open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vabakutseline (Eesti)

**Vabakutseline** on üldises tähenduses enamasti loometööga tegelev inimene, kes on saanud loomingulisel alal erialase hariduse, kuid ei tööta koosseisulise töötajana palgalisel ametikohal.  

**Vabakutseline loovisik** on loovisikute ja loomeliitude seaduse järgi "loovisik, kes tegutseb käesoleva seaduse § 2 lõikes 1 märgitud loomealal ja kes ei ole avalikus teenistuses või ei tööta töölepingu või muu sellesarnase iseloomuga võlaõigusliku lepingu alusel".

Vabakutseliseks ei nimetata pensionieas loomeinimesi, juhutööd tegevaid erialase loomehariduseta inimesi (nt ajalehe kirjasaatjaid/kaastöölisi) ega töötuna arvel olevaid inimesi. Ka riikliku kirjaniku- või kunstnikupalga saajaid ei loeta selle palga saamise perioodil vabakutselisteks.

Sageli kuuluvad vabakutselised loomeinimesed oma eriala järgi mõnda loome- või erialaliitu (nt Eesti Kirjanike Liitu või Eesti Näitlejate Liitu). Nii mõnigi loomeliit hoolitseb oma vabakutseliste eest kas aineliselt (nt sotsiaalmeetmena loometoetusi makstes) või võimaldades soodustingimustel erialast enesetäienduskoolitust ja/või aidates neil leida oma loomingule kliente/tarbijaid.

Enamasti müüvad vabakutselised kas oma teoseid/taieseid kui tooteid või nende loomise/tegemise teenust kas honorari või töötasu eest. Teatud tingimustel võivad nad kvalifitseeruda teoste autoriteks, kellel on õigus saada autoritasu.

Vabakutselisi loomeinimesi ei tohiks segi ajada vabatahtlikega, kes annavad oma heategevusliku panuse tasuta. Samuti ei ole õige nimetada vabakutseliseks igasuguse muu juhutöö tegijaid (nt hooajalisi maasikakorjajaid, nn tööampsude kaupa sekretäritöö tegijad jms).

Peale loome- ja erialaliitude abi on mitmesuguseid võimalusi, kuidas vabakutselisena oma loomingule turgu ja kliente leida. Näiteks võib oma teoseid või teenuseid pakkuda kuulutuste kaudu. Leidub veebilehti ja platvorme, mis on keskendunud vabakutseliste teoste ja teenuste vahendamisele, näiteks Upwork ja Freelancer. Enda osutatavaid loometeenuseid saab müügiks pakkuda näiteks veebilehtedel Fiverr ja Eesti Vabakutselised.

## Vaata ka
* autor
* autoriõigus
* autorikaitseseadus
* loomemajandus
* loomeliit
* looming

## Viited
Kütusetööstus

**Kütusetööstus** on tööstusharu, mis tegeleb kütuse tootmise, ümbertöötamise ja tarbijatele edastamisega.

Kütusetööstus jaguneb järgmisteks allharudeks:
*naftatööstus,
*gaasitööstus,
*söetööstus,
*põlevkivitööstus,
*turbatööstus.

Kuna tuumaelektrijaamade kütuseks on uraanimaak, siis võib ka uraanitööstuse arvata kütusetööstuse haruks.

Kütusetööstuse allharud tegelevad kõigepealt kütuse eriliikide, peamiselt fossiilkütuste kaevandamise, vajaduse korral ka puhastamise ja rikastamisega.
Knud Illeris

**Knud Illeris** (sündinud 7. märtsil 1939) on Taani teadlane ja elukestva õppe professor ülikoolis *Danish School of Education*.  

Tema uurimistöö peamiseks teemaks on täiskasvanute elukestev õppimine. Illerise välja arendatud õppimise kontseptsiooni aluseks peetakse õppimise kolme dimensionaalsuse – funktsionaalsus (*functionality*; viitab sisule), tundlikkus (*sensitivity*; rõhutab motivatsiooni, emotsiooni ja tahet) ning lõimimine (*integration*; seondub õppija võimega õpitavat seostada) – eristamist. 

Oma uuemate publikatsioonidega õppimise teooria ja töökeskkonnas õppimise kohta lõi Illeris uue õppimise mudeli, mis baseerub kolmel printsiibil: emotsionaalne, kognitiivne (tunnetuslik) ja sotsiaalne.

Illerise mitteõppimise kontseptsioonil (*non-learning*) on samuti kolm dimensiooni: valesti õppimine (*mislearning*), kaitse õppimise eest (*learning defence*) ja vastupanu õppimisele (*learning resistance*).

## Publikatsioone
**"The Three Dimensions of Learning: Contemporary Learning Theory in the Tension Field Between the Cognitive, the Emptional and the Social"*, National Institute of Adult Continuing Education, 2003, ISBN: 978-8778671219
**"The Three Dimensions of Learning"*, Krieger Publishing Company, 1. jaan. 2004
* *[https://books.google.ee/books?id=CGDhdWlWjocC&printsec=frontcover&dq=How+we+learn?+Learning+and+non-learning+in+school+and+beyond.&hl=et&sa=X&ved=0CBkQ6AEwAGoVChMIir2B3dfayAIVyNsaCh0qMwno#v=onepage&q=How%20we%20learn%3F%20Learning%20and%20non-learning%20in%20school%20and%20beyond.&f=false "How We Learn: Learning and Non-Learning in School and Beyond"]*, Routledge, Taylor & Francis Group, 2007
* *[https://books.google.ee/books?id=vQWPAgAAQBAJ&pg=PA33&dq=The+Three+Dimensions+of+Learning:+Contemporary+Learning+Theory+in+the+Tension+Field+Between+the+Cognitive,+the+Emptional+and+the+Social&hl=et&sa=X&ved=0CDEQ6AEwA2oVChMIt6upvLzbyAIVAY8sCh1IlAhL#v=onepage&q=The%20Three%20Dimensions%20of%20Learning%3A%20Contemporary%20Learning%20Theory%20in%20the%20Tension%20Field%20Between%20the%20Cognitive%2C%20the%20Emptional%20and%20the%20Social&f=false "Contemporary Theories of Learning: Learning Theorists ... In Their Own Words"]*, 2009
* *[https://books.google.ee/books?id=icKvAAAAQBAJ&pg=PR9&lpg=PR9&dq=Transformative+Learning+and+Identity&source=bl&ots=Z83bHz4Dys&sig=1yKm-NSwA-v4laVZwK4H0_3Pl_w&hl=et&sa=X&ved=0CFMQ6AEwB2oVChMIop2FudHayAIVAVUaCh0IoQYW#v=onepage&q=Transformative%20Learning%20and%20Identity&f=false "Transformative Learning and Identity"]*, Routledge, 2014
 
## Viited

## Kirjandus
* Knud Illeris – publikationer på andre sprog (publications in other languages).
* [KNUD ILLERIS](http://pure.au.dk/portal/da/persons/knud-illeris(f1a58ac3-4a49-4a7e-8099-c1daa6240a61)/publications.html)

## Videod
* Knud Illeris, Oplæg på konferencen "Rum for uformel læring" , 28. aprill 2011
* Knud Illeris: Transformativ læring og identitet - del 1, 28. jaanuar 2013
Naftatööstus

**Naftatööstus** on tööstusharu, kütusetööstuse allharu, mille ettevõtted tegelevad nafta tootmise, ümbertöötamise ning vastavate naftasaaduste veo, ladustamise ja müügiga. 

Naftatööstus on kapitalimahukas sektor ning seal tegutsevad valdavalt suured naftakompaniid nagu Royal Dutch Shell, BP, Saudi Aramco, ExxonMobil, PetroChina, Pemex, Petrobras jt. Seejuures kuuluvad need suurima turuväärtusega ettevõtete sekka maailmas ning on oluliseks maksutulu allikaks mitmetele riikidele.
Diplomaatilised esindused Aserbaidžaanis

Allpool on loetletud **Aserbaidžaanis asuvad diplomaatilised esindused** 2015. aasta seisuga.

