open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Miljondikosa

**Miljondikosa** ehk **miljondik** (tähis **ppm**, ingliskeelsest fraasist *parts per million*) on suhtelise suuruse mittesüsteemne dimensioonita mõõtühik, mis väljendab arvulist suhet üks miljondik tervikust:

: 1\, \text{ppm} = \frac{1}{1{\,}000\,000} = 0{,}000\,001  = 10^{-6}.

1 ppm = 10-6 = 0.0001% = 0.001‰ = 0.01‱

Selle ühikuga esitatakse suhtelist suurust miljondikosade arvuna (nii nagu protsentidega esitatakse sajandikosade arvu). 

Enamasti väljendatakse miljondikosades kontsentratsiooni vedeliku- või gaasisegudes. Näiteks õhus võib olla süsihappegaasi 380 ppm, see on 0,038%.

Kasutusel on veelgi väiksemat osa esitavaid suhtühikuid:
* miljardikosa, tähis ppb (*parts per billion*), 1 ppb = 10−9 
* triljondikosa, tähis ppt (*parts per trillion*), 1 ppt = 10−12 

## Vaata ka
* protsent
* promill
Ventspilsi rajoon

**Ventspilsi rajoon** oli 1. juulini 2009 Läti 1. järgu haldusüksus.

Ventspilsi rajooni keskus oli Ventspilsi linn. Rajoonis asus veel Piltene linn.
Bodrum

**Bodrum** (nimetatud Petroniumi järgi; endine **Halikarnassos** (türgi keeles *Halikarnas*, vanakreeka keeles ῾Αλικαρνασσός)) on sadamalinn Türgi edelaosas Muğla provintsis Bodrumi poolsaare lõunaküljel Kreeka saare Kosi vastas.

## Ajalugu
Linna asutasid arvatavasti doorlased 7. sajandil eKr. Kuulus Kaaria riigi koosseisu.

## Vaatamisväärsused
* Selles linnas asus Halikarnassose mausoleum. Praegu varemetes.

* Bodrumi kindlus, ehitatud 15. sajandil ristirüütlite poolt.

## Kirjandus
* *Bodream*, Jean-Pierre Thiollet, Anagramme Ed., 2010.ISBN 978 2 35035 279 4

## Välislingid

*Information about Bodrum 
*Bodrum photos with explanations
*Map of Turkey - Bodrum area road map
Orto

***[[AS Orto]]** on 1932. aastal Tallinnas asutatud tarbe- ja kodukeemiaettevõte

***[[Eesti Kirjastus Orto]]** oli 1944–1951 Rootsis ja 1951–1973 Kanadas tegutsenud väliseesti kirjastus

* Orto on haldusüksus Korsikal
Zorkuli järv

**Zorkul** (tadžiki keeles 'suur järv', vene *Зоркуль* ehk *Виктория*) on järv Tadžikistanis ja Afganistanis Pamiiri mägedes. 

Järve pindala on 38,9 km² ja see asub 4130 m kõrgusel. Järv on pikliku kujuga ja ulatub ligi 20 km ida–lääne suunas.

Zorkuli järvest lähtub Pomiri jõgi. Järve toidavad mitmed väikesed mägiojad.

Piki järve kulgeb Tadžikistani ja Afganistani piir. 

Järv asub samanimelises rahvuspargis.

## Viited
Argenteuil

**Argenteuil** on linn Prantsusmaal Val-d'Oise'i departemangus, Pariisi eeslinn. Asub Seine'i paremkaldal 12,3 km kaugusel Pariisi kesklinnast.

Argenteuil'd on esmamainitud 665. aastal. Linn sai tuntuks spargli ja viinamarjade kasvatuse poolest.
Pärast raudtee rajamist 1851. aastal sai linn pariislaste pühapäevaväljasõitude kohaks. Seal on valminud mitmed impressionistide teosed.

## Viited

## Välislingid

* Argenteuil' koduleht
Nikopol

**Nikopol** (ukraina *Нікополь*) on linn Ukrainas Dnipropetrovski oblastis. Asub Dnepri jõe (Kahhovka veehoidla) ääres.

Nikopoli kohal asus Dnepri jõe ületuskoht ja kasakate tugipunkt **Nikitin**, mis 1782. aastal sai linnaõigused ja praeguse nime.

Linna lähedal on suured mangaanimaagivarud. Nikopol on metallurgiatööstuse keskus.

## Viited

## Välislingid

*Nikopoli koduleht
*Linnavolikogu koduleht
Generaator

**Generaator** (ladina k *generator* tekitaja) on tehnikas seade energia, aine või informatsiooni tootmiseks. Generaatorite tähtsamad liigid on
*elektrigeneraator ‒ seade mehaanilisest energiast elektrienergia tootmiseks;
*gaasigeneraator ‒ seade tahke- või vedelkütusest põlevgaasi saamiseks;
*elektrongeneraator ‒ elektroonikalülitus etteantud parameetritega elektrivõngete tekitamiseks:
**siinuspingegeneraator ehk ostsillaator,
**mittesiinuspingegeneraator ehk relaksatsioongeneraator.

## Vaata ka
*Tuulegeneraator
*Signaaligeneraator
*Tahhogeneraator
*Riistvaraline juhuarvu generaator
Montaillou

**Montaillou** on küla ja vald Lõuna-Prantsusmaal Ariège'i departemangus Foix' ringkonnas Haute-Ariège'i kantonis. 2008. aastal elas seal 25 inimest.

Aastatel 2001–2008 oli külavanemaks Jean Clergue.

Montaillou on tuntud peamiselt Emmanuel Le Roy Ladurie raamatust "Montaillou, prantsuse küla 1294–1324". Sellest ilmneb, et 14. sajandi alguses elas seal üle 200 inimese ning see oli viimane olulisem katarluse levikupaik Prantsusmaal. Enamik külaelanikest olid kas põllumehed või lambakasvatajad. Juba toona oli külas juhtival kohal Clergue'ide perekond.

## Viited

## Välislingid
Jaan Hanni

**Jaan Hanni** (12. oktoober 1927 Võisiku vald, Viljandimaa – 21. veebruar 2017) oli eesti baptisti vaimulik. 

Ta oli 1949–1953 Tartu Salemi koguduse diakon, 1953–1962 Valga Baptistikoguduse ja 1962–1984 Kohtla-Järve Saaroni Baptistikoguduse vanem.

Ta on avaldanud vaimulikku kirjandust ja brosüüri oma pojast "Kuradi poja Johannes Andrease sünd ja surm" (2008).

## Isiklikku
Ta oli 1946–1991 abielus Elfriede Kanguri ja 1991–2015 Virve Aabiga. Jaan Hannil sündis esimesest abielust kuus last. Tuntumad neist on kunstnik Aarne Hanni ja sarimõrvar Johannes-Andreas Hanni.

## Viited

## Välislingid
*Jaan Hanni portree, autor Aarne Hanni
Isoleeritud paisuga bipolaartransistor

**Isoleeritud paisuga bipolaartransistor** (inglise keeles *insulated-gate bipolar transistor*, **IGBT**) on jõuelektroonika pooljuhtseadis, mida kasutatakse suurevoolulistes ja suhtelistelt kõrge pingega ahelates kiiretoimeliste lülititena.

## Omadused
IGBT kombineerib kõrge voolutaluvuse ja madala pingelangu, mis on iseloomulikud bipolaartransistorile, ning energiasäästliku (pingega) tüürimise, mis on omane väljatransistorile. IGBT-transistore toodetakse tänapäeval vooludele kuni 800 A ja pingetele kuni 1,8 kV. Spetsiaalseid kõrgepingelised HV-IGBT-d taluvad pinge hetkeväärtusi kuni 6,5 kV. Lühise suhtes on IGBT vähem tundlik kui bipolaartransistor. See on väga kiire jõuelektroonika seadis, sest viivitused avamisel ja sulgemisel on väikesed. Tema maksimaalne lülitamissagedus on 50&nbsp;kHz.

