open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eesti-Tšehhi suhted

**Eesti-Tšehhi suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Tšehhi vahel. 

Eesti esimesel iseseisvusperioodil ajas Eesti Tšehhiga asju oma Berliini saatkonna kaudu, hiljem oma Varssavi saatkonna kaudu.

Kahe riigi (tollal eksisteeris veel Tšehhoslovakkia) vahelised diplomaatilised suhted taastati 9. septembril 1991. Kui Tšehhi iseseisvus 1993, siis endise Tšehhoslovakkia diplomaatilised suhted läksid automaatselt üle Tšehhoslovakkia järglasriikidele (sh Tšehhile).

Tegutseb Eesti Suursaatkond Prahas. Tegutseb ka Tšehhi Suursaatkond Tallinnas.

## Vaata ka
*Tšehhi-Eesti Klubi

## Viited
Eesti-Egiptuse suhted

**Eesti-Egiptuse suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Egiptuse vahel. 

Kaks riiki tunnustasid teineteist Rahvasteliitu kuulumise kaudu. Eesti liitus Rahvasteliiduga 1922 ja Egiptus 1937.

Egiptus taastunnustas Eestit 6. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 2. jaanuaril 1992.

Tegutseb Eesti Suursaatkond Kairos. See suursaatkond on ühtlasi ainus Eesti saatkond araabia maades ja Aafrikas. Tegutseb ka Egiptuse suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis.

## Viited
Muusika infootsing

**Muusika infootsing** (inglise keeles *music information retrieval*, MIR) on valdkondadevaheline uurimissuund, mille eesmärk on arendada meetodeid muusikalise informatsiooni andmebaasidest väljavõtmiseks ja koondamiseks.

Muusika infootsingu liigid on:
* metaandmetel põhinev infootsing
* muusikalistel sümbolitel (näiteks noodikirja märkidel) põhinev infootsing
* helifaili sisul põhinev infootsing

Muusika infootsingut kasutatakse näiteks teatud muusikastiili kuuluva heliteose otsimiseks andmebaasist. 

## Muusika infootsingu meetodid
### Metaandmetel põhinev infootsing
Metaandmetel põhinev infootsing sarnaneb tavalise tekstiotsinguga andmebaasi salvestatud muusikat kirjeldavate sõnaliste metaandmete hulgast. Heliteosega liituvad otsisõnad võivad olla näiteks heliteose üldandmed, kuuludes kategooriatesse nagu helilooja, esitaja, muusikažanr, instrumentatsioon. Muusika metaandmete kategoriseerimisega tegeldakse näiteks Music Genome Project-i raames.

### Muusikalistel sümbolitel põhinev infootsing
Muusikalistel sümbolitel põhineva infootsingu aluseks on muusikat kirjeldavad diskreetsed sümbolid nagu noodikirja märgid või MIDI andmed. Sümbolid võivad kirjeldada näiteks helivältust, helikõrgust, helitugevust. Muusikalised sümbolid ei ole heli ise, vaid juhendid heli tekitamiseks.  

Muusikalistel sümbolitel põhinevat infootsingut rakendavad otsingumootorid on näiteks Musipedia ja MelodyCatcher.

### Helifaili sisul põhinev infootsing
Helilises vormis muusika koosneb reaalsest akustilisest helist ehk õhurõhu vaheldumist kirjeldavast informatsioonist. Helilises vormis muusika ise ei sisalda infot muusika sisu kohta, kuid seda on võimalik analüüsida digitaalsete signaalitöötlemise vahenditega. Helifailide sisul põhineva infootsingu puhul sisestab kasutaja otsiobjekti helifaili kujul.

Helifailide sisul põhineva infootsingu puhul võib kasutada akustilist sõrmejälge (*audio fingerprint*): heliteosest luuakse akustilistel omadustel (näiteks helivaljus, helispekter) või muusikalistel omadustel (rütm, harmoonia) põhinev kuulamiskogemusele vastav andmete pakett, mis on sõltumatu salvestise helikvaliteedist ja sellega teostatud manipulatsioonidest. Infootsing toimub otsiobjekti akustilise sõrmejälje võrdlemisel andmebaasis oleva sõrmejäljega. 

Helifailide sisul põhinev infootsingu mootorid on näiteks Musipedia, Shazam Entertainment, MusicBrainz ja All Media Guide.

## Kirjandus
* Orio, N 2006. Music Retrieval: A Tutorial and Review. *Foundations and Trends in Information Retrieval*
Pajusi raamatukogu

**Pajusi raamatukogu** on raamatukogu Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Pisisaare külas. See on Põltsamaa Raamatukogu haruraamatukogu.

Raamatukogu juhataja on Sirje Nurka.

Raamatukogu asutas 1927 Laulu- ja Mänguselts "Saturnus". Raamatukogu tegutses tollal Pisisaare kooli juures.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
*Raamatukogust Põltsamaa raamatukogu kodulehel
Meta Pärnamägi

**Meta Pärnamägi** (22. detsember 1913 – 26. september 1992) oli eesti õpetaja.

1936. aastal lõpetas ta Tartu Pedagoogiumi.

1937. aasta septembrist määrati ta Rakke valla Lahu algkooli õpetajaks. 1950. aastatel töötas ta Simuna kooli õpetajana.

Ta on maetud Simuna kalmistule.

## Tunnustus
*1960 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited
Eraisiku pankrot

**Eraisiku pankrot** ehk **füüsilise isiku pankrot** on kohtuotsusega väljakuulutatud eraisikust võlgniku maksejõuetus. Maksejõuetus on püsiv suutmatus oma võlgu tasuda. Pankrotiavalduse võivad kohtule esitada nii võlgnik kui ka võlausaldaja(d), kuid menetluskulud peab tasuma võlgnik. Tarbijakaitseameti järgi on eraisiku pankrot makseraskuste lahendamiseks kõige äärmuslikum variant. Enne seda võiks võlgnik proovida muu hulgas laenuandja(te)ga kokkuleppele jõuda.

Füüsilise isiku pankrotistumise peamised põhjused on liiga suur laenukoormus ja käendamine, kuid selle võivad tekitada ka pärandiga kaasnevad kohustused.

## Eraisiku pankrot Eestis
Paljudes riikides hakati võlgadest vabastamise menetlust füüsilistele isikutele võimaldama 1990. aastatel. Eesti pankrotiseadusesse lisandus see võimalus alles pärast 2004. aastal jõustunud muudatusi, kuigi seadus kehtestati 1992. aastal ja seda täiendati 1997. aastal. Muudatustega sätestati eriregulatsioon, mille järgi võib eraisikust võlgnikku võlgadest (kohustustest) vabastada. Siiski on maailmas (sh Euroopa Liidus) veel riike, kus füüsilisest isikust võlgnikul see võimalus puudub.

Kui Saksamaa põhiseaduse järgi on riigil kohustus füüsilised isikud lootusetust seisukorrast välja aidata, siis Eestis see põhiseadusega määratud ei ole. Pankrotimenetlus on kulukas ja enne 2010. aastat olid sagedased juhud, kus menetlus lõppes enne isiku vabastamist võlgadest. Pärast 1. jaanuaril 2010 jõustunud muudatust tsiviilkohtumenetluse seadustikus on füüsilisest isikust pankrotivõlgnikul võimalus seaduses ettenähtud tingimustel taotleda menetluskulude katteks õigus- ja menetlusabi. 

## Pankrotimenetlus ja pankroti väljakuulutamine
Pankrotimenetluse algatamiseks on vaja kohtule esitada pankrotiavaldus. Pankrotiavalduse võivad kohtule esitada nii võlgnik kui ka võlausaldaja(d).

