open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aleksander (eesnimi)

**Aleksander** on eesti mehenimi. Nime venepärane variant on Aleksandr.

Nime Aleksander nimepäev on 11. september.

Eestis oli 2016. aasta 1. jaanuari seisuga nimi Aleksander 3556 mehel (populaarsuselt 32. mehenimi).

## Nime kandjaid
*Aleksander Eerma, eesti võrkpallur
*Aleksander Saharov, eesti jalgpallur
*Aleksander Tammert
*Aleksander Tassa
*Aleksander Vardi, eesti kunstnik
*Aleksander Warma, eesti riigimees, diplomaat ja sõjaväelane

## Viited
Alvar (eesnimi)

**Alvar** on eesti ja soome mehenimi.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Alvar 595 mehel. Alvar oli populaarsuselt 254. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Alvar vanuserühmas 30–34, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 9,72. Alvar oli keskmiselt 39 aasta vanune (mediaanvanus oli 37).

## Nime kandjaid
*Alvar Aalto, soome arhitekt, disainer, maalikunstnik ja akadeemik
*Alvar Johannes Alev, eesti suusataja 
*Alvar Loog, kultuurikriitik
*Alvar Olm, põllumajandustehnikateadlane
*Kaarlo Alvar Päätalo (Kalle Päätalo), soome kirjanik
*Alvar Reinumägi, filmiprodutsent
*Alvar Reisner, kunstnik
*Alvar Räägel, sõudja
*Alvar Sammal, ettevõtja ja kokk
*Alvar Soesoo, geoloog
*Alvar-Risto Vürst, räppar
Andre (eesnimi)

**Andre** on mehenimi; pandud ka eestlastele. Nimi on Andrese üks variantidest, võimalik ka, et nimest Antonius.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Andre 1254 mehel. Andre on Eestis populaarsuselt 140. mehenimi.

Andre oli keskmiselt 26 aasta vanune (mediaanvanus oli 26).

Kõige populaarsem on eesnimi Andre vanuserühmas 20–24, kus neid on 10 000 elaniku kohta 20,99 ning Jõgeva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 14,4.

## Nime kandjaid
*Andre Aarniste, eesti filminäitleja
*Andre Agassi, USA tennisist
*Andre Anis, eesti jalgpallur
*Andre Frolov, eesti jalgpallur
*Andre Iguodala, USA korvpallur
*Andre Järva, eesti jalgpallur
*Andre Lange, saksa bobisõitja
*Andre Mägi, eesti jalgpallur
*Andre Pung, diplomaat
*Andre Pärn, eesti korvpallur
*Andre Sepp, eesti poliitik

## Vaata ka
*André

## Viited
Ando

**Ando** on eesti mehenimi.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Ando 21 inimesel.

## Nime kandjaid
*Ando Martin Kass, vaimulik
*Ando Keskküla, maali- ja videokunstnik
*Ando Kiviberg, muinsuskaitsja ja pärimusmuusik
*Ando Leps, õigusteadlane ja poliitik
*Ando Meritee, rendžumängija
*Ando Ots, füüsik
*Ando Pehme, sporditeadlane
*Ando Süvari, eesti päritolu USA psühhiaater
*Ando Tagamets, korvpallur

## Viited
Ivar

**Ivar** on skandinaavia päritolu mehenimi.

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Ivar 1552 mehel. Ivar on Eestis populaarsuselt 115. mehenimi. Ivar oli keskmiselt 45 aasta vanune (mediaanvanus oli 45).

Kõige populaarsem oli eesnimi Ivar vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 26,85 ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 22.

1. jaanuari 2025 seisuga oli eesnimi Ivar 1465 mehel. Ivar oli populaarsuselt 116. mehenimi.

## Nime kandjaid
*Ivar Ballangrud, norra kiiruisutaja
*Ivar Ivask, eesti luuletaja
*Ivar Jüssi, eesti zooloog
*Ivar Must, Eesti helilooja ja muusikaprodutsent
*Ivar Petersen, eesti matemaatik
*Ivar Piir, eesti füüsik
*Ivar Põllu, eesti muusik, lavastaja, teatrikunstnik ja dramaturg
*Ivar Sakk, eesti tarbegraafik
*Ivar Troost, eesti tennisist ja treener

## Viited
Pearu

**Pearu** on eesti mehenimi.

## Nime kandjaid
*Pearu Murakas (Oru Pearu), tegelane A. H. Tammsaare romaanisarjas "Tõde ja õigus"
*Pearu Paulus, eesti laulja ja helilooja
*Pearu Peterson, eesti matemaatik ja füüsik
Kevin

**Kevin** on mehenimi, mida on pandud ka eestlastele.

2021. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 70. mehenimi. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Kevin 2313 mehel. Nime Kevin kandja oli keskmiselt 17 aasta vanune (mediaanvanus oli 17). Kõige populaarsem on eesnimi Kevin vanuserühmas 20–24, kus neid on 10 000 elaniku kohta 70,57. 2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Kevin populaarsuselt 67. mehenimi Eestis. Kevin oli 2386 mehe eesnimi.

Nimi on pärit iiri keelest, kus see oli vanaiiri keeles Cóemgen [koiṽʲʝʲenʲ] ja keskiiri keeles Caoimhghín [kəiṽʲʝiːnʲ]. Tänapäeva iiri keeles on see Caoimhín ([ˈkɰiːvʲiːnʲ]). Kevin on selle nime inglispärane variant.

Nimi sai tuntuks 6. sajandil elanud Glendalough' kloostri asutaja Püha Kevini tõttu, kes on ka Dublini kaitsepühak.

## Nime kandjaid
*Kevin Aloe, eesti jalgpallur
*Kevin-Prince Boateng, Ghana jalgpallur
*Kevin Clash, USA nukunäitleja
*Kevin Costner, USA filminäitleja ja -lavastaja
*Kevin Davies, inglise teadusajakirjanik
*Kevin De Bruyne, Belgia jalgpallur
*Kevin Dillon, USA filminäitleja
*Kevin Durant, USA korvpallur
*Kevin Garnett, USA korvpallur
*Kevin Großkreutz, Saksamaa jalgpallur
*Kevin Hart, USA koomik ja filminäitleja
*Kevin Hogarth, Austraalia poksija
*Kevin Ingermann, eesti jalgpallur
*Kevin James, USA koomik ning filmi- ja seriaalinäitleja
*Kevin Johannson, eesti laulja
*Kevin Jonas, USA kitarrist, laulja ja näitleja
*Kevin Kauber, eesti jalgpallur
*Kevin Kline, USA näitleja
*Kevin Korjus, eesti autosportlane
*Kevin Kurányi, Saksamaa jalgpallur
*Kevin Love, USA korvpallur
*Kevin Lyde, USA korvpallur
*Kevin Magnussen, taani vormelisõitja
*Kevin McDonald, Kanada näitleja ja koomik
*Kevin McNally, Briti näitleja
*Kevin Owens, USA korvpallur
*Kevin Parras, eesti jäähokimängija
*Kevin Puts, USA helilooja
*Kevin Michael Richardson, USA näitleja
*Kevin Rudd, Austraalia poliitik
*Kevin Rääbis, eesti jalgpallur
*Kevin Saar, eesti võrkpallur
*Kevin Young, USA kergejõustiklane

## Viited

## Välislingid
*
Alo

**Alo** on eesti mehenimi.

1. jaanuari 2024. aasta seisuga on eesnimi Alo 530 mehel. Alo on populaarsuselt 277. mehenimi.

Alo on keskmiselt 43 aasta vanune (mediaanvanus on 42).

Kõige populaarsem on eesnimi Alo vanuserühmas 35–39, kus neid on 10 000 elaniku kohta 8,28, ja Valga maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 7,62.

