open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jõe veerežiim

**Jõe veerežiim** on jõe vooluhulga ja veetaseme seaduspärane muutumine päeva, hooaja või aasta jooksul, mis on tingitud jõgikonna loodusgeograafiliste omadustega, esmajärjekorras kliimatingimustest. 

Soojakliimaga aladel mõjutavad jõe veerežiimile peamiselt sademed ja aurumine. Külma- ja paraskliima aladel aga mõjutab ka oluliselt õhutemperatuur.

Ekvatoriaalses kliimavöötmes on jõgede veerežiim üsna ühtlane ja vee hulka aasta jooksul sõltub lisajõede veerežiimist. 

Lähisekvatoriaalses kliimavöötmes on suurvesi suvel vihmase aastaaja jooksul ja madalvesi talvel kuiva aastaaja jooksul. 

Troopika kliimavöötme jõgedele on iseloomulik väike vooluhulk ja madal veetase aasta jooksul. Ainult ookeanilistel saartel on sademete hulk suur ja ühtlane ning veetase jõgedel on kõrge kogu aasta jooksul.

Lähistroopika kliimavöötme jõgede veerežiim sõltub kliimatüübist. Aladel lähistroopilise vahemerelise kliimaga on jõgedel suurvesi talvel, millal sajab rohkem, aga madalvesi on kuival ja palaval suvel. Lähistroopilise mussoonkliimaga aladel on suurvesi suvel suvemussooni ajal. Lähistroopilise mandrilise kliima asuvaid jõgesid veerežiim on üsna ühtlane madala veetasemega.

Parasvöötmes jõgede veerežiim samuti sõltub kliimatüübist. Üldiselt seda iseloomustab suurvesi kevadel lume sulamise tõttu ja sügisel paduvihmade tagajärjel. Madalvesi on iseloomulik talvel, millal sajab peamiselt lumi ja jõgede suurim osa on jääga kaetud, ning suvel, millal sademete hulk väheneb aga aurumine suureneb. Parasvöötme mussoonikliimaga aladel on jõgede veerežiim lähistroopilise mussooni kliima alade omaga sarnane. 

Lähisarktilises kliimavöötmes on jõed aasta suurim osa jääga kaetud. Selletõttu on veetase jõgedel madal ja suureneb natuke kevade lõppus lume sulamisel. 

Polaaraladel jõed peaaegu puuduvad.

Mäejõgedele on iseloomulik suvine suurvesi, mida põhjustab jää sulamine kõrge õhutemperatuuride tõttu.

Suured järved ja veehoidlad ühtlustavad jõgede veerežiimi, muutavad suurvett madalamaks.
Ajattara

**Ajattara** on soome folklooris, (hääldatakse ka Ajatar, Ajataro või Ajattara) vaim, tuntud ka kui "Metsade koletis". 

See on kuri naissoost vaim, kes ilmub mao või draakonina. Ajattara kohta öeldakse ka koletiste kuninganna. Ta levitab haiguseid ja kes iganes tema poole vaatab, jääb haigeks. Ajattar on suguluses 'Leedu' Aitvaras ja 'Eesti' Äi, Äijo või Äijattariga. Ta on mingil moel sarnane Babüloonia Tiamati, jumalate ja jumalannade draakoniga.
Tahhomeeter

**Tahhomeeter** ehk **pöördeloendur** on mõõteriist pöörlevate masinaosade nurkkiiruse mõõtmiseks. 

## Tahhomeetri liigid
*Kelltahhomeeter
*Elektrontahhomeeter
*Elektriline tahhomeeter
*Tsentrifugaaltahhomeeter
*Hüdrauliline tahhomeeter
*Induktsioontahhomeeter
*Spidomeeter
*Strobotahhomeeter

## Vaata ka
*Tahhogeneraator
Antituum

**Antituum** on antiaatomi tuum. Antituum koosneb antiprootonitest ja antineutronitest. Kohtumisel tavalise tuumaga annihileeruvad antituuma antiosakesed tuuma vastavate osakestega. Iga nukleoni annihileerumisel tekib kaks suure energiaga footonit, mis kannavad ära osakese ja antiosakese massist tuleneva energia. Kui antituumas on antiprootoneid ja antineutroneid sama palju kui temaga põrkunud tuumas prootoneid ja neutroneid, siis hävib antituum täielikult (muutub täielikult gammakiirguseks). Antituumas võib annihilatsiooni põhjustada ka kokkupõrge üheainsa neutroni või prootoniga. Selle kokkupõrke ja annihilatsiooni tulemusena vabaneb piisavalt energiat, et tuuma väiksemateks tuumadeks lõhkuda.
Graviton

**Graviton** on (hüpoteetiline) elementaarosake, mis vahendab gravitatsiooni. Tänapäeval puudub veel üheselt aktsepteeritud teooria gravitoni olemasolu ja omaduste kohta ning osakest ennast ei ole veel ei otseselt ega kaudselt suudetud eksperimentaalselt avastada.

## Gravitoni olemasolu vajadus
Tänapäeval üldtunnustatud standardmudel suudab kirjeldada kolme fundamentaalse jõu olemust kvantväljateooria abil. Gravitatsiooni kirjeldab aga Albert Einsteini üldrelatiivsusteooria, mis olemuselt pole kvantvälja teooria. Kvantvälja teooria ja üldrelatiivsusteooria võrrandite kokkusobitamine ei anna kooskõlalisi tulemusi; seda eelkõige mateeria omaduste kirjeldamisel äärmuslikes tingimustes, kus energiatasemed on võrreldavad Plancki skaalaga. Taolised tingimused peaks olema näiteks mustades aukudes. Seega puudub ühtne teooria, mis suudaks korraga kirjeldada kõiki mateeriaga seotud vastasmõjusid ja seda kõikvõimalikes tingimustes.

Graviton on osake, mis on vajalik kvantgravitatsiooniteoorias. Selle teooria järgi, kui graviton eksisteerib, siis peab olema tema seisumass 0, sest gravitatsiooni ulatus teooria järgi ei ole piiratud, ning tema spinn peab olema 2. Teooria järgi on graviton boson.

Kvantgravitatsiooni teooria takerdub probleemidesse, mis on seotud aine lõpmata suurte energiate ja tihedustega. Sellistel tingimustel tekivad teooria järgi lõpmata suured kvandid, ehk teisisõnu kvantgravitatsioon ei ole normaliseeritav. Nende vastuolude lahendamiseks on loodud mitu füüsikateooriat, mis püüavad erinevate seletustega kvantgravitatsiooni teooriat normaliseerida. Neist tuntuim on stringiteooria, mille kohaselt ei ole mateeria algosakesed ruumilises mõttes mitte punktid, vaid avatud ja suletud jooned, mis omavad ruumis teatud mõõtmeid (stringid).

## Raskused gravitoni avastamisel
Katseliselt senini gravitone avastatud pole. Põhjuseks arvatakse olevat asjaolu, et gravitatsioon on väga nõrk jõud võrreldes teiste fundamentaalsete jõududega. Arvutused näitavad, et kui ehitada Jupiteri-suurune, 100% registreerimisvõimega gravitonide tajur ning paigutada see neutrontähe orbiidile, siis registreeriks seade vaid ühe gravitoni 10 aasta jooksul, kusjuures seda sündmust oleks praktiliselt võimatu eristada neutriinode taustkiirgusest.

## Gravitatsioonilained
Gravitone otsitakse tänapäeval kaudsete meetoditega, püüdes registreerida gravitatsioonilaineid, mis peaks olema gravitonide koherentne olek. Kuigi niimoodi lähenedes puudub võimalus jälgida üksiku gravitoni käitumist, võib gravitatsioonilainete jälgimine anda meile vihjeid gravitonide füüsikaliste omaduste kohta. Kui gravitatsioonilained levivad näiteks aeglasemalt kui valguse kiirus, siis teooria järgi peab gravitonil olema seisumass.
Alastair Reynolds

**Alastair Reynolds** (sündinud 13. märtsil 1966 Barrys) on Walesi päritolu Briti ulmekirjanik. 

Ta õppis Newcastle'i ülikoolis füüsikat ja astronoomiat. Töötas Euroopa Kosmoseagentuuris kuni 2004. aastani ning seejärel pühendus kirjandustegevusele. Tema esimene ulmelühijutt ilmus 1990. aastal.

