open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ljubomir Cuculovski

**Ljubomir Cuculovski** (sündinud 1. septembril 1948 Bitolas Makedoonias) on Makedoonia filosoof, Skopje Püha Kyrillose ja Methodiose Ülikooli professor.

Cuculovski sai bakalaureusekraadi sama ülikooli filosoofiateaduskonna filosoofiaosakonnas tööga "The Sources of Bergson's Theory of Knowledge" ("Henri Bergsoni teadmisteooria allikad"). 1982. aastal sai ta magistrikraadi sotsioloogias Sotsioloogia, Politoloogia ja Õigusteaduse Instituudis Skopjes väitekirjaga religiooni ja eetika teemal. Filosoofiadoktori kraadi sai ta Kyrillose ja Methodiose Ülikooli filosoofiateaduskonnas väitekirjaga "Karl Marx: The Origin of Historical Materialism (1841–1849)" ("Karl Marx: Ajaloolise materialismi päritolu (1841–1849)").

## Teoseid
* *Marx's Concept of Man, Labor and Alienation*, Komunist, Skopje, 1981.
* *Testimonials and Comments*, Kultura, Skopje, 1999.
* *Different Narratives*, Kultura, Skopje, 2002.
* *Political Narratives*, Kultura, Skopje, 2002.
* *Marx's Anthropological Critique of Capital*, Az-Buki, Skopje, 2007.
* *Some Controversies Around Marx* (LXVIII pages). Introduction to K. Marx and F. Engels: *The Communist Manifesto*, Az-Buki, Skopje, 2008.
* *A Novel in One Night*, ViG Zenica, Skopje, 2011, 179 p. ISBN 9786084587156

## Välislingid
* Religious diversity: factor of disintegration or factor of integration
* Дилеми за социјализмот во Македонија
Hundlased

**Hundlased** (*Buprestidae*) on sugukond mardikalisi.

Sellesse kuulub umbes 15 000 liiki 450 perekonnaga. 

## Eestis esindatud perekonnad
**Agrilus* – salehundlane
**[[Anthaxia]]*
**[[Aphanisticus]]*
**Buprestis* – aardlane
**[[Chalcophora]]*
**[[Chrysobothris]]*
**[[Coraebus]]*
**[[Dicerca]]*
**[[Habroloma]]*
**Melanophila* – põlendikuhundlane
**[[Phaenops]]*
**Poecilonota* – paplihundlane
**Trachys* – lehehundlane
Põlendikuhundlane (perekond)

**Põlendikuhundlane** (*Melanophila*) on perekond mardikalisi sugukonnast hundlased.

Perekonda kuulub 16 liiki.

## Eesti liigid
Eestis elab üks liik:
**Melanophila acuminata* – põlendikuhundlane.
Akvaarium (restoran)

**Akvaarium** oli restoran ja kabaree Weizenbergi tänaval (endine Salongi),  Kadriorus Tallinnas, mis tegutses aastatel 1920–1922. See asus Tallinna Mereväe Ohvitseride Kasiino hoones, mille kohal praegu asub presidendiloss. Algusaastal (1920–1921) kandis restoran nime "**Jardin d'hiver** ". Aastal 1922 tekkisid makseraskused ning restoran suleti. Hoones tegutses hiljem veel noorsooühing "Noorsepad" ning 1937. aastal maja lammutati.

Restorani konferansjee oli Paul Pinna.

## Viited
Areng (raamatukauplus)

"**Areng**" oli raamatupood Tallinnas aadressil Narva mnt 6. 

Raamatupoe eelkäijaks peetakse 1923. aastal avatud Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisuse raamatupoodi. See pood nimetati 1941. aastal ümber "*Rahva Raamatuks*", 1950. aastal aga "*Kauplus nr 20-ks*". Aastast 1953 kandis nime "**Areng**".

Aastast 1997 kuulus raamatupood osaühistule Libri A & O.

## Viited
Tallinna Abikeskus

**Tallinna Abikeskus** on 2001. aastal asutatud dispetšerteenistus, mis aitab ööpäev läbi lahendada Tallinna elanike kommunaalmuresid.

## Viited

## Välislingid
*Abikeskusest Tallinna ametlikul kodulehel
Aleksandra (kirjastus)

**Aleksandra** on Tallinnas aastast 1990 tegutsev kirjastus, mis annab välja venekeelset kirjandust.

Ettevõte kasvas välja kirjastuse Eesti Raamat venekeelse kirjanduse osakonnast.

Ettevõte on välja andnud mitmeid raamatusarju ("Eesti kultuur venelastele", "Vene kultuur Eestis", "Raamatud teaduse ja kultuuri vallast") ja lasteraamatuid.

Kirjastuse juht on Nelli Abašina-Melts.

## Vaata ka
*Avenarius
*Dialoog (kirjastus)
*KPD

## Viited
Apollo Raamatumaja

**Apollo Raamatumaja** oli Tallinnas aadressil Viru 23 asunud raamatukauplus, mis kuulus raamatupoeketile Apollo (praegune OÜ Apollo Holding). Raamatukauplus avati 2000. aastal ja suleti 2010.

## Viited
Adverbiaalne võrdlustarind

**Adverbiaalne võrdlustarind** on võrdluslause osa, mis väljendab intensiivsusastet määrsõna või selle laiendi abil.
:*Tiina elab *'kaugemal kui Riina**.''

==Eesti keel==
Võrdlustarindi liigid
* **Keskvõrre ehk komparatiiv**, mis väljendab mingi objekti suuremat või  väiksemat intensiivsust võrreldes teisega. Moodustatakse määraadverbide ''vähem, rohkem, palju'' jt abil. 
:''Tiina jõudis **palju varem kui Riina**.''
* **Ülivõrre ehk superlatiiv**, mis väljendab kõrgeimat intensiivsusastet. Moodustatakse partikli ''kõige'' abil. 
:''Tiina sooritas ülesande **kõige kiiremini**.''
* **Ekvatiivtarind** väljendab võrreldavate objektide määruste intensiivsusastmete samasust.
:''Tiina laulis **sama valjult kui Riina**.''
* **Liiga- ja küllalt-võrdlus**, mille ülesandeks on näidata määra mingiks kindlaks otstarbeks.
:''Ta rääkis **liiga vaikselt, et midagi oleks kuulnud**.''
* **Erinevusele** ning **samasusele** osutavad viisiadverbid ''teistmoodi, erinevalt; sarnaselt''.
:''Seda käsitletakse nüüd **teistmoodi kui aasta tagasi**.''
:''Nad rääkisid võrreldes isaga **küllaltki sarnaselt**.''
* Natuke erandlikumad on seestütleva laiendiga [[kohamäärsõnad]] ning lokaalse tähendusega abimäärsõnad ''tagasi, üles, kõrvale.'' Nende eristamine võib olla keerulisem, kuid sisult on nad siiski võrdlevad.
:''Poiss jooksis **uksest eemale**.''
:***Päev tagasi*' polnud seda veel siin.''

## Vaata ka
* Adjektiivne võrdlustarind

## Kirjandus
* Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut
Seaduslikkuse Partei

**Seaduse Võim** ehk **Orinatsh jerkir** (armeenia keeles Օրինաց երկիր) on Armeenia tsentristlik partei, mida juhib Arthur Baghdasarjan.

2012. aasta Armeenia parlamendivalimistel tuli Seaduse Võim neljandaks, saades 5,51% häältest ning 6 kohta 131-kohalises Rahvusassamblees. Erakond kuulub valitsuskoalitsiooni koos valimised võitnud Armeenia Vabariikliku Partei ja teisele kohale tulnud Õitsva Armeeniaga, 20-kohalises valitsuses sai Seaduse Võim 3 ministriportfelli: erakorraliste olukordade ministri, põllumajandusministri ning transpordi- ja kommunikatsiooniministri.

