open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mikojan

**Mikojan** (vene keeles Микоян) oli Nõukogude Liidu, nüüd Venemaa lennukikonstrueerimisbüroo, mille ülesandeks on peamiselt hävituslennukite konstrueerimine.

Büroo asutati 1939. aastal Nõukogude Liidu valitsuse poolt. Artjom Mikojan (väliskaubanduse rahvakomissari Anastass Mikojani noorem vend) ja Mihhail Gurevitš töötasid lennukitehase nr. 1 juures asunud Nikolai Polikarpovi büroos, Mikojan tegeles biplaan hävituslennuki I-153 seeriatootmiseks ettevalmistamisega ning Gurevitš oli peakonstruktori asetäitja. Novembris 1939 saadeti Polikarpov töölähetusse Saksamaale, tema äraolekul loodi lennukitehase nr. 1 juures Mikojani ja Gurevitši juhitav konstrueerimisbüroo, mille ülesandeks sai uus hävituslennuk I-200 (MiG-1) seeriatootmiseks ette valmistada. Algul allus uus büroo Polikarpovile, alates 1940. aasta juunist tegutses iseseisva konstrueerimisbüroona. Lähetusest naasnud Polikarpov ei protesteerinud selle muudatuse peale, kuigi koos projektiga oli antud uuele konstrueerimisbüroole üle ka suur osa tema büroo töötajatest. Tema põhitähelepanu oli sel ajal suunatud õhkjahutusega mootoriga hävituslennuki I-180 arendamisele. Büroo peakonstruktoriks määrati Artjom Mikojan. Konstrueerimisbüroos loodud lennukite arendused tähistati konstruktorite perekonnanimedest tuletatud lühendiga MiG (**Mi**kojan – **G**urevitš).

Kui 1970. aastal A. Mikojan suri (M. Gurevitš oli juba varem surnud), nimetati büroo Mikojan-Gurevitš taas Mikojaniks, seda nime kannab lennukikonstrueerimisbüroo tänini.
## Lennukite MiG loend
### Seerialennukid
* **[[Mikojan-Gurevitš MiG-1|MiG-1]]** (I-200) – 1940
* **[[Mikojan-Gurevitš MiG-3|MiG-3]]** – 1941
* **MiG-5** – 1942
* **MiG-7** – 1944
* **MiG-9** *Fargo* (I-300) – 1947
* **[[Mikojan-Gurevitš MiG-15|MiG-15]]** *Fagot* – 1948
* **[[Mikojan-Gurevitš MiG-17|MiG-17]]** *Fresco* – 1954
* **[[Mikojan-Gurevitš MiG-19|MiG-19]]** *Farmer* – 1955
* **[[Mikojan-Gurevitš MiG-21|MiG-21]]** *Fishbed* – 1960
* **[[Mikojan-Gurevitš MiG-23|MiG-23]]** *Flogger-A/B* – 1970
* **[[Mikojan-Gurevitš MiG-25|MiG-25]]** *Foxbat* – 1970
* **[[Mikojan-Gurevitš MiG-27|MiG-27]]** *Flogger-D/J* – 1975
* **[[Mikojan-Gurevitš MiG-29|MiG-29]]** *Fulcrum* – 1983
* **MiG-31** *Foxhound* – 1983
* **MiG-33** *Fulcrum-E* – 1989
* **[[Mikojan-Gurevitš MiG-35|MiG-35]]** *Fulcrum-F* – 2005

### Eksperimentaallennukid
* **MiG-8** *Utka* – 1945
* **MiG I-250 (N)** – 1945 (tuntud ka kui MiG-13)
* **MiG I-270** – 1946
* **MiG-23** – 1960 (üks MiG-23 prototüüpidest, hiljem sai nimeks E-8)
* **MiG-105** *Spiral* – 1965
* **MiG-AT** – 1992
* **MiG-110** – 1995
* **[[Mikojan Projekt 1.44|MiG Projekt 1.44/1.42]]** – 2000
* **MiG LFI**

## Välislingid
*Mikojani büroo veebileht
Honoré Daumier

**Honoré Victorin Daumier** (26. veebruar 1808 Marseille – 10. veebruar 1879 Valmondois) oli prantsuse maalikunstnik, graafik, skulptor ja karikaturist.

Daumier oli realismi esindaja.

## Looming
Oma teostes kujutas ta suurlinna lihtrahvast, karikatuurid kajastasid poliitilist olukorda. Maalidel kujutas ta peamiselt tööliste eluolu.

Tema karikatuure hakkas 1831. aastast ilmuma ajakirjas La Caricature. Kuningas Louis-Philippe I karikeerimise eest mõisteti talle pooleaastane vanglakaristus ja rahatrahv. Nimelt näitas ta kuningat muinasjutulise koletise Gargantuana, kes ahnelt neelab rahvalt riisutud vara ja kulda. 

Tsensuurist põhjustatud probleemide tõttu ajakirjas La Caricature asus Daumier kaastööd tegema Le Charivarile, mille omanik oli samuti Charles Philipon. 

### Graafilised lehed
* "Transonaini tänav 15. aprillil 1834" (1834)

### Maalid
* "Pesunaine" (1863)

## Kirjandus
* Robert Jordan, "Daumier" (biograafiline romaan; originaalpealkiri: "Modelle, Masken, Menschen: Roman um Honoré Daumier und seine Zeit"). Saksa keelest tõlkinud Laine Ronk, Tallinn, 1961, 480 lk

## Välislingid
Jean-Louis-Ernest Meissonier

**Jean-Louis-Ernest Meissonier** (21. veebruar 1815 – 31. jaanuar 1891) oli prantsuse akadeemiline kunstnik ja sõjaväelane (kolonel). 

Ta oli tuntud oma täpsete, realistlike ja suureformaadiliste maalide poolest, milles kujutas peamiselt Napoleoni-aegseid sõjasündmusi. Meissonieri looming eristub detailitäpsuse, kompositsioonilise korra ja ajaloolise täpsuse poolest.

Ernest Meissonier saavutas kuulsust eelkõige Teise keisririigi (1852–1870) ajal, kui tema teosed olid kõrgelt hinnatud ja paljud telliti sõjaväe- ning ajalooliste sündmuste jäädvustamiseks. Lisaks maalikunstile töötas ta ka graafiku ja illustratsioonikunstnikuna.

## Teoseid
* "Barrikaad" (1849)

## Välislingid

* Biograafia ja looming (*inglise keeles*)
Jozef Israëls

**Jozef Israëls** (27. jaanuar 1824 Groningen – 12. august 1911 Haag) oli juudi päritolu Hollandi maalikunstnik, Hollandi realismi üks olulisemaid esindajaid.

Ta õppis Amsterdami Kuninglikus Kunstiakadeemias ning täiendas end Pariisis. Israëls oli tuntud eelkõige oma realistlike ja kaastundlike teoste poolest, mis käsitlesid lihtsate inimeste, eriti kalurite ja talupoegade igapäevaelu. Tema loomingut iseloomustavad tumedad toonid ja emotsionaalne sügavus.

Jozef Israëls kuulus Haagi koolkonna juhtivate kunstnike hulka. Tema poeg Isaac Israëls oli samuti tuntud maalikunstnik, keda seostatakse eelkõige impressionismiga.

## Teosed
*"Uppunud kalur" (1861)
José Domínguez Bécquer

**José Domínguez Bécquer** (22. jaanuar 1805 Sevilla – 1841 Sevilla) oli maalikunstnik, Hispaania realismi esindajaid. 

Ka tema poeg Valeriano Domínguez Bécquer (1834–1870) oli  maalikunstnik.
Rosa Bonheur

**Rosa Bonheur** (kodanikunimega **Marie-Rosalie Bonheur**; 16. märts 1822 – 25. mai 1899) oli prantsuse maalikunstnik ja näitleja, realismi esindaja. 

Rosa Bonheur maalis maastikke ja loomi maastikul.

## Maale
*1849 "Põllutöö Neversis"

## Välislingid

*Elulugu ja looming (*inglise keeles*)
James McNeill Whistler

**James Abbott McNeill Whistler** (11. juuli 1834 Lowell – 17. juuli 1903 London) oli Ameerika päritolu maalikunstnik, *[[kunst kunsti pärast|l'art pour l'art]]*i idee esindaja.

