open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marva mõis

**Marva mõis** (leedu *Marvos dvaras*; ka **Marvelė mõis**, leedu *Marvelės dvaras*) on endine mõis Leedus Kaunases Aleksotase vallas Marvelė linnaosas. Mõisa peahoone asub aadressil Marvelės g. 192, praktiliselt asub see Via Baltica ääres.

Kohanime Marva on esimest korda mainitud aastal 1514, ent mõis rajati sinna arvatavasti XVI sajandil. XVIII sajandi alguses, Põhjasõja ajal laastasid mõisa Rootsi väed. Aastal 1795 läks mõis Preisimaa valdusse ja mõisa omanikeks said sakslased. Aastast 1815 sai mõisa omanikuks Venemaa kindral Šahhovski. Hiljem kuulus see preisi päritolu Lorchedele ja vendadele Gavronskistele. Aastal 1889 sai mõisa omanikus Vene vägede polkovnik Wojciech Falewicz, kellest aastal 1918 sai Poola kindral. Esimese maailmasõja ajal oli mõisas Paul von Hindenburgi residents.

Pärast sõda konfiskeeriti mõisa maad, kuna selle omanik oli Poola sõjaväelane. Suurem osa maadest jagati laiali. Mõisa peahoone koos järelejäänud 80 hektari suuruse maaga läks Petras Maikauskase valdusse. Osa mõisa hoonetest jäi aga konfiskeeritud maadele.

Aastal 1920 rajas Leonas Gogelis mõisa juurde bakterioloogia- ja seroloogiajaama, mis oli Leedu alade esimene mikrobioloogia labor. Seal kavatseti hakata tootma vaktsiine, selle tarbeks oli kavas remontida mõisa laut ja tall. Epideemia taandudes sealne jaam suleti, selle inventar anti aga üle Vytautas Suure Ülikooli meditsiiniteaduskonnale.

Petras Maikauskase valdustesse rajati 1930. aastatel vanadekodu, aastal 1940 aga kurtide instituut. Teise maailmasõja ajal asus mõisas haigla, hiljem aga lasteaed. Aastast 1961 sai mõisakompleksi omanikuks Aleksandras Stulginskise Ülikool, peahoones asus selle töötajate lasteaed.

Mõisakompleksi jaoks kujunes katastroofiliseks aasta 1991, mil sinna rajati linna veepuhastusjaam. Algul jäi mõisakompleks veepuhastusjaama sanitaartsooni, mistõttu sealsed hooned jäid tühjalt seisma. Aastal 1996 lisati mõisakompleks erastatava kinnisvara nimekirja, kuid kuna selle pärijad Argentinas ja Austraalias taotlesid hoonete tagastamist, peatati erastamisprotsess. Aastal 1997 tagastatigi hooned pärijatele, kuid enne, kui need jõudsid hakata hooneid korda tegema, põles mõisa peahoone maha. Aastal 2001 panid omanikud mõisakompleksi enampakkumisele, kuid see kukkus läbi, kuna nõukogude ajal mõisakompleksi juurde rajatud muude hoonete (tallid, garaažid, laohooned) tõttu tekkisid hoonete müügil juriidilised probleemid.

Hoonetest on säilinud mõisa tall ja kaks lauta. Peahoone, ait ja kaks teenijatemaja on lagunenud. Mõisakompleksi juurde viiv tee on kujundatud alleena.

Aastal 2014 tähistati Marvelės Marva asumi viiesajandat aastapäeva. Sellega seoses pandi mõisa juurde viiva tee otsa juurde teadetetahvel, kus tutvustatakse Marva mõisa ajalugu.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (*leedu keeles*)
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiskeem (*leedu keeles*)
*Mõis Kaunase keskraamatukogu kodulehel (*leedu keeles*)
Melenki rajoon

**Melenki rajoon** (vene keeles *Меленковский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Melenki linn.

Rajoon piirneb põhjas Selivanovo rajooniga, kirdes Muromi rajooniga, idas Nižni Novgorodi oblastiga, lõunas Rjazani oblastiga ja läänes Guss-Hrustalnõi rajooniga.

Rajooni pindala on 2221 km². Elanike arv oli 2012. aastal 35 880, 2009. aastal 37 348 ja 2002. aastal 41 125.

Melenki rajoonis on 184 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Melenki linna) ja kuue külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Oka ja Unža.

## Viited
Maryam al-‘Ijlīyah

**Al-‘Ijlīyah bint al-‘Ijlī al-Asțurlābī** (araabia keeles  العجلية بنت العجلي الأسطرلابي), tuntud ka kui **Maryam Asţurlābī** (مریم اسطرلابی
), oli 10. sajandi naisastronoom ja astrolaabide valmistaja. Ta oli pärit Aleppost. Tema elust on vähe teada ja teda mainitakse ainult Ibn an-Nadīmi raamatus.

Ta oli astrolabist al-‘Ijlī al-Asțurlābī tütar. Ibn an-Nadīmi andmetel oli ta Nasţūluse õpilane (*tilmīthah*).

Al-‘Ijlīyah konstrueeris ja valmistas astrolaabe. Tema tööandja oli Aleppo emiir Sayf al-Dawlah (valitses 944–967).

Tema auks nimetati asteroidide vöösse kuuluv asteroid 7060 Al-'Ijliya, mille avastas 1990. aastal Palomari observatooriumis Henry E. Holt.
Valeri Konovalov

**Valeri Konovalov** (sündinud 20. juunil 1952 Tallinnas) on endine Eesti NSV julgeolekutöötaja ja ettevõtja. 

## Tegevus poliitikas
2007. aastast on ta Keskerakonna liige.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Haabersti linnaosas, kogus 10 häält ning ei osutunud valituks.

## Töökäik
*NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee: kõrgemad kursused Minskis – kursant; 12.1977–01.1979
*Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee: 5. osakonna 2. jaoskond – operatiivvolinik, vanemoperatiivvolinik; 02.1979–1988
*Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee: 4. osakonna 5. jaoskond – vanemoperatiivvolinik; 1988–1989
*Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee: organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse osakond – vanemoperatiivvolinik; 1989–10.1991
*turvaettevõtte Feba omanik ja direktor
*Eesti Poksiliit, juhatuse liige, 2014–

## Viited

## Välislingid
*KGB-lane Savisaare-Mõisa valimisliidus, Postimees, 1. september 2017 
*Võlgade nõudmine 1990ndate stiilis, Äripäev, 10. jaanuar 2014
*KGB ohvitser lahendab konfliktid naeratusega, Postimees, 11. oktoober 2008
*Piirivalve magas põgenemise maha, Õhtuleht, 18. mai 2001
*Vene maffia maksustab Eestit, Äripäev, 2. märts 2000
Mona Borzūī

**Mona Borzūī** (pärsia keeles مونا برزویی‎‎; sündinud 9. mail 1984) on Iraani luuletaja ja laulukirjutaja. 

Ta on tuntud romantiliste laulusõnade, eriti lauljatele Ebi ja Shadmehr Aghili kirjutatute poolest.

## Isiklikku
Ta on õppinud inglise keele tõlgiks. Luuletusi hakkas kirjutama 14-aastaselt.
Maryam Heydarzādeh

**Maryam Heydarzādeh** (pärsia keeles مریم حیدرزاده‎‎) (sündinud 20. novembril 1977 Teheranis) on Iraani luuletaja, laulukirjutaja ja laulja.

## Luuletused ja stiil
Heydarzadeh on pime. Ta kirjutab lihtsaid, kuid sügavamõttelisi luuletusi, peaaegu alati armunud olemisest. Just tema luule lihtsus on selle suure populaarsuse põhjus iraanlaste seas.

