open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ludwig van Heyden

**Ludwig Heinrich Sigismund van [[Heyden]]** (vene keeles Логин Логинович Гейден; 6. jaanuar 1806 Peterburi – 20. juuni 1901 Peterburi) oli hollandi päritolu Venemaa mereväeohvitser (admiral) ja riigitegelane, krahv. 

Ludwig van Heyden oli viitseadmirali auastmes Tallinna sadama kõrgeim komandör ja sõjakuberner aastatel 1856–1859.

Ludwig van Heyden on maetud Novodevitšje kalmistule Peterburis.

## Perekond

Ludwig Heinrich Sigismund van Heyden sündis Eestimaa kubermangus elanud ja sel ajal 2. järgu kapteni auastmes Balti laevastikus teeninud riigikrahvi Lodewijk van Heydeni ja Anne-Marie Akeleye pojana.

## Sõjaväeteenistus

Pärast Paažikorpuse lõpetamist 14-aastaselt anti talle mitšmani auaste ning ta osales noorelt Otto von Kotzebue ümbermaailmareisil fregatil Predprijatije. 1827 osales leitnandina Navarino lahingus, mille eest pälvis 20-aastaselt 4. järgu Püha Vladimiri ordeni.

Kui ta oli 23-aastane, autasustati teda 4. järgu Püha Georgi ordeniga 18-kuulises sõjalaevastiku kampaanias osalemise eest (Vene-Türgi sõda (1828–1829)).

Keiser Nikolai I määras ta pärast keisritroonile tõusmist oma tiibadjutandiks. Aja jooksul teenis van Heyden välja kõik staabiohvitseri auastmed: eskaadri major (эскадр-майор).  juhatajana (staabiülemana) oli ta Sõjamerejõudude Peastaabi valvekindral, Tallinna sadama kõrgeim komandör ja sõjakuberner.

3. aprillil 1849 nimetati ta kindraladjutandiks. 1895 nimetati ta Riiginõukogu liikmeks.

## Isiklikku

30. jaanuaril 1835 abiellus ta Aleksandra Hrapovitskajaga (1814–1883), kes oli Peterburi kubermangu tsiviilkuberneri (1826–1835) salanõuniku Ivan Semjonovitš Hrapovitski (1786–1864) tütar.

## Autasud
*Püha Vladimiri ordeni 4. klass (1827), Navarino lahingu eest.
*Püha Vladimiri ordeni 2. klass
*Püha Georgi ordeni 4. klass
*Püha Anna ordeni 1. klass
*Prantsusmaa Auleegioni ohvitseririst
*Püha Vladimiri ordeni 1. klass (1876) 
*Püha Andrease orden (1879) 
*Nikolai I, Aleksander II ja Aleksander III portreed (1892)

## Viited

## Välislingid
*Tartu Ülikooli Ajaloo muuseum: Heyden, Ludwig von (Charles Borchardti foto) Andmed ESTERis
Pöide põllumeeste konvent

**Pöide põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Orissaare alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Muhu, Pöide ja Laimjala vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Vassili Tamm, Madis Peeker, Mihail Mundi, Anton Mägi, Mihkel Noor, Aleksander Kärner, Vassili Kärner, Feodor Evert, Aleksander Rei, Aleksander Nepper, Priidu Mägi, Jaan Klaar, Aleksei Küng, Joosep Tumma ja Aleksander Mustel. 11. juunil 1936 valiti konvendi esimeheks Aleksander Rei.
Sander Sinilaid

**Sander Sinilaid** (sündinud 7. oktoobril 1990 Tallinnas) on Eesti jalgpallur, kes mängib Eesti Meistriliiga klubis JK Tallinna Kalev.
Silelihasrakud

**Silelihasrakud** on silelihaskoe rakud. 

Silelihaskude koosneb tavaliselt käävjatest silelihasrakkudest, mis paiknevad tihedalt üksteise kõrval. Igal rakul on piklikovaalne tuum, sarkoplasmaks nimetatav tsütoplasma ja rakumembraan (sarkolemm). Silelihasrakkude tsütoplasma sisaldab peale kõikidele rakkudele omaste organoidide veel üksnes lihaskoele spetsiifilisi struktuure, mis moodustavadki raku kontraktiilse aparaadi. See koosneb jämedatest müofibrillidest, mis tavaliselt paiknevad tsütoplasma perifeerses osas ja kulgevad raku teljega paralleelselt. Iga müofibrill kujutab endast peenikeste, ainult elektronmikroskoobi all nähtavate niidikeste kimpu.
Suurrasvik

**Suurrasvik** (*omentum majus*) kuulub seedeelundkonda ja paikneb kõhuõõnes.
                                           
Ta täidab kaitsefunktsiooni kõhuõõnte elundite traumade ja põletikuliste haigestumiste juhul.
Ahti Kooskora

**Ahti Kooskora** (sündinud 28. aprillil 1971 Tallinnas) on eesti arhitekt.

Ta on lõpetanud 1989. aastal Tallinna 2. Keskkooli. Oli õpilasomavalitsuse liige.
Koos Peeter Marveti ja Märten Rossiga likvideeris selles koolis komsomoli.

Arhitektidiplomi (vastab magistrikraadile) sai Tallinna Kunstiülikoolist 1994. aastal.

Aastatel 1994–1997 töötas ta Masso Arhitektibüroos. 1997. aastast on ta töötanud Tallinnas iseseisva arhitektina, 2014. aastast on ka Sweco Projekti AS peaarhitekt.

## Artiklid
* Ahti Kooskora: Kiasma – nägemisnärvide ristumiskoht Äripäev, 03.11.2000
* Ahti Kooskora: Moderna Museet – käsn, peegel ja nuga Äripäev, 12.01.2001

## Välislingid
* arhitekt.ee
* http://www.arhliit.ee/koosseis/liikmed/liige/529/
* https://2017.arhitektuuripreemiad.ee/
* https://goo.gl/maps/LavUAJnjijrCWmYF7
* http://www.arhliit.ee/galerii/27375/
* Urmas Oja: Rakvere moodsaima välimusega kortermaja Eramu & Korter, 02.2008
* Urmas Oja: Kaks linnaruumi ilmestavat uut kortermaja Virumaa Teataja, 15.04.2008
Lumikate

**Lumikate** on lumekiht maapinnal, mis tekib lumesaju ja lumetormide tagajärjel.

Lumikattele on iseloomulik väike tihedus, mis aja jooksul kasvab, eriti kevadel ja sulailmas. Uue lumikatte albeedo on 70–90%, vana osaliselt sulanud lumikatte albeedo on 30–40%.

Lumikate peegeldab tugevasti päikesekiirgust ja kaitseb mulda ülekülmumisest ning taliviljaorast kärbumise eest. Ta mõjub kliimale, pinnamoele, jõgede ja liustike toitumisele, mullaprotsessidele, taimede ja loomade elule.

Lumikate liigitatakse:

* ajutiseks lumikatteks, mis sulab ära päeva jooksul tekkimisest;
* püsivaks lumikatteks, mis säilib kogu talve jooksul või sulab osaliselt sulailma puhul.

Eestis kõige paksem lumikate (104 cm) mõõdeti 1924. aastal Tallinnas . Lumikatte paksus 68 cm mõõdeti 1968. aastal Jõhvis.  

## Viited
Kompassi madal

**Kompassi madal** on madal Väinameres Muhu kirderanniku lähedal, Püssininast loodes.

Väikseim sügavus on 1,8 meetrit.

1927. aastal oli madal tähistatud toodriga. Tänapäeval on tähistatud Kessu parema külje poiga.

Kompassi madalast loodes asub Raugi madal.

Kompassi madal jääb peamisest Muhu väina laevateest lõunasse. Teisele poole laevateed jääb Kumari lee.

