open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maksim Võlegžanin

**Maksim Mihhailovitš Võlegžanin** (*Максим Михайлович Вылегжанин*; sündinud 18. oktoobril 1982 Šarkanis Udmurtias) on endine Venemaa murdmaasuusataja.

Võlegžanin võistles täiskasvanute suurvõistlusel esimest korda 2009. aastal Liberecis maailmameistrivõistlustel ja sai 50 km distantsil ühisstardiga vabasõidus hõbemedali 0,7-sekundilise kaotusega Petter Northugile.

Maailma karikasarjas osales Võlegžanin esimest korda 2005. aasta jaanuaris Pragelatos. Esimest korda tuli ta esikümnesse samal aastal Holmenkollenis, kus sai kuuenda koha 50 km klassikasõidus. Kaks aastat hiljem oli ta Holmenkolleni samal distantsil seitsmes. Need olid tema ainsad kohad esikümnes enne Libereci MM-hõbedat.

Võlegžanin on tulnud Venemaa meistriks suusavahetusega sõidus 2007. aastal ja 50 km ühisstardiga sõidus nii 2007. kui ka 2008. aastal. 2007. aasta taliuniversiaadil Torinos võitis ta kuldmedali 30 km vabasõidus ja pronksmedali 15 km jälitussõidus. 25. märtsil 2012 tuli Võlegžanin neljandat korda 30 km suusavahetusega sõidus Venemaa meistriks.

2015 tuli ta Falunis 30 km suusavahetusega sõidus maailmameistriks, edestades Dario Colognat 0,4 sekundiga.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2014  Sotšis**
**  hõbemedal [[Murdmaasuusatamine 2014. aasta taliolümpiamängudel#4x10 km teatesõit (kl.+vaba)|4x10 km teatesõidus]]
**  hõbemedal [[Murdmaasuusatamine 2014. aasta taliolümpiamängudel#Sprinditeatesõit klassikatiilis|sprinditeates]]
**  hõbemedal [[Murdmaasuusatamine 2014. aasta taliolümpiamängudel#50 km ühisstardist vabastiilissõit|50 km vabastiilis]]

=== [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]] ===

* [[2009. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused|2009]]  [[Liberec]]is
**  hõbemedal [[2009. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused#50 km ühisstart (vaba)|50 km vabatehnikas ühisstardiga sõidus]]
* [[2011. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused|2011]]  [[Oslo]]s
**  hõbemedal [[2011. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused#50 km ühisstart (vaba)|50 km ühisstardiga vabatehnika sõidus]]
**  hõbemedal [[2011. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused#30 km suusavahetusega sõit (15+15/klassika + vaba)|30 km suusavahetusega sõidus]]
* [[2013. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused|2013]]  [[Val di Fiemme]]s
**  pronksmedal [[2013. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused#4×10 km teatesõit|teatesõidus]]
* [[2015. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused|2015]]  [[Falun]]is
**  **maailmameister** [[2015. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused#30 km suusavahetusega sõit (15+15/klassika+vaba)|suusavahetusega sõidus]]

=== [[Universiaad]]il ===

* [[2007. aasta taliuniversiaad|2007]]  [[Torino]]s
**  **kuldmedal''' 30 km vabasõidus
**  pronksmedal 15 km jälitussõidus 

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused‎|Maailma karikasarjas]]

Maksim Võlegžanin osales 208 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 24 korral, millest kuuel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

*
Uva

**Uva** [uv'aa] on alev Venemaal Udmurtias, Uva rajooni keskus. Asub Uva jõe ääres Iževskist 60 km lääne pool.

Uva asutati 1922. aastal, aleviks sai 1938.

Uva on puidutööstuse keskus.

Alevit läbib raudtee.

## Välislingid

*http://www.uvainfo.ru/
Kirsi raudteepeatus

**Kirsi raudteepeatus** on raudteepeatus Tartu–Koidula raudteeliinil Tartumaal Tartus.

Peatus asub Aardla raudteepeatuse (Tartu-Valga raudteeliin) kõrval Pauluse kalmistu taga. Piletihinnalt kuulub peatus Tartu piirkonda.

Kirsi peatuses asub üks pikk perroon.

## Viited

## Välislingid
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Ülenurme raudteepeatus

**Ülenurme raudteepeatus** on raudteepeatus Tartu–Koidula raudteeliinil Tartumaal Kambja vallas Ülenurmel.

Peatuse vana asukoht oli Tartust 5,9 kilomeetri kaugusel. Avamise ajal jäi peatus Tähtvere valda. Seoses raudtee renoveerimisega muudeti peatuse asukohta. Uus peatus asub Tartust 7,2 kilomeetri kaugusel. Peatuses asub lühike perroon, mille tõttu toimub väljumine ja sisenemine rongi ainult läbi C-ala. Piletihinnalt kuulub peatus Tartu piirkonda.

## Ajalugu
Ülenurme raudteepeatus rajati koos Tartu–Petseri raudteega 1931. aastal. 1930. aastatel valmis ka Hendrik Otlooti projekti järgi ehitatud kahekorruseline funktsionalistlikus stiilis silikaattellistest jaamahoone, mis sarnaneb Piilsi jaamahoonega. Hoone on säilinud ja praegu kasutusel elamuna.

Seoses uute perroonide kasutuselevõtmisega rajati aastal 2011 uus Ülenurme peatuskoht vanast umbes 1,5 km Põlva poole.
## Viited

## Välislingid
* FOTO: Ülenurme endine jaamahoone aastal 2004; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot vana peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Infot uue peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Uhti raudteepeatus

**Uhti raudteepeatus** on raudteepeatus Tartu–Koidula raudteeliinil  Tartumaal Kambja vallas Uhtil. Avamisel jäi peatus Vana-Kuuste valda.

Peatuses asub lühike perroon ning seetõttu saab rongist väljuda ja sinna siseneda vaid läbi rongi C-ala. 
Piletihinnalt kuulub peatus Tartu piirkonda, peatusest edasi Koidula suunas kehtivad peatusepõhised piletihinnad.

## Viited

## Välislingid
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Reola raudteejaam

**Reola raudteejaam** on raudteejaam Tartu–Koidula raudteelõigul Tartumaal Kastre vallas Tõõraste külas. 

Jaamas asub üks raudteedevaheline lühike (35 m) perroon, kus peatuvad Elroni reisirongid liinil Tartu–Koidula (suveperiooditi Tartu–Piusa). Siseneda ja väljuda saab vaid läbi rongi C-ala. Jaamas võib toimuda kaupade rongidele ja neilt mahalaadimine, lisaks suundub jaamast kaks haruteed eri tööstusterritooriumitele.

## Ajalugu

Reola raudteejaam avati 1. juunil 1931 Tõõraste küla juures, olles vahejaam Tartu–Petseri raudteel. 

Jaamahoone oli sama aasta lõpul veel ehitamata ja valmis 1933. aastal. Avamisel jäi jaam Vana-Kuuste valda. 

Kuna esimene jaamahoone hävis teises maailmasõjas, ehitati 1960. aastate alguseks raudtee juurde uus kergete modernismi sugemetega ristkülikukujulise põhiplaaniga ühekorruseline ülimadala kelpkatusega jaamahoone, mis sarnaneb Mustjõe, Piusa ja Veriora jaamahoonega. 
Hoone anti ehitajatelt jaamatöötajatele üle 1961. aasta maiks.

2020. aasta oktoobris teatas reisirongide operaatorfirma Elron, et väikese kasutajaskonna tõttu reisirongid Reola peatuses 13. detsembrist 2020 enam ei peatu. Reola peatuse sulgemise plaan jäi ära.