## Teosed
### Romaanid
* "Revelation Space" (2000)
* "Chasm City" (2001)
* "Redemption Ark" (2002)
* "Absolution Gap" (2003)
* "The Prefect" (2007)
* "Century Rain" (2004)
* "Pushing Ice" (2005)
* "House of Suns" (2008)
* "Terminal World" (2010)
* "Blue Remembered Earth" (2012)
* "On the Steel Breeze" (2013)
* "Poseidon's Wake" (2015)

Lisaks on ta kirjutanud romaani "Doctor Who" sarjast "Harvest of Time" (2013).

Temalt on ilmunud üle 20 **lühijutu**, millest enamik on avaldatud järgmistes kogumikes.

* "Diamond Dogs, Turquoise Days" (2003)
* "Galactic North" (2006)
* "Zima Blue and Other Stories" (2006)
* "Deep Navigation" (2010) 

## Looming
Enamiku tema teoste tegevus toimub tulevikus (21.–28. sajandil), kujutatakse arenenud tehnoloogiat, näiteks valguskiirusele lähedase kiirusega liikuvaid kosmoselaevu, ussiaukude kasutamist kosmosereisideks ning surmatoovaid nanotehnoloogilisi relvi. Moraalses, sotsiaalses ja poliitilises plaanis sarnanevad Reynoldsi kujutatud tulevikuühiskonnad suuresti tänapäeva maailmaga.

## Leping
Juunis 2009 sõlmis kirjastusega Gollancz 1 miljoni Inglise naela suuruse lepingu kümne raamatu peale, mis pidid ilmuma järgneva kümne aasta jooksul.

## Eesti keeles ilmunud raamatuid
* 2012 – "Suur Marsi müür" (sari "Orpheuse Raamatukogu", tõlkija Iris-Barbara Jeletski)
* 2022 – "Pahupidi pööratud" (tõlkija Tatjana Peetersoo)

## Viited

## Välislingid
* Kirjaniku koduleht
* Kirjaniku ajaveeb
* Alastair Reynolds Ulmekirjanduse BAASis
* Geek’s Guide to the Galaxy episood 68: Why Alastair Reynolds Doesn’t Do *Star Trek* Physics
Avatud süsteem (küberneetika)

**Avatud süsteem** ehk **avatud kontuuriga süsteem** ehk **avatud juhtsüsteem** ehk **avatud kontuuriga juhtsüsteem** on mingisuguse protsessi juhtimine eelnevalt määratud matemaatilise mudeli kaudu, sealjuures kontrollimata, kas juhitava protsessi tulemused vastavad soovitule. Selline juhtimine sobib lihtsamatele süsteemidele, sest protsessile avaldavad mõju soovimatud mõjurid ehk häiringud. Häiringuteks võivad olla nii protsessimüra kui ka mõõtemüra. 

Protsessimüra tekib füüsikalistest nähtustest, mis mõjuvad protsessile, muutes selle käitumist. 

Mõõtemüra tekib aga mõõteaparatuuri ehk sensorite mõõteveast. 

Üldjuhul on protsessimüra juhuslik suurus, mida etteaimata ei saa, mõõtemüra saab aga eelnevalt arvesse võtta ja vastavalt sellele süsteemi mõjutada ehk juhtida juba nii, et juhttoimes (juhtimise mõju süsteemile) kompenseeritakse tekkiv viga. Sellist juhtimist nimetatakse häiringute kompenseerimiseks.

## Vaata ka
*suletud süsteem
Suletud süsteem (küberneetika)

**Suletud süsteem** ehk **suletud kontuuriga süsteem** ehk **suletud juhtimissüsteem** ehk **suletud kontuuriga juhtimissüsteem** on mingisuguse protsessi või masina juhtimine, kasutades seejuures tagasisidet.

Protsessi juhitakse vea järgi ehk sõltuvalt erinevusest protsessi tegeliku tulemuse ja soovitud (etteantud) väärtuse vahel. Juhitavat protsessi või seadet nimetatakse üldiselt juhtimisobjektiks ja selle juhitavat parameetrit (juhtimise tulemust) väljundiks (tähis y).

Seade, mis moodustab veasignaalist ε juhitavale objektile antava juhttoime (tähis u) nimetatakse kas juhtseadmeks või ka regulaatoriks. Seaduspärasust, mille järgi veasignaalist ε juhttoimet u moodustatakse, nimetatakse juhtimisseaduseks.

Süsteemile avaldavad mõju sisendid, mis pärinevad väljastpoolt süsteemi. Nendeks sisenditeks on etteande- ehk seadesuurus (tähis s), mis määratleb, mida süsteemilt soovitakse, ning häiringud (tähis n), mis segavad süsteemi tööd.

Üldjuhul on kõikide nende suuruste puhul tegemist ajas muutuvate suurustega (dünaamiliste protsessidega). Erandi moodustavad stabilisaatorid, kus etteandesuurus s on konstantne.

## Vaata ka
*avatud süsteem (küberneetika)
*suletud ökosüsteem
Ain Rannaleet

**Ain Rannaleet** (õieti **Rudolf Laurent**; 25. mai 1904 Simititsa, Jamburgi maakond – 11. november 1937 Leningrad) oli eesti luuletaja ja proosakirjanik.

Lõpetas 1930. aastal Herzeni-nimelise Leningradi Pedagoogilise Instituudi ning töötas 1925–1937 õpetajana. Rannaleet oli Eesti Proletaarsete Kirjanikkude Assotsiatsiooni asutajaid 1926. Sealt heideti ta sügisel 1930 välja. Arreteeriti 28. augustil 1937, 4. novembril 1937 mõisteti §58-1a järgi surmanuhtlus ning hukati 11. novembril 1937 Leningradis.

## Teoseid
### Poeem
*"Veli" (1927)

### Jutustus
*"Nõgisalu turbalõikajad" (1927)
*"Mis sündis kevadel" (1928)

### Luulekogu
*"Õhtused külad" (1928)
*"Sammud tulevikku" (1935)
*"Mägede harjale", valikkogu (1978)

## Viited

## Välislingid
* Uno Schultz Millal suri Ain Rannaleet? Keel ja Kirjandus märts, 2015.
Mitmelisidus süsteem

**Mitmelisidus süsteem** on selline automaatikasüsteem, kus mitme sisendi olekust sõltub mitme väljundi olek. Sellise süsteemi matemaatiline kirjeldamine on suhteliselt keerukas, kuna ühe väljundsuuruse kirjeldamiseks tuleb vaadelda mitut sisendsuurust.
Voolutrafo

**Voolutrafo** on mõõtetrafo  vahelduvvoolu tugevuse potentsiaalivabaks mõõtmiseks. Voolutrafo kaudu antakse mõõtevool ampermeetrisse, elektriarvestisse või kaitselülitusse.

  
## Voolutrafo ehitus ja talitlus
Voolutrafo koosneb primaarmähisest, mida läbib mõõdetav vool, ja sekundaarmähisest, milles indutseeritakse vool. Sekundaarvool on seda väiksem, mida väiksem on primaarmähise keerdude arv  *N*1 sekundaarmähise keerdude arvu *N*2 suhtes.  Piirjuhul võib primaarmähise aset täita tema südamikus olevat akent läbiv primaarvooluga juht (juhe, kaabel, voolulatt).

Voolutrafo sekundaarvool on võrdlemisi täpselt võrdeline primaarvooluga. Nimi-sekundaarvool on enamasti 5&nbsp;A, kuid võib olla ka väiksem, näiteks 1&nbsp;A.