## Viited
Lenduvus

**Lenduvus** on mingi aine (keemilise ühendi) omadus, mis näitab, kui kergesti see aine aurustub. Lenduvus näitab molekulide või aatomite võimet eralduda vedelikust või tahkest ainest. Mingil kindlal temperatuuril ained, millel on kõrgem aururõhk, aurustuvad kergemini. Aine aururõhk on tema auru rõhk tasakaaluolekus vedelfaasiga või tahke faasiga. 

Vedelike korral nende keemistemperatuur normaalrõhul vastab temperatuurile, mille juures selle vedeliku aururõhk on võrdne atmosfääri rõhuga normaaltingimustel. Aine lenduvus on seda suurem, mida madalam on tema keemistemperatuur. Vedelike korral on need mõisted vahetult seotud ja kvantitatiivne näitaja on keemistemperatuur. 

Tavaliselt räägitakse ainete lenduvusest seoses vedelikega, kuid sama mõiste iseloomustab ka tahkeid aineid, mis on võimelised otseselt tahkest olekust üle minema gaasifaasi. Sel juhul on tegu sublimeerumisega: näiteks kuiv jää (süsinikdioksiid), ammooniumkloriid, naftaliin, jood jt. 

**Suhteline lenduvus** näitab vedelike segu korral ühe komponendi aururõhku teise komponendi aururõhu suhtes. Seda karakteristikut kasutatakse tööstuslike destillatsiooniseadmete projekteerimisel. See näitab kui hästi saab kergemini lenduvat komponenti segust destillatsioonil eraldada.

Mõistet "lenduvad orgaanilised ühendid" (*volatile organic compounds*, VOC) kasutatakse nii looduslike (nt lõhnaained, eeterlikud õlid) kui ka tööstuslike (nt lenduvad naftasaadused, formaldehüüd) keemiliste ühendite kohta, mis suhteliselt kergesti aurustuvad atmosfääri. 

Taimede ürdid, õied ja viljad on enamasti iseloomuliku lõhnaga, mis tuleneb taimele spetsiifiliste lenduvate ühendite komplekti eraldumisest õhku.

## Vaata ka
*Keemistemperatuur
*Aurustumine
*Aurustumissoojus
*Agregaatolek
*Sublimeerumine
*Lenduvad orgaanilised ühendid
Illingeni vald

**Illingeni vald** on kahe valla nimi:
***[[Illingeni vald (Saarimaa)|Illingeni vald]]** Saksamaal Saarimaa liidumaal Neunkircheni kreisis
***[[Illingeni vald (Württemberg)|Illingeni vald]]** Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Enzkreisis
Illingen

**Illingen** on mitme koha nimi.

Saksamaal:
* Illingen (Saarimaa), vald Saksamaal Saarimaa liidumaal Neunkircheni kreisis
* Illingen (Württemberg), vald Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Enzkreisis
* Illingen (Elchesheim-Illingen), endine vald Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Rastatti kreisis, Elchesheim-Illingeni valla osa
* Illingen (Welver), endine vald Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Soesti kreisis, Welveri valla osa

Teiste maade kohad:
* Illens (saksa *Illingen*), endine vald Šveitsis Fribourgi kantonis, Gibloux' valla osa
* Illange (saksa *Illingen*), vald Prantsusmaal Moselle'i departemangus
* Misso mõis (saksa *Illingen*), endine mõis Võrumaal Vastseliina kihelkonnas
* Misso vald (Vastseliina kihelkond) (saksa *Illingen*), endine vald Võrumaal
Käina põllumeeste konvent

**Käina põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Käina alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Käina ja Emmaste vald.

Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige oli August Teesalu, hiljem Lembit Piiriselg. 

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Villem Paomets, Eduard Mäehans, August Teesalu, Johannes Hinno, Johannes Oja, Priidu Tamberg, Oskar Kruusmägi, Mihkel Maivel, Lembit Piiriselg, Peeter Kruusi, Andrei Üksik, Emil Kõmmus, Kusti Kubja, Richard Toffri ja Priidu Mänd.

## Kirjandus

* Lapitalud pidurdavad Hiiu põllundust. Vaba Maa, 23. november 1937, nr. 270, lk. 6.
Carl Gustaf Skytte

Vabahärra **Carl Gustaf Skytte** (1647 – 11. jaanuar 1717 Malmö, Skåne) oli Hässleholmi lähedalt Sinclairsholmist pärit Rootsi sõjaväelane. 

Carl Gustaf Skytte vanemad olid 1648. aastal aadlitiitli (nr. 429) saanud Hovmantorpi (Homanetorp) mõisnik, Kronobergi lääni rügemendi ooberst Bertil Nilsson Skytte (surnud 1667) ja Vårby mõisast (*Warby*) pärit Magdalena Oliveblad, kes oli ooberst Hans Månsson Olivebladi (surnud 1650) tütar. 

Ta alustas sõjaväeteenistust Kronobergi rügemendis, kus sai 1668. aastal lipniku, 1671. aastal leitnandi ja 10. augustil 1676 ooberstleitnandi auastme. 1677. aastal oli ta tragunirügemendi ooberst ja seejärel Kristianstadi ja Landskrona komandant. 1697 sai ta 2. pataljoni ülemaks ja Tartu komandandiks. Põhjasõja ajal juhtis Tartu linna kaitset 1704. aasta piiramise ajal, ülendati 12. juunil 1706 kindralmajoriks, ning oli 29. märtsist 1709 Riia asekuberner.

Seejärel oli ta Skåne asekuberner (1709, 14. märts 1711–1716), ülendati 30. augustil 1710 jalaväe kindralleitnandiks, sai 12. veebruaril 1715 vabahärraks, määrati Skåne kuberneriks (1716–1717) ja ülendati 29. detsembril 1716 jalaväekindraliks.

## Perekond
Ta oli abielus Anna Catharine (t.a. Anna Maria) Ulfeldtiga (1646–1678), kes oli Saaremaa kuberneriks olnud Taani-Rootsi ohvitseri ja poliitiku Ebbe Ulfeldti (1616–1682) ja Schleswig-Holsteini krahvinna Hedevigi (1626–1678; da) tütar, Taani kuningas Christian IV ja Kirsten Munki tütretütar.

Talle Skånes kuulunud Odersberga ja Råbelövi valdused päris testamendiga tema sugulane Carl Henrik Skytte af Sätra (1695–1752), kes oli 1702. aastal Kuramaal Bauska komandandiks olnud Sinclairsholmi mõisniku Nils Skytte af Sätra (1656–1720) poeg.

## Viited
Barbi Pilvre

**Barbi-Jenny Pilvre-Storgård** (sündinud 19. aprillil 1963) on eesti kommunikatsiooniekspert, ajakirjanik ja poliitik. Ta oli XII ja XIII Riigikogu liige.

## Haridus
Pilvre on lõpetanud 1981. aastal Tallinna 21. Keskkooli. Tal on magistrikraad (MA) eesti filoloogias (1987, Tartu Ülikool, eesti keel ja kirjandus) ning teadusmagistri kraad (MSc) psühholoogias (2000, TPedI / Tallinna Ülikool). 26. augustil 2011 kaitses ta Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja "Naiste meediarepresentatsioon Eesti ajakirjanduskultuuri ja ühiskonna kontekstis" ja sai doktorikraadi (PhD).

## Töö
Pilvre on töötanud ajalehes Eesti Ekspress ning olnud selle kultuurilisa Areen juhataja ja arvamustoimetaja. Ta on sageli võtnud sõna soolisuse teemadel ning nimetanud ennast ise "valvefeministiks", kellelt ajakirjanikud tihti kommentaare küsivad.

Kuni 2022. aastani oli Pilvre Tallinna Ülikoolis Balti Filmi, Meedia, Kunstide ja Kommunikatsiooni Instituudi (BFM) dotsent. 2022. aasta märtsist töötas ta Fenno-Ugria projektijuhi ja kommunikatsioonijuhina. Alates 1. veebruarist 2023 on ta Fenno-Ugria Asutuse direktor.

