open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kärestik

**Kärestik** on madal kivine käreda vooluga jõelõik. **Kärestikku** saab defineerida ka kui "naaberlõikudega võrreldes suurema kaldega jõe pikiprofiili osa".

Kärestiku lang on väiksem kui kosel. 

Kiirema veevoolu tõttu on peenem settematerjal ära kantud ning kärestik voolab mööda kivist põhja.

## Vaata ka
*Juga
*Kosk
*Puistangkärestik
*Põikmadalik

## Viited
Juga

**Juga** on vee vaba langemine järsult astangult.

Juga erineb kosest selle poolest, et kose vesi ei lange, vaid voolab mööda jõesängi.

## Eesti ja maailma joad

Eesti kolm kõrgeimat juga (joastikku) on Valaste juga (langus u 30 m), Kivisilla juga (langus 21 m) ja Karjaoru juga (langus u 18 m), mis asuvad kuivenduskraavide suudmetes. Eesti kõrgeim looduslik juga on Jägala juga. Maailma kõrgeim juga on Angeli juga Venezuelas. Eesti ja Euroopa veerohkeim juga oli Narva juga, praegu on Euroopa veerohkeim juga Rheinfall.

## Joa geoloogia ja areng
Juga tekib harilikult kohta, kus kõva kivim asub pehme kivimi peal ja jõgi voolab kõvalt aluspõhjalt pehmele aluspõhjale. Jõgi kulutab pinnast, sealjuures pehmet pinnast rohkem kui kõva. Nii tekib pinnasepiirile koht, kus jõevool langeb kõva aluspõhja servalt allapoole, pehmele aluspõhjale. Suure hooga langev vesi uuristab pehmet aluspõhja, mistõttu joa kõrgus järjest kasvab. Kui pehme aluspõhi on pikaajalise uuristamise tõttu ära uhutud, võib jõele tekkida kanjon.

Kõva aluspõhi kulub samuti. Jõevool murrab joa servast lahti kivimitükke, mis joa põhja langevad. Pikema aja jooksul nihkub juga pisut ülesvoolu, lähte suunas. Joa liikumiskiirus ei ole konstantne, vaid sõltub jõe vooluhulgast ja muudest teguritest. Sellepärast ei ole võimalik ennustada, millal jõuab juga kindla kohani või oletada, missugusel ajal minevikus asus juga mõnel konkreetsel kohal.

Joa ülaservast alla kukkuvad kivitükid on sageli nii suured, et jõevesi ei suuda neid minema kanda, küll aga suudab raputada. Nii võib kivi muutuda teravaks kui riiv või puur ja lõhkuda joa all olevat pinnast. Joa põhja võib tekkida auk, kus vesi on sügavam kui mujal jões.

## Vaata ka
*Kärestik
*Välismaa jugade loend
*Eesti jugade loend
*Norra jugade loend

## Viited

## Välislingid
*Maailma jugade andmetebaas
Akantoodid

**Akantoodid** (*Acanthodii*) on rühm väljasurnud kalu, enamasti paigutatakse nad kõhrkalade klassi, kuid omavad ka ühisjooni luukaladega ning käsitletakse sageli omaette klassina.

## Süstemaatika ja evolutsioon
Akantoodid jagunevad kolmeks seltsiks: 
**[[Climatiiformes]]*
**[[Ischnacanthiformes]]*
**[[Acanthodiformes]]*
Ilmselt kuulusid ka luukalade eellased akantoodide hulka, või olid nendega lähedalt suguluses. Esimesed leiud on teada siluri algusest (mageveevormid), hiljem levisid ka meredesse. Suurima mitmekesisuse saavutasid karbonis, permis surid välja.

## Anatoomia
Suhteliselt väikesed või keskmise suurusega kalad. Olid esimesed selgroogsete seas, kellel arenesid välja lõuad. Soomused meenutavad veidi luukalade ganoidsoomuseid. Mitmetel liikidel kõhuuimede ja rinnauimede vahel nn lisauimed, mis on jäänus paariliste uimede tekkele evolutsiooniliselt eelnenud nahakurrust. Kere uimede eesmises osas esines jäme oga. Vabasid ogasid esines ka mujal kehal, ilmselt oli neil muuhulgas kaitsefunktsioon. Silmad olid suured. Sabauimed erihõlmsed. 

## Paleontoloogiast
Kõige rohkem akantoode on leitud Šotimaalt devoni punase liivakivi lademetest, samuti on leide Põhja-Ameerikast ja Victoria osariigist Austraaliast.
1290. aastad

**1290. aastad**

1290. aastad on aastad 1290–1299 pKr.

Sajandid: 12. sajand - **[[13. sajand]]** - 14. sajand

Kümnendid:
1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad - 1290. aastad - 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad

Aastad: 1290 1291 1292 1293 1294 1295 1296 1297 1298 1299

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
*...

### Eesti
*...

## Tähtsad inimesed

### Maailm
*...

### Eesti
*...
Cité

**Cité** saar (prantsuse keeles *&Icirc;le de la Cité*) on Pariisi vanim osa, laevakujuline saar Seine'i jões.

Saarel elas parisiide hõim, kelle järgi Pariisi linn on nime saanud. 

Jõe ületamiseks soodsat võimalust pakkunud saarest kujunes Kapetingide ajal (987–1328) praeguse Pariisi südamik. Vanimate ehitiste jäljed on näha Jumalaema kiriku (Notre-Dame) esisel platsil, kus asub ka nullpunkt (*point zéro*), millest alates arvestatakse Prantsusmaal kõiki vahemaid. Cité saarel on teinegi gooti sakraalkunsti suurteos – Püha kabel (Sainte-Chapelle).

## Galerii

Pilt:Model-Paris-NW.JPG|Pariis 16. sajandil. Makett
Pilt:Île de la Cité.png


## Vaata ka
*Île Saint-Louis

## Välislingid
Reumatoloogia

**Reumatoloogia** ehk **reumaõpetus** (ladina *rheumatologia*) on teadusharu ja sisemeditsiini ja pediaatria eriala, mis tegeleb sidekoe süsteemse ja lokaalse kahjustusega kulgevate, niinimetatud reumaatiliste haiguste ennetamise, diagnostika ja raviga.

Reumaatiliste haiguste hulka kuuluvad paljud liigeste, lihaste, pehmete kudede, luude ja sidekoe pärilikud haigused. 

Reumatoloogiaga tegelev eriarst või teadlane on reumatoloog. 
 
## Vaata ka
*Reumaatiliste haiguste klassifikatsioon

## Viited
Okeanograafia

**Okeanograafia** ehk **okeanoloogia** on hüdroloogia haru. See on kompleksteadus, mis uurib maailmamere füüsikalisi, keemilisi, geoloogilisi ja bioloogilisi protsesse ning nähtusi. 

Maailmamere uurija on **okeanograaf** ehk **okeanoloog**.

Maailmamerd uuritakse väga mitmest aspektist, seepärast jaguneb okeanograafia mitmesse valdkonda:
***[[Füüsikaline okeanograafia]]** – uurib laineid, hoovusi, ookeani ja atmosfääri vastastikmõju, heli ja valguse levikut vees jms. 
***[[Geoloogiline okeanograafia]]** – teadus merepõhja geoloogiast. Uuritakse merede ja ookeanide põhja ehitust ja teket ning tehakse selle põhjal järeldusi mineviku kohta, mis omakorda aitab ennustada tulevikus asetleidvaid geoloogilisi protsesse. 
***[[Keemiline okeanograafia]]** –  uurib merevee keemilist koostist, reostust ja selle likvideerimise võimalusi. Keemikuid vajatakse ka geoloogilise okeanograafia uurimisel, näiteks ookeanipõhja puursüdamike uurimisel jm.
***[[Bioloogiline okeanograafia]]** –  teadus mereelustikust. Tavaliselt tuntakse seda osa okeanograafiast merebioloogiana. 