1855. aastal kolis Whistler Prantsusmaale, kus asus õppima Charles Gleyre'i juures. Ta jäi elu lõpuni Euroopasse ning elas peamiselt Pariisis ning Londonis.

Tema loomingut mõjutas jaapani värviline puulõige ning impressionism. Whistler tegutses ka portretistina, samuti on ta loonud mitmeid impressionistlikeks peetavaid ofordiseeriaid Thamesi ja Veneetsia motiividel.

## Viited

## Välislingid

* http://www.artrenewal.org/asp/database/art.asp?aid=652
* (arhiiviversioon)
Jacob Maris

**Jacob Henricus Maris** (25. august 1838 Haag – 7. august 1899 Karlovy Vary) oli Hollandi maalikunstnik ja üks silmapaistvamaid realismi esindajaid Madalmaade kunstis.

Ta kuulus Haagi koolkonda, mis oli tuntud oma looduspärase ja realistliku stiili poolest. Rühmituse liikmed kujutasid peamiselt Hollandi maastikke ja igapäevaelu. Maris on eriti tuntud oma meeleolukate maastikumaalide ja linnavaadete poolest. Tema töödes on sageli tumedad, maalähedased toonid, pilvised taevad ja impressionismist mõjutatud pintslitöö, mis loovad rahuliku ja melanhoolse meeleolu.

## Elukäik ja haridus
Jacob Maris sündis Haagis ning oli vanim kolmest vennast, kellest kõik said kunstnikeks. Tema nooremad vennad olid Matthijs Maris ja Willem Maris. Ta õppis esmalt Haagi kunstiakadeemias, seejärel Antwerpeni kunstiakadeemias ning täiendas end hiljem Pariisis. Pariisis viibides puutus ta kokku kaasaegsete kunstivooludega, sealhulgas Barbizoni koolkonnaga, mis avaldas märgatavat mõju tema hilisemale loomingule.

## Looming
Marise loomingut iseloomustavad realistlikud detailid, huvi looduse ja valguse kujutamise vastu ning oskus luua maalides erilist meeleolu. Tema tööd kujutavad sageli maastikke, linnavaateid ja stseene igapäevaelust. Eriti tuntud on tema maalid, mis kujutavad Amsterdami kanaleid, Haagi tänavaid ja veskitega maastikke. Ta eelistas töötada õlimaalitehnikas, kasutades laia pintslit ja tugevat tekstuuri.

Jacob Marise teosed kuuluvad mitmete muuseumide kogudesse nii Hollandis kui ka mujal Euroopas.

## Surm
Jacob Marise tervis halvenes elu lõpu poole. Tema raskete terviseprobleemide täpne põhjus pole teada, kuid arvatakse, et tegu võis olla südame- või hingamisteede haigusega.

1899. aastal sõitis ta arstide soovitusel ravile Karlovy Varysse (tollal Austria-Ungari), mis oli tuntud oma mineraalveeallikate poolest. Ravi ei toonud paranemist ning Maris suri seal 60-aastaselt 7. augustil 1899.

## Galerii

Pilt:Jacob Maris - Village near Schiedam.jpg
Pilt:Jacob Henricus Maris (1837-1899) - Three Windmills - NG4399 - National Gallery.jpg|"Kolm tuuleveski"Rahvusgalerii, London


## Viited

## Välislingid
*
Tamili Eelami Vabastustiigrid

**Tamili Eelami Vabastustiigrid** (tamili keeles தமிழீழ விடுதலைப் புலிகள்) (tuntud lühemalt ka nime all **Tamili Tiigrid**) on Sri Lanka poliitilis-sõjaline organisatsioon, mis taotleb valdavalt tamilitega asustatud Sri Lanka põhja- ja idaosa kuulutamist iseseisvaks riigiks (nimega Tamili Eelam), ja kasutab oma eesmärkide saavutamiseks relvastatud võitlust. 32 riigis on Tamili Tiigrid kuulutatud terroriorganisatsiooniks.

Organisatsiooni asutas 1976. aastal Velupillai Prabhakaran. Algul korraldas organisatsioon atentaate, 1983. aastal kasvas vastasseis valitsusega Sri Lanka kodusõjaks. Sõda lõppes 2009. aastal, mil valitsusväed hõivasid Tamili Tiigrite viimase tugipunkti.

## Välislingid
*  Sri Lanka väed vallutasid viimase tamilite kindluse. Postimees, 25. jaanuar 2009
Totemism

**Totemism** on usk üleloomulikku seosesse, mis arvatakse eksisteerivat teatud rühma inimeste ja teatud rühma materiaalsete objektide (enamasti loomade) vahel. Viimaseid nimetatakse tootemiteks. 

## Vaata ka
*Animalism
*Nahualism
*Zoolaatria
*Tonalism
*Trikster
Panarabism

**Panarabism** on araablaste ja araabia maade kultuurilist ja poliitilist ühinemist taotlev ideoloogia ja liikumine. 

Panarabism on seotud araabia rahvuslusega.
Gerbera

**Gerbera** on rohttaimede perekond korvõieliste sugukonnast. 

Perekonda kuulub 40–50 liiki. 

Perekond on saanud nime saksa botaaniku Traugott Gerberi järgi († 1743), kes uuris Venemaa loodust ning oli Carl von Linné lähedane sõber.

## Liike
* *[[Gerbera aberdarica]]*
* *[[Gerbera abyssinica]]*
* *[[Gerbera ambigua]]*
* *[[Gerbera anandria]]* 
** *Gerbera anandria* var. *anandria*
** *Gerbera anandria* var. *densiloba*
** *Gerbera anandria* var. *integripetala*
** *Gerberia anadria* var. *bonatiana*
* *[[Gerbera aspleniifolia]]*
* *[[Gerbera aurantiaca]]* 
* *[[Gerbera bojeri]]*
* *[[Gerbera bonatiana]]*
* *[[Gerbera bracteata]]*
* *[[Gerbera brevipes]]*
* *[[Gerbera burchellii]]*
* *[[Gerbera burmanni]]*
* *[[Gerbera candollei]]*
* *[[Gerbera cavaleriei]]*
* *[[Gerbera chilensis]]*
* *[[Gerbera cineraria]]*
* *[[Gerbera connata]]*
* *[[Gerbera conrathii]]*
* *[[Gerbera cordata]]*
* *[[Gerbera coronopifolia]]*
* *[[Gerbera curvisquama]]*
* *[[Gerbera delavayi]]*
* *[[Gerbera discolor]]*
* *[[Gerbera diversifolia]]*
* *[[Gerbera elegans]]*
* *[[Gerbera elliptica]]*
* *[[Gerbera emirnensis]]*
* *[[Gerbera ferruginea]]*
* *[[Gerbera flava]]*
* *[[Gerbera galpinii]]*
* *[[Gerbera glandulosa]]*
* *[[Gerbera henryi]]*
* *[[Gerbera hieracioides]]*
* *[[Gerbera hirsuta]]*
** Gerbera hybrida* – harilik gerbera
* *[[Gerbera hypochaeridoides]]*
* *[[Gerbera integralis]]*
* *[[Gerbera integripetala]]*
* *Gerbera jamesonii* – transvaali gerbera 
* *[[Gerbera knorringiana]]*
* *[[Gerbera kokanica]]*
* *[[Gerbera kraussii]]*
* *[[Gerbera kunzeana]]*
* *[[Gerbera lacei]]*
* *[[Gerbera lagascae]]*
* *[[Gerbera lanuginosa]]*
* *[[Gerbera lasiopus]]*
* *[[Gerbera latiligulata]]*
* *[[Gerbera leandrii]]*
* *[[Gerbera leiocarpa]]*
* *[[Gerbera leucothrix]]*
* *[[Gerbera lijiangensis]]*
* *[[Gerbera lynchii]]*
* *[[Gerbera macrocephala]]*
* *[[Gerbera nepalensis]]*
* *[[Gerbera nervosa]]*
* *Gerbera nivea* – peitõieline gerbera
* *[[Gerbera parva]]*
* *[[Gerbera peregrina]]*
* *[[Gerbera perrieri]]*
* *[[Gerbera petasitifolia]]*
* *[[Gerbera piloselloides]]*
* *[[Gerbera plantaginea]]*
* *[[Gerbera plicata]]*
* *[[Gerbera podophylla]]*
* *[[Gerbera pterodonta]]*
* *[[Gerbera pulvinata]]*
* *[[Gerbera pumila]]*
* *[[Gerbera randii]]*
* *[[Gerbera raphanifolia]]*
* *[[Gerbera ruficoma]]*
* *[[Gerbera saxatilis]]*
* *[[Gerbera semifloscularis]]*
* *[[Gerbera serotina]]*
* *[[Gerbera speciosa]]*
* *[[Gerbera tanantii]]*
* *[[Gerbera tomentosa]]*
* *[[Gerbera tuberosa]]*
* *[[Gerbera uncinata]]*
* *[[Gerbera viridifolia]]*
* *[[Gerbera welwitschii]]*
* *[[Gerbera wrightii]]*
* *[[Gerbera wuest]]* 