Ohutuse pärast peab mõõteahelasse ühendatud voolutrafo sekundaarmähise üks klemm olema maandatud ja sekundaarahel mõõteriistaga ühendatud; sel juhul on sekundaarmähis praktiliselt lühistatud ja välditud eluohtlikult kõrge pinge.


SF6 current transformer TGFM-110 Russia.jpg|Kõrgepinge-voolutrafod
CurrentTransformers.jpg|Voolutrafod voolude (kuni 400&nbsp;A) mõõtmiseks kolmefaasilises süsteemis
Clampmeter.jpg|Voolutrafoga vahelduvvoolumõõteriist (voolutangid)


## Summavoolutrafo
Summavoolutrafosid kasutatakse kolmefaasiliste ahelate rikkevoolukaitselülitites. Niisuguse elektriahela kõikide faasijuhtmete voolude summa on tavaolukorras nullilähedane. Summavoolu mõõtmine võimaldab tuvastada ohtliku rikkevoolu. Rikkevool võib esineda elektriseadmete või juhtmete isolatsioonirikke tõttu.
## Vaata ka
*Trafo
*Mõõtetrafo
*Voolutangid
## Välislingid
*Elektrienergia arvestus
*Voolutrafod (slaidiprogramm)
Rudolf Reiman

**Rudolf Reiman** (ka **Rudolf Reimann**; 25. oktoober 1893 Mõdriku – 6. oktoober 1957 Mõdriku) oli eesti luuletaja, proosakirjanik ja pedagoog.

## Elukäik
Pedagoogikutse omandas Rakvere linnakoolis ning 1911. aastast töötas ta mitmel pool õpetajana. Aastatel 1922–1930 töötas ta eesti keele õpetajana Võru Õpetajate Seminaris.  

Lisaks ilukirjandusele (luule, näidend) avaldas ka mitu õpikut, lugemikku ja metoodikakäsiraamatut koolidele.

## Looming
### Luulekogud
*"Lambi valgel" (1914)
*"Vaikus" (1918)
*"Päikeseratas" (1922)
*"Läbi öö" (1925)
*"Sinivalge öö" (2014)

### Novellid
*"Lunastus" (1939)
*"Põgenemine" (1940)

### Näidendid
*"Painaja" (1925), draama
*"Jõulutäht" (1934), draama

## Tunnustus
*1945 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited

## Välislingid
* Foto
Ado Reinvald

**Ado Reinvald** (sünninimi **Ado Jurik**; 21. november / 3. detsember 1847 Uusna vald – 8. veebruar 1922 Kulbilohu, Elva) oli eesti kirjanik.

1867–1894 oli ta Tarvastu kihelkonna Tarvastu vallas Illissa talunik. Tema talust kujunes kohalik kultuurikeskus. 

Ado Reinvald oli Eesti Kirjameeste Seltsi  auliige, oli ka Eesti Aleksandrikooli komitee liige, tegeles talupoegadele mitmesuguste palvekirjade kirjutamisega.

1894. aastal, pärast pankrotistumist elas Nõos ja Elva lähedal Kulbilohus. 1903.aastast  1910.aasta 23.aprillini  elas Elvas Koidu tänav 11 enda majas, mis võlgade tõttu oli  küll tütre nimel. Pärast maja müüki Peeter Arussonile 19.aprillil 1909 elas Reinvald  Piiri (Lauliku) tänavas ja hiljem  Kulbilohus.

Ado Reinvald suri 1922. aastal ja on maetud Tartu Raadi kalmistule

## Looming
Kirjutas luuletusi, jutustusi, naljalugusid ja näidendeid. Tema isamaaluule järgib Lydia Koidula eeskuju ning kirjanduslikuks nõuandjaks oli Friedrich Reinhold Kreutzwald. Tema luuletuse "Kuldrannake" sõnadele on loodud laul "Kuldrannake". Reinvald oli üks Sakala kaastöölisi ja levitajaid ning osales ka kalendrite koostamisel.

## Isiklikku
Ado Reinvaldi tütar oli kirjanik Liisa Perandi, vend Jaan Reinvald Narvas ilmunud ajalehe Virmaline toimetaja. Teise tütre  Maali abikaasa Oskar Mälk oli hilisema Eesti NSV Kirjanike Liidu sekretäri Magnus Mälgu onu.

## Mälestuse jäädvustamine
Tema järgi on nimetatud Ado Reinvaldi tänav Tallinnas. 1939.aastal sooviti Elvas Piiri tänavat Ado Reinvaldi tänavaks nimetada, kuid maavanem ei nõustunud võõrapärasusele viidates ja tänav sai nimeks Lauliku.

## Teosed
***Luulekogud**
**"Villandi laulik" (I 1872, II 1875)
**"Viljandi laulik" (III 1877, IV 1889)
**"Õitsi Ööpik" (1876)
**"Nalja-Kannel ehk Laulurahe Baltlaste lilliaias" (I 1881, II 1883), kirjutatud koos vend Jüri Reinvaldiga
***Huumoriraamat**
**"Suur Naljahammas" (1903)

## Viited

## Välislingid

* 
*"Mats alati on tubli mees"
Franciscus Sylvius

**Franciscus de le Boë Sylvius** (15. märts 1614 Hanau – 16. november 1672 Leiden) oli hollandi arst ja anatoom.

Ta töötas Leidenis meditsiiniprofessorina ning oli iatrokeemia ehk meditsiini keemilise suuna üks olulisemaid arendajaid. 

Sylvius uuris seedimist, ainevahetust ja vere keemilist koostist ning pidas haiguste põhjuseks hapete ja leeliste tasakaalu häireid organismis. Tema nime kannab ka Sylviuse lõhe inimese ajus.

## Viited
Haarats

**Haarats** on seade, mille abil esemeid haaratakse, hoitakse kinni ja/või vabastatakse. Haaratsid on tihti tööstusrobotite lõpplüliks.

Metsanduses, ehituses ning paljudes teistes tööstusvaldkondades on haarats hüdrauliliselt juhitav seade, mida kasutatakse palkide või teiste kehade tõstmiseks ja liigutamiseks.

## Haaratsi hoidejõu valem

F_{g} n \mu =mgk_{varu} \frac{}{}, kus

*Fg - sõrme survejõud
*n – sõrmede arv
*μ - hõõrdetegur
*m - teisaldatav mass
*g - raskuskiirendus
*kvaru -  varutegur ohutuse tagamiseks (2…3)

Arvestada tuleb kindlasti ka mehhanismi (näiteks tööstusroboti), mille külge on haarats kinnitatud, kiirendust.
Joachim Rossihnius

**Joachim Rossihnius** (Rossinius) (umbes 1600 Stargard, Pomorze – umbes 1646) oli saksa päritolu eesti kirjamees ning tartukeelse kirikukirjanduse rajaja.

Joachim Rossihnius õppis Frankfurdi ülikoolis.

Tegutses 1622. aastast peamiselt Lõuna-Eestis pastorina - Vigalas 1622–1625, Tartus 1626–1630, Sangaste, Laatre ja Karula koguduses 1631–1642, Kodaveres ja Alatskivil 1644–1645. 

Joachim Rossihnius oli 1636. aastast Tartu alamkonsistooriumi assessor, aastatel 1637–1645 Tartu praostkonna praost.

Ta avaldas esimesed lõunaeestikeelsed protestantlikud raamatud "Catechismus Herrn D. Martini Lutheri in sechs Hauptstücke verfasset..." ja "Evangelia vnd Episteln auff alle Sonntage durchs gantze Jahr" (mõlemad Riias 1632). Talle olid ilmselt eeskujuks käsikirjalised põhjaeestikeelsed tõlketekstid.

