open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Joniškėlise mõis

**Joniškėlise mõis** (leedu *Joniškėlio dvaras*) on endine mõis Leedus Pasvalysi rajoonis Joniškėlises.

Mõisat on esimest korda mainitud 1684. aastal. Esimesed omanikud olid ilmselt Švobad. 1723. aastal läks mõis Puzinitelt Karpide valdusse. 

Benedykt Karp oli üks Stanisław II troonileaitajaid. Tema poeg Ignacy Karp lasi oma testamendis rajada Joniškėlise haigla ja kihelkonnakooli. Haigla valmis tema järeltulija Eustachy Karpi juhtimisel. Viimase poeg, Felicjan Stefan Karp, oli Kaunase ja Panevėžysi šlahta aadlimarssaliks. XIX sajandil kujunes mõisast Kovno kubermangu suurim maavaldus, mõisale kuulus 47 984 tiinu maad.

Felicjan rajas mõisa ka põllumajanduskooli. Pärast maareformi jäi mõisale 80 hektarit maad. Feliciani järel sai mõisa omanikuks Marija Joana Karp. Seni mõisale kuulunud põllumajanduskooli võttis üle Leedu riik. 1940. aastal mõis natsionaliseeriti.

Mõisakompleks asub Mažupė jõe kaldal. ja selle pindala on 30 hektarit. Säilinud on kakskümmend hoonet, nende seas uus (ehitatud XIX sajandi teisel poolel) ja vana klassitsistlik peahoone (ehitatud XVIII sajandi alguses), kontor, vesiveski, kaks aita, piimatoodete ladu, kasvuhoone, tõllakuur, sepikoda, aedniku maja, kaks lauta, tall ja tallmeistri maja. Uus peahoone rajati pärast tulekahju 1763. aastal, mil hävisid mitmed kõrvalhooned ja vana peahoone sai tules kannatada. Suurem osa mõisakompleksist kuulub 1967. aastast Leedu põllumajandusinstituudile, vanas peahoones asub muuseum.

Mõisa peahoone juures asub nelinurkne park, mille keskmeks on vana peahoone ja selle juures asuv ühe hektari suurune paraadväljak. Kujunduselt on see Prantsuse park. Paraadväljakult viis läände 400 meetri pikkune pärnaallee, aga tänapäeval on seal osad puud teiste liikidega asendatud. Alevi juurde viis väljakult hobukastanialleee.

## Pilte


2011 04 24Joniškėlis02.JPG|Mõisa uus peahoone
2011_04_24Joniškėlis06Mažupė.JPG|Mažupė mõisa pargis
2011 04 24Joniškėlis12.JPG|Vaade mõisakompleksile


## Viited

## Välislingid

*Sissekanne Leedu mõisate saidil; fotod (*leedu keeles*)
*Mõisakompleksi kaart
*[ww.miestai.net/forumas/showthread.php?t=7914 Fotod mõisakompleksist] (*leedu keeles*)
Kosmose rakkerühm

**Kosmose rakkerühm** oli NASA inseneride töörühm, mis moodustati 1958. aastal ja mille ülesandeks oli USA mehitatud kosmoseprogrammide juhtimine. Rühma juhtis Robert R. Gilruth ja see asus Virginia osariigis. 1961. aastal kuulutas president John F. Kennedy välja Apollo programmi ja seadis eesmärgiks viia inimene enne 1969. aasta lõppu Kuule. Seoses sellega leidis NASA, et programm on Kosmose rakkerühma jaoks liiga suur ja see organiseeriti ümber mehitatud kosmoselendude keskuseks (tänapäeval Lyndon B. Johnsoni Kosmosekeskus), asukohaga Texase osariigis asuvas Houstonis.

Hiljem nimetati Kosmose rakkerühmaks presidendi moodustatud komisjone, mida juhtis asepresident ja mis uurisid, millist mehitatud kosmoselendude programmi võiks rahastada. Näiteks moodustas president Richard Nixon sellise komisjoni, et see töötaks välja Apollo programmi järgse kosmoselendude strateegia.
Donn F. Eisele

**Donn Fulton Eisele** (23. juuni 1930 – 2. detsember 1987) oli Ameerika Ühendriikide õhuväelane, katselendur ja hiljem ka NASA astronaut. Ta osales 1968. aastal Apollo programmi esimesel mehitatud missioonil Apollo 7. Pärast õhujõududest ja NASA-st lahkumist sai temast ärimees. 

Eisele määrati algselt Apollo 1 meeskonda, aga ta nikastas treeningul kaks korda oma õlga ja ta vajas seetõttu operatsiooni. Eisele asendati Roger B. Chaffee'ga, kes hukkus 1967. aasta jaanuaris koos ülejäänud meeskonnaga Apollo 1 põlengus. Hiljem oleks Eisele äärepealt ka Apollo 7 meeskonnast eemaldatud, sest tal oli armuke. 

Eisele suri 1987. aastal Tokyos infarkti, olles Jaapanis ärireisil.

## Viited
Stoniškiai vald

**Stoniškiai vald** (leedu keeles *Stoniškių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pagėgiai omavalitsuse territooriumil. Vald piirneb lõunas Venemaaga.

Valla pindala on 134 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2019 inimest. Valla keskuseks on praegu Stoniškiai küla, varem oli selleks Rukai küla. Vallavanem on Ričardas Bartkevičius.


PlaskiaiBaznycia.JPG|Plaškiai kirik
RukųBažn.JPG|Rukai kirik
StoniškiųGelStotis.JPG|Stoniškiai raudteejaam


## Viited
Wally Schirra

**Walter Marty Schirra, Jr.** (12. märts 1923 – 3. mai 2007), tuntud kui **Wally Schirra**, oli Ameerika Ühendriikide mereväelane, katselendur ja üks NASA 1. astronautide grupi Mercury Seveni liikmeid.

Schirra osales missioonil Mercury-Atlas 8, mis startis 3. oktoobril 1962. Selle missiooniga sai temast viies ameeriklane ja üheksas inimene kosmoses. Gemini programmi ajal osales ta komandörina missioonil Gemini 6A, mille ajal toimus esimene kosmoselaevade lähenemine, kui Gemini 6A lähenes laevale Gemini 7 kõigest 30 cm kaugusele. 1968. aastal juhtis ta missiooni Apollo 7, mis jäi tema viimaseks kosmoselennuks. Schirra on ainus astronaut, kes on osalenud Mercury, Gemini ja Apollo programmis. Pärast Apollo 7 lõppu lahkus Schirra nii mereväest kui ka NASA-st ning asus tööle CBS-i.

Schirra suri 3. mail 2007 infarkti.
Lumpėnai vald

**Lumpėnai vald** (leedu keeles *Lumpėnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pagėgiai omavalitsuse territooriumil. Vald piirneb lõunas Venemaaga.

Valla pindala on 62 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1040 inimest. Valla keskus on Lumpėnai küla. Vald moodustati 2001. aastal. Vallavanem on Danguolė Mikelienė.

Valla lõunaosa kuulub Rambynase regionaalparki.


Bardinai.JPG|Bardinai
AlkakalnisRambynas.JPG|Rambynase hiiemägi
M.JankausSpaustuvė.JPG|Bitėnai


## Viited
Natkiškiai vald

**Natkiškiai vald** (leedu keeles *Natkiškių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pagėgiai omavalitsuse territooriumil.

Valla pindala on  52 km². 2011. aasta seisuga elas seal 824 inimest. Valla keskuseks on Natkiškiai küla. Vallavanem on Vilyta Sirtautienė.