## Välislingid

*http://www.aiasober.ee/index.php?Menu=3&ID=26
Aster

**Aster** (*Aster* L.) on astrilaadsete seltsi korvõieliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond. 

Algselt loeti perekonda kuuluvaks ligi 600 Euraasias ja Põhja-Ameerikas levinud liiki, kuid pärast 1990. aastate molekulaaruuringuid loetakse Põhja-Ameerika liigid kuuluvaks eraldi perekonda. Perekonda *Aster* kuulub umbes 180 liiki, millest vaid üks levib väljaspool Euraasiat. Põhja-Ameerika liigid eraldati 10 perekonda.

Astrite tüüpliik on amellaster *A. amellus*.

Perekonna teaduslik nimi tuleb vanakreeka keelest. ἀστήρ tähendab ses keeles tähte ja see viitab õisiku kujule.

Astrite seas on palju levinud aiataimi, sest nende õied on värvikad ja meeldivad. Tüüpiliselt on õied lillakassinised, lillad, valged, kollased või roosad. Mõnedki astrid on üsna vastupidavad ja taluvad ka külma kliimat. Mõned astrid õitsevad kaua ja on sügiseti ühed viimastest õitsevatest lilledest.

Astrirevolutsiooniks nimetatakse 31. oktoobril 1918 toimunud riigipööret, millega sotsialist krahv Mihály Károlyi kehtestas iseenese juhitava Ungari Rahvusnõukogu valitsuse. 16. novembril kuulutati Ungaris välja vabariik. Rahvusnõukogu toetajad, kes kandsid rinnas astreid, hõivasid Budapestis avalikud hooned, kukutasid valitsuse ja mõrvasid endise peaministri István Tisza. Astrirevolutsiooni lõpetas järgmise aasta märtsis toimunud kommunistlik revolutsioon, millega kehtestati Ungari Nõukogude Vabariik.

## Liike
### Eesti liigid
**Aster tripolium* – randaster (Eestis tavaline)
### Teisi liike
**Aster alpinus* – alpiaster, ainus Põhja-Ameerikas kasvav aster
**Aster callistephus* – aedaster
**Aster dumosus* – madal aster
**Aster lanceolatus* – süstlehine aster
**Aster novae-angliae* – kaunis aster
**Aster novi-belgii* – õiekas aster 
**Aster x salignus* – pajulehine aster (ilutaim, metsistub)

## Viited
Valdemar Väli

**Valdemar Väli** (ka **Voldemar Väli**; 3. oktoober 1909 Kullamaa, Läänemaa – 17. märts 2007 Tallinn) oli eesti maalikunstnik, kes sai tuntuks eelkõige portree- ja maastikumaalidega.

## Elulugu
Ta sündis Läänemaal Kullamaa savitööstuse meistri peres. Ta lõpetas Silla algkooli. 1924. aastast töötas ta põllu- ja aiatöölisena, meremehena, maalrina ja muudes taolistes ametites. 1932. aastal asus Väli kaubalaevale kütjaks. Töö kõrvalt õnnestus tal tutvuda suurte kunstikogudega Inglismaal, Hollandis, Belgias, Saksamaal ja Soomes.

Õppinud algul maalikunsti põhitöö kõrvalt Tallinna eraateljeedes, astus ta 1938. aastal Tartus Kõrgemasse Kunstikooli Pallas. Tema peamiseks õpetajaks kujunes Ado Vabbe. Kui Väli 1943. aastal õpingud lõpetas, kandis Pallase kool juba Kõrgemate Kujutava Kunsti Kursuste nime.

1945. aastast oli Valdemar Väli Eesti Kunstnike Liidu liige ja 2002. aastast auliige.

Maalikunsti viljelemise kõrvalt andis ta oma oskusi edasi ka üliõpilastele, olles 1947–1988 Eesti Riikliku Kunstiinstituudi õppejõud, 1969. aastast maalikunsti osakonna professor ja 1993. aastast emeriitprofessor.

1999. aastal autasustati Valdemar Välit Valgetähe III klassi teenetemärgiga. 2002. aastal valmis Rein Raamatul temast portreefilm "Valdemar Väli".

## Looming

Esimest korda eksponeeriti Valdemar Väli teoseid 1942. aastal Tartu sügisnäitusel. Tema varase loomeperioodi peamisteks saavutusteks on portreemaalid. Neist tähtsaimaks peetakse 1943. aastal maalitud kunstnik Hilda Üpruse portreed. Samasse perioodi jäävad ka kunstnik Louis Paveli ja kunstiteadlase Helmi Üpruse portreed. Hilisemast ajast on tuntud Väli maalitud Mihkel Lüdigi, Tiit Kuusiku, Olivia Saare, Edgar Arro, Heino Elleri ja paljude teiste kultuuriinimeste portreed. Ta maalis ka oma pereliikmeid.

Portreemaalide kõrval lõi Väli ka maastikumaale ning kajastas rannarahva, eelkõige Läänemaa, Muhu ja Kihnu saarte elanike eluolu. Talurahva kujutamisel on teda võrreldud Paul Raua ja Ants Laikmaaga.

Väli loomingus domineerivad hilisimpressionistlikud ja rahvusromantilised jooned. Hiljem, 1970. ja 1980. aastatel, on tema loomingus rohkem modernistlikke jooni; sel perioodil maalis ta abstraktsionistlikke maale.

Tema maale leidub Eesti Kunstimuuseumi, Tartu Kunstimuuseumi, Tretjakovi galerii ja Tallinna Kunstihoone kogudes.

Ülevaate tema loomingust andsid isikunäitused Läänemaa Muuseumis (2003) ja Kihnu Muuseumis (2006, korraldas Vaal Galerii).

## Tunnustus
*1970 – Eesti NSV teeneline kunstnik
*1999 –Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
*Levin, Mai, Maalikunstnik Valdemar Väli, Tallinn: Valdemar Väli, 2004.

## Välislingid
*Eile suri maalikunstnik Valdemar Väli (nekroloog ajalehes Postimees, 18. märts 2007)
*Suri maalikunstnik Valdemar Väli (nekroloog ajalehes Eesti Päevaleht, 18. märts 2007)
Anne Frank

**Anne Frank** (õieti **Annelies Marie Frank**; 12. juuni 1929 Frankfurt – veebruar või märtsi algus 1945) oli juudi päritolu tüdruk, kes pidas Saksa okupatsiooni ajal Amsterdamis ajavahemikul 1942–1944 päevikut. Päevik on hiljem tõlgitud ligi 60 keelde, ka eesti keelde. See on üks maailma tuntumaid päevikuid.  

## Elulugu
Anne sündis Otto Heinrich Franki (1889–1980) ja Edith Holländeri (1900–1945) teise tütrena. Annel oli õde Margot (1926–1945). Tema sünninimi oli Annelies Marie, kuid perekond ja sõbrad kutsusid teda lihtsalt Anneks. Isa kutsus tütart ka Anneleiniks (tõlkes "väike Anne"). 