Pärast pankroti väljakuulutamist võivad võlgnik ja võlausaldaja(d) sõlmida kompromissi ehk kokkuleppe võlgade tasumiseks. Kompromissi eesmärk on võlgu vähendada või nende tasumise tähtaega pikendada. Kui varem oli võimalik kompromissile jõuda ka enne pankroti väljakuulutamist, siis alates 1. jaanuarist 2004 on see võimalik vaid pärast füüsilise isiku pankroti väljakuulutamist.

Kui isik on maksejõuetu, kuulutab kohus välja füüsilise isiku pankroti. Seejärel muutub isiku vara pankrotivaraks, mille haldamise õigus on pankrotihalduril. Sellele järgneb võlausaldajate üldkoosolek, kus tehakse pankrotivaraga seotud otsuseid. Kui võlausaldajate nõudmised on rahuldavalt täidetud, on pankrotis eraisikul võimalik oma majanduselu uuesti alustada, kuid kohus saab võlgniku täitmata jäänud kohustustest vabastada alles siis, kui menetluse algusest on möödunud viis aastat.

## Vaata ka
* Pankrot

## Viited
Hilja Levandi

**Hilja Levandi** (sünninimi **Hilja Siitam**; 21. juuli 1913 Kõressoo küla Suigu vald Pärnumaa – 10. juuli 1993) oli eesti pedagoog. 

1933. aastal lõpetas ta Tartu Pedagoogiumi ja sai õpetajakandidaadi kutse. 1935. aastal sai samas algkooliõpetaja kutse. 

Alates 1934. aastast töötas ta Parasmaa Algkooli õpetajana. 

Aastatel 1947–1960 töötas Suigu Algkoolis, 1960–1961 Murru Algkoolis õpetajana ja isetegevusjuhina. 

Ta on töötanud ka Massiaru Abikoolis.

## Tunnustus
*1958 Eesti NSV teeneline õpetaja
*1978 Tööveterani medal

## Isiklikku
Tema isa oli haridustegelane Hans Siitam. 

Tema abikaasa Madis Levandi oli samuti pedagoog. Nende poeg Anti Levandi on suusatreener, pojapoeg Allar Levandi kahevõistleja.

## Viited

## Välislingid
*ERR arhiiv. AB-raadio: Hilja ja Madis Levandi (1987)
Hans Zimmer (loomaarst)

**Hans Johann Georg Zimmer** (30. detsember 1904 Karula mõis, Võrumaa – surmaaeg ja -koht teadmata) oli Eesti loomaarst.

Tema isa oli mõisavalitseja Heinrich Zimmer.

Ta õppis aastail 1923–1928 (lõpetas) Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonnas, oli Suure-Jaani jaoskonna loomaarst.  

Asus 1941 järelümberasujana Saksamaale.

## Välislingid
*geni.com
Kõressoo

**Kõressoo** (ka **Kõrissoo**) oli endine küla Pärnumaal.

Nõukogude perioodil kuulus küla Are külanõukogu koosseisu.

1959. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 57 inimest, 1970. aastal 24 inimest.

1978. aastal liideti küla Suigu külaga.

## Viited
Āmol

**Āmol** on linn Kirde-Iraanis, Māzandarāni provintsi suuruselt teine linn.


Amol City Bridge.jpg
Hezarsangar1.jpg


## Viited
Jüri Jalvet

**Jüri Jalvet** (kuni 1937. aastani **Jüri Jaanson**; 28. märts 1899 Olustvere vald, Viljandimaa – 29. aprill 1945 Solikamsk, Permi oblast) oli Eesti metsandustegelane.

Tema vanemad olid Hans Jaanson ja Pauline Jaanson (sündinud Liigus).

Ta õppis 1922–1928 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsandusosakonnas, EYS Veljesto liige.

Ta osales Vabadussõjas, oli Koorküla ja Märjamaa metsaülem. 

Arreteeriti NKVD poolt 25. aprillil 1941 Märjamaa vallas.
Jõerüüt (perekonnanimi)

**Jõerüüt** on eesti perekonnanimi.

Jõerüüt on väiketülli rahvapärane nimetus.

Nimede eestistamisel anti Jõerüüt uueks perekonnanimeks isikutele, kelle senine perekonnanimi oli Jõmm.

*Ivar Jõerüüt (1927–2000), eesti majandusteadlane
*Jaak Jõerüüt (sündinud 1947), Eesti kirjanik, poliitik ja diplomaat
*Helga Jõerüüt (1925–2011), eesti graafik
Jalviste

**Jalviste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Jalviste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Jentson. Valter-Martin Jalviste palvel kanti Jalviste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 236 all.

*Heiti Jalviste (1915–2005), eesti farmatseut
*Hilja Jalviste (1918–2015), eesti günekoloog, eelmise abikaasa
Labamasin

**Labamasin** on seade, mis muundab vooluse (fluidumi: vedeliku või gaasi ) energiat pöörleva võlli energiaks (näiteks hüdro- ja tuuleturbiin) või vastupidi (näiteks ventilaator).

Energia ülekandmist voolult võllile või võllilt voolule põhjustab labamasina rootorit  (tööratast) läbiva vedeliku/gaasi impulsimomendi muutumine.
Eristatakse ühe ja mitmeastmelisi labamasinaid. Tööpõhimõttelt jagunevad labamasinad aktiiv- ja reaktiivmasinateks (aktiivturbiin, reaktiivturbiin).

Olenevalt voolu kiirusvektori suunalt rootori pöörlemistelje suhtes võivad labamasinad olla aksiaal-, radiaalaksiaal-, diagonaal- või radiaalmasinad. Labamasina võimsust saab  reguleerida rootori labavahesid läbiva vooluhulga muutmise teel  või näiteks hüdro- ja tuuleturbiinide puhul, saab labasid voolus pöörates (labade sammu muutes) tööratta pöörlemiskiirust suurendada või vähendada

## Viited
Janno (perekonnanimi)

**Janno** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Janno uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Jaanson, Jannson ja Janson. Georg-Hans Janno palvel kanti Janno perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 322 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. märtsist 1937).

*Arnold Janno, eesti vaimulik (1902–1942)
*Richard Janno, eesti kirjanik (1900–1942)
*Tiina Janno, eesti pastor (1963–)
Joandi

**Joandi** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Joandi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Johanson. Juula Koandi palvel kanti Joandi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 245 all (Siseministeeriumi teadaanne 17. juunist 1936).
Isotamm

**Isotamm** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Isotamm on antud Laiuse kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel anti Isotamm uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Poroson ja Porroson. Aleksander Isotamme palvel kanti Isotamm perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 278 all (Siseministeeriumi teadaanne 28. oktoobrist 1936).

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Isotamm Eestis 20 mehel ja 29 naisel.

## Nime kandjaid
*Arnold Isotamm, eesti sõjaväelane (1900–1967)
*Ingrid Isotamm, eesti näitleja (1979–)
*Jaan Isotamm, eesti luuletaja ja toimetaja (1939–2014)

## Viited
Jalvet

**Jalvet** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Jalvet perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Jaanson (Viljandis, 1937). Jüri Jalveti palvel kanti Jalvet perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 340 all (Siseministeeriumi teadaanne 29. jaanuarist 1938).

*Jüri Jalvet (1899–1945), Eesti metsandustegelane
Piisonirohi

**Piisonirohi** (*Buchloe dactyloides*) on kõrreliste sugukonda preeriarohu perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim, mis kasvab pärismaisena Põhja-Ameerika rohtlates.