## Poliitiline tegevus
Pilvre kuulub alates 2009. aasta juunist Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda. Ta on Pirita linnaosakogu liige ja alates juunist 2023 taas Tallinna linnavolikogu liige. 

2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta 2. valimisringkonnas (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosa). Ta sai 1187 häält, kuid valituks ei osutunud. Märtsist 2014 märtsini 2015 oli ta Riigikogu liige justiitsministri kohale asunud Andres Anvelti asendusliikmena. 

2015. aasta Riigikogu valimistel sai ta 909 häält ning valituks ei osutunud. Alates 23. novembrist 2016 kuni 2019. aastani oli ta taas Andres Anvelti asendusliige XIII Riigikogus.

Barbi Pilvre oli vabaühenduste liidu EMSL nõukogu liige 2008–2013, Pirita halduskogu esimees aastatel 2009–2017 ja Tallinna Linnavolikogu liige 2013–2014, märtsist 2015 novembrini 2016.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Pirita linnaosas, kogus 229 häält ning ei osutunud valituks.

## Teosed
* "Formaat". Eesti Ekspressi Kirjastus, 2002 (essee- ja artiklikogu)
* "Sugu telepildis", 2004 (e-õppevahend)
* "Minu võitlused" Tallinn, 2011 (artiklikogu). ISBN 9789949215867
* "Veri ja kord", 2019, esseed ja artiklid
* "Minu Vormsi". Petrone Print, Tartu 2020. ISBN 9789949651870

## Isiklikku
Tema noorem vend Glen Pilvre on muusikaprodutsent.

## Viited

## Välislingid

* 
* "Barbi Pilvre, feminist 24h" Eesti Päevaleht, 4. jaanuar 2003
* Barbi Pilvre raamatu "Tilliga ja tillita: retsepte Eesti feministidelt" kodulehel
* Barbi Pilvre kampaanianädal: andke minna, kommentaatorid, nüüd on teie kord!, Postimees, 9. jaanuar 2015
* Barbi Pilvre, Vene veri Eesti soontes, Eesti Ekspress, 26. september 2018
* Barbi Pilvre blogi
Linnuse põllumeeste konvent

**Linnuse põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Irboska raudteejaama alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Senno ja Linnuse vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Jaan Rosenberg, Jaan Rabba, Ivan Pavlenko, Mihhail Gorodskoi, Sergei Skatškov, Semjon Stroganov, Kuzma Smelev, Jaan Paas, Viktor Jefimov, Sofia Bünting, Ivan Lukinov, Anatoli Suvorov, Ivan Sujev, Aleksander Tomski ja Elmar Johanson.
Tallinna asumid

Tallinna kaheksa linnaosa jagunevad kokku 84 asumiks. Mitmes asumis on omakorda määratletud ka allasumid (näiteks Vanalinna asumi allasumid on all-linn ja Toompea).

Asumite tänapäevased nimed ja piirid pandi paika 1991. aastal. Siis püüdis Tallinna nimekomisjon koostöös ajaloolastega taastada teise maailmasõja eelset territoriaalset jaotust, kus see võimalikuks osutus.

## Asumid

## Viited

## Välislingid
*Tallinna asumid ja nendes paiknevad tänavad
*Tallinn tähistab ajalooliste asumite piirid, Tallinna Postimees, 28 aprill 2009
Julius Lill

**Julius Johannes Eduard Lill** (18. juuli 1878 Tartu – 1. veebruar 1951 Stockholm) oli Eesti poliitik ja farmatseut. Korp! Sakala auvilistlane.

Apteeker, kosmeetikaärimees ja ühiskonnategelane Julius Lill omandas proviisorikutse 1906. aastal Tartu Ülikoolis. Õpingute ajal alustas ta praktiseerimist Peterburi apteekides asus pärast ülikooli lõpetamist sinna elama. 1914. aastal ostis ta koos proviisor Martin Hakkajaga (1881–1921) Tartus pika ja väärika ajalooga E. Kramerile kuulunud apteegi ning lõi ettevõtte Lill ja Hakkaja, mis hakkas varustama ravimitega ka teisi proviisoreid. Esimestel aastatel juhtis ettevõtet Hakkaja, sest Lille elas ja töötas peamiselt Peterburis. Pärast Eesti iseseisvumist kolis Lill tagasi Tartusse ning pärast Hakkaja surma jätkas üksinda ettevõtte juhtimist. Järgmistel aastatel arendas Lill välja üleriigilise müügivõrgustiku ning soetas selleks kaupluseruumid ja laod Tallinna. 1927. aastal kujundati ettevõttest aktsiaselts Prov. J. Lill. 

Ta oli IV Riigikogu, Majaomanikkude Koja, Rohuteadlaste Koja, Kaubandus-Tööstuskoja ja Tartu linnavolikogu liige, Tartu Majaomanikkude Panga juhatuse liige.

Ta oli ka Rootsi aukonsul Tartus.

1938. aastal pälvis Eesti Vabariigi Valgetähe III klassi teenetemärgi. 

Julius Lill oli abielus Linda Lillega (sündinud Linda Sepa; 27. märts 1901 Tartu – 24. veebruar 1973 Stockholm).

## Tunnustus
*1938 Valgetähe III klassi teenetemärk
*1938 Akadeemilise Rootsi-Eesti Seltsi auliige (9. oktoober 1938) 

## Viited
Jõgeva põllumeeste konvent

**Jõgeva põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Jõgeva linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Vaimastvere, Jõgeva, Kuremaa, Laiuse ja Sadala vald.

Konvendi esimees oli Jaan Järve, juhatuse liikmed Martin Lõoke ja Karl Tiimann.

Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige: Johannes Isotamm.

Konvendi liikmed: Johannes Amjärv, Franz Alekand, Otto Kask, Jaan Kurrik, Eduard Laanemäe, Johannes Paju, Jaan Pärg, Vidrik Pärlin, Emil Sarapuu, Jüri Tamm, Aleksander Tross, Artur Vask (valitud seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Karl Roomet (ühistegeliste asutuste poolt), Marta Riives (maanaiste poolt).

Konvendi piirkonnas oli 1936. aastal 2009 talu, valimisõiguslikke majapidajaid oli 1733, nendel kokku 128 978 puhaskasurubla.

Talundite rahvastik kokku 10 208 inimest, kellest talupidajate perekonnaliikmeid 8374 ja töölisi 1834.

Maad oli konvendi piirkonna taludel 52 679 hektarit.

Lehmade arv umbes 8454. 

## Kirjandus
*Jõgeva Põllumeeste Konvent. 1937.
Torma põllumeeste konvent

**Torma põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Lullikatku külas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Avinurme, Lohusuu, Torma ja Voore vald.

Konvendi esimees: Heinrich Sarapuu.

Juhatuse liikmed: Karl Puus, Aleksander Lindeberg.

Põllutöökoja liige: Karl Jalak.

Konvendi liikmed: August Tooming, Mihkel Sild, Johannes Raja, Paul Tamm, Karl Lille, Hendrik Saluste, Otto Lõhmussaar, Erich Reial, August Unt, Otto Sirel, Joosep Kivi, August Aun (seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Mihkel Sõber (ühistegeliste asutiste poolt), Emma Mukk (maanaiste poolt).

Konvendi piirkonnas oli 2060 talu, valimisõiguslikke majapidajaid 1936. aastal 1548, nendel kokku 67 633 puhaskasurubla.

Talundite rahvastik kokku 9561 inimest, kellest talupidaja perekonnaliikmeid 8600 ja töölisi 961.

Maad konvendi piirkonna taludel kokku 36 795 hektarit.

Lehmi oli umbes 5700.
Tartu põllumeeste konvent

**Tartu põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Tartu linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Vara, Kavastu, Luunja ja Tartu vald.