## Viited

## Välislingid

* Reola Eesti Raudtee
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Elron Reola peatust sulgema ei kiirusta; Tartu Postimees, 29.10.2020
Rebase raudteepeatus

**Rebase raudteepeatus** on raudteepeatus Tartumaal Tartu–Koidula raudteeliinil Kambja vallas Rebasel. Avamisel jäi peatus Vana-Kuuste valda. Aastani 2001 järgnes Rebasele Laane raudteepeatus.

Peatuses asub lühike perroon, mille tõttu toimub väljumine ja sisenemine rongi ainult läbi C-ala.

## Välislingid
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Vastse-Kuuste raudteejaam

**Vastse-Kuuste raudteejaam** on raudteejaam Tartu–Koidula raudteelõigul Põlvamaal Põlva vallas Vastse-Kuustes.

Jaamas peatuvad Elroni reisirongid liinil Tartu–Koidula (suveperioodil Tartu–Piusa). Peatuses asub üks lühike (35 m) perroon, mistõttu rongist väljumine ja rongi sisenemine toimub ainult rongi C-ala kaudu.

Jaamas asub lisaks peateele kaks kõrvalteed ja võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine.
## Ajalugu

Vastse-Kuuste raudteejaam rajati koos laiarööpmelise Tartu–Petseri raudteega 1931. aastal.
Avamisel jäi jaam Vastse-Kuuste valda. 

Vastse-Kuuste jaamahoone oli algselt kahekorruseline funktsionalistlikus stiilis kivihoone, mis valmis 1934. aasta sügisel tõenäoliselt Hendrik Otlooti projekti järgi. Jaamahoonet iseloomustab ülimadal lamekatus ning asümmeetriline pikifassaad, mille tekitas osaline teine korrus. 
Hoone hävis II maailmasõjas. 
Sõjajärgsel perioodil jaamahoonena kasutatud kahekorruseline vertikaalse laudisega puithoone oli ehitatud raudteetööliste elamuks ja koosnes toona neljast ühetoalisest korterist. Tänu kahele eraldi sissepääsule oli hoone I korrus kergesti kohandatav ootesaaliks ja ametiruumideks, mida tõenäoliselt kasutati selleks ka 1930. aastate alguses, kui kivist jaamahoone ei olnud veel valminud.

Praegu seisab Tartu-Koidula raudtee idaküljel asuv endine raudteetööliste elamu tühjalt ja laguneb, hoonest kagusuunas jääb ka endine jaama kaubaait, laadimisplatvorm ja käimla.

2001. aastani eelnes Vastse-Kuustele Tartu suunalt Laane raudteepeatus.

## Viited

## Välislingid

* FOTO: Vastse-Kuuste jaam umbes 1935; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Valgemetsa raudteepeatus

**Valgemetsa raudteepeatus** on raudteepeatus Põlvamaal Põlva vallas Valgemetsas. Avamisel jäi peatus Vastse-Kuuste valda.

Valgemetsas peatuvad Elroni reisirongid liinil Tartu–Koidula. Peatuses asub üks lühike (35 m) perroon, mille tõttu toimub rongi sisenemine ja rongist väljumine ainult C-ala kaudu.

## Välislingid
*MTÜ Valgemetsa
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Kiidjärve raudteepeatus

**Kiidjärve raudteepeatus** (saksa keeles *Kiddijerw*) on raudteepeatus Tartu–Koidula raudteelõigul Põlvamaal Põlva vallas Kiidjärvel.

Peatuses on madal ja lühike perroon (pikkusega 30 m) ning seetõttu saab rongist väljuda ja sinna siseneda vaid läbi rongi C-ala. 
Tartu–Koidula rongiliinil sõidab vastavalt nädalapäevale ja aastaajale 1–4 reisirongi päevas. 
Rong sõidab Tartust Kiidjärvele umbes 45 minutit.

## Ajalugu

Jaam avati 1931. aastal seoses Tartu–Petseri raudteeliini rajamisega. Toona kuulus peatus Vastse-Kuuste valda.

Nüüdisajal on jaam Elroni reisirongide peatuskoht.

2001. aastal ähvardas Kiidjärvet, nagu ka paljusid muid Lõuna-Eesti raudteepeatusi, sulgemisoht, kuid peatus jäeti siiski alles.

## Jaamahoone
1931. aastal valminud kivist jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi analoogselt näiteks Ruusa jaamahoonega. Hoone hävis Teises maailmasõjas.

## Viited

## Välislingid
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Taevaskoja raudteepeatus

**Taevaskoja raudteepeatus** (saksa keeles *Taevaskoda*) on raudteepeatus Tartu–Koidula raudteeliinil Põlvamaal. Peatus asub vahetult Taevaskoja küla juures, kuid administratiivselt jäävad perroon ja ootepaviljon Kiidjärve küla maadele.

Taevaskoja peatuses asub üks lühike perroon pikkusega 35 m, mille tõttu toimub väljumine ja sisenemine rongi ainult läbi C-ala.
Tartu–Koidula raudteeliinil sõidab vastavalt nädalapäevale ja aastaajale 1–4 reisirongi päevas. Rong sõidab Tartust Taevaskotta umbes 50 minutit.

Taevaskoja peatusest kirde pool, Ahja jõe ääres, asuvad Eesti ühed suuremad, 25 m kõrgused liivakivipaljandid.

## Ajalugu

Jaam avati 1931. aastal seoses Tartu–Petseri raudteelõigu rajamisega. Raudtee ehitamine läbi Taevaskoja küla andis olulise tõuke küla arengule. Avamisajal jäi Taevaskoja peatus Ahja valla maadele. 1940. aastal kuulus raudteepeatus Ahja valda Tartumaal ning raudteepolitsei Valga jaoskonna Petseri rajooni.

## Jaamahoone
1931. aastal valminud ja Teises maailmasõjas hävinud jaamahoone ehitati sama tüüpprojekti järgi nagu Ilumetsa, Kliima ja Raikküla jaamahoone. Jaamahoone oli kahekorruseline krohvitud palkhoone, mille esimesel korrusel asus ooteruum ja teisel korrusel olid jaama teenindava personali korterid. Jaamahoone õhkisid 1944. aasta augustis taganevad Saksa väed. 1950. aastatel ehitati uus ootepaviljon, mis on tänaseni säilinud. Ootepaviljoni renoveeris 2013. aastal MTÜ Taevaskoda.

## Viited

## Välislingid

* FOTO: Taevaskoja raudteepeatus aastal 2007; Baltic Trains Picture Gallery 
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Põlva raudteejaam

**Põlva raudteejaam** (saksa keeles *Pölwe*) on raudteejaam Põlvamaal Põlvas.

Põlva jaamas on alates 2011. aastast uus 550&nbsp;mm kõrgune ja 100 m pikkune teedevaheline perroon. Raudteejaamas peatuvad Elroni reisirongid liinil Tartu–Koidula, kokku neli korda päevas. Rong sõidab Tartust Põlvasse umbes 45 minutit. Jaamas asub 6 rööpapaari, 11 pööret (veel kuni 2008. aastani töötasid jaamas ka pöörmeseadjad), 11 foori, kaks laadimisplatsi ning võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine.

## Ajalugu

Jaam avati 1931. aastal seoses laiarööpmelise Tartu–Petseri raudtee rajamisega. Toona jäi jaam Koiola valda. Raudteejaama avamine oli tähtis Põlva majanduselu arengu seisukohalt.