## Nime kandjaid
*Alo Adamson, mäeteadlane
*Alo Bärengrub, jalgpallur
*Alo Dupikov, jalgpallur
*Alo Hoidre, kunstnik
*Alo Jakin, jalgrattur
*Alo Joosepson, kultuuriuurija
*Alo Karemaa, sõjaväelane
*Alo Karineel, poliitik
*Alo Kurvits, näitleja
*Alo Kuslap, sõudja
*Alo Kõrve, näitleja
*Alo Lõhmus, ajakirjanik
*Alo-Martin Mathiesen, muusik
*Alo Mattiisen, helilooja
*Alo Põldmäe,  helilooja, laulja, muusikapedagoog ja -teadlane
*Alo Raun, keeleteadlane
*Alo Ritsing, koorijuht ja helilooja
*Alo Suurna, korvpallur ja treener
*Alo Särg, õpetaja ja mõisate ajaloo uurija
*Alo Tael, sõjaväelane
*Alo Tarjo, sõjaväelane
*Alo Toom, maadleja
*Alo Vanatoa, entomoloog

## Vaata ka
*Alo TV

## Viited
Ragnar

**Ragnar** on Skandinaavia ja eesti mehenimi.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ragnar 1229 mehel. Ragnar on Eestis levikult 142. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Ragnar vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 17,91 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 16,73. Ragnar oli keskmiselt 25 aasta vanune (mediaanvanus oli 27).

## Nime kandjaid
*Ragnar Berg, rootsi päritolu saksa biokeemik
*Ragnar Frisch, norra majandusteadlane
*Ólafur Ragnar Grímsson, Islandi president
*Ragnar Klavan, eesti jalgpallur
*Ragnar Kond, eesti ajakirjanik
*Ragnar Wilhelm Nurkse, eesti päritolu USA majandusteadlane
*Ragnar Rump, eesti jalgpallur
*Ragnar Sohlman, rootsi keemiainsener ja Nobeli Fondi asutaja
*Ragnar Sohlman, rootsi ametnik
*Ragnar Uustal, eesti näitleja

## Viited
Kruhłaje rajoon

**Kruhłaje rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 882 km². 2015. aasta seisuga elas seal 14 386 inimest.

Rajoon moodustati 17. juulil 1924. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Ciacieryni, Fiłatava, Komsieničy, Kruhłaje ja Lasnyja külanõukogu. Halduskeskus on Kruhłaje linn.

Rajooni suurim jõgi on Druć, teine tähtsam jõgi on selle lisajõgi Vabič; suurem jõgi on veel Moža. Rajooni territooriumi lõunaosa asub Kesk-Biarezina tasandikul, 160–180 meetri kõrgusel merepinnast. 

2009. aasta seisuga olid elanikest 94,46% valgevenelased, 4,05% venelased ja 1,49% oli teistest rahvustest. 86,9% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 11,92% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 66,73% elanikke, vene keelt aga 25,65%.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajoon oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
*Infot rajooni kohta (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Allan

**Allan** on mehenimi.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Allan 1602 mehel. Allan on populaarsuselt 106. mehenimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Allan 1631 mehel. Allan oli populaarsuselt 109. mehenimi. Allan oli keskmiselt 40 aasta vanune (mediaanvanus oli 40). Kõige populaarsem oli eesnimi Allan vanuserühmas 40–44, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 20,8.

## Nime kandjaid
*Allan Dorbek
*Allan Liim
*Allan Martinson
*Allan Noormets
*Allan Puur
*Allan Roosileht
*Allan Vainola

## Viited
Voyageri programm

**Voyageri programm** on Ameerika Ühendriikide kosmoseprogramm, mille raames saadeti Päikesesüsteemi uurima kaks kosmosesondi, Voyager 1 ja Voyager 2. Sondid startisid 1977. aastal, et uurida Jupiteri, Saturni, Uraani ja Neptuuni.  

Esialgu pidid sondid ainult planeete uurima, kuid mõlemad sondid on oodatust paremini vastu pidanud ja seetõttu on programmi kolm korda pikendatud ja esialgseid eesmärke muudetud. Voyager 1 ja 2 on siiani töökorras ning nende abil uuritakse nüüd tähtedevahelist ruumi. NASA teadlaste arvutuste kohaselt peaksid programm kestma 2025. aastani, sest pärast seda on sondide raadiosignaalid Maale jõudmiseks liiga nõrgad. 

Andmeid analüüsivate teadlaste sõnul sisenes Voyager 1 25. augustil 2012 tähtedevahelisse ruumi ja on seega kaugeimale jõudnud kosmoseaparaat inimkonna ajaloos. Voyager 1 liikub Päikese suhtes kiirusega 17 km/s. Detsembris 2018 teatas NASA, et 5. novembril 2018 sisenes ka Voyager 2 tähtedevahelisse ruumi.

Voyageride pildid ja kogutud andmed on andsid uut infot kõigi nelja hiidplaneedi kohta. Jupiterist möödudes pildistasid sondid selle pilvkatet ja torme ning avastasid, et Io on vulkaaniliselt aktiivne. Saturni uurides avastati selle ümber tiirlemas väiksemad rõngakesed. Voyager 2 tuvastas Uraanil magnetvälja ja avastas kümme uut kaaslast. Neptuunist möödudes tuvastas Voyager 2, et sellel on kolm rõngast, magnetväli ja virmalised ning avastas kuus uut kaaslast. Voyager 2 on seni ainus kosmoseaparaat, mis on külastanud Uraani ja Neptuuni.
## Viited
Kupreliškis

**Kupreliškis** on alev Leedus Biržai rajoonis, Papilysi vallas. Alevis on algkool, raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsuseks on aastal 1861 valminud katoliku kirik.

## Ajalugu

Asulat on esimest korda mainitud XVII sajandi lõpus. Aastal 1787 laskis sealsete maade omanik asulasse kabeli püstitada. Aastal 1858 sai asulast alev; sinna rajati ka turuplats. Praegune kirik valmis aastal 1861. Aastal 1898 avati alevis venekeelne kool.

Aastal 1905 toimusid alevis tsaarivõimu vastased meeleavaldused. Pärast Teist maailmasõda tegutsesid Kupreliškise ümbruses Leedu metsavennad. Aastal 1948 küüditati 18 alevi elanikku. Nõukogude võimu ajal oli asula kohaliku kolhoosi keskuseks.

## Pilte

Kupreliškis,_bažnyčios_vartai.JPG|Kiriku väravad
Kupreliškis, bažnyčia.JPG|Kupreliškise kirik
Kupreliškis, gatvė.JPG|Kupreliškis


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Google Nexus

**Google Nexus** on elektrooniliste seadmete seeria, mis töötavad Androidi operatsioonisüsteemiga. Google haldab projekteerimist, arendamist, turundust ja toodete operatsioonisüsteemide uuendamist, aga mõned arendustööd ning kogu tootmine on partnerite haldusalas. 2015. aasta novembri seisuga on seeriast saadaval telefonid Nexus 5X (LG toodetud), Nexus 6 (Motorola Mobility toodetud), Nexus 6P (Huawei), tahvelarvuti Nexus 9 (HTC) ja meediapleier Nexus Player (Asus).

Kõiki Nexuse tooteid peetakse Google'i Androidi operatsioonisüsteemil töötavateks lipulaevadeks. Kõik toimivad "puhta" Androidi süsteemiga, kus on säilitatud võimalikult palju algset Androidi ning pole lisatud tootjapoolseid rakendusi. Samas on müügil ka ühele telefonioperaatorile lukustatud telefone, mis kannavad erinevat kaubamärki. Näiteks müüb AT&T Nexus 6, mida saab kasutada ainult AT&T võrkudes ning kus on teistsugune käivituskuva  ja logo telefoni tagaküljel, kuid kõik muu on identne lukustamata tootega. Verizoni Galaxy Nexus sai samuti ühenduda ainult Verizoni võrkudega, ning sealgi oli Verizoni logo seadme tagaküljel. Lisaks sai telefon uuendusi aeglasemalt lukustamata variandist. Nexuse seadmetel on kasutajal ligipääs tervele telefonile, millega saavad nad muuta süsteemifaile ning vajadusel ka operatsioonisüsteemi. Nexus seeria telefonid saavad operatsioonisüsteemi uuendusi kiiremalt teiste tootjate seadmetest.

