open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
August Karu

**August Karu** (19. juuli 1907 Holstre vald, Viljandimaa – 31. detsember 1956 Tartu) oli eesti metsateadlane. 

Ta õppis aastatel 1929–1934 (lõpetas 1939) Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakonnas, *cand. agr.* 1956 ("Juurepessu *Fones annosus Fr.* kahjustuse olenevus mullastikutingimustest ja metsade majandamisest Eesti NSV kuusepuistuis"). Korporatsioon Rotalia liige.  

Ta oli aastatel 1934–1937 Tartu Ülikooli metsakasvatuse kabineti assistent, 1937–1939 metsandusliku uurimisinstituudi teaduslik abijõud, 1940–1941 assistent. Aastatel 1941–1943 Punaarmees, 1943–1944 Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu teadusstipendiaat. Aastatel 1944–1945 Tartu Ülikooli metsakasvatuse kateedri vanemõpetaja, 1945 dotsent, 1945–1951 juhataja. Aastatel 1951–1956 Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsakasvatuse kateedri juhataja. 

Ta uurimisvaldkonnaks oli peamiselt metsapatoloogia, metsi kahjustavad putukad. Ta oli ka aktiivne looduskaitsetegelane.

## Kirjandus
*Kasesalu, Heino 2007. Sajand legendaarse teadlase August Karu sünnist. *Eesti Mets* 3: 48–51.
*Kasesalu, Heino 2008. *August Karu elu ja töö*. Eesti Metsaselts.
Linda Metslang

**Linda Amanda Rosalie Metslang** (alates 1939. aastast **Lao**; 26. oktoober 1894 Tartu – 10. jaanuar 1985 Tartu) oli eesti raamatukogutegelane ja tõlkija.

Ta lõpetas 1915. aastal Tartu Puškini-nimelise Tütarlaste Gümnaasiumi.

1917. aastal asus ta õppima Tartu Ülikooli ajalugu ja bibliograafiat. Majanduslike ja muude takistuste tõttu kestsid õpingud kuni 1938. aastani.

Ta töötas aastatel 1921–1964 Tartu Ülikooli raamatukogus.

Ta on tõlkinud eesti keelde Tadeusz Zieliński raamatu "Vana-Kreeka kirjandus" 2 köidet (ilmusid 1926 ja 1927).

Ta on maetud Tartu Raadi kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Homeros, Ilias, katkendid (tlk Linda Metslang) Tartu Ülikooli filosoofiateaduskond
Akutrell

**Akutrell** on akupatarei jõul töötav käsitööriist, mida kasutatakse aukude puurimiseks ning mutrite, poltide ja kruvide kinnitamiseks. Akukruvitsad on tüüpiliselt varustatud siduriga, mis peatab trelli tegevuse, kui kruvitav ese on kindlalt kinnitatud. Erinevalt elektritrellidest, mis töötavad ainult vooluvõrku ühendatuna, on võimalik akutrelli kasutada kohtades, kus vooluvõrgu ühendust pole või on selle kasutamine ebamugav. Kuna vooluvõrgu toitega elektritrellid on mõteldud purustamiseks, puurimiseks jm suuremat võimusust eeldavateks tegevusteks ning neil puudub selle tõttu sageli sidur, ei kasutata neid tüüpiliselt kruvide või mutrite keeramiseks.

Akutrelli peetakse tänapäeval sama hädavajalikuks kodutööriistaks nagu kunagi saagi, kirvest või haamrit ning see on olemas enamikus majapidamistest.

## Vaata ka
*Trell

## Viited
Hermann von Wrangell

**Hermann von Wrangell** on olnud mitme Wrangellide suguvõsast pärit isiku nimi:
***[[Hermann von Wrangell (Elistvere mõisnik)|Hermann von Wrangell]]**, Elistvere mõisnik, Harju meeskohtu kaasistuja
***[[Hermann von Wrangell vanem]]**, Elistvere ja Toolse mõisnik, maanõunik Tartu stiftis, Rootsi feldmarssal ning riiginõunik
***[[Hermann von Wrangell (surnud 1626)|Hermann von Wrangell]]** (suri 1626), Elistvere, Kaiavere, Vara, Saadjärve, Visusti, *Selckis*i, Järvakandi ja Toolse mõisnik 
***[[Herman Wrangel|Hermann von Wrangell]]** (1587–1643), Rootsi väejuht (feldmarssal) ja riigitegelane 
***[[Hermann von Wrangell (surnud 1651)|Hermann von Wrangell]]** (suri 1651), Kaiavere ja *Walki* mõisnik
*Lugaži vabahärra **[[Hermann von Wrangell (surnud 1675)|Hermann von Wrangell]]** (suri 1675), Lugaži, Elistvere, Saadjärve, Toolse, Järvakandi ja veel mõnede mõisate omanik; Rootsi sõjaväelane (ooberst)
***[[Hermann von Wrangell (1820–1896)|Hermann von Wrangell]]** (1820–1896), Turna mõisnik, Liivimaa maanõunik
***[[Hermann von Wrangell (maetud 1666)|Hermann von Wrangell]]** (maetud 1666), Andja ja *Kattel*i mõisnik
***[[Hermann von Wrangell (sündinud 1895)|Hermann von Wrangell]]** (sünd. 1895), Ruila mõisnik, Venemaa sõjaväelane (leitnant)
Laadoga lahing

**Laadoga lahing** on kahe lahingu nimi:
***[[Esimene Laadoga lahing]]** (1941)
***[[Teine Laadoga lahing]]** (1943)
Hingamiselund

**Hingamiselund** ehk **hingamisorgan** on mis tahes looma enamasti spetsialiseerunud elund, mille kaudu toimub CO<sub>2</sub> ja hapniku vahetus (gaasivahetus) organismis. Hingamiselundi talitluse tagab selle pinna alatine niiskus, õhedus ja hea verevarustus. 

Tüüpilised hingamiselundid on kopsud (näiteks inimesel), õhusooned ehk trahheed (putukail), lõpused (kaladel), nahk (kahepaiksetel) ja raamatkopsud (ämblikulaadsetel).

## Vaata ka
*Hingamiselundkond
*Gaasivahetus
*Hingamine
*Nina
Eugen Miller

**Eugen Ludwig Miller** (vene *Евгений-Людвиг Карлович Миллер*; 25. september 1867, Dünaburg, Vitebski kubermang – 11. mai 1939 Moskva, NSV Liit) oli Venemaa Keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant; 1915). Venemaa kodusõjas valgete sõjalise liikumise juht Põhja-Venemaal aastail 1919–1920, hiljem bolševikevastase Venemaa Sõjalise Liidu (*POBC*) juhataja.

## Sõjaväeteenistus
Jevgeni Miller sai kõrgema sõjaväelise hariduse pärast 1892. aastal Nikolai Kindralstaabi Akadeemia lõpetamist. Osales Esimeses maailmasõjas, pärast Venemaa väljaastumist maailmasõjast oli E. Miller 1917. aasta sügisest Kõrgeima Ülemjuhataja Staabi (STAVKA) esindaja Itaalia kõrgema ülemjuhatuse juures.

## Venemaa kodusõda
1919. aasta jaanuaris kutsuti Põhjapiirkonna Ajutise Valitsuse poolt kindralkuberneriks, mais 1919 määrati Aleksandr Koltšaki poolt Põhjapiirkonna vägede ülemjuhatajaks, septembris 1919 piirkonna ülemaks. 1920. aasta veebruaris moodustas ta uuesti Põhjapiirkonna Ajutise Valitsuse, kus oli sõjaminister ja välisminister, kuid varsti emigreerus Pariisi, kus oli kindral Peter von Wrangelli esindaja.

## Tegevus emigratsioonis
Aastatel 1924–1930 oli Miller juhtivatel kohtadel Vene Üldsõjalises Liidus, 1930–1937 Vene Üldsõjalise Liidu esimees.