Põlva jaama kaks varasemat madalat perrooni pikkusega 103 m ja 294 m on lammutatud.

2020. aasta juunis avati Põlva raudteejaama esisel haljasalal küüditatute mälestusmärk, mille keskmes on kolm inimestega täidetud loomavagunit ning aastaarvud 1941 ja 1949. Mälestusmärgi autor on skulptor Jaak Soans.

## Jaamahoone

Põlva jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt Märjamaa, Vigala, Kiidjärve ja Ruusa jaamahoonega. Tegemist on sümmeetrilise ristkülikukujulise põhiplaani ja madala kelpkatusega kahekorruselise kivihoonega, mis ehitati tõenäoliselt Leon Johansoni projekti järgi ja avati 1932. aasta novembris. 
Ehitus kestis viis kuud ja läks maksma 3 250 000 senti.

Kuni jaamahoone valmimiseni kasutati reisijate ootesaalina käigust maha võetud kolmanda klassi vagunit.

Põlva jaamahoone ja abihooned on säilinud, kuid algne veetorn hävis Teises maailmasõjas.

Hoone asub Põlva linna kirdeküljel aadressiga Jaama tänav 81. 

2019. aastal avaldatud nimekirja kohaselt kuulub Põlva jaamahoone ehitiste hulka, millest AS Eesti Raudtee soovib vabaneda.

## Viited

## Välislingid

* Rongisõit Koit, nr. 6, 16. jaanuar 1988 (DIGAR)
* Kui Põlva raudtee sai Koit, nr. 92, 9. august 1990 (DIGAR)
* VIDEOLUGU: pääs Põlva raudteejaama tehti korda Lõunaeestlane, 05.06.2017
* Põlva raudteejaamas avati küüditatute mälestusmärk Eesti uudised, 14.06.2020
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Holvandi raudteepeatus

**Holvandi raudteepeatus** on raudteepeatus Põlvamaal Põlva vallas Holvandil.
Holvandi peatuses asub üks lühike perroon pikkusega 35 m, mille tõttu toimub väljumine ja sisenemine rongi ainult läbi C-ala.
Tartu–Koidula raudteeliinil sõidab vastavalt nädalapäevale ning aastaajale 1–4 reisirongi päevas. Rong sõidab Tartust Holvandile umbes tund aega.

## Ajalugu
Jaam avati aastal 1931, seoses Tartu–Petseri raudteeliini rajamisega.Toona jäi peatus Koiola valda.

Jaamast on saanud Elroni peatuskoht.

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Ruusa raudteepeatus

**Ruusa raudteepeatus** (saksa *Rusa*) on raudteepeatus Põlvamaal Räpina vallas Ruusal.

Ruusa peatuses asub üks lühike perroon, mille tõttu toimub väljumine ja sisenemine rongi ainult läbi C-ala. 
Tartu–Koidula raudteeliinil sõidab vastavalt nädalapäevale ning aastaajale 1–4 reisirongi päevas. Rong sõidab Tartust Ruusale umbes 65 minutit.

## Ajalugu

Jaam avati 1931. aastal seoses Tartu–Petseri raudteeliini rajamisega. Avamisel jäi see Toolamaa valda.

Jaamast on saanud Elroni peatuskoht.

## Jaamahoone
Ruusa jaamahoone valmis 1931. aastal tüüpprojekti järgi, nagu näiteks ka Kiidjärve, Põlva, Märjamaa ja veel mõned jaamahooned. Jaama juurde kuulunud puidust elumajad on tüüpilised kogu Tartu–Petseri raudteeliinile. 
Jaamahoone hävis Teises maailmasõjas.

## Viited

## Välislingid
* Suvelavastus toob Tartu-Koidula rongile lisapeatuse; Postimees, 20.06.2012
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Veriora raudteejaam

**Veriora raudteejaam** on raudteejaam Põlvamaal Räpina vallas Verioral.

Veriora jaam asub Tartu–Koidula või selle suveperioodi pikendusena käigus oleval Tartu–Piusa raudteeliinil. 

Pärast renoveerimist on Veriora jaamas üks madal ja pikk perroon.

Veriora läbib kummaski suunas kaks reisirongi päevas. Rong sõidab Tartust Veriorale 57 minutit. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ja neilt maha laadimine.

2017. aastal avati Tallinna Tehnikakõrgkoolis Baltimaade moodsaim raudteeautomaatika labor, kus asub näiteks ka õppemudel Veriora jaamast koos kõikide lõppelementidega. Tubases raudteejaamas on võimalik õppida ja simuleerida ülesõidu tõkkepuude, rööbasahelate, valgusfooride, pöörmete, rongide rattapaaride temperatuurikontrollsüsteemide ning liikluskorraldustarkvara võimalikke rikkeid ja nende kõrvaldamist.

## Ajalugu
Jaam avati aastal 1931, seoses Tartu–Petseri raudteeliini rajamisega. Avamise ajal kuulus jaam Veriora valda.

Veriora raudteejaam oli üks punkte, kust algas paljude selle piirkonna eestlaste teekond Siberisse.

## Jaamahoone
Avamise aasta suvel valmis tüüpprojekti järgi ehitatud jaamahoone (analoogne Paeküla, Rumba, Tuudi jm jaamahoonega). Koos abihoonete ja veetorniga moodustas see kauni ansambli, mis hävis Teises maailmasõjas. Algsest vaksaliansamblist on säilinud erinevaid abiehitisi (näiteks puidust raudteetööliste elamu).

Uus, kergete modernismi sugemetega stalinistlikus stiilis jaamahoone valmis 1960. aastal. Ülimadala kelpkatusega hoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt Reola, Mustjõe, Piusa jmt jaamahoonega.

## Pildid

Veriora jaama elamu.jpg|Elamu
Veriora jaama veetorn.jpg|Veetorn
Veriora jaamahoone.jpg|Jaamahoone
Küüditatute mälestusmärk Veriora jaamas.jpg|Küüditatute mälestusmärk
Veriora vana jaamahonne enne sõda.jpg|Veriora vana jaamahoone enne II maailmasõda. Foto: Carl Sarap


## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Andres Lember

**Andres Lember** (sündinud 17. augustil 1972 Tallinnas) on eesti arhitekt.

Ta on õppinud Tallinna 9. Keskkoolis (1979–1987). Aastatel 1987–1991 õppis ta Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumis ehitust ning 1992–1996 Tallinna Kunstiülikoolis arhitektuuri.

Aastatel 1999–2002 töötas Andres Lember Architec OÜ-s, 2002–2004 oli vabakutseline arhitekt. 2004. aastast töötab ta Lember arhitektuuribüroos Male Arhitektid OÜ (aastast 2006 Male Maja OÜ).

Tema projekteeritud on näiteks Hansaport elu- ja ärihoone Pärnus ning Lasteaed Veskimöldres, mis pälvis aasta betoonehitise 2004 võistlusel eriauhinna. Andres Lemberi töid on saatnud edu ka mitmel arhitektuurivõistlusel.

Andres Lember on Eesti Arhitektide Liidu liige alates 1999. aastast.

