open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sfruz

**Sfruz** (saksa: *Sfrutz*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias. Seal elas 2009. aastal umbes 230 inimest ja valla pindala on 11,7 km².

Tegemist on traditsioonilise alpikülaga, ühe kõrgeimaga Val di Nonis, see paikneb vohaval platool Monte Roeni ja Corno di Tresi vahel. Selle iidset päritolu on tõestanud arheoloogilised leiud, mis on toonud päevavalgele arvukalt traditsioonilisi katusekividega Rooma haudu.

Sfruz on säilitanud oma esialgse kujunduse, koos oma maamajade ja aadliehitistega, kivist portaalide, saalide ja puitkaunistustega, samuti mõnede freskodega. Kirik seisab via Predaia vastas ja seal on näha arvukalt huvitavaid kohalikus traditsioonis arhitektuurilisi elemente, sealhulgas portaal 1704. aastast harja ja ebatavalise lantsettkaarega. Püha Barbara – kaevurite kaitsepühaku – *Alto-rilievo* (kõrgreljeef) asub tee otsas, mänguväljaku taga. Sfruzi kihelkonnakirik on pühitsetud pühale Agathale.

Sfruzi kartul on hästi tuntud. Linn on ka selliste traditsiooniliste käsitööliste nagu kullassepad ja puunikerdajad bastioniks. Selle suured keraamikaahjud on nii iseloomulikud kui väga originaalsed. Neid on toodetud alates renessansist, kui neid müüdi – "ahjumeistrite" juhtimisel – Austrias, Tiroolis ja Lombardias.

12 *Percorsi d'Anaunia* läheb läbi Sfruzi. Rocchettast Castel Thuni viivatel iidsetel teedel põhinevate märgistatud matkaradade järgi annavad 12 *Percorsi* reisijatele võimaluse tutvuda Sfruzi ja Smarano vahel okaspuu- ja pöögimetsadega.

Sfruz külgneb järgmiste valdadega: Amblar-Don, Predaia ja Tramin an der Weinstraße.
Thomas Cook Airlines

**Thomas Cook Airlines (UK) Limited** oli Briti lennufirma, mis asus Manchesteris Inglismaal. Lõpetas tegevuse 23. septembril 2019.

Lennufirma teenindas puhkusereiside sihtkohti üle maailma kahest peamisest kodulennujaamast: Manchesteri ja Londoni Gatwicki lennujaamast. Lennufirma opereeris ka lende oma teistest kodulennujaamadest üle Suurbritannia.

Thomas Cook Airlines oli osa Thomas Cook Groupist, mis koosnes veel mitmest lennufirmast: Thomas Cook Scandinaviast, Saksamaal asuvast Condorist ja Thomas Cook Balearicsist.
Yasuo Fujitomi

**Yasuo Fujitomi** (jaapani keeles 藤富保男 *Fujitomi Yasuo*; 15. august 1928 Tōkyō – 1. september 2017) oli Jaapani luuletaja.

Fujitomi lõpetas Tōkyō Ülikooli mongoli keele erialal.

Ta kuulus 1950. aastate lõpu Jaapani konkreetsete luuletajate esimesse lainesse. Teda mõjutasid 1920. aastate modernistlikud luuletajad Fuyuhiko Kitagawa ja Katsue Kitazono, kuid aja jooksul kujunes tal välja isikupärane luulemaailm.

Aastatel 1948–1988 oli ta üldhariduskoolis inglise keele õpetaja. 1992–1997 oli ta kirjanduse lektor Aoyama Gakuini Ülikoolis.

Fujitomi oli luuleajakirja SETTE ja kirjandusajakirja GUI üks asutajaid.

Fujitomi on avaldanud üle 30 luulekogu ning tõlkinud näiteks Erik Satie ja E. E. Cummingsi loomingut. Lisaks luuletamisele tegeles ta ka joonistamisega.

Ta suri 89-aastaselt luuvähki.

## Eesti keeles ilmunud teosed
* Koos Andres Ehiniga: "白い火. The If Hour. Kuitund", Eesti Ajalehed AS 2010.

## Teoseid
* コルクの皿（1953）
* 現代詩文庫 藤富保男詩集（1973）
* 大　あくび（1989）
* やぶにらみ（1992）
* サディ氏人相書付（1994）
* 文字の正しい迷い方（1996）
* 客と規約（1999）
* 第二の男（2000）
* 評伝 北園克衛（Katsue Kitazono kriitiline biograafia; 2003)

## Viited
HMS Klas Horn

**HMS Klas Horn** oli Rootsi laevastiku sõjalaev (hävitaja). Laev ehitati 1931 Göteborgis ettevõttes Kockums Mekaniska Verkstad.

17.-18. oktoobril 1936 külastas Rootsi prints Gustaf Adolf selle laevaga Eestit.