## Viited
Pärnu raudteepeatus

**Pärnu raudteepeatus** oli raudteepeatus Tallinna–Pärnu raudteeliinil Pärnumaal Pärnus. Peatus asus Tallinnast 139,9 kilomeetri kaugusel. Lähitulevikus rajatakse Pärnu raudteepeatuse asemel Rail Balticule vastav Pärnu reisiterminal.

2013. aastal kavandati senise Raekülas asunud Pärnu raudteejaama asemele uus raudteepeatus, mis asub Papiniidul sealse silla juures Liivi tee ääres. Peatust ühendab linnaga bussiliin nr. 3. Raudteepeatus avati 1. jaanuaril 2014. Piletihinnalt kuulus peatus Pärnu piirkonda. Lelle–Pärnu raudteelõigu seisukord muutus aga järjest halvemaks ja Eesti Valitsus otsustas 2017. aastal, et ei saa Pärnu–Lelle 70 km raudteelõigu remondiks 17 miljonit eurot eraldada. Liinirongide liiklus Pärnu ja Lelle vahel lõpetati 8. detsembril 2018, nii et Pärnu jäi rongiühendusest ilma.

Edelaraudtee on esitanud valitsusele palve, et Lelle–Pärnu raudteelõigul oleva Pärnu kaubajaama ja Pärnu raudteepeatuse vaheline lõik demonteeritakse Rail Balticu raudteetrassi jaoks. Rail Balticu jaam on kavandatud senise Pärnu raudteepeatuse asemele.

## Rail Baltic
Rail Balticu teine rahvusvaheline jaam asub Pärnus, Edelaraudtee halduses oleva Lelle–Papiniidu raudteelõigu Pärnu raudteepeatuse krundil. Pärnu saab tulevikus ajakohase ja ainulaadse raudteejaama. Ühtlasi saab sellest Ülemiste raudteejaama järel teine uusima tehnoloogiaga raudteejaam Eestis. 

19. aprillil 2022 kuulutas Rail Baltic Estonia välja nimekonkursi, et leida Pärnu reisiterminalile iseloomulik ja ajalooga väärikas nimi. Sama tehti ka Ülemiste ühisterminali Linda puhul.

## Pildigalerii

Pärnu raudteepeatus 2.jpg|novembris 2023
Pärnu raudteepeatus 3.jpg|novembris 2023
Pärnu raudteepeatus 4.jpg|novembris 2023


## Vaata ka
* Tallinna–Pärnu rongiliin
* Pärnu raudteejaam
* Rail Baltic

## Viited

## Välislingid

* Blogi, pildid, videod: viimane rongisõit Pärnust; Pärnu Postimees, 08.12.2018
* Infot peatuse kohta; fotod (*vene keeles*)
* YouTube'i video: Hüvasti Pärnu rong!
Pabiržė

**Pabiržė** on alev Leedus Biržai rajoonis, Pabiržė valla halduskeskus. Alev asub Tatula jõe kaldal merepinnast 60 meetri kõrgusel. Alev asub Biržai regionaalpargis.

Alevis on põhikool, raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsuseks on 1910. aastal valminud katoliku kirik.

## Ajalugu

Asulat on esmamainitud XVI sajandi alguses. 1515. aastal laskis piiskop Mikołaj Radziwiłł sinna rajada kiriku ja Pabiržėst sai kohaliku kihelkonna keskus. 1645. aastal rajati karjamõis. 1647. aastal sai asulast alev, ühtlasi ehitati Pabiržėsse uus kirikuhoone.

1707. aastal valmis endisele linnamäele kolmas kirikuhoone, mis erinevalt varasematest oli valmistatud kivist; 1772. aastal valmis kellatorn. 1782. aastal on esmamainitud Pabiržė kihelkonnakooli. 1871. aastal hakkas alevis tegutsema üks esimesi Leedu ühistupanku.

1910. aastal valmis praegune kirikuhoone. Esimese maailmasõja ajal asusid alevis Saksa vägede staap ja hospidal. Kohalikule kalmistule on maetud nii Saksa kui ka Vene sõdureid.

1946. aastal anti Likėnai külla kuurordi ümbrusse kerkinud asulale alevi staatus. 30. juunil 1970 liideti sellega ka Pabiržė. 1989. aastal eraldati Pabiržė Likėnaist ja 1992. aastal sai asulast taas alev.

## Pilte

Pabiržės bažnyčia, vartai.JPG|Kiriku väravad
Pabiržės bažnyčia, galinis fasadas.JPG|Pabiržė kirik
Pabiržės mokykla 2.JPG|Koolimaja
Pabiržė002.JPG|Pabiržė


## Tuntud elanikke

* Antanas Budriūnas – Leedu helilooja, koorijuht ja õpetaja
* Antanas Macijauskas – Leedu insener

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Papilys

**Papilys** on alev Leedus Biržai rajoonis, Papilysi valla halduskeskus. Alev asub Rovėja kaldal.

Alevis on põhikool, ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1936 valminud katoliku kirik ja aastal 1595 ehitatud kalvinistide kirik.

## Ajalugu

Asulat on esimest korda mainitud aastal 1541, mil Radziwiłłid lasksid sinna rajada mõisa. Aastal 1505 ehitati Papilysisse kalvinistide kirikuhoone. Selle esimesd vaimulikud olid samuti Radziwiłłid. Kiriku juures hakkas tegutsema ka kool .Aastal 1729 rüüstati Palėvenė dominiiklaste kloostri vaimuliku Gruzdase eestvedamisel Nemunėlio Radviliškise ja Papilysi kalvinistide kirikuid. 

Aastail 1764–1832 tegutses asulas klooster. Nõukogude ajal oli Papilys kohaliku kolhoosi keskasula. Papilysist sai alev aastal 1972.

## Pilte

Papilys, katalikų bažnyčia.JPG|Papilysi katoliku kirik
Papilio reformatų bažnyčia.JPG|Papilysi kalvinistide kirik
Papilio mokykla.JPG|Koolimaja
Papilys, gatvė.JPG|Papilys


## Tuntud elanikke

* Janusz Radziwiłł -Rzeczpospolita riigitegelane
* Kazys Binkis - Leedu luuletaja

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Echizen

**Echizen** (jaapani 越前) on linn Jaapanis Fukui prefektuuris. Asub Fukuist lõuna pool.

Echizen loodi 1. oktoobril 2005 Takefu ja Imadate linna liitmise teel.

Linnas on üle 300 templi ja pühamu.

## Viited

## Välislingid

*Echizeni koduleht
2016. aasta Tour de Ski

**2016. aasta Tour de Ski** oli kümnes Tour de Ski, mis toimus 2015.–2016. aasta murdmaasuusatamise maailma karikasarja raames. See toimus 1. jaanuarist kuni 10. jaanuarini 2016 neljas paigas (Lenzerheide, Oberstdorf, Dobbiaco ja Val di Fiemme) ja kolmes riigis (Šveits, Saksamaa ja Itaalia).

## Ajakava

## Punktide jagamine
Tour de Ski üldvõitja sai 400 punkti ja iga etapi võitja 50 punkti, mis on tavalisest MK-sarja etapivõidust pool. Kokku oli võimalik teenida 750 punkti.

