open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kalju Kenk

**Kalju Kenk** (22. september 1940 – 8. veebruar 2015) oli eesti mehaanikateadlane, TTÜ õppejõud.

Ta lõpetas 1954. aastal Misso 7-klassilise Kooli ja 1958. aastal Vastseliina Keskkooli. Aastal 1963 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna matemaatika erialal (spetsialiseerudes teoreetilisele mehaanikale). Aastatel 1963–1966 oli ta Leningradi Riiklikus Ülikoolis aspirantuuris. Aastal 1969 kaitses ta Leningradi Riiklikus Ülikoolis väitekirjaga *"Экспериментальная проверка применимости соотношений основных теорий пластичности к описанию процесса деформирования при знакопеременном кручении"* (juhendajaks Klimenti Tšernõhh(:ru:Черных, Климентий Феодосьевич)) füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi.

Ta töötas aastal 1963 ja aastatel 1966–1969 Tallinna Polütehnilise Instituudi Teoreetilise mehaanika kateedris assistendina. Aastatel 1969–1972 töötas ta samas kateedris vanemõpetajana. Aastatel 1972–1991 töötas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi Teoreetilise mehaanika kateedris dotsendina, olles aastatel 1981–1986 Tallinna Polütehnilise Instituudi Teoreetilise mehaanika kateedri juhatajaks. Aastatel 1991–1992 töötas ta Tallinna Tehnikaülikooli Mehaanikateaduskonna Mehaanika aluste kateedri juhatajana.  Aastatel 1992–2000 töötas ta Tallinna Tehnikaülikooli Mehaanikateaduskonna Masinaõpetuse instituudi Masinamehaanika õppetoolis dotsendina. Aastast 2000 kuni 30. augustini 2008 töötas ta Tallinna Tehnikaülikooli Mehaanikateaduskonna Mehhatroonikainstituudi Masinamehaanika õppetoolis dotsendina. 

1. septembrist 2008 jäi ta emerituuri, saades emeriitdotsendiks; kuid ta tegutses 26. novembrini 2009 Tallinna Tehnikaülikooli Mehaanikateaduskonna Mehhatroonikainstituudi Masinamehaanika õppetoolis lektorina.

Kalju Kenk suri 8. veebruaril 2015 ja ta maeti 14. veebruaril 2015 Rahumäe kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*
Foorumirollimäng

**Foorumirollimäng** on internetifoorumis toimuv tekstipõhine rollimäng.

Mängijad saavad luua endale tegelaskuju ja teiste mängijate tegelastega suhelda. Mäng toimub tekstipõhisena – mängijad suhtlevad postituste kaudu. 

## Välislingid
*Sigatüüka Nõiduse ja Võlukunsti kool RPG
*Dream Realms
*Path of the vampire
Briti Antarktika ala

**Briti Antarktika ala** on Antarktise sektor, mida Suurbritannia peab üheks oma meretaguseks alaks.

See jääb 60°S, 20°W ja 80°W vahele.

Briti Antarktika ala kattub osalt Tšiili ja Argentina territooriuminõudmistega.

Suurbritannia nõudmised sellele alale said alguse juba 20. sajandi esimesel veerandil, kuid ametlikult moodustati territoorium 3. märtsil 1962.
Narači jõgi

**Narač** (ka **Naračanka**, transkribeerituna **Naratš** või **Naratšanka**) on jõgi Valgevenes Minski oblastis, Vilija parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Нарач*. Paralleelnimena on käibel ka nimekuju *Нарачанка*. Vene keeles on jõe nimekujud *Нарочь' ja *Нарочанка'' (Narotš, Narotšanka).

Jõe pikkus on 75 km, valgla on 1650 km². Jõe langus on 0,4 meetrit kilomeetri kohta, keskmine vooluhulk suudmes on 11,9 m³/s. Jõe laius on ülemjooksul 10–12, alamjooksul 30–40 meetrit.

Narač algab Miadziełi rajoonist Narači järvest Narači rahvuspargi territooriumil, voolates läbi Miadziełi rajooni ja Vilejka rajooni lõuna suunas.

Narači org on alamjooksul trapetsikujuline, 1–1,5 kilomeetrit lai. Ülemjooksul org maastikul selgelt ei eristu. Veerohkeim lisajõgi on Vuzlanka.

Oletatakse, et kunagi selle jõe kaldal elanud balti hõimud pidasid Naračit Nerise alguseks, sellal kui Vilija ülemjooksul elanud slaavi hõimud pidasid Nerise alguseks oma maadel voolavat jõge.
Nottingham

**Nottingham** on linn Nottinghamshire'i krahvkonnas Inglismaal.

Nottingham on tuntud seotuse tõttu Robin Hoodi legendiga ning oma pitsi-, jalgratta- ja tubakatööstuse poolest. Sai linnaõigused 1897. aastal.

2013. aastal elas seal 310 837 inimest, koos eeslinnadega 729 977 inimest.

Linnas on kaks ülikooli 61 000 üliõpilasega.


Nottingham UK locator map.svg
Nottingham-Montage.jpg


## Viited

## Vaata ka
*Nottinghami Ülikool
*Nottingham Forest FC
2007.–2008. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises

**2007.–2008. aasta murdmaasuusatamise maailma karikasari** oli **27.** ametlik maailma karikasarja hooaeg. Sarja esimene etapp peeti 27. oktoobril 2007 Saksamaal Düsseldorfis ja viimane 26. märtsil 2008 Itaalias Bormios.

## Tulemused

### Mehed

#### Individuaalalad

#### Teatesõidud
} IJens Arne SvartedalOdd-Bjørn HjelmesetSimen ØstensenTord Asle Gjerdalen || Martin JakšLukáš BauerJiří MagálMartin Koukal
|-
|}

### MK-sarja lõplik paremusjärjestus

### Naised

#### Individuaalalad

#### Teatesõidud

### MK-sarja lõplik paremusjärjestus
Atis Kronvalds

**Atis Kronvalds** (ka **Kronvaldu Atis**; 15. aprill 1837 – 17. veebruar 1875 Vecpiebalga) oli läti publitsist, keelemees ja pedagoog.

Ta sündis rätsepa perekonnas ja kasvas Durbes vaimulike hoole all. Pärast õpinguid Liepajas sai temast koduõpetaja. 1860. aastal hakkas ta Berliini ülikoolis õppima arstiteadust, kuid lahkus poole aasta pärast rahapuuduse tõttu. Ta naasis Lätti ja jätkas Durbes tööd koduõpetajana.
V noorte laulu- ja tantsupidu

**V noorte laulu- ja tantsupidu** (ametlikult **Eesti NSV koolinoorte V laulu- ja tantsupidu**) oli noorte laulu- ja tantsupidu, mis toimus 1.–4. juulil 1982.

Toimus üks laulupeokontsert ja kolm tantsupeokontserti. Esinejaid oli kokku 24 554. Tantsupidu kandis pealkirja "Meie päev", etendused toimusid Tallinnas Komsomoli staadionil.

Laulu- ja tantsupeo teatmikus olid kõik tekstid esitatud eesti ja vene keeles. Rongkäiku ja peoväljakuid kaunistasid punased lipud, poliitportreed ja loosungid.

Laulupeo üldjuht oli Heino Kaljuste, aujuhid Gustav Ernesaks ja Jüri Variste. Tantsupeo üldjuht-pealavastaja oli Mait Agu, aujuht Alfred Raadik.

## Ajakava
*reede, 2. juuli
**kell 18 tantsupeo I etendus 

*laupäev, 3. juuli
**kell 12 tantsupeo II etendus
**kell 18 tantsupeo III etendus

*pühapäev, 4. juuli
**kell 12 peorongkäik
**kell 16 laulupeokontsert

## Laulupeokontsert
Esimest korda oli koolinoorte laulupeo avalauluks Lüdigi "Koit".
60 meetri jooks

**60 meetri jooks** on jooksusprindialade hulka kuuluv kergejõustikuala, milles võistlejad läbivad joostes 60 meetri pikkuse vahemaa.