Laev uppus 17. septembril 1941, kui sattus plahvatusse. Hiljem laev tõsteti üles ja parandati. Pärast Teist maailmasõda kasutati laeva liikumatu õppelaevana. 1967 müüdi laev vanarauaks.
Kalevala Selts

**Kalevala Selts** (soome keeles *Kalevalaseura*) on Soomes Helsingis tegutsev selts, mille eesmärk on soome rahvuseepose "Kalevala" ja sellega seotud soome kultuuripärandi väärtustamine, uurimine. Selts on arvatavasti maailma ainus organisatsioon, mis on pühendunud oma rahva eepose uurimisele.

Selts asutati 1911.

Tänapäeval on seltsil 469 liiget.

Aastast 1921 ilmub seltsi aastaraamat.

## Välislingid
*Seltsi koduleht
Alfred Kordelini Sihtasutus

**Alfred Kordelini Sihtasutus** (soome keeles *Alfred Kordelinin säätiö*) on Soome sihtasutus, mis auhindu, abiraha ja stipendiume välja andes toetab ja edendab soome teadust, kirjandust, kunsti ja rahvaharidust (soome keeles *kansansivistystyö*).

Näiteks 2005 jagati auhindu, abiraha ja stipendiume umbes 3,2 miljoni euro eest.

Sihtasutus asutati 1918 soome ettevõtja Alfred Kordelini testamendi kohaselt.

Sihtasutusel on ka Eesti Fond, mis jagab abiraha eesti keele ja teiste soome-ugri keelte uurijatele, samuti soome kirjanduse eesti keelde tõlkijatele. Eesti Fond jagab aastas abiraha 6000–7000 euro ulatuses.

## Viited

## Välislingid
*Sihtasutuse koduleht
Veljo Lamp

**Veljo Lamp** (sündinud 2. jaanuaril 1968 Tartus) on Eesti sporditegelane, illustraator ja kergejõustiklane.

## Haridus
Ta on lõpetanud 1986. aastal Tartu 7. Keskkooli ja 1992. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna treener-õpetaja erialal. 

## Töö
Töötas 1997. aastast Tartu linnavalitsuse sporditeenistuse peaspetsialistina. 2000. aastast on ta Tartu linnavalitsuse sporditeenistuse juhataja.

Lamp on Klubi Tartu Maratoni volinike kogu liige, 2005. aastast nõukogu aseesimees, klubiürituste korraldaja ja kommentaator 1997. aastast.

Ta on illustreerinud raamatuid, diplomeid ja Tartu ülikooli teatmikke ning on Sihtasutuse Tartu Sport tunnuspiltide autor.

## Sporditulemused
Harrastab sporti alates 1982, teda innustas kergejõustikuga tegelema kehalise kasvatuse õpetaja Hans Pukk. Tema esimene treener oli Tartu Kalevi kergejõustikukoolis Arne Vals (1982–1983), hiljem on teda juhendanud Mati Tolmoff (1983–1986) ja Andres Nirk (1986–1996). 

Ta on kümnekordne Eesti ja kolmekordne Baltimaade meister kesk- ja pikamaajooksus. Võitnud Eesti meistrivõistlustel kesk- ja pikamaajooksjana individuaalselt 12 medalit, sh 5 kulda (1991, 1992 ja 1996 3000 m takistusjooksus, 1992 1500 m jooksus ja 4 km murdmaajooksus). Lamp on 2-kordne Eesti meister 4 × 1500 m teatejooksus ja Eesti meister ekidenis.

Isiklikke rekordeid: 
* 800 m jooks – 1.52,4 (1991)
* 3000 m takistusjooks – 8.54,4 (1991) 
* 1500 m jooks – 3.47,9 (1992)
* 5000 m jooks – 14.23,88 (1992)

Oli 1996. aastal ekidenis tollase Eesti rekordi (2:10.51) püstitanud võistkonna liige. Lamp on võistelnud 12 korda Eesti koondises aastatel 1991–1996.

## Tunnustus

* 2019 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (teenekas spordiametnik)

## Isiklikku
Tema abikaasa on Ingrid Lamp. Neil on tütar ja poeg.
Veljo Lamp laulab Lõuna Prefektuuri segakooris Chorus Menticum.

## Viited

## Välislingid
* Sihtasutus Tartu Sport
* Lõuna prefektuuri segakoor Chorus Menticum
* Tartu Ülikooli infovihik "Kui Sinu unistus on ülikool ..." (2008)
* Tartu Ülikooli kogumik "Karjääri algus ülikoolist"
* "Pärast spordiklubidesse registreerimise korrastamist on juurdekirjutused kadunud" intervjuu Veljo Lambiga, Kuku Raadio, 23. märts 2015
107 eKr

**Aasta 107 eKr** ehk ab urbe condita DCXLVII (647).

## Sündmused
* Konsul Gaius Marius saabus Põhja-Aafrikasse ning asus juhtima Rooma vägesid Jugurtha sõjas.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
George Dyson

**Sir George Dyson** KCVO (28. mai 1883 Halifax, Yorkshire  – 28. september 1964 Winchester) oli Inglise helilooja ja organist.

