open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Põlva ringtee

**Põlva ringtee** (registrinumbriga 87) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Kanepi–Leevaku maantee 20. kilomeetril Puuri külas. Samas algab ka Põlva–Saverna maantee. Tee pikkus on 6 km. Tee lõpeb Põlva–Karisilla maantee 1. kilomeetril Rosma külas. Põlva linna tänavatena kannab nimesid J. Hurda tänav, Mammaste tee, Ringtee.

## Sillad Põlva ringteel

Sildade nimistu pärineb Maa-ameti andmebaasist

## Asulad Põlva ringteel

Puuri küla, Mammaste küla, Orajõe küla, Põlva linn, Soesaare küla, Rosma küla.

## Viited
Magneetumine

**Magneetumine** ehk **magnetiseerumine** on magnetvälja asetatud magneetiku (magnetiliste omadustega aine) muutumine magnetvälja tekitavaks. 

Ferromagneetikud võivad magneetuda iseeneslikult. 

Magneetumise tugevust väljendab füüsikaline suurus magneetumus (mõõtühik A/m).

## Viited
Aasoblikas

**Aasoblikas** (*Rumex thyrsiflorus*) on rohttaimeliik  tatraliste sugukonnast oblika  perekonnast.

## Välislingid
*
Anouk Aimée

**Anouk Aimée** (kodanikunimega **Françoise Sorya Dreyfus**; 27. aprill 1932 Pariis – 18. juuni 2024 Pariis) oli prantsuse filminäitleja.

Anouk Aimée tuntumate filmide hulka kuuluvad Federico Fellini "Magus elu" ja "8½" ning Claude Lelouchi "Mees ja naine".

## Tunnustus
Kuldgloobus (1966)
*Parima draamafilmi naisnäitleja auhind rolli eest filmis "Mees ja naine"

BAFTA (1968)
*Parima võõrkeelse filmi naisnäitleja auhind rolli eest filmis "Mees ja naine"

Cannes'i filmifestivali auhind (1980)
*Parima naisnäitleja auhind rolli eest filmis "Hüpe tühjusesse" ("Salto nel vuoto")

Berliini filmifestivali auhind (2003)
*Elutöö Kuldkaru

## Välislingid
*
Mikko Fritze

**Mikko Fritze** (sündinud 27. novembril 1963 Tamperes) on tõlk, tõlkija, õpetaja ja kultuuritegelane. Olnud Euroopa kultuuripealinna projekti ellu viinud sihtasutuse Tallinn 2011 juhatuse liige.

## Haridus
*Lõpetanud Otto-Hahn-Gymnasiumi Kölnis 1983
*Õppinud Hamburgi ülikoolis germanistikat, bioloogiat ja pedagoogikat 1984–1990  
*Montreali ülikooli stipendiaat Kanadas 1987 
*Koolitus Goethe Instituudis Münchenis, Bremenis, Buenos Aireses 

## Töö
*1983–1984 tsiviilteenistuses vanurite hooldaja
*1985–1988 vanurite hooldaja Hamburgis 
*1985–1993 vabakutseline tõlkija ja tõlk
*1986 abiline pagariäris Austinis Texase osariigis USAs 
*1988 Helsingi ülikooli mikrobioloogia instituudi assistent
*Olnud tõlk ja assistent Helsinki Festivalil, filmiajalehe Filmriss levijuht Hamburgis, saksa keele õpetaja Goethe Instituudis ja Hoechst AGs Buenos Aireses, publikusoojendaja telesaates «Bitte Lächeln», suurfirmade Nintendo, NCR ja Thyssen reklaamiürituste planeerija ja juhtija rahvusvahelistel messidel Saksamaal
*1995–1998 saksa keele õpetaja ja saksa keele õpetajate täienduskoolituse korraldaja Goethe Instituudis Zagrebis Horvaatias
*1998–2004 Goethe Instituudi juhataja Tallinnas 
*2004–2008 Goethe Instituudi juhataja Montevideos Uruguays 
*2008–2010 sihtasutuse Tallinn 2011 juhatuse liige
*2010– Goethe Instituudi juhataja Helsingis

## Muu
Ta mängis Elmo Nüganeni filmis "Nimed marmortahvlil" Saksa ohvitseri.

## Autasud
* 2004 – Maarjamaa Risti V klassi teenetemärk Eesti-Saksa kultuurisuhete edendamise eest
* 2010 – Välisministeeriumi kultuuripreemia

## Pere
Abikaasa argentiinlanna Fernanda, kaks tütart ja poeg (kõik lapsed on sündinud Eestis).

## Välislingid
*Mirko Ojakivi. Fritze asub tööle Soomes ja hoiab kultuuripealinna tegudel silma peal. Eesti Päevaleht. 12. aprill 2010
Aatomisuurtükk

**Aatomisuurtükivägi** on väeliik sõjaväes, mis on relvastatud eriliste tuumalaenguga mürskude (taktikaliste tuumarelvade alamliik) tulistamiseks kohandatud raskesuurtükkidega. 

## Välislingid
Isabelle Adjani

**Isabelle Yasmina Adjani** [izab'ell adžan'ii] (sündinud 27. juunil 1955 Gennevilliers's Hauts-de-Seine'i departemangus) on prantsuse teatri- ja filminäitleja, filmiprodutsent ja laulja.  

Filminäitlejana mängib ta sageli hapraid, salapäraseid, segaduses, nõrgamõistuslikke või psühholoogiliselt ebastabiilseid naisi. 

Ta sündis kabiili päritolu isa ja saksa päritolu ema perekonnas.  

Ta alustas filmikarjääri 14-aastaselt 1970. Aastal 1972 mängis ta Robert Hosseini trupis Federico García Lorca näidendis "Bernarda Alba maja". Hossein soovitas teda Comédie-Française'i Molière'i lavastusse näidendis "Naiste kool" (1972) Agnèsi ossa. Mõlemad osatäitmised olid väljapaistvad; Adjanist sai Comédie-Française'i noorim näitleja. Ta mängis Hosseini trupis ka peaosa Jean Giraudoux' näidendis "Ondine".   

Adjani sai filminäitlejana kuulsaks peaosaga François Truffaut' filmis "L'Histoire d'Adèle H. (1975), mille eest ta sai mitu filmiauhinda ja Oscari nominatsiooni. Tema tuntumate filmide hulka kuuluvad veel Andrzej Żuławski "Possession", "Surmav suvi" (*L’été meurtrier*), "Camille Claudel" (ta oli ka selle produtsent) ja "Kuninganna Margot". 

## Tunnustus
Isabelle Adjani on saanud viis Prantsuse Kunstide Akadeemia auhinda Césari. Auhinnad sai ta filmide "Possession" (1981), "Surmav suvi" (1983), "Camille Claudel" (1988) ja "Kuninganna Margot" (1994) ja "La journée de la jupe" (2009) eest.

Osatäitmise eest filmis "L'Histoire d'Adèle H." (1975) sai ta mitu filmiauhinda ja Oscari nominatsiooni. Oscari nominatsiooni sai ta ka peaosa eest filmis "Camille Claudel".

1981. aastal sai ta Cannesi filmifestivali parima naisosatäitja auhinna osatäitmise eest filmides "Possession" ja "Quartet". 