## Tema teosed muusikas
Mõned Iraani lauljad on loonud tema luuletustest laule. Tema sõnu on lauludes kasutanud näiteks poplauljad Kamran ja Hooman oma debüütalbumil "20". Temal põhineb ka Benyamin Barani laul "Begoo Nemiri" ("Ütle, et sa ei lähe"), milles Heydarzādeh oma laulusõnu ise retsiteerib.‎‎

## Viited

## Välislingid
*Maryam Heydarzādeh' ametlik koduleht
Sobinka rajoon

**Sobinka rajoon** (vene keeles *Собинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti keskosas. Rajooni keskus on Sobinka linn.

Rajoon piirneb põhjas Jurjev-Polski rajooniga, kirdes Suzdali rajooniga, idas Sudogda rajooniga, kagus Radužnõi kinnise linnaga, lõunas Guss-Hrustalnõi rajooniga, edelas Moskva oblastiga, läänes Petuški rajooniga ja loodes Koltšugino rajooniga.

Rajooni pindala on 1524 km². Elanike arv oli 2012. aastal 58 011, 2009. aastal 58 596 ja 2002. aastal 24 864.

Sobinka rajoonis on 198 asulat, mis kuuluvad kolme linnaasunduse (Lakinski ja Sobinka linna ning Stavrovo alevi) ja üheksa külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Kljazma, Vorša ja Kolokša.

## Viited
Pürenee mäestikukoer

**Pürenee mäestikukoer** on Prantsusmaalt pärinev koeratõug. 

Esimesed täpsed kirjeldused sellest koerast avaldati krahv de Bylandt’i raamatus aastal 1897.


Great Pyrenees sitting.jpg
Chien de montagne des Pyrénées au milieu des moutons.jpg
Pyreneittenkoira.jpg


## Viited

## Välislingid

* Pürenee mäestikukoer koer.ee saidil
Tosa

**Tosa** on Jaapanist pärinev koeratõug. 

Eesti Kennelliidu avaldatud standardis on kirjas: "Tosale tüüpilisteks iseloomuomadusteks peetakse tema vastupidavust ja võitlusinstinkti, mis on omased molossidele ja esinevad tosal tema aretuses kasutatud tõugude mõjutusena."


Helsinki 6 Dec 2015 Tosa Inu 2.JPG
Kronos vauhdissa.JPG
Immortalwarriors Akito.JPG
Tosa inu LM546.jpg


## Viited

## Välislingid

* Tosa koer.ee saidil
Andrei Krivošapkin

**Andrei Vassiljevitš Krivošapkin** (vene keeles Андрей Васильевич Кривошапкин; sündinud 17. oktoobril 1940 Kobjai rajoonis Jakuudi ANSV-s) on eveeni rahvusest Sahha poliitik (rahvasaadik), ühiskonnategelane ja eveeni kirjanik, Sahha rahvakirjanik.

Ta oli aastatel 1990–1993 Vene NFSV rahvasaadik ja on Sahha (Jakuutia) Vabariigi parlamendi Il Tümene rahvasaadik alates selle loomisest. 2008. aastast on ta Il Tumeni aseesimees.

Ta alustas kirjanduslikku tegevust 1962. aastal. Esimene raamat – "Opo" ("Опо") – ilmus 1969. aastal eveeni keeles. 1982. aastal valiti ta NSV Liidu Kirjanike Liidu liikmeks.

## Haridustee ja töökäik
Ta lõpetas 1970. aastal Herzeni-nimelise Leningradi Riikliku Pedagoogilise Instituudi ja 1985. aastal Habarovskis kõrgema parteikooli. Ta töötas aastatel 1970–1977  koolidirektorina Kobjai rajoonis ning 1981–1990 instruktorina NLKP Jakuudi oblastikomitees. Ta on kaitsnud sotsioloogiateaduste kandidaadi kraadi.

## Tunnustus
*2002 – Venemaa suure kirjandusauhinna teine preemia ("Kotševje dlinoju v žizn" ("Кочевье длиною в жизнь"))
*2005 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahvakirjanik
*2010 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi aukodanik

## Teoseid
*"Опо" (1969)
*"Олени моего детства" (jutustus)
*"Уйамкане идут на Север" (jutustus)
*"Берег судьбы" (1988, romaan), 
*"Золотой олень" (1990, romaan) 
*"Кочевье длиною в жизнь"

## Viited
Park Row

**Park Row** on edela-kirdesuunaline tänav Lower Manhattanil, mis asub Financial Districti ärikeskuses Civic Centeri linnajaos, Chinatowni naabruses. See piirneb City Hall Parkiga.

Tänavat on kutsutud hüüdnimega *Newspaper Row*, kuna sajand tagasi asusid seal mitmed ajalehetoimetuste peakontorid, millest mõned on tänapäevaks lammutatud. See oli 20. sajandi vahetuse maailmauudiste suurim keskus.

## Vaata ka
*Park Row Building
*New York Times Building
*New York Tribune Building
*New York World Building
Jonas Blue: Electronic Nature – The Mix 2017

**"Jonas Blue: Electronic Nature – The Mix 2017"** on esimene kompilatsiooni album Jonas Blue poolt. 

## Laulud

### CD 1

### CD 2

### CD 3
Petuški rajoon

**Petuški rajoon** (vene keeles *Петушинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Petuški linn.

Rajoon piirneb põhjas Koltšugino rajooniga, idas Sobinka rajooniga, lõunas Moskva oblastiga ja loodes Kiržatši rajooniga.

Rajooni pindala on 1692 km². Elanike arv oli 2012. aastal 67 384, 2009. aastal 64 047 ja 2002. aastal 69 364.

Petuški rajoonis on 160 asulat, mis kuuluvad viie linnaasunduse (Kosterjovo, Petuški ja Pokrovi linna ning Volginski ja Gorodištši alevi) ning kolme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Kljazma, Bolšaja Ušma, Pekša ja Volga.