RupkojųBažn.JPG|Ropkojai kirik
Natkiskiai1.JPG|Natkiškiai


Lisaks küladele asuvad vallas veel mitmed huutorid:

## Viited
La vache qui rit

**La vache qui rit** (eesti keeles: *Lehm, kes naerab*) on prantsuse kaubamärk. Seda kasutatakse juustutoodetel, mis valmistatakse prantsuse lehmajuustu ja briti sulatatud lehmajuustu seguna, mida toodab ettevõttegrupp **Bel**. 

## Välislingid
Fontenay-le-Comte

**Fontenay-le-Comte** [fontö'nee lö kont] on linn Prantsusmaal Pays de la Loire'i piirkonnas Vendée departemangus. See on departemangu üks alamprefektuure (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ühe kantoni keskus.

Linna territoorium asub 2–68 meetri kõrgusel üle merepinna.

## Sõpruslinnad
*  Krotoszyn, Poola 1994
*  Palatine, Ameerika Ühendriigid 1997
*  Diosig, Rumeenia 1997
*  Gaoua, Burkina Faso 1989
*  Crevillente, Hispaania 1968

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Pagėgiai vald

**Pagėgiai vald** (leedu keeles *Pagėgių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pagėgiai omavalitsuse territooriumil. Vald piirneb lõunas Venemaaga.

Valla pindala on 140 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4067 inimest. Valla keskuseks on Pagėgiai linn (2011. aastal 1941 elanikku), vallamaja asub aadressil Vilniaus g. 25. Lisaks asub vallas veel Panemunė linn (2011. aastal 274 elanikku). Vallavanem on Dainius Maciukevičius.


Panemunė.JPG|Panemunė
AM gimnazija.jpg|Pagėgiai gümnaasium
Pagėgiųbažnyčia11.JPG|Pagėgiai katoliku kirik


## Viited
Vilkyškiai vald

**Vilkyškiai vald** (leedu keeles *Vilkyškių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pagėgiai omavalitsuse territooriumil. Vald piirneb lõunas Venemaaga.

Valla pindala on 157 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1550 inimest. Valla keskuseks on Vilkyškiai alev (2011. aastal 1941 elanikku), vallamaja asub aadressil Dvaro g. 1. Vallavanem on Darius Jurkšaitis.

Valla lõunaosa kuulub Rambynase regionaalparki.


ŠereitlaukioDvaras.JPG|Šereitlaukise mõis
Rambyno_regioninis_parkas.JPG|Rambynase regionaalpark
Šereitlaukio_Milžinkapis.JPG|Milžinkapise linnamägi


## Viited
Les Sables-d'Olonne

**Les Sables-d'Olonne** [le sa'bl d'olonn] on vald Prantsusmaal Pays de la Loire'i piirkonnas Vendée departemangus. See on departemangu üks alamprefektuure (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ühe kantoni keskuseks.

Valla territoorium asub 0–59 meetri kõrgusel üle merepinna.

Les Sables-d'Olonne'i vald moodustati 1. jaanuaril 2019 Château-d'Olonne'i, Olonne-sur-Meri ja Les Sables-d'Olonne'i vallast.

## Vallaga seotud isikud
* Savary I de Mauléon, (1181–1233), rajas linna 1218. aastal
* François l'Olonnais, sünninimega Jean-David Nau (1630–1669), linnast pärit Kariibi mere üks julmemaid piraate
* Jean-Jacques Audubon, prantsuse loodusteadlane
* Florelle, prantsuse laulja ja näitleja
* Louis Guédon, linna aselinnapea, kes arendas välja linna jahisadama
* Jean Huguet, prantsuse kirjanik
* Philippe Hurteau, prantsuse maalikunstnik
* Philippe Jeantot, Vendée Globe purjetamise teerajaja
* Corneille Lamandé (1776–1837), prantsuse arhitekt ja insener
* Jean Launois, prantsuse maalikunstnik.
* Adolphe d'Hastrel (1805–1874), prantsuse mereväeohvitser ja kunstnik
* Michel Laurent, prantsuse advokaat ja ka linnapea aastail 1959–1965
* José David (1913–1993), prantsuse helilooja
* Patrick Buisson, prantsuse ajakirjanik

## Sõpruslinnad
*  Schwabach, Saksamaa (1975)
*  Sliema, Malta (2005)
*  Worthing, Suurbritannia (1998)

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*prantsuse keeles*)
Bijotai vald

**Bijotai vald** (leedu keeles *Bijotų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilalė rajooni territooriumil.

Valla pindala on 70 km². 2011. aasta seisuga elas seal 992 inimest. Valla keskuseks on Bijotai küla, vallamaja asub aadressil Dionizo Poškos g. 6. Vallavanem on Steponas Jasaitis.


Girdiskes_Svc._Mergeles_Marijos_Sniegines_baznycia_2013.jpg|Girdiškė kirik
Baublys.jpg|Bijotai


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*leedu keeles*)
Eesti Seljaajusonga ja Vesipeahaigete Selts

**Eesti Seljaajusonga ja Vesipeahaigete Selts** on  seljaajusonga- ja vesipeahaigeid inimesi, nende lähedasi, meditsiinitöötajaid ja vabatahtlikke abistajaid ühendav organisatsioon. Seltsi eesmärgiks on toetada nende haigustega võitlevate laste, noorte ja täiskasvanute eneseteostust, toimetulekut ja heaolu.

Selts asutati 1991. aastal. Seltsi asutamise algatajaks ja eestvedajaks on lastekirurg Ann Paal.

2011. aastal algatas selts Kellukese Fondi kesknärvisüsteemi kahjustusega erivajadustega noorte eneseteostuse toetamiseks.

Eesti Seljaajusonga ja Vesipeahaigete Selts on Eesti Puuetega Inimeste Koja ja Rahvusvahelise Spina Bifida ja Hüdrotsefaalia Föderatsiooni (*International Federation for Spina Bifida and Hydrocephalus*) liige.

## Viited
Kärsa–Eoste tee

**Kärsa–Eoste tee** (registrinumber 18181) on kõrvalmaantee Põlva maakonnas Põlva vallas. 

Tee pikkus on 12,1 km. Tee haldaja on Maanteeamet. 2014. aastast on tee mustkattega.

Tee algab Kärsa külas Tartu–Räpina–Värska maanteelt, läbib Akste küla, Valgesoo küla ja Eoste küla ja lõpeb Himmaste–Rasina teel.

Kärsa–Eoste tee ristub Akste külas Akste–Häätaru teega.

Kärsa–Eoste teel üks sild:
* Porgandi sild üle Ahja jõe endise Porgandi vesiveski juures.

## Viited

## Välislingid
*OpenStreetMap Kärsa–Eoste tee
Eldar Rjazanov

**Eldar Rjazanov** (vene keeles Эльдар Александрович Рязанов; 18. november 1927 Samara – 30. november 2015 Moskva) oli Venemaa filmilavastaja ja stsenarist, komöödiakirjanik, kelle komöödiad on tuntud kogu endise Nõukogude Liidu territooriumil.  

Ta oli ka proosakirjanik, telesaadete autor ja juht, näitleja, pedagoog, talentide avastaja. 

## Valitud filmograafia
;Režissöör ja stsenarist
*"Karnevaliöö" (1956)
*"Husaariballaad" (1962)
*"Ettevaatust, auto!" (1966)
*"Õnne vembud" (1968)
*"Itaallaste uskumatud seiklused Venemaal" (1973)
*"Saatuse iroonia ehk hüva leili!" (1975)
*"Armastus tööpostil" (1977) 
*"Garaaž" (1979)
*"Lugu vaesest husaarist" (1980)
*"Jaam kahele" (1982)
*"Julm romanss" (1984)
*"Ununenud flöödiviis" (1987) 
*"Tõotatud taevad" (1991)
*"Vanad kronud" (2000)
*"Võti magamistuppa" (2003)
*"Andersen. Elu ilma armastuseta" (2006)
*"Karnevaliöö-2" (2006)
*"Elu muusika" (2009)
Bilionysi vald

**Bilionysi vald** (leedu keeles *Bilionių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilalė rajooni territooriumil.

