open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Luca Pacioli

**Fra Luca Bartolomeo de Pacioli** (vananenud kirjaviisis *Paccioli* või *Paciolo*) (u 1447 Sansepolcro, Toscana – 19. juuni 1517 Rooma) oli itaallasest frantsiskaani munk, matemaatik ja raamatupidamisarvestuse tänapäevaste alusprintsiipide esimesi kirjapanijaid. 

Aastatel 1477–1480 töötas ta professorina Perugia ülikoolis, kus õpetas algebra ja geomeetriakursust.

Luca Paciolit peetakse raamatupidamise isaks, kuigi ta ei olnud ei raamatupidamissüsteemi leiutaja ega selle väljatöötaja. Pacioli kirjeldas lihtsalt süsteemi, mida Veneetsia tolleaegsed kaupmehed kasutasid. Ometi rakendati tema kirjeldatud meetodeid ja nüansse veel sajandite vältel. 

Üks neid, kes pidas Paciolit kahekordse kirjendamise väljamõtlejaks, oli Oswald Spengler. Oma peateoses "Õhtumaa allakäik" võrdles ta Luca Paciolit tema kaasaegsete Kolumbuse ja Kopernikuga.

## "Summa de Arithmetica, Geometria, Proportioni, et Proportionalita"
   
1494. aastal kirjastas Veneetsia trükkal Paganino Paganini Luca Pacioli matemaatikaalase teose "Summa de Arithmetica, Geometria, Proportioni, et Proportionalita" ('Kõik, mis käsitleb aritmeetikat, geomeetriat ja proportsiooni'). See sisaldab põhjalikku kokkuvõtet renessansiajastu matemaatikast, käsitledes sealhulgas aritmeetika (seitse esimest peatükki), algebra (8. peatükk) ja geomeetria aluseid (10. peatükk).

### "Kahekordse kirjendamise traktaat"
Raamatu 9. peatükis "Arvepidamisest ja üleskirjutamisest" (tuntud ka kui "Kahekordse kirjendamise traktaat") kirjeldati üksikasjalikult raamatupidamisarvestust Veneetsias. Traktaati peeti nii oluliseks ja seda tõlgiti saksa, böömi, vene, taani ja inglise keelde. Kuni 16. sajandi alguseni oli see ainus raamatupidamisarvestuse õpik maailmas. See raamatupidamissüsteem, mida Pacioli esitas oma töös, sai hiljem nimeks "itaalia meetod". 

Raamatust sai esimene trükitöö kahekordse arvepidamise meetodist, kus kirjeldati suuremat osa arvestustsüklist selle protsessi tänapäevases arusaamas. Pacioli traktaat on olnud vundamendiks, millel baseeruvad praktiliselt kõik raamatupidamise kahekordset kirjendamise meetodit puudutavad kirjutised. Pacioli arvestussüsteem kujutas pöördepunkti arvestuse arengus. Selle peamine eesmärk oli hankida informatsiooni omanikule, andes aru ülesannete täitmisest ja olles krediidi andmise aluseks.

## Viited

## Välislingid
*Лука Пачоли. "Трактат о счета́х и записях" (vene keeles)
Leigo turismitalu

**Leigo turismitalu** on Valga maakonnas Otepää vallas Lutike külas asuv turismitalu. Talu on tuntud eeskätt kohana, kus igal aastal toimub Leigo järvemuusika festival. Talu omanik on Tõnu Tamm.

Talu territooriumil asuvad Leigo järved.

## Välislingid
*Turismitalu koduleht
Antonio Conte

**Antonio Conte** (sündinud 31. juulil 1969 Lecces) on Itaalia jalgpallitreener ja endine jalgpallur. Alates 2024. aasta suvest juhendab ta Itaalia kõrgliiga meeskonda Napoli.

1985. aastal alustas Antonio Conte jalgpallurikarjääri oma kodulinna klubis US Lecce, kus mängis kuni üleminekuni Torino Juventusesse aastal 1991. Juventuses mängis Conte kuni mängijakarjääri lõppu 2004. aastal. Juventuse koosseisus sai ta viiekordseks Serie A meistriks ja UEFA Meistrite Liiga võitjaks hooajal 1995–96.

Itaalia jalgpallikoondise liikmena osales Antonio Conte 1994. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2000. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Mõlemal korral lõpetas Itaalia turniiri teisel kohal.

Pärast jalgpallurikarjääri lõppu alustas ta treenitööd. Aastatel 2011–2014 oli ta Torino Juventuse peatreener ja 2014–2016 Itaalia jalgpallikoondise peatreener. Juulis 2016 sai Conte Londoni Chelsea peatreeneriks ja oli ametis juulini 2018. Aastatel 2019–2021 oli ta Milano Internazionale peatreener. Novembrist 2021 aastani 2023 juhendas ta Tottenham Hotspuri.

## Saavutused
### Mängijana
#### Torino Juventus
* Serie A: 1994–95, 1996–97, 1997–98, 2001–02, 2002–03
* Coppa Italia: 1994–95
* Supercoppa Italiana: 1995, 1997, 2002, 2003
* UEFA Meistrite Liiga: 1995–96
* UEFA Karikas: 1992–93
* UEFA Superkarikas: 1996
* UEFA Intertoto Cup: 1999

### Treenerina
#### Bari
* Serie B (1): 2008–09

#### Torino Juventus
* Serie A (3): 2011–12, 2012–13, 2013–14
* Supercoppa Italiana (2): 2012, 2013

#### Chelsea
* Premier League (1): 2016–17
* FA Cup: 2017–18
Mátészalka

**Mátészalka** on linn Ungaris Szabolcs-Szatmár-Beregi komitaadis, Mátészalka kreisi keskus. Asub Nyíregyházast 52 km ida pool Kraszna jõe ääres.

Asulat on esmamainitud 1216. aastal nimega *Mathey*. 

2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mátészalka elanikest ungarlasi 96%, mustlasi 3% ja sakslasi 1%.

## Viited

## Välislingid

*Mátészalka koduleht
Mezőtúr

**Mezőtúr** on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis, Mezőtúri kreisi keskus. Asub Hortobágy-Berettyó kanali ääres.

Linna läbib Szolnok–Aradi raudtee.

Asula tekkis keskajal ja kandis alguses nime Túr.

19.-20. sajandil oli linn keraamikatootmise keskus.

## Viited

## Välislingid

*http://www.mezotur.hu/
Alnavere

**Alnavere** oli küla Tartumaal. Küla territoorium jääb tänapäeval Odivere ja Kääpa küla piirialale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda.

Külas on sündinud Eesti näitleja Liina Olmaru.
Nice'i terroriakt 14. juulil 2016

**Nice'i 2016. aasta terroriakt** oli Prantsusmaal Nice'is Promenade des Anglais'l 14. juulil 2016 toimunud terroriakt, mille käigus kihutas 31-aastane Tuneesia päritolu Mohamed Lahouaiej Bouhlel veoautoga Bastille vallutamise aastapäeva tähistanud rahva hulka. 

Tunnistajate sõnul tegi auto 2&nbsp;km jooksul siksakke, et ohvrite arvu suurendada. Prantsuse politsei avas auto peatamiseks selle pihta tule ning lasi autojuhi maha. Rünnakus hukkus 86 inimest ja 434 sai vigastada. Vastutuse rünnaku eest võttis ISIS.

15. juulil 2016 nimetas president François Hollande toimunut islamistlikuks terroriaktiks ja teatas, et Prantsuse õhujõud alustavad ISIS-e pihta õhulööke ning riigis kehtinud eriolukorda pikendatakse kuue kuu võrra. Valitsus kuulutas välja kolmepäevase leina ning kutsus avalikkust reservväelastega liituma.

Rünnakus hukkunute seas oli ka kaks Eesti kodanikku ning veel kaks Eesti kodanikku ja üks Eesti resident, kes on Vene Föderatsiooni kodanik, said vigastada ja viidi haiglaravile.

