open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Väike-Torila

**Väike-Torila** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Kokora mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Torila küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kodavere kihelkonda. 1977 liideti Mets-Torila, Suur-Torila ja Väike-Torila küla kokku ja moodustati uus küla: Torila.

## Viited
Välgi-Alajõe

**Välgi-Alajõe** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Elistvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Välgi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Välgi külaga.

1582 on esimest korda mainitud nime Aloge.

## Viited
Ängu

**Ängu** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Suure-Konguta mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lembevere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Puhja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lembevere külaga.

1449 on esimest korda mainitud nime Enge, seejärel 1582 Angi, 1628 Hengi, 1638 Engokyll, 1839 Engo.

## Viited
Asumõisa

**Asumõisa** (ka Asu asundus) oli küla Valgamaal, ajalooliselt Koorküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jeti küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Helme kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jeti külaga.

Külanime lähteks võib olla talupoja lisanimi (1684 Asso Hans).

## Viited
Arnold Laidva

**Arnold Johannes Laidva** (kuni 23. juuni 1935 **Arnold Johannes Laubert**; 21. august 1906 Tallinn – 13. september 1990 Uppsala, Rootsi) oli eesti poksija.

Ta oli kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) Eesti meistrivõistlustel aastatel 1924 ja 1926 Eesti meister.

Ta sai Eesti meistrivõistlustel 2. koha kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) 1925. aastal ning sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1927. aastal ning kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 3. koha aastatel 1929 ja 1930.

## Hilisem elukäik
Ta töötas hiljem politseinikuna.

Ta põgenes 1944. aastal Rootsi. Oli hiljem pikka aega tegev Uppsala Eesti Seltsis (muuhulgas ka laekuri ja sekretärina).

## Isiklikku
Tema poeg on Rootsi ja Eesti laevandustegelane Hans Laidwa.

Aastatel 1944–1945 Arnoldi peetud päevikut on poeg Hans kasutanud oma elulugu jutustavas raamatus "*Ett liv på Östersjön - som båtflykting och färjeredare*" (rootsi keeles; Stockholm 2003; eesti keeles "Elu Läänemerel: paadipõgenikust reederiks". Tänapäev. Tallinn 2004, tõlkinud Tõnis Arnover).

## Viited

## Kirjandus
*Kontvõõras. "Arnold Laidva 50-aastane". Stockholms-Tidningen Eestlastele, 19. august 1956. Lk 1
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009
*Rein Pajur, Juhan Maidlo, Erlend Teemägi. "Poks". // Eesti spordi aastaraamat 1918–1940. Eesti Spordiajaloo Selts. 2015. Lk 338–340 ja 363

## Välislingid
*Arnold Lauberti sporditulemused
Vektormõõtmine

**Vektormõõtmine** on vektorsuuruse mõõtmine selle reaalarvu kujul esitatavate parameetrite kaudu.

Üks olulisemaid vektormõõtmiste aladest on perioodilise harmoonilise vahelduva elektripinge ja -voolu ja elektriahelate impedantsi Z vektorparameetrite mõõtmine. Selleks kasutatakse vektorvoltmeetreid ja impedantsi või komplekstakistuse mõõtureid.
Jaasikse

**Jaasikse** oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Kalme küla alale.

Külast on teateid alates 1930.

## Viited
Kakulaane

**Kakulaane** oli küla Valgamaal, ajalooliselt Sangaste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lauküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Sangaste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Laukülaga.

Küla tekkis 19. ja 20. sajandi vahetusel.

## Viited
Keerdi

**Keerdi** oli küla Valgamaal, ajalooliselt Vaalu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Õlatu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Sangaste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Õlatu külaga.

Külast on teateid alates 1922.

## Viited
Keisri

**Keisri** oli küla Valgamaal, ajalooliselt Koorküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Koorküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Helme kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Koorkülaga.

Külanimi pärineb talunimest Keiser: 1638 mainitakse Koorküla mõisa all talu Keiser Iwask, 1724 Kayser Jack, Kayser Jürgen, 1795 kaks talu nimega Keiser.

## Viited
Eera

**Eera** oli küla Valgamaal, ajalooliselt Hoomuli mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Holdre küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Helme kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Holdre külaga.

Eera on küla staatuses alates 1922.

## Vaata ka
*Eera järved

## Viited
Faasisünkronisatsioonisüsteem

**Faasisünkronisatsioonisüsteem** on süsteem, milles toimub kahe või enama sõltumatu vahelduvpinge või voolu allika omavaheline sünkroonimine kuni sageduste võrdsustumiseni kas nullilähedase või piisavalt väikese faasinihkega nende signaalide vahel. 

Laialdaselt kasutatavad on automaatsed faasisünkronisatsiooni süsteemid ehk faasilukksüsteemid (inglise k. *Phase-Locked Loop*, PLL).

Elektrienergeetikas on faasisünkronisatsioonisüsteem kasutusel generaatorite sünkroonimisel enne nende lülitamist ühtsesse elektrivõrku.
Kohtu

**Kohtu** oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Mägiste küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mägiste külaga.

Külast on teateid alates 1970.

## Viited
Koosi

**Koosi** oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Kungi küla alale.

Küla eksisteeris 1930. aastatel.

## Viited
Koriste

**Koriste** oli küla Valgamaal, ajalooliselt Taagepera mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Karjatnurme küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Helme kihelkonda.

Külast on arvatavasti teateid alates umbes 1900 (Кароте).

## Viited
Harkujärve kogudus

**[[EELK]] Harkujärve kogudus** on Harku vallas tegutsev luterlik kogudus.

Kogudus kuulub Tallinna praostkonda. 

Kogudus kasutab Harkujärve kogukonnakirikut. Mais 2014 koostati notariaalne ostu-müügileping MTÜ Harkujärve Kiriku Taastamise Seltsi ja Eesti Karismaatilise Episkopaalkiriku vahel ja sellega läks kirikuhoone Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku käsutusse. 28. septembril 2014 kell 17.00 alanud jumalateenistusel pühitses EELK peapiiskop Andres Põder Harkujärve kogukonnakiriku. 2018. aasta aprilli kirikukogu otsusega moodustati **Harkujärve kogudus**. Kuni kirikukogu otsuseni oli Harkujärve kogudus sisuliselt Tallinna Peeteli koguduse tütarkogudus.

Koguduse hooldajaõpetaja on Avo Üprus.
Kirmi

**Kirmi** oli küla Valgamaal, ajalooliselt Uderna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pastaku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõngu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pastaku külaga.

1839 on esimest korda mainitud nime Kirmi.

## Viited
Koive

**Koive** oli küla Valgamaal, ajalooliselt Patküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Patküla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Helme kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Patküla külaga.

Külast on teateid alates 1922.

## Viited
Leesiku

**Leesiku** oli küla Valgamaal, ajalooliselt Aakre mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pedaste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõngu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pedaste külaga.

Külast on teateid alates 1638 (Lesekakyllo).

## Viited
Yoshimasa Hayashi

**Yoshimasa Hayashi** (jaapani keeles 林 芳正 *Hayashi Yoshimasa*; sündinud 19. jaanuaril 1961 Shimonosekis) on Jaapani poliitik, ta kuulub Liberaaldemokraatlikku Parteisse. Ta oli aastal 2008 Jaapani kaitseminister, aastal 2009 Jaapani majandus- ja fiskaalpoliitika minister ning aastatel 2012–2014 ja aastal 2015 Jaapani põllumajandus-, metsandus ja kalandusminister. 10. novembrist 2021 kuni 13. septembrini 2023 oli ta Jaapani välisminister. Alates detsembrist 2023 on ta peaministri büroo juht.