## Töid
*Riigimetsa Majandamise Keskuse majutushoone Kiili vallas, , 2002
*Lasteaed Veskimöldres, 2004 (kaasautor Jaan Tiidemann)
*Äri- ja eluhoone Pärnus, 2006
*AS Filter logistikakeskus Rae vallas, 2007 (kaasautor Jaak Huimerind)
*Viljandi kesklinna lasteaed, 2007
*Rimi kaubanduskeskus Rakveres, 2008
*Ärihoone Tallinnas Paldiski maanteel, 2008
*Eramu Tallinnas, 2009

## Võistlustöid
* Kuressaares, 1997; 1. preemia
*Kaali Meteoriitikamuuseum, 1999; 3. preemia
*Äri- ja eluhoone Pärnus, 2004; 1. preemia
*Sõmeru keskusehoone, 2004; 2. preemia
*Viljandi Metsakalmistu Kabel, 2005; 1. preemia

## Allikad
*
*
*
*

## Välislingid
*Arhitektuuribüroo Male Maja OÜ
Ilumetsa raudteepeatus

**Ilumetsa raudteepeatus** on raudteepeatus Tartu–Koidula raudteeliinil Põlvamaal Räpina vallas Kikkal.

Raudteepeatuse kõrval asub ka Ilumetsa bussipeatus.

Ilumetsa peatuses asus üks madal perroon pikkusega 67 meetrit, mis 2012. aastal lammutati. Praegu asub peatuses lühike, uue disainiga ooteplatvorm, mille tõttu toimub väljumine ja sisenemine rongi ainult läbi C-ala. Tartu–Orava raudteeliinil (alates 1. septembrist 2011 Tartu–Koidula raudteeliin) sõidab vastavalt nädalapäevale ning aastaajale 1–4 reisirongi päevas. Rong sõidab Tartust Oravale umbes 1 tund 20 minutit.

Ilumetsa raudteepeatuse lähedal asub metsas neli meteoriidikraatrit, mille vanus on umbes 6000 aastat.

## Ajalugu

Pooljaam avati 1931. aastal seoses Tartu–Petseri raudteeliini rajamisega. Avamisajal jäi see Kahkva valda.

21. sajandi algul ähvardas peatust lagunenud perrooni ja väheste sõitjate pärast sulgemine, kuid peatus jäi siiski püsima.

## Jaamahoone
Ilumetsa jaamahoone ehitati sama tüüpprojekti järgi nagu Taevaskoja, Kliima ja Raikküla jaamahoone. Tõenäoliselt Leon Johansoni projekti järgi valminud kahekorruselisi jaamahooneid iseloomustab ristkülikulise põhiplaani ja iseseisva telkkatusega polügonaalne keskrisaliit esifassaadil ning väljasopistuv trepikoda tagaküljel. Hoone on nüüdseks kasutusel elamuna.

Praeguseks on kunagisest raudteejaamast saanud peatuskoht.

## Viited

## Välislingid
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* MTÜ Ilumetsa Rongipeatuse Sõbrad; blogspot.com
* Ilumetsa raudteejaam • XX sajandi arhitektuur • Kultuurimälestiste riiklik register
Orava raudteejaam

**Orava raudteejaam** on raudteejaam Tartu–Koidula raudteeliinil Võrumaal Võru vallas Rõssal (nime saanud läheduses asuva Orava küla järgi).

Reisirongid sõidavad Oravalt edasi Koidula jaama. Nende peatuste vahel on olnud ka Kliima peatus. 30. augustil 2011 lõppes reisirongiliiklus Oraval.

Orava jaamas asus üks madal perroon pikkusega 89 m, mis 2012. aastal lammutati ja asendati uue disainiga lühikese ooteplatvormiga (35 m), mille tõttu toimub väljumine ja sisenemine rongi ainult läbi C-ala. Jaamas asub lisaks peateele neli kõrvalteed ja kauba laadimiseks üks tupiktee – kokku üheksa pöörmega. 

Raudteejaam asub Balti jaamast 262 km kaugusel ja Tartust 73 km kaugusel. 

Tartu–Koidula raudteeliinil sõidab sõltuvalt nädalapäevast ja aastaajast 1–4 reisirongi päevas. Rong sõidab Tartust Oravale umbes 1 tund ja 25 minutit.

## Ajalugu
Jaam avati 1931. aastal seoses Tartu–Petseri raudteeliini rajamisega. Avamisel jäi jaam Orava valda. Algne jaamahoone ehitati sarnaselt Kirbla raudteejaama peahoonega, hoone hävis II maailmasõjas.

1960. aastal valmis tüüpprojekti järgi ehitatud stalinistlikus stiilis uus kivist jaamahoone, mis on analoogne samal perioodil Eestis ehitatud Abja ja Keeni jaamahoonega.
## Pildid

Orava jaama perroon.jpg|Perroon
Orava (2).JPG|Orava jaamahoone
Orava jaamahoone 1995.jpg|Orava jaamahoone 1990. aastatel
Orava vana jaamahoone.jpg|Orava jaam ja vana jaamahoone 1932. aastal


## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* FOTO: Orava jaam aastal 2009; Baltic Trains Picture Gallery
* Orava raudteejaam • XX sajandi arhitektuur • Kultuurimälestiste riiklik register
* "Küünlad ääristasid rongi viimset teekonda" – Postimees, 4. märts 2001
* TARTU-KOIDULA RONGILIIN KUI PÄRANDKULTUURI OBJEKT; Tartu 2018
Martin Wood

**Martin Wood** on Kanada telelavastaja ja produtsent, kes hakkas filme lavastama 1990. aastate keskel. Ta on spetsialiseerunud ulmeteemadele ning on tuntud sarjade "Tähevärav SG-1" (46 osa) ja "Tähevärav: Atlantis" (30 osa) lavastajana.

## Filmograafia

## Välislingid

* Martin Wood "Tähevärava" ametlikul kodulehel
*Martin Wood StargateWikis
Induktsiooniprobleem

**Induktsiooniprobleem** ehk **induktsiooni õigustuse probleem** on filosoofiline probleem  induktsiooni õigustuse kohta.

Probleemile andis klassikalise sõnastuse David Hume raamatus "Traktaat inimloomusest": "Olgu inimesed kord täielikult veendunud neis kahes printsiibis, et mingis objektis ei ole iseenesest võetuna mitte midagi, mis võiks anda aluse teha sellest järeldusi objektide kohta peale selle objekti; ning et isegi pärast objektide sagedase ja püsiva ühenduse vaatlemist ei ole meil alust teha mingit järeldust mingi objekti kohta peale nende, mille kohta meil oli kogemus;" (Hume 1739)

## Kirjandus
*David Hume. *[[A Treatise of Human Nature]]*, 1739, raamat 1, osa 3, alajaotus 12.
*Colin Howson. *Hume's Problem: Induction and the Justification of Belief*, Oxford University Press 2000. Google'i raamat 

## Välislingid
*John Vickers. The Problem of Induction, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2012.
Cool FM

**Cool FM** on Cool D album, mis anti välja 2009. aastal.

## Lood
# "Cool FM alustab"  
# "Naised on purjus"
# raadio
# "Ajakirjandus"
# raadio
# "Nad vist raputavad"
# raadio
# "Juua täis peaga"
# helistaja #1
# "Friigid"
# raadio
# "Suveläpatis"
# ilmateade
# "Tütar üksi kodus osa 7"
# raadio
# "Iharluse missa"
# helistaja #2
# "Ma läksin kiima"
# raadio
# "Inim-reset"
# raadio
# "Prihood"
# raadio
# "Suured kivist hooned"

## Välislingid
*
Dodoma piirkond

**Dodoma piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias. Ta piirneb põhjas Manyara, idas Morogoro, lõunas Iringa ja läänes Singida piirkonnaga.

Dodoma piirkonna pindala on 41 310 km². See moodustab umbes viis protsenti Tansaania mandriosast. Dodoma on pindalalt Tansaania 26 piirkonna seas 12. kohal. Aastal 2002 elas piirkonnas umbes 1,7 miljonit inimest.