## Viited
Mac OS X Lion

**Mac OS X Lion** **(versioon 10.7)** on kaheksas operatsioonisüsteemi Mac OS X väljalase Macintoshi arvutitele.

Mac OS X Lion on Mac OS X Snow Leopardi järglane. Sellest järgmine versioon on OS X Mountain Lion.

## Süsteemi nõuded

Toetatud on kõik Macintoshi arvutid, millel on Inteli 64-bitine protsessor ja vähemalt 2 GB RAM-mälu.

## Uued ja muudetud võimalused

Muudetud on kasutajaliidest ja rakendused on nüüd IOS-i stiilis. Mac OS X Lion salvestab kasutajate loodud või muudetud dokumente ja muid tegevusi automaatselt.

Operatsioonisüsteemi lisati uusi keeli, olemas on Launchpad (arvutis olevaid rakendusi näeb nii nagu iOS-is) ja Mac App Store'i otsetee.

## Versioonide ajalugu

## Viited
Landmannalaugar

**Landmannalaugar** () on piirkond Islandi edelaosas, vulkaan Hekla lähistel Fjallabaki looduskaitsealal. Landmannalaugar asub Reykjavikist 180 kilomeetrit ida pool. Kuumaveeallikatega ala asub aastal 1477 moodustunud Langahrauni laavavälja servas (nimi tähendab tõlkes maameeste soojad allikad). Piirkond on populaarne turistide seas, nii asub seal aastal 1951 rajatud 78 kohaga matkajatele mõeldud onn, millel on ka käimla ja duširuum. Talvisel ajal on see onn murdmaasuusatajate baasiks.

Piirkonnas asub lisaks Heklale veel teisi vulkaane – näiteks Torfajökull, Brennisteinsalda ja Bláhnúkur. Seal asub ka must Laugahrauni laavaväli, mis koosneb obsidiaanist.

## Pilte

2014-09-16 12-38-28 Iceland Suðurland Skogar Landmannalaugar.jpg|Laugahraun
2014-09-16 11-41-05 Iceland Suðurland Skogar Landmannalaugar.jpg|Bláhnúkur
Brennisteinsalda (20109736459).jpg|Brennisteinsalda
2014-09-16 13-13-59 Iceland Suðurland Skogar Landmannalaugar.jpg|Tröllhöfði
Landmannalaugar1.jpg|Kuumaveeallikad


## Viited

## Välislingid

*Fotod piirkonnast
*Piirkonna koduleht
*Landmannalaugari infoportaal
Albi küla

**Albi** oli Valgamaal asuv küla. Küla jääb tänapäeval Meegaste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Otepää kihelkonda.

1920. aastatel kandis küla nime **Rebas(t)e**. Küla liideti 1977. aastal.
Estonian Cell

**Estonian Cell AS** on haavapuitmassi tootmisele spetsialiseerunud ettevõte Eestis. Tehas asub Kundas aadressil Jaama 21. Estonian Cell on üks kahest tselluloosi töötlevast suurettevõttest Eestis Kehra tselluloositehase kõrval. 

Lisaks on ettevõte Eesti suurim biogaasi tootja ja tarbija. Kavas on biogaasi toodangu mahu kasvatamine ja selle müümine gaasivõrku.

2014. aastal oli ettevõtte käive 69,13 miljonit eurot, millega see oli käibelt Eesti sajas ettevõte. 2017. aastal oli ettevõtte müügitulu 80,7 miljonit ja 2018. aastal 90,5 miljonit eurot.

Ettevõttes töötas 2015. aasta seisuga 85 inimest ja see on tootmisvaldkonna ettevõtete seas üks Eesti paremaid palgamaksjaid.

Tegemist on ühe Eesti suurema elektritarbijaga. Estonian Cell kasutab enam kui 2% Eestis tarbitud elektrienergiast ning energiakulude osa tootmiskuludes ületab 20 protsenti. Seepärast on ettevõte väga tundlik elektrihinna muutuste suhtes. Samuti on muret tuntud CO2 kvoodi pärast.

Ettevõte kasutab ära umbes poole Eestis langetatud haabadest ning kasutab seejuures ära ka madalama kvaliteediga puitu, mis ei sobi saematerjaliks. Osa toorainest tuuakse sisse Lätist. Kogu toodang läheb ekspordiks ja seda müüakse enam kui 30 riigi paberitööstustele.

Ettevõtte ainuomanik on Heinzel Holding GmbH.

## Ajalugu

Tehast hakati Kundas ehitama 2004. aastal ja tootmistegevust alustati aprillis 2006. Tehase rajamise maksumus oli 153 miljonit eurot, see oli üks suuremaid Eestisse tehtud välisinvesteeringuid. Järgmise 13 aasta jooksul investeeriti lisaks 50 miljonit eurot. Sealhulgas investeeriti näiteks 2019. aastal 20 miljonit tehase uuendamisse ja veepuhastusjaama täiendamisse.

Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse toimunud elektrihinnatõus on kahjustanud ettevõtte tegevust. 2023. aastal jäädi 22,9 miljoni euro suurusse kahjumisse ja 2024. aastal oli netokahjum 8,8 miljonit eurot.

2025. aastal teatati, et ettevõte seiskab keerulise turuolukorra ja majanduskeskkonna tõttu oktoobris tootmise kaheks kuuks ning jätkab hiljem taaskäivitamisel vähendatud tootmismahuga, mille tõttu vähendatakse töötajate arvu 87 pealt vähemalt 20 võrra. Lühemat aega seisis tootmine ka 2024. aasta septembris.

## Juhtimine
Aastatel 2012–2024 oli aktsiaseltsi tegevjuht Siiri Lahe. Alates 1. jaanuarist 2025 on ettevõtte tegevjuht Meelis Kuzma. Siiri Lahe liitus ettevõtte nõukoguga.

## Tunnustus
* 2014 – aasta keskkonnasõbralik ettevõte
* 2015 – European Business Awards, Ruban d’Honneur autasu vastutustundliku keskkonnahoiu ja ärijuhtimise kategoorias
* 2016 – aasta uuendaja
* 2019 – aasta ettevõte ja aasta välisinvestor
* 2019 – aasta keskkonnasõbralik ettevõte

## Viited

## Välislingid

* Ettevõtte koduleht
Suurtükiväelase Dolase seiklused

**Suurtükiväelase Dolase seiklused** (originaalpealkiri "Jak rozpętałem drugą wojnę światową", eesti keeles 'Kuidas ma Teise maailmasõja valla päästsin') on 1970. aastal linastunud kolmeosaline Poola mängufilm. Film tugineb Kazimierz Sławiński 1967. aastal ilmunud romaanile "Przygody kanoniera Dolasa".

## Sisu
Filmi peategelane on ebaõnnestunud sõdur Franek Dolas, kes Teise maailmasõja alguses sakslaste kätte sõjavangi langeb ning seejärel vangilaagrist põgeneb. Järgnevad seiklused Austrias, Jugoslaavias, Aafrikas, Vahemerel ja Itaalias. Filmi lõpuks jõuab Dolas tagasi kodukohta.

## Välislingid
*
Marju Tammik

**Marju Tammik** (sündinud 15. oktoobril 1972) on eesti kunstnik ja moeillustraator. 

Ta on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia moekunstnikuna 1997. aastal. Pärast Kunstiakadeemia lõpetamist töötas ta stilisti ja moekunstnikuna. Ta on avaldanud illustratsioone ajakirjades ja illustreerinud raamatuid, loonud kaubamärkide ja reklaamikampaaniate visuaalseid lahendusi, esinenud rahvusvahelistel moeillustratsiooni näitustel.

