open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Janno Siimar

**Janno Siimar** (sündinud 11. oktoobril 1979) on eesti disainer. 

Ta on ettevõtte Velvet üks asutajaid ja disainereid. Lisaks on ta olnud üks eesti disainmõtlemise ja teenusedisaini maaletooja. Ta on tegelenud teenuse-, ärimudeli-, brändi- ja veebidisainiga. Põhiliseks tegevusalaks on tal strateegiline disain ja disaini rakendamine ettevõtluses. Siimar on üks osaline Brand Estonia loomises.

## Isiklikku
Janno Siimar on sündinud 11. oktoobril 1979 Tallinnas. Ta isa on tehnikateadlane ja endine ujuja Veiko Siimar ning ema ökonomist Malle-Reet Siimar. Vend Sven on automaatikainsener ja Ivar investor. Lapsepõlv möödus lisaks Tallinnale aastatel 1985–1988 Tuneesias, kus ta isa oli kohalikus ülikoolis elektrotehnika õppejõud. Siimar õppis sellel ajal saatkonnakoolis. Eestisse naasnult õppis Tallinna Reaalkoolis.

1990. aastate keskpaigas jõudis Siimar läbi programmeerimise disaini juurde, kui hakati rääkima veebidisainist. 1999. aastal lahkus ta igapäevatöölt ning hakkas üliõpilaseks ja vabakutseliseks.

Aastal 2004 asutas Siimar koos sõpradega ettevõtte Velvet. Enamuse oma märkimisväärsetest projektidest on Siimar teinud Velvetis.

## Haridus
* 1987–1998 – Tallinna Reaalkool
* 1998–1999 – Tallinna Tehnikaülikool – kinnisvara haldamine
* 2000–2005 – Tallinna Ülikool – psühholoogia
* 2009–2016 – Eesti Disainikeskus – mitu koolituskursust

## Töö

* 1996–2001 JOT Automation
* 2000–2004 Seitse/Seven New Media – kunstiline juht
* 2004–… Velvet – disainijuht ja partner
* 2006–… Velvet Digital Paper – vanemloovjuht ja partner
* 2011–… Velvet Labs – strateegiline disainer
* 2011–2013 Tehnopol – koolitaja
* 2012–… ADCE – Art Directors Club of Europe – juhatuse liige
* 2012–… Art Directors Club Estonia – juhatuse liige
* 2012–2013 London AD – partner ja juhatuse liige
* 2012–2014 Proekspert AS – disainikoolitaja
* 2012–2014 Tallinna Tehnikaülikool – õppejõud, disaini uurimine ja innovatsioon
* 2013–2014 Funderbeam – disainijuht
* 2013–2014 Sotsiaalkindlustusamet – disainikoolitaja
* 2018–… Noored Olümpiale Sihtasutus – nõukogu liige

## Velvet
Velvet on iseseisev strateegilise disaini agentuur. Velvet OÜ asutasid 2004. aastal Janno Siimar, Mario Lankots, Aivo Kallas ja Markko Karu. Ettevõte on oma projektidega saanud erinevatel konkurssidel kokku üle saja auhinna.

Velvet on teinud erinevaid projekte klientidele nagu Eesti Rahva Muuseum, Sportland, Kirjastus Varrak, Enics, Ericsson, NATO, Danske Bank, WHO, Eesti Kaitsetööstus, NOW! Innovations, Viru Keskus, Tallinna Tehnikaülikool, SEB Pank, Teleport, Eesti Pank ja paljud teised. 

## Teosed

* Majandusõpik gümnaasiumile 
* Amid Moradganjeh – Anyone Can Design, even a kitten 
* Kuidas leiutada jalgratast? Disainimeelselt ettevõtlusest 

## Viited

## Välislingid
* https://www.velvet.ee/
Martin Pedanik

**Martin Pedanik** (sündinud 19. oktoobril 1974) on graafik ja disainer. 

Ta on lõpetanud Tallinna Reaalkooli (1993) ja Eesti Kunstiakadeemia vabagraafikuna (1997). Disainibüroo Labor asutaja. Loonud suurtes kogustes kõrgetasemelist graafilist disaini, kujundanud kümneid ja sadu trükiseid raamatutest plakatite ja flaieriteni.  Ta tõlgendab sümboleid, märke ja mustreid, mis pärinevad meie rahvakultuuri vanematest kihistustest nüüdisaegsel moel.

## Töökäik

* 1997–2007 Art Lab OÜ
* 1999–2007 Kreisson OÜ
* 2000–2004 Directory OÜ
* 2004–2010 Loov Soov MTÜ
* 2009–2016 Matsalu Külaselts MTÜ
* 2010–... Tulihänd OÜ

## Valik töid
#### Filmograafia

* "Intiimne linn" 2003 – plakatikunst
* "Buss" 2004 – videograafika
* "Nõukogude hipid" 2017 – graafiline disain
* "Võta või jäta" 2018 – kujundus

#### Fotograafia

* Eo rus 1995
* Linnud 1995
* Aquarium Portraits 1996
* Best Before 1997
* Miiniotsija 1997
#### Graafiline disain

* Analogue TV – kaane kujundus
* Eesti Arhitektuurimuuseum
* Eesti Instituut
* Jüri Üdi – Tiibadega raamat
* Jasper Zoova – reis ma ei tea kuhu
* Asjade Seis
* Eesti Litograafiakeskus – plakat
* Eesti Vabariigi kultuuripreemia – plakat
* SÄSI – noore disaineri auhind
* Kultuurileht Sirp
* Teater NO99
* EV100 vastuvõtt

## Näitus Kizoo

Tallinna Linnagaleriis avatud“Kizoo” näitusel on reklaami ja disaini suhte küsimus juba ette lahendatud, õigupoolest päevakorrast maha võetud. Seos on otsene, ilmne ja probleemivaba. Siiski võivad need pildid toimida mitmel viisil.Lihtsates, värvilistes, ringimotiive ja ümarnurkseid objekte reastavates piltides liigutakse lihtsuse suunas. Need on pildid kõigest ja mitte millestki. Tähtsad, maailma algolemust ja põhijõude kirjeldavad. Vaid värvide eemaldamine lihtsustaks neid veel.
Näituse pealkirja kohta on autor öelnud: “See sõna tuli kuidagi iseenesest mu juurde. Mõnus absurdne sõna. Seda võibki võtta nii- ja naapidi – hea, et pole liiga konkreetset tähendust,” 

## Tunnustus

* Aasta Albumikujundus 2000 – Kogumik " Müsteerium plaadimängijas" 
* Eesti Teatri Festivali DRAAMA 2005 plakatinäituse peaauhind teatrile NO99
* 2006 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (NO99 teatri plakatite ja trükiste graafiliste lahenduste ning klubi Bashment järjepideva kvaliteetse klubigraafika eest)
* HGDF 2008 plakatinäituse "Tänapäeva Eesti plakat" 10 parimat premeeritud plakatit
* AllAboutJazz – New York Best of 2008
* PLAKAT 2008 Rakveres

## Isiklikku
Tema isa on maalikunstnik Urmas Pedanik.

## Viited
Ivari Männi

**Ivari Männi** (sündinud 20. novembril 1963) on eesti tootedisainer ja sisearhitekt.

Ivari Männi lõpetas 1982. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1990. aastal Tallinna Kunstiülikooli tööstuskunsti erialal.