IGBT-transistoridele on omane väike energiakadu nii suletud kui ka avatud olekus ja samuti väike tüürvõimsus. Lülitamissagedused ulatuvad mitmekümne kilohertsini; energiakaod suurenevad (kasutegur väheneb) koos lülitamissagedusega.

## Tüürahelad
IGBT-de tüür- ehk juhtahelaid annavad jõutransistori kiireks lülitamiseks selle paisule vajaliku elektrilaengu ja kontrollivad jõutransistori lülitusprotsessi. Tüürahelaid valmistatakse üksikute jõutransistoride, vastastaktlülituste või sildlülituste jaoks. Vastastakt- ja sildlülituste jaoks on mõnedesse tüürahelasse integreeritud lülitamisviivitust ("dead-time") tekitavad loogikalülitused. Tüürahelal võivad olla ka funktsioonid lühikeste häireimpulsside eemaldamiseks juhtsignaalidest.

Tüürahelatesse on sisse ehitatud järgmised kaitsefunktsioonid:
* kollektori ja emitteri vahelise pinge jälgimine lülitusprotsessi ajal,
* tüürahela omatoite jälgimine.

## Jõumoodulid
Toodetakse valmis jõumooduleid, milles on IGBT transistor ja tüürahel koos. Suuremate voolude korral kasutatakse IGBT-de rööplülitusi. Sel juhul jälgib spetsiaalne tüürahel rööplülituses jõutransistorite voolusid. Liiga suure voolude erinevuse korral rakenduvad kaitsefunktsioonid. Jõumoodulitesse võivad olla sisse ehitatud ka ahelad pinge, voolu ja temperatuuri mõõtmiseks. Jõumoodulid ühendatakse juhtimissüsteemiga kas elektrijuhtmete või kiudoptiliste liideste abil. Kõrgematel pingetel kasutatakse valdavalt kiudoptilist ühendust.

## Kasutamine

IGBT-de põhilised rakendused on elektroenergeetikas autonoomsed ja resonantsvaheldid (inverterid) ja alalispingemuundurid. Neid kasutatakse elektertranspordivahendites, näiteks elektriautodes ja hübriidautodes vahelduvvoolumootori jaoks loodud juhtimislülitustes, samuti trammide, trollibusside ja vedurite veomuundurites. IGBT leiab ökonoomse ja kiire lülitina kasutamist ka niisugustes elektritoitelülitustes, nagu impulsstoiteallikad, puhvertoiteallikad, keevitusvooluallikad jm.

## Vaata ka
* Transistor
* GA400TD60U

## Viited

## Välislingid
*  Transistor, mis vallutas energiamaailma
Siiriuse kask

**Siiriuse kask** on Võru maakonnas Antsla vallas kasvav Eesti jämedaim arukask. Puu kasvab Otepää–Siiriuse tee kõrval Ala-Kõrtsi talu maal. 

Aastal 1999 mõõdeti kase ümbermõõduks 390 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt), puu kõrgus on 26 m. 

5. jaanuaril 2018 eemaldas Keskkonnaministeerium kase kaitstavate objektide hulgast. 

## Viited

## Välislingid
*
Toomas Varek

**Toomas Varek** (sündinud 6. juunil 1948 Rakveres) on Eesti poliitik.

## Haridus

Toomas Varek on lõpetanud Kunda Keskkooli 1967 ja Eesti Põllumajanduse Akadeemia mehaanikainseneri erialal 1972.

## Töökäik ja tegevus ühingutes
Varek on töötanud Haljala kolhoosis osakonnajuhatajana 1972–1975, Kullaaru sovhoosi direktorina 1975–1982, Viru kolhoosi esimehena 1982–1992 ning ASi Viru Õlu tegevdirektorina 1992–1996.

Ta on olnud OÜ Wimberg juhatuse liige (aastast 1996), AS Rakvere Haigla nõukogu esimees (1997–2023), SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla nõukogu liige, GS1 Estonia MTÜ juhatuse liige (aastast 2011), ECR Estonia MTÜ juhatuse liige (2006–2015) ning EELK Rakvere Kolmainu koguduse nõukogu liige (2004–2020).

## Poliitiline tegevus

Toomas Varek oli Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige 1985–1990 ning NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi liige 1989–1991.

Ta oli Haljala Vallavolikogu liige 1993–1996 ja Rakvere linnapea 1996–1999, Rakvere Linnavolikogu liige 1999–2005, IX, X ja XI Riigikogu liige.

Ta oli siseminister Siim Kallase valitsuses 2003 ning Riigikogu aseesimees 2005–2006 ja Riigikogu esimees 2006–2007.

Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel ja sai 679 häält, millega ei osutunud valituks.

Varek oli 1997–2012 Eesti Keskerakonna liige. 2012. aasta augustist kuni 2013. aastani oli ta uuesti Rakvere linnapea. Varek astus 2013. aasta juunis Reformierakonda.

2015. aasta Riigikogu valimistel sai Lääne-Virumaal valimisringkonnas nr 6 kandideerinud Varek 907 häält, millega ei osutunud valituks.

## Tunnustus
*2002 – Rakvere Kroonimärk
*2007 – Bulgaaria parlamendi aumedal
*2008 – Riigivapi II klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema tütar on Rakvere linnapea Triin Varek, kes kuulub erakonda Isamaa.

## Viited

## Välislingid
* Toomas Vareki koduleht
Sorgu saare kaitseala

**Sorgu (saare) kaitseala** oli Sorgu saart hõlmav kaitseala pindalaga 3 ha. Saar kuulub halduslikult Pärnu maakonda. 

Kaitseala loodi 1991. aastal sealse linnustiku kaitseks. Inimestel oli 1. aprillist kuni 15. juulini saarel liikumine keelatud.

2014. aastal moodustati Sorgu saare kaitseala ja Pärnu lahe hoiuala baasil Sorgu looduskaitseala.
Zeusi kuju Olümpias

**Zeusi kuju Olümpias** oli üks seitsmest maailmaimest. Kuju valmistati umbes 432–430 eKr Vana-Kreekas Olümpias. Selle autor oli kuulus kujur Pheidias. Kuju asus Zeusi templis.

## Kirjeldus
Kuju oli 12–13 meetrit kõrge ja kujutas oma aujärel istuvat Zeusi, see oli nii suur, et täitis kogu tema jaoks ehitatud templi. Strabon kirjutas: "Kui Zeus tõuseks püsti, tõstaks ta templi katuse pealt". Kuju oli valmistatud kullast, elevandiluust ja eebenipuust ning oli kaunistatud vääriskividega. Kuju troon oli valmistatud seedripuust.

Kuju on kirjeldanud ka Pausanias.

Umbes 360 pKr viidi kuju Konstantinoopolisse, kus see hävis 475. aastal tulekahjus.
Madis Tammert

**Madis Tammert** (8. mai 1940 – 10. märts 2008) oli eesti bioloog, ihtüoloog. 

Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli 1968. aastal bioloogina, ja töötas põhilise osa elust Võrtsjärve Limnoloogiajaamas. 

Madis Tammert oli kalade geneetika alaste uurimistööde alustajaid Eestis.
Dissemineeritud intravaskulaarne koagulatsioon

**Dissemineeritud intravaskulaarne koagulatsioon** (lühend **DIK**) ehk **fibriinikaotussündroom** ehk **kulutuskoagulopaatia** on vere hüübimissüsteemi aktiveerumise häire, mille tagajärjel kulutatakse ära vere hüübimistegurid.

## Välislingid
http://www.inimene.ee/pages.php3/06?haigus=564
Lithuanian Airlines

**Lithuanian Airlines** oli Leedu rahvuslik lennufirma, mis asutati 20. septembril 1991. 2005. aastal ettevõte erastati. Ettevõte kasutas kaubamärki **flyLAL**. Lithuanian Airlines opereeris riigisisestel ja rahvusvahelistel liinidel.

