open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hugo Lukas

**Hugo Lukas** (13. jaanuar 1901 Rakvere – 26. november 1983 Tallinn) oli eesti kontrabassimängija.	

1914. aastal astus Hugo Lukas kõrgmasse algkooli ehk Laskejevi kooli Tallinnas Vene tänaval. Mandoliinimängu- ja muusika teooriaga tegeles ta kooli ajal iseseisvalt.

Tänu heale vene keele oskusele töötas ta I maailmasõja ajal Bekkeri sõjatehastes (1912) vanempäevakirjutajana (tööliste registraator).

Eesti Vabariigi algusaastail organiseeris ja esines mandoliinikvintetiga mitmel pool Tallinnas. Samal ajal õppis iseseisvalt ka viiulimängu sellekohase õppematerjali abil.

1921. aastal, peale Tartu rahu, mobiliseeriti Hugo Lukas Eesti sõjaväkke. Pärast sõjaväeteenistust 1923. aastal üritas viiuliga konservatooriumisse astuda, kuhu teda aga vanuse tõttu vastu ei võetud.

1927. aastal alustas õppimist prof. Jaan Tamme teoori- hiljem metsasarve klassis. 2 aasta pärast mängis ta juba Töölismuusika Ühingu sümfooniaorkestris, mida juhatas Nikolai Goldschmidt ja kes leidis võimaluse teda ka materiaalselt toetada. Edaspidi ta haiguse tõttu puhkpilli enam mängida ei saanud ja õppis Goldschmidti soovitusel 1933 – 1939 prof. Adolf Vedro kontrabassiklassis.

1936. aastal õnnestus saada koht Raadio Ringhäälingu orkestris, kus ta töötas kontrabassirühma abikontsertmeistrina kuni pensionileminekuni 1967. aastal.

## Viited
Judokate loend

''Siin on loetletud judokaid
## A
*A Lamusi, mongoli päritolu Hiina judoka, Hiina koondislane

## B
*Aleksei Budõlin, Eesti judoka, Euroopa meister
*Dmitri Budõlin, Eesti judoka, Eesti koondislane

## G
*Elco van der Geest, Hollandi päritolu Belgia judoka, mitmekordne olümpiavõitja

## I
*Satoshi Ishii, Jaapani judoka, olümpiavõitja

## J
*Martin Järveoja, Eesti judoka, mitmekordne Eesti meister

## K
*Kaimu Keerak, Eesti judoka, mitmekordne Eesti meister
*Majlinda Kelmendi, Kosovo judoka, olümpiavõitja, mitmekordne maailmameister, mitmekordne Euroopa meister
*Masahiko Kimura, mitmekordne Jaapani meister
*Jekaterina Klinkova, Eesti judoka, mitmekordne Eesti meister

## L
*Jaan Lutsar, Eesti judoka, mitmekordne Eesti meister

## M
*Juhan Mettis, Eesti judoka, mitmekordne Eesti meister, Eesti koondislane
*Grigori Minaškin, Eesti judoka, Eesti koondislane

## P
*Martin Padar, Eesti judoka, Euroopa meister
*Indrek Pertelson, Eesti judoka, Euroopa meister
*Vladimir Putin
*Aavo Põhjala, Eesti judoka, mitmekordne Eesti meister

## R
*Riho Rannikmaa, Eesti judoka, Eesti meister, Eesti koondislane
*Künter Rothberg, Eesti judoka, mitmekordne Eesti meister, Eesti koondislane
*Ronda Rousey, USA koondislane

## Z
*İlham Zəkiyev, Aserbaidžaani pime judoka, mitmekordne paraolümpiamängude võitja

## T
*Abdulla Tangriyev, Usbekistani judoka, maailmameister, mitmekordne Aasia meister, mitmekordne universiaadi võitja 
*Ants Hindrek Tiido, Eesti judoka, mitmekordne Eesti meister, Läti meister 

## U
*Iraklı Uznadze, Türgi judoka, Euroopa meister
Urdziņa

**Urdziņa** (ka **Urdziņas**) on küla (*mazciems*) Lätis Ogre piirkonna Ogresgalsi vallas.

Küla asub valla lääneosas Ogre linna ja Ciemupe küla vahelisel alal. Urdziņa jääb valla keskusest Ogresgalsist 15, piirkonna keskusest Ogrest 5 ja Riiast 41 kilomeetri kaugusele.
 
Urdziņa rajati suvilapiirkonnana. Aastal 2008 oli külas 60 elanikku.
## Viited
Sedentaria

***Sedentaria*** on hulkharjasusside alamklass.

Alamklassi kuuluvad liigid on paigushulkharjasussid (sessiilsed organismid), kellel puuduvad liikumiselundid (jäsendid), nad elavad sageli merepõhjas neid kaitsva pika toru sees ja on üldiselt varustatud filtreerimisorganitega (biofiltraatorid).

## Süstemaatika
WoRMS-i andmeil (2023. aasta juuli seisuga) kuulub alamklassi kaks infraklassi ja üks sugukond:
*Infraklass *[[Canalipalpata]]*
*Infraklass *[[Scolecida]]*
*Sugukond *[[Chaetopteridae]]*

## [[Fülogeneetiline süstemaatika]]
Fülogeneesi põhjal on *Sedentaria* hulkharjasusside klaad, millesse kuuluvad muuhulgas näiteks eraldi klassina hästituntud vööussid. Koos klaad *[[Errantia]]*’ga moodustab *Sedentaria* *[[Pleistoannelida]]* klaadi.

## Vaata ka
**[[Palpata]]*

## Viited

## Välislingid
Palpata

***Palpata*** on hulkharjasusside alamklass. Esmakirjeldus 1997. aastast. Ametlikku kinnitust pole leidnud. (teistel andmetel loetakse  *Palpata*  alamklassi *[[Sedentaria]]* sünonüümiks).

## Süstemaatika
*Selts *[[Polygordiida]]*
*Selts *[[Protodrilida]]*

## Viited
Terebellida

***Terebellida*** on hulkharjasusside selts infraklassist *[[Canalipalpata]]*.

Nagu enamik hulkharjasusside liike, on peaaegu kõik *Terebellida* liigid mereloomad. Enamik neist on väikesed paigushulkharjasussid (sessiilsed organismid), kes elavad väikestes torudes, mille nad ehitavad mudast või sarnasest substraadist või siis uuristuvad merepõhjas liiva sisse. 

Enamik *Terebellida* liike on detritofaagid.

Tuntuim *Terebellida* sugukond on *[[Alvinellidae]]*.
 
## Süstemaatika
*Alamselts *[[Cirratuliformia]]*
*Alamselts *[[Terebelliformia]]*

## Viited

## Välislingid
Tšonhari raudteesild

**Tšonhari raudteesild** on raudteesild, mis ühendab üle Sõvaši Krimmi poolsaart Hersoni oblasti Tšonhari poolsaarega. 

## Vaata ka
* Tšonhari sild
Litterkõdrik

**Litterkõdrik** (*Noccaea*) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas.

## Liike
**Noccaea caerulescens* – alpi litterkõdrik, alpi litterhein
**[[Noccaea densiflora]]*
**Noccaea rotundifolia* – ümaralehine litterkõdrik, ümaralehine litterhein
**Noccaea stilosa* – maadjas litterkõdrik, maadjas litterhein

## Välislingid
*
Korispoor

**Korispoor** (*Chorispora*) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas.

## Liike
**Chorispora tenella* – õrn korispoor

## Välislingid
*
World Register of Marine Species

**World Register of Marine Species** (inglise keelest 'mereliikide maailmaregister'; akronüüm **WoRMS**) on mereorganismide taksonoomiline andmebaas.

WoRMS asutati 2008. aastal. Peakorter asub Belgias Oostendes.

2018. aasta veebruari seisuga oli andmebaasis registreeritud 480 931 mereliigi nime (sealhulgas sünonüümid).