Erakond loodi 1998. aastal, sel on vaatlejastaatus Euroopa Rahvaparteis. 1999. aasta parlamendivalimistel sai Seaduse Võim 6, 2003. aastal 19, 2007. aastal 9 ning 2012. aastal 6 kohta.

## Välislingid
* Seaduse Võimu koduleht
Rahvuskogu (Armeenia)

**Rahvuskogu** (armeenia keeles Ազգային Ժողով, *Azgajin Žoghov*) on Armeenia parlament, Armeenia Vabariigi kõrgeim seadusandlik võimuorgan.

Rahvuskogu on ühekojaline, selles on 131 viieks aastaks valitud liiget. 41 liiget valitakse ühekohalistest valimisringkondadest ja 90 proportsionaalse esinduse alusel. Viimased määratakse parteinimekirjade põhjal erakondade seast, mis said valimistel vähemalt 5% häältest. 31. maist 2012 on Rahvuskogu spiiker Hovik Abrahamjan (Armeenia Vabariiklik Partei).

Parlamentarism sai Armeenias alguse 1860. aastal, mil Osmanite riigis võeti vastu Armeenia rahvuslik konstitutsioon. Selle alusel loodi 140-liikmeline Armeenia Rahvuskogu, mis tegeles Osmanite riigi armeenlaste rahvus-, usu-, haridus-, kultuuri- jts küsimustega. Traditsioon jätkus pärast riigi iseseisvumist Armeenia Demokraatlikus Vabariigina 1917. aastal.

## Koosseis pärast 2012. aasta valimisi
Pärast 2012. aasta Armeenia parlamendivalimisi jagunesid kohad Rahvuskogus järgmiselt: Armeenia Vabariiklik Partei 69, Õitsev Armeenia 37, Armeenia Rahvuskongress 7, Seaduslikkuse Partei 6, Armeenia Revolutsiooniline Liit 5, Pärandipartei 5, sõltumatud 2. Viieprotsendilist häältekünnist ei ületanud Armeenia Kommunistlik Partei, Armeenia Demokraatlik Partei ja Ühinenud Armeenlaste Partei. Seega jäi võimule valitseva presidendi Serž Sargsjani juhitav Armeenia Vabariiklik Partei.

## Välislingid
* Rahvuskogu koduleht
Õitsev Armeenia

**Õitsev Armeenia** (armeenia keeles Բարգավաճ Հայաստան Կուսակցություն, Bargavatš Hajastan Kusaktshutjun) on Armeenia paremtsentristlik partei, mida juhib Armeenia ärimees Gagik Tsarukjan.

2012. aasta Armeenia parlamendivalimistel tuli Õitsev Armeenia teiseks. Ta sai 30,12% häältest ja 35 kohta 131-kohalises Rahvuskogus. Erakond kuulus valitsuskoalitsiooni koos valimised võitnud Armeenia Vabariikliku Partei ja neljandale kohale tulnud Seaduse Võimuga. 20-kohalises valitsuses sai Õitsev Armeenia kolm ministriportfelli: tervishoiuministri, linnaarenguministri ning töö- ja sotsiaalministri oma.

2017. aasta parlamendivalimistel sai Õitsev Armeenia koos kahe teise parteiga moodustatud liidus parlamenti 31 kohta. 2018. aasta parlamendivalimistel sai Õitsev Armeenia parlamenti 26 kohta. 2021. aasta parlamendivalimistel kogus Õitsev Armeenia vaid 3,95% häältest ja kaotas kõik senised parlamendikohad.

Erakond loodi 30. aprillil 2004, selle ametlik ideoloogia on liberaalne konservatism. Õitsev Armeenia seisab rahvuslike ja traditsiooniliste väärtuste eest, mida erakonna jaoks esindavad perekond, kirik ja Armeenia Vabariik. Samuti pooldab partei suhete tihendamist Venemaaga. 2007. aasta parlamendivalimistel sai Õitsev Armeenia 29 ning 2012. aastal 37 kohta. Õitsvale Armeeniale kuulub ka Gjumri linnapea koht.

## Välislingid
* Õitsva Armeenia koduleht
Armeenia Rahvuskongress

**Armeenia Rahvuskongress** (armeenia keeles Հայ Ազգային Կոնգրես, *Haj Azgajin Kongres*) on Armeenia tsentristlik partei, mida juhib Armeenia endine president Levon Ter-Petrosjan.

2012. aasta Armeenia parlamendivalimistel tuli Armeenia Rahvuskongress kolmandaks, saades 7,08% häältest ning 7 kohta 131-kohalises Rahvuskogus. Erakond kuulus opositsiooni koos Armeenia Revolutsioonilise Liidu (5 kohta) ja Pärandiparteiga (5 kohta).

Erakond loodi 2008. aastal pärast president Ter-Petrosjani valimiskaotust, selle eelkäija oli Pan-Armeenia Rahvuslik Liikumine. Asutamisel deklareeris Rahvuskongress viit eesmärki: vabastada kohe kõik poliitvangid; saavutada täielik sõna-, ajakirjandus- ja kogunemisvabadus; algatada sõltumatu uurimine rahvusvaheliste ekspertide osalusel 1. märtsi kuritegude asjus; luua võimudega dialoog demokraatlike reformide teemal, kui täidetakse vähemalt esimene tingimus; korraldada ennetähtaegsed presidendi- ja parlamendivalimised.

Armeenia Rahvuskongressil oli oluline roll 2011. aasta Armeenia protestides president Serž Sargsjani vastu, kus hukkus kümme protestijat. Sidemed Pärandiparteiga on pingelised.

## Välislingid
* Õitsva Armeenia koduleht
Selgroog

**Selgroog** (ladina *columna vertebralis*) on paljude selgroogsete loomade kere skeleti osa. 
Inimese selgroo kohta kasutatakse meditsiinikeeles terminit "lülisammas". 

Selgroo areng, anatoomia, asend, kuju, luud, sellele kinnituvad lihased ja morfoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

Selgroo ülesandeks on seljaaju ja seljakeeliku kaitsmine. 

Selgroo külge kinnituvad pea, jäsemete, roiete ja kerelihased. 

Selgroog koosneb selgroolülidest. 

## Roomajad
### Maolised
Kõik maod on klassifitseeritud selgroogsete alamhõimkonda ja neil kõigil on selgroog. Madude selgroog on jäsemete kadumisega seoses nõrgalt liigendunud. Selgroolülisid on olenevalt liigist ja indiviidist  120–435 (30–40 selgroolüli kas rohkem või ka vähem) või isegi kuni viissada. 
Madude selgroog jaotatakse neljaks osaks :
* kaelalülid (*cervical vertebrae*),  
* kehalülid (*trunk vertebrae*),
* kloaagilülid (*cloacal vertebrae*),
* sabalülid (*caudal vertebrae*).

## Imetajad
### Inimestel

Inimese lülisammas koosneb 33–34 selgroolülist: 7 kaela-, 12 rinna- ja 5 nimmelülist (kõik vabalülid) ning 5 ristluuks liitunud ristluu- ja 4–5 õndra- ehk sabaluuks liitunud õndralülist.

## Viited

**[[Terminologia Anatomica]]* A02.2: Columna vertebralis. Lülisammas.
Pärandipartei

**Pärandipartei** (armeenia keeles Ժառանգություն, *Žaranguthjun*) on 2002. aastal rajatud Armeenia läänemeelne liberaalne rahvuslik opositsioonipartei. Kuni tagasiastumiseni 2009. aasta septembris juhtis seda endine välisminister, USAs sündinud Raffi Hovhannisjan, kuid teda tuntakse tänini partei liidrina.

Oma esimeste, 2007. aasta parlamendivalimiste järel oli Pärandipartei 7-kohaline fraktsioon Rahvuskogus suuruselt viies, valimistel kogus partei 5,81% häältest.

2012. aasta Armeenia parlamendivalimistel tuli Pärandipartei kuuendaks. Ta sai 7,08% häältest (86 998 häält) ja viis kohta 131-kohalises Rahvuskogus. Erakond kuulus opositsiooni koos Armeenia Rahvuskongressi (7 kohta) ja Dašnaktshuthjuniga (5 kohta).