Ta on lõpetanud Tōkyō Ülikooli, seejärel õppis ta Harvardi Ülikooli juures asuvas John F. Kennedy nimelises valitsemiskoolis (John F. Kennedy School of Government).

## Isiklikku
Tema isa Yoshiro Hayashi (1922–2017) oli samuti Jaapani poliitik.
Meema

**Meema** oli küla Valgamaal. Kihelkondlikult kuulus küla Otepää kihelkonda. Küla kaotati 1977. aastal, mil see liideti Arula külaga.

Arula jäi Meemast põhja. Teised lähimad külad olid idas Kääriku ja Laane, kagus Tsäpste, lõunas Mäeküla, läänes Pringi ning loodes Tolkuse.

Külast on teateid alates 1922. aastast. Kuid juba 1839. aastal on esmamainitud selles kohas asuvat *Mema* talurühma.

## Viited
Madsa

**Madsa** oli küla Valgamaal, ajalooliselt Karula mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rebasemõisa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rebasemõisa külaga.

Külas on tegutsenud Madsa kool, mis asutati 1867 (Schulland Madsa).

Madsa oli küla staatuses alates 20. sajandi II poolest.

## Vaata ka
*Madsa lump

## Viited
Otike

**Otike** oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Koorküla alale.

1638 on esimest korda mainitud nime Ottick.

## Viited
Parandu

**Parandu** (varem Metsaküla) oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Kaagjärve küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kaagjärve külaga.

Külast on teateid alates 1970 (Metsaküla).

## Viited
Parve

**Parve** oli küla Valgamaal, ajalooliselt Jõgeveste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jõgeveste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Helme kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jõgeveste külaga.

Parve asulast on teateid alates 1922 (Parve alevik, ka Kiisalinn).

## Viited
Nilbi

**Nilbi** oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Alamõisa küla alale.

Külanimi pärineb talunimest (1839 Nilbi, 1855–1859 Нильби).

## Viited
Raiga

**Raiga** oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Räbi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Räbi külaga.

Külast on teateid alates 1970.

## Viited
Saareantsu

**Saareantsu** oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Möldre küla alale.

Saareantsu oli küla staatuses 1930. aastatel.

## Viited
Saarõ

**Saarõ** (varasema nimega Saare) oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Vilaski küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vilaski külaga.

Külast on teateid alates 1932 (Saare).

## Viited
Tantsumäe

**Tantsumäe ** oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Patküla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Patkülaga.

Külast on teateid alates 1945.

Küla on nimetatud lähedal asuva Tantsumäe järgi.

## Viited
Ojamäe

**Ojamäe** oli küla Valgamaal, ajalooliselt Nüpli mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nüpli küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Otepää kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nüpli külaga.

Külast on teateid alates 1922 (Vidrike-Eedi). Küla on nimetatud sealsamas asunud Ojamäe karjamõisa järgi (saksa keeles Ojama).

## Viited
Sootla

**Sootla** (ka Soodla) oli küla Valgamaal, ajalooliselt Aakre mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pühaste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõngu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pühaste külaga.

Külast on teateid alates 1628 (Sodla Kuella).

## Viited
Ago Vilo

**Ago Vilo** (sündinud 14. septembril 1933 Tallinnas) on eesti geotehnikainsener ja poliitikavaatleja.

Ago Vilo on lõpetanud 1957. aastal Leningradi Mäeinstituudi mäeinsener-geoloogina. Ta on töötanud Eesti Tööstusprojektis ja Riiklikus Ehitusuuringute Instituudis. 
1991–1999 töötas Vilo Eesti Vabariigi Välisministeeriumi nõunikuna Kesk-Euroopa poliitika alal.
1969–1994 oli ta Tartu Ülikooli mittekoosseisuline õppejõud (õpetas ehitusgeoloogia, pinnasemehaanika, geotehnika jmt kursust).

Peamised uurimissuunad: pehmete savide omadused ja kandevõime, ehitusgeoloogilise uurimise metoodika, ehitiste vajumine.

Oli 1971. aastal Eesti pinnasenormide autorikollektiivi juht, 1978. aastast NSVL TA Ehitusgeoloogia Nõukogu liige, 1962 ENSV Ehituskomitee Geotehnika Komisjoni organiseerijaid ja esimees, Baltimaade geotehnikaalase koostöö organiseerijaid. Olnud Euroraili Ühingu (Helsingi) juhatuse liige.

1961. aastast on ta olnud Eesti Raadio ja ajalehtede poliitikavaatleja (sh oli üks Eesti Raadio esimesi väliskommentaatoreid), tõlkinud raamatuid poola, tšehhi (Miloš Zapletal "1000 mängu, 1984) ja slovaki (sh František Chorvát ja Juraj Orlík "Meie igapäevaviisakus", 1990) keelest. 

1989. aastast on ta Tšehhi Seltsi (aastani 1993 Tšehhoslovakkia Ühing) esimees. Mitme erialaühingu (sh Rahvusvahelise Pinnasemehaanika ja Geotehnika Ühingu) liige.

## Tunnustus
* Valgetähe medaliklassi teenetemärk (2001)
* Poola Kuldne Teeneterist

## Viited
Sälgu

**Sälgu** (varasema nimega ka Väikevooru) oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Vooru mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kungi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tarvastu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kungi külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Вейкеворокюля).

## Viited
Taipei Taoyuani rahvusvaheline lennujaam

**Taipei Taoyuani rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **TPE**, ICAO: **RCTP**) on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Taipeid ja Taiwani põhjaosa. Lennujaam asub umbes 40 kilomeetrit Taipeist. Lennujaam on üks viiest regulaarsete rahvusvaheliste lendudega lennujaama Taiwanis.
Savosa

**Savosa** on vald Šveitsis Ticino kantonis Lugano ringkonnas. 2016. aastal elas seal rohkem kui 2200 inimest.
Renato Zaccarelli

**Renato Zaccarelli** (sündinud 18. jaanuaril 1951 Anconas) on Itaalia endine jalgpallur. 

Ta on mänginud ka Itaalia jalgpallikoondises.

Suurema osa klubikarjäärist mängis ta Torino jalgpalliklubis, kellega võitis 1971. aastal Itaalia karika ja tuli 1976. aastal Itaalia meistriks. 1986. aastal valis ajakiri Guerin Sportivo ta Itaalia kõrgliiga aasta mängijaks.

2003. ja 2005. aastal oli ta Torino klubi peatreener.

Itaalia rahvuskoondisse kuulus ta aastatel 1975–1980. Ta mängis koondises 1978. aasta maailmameistrivõistlustel ja 1980. aasta Euroopa meistrivõistlustel. 1978. aasta maailmameistrivõistluste esimeses alagrupimängus lõi ta värava mängus Prantsusmaa vastu, viies Itaalia 2:1 võidule.
Biomeditsiinilised mõõtmised

**Biomeditsiinilised mõõtmised** on bioloogiliste ja meditsiiniliste uuringute eesmärgil tehtavad mõõtmised.  

Termini "mõõtmine" kasutamine on mõnel juhul ebatäpne, sest näivalt ainult registreeritakse ajas muutuvaid biomeditsiinilisest seisukohast huvi pakkuvaid (diagnostilisi) suurusi nende muutumises ajas (näiteks EKG). Kuid ka sellistel juhtudel, kui millegi otsest mõõtmist ei toimu, on selleks kasutatav seadmestik iseloomustatav selliste mõõtetehniliste parameetritega nagu mõõteulatus (skaala), mõõtetäpsus või mõõteviga (mõõtemääramatus), kiiretoimelisus jms. 