## Projektid
*Vesipiljard SuperNovaKosmilisel vedelikuga täidetud reljeefil paiknevad magnetiseeritud kuulid, mida on hiigelpipettidest purskuva veejoa abil võimalik pesadesse suunata. Toimivad SuurePaugu aegsed seadused. Tööstusdisainilahendus nr 885, prototüübistaadiumis.
*FlixFlaxi vineermööblisari ja aksessuaarid (tööstusdisainilahenduse tunnistus nr 00752). Moodulelementidest koosnev uudne multifunktsionaalne ja ökoloogiline tootesari – duaalne värviprintsiip (püstakuid ja tasapindu pöörates muutub koloriit), 100% kokkupandav ilma tööriistade või assistendi abita, baaselemente ühendades on võimalikud tuhanded kombinatsioonid. Viimistlusvariandid – kasevineer ja peitslakk, erinevate puiduliikide spoonid või värvilised veekindlad vineerid. Eksponeeritud IMM Kölnis ja Ambientedel Frankfurdis avangard-hallides, müük Pariisis ja Tokyos.
*Restoran Rusthaveli sisekujundus ja graafiline identiteet
*AS Ühinenud Ajakirjade büroo sisekujundus ja infosüsteem, mööblilahendus
*Alumiiniummööblisari Aluminio, projekteeritud ja teostatud lahendusena konkreetsesse interjööri, materjalid – alumiinium ja dacronkangas. Eksponeeritud ka Ruumil ja Vormil 1999.
*Patenteeritud kaubamärgid: Avita, Majaekspert, Bioparquet, Esport, FlixFlax
*Tõukesohvad Triip ja Täpp. Mobiilsed tõukesohvad, põhimaterjalid alumiinium ja tekstiil. Eksponeeritud Spacetrendil ja Helsinki DesignForumis

## Näitused
* 1990 "Peeglid". Tallinna Kunstihoone salong
* 1991 Installatsioon. Kunstihoone
* 1992 Installatsioon. Kiel, Saksamaa
* 1999 "Ruum ja Vorm"
* 2001 "Spacetrend"
* 2003 Isikunäitus. Disainigalerii, Tallinn
* 2003 Eesti Sisearhitektide Liidu aastapreemiate näitus
* 2006 10D. Disainigalerii
* 2006 Design Forum. Helsingi
* 2006 "Disaini aastapreemiad". Disainigalerii

## Tunnustus
*2002 Eesti Sisearhitektide Liidu aastapreemia (FlixFlaxi mööblikomplekt)

## Viited

## Välislingid
*Maria Ulfsak. Ivari Männi – multifunktsionaalne mees epl.delfi.ee, 15. märts 2003
Spordiklubi 100

**MTÜ Spordiklubi 100** (SK100) on Eesti orienteerumisklubi. 

Klubi asutati 13. novembril 2009. See on Eesti Orienteerumisliidu liikmesklubi.

Korraldatakse spordiüritusi ja koolitusi nii klubi liikmetele kui ka laiemale sihtrühmale, kelleks on nii Eesti kui välisriikide orienteerumishuvilised. SK100 on üks aktiivsemaid orienteerumisklubisid Põhja-Eestis, mis koosneb peamiselt noortest orienteerujatest vanuses 20–35.

Seisuga 14.11.2018 oli klubi liikmete arv 52. Klubi liikmeid on lisaks eestlastele veel Soomest, Tšehhist, Ungarist, Lätist ja Prantsusmaalt.

## Korraldatavad võistlused

SK100 korraldab igal aastal rahvusvahelist võistlust "Tallinna orienteerumisnädal", mille eelkäijaks on 100 kontrollpunktiga võistlus "100 KP jooks", mis toimus esimest korda 2005. aastal .

2016. aastal korraldatud veteranide maailmameistrivõistlused on seni Eesti suurim välisvõistlejate arvuga spordivõistlus Eestis . Kokku osales võistlustel 3488 osalejat 44 riigist . Võistluse korraldamist abistas 315 vabatahtlikku 15 riigist . Võistluspaikadeks olid Kadrioru park, Tallinna vanalinn, Põhja-Kõrvemaa ja Pikassaare .

Klubi on korraldanud ka muid regulaarseid või üksikvõistlusi, nt linnaorienteerumise jõulujooks, Eesti ja Tallinna meistrivõistlused orienteerumises jm.

## Korraldatavad orienteerumispäevakud

SK100 korraldab Eestis ainulaadset aasta läbi toimuvat päevakute sarja “Linnaorienteerumine”, mille eelkäijaks on Tallinna Kompassi päevakud. Linnaorienteerumise päevakud toimuvad peamiselt Tallinna linnamaastikel. Esimene orienteerumispäevak toimus 1. juunil 2015 Männiku külas.

Klubi teine korraldatav päevakusari on “Metsaorienteerumine”, mille üritusi peetakse Tallinna ja Harjumaa metsamaastikel. Igal päevakul on lisaks tavapäevasele orienteerumisjooksule avatud ka rattaorienteerumise rajad. Esimene orienteerumispäevak toimus 29. mail 2018 Tallinnas Liiva asumi ja Järve metsa piirkonnas.

## Viited

## Välislingid

* Spordiklubi 100
* Linnaorienteerumise päevakusari
* Metsaorienteerumise päevakusari
* Tallinna orienteerumisnädal
* Veteranide MM 2016
* SK100 Strava rakenduses
Linamees

**Linamees**, ka *linapoiss*, oli alus linakuparde kuivatamiseks. 

Linamees, mis oli 19. sajandil kasutusel Põhja-Eestis,  koosnes  maasse löödud neljast teibast ning teivaste vahele õleväätidest punutud 3 kuni 6 riiulist. Pealt kaeti rajatis õlevihkudest "mütsiga". Linamehe vanem variant oli püstine okslik kärbis.

## Viited
193 eKr

**193. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DLXI (561).

## Sündmused
*Pergamoni kuningas Eumenes II palus Roomalt abi Antiochos III vastu, kes ähvardas vallutada Kreeka.
*Kleopatra I abiellus Ptolemaios V-ga

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Salutaguse Pärmitehas

**Salutaguse Pärmitehas AS** on ainus Eestis pärmi tootev toiduainetetööstuse ettevõte, mis paikneb Salutaguse külas Kohila vallas Raplamaal.

Ettevõte oli rajatud 1860. aastatel (teistel andmetel 1. veebruarist 1930). Tol ajal hakkas tegutsema Salutaguse mõisas viinavabrik, mille tootmise kõrvalsaadus oli pärm. XX sajandi esimesel poolel rajas parun Busch endise viinaköögi asemele pärmi tootmisega tegutsevat ettevõtte. 1927. aastast sai ettevõtte omanikuks Aleks Korjus ja seal hakati linnaste baasil tootma pagaripärmi, mida kasutati pagaritoodete tootmiseks Tallinnas. 1940. aastal oli tehas natsionaliseeritud.

Aastast 1994. kuulub pärmitehas Kanada kontsernile *Lallemand* (selle peakorter asub Montréalis, kontserni tehased on 43 riigis), mille omanikud ostsid tehase 1 krooni eest.

Toodetakse vedelpärmi pagari- ja kondiitritööstustele, inaktiivset kuivpärmi inimtoiduks ja loomasöödaks, inaktiivse kuivpärmi segusid õlle-, piirituse- ja veinitööstusele, toidulisandite ja ravimite tootmiseks vajalikku kuivpärmi ning looduslikke taimekaitsevahendeid metsandusele, põllumajandusele ja haljastusele. Tootmise käigus tekkinud jääke kasutatakse põldudel väetamiseks ja vinassi põllumuldade parendamiseks.

2018. aastal oli ettevõtte käive 36 miljonit eurot, tehases töötab 140 töötajat. Suurem osa toodangust läheb välismaale – Kanadas asuvatesse müügikeskustesse ning edasi tarbijatele kogu maailmas. Osaliselt läheb toodang otse Eestist Aasiasse, Lõuna-Ameerikasse, Euroopasse ja Aafrikasse.

Aasta toodang on 4300 tonni inaktiivset pärmi, 2500 tonni muid pärmiekstrakti baasil tehtavaid segusid, 1700 tonni lisandeid veinitööstustele ja 300 tonni vedelpärmi.