2017. aasta Armeenia parlamendivalimistel Pärandipartei parlamenti ei pääsenud.

Euroopa Parlamendis on Pärandipartei vaatlejastaatuses Euroopa Rahvapartei juures.

## Välislingid
* Pärandipartei koduleht
Arthik

**Arthik** (armeenia keeles Արթիկ) on linn Armeenias Širaki maakonnas.

Arthik asub Jerevanist 105 km loodes, Aragatsi loodenõlval.

1945. aastal asutatud linna kõrgus merepinnast on 1859 meetrit, asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.


Artik.JPG
Artik S. Gevorg 1.JPG|VII sajandi kirik
Artik S. Gevorg 2.JPG|
Lmbatavank.JPG|


## Viited

## Kirjandus
* Jean-Michel Thierry: *Armenische Kunst*. Herder, Freiburg 1988, S. 511f
* Paolo Cuneo: *Architettura Armena dal quarto al diciannovesimo secolo.* Band 1. De Luca Editore, Rom 1988, S. 244–246

## Välislingid

* Koduleht (*armeenia, vene ja inglise keeles*)
Harri Asi

**Harri Asi** (29. august 1922 Valga – 15. jaanuar 2009 Calgary) oli eesti luuletaja, proosakirjanik ja kunstnik.

Ta lõpetas aastal 1942 Valga Gümnaasiumi, seejärel astus ta Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonda. Aastal 1943 mobiliseeriti ta Saksa sõjaväkke, sai rindel haavata, oli aastatel 1945–1946 Belgias sõjavangis. Seejärel oli ta Stubbeni põgenikelaagris (asus Sandesneben-Nusse maakonnas Herzogtum Lauenburgi kreis Schleswig-Holsteini liidumaal). Aastal 1951 siirdus ta Kanadasse, õppis aastatel 1955–1957 Toronto Ülikoolis keeli, kirjandust ja kunstiajalugu.

Ta töötas Torontos insenerikompanii teenistuses elektrikonstrueerijana. Aastal 1979 siirdus ta Calgarysse, kus ta ka suri. Tema tuhk puistati juunis 2009 Läänemerre.

Esimestes luulekogudes "Sõdalane värsivibuga" (Göteborg 1950), "Tuisusõitja" (Toronto 1952) ja "Kui valgus kaob" (Toronto 1954) on ta poeetiliselt mõjukas lihtsates realistlikku põhitüüpi mälestus- ja muljepiltides, saavutusvaesem aga vabavärsilistes meelsuseavaldustes. Kogu "Heiastused" (Toronto 1959) abstraktne stiil näitab jätkuvaid otsinguid. Kogus "Epigramm ehk kaks grammi eepikat" (Toronto 1960) esineb ta nii indiviidi kui pagulaspoliitika kriitikuna. Autori illustreeritud "Öölille laul" (Toronto 1971) suubub meelerahu otsimisse idamaises usundifilosoofias, eeskätt zen-budismis. Modernistlikus romaanis "Pärast plahvatust" (Toronto 1967) kujutab ta Saksa poolel sõdinute heitlikke masendusmeeleolusid, jõudes lõpuks sõja ja vägivalla eitamiseni.

Juba Torontos ülikoolis õppides hakkas osalema kunstinäitustel. 1962. aastal toimus Ülemaailmse Eesti Kirjanduse Seltsi korraldusel tema esimene isikunäitus. Osales 1963 Kuue Kunstniku näitusel ning 1964 III Eesti Päevade kunstinäitusel. 1965 osales Eesti Kunstnike Koondise Torontos näitusel.

## Tunnustus
* 1968 – Henrik Visnapuu preemia ("Pärast plahvatust")
* 1972 – Henrik Visnapuu preemia ("Öölille laul")

## Viited


## Kirjandus
* Eesti kirjanike leksikon. Eesti Raamat. Tallinn 2000
* Harri Asi (1922 – 2009) — In Memoriam

## Välislingid
* Asi, Harri (ISIK)
* Valgamaa kodulooline andmebaas ISIK
Aino Thoen

**Aino Thoen** (1936. aastani **Aino Andrusson**; 30. juuni 1913 Tallinn – 17. detsember 2010) oli eesti kirjanik.

Ta sündis töösturi peres. Ta lõpetas Hans Kubu eraalgkooli ja 1932. aastal Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi.

Aastatel 1932–1941 töötas ta raamatupidajana oma isa ettevõttes, pärast isa arreteerimist 1941. aastal natsionaliseeritud A. M. Lutheri vabriku peakontoris, pangas ja mujal.

1944. aastal põgenes ta koos abikaasa Erik Thoeniga Saksamaale, elades alguses Baieris Würzburgis ja aastatel 1946–1947 Lääne-Saksamaal Klein-Heubachi põgenikelaagris. 1947. aastal siirdus ta Belgiasse ja sealt 1949. aastal Kanadasse, kus elas Torontos ja hiljem kuni elu lõpuni Mississaugas.

Tema esikromaan "Võlaraamat" (Göteborg/Toronto 1951) kujutab II maailmasõja raskeid katsumusi: 1941. aasta augustis Tallinnast mobiliseeritud elavad üle laevahuku Soome lahel ning saadetakse tööpataljoni Siberisse, kust nad viiakse 1942. aastal Eesti Laskurkorpusse sõjalisele väljaõppele ning Velikije Luki all satuvad nad vangi. Romaan on kirjutatud abikaasa Eriku jutustuste põhjal.

Saksa okupatsiooni Tallinnas kujutab romaan "Igaviku veskid" (Lund 1952), kus ajajärku iseloomustavad detailid põimuvad seiklusromaani elementidega.

Kolmas romaan “Hallide mägede maa” (Lund 1954) käsitleb eesti sõjapõgenike elu Belgia kaevanduslinnas ja töötamist söekaevanduses, kus töötas ka Aino abikaasa.

Viimase romaani “Teisele rannale” (Lund 1960) tegevuspaik on Aino lapsepõlvekodu Kalamajas, tegelaste prototüüpideks on kirjaniku vanaema ja vanaisa.

Ühes kirjanike koguteoses on ilmunud ka Aino Thoeni novell “Udutagustest päevadest”.

Aino Thoen suri 17. detsembril 2010 Kanadas.

## Allikad
* Anneliis Tõldsepp. "Aino Thoen. Kirjaniku teekond Kalamajast Kanadasse" Tallinna Linnamuuseumi ajaveeb.
Sabalülid

**Sabalülid** (ladina *vertebrae caudales*; ainsuses *vertebra caudalis*) on paljude sabaga selgroogsete loomade skeleti luud. 

Sabalülide anatoomia, kuju ja morfoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

## Roomajad
Kõikidel roomajatel on sabalülid, kuid nende morfoloogia on varieeruv ning oleneb ka roomaja keha ja saba pikkusest. 

### Maolistel
Kõikidel madudel on looduslikult sabalülid. Sabalülide arv aga sõltub nii liigist kui ka mao soost. Sabalülide arv näiteks: *[[Amphiabaena]]* 'l (7), *[[Coluber natrix]]* 'il (112), pimemaol (17), lõgismaol (26), boal (52), rästikul (55), kobral 65. 
Paljude maoliikide emased on isastest suuremad, kuid tõenäoliselt on neil kehalülide arv suurem ja sabalülide arv väiksem. Teadlased püüavad seda seletada asjaoluga, et isastel madudel paikneb sabapiirkonnas suguelund paariline hemipeenis, mis on mõlemalt poolt ühendatud sabalüliga lihase (*refractor penis*) kaudu.

## Lindudel
Lindudel on mõned sabalülid kasvanud kokku *[[synsacrum]]*'iks.

## Imetajad
### Inimestel
Arvatakse, et inimestel saba emakasisese elustaadumi käigus taandareneb ning 4. ja 5. sabalüli kasvavad kokku õndraluuks (*os coccygis*). Vastsündinuil kellel on saba jäänuk (arenguanomaalia) ka pärast sündi, eemaldatakse see vajadusel operatiivse raviga.  