## Viited
Oja tänav (täpsustus)

**Oja tänav** on paljudes Eesti asulates.

***[[Oja tänav (Are)|Oja tänav]]** on tänav Are alevikus.
***[[Oja tänav (Aseri)|Oja tänav]]** on tänav Aseri alevikus.
***[[Oja tänav (Audru)|Oja tänav]]** on tänav Audru alevikus.
***[[Oja tänav (Elva)|Oja tänav]]** on tänav Elvas.
***[[Oja tänav (Haapsalu)|Oja tänav]]** on tänav Haapsalus.
***[[Oja tänav (Jõhvi)|Oja tänav]]** on tänav Jõhvis.
***[[Oja tänav (Järvakandi)|Oja tänav]]** on tänav Järvakandi alevis.
***[[Oja tänav (Kallaste)|Oja tänav]]** on tänav Kallastel.
***[[Oja tänav (Kehtna)|Oja tänav]]** on tänav Kehtna alevikus.
***[[Oja tänav (Kihelkonna)|Oja tänav]]** on tänav Kihelkonna alevikus.
***[[Oja tänav (Kiisa)|Oja tänav]]** on tänav Kiisa alevikus.
***[[Oja tänav (Kiiu)|Oja tänav]]** on tänav Kiiu alevikus.
***[[Oja tänav (Kilingi-Nõmme)|Oja tänav]]** on tänav Kilingi-Nõmmes.
***[[Oja tänav (Kiviõli)|Oja tänav]]** on tänav Kiviõlis.
***[[Oja tänav (Kolkja)|Oja tänav]]** on tänav Kolkja alevikus.
***[[Oja tänav (Kõpu)|Oja tänav]]** on tänav Kõpu alevikus.
***[[Oja tänav (Kärdla)|Oja tänav]]** on tänav Kärdlas.
***[[Oja tänav (Leisi)|Oja tänav]]** on tänav Leisi alevikus.
***[[Oja tänav (Lihula)|Oja tänav]]** on tänav Lihulas.
***[[Oja tänav (Narva)|Oja tänav]]** on tänav Narvas.
***[[Oja tänav (Nasva)|Oja tänav]]** on tänav Nasva alevikus.
***[[Oja tänav (Nõo)|Oja tänav]]** on tänav Nõo alevikus.
***[[Oja tänav (Puka)|Oja tänav]]** on tänav Puka alevikus.
***[[Oja tänav (Põlva)|Oja tänav]]** on tänav Põlvas.
***[[Oja tänav (Pärnu)|Oja tänav]]** on tänav Pärnus.
***[[Oja tänav (Rakvere)|Oja tänav]]** on tänav Rakveres.
***[[Oja tänav (Roiu)|Oja tänav]]** on tänav Roiu alevikus.
***[[Oja tänav (Räpina)|Oja tänav]]** on tänav Räpinas.
***[[Oja tänav (Saku)|Oja tänav]]** on tänav Saku alevikus.
***[[Oja tänav (Sindi)|Oja tänav]]** on tänav Sindis.
***[[Oja tänav (Suure-Jaani)|Oja tänav]]** on tänav Suure-Jaanis.
***[[Oja tänav (Sõmeru)|Oja tänav]]** on tänav Sõmeru alevikus.
***[[Oja tänav]]** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.
***Oja tänav** on olnud Tallinnas asuva Uue Maailma tänava nimi.
***[[Oja tänav (Tootsi)|Oja tänav]]** on tänav Tootsi alevikus.
***[[Oja tänav (Tõrva)|Oja tänav]]** on tänav Tõrvas.
***[[Oja tänav (Uuemõisa)|Oja tänav]]** on tänav Uuemõisa alevikus.
***[[Oja tänav (Valga)|Oja tänav]]** on tänav Valgas.
***[[Oja tänav (Veriora)|Oja tänav]]** on tänav Veriora alevikus.
***[[Oja tänav (Viru-Nigula)|Oja tänav]]** on tänav Viru-Nigula alevikus.
***[[Oja tänav (Võru)|Oja tänav]]** on tänav Võrus.
***[[Oja tänav (Võsu)|Oja tänav]]** on tänav Võsu alevikus.

## Vaata ka
*Oja tee
*Oja põik
Digestiiv

**Digestiiviks** (ladina keeles *digestivus*, prantsuse keeles *digestif* aine, mis aitab seedimist) nimetatakse tumedaid alkohoolseid jooke, millega lõpetatakse peoõhtut.  Arvatakse, et see jook aitab seedimist.

Võrreldes aperitiiviga on digestiiv kangem. Kombe kohaselt pakutakse aperetiividena heledaid ja digestiividena tumedaid jooke.

Tihti kasutatakse digestiiviks viskit, brändit või konjakit. Samuti võivad digestiiviks olla liköörid ja palsamid, samuti kangestatud veinid, näiteks heres, madeira või portvein. Arvatakse, et digestiiv tuleb kombineerida varem tarbitud söögikäigus jookidega. Näiteks kui süües joodi õlut, siis digestiiviks pigem sobiks viski aga mitte konjak või kalvados.

Digestiivina kasutatakse mõningaid kokteile.

Tihti pärast sööki joodavat teed või kohvi digestiiviks ei loeta.

## Vaata ka
* Aperitiiv

## Viited
Romainiai mõis

**Romainiai mõis** (leedu *Romainių dvaras*) on endine mõis Leedus Kaunases Šilainiai vallas Romainiai linnaosas ja Kaunase rajooni Užliedžiai valla Romainiai külas. Mõisa peahoone asub Kaunases aadressil Romainių g. 67.

Mõis rajati XVI sajandil, toona valmis ka selle peahoone. Mõisa õitsenguaeg saabus aga XVII sajandil, mil selle omanikuks sai Vitebski kastellaan Simonas Sirutis. Tema lasi vana hoone restaureerida. Hoonele lisati marmortrepid, valmisid hoone põhjaserva ehtivad sambad, luksuslikud vannitoad, uhkete freskodega saal. Toona sai hoone ka keskkütte. Arvatakse, et hoone keldris asusid ruumid vangistatud pärisorjadele.

XVIII sajandi keskpaigas sai mõisa omanikuks Kosciuszko ülestõusus osalenud Karolis Prozoras. Tema poeg osales Novembriülestõusus, kui ülestõusnud lüüa said, suundus ta Prantsusmaale.

Järgmiseks omanikuks oli Adomas Medekša, seejärel läks mõis Tyszkiewiczite valdusse. Seejärel ostis mõisa tsaariarmee polkovnik Alexandre von Waxeliga. Too oli abielus Aleksei Lvovi tütrega. Lvov ise veetis selles mõisas oma üheksa viimast eluaastat. Esimese maailmasõja ajal asusid mõisas Saksa väeosad, von Waxel ise suundus aga elama Veliuonasse.

Sõja järel müüs Leedu riik mõisa kindral Jonas Galvydis-Bykauskasele, mõisa hooned läksid aga Kaunase tuberkuloosivastase võitluse ühingule. Aastal 1936 rajati peahoonesse tuberkuloosidispanser. Nõukogude ajal oli hoone kasutusel kohaliku kolhoosi kultuurimaja, algkooli ja Veterinaarakadeemia õppehoonena.

Peahoone on tänapäeval ainus hoone, mis mõisakompleksist säilinud on. See on muudetud korterelamuks. Lisaks on mõisakompleksist säilinud tiik.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (*leedu keeles*)
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiskeem (*leedu keeles*)
*https://www.kvb.lt/lt/krastieciams/gallery/212-romainiu-dvaras#fwgallerytop Mõis Kaunase keskraamatukogu kodulehel] (*leedu keeles*)
Jurjev-Polski rajoon

**Jurjev-Polski rajoon** (vene keeles *Юрьев-Польский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Jurjev-Polski linn.

Rajoon piirneb põhjas Ivanovo oblastiga, idas Suzdali rajooniga, kagus Sobinka rajooniga, lõunas Koltšugino rajooniga, läänes Aleksandrovi rajooniga ja edelas Jaroslavli oblastiga.

Rajooni pindala on 1910 km². Elanike arv oli 2012. aastal 36 744, 2009. aastal 37 378 ja 2002. aastal 39 023.

Jurjev-Polski rajoonis on 149 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Jurjev-Polski linna) ja kolme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Selekša ja Kolokša.

## Viited
Kumushning Ko'zi Manda

**"Kumushning Ko'zi Manda"** on Feruza Jumaniyozova debüütalbum. Avaldati 2003. aastal RizaNovaUZ plaadifirmalt. 

## Laulud
Löbbus Juttustaja armsaks aeawiteks

**Löbbus Juttustaja armsaks aeawiteks**, oli Perno Postimehe lisaleht, mis ilmus 1865 juulist kuni 1866, sagedusega kaks korda kuus. Ajalehte oli võimalik tellida ka põhilehest eraldi. Väljaandjaks oli Friedrich Wilhelm Borm ja toimetajaks Berend Gildenmann. 1866. aasta viimaste numbrite vastutava toimetaja kt. oli Caspar Franz Lorenzsonn. Valdava osa lisalehe mahust hõlmas Napoleon I elulugu ja tema Venemaa sõjakäigu kirjeldus, lisaks oli seal juttu ka Napoleon III, Napoleoni I õemehe Joachim Murat', Giuseppe Garibaldi, George Washingtoni ja James Watti eludest ning tegemistest. Kokku ilmus 64 numbrit. Leht on digiteeritud.