16. jaanuaril 2009 tühistati flyLALi tegevusluba. Liinilennud lõpetati otsusele järgnenud päevast.

23. jaanuaril 2009 esitas firma Vilniuse ringkonnakohtule taotluse pankroti väljakuulutamiseks.

## Lennukid

*3 Boeing 737-300
*5 Boeing 737-500
*4 SAAB 2000

## Välislingid

* Lennufirma koduleht
* Lennukompanii flyLAL tegevusluba tühistati Postimees, 16. jaanuar 2009
* Kalev Kask. flyLAL: tšarterlennud toimivad probleemideta Ärileht, 23. jaanuar 2009
Warhammer 40,000: Dawn of War: Soulstorm

**"Warhammer 40,000: Dawn of War: Soulstorm"** on Relic Entertainmenti videomänguseeria "Warhammer 40,000: Dawn of War" kolmas laiendus.

Nagu tema eelkäijad, põhineb ka "Soulstorm" Games Workshopi populaarsel lauamängul "Warhammer 40,000".

Laienduse 1,12 GB demo anti välja 13. jaanuaril 2008.

"Soulstorm" on mängu käigult sarnane viimase "Dawn of Wari" mänguga "Dark Crusade". Suurim muudatus on kaks uut rassi: *Dark Eldar* ja *Sisters of Battle*. *Dark Eldar* on *Eldari* rassi vastand ning see on ainus rass, mis saab langenud üksuste hingi koguda ja neid hiljem kasutada. *Sisters of Battle* koosneb naissõdalastest ja see on ainus rass, mille ressursside hulgas on "usk".

## Viited

## Välislingid
* Ametlik ''Dawn of War''-i koduleht
Nils Dacke

**Nils Dacke** (surnud juulis 1543) oli Rootsi talupoeg, kuningas Gustav I vastase ülestõusu (Dacke-vaenuse) juhtfiguur.

Dacke oli pärit tolleaegselt Taani ja Rootsi piirialalt Smålandist. Ta paistis juba 1530. aastatel silma kuningavastase meelsusega, mille oli põhjustanud riigi katoliiklusevastane poliitika, üha kasvavad maksunõudmised ning piirikaubanduse keelamine. 1536. aastal mõisteti ta süüdi foogti tapmises ning pidi trahviks maksma kümme härga.

1542. aastal algas Smålandis suur ülestõus, mis oli suurelt osalt Dacke poolt juhitud. Olukorra ohtlikkust alahinnanud Gustav I saatis Dacke vastu saksa palgasõdurite väesalga, kuid need ei saavutanud edu. Peagi oli Dacke kontrolli all kogu maakond ning sama aasta novembris sõlmisid tema ja kuningas vaherahu. Nii sai Dackest ajutiselt kogu Smålandi valitseja. Ta taastas katoliku liturgia, piirikaubanduse ning püüdis kuningaga ka kompromissile jõuda, et neid muudatusi kinnistada. Gustav andiski petlikke lubadusi, valmistudes samal ajal juba uueks ja palju jõuliseks sõjaliseks pealetungiks. 1542. aasta lõpus ja 1543. aasta alguses pakkusid Dackele abi mitmed Põhja-Saksa vürstid, eriti Mecklenburgi hertsog Albrecht VII, kes lootis Rootsi kuningaks saada. Vana unioonikuninga Christian II sugulased lootsid samas Smålandi ka Kalmari uniooni taastamiseks ära kasutada. Dacke lükkas aga kõik need pakkumised tagasi. 

1543. aasta alguses alustasid Gustav I väed uut pealetungi Smålandile. Sedakorda said talupojad lüüa ning Dacke põgenes. Taani-Rootsi piiril saadi talle aga jälile ning ta lasti maha. Gustav käskis hävitada kogu tema perekonna, teistele mässajatele andis aga üldiselt armu. Pärast seda muutus Gustavi sisepoliitika tunduvalt mõõdukamaks ning ettevaatlikumaks.
Meriküla pank

**Meriküla pank** on pank Ida-Viru maakonnas Vaivara vallas Meriküla külas ning asub Utria klindisaare idatipus peale Hanelu klindilõhet ning kagu ja lõunaküljes.

Meriküla panga alguses pöördub Põhja-Eesti pank ja kogu Balti klint merest eemale ja klindimoodustised suunduvad sisemaale. Lõunasuunast piirab Meriküla panka Laagna klindiorg.

Meriküla pangal puuduvad paljandid, kogu klindiserv on kaetud rusukalde, pinnase ja taimkatega ning moodustab avamusala.

## Vaata ka
*Eesti pankade loend
*Pimestiku pank
*Utria pank
*Utria juga
*Utria kivikülv
*Utria kõrgekallas
*Udria maastikukaitseala
*Utria oja
*Utria savikallas
*Vaivara klindilõik
*Pimestiku pangasaarestik
*Sinimägede pangasaarestik
*Laagna pangasaarestik

## Kirjandus
*Kalle Suuroja. *Põhja-Eesti pangad*, Tallinn 2004.
Loodusmälestis

**Loodusmälestis** ehk **loodusmonument** ehk **üksikobjekt** (varasemas eesti keeles ka *loodusmälestusmärk*) on elus või eluta looduse objekt, mis omab looduslikku tähtsust, kultuuriloolist või esteetilist väärtust, ja on inimtegevuse tagajärjel sattunud ohtu.

Loodusmälestised on eluta objektidest näiteks rändrahnud ja paljandid, elus objektidest aga näiteks kotkad (merikotkas, väike konnakotkas jt) ja taim järv-lahnarohi.

## Vaata ka
*Eesti loodusmälestiste loend
*maailma loodusmälestiste loend
*kaitstav looduse üksikobjekt
Sorbiinhape

**Sorbiinhape** ehk **2,4-heksadieenhape** (keemiline valem C6H8O2) on orgaaniline hape, mida kasutatakse konservandina. Looduses leidub seda kõige rohkem pihlakamarjades.

Pärmi- ja hallitusseente arenemist takistav toime on ka sorbiinhappe sooladel sorbaatidel.

Sorbiinhappe toidulisaaine kood on E200.
Loomade Vabatahtlikud

**Loomade Vabatahtlikud** on seltsing, mis koosneb inimestest, kes oma vabast ajast vabatahtlikult aitavad tänavaloomi. Tegutsetakse üle Eesti. Seltsingu asutasid 2007. aasta alguses inimesed, kes tänavaloomi varem omal käel aitasid. Eesmärk on ühendada vabatahtlikke üle Eesti. Pidevalt otsitakse enda sekka uusi liikmeid, seega seltsingu liikmete arv pidevalt täieneb.

Lisaks tänavaloomadele aidatakse ka Valga varjupaiga ja Virumaa kodutute loomade varjupaiga loomi. Põhiliselt tegeldakse kasside ja koertega. Koostööd tehakse Eesti Loomakaitse Seltsiga.

Vabatahtlikel on erinevad ülesanded. Näiteks osa neist pakub kassidele hoiukodu, teised on koordinaatorid, kolmandad püüdjad, neljandad transpordiabilised, viiendad sponsorite leidjad, reklaamijad, projekti kirjutajad jne.

## Välislingid
*Loomade Vabatahtlikud
Book of Shadows

**"Book of Shadows"** on hevikitarrist Zakk Wylde'i esimene sooloalbum, mis valmis 1996. aastal.

Erinevalt tema tööst Ozzy Osbourne'i ja Black Label Societyga on see plaat introspektiivsem ja enamasti akustilises stiilis, mis mõnevõrra sarnaneb tema eelmise projekti "Pride & Gloryga".