Valla pindala on 37 km². 2011. aasta seisuga elas seal 447 inimest. Valla keskuseks on Bilionysi küla, vallamaja asub aadressil Rungio g. 2. Vallavanem on Loreta Daukantienė.


Bilioniai.jpg|Bilionys
Gulbės-kaimas.JPG|Gulbės


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*leedu keeles*)
Didkiemise vald

**Didkiemise vald** (leedu keeles *Didkiemio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilalė rajooni territooriumil.

Valla pindala on 38 km². 2011. aasta seisuga elas seal 307 inimest. Valla keskuseks on Didkiemise küla, vallamaja asub aadressil Žvejų g. 15. Vallavanem on Vilma Kasnauskienė.


Dzotas_didkiemis.JPG|Nõukogude Liidu Molotovi liini tulepunkt Didkiemises


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*leedu keeles*)
Kaltinėnai vald

**Kaltinėnai vald** (leedu keeles *Kaltinėnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilalė rajooni territooriumil.

Valla pindala on 160 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2524 inimest. Valla keskuseks on Kaltinėnai alev (2011. aastal 728 elanikku), vallamaja aadress on Varnių g.7. Vallavanem on Antanas Bartašius.


PagrybioPiliakalnis.JPG|Pagrybise linnamägi
Iždonai1.JPG|Iždonai
Kepeliuškalnis.JPG|Kepaluškalnise linnamägi
Trakas1.JPG|Trakas


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*leedu keeles*)
Kvėdarna vald

**Kvėdarna vald** (leedu keeles *Kvėdarnos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilalė rajooni territooriumil.

Valla pindala on 144 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3407 inimest. Valla keskuseks on Kvėdarna alev (2011. aastal 1597 elanikku), vallamaja asub aadressil S.Dariaus ir S.Girėno g. 24. Vallavanem on Aivaras Dobilas.


PajūralioBažny.jpg|Pajūralise kirik
GrimzdųŠaltinis.JPG|Grimzdai allikas
Kvedarna.jpg|Kvėdarna
K.JauniausGimtinė.JPG|Lembas
Kvedarnos_bazn2010.jpg|Kvėdarna kirik
JūraTiesKvėdarna.JPG|Jūra


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*leedu keeles*)
Porgandi vesiveski

**Porgandi vesiveski** oli vesiveski Võrumaal Ahja jõel, nüüdse haldusjaotuse järgi Põlvamaa Põlva valla Eoste külas.

Veski kompleks rajati 19. sajandi lõpus ja see on nime saanud tolleaegse peremehe Viido Muuga hüüdnime Porgand järgi. 

Veski oli maakivist vundamendiga viilkatusega palkhoone. Jõuallikaks oli turbiin. Veskis jahvatati jahu, lisaks oli veskis saeraam. Veskiga oli kokku ehitatud elumaja-taluhäärber. Elamu osa on säilinud ja heas korras, veski osa on hävinud. 

Veski lõpetas töötamise 1940. aastatel. 

## Viited

## Välislingid
*Porgandi vesiveski-elamu. Jaan Vali fotokogus
*Keskkonnaportaal. Pärandkultuuri objekt: Porgandi vesiveski (619:VEV:001)
Pajūrise vald

**Pajūrise vald** (leedu keeles *Pajūrio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilalė rajooni territooriumil.

Valla pindala on 112 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2174 inimest. Valla keskuseks on Pajūrise alev (2011. aastal 784 elanikku), vallamaja asub aadressil Dariaus ir Girėno g. 33. Teine alev vallas on Žvingiai (2011. aastal 195 elanikku). Vallavanem on Roma Veščiūnienė.


B.K.TarvydųSodyba.JPG|Paisjärv Kisė jõel
Pajurio_baznycia.JPG|Pajūrise kirik
PakisioPiliakalnis.JPG|Pakisyse linnamägi
Reistruakmeniniskryzius.JPG|Reistrai


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*leedu keeles*)
Lilian Linnaks

**Lilian Linnaks** (kuni 1949 **Lilian Värk**; 27. veebruar 1929 Tallinn – 28. märts 2016 Tallinn) oli eesti metallikunstnik ja kunstiteadlane.

Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 4. keskkooli ning õppis aastatel 1952–1958 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas metallikunsti erialal. Aastatel 1962–1965 oli Moskva Kõrgema Tööstuskunstikoolis aspirant, kaitses 1965. aastal väitekirja alumiiniumist kujutavas ja tarbekunstis ning sai kunstiteaduste kandidaadi kraadi.

Ta töötas aastatel 1960–1962 Estoplastis kunstnikuna, pannes aluse eesti tööstuskunsti uuele ratsionaalsele suunale.

Aastatel 1965–1994 oli ta õppejõud praeguses Eesti Kunstiakadeemias, alates 1990. aastast professor, 1994. aastast emeriitprofessor.

Ta oli Eesti Kunstnike Liidu liige 1959. aastast.

## Tunnustus
*2009 – Kristjan Raua preemia näituse eest tarbekunsti- ja disainimuuseumis

## Isiklikku
Lilian Linnaksi abikaasa oli majandusteadlane Erik Linnaks, nende tütar on metallikunstnik Epp Linnaks.

## Looming
### Tarbekunst
*1970 seinaplaat "Elevandid", kaelaehe "Plikad peas"
*1972 vaasid "Rahe" ja "Sula"  
*1973 seinaplaadid "Rannakivid" ja "Kevadine" 
*1975 kaelaehe "Valge ahhaat"
*1978 kaelaehe "Kivililled"
*1987 kõrvarõngad "Tiivad"

### Näitusi
*1968 – esimene isikunäitus
*1979 – Vilma Reinholm. Näituse kataloog. Tallinn
*1980 – Vilma Reinholm. Näituse kataloog. Tallinn
*1983 – *Лилиан Линнакс. Каталог выставки*. Moskva
*2008 – Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi näitustesari "Klassikud"

### Kirjutisi
*1967 – "*Алюминий в современном декоративно-прикладном искусстве. Автореферат кандидата искусствоведения*". Moskva 1967
*1988 – "Alumiinium kunstis". Eesti NSV Riiklik Kunstiinstituut. Tallinn 1988

## Kirjandus
*1994 – Sigrid Saarep. "Lilian Linnaksi ehte- ja tarbekunst" – Kultuurileht, 2. september 1994
*1996 – Vilma Reinholm. "Linnaks, Lilian". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 272
*2016 – "Lilian Linnaks 27. II 1929 – 28. III 2016" // Nekroloog. Sirp, 8. aprill 2016. Lk 25 

## Välislingid
*"Lilian Linnaks 27. II 1929 – 28. III 2016" // Nekroloog. Sirp, 8. aprill 2016
Õie Utter

**Õie Utter** (sünninimi **Õie Alt**; 8. jaanuar 1930 – 12. veebruar 2010) oli eesti kunstiajaloolane.

Ta lõpetas aastal 1955 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolasena.

Ta oli aastatel 1961–1986 Tartu Riikliku Ülikooli klassikalise muinasteaduse muuseumi direktor.

