open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tulirelvade loend

*Siin on loetletud [[tulirelv]]ade (nii [[käsitulirelv]]ade kui ka [[suurtükk]]ide) mudeleid. Tulirelvadega seotud mõisted on artiklis [[sõjanduse mõisteid]]. Soomuskattega [[liikursuurtükk|liikursuurtükid]] on loetletud [[soomustehnika loend]]is.*

__NOTOC__

### #
15 cm sIG 33 – 122 mm haubits 1938 M-30 – 152 mm Canet' suurtükk – 2A18 D-30 – 2A19 T-12 – 2A29 MT-12 Rapira – 2A36 Giatsint-B – 2A65 Msta-B – 2M-3 - 2S12 Sani - 2S4 Tulp - 45 mm tankitõrjekahur M1937 - 63. tüüpi mitmelasuline raketiheitja - 75 mm suurtükk

### A
A. T. - AAC Honey Badger - AK 4 – AK-47 – AK-74 – AK-104 - AK-105 - AKMSU - AMOS - AMR-2 - Arisaka M1905 – AT4

### B
Benelli M1 – Benelli M4 - Benelli Nova - Benelli Supernova - Beretta Cheetah  - Beretta Px4 Storm - Bergmann MP18 – Blaser R93 - Bushmaster XM-15

### C
C-90 Instalaza - Carl Gustaf m/45 -
Charlton Automatic Rifle - Charter Arms Bulldog - Chauchat-Ribeyrolles 1918 - CheyTac Intervention  - Close Quarters Battle Receiver - Colt AR-15 - Colt-Browning M1895 - Colt M1892 - Colt SCAMP - COP .357

### D
D-20 - Desert Tech MDR

### F
FH-70 - FN FNX - FN MAG - FN FAL -  Fusil Automático Doble

### G
Galil – GAU-8 Avenger - GAU-19 - Gewehr 41 - Gewehr 43 - Gepárd - Glock - Grand Power K100

### H
H61-37 – Heckler & Koch G3 – Heckler & Koch Mark 23]] - 
Heckler & Koch USP – HS Produkt VHS

### I
IWI ACE -
IWI Jericho 941

### K
Kar 98k

### L
L1A1 - LeFH 18 – LeIG 18 –  LMT R-20 Rahe - Luger P08

### M
M110 MASS  - M141 Bunker Defeat Munition - M198 - M203 – M40 (vintpüss) - M45 MEUSOC - M-69 - MAC-11 - Makarovi püstol - Mannlicher M1893 - Mannlicher M1895 - Mannlicher-Schönauer - Manurhin MR 73 - MAS 1873 - Masterkey - Mauser HSc – Maximi kuulipilduja - Maxim M1910 – MG3 – MG34 – MG42 – Mk 12 Special Purpose Rifle - Mossberg 500 - Mossin-Nagant – MP 34 – MP 40 – MP 3008

### N
Negev - Nudelman N-37

### O
Olympic Arms OA-93

### P
Parabellum 08 ehk P08 – Pattern 1914 Enfield – PPS-43 - PF-89 - ppš-41 - Pak 40 - Pak 38 - PM M1910 - PSM

### Q
*QTS-11

### R
*RK 62
*Ruger P
*Ruger Standard

### S
Sauer 38H – SFH 18 – SIG Pro - SIG Sauer P220 - SIG Sauer P230 – SIG Sauer SIG516 - Smith & Wesson Model 15 - Smith & Wesson Model 19 - Smith & Wesson Model 27 - Smith & Wesson Model 39 - Smith & Wesson Model 3000 - Smith & Wesson Model 4506 - Smith & Wesson Model 586 - Smith & Wesson Model 686 - Smith & Wesson M&P - Smith & Wesson SW1911 - Solothurn-Arsenal - Steyr TMP -  Steyr SSG 69 -  sturmgewehr 44 - Suomi  - SVT-40

### Z
Zastava M70 - Zastava M92 - Zijiang M99 - ZU-23-2

### T
TOZ-194 - Tüüp 91 (granaadiheitja)

### V
Vektor R4 - Vz. 58

### W
Walther P5 - Walther P38 – Walther PP – Walther PPK - Walther PPQ - Wildey - Winchester Model 1200
Stephanie Forrester

**Stephanie Forrester** (neiupõlvenimega **Douglas**) on USA seebiooperi "Vaprad ja ilusad" tegelane. Teda mängib Susan Flannery.

Stephanie sündis Lake Forestis. Stephanie oli abielus Eric Forresteriga. Eric abiellus Donna Logani, mis Stephaniele ei meeldinud. Stephaniel ja Ericil on neli last: Rigde, Thorne, Kristen ja Felicia. Viies laps, Angela suri.

Stephaniel on üks õde Pam, kes elas enne Lake Forestis koos nende emaga.
Katherine Kelly Lang

**Katherine Kelly Lang** (sünninimi **Katherine Kelly Wegeman**; sündinud 25. juulil 1961 Hollywoodis Californias) on USA näitleja.

Teda tuntakse eeskätt Brooke Logani rolli järgi seebiooperis "Vaprad ja ilusad".

## Isiklikku
Lang õppis Beverly Hills High Schoolis. 

Ta on suusahüppaja Keith R. Wegemani ja näitleja Judith Langi tütar ning näitleja Charles Langi tütretütar.

Lang on olnud kaks korda abielus. Tal on kolm last: Jeremy Skott Snider (1990), Julian Slang Snider (1992) ja Zoe Katrina D'Andrea (1997).

## Välislingid
*Katherine Kelly Lang IMDb-s
Ifjord

**Ifjord** on piirkond Lebesby vallas Finnmargi maakonnas Norras. Ifjordis asub talu.

Ifjordist saab alguse maantee *[[fylkesvei 888]]*.

## Viited
Georg Salomon

**Georg Salomon** (ka **Georg Salemann**; 22. mai/2. juuni 1756 Tallinn – 23. november/3. detsember 1787 Lüganuse) oli Eesti vaimulik.

Salomon õppis Tallinna gümnaasiumis. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 14. septembril 1775, oli kohal veel aastal 1778) Jena ülikoolis. Ordineeriti 7. märtsil/18. märtsil 1781 õpetajaks.

Oli aastatel 1781–1787 (kutsuti 31. jaanuaril/11. veebruaril 1781) Lüganuse Ristija Johannese koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Georg Salomon oli Tallinna gümnaasiumi ajaloo ja filosoofia professor. Väimees Carl Matthias Henning oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja, vanem tütrepoeg Carl Theodor Henning oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, noorem tütrepoeg Georg Thomas Benedict Henning oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja.

## Viited
Laose jalgpallikoondis

**Laose jalgpallikoondis** on Laose rahvuskoondis jalgpallis.

## Peatreenerid
* Songphu Phongsa 1996–1999
* Vangchay Muangmany veebruar 2000 – mai 2000
* Outhensackda Vatthana 2000 – ?
* Boris Zhuravlyov 2001
* Soutsakhone Oudomphet 2002 – ?
* Dominique Fernandez mai 2003 – ?
* Saythong Syphasay oktoober 2003 – oktoober 2004
* Bounlap Khenkitisack oktoober 2004 – 2005?
* Saythong Syphasay oktoober 2006 – 2007?
* Valeriy Vdovin oktoober 2008 – november 2008
* Saysana Savatdy detsember 2008 – juuli 2009
* Alfred Riedl juuli 2009 – mai 2010
* David Booth juuli 2010 – detsember 2010
* Bounlap Khenkitisack jaanuar 2011 – veebruar 2011
* Hans-Peter Schaller veebruar 2011 – detsember 2011
* Kokichi Kimura juuli 2012 – 2014
* Norio Tsukitate 2014
* David Booth august 2014 
* Steve Darby august 2015 – 2016
* Valakone Phomphakdy mai 2016 – detsember 2016
P. I. Tšaikovski nimeline Moskva Riiklik Konservatoorium

**P. I. Tšaikovski nimeline Moskva Riiklik Konservatoorium**; endise nimega **Moskva Konservatoorium** (vene keeles Московская государственная консерватория имени П. И. Чайковского; lühend МГК), on kõrgem õppeasutus Moskvas.