## Viited
Men Qo'shiq

**"Men Qo'shiq"** on Usbekistani laulja Feruza Jumaniyozova kolmas stuudioalbum. Avaldati aastal 2005. 

## Laulud
Sarjaja

**Sarjaja** *: Päevalehe, Aja ja Koidu hinnata kaasanne* oli huumori- ja satiiriajakiri, mis ilmus jaanuarist 1912 kuni juunini 1914 Tallinnas. 

Ajakirja levitati tasuta koos ajalehtedega Päevaleht, Aeg ja Koit. Ajakiri ilmus sagedusega 1 kord kuus. Väljaandjad olid Juhan Luiga ja Bernhard Mäns. Vastutavad toimetajad olid Georg Eduard Luiga ja T. Kurrikoff (1912 nr 3–10).  

1914. aastal oli ajakirja alapealkirjaks "Piltidega pilke- ja naljaleht 1914".Väljaannet trükiti Tallinna trükikojas "Pert". 

## Kaastöölised
Kunstnikud ja karikaturistid olid Gori ja Otto Krusten. 

Lisaks: Nadežda Butšinskaja, Juhan Hurt, Bernhard Julius Mäns, Eduard Pertman, Viktor Paul Hugo Raudsepp, Jaan Vahtra, Eduard Vilde, Juhan Weidenstrauch, August Gailit.

## Viited
Sizniki San'atim, Sizniki Qalbim

**"Sizniki San'atim, Sizniki Qalbim"** on poplaulja Feruza Jumaniyozova viies stuudioalbum. Avaldati 2007. 

## Laulud
Ikkimizga G'animatdur Ishq

**"Ikkimizga G'animatdur Ishq"** on Usbekistani poplaulja Feruza Jumaniyozova kuues stuudioalbum. Avaldati aastal 2008. 

## Laulud
Kiržatši rajoon

**Kiržatši rajoon** (vene keeles *Киржачский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Kiržatši linn.

Rajoon piirneb kirdes Koltšugino rajooniga, kagus Muromi rajooniga, lõunas ja läänes Moskva oblastiga ning loodes Aleksandrovi rajooniga.

Rajooni pindala on 1135 km². Elanike arv oli 2012. aastal 41 104, 2009. aastal 40 768 ja 2002. aastal 45 188.

Kiržatši rajoonis on 149 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kiržatši linna) ja nelja külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Kiržatš, Šerna ja Dubna.

## Viited
Orasmaa

**Orasmaa** on eesti perekonnanimi.

Johannes Roska (vt. Roska) eestistas oma perekonnanime Orasmaaks ja laskis selle kanda Perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 142 all.

Nime kandjaid:
*Johannes Orasmaa (1890–1943), Eesti sõjaväelane (kindralmajor), Kaitseliidu ülem
*Fred-Johannes Orasmaa (1924–1997), Soome sõjaväelane, eelmise poeg
Shoira Otabekova

**Shoira Otabekova **(ka **Şoira Otabekova**, aserbaidžaani keeles Şaire Atabekova, vene keeles Шоира Отабекова; sündinud 18. novembril 1980) on Usbekistani laulja.

## Elulugu
Ta hakkas laulmise vastu huvi tundma juba lapsepõlves. Otabekova hakkas kunsti õppima oma kunstialal töötava vanaema Fazilatkhan Aya Otabekova käe all. 4. klassis astus ta muusikakooli. 

Shoira Otabekova esimene album ilmus 1998. aastal ja sellelt on pärit laul "Muhabbat Qasri". Sellesse laulu kaasati laulja laulud "Muhabbat qasri", "Dilim uzra", "Alamli", ja "Yurak". Praegu saab laulja nendest lauludest üle 70 laulu ja umbes 25 laulu. Ta on andnud oma fännidele "Dilim uzra", "Seni sog'indim", "Leyli", "Bir o'zing", "O yurak" ja "Mening baxtim". 

Shoira Otabekova on saanud ka auhindu. "Tarona-2004" oli duett laul Abduvali Rajaboviga, mille eest ta võitis "Yil qo'shig'i" ('aasta laul) auhinna. "Tarona-2005" oli nomineeritud Estradamiz Umidiy auhinnale, kuid ei võitnud. 2005. aastal osales laulja ka filmis "Yangi yil parisi" ('vana-aastaõhtu').

## Diskograafia
# Mening Baxtim (2013)
Palusalu (perekonnanimi)

**Palusalu** on eesti perekonnanimi.

Palusalu on eestistatud perekonnanimi (endine Trossmann) Tallinna linnas ja Saulepi vallas Varbla kihelkonnas Läänemaal.

Kristjan Palusalu palvel kanti nimi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 284 all.

2026. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Palusalu Eestis 15 mees- ja 16 naissoost isikul. 

Nime kandjaid:
*Kristjan Palusalu (1908–1987), Eesti maadleja

## Välislingid
*Geni
Aleksandrovi rajoon (Vladimiri oblast)

**Aleksandrovi rajoon** (vene keeles *Александровский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Aleksandrovi linn.

Rajoon piirneb põhjas Jaroslavli oblastiga, idas Jurjev-Polski rajooniga, kagus Koltšugino rajooniga, lõunas Kiržatši rajooniga ja läänes Moskva oblastiga.

Rajooni pindala on 1834 km². Elanike arv oli 2012. aastal 113 414, 2009. aastal 115 299 ja 2002. aastal 55 207.

Aleksandrovi rajoonis on 233 asulat, mis kuuluvad nelja linnaasunduse (Aleksandrovi, Karabanovo ja Strunino linna ning Balakirevo alevi) ja nelja külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Bolšaja Dubna, Bolšoi Kiržatš ja Malõi Kiržatš.

## Viited
Lutsu tänav (Viljandi)

**Lutsu tänav** on tänav Viljandi kesklinnas.

Tänav algab Johan Laidoneri platsilt, kulgeb lõunakirde suunas ja lõpeb Pikal tänaval.
Tänava pikkus on 117 m.

Lutsu tänaval asub Viljandi Vaba Waldorfkool (Lutsu 3) ja ehitismälestis Villa Engelhardt (Lutsu 5).

## Ajalugu
Lutsu tänav on linnaplaanidel alates 18. sajandi lõpust. Veel 19. sajandi keskel paiknesid tänava alal aiad. Nõukogude okupatsiooni perioodil kandis nime Säde tänav.

## Arheoloogia
Praeguse Lutsu tänava alal säilinud varaseim kultuurkiht sisaldab leide 13. sajandi teisest poolest kuni 15. ja 16. sajandini. Peetakse võimalikuks, et tänavat on mainitud ka Poola revisjonis, milles räägitakse kruntidest tänava ja linnamüüri vahel.

## Galerii

Viljandi - panoramio (3).jpg|Elamu Lutsu tn 1
Lutsu street.JPG|Lutsu tänav vaatega Pikalt tänavalt


## Viited
Eero Vihman

**Eero Vihman** (19. detsember 1927 – 18. detsember 2000) oli eesti päritolu Ameerika Ühendriikide keeleteadlane ja amerikanist, kes dokumenteeris ja kirjeldas pomo keeli.

## Elulugu
1944. aastal põgenes Eero Vihman Eestist ning jõudis 1952. aastal Ameerika Ühendriikidesse. 1964. aastal sai temast keeleteaduse doktorant California Ülikoolis Berkeleys. Aastatel 1966–1967 tegi Eero Vihman keeleteaduslikke välitöid põhja- ja keskpomo keelega. Tema välitööde materjale säilitatakse Berkeleys California Ülikooli juures asuvas California Keelearhiivis.

## Isiklikku
Tema abikaasa Marilyn Vihman on keeleteaduse professor Yorki Ülikoolis Ühendkuningriigis. Tütar Virve-Anneli Vihman töötab Tartu Ülikoolis.