Pärast õpinguid Londoni Kuninglikus Muusikakolledžis (RCM) ja sõjaväeteenistust Esimeses maailmasõjas, töötas ta koolmeistri ja õppejõuna. 1938. aastal sai ta RCM-i direktoriks.

## Isiklikku
1917. aasta novembris abiellus ta Mildred Lucy Atkeyga (1880–1975). Neil oli kaks last, poeg Freeman ja tütar Alice. Freemanist sai hiljem silmapaistev füüsikateoreetik ja matemaatik.

Freemani poja nimi on samuti George Dyson.

## Teosed
* *Grenade Warfare: Notes on the Training and Organization of Grenadiers* (1915)
* *The New Music* (1924, London: Oxford University Press)
* *The Progress of Music* (1932, London : Oxford University Press)
* *Fiddling While Rome Burns: A Musician's Apology* (1954, Oxford University Press)

## Viited

## Kirjandus
* Paul Spicer (2014). "Sir George Dyson: His Life and Music". Boydell & Brewer Ltd. ISBN 9781843839033
Võhma raba

**Võhma raba** on raba Harjumaal Kuusalu vallas Koitjärve küla territooriumil.

Võhma raba on Põhja-Kõrvemaa looduskaitseala osa. Üks paremini säilinud tervikliku veerežiimiga rabasid Eestis. 

Sood eraldab Jussi järvedest Jussi Järvemägi, piirab edelast Peenessaar, lõunast Võhma saar, idast ja põhjast palu-, nõmme- ning soostunud ja rabastunud metsad. Edelaosas on sooalal ühendus Soodla luhaga kaguosas Kobarsaare rabaga. Sooala kaguosas paikneb Augjärv. Rabas on arvukalt väikseid ja keskmise suurusega laukaid. Vee äravool rabast toimub Peenessaare ja Võhma saare vahelt ning Võhma saare osade vahelt väikeste ojadena (osalt ummistunud kraavide kaudu) Soodla jõkke ning kirdeosast pikkadest soonekohtadest lõpuks kujunevate ojakeste kaudu Valgejõkke. 2000. aastate alguses oli rabas suur tulekahju, mis hävitas enamiku raba hõredast puistust.

Raba lõunaservas vastu Võhma saart on väga hästi säilinud raba üleminek siirdesooks ja laialdaseks märe madalsooks, põhjaservas on looduslikus seisus rabavee väljavoolusooned. Raba ümbritsevatel siirde- ja madalsoo aladel kasvab mitmeid looduskaitse all olevad liike.

## Välislingid
* http://soolemb.blogspot.com.ee/2012/10/vohmasaare-rannak-23092012.html
Kirvu vald

**Kirvu vald** oli vald Soomes Karjala kannasel. 

Vald moodustati 1871.

Valla pindala oli 650,9 km² ja seal elas 8721 inimest (1939).

Talvesõja tagajärjel loovutas Soome selle ala Venemaale. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi jäävad valla alad Leningradi oblasti Viiburi rajooni.
Dmitri Potapenko

**Dmitri Valerjevitš Potapenko** (vene keeles Дмитрий Валерьевич Потапенко; sündinud 30. märtsil 1970 Moskvas) on vene ettevõtja ja raadiosaatejuht. 

Potapenko lõpetas 1993. aastal Moskva Raadiotehnika, Elektroonika ja Automaatika Instituudi konstruktor-tehnoloogi kutsega. Ta on Venemaal tegutseva ettevõtte Management Development Group direktor. 2016. aastal kandideeris ta Riigiduumasse poliitilise partei Partija Rosta nimekirjas, kuid parlamenti ei pääsenud. 

Laiema tuntuse sai ta pärast esinemist 2015. aasta detsembris Moskva majandusfoorumil, kus ta kritiseeris teravalt valitsust, öeldes, et "valitsus andis neli "nokauteerivat lööki" riigile". Nelja löögi all pidas Potapenko silmas esiteks kohaliku majandusturu ümberjaotust firmade kasuks, mille taga seisavad riigiametnikud. Teiseks ülikõrgeid laenuintresse, kolmandaks salakaubana sissetoodavate toiduainete hävitamise kampaaniat ja neljandaks süsteemi Platon, mida Potapenko nimetab Rotenbergi maksuks. Potapenko märkis, et praegu kulgeb võimude ja bisnisi dialoog kui lihuniku ja lehma dialoog. 

## Teosed
*2016 – Потапенко Д. В. "Честная книга о том, как делать бизнес в России"". Москва, 272 lk, tiraaž 5000, ISBN 978-5170992089
*2017 – Потапенко Д. В. "Бизнес - это глаголы и существительные, которые заканчиваются цифрами". Москва, 288 lk, tiraaž 5000, ISBN 978-5171045869

## Viited

## Välislingid
*Koduleht. potapenko.ru
*Дмитрий Потапенко. youtube.com
*Как Грудинин и Потапенко "расстреляли" единороса на МЭФе'15. youtube.com, 24. detsember 2017
*Дмитрий Потапенко: У Павла Грудинина начнутся большие проблемы с властью. dailystorm.ru, 25. detsember 2017
Sibeliuse muuseum

**Sibeliuse muuseum** (soome keeles *Sibelius-museo*) on muuseum Soomes Turu linnas. Muuseum on nimetatud soome helilooja Jean Sibeliuse järgi. 