## Vaata ka
* Satelliitokeanograafia

## Viited

## Välislingid
*National Oceanic and Atmospheric Administration
*NASA pildid ookeanidest kosmosest
*USGS-i meregeoloogia
Notre-Dame

**Notre-Dame** ehk **Pariisi Jumalaema kirik** (ka *Jumalaema kirik*, *Notre-Dame'i katedraal*, prantsuse keeles *cathédrale Notre-Dame de Paris*) on keskaegne katoliku katedraal Pariisis Cité saarel. Seda peetakse üheks parimaks prantsuse gooti arhitektuuristiili näiteks.

## Ajalugu
Kiriku ehitamist alustati 1163 kuningas Louis VII valitsemise ajal kunagise Jupiteri templi kohale. Nurgakivi pani paavst Aleksander III. Tööd kestsid ligi 200 aastat. Kiriku valmides (umbes 1330–1345) olid kellatornid 69 m kõrged. 

Louis XIV ja Louis XV ajal võeti kirikus ette suuremaid ümberkorraldusi. 

Prantsuse revolutsiooni päevil hävitati paljud kirikus olnud aarded, kuid kellad pääsesid siiski ümbersulatamisest. Kirik pühitseti algul Mõistuse ja hiljem Ülima Olendi kultusele, seda kasutati ka lihtsalt panipaigana.

19. sajandil taastati kiriku haritorn (autor Eugène Emmanuel Viollet-le-Duc).

Jumalaema kirikus on toimunud arvukalt olulisi sündmusi: aastal 1239 tõi Püha Louis kirikusse Kristuse okaskrooni; seal krooniti Henri VI Prantsusmaa kuningaks (1430); aastal 1804 kroonis seal Napoleon ennast prantslaste keisriks ja oma abikaasa Joséphine'i keisrinnaks.

Pariisi Jumalaema kiriku esimese oreli ehitas Franςois-Henri Clicquot 1700. aastal. Hiljem, 19. sajandil ehitas Aristide Cavaille-Coll oreli ringi, suurendades seda.

### Tulekahju 2019. aasta aprillis

15. aprillil 2019 kell 18.50 kohaliku aja järgi puhkes kirikus ulatuslik tulekahju, mille tagajärjel kukkus sisse katus ja haritorn ning kogu kirik sai raskeid kahjustusi. Tulekahju põhjust seostatakse parajasti käimas olnud renoveerimistöödega.

## Vaata ka
*Notre-Dame'i koolkond

## Välislingid

*Notre-Dame'i koduleht
*Pariisi Jumalaema kirik on kokku varisemas, Postimees, 7. august 2017
Pehmepall

***Softball*** (keelekorraldajate soovitusel **pehmepall**; tsitaatsõnana ***softball***) on meeskonnamäng, mille leiutas George Hancock 1887. aastal Chicagos. Algselt oli tegemist siseruumides mängitava alaga, ent 19. sajandi lõpus muudeti veidi reegleid ja koliti välisväljakule. Ühtsed reeglid loodi 1926. aastal ning sealt algaski *softball*’i populaarsuse tõus. Praegu on sel spordialal üle maailma umbes 20 miljonit harrastajat ning seda võib kirjeldada naiste pesapallina.

Maailma pesapalli ja pehmepalli konföderatsioon (WSBC) loodi 2013. aastal (Rahvusvahelise Pesapalliföderatsiooni (IBAF) ja Rahvusvahelise Pehmepalliföderatsiooni (ISF) ühinemisel) ning esimesed maailmameistrivõistlused naistele peeti 1965. aastal. WSBC-il on praegu 141 liikmesmaad.

Olümpiamängudel oli *softball* esimest korda kavas 1996. aastal Atlantas ja viimast korda 2008. aastal Pekingis. 2005. aastal võeti vastu otsus, et alates 2012. aastast enam *softball*’i olümpiakavva ei võeta, kuid see võeti siiski 2020. aasta suveolümpiamängude kavva. *Softball*’i mängivad üksnes naised. Olümpiamängudel saavutasid Ameerika Ühendriigid kolm kuld- ja ühe hõbemedali, Jaapan ühe kuld-, ühe hõbe- ja ühe pronksmedali, Austraalia ühe hõbe- ja kolm pronksmedalit ning Hiina ühe hõbemedali.

*Softball*’is on naiste maailmameistrivõistlusi peetud alates 1965. aastast. Alates 1970. aastast toimuvad maailmameistrivõistlused nendel paarisaastatel, mis ei ole olümpia-aastad. Seni peetud 14 MM-il on USA tulnud üheksa korda võitjaks ja neli korda teiseks. Euroopa naiskonnad ei ole kordagi esinelikusse tulnud ei maailmameistrivõistlustel ega olümpiamängudel.

## Eesti ''softball''
Eestis korraldab *softball*’iga seotut Eesti Pesapalli ja Softpalli Liit.

## Välislingid
*Rahvusvahelise Softballiföderatsioon
Arvo Mägi (täpsustus)

**Arvo Mägi** on mitme isiku nimi:

*Arvo Mägi, eesti kirjanik (1913–2004)
*Arvo Mägi, eesti arvutinõustaja  (1935–)
*Arvo Mägi, eesti teleoperaator (1947–2025)
*Arvo Mägi, eesti ehitusärimees
1643

**1643. aasta** (**MDCXLIII**) oli 17. sajandi 43. aasta.

## Sündmused maailmas
* 21. jaanuar – Abel Tasman avastas Tonga.
* 14. mai – pärast Louis XIII surma sai Louis XIV sai nelja-aastaselt Prantsusmaa kuningaks. Louis XIII abikaasa Austria Anna hakkas Prantsusmaad valitsema regendina.
* 18. mai – Prantsuse kuninga ema Austria Anna sai riigis kõrgeima võimu.
* 25. detsember – Briti Ida-India Kompanii laeva kapten William Mynors avastas India ookeanis Jõulusaare.

## Sündmused Eestis
* Tartu ülikoolis alustas õpinguid Tallinnast tulnud Johannes Freyer, kes oli arvatavalt esimene eesti soost üliõpilane Tartu ülikoolis.

## Sündinud
* 4. jaanuar (25. detsember 1642 Juliuse kalendri järgi) – Isaac Newton, inglise füüsik, matemaatik, astronoom, alkeemik ja filosoof
* 21. august – Afonso VI, Portugali kuningas
* 21. november – Robert Cavelier de La Salle, prantsuse maadeavastaja
*Marc-Antoine Charpentier, prantsuse helilooja

## Surnud
* 14. mai – Louis XIII, Prantsusmaa kuningas 
* 9. juuni – Bengt Bengtsson Oxenstierna, Rootsi poliitik
* august – Anne Hutchinson
* 29. november – Claudio Monteverdi, Itaalia helilooja

## Viited
Teepõõsas

**Teepõõsas** ehk **hiina teepõõsas** ehk **teekameelia** (*Camellia sinensis*) on liik teepõõsaliste sugukonda teepõõsa perekonda kuuluvaid igihaljaid puid ja põõsaid.

## Klassifikatsioon

Cronquisti süsteemis klassifitseeritakse teepõõsas kaheiduleheliste klassi *Theales* seltsi. 

APG III süsteemis klassifitseeritakse teepõõsas kanarbikulaadsete seltsi teepõõsaliste sugukonda. 

Teepõõsas jaguneb kaheks varieteediks: 
***Assami teepõõsas** (*Camellia sinensis var. assamica*) 
***Hiina teepõõsas** (*Camellia sinensis var. sinensis*)

Mõlemad varieteedid jagunevad arvukateks sortideks. Varem on neid varieteete käsitletud ka eraldi liikidena.

## Morfoloogia

Tee on igihaljas põõsas, mis looduses kasvab 4,5–9 m kõrguseks, kuid istandustes ei lasta neil noppimise kergendamiseks kasvada kõrgemaks kui 1–1,5 m. 

Teepõõsa õied on kas valged või roosad. 

