open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jurjevetsi rajoon

**Jurjevetsi rajoon** (vene keeles *Юрьевецкий район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Jurjevetsi linn.

Rajoon piirneb põhjas Kostroma oblastiga (ja Volga jõega), idas Nižni Novgorodi oblasti (ja Volga jõega), lõunas Putšeži rajooniga, edelas Luhhi rajooniga ja läänes Kinešma rajooniga.

Rajooni pindala on 859,72 km².

Jurjevetsi rajoonis on 165 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe linna (Jurjevetsi) ja kolme külaasunduse koosseisu.

## Viited
Maie Aasa

**Maie Aasa** (19. jaanuar 1926 – 16. aprill 2013) oli eesti muusikapedagoog.

1953. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi klaveri erialal (Bruno Luki klassis).

Ta oli Tallinna Muusikakeskkooli klaveri eriala õpetaja ja Nõmme Laste Muusikakooli direktor.

Tema õpilasi on Merike Aarma, Rene Eespere, Olav Ehala, Mart Humal, Margus Kappel.

## Tunnustus
*1970 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Isiklikku
Tema abikaasa oli viiuldaja Harald Aasa.

Ta on maetud Rahumäe kalmistule.

## Viited
Trummi põik

**Trummi põik** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis.

Trummi põik sai nime 27. oktoobril 1927. Tänav on saanud nime Trummi tänava mõjul.

## Viited
Sooviku tänav

**Sooviku tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis.

Sooviku tänav sai nime 17. oktoobril 2012.

## Viited
Kinešma rajoon

**Kinešma rajoon** (vene keeles *Кинешемский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Kinešma linn (ei kuulu Kinešma rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb põhjas Zavolžski rajooniga, kirdes Kostroma oblastiga, idas Jurjevetsi rajooniga, lõunas Luhhi rajooniga ja läänes Vitšuga rajooniga.

Rajooni pindala on 1582,70 km² (olles suurimaks rajooniks Ivanovo oblastis).

Kinešma rajoonis on 171 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe linna tüüpi asunduse (Navoloki) ja kuue külaasunduse koosseisu.

## Viited
Leonhard Oja

**Leonhard Oja** (11. märts 1894 Erastvere vald – 9. august 1983 Maarja-Magdaleena) oli eesti köster ja muusik.

Leonhard Oja lõpetas Kanepi kihelkonnakooli ja omandas muusikahariduse Peterburis. Ta oli koolmeister Võrumaa Rahvahariduse Seltsi ühisgümnaasiumis ning seltsielutegelane Erastveres, Kanepis ja Võrus. 1922. aasta Võrumaa laulupäeval võitis tema ja ta venna Ludvigi juhatatud Kanepi Lauluseltsi meeskoor esikoha. 

Aastatel 1933–1976 oli Leohnard Oja Maarja-Magdaleena koguduse köster.

## Isiklikku
Leonhard Oja abikaasa oli Hilda Oja (sünd. Reinvald, 1903–1992).

## Viited
Pikakase tänav

**Pikakase tänav** (varem *Soone põik*) on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis.

Tänav oli algselt mõeldud ühendama Soone ja Trummi tänavat ning kandis nime *Soone põik*. Kuna tänava ühendus Soone tänavaga on katkenud, siis nimetati see 2017. aastal ümber Pikakase tänavaks.

## Viited
Rajametsa tänav

**Rajametsa tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis.

Rajametsa tänav sai nime 16. mail 1958. Tänav on saanud nime Tallinna varasema piiri ehk raja mõjul.

## Viited
Kitsarööpa tee

**Kitsarööpa tee** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu ja Vana-Mustamäe asumis.

Kitsarööpa tee sai nime 14. mail 2014.

Kitsarööpa tee on kergliiklustee, mis on rajatud endise Peeter Suure merekindluse kompleksi kuulunud kitsarööpmelise kindlusraudtee tammile. Tee kulgeb Männiku teest Tähetorni tänavani. 

## Viited

## Välislingid
*Kitsarööpa tee skeem
Kaste tänav

{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {
        "stroke": "#fc0303",
        "stroke-width": 3
      },
      "geometry": {
        "type": "LineString",
        "coordinates": [
          [
            24.657826,
            59.39156
          ],
          [
            24.65802,
            59.391298
          ],
          [
            24.65802,
            59.390467
          ],
          [
            24.658068,
            59.390323
          ],
          [
            24.658116,
            59.390181
          ],
          [
            24.657231,
            59.389662
          ]
        ]
      }
    }
  ]
}
**Kaste tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis.

Kaste tänav sai nime 11. novembril 1959. Tänav algab Külmallika tänavalt ja lõppeb Trummi tänavaga, samas ühendab Tiigi tänava lõppu.

## Viited
Hoo tänav

{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {
        "stroke": "#fc0303",
        "stroke-width": 3
      },
      "geometry": {
        "type": "LineString",
        "coordinates": [
          [
            24.636637,
            59.389167
          ],
          [
            24.636675,
            59.389155
          ],
          [
            24.636704,
            59.389137
          ],
          [
            24.636725,
            59.389114
          ],
          [
            24.636734,
            59.389096
          ],
          [
            24.636916,
            59.387299
          ]
        ]
      }
    }
  ]
}
**Hoo tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis. Hoo tänav algab Tähetorni tänavast ja ulatub kuni Vete tänavani.

## Viited
Harkumetsa tee

**Harkumetsa tee** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis ja Haabersti linnaosas Mäeküla ja Astangu asumis.

Harkumetsa tee sai nime 13. oktoobril 2010.

## Viited

## Välislingid
* Tallinn saab Harkumetsa tee tallinn.ee, 12. oktoober 2010
Alliksoo tänav

{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {
      "stroke": "#fc0303",
      "stroke-width": 3,
    },
      "geometry": {
        "type": "LineString",
        "coordinates": [
          [
            24.660723,
            59.390282
          ],
          [
            24.660957,
            59.390287
          ],
          [
            24.661265,
            59.390278
          ],
          [
            24.661528,
            59.390246
          ],
          [
            24.661691,
            59.390207
          ],
          [
            24.661954,
            59.390128
          ],
          [
            24.661995,
            59.390119
          ],
          [
            24.662024,
            59.390117
          ],
          [
            24.662072,
            59.390109
          ],
          [
            24.662164,
            59.390089
          ],
          [
            24.662263,
            59.390077
          ],
          [
            24.662359,
            59.390066
          ],
          [
            24.662751,
            59.390028
          ],
          [
            24.663384,
            59.38998
          ],
          [
            24.664049,
            59.389908
          ],
          [
            24.664097,
            59.389905
          ],
          [
            24.664162,
            59.389913
          ],
          [
            24.664256,
            59.389934
          ]
        ]
      }
    }
  ]
}
**Alliksoo tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis.

## Viited
Gustav Inn

**Gustav Inn** (17. august 1863 Mõisamaa, Jõgeva vald – 1939) oli köster ja koolijuht.

Gustav Inn lõpetas Valgas Cimze seminari. Ta oli aastatel 1915–1933 Maarja-Magdaleena koguduse köster ja aastatel 1915–1920 ühtlasi koolmeister Maarja-Magdaleena kihelkonnakoolis. Hiljem töötas ta Koerus ja Venemaal. 