Muuseumis säilitatakse eelkõige soome muusikaga seotud materjale (näiteks käsikirju, noote, salvestisi). Muuseumis on ka maailma rahvapäraste pillide kogu.

Muuseum asub hoones, mille 1968. aastal projekteeris Woldemar Baeckman.

Muuseumi rahastab Åbo Akadeemia Sihtasutus (soome keeles *Åbo Akademin säätiö*).

## Välislingid
*Muuseumi koduleht
Johann Andreas Wagner

**Johann Andreas Wagner** (21. märts 1797 – 17. detsember 1861) oli saksa paleontoloog, zooloog ja arheoloog.

Ta oli professor Müncheni ülikoolis ja riikliku zooloogiakogu (*Zoologische Staatssammlung*) kuraator. Tema peateoseks oli "Die Geographische Verbreitung der Säugethiere Dargestellt" (1844–46).

Tema järgi on nimetatud maoliik *[[Diaphorolepis wagneri]]*.

## Viited
Stenico

**Stenico** (saksa: *Steinig* või *Steineck*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Trentost läänes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1119 inimest ja valla pindala on 49,8 km².

Stenico külgneb järgmiste valdadega: Pinzolo, Tre Ville, Giustino, San Lorenzo Dorsino, Bocenago ja Comano Terme.

## Vaata ka

* Ponte Arche
* Bleggio Inferiore
* Lomaso

## Välislingid

* Linna koduleht
Soome Lõvi orden

**Soome Lõvi orden** (soome keeles *Suomen Leijonan ritarikunta*) on üks Soome kolmest ametlikust ordenist (teised kaks on Soome Vabadusrist ja Valge Roosi orden). Ordenit antakse tsiviil- ja sõjaväeliste teenete eest. 

Soome Valge Roosi ja Soome Lõvi ordenil on ühine juhatus. Soome president on kõigi kolme ordeni suurmeister ning kannab Soome Lõvi ordeni rinnatähte.

## Ajaloost
Soome Lõvi orden asutati 11. septembril 1942. Sel ajal pidas Soome Jätkusõda ning sõjaaegne diplomaatia hõlmas vajadust  autasustada välisriikide (peamiselt Saksamaa) kodanikke. Kuna seniste Soome ordenite (Vabadusristi ja Valge Roosi orden) kõrgete astmete kavaleride arvu ei peetud vajalikuks välismaalaste arvel liialt suurendada, siis loodi selleks otstarbeks Soome Lõvi orden, kuigi seda ordenit võib anda ka Soome kodanikele. Uus orden võimaldas lisaks paindlikumat autasustamist, võttes arvesse autasusaajate auastet ja saavutusi. 

Oma ametikohalt lahkuvatele Helsingisse akrediteeritud suursaadikutele antakse Soome Lõvi ordeni komandöri suurrist arvestusega, et vastav riik käitub samaväärselt.

## Ordeni klassid
Soome Lõvi ordeni klassid on: 

* Soome Lõvi ordeni komandöri suurrist 
* Soome Lõvi ordeni I klassi komandör
* Soome Lõvi ordeni komandör 
* Pro Finlandia Soome Lõvi ordeni medal (antakse kunstnikele ja kirjanikele)
* Soome Lõvi ordeni I klassi rüütel 
* Soome Lõvi ordeni rüütel
* Soome Lõvi ordeni teeneterist

## Viited

## Välislingid

*Soome Lõvi ordeni aumärgid.
*Soome Lõvi ordeni kandmine.
George Dyson (ajaloolane)

**George Dyson** (sündinud 26. märtsil 1953) on Ameerika Ühendriikide dokumentaalkirjanik ja teadusajaloolane.

Ta on füüsikateoreetiku Freeman Dysoni ja matemaatiku Verena Huber-Dysoni poeg, helilooja George Dysoni pojapoeg. Ta õde on tehnoloogiaajakirjanik Esther Dyson.

## Teosed
* *Baidarka the Kayak*, 1986, Alaska Northwest Books, ISBN 0-88240-315-X
* *Darwin Among the Machines*, 1997, Basic Books (USA) & Allan Lane Science (UK), ISBN 0-7382-0030-1
* *Project Orion: The Atomic Spaceship 1957–1965*, 2002, Allan Lane Science, ISBN 0-7139-9267-0
* *Turing's Cathedral,* 2012, Pantheon, ISBN 0-375-42277-3

## Viited

## Välislingid
* George Dyson TED-is
Strembo

**Strembo** (saksa: *Stremben*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Trentost läänes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 490 inimest ja valla pindala on 38,3 km².