Konservatooriumi asutas Nikolai Rubinstein koos vürst Nikolai Petrovitš Trubetskoiga 1866. aastal. See on vanuselt teine muusikakõrgkool Venemaal, sellest vanem on 1862. aastal Anton Rubinsteini asutatud Peterburi Konservatoorium. 

Aastast 1940 kannab õppeasutus Pjotr Tšaikovski nime, kes töötas seal aastail 1866–1878.

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Carl Theodor Henning

**Carl Theodor Henning** (1./13. juuli 1804 Järva-Peetri – 20. märts / 1. aprill 1837 Rapla) oli Eestimaa vaimulik.

Ta õppis Tallinna toomkoolis ja aastatel 1821–1824 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Usuteadust õppis ta aastatel 1824–1827 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (lõpetas, grad. stud.). Oli korporatsiooni Estonia liige.

Ordineeriti 20. septembril / 2. oktoobril 1834 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1834–1837 Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.

Tema isa välja antud jutlusekogumikus on avaldatud ka tema jutlusi.

## Isiklikku
Tema isa Carl Matthias Henning ja vend Georg Thomas Benedict Henning olid Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetajad, vanavanaisa Georg Salomon oli Tallinna gümnaasiumi ajaloo- ja filosoofiaprofessor. Tema abikaasa Caroline Dorothea Elisabethi (oli tema isa õetütar) isa Christian Timotheus Schultz oli Tallinna toomkoguduse õpetaja.

## Viited
Georg Henning

**Georg Thomas Benedict Henning** (21. detsember 1823/2. jaanuar 1824 Järva-Peetri – 12. veebruar/24. veebruar 1874 Järva-Peetri) oli Eesti vaimulik.

Georg Henning õppis aastast 1833 Narvas pastor Hunniuse erakoolis ja aastast 1836 Võrus Heinrich Krümmeri erakoolis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1842–1848. Ordineeriti 14. augustil/26. augustil 1849 õpetajaks.

G.Henning oli aastatel 1849–1852 Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1852–1874 oli ta (sai õpetajaks 16. märtsil/28. märtsil 1852) Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja.

## Isiklikku
G.Henningu isa Carl Matthias Henning oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja, vend Carl Theodor Henning oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, vanaisa Georg Salomon oli Lüganuse Ristija Johannese koguduse õpetaja, vanavanaisa Georg Salomon oli Tallinna gümnaasiumi ajaloo ja filosoofia professor.

### Esivanemad

## Viited
Aatomijäämurdja

**Aatomijäämurdja** (ka **aatomijäälõhkuja**) on jäämurdja, mille jõuallikateks on üks või enam tuumareaktorit.

Tuumalaevad võiksid varustuslaevade abiga merel olla kuni 25 aastat, kuid tegelikult on pikimad tööperioodid 5–6 kuud, mille järel vahetatakse meeskond välja.

Aatomijäämurdjad tegutsevad enamasti Põhja-Jäämeres ja Barentsi meres, sest seal on pikemat aega suured alad jää all.

Esimene Venemaa aatomijäämurdja Lenin valmis 1959, seni viimane – 50 Let Pobedõ – 2007. aastal.

Raskete jääolude tõttu töötas 2011. aasta 26. veebruarist kuni 10. aprillini Soome lahel aatomijäämurdja Vaigatš.

## Viited

## Välislingid
* Jäämurdja Tarmo mereblogis
Leeder-sõrmkäpp

**Leeder-sõrmkäpp** (*Dactylorhiza sambucina*) on käpaliste sugukonda sõrmkäpa perekonda kuuluv rohttaim.

Saaremaal kasvas kuni 20. sajandi alguseni leeder-sõrmkäpa kollaseõieline vorm, keda seejärel loeti Eestist kadunud liikide hulka, kuni 2021. aastal avastati Saaremaal teine populatsioon.

## Botaanilised tunnused
Taimede kõrgus ulatub umbes 30 sentimeetrini, õisik on tihe ja paljuõieline ning iga õie alusel on sigimikust pikem leheke – õiekandeleht, mis eristab sõrmkäppasid käpa perekonna esindajatest, kelle õiekandeleht on soomusjas. Vars on lehistunud, kuid tihti puuduvad varre ülaosas sõrmkäppadele tüüpilised kolmnurksed kandelehe taolised lehed. Lehed on lamedad, 5–12 cm pikad ja kuni 3 cm laiad, süstjad, piklik-munajad või äraspidimunajad. Vars on tugev ja õisik üsna tihe. Õitseaeg on leeder-sõrmkäpal mai ja juuni algus. Taime lehed sarnanevad rohkem käpa perekonna esindajatega, hoidudes varre alusele. Esineb nii kollaseid kui ka roosade õitega vorme. Eestis on looduslikult esinenud vaid kollase õiega vorm.

## Levik ja elupaik

Leeder-sõrmkäpp on Euroopa levilaga liik, mis kasvab mägedes, vaid Läänemere ümbruses leidub taime ka tasandikel. Ahvenamaal ja Gotlandil kasvab leeder-sõrmkäpp niitudel. Levila on jaotunud kaheks suuremaks alaks. Skandinaavia osaareaal hõlmab Skandinaavia lõunaosa ja Põhja-Taani, idapoolseim osa ulatub Ahvenamaale ja Turu saarestikku. Põhiareaal ulatub Kesk-Saksamaalt Sitsiiliani ja Loode-Hispaaniast Kirde-Ukrainani. Puudub Briti saartel.

### Leeder-sõrmkäpp Eestis

Viimase teadaoleva Lääne-Saaremaal Austlas kasvava leeder-sõrmkäpa üsna rohkearvuka populatsiooni korjasid taimehuvilised tühjaks 1901. aastal. Herbaarnäidised on säilinud Riias ja Peterburis. Leeder-sõrmkäpa populatsiooni taastamiseks tõi Eesti Orhideekaitse Klubi 27. mail 1989 Ahvenamaalt 27 taime. Need istutati 28. mail Saaremaale, luues kaks väikest populatsiooni. Ettevõtmine ei andnud elujõulist asurkonda.

2021. aasta juunis avastati Saaremaal teises kohas paarisajal ruutmeetril sadakond taime. 2022. aastal täpsustati, et selles kasvupaigas on üle tuhande taime.

## Viited

## Välislingid
* 
* "Saaremaal taasavastati mitu inimpõlve peidus olnud orhideeliik" ERR, 7. juuni 2021
* "Huvilised käisid Saaremaal taasavastatud leedersõrmkäppa uudistamas" ERR, 22. mai 2022
Lutikkäpp

**Lutikkäpp** (*Orchis coriophora*) on käpaliseliik, mida esines Eestis veel 19. sajandil. 

Taim kasvab 15–40 cm kõrguseks. Kirjudel õitel on terav nokataoline tipp. 

Liik on nimetuse saanud ebameeldivat lutikahaisu meenutava lõhna järgi.

Kasvab niitudel, ka puisniitudel. Viimased Eestist pärit herbaareksemplarid pärinevad Saaremaalt. Liik on kadumas ka endistelt kasvukohtadelt Kesk-Euroopas, rohkem on teda leida Vahemere-äärsetes riikides.

## Välislingid
*
Väike-laukhani

**Väike-laukhani** (*Anser erythropus*) on arktilises tundras ja metsatundras pesitsev ning üle maailma ohustatud ja kaitstav haneliik.