## Tulemused
### Mehed
#### Vabatehnikasprint
1. jaanuar 2016  Lenzerheide, Šveits
Tulemused. Üldjärjestus

### 30 km klassikatehnikas (ühisstart)
2. jaanuar 2016 Lenzerheide, Šveits
Tulemused. Üldjärjestus

### 10 km vabatehnikas (jälitussõit)
3. jaanuar 2016 Lenzerheide, Šveits
Tulemused. Üldjärjestus

#### Klassikatehnikasprint
5. jaanuar 2016  Oberstdorf, Saksamaa
Tulemused. Üldjärjestus

### 15 km klassikatehnikas (ühisstart)
6. jaanuar 2016 Oberstdorf, Saksamaa
Tulemused. Üldjärjestus

### 10 km vabatehnikas (eraldistart)
8. jaanuar 2016 Dobbiaco, Itaalia
Tulemused. Üldjärjestus

### 15 km vabatehnikas (ühisstart)
9. jaanuar 2016 Val di Fiemme, Itaalia
Tulemused. Üldjärjestus

### 9 km vabatehnikas (viitstart)
10. jaanuar 2016 Val di Fiemme, Itaalia
Tulemused. Üldjärjestus

#### Üldjärjestus

### Naised
#### Vabatehnikasprint
1. jaanuar 2016 Lenzerheide, Šveits
Tulemused. Üldjärjestus

### 15 km klassikatehnikas (ühisstart)
2. jaanuar 2016 Lenzerheide, Šveits
Tulemused. Üldjärjestus

### 5 km vabatehnikas (jälitussõit)
3. jaanuar 2016 Lenzerheide, Šveits
Tulemused. Üldjärjestus

#### Klassikatehnikasprint
5. jaanuar 2016 Oberstdorf, Saksamaa
Tulemused. Üldjärjestus

### 10 km klassikatehnikas (ühisstart)
6. jaanuar 2016 Oberstdorf, Saksamaa
Tulemused. Üldjärjestus

### 5 km vabatehnikas (eraldistart)
8. jaanuar 2016 Dobbiaco, Itaalia
Tulemused. Üldjärjestus

### 10 km vabatehnikas (ühisstart)
9. jaanuar 2016 Val di Fiemme, Itaalia
Tulemused. Üldjärjestus

### 9 km vabatehnikas (viitstart)
10. jaanuar 2016 Val di Fiemme, Itaalia
Tulemused. Üldjärjestus

#### Üldjärjestus
Giaginskaja rajoon

**Giaginskaja rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Adõgee vabariigis.

Rajoonis on 5 kohalikku omavalitsusüksust ja 30 asulat.

## Viited

## Välislingid

* Giaginskaja rajooni koduleht
Grantoni aed

**Grantoni aed** on botaanikaaed Edinburghis Grantoni linnaosas muusiku ja aedniku Fraser Drummondi kodus. 

Selles madala taraga aias kasvab üle 200 taimeliigi. Drummond on aias täheldanud üle 29 linnuliigi. Lisaks on märgatud veel rebast, siili, oravaid ja konnadekolooniat.

Aeda on kajastatud BBC saates "The Beechgrove Garden" ja Šotimaa ajalehes The Scotsman.

## Välislingid
* Ametlik veebileht
Rasina Põhikool

**Rasina Põhikool** oli kool Põlva maakonnas Rasina külas.

Kooli eelkäijaks oli 1765. aastal Liivimaa kindralkuberneri koolipatendi alusel asutatud Rasina külakool. 1866. aastast tegutses see Rasina vallakoolina. 1870. aastal valmis uus koolihoone.

1919. aastal reorganiseeriti vallakool **Rasina Algkool**iks (algselt 5-klassiline, hiljem 6-klassiline kool). 1934–1935. aastal ehitati uus kahekorruseline funktsionalistlikus stiilis koolimaja, mille projekteeris arhitekt Tõnis Mihkelson. Vana koolimaja müüdi 1936. aastal enampakkumisel palkidena äravedamiseks.

1944. aastal reorganiseeriti kool Nõukogude koolikorralduse järgi Rasina Mittetäielikuks Keskkooliks. Aastatel 1949–1962 oli kooli nimeks **Rasina 7-klassiline Kool**, 1962–1988 **Rasina 8-klassiline Kool**, 1988–2000 Rasina Põhikool. 2000. aastal kool reorganiseeriti algkooliks. Kool suleti 2005. aastal väikese õpilaste arvu tõttu.

## Kooli juhatajaid ja direktoreid
*1921–1936 Paul Sillaste (end. Siilaberg)
*1936–1940 O. Kaarna
*1940–1941 Juhan Kala
*1944–? August Plaks
*1968-1973 Rudolf Seppa
*1973-1977 Juta Süld
*1977–2000 Arvo Prükk

## Viited

## Kirjandus
*Anne Ly Loskit (1985). Rasina kooli ajalugu 1765–1917–1944
*Arvo Prükk (2000). Rasina kool aastatel 1970–2000
Merivälja Kool

**Merivälja Kool** on kool Tallinnas aadressil Heki tee 16.

Kool asutati 1948. aastal. Uus koolimaja sai valmis 1960 ja seda hoonet kasutab kool tänapäevani.

Aastani 1990 oli kooli nimeks *Tallinna 35. Algkool*, 5. juunil 1990 kinnitas Tallinna linnavalitsus kooli nimeks *Merivälja Algkooli*. Aastatel 2001–2004 oli kooli nimi *Merivälja Põhikool*.
 
## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
McGregor

**McGregor **on linn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis McLennani ja Coryelli maakonnas. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas linnas 4987 elanikku.

## Viited
Nemunėlio Radviliškis

**Nemunėlio Radviliškis** on alev Leedus Biržai rajoonis, Nemunėlio Radviliškise valla halduskeskus. Alev asub Nemunėlise ja Apaščia jõe ühinemispaigas.

Alevis on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1854 valminud katoliku kirik ja aastal 1890 valminud kalvinistide kirik.

## Ajalugu

Asulat on esimest korda mainitud 4. novembril 1586. Toona kuulus asula Radziwillidele. Aastal 1590 valmis seal esimene kalvinistide kirik, mille juures hakkas tegutsema ka kihelkonnakool.

Aastal 1655 saatis Gustaf Adolf Lewenhaupt oma väed Koknesest sinna alevisse, tehes Nemunėlio Radviliškisest oma baasi. Sealsed seitse jalaväekompaniid ja 200 ratsanikku hõivasid Piltene, Šventoji ja Palanga. Hiljem sai Rootsi vägede baasiks Pasvalys.

Aastal 1719 valmis esimene katoliku kabel. Aastal 1729 rüüstati Palėvenė dominiiklaste kloostri vaimuliku Gruzdase eestvedamisel Nemunėlio Radviliškise ja Papilysi kalvinistide kirikuid. Aastal 1782 ehitati kabeli asemele kirik. Aastal 1795 läks alev Venemaa koosseisu. Katoliiklik kihelkonnakool avati alevis aastal 1804.

## Pilte

Nemunėlio Radviliškio Švč Mergelės Marijos bažnyčia.jpg|Katoliku kirik
2011_04_24NemunėlioRadviliškis10.JPG|Kalvinistide kirik
Nemunėlio Radviliškio pagrindinė mokykla.jpg|Koolimaja
2011 04 24NemunėlioRadviliškis02.JPG|Nemunėlio Radviliškis
ApasciaNemunelioRadviliskyje.JPG|Apaščia


## Tuntud elanikke

* Jan Gabriel Cumft – Poola arst
* Vincentas Sladkevičius – Leedu päritolu kardinal

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Hambaravi

**Hambaravi** on mistahes meditsiiniline protseduur, mis on seotud hammaste või lõualuudega. 

Hambaravi hõlmab hambadefektide parandamist täidismaterjalidega, aga ka juureravi, ortodontiat, näo- ja lõualuude kirurgiat ning proteeside valmistamist. Hambaravi spetsialist, hambaarst peab tundma ka anestesioloogiat, sest hambaraviga võib kaasneda valu, mille vastu kasutatakse (kohalikku) tuimestust.