Piirkonna keskus on riigi pealinn Dodoma.

Suurem osa Dodoma piirkonnast paikneb põhja suunas kõrgeneval lavamaal, mille kõrgus merepinnast on 830–2000 meetrit. Aprilli lõpust detsembri alguseni kestab kuiv periood; ülejäänud kuudel sajab ka vihma. Dodoma linnas sajab aastas keskmiselt 570 mm. Õhutemperatuur jääb tavaliselt 18 ja 31 °C vahele.

Piirkonna põhjaosas asuvad UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluvad Kondoa kaljujoonised.

Dodoma piirkonnas kasvatatakse peamiselt ube, teravilja, maapähklit, kohvi, teed ja tubakat. Tegeldakse ka karjakasvatuse ja mesindusega. Põlluharimiseks soodsamad tingimused on Mpwapwa ja Kondoa ringkonnas.

Dodoma piirkond jaguneb viieks ringkonnaks:

* Dodoma linnaringkond
* Dodoma maaringkond
* Kondoa ringkond
* Mpwapwa ringkond
* Kongwa ringkond

## Viited

## Välislingid
* Dodoma piirkonna koduleht
Iringa piirkond

**Iringa piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias.

Iringa piirkonna pindala on 35 503 km². Elanike arv 2002. aastal oli ligi 1,5 miljonit.

Piirkonna halduskeskus on Iringa.

Iringa piirkonna lõunaosa läbib Kipengere mäeahelik.

Piirkonnas asub Ruaha rahvuspark.

Iringa piirkond jaguneb kuueks ringkonnaks:

* Iringa maaringkond
* Iringa linnaringkond
* Kilolo ringkond
* Ludewa ringkond
* Makete ringkond
* Mufindi ringkond

Varem Iringa piirkonda kuulunud Njombe ringkond viidi 2012. aastal uue Njombe piirkonna koosseisu.

## Viited
Kinnitus

**Kinnitus** on vaatlusandmete või muude tõendite tugi teaduslikule teooriale või muule hüpoteesile. Sel juhul öeldakse, et tõendid **kinnitavad** ehk **toetavad** teooriat või hüpoteesi.

Induktiivselt tugeva arutluse eeldus kinnitab selle järeldust. 

## Näited
Kraadiklaasi näit 38,0 kinnitab hüpoteesi, et inimesel, kelle kaenla alt kraadiklaas võeti, on palavik. 

Krõbin aknaklaasil kinnitab oletust, et väljas sajab.

## Kvalitatiivne kinnitus
Kvalitatiivses mõttes vaadeldakse kinnitust suhtena kinnitavate tõendite, kinnitatava oletuse ja taustinfo vahel. 

## Kvantitatiivne kinnitus
Kvantitatiivses mõttes vaadeldakse kinnitust suhtena kinnitavate tõendite, kinnitatava oletuse, taustinfo ning kinnitamise määra ehk kinnitamisastme vahel. 

On võimalik võrrelda määra, millel ühed tõendid ühe taustinfo juures kinnitavad üht oletust, määraga, millel teised tõendid teise taustinfo juures kinnitavad teist oletust.
Induktiivne tugevus

**Induktiivne tugevus** on induktiivse arutluse omadus, mis seisneb selles, et eelduste tõesuse korral on järeldus tõenäoline. Teiste sõnadega, arutluse induktiivne tugevus seisneb selles, et arutluse eeldused kinnitavad tema järeldust. 

Induktiivne tugevus on deduktiivse arutluse kehtivuse analoog.

**Induktiivset tugevust** vaadeldakse ka suurusena, mis iseloomustab seda, kui tõenäoliseks eeldused järelduse teevad. Sel juhul võrdub ta määraga, mil arutluse eeldused kinnitavad selle arutluse järeldust, kinnitamisaste.
Veronika Valk

**Veronika Valk** (ka **Veronika Valk-Siska**; sündinud 21. novembril 1976 Tallinnas) on eesti arhitekt.

Veronika Valk on Eesti Arhitektide Liidu liige alates 2001. aastast (aastatel 2004–2008 eestseisuse liige). Lisaks on Veronika Valk MTÜ Kultuurikatel juhatuse liige ning olnud tegev Tallinna Valgusfestivali korraldamisel. 2015. aastast on Valk kultuuriministeeriumi arhitektuuri- ja disaininõunik.

## Elulugu
Keskhariduse omandas Veronika Valk Tallinna 21. Keskkoolis aastatel 1991–1994 ning arhitektuurialase kõrghariduse Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriosakonnas aastatel 1994–2001. Aastatel 1996–1997 täiendas Veronika Valk end arhitektuuri erialal õppeasutuses Rhode Island School of Design Ameerika Ühendriikides.

Aastatel 1995–1999 töötas ta arhitektuuribüroos Akvar AS, 1999–2002 arhitektuuribüroos V. ja R. Valk OÜ, 2002–2005 ühena asutajatest ja osanikest arhitektuuribüroos Kavakava OÜ. Alates 2005. aastast töötab ta Zizi&Yoyo OÜ-s arhitektina ning täidab ka juhatuse liikme kohuseid.

## Looming
Veronika Valgu tuntumad tööd on Rakvere keskväljaku planeering, Suure-Jaani Gümnaasiumi spordihoone, Eduard Tubina monument Tartus ning Lasva veetorni rekonstrueerimine. Neid iseloomustab hea keskkonnatunnetus, kirevad värvitoonid, mängulised lahendused ning kohaspetsiifilisus. 

Lisaks projekteerimisele on Veronika Valk avaldanud üle saja arhitektuuri- ja urbanistika teemalise artikli, essee, analüüsi ja ettekande kodumaistes ja rahvusvahelistes meediaväljaannetes ning osalenud ettekannetega mitmetel konverentsidel ja näitustel.

### Töid
*Rakvere keskosa detailplaneerimine, 2000 (kaasautorid Villem Tomiste ja Ott Kadarik)
*Steineri aia rekonstrueerimine Pärnus, 2001 (kaasautor Villem Tomiste)
*Eduard Tubina mälestusmärk Tartus, 2006 (kaasautor skulptor Aili Vahtrapuu)
*Suure-Jaani Gümnaasiumi spordihoone, 2005
*Eesti Filmi Sihtasutuse ruumide rekonstrueerimine, 2008 (assistent Kadri Klementi)
*Lasva veetorni rekonstrueerimine kunstigaleriiks, 2009 (assistent Kadri Klementi)
*Tarvastu lasteaia sisekujundus ja territooriumi maastikuarhitektuurne lahendus, 2009 (assistent Kadri Klementi)
*Elamud Merirahus, 2005(–käesolevani valmimisel)

### Võistlustöid
*Katariina kai ja Russalka vahelise maa-ala linnaplaneerimise ideevõistlus, 2000 (kaasautor Villem Tomiste); 1. preemia
*Mustjõe elurajooni linnaplaneerimise ideevõistlus, 2002; 3. preemia
*Uus Sakala arhitektuurivõistlus, 2004; üks kolmest välja valitud lahendusest
*Pae rekreatsiooniala planeerimise võistlus (kaasautor Kerli Raamsalu), 2005; 1. preemia
*Maakri kvartali arhitektuurivõistlus (kaasautorid Leena Torim, Tõnis Arjus, Eerik Kändler, Kadri Klementi), 2007; II etappi edasi jõudnud töö

## Tunnustus
*2009 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Kadri Klementi, Kalle-Priit Pruudeni, Peeter Lauritsa, Kalle Tikasega; **Väikeobjekti preemia** – Lasva veetorn – kolhoosiaegse veetorni rekonstrueerimisel regionaalsust rõhutava minimalistliku väliskujunduse ning julge ja leidliku siseruumi lahenduse eest)
*2012 – noore arhitekti preemia
*2012 – stipendium "Ela ja sära"

## Allikad
#
#
#
#
#

## Viited

## Välislingid

*
Eero Palm

**Eero Palm** (sündinud 21. juunil 1974 Tallinnas) on eesti arhitekt.

Keskhariduse omandas Eero Palm Tallinna 13. Keskkoolis aastatel 1981–1992 ning arhitektuurialase kõrghariduse Tallinna Kõrgemas Tehnikakoolis aastatel 1992–1996.