Aserbaidžaani pealinnas Bakuus asub 62 riigi saatkond.
__TOC__
## Saatkonnad
**[[Bakuu]]**

## Missioonid/Esindused
**[[Bakuu]]**
* Euroopa Liit (Delegatsioon)
* Dagestan
* Põhja-Küprose Türgi Vabariik (Esindus)
* Põhja-Makedoonia (Majandusliku Kontor)
* Tatarstan

## Peakonsulaadid

## Mitteresidendist saatkonnad
Järgmised mitteresidendist saatkonnad on akrediteeritud Aserbaidžaani:

## Vaata ka
* Aserbaidžaani välispoliitika
* Aserbaidžaani välisesinduste loetelu

## Välislingid

*Republic of Azerbaijan Ministry of Foreign Affairs, List of Diplomatic Missions in Azerbaijan (PDF)
*Aserbaidžaani Välisministeerium
STS-134

**STS-134** oli NASA Space Shuttle'i programmi eelviimane lend ning kosmosesüstiku Endeavour 25. ja viimane lend.

Endeavour viis ISS-i tehnikat ja varustust. Algselt pidi missioon jääma programmi viimaseks lennuks, aga 2011. veebruaris teatas NASA, et missioon STS-135 toimub igal juhul. STS-134 oli viimane missioon, kus NASA hoidis stardivalmis teise süstiku, mis pidi appi minema siis, kui meeskond poleks saanud Maale tagasi pöörduda.

Endeavouri start lükati korra edasi, kui see sai teoks 16. mail 2011. Kosmosesüstik maandus 1. juunil plaanipäraselt Kennedy Kosmosekeskuses.

## Meeskond

Kuna komandör Mark Kelly abikaasa kongresmen Gabrielle Giffords sai 2011. aasta jaanuaris atentaadis raskelt vigastada, nimetas NASA Kelly asendajaks Frederick Sturckowi, kes pidi kosmosesse minema siis, kui Kelly oleks kosmosesse minekust keeldunud või missioonilt eemaldatud.

Roberto Vittori, kes on Euroopa Kosmoseagentuuri astronaut, oli viimane mitteameeriklane kosmosesüstiku pardal enne programmi lõppu.

## Viited
Marss ründab

**"Marss ründab"** ("Mars Attacks!") on 1996. aasta Tim Burtoni film, mis räägib marslaste sissetungist  Maale. Filmis teevad kaasa mitmed tuntud näitlejad, sealhulgas Pierce Brosnan, Jack Nicholson ja Michael J. Fox.

## Näitlejad
* Jack Nicholson – President James Dale, Art Land
* Glenn Close – Esimene Leedi Marsha Dale
* Annette Bening – Barbara Land (Art Landi abikaasa)
* Pierce Brosnan – Professor Donald Kessler
* Martin Short – Pressisekretär Jerry Ross
* Sarah Jessica Parker – Nathalie lake
* Michael J. Fox – reporter Jason Stone
* Frank Welker – kõigi Marslaste hääled
* Natalie Portman – Presidendi tütar Taffy Dale
* Lisa Marie Smith – Marslastüdruk (Marslaste palgasõdur)
Olga Baltažõ

**Olga Baltažõ** (kuni 2009. aastani kehtinud ukraina-eesti transkriptsioonireeglite järgi **Baltaži**; ukraina **Ольга Семенівна Балтажи**; neiupõlvenimega **Hazanovõtš**, ukraina **Хазанович**, sündinud 28. aprillil 1970 Zaporižžjas) on Ukraina kabetaja, rahvusvaheline suurmeister. 2014. aastal võitis ta Tallinnas peetud Euroopa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes. 2015. aastal tuli ta välkkabe maailmameistriks.

## Viited
Õpetajate seminar

**Õpetajate seminar** on õppeasutus (seminar), kus valmistatakse ette õpetajaid.

## Eesti õpetajate seminare
*Forseliuse seminar
*Tartu Ülikooli Õpetajate Seminar
*Tallinna õpetajate seminar
*Rakvere Õpetajate Seminar
*Jädivere õpetajate seminar
*Kuuda õpetajate seminar
*Võru Õpetajate Seminar
*Ataste õpetajate seminar
*Kaarma õpetajate seminar

## Vaata ka
*vaimulik seminar
Kambüüs

**Kambüüs** on laeva köök või toiduvalmistamiskoht. Harvem kutsutakse samamoodi ka õhusõiduki kööki.

## Kirjeldus
Kambüüsi ruumikus, sisseseade ja teenindav personal sõltub toitlustatava aluse ette nähtud meeskonna (ja reisijate) arvukusest. Kambüüsi pliidil, laudadel ja riiulitel on reeglina turvaääred, et neile paigutatud nõud ja muud esemed ei libiseks laeva kaldudes üle serva maha. Väikesel laeval või purjejahil võib pliit olla paigaldatud kiigele, mis säilitab nõude horisontaalsuse ka kreeni korral. Kapiustel on laeva kaldumisel tahtmatu avanemise vältimiseks lukustusriivid. Suuremate laevade kambüüsides on tänapäeval alati sundventilatsioon. 

Laeva pardal viibijate toitlustuse korraldus on säästu ja efektiivsuse huvides plaanitud tavaliselt nii, et kambüüsis tegutseks võimalikult väike professionaalne personal ja ruumid oleksid minimalistlikud. Sellest pärineb ka maismaal levinud ütlus aktiivse ja kiire töötegemise kohta: *"Töö käib nagu laeva köögis."* 

Kambüüsid võeti sellekohaste laevaruumidena kasutusele 15. sajandil. Senimaani valmistati merel toitu peamiselt laeva peatekile asetatud vahenditega.

## Vaata ka
* Mess
* Kajut
* Kokandus

## Välislingid

* Alamsaksa laensõnad eesti keeles: kambüüs
* Kambüüs Merevikis
Wilhelm Cuno

**Wilhelm Carl Josef Cuno** (2. juuli 1876 Suhl – 3. jaanuar 1933 Aumühle) oli Saksa ettevõtja ja poliitik, Saksamaa riigikantsler 1922. aasta novembrist kuni 1923. aastani augustini.

Wilhelm Cuno õppis õigusteadust Berliini ja Hamburgi Ülikoolis, doktoriks promoveeriti ta 1907. aastal. Ülikooli lõpetamise järel asus ta tööle Riigivaraametis assessorina, 1910. aastal sai ta valitsusnõunikuks ja 1912. aastal salajaseks valitsusnõunikuks. Esimese maailmasõja ajal oli Cuno kuni 1916. aasta juulini Riigi Teraviljaameti (Reichsgetreidestelle) juhataja. Seejärel töötas ta kuni 1916. aasta lõpuni Sõjatoitlustusametis (Kriegsernährungsamt). 1916. aasta lõpul sai ta Riigivaraametis sõjamajanduse küsimuste peareferendiks. 1. novembril 1917 lahkus ta riigiteenistusest ja asus tööle laevandusfirma Hapag juhtkonda. 20. detsembril 1918 sai ta laevandusfirma HAPAG (Hamburg-Amerikanische Packetfahrt-Actien-Gesellschaft) peadirektoriks.

1919. aastal võttis Cuno Saksamaa valitsuse eksperdina osa rahuläbirääkimistest. Ka aastatel 1920–1922 esindas ta töö asjus välismaal viibides mitteametlikult Saksamaa valitsuse majandushuve. Talle pakuti välisministri kohta, kuid ta keeldus sellest.

22. novembrist 1922 kuni 13. augustini 1923 oli Wilhelm Cuno Saksamaa riigikantsler (valitsusjuht). 1923. aasta jaanuaris okupeeris Prantsusmaa Ruhri piirkonna. See tekitas riigikantsler Cunole tõsiseid probleeme. Tema passiivse vastupanu poliitikat ei mõistetud ja 1923. aasta augustis oli ta sunnitud ametist tagasi astuma.