## Hambaravi liigid
*Adhesiivne hambaravi 
*Konservatiivne ehk traditsiooniline hambaravi (sh stomatoloogia) (ingl *Conservative dentistry*)
*Restauratiivne hambaravi (endodontia, parodontoloogia, ortodontia, hambaproteetika, implantoloogia) 
**Ortopeediline hambaravi (*Orthopedic Dentistry*)
*Diagnostiline hambaravi ehk suu- ja hambahaiguste diagnostika (*Diagnostic Dentistry*)
**Hambaröntgen
**Hammaste radiograafia (digitaalne hambaröntgen, digitaalne röntgenipilditehnika)
*Ennetav hambaravi (*Preventive Dentistry*)
*Esteetiline ehk kosmeetiline hambaravi
*Geriaatriline hambaravi
*Kirurgiline hambaravi ehk hambakirurgia 
*Kliiniline hambaravi (*Clinical Dentistry*)
*Laste hambaravi 
*Kohtuodontoloogia
*Terapeutiline hambaravi (*Therapeutic Dentistry*)
*Veterinaar- ehk loomade hambaravi

## Viited
2. Hambaravikliinik Kliinik 32

## Välislingid

* https://www.hambaarst.ee/artiklid/633 Lokaalanesteetikumid (kohalikku tuimestust põhjustavad ained) hambaravis. (kirjutis Eesti Hambaraviportaalis)
Vaegkuulmine

**Vaegkuulmine** (inglise *hearing loss, hearing impairment, anacusis*) on osaline või täielik võimetus kuulda. Inimest, kellel on (peaaegu) täielik võimetus kuulda, nimetatakse **[[kurt|kurdiks]]**.

## Vaata ka
*Kuulmispuue
Häire

**Häire** on mitmetähenduslik sõna:
*Häire on astronoomias ja füüsikas sama mis **[[häiritus]]**
*Häire on mõiste pedagoogikas
*Häire ehk alarm on märguanne hädaohu korral

## Väljaanded
*Häire, ajakiri
*Häire, ajaleht
Tooni Kroon

**Tooni Kroon** (sünninimi **Antonie Laamann**; 16. veebruar 1909 Narva – 27. detsember 1994 Kohtla-Järve) oli eesti ooperilaulja (sopran), näitleja ja muusikapedagoog.

Nooruses kuulus talle Eesti naiste kõrgushüppe rekord.

Ta lõpetas 1933. aastal Tallinna Konservatooriumi professor Aino Tamme lauluklassi. Samal aastal võitis esimese eesti naislauljana hõbemedali rahvusvahelisel lauljate võistlusel Viinis.

Aastatel 1932–1933 töötas ta Narva teatri Võitleja näitlejana. 1933–1934 oli Ugalas operetilaulja, 1934–1936 Vanemuise ooperilaulja. Aastatel 1936–1939 esines kontsertlauljana Eestis ja välismaal (Helsingis, Kaunases, Varssavis, Berliinis, Viinis). 

Aastatel 1939–1941 töötas ta Tartu Muusikakoolis klassikalise laulu õpetajana ja laulis külalissolistina Vanemuises. 

1941. aastal ta arreteeriti NKVD poolt ja oli 1950. aastani vangis, 1966. aastal rehabiliteeriti.

Aastatel 1950–1953 oli Vanemuises koorilaulja. 1953–1977 töötas Kohtla-Järve Laste Muusikakoolis klaveriõpetajana. 

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Osi
*Marion (Bromme *Marion*, 1932)
*Tosca (Puccini *Tosca*, 1933 Ugalas)
*Tatjana (Tšaikovski *Jevgeni Onegin*, 1934)
*Mimi (Puccini *Boheem*, 1935)
*Juta (Aava *Vikerlased*, 1935)
*Nedda (Leoncavallo *Pajatsid*, 1935)
*Violetta (Verdi *Traviata*, 1940 Vanemuises)
*Austajanna (Dunajevski *Klouni poeg*, 1951)

## Helikandjaid
*Eesti lauljad Viini rahvusvahelisel konkursil 1933–38 (LP, 1990)
*Eesti lauljate arhiivisalvestisi III (CDR, 2003)

## Viited

## Kirjandus
*E. Uuli. Tooni Kroon 60-aastane. – Edasi, 16. veebruar 1969
*E. Kampus. Kunagisele vanemuislasele mõeldes. – Edasi, 17. veebruar 1979
*Tooni Kroon oli „Ugala" ooperisolist. Intervjueerinud Ü. Alo. – Tee Kommunismile, 11. veebruar 1984
*E. Kampus. Särasilmne lauljatar. – Edasi, 19. veebruar 1989
*H. Pedusaar. Eesti esimene rahvusvahelisel konkursil premeeritud laulja. – Muusikaleht 1999, 2
*K. Haan. Tooni Krooni diplom. – Variatsioone eesti muusikale. Tallinn, 2009 (Aegkiri; 3)
Glástra

**Glástra** (kr Γλάστρα) on küla Kreekas Peloponnesose  poolsaarel Kastriá küla ja Ágios Vlásiose asula naabruses. Halduslikult kuulub küla Lääne-Kreeka piirkonda Ahhaia piirkonnaüksuse Kalávryta vald.

Küla asub merepinnast 553 m kõrgusel.

## Viited
Veos

**Veos** (inglise *freight*) all mõeldakse igasugust rahalise hüvitise eest (omatarbeks ka hüvituseta) maanteel, raudteel, merel, sisevetel või õhus transpordivahendite abil veetavat saadetist edasimüügiks, tarbimiseks või muul eesmärgil. Veose mõistet kasutatakse peamiselt maantee- ja õhutranspordis, terminit *last* peamiselt mere- ja raudteetranspordis, kus laaditakse ning veetakse suuri ja ülisuuri kaubakoguseid. Rääkides merel, sisevetel või raudteel transporditavatest kaubasaadetistest, tuleks kasutada pigem mõistet *last*. 

Veosed jaotatakse lähtuvalt käsitsemisviisist ja veovahendi või veoühiku ehitusest puistveosteks, vedelveosteks ja segaveosteks. Massveose (inglise *bulk freight*) all mõeldakse homogeenset, sarnastest osakestest või ühikutest koosnevat pakendamata kaupa. Massveoste alla kuuluvad puistveosed (inglise *dry bulk freight*) ja vedelveosed (inglise *liquid bulk freight*). Massveoste peamised tunnused on ühe kaalu- või mahuühiku suhteliselt madal väärtus, tavaliselt suur kaubapartii ja pakendi puudumine. Pakendamata (lahtiselt transporditavaid)** ** kaupu (inglise *loose goods*) pole võimalik käsitsemisel (peale- ja mahalaadimisel jms) üksteisest ühikuliselt eristada, nende kaalude ja/või mahtude arvestamine toimub kaalu- või ruumalapõhiselt. 

Kaupu ja veoseid liigitatakse erinevate tunnuste alusel ka alljärgnevalt:

* puistveosed (kruus, liiv, killustik, kivisüsi, pakendamata turvas, pakendamata jahu jms);
* tükiveosed ;
* mahuveosed (puuvillapallid, heinapallid jms);
* pikad veosed (metallprofiilid, ehituspaneelid jms);
* raskekaalulised ja/või suuremõõtmelised veosed (ehitus-ja transpordi ning tõstemasinad, tööstusseadmed jms);
* ümarpuit (eri pikkuse ja otstarbega palgid, pakud, propsid);
* pakendid ja taara (kotid, kastid, tünnid, kaubaalused, mitmekordselt kasutatavad väikekonteinerid jms);
* kergriknevad kaubad (liha, kala, piimatooted jms);
* pakendamata vedelikud (nt masuut, diislikütus, autobensiin, lennukikütus, toorpiim jms);
* pakendatud tavakaubad (hulgimüügipakenditesse ja lisaks ka veopakenditesse pakendatud esmatarbekaubad ja muud tarbimisvalmis tooted). 

## Viited
Last

**Last** e **kaubalast** (inglise *cargo*) on  kaubanduslikul eesmärgil, edasimüügiks veetav kaubasaadetis. Terminit kasutatakse rohkem mere- ja raudteetranspordis, kus laaditakse ning veetakse suuri ja ülisuuri kaubakoguseid. Rääkides merel, sisevetel või raudteel transporditavatest kaubasaadetistest, tuleks kasutada pigem mõistet *last*. Kõige üldisemalt jaotatakse kaubalastid lähtuvalt käsitsemisviisist ja veovahendi või veoühiku ehitusest puistlastideks, vedellastideks ja segalastideks. 