## Isiklikku
Gustav Inni abikaasa oli Ida Emelie Inn (Juhanson, sündinud 28. novembril 1882), lapsed Arvo (Max) Valdur (Inn); Marta Alvine Inn ja Helga Inn.
Naturaaltasu

**Naturaaltasu** ehk **loonustasu** on millegi eest tasumine kaupade või teenustega (see tähendab natuuras), aga mitte rahaga.

Enamasti natuuras tasuja maksab selle natuuraga, mille valmistamise või müümisega tööandja tegeleb.

## Viited
Riverside

**Riverside** on linn Ameerika Ühendriikides California osariigi lõunaosas, Riverside'i maakonna keskus. See asub Inland Empire'i piirkonnas Los Angelese kesklinnast 80 km kaugusel kagus 262 m kõrgusel merepinnast.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 314 998. Aastal 2010 oli elanikke 303 871. See on elanike arvult Inland Empire'i suurim ja osariigi 12. linn.

Linna asutas 1870. aastatel John W. North. Linn on saanud nime tänu asukohale Santa Ana jõe ääres (inglk *riverside* 'jõekallas'). Riverside sai linnaõigused 11. oktoobril 1883. Riverside on California tsitrusekasvatuse tekkekoht.

Linnas asub California Ülikooli kampus, California Baptistlik Ülikool ja La Sierra ülikool.

Riverside'i hotell Mission Inn on tuntud kultuurimälestisena.

## Sõpruslinnad
Riverside'il on üheksa sõpruslinna:
*  Cần Thơ, Vietnam
*  Cuautla, Mehhiko
*  Ensenada, Mehhiko
*  Erlangen, Saksamaa
*  Gangnam, Lõuna-Korea
*  Hyderabad, India
*  Jiangmen, Hiina
*  Obuasi, Ghana
*  Sendai, Jaapan

## Viited

## Välislingid

* http://www.riversideca.gov/
Noorte Majandusteadlaste Klubi

**Noorte Majandusteadlaste Klubi** (lühend NMK) oli Eesti Majandusteaduse Seltsi (EMS) noorliikmeid ühendav organisatsioon. NMK asutati 1981. 

EMS korraldas igal aasta aprillis-mais vabariikliku noorteadlaste teaduskonverentsi.

Organisatsiooni presidente: Ivar Raig, Rein Kaarepere, Andres Root.

## Viited
Uša (Nemunas)

**Uša**  on jõgi Valgevenes Minski ja Hrodna oblastis, Nemunase vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Уша (ka Вуша), vene keeles on jõe nimi samuti Уша.

Jõe pikkus on 105 km, valgla on 1220 km². Jõe langus on 0,5 meetrit kilomeetri kohta, keskmine vooluhulk suudmes on 7,3 m³/s. Jõe laius suudmes on 35 meetrit.

Uša algab Niasviži rajoonist merepinnast 175 meetri kõrguselt. Jõgi voolab läbi Niasviži linna, kus jõe saarel asub Niasviži loss. Seejärel voolab Uša üldjoontes põhja poole, läbib Kareličy rajooni ja suubub merepinnast 135,6 meetri kõrgusel Nemunasesse. Nii Niasviži kui ka Kačanovičy küla juures on jõel paisjärved.

Jõe org pole üldiselt välja kujunenud ja selle kaldad on soostunud. Jõe lamm on alamjooksul 2,5 km laiune, ülem- ja keskjooksul ulatub selle laius sajast meetrist kilomeetrini. Lähtest alates on jõgi 7,3 kilomeetri ulatuses maaparandustööde käigus õgvendatud, samuti on see õgvendatud 2,8 kilomeetri ulatuses Jeśkavičy ja Kruty Bierahi külade vahel. 

## Viited
Agrolinnake

**Agrolinnake** (valgevene keeles аграгарадок, vene keeles агрогородок) on Valgevene asulatüüp, kus on välja arendatud sotsiaalne ja tööstuslik infrastruktuur, tagamaks sealse elanikkonna ja ümbritsevate alade elustandardit. Taoline asulatüüp loodi riigis aastal 1998 vastu võetud seadusega, kus oli ka kirjas, et kui külanõukogus on üks agrolinnake, siis peab see olema külanõukogu halduskeskuseks. Agrolinnakese hoonetes peab olema veevärk ja tsentraliseeritud gaasivarustus, selle tänavad peavad olema kattega teed ja asulal peab olema ühendus nii oblasti- kui ka rajoonikeskustega, samuti peavad seal olema ruumid kultuuriürituste läbiviimiseks. Nimetuse võttis kasutusele Alaksandr Łukašenka. Hiljem on nõuetele lisandunud veel kooli olemasolu, telefoni- ja mobiiltelefoniühenduse olemasolu, postkontori, tuletõrjebrigaadi ja ambulantsi olemasolu ja paljud teised nõuded.

Esimeseks agrolinnakeseks sai aastal 2005 Čerykaŭ rajoonis Jaziory. Aastaks 2011 oli loodud agrolinnakeste arv juba 1481.

Agrolinnakeste rajamine on toonud kaasa massilise uute majade ehitamise. Ehitustööde käigus on aga juhtunud, et kannatanud on loodusmälestised  või ajaloolis-kultuurilise väärtusega ümbruskond (Halšany),, ka on juhtunud, et nende ehitamise käigus on lammutatud väärtuslikke ajaloolisi hooneid (Prazaroki) või suletud muuseume. Samuti  on agrolinnakestes üldiselt madalad palgad.

## Viited
Štiavnica mäestik

**Štiavnica mäestik** (slovaki keeles *Štiavnické vrchy*, saksa keeles *Schemnitzer Berge*) on vulkaanilise päritoluga mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi osa Slovaki keskmäestikust. Mäestiku kõrgeim tipp on Sitno (1009,2 m). Tähtsaim asula on Banská Štiavnica.

## Asend

Štiavnica mäestik piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
*põhjas Kremnica mäestiku;
*läänes Žiari nõo, Pohronský Inoveci ja Vtáčnikiga;
*lõunas Doonau küngastikuga;
*idas Pliešovce nõo ja Krupinská planinaga.

Štiavnica mäestik on osa Štiavnica mäestiku kaitstavast maastikust.

## Geoloogia

Mäestik koosneb valdavalt Neogeenis tekkinud andesiidist ja rüoliidist, seal leidub ka bretšat ja tuffi. Suurem osa mägedest asub Miotseeni Štiavnica kihtvulkaani kaldeera kohal. Tõenäoliselt oli sealne vulkaan varem Slovakkia vulkaanidest kõrgeim – hinnanguliselt ulatus selle tipp 4000 meetrit üle merepinna. Mäestikust on leitud 140 liiki mineraale, seal leidub ka mitmeid maake. Varem kaevandati Banská Štiavnica ümbruses hõbedat.

## Viited

## Välislingid

*Infot piirkonna kohta; fotod (*tšehhi keeles*)
Võtme tänav

**Võtme tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis.

Võtme tänav sai nime 2. oktoobril 2013.