Perekond elas Frankfurdi linnaosas, kus oli nii juute kui ka teistest rahvustest elanikke. Lapsed sõbrustasid peamiselt omavanuste juutidega. Frankid olid reformimeelsed juudid, kes küll austasid kõiki judaismi traditsioone, kuid ei käitunud alati kommetele vastavalt. Otto Frank, kes oli olnud esimeses maailmasõjas Saksa ohvitser, soovis, et lapsed saaksid koolihariduse. Isal oli kodus suur raamatukogu. Nii Anne ema kui ka isa julgustasid tütreid lugema raamatuid. 

13. märtsil 1933 toimusid Frankfurdis kohaliku omavalitsuse valimised, mille võitis Adolf Hitleri NSDAP. Vahetult pärast võitu hakkasid toimuma antisemiitlikud demonstratsioonid ning Frankid mõistsid, et Saksamaale ei saa enam kauaks jääda. Hiljem samal aastal kolisid Edith ja tema kaks last Aachenisse, kus elas Edithi ema Rosa Holländer, Otto jäi Frankfurti. Mõne aja pärast sai ta pakkumise luua Amsterdami oma ettevõte. Otto nõustus sellega ja organiseeris Amsterdami perele uue elupaiga.

1934. aasta veebruaris jõudsid Edith ja lapsed Amsterdami, kus Anne ja Margot alustasid õpinguid. 

1942. aastal hakati juute eriti julmalt taga kiusama ja Anne perekond peitis end sama aasta juulis Otto Franki büroohoonesse. Pärast kaht aastat redusolekut perekond reedeti ning sakslased viisid pere koonduslaagrisse. Seitse kuud pärast arreteerimist surid Anne ja tema õde Margot Frank Bergen-Belseni koonduslaagris tüüfusse. Otto Frank oli ainus, kes laagris ellu jäi. Pärast sõda naasis ta Amsterdami, kust leidis oma tütre päeviku. Ta avaldas selle hollandi keeles esialgse pealkirjaga "Het Achterhuis: Dagboekbrieven van 12 Juni 1942 – 1 Augustus 1944".

## Anne Franki päevik

Päevik, mille Anne sai oma 13. sünnipäevaks, räägib tema elust 12. juunist 1942 kuni 1. augustini 1944. Päevik on kirjutatud justkui täiskasvanud ja läbinägeliku isiku poolt, kes oma teoses jagab nii isiklikke mõtisklusi kui lahkab ka üldist elu okupatsiooniperioodil. Tänu sellele päevikule on Anne üks tuntumaid ja käsitletumaid holokaustiohvreid.

## Eesti keeles
* "Anne Franki päevik. 12.VI 1942 – 1.VIII 1944", saksa keelest tõlkinud Oskar Kuningas, Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1958
* "Anne Franki päevik: 12. juuni 1942 – 1. august 1944: tagakoda", hollandi keelest tõlkinud Vahur Aabrams, Tänapäev, Tallinn 2003, 2010, 2019

## Vaata ka
* Anne Franki maja

## Välislingid

* Anne Franki muuseumi koduleht
* Tuli hävitas Anne Franki töökoha, Postimees.ee, 19. juuli 2009.
* Värske uuring: Anne Frank suri arvatust varem, Postimees.ee, 31. märts 2015
Nelk

**Nelk** (*Dianthus*) on rohttaimede või poolpõõsaste perekond nelgiliste sugukonnas. Perekonda kuulub umbes 300 liiki.

## Nomenklatuur
Carl von Linné antud nimetus *Dianthus* tuleb kreekakeelsetest sõnadest *Dios* ('jumal') ja *anthos* ('õis') ning tähendab 'jumalik õis'.

## Ajalugu
Esimesena on nelki maininud vanakreeka botaanik Theophrastos.

## Kirjeldus
Nelgi õied on radiaalsümmeetrilised, 5 õielehega. Õite värvus ulatub olenevalt sordist valgest üle roosa kuni punase ja tumepunaseni. 

Viljaks on kupar, mis sisaldab vähemalt 40, vahel üle 100 seemne. Lisaks seemnetele võib nelk paljuneda risoomiga.

Taime õied lõhnavad nõrgalt.

## Levila
Nelk on levinud Euraasias. Mõni liik elab Aafrikas, üks (*Dianthus repens*) Põhja-Ameerika tundras. 

## Liigid
Nelgiliigid annavad omavahel sageli viljakaid hübriide. See teeb liikide määratlemise perekonnas keeruliseks.

Eestis kasvab pärismaisena kolm liiki nelke: 
*nurmnelk (*Dianthus deltoides*) – tumeroosade õitega, kasvab kuivadel niitudel, sagedasem kui teised kaks liiki  
*nõmmnelk (*Dianthus arenarius*) – valgete õitega, kasvab liivikutel 
*aasnelk (*Dianthus superbus*) – heleroosade õitega, kõrgekasvulisem kui teised kaks liiki, haruldane

Püsilillena kasvatatakse Eestis introdutseeritud liikidest peamiselt 
*sulgnelki (*Dianthus gratianopolitanus*)
*alpi nelki (*Dianthus alpinus*)
*habenelki (*Dianthus barbatus*)
*hiina nelki (*Dianthus chinensis*)
*hedevigi nelki (*Dianthus c. *var. *heddewigii*) 
*aednelk (*Dianthus caryophyllus*). 

## Sordid
Maailmas on registreeritud üle 27 000 nelgisordi. Mõned nendest on üheaastased, teised kaheaastased: esimesel aastal kasvatavad ainult lehed ja õitsevad järgmisel.

## Ökoloogia
On putukaliike, mille röövikud toituvad nelgil. Selliste hulka kuulub ka kapsaliblikas. Sealjuures perekonnas *[[Coleophora]]* toituvad kolm liiki ainult nelgil.

## Sümboolika
Maailma poliitikas on punane aednelk (*D. caryophyllus*) revolutsiooni ja vasakpoolsete sümbol. Nõukogude Liidus peeti nelki revolutsiooni ja Suure Isamaasõja võidu sümboliks, millega tähistati 9. maid ja 7. novembrit. See traditsioon on säilinud tänapäevani.

## Vaata ka
*Tulinelk (*Lychnis*)

## Välislingid

* Nelk. Liigikirjeldused. Plantex AS koduleht.
Ülane

**Ülane** (*Anemone*) on taimeperekond tulikaliste sugukonnast.

## Eesti pärismaised liigid
**Anemone nemorosa* – võsaülane, valgete õitega 
**Anemone ranunculoides* – kollane ülane, kollaste õitega 
**Anemone sylvestris* – metsülane, valgete õitega  
* Harva esineb hübriid *Anemone nemorosa × Anemone ranunculoides*, mis sarnaneb võsaülasega, kuid õied on väävelkollased.

## Muid liike
Ülase perekonda kuulub umbes 150 liiki:
**Anemone baicalensis* – baikali ülane
**Anemone blanda* – õrn ülane
**Anemone canadensis* – kanada ülane
**Anemone caroliniana* – karoliina ülane
**[[Anemone chinensis]]*
**Anemone coronaria* – kroonülane
**[[Anemone cylindrica]]*
**[[Anemone deltoidea]]*
**Anemone drummondii* – Drummondi ülane
**Anemone hortensis* – aedülane
**Anemone hupehensis* – hubei ülane
***Anemone hupehensis* var. *japonica* – jaapani ülane
**[[Anemone lancifolia]]*
**Anemone leveillei* – hiina ülane
**Anemone multifida* – lõhislehine ülane
**Anemone narcissiflora* – kimpülane
**Anemone nemorosa* – võsaülane
**Anemone occidentalis* – lääneülane
**[[Anemone oregana]]*
**Anemone parviflora* – väikeseõieline ülane
**Anemone quinquefolia* – viietine ülane
**Anemone ranunculoides* – kollane ülane
**[[Anemone riparia]]*
**Anemone rivularis* – ojaülane
**Anemone sylvestris* – metsülane
**[[Anemone thomsonii]]*
**Anemone trifolia* – kolmetine ülane
**Anemone tuberosa* – mugulülane
**Anemone virginiana* – virgiinia ülane

## Viited

## Välislingid
Irène Joliot-Curie

**Irène Joliot-Curie** (neiupõlvenimi **Curie**; 12. september 1897 Pariis – 17. märts 1956 Pariis) oli prantsuse teadlane, Marie ja Pierre Curie tütar ja Frédéric Joliot-Curie abikaasa. Koos abikaasa Frédériciga pälvis ta 1935. aastal Nobeli auhinna keemias tehisradioaktiivsuse avastamise eest.