Cuno pöördus tagasi tööle laevandusfirmasse HAPAG, kus ta oli esialgu järelevalvenõukogu liige ja 1927. aastal sai uuesti peadirektoriks. 1927. aastal asutas ta Hamburgis Saksamaa esimese Rotary klubi, mille esimeheks ta sai. 1933. aasta jaanuaris suri ta südameinfarkti tagajärjel.

## Viited
STS-133

**STS-133** oli NASA Space Shuttle'i programmi 133. missioon ja kosmosesüstik Discovery 39. ja viimane lend. Missioon startis 24. veebruaril 2011 ja maandus 9. märtsil.

Discovery viis ISSi uue mooduli Leonardo ja muud varustust ja tehnikat.

## Meeskond

Meeskond koosnes kuuest astronaudist, kes kõik olid varem kosmoses käinud. Viimane muudatus meeskonna koosseisus tehti kuu aega enne lendu, kui astronaut Timothy Kopra sai jalgrattaõnnetuses vigastada. Kopra asemel läks kosmosesse Stephen Bowen.

## Viited
2015.–2016. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises

**2015.–2016. aasta murdmaasuusatamise maailma karikasari** oli 35. ametlik maailma karikasarja hooaeg. Esimene MK-etapp toimus 27. novembril 2015 Soomes Kuusamos ja viimane etapp peeti 12. märtsil 2016 Kanadas Canmore'is.

## Tulemused

### Mehed

#### Individuaalalad

#### Teatesõidud

### MK-sarja paremusjärjestus

### Naised

#### Individuaalalad

#### Teatesõidud

### MK-sarja paremusjärjestus

## Eestlaste kohad
### Mehed

### Naised

## Viited

## Välislingid
* Murdmaasuusatamise maailma karikasari FIS-i kodulehel
Mess (laevaruum)

**Mess** on laeva ühiskajut, mis on sisustatud söömiseks, aga ka ajaveetmiseks ja nõupidamisteks. 

Messiks võidakse nimetada ka merendusorganisatsiooni maismaarajatises paiknevat sama otstarbega ruumi, sööklat või tuba.

## Kirjeldus
Messi kõrval või läheduses paikneb üldjuhul kambüüs ja sageli ka WC. Tavaliselt ei ole messis statsionaarseid koikohti.

Messis võivad kehtida omad viisakus- või söögiajakombed sõltuvalt laeva või mereorganisatsiooni traditsioonidest. Näiteks, et söömist võib alustada alles pärast kapteni või vanema laevaohvitseri (allohvitseride või meeskonna messis vanema pootsmani) saabumist või lauda istumist või on osa istekohti jaotatud ametite järgi. Ent paljudel laevadel on ka Rootsi lauaga mess ning pole kindlaid söögiaegu. 

Messi suurus ja kohtade arv sõltub laevapere (meeskonna) suurusest, kuid võimalusel planeeritakse ja sisustatakse mess nii, et korraga mahuks sinna istuma või sööma vähemalt umbes pool laevaperet. Suurematel sõjalaevadel ja tsiviillaevadel võib olla eraldi ohvitseride, allohvitseride ja meeskonna (madruste) mess. Sel juhul on ohvitseride mess traditsiooniliselt kõige luksuslikuma ja meeskonna oma kõige lihtsama interjööriga.

## Vaata ka
*Kantiin
*Ruhv
*Salong
Varetemägi

**Varetemägi** (ka **Varetemäe kivikalme, Ehmja kivikalme**) on Eesti muinasaegne kivikalme Lääne maakonna Lääne-Nigula valla Ehmja külas Kalmes.

## Muistise kirjeldus

**Varetemägi** asetseb Ehmja Kuradimäe lähikonnas kõrgemal kohal. Kivikalme on umbes 70 × 50&nbsp;m suurune ja 1&nbsp;m kõrgune. Selle lauged nõlvad asuvad paekõrgendiku Ehmja põhjapoolses loodeosas. 1981. aasta sügisel oli kivikalme üles küntud, loodeossa lükati kokku 10 × 15&nbsp;m suurune ja 2,5&nbsp;m kõrgune kivi- ja mullahunnik. Seetõttu ei kuulu kivikõrgendik kivikalme osana muinsuskaitse alla. Küll aga on kivikalme asukohal alates 1981. aastast põlluharimine keelatud.

## Muistise dateering

**Varetemäe** kivikalme on dateeritud 6.–12. sajandisse.

## Arheoloogilised leiud

19. sajandi lõpus on leitud kivikalmest põletamata surnuluid, hobusesuitsed, odaots, kirves, naaste. Need leiud on tänapäevaks kadunud.

## Viited

## Välislingid
*
Mercury

**Mercury** võib tähistada:
* **[[Mercury programm]]**, USA esimene mehitatud kosmoselendude programm
* **[[Mercury satelliidid]]**, USA luuresatelliidid
* **[[Mercury (programmeerimiskeel)|Mercury]]**, programmeerimiskeel
* **[[Mercury (Marvel Comics)|Mercury]]**, koomiksitegelane
* **[[Mercury (Nevada)|Mercury]]**, asula USA-s Nevada osariigis

Inglise keeles tähistab *mercury* veel järgmist:
* **[[elavhõbe]]**, keemiline element
* **[[Mercurius]]**, vanarooma jumal
* **[[Merkuur]]**, planeet
Vari-muutmälu

**Vari-muutmälu** (inglise *Shadow RAM*) on muutmälus asuv koopia püsimälus (ROM) paiknevast põhi sisend-väljund süsteemist (BIOS). See on seal selleks, et selle andmeteni pääseks kiiremini ligi.
Angerja mõis

**Angerja mõis** (saksa keeles *Angern*) oli Pahkla mõisa kõrvalmõis Hageri kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Kohila valda.

Mõisat on esmamainitud 1424. aastal. 

Mõisast on säilinud arvatavasti 14.-15. sajandist pärineva linnuseks ehitatud mõisa peahoone (Angerja vasallilinnuse) varemed.

## Viited

## Välislingid
*
STS-6

**STS-6** oli NASA Space Shuttle'i programmi kuues missioon ja kosmosesüstiku Challengeri esmalend. Missioon startis Kennedy kosmosekeskusest 4. aprillil 1983 ja maandus Edwardsi õhujõudude baasis 9. aprillil. Missiooni peamiseks eesmärgiks oli satelliidi orbiidile viimine. STS-6 oli esimene Space Shuttle'i missioon, mille käigus väljusid astronaudid avakosmosesse.

## Meeskond

Missiooni meeskonnas oli neli liiget ja see oli viimane neljaliikmeline missioon enne Space Shuttle'i programmi viimast missiooni STS-135. Missiooni STS-6 komandöriks oli Paul J. Weitz, kellele see oli teine missioon.

## Enne missiooni

Missioon pidi algselt startima 20. jaanuaril 1983, kuid probleemid peamootoritega lükkasid stardi edasi. Pärast ühe mootori väljavahetamist ja ülejäänud kahe parandamist sai probleem lahendatud.

Mootorite remondi ajal saastus laadungiks olnud satelliit ja selle puhastamine ja kontrollimine lükkas missiooni veelgi edasi. Lõpuks sai stardi ajaks aprill 1983.

## Missioon

Challenger startis 4. aprillil 1983, kell 13:30 kohaliku aja järgi. See oli esimene missioon, kus kasutati uusi ja kergeid tahkekütusekiirendeid ja välispaaki.

Ajavahemikus 7.–8. aprill väljusid Musgrave ja Peterson avakosmosesse, kus nad olid 4 tundi ja 17 minutit.