Eero Palm töötas aastatel 1995–2002 arhitektuuribüroos Künnapu & Padrik AS. Alates 2002. aastast töötab ta Palm-E Arhitektibüroo OÜ-s.

Tema tuntumad tööd on A. Le Coq Sport spordihoone Tartus, büroohoone Meistri tänaval Tallinnas ning Pärnu spordihall Riia maanteel. Lisaks ühiskondlikele hoonetele on Eero Palm projekteerinud mitu kortermaja ja eramut. A. Le Coq Spordi spordihoone eest pälvis Eero Palm võistlusel "Terasehitis 2006" parima terviklahenduse auhinna.

Eero Palm on Eesti Arhitektide Liidu liige alates 2001. aastast.

## Töid
*West-bensiinijaam Haapsalus, 1996 (kaasautor Ain Padrik)
*kauplus-kohvik-bensiinijaam, 1998 (kaasautor Ain Padrik)
*eramu Maarjamäel, 2000 (kaasautor Kristi Alamaa)
*Hotell Radisson SAS, 2001 (kaasautorid Vilen Künnapu, Ain Padrik, Margus Maiste)
*eramu Haabneemes, 2001
*Narva Linnakohtu hoone, 2004
*Büroohoone Meistri tänaval Tallinnas, 2004
*A. Le Coq Sport spordihoone Tartus, 2006
*Eesti Infotehnoloogia Kolledži hoone Raja tänaval, 2008
*Auriga kaubanduskeskus Saaremaal, 2008
*Pärnu spordihall, 2009

## Võistlustöid
*Eesti paviljon, EXPO 2000 Hannover, 2000
*Norra ooperiteater, 2000
*Okupatsioonide muuseum, 2001
*Hotell ja büroohoone Vabaõhumuuseumi teele, 2002
*Würthi logistikakeskus ja büroohoone, 2003
*Salome autokeskus Pärnus, 2004
*Veho autokeskus, 2008
*Ruuki villapaneeli tootedisaini konkurss, 2008

## Preemiad
*Terasehitis 2006 aastapreemia A. Le Coq Spordi spordihoone eest
*Betoonehitis 2008 eriauhind Infotehnoloogia Kolledži hoone eest Raja tänaval

## Allikad
# Eesti Arhitektide Liidu liikmed, Eero Palm
# Palm-E Arhitektuuribüroo OÜ, kollektiiv
# Eero Palm: "Büroohoone Tallinnas Meistrite tee 10" Maja, 3/2005
# Tõnis Kimmel: "Tartu Anne Spordikeskus" Maja, 4/2006
# Alo Raun: "Parimaks terasest tervikobjektiks valiti Tartu uus spordimaja" Tarbija24, 27. oktoober 2006

## Välislingid
*Palm-E Arhitektuuribüroo OÜ
Ott Ojamaa (arhitekt)

**Ott Ojamaa** (sündinud 15. aprillil 1963 Türil) on Eesti arhitekt. 

Põhihariduse omandas ta Türi Keskkoolis 1979. aastal ja keskhariduse Nõo Keskkoolis 1981. aastal. 1981–1984 õppis Ojamaa Tartu Riikliku Ülikooli füüsikateaduskonnas. Arhitektuurialase kõrghariduse omandas ta Tallinna Kunstiülikooli arhitektuuriteaduskonnas 1986–1991.

Aastatel 1990–2004 töötas Ojamaa OÜ-s Tartu Arhitektuuribüroo ja 2004–2011 projektbüroos OÜ Projekt O2; praegu töötab ta arhitektuuribüroos Arhitektum.

## Töid
Ott Ojamaa tuntuim töö on raskuste kiuste valminud korterelamu Kalda tee 24 Tartu Annelinnas, mis paistab silma hea keskkonnatunnetuse, materjalikasutuse ja põneva fassaadilahenduse poolest. 
*Tartu Krematoorium, 1996
*Käopesa lastekodu Tartus, 1997
*Vaimastvere Põhikooli võimla, 2001
*Leinamaja Maardus, 2004
*Kalda tee 24 korterelamu Tartu Annelinnas, 2005
*Ranna tee elurajoon Tartus, 2007
*Tähe Ärikvartal Tartus, 2008
*Vehendi Motell Elva vallas, 2008
*Rännaku Lasteaed Tallinnas, 2009
*Ämmuste kool, 2010
*politsei- ja päästehoone Jõhvis, 2011
*JKHK tudengikodu, söökla ja raamatukogu Paides, 2011
*Spordihoone Metsapooles, 2011
*Päästehoone Valgas, 2012
*Elva Haigla laiendus, 2012
*Elva Asenduskodu peremajad, 2012
*Vara valla kogukonnakeskus, Vara külas, 2013
*Laululinnu Lasteaed, Ülenurmel, 2013
*Tartu Avavangla, Tartus, 2015
Hiljem on põhiliselt teostanud koolide rekonstrueerimisi, eraldi võiks välja tuua

* Lasnamäe põhikool, Tallinn, 2021

## Võistlustöid
*Tartu Veekeskus, 1999; 2. preemia
*Prantsuse Lütseumi Spordihoone Tallinnas, 2004; ostupreemia
*Järvakandi Klaasikeskus, 2009; 1.-2. preemia
*Kuressaare Ametikool koos Anu Lainusega, 2010; 3. preemia
*Kiiu lasteaed koos Egon Metusala ja Helen Rebasega, 2011; 1. preemia
*Lähte ühisgümnaasium juurdeehituse ideekonkurss, 2021; 2. preemia

## Tunnustus
*2005 "Parim Puitehitis 2005" tööstushoone kategooria eriauhind

## Välislingid
#
#
#
Järva-Jaani põllumeeste konvent

**Järva-Jaani põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Järva-Jaani alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Albu, Võhmuta ja Vajangu vald.

Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige oli Valde Uuekareda.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Hendrik Tammaru, August Vask, Gustav Tammets, Karl Anton, Arvo Lillerand, Hans Liiv, Gustav Preesalu, Otto Romberg, Aleksander Kalani, August Lääne, Valde Uuekareda, Ottomar Rooba, Johannes Grauen, Johannes Külle ja Karl-Friedrich Tamm.
Ambla põllumeeste konvent

**Ambla põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Ambla alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Ambla ja Lehtse vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Anton Jairus, Jaan Kents, August Lutsius, Mikk Ilves, Aleksander Toomsalu, Dietrich Aron, Anton Kuldna, Gustav Lemming, Mihkel Kamla, Herman Berendsen, August Lubi, Aleksander Kuusik, Gustav Kilkmees, Aleksander Klaar ja Aleksander Berendsen.
Tallinna põllumeeste konvent

**Tallinna põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Tallinna linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Iru, Rae, Tõdva, Naissaare ja Prangli vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Vladimir Roopere, Eduard Appelberg, Johannes Velleste, Martin Laast, Kustav Kurg, Viktor Päts, Johannes Mõisama, Gustav Laidma, Jaan Saar, Hans Kibovits, Hans Põldmäe, Jaan Virkepuu, August Birkan, Erik Milkop ja Tõnis Künnapuu.