Mahulasti (inglise *bulk cargo*) all mõeldakse homogeenset ehk sarnastest osakestest või ühikutest koosnevat tavaliselt suurtes kogustes veetavat pakendamata kaupa. Mahulastide alla kuuluvad puistlastid (inglise *dry bulk cargo*) ja vedellastid (inglise *liquid bulk cargo*). Mahulasti peamised tunnused on ühe kaalu- või mahuühiku suhteliselt madal väärtus, tavaliselt suur kaubapartii ja pakendi puudumine. Pakendamata (lahtiselt transporditavaid)** ** kaupu (inglise *loose goods*) pole võimalik käsitsemisel (peale- ja mahalaadimisel jms) üksteisest ühikuliselt eristada, nende kaalude ja/või mahtude arvestamine toimub kaalu- või ruumalapõhiselt. 

Puistlast  (inglise *dry bulk cargo*) on lahtine kaup, mis pole paigutatud kaubaalustele, pakenditesse või konteineritesse. Tegemist on sarnastest, suhteliselt väikestest osadest koosneva kaubaga, mida laaditakse enamasti katkematult töötavate masinate abil (konveierid, transportöörid, pneumolaadijad jms). Tüüpilised merd mööda veetavad puistkaubad on teravili, kivisüsi, maagid, mineraalväetised ja ehitusmaterjalid. 

Vedellast (inglise *liquid cargo*) on vedelas olekus transporditav ja käideldav kaup. Vedela lahtise kaubana ehk vedeliklastina veetakse merel peamiselt toornaftat, naftasaadusi ning erinevaid toiduaineid, nagu piiritus, taimeõli, loomsed rasvad, mahlakontsentraadid jms. 

Tükikaup (inglise *break bulk cargo*) on erinev kaup pakendatuna ja tahkel kujul, mida tõstetakse laeva pardale ja laevalt kaile sadamakraanade, laeva- või sadamakraanade abil. Tegemist on lahtiselt, standardkonteinerites üldjuhul mitteveetava kaubaga, mis on pakendatud kaubaalustele, kastidesse, puistaine pehmekonteineritesse või muul viisil ja mida lastitakse ning lossitakse erinevate sadamakail või laeval olevate tõsteseadmetega. 

Segalasti (inglise *general cargo; GC*) all mõeldakse pakendatud tükikaupu (kastid, kotid, vaadid, konteinerid ) ja lahtiselt (pakendamata) veetavat lasti (metall, sõidukid, masinad, konstruktsioonid, detailid. Segalast võib koosneda paljudest kaubapartiidest ja olla mitmeliigiline. Tükikauba ja segalasti mõisted on suurel määral kattuvad. Neid kasutatakse peamiselt veetranspordis. 

## Vaata ka
*lasti kinnitusmaterjal
*lastimaht
*ühitatud veos

## Viited
Rahvatantsurühm

**Rahvatantsurühm** on rahvatantsuga tegelev huvialane või kutseline rühm.  

Eesti rahvatantsurühmad tantsivad eeskätt eesti rahvatantsu, sealhulgas pärimuslikke tantse ja nende seadeid, teiste rahvaste rahvatantse tantsitakse vähem.

## Eesti rahvatantsurühmi
*Kajakas
*Kuljus
*Lee
*Leigarid
*Sõprus
*Tarbatu
*Tartu Ülikooli Rahvakunstiansambel
*Tarvanpää

## Viited
12 tooli

**"12 tooli"** on Ilfi ja Petrovi satiiriline romaan, mis valmis aastail 1927–1928 ja ilmus 1928. aastal kirjastuses Zemlja i Fabrika. 

Romaani peategelane on Ostap Bender.
Suveniir

**Suveniir** ehk **meene** ehk **meenis** ehk **mälestusese** on millegi mälestamiseks hangitud või saadud ese. Tänapäeval seostub see eriti reisimisega, kui välismaalt ostetakse mälestuseks suveniir.

## Viited
Laulu sõber

**"Laulu sõber"** on 1961. aastal Tallinna Kinostuudios valminud mängufilm.

## Sisu
Agronoomia üliõpilane Tõnu sõidab praktikale Kalevi kolhoosi. Kuigi kolhoosi töötajate hulgas on palju häid lauljaid, on kolhoosiklubi suletud ja lauluväljakust on tehtud seakoppel. Kolhoosi esimees Palk peab laulmist tööaja- ja jõu raiskamiseks. Tõnu on aga väga hea dirigent ja paneb peagi lauluharjutused uuesti käima.  Laulukoor jätab Tallinnast saabunud komisjonile sedavõrd hea mulje, et neid kutsutakse osalema vabariiklikul olümpiaadil. Eksikombel peetakse koori organisaatoriks aga just kolhoosiesimeest Palki. Ajakirjanik kirjutab temast lehes artikli kui suurest laulu sõbrast. Tegelikult takistab esimees igati lauluharjutusi ja keelab olümpiaadile sõidu. Kuid tänu kollektiivi väga arukale kriitikale mõistab esimees Palk lõpuks oma vigu.

## Osatäitjad
*Ilmar Tammur – Palk, kolhoosi esimees
*Leili Jäärats – Mall, esimehe tütar, seatalitaja
*Ramon Keppe – Tõnu Kanarbik, üliõpilasest praktikant
*Karl Kalkun – Oskar Kallak, brigadir
*Betty Kuuskemaa – Mari, Oskari ema
*Aino Seep-Breede – Linda, brigadiri naine
*Eve Kivi – Aime, ajakirjanik
*Valter Soosõrv – Sammas, koorivanem
*Valdeko Ratassepp – Kivi, partorg
*Jüri Järvet – Ott Kuu, traktorist
*Reet Krosman – Sillak, komnoor
*Endel Nõmberg – dirigent
*Ljubov Aller – raamatupidaja
*Jaan Saul – Roland
*Laine Mesikäpp – naine komisjonist
*Juhan Viiding – Oskari poeg
Flotill

**Flotill** (hispaania sõnast *flotilla*, 'väike laevastik') on teatud otstarbeks moodustatud laevade koondis. Näiteks võidakse moodustada kalapüügi-, vaalapüügi-, spordi-, sõjalaevade flotille.

## Flotille
* Amuuri flotill, Amuuri jõeflotill, Amuuri piirivalve flotill
* Azovi flotill
* Dnepri flotill, Dnepri jõeflotill

* Doonau flotill
* Kaspia flotill
* Laadoga flotill Laadogal vt ka Karakurt-klassi korvett
* Mustamere flotill
* Pinski jõeflotill

## Viited
12 tooli (täpsustus)

**"[[12 tooli]]"** on Ilfi ja Petrovi satiiriline romaan.

## Ekraniseeringud
***"[[12 tooli (film 1933)|12 tooli]]"** (originaalpealkiri "Dvanáct křesel"; Poola-Tšehhoslovakkia, 1933). Režissöörid Michał Waszyński ja Martin Frič.
***"[[12 tooli (film 1962)|12 tooli]]"** (originaalpealkiri "Las doce sillas"; Kuuba, 1962). Režissöör Tomás Gutiérrez Alea.
***"[[12 tooli (film 1970)|12 tooli]]"** (originaalpealkiri "The Twelve Chairs"; USA, 1970). Režissöör Mel Brooks.
***"[[12 tooli (film 1971)|12 tooli]]"** (originaalpealkiri "12 стульев"; Nõukogude Liit, 1971). Režissöör Leonid Gaidai.
***"[[12 tooli (film 1976)|12 tooli]]"** (originaalpealkiri "12 стульев"; Nõukogude Liit, 1976). Režissöör Mark Zahharov.
***"[[12 tooli (film 2004)|12 tooli]]"** (originaalpealkiri "Zwölf Stühle"; Saksamaa, 2004). Režissöör Ulrike Ottinger.