Rööviti 1937. aastal NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi Riikliku Julgeoleku Peavalitsuse 3. osakonna ehk vastuluureorganite poolt Prantsusmaalt ning toimetati ebaseaduslikult NSV Liitu, kus mõisteti süüdi kontrrevolutsioonilise tegevuse eest ja hukati 11. mail 1939.
Yucatáni poolsaar

**Yucatáni poolsaar** on Ameerikas paiknev poolsaar, mis eraldab Kariibi merd Mehhiko lahest.

Poolsaar kuulub Mehhikole, Belize'ile ja Guatemalale.

Poolsaarel asuvad Mehhiko Yucatáni, Quintana Roo ja Campeche osariik.

Yucatáni poolsaar oli maaja kultuuri mõjuala. Ka tänapäeval räägib suur osa poolsaare elanikest maaja keeli.

Seal asub Chicxulubi kraater.
Tarantella

**Tarantella** on 3/8 taktimõõdus itaalia päritoluga tants.

Tantsu nimi tuleneb Itaalia linna Taranto nimest.

## Liigid

Tarantellal on kaks liiki.

Väärikat kurameerivat tantsu tantsib üks või mitu paari vastava muusika saatel. Tants on kestuselt lühike ja iseloomult graatsiline ja elegantne. 

Oletatavalt raviva toimega või sümptomaatilist tarantellat tantsib solist, (ettekujutatava) tarantlihammustuse ohver. Erutatud ja pöörane tants võib sarnase karakteriga muusika saatel kesta tunde või isegi päevi.
Pärimuskultuur

**Pärimuskultuur** on suulise pärimuse või jäljendamise teel levinud kultuur.

Pärimuskultuur jaguneb aineliseks kultuuriks ja vaimseks kultuuriks ehk folklooriks. Folkloor hõlmab kunstilise rahvaloomingu liike, nagu rahvaluulet ja -muusikat, rahvatantse ja -mänge, aga ka traditsioonilisi tõekspidamisi, teadmisi ja oskuseid, rahvausundit ja -kombestikku, käsitööoskusi, rahvameditsiini, rahvapedagoogikat jm.

Pärimuskultuuri nähtustel puudub mingi kindel, fikseeritud kuju ning need levivad ajas ja ruumis variantidena.

Pärimuskultuuri nähtuste leviku aega ja ruumi on raske piiritleda, nagu pole võimalik piiritleda ka üldse traditsiooni ehk pärimuse aega ja ruumi.

## Vaata ka
*Folkloorifestival
*Meem
*Vaimne kultuuripärand

## Viited
Andry Ervald

**Andry Ervald** (23. august 1958 – 21. märts 2011) oli eesti tõlkija, õpetaja, ajakirjanik ning muinasjuttude ja näidendite autor.

Ta tõlkis eesti keelde C. S. Lewise, Roald Dahli jt autorite teoseid.

On raamatute "Unenäorong. Muinasjutte ja muidujutte" (Petrone Print 2014) ja "Förvandlingar" (rootsi keelde tõlgitud lood; Atrium 2013) autor.

## Tõlked
*C. S. Lewis, "Lõvi, nõid ja riidekapp". Kirjastus Logos, 1995; kordustrükk kirjastus Pegasus, 2006
*C. S. Lewis, "Prints Caspian". Kirjastus Logos, 1996; kordustrükk kirjastus Pegasus, 2006 ja 2008
*C. S. Lewis, "Imetegija õepoeg". Kirjastus Logos, 1998; kordustrükk kirjastus Pegasus, 2006
*C. S. Lewis, "Hobune ja tema poiss". Kirjastus Logos, 2000; kordustrükk kirjastus Pegasus, 2006
*Mary Batchelor, "Suur laste piibel : 365 lugu". Kirjastus Logos, 2000
*Roald Dahl, "Danny, maailma parim". Eesti Raamat, 2006
*Roald Dahl, "Vapustav härra rebane". Eesti Raamat, 2007
*Roald Dahl, "Võlusõrm". Eesti Raamat, 2007

## Tunnustus
* 2006 Põlvepikuraamatu konkurss, originaalse idee eripreemia („Perekond Pott”)

## Viited

## Välislingid
*Eda Post. Kuidas "Narnia kroonikad" lasteni jõudsid, Eesti Päevaleht, 11. veebruar 2006
*Andry Eevald: Küpsuskirjand kui šašlõkivarras, Eesti Päevaleht, 14. aprill 2008

*
Martin Ekström

**Martin Eugen Ekström** (6. detsember 1887 Gålsbo, Avesta vald, Dalarna lään Rootsi – 28. detsember 1954 Helsingi, Soome) oli Rootsi sõjaväelane, poliitik ja seikleja.  

Ta oli 1911. aastast Rootsis seersant, 1915. aastast Pärsia sandarmeeria kapten, Saksa leitnant, VR I/1, VR II/3. Ta osales Soome kodusõjas (kolonelleitnant), Eesti Vabadussõjas (kolonel). 

## Eesti Vabadussõjas
Martin Ekströmi juhitud esimene Anto Eskola Soome kompanii (140 meest) saabus Eestisse, 1918. aasta 30. detsembri (teistel andmetel 31. detsembri) hommikul Tallinna sadamasse, jäämurdja Tarmoga, 3. jaanuaril 1919 jõudis Tallinna 2. kompanii. 

5. jaanuaril suunati Tallinna saabunud Soome vabatahtlike 1. ja 2. kompaniid rindele Viru rinde 1. diviisi käsutusse Jõelähtmesse.

Anto Eskola kompanii osales 8. jaanuaril 1919 miiniristleja Lennukiga Loksa dessandis, milles osalesid kapten A. Eskola soomlased ja staabikapten Karl Aleksander Pauluse eestlased, kokku 200 meest.

Kogu Ekströmi pataljon (*[[:fi:I Suomalainen Vapaajoukko|I Suomalainen Vapaajoukko]]*), 1157 meest, osales 7. jaanuaril alanud Eesti Vabadussõja Viru rinde üldpealetungil, 17. jaanuaril Utria dessandist ning 19. jaanuaril Narva lahingutest. 

1. Soome vabatahtlike salga ehk Ekströmi pataljoni asepealik oli leitnant Karl Nygârd, salga adjutant leitnant Elmar Kirotar, 1. kompanii ülem kapten Anto Eskola,  2. kompanii ülem kapten Kanerva, 4. kompanii ülem Bror Dahlberg, luurerühma juht leitnant Erkki Varmavuori.

Narva vallutamise eest ülendas Eesti Sõjavägede ülemjuhataja Johan Laidoner Martin Ekströmi alampolkovnikust polkovnikuks 26. jaanuaril 1919.

## Tunnustus
*1920 Vabadusristi I liigi 1. järk
*1920 Vabadusristi II liigi 3. järk

## Vaata ka
*Hans Kalmi 2294-meheline rügement Põhja Pojad, mis tegutses lõunarindel Tartus piirkonnas.

## Viited

## Välislingid
* Kes oli Ekström?, Ekströmi marss

* Ekström, Martin Eugen - Soome vabatahtlike salga ülem Eesti kodusõjas
* 1. Soome vabatahtlike salga (Ekströmi pataljon) võitlejad sadamas pärast saabumist Eestisse. Esireas paremalt viies pataljoniülem major Martin Ekström (Rootsi ohvitser)
August von Bulmerincq

**August Michael von Bulmerincq** (31. juuli (ukj 12. august) 1822 Riia – 18. august 1890 Stuttgart) oli baltisaksa õigusteadlane, kaupmehe poeg.

## Elulugu
Lõpetas 1841 Riia gümnaasiumi ja 1845 kandidaadikraadiga Tartu ülikooli, õigusteaduse magister (1849, TÜ), õigusteaduse doktor (1856, TÜ). Täiendas end Königsbergis, Berliinis, Bonnis ja Heidelbergis. Töötas 1848–54 Riias magistraadiametnikuna. Oli 1854–56 Tartu Ülikooli eradotsent, 1856–57 riigi- ja rahvusvahelise õiguse erakorraline ja 1858–75 korraline professor, 1867–68 ka õpperingkonna kuraator. Asutas 1863 põllumajandusliku nädalakirja "Baltische Wochenschrift für Landwirtschaft, Gewerbefleiss und Handel" (ilmus 1863–1915), tegi kaastööd ajakirjale Baltische Monatsschrift. Läks 1875 Saksamaale, kus töötas 1881–1990 Heidelbergi Ülikoolis rahvusvahelise õiguse kateedri juhatajana ja professorina. Oli Rahvusvahelise Õiguse Instituudi (*Institut du Droit International*) asutajaliikmeid ja 1887 president.