## Välislingid

*United States Department of Agriculture (USDA): Bouteloua dactyloides
Joasalu

**Joasalu** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Joasalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle senine perekonnanimi oli Johanson. August-Andreas Joasalu palvel kanti Joasalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 189 all.

*Andres Joasalu (1907–1980), eesti ajakirjanik
Jugandi

**Jugandi** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Jugandi perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Tilger. August-Friedrich Jugandi palvel kanti Jugandi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 52 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. aprillist 1935).

*August-Friedrich Jugandi, eesti pangaametnik
*Eve Jugandi, eesti sulgpallur
Gennadi Skromnov

**Gennadi Skromnov** (19. mai 1949 – 22. august 2025) oli Eesti looduskaitsetegelane. 

Ta oli portaali www.looduskalender.ee looja ja eestvedaja. 

Ta on elanud Ruhnu saarel. 

1970. aastatel osales ta Eesti hipiliikumises.

## Tunnustus
*2008 Aasta Tera (Maalehe aastaauhind)
*2013 Eerik Kumari looduskaitsepreemia

## Viited

## Välislingid
*Raadiovestlus Gennadi Skromnoviga.
Järverand

**Järverand** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Järverand uueks perekonnanimeks inimestele, kelle varasem perekonnanimi oli Jürgenson, Kana, Kanna, Tibu ja Treihof. Friedrich-Aleksander Järveranna palvel kanti Järverand perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 261 all (Siseministeeriumi teadaanne 1. augustist 1936).

*Niels Järverand (1915–1941), Eesti sõjaväelane
Rudolf Kuuskmaa

**Rudolf Kuuskmaa** (kuni 17. veebruarini 1931 **Rudolf Kuuskmann**; 19. september / 1. oktoober 1888 Anija vald – 20. september 1955 Tallinn) oli eesti advokaat ja Noorte Meeste Kristliku Ühingu esimees.

Aastatel 1934–1937 oli Rudolf Kuuskmaa Tallinna linnavolikogu esimees.

## Viited
Klooga Kool

**Klooga Kool** oli kuueklassiline algkool Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Klooga alevikus. Kooli õppekeel oli eesti ja vene keel.

1952–1995 õpetati koolis vaid vene keeles. Nõukogude ajal oli Klooga kinnine sõjaväelinnak. Tänapäeval kasutatav koolimaja valmis 1953.

2017. aastal Keila vallas toimunud haridusasutuste reformiga likvideeriti Klooga Kool kui eraldiseisev asutus ja ühendati Laulasmaa Kooliga. Alates 1. septembrist 2017 oli tegemist Laulasmaa Kooli Klooga õppekohaga.

Laulasmaa Kooli Klooga õppekoht suleti 1. septembrist 2023, kui selle baasil loodi uus kool – 9-klassiline Lodijärve Kool.

## Viited
Tallinna Spordikool

**Tallinna Spordikool** (lühend **TSK**) on spordikool Tallinnas aadressil Pärnu maantee 6. 

Tallinna Spordikool alustas tegevust 1. septembril 2014. Kooli juhataja on sellest peale olnud Maksim Butšenkov. 

Spordikooli vastuvõtt toimub iga kahe aasta järel konkursi alusel. Kandideerida on võimalik järgmistele spordialadele: epeevehklemine, iluuisutamine, iluvõimlemine, judo, jäähoki, karate, kergejõustiku mitmevõistlus (teivashüpe), kiiruisutamine, korvpall, käsipall, laskesuusatamine, maadlus, poks, rannavõrkpall, sulgpall, taekwon-do, tennis, ujumine, võrkpall ja erinevate individuaalalade ühendrühm. Alates 2023/2025 hooajast on võimalik kandideerida ka parasportlastel.

.

## Välislingid
*TSKi koduleht
Võru Spordikool

**Võru Spordikool** on spordikool Võrus aadressil Räpina maantee 3a. Kooli direktor on Mare Lüüs.

Kool asutati 8. juunil 1945. 

Koolis on seitse osakonda: kergejõustiku-, Kreeka-Rooma maadluse, orienteerumise, murdmaasuusatamise, laskesuusatamise, kahevõistluse ja võrkpalliosakond. 

## Viited

## Välislingid
*Koolid koduleht
Jõesaar (perekonnanimi)

**Jõesaar** on eesti perekonnanimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Jõesaar 505 inimesel (220 mehel ja 285 naisel). Perekonnanimede levikult oli Jõesaar meeste puhul 250. ja naiste puhul 192. kohal.

2022. aastal arvati perekonnanimi Jõesaar välja levinud nimede seast, sest selle kandjate arv oli langenud alla 500. Seega lubati nimevahetajatel seda taas perekonnanimeks võtta.

Nimede eestistamisel anti Jõesaar uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Ambos, Ansmann, Artuur, Baranov, Braun, Brunn, Dreverk, Egorov, Eslon, Hahndorf, Hammermann, Holst, Holts, Ipserman, Itra, Ivan, Ivanov, Jaakson, Jagonov, Jaksman, Jankovits, Jansen, Järgens, Jeeger, Jeeser, Jentson, Jeser, Jõesberg, Jõespark, Jõgibert, Johanson, Juhanson, Juhkentaal, Juntson, Jurberg, Jürgens, Jürgenson, Juurmann, Kilder, Kirsch, Korn, Kristov, Krutob, Lammas, Lekk, Leotjev, Makkar, Matsmann, Mihkelis, Milk, Mirjam, Moisar, Obukakk, Õiger, Oinas, Peil, Praun, Prausen, Puhtsit, Puunverk, Reiners, Rõmmelmann, Saharov, Schmidt, Schönberg, Seersant, Sims, Siro, Smid, Sommer, Sooberg, Steinbach, Teegelmann, Tegelmann, Tennison, Tiidenberg, Titemberg, Titsenberg, Viitmann ja Zimmer. 

## Nime kandjaid
*Andres Jõesaar (sündinud 1959), eesti meediategelane
*Ernst Jõesaar (1905–1985), eesti skulptor
*Janari Jõesaar (sündinud 1993), eesti korvpallur
*Lilian Jõesaar (sündinud 1965), eesti pianist ja klavessinist
*Riina Jõesaar (sündinud 1952), eesti sulgpallur
*Toomas Jõesaar (1945–2012), eesti laulja
*Tõnu Jõesaar (sündinud 1963), eesti tšellist

*Leili Andre (Leili Jõesaar) (1922–2007), eesti kirjanik

## Viited
Rannaleet

**Rannaleet** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Rannaleet perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Vunn. Valdu Rannaleedi palvel kanti Rannaleet perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 131 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. juulist 1935).

*Valdu Rannaleet (1902–1974), eesti purilendur

*Ain Rannaleet, eesti kirjanik, Rudolf Laurenti (1904–1937) pseudonüüm
Tartu Valla Spordikool

**Tartu Valla Spordikool** on spordikool Tartu maakonnas Tartu vallas Lähte alevikus. Kooli direktor on Agu Laas.

Kool asutati 2005. aastal.

Koolis õpetatakse kuut spordiala: korvpall, võrkpall, kergejõustik, maadlus, suusatamine ja vibulaskmine.