Tema fookuses on peamiselt graafiline disain ja moeillustratsioon, mida ta ka Eesti Kunstiakadeemias õpetab. Marju Tammiku teoseid on eksponeeritud näitustel Tallinnas, Thbilisis, Pärnus , Helsingis  ja Washingtonis, disaininädala raames Budapestis ja Boråsi Tekstiilimuuseumis Rootsis. Tema teosed on Londoni galerii Rise Art veebigalerii püsiekspositsioonis. 

Marju Tammiku ja Margus Tammiku loodud kohvibrändi  visuaalne lahendus on auhinnatud pakendikategoorias Eesti Disaini auhinna ja Kuldmuna  konkurssidel. 

## Tunnustus

* 2017 Põlvepikuraamatu konkurss, eripreemia parima teemaraamatu eest („Hommikukontsert Matsalu linnuriigis“, autor Kaja Lotman) 

## Viited

## Välislingid
* Marju Tammiku koduleht 
* Londoni galerii Rise Art veebileht
Pierre Lellouche

**Pierre Lellouche** (sündinud 3. mail 1951 Tunises) on advokaat ja Prantsusmaa poliitik. Ta oli 23. juunist 2009 kuni 13. novembrini 2010 Prantsusmaa Euroopa asjade minister François Filloni teises valitsuses. 14. novembrist 2010 kuni 10. maini 2012 oli ta Prantsusmaa väliskaubanduse minister François Filloni kolmandas valitsuses.

Ta sündis aastal 1951 Tunises.
1957. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises

**1957. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused [[Jääpurjetamine|jääpurjetamises]] ** toimusid  17.–24. märtsil Leningradis.

## Tulemused

Võistkonnad: 
1. Daugava 32 449
2. Sõja-merejõud 26 896
3. Burevestnik 26 300
4. Kalev 21 638
5. ALMAVÜ 20 407
6. Sõja-merejõud II 18 540

  

## Viited
Rezo Tšeišvili

**Rezo Tšeišvili** (gruusia keeles რეზო ჭეიშვილი; 24. aprill 1933 Khuthaisi – 11. september 2015 Khuthaisi) oli gruusia kirjanik ja filmistsenarist.

Tšeišvili lõpetas 1959. aastal Thbilisi Riikliku Ülikooli gruusia filoloogia erialal. 

Kirjandusega hakkas ta tegelema üliõpilasena. 

Ta on kirjutanud eri žanrites, sealhulgas romaane, jutustusi, novelle ja filmistsenaariume. 

Tema tuntuim töö on stsenaarium gruusia filmile "Sinised mäed" (film esilinastus 1984. aastal). NSV Liidus riiklikul tasandil pärjatud filmi näidati ka Cannes'i filmifestivalil.

## Jutustused ja novellid
Tšeišvili novelliloomingust võib nimetada kogusid "Tänavu suvel Tskaltubos" ja "Suits" ning novellitsüklit "Tuul kannab kaugelt muusikat".
 
Mitmetes kirjanduselu kajastavates novellides ja jutustustes on ta kujutanud satiiriliselt literaate ja kirjandustegelasi, kasutades ära ka välise koomika vahendeid. Selle hea näide "Sinised sillad". Selle novelli ainetel kirjutas ta hiljem menukaks osutunud filmistsenaariumi "Sinised mäed". 

Tšeišvili novelle on eesti keelde vahendanud tõlkija Merike Pau. 1983. aastal ilmus Loomingu Raamatukogu sarjas novellikogumik "Luca Pacioli viimased eluaastad".

## Tunnustus
* 1985 – NSV Liidu riiklik preemia filmile "Sinised mäed" (autorikollektiivi koosseisus)
* 1998 – Šotha Rusthaveli nimeline riiklik preemia
* 2012 – Kirjanduspreemia Saba kategoorias "Tõhusa panuse eest kirjandusse"

## Viited
Yūko Shimizu

**Yūko Shimizu** (清水 侑子 Shimizu Yūko) (sündinud 1. novembril 1946) on Jaapani disainer, kes on tuntud Hello Kitty loojana.

Ta on sündinud Chiba prefektuuris ja on lõpetanud Musashino Kunstiülikooli. Ta lõi Hello Kitty Sanrio heaks töötades 1974. aastal. Shimizu lahkus Sanriost 1976. aastal, et abielluda. Sellest ajast alates on töötanud vabakutselise disainerina. Kunstnik ise ei ole Hello Kitty eest kunagi palju raha teeninud.

Lisaks Hello Kittyle on disainer loonud ka teisi tegelasi nagu Angel Cat Sugar ja Rebecca Bonbon. Lisaks on ta avaldanud pildiraamatuid.

## Viited

## Välislingid

*Ametlik Hello Kitty veebileht
*Ametlik Rebecca Bonboni veebileht
*Ametlik Angel Cat Sugari veebileht
Dunaharaszti

**Dunaharaszti** on linn Ungaris Pesti komitaadis Szigetszentmiklósi kreisis. Asub Budapestist 17 km lõuna pool Pesti tasandikul Doonau haru ääres.

## Viited

## Välislingid

*http://www.dunaharaszti.hu/
1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises

**1957. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused [[Jääpurjetamine|jääpurjetamises]] ** toimusid  21.–30. märtsil Riias.

## Tulemused

Võistkonnad: 
1. Kalev 25 769
2. AVLAMÜ 21 739
3. Sõja-merejõud 19 926

  

## Viited
1959. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises

**1959. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused [[Jääpurjetamine|jääpurjetamises]] ** toimusid  20.–30. märtsil Alūksnes.

## Tulemused

Võistkonnad: 
1. Kalev 18 959
2. Daugava 21 739
3. Trud 19 926
4. Volna 13 567
5. Tööjõureservid 12 590
6. ALMAVÜ 12 416

  

## Viited
1960. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises

**1960. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused [[Jääpurjetamine|jääpurjetamises]] ** toimusid  26. märtsil Riias.

## Tulemused

Võistkonnad: 
1. Volna 16 331
2. Kalev 15 913
3. Daugava 15 174

  

## Viited
Jesaja

**Jesaja** (heebrea keeles *Jeschajahu*; ka Isaias) oli Vana Testamendi prohvet, kes tegutses u 740–701 eKr kuningas Hiskija peamise nõuandjana. Tema surma-aastaks on pakutud 687 eKr.

Jesaja on Hesekieli ja Jeremija kõrval tähtsaim Tanaki kirjaprohvet.

Vanas Testamendis on Jesaja raamat, mis kirjutati mitme autori poolt. Selle järgi oli Jesaja juuda soost ja hea haridusega. Ta oli abielus ja tal oli vähemalt kaks poega. Ta sai prohveti kutse kuningas Ussia surma-aastal (740/739 eKr). Ta nõustas kuningaid Aahast ja Hiskijat (Js 36-39) kuni assüürlaste sissetungini Lõunariiki aastal 701 eKr.

Jeesus viitas Jesajale sagedamini kui ühelegi teisele prohvetile. Jesajale viitasid Uues Testamendis sageli ka Peetrus, Johannes ja Paulus.
Hiskija

**Hiskija** (Ezechia, Hiskia või Hiskias, heebrea keeles חזקיהו *Chiskijahu*; 752–697 eKr) oli 725–698 eKr Juuda kuningas, oma isa Aahase järglane.
Galerii-G

**Galerii-G OÜ** (harvemini *Galerii G* või *G-galerii*) on Eesti kunstiettevõte, mis müüb kunstimaterjale ja kunstiteoseid.

Ettevõte asutati aastal 1989 ja samal ajal avas ettevõte Tallinnas aadressil Narva maantee 2 ka kauplus-salongi. Aastatel 2002–2007 oli ettevõttel Vabaduse väljakul oma näitustesaal.

Ettevõttel oli oma pildiraami, mis müüdi 2007. aastal ettevõttele OÜ Duo Pildiraam.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
1960. aasta NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises

**1960. aasta NSV Liidu meistrivõistlused [[Purjetamine|purjetamises]] **toimusid 7.–24. juunil Sevastopolis.

## Tulemused

 

## Viited
Võõpste raamatukogu

**Võõpste raamatukogu** on raamatukogu Võõpste külas. 

Raamatukogu on asutatud 1929. aastal.