Enamasti kasutatakse seda sisestaadionil toimuvatel võistlustel.

See kuulus olümpiamängude kavva 1900. ja 1904. aasta suvemängudel.

Meeste maailmarekordi omanik on Christian Coleman ajaga 6,34 sekundit. Usain Bolti 2009. aastal joostud 100 meetri distantsil võetud 60 meetri vaheaeg oli 6,31 sekundit, kuid seda ei või lugeda 60 meetri distantsi rekordiks.
Chester

**Chester** on linn Cheshire'i krahvkonnas Inglismaal Walesi piiri ääres.

Asula rajasid oma kindlusena roomlased 79. aastal. Kesklinna neli põhiteed (Eastgate, Northgate, Watergate ja Bridgegate) on sellest ajast samal kohal olnud. Chester sai linnaõigused 1541. aastal. Chesteris on Suurbritannia üks paremini säilinud linnamüüre.

2013. aastal elas seal 120 622 inimest.

## Viited
Georg Loogna

**Georg Loogna** (aastani 1939 **Georg Gross**; 20. november 1914 Peterburi – 20. jaanuar 2009) oli eesti arstiteadlane, meditsiinikandidaat.

Ta sündis Peterburis eesti-vene segaperekonnas meremees Oskar Grossi ja tema abikaasa Sofia (neiuna Ozerova) pojana; tema isa jäi kadunuks Esimese maailmasõja ajal ning ema suri, kui ta oli nelja-aastane. Lapse- ja koolipõlve veetis ta Narvas, kus teda kasvatas õmblejast tädi, seal lõpetas ta ka 1934. aastal Narva Vene Ühisgümnaasiumi. Aastatel 1935–1941 ja 1947–1950 (lõpetas) õppis ta (vaheaegadega) Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. 1937 Eesti Meesüliõpilaste Ühingu Ümera asutajaliige, 1939. aastast kuulus ta Eesti Üliõpilaste Seltsi.

1941. aasta mobilisatsiooniga saadeti ta Siberisse tööpataljoni ning 1942. aasta jaanuaris määrati Eesti Laskurkorpuse 7. Eesti Laskurdiviisi sidepataljoni vanemvelskriks. Pärast haavatasaamist ja rindelt äratulekut õppis ta kümme kuud Moskvas II Meditsiiniinstituudis. Seal alustas ta plaanitava meditsiiniraamatukogu komplekteerimist. 

1944. aasta sügisel saabus ta Eestisse ja asutas Tallinnas Arstide Koja endistes ruumides Uus tänav 3 Riikliku Teadusliku Meditsiiniraamatukogu, mille direktor oli kolm aastat. 1947. aastal jätkas ta õpinguid Tartus ja lõpetas ülikooli 1950. aastal. Aastatel 1951–1992 töötas Loogna Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudis teadussekretärina ja kantserogeneesimehhanismide labori juhatajana. Ta töötas ka õppejõuna ning avaldas kolm anatoomiaõpikut ja soome keelest tõlgitud ja täiendatud meditsiinisõnastiku.

Georg Loogna suri 20. jaanuaril 2009 ja ta maeti 24. mail 2009 Hiiu-Rahu kalmistule.

## Isiklikku
Georg Loogna on olnud kaks korda abielus. Esimesest abielust on tal tütar. 1969. aastast oli ta abielus arstiteadlase Naomi Loognaga.

## Viited

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 797–798.

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* Georg Loogna 20.11.1914–20.01.2009
Carol Greider

**Carolyn Widney Greider** (sündinud 15. aprillil 1961 San Diegos) on Ameerika Ühendriikide molekulaarbioloog, Nobeli auhinna laureaat.

Ta töötab Johns Hopkinsi ülikoolis.

Koos Elizabeth Blackburni ja Jack W. Szostakiga sai ta 2009. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna avastuse eest, et telomeere kaitseb lühenemise eest ensüüm telomeraas.

## Tunnustus
*2003 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks (biokeemia sektsioon)
*2003 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*2010 – valiti USA Rahvusliku Meditsiiniakadeemia liikmeks
*2016 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks

## Välislingid
Vene Rahvuslik Liit Eestis

**Vene Rahvuslik Liit Eestis** (vene keeles Русский национальный союз в Эстонии) oli maailmasõdadevahelises Eesti Vabariigis tegutsenud eelkõige venelastest koosnenud partei.

## Valimistulemused
Veli (eesnimi)

**Veli** on eesti ja soome mehenimi. Eesti ja soome keeles tähendab "veli" 'venda'.

Nime soomekeelsed variandid on Veijo ja Veikko.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Veli 42 mehel. Veli oli populaarsuselt 1028. mehenimi.

## Nime kandjaid
*Veli Koota, soome poksija ja poksitreener
* Veli Kudres, eesti prosaist ja näitleja
* Veli Palge, eesti agrotehnikateadlane
* Veli Saarinen, soome suusataja

## Viited
Tiit

**Tiit** on eesti mehenimi. See nimi on lühivariant vanast eesti nimest Tiidrik, mis ise pärineb vanaülemsaksa nimest Theodoric.

1. jaanuari 2025. aasta seisuga oli Eestis eesnimi Tiit 2749 mehel. Tiit oli populaarsuselt 50. mehenimi. Tiit oli keskmiselt 61 aasta vanune (mediaanvanus oli 62). Kõige populaarsem oli eesnimi Tiit vanuserühmas 70–74, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 51,34.

## Nime kandjaid
*Tiit Aleksejev (*1968)
*Tiit Hennoste (* 1953)
*Tiit Hunt (* 1961)
*Tiit Härm (1946–2025)
*Tiit Kala (* 1954)
*Tiit Karuks (* 1946)
*Tiit Kivila (1934–2020)
*Tiit Kuusik (1911–1990)
*Tiit Kõrvits (* 1951)
*Tiit Käbin (1937–2011)
*Tiit Kändler (* 1948)
*Tiit Land (* 1964)
*Tiit Lilleorg (1941–2021)
*Tiit Luman (* 1986)
*Tiit Lääne (* 1958)
*Tiit Made (* 1940)
*Tiit Madisson (1950–2021)
*Tiit Maran (* 1959)
*Tiit Matsulevitš (* 1958)
*Tiit Ojasoo (* 1977)
*Tiit Paaver (1952–2019)
*Tiit Palu (* 1970)
*Tiit Pruuli (* 1965)
*Tiit Pääsuke (* 1941)
*Tiit Randla (* 1940)
*Tiit Rosenberg (* 1946)
*Tiit Salumäe (* 1951)
*Tiit Sokk (* 1964)
*Tiit Sukk (* 1974)
*Tiit Tammaru (* 1972)
*Tiit Tammsaar (* 1951)
*Tiit Terik (* 1979)
*Tiit Tralla (1937–2025)
*Tiit Trummal (* 1954)
*Tiit Vähi (* 1947)
*Tiit-Rein Viitso (1938–2022)
*...

## Viited
Uta Nickel

**Uta Nickel** (sündinud 19. juulil 1941 Leipzigis) on endine Saksa DV riigitegelane.

Uta Nickel omandas keskhariduse õhtukoolis ja õppis raamatuköitjaks. 1973. aastal lõpetas ta kaugõppes Halle-Wittenbergi Martin Lutheri Ülikooli ökonomistina. Seejärel töötas ta Leipzigi ringkonna Majandusnõukogus teadusliku töötajana ja Leipzigi ringkonna Ehitusametis. Aastatel 1979–1981 oli ta Leipzigi ringkonna Plaanikomisjoni töötaja, aastatel 1981–1983 aseesimees. Aastatel 1983–1988 oli ta Leipzigi ringkonnavalitsuse liige, tema vastutusalasse kuulusid rahandus ja hinnad. Lisaks oli aastatel 1986–1988 Leipzigi ringkonnaparlamendi liige. Aastatel 1988–1989 oli Uta Nickel Saksa DV rahandusministri asetäitja.