Suur osa biomeditsiinilistest mõõtmistest on biokeemilist laadi (keemiline koostis, keemiline kontsentratsioon jms). Paljudel juhtudel on mõõtmiste tulemuseks tasapinnaline või ruumiline (3D) kujutis. Huvipakkuvaks suuruseks võib olla ka rõhk (vererõhk, elundisisene rõhk) või jõud, mõnel juhul ka asend või liikumise iseloom (kiirus, ühtlus jm).

Kuid teatav osa bioelektrilistest mõõtmistest on puhtalt elektrilised (EKG, EEG, EOG, EMG jt) või tehakse neid elektroonsete mõõtevahendite abil (elektriline bioimpedants). Võib isegi öelda, et tänapäeval tehakse suurem osa selliseid mõõtmisi (sh biokeemilised analüüsid) elektrooniliste vahendite abil.
Vektorvoltmeeter

**Vektorvoltmeeter** on vahelduva elektripinge mõõtmise seade ehk voltmeeter, mille näit sõltub (näidud sõltuvad) mõõdetava vahelduvpinge vektori Ú parameetritest tugisuuruse (tugipinge või referentspinge Uref) suhtes.

Näitudeks võivad olla pinge Ú reaalosa ReÚ ja imaginaarosa ImÚ või pinge moodul U ja faas Φ.

Tänapäevased vektrovoltmeetrid on elektroonsed mõõteseadmed.
Vedela

**Vedela** oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Vaardi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vaardi külaga.

Külast on teateid alates 1970.

## Viited
Mesiputk

**Mesiputk** (*Myrrhis odorata*) on taimeliik sarikaliste sugukonnast.

Mesiputk on mitmeaastane rohttaim, mis on tuntud oma aniisi meenutava lõhna tõttu. Taime kasutatakse kulinaarias ja meditsiinis.

## Taime kasvukohad
Mesiputke looduslik levila asub Kesk- ja Lõuna-Euroopas, mujal kasvatatakse teda aedades. Kasvukohtadeks on tavaliselt poolvarjulised mägimetsad.

## Botaaniline kirjeldus
Mesiputk on paksu tumepruuni juurega taim. Vars on 50–120 cm pikkune, püstakas ja ribiline. 
Lehed on üsna suured, kujult kolmelisulgjad ja meenutavad sõnajalga. Lehed on pehmekarvased ning katki hõõrumisel eraldub aniisi lõhna. 
Õied on 2–4 mm läbimõõduga, kreemjasvalged ja moodustavad 8–10 karvase kiirega liitsarika. Valminud viljad on läikivad tumepruunid ning 2–2,5 cm pikkused. Õitseb juunist juulini. Vajab kasvuks niisket ja viljakat mulda.

## Keemiline koostis

Viljad sisaldavad 0,9% eeterlikku õli, mille põhikomponent on anetool, mis annab aniisilõhna. Viljades leiduvad ka kumariinid, flavonoidid, rasvõlid. Lehtedes on kuni 0,45% eeterlikku õli, samuti C-vitamiini, karoteene, suhkruid, glütsürrisiini.

## Droog
Droogiks kasutatakse kõiki taimeosi: vars, juur, lehed, seemned. Lehti korjatakse siis, kui nad ei ole veel täielikult avatud (aprillist juunini), pärast seda neid kuivatatakse pimedas ja hästi ventileeritavas ruumis. Mesiputke juuri korjatakse varakevadel või hilissügisel. Välja kaevatud juured pestakse ning kuivatatakse hästi ventileeritavas ruumis. Tehtud toorainet säilitatakse aasta jooksul.

## Kasutamine

### Rahvameditsiinis
Euroopa riikide traditsioonilises kasutatakse mesiputke seedimist parandava, palavikku alandava, pearingluse vastase, tuberkuloosi raviva ning verepuhastuse vahendina kurnatuse puhul. Taimel on spasmolüütiline toime. Mesiputk parandab röga eraldumist bronhiidi ja trahheiidi puhul. Mesiputke kasutatakse ka veterinaarias.

### Kulinaarias
Värskete lehtedega maitsestatakse magustoite, suppe ja salateid. Ebaküpseid seemneid lisatakse köögiviljasalatitesse.
 
## Viited
Mõõtedetektor

**Mõõtedetektor** ehk mõõtelaladi on lülitus vahelduvpinge täpseks alaldamiseks selle mõõtmise eesmärgiga.

Kõrgete pingete korral annab paljude kasutamise juhtude jaoks piisavalt täpseid tulemusi tavaline dioodidega alaldi. Väga väikeste pingete jaoks osutub pooljuhtdioodidega alaldi lähedaseks ruutdetektorile, sest nende eksponentsiaalne voltamperkarakteristik sisaldab olulise komponendina ruutliiget.

Madalate pingete korral tuleb vahelduvsignaali täpseks alaldamiseks kasutada spetsiaalseid elektroonseid lülitusi – mõõtedetektoreid. 

1930. aastatel hakati kasutama tagasisidestatud võimendil põhinevaid alalduslülitusi, millega saavutati suur täpsus millivoltide diapasoonis ja seda megahertsidesse ulatuvas sagedusalas. 100 mV täisskaala korral võis sagedusala sellistel mõõtedetektoritel ulatuda kuni 100 MHz-ni. Saavutatud täpsused jäid siiski protsendi või selle murdosade suurusjärku.

Väga häid tulemusi annavad operatsioonvõimendil põhinevad detekteerimis- ehk alalduslülitused, millega voltide piirkonnas saavutatakse miljondikeni ulatuvat täpsus, kuid seda piiratud sagedusalas (reaalselt kuni 100 kHz-ni).

Efektiivväärtusele vastava tulemuse saamiseks tuleb mõõtedetektori lülituses kasutada kas ruutdetekteerimist, mis on teostatav analoogkorruti abil, või teisi võtteid, mille puhul kasutatakse ruutuvõtmisele ekvivalentseid füüsikalisi efekte (termopaarmuundiga termorist jms).

Sünkroondetektori kasutamisel (*lock-in measurement*) saab nendes kasutatavate elektronlülitite lineaarsuse tõttu alaldada ka madalaid pingeid. Nende kasutamisel ilmneb faasitundlikkuse efekt. Sõltuvalt tugisignaali, millega lülitit juhitakse, faasist saab nende abil detekteerida kas moodulit või sünfaasset ja kvadratuurset signaali komponenti, mida kasutatakse ära vektorvoltmeetrites. 

Erilise grupi moodustavad audioelektroonikas helisignaali nivoo mõõtmiseks kasutatavad signaali nivoo detektorid. Nende eripära seisneb ajalistes ehk kiirusomadustes, ja selles, et nad on püütud realiseerida signaali tippväärtuse detektoritena. Nende puhul võidakse soovida juba signaali detekteerimisel saada mittelineaarset ligilähedaselt logaritmilist sõltuvust esitavat seost (nn detsibellskaalat).
Implanteeritavus

**Implanteeritavus** on objekti omadus olla sobiv elusorganismi sisse paigaldamiseks. 

Implanteeritavate objektide ehk implantaatide paigaldamine toimub tavaliselt kirurgilise operatsiooni teel.

Implantaadid võivad sisaldada elektroonilist osa ja selle toiteks vajalikke keemilisi elemente või akumulaatoreid. 