### 1. plaat
#"Between Heaven And Hell" – 3:26
#"Sold My Soul" – 4:52
#"Road Back Home" – 5:48
#"Way Beyond Empty" – 5:25
#"Throwin' It All Away" – 5:47
#"What You're Look'n For" – 5:31
#"Dead As Yesterday" – 2:51
#"Too Numb To Cry" – 2:23
#"The Things You Do" – 4:11
#"1.000.000 Miles Away" – 6:29
#"Thank You Child" – 4:41

### 2. plaat (boonuslood)
#"Evil Ways" – 4.13
#"The Color Green" – 3:05
#"Peddlers of Death" – 5:51 (akustiline versioon Black Label Society loost albumilt "Sonic Brew")

## Muusikud
* Zakk Wylde – vokaal, elektrikitarr, akustiline kitarr, basskitarr (10. loos), klaver, klahvpillid, suupill ja bandžo
* Joe Vitale – trummid, klahvpillid, klaver (11. loos)
* James Lomenzo – basskitarr
Järvakandi JK Tribling

**Järvakandi JK Tribling** on Järvakandi jalgpalliklubi, mis asutati 1994. aastal.

## Statistika ja loendid
### Eesti jalgpalli karikavõistlused
Randy Rhoads

**Randall William "Randy" Rhoads** (6. detsember 1956 – 19. märts 1982) oli Ameerikast pärit *[[heavy metal]]*'i kitarrist, kes sai kuulsaks koos Ozzy Osbourne'iga mängides. Hoolimata oma lühikesest karjäärist on ta paljudele praegustele hevikitarristidele suureks eeskujuks. Pühendunud klassikalise kitarri õppijana segas ta omavahel *heavy metal*'it ja klassikalist muusikat, luues nii oma unikaalse stiili. Ajakiri Guitar World on asetanud Randy soolo "Crazy Trainis" kõigi aegade parimate kitarrisoolode seas 9. kohale.

Randy Rhoads hukkus väikelennukiga juhtunud õnnetuses.

## Varustus

#### Kitarrid

*Gibson Les Paul Custom
* Karl Sandoval Polka Dot Flying V
* Original Jackson Randy Rhoads

#### Võimendid

* Valge Marshalli mudel 1959, *full stack*

#### Muu

* Kohandatud pedaalilaud

## Mõju teistele muusikutele
Hoolimata oma noorusest ja vähesest muusikalisest loomingust on Randy Rhoads eeskujuks olnud paljudele praegu tuntud kitarristidele, nagu näiteks Abbath, Alex Skolnick, Alexi Laiho, Buckethead, Carlos Cavazo, Chris Impellitteri, Criss Oliva, Dan Spitz, Dimebag Darrell, Dweezil Zappa, George Lynch, Jake E. Lee, John Petrucci, Marty Friedman, Michael Angelo Batio, Paul Gilbert, Zakk Wylde, Tony MacAlpine, Warren DeMartini, Vinnie Moore, Vinnie Vincent.

## Diskograafia
### Quiet Riot
* "Quiet Riot" (1978)
* "Quiet Riot II" (1978)
* "The Randy Rhoads Years" (lugude paremik perioodist 1977–1981) (1993)

### Ozzy Osbourne
#### Singlid
* "Crazy Train" (1980)
* "Mr. Crowley" (1980)
* "Over the Mountain" (1981)
* "Flying High Again" (1981)
* "Tonight" (1981)

#### Albumid
* "Blizzard of Ozz" (1980)
* "Diary of a Madman" (1981)
* "Tribute" (1987)
* "The Ozzman Cometh" (1997)
* "The Essential Ozzy Osbourne" (2003)
* "Prince of Darkness" (kogumik) (2005)
Ole Lund Kirkegaard

**Ole Lund Kirkegaard** (29. juuli 1940 Aarhus – 24. märts 2001 Stenderup) oli taani laste- ja noorsookirjanik. 

Kirkegaard kirjutas põhiliselt täiskasvanute ja laste omavahelisest suhtlusest ja suhetest, olles oma käsitlustes terav ja otsekohene ning avades teemasid musta huumori kaudu. Tema raamatute peategelane oli tavaliselt antikangelane. 

1975. aastal sai Kirkegaard Taani kultuuriministeeriumi lasteraamatute auhinna (Kulturministeriets Børnebogspris) raamatu "Albert" eest.

Ühel külmal talveööl teel koju kukkus Kirkegaard lumme ega suutnud enam tõusta. Ta oli tarvitanud alkoholi ning külmus kohapeal surnuks.

Eesti lugejatele on tõenäoliselt tuntumad tema lasteraamatud "On üks ninasarvik Otto", "Frode ja kõik teised rüblikud" ning "Kummi-Tarzan ja teised". Need raamatud on (olnud) mõnes koolis kohustusliku või soovitusliku kirjanduse nimekirjas. Jutustust "On üks ninasarvik Otto" on Eesti teatrites ka lavastatud.

## Raamatud
### Eesti keelde tõlgitud raamatud
* "Väike Virgilius" (taani keeles "Lille Virgil"), 1967 (eesti keeles 1998)
* "Albert", 1968 (eesti keeles 1998)
* "On üks ninasarvik Otto" (taani keeles "Otto er et næsehorn"), 1972 (eesti keeles 1982)
* "Kummi-Tarzan ja teised" (taani keeles "Gummi-Tarzan"), 1975 (eesti keeles 1990)
* "Frode ja kõik teised rüblikud: hullupöörane kriminull lastele ja teistele mõistlikele inimestele" (raamat ja helisalvestis)
* "Kummi-Tarzan: lapsepõlvlastele alla põlve ja üle selle" (helisalvestis)

### Kirkegaardi teised raamatud
* "Lille Virgil og Orla Frøsnapper", 1969
* "Hodja fra Pjort", 1970
* "Kikkebakke Boligby" (*Tv-julekalender manuskript*), 1977
* "En flodhest i huset", 1978
* "Per og bette Mads", 1981
* "Mig og bedstefar – og så Nisse Pok", 1982
* "Tippe Tophat og andre fortællinger", 1982
* "Anton og Arnold flytter til byen", 1988
* "Anton og Arnold i det vilde vesten", 1988
* "Frække Friderik", mai 2008

## Viited

## Kirjandus
* Jens Andersen, "Ole Lund Kirkegaard – En livshistorie", Gyldendal, 2010. ISBN 978-87-02-09526-5.
* Torben Sønsthagen Weinreich, "Ole Lund Kirkegaard – Et forfatterskab", Gyldendal, 2010. ISBN 978-87-02-07392-8.
Gago Coutinho

**Carlos Viegas Gago Coutinho** (17. veebruar 1869 Lissabon – 18. veebruar 1959 Lissabon) oli Portugali mereväe ohvitser, admiral, lennunduspioneer, kartograaf ja ajaloolane. Ta sai rahvusvaheliselt tuntuks 1922. aastal kui koos Sacadura Cabraliga sooritas esimese õnnestunud lennu üle Atlandi ookeani lõunaosa marsruudil Lissabon–Rio de Janeiro.

Lisaks lennundussaavutustele oli Gago Coutinho tunnustatud navigatsiooniteadlane. Ta täiustas meresõidu- ja õhunavigatsiooni instrumente, kohandades sekstandi kasutamist lennunduses ning arendades välja nn kunstliku horisondiga sekstandi, mis võimaldas täpseid astronoomilisi mõõtmisi ka siis, kui loomulik horisont ei olnud nähtav. Need uuendused parandasid märkimisväärselt pikamaalendude ohutust ja täpsust.

Oma karjääri jooksul tegeles ta ka hüdrograafia ja kartograafiaga, osaledes mitmetes teadus- ja uurimisekspeditsioonides Portugali koloniaalvaldustes. Tema panus navigatsiooni ja lennunduse arengusse tegi temast ühe 20. sajandi alguse silmapaistvama Portugali teadlase ja sõjaväelase.
Vassil Ridala

**Vassil Ridala** (aastani 1930 **Vassili Grünthal**; 9. märts 1906 Muhu-Suure vald, Saaremaa – 19. veebruar 1985 Tartu) oli eesti loomaarst, veterinaariadoktor (1933, teema "Uurimusi brucella abortus'e patogeensest toimest lehma udarasse ja mõningatesse teistesse elunditesse"), professor (1936).