18. novembrist 1989 kuni 12. aprillini 1990 oli Uta Nickel Saksa DV rahandusminister.

Ministriametist tagasiastumise järel loobus Uta Nickel poliitikas osalemisest ning tegutses majandusnõustajana ja kinnisvaraarendajana.

## Viited
UNESCO maailmapärand Eestis

Eesti alal on UNESCO maailmapärandi nimistus kaks objekti ja ootenimistus kolm objekti.

Nimistusse on kantud:
* kaks kultuuripärandi objekti:
** 1997 Tallinna ajalooline keskus (vanalinn)
** 2005 Struve meridiaankaar. Ühispärand Leedu, Läti, Moldova, Norra, Rootsi, Soome, Ukraina, Valgevene ja Venemaaga

Ootenimistus on kolm objektiː
* üks kultuuripärandi objekt:
** 2002 Kuressaare kindlus
* üks looduspärandi objekt:
** 2004 Balti klint
* üks segapärandi objekt:
** 2004 Puisniidud (Laelatu, Kalli-Nedrema, Mäepea, Allika, Tagamoisa, Loode, Koiva, Halliste)

## UNESCO suuline ja vaimne pärand
UNESCO suulise ja vaimse pärandi meistriteoste nimekirjas on eesti laulu- ja tantsupeod, Kihnu kultuuriruum (2003), seto leelo (2009) ja Võrumaa suitsusaunakombestik (2014).

## Viited

## Välislingid
* Maailmapärandi nimekirjad. UNESCO ERK koduleht. Vaadatud 2. mail 2023
* UNESCO maailmapärand Eestis. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 2. mail 2023)
Voldemar

**Voldemar** on eesti mehenimi. Voldemar on eesti mugandus nimest Waldemar (Woldemar). Nime lätikeelne variant Voldemārs.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Voldemar 543 mehel. Voldemar oli Eestis levikult 260. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Voldemar üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 20,58, ning Lääne maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 9,98. Voldemar oli keskmiselt 65 aasta vanune (mediaanvanus oli 69).

## Nime kandjaid
*Voldemar Herkel (1929–2019), eesti arhitekt
*Johann Voldemar Jannsen (1819–1890), eesti ajakirjanik, koolmeister ja üks rahvusliku liikumise juhte
*Voldemar Lindström (1933–), eesti ajakirjanik
*Voldemar Muhel (1910–1983), eesti leksikograaf
*Voldemar Mägi (1914–1954), eesti maadleja
*Voldemar Panso (1920–1977), eesti lavastaja, näitleja, teatripedagoog ja teatriteadlane
*Voldemar Peterson, eesti jalgpallur
*Voldemar Kuristik (sündinud 1946), eesti hammasatleet
*Voldemar Piperal (1900–1942), eesti jalgpallur
*Voldemar Press (sündinud 1949), eesti maadlustreener
*Voldemar Puhk (1891–1937), eesti diplomaat, ärimees ja majandusteadlane
*Voldemar Päts (1878–1958), eesti kunstnik ja kunstipedagoog
*Voldemar Rõks (1900–1941), eesti jalg- ja jääpallur
*Voldemar Tago (1887–1960), eesti dirigent
*Voldemar Vaga (1899–1999), eesti kunsti- ja arhitektuuriajaloolane
*Nikolai Voldemar Triik (1884–1940), eesti maalikunstnik, graafik ja pedagoog
*Voldemar Väli (1903–1997), eesti maadleja

## Viited
Alaltütlev kääne

**Alaltütlev kääne** ehk **ablatiiv** on kääne, millega väljendatakse põhiliselt liikumise lähtepunkti.
Hansa Liidu Novgorodi kaubakontor

**Hansa Liidu Novgorodi kaubakontor** (ladina keeles *curia sancti Petri*) oli üks Hansa Liidu kaubakontoritest, mis asus Novgorodis. See oli liidu kontoritest kõige idapoolsem.
Oskar Abori

**Oskar Abori** (3. juuni 1907 Rakvere – 7. september 1958) oli Eesti kommunist ja Eesti NSV poliitik.

## Elulugu
Abori sündis Rakvere linnas. Alghariduse sai ta kohalikus algkoolis, hiljem täiendas end iseõppimise teel. Õpingute lõpetamise järel asus ta tööle kingsepana, mida pidas 1940. aastani. 1932. aastatel hakkas Abori Rakveres osa võtma enamlasi toetavast Virumaa Tööliste Üldühingust, kuhu ta juhatusse valiti. 1935. aastal suleti Abori juhitud töölisliikumine ja määrati Abori politseidirektori otsusega väljasaatmisele, kuid enne kui otsus jõustus, hankis ta välispassi ja lahkus Eestist.

Veel samal aastal naasis Abori Tallinna, kus tegutses Nahatööliste Ametiühingu ja Tallinna Ametiühisuste Tarvitajate Ühisuse juhatuses töölisi organiseerides. Sellele lisaks võttis ta osa MOPR-i tegevusest, vabatahtlike värbamisest Hispaania kodusõtta ja kommunistliku kirjasõna levitamisest. Kokku tegutses Abori Tallinnas kolm aastat, mis päädis 1938. aasta mais arreteerimisega. Seejärel saadeti Abori siseministri otsusega asumisele Viljandisse.

Viljandis jätkas Abori ametiühingutes tegutsemist, osaledes spordiseltsis Võitlus ja kultuuriühingus Idee. 1938. aasta juunis liitus ta Eestimaa Kommunistliku Parteiga. Juunipöördest peale oli Abori aktiivne organisaator Viljandi punase töölisliikumise korraldamises. EKP legaliseerimise järel töötas ta partei maakonna-organisaatorina. Ta osales 14.-15.07 toimunud Riigivolikogu valimistel Eesti Töötava Rahva Liidu kandidaadina ja osutus valituks Viljandis valimisringkonnas Riigivolikogu II koosseisu ning jätkas tööd ümberkorraldatud ajutises ENSV Ülemnõukogus.  

1940–1941 oli Aberi EK(b)P Viljandimaa Komitee esimene sekretär, kuid sakslaste sissetungi järel aitas ta korraldada Viljandimaa hävituspataljonide organiseerimist. Sakslaste lähenedes taganes ta koos hävituspataljoniga Narva, kus ta määrati formeeritava Narva töölispolgu ühe pataljoni komandöriks. Sealt taganes ta edasi Leningradi, kust ta 1941. aasta oktoobris haigena evakueeriti Nõukogude tagalasse. Tagalas liitus Aberi 1942. aasta jaanuaris vabatahtlikult Punaarmeega, kus asus tööle Eesti korpuses ühe laskurpolgu parteibüroo sekretärina. 1942. aastal ta haigestus, pärast paranemist töötas Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu volinikuna abistama evakueerituid Tatari ja Udmurdi autonoomsetes vabariikides.

Pärast Eesti taasokupeerimist oli Aberi aastatel 1944–1945 taas EK(b)P Viljandimaa Komitee esimene sekretär. Seejärel töötas ta tekstiilivabriku Punane Koit direktorina ning ametnikuna Eesti NSV Ametiühingute Nõukogus ja Metsamajanduse Ministeeriumis. 1948. aastal halvenes Abori tervis tuberkuloosi tõttu sedavõrd, et ta pidi töötamisest loobuma. Oskar Abori suri 7. septembril 1958 ja ta maeti 11. septembril 1958 Metsakalmistule.

## Viited
Robert Abolin

**Robert Abolin** (18. mai 1886 Riia kreis – 27. jaanuar 1938 Leningrad; vene keeles Роберт Иванович Аболин; läti keeles Roberts Āboliņš) oli läti päritolu geobotaanik, mullateadlane ja loodusgeograaf, Ida-Siberi ja Kesk-Aasia uurija, üks maastikuteaduse rajajaid. 