## Viited

## Välislingid
*Spordikooli koduleht
Seersant (perekonnanimi)

**Seersant** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Seersandi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Jõesaar, Luhaäär, Seerme ja Sillat.
Miilits (perekonnanimi)

**Miilits** on eesti perekonnanimi.

Seda perekonnanime (kirjutatud ka Milits ja Militz) on pandud Saarde kihelkonnas Pärnumaal, Hageri, Kose ja Rapla kihelkonnas Harjumaal, Nõo, Võnnu ja Äksi kihelkonnas Tartumaal ja Simuna kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel anti Miilitsa-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Aasaleht ja Maidle.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Miilits 20 mehel ja 24 naisel. Perekonnanimede levikult oli Miilits meeste puhul 6174. ja naiste puhul 5534. kohal.

## Nime kandjaid
*Tarmo Miilits (sündinud 1970), Eesti korrakaitseametnik
*Alex Milits (1932–2012), eesti ajakirjanik ja kirjanik

## Viited
Rannap

**Rannap** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Rannap uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Reinbach. Johan Rannapi palvel kanti Rannap perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 138 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. juulist 1935). Statistikaameti andmetel oli 2024. aasta 1. jaanuari seisuga perekonnanimi Rannap 12 mehel ja 5 naisel. 

*Evi Rannap, eesti infoteadlane (1932–2018) 
*Heino Rannap, eesti muusikapedagoog (1927–2024)
*Ines Rannap, eesti viiuldaja, pedagoog ja muusikakriitik (1930–2016)
*Jaan Rannap, eesti kirjanik (1931–2023) 
*Jaan Rannap, eesti õpetaja (1888–1955)
*Rein Rannap, eesti helilooja ja pianist (1953–)
*Riinu Rannap, eesti zooloog (1966–)

## Viited
Lepajõe

**Lepajõe** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Lepajõe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Jürisson.

Eestis oli seisuga 1. jaanuar 2019 perekonnanimi Lepajõe 8 mehel ja 7 naisel.
* Alex Lepajõe (sündinud 1961), eesti seltskonnategelane
* Jaan Lepajõe (1928–1999), eesti põllumajandusteadlane
* Leida Lepajõe (1928–1993), eesti põllumajandusteadlane, eelmise abikaasa
* Marju Lepajõe (1962–2019), eesti religioonloolane ja klassikaline filoloog, eelmiste tütar

## Viited
Peter Heinrich Blanckenhagen

**Peter Heinrich Blanckenhagen** (3. oktoober (vkj) 1723 Tallinn − 7. jaanuar (vkj) 1794 Riia) oli kaupmees ja Liivimaa sotsieteedi asutaja.

## Elulugu
Põlvnes XVI sajandil Pommerist Liivimaale siirdunud suguvõsast. Tema isa oli Tallinna kaupmees ja Suurgildi oldermann Simon Blanckenhagen (1690−1753) ja ema Agneta von Glehn (1704−1745). Noorena oli Tallinnas kaupmehe õpipoiss. 1740. aastatel reisis Hollandisse Amsterdami, kus teenis van der Hoosti ettevõttes. 1750. aasta paiku asus elama Riiga, kus tegutses kaupmehena. 1761. aastal sai temast dockmann ja 1763. aastal Riia Suure Gildi oldermann. Asehalduskorra ajal oli 1784−1786 Riia kubermangumagistraadi assessor. Teenis välja titulaarnõuniku teenistusastme.

## Liivimaa sotsieteet
Blanckenhagen annetas Liivimaa sotsieteedi asutamiseks 40 000 albertustaalrit. Tema nägemuse kohaselt pidid 1792. aastal asutatud seltsi tegevliikmed kuuluma Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Tänutäheks tema teenete eest võeti 1794. aastal aadlitiitli omandanud Blanckenhageni lesk ja lapsed: Wilhelm (1761−1840), Johann Christoph
(1764–1816) ja Peter Heinrich (1765–1802) 1795. aastal Liivimaa rüütelkonna matriklisse (nr 231).

## Mõisavaldused
1780. aastal omandas ta Riia kreisi Allaži kihelkonna Allaži (*Allasch*) ja Jūdaži (*Judasch*) mõisa. Esimene neist jäi suguvõsa kätte 1920. aastani.

## Mündikogu
Tema valduses oli suur mündikogu. Osa sellest viidi Hollandisse, ülejäänu jäi Liivimaale. Peter Heinrichi pojapoeg Drabeši mõisnik Johann von Blanckenhagen (1798−1884) annetas 1830. aastal 682 münti Tartu ülikooli kunstimuuseumile.

## Vaata ka
*Blanckenhagen
*Allaži mõis
*Liivimaa Üldkasulik ja Ökonoomiline Sotsieteet

## Viited

## Kirjandus
**[[Das Inland]]*. Nr 43. 24. October 1855, veerg 686 https://opacplus.bsb-muenchen.de/Vta2/bsb10691995/bsb:3434058?page=363.
* 
**Rigasche Stadtblätter*. Nr 46. 17. November 1855, lk 370-2 https://www.difmoe.eu/d/view/uuid:a3891a0a-de3d-48a6-90e7-5ab79fa27d09?page=uuid:ab473d14-1b7a-4fec-b232-0371b3d16cbc.
Wilhelm von Blanckenhagen

**Wilhelm von Blanckenhagen** (10. aprill (vkj) 1761 Riia − 12. juuni (vkj) 1840 Allaži) oli põllumees ja mõisaomanik.

## Elulugu
### Päritolu ja hariduskäik
Ta oli Riia kaupmehe Peter Heinrich Blanckenhageni (1723−1794) ja tema abikaasa Eva Maria Grote (1742−1786) poeg. Õppis Leipzigi ülikoolis. 

### Kohtuametnik Riias
Kodumaale naasnult tegutses ta Riias esialgu kohtusekretärina, hiljem Riia kriminaalkohtupalati assessorina.

### Aadeldamine ja rüütelkonda immatrikuleerimine
21. augustil (ukj 1. septembril) 1794. aastal omandas koos ema ja vendade Johann Christophi (1764–1816) ja Peter Heinrichiga (1765–1802) Püha Rooma keisrilt aadlitiitli ja võeti järgmisel aastal tänutäheks isa teenete eest Liivimaa rüütelkonna matriklisse (nr 231).

### Hilisem tegevus
1803−1806 oli Liivimaa Maakrediidiseltsi ülemdirektsiooninõunik. 1806. aastal teenis Liivimaa maamiilitsa ülema adjutandina. Tõusis kolleegiuminõuniku teenistusastmeni. 

### Viimased eluaastad
Elas seejärel oma Riia kreisi Allaži kihelkonna Allaži mõisas. Teda autasustati Püha Anna II klassi ordeniga.

## Liivimaa sotsieteet
1796. aastal valiti Wilhelm tema isa Peter Heinrichi initsiatiivil asutatud Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi tegevliikmeks. Aastatel 1807−1818 oli ta sotsieteedi varahoidja.

## Kunstikogu
1810. aasta suve ja sügisel elas perekond Itaalias Roomas, kus andis Roomas kunstnikele mitmeid tellimusi ja tegi suuremaid oste. 1820. aastal ostis Blanckenhageni professor Karl Morgenstern valiku Blanckenhageni Roomast hangitud kunstiteoseid Tartu ülikooli kogusse, see oli üldse suurim kaasaegse kunsti ost, mille ülikool on kunagi teinud. Mitmed Blanckenhageni kunstikogu teosed olid Tartu ülikooli omanduses, näiteks mõned Joseph Anton Kochi maalid ja kaks suurt maastikku Roomas tegutsenud vene kunstnikult Fjodor Matvejevilt. Praegu asuvad need teosed koos teiste Tartu ülikoolist Esimese maailmasõja ajal ära viidud kunstivaradega Venemaal Voroneži muuseumis.