## Elukäik
Kuueaastaselt alustas Irène kooliteed. Varakult tõdesid vanemad, et tütrel on annet matemaatikas, ning otsustasid Irène'ile luua parema õppimiskeskkonna. Selleks ühines Irène'i ema Marie nimekate prantsuse õpetlastega, kelle seas oli ka füüsik Paul Langevin, et moodustada nn kooperatiiv. Teadlased õpetasid kodudes vastastikku oma kolleegide lapsi. Õppetunnid ei koosnenud mitte ainult teaduslikest distsipliinidest, vaid ka näiteks hiina keelest, skulptuurist; suurt rõhku pandi eneseväljendusele ja mängudele. See õpe kestis kaks aastat ja pärast seda astus Irène Pariisi Sévigné kolledžisse, kus õppis aastatel 1912–1914. Bakalaureusekraadi sai ta Sorbonne'i ülikoolis.

Tema õpingud katkesid sealsamas esimese maailmasõja algusega.

Kui Irène hakkas lõpetama doktoriõpet 1924. aastal, palus ta noorel keemikul Frédéric Joliot'l õpetada talle laboritehnikaid, mida oli vaja tunda radioaktiivsuse uurimiseks. 1926. aastal nad abiellusid (mõlemad säilitasid oma perekonnanime, mille tulemusena hakkas ta kandma kaksiknime Joliot-Curie). 11 kuud hiljem sündis neil tütar Hélène, kellest hiljem sai samuti füüsik, ja 1932. aastal poeg Pierre.

1928. aastal hakkasid Irène ja Frédéric huvituma aatomituumast. Kuigi nende eksperimendid tõestasid nii positronide kui ka neutronite olemasolu, ei suutnud nad selle avastuse tähtsust tõestada; hiljem saavutasid sellega kuulsuse C. D. Anderson ja James Chadwick.

1934. aastal tegid nad aga erakordse avastuse. Toetudes oma vanemate Marie ja Pierre'i töödele looduslike radioaktiivsete elementide alal, avastasid nad tehisradioaktiivsuse ja positronaktiivsuse, tänu millele suutsid sünteesida radioaktiivseid tehisisotoope. See aitas kiiremini, odavamalt ja rohkem toota radioaktiivset materjali, mida kasutati eelkõige meditsiinis. 1935. aastal said Irène ja Frédéric avastuse eest Nobeli auhinna, samuti sai Irène sellega Pariisi Ülikoolis professoriks.

17. märtsil 1956 suri ta 58-aastaselt leukeemiasse.
Pinnase mineraliseerimine

**Pinnase mineraliseerimine** ehk **maapinna mineraliseerimine** on metsanduses kamara eemaldamine või purustamine kuni 15 cm sügavuseni kas käsitsi või mehhaniseeritult.

Pinnase mineraliseerimist kasutatakse metsauuendusel pinnase ettevalmistamiseks, et seeme jõuaks pinnasesse ja hakkaks idanema külviga samal aastal. Mineraliseerimine soodustab ka looduslikku uuenemist.

Pinnase pealmist kihti tohib purustada kuni 50% ulatuses raielangi pindalast.

## Negatiivsed mõjud
Mineraliseerimise tulemusel väheneb mulla huumuskiht ja eraldub palju süsihappegaasi. Samuti väheneb üldine koosluse elurikkus. 

## Vaata ka
*kündmine
*mineraliseerumine
Keelatud maa

**"Keelatud maa"** on Maarja-Liis Ilusa 1997. aastal esitatud Eesti esinduslaul Eurovisiooni lauluvõistlusel Dublinis.

"Keelatud maa" teksti autor on Kaari Sillamaa, muusika kirjutas Harmo Kallaste.

Taustalauljatena olid eurolaval Evelin Samuel ja Airi Allvee.

Enne "Keelatud maa" konkursile toomist oli laul lebanud avaldamata kujul Harmo Kallaste sahtlis, kuna helilooja oli selle planeerinud esitada juba 1993. aasta konkursile solist Janika Sillamaale. Laul aga jäi avaldamata ning Kallaste otsustas veel kord vana looga õnne proovida: tegi kodustuudios uue seade, laulis ise ning pääses Eesti eelvooru. Hiljem Maarja-Liis Ilusa esituses laul rearranžeeriti ning saavutati mäekõrgune võit Hanna Pruuli esitatud 2. koha saanud loo "Üksik hing" ees. Eurovisiooni lõppkontserdi jaoks rearranžeeriti laul taas, seadele lisati orkester. Laulu ingliskeelne versioon kannab pealkirja "Hold onto Love", kuid selle taustalauljad on Erika Essen-Möller ja Lotten Andersson Rootsist. 

Euroopa finaalis Dublinis pälvis "Keelatud maa" 8. koha, saades maksimumi – 12 punkti – Itaalialt. 10 punkti andis näiteks Inglismaa.

2007. aastal avaldati Hylene'i debüütplaadil "Täna rikun ma reegleid" selle laulu kaver.

2011. aastal esitas Harmo Kallaste esimest korda ise avalikkuse ees laulu koos Birgit Õigemeelega saates "Laulupealinn".

## Viited

## Välislingid
*Muusikavideo YouTube'is
2. armee (Wehrmacht)

**Saksa 2. armee** (saksa keeles *2. Armee*) oli Saksamaa väliarmee Teises maailmasõjas.

## Ajalugu

Formeeriti 20. oktoobril 8. armee vägedest, mis oli just lõpetanud Poola kampaania. Võttis osa sõjakäigust Prantsusmaa ja Beneluxi maade vastu,
pärast nende alistumist viidi tagasi Saksamaale garnisonivägedeks. Osales 1941. aasta märtsist kuni maini Balkani maade vallutamisel. Juunist 1941 osales sissetungil Nõukogude Liitu. Armee liikus väegrupi Mitte lõunatiival ja jõudis kuni Voronezini. 1944. aasta suve Punaarmee
suurrünnaku käigus taganes armee läbi Pripeti soode, jõudes sügiseks Narevi liinile Varssavist põhjas. 7. aprillil
1945 formeeriti ümber armeeks Ostpreussen.

## Komandörid

:*Maximilian Reichsfreiherr von Weichs (20.10.1939)
:*Hans von Salmuth (15.07.1942)
:*Walter Weiss (4.02.1943)
:*Dietrich von Saucken (12.03.1945)

## Allunud väeosad

1. mail 1940:
:*XVII korpus
:*XXXVII korpus
:*XXXIX motoriseeritud korpus
:*XXXXV eriotstarbeline korpus (*Höhere Kommando z.b.v. XXXXV*)
8. juunil 1941:
:*IX korpus
:*XXVI korpus
:*VI korpus
3. septembril 1941:
:*XIII korpus
:*XXXXIII korpus
:*XXXV eriotstarbeline korpus (*Höhere Kommando z.b.V XXXV*)
2. jaanuaril 1942:
:*XXXVIII motoriseeritud korpus
:*LV korpus
:*XXXV eriotstarbeline korpus (*Höhere Kommando z.b.V XXXV*)
1. jaanuaril 1943:
:*XII korpus
:*VII korpus
:*LV korpus
:*88 jalaväediviis (osaliselt)
7. juulil 1943:
:*XII korpus
:*VII korpus
:*Ungari 1. julgestusdiviis.
26. detsembril 1943:
:*XXXXVI tankikorpus
:*XX korpus
:*LVI tankikorpus
:*Ungari VII korpus
:*203. julgestusdiviis (osad)
:*4. tankidiviis (osad)
15. aprillil 1944:
:*VII korpus
:*LVI tankikorpus
:*XXIII korpus
16. septembril 1944:
:*Ratsaväekorpus
:*XXIII korpus
:*XX korpus
:*3. tankidiviis
:*102. tankibrigaad
31. märtsil 1945:
:*XXVII korpus
:*XXIII korpus
:*VII tankikorpus
:*XVIII mägikorpus
3. armee (Wehrmacht)

**Saksa 3. armee** (saksa keeles *3. Armee*) oli Saksa väliarmee Teises maailmasõjas.

## Ajalugu

Moodustati 28. augustil 1939. Võttis osa Poola vallutamisest. Saadeti laiali 21. oktoobril 1939. Enamik staabist läks 16. armee käsutusse.