## Vaata ka
*ITIS

## Välisleht
*Koduleht
Linnutuder

**Linnutuder** (*Neslia*) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas.

## Liike
**Neslia paniculata* – põld-linnutuder

## Välislingid
*
Hanekress

**Hanekress** (*Schivereckia*) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas.

## Liike
**Schivereckia doerfleri* – Dörfleri hanekress

## Varasemaid liike
**Draba podolica* – podoolia hanekress 

## Välislingid
*
Shanieka Ricketts

**Shanieka Ricketts** (sündinud 2. veebruaril 1992) on Jamaica kolmikhüppaja.

Ta võitis 2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas Yulimar Rojase järel hõbemedali tulemusega 14.92.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is oli ta Rojase järel teine tulemusega 14.89. Rahvaste Ühenduse mängudel Birminghamis võitis ta kuldmedali võistluste rekordiga 14.94.

2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis võitis Ricketts Thea LaFondi järel hõbemedali tulemusega 14.87.

## Isiklikud rekordid

;Väljas

;Sees

Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit

## Viited

## Välislingid
*
Bridžimängijate loend

''Siin on loetletud bridžimängijaid

## A
*Terje Aa, norra bridžimängija, Euroopa meister

## G
*Pierre Ghestem, prantsuse bridžimängija, maailmameister, olümpiavõitja, mitmekordne Euroopa meister

## K
*Ivar Kalma, eesti bridžimängija, mitmekordne Eesti meister, Eesti koondislane
*Maksim Karpov, Eesti bridžimängija, Eesti koondislane
*Tanel Kõivupuu, Eesti bridžimängija, mitmekordne Eesti meister, Eesti koondislane

## L
*Peeter Lond, Eesti bridžimängija, mitmekordne Eesti meister, Nõukogude Liidu meister
*Leo Luks, Eesti bridžimängija, mitmekordne Eesti meister, Eesti koondislane

## S
*Tomasz Sielicki, poola bridžimängija, Poola meister
*Hillar Sula, Eesti bridžimängija, mitmekordne Eesti meister, mitmekordne Nõukogude Liidu meister

## T
*Margus Tuvikene, Eesti bridžimängija, mitmekordne Eesti meister

## V
*Leo Võhandu, Eesti bridžimängija,  Eesti meister, Eesti koondislane
Saalihokimängijate loend

''Siin on loetletud saalihokimängijaid

## A
*Risto Aab, eesti saalihokimängija, Eesti meister

## H
*Peeter Heli, eesti saalihokimängija, Eesti koondislane

## K
*Martin Karis, eesti saalihokimängija, mitmekordne Eesti meister, mitmekordne Eesti karika võitja, Eesti koondislane
*Rein Kivi, eesti saalihokimängija, Eesti koondislane
*Tiina Krutob, eesti saalihokimängija

## V
*Tõnis Vähi, eesti saalihokimängija
Köievedajate loend

''See artikkel loetleb köievedajaid

## A
*Edgar Aabye, taani köievedaja, olümpiavõitja

## B
*Edward Barrett, Briti köievedaja, olümpiavõitja 

## F
*Patrick Flanagan, USA köievedaja, olümpiavõitja

## G
*Frederick Goodfellow, Briti köievedaja, olümpiavõitja

## H
*William Hirons, Briti köievedaja, olümpiavõitja
*Frederick Humphreys, Briti köievedaja, olümpiavõitja

## J
*Sidney Johnson, USA köievedaja, olümpiavõitja

## M
*Conrad Magnusson, USA köievedaja, olümpiavõitja
*Frederick Merriman, Briti köievedaja, olümpiavõitja
*Edwin Mills, Briti köievedaja, olümpiavõitja

## N
*August Nilsson, rootsi köievedaja, olümpiavõitja 

## O
*Oscar Olson, USA köievedaja, olümpiavõitja

## S
*Eugen Schmidt, taani köievedaja, olümpiavõitja
*Henry Seiling, USA köievedaja, olümpiavõitja
*John James Shepherd, Briti köievedaja, olümpiavõitja
*Gustaf Söderström, rootsi köievedaja, olümpiavõitja 
*Karl Staaf, rootsi köievedaja, olümpiavõitja

## T
*Albert Ireton, Briti köievedaja, olümpiavõitja

## W
*Charles Winckler, taani köievedaja, olümpiavõitja
Kodinsk

**Kodinsk** (vene keeles Кодинск) on linn Venemaal Krasnojarski krais, Kežma rajooni halduskeskus. Kodinsk asub Krasnojarskist ligikaudu 470 km kirdes. Linnast 11 km põhjas Angara jõe ääres paikneb Bogutšanski hüdroelektrijaam.

Asula rajati 1977. aastal seoses Bogutšanski hüdroelektrijaama ehitusega. Lähedalasuva küla järgi sai asula nimeks Kodinskaja Zaimka. 1978. aastal sai asula aleviks ja nimeks Kodinski. Linnaõigused ja praeguse nime sai Kodinsk 1989. aastal.

## Viited
Angus Cloud

**Conor Angus Cloud Hickey** (10. juuli 1998 Oakland – 31. juuli 2023 Oakland) oli iiri juurtega Ameerika Ühendriikide näitleja.

Angus Cloud mängis Fezco nimelist narkodiilerit HBO teismeliste draamasarjas "Eufooria" (2019–2022).

## Viited

## Välislingid
* 
*HBO noortesarja „Euphoria“ näitleja Angus Cloud suri vaid 25-aastaselt, Kroonika, 1.08.2023
Iwin

**Iwin** (saksa keeles *Elfenbusch*) on küla Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Szczecineki maakonnas Grzmiąca vallas. Iwin asub Grzmiącast umbes 7 km kagus ja Szczecinekist ligikaudu 15 km loodes.
Gini

**Gini** (inglise keeles *guinea*) oli Suurbritannias aastatel 1663–1814 vermitud veeranduntsine kuldmünt ja hiljem raha arvestusühik.

Arvestusühikuna oli gini võrdne 21 šillingi ehk 1,05 naelsterlingiga. Ginides hinnastati Suurbritannias näiteks luksuskaupu, nagu rätsepaülikondi ja kunsti, maa ostu-müügitehinguid ning advokaadi- ja arstitasusid kuni kümnendsüsteemil põhinevale rahasüsteemile üleminekuni 1971. aastal. Ginides tehakse pakkumisi tänini võidusõiduhobuste enampakkumistel. Ginides raha arvestamisel on seetõttu Briti ühiskonnas tugev ülemklassile viitav konnotatsioon.
Salatsi liivi keel

**Salatsi liivi keel** (ka salatsiliivi keel, Liivimaa liivi keel) on liivi keele kuju, mida rääkisid Liivimaal Salatsi jõe lähikonnas Liivi lahest idas elanud Salatsi liivlased. 

Salatsi liivi keelest on üleskirjutusi 17.–19. sajandist, kuid 21. sajandil on Salatsi liivi keeles kirjutatud ilukirjandust.

Keeleteadlane Karl Pajusalu on kirjutanud Salatsi liivi keelsed luulekogud „Salats joug kolm aģa. Salatsi jõe kolm kallast“ (2013),  „Toini sina. Teine sina“ (2013) ja „Ēzkyrdiz vīzd = Tuvības veidi = Läheduse viisid“ (2023).

## Keelenäiteid

Järgnevad vanasõnad pärinevad Karl Pajusalu ja Eberhard Winkleri teosest "Salatsi liivi keele teejuht" (2023):

; Voi näemat näemat ujub räk näekt? : Kas pime pimedale võib teed näidata?
; Milist Izanded, selist sullist.: Millised [on] isandad, sellised sulased.
; Jo užin jo parim.: Mida usinam, seda parem.
; Amad ab ui usk, mis imizt ütlub.: Kõike ei või uskuda, mis inimesed ütlevad.

## Viited
Južna Morava

**Južna Morava** (serbia keeles Јужна Морава) on jõgi Põhja-Makedoonias ja Serbias.

Kruševaci linnast 15 kilomeetri kaugusel ühineb Zapadna Moravaga Velika Morava jõeks.