## Isiklikku
1786. aastal abiellus ta Catharina Margarethe Klatzoga (1764–1846), nad said kaks poega ja neli tütart. 

## Vaata ka
*Liivimaa Üldkasulik ja Ökonoomiline Sotsieteet

## Viited

## Kirjandus
*Recke, Johann Friedrich von. Napiersky, Kard Eduard. *Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexikon der Provinzen Livland, Ehstland und Kurland*. Erster Band. A−F. Mitau: Johann Friedrich Steffenhagen und Sohn, 1827. Lk 184-5 http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000340,00200.html?prozent=.
*
The Neighbourhood

**The Neighbourhood** (lühendatult **THE NBHD**) on Ameerika rokkansambel, mis moodustati Newbury Parkis Californias 2011. aastal. Bändi kuuluvad laulja Jesse Rutherford, kitarristid Jeremy Freedman ja Zach Abels, bassist Mikey Margott ja trummar Brandon Alexander Fried. Pärast kolme EP-d ("I'm Sorry...", "The Love Collection" ja "Thank You") andis The Neighbourhood koostöös Columbia Recordsiga 23. aprillil 2013 välja oma esimese täispika albumi "I Love You".

2014. aasta novembris avaldasid nad *mixtape*'i "#000000 & #FFFFFF". Bändi teine album, "Wiped Out!", ilmus 2015. aasta oktoobris.

## Viited
Ratla roosa tamm

**Ratla roosa tamm** on surnud tamm Saaremaal Ratla puisniidul.

16–18 m kõrgune tamm on umbes 100-aastane. Puu asub Ratla külas Kuressaare-Kuivastu maantee ääres, umbes 60 m kaugusel teest.

2014. aastal värviti kuivanud tamm Arboristide Koja eestvõttel roosaks, et juhtida tähelepanu loomuliku võraga puu ilule. Samuti sooviti tekitada efektset nähtust maantee ääres.

## Viited

## Välislingid
*Ratla Roosa Tamm
Martin Tammemägi

**Martin Carl Tammemägi** (sündinud 1948) on eesti päritolu Kanada meditsiiniteadlane, Brocki ülikooli epidemioloogiaprofessor.

Ta on välja töötanud kopsuvähki haigestumise riski mudeli.

2021. aasta seisuga on ta Brocki ülikooli emeriitprofessor.

## Tunnustus
*2015 Research Excellence Award in the Faculty of Applied Health Sciences

## Viited
Nicolas Hulot

**Nicolas Hulot** (sündinud 30. aprillil 1955 Lille'is) on Prantsusmaa fotograaf, ajakirjanik, teleprodutsent, ökoloog ja poliitik. Ta oli 17. maist 2017 kuni 29. augustini 2018 Prantsusmaa keskkonnaminister.

Ta sündis aastal 1955 Lille'is. Ta lõpetas Saint-Jean-de-Passy lütseumi. Lütseumi lõpetamise järel asus ta tööle fotograafina.

Ta sai 17. mail 2017 Prantsusmaa keskkonnaministriks Édouard Philippe'i esimeses valitsuses, 21. juunil 2017 jätkas ta samas ametis Édouard Philippe'i teises valitsuses.
83 eKr

**83. aasta eKr** ehk ab urbe condita DCLXXI (671).

## Sündmused
*Sulla saabus Itaaliasse 40 000 sõduri ja 1600 sõjalaevaga.

## Sündinud
*...

## Surnud
* Philipp I Philadelphos, Seleukiidide riigi kuningas
84 eKr

**84. aasta eKr** ehk ab urbe condita DCLXX (670).

## Sündmused
*...

## Sündinud
*Catullus, rooma luuletaja (arvatav sünniaeg)

## Surnud
* Antiochos XII, Seleukiidide riigi kuningas
85 eKr

**85. aasta eKr** ehk ab urbe condita DCLXIX (669).

## Sündmused
*Roomlased võitsid Sulla juhtimisel Orchomenose lahingus Pontose vägesid.

## Sündinud
*Tiberius Claudius Nero, Rooma poliitik

## Surnud
* Gaius Julius Caesar vanem, Rooma senaator, Julius Caesari isa
80. aastad eKr

**80. aastad eKr** olid aastad 89 eKr kuni 80 eKr.

## Sündmused ja suundumused
*Mithridatese sõjad: Esimene Mithridatese sõda ja Teine Mithridatese sõda

## Tähtsad inimesed
* Sulla
86 eKr

**86. aasta eKr** ehk ab urbe condita DCLXVIII (668).

## Sündmused
*Roomlased vallutasid Sulla juhtimisel Ateena ja kukutasid türann Aristioni.

## Sündinud
*Sallustius, Rooma ajaloolane

## Surnud
*Gaius Marius, Rooma riigimees ja sõjaväelane
Laura Flessel-Colovic

**Laura Flessel-Colovic** (sündinud 6. novembril 1972 Pointe-à-Pitre'is) on Guadeloupe'is sündinud Prantsusmaa epeevehkleja ja poliitik. Vehklejana on ta kahekordne olümpiavõitja ja viie olümpiamedali omanik. Poliitikuna oli ta 17. maist 2017 kuni 4. septembrini 2018 Prantsusmaa spordiminister.

Ta sündis aastal 1972 Pointe-à-Pitre'is Guadeloupe'is, kus ta tegi vehklemise alal oma esimesed sammud. Aastal 1990 asus ta elama Prantsusmaale. 

Ta sai 17. mail 2017 Prantsusmaa spordiministriks Édouard Philippe'i esimeses valitsuses, 21. juunil 2017 jätkas ta samas ametis Édouard Philippe'i teises valitsuses. Spordiministrina tegutses ta 4. septembrini 2018.

## Isiklikku
Ta on aastast 1996 abielus spordiajakirjanik Denis Coloviciga. Ta on ühe lapse ema.
Elgula

**Elgula** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Elgula uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Ähka (Ehka).

*Jaan Elgula (sündinud 1962), eesti muusik
87 eKr

**87. aasta eKr** ehk ab urbe condita DCLXVII (667).

## Sündmused
*Lucius Cornelius Cinna valiti Rooma konsuliks.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Han Wudi, Hiina Hani dünastia keiser
*Lucius Cornelius Merula, Rooma poliitik ja preester
Kuuskmaa

**Kuuskmaa** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Kuuskmaa perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Kuuskmann. Rudolf Kuuskmaa palvel kanti Kuuskmaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 3 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. jaanuarist 1935).

*Rudolf Kuuskmaa (1888–1955), eesti advokaat
Pidula veskitiik

**Pidula veskitiik** on paisjärv Saare maakonnas Saaremaa vallas Kallaste küla territooriumil.

Veskitiik tekkis 1803. aastal, mil Pidula ojale rajati Pidula mõisa vesiveski tarbeks pais.

Odalätsi allikatest pärit puhas vesi muudab tiigi vee läbipaistvaks.

## Viited
88 eKr

**88. aasta eKr** ehk ab urbe condita DCLXVI (666).

## Sündmused
*Rooma võiduga lõppes Liitlassõda.
*Algas Sulla esimene kodusõda.
*Pontose kuningas Mithridates VI tungis Kreekasse.

## Sündinud
*Gaius Claudius Marcellus, rooma poliitik

## Surnud
*Publius Sulpicius Rufus, Rooma oraator ja poliitik
*Ptolemaios X, Egiptuse kuningas
*Li Guangli, Hiina Hani dünastia kindral
Andrei Kostin (pankur)

**Andrei Leonidovitš Kostin** (vene keeles *Андрей Леонидович Костин*; sündinud 21. septembril 1956 Moskvas) on vene ettevõtja. Ta õppis Moskva Riikliku Ülikoolis, hiljem töötas NSV Liidu Välisministeeriumis. Alates 2002. aastast töötab ta VTB Panga presidendina.