Ta arreteeriti 1937. aastal. Ta hukati Leningradis. Teiste versioonide järgi suri ta 1939 laagris või vabastati 1938.
Püha Piiskop Platoni orden

**Püha Piiskop Platoni orden** (ka *Püha Platoni orden* või *Platoni orden*) on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku kiriklik teenetemärk, mida antakse kirikule osutatud teenete eest. 

Orden on pühendatud Eesti esimese õigeusu piiskopi ja märtri Platoni (Paul Kulbuschi) mälestusele.

Otsus piiskop Platoni märtrielu mälestuse jäädvustamiseks võeti vastu 1922. aastal Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku täiskogul. Selle alusel asutati temanimeline teenetemärk, mida alusdokumentides nimetati algselt Piiskop Platoni mälestusmärgiks. Ordeni statuut kinnitati ning teenetemärgi andmine algas 1924. aastal.

Vastavalt statuudile oli ordeni andmise õigus metropoliidil. Ordenit võidi anda nii vaimulikele kui ka ilmalikele isikutele, kes olid osutanud märkimisväärseid teeneid Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikule. Üks esimesi autasustatuid oli riigivanem Konstantin Päts, kellele anti 14. detsembril 1925 Püha piiskop Platoni ordeni I järk.

Ordenil on kolm järku: I, II ja III järk. Näiteks anti 1944. aastal Püha piiskop Platoni ordeni III järk EAÕK Obinitsa koguduse köstrile Timofei Viinapuule.

Nõukogude okupatsiooni ajal jätkus Püha piiskop Platoni ordeni andmine Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku eksiilstruktuurides. Tollase Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Sinodi välja antud ordenikandmise õigust tõendava tunnistuse kujundas kunstnik Axel Roosmann.

## Vaata ka
*Püha Piiskop Platoni ordeni kavalerid

## Viited

## Kirjandus
*Walter, Hannes. *Eesti teenetemärgid. Estonian Orders and Decorations*. Tallinn: Miniplast Pluss, 1998, lk 236-237, 379–381

## Välislingid
*Ordeni kavalerid 2000–2019. Metropoolia, 2. aprill 2019
Buqayq

**Buqayq** (بقيق 'liivakärbeste isa') ehk **Abqayq** ehk **Biqayq** (varem eesti keeles *Abkaik*) on linn Saudi Araabias Ash-Sharqīyah' provintsis kõrbes 60 km kaugusel Ad-Dammāmist edelas Ar-Rub‘ al-Khālī kõrbest lõunas.

Seal asub Buqayqi naftaväli.

Buqayqis elab umbes 30 000 inimest. 

Linna rajas riiklik naftakontsern Saudi Aramco.

## Viited
Otto Ruge

**Otto Ruge** (19. jaanuar 1882 – 15. august 1961) oli Norra kaitseväe ohvitser ja Saksa invasiooni ajal kaitseväe ülemjuhataja.

## Elulugu

Ruge kasvas üles Oslos ja õppis Oslo Katedraalikoolis. Ta sündis tugevate sõjaväetraditsioonidega peres ja juba 20-aastaselt oli ta sõjaväes ohvitser. Ruge astus 1905. aastal Norra Sõjaväeakadeemiasse. 

## II maailmasõda

1940. aastal sai kolonel Ruge kindralmajoriks ja määrati pärast Kristian Laake tagandamist Norra vägede ülemjuhatajaks. Ruge veenis valitsust sakslastele vastu hakkama, sest oli kindel, et see on maa ja rahva enesehinnangule tähtis. Samas andis Ruge endale aru, et ilma liitlaste toetuseta ei tule sellest midagi välja, sest kõik suuremad linnad olid kiiresti langenud ja sakslastel oli õhuruumis ülemvõim. Olukorda halvendas velgi asjaolu, et üks väheseid kasutada olnud jalaväerügemente, 3. rügement, alistus, sest selle komandör uskus et nad on ümber piiratud.  

Ruge strateegiaks oli taganeda aeglaselt põhja poole ning tekitada kaitseliin Trondheimist lõuna poole. Liitlased pidid linna tagasi vallutama, aga linna vastu alustati rünnakut liiga hilja ja see kukkus läbi.
András Süli

**András Süli** (30. november 1897 Algyő – 20. oktoober 1969 Szeged) oli ungari naivistlik maalikunstnik.

András Süli oli ametilt korvipunuja, maalimisega hakkas ta tegelema 1933. aastal. András Süli tegeles maalimisega kuni 1938. aastani,  kuid leidmata vähimatki tunnustust, põletas ta suurema osa maalidest ära ja enam kunstiloomingule ei pühendunud. 1960. aastate lõpul ta looming taasavastati ja 1969. aastal esines ta oma maalidega rahvusvahelisel naivistide näitusel Bratislavas. András Süli säilinud pärandisse kuulub ligikaudu kolmkümmend teost.

Sellest alates omandas Süli Ungari tuntuima naivistliku maalikunstniku maine ja ta töid on eksponeeritud paljudel rahvusvahelistel näitustel

## Viited
Abomey

**Abomey** on linn Beninis, Zou departemangu keskus, kunagine Dahomee pealinn.

Omavalitsusüksuse pindala on 142 km², elanike arv 90 195 (2012).  

Abomey kuningapaleed on 1985. aastast UNESCO maailmapärandi nimistus.
Abong-Mbang

**Abong-Mbang** on linn Kameruni Idapiirkonnas Nyongi jõe ääres, Haut-Nyongi departemangu keskus.

2001. aasta rahvaloenduse andmetel on elanike arv 18 700.

Linnas elavad põhiliselt makaad.
Il cucchiaio d'argento

**"Il cucchiaio d'argento"** ('hõbelusikas', ) on Itaalias 1950. aastal disaini- ja arhitektuuriajakirja Domus avaldatud kokaraamat, millesse on kogutud enam kui 2000 toiduretsepti kõigist Itaalia piirkondadest.

Kokaraamatu üheksas trükk ilmus 2011. aastal ning sellesse on lisatud 600 uut, nüüdisaegset retsepti.

Raamat on tõlgitud mitmesse keelde.

## Trükid
* Clelia D'Onofrio, Il Cucchiaio d'Argento, *Editoriale Domus*, 1997, ISBN 88-7212-223-6 (8. trükk)

### Tõlked (osaline)
* "The Silver Spoon", 1. oktoober 2005, Phaidon Press, ISBN 978-0714845319
* "Der Silberlöffel", Phaidon Verlag GmbH, 2006, ISBN 978-0714896656
* "La Cuillère d'argent", Phaidon, 26. oktoober 2006, ISBN 978-0714896663
* "Серебряная ложка", Biznes tu Biznes, 2011, ISBN 978-5936791512

## Vaata ka
* Itaalia köök

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht, sisaldab retseptide andmebaasi (*itaalia keeles*)
Kazimierz III

**Kazimierz III Suur** (poola keeles *Kazimierz III Wielki*); (30. aprill 1310 – 5. november 1370) oli Poola kuningas aastail 1333–1370, viimane Poola kuningas Piastide dünastiast.

Kazimierz III püüdis riiki tsentraliseerida, suurendas linnade õigusi. Kehtestas riigis Saksa õiguse, moodustas kõrgema kohtu. Aastatel 1446–1447 andis välja Poola seadustekogu. Kazimierz III valitsusajal kestis sõda Tšehhi ja Saksa orduga. 1343. aastal sõlmiti Kaliszi rahu Tšehhi ja Saksa orduga, millega Poola kaotas Saksa ordule Ida-Pommeri ja Tšehhile Sileesia, Masoovia ja Tšelmno, sai Saksa ordult Kujavia ja Dobryzni. 

1346. aastal sõdis Kazimierz III Tšehhiga. 1351. aastal sai Masoovia oma vasalliks. Aastatel 1340–1366 sõdis Kazimierz III Leeduga, vallutas Galiitsia, osa Volõõniat ja Podoolia. Sõdades Leedu suurvürstiriigiga toetas Kazimierz III-t Ungari (troonil oli Kazimierzi õepoeg ja troonipärija Lajos I Suur). 