17. mail 1936 valiti koja liikmeteks Maksimilian Väärsi, Hugo Jürgenson, Johannes Ratnik, Mihkel Tuhkur, Hans Sihver, Verner Birk, Jüri Voimann, Otto Pärlin, Jaan Ein, Juhan Peiker, Aleksander Pausk, Voldemar Konsin, Joosep Juudas, Peeter Rekk ja Albert Raits.

15. aprillil 1940 nimetati Raadi põllumeeste konvent Tartu põllumeeste konvendiks ja senine Tartu põllumeeste konvent Emajõe põllumeeste konvendiks.
Värska põllumeeste konvent

**Värska põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Värska alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Järvesuu, Mäe, Kalda ja Saatse vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Stepan Saar, Nigul Kaliste, Osvald Hiie, Aleksander Ubina, Vassili Laane, Ivan Miroljubov, Kusma Harito, Paul Aug, Stepan Kiisak, Kirill Krjukov, Stepan Laimets, Mihhail Vähk, Osvald Ents, Lavrenti Kiho ja Ivan Hõpemägi.
Püromaania

**Püromaania** on psüühikahäire, mille korral inimene tunneb vastupandamatut soovi midagi põlema panna. Inimest, kes põeb püromaaniat, kutsutakse püromaaniks.

Püromaaniat klassifitseeritakse RHK-10-s koodiga F63.1
Niidu-kuremõõk

**Niidu-kuremõõk** (*Gladiolus imbricatus*) on võhumõõgaliste sugukonda kuuluv üheiduleheline taimeliik. Taim on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse. 

## Levik
Levinud Kesk- ja Ida-Euroopas, kohati Vahemere maades, ka Kaukaasias ja Lääne-Siberis. 

Eesti suurim leiukoht on Luitemaa looduskaitseala, kus selle taime asurkond on tõenäoliselt Euroopa suurim. See õistaim on ka Luitemaa looduskaitseala vapilill. 

## Rahvapärased nimetused
Luhamõek, maapaater, nabarautsikas.

## Viited

## Välislingid

* 

*http://bio.edu.ee/taimed/oistaim/nkuremook2.htm
*http://herba.folklore.ee/?menu=taime&botid=412
Anatoli Vetrov

**Anatoli Aleksejevitš Vetrov** (vene keeles Анатолий Алексеевич Ветров; 1922–1975) oli Venemaa filosoof ja semiootik.

Ta lõpetas Moskva Riikliku Ülikooli. Aastast 1971 kuni surmani töötas ta TA filosoofia instituudis peegeldusteooria ja tänapäeva filosoofilise tunnetuse sektoris (сектор теории отражения и современного научного познания Института философии АН СССР).

## Teosed
*Ветров, Анатолий Алексеевич 1968. *Семиотика и ее основные проблемы*. Москва: Издательство политической литературы.

## Välislingid
*Biograafia
Koeru põllumeeste konvent

**Koeru põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Koeru alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Väinjärve ja Rakke vald.

Konvendi esimees ja Põllutöökoja liige oli Aleksander Aas.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Mart Kärme, Ernst Vilmansen, August Luht, Johannes Hein, Rudolf Küngas, Karl Kruusamägi, Aleksander Krull, August Pähn, Alfred Sõnajalg, Oskar Bärengrub, Arnold Adler, Aleksander Jakovitš, Martin-Eduard Ahe, Karla Pergelbaum, Johannes Õnnepalu.
Türi põllumeeste konvent

**Türi põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Türi linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Särevere, Käru ja Väätsa vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks August Palm, Anton Paalpere, Anton Reemäe, Martin Vilibert, Karl Tarius, Jüri Allmann, August Järvik, Hans Märtenson, Eduard Mikser, Mihkel Reimann, Aleksander Kiin, August Linnabet, Jaan Tirmann, Juhan Loo ja Mihkel Nord.

## Kirjandus

* Türi põllumeeste konvendi täiskogu oli koos. Järva Teataja, 12. juuni 1940, nr. 68, lk. 9.
Iro Haarla

**Iro Haarla** (sündinud 7. novembril 1956) on soome naispianist, harfist ja helilooja. Ta musitseerib kvintetiga, kuhu kuuluvad veel trompetist Verneri Pohjola, saksofonimängija Kari “Sonny” Heinla, löökpillimängija Reino Laine ja bassist Ulf Krokfors.

Tema abikaasa oli 1999 surnud džässmuusik Edward Vesala.

## Albumid
* "Heart of a Bird" (TUM, 2003)
* "Penguin Benguine" (TUM, 2004)
* "Northbound" (ECM. 2004)
* "The Sky Is Ruby" (TUM, 2007)

## Välislingid
*http://www.fimic.fi/fimic/fimic.nsf/0/15ACD4B3B6CEB1C5C225759E002D4E42?opendocument
Harfist

**Harfist** ehk **harfimängija** on instrumentalist, kelle mängitav pill on harf.

## Vaata ka
*Harfimängijate loend
Anis Arumets

**Anis Arumets** (sündinud 19. juulil 1991 Tartus) on Eesti laulja. 

Ta saavutas 2009. aastal meelelahutussaates "Eesti otsib superstaari" kuuenda koha. 

Arumets on musitseerinud ansamblis Ignorance ja tegelenud kaheksa 8 aastat võistlustantsuga. 

Ta on teinud kaasa muusikalis "Vahva rätsep". Alates 2013. aastast kuulub ta ansablisse Almost Natural. 

Oma eksootilise välimuse päris Anis emalt, kes on rahvuselt pärslanna.

## Muusikaline tegevus
 
* *Kaunis Vampiir* mille sõnad ja muusika on kirjutanud Hendrik Sal-Saller.
* *Ambrosia Capsule* mille sõnad pani kirja Anis Arumets ja muusika kirjutas Ago Teppand.
* *For You* mille sõnad ja muusika on kirjutanud Taavi Paomets.
* *Home* koostöös Whirl.

## [[Eesti otsib superstaari (kolmas hooaeg)|"Eesti otsib superstaari"]] saates esitatud laulud

## Viited

## Välislingid
* Ignorance. MySpace Music
* Almost Natural. YouTube

### Artiklid
* http://publik.delfi.ee/archive/top16-ullatavamat-kadumist-mis-on-saanud-arnost-anisest-kristiinast-rivost?id=64938238 
* Millega üllatab täna õhtul Superstaari Anis? Publik.ee, 15. oktoober 2009 
* Anis Arumets fännitaridest: valin inimesi, kellega suhten. Publik.ee, 26. oktoober 2009 
* KUULA: Anis Arumets tegi uue elektroonilise muusika bändi Almost Natural. Publik.ee, 27. märts 2014
Ajan-Jurjahh

**Ajan-Jurjahh** on jõgi Venemaa kirdeosas. 

Jõgi algab Tas-Kõstabõti ahelikult. Voolab valdavalt kagu suunas. Ühinedes Kulu jõega, moodustab Kolõma jõe.
Mannari laht

**Mannari laht** on Lakadiivi mere laht, mis piirneb loodes Hindustani poolsaarega ja idas Sri Lankaga. Edelas avaneb Lakadiivi merele, kirdes on Aadama Silla kaudu ühenduses Palki väinaga. Pikkus u. 150 km, laius suudmes u. 300 km, sügavus kuni u. 1300 m.
Anita Dunn

**Anita Babbitt Dunn** (sündinud 8. jaanuaril 1958) on USA poliitikanõustaja, 20. jaanuarist 2021 kuni 12. augustini 2021 ja taas 5. maist 2022 kuni augustini 2024 töötas ta USA presidendi Joe Bideni vanemnõunikuna. 21. aprillist 30. novembrini 2009 oli ta Valge Maja kommunikatsioonidirektor. 

Varem oli ta demokraatide poliitikakonsultant ettevõttes Squier Knapp Dunn Communications ning nõustas 2008. aasta presidendivalimistel Barack Obama kampaaniat. 