## Välimus
Valge lauba ja mustade kõhuvöötidega hani sarnaneb väga suur-laukhanega. Nokk on lühike, kolmnurkse kuju ja sügavroosa värvusega. Väike-laukhane tiivad on pikad ja tiivaotsad ulatuvad seisval linnul üsna selgesti üle saba serva, suur-laukhanel on tiivaotsad sabaga ühepikkused. Jalad on oranžid. Kõige parem tunnus määramiseks on erekollane rõngas ümber silma. Pea ja kaela ülaosa on väike-laukhanel tume hallikaspruun. Kaela alaosa ja rind on veidi heledamad. Kõhul esinevad tumedad laigud on erineva suurusega. Selg on tumepruun, aga siiski mitte nii tume kui pea ja kaela ülaosa. 
## Levik
Ajalooliselt hõlmab nende levikuala kogu Euraasia mandri põhjaosa. Tänapäevaks on väike-laukhanede Euroopa-osa pesitsusareaal kokku kuivanud väikesteks laikudeks Põhja-Norras, Koola poolsaarel ja mingil määral ka Rootsis. Läänepoolne põhipopulatsioon pesitseb Uraali põhjaosas ning Jamali ja Taimõri poolsaarel. Idapoolne põhipopulatsioon pesitseb Ida-Siberis. Väike-laukhanede teadaolevad talvitusalad asuvad Euroopa kaguosas, Lähis-Idas ja Hiinas. Eestis väike-laukhaned ei pesitse, aga tähelepanuväärne osa Euroopa asurkonnast rändab siit kevaditi läbi ja peatub eeskätt Lääne-Eesti rannaniitudel ja põldudel.

## Seisund ja kaitse
Viimase sajandi jooksul on väike-laukhane ligi 10 000 paarist koosnev populatsioon vähenenud 20–30 paarini Fennoskandias. Väike-laukhani on üle maailma määratletud kui ohustatud liik ja Euroopas kui eriti ohustatud liik; Eesti 2004. aasta looduskaitseseadus käsitleb väike-laukhanesid I kaitsekategooria liigina. Väike-laukhaned kuuluvad Euroopa Liidu linnudirektiiv I lisa, Bonni konventsiooni I lisa ja Berni konventsiooni II lisa liikide hulka. Väike-laukhanede kaitse tagamisel rändepeatuspaikades on esmajärjekorras vaja tagada suurte lagedate rannaniidualade säilimine, kus hanedel on võimalik rändeteel puhata, süüa ja ööbida. Üks peamistest raskustest väike-laukhanede kaitsel on nende ülisuur sarnasus suur-laukhanedega (''Anser albifrons''), kes on tavalised jahilinnud ja välitingimustes väike-laukhanedest praktiliselt eristamatud. Eestis korraldatakse väike-laukhane kaitset 2009–2013 tegevuskava alusel.

## Viited

## Välislingid

* 
*Väike-laukhani YouTube'is
Tuuled Tartumaalt

**Tuuled Tartumaalt** oli aastatel 1986–1993 Kanadas Torontos ilmunud eestikeelne ajakiri, Toronto Tartlaste Seltsi häälekandja. Toimetaja oli Ene Runge.

Ajakiri ilmus kaks korda aastas.
Periskoop (ajakiri)

**Periskoop** oli aastatel 1983–1986 Rootsis Älvsjös ilmunud eestikeelne poliitika- ja ajalooajakiri, mille väljaandja ja toimetaja oli Margus Reemets.

Aastatel 1983–1984 ilmus ajakiri 3 korda aastas, 1985. aastal 2 korda aastas ja 1986. aastal 1 kord aastas.
Onu Robert

**Onu Robert** (õieti **Robert McPart**, inglise keeles **Scrooge McDuck**) on tegelane, kes esineb paljudes Walt Disney Company koomiksites ja multifilmides.

Onu Robert on vana antropomorfne part valge sulestiku ning kollase noka ja jalgadega. Ta kannab tavaliselt punast või sinist kuube ja musta torukübarat, näpitsprille ja kedrisid. Ta on väga rikas, aga ihne, eriti varasemate aastate kujutuses. Hilisemal ajal on teda hakatud kujutama heldemana. Ta on Piilupart Donaldi emapoolne onu.

Tegelase lõi 1947. aastal koomiksikunstnik Carl Barks.

Ajakirja Forbes 2007. aastal koostatud maailma kõige rikkamate väljamõeldud tegelaste edetabelis võitis Onu Robert esikoha.

## Viited
Karbanioon

**Karbanioon** on teatud tüüpi orgaanilises reaktsioonis esinev aktiivne intermediaat (väga reaktsioonivõimeline ja  lühiealine), milles süsiniku aatomil on vaba elektronpaar ja negatiivne laeng.

Karbanioon omab trigonaalset püramidaalset geomeetriat.

:::R3C-H  +  B-  →  HB, kus B on alus

## Vaata ka
*Ioon
*Anioon
*Karbokatioon
JPMorgan Chase

**JPMorgan Chase & Co.** on Ameerika Ühendriikide päritolu rahvusvaheline pank, mis moodustati aastal 2000 Chase Manhattan Banki ühinemisel John Pierpont Morgani asutatud J.P. Morgan & Co. pangaga.

JPMorgan Chase'i aktsiad on noteeritud New Yorgi börsil (sümbol **JPM**), aktsia hind kuulub Dow Jonesi indeksi koosseisu. 

Bank of America, Citigroup, Wells Fargo ja JPMorgan Chase moodustavad Ameerika Ühendriikide pankade niinimetatud suure neliku (*Big Four*). 2009. aastal oli neis neljas pangas kokku 39 protsenti kõigist USA pangaklientide hoiustest.

2008. aasta märtsis ostis JPMorgan Chase raskustesse sattunud investeerimispanga Bear Stearns. 

Septembris 2008 sattus raskustesse seni hoiu-laenuühistule kuulunud pank Washington Mutual, mille Ameerika Ühendriikide valitsus üle võttis ja mille pangandusega tegelevad tütarettevõtted JPMorgan Chase'ile müüs.

*Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelseid artikleid [[:en:JPMorgan Chase]], [[:en:Washington Mutual]] ja [[:en:Big Four]] ning soomekeelset artiklit [[:fi:JPMorgan Chase]] seisuga 4. juuli 2011.*
Philipp Mißfelder

**Philipp Mißfelder** (25. august 1979 Gelsenkirchen – 13. juuli 2015) oli Saksamaa poliitik (CDU). Aastatel 2002–2014 oli ta Saksamaa Junge Unioni esimees, alates 2005. aastast Saksamaa Bundestagi liige ning alates 2009. aastast CDU/CSU Bundestagi fraktsiooni välispoliitika kõneisik.

## Haridus
Pärast Märkische Schule lõpetamist Bochum-Wattenschiedis 1999. aastal oli ta sõjaväes. 2008. aastal lõpetas Mißfelder Berliini Tehnikaülikooli ajaloo erialal (magistritöö publitsist Maximilian Hardenist) ning olles Bundestagi liige, tegutses ka kirjastuses teNeues.

## Parteiline karjäär
Mißfelder astus 1993 Junge Unioni (JU) ja 1995 CDU-sse ning oli 1998–2000 Õpilaste Liidu (Schüler Union) esimees. Alates 1999 kuulus ta CDU juhatusse. 18. oktoobril 2002 valiti ta Junge Unioni esimeheks ja aastal 2010 Potsdamis valiti ta uuesti samale ametipostile. Mißfelder on alates 2006. aastast Konrad Adenaueri Fondi liige ja alates 2008. aastast Euroopa Rahvapartei (EVP) juhatuse aseliige.

Alates 2008. aasta algusest juhtis Mißfelder koos Seenioride Liidu (Senioren Union) esimehe Otto Wulfiga CDU töögruppi „Generatsioonide solidaarsus“, mis pühendub Noorte ja Vanade koostööle. Initsiatiivtoimkonna raames toimusid ühised valimiskampaania üritused Bundestagi valimistel 2009 ja ka liidumaa valimistel (Nordrhein Westfalen) 2009. Alates 2008. aasta detsembrist oli ta Presiidiumi liige, olles seega ka Presiidiumi noorim liige. Viimati kinnitati ta samale ametipostile CDU parteikongressil Karlsruhes novembris 2010.