## Teoseid
### Raamatuid
*Metoodiline juhend Klassikalise Muinasteaduse Muuseumiga tutvumiseks. Tartu Riiklik Ülikool. 1969
*A. Remmel, Õ. Utter, T. Nurk. Peatükke kunstiajaloost. Koostanud A. Remmel, illustreerinud M. Alas. Tallinn: Valgus, 1989
*Õie ja Leo Utter. Räpina Paberivabrik : 135 aastat Räpina esimesest paberimasinast. Räpina Koduloo- ja Aiandusmuuseum. 2000
*Leo Utter, Õie Utter. Grundbegriffe für Filigranologie : Wasserzeichenkunde und Mathematik. Tartu : L. ja Õ. Utter, 2006
*Leo Utter, Õie Utter. Papierfabrik in Räpina. Wasserzeichenkatalog : handgeschöpte Büttenpapiere. Aus dem Estnischen von Leo Utter. Tartu: Õ. Utter, 2008
*Õie Utter, Leo Utter. Räpina paberivabrik : peatükke arenguloost Teise maailmasõjani. Toimetaja: Fred Puss ; kujundus: Peeter Paasmäe. Räpina: Räpina Paberivabrik: Eesti Isikuloo Keskus, 2014

### Artikleid
*Leo Utter, Õie Utter. Räpina Paberiveski senitundmatutest vesimärkidest. Insenerikultuur Eestis. 2. Tallinn 1995. Lk 186–200
*Õie Utter, Leo Utter. Lehekülg Laakmanni arveraamatust. Oskar Kallase päev – XIX eesti raamatuteaduse konverents : 25. oktoobril 2002 Eesti Kirjandusmuuseumis : ettekannete teesid. Tartu 2002. Lk 10–11
*Õie Utter, Leo Utter. Tartu paberiveski asutamisest. Paar sammukest : Eesti Kirjandusmuuseumi aastaraamat. 21. Tartu 2004. Lk 41–56

## Isiklikku
Tema abikaasa oli paberiloolane Leo Utter (1929–2006).

## Viited
Palentinise vald

**Palentinise vald** (leedu keeles *Palentinio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilalė rajooni territooriumil.

Valla pindala on 10,5 km². 2011. aasta seisuga elas seal 260 inimest. Valla keskuseks on Palentinise küla, vallamaja asub aadressil Palangos g. 1. Vallavanem on Miglė Zybartienė.


Palentinis.jpg|Palentinis


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*leedu keeles*)
Püha Risti basiilika (täpsustus)

**Püha Risti basiilika** ehk **Basilica di Santa Croce** itaalia keeles, **Basílica de la Santa Cruz** hispaania keeles, **Basilique Santa Croce** prantsuse keeles, võib viidata mitmele pühakojale

## Itaalia
* Püha Risti basiilika Firenzes
* Püha Risti basiilika Cagliaris
* Püha Risti basiilika Lecces

## Vaata ka
* Püha Risti katedraal
* Püha Risti kirik
* Püha Rist
Laukuva vald

**Laukuva vald** (leedu keeles *Laukuvos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilalė rajoonis

Valla pindala on 167 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3106 inimest. Valla keskus on Laukuva alev (2011. aastal 832 elanikku), vallamaja asub aadressil Eitvydaičių g.3. Vallavanem on Virgilijus Ačas.


2010_09_05_6Požėrė4.JPG|Požerė kirik
2010_09_05_6Požėrė5.JPG|Požerė
Medvegalio_piliakalnis.jpg|Medvėgalise linnamägi
Dvarviečių_koplyčia.JPG|Dvarviečiai kabel


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*leedu keeles*)
Mustvee Kool

**Mustvee Kool** on kool Jõgeva maakonnas Mustvee linnas aadressil Tartu tänav 11. 

2015. aasta sügisel suleti **Mustvee Gümnaasiumi** gümnaasiumiosa õpilaste nappuse tõttu ning kool nimetati ümber Mustvee kooliks.

## Ajalugu
*1918. aasta 1. septembril avas Mustvee Eesti Haridusselts eestikeelse keskkooli. Kool kandis nime Mustvee Eesti Hariduse Seltsi Reaalkool.
*1928 – Mustvee Reaalkooliga ühendati 19. sajandi II veerandil rajatud ja 1918. aastal ümber nimetatud Mustvee Algkool.
*1940 – muudeti Mustvee Reaalkool keskkooliks.
*1944 – kool ei olnud enam keskkool, nimi oli Mustvee Mittetäielik Keskkool.
*1945–2003 – oli kooli nimi Mustvee I Keskkool.
*2003 – kooli nimeks sai Mustvee Gümnaasium.
*2015 – suleti kooli gümnaasiumiosa.

## Vaata ka
*Mustvee II Keskkool

## Välislingid
* Mustvee Gümnaasiumi koduleht
Šilalė vald

**Šilalė vald** (leedu keeles *Šilalės kaimiškoji seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilalė rajooni territooriumil.

Valla pindala on 126 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2951 inimest. Valla keskuseks on Šilalė linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil J.Basanavičiaus g. 2. Vallavanem on Stasys Lidžius.


Tubiniu_baznycia.JPG|Tūbinės I küla kirik
DebliųKapai.JPG|Debliai kalmistu
BremenatiesDebliais.JPG|Bremena jõgi
BalsiaiBožíMuka.JPG|Balsiai kabel


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*leedu keeles*)
Teneniai vald

**Teneniai vald** (leedu keeles *Tenenių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilalė rajooni territooriumil.

Valla pindala on 42 km². 2011. aasta seisuga elas seal 530 inimest. Valla keskuseks on Teneniai alev (2011. aastal 330 elanikku), vallamaja asub aadressil Nepriklausomybės g. 39. Vallavanem on Loreta Petravičienė.


TenenysTeneniuose.JPG|Tenenys
Teneniu_baznycia.JPG|Teneniai kirik


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*leedu keeles*)
Püha Risti katedraal (Boston)

**Püha Risti katedraal** on Ameerika Ühendriikide Massachusettsi osariigi Bostoni peamine katoliku pühakoda, suurim Rooma-Katoliku kirik Uus-Inglismaal.


Cathedral of the Holy Cross, Boston 1.JPG|Interjöör
Cathedral of the Holy Cross, Boston 3.JPG|Interjöör
Cathedral of the Holy Cross, Boston 2.JPG|Altar
Cathedral of the Holy Cross, Boston 4.JPG|Orel


## Välislingid
Ruxanda Glavan

**Ruxanda Glavan** (sündinud 5. aprillil 1980 Chișinăus) on Moldova (nais)poliitik (Moldova Demokraatlik Partei). Ta oli 30. juulist 2015 kuni 25. juulini 2017 Moldova tervishoiuminister.

Aastatel 1997–2003 õppis ta Nicolae Testemițanu nimelises Riiklikus Meditsiini- ja Farmaatsiainstituudi, mille lõpetas üldarsti kvalifikatsiooniga. Seejärel õppis ta aastatel 2003–2005 Grenoble Graduate School of Businessis ja sai magistrikraadi ärijuhtimises (MBA).

Aastatel 2006–2013 oli ta direktor firmas, mis tegeles kosmeetika, meditsiinitehnika ja mitmesuguste farmaatsiaproduktide maaletoomisega.

Aastatel 2013–2015 oli ta Moldova töö, perekonna ja sotsiaalkaitse aseminister, 18. veebruarist 2015 kuni 30. juulini 2015 oli ta Moldova töö, perekonna ja sotsiaalkaitse minister. 30. juulist 2015 kuni 25. juulini 2017 oli ta  Moldova tervishoiuminister.

## Isiklikku
Ta on abielus, tema abikaasa Aureliu Cincilei on Moldova Panga asepresident. Ta valdab lisaks rumeenia keelele veel vene, inglise, prantsuse ja hispaania keelt.

## Välislingid
* Ruxanda Glavan Moldova valitsuse kodulehel (Rumeenia keeles)
Upyna vald

**Upyna vald** (leedu keeles *Upynos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilalė rajooni territooriumil.

Valla pindala on 105,6 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1830 inimest. Valla keskuseks on Upyna alev (2011. aastal 375 elanikku), vallamaja asub aadressil Dariaus ir Girėno g. 2. Vallavanem on Stefa Kažukauskienė.