## Kirjandus
*Tallinna põllumeeste konvendi täiskogu koosolek. Uus Eesti, 12. juuni 1940, nr. 155, lk. 6.
Lihula põllumeeste konvent

**Lihula põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Lihula alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Lihula, Karuse ja Varbla vald.

17. augustil 1936 valiti konvendi liikmeteks Jüri Mets, Jaan Hell, Tõnis Viherpuu, Jaan Raudsepp, Voldemar Reimann, Martin Tammik, Ado Peensalu, Karl Laev, Jaan Brandt, Jaan Rähesoo, Mihkel Kuimann, Juhan Pärna, Andrei Ojangu, Mihkel Aru ja Georg-Robert Ervin.
Räpina põllumeeste konvent

**Räpina põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Räpina alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Räpina, Veriora ja Orava vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Samuel Narusberg, Hendrik Zernask, Gustav Häidesk, Jaan Kuus, Eduard Kresson, Jaan Mälberg, Feodor Menov, Rudolf-Adalbert Raiesmaa, August Sibul, Ernst Haamer, Albert Niklaus, Richard Birnbaum, Alfred Kraak, Juhan Plado ja Daniel Mällo.
Kärdla põllumeeste konvent

**Kärdla põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Kärdla linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kõrgesaare ja Pühalepa vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Joann Marimaa, Friedrich Espenbaum, Joann Kaev, Johannes Remmelkoor, Johannes Arusoo, Aleksei Maar, Anton Silde, Jüri Koit, August Tartu, Johannes Klee, Joann Laid, Johannes Tuisk, Villem Börjer, Peeter Küttim ja Julius Kask.
Merje Müürisepp

**Merje Müürisepp** (sündinud 16. jaanuaril 1975 Tapal) on eesti arhitekt.

Keskhariduse omandas Merje Müürisepp Vinni-Pajusti Gümnaasiumis aastatel 1982–1993 ning arhitektuurialase kõrghariduse Tallinna Tehnikakõrgkoolis aastatel 1994–2001. Aastatel 2006–2007 läbis Merje Müürisepp Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri restaureerimise ja konserveerimise täiendõppe kursuse.

Aastatel 1997–2006 töötas Merje Müürisepp arhitektuuribüroos Kolm Pluss Üks OÜ, 2005–2006 Tartu Linnavalitsuse arhitektuuriosakonnas arhitektina ja 2006–2010 Tartu Ülikooli arhitektina. Alates 2015. aastast töötab Merje Müürisepp Arhitektuuribüroo Sport OÜ-s ja on selle üks omanikest.

Merje Müürisepa tuntumad tööd on eramu Tallinnas Naeri tänaval, kortermaja rekonstruktsioon ja laiendus Koidula tänaval Kadriorus ning terrassmajad Tiskres. Ülikooli arhitektina on Merje Müürisepp projekteerinud Tartu Üliõpilasmaja sisekujunduse ja ülikooli Iuridicumi aia kujunduse. Töid iseloomustavad mitmekülgne materjalikasutus, oskuslik planeering ja hea keskkonnatunnetus.

## Töid
* Eramu Pirital, 2000 (Kolm Pluss Üks OÜ)
* Eramu Rohuneemes, 2002 (Kolm Pluss Üks OÜ)
* Eramu Pärnus, 2002 (Kolm Pluss Üks OÜ)
* Eramu Tallinnas Naeri 3, 2004 (Kolm Pluss Üks OÜ)
* E-Piim Põltsamaa Meierei tootmis- ja laohoone, 2006 (Kolm Pluss Üks OÜ)
* Korterelamu renoveerimine ja laiendus Kadriorus, 2006 (Kolm Pluss Üks OÜ)
* Eramu Pringi külas, 2006 (Kolm Pluss Üks OÜ)
* Ridaelamud Tiskres, 2007 (kaasautor Tiit Sild)
* MTÜ Tartu Üliõpilasmaja tudengipidula sisekujundus, 2008
* Tartu Ülikooli Iuridicumi õppehoone haljastus, 2009

## Auhinnad
* 2009 The Baltic Brick and Roof Award, katuse kategooria võitja

## Viited

## Välislingid
* 
* 
* 
* 
*
Keila põllumeeste konvent

**Keila põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Keila linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Harku, Saue ja Keila vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Juhan Ploompuu, Juhan Tui, Aleksander Tammisoo, Eduard Peanberg, August Alter, August Luhalaid, Johannes Rondik, Johannes Paalberg, Aleksander Kutser, Johannes Põldvere, August Ventsel, Osvald Leemann, Hans Reintam, August Kaps ja Johannes Reintalu.

## Kirjandus

* Keila konvent Tallinna piimaturgu korraldamas. Vaba Maa, 10. mai 1937, nr. 104, lk. 6.
Padise põllumeeste konvent

**Padise põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Vasalemma külas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Nissi, Padise, Nõva ja Pakri vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Jakob Hiietamm, Gustav Klaamann, Rudolf Kuris, Johannes Trikk, Aleksander Laur, Kristjan Rannasalu, Richard Palmre, Eduard Uusmaa, Jaan Edovald, Aleksander Silver, Johannes Pillapart, Johannes Reinsalu, Johannes Ney, August Rosvald ja Jaan Neo.
Noarootsi põllumeeste konvent

**Noarootsi põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Haapsalu linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Vormsi, Noarootsi, Riguldi, Oru ja Taebla vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Voldemar Allpere, Hugo Põlluste, Villem Niinelaid, Juhan Tormet, Jüri Pedruk, Aleksander Laving, Peeter Kopamees, Paul Treiberg, Anton Fagerlund, Hermann Bruus, Johannes Orgla, Aleksander Saar, August Trikk, Andres Vikström ja Johannes Ahlros.
Haapsalu põllumeeste konvent

**Haapsalu põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Haapsalu linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Asuküla, Ridala ja Martna vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Aleksander Adler, August Rauendorf, Villem Maaker, Johannes Prooso, Gustav Tomberg, Anton Altmäe, Karl Valper, Priidu Iisberg, Gustav Mölder, Jaan Saagelmann, Friedrich Kelemit, Evald Langeberg, Gustav Kroon, August Kaubi ja Harald Karja.

Jaanuaris 1939 taotles konvent Sotsiaalministrilt üheaastase sundusliku tööteenistuse sisseseadmist.