Laadungiks olnud satelliidi paigutamine kosmosesse oli edukas, kuid viga satelliidis paigutas selle liiga madalale orbiidile. Siiski suutsid insenerid satelliidi enda tõukurite abil selle õigel orbiidile viia.

Challenger naasis Maale 9. aprillil 1983 ja maandus kell 10:53 kohaliku aja järgi, Edwardsi õhujõudude baasis. Challenger tegi missiooni ajal 80 tiiru ümber Maa ja läbis 3 370 437 kilomeetrit.

## Viited
2015.–2016. aasta maailma karikasari mäesuusatamises

**2015.–2016. aasta maailma karikasari mäesuusatamises** oli **50.** ametlik maailma karikasarja hooaeg. Esimene MK-etapp toimus 24. oktoobril 2015 Austrias Söldenis ja viimane peeti 20. märtsil 2016 Šveitsis Sankt Moritzis.

## Tulemused

### Mehed

### MK-sarja paremusjärjestus

* Ametlik tabel

### Naised

### MK-sarja paremusjärjestus

* Ametlik tabel

### Segavõistlused

## Viited
Tartu Eesti Majanduse Ühisus

**Tartu Eesti Majanduse Ühisus** oli Tartus 1909 tegevust alustanud ostu-müügi ühisus. 

Ühisus loomise mõte tekkis 1907 Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi (TEPSi) koosolekul. Loodava ühisuse põhikiri kinnitati 31. augustil 1908. 1. jaanuarist 1909 läks Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi kaubandusosakonna tegevus ühisuse kätte, mille direktoriks valiti Aleksander Eisenschmidt. Tema juhatusel kujunes ühisus paari aastaga Eesti kõige elujõulisemaks põllutöötarbeainete müügikohaks. Ta tegi maailma paremate vabrikute saadused ilma vahetalitajateta põllumeestele kättesaadavaks, seadis sisse teadusliku kontrolli kunstsõnnikute ja seemnete alal, korraldas kindla kava järele aastate jooksul väärtuskatseid tegevpõllumeeste juures; tutvustas uusi maaharimisriistu, seadis sisse ühispiimatalitusi maal jne.

## Vaata ka
*Pilistvere Majanduse Ühisus
*Pärnu Majanduse Ühisus
Ülevenemaaline Eesti Põllutööametnikkude Selts

**Ülevenemaaline Eesti Põllutööametnikkude Selts** oli 1910. aastal Moskvas asutatud eesti põllumeeste selts. 

Aastatel 1912–1916 andis seltsi välja oma aastaraamatut. 

Seltsil oli osaühisus "Agro Kultuur".

## Viited
Ruunavere lahing

**Ruunavere lahing**  oli Liivi sõja raames 13. veebruaril (vkj 3. veebruaril) 1567 Harjumaa piiril Ruunavere veski juures toimunud lahing Poola ja Rootsi vägede vahel. Lahingu võitis Poola. 

Enne seda lahingut oli Poola kaotanud Riia piiskopkonnas Rootsile ja Poola tahtis anda vastulööki. Seejärel toimunud Ruunavere lahingus olid Poola väed ülekaalus. Lahingu käigus põgenesid Rootsi ratsamehed ja Rootsi jalavägi kandis paksus lumes suuri kaotusi. Lahingu kohta on öeldud, et veri tõusnud seal ruuna (hobuse) põlvini. 

Ehkki ka Poola kaotused olid suured, siis võtsid nad palju sõjavange. Kokku oli surnuid ja vangivõetuid 2000. Võiduka lahingu järel rüüstasid Poola väed Lääne- ja Harjumaad kuni Tallinnani.

Lahingut mälestavad Ruunavere postijaama lähedal Ruunavere silla juures asuvad langenud sõjameeste kalmed.

## Viited

## Kirjandus
*Jaanus Kiili (2014). Ruunavere lahing ja selle eellugu. *Märjamaa 650. Kogumik Märjamaa piirkonna ajaloost* (104−108). Märjamaa: Hansaprint OÜ. (Märjamaa Tunatoimkonna Toimetised; 2). 

## Välislingid
*Lahingust Ruunawere.ee kodulehel
Kuressaare Eesti Selts

**Kuressaare Eesti Selts** oli 8. märtsil (vkj 24. veebruaril) 1817 Kuressaares Johann von Luce asutatud eesti selts (saksa k. *Arensburgische Ehstnische Gesellschaft, Ehstnische Gesellschaft in Arensburg*). Selts tegutses 1842. aastani. 

Selts taasasutati 1886. Seltsi põhikirja kinnitas 30. juunil 1886 Venemaa keisririigi siseministri asetäitja. Selts pani aluse Kuressaare Teatrile.

Kuressaare Eesti Selts asutati 1886. aastal, 1887. aastal suletud Aleksandrikooli komitee põhjal. Seltsi esimesi juhte olid Georg Markus ja Tehve Liiv, asutajaliikmete hulgas oli ka Viktor Kingissepa isa Eduard. Aastatel 1886–1890 tegutses selts hoones Suur-Põllu tänav 4.

Seltskondliku ajaviitmise kõrval toimusid laulu- ja näitemänguproovid, kuid seltsi esimene näitejuht A. Lutsu lahkus juba 1887. aastal ametist. 1891. aastal lõhenes KES karskusseltsiks, haridusseltsiks ja laulu-muusikaseltsiks Lyra (viimase tegevus jätkub rahvakoorina Lyra tänini). 1905. aasta revolutsiooni järel puhkes taas rahvuslik kultuurielu. Kuressaare Eesti Selts hakkas uuesti tegutsema 1907. aasta sügisel. Uut hoogu sai näidendite lavastamine, laulu- ja muusikaharrastus, korraldati üldhariduslikke kursusi ja asutati raamatukogusid. 1909. aastal oli KES II ülesaaremaalise laulupeo organiseerijaks. 

Kuressaare Eesti Selts ostis 1911. aastal Peterburist pärit salanõunikule Ivan Mierzeyewskile kuulunud suvila, Tallinna tänav 20. Ilus kivimaja maksis 12 000 rubla, kuid selts suutis selle kiiresti kokku saada. Üle poole laenati pangast, ülejäänud saadi võlatähtede müügist ning seltsi liikmete ja kohalike majandustegelaste annetustest. Heldeim annetaja oli ettevõtja Johannes Kingissepp. 1912. aastal oli seltsil peale haridus- ja raskejõustikuosakonna seitse haruseltsi maal. 1914. aastaks oli selts nii palju kosunud, et majale tehti 3500 rubla maksnud juurdeehitus (laiendati saali ja ehitati näitelava). 1917. aastal tegutses hoones Saare Maakonnanõukogu ja Saare Maavalitsus, kus üüriti terve alumine korrus. Esimese maailmasõja ajal oli maja küll Vene, küll Saksa sõjaväe kasutuses ja 1918. aastal oli majas saksa keskkool. Seltsielu sai uue hoo Eesti Vabariigi alguses. 

1919. aasta lõpus tegutsesid majas lisaks lauljatele, muusikutele, näitlejatele, sportlastele jt ka Kuressaare Eesti Seltsi haridusosakonna raamatukogu ja lugemislaud, nelja aasta pärast avati kino. 1921. aastal renditi Saare maavalitsuselt kõrvalasuv krunt ja ühendati see seltsi aiaga avaraks pargiks. 1925. aastal ehitati ümber lava, 1930. aasta remondi käigus ehitati teatrisaali juurde jalutusruum, 1935-1936 muudeti ruumijaotust ja seati sisse keskküte. 

## Viited

## Välislingid
*KES 1886-1936 : poolsada aastat eesti seltskondlikku rahvaharidustööd Kuressaares ja Saaremaal : koguteos Kuressaare Eesti Seltsi 50. a. juubeliks, https://www.digar.ee/arhiiv/et/raamatud/65296
*Kuressaare Eesti Selts 50 a., Päewaleht, nr. 198, 25 juuli 1936
*Kuressaare Eesti Seltsi maja, Tallinna 20, Saarte Hääl, 4. jaanuar 2018
Kinga Gál

**Kinga Gál** (sündinud 6. septembril 1970 Kolozsváris Rumeenias) on Ungari poliitik (FiDeSz) ja advokaat. Ta on aastast 2004 Euroopa Parlamendi liige.