## Kirjandus
*Mälksoo, Lauri. *The Science of International Law and the Concept of Politics: the Arguments and Lives of the International Law Professors at the University of Dorpat/Iur’ev/Tartu 1855–1985*. – The British Yearbook of International Law 2005. Oxford University Press: 2006. Lk 283–501.
*Mälksoo, Lauri. *The context of international legal arguments: 'positivist' international law scholar August von Bulmerincq (1822-1890) and his concept of politics*. – International law and justice working papers. 2005. Lk 13.

## Välislingid
*Teoseid
*Rummels, Meykows, Zieglers und Bulmerincqs Vorlesungen an der Universität Dorpat. Jan. 1864 - Juni 1865 (loengukonspektid)
*Wilhelm Hönig, "Rede am Grabe des Herrn Geheimen Raths Dr. August von Bulmerincq" (nekroloog)
Jaanus Mutli

**Jaanus Mutli** (sündinud 7. märtsil 1974 Tamsalu vallas) on Eesti jurist ja endine munitsipaalpoliitik.

## Haridus
* 1992 Tamsalu Keskkool
* 1996 Rahvusvaheline Sotsiaalteaduste Rakenduslik Kõrgkool LEX, jurist

### Täiendõpe
* 08.1994 Umeå Suveülikool, poliitiline demokraatia ja inglise keel
* 05.1995 Umeå Suveülikool, poliitiline demokraatia ja inglise keel
* 09.-12.1995 Rimini Keeltekool “I Malatesta”, itaalia keel ja kultuur
* 09.1995–02.1996 Tallinna Keeltekool, hispaania keel
* 02.-03.1997 Tallinna Keeltekool, taani keel
* 03.2003 Eesti Õiguskeskus, juristide täienduskoolitus
* 02.2005–11.2005 EMI, juristi bilansikursus
* Prantsuse Kultuurikeskus, prantsuse keele kursused (tase A 2.1, 150 t)
* 09.2005–11.2005 International Language Services, inglise keele kursus (pre-Advanced level, 60 t)
* 01.2006–06.2006 Prantsuse Kultuurikeskus, prantsuse keele kursused (tase A 2.2)

## Töökäik
* 1996–1997 Tamsalu vallavalitsus, jurist
* 1996–1999 Lääne-Viru Maakonna Maksuamet, jurist
* 1997 füüsilisest isikust ettevõtja (juriidiline nõustamine, tegevus peatatud)
* 1999–2002 Tamsalu linnavolikogu liige
* 2000–2003 Lääne-Viru Maksuamet, nõunik
* 02.–04.2002 Sisekaitseakadeemia, maksuõiguse lektor
* 2002–2005 Tamsalu linnavalitsuse liige
* 04.–06.2003 Sisekaitseakadeemia, maksuõiguse lektor
* 02.2005–11.2005 Tamsalu vallavalitsus, vallasekretär
* 10.2003–11.2005 Riigikogu Kantselei, Eesti Keskerakonna fraktsiooni nõunik
* 11.2005–12.2009 Tallinna abilinnapea
* 12.2009–04.2011 Tallinna linnavolikogu liige
* 12.2009–12.2012 SA Tallinn 2011 juhatuse liige
* 06.2013–07.2018 Tallinna Ettevõtlusamet, ettevõtluse arendamise osakonna juhataja

## Muu
* emakeel – eesti keel, inglise, itaalia ja vene keel – kesktase, soome keel – algtase
* Eesti Tennise Liidu juhatuse liige
*Eesti Jalgpalli Liidu kohtunik
*Eesti Jalgpalli Liidu litsentsikomisjoni liige
*09.09.2003–03.10.2019 Eesti Keskerakonna liige
*Alates 2006 FIFA abikohtunik
*Spordiklubi Los Toros, juhatuse liige
Martin Karmin

**Martin Karmin** (7. mai 1907 Abja vald – 8. mai 1984) oli eesti põllumajandusteadlane.

Alates 1952. aastast töötas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemias.

Tema peamiseks uurimisvaldkonnaks olid umbrohud ja umbrohutõrje.

## Teoseid
*Karmin, Martin 1966. *Umbrohud ja umbrohuseemned*. Tartu: Eesti Põllumajanduse Akadeemia.
Videvik (ajaleht)

**Videvik** oli eesti ajaleht. Leht ilmus aastatel 1990–2013 üks kord nädalas. Ajalehe sihtrühmaks olid eakamad inimesed.

Lehe viimane number ilmus 29. augustil 2013.Seda toimetas Ants Tamme. 

## Viited

## Välislingid

*http://www.videvik.ee/
Kristallivõre

**Kristallivõre** on kristalli koosseisu kuuluvate aatomite, ioonide või molekulide tasakaalulisele asetusele vastavate ruumipunktide kogum, mida iseloomustab perioodiline korduvus ruumis. Neid ruumipunkte nimetatakse sõlmedeks. Kristalli väikseimat osa, millel on kõik võrestruktuuri iseärasused, nimetatakse kristallivõre elementaarrakuks. Elementaarrakk võib olla rööptahuka-, risttahuka-, kuubi, nelja- või kuuetahulise prisma kujuline.

Kristallivõre mõistet kasutatakse peamiselt kristalli geomeetrilise ehituse kirjeldamisel. Seejuures tuleb eristada kristallistruktuuri, mille sõlmedeks pole mitte punktid, vaid aatomid (ioonid, molekulid).

## Vaata ka
*Aatomvõre
*Ioonvõre

## Viited
Juhan Narma

**Juhan Narma** (kuni 29. juulini 1940 **Juhan Nihtig**; 14. oktoober 1888 Aluste küla, Vändra vald, Pärnumaa – 19. oktoober 1942 Tavda, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik.

Alates 28. veebruarist 1929 oli ta Tšiili aukonsul Tallinnas. 

Juhan Narma oli muu hulgas ajalehe Uus Eesti direktor (1935–1940) ja ETK juhataja. Kuulus Isamaaliitu.

21. juunist 25. augustini 1940 oli ta Johannes Varese valitsuse majandusminister,  Tööstuskaubastu plaaniosakonna juhataja.

Juhan Narma arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 ja ta suri eeluurimise ajal Venemaal. 

## Viited

## Välislingid
*Geni
Klooga mõis

**Klooga mõis** (varem *Lodijärve mõis*; saksa keeles *Lodensee*) oli rüütlimõis Keila kihelkonnas Harjumaal. Tänapäeval jäävad kunagise mõisa maad Lääne-Harju valda Harju maakonnas, Klooga aleviku lähedale.

Mõisa keskus asus Klooga järve idakaldal.

Mõisa järgi on nime saanud Hunnebergi lademe Leetse kihistu Klooga kihistik.

## Ajalugu
Klooga mõisa on esmamainitud 1504. aastal ning arvatakse, et juba keskajal asus mõisas kivihoonestus. Järve saksakeelse nime otsetõlke järgi on Klooga mõisahoonet kutsutud ka Lodijärve lossiks.

16. sajandil kuulus mõis Nierothidele ning 17. sajandi esimesel poolel Lohnidele, Heydemannidele ning Wartmannidele. 1665. aastal omandas mõisa Hans von Klugen. Klugenite kätte jäi mõis kuni 1908. aastani. Suguvõsa nimest tuleneb ka mõisa eestikeelne nimi.

Viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli Axel von Krusenstern.

Pärast Teist maailmasõda asus endises mõisakompleksis Eestis asunud Nõukogude sõjaväeosa, mille lahkumisel 1992. aastal jäi hoone varemetesse.

## Ehituslugu
Mõisa härrastemaja valmis 1794. aastal. Siseplaneering on telgsümmeetriline. Soklikorrus on võlvitud. Esimesel korrusel on suhteliselt väike vestibüül, selle taga saal ja teised anfilaadsüsteemis esindusruumid, teisel korrusel eluruumid. Praegu varemeis.
			
