open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Psychoterror

**Psychoterror** on Eesti punkansambel.

Esimese kontserdi andis ansambel 20. septembril 1991. 

Bändi laulutekstid on nii inglise kui ka eesti keeles.

## Praegune koosseis
*Freddy (vokaal; Freddy Grenzmann, sündinud 1. mail 1972)
*Liba (trummid; Sven Liba, sündinud 15. septembril 1976)
*Uims (bass; Lauri Leis, sündinud 29. septembril 1971)
*Mozg (kitarr; Sven Kimmel, sündinud 13. veebruaril 1976)

## Diskograafia
*"Tusk. Töötus. Armetus." (1995; Fucking Cunt Records)
*"Viva La Revoluci&ograve;n" (1995; Khaos Control)
*"Chaos City" (1996; Fucking Cunt Records)
*"Live in Bremen" (1996; Fucking Cunt Records)
*"Waste and Insanity" (1997; Fucking Cunt Records)
*"Cheap Holidays" (2000; Fucking Cunt Records)
*"Mikrokosmos" (2002; Kaljukotkas)
*"Punks in the City" (2002; Disco Hater Records)
*"Greatest Shits" (2002; Kaljukotkas/Psychoterror)
*"Straight to the Point" (2004; Karma Mira Records/Szarapow Sound System)
*"Freddy, löö esimesena!" (2005; Kaljukotkas/Psychoterror)
*"Anarhia ja dekadents" (2006; Psychoterror/Inglikala Grupp)
*"Estonian Survivors" (2006; Revel Yell Music)
*"Parmakarma" (2010; Satisfactory)
*"XX" (2011)
* "Vaenlaste aeg" (2013)
* "Streik" (2016)
*"Käärid" (2018)
*"Punk pole moes" (2022; Tallinn Old Town Records)

## Vaata ka
*Fucking Cunt Records

## Välislingid
*Koduleht
*Disco Hater Records
*Karma Mira Records
*Szarapow Sound System
*Revel Yell Music
*"Psychoterroril täitub 16 tegevusaastat", Eesti Päevalehe veebiväljaanne, 26. september 2007
Vastemõisa valla lipp

**Vastsemõisa valla lipp** oli Eesti haldusüksuse Vastemõisa valla lipp.

Lipp oli kasutusel 16. novembrist 1995 kuni 2005. aasta oktoobrini, mil vald ühines Olustvere valla, Suure-Jaani valla ja Suure-Jaani linnaga ühtseks Suure-Jaani vallaks.

## Lipu kirjeldus
Valla lipp oli ristkülikukujuline, selle vardapoolsest alanurgast suundusid lehviva otsa keskpunktini ja ülaservani (2/3 lipu pikkusest) kaldsirged, need jaotasid lipu kolmeks: valgeks, roheliseks ja mustaks väljaks. Valgel väljal oli roheline seitsmeharuline heraldiline okaspuutaim.

Lipu normaalmõõtmed olid 100×150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 6:9 ühikut.

## Lipu kasutamise kord
#Kui vallalipp heisati koos Eesti riigilipu või mõne teise riigi või mõne Eesti maakonna, linna, valla või muu lipuga, asus valla lipp lippude poolt vaadates vasakul teise riigi või Eesti riigilipust.
#Vertikaalselt heisatud lippude puhul asus vallalipp allpool Eesti riigilipust või teiste riikide lippudest.
#Vallalippu võis heisata või kasutada ameti- ja eluruumides. Vallaelanikel oli õigus heisata koos riigilipuga vallalipp.
#Kasutamiskõlbmatuks muutunud vallalipp kuulus sündsal viisil hävitamisele. 

## Vaata ka
*Vastemõisa valla vapp
*Suure-Jaani valla lipp
*Olustvere valla lipp
*Suure-Jaani linna lipp
Suure-Jaani linna lipp

**Suure-Jaani linna lipp** oli Eesti linna ja Suure-Jaani valla vallasisese linna Suure-Jaani lipp.

Lipp on kinnitatud 27. detsembril 1995.

2005. aasta oktoobris ühinesid Suure-Jaani linn ja vald, Vastemõisa vald ning Olustvere vald ühtseks Suure-Jaani vallaks.

## Lipu kirjeldus

Linna lipp koosneb kahest valgest ja kahest punasest vaheldumisi asetsevast võrdsest laiust, kusjuures pealmiseks on valge laid ja alumiseks punane laid.
 
Lipu mõõtmed on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

## Lipu kasutamise kord
#Suure-Jaani linna lipu võivad heisata kõik linnakodanikud eramajadel, ettevõtted ja organisatsioonid oma hoonetel lipuhoidjasse või maapinnalt tõusvasse lipumasti. Heisatav lipp peab vastama põhimääruses olevale kirjeldusele, olema puhas ja terve.
#Lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus on ligikaudu kolm korda suurem lipu laiusest.
#Heisatud lippudel jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.
#Suure-Jaani lipp heisatakse riiklikel pühadel ning tähtpäevadel, rahvuspühadel (riigilipu heiskamise päevadel), linna juubelil, perekondlikel tähtpäevadel ja muude sündmuste puhul, milleks sellekohase korralduse annab Suure-Jaani Linnavalitsus.
#Suure-Jaani linna lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipu ülemisse otsa 100 millimeetri laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad kuni lipukandja alumise servani või heisatakse lipp poolde lipumasti.
#Suure-Jaani linna lipp heisatakse suveajal kell 8.00, talveajal kell 9.00 ja langetatakse päikeseloojangul, kuid mitte hiljem, kui kell 22.00.
#Suure-Jaani linna lipu võib heisata üksi või koos Eesti riigilipuga. Üks lipp teist ei asenda. Linna lipu mõõtmed ei või koos riigilipuga heiskamisel ületada riigilipu mõõtmeid.
#Kui Suure-Jaani linna lippu heisatakse koos Eesti riigilipuga, asub riigilipp lippude poolt vaadates paremal, linna lipp vasakul.
#Kui linna lipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, mõne välisriigi lipuga ja maakondade ning linnade-valdade lippudega, siis lippude poolt vaadates asetseb paremal eesti riigilipp, sellest vasakul välisriikide lipud prantsuskeelsete riiginimede tähestikulises järjekorras, seejärel linnade-valdade lipud tähestikulises järjekorras ja seejärel Suure-Jaani linna lipp vasakul äärel. Lipud peavad olema ühelaiused, heisatud iga lipp eri lipuvardasse või masti ja samale kõrgusele.
#Suure-Jaani linna lippu võib kasutada miitingutel, demonstratsioonidel ja pidustustel.
#Suure-Jaani Linnavalitsuse hoonel võib linna lipp olla heisatud koos riigilipuga ööpäeva-ringselt.
#Kasutamiskõlbmatuks muutunud linna lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.

## Vaata ka
*Suure-Jaani linna vapp
*Vastemõisa valla lipp
*Suure-Jaani valla lipp
*Olustvere valla lipp
*Viljandi maakond

## Välislingid
* Suure-Jaani linna sümboolika
Higashimurayama

**Higashimurayama** (jaapani 東村山市; -shi) ) on linn Jaapanis, Tōkyō prefektuuris.

Higashimurayama sai linnaks 1942. aastal ja suurlinnaks (市 *shi*) 1964. aastal.

Elanike arv on 146 000 (2005) ja pindala 17,17 km².