## Ühiskondlik tegevus
Adjani on astunud välja rassismi vastu. 

## Osatäitmisi filmides
*"Le Petit Bougnat" (režissöör Bernard Toublanc-Michel; 1970)
*"La Gifle (režissöör Claude Pinoteau; 1974)
*"L'Histoire d'Adèle H." (režissöör François Truffaut; 1975)
*"The Tenant" (režissöör Roman Polanski; 1976)
*"Barocco" (režissöör André Téchiné; 1976)
*"Nosferatu – Phantom der Nacht" (režissöör Werner Herzog; 1978)
*"Les Sœurs Brontë" (režissöör André Téchiné; 1979)
*"Possession" (režissöör Andrzej Żuławski; 1981)
*"Quartet (režissöör James Ivory; 1981)
*"Surmav suvi" (*L’été meurtrier*; režissöör Jean Becker; 1983)
*Mortelle Randonnée (režissöör Claude Miller; 1983)
*"Subway" (režissöör Luc Besson; 1985)
*"Camille Claudel" (režissöör Bruno Nuytten; 1988)
*"Kuninganna Margot" ("La Reine Margot"; režissöör Patrice Chéreau; 1994)
*"Diabolique" (režissöör Jeremiah S. Chechik; 1996)
*"Paparazzi" (režissöör Alain Berbérian; 1998)
*"La Repentie" (režissöör Laetitia Masson; 2002)
*"Adolphe" (režissöör Benoît Jacquot; 2002)
*"Bon voyage" (režissöör Jean-Paul Rappeneau; 2003)
*"La journée de la jupe" (režissöör Jean-Paul Lilienfeld; 2009)

## Välislingid
* Koduleht
* 
* Tutvustus (*saksa keeles*)
Tuumatooraine

**Tuumatooraine** ehk **aatomitooraine**  on briideris tuumkütuse laiendatud taastootmiseks kasutatav uraani või tooriumi isotoop (uraan-238, toorium-232).
Aasnööbik

**Aasnööbik** (*Marasmius oreades*) on nööbikuliste sugukonda nööbiku perekonda kuuluv seeneliik.

Aasnööbik on suurepärane söögiseen.

Eestis väga sage. Kasvab sageli haljasaladel ja aedades. Moodustab seeneringe. Aasnööbiku kasvav seeneniidistik eritab sinihapet, mis hävitab seeneringi välisservas olevat taimestikku.

## Tunnused

Viljakehad on väga väikesed, kaaluvad umbes 1 g. kübara läbimõõt on 2–5 (8) cm; noortel seentel poolkerakujuline, hiljem kumer, küpsetel seentel lame, nüri kühmukesega keskel. Vanad kuivanud eksemplarid võivad võtta kausja kuju. Kübara servad on poolläbipaistvad.

## Viited

## Välislingid
*
Aatomsoojus

**Aatomsoojus** on soojushulk, mis kulub ühe kilogrammaatomi aine temperatuuri tõstmiseks ühe kraadi võrra.
Abadla

**Abadla** on asula Alžeerias Bechari provintsis, Abadla ringkonna ja Abadla valla keskus. Ta asub riigi lääneosas Sahara kõrbes Maroko piiri lähedal umbes 1000 km Alžiirist edelas ning 90 km kaugusel Becharist. Geograafilised koordinaadid on 
31°01′ N, 2°44′ W.
Õgijalased

**Õgijalased** (*Laniidae*) on lindude sugukond värvuliste seltsist.

Sugukonda kuulub 3 perekonda (õgija, harakõgija, *Eurocephalus*)  31 liigiga.
Araukaarialised

**Araukaarialised** (*Araucariaceae*) on igihaljaste okaspuude sugukond okaspuulaadsete seltsist.

Araukaarialiste sugukonda kuulub kolm perekonda 41 liigiga. 

Araukaarialised kasvavad valdavalt lõunapoolkeral, nende levila ulatub Austraaliast ja Kagu-Aasia saartest üle Vaikse ookeani Lõuna-Ameerikasse. Põhjapoolkeral leidub neid vaid Malaisias ja Filipiinidel. Kunagi olid araukaarialised levinud ka põhjapoolkeral, kuid suurem osa liikidest suri välja Kriidi ajastu lõpul. Leitud fossiilide põhjal eristatakse fossiilseid perekondi *[[Araucarioxylon]]*, *[[Brachyphyllum]]* ja *[[Protodammara]]*.

Sugukonda kuuluvad kõrgekasvulised jämeda tüvega puud, millel on kitsad või nõeljad okkad. Paljudel neist on väärtuslik puit. Puudelt kogutakse ka vaiku ja söödavaid seemneid.

## Perekonnad
* araukaaria (*Araucaria*), perekonda kuulub 19 liiki
* kauripuu (*Agathis*), perekonda kuulub 21 liiki
* volleemia (*Wollemia*), perekonda kuulub üks liik

## Välislingid
Villem Väeden

**Villem Väeden** VR I/3 (ka **Wilhelm Wäeden**; 27. august 1886 Vormsi saar, Läänemaa — 24. aprill 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Villem Väeden teenis  alamleitnandina, 1. eesti jalaväepolgus, oli  Kaitseliidu Lääne Maleva pealik Vabadussõja ajal, 11.08.1919 Piirikontrolli ülem ja Kaitseliidu Lääne Maleva pealik 1925. aastast, pärast 1924. aastal taasloomist kuni 1930. aastani.

## Tunnustus
*Vabadusristi I liigi 3. järk, 14.12.1920
*Kotkaristi III klassi teenetemärk, 1929
*Kaitseliidu Valgeristi III klass, 1930

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Вяден Виллем Карлович, http://russianestonia.eu/ 
*Kaitseliidu Lääne malev mälestab oma pealikke, Lääne Elu, nr. 127, 2 november 2013
Punapea-õgija

**Punapea-õgija** (*Lanius senator*) on lind õgijalaste sugukonnast õgija perekonnast.

Punapea-õgija on Eestis eksikülaline.
## Välislingid

* 

* Punapea-õgija Eesti Ornitoloogiaühingu kodulehel
Nikolai Steinmann

**Nikolai Steinmann** VR I/3 (28. detsember 1894 Vaivara vald, Virumaa – ) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1920)

Nikolai Steinmann teenis Vene armee eesti rahvusväeosades 1. eesti jalaväepolgus ja Eesti  Vabadussõjas 4. Jalaväepolgus, 1. diviisi tagavarapataljoni, 2. roodu ülemana, 4. jalaväepolgu Tallinna tagavararoodus, 

Ülendati 11. veebruaril 1920 Sõjavägede Ülemjuhataja kindralstaabi kindralmajor Laidoneri käsuga Vabariigi Sõjavägedele nr. 379 kaptenist alampolkovikuks. 

Eesti Vabaduse Risti II liigi 3. järgu kavaler.

1925. aastast teenis 5. Jalaväerügemendis, 1927. aastal arvati reservi.

Hinnatud kui Kaitseliidu Kotkaristi (mõõkadega) teenetemärgi III klassi kavaler (sõjaliste teenete eest). 
## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu. Nikolai Steinmann
*Nikolai Steinmann (1894 - d.), www.geni.com
*https://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=ERA.495.7.5576:1
Mustlauk-õgija

**Mustlauk-õgija** (*Lanius minor*) on lind õgijalaste sugukonnast õgija perekonnast.

## Välislingid

* 

* Mustlauk-õgija Eesti Ornitoloogiaühingu kodulehel
Abaginski

**Arhip Georgijevitš Abaginski** (õieti **Kudrin**; luuletajanimi **Abaginski**; vene Архип Георгиевич Абагинский (Кудрин); jakuudi Архыып Георгиевич Кудрин-Абаҕыыныскай, luuletajanimi Абаҕыыныскай; 20. jaanuar (7. jaanuar) 1907 Abaga küla, praegune Oljokminski uluss – 22. september 1960 Jakutsk) oli jakuudi luuletaja.
Jakuudi kirjandus

**Jakuudi kirjandus** on jakuudi keeles kirjutatud ilukirjandus. 

## Jakuudi kirjanikke
*Abaginski (Arhip Kudrin)
*Amma Atštšõgõia
*Semjon Danilov
*Sofron Danilov
*Elljai
*Erilik Eristin
*Gavril Kolessov
*Aleksei Kulakovski
*Nikolai Luginov
*Nikolai Neustrojev
*Platon Oiunski
*Suorun Omolloon (Dmitri Sivtsev)
*Alampa (Anempodist Sofronov)
*Savva Tarassov
*Künnük Uurastõõrap (Vladimir Novikov)
*Afanassi Uvarovski
*Vassili Harõshal (Vassili Vassiljev)

## Vaata ka
*Sahha rahvakirjanik

## Välislingid
*Platon Oiunski nimeline Jakuudi Riiklik Kirjandusmuuseum (sisaldab paljude jakuudi kirjanike lühibiograafiaid)
Heino Rebane (kaitseväelane)

**Heino Rebane** on Eesti kaitseliitlane ja kaitseväelane. Viimane auaste Eesti kaitseväes oli kapten ning teenistuskoht Kaitseliidu Lääne maleva staabiülem.