Alates 2001. aastast asub raamatukogu endises Võõpste koolimajas.

## Välislingid
*Võõpste raamatukogu ajaloost
Ungari kreiside loend

**Ungari kreiside loend** 2015. aasta lõpu seisuga on järgnevas tabelis.

Kreiside arv nende taasloomise ajal 1. jaanuaril 2013 oli 175, kuid langes pärast Polgárdi kreisi kaotamist 2014. aasta lõpus 174-le. 

Budapestis vastavad kreisidele ringkonnad, mida on kokku 23.

## Allikad
* Valitsuse määrus 66/2015. (III. 30.) pealinna ja komitaatide valitsusorganitest, samuti kreiside ametkondadest
* 

## Välislingid
* Kaart
1957. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises

**1957. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused [[Ratsutamine|ratsutamises]] ** peeti 1.–9. septembrini Moskvas. Eestist esindajad karantiini tõttu puudusid.

## Tulemused

### Takistussõidud

Väljaspool võistkonnaarvestust:

### Koolisõidud

### Mitmevõistlus

### Võidusõidud

Võistkonnad: 
1. AKSK I 78,5
2. AKSK II 62,5
3. Burevestnik I 58,5

## Viited
Vorstioru järv

**Vorstioru järv** (ka *Võõpste paisjärv*) on Võõpste lähedal Aruaia külas asuv paisjärv. 

Järv on kolhoosiajal paisutatud Võõpste–Kastre peakraavile (Künnapoja), mis suubub Emajõkke. Järve äärde rajati ka hüppetorn.

Järve veepeegli suurus on 3,5 ha ja pea 10 meetri sügavune.

## Viited
József Rippl-Rónai

**József Rippl-Rónai** (23. mai 1861 Kaposvár – 25. november 1927 Kaposvár) oli ungari maalikunstnik (sümbolist ja postimpressionist), ungari modernse maalikunsti teerajajaid.

Pärast keskkooli läks ta tööle Budapesti apteekriõpilaseks ja töötas apteekriabilisena Pestis ja Kaposváris. Ta hakkas võtma joonistamistunde ning 1884 suundus ta õppima Müncheni kunstiakadeemiasse. 1887 läks ta Pariisi, kus õppis Mihály Munkácsy juures ning sai tema abiliseks. 1900 pöördus ta Ungarisse tagasi ja oli üks impressionistide rühmituse MIÉNK asutajaid ning osales Nyugati tegevuses.


Rippl-Rónai Aristide Maillol 1899.jpg|Aristide Maillol (1899), Musée d’Orsay
Nudes park ripplronai.jpg|Aktid pargis (1910)
Radnai_gyűjtemény_Győr.jpg|Natüürmort maskiga (1910)


## Välislingid
Arujumikas

**Arujumikas** (*Centaurea jacea*) on korvõieliste sugukonda jumika perekonda kuuluv taimeliik.

Taim on Eestis tavaline.

## Välislingid
*
Koit (laev 1942)

**Koit** oli aurulaev, mida kasutati Eestis kaubalaevana ja hiljem õppelaevana. 

## Ajalugu
### Kaubalaevana
Kaubaaurik ehitati 1942. aastal Taanis. Laeval oli kaks lastiruumi.

Kuni 1971. aastani oli laeva nimi **Verhojansk** ja Eesti Merelaevandus kasutas seda kaubalaevana. Kodusadam oli Tallinn. Laev tühimassiga 2200 t võis peale võtta 3900 t lasti.

See oli viimane Eesti NSV-s kasutatud söeküttega aurulaev.

### Õppelaevana
Seoses vana laeva "Läänemaa" kasutuselt kõrvaldamisega 1971. aastal loovutas Eesti Merelaevandus "Koidu" Eesti NSV Vetelpäästeühingule õppelaevaks. Alates 1971. aastast seisis laev Lahesuu sadama kaugemas sopis Paljassaare tee 6. 

Laeval tegutses ka Eesti Noorte Mereklubi, kus olid laevajuhtide, mehaanikute (motoristide), laevamudelismi, veemotospordi ja paljud muud noorte huviringid. 

Kapten oli Tõnu Meltsas.

Laev kõrvaldati kasutusest 1980. aastal, kui võeti kasutusele uus õppelaev "Tallinn".

## Viited

## Kirjandus
*"Õppe-baaslaeva "Koit" külastajale". Eesti NSV Riiklik Meremuuseum. Tallinn 1977
*"1971. Kaubaaurik Verhojansk". // 100 aastat kiilu all. Eesti lugu laevades. Eesti Meremuuseum. Tallinn 2015. Lk 114–115
Kisvárda

**Kisvárda** on linn Ungaris Szabolcs-Szatmár-Beregi komitaadis, Kisvárda kreisi keskus. Asub Nyíregyházast 47 km kirde pool, 22 km kaugusel Ukraina piirist.

Asula kohal oli ungarlaste maahõivamise käigus linnus, mille ungarlased oma piirirajatisena kasutusse võtsid. Linna nimi tähendab 'väike kindlus'. 1415 sai Pelbárt Várday kuningalt loa rajada endise kindluse asemele kivist kindlus. 1421 sai asula linnaõigused.

Enne Teist maailmasõda moodustasid juudid umbes 30% elanikest. 2001. aastal olid 99% linnaelanikest ungarlased.

Tänapäeval kasutatakse Kisvárda kindluse varemeid vabaõhuteatrina.

## Viited

## Välislingid

*Kisvárda koduleht
1960. aasta NSV Liidu meistrivõistlused moodsas viievõistluses

**1960. aasta  [[Moodne viievõistlus|moodsa viievõistluse]] NSV Liidu meistrivõistlused** peeti 3.–7. juulil Moskvas. Osales 58 sportlast 16 võistkonnast. 

## Tulemused

Vabariikide ja linnade võistkonnad:
1. Leningrad 14 059
2. Moskva 13 376
3. Eesti NSV (Hanno Selg, Johannes Peets, Enn Liivak) 12 209
4. Ukraina NSV 11 483
5. Läti NSV 11 473
6. Turkmeeni NSV 11 432

Ühingute võistkonnad:
1. Nõuk. Armee 80
2. Dünamo 49
3. Kalev 27
4. Burevestnik 26
5. Spartak 25
6. Daugava 17

## Viited
1959. aasta NSV Liidu meistrivõistlused moodsas viievõistluses

**1960. aasta  [[Moodne viievõistlus|moodsa viievõistluse]] NSV Liidu meistrivõistlused** peeti 10.–14. augustini Moskvas osana II spartakiaadist. Osales 63 sportlast.

## Tulemused

Meeskondlik arvestus:

## Viited
1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused moodsas viievõistluses

**1958. aasta  [[Moodne viievõistlus|moodsa viievõistluse]] NSV Liidu meistrivõistlused** peeti 26.–31. augustini Moskvas 78 võistleja osalusel.

## Tulemused

### Võistkondade paremusjärjestus
# Leningrad (20 418 punkti)
# Moskva (19 491)
# Armeenia NSV (18 685)
# Ukraina NSV (18 444)
# Gruusia NSV (18 208)
# Vene NFSV (17 268)
# Eesti NSV (16 945)

## Viited
Fót

**Fót** on linn Ungaris Pesti komitaadis Dunakeszi kreisis. Asub Budapestist 17 km põhja pool.

Linnas asub 1845–1855 uusromaani stiilis ehitatud ja Miklós Ybli projekteeritud katoliku kirik.

## Viited

## Välislingid

*http://www.fot.hu/
1957. aasta NSV Liidu meistrivõistlused moodsas viievõistluses

**1957. aasta  [[Moodne viievõistlus|moodsa viievõistluse]] NSV Liidu meistrivõistlused** peeti 1.–5. septembrini Moskvas, osalejaid oli 50. 