Saksa Bundestagi liige oli Philipp Mißfelder 2005. aastast. Pärast valimisi 2009 valisid CDU/CSU saadikud ta oma fraktsiooni välispoliitika kõneisikuks. Nimetatud ameti raskuspunktid on suhted Venemaaga, Hiina Rahvavabariigiga ja Saksamaa Liitvabariigi toorainega varustamine.

## Poliitiline suundumus
Mißfelder tõi erakonnasisestes programmilistes debattides esile ikka ja jälle Junge Unioni konservatiivset suunda. 2007. aasta sügisel esitles ta dokumenti „Moodne kodanlik konservatism – miks Junge Union üha enam oma juurtele mõtlema peab“.

Philipp Miβfelder kuulus Saksa-Briti Ühingu Königswinteri konverentside korralduskomiteesse, Saksa Välispoliitika Ühingu presiidiumi täidesaatvasse komiteesse (DGAP) ning sihtasutusse Atlantik-Brücke (Atlandi sild).

## Isiklikku
Philipp Mißfelder oli 2006. aastast alates abielus ja aastast 2009 tütre isa. Ta oli roomakatoliku usku.
Castelnau hiiglane

**Castelnau hiiglane** oli väidetavalt pikim elanud inimene.

1890. aastal leidis Georges Vacher de Lapouge Castelnau-le-Lezi neoliitiliselt kalmistult kolm luufragmenti, mille omaniku kogupikkuseks arvutas ta 3,5 meetrit. Tänapäeval pole selle kinnitamiseks ühtegi uuringut tehtud.

## Avastus
Antropoloog Georges Vacher de Lapouge avastas luud Prantsusmaalt Castelnau-le-Lezi pronksiaegsest surnuaiast 1890. aasta talvel. Tema leidudest avaldati samal aastal artikkel ajakirjas La Nature. De Lapounge'i arvates võis hiiglase tõenäoline pikkus olla 3,5 meetrit ja luud võisid pärineda neoliitilisest perioodist, sest need leiti pronksiaegse kalmu põhjast. Artiklisse lisatud fotol oli näha hiiglase õlavarre-, sääre- ja reieluud kõrvuti normaalsuuruses luudega.

Oma artiklis kirjeldab de Lapouge luid detailselt: "Ma pean ebavajalikuks märkida, et need luud on vaieldamatult inimese omad, vaatamata nende tohutule suurusele. /---/ Esimene [leid] on reieluu telje keskmine osa, 14 sentimeetrit pikk, peaaegu silindrikujuline, ja luu ümbermõõt on 16 sentimeetrit. /---/ Teine tükk on sääreluu keskmine ja ülemine osa. /---/ Ümbermõõt selle sidekoe juures on 13 sentimeetrit, /---/ fragmendi pikkus on 26 sentimeetrit. /---/ Kolmas, väga ringikujuline, on tublide anatoomide arvates õlavarreluu alumine osa. /---/ Need luud olid enam kui kaks korda suuremad kui nendele vastavad normaalse suurusega luud. Hinnates anatoomiliste punktide tavalisi intervalle, on nende pikkus samuti kahekordne. /---/ Käsitletava subjekti pikkus võis tõenäoliselt olla 3,5 meetrit."

Georges Vacher de Lapouge kirjutab, et Castelnau kalmistult leidis ta veel puuduva otsmikuga kolju aluse. See võis kuuluda noorele, umbes 18-aastasele mehele ning selle mõõtmed olid suuremad kui kõikidel seni teada olevatel koljudel, kaasa arvatud polüneeslaste omadel. 11. leheküljel ennustas ta poisi pikkuseks "tublisti üle kahe meetri". Kolju omadused olid tüüpilised aaria rassist Lozère'i dolmeni inimestele, kellel olid muu hulgas pikad pead.

Castelnau hiiglase luid on uuritud Montpellier' ülikoolis: anatoomide abiga tegid seda zooloogiaprofessor Armand Sabatier ja paleontoloogiaprofessor Delange, 1892. aastal uuris neid hoolikalt patoloogilise anatoomia professor Paul Louis André Kiener. Ta leidis, et hiiglane esindas küll väga pikka rassi, ent arvas, et luude pikkus on tavatu ning tõenäoliselt on tegu ebanormaalse kasvuga. See tõstatas mütoloogiliste hiidude küsimuse, kuid ei lahendanud päritoluprobleemi.

1894. aastal mainiti ajakirjanduses rohkemate luude leidu eelajalooliselt kalmistult Montpellier'st (5&nbsp;km Castelnaust) Prantsusmaal, kui töölised seal veehoidlat kaevasid. Sealt olevat leitud koljusid ümbermõõtudega 71, 78 ja 81 sentimeetrit. Leiti ka väga suuri luid, mis olevat kuulunud 3–4,5 meetrit pikale inimesele. Luud viidi täpsemateks uuringuteks edasi Pariisi Akadeemiasse.

## Vaata ka
* Gigantism

## Viited
Zack Conroy

**Zack Conroy** (sündinud 19. aprill 1985 Portsmouthis New Hampshire'is) on USA näitleja.

## Filmograafia
### Televisioon
*"Vaprad ja ilusad" (2010–)
*"Guilding Light" (2009)
*"As the World Turns" (2008)
*"Kõmutüdruk" (2008)

## Välislingid
*Zack Conroy IMDb-s
Nanny

**"Nanny"** (inglise keeles "The Nanny") on USA-s aastatel 1993–1999 telejaama CBS jaoks toodetud komöödiasari lapsehoidja Fran Fine'ist. Sarja stsenaristid on nimiosa mänginud Fran Drescher ja tema toonane abikaasa Peter Marc Jacobson.

Esimeses osas töötas juudi päritolu kosmeetik Francine Joy "Fran" Fine oma poiss-sõbra Danny Imperiali juures Queensi linnaosas. Kui Danny jättis ta maha ja vallandas ühekorraga, töötas ta algul kosmeetikatoodete proovireisijana. Kord sattus ta Broadway produtsendi Maxwell Sheffieldi ukse taha, kes pidas teda lapsehoidja kandidaadiks. Nii sai Fran Sheffieldide kolme lapse – Maggie, Brightoni ja Gracie – lapsehoidjaks. Ta võitis laste südamed, ehkki nood olid varem mitu lapsehoidjat suutnud eemale peletada.
Krediidiasutus

**Krediidiasutus** (ka: *laenuasutus*) on pank või ühistupank.

Pank ja ühistupank erinevad omandivormi poolest. Pank on aktsiaselts, millel on krediidiasutuse tegevusluba. Ühistupank on hoiu-laenuühistu, millel on krediidiasutuse tegevusluba.

## Vaata ka
* Eesti krediidiasutuste loend

## Välislingid
* Krediidiasutuste seadus. Riigi Teataja.
Arno Tamm

**Arno Tamm** (sündinud 13. detsembril 1985 Tartus) on eesti muusik ja näitleja.

## Haridus
Arno Tamm on lõpetanud 2010. aastal Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia *jazz*-muusika erialal. 

## Muusikaline tegevus
### Muusikateatris
Ta on osalenud sellistes muusikateatri suurprojektides nagu Nargen Festivali ja VonKrahli "Eesti naiste laulud" (2006) ja "Eesti meeste laulud" (2008). Vanemuise ja NO99 lavastuse "Ruja" oli ta Margus Kappeli osatäitja (2008); Nukuteatri "Libahunt" (2011). 

### Muusika esitajana
Osalenud eesti pärimusmuusika üheks lipulaevaks tituleeritud ansamblis Paabel ja *a cappella* muusikat viljelevas ansamblis Estonian Voices. Musitseerib oma sooloprojektis ja postrokki viljelevas ansamblis Levski.