Alates 1. jaanuarist 2010 on pensionil, jätkates teenistust reservis (reservohvitserina). On Kaitseliidu Lääne maleva tegevliige.
Hüljatud (film 1995)

**"Hüljatud"** (prantsuse "Les Misérables") on 1995. aasta Prantsusmaa film.

Filmi lavastas Claude Lelouch, peaosades mängivad Jean-Paul Belmondo, Michel Boujenah ja Alessandra Martines.

1996. aastal võitis film parima võõrkeelse filmi Kuldgloobuse.
Urmia järv

**Urmia järv** (pärsia keeles دریاچه ارومیه, *Daryācheh-ye Orūmīyeh*, aserbaidžaani keeles *Urmiya gölü*, kurdi keeles *Gola Urmiyê*, armeenia keeles Ուրմիա լիճ) on äravooluta soolajärv Iraani loodeosas Ida- ja Lääne-Aserbaidžaani provintside vahel kõrgusel 1275 m.

Järv kannab Lääne-Aserbaidžaani provintsi keskuse Urmia nime. Urmia ei asu järve kaldal, vaid sellest üle 10 km eemal. Järve kaldal ei olegi ühtki asulat. Urmia järv ise on Lääne- ja Ida-Aserbaidžaani piiril.

Järve suurim pikkus on umbes 140 km, laius umbes 55 km. Keskmine sügavus on 5 m, suurim sügavus kuni 16 m. Järve pindala on umbes 4868 km².

Järves on 102 saart. Suuruselt teisele saarele Kaboudile on maetud Tšingis-khaani pojapoeg Hulagu-khaan, kes rüüstas Bagdadi.

Vee soolsus on suur: 150–230‰. Kalu järves pole, esinevad väikesed vähilaadsed. 

Järv on laevatatav. 

Rändlinnud (pelikanid, flamingod jt) kasutavad Urmia järve saari peatuseks.

Aastal 1926 nimetati järv šahh Reẕā Pahlavī auks ümber **Reẕā’īyeh' järveks**. 1970. aastatel järve nimi taastati.

Lääne- ja Ida-Aserbaidžaani pealinnade Urmia ja Tabrizi vaheline sirgjoon kaardil kulgeb üle Urmia järve. Enne läks maantee nende linnade vahel järvest põhja poolt ringi. 1970. aastatel esitati projekt ehitada üle järve sild. Pärast Iraani revolutsiooni 1979 sellest projektist loobuti, ehkki osaliselt oli maantee juba valmis. 21. sajandi alguses hakati projekti lõpetama ja 2008. aasta novembris avati maantee üle järve koos 1,5 km pikkuse sillaga. Kuid järve soolane keskkond on pannud silla terase juba tugevalt roostetama, hoolimata korrosioonitõrjemeetmetest.

## Järve keemia

Järve peamised katioonid on naatrium Na+, kaalium K+, kaltsium Ca2+, liitium Li+ ja magneesium Mg2+. Järve peamised anioonid on kloor Cl-, sulfaat SO42- ja vesinikkarbonaat HCO3-. Naatriumi- ja klooriioonide kontsentratsioon on Urmia järves umbes 4 korda suurem kui merevees.

Järv jaguneb põhja- ja lõunaosaks. Neid eraldab 1500 meetri laiune väin, mille kaudu veevahetust eriti ei toimu. Naatriumiioonide sisaldus on lõunaosas suurem; seda põhjustavad lõunaosa väiksem sügavus ja suurem aurumine. Aurumise ja vee suurenenud kasutamise tõttu põllumajanduse jaoks järve valglas on viimastel aastatel järve veetase langenud. Osa endisest järvepõhjast on üldse kuivale jäänud ja järve soolsus on suurenenud üle 300 g/l.

## Viited
Aleksei Tõranov

**Aleksei** Vassiljevitš **Tõranov** (vene Алексей Васильевич Тыранов; 1810 Bežetsk – 3. august 1859 Kašin) oli vene maalikunstnik, portretist.

Tõranov sündis vaesesse kodanlikku perekonda Bežetskis.Ta õppis Bežetski rajoonikoolis, seejärel Tveri gümnaasiumis. Ilma kursust lõpetamata naasis ta Bežetskisse ja hakkas seal koos oma ikoonimaalijast vennaga ikoone maalima. 1824. aastal märkas Aleksei Venetsianov tema töid ja võttis ta oma kooli õpilaseks tema „erakordsete võimete“ tõttu. Venetsianovi vaimus valmisid järgnevail aastail paljud teosed. Venetsianov hankis Tõranovile loa osaleda Kunstide Akadeemia tundides külalisõpilasena, asetas ta Kunstnike Edendamise Ühingu patronaaži alla ning hankis talle loa Ermitaaži külastamiseks ja seal töötamiseks. 

1839. aastal sai ta akadeemiku tiitli ja septembris sõitis Rooma. Ta naasis Peterburi 1842. aastal. Elu lõpus, olles äärmises vaesuses, kolis ta Kašini oma venna juurde, kus suri 3. augustil 1859.

## Galerii

Fail:Aivazovsky portrait by Tyranov.jpg|Ivan Aivazovski portree (1841)
Fail:Пётр Александрович Плетнёв.jpg|Pjotr Pletnjovi portree (1836)
Fail:Vanameeslambaga.png|Vanamees lambaga (1827), Kadrioru kunstimuuseumi püsiekspositsioon


## Viited
Abanti järv

**Abanti järv** (türgi *Abant Gölü*) on järv Türgis. Asub Bolu provintsis Bolu linna lähedal 1328 m kõrgusel.

Pindala on 1,28 km², sügavus kuni 18 meetrit. Järv on tekkinud maalihke tulemusel ja toitub järve põhjas olevatest allikatest.

Äravool puudub. 

Järves elab meriforelli endeemne alamliik *Salmo trutta abanticus*.

Abanti järv asub looduspargis.

## Välislingid
*http://www.abant.info/abant-lake.html
Roosa ristik

**Roosa ristik** (*Trifolium hybridum*) ehk **Rootsi ristik** on mitmeaastane ühekojaline rohttaim liblikõieliste sugukonnast ristiku perekonnast.

Taime kõrgus 20–70 cm. Vars püstine, õied roosad.

Roosa ristik kasvab teeservadel, põldudel ja niitudel.

Õitseb maist oktoobrini.

Eestis kasvab hajusalt.

## Välislingid

*
Tömbilehine oblikas

**Tömbilehine oblikas** (*Rumex obtusifolius*) on taimeliik  tatraliste sugukonnast oblika  perekonnast.

## Välislingid
*
Vesioblikas

**Vesioblikas** (*Rumex aquaticus*) on taimeliik  tatraliste sugukonnast oblika  perekonnast.

## Välislingid
*
Kuldristik

**Kuldristik** (*Trifolium aureum*) on rohttaim liblikõieliste sugukonnast ristiku perekonnast.

Kuldristik on ühe- või kaheaastane taim. Taime varred on püstised, kaetud lidus karvadega. Kõrgus 10–40 cm. 

Õisikud õitseajal kollased, hiljem pruunikaskollased. 

Kuldristik kasvab niitudel, põldudel ja teeservadel. 

Õitseb juunist augustini.

Levinud peaaegu kogu Euroopas. Eestis kasvab hajusalt.