## Elulugu
Vassil Ridala lõpetas 1925. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi ja 1930. aastal *[[cum laude]]* Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna. Alates 1951. aastast töötas Eesti Põllumajanduse Akadeemias.

Ta huviorbiidis oli loomade, lindude ja kalade mittenakkavate, nakkus- ja parasitaarhaiguste põhjused, teke ja tõrje.

Ridala oli aastatel 1939–1941 Tartu Ülikooli Isikkonna Kehalise Kasvatuse Ühingu ja 1953–1954 EPA spordiklubi esimees.

Koos EPA üliõpilastega rajasid V. Ridala ja tema abikaasa Elfriede Ridala Tartusse Narva maantee äärde sõjas hävinud veterinaariakliiniku kohale pargi.

## Tunnustus
*1967 Nõukogude Eesti preemia
*1969 Eesti NSV teeneline teadlane

## Isiklikku
Vassil Ridala abikaasa oli alates 1930. aastast Elfriide Ridala.

## Viited

## Kirjandus
*Prof. dr. V. Ridala poeg Valvo – esimene Hollandi printsessi hõbepeekri saaja. Uus Eesti, 4. veebruar 1938, nr 34, lk 3.
*M. Mäessa. Tartu omapäraseim muuseum. Uus Eesti, 16. oktoober 1938, nr 284, lk 5.
* ''Teadus Eesti põllumajanduse arenguloos. II osa (1918–1940)'' Tartu 2003. Lk 181
William Henry Hudson

**William Henry Hudson** (4. august 1841 – 18. august 1922) oli inglise kirjanik ja ornitoloog.

Tema tuntuim teos on romaan "Rohelised kojad".
Sillamäe narkorehabilitatsioonikeskus

**Sillamäe narkorehabilitatsioonikeskus** asub Sillamäel Tervise tänav 8.

Narkorehabilitatsioonikeskus alustas tööd 8. septembril 2005.

Narkorehabilitatsioonikeskuse peamine eesmärk on aidata uimastisõltuvusega täiskasvanutel vabaneda sõltuvusprobleemidest ja toetada nende tööle minekut. Ravikuuri pikkus on 1–2 aastat. 

2008. aasta seisuga metadoonasendusravi  narkorehabilitatsioonikeskuses ei kasutata.

Keskuses osutatakse ravi statsionaari tingimustes.

Ravi võib jagada kahte ossa:
*Võõrutusseisundi ravi
*Sotsiaalse lõimumise kujundamine

## Võõrutusseisundi ravi
Kuna enamik patsiente saabub ravile regulaarse narkootikumi tarvitamise perioodil, siis narkootikumi ärajätmisel areneb neil võõrutusseisund. Selleks, et leevendada tekkivaid võõrutusnähte, rakendatakse:
*Unehäirete regulatsiooni
*Valuvaigistust

## Sotsiaalne lõimumine
Patsiendi sotsialiseerumise tagamiseks toimub töö peamiselt kahes suunas:
*Töösättumuse säilitamine või arendamine.
*Uue elustiili kujundamine.
Henry De Vere Stacpoole

**Henry De Vere Stacpoole** (9. aprill 1863 Kingstown (nüüd Dún Laoghaire) – 12. aprill 1951) oli iiri kirjanik.

Tema tuntuim teos on 1908. aastal ilmunud romantiline jutustus "The Blue Lagoon" ("Sinine laguun", eesti keeles ilmunud 2001. aastal kirjastuses Eesti Raamat), millest on tehtud mitu filmi. Sellele järgnesid veel kaks romaani, nii et moodustus triloogia.

Ta kirjutas ka pseudonüümi Tyler De Saix all.

Kirjanikuks hakkas ta pärast seda, kui oli laevaarstina reisinud Vaikse ookeani lõunaosas, kust saadud inspiratsiooni ja ideid kasutas oma loomingus.

Ta elas Essexis, kuni kolis 1920. aastatel Wighti saarele, kus elas surmani.
Duarte

**Duarte** (31. oktoober 1391 Viseu – 13. september 1438 Tomar) oli Portugali ja Algarve kuningas 14. augustist 1433 kuni surmani.
Olga Sõtnik

**Olga Sõtnik** (sündinud 2. detsembril 1980 Tallinnas) on Eesti riigiametnik ja endine poliitik, Riigikogu XI ja XII koosseisu liige. Ta on ÜRO pagulasameti Eesti esinduse juht.

## Haridus

Olga Sõtnik on lõpetanud Tallinna Tõnismäe Reaalkooli 1998 ning Tallinna Tehnikaülikooli haldusjuhtimise erialal 2002. 2022. aastal sai Tallinna Tehnikaülikoolis tehnikateaduse magistri kraadi erialal Digimuutused ettevõttes.

## Töökäik ja tegevus ühingutes
Sõtnik on töötanud Tallinna Tõnismäe Reaalkoolis infojuhina 1999–2002, Tallinna Linnavalitsuses referendina 2003–2004, OÜ National Motor Baltic müügijuhina 2004–2005 ning OÜ Jot Eesti järelmüügi osakonna assistent 2005. 2016-2024 töötas Sõtnik Kultuuriministeeriumis kultuurilise mitmekesisuse osakonna nõuniku ja hiljem osakonna juhatajana. Märtsist 2024 töötab Sõtnik ÜRO pagulasameti Eesti esinduse juhina (Government Liaison Officer).

## Poliitiline tegevus

Olga Sõtnik oli Eesti Keskerakonna liige juunist 2000 kuni detsembrini 2014.

Ta oli rahvastikuminister Eldar Efendijevi nõunik 2002–2003, Tallinna abilinnapea nõunik 2002-2003 ja Tallinna abilinnapea aastatel 2005–2007. Ta on olnud ka Tallinna Jäätmekeskuse ASi nõukogu liige.

Alates 2007. aastast oli Olga Sõtnik XI Riigikogu liige ja Riigikogu majanduskomisjoni liige.

Riigikogu majanduskomisjoni liikmena tegi ta 2010. aastal avalduse Eesti riigile aktsiisimakse mittetasuvate seaduserikkujate kohta avalduse: "Eestis ületab kütuseaktsiis mitmekordselt Euroopa Liidu poolt sätestatud miinimumi. Toll töötab aina paremini, rahvas aga muutub aina nutikamaks. Ning ausalt öeldes, neid on raske hukka mõista".

Alates 2011. aastast kuulus Sõtnik XII Riigikogu koosseisu.

2014. aasta märtsis teatas Sõtnik, et kandideerib Euroopa Parlamenti üksikkandidaadina. Veidi varem kutsus ta Keskerakonda Ukraina sündmuste tõttu lõpetama koostööd Ühtse Venemaaga.
Ta sai Euroopa Parlamendi valimistel 328 häält ja ei osutunud valituks.

2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas.  Ta sai 358 häält ning valituks ei osutunud.

## Viited

## Välislingid
* Olga Sõtniku koduleht
Aafrika rand

**Aafrika rand** (varem *Aafrika kallas*) on umbes 200 m pikkune ida poole suunatud rannariba Haapsalu kirdeservas vanalinnast idas Promenaadi idapoolse tipu ääres, Promenaadi tänava ja Rudolf Tobiase pargi kõrval Tagalahe kaldal.

Nime päritolu pole teada. Legendi järgi on see tulnud sellest, et rannal viibivad ravimudaga kokku määritud patsiendid nägid välja nagu mustanahalised. On ka väidetud, et rand on nime saanud värviliste puuskulptuuride järgi; skulptuurid olid aga nimest hilisemad. 

Kunagi olid Aafrika rannas tenniseväljakud. 