VarsėdžiųBažnyčia.JPG|Varsėdžiai kirik
UpynosMokykla.jpg|Upyna keskkool
Vytogala.JPG|Vytogala
DidžVytogalosKoplytėlė.JPG|Vytogala kabel


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*leedu keeles*)
Žadeikiai vald

**Žadeikiai vald** (leedu keeles *Žadeikių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilalė rajooni territooriumil.

Valla pindala on 60 km². 2011. aasta seisuga elas seal 761 inimest. Valla keskuseks on Žadeikiai küla, vallamaja asub aadressil Šilalės g. 3. Vallavanema kohusetäitja on Rasa Lukošienė.

## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*leedu keeles*)
Heli Raidla

**Heli Raidla** (24. mai 1927 Erastvere Alakülä, Kanepi kihelkond – 18. märts 2025) oli eesti õpetaja ja käsitöömeister.

## Elulugu
Õppis Erastvere koolis. 1949. aastal lõpetas Tallinna Tekstiil-Õmblustehnikumi. Töötas õpetajana Tilsi, Vana-Koiola ja Joosu koolis. 1960. aastast töötas 43 aastat Põlva Keskkooli käsitööõpetajana.

Ta oli üks Põlva Käsitööklubi asutajaid (1993) ja juhatuse liige. Ta on koostanud käsitööalaseid raamatuid ja korraldanud Põlva käsitööpäevi.

## Raamatud
*Liia Laanpere, Heli Raidla. Tikkimine: käsiraamat 5.-9. klassi õpilastele. Tallinn: Valgus, 1989 
*Heli Raidla. Lapitöö. Põlva: Jakob Hurda nimeline Põlva Rahvahariduse Selts, 1998
*Heli Raidla. Kanepi, Põlva ja Räpina rahvarõivad. Põlva: Jakob Hurda nimeline Põlva Rahvahariduse Selts, 2002

## Tunnustus
*1969 Eesti NSV teeneline õpetaja
*1993 Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind
*2001 Põlva linna kultuuripreemia
*2003 Pärandihoidja (rahvarõivauurija ning meister Põlvamaalt, elutööpreemia rahvuslike käsitöötraditsioonide alalhoidmise eest)
*2006 Põlvamaa elutöö preemia
*2007 Põlvamaa Vapimärk
*2008 Põlva linna aumärk
*2009 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited
Püha Risti basiilika (Lecce)

**Püha Risti basiilika** on barokkstiilis katoliku pühakoda Kagu-Itaalias Apuulia maakonnas Lecce kesklinnas Umberto I tänaval.

Puglia Lecce4 tango7174.jpg|Interjöör


## Bibliograafia
*Mario De Marco, * Lecce. Le iscrizioni latine della basilica di Santa Croce*, Edit Santoro, 2008
*Michele Paone, *Guida di Santa Croce. Chiesa e monastero dei Celestini di Lecce*, Congedo, 1994
*Vincenzo Cazzato, *Il barocco leccese*, Bari, Laterza, 2003
*Mario Manieri Elia, *Il barocco leccese*, Milano, Electa Mondadori, 1989
*Giulio Cesare Infantino, Lecce sacra, di D. Giulio Cesare Infantino,... ove si tratta delle vere origini e fondationi di tutte le chiese, monasterii, cappelle, spedali et altri luoghi sacri della città di Lecce... P. Micheli, Lecce - 1634

## Välislingid
Püha Risti katedraal

**Püha Risti katedraal** ehk **Cathedral of the Holy Cross** inglise keeles, **Cathédrale Sainte-Croix** prantsuse keeles, **Cattedrale della Santa Croce** itaalia keeles, võib viidata mitmele pühakojale

* Püha Risti katedraal Bostonis
* Püha Risti katedraal Teleses

## Vaata ka
* Püha Risti basiilika
* Püha Risti kirik
Kai Muru

**Kai Muru** (sündinud 1. augustil 1970) on eesti pediaater ja meditsiinigeneetik. 

## Haridus

* 1988–1994 Tartu Ülikool, arstiteaduskond, pediaatria eriala
* 1994–1995 Tallinna Lastehaigla, internatuur pediaatria erialal
* 1998–2008 Tartu Ülikool, arstiteaduskond, residentuur meditsiinigeneetika erialal
* 2008–2014 Tartu Ülikool, arstiteaduskond, doktorantuur

2014. aastal sai doktorikraadi väitekirjaga "Sünnieelsete sõeluuringute strateegiad, kaugtulemused lastel skriiningtestide muutuste korral ja sagedasemad sündroomsed südamerikked Eestis".

## Töökäik

* 1987–1988 Tallinna Pelgulinna Haigla Sünnitusmaja, hooldusõde
* 1991–1993 Tallinna Pelgulinna Haigla Sünnitusmaja, laste intensiivravi osakonna meditsiiniõde
* 1997–1998 Tallinna Pelgulinna Haigla Sünnitusmaja, pediaater
* 2004–2007 Tallinna Pelgulinna Sünnitusmaja naistenõuandla, arst-konsultant
* 2002–2006 Eesti Geenivaramu, projektijuht
* 2004–… Tartu Ülikooli Kliinikumi Ühendlabor, geneetikakeskus, pediaater-geneetik
Lužok (Tšernivtsi rajoon)

**Lužok** (ukraina keeles Лужок) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšernivtsi rajoonis. Elanike arv on 417. Pindala on 1,896 km².
Esna raudteejaam

**Esna raudteejaam** oli raudteejaam Türi–Paide–Tamsalu raudteel Järva maakonnas Esnal. Jaam asus raudtee 31. kilomeetril.

Esna naaberjaam Türi suunal oli Vodja raudteejaam ja Tamsalu suunal Järva-Jaani raudteejaam  (kaardil aastast 1938 on Järva-Jaani ja Esna vahele märgitud veel Õle raudteepeatus, Vodja ja  Esna vahele aga Öötla raudteepeatus). Avamisel jäi Esna jaam Peetri kihelkonda Esna mõisa maadele. Jaam suleti 1972. aastal seoses kitsarööpmelise raudtee sulgemisega.

## Jaamahoone
Esna jaamahoone valmis 1924. aastal Leon Johansoni tüüpprojekti järgi sarnaselt Pedja ja Turba jaamahoonetega. Hoone on säilinud silmapaistvalt autentselt ühes mitmete jaamakompleksi kuulunud abiehitistega. Jaamahoone on olnud kasutusel elamuna, kuid praegu seisab kultuuriväärtuslik ehitis tühjalt ilma kasutuseta.

## Viited
Rein Kvell

**Rein Kvell** (sündinud 26. novembril 1939 Tallinnas) on eesti ehitusinsener ning endine Eesti NSV riigitegelane.

Ta on lõpetanud 1957. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppinud aastatel 1957–1962 Tallinna Polütehnilises Instituudis, mille lõpetas tööstus- ja tsiviilehituse erialal insenerina. Hiljem on tegutsenud tööstus- ja tsiviilehituse eriala riikliku eksamikomisjoni esimehena.

Ta on töötanud mitmes ehitusettevõttes, pidades ameteid töödejuhatajast kuni peainsenerini.

Aastatel 1976–1980 oli ta Eesti NSV ehitusministri asetäitja, 1980. aastast Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riikliku Ehituskomitee esimees. 

Aastatel 1985–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige.