## "12 tooli" [[Eesti teater|Eesti teatris]]
*2008 "12 tooli" (Rakvere Teater; lavastaja Jaanika Juhanson, Ostap Benderi osas Margus Grosnõi ja Ippolit Vorobjaninovi osas Peeter Jakobi)
Ei ole üksi ükski maa

"**Ei ole üksi ükski maa**" on Eesti helilooja Alo Mattiiseni isamaaline laul 1987. aastast, sõnade autor on Jüri Leesment. Laulu tekst kõneleb Eesti ühtsusest fosforiidisõja kontekstis, algversioonis laulis iga maakonda kirjeldavad read eri laulja. Laulu eeskujuks oli heategevuslik muusikaprojekt ja singel "We Are the World", mille algselt salvestas 1985. aastal paljudest tuntud esinejatest koosnev ansambel "United Support of Artists (USA) for Africa"

Esimest korda kõlas "Ei ole üksi ükski maa" 1987. aasta mais Eesti Televisiooni saates "Noortestuudio pärastlõuna" Eesti toonaste tippartistide ühises esituses. Solistid olid Kare Kauks, Silvi Vrait, Reet Linna, Ivo Linna, Karl Madis, Priit Pihlap, Gunnar Graps, Tõnis Mägi, Riho Sibul, Hardi Volmer, Henry Laks, Toomas Lunge ja Jaan Elgula, kooripartii laulis Agu Tammeorg. 

Laul on avaldatud raamatutes "Laulge kaasa!" nr 87 ja 89 (kirjastanud Eesti Raamat 1988. aastal) ja CD-plaadil "Lähedased laulud". 1993 pälvis "Ei ole üksi ükski maa" Eesti muusika aastapreemia. 2009. aastal esitasid selle võistlussaates "Eesti otsib lemmiklaulu" Silvi Vrait, Ivo Linna, Riho Sibul, Ines, Valdo Randpere, Tanel Padar ja Pearu Paulus, kuid juba samas saates jäi "Ei ole üksi ükski maa" punktiskooriga alla teistele isamaalistele lauludele, sealhulgas Alo Mattiiseni enda palale "Eestlane olen ja eestlaseks jään".

Korduvalt on "Ei ole üksi ükski maa" olnud laulupidude repertuaaris. Seda esitati IX noorte laulu- ja tantsupeol (2002), öölaulupidudel "Märkamisaeg" (2008) ja "Järjepidevus" (2013). Laulu pealkiri sai motoks IX noorte laulu- ja tantsupeol ning andis nime Rahvarinde 25. aastapäeva kontserdisarjale.

2015. aasta lõpul esitasid noorema põlvkonna lauljad satiirisaates "Tujurikkuja" Mattiiseni viisil uusversiooni, mis ironiseeris sallimatuse üle pagulaste, homode ja teiste eestlaste suhtes. Märt Avandi, Ott Sepa ja Õ-Fraktsiooni kirjutatud tekstis vihjati ka teistele poliitilistele teemadele, nagu Süüria kodusõda. Laulsid Jarek Kasar, Lenna Kuurmaa, Rolf Roosalu, Kaire Vilgats, Dave Benton, Lauri Pihlap, Ines, Liisi Koikson, Henry Kõrvits, Tanel Padar, Dagmar Oja, Vaiko Eplik, Jüri Pootsmann ja Karl-Erik Taukar.

## Vaata ka
*Viis isamaalist laulu 

## Viited

## Välislingid
* Helina Tamm "Ei ole üksi ükski maa" Estonian World Review, 9. juuli 2002
* Raul Ranne Jüri Leesment: mul on hea meel, et tänased staarid selle loo ära tegid EPL 11.01.2016
* Laulu sõnad

### Videod
* Algne esitus saates "Noortestuudio pärastlõuna" (1987)
* Versioon saates "Eesti otsib lemmiklaulu" (2009)
* Eesti Televisiooni salvestis öölaulupeolt "Järjepidevus" (2013)
* Paroodiaversioon saates "Tujurikkuja" (2015)
Ümberasumisliikumine

**Ümberasumisliikumine** (ka **väljarändamisliikumine**) oli 19. ja 20. sajandil Venemaa keisririigis talurahva uutele, vabadele maadele minek; ühtlasi osa keisririigi koloniseerimispoliitikast. 

Balti kubermangudest tehti esimesi katseid ümber asuda 1830. ja 1840. aastatel, samuti 1860. aastate algul. Et nendele katsetele olid kohalikud võimud vastu, siis asus ümber vähe inimesi. Eesti alalt lahkusid esimesed loaga ümberasujad 1855. aastal Väimelast Saratovi kubermangu. Ümberasumine muutus laialdasemaks pärast 1863. aasta uut passiseadust. 1863. aasta passiseaduse kohaselt said vähemalt 21-aastased talupojad, kes olid kõik oma seaduslikud kohustused täitnud ja kindlustanud oma lähisugulaste ülalpidamise, õiguse taotleda 3 kuuks kuni 3 aastaks endale passi, millega võis elama asuda ükskõik millisesse Venemaa keisririigi linna või paika.

1897. aasta andmete järgi elas Eesti alalt ümber asunud eestlasi Venemaa eri paigus umbes 110 000.

## Vaata ka
*eesti külad välismaal
*eestlased Venemaal, Krimmi eestlased, Eestlaste väljaränne Kaukaasiasse
*usuvahetusliikumine

## Viited
Peost ja külalistest

**"Peost ja külalistest"** on 1966. aastal valminud Tšehhoslovakkia mängufilm.

Filmis ei mänginud professionaalsed näitlejad, vaid muudel aladel töötavad inimesed.

1967. aastal kritiseeris Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei peasekretär Antonín Novotný teravas toonis filmi ja see keelustati. 1968. aastal vabamates oludes võeti film keelu alt maha, kuid pärast Praha kevade mahasurumist keelustati taas. 1973. aastal kuulutati film Tšehhoslovakkia ametivõimude poolt "igaveseks keelatuks".

## Sisu
Film kujutab endast allegoorilist mõistulugu. Neli meest ja kolm naist peavad metsas piknikku. Korraga tulevad nende juurde kummaliselt käituvad võõrad mehed, kes sunnivad nad endaga kaasa tulema. Jõugu ninamees Rudolf korraldab midagi ülekuulamise taolist ja esitab häirivaid küsimusi. Siis ilmub välja valges pintsakus habemik, kes teatab, et ta on peoperemees ja kutsub kõiki peole. Meeste kummaline käitumine olevat olnud ainult nali ja ta palub selle eest vabandust. Pidu toimub väikese metsajärve ääres, kus on lauad kaetud. Samaaegselt tähistatakse habemiku sünnipäeva ja ühe paari pulmi. Korraga selgub, et üks mees on peolt lahkunud. Arutatakse, kas tuleks teda otsima ja tagasi tooma minna. Lõpuks suurem osa seltskonnast läheb ärajooksnud meest otsima. Piknikuseltskond jääb arutama, miks üks nende hulgast ära läks.

## Osatäitjad
*Ivan Vyskočil – peoperemees
*Jan Klusák – Rudolf
*Pavel Bošek – František
*Karel Mareš – Karel
*Evald Schorm
*Jana Prachařová
*Zdena Škvorecká – Eva
*Helena Pejsková – Marta
*Miloň Novotný – peigmees
*Dana Němcová – pruut Olinka
*Antonín Pražák – Antonín
*Josef Škvorecký – külaline

## Viited
Mahnivka (Kozjatõni rajoon)

**Mahnivka** (ukraina keeles Махнівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 3467. Pindala on 5,15 km².
Levkivka (Pogrebõštše rajoon)

**Levkivka** (ukraina keeles Левківка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 349. Pindala on 0,146 km².
Biržai rajoon

**Biržai rajoon** on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus endise Panevėžysi maakonna aladel. Rajoon piirneb põhjas Lätiga.

Rajooni pindala on 1476 km². 2014. aasta seisuga elas seal 26 479 inimest.

Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Biržai (linnavald), Nemunėlio Radviliškise, Pabiržė, Pačeriaukštė, Papilysi, Parovėja, Širvėna ja Vabalninkase vald.

Halduskeskus on Biržai linn. Teised tähtsamad asulad on Vabalninkase linn ning Kupreliškise, Nemunėlio Radviliškise, Pabiržė ja Papilysi alev. 2011. aasta seisuga olid elanikest 97,83% leedulased, 0,84% venelased, 0,19% lätlased, 0,16% ukrainlased, 0,14% poolakad, 0,13% valgevenelased ja 0,71% oli teistest rahvustest.