## Viited
Vana-Veerenni tänav

**Vana-Veerenni tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis.
## Ajalugu

Vana-Veerenni tänaval asus 1909. aastal insener Ernst Boustedti projekti järgi toiduainetööstur ja vabakoguduste liikumise tegelase Jakob Eduard Lilienthali (1871–1952) krundile (tollal Veerenni tänav 4) evangeeliumi kristlaste palvelahoone. Evangeeliumi kristlased olid luteri kirikust eraldunud sõltumatu usuliikumine. Erilisi õpetusi neil pole, esiplaanile asetatakse isiklik pöördumine ja vaga elu praktiseerimine omavahelistes osadusgruppides. 1918. aastal ehitati neljakandiline tööstushoone-palvelahoone ümber kirikupäraseks ning sellele lisati torn. Algse tagasihoidliku projekti tegi insener Karl Jürgenson, hilisema kõrge torniga lahenduse aga arhitekt Eugen Habermann. 

1930. aastal müüdi Tallinna Veerenni kiriku hoone metodisti kirikule. Kirikus peeti lisaks eestikeelsetele ka vene- ja saksakeelseid jumalateenistusi. 1938. aastal ehitati arhitekt Eugen Sachariase projekti järgi hoone ümber, hoone hävis 9. märtsil 1944. aastal.
## Viited
Třebenice

**Třebenice** (saksa keeles *Trebnitz*) on linn Tšehhis Ústí maakonnas Litoměřice ringkonnas. Linn asub Modla jõe kaldal merepinnast 228 meetri kõrgusel. Linna lähistel paikneb Košťáli mägi, linna piiridesse jäävad selle jalamile rajatud kindluse varemed.

Piirkonnas on varem kaevandatud granaate. Endises luteri kirikus asub tänapäeval muuseum, kus on hoiul sealsetest kividest valmistatud ehted sealhulgas ka kohaliku mõisniku Ulrika von Levetzowi poolt Johann Wolfgang Goethele valmistatud ehte koopia, samuti asub seal suurim Tšehhist leitud püroop kaaluga 2642 grammi. Linna lähistel paikneb Košťáli mägi, linna piiridesse jäävad selle jalamile rajatud kindluse varemed. Linnas asub katoliku kirik. Lisaks asuvad linna piirides veel aastail 1716–1724 valminud Sutomi kirik, Medvědice kirik, mis rajati XIV sajandi lõpus ja ehitati ümber aastal 1819  ja aastal 1788 valminud Lipá kirik.

## Ajalugu

Piirkonda on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1227. Toona kuulus piirkond Praha Püha Jüri kloostrile. XIII sajandi lõpus sai asula vaatamata oma väikesele elanikkonnale linnaõigused. Aastal 1363 alustati Lipá kiriku ehitamist (praegune kirikuhoone on pärit aastast 1788). Aastal 1372 rajati Košťáli mäe juurde väike kindlus. Samal sajandil rajati selle lähedale ka Skalka kindlus, mis jääb samuti linna piiridesse. Hussiitide sõdade ajal sai piirkonnast Kaplíř ze Sulevici valdus. Třebenice kujunes sisuliselt linnaks alles hiljem, XVI sajandil. 

XVII sajandi lõpus algas sakslaste sisseränne sellesse piirkonda. Esimesed saksakeelsed sissekanded linnaraamatutes pärinevad aastast 1716, aga alates aastast 1769 käis kõik linna asjaajamine juba saksa keeles. XIX sajandi keskel alustati palverännakuid Teplásse sealse rauarikka veega allika juurde, selle juurde rajati ka haigla ja aastal 1926 alustas seal tegevust klooster, mis suleti Teise maailmasõja järel. Aastal 1902 ehitati Třebenicesse luteri kirik, mis suleti aga juba aastal 1928.

Tänapäeval on linnaga liidetud ka mitmed ümbruskonna külad. Nende seas on Kocourov, mida on kirjalikult esmamainitud 1548. aastal; Kololeč (esmamainitud 1436); Lhota (esmamainitud 1407); Lipá (esmamainitud 1352); Medvědice (esmamainitud 1209); Mrsklesy (esmamainitud 1251); Sutom (esmamainitud 1276) ja Teplá (esmamainitud 1543). 

## Elanikkond


* 1429 (1869)
* 1454 (1880)
* 1476 (1890)
* 1722 (1900)
* 2214 (1910)
* 2153 (1921)
* 2035 (1930)

* 1454 (1950)
* 1566 (1961)
* 1484 (1970)
* 1528 (1980)
* 1396 (1991)
* 1333 (2001)
* 1478 (2011)


## Pilte


Košťálov.jpg|Košťálov
Medvědice_kostel.jpg|Medvědice kirik
Lipá_kostel.JPG|Lipá kirik
Lhota_náves.JPG|Lhota
Kololeč_náves.jpg|Kololeč
Kocourov_celkově.JPG|Kocourov
Mrsklesy_(Třebenice),_statek.jpg|Mrsklesy
Sutom_CZ_550.jpg|Sutom
Oblatenkloster_Töpley.jpg|Teplá klooster


## Tuntud elanikke

*František Pettrich – Tšehhi pedagoog ja klassitsismi asjatundja
*Jaro Křivohlavý - Tšehhi psühholoog ja kirjanik
*Václav Pařík – Tšehhi apteeker ja poliitik
*Ladislav Kubíček – Tšehhi vaimulik
*Erhard Lipka – Tšehhi poliitik

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Versailles' Saint-Quentin-en-Yvelinesi Ülikool

**Versailles' Saint-Quentin-en-Yvelinesi Ülikool** on ülikool, mis asub Versailles' linnas Yvelinesi departemangus Prantsusmaal. 

Ülikool on asutatud 1991. aastal.

UVSQ-s töötab ligi 1000 õppejõudu ja õpib üle 20 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
M16

"**M16**", "**M-16**" või "**M 16**" võib tähistada alljärgnevaid asju:

## Sõjandus
* **[[M16 (automaat)|M16]]**, Ameerika Ühendriikide automaatrelv
* **[[M16 (miin)|M16]]**, Ameerika Ühendriikide hüppemiin.
* Grigorovitš M-16, Esimese maailmasõja aegne Venemaa Keisririigi vesilennuk
* M16 (raketiheitja), Teise maailmasõja ja Korea sõja aegne Ameerika Ühendriikide mitmelasuline raketiheitja
* M16 MGMC, Ameerika Ühendriikide M3 roomikauto õhutõrjeks kohandatud variant

## Muu
* **M16** on meeterkeerme märgis 16 mm läbimõõdu korral(standarditud alates 1898)
* **[[M16 (Messier)|M16]]**, Kotka udukogu ja selle seotud täheparv
* Midland M16, Midland F1 Racingu poolt kasutatav Vormel 1 auto
* Miles M.16 Mentor, Suurbritannia treeninglennuk
* **M16** on maantee Ühendkuningriigis

## Vaata ka
* MI6 (M, I, 6), Suurbritannia välisluureteenistus
* M15
* M17

## Viited
Putšeži rajoon

**Putšeži rajoon** (vene keeles *Пучежский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti idaosas. Rajooni keskus on Putšeži linn.

Rajoon piirneb põhjas Jurjevetsi rajooniga, idas Nižni Novgorodi oblastiga (ja Volga jõel asuva Gorki veehoidlaga), lõunas Nižni Novgorodi oblastiga, edelas Pestjaki rajooniga, ja läänes Luhhi rajooniga.

Rajooni pindala on 784,60 km².

Putšeži rajoonis on 165 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe linna (Putšeži) ja nelja külaasunduse koosseisu.