## Vaata ka
*selgroog

## Viited

## Välislingid
*Richard Owen,*[http://books.google.ee/books?id=pyVOAAAAcAAJ&pg=PA65&dq=Comparative+Vertebrate+Anatomy+caudal+vertebrae&hl=et&sa=X&ei=66igUse2K8LA7AbF74HQAg&redir_esc=y#v=onepage&q=Comparative%20Vertebrate%20Anatomy%20caudal%20vertebrae&f=false Lectures on the comparative anatomy and physiology of the vertebrate animals]*, Volume 1 Fishes, lk 63 - 69, 1846, London,  Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 05.12.2013) (*inglise keeles*) 
*Boulenger, George Albert, (1858-1937), *[http://ia600506.us.archive.org/17/items/snakesofeuro00boul/snakesofeuro00boul.pdf The snakes of Europe]*, CHAPTER IX, 1913, London, Methuen & Co., Ltd, Veebiversioon (vaadatud 05.12.2013)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Caudal vertebrae]] seisuga 05.12.2013.*
Vestiena

**Vestiena** on küla (*ciems*) Lätis Madona piirkonnas, Vestiena valla halduskeskus.

Külas on luteri kirik, põhikool, rahvamaja, vabaõhulava, postkontor ja raamatukogu. Sinna jääb Vestiena bussipeatus.

Vestiena jääb Vestiena maastikukaitsealale. Looduskaitse all on kolm põlist tamme, osaliselt jääb külla ka Vestiena mõisa allee. Idas ulatub küla Ilziņši järve kaitsealale.

Kultuurimälestistest on regionaalse kaitse all Vestiena mõisa hoonetekompleks, sealhulgas ait ja tall.

## Elanike arv


* 330 (1970)
* 327 (1979)
* 383 (1989)
* 408 (2000)

* 380 (2007)
* 333 (2015)
* 297 (2021)
* 273 (2025)


## Viited

## Vaata ka
*Vestiena kihelkond
Eesti Naisüliõpilaste Selts Ilmatar

**Eesti Naisüliõpilaste Selts Ilmatar** (lühendatult **ENÜS Ilmatar**) oli Tartu naisüliõpilasselts. 

Selts asutati 7. mail 1920. aastal. Vilistlaskogu asutati 1927. aastal ja Tallinna koondis 1934. aastal. Seltsil oli 1935. aastal umbes 100 liiget (vilistlast ja üliõpilast). 1940 I semestril oli seltsil 74 vilistlast, 45 tegevliiget, 19 üliõpilasvilistlast ja 15 noorliiget.

## Viited

## Kirjandus
*"Eesti Naisüliõpilasselts "Ilmatari" 15 aastat". Postimees nr 120, 4. mai 1935, lk 6.
*"A ja O taskuteatmik Eesti". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2007, lk 287.
Xenodon

***Xenodon*** on maoperekond. 
 
## Klassifikatsioon
Perekonda *Xenodon* klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Xenodon dorbignyi]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Xenodon guentheri]]* Boulenger, 1894
* *[[Xenodon histricus]]* (Jan, 1863)
* *[[Xenodon matogrossensis]]* (Scrocchi & Cruz, 1993)
* *[[Xenodon merremi]]* (Wagler, 1824)
* *[[Xenodon nattereri]]* (Steindachner, 1867)
* *[[Xenodon neuwiedii]]* Günther, 1863
* *[[Xenodon pulcher]]* (Jan, 1863)
* *[[Xenodon rabdocephalus]]* (Wied, 1824)
* *[[Xenodon semicinctus]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Xenodon severus]]* (Linnaeus, 1758).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies
**[http://books.google.ee/books?id=9580AQAAMAAJ&pg=PA353&dq=Xenodon&hl=et&sa=X&ei=ib6gUqrELLKM7AbRjYHIAg&redir_esc=y#v=onepage&q=Xenodon&f=false The Annals and Magazine of Natural History: Zoology, Botany, and Geology], Vol XII- Third Series, lk 353- 355, 1863, London, Taylor and Francis, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 05.12.2013)<small> (*inglise keeles*)</small> 
 
<small>*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Xenodon seisuga 05.12.2013.''
Urotheca

***Urotheca*** on maoperekond. 
 
## Klassifikatsioon
Perekonda *Urotheca* klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Urotheca decipiens]]* (Günther, 1893)
* *[[Urotheca dumerilli]]* (Bibron, 1840)
* *[[Urotheca fulviceps]]* (Cope, 1886)
* *[[Urotheca guentheri]]* (Dunn, 1938)
* *[[Urotheca lateristriga]]* (Berthold, 1859)
* *[[Urotheca multilineata]]* (Peters, 1863)
* *[[Urotheca myersi]]* Savage & Lahanas, 1989
* *[[Urotheca pachyura]]* (Cope, 1875).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Urotheca]] seisuga 05.12.2013.*
Nils Rõõmussaar

**Nils Rõõmussaar** (sündinud 12. augustil 1974) on eesti oboemängija.

2006. aastast töötab ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia tunnitasulise lektorina.

## Isiklikku
Tema isa oli Jaan Rõõmussaar ja ema on Kaie Mihkelson.

## Viited
Allaži

**Allaži** on küla (*ciems*) Lätis Sigulda piirkonnas, Allaži valla halduskeskus. 

Küla asub Riia linnast 59 kilomeetri kaugusel. Seal kasvav tamm ümbermõõduga 5,16 meetrit on looduskaitse all.

Külas on rahvamaja, põhikool ja raamatukogu, seal asuvad Skola, Allaži, Līvu ciemsi ja Stūrīši bussipeatus. Allaži mõis asus Allažist 4 kilomeetri kaugusel Allažmuiža külas, Allaži kirik asub Stīveri külas.

Allaži kujunes Teise maailmasõja järel vallamaja ja kooli juurde ning kujunes kohaliku kolhoosi keskasulaks.

## Elanikkond


* 139 (1970)
* 231 (1979)
* 730 (1989)
* 716 (2000)

* 646 (2011)
* 701 (2015)
* 655 (2021)
* 689 (2025)


## Vaata ka
*Allaži kihelkond

## Viited

## Välislingid
Lēdurga

**Lēdurga** (ka **Lēdurgas muiža**) on küla (*ciems*) Lätis Sigulda piirkonnas, Lēdurga valla halduskeskus.

Külas asuvad põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Seal asuvad Krīviņi, Druvase, Metāli, Bērnudārzsi, Lēdurgas skola ja Lēdurga bussipeatus.

Küla asub 64 kilomeetri kaugusel Riia linnast, merepinnast 66 meetri kõrgusel. Seal asus vanasti Lēdurga mõisa (*Loddiger*) süda, küla loodi selle juurde 1932. aastal. 2022. aastal liideti sellega endine Mudurga küla (ka Mudurgas), kus 2006. aastal oli 34 elanikku.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Lēdurga luteri Lēdurga-Turaida kihelkonnakirik, selle piirdemüür ja väravad, kantsel, kantsliuks, portaalid ning altar. Ķipukalni muinaskalmed on regionaalse kaitse all. Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud sõdurite vennaskalmistu, mis on tähistatud mälestuskiviga.

Looduskaitse all on rabe remmelgas ümbermõõduga 4,07 meetrit Mācītājmuiža tammed, Lēdurga dendropark, Lēdurga metsapark Zaļā birzs, Lēdurga mõisa tamm, nimetu pärn ja Mudurga hiidrahn.

Aastatel 2009–2021 kuulus küla Krimulda piirkonda.

## Elanikkond


* 214 (1935)
* 164 (1970)
* 393 (1979)
* 628 (1989)
* 707 (2000)

* 596 (2011)
* 648 (2015)
* 603 (2018)
* 555 (2022)
* 523 (2025)


## Viited
Tipp TV

**Tipp TV** oli Eestis aastatel 1995–1996 tegutsenud telekanal.

Tipp TV oli nähtav Tallinnas ja Harjumaal E45 kanalil PAL 5,5 MHz.