## Viited

## Välislingid

*Higashimurayama koduleht
Taipei 101

**Taipei 101** (hiina k 臺北101 või 台北101) on Taiwanis Taipeis asuv hoone, mis 21. juulini 2007 oli maailma kõrgeim. Kõige kõrgema korruseni on maapinnalt 439 meetrit, katuseni 449 meetrit ja hoone tipuni 509,2 meetrit. Seni kuulus kõrgeima hoone tiitel Petronase kaksiktornidele, mille kõrgus on 449,2 meetrit.  Alates 2010. aastast on maailma kõrgeim hoone Burj Khalīfah.

Hoonel on 106 korrust, millest 101 on maa peal (sellest ka hoone nimi). Tegemist on maailma esimese üle 500 meetri kõrguse hoonega. 2011. aastal omistati Taipei 101-le LEED-sertifitseerimissüsteemi alusel energiatõhususe ja keskkonnasõbraliku disaini eest plaatina sertifikaat, saades seeläbi maailma kõrgeimaks ja suurimaks roheliseks hooneks.

101-korruselist hoonet ehitati aastatel 1999–2004. Kõrghoone on alates selle avamisest olnud kaasaegse Taipei linna ikoon. Hoone on loodud sümboliseerima tehnoloogia ning aasia kultuuride traditsioonilist arengut. Taipei 101 hõlmab postmodernistlikust lähenemisest tuntud stiile ja disainielemente. Ehituse maksumus oli 1,8 miljardit dollarit (umbes 30 miljardit krooni). Hoone avati 31. detsembril 2004.

Taipei 101 kuulub Taipei Financial Center Corporationile.

Hoone on ehitatud maavärina- ja orkaanikindlaks. Arvestuste järgi peab see vastu kõigile orkaanidele ja kuni 7-magnituudisele maavärinale. Ehitamise ajal toimus Taipeis 31. märtsil 2002 6,8-magnituudine maavärin. 56. korruselt, mis oli tollal kõrgeim, kukkus alla ehituskraana, mis tappis 5 inimest, ja puhkesid mõned väiksemad tulekahjud, ent tervikuna toimis hoone nii nagu plaanitud.

Põrandapinda on hoones 450&nbsp;000 m², millest kontoriruume on 214&nbsp;000 m², teeninduspinda 77&nbsp;500 m² ja parkimispinda 73&nbsp;000 m².

Taipei 101 liftid on 2023. aasta seisuga kiiruselt maailmas kolmandal kohal. 89. korrusel paiknevale vaateplatvormile jõuab 37 sekundiga (16,83 m/s).

### Korruseplaan

Sisemine vaateplatvorm asub 89. korrusel, pakkudes 360-kraadilist vaadet linnale.

Väline vaateplatvorm 91. korrusel asub 391,8 meetri kõrgusel maapinnast ning on kergeim vaateplatvorm Taipei linnas.

Pilet vaateplatvormidele maksab umbes 16-17 eurot.

### Ehituse kronoloogia

## Viited

## Välislingid

*Taipei 101 koduleht
*Maailma kõrgeim pilvelõhkuja võib tekitada maavärinaid
Sööstlaskumine 1992. aasta taliolümpiamängudel

**[[Sööstlaskumine]] [[1992. aasta taliolümpiamängud]]el** Albertville'is 20.–22. veebruaril.

Sööstlaskumine oli näidisala. Ehkki püstitati nii meeste kui naiste maailmarekord, ei arvatud sööstlaskumist edaspidi olümpiamängude kavva. Alale heitis halba varju šveitslase Nicholas Bochatay hukkumine kokkupõrkes rajatraktoriga.

## Mehed
45 võistlejat

## Naised
Schoineus

**Schoineus** oli vanakreeka mütoloogias Athamase ja Themisto teadaolevalt ainus laps.

Tema isa oli Boiootias asuva Orchomenose linna endine valitseja, kes abiellus Themistoga pärast pagendusse minekut. Schoineus kasvas üles Tessaalias. Seetõttu on tähelepanuväärne, et ta suutis tõusta Orchomenose valitsejaks.

Schoineus tahtis saada poega ja kui sündis tütar, oli ta sellest nii pettunud, et käskis ta metsa surema jätta. Tütar jäi ellu. See oli Atalanta. Kui ta juba täiskasvanud oli, sai ta teada, kes on tema vanemad, ja läks nende juurde elama. Schoineus ei olnud enam selle vastu, sest see tütar oli poega väärt. Pealegi pole teada, et Schoineusel oleks rohkem lapsi olnud.

Schoineus tahtis oma tütart mehele panna, ent Atalanta ei hoolinud meestest. Ta tahtis vallaliseks jääda. Kuna ta oli tähtsa isa tütar, siis käis tal palju kosilasi. Et neist vabaneda, kuulutas Atalanta, et abiellub ainult sellega, kes võidab teda jooksus. Keegi polnud temast kiirem.

Lõpuks saabus Hippomenes, kellele Aphrodite oli andnud kolm kuldõuna hesperiidide aiast. Ükski surelik ei jäänud õunte ilu vastu ükskõikseks. Iga kord, kui Atalanta oli talle järele jõudmas, pillas Hippomenes õuna maha ja võitis nii jooksu. Ta abiellus Atalantaga ja nad said poja Parthenopaiose.
Erebos

**Erebos** (ladinapäraselt *Erebus*) on vanakreeka mütoloogias pimeduse jumal. Ta tekkis Chaosest, nagu ka Gaia ja Nyx. Ta sigitas iseseisvalt Aitheri ning Nyxiga Hemera, Morose, Charoni, Erose ja keerid.  

## Erebose päritolu ja järglased Hesiodose järgi
Hesiodose "Teogoonia" (116–121) järgi oli alguses pimedus, mis tekkis Chaosest (haigutavast õõnsast ruumist). Nende ühtest tekkisid öö (Nyx), päev (Hemera), õhk (Aither) ja Erebos, maa sügavuse pimeduse kehastus. Robert von Ranke-Gravesi järgi tekkisid seejärel Nyxi ja Erebose ühtest uni (Hypnos) ning maailma pahed: häving (Moros), vanadus, surm (Thanatos), tüli (Eris), vihkamine, viletsus  ja loobumine, samuti Nemesis, moirad ja hesperiidid, kelles ilmnevad siin kuujumalanna ohtlikud aspektid, kuid ka rõõm, sõprus ja kaastunne. Nyxi ja Erebose poeg on ka Charon. Nyxi ja Erebose tütreks peetakse ka Styxi, kes aga on teise versiooni järgi Okeanine nime all Okeanos ja Tethyse vanim tütar.

## Erebos kui Hades
Sageli hüüti **Ereboseks** ka allmaailma jumalat Hadest.  

## Erebos kui allmaailma osa
Mõnes hilisemas legendis oli **Erebos** allmaailma (Hadese) eriti pime osa, kuhu surnud satuvad vahetult pärast surma. Charon viib nad sealt üle Acheroni jõe allapoole Tartarosse, mis on päris manala. Erebos ümbritseb Tartarost. 

Mõnikord samastati **Erebost** Tartarosega.

Mõnikord samastati **Erebost** Hadesega ning jaotati kaheks osaks: Tartaroseks ja Elysioni väljadeks.

Hesiodose "Teogoonias" mainitakse Erebost ka kui kohta, kuhu Zeusi poolt suitseva välguga tabatud Menoitios kukkus (514–516).

## Nime päritolu
Nime päritolu kohta on kaks teooriat. Ühe järgi tuleneb see indoeuroopa algkeele sõnast **h<sub>1</sub>reg<sup>w</sup>os* ning vastab vanapõhja sõnale *rökkr* 'pimedus'. Teise teooria järgi pärineb see nimi semiidi sõnast, mis tähendab päikeseloojangut või õhtut (heebrea *erebh*, akadi *erebu*). Viimasega on seostatud ka nime Europe. 