Peahoone ees on kahe kivihäärberi, tall-tõllakuuri ja aidaga piiratud auhoov (praegu on hooned ümber ehitatud). Regulaarpark on hävinud. Hoonestuse tõstab esile Klooga järv

## Majandus
1627. aastal kuulus mõisa alla 8 talupojaperet. 1913. aastal loendati mõisas 413 talupoega, neist 191 mees- ja 222 naishinge sh. 37 Harju-Madise kihelkonna elanikku. Mõisa suuruseks mõõdeti 3705/815 tiinu, sellest jäi Harju-Madise kihelkonda 283/94 tiinu. 1791 osteti Meremõisalt vana veski 1 adramaaga, 3 talu Langa külas ja Männiku talu. Neist moodustati 1 ¼ adramaa suurune Vanaveski mõis, mis jäi Harju-Madise kihelkonda. 20. märtsil 1805 müüdi kirikukõrts Keila mõisale.

## Kodulugu
1632. aastal annetas mõisa omanik Georg Heydemann Keila kirikule Tobias Heinze poolt valmistatud kantsli. Kuivõrd kuningas Gustav II Adolfi surma puhul tuli käsk katta kõik altarilauad ja kantslid musta kattega ja Keila kirikul niisugust kantslikatet ei olnud, siis kinkis kantsli annetaja kirikule ka selle eseme.

1668. aastal annetas H. Klugen ühes oma abikaasaga Keila kirikule pronksist kroonlühtri. 
Jürgen Gustav von Klugeni (suri 1744) mälestuseks kingiti Keila kirikule kell.

Lodijärve lossi ümbruses toimus arvatavalt ka Eduard Bornhöhe Jüriöö-ainelise jutustuse "Tasuja" tegevus.

Klooga mõisnik Johann Moritz Pancratius (Pankratius) von Klugen (1791–1873) ja tema abikaasa Anna Emilie Charlotte von Klugen (sünd von Stackelberg)
(1805–1874) on maetud Keila kiriku  kirikuaeda.

## Viited

## Kirjandus
*Särg, Alo. *Harjumaa mõisad*. Tallinn: Argo, 2006. Lk 67-68.

## Välislingid
*
*Klooga mõis (Keila khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
*Klooga mõisast Eesti Mõisaportaalis
Artur Hüüs

**Artur Hüüs** (11. oktoober (vkj)/ 23. oktoober 1885 Tallinn – 9. jaanuar 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti majandustegelane. 

Lõpetas Tallinna Reaalkooli 1903. aastal ja Riia Polütehnilise Instituudi kaubandusteaduskonna 1908. aastal. Korporatsioon Vironia vilistlane. 

Osales Vabadussõjas Tallinna kaitsepataljoni koosseisus. 

Ta oli Tallinna Laevaühisuse direktor. 

1938. aastal nimetati ta Rumeenia aupeakonsuliks.

## Isiklikku
Tema lapselapselaps on näitleja Evelin Võigemast.

## Viited

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Harku tasandik

**Harku tasandik** on Eesti meretasandik, mis asub Tiskre–Kadaka paekalda, Nõmme liiviku ja Veskimäe kõrgendiku vahel. 

Pikkus umbes 7, laius 2,5 km. Tasandik laiub viimase jääaja ja Läänemere setetega täitunud vagumuse kohal, mis enne seda oli aluspõhja lõikunud umbes 145 sügavuselt. Tasandikul paikneb Harku järv ja voolab Tiskre oja, samuti on seal luited, mis on esinduslikumad Nõmme liiviku jalamil. 

Harku tasandik hakkas merest kerkima Antsülusjärve taandumise ajal, umbes 9000 aastat tagasi. 

## Vaata ka
* tasandike loend

## Kirjandus
* 2004. *Tallinn: entsüklopeedia 1 (A–M)* [peatoimetaja Jaan Tamm; märksõnastiku koostaja Robert Nerman; eessõna: Hardo Aasmäe]. Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn. Lk. 118
Linnu tee (Tallinn)

**Linnu tee** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi ja Lilleküla asumis. Linnu tee, Algi tänava ja Mustamäe tee vahelisel alal asub Löwenruh' park. 

## Ajalugu

 
Tänav rajati 1653. Kristiine heinamaade tükeldamise tulemusel, läbides hoonestamata heinamaid. 1805. aastal nimetati tänav Löwenruh' suvemõisa järgi *Löwenruhscher Heerweg*iks (Löwenruh' maantee). Praegune tänava nimi on aastast 1930.

## Ühistranspordiühendus
Linnu teed mööda (Tondi tänava ja Sõpruse puiestee vahelist teelõiku) sõidab Tallinna liinibuss number 28 (marsruut: Väike-Õismäe – Veerenni). Tänavale jäävad peatused: Vilja, Nõmme tee ja Västriku.
 
## Infrastruktuur
Tänava pikkus on umbes 2,4 km. Linnu tee algab Tondilt Tondi tänavast, ristub Haraka tänava, Västriku tänava ja Lillekülas Käo tänava, Püü tänava, Sule tänava, Nõmme tee, Tüve tänava, Kännu tänava, Võrse tänava, Hane tänava, Sõpruse puiestee, Muti tänava, Varese tänava, Vuti tänava, Nirgi tänava, Kure tänava, Mooni tänava, Kaarna tänava ning Algi tänavaga. Lõpuks ristub Linnu tee Mustamäe teega.

### Linnu tee ristmikud
#### [[Tondi tänav]]a ristmik
Tondi tänava rekonstrueerimise käigus 2004. aastal sai Linnu tee algus uue ringristmiku.

#### [[Sõpruse puiestee (Tallinn)|Sõpruse puiestee]] ristmik
Ristmikul on Sõpruse puiesteel mõlemas sõidusuunas, mis on üksteisest eraldusribaga eraldatud, kaks otsesuunarada. Sellel ristmikul toimuvad vasakpöörded ilma eraldi tsükliosata, s.t autod pööravad rohelise tule ajal pärast otseliikujate läbilaskmist. Vaatlused näitavad siiski, et enamuse tööpäevast liiguvad mööda Sõpruse puiesteed kogu rohelise fooritsükli vältel sõidukid ja tegelik vasakpöörde lõpetamine toimub kollase tule ajal. Ilmselt oleks vaja lisada vasakpöörete jaoks omaette faas.

#### [[Mustamäe tee (Tallinn)|Mustamäe tee]] ristmik
Tallinna spordi- ja noorsooamet tahab Mustamäe tee äärde, kus praegu laiub trolliparkla, rajada kahe täismõõdus jääväljaku ning 1000-kohalise tribüüniga jäähalli.

## Asutused Linnu teel
* Kotka Staadion MTÜ. Linnu tee 9
* Eesti Aiaklubi MTÜ. Linnu tee 39 
* Puukool ja Haljastus OÜ. Kristiine Aiakeskus, Kristiine Aiand. Linnu tee 39
* Allauto AT OÜ. Linnu tee 57
* Sipo Ehitus OÜ. Linnu tee 59
* Kaubserv OÜ, 5+ Kütus Linnu tee tankla. Linnu tee 64
* Põhja-Eesti Päästekeskus, Lilleküla keskkomando eraldipaiknev meeskond. Linnu tee 75a
* Põhja-Eesti Päästekeskus kriisireguleerimise osakond. Linnu tee 75a
* Põhja-Eesti Päästekeskus väljaõppekeskus. Linnu tee 75a

## Viited

## Välislingid
### Kaardid
* Christinenthäler Wiesen, Springthal. Die Höfchen Dunten, Löwenruh, Marienthal, Blankenthal und Wittenhof. Dateering: 1880–1882
* Teedeministri poolt 6. augustil 1932. aastal kinnitatud Tallinna linna plaan. Dateering: 21. oktoober 1931.
Võldas (perekond)

**Võldas** (*Cottus*) on perekond kalu meripuugiliste seltsist võldaslaste sugukonnast.

Eestis elab sellesse perekonda kuuluv euroopa võldas (*Cottus gobio*).
Melliste Kool

**Melliste Kool** (kuni 25.02.2021 **Melliste Algkool-Lasteaed**) on lasteaed-põhikool Tartu maakonnas Kastre vallas Melliste külas.