## Karjäär

Dunn on töötanud senaatori John Glenni kampaania heaks, presidendikandidaadi ja senaatori Bill Bradley peanõunikuna ning mitme teise mõjuka demokraatliku poliitiku heaks. 2006 palkas senaator Barack Obama ta oma suhtekorralduse ja strateegia juhiks ning see oli paljudele märk sellest, et Obama kavatseb presidendiks kandideerida.

Valge Maja kommunikatsioonidirektorina kritiseeris ta teravalt Fox News Channelit, mis oli kritiseerinud Barack Obama administratsiooni. 11. oktoobril 2009 esines ta CNN-i saates "Reliable Sources", kus tal paluti täpsustada oma kommentaare Fox Newsi kohta, mille kohta ta oli öelnud: "see on arvamuspõhine ajakirjandus uudiste maski all."  Ta vastas: "Reaalsus on selline, et Fox News tegutseb tihti Vabariikliku Partei uurimis- või kommunikatsioonitiivana."  Dunn tunnistas, et probleem "ei ole ideoloogiline". Ta lisas: "Ma mõtlen, et ilmselgelt on seal hulk konservatiivseid, liberaalseid ja tsentristlikke kommentaatoreid ning igaüks saab sellest aru. Aga ma arvan, et Foxi kohta oleks aus öelda, ja meie kindlasti näeme seda nii, et see on rohkem Vabariikliku Partei käepikendus."

## Viited
Association of Community Organizations for Reform Now

**Association of Community Organizations for Reform Now** (lühend **ACORN**) on Ameerika Ühendriikides tegutsev organisatsioon, mis propageerib väikese või keskmise suurusega sissetulekuga perekondade seas naabrivalvet, valijate registreerimist, tervishoidu, võimalustele vastavate elamispindade soetamist ning tegeleb muude sotsiaalprobleemidega. ACORN-il on üle 400 000 liikme. Organisatsiooni asutasid 1970. aastal Wade Rathke ja Gary Delgado. 

## Välislingid
*ACORN
Dugi Otok

**Dugi Otok** on saar Aadria meres, üks Dalmaatsia saartest. Pindala 124 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 338 m. Kuulub Horvaatiale.
Galina Leškina

**Galina Leškina** (12. oktoober 1925 – 3. oktoober 2009) oli Eesti tekstiili- ja maalikunstnik.

Ta õppis aastatel 1945–1951 Eesti Riiklikus Kunstiakadeemias, selle lõpetamise järel töötas Tallinna kunstitoodete kombinaadi kunstnikuna. Aastatel 1961–1971 oli Leškina vabriku Tekstiil peakunstnik ja seejärel 1971–1980 kunstikombinaadi Ars autoritiraažikunstnik.

Alates 1954. aastast oli ta Eesti Kunstnike Liidu liige.

Leškina looming tekstiilikunstnikuna leidis laialdast kasutamist hoonete sisekujunduses, näiteks kaunistati Leškina maalitud dekoratiivkangastega kohvik Tuljak (1970), restoran Kungla (1973) ja kohvik Kadriorg (1980). Tuntud on tema rahvuslikus stiilis kattevaibad ja linikud, käsitsi maalitud siidrätikud ja temaatilised põimevaibad. Viimastest väärivad esiletõstmist 1960. aastal koos Lea Valteriga loodud teosed "Randlased" ja "Tööstus".

Ühtlasi oli ta ajakirjade Nõukogude Naine, Kunst ja Kodu ning Käsitööalbum kaastööline.

1960. aastatel alustas Leškina tegevust ka maalikunstnikuna, viljeledes põhiliselt akvarellmaali. Ta maalis peamiselt maastikke, natüürmorte ja portreesid, mida eksponeeriti Tallinna Kunstisalongis ja Tallinna Kunstihoones korraldatud näitustel.

## Kirjandus

**Galina Leškina : [nekroloog]*. – **Sirp**, nr 37, 9. oktoober 2009, lk 19.
Leida Soom

**Leida Soom** (7. oktoober 1912 – 25. september 2009) oli eesti ooperilaulja, tekstiili- ja eksliibrisekunstnik.

Leida Soom lõpetas 1933. aastal Riigi Kunsttööstuskooli tekstiili erialal. Seejärel töötas osaühisuses Kodukäsitöö kuni 1941. aastani.

Kunstnikutöö kõrvalt õppis laulmist; algul eraõpetaja juures, aastatel 1944–1947 aga Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Made Pätsi juhendamisel.

Aastatel 1941–1969 laulis ta Estonia teatri ooperikooris ja oli aastatel 1946–1949 sama teatri solist.

Alates 1956. aastast kuulus ta Eesti Teatriliitu.

Leida Soom oli tuntud eksliibrisekunstnikuna, ta valmistas umbes nelisada eksliibrist. Peamiselt kujundas ta eksliibriseid kunsti- ja teatriinimestele, näiteks Maarja Haamerile ja Teo Maistele. Tema eksliibriste kogus oli umbes 40 000 teost teistelt autoritelt, teiste seas Kristjan Raualt, Ernst Kollomilt, Hando Mugastolt, Richard Kaljolt ja Arkadio Laigolt.

## Tuntud teatrirolle

*Lucia – Pietro Mascagni "Talupoja au" (1942)
*Maddalena – Giuseppe Verdi "Rigoletto" (1946)
*Mercédès – Georges Bizet' "Carmen" (1947)
*Martha – Pjotr Tšaikovski "Jolanthe" (1948, 1961)
*Larina – Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Onegin" (1949)
*Flora – Giuseppe Verdi "Traviata" (1950)
*Hata – Bedřich Smetana "Müüdud mõrsja" (1950)
Meie Mats

**Meie Mats** on endine auhind, mida anti Eesti kultuuritegelasele elutöö eest huumori, satiiri ja komöödia vallas.

Vastavalt statuudile ei antud kellelegi auhinda kaks korda ja auhinda ei antud postuumselt.

Auhinda andis iga aasta 1. aprillil välja huumoriajakiri Pikker, mille peatoimetaja auhinna väljaandmise algatas.

Auhinnaga käisid kaasas kaabu ja Tiiu Kirsipuu pronksskulptuur.

Auhinda anti aastatel 1987–2001. Meie Matsi auhinna on saanud järgmised isikud:
*1987 Eino Baskin
*1988 Sulev Nõmmik
*1989 Lia Laats
*1990 Priit Aimla
*1991 Edgar Valter
*1992 Tõnu Aav
*1993 Hardi Tiidus
*1994 Hugo Hiibus
*1995 Ines Aru
*1996 Olaf Kopvillem
*1997 Lembit Sibul 
*1998 Toomas Kall
*1999 Raimo Aas
*2000 Jaanus Orgulas
*2001 Priit Pärn

Vello Viisimaale anti 1991. aastal postuumselt Meie Matsi mälestusauhind. 

Kalju Kassile sooviti küll auhinda anda, kuid ta suri natuke aega enne selle väljaandmist.

Peeter Oja on Meie Matsi auhinnast keeldunud. 

## Viited


## Välislingid
*Meie Matsi auhind
Eppur si muove

**"Eppur si muove"** või **"E pur si muove"** ('[ta] liigub siiski') on lause, mille Galileo Galilei olevat pomisenud pärast inkvisitsioonikohtu ees heliotsentrismist lahtiütlemist 1633. Mõeldud on Maa liikumist ümber Päikese. 

Pole põhjust arvata, et Galilei need sõnad ütles, kuigi ta heliotsentrismist siiralt lahti ei öelnud. Tema õpilase Vincenzo Viviani kirjutatud biograafias (1717) neid ei mainita. 

Fraasi avaldas esimest korda trükisõnas ajakirjanik Giuseppe Baretti 1757. aastal ühes Londonis avaldatud antoloogias. Sõnad said tuntuks selle raamatu 1761. aastal avaldatud prantsuskeelse tõlke kaudu.