## Vaata ka
*Erebus
*Erebus (täpsustus)
Läätseline porfüroblast

**Läätseline porfüroblast** (inglise *augen*) on ovaalse kujuga porfüroblast.

Läätselised porfüroblastid esinevad suunatud tekstuuriga moondekivimeis, näiteks gneisis või kristalses kildas. Nad on ovaalsed mineraaliagregaadid, mis tavaliselt erinevad mineraloogiliselt koostiselt või suuruselt kivimi põhimassist ning on seetõttu visuaalselt hästi eristuvad. Levinud läätseliste porfüroblastidega kivim on silmisgneiss.

Läätselised porfüroblastid moodustavad läätselise tekstuuri.
Silmisgneiss

**Silmisgneiss** (saksa keeles *Augengneis*, inglise keeles *augen gneiss*) on läätselise tekstuuriga gneisi erim.

Läätselise tekstuuri moodustavad läätselised porfüroblastid ehk silmisgneiss on gneiss, mis sisaldab läätselisi porfüroblaste.
Toyama prefektuur

**Toyama prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas Jaapani mere kaldal.

## Loodus
Suuremad jõed on Kurobe ja Shinju.

## Sümbolid
Toyama prefektuuri tunnuslind on lumepüü (*Lagopus mutus*), tunnuspuu on jaapani krüptomeeria (*Cryptomeria japonica*) ja tunnuslill tulp  (*Tulipa*) õis.

## Haldusjaotus
Toyama prefektuur on jaotatud 15 omavalitsusüksuseks, millest 10 on linnad (市 *shi*).

### Linnad
* Himi
* Imizu
* Kurobe
* Namerikawa
* Nanto
* Oyabe
* Takaoka
* Tonami
* Toyama
* Uozu

## Majandus
Prefktuuris on arenenud bioteholoogia- ja infotehnoloogiatööstus, mis tugineb odavale hüdroenergiale. Tähtsal kohal on ka riisikasvatus ja kalandus.

Prefektuuris on kaevandatud ka maavarasid, 1910.–1950. aastatel tabas prefektuuri kaadmiumimürgitus, mis tõi kaasa Itai-Itai haiguse epideemia.

## Viited

## Välislingid
* Toyama prefektuuri koduleht
Fukushima prefektuur

**Fukushima prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas Vaikse ookeani kaldal.

## Loodus
Idaosas paikneb Abukuma ahelik, lääneosas Ōu aheliku lõunaosa. Suurim jõgi on Abukuma jõgi ja suurim järv Inawashiro järv.

## Sümbolid
Fukushima prefektuuri tunnuslind on jaapani kärbsenäpp (*Ficedula narcissina*), tunnuspuu on jaapani tselkva (*Zelkova serrata*) ja tunnuslill lühiviljaline rododendron  (*Rhododendron brachycarpum*).

## Haldusjaotus
Fukushima prefektuur on jaotatud 61 omavalitsuseks, millest 13 on linnad (市 *shi*).

### Linnad
* Aizuwakamatsu
* Date
* Fukushima
* Iwaki
* Kitakata
* Koriyama
* Minamisōma
* Motomiya
* Nihonmatsu
* Shirakawa
* Sōma
* Sukagawa
* Tamura

### Alevid
* Ōkuma
* ...

## Majandus
Tööstus tugineb tuumaenergiale. Prefektuuris asuvad Fukushima I tuumaelektrijaam ja Fukushima II tuumaelektrijaam. Rannikul on oluline kalandus, sisemaal põllumajandus. Majandusele andis suure tagasilöögi 2011. aasta Sendai maavärin.

## Vaatamisväärsused
* Wakamatsu loss

## Viited

## Välislingid
* Fukushima prefektuuri koduleht
Erebus (täpsustus)

**Erebus** on Erebose (vanakreeka jumala ning allmaailma või selle osa) ladinapärane nimekuju. 

Erebose järgi on nime saanud mitu laeva.  

***[[Erebus (1807)|Erebus]]** oli Briti sõjalaev (valmis 1807).    
***[[Erebus (1826)|Erebus]]** oli Briti sõjalaev, millega James Clark Ross käis Antarktika-ekspeditsioonil ning mis jäi kadunuks John Franklini ekspeditsioonil loodeväila otsinguil. 
**Selle laeva järgi on saanud nime vulkaan **[[Erebus]]** Antarktikas Rossi saarel.
**Sama laeva järgi on nime saanud Marsi kraater **[[Erebus (kraater)|Erebus]]**. 
***[[Erebus (1856)|Erebus]] oli Briti sõjalaev (valmis 1856)
***Erebuse** nime kandis hiljem sõjalaev **Invincible (1869)** (valmis 1869). 
***Erebus (I02)** ja **Terror (I03)** olid Esimese maailmasõja aegsed Briti sõjalaevad, mis moodustasid laevaklassi **Erebus'''.
UPS

**UPS** võib tähendada:

*puhvertoiteallikas – varutoiteseade elektrivõrgu võimalike rikete ja häirete puhuks (lühend sõnadest *Uninterruptible power supply*)
*United Parcel Service – maailma suurim kullerteenuseid osutav ettevõte, mille peakorter asub  Georgia osariigis Sandy Springsis.
Ichikawa

**Ichikawa** (市川市; -*shi*) on linn Jaapanis Chiba prefektuuris.

Asub Edo jõe kaldal, Tōkyōst vahetult idas.

Peamised tööstusharud on metalli- ja tekstiilitööstus.

Ichikawas asub Jaapani kaitseväe maavägede staap.

Elanike arv oli 2005. aastal 466 300. Palju elanikke käib tööl Tōkyōs.

## Viited

## Välislingid

Ichikawa koduleht
Sōsa

**Sōsa** (匝瑳市; -*shi*) on linn Jaapanis Chiba prefektuuris.

Sōsa linn moodustati 23. jaanuaril 2006 Yōkaichiba ja Nosaka linna liitmisega.

Elanike arv on 42 000 (2005).

## Viited

## Välislingid
*Sōsa koduleht
Yūko Ogura

**Yūko Ogura** (小倉優子 *Ogura Yūko*, sündinud 1. novembril 1983 Mobaras) on jaapani modell ja pop-staar. Tema hüüdnimeks on **Yukorin**.

Ogura õpib psühholoogiat Hōsei ülikoolis Tōkyōs.

Ta pikkus on 162 cm ja teised mõõdud on 80-56-83.

Ta väidab, et on **Õuna-momoka printsess** (りんごももか姫) Korini planeedilt. 

## Välislingid

*Yūko Ogura koduleht
*Fotod
Mobara

**Mobara** (haldusüksusena 茂原市; Mobara-shi) on linn Jaapanis Chiba prefektuuris.

Mobara linn moodustati 1. aprillil 1952.

Elanike arv on 94 500 (2006) ja pindala 100 km&sup2;.

Mobarast on pärit modell Yūko Ogura.

## Viited

## Välislingid
* Mobara koduleht
Paistu valla lipp

**Paistu valla lipp** on Viljandi maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Paistu valla lipp.

Lipp on kinnitatud 14. septembril 1994.

## Lipu kirjeldus

Valla lipuks on kahe diagonaaliga neljaks jaotatud sini-mustal kangal äärteni ulatuv valge tähtrist. Piduliku kandelipu vardaehiseks on hõbedane tähtrist.

Lipu normaalmõõtmed on 105x105 cm.