Lasteaias on viis rühma, millest 1 on lastehoiu rühm ja neli liitrühma.

Koolis on üheksa klassi.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Heinrich Dietzel

**Gottlob Heinrich Andreas Dietzel (Ditzel)** (19. jaanuar 1857 Leipzig – 22. mai 1935 Bonn) oli saksa majandusteadlane.

Lõpetas Altenburgis gümnaasiumi, õppis 1876–79 Heidelbergi, Berliini ja Göttingeni ülikoolis, omandas viimases õigusteaduse doktori kraadi. Töötas 1879–80 Naumburgis kohtus ja aastast 1881 Berliini ülikoolis, kus omandas filosoofiadoktori kraadi. Oli 1885–87 Tartu Ülikooli poliitökonoomia erakorraline, aastast 1887 korraline professor. Õpetas ka tööstus-, kaubandus- ja finantspoliitikat, 1890 oli lühikest aega rektori kohusetäitja. 1890–1925 töötas Bonni ülikoolis professorina. Sai tuntuks uurimustega klassikalise väärtusteooria alalt.

## Teoseid
*Englische und preussische Steuerveranlagung : ein Vergleich des englischen mit dem preussischen System der Einkommensbesteuerung (Quellenprinzip contra Empfängerprinzip) 1919
*Die Bedeutung des "Nationalen Systems" für die Vergangenheit und für die Gegenwart 1925

## Välislingid

* Biographisch-bibliographisches Kirchenlexikon
Luutsia Vallaste

**Luutsia Vallaste** (eesnimi ka **Lucie**, perekonnanimi kuni 1935 **Pedras** või **Põdras**, kuni 1936 **Jürisson**; 26. aprill 1908 Peterburi – ?) oli eesti folklorist.

Ta lõpetas 1926. aastal Võru Tütarlaste Gümnaasiumi ning õppis Tartu Ülikoolis filosoofiat aastatel 1926–1932 ja bibliograafiat (lõpetas 1934), filosoofiamagister (1935).

Töötas Tartu Ülikooli raamatukogus ja kuulus Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingusse.

1944. aastal põgenes Saksamaale.

## Teosed
*Aavik, Johannes; Mihkla, Karl; Parlo, Olev; Põdras, Lucie 1935. *Rahvalaule ja "Kalevala". Keskkoolidele. Lisaks kunstlüürikat*. Noor-Eesti Kirjastus.
*Põdras, Lucie. 1935. Näiteid rahvalaulude motiivistiku arenguteedest: Mõningaid probleemiasetusi meie rahvalaulude uurimisülesannete avardamiseks. *Kaleviste mailt. Õpetatud Eesti Seltsi Kirjad* 3. Tartu: Õpetatud Eesti Selts, 74–94.
*Vallaste-Põdras, L. 1937. Vanasõnu ja kõnekäände perekonna traditsioonidest. *Rahvapärimuste Selgitaja* (Tartu) 2: 33–36.
*Vallaste, Luutsia. 1947. Kosja- ja pulmakombeid muistsest ajast. *Kauge Kodu* (1/2): 42–47.

## Viited
Keskkonnamahutavus

**Keskkonnamahutavus** ehk **keskkonna kandevõime** ehk **keskkonna taluvusvõime** (tähis sageli **K**) on ökoloogias parameeter, mis iseloomustab vaadeldavas ökosüsteemis mingi liigi isendite (populatsiooni) arvu, mida ökosüsteem on võimeline kandma (mahutama). 

Hüpoteetiliselt on keskkonnamahutavus mingis ökosüsteemis ajas konstantne, kuid looduses kõigub see tavaliselt keskmise väärtuse ümber.

Keskkonnamahutavust mõjutavad paljud keskkonnategurid: parasiidid, kiskjad, toit, varjepaikade olemasolu jpt.
Anjou saared

**Anjou saared** (on kasutatud nimekuju *Anžu saared*) on saared Põhja-Jäämeres, osa Uus-Siberi saartest. Pindala 29 000 ruutkilomeetrit. Suuremad saared on Kotelnõi saar ja sellega madala, sageli mere poolt üle ujutatava Bunge maa kaudu ühenduses olev Faddejevi saar, Uus-Siberi saar ja Belkovski saar.

Saared on madalad, kõrgus kuni 374 meetrit. Jääliustikke saartel pole. Kuuluvad Venemaale, administratiivjaotuses Sahha Vabariigi (Jakuutia) Buluni ulussi.
Viktoria Aavakivi

**Viktoria Elisabeth Aavakivi** (ka **Viktooria Eliisabet**, enne eestistamist perekonnanimi **Espenstein**; 19. september 1897 Pala vald, Tartumaa – 20. veebruar 1951 Tartu) oli eesti raamatukogutöötaja.

## Elulugu
Ta õppis aastatel 1912–1915 Ventspilsi Kroonu Tütarlastegümnaasiumis, mille lõpetas kuldaurahaga, ja aastatel 1915–1916 Riia Lomonossovi nimelises Naisgümnaasiumis, mis oli sõja tõttu evakueeritud Tartusse (lõpetas 8. täiendusklassi).

Seejärel õppis ta aastatel 1917–1918 (õpingud katkesid Saksa okupatsiooni tõttu) ja 1920–1935 Tartu Ülikoolis matemaatikat. Õpingute aega pikendasid majanduslikud olud (õppis vaheaegadega ja töö kõrvalt) ja õppeprogrammide muutused. Lõpetas 1935. aastal *[[cum laude]]*. ENÜS Ilmatari liige.

Aastatel 1919–1920 töötas ta Rahaministeeriumi Otsekoheste Maksude Peavalitsuses kantseleiametnikuna. Aastatel 1920–1944 töötas ta Tartu Ülikooli Raamatukogus assistendi ja raamatukoguhoidjana (tegeles laenutusletis lugejateenindusega, sõnastikkataloogi koostamisega, üldosakonna raamatute kataloogimisega), aastatel 1944–1951 üldosakonna juhatajana.

Aastatel 1923–1940 oli ta Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu liige.

## Tunnustus
1947. aastal anti talle medal "Vapra töö eest Suures Isamaasõjas aastatel 1941–1945 "raamatukogu varade reevakueerimise eest 1945. aastal.

## Isiklikku
Majandusteadlane Romulus Aavakivi oli tema vend. Romulus suri vangilaagris, Viktoria otsustati mitte küüditada, sest ei elanud vennaga koos.

## Viited

## Kirjandus
*Album academicum universitatis Tartuensis, II köide, Tartu 1994, lk. 29

## Välislingid
*Foto
Henry Allingham

**Henry William Allingham** (6. juunil 1896 London – 18. juuli 2009 Ida-Sussex) oli Suurbritannia ülipikaealine ja üks viimaseid elusolevaid Esimese maailmasõja veterane. Pärast Tomoji Tanabe surma 19. juunil 2009 sai temast kuuks ajaks maailma vanim elusolev mees. 

Allingham oli viimane elusolev Jüüti merelahingust osavõtja ja Suurbritannia Õhujõudude (RAF) asutajaliige. Ta on teadaolevalt vanimaks elanud Suurbritannia sõjaväelane läbi aegade ja esimene Suurbritannia mees, kes 113 aastat vanaks sai.

Tema isa suri tuberkuloosi, kui poiss oli 14 kuud vana. Henry õppis Londonis algkoolis. Pärast lõpetamist läks ta kirurgiainstrumentide valmistaja õpipoisiks, kuid lahkus sealt, sest töö tundus talle igavana. Selle asemel läks ta tööle istmete valmistaja juurde, kes oli spetsialiseerunud autode istmetele.

Pärast maailmasõja puhkemist tahtis Henry kohe sõjaväkke minna, kuid pidi hoolitsema raskelt haige ema eest. 1915 ema suri ja Allingham astus mereväkke. Sõjaväkke võeti ta vastu 21. septembril 1915. Ta teenis sõjas nii merevägedes kui ka õhujõududes. Lennuväes oli tema tööks lennukite hooldamine. Pärast sõda arvati ta 16. aprillil 1919 Briti Õhuvägedest reservi.