## Tulemused

### Võistkonnad
# Armee Kesk-Spordiklubi 23 269
# Spartak 19 661,5
# Dünamo 18 967
# Pištševik 18 314,5
# Burevestnik 17 444,5
# Kalev 15 239

## Viited
1960. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jalgrattasõidus

**1960. aasta NSV Liidu meistrivõistlused [[Jalgrattasõit|jalgrattasõidus]] ** toimusid  mitmes osas. Maantee- ja krossisõidud peeti Chișinăus 29. septembrist 5. oktoobrini.

## Tulemused

### Maanteesõit

  

## Viited
1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jalgrattasõidus

**1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused [[Jalgrattasõit|jalgrattasõidus]]** toimusid  mitmes osas.

## Mitmepäevasõit

Peeti 15.–28. juunini marsruudil Minsk-Vilnius-Riia-Tallinn-Leningrad-Moskva.

### Tulemused

## Ühisstardid

Ühisstardist sõidud toimusid 3. ja 4. augustil Moskvas.
### Tulemused

## Muud alad

Võistkondlikud sõidud ja kross peeti 13.-15. septembrini Lvivis.

### Tulemused

  

## Viited
Tõdva vennastekoguduse palvemaja

EEVK **Tõdva vennastekoguduse palvemaja** on palvemaja Harju maakonnas Saku vallas Tõdva külas.

Palvemaja ehitati 1888. Maja kasutavad ka EELK Jüri ja Hageri kogudused.

## Viited

## Välislingid
*
1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused moodsas viievõistluses

**1956. aasta  [[Moodne viievõistlus|moodsa viievõistluse]] NSV Liidu meistrivõistlused** peeti 10.–15. augustini Moskvas osana I rahvaste spartakiaadist.

## Tulemused

Võistkonnad:
1. Armeenia NSV 12 797             
2. Vene NFSV 12 743,5         
3. Moskva 8363     
4. Kasahhi NSV 8245,5        
5. Eesti NSV 8191  
6. Leningrad 8101,5  
7. Gruusia NSV 
8. Ukraina NSV   
9. Karjala ANSV
10. Turkmeeni NSV
11. Usbeki NSV

## Viited
1956. aasta Eesti meistrivõistlused moodsas viievõistluses

**1956. aasta  [[Moodne viievõistlus|moodsa viievõistluse]] Eesti meistrivõistlused** peeti 29. juunist 3. juulini Tallinnas.

## Tulemused

Võistkonnad:
1. Dünamo (K. Lage, H. Müür, E. Liivak) 13 145           
2. Spartak 9251         
3. Kalev 7922          

## Viited
Jaanimäe palvemaja

EELK **Jaanimäe palvemaja** on palvemaja Võru maakonnas Rõuge vallas Jaanimäe külas.

Palvemajale pandi nurgakivi 1938 ja maja sai valmis 1941. Majas tegutseb Rõuge kogudus, varem kasutas maja EEVK kogudus.

## Viited

## Välislingid
*
Kulli palvemaja

**Kulli vennastekoguduse palvemaja** on EEVK palvemaja Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Rädi külas.

Palvemaja ehitati 1939. Maja on Eesti kultuurimälestiste registris arvele võetud kui 20. sajandi tähelepanuväärne ehitis.

## Viited

## Välislingid
*Palvemaja Eesti kultuurimälestiste registris
Võnohradiv

**Võnohradiv** (ungari **Nagyszőlős**) on linn Ukrainas Taga-Karpaatia oblastis. Linn asub Tisza paremal kaldal, Musta mäe jalamil, 16 km kaugusel Ungari piirist.

2001. aasta seisuga oli linna elanike hulgas 77,1% ukrainlasi, 9,0% venelasi ja 8,5% ungarlasi.

## Ajalugu
Linna on kirjalikult esmamainitud 1262. aastal, mil sai linnaõigused. 13. sajandil sai linn Ugocsa komitaadi keskuseks.

Võnogradiv kuulus 1919. aastani Ungarile, seejärel 1939. aastani Tšehhoslovakkiale, 1939–1944 taas Ungarile ja alates 1944. aastast Ukrainale (1991. aastani Nõukogude Liidu koosseisus).

1910. aastal oli 7811 elanikust 76% ungarlased, 16% russiinid ja 7% sakslased. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanikest 82% ukrainlased, 13,5% ungarlased ja 3,8% rumeenlased.

## Viited

## Välislingid

*http://rada.vynogradiv.com.ua
MRP Linna Liinid

OÜ **MRP Linna Liinid** oli Eesti transpordiettevõte. Ettevõte oli üks kahest Tallinna ühistransporti teenindavast ettevõttest (teine on Tallinna Linnatranspordi AS). MRP Linna Liinid oli keskendunud bussitranspordile, teenindades liine 2, 12, 13, 20, 20A, 25, 39, 41, 41B, 49, 57, 59, 65.

## Viited
Putnok

**Putnok** on linn Ungaris Borsod-Abaúj-Zempléni komitaadis, Putnoki kreisi keskus. Asub Slovakkia piiri lähedal Sajó vasakul kaldal, 40 km kaugusel Miskolcist.

Piirkond oli kuninga valduses kuni 1283. aastal andis László IV selle Rátolthi perekonnale (hiljem: Putnoky). Perekond lasi 1412–1427 ehitada kindluse, mis hävis türklaste sissetungi ajal. 1881 võeti Putnoki linnaõigused ära. 1989 nimetati Putnok taas linnaks. 

Linna läbib Miskolc–Bánréve–Ózdi raudtee.

2001. aastal olid 91% elanikest ungarlased ja 9% mustlased.

## Viited

## Välislingid

* Putnoki ametlik koduleht
Louis-Antoine

**Louis Antoine, Angoulême'i hertsog** (6. august 1775 – 3. juuni 1844) oli vaidlustatult Prantsusmaa kuningas **Louis XIX** nime all 2. augustil 1830 (20 minutit).

Tema isa oli Charles X, kes valitses aastatel 1824–1830. Charles X valitsusaja lõpus algas Juulirevolutsioon, mille tagajärjel kuningas troonist loobus (Louis Antoine'i kasuks). Louis XIX esimeseks ja viimaseks otsuseks kuningana jäi troonist loobumine oma vennapoja Henri kasuks (kuningana Henri V), kelle valitsusaeg jäi samuti lühikeseks.
Lê Công Vinh

**Lê Công Vinh** (sündinud 10. detsembril 1985) on Vietnami jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär

## Välislingid
*
Ajakeskus Wittenstein

SA **Ajakeskus Wittenstein** on Paide Ordulinnuse peatornis (aadressil Veski tänav 11) asuv asutus, kus huumori võtmes tutvustatakse Eesti ajalugu alates muinasajast ja lõpetades tänapäevaga. Nimi "Wittenstein" oli Paide alamsaksakeelne nimi (tõlkes 'valge kivi').

Ehitisel on kaheksa korrust ja igal korrusel tutvustatakse ühte Eesti ajaloo etappi.

Keskuse kontseptsiooni autor ja teostuse koordinaator on Georgi Särekanno. Keskuse videoprgrammid ja helitööd tegi OÜ Ruudu Produtsendid.

## Viited

## Välislingid
*Ajakeskuse koduleht
Ilian Stoyanov

**Ilian Stoyanov** (bulgaaria keeles Илиан Стоянов; sündinud 20. jaanuaril 1977) on Bulgaaria endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär

## Välislingid
*
NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises

**NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises** olid aastatel 1923–1991 NSV Liidus toimunud purjespordivõistlused (meistrivõistlused), kus selgitati oma ala NSV Liidu meister.