Implanteeritava seadme elektroonilise osa ülesandeks on vajalike biomeditsiiniliste mõõtmiste teostamine ja nende tulemuste analüüs ning vajalike loogiliste juhtimisotsustuste vastuvõtmine. Kuid elektroonne osa võib juhtida ka täitureid nende otsustuste põhjal vajalike toimingute teostamiseks. Viimased võivad olla elektrilised nagu implanteeritavates südamerütmurites (*implantable cardiac pacemaker*) ja defibrillaatorites, või kuuldeaparaadi implanteeritavas osas. Kuid selliseks toiminguks võib olla ka mehaanilise väljundi saamine (näiteks implanteeritud insuliinipumba puhul).
Eesti NSV Ministrite Nõukogu teaduspreemia

**Eesti NSV Ministrite Nõukogu teaduspreemia** oli Eesti NSV riiklik preemia teaduse ja tehnika alal, mida andis välja Eesti NSV Ministrite Nõukogu.

1986. aastal sai selle preemia TPI (TTÜ) uurimisrühm Hanno Sillamaa juhtimisel, kuhu kuulusid Mart Min jt.

Eesti taasiseseisvumise järel hakati välja andma Eesti Vabariigi teaduspreemiat.

## Vaata ka
* Nõukogude Eesti preemia
Telespektromeeter

**Telespektromeeter** on mõõteseade kauge objekti kiirguse spektri mõõtmiseks.

Tavaliselt on telespektromeetrid mõeldud spektri mõõtmiseks nähtava valguse lainepikkuste vahemikus, kuid see ala võib olla ka laiem, alates lähiinfrapunasest (*near infrared*) või isegi infrapunasest spektriosast kuni ultravioletini.

Eestis töötati Astro- ja Atmosfäärifüüsika Instituudis Uno Veismanni juhtimisel välja telespektromeeter Faza, mis oli kasutusel NSV Liidu orbitaalses kosmosejaamas Mir.

Seadme elektroonikaosa väljatöötamisel osales TPI (TTÜ) töögrupp Mart Mini juhtimisel.
Mootorisport

**Mootorisport** ehk **motosport** on mootorsõidukite võistlusi hõlmav spordiharu.

Tuntumad on autosport ja mootorrattasport.
ELIKO

**ELIKO**, täpsemalt nüüd OÜ Eliko Tehnoloogia Arenduskeskus, on Tallinna Tehnikaülikooli asutatud ettevõte, mille ülesandeks oli elektroonikaalaste teadustulemuste rakendamine uute toodete loomisel. 

ELIKO asutajate hulgas oli professor Mart Min.

## Välislingid
*Koduleht
Suur Asalaid

**Suur Asalaid** on Pärnu maakonnas Kihnu vallas Rootsiküla küla alal Liivi lahes asuv 0,5 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 421 meetrit.

Laid on 2015 seisuga kokku kasvanud Väike Asalaiuga. Laid asub 800 meetrit Ristina ninast kagus. Saar on  liivase pinnamoega, seal kasvab rohttaimestikku.

Laiu koordinaadid on .

## Välislingid
*
Pivarootsi laiud

**Pivarootsi laiud** on Pärnu maakonnas Pivarootsi lahes asuvad väikesed saared (laiud). Nende laidude seas on Ahessäär, Kibissäär ja Ruilaid.
Kuressaare metskond

**Kuressaare metskond**  moodustati 1920. aastal. Metskonna koosseisu võeti Kuressaare riigimetskonna, rüütelkonna, eramõisate ja kirikumõisate (Kärla, Anseküla, Kaarma) metsamaad. 1923. aastal muudeti nimetusi: Kuressaare metskond Kangruselja metskonnaks ja **Käesla metskond** (moodustati 1922. aastal, ümber nimetati 1923. aastal; kantselei asus Käesla mõisas) Kuressaare metskonnaks.

Metskonna kantselei asus Kuressaare linnas.

## Metsaülemad
*Grigori Schitikov 1920–1923 
*Otto von Buxhoewden 1923–1934
*Voldemar Tilk 1934–1944 

## Viited
Impromptu

**"Impromptu"** on 2015. aastal valminud Eesti muusikaline dokumentaalfilm, mille režissöörid ja stsenaristid on Priit Pääsuke ja Mart Taniel ning mille on tootnud filmistuudio Luxfilm.

## Sisu
Eksperimentaalne kontsertfilm inimestest, kes on impromuusikasse sügavale sisse läinud ja rassivad kvindiringi lõhkudes selle avarustel. Nad usuvad et nende muusika võib olla hinge akustiline kehastus. Miks tahab üks andekas ja hästi pilli valdav muusik eemalduda süsteemist, mis aitas tal muusika juurde jõuda ja seda mõista? Kui unustad kolmkõlasid koos hoidvad traageldused, leiad ennast viiendas või kuuendas harmoonilises paralleelsuses. Tõenäoliselt üksi, aga rahulolevana. Sügavas sõltumatuses. Sellised valikud eeldavad hinnangulisusest ja ka hindajatest loobumist. Eksisteerib ainult totaalne subjektiivsus, mis on korraga õige ja vale. Eemaldumine on lähenemine.

## Osatäitjad
Rainer Jancis, Roomet Jacabi, Fred Frith, Taavi Kerikmäe, Andres Noormets, Timothy Dahl, Kevin Shea, Jeremy Gustin, Max Almario, Alex Syner, Greg Albert, Rob Heath, Sten Rudström, Inga Sterner, Mart Soo, Eduard Akulin, Rivo Laasi, Ahto Abner, Liis Viira, Janek Joost, Rasmus Merivoo, Joel Tammik, Kärt Tammjärv, Jonathan Peterson, Karl Laumets, Laura Kalle, Lauri Otsar, Ott-Hendrik Raidmets

## Tegijad
Filmi autorid: Mart Taniel ja Priit Pääsuke

Produtsent: Priit Pääsuke

Operaatorid: Mart Taniel, Erik Põllumaa, Priit Pääsuke

Montaaž: Priit Pääsuke, Mart Taniel, Valter Nõmm

Kunstnik: Jaagup Roomet

Helirežissöör: Rainer Jancis

Toimetaja: Anu Aun

Graafiline disain: Martin Rae

Filmi toetasid: Eesti Filmi Instituut / Raimo Jõerand

Eesti Kultuurkapital
Vetelkõndija

**"Vetelkõndija"** on Eesti 2022. aasta dokumentaalfilm naiseks olemisest, jutustatuna Eesti luuletaja Kristiina Ehini kogemuste ja loomingu kaudu.

## Tegijad

Režissöör: Anu Aun

Produtsent: Anu Aun

Operaator: Heiko Sikka

Helioperaatorid: Jevgeni Berezovski, Antti Mäss

Helilooja: Silver Sepp 

Tootja: Luxfilm

Rahastajad: Eesti Filmi Instituut, Eesti Kultuurkapital, VEMU
Vahetus (film)

**"Vahetus"** on 2010. aastal valminud Eesti lühimängufilm. 

## Sisu
Kui ilmselgelt heal majanduslikul järjel olev Miina pisivargusega vahele jääb, ei jäta teda üle kuulav naispolitseinik Mare oma põlgust välja näitamata. Ta tajub Miinas rivaali ning otsustab naisele koha kätte näidata. Endalegi ootamatult kohtuvad naised mõned tunnid hiljem situatsioonis, kus rivaalidest saavad kaasosalised kuritöös ja neil tuleb oma saatus üksteise kätesse usaldada.