1920. aastate lõpus rajati sinna liivarand. Merepõhja süvendati, nii et kalda äärde kujunes suplusbassein. Merre rajati hüppetorn ja liurada. 1930. aastatel oli see Haapsalu põhiline supelrand, kuhu viidi igal aastal uut liiva. Rannas olid riietumiskabiinid ning tegutses rannatoolide ja päikesevarjude laenutus. Rannas oli laste turnimispostide ja kiikedega mänguväljak. Peale selle olid seal Roman Haavamägi loodud värviline puust Krokodill, Marabu, Kärbseseen päkapikkudega ja Miki Hiir ning mängumajake. Suvitushooajal (1. juunist augusti lõpuni) mängis iga päev kell 12 päeval suveorkester. Toimusid tantsuõhtud ja iludusvõistlused.

Nõukogude ajal suunati Aafrika ranna lähedale kanalisatsiooniveed, mistõttu rand suplemiseks enam ei kõlvanud. Rannarajatistest on säilinud ainult rannapaviljon. 

2000. aastal hakati Aafrika randa korrastama. Praegu on seal laste mänguväljak ja linnuvaatlustorn rändlindude jälgimiseks (lõunapoolses osas; valmis 2002). Randa on toodud liiva. Rannakompleks on kavas osaliselt taastada (taastatakse ka suplusbassein ja hüppetorn). 

Koha saksakeelne nimi on olnud *Afrikanische Küste* ja venekeelne nimi *Африканскій берегъ*.

## Viited
Utria pank

**Utria pank** (ka **Udria pank**) on Põhja-Eesti panga osa (klindisaar) Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Udria külas. Utria pank algab pärast Pimestiku panga moodustanud klindisaari ja kulgeb piki mere äärt Utria klindisaare põhjaküljes, mis pärast Hanelu klindilõhet jätkub Meriküla pangana.

Utria klindisaar ja pank on kirdepoolsem osa Vaivara Sinimägedega sarnase tektooniliselt rikutud keerulise ehitusega klindivööndist. Klindiserv on kaetud rusukalde, pinnase ja taimkattega ning moodustab suuremal osal oma umbes 3 km pikkusel alal Pimestiku pangast Meriküla pangani avamusala.

Panga idapoolses osas on kaks paljandit Utria savikallas (24 meetrit üle merepinna) ja Utria kõrgekallas (38 meetrit üle merepinna, mõningatel andmetel 42 meetrit) mille vahelt lõhestab klindisaart Utria oja ürgorg.

Selle panga paljandid on viimaseks kohaks Põhja-Eesti pangal enne klindi pöördumist sisemaale, kus meri pangaastangut murrutama ja kujundama ulatub.

Utria kõrgekallast kattev paeplaat on tihedalt lõhenenud (10 lõhet meetri kohta). Paeplaadi all on kurrutatud liivakivimi ja sinisavikihid. Utria savikalda peal puudub paeplaat. Panga ülemised kihid on moodustunud kurrutatud liivakivist, alumised aga sinisavist.

Utria pank on Udria kihistiku stratotüüp.  Ülemise osa moodustab Valgejõe kihistiku savikate vahekihtidega lubjakivi, selle all on Udria kihistiku kirju dolomiidistunud lubjakivi. Udria kihistiku all on 20 cm Sillaoru kihistu suure rauasisaldusega ooide sisaldavat lubjakivi, paelasundi alumise osa moodustab aga Toila kihistu. Panga alumise osa moodustab liivakivi. 

## Vaata ka

*Eesti pankade loend
*Meriküla pank
*Pimestiku pank
*Udria
*Utria dessant
*Utria juga
*Utria kivikülv
*Udria maastikukaitseala
*Utria oja
*Utria savikallas
*Vaivara klindilõik
*Sinimäed
*Laagna pangasaarestik

## Viited

## Kirjandus
*Kalle Suuroja. *Põhja-Eesti pangad*, Tallinn 2004.
Pereheitmine

**Pereheitmine** ehk **sülemlemine** on mesilaste paljunemisviis, mille käigus osa mesilasperest lahkub tarust. Osa noori mesilasi koos vana viljastatud emaga moodustavad sülemi, mis hakkab endale uut elupaika otsima. 

Kui mesinikul õnnestub sülem kinni püüda ja tühja tarusse paigutada, saab ta endale ühe uue pere juurde. Kui aga sülem minema lendab, püüab see leida sobiva õõnsuse, kuhu kiiresti kärgi ehitama hakata ja mett koguda, et ema saaks munema hakata.

## Vaata ka
*Mesindus
*Mesilane
Tiit Kuusmik

**Tiit Kuusmik** (sündinud 3. märtsil 1950 Kiviõlis) on Eesti poliitik.

## Haridus

Tiit Kuusmik on lõpetanud Kiviõli 1. Keskkooli 1968 ning Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehalise kasvatuse õpetaja erialal 1972, lisaks ENSV Riikliku Filharmoonia estraadistuudio kursuse laulmise erialal 1971.

## Töökäik

Kuusmik on töötanud Kiviõli 1. Keskkoolis õpetajana täiskoormusega 1972–1976 ja 1989–1993, osalise koormusega 1980-1986 ning Püssi Puitlaastplaatide Kombinaadis peadirektori asetäitjana ja parteiorganisaatorina 1986–1989, lisaks restoranis "Kevad" muusikuna 1973-1978.

## Poliitiline tegevus
Tiit Kuusmik on olnud Kohtla-Järve komsomolikomitee sekretär 1976–1979, Kohtla-Järve parteikomitee instruktor 1979–1980 ning Kiviõli Linna RSN Täitevkomitee aseesimees ja esimees 1980–1986.

Ta oli Kiviõli linnapea 1993–2005, X Riigikogu liige 2005–2007 ja XI  Riigikogu liige 2007–2011. 

Aastail 2001–2011 oli ta Eesti Keskerakonna liige. Alates 2014. aastast on ta Reformierakonna liige.

12. jaanuaril 2012 valiti ta Toila vallavanemaks.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 184 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
* Ida-Virumaa teenetemärk, 2005
* Politsei teenetemärk, 2005
Katleri tänav

**Katleri tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Katleri asumis.
 
Katleri tänav algab Martsa tänavalt, kulgeb algul itta ja siis kirdesse ning lõpeb Tondiraba tänaval. Teiste tänavatega ta ei ristu. Ta kulgeb paralleelselt põhja pool asuva Narva maantee ja lõuna pool asuva Paasiku tänavaga. Tänav on 440 m pikk. Suurim majanumber on 25.

Katleri tänav sai nime 9. detsembril 1988. Tänav on saanud nime Katleri suvemõisa järgi.

## Viited
Luigelillelised

**Luigelillelised** (*Butomaceae*) on ainuperekonna ja -liigiline üheiduleheliste õistaimede sugukond.
Sugukonna ainus liik on luigelill (*Butomus umbellatus*).
Vesipipralised

**Vesipipralised** (*Elatinaceae*) on õistaimede sugukond malpiigialaadsete seltsist.

Sugukonda kuulub kaks perekonda kokku 35-50 liigiga. 

Perekonda vesipipar (*Elatine*) kuuluvad peamiselt veetaimed. Perekonna esindajaid kasvab kõikjal maailmas troopikast parasvöötmeni. Kõige suurem liikide hulk kasvab siiski parasvöötmes. 

Perekonda *[[Bergia]]* kuuluvad poolpõõsad ja põõsad. Perekonna esindajad kasvavad Euraasia ja Aafrika parasvöötmes ja troopikas. Kaks liiki kasvavad Ameerika troopilises vööndis ning ühe levila ulatub Ameerika parasvöötmest troopilise vööndini. Kõige enam on perekonna esindajaid Vana-Maailma troopilises vööndis. 

Vesipipralistel on lehed kas vastakuti või männases ning väikeseid õisi katab 2...5 kroonlehte.
Luigelill (perekond)

**Luigelill** (*Butomus*) on taimesugukonna luigelillelised ainus perekond.

Selles perekonnas on üks liik – luigelill (*Butomus umbellatus*).
Säntpoolia

**Säntpoolia** (ka *saintpaulia*; ladinakeelne teaduslik nimetus *Saintpaulia*) on püsikutest rohttaimede perekond gesneerialiste sugukonnast.