## Viited
Kullamaa põllumeeste konvent

**Kullamaa põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Silla alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Piirsalu, Kullamaa ja Kirbla vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Karl Aavekukk, Karl Tiitsmann, Jüri Kummisson, Jüri Aven, Johannes Saalberg, Eduard Arnover, Pärni Limberg, August Roomet, Ruut Kurepalu, Jaan Laurik, Juulius Tuulpärg, Johannes Zimmermann, Johannes Tohver, Aleksander Einlo ja Jüri Hellmann.
Märjamaa põllumeeste konvent

**Märjamaa põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Märjamaa alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Märjamaa, Velise ja Vigala vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Mihkel Luht, Karl Tamberg, Johannes Vannastu, Hans Littover, Karl Oldekop, Gustas Viisemann, Karl Lutter, Mihkel Lauter, Jüri Kamarik, Mihkel Miil, Johannes Kaer, Karl Illimar, Jaan Üürike, Madis Reemann ja Jüri Jeeser.
Pärnu-Jaagupi põllumeeste konvent

**Pärnu-Jaagupi põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Pärnu-Jaagupi alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Halinga, Are ja Kaisma vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Juhan Eensoo, Jaan Vunk, Arnold Prints, Johan Hansen, Hendrik Rehe, Aleksander Riid, Mart Uva, Mihkel Viljak, Mihkel Annusver, Joosep Johanson, Kristjan Kõnela, Peeter Teng, Albert Sinka, Aleksander Veersalu ja Andres Juuriksoo.
Lembit-Kaur Stöör

**Lembit-Kaur Stöör** (sündinud 8. detsembril 1976 Viljandis) on eesti arhitekt.

Ta on õppinud Viljandi Valuoja Põhikoolis aastatel 1984–1992 ja Viljandi C. R. Jakobsoni nimelises Gümnaasiumis 1992–1995. Aastatel 1995–2001 õppis ta Eesti Kunstiakadeemias arhitektuuri.

Stöör on töötanud aastatel 1999–2000 Indrek Näkk Arhitektid OÜ-s ja 2001–2008 arhitektuuribüroos KOKO Arhitektid OÜ. 2008. aastast töötab ta arhitektuuribüroos ÖÖ-ÖÖ OÜ.

Tema projekteeritud on näiteks Kuldala elurajoon, Tallinna Inglise Kolledži võimla, Tallinna sünagoog ning Metro Plaza äri- ja büroohoone. Neid iseloomustab julge materjalikasutus, värvirohkus ning ülimodernne vormikeel. Lembit-Kaur Stööri on saatnud edu ka mitmel arhitektuurivõistlusel.

## Töid
*eramu Viimsis, 2003
*Kuldala elurajoon, 2004–2007 (kaasautorid Raivo Kotov, Margus Maiste, Tõnis Kimmel, Olga Batuhtina ja Margit Aule)
*Villa Merilo, 2007
*Tallinna Inglise Kolledži võimla, 2007 (kaasautor Margus Maiste)
*Tallinna Sünagoog, 2007 (kaasautor Tõnis Kimmel)
*Rabaküla elurajoon, 2007 (kaasautorid Raivo Kotov, Margit Aule, Lea Laidra, Indrek Mikk, Tõnis Savi, Ülo-Tarmo Stöör)
*Villa Merirahus, 2008 (kaasautor Ülo-Tarmo Stöör)
*Metro Plaza äri- ja büroohoone, 2008 (kaasautorid Raivo Kotov ja Andrus Kõresaar)

## Võistlustöid
*büroo-hotell Paldiski mnt-l, 2002 (kaasautor Raivo Kotov); 2. preemia
*Kuldala elurajooni planeeringu konkurss, 2004 (kaasautorid Raivo Kotov, Tõnis Kimmel, Margus Maiste); 1. preemia
*Tartu Vabadusesilla võistlus, 2005 (kaasautor Ülo-Tarmo Stöör); 3. preemia
*Kadaka Aiandi elamuala ideevõistlus, 2005; 1. preemia
*Viljandi Maagümnaasiumi juurdeehituse võistlus, 2006 (kaasautorid Ülo-Tarmo Stöör, Indrek Mikk); 1. preemia
*Eesti Vabariigi saatkonnahoone Riias, 2007 (kaasautor Ülo-Tarmo Stöör); 1. preemia

## Tunnustus
* 2007 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Tõnis Kimmeliga; Tallinna sünagoogi uudset ja traditsioonilist ühendava arhitektuurse lahenduse eest)
* 2018 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Martin Tago, Maia Grimitlihti, Raivo Kotovi, Andrus Kõresaare, Kristo Rämson, Kärt Loopalu ja Eleriin Tekkoga; Balti Jaama Turg)

## Isiklikku
Tema isa on arhitekt Ülo Stöör.

## Allikad
* Eesti Arhitektide Liit, volitatud arhitektid V, Lembit-Kaur Stöör
* "Lembit-Kaur Stöör teeb isevärki maju" ehitus.ee, 27. märts 2008
* Eva Laantee Reintamm: "Vault, Arch and the Pomegranate Tree" Estonian Art 1-2007
* "Selgusid Riia saatkonna arhitektuurivõistluse võitjad" Eesti Välisministeeriumi pressiteade, 1. veebruar 2008
* Tallinn Synagogue miesarch.com
* Karin Paulus. "Stöör, saatkonna ja sünagoogimees" Eesti Ekspress, 8. veebruar 2008
* Triin Olvet. "Tallinna sünagoog valmib Karu tänavale maikuuks" Postimees, 18. mai 2005

## Välislingid
*Arhitektuuribüroo ÖÖ-ÖÖ OÜ
Paistu põllumeeste konvent

**Paistu põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Viljandi linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Rimmu, Kõpu, Raudna, Paistu ja Karksi vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Johan Sumeri, Jaan Viilip, Heinrich Lauri, Karl Joosep, Julius Kõrb, Mihkel Laarmann, Peeter Kallit, Karl Laatsarus, August Roger, Johan Pruuden, Jüri Martinson, Märt Meet, Aleksander Arak, August Halme ja Juhan Hion.
Suure-Jaani põllumeeste konvent

**Suure-Jaani põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Suure-Jaani linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Vastemõisa, Olustvere ja Taevere vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Jüri Soolo, Martin Mein, Julius Kool, August Vomm, Hans Vaga, Jaan Hansen, Ado Tirmann, Jaan Talur, Peet Siim, Johan Pooland, Johan Ihloff, Johan Johanson, Jaan Vahtramäe, Karl Hansen, Theodor Koppel.
Pilistvere põllumeeste konvent

**Pilistvere põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Võhma alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kabala, Kõo ja Imavere vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Jaak Kask, Hans Sukk, Joosep Rätsepson, Jüri Martin, Jüri Vain, Mart Arro, Karl Rass, Jaan Ilumäe, Hans Leis, Bernhard Raadik, Hans Israel, Jaan Reinik, Tõnis Lükk, Martin Nõmmeots ja Vidrik Rebane.
Põltsamaa põllumeeste konvent

**Põltsamaa põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Põltsamaa linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Põltsamaa, Lustivere ja Pajusi vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Aleksander Pedriks, August Lehtsaar, Arnold Martins, Hans Kalep, Karl Vulff, Juhan Rämma, August Tiimann, Karl Rump, Emil Mällo, Eduard Tael, Elmar Andressoo, August Laur, Ernst Alles, Julius Mänd ja Evald Kutsar.
Alatskivi põllumeeste konvent

**Alatskivi põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Pala alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Saare, Pala, Kasepää, Peipsiääre ja Alatskivi vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks August Kivitare, Johannes Rüütel, Aleksander Soo, Johannes Elken, August Villemson, Aleksander Rips, August Pender, Gustav Kreos, August Piiri, August Tõruvere, August Lindpere, Eduard Paapsi, Johannes Vooder, Albert Lepik ja Villem Mihkelsoo.
Pärnu põllumeeste konvent

**Pärnu põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Pärnu linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Sauga, Paikuse, Tahkuranna ja Häädemeeste vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Jaan Viilik, Martin Koger, Kristjan Nurmoja, Tõnis Alasoo, Andres Heinluht, Kaarel Kandla, Voldemar Raba, Kustas Juhanson, Aleksander Kolla, Johann Laas, Kaarel Toomela, Voldemar Soovik, Jüri Kosenkranius, Daavet Martinson ja Nikolai Pull.