Telekanali aktsiatest 50% kuulus ettevõttele Makarov Muusik Management (MMM) ning 50% jagunes ettevõtete Rahajuhtimise AS, AS Krooninvest ja AS Carina vahel.

## Viited

## Välislingid
*Tipp TV saatja lülitatakse välja. Äripäev, 21.03.1996
Elisabeth-Karin Peikel

**Elisabeth-Karin Peikel** (ka Erna Peikel, 1902–1988) oli eesti botaanik.

Ta töötas aastail 1945–1988 Eesti Loodusmuuseumi botaanikaosakonnas.
Maralik

**Maralik** (armeenia keeles Մարալիկ) on linn Armeenia Širaki maakonna kagunurgas. 


File:Dzorakap-Maralik.jpg|
File:Maralik-Rublevka.jpg|


## Viited

## Välislingid
Kopijivka (Tultšõni rajoon)

**Kopijivka** (ukraina keeles Копіївка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 1297. Pindala on 4,35 km².
Välismälu

**Välismälu** (inglise keeles *external memory*) ehk **sekundaarsalvesti** (*secondary storage*) on mäluseade, mis paikneb põhiseadmest (näiteks arvuti emaplaadist) väljaspool ja millele protsessoril on juurdepääs ainult sisend-väljundkanalite kaudu. Välismälus talletatakse andmeid, mis vajavad suuri mälumahtusid ning ei ole kasutuses pidevalt. Välismäluseadmed sobivad ka andmete varundamiseks.

Välismäluseadmed on üldiselt aeglasemad kui arvuti primaarsalvestid, kuid nad pakuvad üldiselt rohkem salvestusruumi ja salvestatud andmed säilivad neis ka toitepinge väljalülitamise järel.

Salvestustehnika järgi liigitatakse väliseid mäluseadmeid järgmiselt (ajaloolises järjestuses):
* mehaanilised andmekandjad:  perfolint-andmekandja, perfokaart-andmekandja;
* ferriitmälud;
* magnetlintsalvestid;
* magnetsalvestid: diskett, kõvaketas (HDD);
* optilised salvestid: CD-ROM, DVD-ROM;
* magnetoptilised salvestid: Minidisc (MD), HiMD;
* digitaalsalvestid: pooljuhtketas (SSD), mälupulk, mälukaart.

Suure mahutavusega säilmälu nimetatakse ka massmäluks. 

## Vaata ka
* Püsimälu
* Mäluseade
* Mälu (arvuti)
Salmonid

**"Salmonid"** oli Eesti Televisioonis aastatel 1993–1995 näidatud 36-osaline Eesti teleseriaal, millel oli kolm hooaega. Seriaali režissöör on Toomas Kirss, esimese nelja osa stsenaariumi kirjutasid Villu Kangur ja Tõnu Oja (varjunimede Joshua Katz ja Moisha Berlin all), alates viiendast osast oli stsenarist Mihkel Mutt.Teise osa režissöör oli Riin Rand. Algul plaaniti teha 18 osa, aga et T.Kirsi sõnul "asi hakkas minema", otsustati ümber 40-le osale. Kolm  jäi lõpuks sellest siiski puudu.Tegevus algab pereisa Anton Salmoni surmaga. Advokaat  hakkab manipuleerima tema  testamendiga jne.

Näidati igal teisel laupäeval 30 minutit.

1.osa oli eetris 23.10.1993, viimane, 37. 13.05.1995.

Produtsent oli Even Tudeberg (Guvatrak või "Kuvatrack"-1993.a nimekuju), operaator Felix Grossmann, helimees Henn Liiva.

## Osades
* Ita Ever – Ella Salmon
* Merle Palmiste – Signe-Felicita Salmon
* Andrus Vaarik – Carl Salmon
* Piret Kalda – Svärje Salmon
* Aarne Üksküla – väimees Endel Salmon (sünninimega Endel Räim)
* Guido Kangur – Vambola Sordi
* Jüri Krjukov	
* Lembit Ulfsak - Aaron Gronstain (Salmonite advokaat Aaron Gronštein)
* Kersti Kreismann – Sirje Salmon
* Maria Avdjuško – Aige
* Rita Raave – (sekretär Pille-Mari Kibuvits
* Maria Klenskaja – Marge Dolbikov
* Ülle Kaljuste – Ülle Gronstain
* Sulev Luik – dr. Sacharias
* Mati Klooren	
* Gunnar Kilgas – Jürgen Grundig
* Eduard Toman – Jüri Dorbikov
* Ada Lundver – Minni Kibuvits
* Ken Kirss – Ingemar Kibuvits
* Robert Gutman

## Viited
V.E.R.I.

**"V.E.R.I."** on Eesti telesari, mis oli esimesi kordi eetris telekanalil EVTV aastatel 1995–1996 ja TV3-s 1997. Sarja režissöör on Toomas Kirss.

## Osatäitjad
*Aarne Üksküla – dr Matt Kanter
*Lembit Ulfsak – dr Georg Rei
*Guido Kangur – dr Max Aabner
*Ülle Kaljuste – dr Mary Kiin
*Ivo Uukkivi – dr Anti Kivi
*Rita Rätsepp – dr Silva Mets
*Mait Malmsten – dr Harri Ormisson
*Kärt Kross – õde Grete
*Angelina Semjonova – õde Leida
*Ita Ever – õde Gertrud Stein
*Triinu Meriste – õde Lily
*Mari Lill – sanitar Anni
*Hans Kaldoja – Erik Kiin
*Andrus Vaarik – Toomas Hagen
*Dan Põldroos – Toomas Hagen
*Mari Torga - Toomas Hageni tütar
*Eduard Toman – Ants Paju
*Juhan Ulfsak – politseinik
*Ines Aru – Eva Kanter
*Merle Palmiste – Margit Rei
*Aksel Lemberg – kannatanu
*Helene Vannari – tädi Erna
*Ain Jürisson – patsient

## Viited
Waba Riik

**"Waba Riik"** oli telekanalil TV3 aastatel 1997–1999 näidatud Eesti telesari. Sarja režissöörid on Toomas Kirss ja Indrek Simm.

Peaosades olid Mait Malmsten ja Diana Tammisto, kes mängisid ajalehe Waba Riik ajakirjanikke.

## Viited
Armastuse kahur

**"Armastuse kahur"** oli telekanalil Kanal 2 aastal 1998 näidatud Eesti teleseriaal. 

Seriaali lavastasid Hardi Volmer, Peeter Simm jt.

## Viited
Kired

"**Kired**" oli telekanalil TV3 aastatel 1998–1999 näidatud Eesti teleseriaal. Seriaali režissöörid on Rein Oja ja Kalev Lepik.

## Viited
Õpetajate tuba (telesari)

"**Õpetajate tuba**" oli telekanalil Kanal 2 aastatel 2003–2004 näidatud Eesti teleseriaal. Seriaali režissöörid on Rando Pettai ja Ivo Eensalu.

 

## Viited
Palmse park

**Palmse (mõisa) park** asub Lääne-Virumaal Lahemaa rahvuspargi territooriumil, ajaloolise Kadrina kihelkonna maal, praegu Haljala valla maal, Palmse külas. 

Pargi pindala on 316,1 hektarit ning park on looduskaitse all aastast 1971.

Härrastemaja koos kõrvalhoonete ja mõisapargiga on muinsuskaitse all.

Palmse oli esimene mõisaansambel Eestis, kus koos hoonetega korrastati park, seda aastail 1975–1985. Mõisapargi ja kogu kompleksi omanik on 2002. aastast SA Virumaa Muuseumid.