## Viited

## Välislingid
* Ettevõte Raplamaa ettevõtjate e-kataloogis
Valtu tellisetehas

**Valtu tellisetehas**, ka telliskivivabrik "Waldau", oli telliskive tootev ettevõte Harju maakonnas Valtu külas.

Ettevõtte rajas 1899. aastal parun Alexis Häntschel Oliver Girard de Soucanton (1857–1915). Tollal jäi ettevõte Valtu mõisa alale.

Valtu tellisevabriku ostis 1917. aastal paruni pärijatelt Toomas Pihlak ja Pihlakud arendasid seda kuni 1940. aastani, kuni vabriku natsionaliseerimiseni.

Ettevõte lõpetas tegevuse 1963. aastal.

Ettevõttes toodetud telliskive on palju kasutatud Rapla ehitistes.
 
## Viited
Semmeni Olli

**Semmeni Olli** (sündinud **Olga Semjonovna Matvejeva**; 1932) on siberi seto suurlaulik Haida külast Krasnojarski krais.

Ta oli oma lauluoskuse poolest külarahva hulgas tuntud juba vähemalt 1980. aastatel. Teda on peetud oma küla silmapaistvaimaks laulikuks, samuti on hinnatud tema teadmisi vanast setu pärimusest ja lauludest.

Olli esineb koos teiste Siberi setu laulikutega folkloristide Andreas Kalkuni ja Anu Korbi koostatud antoloogias "Siberi setode laulud", mis salvestati 1987., 1998., 2007. ja 2008. aastal Eesti Rahvaluule Arhiivi välitöödel.

## Isiklikku
Olli pärineb Väiko-Haida huutarist (talust) ja tema esivanemad pärinevat Meremäe külast Setumaalt.

Ta lapselapsed Maša ja Vanja Zemurbeis kuuluvad Haida laste folklooriansambli Kullõrkukk koosseisu.

## Vaata ka
* Haida küla
* Maarja Pähnapuu
* Hilana Taarka

## Viited

## Välislingid
* Valik erinevaid vanu seto laule Semmeni Olli esituses. Eesti Kirjandusmuuseum
* "Kaŕalaul" (''Karjaselaul'') Semmeni Olli (vasakul pearätiga) esituses Eesti Kirjandusmuuseum
* Itkulaul "Vanaimäkene" Semmeni Olli (vasakul pearätiga) eeslaulmisel Eesti Kirjandusmuuseum
* Naljalaul "Küll olĺ kolõ ütsündä" Semmeni Olli (vasakul pearätiga) eeslaulmisel Eesti Kirjandusmuuseum
* Raimu Hanson (18. veebruar 2011). "Eestlasi jääb Siberis järjest vähemaks". *[[Postimees]]*.
* Anu Korb & Andreas Kalkun (19. oktoober 2007). "Setod Siberimaal". *[[Sirp (ajaleht)|Sirp]]*.
Orienteerumispäevak

**Orienteerumispäevak** (ka o-päevak või päevak) on harrastajatele suunatud ilma eelregistreerimiseta orienteerumisüritus. Orienteerumispäevakud toimuvad enamasti argipäeva õhtutel, kuid vahel ka nädalavahetustel.

Eesti esimene orienteerumispäevak – Tallinna orienteerumisneljapäevak – toimus 11. juunil 1964 Kloostrimetsas. Päevakute idee autor oli Rain Lahtmets ja esimese neljapäevaku korraldaja Toomas Kerem.

Erinevates Eesti piirkondades korraldatakse orienteerumispäevakuid kevadest sügiseni erinevatel nädalapäevadel tööpäevade õhtutel: Tallinnas esmaspäevadel, teisipäevadel, kolmapäevadel ja neljapäevadel, Põlvamaal teisipäevadel, Läänemaal, Lääne-Virumaal, Valgamaal ja Võrumaal kolmapäevadel, Tartumaal, Pärnumaal ja Saaremaal neljapäevadel. Sügis-talvisel hooajal toimuvad Tallinnas linnaorienteerumise päevakud pühapäeviti.

Päevakutel on erineva pikkuse ja raskusastmega orienteerumisrajad erinevatele vanuseklassidele.

2017. aastast kuuluvad üle Eesti toimuvad orienteerumispäevakud ühise katuse alla, moodustades RMK Eestimaa orienteerumispäevakute sarja. 2017. aastal kuulus sellesse 18 erinevat sarja, 2018. aastal 20 sarja.

## Viited

## Välislingid
*Mait Tõnisson. RMK Eestimaa Orienteerumispäevakud
Modjadjiskloof

**Modjadjiskloof** (kuni 2004. aastani **Duiwelskloof**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Mopani ringkonnas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Modjadjiskloofi elanikest valgeid 47,93%, mustanahalisi aafriklasi 47,38%, India või Aasia päritolu inimesi 2,75%, värvilisi 0,50% ja teisi 0,50%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 43,72% inimesi, pedi keelt 23,26%, inglise keelt 12,27%, tsonga keelt 9,71% ja sotho keelt 2,73%.

## Viited
Raasiku Elekter

**Raasiku Elekter** on Harju maakonnas Raasiku vallas Raasiku alevikus elektrotehnika tootmisalal tegutsev aktsiaselts, mis komplekteerib elektrikilpe või -jaotlaid ja valmistab tellimustööna  lehtmetallist tooteid, sealhulgas kilpide korpusi pulbervärvitud pinnatöötlusega.

Ettevõte asutati 1958. aastal nimega *Raasiku Tootmisbaas*. Eesti NSV  ajal kandis ettevõte nimesid *Raasiku Elektromehaanikatehas* ja *Raasiku Katseremonditehas*. Raasikul arenes tootmisettevõtte ümber infrastruktuur Tehase tee ja selle ümbrusse rajatud tootmis- ja korterelamute ning eramute hoonestusega.

2021. aastal töötas ettevõttes keskmiselt 16 töötajat, aastal 2020 oli see arv 20 ja aastal 2018 anti tööd umbes 30 inimesele. 

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Piccadilly Circus

**Piccadilly Circus** on ristmik ja avalik ruum Westminsteris Londonis Suurbritannias. 

"Circus" tähendab selles kontekstis ringikujulist avaliku ruumi ala ristmiku kõrval.

Piccadilly Circus on populaarne kohtumispaik ja vaatamisväärsus.

Piccadilly Circuse all on metroojaam, mis on osa Londoni metroovõrgustikust.

## Vaata ka
* Oxford Street

## Välislingid
*
Kildare'i krahvkond

**Kildare’i krahvkond** (inglise keeles: *County Kildare* ja iiri keeles: *Contae Chill Dara*) on krahvkond Leinsteri provintsis Iirimaal. 

Krahvkonnas elab 2011. aasta seisuga rohkem kui 209 000 inimest. Krahvkond asub Dublinist edelas.

## Välislingid
Giverny

**Giverny** on küla Prantsusmaal Normandia piirkonnas Eure'i departemangus. Külas elas 2008. aasta seisuga 502 inimest.

## Viited
Payerne

**Payerne** on vald Šveitsis Vaud' kantonis. Vallas elas 2016. aasta detsembri seisuga 9486 inimest.

## Viited
Airdrie

**Airdrie** on linn Suurbritannias Šotimaal North Lanarkshire'is. 

Airdries elab umbes 37 000 inimest.
Ann Widdecombe

**Ann Noreen Widdecombe** (sündinud 4. oktoobril 1947 Bathis Somersetis Inglismaal) on Briti endine poliitik. 

Ta oli Konservatiivse Partei liige ning Suurbritannia parlamendi liige aastatel 1987–2010.
Amtrak

**Amtrak** (täisnimega **National Railroad Passenger Corporation**) on reisirongiliiklust korraldav ettevõte, mis kuulub Ameerika Ühendriikide valitsusele. Amtrak teostab reisijate vedusid rongidega üle kogu USA.
M6

**M6** on Suurbritannia pikim maantee. Maantee on 373,7 kilomeetrit pikk.

Maantee lõunapoolne ots on Catthorpe'i küla juures Leicestershire'is ja põhjapoolne ots Gretnas Dumfries and Galloway tervikomavalitsuses Šotimaal.
Thionville

**Thionville** on linn Kagu-Prantsusmaal Moselle'i departemangus. Ta asub Luksemburgi ja Saksamaa piiri lähedal. 2014. aasta seisuga elas seal umbes 41 000 inimest.