1364. aastal asutas Kazimierz III Krakówi ülikooli, mis on Poola vanim ülikool. 

## Isiklikku ja järglased
Kazimierz III oli Poola kuningas Władysław I Łokieteki ja Kaliszi hertsoginna Jadwiga poeg. 

Kazimierz III õde oli 1320. aastast abielus Ungari kuninga, Anjou dünastia esindaja Károly I-ga ning nende poeg Lajos I oli järglasteta Kazimerz II surma järel Ungari kuningas alates 1342 ning Poola kuningas Ludwik I nime all alates 1370 kuni oma surmani. 

Ludwik I dünastia ei jäänud püsima, sest tal polnud meessoost järeltulijaid, ning Poola ja Ungari troonid pärisid ta tütred Jadwiga ja Maria.

## Vaata ka
*Galiitsia-Volõõnia vürstiriik
Propüleed

**Propüleed** (kreeka keeles *Προπύλαια* ehk "väravaesised") on monumentaalne väravaehitis, mis lähtub Ateena akropoli algupäraste propüleede eeskujust. Tuntumaid näiteid on ka Brandenburgi värav Berliinis ja Müncheni Propyläen, mis jäljendavad Ateena akropoli propüleede keskosa.
Ivan Generalić

**Ivan Generalić** (21. detsember 1914 Hlebine – 27. november 1994 Koprivnica) oli horvaadi naivistlik maalikunstnik.

Ivan Generalić oli pärit talupoja perekonnast. Juba algkoolis oli joonistamine ta lemmikõppeaine. 1930. aasta nägi Generalići joonistusi kunstnik Krsto Hegedušić. Hegedušićile avaldasid need tööd sügavat muljet ja 1931. aastal organiseeris ta Zagrebis esimese Generalić teoste näituse.

1945. aastal sai Generalićist ULUH-i (Udruga likovnih umjetnika Hrvatske, Horvaatia Kujutavate Kunstnike Liit) liige. 1953. aastal toimus esimene Generalići maalide näitus Pariisis. Ivan Generalić oli üks Hlebne naivistliku maali koolkonna rajajatest.

Oma maalidel kujutas Generalić põhiliselt stseene külaelust, maastikke ja natüürmorte. Tema loomingule on iseloomulik tegelikkuse poetiseerimine, kohati ka iroonia ja grotesk.

## Välislingid
*Ivan Generalići loomingu teemaline koduleht
*Ivan Generalić – Zander Collection
Sihtasutus Ülikoolide Keskus Saaremaal

**Sihtasutus Ülikoolide Keskus Saaremaal** (lühend **SA ÜKS**) on aastast 1997 Kuressaares tegutsev sihtasutus, mis loodi eesmärgiga kaasata ülikoole Saaremaa regionaalarengusse ja leida ülikoolidele uusi tegevusväljundeid. 
Sihtasutuse asutasid Tartu Ülikool, Eesti Maaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Ülikool, Turu Ülikool.

## Viited

## Välislingid
*SA ÜKS koduleht
Eesti Instituut Soomes

**Eesti Instituut Soomes** (soome keeles *Viron Suomen-instituutti* või *Viro-instituutti Suomessa*) on Eesti Instituudi Soomes asuv filiaal. Filiaal asutati 1995. See oli esimene välismaal avatud Eesti kultuuriasutus.

Eesti Instituudi Soome filiaali juht on Sanna Immanen. 

Eesti Instituudi Soome filiaal annab välja eesti kirjanduse soomekeelset kirjandusantoloogiat Nippernaati.

## Viited

## Välislingid
*Filiaali koduleht
Eesti suursaatkond Helsingis

**Eesti suursaatkond Helsingis** on Eesti diplomaatiline esindus Soomes Helsingis. Suursaatkond asub aadressil Itäinen Puistotie 10.

Saatkonda juhib Eesti suursaadik Soomes, kelleks on alates 2025. aastast Janne Jõesaar-Ruusalu.

## Vaata ka
*Soome Suursaatkond Tallinnas

## Välislingid
*Suursaatkonna koduleht
Ablatiivjahutus

**Ablatiivjahutamine** on Maa atmosfääri siseneva raketi või kosmoseaparaadi jahutus ablatsioonkilbi abil.
Maire Pyykkö

**Maire Pyykkö** (sündinud 12. juunil 1947 Kohtla-Järvel) on eesti päritolu Soome klaasikunstnik ja maalikunstnik. 

1982 lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi magistrantuuri. 

Aastast 1991 elab ta Soomes.

## Välislingid
*Pyykkö koduleht
Ablatsioonimoreen

**Ablatsioonimoreen** on moreen, mis kujuneb pärast liustiku sulamist pinnamoreenist.

## Vaata ka
*Ablatsioon (glatsioloogia)
*Põhimoreen
Naomi Loogna

**Naomi Loogna** (aastani 1955 **Naomi Saarva**, aastatel 1955–1969 **Naomi Schamardin**; 24. juuni 1930 Tallinn – 26. aprill 2022) oli eesti arstiteadlane, meditsiinidoktor. 

Ta alustas õpinguid aastal 1937 Elfriede Lenderi Eragümnaasiumis, kuid lõpetas aastal 1948 Tallinna 10. Keskkooli. Samal aastal astus ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1954 arsti kvalifikatsiooniga.

Ülikooli lõpetamise järel suunati ta tööle Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituuti nooremteadurina kutsepatoloogia osakonda. Tööl nooremteadurina valmis tal kandidaadi väitekiri teemal "Mittespetsiifiliste nahatestide uurimise tulemustest põlevkivikaevureil ja nende tähendusest vibratsioonitõve diagnostikas", mille ta kaitses aastal 1960 (Tartu Riikliku Ülikooli juures) ja mis kinnitati kõrgemas atestatsioonikomisjonis aastal 1961 meditsiinikandidaadi kraadiga. Aastal 1969 sai ta vanemteaduri kutse. 

Aastal 1970 valmis tal doktori väitekiri allergiliste kutsedermatiitide teemal, mille ta kaitses aastal 1971 Tartu Riikliku Ülikooli juures.

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk 798–799.
Hinrich Lohse

**Hinrich Lohse** (2. september 1896 Mühlenbarbek – 25. veebruar 1964 Mühlenbarbek) oli Saksamaa riigitegelane ja Natsi-Saksamaa ajal Ida-alade Riigikomissariaadi (Ostlandi) riigikomissar 1941. aasta juulist kuni 1944. aasta detsembrini.
Peter Wladimir Wassily von Glasenapp

**Peter Wladimir Wassily von Glasenapp** (kirjanduses ka *Pjotr Glasenapp, Pjotr Glazenap*; vene keeles *Пётр Владимирович фон Глазенап* (2/14. märts 1882 – 27. mai 1951) oli Venemaa Keisririigi ja Vene kodusõja aegne sõjaväelane (kindralleitnant).

Tema vanemad olid Riia politseimeister ja Tallinna politseimeister Woldemar von Glasenapp ja Camilla Naszynska.

Ta oli muu hulgas 28. novembrist 1919 kuni 22. jaanuarini 1920 Loodearmee ülem.

## Välislingid
*http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000558,00613.html?prozent=
Mark Raidpere

**Mark Raidpere** (sündinud 23. augustil 1975) on eesti foto- ja videokunstnik. 

2005. aastal esindas ta Eestit Veneetsia biennaalil.

## Tunnustus

* 1998 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (isikunäitus Vaala galeriis)
* 2005 Hansapanga kunstipreemia
* 2008 Ars Fennica kunstiauhind
* 2013 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (empaatilise ja ülevaatliku isikunäituse "Damage" eest Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumis)

## Viited
Marje Joalaid

**Marje Joalaid** (sündinud 1. novembril 1946 Tallinnas) on eesti keeleteadlane ja folklorist. 

Ta on uurinud eriti vepsa keelt ja vepsa kultuuri. Tema Tartu Riiklikus Ülikoolis 1972. aastal kaitstud diplomitöö käsitles ehitusalast sõnavara lõunavepsa murdes. 1994. aastal kaitses ta sealsamas magistritöö "Lõunavepslased ja nende vaimulooming".