*1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises
*1957. aasta NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises
*1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises
*1959. aasta NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises
*1960. aasta NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises
*1961. aasta NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises
*1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises
*1963. aasta NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises
Laanemetsa Peeter-Pauli kirik

**Laanemetsa Peeter-Pauli kirik** on õigeusu kirik Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas.

Kirik ehitati 1855. aastal. Hoone seisukord on halb. 

## Viited

## Välislingid
*Kirik Eesti kultuurimälestiste registris
Kiril Metkov

**Kiril Metkov** (sündinud 1. veebruaril 1965) on Bulgaaria endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär

## Välislingid
*
Tore Pedersen

**Tore André Pedersen** (sündinud 29. septembril 1969 Fredrikstadis) on Norra endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär

## Välislingid
*
Drakadeemia

MTÜ **Drakadeemia** oli Tallinnas aadressil Vene tänav 6 asuv erakool, kus õpetati teatrialast loovkirjutamist ja muud teatriga seotut. Kooli õppetöö toimus Tallinna Rahvaülikooli teatrikeskuses.

Kooli asutas 2008. aastal Siret Campbell, kellest sai ka kooli juhataja. Juhendajatena töötasid koolis Mihkel Seeder, Madli Pesti, Leana Jalukse, Maarin Ektermann, Henri Hütt, Kiwa. Varem olid juhendajatena tegutsenud veel näiteks Piret Jaaks, Margit Keerdo-Dawson ja Marite Butkaite.

21. septembril 2024 lõpetas Drakadeemia loovkirjutamiskool tegevuse. 

## Viited

## Välislingid
*Drakadeemia koduleht
Argel Fucks

**Argel Fucks** (õieti **Argélico Fucks**; sündinud 14. septembril 1974) on Brasiilia endine jalgpallur, kaitsja. Pärast sportlaskarjääri lõppu on ta tegutsenud treenerina.

2020. aastast on ta Brasiilia esiliiga klubi CSA peatreener.

## Koondisekarjäär
1991. aastal tuli ta Brasiilia noorte koondisega Lõuna-Ameerika alla 17-aastaste meistriks. 1992. aastal tuli ta Lõuna-Ameerika noorte meistriks ja 1993. aastal noorte maailmameistriks.

Brasiilia rahvuskoondises tegi ta ainult ühe mängu – 29. märtsil 1995 sõprusmängus Hondurase vastu.

## Treenerikarjäär
* ...
* 2011: Brasiliense
* 2011: Oeste
* 2012: Joinville
* 2012: Figueirense
* 2012: Avaí
* 2013: Red Bull Brasil
* 2013: América-RN
* 2013: Criciúma
* 2014: Portuguesa
* 2014–2015: Figueirense
* 2015–2016: Internacional
* 2016: Figueirense
* 2016–2017: Vitória
* 2017: Goiás Esporte Clube
* 2018 Criciúma
* 2018–2019: Coritiba
* 2019: CSA
* 2019–2020: Ceará
* 2020: CSA

## Saavutused mängijana
;Internacional
*Campeonato Gaúcho: 1992, 1994
*Copa do Brasil: 1992
;Santos
*Copa CONMEBOL: 1998
;Porto
*Primeira Liga: 1998–99
*Taça de Portugal: 1999–2000
*Supertaça Cândido de Oliveira: 2000
;Palmeiras
*Torneio Rio-São Paulo: 2000
*Copa dos Campeões: 2000
;Benfica
*Primeira Liga: 2004–05
*Taça de Portugal: 2003–04

## Välislingid
*
Eesti Avatud Ühiskonna Instituut

**Eesti Avatud Ühiskonna Instituut** (lühend EAÜI) on Eesti mittetulundusühing, mis tegeleb Eesti ühiskonnaküsimustega. Instituut asub Tallinnas aadressil Narva maantee 25.

Põhikirja järgi on EAÜI eesmärkideks näiteks heategevuslik teaduse, hariduse ja kultuuri toetamine avalikes huvides, ühiskonnaprotsesside mitmetahuline (nt majanduslik, sotsiaalne, poliitiline vaatenurk) analüüsimine, avatud ühiskonna ideede propageerimine.

EAÜI on asutatud 1998. aastal ja EAÜI peab ennast 1993. aastal asutatud **samanimelise ühenduse** õigusjärglaseks.

## Viited

## Välislingid
*EAÜI koduleht
Osmar Donizete Cândido

**Osmar Donizete Cândido** (sündinud 24. oktoobril 1968 Pradoses) on Brasiilia endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär

## Välislingid
*
Eesti Goethe Selts

**Eesti Goethe Selts** on Tartus tegutsev teaduslik selts.

Seltsi esimees on Liina Lukas.

Selts asutati 22. märtsil 1988 Tartus. Selts loodi eesmärgiga "eri vaimualade esindajate koostöös edendada kultuurilooalast mõtet Eestis, teadvustada rahvusliku ning Euroopa kultuuri järjepidevust, lähtudes Johann Wolfgang Goethe vaimupärandist". Seltsi juhid olid tollal teiste seas Ain Kaalep, Linnar Priimägi, ja Madis Kõiv. 

1988–1991 viis selts läbi haridusprogrammi (Eesti Goethe-Gümnaasium). Pärast haridusprogrammi jäi seltsi tegevus soiku. 1999. aastal **selts taasasutati** ja eesmärgiks seati saksa kultuurist huvitatute ühendamine Eestis.

Selts on välja andnud teoseid, aastast 1991 (kuid mitte igal aastal) ilmub seltsi aastaraamat.

## Viited

## Välislingid
*Seltsi koduleht
Kaarli Kool

**Kaarli Kool** on Tallinnas aadressil Toompuiestee 4 tegutsev kristlik kool-lasteaed, mida peab üleval Tallinna Kaarli kogudus.

Kool avati 2013 ja see on kasvanud täiemahuliseks põhikooliks. Praegu on koolis avatud igas vanuserühmas üks klassikomplekt, kus õpib kuni 20 last.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Nádson Rodrigues de Souza

**Nádson Rodrigues de Souza** (sündinud 30. jaanuaril 1982 Serrinhas) on Brasiilia endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Ta kuulus Brasiilia koondisse 2003. aasta CONCACAF Gold Cupil.

## Välislingid
*
Ricardo Alexandre dos Santos

**Ricardo Alexandre dos Santos** (sündinud 24. juunil 1976 Passoses) on Brasiilia endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär

## Välislingid
*
Lillakas

**Lillakas** (*Rubus saxatilis*) on roosõieliste sugukonda muraka perekonda kuuluv mitmeaastane kahekojaline rohttaim.

Lillaka rahvapärased nimetused on ka lillikas, lemmikud, liimukas ja linnumari. (Võru keeles "linohk".)

## Levila ja kasvukohad
Lillakas on levinud Euraasia parasvöötmes – Islandist kuni Jaapanini. Eestis on lillakas levinud üle kogu maa.

Eestis on lillaka elupaigad tavaliselt metsades (laane-, lodu- ja soometsas), võsastikes, madalsoos, siirdesoos ja rabas, mujal maailmas ka kaljudel ja mäestikunõlvadel. Kasvukohana on eelistatud niiskem ja mitte väga happeline pinnas.

## Botaanilised tunnused

Taim kasvab enamasti 10–30 cm kõrguseks.

Lehed on kolmetised ja pikkade rootsudega liitlehed. Lehekesed on veidi karvased ja kahelisaagja servaga. Külgmised lehekesed on väga lühikese rootsuga, keskmine leheke aga pikema rootsuga, kujult rombjas ja vahel kahehõlmaline. Võsunditel kasvavad abilehed on munajad, viljuvatel vartel aga süstjad.

Lillaka väikesed kahesugulised õied asetsevad 3–10 kaupa varre tipus sarik- või kobarõisikus ja 1–2 kaupa lehekaenaldest arenevatel harudel. Kroonlehed on kitsad ja mõlajad. Tupplehed on süstjad ning tagasikäändunud.