## Välislingid

*
Hobuoblikas

**Hobuoblikas** (*Rumex confertus*) on tatraliste sugukonda oblika perekonda kuuluv mitmeaastane taim.

## Botaaniline kirjeldus
Kuni 120 cm pikkusega taim, lehed vahelduvad, alumised lehed suured, südajad. Lehe alumise pinna leherootsud on kaetud karedate karvakestega. Õisik pikk, kitsas, õied kollakasrohelised, väikesed ja rohekad. Juur lühike, väheharunenud aga jäme. Hobuoblikas õitseb mais-juunis, viljad valmistuvad aga juunis-juulis. Vili on pruunikas värvuga pähklike.

## Ökoloogia ja levila
Leidub Euraasias, peamiselt parasniiskes ja niiskes mullas. Kasvab niitudel, parkides, teeäärtel, raudteedel. Kohati hoogsalt laieneva levikuga.

## Keemiline koostis
Juurtes ja juurestikutes on leitavad järgmised keemilised ained: K-vitamiin, alkaloidid, eetriline õli, saponiin, fenool, katehhiin, parkained, glükoos, fruktoos, sahharoos, fenoolkarboksüülhape ja teised orgaanilised happed. Viljades on orgaanilisi happeid, C- ja K- vitamiini, karotiini, antratseene, katehhiine, eeterlikku õli, flavonoide, antrakinoone ja aromaatseid ühendeid.

## Kasutus meditsiinis
Ravimina saab meditsiinis kasutada juurikat koos juurtega ja vilju. Juurikate ja juurte kogumine toimub augustis-septembris. Juurikaid pestakse külma veega puhtaks ja lõigatakse tükkideks, kui juurikas on liiga suur. Seejärel närvutatakse õhu käes ja kuivatatakse päikese käes või kuivatise abil, kuni see muutub hapraks. Vilju korjatakse käsitsi ning kuivatatakse õhu käes. Säilivusaeg on 3 aastat. 

Suure parkainete sisalduse tõttu kasutatakse juuri kõhulahtisuse, ka nakkusliku, raviks. Väikestes kogustes (0,25 g) on kootav ja kõhulahtisust raviv toime, aga suured kogused (0,5 g) toimivad lahtistina, mistõttu neid tarvitatakse jäme- ja peensoolepõletikust tingitud hemorröa, kõhukinnisuse ja pärakulõhede korral. 

Juuretõmmist võetakse kui nõrgatoimelist sapieritit koletsüstiidi ja hepakoletsüstiidi puhul. Tõmmis hävitab düsenteeriapisikuid, omab nugilistevastast ja verejooksu peatavat toimet. 

Hobuoblikas on efektiivne nahahaiguste ja põletushaavade ravimisel. Hobuoblika juuretõmmist tarvitatakse välispidiselt ekseemi raviks. Furunkulite, haavandite ja mädaste haavade raviks kasutatakse värskeid lehti. 

## Viited

## Välislingid

* 
* Liigi kirjeldus ja pilt andmebaasis 'Herba'
Kärnoblikas

**Kärnoblikas** (*Rumex crispus*) on taimeliik  tatraliste sugukonnast oblika  perekonnast.

## Taime botaaniline kirjeldus

### Õis
Kärnoblikal on õisi palju, need moodustavad varre ladvas kitsa, tiheda, väljast punaka pöörisja õisiku. Sisemised õiekatte hõlmad on tumedama mõhnaga, ümarsüdajad, terveservalised või alusel veidi hambulised. Õitseb juunist augustini.

### Leht
Alumised lehed on suured, kuni 20 cm pikad, kitsassüstjad, servast tugevalt kurrulised, kiilja või veidi südaja alusega. Ülemised varrelehed on märksa väiksemad.

### Vars
Vars on enamasti lihtne, alusel mõned oksad, 40-120 cm kõrge.

## Viited


## Välislingid
*
Q Raadio

**Q Raadio** oli aastatel 1993–1995 Tartus tegutsenud eestikeelne raadiojaam.

Q Raadio peatoimetajad olid Krista Aru ja Jaan Murumets, direktor Hannes Astok. 
Uudiseid tegid Olaf Suuder ja Tiina Joosu, igaõhtusi poliitilisi kommentaare Andrei Hvostov. Džässiprogrammi tõi eetrisse Andres Hion. 
Teiste hulgas töötasid Q Raadios veel Priit Kuusk, Heidit Kaio, Ingvar Bärenklau, Daniel Vaarik, Martin Pau, Ago Pärtelpoeg, Villu Arak, Inga Lill, Kaupo Torim, Ants Johanson, Toomas Lunge ning hilisem Elmari raadio juht Andres Panksepp.

Libauudistega esines algul Tartu Raadiost üle tulnud Erkki Kõlu, pärast Kõlu lahkumist võttis 1994. aasta oktoobris selle töö üle Gaute Kivistik *alias* Rohke Debelakk.

Kuna Q Raadio oli esimene FM-sagedusel raadiojaam Lõuna-Eestis, polnud paljudel veel selle kuulamiseks sobivat vastuvõtjat. Q Raadio kasutas sagedust 101,2 MHz, mida hiljem tarvitasid Tartu Kuku ja Tartumaa Raadio / Sun FM.

Q-Raadio tegutses aadressil Õpetaja 9a, kus kuni 2016. aasta lõpuni töötas mitu raadiojaama. Jaama omanik oli AS Oirt, mis hiljem majandas raadiojaamu Elmar, Tartu Kuku, Tartu Uno ja Tartu Eva.

1995. aastal sai Q-Raadiost Tartu Kuku.

## Vaata ka
* Eesti raadiojaamade loend

## Viited

## Välislingid
* Martin Pau. "Raadio Elmari juht on lustialdis seltskonnalõvi". Tartu Postimees, 8. aprill 2004
Villem Marder

**Villem Kustav Marder**  VR I/2 (15. september 1883 Albu vald, Järvamaa, Eestimaa  – 30. oktoober 1935 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonel, 1922).

## Elukäik
Villem Kustav Marder lõpetas Paide linnakooli ning sooritas Pihkva kadettide korpuse juures vabatahtlikuna sõjaväkke astumiseks vajaliku eksami. Asus 1902. aastal Vene keisririigi sõjaväeteenistusse ning ülendati 1906. aastal Tšugujevi sõjakooli rahuaegse kursuse lõpetamise järel alamleitnandiks.

Esimeses maailmasõjas langes juba 1914. aasta augustis sakslaste kätte vangi ning aastail 1914–1918 oli ta Vene sõjaväelasena Saksa sõjavang.

Naasis sõjavangist kodumaale 1918. aasta detsembris. Ta oli kapteni auastmes, kui võttis osa Eesti Vabadussõjast 2. diviisi tagavarapataljoni ja Sakala Partisanide polgu ülemana.

Ülendati 29. veebruaril 1920 alampolkovnikuks vanusega 5. oktoobrist 1919. Koloneliks ülendati 24. veebruaril 1922. 

Aastatel 1920–1923 oli ta Kaitseväe Ühendatud Õppeasutise ülem, 1924–1928 1. diviisi ülema abi, 1928–1930 oli I brigaadi ülem 3. diviisis. Alates 1. juulist 1930 oli 2. diviisi ülema abi ning 1. augustist 1930 samaaegselt ka Tartu garnisoni ülem. 

1934. aastal sai ta Tartu Sõjaväeringkonna esimeseks ülemaks.

23. septembril 1934 tabas teda halvatus ja järgmisel päeval opereeris Ludvig Puusepp temalt rusikasuuruse peaajukasvaja. 30. oktoobril 1935 suri ta kopsupõletikku.

## Tunnustus
*Püha Anna orden, IV järk
*Vabadusrist, I liigi 2. järk
*Tasuta maa normaaltalu suuruses

## Viited

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
Alamleitnant

**Alamleitnant** (vene keeles *унтер-лейтенант* < saksa keeles *Unterleutenant*) on mitme riigi sõjaväeline auaste. 

## Eesti Vabariik
Eesti Vabadussõjas ja pärast seda oli alamleitnant Eesti Rahvaväes leitnandist madalam ja lipnikust kõrgem auaste. Tänapäeva Eesti Kaitseväes vastab see nooremleitnandi auastmele.