Säntpooliad kasvavad pärismaistena Tansaanias ja Keenia kaguosas. Mitut liiki säntpooliad kasvavad Nguru mägedes.

## Süstemaatika

Säntpoolia on lähedases suguluses keerdviljakuga. Säntpoolia tuntumad sugulased on hiilulill, leitselill, punahuul, sipelgalill, templilill, vasklehik ja õnnekann.

### Liigid
* *[[Saintpaulia brevipilosa]]* B.L. Burtt (Tansaania)
* *[[Saintpaulia goetzeana]]* Engler (Tansaania)
* *[[Saintpaulia inconspicua]]* B.L.Burtt (Tansaania)
* *Saintpaulia ionantha* H.Wendl. (Tansaania) – kannikeseõieline säntpoolia
* *[[Saintpaulia nitida]]* B.L.Burtt (Tansaania)
* *[[Saintpaulia pusilla]]* Engler (Tansaania)
* *[[Saintpaulia rupicola]]* B.L.Burtt (Keenia)
* *[[Saintpaulia shumensis]]* B.L.Burtt (Tansaania)
* *[[Saintpaulia teitensis]]* B.L.Burtt (Keenia)
* *[[Saintpaulia ulugurensis]]* Haston (Tansaania)
* *[[Saintpaulia watkinsii]]* Haston (Tansaania).

### Sordid

Käesoleval ajal tuntakse rohkem kui 2000 säntpooliasorti.

## Sümbolina

Säntpooliaid kingitakse (potilillena) emadele ja mitmel pool maailmas peetakse neid emaduse sümboliks.

## Teaduslik nimi

Saksa botaanik H. Wendland nimetas selle taimeperekonna säntpooliaks Tansaania Usambara maakonna kuberneri W. Freiherr von Saint-Paul Illaire’i (1860–1910) auks, kes 1890. aastal esimesed säntpooliad Hannoveri lähedale Herrenhausenisse saatis.

## Rahvapärased nimetused

Säntpooliatel on teatud sarnasus kannikestega, mistõttu toataimena kasvatatavat kannikeseõielist säntpooliat (*Saintpaulia ionantha*) nimetatakse ka aafrika kannikeseks või varjukannikeseks.

Rahvapäraselt tuntakse säntpooliat ka usamba kannikesena ja parma kannikesena.

## Viited

## Välislingid
* C. JILL HARRISON, MICHAEL MÖLLER ja QUENTIN C. B. CRONK, Evolution and Development of Floral Diversity in Streptocarpus and Saintpaulia, Annals of Botany 84: 49–60, 1999, veebiversioon (vaadatud 20.12.2014)(*inglise keeles*)
*Sissekanne Encyclopædia Britannicas
*Sissekanne GRIN-is
*Sissekanne ITIS-es 
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s'is
*Saintpaulia
*Family: Gesneriaceae, Genus: Saintpaulia
* Dr. Jeff Smith, Saintpaulia:Taxonomy, Ecology and Distribution
* Dimitar Dimitrov, David Nogués-Bravo, ja Nikolaj Scharff, Giovanni G. Vendramin, toimetaja, Why Do Tropical Mountains Support Exceptionally High Biodiversity? The Eastern Arc Mountains and the Drivers of Saintpaulia Diversity, PLoS One. 2012; 7(11): e48908., 19. november 2012., doi: 10.1371/journal.pone.0048908, PMCID: PMC3501504, veebiversioon (vaadatud 20.12.2014)(*inglise keeles*)
Tartu Ülikooli zooloogiamuuseum

**Tartu Ülikooli zooloogiamuuseum** oli muuseum Tartus Vanemuise tänaval.

Muuseumi fondides oli ühtekokku umbes 195 000 säilikut, väljapandute arv ulatus umbes 5000-ni.

Zooloogiamuuseum oli üks Tartu Ülikooli loodusmuuseume.

Zooloogiamuuseumi juures töötas õppe-eesmärkidel zooloogiamuuseumi ring.

## Ajalugu

Zooloogiamuuseumi ajalugu algab 1822. aastast, mil looduslookabineti (*Naturalienkabinett*) baasil moodustati zooloogiakabinet. Zooloogiakabineti asutaja ja ühtlasi esimene juhataja oli mitmekülgne loodusteadlane Johann Friedrich Eschscholtz.

31. jaanuaril 1829 toimunud tulekahjus hävis enamik kabineti varast, kaasa arvatud enamik kogusid. Kabineti töö hoogustus uuesti Eduard Grube eestvedamisel, kelle ajal asutati muu hulgas ka kabineti raamatukogu. Zooloogiakabineti organiseeris zooloogiamuuseumiks Max Braun.

Esimese maailmasõja keerises viidi muuseumieksponaadid Voroneži linna, kus nad aga sõja käigus tugevasti kannatada said. 1920. aastal toimetati muuseumikogud oma praegusse asukohta Vanemuise tänaval.

Enne teist maailmasõda oli muuseumi käes ligi 100 000 säilikut, mille tuumosa moodustasid selgrootud ja linnunahad. Teise maailmasõja ajal said muuseumi kogud jälle kannatada, eriti selgrootute kogu.

Muuseumi kiirele taastamisele ja avamisele 1946. aastal andis suure panuse Eerik Kumari. Pärast seda kuulus muuseum 1948–1964 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudi ja 1964. aastast T(R)Ü alla.

Muuseumi juhatajana on töötanud Jaan Naaber, Raimond Veenpere, Nikolai Laanetu jt.

Muuseumi peavarahoidja oli alates 1993. aastast Jaan Luig.

2005. aastast kuulus zooloogiamuuseum Tartu Ülikooli loodusmuuseumi koosseisu. 2018. aastal kaotati zooloogiamuuseum loodusmuuseumi struktuurist.

## Viited
Udo-Nestor Ivask

**Udo Ivask** (20. detsember 1878 Loodi mõis, Viljandimaa – 15. mai 1922 Tartu) oli eesti bibliofiil, raamatuloolane ja eksliibrisekunstnik.

Pärast gümnaasiumi lõpetamist sõitis Ivask Moskvasse, kus asus õppima akadeemik K. A. Karovini maaliateljees. Tal oli plaan õppida kunsti, kuid kunstikooli teda vanuse tõttu enam ei võetud. Ivaski valis kunsti asemel bibliograafia, teda paelusid eksliibrised. Lisaks on ta kujundanud tiitellehti, päisliiste, raamatukaasi, vinjette jms. Aastatel 1905–1918 trükiti Ivaski loomingut. 

Ta oli kaastegev Venemaa Raamatupalati loomisel, toimetas ajakirja ning oli haruldaste trükiste osakonna juhataja Rumjantsevi muuseumis ning Riikliku Kirjastuse bibliograafiakomisjoni liige. 1920. aastal opteerus Udo Ivask Eestisse.

Udo Ivaskilt on teada 31 eksliibrist.

Udo Ivaski tütar oli bibliograaf Helene Kulpa (ka Helene Ivask-Kulpa, 1910-2005), kes oli abielus filosoof Rudolf Kulpaga. Suure osa Udo Ivaski isikuarhiivist andis Helene Kulpa Tartu Ülikooli raamatukokku (fond 33), kuid olulise osa materjalidest, mis kajastasid Udo Ivaski elu ja tegevust Moskvas, sai ka Venemaa Riiklik Raamatukogu.

## Viited

## Välislingid
* Hanno Lepik, "Udo Ivask on eesti eksliibrise vanaisa", Sakala, 2. mai 2008
* "Ivask, Udo. Isikuarhiiv" Tartu Ülikooli raamatukogus (2 nimistut)
Hendersonville Memory Gardens

**Hendersonville Memory Gardens** on Hendersonville'is Tennessees asuv surnuaed. See oli varem tuntud kui Woodlawn Memorial Park East. Surnuaed asub aadressil 353 East Main Street.