## Viited
Kalnujai

**Kalnujai** on küla Leedus Raseiniai rajoonis, Kalnujai valla halduskeskus. Külas on kultuurimaja, postkontor ja raamatukogu. Sealne kool on Raseiniai Viktoras Petkuse nimelise põhikooli filiaal.

Külas on sündinud leedu dirigent ja helilooja, Leedu professionaalse ooperiteatri rajaja Juozas Tallat-Kelpša.

## Ajalugu

Külas asub Kalnujai linnamägi. Asulat on kirjalikes allikates esmamainitud XIV sajandil. Kuni XVIII sajandini oli see kuninglik valdus. Aastal 1711 surid sealsed elanikud katku, küla rajati uuesti alles aastal 1738. 

1818. aastal rajati külla kirik, mis kuulus algselt Raseiniai kihelkonda. Aastal 1853 hakkas selle juures tegutsema kihelkonnakool. 

Aastail 1914 ja 1944 põles Kalnujai maha. Viimases tulekahjus hävis ka küla kirik, selle praegune hoone valmis aastal 1946. Aastal 1941 hukati sealsel linnamäel 831 juuti ja kolm kommunisti. Nõukogude ajal oli Kalnujai kohaliku kolhoosi keskasulaks.

Kalnujai, gatvė.JPG|Kalnujai
Kalnujų (Palendrių) piliakalnis.JPG|Linnamägi
Kalnujai, kapinės.JPG|Kalmistu vana kiriku varemetega
Kalnujai baznycia 2012.jpg|Kalnujai uus kirik


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
*Infot küla kohta
Rodniki

**Rodniki** on linn Venemaal Ivanovo oblastis, Rodniki rajooni halduskeskus.

Rodniki asulat on kirjalikes allikates mainitud 1606. aastal. 1918 sai linnaõigused.

1820. aastal alustas linnas tööd tekstiilitehas, mis kasvas Venemaa suurimaks ja kus töötas umbes 10 000 töölist.

## Välislingid

*Rodniki koduleht
Võrgukivi tänav

**Võrgukivi tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.

Võrgukivi tänav sai nime 1. oktoobril 2003.

## Viited
Vana-Umboja tänav

**Vana-Umboja tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.

Vana-Umboja tänav sai nime 14. juunil 2006. Tänav on saanud nime Umboja talu järgi.

## Viited
Vainutalu põik

**Vainutalu põik** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.

Vainutalu põik sai nime 15. septembril 1995. Tänav on saanud nime Vainutalu tänava järgi.

## Viited
Vabe tänav

**Vabe tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.

Vabe tänav sai nime 17. detsembril 2003. Tänav on nime saanud kalastusvahendi vabe järgi ('vabe' – õngeritv, võrgu kuivatamise puu).

## Viited

## Välislingid
Unna tänav

**Unna tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.

Unna tänav sai nime 30. detsembril 1997. Tänav on saanud nime kalapüügivahendi unna järgi.

## Viited
Tirgu tänav

**Tirgu tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.

Tirgu tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on saanud nime kalastusvahendi tirk järgi (tirk on sikuti sünonüüm).

## Viited
Poru tänav

**Poru tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.

Poru tänav sai nime 1. oktoobril 2003. Tänav on saanud nime kalastustermini poru järgi (poru – 'võrgukivi tüüp').

## Viited
Sooranna tänav

**Sooranna tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.

Sooranna tänav sai praeguse nime 15. septembril 1995. Enne seda oli tänava nimi alates 11. märtsist 1977 olnud **Sooranna tee**.

## Viited
Soolahe tee

**Soolahe tee** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.

Soolahe tee sai nime 11. märtsil 1977. Tänav on saanud nime Kakumäe lahe mõjul.

## Viited
Merinõela tänav

**Merinõela tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.

Merinõela tänav sai nime 17. mail 2006. Tänav on nime saanud kalaliigi merinõela järgi.

## Viited
Loomuse tänav

**Loomuse tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.

Loomuse tänav sai nime 16. mail 1989. Tänav on saanud nime kalanduse mõiste "loomus" ('kalasaak') järgi.

## Viited
Liivaranna tee

**Liivaranna tee** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.

Liivaranna tee sai nime 11. märtsil 1977.

## Viited
Merihärja tänav

**Merihärja tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.

Merihärja tänav sai nime 14. juunil 1996. Tänav on saanud nime kalaliigi merihärja järgi.

## Viited
Kaulakiai

**Kaulakiai** on küla Leedus  Raseiniai rajoonis, Pagojukai valla halduskeskus. Külas on kultuurimaja, postkontor ja raamatukogu. Sealne kool on Raseiniai Šaltinise progümnaasiumi filiaal.

Külas asub Dubysasse voolaval Liolinga ojal 13,1 hektari suurune 1980. aastal rajatud paisjärv. 2000. aastal rajati selle juurde väike hüdroelektrijaam võimsusega 250 kW. Külas on kolm saekaatrit, seal tegutseb ka ühistu RWProduktai, mis toodab puidugraanuleid.

Sealset mõisat on esmamainitud 1599. aastal. Nõukogude ajal oli Kaulakiai kohaliku kolhoosi keskasulaks.

Kaulakiai.JPG|Kaulakiai
Kaulakiai,_tvenkinys.JPG|Paisjärv
Kaulakiai,_mokykla.JPG|Koolimaja


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Johan Vilip

**Johan Vilip** (12. mai 1870 Uue-Kariste vald – 27. jaanuar 1942 Tartu) oli eesti füüsik.

## Elulugu
Johan Vilip lõpetas Tartu Ülikooli 1895. aastal. 

Ta töötas 1896–1920 Peterburi Mereväeakadeemias ja Venemaa Teaduste Akadeemias. Oli aastatel 1911–1920 Pulkovo seismoloogiajaama juhataja. 

1920. aastast töötas Tartu Ülikoolis füüsikaprofessorina. Oli füüsikainstituudi juhataja pensionile jäämiseni 1940. aastal. Juba Tartusse tulles oli ta nimekas eksperimentaator ja konstruktor. Uuris 1899–1900 koos Boriss Golitsõniga vedelike kriitilist olekut, 1906–1907 broomi ja elavhõbedaauru neeldumis- ning kiirgusspektreid, kontrollis 1907 Doppleri efekti kehtivust valguslainete puhul. Tema peamiseks teadushuviks oli seismoloogia. Täiustas Golitsõni vertikaalseismograafi, leiutas mehhanismi, mis kompenseerib temperatuurimuutuste põhjustatud pendli pikkuse muutumist. Doktorikraadi kaitses 1930. aastal Tartu Ülikoolis, selle teemaks oli seismograafide teooria ja konstruktsiooni lahendused. 

Vilipi seismograafid olid võnkeperioodi konstantsuse ja nullpunkti püsivuse poolest ühed täpseimad maailmas. Aastail 1925–1939 valmistati Vilipi seismograafe 22 maailma suurele seismoloogiajaamale. Vilipi seismograaf seati üles ka Metobsis.

Vilipi publikatsioonidest käsitles seismoloogiat 18 tööd ja muid teemasid 8 tööd.

Vilip suri 27. jaanuaril 1942 Tartus, ta on maetud Tartu Raadi kalmistule.

## Publikatsioone
* Vilip, J. Zur Theorie und Konstruktion von Vertikal-seismographen. Gerlands Beiträge zur Geophysik, 1928, 19, 4, 387-405.