Strembo külgneb järgmiste valdadega: Vermiglio, Giustino, Spiazzo, Caderzone Terme, Massimeno, Valdaone ja Bocenago.
Telve (Trento)

**Telve** (saksa: *Telf*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Trentost idas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1914 inimest ja valla pindala on 64,8 km².

Telve külgneb järgmiste valdadega: Castello-Molina di Fiemme, Valfloriana, Pieve Tesino, Scurelle, Baselga di Pinè, Palù del Fersina, Telve di Sopra, Carzano, Borgo Valsugana ja Castelnuovo.

## Välislingid

* Linna koduleht
Kolovere-Kalju Perenaiste Selts

**Kolovere-Kalju Perenaiste Selts** oli perenaiste selts Kolovere-Kalju vallas Läänemaal.

17. novembril 1929. aastal allkirjastasid Kolovere vallas Laukna külas elavad 36-aastane Maria Tismus, 42-aastane Miina Resar ja 25-aastane Salme Liikmann Kolovere vallavalitsuses taotluse Kohtu- ja Siseministeeriumi administratiivosakonnale Kolovere-Kalju Perenaiste Seltsi põhikirja registreerimiseks. Kohtu- ja siseministri 17. detsembri 1929. aasta otsusega kanti perenaiste selts 19. detsembril 1929. aastal ühingute, seltside ja nende liitude registrisse. Teade seltsi registreerimisest ilmus 14. jaanuaril 1930. aastal Riigi Teataja Lisas nr 4.

Seltsi asutamise koosolek peeti 19. jaanuaril 1930. aastal Kolovere algkoolis. Koosolekul otsustati astuda maanaiste keskseltsi liikmeks, korraldada keedukursus ning silmaringi laiendamiseks korraldada õppereise. Seltsi asutamisel võeti sellesse üle 50 liikme.

Seltsil oli oma lipp. Lipuõnnistamise aktus peeti 29. mail 1938. aastal Maidla algkooli pargis.

Tegevushooajal 1937–38 korraldas selts pidu- ja teeõhtuid, külmatoidukursuseid (liikmetele ja mitteliikmetele), loenguid teadmiste täiendamiseks, ja ekskursioone. 1938. aasta suvel osales selts kümnendatel maanaiste päevadel Sakus. 

1939. aasta alguses toimunud seltsi aastakoosolekul valiti seltsi juhatusse A. Ansel, Aasa Ellerhein, E. Liimann, L. Kurepalu ja S. Rüüdja.

Kolovere-Kalju Perenaiste Selts oli kaheksas perenaiste selts Läänemaal.

## Viited

## Välislingid
* "Kolovere naised tööõppusel". 09.04.1937. Maa Hääl : maarahva ajaleht
* "Kolovere-Kalju perenaiste selts külastas haavatuid". 19.08.1944. Eesti Sõna.
Telve di Sopra

**Telve di Sopra** (saksa: *Obertelf*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Trentost idas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 619 inimest ja valla pindala on 17,8 km².

Telve di Sopra külgneb järgmiste valdadega: Telve, Palù del Fersina, Torcegno ja Borgo Valsugana.
Richard Samarüütel

**Richard Samarüütel** (ka **Richard Samarütel**; 5/17. august 1892 Urvaste vald, Võrumaa – 21. aprill 1942 Sevurallagi vangilaager, Sosva, Sverdlovski oblast, Venemaa) oli vallavanem ja eesti põllumees.

Osales Vabadussõjas (kaitseväeametniku asetäitja). Alates 1929 Sõmerpalu vallavanem, alates 1911 Sõmerpalu Turbaühingu esimees, Antsla tuletõrjedivisjoni pealik. Omavalitsuste esinduskogude poolt valitud esindajate kogu liige (ei osalenud valimiskoosolekul), Sõmerpalu põllumeeste seltsi revisjonikomisjoni, Võru Ühispanga nõukogu ja Urvaste koguduse juhatuse liige.

Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941, mõisteti surma 21. märtsil 1942 (§ 58-13) ja hukati.

## Tunnustus
*Kotkaristi V klassi teenetemärk, 1931 
*Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk, 1939

## Välislingid
*Kommunismiohvrite andmebaas
*Eesti tuletõrje leksikon
Aasa Ellerhein

**Aasa Ellerhein** (sünd. Anastasia Soom; 16. detsember 1913 – 25. november 2014) oli eesti koorijuht ja muusikaõpetaja ning Haapsalu vapimärgi kavaler. Tegutses ka Kolovere rahvatantsijate trupijuhina.
 Oli Pärt Ellerheina abikaasa.

Õppis Läänemaa Õpetajate Seminaris, 1935. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogiumi. 1938. aasta suvel omandas ta algkooli õpetaja kutse ning sama aasta sügisel valiti ta Kolovere-Kalju vallas kodukaunistamise komiteesse. Töötas paljudes Läänemaa koolides (sh Maidlas, Lauknal ja Liivil), hiljem Haapsalu Pedagoogilise Kooli Harjutuskoolis. Juhatas 35 aastat Haapsalu naiskoori "Heli". Võttis osa kohalikest ja üldlaulupidudest.