## Viited

## Välislingid
*
## Kirjandus
* V-L. Kingisepp, K. Habicht, Külli Prillop. Joachim Rossihniuse kirikumanuaalide leksika. Tartu Ülikooli eesti keele õppetooli toimetised 22. Tartu, 2002 
*Ahti Lohk, Kristiina Ross, JOACHIM ROSSIHNIUSE JA HEINRICH STAHLI PERIKOOPIDE VÕRDLUS, Emakeele Seltsi aastaraamat, nr. 64, juuni 2019
Kristjan Rajasaare

**Kristjan Rajasaare** (kuni 1936. aastani **Christian Rutoff**; 26. november 1879 Sõtke, Vaivara vald, Virumaa – 18. mai 1940 Vaivara) oli eesti näitekirjanik.

Ta õppis 1889–1893 Türsamäe vallakoolis ja 1894–1897 Vaivara kihelkonnakoolis. Seejärel töötas ta Peterburi kaubakontori ametnikuna. 1899. aastal naasis kodutallu. 1913. aastast töötas Narva ühispangas ametnikuna. Mobiliseeriti tsaariarmeesse ja teenis Soomes, seejärel oli Narva linnavalitsuse ametnik. 1920. aastast pidas Vaivaras Paasiku talu.

Ta oli Vaivara karskusseltsi "Külvaja" üks rajajatest ning tegutses samas näitejuhina, juhendades Vaivara näitetruppi. Lisaks oli ta ka Narva teatri "Võitleja" näitejuht. Ta oli ka Vaivara Elektriseltsi juht ja juhtis Vaivara talude elektrifitseerimist. Samuti oli ta tegev kohalikus piimaühisuses ja põllumeeste seltsis. Pikka aega oli ka Türsamäe lauavabriku asjaajaja ja raamatupidaja.

Ta on maetud Vaivara kalmistule.

## Looming
Tema näidendid kujutasid peamiselt taluolustikku ja külaühiskonda.

1912. aasta Eesti Kirjanduse Seltsi näidendivõistlusel sai tema kirjutatud draama "Kivi" sajarublase ergutusauhinna. Näidendit "Kivi" mängiti mitmes suuremas Eesti teatris.

Tema näidendiga "Vastu vett" andis 26. augustil 1916. aastal avaetenduse nn Pandorini trupp, millest kujunes välja Tallinna Draamateater.

Tema komöödiat "Väimehed" mängiti ka Estonia teatris.

## Teosed
*"Vastu vett" (1905)
*"Kahepaiksed" (1911)
*"Kivi" (1914)
*"Mässajad" (1920)
*"Väimehed" (1932)
*"Rahvamehed" (1938)

## Viited

## Välislingid
* Kahepaiksed : Algupäraline näidend kolmes järgus
* Kivi : Draama 3 järgus
Meditsiinirobot

**Meditsiinirobot** on robot, mis on mõeldud meditsiinitoiminguteks: inimeste jälgimiseks (robot-õed) või liikumispuuetega inimeste liikumisfunktsiooni taastamiseks kasutatavad robotid ja bioloogiliselt inspireeritud robotid (bioonikal põhinevad robotid).
Tellimustootmine

**Tellimustootmine** on vaheladudeta tootmisviis, millega kiirendatakse investeeringute tasuvust (vähendatakse tasuvusaega) suurendatakse efektiivsust ja parandatakse kvaliteeti. Iga toode või detail valmib täpselt selleks hetkeks, mil teda vajatakse tootmise jätkamiseks. Tellimustootmine eeldab väga täpset tootmiskorraldust.
Johannes Ruven

**Johannes Heinrich Ruven** (18. oktoober 1902 Peterburi – 2. aprill 1942 Tallinn) oli eesti kirjanik.

Ta töötas aastatel 1923–1940 Tallinna elektrijaamas montööri ja ametnikuna, lõpetas 1938. aastal Tallinna Kolledži, oli 1940–1941 ajalehe Sirp ja Vasar vastutav sekretär ning juunis 1941 (pärast sõja algust) esitas avalduse Eestimaa Kommunistlikku Parteisse astumiseks.

Ruven hukati süüdistatuna kommunistlikus meelsuses Saksa okupatsiooni ajal, Eesti Julgeolekupolitsei ja SD korraldusel.

## Looming
Ta kirjutas novelle, näidendi ja ka vesteid varjunime **Jaak Räbal** all.

### Novellikogud
*"Võitlus" (1931)
*"Julius Jürgens võidab enese" (1937)
### Näidend
*"Süüdlased" (1936)

## Viited

## Välislingid
*
Lõpplüli

**Lõpplüli** on lülidega robotite kõige viimane ja otseselt töötav lüli. Lõpplüliks võib olla esemeid haarav haarats, keevitusseade, lõikeseade vms.
Friedrich Nikolai Russow

**Friedrich Nikolaus Russow** (14. aprill 1828 Tallinn – 22. juuli 1906 Peterburi) oli eesti luuletaja, muuseumitöötaja, kunstnik ja publitsist, Eestlaste Peterburi patriootide ringi liige.

## Päritolu
Tema isapoolne vanaisa Anton Russow oli pärisori parun Friedrich Gustav von Roseni Kauksi ja Kiikla mõisas. Roseni ajal lavastati Kiikla mõisa koduteatris mõisniku hea tuttava, kuulsa dramaturgi August von Kotzebue abiga nii saksa- kui ka eestikeelseid näidendeid, kus osales näitlejana ka Anton Russow. Kui Rosen kolis Tallinna, jätkas Anton Russow osalemist Kotzebue Tallinna asjaarmastajate teatri (*Revaler Liebhaber Theater*, 1784–1792) etendustes.

Anton Russowi poeg ja Friedrich Nikolaus Russowi isa Carl Gustav Andreas sündis Tallinnas, kus töötas kirjutajana tollivalitsuses. Carl Gustav Andreas Russow abiellus Caroline Maria Nesoriga, kelle neiupõlve perekonnanimi Nesor oli Rosen tagurpidi loetuna. Caroline Maria ema oli parun Carl Gustav von Rosen noorema (1765–1833) ja eestlannast toatüdruku, pärisorjast kangru tütre Marie Jürgensi (tema perekond vabastati pärisorjusest 1805. aastal) väljaspool abielu sündinud laps.

## Elulugu
Friedrich Nikolai Russow sündis 1828. aastal Tallinnas eestlasest tolliametniku pojana. Õppis Paide kreiskoolis, Tallinna kubermangugümnaasiumis, Peterburi ülikoolis õigusteadust, mille lõpetas 1851. aastal.

Pärast Peterburi ülikooli lõpetamist töötas (1852–1863) Tallinnas Eestimaa kubermanguvalitsuses, 1859 määrati Toompea lossifoogtikohtu esimeheks. Ühtlasi oli Eestimaa kubermanguvalitsuse eesti keele tõlgiks. 

1863. aastal siirdus Peterburi, kus töötas sekretärina rahandusministeeriumile alluvas mäedepartemangus, 1886–1899 oli Peterburis, keiserliku Ermitaaži gravüüride ja joonistuste osakonna varahoidja, 1865–1905 ühtlasi varahoidja Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia etnograafiamuuseumis.

## Tegevus ajakirjanikuna
F. Russowi tegevus ajakirjanduse alal: aastatel 1854–1857 ilmus temalt 8–12-leheküljelisete vihikutena sariväljaanne “Tallinna koddaniko ramat omma söbbradele male” (12 vihikut) Krimmi sõja sündmuste vahendamiseks talurahvale. Sariväljaanne oli poolperioodilise väljaandena eesti ajalehe asetäitja ja eelkäija. 1860. aastal asutas F. Russow Tallinnas koos juristi ning ajaloolase Thomas Wilhelm Greiffenhageniga päevalehe Revalsche Zeitung.
## Tegevus kirjanikuna
Kogus rahvaluulet ja tegeles kirjandusliku tegevusega ning avaldas 1854. aastal kaks Krimmi sõjast inspireeritud luuletust “Söalaul Eestima tüttarlastele” ja “Wenne soldati laul” ja värsivihiku “Ued Kandlekeled”,

## Tegevus kunstnikuna
1858 ilmusid Berliinis tema joonistuste järgi värvilisena litografeeritud Tallinna ja selle ümbruse vaated. Tema õlimaalid on kainelt asjalikud.