Maailmasõdade vahel töötas ta mehaaniku ja insenerina autotööstuses, sealhulgas Fordi tehases Dagenhamis. 1918 abiellus ta endast mõne kuu vanema Dorothy Catoriga (1895–1970). Abielust sündis kaks tütart Betty (1920) ja Jean (1923–2001). Henryl oli surres lisaks tütrele 7 lapselast, 16 lapselapselast, 14 lapselapselapselast, 2 5. põlve järglast ja 1 6. põlve järglane.

Teise maailmasõja ajal töötas ta valitsuse ülesandel mitmel ametikohal, kuid otseselt sõjateenistuses enam ei olnud. Alates 2001 esines ta tihti avalikel üritustel, kus meenutati Esimese maailmasõja sündmusi. 2008. aasta septembris ilmus tema ja ta kaasautori Denis Goodwini kirjutatud elulooraamat. Sama aasta 11. novembril, kui tähistati Esimese maailmasõja lõpu 90. aastapäeva, kohtus Allingham teiste elusolevate briti veteranide Harry Patchi ja William Stome'iga ning asetas mälestuskivi langenud relvavendade auks.

Allingham oli Euroopa vanim mees alates 2006. aasta novembrist kuni oma surmani. Suurbritannia vanimaks meheks sai ta 15. novembril 1998, kui suri Walesi läbi aegade vanim mees David Henderson.

## Ajakirjandus
*Maailma vanimaks meheks sai 113-aastane britt - Elu24, 20. juuni 2009
*Suri vanim Esimese maailmasõja veteran - postimees.ee, 18. juuli 2009
Ülipikaealiste loend

**Ülipikaealiste loend**is on nimetatud vähemalt 115-aastaseks elanud ülipikaealised, kelle vanus on dokumentaalselt tõestatud.

## Vaata ka
*Acciaroli

## Viited
Uus-Meremaa viipekeel

**Uus-Meremaa viipekeel** on loomulik keel, mida kasutab enamik Uus-Meremaa kurtidest ja mis on arenenud Suurbritannia viipekeelest. 10. aprillil 2006 kuulutati see inglise ja maoori keele kõrval kolmandaks Uus-Meremaa ametlikuks keeleks ja ühtlasi maailmas esimeseks viipekeeleks, millel on ametliku keele staatus. 

1994. aastast alates õpetatakse seda kõigis Uus-Meremaa kurtide koolides. 2006. aasta andmetel oskas Uus-Meremaa viipekeelt 24 000 inimest.

## Viited

## Välislingid
*Sõnaraamat *(umbes 6000 märki)*
*Uus-Meremaa Kurtide Liit
*NZSign
* Uus-Meremaa Viipekeele Õpetajate Assotsiatsioon
*Aucklandi Kurtide Selts
*New Zealand Sign Language Act 2006
*Uus-Meremaa Viipekeele Tõlkide Assotsiatsioon
Linnuvabriku grupeering

**Linnuvabriku grupeering** on peamiselt eestlastest koosnenud kuritegelik rühmitus, mis tegutses Eestis 1990. aastatel.

8. mail 1992 toimus Tallinnas Järvevana teel Neste tanklas tulistamine, kus Linnuvabriku grupeeringu liikmed tapsid ja haavasid üliraskelt Permi grupeeringu allilmategelasi. 

Linnuvabriku grupeeringu liikmeid: Toomas Helin, Janek Kukk, Kalev Kurg, Daniel Mäng, Andre Piispea, Robert Pohlak, Toivo Tamm, Rain Võsandi.

## Välislingid
* Toomas Sildam. Allilmas klaaritakse vanu arveid Postimees, 16. detsember 1996
* Tuntud allilmategelane pandi pikaks ajaks vangi ERR.ee, 18. aprill 2011
* Risto Berendson. 3000 krooni trahvi laipade peitmise eest EPL, 29. juuni 2000
* Tallinnas tapeti ärimees Kalev Kurg
* Kadri Jakobson. Ärimees Kalev Kurg tapeti naise ja lapse silme all Õhtuleht, 18. november 2005
*Allilmaliidri tütar: mul on isast ainult head mälestused, Õhtuleht, 10. oktoober 2017
Iepe Rubingh

**Iepe Rubingh** (17. august 1974 Rotterdam – 8. mai 2020 Berliin) oli hollandi ''perfomance''<nowiki/>'i- ja installatsioonikunstnik ning malepoksija.

Ta õppis Amsterdamis ajalugu. 1998. aastast elas ta peamiselt Berliinis, kus koos kursusekaaslase ja sõbra Rob Savelbergiga lõi oma olulisemad kunstiteosed. 

Ta ehitas Potsdamer Platzil üles osa Berliini müüri protestiks selle kiire lammutamise vastu. Tema teos "Imepuu" (*The Miracle Tree Series*), kus kastanipuu all sadas vihma, oli populaarne berliinlaste ja ka turiste seas ning ta kordas seda Singapuris. 

## Sportlasena
Ta oli malepoksi leiutaja, selle ala esimene maailmameister keskkaalus (2003) ning Rahvusvahelise Malepoksi Liidu (WCBO) president.

## Välislingid

*Koduleht. Inglise keeles
Georg (Brandenburg-Ansbach)

**Georg**, ka **Georg Vaga**, (saksa *Georg der Fromme* või *Georg von Brandenburg-Ansbach*; 4. märts 1484 – 27. detsember 1543) oli Ansbachi markkrahv 1515–1543 ja Bayreuthi asevalitseja 1527–1541.

Georg oli Brandenburg-Ansbachi markkrahvi Friedrich II vanuselt teine poeg. Alates 1506. aastast oli ta Ungari kuninga teenistuses, jäädes sinna ametisse kuni 1526. aastani. 1515. aastal kukutas ta koos oma vanema venna Kasimiriga oma isa, sest too oli oma pillava elustiiliga markkrahvkonna ruineerinud. Georg oli sestpeale oma venna kaasvalitseja, pärast tolle surma aga sai kõigi oma isa kunagiste alade valitsejaks, sest Kasimiri vanim poeg Albrecht Alkibiades oli veel alaealine. 

Georg oli koos oma Saksa ordu kõrgmeistrist venna Albrechtiga üks esimesi vürste, kes hakkas tugevalt luterlust soosima. 1524. aastal kinnitas ta avalikult oma tuge reformatsioonile ja järgmisel aastal aitas ta Albrechtil sõlmida Krakowi lepingu, millega Preisimaa muudeti luterlikuks Preisi hertsogkonnaks. Siiski säilitas Georg teatud suhted ka paavstiga ning püüdis Saksa-Rooma riigis oma venna teguviisi igati õigustada. Ta toetas ka oma teise venna Wilhelmi Riia peapiiskopi koadjuutoriks saamist ning Saare-Lääne vaenuse ajal andis ta Wilhelmi saadikutele raha, et nood saaksid paavsti juures Wilhelmile Saare-Lääne piiskopitooli taotleda.

## Isiklikku ja järglased
Georg oli kolm korda abielus ning tal oli viis tütart ja üks poeg. Tütar Anna Maria (1526–1589) abiellus Württembergi hertsogi Christophiga (1515–1568); Sabina von Brandenburg-Ansbach (1529–1575) abiellus Brandenburgi kuurvürsti Johann Georgiga (1525–1598); Sofie (1535–1587) abiellus Liegnitzi hertsogi Heinrich XI (1539–1588), Barbara (1536–1591), Dorothea Katharina (1538–1604) abiellus Meißeni linnusekrahvi Heinrich VI von Plaueniga ning poeg, Brandenburg-Ansbachi ja Brandenburg-Kulmbachi hertsog Georg Friedrich I (1539–1603).

## Sugupuu

## Vaata ka
*Brandenburgi mark
Malepoks

**Malepoks** on spordiala, kus vahelduvates raundides mängitakse malet ja poksitakse. 

## Ajalugu
Malepoksi leiutas Madalmaade kunstnik Iepe Rubingh, kes sai idee Prantsuse filmirežissööri ja koomiksikunstniku Enki Bilali sarjast "Külm ekvaator" (prantsuse keeles *Froid-Équateur*).