## Venemaa keisririik
Auaste kehtis Venemaa mereväes aastani 1732, maaväes 1764. aastani. Teenistusastmete tabelis asus XII astmel.

## Vaata ka
*Alamkapten
*Alamporutšik
*Leitnant
*Nooremohvitser
Humallutsern

**Humallutsern** (*Medicago lupulina*) on ühekojaline rohttaim liblikõieliste sugukonnast lutserni perekonnast.

Humallutsern on ühe- või mitmeaastane lamav taim, 5–40 cm. 

Kasvab niitudel ja teeservadel. Eestis tavaline.

Õitseb juunist septembrini. 

## Välislingid

*
Sirplutsern

**Sirplutsern** ehk **kollane lutsern** (*Medicago falcata*) on mitmeaastane ühekojaline rohttaim liblikõieliste sugukonnast lutserni perekonnast.

Kasvab kuivadel niitudel ja teeservadel. Eestis leidub Põhja- ja Lääne-Eestis ning saartel.

Õitseb juunist oktoobrini. 

## Välislingid

*
Harilik lutsern

**Harilik lutsern** ehk **taevasinine lutsern** (*Medicago sativa*) on mitmeaastane ühekojaline rohttaim liblikõieliste sugukonnast lutserni perekonnast.

Taime kõrgus 30–90 cm.  

Eestis kasvab metsistunult. Põldudel kasvatatakse söödataimena.

Õitseb juunist septembrini. Taime õied on sinised.  

## Välislingid

*
Diego Milito

**Diego Alberto Milito** (sündinud 12. juunil 1979 Bernalis) on endine Argentina jalgpallur (ründaja).

Klubikarjääri jooksul mängis ta Argentina klubis Racing Club, Hispaania kõrgliiga klubis Real Zaragoza ning Itaalia kõrgliiga klubides Milano Internazionale ja Genoa. Hooajal 2009–10 tuli ta Internazionalega Itaalia meistriks ning ta valiti liiga hooaja parimaks mängijaks.

Argentina jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2003–2011.

## Isiklikku
Diego Milito on 183 cm pikk ja kaalub 78 kg.
Chamonix

**Chamonix-Mont-Blanc** (levinum nimi *Chamonix*) on vald ja küla Ida-Prantsusmaal Haute-Savoie departemangus Alpide mäestikus.

Chamonix on tähtis turismikeskus. See on peamine asula, kust alustatakse tõusu Euroopa kõrgeimale mäele Mont Blancile. Mont Blanc paikneb Prantsusmaa ja Itaalia piiril, aga Itaalias ei ole lähedal sobivat asulat, kust alustada tõusu Mont Blancile.

Valla kõrgus merepinnast on 995–4810 m.

Chamonix on talispordikeskus. Seal peeti esimesed kaasaegsed, 1924. aasta taliolümpiamängud.

Kohalik jäähokiklubi Chamoix de Chamonix on Prantsusmaa kõigi aegade edukaim hokiklubi. See on tulnud riigi meistriks 30 korda.

Chamonix'l on kuus sõpruslinna: Aspen (USA), Cilaos (Prantsusmaa, Réunion), Courmayeur (Itaalia), Davos (Šveits), Fujiyoshida (Jaapan, Fujiyama jalamil) ja Garmisch-Partenkirchen (Saksamaa).

## Ajalugu

Esimest korda on Chamonix' orgu mainitud 1091. aastal, kui Genevois' krahv (tema residents oli Annecys) annetas selle Sacra di San Micheles asuvale benediktiini kloostrile. 13. sajandi algul asutas klooster Chamonix'sse prioraadi. 1519 läks prioraat Sallanches' kommuuni alluvusse. 1786 ostsid Chamonix' elanikud end Sallanches' alluvusest vabaks.

1530 andis Genevois' krahv Chamonix' elanikele õiguse pidada kaks laata aastas.

Esimestena avaldasid reisikirja oma retkest Chamonix'sse Richard Pococke ja William Windham, kes külastasid Chamonix'd koos teiste inglaste rühmaga 1741. aastal.1744 avaldas Windham sel teemal pamfleti ja 1745 avaldas Pococke pikema reisikirja rännakutest Lähis-Idas, kus oli mainitud ka Chamonix' külastamist. Seda võibki pidada Chamonix' kui turismikeskuse alguseks.

1821. aastaks oli Chamonix's turism juba nõnda arenenud, et sel aastal rajati Chamonix' giidide selts. Giididena tohtisid kommuunis tegutseda üksnes seltsi liikmed. Nende monopoli tühistas Prantsusmaa valitsus 1892, misjärel giiditunnistusi hakkas välja andma Prantsusmaa Alpiklubi, mitte enam kohalikud elanikud.

1960. aastatel lõpetati Chamonix' orus põllumajandusega tegelemine. 20. sajandi lõpul oli Chamonix's turistidele juba 60 000 voodikohta ja aastas külastas küla 5 miljonit turisti.

## Viited

## Välislingid
* Chamonix koduleht 
* Chamonix'd tutvustavad infomaterjalid
Peajugapuulised

**Peajugapuulised** (*Cephalotaxaceae*) on igihaljaste okaspuude sugukond okaspuulaadsete seltsist.

Peajugapuuliste sugukonda kuulub kolm perekonda ja umbes 20 liiki. Mõnikord arvatakse peajugapuulised jugapuuliste sugukonda.

Sugukonda kuuluvad tugevalt hargnevad väikesekasvulised puud ja põõsad, mis kasvavad valdavalt Ida-Aasias; üksnes kaht pähkeljugapuu liiki on leitud ka Põhja-Ameerikast.

## Perekonnad
* peajugapuu (*Cephalotaxus*)
* pähkeljugapuu (*Torreya*)
* urbjugapuu (*Amentotaxus*)

## Välislingid
Mets-lehelind

**Mets-lehelind** (*Phylloscopus sibilatrix*) on linnuliik lehelindlaste sugukonna lehelinnu perekonnast.

## Levila
Mets-lehelind on levinud parasvöötme Euroopas Uuralite lõunaosani. Mets-lehelind talvitub Aafrikas.

Eestis on ta harilik ja arvukas haudelind, kelle arvukust hinnatakse 500 000 – 650 000 paarile.

## Viited
Keskkonnakorraldus

**Keskkonnakorraldus** on keskkonnanormide ja -standardite, keskkonnaekspertiiside ja -auditi korraldamine, keskkonnamärgiste rakendamine, keskkonnamõju hindamine jms avalikus, era- või mittetulundussektoris.

Keskkonnakorraldus on laiem mõiste kui keskkonnajuhtimine. 

## Vaata ka
*Keskkonnajuhtimine
*Keskkonnaaudit
*Keskkonnajuhtimise ja -auditeerimise süsteem (EMAS)
*Keskkonnajuhtimissüsteem
*Keskkonnakvaliteedinorm
*Keskkonnapoliitika
*ISO 14001 standard 
*Tallinna Ülikooli keskkonnakorralduse õppekava

## Viited
Ökomaksureform

**Ökomaksureform** ehk **ökoloogiline maksureform** ehk **roheline maksureform** on tööhõive parandamist ja loodusvarade säästvat kasutust taotlev maksupoliitika reform.

## Vaata ka
*energiamahukus
*keskkonnamaks
*majandushoob
*säästev areng
*säästev kasutus
*tasaareng

## Viited
 
## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=427 (vaadatud 1.02.2010)
Majandushoob

**Majandushoob** on keskkonnapoliitika vahend, mis loodusvarade ja keskkonnakomponentide otstarbekamalt kasutamiseks rakendab nii stimuleerivaid fiskaalmeetmeid (subsiidiumid) ja hoiatavaid meetmeid (maksud), kui ka turumeetmeid nagu kaubeldavad load, mitte niivõrd tulemi reguleerimist.

Majandushoovad pole suutelised täielikult tagama keskkonnakaitse eesmärkide täitmist, sest osa loodusest pole majanduslikult hinnatav. 