Jõe pikkus on 295 km, valgala pindala 15 390 km².

Jõe ääres asuvad Leskovac, Vladičin Han, Grdelica  jt asulad.

## Viited

## Välislingid
Żółtnica

**Żółtnica** (saksa keeles *Soltnitz*) on küla Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Szczecineki maakonnas Szczecineki vallas. Żółtnica asub Szczecineki kesklinnast ligikaudu 8 km kagus.

## Viited
Zapadna Morava

**Zapadna Morava** (serbia keeles Западна Морава) on jõgi Serbias.

Kruševaci linnast 15 kilomeetri kaugusel ühineb Južna Moravaga Velika Morava jõeks.

Jõe pikkus on 184 km, valgala pindala 15 754 km².

Zapadna Morava ääres asub Čačak.

## Viited

## Välislingid
Postomino

**Postomino** (saksa keeles *Pustamin*, kašuubi keeles *Postòminò*) on küla Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Sławno maakonnas, Postomino valla halduskeskus. Postomino asub Läänemerest 8,5 km kaugusel, Sławnost ligikaudu 14 km põhjas.

Küla on esmamainitud 1301. aastal. Kuni 1945. aastani oli küla Saksamaa koosseisus.

## Viited
Kohvipaus

**Kohvipaus** on kohvik Tartus ja Tallinnas. 

Kohvipausi asutajad on Marge Issak ja Toomas Issak, kes said inspiratsiooni kohviku asutamiseks välisreisidel kogetud kohvikuelamustest. Nende sõnul eristub Kohvipaus teistest kohvikutest kiirete ja tervislike toitude poolest. 

### Ajalugu
Esimene Kohvipausi kohvik asus Tartu avaturul.

2009. aasta sügisel kolis Kohvipausi kohvik Tartu vanalinna, Rüütli ja Küütri tänava nurgal asuvasse 19. sajandist pärit hoonesse, kus on läbi aegade asunud poeruumid. Kohviku avamiseni asus ruumides rõivapood Hevian. 2016. aastal avati esimene Kohvipausi kohvik Tallinnas Rävala pst 2. Kolm aastat hiljem avati ka teine kohvik Tallinnas Hobujaama peatuse vastas (Narva mnt 7). 

### Tunnustus
2017. aastal pälvis Kohvipausi Rävala pst kohvik 107 osaleja seast Tallinna kesklinna kauneima vaateakna tiitli.

Ka 2022. aastal pälvis Rävala Kohvipaus Tallinna kesklinna kauneima vaateakna auhinna. 

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Heino Lipu staadion

**Heino Lipu staadion** on Jõhvis aadressil Hariduse tänav 5 asuv kergejõustiku- ja jalgpallistaadion. Tegemist on Jõhvi Põhikooli staadioniga.

Staadion avati Heino Lipu 100. sünniaastapäeval (21. juunil 2022), kuid selle esmane kasutuselevõtt oli 1970. aastal.

Alates 2024. aastast näeb staadionil Jõhvi FC Phoenixi kodumänge.

## Viited

## Välislingid
*
*Maailma parim kettaheitja teeb MM-i peaproovi Jõhvis Delfi, 1. august 2023
* Roheline jalgpall/Eesti-Ida-Virumaa legendide mängul osaleb palju tuntud jalgpallureid
Ella Kikas-Tomson

**Ella Kikas-Tomson** (29. märts 1902 Valga – 21. september 1972) oli Eesti käsitöömeister ning ettevõtja.

1930. aastal asutas ta rahvapäraselt tikitud rõivaste töökoja. Tootmisaparaatide kasutuselevõtu järel sai Kikas-Tomsoni ettevõttest esimene Eesti rahvarõivaste masintootja ning rahvarõivaste tootmise tööstusharu liider. Lisaks masintoodetud rõivastele müüs ta ka käsitööna valminud rahvapäraste ornamentidega pesu.

## Viited
Isikute loend, kellelt on Nõukogude Liidu kodakondsus ära võetud

Mittetäielik loend isikutest, kellelt on Nõukogude Liidu kodakondsus ära võetud.

Sulgudes kodakondsuse äravõtmise aasta.

* Lev Trotski (1932)
* Vladimir Ipatjev (1937)
* Aleksei Tšitšibabin (1937)
* Juri Lomonossov (1945)
* Valeri Tarsis (1966)
* Karen Šahnazarov (1970)
* Žores Medvedev (1973)
* Valeri Tšalidze (1973)
* Aleksandr Solženitsõn (1974)
* Eduard Limonov (1974)
* Efim Etkind (1974)
* Vladimir Maksimov (1975)
* Natalija Solženitsõna (1976)
* Mihhail Voslenski (1976)
* Tomas Venclova (1977)
* Aleksandr Zinovjev (1978)
* Petro Hrihorenko (1978)
* Galina Višnevskaja (1978)
* Mstislav Rostropovitš (1978)
* Oskar Rabin (1978)
* Viktor Kortšnoi (1979)
* Georgi Vins (1979)
* Igor Glagolev (1979)
* Eduard Kuznetsov (1979)
* Aleksandr Ginzburg (1979)
* Valentin Moroz (1979)
* Mark Dõmšitš (1979)
* Viktor Nekrassov (1979)
* Vassili Aksjonov (1980)
* Lev Kopelev (1981) 
* Raissa Orlova (1981)
* Vladimir Voinovitš (1981)
* Mihhail Heller (1983)
* Georgi Vladimov (1983)
* Juri Ljubimov (1984, kodakondsus taastati 1989)
* Igor Šelkovski (1985)
* Margus Reemets (1985)
* Juri Orlov (1986)
* Nadija Svitlitšna (1986)
* Natan Štšaranski (1986)
* Valdo Randpere (1987)
* Irina Ratušinskaja (1987)
* Igor Geraštšenko (1987)
* Anatoli Korjagin (1987)
* Mõkola Rudenko (1988)
* Paruyr Hayrikyan (1988)

## Kodakondsuse taastamine
### Isikud, kelle kodakondsus taastati Mihhail Gorbatšovi 15. augusti 1990 ukaasiga

Isikud, kelle kodakondsus taastati Mihhail Gorbatšovi 15. augusti 1990 ukaasiga: 

* Valeri Tarsis (1966)
* Karen Šahnazarov (1970)
* Valeri Tšalidze (1973)
* Aleksandr Solženitsõn (1974)
* Natalija Solženitsõna (1976)
* Mihhail Voslenski (1976)
* Oskar Rabin (1978)
* Viktor Kortšnoi (1979)
* Georgi Vins (1979)
* Igor Glagolev (1979)
* J. A. Novikov (1979)
* Vassili Aksjonov (1980)
* Lev Kopelev (1981) 
* Raissa Orlova (1981)
* Vladimir Voinovitš (1981)
* Georgi Vladimov (1983)
* Igor Šelkovski (1985)
* Margus Reemets (1985)
* Juri Orlov (1986)
* Irina Ratušinskaja (1987)
* Igor Geraštšenko (1987)
* Anatoli Korjagin (1987)
* Mõkola Rudenko (1988)

## Viited

## Välislingid
* Частичный список лишённых гражданства СССР, ru.wikipedia.org
Eesti plokkvibukoondis

**Eesti plokkvibukoondis** on võistkond, kes osaleb rahvusvahelistel tiitlivõistlustel ja maailma karikavõistluste ning GP etappidel. 

2023. aastal kuulusid koondisse Robin Jäätma, Lisell Jäätma, Meeri-Marita Paas, Maris Tetsmann ja Evert Ressar. Varem on koondises võistelnud ka Emily Hõim, Hanna Liina Lippand ja Karl Kivilo. Treenerid on Maarika Jäätma ja Snežana Stoljarova. 

Maailma edetabelis on 2025. aastal Meeri-Marita Paas 5. kohal, Lisell Jäätma 14. kohal, Robin Jäätma 28. kohal, Maris Tetsmann 36. kohal, segavõistkond 5. kohal. 