## Põhjendus
Lipu kujundus tähistab valla ajaloost tuntud tugevat rahvuslikku liikumist ning tungi vaimuvalguse ja õnne poole. 

## Lipu kasutamise kord

Valla lipp on esinduslipp, mida kasutatakse vaid erandjuhtudel valla esindamiseks, kooskõlastatult vallavalitsusega.

## Vaata ka
*Paistu valla vapp
*Viljandi maakond

## Välislingid
*Paistu valla sümboolika valla kodulehel
*Paistu valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Viimsi valla lipp

**Viimsi valla lipp** on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Viimsi valla lipp.

Lipp on kinnitatud 21. juunil 1994.

Lipu autor on Tõnis Soop.

## Lipu kirjeldus
Valla lipp on sinine ristkülik, mille keskel valges raamistuses asub Viimsi valla vapi kujutis. Valla vapi sinise kilbi ülaservast lähtuv allasuunatud V-kujuline teravik toetub lainelõikelisele vardale - kõik hõbedased (lipul valged). Vapitüvi on must. 

Lipu normaalmõõtmed on 100x160 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7,5:12.

## Põhjendus
Lipu sinine värv, mille keskel asub valla vapp, sümboliseerib merega ümbritsetud Viimsi valda. Viimsi vapi värvid must ja sinine vastavad riigilipu värvidele. Vapil olev sinine tähendab nagu ka lipul - merd. Hõbedane lainelõikeline joon sümboliseerib nii laineharju kui ka kaldale loksuvat vahust lainet - ühel pool meri, teisel pool maa. Valla vapi keskel on kujutatud V-kujulist noolt, mis üheltpoolt viitab Viimsile, teisalt kujutab see laineharjal sõitvat paati või laeva või ka randuva paadi nina.

## Lipu kasutamise kord
Valla lippu kasutatakse valla ajaloolistel tähtpäevadel ja muudel olulistel sündmustel. Valla lippu kasutatakse kõrvuti riigilipuga. Valla lipu heiskamise otsustab vallavalitsus. 

Valla lipu näidis asub vallakantseleis.

## Vaata ka
*Viimsi valla vapp
*Harju maakond

## Välislingid
* Viimsi valla sümboolika valla kodulehel
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Viimsi vald.
Feldšpatoidid

**Feldšpatoidid** on päevakividega sarnanevad kivimit moodustavad mineraalid.

Võrreldes päevakividega on feldšpatoidid harvaesinevad mineraalid. Nad moodustuvad ränivaese magma kristalliseerumisel või moondumisel. Feldšpatoidid ei esine kivimi koostises kunagi koos kvartsiga, erandi võivad moodustada vaid ksenoliidid. Kui magma on ränist üleküllastunud, siis moodustuvad päevakivid ning ülejäänud ränist kvarts. Kui aga magma on ränist alaküllastunud, moodustuvad päevakivid ja feldšpatoidid. Keemilise reaktsiooni võrrandina näeks see välja nii: NaAlSiO4 (nefeliin) + 2SiO2 (kvarts) → NaAlSi3O8 (albiit). Nefeliin ja albiit on vastavalt feldšpatoidide ja päevakivide esindajad.

Tähtsamate feldšpatoidide hulka kuuluvad mineraalid on nefeliin, sodaliit, leutsiit, kankriniit, haüiin, lasuriit, skapoliit jne.

Feldšpatoide sisaldavad kivimid on näiteks foidoliit, fonoliit, basaniit ning paljud teised kivimid, mille nimetusele lisandub eesliide "foid-" või "foidi sisaldav".

Termin "feldšpatoid" on tuletatud päevakivide (*feldspar*) ingliskeelsest nimetusest.
Paide valla lipp

**Paide valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Paide valla lipp.

Lipp kinnitati 1. märtsil 1994.

## Lipu kirjeldus

Valla ruudukujulisel lipul  on 1/7 laiune valge ääris, mis ümbritseb musta  keskosa. Mustal keskosal on neli kaldristina asetatud viljapead (kollast). Vallavalitsuse piduliku kandelipu vardaehiseks kuldne viljapea.

Lipuvärvid ja kujund tähistavad Püha Annat (Anna kihelkond ja kirik) ning valla maade põllumajanduslikku tähtsust. Must ja valge on ka Eestimaa kaitsja neitsi Maarja värvid ning tema kaudu ka orduriigi ja Eesti lipu värvid.

Lipu normaalsuurus on 105x105 cm.

## Lipu kasutamise kord
#Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks vallavolikogu otsuse või vallavalitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel, teistele omanikele on need otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga.
#Vallalipp heisatakse alaliselt valla administratiivhoone peasissekäigu juurde või selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
#Lipp heisatakse hoonetele, kus toimuvad volikogu või vallavalitsuse istungid nende toimumise ajaks.
#Lipp heisatakse ametlike delegatsioonide vastuvõttudel.
#Valla lipp heisatakse vallavalitsuse korraldusel kultuuri- ja spordiüritustel ja muudel puhkudel.
#Kui vallalipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub vallalipp lippude poolt vaadatuna riigilippudest vasakul, teistest lippudest paremal.
#Rahvusvahelistel, vabariiklikel ja regionaalsetel üritustel võivad lippu kasutada Paide valla ametlikud delegatsioonid või Paide valda esindavad kollektiivid või üksikisikud Paide Vallavalitsuse korralduse alusel.

## Vaata ka
*Paide valla vapp

## Välislingid
* Paide valla sümboolika valla kodulehel
* Paide valla sümboolika
Ränist küllastatuse aste

**Ränist küllastatuse aste** (inglise *degree of silica saturation*) on tardkivimite suhtelist ränisisaldust iseloomustav suurus.

Ränist küllastatuse aste näitab ränidioksiidi (SiO2) suhtelist hulka teiste kivimit moodustavate elementide oksiidide suhtes. Selle alusel on võimalik hinnata, mis mineraalidest peaks vastav tardkivim koosnema ehk arvutada kivimi normatiivset mineraloogilist koostist. Ränidioksiidi suhtelist hulka arvestatakse molekulaarse suhte, mitte massisuhte alusel. 

Oletame, et magma koosneb vaid kolmest oksiidist, need on: MgO, FeO ja SiO2. Kui kivimis ei ole piisavalt ränioksiidi, et terve kivim saaks koosneda pürokseenidest, siis koosneb ta osaliselt pürokseenist ja osaliselt oliviinist, mis sisaldab vähem ränioksiidi. (Mg,Fe)2SiO4 (oliviin) + SiO2 → 2(Mg,Fe)SiO3 (pürokseen). Võrrandist ilmneb, et pürokseenis on SiO2 ja MgO + FeO suhe 1:1, oliviinis aga 1:2. Sarnane on olukord ka siis, kui magma sisaldaks vaid naatriumi, alumiiniumi, räni ja hapnikku. Siis moodustuksid vastavalt ränihulgale päevakivid, kvarts või feldšpatoidid. NaAlSiO4 (nefeliin) + 2SiO2 (kvarts) → NaAlSi3O8 (albiit). Nefeliin ning albiit on vastavalt feldšpatoidide ning päevakivide esindajad. Jällegi ilmneb, et albiidis on SiO2 suhe Na2O suhtes 6:1, nefeliinis aga 2:1, mistõttu moodustub ränist üleküllastatuse korral kvarts ja päevakivid, ränist alaküllastatuse korral aga feldšpatoidid ning päevakivid.