Ta lõpetas aastal 1994 Loránd Eötvösi Ülikooli politoloogia ja õigusteaduse erialal.

Ta on aastast 2004 Euroopa Parlamendi liige; ta on Euroopa Rahvapartei asepresident.

## Välislingid
*http://www.europarl.europa.eu/meps/et/28150/KINGA_GAL/home
Taebla tarandkalme

**Taebla tarandkalme** on eesti muinasaegne matusekoht Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Kadarpiku külas Pedakal.

## Mälestise kirjeldus

1979. aastal Saamo Heldemaa poolt avastatud kalme asub kõrgemal lagedamal karjamaal. Tarandkalme on ovaalse põhiplaaniga, põhja-lõuna suunas 9&nbsp;m, laiust 7&nbsp;m ja kõrgust ligemale 0,9&nbsp;m. 1981. aasta arheoloogiliste kaevamiste käigus tuli päevavalgele raudkividest idamüür ja põhja-kirdenurk. Seega oli tegemist ühetarandilise tarandkalmega. Peale käevõru katkendi, inimluude ja savinõukildude muid leide tarandkalmest leitud ei ole. Tarandkalme on dateeritav I aastatuhande I poolde eKr.

## Viited

## Välislingid
*
Balti Raudtee Selts

**Balti Raudtee Selts** oli raudtee valdkonnaga tegelev selts, mille moodustasid 1868. aastal baltisakslased.  

1862. aastal koostati projekt Paldiski–Tallinna–Peterburi raudtee rajamiseks. Järgmise aasta kevadel esitas Alexander von der Pahlen Teedeministeeriumile avalduse Balti raudtee ehitamiseks. 10. augustil 1868 kinnitas Venemaa keiser Aleksander II kontsessiooni Balti raudtee ehitamiseks. Kontsessiooniga andis Venemaa keisririik kokkulepitud tingimustel ja ajaks õiguse kasutada loodusvarasid, maad ja tööjõudu raudtee ehitamiseks. Vastavalt kontsessiooni tingimustele pidi  Balti Raudtee Selts ehitama oma riisikol eraraudtee, varustama selle nii veeremi kui muu tarvisminevaga. Vagunite ja vedurite korrashoiuks kohustuti ehitama töökojad. Kogu raudtee ulatuses tuli rajada telegraaf. Ehituseks vajaminevad kaubad lubas riik sisse vedada ilma tollimaksuta. Valminud raudtee pidi jääma 85 aastaks aktsiaseltsile, minnes seejärel tasuta riigile. Riigile jäi õigus raudtee ära osta, kui ehituse valmimisest on möödunud 20 aastat. 

23. novembril 1868 asutati Peterburis Balti Raudtee Selts, mille presidendiks valiti Eestimaa rüütelkonna peamees Alexander von der Pahlen, peaaktsionärideks said Eestimaa mõisnikud ja Tallinna kaupmehed.

Seltsi eestvõttel ehitati aastatel 1869–1870 Balti raudtee ja selts oli ühtlasi ka selle raudtee omanik.

Raudtee ehitus algas mais 1869 ja lõppes augustis 1870. Raudtee Paldiskist Tosnoni tagas ühenduse kaupade ja reisijate veoks Peterburisse ning oli 390 versta (416 km) pikk lisaks 45 versta kõrval- ja tagavarateid. Tosnoni ehitamine andis võimaluse luua ühendus Peterburi–Moskva raudteega. Tee avati ametlikult 5. novembril (vkj 24. oktoober) 1870 Narvas.  1880. aastatel kulus reisiks Tallinnast Peterburi 10 tundi.

Aastal 1872 ostis Balti Raudtee Selts probleemi lahendamiseks ära Peterburi–Peterhofi–Oranienbaumi raudtee. Seltsi osaks sai ka läbi Ligovo ja Krasnoje Selo kulgenud haruraudtee, mis võimaldas Balti raudteele paremat ühendust Peterburiga. Samal ajal kolis Balti raudtee peakorter ümber Balti jaamast Peterhofi raudteejaama, mis nimetati ümber Balti vaksaliks.

1876. aastal valmis Tapa–Tartu laiarööpmeline raudteeharu, kuigi regulaarseks rongiliikluseks avati see alles järgmisel aastal.

1887. aastal avati Balti raudtee  kõrvalharuna Tartu–Valga raudtee.

1893. aastal Eestimaa kubermangu Balti raudtee ja Liivimaa kubermangu Pihkva–Riia raudtee aga riigistati Balti ja Pihkva–Riia raudteeks (Балтийская и Псково-Рижская железная дорога) peakorteriga Peterburis.

## Viited
Justin Trudeau

**Justin Pierre James Trudeau** (sündinud 25. detsembril 1971 Ottawas) on Kanada poliitik, aastast 2013 Kanada Liberaalse Partei esimees ning alates 4. novembrist  2015 kuni 14. märtsini 2025 Kanada peaminister. 

Ta sündis Ottawas Kanada poliitiku, kauaaegse peaministri Pierre Trudeau' perekonnas. Samas linnas lõpetas ta Jean-de-Brébeufi kolledži. Ta sai bakalaureusekraadi inglise kirjanduse alal McGilli Ülikoolist ja bakalaureusekraadi pedagoogika alal Briti Columbia Ülikoolist. Aastatel 2005–2006 õppis ta magistrantuuris McGilli Ülikoolis keskkonnageograafia (*Environmental Geography*) erialal. 

2008. aasta ennetähtaegsetel parlamendivalimistel osutus ta valituks. 2013. aastal valiti Trudeau Liberaalse Partei juhiks ning tema juhtimisel võitis partei 2015. aasta parlamendivalimised. Liberaalne Partei võitis ka 2019. aasta Kanada parlamendivalimised, kuid tulemus oli 2015. aasta tulemusega võrreldes kehvem ning Trudeau moodustas vähemusvalitsuse. 

15. augustil 2021 palus Justin Trudeau kindralkuberneril parlament laiali saata ja kuulutas välja uued valimised 20. septembril 2021. 

2025. aasta 6. jaanuaril teatas Trudeau, et astub tagasi partei esimehe ja peaministri kohalt pärast seda kui partei valib järgmise juhi.

## Viited
Jevgeni Solovjov

**Jevgeni Solovjov** (sündinud 26. märtsil 1948 Kiviõlis) on Eesti poliitik.

Ta lõpetas 1975. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi mäeinseneri kvalifikatsiooniga.

Ta oli aastatel 1994–2006 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ja 2003–2017 Keskerakonna liige.

Aastatel 2003–2016 oli ta Kohtla-Järve linnapea.

Ta oli 2007–2013 Eesti Jäähokiliidu juhatuse liige.

28. oktoobril 2015 mõistis Viru maakohus Solovjovi korruptsioonikuritegudes süüdi ning määras talle tingimisi viieaastase vanglakaristuse. Ühtlasi mõisteti temalt ja temaga koos süüdi mõistetud aselinnapea Jüri Kollolt Kohtla-Järve linna kasuks välja rohkem kui miljon eurot linnale tekitatud kahju hüvitamiseks. Pärast kohtuotsuse jõustumist 29. augustil 2016 teatas Solovjov, et lahkub ametist vastavalt seadusele ja jääb pensionile. Pensionile Solovjov ei jäänud: korruptsioonisüüdistustest pääsenud Ida-Virumaa ärimees ja Uikala prügila omanik Nikolai Ossipenko valis ta oma ettevõtte tegevdirektoriks.

## Viited
Teaduslik Vestlusring

**Teaduslik Vestlusring** (kirjutatud ka **teaduslik vestlusring**) oli Tartu ülikoolis aastast 1831 tegutsenud seltskond (vestlusring). 