Kogu mõisasüdame väljaehitamine algas 1697. aastal Gustav Christian von der Pahleni ajal. Park kujundati algselt Prantsuse ehk barokkstiilis. Ulatuslik pargi ümberkujundamine toimus aastatel 1818–1840, kui regulaarne osa muudeti vabakujuliseks ning lisati suur Inglise stiilis metsa ehk hirvepark. Rajati teed, kärestik, kaskaadid, sillad, paviljonid. Park on üks esinduslikumaid Inglise stiilis parke Eestis. Peahoone lähemas ümbruses on taastatud regulaarpark. Parkmets muutub mõisast eemaldudes järjest looduslikumaks metsaks. Pargis on rühm rabakivirahne, mis võeti looduskaitse alla juba 1937. aastal. Palmse pargi kujundasid pikaajalised mõisaomanikud von Pahlenid ise.

Park on keskmise liigirikkusega ja seal kasvab 61 taksonit puid ja põõsaid, neist 38 võõrliiki. Pargis kasvavad mitmed kaitsealused samblikud ja taimed ning elavad nahkhiired. Kohata võib jalgadeta sisalikku – vaskussi. Pargis ja parkmetsas võib kohata pea sadakond linnuliiki, nende seas metsist ja ka koguni suuri röövlinde – händkakku, herilaseviud ja kanakulli. 

## Vaata ka
* Palmse mõis

## Kirjandus
* Ants Hein. Palmse. Palms. Ein Herrenhof in Estland. Tallinn, 1996.
* Marek Vahula. Lahemaa rahvuspargi Laukasoo raba ja Palmse pargi haudelinnustik. Käsikiri Lahemaa rahvuspargi arhiivis. Viitna, 1991.

## Välislingid
*
Papiniidu sild

**Papiniidu sild** on Tallinna–Pärnu–Ikla maanteel üle Pärnu jõe ehitatud sild. 

Sild valmis 1976. aastal ja selle pikkus on 284 m. Et sillalt said sõita üle ka rongid, siis nimetati silda ka *Papiniidu raudteesillaks*.

## Ajalugu
Papiniidu silda hakati ehitama 23. jaanuaril 1973, kui ehitajad lõid Papiniidu tänava poolsesse kaldasse esimese sillavaia. Sild võeti vastu 30. detsembril 1976, ilma et sillakatte viimistlusega oleks lõpuni jõutud. Silla ehituskvaliteet oli halb ja vajadus põhjaliku kapitaalremondi järel tekkis juba 20 aastat pärast silla valmimist.

Seoses Pärnu ümbersõidu rekonstrueerimisega remonditi aastatel 2009–2011 ka Papiniidu silda. Remondi käigus vahetati välja silla hüdroisolatsioon, sadevete ärajuhtimissüsteem, kattekonstruktsioon, tänavavalgustus ja piirded. Samuti parandati kahjustatud betoonpinnad, puhastati ja värviti metallkonstruktsioonid ning ehitati silla otstesse pealesõiduplaadid. Lisaks ehitati silla Tallinna-poolsele küljele jalakäijate kaldtee.

## Galerii

Papiniidu sild 2019 (1).jpg|Papiniidu sild augustis 2019
Papiniidu sild2.jpg|Papiniidu sild ja Pärnu teletorn oktoobris 2023
Graffiti Papiniidu silla all, Pärnus.jpg|Grafiti Papiniidu silla all, veebruar 2024
Papiniidu sild, Pärnu.jpg|Papiniidu sild veebruaris 2024


## Vaata ka
*Pärnu sillad

## Viited
Õpetajate tuba

**Õpetajate tuba** on ruum õppeasutuses (tavaliselt üldharidus-, kutse- või huvikoolis), mis on mõeldud selles töötavate õpetajate ühiseks töö- ja kokkusaamisruumiks.

## Vaata ka
*kool
Vanemuise sümfooniaorkester

**Vanemuise sümfooniaorkester** on aastast 1908 Vanemuise teatri juures tegutsev sümfooniaorkester. 

Orkestrile pani 1908. aastal aluse Samuel Lindpere.

## Vaata ka
*Tartu sümfooniaorkester

## Viited
Tartu sümfooniaorkester

**Tartu sümfooniaorkester** oli aastal 1900 Tartus asutatud sümfooniaorkester; ühtlasi esimene eestlastest asjaarmastajate sümfooniaorkester. 

Orkestri kutsus 1900. aastal ellu Aleksander Läte. Orkestri töö võttis 1907. aastal üle Samuel Lindpere.

## Vaata ka
*Vanemuise sümfooniaorkester
 
## Viited
Rahvusooper Estonia sümfooniaorkester

**Rahvusooper Estonia sümfooniaorkester** on aastast 1907 Estonia teatri juures tegutsev sümfooniaorkester.

Orkestri esimene kontsert oli 23. veebruaril (vkj) 1907. Orkestri esimene dirigent oli Otto Hermann.

## Viited
Eesti Animatsiooni Liit

**Eesti Animatsiooni Liit** on 1996. aastal asutatud Eesti animafilmitegijaid ühendav mittetulundusühing, mille eesmärk on rahvusliku animafilmi edendamine. 

Liidu juhatuse esimeseks esimeheks sai Rao Heidmets. Juhatusse kuuluvad 2022. aastast Helen Unt ja Kerdi Oengo.

2024. aastal astus Eesti Animatsiooni Liit Kesk- ja Ida-Euroopa animavõrgustiku CEE Animation Network liikmeks.

## Vaata ka
* Eesti Kinoliit

## Viited

## Välislingid
* Eesti Animatsiooni Liidu koduleht
* Liidust Eesti Filmi Instituudi kodulehel
Hiiu Teataja

**Hiiu Teataja** oli Hiiu maakonna ajaleht, mis ilmus aastatel 1934–1938 ja 1995–1999.

Aastatel 1934–1938 andis lehte välja A. Tamverk (Tammver).

Aastatel 1995–1999 oli lehe toimetaja Agnes Kallit.

## Viited
Kasari sild

**Kasari silla** all võidakse mõelda:
*Kasari raudbetoonsilda (ka: Kasari vana sild) või
*Kasari maanteesilda (ka: Kasari uus sild)
Salpeetrid

**Salpeetrid** on leelis- ja leelismuldmetallide nitraadid või ammooniumnitraat. Seda nimetust kasutatakse enamasti nimetatud nitraatide mineraalsete vormide või ka väetiste korral või seoses lõhkeainetega, kuid keemiliste reaktiivide kohta tänapäeval ei kasutata. Salpeetreid tarvitatakse mineraalväetistena ja lõhkesegudes.

*Kaaliumsalpeeter või ka lihtsalt salpeeter on kaaliumnitraat KNO3.
*Tšiili salpeeter on naatriumnitraat NaNO3.
*Norra salpeeter on kaltsiumnitraat Ca(NO3)2.
*Ammooniumsalpeeter on ammooniumnitraat NH4NO3.

## Vaata ka
*Nitraadid
St. Erhard (õlu)

**St. Erhard** (kaubamärgi visuaal: St. ERHARD) on Saksamaal Bambergis Baieri regioonis valmistatav õlu. St. Erhardi õlut reklaamitakse luksusbrändina ja enamik toodangust eksporditakse Aasiasse.

## Toode
St. Erhardi õlut pruulitakse vastavalt Reinheitsgebot 1516 reeglitele ja selle kangus on 5%. St. Erhardi õlut võib leida peamiselt India turult.

## Bränd
Erinevalt paljudest muudest õllebrändidest villitakse St. Erhardi õlut selgelt läbipaistvasse klaaspudelisse, millele on trükitud silt ja mis seejärel on kaetud UV-kaitsega lakiga.

## Kaubamärk
St. Erhard on rahvusvaheliselt registreeritud kaubamärk õlle ja õllega seotud toodete ning teenuste valdkonnas.