## Tulemusi
*Euroopa U21 vanuseklassi 2017. aasta Euroopa meistrivõistlustel Prantsusmaal võitis Eesti naiskond kuldmedali koosseisus Lisell Jäätma, Meeri-Marita Paas ja Emily Hõim, tehes sellega Eesti vibuspordi ajalugu.
*Eesti naiskond võitis aprillis 2019. aastal Euroopa GP-etapilt kuldmedali (Meeri-Marita Paas, Lisell Jäätma ja Emily Hõim).
*Robin Jäätma saavutas 2021. aasta maailmameistrivõistlustel meeste arvestuses 3. koha. 
*Aprillis 2022. aastal Türgis peetud MK-etapil võitis Eesti plokkvibunaiskond pronksmedali, koosseisus Lisell Jäätma, Meeri-Marita Paas ja Maris Tetsmann. Eestile on see ajaloo esimene maailma karikasarja etapi medal vibulaskmises.
*2022. aasta mais Lõuna-Koreas Gwangjus peetud MK-etapil võitis Eesti plokkvibukoondis kaks hõbemedalit: teise koha said nii naiskond (Lisell Jäätma, Meeri-Marita Paas ja Maris Tetsmann) kui ka segavõistkond (Lisell Jäätma, Robin Jäätma). Individuaalselt sai Lisell Jäätma neljanda koha.
*2022. aastal Münchenis toimunud Euroopa meistrivõistlustel võitis segavõistkond (Lisell Jäätma ja Robin Jäätma) hõbemedali. Naiskond sai neljanda koha. Individuaalselt sai Robin Jäätma pronksmedali.
*2022. aasta juunis Pariisis toimud MK-etapil saavutasid Lisell ja Robin Jäätma segapaaride seas neljanda koha. Naiskond jäi viiendaks, kuid püstitas kvalifikatsioonis uue Euroopa ja Eesti rekordi.
*Luksemburgis Strassenis toimunud vibulaskmise sise-MK-sarja esimesel etapil novembris 2022 võitis Lisell Jäätma naiste arvestuses hõbemedali ja Robin Jäätma meeste arvestuses pronksmedali.
*Colombias Medellínis toimunud 2023. aasta MK-etapil võitis segavõistkond (Lisell Jäätma ja Robin Jäätma) pronksmedali.
*Euroopa mängudel Krakówis 2023. aastal võitis segavõistkond (Lisell Jäätma ja Robin Jäätma) kuldmedali.
*2024. aastal toodi koju Euroopa meistrivõistluste naiskondlik pronksmedal, Meeri-Marita Paas saavutas esimese eestlasena MK finaali hõbemedali, Lisell Jäätma sai kaela sise-MK 2024. aasta etapi kuldmedali ja 2025. aastal hõbemedali.

## Vaata ka
*Vibusport
*Plokkvibu
*Sportvibu
*Eesti plokkvibu naiskond
*Eesti Vibuliit

## Viited

## Kirjandus
* Ideaalselt lasknud Lisell Jäätma püstitas Euroopa mängude rekordi sport.err.ee, 24. juuni 2023.
* Jäätma suurriikide ees võetud kullast: see näitab, et kõik on võimalik sport.err.ee, 2. juuli 2023.
* Madis Kalvet. Kuidas? Kes? Miks? Eesti sai endale üleöö Los Angelese olümpiaks uued medalilootused. sport.delfi.ee, 20. aprill 2025.

## Välislingid
* Türi Vibukool
IQ-kvartal

**IQ-kvartal** (vene keeles *IQ-квартал*) on kahest kõrghoonest ja kahest pilvelõhkujast koosnev polüfunktsionaalne hoonestik, mis asub Moskva rahvusvahelise ärikeskuse (*Московский международный деловой центр* «*Москва-Сити*» (*ММДЦ* «*Москва-Сити*»)) krundil nr&nbsp;11 Moskvas, Venemaal. IQ-kvartali kogupindala on 201&nbsp;430&nbsp;m². Pilvelõhkujaid nimetatakse Torn&nbsp;1 ja Torn&nbsp;2, millest viimane on kõrgeim, ning kõrghoone on tuntud kui IQ-kvartali hotell või Torn&nbsp;3. Kompleksi ehitamist alustati 2008. aastal ja see lõpetati 2016. aastal.

42 maapealse korrusega Torn 2 on kompleksi kolmest hoonest kõrgeim (167&nbsp;m). Kõrguselt järgmine on 33-korruseline ja 124 meetri kõrgune Torn 1. Mõlemad hooned toimivad büroodena. Madalaim hoone on IQ-kvartali hotell ehk lihtsalt Torn 3, mis on 85&nbsp;m kõrgune ja toimib nii hotelli kui ka elamispinnana (hoones on 207 korterit).

2019. aasta kevadel kolisid hoonestikku kolm Venemaa Föderatsiooni ministeeriumit: majandusarengu-, tööstus- ja kaubandus- ning digiarengu, kommunikatsiooni ja massimeedia ministeerium koos nende alluvuses olevate teenistuste ja ametitega.

### Vene-Ukraina sõda
Vene-Ukraina sõja ajal, 2023. aasta suvel, said mitmed hooned droonirünnakute käigus kahjustusi.

## Viited

## Välislingid
Nerida Wilson

**Nerida Gaye Wilson** on Austraalia molekulaarbioloog, kes on spetsialiseerunud mereselgrootute liigilise mitmekesisuse, taksonoomia, fülogeenia ja fülogeograafia uurimisele. 

Nerida Wilson sai bakalaureusekraadi 1998. aastal Melbourne'i Ülikoolist ja 1999. aastal Queenslandi Ülikoolist ning doktorikraadi (PhD) 2004. aastal Queenslandi ülikoolist.

Ta oli järeldoktor aastatel 2005–2006 Auburni ülikoolis ja 2007–2010 Scripps Institution of Oceanographys. 2010. aastal naasis Wilson Austraaliasse, kus esialgu töötas teadurina Austraalia muuseumis. Alates 2014. aastast töötab ta Lääne-Austraalia muuseumis (vanemteadurina kuni 2017. aastani, seejärel molekulaarse süstemaatika üksuse juhina).

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
*Marine Biodiversity and Evolution. Nerida G. Wilson. biodiversitymarine.com
Greg Rouse

**Greg W. Rouse** on ameerika merebioloog, kes on spetsialiseerunud merefauna liigilise mitmekesisuse uurimisele.

Greg Rouse on saanud Queenslandi Ülikoolist bakalaureuse- ja magistrikraadi ning Sydney Ülikoolist doktorikraadi (PhD).

Alates 2006. aastast töötab Rouse Scripps Institution of Oceanography merebioloogia teadusüksuses. Ühtlasi on ta Scrippsi bentaali selgrootute kogu kuraator ja California Ülikooli San Diegos merebioloogia distingeeritud professor.

## Viited

## Välislingid
*Greg Rouse. grouse.scrippsprofiles.ucsd.edu
*Greg Rouse. scripps.ucsd.edu
Henry George

**Henry George** (2. september 1839 Philadelphia – 29. oktoober 1897 New York) oli Ameerika Ühendriikide poliitiline majandusteadlane ja ajakirjanik. Tema kirjutised olid 19. sajandi Ameerikas ülipopulaarsed.  

Ta andis inspiratsiooni majandusfilosoofiale, mida tuntakse kui georgismi, uskumust, et inimesed peaksid omama ise toodetud väärtust, kuid maaväärtuse (sh loodusvarad) majanduslik väärtus peaks kuuluma võrdselt kõigile ühiskonnaliikmetele. George väitis, et maaväärtuste ühekordne maksustamine looks produktiivsema ja õiglasema ühiskonna. 