## Vaata ka
* Galilei protsess
Wismari raveliin

**Wismari raveliin** on Toompea lõunaküljel 17. sajandi lõpus Tallinna muldkindlustusvööndi osana Vana-Wismari raveliini asemele rajatud raveliin, mis paiknes peavallikraavis ning pidi kaitsma Ingeri bastioni ehk nüüdisaegse Harjumäe ja Rootsi bastioni ehk praeguse Lindamäe vahelist kurtiini, kus praegu Pika silla kohal kulgeb Toompea tänav.

Wismari raveliin, mis asus praeguse Kaarli kiriku kohal, kujutas endast kolmnurkse kujuga eelkindlustist, selle tipunurga ees paiknes iseseisvalt kaitstav kolmnurkne suletud muldkindlustis, De la Gardie reduut. 

Wismari raveliini tipu taga asunud De la Gardie reduudist jääb tänapäeval suurem osa 1860.–1870. aastatel rajatud Kaarli puiestee ja Kaarli kiriku alla. De la Gardie reduudil oli parem ja vask fass (esiküljed) ning parem ja vasak flank ning reduudi muldkehandi sisemist nõlva hoidsid koos eskarpmüürid. Reduudi Tõnismäe-poolses küljes oli vall suurtükkide laskepesadega. Reduudi ees oli oma väike vallikraav ja reduudist kummalegi poole jäi täiendav külgvall. Reduudi orienteeruvad välised pikkusmõõdud (tuginedes ajaloolistele joonistele) on järgmised: fassid umbes 26–28 meetrit ja flangid umbes 19–21 meetrit ning suure varjatud tee poolne tagakülg umbes 57–60 meetrit. 

## Vaata ka
*Tallinna muldkindlustusvöönd
*Svantepolgi raveliin
*Beyerni raveliin
*Jülichi raveliin
*Kleve raveliin
*Berghi raveliin

## Välislingid
*Rootsi Riigiarhiiv: Wismari raveliini puusilla joonis, 1696 
*Kaarli kiriku juurest leiti sajandeid tühjana seisnud maa-alused käigud Eesti Päevaleht, 16. aprill 2003
*Salatunnel Toompeale Õhtuleht, 16. aprill 2003
*Wismari raveliini käikudes algavad väljakaevamised Eesti Päevaleht, 17. aprill 2003
*Robert Treufeldt. Wismari raveliini tunnelid on oodatud üllatus Eesti Päevaleht, 21. aprill 2003
*Urmas Seaver. Tallinn asub tuleval aastal maa-aluseid käike taastama Arhitektide Liidu koduleht, 1. september 2003
*Osaühing Agu EMS, Tallinna Kaarli kiriku arheoloogilised eeluuringud (KMRR nr 1237 ja 2589), Tallinn 2008
Folkmill

**Folkmill** oli eesti ansambel, mis asutati 1991. aastal iiri muusikat esitava ansamblina. Üle poolte lugudest on eesti keeles.

## Koosseis
*Ilona Aasvere (laul)
*Tiit Kikas (viiul, süntesaator)
*Andres Kuut (basskitarr)
*Enn Lakspere (mandoliin, vokaal)
*Peeter Rebane (kitarr)
*Aldo Järve (kitarr)
*Lauri Saatpalu (laul, iiri trumm bodhran)

## Helisalvestisi
*"Mõnusamad lood" – MC 1995
*"O'perett" – MC 1996
*"Paksult rahul" – MC 1996
*"Käib salapidi öö" – MC/CD 1997
*"Topelt Rosin" – CD 1998

## Välislingid
*
Püssirohukelder

**Püssirohukelder** on praegune õllerestoran ja endine püssirohuhoidla Tartus aadressil Lossi tänav 28.

Püssirohukelder ehitati aastatel 1768–1778. Ehituseks kasutatud tellised saadi keskaegse Maarja kiriku varemetest. Vagumuse täitmiseks saadi materjali ka piiskopilinnuse müüridest. 

2002. aastal mõõdeti Püssirohukeldri lae kõrguseks 1028,2 cm. Sellega loodeti kanda ka restoran Guinnessi rekordite raamatusse kui maailma kõrgeim pubi.

1980. aastatel oli Püssirohukelder tuntud punkarite kogunemiskohana. Restoran avati seal aastal 1982. Paus oli 1999-2000 ning pärast seda on rajatises pubi.  


Tartu Püssirohukelder 01.jpg
Tartu Püssirohukelder 02.jpg
Tartu Püssirohukelder 03.jpg

## Viited

## Välislingid

* 
*Väikest õlut pole mõtet võtta, võta kohe suur
*Rein Kilk äratab tukkuva Püssirohukeldri ellu
*Dorpat.ru: Пороховой погреб (Püssirohukelder)
Lumesadu

**Lumesadu** on loodusnähtus, mille käigus sajab pilvest lund.

Lumesaju kestus on pöördvõrdeline selle intensiivsusega.

Nõrga lumesaju korral on horisontaalne nähtavus (kui puuduvad teised nähtavust halvendavad tegurid, nagu udulinik või udu) neli kuni kümme kilomeetrit, mõõduka lumesaju korral üks kuni kolm kilomeetrit ja tugeva lumesaju puhul alla 1000 meetri.

Lumetuisk ehk lumetorm tekib siis, kui puhub tuul.

Tugev lumesadu võib põhjustada tuisuvaale teedel ning kahjustada kõrgepingeliine, hooneid ja muud taristut. Mägedes muudab tugev lumesadu lumikatte ebastabiilseks ja võib tekitada laviine.

## Teke
Üks oluline tingimus tugeva lumesaju tekkeks on soodne veepiisakeste ja jääkristallide suhe pilvedes. See jääb vahemmikku 1:1000 kuni 1:1000000, kusjuures kõige soodsam on umbes 1:100000. See tähendab, et ühe jääkristalli kohta on pilves ligikaudu tuhat kuni miljon veepiisakest, mille arvelt jääkristallid kasvavad ja moodustavad sademeid.

Lumi tekib pilvedes, kus on piisavalt kondenseerunud veeauru ning temperatuur on alla vee külmumispunkti. Erinevad pilved annavad erinevat liiki lund: kihtsajupilved annavad lauslund, kihtpilved lumeteri (väga külma ilmaga ja mereefekti korral ka lauslund), kihtrünkpilved väga külma ilmaga nõrka ja pigem hootist lund, rünkpilved harva nõrka hooglund ja teralund, rünksajupilved hooglund (sageli koos lumeterade ja lumekruupidega), kõrgkihtpilved nõrka, harva mõõdukat või tugevat lauslund ning kiudkihtpilved väga harva nõrka lauslund.

## Lumesaju intensiivsus ja selle hindamine

Lumesadu iseloomustab selle intensiivsus ehk sademete hulk veekihi millimeetrites tunni või päeva jooksul. Nõrga lumesaju intensiivsus on alla 0,1&nbsp;millimeetri tunnis, keskmise lumesaju intensiivsus 0,1–1&nbsp;millimeetrit tunnis ning tugeva lumesaju intensiivsus üle ühe millimeetri tunnis. Lumehelveste arv õhu kuupmeetris on nõrga lumesaju korral alla kümne, keskmise korral 10–100 ning tugeva korral üle saja (võib ulatuda mitme tuhandeni). 