## Viited

## Välislingid
*St. Erhardi koduleht
Dick Smith

**Dick Smith** on mitme inimese nimi.

***[[Dick Smith (grimeerija)|Dick Smith]]** (sündinud 1922) – USA eriefektide meister, grimeerija, kahekordne Oscari laureaat (1985, 2012 elutöö eest)
***[[Dick Smith (ettevõtja)|Dick Smith]]** (sündinud 1944) – Austraalia ettevõtja
***[[Dick Smith (muusik)|Dick Smith]]** –  kitarrist, mänginud ansamblis Earth, Wind & Fire jm
Armeenia president

**Armeenia Vabariigi president** (armeenia keeles Հայաստանի Հանրապետության Նախագահ, *Hajastani Hanrapetuthjan Nahhagah*) on Armeenia riigipea ja kaitseväe ülemjuhataja.

Armeenia iseseisvus 21. septembril 1991 toimunud rahvahääletusel. Esimesed presidendivalimised toimusid 17. oktoobril 1991. Valimised võitis Levon Ter-Petrosjan, kellest sai iseseisva Armeenia esimene president. 1996. aastal valiti ta ametisse ka järgmiseks ametiajaks, kuid astus 1998. aastal tagasi. Talle järgnes ametis Robert Khotšharjan, kes oli president 2008. aastani. President Serž Sargsjan valiti ametisse 2008. aasta veebruaris ning võitis valimised uuesti 2013. aasta veebruaris. Aprillist 2018 kuni märtsini 2022 oli president Armen Sargsjan.

## Põhiseaduslikud õigused ja kohustused
Armeenia põhiseaduse paragrahv 49 ütleb:
:Armeenia Vabariigi president on riigipea.
:Vabariigi president järgib põhiseadust ning tagab seadusandliku, täidesaatva ja kohtuvõimu tavapärase toimimise.
:Vabariigi president tagab Armeenia Vabariigi sõltumatuse, territoriaalse terviklikkuse ning julgeoleku.

## Ametlik residents

Armeenia presidendi ametlik residents asub Jerevani kesklinnas aadressil Baghramjani tänav 26.

## Vaata ka
* Armeenia riigipeade loend

## Viited
Eesti Audiovisuaalautorite Liit

**Eesti Audiovisuaalautorite Liit** (lühend: EAAL) on üks Eesti filmiliitudest, mis ühendab audiovisuaalsete teoste autoreid (režissöör, stsenarist, filmioperaator, kunstnik).

EAALi põhiülesanne on korraldada nii audiovisuaalsete teoste eest makstud tasu kogumist kui ka selle jaotamist autoritele.

EAAL teeb tihedat koostööd Eesti Autorite Ühinguga.

## Viited

## Välislingid
*Liidust Eesti Filmi Instituudi kodulehel
Eesti Filmiajakirjanike Ühing

**Eesti Filmiajakirjanike Ühing** on Eesti juhtivate meediaväljaannete filmitoimetajaid ja filmiajakirjanikke ning vabakutselisi filmikriitikuid koondav ühing. 

Ühing tegutseb alates 1993. aastast ja on rahvusvahelise filmikriitikute ja ajakirjanike organisatsiooni FIPRESCI liige.

Aastast 1993 annab Eesti Filmiajakirjanike Ühing välja Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhinda.

## Välislingid
Eesti Filmiajakirjanike Ühing
Eesti Filmiarhiiv

**Eesti Filmiarhiiv** on Eesti filmiasutus; ühtlasi aastast 1999 Eesti Rahvusarhiivi struktuuriüksusi.

Eesti Filmiarhiivi põhiülesanne on "üleriigiliselt arhiiviväärtusega audiovisuaalsete (film, foto, video- ja helisalvestised) arhivaalide kogumine, säilitamine ja neile juurdepääsu tagamine ning arhiivijärelevalve teostamine".

## Ajalugu
Filmiarhiiv iseseisva asutusena moodustati 1971. aastal (*Eesti NSV Filmi-, Foto- ja Fonodokumentide Riiklik Keskarhiiv*, lühend: FFFRKA).

## Viited

## Välislingid
*Filmiarhiivi koduleht
Adrian Virginius

**Adrian Virginius** (ka **Adrian Verginius**, **Adrian Vergin**, **Adrian Virgin**; 20. november/30. november 1663 Kambja – 27. juuni/8. juuli 1706 Tartu) oli baltisaksa päritolu eesti vaimulik (Puhja ja Otepää pastor), piiblitõlkija ja eesti kirjakeele arendaja. 

Tema isa oli Andreas Virginius ja vanaisa Adrian Virginius vanem. 

Virginius õppis aastatel 1681–1683 Kieli ülikoolis usuteadust. 

Aastatel 1686–1694 oli Adrian Virginius Puhja kirikuõpetaja. Ta rajas Puhja eestikeelse kooli, kuhu õpetajaks tuli tema palvel üks Forseliuse seminari kasvandik. Puhja kiriku ees asub Virginiusele ja Käsu Hansule püstitatud mälestusmärk. 

Lisaks kodusele saksa keelele kõneles Adrian Virginius veel suurepäraselt nii lõunaeesti kui ka põhjaeesti keelt. 1686. aastal ilmus Andreas ja Adrian Virginiuse tõlgitud lõunaeestikeelne "Wastne Testament", millest sai esimene läbinisti eestikeelne raamat. Lisaks avaldasid nad "Tarto-Ma Kele Kässi Ramatu". Virginiuse ettevõtmisel hakati Riias välja andma põhjaeestikeelset kirjavara ja ka põhja-eesti-murdeline "Uus testament".

Pärast Lõuna-Eesti vallutamist Vene vägede poolt Põhjasõjas vangistasid venelased Virginiuse süüdistatuna spioneerimises Rootsi kasuks. Virginius olevat saanud mõned kirjad veel rootslaste valduses olevast Tallinnast, aga jätnud sellest vene võimudele teatamata. 1706. aasta juunis hukkasid Vene võimud Adrian Virginiuse avalikult Tartu Raekoja platsi ääres.

## Viited

## Kirjandus
* Sulev Vahtre, "Adrian Verginius. Hingekarjane, eesti kirjakeele arendaja, Põhjasõja märter" 4. juuni 1996, 8 lk. B. G. Forseliuse Selts, 1996.

## Välislingid
* 
*Artikkel Eesti entsüklopeedias
Sõltumatute Ühendus

**Sõltumatute Ühendus** on Eesti organisatsioon; Eesti Kunstnike Liidu alaorganisatsioone.

Ühendust on juhtinud Eve Kiiler.

## Viited
Futa Helu

**Futa Helu** (17. juuni 1934 Lotofoa küla, Foa saar, Haʻapai saarestik, Tonga kuningriik – 2. veebruar 2010) oli Tonga filosoof, ajaloolane ja haridustegelane. 

Helu õppis filosoofiat Austraalia empiristi John Andersoni juures ning asutas 1963. aastal õppeasutuse &lsquo;Atenisi Instituut (tonga keeles Ateena, austusest Vana-Kreeka filosoofide, eriti Herakleitose vastu). Algul andis instituut haridust riigiteenistujatele, 1964. aastal sai sellest kõrgkool ning 1975. aastal ülikool.

Helu kirjutas mitu raamatut Vana-Kreeka filosoofiast ja Vaikse ookeani lõunaosa kultuuridest. 1990.–2000. aastatel pooldas Helu Tonga üleminekut absoluutselt monarhialt konstitutsioonilisele, mistõttu kannatas tema loodud instituut riiklike repressioonide all (muuhulgas ei võetud selle lõpetajaid mõnd aega riigiteenistusse).

## Viited

## Kirjandus
* I. F. Helu "Thinking in Tongan society" 1982
* I. F. Helu "Fakahola talanoa: Ko e ngaahi lea ohi" 1985
* I. F. Helu "Herakleitos of Ephesos" 1995
* I. F. Helu "Critical essays: Cultural perspectives from the Southseas" 1999
* I. Campbell & E. Coxon (eds) "Polynesian paradox: Essays to honour his 70th birthday" 2005

## Välislingid
* ʻAtenisi Instituudi koduleht
* Järelehüüe Futa Helule
* "Tongan Ark" 2012. aasta dokumentaalfilm 'Atenisist ja Futa Helu filosoofiast
* Intervjuu Futa Heluga
Eesti Kujunduskunstnike Ühendus

**Eesti Kujunduskunstnike Ühendus** on Eesti mittetulundusühing; Eesti Kunstnike Liidu alaliite.

Liidu esimees on olnud Mart Peri.