Teepõõsa iga võib ulatuda 300 aastani. 

### Teeistandused

Kuna taime õrnad lehed kärbuvad päikesepaistel kergesti, istutatakse need sageli valitud puude alla.

## Teepõõsa saadused

Teepõõsal on suur majanduslik tähtsus, kuna tema lehtedest toodetakse teed, nii rohelist kui musta teed. 

Rohelist teed saadakse teelehti auruga töödeldes, ensüümid inaktiveeritakse ja seeläbi säilib teelehtede roheline värvus. Musta tee saamiseks lehed osaliselt kuivatatakse.  

Teesorte on rohkesti, näiteks Assami ehk India tee, Darjeelingi tee, Tseiloni tee, Hiina tee, Gruusia tee, Aafrika tee jt. 

## Viited

## Välislingid

* Sissekanne ITIS-es
1300. aastad

**1300. aastad**

1300. aastad on aastad 1300–1309.

Sajandid: 12. sajand - **[[13. sajand]]** / **[[14. sajand]]** - 15. sajand

Kümnendid:
1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad - 1300. aastad - 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad

Aastad: 1300 1301 1302 1303 1304 1305 1306 1307 1308 1309

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
*...

### Eesti
*...

## Tähtsad inimesed

### Maailm
*...

### Eesti
*...
Juveniilne artriit

**Juveniilne artriit** on alla 16-aastastel lastel esinev kliiniliselt heterogeenne, idiopaatiliste artriitide gruppi kuuluv haigus.

Juveniilse artriidi patogeneesis on olulisel kohal geneetiline soodumus ja keskkonnategurid. 
Sellega kaasneb sageli kasvupeetus. Krooniline haigus võib viia amüloidoosi ja fataalsete tüsistustni.

## Juveniilse artriidi alatüübid
### 1. Süsteemne artriit

Süsteemsele artriidile on iseloomulikud üle kahe nädala kestev kõrge hektiline palavik, lümfadenopaatia ja hepatosplenomegaalia. Haigestumise kõrgperiood on keskmiselt kahe aasta vanuses. Üldjuhul süsteemsed nähud taanduvad mõne aasta jooksul ning kujuneb välja polüartriit.

### 2. Persisteeruv oligoartriit

Persisteeruv oligoartriit esineb enamasti tütarlastel. Kõrgaeg on kolme aasta vanuses. Selle haigusega kaasneb sageli uveiit. Peamised haiguskolded paiknevad põlvedes, õlaliigestes ja randmetes. Esinevad meeleolumuutused, rahutus ja söögiisu puudumine. Raskema kuluga haiged võivad jääda pimedaks.

### 3. Veniva kuluga oligoartriit

Oligorartriidile on iseloomulik oligoartikulaarne algus, mis hiljem muutub krooniliseks polüartriidiks. Paari aasta jooksul kujuneb välja liigesepuudulikkus.

### 4. RF-positiivne polüartriit

RF-positiivne polüartriit tekib üldjuhul teismeliseeas, esinevad ulatuslikud liigesedestruktsioonid. Tüdrukutel esineb see sagedamini kui poistel.

### 5. RF-negatiivne polüartriit

RF-negatiivse polüartriidi korral kujuneb liigesejäikus ja tekivad kontraktuurid.

### 6. Entesiiidega artriit

Entesiitidega artriit esineb sagedamini poisslastel ning saab alguse teismeeas. Tüüpilisteks nähtudeks on entesiit, perifeerne artriit. Hiljem kujuneb entesiitidega artriidihaigetel välja spondüliit.

### 7. Psoriaatiline artriit

Psoriaatilise artriidi eelduseks on psoriaasi olemasolu. Tüüpilteks nähuks on artriit sõrmeliigeste ja varvaste piirkonnas.

### 8. Klassifitseerimata artriit
Ratsutamine 2004. aasta suveolümpiamängudel

**Ratsutamine 2004. aasta suveolümpiamängudel** oli ratsutamisvõistlus 2004. aasta suveolümpiamängudel 15.–27. augustil.

## Medalialad
Individuaalselt ja võistkondlikult võisteldi nii koolisõidus, takistussõidus kui ka kolmevõistluses.

## Võistluspaik
Ratsutamises selgitati medalivõitjad Markopoulo Olympic Equestrian Centre'i areenidel. Takistussõitu sai jälgida 10 000, koolisõitu 8100 ja kolmevõistluse maastikusõitu 15 000 pealtvaatajat.
Halil Mutlu

**Halil Mutlu** (sündinud 14. juulil 1973 Bulgaarias Postnikis) on Türgi endine tõstja.

## Saavutused
* Kolmekordne olümpiavõitja 1996, 2000 ja 2004. 
* 16-kordne maailmameister 1994–2003. 
* Üks kolmest mehest, kes tõuganud üles kangi, mis kaalus kolm korda rohkem kui ta ise. 

## Isiklikku
Halil Mutlu on 150 cm pikk ja kaalub 56 kg. Tema nimi tähendab eesti keeles "õnnelik". Elukaaslane on endine Türgi koondise võimleja. Kodumaal kutsutakse teda Väikeseks Naimiks (Naim Süleymanoglu järgi), sest Mutlu peab teda oma eeskujuks nii spordis kui ka käitumises. Mõlemad mehed on sündinud ja sportimist alustanud Bulgaarias. Klubi Konya Kombassan Club. Treener Ibrahim Elmali. Räägib türgi, bulgaaria ja vene keelt. Bulgaarias oli tema nimi **Huben Hubenov**.

## Välislingid
*Halil Mutlu elulugu
Anaeroobne glükolüüs

**Anaeroobne glükolüüs** on anaeroobses keskkonnas toimuv biokeemiliste reaktsioonide ahel, mille tulemusena tekib glükoosist laktaat.

**Anaeroobne glükolüüs** ehk käärimine on hapniku puudusel rakkude tsütoplasmas toimuv glükoosi lagundamine, mille üheks lõppsaaduseks on kas piimhape või etanool.

## Anaeroobse glükolüüsi reaktsioonid
Anaeroobse glükolüüsi esimeseks reaktsiooniks on rakku toodud glükoosi fosforülatsioon glükoos-6-fosfaadiks. Ensüümiks on heksoosi kinaas ja reaktsiooni käigus eraldatakse ATP molekulilt üks fosfaatrühm, mille tulemusena tekib ADP.

Seejärel muundatakse glükoos-6-fosfaat fruktoos-6-fosfaadiks. Seda reaktsiooni katalüüsib ensüüm fosfoglükoosi isomeraas.

Ensüümi fosfofruktoosi kinaas vahendusel tekib järgmise etapina fruktoos-1,6-bisfosfaat. Reaktsioonil kasutatakse ka ATP-d, millelt eraldatakse jälle üks fosfaatrühm.

Fruktoos-1,6-bisfosfaadist võib tekkida kaks ühendit: dihüdroksüatsetoonfosfaat (ensüümiks fruktoos-1,6-bisfosfaadi aldolaas) ja glütseeraldehüüd-3-fosfaat. Kuna glükolüütiliselt on lõhustatav glütseeraldehüüd-3-fosfaat, siis seetõttu muudetakse dihüdroksüatsetoonfosfaat trioosfosfaadi isomeraasi vahendusel samuti glütseeraldehüüd-3-fosfaadiks.

Seejärel oksüdeerib glütseeraldehüüd-3-fosfaadi dehüdrogenaas glütseeraldehüüd-3-fosfaadi 1,3-bisfosfoglütseraadiks.

Pärast seda toimub fosfoglütseraadi kinaasi vahendusel fosfaatgrupi ülekanne ADP-le ning tekivad ATP ja 3-fosfoglütseraat.

Anaeroobse glükolüüsi 8. reaktsioonis viiakse fosfoglütseraadi mutaasi vahendusel fosfaatrühm 2. asendisse ja tekib 2-fosfoglütseraat.

2-fosfoglütseraat muundatakse enolaasi toimel fosfoenoolpüruvaadiks.