### Muusikapedagoogina
Olnud õpetaja Viljandi Muusikakoolis ja Räpina Muusikakoolis. Õpetab Tartus Heino Elleri Muusikakoolis pärimusmuusika kitarri, ansamblimängu, improvisatsiooni ja arranžeerimist.

## Viited
John Pierpont Morgan

**John Pierpont Morgan** (17. aprill 1837 Hartford, Connecticuti osariik – 31. märts 1913 Rooma, Itaalia) oli Ameerika Ühendriikide investeerimispankur ja kunstikollektsionäär, panga J.P. Morgan & Co. asutaja. Ta oli USA „kullatud ajastu“ üks esinduslikumaid ja tuntumaid magnaate.

## Välislingid
*
Vangalased

**Vangalased** (*Vangidae*) on Madagaskaril ja Komooridel levinud värvulistesugukond.
## Välimus
Vangalased on väikesed ja keskmise suurusega värvulised, pikkusega 12–32 cm.
 
Nende keha on jässakas, sulestikus leidub valget, musta, pruuni ja halli. 

Vangalased eristuvad üksteisest suuresti noka kuju ja suuruse poolest ning sellest tulenevalt ka toiduotsimisviiside poolest – vangalased on ehe adaptiivse radiatsiooni näide. Paljudel liikidel on õgijate omaga sarnanev tugev konksja tipuga nokk. Eriti jäme nokk on suurnokk-vangal (*Euryceros prevostii*) (samas liigi *[[Falculea palliata]]* nokk on pikk ja kõver).

## Eluviisid
Vangalased elutsevad metsas või võsastikus, mitme liigi elupaik on Madagaskari lääneosa kuivades heitlehistes metsades.
Mõni liik asustab saare edelaosa astelvõsa. Kõik vangalased on paiksed.
Vangalased toituvad roomajatest, konnadest ja putukatest. Nad ehitavad puu otsa kausja pesa. Pesa ehitatakse okstest, puukoorest, juurtest ja lehtedest.

## Kaitse
Mitmeid liike ohustab elupaikade kadu.

## Süstemaatika
Vangalaste sugulussidemed teiste värvuliste sugukondadega on ebaselged.
Neid on varem arvatud lähedasteks õgijalastele.

## Viited
BirdLife
* Loomade elu, 6. kd, lk 362
Gaston Henry-Haye

**Gaston Henry-Haye** (6. veebruar 1890 Wissous – 16. oktoober 1983 Pariis) oli Prantsuse diplomaat ja poliitik.

Ta oli aastatel 1928–1935 saadikutekoja, aastatel 1935–1944 senati liige ja aastatel 1935–1944 ka Versailles' linnapea. 1940–1942 oli ta Prantsusmaa suursaadik USA-s, kuid arreteeriti USA võimude poolt. 1944. aastal lubati tal naasta Prantsusmaale, ähvarduste tõttu põgenes ta Lõuna-Ameerikasse, kuhu jäi kuni 1950. aastani.
Wacław Grzybowski

**Wacław Grzybowski** (4. aprill 1887 Zamiechów, Jarosławi maakond – 30. detsember 1959 Pariis) oli Poola poliitik ja diplomaat.

Ta oli Poola seimi liige aastail 1927–1935 ja suursaadik Moskvas aastail 1936–1939.
Adaptiivne radiatsioon

**Adaptiivne radiatsioon** (ka **adaptiivradiatsioon**, **ökoloogiline divergents**, **ökoloogiline lahknemine**, **kohastumuslik radiatsioon**) on ühest eellasgrupist lähtuv uute liikide või liigigruppide tekkimine, mis erinevad märgatavalt mingite funktsionaalsete tunnuste poolest. 

Tuntud adaptiivse radiatsiooni näide on Darwini vindid.
Siim Aimla

**Siim Aimla** (sündinud 1. novembril 1974) on eesti muusik, koorijuht ja muusikapedagoog.

Siim Aimla õppis 1982–1993 Tallinna Muusikakeskkoolis ja 1993–1995 Eesti Muusikaakadeemias.

Üks tema õpilasi saksofoni alal on olnud Kristjan Mazurtšak.

## Tunnustus
* 2011 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (särav loominguline aasta)
* 2011 aasta muusik
* 2025 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Siim Aimla on Priit Aimla poeg.

Siim Aimlal on kolm last. 

## Viited

## Välislingid
*
Isabelle Nicoloso

**Isabelle Nicoloso-Verger** (sündinud 13. veebruaril 1961 Domont'is) on endine Prantsuse trekirattur, 1985. aasta sprindi maailmameister. 1987. aastal jäi ta vahele dopingu tarvitamisega, mille eest teda karistati üksnes 6-kuulise võistluskeelu ja 1000-frangise (umbes 150 eurot) rahatrahviga.

## Viited
Viiu Härm

**Viiu Härm-Rummo** (sündinud 3. juulil 1944 Tallinnas) on eesti näitleja ja luuletaja.

Härm on õppinud Tallinna 29. Mittetäielikus Keskkoolis 1951–1958, Tallinna 7. Keskkoolis 1958–1962 ja Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris 1962–1965 (2. lend). Ta oli lavakunstikateedri II lennu lõpetajana 13. augustil 1965 moodustatud Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri asutajaliikmete hulgas ja töötas seal 1971. aastani. 

Ta on mänginud neljas filmis: "Õhtust hommikuni" (1962), "Ühe katuse all" (1962), "Mäed kui valged elevandid" (1963) ja "Tütarlaps mustas" (1966), "Lõppematu päev" (1971).

Tegutseb ka fotokunstnikuna.

## Teoseid
*"Pealkirjata", Eesti Raamat 1973 (luulekogu)
*"Luuletusi, lugusid ja midagi ka Margareetast", Eesti Raamat 1978 (luulekogu)
*"Valge vaikus", Eesti Raamat 1979 (luuletused koos Peeter Toominga fotode ja Ants Säde kujundusega)
*"Sina, jõgi", Eesti Raamat 1984 (luuletused koos Peeter Toominga fotodega) 
*"Duubel kaks", kirjastus Varrak 2000, ISBN 9985303156 (romaan)
*"Keegi teeline", kirjastus Varrak 2004, ISBN 9985308670 (kogutud luuletused)
*"Õhuaken", Varrak 2004, ISBN 9985308697 (romaan)
*"Oh sind tüdrukut", TEA Kirjastus 2009, ISBN 9789985718919 (lasteraamat)
*"Ilmatuga", Varrak 2024

## Tunnustus

* 2005 Eduard Vilde nimeline kirjandusauhind ("Õhuaken")
*2005 Salme Ekbaumi ja Minni Nurme koduluulepreemia (luuletus "Üks pilt on jäänud" (ilmunud ajakirjas Looming juulis 2005))
*2024 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia vabaauhinna kategoorias ("Ilmatuga")

## Isiklikku
Tema vend Tiit Härm oli balletitantsija. 

Viiu Härm on abielus Paul-Eerik Rummoga, neil on tütred Lilit, Tiiu-Liisa ja Viiu-Marie.

## Viited

 
## Välislingid

*
Olev Oja

**Olev Oja** (16. detsember 1935 Viljandi – 10. aprill 2023) oli eesti koori- ja orkestrijuht ning muusikapedagoog.

Ta õppis aastatel 1954–1958 Tallinna Muusikakoolis Laine Karindi klassis koorijuhtimist ja muusikateooriat, 1958–1963 Tallinna Riikliku Konservatooriumis Gustav Ernesaksa klassis koorijuhtimist ning 1966–1970 Roman Matsovi klassis orkestridirigeerimise eriala. Olnud Riikliku Akadeemilise Meeskoori peadirigent, juhatanud laulupidudel koore aastast 1975. 

Oja töötas aastatel 1974–2005 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias koorijuhtimise ja kooripartituuri lugemise õppejõuna. Tema õpilaste hulgas olid näiteks Aavo Ots, Vello Pähn, Arvo Volmer, Aivo Välja ja Tarmo Vaask.