## Välislingid

* Andrey Leonidovich Kostin (bloomberg.com)
89 eKr

**89. aasta eKr** ehk ab urbe condita DCLXV (665).

## Sündmused
*Liitlassõda: Fucino järve lahingus Rooma ja mässuliste vahel hukkus Rooma konsul Lucius Porcius Cato. 

## Sündinud
*...

## Surnud
*Lucius Porcius Cato, Rooma kindral ja poliitik
*Titus Didius, Rooma kindral ja poliitik
Ksenija Rappoport

**Ksenija Rappoport** (vene Ксения Александровна Раппопорт; sündinud 25. märtsil 1974 Leningradis) on Vene näitleja. Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik (2015).
Triinu Jalg

**Triinu Jalg** (sündinud 22. juunil 2005) on Eesti kabetaja, juunioride maailmameister (2022). 

Jalg on pärit Palamuselt ja õpib Tartus Jaan Poska Gümnaasiumis. 

Ta esindas Eestit 2017. aasta naiste maailmameistrivõistlustel rahvusvahelises kabes. 2018. aastal Kranevos peetud IDF-i Euroopa meistrivõistlustel Vene kabes võitis ta minikadettide vanuseklassis kolm pronksmedalit (klassikalises, kiir- ja välkmale kategoorias).  

Ka ta vanem õde Merilii Jalg mängib kabet.

2022. aasta novembris toimusid Türgis Antalyas noorte maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes, kus Jalg võitis juunioride (U19) arvestuses välkkabe ajakontrolliga turniiril esikoha ja tuli juunioride maailmameistriks.

## Viited
Merilii Jalg

**Merilii Jalg** (sündinud 20. septembril 2001 Jõgeval) on Eesti kabetaja. 

Ta esindas Eestit 2017. aasta naiste maailmameistrivõistlustel rahvusvahelises kabes. 2018. aastal võitis ta Eesti naiste meistrivõistlused nii rahvusvahelises  kui ka Vene kabes. 

Tema noorem õde Triinu Jalg mängib samuti kabet.

## Viited


## Välislingid
*
Narva-Jõesuu linn (haldusüksus)

**Narva-Jõesuu linn** on haldusüksus Ida-Viru maakonnas.

Omavalitsusüksus moodustati Eesti omavalitsuste haldusreformi tulemusena pärast 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimisi senise omavalitsusliku Narva-Jõesuu linna ning Vaivara valla liitmisel.

Lisaks Vaivara valla ja Narva-Jõesuu vabatahtlikule ühinemisele otsustas Vabariigi Valitsus liita uue omavalitsusüksusega senise Kohtla-Järve Viivikonna linnaosa territooriumi, mille arvelt moodustati kaks uut küla – Viivikonna ja Sirgala.

Rahvastikuregistri andmetel elas 2017. aasta 1. jaanuari seisuga Narva-Jõesuus 2651, Vaivara vallas 1871 ja üleantaval Viivikonna linnaosa territooriumil 131 elanikku.

Moodustatud omavalitsusüksus ei vasta haldusreformi seaduse paragrahvis 3 sätestatud omavalitsusüksuse miinimumsuuruse kriteeriumile, kuna moodustatava omavalitsuse elanike arv jäi alla 5000 elaniku.

Omavalitsusüksuse halduskeskuseks on Narva-Jõesuu. Omavalitsus kasutab senise Narva-Jõesuu linna lippu ja Vaivara valla vappi.

## Asustus
Narva-Jõesuu linna territooriumil on üks linn (Narva-Jõesuu), kaks alevikku (Sinimäe ja Olgina) ja 20 küla:

Arumäe – Auvere – Hiiemetsa – Hundinurga – Laagna – Kudruküla – Meriküla – Mustanina – Peeterristi – Perjatsi – Pimestiku – Puhkova – Sirgala – Soldina – Sõtke– Tõrvajõe – Udria – Vaivara – Viivikonna – Vodava.

## Linnapead
Narva-Jõesuu linnapea on 2017. aastast Maksim Iljin.

## Viited

## Välislingid
* Narva-Jõesuu linnavalitsuse koduleht
Jõudu

**Jõudu** on eesti perekonnanimi.

Hugo Jõudu palvel kanti Jõudu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 54 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. aprillist 1935).
Jüriste

**Jüriste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Jüriste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Jürgenson. Juhan Jüriste palvel kanti Jüriste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 6 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. jaanuarist 1935).

*Juhan Jüriste (1897–1962), eesti sõjaväelane
Alfredo Trombetti

**Alfredo Trombetti** (16. jaanuar 1866 Bologna – 5. juuli 1929 Veneetsia) oli itaalia keeleteadlane, kes tegutses 20. sajandi alguses. 

1904. aastast oli ta Bologna ülikooli semiidi keelte professor ja 1912. aastast üldkeeleteaduse professor.

Ta oli Itaalia teaduste akadeemia Accademia dei Lincei liige.

Ta on tuntud oma teooriaga keelte monogeneesist, mille ta esitas 1905. aastal ilmunud teoses "L'unità d'origine del linguaggio".

## Teoseid
* 1902–1903. "Delle relazioni delle lingue caucasiche con le lingue camitosemitiche e con altri gruppi linguistichi. Lettera al professore H. Schuchardt." In Giornale della Società asiatica italiana, T. 15, S. 177–201 and T. 16, S. 145–175. Firenze.
* 1902. Nessi genealogici fra le lingue del mondo antîco. 4 köidet, Recipient of the Royal Prize of the Italian Academy in 1902.
* 1905. L’unità d’origine del linguaggio. Bologna: Luigi Beltrami.
* 1907. Come si fa la critica di un libro. Con nuovi contributi alla dottrina della monogenesi del linguaggio e alla glottologia generale comparata. Bologna: Luigi Beltrami.
* 1908. Saggi di glottologia generale comparata I. I pronomi personali. Accademia delle scienze dell'Istituto di Bologna. Classe de scienze morali. Bologna.
* 1912. Manuale dell’arabo parlato a Tripoli. Grammatica, letture e vocabolario. Bologna: Luigi Beltrami.
* 1913. Saggi di glottologia generale comparata II. I numerali. Accademia delle scienze dell'Istituto di Bologna. Classe de scienze morali. Bologna.
* 1920. Saggi di glottologia generale comparata III. Comparazioni lessicali. Accademia delle scienze dell’Istituto di Bologna. Classe de scienze morali. Bologna.
* 1922–1923. Elementi di glottologia. 2 Bände, Bologna: Zanichelli.
* 1925. Le origini della lingua basca. Bologna: Azzoguidi.
* 1927. La lingua etrusca e le lingue preindoeuropee del Meditarreneo. In Studi etruschi, T. 1. Firenze.
* 1928. La lingua etrusca. Firenze: Rinascimento del libro.
* 1928. Origine asiatica delle lingue e popolazioni americane. In: Atti del 22 congresso internazionale degli americanisti Roma, Settembre 1926., T. 1, S. 169–246. Roma: Istituto Cristoforo Colombo.
* 1929. Il nostro dialetto bolognese. Bologna: Zanichelli.
Jürivete

**Jürivete** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Jürivete isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Jürvetson. Ahto Jürivete palvel kanti Jürivete perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 377 all.