## Tegijad
Režissöör ja stsenarist: Anu Aun 

Produtsendid: Margo Siimon, Laura Talvet 

Operaator: Mart Taniel 

Kunstnik: Jaagup Roomet 

Kostüümikunstnik: Piret Sootla 

Helilooja: Erki Pärnoja, Angelina Lundh (Rootsi) 

Helirežissöör: Horret Kuus 

Monteerija: Margo Siimon 

Osades: Mari Abel, Katariina Lauk, Mait Malmsten, Aleksander Eelmaa, Indrek Sammul, Helena Meržin, Andres Puustusmaa, Hilje Murel, Juhan Ulfsak ja Mona Pääsuke 

Tootja: Luxfilm 

Levitaja: Shorts International 

Filmi valmimist toetasid: Eesti Filmi Sihtasutus, Eesti Kultuurkapital, Hasartmängumaksu Nõukogu ja Nisi Masa Estonia

## Auhinnad
Thessaloniki International Short Film Festival, Kreeka - CINEMATIC ACHIEVEMENT AWARD

First Step Film Fest, Albaania - BEST DIRECTOR AWARD

Eesti Rahvuskultuuri Fond - KULTUURIAASTA PARIM DEBÜÜT

Eesti Kinoliit - XIII EESTI FILMI PÄEVADE AASTAPREEMIA

10th Rome Independent Film Festival - THE BEST FOREIGN SHORT FILM PRIZE 

ONE SHOT International Short Film Festival - SPECIAL MENTION

34th Norwegian Short Film Festival, Norra - HONORARY MENTION 

V SHORTini Film Festival – BEST SHORT FILM

Cinefiesta International Film Festival - FIRST RRIZE

7th Paris Courts Devant Film Festival - THE BEST FOREIGN SHORT FILM PRIZE

6th International Short Film Festival Žubroffka - 2nd AWARD IN INTERNATIONAL COMPETITION 

5th Speak Out Against Domestic Violence Short Film Contest - FIRST PRIZE

20th Euroshorts 2011 - GRAND PRIX

17th Aye-Aye Film Festival - SPECIAL PRIZE

28th European Film festival of Lille - PRESS AWARD

4th Malta Short Film Festival - BEST EDITING AWARD

4th Malta Short Film Festival - FOREIGN JURY AWARD   

= Viited =
Katkend filmist
Puurmani metskond

**Puurmani metskond** moodustati 1920. aastal Puurmani, Raadi, Saadjärve, Voldi, Elistvere ja Härjanurme mõisa ning Kursi kirkikumõisa maadele. 1939. aastal nimetati metskond ümber Kursi metskonnaks.

Metskonna kantselei asus Puurmani mõisas. 

## Metsaülemad
*Karl Koplus 1920–1925
*Hans Kaseste 1925–1926
*Hugo Linde, revidentmetsaülem 1927–1936
*Konstantin Vallner, revidentmetsaülem 1936–1939 

## Viited
Must Peeter (film 2008)

"**Must Peeter**" on 2008. aastal esilinastunud Eesti mängufilm, mis põhineb Peeter Sauteri novellil "Must notsu".

Filmile on antud auhind "Parim Eesti Lühimängufilm 2008".

## Sisu
Peeter ja tema naine õhtustavad sõpradega restoranis. Nad ei ole juba kaks nädalat tülitsenud. Oodata on uut rekordit. Tühine vaidlus kasvab peagi riiuks ja öö toob nende suhtesse kummalist meelelahutust.

## Tegijad
* Režissöör: Priit Pääsuke
* Produtsent: Priit Pääsuke
* Kaasprodutsent: Esko Rips
* Operaator: Meelis Veeremets
* Kunstnik: Jaagup Roomet
* Osades: Gert Raudsep, Tiina Tauraite, Morgan Devereaux, Tambet Tuisk, Hilje Murel ja Meelis Rämmeld
* Muusika: Lihtsalt Trio
* Tootja: Luxfilm
* Kaastootja: Nafta Films
Kuusiku metskond

**Kuusiku metskond** moodustati 1922. aastal. Metskonna koosseisu võeti Keava, Käru, Purila ja Sutlema metskonna metsamaid.

## Metsaülemad
*Johannes Simastel 1922–1925
*Martin Romberg 1926–1934
*Johannes Jänes 1934–1938
*Richard Kask 1938–1940
*Leo Ruuk 1940–1941
*August Michelson 1941–1944 

## Viited
Pealpool pilvi

**"Pealpool pilvi"** on 2008. aastal valminud lühimängufilm.

## Sisu
Naised ei tea, mida nad tahavad. Vähemasti Mann mitte. See on  lugu  naisest, kes oma tahtmisi ja mittetahtmisi demonstreerimata ei jäta. Spontaansust ja bravuurikust Mannil juba jagub. Ja mehi ka…

## Tegijad
Režissöör: Age Viks

Produtsent: Priit Pääsuke

Operaator: Kristjan-Jaak Nuudi

Kunstnik: Tiiu-Ann Pello

Osades: Ivo Uukkivi, Janek Joost, Ireen Kennik, Randel Uibo
Indigo tuba

"**Indigo tuba**" on 2007. aastal valminud Eesti lühimängufilm. 

## Sisu
Noor kunstnikuhingega kokapoiss Leif elab koos oma ettekandjast tüdruku Gretiga mõnusalt turvalises rutiinis kuni ühel päeval juhtub midagi ootamatut. Tööõnnetuse tõttu avaneb Leifile uks justkui teise maailma. Greti õnnetuseks tuleb koos selle muutusega Leifi ellu ka uus tüdruk Indigo, kes hakkaba aina rohkem hõivama Leifi aega ja tähelepanu.

## Tegijad
* Režissöör: Anu Aun
* Produtsendid: Priit Pääsuke, Anu Aun
* Operaator: Meelis Veeremets
* Kunstnik: Marion Undusk
* Osades: Mirtel Pohla, Alo Kõrve, Triin Lilleorg
* Helilooja: Taavi Laatsit
* Tootja: Luxfilm

## Välislingid
* "Indigo tuba" Eesti Filmi Andmebaasis
Kursi metskond

**Kursi metskond** (endine Puurmani metskond) nimetati ümber 1939. aastal. 

## Metsaülemad
*Konstantin Vallner, revidentmetsaülem 1939–1940
*Helmut Parmas 1940–1942
*Kristof Maremäe 1942–1944 

## Viited
Risto Vaidla

**Risto Vaidla** (sündinud 29. juunil 1993 Kärdlas) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2016. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli XXVII lennu näitleja erialal (kursuse juhendajad Peeter Raudsepp ja Katariina Unt).

Alates 2019. aastast töötab Risto Vaidla näitlejana Eesti Noorsooteatris. Ta on teinud kaasa ka Theatrumi, Teatri Kelm, VAT Teatri, Kuressaare Linnateatri ja Endla lavastustes. 

Filmides on tema kaalukaim roll olnud Sulev Keeduse filmis "Mehetapja/Süütu/Vari" (2017), kus ta kehastas novellis "Süütu" Heino Mossi. TV3 draamasarjas "Kättemaksukontor" mängis ta aastatel 2016–2017 Rasmus Uuberit. Tanel Toomi mängufilmis “Tõde ja õigus” kehastas ta Krõõda ja Andrese poega Andrest.

## Tunnustus

* 2023 Salme Reegi nimeline lasteteatri auhind (koos Tanel Jonase, Getter Meresmaa ja Doris Tislariga; **"**Kõik ägedad asjad" (Eesti Noorsooteater): puudutaval ja keerulisel teemal lavastus, mille iga etendus mängitakse ainukordseks sündmuseks)

## Välislingid
* Risto Vaidla Eesti Filmi Andmebaas
Hargnevate teede aed (film)

"Hargnevate teede aed" on 2007. aastal valminud Eesti lühimängufilm, Argentina maagilise realisti, kirjanik Jorge Luis Borgese samanimelisest novellist inspireeritud metafüüsiline spioonifilm.