Esimesed maailmameistrivõistlused peeti 2003. aastal, mille võitis malepoksi looja Rubingh ise. Samal aastal loodi ka Rahvusvaheline Malepoksi Liit (WCBO). Euroopa meistrivõistlusi peetakse alates 2005. aastast.

## Võistlusreeglid
Võistlus sisaldab 11 raundi, neist 6 on maleraundi (paaritud) ja 5 poksiraundi (paaris), seega alustatakse alati malest. Maleraund kestab 4 minutit ning kummalgi mängijal on kokku 12 minutit male-aega. Poksiraund kestis algul 2 minutit, kuid alates 2007. aastast on selle pikkus 3 minutit. Raundide vaheaeg on 1 minut.

Võidab see võistleja, kes teeb maleraundis vastasele mati või kelle vastane jääb ajapuudusesse, lööb poksiraundis vastase nokauti või kuulutatakse võitjaks kohtuniku otsusega. Kui malepartii jääb viiki, võidab poksis punktidega juhtiv võistleja. Kui ka poksis on punkte võrdselt, võidab mustade malenditega mängiv võistleja.

## Viited

## Välislingid

*Rahvusvahelise Malepoksi Liidu koduleht
Karl I (Münsterberg)

**Karl I** (ka *Karl von Podiebrad*, *Karel z Minstrberka*; 2./4. mai 1476 – 31. mai 1536) oli Münsterbergi ja Oelsi hertsog ning Glatzi krahv.

Karli isa oli Böömimaa kuninga Jiří Poděbradyst poeg Heinrich (*Jindřich*). Tal oli ka kaks vanemat venda, kellega koos ta pärast isa surma 1498. aastal tolle valduseid valitses. Esialgu oli ta vaid Münsterbergi hertsog, kuid tema vendade surma järel (1502 ja 1511) päris ta ka Oelsi ning Glatzi. Ta oli Böömi kuningate Vladislav II, Ludvik II ja Ferdinand I teenistuses ning jäi reformatsiooni ajal kindlaks katoliiklusele.

Karlil oli 8 last, neist 4 poega. Ühele neist, Johannile, püüdis ta saada Liivi ordumeistri või mõne Liivimaa piiskopkonna koadjuutori kohta, samuti lootis ta temasgt teha Masoovia hertsogit. Tema plaane toetas Preisimaa hertsog Albrecht, sest nad olid sugulussidemetes ja Albrechtile olnuks kasulik, kui tema eiigi naabruses asunuks sõbralik valitseja. Kuid nii ordumeister Wolter von Plettenberg kui ka Liivimaa piiskopid lükkasid Karli ettepaneku tagasi ning Poola kuningas Zygmunt I liitis Masoovia enda pärusvaldustega.
Kifa

**Kifa** on linn Mauritaanias, Assaba provintsi keskus. 

Linnas on 1600 m pikkuse maandumisrajaga lennuväli.

Kifa on tuntud seal toodetavate kifa klaashelmeste poolest.

## Viited
Akjoujt

**Akjoujt** on linn ja vald Mauritaanias, Inchiri provintsi keskus. Asub Atâri suunduva tee ääres.

Akjoujt oli vasekaevandamise keskus, kuid 1978. aastal kaevandamine lõppes.

## Viited
Võrumaa Kutsehariduskeskus

**Võrumaa Kutsehariduskeskus** (lühendatult VKHK) on kutsekeskharidust, kutseharidust, üldharidust ning täiendkoolitust andev kool Võrumaal Väimelas.

## Ajalugu
Võrumaa Kutsehariduskeskus on 1920. aastal loodud Võru Põllutöökooli ja 1925. aastal loodud Võru Tööstuskooli järglane. Mõlema kooli nimetust on korduvalt muudetud ning neis koolitati suurtootmisega põllumajanduses vajaminevaid spetsialiste ning metalli- ja puidutöötlemise spetsialiste. Võrumaa Kutsehariduskeskus loodi 1999. aastal Väimela Põllumajandustehnikumi ja Võru Tööstustehnikumi liitmise tulemusel.

11. jaanuaril 2008 avati uus Võrumaa Kutsehariduskeskuse tehnomaja-laboratoorium.

### Koolijuhid
* 1922–1944 Peeter Keitzberg
* 1944–1950 Hugo Polna
* 1950–1954 Ilmar Jürisson
* 1954–1962 Jaan Ollino
* 1962–1964 Arno Kivi
* 1964–1992 Heino Kuusik
* 1993–1999 Eino Peedel
* 1999–2000 Mait Klaassen
* 2001–2021  Tanel Linnus
* 2021-... Eveli Kuklane

## Õppetöö
Võrumaa Kutsehariduskeskuses õpib üle 600 õpilase ning töötab ligi 40 kutseõpetajat. Õppetöö toimub viies valdkonnas: metallide töötlemine ja mehhatroonika, puidutehnoloogia, infotehnoloogia, turismikorraldus ning ärikorraldus.

## Tunnustus ja programmid
Võrumaa Kutsehariduskeskus sai 2006. aastal Eesti kutseõppeasutuste kvaliteediauhinna ning 2007. aastal rahvusvahelise kvaliteediauhinna Arch of Europe.

Võrumaa Kutsehariduskeskus on liitunud ülikoolide rahvusvahelise ERASMUSe programmiga ning osaleb e-õppe programmis VANKeR.

Alates juunist 2008 on kool Eesti Üliõpilaskondade Liidu (EÜL) liige ning veebruarist 2010 Läänemere Akadeemia (Baltic Sea Academy) liige.


Võrumaa Kutsehariduskeskus 002-teenindus.jpg|Toitlustusteeninduse klass
Võrumaa Kutsehariduskeskus 004-raamatukogu.jpg|Raamatukogu
Võrumaa Kutsehariduskeskus 006-metallikoda.jpg|Metallitöökoda
Võrumaa Kutsehariduskeskus 007-mehhatroonika-labor.jpg|Mehhatroonika labor
Võrumaa Kutsehariduskeskus 008-puidutookoda.jpg|Puidutöökoda
Võrumaa Kutsehariduskeskus 009-ehituslabor.jpg|Ehituslabor
Võrumaa Kutsehariduskeskus 010-kompetentsikeskus-tsenter.jpg|Kompetentsikeskus TSENTER
Võrumaa Kutsehariduskeskus 012-opilaskodu.jpg|Õpilaskodu
Võrumaa Kutsehariduskeskus 013-teenindusklass.jpg|Teenindusklass
Võrumaa Kutsehariduskeskus 014-metallitookoda.jpg|Metallitöökoda


## Viited

## Välislingid

* Võrumaa Kutsehariduskeskuse koduleht
* Programm VANKeR
Arnold Vanderlyde

**Arnold Petrus Maria Vanderlyde** (sündinud 24. jaanuaril 1963 Limburgi provintsis Sittardis) on Hollandi raskekaalu (kuni 91 kg) poksija. 

Arnold Vanderlyde alustas poksitreeninguid 15-aastaselt (1978). Ta oli harrastussportlane ega saanud kunagi elukutseliseks poksijaks. Ta pidas 254 võistlust ja võitis neist 233.

Vanderlyde on võitnud kolm olümpiamängude pronksmedalit (Los Angeles 1984, Soul 1988 ja Barcelona 1992) ning kaks amatööride maailmameistrivõistluste hõbemedalit (Reno 1986 ja Sydney 1991). Ta on kolmekordne Euroopa meister (Torino 1987; Ateena 1989 ja Göteborg 1991) ning võitnud EM-i pronksmedali (Budapest 1985).

Vanderlyde on tulnud kaheksa korda Hollandi meistriks (1983 ja 1985–1991). Ta oli Hollandi 1991. aasta parim sportlane. 

Arnold Vanderlyde lõpetas sportlaskarjääri 1992. aastal.