Püruvaadi kinaasi vahendusel muutub fosfoenüülpüruvaat püruvaadiks.

Anaeroobse glükolüüsi viimaseks etapiks on püruvaadi muutmine laktaadi dehüdrogenaasi vahendusel laktaadiks.

**Märkus.** Eespool esitatud reaktsioonivõrrandites tähistab P fosforhappejääki.

## Vaata ka

*Glükolüüs
*Aeroobne glükolüüs
*Aeroobne protsess
*Käärimine
Tõstmine 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Tõstmine]] [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 14.–25. augustil.

## Medalialad
Ateena mängudel võistlesid mehed kaheksas kaalukategoorias: kuni 56 kg, kuni 62 kg, kuni 69 kg, kuni 77 kg, kuni 85 kg, kuni 94 kg, kuni 105 kg, üle 105 kg. Naistel oli kaalukategooriaid seitse: kuni 48 kg, kuni 53 kg, kuni 58 kg, kuni 63 kg, kuni 69 kg, kuni 75 kg, üle 75 kg. Medalivõitjad selgusid kahe tehnika – rebimine ja tõukamine – kogusummade liitmise järel.

## Võistluspaik

Tõstjad selgitasid olümpiavõitjad Nikaia Olympic Weightlifting Hallis, kus võistlusi sai jälgida 5100 pealtvaatajat.

## Tulemused, mehed

### Mehed 56 kg

Finaal: 15. august
Maailmarekord:
Olümpiarekord:
Võistlejaid: 17

### Mehed 62 kg

Finaal: 16. august
Maailmarekord:
Olümpiarekord:
Võistlejaid: 20

### Mehed 69 kg

Finaal: 18. august
Maailmarekord:
Olümpiarekord:
Võistlejaid: 17

### Mehed 77 kg

Finaal: 19. august
Maailmarekord:
Olümpiarekord:
Võistlejaid: 25

### Mehed 85 kg

Finaal: 21. august
Maailmarekord:
Olümpiarekord:
Võistlejaid: 21

### Mehed 94 kg

Finaal: 23. august
Maailmarekord:
Olümpiarekord:
Võistlejaid: 25

### Mehed kuni 105 kg

Finaal: 24. august
Maailmarekord:
Olümpiarekord:
Võistlejaid: 22

### Mehed üle 105 kg

Finaal: 25. august
Maailmarekord:
Olümpiarekord:
Võistlejaid: 17

## Tulemused, naised

### Naised 48 kg
### Naised 53 kg
### Naised 58 kg
### Naised 63 kg
### Naised 69 kg
### Naised kuni 75 kg
### Naised üle 75 kg
Vettehüpped 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Vettehüpped]] [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el** toimusid 14.–28. augustini.

## Medalialad

Meestel ja naistel olid kavas täpselt samad neli võistlusala: tornihüpped (10 m) individuaalselt ja paaris ning hoolauahüpped (3 m) samuti individuaalselt ja paaris.

## Võistluspaik

Võisteldi Olympic Aquatic Centre'i sisebasseinis, kus võistlusi sai jälgida 6200 pealtvaatajat.

## Tulemused mehed

### Mehed hoolauahüpped 3 m

### Mehed hoolauahüpped paaris 3 m

### Mehed tornihüpped 10 m

### Mehed tornihüpped paaris 10 m

## Tulemused naised

### Naised hoolauahüpped 3 m

### Naised hoolauahüpped paaris 3 m

### Naised tornihüpped 10 m

### Naised tornihüpped paaris 10 m
1571

**1571. aasta** (**MDLXXI**) oli 16. sajandi 71. aasta.

## Sündmused maailmas
* 5. august – lõppes Famagusta piiramine, kus Osmanite riik sai enda kätte viimase kristlaste valduse Küprosel, Veneetsia-kontrollitud Famagusta.

## Sündmused [[Eesti]]s
*16. märts – venelased lõpetasid Tallinna piiramise.
*umbes 25. juuli – Tallinnas puhkes katk (1571. aasta katkuepideemia).
* ...

## Sündinud
* 29. september – Michelangelo Caravaggio, itaalia maalikunstnik
* 27. detsember – Johannes Kepler, saksa astronoom ja matemaatik

## Surnud
* Niccolò dell'Abbate, Itaalia maalikunstnik
* Aleksei Basmanov, Moskva tsaaririigi väejuht
* Benvenuto Cellini, Itaalia kullassepp, skulptor, maalikunstnik, sõdur ja muusik
* Joachim II, Brandenburgi kuurvürst
* Arend Packebusch, Tallinna raehärra
* Jasper von Syburg zu Wischlingen, viimane Riia linnusekomtuur

## Viited
Võru-eesti sõnaraamat

**Võru-eesti sõnaraamat** on võru kirjakeele ja eesti keele vaheline tõlkesõnaraamat.

Aastal 2002. ilmus Võru Instituudi väljaandel 15 000 märksõnaga ja grammatikalisadega esimene võru-eesti sõnaraamat, mille koostas Sulev Iva.

Sõnaraamatu internetiversioon on kõigile vabalt kasutatav ning sisaldab ka eesti-võru sõnaotsingu võimalust.

## Välislingid
*Internetiversioon
1190. aastad

**1190. aastad** oli ajavahemik 1190. aasta algusest kuni 1199. aasta lõpuni. See oli 12. sajandi viimane aastakümme.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm
*Euroopas oli kõrgkeskaeg. Kunstis toimus üleminek romaani stiililt gooti stiilile.
*Aastakümne aslguses oli käimas Kolmas ristisõda.

### Eesti
*...

## Tähtsad inimesed
### Maailm
*...

### Eesti
*Piiskop Berthold
1654

**1654. aasta** (**MDCLIV**) oli 17. sajandi 54. aasta.

## Sündmused maailmas

* 18. jaanuar – Ukraina kaskate liider Bogdan Hmelnitski tunnistas Moskva tsaari oma valitsejaks.

## Sündmused [[Eesti]]s
*Kuni 1744 eksisteeris Iisaku kihelkond eraldi, taastati uuesti 1867.
* Tallinna gümnaasiumi juurde asutati annetustel püsiv raamatukogu.
* ...

## Sündinud
*september – Vincent Lübeck, saksa organist ja helilooja
*27. detsember – Jacob Bernoulli, Šveitsi matemaatik

## Surnud

* ...

## Viited
Üldpatoloogia

**Üldpatoloogia** on patoloogia haru, mis vaatleb haigusprotsesside mehhanisme, põhjuseid, kulgu ja lõpet üldistatult, jättes tagaplaaniline nende regionaalsed iseärasused.

Tuntumad patoloogid, kes on töötanud Tartu Ülikoolis: Johann Below, Jacob Friedrich Below, Olaus Oestenius, Sebastian Wirdigi ja Heinrich Friedrich Isenflamm.

## Vaata ka
*Kliiniline patoloogia
*Meditsiini mõisteid
*Veterinaaria mõisteid
*Düstroofiad
Andres Õunmaa

**Andres Õunmaa** (sündinud 12. septembril 1974) on eesti taimekasvatusspetsialist.

Ta lõpetas 1992. aastal Rakvere Gümnaasiumi ja 1996 Eesti Põllumajandusülikooli agronoomiateaduskonna aianduse erialal. 1998. aastal kaitses ta samas magistritööd taimegeneetika erialal "Ploidsus Eestis kasvatatavatel ploomipuusortidel ja -aretistel" Hugo Remmelgi ja Heljo Jänese juhendamisel. Alates 2004. aastast on ta agronoomiateaduskonna doktoriõppes mullateaduse erialal.

Ta on õppinud ka Viljandi Kultuurikolledžis ja Rahvakultuuri Arendus- ja Koolituskeskuses.

Aastatel 1995–2000 töötas ta Eesti Põllumajandusülikooli Eksperimentaalbioloogia Instituudis algul agronoomina, alates 1998. aastast teadurina.