## Viited

## Välislingid
* 
*Friedrich Nikolai Russow (1828-1906), Kreutzwaldi sajand / Eesti kultuurilooline veeb
Veera Saar

**Veera Saar** (kuni 1936 **Veera-Alise Döring**; 28. märts 1912 Aasiku, Jamburgi maakond, Peterburi kubermang – 20. juuli 2004) oli eesti kirjanik ja pedagoog.

Ta lõpetas 1931. aastal Jõhvi Gümnaasiumi ja 1937. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna. Ta kaitses seal 1940. aastal rahvaluule alal magistritöö "Luust sõrmus", mis 1947. aastal kinnitati teaduste kandidaadi kraadina. Akadeemiliselt oli ta korporatsiooni Lembela liige aastast 1935.

Töötas 1937–1959 õpetajana Tartus, Kehtnas ja Jänedal.

Alates aastast 1958 elas Arukülas (praeguses Raasiku vallas), kus kirjutas ka enamiku oma raamatutest.

2018. aastal valiti Veera Saar aktsiooni "Sajandi 100 arukülalast" raames toimunud rahvaküsitluse tulemusel saja meeldejäävama arukülalase hulka.

## Looming
Romaanid
*"Lõokesed taeva all" (1965), "Üle allikate" (1963) (teosed käsitlevad kooliprobleeme)
*"Ukuaru" (1969) (teos metsatööliste ja laanetalude elust)
*Tetraloogia: "Kraakuvi mägi" (1987), "Maa hind" (1990), "Kodutee" (1996) ja "Käritsa leib" (1999) (teosed Eesti väljarändajatest Peterburi kubermangus)
*"Neid ammuseid aegu" (2000) (mälestused)

Novellikogud
*"Põlatud maa" (1965)
*"Isa niinepuu" (1977)

Lasteraamat
*"Sõit mustikametsa" Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1952

## Liikmesus
*1960 – Eesti Kirjanike Liit

## Tunnustus
*1957 – Eesti NSV teeneline õpetaja
*1970 – Eduard Vilde nimeline kirjandusauhind ("Ukuaru")
*1982 – A. H. Tammsaare nimeline kirjanduspreemia ("Aprillipäev")
*1988 – Eduard Vilde nimeline kirjandusauhind ("Kraakuvi mägi")
*1997 – Eduard Vilde nimeline kirjandusauhind ("Kodutee")
*1999 – Virumaa kirjandusauhind ("Käritsa leib" (tagasiulatuvalt ka "Kraakuvi mägi", "Maa hind", "Kodutee"))
*2002 – Raasiku valla aukodanik

## Viited

## Välislingid

*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Foto Veera Saarest
*
Juhtpult

**Juhtpult** ehk **juhtimispult**, ka kaugjuhimispult, on seade, kuhu on paigaldatud mingi tehnilise süsteemi juhtimiseks ja kontrollimiseks vajalikud lülitid, näidikud ja side loomise vahendid. Enamasti toimub juhtimine teatud vahemaa tagant infopunakiire või raadiolainete vahendusel. Tuntuimad on käes hoitavad puldid teleri, audio- ja videoseadmestiku juhtimiseks, samuti valgustuse lülitamiseks, uste ja väravate avamiseks/sulgemiseks.  Pult võib olla seadmega ühendatud ka kaabli abil, näiteks mängupult.

Tehnoloogiasüsteemides on juhtimispult enamasti kujundatud operaatori või dispetšeri töölauana või paneelina, millel paiknevad juhtimislülitid, mõõteriistad, indikaatorid,  signalisaatorid, ka mnemoskeem (objektidevaheliste sidemete skemaatiline esitus). 

## Viited
Mari Saat

**Mari Saat** (kodanikunimi alates 14. märtsist 1975 **Mari Meel**; sündinud 27. septembril 1947 Tallinnas) on eesti majandusteadlane, õppejõud ja kirjanik.

## Elulugu
Mari Saat õppis Tallinna 2. Keskkoolis ning lõpetas 1970 majanduse erialal Tallinna Polütehnilise Instituudi.

Ta töötas aastatel 1970–1982 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudis. 1993-2015  oli ta Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna dotsent, aastast 2015 emeriitdotsent.

## Teoseid
### Eetikaraamatud
*"Sissejuhatus ärieetikasse" (Külim, 2000)
*"Surija üksildusest" (Tuum, 2004), ISBN 9985802705

### Romaanid
*"Mida teha emaga" (Eesti Raamat, 1978)
*"Laanepüü" (Eesti Raamat, 1980)
*"Võlu ja vaim" (Õllu, 1990)
*"Sinikõrguste tuultes..." (Varrak, 2000), ISBN 9985303520
*"Lasnamäe lunastaja" (Tuum, 2008), ISBN 9789985989722

### Jutustused
*"Katastroof" (Perioodika, 1973)

### Proosakogud
*"Roosipuupungad; Salapuudel; Hendrik; Koobas; Koolimaja; Katastroof" (Eesti Raamat, 1975)
*"Õun valguses ja varjus" (Eesti Raamat, 1985)

### Lasteraamatud
*"Mina ise" (Eesti Raamat, 1988; TEA Kirjastus, 2009), ISBN 9789985718193
*"Päkapikuõpetus" (TEA Kirjastus, 2011), ISBN 9789949241057
*"Urrr ja Auhh" (Tuum, 2024), ISBN 9789916971789

### Artikleid
*"Kes on okupant?". Eesti Päevaleht, 31. detsember 2008
*"Ei näe süüd?". Postimees, 21. jaanuar 2012

## Tunnustus
*1974 Friedebert Tuglase novelliauhind ("Katastroof")
*1985 A. H. Tammsaare nimeline kirjanduspreemia ("Õun valguses ja varjus")
*1986 Friedebert Tuglase novelliauhind ("Elsa Hermann")
*1989 Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia ("Mina ise")
*1999 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ("Sinikõrguste tuultes")
*2008 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ("Lasnamäe lunastaja")

## Isiklikku
Mari Saadi isa oli Joosep Saat. Ka tema vend Maksim Saat on ning õde Luule Saat oli majandusteadlane ja TTÜ õppejõud. 

Tema abikaasa on kunstnik Raul Meel.

## Viited

## Välislingid

*Luule Epner "Feminine and intellectual Mari Saat". Estonian Literary Magazine, no. 25, 2007
*Tarmo Rajamets "Mari Saat "Lasnamäe lunastaja"". Eesti Ekspress, 19. detsember 2008
*Kaarel Kressa "Mari Saat: tegelaste saatus kujuneb minu sees". Eesti Päevaleht, 4. aprill 2009
*Merlin Piirve "Mari Saat: "Raamat võib muutuda eluks"". Sirp, 30. september 2011
Georg Salemann

**Georg Salemann** (6. märts 1597 Ristow Schlawe lähistel, Pommeri – 6. august 1657 Tallinn) oli saksa päritolu eesti kirjamees.

Salemann õppis Schlau, Pasewalki ja Stettini (Szczecini) koolides. 1623. aasta oktoobris immatrikuleerus ta Rostocki ülikooli, kus oli kohal ka aastal 1624. 15. septembril 1626 ordineeriti ta õpetajaks 

Aastatel 1626–1632 oli Salemann Jüri koguduse pastor, 1632 Tallinna Pühavaimu koguduse abipastor ja 1640 sama koguduse eesti koguduse pastor. 

Tema poeg Joachim Salemann (1629–1701) oli Eestimaa ja Tallinna piiskop (1693–1701). ja väimees Peter Koch (1620–1669) oli 1650–1657 Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetaja ja 1658–1669 koguduse õpetaja.