## Viited
* Tartu Ülikooli ajalugu III, 1918–1982. Koostanud Karl Siilivask ja Hillar Palamets. Eesti Raamat, Tallinn, 1982.
Sujainiai

**Sujainiai** on küla Leedus  Raseiniai rajoonis, Paliepiai valla halduskeskus. Küla asub paigas, kus Alėja jõgi Upė jõkke voolab. Viimasel asub 0,662 km² suurune 1971. aastal rajatud Sujainiai paisjärv. Külas on raamatukogu.

Küla on kirjalikes allikates esmamainitud 1590. aastal. Nõukogude ajal oli Sujainiai kolhoosi „Tarybiniu keliu“ keskasulaks.

## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Northrop F-5

**Northrop F-5A/F-5B Freedom Fighter** ja **F-5E/F-5F Tiger II** on 1950. aastate lõpus Ameerika Ühendriikides Northrop Corporationi loodud ja seeriaviisiliselt ehitatud ülehelikiiruseline  kerge reaktiivhävituslennuk.

## Lennutehnilised näitajad (F-5E Tiger II)
***Meeskond:** 1
***Pikkus:** 14,45 m
***Tiivaulatus:** 8,13 m
***Tiivapindala:** 17,28 m²
***Kõrgus:** 4,08 m
***Tühimass:** 4349 kg 
***Maksimaalne stardikaal:** 11 214 kg
***Mootor:** 2 × General Electric J85 turbroeaktiivmootorit: 15,5 kN ja järelpõlemisel 2 x 22,2 kN
***Maksimumkiirus:** 1700 km/h (Mach 1,6 optimaalsel kõrgusel)
***Tegevusraadius:** 1405 km (760 nm)
***Praktiline lennulagi:** 15 800 m (51 800 ft)
***Tõusukiirus:** 175 m/s (34 000 ft/min)
***Relvalast:** 3,2 tonni
***Pardarelvastus:** 2 x 20 mm automaatkahurit Pontiac (Colt-Brauning) M39A2 
## Viited

## Allikad
* Johnsen, Frederick A. *Northrop F-5/F-20/T-38*. Warbird Tech #44. North Branch, Minnesota, USA: Specialty Press, 2006. ISBN 1-58007-094-9.
* Knaack, Marcelle Size. *Encyclopedia of U.S. Air Force Aircraft and Missile Systems: Volume 1, Post-World War II Fighters, 1945–1973*. Washington, DC: Office of Air Force History, 1978. ISBN 0-912799-59-5.

## Välislingid
* 
*
Vičiūnai

**Vičiūnai** (poola keeles *Wiciuny*) on Kaunase linnaosa, mis asub linna idaosas Panemunė valla territooriumil. Vičiūnai asub Nemunase jõekäärus Panemunė männikus, see piirneb Panemunė linnaosaga ja Kaunase veehoidla paisuga. Linnaosast viib üle Nemunase Gričiupisesse jalakäijate sild. Linnaosas asub sanatoorium.

## Ajalugu

Linnaosa varasema ajaloo kohta pole kuigi palju allikaid. Koduloolase Pranas Juozapavičiuse väitel asus seal algselt ümbruskonna mõisadest pagenud pärisorjade asula. Sealsed elanikud tegelesid kalapüügiga ja rajasid sinna ka võõrastemaja. Hiljem rajas Panemunė omanik Simonas Sirutis sinna ka teise asula. Selle juures tegutses õppelaager äsja sõjaväkke värvatud sõduritele, keda kutsuti *vyčiai*. Nende järgi sai piirkond ka oma nime.

Kirjalikes allikates on küla esimest korda mainitud aastal 1787. Aastal 1827  toime pandud rahvaloendus kinnitab kahe seal asuva küla olemasolu. Aastal 1847 kuulus paikkond Augustovi kubermangu, üks sealsetest küladest kuulus Panemunė mõisale, teine kuulus aga riigile ja oli ametlikult pažaislise mõisa hallata. 

XIX sajandi teisel poolel oli Panemunė mõisale kuuluvas külas 127 elanikku, teises külas aga 58 elanikku. Aastal 1878 kuulusid linnaosa maad Freda valda.Kaunase kindluse ehitamisel rajati sinna VI patarei, samuti asus seal kindluse komandandi Vladimir Grigorjevi puidust villa. 

Esimese maailmasõja järel hakkas küla kuuluma  Aukštoji Panemunė valda. Aastal 1923 oli külas 297 elanikku. Aastal 1932 asuti koostama piirkonna arengukava, milles nähti ette Punase Risti sanatooriumile maa eraldamine ja mis pani aluse praegusele tänavavõrgustikule. Vičiūnai liideti kaunasega aastal 1933. Aastal 1963 rajati linnaossa veevärk. Aastal 1968 oli Vičiūnais 330 elanikku. Aastal 2008 hakati ehitama linnaosa servaaladele jäävat uut raudteed, mis ehitati selleks, et rongid saaksid Kaunase raudteejaama läbimata läbi linna sõita. Raudtee ise valmis aastal 2010.


Gen._Grigorjevo_vila.JPG|Grigorjevi villa
Triju_mergeliu_tiltas_2006-06-06.jpg|Sild üle Nemunase
Tvirtovės_objektas_Panemunės_šile.JPG|Kaunase kindluse rajatised


## Viited
AS Tartu Jõujaam

**AS Tartu Jõujaam** on kontserni Fortum Tartu kuuluv äriühing, mille põhitegevusteks on kontserni tütarettevõtte AS Anne Soojus katlamajade varustamine kohalikku päritolu kütustega (freesturvas, hakkpuit, puidujäätmed) ja turbatootmine.

2014. aastal müüs AS Tartu Jõujaam katlamajadele 828 GWh väärtuses kohalikke kütuseid. 2016–2017 tarneperioodil oli see näitaja 813 GWh.

Tänaseks on kasutusel kolm turbamaardlat (Möllatsi, Laukasoo ja Keressaare) mäeeraldise pindalaga 519 ha, millele lisandub 2017. aasta lõpuks veel 106 ha. 

2018. aastal valmis Laukasoos lisaks praegusele 106 ha suurune turbamaardla. Keressaare maardla põhjaosa jaoks on valminud 40 ha suuruse maardla projekt. 

## Ajalugu
Ettevõte asutasid 1993. aastal Tartu linn ja AS Giga, et võtta Tartu soojusmajanduses kasutusele kohalikku päritolu kütuseid. 1994. aastast alates on AS Tartu Jõujaam varustanud freeskütteturbaga Anne ja Ropka katlamaja ning varunud kütustena veel hakkpuitu, tükkturvast ja saepuru.

Detsembris 2004 väljastati Möllatsi turbamaardla kasutusluba ja järgmise aasta suvel alustati seal freesturba tootmist. Kohalikud elanikud kaebasid ettevõtte kohtusse, kuid kohus ei võtnud kaebust menetlusse.

Juunis 2005 omandas ettevõte Hollandi ettevõttelt Nevema B.V. 100% osaluse OÜ-s Lauka Turvas, mis oli Äriregistrisse kantud 2001. aasta lõpul.

2006. aastal moderniseeriti tootmistehnoloogiat, mis võimaldas kogutud turvast paremini säilitada ja aitas ühtlustada toodangu kvaliteeti.