## Komandörid
* Georg von Küchler (28.08.1939)

## Allunud väeosad
* I korpus
* XXI korpus
* Grupp Brand
* 217. jalaväediviis
1. armee (Wehrmacht)

**Saksa 1. armee** (saksa keeles *1. Armee*) oli Saksa Wehrmachti väliarmee Teises maailmasõjas.

## Ajalugu

1. armee aktiveeriti 26. augustil 1939. 1939. ja 1940. aasta alguses oli armee Maginot' liini vastas Läänerindel. Pärast Prantsusmaa alistumist jäi armee kaitsele Edela-Prantsusmaale peakorteriga Bordeaux's. 

Pärast liitlaste invasiooni Prantsusmaale 1944. aastal võitles 1. armee alates augustist taganemislahingutes Loire'i ja Ülem-Seine'i piirkonnas taganedes lõpuks Saari piirkonnas Läänevallile kaitsesse. Armee alistus 6. mail.

## Komandörid

:*Erwin von Witzleben (26.08.1939)
:*Johannes Blaskowitz (24.10.1940)
:*Joachim Lemelsen (3.05.1944)
:*Kurt von der Chevallerie (4.06.1944)
:*Otto von Knobelsdorf (6.09.1944)
:*Hans von Obstfelder (30.11.1944)
:*Hermann Förtsch (28.02.1945)

## Allunud väeosad

9. september 1939.:
:*IX korpus
:*XII korpus
:*75. jalaväediviis
:*214. jalaväediviis
:*223. jalaväediviis
:*246. jalaväediviis
:*209. jalaväediviis
:*231. jalaväediviis
:*268. jalaväediviis
10. mai 1940.:
:*XXXVII eriotstarbeline korpus (*Höhere Kommando z. b. v. XXXXVII*)
:*XXIV korpus
:*XII korpus
:*XXX korpus
:*95. jalaväediviis
:*257. jalaväediviis
7. august 1940.:
:*XXXXV eriotstarbeline korpus (*Höhere Kommando z. b. V. XXXXV*)
:*XXXVI korpus
:*XII korpus
:*XXIV korpus
5. aprill 1941.:
:*XXXXV eriotstarbeline korpus (*Höhere Kommando z. b. V. XXXXV*)
:*XXVII korpus
:*20. motoriseeritud jalaväediviis
:*79. jalaväediviis
:*85. jalaväediviis
2. jaanuar 1942.:
:*XXXXV eriotstarbeline korpus (*Höhere Kommando z. b. V. XXXXV*)
:*VIII korpus
:*23. tankidiviis
8. juuni 1942.:
:*LXXX korpus
8. november 1942.:
:*LXXX korpus
:*7. tankidiviis
7.juuli 1943.:
:*LXXXVI korpus.:
:*LXXX korpus
:*334. jalaväediviis
:*14. tankidiviis
:*10. SS-tankidiviis
12. juuni 1944.:
:*LXXXVI korpus
:*LXXX korpus
:*11. tankidiviis
26. november 1944.:
:*Korpus Vogesen (*Höhere Kommando Vogesen*)
:*XII SS-korpus
:*LXXXII korpus
:*553. grenaderidiviis
:*245. jalaväediviis
:*256. jalaväediviis
12. aprill 1945
:*XIII SS-korpus
:*XXIV korpus
5. armee (Wehrmacht)

**5. armee** oli 1939. aasta suvel ja sügisel Saksamaa Wehrmachti koosseisu kuulunud väliarmee.

Armee moodustati 25. augustil 1939 Siegfriedi liini kaitseks ja kuulus väegrupi C koosseisu. Oktoobris 1939 saadeti 5. armee Poolasse, kus see formeeriti 13. oktoobril ümber piirivalvepiirkonna "Mitte" juhatuseks (*Grenzschutz-Abschnittskommando Mitte*) ja 4. novembril moodustati omakorda selle koosseisu kuulunud üksustest 18. armee, mis viidi tagasi Saksamaa läänepiirile.

5. armee ainus komandör oli selle asutamisest likvideerimiseni jalaväekindral (*General der Infanterie*) Curt Liebmann.

## Allunud väeosad
Seisuga 4. september 1939 kuulusid 5. armee koosseisu järgmised väeosad:

*V korpus
*VI korpus
*58. jalaväediviis
*87. jalaväediviis
*227. jalaväediviis
6. armee (Wehrmacht)

**Saksa 6. armee** (saksa keeles *6. Armee*) oli Saksa Wehrmachti väliarmee Teises maailmasõjas.

## Ajalugu
Formeeriti 10. armeest 10. oktoobril 1939. Võttis osa sissetungist Prantsusmaale, Poolasse ja Venemaale. 1942. aasta novembris piirati armee Stalingradis ümber ning 2. veebruaril 1943 ta alistus.

Formeeriti uuesti armeegrupist Hollidt 6. märtsil 1943. Sai tugevate kaotuste osaliseks 1944. aasta augustis toimunud Punaarmee suurpealetungi käigus. Septembris 1944 nimetati järelejäänud armee osad ümber armeegrupiks Fretter-Pico (*Armeegruppe Fretter Pico*). Jaanuarist märtsini 1945. aastal eksisteeris armee armeegrupp Black (*Armeegruppe Black*) nime all. Armee alistus 8. mail 1945.

## Komandörid
:*Walter von Reichenau (10.10.1939)
:*Friedrich Paulus (1.01.1942))

:*Karl Hollidt (5.03.1943)
:*Maximilian de Angelis (22.11.1943)
:*Karl Hollidt (19.12.1943)
:*Maximilian de Angelis (8.04.1944)
:*Maximilian Fretter-Pico (17.07.1944)
:*Hermann Balck (23.12.1944)

## Allunud väeosad
10. oktoober 1939.:
:*XXIII korpus
:*VI korpus
:*III korpus
:*3. jalaväediviis
:*23. jalaväediviis
:*3. mägidiviis
:*17. jalaväediviis
10. mai 1940.:
:*I Armeekorpus
:*XXVII korpus
:*IV korpus
:*XI korpus
:*VI korpus
:*XXXX korpus
:*3. tankidiviis
:*4. tankidiviis
:*61. jalaväediviis
:*20. motoriseeritud diviis
:*216. jalaväediviis
:*223. Jalaväediviis
:*255. jalaväediviis
5. juuni 1941.:
:*XVII korpus
:*LV korpus
:*XXIX korpus
:*III motoriseeritud korpus
:*XXXXVIII motoriseeritud korpus
:*XXXXIV korpus
:*99. kergejalaväediviis
2.jaanuar 1942.:
:*XXIX korpus
:*XVII korpus
:*LI korpus
:*62. jalaväediviis
4. juuli 1942.:
:*XXIX korpus
:*XXXX motoriseeritud korpus
:*VIII korpus
:*XVII korpus
:*LI Armeekorpus
2. veebruar 1943.:
:*XIV tankikorpus
:*VIII korpus
:*LI korpus
:*XI korpus
:*IV korpus
:*14. tankidiviis

9. aprill 1943.:
:*XVII korpus
:*XXIX korpus
:*XXIV tankikorpus
:*79. jalaväediviis
:*17. jalaväediviis
:*23. tankidiviis
15. juuni 1944.:
:*VII korpus
:*XXXXIV korpus
:*LII korpus
:*XXX korpus
:*3. tankidiviis
:*13. tankidiviis
19. veebruar 1945.:
:*I ratsakorpus
:*IV SS-tankikorpus
:*III Germaani Soomuskorpus
:*Ungari II korpus
Uruguay jõgi

**Uruguay** (portugali *Uruguai*, hispaania *Uruguay*) on jõgi Lõuna-Ameerikas. Algab Serra do Mari läänenõlvult. Voolab ülemjooksul üle Brasiilia mägismaa läände, seejärel pöördub edelasse, alamjooksul lõunasse. Ühinedes Paranága moodustab La Plata lahe.
Polügoon

**Polügoon** on maa- või mereala, kus viiakse läbi õppe- ja lahinglaskmisi, militaarharjutusi ja -õppusi ning katsetatakse relvi, lahingumoona, lahingutehnikat jm militaarseadmeid.
Thalese teoreem

**Thalese teoreemi** kohaselt on ringjoone diameetrile toetuv piirdenurk alati täisnurk.

## Ajalugu

Thalese teoreem on nime saanud Thalese järgi Mileetosest (umbes 625 – 547 eKr). Thalese teostest ei ole midagi säilinud. Vana-Kreekas oli kombeks avastused omistada eriti tarkadeks peetavatele meestele, hoolimata sellest, kes need avastused õigupoolest tegi. Eriti kehtib see pütagoorlaste kohta, kelle hulka Thales küll ei kuulunud: tema oli varasem mees. Thalesele omistavad selle teoreemi Proklos ja Diogenes Laertios, nende eeskujul ka kõik hilisemad allikad.