## Looming
Georg Salemann algatas riimi ja rütmi seatud kirikulaulu eestindamise (arvatavasti 1637). 1656 kirjutas Salemanni 45 kirikulaulu, lisaks on ta kirjutanud ka ilmalikus laadis eestikeelseid värsspalveid ja juhuluulet.

## Viited
Rein Saluri

**Rein Saluri** (22. september 1939 Salla vald – 13. oktoober 2023) oli eesti kirjanik ja tõlkija.

Ta elas 1946–1951 küüditatuna Tobolskis. Koolis käis Saluri Tobolskis, Otepääl ja Tartus.

Ta lõpetas 1964 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina ning õppis Leningradi Ülikooli geneetika aspirantuuris.

Saluri töötas ajakirjade Horisont, Noorus ja Looming toimetuses ja Draamateatris. 1982. aastast oli ta vabakutseline literaat.

## Tegevus NLKP-s
Aastatel 1962–1989 oli Saluri NLKP liige.

## Looming
Saluri debüteeris trükisõnas (koolialmanahhis ja ajalehes Edasi) 1958. aastal. Ta kirjutas psühholoogilisi novelle, jutustusi, lühiproosat, filmistsenaariume, näidendeid ning lastele aimeraamatuid loomadest.

Saluri loomingut on tõlgitud inglise, saksa, prantsuse ja mitmesse teise keelde.
Ta eestindas inglise (John le Carré, Gerald Durrell jt), kanada (Farley Mowat) ja vene kirjanike (Fjodor Dostojevski, Daniil Harms, Vladimir Nabokov jt) loomingut.

## Teoseid
### Näidendid
*"Külalised" (1974)
* "Poiste sõidud" (1976)
*"Minek" (1989)
* "Kodukäijad/Kodus käijad" (1993)
* "Tobukesed: kolm nukrat janti" (1995)
### Novellikogud
*"Mälu" (1972)
*"Kõnelused" (1976)
*"Rebane räästa all" (1979)
* "Uksed lahti, uksed kinni" (1981)
*"Üks, kaks ja korraga" (1983)
*"Puusõda" (1985)
*"Vaikne elu" (1988)
* "Koguja: valik tekste, 1967-1987" (1990)
* "Naised ja loomad" (1996)
* "Katked: (1958-1999)" (1999)
### Filmograafia
*2010 "Kolm Kartulit", tudengifilm, kirjandusliku alusteose autor 	
*1991 "Noorelt õpitud", mängufilm, stsenarist 	
*1989 "Äratus", mängufilm, stsenarist 	
*1970 "Orelimõtisklus", dokumentaalfilm, tudengifilm, stsenarist

## Liikmesus
*1974 Eesti Kirjanike Liit

## Tunnustus
* 1973 – Friedebert Tuglase novelliauhind ("Mälu")
* 1977 – Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia ("Poiste sõidud")
* 1981 – Friedebert Tuglase novelliauhind ("Lõimetishoole")
* 1982 – Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia ("Kala metsas", "Uksed lahti, uksed kinni")
* 1988 – Eesti NSV teeneline kirjanik
* 1988 – Friedebert Tuglase novelliauhind ("5.3.53")
* 1989 – Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia ("Minek")
* 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Rein Saluri oli abielus Piret Saluriga. Neil on kaks tütart.

## Viited

## Kirjandus
*Irina Belobrovtseva. "Rein Saluri looming tõlkija ja kriitiku pilgu läbi". Keel ja Kirjandus 1984, nr 6, lk 321–326
*Arno Oja. "Kaks müüti Rein Salurist" (50. sünnipäevaks) – Looming 1989, nr 9, lk 1276–81
* Eesti kirjanduse ajalugu, V köide, 2. raamat. Eesti Raamat. Tallinn 1991, lk 588–596 (autor Pärt Lias) ja bibliograafia lk 607–608
*Kirjanik Rein Saluri mäletab ja küsib. epl.delfi.ee, 22. september 1999
*Teet Kallas. "Saladuslik Saluri: XX sajand" (70. sünnipäevaks). Looming 2009, nr 9, lk 1251–59
*Vaikimise valus väärikus. leht.postimees.ee, 20. september 2019

## Välislingid
*Haud Simuna kalmistul
Nanorobot

**Nanorobot** (ka nanobot) on seni  nanotehnoloogia abil valmistatud robot, mille mõõtmed on nanomeetri suurusjärgus ja mis suudab sooritada ülitäpseid mikroskoopilisi operatsioone (näiteks parandada inimese organismis vigastusi ja hälbeid raku kuni molekuli tasandil). 

Teooria kohaselt on makroskoopilise tasandi ülesannete täitmiseks vaja suurt hulka nanoroboteid. Tänini on nanorobotid veel ulmekirjanike pärusmaa; laborites on loodud alles üsna primitiivseid nanotehnoloogilisi seadmeid.

## Vaata ka
*Nanorobootika

## Välislingid
* Oliver Laas. "Nanorobotite laiem levik võib päästa elusid, kuid tuua ka uue võidurelvastumise" ERR Novaator, 29. november 2019
Pontšo

**Pontšo** (hispaania keeles *poncho*) on Kesk- ja Ladina-Ameerika indiaanlaste traditsiooniline ülerõivas, nelinurkne riidetükk, mille keskel on peaauk. Hiljem on seda kantud mitmel pool ka moerõivana. 

Tänapäeval valmistatakse ka pontšolõikelisi vihmakeepe, millel on erinevalt traditsioonilisest pontšost kapuuts. Samuti on vihmakeep-pontšol esikülg pikem kui tagumine, et kaitsta põlvi märgumise eest. Selliseid vihmakeepe valmistatakse enamasti polüvinüülkloriidist (PVC), aga ka hingavatest materjalidest.

Vahel nimetatakse pontšoks ka ruudukujulisest siidist või muust õhukesest ja/või õhulisest materjalist õmmeldud suvehõlste.

## Pontšo Eestis
* Eestis on levinud eeskätt soojad, villasest lõngast tiheda koega **kootud** pontšod. Pontšosid kootakse käsitsi või masinaga ning kaunistatakse tavaliselt sarnaselt teiste villaste kudumitega sissekootud mustri, eristuvas koes kantide, narmaste või tikanditega. 

* **Heegeldatud** pontšod on kootud pontšodest enamasti õhemad ja sageli pitsilised. 

* **Õmmeldud** pontšod on sageli kas elegantsest villasest mantli- või kostüümiriidest või efektse mustriga dekoratiivriidest. Lihtne on ise õmmelda mugav kodupontšo näiteks villasest suurrätist või pleedist.
 
Pontšot kannavad Eestis rohkem naised, kuid saadaval on ka meeste ja laste pontšod. Populaarsed on väikelaste pontšo-vannilinad ja pontšo-rannalinad, mis on tavaliselt kapuutsiga ja õmmeldud pehmest froteest.

## Välislingid
* Eestis kootud villane kapuutsiga ja rahvusmustris pontšo Lõnga-Liisu käsitööpoes
* Eiris Teeveere. Tähelepanu, on pontšohooaeg! Õhtuleht, Ilu ja Mood, 19. september 2015
SSC Napoli

**SSC Napoli** (itaalia ***Società Sportiva Calcio Napoli***) on Itaalias Napolis tegutsev jalgpalliklubi, mis asutati 1926. aastal. Klubi mängib Itaalia kõrgliigas Serie A. Klubi kodustaadion on Diego Armando Maradona staadion. Klubi on tulnud neli korda Itaalia meistriks (hooajad 1986–87, 1989–90, 2022-23 ja 2024-25).

Klubi president on filmiprodutsent Aurelio De Laurentiis.