Aasa Ellerhein oli dirigent Pärt Ellerheina teine abikaasa.

## Viited
Arthur von zur Mühlen

**Gotthard Kornelius Arthur von zur Mühlen** (7/19. juuni 1820 – 1/13. jaanuar 1901) oli Eestimaa rüütelkonnategelane ja mõisnik, Mühlenite aadlisuguvõsa Piirsalu harust (*Haus Piersal*).

Tema vanemad olid Piirsalu mõisnik Christian Ferdinand von zur Mühlen (1788–1837) ja Pauline von Müller (1789–1871).

Ta lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, *cand. jur.*, oli korporatsiooni Estonia vilistlane.

Ta oli aastatel 1846–1850 Eestimaa rüütelkonna sekretäri kohusetäitja,  1854. aastast Läänemaa kreisisaadik Eestimaa Maapäeval, 1885. aastast Läänemaa ülemkirikueestseisja.

14/26. aprillil 1853 hakkas ta Piirsalu mõisa haldama, elades siiski enamasti Tallinnas. Teda loetakse Piirsalu kiriku ehitamise algatajaks, kirik valmis 1863. aastal. Kirikuaeda rajati 2017. aastal Arthur von zur Mühleni mälestuspink. 

Aastatel 1865–1899 Eestimaa rüütelkonna maanõunik ja 1892–1899 Eestimaa rüütelkonna maanõunike kolleegiumi president. 1899. aastal loobus haiguse tõttu oma ametitest.

Ta oli 1854–1860 Eestimaa Rüütli- ja Toomkooli kuraator ja  1867–1893 kuratooriumi president. 1895 Eestimaa Põllumeeste Seltsi auliige.
## Isiklikku
Abiellus 1845. aastal Aurelie von Drentelniga (1822–1914), kaks noorelt surnud poega ja neli tütart.
## Viited

## Välislingid
*Gotthard Kornelius Arthur von zur Mühlen, Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Görlitz 1930
*
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Arthur von zur Mühleni portreefoto
*Kultuurimälestiste riiklik register. Arthur von zur Mühleni vapp-epitaaf
Storo

**Storo** (saksa: *Stauer*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50 km Trentost edelas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 4554 inimest ja valla pindala on 62,9 km².

Storo vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Darzo, Lodrone ja Riccomassimo.

Storo külgneb järgmiste valdadega: Borgo Chiese, Bagolino, Ledro ja Bondone.

## Välislingid

* Linna koduleht
Lissajous' orbiit

**Lissajous' orbiit** (hääldatakse [li.sa.ʒu]; nimetatud Jules Antoine Lissajous' järgi) on taevamehaanikas kvaasi-perioodiline trajektoor, mida mööda objekt liigub kolme keha süsteemis ümber Lagrange'i punkti, vajamata mistahes tõukejõudu. Ljapunovi orbiidid ümber Lagrange'i punkti on trajektoorid, mis asuvad süsteemi kahe massiivsema keha orbiidi tasandis. Seevastu Lissajous' orbiitidel on komponendid nii orbiidi tasandis kui ka sellega risti, nad jälgivad Lissajous' kõveraid. Halo-orbiidid on massiivsemate kehade orbiidi tasandiga risti olevad orbiidid, kuid erinevalt Lissajous' orbiitidest on nad perioodilised.

Tegelikult on kõik orbiidid ümber Lagrange'i punktide L1, L2, või L3 dünaamiliselt ebastabiilsed, mis tähendab, et väikesed kõrvalekalded tasakaaluolekust kasvavad aja jooksul. Selle tõttu peavad neist Lagrange'i punktide ümber tiirlevad kosmoseaparaadid orbiidi säilitamiseks kasutama rakettmootoreid. Kuigi need orbiidid ei ole täiesti stabiilsed, tuleb soovitud orbiidi hoidmiseks pika aja jooksul näha veidi vaeva.

Väliste mõjude puudumisel on Lagrange'i punktide L4 ja L5 ümber olevad orbiidid on dünaamiliselt stabiilsed niikaua, kui massiivsete kehade masside suhe on suurem kui umbes 25 , mis tähendab, et looduslik dünaamika hoiab kosmoseaparaati või looduslikku taevakeha nende punktide läheduses ilma energiat kulutamata, ja seda isegi siis, kui tasakaaluolekut veidi rikutakse. Neid orbiite võib siiski häirida mõni teine lähedane massiivne taevakeha. Näiteks oleksid Maa-Kuu süsteemi L4 ja L5 punktid stabiilsed miljardeid aastaid, isegi Päikesest tingitud häirete korral, kuid teiste planeetide tekitatud väiksemate häirete tõttu on neid punkte ümbritsevate orbiitide eluiga vaid mõni miljon aastat.