Alates 1997. aastast on ta olnud Eestirootslaste Kultuuriseltsi Paslepa Rahvaülikooli õpetaja, alates 1999. aastast OÜ Hansaplant meisteraednik.

Alates 23. aprillist 2001 oli ta Eesti Vabariigi Põllumajandusministeeriumi põllumajandusosakonna juhataja asetäitja (osakond nimetati 15. septembrist 2004 ümber põllumajandusturu korraldamise osakonnaks). 17. detsembrist 2004 kuni 2005. aastani oli ta taimetervise osakonna juhataja asetäitja.

Ta kuulus kuni 2006. aastani Põllumajanduskultuuride Geneetiliste Ressursside Nõukogusse, geenitehnoloogiakomisjoni ja Polli Aianduse Instituudi teadusnõukogusse.

## Publikatsioone
*Koos Hugo Remmelgiga. Tsütogeneetilisi uurimisi viljapuudel Eestis. – Eesti Põllumajandusülikool. *Magistrantide ja doktorantide teaduslike tööde kogumik*, Tartu, 1997, lk 96–99.
*Koos Heljo Jänesega. Ploomipuuliigid sordiaretuses. – *[[Agraarteadus (ajakiri)|Agraarteadus]]*, 1998, nr 4, lk 258–263.
*Koos Hugo Remmelgiga. Tetraploidne rukis. – *Teraviljade geneetika ja aretuse aktuaalsed probleemid*, Harku, 1998, lk 50–55.
*Koos Hugo Remmelgiga. Kromosoomide arv Eestis aretatud ploomipuusortidel ja aretistel. – *[[Akadeemiline Põllumajanduse Selts|Akadeemilise Põllumajanduse Selts]]i aastakonverentsi ettekanded: 8.–9. aprill 1998*, Tartu, 1998, Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi Toimetised, 6, lk 127–129.
* Tuulekaera tõrjeks plaanitavad muudatused seadustikus. – *Euronõu: Põllumajandusministeeriumi ja ajakirja [[Maamajandus (ajakiri)|Maamajandus]] ühisväljaanne*, 2002, juuni, lk 5.

## Viited
Düstroofiad

**Düstroofia** (ladina *dystrophia*) on üldnimetus paljudel loomadel (sh inimestel) esineda võivate patoloogiliste 
ainevahetushäirete, toitumishäirete ja arengupeetuse kohta.

Düstroofiat võib põhjustada mõne koe, elundi või kogu organismi toitumise puudulikkus.

## Liigitus
*adiposogenitaaldüstroofia (Fröhlichi sündroom) *dystrophia adiposogenitalis*
*küünte düstroofia *dystrophia unguium*
*lihasdüstroofia *dystrophia musculorum*
*sarvkestadüstroofia *dystrophia chorneae*
*soonkestadüstroofia *dystrophia chor(i)oideae*
*vitelliformne võrkkestadüstroofia *dystrophia vitelliformis*
*võrkkesta pigmentdüstroofia *dystrophia retinae pigmentosa* jt.

Lokalisatsiooni järgi liigitatakse düstroofiad järgmiselt:

*parenhüümsed – eelkõige elutähtsate elundite parenhüümirakkudes
*mesenhüümsed – kahjustavad peamiselt elundite mesenhüümirakke

## Põhjused
Näiteks rakkude ja vaheaine kahjustused on tingitud ainevahetuskomponentide (valgud, lipiidid, mineraalained, süsivesikud, pigmendid) kvantitatiivsetest ja kvalitatiivsetest muutustest. Düstroofiad tekivad ultrastruktuuri kahjustuste järel.

Düstroofiate peamised põhjused:
*toitumishäired
*hüpoksia
*füüsikalised tegurid
*keemilised tegurid
*mikroobid
*geen- ja kromosoomhäired
*vananemine

Kvantitatiivsest aspektist lähtudes võib esineda metaboliitide liigne kuhjumine või defitsiit.

Metaboliitide liigne hulk mõjutab organismi tervislikku seisundit kahel viisil:
*toksiline efekt 
*mehaaniline toime

## Vaata ka
*Amüloidoos
*düstrofiin
*Hüaliintilgaline düstroofia
*Mineraaldüstroofia
*Pigmentdüstroofia
*Rasvdüstroofia
*Sarvdüstroofia
*Süsivesikdüstroofia
*Vakuoolne düstroofia
*Valkdüstroofia

## Viited
Tereki jõgi

**Terek** (vene *Терек*; gruusia თერგი, *Tergi*; avaari *Терек*) on jõgi Aasias Põhja-Kaukaasias. 

Jõgi saab alguse Kaukasuse mägedest ja voolab alguses itta. Seejärel pöördub põhja suunas ning murrab Dariali kuristikus läbi Kõrvalahelikku. Vladikavkazis laskub jõgi tasandikule, kus suund muutub loodesse, seejärel itta ning alamjooksul kirdesse. Lõpuks suubub Terek Kaspia merre, kus moodustab delta.

Tereki jõega ühineb Tšetšeeni Vabariigis Sunža jõgi, mis on üks suuremaid lisajõgesid.

Tereki pikkus on umbes 623 km ja valgla pindala 43 200 km².

Tereki jõe ääres asub mitmeid olulisi linnu ja asulaid. Kõige tuntum neist on Vladikavkaz, mis on suurim linn Põhja-Osseetias ja oluline piirkondlik keskus. Samuti lähedal asub Tšetšeenia pealinn Groznõi, mis küll ei paikne otseselt jõe ääres, kuid on seotud Tereki lisajõe Sunža kaudu. Kaukasuse mägedes, Tereki jõe ülemjooksul, asub Gruusia väike linn Stephantsminda, mis on tuntud ka kui tähtis turismisihtkoht. 

## Viited
Sierra Nevada (USA)

**Sierra Nevada** (inglise keeles ka *The Sierra*, *The Sierras*; hispaania keeles 'lumine mäestik') on ida-Californias ja osalt Nevadas asuv mäestik.

Sierra Nevada kulgeb põhja-lõuna sihis. Läänenõlv on lauge, idanõlv järsk.

Sierra Nevada kõrgeim punkt on Mount Whitney (4421 m). Mäestiku pindala on 63100 km&sup2;.

## Geograafia
Sierra Nevada kulgeb 650 kilomeetri pikkuselt Fredonyeri kurust põhjas 
Tehachapi kuruni lõunas. Lääne poole jääb Keskorg ja ida poole Suur nõgu.

Lääne-idasuunalises ristlõikes on Sierra Nevada erikülgse kolmnurga kujuline: läänenõlv on laugjas, idanõlv moodustab järsu astangu. Nõnda jääb mäestiku hari selle idapoolsesse otsa.  

Lääne suunas voolavad jõed jõuavad välja Vaiksesse ookeani. Itta voolavad jõed jäävad pidama Suurde nõkku, jõudmata ookeani. Mitmed väiksemad jõed ja Owensi jõgi suunatakse ümber Los Angelese linna (vaata Los Angelese veejuhe), mistõttu mõned idasse voolavad jõed jõuavad ka Vaikse ookeanini. 

Sierra Nevadas on mitmeid märkimisväärseid geograafilisi objekte:

*Tahoe järv on suur (489 km2), selge mageveega järv Sierra Nevada põhjapoolses osas 1897 meetri kõrgusel. Tahoe järv asetseb suuremalt jaolt Sierra Nevada ning sellest hargneva Carsoni mäeaheliku vahel. 
*Hetch Hetchy org, Yosemite org ja Kings Canyon on ilusad kanjonid Sierra Nevada läänepoolsel küljel. 
*Yosemite rahvuspargis on hämmastavaid looduslikke graniitskulptuure, sealhulgas kupleid. 
*Mount Whitney (4421 m) on USA kõrgeim punkt väljaspool Alaskat.
*Teatud kõrgusel Sierra Nevada lääneküljel on kitsas riba, kus kasvavad hiidsekvoiad, mis on maailma suurimad puud . 