## Praegune meeskond
*Seisuga 25. jaanuar 2023*

## Klubi kuulsaimad endiseid mängijaid

## Saavutused
*Itaalia meister (3):
**1986–87, 1989–90, 2022-23
*UEFA karikas (1):
**1989
*Coppa Italia (6):
**1961–62, 1975–76, 1986–87, 2011–12, 2013–14, 2019–20
*Supercoppa Italiana (2):
**1990, 2014
*Serie B (1):
**1949–50
*Serie C1 (1):
**2005–06

## Treenerid

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Statistika
Need for Speed: ProStreet

"**Need for Speed: ProStreet**" (**NFS:PS**) on üheteistkümnes arvutimäng Electronic Arts rallimängude sarjast  "Need For Speed". 

Ametlikult kuulutati mäng välja  31. mail 2007, ülemaailmselt ilmus see sama aasta novembris.

## Mängu uuendused
"Need for Speed: ProStreet" alustas seerias "Need for Speed" uut suunda. Senise arkaadmängu asemele tuli arvutitarkvara, mis võimaldas rallisõitu imiteerida. Erinevalt eelkäijatest olid "ProStreetis" kõik sõidud suletud teeradadel, mistõttu pole selles mängus ka politseid. Tuunimine võtab mängust suure osa, kui iga väike muudetud autoosa mõjutab selle kasutamist. Auto modifitseermismehaanika nimega Autosculpt võeti tagasi sama seeria teiselt mängult Carbon, kuid muudeti detailsemaks.

"ProStreet" kasutas uut generatsioonigraafikat, sihtides realistlikule tundele ja rohkem arenenud füüsikale. See oli ka esimene mäng "Need for Speed" seerias, mis sisaldas autoosade kahjustamist peale 2000. aasta väljaannet "Need for Speed: Porsche Unleashed". Uus süsteem pidi olema väga täpne, puududates igat objekti mängumaailmas ning muutes auto kasutuks või kahjustavaks.

### ''Online''-moodus
Mäng sisaldab *online*-moodust. Siiski erinevalt eelmistest "Need for Speed" sarjadest on selles mängus olev moodus rohkem integreeritud: niikaua kui mängija on internetis ja sisse logitud, hakatakse tema mänguprotsessi esikoha eesmärgil lindistama. Mängija putitatud autosid sai veebis ka skeemide kaudu avalikult jagada, samas auto looja ise mainiti iga esivõidu eest ära.

## Nime ajalugu
Ametlik pealkiri lekkis mitu kuud enne mängu väljakuulutamist. Mängu levitaja Soft Club teatas pealkirja ja väljalaskekuupäeva juba veebruaris 2007. Teine levitaja Electronic Arts ei andnud mingeid vihjeid pealkirja kohta kuni ametliku väljakuulutamiseni 31. mail 2007.

## Tunnused
### Autod
Mängus on umbes 26. tootjalt üle 60 auto ja ainult 8 superautot, mis teeb need suhteliselt haruldaseks.

### Tegelaskujud
"ProStreet*"* tõstab esile tüdrukud, kellel on mõne tegelaskuju roll. Mängus näitlevad Krystal Forscutt, endine Big Brother Austraalia võistleja, ja Sayoko Ohashi.

## Vaata ka
*Need for Speed

## Viited

## Välislingid
*NFS:PS
*NFS:PSi foorum
Helsingi Vantaa lennujaam

**Helsingi Vantaa lennujaam** (IATA: **HEL**, ICAO: **EFHK**; Soome keeles: *Helsinki-Vantaan lentoasema*, rootsi keeles: *Helsingfors-Vanda flygplats* ) on Soome peamine rahvusvaheline lennujaam. Lennujaam asub Vantaa linnas, Helsingi südalinnast 17 kilomeetrit põhja pool. Lennujaama opereerib Finavia.

Lennujaam on Soome rahvusliku lennufirma Finnairi ja selle tütarettevõtte Nordic Regional Airlines kodulennujaam. Lennujaam on kodulennujaamaks ka CityJetile (SAS-i nimel), Jet Time'ile, TUI Fly Nordicule ja on Norwegian Air Shuttle'i ja Primera Airi lennuoperatsioonide baas. Lennujaam onThomas Cook Airlines Scandinavia fookuslennujaam. Helsingi lennujaamas on umbes 50 regulaarselt opereerivat lennufirmat. Lennujaamal on umbes 80 sihtkohta Euroopas ja 21 kauglennuliini Aasiasse, Lähis-Itta ja Põhja-Ameerikasse. Lennujaamal on 35 tšarterlennuliini (sh kauglennuliinid). Lennujaamas on praegu kaks terminali, 29 väravat ja 80 lennukiparkimiskohta.

Lennujaam rajati 1952. aasta Helsingi suveolümpiamängudeks, praegu töötab lennujaamas 25 000 inimest ja lennujaamas osutab teenuseid 1500 ettevõtet.

## Terminalid

### Terminal 1
Terminal 1 (väravad 5–15; 2020. aastast 1–15) on reisiterminal Helsingi lennujaamas, kus on 11 väravat, millest neli on varustatud reisijatesildadega. Terminal avati 1952. aastal ja see oli lennujaama esimene terminal. Praeguseks on vana terminal lammutatud ja ehitatud uus (praegune terminal). Terminali kasutatakse 2009. aasta seisuga riigisisesteks lendudeks, kuid ka rahvusvahelisteks lendudeks. Terminali 1 kasutavad Star Alliance'i lennufirmad, näiteks Aegean Airlines, Croatia Airlines, Lufthansa ja TAP Air Portugal. Lisaks Star Alliance'i lennufirmadele kasutavad ka terminali airBaltic ja Vueling. Icelandair kasutas 1. terminali, kuni ta paigutati ümber 2. terminali 13. aprillil 2015. Praegu ei lenda mitte ühtegi kauglennuliini 1. terminali. Terminalil on ühendus Helsingi rongijaamaga

Terminalis 1 on reisijate mugavusteks *tax-free* poed, tasuta Wi-Fi, laadimiskohad ja kapid. Lisaks nendele on 1. terminalis ka mitu restorani, kohvikut ja SAS Business Lounge.

## Lennufirmad ja sihtkohad

## Hoovõturajad

Lennujaamal on kolm 60 meetri laiust asfaltkattega maandumis- ja hoovõturada:

kaks paralleelset rada
* 04R/22L – 3440 meetrit (RWY 1),
* 04L/22R – 3060 meetrit (RWY 3)
ning
* 15/33 – 2901 meetrit (RWY 2).

Ideaaloludes kasutatakse rada 22R hoovõturajana ja 15 maandumisrajana (nn *Open-V* konfiguratsioon). 22 suunaga radade paralleelkasutuses on 22R hoovõtu- ja 22L maandumisrada. 04 suunaga radade paralleelkasutuses on 04L maandumis- ja 04R hoovõturada.

Loodesuunalist rada 33 kasutatakse harva, eriti maandumiseks, kuna sel puudub automaatne ILS-maandumissüsteem.

## Statistika

## Ühistransport
Lennujaama sõidavad taksod, mitu bussiliini ja Finnairi bussid Helsingi kesklinnast.

2015. aasta suvel avati rongiühendus lennujaama. Rongisõit Helsingi kesklinnast lennujaama kestab umbes 30 minutit. Sinna sõidavad lähirongide liinid I ja P.

## Viited

## Välislingid
* Lennujaama koduleht
Reamees Ryani päästmine

**"Reamees Ryani päästmine"** (inglise keeles "**Saving Private Ryan**") on Oscariga pärjatud 1998. aasta sõjafilm, mille on lavastanud Steven Spielberg. 

Filmi tegevus areneb Normandia dessantoperatsiooni esimestel päevadel. Ühe pere neljast vennast hukkub kolm. Ameerika sõjaväe ülemjuhatus otsustab ainsa ellujäänud venna Ryani koju toimetada. Häda on vaid selles, et Ryani täpset asukohta ei teata. Teada on vaid see, et ta kuulub 101 õhudessantdiviisi, mis sooritas dessandi Caeni linna juures. Ryanit saadetakse päästma rühm sõdureid.

Filmi muusika on kirjutanud helilooja John Williams.