## Viited
Miami Gardens

**Miami Gardens** on linn Ameerika Ühendriikides Florida osariigis Miami-Dade'i maakonnas. 

Miami Gardensis elas 2010. aasta seisuga üle 110 000 inimese.

## Viited
Wildberg

**Wildberg** on omavalitsus Šveitsis Pfäffikoni piirkonnas Zürichi kantonis.

Omavalitsuse pindala on 10,56 km².

Wildbergis elas 2016. aasta detsembri seisuga 985 inimest.

## Välislingid

* http://www.wildberg.ch/de/
Microsoft TechNet

**Microsoft TechNet** oli Microsofti hallatav veebisait, kus jagati teavet infotehnoloogia eriala ekspertidele. Veebisait töötas aastatel 1998–2013. Pärast seda suunatakse selle otsijad ümber veebisaidile Microsoft Docs.

2005. aastal loodi veebisaidi juurde kord kuus ilmuv TechNet Magazine.

## Välislingid
* Veebisait veebiarhiivis
Vernon (Florida)

**Vernon** on linn Ameerika Ühendriikides Florida osariigis Washingtoni maakonnas. 

Vernonis elab 2010. aasta seisuga 687 inimest.

## Viited
Kevin Brady

**Kevin Patrick Brady** (sündinud 11. aprillil 1955 Vermillionis) on Ameerika Ühendriikide poliitik, kes kuulub ka Vabariikliku Partei ridadesse. 

Kevin Brady on sündinud USA Lõuna-Dakota osariigis Vermillionis.
House of Commons

**House of Commons** (ametlikult *the Honourable the Commons of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland in Parliament assembled*) on Suurbritannia parlamendi alamkoda. House of Commons peab istungeid Westminsteri palees nagu ka ülemkoda, House of Lords.

Briti parlament on  kõige vanem tänini töötav valitsusorgan. Kutsuti esimest korda kokku 1265. Kuningriigi alamate (aadlikud ja linnade esindajad) esinduskoguna Inglismaa kuninga juures. Algselt kutsuti Parlament kokku, kui alamad ei olnud seadustega rahul või kui kuningas tahtis kehtestada uusi makse. Koosnes (alates 14. sajandist) kahest kojast: Lordide koda ja alamkoda (linnade esindajad). 

House of Commonsis on 650 liiget. Praegune valitsus koosneb Leiboristlik Partei (398 kohta) ning opositsiooni kuuluvad Konservatiivsest Parteist (120 kohta), Liberaaldemokraadid (72 kohta), Šoti Rahvuspartei (9 kohta), Sinn Féin (7 kohta), ja Demokraatlikust Unionistlikust Parteist (5 kohta), Reform UK (5 kohta), Plaid Cymru (4 kohta), Inglismaa ja Walesi Roheline Partei (4 koht) ning fraktsioonitud (5 kohta).

2009–2019 oli House of Commonsi spiiker John Bercow.
Wendy's

**Wendy’s** on rahvusvaheline kiirtoidukett, mille asutas Dave Thomas 15. novembril 1969 USA Ohio osariigis Columbuses. Wendy’si menüü koosneb peamiselt burgeritest, kanavõileibadest, friikartulitest ja jookidest.
Aedermannsdorf

**Aedermannsdorf** on vald Šveitsis Solothurni kantonis. 

Aedermannsdorfis elas 2016. aasta detsembri seisuga 556 inimest, 2022. aasta lõpus 578 inimest.

## Viited

## Välislingid
*https://www.aedermannsdorf.ch/
Aino Lehis

**Aino Lehis** (aastani 1956 **Aino Rosenup**; 29. august 1928 Tallinn – 14. juuli 2024) oli eesti nahakunstnik. 

Ta õppis aastatel 1936–1942 Hiiu algkoolis ja 1942–1947 Tallinna 10. Keskkoolis. Aastal 1947 asus õppima Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis, mille lõpetas aastal 1953 ERKI nahkehistöö erialal. 1953–1959 oli ta Nõmme Pioneeride Maja kunstiringi juht ning 1961–1993 Eesti Riikliku Kunstiinstituudi õppejõud ja 1968. aastast alates dotsent. Ta esimene isikunäitus toimus 1978. aastal koos Ellinor Piipuuga. l.

Näitustel osales alates 1953. aastast nii Eestis kui ka välismaal (USA, Jaapan, Brasiilia, Soome, Suurbritannia, Läti, Rootsi, Venemaa). Ta on kujundanud toodangut Kunstitoodete Kombinaadile ARS.

1956. aastast alates oli ta Eesti Kunstnike Liidu liige ja 2009. aastast alates Eesti Nahakunstnike Liidu auliige. 2019. aastal määras Nahakunstnike Liit talle Frölich Preisi nimelise auhinna 70-aastase rikkaliku loometöö ja tähelepanuväärse panuse eest Eesti nahakunsti edendamisehttp://www.nahakunst.ee/lehis.html

## Isiklikku

Abikaasa Enno Lehis (1912–2011) oli eesti maalikunstnik, akvarellist. Tema tütar on akvarellist Pille Lehis ja lapselaps laulja Tui Hirv.

Tema köidete ja külalisraamatute nahavoolijoon on tundlik ja mitmekesine, vaba vähimastki robustsusest, meenutades otsivat pliiatsijoonistust ja olles üldmuljelt ennekõike küpse-tooniline, maaliline ja akvarellilikult läbipaistev. Aga Aino Lehis polnud kinni vaid kaanekujundustes. Niisama vabalt lenneldes sündisid ka suured ja mõjusad segatehnikas dekoratiivsed nahast kotid ja väiksemad, üllatava kujundikeelega pildid, kus näiteks saarte rahvariiete valgest voldiktanust on välja kasvanud hoopis poiss punase kuu taustal. Aino Lehis ütles kord, et naha juures on teda kõige rohkem huvitanud võimaluste proovimine. Nahatöid komponeerides ja hiljem materjalis teostades olnud tal sageli tunne „nagu keegi lükkaks kõrvalt“.

## Näitused
Isikunäitused:
* 1978 – Tallinna Kunstihoone galerii (koos Ellinor Piipuuga) 
* 1989 – Eesti Tarbekunstimuuseum
* 1990 – Kuressaare linnuse keldrisaal
* 1998 – Eesti Rahvusraamatukogu peanäitusesaal
* 2008 – Kristjan Raua Majamuuseum
* 2010 – Tallinna Keskraamatukogu

Valik muid näitusi:
* 1960 – Eesti tarbekunst Helsingis, Soome
* 1967 – Kultuuriministeeriumi tellimus Londoni messile, Inglismaa
* 1968, 1978 – grupinäitus, Tallinna Kunstihoone galerii
* 1974 – Erfurdi tarbekunstikvadriennaal, Saksamaa
* 1979, 1983, 1985 – Baltimaade tarbekunstitriennaal
* 1982 – Leipzigi raamatumess, Saksamaa
* 1982 – Riia Väliskunsti Muuseum, Läti
* 1990 – Angelholm, Rootsi
* 2008–2010 – nahakunstinäitus “Paikkond”, Tallinn, Kohila, Viljandi, Rakvere, Võru
* 2009 – 10. rahvusvaheline köitekunsti biennaal, St Rémy-lès-Chevreuse, Prantsusmaa

## Tunnustus
* 1957 – Moskva ülemaailmse noorsoofestivali diplom
* 1987 – köitekunstinäituse 3. koht, Tallinn
* 1995 – Soome Instituudi eripreemia rahvusvahelisel köite­kunstinäitusel “Scripta manent”, Tallinn
* 2005 – ergutusauhind rahvusvahelisel köitekunstinäitusel “Scripta manent”, Tallinn

## Viited

## Välislingid
* http://www.nahakunst.ee/lehis.html
Eero Jürgenson

**Eero Jürgenson** (sündinud 7. septembril 1960)  on eesti sisearhitekt ja disainer.

1985. aastal lõpetas Eesti NSV Riiklik Kunstiinstituudi sisearhitektuuri erialal. 1988–1999 töötas Eesti Kunstiakadeemia sisearhitektuuri osakonnas õppejõuna.