Olev Oja suri 10. aprillil 2023 87-aastaselt. Tema ärasaatmine toimus 23. aprillil Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia suures saalis.Maetud Tallinna Metsakalmistule, heliloojate ja muusikute künkale. 

## Tunnustus
* 1974 Eesti NSV rahvakunstnik 
* 1998 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (Vabariikliku Koorijuhtide Segakoori ja Gustav Ernesaksa tähtpäevaürituste korraldamine)
* 2000 Gustav Ernesaksa koorimuusika preemia
* 2003 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2005 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri aastapreemia (silmapaistvad saavutused Eesti koorijuhtide kasvatamisel ja aktiivne ühiskondlik tegevus eesti koorimuusika arendamisel)
* 2017 Eesti Rahvuskultuuri Fondi eristipendium
* 2018 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali elutööpreemia (tänuks kasvatamast põlvkondi dirigente, muusikaõpetajaid, koorilauljaid)

## Viited
Aare Kruusimäe

**Aare Kruusimäe** (sündinud 27. juunil 1972) on eesti helilooja.

Kruusimäe on lõpetanud Kuressaare 2. Keskkooli, õppinud 1991–1993 Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis Alo Põldmäe juhendamisel klassikalist laulu, muusikateooriat ning loomingut. 1997. aastal lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia kompositsiooni erialal Raimo Kangro õpilasena. 

Ta on Eesti Heliloojate Liidu liige alates 1999. aastast. 

Kruusimäe töötab aastast 2000 Eesti Rahvusmeeskoori kutselise lauljana (bass) ning tegeleb vokaalimprovisatisooniga ansamblis Improloo.

Kruusimäe teosed on kõlanud Eesti muusika päevadel, Suure-Jaani muusikafestivalil, Paide raemuusika festivalil ja Eesti noorte heliloojate festivalil. XXV üldlaulupeol esitasid ühendkoorid Jaan Krossi "Maailma avastamine", mille Kruusimäe on viisistanud. 

## Viited
Toomas Voll

**Toomas Voll** (sündinud 17. juunil 1958 Kilingi-Nõmmes) on eesti helilooja, vokaalpedagoog ja koorijuht. 

Voll on lõpetanud Pärnu Lastemuusikakooli, õppinud Tallinna Riiklikus Konservatooriumis muusikapedagoogika-koorijuhtimise erialal. Omab koorijuhi V kvalifikatsiooni kutsetunnistust. 

Töötab Pärnu Muusikakoolis koorimuusika ja hääleseade õpetajana. 

Juhatanud Pärnu segakoori Endla, Kammerkoori Matone, Viljandimaa kammerkoori, Pärnu kammerkoori Ave Canto. Praegu juhatab Pärnu Muusikakooli neidudekoori Argentum Vox, üle-eestilise neidudekoori Leelo vilistlaskoori Leelo Vol.2., Tallinna Ülikooli naiskoori. 

Ta oli 1997., 2002. ja 2007. aasta noorte laulupeo ning 1999. aasta üldlaulupeo lastekooride liigijuht, 2009. aasta üldlaulupeol juhatas segakooride esituses põimikut Raimond Valgre lauludest. X noorte laulupeol 2011 juhatas neidudekoore. XXVI üldpeol (2014) oli lastekooride ja naiskooride liigidirigent. 2017 juhatas XI noorte laulupeol lastekoore. 

Tema tuntumad solistiõppe kasvandikud on Liisi Koikson, Maarja Soone, Oliver Timmusk, Hedi Maaroos, Laura-Retti Laos, Marta Lotta Kukk, Laura Junson, Kaisa Lillepuu jpt. 

Voll on koostanud ja avaldanud laulukogumikud "Laulud" (2002) ja "Laula või ise" (2007).

## Tunnustus
* 2003 Pärnumaa vapimärk (lauluõpetaja, koorijuht)
* 2003 Pärnu linna kultuuri aastapreemia
* 2008 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2008 Saarde valla aukodanik ja suure vapimärgi omanik
* 2009 Pärnu Rotary klubi Valgre pärandi auhind
* 2010 Pärnu linna muusika aastapreemia
* 2016 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (Eesti koorimuusika silmapaistva edendamise eest)
*2018 Eesti Kooriühingu aasta dirigendi preemia
*2019 Eesti Kooriühingu auliige

## Viited

## Välislingid
*Silvia Paluoja, TOOMAS VOLL: Kui ma saan Pärnus laksu päikest, tunnen kohe, kuidas mul läheb aku täis, Pärnu Postimees, 18. juuli 2009
Frederick Chiluba

**Frederick Jacob Titus Chiluba** (30. aprill 1943 Kitwe – 18. juuni 2011 Lusaka) oli Sambia poliitik.

2. novembrist 1991 kuni 2. jaanuarini 2002 oli ta Sambia president.

Enne poliitikasse siirdumist oli ta ametiühinguliider.

Frederick Chiluba kuulus parteisse Liikumine Mitmeparteilise Demokraatia eest, mille loomisel ta 1990. aastal osales. Aastal 1991 valiti ta presidendiks. Aastal 1996 valiti ta tagasi teiseks ametiajaks. Enne teise ametiaja lõppu püüdis ta ebaõnnestunult muuta põhiseadust, et see lubaks tal kandideerida ka kolmandaks ametiajaks.

Juulist 2001 kuni oma ametiaja lõpuni oli Chiluba Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni peasekretär.

Pärast ametiaja lõppu esitati Chilubale süüdistus riigi raha kõrvaldamises kümnete miljonite USA dollarite väärtuses. Aastal 2007 mõistis Londoni kohus ta süüdi, kuid hiljem väidetavalt leiti raha üles ning 2009. aastal võeti kõik Chiluba vastu esitatud süüdistused tagasi.
Etruski kaheteistkümne linna liit

Etruskidel oli Etruria maakonnas 8.–3. sajandil 12 linna . 

**Etruski kaheteistkümne linna liit** oli etruskide  12 linna  liit, mida sidus peamiselt usuline ühtekuuluvus.
Nendest linnadest 11 on Caere (Cerveteri), Capua, Clusium, Felsina, Perusia (Perugia), Populoonia, Spina, Tarquinii (Tarquinia), Veiji, Volaterrae (Volterra), Volsinii.
Katrin Viirpalu

**Katrin Viirpalu** (sündinud 27. märtsil 1968 Ardus) on eesti raadio- ja teleajakirjanik.

## Haridustee

Aastatel 1984–1986 õppis Viirpalu Kose Muusikakoolis muusikat. Lõpetas Kose Keskkooli, hiljem õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis ajalugu, mille lõpetas kaugõppes 1996. aastal.

## Töökäik
Enne ajakirjandusse siirdumist töötas ta pool aastat Tallinna Pelgulinna polikliinikus registraatori ja Eesti Vabaõhumuuseumis nooremteadurina. 

Viirpalu on töötanud uudistelugejana Kuku Raadios ning teinud seal saateid "Tuum" ja "Vox Populi". Kuid tema elutööks on saanud töö Eesti Rahvusringhäälingus eeskätt tele-, aga ka raadioajakirjanikuna. Eesti Televisioonis algas tema karjäär 1995. aastal teadustajana, mille kõrvalt hakkas ta kätt proovima toimetaja ja saatejuhina ka muudes telesaadetes. Ta on juhtinud näiteks telesaateid "Kribu Krabu", "Tere hommikust", "Pühapäevitaja", "Tähelaev", "Jõulutunnel". Ta on konfereerinud laulupidu, jaanuaritormis kannatanute abistamiseks korraldatud heategevuskontserti rahvusooperis Estonia jms.

Hooajast 2009/2010 on ta argipäeviti juhtinud ühe saatejuhina Eesti Televisiooni varahommikust otsesaadet "Terevisioon".
2018. aastal jõudis eetrisse tema neljaosaline saatesari "Minu teine mina", mis rääkis ühiskonnas tunnustatud vanemate ja laste suhetest.