Ta on soome-ugri rahvaste pärimusmuusikat tutvustava mitmekeelse noodistatud väljaannete sarja "Unustatud rahvad" (Helsinki : Warner/Chappell Music Finland, Fazer, Fennica Gehrman jt; Tallinn : Fazer Music Estonia jt, 1995–2005) üks kommentaaritekstide koostajaid.

Ta on ka üks Eesti kohanimeraamatu (Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2016) koostajaid.
Apofoonia

**Apofoonia** ehk **vokaalivahetus** ehk **ablaut** on vokaali vaheldumine etümoloogiliselt kokkukuuluvates sõnades või sõnaosades.

Indoeuroopa keelte puhul on põhjuseks rõhuseigad indoeuroopa algkeeles, millel on mõju kõigile indoeuroopa keeltele. 

Saksakeelse termini *Ablaut* võttis keeleteaduses kasutusel 1819. aastal  Jacob Grimm germaani keelte tugevate verbide tüvevokaali muutumise kohta  (sõna kasutati sarnases tähenduses varemgi, kuid mitte kindla tähendusega terminina). 

Eristatakse kvalitatiivset apofooniat (vokaali tämbri vaheldumine) ja kvantitatiivset apofooniat (vokaali pikkuse vaheldumine). Indoeuroopa keelte apofoonias eristatakse kolme astet:
*täisaste
*pikkaste
*nullaste

## Indoeuroopa keeled

Tänapäeva arusaama järgi sisaldas enamik algindoeuroopa juuri (näiteks **bʰer-* 'tooma', **dewk-* 'juhtima',  **peh₃-* 'jooma') vokaali **/e/*. Peale selle olid kõigil algindoeuroopa juurtel algkonsonandid, nii et näiteks ***ed-* 'sööma', ***es-* 'olema', ***ag̑ -*  'ajama' ja ***okʷ-* 'nägema' olid välistatud. Ferdinand de Saussure esitas larüngaalteooria, mille hilisema täiustatud versiooni järgi tekkisid algkeeles larüngaalide mõjul algse  **/e/* kõrval ka  **/a/* ja **/o/*.  Ei ole päris selge, milliste häälikutena larüngaalfoneemid realiseerusid (selgust ei ole ka mõnede teiste foneemide puhul, vt glotaalteooria); oletatakse, et   *h₁ hääldus kui **/h/* või **/ç/*, *h₂ kui **/x/* ja *h₃ kui **/γ<sup>w</sup>/*. Seejuures *h₁ ei muuda vokaali tämbrit (**h₁ed-* 'sööma', **h₁es-* 'olema'), *h₂ tekitab vokaali **/a/* (*h₂eg̑ -* 'ajama' > *h₂ag̑ -*) ja *h₃ tekitab vokaali **/o/* (*h₃ekʷ-* 'nägema' > *h₃okʷ-*). Pärast tämbri muutust ja pikenemist (juhul kui larüngaal on pärast vokaali; **peh₃* 'jooma' > *pō*) larüngaalid kaovad kõigis keeltes, välja arvatud *h₂ anatoolia keeltes (> heti *ḫ* või  *ḫḫ*; algpositsioonis on säilinud ka *h₃). 

Kui **/e/* on muutumatult säilinud, siis on tegemist  -e-täisastmega. Kui algselt oodatav **/e/* indoeuroopa algkeeles oli rõhutu, siis see kadus; vastav sõnaosa oli siis nullastmesse  (ainsuse kolmas pööre **h₁és-ti* 'ta on', mitmuse kolmas pööre **h₁s-énti* 'nad on'; tekivad "tugevad" ja "nõrgad" osatüved). Peale nullastme oli veel pikkaste **/ē/*. Nullastmest, täisastmest ja pikkastmest koosnevat rida nimetatakse ka kvantitatiivseks apofooniaks.
Kristofer von Burmeister

**Kristofer von Burmeister** (u 1600 Eestis – 1670 / pärast 1671. aastat) oli Rootsi sõjaväelane (kindralmajor). 

Ta teenis Rootsi ratsaväes Kuramaa rügemendis, oli major (1636) ooberstleitnant (1641) ooberst Gustav Gustavssoni Liivimaa ratsarügemendis, ooberstleitnant (1642) Uusimaa ja Hämenlinna lääni ratsarügemendis. 

Tõsteti Rootsis aadliseisusse 8. novembril 1650, ilma introdutseerimata Rootsi rüütelkonda koos venna Jürgeniga ja määrati 1656 Teises Põhjasõjas Viiburi piirkonna kaitsjaks Soomes, 1657. aastal oli Käkisalmi ülemkomandant ja maaisand, 1657. aastast kindralmajor.

1645. aastal mõisa Rootsi kuninganna Kristiina kinkis Christopher von Buhrmeisterile Puurmanni mõisa.

Aastatel 1658–1671 oli ta Rootsi Liivimaal Pärnu ülemkomandant, Liivimaa maanõunik 1660−16.... Tartu kreisist.

Christopher von Buhrmeister on maetud Tartu Jaani kirikusse.
## Viited

## Kirjandus
*Kristofer von Burmeisterist, s. 1355, Tietosanakirja. HELSINGI, 1909 Projekt Runebergi teatmeteoses
*Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. *Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor*. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875 s. 36
## Välislingid
* Christoffer Burmeister, sok.riksarkivet.se
Ettearmustus

**Ettearmustus** ehk **abolitsioon** on kuriteos süüdi oleva isiku vabastamine kohtulikust karistusest enne kohtuotsuse tegemist amnestiaga või armuandmisega.
Apoptoosi indutseeriv faktor

**Apoptoosi indutseeriv faktor ** (*apoptosis inducing factor*; lüh **AIF**) on mitokondriaalne flavoproteiin, mis reguleerib tänapäeva imetajate mitmete rakutüüpide ainevahetust ja kutsub esile apoptoosi.

Apoptoosi indutseeriva faktori täpsed funktsioonid pole tänapäeval selged.

AIF võib toimida mitokondris antioksüdandina, reguleerib reaktiivseid hapnikuühendeid, saades apoptootilise signaali kandub rakutuuma (*mitochondrial outer membrane permeabilization (MOMP)*) ja seondub DNA-ga ning võib põhjustada DNA lagundamist, osaleda perifeersete T-rakkude apoptoosi radades.

AIFi ekspresseerivad enamik rakke peaajus, pankreases, tüümuses, südames, nahas, immuunsüsteemis, maksas.

AIFi seostatakse ka neuronite programmeeritud surmaga.

Pankreases reguleerib AIF ka Langerhansi saarte beetarakkude normaalset programmeeritud rakusurma. Apoptoosi hoogustusmit (üleküllus) seostatakse I ja II tüüpi diabeediga.

AIF osaleb tümotsüütide arengus.

Aif-puudulikkus võib mõjutada T-raku populatsioonide arengut tüümuses (*Harlequin mouse* tüümuses).

AIFi peetakse imetajate arengus oluliseks, AIFi 'välja jätmine' hiirtel enne sündi on surmav.

Peaajus reguleerib AIF neurodegeneratsiooni.

AIF mängib olulist rolli ka teatud tüüpi vähirakkude kasvus.

AIF tuvastati 1990. aastate lõpus.