Thales polnud esimene, kes seda teoreemi teadis. Vana-Egiptuses ja Babüloonias tunti seda empiiriliselt, kuid pole teada, et nad oleksid suutnud seda tõestada. Thales väidetakse olevat esimene, kes selle teoreemi tõestas. Selleks jagas ta uuritava kolmnurga ABC kaheks võrdhaarseks kolmnurgaks ABO ja BOC ning kasutas oma varasemat avastust, et võrdhaarse kolmnurga alusnurgad on võrdsed. Samuti teadmist, et kolmnurga nurkade summa võrdub kahe täisnurgaga. (Tõestuse videomaterjali saab vaadata arutelu lehelt)

## Pöördteoreem

Tõene on ka Thalese teoreemi pöördteoreem: Täisnurkse kolmnurga hüpotenuus on ühtlasi selle kolmnurga ümberringjoone diameetriks.

Kui kombineerida Thalese teoreem ja tema pöördteoreem, siis saame järgmise tõese lause: Kolmnurga ümberringjoone keskpunkt asub ühel kolmnurga külgedest siis ja ainult siis, kui see kolmnurk on täisnurkne.

## Viited
Tiina Talumees

**Tiina Talumees** (sündinud 28. septembril 1973 Tallinnas) on eesti moedisainer.

Ta lõpetas 1991. aastal Tallinna Reaalkooli, seejõrel õppis Eesti Kunstiakadeemia 1992–1994 nahakunsti ja 1994–1997 moekunsti erialal. 

1998. asutas ta Tiina Talumees Moestuudio OÜ, mis on tegutsenud Tallinnas Maakri kvartalis. Stuudiol on olnud kaks brändi: eeskätt pidulikku rõivastust loov Tiina Talumees Couture ning igapäevarõivaste bränd TIINA by Tiina Talumees. Mõlema brändi kollektsiooni on esitletud kaks korda aastas – kevadel ja sügisel. 

Suure osa Tiina Talumehe loomingust hõlmavad pruutkleidid ja iga-aastase presidendi vastuvõtu tualetid. 

## Tunnustus
* 2004 nominatsioon Kuldnõelale kollektsiooniga "Sefiir"
* 2009 nominatsioon Kuldnõelale kollektsiooniga "17 tulipunast nelki"
* 2012 Kuldnõel

## Viited

## Välislingid

*Piret Kooli, "Moelooja Tiina Talumehel on nipiga peegel" Delfi, 13. november 2009
*Piret Kooli, "''Rojo Negro'' ehk mummud, tikitud nelgid ja lehvikud" Delfi, 21. november 2009
*Piret Kooli, "Täna õhtul jõuab vaatajate ette sügise oodatuim moeetendus" Delfi, 16. november 2009
*"Kuldnõel: Tiina Talumehe kollektsioon" Delfi TV, 7. märts 2009
Erko Niit

**Erko Niit** (sündinud 8. oktoobril 1986) on Kuressaarest pärit laulja ja helilooja.

2003. aasta Raimond Valgre laulufestivalil krooniti Erko Niit oma kategooria parimaks meessolistiks. Aastal 2006 võitis ta üleriigilise solistide konkursil esikoha ja peaauhinna. 2007. aasta Muusikatriaadil jäi Erko Niit Tanel Kadalipuga esikohta jagama. Erko Niit on laulnud Saaremaa Poistekooris, Saaremaa Noortemeeskooris ja segakooris Āve.

Ansambleid, kus ta on laulnud: 
# TK-3 (lauljad: Erko Niit, Roland Saar, Sander Mölder, Luigi Heinmaa, Preedik Heinmaa, Hurmet Heinmaa, Mikk Meikas, Ranno Ait). Alo Mattiiseni muusikapäevade raames toimunud vokaalansamblite konkursil Jõgeval saavutas ansambel 7.-9. klassi vanuseastmes I koha.
# TK-4 (lauljad: Erko Niit, Jako Niit, Preedik Heinmaa, Lauri Leppik). Alo Mattiiseni muusikapäevade raames toimunud vokaalansamblite konkursil Jõgeval saavutas ansambel 7.-9. klassi vanuseastmes II koha, märtsis 2002 EMLS-i korraldatud üleriigilisel poisteansamblite konkursil Paides saavutati I koht, esikoht tuli ka 9. Saaremaa koolinoorte kultuuripäevadelt Saaremaa Ühisgümnaasiumis.
# J.E.P.P.S (lauljad: Preedik Lemba, Erko Niit, Jako Niit, Preedik Heinmaa, Sander Maripuu). Alo Mattiiseni muusikapäevade raames toimunud vokaalansamblite konkursil Jõgeval saavutas ansambel gümnaasiumi arvestuses esikoha.
# 2 + 2 = 5 (Tiit Paulus, Maria Väli, Mai Jõgi, Laas Pärtel ja Erko Niit).
# Erko Niit Trio ja sõbrad
# Vahipataljoni ajateenijate vokaalansambel Kaunite Kunstide Kompanii

## Tunnustus
*2013 Tiit Pauluse nimeline noore kitarrimängija preemia

## Viited

## Välislingid
* 
* Marek Mühlberg, "Erko Niit tahab õppida ja mängida", Oma Saar, 18. detsember 2007
* "Erko Niit tunnistati Valgre festivalil parimaks meessolistiks", Meie Maa, 12. november 2002
Üheksa jardi

**"Üheksa jardi"** on 2000. aastal Ameerika Ühendriikides valminud must komöödia, mille režissöör on Jonathan Lynn. Peaosades Matthew Perry ja Bruce Willis.

Filmile valmis 2004. aastal järg "Kümme jardi".

## Süžee
Peategelane Oz (Matthew Perry) on masendunud ja veidi neurootiline hambaarst, kes kolinud oma naise Sophiega (Rosanna Arquette) Kanadasse tolle ema juurde, kuna varalahkunud äiapapa jättis nende ühise hambaravipraksise suurtesse võlgadesse. Kui Ozi kõrvalmajja kolib endine palgamõrvar Jimmy Tudeski (Bruce Willis), muutub Ozi rahulik elu päevapealt.

## Osatäitjad
*Bruce Willis – Jimmy Tudeski (The Tulip) 
*Matthew Perry – Nicholas Oseransky (Oz)
*Rosanna Arquette – Sophie 
*Michael Clarke Duncan – Frankie Figs 
*Natasha Henstridge – Cynthia 
*Amanda Peet – Jill 
*Kevin Pollak – Janni Gogolak 
*Harland Williams – agent Hanson

## Vaata ka
*"Kümme jardi"

## Välislingid
* 
* Yahoo Movies
Jiella

**Jiella** on saamide popmuusika ansambel Soomest, Utsjoelt.
See alustas tegevust aastal 1999. Liikmed on Niilo Rasmus, Eeva-Liisa Rasmus ja Jenna Rasmus. Kaks viimast on bändi vokalistid; Niilo on nende isa ning bändi laulusõnade ja muusika autor.