## Kosmoseaparaadid Lissajous' orbiitidel
Lissajous' orbiitidel on olnud mitu missiooni: Päikese-Maa L1 punktis ACE, SOHO, DSCOVR, ja ka Päikeselt tulevaid osakesi koguv Genesis.

Päikese-Maa L2 punktis asuvad WMAP; 14. mail 2009, Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) poolt kosmosesse saadetud ja nüüdseks töö lõpetanud Herschel ja Planck. Ka ESA praegune Gaia missioon on Lissajous' orbiidil ümber Päikese-Maa L2 punkti.
2011. aastal saatis NASA kaks THEMIS-e satelliiti Maa orbiidilt Kuu orbiidile, kasutades teekonnaks Maa-Kuu süsteemi L1 ja L2 Lissajous' orbiite.
Hiina Kuu orbiiter Change 2 lahkus 8. juunil 2011 Kuu orbiidilt ja toimetati Päikese-Maa L2 orbiidile kuni 2012. aasta keskpaigani, enne kui see lahkus Maa orbiidil täielikult, et mööduda asteroidist 4179 Toutatis.

## Esinemine ulmekirjanduses
2005. aastal ilmunud Arthur C. Clarke'i ja Stephen Baxteri ulmeromaanis "Päikesetorm" ehitati kosmosesse tohutu suur kilp, mis pidi kaitsma Maad tapva päikesetormi eest. Kilp asus Lissajous' orbiidil ümber Päikese-Maa L1 punkti. Loos otsib grupp rikkaid ja võimsaid inimesi varju aga L2 punktis, nii et neid kaitseksid päikesetormi eest kilp, Maa ja Kuu.

## Viited

## Välislingid
*
Mark Moseley

**Mark Moseley** (sündinud 2. augustil, 1961 Hattiesburgis Mississippis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Nikolai Svanidze

**Nikolai Karlovitš Svanidze** (vene keeles Николай Карлович Сванидзе; 2. aprill 1955 Moskva – 11. september 2024 Moskva) oli Venemaa teleajakirjanik, ajaloolane ja poliitikavaatleja, professor. 

Svanidze lõpetas Moskvas inglise keele kallakuga keskkooli ja 1977. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna ajaloolase kutsega. 

Ta töötas Venemaa Teaduste Akadeemia USA ja Kanada Instituudis. Aastatel 1997–1998 oli ta Ülevenemaalise Riikliku Ringhäälingukompanii esimees.

Svanidze oli Venemaa Riikliku Humanitaarülikooli massimeedia instituudi ajakirjanduse kateedri professor, ühtlasi 2007. aastast ajakirjanduse kateedri juhataja ja 2010. aastast massimeedia instituudi direktor. 

Svanidze oli Venemaa Juudi Kongressi ühiskondliku nõukogu liige. Aastatel 2005–2014 oli ta Venemaa Föderatsiooni Ühiskondliku Koja liige.
Ta oli 2012. aasta aprillis Aleksei Kudrini eestvedamisel loodud eksperdikogu Kodanikualgatuse Komitee liige.

## Film
2006. aastal mängis Svanidze episoodilises rollis teleseriaalis "Stalini naine". Ta kehastas selles Jossif Stalini esimese naise Kato Svanidze bolševikust venda Alekhsandre Svanidzet.

Ta oli 2016. aastal valminud dokumentaalfilmi "20. kongress. Aastapäev" autor.

## Tunnustus
*1994 – Mehisuse orden
*1995 – teleauhind TEFI (kategoorias "Informatsioonisaate juht")

## Isiklikku

Nikolai Svanidze vanaisa Nikolai Svanidze (1895–1938) oli Taga-Kaukaasia FNSV ja Ukraina NSV riigitegelane. Svanidze ema Adelaida Svanidze (1929–2016) oli ajaloolane, Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli professor.

## Raamatud
*2006 – "Политика, женщины, футбол". СПб.: Амфора, 399 lk, tiraaž 7000, ISBN 5-367-00167-X
*2008 – "Медведев". СПб.: Амфора, 329 lk, tiraaž 10 000, ISBN 978-5-367-00743-5 (kaasautor Marina Svanidze)

## Viited

## Välislingid

*Николай Сванидзе. kinopoisk.ru
Naapurivisa

"**Naapurivisa**" oli aastatel 1966–1970 toimunud telesaade-mälumäng, kus omavahel võistlesid Eesti NSV ja Soome meeskond. Saate tootsid Soome Mainos-TV ja Eesti Televisioon. Aastas toimus kaks saadet: üks Helsingis ja teine Tallinnas. Võitis meeskond, kes kahe mängu kokkuvõttes sai rohkem punkte.

Esimene saade oli 18. septembril 1966 Helsingis.

Kummaski meeskonnas oli kolm liiget. Eesti meeskonda kuulusid Hardi Tiidus, Valdo Pant ja Voldemar Panso. Alates teisest hooajast tuli Panso asemele Toomas Uba ja alates kolmandast hooajast tuli Pandi asemele Tõnis Laisaar. Soome meeskonda kuulusid Esko Kivikoski, Erkki Holvikivi ja Keijo Virtamo. Alates teisest hooajast tuli Holvikivi asemele Väinö Sutinen.