## Isiklikku
Tema abikaasa on Mairold Kaus. Nende tütar Iiris Viirpalu on kultuurisemiootik.

## Viited

## Välislingid
* "Katrin Viirpalu on uue väljakutse tõttu põnevil", Elu24, 3. juuli 2009
* Iiris Viirpalu: ma olen oma emaga väga lähedane. ERR Menu, 27.04.2018
Ees-Aasia muuseum

**Ees-Aasia muuseum** (saksa keeles *Vorderasiatisches Museum Berlin*) on maailma tuntumaid arheoloogiamuuseume. Muuseum asub Berliini keskel Spree jõel asuval Museuminseli saarel Pergamoni muuseumi lõunatiiva esimesel korrusel. 

## Kogud

Ees-Aasia muuseumi kogudest suuremat huvi pakuvad Babüloni Ištari värav ja sellega külgnenud protsessioonitee säilinud elemendid, Etemenanki tsikuraadi jäänused, Uruki Eanna ja Anu templite fragmendid, Nebukadnetsar II troonisaali fragmendid. Peale selle on muuseumis hoiul suur hulk pitsateid ja kiilkirjatahvleid.

## Ajalugu
Muuseumis on 14 väljapanekusaali kogupinnaga üle 2000 ruutmeetri, kus eksponeeritakse Saksa ekspeditsioonide käigus Ees-Aasiast saadud arheoloogilisi leide. Eksponaatide vanus ulatub 8000 aastani ja leiud pärinevad territooriumilt, mis vastab tänapäeva Iraagi, Süüria ja Türgi territooriumile.

Muuseumis on Sumeri, Babüloonia, Assüüria ja Ida-Anatoolia kultuuri esindavaid eksponaate. Kogude aluseks on leiud, mis on saadud Urukist, Šuruppakist, Assurist, Hattusast, Amarnast, Halaffist, Samalist, Rusahinilist ja Babülonist. Samuti on muuseumi kogudes hilisemate väljakaevamiste leide Nimrodist, Niinivest, Susast ja Persepolisest, mis esindavad sumerlaste, akadlaste, babüloonlaste, assüürlaste, hetiitide ja aremealaste kultuuri.

Saksa ekspeditsioone rahastas ja pani kokku Saksa Orientaalselts (*Deutsche Orient-Gesellschaft*). Leiud viidi Saksamaale.
Surematud (Ahhemeniidide riik)

**"Surematud"** (kreeka keeles Ἀθάνατοι, pärsia keeles سپاه جاودان) või **"Pärsia surematud"** või **"Kümme tuhat surematut"** oli Ahhemeniidide riigi sõjaväe eliitväeosa, milles oli 10 000 sõjameest. Pärast igat lahingut, kus väeosa kandis inimkaotusi, täiendati väeosa uute meestega, nii et väeosa sõjameeste koguarv jäi alati 10 000 mehe suuruseks. Väeosa ülem oli *hazarapat*,  kelle ülesanne oli muuhulgas ka komplekteerida  kuninga ihukaitsevägi. "Surematute" väeosa koosnes peamiselt pärslastest, kuid  võeti ka meedlasi ja eelamlasi.

## Viited

## Välislingid
* Histories of Herodotus: Polymnia. 7.83 History of Iran ( inglise)
*Immortals Entry at Encyclopaedia Iranica ( inglise)
Samuel George Morton

**Samuel George Morton** (26. jaanuar 1799 Philadelphia – 15. mai 1851 Philadelphia) oli Ameerika Ühendriikide arst ja etnoloog.

Aastail 1839–1843 oli ta Pennsylvania ülikooli anatoomiaprofessor.

Ta on tuntud eeskätt kranioloogilise uurimistöö poolest.
Kai Leete

**Kai Leete** (sünninimi **Ksenia Karukova**; 26. mai 1910 Tartu – 14. märts 1995 Võru) oli eesti rahvatantsupedagoog.

## Elulugu
Enne sõda õppis Tartus balletitantsu. Sõja ajal viibis Brandenburgi koonduslaagris, kust vabanes 1945. aastal. Pärast sõda töötas Valgas teatris Säde näitlejana ja tehnikumis kehalise kasvatuse õpetajana. Õppis rahvatantsu Tallinnas rahvatantsujuhtide seminaris Ullo Toomi juhendamisel. 

Ta oli Võru Pioneeride Maja balletiringi ja rahvatantsurühmade juhendaja ning Võru Kultuurimaja Kannel naisrühma ja segarahvatantsurühma juht.

Tegutses ka Võru Rahvateatri näitlejana.

Kai Leete on mitmete tuntud rahvatantsude autor, sealhulgas "Võrokeste tands", "Haanja miis", "Soome polka", "Kodumaine viis", "Viire takka" jne.

Ta on olnud Võrumaa tantsupidude lavastaja ja üldjuht, üldtantsupidudel liigijuhi assistent .

## Mälestuse jäädvustamine
Kai Leete elust valmis 2010. aastal dokumentaalfilm "Sündinud tantsule. Kai Leete" (režissöör Ruti Murusalu. ETV, 2010).

Kai Leetet on portreteeritud ka Peeter Toominga 1977. aastal valminud dokumentaalfilmis "Aastad". 

## Tunnustus
*1967 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*1994 Võru linna teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
"Kai Leete tantsud: tantsus on rõõm" (koostaja Maie Pau). Tallinn: Rahvakultuuri Arendus- ja Koolituskeskus, 2002

## Välislingid
* Rahvakultuuri Keskus. Kai Leete tantsud
* ERR arhiiv. Võru tantsumemm Kai Leete (küsitleb Hubert Veldermann), 1980
* Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts. Kai Leete 100
* Kai Leete mälestuseks tantsinud tunnetasid memme kohalolekut
Märt Agu

**Märt Agu** (sündinud 19. aprillil 1980) on eesti koreograaf.

## Haridus
Märt Agu on õppinud Tallinna 21. Keskkoolis ja Tallinna Ühisgümnaasiumis ning lõpetanud Tallinna Pedagoogikaülikooli koreograafia erialal.

## Karjäär
Ta on Tallinna Tantsuakadeemia looja ja kunstiline juht ning Märt Agu Tantsukooli kunstiline juht ja õpetaja, Tallinna Tantsuakadeemia rahvatantsurühma Uppsar kunstiline juht, rahvatantsurühma Kuljus 7 kunstiline juht ja Muusikalikooli tantsuõpetaja.

## Looming
### 2002
*Muusikali "West Side Story" lavastaja ja koreograaf
*Muusikali "Miss Saigon" tantsija

### 2003
*Muusikali "Miss Saigon" Saksamaa ja Luxembourgi tantsija ja näitleja

### 2004
*Eesti Üldtantsupeo A-rühmade liigijuhi assistent
*Muusikali "Grease" tantsija-näitleja, koreograafi assistent

### 2005
*Muusikali "Tuhkatriinu" tantsija-näitleja
*Muusikali "Georg" tantsija-näitleja

### 2006
*Muusikali "Pipi" koreograaf, tantsija-näitleja
*I Meeste Tantsupeo naisrühmade juht ja ansamblite lavastaja

### 2007
*X noorte tantsupeo 7.–9. klasside üldjuht

### 2008
*Saate "Tantsud tähtedega" žürii liige

### 2009
*XVIII üldtantsupeo A-rühmade lavastaja ja üldjuht
*saate "Laululahing" kooride liikumisjuht ja koreograaf

### 2010
*Ansambli Pet Shop Boys video "Together" koreograaf&#x5b;Video:&#x5d;
*Kalevi võimlemispeo, II CSIT mängude ava-gala idee autor ja pealavastaja
*II meeste tantsupeo "Elementaarne" erirühmaliigi juht, lavastaja, koreograaf

### 2011
*Saate "Tantsud tähtedega" osaleja
*Muusikapeo Tõrva Loits "Tuld ja Tõrva" kunstiline juht ja koreograaf
*XI noorte laulu- ja tantsupeo idee autor ning tantsupeo kunstiline juht ja pealavastaja