Lõuna suunas Sierra Nevada kõrgus kasvab. Seetõttu on mäestiku lõunaosa tuntud ka *High Sierra* nime all. Seda piirkonda iseloomustavad maalilised kontrastid. Kõrgeim koht Tahoe järve lähedal on umbes 2700 meetrit, kuid Yosemite rahvuspargi juures Sierra Nevada lõunaosas tõuseb mäestiku kõrgus üle 4000 meetri ja saavutab oma maksimaalse kõrguse Mount Whitney juures. Mount Whitneyst lõuna pool väheneb mäestiku kõrgus kiiresti.

25 miljonit aastat tagasi hakkas Sierra Nevada kõrgenema ja lääne poole kalduma. Jõed hakkasid süvendama kanjoneid mõlemale mäestiku küljele. Maa kliima jahenes ja umbes 2,5 miljonit aastat tagasi algas jääaeg. Liustikud lõikasid omanäolisi U-kujulisi kanjoneid kõikjale kogu Sierra Nevadas. Jõgede ja liustike erosiooni kombinatsioon tõi nähtavale graniidist aluskihi, jättes settekivimitest ainult jäänukid mõnda mäetippu.

Sierra Nevada kõrgenemine jätkub ka tänapäeval, eriti selle idaküljel. Kõrgenemine põhjustab suuri maavärinaid (näiteks Lone Pine'i maavärin 1872. aastal).
Valkdüstroofiad

**Valkdüstroofiad** on ainevahetushäired, mis on tingitud liht- ja liitproteiinide muutustest. Eristatakse parenhüümseid ja mesenhüümseid valkdüstroofiaid.

## Parenhüümsed valkdüstroofiad
Parenhüümsed valkdüstroofiad on ainevahetushäired, mis väljenduvad parenhüümirakkude paisumises, valkude kämpumises ja hüdratatsioonis.
*Granulaarne düstroofia
*Vakuoolne düstroofia
*Sarvdüstroofia
*Hüaliintilgaline düstroofia
*Aminoatsidopaatiad

## Mesenhüümsed valkdüstroofiad
Mesenhüümsed valkdüstroofiad on ainevahetushäired, mis väljenduvad sidekoekiudude muutustes ja valkude ladestumises põhiainesse.
*Mukoidne paisumus
*Fibrinoidne paisumus
*Hüalinoos
*Amüloidoos
*Fibropaatiad
Gəncə

**Gəncə** (mööndav *Gäncä*; varasem venepärane nimekuju oli *Gjandža*) on linn Aserbaidžaani idaosas. Riigi suuruselt teine linn pealinna Bakuu järel.

Aastail 1804–1918 kandis linn nime *Jelizavetpol*, ning aastail 1935–1989 *Kirovabad*.


Gäncä-kliima.svg
Взятии штурмом крепости Гянджи.jpg|Lahing Gəncə kindluse pärast Vene-Pärsia sõjas
1694

**1694. aasta** (**MDCXCIV**) oli 17. sajandi 94. aasta.

## Sündmused maailmas

*27. juuli – loodi Inglise Pank.

## Sündmused [[Eesti]]s
* Sellest  aastast pärineb vanim säilinud tallinnakeelne aabits, mille ainueksemplar asub Lundi ülikooli raamatukogus. 
*30. detsember (vkj 20. detsember) – Rootsi võimud otsustasid Liivimaal kaotada aadlike senine omavalitsus. Laiali saadeti Liivimaa maanõunike kolleegium.
* ...

## Sündinud

*4. juuni – François Quesnay, prantsuse majandusteoreetik 
*21. november – Voltaire (François-Marie Arouet), Prantsuse kirjanik ja filosoof
*22. detsember – Hermann Samuel Reimarus, saksa filosoof ja kirjanik

## Surnud

*30. november – Marcello Malpighi, Itaalia arsti- ja loodusteadlane
*28. detsember – Mary II, Inglismaa, Šotimaa ja Iirimaa kuninganna 

## Viited
Lənkəran

**Lənkəran** (vene Ленкорань *Lenkoran*) on linn Aserbaidžaani kaguosas Kaspia mere rannikul.

Lənkəran on talõššide asuala keskus Aserbaidžaanis.

Linnas tegutseb jalgpalliklubi Lənkərani Xəzər.

## Viited
Mingəçevir

**Mingəçevir** (mööndav *Mingäçevir*; varasem venepärane nimekuju oli *Mingetšaur*) on linn Aserbaidžaani idaosas Kura jõel. Temast ülesvoolu jääb Mingəçeviri veehoidla.

## Viited
Vladikavkaz

**Vladikavkaz** (rööpnimi **Dzäudžõkäu**) on Põhja-Osseetia pealinn, Põhja-Kaukaasia suurimaid linnu. Asub Tereki ülemjooksul jõe mõlemal kaldal. 

## Rahvastik
Elanikke 316 700 (2004), mis on 48% Põhja-Osseetia elanikkonnast. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vladikavkazi elanikest osseete 59,51%, venelasi 27,59%, armeenlasi 3,89% ja grusiine 2,32%. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vladikavkazi elanikest osseete 63,03%, venelasi 25,01%, armeenlasi 3,67% ja grusiine 1,94%.

## Ajalugu
Rajatud 1784. aastal Venemaa kindlusena, linn aastast 1860. 1931–1944 ja 1954–1990 kandis nime Ordžonikidze, 1944–1954 Dzaudžikau (vene keeles *Дзауджикау*). 

Oli aastatel 1924–1934 Inguši autonoomse oblasti ning samal ajal ka Põhja-Osseedi autonoomse oblasti pealinn.

Vladikavkazist lähtub Gruusia sõjatee.

## Viited
Granulaarne düstroofia

**Granulaarne düstroofia** on ainevahetushäire, mis avaldub valgulise päritoluga graanulite kogunemises maksa-, südamelihas- ja neerurakkudesse.

Granulaarse düstroofiaga kaasneb rakkude mahu suurenemine, sest moodustunud **graanulid** imavad endasse suurel hulgal vett (hüdrateeruvad). Rakkude paisumuse tulemusena suurenevad ka elundite mõõtmed, konsistents pehmeneb ja koejoonis muutub ebaselgeks.

Granulaarne düstroofia on üldjuhul pöörduv kahjustus, kuid raskema kulu korral võib see üle minna vakuoolseks või hüaliintilgaliseks düstroofiaks. Lisaks sellele võib granulaarse düstroofiaga kaasneda ka lipiiddüstroofia.

## Vaata ka
*Hüaliintilgaline düstroofia
*Vakuoolne düstroofia
*Sarvdüstroofia
*Hüdroopiline düstroofia
Gori

**Gori** (gruusia keeles გორი) on linn Gruusias Kura jõel, Thbilisist 76 kilomeetrit lääne pool. Ta on Šida Kharthli piirkonna halduskeskus. Linn on suure strateegilise tähtsusega, sest asub peamisel Gruusia lääne- ja idaosa ühendaval teel.

Linna asutas Gruusia kuningas David Ehitaja 12. sajandi alguses.

Goris sündis Jossif Stalin.

## Viited
Rustavi

**Rustavi** võib olla:
* Rusthavi linn Gruusias
* meeskoor *Rustavi*
* Gruusia telekompanii *[[Rustavi 2]]*
Bathumi

**Bathumi** (gruusia omaladinas *Batumi*) on linn Gruusias, Adžaaria pealinn.

Bathumi ja põhja pool asuv Phothi on sisuliselt ainsad Gruusia sadamalinnad, sest Abhaasia sadamate üle pole Gruusia keskvõimul kontrolli.

2014. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bathumi elanikest grusiine 93,4%, armeenlasi 3,0%, venelasi 1,9%, ukrainlasi 0,4%, kreeklasi 0,2% ja muust rahvusest inimesi 1,1%.

Bathumi on Bakuu-Bathumi naftajuhtme lõpp-punkt, sealne sadam saab vastu võtta kuni 80 000-tonniseid naftatankereid.