Tema tähtteost "Progress ja vaesus" (originaalpealkiri "Progress and Poverty", 1879) müüdi miljoneid eksemplare üle maailma. Raamat uurib suureneva ebavõrdsuse ja vaesuse paradoksi majandusliku ja tehnoloogilise progressi taustal.

George oli mitu aastat ajakirjanik ning tema kirjutiste ja kõnede populaarsus viisid ta kandideerima New Yorgi linnapea ametikohale 1886. aastal. George sai surmava insuldi oma teisel linnapea kampaanial 1897. aastal. Hinnanguliselt osales tema matustel 100 000 inimest. 

George'i ideid ja pärandit arutatakse ja uuritakse tänaseni. Tema töö on mõjutanud selliseid suuri isiksusi nagu Winston Churchill, Sun Zhongshan ja Martin Luther King Jr.

## Viited
Meredith Leam Jones

**Meredith Leam Jones** (1926 – 1996) oli ameerika zooloog, kes oli spetsialiseerunud selgrootute uurimisele rõhuasetusega nende taksonoomiale.

Jones sai California Ülikoolist Berkeleys 1948. aastal bakalaureusekraadi, 1952. aastal magistrikraadi ja 1956. aastal doktorikraadi (PhD).

Aastatel 1960–1964 töötas ta Ameerika Loodusloomuuseumis selgrootute osakonna kuraatori assistendina. 1964. aastal asus tööle USA Rahvuslikku Loodusloomuuseumi, kus ta oli kuni 1970. aastani selgrootute zooloogia osakonna kaaskuraator ja seejärel kuni pensionile jäämiseni (1989. aastal) sama osakonna usside divisjoni kuraator.

## Viited
Maurice Caullery

**Maurice Jules Gaston Corneille Caullery** (5. september 1868 Bergues – 13. juuli 1958 Pariis) oli prantsuse bioloog, kes oli spetsialiseerunud ainuraksete ja mereselgrootute uurimisele. 

Maurice Caullery lõpetas Pariisis kõrgkooli École normale supérieure. 1895. aastal kaitses ta Pariisi ülikoolis väitekirja "Contributions à l'étude des Ascidies composées" (mantelloomaliste hulka kuuluvatest merituppedest).

Aastatel 1903–1909 töötas ta õppejõuna Sorbonne'is.
 
1945. aastal oli ta Prantsuse Teaduste Akadeemia president.

## Tunnustus
*1920 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1928 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia liikmeks
*1930 – valiti Edinburghi Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1948 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1958 – Darwini-Wallace'i medal
Darwini-Wallace'i medal

**Darwini-Wallace'i medal** (inglise keeles *Darwin–Wallace Medal*) on Londoni Linné Seltsi teadusauhind oluliste saavutuste eest evolutsioonibioloogia valdkonnas. Medal on nimetatud Charles Darwini ja Alfred Russel Wallace'i auks.

Medal asutati 1908. aastal. Omapärane oli asjaolu, et kuni 2010. aastani kehtis medali statuut, mille kohaselt anti medalit välja iga 50 aasta tagant. Seega enne 2010. aastat toimus vaid kolm medali kätteandmise tseremooniat: 1908., 1958. ja 2008. aastal (kõik medalid olid hõbemedalid, välja arvatud esimene medal, mis oli kuldmedal ja mille pälvis Alfred Wallace).

2010. aastal medali statuuti muudeti. Vastavalt sellele hakati medalit jagama igal aastal.

## Laureaadid
### 1908. aasta laureaadid
*Alfred Russel Wallace (kuldmedal) 
*Joseph Dalton Hooker
*August Weismann
*Ernst Haeckel
*Francis Galton
*E. Ray Lankester
*Eduard Strasburger

### 1958. aasta laureaadid
*Edgar Anderson
*Jevgeni Pavlovski
*Maurice Caullery
*Bernhard Rensch
*Ronald A. Fisher
*G. Gaylord Simpson
*Carl Rudolf Florin
*Carl Skottsberg
*Roger Heim
*H. Hamshaw Thomas
*J. B. S. Haldane
*Erik Stensiö
*John Hutchinson
*Göte Turesson
*Julian Huxley
*Victor van Straelen
*Ernst Mayr
*D. M. S. Watson
*H. J. Muller
*John Christopher Willis (postuumselt)

### 2008. aasta laureaadid
*Nick Barton
*M.W. Chase
*Bryan Clarke
*Joseph Felsenstein
*Stephen Jay Gould (postuumselt)
*Peter R. Grant
*Rosemary Grant
*James Mallet
*Lynn Margulis
*John Maynard Smith (postuumselt)
*Mohamed Noor
*H. Allen Orr
*Linda Partridge

### Laureaadid alates 2010. aastast
*2010 – Brian Charlesworth 
*2011 – James A. Lake 
*2012 – Loren H. Rieseberg
*2013 – Godfrey Hewitt 
*2014 – Dolph Schluter 
*2015 – Roger Butlin 
*2016 – Pamela S. Soltis ja Douglas E. Soltis 
*2017 – John N. Thompson 
*2018 – Josephine Pemberton 
*2019 – David Reich ja Svante Pääbo
*2020 – Spencer Barrett 
*2021 – Sarah Otto 
*2022 – David Jablonski 
*2023 – Ziheng Yang 
*2024 – Peter Crane
Thorikose Teater

**Thorikose Teater** (), mis paikneb Lavriost põhjas, oli Vana-Kreeka teater Thorikose *deemoses* Kreeka Atika piirkonnas. See on üks vanimatest tuntud Kreeka teatritest ning see ehitati umbes aastatel 525–480 eKr.  

## Viited
Mereloomastik

**Merefauna** ehk **mereloomastik** on mereelustikku kuuluv maailmamere loomastik, kes asustab merepõhja ja veemassiivi.

## Mereloomastiku alljaotusi
*Süvamereloomastik (abüssaalfauna, batübiondide alljaotus)

## Vaata ka
*Batübiondid
*Epifauna
*Ihtüofauna
*Infauna
*Meiofauna

## Viited
Nõukogude Liidu kodakondsus

**Nõukogude Liidu ühtne [[kodakondsus]]** kehtestati esmakordselt 30. detsembril 1922 liidulepinguga, mis hiljem sai osaks 1924. aasta konstitutsioonist.

1938. aasta kodakondsusseaduse järgi on Nõukogude Liidu kodanikud isikud, kes 7. novembril 1917 olid Venemaa Keisririigi kodanikud ning kes ei ole vahepeal oma Nõukogude kodakondsust kaotanud.

Kõik Nõukodude Liidu kodanikud olid ühtlasi mingi liiduvabariigi kodanikud ning kõik liiduvabariikide kodanikud olid ühtlasi Nõukogude Liidu kodanikud. Liiduvabariikide kodakondsus oli üksnes vormiline, see määratleti elukoha alusel ja näitas lihtsalt,
millistel kohalikel ja regionaalsetel valimistel inimene peab osalema. Tegelikud õigused ja kohustused olid määratud Nõukogude Liidu kodakondsusseaduste ja praktikatega.

## 1940. aastate piirkondlikud seadlused

1940. aastatel võeti vastu seadlused, mis puudutasid äsja liidetud piirkondi või Venemaa endisi piirkondi.

7. septembril 1940 võeti vastu NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Leedu, Läti ja Eesti Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide kodanike NSV Liidu kodakondsuse omandamise korra kohta. Selle järgi said Leedu NSV, Läti NSV ja Eesti NSV kodanikest Nõukogude Liidu kodanikud nende liiduvabariikide Nõukogude Liitu vastuvõtmise päevast alates. Välismaal viibivaid Leedu NSV, Läti NSV ja Eesti NSV kodanikke kohustati hiljemalt 1. novembril 1940 registreerima end Nõukogude Liidu saatkonnas või konsulaadis Nõukogude Liidu kodanikuks.

8. märtsi 1941 seadlusega kuulutati kõigi Bessaraabia elanike, kes 7. novembril 1917 olid olnud Venemaa Keisririigi kodanikud ning 28. juunil 1940 elasid Bessaraabias, Nõukogude Liidu kodakondsus taastatuks.