## Diskograafia

**Gosnu** (2002)

# Sámi Álbmot (The Sámi People)
# Jaskat
# Olát Ánde
# Gollejohka
# Gosnu (Somewhere)
# Váimmu Ganjal
# Luonddu Giella
# Láhpon Áigi
# Čáppa Niehku
# Mánáš

**Eallinbálgát** (2006)

# Amma ealát fámolaččat
# Gufihtar
# Beaivváža modji
# Fuolkevuohta
# Muittut
# Bábergumppet
# Nuorra eallin
# Dovddatgo ruonas hája
# Otná beaivi
# Olát
# Eallinbálgát
# Čakčamodji

## Välislingid
* Bändi koduleht
Qin Shi Huangdi

**Qin Shi Huangdi** (sünninimega **Yíng Zhèng**; 259 – 10. september 210 eKr) oli esimene Hiina keiser, Qini dünastiast. Ta valitses aastatel 221–210 eKr.

Shi Huangdi valitses Qini riiki juba alates aastast 247 eKr. Halastamatu ja sõjaka poliitikaga õnnestus tal veerandi sajandi jooksul kõik tülitsevad Vana-Hiina väikeriigid alistada ning need esimest korda ühtseks keisririigiks liita. Ta valitses legistliku doktriini järgi, mis tähendas sisuliselt totalitaristliku riigi loomist: inimesed pidi jagatama sõjaväeüksuste kombel gruppidesse ja ühe eksimuse eest pidid kannatama kõik grupi liikmed. Et tagada keisririigi ühtsust, lasi Shi Huangdi lammutada endiste väikeriikide piiridel olevad kaitsemüürid ning alustas Suure Hiina müüri rajamist oma riigi põhjapiirile, et kaitsta seda rändrahvaste rünnakute eest.

Lühikese ajaga muutus Shi Huangdi loodud impeerium väga võimsaks ning tema armee kasvas arvatavasti enam kui poole miljoni meheliseks. Ta asus korraldama suuri vallutusi lõuna suunas ning läänes saavutas ta esimesed diplomaatilised kontaktid Rooma impeeriumiga (Qini dünastia nimest tuleneb ka Hiina nimi Euroopa keeltes). 

Legistlik riigiideoloogia ei osutunud siiski kuigivõrd edukaks, sest vaid sõjalisele jõule ja karistustele tuginev riigiaparaat toimis vaid osava ja halastamatu Shi Huangdi võimul olles. 

Shi Huangdi suri 49 aasta vanuses aastal 210 eKr olles mitu kuud kestnud ringreisil mööda riiki. Ta suri juulis või augustis. Keisri surma varjati (ka enamiku kaaskondlaste eest) kuni saabumiseni kahe kuu pärast pealinna Xianyangi.

Pärast tema surma võimule saanud tema noorim poeg Er Shi kaotas peagi võimu ning nii Qini riik kui ka dünastia hääbusid. Shi Huangdi loodud Hiina impeeriumi idee osutus siiski püsivaks, keisririik püsis mõningate vaheaegadega kuni 1912. aastani ning ka tänapäeva Hiina Rahvavabariigis on säilinud mitmeid Hiina impeeriumile omaseid jooni.

Shi Huangdimausoleumi lähedal Shaanxi provintsis Xi'ani lähedal leiti 1974. aastal terrakotasõdalased, sõdalased olid mõeldud kaitsma Qin Shi Huangdid surnuteriigis pärast tema surma.

## Vaata ka
*Vana-Hiina
*Hiina keisrite loend
*amb
Kortel

**Kortel** on vedelike mahuühik. Seda kasutati 18. ja 19. sajandil viinamüügi mõõduna Eesti- ja Liivimaa kõrtsides. 

Viina mõõtmiseks kasutati tembeldatud vasknõusid: ühetoobine, pooletoobine, veerandtoobine (kortel) ja kümnendiktoobine.

18. sajandil:

1 toop = 4 kortlit = 1,177 liitrit
1 kortel = 0,2942 liitrit

19. sajandil:

1 toop = 4 kortlit = 1,2299 liitrit
1 kortel = 0,3074 liitrit
1/2 kortlit = 0,1537 liitrit
1/4 kortlit = 0,0768 liitrit

## Vaata ka
*Mõõtühikute loend
*inglise kortel

## Viited
Lood (massiühik)

**Lood** on massiühik, võrdne 12,8 grammiga. 

1 lood = 1/2 untsi = 3 solotnikku = 12,8 grammi

Lood polnud Eestis rahvapäraselt eriti tuntud, seda kasutati põhiliselt poodides, kullassepaärides ja apteekides. Lõplikult kadus tarvituselt meetermõõdustiku kehtestamise järel 1929 aastal.  

## Vaata ka
*Mõõtühikute loend

## Viited
Ingrid Bergman

**Ingrid Bergman** (29. august 1915 Stockholm – 29. august 1982 London) oli rootsi näitleja, kes võitis kolm Oscarit, kaks Emmyt ja ühe Tony auhinna. Ameerika Filmiinstituut reastas ta maailma naisnäitlejate seas neljandaks. 

## Elukäik
Bergmanile pandi nimi Rootsi printsessi Ingridi järgi. Tema isa oli Justus Samuel Bergman ja ema sakslane Friedel Adler Bergman. Ta ema suri, kui Ingrid oli kolmeaastane. Isa suri, kui Ingrid oli 13-aastane. Pärast seda elas ta koos tädiga, kes kuus kuud hiljem suri südamehaigusse. Seejärel võtsid tüdruku enda juurde teine tädi ja onu, kelle peres juba kasvas viis last. 

17-aastaselt kutsuti ta Stockholmi Kuninglikku Draamateatrisse. Esimesel suvepuhkusel värvati ta tööle Rootsi filmistuudiosse ja Ingrid pidi seetõttu teatritöölt lahkuma. Tema debüüt toimus 1935. aastal filmis "Munkbrogreven".

10. juulil 1937, olles 21-aastane, abiellus Ingrid hambaarst Petter Lindströmiga (kellest hiljem sai neurokirurg). 20. septembril 1938 sündis neil tütar Pia Lindström. 

### Hollywoodi aastad

Pärast tosinaid filme Rootsis sõlmis Ingrid 1939. aastal lepingu Hollywoodi produtsendi David O. Selznickiga. Tema esimeseks etteasteks oli juba varem 1936. aastal Rootsis mängitud filmi "Intermezzo" reproduktsioon. Film oli menukas ning Ingrid sai Hollywoodis populaarseks: teda nimetati isegi "rootslaste kingituseks Hollywoodile". Tema puudusteks jäi algul veel nimi, mis ei sobinud Hollywoodi konteksti, pikk kasv ning väga vähese jumestuse kasutamine rollides. 

Pärast kolme edukat filmi Ameerikas mängis ta koos Humphrey Bogartiga 1942. aasta klassikaks saanud filmis "Casablanca", mis jäi Ingridi kuulsaimaks rolliks. 

1943. aastal pälvis ta parima naisnäitleja nominatsiooni filmis "For Whom the Bell Tolls" (1943). Aasta hiljem pärjati Ingrid esimese Oscariga kategoorias "parim naisnäitleja" filmi "Gaslight" (1944) eest.

Bergman suri 1982. aastal Londonis 67-aastaselt pärast pikka võitlust rinnavähiga. Tema keha kremeeriti Rootsis. Suur osa tema tuhast puistati merre ja väike osa Stockholmi kalmistule, kus puhkasid tema vanemad.

## Huvitavaid fakte
* Üks hübriidroos kannab tema nime.
* Pärast rolli filmis "Arch of Triumph", kus ta pidi suitsetama, sai temast eluaegne suitsetaja. 
* Ta rääkis soravalt rootsi, saksa, inglise, itaalia ja prantsuse keelt.
* Ka Ingmar Bergmani viimase abikaasa nimi oli Ingrid Bergman, kuid tegu oli siin käsitletud näitleja Ingrid Bergmani nimekaimuga.

## Kirjandus
* Charlotte Chandler, "Ingrid. Ingrid Bergmani elulugu". Tõlkinud Anu Lamp. Kirjastus Pilgrim, Tallinn 2009, 320 lk
* Aleksandra Ziolkowska-Boehm, *Ingrid Bergman and her American Relatives*, Lanham, MD: Hamilton Books, The Rowman @ Littlefield Publishing Group, 2013, ISBN 978-0-7618-6150-8.

## Välislingid

*