## Vaata ka
* Bathumi rahvusvaheline lennujaam

## Viited
Poks 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Poks]] [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 14.–29. august.

## Val Barkeri karikas
Val Barkeri karika parima tehnikaga poksijale sai II kergekeskkaalu (kuni 69 kg) kuldmedali- ja olümpiavõitja Baqtïyar Artayev (Kasahstan).

## Medalialad
Ateena olümpiamängudel võistlesid poksis vaid mehed ja kaalukategooriaid oli üksteist: 48 kg, 51 kg, 54 kg, 57 kg, 61 kg, 64 kg, 69 kg, 75 kg, 81 kg,  kuni 91 kg ja üle 91 kg.

## Võistluspaik
Võistlused toimusid Peristeri Olympic Boxing Hall'is, kus poksilahinguid mahtus jälgima 8000 pealtvaatajat.

## Tulemused
### 48 kg
**Kuld:**  Yan Bartelemí, Kuuba  	 
**Hõbe:** Atagün Yalçınkaya, Türgi 	 
**Pronks:** Shiming Zou, Hiina ja Sergei Kazakov, Venemaa

### 51 kg






### 54 kg
**Kuld:**  Guillermo Rigondeaux, Kuuba  	 
**Hõbe:** Worapoj Petchkoom, Tai 	 
**Pronks:** Ağası Məmmədov, Aserbaidžaan ja Bahodirjon Sooltonov, Usbekistan
1604

**1604. aasta** (**MDCIV**) oli 17. sajandi 4. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 4. mai – Claudio Merulo
Thelavi

**Thelavi** on linn Gruusia idaosas. Ta on Kahhethi piirkonna halduskeskus. Eesti keeles kirjutati tema nime varem vene keele vahendusel kujul *Telavi*.

Rajatud 8. sajandil.

Linna nimetatakse Gruusia veinipealinnaks, selle ümbruses on palju viinamarjaistandusi.

## Viited
Rusthavi

**Rusthavi** (gruusia omaladinas *Rustavi*) on linn Gruusias Khvemo Kharthli piirkonnas Kura jõel Thbilisist allavoolu.

Elanike arvult on ta Thbilisi, Khuthaisi ja Bathumi järel Gruusia neljas linn. Linna staatuse sai 1948. aastal.

## Rahvastik
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rusthavi elanikest grusiine 87,77%, asereid 4,29%, venelasi 3,06%, armeenlasi 2,41% osseete 1,21% ja muudest rahvustest inimesi 1,26%.

## Ajalugu
Linn oli tänase Rusthavi kohal juba 4.–3. sajandil eKr. 12.–13. sajandil oli ta Gruusia oluline poliitiline ja majanduskeskus. Hiljem purustasid selle mongolid.

## Majandus
Nõukogude ajal oli Rusthavi tänu 1941. rajatud metallurgiatehasele Gruusia üks suuremaid rasketööstuskeskusi.

## Sport
Rusthavis asub Rusthavi ringrada.

## Viited

## Välislingid

* http://www.rustavi.ge/
1606

**1606. aasta** (**MDCVI**) oli 17. sajandi 6. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 7. veebruar – Nicolas Mignard, prantsuse maalikunstnik
* 27. veebruar – Laurent de La Hyre, prantsuse maalikunstnik
* 3. märts – William Davenant, inglise luuletaja ja näitekirjanik
* 6. juuni – Pierre Corneille, prantsuse näitekirjanik
* 15. juuli – Rembrandt, Hollandi maalikunstnik
* Frang Bardhi, albaania vaimulik, leksikograaf ja ajaloolane

## Surnud
* 31. jaanuar – Guy Fawkes, inglise katoliiklasest sõdur
* 7. märts – Bogislaw XIII (Pommeri), Pommeri dünastia liige
* 5. oktoober – Philippe Desportes, prantsuse luuletaja
* Vale-Dmitri I, Vene tsaar
1609

**1609. aasta** (**MDCIX**) oli 17. sajandi 9. aasta.

## Sündmused maailmas
* 23. august – Galileo Galilei esitleb enda loodud teleskoopi.
* Maadeavastaja ja Hollandi Vabariigi heaks töötanud inglise kapten Henry Hudson uuris purjelaeval Halve Maen jõge (*North River*), mis hiljem nimetati Hudsoni jõeks (suubub New Yorgi lahte)

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 28. aprill – Reiner Brocmann, pastor, juhuluuletaja ja tõlkija

## Surnud

* ...
1603

**1603. aasta** (**MDCIII**) oli 17. sajandi 3. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
*7. märts (vkj 25. veebruar) – Rootsi-Poola sõda. Liivimaa aadliku Philipp Orgiese juhitav talupoegade salk, mis suundus rootslastele appi Tartut kaitsma, sai Tallinna ja Paide vahel poolakatelt lüüa.
* 23. aprill (13. aprill) – Poola-Rootsi sõda. Tartu, mida eelmise aasta lõpust peale piiras Poola 3000-meheline vägi Leedu välihetman Jan Karol Chodkiewiczi juhtimisel, alistus toidunappuse ja taudide tõttu.
* ...

## Sündinud
* 17. august – Lennart Torstenson, Rootsi väejuht ja riigimees

## Surnud
* 24. märts – Elizabeth I, Inglismaa ja Iirimaa kuninganna
1607

**1607. aasta** (**MDCVII**) oli 17. sajandi 7. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 9. veebruar – Abraham Megerle, Austria helilooja ja organist
* 8. märts – Johann Rist, saksa luuletaja ja näitekirjanik
* 25. juuni – Petrus Schomerus, Eestis tegutsenud rootsi teoloog ja vaimulik, Tartu Ülikooli rektor 1637–1638
* 15. oktoober – Madeleine de Scudéry, prantsuse kirjanik

## Surnud
* 29. juuni – Iiob, Vene Õigeusu Kiriku vaimulik, aastatel 1586–1589 Moskva metropoliit ning aastatel 1589–1605 esimene Moskva ja kogu Venemaa patriarh.
* 30. juuni – Cesare Baronio, itaalia kirikuajaloolane
* 22. september – Alessandro Allori, itaalia maalikunstnik
* 23. november – Moritz Stensson Leijonhufvud, Rootsi riigitegelane
1608

**1608. aasta** (**MDCVIII**) oli 17. sajandi 8. aasta.

## Sündmused maailmas
* 7. jaanuar – tuli hävitas maatasa Jamestowni Virginias.
* 3. juuni – Samuel de Champlain lõpetas oma kolmanda reisi Québecis.

## Sündmused [[Eesti]]s
* ...

## Sündinud
* 28. jaanuar – Giovanni Alfonso Borelli, itaalia füsioloog, füüsik ja matemaatik
* 2. veebruar – Isaac Svenonis Hasselblatt, Eesti vaimulik
* 6. veebruar – António Vieira, Portugali kirjanik, misjonär ja diplomaat
* 25. märts – Berend Mellin, Rootsi sõjaväelane
* 1. mai – Pieter Post, hollandi arhitekt
* 13. juuli – Ferdinand III, Saksa-Rooma keiser
* 15. oktoober – Evangelista Torricelli, itaalia füüsik ja matemaatik
* 6. detsember – George Monck, esimene Albemarle'i hertsog, sõjaväelane
* 8. detsember – Vendela Skytte, Rootsi aadlidaam, kirjanik ja epistolaar
* 9. detsember – John Milton

## Surnud
* 29. märts – Laurence Tomson, inglise poliitik, kirjamees ja tõlkija
* 18. juuni – Alberico Gentili, itaalia päritolu õigusteadlane
* 10. juuli – Georg Müller, vaimulik ja kirjamees
* 13. august – Giovanni da Bologna, itaalia skulptor
1602

**1602. aasta** (**MDCII**) oli 17. sajandi 2. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Poolakad vallutasid Jam Zamoyski juhtimisel suure osa Eestist ja jõudsid välja Tallinnani. Viljandi lähedal sõdib poolakate vastu talupoegade sõjasalk, keda juhib Ohtra Jürgen. Talupoegade sõjasalga juhtide seas on ka Türi kihelkonnast pärit Hans Poll ja tema poeg.
* Vallandus suur katkuepideemia.
* Tallinnas toimus Mercalli skaala järgi 6-7-palline maavärin.
* ...