## Sisu
Esimese maailmasõja aegses Londonis saab Venemaalt revolutsiooni eest põgenenud ja Saksa luure teenistusse sattunud vürst Jevgeni Burdovski ülesandeks teatada ajalehes linna nimi, mida Saksa lennukid pommitama peaksid. Selleks otsustab Burdovski lasta maha linnanimelise mehe.

## Tegijad
Režissöör: Margus Paju

Produtsent: Margus Paju

Operaatorid: Mart Taniel, Kristjan-Jaak Nuudi

Kunstnik: Laura Pählapuu

Osades: Margus Stalte, Lembit Peterson, Üllar Saaremäe
Kodused asjad

**"Kodused asjad"** on 2004. aastal valminud Eesti lühimängufilm.

Selle režissöör on Anu Aun ja stsenarist Ervin Õunapuu.

## Sisu
Ühes väikeses uberikus, nääriõhtul ilma elektrita jäetud korteris, ootavad 1952. aasta algust rajoonikomitee instruktor Hilda Sebedeus ja tema väike poeg Karl. Nende kodurahu valvab seinal sõbraliku naeratuse ja uhkete vuntsidega mehe portree, kelle kohta Karlil emalt nii mõndagi pärida oleks. Poissi huvitab, miks ei ole ta kunagi oma isa näinud ning mispärast ema alati jutu teisele teemale viib, kui Karl temast rääkida tahab. Õhtul teki alla pugedes võtab poiss julguse kokku ja küsib emalt isa kohta. Peagi selgub aga, et emal on sellel teemal vaikimiseks palju tõsisemad põhjused, kui Karl ette oskab kujutada.

## Teisi osalisi
* Operaator Elen Lotman
* Kunstnik Reet Nurmsalu
* Produtsent Anu Aun
* Tootjad Parunid ja Vonid ning Luxfilm
* Osades Liina Tennosaar, Rasmus Reinberg, Anti Reinthal, Mart Toome
Südamest skaut

**"Südamest skaut"** on 2012. aastal valminud Eesti dokumentaalfilm.

## Sisu
Film viib vaataja skautlikele radadele, näidates ehedalt ja lähedalt skautide tegemisi läbi aastaringi. Kaamera on käinud noortega kaasas nii kodumaistel skaudiüritustel kui ka suures maailmalaagris Rootsis. Oma skaudiaega meenutab teiste seas president Toomas Hendrik Ilves. Film on valminud Eesti skautluse 100. aastapäevaks.

## Tegijad
Režissöör: Anu Aun

Operaatorid: Erik Põllumaa, Margus Sikk, CJ Kask, Mart Ratassepp, Mihkel Soe. Ermo Säks

Helioperaatorid: Priit Pääsuke, Jevgeni Berezovski, Ants Andreas

Helilooja: Maris Aljaste

Monteerija: Margo Siimon

Eesti Skautide Ühingu meeskond

Filmi projektijuht: Nele Hendrikson

Idee autor ja konsultant: Kristjan Pomm

Projekti finantsjuht: Jüri Ehandi

Tootja: Luxfilm

Produtsent: Anu Aun

Rahastajad: Eesti Skautide Ühing, Haridus- ja Teadusministeerium, WOSM Partnership for Development and Growth Fund, Hasartmängumaksu Nõukogu
Keelatud vili (film)

**"Keelatud vili"** on 2011. aastal valminud Eesti dokumentaalfilm.

## Sisu
Jaagule tundub, et ta on sündinud vales kohas. Ta oleks ülepea tahtnud olla veinimõisnik kusagil Lõuna-Itaalia viinapuuistanduste keskel. Selle asemel aga, et Itaaliasse kolida, on Jaak otsustanud põhjamaa kliimat trotsides rajada viinamarjaistanduse otse oma talu kõrvale Valgamaa mäenõlvadele, ja nii uskumatu kui see ka ei tundu – sealt ka esimese veinisaagi saanud. Jaagust sugugi mitte kaugel elab Liia, muhe Setomaalt pärit memm, kelle kirg viinamarjade vastu on utsitanud teda oma aeda koguma üle kahesaja viinamarjasordi. Taimi ja kasvuhooneid tuleb iga aastaga juurde. Mida aga loodus sellisest asjast arvab? Kas hellitab või nuhtleb?

## Tegijad
Režissöör: Anu Aun

Produtsent: Priit Pääsuke

Operaatorid: Mihkel Soe, Erik Põllumaa, Margus Sikk

Helirežissöör: Priit Pääsuke

Monteerija: Priit Pääsuke

Tootja: Luxfilm

Rahastajad: Eesti Filmi Instituut, Eesti Kultuurkapital, Eesti Rahvusringhääling

Kestus 26 minutit
Savikodu

**"Savikodu"** on 2007. aastal valminud Eesti dokumentaalfilm. Selle tootis Luxfilm ja režissöör oli Anu Aun.

## Sisu
Knut ja Riina on tõelised ökoinimesed. Nad sõidavad tööle jalgrattaga, ostelevad taaskasutuskesuses ja sordivad oma prügi viide nõusse. Isegi oma maakodu plaanivad nad ehitada loodussõbralikult savist ja põhust. Nii mõnedki lähedased on selle ettevõtmise suhtes skeptilised. Knutil tuleb tõestada põlisest ehitusmehest isale, et savimaja, mida ta oma vanemate maalapile püsti panna kavatseb, pole mitte ümberpuhutav „kolme põrsakese maja", vaid see peab vastu ka tuulele, vihmale ja rottidele.
Lutsepa lugu

**"Lutsepa lugu"** on 2006. aastal valminud Eesti dokumentaalfilm.

## Sisu
Ain Lutsepp on Eesti rahva mällu sööbinud eelkõige mängufilmi "Kevade" Tõnissonina. 2006. aastaks oli see suurepärane näitleja aga jõudnud juba 26 aastat teatripublikut rõõmustada, lisaks veel aukartustäratav arv filmirolle. Sellele vaatamata on Ain tagasihoidlik mees ega armasta intervjuusid anda. Seekord ta siiski räägib. Räägib oma lugu ning seda lugu täiendavad kursusekaaslane, kolleeg ja sõber Roman Baskin, filmipartner Margus Lepa, abikaasa Elo Lutsepp, noor kolleeg Tiit Sukk jt.

Dokumentaal Ain Lutsepast on üks viiest portreefilmist, mille Kultuurkapital teatriaasta puhul rahastamiseks välja valis.

## Tegijad
Režissöör ja produtsent Anu Aun, operaator Ergo Kuld, produtsent Anu Aun. Filmi tootis Luxfilm.
Boreaalsolaarium

"**Boreaalsolaarium**" on 2005. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Priit Pääsuke. Filmi tootis Luxfilm.