Vestlusring oli koos Eesti Õpetatud Seltsiga (asutatud 1819) Õpetatud Eesti Seltsi (asutatud 1838) eelkäija.

## Viited
Osilia

**Aurulaevaselts Osilia** oli 1873. aastal (teistel andmetel 1875 ) Kuressaares Saaremaa rüütelkonna tegelase Karl Otto Heinrich Konstantin von Buxhoevedeni (1827–1876) eestvõttel asutatud laevaselts. Selts tegutses 1919. aastani. 

Laevaühenduse Saaremaa ja Eesti mandriosa sadamate vahel pani käima 1873. aastal asutatud Saaremaa aurulaevaselts Osilia. Selleks ajaks oli Kuressaare lähedal Loode rannas valminud ka uus sadamasild. Osilia selts soetas 1875. aastal 364 brt mahutavusega reisiauriku Konstantin, mis hakkas kord nädalas Kuressaarest Paldiskisse sõitma, kust pääses rongiga Tallinna ja sealt edasi Peterburi. Mõne aja pärast hakkas laev sõitma Riia, Haapsalu ja Peterburi sadamate vahel.  

1888. aastal osteti Hamburgist 16,4 m pikkune reisiaurik Sirius, millel oli veeliinil jää eest kaitseks terasvöö. Laev sõitis Virtsust nii Kuivastusse kui ka Orissaarde. 1911. aastal telliti Stockholmi laevatehasest üks tolle aja moodsamaid reisiaurikuid Läänemerel – Osilia. 1912. aastal vahetas aurulaevaselts üle 30 aasta reisijaid vedanud reisiauriku Konstantin suurema ja moodsama auriku Osilia vastu. Osilia reisikiirus oli 12 sõlme, laev võttis pardale 280 reisijat ja pakkus kajutikohti 80 reisijale. 

Posti-, reisijate- ja kaubaveo laevaliini lähtesadamaks sai Kuressaare sadam, kust läks laev Riia sadamasse ja tagasi Kuressaare kaudu Paldiski sadamasse. 1904. aastast sõitis laev ainult Haapsaluni, sest Balti raudtee oli pikendatud Haapsalu raudteejaamani. 

1902. aastal omandas laevaselts seoses jäämurdja ehitusega puksiiri General Surovtsev (mis oli nimetatud Venemaa keisririigi sõjaväelase ja riigitegelase, Liivimaa tsiviilkuberneri Vladimir Dmitrijevitš Surovtsevi järgi). 

## Viited
Rahvusvaheline Vähiuurimise Keskus

**Rahvusvaheline Vähiuurimise Keskus** ehk **Rahvusvaheline Vähiuurimise Agentuur** (lühend **IARC**) on Maailma Terviseorganisatsiooni allasutus, mis asutati mais 1965 ja mille tegevuse põhieesmärgiks on pahaloomuliste kasvajate riskide ja tekkepõhjuste uurimise juhtimine ja koordineerimine.

Uurimuste kohta kogutud info ja kokkuvõtted avaldatakse monograafiatena. Nende hulka kuuluvad monograafiad mõnede keemiliste (formaldehüüd, pliiühendid), füüsikaliste (ioniseeriv kiirgus), bioloogiliste (*[[Helicobacter pylori]]*, Epsteini-Barri viirus) ja elustiilitegurite (suitsetamine, alkohoolsete jookide tarvitamine jt) kohta.

Rahvusvaheline Vähiuurimise Keskus (IARC) on 1997. aasta seisuga avastanud umbes 700 kemikaali või muud tööstusprotsessis esinevat mõjurit, mis võivad tekitada vähki.

Neid andmeid kasutavad paljud muud teadusasutused oma kontseptsioonide arendamisel, nii näiteks otsustas humaanravimite komitee, et arseentrioksiid on inimestele kantserogeenne, nagu seda on märkinud Rahvusvaheline Vähiuurimise Agentuur (IARC) (1. rühm). Ravimikasutamisuuringuga seoses on humaanravimite komitee arvamusel, et arseentrioksiidi kasutamine ravimina ei ole eetiliselt vastuvõetav, sest ekspertide rühm järeldas, et ravimil võib olla genotoksilisi, reproduktiivtoksilisi ja kantserogeenseid toimeid.

31. mail 2011 tunnistasid IARC 30 eksperti 14 maalt, et raadiosageduslikel elektromagnetilistel lainetel võib olla inimesele kantserogeenne toime (ohugrupp 2B, *possibly carcinogenic to humans*).

26. oktoobri 2015 aruandes liigitati töödeldud liha kantserogeenide hulka, kuna uuringutega on kindlaks tehtud, et sellise liha tarbimine võib soodustada soolevähki haigestumist.

IARC peakorter asub Prantsusmaal Lyonis.

Aastatel 1968–1974 juhatas akadeemik Pavel Bogovski Lyonis IARC väliskeskkonna kantserogeenide osakonda.

## Viited

## Kirjandus
* IARC Monographs on the Evaluation of Carcinogenic Risks to Humans
* IARC, Working Group Reports, 8. väljaanne, Helicobacter pylori Eradication as a Strategy for Preventing Gastric Cancer, 4–6. detsember 2013
* Pressiteade: IARC Monographs evaluate consumption of red meat and processed meat, 26. oktoober 2015
Aspach

**Aspach** võib tähendada järgmist:
*Aspach on vald Prantsusmaal Haut-Rhini departemangus
*Aspach on vald Prantsusmaal Moselle'i departemangus
*Aspach on vald Rems-Murr-Kreisis Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal
*Aspach on küla ja endine vald Saksamaal Tüüringi liidumaal 
*Aspach on vald Austrias Ülem-Austria liidumaal

lisaks veelː

*Aspach-le-Bas on vald Prantsusmaal Haut-Rhini departemangus
*Aspach-le-Haut on vald Prantsusmaal Haut-Rhini departemangus
Haljava mõis

** Haljava mõis** (saksa keeles *Hallinap*) oli rüütlimõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Jõelähtme valda.

Mõis asutati tõenäoliselt 16. sajandi algul. Mõisa esimesed omanikud olid Taubed. Aastast 1726 kuulus mõis Stackelbergidele. Mõisa kahekorruseline barokne peahoone ehitati 18. sajandi lõpul. Pärast 1905. aasta süütamist asendati peahoone kõrge kelpkatus lamekatusega.

## Viited

## Välislingid
*
Asnois

**Asnois** võib tähendada järgmist:
*Asnois on vald Prantsusmaal Nièvre'i departemangus.
*Asnois on vald Prantsusmaal Vienne'i departemangus.
Asques

*Asques on vald Prantsusmaal Gironde'i departemangus.
*Asques on vald Prantsusmaal Tarn-et-Garonne'i departemangus.
Peningi mõis

**Peningi mõis** (saksa keeles *Penningby*) oli rüütlimõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Raasiku valda.

Mõis asutati 1686. aastal ja see kuulus pikka aega Baranoffidele. Mõisa kahekorruseline varaklassitsistlik peahoone ehitati 18. sajandi lõpul. Pärast 1905. aasta tulekahju ehitati peahoone ümber.  Alates 1990. aastatest oli peahoone varemetes. 
Kui Raasiku vald mõisa maha müüs, vahetas see mitu korda omanikku, kuid lagunes edasi. Aastal 2007 ostis mõisa Arvo Haug, kelle algatusel on mõisahoone korda tehtud ning alates 2020. aasta suvest on see kammerlikus vormis kultuurimõisana külastajatele avatud. 
Tagasihoidliku poolkelpkatusega valitsejamaja katus kukkus 2011. aasta talvel suure lume tõttu sisse.