## Artikleid
* 1976. On pitch and accent in Northern Pomo. Kogumikus *Hokan studies: Papers from the first conference on Hokan languages*, toimetanud M. Langdon ja S. Silver, 1970:77–83. The Hague: Mouton.
* 1998. Northern Pomo Numerals: A Quadriquinary Vigesimal System. Kogumikus *Studies in American Indian languages: description and theory*, toimetanud Leanne Hinton ja Pamelo Munro, 131:95–101. Berkeley: University of California.

## Viited

## Välislingid
* Eero Vihmani kogu California Keelearhiivis.
* Eero Vihmani helilindistatud põhjapomo keelenäide.
* Intervjuu Marilyn May Vihmaniga.  *[[Oma Keel]]* 2010/2:99–103.
Spiridon Grigorjev

**Spiridon Aleksejevitš Grigorjev** (vene keeles Спиридон Алексеевич Григорьев; 12. detsember 1910 Hangalassõ uluss, Jakuudi oblast – 1986 Jakutsk) oli jakuudi teatrilavastaja, näitleja ja teatripedagoog, Vene NFSV rahvakunstnik.

Ta oli esimene jakuudi rahvusest kutseline teatrilavastaja. Ta oli kauaaegne Jakuudi draamateatri (hilisem Jakuudi muusika- ja draamateater) kunstiline juht (aastatel 1933–1935, 1938–1942 ja 1943–1961). Ta on teinud üle saja lavastuse. Ta on tegutsenud ka teatripedagoogina teatri draamastuudios.

## Haridustee
Ta mängis aastatel 1928–1930 Jakuudi Vene draamateatri jakuudi näitetrupis. Aastatel 1930–1933 õppis ta GITIS-e režiiteaduskonnas, 1937–1938 oli ta režiialasel stažeerimiselVahtangovi-nimelises Moskva teatris.

## Film
Ta on mänginud Agassi Babajani filmis "Dersu Uzala" (1961) ja Riia Kinostuudio filmis "Ilgās dienas rīts" ('Pika päeva hommik'; 1968).

## Tunnustus
*Jakuudi ANSV teeneline kunstnik
*Jakuudi ANSV teeneline kunstitegelane
*Vene NFSV teeneline kunstnik (1947) 
*Jakuudi ANSV rahvakunstnik
*Vene NFSV rahvakunstnik (1957)

## Viited
Aukštoji Freda mõis

**Aukštoji Freda mõis** (leedu *Aukštosios Fredos dvaras*; ka **Freda mõis**, leedu *Fredos dvaras*) on endine mõis Leedus Kaunases Aleksotase vallas Freda linnaosas. Mõisa peahoone asub aadressil Ž. E. Žilibero g. 6.

1673. aastal andis Krzysztof Zygmunt Pac itaalia arhitektile Lodovico Fredole töö eest Pažaislise kloostri rajamisel parunitiitli ja maad, millest kujunes Aukštoji Freda mõis. Mõisa nimi tuleneb arhitekti nimest. Sealse mõisakompleksi rajas siiski Józef Godlewski, kelle valdusse see mõis läks 1795. aastal. XIX sajandi keskel kuulus see Gawrońskitele, Kaunase kindluse rajamise järel sai mõisast aga riigimõis.

Sealse mõisa peahoones elas Kaunase kindluse esimene komandant Oskar von Klemm, teised hooned muudeti kasarmuteks. Sisuliselt kujunes mõisakompleks suurtükiväelaste asulaks. Mõisa parki rajati reduut, valdustesse rajati teed ja raudtee, sinna ehitati sõdurite tarbeks ka õigeusu kirik. Mõisakompleksist ida pool asuv põld võeti kasutusele suurtükiväe harjutusväljakuna. Lisaks rajati mõisa juurde aastal 1880 sõjaväekalmistu, 0,6 hektari suurune matmisplats õigeusu kiriku juures, mis suleti 1952. aastal. Esimese maailmasõja ajal maeti sinna nii sõjas langenud Vene kui ka Saksa sõdureid.

Mõisa peahoone on XIX sajandi algul valminud klassitsistlik hoone. 1920. aastal rajati sinna põllumajandus-aianduskool. Nõukogude ajal oli see Kaunase Mitšurini-nimelise sovhoostehnikumi õppehoone.

Lisaks peahoonele on säilinud muidki mõisakompleksi kuulunud hooneid. Alles on kaks kontorihoonet, kolm teenijatemaja ja kaks elumaja, lisaks tall, tall-tõllakuur, kaks kasvuhoonet, paviljon ja õigeusu kiriku varemed. Hävinud on mõisa keldrihoone.

Mõisakompleksi juurde XIX sajandi teisel poolel rajatud park asub peahoonest läänes. Seal asub neli tiiki, mis õhust vaadatuna annavad Józef Godlewski initsiaalid J ja G. 1923. aastal rajati sinna Kaunase botaanikaaed, mis tänapäeval allub Vytautas Suure Ülikoolile.

## Õigeusu kirik

Õigeusu kirik rajati mõisakompleksi juurde Kaunase kindluse komandantuuri initsiatiivil ja see valmis 1891. aastal. Kirik oli mõeldud sealse suurtükiväepolgu tarbeks ja on üks kuuest Kaunase kindluse juurde ehitatud õigeusu kirikust. Tegemist on muinsuskaitse all oleva ajaloolise ja kultuurimälestisega.

1919. aastal jäi kirik tühjaks ja selle võttis üle Leedu katoliku kirik. Hoone hakkas kuuluma Aleksotase kihelkonnale. 1948. aastal võttis nõukogude võim kiriku oma valdusse. Hoonest sai sovhoostehnikumi spordisaal, ümberehituste käigus hävitati kellatorn ja võeti maha kuppel. 1982. aastal hoonet remonditi. 2013. aastal läks hoone katoliku kiriku valdusest eraomandisse. Tänapäeval on hoone arendamiseks mitu plaani. Ühe kohaselt peaks kirikust saama Armeenia kiriku pühakoda, teise kohaselt tuleks sinna rajada botaanikamuuseum.


FredaCemet1.jpg|Freda kalmistu
Freda10.jpg|Mõisa tall


## Viited

## Välislingid

*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (*leedu keeles*)
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiskeem (*leedu keeles*)
*Mõis Kaunase keskraamatukogu veebisaidil (*leedu keeles*)
*Infot mõisa kohta, fotod (*leedu keeles*)
Raivo Rimm

**Raivo Rimm** (sündinud 23. novembril 1967 Valgas) on eesti raadio- ja teleajakirjanik.

## Töö
Rimmi töine elu algas pagarina. Seejärel töötas ta alates maist 1994 kolm aastat Valga raadiojaamas Raadio Ruut. 2004. aastal kommenteeris ta olümpiamänge Raadio 2 ülevaatesaadetes. Ta on raadiotööd teinud ka Kuku Raadio spordiuudiste toimetaja ja saatejuhina.

31. juulist 1997 töötas ta spordiuudiste diktorina eratelejaamas TV 1, kus sai Ulvi ja Jüri Piheli juhendamisel ka televisioonitöö algväljaõppe. Alates 1998. aastast juhtis ta Kanal 2 liiklussaadet "Rooli võim" ning hiljem sai temast ka uudistesaate "Reporter" reporter ja saatejuht. Mittekoosseisulise reporterina tegi ta Kanal 2-le kaastööd kuni 2025. aasta alguseni.

## Sport
Raivo Rimm on tegelenud maratonijooksu ja triatloniga ning propageerinud sportlikku eluviisi ka Kanal 2 "Reporteri" saadetes. Ta on võistelnud paljudel suusamaratonidel, sealhulgas Vasaloppetil, ning läbinud 2022. aastal ekstreemse 24-tunnise suusavõistluse. Lisaks huvitub ta autospordist.