Vilju kandev vars on püstine, sirge ja selle alumine osa on kaetud väikeste soomusjate lehekestega. Varred on kaetud lühikeste eemalehoiduvate karvade ja väikeste ogadega.

Erepunased luuviljad paiknevad varrel koos 1–5 kaupa ja on alusel veidi liitunud. Viljaluud on suhteliselt suured ja rõmelised. Hapuka maitsega viljad on söödavad.

Risoom on taimel hästi arenenud.

## Paljunemine
Lillakas paljuneb nii vegetatiivselt (peamine sigimisviis) kui ka seemnetega. Vegetatiivsed võsundid on pikad, lamavad või tõusvad ning juurduvad sügisel.

Taim õitseb juunist augustini. Õisi tolmeldavad mitmesugused putukad. Seemnete levikule aitavad kaasa lillaka viljadest toituvad linnud ja imetajad.

Lillakas on isesteriilne – ta ei viljastu oma õietolmuga.

## Viited

## Välislingid
*
Parem Eesti

**Parem Eesti** on Eestis tegutsev poliitiline ühendus. Ühendus kanti äriregistrisse 2009. aastal.

2014. aastal kavatsesid kaks ühendust – Parem Eesti ja Vaba Isamaaline Kodanik – moodustada uue erakonna (Vabaerakond), ent Parem Eesti loobus sellest ettevõtmisest.

Ühenduse esimees on Maario Laas.

## Vaata ka
*Parem Eesti/Eesti Kodanik

## Viited
Isamaa ja ERSP liit

**Isamaa ja ERSP liit** (lühend I/ERSP) oli Eesti valimisliit.

Liit osales 1995. aasta Riigikogu valimistel, kus sai 42 493 häält ehk 7,86% koguhäältest. Liit sai Riigikogus 8 kohta. Riigikokku läksid Jüri Adams, Jaanus Betlem, Toivo Jürgenson, Tunne Kelam, Mart Laar, Tõnis Lukas, Tiit Sinissaar, Lauri Vahtre.
Parem Eesti/Eesti Kodanik

**Parem Eesti/Eesti Kodanik** (lühend PE/EK) oli Eesti valimisliit.

Liit osales 1995. aasta Riigikogu valimistel, kus sai 19 529 häält ehk 3,61% koguhäältest. Seega liit Riigikokku ei pääsenud (alla 5% häältest).

## Vaata ka
*Parem Eesti
Valimisliit Kindel Kodu

**Valimisliit Kindel Kodu** oli Eesti valimisliit. Liidu moodustasid Eesti Demokraatlik Õigusliit, Eesti Koonderakond ja Eesti Maaliit.

Liit osales 1992. aasta Riigikogu valimistel, kus sai 62 329 häält ehk 13,6% koguhäältest. Liit sai Riigikogus 17 kohta.

## Riigikokku läinud
#Juhan Aare (isikumandaat)
#Toomas Alatalu (isikumandaat)
#Lembit Arro 
#Rein Hanson 
#Ants Käärma 
#Tõnu-Reid Kukk 
#Peeter Lorents 
#Ilmar Mändmets 
#Kalev Raave 
#Kuno Raude 
#Riivo Sinijärv 
#Arvo Sirendi 
#Edgar Spriit 
#Tõnu Tepandi 
#Raoul Üksvärav 
#Heido Vitsur 
#Ülo Vooglaid
Tiit Metusala

**Tiit Metusala** (sündinud 2. aprillil 1937 Tallinnas) on eesti energeetik ja tehnikateadlane.

Ta lõpetas 1956. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1956–1961 Slovakkia Tehnikaülikoolis Bratislavas, mille lõpetas 1961. aastal. 1970. aastal lõpetas Leningradi Polütehnilises Instituudi aspirantuuri, kaitses seal 1971. aastal väitekirja ning sai tehnikakandidaadi kraadi.

Ta töötas aastatel 1961–2011 Tallinna Tehnikaülikoolis õppejõuna, sealhulgas 1975. aastast dotsendina ja 2006. aastast on emeriitdotsent. Ta oli aastatel 1991–1994 energeetikateaduskonna dekaan ja aastatel 1994–2001 prodekaan.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli disainer Kirsti Metusala.

## Teoseid
* Tiit Metusala, Rein Oidram. "Piksekaitse. Osa 3: Ehitistele tekitatavad kahjustused ja oht elule". // Eesti standard EVS-EN 62305-3:2007. Tõlge inglise keelest. Eesti Standardikeskus, Tallinn

## Kirjandus
*"Metusala, Tiit". // Eesti entsüklopeedia. 14. kd (Eesti elulood). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2000. Lk 293.
*"Metusala, Tiit". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. II kd, Kj – M. Tallinn 2005. Lk 603.

## Välislingid
*Tiit Metusala Eesti Teadusinfosüsteemis
*"Tallinna Polütehnilise Instituudi elektrisüsteemide kateedri dotsendid Rein Oidram (vasakul) ja Tiit Metusala laboratooriumis". Foto: K. Liiv, 1980. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiivi kogu
Serafima Rjangina

**Serafima Rjangina** (vene Серафима Васильевна Рянгина; 25. veebruar (13. veebruar vkj) 1891 Peterburi – 16. juuni 1955 Moskva) oli vene maalikunstnik.

Serafima Rjangina õppis Peterburis aastatel 1910–1912 J. F. Tsionglinski stuudios ning seejärel 1912–1918 ja 1921–1923 Peterburi Kunstide Akadeemias.

Alates 1923. aastast elas Serafima Rjangina Moskvas. Alates 1924. aastast oli ta Revolutsioonilise Venemaa Kunstnike Assotsiatsiooni (АХРР, Ассоциация художников революционной России) liige.

Rjangina jätkas oma loomingus vene žanrimaali traditsioone, kujutades oma maalidel tihti lihtsate inimeste tööd ja eluolu. Ta maalis samuti portreesid, maastikumaale ja natüürmorte.

## Viited
Tõnis Palm

**Tõnis Palm** (sündinud 18. augustil 1955) on eesti arhitekt. 

Tõnis Palm on Eesti Arhitektide Liidu liige.
Palm on projekteerinud Mai kultuurikeskuse Pärnus (1986, tollal Mai kino).

Palmi kursusevennad meenutavad teda kui pisut omaette, vaikset, kuid arukat meest. Palm pole kunagi erialastes saavutustes silma paistnud.

## Kuriteod

2006. aastal kahtlustati Palmi pedofiilias, sest ta pildistas 2002. aastal alasti teismelisi poisse. Palm eitas pedofiiliat, nimetades aktifotosid pelgalt kunstilisteks, mitte erootilisteks. 2008. aastal mõistis kohus Palmi ja Edelaraudtee Veeremi OÜ käitusjuhi Tõnu Sarapuu siiski süüdi lapsporno omamises ja levitamises, Palmi ka fotode tegemises. Kohus kinnitas süüdistatavate ja Põhja ringkonnaprokuröri Eve Soostari kokkuleppe, mille alusel karistati mõlemat süüdistatavat rahatrahviga. Prokuröri hinnangul piisas trahvist, sest  kohtualused oma tegusid tõenäoliselt enam ei korda.

2016. aasta juulis tunnistas Pärnu maakohus Palmi süüdi viie paragrahvi alusel: alaealiselt seksi ostmises, suguühtes või muu sugulise iseloomuga teos lapseealisega, lapseealise seksuaalses ahvatlemises, inimkaubanduses alaealise ärakasutamise eesmärgil ning lasteporno valmistamises ja selle võimaldamises. Kohtuotsuses mõisteti algsest kaheksa-aastasest karistusest kandmisele lühimenetluse tõttu vaid viis aastat ja neli kuud vangistust, mille hulka arvestati eelvangistuses viibitud aeg alates aprillist 2015.