### 2012
*"Let’s Do it World" reklaami lavastaja ja koreograaf
*Tõrva Loits "Kogu tõde Jüriööst" koreograaf
*I Eesti eelkooliealiste Laste Tantsupeo "Kodupäike" kunstiline juht
*Pärnu teatri Endla muusikali "Boyband" koreograaf

### 2013
*Tõrva Loits "The best of Kalevipoeg" koreograaf
*II Eesti eelkooliealiste Laste Tantsupeo "Meie Päev" kunstiline juht
*saate "Mis? Kus? Millal?" võitja-meeskonna liige
*Tallinna Linnateatri lavastuse "Pál-tänava poisid" koreograaf

### 2023

* Lavastuse "Onu Bella tähestik" koreograaf

## Isiklikku
Ta on Mait Agu poeg.

## Viited

## Välislingid
*"Märt Agu käib isa Mait Agu jälgedes", Kroonika, 12. jaanuar 2001 
*Regina Lilleorg, "Märt Agu emotsioonid on suurpeo eel laes", Harju Elu, 19. mai 2010
*Rein Sikk, "Tantsuime: märjaks nutetud Märt Agu saab 8000 uut sõpra", Eesti Päevaleht, 16. aprill 2011
Zeitgeist (täpsustus)

***Zeitgeist*** on saksakeelne sõna, mis tähendab ajavaimu. Zeitgeisti nime kannab ka mitu filmi ja muud ettevõtmist:

## Filmindus
***"[[Zaitgeist (dokumentaalsari)|Zaigeist]]"** on Peter Josephi kolmest dokumentaalfilmist koosnev sari, mis räägib vandenõuteooriatest. Sarja kuuluvad filmid:
****""** (2007. aastal valminud dokumentaalfilm),
****""** (2008. aastal valminud dokumentaalfilm),
****""** (2011. aastal valminud dokumentaalfilm).
***[[Zeitgeist (filmikompanii)|Zeitgeist]]** on Taani sõltumatu filmistuudio.
***[[Zeitgeist Films]]** on USA sõltumatu filmistuudio.

## Muu
*Zeitgeist (plaadifirma)
*Zeitgeisti liikumine (The Zeitgeist Movement) on aktivistide rühm, kes propageerivad Zeitgeisti filmide ideid ja põhimõtteid.
Veenuse Projekt

**Veenuse Projekt** (inglise keeles *The Venus Project*) on ameerika futuristi Jacque Fresco loodud organisatsioon, mis pakub välja ressursipõhisel majandusel põhineva plaani rahumeelse ja jätkusuutliku tsivilisatsiooni loomiseks.

Aastatel 2008–2011 oli Veenuse Projekt seotud Zeitgeisti liikumisega. 

## Viited

## Välislingid
* Organisatsiooni koduleht
Sirruš

**Sirruš** (akadi keeles *mušḫuššu*), ka **babüloonia lohe**,  on müütiline olend, keda on kujutatud Babüloni linna Ištari väravaehitise bareljeefidel (6. sajand eKr).  Sirruš on pika kaela ja  pika sabaga soomuskarvaline lohehübriid, kel on lõvi esikäpad  ja  tagajalgadel kotka küünised. Peas on sarved, keel on nagu maol, turjal on lakk.

Sirruš on Babüloonia peajumala Marduki üks sümboleid.

Saksa arheoloog Robert Koldewey, kes avastas Ištari värava  Babülonis arheoloogilistel väljakaevamistel (1899–1917), on oma kirjutistes avaldanud arvamust, et kui sirruš on looduses kunagi ka eksisteerinud, siis peaks teda klassifitseerima linnujalgseks dinosauruseks.  Kriidiajastu iguaanodon oleks siis babüloonia lohe lähimaks sugulaseks. 

## Viited
Zeitgeisti Liikumine

**Zeitgeisti liikumine** (inglise keeles *The Zeitgeist Movement*, lühendatult **TZM**; saksakeelsest mõistest "*Zeitgeist*", 'ajavaim') on Ameerika Ühendriikides Peter Josephi rajatud liikumine, mis on kriitiline turukapitalismi suhtes, pidades seda korrumpeerunuks ja raiskavaks. 

Zeitgeisti liikumine sai laiemalt tuntuks alates 2008. aastast seoses Peter Josephi filmiga "Zeitgeist: Addendum". Kuni 2011. aastani oli liikumine seotud Veenuse Projektiga.

Zeitgeisti liikumist on iseloomustatud kui sünteesi New Age'i vaimsusest ja vandenõuteooriast. 

## Vaata ka
*Veenuse Projekt

## Viited

## Välislingid
*Liikumise veebileht
Vallo Mänd

**Vallo Mänd** (20. september 1975, Tartu – 14. jaanuar 2024) oli eesti trompetist.

Ta õpetas trompetimängu Saku Muusikakoolis. 

Ta on esinenud ansambel Kala koosseisus.

## Viited
Surematud

*Surematud on **[[Prantsuse Akadeemia]]** liikmed (akadeemikud). Prantsuse Akadeemial on 40 eluks ajaks valitut liiget.
***[[Surematud (Ahhemeniidide riik)|Surematud]]** oli Ahhemeniidide riigi sõjaväe eliitväeosa, milles oli 10 000 sõjameest.
***[[Surematud (Bütsants)|Surematud]]** oli Bütsantsi sõjaväe eliitväeosa.
*"**[[Surematud (film)|Surematud]]**" ("Immortals"), 2011. aasta film

## Vaata ka
*Surematus
Türi–Paide–Tamsalu raudtee

**Türi–Paide–Tamsalu raudtee** oli 61,4 kilomeetri pikkune kitsarööpmeline raudtee Türi ja Tamsalu raudteejaama vahel. 

## Ajalugu
Türi–Paide kitsarööpmeline raudteeharu ehitati koos Tallinna–Viljandi liiniga ja avati ajutiseks liikluseks oktoobris 1900.

Esimese maailmasõja ajal, 1915. aastal, hakati raudteed pikendama Tapa suunas, kuni laiarööpmelise raudteeni. Kuna Tamsalu lubjatehase tarbeks oli sealsest jaamast läände kitsarööpmeline raudtee juba rajatud, alustati uue kitsarööpmelise raudtee ehitustöid just nimelt sealt – olemasolev raudtee vähendas vajalike ehitustööde mahtu. Mahu vähendamiseks rajati tee olemasolevatele külavaheteedele, ehituseks kasutati varem kokkupandud raudteelülisid. Tee valmis alles 1917. aastaks, kuid sellel puudus oma veerem.

Eesti Vabariigi ajal lõpetati Paide–Tamsalu raudtee ehitus ning sellel hakkas toimuma rongide liiklus. Türi–Paide–Tamsalu raudtee oli kasutusel aastatel 1920–1972. 

Raudteel liikusid reisi- ja kaubarongid. 1937. aastal võeti reisijateveo kiiremaks, mugavamaks ja säästlikumaks muutmiseks kasutusele rööbasbussid Ro-11 ja Ro-12.

Türi–Paide–Tamsalu raudtee likvideeriti aastal 1972.

### Peatused
Türi–Paide–Tamsalu raudteel olid järgmised peatused: Türi, Kirna (6,4), Paide (12,8), Mäo, Vodja (21,5), Esna (30,1), Järva-Jaani (40,8), Võhmuta (44,3), Vajangu (52,2) ja Tamsalu (61,4 km).
## Viited

## Välislingid
* Elektrimootorvagunist rööbasbussini
* Pilte raudteetammist tänapäeval
* Tamsalu-Türi kitsarööpmelise raudtee tamm Esna mõisa taga
* Kitsarööpmelise raudtee rööpad asfaldi all Türi-Alliku ülesõidul Männarus
* TÜRI - TAMSALU; Eesti Raudteeajaloo Selts