Rimm kuulub Niitvälja golfiklubisse, ta on pälvinud auhinnalisi kohti kohalikel golfivõistlustel ning olnud Eesti Golfiliidu võistlusspordi toimkonna liige.

## Õigusrikkumised
31. juulil 2025 juhtis Raivo Rimm alkoholijoobes olles elektrilist linnamaasturit. Harju maakohus mõistis talle selle eest 1. augusti 2025 otsusega kuuekuulise vangistuse, millest lõplikuks karistusajaks kujunes kolm kuud ja 28 päeva. Karistus jäeti täitmisele pööramata tingimusel, et ta ei pane aasta jooksul toime uut tahtlikku õigusrikkumist.

9. jaanuaril 2026 arutas Harju maakohus taas Rimmi süüasja, kuna ta oli tabatud tingimisi karistuse kehtimise ajal, 7. jaanuaril 2026, uuesti sõiduki juhtimiselt joobeseisundis. Teda karistati kohustusega teha aasta jooksul 295 tundi üldkasulikku tööd, lisaks peatati kolmeks kuuks tema mootorsõiduki juhtimise õigus.

## Viited
Vassili Mestnikov

**Vassili Vassiljevitš Mestnikov** (vene keeles Василий Васильевич Местников; 14. jaanuar (1. jaanuar vkj) 1908 Jakutsk, Jakuudi oblast – 18. oktoober 1958) oli jakuudi teatrilavastaja, näitleja ja teatripedagoog, NSV Liidu rahvakunstnik.

Ta oli aastatel 1935–1938 ja 1942–1943 Jakuudi draamateatri kunstiline juht ja pealavastaja. Ta on tegutsenud ka teatripedagoogina ning tõlkinud näidendeid vene keelest jakuudi keelde.

1940. aastal tõi ta lavale koostöös näitekirjanik Dmitri Sivtsevi ja heliloojate Mark Žirkovi ja Genrihh Litinskiga valminud esimese jakuudi muusikalise draamalavastuse "Djurulujar Njurgun Bootur" ("Дьурулуйар Ньургун Боотур", 'Tarmukas Njurgun Bootur') samanimelise olongho ainetel (hiljem, 1947. aastal, loodi samanimeline ooper).

## Haridus- ja töökäik

Ta lõpetas 1925. aastal Jakutski Pedagoogilise Tehnikumi. Ta hakkas 1925. aastal mängima rahvateatris. Pärast rahvateatri likvideerimist sa temast 1926. aastal asutatud Jakuudi rahvusteatri näitetrupi liige. Aastatel 1931–1934 õppis ta GITIS-es. Lavastama hakkas 1934. aastal. Ta on töötanud Jakuudi draamateatri pealavastaja ja kunstilise juhina.

## Tunnustus
*1943 – Jakuudi ANSV teeneline kunstnik
*1955 – Jakuudi ANSV teeneline kunstitegelane
*1957 – Jakuudi ANSV rahvakunstnik 
*1958 – NSV Liidu rahvakunstnik 
 
## Viited
Toomas Uudeberg

**Toomas Uudeberg** (sündinud 16. jaanuaril 1960) on Eesti kohalik poliitik. 

Ta on pärit Uudekülast Kubja talust ja lõpetanud 1983. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia mehhaniseerimise erialal. 

Aastatel 1983–1996 oli ta tegev Tamsalu piirkonna põllumajanduses (osakonnajuhataja, peainsener). 

Aastail 1993–1996 oli ta Tamsalu Vallavolikogu esimees, 1996–2004 Tamsalu vallavanem, 2004–2005 Tamsalu linnapea, 2006–2015 Tamsalu vallavanem, 2015–2017 Tamsalu Vallavolikogu esimees, 2017–2018 Tapa Vallavolikogu esimees.

Toomas Uudebergil on märkimisväärne isiklik panus rahvuslike monumentide rajamisel endises Tamsalu vallas (Vistlas Naisteväljal).

Tapa valla aukodanik (2020).
Lelde Dreimane

**Lelde Dreimane** (sündinud 2. detsembril 1989 Riias) on läti näitleja ja modell.

2015. aastal lõpetas ta Läti Kultuuriakadeemia näitekunsti erialal. Samast aastast alates töötab Lelde Dreimane Läti Kunstiteatri näitlejana.

## Välislingid
*Lelde Dreimane Läti Kunstiteatri kodulehel
Raul Öpik

**Raul Öpik** (sündinud 3. juulil 1951 Mustjala vallas) on eesti purilendur, kolonelleitnant erus ja poliitik. 

Öpik lõpetas 1977 Tartu Ülikooli bioloogina. Ülikooli ajal hakkas harrastama purilendu. Ta osales 1993. aasta purilendamise maailmameistrivõistlustel Eesti võistkonna kaptenina. 1993–1995 oli Öpik Eesti Lennuspordi Föderatsiooni aseesimees. Ta on avaldanud purilennuteemalisi kirjutisi. 1976–1978 töötas ta Võrumaal ja 1978–1979 Tallinnas kalakasvatajana. 1988–1993 oli ta õpetaja Kopli Kunstikeskkoolis. 

1993–1994 oli Öpik kaitsejõududes juhttöötaja. 1994. aastal oli ta kaitseministri kandidaat. 1996. aastal oli ta Kaitseministeeriumi rahvusvaheliste suhete osakonna rahuvalve laua juhataja. 2002. aastal oli ta Rahuoperatsioonide Keskuse staabiülem, major. Ta on Eesti Eruohvitseride Kogu liige.

Ta on lahutatud ja tal on üks tütar.

Ta on Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige alates 2013. Ta on valitud EKRE Ida-Tallinna ringkonna esimeheks.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 36 häält ning ei osutunud valituks.

## Viited

## Välislingid
*Aili Kokk, Kolonelleitnant Raul Öpik – segavereline suvesaarlane, Saarte Hääl, 13. august 2012
Kai (koeratõug)

**Kai** on Jaapanist pärinev koeratõug. 

Tõug on saanud nime Yamanashi prefektuuri territooriumil asunud Kai provintsi (甲斐国) järgi.

## Viited

## Välislingid

* Kai koer.ee saidil
Koltšugino rajoon

**Koltšugino rajoon** (vene keeles *Кольчугинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Koltšugino linn.

Rajoon piirneb kirdes Jurjev-Polski rajooniga, kagus Sobinka rajooniga, lõunas Petuški rajooniga, läänes Kiržatši rajooniga ja loodes Aleksandrovi rajooniga.

Rajooni pindala on 1170 km². Elanike arv oli 2012. aastal 55 581, 2009. aastal 55 890 ja 2002. aastal 58 464.

Koltšugino rajoonis on 143 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Koltšugino linna) ja viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Pekša.

## Viited
Vjazniki rajoon

**Vjazniki rajoon** (vene keeles *Вязниковский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Vjazniki linn.

Rajoon piirneb põhjas Ivanovo oblastiga, idas Gorohhovetsi rajooniga, lõunas Selivanovo rajooniga ja läänes Kovrovi rajooniga.

Rajooni pindala on 2251 km². Elanike arv oli 2012. aastal 78 932, 2009. aastal 81 907 ja 2002. aastal 50 692.

Vjazniki rajoonis on 231 asulat, mis kuuluvad kolme linnaasunduse (Vjazniki linna ning Nikologorõ ja Mstjora alevite) ja nelja külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Kljazma, Luhh ja Suvoroštš.