## Vaata ka
*Keskkonnamaks
*Keskkonnapoliitika vahend 
*Majanduslik stiimul
*Maksusoodustus
*Subsiidium
*Ökomaksureform

## Viited
Keskkonnapoliitika vahend

**Keskkonnapoliitika vahend** on keskkonnapoliitika rakendamiseks kasutatav abinõu või tegevus.

## Keskkonnapoliitika vahendite liigitu
Keskkonnapoliitika vahendid saab jagada kolme rühma:
# **seadusandlik** ehk **sundiv** (nt keskkonnanormid, saasteload);
# **finantsmajanduslik** ehk **stimuleeriv** (nt keskkonnamaks, kaubeldavad load, tagatisrahasüsteem); 
#**sotsiaal-kommunikatiivne** ehk **õpetav ja veenev** (nt keskkonnainfo avalikustamine, üldsuse kaasamine, keskkonnamärgised, vabatahtlikud keskkonnalepped). 

Teise jaotuse järgi, mis baseerub riigi sekkumise määra ja valitsuse käitumise järgi, eristatakse:
#kõrvalehoidvat
#apelleerivat
#tasakaalustavat
#stimuleerivat
#otsustavat
#osalevat
#ettekirjutavat
#direktiivselt planeeritavat 

## Vaata ka
*Keskkonnapoliitika
*Keskkonnaluba
*Ökomaksureform

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=140 (vaadatud 1.02.2010)
Kujutavate kunstide klubi

**Kujutavate kunstide klubi** ehk **Kuku klubi** on 1935. aastal asutatud klubi Tallinnas aadressil Vabaduse väljak 8, Tallinna Kunstihoone keldris.

Algselt ööklubina rajatud Kuku klubis on kaks baari, *[[à la carte]]*-restoran kuuekümnele inimesele, piljardituba ja kaks koosolekuruumi.

Kunstnik Heinz Valk on klubi tähtsust Nõukogude aja loomeinimeste kogunemiskohana iseloomustanud järgnevalt: "Siin oli vabameelsuse vaim, siin lehvis opositsioonilisuse vaim. Siin oli kõik lubatud, mis ei riivanud sündsust või muid selliseid kenamaid aateid ja nähtusi. Nii et sellisena ta oli meile kõigile - loovharitlastele - omamoodi teiseks koduks".

## Märkused
*  EKI keelenõuande järgi on korrektne nimekuju **Kuku klubi**; sellegipoolest kasutatakse vahel varianti **KuKu**.

## Viited

## Kirjandus
* Heinz Valk "KuKu klubi kuldsed aastad" Tallinn, 2014

## Välislingid
* Legendaarne Kuku klubi – kunstnike teine kodu - Õhtuleht, 5. august 2004
* Andres Langemets. "Kerge laskuda, raske lahkuda." https://ekspress.delfi.ee/artikkel/28829539 – Eesti Ekspress 29. jaanuar 2010 
* Boheemlaspesa metamorfoosid – Kuku klubi 75 - Eesti Päevaleht, 30. jaanuar 2010
* Heinz Valk raius Kuku klubi raamatusse ERR 19.05.2014
Ehitajad

**Ehitajad** on Eesti ansambel, mis alustas tegevust 2009. aastal. Bändis on neli liiget, lisaks visuaalide eest hoolitsev Abrot Vadjalik.

## Liikmed
* Mihkel Tammert
* Pärtel Pärenson
* Veiko R. Udam
* Enn Tiidumaa

## Ajalugu

Grupi esialgne koosseis kujunes välja 2009. aasta jooksul, kui esineti egiidi Enn Tiidumaa ja Ehitajad all. 25. detsembril 2009 otsustati jätkata nimega "Ehitajad".

2010. aastal avaldati esimene singel "Vallaline ja vallatu" koos Enn Tiidumaa lühijutustusega "Ära uuri elu". Lugu esitati ka konkursile Eesti Laul 2010.

"The Messenger" on Ehitajate teine singel, mille video http://www.youtube.com/watch?v=XTwkcWvVkk4 figureeris ka Eesti Televisiooni muusikavideote edetabelis "Eesti TOP 7".

Septembris 2010 alustati programmi Euroopa Noored toetatud projekti "Isetegevus muusikas", mille eesmärgiks on õpetada noortele helikontrollerite ehitamist ning näidata elektroonilise muusika tegemise põhimõtteid. http://koolielu.ee/pg/info/readnews/44893

## Kirjandus
*Siim Nestor. Rakvere elektroonik Enn Tiidumaa, ekspress.ee, 9. jaanuar 2010

## Välislingid
* Ehitajad MySpace'is
* Ehitajad Twitteris
* Ehitajad Facebooki fännileht
* Ehitajad Orkutis
* Ehitajad YouTube'is
Guajaana mägismaa

**Guajaana mägismaa** on mägismaa Lõuna-Ameerika põhjaosas Orinoco ja Amazonase madaliku ning Guajaana rannikumadaliku vahel. Guajaana mägismaa paikneb Venezuela, Guyana, Suriname ja Prantsuse Guajaana lõunaosas ning Brasiilia põhjaosas.

Mägismaa pikkus on 1930 km ja kõrgus enamasti 300–1000 m. 

Guajaana mägismaa kõrgemad osad on Pacaraima mäed (Roraima – 2875 m) ja Parima mäed (Marahuaca – 2579 m). Mägismaal asub ka maailma kõrgeim Angeli juga.
Aleksander Tois

**Aleksander Tois** (27. september 1897 Sindi – 25. juuni 1982) oli Eesti metallitööline ja poliitik.

Ta osales Esimeses maailmasõjas ja vabatahtlikuna Vabadussõjas. Töötas 1921–1930 Arsenalis ja alates 1930. aastast AS Franz Krullis, kus oli töölisvanem ja käitisnõukogu liige. Eesti Vabadussõjalaste liidu Tallinna osakonna juhatuse liige. 1934. aastal kandideeris ta Vabadussõjalaste Rahvaliikumise Tallinna linnavolikogu valimistel (271. kolmikus koos Alfred Alliku ja August Lauferiga) ja oli üks 77 hääleõiguslikust kodanikust, kes kirjutas alla Andres Larka riigivanema kandidaadi esitamiskirjale. 1938. aastal kandideeris ta I Riigivolikogu valimistel 2. valimisringkonnas ja sai 1141 häält.

Arreteeriti NKVD poolt Tallinnas. Viibis Sverdlovski oblastis Vosturallagis ja Sevurallagis, pärast karistuse kandmist 1951 saadeti asumisele Novosibirski oblastisse. 1953 lubati asuda Kilmezi abikaasa juurde, vabastati asumiselt 3. mail 1956. Vaps.

Aleksander Tois on maetud Sindi uuele kalmistule.

## Viited
Jesús Navas

**Jesús Navas González** (sündinud 21. novembril 1985 Los Palaciosis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla.

## Klubikarjäär
2003. aastast mängis Navas Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla, seejärel 2013–2017 Manchester Citys. 

2017. aastal naasis ta Andaluusia klubisse Sevilla. 

## Koondisekarjäär
Hispaania jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 2009. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 3. juunil 2010 sõprusmängus Lõuna-Korea vastu.

## Viited

## Välislingid
Keskkonnaaruanne

**Keskkonnaaruanne** on vabatahtlikult koostatav avalik dokument, milles esitatakse ülevaade organisatsiooni keskkonnamõjust ning keskkonnategevusest. 

Organisatsioonid, kes kasutavad Euroopa keskkonnajuhtimise ja -auditeerimise süsteemi (EMAS) on keskkonnaaruande tegemine ja esitamine kohustuslik. 

## Vaata ka
*Keskkonnategevuse tulemuslikkus
*Sotsiaalne aruanne

## Viited
Keskkonnastrateegia

**Keskkonnastrateegia** on riigi või teatud piirkonna, ettevõtte või muu organisatsiooni keskkonnategevuse põhimõtted ning pikemaajalised sihid ja arengusuunad, eesmärgid ning eesmärkide saavutamiseks kaasatavad organisatsioonid. Keskkonnastrateegia määratletakse keskkonnapoliitika arendusena (jätkuna) või iseseisva dokumendina. 