## Välislingid
Lop Nur

**Lop Nur** (sisemongoli; hiina 罗布泊 Luóbù Pō) on endine järv Hiina lääneosas Taklimakani ja Kuruktagi kõrbete vahel Tarimi nõos Xinjiangi piirkonnas. Kunagi kattis see umbes 10 000 km2, kuid on tänapäeval inimtegevuse tagajärjel ära kuivanud. 1928. aastal oli järve pindala veel 3100 km2. 1971. aastast alates pole järves vett olnud. 

16. oktoobril 1964. aastal toimus Lop Nuris Hiina esimene tuumapommikatsetus. Sealt alates korraldati 1996. aastani 45 tuumakatsetust. 

## Viited

## Välislingid

*Kaart tuumapolügooni skeemiga
Arvi Aasmaa

**Arvi Aasmaa** (sündinud 20. detsembril 1938) on eesti arhitekt.

Ta lõpetas 1965. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi ning kuulub alates 1970. aastast Eesti Arhitektide Liitu.

## Vaata ka
*Kõmsi rahvamaja

## Välislingid
* Eesti Arhitektide Liit, Arvi Aasmaa
* Arhitektuuribüroo AKOS, Arvi Aasmaa CV
Endel Aruja

**Endel Aruja** (1935. aastani **Endel Adler**; 5. juuli 1911 Kotka talu, Soontaga küla, Kuigatsi vald – 4. veebruar 2008) oli eesti füüsik, bibliograaf ja väliseesti avaliku elu tegelane. 

Ta õppis aastatel 1930–1935 Tartu Ülikoolis matemaatikat. Juhendaja oli professor Harald Perlitz, kes juhtis teoreetilise ja tehnilise füüsika kateedrit ja laboratooriumi. Ta oli korporatsiooni Rotalia liige. 

1939 sai Aruja Briti Nõukogu stipendiumi akadeemilise tee jätkamiseks Cambridge'i ülikoolis kristallograafia alal. Eesti okupeerimine takistas naasmist ning Briti Nõukogu otsustas stipendiumi pikendada. 1941 asus Aruja tööle füüsika assistendi kohale King's College'is Newcastle upon Tyne'is. 1943 kaitses Cambridge'i ülikoolis doktoriväitekirja. 

1962 siirdus ta perega Kanadasse, kus töötas Ontario Research Foundationis ning seejärel töötas pensionieani professorina Toronto Ryersoni Polütehnilises Instituudis.

Endel Aruja oli kuus aastat Londoni Eesti Seltsi esimees ning 1984 Torontos toimunud ESTO korralduskomitee abiesimees.

Ta oli 2004. aastani Tartu Instituudi esimene sekretär Torontos. Alates 1997. aastast kannab instituudi arhiivraamatukogu Endel Aruja nime. Edendamaks raamatukogundusalast tegevust, asutas ta 1985 bibliograafia klubi, mis ühendas Tartu Instituudi raamatukogu hüvanguks vabatahtlikku tööd tegevaid pensionäre.

1986. aastal hakkas Endel Aruja korraldama raamatute annetamist ja saatmist Eesti raamatukogudele. 1989 muutus raamatute saatmine juba suuremahuliseks ning kokku organiseeris ta üle 7000 kasti raamatute saatmise.

## Tunnustus
*1990 Tartu Ülikooli auliige
*1998 Valgetähe V klassi teenetemärk 
*2002 Tartu Ülikooli raamatukogu teenetemärk 
*2003 korp! Rotalia auvärvipaela kavaler

## Isiklikku
1953 abiellus ta Henny Urbeliga, neil on tütar Epp ja poeg Margus. Henny Urbel suri 2002. aastal.

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944

## Viited
Mirek Topolánek

**Mirek Topolánek** (sündinud 15. mail 1956 Vsetínis) on Tšehhi poliitik.

16. augustist 2006 kuni 9. aprillini 2009 oli ta Tšehhi peaminister.

Mirek Topolánek on liberaalse Kodanike Demokraatliku Partei esimees alates novembrist 2002.

Mirek Topolánek lõpetas Brno tehnikaülikooli mehaanikainsenerina. Poliitilist tegevust alustas ta 1989. aastal Sametrevolutsiooni ajal. Alates 1994. aastast kuulub ta Kodanike Demokraatlikku Parteisse.

Aastatel 1996–2004 oli Mirek Topolánek Tšehhi senati liige; aastatel 2002–2004 senati aseesimees. Juunis 2006 valiti ta parlamendi alamkotta. Seejärel nimetas president Václav Klaus Mirek Topoláneki peaministriks, kuid tema kabinet ei saanud parlamendi toetust. Ta jätkas peaministri kohusetäitjana kuni jaanuarini 2007, mil tema moodustatud teine valitsus saavutas parlamendi heakskiidu.

24. märtsil 2009 kaotas Mirek Topoláneki valitsus häältega 101:96 usaldushääletuse parlamendis ning peaminister teatas oma tagasiastumisest.

## Vaata ka
*Mirek Topoláneki esimene valitsus
*Mirek Topoláneki teine valitsus

## Välislingid
* Mirek Topoláneki isiklik koduleht
* Tšehhi valitsus kaotas usaldushääletuse ja peab tagasi astuma Postimees.ee, 24. märts 2009
* Topolánek: kõik on kadunud Postimees.ee, 11. aprill 2009
Bremeni torn

**Bremeni torn** (algselt **Bremeri torn**, ka **Kampferbecki torn**) on Tallinna linnamüüri kaitserajatiste hulka kuuluv neljakorruseline hobuserauakujuline torn.

Sellest ühele poole jääb Munkadetagune torn, teisel pool on lähim säilinud naaber linnamüüris Hattorpe-tagune torn. Varem jäid Bremeni ja Hattorpe-taguse torni vahele Väike Rannavärav ja torn vana vene kiriku juures.

Torni välismüür on ligi 2 m paksune, linnapoolne müür 1 m paksune. Torni uksel on kahekordne lukustus, sest 20. sajandi alguses hoiti siin linna püssirohtu. Teisele korrusele, kus oli vangla, saab müürisisest treppi pidi. Vangla on valgustuseta, väikeste õhuavade ja käimlaga ruum, mille seintesse on müüritud raudrõngad. Kolmas ja neljas korrus olid laskeavade ja kaminatega.

Bremeni torniga on ühenduses Bremeni käik, mis ühendab Uut tänavat Vene tänavaga.

Kui torn sai 16. sajandil uue omaniku, hakati torni tema järgi Kampferbecki torniks kutsuma. 17. sajandini oli torni kahel korrusel vangla, hiljem peeti seal püssirohuladu. Torn sai kannatada märtsipommitamises. 1950. aastatel raiuti läbipääs Bremeni käiku, hiljem avati käigus Bremeni baar. Restaureeriti 1957–59, jäi ilma tornikiivrita avatud platvormiga. 

Bremeni tornis asub uks, mis on üks Eesti vanimaid.


Pilt:Medieval fortress wall - Tallinn Old Town (23464330241).jpg|Bremeni torn (vaade Vene tänavalt)
Pilt:Bremeni käik.JPG|Vaade Bremeni tornile, Uue tänava poolt
File:Bremeni torn.JPG|


## Vaata ka
*Bremeni käik
*Tallinna linnamüür
*Tallinna tornistik

## Viited

## Välislingid

*
* "Linn paneb Bremeni käigu autodele kinni". Eesti Päevaleht, 19. märts 2009 
*Uwe Gnadenteich. "Ainulaadsest vangitornist avaneb imeline vaade vanalinnale". Postimees, 3. juuni 2013
* Uwe Gnadenteich. "Bremeni tornis on 600-aastane uks". Postimees, 3. aprill 2020
Åre vald

** Åre vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Jämtlandi läänis.

Åre valla keskus on Järpen. Valla pindala on 7263 km² ning 2007. aastal elas seal 10 060 inimest.

Valla kõrgeim mägi on 1420 meetri kõrgune Åreskutan, mille nõlvadel on Rootsi tuntuim mäesuusakeskus. 

Åre valla tähtsaim majandusharu on turism.

## Suuremad asulad
* Duved
* Hallen
* Järpen
* Kall
* Mattmar
* Mörsil
* Storlien
* Undersåker
* Ånn
* Åre

## Välislingid
*Valla koduleht