Osales Eesti Sisearhitektide Liidu asutamiskoosolekul 20. novembril 1990, on selle liige ja hariduskomisjoni esimees. Kahel korral valiti ta ESL esimeheks, 1994–1996 ja 2000–2002. 

Vahemikus 1984–2001 on ta töötanud Kunstikombinaadis ARS, EKE Projekt ja OY Martela. 2001. aastast alates on ta OÜ Ars Projekt sisearhitekt, osanik ja juhatuse liige. 

## Töid
**Mööbel**

*Tool "Mefisto", Eero Jürgenson, 1987. 
**Sisearhitektuur**

*Kuku Klubi, Tallinn. Sisekujundus, 1989. 
*Eramaja Veskimöldres, Tallinn. OÜ ARSPROJEKT, 2006–2008.
*Lutheri kvartal, Tallinn. OÜ ARSPROJEKT, 2003–2010.
*Noblessner creative hub, Tallinn, OÜ ARSPROJEKT, 2011–2013. 
*Villa Luganos, Šveita. OÜ ARSPROJEKT sisekujundus, 2012–2013.
*Eesti Suursaatkond Washingtonis, USA. OÜ ARSPROJEKT sisekujundus, 2018.
*Eesti Suursaatkond Roomas, Itaalia. OÜ ARSPROJEKT sisekujundus, 2018.
**Näitusekujundused**
* Eesti tarbekunsti- ja disaininäitus ACTA (koos Toivo Raidmetsaga), Tallinna Kunstihoone, 1987
* Noorte kunstnike näitus „Ma pole kunagi käinud New Yorgis” (koos Toivo Raidmetsaga), Tallinna Laululava, 1988 
**Festivalikujundus**

*Fiesta Internationale lava ja linnaruumi kujundus aastatel 1987–1992 koos Toivo Raidmetsaga

## Viited
Estonia-55

**Estonia-55** oli Tallinna raadioelektroonika tehases Punane Ret välja töötatud radioola, millel oli FM vastuvõtu võimalus ultralühilainealas. 

Kõrge helikvaliteedi saamiseks oli radioolal kaks originaalse konstruktsiooniga laia töösagedusalaga (50&nbsp;–&nbsp;15&nbsp;000&nbsp;Hz) valjuhääldit, mis olid paigaldatud esipaneelile; madala oomilisuse tõttu olid need ühendatud järjestikku. Kahe samasuguse valjuhääldi kasutamine ühtlustas (tasandas) helisagedusosa sageduskarakteristikut ja nihutas taasesitatava sagedusala alumist piiri allapoole. 

Kogu tehnilise lahenduse osas erines Estonia-55 oluliselt eelmistest sõjajärgsete raadiote mudelitest (nt Tallinn jt). Kõige suurem uuendus oli siiski FM-vastuvõtu võimalus ultralühilaine alas.

## Välislingid
* Estonia-55
Lina harimine

**Lina harimine** oli toorlina töötlemine puhta linakiu eraldamiseks.

19. sajandil oli linakasvatus Lääne- ja Lõuna-Eesti taludes peamine tuluallikas ning oli töömahukamaid sügistöid. 20. sajandi alguses vähenes kodune linakasvatus oluliselt linavabrikute rajamise tõttu.
## Metoodika

### Kitkumine
Valminud lina tõmmati käsitsi maa seest juurtega välja ehk kitkuti. Taimed seoti peodesse. 

### Kupardamine
Järgnevaid töid teostasid mehed kuni *ropsimiseni*. Linapeodelt eemaldati raatsi või selleks kohandatud vikati abil kuprad ning seoti kubudesse, milles oli 20 kuni 30 peod.

### Leotamine
Kiudude eraldamiseks pandi linad linalikku. Leotamise eesmärk on linakiu eraldamine puitunud varre küljest. 

### Varre murdmine
Leotatud linad kuivati rehetoas partel ning seejärel murti linavarre puitunud kihid (varre keskmine osa) lõugutil kiude küljest lahti.

Rasket lõugutamist kergendas 19. sajandi keskpaiku kasutusele võetud mehaanilised riistad nagu linamasin, mida valmistasid kohalikud puusepad ning mis töötas algul inimjõul, hiljem ka hobujõul. Uuemad tööriistad võeti kasutusele piirkondades, kus lina töödeldi suuremates kogustes ja investeering tasus end ära.

### Linavarre puhastamine linaluudest
Peale lõugutamist eraldati kiud enamikust linaluudest ropsimõõga või labaga ropsides ehk piki kiudu lüües. Võidi kasutada ka ropsijalga. 1920. aastatest võeti kasutusele mehaniseeritud linavurrid. 

### Kammimine
Linakiude lõplik puhastamine toimus linaharjaga, kui eraldati lühemad kiud ehk takud. Linapeod hoiti käes, lasti heljuda linakammi piidele ning tõmmati ettevaatlikult läbi, et pikki kiude võimalikult palju säilitada ja võimalikult vähe takku saada. Linakamme oli erineva tihedusega. Harjamist alustati hõredamast ning liiguti järjest tihedamatele.   

Margit Pensa kohtas välitöödel kahte meetodit: "*Lõuna-Eestis ei tõmmata iga linapeod harjastest lõpuni läbi, vaid jäetakse ots tegemata ning peale kaht–kolme korda sugemist tõmmatakse linapeo lõplikult harjastest läbi. Harjamist alustatakse linapeo keskelt, liikudes otste poole. Ida-Virumaal tehtud välitööde raames märkasin aga, et tõmmati iga harjastest läbitõmbe korral linapeo lõpuni läbi. Harjamist alustati 1/3 otsast, liikudes peale kaht–kolme tõmmet linapeo keskme poole*."  

## Viited
Ropsitakud

**Ropsitakud**, ka *eietakud* või *roogetakud* olid lina *ropsimisel* väljalangenud lühikesed ja jämedad linakiud.

Ropsitakke kasutati ehitustel palgivarade tihendamiseks, samuti nööri keeramiseks ja kotiriide valmistamiseks. Ropsimise lõpuosas saadud takk oli üldjuhul puhtam ning sellest sai valmistada takulõnga.

## Viited
Schultzen

**Schultzen** (varem **Schultz**) oli Riiast pärit kaupmehe- ja aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
Suguvõsaliin algab Michael Schultziga (Schulte) (1497−1563), kes valiti 1543. aastal Riia raehärraks. Tema kahest pojast hargnesid kaks liini. Vanemast pojast Riia kodanik Michael Schultzist (1539−1601) alguse saanud haru kustus meesliinis XVII sajandi lõpul. Noorem liini rajaja Riia raehärra Johann Schultzi (1545−1617) poeg Eberhard Schultz (1587−1658) tõsteti 1651. aasta 30. oktoobril (vkj) Rootsi aadliseisusse ja sai perekonnanimeks **von Schultzen**; Rootsi rüütelkonda teda siiski ei introdutseeritud. Tema järeltulijate hulgast võrsus neli Riia raehärrat. 