Kõik 28. juunil 1940 Põhja-Bukoviinas elanud isikud, välja arvatud välismaalased ning pärast 28. juunit 1940 Rumeeniasse evakueerunud, kuulutati Nõukogude Liidu kodanikeks.

10. novembri 1945 seadlusega said Mandžuurias elavad isikud, kes olid 7. novembril 1917 olnud Venemaa Keisririigi kodanikud, samuti isikud, kes olid olnud Nõukogude kodanikud, kuid olid kodakondsuse vahepeal kaotanud ning nende isikute lapsed õiguse taastada Nõukogude Liidu kodakondsus.

20. jaanuari 1946 seadlus endiste Venemaa Keisririigi kodanike kohta Xinjiangi provintsis, Shanghais ja Tianjinis.

19. oktoobri 1946 seadlusega võimaldati Nõukogude Armeeniasse naasvatel armeenia päritolu inimestel saada Nõukogude kodakondsus.

31. oktoobri 1946 seadlusega said Tšehhoslovakkias elavad isikud, kes olid 7. novembril 1917 olnud Venemaa Keisririigi kodanikud, samuti isikud, kes olid olnud Nõukogude kodanikud, kuid olid kodakondsuse vahepeal kaotanud ning nende isikute lapsed õiguse taastada Nõukogude Liidu kodakondsus.

16. detsembri 1947 seadlus Leedu NSV Klaipėda linna ning Klaipeda, Šilutė ja Pagėgiai maakonna kohta.

30. märtsi 1948 seadlusega pikendati Ladina-Ameerikas elavate Leedu, Läti ja Eesti vabariikide kodanike ning Bessaraabias sündinute võimalust registreerida end Nõukogude Liidu kodanikuks kuni 1. juulini 1949.

## Vaata ka
* Isikute loend, kellelt on Nõukogude Liidu kodakondsus ära võetud

## Viited
Mstislav Vladimirovitš (Tšernihivi vürst)

**Mstislav Vladimirovitš** (ukraina keeles *Мстислав Хоробрий*, vene keeles *Мстислав Храбрый*, umbes 983 – 1036) oli Tmutarakani vürst (990/1010–1036) ja Tšernihivi vürst (1024–1036). 

## Mälestuse jäädvustamine
* 2023. aastal andis Ukraina presidendi Volodõmõr Zelenskõi Ukraina maaväe 66. brigaadile nimetuse: 66. üksik vürst Mstislav Vapra nimeline mehhaniseeritud brigaad. 

## Viited
Plokkvibu

**Plokkvibu** on vibuliik, mille kaar paindub rihmaratastest, stabilisaatoritest ja trossidest koosneva süsteemi abil. 

## Kirjeldus
Plokkvibu süsteem võimaldab kasutada vibu vinnastamisel vähem tõmbejõudu ning annab noolele suurema algkiiruse, mis suurendab täpsust. Vibul on mehaaniline päästik, diopter ja kiudoptiline sihik. Plokkvibu seob ühtseks tervikuks käepide. Vibukäepidemed valmistatakse alumiiniumsulamitest, süsinikkiududest või ka komposiitmaterjalidest, vibu kaared tehakse süsinik- ja klaaskiududest ning polümeervahtudest, vibunöör on sünteetilistest materjalidest. Sellistest materjalidest konstruktsioon võimaldab vibu kergelt hoida, parandab vibu täpsust ja vähendab vibu tundlikkust temperatuuri ja õhuniiskuse muutuste suhtes. Vibunukid on plokkvibu kõige tähtsamateks detailideks. Nendest sõltuvad kõik tõmbejõu-pikkuse karakteristikud. Vibu tõmbetugevus on seadistatav, ektsentriknukkidega on seadistatav ka vibu tõmbepikkus. Enamik tänapäeval kasutusel olevaid nooli on valmistatud alumiiniumist või klaaskiust.

Plokkvibusid kasutatakse nii jahipidamisel kui vibuspordis. Plokkvibu on populaarne jahipidamise relv, eriti Põhja-Ameerikas ja Aafrikas. Kütitakse nii maastikul kui ka metsas pukil varitsedes. 

## Ajaloost
Plokkvibu leiutas 1966. aastal Holless Wilbur Allen, kes eemaldas vibu mõlemad otsad ning paigaldas nende asemele rihmarattad tross-süsteemiga. Ameerika Ühendriikide patendi- ja kaubamärgiamet väljastas sellele patendi 1969. aastal. Allen hakkas ise esimesena ka plokkvibusid tootma.

## Vaata ka
* Komposiitvibu
* Eesti plokkvibukoondis
* Eesti plokkvibu naiskond

## Viited

## Kirjandus
* Kütid jäävad endale kindlaks: vibujaht on eetiline ja tõhus! lemmikloom.delfi.ee, 16. veebruar 2023.

## Välislingid
* 
* U.S. patent 3,486,495
* Vibuklassid ja varustus. alustavibuspordiga.wordpress.com
Fabricio Bustos

**Fabricio Tomás Bustos Sein** (sündinud 28. aprillil 1996 Córdoba provintsis Ucachas) on Argentina jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Internacional. Ta võib mängida ka parempoolkaitsja positsioonil.

Ta alustas klubikarjääri Argentina klubis Independiente, mille noortesüsteemiga liitus ta 2008. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2016. aasta detsembris ning kindlustas seejärel koha põhikoosseisus. 2017. aasta detsembris võitis ta Independientega Lõuna-Ameerika tugevuselt teise klubisarja Copa Sudamericana, kui finaalis alistati Brasiilia klubi Flamengo.

2022. aasta veebruaris sõlmis ta kolmeaastase lepingu Internacionaliga. Esimese värava Brasiilia kõrgliigas lõi ta 20. juunil 2022 mängus Botafogo vastu.

2013. aastal tuli Bustos Argentina kuni 17-aastaste koondisega Lõuna-Ameerika omavanuste meistriks. Argentina jalgpallikoondises debüteeris ta 23. märtsil 2018 sõprusmängus Itaalia vastu.

## Viited
Esequiel Barco

**Esequiel Omar Barco** (sündinud 29. märtsil 1999 Villa Gobernador Gálvezis) on Argentina jalgpallur, kes mängib ründav poolkaitsja või äärepoolkaitsjana Argentina kõrgliigaklubis River Plate.

Ta alustas klubikarjääri Argentina klubis Independiente, mille põhimeeskonnas debüteeris ta Argentina kõrgliigas 2016. aasta augustis. Esimese värava lõi ta 11. septembril 2016 mängus Godoy Cruzi vastu. 2017. aastal võitis ta Independientega Copa Sudamericana, kui finaalseerias alistati Flamengo kahe mängu kokkuvõttes 3:2 (2:1, 1:1). Finaalseeria teises mängus, mis lõppes 1:1 viigiga, lõi Barco penaltist Independiente viigivärava.

2018. aasta jaanuaris siirdus Barco Major League Socceri (MLS) klubisse Atlanta United. Üleminekusumma oli 15 miljonit dollarit, millega sai Barco MLS-i suurimaks ostuks.

2022. aasta jaanuaris läks ta Atlanta Unitedist laenule River Plate'i.

2020. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus Barco Argentina olümpiameeskonda.

## Saavutused
;Independiente
*Copa Sudamericana: 2017
;Atlanta United
*MLS Cup: 2018
*U.S. Open Cup: 2019
*Campeones Cup: 2019

## Viited
Ago Püve

**Ago Püve** (27. veebruar 1937 Paide – 7. jaanuar 2003 Tallinn) oli eesti kontrabassimängija.

## Elulugu
Lõpetas Rakvere keskkooli ja õppis samal ajal laste muusikakoolis 2 aastat bajaani ja viiulit.

Õppis 1957–1960 Tallinna Muusikakoolis ja 1960–1965 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Vladimir Luhti kontrabassiklassis.