**Ränist üleküllastunuks** peetaksegi sellist magmat ja temast moodustunud tardkivimeid, milles ränioksiidi suhe naatriumoksiidi on suurem kui 6:1. Kui suhe on täpselt kuus, siis on magma **ränist küllastunud**. Kui suhe on alla kuue, siis on magma **ränist alaküllastunud**. See konkreetne näide kehtib muidugi vaid siis, kui magma koosneks vaid ränist, hapnikust, alumiiniumist ning naatriumist. Ränist üleküllastunud kivimid koosneks sellele näitele tuginedes kvartsist ning päevakividest. Selline kivim on näiteks graniit. Ränist küllastunud kivim koosneks vaid päevakividest. Reaalses magmas on aga ka muid keemilisi elemente, mistõttu on tüüpiline ränist küllastunud kivim näiteks dioriit, mis peale päevakivide sisaldab ka värvilisi mineraale. Ränist alaküllastunud kivim koosneks päevakividest ning feldšpatoididest ning raua ja/või magneesiumi olemasolul ka oliviinist. 

Sama arvutusreeglit saab rakendada ka reaalsete magmade korral, mis koosnevad suuremast arvust komponentidest. Reaalsete magmade korral ei ole tegemist puhaste mineraalidega, vaid nende segudega. Näiteks päevakivid ei ole esindatud mitte puhta albiidi, vaid albiidi ja ortoklassi seguna, mida tuntakse leelispäevakivina ((Na,K)AlSi3O8). Sama ka teiste mineraalide korral. 

## Vaata ka
*Alumiiniumist küllastatuse aste
Simikeel

**Simsi keel** (inglise keeles *Simlish*) on tehiskeel, mida räägivad simid mitmes Maxise loodud arvutimängus.

## Sõnavara näiteid
*laama – *gruuba*         
*pitsa – *chumcha*
*tere – *sul sul*
*head aega – *dag dag*
*jah – *yibs*
*ei – *neeb*
Teise laine feminism

**Teise laine feminism** (*second-wave feminism*) on peamiselt 1960–1970 aastatel toimunud feministlik liikumine, mil feministid jaotusid vastavalt oma poliitilistele vaadetele.

USAs sai feminism uut hoogu sisse 1960. aastate teisel poolel, mil Women's Liberation Movement leidis oma alguse tsiviilõigustest, Vietnami sõja vastasusest ja üliõpilaste liikumisest 1960. aastatel. Osa feministe, näiteks Betty Friedan, kogesid edutut võitlust võrdse palga eest ja soolise diskrimineerimise eest ning teisalt kogeti (Anne Koedt, 1968), et naisliikumise naised leidsid end igal pool ja igal tasemel mängimas teisejärgulist rolli ning kui algul arvati tegu olevat personaalsete probleemidega, siis tasapisi hakkas selgus, et probleemid on hoopiski sotsiaalset ja poliitilist laadi. Kate Millett leidis, et 1920. aastal alanud vasturünnakuga ajutiselt peatatud feminism elustub jälle ja see võib nüüd lõpuks täita oma eesmärgi – vabastada pool rassi oma igipõlisest allumusest. Miss America iludusvõistlusega seoses kirjutas Robin Morgan, et naise roll on olla sunnitud mängima apoliitilist, solvumatut, passiivset, delikaatset (kuid orjatööst rõõmsat) "asja".

Inglismaal kujunesid sündmused teise lainega seoses veidi teisiti. 1960. aastatel moodustus Equal Rights grupp, kes võitles töö võrdse tasustamise eest, radikaalne ja poliitiliselt vasakpoolne British Women's Liberation Movement moodustus marksistlik-sotsialistlikust suunast, erinevalt USA-s domineerivast liberaal- ja radikaalfeminismist. Vaatamata erinevustele kõlas 1970. aastal korraldatud "Women's Liberationi" konverentsil üleskutse, et "me tunneme, et meil on ühine eesmärk ja me oleme ühinenud, meil peaks olema üks feminism" ning sellel konverentsil formuleeriti neli põhilist nõuet: 
* võrdne palk, 
* võrdne haridus ja võimalused, 
* 24-tunnine lastehoid ning 
* vabadus kasutada rasestumisvastaseid vahendeid ja teha aborti (nõudmisel).

Kuid põhjusi ja erinevusi feministliku liikumise jagunemiseks oli palju. Kui USA-s rõhutati, et mustadel lasub kahekordne rõhutuse koorem – rassiline ja sooline, siis Britannias kujunes kõige põhjapanevamaks jagunemine pigem klassi, kui rassi alusel. USA-s astusid ühelt poolt üles oma nõudmistega radikaalfeministidest eraldunud lesbid ja vastukaaluks ka heteroseksualistid ning teiselt poolt liberaalfeministid seadsid esikohale pere- ja seksuaalpoliitika. Britannias aga toimus feministide jagunemine pigem sotsialistide ja psühhoanalüütiliseks feminismiks. Lisaks tekkisid ka materialismi feministid, kes osutasid sotsiaalsetele ja majanduslikele juurtele kui naise rõhumise põhjustele. Prantsuse feminism toetus samuti rohkem psühhoanalüüsile ja õõnestas feminismi ühtsust poliitilise võitlusega, milles sotsiaalsed ja poliitilised eesmärgid peaksid olema jagatud vastavalt sotsiaalsele identiteedile. Seega, vaatamata üleskutsetele "õeskonna" ühtsuseks, on teoreetilised erinevused ja poliitilised kõrvalekaldumised kogu aeg silmatorkavad.

## Teise laine feministe

## Vaata ka
* Esimese laine feminism
* Kolmanda laine feminism
Kivimite ringe

**Kivimite ringe** on järjestikuste protsesside ahel, mis hõlmab kivimite moodustumist, murenemist ja moondumist.

Üks võimalik kivimite ringe võiks välja näha järgmiselt: maakoores on vedel happelise koostisega magma, mis aeglaselt jahtudes hakkab tarduma ning moodustab süvakivimist graniidist koosneva plutooni. Eksogeensete protsesside toimel erodeeritakse graniitse plutooni kohal olevaid kivimeid, mistõttu tõuseb maapind isostaatiliselt kõrgemale. Lõpuks on kõik plutooni kohal olnud kivimid ära kulutatud ning graniit paljandub maapinnal. Graniiti moodustavad mineraalid päevakivi ja kvarts hakkavad murenema ning muutuvad vastavalt savimineraalideks ja liivateradeks, mis vooluvee ja tuule toimel kantakse eemale ja setitatakse settebasseinidesse. Settinud osakestest saab mattumisel ja tihenemisel settekivim. Liivast tekib liivakivi ja savist savikilt. Settekivimid võivad aja jooksul mattuda kilomeetrite sügavusele maakoorde, kus valitseb palju kõrgem rõhk ja temperatuur kui maapinnal. See viib kivimite moondumise ehk tahkes olekus ümberkristalliseerumiseni, sest algsed settekivimit moodustavad mineraalid ei ole muutunud tingimustes enam stabiilsed. Liivakivist saab moondekivim kvartsiit ning savikildast olenevalt moonde intensiivsusest kilt, fülliit, gneiss vms. Kui temperatuur muutub nii kõrgeks, et mineraalid hakkavad sulama, saab moondekivimeist taas magma, mis tähendab, et üks kivimite ringe tsükkel sai täis.