## Peamised osatäitjad
* Tom Hanks – kapten John H. Miller
* Tom Sizemore – seersant Michael Horvath
* Edward Burns – esimese klassi reamees Richard Reiben
* Barry Pepper – reamees Daniel Jackson
* Adam Goldberg – reamees Stanley Mellish
* Vin Diesel – esimese klassi reamees Adrian Caparzo
* Giovanni Ribisi – tehnik Irwin Wade
* Jeremy Davies – kapral Timothy E. Upham
* Matt Damon – esimese klassi reamees James Francis Ryan

## Välislingid
*http://quicksilverscreen.com/ipb/index.php?showtopic=26694
Stockholmi Arlanda lennujaam

**Stockholmi Arlanda lennujaam** (IATA: **ARN**, ICAO: **ESSA**) on Rootsi peamine ja suurim rahvusvaheline lennujaam. See on Põhjamaade suuruselt kolmas lennujaam ja rahvusliku lennufirma SAS-i kodulennujaam. Lennujaam asub Sigtuna vallas 42 km Stockholmist põhjas.

Lennujaamal on kolm maandumis-hoovõturada:
* 01L/19R – asfalt-betoonkattega lennurada pikkusega 3301 meetrit (10 830 jalga) ja laiusega 45 meetrit. 70% õhkutõusudest tehakse kasutades seda lennurada.
* 01R/19L – asfaltkattega lennurada pikkusega 2500 meetrit (8 201 jalga) ja laiusega 45 meetrit. Ehitati 2003. aastal ja see on kasutusel peamiselt maandumisteks.
* 08/26 – asfalt-betoonkattega lennurada pikkusega 2500 meetrit ja laiusega 45 meetrit. 40% maandumistest tehakse kasutades seda lennurada.

Lennujaama hakati ehitama 1959. aastal ja see avati 1960. aastal.

## Lennufirmade teenused
Lennujaamas on 4 terminali. Terminalid 2 ja 5 on mõeldud rahvusvahelistele lendudele, terminalid 3 ja 4 riigisisestele lendudele.
Taavi Pedriks

**Taavi Pedriks** (2. november 1971 – 21. detsember 2000) oli eesti näitleja ja laulja. 

Nukuteatris tegutses ta näitlejana. Ta oli esimene laulja ansamblis Kosmikud (1999–2000). 

Ta läks 2000. aastal vabasurma.

## Viited
Andres Vana

**Andres Vana** ehk **Aleksander Vana** (sündinud 10. septembril 1971) on ansambli Kosmikud kitarrist.

Ta oli ka ansambli Metro Luminal kitarrist.

## Viited
Raivo Rätte

**Raivo Rätte** (hüüdnimi **Kõmmari**; 14. juuni 1970 – 19. juuli 2018) oli ansambli Kosmikud basskitarrist. Ta suri auto ja aia vahele jäämisel saadud vigastustesse.

## Viited

## Välislingid
*Haud Rapla kalmistul
Kristo Rajasaare

**Kristo Rajasaare** (sündinud 21. oktoobril 1972) on ansamblite Kosmikud ja Metro Luminal trummar. 

Muusikuteed alustas ta Järvakandis kooliansamblis Velled. Hiljem on ta mänginud ansamblites Jaxy ja No-Big-Silence (kuni 2007. aasta lõpuni).

Kristo Rajasaare on muu hulgas korraldanud festivali Rabarock ja Tallinn Music Weeki.

Aastatel 2014–2023 oli ta Raadio 2 peatoimetaja.

## Viited

## Välislingid
*
Meelis Hainsoo

**Meelis Hainsoo** (ehk Hainz; sündinud 14. juulil 1972) on ansambli Kosmikud laulja (alates 2003. aastast). Samuti laulab Hainz RAM-i koosseisus ja mängib kitarri bändis Jahimehed. Lisaks mängis ta viiulit kollektiivis Eriti Kurva Muusika Ansambel.

Ta mängis Elo Seliranna filmis "Kutsar koputab kolm korda".

## Viited
Madridi Barajase Adolfo Suáreze lennujaam

**Madridi Barajase Adolfo Suáreze lennujaam** (hispaania **Aeropuerto Adolfo Suárez Madrid-Barajas**; IATA: **MAD**, ICAO: **LEMD**) on Hispaania peamine rahvusvaheline lennujaam ja rahvusliku lennuliini Iberia baasjaam. Pärast Hispaania endise peaministri Adolfo Suáreze surma anti lennujaamale tema nimi. 

Lennujaam avati 1933. aastal. 

Lennujaam asub Barajases 13 km Madridi ajaloolisest keskusest Puerta del Solist kirdes. 

Lennujaamal on kaks paari paralleelseid 60 meetri laiusi asfaltkattega lennuradasid –  
* 18R/36L – 4350 meetrit  
* 15R/33L – 4100 meetrit

5. veebruaril 2006 avati uus terminalihoone T4 ja kaks uut hoovõtu- ja maandumisrada:
* 15L/33R – 3500 meetrit
* 18L/36R – 3500 meetrit 

Uute radade ja terminali avamisega suurenes lennujaama läbilaskevõime 120 stardi ja maandumiseni tunnis. 2006. aastal oli Barajase lennujaam liikluse aktiivsuselt Euroopa viies lennujaam. 

## Vaata ka
*Madridi Torrejóni lennujaam
*Madridi Cuatro Vientose lennujaam (Nelja Tuule lennujaam)
*Ciudad Reali Kesklennujaam (varem Don Quijote lennujaam)
Sass

**Sass** võib tähendada järgmist:
*Sass (stiililehe keel)
*sass ehk sasku, kaardimäng
*Sass (eesnimi)
*Sass (aadlisuguvõsa), Rootsi, Soome ja Liivimaa aadlisuguvõsa
Rosa Liksom

**Rosa Liksom** (kodanikunimega **Anni Ylävaara**; sündinud 7. jaanuaril 1958 Ylitornios) on soome kirjanik ja maalikunstnik. 

Ta on õppinud Helsingi ja Kopenhaageni ülikoolis antropoloogiat ning Moskva Riiklikus Ülikoolis sotsiaalteadusi.

Liksom esineb harva avalikkuse ees.

## Tunnustus
* 2011 – Finlandia kirjandusauhind.

## Teosed
### Romaanid
* "Kreisland" (Helsingi, 1996)
* "Reitari" (Helsingi, 2002)
* "Hytti nro 6" (Helsingi, 2011)
* "Väliaikainen". Helsinki: Like, 2014. ISBN 978-952-01-1096-3.
* "Burka". Helsinki: Like, 2014. ISBN 978-952-01-1127-4.
* "Everstinna". Helsinki: Like, 2017. ISBN 978-952-01-1656-9.

### Lühijutud
* "Ühe öö ekstaas" ("Yhden yön pysäkki"; 1985)
* "Unohdettu vartti" (1986)
* "Väliasema Gagarin" (1987)
* "Go Moskova go" (1988)
* "Tyhjän tien paratiisit" (1989)
* "Bamalama" (1993)
* "Perhe" (2000)
* "Maa" (2006)

## Teosed eesti keeles
* "Ühe öö peatuspaik"; "Unustatud veerandtund" (lühijutud). Tõlkinud ja järelmärkus: Piret Saluri – Vikerkaar 1991, nr 7, lk 7–18.
* "Tühja tee paradiisid"; "Bamalama" (lühijutud). Tõlkinud ja autorist: Anu Merila – Vikerkaar 1995, nr 7, lk 24–33, 36.
* "Ühe öö ekstaas: novellid". Tõlkinud Anu Merila. Huma, Tallinn 1997, 160 lk.
* "Kupee nr 6" (romaan). Tõlkinud Kadri Jaanits. Kirjastus Koolibri 2013, 174 lk.
* "Koloneliproua" (romaan). Tõlkinud Kadri Jaanits. Kirjastus Koolibri 2018, 176 lk.

## Kirjandus
* Imbi Paju,