## Viited

## Kirjandus
* Lorenzo HK, Susin SA, Penninger J, Kroemer G., Apoptosis inducing factor (AIF): a phylogenetically old, caspase-independent effector of cell death., Cell Death Differ. juuni 1999;6(6):516-24., veebiversioon (vaadatud 28.02.2015)(*inglise keeles*)
* Joza N, Pospisilik JA, Hangen E, Hanada T, Modjtahedi N, Penninger JM, Kroemer G., AIF: not just an apoptosis-inducing factor., Ann N Y Acad Sci. august 2009 ;1171:2-11. doi: 10.1111/j.1749-6632.2009.04681.x., PMID 19723031
* Hridesh Banerjee, Abhishek Das, Smita Srivastava, Hamid R. Mattoo, Krishnamurthy Thyagarajan, Jasneet Kaur Khalsa, Shalini Tanwar, Deepika Sharma Das, Subeer S. Majumdar, Anna George, Vineeta Bal, Jeannine M. Durdik, ja Satyajit Rath, A role for apoptosis-inducing factor in T cell development, JEM, 209. väljaanne, nr 9, 6. august 2012, lk 1641-1653, The Rockefeller University Press, doi: 10.1084/jem.20110306, veebiversioon (vaadatud 28.02.2015)(*inglise keeles*)
* Chen Q, Szczepanek K, Hu Y, Thompson J, Lesnefsky EJ., A deficiency of apoptosis inducing factor (AIF) in Harlequin mouse heart mitochondria paradoxically reduces ROS generation during ischemia-reperfusion., Front Physiol. 22. juuli 2014;5:271. doi: 10.3389/fphys.2014.00271. veebiversioon (vaadatud 28.02.2015)(*inglise keeles*)
Jüri Lembra

**Jüri Lembra** (6. mai 1933 Mustvee – 30. september 2016 Tartu) oli eesti füüsik.

## Haridus
Jüri Lembra lõpetas Võru 1. Keskkooli 1951, Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna 1956 ja NSV Liidu Teaduste Akadeemia A. Joffe nimelise Füüsika- ja Tehnikainstituudi aspirantuuri tuumafüüsika erialal 1959. 

## Töökäik
Aastail 1959–1998 töötas Tartu ülikoolis vanemõpetajana ja dotsendina, 1969–1975 oli füüsika-keemiateaduskonna dekaan.

## Teadustöö
Füüsika-matemaatika-kandidaadi väitekirja "Magnetvälja asimutaalse variatsiooniga kimbu fasotronist väljutamise teooria" kaitses Tartu ülikoolis 1963.

Uurimisalad: laenguga osakeste kiirendite teooria, kilefüüsika ja kvantmehaanika. Esitanud maatriksmeetodi osakeste trajektooride mähisjoone arvutamiseks. Täiustanud molekulaarkimpude epitaksiaalkile paksusjaotuse arvutamise metoodikat ja osalenud aatomkihtepitaksia modelleerimises kineetiliste võrrandite abil. Toimetanud 12 kõrgkoolis füüsika õpetamise metoodika alast kogumikku sarjas "Abiks õppejõule" 1978-1991. Temalt ilmus üle 70 teaduspublikatsiooni ja 40 teadus-metoodilist artiklit.

## Tunnustus

* 1998 Tartu Ülikooli medal

## Publikatsioone
*  Siimon, H.; Uustare, T.; Lembra, J. (1992). Description of the atomic layer epitaxial-growth based on kinetic-equation techniques. Physica Status Solidi A-Applied Research, 132(2), 413 - 418.
* Aarik, J., Lembra, J., Siimon, H. (1991). Comparison of growth-kinetics and source material utilization efficiency in MBE under conventional and ale conditions. In: Minchev, G; Pramatarova, L. (Eds.) Molecular Beam Epitaxy. Materials Science Forum, 69, 41-44.
* Lembra, J. Kvantmehhaanika füüsikalised alused. Tartu Riiklik Ülikool, 1981, 124 lk.
* Lembra, J. Tuumafüüsika. Tartu Riiklik Ülikool, 1966, 276 lk.
* Lembra, J. Aatomispektrid. Tartu Riiklik Ülikool, 1983, 72 lk.

## Viited

## Välislingid
*
Domus (ajakiri)

**Domus** on Itaalias Milanos ilmuv disaini- ja arhitektuuriajakiri. 

Ajakirja asutasid 1928. aastal arhitekt Gio Ponti ja barnabiidist isa Giovanni Semeria.

Editoriale Domuse poolt Milanos väljaantava rahvusvahelise levikuga ajakirja ilmub 11 numbrit aastas.

Ajakirja itaalia- ja ingliskeelne veebileht asutati 2000. aasta septembris.

Domuse kohalikud versioonid ilmuvad Hiinas (alates 2006. aastast), Iisraelis (2009), Indias (2011) ja Mehhikos (2011).

Ajakirja esimene saksakeelne väljaanne ilmus Saksamaal, Austrias ja Šveitsis 8. mail 2013.

## Viited

## Kirjandus
* Juliette Caputo, “Domus: 45 ans d’architecture, design, art”, Domus, Milano, 1973.
* Giancarlo De Carlo, “Scritti per Domus”, Domus, Rozzano, 2005.
* Charlotte & Peter Fiell (a cura di) “Domus 1928 – 1999”, Taschen, Köln 2006, 12 volumi + 1 CD-ROM.

## Välislingid
* Ajakirja koduleht (''itaalia ja inglise keeles) 
* Ajakirja arhiiv
Sachsenhausen

**Sachsenhausen** on Oranienburgi põhjapoolne linnaosa, mis liideti linnaga 1. aprillil 1974. 

Aastast 1936 paiknes piirkonnast kagus Sachsenhauseni koonduslaager, mis hoolimata nimest asus siiski Oranienburgi toonases Sandhauseni linnaosas. 

Sachsenhausenist voolab läbi Haveli jõgi, algab Oranienburgi ning lõpeb Ruppini kanal. 

Linnaosa läbib raudteetrass Berliin–Stralsund.
Juhan Kunderi mälestussammas

**Juhan Kunderi mälestussammas** on Juhan Kunderi 50. surma-aastapäevaga seoses püstitatud mälestusmärk Rakveres Tammiku tänav 1.

Monumendi autor on skulptor Roman Haavamägi ja see avati pidulikult 24. aprillil 1938.

Monument on kantud Eesti kultuurimälestiste registrisse kui 1930. aastate monumentaalskulptuuri hea näide.

## Viited

## Välislingid
*
Even Toomas

**Even Toomas** (sündinud 30. detsembril 1987) on eesti suusaorienteeruja.

2007. aastal lõpetas Värska Gümnaasiumi.

Aastatel 2008–2016 on võitnud suusaorienteerumise Eesti meistrivõistlustel 13 kulda, 2 hõbedat ja 2 pronksi. Aastatel 2010–2013 osalenud suusaorienteerumise Euroopa meistrivõistlustel, parim tulemus 2013. aastal 6. koht segateatesprindis koos Daisy Kudrega. Aastatel 2011–2015 osalenud suusaorienteerumise maailmameistrivõistlustel, parimad tulemused 2011. aastal 12. koht lühirajal ja 2015. aastal 6. koht teatesõidus Eesti meeskonna koosseisus. Aastatel 2008, 2010 ja 2012 osalenud suusaorienteerumise maailma karikasarja etappidel.

Harrastab ka murdmaasuusatamist. 2012. aastal võitis Estoloppeti suusamaratonide sarja kuuluva Viru Maratoni.

## Viited

## Välislingid
*http://www.postimees.ee/teema/even_toomas
*IOF Photo Gallery, Ski Orienteering, Estonia, Even Toomas
Islandiit

**Islandiit** on vulkaaniline kivim. Kuulub andesiitsete kivimite hulka. Tüüpiline keskmise koostisega kivim.

Mineraloogiliselt koosneb islandiit peamiselt andesiinist, hüpersteenist ja augiidist. Islandiidi koostis on lähedane rüodatsiidi ja teoliitse basaldi omaga. Võrreldes andesiidiga on islandiidis suurem (Fe<sub>2</sub>O<sub>3</sub>+FeO) sisaldus (mahuprotsendid vastavalt 9,2 ja 7,1) ja väiksem Al<sub>2</sub>O<sub>3</sub> sisaldus (mahuprotsendid vastavalt 14,4 ja 17,2).

Islandiiti eristab havaiidist hüpersteeni sisaldus ja suur SiO<sub>2</sub> sisaldus (60% massist).