Välja võib pakkuda palju erinevaid taolisi ringeid, kuid põhiidee on neil kõigil sama. Üks konkreetne mineraal ei pruugi muidugi kogu ringi täies mahus läbi teha. Näiteks kvartsiterad võivad olla korduvalt liivakivi koostises ja jälle mureneda, olemata vahepeal tard- või moondekivimite koostisosadeks.
Põhja-Hollandi provints

**Põhja-Hollandi provints** on provints (1. järgu haldusüksus) Hollandis.

## Vallad

## Viited

## Välislingid

* Põhja-Hollandi provintsi koduleht
Eotseen

**Eotseen** on kronostratigraafiline üksus (ladestik) ning geokronoloogiline üksus (ajastik). Eotseen vastab ajavahemikule 55,8...33,9 miljonit aastat tagasi.

Eotseen kuulub Paleogeeni ajastusse. Eotseenile eelneb Paleotseen ning järgneb Oligotseen. 

Eotseeni jooksul tekkinud kivimeid Eesti aluspõhjas säilinud ei ole. 

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala
Lõuna-Hollandi provints

**Lõuna-Hollandi provints** on 1. järgu haldusüksus Hollandis. Lõuna-Hollandi provints on endise Hollandi krahvkonna lõunaosa. Hollandi provints jaotati kaheks 1840. aastal.

Provintsi keskus on Haag. Suurim linn on Rotterdam. Teised tähtsamad ajaloolised linnad on Leiden, Dordrecht ja Delft.

## Viited

## Välislingid
Groningeni provints

**Groningeni provints** on Hollandi 1. järgu haldusüksus. Asub riigi põhjaosas Waddenzee ääres. Provints hõlmab ka kolm väikest asustamata Friisi saart: Rottumeroog, Rottumerplaat ja Zuiderduintjes.

## Vallad
* Bedum

## Ajalugu
Seitsme Madalmaa (Provintsi) Ühendatud vabariigi Groningeni provintsi asehaldurid:
* 1581–1594, Francisco Verdugo,  (aastast 1584 tunnistatud asehaldurina ainult Groningeni linna poolt)
* 1584–1620, Nassau-Dillenburgi krahv Willem Lodewijk,  (kuni 1594. aastani tunnistatud asehalduri ainult Groningeni provintsis; alates 1594. aastast tunnistatud ka  Groningeni linna poolt)
* 1620–1625, Oranje Mauritz
* 1625–1632, Ernst Casimir
* 1632–1640, Hendrik Casimir I
* 1640–1647, Nassau-Dietzi krahv Ernest Casimir
* 1647–1650 Oranje vürst Williem II
* 1650–1664, Willem Frederik,
* 1664–1696, Hendrik Casimir II, regent 1664–1673 Nassau Albertine Agnes
* 1696–1711, Oranje-Nassau Johan Willem Friso, regent 1696–1707 Anhalti Henriette Amalia
* 1711–1747, Oranje vürst Willem IV,  regent 1711–1729  Hessen-Kasseli Marie Louise

## Viited

## Välislingid
Pliotseen

**Pliotseen** on kronostratigraafiline üksus (ladestik) ning geokronoloogiline üksus (ajastik). Pliotseen vastab ajavahemikule 5,33...1,80 miljonit aastat tagasi.

Pliotseen kuulub Neogeeni ajastusse. Pliotseenile eelneb Miotseen ning järgneb Pleistotseen.

5–6 miljonit aastat tagasi ilmusid vanimad hominiidid ehk inimlased.

Vanimad teadaolevad kivist tööriistad on leitud Etioopiast Gona’st 2 600 000 aastat tagasi (Olduvai kultuur) ja seda võib pidada paleoliitikumi ehk vanema kiviaja alguseks. 

## Inimese evolutsioon

Näide: 2e +06 aastat = 2 miljonit aastat tagasi = 2 MAT.

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala
Miotseen

**Miotseen** on kronostratigraafiline üksus (ladestik) ning geokronoloogiline üksus (ajastik). Miotseen vastab ajavahemikule 23,0...5,3 miljonit aastat tagasi.

Miotseen kuulub Neogeeni ajastusse, olles selle vanimaks ajastikuks. Miotseenile eelneb Oligotseen ning järgneb Pliotseen.

Miotseeni lademed (ead) vastavalt Rahvusvahelise Stratigraafia Komisjoni järgi:

## Mandrite triiv Aafrika ja Euraasia vahel
Neogeenis oli Alpi mäestiku tekkimise kõrgperiood. Aquitanis (21–23 MAT) moodustasid tänapäeva Araabia meri ja Vahemere idaosa Tethyse ürgookeani. Aafrika ja Euraasia vahel ühendust ei olnud. Burdigalis umbes 17–18 MAT oli kitsas ühendustee, mille kaudu migreerusid mõned imetajad, näiteks *Dionysopithecus* (Dionysose inimahv). Tõestusmaterjali on saadud Hiina ja Vietnami leiukohtadest. Langhis umbes 14–15 MAT tekkis laiem ühendus Aafrika ja Euroopa vahel ja Aafrikast rändasid välja inimahvlased. Fossiilsete leidude põhjal arvatakse, et 13–7 MAT ei olnudki Aafrikas inimahve. Fossiile on leitud sellest ajast hulgaliselt Euraasiast.

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala
Pleistotseen

**Pleistotseen** on kronostratigraafiline üksus (ladestik) ning geokronoloogiline üksus (ajastik). Pleistotseen vastab ajavahemikule 2,588 (±0,005)...0,0115 miljonit (2 588 000–11 500) aastat tagasi. 

Pleistotseen on kvaternaari ajastu vanem ajastik. Pleistotseenile eelneb pliotseen ning järgneb holotseen.

Sellesse aega jääb Acheuli kultuur, mis on vanema kiviaja arheoloogiline kultuur.

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala
Paleogeen

**Paleogeen** on kronostratigraafiline üksus (ladestu) ning geokronoloogiline üksus (ajastu). Paleogeen vastab ajavahemikule 65...23 miljonit aastat tagasi.

Paleogeen kuulub Kainosoikumi aegkonda, olles selle vanimaks ajastuks. Paleogeenile eelneb Kriit ning järgneb Neogeen. Paleogeen jagatakse kolmeks ajastikuks. 

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala
Neogeen

**Neogeen** on kronostratigraafiline üksus (ladestu) ning geokronoloogiline üksus (ajastu). Neogeen vastab ajavahemikule 23,03–2,588 miljonit aastat tagasi.

Neogeen kuulub Kainosoikumi aegkonda. Neogeenile eelneb Paleogeen ja järgneb Kvaternaar. Neogeen jagatakse kaheks ajastikuks. 

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala
Votele Vellend

**Votele Vellend** (sündinud juulis 1948) on eesti baptisti vaimulik, ta oli Kuimetsa-Harmi Vabakoguduse pastor. 

Tema abikaasa ja abiline on Ülle Vellend.

## Viited
Arendusjuht

**Arendusjuht** on organisatsioonis inimene, kelle töö sisu on organisatsiooni tegevuse edendamine ja inimeste otstarbekam rakendamine organisatsiooni põhitegevusse. Samuti on arendusjuhi vastutusalas ümberkorralduste planeerimine, arengukavade loomine ning elluviimise koordineerimine. 

Arendusjuhil peab olema väga hea ülevaade organisatsioonis toimuvast igal tasandil ning ka võime hinnata, millises valdkonnas on arengureservi. Oma töös lähtub arendusjuht juhtkonna ülesandest või nägemusest. Teatud juhtudel on töö aluseks töötajate ja juhtkonna sõnastatud rahulolematus organisatsiooni hetkeolukorraga.

Arendusjuhiks võib nimetada ka töötajat, kelle ülesandeks on projektide ja tegevussuundade algatamine ja sissetöötamine.