## Vaata ka
*Keskkonnategevuskava
*Strateegiline planeerimine

## Viited
 
## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=148 (vaadatud 1.02.2010)
Andekas laps

**Andekat last** iseloomustavad eelkõige tunduvalt üle keskmise üldvõimed, eesmärgikindlus ja loovus. 

Nähtus kuulub hariduslike erivajaduste hulka. Probleemiga tegelevad nii pedagoogika kui eripedagoogika.

Andekustunnused:
*võime kiiresti omandada, säilitada ja kasutada suurt hulka teavet;
*võime seostada uut ideed eelnevatega;
*võime langetada arukaid otsuseid;
*võime tajuda suuremate teabesüsteemide toimimist, kui on tavaline;
*võime omandada abstraktseid sümbolsüsteeme ja nendega opereerida;
*võime lahendada probleeme küsimusi ümber sõnastades ja uudseid lahendusi pakkudes.

Andekatele õpilastele on riiklikus ja klassi õppekavas määratletud pädevused nõrgad, seetõttu tuleb neile koostada individuaalsed õppekavad lähtuvalt iga lapse kognitiivsest arengust, milles fikseeritakse konkreetsele õpilasele klassiga võrreldes kõrgemad nõuded.

Olenevalt konkreetse erivajaduse spetsiifikast ja raskusastmest võivad hariduslike erivajadustega lapsed õppida

*integreeritult tavakoolis või
*erikoolides/klassides, kus õpetus on suunatud eelkõige probleemist tuleneva erivajaduse ületamisele/kompenseerimisele.

Kool peab lapsele kindlustama võimetekohase õpetuse.

Eestis on märkimisväärseid traditsioone andekate arendamiseks – olümpiaadid, Tartu Ülikooli teaduskoolis toimuv töö tippudega jne – kuid teadusandekate laste arenguprobleemide kompleksseks lahendamiseks vajame süsteemi, mis garanteeriks järjepidevuse kõigil tasanditel ning andekate haridust toetavat riiklikku programmi. 

1995. aastal Avatud Eesti Fondi projektis „Probleemne laps tavakoolis” tuli ilmsiks üllatav tõsiasi, et andekas laps Eesti üldhariduskoolides olevates õppimistingimustes võib olla suuremaks probleemiks kui õpiraskustega või alla keskmiste õpitulemustega laps. Andeka lapse tegevus peab pidevalt pakkuma avastamisvõimalusi, sest muidu tekib igavus- ja rutiinitunne ning sellega võivad kaasneda mitmed distsipliiniprobleemid klassitunnis (oma mõtetes olemine, tunni korra rikkumine, mitte kaasa töötamine jne). Tagasilöökide põhjuseks võib olla see, et esimeses neljas klassis laps vaid igavles tunnis ning töötegemise harjumus jäi välja kujunemata. Sageli on andekatele omane ka perfektsionism ja üldine emotsionaalne tundlikkus.

## Vaata ka
*arenguline erivajadus
*Eripedagoogika
*hariduslik erivajadus
*individuaalne ainekava
*individuaalne õppekava
*sotsiaalne erivajadus

## Välislingid
*Andekus on hariduslik erivajadus
*Andekus kui hariduslik erivajadus
*Nõustamis- ja õpiabikeskus (arhiiviversioon)
*Kreitzberg: andekat õpilast peab treenima andekas õpetaja
Viasat Hockey

**Viasat Hockey** on Viasati kontserni spordikanal, mida edastatakse Suurbritanniast, põhiliselt Rootsi vaatajatele aga on ka saadaval Soomes. Edastamist alustati 1. septembril 2009, kui algas 2009. aasta jäähokihooaeg. Põhiliselt näidatakse seal KHL-i, Rootsi jäähokit, jäähoki maailmameistrivõistlusi ja NHL-i. 

Kanal avati 7. mail 2009 meeste ülemaailsete jäähoki meistrivõistluste ajal.
Harilik rohutirts

**Harilik rohutirts** (*Chorthippus biguttulus*) on rohutirtsu perekonda kuuluv putukaliik.

Ta elab Põhja- ja Kesk-Euroopas. 

Harilik rohutirts kasvab 13–24 mm pikkuseks. Ta eelistab kuivi ja päikeselisi elukohti.

## Välislingid
*
Keskkonnatehnika

**Keskkonnatehnika** on keskkonna hoidmiseks, taastamiseks ja parandamiseks kasutatavate tehnoloogiate ja meetodite kogum.

Keskkonnatehnika hõlmab muu hulgas jäätmete ja heitmete käitlemise, saastunud keskkonna (nt pinnase) parandamise tehnoloogiad.

## Vaata ka
*Keskkonnatehnoloogia
*Parim võimalik tehnika (BAT)
*Ökoloogiline tehnoloogia

## Viited
 
## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=154 (vaadatud 1.02.2010)
Olaf Prinits

**Olaf Prinits** (3. september 1924 Türi – 14. aprill 2006) oli eesti matemaatikadidaktik.

Tema isa oli Türil metsapraaker ja ema kooliõpetaja.

Ta lõpetas 1942. aastal Türi Gümnaasiumi ja õppis 1942–1943 Tallinna Õpetajate Seminaris. Lõpetas 1947. aastal Tallinna 9. Keskkooli ja 1952. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikaosakonna. 

Aastatel 1943–1944 oli Eesti Leegioni grenaderina II maailmasõjas. 

1944. aastal oli Prinits Kloostri metskonnas plaanija, 1944–1946 Padisel, 1946–1947 Tallinna 2. Keskkooli ja 1951–1952 Tallinna Arve- ja Plaanindustehnikumi matemaatikaõpetaja.

Olaf Prinits oli matemaatikaprofessor Gerhard Rägo õpilane. Pärast ülikooli lõpetamist 1952 asus Prinits tööle Tartu Riikliku Ülikooli teoreetilise mehaanika kateedris. 1965. aastal sai temast Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika õpetamise metoodika kateedri rajaja ja kuni 1975. aastani ka selle juhataja. Prinits töötas sama kateedri dotsendina 1987. aastani, mil ta valiti professoriks. 1994 sai temast matemaatika didaktika õppetooli emeriitprofessor.

Olaf Prinits oli pikka aega üks Eesti matemaatikaõpikute põhiautoreid. Alates 1950. aastatest korraldas ta Eesti koolimatemaatika reformimist. Tollal oli Eesti tänu temale ainus NSV Liidu liiduvabariik, kus õpetati matemaatikat kohalike autorite õpikute järgi. Prinits juurutas koolimatemaatikasse kõrgema matemaatika elemente.

Prinits oli üks Eesti kooliõpilaste matemaatika olümpiaadide alusepanijaid ja aastaid nende korraldamise eestvedaja. Ta oli ka üks Eesti Matemaatika Seltsi Koolimatemaatika ühenduse rajajaid ning Eesti matemaatikaõpetajate päevade traditsiooni algataja (1974).

Ka teadlasena uuris Prinits eelkõige koolimatemaatikat. Tema neljaosalist monograafiat "Eesti koolimatemaatika ajalugu" peetakse maailmas üheks põhjalikumaks omataoliseks uurimuseks. Kokku ilmus temalt üle 350 kirjutise.

Olaf Prinits oli sagedane külalislektor ja riikliku eksamikomisjoni esimees Tallinna Pedagoogikaülikoolis.

Prinits oli tuntud ka lauljana. Ta oli hääleliigilt bariton ning laulis Tartu Ülikooli Akadeemilises Meeskooris. Ta esines aastaid Tartu Akadeemilise Meeskoori solistina ja andis ka soolokontserte.

Ta oli üliõpilasseltsi Liivika vilistlane.