Aadlimatriklite koostamise ajal võeti Johann von Schultzen (1676−1746) ja suguvõsa 1747. aasta 29. juunil (vkj) Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Schultzenid surid meesliinis välja 1767. aastal.

## Suguvõsa liikmeid
*Hans Schulte (1465−1539), köösner ja Riia linnakodanik
*Michael Schultz(e) (1497−1563), Riia raehärra, ülemfoogt
*Johann Schultz(e) (1545−1617), Riia raehärra
*Eberhard von Schultzen (1587−1658), Riia raehärra, aadeldatud  1651. aastal
*Hinrich von Schultzen (1615−1684), Riia Suurgildi vanem
*Hans von Schultzen (1617−1662), Riia Suurgildi vanem
*Eberhard von Schultzen (1624−1680), Riia raehärra
*Michael von Schultzen (1628−1698), Riia raehärra, Skulte, Zasa, Menkuļu mõisaomanik
*Eberhard von Schultzen (1659−1710), Riia raehärra, mõisaomanik
*Michael von Schultzen, (sünd. 1722), Riia raeametnik, Skulte, Zasa, Menkuļu, Neuhofi mõisaomanik
*Johann von Schultzen (1676−1746), Riia raehärra ja bürgermeister, Liivimaa rüütelkonna sekretär, Skulte, Zasa, Menkuļu mõisaomanik

## Schultzeni suguvõsa mõisavaldused
*Liivimaa läti distrikt:
**Kleistiņi (*Kleistenhof*) (1662−?, pandivaldus), Menkuļu (*Memmküll*) (1682−1767), Nolpessala (*Nolpenholm*) (1570−1686, vaheajaga), Skulte (*Adjamünde*) (enne 1646−1767), Zase (*Sassenhof*) (enne 1646−1767), Vīberta (*Wiebersholm*) (1704−1722)
## Vaata ka
*Rootsi introdutseeritud aadlisuguvõsa nr 2247, Schulzen
*Rootsi introdutseerimata aadlisuguvõsa Schultzen
## Viited

## Kirjandus
*Maximilian Gritzner. *Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*.  Teil 1,2: Die Ritterschaft Edelleute (Hertell – Zoritsch). Nürnberg, 1898. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). s. 428-429.
**[https://dspace.ut.ee/handle/10062/11039 Etwas über die livländische Familie von Schultzen]*. Das Inland. Nr 31. 30. Juli 1856. Veerg 489-498 .
Estonia-3M

**Estonia-3M** oli elektronlampidel töötav radioola, mis töötati välja Tallinna Raadio-Elektroonika Konstrueerimisbüroos (TREKB) ning mida toodeti Tallinnas tehases Punane RET.

Valjuhääldid olid paigutatud kummalegi kasti küljele nagu stereofoonilise heli edastamise jaoks, kuid tegelikult oli radioola monofooniline. Selline valjuhääldite paigutus andis aga teatava pseudostereofoonilise efekti ka monofoonilise heli korral. Võrreldes eelneva mudeliga Estonia-3 oli aga madalamate helisageduste taasesitus tunduvalt halvem kasti väiksema mahu tõttu.

Juba eelnenud mudel Estonia-3 oli stereofoonilise raadiovastuvõtu suunas orienteeritud, ja talle sai külge ühendada stereodekooderi koos kahekanalilise lisavõimendiga (ehk omaaegses venekeelses keelepruugis "stereopristavka"). Mudelil Estonia-3M oli samuti välise stereodekooderi külgeühendamise võimalus.

Järgmise mudeli Estonia-4 kohta vastav info puudub. Stereofooniline oli aga radioola Estonia järgmine mudel Estonia Stereo, ja kõik järgnevad mudelid, mis hakkasid kandma NSV Liidus selleks ajaks kehtima hakanud standardiseeritud tüübinumbreid 005 (Estonia 005) kuni 010 (Estonia 010).

## Viited
Jaanus Kase

**Jaanus Kase** (sündinud 27. juunil 1980) on eesti päritolu disainer.

Ta on elanud ja töötanud Tallinnas, Tartus, Luksemburgis, Brüsselis, Pittsburghis, New Yorgis ja Bay Areas. On töötanud Pipedrive'i tootedisainerina.

## Haridus
Jaanus Kase sai põhi- ja keskhariduse Tallinna Inglise Kolledžis (1987–1998). Ta jätkas õpinguid Tartu Ülikoolis (1998–2002), õppides avalikku haldust bakalaureuse tasemel. Magistrikraadi sai Carnegie Melloni Ülikoolist (2007–2008), kus ta õppis inimese-arvuti interaktsiooni.

## Töökäik
*Cybernetica – veebimeister (1999–2000)
*Privador – kommunikatsiooni juht (2000–2002)
*Sertifitseerimiskeskus – kommunikatsioonijuht (2002–2004)
*Skype – tootearendusjuht (2004–2005)
* Skype – sotsiaalturundusjuht (2005–2007)
* Cross Commerce Media – kasutajakogemuse direktor (2010)
* Mint.com – kõrgem veebidisainer (2010)
* Mint.com – mobiiltarkvara disainer (2011–2012)
* Wire – kasutajaliidese insener (2012–2015)
* Pipedrive – kasutajakogemuse tiimijuht (2015–2017)
* Pipedrive – tootedisainijuht (2017–2019)

## Tööd
### Kirjutised
* iOS 11 Changes Localized Date Handling
* How to build a simple web-based voice bot with api.ai
* Debugging HTTP on an Android phone or tablet with Charles proxy for fun and profit
* Implementing Bonjour across iOS and Android
* Mint for iPad navigation foundations
* How does Android’s nine-patch tool work from a designer’s perspective?

### Projektid
* Pipedrive Product Design and Research
* Wire for iOS
* Mint for iPad
* Mint for Android
* Mint “Add transaction” on mobile
* Mint web product
* DMD
* EdgeWave 3
* LiveAlbum
* EdgeWave
* skype.com
* Skype group chat
* Skype for Linux
* Tallinn ID-ticket
* Estonian ID card

## Välislingid
* Koduleht
Sixten Heidmets

**Sixten-Sebastian Heidmets** (sündinud 31. märtsil 1978) on eesti tootedisainer, tööstusdisainer, sisekujundaja ja sisearhitekt.

Ta lõpetas 1996. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi, lisaks õppis ta Einar Vene käe all kunstikoolis ning muusikakoolis metsasarve. Aastatel 1997–1999 õppis ta Eesti Kunstiakadeemias (EKAs) sisearhitektuuri, 1999–2003 läks üle tootedisaini erialale, sest leidis, et sisearhitektuur ei anna piisavalt loomingulist vabadust, lõpetas 2003–2005 Lundi ülikooli tehnoloogiainstituudi tööstusdisaini magistriõppe.

## Karjäär
Tegutseb tööstusdisainerina ja mentorina, teinud koostööd järgmiste asutuste ja organisatsioonidega: NASA, Otto Bock Scandinavia, Aquator, NCC Ehitus, Fellin Furniture, Cleveron (SmartPost) jt. Osalenud näitustel ja leidnud mitmesugust tunnustust erialase tegevuse eest.

## Tähtsamad projektid
* 2006 Brändi ja tooteseeria Fellin loomine koostöös Sirli Põllumäega, mis tegeleb vineerist mööbli tootmisega.
* 2005 aastal kaitses magistritööd disainilahenduste "Soft Support" rühi korrektsiooniks ning "Better Boston Brace" idiopaatilise skolioosi raviks põhjal.
* 2004. aastal osales kosmilise kiirguse ja ekstreemkeskkonna töögrupis NASAs, mis otsis astronautidele kaitset surmava kosmilise kiirguse eest.
* 2004 Viking-klassi allveelaevade sisustuslahendite töögrupp Kockums AB Submarines.
* 2003 disainis Ravimassaažvanni Galenos bakalaureusetööks koostöös OÜ Aquator.
* 2003. aastal osales Forssa keskkonnadisainiprojektis.