Juba õppimise ajal mängis erinevates Tallinna restoranides ja varjeteedes nagu Gloria, Nord, Tallinn ja Viru. Oli ansambli *[[Laine (ansambel)|Laine]]* saateansambli koosseisuline muusik 1965–1969 esinedes NSV Liidus, Euroopas, Aafrikas, Põhja-Ameerikas. 1970 oli ER estraadiorkestri koosseisuline mängija.

Aastatel 1961–1967 ja 1971–1999 mängis ERSO koosseisus esinedes NSV Liidus, Bulgaarias, Rootsis, Rumeenias, Saksamaal ja Soomes.

## Kasutatud allikad
* Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. 2008. Lk 152–153. ISBN 978-9985-70-299-4.
Linda Madalik

**Linda Madalik** (sündinud 27. märtsil 1944) on eesti arhitektuuriakustik.

## Haridus
Õppis Leningradis kinoinseneride instituudis helitehnikuks.

## Töökäik
Pärast õpingute lõpetamist töötas Eesti Raadios. 1972. aastal asus tööle Eesti Projekti vaneminsenerina akustika erialal.

## Valik töid
Valik hooneid, mille projekteerimises on Linda Madalik osalenud.

* Estonia teatrisaali renoveerimine, 1974
* Eesti rahvusraamatukogu, 1988
* Tartu laululava elektroakustika, 1990
* Kogalõmi kultuurikeskus Siberis, 1992
* Kalevi keskstaadioni helivõimendussüsteem, 1992
* Eesti muusikaakadeemia õppehoone, 1989–1999
* Tallinna Rocca al Mare kool, 2000
* Võru teatri Kannel renoveerimine, 2003–2005
* Jõhvi kontserdimaja, 2003–2005
* Viljandi kultuuriakadeemia muusikamaja, 2004–2005
* Solarise keskus Tallinnas, 2008–2009
* Eesti Rahva Muuseum, 2008–2010
* Tartu Teaduskeskus Ahhaa, 2011
* Eesti teatri- ja muusikaakadeemia õppehoone juurdeehitis, 2010–2012
* Tondiraba jäähall, 2012
* Tallinna kino Kosmos rekonstrueerimine, 2013–2014
* Viljandi Ugala teatrihoone renoveerimine, 2014–2015
* Arvo Pärdi keskus, 2018
* Narva Aleksandri Suurkiriku renoveerimisprojekt, 2021
* Saaremaa gümnaasium, 2021
* Viimsi valla haridus- ja kultuurikeskus Artium, 2020–2022

## Tunnustus
* 2019 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2022 Riiklik kultuuri elutööpreemia

## Viited
Côte d'Opale

**Opaalrannik** (**Côte d'Opale**, [kot dɔpal]; lääneflaami: *Opoalkust*) on rannikuala Kirde-Prantsusmaal La Manche'i ääres, mis on turistide seas populaarne.

## Geograafia

*Côte d'Opale* on rannikuala Kirde-Prantsusmaal Nordi ja Pas-de-Calais' departemangudes. Selle ulatus on üle 120 km Prantsusmaa rannikut Belgia piiri ja Pikardia piiri vahel. See rannajoon külgneb La Manche'i ja Põhjamerega ning asub otse Kagu-Inglismaa kriidikaljude vastas, mis on kõigest 34 km kaugusel.

Côte d'Opale koosneb paljudest maastikuelementidest, sealhulgas rannad, luited, lodud, estuaarid ja kaljud. Rannikut iseloomustavad kaks suurt neeme, mis asuvad Calais' ja Boulogne'i vahel: Gris-Nezi neem *(neeme hall nina)*, mis ulatub merepinnast 50 m kõrgusele, ja Blanc-Nezi neem *(neeme valge nina)*, mis ulatub 132 m kõrgusele. Need neemed on Inglismaale lähimad punktid kogu Prantsusmaa rannikul.

### Linnad

* Boulogne-sur-Mer
* Calais
* Dunkerque

### Kuulsad mereäärsed kuurordid

Põhjast lõunasse:

* Berck
* Le Touquet-Paris-Plage
* Sainte-Cécile-Plage
* Hardelot-Plage
* Équihen-Plage
* Wimereux
* Audresselles
* Ambleteuse
* Wissant
* Blériot-Plage
* Bray-Dunes

### Muud [[Vald (Prantsusmaa)|vallad]] rannikul

Lõunast põhja:

* Merlimont
* Cucq
* Saint-Étienne-au-Mont
* Le Portel
* Audinghen
* Escalles
* Sangatte
* Marck
* Oye-Plage
* Grand-Fort-Philippe
* Gravelines
* Leffrinckoucke
* Zuydcoote

## Kunst

Paljud loomeinimesed on saanud inspiratsiooni rannikumaastikest, nende hulgas helilooja Henri Dutilleux, kirjanikud Victor Hugo ja Charles Dickens ning maalikunstnikud J. M. W. Turner, Carolus-Duran, Maurice Boitel ja Eugène Boudin. Sellele piirkonnale andis 1911. aastal nime maalikunstnik Édouard Lévêque, et kirjeldada selle valguse eripära.

## Vaata ka

* Communauté d'agglomération du Boulonnais
Nello Musumeci

**Sebastiano Musumeci** (ka **Nello Musumeci**; sündinud 21. jaanuari 1955 Militello in Val di Catanias Catania provintsis Sitsiilia maakonnas) on Itaalia poliitik. Ta oli aastatel 1994–2009 Euroopa Parlamendi liige. 

Ta sündis aastal 1955 Militello in Val di Catanias Catania provintsis Sitsiilia maakonnas.

Ta on töötanud panganduses ja ajakirjanikuna. 15-aastaselt sattus ta Movimento Sociale Italiano noorteorganisatsiooni Fronte della Gioventú, 20. eluaastates esindas Movimento Sociale Italianot Militello in Val di Catania volikogus. 19. veebruarist 1994 kuni 25. maini 2003 oli ta Catania provintsi president. Aastatel 1994–2009 oli ta Euroopa Parlamendi liige.

Aastal 2014 asutas ta Sitsiilias piirkondliku partei Diventerà Bellissima. Ta pidas pikka aega läbirääkimisi Giorgia Meloni ja Itaalia vendadega (*Fratelli d'Italia*) liidu loomiseks, kuid protsess võttis oma aja. Aastal 2022 võisid Musumeci ja Meloni kokku leppida, et Diventerà Bellissima saab osaks Itaalia vendadest.

22. oktoobrist 2022 on ta Giorgia Meloni valitsuses portfellita minister (tema valdkondadeks on Lõuna-Itaalia probleemid ja mere kaitse).

## Isiklikku
Tal on olnud kolm poega, kellest üks suri 30-aastaselt 2013. aasta mais.

## Välislingid
* [Musumeci Euroopa Parlamendi kodulehel](https://www.europarl.europa.eu/meps/et/1944/SEBASTIANO+(NELLO)_MUSUMECI/history/6)
Robotõne

**Robotõne** (ukraina keeles Роботине) on küla Ukrainas Zaporižžja oblastis Polohõ rajoonis.

## Ajalugu
Küla asutati 1869. aastal.

Kuulus Venemaa Keisririigi ajal Tauria kubermangu Berdjanski rajooni.

17. juulil 2020 läks Tokmaki rajooni likvideerimise järel Polohõ rajooni koosseisu.

2001. aasta kogu Ukraina rahvaloenduse andmetel märkis 92,9% elanikkonnast oma emakeelena ukraina keelt, 6,9% vene keelt.

Külas oli haruraamatukogu, postkontor, ambulatoorium, kauplused, elamutes oli gaasivarustusa. Sõjategevuses on küla hoonestu peaaegu täielikult hävinud.