## Tunnustus
* 1994 – Tallinna Pedagoogikaülikooli audoktor
* 1998 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 1999 – Tartu Ülikooli suur medal
* 2000 – Suur Ignatsi Jaagu medal
* 2003 – Eesti Matemaatika Seltsi auliige
* 2010 – 29. jaanuarist 2010 kannab Tartu Ülikooli Liivi 2 õppehoone auditoorium 224 Olaf Prinitsa nime.

## Teosed
### Raamatuid
* "Matemaatika olümpiaadid Eesti NSV-s". Valgus 1970 (kaasautorid Evi Mitt ja Kalle Velsker)
* "Eesti koolimatemaatika ajalugu" I–IV. Tartu, 1992–1994
* "Türi linn ja paberivabrik mälestustepeeglis". Tartu Ülikooli Kirjastus 2002

### Artikleid
* "Rudolf Gottfried Kallas koolimatemaatikuna". Lisa: Rudolf Kallase elulugu (ta enda kirjutatud). Akadeemia 1991, nr 4, lk 843–862

## Viited

## Välislingid
* "Õpetajate õpetaja. Olaf Prinits" – telesaade, Eesti Televisioon 1987
* Peeter Olesk. In memoriam Õpetaja Olaf Prinits Universitas Tartuensis 27. aprill 2006
Tallinna Tehnikaülikooli IT Kolledž

**Tallinna Tehnikaülikooli IT Kolledž** (varasema nimega **Eesti Infotehnoloogia Kolledž**) on endine rakenduskõrgkool, nüüdne Tallinna Tehnikaülikooli struktuuriüksus. 

Eesti Infotehnoloogia Kolledž asutati 2000. aastal. Asutajad olid Eesti Vabariik (Haridus- ja Teadusministeerium), Tartu Ülikool, Tallinna Tehnikaülikool, Eesti Telekom, Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liit (ITL). IT Kolledži omanik oli algselt Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutus (HITSA). 2016. aastal sõlmiti IT Kolledži ja Tallinna Tehnikaülikooli ühinemisleping, mille alusel sai IT Kolledžist Tallinna Tehnikaülikooli struktuuriüksus, mis tegutseb Tallinna Tehnikaülikooli infotehnoloogia teaduskonna koosseisus. Leping jõustus 1. augustil 2017. 

Tallinna Ülikooli IT Kolledž korraldab ja viib läbi õppetööd kolmel bakalaureuseõppekaval ja kahel magistriõppekaval.

Enne Mustamäele aadressil Raja 4C asuvasse Tehnopoli kolimist toimus õppetöö kesklinnas Rävala puiestee 14 asunud õppehoones.

## Koolijuhid

* 2000–2010 Kalle Tammemäe (rektor)
* 2011 Linnar Viik (rektori kohusetäitja)
* 2011–2016 Tiit Roosmaa (rektor)
* 2016–2018 Peeter Lorents (kuni 1. augustini 2017 rektori kohusetäitja, pärast seda direktor)
* 2018– ... Kalle Tammemäe (direktor)

## Viited

## Välislingid
*Tallinna Tehnikaülikooli IT Kolledži veebisait
Louis Claude Richard

**Louis Claude Marie Richard** (19. september 1754 Versailles – 6. juuni 1821 Pariis) oli prantsuse botaanik.

Louis Claude Richardi suguvõsas oli olnud juba mitu põlvkonda loodusteadlasi. Botaanika vastu hakkas ta huvi tundma juba lapsena; ta oli ka hea joonistaja ning teenis õpingute ajal selle oskusega endale elatist.

Aastatel 1781–1789 kogus ta taimi Kesk-Ameerikas ja Kariibi mere saartel. Prantsusmaale tõi ta kaasa umbes 4000 taimest koosneva herbaariumi. Pärast koju naasmist asus ta Pariisi meditsiinikoolis botaanikat õpetama. 

Ka tema poeg Achille Richard oli botaanik.

Louis Claude Richardi kirjeldatud taksonitele lisatakse autorilühend **Rich.**.

## Teoseid
* "Démonstrations botaniques ou analyse du fruit" (1808)
* "De Orchideis Europaeis Annotationes" (1817)
* "Commentatio botanica de Conifereis et Cycadeis" (1826)
* "De Musaceis comentatio botanica sistens characteres hujusce familiae generum" (1831)

## Välislingid
* Demonstrations botaniques, ou analyse du fruit considéré en général, Google Books
* De Orchideis Europaeis annotationes: praesertim ad genera dilucidanda spectantes, Google Books
Friedrich Gottlieb Bartling

**Friedrich Gottlieb Bartling** (9. detsember 1798 – 20. november 1875) oli saksa botaanik.

Ta õppis Göttingeni ülikoolis loodusteadust. 1818. aastal käis ta uurimas Ungari ja Horvaatia taimestikku. 1822. aastal asus ta Göttingeni ülikoolis õpetama, 1837. aastal sai temast ülikooli botaanikaaia direktor.

Tema järgi on saanud nimeliblikõieliste perekond *[[Bartlingia]]*.

Friedrich Gottlieb Bartlingi kirjeldatud taksonite juurde märgitakse autorilühend **Bartl.**.

## Teoseid
* *De litoribus ac insulis maris Liburnici* (1820)
* *Flora der österreichischen Küstenländer* (1825)
* *Ordines naturales plantarum* (1830)
* *Vegetabilia cellularia in Germania septentrionale praesertim in Hercynia et in agro Gottingensi* (1834 ja 1836), koos Georg Ernst Ludwig Hampega
Tšehhi Vabariigi peaministrite loend

Selles loendis on toodud iseseisva Tšehhi Vabariigi peaministrid alates selle loomisest 1. jaanuaril 1993.

Valitsemisaegade osaline kattumine tuleneb sellest, et presidendi poolt uue peaministri ja uue valitsuse ametisse nimetamise vahelisel ajal on riigil formaalselt kaks peaministrit. Uus peaminister tegeleb sel ajal ainult valitsuskabineti moodustamisega.
Keskkonnamärgis

**Keskkonnamärgis** on toote (sh pakendi) või teenuse märgis või teatis, mis annab toote kohta keskkonnateavet.

Keskkonnamärgis võib olla kas kohustuslik või vabatahtlik. Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO) jagab vabatahtlikud keskkonnamärgised kolme tüüpi: 
:I tüüp – ökomärgised; 
:II tüüp – isedeklareeritavad keskkonnamärgid;
:III tüüp – keskkonnateatised. 

## Vaata ka
*Ökomärgis
*Keskkonnahoidlik tarbimine
*Keskkonnasertifitseerimine
*Keskkonnapoliitika vahend
*Terviklik tootepoliitika
*Õiglase kaubanduse märgis

## Viited
 
## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=536 (vaadatud 2.02.2010)
Ökomärgis

**Ökomärgis** on tähis (keskkonnamärgis), mis kinnitab toote või teenuse keskkonnahoidlikkust.

Ökomärgise saamiseks peab toode või teenus vastama teatud kokku lepitud (tavaliselt ka kontrollitud) kriteeriumidele, mis kokkuvõttes oma olelusringi jooksul on keskkonnale vähem kahjulik kui sama otstarbega märgiseta toode või teenus.

Ökomärgiseid väljastab sõltumatu osapool. 

Enamasti on ökomärgised kas regionaalseid (nt Euroopa Ühenduse Lilleke, Põhjamaade Luigemärgis) või mingi riigiga seotud (nt Saksamaa Sinine Ingel). 2009. aasta seisuga Eestil veel oma riiklikku ökomärgist polnud, küll on aga Eestis kasutatud mahepõllumajandusest pärinevate toodete puhul mahemärki, samuti väljastab Eesti Roheline Liikumine "Loodussõbraliku toote" märki, näitamaks toote loodushoidlikkust.

## Vaata ka
*Keskkonnamärgis
*Keskkonnahoidlik tarbimine
*Keskkonnahoidlik tootearendus
*Terviklik tootepoliitika

## Viited
 
## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=431 (vaadatud 2.02.2010)