## Isiklikku
Tal on kaks tütart.

## Viited

## Välislingid
* Martin Laine Pedofiilid pilastasid Pärnumaa metsade vahel Pärnu Postimees, 1. märts 2017
* Kohus mõistis tuntud arhitekti pedofiiliakuritegude eest aastateks vangi ERR, 6. juuni 2016
* Lauri Habakuk Kohus mõistis pedofiilist arhitekti aastateks vangi Pärnu Postimees, 6. juuni 2016
* Dagne Hanschmidt Mainekast arhitektist seksuaalkurjategijaks ja lasteahistajaks Postimees, 21. juuli 2008
* Arhitekt Tõnis Palmil pedofiiliakahtlus Delfi, 22. detsember 2006
Birži mõis

**Birži mõis** (saksa keeles *Modohn*, läti keeles *Biržu muiža*, ka *Madonas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Lazdona kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Lazdona vallas Madonas.

## Ajalugu
Mõis tekkis Koknese ja Alūksne vahele 1461. aastal, mil Riia peapiiskop Silvester Stodewescher läänistas osa Cesvaine piiskopilinnuse maadest oma vasallidele. Rootsi ajal sai sellest riigimõis, mida nimetati nii Birži kui ka Madona mõisaks. Jelizaveta Petrovna andis mõisa Aleksandr Buturlinile, Katariina II aga serbia päritolu kindralmajor Maksim Zoritšile. XIX sajandi alguses läks mõis Wulfide suguvõsale; nende valdusse jäi mõis kuni võõrandamiseni aastal 1920.

Umbkaudu aastal 1900 tekkis mõisale kuulunud Leivēri kõrtsi ja Madona raudteejaama juurde asula, mis hiljem arenes Madona linnaks.

## Varia
Mõisa aidas asub üks Madona piirkonna muuseumi näitusesaale (aadressil Skolas 10a).

## Viited
Grigori Perederi

**Grigori Petrovitš Perederi** (vene keeles Григорий Петрович Передерий; 11. oktoober (vkj 29. september) 1871 Jeisk, Kubani oblast – 14. detsember 1953 Moskva) oli vene ehitusmehaanika ja sillaehitaja.

Raudteetranspordi spetsialistina sai Perederi 1943. aastal 1. järgu teede ja ehituse kindraldirektori auastme.

## Haridustee
Perederi lõpetas 1897. aastal Peterburi teedeinseneride instituudi. 1909. aastal sai ta Peterburi Polütehnilises Instituudis doktorikraadi väitekirjaga "К теории расчета безраскосных ферм" ("Diagonaalideta fermide arvutuse teooriast"). 1920. aastal valiti ta Petrogradi teedeinseneride instituudi professoriks. Kõrgem atesteerimiskomisjon kinnitas 1934. aastal Perederi tehnikateaduste doktori teaduskraadi ja 1936. aastal professori kutse.

## Töökäik
Ta töötas sildade kateedri juhatajana aastatel 1920–1941 Leningradi Raudteetranspordi Inseneride Instituudis ja 1926–1930 ühtlasi Moskva transpordiinseneride instituudis.

Perederi oli aastatel 1921–1922 Petrogradi teedeinseneride instituudi ja 1923–1927 Leningradi Tsiviilinseneride Instituudi rektor.

## Sillaehitus
Perederi on projekteerinud mitukümmend silda, paljusid neist ka ehitanud.

1916. aastal korraldas Teedeministeerium piiratud osavõtuga konkursi mitmeavalise kahekorruselise konsooltala-sõrestiksilla projekteerimiseks üle Volga jõe Saratovis. Silla pikkuseks oli kavandatud 2,5 km ja suurima ava silde pikkuseks 160 m. Parimaks lahenduseks hindas komisjon professor Perederi konkursitöö. Kuigi konkursi võitja pidi saama õiguse koostada lõplik tööprojekt, seda siiski ei juhtunud. Järgnevatel aastatel oli ehitus külmutatud, 1921. aastal võttis aga Rahvakomissaride Nõukogu vastu otsuse loobuda kahekorruselise silla ehitamisest Saratovis.

1930. aastatel võttis Perederi osa Leitnant Schmidti silla rekonstrueerimisest, kus 19. sajandi keskel Stanisław Kierbedźi projekteeritud malmist kaarkandjad asendati keevitatud terastalakanduritega.

## Teosed
Perederi kirjutas esimese raudbetoonialase õpiku Venemaal – "Курс железобетонных мостов" (1912)

## Tunnustus
*1939 – NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks valimine mehaanika alal
*1943 – NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemikuks valimine sillaehituse alal
*1943 – Stalini preemia (teine järk)

## Viited
Mark Sergejev

**Mark Sergejev**, õieti **Mark Gantvarger** (vene keeles *Марк Давидович Сергеев* (*Гантваргер*); 11. mai 1926 Jenakijeve – 9. juuni 1997 Irkutsk) oli juudi päritolu vene kirjanik, tõlkija, kriitik ja koduloolane.

Ta õppis 1942–1949 Irkutski Riikliku Ülikooli ajaloo-filoloogiateaduskonnas.

Ta osales Teises maailmasõjas, sealhulgas 1945. aastal Mandžuuria operatsioonis.

Sergejev oli alates 1958. aastast Nõukogude Liidu Kirjanike Liidu ja Vene Kirjanike Liidu liige. 

Ta kirjutas palju tänapäevateemalisi muinasjutte ja jutustusi lastele, samuti luulet. Eesti keeles on ilmunud tema kogumik "Tõelised imed" (tõlkinud Helgi Limberg, värsid tõlkinud Valeeria Villandi, Tallinn: Eesti Raamat, 1982; originaal "Вот так чудеса", 1976).

## Tunnustus
1971. aastal nimetati ta Vene NFSV teeneliseks kultuuritöötajaks, 1986. aastal Irkutski aukodanikuks. Ta pälvis ka ordeni "Austuse märk" ja Rahvaste Sõpruse ordeni.

## Välislingid
* Mark Sergejev saidil irkipedia.ru
Valimisliit Rahvarinne

**Valimisliit Rahvarinne** oli Eesti valimisliit.

Liit moodustati 25. mail 1992 Eesti Rahva-Keskerakonna ja Eestimaa Rahvarinde eestseisuse vahel. 11. juulil 1992 ühinesid liiduga Eesti Naisliit ja Eestimaa Rahvaste Ühendus.

Liit osales 1992. aasta riigikogu valimistel, kus koguti 56 124 häält ehk 12,25% koguhäältest. Selle tulemusega sai liit riigikogus 15 kohta.

## Riigikokku valitud
#Olav Anton 
#Ignar Fjuk 
#Mati Hint 
#Arvo Junti 
#Jaan Kaplinski 
#Krista Kilvet 
#Kalev Kukk 
#Ants-Enno Lõhmus 
#Siiri Oviir 
#Jüri Rätsep 
#Edgar Savisaar (isikumandaat)
#Liina Tõnisson 
#Olli Toomik 
#Rein Veidemann 
#Andra Veidemann  

## Viited
Eleanor Farjeon

**Eleanor Farjeon** (13. veebruar 1881, London – 5. juuni 1965 London) oli Suurbritannia lastekirjanik. Ta on kasutanud ka pseudonüüme Tomfool, Merry Andrew ja Chimaera.

Tema raamatute sage illustreerija oli inglise kunstnik Edward Ardizzone.

Eesti keeles on ilmunud tema jutustus "Eha-Maie õnnesõrmus" ("Ameliaranne and the magic ring", tõlkinud Mart Luht, Tartu; Tallinn: Loodus, 1939) ning lastelugude valimik "Väike raamatutuba", mis sisaldab jutte 1955. aastal ilmunud kogumikust "The Little Bookroom" (valinud ja tõlkinud Ester Heinaste, Tallinn: Eesti Raamat, 1987). Kogumik "The Little Bookroom" tõi autorile 1955. aastal Carnegie medali, 1956. aastal pälvis ta selle eest esimesena Hans Christian Anderseni lastekirjanduspreemia.