## Tunnustus
*1976 – NSV Liidu Ministrite Nõukogu preemia
*1980 – orden "Austuse märk"
*1981 – NSV Liidu riiklik preemia (Tallinna Olümpiapurjespordikeskuse ehitamise eest)

## Kirjandus
*"Rein Kvell". // Ehitusinsenerid TPI-st. Valgus. Tallinn 1986. Lk 202
Thomas P. Stafford

**Thomas Patten Stafford** (17. september 1930 Weatherford, Oklahoma – 18. märts 2024 Satellite Beach, Florida) oli Ameerika Ühendriikide õhujõudude ohvitser, katselendur ja NASA astronaut. 1969. aastal juhtis ta missiooni Apollo 10, mis oli teine mehitatud missioon Kuule ja esimene missioon, kui kuumoodul lendas Kuu orbiidil.

1975. aastal juhtis ta Apollo-Sojuzi testprojektis USA meeskonda. Kuna ta oli selle missiooni ajal brigaadikindrali auastmes, sai temast esimene kindrali auastmes olev ameeriklane kosmoses.

## Tunnustus
* 2005 – Kaliningradi aukodanik (Venemaa) 
* 2014 – valiti USA Inseneriakadeemia liikmeks 
* 2018 – Sõpruse orden (Venemaa)

## Viited
Robert R. Gilruth

**Robert Rowe Gilruth** (8. oktoober 1913 – 17. august 2000) oli Kosmose rakkerühma juht ja Lyndon B. Johnsoni Kosmosekeskuse esimene direktor.

Gilruth töötas aastatel 1937–1958 NACA-s ja liitus seejärel selle järeltulija NASA-ga, kus ta töötas kuni 1973. aastani. Ta osales ülehelikiirusel lennu arendustöödel ja rakettmootoriga lennukite ehitusel. Pärast nende projektide lõppu osales ta Mercury, Gemini ja Apollo programmides.

## Elulugu
### Haridus

Gilruth sündis 1913. aastal Minnesota osariigis Nashwaukis. 1931. aastal lõpetas ta Duluthi keskkooli ja 1935. aastal sai Minnesota Ülikoolist bakalaureusekraadi aeronautikainsenerinduses. 1936. aastal sai ta samal erialal magistrikraadi.  

### NASA karjäär

Kui 1958. aastal loodi NASA, määrati Gilruth Kosmose rakkerühma juhiks ja ta rühm sai ülesandeks saata inimene kosmosesse enne Nõukogude Liitu. See ülesanne ebaõnnestus ja Alan Shepard jõudis kosmosesse kolm nädalat pärast Juri Gagarinit. Gilruth soovitas seejärel, et Ameerika Ühendriigid peaks seadma suurema eesmärgi nagu näiteks mehitatud lend Kuule. Kennedy nõustus sellega ja kuulutas varsti pärast Mercury programmi esimest lendu välja Apollo programmi. Kosmose rakkerühmast sai mehitatud kosmoselendude keskus ja Gilruth sai selle esimeseks direktoriks. Gilruthi ametiajal toimus 25 missiooni, millest esimene oli Mercury-Redstone 3 ja viimane Apollo 15.

## Tunnustus
*1950 – Reed Aeronautics Award
*1962 – American Institute of Aeronautics and Astronauticsi auliige

## Viited
Tõsikindlusest

**"Tõsikindlusest"** (saksa keeles *Über Gewissheit*) on saksa filosoofi Ludwig Wittgensteini postuumselt ilmunud raamat, mille koostasid ja andsid pärast Wittgensteini surma välja Elisabeth Anscombe ja Georg Henrik von Wright. Raamat ilmus saksa keeles 1969. aastal ja eesti keeles Andres Luure tõlkes 2000. aastal.

Raamatu aluseks on märkmed, mille Wittgenstein tegi kahe aasta jooksul enne oma surma. Vaatluse all on peaasjalikult epistemoloogilised küsimused ehk teadmise olemus, ning arutluse lähtekohaks on George Edward Moore’i 1939. aastal peetud ettekanne "Välismaailma tõestus". Wittgenstein uurib kahtlemise olemust ja võimalikkust ning jõuab järeldusele, et mõned asjad peavad jääma kahtluse alt välja selleks, et inimtegevus saaks üldse võimalik olla. Sealjuures on kahtlemine ise samuti tegevus.

Kahtlus on väljendatav ainult uskumuste taustal ning seepärast tuleb kahtlus selle kõige äärmuslikumas vormis tagasi lükata, sest kahtlus läheb seal vastuollu selle väljendamist võimaldava taustsüsteemiga.

Wittgenstein pakub raamatus välja ka uusi võimalusi filosoofilise skeptitsismi kummutamiseks.

## Vaata ka

* "Välismaailma tõestus"
* "Filosoofilised uurimused"
* Keelemäng
* Skeptitsism

## Viited
Château-Gontier

**Château-Gontier** [šatö gont'jee] on endine vald Prantsusmaal Pays de la Loire'i piirkonnas Mayenne'i departemangus. See oli Château-Gontier' ringkonna ja Château-Gontier' kantoni keskus. 1. jaanuaril 2019 liideti Château-Gontier' vald Château-Gontier-sur-Mayenne'i vallaga.

Valla territoorium asub 26–99 meetri kõrgusel üle merepinna.

## Sõpruslinnad
*  Murrhardt, Saksamaa 1966
*  Frome, Suurbritannia 1975
*  Rabka-Zdró, Poola 2008

## Viited
Rethel

**Rethel** [re(ö)tel] on linn Prantsusmaal Ardennesi departemangus. See on departemangu üks alamprefektuure (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ühe kantoni keskus.

Linna territoorium asub 67–146 meetri kõrgusel üle merepinna.

## Sõpruslinn
*  Bitburg, Saksamaa

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
* Linna ümbruse turismiinfo leht (*prantsuse keeles*)
Sedan

**Sedan** [sed'aan] on linn Prantsusmaal Ardennesi departemangus. See on departemangu üks alamprefektuure (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kolme kantoni keskus.

Linna territoorium asub 149–301 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnas tegutseb jalgpalliklubi CS Sedan Ardennes.

## Sõpruslinnad
*  Eisenach, Saksamaa (1991)
*  Turenne, Prantsusmaa (2011)

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Vouziers

**Vouziers** [vu'zje] on linn Prantsusmaal Ardennesi departemangus. See on departemangu üks alamprefektuure (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskus.

Linna territoorium asub 89–186 meetri kõrgusel üle merepinna.

## Sõpruslinnad
*  Gräfenroda, Saksamaa (1982)
*  Agnam Civol, Senegal (1990)
*  Ratíškovice, Tšehhi (1994)

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Recycle Bin

**Recycle Bin** on 1999 asutatud Eesti *[[metal]]* ansambel. 

## Liikmed
*Taavi Holter – laul
*Robert Vaigla – kitarrid
*Jaan Varts – kitarrid
*Taavi Vunk – bass
*Jaagup Tormis – trummid
*Martin Kuut – süntesaator

## Välislingid
* Ansambel portaalis EstonianMetal.com
Langres

**Langres** [langr] on linn Prantsusmaal Haute-Marne'i departemangus. Ta on departemangu alam-prefektuur (*sous-prefecture*) ehk halduskeskus. Linn on ühe kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 247–416 meetri kõrgusel üle merepinna.

## Sõpruslinnad
*  Ellwangen, Saksamaa (1964)
*  Abbiategrasso, Itaalia
*  Beaconsfield, Suurbritannia (1995)

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Arthur Böttcher

**Jakob Ernst Arthur Böttcher** (ka Boetther, 13. juuli/25. juuli 1831 Bauska – 29. juuli/10. august 1889 Tartu) oli Tartu Ülikooli anatoomiaprofessor.

Ta õppis aastatel 1851–1855 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas.

Ta on maetud Vana-Jaani kalmistule.