1. jaanuaril 2017 oli perekonnanimi Jürivete Eestis 9 mehel ja 5 naisel.
Kaaret

**Kaaret** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kaaret uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Gebhard, Gritskevits, Gritskevitsh, Hansen, Kamma, Kapitsh, Karelsohn, Karelson, Karlov, Karlson, Knuut, Kohtitski, Kohtizki, Kossar, Kreisman, Kuulbusch, Merkurjev, Nikolajev, Numa ja Õunman. Peet Kaareti palvel kanti Kaaret perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 402 all (Siseministeeriumi teadaanne 30. aprillist 1940).

1. jaanuaril 2017 oli Eestis perekonnanimi Kaaret 18 mehel ja 32 naisel.
Kadari

**Kadari** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kadari uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kattelberk, Kattelperk, Klauson, Kristal, Kürbis ja Siiberg. Helmut Kadari palvel kanti Kadari perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 319 all.

1. jaanuaril 2017 oli perekonnanimi Kadari Eestis alla viiel mehel ja 7 naisel.

*Helmut Kadari (1903–1976), eesti õigusteadlane
Kapitalistliku süsteemi püramiid

**Kapitalistliku süsteemi püramiid** on 1911. aastal Ameerika Ühendriikides ilmunud karikatuur, mis kritiseerib kapitalismi. Teos kujutab ühiskonna klassistumist ja majanduslikku ebavõrdsust. Esimest korda avaldati karikatuur Industrial Workeris, kus see kandis signatuuri "Nedeljkovich, Brashich, & Kuharich".

Karikatuuril on sotsiaalne püramiid: hierarhia, mille tipus seisab rikas vähemus, keda vaesunud massid ülal hoiavad. Püramiidi ülemine kiht kujutab kapitalismi esindavat rahakotti. Selle all seisavad kuningad ja riigijuhid sõnumiga "meie valitseme teid". Allpool riigijuhte asetsevad vaimulikud sõnumiga "meie narritame teid" ning nende all sõjavägi sõnumiga "meie tulistame teid". Eelviimasel kihil asub keskklass sõnumiga "meie sööme teie eest" ning kõige alumisel kihil töölisklass, kes kannab püramiidi enda õlul. Nende sõnum on "meie töötame kõigi eest … meie toidame kõiki".

Teos põhineb vene karikatuuril, mis avaldati anonüümselt 1900. aastal. Originaaltöö kujutab küürus töölisklassi, kes püramiidi ülal hoiab. Püramiidi all on salm "Tuleb kord aeg, mil vihast võetud inimesed oma küürus seljad sirgu lükkavad ning püramiidi ühe tugeva õlatõukega kukutavad." 1900. aasta originaalteosest erineb 1911. aasta karikatuur muu hulgas selle poolest, et Vene impeeriumi must kotkas on asendatud kapitalismi sümboliseeriva rahakotiga, Vene tsaari ja tsarinna asemel kujutatakse üldisemaid figuure (monarhi ja kahte riigijuhti) ning puudub revolutsiooniline salm. Mõlemas teoses sümboliseerib kukkunud laps tööliste armetust. Ühine joon on ka tööliste punane plagu, mis sümboliseerib sotsialistlikku liikumist.

Karikatuur kritiseerib kapitalistlikku süsteemi, eelkõige selles tekkinud raha ja võimu hierarhiat. Samuti illustreerib teos, kuidas töölisklass kõiki teisi ülal peab ning kuidas töölisklassi toetuse kadumisel laguneks praegune sotsiaalne kord.

## Vaata ka
* Kapitalism
* Ühiskond
* Sotsiaalne klass
* Tööjõud
* Hierarhia
* Sotsialism
* Vene impeerium

## Viited
Erika Franz

**Erika Franz** (18. juuli 1894 – 13. september 1967) oli eesti pianist ja klaveripedagoog.

Aastatel 1913–1918 õppis ta Peterburi konservatooriumis. Hiljem täiendas ta end Berliinis A. Schnabeli juures ja Pariisis Schola Cantorumis.

1920. aastatel oli ta klaveriõpetaja Tallinna Kõrgemas Muusikakoolis.

1940. aastatel oli ta klaveri eriala õpetaja Tallinna Riiklikus Konservatooriumis. 
Tema õpilasi on Laine Mets ja Mall Sarv.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1965 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited

## Välislingid
*ERR arhiiv. Teeneline õpetaja Erika Franz – 90 (1984)
*ERR arhiiv. Erika Franz – 100 (1995)
*ERR arhiiv. Järjehoidja. Erika Franz – 45 aastat surmast (2012)
*Kultuurimälestiste riiklik register. Erika Franzi (1894–1967) haud
Puhtsit

**Puhtsit** on eesti perekonnanimi.

Nimi on läti päritolu (Pūcītis/Pūcīte).

Nimede eestistamisel määrati isikutele, kelle perekonnanimi oli Puhtsit, uueks perekonnanimeks Jõesaar.

## Viited
Artur Tiki

**Artur Tiki** (22. november 1914 (ukj) – 28. jaanuar 1992) oli eesti koolijuht.

1935. aastal lõpetas ta Läänemaa Õpetajate Seminari. Töötas seejärel Nissi Algkooli õpetajana. 1938. aastal lõpetas ta Sõjakooli.

1936. aastast oli ta Kaitseliidu Harju maleva Riisipere kompanii liige, 1939. aasta veebruarist Saue kompanii liige, 1939. aasta maist Saue kompanii õppepealik.

Aastatel 1939–1940 oli ta Jõgisoo Algkooli juhataja.

Teise maailmasõja ajal teenis Punaarmees ohvitserina.

1946. aastast töötas Harju rajooni koolide inspektorina. Aastatel 1949–1959 oli ta Tallinna 27. Keskkooli direktor ja 1959–1978 Tallinna 21. Keskkooli direktor.

Ta oli ka Eesti NSV Haridusministeeriumi õppekorralduse komisjoni esimees ja Tallinna Pedagoogilise Instituudi nõukogu liige.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1964 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited

## Välislingid
*Tallinna XXI Kool. Artur Tiki – kauaaegne koolidirektor ning hariduselu uuendaja
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Artur Tiki (1938)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Artur Tiki (1970)
Otto Terno

**Otto Terno** (2. veebruar 1929 Sauste – 26. juuni 1984) oli eesti koolijuht.

1948. aastal lõpetas ta Rakvere Eesti Keskkooli.

1950.–1970. aastatel oli ta Kohila Keskkooli direktor. Aastatel 1979–1983 oli ta ka Järvakandi Keskkooli direktor.

2016. aastal paigaldati Tohisoo mõisa parki tema mälestuspink.

## Tunnustus
*1958 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1960 medal "Töövapruse eest"
*1974 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited

## Kirjandus
* Ruth Raudsep, Mare Sarapuu. Otto Terno (1929-1984) – legendaarne koolimees. Maa sool: nõukogudeaegsest koolielust Raplamaal. Rapla, 2014

## Välislingid
*Otto Terno (nekroloog). Nõukogude Õpetaja, 30. juuni 1984
Mälupesa

**Mälupesa** on arvuti mälu väikseim adresseeritav üksus. Mälupesa aadressi abil on võimalik mälupesale ligi pääseda andmeüksuste kirjutamiseks ja lugemiseks.

Mälupessa mahtuv andmeüksus – andmesõna – koosneb bittide jadast. Biti väärtusi 1 või 0 realiseerivad mälupesas transistorlülitina töötavad  mäluelemendid. Iga elemendi väljundpinge tase on vastavalt biti väärtusele kõrge või madal (näiteks 1,8-voldise toitepinge korral on vahemikku 1,2–1,8 V jääva väljundpinge puhul biti väärtus 1 ja vahemiku 0–0,6 V puhul 0).