Sinna on maetud Johnny Cash, June Carter Cash ja teisigi tuntud kantrilauljaid.
Carl Prima

**Carl Prima** (ka **Karl**; 14. september (vkj)/ 26. september 1892 Uderna vald, Rõngu kihelkond, Tartumaa – 6. juuli 1941 Põltsamaa, Viljandimaa) oli eesti arst.

Ta sündis põllupidaja peres. Üldhariduse sai ta Tartu Reaalkoolis. Arstiteadust õppis Prima Tartu Ülikoolis aastail 1913–1918 ja lõpetas selle *cum laude*. Ta oli korporatsioon Sakala liige.

Carl Prima võttis osa Vabadussõjast ning töötas 1919. aastal Viljandis ja pärast sõda Eesti sõjaväes mitmel ametikohal. 1922. aasta veebruaris kaitses Carl Prima doktoriväitekirja, seejärel töötas ülikooli haavakliinikus.

1924. aastast kuni elu lõpuni oli Carl Prima seotud Põltsamaa haiglaga. 1925. aastal täiendas ta oma teadmisi Berliinis. Doktor Prima tegi linnaarstina keerukaid operatsioone: mao resektsioonid, põie- ja neeruoperatsioonid, plastilised operatsioonid jne. Tema kirjutisi ilmus Eesti Arstis ja mujal. Artiklid käsitlesid nii kirurgilisi kui ka koolitervishoiu küsimusi.

Ta arreteeriti 6. juulil 1941, kui ta oli teel haiglast koju. Carl Prima elas kunagise Uue-Põltsamaa mõisa kõrtsipidaja Stambergi majas jõe ääres. Talle esitati süüdistus haavatud metsavendade abistamises ning ta hukati täitevkomitee ruumides. Algul maeti ta linna karjamaale ühishauda. 27. juulil 1941 maeti ta ümber Põltsamaa uuele kalmistule, sama aasta 12. oktoobril kodukihelkonna Rõngu kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Eesti ohvitserid 1918–1940
*Surm ja matus Põltsamaal ning ümbermatus Rõngusse
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Rõngu kalmistul
John Carter Cash

**John Carter Cash** (sündinud 3. märtsil 1970) on Ameerika Ühendriikide kantrimuusik, -laulja ja muusikaprodutsent.

John Carter Cash on Johnny Cashi ja June Carter Cashi ainuke ühine laps.
Vesihernelised

**Vesihernelised** (*Lentibulariaceae*) on kaheiduleheliste klassi iminõgeselaadsete seltsi kuuluv putuktoiduliste õistaimede sugukond, kuhu kuulub 3 perekonda.

## Perekonnad
**[[Genlisea]]* (21 liiki)
**Pinguicula* – võipätakas (80 liiki)
**Utricularia* – vesihernes (227 liiki)

Eestis on esindatud võipätaka ja vesiherne perekonnad.
Joseph Avenol

**Joseph Louis Anne Avenol** (9. juuni 1879 – 2. september 1952) oli Prantsuse diplomaat, Rahvasteliidu peasekretär aastail 1933–1940.

1937. aastal külastas ta Eestit.

## Kirjandus
* Avenol – Rahvasteliidu peasekretär. Uus Eesti, 26. aprill 1936, nr. 112, lk. 4.
Kaitstav looduse üksikobjekt

**Kaitstav looduse üksikobjekt** on teadusliku, esteetilise või ajaloolis-kultuurilise väärtusega elus või eluta loodusobjekt, nagu puu, allikas, rändrahn, juga, kärestik, pank, astang, paljand, koobas, karst või nende rühm, mis on seaduse alusel võetud kaitse alla.

Kohaliku omavalitsuse tasandil võib kaitstavaks loodusobjektiks olla maastik, väärtuslik põllumaa, väärtuslik looduskooslus, maastiku üksikelement, park, haljasala või haljastuse üksikelement, juhul kui see pole juba kaitse alla võetud kaitstava looduse üksikobjektina ega paikne mingil kaitsealal.

Eestis oli 1. jaanuari 2018 seisuga EELIS registreeritud 1089 kaitstavat looduse üksikobjekti kogupindalaga 1164,5 ha.

## Vaata ka
*Loodusmälestis
*Kaitstavad loodusobjektid
*Kaitstavad looduse üksikobjektid Hiiumaal

## Viited

## Välislingid
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Rein Ratas

**Rein Ratas** (9. mai 1938 Häädemeeste – 18. aprill 2022) oli Eesti bioloog ja poliitik.

## Haridus
Rein Ratas lõpetas 1957. aastal Pärnu Töölisnoorte Keskkooli ja 1964. aaslt Üleliidulise Kaugõppe Metsatehnilise Instituudi metsamajanduse erialal. Ta sai bioloogiakandidaadi kraadi 1980. aastal.

## Töökäik ja tegevus ühingutes
Rein Ratas töötas aastatel 1956–1957 Pärnu Vetelpääste Jaamas motoristina, 1959. aastal Eesti Tööstusprojektis geodeedina, aastatel 1959–1965 Tallinna Vineeri- ja Mööblivabrikus töölise, meistri, tehnoloogi, tsehhijuhataja asetäitja ja tsehhijuhatajana, aastatel 1965–1966 Tallinna Rohelise Vööndi Metsamajandis metsaülemana, aastatel 1966–1990 Tallinna Botaanikaaias aspirandi, inseneri, nooremteaduri, vanemteaduri ja teadusala asedirektorina.

Ta oli aastatel 1990–1992 Tallinna Linnavalitsuse linnanõunik, aastatel 1992–1999 Keskkonnaministeeriumi kantsler, aastatel 1999–2006 AS Tallmaci keskkonnateenistuse juht ja arendusdirektor ning aastatel 1999–2003 Eesti Maaülikooli professor ja aastatel 2003–2007 peaekspert.

Rein Ratas oli Tallinna Botaanikaaia teadusnõukogu liige, Eesti Geograafia Seltsi juhatuse liige, Eesti Looduskaitse Seltsi juhatuse liige, Eesti Piibliseltsi liige, Tallinna Linnavolikogu keskkonnakomisjoni liige, Nõmme halduskogu liige, Nõmme halduskogu linnamajanduse ja keskkonnakomisjoni esimees ning AS Tallinna Vesi nõukogu liige.

## Poliitiline tegevus

Rein Ratas oli Eesti Kongressi liige ja XI Riigikogu liige (2007–2011). Ta kuulus alates 1999. aastast Eesti Keskerakonda.

Ta oli mitmel korral Tallinna linnavolikogu liige (1989–1990, 2004–2007, 2013–2015) ja juhtis linnavolikogu keskkonnakomisjoni.

Ta kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 3, sai 3449 häält ja osutus valituks ringkonnamandaadiga. XIII Riigikogu vanima liikmena luges ta Riigikogu uue koosseisu avaistungil 30. märtsil 2015 ette Riigikogu liikme ametivande teksti. 4. detsembril 2016 otsustas Riigikogu juhatus peatada Rein Ratase volitused tema ajutise töövõimetuse tõttu alates 5. detsembrist. Asendusliikmeks määrati kuni 4. märtsini 2017 Arvo Sarapuu. Rein Ratas on kõige vanem inimene, kes on Riigikogu liige olnud, olles 13. septembril 2018. aastal Riigikogu liikme kohalt tagasi astudes 80 aastat ja 127 päeva vana.

## Isiklikku
Rein Ratase abikaasa on Urve Ratas ja nende poeg on Jüri Ratas.

## Viited

## Välislingid
* "Suri poliitik ja bioloog Rein Ratas" ERR, 18. aprill 2022
Narva Kreenholmi staadion

**Narva Kreenholmi staadion** on jalgpalli- ja kergejõustikustaadion Narvas. 

Staadioni tribüünid mahutavad 1065 inimest.

Narva Kreenholmi staadion on jalgpalliklubi JK Narva Trans koduväljak.

## Viited

## Välislingid
* World Stadiums