## Viited
Girkalnise vald

**Girkalnise vald** (leedu keeles *Girkalnio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Raseiniai rajoonis

Valla pindala on 105 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1685 inimest. Valla keskus on Girkalnise alev (2011. aastal 877 elanikku), vallamaja asub aadressil Šėtupio g. 40. Vallavanem on Justina Šaulienė.


Biliūnų_dvaras_(restauruojamas).JPG|Biliūnai mõis
Girkalnis._Gatvė.JPG|Girkalnis
Girkalnis._Paštas,_seniūnija.JPG|Girkalnise vallamaja


## Viited
Funktsionaalsed toitumisrühmad

Liikide jagamine **funktsionaalsetesse toitumisrühmadesse** on vahend selleks, et ühitada tulemused, mis on saadud uurides veelistes ökosüsteemides elavaid suurselgroogseid. Sellise rühmitamise eeliseks on võimalus kombineerida veemardikate morfoloogilisi tunnuseid (nt suiste kuju) ja käitumuslikke mehhanisme (toitumisviis). Liigi kuuluvus teatud rühma võib erineda valmiku ja vastse perioodil.

## Funktsionaalsete rühmade uurimine

Alguses püütakse uuritavas veekogus kahvaga vees elavaid loomi ja hiljem need sorteeritakse laboris. Selleks, et teada saada, millistesse funktsionaalsetesse rühmadesse isendid kuuluvad, kasutatakse mitut uurimismeetodit. Iga putukas lahatakse eraldi ja uuritakse nende soole sisu. Sellest saab järeldada, mida nad on söönud ja lisaks võib anda ka infot vastava liigi vastse toitumise kohta, kui sellest etapist on jäänud soolde toidujääke . Samuti saab toitumiskäitumist uurida ja funktsionaalset toitumisrühma määrata võrreldes putukate suisete ehitust, sest see näitab, millist toitu nad saavad tarbida .

## Funktsionaalsed rühmad
Esimese funktsionaalse klassifikatsiooni süsteemi koostas K. W. Cummins aastal 1973 ja seda süsteemi kasutatakse tänapäevani.

### Filtreerijad
 Filtreerijad *(filterers)* on saprofaagid ehk toituvad peenest lagunenud orgaanilisest ainest . Neil kuuluvad suiste juurde spetsiaalsed harjased või siidilaadne eritis, mis toimib kui sõel ja eraldab peene aine veest.  Filtreerijad on näiteks kihulaste vastsed.

### Kogujad
Kogujad *(gatherers)* on samuti saprofaagid, aga nemad koguvad toitu setetest , näiteks ühepäevikuliste vastsed.

### Kraapijad
Kraapijad *(scrapers)* on herbivoorid. Nad toituvad perifüütonist, mis on keerulise koostisega segu vetikatest, sinivetikatest, heterotroofsetest mikroobidest ja detriidist, mis on kinnitunud veealustele pindadele. Nende suuosad on spetsialiseerunud aine riivimiseks või kraapimiseks kividelt ja orgaaniliselt substraadilt , näiteks veeteod. 

### Peenestajad
Peenestajad *(shredders)* on putukad, kes on herbivoorid ja söövad peamiselt elusaid ja lagunevaid veetaimi ja ka lagunevat puitu . Nad toituvad suurtest orgaanilise aine tükkidest ja nendega kaasnevatest seentest ja bakteritest. Sellega tekitavad nad juurde peeneteralist orgaanilist ainet, mida saavad tarbida filtreerijad ja kogujad . Peenestajad on näiteks ehmestiivaliste vastsed.

### Röövtoidulised
Röövtoidulised *(predators)* on karnivoorid ja toituvad teistest loomadest neid tervelt neelates või kesta läbistades ja imedes kehavedelikke . Kõik ujurid on röövtoidulised.

## Vaata ka
*Veemardikad
*Mardikad
*Putukad

## Viited
Herta

**Herta** on naisenimi, saksa päritolu Hertha variant.

Eestis elas rahvastikuregistri andmetel 2. detsembri 2015 seisuga 142 Herta-nimelist inimest.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Herta 137 naisel. Herta oli populaarsuselt 646. naisenimi.
## Nime kandjaid
*Herta Elviste, eesti näitleja
*Herta Laipaik, eesti kirjanik
*Herta Müller, Rumeenia päritolu Saksa kirjanik

## Viited
Chaumont (Haute-Marne)

**Chaumont** [šo'mo(nt)] on linn Prantsusmaal Haute-Marne'i departemangus. See on departemangu prefektuur (*prefecture*) ehk halduskeskus. Linn on kolme kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 247–416 meetri kõrgusel üle merepinna.

## Linnaga seotud inimesi
* Pierre Le Moyne (1602–1672), linnas sündinud luuletaja ja jesuiit.
* Edmé Bouchardon (1698–1762), linnas sündinud prantsuse skulptor.
* Jacques-Philippe Bouchardon (1711–1753), linnas sündinud prantsuse skulptor.
* Antoine Girardon (1758–1806), linnas sündinud prantsuse kindral.
* Eugène Decomble (1816–1889), prantsuse insener ja arhitekt, kes rajas seal asuva viadukti.
* Léon-Vivant Moissenet (1831–1906), linnas surnud prantsuse insener, keda peetakse ka prantsuse kartograafia täiustajaks.
* André Blondel (1863–1938), linnas sündinud prantsuse füüsik.
* René Joffroy (1915–1986), linnas sündinud prantsuse arheoloog.
* Jean Vilnet (1922–2013), linnas sündinud prantsuse usutegelane, Saint-Dié piiskop ja hiljem Lille'i piiskop, varasem Prantsuse Episkopaalkonverentsi president.
* Georges Oudot (1928–2004), linnas sündinud prantsuse kunstnik ja skulptor.
* Manu Codjia (1975), linnas sündinud prantsuse džässkitarrist.
* Lucie Décosse (1981), linnas sündinud prantsuse judosportlane.
* Les Z'Oreilles, linnas 1987. aastal loodud *reggae*-*ska*-ansambel.

## Sõpruslinnad
*  Bad Nauheim, Saksamaa (1992)
*  San, Mali (1995)
*  Oostkamp, Belgia (2005)
*  Baillif, Prantsusmaa (2010)

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Eber Landau

**Eber Landau** (vene keeles Эбер Гиршович Ландау; 8. november 1878 Rēzekne – 30. oktoober 1959 Lausanne) oli antropoloog ja anatoom.

Ta õppis Tartu Ülikoolis arstiteadust. Ta oli Tartu Ülikooli õppejõud aastail 1906–1912, August Rauberi kateedris.

Aastail 1923–1932 töötas ta Kaunase Ülikoolis ning 1932–1950 Lausanne'i Ülikoolis.

## Teoseid
*Ландау, Эбер Гиршович 1912. *Краткое руководство к изучению антропологии* [Э. Г. Ландау, прив.-доц. Имп. Юрьев. ун-та.] Юрьев: тип. К. Маттисена. 
*Landau, E. 1925. Biologiškoji reliatyvybės teorija. (Theory of biological relativity) *Kosmos* 5: 265-375.

## Viited

## Kirjandus
*Vitkus, Aleksandras; Siudikas, Vytautas 2003. Prof. Eber Landau, the very first chief of Histology and Embryology Department at the University of Lithuania. *Medicina* (Kaunas) 39(10): 919–924.  vt.
Korporatsioon Dzintra

**Korporatsioon Dzintra** on 20. mail 1924 Riias asutatud Läti üliõpilasorganisatsioon, vanuselt kolmas naiskorporatsioon Lätis.

## Sümboolika

Korporatsioon Dzintra värvid on oranž-roheline-helesinine.