Juunis 2012 ühines AS Tartu Jõujaam oma tütarettevõttega OÜ Lauka Turvas.

## Viited

## Välislingid
* Nils Niitra "Turbanäljas Fortum ampsab lisa" Postimees, 3. oktoober 2007
Eduard Kivimäe

**Eduard Kivimäe** (kuni 1936 **Eduard Teinberg**; 24. jaanuar 1908 Kaarli vald, Viljandimaa – 1973 Viljandi) oli eesti põllumees, Kuuste vallavanem.

Ta õppis 1927–1930 Tartu Ülikooli põllumajandus- ja 1931–1939 (lõpetas) õigusteaduskonnas, Korporatsioon Fraternitas Estica liige.

Taluomanik Vana-Kuuste vallas, Saksa okupatsiooni ajal 1941–1944 Kuuste vallavanem, 1944–1950 Rimmu vallas koolijuhataja, arreteeriti 1950. Pärast vabanemist ei lubatud tal Eestis elada, elas pikka aega Lätis.

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
*Milline oli vallavanema tööpäev II maailmasõja ajal
Trapezundi keisririik

**Trapezundi Keisririik** oli  aastatel 1204–1461 Väike-Aasia kirdeosas, Musta mere  lõunarannikul ja Krimmi poolsaare lõunarannikul asunud riik, pealinn Trapezund (nüüd Trabzon).

Trapezundi keisririigi rajasid Gruusia kuninganna Tamari abiga Bütsantsi endise keisri Andronikos I Komnenose pojapojad pärast Konstantinoopoli ristisõdijate kätte langemise ajal, 1204.

1461. aastal vallutas riigi Osmanite riigi sultan Mehmet II.

## Vaata ka
*Bütsantsi ajalugu#Keisririigi lõpp
*Neljas ristisõda
*Ladina keisririik
AS Tartu Keskkatlamaja

**AS Tartu Keskkatlamaja** on kontserni Fortum Tartu kuuluv 13 töötajaga võrguettevõtja ja klienditeenindaja, mille põhitegevusteks on soojusenergia jaotamine ja müük. Soojusenergiat ostab AS Tartu Keskkatlamaja Fortum Tartu kontserni kuuluvalt ettevõttelt AS Anne Soojus.

Ettevõtte teenuseid tarbib ligi 1700 hoonet Tartus aastase soojusenergia kogutarbimisega 491 GWh ja soojustrasside kogupikkus on umbes 175 km.

## Ajalugu
Seoses Tartus 1960. aastatel intensiivistunud elamuehitusega rajas Tartu linn aastatel 1964–1967 Tartu keskkatlamaja ehk Turu tänava katlamaja, mida laiendati 1975. aastal.

1971–1992 oli katlamaja Eesti Energia omanduses, pärast seda naasis see Tartu linna haldusse.

Soojusenergiat tootev ja müüv munitsipaalettevõte reorganiseeriti 1996. aastal aktsiaseltsiks (esmakanne registris 1997). Varem linnale kuulunud ettevõte erastati 2000. aasta septembris ja selle uueks omanikuks sai AS Tartu Energia (hilisema ärinimega AS Fortum Tartu).

1. detsembril 2001 sõlmis AS Anne Soojus AS Tartu Keskkatlamajaga pikaajalise rendilepingu, millega omandas õiguse vallata ja opereerida kõiki AS Tartu Keskkatlamajale kuulunud katlamaju.

Turu tänava katlamaja lõpetas tegevuse 2014. aastal. Aktsiaselts Tartu Keskkatlamaja jätkab tegevust soojusenergia jaotamise ja müügi vallas.

## Vaata ka
* Tartu keskkatlamaja

## Viited
Rokai

**Rokai** (poola keeles *Roki*) on Kaunase linnaosa, mis asub linna lõunaosas Panemunė valla territooriumil. 

Rokai asub Nemunase ja Jiesia kallastel, see piirneb idas Panemunė linnaosaga ja läänes Aleksotase vallaga. Rokais asub Kaunase meditsiiniülikooli onkoloogiakliinik. Sinna on valdavalt ehitatud individuaalelamuid.

Jiesia jõe kaldal asub Jiesia maastikukaitseala, kus asub Rokai paljand, mis võeti 2013. aastal looduskaitse alla. Paljand on üks väheseid paiku Euroopas, kus paljanduvad jääajal tekkinud 75 – 18 000 aastat vanad setted.

## Ajalugu

Rokai kohal asus varem osa Rokai külast, millest Kaunase linnaga on liidetud vaid osa. Aastal 1894 rajati sinna Kaunase kindluse IV fort. Esimese maailmasõja eel asutati linnaosa aladel keraamikatöökoda, mis valmistas kindluse patareide ja fortide tarbeks ahjukive. Sõja järel jätkas ettevõte ahjukivide tootmist, ent nende toodangusse lisandusid ka drenaažitorud ja muud keraamikatooted. Ettevõte jätkas tootmist vahelduva eduga kuni aastani 1953, mil see spetsialiseerus üksnes drenaažitorudele. Aastal 1993 sai sellest UAB „Rokų keramika".

Aastal 1998 rajati selle ettevõtte ruumidesse kabel. Aastal 2005 loodi Rokaisse kihelkond ja sealsest kirikust sai kihelkonnakirik. Aastal 2008 hakati ehitama linnaosa servaaladele jäävat uut raudteed, mis ehitati selleks, et rongid saaksid Kaunase raudteejaama läbimata läbi linna sõita. Raudtee ise valmis aastal 2010.

## Asumid

Linnaosas eristatakse kaht asumit. Linnaosa kirdepiiril asub XX sajandi alguses Kaunasega ühendatud Prendzeliava, linnaosa kagupiiril asub aga Rokeliai, mis ühendati Kaunasega aastal 1996. Varem oli Rokeliai omaette küla, mis ühendati Kaunasega aga osaliselt, Kaunasega ühendamata alad asuvad Rokeliai külana Kaunase rajoonis. Rokeliais asub Rokai raudteejaam.


Rokų_Sv._Antano_Paduviecio_baznycia.jpg|Rokai kirik
Rokai.jpg|Rokai
Rokai,_Jiesios_atodanga.JPG|Rokai paljand
Prendzeliava._Kolonėlė_kelyje_KK139.JPG|Prendzeliava
Rokeliai.JPG|Rokeliai


## Viited
Nikaia keisririik

**Nikaia keisririik** oli riik Väike-Aasia kirdeosas aastatel 1204–1261, mis tekkis Neljanda ristisõja ajal pärast Ida-Rooma riigi pealinna Konstantinoopoli vallutamist Lääne-Euroopa ristisõdijate poolt (1204).

Nikaia keisririiki peeti Bütsantsi järglaseks, seal valitsesid kreeka päritolu Palaiologoste dünastia keisrid. 

Keiser Theodoras I (1204–1222) lõi 1208. aastal seldžukkide ja 1211. aastal Ladina keisririigi vägesid ning kindlustas seega Nikaia keisririigi iseseisvuse.