## Viited

## Välislingid
*
*http://luxfilm.ee/est/looming/dokumentaalfilmid/boreaalsolaarium/
Looduslaps

**"Looduslaps"** on 2014. aastal valminud Eesti dokumentaalfilm.

## Sisu
Kõik eluks vajaliku saab Mari otse loodusest. Tütarlaps toitub sellest, mida mets pakub: hommikuti kastepiiskadest, suvel marjadest, talvel puhtast allikaveest. Kui ilm vähegi lubab, magab Mari lageda taeva all. Oma päevi sisustab ta taimi korjates ja neist ravivaid tinktuure valmistades. Mari suhtleb meelsamini taimede, loomade ja metsavaimude kui inimestega. Kes oskaks arvata, et vaid neli aastat tagasi oli see tütarlaps Playboy kaanemodell…

## Tegijad
Režissöör: Anu Aun

Operaatorid: Mihkel Soe

Helirežissöör: Jevgeni Berezovski

Helilooja: Liisa Hirsch

Monteerija: Priit Pääsuke

Tootja: Luxfilm

Produtsent: Anu Aun

Rahastajad: Eesti Filmi Instituut, Eesti Kultuurkapital, Eesti Rahvusringhääling
Mis iganes, Aleksander!

"**Mis iganes, Aleksander!**" on 2007. aastal esilinastunud Eesti noortefilm, mille režissöör on Maiju Ingman.

## Tegijad
* Režissöör Maiju Ingman
* Produtsendid Maiju Ingman, Anu Aun, Priit Pääsuke
* Operaatorid Mait Mäekivi, Ants-Martin Vahur, Janek Karakats
* Kunstnikud Marge Martin, Leen Võrno
* Osades Jaak Prints, Arvo Kukumägi, Ao Peep, Arvo Raimo, Kaie Mihkelson, Bert Raudsep, Ott Sepp, Mirtel Pohla, Riina Maidre, Ragnar Neljandi, Rudolf Allabert, Rednar Annus jt.
* Tootja Luxfilm

## Välislingid
* "Mis iganes, Aleksander!" Eesti Filmi Andmebaasis
Kõnnu metskond

**Kõnnu metskond** oli 1921. aastast senise Eidapere metskonna uus nimetus. 

## Metsaülemad
*Alfred Grünberger 1921–1924
*Reinhold Lipp 1924–1928
*Emil von Vorkampff-Laue, revidentmetsaülem 1928–1939
*Endel Soots, revidentmetsaülem 1939–1944 

## Viited
Käru metskond

**Käru metskond** moodustati 1920. aastal. Metskonna koosseisu võeti Käru, Lelle, Valtu ja Võidula (*Karolinenhof*) mõisate metsamaad.

Metskonna kantselei asus Käru mõisas.

## Metsaülemad
*Paul Hermaste 1920–1927
*Emil von Vorkampff-Laue 1927–1931
*Oskar Soolepp 1931–1934
*Martin Kama 1934–1944 

## Viited
Kadrinarahud

**Kadrinarahud** on Lääne maakonnas Noarootsi vallas Saunja lahes asuvate väikeste saarte (rahude) rühm. Rahud on kaitse alla võetud.

Rahude koordinaadid on .

## Viited
Kõpu metskond

**Kõpu metskond** moodustati 1920. aastal (kuni 1924. aastani nimetus **Suure-Kõpu metskond**). Metskonna koosseisu võeti Suure-Kõpu ja Puiatu mõisa ning Vastemõisa riigimetskonna metsamaad.

## Metsaülemad
*Karl Kull 1920–1926
*Georg Janno 1926–1939
*Ott Igalaan 1039–1944

## Viited
Laiksaare metskond

**Laiksaare metskond** moodustati 1918. aastal endise Laiksaare riigimetskonna maadele. 

Metskonna kantselei asus Laiksaares. 

## Metsaülemad
*August Raekson 1919–1931
*Voldemar Vallner, revidentmetsaülem 1931–1944 

## Viited
Sünkroonmuundamine

**Sünkroonmuundamine** on signaali või energia muundamise meetod, mille puhul protsessid toimuvad sünkroonselt juht- või tugisignaaliga. Matemaatiliselt on selle vasteks korrutamine tugisuurusega. Korruti kasutamise korral on selleks tugisignaal ise.

Energia muundamisel tähendab sünkroonsus tihti sünkroonsus elektrivõrgu vahelduvpingega. Näites toitealadites võidakse kasutada dioodalaldi asemel ökonoomsemat sünkroonsete lülititega sünkroonalaldit.

Mõõtetehnikas võidakse sünkroonalaldit kasutada sellele lähedasel põhjusel elektronlülititele omase lineaarsuse tõttu, mis võimaldab alaldada ka madala pingega signaale (näiteks millivoldiseid).

Mõõtetehnikas on sünkroonmuundamise kasutamisel ka teisi põhjuseid. Üks nendest on see, et sünkroondetekteerimisel ei toimu madala nivooga signaalide mõõtedetekteerimise puhul signaaliga kaasneva müra detekteerimist (kuigi toimub müra spektri teisendamine sagedusvallas). Teine põhjus on vektromõõtmise realiseerimise võimalus.
Kukka rahu

**Kukka rahu** (varem ka **1. Kukka rahu**) on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kukka lahes asuv 5,4 hektari suurune saar (rahu). Rahu rannajoone pikkus on 1,8 kilomeetrit. Kukka rahust 200 meetri kaugusel asub Pikkrahu (varasema nimega ka 2. Kukka rahu).

Rahu on liivase pinnamoega ja kuulub Väinamere hoiualasse.

Rahu koordinaadid on .

## Välislingid
*
Pikkrahu (Hiiu maakond)

**Pikkrahu** (varem ka *2. Kukka rahu*) on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Suuresadama küla alal Kukka lahes asuv 7,4 hektari suurune saar (rahu).

Pikkrahu asub 500 meetrit Sadamalaiust loodes, selle kõrval asub Kukka rahu. Rahu on liivase pinnamoega.

Rahu koordinaadid on .

Rahu kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Kärstna metskond

**Kärstna metskond** moodustati 1922. aastal. Metskonna koosseisu võeti Tarvastu metskonna vahtkonnad (Viira, Hundiusse, Soe, Kabeli, Rudina, Ojapära, Riidaja, Selgu, Järveküla, Tisleri). Metskond likvideeriti 1931. aastal (liideti Karksi ja Tarvastu metskonnaga).

Metskonna kantselei asus Kärstna-Marikatsil. 

## Metsaülemad
*Paul Hermaste 1920–1927
*Voldemar Maaser 1928–1931 

## Viited
Imutlao suardu

**Imutlao suardu** (ka Imutlaaru) on Pärnu maakonnas Kihnu vallas Liivi lahes asuv väike saar (laid). Selle laiu kõrval asub Imutlaid. Mõlemad laiud kuuluvad Sangelaidude hulka.
Kõrgelaid (Muraja laht)

**Kõrgelaid** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kakuna küla alal Muraja lahe kirdeosas asuv 1 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 536 m.

Laid asub 500 m Pillalaiust põhja pool. Laid on pikliku kujuga.

Laid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiualasse ja on looduskaitse all.

Laiu koordinaadid on .

## Välislingid
*
Mõõtetehnoloogia

**Mõõtetehnoloogia** on mõõtetehniliste võtete ja mõõtevahendite kogum teatud mõõtmiste teostamiseks.

Samas tähenduses kasutatakse ka termineid "mõõtemeetodid" ja "mõõtmiste metoodika" ja "mõõtetehnika".

Kitsamas tähenduses võib mõõtetehnoloogia tähendada teatud mõõtmistehnilise või signaalitöötluse meetodi kasutamist. Näiteks elektroonsetes mõõtevahendites võidakse kasutada signaali sünkroonmuundamist (*lock-in technology*), elektritakistuse mõõtmiseks võidakse kasutada mõõtesilda jms.
Harklaid

**Harklaid** (varem ka **1. Harklaid**) on Saare maakonnas Liivi lahes asuv väike saar (laid). Laiu pindala on 2 hektarit ja rannajoone pikkus 1,22 kilomeetrit.