Värvide tähendus:
*oranž (merevaiguvärv) – rahvuslik vaim, armastus kodumaa ja rahva vastu
*roheline – lootus ja usk
*helesinine – ilu ja naiselikkus 

Korporatsioon Dzintra lipukiri on *Fidei et veritati!*

Korporatsioon Dzintra vapil on kujutatud Läänemere kohal lendavat kajakat tõusva päikese taustal, mis sümboliseerib püüdlust hea ja ilusa poole. Vapi kohal on õunapuuõitest pärg, männioks ja rukkivihk sümboliseerimaks organisatsiooni asutamise aega. Pärgamendirullid vapi alumises osas sümboliseerivad vaimseid väärtusi ja teadmishimu. Vapi ülaosas paiknevad seitse merevaigutükki aga korporatsiooni asutajaid. 

## Ajalugu

Korporatsioon Dzintra asutasid kaheksa Läti Ülikooli naistudengit. 1925. aastal osales korporatsioon Dzintra koos korporatsioonide Daugaviete, Gundega ja Imeriaga Läti Naiskorporatsioonide Liidu loomises. 1934. aastal sõlmiti sõprusleping Kaunase ülikooli juures tegutsenud naiskorporatsiooni Filia Samogatiaega. Korporatsioon Dzintra likvideeriti 1940. aasta suvel okupatsioonivõimude poolt, kuid dzintrad jätkasid kooskäimist ja aktiivset tegevust väljaspool kodumaad.

Korporatsiooni tegevus Riias taastati 12. oktoobril 1989 ja sellega on Dzintra oli esimene tegevuse taastanud Läti naiskorporatsioon. 1999. aastal koliti praegusesse konvendikorterisse Krišjānis Valdemārsi tänaval. 11. märtsil 2000 sõlmiti sõprusleping korporatsioon Indlaga Eestis. 2003. aastal restaureeriti korporatsioon Dzintra vapp.  

## Viited

## Välislingid
*Korporatsioon Dzintra
Ene Aurik

**Ene Aurik** (7. juulil 1946 Tallinn – 13. märts 2004 Tallinn) oli eesti arhitekt.

Ta lõpetas 1964. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1966–1971 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas arhitektina. 

Ta töötas projekteerimisinstituudis EKE Projekt. Ta oli Eesti Arhitektide Liidu liige alates 1978. aastast.

## Töid
*Sindi, Türi ja Haapsalu üldplaneeringute koostamine ja korrastamine
*Tallinna kesklinna detailplaneering, 1984, (kaasautorid Ignar Fjuk, Irina Raud, Tiina Nigul ja Rein Hansberg)
*Tallinna Kristiine ja Kassisaba planeerimise üldpõhimõtted ja krundijaotusplaan, 1994

## Võistlustöid
*Tallinna Lasnamäe Dvigateli mikrorajooni planeering, 1976, I-II auhind (kaasautor Tiina Nigul)
*Eesti Rahvusraamatukogu park Tallinnas, 1986, III auhind

## Isiklikku
Ene Auriku õde on arhitekt Helje-Reet Aurik.

## Kirjandus
* Eneken Helme. "Aurik, Ene". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996, lk 38–39
GRAFCET

**GRAFCET** (*GRAphe Fonctionnel de Commande des Étapes et Transitions*) on graafiline protsessikirjelduskeel.

Keele graafilised tähised on tuletatud Petri kahendvõrgul (*Level 1 boolean Petri net*) tähistest.

Keel on määratud standardiga ISO/IEC/EN 60848, mis pohineb varasemal DIN 40719-6 funktsioonikaardil.

Kasutatakse automaatikarakendustes standardis IEC 61131-3 mainitud programmeeritavate loogikakontrollerite SFC-keeles (*sequential function chart*).

## Vaata ka
*Algoritm
*UML
*Graaf
Helje-Reet Aurik

**Helje-Reet Aurik** (sündinud 10. augustil 1943 Tallinn) on eesti arhitekt.

Ta lõpetas 1962. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1962–1968 ERKI-s, mille lõpetas arhitektina. 

Ta töötas alates 1968. aastast projekteerimisinstituut Eesti Projektis. Ta oli Eesti Arhitektide Liidu liige alates 1974. aastast.

## Töid
*Eesti NSV Riikliku Merelaevanduse haigla Paldiski mnt 68 (Tallinn). Projekt 1968–1971, (kaasautor Paula Koido). Ehitati 1971–1978, praegu Lääne-Tallinna Keskhaigla nn meremeeste korpus
*Kauplus ABC-Siili Sõpruse pst 171 (Tallinn). 1972–1973. Praegu Sõpruse Maxima
*17-korruseline elamu A. H. Tammsaare tee 109. Projekt 1973. Ehitati 1973–1974
*Lasnamäe I mikrorajooni keskus (Tallinn). 1975–1990, valminud osaliselt
*Kauplus "Marja" Mustamäe tee 43 (Tallinn). 1976–1977. Hävis 1994, ehitati ümber 1994–1995
*ridaelamud Mooni, Välja, Keemia ja Tedre tänava kvartalis (Tallinn). 1991–1992

## Isiklikku
Helje-Reet Auriku õde oli arhitekt Ene Aurik.

## Kirjandus
*Mart Kalm. "Aurik, Helje-Reet". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996, lk 39
Ravimtaimeteed

**Ravimtaimeteed** on ravitaimedest tehtud tõmmised, mida tarvitatakse inimeste ja loomade haiguste ravimiseks ja ennetamiseks. 

Ravimtaimeteesid võib liigitada ravivaiks ja profülaktilisteks. Teed sisaldavad sarnaselt taimedega, millest nad on valmistatud, bioloogiliselt aktiivseid alkaloide, glükosiide, saponiine, antibiootikume, parkaineid, vitamiine, eeterlikke õlisid ja mineraale. Ravimtaimed ravivad manustatuna teena tervet organismi, suurendavad immuunsust. 

Ravimtaimeteesid valmistatakse reeglina veest ja taimeürdist aga ka sammaldest, juurikaist, õitest, viljadest ja puukoorest. Sagedamini leiavad kasutamist kuivatatud taimed või selle osad, kuid vahel võib kasutada ka värskeid taimi. Ravimtaimeteel lastakse tõmmata 5–10 minutit, kuid mõnikord ka kauem. Teed juuakse vähese suhkru või meega või ilma magustajata. Olenevalt taimest võib juua tassi või rohkem, aga on ka keeduseid, mida tarbitakse vaid lusikashaaval. Üht ravimtaime ei soovitata kasutada kauem kui 2–3 nädalat.

Eestis tehakse ravimtaimeteed sagedamini teekummelist, pärnaõitest, islandi käokõrvast, piparmündist, kaselehtedest, leesikast, kibuvitsast jne. Vahel valmistatakse teed mitme ravimtaime segust mõne konkreetse vaevuse leevendamiseks, näiteks köha-, külmetuse-, diabeedi-, kolesterooli- või neerutee. Teesegudesse valitakse omavahel sobivad ja sarnaste omadustega taimed, mis aitavad leevendada konkreetset tervisevaevust. Sobiva taimetee joomine võib aidata organismil toime tulla kergemate seede- ja unehäirete ning ärevusseisunditega. Taimeteedega saab suurendada söögiisu ja leevendada või ennetada kõhuprobleeme, nagu puhitust, kõhukinnisust või -lahtisust. Taimeteed on abiks ka põiepõletiku, ülemiste hingamisteede haiguste ja gripi sümptomite leevendamisel.

Kroonilisi haigusi põdevatel ja iga päev ravimeid võtvatel inimestel tuleks enne ravimtaimeteede kasutamist nõu pidada apteekriga. Ettevaatlik tuleb olla ka lastele ja rasedatele taimeteed valides. Kõrvaltoimete ilmnemisel tuleks tee tarvitamine lõpetada.

## Viited