## Sündinud
* 18. veebruar – Per Brahe, Rootsi ja Soome riigitegelane
* 18. veebruar – Michelangelo Cerquozzi, itaalia maalikunstnik
* 11. mai – William Lilly, inglise astroloog ja kirjanik
* 2. mai – Athanasius Kircher, saksa jesuiit ja õpetlane
* 26. mai – Philippe de Champaigne, prantsuse maalikunstnik
* 14. juuli – Jules Mazarin, itaalia päritolu prantsuse riigimees ja kardinal
* 22. november – Prantsusmaa Isabel, kuninganna
* 10. detsember – Erik Karlsson Gyllenstierna, Rootsi riigitegelane

## Surnud
* 22. märts – Agostino Carracci, itaalia maalikunstnik ja graafik
* 14. september – Jean Passerat, prantsuse luuletaja

## Viited
1601

**1601. aasta** (**MDCI**) oli 17. sajandi 1. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Tallinna Pühavaimu kirikus saab abiõpetajaks Georg Müller, kelle 39 eestikeelset jutluse teksti on säilinud.
*Rootsi võimude korraldusel viiakse Eestimaa ja Liivimaa kubermangus läbi maarevisjon.
*Aastal 1601 on väga raske ikaldus, millele järgneb 1603. aastani kestev näljaaeg.

## Sündinud
* 13. jaanuar – Guido Cagnacci, itaalia maalikunstnik
* 19. märts – Alonso Cano, hispaania maalikunstnik, arhitekt ja skulptor
* 22. aprill – Karl Filip, Vasa dünastiast Rootsi prints, Södermanlandi, Närke ja Värmlandi hertsog
* 17. august – Pierre de Fermat, prantsuse matemaatik
* 22. september – Austria Anna, kuninganna
* 27. september – Louis XIII, prantsuse kuningas

## Surnud
* 17. jaanuar – Christoffer Valkendorf, Taani aadlik ja riigitegelane
* 25. veebruar – Robert Devereaux, teine Essexi krahv, inglise aadlik ja sõjaväelane
* 19. mai – Costanzo Porta, itaalia helilooja
* 24. oktoober – Tycho Brahe, taani astronoom

## Viited
Białystok

**Białystok** (valgevene *Беласток*, leedu *Balstogė*, jidiši ביאַליסטאָק) on Poola kirdeosa suurim linn. Ta on Podlaasia vojevoodkonna keskus.

Umbes 50 kilomeetri kaugusel Valgevene piirist (Bobrowniki piiripunktist) asuv Białystok on üks Poola suurimaid õigeusu keskusi.

Białystok on ka tähtis turismikeskus, sest seda läbib suur osa Poolast Leetu ja Valgevenesse suunduvast liiklusest. Białystoki turismi arengut soodustab ka UNESCO maailmapärandi nimekirja kantud Białowieża rahvuspargi ja teiste turismiobjektide lähedus.

## Ajalugu

Białystoki teadaolev ajalugu asulana algab aastal 1437, kui Raczków'ite perekonna liige Jakub Tabutowicz, kes kasutas luigega Łabędź'i vappi, sai Leedu suurvürsti Žygimantas I Kęstutaitis'e pojalt Mykolas Žygimantaitis'elt metsase ala Biała jõe kaldal. Białystok oli osa Podlaasia vojevoodkonnast, peale 1569. aastat kuulus see Poola Kuningriigi krooni valduste alla.

Białystok sai linnaõigused aastal 1692. Kolmanda Poola jagamise tagajärjel läks Białystok 1795. aastal Preisi kuningriigi koosseisu. Vastavalt Tilsiti rahule läks linn aga 1807. aastal Venemaa Keisririigi võimu alla.

1897. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid juudid 63% linna elanikest. 1921. aastal oli juute Białystoki elanikest 51,6% ja 1931. aastal 42,8%.

## Sport

* Jagiellonia Białystok on 1920. aastal asutatud Poola jalgpalliklubi.

## Sõpruslinnad

## Vaata ka
* Branicki loss
* Ludwik Zamenhofi keskus

## Viited

## Välislingid

* Linnavalitsus
* VisitBiałystok.com
* Fotosid Białystokist
Suwałki

**Suwałki** (leedu *Suvalkai*, saksa *Suwalken*, 1941–1944 *Sudauen*) on maakonnaõigustega linn Poola kirdeosas Podlaasia vojevoodkonnas, Suwałki maakonna keskus.

Linn asub Via Baltical ning seda läbib kogu Baltimaadest Kesk-Euroopasse suunduv maantee- ja raudteetransport.

## Ajalugu
Asutatud 1690, linn aastast 1720.

19. sajandil oli linna kiire arengu aeg: seda läbis Varssavi–Peterburi maantee.

Oli pikka aega vojevoodkonna- ja kubermangukeskus ning oluline garnisonilinn.

## Vaata ka
*Suwalki koridor

## Viited

## Välislingid

*Suwałki – a Serene Place. Oficjalny portal Miasta Suwałki
Elektrolüütilise dissotsiatsiooni teooria

**Elektrolüütilise dissotsiatsiooni teooria** on tänapäeval üldist tunnustust leidnud teooria, mille kohaselt iooniliste sidemetega ühendite lahustumise mehhanismiks polaarsetes lahustites on elektrolüütiline dissotsiatsioon. 

Elektrolüütilise dissotsiatsiooni teooria alusepanijaks oli Rootsi keemik Svante August Arrhenius, kes sai selle eest 1903. aastal Nobeli keemiaauhinna.
Vehklemine 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Vehklemine]] [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el** 14.–22. augustil

## Medalialad

Nii mehed kui naised selgitasid individuaalarvestuse parimad epees, floretis ja espadronis. Võistkondlikus arvestuses heitlesid naised ainult epees; mehed kõigis kolmes relvaliigis.

## Võistluspaik

Kõik võistlused peeti Helliniko Olympic Complexi vehklemishallis. Eelvõistluste ajal oli seal pealtvaatajatele 3800 ja finaalide ajal 5000 kohta.

## Tulemused

### Meeste epee individuaalne

### Meeste epee meeskondlik

### Meeste florett individuaalne

### Meeste florett meeskondlik

### Meeste espadron individuaalne

### Meeste espadron meeskondlik

### Naiste epee individuaalne

### Naiste epee meeskondlik

### Naiste florett individuaalne

### Naiste espadron individuaalne
Tšuktši-kamtšadali keeled

**Tšuktši-kamtšadali keeled** on paleoaasia keeled, mida räägitakse Aasia äärmises kirdeosas.

Nendeks on:
*tšuktši keel
*kereki keel (varem peetud tšuktši keele dialektiks)
*korjaki keel
*alutori keel (varem peetud korjaki keele dialektiks)
*itelmeeni (kamtšadali) keel

## Vaata ka
*Eskimo-aleuudi keeled
Korjaki keel

**Korjaki keel** (korjaki keeles *чавʼчываелыел*) on tšuktši-kamtšadali keelte hulka kuuluv paleoaasia keel, mida kõnelevad korjakid Kamtšatka poolsaare põhjaosas (Korjaki AR-s). 

Tarvitatakse ka nimetust *nõmõlani* - paiksete korjaakide kohta. 

2010. aasta rahvaloenduse andmetel valdas Venemaal korjaki keelt 1665 inimest.

Kirjakeel aastast 1931, alguses ladina kirjas, alates 1936 kirillitsas.

Sõnastik

Корсаков Г. М. Нымыланско-русский словарь. — Л., 1939.

## Korjaki tähestik

## Viited