Nimetus "islandiit" on tuletatud Islandi saare järgi. Islandiidile andis nimetuse Briti geoloog Ian Carmichael 1960. aastatel, kui ta uuris Þingmúli vulkaani Ida-Islandil.

## Viited
2015. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus

**2015. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus** olid **33.** Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 5.–8. märtsini Prahas Tšehhis. Võistlused toimusid O2 Arenal.

Võistluses osales 643 sportlast 49 riigist.

Võistluste ametlik maskott oli Väike Mutt (*Krtek*), kes on tuntud Zdeněk Mileri lasteraamatutest.

## Tulemused

### Mehed

#### [[60 m jooks]]



**Kuupäev:** 7.–8. märts
Osavõtjaid: 36
Eeljooksud Poolfinaalid Finaal


#### [[400 m jooks]]



**Kuupäev:** 6.–7. märts
Osavõtjaid: 33
Eeljooksud Poolfinaalid Finaal


#### [[800 m jooks]]



**Kuupäev:** 6.–8. märts
Osavõtjaid: 40
Eeljooksud Poolfinaalid Finaal


#### [[1500 m jooks]]



**Kuupäev:** 7.–8. märts
Osavõtjaid: 28
Eeljooksud Finaal


#### [[3000 m jooks]]



**Kuupäev:** 6.–7. märts
Osavõtjaid: 25
Eeljooksud Finaal


#### [[60 m tõkkejooks]]



**Kuupäev:** 6. märts
Osavõtjaid: 27
Eeljooksud Poolfinaalid Finaal


#### [[4×400 m teatejooks]]



**Kuupäev:** 8. märts
Osavõtjaid: 6
Finaal


#### [[Kõrgushüpe]]



**Kuupäev:** 6.–8. märts
Osavõtjaid: 26
Kvalifikatsioon Finaal


#### [[Teivashüpe]]



**Kuupäev:** 6.–7. märts
Osavõtjaid: 23
Kvalifikatsioon Finaal


#### [[Kaugushüpe]]



**Kuupäev:** 5.–6. märts
Osavõtjaid: 24
Kvalifikatsioon Finaal


#### [[Kolmikhüpe]]


 
**Kuupäev:** 6.–7. märts
Osavõtjaid: 21 (Stardileht)
Kvalifikatsioon Finaal


#### [[Kuulitõuge]]



**Kuupäev:** 5.–6. märts
Osavõtjaid: 33
Kvalifikatsioon Finaal



#### [[Seitsmevõistlus]]




**Kuupäev:** 7.-8. märts
Osavõtjaid: 15
Ametlikud tulemused


### Naised

#### [[60 m jooks]]



 
**Kuupäev:** 7.–8. märts
Osavõtjaid: 
Eeljooksud Poolfinaalid Finaal


#### [[400 m jooks]]


 
**Kuupäev:** 7.–8. märts
Osavõtjaid: 28
Eeljooksud Poolfinaalid Finaal


#### [[800 m jooks]]



**Kuupäev:** 6.–8. märts
Osavõtjaid: 20
Eeljooksud Poolfinaalid Finaal


#### [[1500 m jooks]]


 
**Kuupäev:** 8. märts
Osavõtjaid: 11
Finaal


#### [[3000 m jooks]]



**Kuupäev:** 6.–7. märts
Osavõtjaid: 19
Eeljooksud Finaal


#### [[60 m tõkkejooks]]



**Kuupäev:** 6. märts
Osavõtjaid: 26
Eeljooksud Poolfinaalid Finaal


#### [[4×400 m teatejooks]]



**Kuupäev:** 8. märts
Osavõtjaid: 6
Finaal


#### [[Kõrgushüpe]]



**Kuupäev:** 6.–7. märts
Osavõtjaid: 22
Kvalifikatsioon Finaal


#### [[Teivashüpe]]




**Kuupäev:** 6.–8. märts
Osavõtjaid: 23
Kvalifikatsioon Finaal


#### [[Kaugushüpe]]



**Kuupäev:** 6.–7. märts
Osavõtjaid: 22
Kvalifikatsioon Finaal


#### [[Kolmikhüpe]]



**Kuupäev:** 7.–8. märts
Osavõtjaid: 23
Kvalifikatsioon Finaal


#### [[Kuulitõuge]]


 
**Kuupäev:** 5.–7. märts
Osavõtjaid: 15
Kvalifikatsioon Finaal


#### [[Naiste viievõistlus|Viievõistlus]]



**Kuupäev:** 6. märts
Osavõtjaid:
Ametlikud tulemused


## Medalitabel

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Aboso

**Aboso** on asula Ghanas Läänepiirkonnas Tarkwa lähedal, Wassa Westi ringkonna keskus. 

1984. aasta rahvaloenduse järgi oli elanike arv 4700.
Jegard Kõmmus

**Jegard Kõmmus** (eesnimi ka Jekart, Jegart; 21. detsember 1914 Sõru küla, Emmaste vald – 30. mai 1988 Kärdla) oli Hiiumaa kirjanik, koduloolane, keelemees ja rahvaluulekoguja.  

Ametilt oli ta kaugsõidu-meremees ja sadamaülem Hiiumaal. Oli Eesti Kirjandusmuuseumi rahvaluule osakonna (praegune Eesti Rahvaluule Arhiiv) korrespondent ja Eesti Etnograafiamuuseumi (praegune Eesti Rahva Muuseum) kirjasaatja alates 1961, teeneline korrespondent 1979, aukorrespondent 1984. Avaldas aastatel 1960–1987 jutustusi, mälestusi ja luulet ajalehes Nõukogude Hiiumaa. Kirjutas murdekeelset loomingut Emmaste kihelkonna murrakus. 

## Isiklikku
Kasutas kirjanikuna pseudonüümi **Toomas Laido**.

Jegard Kõmmus on eesti folkloristi ja etnomusikoloogi Helen Kõmmuse isapoolne vanaisa. 

## Kirjutised
*2014 – Jegard Kõmmus. Iiu Leiger. Emasde Söruotsa murragus loodud muisdendide sari Iiuma vägimihesd Leigrisd. Kunstnik Liia Lüdig-Algvere. Toim. Helen Kõmmus. Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus. Tartu
**2015 – Jegard Kõmmus. Iiu Leiger. Emasde Söruotsa murragus loodud muisdendide sari Iiuma vägimihesd Leigrisd. Teine, täiendatud trükk. Kunstnik Liia Lüdig-Algvere. Toim. Helen Kõmmus. Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus. Tartu
*2014 – Jegard Kõmmus. Sõjaaegseid tagalamälestusi. – Lee. Eesti Rahva Muuseumi Sõprade Seltsi väljaanne 20. Toim. Tiina Tael. Tartu. Lk 146–174
*2015 – Jegard Kõmmus. Elutöö ühe ööga. Soome kuunari Gullkrona meeskonna päästmine Hiiumaa rannikul 1941. Toim. Helen Kõmmus. Eesti Kirjandusmuuseumi Eesti Rahvaluule Arhiiv, Sõru Muuseum. Sõru-Tartu. Lk 16–34
*2015 – Jegard Kõmmus. Iiuma vägimihe Leigri seiklused. Kogu pere jütu-, värvi ja mänguraamand Iiuma Emasde murragus ja eesti keeles. Kunstnikud Kahrut-Silvester Vilbaste ja Liia Lüdig-Algvere. Toim. Helen Kõmmus. Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus. Tartu
*2016 – Jegard Kõmmus. Hiiumaa meremees jutustab. Uurimusi ja mälestusi Hiiumaa mereloost I. Toim. Helen Kõmmus. 
*2021 – Jegard Kõmmus. Hiiumaa meremees jutustab. Uurimusi ja mälestusi Hiiumaa mereloost II. koost. ja toim. Helen Kõmmus. Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus. Tartu

## Kirjandus
*"Jegard Kõmmus" – Mälu paberil. Eesti Rahva Muuseumi korrespondentide võrgu 75. aastapäevaks. Tartu 2006. Lk 39 ja 99-100