Rajooni suurimad jõed on Mēmele ja selle lisajõgi Apaščia, samuti Tatula. Kõrgeim koht (88 meetrit) jääb Einoriai külla, madalaim koht (21 meetrit) Mēmele äärde. Rajoonis esineb arvukalt karsti. Rajooni territoorium jääb osaliselt Biržai regionaalpargi territooriumile.


2011_04_24Biržai123Parovėja.JPG|Parovėja
Smardones_saltinis2.JPG|Smardonė allikas
Ievos_duobe3.jpg|Ieva kurisu
2011_04_24Biržai096Tabokinės1.JPG|Dolomiitkaljud Mēmele kaldal
Karves_ola.JPG|Lehmakoobas
Smegduobe_lapes_ola.JPG|Rebasekoobas
Geologų_duobė.JPG|Geoloogide koobas
2008_07_16_5Nemunėlis08.JPG|Mēmele
Medeikiai.JPG|Medeikiai
Rinkuskiai_brewery.jpg|Rinkuškiai õllevabrik
Muravanka_(Biržai).jpg|Biržai küla


## Viited

## Välislingid

* Rajooni koduleht (*leedu keeles*)
Michel Delpech

**Jean-Michel Delpech** (26. jaanuar 1946 – 2. jaanuar 2016) oli prantsuse laulja ja helilooja.

## Albumid
### Stuudioalbumid
* 1966: "Inventaire 66"
* 1969: "Il y a des jours où on ferait mieux de rester au lit"
* 1970: "Album"
* 1974: "Le chasseur"
* 1975: "Quand j'étais chanteur"
* 1979: "5000 kilomètres"
* 1986: "Oubliez tout ce que je vous ai dit"
* 1991: "Les Voix du Brésil"
* 1997: "Le roi de rien"
* 1999: "Cadeau de Noël"
* 2004: "Comme Vous"
* 2006: "Michel Delpech &"
* 2009: "Sexa"

### Kogumikplaadid
* 1990: "J'étais un ange"
* 1999: "Fan de toi" (2 CD)
* 2008: "Fan de toi" (3 CD)
* 2008: "Les 100 plus belles chansons"
* 2009: "Best of"

### Kontsertalbumid
* 1972: "Olympia 1972"
* 2005: "Ce lundi-là au Bataclan"
* 2007: "Live au Grand Rex"
Artell

**Artell** on lepingu alusel moodustatud tööliste organisatsioon, kus töötatakse ühiselt või kasutatakse ühist tööjõudu.

Lisaks olemasolevatele artellidele muutsid Nõukogude võimud pärast Eesti okupeerimist 1940. aastal artellideks ka terve rea selliseid väiksemaid eraettevõtteid, mida ei peetud otstarbekaks riigistada. Kuni 1950. aastateni tegutses Eestis seetõttu palju kraavi- ja mullatööliste, sadamatööliste, kalurite jms "töölisartelle". 

## Vaata ka
*Brigaad

## Viited
Müntimiskoda

**Müntimiskoda** (ka *mündikoda, müntla, vermimiskoda*) on töökoda, kus tehakse (vermitakse) metallist münte.

## Vaata ka
*rahapaja

## Viited
Kaljo Räästas

**Kaljo Räästas** (3. november 1934 Tallinn – 2. november 1992 Tallinn) oli eesti laulja (bassbariton).

Lõpetas 1961. aastal Tallinna Muusikakooli ja 1967. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi Alice Roolaiu lauluklassis.

Aastatel 1957–1992 oli Riikliku Akadeemilise Meeskoori laulja, 1963. aastast solist. Ta laulis ka meeskvartetis RAM-3 ja esines soolokontsertidega nii Eestis kui ka välismaal.

## Tunnustus
*1972 Eesti NSV teeneline kunstnik
*1981 Udmurdi ANSV teeneline kunstnik

## Viited
Proovikoda

**Proovikoda** on asutus, mis kontrollib ja märgistab väärismetallist esemete ehedust ja kaalude jt mõõteriistade täpsust. Proovikojas väärismetallist esemetele tehtud märgist nimetatakse prooviks.

## Viited
Levkivka

**Levkivka** (*Левківка*) on mitme küla nimi Ukrainas:

* **[[Levkivka (Pogrebõštše rajoon)|Levkivka]]**, Pogrebõštše rajoonis
* ...
Jablunovõtsja

**Jablunovõtsja** (ukraina keeles Яблуновиця) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis. Elanike arv on 404. Pindala on 1,27 km².
Tarbijakaitse

**Tarbijakaitse** on kaupade tarbijaid kaitsev riiklike ja ühiskondlike meetmete süsteem. 

Maailma esimene tarbijakaitseorganisatsioon (Tarbijate Liiga) moodustati 1891 New Yorgis. 

## Eesti tarbijakaitse
Eestis tegutses Eesti Tarbijakaitseamet. Aastal 2023 on selleks Tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet ja Eesti Tarbijakaitse Liit. 1993 võeti Eestis vastu tarbijakaitseseadus.

## Vaata ka
*Tarbijakaitseliikumine
*Tarbijakaitse ja lepingutingimuste selgus
*Tarbijakaitse ja ebaõiglased lepingutingimused
*Tarbija õigused online tehingust taganemisel (näiteid madratsi tagastamisest)

## Viited
Tariif

**Tariif** ehk **taks** ehk **määr** on mingi teenuse (harvem kauba) hind või kohustuslik makse suurus, mille on kindlaks määranud asjakohane organ.

## Vaata ka
*tariifiloend
*Tariifinõukogu
*tariifipoliitika

## Viited
Määr

**Määr** on mitmetähenduslik sõna:
*Määr on hulk, kogus, kvantum.
*Määr on sama mis **[[tariif]]**
*Määr on vana nimi mägrale
Vallasvara

**Vallasvara** (ka *liikuvvara, mobiliaarid, moobiilne vara*) on juriidilisele või füüsilisele isikule kuuluv vara, mille moodustavad vallasasjad; ühtlasi ka nende vallasasjadega seotud varalised õigused. Vallasvarale vastandub kinnisvara.

## Viited
Aavo Keerme

**Aavo Keerme** (2. juuni 1948 – 23. detsember 2015) oli eesti omavalitsusjuht.

Ta on olnud Jõhvi linnapea (1991–2007), Järve Bussipargi direktor (2007), Jõhvi vallavolikogu liige ja Jõhvi Motoklubi juhatuse liige.

Ta on kuulunud Tuleviku Eesti Erakonda, Rahvaliitu, erakonda Mõõdukad ja Reformierakonda.

## Tunnustus
*2004 Kodanikupäeva aumärk
*2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2013 Jõhvi valla aukodanik

## Viited

## Allikad
*In memoriam
*Jõhvi linnapea tülitseb auto pärast, Delfi, 8. november 2001
*Jõhvi linnapeaks sai taas Aavo Keerme, Põhjarannik, 6. november 2002 
*Jõhvi linnapea vahetas taas erakonda, Põhjarannik, 22. jaanuar 2004 
*Jõhvi linnapea isepäisus pahandas Reformierakonda, Postimees, 12. august 2005
*Jõhvi saadab presidenti valima Aavo Keerme, Põhjarannik, 15. september 2006 
*Aavo Keerme karjäär Järve Bussipargis jäi lühikeseks, Põhjarannik, 22. märts 2007 
*Jõhvi ekslinnapeale Keermele esitati kahtlustus, Postimees, 15. juuli 2008
*Lõpetati Jõhvi endise linnapea kriminaalasi, Postimees, 16. september 2009
*Aukodaniku valimine tekitas Jõhvi volikogus tormi, Põhjarannik, 22. veebruar 2013
Dale Bumpers

**Dale Leon Bumpers** (12. august 1925 Charleston, Arkansas – 1. jaanuar 2016 Little Rock, Arkansas) oli USA poliitik.

Aastail 1971–1975 oli ta Arkansase osariigi kuberner ja aastail 1975–1999 oli osariigi esindaja senatis.