Keiser Johannes III (1222–1254) peatas 1224. aastal Müüsias Poimanenoni lahingus Ladina keisririigi poolt toetatud võimuhaaramise äia ja endise keisri Theodoros I sugulaste poolt ning peatas Ladina keisririigi edasise laienemise. Johannes III vallutas 1225. aastal peaaegu kõik Ladina keisririigi Väike-Aasias olevad valdused ja hõivas 1246 Chalkidike poolsaart kontrolliva Thessaloníki ja laiendas Nikaia keisririigi alasid nii, et Ladina keisririik oli piiratud Nikaia aladega nii Euroopa kui ka Väike-Aasias osas.

Johannes III lõi dünastilised sidemed Balkani suurriigi Bulgaaria tsaaririigiga, naites oma poja ja pärija Theodoros II, Bulgaaria tsaari Ivan Asen II tütrega, kuid tema surma järel vallutas Bulgaaria Traakia alad ning abiellus pärast esimese naise (Theodoras I tütre) surma Saksa-Rooma keisri Friedrich II tütrega. Johannes III lõi ka mongolite vastase liidu Rumi Seldžukkidega.

Keiser Michael VIII Palaiologos (1258–1261) sõlmis 1261. aastal Genova vabariigiga Ladina keisririigi ja Veneetsia vastase lepingu, hõivas 25. juulil 1261. aastal Konstantinoopoli ja taastas Bütsantsi keisririigi.

## Vaata ka
*Bütsantsi ajalugu#Keisririigi lõpp
*Neljas ristisõda
*Ladina keisririik
*Rumi Seldžukkide sultanaat
Linnuvaatlus

**Linnuvaatlus** on lindude jälgimine looduses. 

Sageli kasutatakse linnuvaatlusel binokli või teleskoobi abi. Linnuvaatlejad koguvad andmed lindude leviku ja rände kohta. Harrastajatest linnuvaatlejate kogutud andmed omavad ornitoloogide jaoks suurt tähtsust uurimismaterjalina.

Linnuvaatlus on üks aktiivse puhkuse vorme. USAs ja Inglismaal on kümneid turismiettevõtteid, mis on spetsialiseerunud linnuvaatlusele. Suurbritannias on Big Garden Birdwatchi nime kandvaid linnuvaatluspäevi korraldatud juba 38 aastat. Kui esimesel aastal võttis üritustest osa 2000 huvilise ringis, siis viimasel ajal on osalejate arv küündinud üle poole miljoni. Soomlased tunnevad linnuvaatluspäevi Pihabongause nime all ja seal osales mullu ligikaudu 18 000 huvilist. 

Reeglina vaadeldakse kohalikke liike, kuid võidakse käia ka spetsiaalsetel linnuvaatlusmatkadel. Paljude rahvuseparkide jaoks on see üheks tähtsamaks sissetulekuallikaks. Parasvöötme kliima kõige aktiivsemad linnuvaatlusajad on kevad- ja sügisränne, kuna siis on võimalus näha rohkesti liike. Vaadeldavad linnud on teel kas põhja või lõunasse, vastavalt kas siis talvituma või pesitsemiskohta. Parim aeg vaatluseks on varajased hommikud, sest linnud on aktiivsemad ja helilisemad – tehes end paremini märgatavaks. Vaatlusteks eelistatakse vastavalt asukohale ja hooajale teatud metsatukki, soiseid või rannikualasid. Merevaatlus on linnuvaatluse tüüp, kus maismaalt vaadeldakse üle mere lendavaid linde.

Linnuvaatlejad võivad osaleda mingi kindla liigi populatsiooni või rändeloenduses või siis loendada kõiki liike mingil kindlal alal või kindla ajavahemiku jooksul. Nii kogutud andmed aitavad teha kindlaks potentsiaalseid ohte lindudele või vastupidi hinnata keskkonnaalgatuste tulemusi, mille eesmärk on ohustatud liikide säilimine. Linnuvaatlus on kasulik tööriist keskkonnahariduses ja keskkonnaprobleemide esiletoomisel. 

Mitmel pool korraldatakse linnuvaatlusvõistlusi. Võistlusest osavõtjad loendavad võimalikult palju mingi kindla liigi isendeid teatud aja või teatud koha lõikes. 

Eesti populaarseim linnuvaatlusüritus on talvine aialinnuvaatlus, millest võttis 2017. aastal osa üle 2600 huvilise enam kui 1800 paigas üle Eesti, kes vaatlesid ligi 60 000 lindu 64 liigist. Vaatlusel osalemiseks tuleb jaanuari viimasel nädalavahetusel märkida tunni aja jooksul aias või pargis kohatud linnuliigid. Aialinnuvaatlusel kogutud andmeid kasutatakse talilindude arvukuse muutuste jälgimiseks, mis võimaldab vajadusel võtta ette samme lindude heaolu parandamiseks. 

## Vaata ka
*Linnuvaatlusturism

## Viited
Pestjaki rajoon

**Pestjaki rajoon** (vene keeles *Пестяковский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Pestjaki alev.

Rajoon piirneb põhjas Verhni Landehhi rajooniga, idas Nižni Novgorodi oblastiga, lõunas Vladimiri oblastiga ja läänes Juža rajooniga.

Rajooni pindala on 1119,28 km².

Pestjaki rajoonis on 133 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe linna tüüpi asunduse ning kahe külaasunduse koosseisu.

## Viited
Verhni Landehhi rajoon

**Verhni Landehhi rajoon** (vene keeles *Верхнеландеховский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Verhni Landehhi alev.

Rajoon piirneb põhjas Luhhi rajooniga, idas Putšeži rajooniga, lõunas Pestjaki rajooniga ja läänes Palehhi rajooniga.

Rajooni pindala on 626,14 km².

Verhni Landehhi rajoonis on 125 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe linna tüüpi asunduse ning kolme külaasunduse koosseisu.

## Viited
Palehhi rajoon

**Palehhi rajoon** (vene keeles *Палехский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Palehhi alev.

Rajoon piirneb põhjas Rodniki rajooniga, kirdes Luhhi rajooniga, idas Verhni Landehhi rajooniga, lõunas Juža rajooniga ja läänes Šuja rajooniga.

Rajooni pindala on 852,60 km².

Palehhi rajoonis on 124 asustatud punkti, mis kuuluvad ühe linna tüüpi asunduse ning kolme külaasunduse koosseisu.

## Viited
Anne Soojus

**AS Anne Soojus** on kontserni Fortum Tartu kuuluv äriühing, mille põhitegevuseks on soojus- ja elektrienergia tootmine. Samuti toodetakse jahutusenergiat Tartu kesklinna ja Lõunakeskuse kaugjahutusvõrgu tarbeks.

Aktsiaseltsi alla kuuluvad 2009. aastal valminud Tartu Elektrijaam, kõik kontserni Fortum Tartu katlamajad (Anne, Ropka, Aardla, Tulbi, Tuglase, Tarkoni ning mõned väikekatlamajad) ja külmajaamad (Tartu Kesklinna Külmajaam ja Aardla Külmajaam). Installeeritud soojuse tootmisvõimsus küünib 303 MW-ni.

Soojus- ja jahutusenergia müüakse sama kontserni võrguettevõttele AS Tartu Keskkatlamaja.

## Tootmisüksused

## Ajalugu
1982. aastal ehitas Luunja sovhoos kasvuhoonete kütmise tarbeks katlamaja, mille juurde rajas Tartu linn 1986–1990 katlamaja laienduse, mis jäi aga pooleli. 1991–1992 seisis katlamaja suurema osa ajast, kuna elamuehitus oli lakanud, saabunud oli energiakriis ning kasvuhooneid ei köetud.