## Viited

## Välislingid
*Liidust Eesti Kunstnike Liidu kodulehel
Eesti Kujundusgraafikute Liit

Eesti Kujundusgraafikute Liit (lühend **EKGL**; inglise keeles *Estonian Graphic Designers Association*) on Eesti kujundusgraafika loomealade kutselisi töötajaid ühendav loomeliit.. Liitu kuuluvad kutselised kujundusgraafikud. 

Kujundusgraafikute liit on asutatud 1993. aastal Eesti Kunstnike Liidu tarbegraafika ja raamatugraafika sektori ning plakatisektsiooni õigusjärglasena ning on iseseisva mittetulundusühinguna Eesti Kunstnike Liidu liikmesorganisatsioon (hilisemates allikates mainitakse seda kui alaliitu). Kolme sektsiooni ühinemine oli toona loogiline – neid valdkondi ühendas graafikaerialade funktsionaalsus ja tellimuspõhisus, kusjuures enamik liikmeid tegeles tihti kõigi kolme ala loomega.
 
2006. aastal andis Kultuuriministeerium liidule tunnustatud loomeliidu staatuse. (Loovisikute ja loomeliitude seaduse alusel). Liidu loomeala on disain, mis hõlmab kujundusgraafikat.

Kujundusgraafikute liidu liikmeks vastuvõtmist võib taotleda füüsiline isik, kes on oma loomingulist võimekust ja aktiivsust tõestanud professionaalse kujundusgraafika loominguga vähemalt kolme viimase aasta jooksul. Liidu üldkogu võib valida liidu auliikmeid.

2019. aasta juuni seisuga oli liidu juhatuse esimees Tiina Tammetalu ja loomekomisjoni esimees Mart Andresen ning liitu kuulus 115 loovisikut, kes töötavad kas ühes või mitmes kujundusgraafika valdkonnas (žanris), nagu raamatukujundus, illustratsioon, koomiks, plakat, kirjagraafika, kalligraafia, supergraafika, infograafika jt.

## Viited

## Kirjandus
*"Eesti graafiline disain. Estonian graphic design". Inglise keelde tõlkinud Epp Lankots. Eessõna Kaia Leharilt. Kujundanud Tõnu Soo. – Tallinn: Eesti Kujundusgraafikute Liit, 1997. – 133 lk. ISBN 998-5604288 https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?8691

## Välislingid
*Eesti Kujundusgraafikute Liidu koduleht
*Eesti Kujundusgraafikute Liit Eesti Kunstnike Liidu kodulehel
Eesti Kujurite Ühendus

Mittetulundusühing **Eesti Kujurite Ühendus** on professionaalseid skulptuuriga tegelevaid kunstnikke ühendav vabatahtlik ja poliitiliselt sõltumatu loominguline ühendus, Eesti Kunstnike Liidu alaliit.

Ühingu eesmärkideks on Eesti skulptuuri tutvustamine kodu- ja välismaal, näituste, workshop´ide, sümpoosionite, konkursside jm. korraldamine, erialaga seotud informatsiooni kogumine ja vahendamine, skulptuurialaste materjalide kirjastamine ja levitamine ning koostöö teiste kunstnike ühendustega nii Eestis kui välismaal.

Ühingu liikmeteks võivad olla oma loomingulist võimekust praktikas tõestanud kutselised kunstnikud. 

## Vaata ka
*Eesti Kujurite Kutseühing (tegutses 1939–1940)

## Viited

## Välislingid
*Ühendus koduleht
No Doubt

**No Doubt** on USA ska-punk-ansambel. Bänd on välja andnud 6 stuudioalbumit, 6 kogumikku, 3 videoalbumit, 20 singlit ja 21 muusikavideot.

## Koosseis

* Gwen Stefani – vokaal
* Tom Dumont
* Tony Kanal
* Adrian Young

## Albumid
* 1992 "No Doubt" 
* 1995 "The Beacon Street Collection"
* 1995 "Tragic Kingdom"
* 2000 "Return of Saturn2
* 2001 "Rock Steady"
* 2012 "Push and Shove"
Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühing

**Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühing** (varem: *Eesti Kunstiteadlaste Ühing*) on kunstiteooria, kunstiajaloo ja kunstikriitika ning kunstiprojektide kureerimisega tegelevate isikute vabatahtlik ja poliitiliselt sõltumatu loominguline ühendus. Ühing asutati 16. märtsil 1993. Ühingu eelkäija oli Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsioon. 

Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühing (EKKÜ) kuulub alates 2008. aastast ülemaailmsesse kunstiteadlaste ühendusse Comité international d'histoire de l'art (CIHA).  

EKKÜ on alates 2013. aastast EV kultuuriministeeriumi poolt tunnustatud loomeliit.

Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühing korraldab igal aastal kunstiteaduse valdkonda käsitlevat avalikku aastakonverentsi või -seminari. Samuti annab ühing igal aastal välja aastapreemiat, mis antakse üle ühingu üldkogul ühele ühingu liikmele eelmise aasta teadusliku või loomingulise panuse eest kunstiteaduse arengusse ning edasise töö innustuseks. Lisaks annab ühing välja teadusajakirja Kunstiteaduslikke Uurimusi. 

Ühingut juhib juhatus, mis valitakse kolmeks aastaks. Aastatel 2023–2026 on ühingu juhatuse esimees Merike Kurisoo. Juhatusse kuuluvad veel Anu Allas, Kadri Asmer, Linda Kaljundi, Krista Kodres, Kai Lobjakas, Ingrid Ruudi ja Virve Sarapik.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu veebisait
Eesti Metallikunstnike Liit

**Eesti Metallikunstnike Liit** on Eesti mittetulundusühing, üks Eesti Kunstnike Liidu alaliite.

Liidu esimees on Jaan Pärn.

## Aastapreemia

Eesti Metallikunstnike Liit annab igal aastal silmapaistvatele metallikunstnikele välja Ede Kurreli preemiat. See on ühtlasei liidu aastapreemia. Traditsioon sai alguse 1998.aastal.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Metallikunstnike Liidu koduleht
*Liidust Eesti Kunstnike Liidu kodulehel
Tartu Kunstnike Liit

**Tartu Kunstnike Liit** on Eesti mittetulundusühing; Eesti Kunstnike Liidu alaliite. Liit tegutseb Tartu Kunstimajas aadressil Vanemuise 26. Lisaks kuulub liidule endine ARSi hoone aadressil Ujula 1A.

Aastatel 2010–2020 oli liidu esimees Markus Toompere. Seejärel oli esimehe kohusetäitja Peeter Talvistu, kes valiti 2021. aasta augustis toimunud üldkoosolekul ka järgmiseks esimeheks.

## Esimehed

* ...
* 1962–1977 Efraim Allsalu
* 1977–1987 Endel Taniloo
* 1987–1989 Kai Luiga
* 1989–1992 Rait Toompere
* 1992–1995 Tiina Viirelaid
* ...
* 2010–2020 Markus Toompere
* 2021–... Peeter Talvistu

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
*Liidust Eesti Kunstnike Liidu kodulehel
Eesti Vabagraafikute Ühendus

**Eesti Vabagraafikute Ühendus** on Eesti mittetulundusühing, Eesti Kunstnike Liidu alaliite.

Eesti Vabagraafikute Ühenduse esimees on Lembe Ruben. Varem on esimees olnud Inga Heamägi.

## Tunnustus

* 1995 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (1995. aasta graafikatriennaali korraldamine)

## Viited

## Välislingid
*Eesti Vabagraafikute Ühenduse veebisait