Eesti ettevõtetes ja organisatsioonides on nõukogude kultuuri pärandina sageli alahinnatud arendusjuhtidest ja -töötajatest saadavat tulu. Sel juhul kannab arenduse ülesannet kas juht või mõni teine juhtkonna töötaja lisaülesandena või palgatakse teenus mõnelt konsultatsioonifirmalt nii-öelda tule kustutamiseks, selle asemel et investeerida korralisse arendustöösse.
Juhtimine (täpsustus)

Sõna "**juhtimine**" on kasutusel mitmes tähenduses.

***[[Juhtimine (küberneetika)|Juhtimine]]** on küberneetikas infotöötlusprotsess, mis väljendub mingi tegevuse sihipärases korraldamises.
***[[Juhtimine]]** on organisatsiooniline juhtimine administreerimise ja eestvedamise mõttes (sotsiaalteadused).
Rebecca Walker

**Rebecca Walker** (sünninimi **Rebecca Leventhal**; sündinud 17. novembril 1969 Mississippi osariigis Jacksonis) on ameerika feminist ja kirjanik.

Rebecca on Mel Leventhali ja Alice Walkeri tütar. Ta isa oli juudi rahvusest advokaat, aktiivne kodanikuõiguste liikumises osaleja. Ta ema on mustanahaline kirjanik, kes on kirjutanud palju raamatuid, sealhulgas "The Color Purple". 

Rebecca Walkeri lapsepõlv möödus San Franciscos ja New Yorgis. Ta vanemad lahutasid abielu, kui tütar oli kaheksa-aastane. Ta elas kaks aastat emaga ja siis kaks isaga. Elukohtade vahetamine ja päritolu tegid ta elu raskeks – mustad pidasid teda valgeks, valged aga värviliseks. Seetõttu hakkas ta tarvitama narkootikume ning 14-aastaselt rasedaks jäädes otsustas abordi kasuks. Ent koolis õppis ta väga hästi.

Rebecca Walker lõpetas Yale'i Ülikooli 1992 *[[cum laude]]*. Pärast lõpetamist rajas ta mittetulundusühingu Third Wave Direct Action Corporation ('kolmanda laine otsustava tegutsemise ühendus'), mis tegeles noorte naisjuhtide ja naisliikumistega.

Ajakiri Time peab Rebecca Walkerit üheks 50 mõjuvõimsamast alla 40-aastasest juhist . Walker on kirjutanud bestselleriks saanud autobiograafia ning toimetanud kaht tähtsat antoloogiat, sealhulgas "Mis muudab inimest: 22 kirjanikku kujutlevad tulevikku". 

Rebecca Walker on pidanud loenguid rohkem kui 300 ülikoolis, kaasa arvatud Harvard, Oberlin, MIT ja Stanford, ning nõustanud selliseid ettevõtteid nagu Sony Music, Microsoft ja JP Morgan Chase. Tema artikleid on ilmunud nimekates väljaannetes (Harper's, Salon.com, Interview, Vibe, Essence, SPIN, Glamour ja Buddhadharma). Walker on võitnud oma soolise võrdõiguslikkuse alase töö eest auhindu ning juhib praegu oma raadiosaadet uusmehelikkuse teemal. Ta kirjutab kodusest vägivallast ja seksuaalsusest.

Rebecca Walker elab koos elukaaslase ja pojaga Põhja-Californias. 

## Raamatud
* 1996 "To be Real: Telling the Truth and Changing the Face of Feminism" (antoloogia)
* 2000 "Black, White and Jewish: Autobiography of a Shifting Self"
* 2003 "Putting Down the Gun: New Masculinity" (antoloogia)
* 2004 "What Makes A Man: 22 Writers Imagine The Future" (toimetaja)

## Välislingid
* Rebecca Walkeri koduleht
Torgny Mogren

**Nils Arne Torgny Mogren** (sündinud 26. juulil 1963 Hälleforsis Rootsis) on endine rootsi murdmaasuusataja, olümpiavõitja ja neljakordne maailmameister.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud|Olümpiamängudel]]

Calgary 1988
* **olümpiavõitja** 4×10 km teatesõidus
*11. koht 30 km klassikalises stiilis

Albertville 1992
* 4. koht 4×10 km teatesõidus
* 5. koht 25 km jälitussõidus
* 9. koht 10 km klassikalises stiilis

Lillehammer 1994
* 24. koht 30 km vabastiilis
* 27. koht 10 km klassikalises stiilis

Nagano 1998
* 34. koht 50 km vabastiilis

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

Seefeld 1985
* 6. koht 50 km sõidus
*11. koht 30 km sõidus
* 20. koht 15 km sõidus

Oberstdorf 1987
* **maailmameister** 4×10 km teatesõidus
* pronksmedal 50 km vabastiilis

Lahti 1989
* **maailmameister** 4×10 km teatesõidus
* hõbemedal 15 km vabastiilis
* hõbemedal 50 km vabastiilis

Val di Fiemme 1991
***maailmameister** 50 km vabastiilis
* hõbemedal 4×10 km teatesõidus
* pronksmedal 10 km klassikalises stiilis
* 8. koht 15 km vabastiilis

Falun 1993
***maailmameister** 50 km vabastiilis
* 4. koht 4×10 km teatesõidus
* 6. koht 25 km jälitussõidus 
* 8. koht 10 km klassikalises stiilis
* 14. koht 30 km klassikalises stiilis

Thunder Bay 1995
* 4. koht 4×10 km teatesõidus
* 7. koht 50 km vabastiilis
* 22. koht 25 km jälitussõidus 
* 38. koht 10 km klassikalises stiilis

Trondheim 1997
*5. koht 4×10 km teatesõidus
*8. koht 50 km klassikalises stiilis
*12. koht 30 km vabastiilis

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Torgny Mogren võitis 13 maailma karikasarja etappi.

**Maailma karikasarja kohad kokkuvõttes** 

Hooajal 1986/1987 tuli Torgny Mogren MK-sarja üldvõitjaks.

## Välislingid

*
Lühirajauisutamine 1992. aasta taliolümpiamängudel

**[[Lühirajauisutamine]] [[1992. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 18.–22. veebruarini 1992 Albertville'iolümpiahallis Prantsusmaai. Lühirajauisutamine oli olümpiamängude võistluskavas esimest korda, võisteldi neljal distantsil.

Demonstratsioonalana prooviti lühirajauisutamist 1988. aasta taliolümpiamängudel Calgarys. Pärast seal esitletud kümne distantsi kaalumist valiti Albertville'i olümpiamängudele naiste 500 m, meeste 1000 m ja kaks teatesõidu (3000 m naistele ja 5000 m meestele) distants. 

Naiste aladel võitis ameeriklanna Cathy Turner, kes oli hiljuti pärast lauljakarjääri pausi kiiruisutamise juurde naasnud, individuaalvõistluses kulla ja teatevõistluses hõbeda. Lõuna-Korea sportlane Kim Ki-hoon võitis kaks kuldmedalit, tema kaasmaalane Lee Joon-ho aga võitis individuaalvõistluses pronksi ja jagas teatevõistluses kuldmedalit. Põhja-Korea võitis oma teise taliolümpiamedali ajaloos, kui Hwang Ok-sil võitis 500 meetri distantsil pronksmedali.

Mängude lõpuks oli Lõuna-Koreal kolm medalit, nad võitsid kaks meeste alal ja olid medalitabeli tipus. Need tulemused panid aluse riiklikule traditsioonile, mis tegi riigist aastakümneteks spordi ülekaaluka favoriidi.