## Looming
Sixten Heidmetsa arust on talle kõige sobivam stiil kahe maailmasõja vaheline aeg, kui toodet nähes oli kohe aru saada milleks see mõeldud oli. Tema hea analüüsivõime tulemusel tekib selge, arusaadav ning toimiv toode, mis ei aja kasutajat segadusse ega sunni läbi lugema manuaali.

## Tunnustus
* 2002 Näitusekontseptsioon The more you know näitusel The Space of Culture, Milano, Itaalia
*2003 Ingvar Kampradi stipendium, Rootsi
*2004 Ökopakend ABSOLUT REFILL, Stockholmi Mööblimess, Rootsi
*2005 Eesti parim noor disainer (SÄSI preemia)
*2007 stipendium "Ela ja sära"

## Viited

## Välislingid
* http://epl.delfi.ee/news/kultuur/disainer-sixten-heidmets-autod-peaksid-valja-nagema-kui-autod?id=51025282
* https://ekspress.delfi.ee/kuum/areeni-tulevikutahed-br-nime-poolest-romantik-sisult-praktik?id=69087025
* http://vana.edl.ee/et/designers?action=designer&id=111&sort=3
* http://www.puuinfo.ee/pdf/Puuinfo200801/lk20-23_Fellin_Furniture.pdf
* https://www.looveesti.ee/loov-eesti-maa/koolitajad-ja-rahvusvahelised-mentorid/
E-Betoonelement

**AS E-Betoonelement** on Eesti ehitusettevõte, mis teostab betoonelementidest ehituslahendusi. Ettevõte kuulub rahvusvahelisse kontserni Consolis Group.

Ettevõte asutati 1992.

Ettevõte juhataja on Vaido Leoski.

Ettevõttel on tehas Harkus. Ettevõtte sulges 2023. aastal ajutiselt 75 töötajaga Tamsalu tehase projektide vähesuse tõttu.

Ettevõte tarnis betoonelemente näiteks 2000. aastal aasta betoonehitise auhinna saanud Rocca al Mare koolimaja jaoks.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Piet Plessis

**Piet Plessis** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkonnas Kagisano-Molopo vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Piet Plessise elanikkonnast mustanahalisi aafriklasi 95,71%, valgeid 2,24%, värvilisi 1,75%, India või Aasia päritolu inimesi 0,18% ja teisi 0,06%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 91,48% inimesi, afrikaani keelt 4,11%, inglise keelt 2,05% ja suulu keelt 1,15%.

## Viited
E.O.S.

**AS E.O.S.** (**Estonian Oil Service**) oli Eesti ettevõte, mis tegeles nafta ja naftasaaduste laadimise ja ladustamisega.

Ettevõte registreeriti 1993. aasta lõpul ja kanti Äriregistrisse jaanuaris 1997.

Septembris 2002 võttis Hollandi investeerimisfirma Baltica Finance N.V ettevõtte üle USA gaasiettevõttelt El Pasolt ning hakkas Maardus mahutiparki suurendama. 2004. aastal ostis E.O.S-i Venemaa ettevõte Severstaltrans.

2006. aasta oktoobris teatati plaanist viia ettevõte Tallinna börsile. Sel ajal kuulusid E.O.S-i omanikeringi Severstaltrans (78,6%), OÜ Circle (12%), Aadu Luukase perekond (4%) ja väikeaktsionärid (5,4%). Samal aastal liideti ettevõttega Trendgate'i terminal (mille tulemusel sai E.O.S-ist Eesti suurim kütuseettevõte) ja valmistati ette Eurodeki varade ülevõtmist. Varem oli ebaõnnestunud ettevõtte liitmine Pakterminaliga. Eurodeki liitmise osas aga kaubale ei saadud ja 2007. aastal sai selle uueks omanikuks Küprosel registreeritud firma Mercuria Energy Group Ltd (Eurodek muutis hiljem nime Vesta Terminaliks).

Pärast 2007. aasta aprillisündmusi vähendas Venemaa järsult oma kaupade transiiti läbi Eesti.

2007. aastal teatas Severstaltrans plaanist võõrandada oma osalus ettevõttes. Pärast seda, kui Hollandi Royal Vopak, kellele kuulus pool Pakterminalist, ostis ettevõtte omanike ringist välja aktsionäri Trans-Kullo (mille etteotsa kuulusid Endel Siff ja Anatoli Kanajev), teatati ühinemiskõneluste alustamisest. Plaanis oli Pakterminali aktsiate üleandmine E.O.S-ile vastutasuks veerandi E.O.S-i aktsiate eest.

2008. aastal moodustati Eesti suurimate naftatransiidi ettevõtete Pakterminal ja E.O.S. ühendamisel uus ettevõte Vopak E.O.S., mille hallata oli 735 000-kuupmeetrine mahutipark ning neli süvaveekaid. Loodud ühisettevõttest kuulus N-Transile 65% ja Vopakile 35% (Vene transiidikontserni Severstaltrans nimi muudeti 2008. aasta algul N-Trans Company Groupiks). Seejuures jäi Vopakile võimalus oma osalust suurendada.

Ajaleht Äripäev kuulutas E.O.S-i 1999., 2006. ja 2007. aastal Eesti edukaimaks ettevõtteks.

## Viited

## Välislingid
* "E.O.S. sai 300 miljonit puhaskasumit" ärileht.ee, 10. august 2001
* "Estonian Oil Service müüakse Vene tööstusgigandile maha" ärileht.ee, 22. september 2004
Triaaž

**Triaaž** on haigete esmane sortimine abivajamise pakilisuse järgi vastavalt patsiendi seisundile ning võimalikule ohule tema elule ja tervisele.

Mõiste on tuletatud prantsuskeelsest sõnast *trier*, mis tähendab järjestamist või sorteerimist. Inglise keelt kõnelevates maades kasutatakse mugandit *triage*, mis transleeriti Eesti keelde sõnana triaaž.

Triaaži kui meetodit kasutatakse eeskätt haiglaeelses ja haiglasiseses erakorralises meditsiinis.

## Triaažimeetodite liigitus

Triaažimeetodid liigitatakse tavatriaažiks ja hädaolukorratriaažiks. Kumbki neist liigitatakse omakorda täiskasvanu- ja lapsetriaažiks. Harvemini kasutatakse haiguspõhiseid triaažisüsteeme, kus esmalt tehakse haigus kindlaks ning seejärel määratakse abi saamise kiirus ja viis.

## Triaažitunnuse andmine
Laialdaselt kasutatakse värvinimetusi, kuid olemas on ka tähe- ja numbrikombinatsioonid. Osades metoodikates kasutatakse ka värvide ning tähtede- ja numbrite kombinatsioone.

## Triaažiprioriteetide üldine võrdlus

## Viited

## Välislingid
*
Aire (eesnimi)

**Aire** on naisenimi. Nime Aire nimepäev on 2. detsember.

## Päritolu
Aire on Soome päritolu naisenimi, mis on lisandunud eesti keelde XX sajandi lõpukümnendeil. 

Eesnimi Aire on tuletatud nimest Aira (Aila, Aina). Naiste eesnime Aira meestevasted on Airet ja Airo.

## Nime levik Eestis
Eesnimi Aire on Eestis 716 naisel (01.01.2018 seisuga), Aire on populaarsuselt 233. naisenimi. Aire on keskmiselt 45 aasta vanune (mediaanvanus on 45), vanim Aire on üle 85 aasta vana ning noorima Aire vanus jääb vahemikku 5–9 aastat. 

Kõige levinum on eesnimi Aire 45–49-aastaste naiste seas (10 000 elaniku kohta 17,33). Kõige rohkem naisi eesnimega Aire elab Võru maakonnas (10 000 elaniku kohta 10,29). Kõige rohkem on eesnimega Aire sündinuid juulis (74).