Mäluelementide arv pesas määrab andmesõna pikkuse. Esimestes arvutites oli sõnapikkus 8 bitti (ehk 1 bait), nüüdisaegsetes arvutites on see 32 või 64 bitti.

Mälupesa elementi kui mälu elementaarkomponenti on nimetatud ka mälu pesikuks ja mälu rakuks (ingl *memory cell*). Mõnes käsitluses on terminit mälupesa kasutatud mäluelemendi (transistorlüliti) tähenduses (nt artiklis Muutmälu).

## Vaata ka
*Mälu (arvuti)
*DRAM
*SRAM
90 eKr

**90. aasta eKr** ehk ab urbe condita DCLXIV (664).

## Sündmused
*Rooma konsulid olid Lucius Julius Caesar ja Publius Rutilius Lupus.
*Lex Iulia: Etruskid ja kõik itaalikud, kes ei olnud Liitlassõjas Rooma vastu võidelnud, said Rooma kodanikeks.

## Sündinud
*Gaius Scribonius Curio, Rooma poliitik

## Surnud
*Publius Rutilius Lupus, Rooma poliitik
*Quintus Servilius Caepio, Rooma poliitik
91 eKr

**91. aasta eKr** ehk ab urbe condita DCLXIII (663).

## Sündmused
*Rooma konsulid olid Sextus Julius Caesar ja Lucius Marcius Philippus.
*Algas Liitlassõda Rooma ja tema endiste Itaalia liitlaste vahel.

## Sündinud
*Gaius Scribonius Curio, Rooma poliitik

## Surnud
*Lucius Licinius Crassus, Rooma oraator ja poliitik
*Quintus Caecilius Metellus Numidicus, Rooma poliitik
*Quintus Servilius Caepio, Rooma poliitik
101 eKr

**Aasta 101 eKr** ehk ab urbe condita DCLIII (653).

## Sündmused
* Vercellae lahingus alistasid roomlased kimbrid.

## Sündinud
* Julia Minor, Caesari õde

## Surnud
* Kleopatra III, Egiptuse kuninganna
* Boiorix, kimbrite kuningas
Telemeetria

**Telemeetria** ehk **kaugmõõtmine** on objekti talitlust iseloomustavate tunnussuuruste kindlaks tegemine eemalt, sealjuures ka kauge maa tagant. Telemeetriat kasutatakse näiteks mõõteandmete vastuvõtmiseks liikuvalt objektilt (lennukilt, tehiskaaslaselt), ilmaandmete saamiseks õhupallil asuvalt ilmasondilt, tervisenäitajate kaugjälgimiseks.

Mõõteandmed saadakse mõõtemuundurilt ja edastatakse elektrisignaalina, enamasti raadiolainete vahendusel, sealhulgas ka GPSi abil. Kaugmõõtekanaleid võidakse kasutada ka objektide kaugjuhtimiseks ja -kontrolliks.
Juta Ott

**Juta Ott** (9. november 1919 – 10. aprill 2007) oli eesti õpetaja.

Ta lõpetas Tallinna Muusikakooli.

Ta töötas algklasside õpetajana Tallinna 7. Keskkooli , hiljem õpetajana Tallinna 52. Keskkoolis ja Tallinna 3. Logopeediakoolis.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1971 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Isiklikku
Tema abikaasa Roman Ott oli keemik.

## Viited
94 eKr

**94. aasta eKr** ehk ab urbe condita DCLX (660).

## Sündmused
*Rooma konsulid olid Gaius Coelius Caldus ja Lucius Domitius Ahenobarbus.
*Nikomedes IV sai Bitüünia kuningaks.

## Sündinud
*Han Zhaodi, Hiina keiser

## Surnud
*...
Slavica Revalensia

**Slavica Revalensia** on 2014. aastal Tallinna Ülikoolis asutatud rahvusvaheline slaavi uuringutele keskenduv venekeelne teadusajakiri. Ajakiri on eelretsenseeritav ning selles on kolm rubriiki: "Uuringud ja materjalid", "Kriitika" ja "Bibliograafia". Ajakirja peatoimetaja on Grigori Utgof. Ajakiri valmib Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudi ning Tallinna Ülikooli Kirjastuse koostöös. 

## Kolleegium
Ajakirja toimetuskolleegiumisse kuulub 18 eksperti: Irina Belobrovtseva (Tallinn), Nikolai Bogomolov (Moskva), Tatjana Tsivjan (Moskva), Lazar Fleishman (Stanford), Sergei Gindin (Moskva), Aleksei Gippius (Moskva), Peter Grzybek (Graz), Dimitar Kenanov (Veliko Tarnovo), Irina Külmoja (Tartu), Georgi Levinton (Peterburi), Mihhail Lotman (Tallinn / Tartu), Nikita Ohhotin (Peterburi), Jelena Pogosjan (Edmonton), Fjodor Poljakov (Viin), Jelena Remtšukova (Moskva), Andrew Reynolds (Madison), Tatjana Skulatševa (Moskva), Michael Wachtel (Princeton). 

## Ilmunud numbrid
* *Slavica Revalensia I* (2014). Toimetaja Grigori Utgof. Autorid: Pavel Uspenski, Andrei Fedotov, Sergei Dotsenko, Irina Belobrovtseva, Semjon Leonenko, Marina Salman, Giuseppina Larocca, Boris Orehhov, Sergei Šaulov, Romen Nazirov, Aurika Meimre, Kirill Zubkov. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn. 
* *Slavica Revalensia II* (2015). Toimetaja Grigori Utgof. Autorid: Andrei Kostin, Aleksei Balakin, Anna Gubergrits, Anna Dolinina, Marina Salman, Olga Demidova, Dmitri Nikolajev, Vladimir Toporov, Sergei Šindin. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn. 
* *Slavica Revalensia III* (2016). Toimetaja Grigori Utgof. Autorid: Aleksei Balakin, Daria Dorving, Sergei Dotsenko, Fjodor Dvinjatin, Jevgenia Khazdan, Julia Krasnoselskaja, Semjon Leonenko, Larissa Naiditš, Maria Posledova, Anna Rubtsova, Marina Salman, Gabriel Superfin, Pavel Uspenski, Jelena Zemskova. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn.

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
95 eKr

**95. aasta eKr** ehk ab urbe condita DCLIX (659).

## Sündmused
*Rooma konsulid olid Gaius Coelius Caldus ja Lucius Domitius Ahenobarbus.
*Tigranes II sai Armeenia kuningaks.
*Seleukos VI surma järel lagunes Seleukiidide riik mitmeks osaks.

## Sündinud
*Cato Noorem, Rooma riigimees ja stoik

## Surnud
*Seleukos VI, Seleukiidide riigi kuningas
96 eKr

**96. aasta eKr** ehk ab urbe condita DCLVIII (658).

## Sündmused
*Rooma konsulid olid Gaius Cassius Longinus ja Gnaeus Domitius Ahenobarbus.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Antiochos VIII, Seleukiidide riigi kuningas
*Antiochos IX, Seleukiidide riigi kuningas
*Ptolemaios Apion, Kyrene valitseja
93 eKr

**93. aasta eKr** oli 93. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi *[[ab urbe condita]]* DCLXI (661).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Valerius Flaccus ja Marcus Herennius.

## Sündinud
*Publius Clodius Pulcher, Rooma poliitik

## Surnud
*...