## Viited
Aleksandrovi rajoon

**Aleksandrovi rajoon** on mitme rajooni nimi:

* **[[Aleksandrovi rajoon (Vladimiri oblast)]]**, rajoon Vladimiri oblastis
* **[[Aleksandrovi rajoon (Orenburgi oblast)]]**, rajoon Orenburgi oblastis
* **[[Aleksandrovi rajoon (Permi krai)]]**, rajoon Permi krais
* **[[Aleksandrovi rajoon (Stavropoli krai)]]**, rajoon Stavropoli krais
* **[[Aleksandrovi rajoon (Tomski oblast)]]**, rajoon Tomski oblastis
Margus Välja

**Margus Välja** (sündinud 18. märtsil 1958 Tallinnas) on eesti ajakirjanik.

Lõpetanud Haapsalu 1. keskkooli 54. lennu 1976. aastal ja Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal kaugõppes 1991. aastal.

Elanud Haapsalus ja töötanud seal ilmunud ajalehe Läänlane toimetuses a-il 1978–92 korrespondendi, osakonnajuhataja ja tegevtoimetajana; Tallinnas töötanud Eesti ajalehtede Rahva Hääl, Eesti Sõnumid ja Sõnumileht toimetuses 1992–96 erikorrespondendina. Olnud (1997. a) riigiametnik Tallinnas kaitseministeeriumi avalike suhete büroo juhataja.

2008. aastast elab USA-s Californias ja Eestis Haapsalus: 2008–11Los Angeleses, aastast 2011 San Francisco lahe ääres San Joses.

Tegev vabakutselise ajakirjaniku ja toimetajana Eestis ja USA-s. Töötanud internetiettevõtete juures Californias Mountain View's ja Sunnyvale'is.

Kirjutisi ja fotosid ilmunud peamiselt Eesti ajalehtedes, ajakirjades ja veebiväljaannetes, s.h al a 2008 Ameerika-eestlastest ning elust ja sündmustest USA-s. Aastail 2009–11 oli tegev veebiväljaande – Los Angelese Eesti Seltsi häälekandja, infokirja Los Angelese Eestlased juures. Esines fotonäitusega "Ajalehepildid Ameerikast. Uudisloo vaateline pool. Haapsalust pärit kirjutav ajakirjanik pildistab New Yorgis, Los Angeleses, San Franciscos ja Silicon Valleys 2008–2015", mis oli eksponeeritud Haapsalu kultuurikeskuses 2015. aasta juulis–augustis.

## Välislingid
*Margus Välja, Armastuse suvi 1967: rinnahoidjad põlema! Eesti Naine nr 7, 2017. Lk 60.
*Margus Välja, Oli nagu fantoomriigi esindaja. [Eesti aukonsul Jaak Treiman Lõuna-Californias – 70.] Postimees, 28. juuli 2013 
*Ajakirjanik Margus Välja avab Haapsalus Eesti-Ameerika fotonäituse. Lääne Elu, 23. juuli 2015 
*Los Angelese Eestlased
*Tartu Ülikool, ühiskonnateaduste instituut. Vilistlased 1957-2002
*Verbum creat omnia / Sõna loob kõik. Ajakirjandusõpetus 50. Kommunikatsiooniõpetus 35. Juhan Peegel 85. Tartu Ülikooli kirjastus, 2004. Lk 120.
*Margus Välja DIGARi Eesti artiklite portaalis 
*Margus Välja Eesti artiklite andmebaasis ISE
Kishū

***Kishū*** on Jaapanist pärinev koeratõug. 

Tõug on saanud nime tänapäeva Wakayama ja Mie prefektuuri territooriumil asunud Kii (紀伊国) ehk *Kishū* (紀州) provintsi järgi.


Kishu Ken in the Snow.png
Mochi.Female.KishuInu.7Wks.jpg|7-nädalane kutsikas
Kishu Ken female (sesame color).png


## Viited

## Välislingid

* Kishu koer.ee saidil
Bombay Dreams

**"Bombay Dreams"** on  Aneela Mirza ja Rebecca Zadigi debüütsingel. See avaldati aastal 2004. Laul oli Aneela Mirza albumil "Mahi". 

Aastal 2005 ilmus sellest laulust Arashi versioon tema debüütalbumil "Arash". 

## Laulud CD-singlil
* **CD-SINGEL (2004)**
# Bombay Dreams (Radio Version) – 2:55
# Bombay Dreams (Extended Version) – 4:16

## Kohad edetabelites
81 eKr

**81. aasta eKr** oli 81. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi *[[ab urbe condita]]* DCLXXIII (673).

## Sündmused
*Vana-Rooma diktaator oli Lucius Cornelius Sulla Felix ning konsulid Marcus Tullius Decula ja Gnaeus Cornelius Dolabella.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Ptolemaios IX, Egiptuse kuningas
*Quintus Lucretius Ofella, Rooma ohvitser
Hokkaido (koeratõug)

**Hokkaido** on Jaapanist pärinev koeratõug. 

Tõug on saanud nime Hokkaidō  (北海道) saare järgi.


Hokkaido 04.jpg
Hokkaido 01.jpg
Hokkaido Inu 1.JPG


## Viited

## Välislingid

* Hokkaido koer.ee saidil
Egon Günther

**Egon Günther** (30. märts 1927 Schneeberg – 31. august 2017 Potsdam) oli saksa filmilavastaja ja kirjanik.

Õppis Leipzigi Ülikoolis aastatel 1948–1951.

Güntheri lavastatud Thomas Manni jutustusel "Lotte Weimaris" põhinev film "Lotte in Weimar" kandideeris Kuldsele Palmioksale. Aastal 1985 valminud film "Morenga" kandideeris Kuldkaru auhinnale.

## Filme

## Välislingid
*
Jefim Stepanov

**Jefim Nikolajevitš Stepanov** (vene keeles Ефим Николаевич Степанов; sündinud 10. novembril 1950 Tompo rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi näitleja ja teatripedagoog, Sahha rahvakunstnik.

Ta on Oiunski-nimelise Sahha akadeemilise teatri näitleja. Ta on teinud ka mitu lavastust. Lisaks tööle teatris tegutseb ta õppejõu ja teatripedagoogina Arktika Riiklikus Kunstide ja Kultuuri Instituudis, kus ta juhatab teatrikunsti kateedrit.

Talle anti 1999. aastal Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia Leari rolli eest Sahha teatri lavastuses "Kuningas Lear" (William Shakespeare'i tragöödia alusel; esietendus toimus 1997. aastal)

2011. aastal pälvis Stepanov viieliikmelise autorite grupi koosseisus Sahha (Jakuutia) Vabariigi Oiunski-nimelise riikliku preemia kolmeköitelise "Antologija Saha teatra" ("Антология Саха театра", 'Sahha teatri antoloogia') väljaandmise eest.

## Haridustee
Pärast Štšepkini-nimelise Kõrgema Teatrikooli lõpetamist näitekunsti erialal 1974. aastal Moskvas asus ta näitlejana tööle Jakuudi draamateatrisse.

## Film
2009. aastal mängis ta Andrei Borissovi lavastatud mängufilmis "Taina Tšingis Haana" ("Тайна Чингис Хаана") Tšingis-khaani ülemšamaan Hohotšoi rollis.

## Tunnustus

*1985 – Jakuudi ANSV teeneline kunstnik
*1986 – NSV Liidu riiklik preemia
*1993 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik
*1999 – Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia
*1999 – Kuldse Maski nominent – kategoorias "parim meesroll sõnalavastuses" (kuningas Leari roll)
*2001 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahvakunstnik
*2011 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Oiunski-nimeline riiklik preemia

## Viited
Aleksander Ristmägi

**Aleksander Ristmägi** (kuni 1937. aastani **Aleksander Eisvald** *(Alexander Eichwald)*; 6. november 1902 Uuemõisa vald, Saaremaa – 14. veebruar 1972 Rootsi) oli eesti maalikunstnik.
 