## Nime levik Lätis
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Aire 1 inimesel.

## Nime kandjad

* Aire Koik
* Aire Koop, Pärnumaa Rahvakultuuri Keskseltsi tegevjuht.
* Aire Lepik
* Aire Leppik
* Aire Raidvee, eesti psühholoog.
* Aire Salmu, Tammiku raamatukogu (Ida-Viru maakond) juhataja.
* Aire Vaher
* Aire Õras, Pagari raamatukogu (Ida-Viru maakond) juhataja.

## Viited
Roland (eesnimi)

**Roland** on mehenimi. Nime Roland nimepäev on 30. juuli.

Kasutatav ka perekonnanimena.

## Päritolu
Roland on üks vorm nimest **Roeland** , mis on pärit VIII sajandi Saksamaalt.

## Eesnime Roland statistika Eestis
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Roland 1110 mehel. Roland oli populaarsuselt 156. mehenimi. Vanim Roland oli üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 0–4. Roland oli keskmiselt 31 aasta vanune (mediaanvanus oli 30). Kõige populaarsem oli eesnimi Roland vanuserühmas 15–19, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 11,93. Kõige rohkem on eesnimega Roland sündinuid novembris, kokku 104. Kõige populaarsem on eesnimi Roland Pärnu maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 11,39.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Roland 1124 mehel. Roland on populaarsuselt 153. mehenimi.

## Vaata ka
* Rüütel Roland
* Roland (ettevõte)

## Viited
Infotark

**Infotark** on Eesti aktsiaselts, mis müüb kontoritarbeid, -tehnikat ja -mööblit; ühtlasi Eesti suurim sellelaadne ettevõte.

Ettevõtte kasutab kaubamärki **Büroomaailm**.

Ettevõte asutati 16. oktoobril 1992.

Ettevõttel on üle Eesti kaheksa kauplust.

Alates 2005 kuulub ettevõte Skandinaavia kaubaketti Nordic Office.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Kaileen

**Kaileen** on naisenimi.

## Statistika
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Kaileen 35 naisel. Kaileen on populaarsuselt 1326. naisenimi.

Vanim Kaileen on vanuserühmas 40–44, noorim vanuserühmas 0–4.

Kaileen on keskmiselt 10 aasta vanune (mediaanvanus on 8).

Kõige populaarsem on eesnimi Kaileen vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,72.

Kõige rohkem on eesnimega Kaileen sündinuid mais, kokku 6.

## Nime kandjaid
* Kaileen Mägi, endine Eesti Rahvusringhäälingu saatejuht.
* Kaileen Raudsepp, Ida-Tallinna Keskhaigla arst.
* Kaileen Hart, USA kahvpallur.
* Kaileen Herman, USA võrkpallur.
* Kaileen Rei, Setomaa ülembsootska nuurpillimiis 2018.
* Kirte Kaileen Pärila, Eesti noor ponisportlane (ratsasportlane).
* Kaileen Leis, Eesti noor lumelaudur.

## Viited
Älis

**Älis** on naisenimi.

## Statistika
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on Eestis eesnimi Älis 75 naisel. Älis on populaarsuselt 888. naisenimi.

Vanim Älis on vanuserühmas 35–39, noorim vanuserühmas 0–4.

Älis on keskmiselt 22 aasta vanune (mediaanvanus on 24).

Kõige populaarsem on eesnimi Älis vanuserühmas 35–39, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,66.

Kõige rohkem on eesnimega Älis sündinuid veebruaris, kokku 14.

Kõige populaarsem on eesnimi Älis Jõgeva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 3,05.

## Päritolu
Älis tuleneb nimest Alice ja on muudetud eestipäraseks.

## Viited
Erika (eesnimi)

**Erika** on naisenimi. Nime Erika nimepäev on 18. juuli.

## Nime levik Eestis
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Erika 1307 naisel. Erika on populaarsuselt 141. naisenimi.

Vanim Erika on üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 0–4.

Erika on keskmiselt 50 aasta vanune (mediaanvanus on 52).

Kõige populaarsem on eesnimi Erika üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 24,52.

Kõige rohkem on eesnimega Erika sündinuid juulis, kokku 126.

Kõige populaarsem on eesnimi Erika Pärnu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 16,41.

## Nime kandjaid
* Erika Esop, kirjanik
* Erika Franz, pianist ja klaveripedagoog
* Erika Haggi, skulptor
* Erika Kirpu, vehkleja
* Erika Klaats, ajakirjanik
* Erika Lust, rootsi filmitegija
* Erika Männik, pedagoog ja naiskodukaitse aktivist
* Erika Nivanka, hõimusuhete edendaja ja diktor
* Erika Nõva, arhitekt
* Erika Pedak, tekstiilikunstnik
* Erika Rosimannus, luuletaja ja proosakirjanik
* Erika Salumäe, jalgrattur
* Erika Sawajiri, jaapani näitleja, laulja ja modell
* Erika Tammpere, tekstiilikunstnik
* Erika Tetzky, näitleja ja tantsija
* Erika Torger, näitleja

## Viited
Lauri (eesnimi)

**Lauri** on Soomes ja Eestis kasutatud mehenimi. Nime Lauri nimepäev on 10. august. 

Seda nime võib kasutada ka perekonnanimena. 

## Päritolu
Nimi Lauri on üks vorm nimest Laurentius, mis on pärit Vana-Kreekast. 

## Nime levik Eestis
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Lauri 2457 mehel. Lauri on populaarsuselt 63. mehenimi. Lauri on keskmiselt 32 aasta vanune (mediaanvanus on 33). Kõige populaarsem on eesnimi Lauri Võru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 27,62. Eesnime Lauri esinemis­sagedus vanuserühma 10 000 elaniku kohta. 

## Nime kandjaid
* Lauri Aav, eesti koorijuht ja muusikaprodutsent
* Lauri Almann, Eesti jurist ja riigiametnik
* Lauri Aus, eesti jalgrattur
* Lauri Breede, eesti koorijuht ja muusikapedagoog
* Lauri Eesmaa, eesti tõlkija ja toimetaja
* Lauri Hirvesaar, eesti toote- ja tööstusdisainer
* Lauri Hussar, Eesti poliitik ja ajakirjanik
* Lauri Jürisoo, eesti tehnoloogiaajakirjanik, filmi-, muusika- ja arvutimängukriitik
* Lauri Kaldoja, eesti näitleja ja muusikaline kujundaja
* Lauri Kettunen, soome keeleteadlane
* Lauri Kulpsoo, eesti fotograaf ja trummar
* Lauri Käi, eesti ujuja ja advokaat
* Lauri Laasi, endine Eesti poliitik
* Lauri Lagle, eesti näitleja ja lavastaja
* Lauri Lahesalu, endine eesti elukutseline jäähokimängija 
* Lauri Leesi, eesti õpetaja
* Lauri Lehtinen, soome pikamaajooksja, olümpiamedalist
* Lauri Läänemets, Eesti poliitik ja kodanikuaktivist
* Lauri Mälksoo, eesti õigusteadlane, akadeemik
* Lauri Nebel, eesti näitleja
* Lauri Pedaja, eesti näitleja ja juuksur 
* Lauri Pilter, eesti kirjandusteadlane, tõlkija ja kirjanik
* Lauri Relander, Soome poliitik
* Lauri Räpp, eesti turundusspetsialist ja kirjanik
* Lauri Saatpalu, eesti muusik, laulukirjutaja ja näitleja
* Lauri Sommer, eesti kirjanik, kirjandusteadlane ja muusik
* Lauri Suurmaa, eesti kultuuriajaloolane
* Lauri Tankler, eesti ajakirjanik ja riigiametnik
* Lauri Vahtre, Eesti poliitik, ajaloolane, kirjanik, stsenarist ja tõlkija
* Lauri Vasar, eesti ooperilaulja

## Viited