## Vaata ka
*Peningi küla

## Viited

## Välislingid
*
Maret Kernumees

**Maret Kernumees** (kuni 1936 **Kirnmann**; 20. juuli 1934 – 12. märts 1997) oli eesti kunstnik.

## Elukäik
Ta õppis aastatel 1942–1952 Kehra Keskkoolis ja lõpetas 1953. aastal Tallinna 7. Keskkooli.

Ta õppis alates 1953. aastast Moskva Raamatukogundusinstituudis ja alates 1954. aastast Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudis, lõpetas viimase 1960. aastal raamatugraafikuna. 

Töötas 1960–1967 ajalehe Säde tehnilise toimetajana ja illustraatorina. 

On loonud ka romantilisi akvarelltehnikas maastikke. Kuulus 1967. aastast Eesti Kunstnike Liitu.

## Isiklikku
Tema isa oli maalikunstnik Raoul Kernumees.

## Viited

## Kirjandus
*Rein Loodus. "Kernumees, Maret, raamatugraafik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 177

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Jägala mõis

**Jägala mõis** (saksa keeles *Jaggowal, Jacowall*) oli rüütlimõis Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Jõelähtme valda.

Jägala oli 1281. aastast Tallinna piiskopi mõis. Rootsi ajal läks mõis Rootsi krooni valdusse, seejärel oli valdus läänistatud eri perekondadele (Kursell, Bielke, De la Gardie ja Scheiding). Mõisat on esmamainitud 1424. aastal. 

## Ajalugu
16. veebruaril 1424 kinkis Taani aadlidaam Elsebe Podebusk, kes oli pärinud oma abikaasa Albert Andersen Hageni maavaldused Põhja-Eestis, mõisa koos Jägala külaga (kokku 17 adramaad) Pirita kloostrile. Lisaks sai klooster Podebuskilt Vandjala küla ja kolmandiku Kostivere külast ning hiljem osa Lagedi külast. Hiljemalt 1469. aastal müüs klooster Jägala veski ja mõisa maha, kuivõrd kõnealuse aasta 18. oktoobril pantis Goldeke Bremen oma vennale Hans von Bremenile.

1594. aastal doneeris Rootsi kuningas Karl IX Jägala mõisa teenistuse eest Heinrich Kursellile, mis hiljem aga tagasi võeti ja Tallinna lossi alla sai. 

1621. aastal  doneeris Rootsi kuningas Gustav II Adolf  Harju-Viru õiguse järgi mõisa krahv, Rootsi riiginõukogu liige, riigimarssal, Liivimaa kuberner Jacob De la Gardiele. 1641. aastal vahetas Eestimaa kuberner Philip Scheiding selle, De la Gardiega Rootsis asuva Arnö mõisa vastu. 1663. aastal kuulus riigikrahv, Tallinna ja Eestimaa kuberner Philipp Scheidingi (surn. 1646) lesk Catharina von Luhrenile. 1678. aastal vabahärra, Tartu õuekohtu president, Tallinna asehaldur Johan Christopher von Scheidingile. mõisate reduktsiooni ajal 1684 mõis redutseeriti, kuna kunagine mõisate vahetusleping polnud reduktsiooni tõttu kehtiv ja 1686 anti rendile oberst parun Bernhard Otto von Lievenile. 1702. aastal anti mõis 12 aastaks riiginõunik krahv Lievenile rendile. 1716 aastal anti mõis rendile Johann von Uexküllile. 1720. aastal anti mõis Adam Johann von Uexküllile.

1726. aasta Eestimaa Ülemmaakohtu ja 1726 Venemaa kerisririigi Senati käsuga 28.02.1723 restitutsioonikomisjoni otsuse üle, tunnisti Jägala de la Gardie pärijate omandiks. 1731 müüdi Jägala kindral Hermann Johann von Bohnile. Tema lese Katherina von Bohn (sünd von Reutern) (surn. 1746) - kelle esimene abikaasa oli olnud maanõunik Hermann von Brevern) päranduse jagamisega langes Jägala ja Ülgase brigadir Adam Ludwig von Brevernile. Alates 18. sajandist kuulus mõis pikka aega Brevernitele. 

Mõisa väike barokne peahoone, mis ehitati arvatavasti aastatel 1750–1780, on säilinud. 1920. aastatest kuulub mõisasüda Eesti sõjaväele.

## Viited

## Vaata ka
*Jägala küla
## Välislingid
*
*Jägala mõis (Jõelähtme khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kurna mõis

**Kurna mõis** (saksa keeles *Cournal*) oli rüütlimõis Jüri kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Rae valda.

Mõisat on esmamainitud 1384. aastal. 17. sajandil kuulus mõis Treydenitele, Wrangellile, 18. sajandil Schlippenbachidele ja Derfeldenidele. Mõis kuulus alates 19. sajandist  von Lantingshausenitele ja  pikka aega Knorringutele. Mõisa esinduslik puust peahoone ehitati 19. sajandi lõpul 1917. aastal ostis Tallinna Linnavalitsus Lehmja ja Kurna mõisad 1 000 000 rublaga.

Peahoone hävis 2002. aasta tulekahjus, mille tagajärjel jäi alles vaid tiibhoone..

Mõisa alal on kaitsealune Kurna mõisa park.

## Viited

## Välislingid
*
*Kurna mõis (Jüri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Nabala mõis

**Nabala mõis** (saksa keeles *Nappel*) oli rüütelkonnamõis Jüri kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Kiili valda.

Mõisat on esmamainitud 1510. aastal, kui see kuulus Tallinna Mihkli tsistertslaste nunnakloostrile. Tollal oli see arvatavasti kindlustatud kivihoone ehk väikelinnus. 

Hiljem on Nabala mõis kuulunud ka Eestimaa rüütelkonnale. Nabala ja Pääbo kõrvalmõisa tulu läks peamiselt Eestimaa rüütelkonna maanõunike kolleegiumile.
## Mõisahooned
Tänapäevani säilinud ühekorruseline kivist peahoone ehitati arvatavasti 19. sajandil. 20. sajandi lõpus läks mõis eravaldusse ja esifassaadile ehitati palkon.

## Viited

## Välislingid
*
Rae mõis

**Rae mõis** (saksa keeles Tydenkull**, Johannishof) oli linnamõis Jüri kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõisasüda Harju maakonda Rae valda.

## Ajalugu
1279. aastal kinkis Taani kuningas Patika veski koos maadega Tallinna Jaani seegi hospidalile.

1330. aasta paiku on mainitud Vaskjala küla omanikuna Gadeke van Parenbecket. Tema järglane Hannes müüs 1390. aastal Vaskjala küla ja mõisa Tydenkulli uuele omanikule Tyle Tolkele. 1390. aastal on mõisat esmamainitud kujul „hof to Tydenkull", tollal kuulus see Tallinna Jaani seegile. Tydenkulli mõis (eestipärase nimega Tiidoküla mõis) asetseski praeguse Rae mõisa kohal. 1419. aastal kinnitas ordumeister Vaskjala, Limu, Karla, Assaku, Kautjala ja Hobunurme küla ning Tydenkulli mõisa Lambrecht Tolke nimele. Tolke sugukonna järel esineb ürikuis uue omanikuna Lode sugukond. 1475. aastal mainitakse Vaskjala küla omanikuna Hermen (Hermann) Lodet (mainitud 1473, 1500, srn 1521), sest ta pantis Vaskjala külast neli talu Tallinna Jaani haigemajale. Tänu annetustele (enamasti kinnisvarad ja maavaldused) oli Jaani seek rikas asutus. Et seekidel oli palju kapitali, andsid nad kuue protsendiga laenu. Loded laenasid mitmel korral Jaani haigemajalt raha ja pantisid ühe küla teise järel. 1503. aastal oli mõis (Hof Tydenkull) läänistatud Herman Lodele. Hiljem läks mõis Tallinna rae valdusse. 