1921. aastal õppis lühikest aega Tallinnas maalikunstnik Ants Laikmaa juures. 1940. aasta sügisel asus õppima kunstikooli Pallas. Näitustel hakkas esinema 1920. aastate teisest poolest. Joonistas karikatuure ka Meie Matsi, Esmaspäeva ning huumori- ja pilkealbumisse Pisuhänd. Tema loomingu vastu hakati suuremat huvi tundma aastatel 1940–1943. 

1944. aastal emigreerus Rootsi. Seal osales ta mitmel näitusel koos teiste Läti ja Eesti kunstnikega Liljevalchi Kunstihoones Stockholmis.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli luuletaja Muia Veetamm (aastast 1937 Elts Ristmägi).Tema tütar Eili Ristmägi sündinud 29.11.1933
Enu oja

**Enu oja** on oja Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas, Halliste jõe vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 7,2 km, valgla pindala 9,6 km², langus 30,5 m ja lang 4,24 m/km. Oja saab alguse 65,5 m kõrgusel Sarja külas ja suubub 35 m kõrgusel Maru külas vasakult poolt Halliste jõkke 54,6 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Malaysia Airlines

**Malaysia Airlines Berhad (MAB)** (malai keeles *Penerbangan Malaysia Berhad*), varasema nimega **Malaysian Airline System Berhad (MAS)**, on Malaisia lennufirma.

## Viited

## Välislingid
* 
* Koduleht
Papillon

**Papillon** ehk **kontinentaalne kääbusspanjel** on Prantsusmaalt pärinev koeratõug. 

Tõug on saanud nime oma püstiste suurte kõrvade järgi, mis meenutavad liblikatiibu.

Sama tõu lontkõrvalist isendit kutsutakse phaleniks (prantsuse keeles 'ööliblikas').

Pärast prantsuse revolutsiooni sattus tõug põlu alla, kuna varem olid seda tõugu koerad kuulunud kuninganna Marie Antoinette'ile.

Tihti aetakse tõugu segamini pikakarvalise ''chihuahua''<nowiki/>'ga, sest välimuselt näevad nad sarnased välja. Tegelikult on tegu siiski üpriski teise tõuga, kuigi vereside neil eksisteerib. Nimelt kasutati papillone pikakarvaliste *chihuahua*'de aretamiseks.

## Välislingid

* Papillon veebilehel koer.ee
Lopado­temacho­selacho­galeo­kranio­leipsano­drim­hypo­trimmato­silphio­parao­melito­katakechy­meno­kichl­epi­kossypho­phatto­perister­alektryon­opte­kephallio­kinklo­peleio­lagōio­siraio­baphe­tragano­pterygōn

***Lopado&shy;temacho&shy;selacho&shy;galeo&shy;kranio&shy;leipsano&shy;drim&shy;hypo&shy;trimmato&shy;silphio&shy;parao&shy;melito&shy;katakechy&shy;meno&shy;kichl&shy;epi&shy;kossypho&shy;phatto&shy;perister&shy;alektryon&shy;opte&shy;kephallio&shy;kinklo&shy;peleio&shy;lagōio&shy;siraio&shy;baphe&shy;tragano&shy;pterygōn*** on sõna, mida kasutatakse väljamõeldud roa tähistamiseks Aristophanese teoses "Naised rahvakoosolekul" ("*Ekklēsiazousai*", kirjutatud arvatavasti aastal 392 eKr).

Teadaolevalt on tegemist pikima kirjandusteoses avaldatud sõnaga.


Fishslice closeup.jpg|
Scyliorhinus canicula.jpg|
Cazón Adobo (Valencia).jpg|
Stone crab.jpg|
Runny hunny.jpg|
Mleté hovězí maso v rajské omáčce, těstoviny.jpg|
Turdus merula (juvenile) -lawn-8.jpg|
Female Blackbird.jpg|
Spatchcocking.jpg|
Andalusian rooster head big (portrait).jpg|
Albion, Barnsbury, London (5581802390).jpg|
Conill a la xocolata.jpg|
Glass of Red Wine with a bottle of Red Wine - Evan Swigart.jpg|
Cold meat salad.jpg|
Crunchy Pita Bread.JPG|
The Food at Davids Kitchen 087.jpg|


## Viited
Drusti vald

**Drusti vald** (läti keeles *Drustu pagasts*) on vald Lätis Smiltene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Variņi ja Launkalne vallaga, Cēsise piirkonna Dzērbene, Jaunpiebalga ja Zosēni vallaga ning Gulbene piirkonna Ranka vallaga.

Valla pindala on 157 km². 2016. aasta seisuga elas seal 854 inimest. Valla keskus on Drusti küla.

## Ajalugu

Aastal 1935 oli valla pindala 120 km². 1945. aastal moodustati valda Drusti ja Pērļupe külanõukogu, aga aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult. Aastal 1951 liideti Drusti külanõukoguga Pērļupe külanõukogu, aastal 1956 Launkalne külanõukogu, aga aastal 1975 Gatarta külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Rauna piirkonda.

## Loodus

Vald asub suuremalt jaolt Vidzeme kõrgustikul. Tähtsamad jõed on Koiva jõgi ja selle lisajõgi Palsa. Suurim kõrgus on 247,7 meetrit (Slapjuma kalns). Vallas on 22 suuremat järve, neist suurim on 26,3 ha suurune Auļukalnsi järv.

Looduskaitse all on Launkalne-Drusti mänd, tamm nimega Pagalma saimnieks ja arvukalt nimetuid põlispuid Gatarta ümbruskonnas.

## Kultuurimälestised

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Drusti luteri kirik (sealhulgas sealsed kantsel, altar, orelirõdu ja oreliprospekt), Ķeveri muinaskalmed, Jauntēvenēni muinaskalmed, Lejasmīlakši muinaskalmed ehk Kalmemägi, Kalna Dolese muinaskalmed, Dūķi järveasula ning Auļukalnsi järveasula.

Regionaalse kaitse all on Jauntēvenēni muinaskalmed, Gatarta mõisasüda, sealsed lindla, peahoone, magasiait, ait, Kundziņkrogsi kõrts, aedniku maja, jääkelder ja park, Oškalni keskaegne kalmistu, Skripsti muinaskalmed, Mindaugi keskaegsed kalmistud, Drusti keskaegne kalmistu, Valstkalni keskaegne kalmistu ja Ješki muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Mīlakšase ristikivi, Žvīguri keskaegne kalmistu, Kalnastādiņi muinaskalmed ja Ješki kalmemäe muinaskalmed.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 845 lätlast, 69 venelast, 8 valgevenelast, 5 ukrainlast, 7 poolakat ja 4 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Hnativka (Hmilnõki rajoon)

**Gnativka** (ukraina keeles Гнатівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv oli 2001. aastal 355. Pindala on 0,97 km².
Globaalne kodakondsus

**Globaalne kodakondsus** (inglise keeles *global citizenship*) on World Service Authority propageeritav idee kodakondsusest, mis ületaks riikide piire ja hõlmaks tervet inimkonda.

Globaalse kodakondsuse idee kohaselt ei pea inimene loobuma oma senisest kodakondsusest ega muust kohalikust identiteedist, kuid need hakkavad võrreldes globaalse kodakondsuse ja ülemaailmse kogukonna identiteediga asuma teisel kohal.

Globaalset kodakondsust on seostatud ka globaliseerumise ideega.

## Vaata ka
* kosmopoliit
Ozarõntsi

**Ozarõntsi** (ukraina keeles Озаринці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mogõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 1311. Pindala on 5,03 km².


Ozaryntsi 19.JPG|
Ozaryntsi 17.JPG|
Ozaryntsi 07.JPG|
Ozaryntsi 04.JPG|
Ozaryntsi 14.JPG|
Ozaryntsi 15.JPG|
Ozaryntsi Castle 15.JPG|
Ozaryntsi Castle 01.JPG|
Ozaryntsi Castle 11.JPG|