Lumesaju intensiivsust saab hinnata ka silma järgi kümnepallisüsteemis. Kuigi järgmised kriteeriumid pole mõõdetava ega ametliku skaalaga, annavad need siiski üldise ettekujutuse sademete tugevusest:
# Sajab kõigest mõnikümmend helvest ja nähtavus on hea.
# Nähtavus on veidi halvem, kuid lund sajab endiselt vähe.
# Lund sajab väikeste helvestena ja nähtavus on halvem.
# Lumesadu tiheneb ja nähtavus halveneb kiiresti.
# Lund sajab veelgi tihedamalt, kuid nähtavus on veel talutav.
# Sadu on tihe ja näha on kõigest kümne meetri kaugusele.
# Lumesadu on muutunud veelgi tihedamaks ja näha on kõigest viie meetri kaugusele.
# Näha on vaid enda ette, sageli kaasneb tuul.
# Nähtavus on väga halb ja lund sajab tihedalt.
# Nähtavus on äärmiselt halb ning mõne minutiga sajab maha vähemalt viis kuni kümme sentimeetrit lund. Seda võib nimetada lumetormiks.
Näiteks hinnang 4/10 tähendab mõõduka tihedusega lumesadu, mis juba piirab nähtavust.

## Viited
S.T.A.L.K.E.R. Shadow of Chernobyl

**"S.T.A.L.K.E.R. Shadow of Chernobyl"** ('STALKER, Tšornobõli vari') on Ukraina ettevõtte GSC Game World loodud FPS-arvutimäng. Mäng anti välja 2007. aastal. 

Mängus on lisaks FPS elementidele ka RPG ja õudusmängude elemente. 

Mängule on tehtud järjed "S.T.A.L.K.E.R.: Clear Sky" (2008), "S.T.A.L.K.E.R.: Call of Pripyat" (2009) ja S.T.A.L.K.E.R. 2: Heart of Chornobyl (2024). Mängu tegevus toimub Tšornobõli tuumajaamas, Prõpjatis ja selle ümbruses, mida tuntakse nimega The Zone.
A posteriori

***A posteriori*** on ladinakeelne väljend, mille sõnasõnaline tähendus on 'järgnevast'. Seda väljendit saab kasutada täiendina (sünonüüm: "aposterioorne") ja määrusena (sünonüüm: "aposterioorselt").

## Filosoofiline tähendus
Aristotelese filosoofiast lähtuvalt on eristatud tunnetust, mis lähtub põhjustest ja eeldustest ning liigub edasi tagajärgede (toimete) ja järelduste juurde,  (tunnetust *[[a priori]]*) ja tunnetust, mis lähtub tagajärjest ja liigub tagasi põhjuse juurde (tunnetust *a posteriori*). Esimene neist liigub selle juurest, mis on iseenesest ("looduse korras") eelnev (ladina *prior*), selle juurde, mis on iseenesest järgnev (ladina *posterior*), teine vastupidises suunas.

Gottfried Wilhelm Leibnizi järgi on  tunnetus *a priori* täielik üksnes siis, kui ta jõuab viimsete ja ülimate põhjusteni, mida ta nimetas igavesteks tõdedeks. Nõnda samastas ta tunnetust *a priori* spekulatiivse tunnetusega ning tunnetust *a posteriori* kogemusliku tunnetusega. Christian Wolffi kaudu juurdus selline arusaam saksa koolifilosoofiasse.

Sellest traditsioonist pärinevad ka mõisted *a priori* ja *a posteriori* Immanuel Kanti filosoofias, mille mõjul nad on omandanud tänapäevase tähenduse. Kanti järgi on *a priori* tunnetuses see, mis ei sõltu kogemusest ning on üldine ja paratamatu, *a posteriori* aga see, mis põhineb kogemusel. Kant uurib, millised piirid on tunnetusel *a priori*.

## Vaata ka
**[[a priori]]*
*aposterioorsus
*aposterioorne otsustus
*aposterioorne teadmine
*aposterioorne õigustus

## Välislingid
Aatman

**Aatman**, ka *atman* (sanskriti keeles *ātman*; paali keeles *attan, attā* tähendusega 'ise'; tiibeti keeles *bdag*; hiina keeles 我 *wo*; jaapani keeles *ga*) on india õpetustes mõiste, mis tähistab inimese või mistahes olendi või nähtuse püsivat ja muutumatut olemust, teda "ennast". 

Brahmanismis on see püsiv ja igavene individuaalne substants ehk hing, mis on identne brahmaniga või tema kõrgeim mina, mis on brahmani avaldumine üksikisikus. 

Budismi kohaselt on inimese enda olemus, nii aatman kui ka hing (*jīva*), soovmõtlemise tulemus, mida reaalselt ei eksisteeri.

## Hinduism

Kõigis kuues hinduismi ortodoksses koolkonnas (daršanas) usutakse, et igas elavas olendis on aatman. Monistlikud vedaanta koolkonnad (advaita-vedaanta) samastavad aatmani brahmaniga ning näevad kõigi elusolendite hinge maailmahingena. Dualistlikud koolkonnad eristavad universaalset, Ülimat Aatmani (*Paramātmā*), mis on vaid osaliselt esindatud elusolendite individuaalsetes hingedes (*jīva*). *Bhedābheda Vedānta* koolkonnas on aatman ja brahman samaaegselt identsed kui erinevad. Aatman võib seega erinevate koolkondade käsitlustes tähendada nii üksikisendi hinge kui maailmahinge kui ka mõlemat.

Sansaara, mokša ja aatman – need kolm mõistet kuuluvad hinduismis kokku. Sansaara on rändamine, ringlemine ehk taaskehastumine. Mokša on vabanemine sansaarast ning aatman on see, kes ümber sünnib, taaskehastub.

## Budism

Budismis eitatakse nii inimisiksuse kui ka kõikide seadmuste püsivat ja muutumatut omaolekut, kuna neid peetakse ajutisteks ja pidevalt muutuvateks, isetuteks ja püsituteks. Usk iseenese ja seadmuste tegelikku olemasolusse on üks põhilisi väärvaateid ja takistusi virgumiseni jõudmisel.

Budismis on 'hing' (*jīva*),  'ise' (*ātman*), 'olend' (*sattva*) ja 'isiksus' (*pudgala*) neli väärvaadet, millele ei saa omistada iseseisvat olemist ega tähendust, nagu väidab «Teemantsuutra»: “Ei saa rääkida, et ta on bodhisattva, kui temas toimib mõiste ‘ise’ või mõiste ‘olend’ või mõiste ‘hing’ või toimib mõiste ‘isiksus’.”

## Viited
Lehest lugemine

**Lehest lugemise** puhul on tegu heliteose lugemise või ettekandmisega (laulmise puhul **noodist laulmisega**) eelneva tutvuse ja harjutamiseta. Sellise ettekandmise kohta kasutatakse ka itaaliakeelseid väljendeid ***a vista*** ('nägemisest') ja ***a prima vista*** või ***prima vista*** ('esimesest nägemisest').
KAIRI

**KAIRI** on Eesti Vabariigi Siseministeeriumi haldusalas olevate politsei- ja piirivalveasutuste peetav piiratud kasutajaõigustega andmebaas. 

Infosüsteemi KAIRI sisestatakse kurjategijate ja erinevaid jälitus- ja kriminaalmenetlusi läbivate inimeste kohta infot, näiteks operatiiv- ning jälitusinformatsiooni ja -teavet. 

Infosüsteem KAIRI on mõeldud selleks volitatud ametnikele kasutamiseks üksnes tööülesannete täitmiseks. Politseipeadirektori käskkirja kohaselt on infosüsteemist keelatud teha päringuid, mis ei ole seotud tööülesannete täitmisega, samuti on süsteemi kasutajal keelatud edastada andmebaasis olevat teavet kolmandatele isikutele.