11. novembril 1993 moodustati AS Anne Soojus, mille omanikud olid Tartu linn (50%), AS Tartu Jõujaam (20%) ja Luunja vallavalitsus (30%). Enne seda olid Tartus viibinud IBRD esindajad, kellele tutvustati plaani üle minna kohalike kütustega kütmisele. 1994. aastal alustati Tartu soojusmajanduse rekonstrueerimist ning võeti selle tarbeks IBRD-st laenu. 1995. aasta suvel anti töösse esimesed katlad ning täisvõimsus saavutati 1996. aastal.

2000. aastal erastati AS Anne Soojus ja AS Tartu Keskkatlamaja. Ettevõtete omanikuks sai AS Kotka Energy Holding läbi vastloodud valdusettevõtte AS Tartu Energia, praeguse nimega AS Fortum Tartu.

1. detsembril 2001 sõlmisid AS Anne Soojus ja AS Tartu Keskkatlamaja pikaajalise rendilepingu kõigi AS Tartu Keskkatlamajale kuulunud katlamajade valdamiseks ja opereerimiseks.

2009. aastal avati Lohkval 1,2 miljardit krooni (76,7 miljonit eurot) maksma läinud elektri ja soojuse koostootmisjaam.

2013. aastal osteti AS-lt Eraküte Tartu Tammelinna piirkonna kaugküttevõrk koos katlamajaga. Tehingu väärtuseks oli 7 miljonit eurot.

2014. aastal valmis Ropkas uus tipukatlamaja ning alustati kaugjahutusprojekti arendamist. Seoses uue täisautomaatse 8,2 miljonit eurot maksnud Ropka gaasikatlamaja avamisega suleti ka Tartu keskkatlamaja.

Ettevõte avas 2016. aasta mais Baltimaade esimese külmajaama. 13 MW võimsusega Tartu Kesklinna Külmajaama ja 1,6-kilomeetrise jahutusvõrgu rajamine maksis kokku 5,7 miljonit eurot. 22. juunil 2017 avati ka Aardla külmajaam, mille võimsus on 5,4 MW ja kogumaksumus 3,5 miljonit eurot.

## Viited

## Välislingid
* Ettevõttest Fortum Tartu kodulehel
Jaan Rander

**Jaan Rander** (24. veebruar 1902 Tähtvere vald, Tartumaa – 9. oktoober 1983 Bethlehem, Pennsylvania osariik, USA) oli eesti vaimulik.

Õppis 1923–1924 Tartu Ülikooli filosoofia- ja 1926–1932 (lõpetas) usuteaduskonnas.

Teenis 2. diviisi suurtükiväes. 1935–1944 Loksa koguduse vikaarõpetaja. 

1944 põgenes Saksamaale, 1949 siirdus USA-sse, kus ka suri.

## Viited

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Meremäe vaatetorn

**Meremäe vaatetorn** on vaatetorn Kalatsova külas Setomaa vallas Võru maakonnas. See on 18 meetri kõrgune sindlikatusega puidust torn, mis ehitati 2008. aastal. Torni jalamil asuval laululaval ja peoplatsil peetakse igal aastal jaanipäeva ning teisi üritusi.

## Välislingid

*Meremäe vaatetorn visitvoru.ee lehel
*Meremäe vaatetorn puhkaeestis.ee lehel
Vaišvydava

**Vaišvydava** on Kaunase linnaosa, mis asub linna kaguosas Panemunė valla territooriumil. Vaišvydava asub Kaunase veehoidla kallastel, seal on ligi 4000 elanikku. Linnaosas on põhikool ja seltsimaja.

## Ajalugu

Legendi kohaselt kuulunud sealsed maad vürst  Vaišvidasele, kes rajanud sinna kivist lossi. Kirjalikes allikates mainitakse Vašvydavat esimest korda aastal 1384. Aastal 1694 kuulusid sealsed maad Marvelė mõisale, ent linnaosa aladel on asunud ka Vaišvydava mõis. 

Esimese maailmasõja järel kuulusid sealsed maad  Aukštoji Panemunė valda. Aastal 1960 rajati Kaunase hüdroelektrijaam. Veehoidla  rajamisega seoses liideti Vaišvydavaga osa Pakalniškiai külast.

## Asumid

Linnaosas eristatakse kaht asumit. Linnaosa loodepiiril asub Armališkės, linnaosa kirdepiiril asub aga Zuikinė.


Vaisvydava.jpg|Vaišvydava
Armališkiai,_Kaunas.JPG|Armališkės


## Viited

## Välislingid
*Sealse kogukonna koduleht (*leedu keeles*)
Skënder Hyseni

**Skënder Hyseni** (sündinud 17. veebruaril 1955 Podujevos) on Kosovo poliitik.

Skënder Hyseni lõpetas 1979. aastal Priština ülikooli inglise keele ja kirjanduse erialal.

3. märtsist 2008 kuni 18. oktoobrini 2010 oli ta Kosovo välisminister. Alates 9. detsembrist 2014 kuni 9. septembrini 2017 oli ta Kosovo siseminister.

Ta on Kosovo Demokraatliku Liiga liige.

## Viited
Ameerika Filmiliit

**Ameerika Filmiliit** (inglise keeles The Motion Picture Association of America, lühendina **MPAA**) on Ameerika Ühendriikide kuut suurimat Hollywoodi filmistuudiot ühendav erialaliit. Ühendus rajati 1922. aastal nimetusega Motion Picture Producers and Distributors of America (MPPDA; Ameerika Filmitootjad ja -levitajad) eesmärgiga edendada oma liikmete ärihuve. Algaastatel kujundas MPAA filmide sisu hindamisjuhised, millest arenes välja USA-s pikka aega valdavalt kasutatud filmitootmise reeglistik Motion Picture Production Code, ning tänapäeval haldab Filmiliit omanimelist filmisisu reitingusüsteemi.

MPAA liikmed on Netflix, Paramount Pictures, Sony Pictures Entertainment, Universal Studios, Walt Disney Studios ja Warner Bros. Entertainment.

Viimastel aastakümnetel on MPAA esindanud USA seadusloome juures lobitöö kaudu kohaliku filmi- ja teletööstuse huve, et kaitsta neile kuuluvaid teoseid piraatluse eest ja langetada kaubanduslikke tõkkeid filmide rahvusvahelise levitamise ees. MPAA on võidelnud pikka aega autoriõiguste rikkumise vastu, püüdes piirata autoriõigustega kaitstud teoste jagamist P2P-protokollidel põhinevates failijagamisvõrkudes. Ameerika Filmiliidu peakorter asub Washingtonis, 2017. aasta kevade seisuga on ühingu juhatuse esimees ja tegevdirektor endine USA senaator demokraatlikust parteist Chris Dodd.

## Välislingid
* Ameerika Filmiliidu koduleht
Kirsanov

**Kirsanov** on linn Venemaal Tambovi oblastis, Kirsanovi rajooni ja Kirsanovi linnaringkonna keskus. Asub 95 km Tambovist ida pool Vorona jõe ääres. 

Linnas on toiduainetetööstuse ja metallitööstuse ettevõtted.

## Viited

## Välislingid

*http://g37.tmbreg.ru