## Vene-Ukraina sõda
Robotõne piirkonnas toimusid 2023. aasta suvel Vene-Ukraina sõja lõunarinde lahingud. 

*10. märtsil 2022 jäi küla Vene okupatsiooni alla. 
*31. juulil 2023 tungisid Ukraina väed sügavale Venemaa positsioonide sisse Robotõne läheduses.
*11. augustil 2023 seisuga jõudsid Ukraina väed Robotõne äärealadele ja asusid positsioone kindlustama.
*17. augustil tõrjusid Ukraina väed Vene vägede vasturünnakud ja sisenesid Robotõnõ küla keskusesse, peale seda alustasid okupandid külast taganemist.
*22. augustil kinnitas Ukraina relvajõudude kindralstaap, et pärast kaks kuud kestnud ägedat võitlust murdsid Ukraina väeosad lõplikult läbi Vene okupatsioonivägede esimesest kaitseliinist ja vallutasid küla.
* 2024. aasta mais vallutasid Vene väed küla uuesti.

## Viited

## Välislingid
*Kas Vene armeed kollitab 2022. aasta „Harkivi katastroofi“ kordumine? forte.delfi.ee, 21. august 2023.
Krimmi sild (Moskva)

**Krimmi sild** (vene keeles Крымский мост) on rippsild Moskvas Sadovaja ringil üle Moskva jõe.

Sild ehitati 1938. aastal Moskva 1935. aasta rekonstrueerimise üldplaani osana. Selle projekteerisid arhitekt Aleksandr Vlassov ja insener Boriss Petrovitš Konstantinov.
Granaatõunapunane

**Granaatõunapunane** või **grenadiinpunane** (prantsuse keeles *grenadine*, *rouge grenadine*) on üks punastest värvitoonidest, heledam, kergelt roosakas punane, mis meenutab granaatõuna koort või granaatõunasiirupit grenadiini. Prantsuse keeles kasutatakse värvisõna enamasti läbipaistvate objektide kohta. 

Värvus seostub värskuse, magususe, siirupisusega ja päikeselisega.

## Pildid

Pomegranate fruit - whole and piece with arils.jpg|Granaatõun ja seemnetega tükk
Pomegranate flower and fruit.jpg|Granaadipuu õis ja vili
Grenadine.jpg|Grenadiin klaasis
Dilution-grenadine.jpg|Lahjendatud grenadiin
The Official Queen Mary Cocktail.jpg|Kokteil "Queen Mary"


## Variatsioonid
Prantsuskeelne värvinimetuste portaal pourpre.com annab grenadiinpunase vasteks roosakaspunaste toonivahemiku  .

Pantone värvitoon 17-1558 *Grenadine* on soe punane  .

DMC tikkimisniitide valikus on *rose grenadine* heledam pastelne punane toon 

Veebivärv *Grenadine* on vanaroosa taoline murtud punakas mitmes variandis    ; värv *Pomegranate* on kerge pisut pruunikas punane  .

## Viited
Pilttapeet

**Pilttapeet** on üks tapeedi liike, mis oma olemuselt on nagu suur terviklik pilt seinal. Tihti nimetatakse neid ka "muralid", mis tuleb inglise keeles vastetest: wall mural või mural wallpaper).  Erinevalt kordusmustriga tapeedist on pilttapeedid suuremahulised disainid, mis tihti räägivad mingi loo illustratsioonil – täpselt nagu maal seinal. Pilttapeedid on reeglina kindlas mõõdus või siis trükitakse sellises suuruses, nagu soovitakse. Tavaliselt trükitakse pilttapeedid samuti paanides, mis seinal paigaldatakse üksteise kõrvale, et moodustuks üks tervik. Üldiselt on pilttapeedi parimaks materjaliks fliistapeedi materjal, mis on vastupidav ja lihtne paigaldada.
Vaskpunane

**Vaskpunane** ehk **vasekarva** või **vaskpruun** on oranži, oranžikaspruuni või punakana kirjeldatav värvitoon, oksüdeerumata puhta vase värvi kuldse varjundiga punakas või punakaskuldne, läikivana ka sooja kollase varjundiga.

Värvuse karakter on pehmelt särav ja soe, sageli seostatud metallikläikega. Värvinimetust võidakse kasutada jume, päevituse või nahavärvuse kirjeldamiseks, samuti juuksevärvuse kohta.

## Pildid

NatCopper.jpg|Ehe vask
Kupferpfanne Sautoir Plat à sauter Copper pan.jpg|Poleeritud vasest kaanega pann
Copper-dome.jpg|Vaskplekiga kaetud katus
020210821 150925 Copper cookware, early 20th century, bourgeois kitchen, Galicia, Sanok.jpg|Vasknõud 20. sajandi alguse köögis. Galiitsia, Sanok
Single-figure plaque Nigeria Kingdom of Benin Edo (Bini) people mid 16th-17th century CE Cast copper allow with laterite encrustation Dallas Museum of Art.jpg|Vasest valatud rejeefne naast. 16.–17. sajandi Benini kuningriik, nüüd Dallase Kunstimuuseumis
Escancer 01-07-cropped.jpg|Vaskuss inimese käes
Epimedium × warleyense 'Ellen Willmott' kz01.jpg|Vaskpunane epimeedium (*Epimedium* × *warleyense*), sort 'Ellen Willmott'
Copper pheasant on the ground - 2.jpg|Vaskfaasan (*Syrmaticus soemmerringii*)


## Variatsioonid
Prantsuskeelne värvinimetuste portaal pourpre.com annab vaskpunase (*cuivre*) vasteks toonivahemiku soojast pruunist punakaspruunini ja punakasbeežini  .

ISCC-NBS-i värvisõnaraamatu "Color: Universal Language and Dictionary of Names" järgi on vasekarva värvus (*Copper*, *Copper Red*) keskmine punakasoranž , hallikas punakasoranž , keskmine oranž  või pruunikasoranž , *Copper tan* on hele punakaspruun , *Copper Bronze* pruunikasoranž , vaskpruun (*Copper Brown*) on keskmine punakaspruun  või murtud pruun (*strong brown*) .

Pantone värvitoon 16-1325 *Copper* on helepruun  , 18-1537 *Copper Coin* on punakaspruun  , 18-1336 *Copper Brown* on tumedam punakaspruun  , 16-1338 *Copper Tan* eelmistest kollakam helepruun  .

RAL Classic värvikaardi toon 8004 *Kupferbraun* on soe punakaspruun  , metalliktoon 8029 *Perlkupfer* eelmisest kergelt tumedam  .

RAL Design värvivaliku toon 050 50 40 *Kupfermetallrot* on kergelt punakas helepruun  , toon 040 40 60 *Kupferrot* on  pruunikaspunane  .

Kanada Heraldikaameti 2002. aastal kasutusele võetud mittetraditsiooniline heraldiline metall vask on soe helepruun.

Veebivärv *Copper* on punakas helepruun  .

## Viited
Carsten Breuer

**Carsten Breuer** (sündinud 1. detsembril 1964 Letmathes) on Saksa sõjaväelane.

## Sõjaväeteenistus
Juhtis 2022-2023 Bundeswehri territoriaalset väejuhatust. Alates 17. märtsis 2023 on ta 17. Bundeswehri peainspektor.  

## Viited
Helike

**Helike** (kreeka: Ἑλίκη) oli muistne linn, mis asus Vana-Kreekas Kórinthose lahe edelakaldal. Linna kaitsejumalaks oli merejumal Poseidon. Soodsa asukoha tõttu merekaldal ja teiste linnade suhtes oli Helike tähtis kaubanduslinn. 

Aastal 373 eKr hävines linn võimsas maavärinas, millega kaasnes veeldumisprotsess ja tsunami. Linna hävingut peeti antiikmaailmas kättemaksuks Poseidoni templit külastanud võõraste halva kohtlemise eest.

20. sajandi jooksul tehti mitmeid katseid linna asukoha tuvastamiseks. 1988. aastal alustas oma otsinguid professor Dora Katsonopoulou, tal õnnestus linn leida ja arheoloogilised tööd Katsonopoulou juhtimise all jätkuvad Helike arheoloogilises paigas tänapäevani.

## Viited