## Vaata ka
* Isikuandmete kaitse
* Isikuandmete kaitse seadus
* Karistusregister
* OPIS, m-Kairi (m-KAIRI), MIS, JÄIS, mini-JÄIS (miniJÄIS)
*Raytheoni analüüsitarkvara

## Viited

## Välislingid
* Prokuratuur saatis kohtusse isikuandmete avaldamisega seotud kriminaalasja materjalid prokuratuur.ee, 12. juuli 2005
* Janar Filippov, Tarmo Vahter: "Politseinik seotud koolitüdruku tapmisega" Eesti Ekspress, 23. veebruar 2006
* Janar Filippov, Tarmo Vahter: "Politsei salajane andmebaas pälvis poliitikute viha" Eesti Ekspress, 15. oktoober 2009 
* Holger Roonemaa, Kärt Anvelt: "Politsei infosüsteemi võidi kasutada poliitilisteks mängudeks" Eesti Päevaleht, 7. mai 2009
* "Politsei lõpetab KAIRI andmebaasi puhastamise aasta lõpuks" Postimees, 10. juuli 2010
‘Ā'ishah

**‘Ā'ishah bint Abī Bakr** ['aaiša bint 'abii bakr] (araabia keelesعائشة بنت أَبي بكر; eesti keeles ka **Aiša**; suri  678 Mediinas) oli Abū Bakri tütar, üks Muḩammadi abikaasadest.

Muḩammad abiellus ‘Ā'ishah'ga ajavahemikus 620–623. 

Kui 656 pärast ‘Uthmān ibn ‘Affāni tapmist kuulutati kaliifiks ‘Alī ibn Abī Ţālib, astus ‘Ā'ishah ‘Alī vastu välja, sest ‘Uthmāni tapjaid ei karistatud. Kui ‘Ā'ishah' pooldajate väed said 656 Kaamelilahingus lüüa, võeti ta vangi ning saadeti pagendusse Mediinasse. 

‘Ā'ishah'le omistatakse hulk *[[ḩadīth]]*.
A-tüüpi isiksus

**A-tüüpi isiksus** ehk **Sisyphose tüüpi isiksus** on isiksusetüüp, mida iseloomustab kannatamatus, ülemäärane (tavaliselt varjatud) kalduvus rivaalitsemisele ja vaenulikkusele, liigne enesekontroll ja vastutustunne ning kalduvus ennast karistada. Perfektsionismi tõttu võtab ta endale liiga palju kohustusi, ülehinnates oma võimeid, ning on seetõttu alalises ajahädas. Ta ei tunne rahuldust ega rõõmusta oma saavutuste üle. Ta on pidevas stressis ega oska puhata.

1950. aastatel pidasid kardioloogid Meyer Friedman ja Ray Rosenman esimestena seda isiksusetüüpi pärgarterite haiguste riskiteguriks. Tänapäeval sellele seosele enam erilist tähtsust ei omistata, sest see pole leidnud empiirilist kinnitust ja A-tüübi tunnused ei ole omavahel tugevas korrelatsioonis.

A-tüüpi isiksust on seostatud ka seedeelundkonna haiguste ning reumaatiliste ja nahahaigustega. 

## Vaata ka
*Töönarkomaania
*B-tüüpi isiksus
*C-tüüpi isiksus
*Psühhosomaatilised haigused
B-tüüpi isiksus

**B-tüüpi isiksus** on isiksusetüüp, mida iseloomustavad kannatlikkus ja rahulikkus ning muud A-tüüpi isiksusele vastandlikud jooned. 

Meyer Friedman ja Ray Rosenman on selle isiksusetüübiga seostanud vähest pärgarterite haiguste riski. Tänapäeva arstiteaduses sellesse seosesse enam ei usuta. 

## Vaata ka
*A-tüüpi isiksus
*C-tüüpi isiksus
*Psühhosomaatilised haigused
Jakob Staël von Holstein

**Jakob Staël von Holstein** (28. mai 1628 Pärnu, Liivimaa – 2. oktoober 1679, Liivimaa Rootsi kuningriik) oli Rootsi sõjaväelane, poliitik ja arhitekt.

Jakob Staël von Holstein sündis Pärnu bürgermeistri Matthias Stael von Holsteini (surn. 1649) pojana.

1652. aastal sai ta naturalisatsiooni korras Rootsi aadlikuks.  ning introdutseeriti Rootsi rüütelkonda nr 834 all.

Taani-Rootsi sõja tulemusel sai temast 1658. aastal Karl X Gustavi vägede peakorteriks olnud Køge komandant Taanis. 29. mail 1660 määrati ta Liivimaa, Eesti- ja Ingerimaa suurtükiväe ülemaks ja kindralkortermeistriks ning tema ametiülesannete hulka kuulus ka kindlustuste ehitamine (sealhulgas ka Tallinna Wismari raveliini jne tugevdamine).

1666. aastal sai temast sõjanõunik, 1667. aastal Liivimaa maamarssal, 1673−1679 Liivimaa maanõunik ja 1673. aasta 15. septembril määrati ta Rootsi asehalduriks Tallinnas. 3. augustil 1674 ülendati ta suurtükiväe kindralmajoriks.

Arhitektina projekteeris ta mitu palladianistlikus stiilis elamut Toompeal. Tõenäoliselt on ta ka Maardu mõisahoone ja Pikk tänav 28 asuva Rootsi saatkonnahoone, nn Axel von Roseni (1624–1679) palee arhitekt. Samuti projekteeris Palmse mõisa.

Ta hukkus duellil Tartu õuekohtu assessori, kindralmajori, maanõuniku ja Altenwoga vabahärra Gustav von Mengdeniga (1625–1688). (Vt ka tema poeg Otto Reinhold von Mengden (surnud 1687) 

Talle kuulusid Eestimaal Anija ja Jõelähtme ning Liivimaal  Võnnu kreisi Kujmuiža ja Ranka mõisad. 

## Perekond
Jakob Staëli vanemad olid Pärnu raehärra ja hilisem Pärnu bürgermeister Matthias Stael (surnud 1649) ja Elisabeth Hartwigh (surnud 1622), kes oli Pärnu raehärra Berend Hartwighi tütar.

Ta abiellus Pürksi vabapreili Anna Sophie von Ungern-Sternbergiga, kes oli Riia kindluse asehalduri vabahärra Wolmar von Ungern-Sternbergi (surnud 1667) ja Paadrema mõisast pärit Sophie von Uexkülli tütar. Abielust sündisid:
*Sophie Elisabeth;
*Karl Jacob;
*Otto Vilhelm Staël von Holstein (1668–1730), Rootsi sõjaväelane ja 1719. aastast Rootsi vabahärra;
*Jacobina Juliane;
*Fabian Ernst Staël von Holstein (1672–1730), Rootsi kindraladjutant, Eestimaa rüütelkonna peamees;
*Jacobina;
*Jakob Axel Staël von Holstein (1680–1730), kuninglik poola kindraladjutant, kes sai tuntuks oma 1720. aasta duellivõiduga Taani-Norra viitseadmiral Peter Wessel Tordenskjoldi vastu.

Tema 1679. aastal lesestunud abikaasa abiellus vabahärra Reinhold Johann von Ferseniga, kes oli Rootsi kuninglik nõunik ja Svea õuekohtu president ning sai 1712. aastal Rootsi krahvitiitli.

## Viited
C-tüüpi isiksus

**C-tüüpi isiksus** on isiksusetüüp, mida iseloomustab koostöövalmidus, rahulikkus, kannatlikkus ning kalduvus nukrameelsusele, lootusetusele ja depressioonile.

1980. aastatest on seda isiksusetüüpi hakatud seostama riskiga haigestuda kasvajatesse.
Ma võtsin viina

**"Ma võtsin viina"** on Onu Bella 1992. aasta album.

## Lugude nimekiri
#"Aisakell"
#"Uude maailma minek"
#"Seksikas poiss"
#"Mu armukeste kari"
#"Armastus on niivõrd imelik"
#"Mikul oli kena Mann"
#"Missikarussell Tartus"
#"Ma võtsin viina" 
#"Koolis on vahva"
#"Esta Cancion es sobre espana"
#"Mustlane"
#"Õpime puskarit tegema"
#"Sa vaid kuulatu"

## Välislingid
*TV3 saate "Su nägu kõlab tuttavalt" 6. hooaeg. "Ma võtsin viina" paroodiad :SNKT5: Bert Pringi - Onu Bella...