## Kvalifikatsioon

Igal riiklikul olümpiakomiteel oli lubatud registreerida igale individuaalalale üks sportlane ja teatevõistlusele kuni kuueliikmeline võistkond (neli uisutajat ja kaks varuuisutajat). Maailmameistrivõistlustel kõrgeima asetusega riigid võisid registreerida kuni kolm uisutajat soo kohta, samas kui teatevõistluses võisid võistelda ainult kaheksa maailmameistrivõistlustel teatevõistluses kõrgematele kohtadele jõudnud riiki. Registreerimine lõppes 24. jaanuaril 1992.

## Mehed

### 1000 meetrit

20. veebruar
27 võistlejat

#### 5000 m teateuisutamine




Finaal: 22. veebruar 
Osavõtjaid: 37
Riike: 9
**Ametlikud tulemused:** Finaal
Poolfinaalide neli kvalifitseerunud võistkonda võistlesid A-finaalis ja neli järgmist võistkonda B-finaalis.
Esimese vooru eelvoorus 18. veebruaril uuendas Lõuna-Korea tulemusega 7.14,07 maailmarekordit.


## Naised

### 500 meetrit

22. veebruar
26 võistlejat

#### 3000 m teateuisutamine




Finaal: 20. veebruar 
Osavõtjaid: 32
Riike: 8
**Ametlikud tulemused:** Finaal
A-finaali pääsesid kahe poolfinaali kaks parimat võistkonda. B-finaali ei peetud.


## Medalite tabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Albertville 1992 
|-

## Viited
Vanemuine

**Vanemuine** on laulujumal 19. sajandi keskpaigast alates välja kujunenud rahvusromantilises eesti kunstmütoloogias, mille peamised loojad olid Friedrich Robert Faehlmann ning Friedrich Reinhold Kreutzwald.

Vanemuise kuju loomise allikaks oli tõenäoliselt Kristjan Jaak Petersoni saksa keelde tõlgitud ja kommenteeritud ning 1822. aastal Johann Heinrich Rosenplänteri ajakirjas "*Beiträge zur genauern Kentniß der estnischen Sprache*" ilmunud Kristfrid Gananderi "*[[Mythologia Fennica]]*". Peterson märgib oma kommentaarides, et eesti rahvaluules on viiteid laulujumalale, kelle nime ei nimetata, kuid kelle lähedaseks vasteks on soome Waine-moinen (Väinämöinen). Väinämöinen võis 19. sajandi eesti haritlastele tuttav olla ka Garlieb Merkeli teose "*Die Vorzeit Lieflands*" (1798) kaudu.

Faehlmann hakkas Vanemuise kuju kasutama oma kunstmuistendites, Kreutzwald tõi ta sisse "Kalevipoja" algusvärssidesse ("Laena mulle kannelt, Vanemuine!"), Carl Robert Jakobson tutvustas laulujumalat oma koolilugemikes. Aastal 1865 loodi Tartus mängu- ja lauluselts "Vanemuine", mis korraldas ka I üldlaulupeo. 

20. sajandi alguseks oli Vanemuine eesti rahva hulgas enam-vähem üldtuntud ja suures osas peeti teda tõenäoliselt ehtsaks muinasusundi jumalaks.

## Viited

## Välislingid

*Friedrich Ludwig von Maydelli litograafia: Vanemuise laul (1840)
*L. von Maydelli pilt: Wannemune`s Gesang (1841)
*L. von Maydelli Wannemune`s Gesang pildist (1841) 

## Kirjandust

* Jansen, Ea 2004. Muinaseesti panteon: Faehlmanni müütide roll eestlaste rahvusteadvuses. Raamatus: Ea Jansen. Vaateid eesti rahvusluse sünniaegadesse. Ilmamaa, Tartu, lk 268–284. 
* Aivar Põldvee. Vanemuise sünd. Tuna, 2013, nr. 1, lk. 10–31.
Ontoloogiline diferents

**Ontoloogiline diferents** (saksa keeles *die ontologische Differenz*) on eelkõige Martin Heideggeri filosoofia üks tunnusmõisteid, mis osutab otsustavale vahetegemisele oleva olemise (*das Sein des Seienden*, olevale kuuluv olemine) ja olemise enese vahel.

Heideggeri järgi on kogu filosoofia kui metafüüsika tegelenud küll olemisega, aga seda alati vaates olevale, seega oleva olemisega. Oleva olemine on piiritletud olevast kui olevast lähtuvalt vaatega selle põhjustele või alustele. Püüdes anda põhjusi olevale, leides neid põhjusi keelest, loogikast, jumalast, ego transtsendentsist, subjekti loovast aktist, tahtest või mõnest muust metafüüsilisest entiteedist lähtuvalt jääb küsimata: mis on olemine ise? Olemisest saab üldmõiste, seega kõige tühjem mõiste ning seega saab Nietzsche õigustatult veenda, et olemine on "kaduva reaalsuse viimane vine".

Heideggeri tõlgitsuses on õhtumaade mõtlemine kui metafüüsika kantud olemisunustusest (*Seinsvergessenheit*), filosoofia on tegelenud Platonist ja Aristotelesest kuni Husserli ja Nietzscheni oleva olemise järele küsimisega, kuid jätnud küsimata olemise enda mõtte järele.

Oma esimeses ja kuulsaimas teoses, mille pealkiri on "Olemine ja aeg", visandab Heidegger olemise mõtte järele küsimise struktuuri ning kogu tema järgnev mõtlemine tegeleb olemisküsimuse (*die Seinsfrage*) järjest intensiivsema küsimisega.
Jacques Rogge

**Jacques Jean Marie Rogge** (2. mai 1942 Gent – 29. august 2021) oli Belgia purjetaja. 2001–2013 oli ta Rahvusvahelise Olümpiakomitee president. Ta oli elukutselt ortopeediakirurg.

Jacques Rogge osales kolmedel olümpiamängudel (1968, 1972 ja 1976) purjetajana Finn klassis. Ta kuulus ka Belgia ragbikoondisse.

Rogge oli aastatel 1989–2001 üheaegselt nii Belgia Olümpiakomitee kui ka Euroopa Olümpiakomitee peasekretär. 16. juunil 2001 valiti ta Rahvusvahelise Olümpiakomitee presidendiks ning ta vahetas välja sellel kohal 1980. aastast olnud Juan Antonio Samaranchi.

2002. aasta taliolümpiamängudel tegi Rogge olümpiakomitee ajaloos omapärase otsuse, mis seisnes selles, et ta ei läinud elama mitte viietärnihotelli Salt Lake Citys, vaid elas koos sportlastega olümpiakülas.

Jacques Roggel oli suur osa selles, et 2008. aasta suveolümpiamängud peeti just Pekingis Hiina Rahvavabariigis. Need olid kolmandad olümpiamängud, mis toimusid kommunistlikus riigis. Eelmised olid 1980. aastal Moskvas tollases NSV Liidus ja 1984. aastal Sarajevos Jugoslaavias.
Martin Okas

**Martin Okas** (26. veebruar 1864 Adavere mõisavald, Viljandimaa – 1. märts 1946 Sõmeru vald, Virumaa) oli eesti õpetaja ja õpikukoostaja. 

Aastai 1919–1933 oli ta Tartu 15. algkooli juhataja.

Okase "Aabits ja Lugemise raamat" on trükitud Riias, Mülleri trükikojas 1903. aastal K. J. Sichmanni kirjastuse poolt.

Eesti keele Aabits ja Lugemise raamat. Kokku seadnud Okas (kooliõpetaja Jurjevi linnakoolist).

## Välislingid
*