1627. aastal anti linnale kuuluv Rae mõis senise rentniku Bernhard von Gertteni surma järel jumalalaeka ja rae nõusolekul Georg von Wangersheimile valitseda. Talle anti luba mõisas oma kariloomi pidada ning teda kohustati oma vahenditest tasuma mõisavalitseja palgakulu.

Rootsi-aegse mõisate reduktsiooni ajal tunnistati Rae mõis 1688. aasta reduktsioonikomisjoni otsusega reduktsiooni alla mittekuuluvaks. Talud said koolile, kirikule ja hospidalile, peamiselt siiski kirikule kui jumalalaeka (*Gotteskasten*) omanikule. 1694. aastal liideti Rae mõisaga Kautjala küla 5 3/4 adramaad ja loodi sellest Kautjala kõrvalmõis, mis sai iseseisvaks 1755. aastal. 18. sajandil oli mõisal mitu rentnikku. 1755. aastal oli rentnik lesestunud von Middendorff. 1797. aastal pantis Otto Gustav von Budberg Rae mõisa 90 aastaks õuenõunik Wilhelm von Wrangellile. 1880. aastal omandas Rae mõisa Tallinna linna jumalalaegas (*Stadt-Gotteskasten*).

Mõisa ühe majanduskorrusega (kõrge soklikorrus) ja ühe peakorrusega historitsistlik kivist peahoone ehitati 1850. aastatel.

## Viited

## Välislingid
*
*Mihkel Aitsam. Rahutused Rae mõisas, Päewaleht, nr 132, 16. mai 1939
*Mihkel Aitsam. Rahutused Rae mõisas, Päewaleht, nr 147, 2. juuni 1939
Eesti muusikapäev

**Eesti muusikapäev** (ka *Tartu Muusikapäev*) oli 4. juulil (vkj 21. juunil) 1909 Tartus toimunud muusikasündmus. Muusikapäeval osales 147 laulukoori 2800 lauljaga, keda kuulas 18 000 inimest. Muusikapäeva muusikajuhid olid Artur Kapp ja Mihkel Lüdig.

## Viited
Linnak

**Linnak** on mingi domineeriva funktsiooniga linnapiirkond või ehitiste kompleks.

Näiteks:
*kunstilinnak
*spordilinnak
*sõjaväelinnak
*teaduslinnak
*tehnoloogialinnak
*turunduslinnak
*tööstuslinnak
*ärilinnak
*ülikoolilinnak

## Vaata ka
*asum
*teaduspark
*tehnopol
Agderi Ülikool

**Agderi Ülikool** (norra keeles *Universitetet i Agder*) on Norra avalik-õiguslik ülikool, millel on kaks linnakut, üks Kristiansandis ja teine Grimstadis.

Õppeasutus loodi kõrgkoolina (*høgskole*) 1994. aastal ning sai ülikooli staatuse aastal 2007.

Ülikoolis õppis 2015. aastal ligi 12 000 üliõpilast.

## Välislingid
*Koduleht
Tartu Saksa Käsitööliste Selts

**Tartu (Saksa) Käsitööliste Selts** (saksa keeles *Dorpater Handwerker Verein*) oli 19. sajandi II poolel Tartus baltisakslaste asutatud käsitöölisi ühendav selts. Seltsi eesmärk oli ühendada käsitöölisi, parandada nende kutselisi oskuseid ja haridustaset, pakkuda liikmetele vaba aja veetmise viise.

28. detsembril 1860. aastal asutas Ludwig Bandelier koos 9 kohaliku käsitööselliga ametivendade seltsi (sks k *Gesellenverein*). 1861 võttis selts omale nime **Tartu Käsitööliste Selts**. Seltsi põhikiri kinnitati 1862. 

19. sajandi lõpul oli seltsis peale käsitööliste ka kaupmehi, literaate, aadlikke-mõisnikke, pastoreid jt. 

Seltsi juures tegutsesid mitmed ringid ja komiteed: laulu- ja muusikaring, kirjanduskomitee, draamasektsioon (hiljem kasvas sellest välja Tartu Dramaatiline Ühing), huumorikomitee, teatrikomitee ehk teatrikonsortsium, puuviljakasvatuse ja aianduse osakond (saksa keeles *Gartenbauverein*), uisutee komitee, keegli- ja piljardimängukomitee jt. 

Selts viis läbi ka joonistuskursuseid (Tartu Saksa Käsitööliste Seltsi joonistuskool).

1870 asutas selts Tartu Suveteatri. Teatrihoone hävis 1904. aasta tulekahjus ja uus maja (praegune Vanemuise teatri väike maja) ehitati 1910.

1939. aasta baltisakslaste ümberasumise tõttu seltsi tegevus hääbus ja selts suleti 1940.

## Viited

## Välislingid
*Seltsist Eesti Riigiarhiivis
Athée

*Athée on vald Prantsusmaal Côte-d'Ori departemangus
*Athée on vald Prantsusmaal Mayenne'i departemangus

lisaksː

*Athée-sur-Cher on vald Prantsusmaal Indre-et-Loire'i departemangus
Athie

**Athie** võib tähendada järgmist:
*Athie on vald Prantsusmaal Côte-d'Ori departemangus.
*Athie on vald Prantsusmaal Yonne'i departemangus.
Tõnis Kalberg

**Tõnis Kalberg** (sündinud 11. augustil 1975) on Eesti poliitik.

Kalberg on 2001. aastast Keskerakonna liige.

Ta on 2013. aastast Sillamäe linnapea.

Ta on 2003. aastast Sillamäe Eesti Seltsi juhatuse liige ning 2004. aastast Sillamäe Spordiliidu Kalev juhatuse liige. Kalberg oli 2007–2012 Ida-Virumaa Spordiliidu juhatuse liige.
Oleg Efrim

**Oleg Efrim** (sündinud 7. novembril 1975 Corneștis Ungheni rajoonis) on Moldova poliitik (Moldova liberaaldemokraatlik partei). Ta oli Moldova justiitsminister.

Ta on lõpetanud 1997. aastal Moldova Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta oli 6. maist 2011 kuni 10. detsembrini 2014 Moldova justiitsminister (Vlad Filati teises valitsuses ja Iurie Leancă valitsuses).
Karnak

**Karnak** ehk **Karnaki templid** on templite kompleks Luxori kubernerkonnas Egiptuses. Kompleks koosneb tänapäeval templite ja muude ehitiste varemetest.

Kompleksi ehitamist alustati Senusret I valitsusajal 20. sajandil eKr. Enamik tänapäevani säilinud ehitistest pärineb Uue riigi ajast (16.-11. sajand eKr). Karnaki piirkond oli Vana-Egiptuses üks tähtsamaid tseremooniate korraldamise ja jumalate austamise kohti.
Shakespeare's Sister

**Shakespeare's Sister** (eesti keeles *Shakespeare'i õde*) võib olla:

*Shakespears Sister, Siobhan Fahey asutatud pop-rokkansambel
*"Shakespeare's Sister", ansambli The Smiths laul
*Osa Virginia Woolfi esseest "A Room of One's Own", mis räägib väljamõeldud tegelasest Judith Shakespeare'ist. Õige Judith Shakespeare oli hoopiski William Shakespeare'i ja Anne Hathaway tütar.
*Joan Shakespeare, William Shakespeare'i õde
Tuula mõis

**Tuula mõis** (saksa keeles *Thula*) oli rüütlimõis Keila kihelkonnas Harjumaal. 

Nüüdisajal jääb kunagine mõisasüda Harju maakonna Saue valla Tuula küla territooriumile.

Mõis asutati 1603. Tuula mõisal on olnud palju omanikke, sh Elveringid, von Rentelnid, von Tollid, von Baranoffid, von Rehekampffid, Samson - Himmelstjernad. 

Mõisa ühekorruseline peahoone ehitati 1800.  Peahoonest on säilinud vaid vasak hoonetiib, mida kasutatakse elamuna.

## Viited

## Välislingid
*
*
*Tuula Mõisa Rohtaed & Tall