Laiust edelas asub Väike Harklaid (varasema nimega ka 2. Harklaid).

Laid on lääne-ida suunas pikliku kujuga, madal ja kivine.

Laid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiualasse ja on looduskaitse all.

Laiu koordinaadid on .

## Välislingid
*
Väike Harklaid

**Väike Harklaid** (varem ka *2. Harklaid*) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Saaremetsa küla alal Liivi lahes asuv 1 hektari suurune saar (laid). Selle laiu kõrval asub Harklaid (varasema nimega ka 1. Harklaid). Saare rannajoone pikkus on 514 meetrit.

Laiu koordinaadid on . Saar asub 500 meetrit  Pulgalaiust läänes Saareküla kohal asuvas lahesopis. Saar on V-kujuline ja kivise pinnamoega.

Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Siil 2018

**Siil 2018** oli Eesti kaitseväe taasiseseisvumise aja suurim õppus. See toimus 2.–14. maini 2018 ning hõlmas kogu Eestit ja kulmineerus Kagu-Eestis ja Põhja-Lätis. "Siil" toimus iga-aastase "Kevadtormi" asemel ja seal kavandati osalema kokku üle 13 000 reservväelase, kaitseliitlase, ajateenija, tegevväelase ja liitlasvägede sõduri.

Lisaks kaitseväele, kaitseliidule ja politseile olid kaasatud ka tsiviilstruktuurid, teiste seas kohalikud omavalitsused. Elanikkonnale käskluste andmiseks harjutati valjuhäälditega mööda linna sõitmist Tallinnas, Tapal, Rakveres, Kundas, Jõhvis, Sillamäel, Narvas, Paides, Türil, Tartus, Võrus, Valgas, Tõrvas, Viljandis, Sauel, Pärnus, Kuressaares, Haapsalus, Kärdlas, Paldiskis ja Keilas. Politsei- ja Piirivalveamet (PPA) läks 4. mail üle kriisiaegsele juhtimisstruktuurile. PPA harjutas koos Kaitseliiduga piiride valvamist ja objektide kaitset. Õppus andis ülevaate, kuidas saab Kaitseliit PPAle toeks olla.

3. mail otsustas Vabariigi Valitsus kutsuda 223 reservväelast suurõppuse Siil raames toimuvale lisaõppekogunemisele Okas 2018. Lisaõppekogunemine toimus 3.-6. maini.

Stsenaariumi järgi ründas Eestit riik nimega Murinus.

Õppusest võttis osa 19 riiki, lisaks sellele NATO staabi- ja juhtimisstruktuur.

## Vaata ka
* Kevadtorm

## Viited

## Välislingid
* Õppus Siil 2018 Kaitsevägi
* Siil leht Facebookis
* Siil 2018 rubriik Postimehes
Väike Pudurahu

**Väike Pudurahu** (ka Lõuna-Pudurahu) on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Liia saare lähedal asuv väike saar (rahu). Väikese Pudurahust põhja pool asub Pudurahu.

Rahu koordinaadid on .
Loomalaid

**Loomalaid** on Saare maakonnas Kunnati lahes asuv 0,5 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 300 meetrit.

Saar on kivise pinnamoega, kuulub Kahtla-Kübassaare hoiualasse ja on looduskaitse all.

Saare koordinaadid on .

## Välislingid
*
Kõrgelaid (Kiudu lõpp)

**Kõrgelaid** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Välta küla alal Kiudu lõpes asuv 230 m² suurune saar (laid).

Laiu rannajoone pikkus on 65 meetrit ja see on Eesti üks väiksemaid ametliku nimetusega saari.

Laid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiualasse ja on looduskaitse all.

Laiu koordinaadid on .

## Välislingid
*
Tunise lennujaam

**Tunise lennujaam** (IATA: **TUN**, ICAO: **DTTA**) on rahvusvaheline lennujaam Tuneesia pealinnas Tunises. Lennujaam on Tunisairi, Tunisair Expressi ja Novelair Tunisia kodulennujaam. Lennujaama läbis 2014. aastal üle viie miljoni reisija.
Urved

**Urved** (ka Urve saared) on Saare maakonnas Kuusnõmme lahe lõunaosas asuvad kaks saart: **[[Suur-Urv]]** ja **[[Väike-Urv]]**.

Saared asuvad Vilsandi rahvuspargi Lauri sihtkaitsevööndis. Halduslikult asuvad Kuusnõmme küla alal.

Suur-Urv asub 0,6 km Võrkrahust lõunas. Kaarjas, lõunarand kumer, madal, rannaniit, roostik. Pindala 0,5 ha.

Väike-Urv asub 0,5 km Kuusnõmme poolsaare läänerannikust. Piklik loode-kagu sihis, madal, rannaniit, roostik. Pindala 0,65 ha.

## Välislingid
*
*
Vancouveri rahvusvaheline lennujaam

**Vancouveri rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **YVR**, ICAO: **CYVR**) on rahvusvaheline lennujaam Vancouveris British Colombia provintsis Kanadas. Lennujaam on riigi teine (reisijate arvult).

See asub umbes 12 kilomeetrit Vancouveri kesklinnast.

2017. aastal läbi lennujaama rohkem kui 24 miljonit reisijat.

Lennujaam on Air Canada, WestJeti ja Pacific Coastal Airlinesi sõlmlennujaam.

Lennujaam on hääletatud Skytraxi poolt 8 aastat järjest Põhja-Ameerika parimaks lennujaamaks.
Euroopa leiutaja auhind

**Euroopa leiutaja auhind** on Euroopa Liidus igal aastal välja antav auhind.

Eestist on sellele auhinnale teadustöö kategoorias kandideerinud grupp Tallinna Tehnikaülikooli teadlasi Mart Mini juhtimisel elektrilise komplekstakistuse mõõtetehnoloogia väljatöötamise eest. 2011. aastal kandideeris sellele Tallinna Tehnikaülikooli elektroonikainstituudi professor Mart Min koos kaastöötajatega, kuid auhind jäi saamata.

## Viited
Noonakord

**Noonakord** on akord, mis koosneb viiest helist ja kus järjestikuste helide vaheline intervall on terts. Noonakordi kõige alumise ja ülemise heli vaheline intervall on noon.

## Viited
Magnetlintreverberaator

**Magnetlintreverberaator** ehk kajamagnetofon on selline mitme helipeaga magnetofon, mis on kohandatud kaja või reverberatsiooni imiteerimiseks. 

Magnetofoni asemel võidakse kasutada ka magnettrumli või magnetkettaga seadet.
Uderns

**Uderns** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 549 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 6,72 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1753 inimest.

Uderns asub Fügeni ja Riedi vahel Zillertali südames.

## Viited

## Välislingid

* www.gemeinde.uderns.at
Lõvi (perekonnanimi)

**Lõvi** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Lõvi (Löwi, Löwwi ja Löwwy) on pandud Järva-, Lääne-, Pärnu-, Viljandi- ja Tartumaal.

Nimede eestistamisel määrati Lõvi ueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Holstein, Kokorin, Mänd, Tammann ja Tanvald.

*Jaan Lõvi, eesti koolmeister (1853–1939)
*Oskar Lõvi, eesti agronoom, ärimees ja kirjanik (1892–1977)
Lõviste

**Lõviste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Lõviste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Lauer (Pala vallas 1937. aastal).
Orashein (perekonnanimi)

**Orashein** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Orashein uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Oberst (1940. aastal Tartus).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. 

## Viited