Võistluse kohtunikud olid mõlema keele valdajad, soome keeleteadlane Lauri Posti ja eesti keeleteadlane Paul Ariste. Meelelahutust pakkusid kummagi maa muusikud. Võistluse auhind oli soome kunstniku Tapio Vilpponeni skulptuur "Mõtlevad vennad" ("Miettivät veljet").

"Naapurivisa" lõpetati 1970. aastal, sest Nõukogude Liit ei soovinud, et eestlaste ja soomlaste suhted liiga tihedaks kujuneksid. Selle asemel olevat soovitatud võimumeeste poolt arendada suhteid mõne toonase Kesk-Aasia liiduvabariigiga. 

Pärast Eesti taasiseseisvumist toimus 1993. aastal veel kaks saadet (st üks hooaeg), mille tootsid Mainos-TV ja RTV. Mõlemad saated toimusid Tallinnas. Eestit esindas seekord varasem osaleja Tõnis Laisaar, uute mängijatena osalesid Aare Sirel ja Tiit Kuningas. Soomet esindasid Kalervo Hovi, Pekka Nieminen ja Sakari Nupponen.

## Viited

## Välislingid
*Naapurivisa. Sõprusvõistlus 1966. aastal Helsingis Otsesaate video 18. septembrist 1966 Helsingis 
*Naapurivisa ERR Fotoarhiivis
Narva (Soome)

**Narva** on küla Soomes Pirkanmaa maakonnas Vesilahti vallas.

Küla pindala on 1,91 km² ja seal elab 457 inimest (seisuga 2014).

Ajalooliselt on küla tuntud turukohana. Turul kaubeldi ka nahkadega. Sõna *narva* tähendab naha karvapoolt.
Bahreini rahvusvaheline lennujaam

**Bahreini rahvusvaheline lennujaam** (araabia مطار البحرين الدولي; IATA: **BAH**, ICAO: **OBBI**) on lennujaam Bahreinis.
Säilikpuu

**Säilikpuu** on metsa uuendusraiel alles jäetav elav või surnud puu.

Säilikpuud, mis jäävad kasvama järgmisse metsapõlvkonda, on vajalikud elustiku mitmekesisuse tagamiseks. Nii elavad kui ka surnud säilikpuud on oluliseks kasvukohaks seene- ja samblikuliikidele ning võivad sobida pesapuuks lindudele. 

Vastavalt Eesti metsaseadusele tuleb lageraie korral säilikpuid alles jätta tüvepuidu kogumahuga vähemalt viis tihumeetrit ühe hektari kohta, üle viie hektari suurusel raielangil vähemalt kümme tihumeetrit ühe hektari kohta.

Keskkonnaministri määrusega kehtestatud metsa majandamise eeskirja järgi valitakse säilikpuud erinevate puuliikide esimese rinde suurima diameetriga puude hulgast, eelistades kõvalehtpuid (tamm, saar, vaher, jalakas, künnapuu), mände ja haabasid ning eritunnustega nagu põlemisjälgede, õõnsuste, tuuleluudade või suurte okstega puid. Säilikpuid ei tohi langetada ka hilisema sanitaarraie käigus ega lamapuitu metsast koristada ja need jäävad metsa kuni bioloogilise elutsükli lõpuni. 

## Vaata ka
*Seemnepuu

## Viited
Thomas S. Monson

**Thomas Spencer Monson** (21. august 1927 Salt Lake City – 2. jaanuar 2018 Salt Lake City) oli mormooni kiriku juht, Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kiriku president. 

## Tööelu

Monsoni Kiriku presidendiks olemise ajal kasvas kiriku liikmeskond 13 miljonilt ligi 16 miljonini ja kogu maailmas kuulutati välja ning pühitseti kümneid uusi templeid. 2012. aasta oktoobris teatas president Monson muudatusest misjonil teenimise eas, mille tulemusena kasvas kogu maailmas teenivate misjonäride arv kümnete tuhandete misjonäride võrra.

3. veebruaril 2008, pärast president Gordon B. Hinkley surma, sai temast Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kiriku 16. president. Enne seda teenis ta üle 22 aasta Esimeses Presidentkonnas kolme kiriku presidendi nõuandjana.

Aastatel 1959–1962 teenis ta kiriku Kanada misjoni juhatajana, mille peakorter on Kanadas Torontos. 

Thomas S. Monson sündis USA-s Salt Lake Citys ja lõpetas 1948. aastal Utah’ Ülikooli *cum laude* ärijuhtimise erialal. Ta õppis magistrantuuris ja töötas ärikooli õppejõuna Utah’ Ülikoolis. Hiljem sai ta ärijuhtimise magistrikraadi Brigham Youngi Ülikoolist. 1981. aastal andis Brigham Youngi Ülikool president Monsonile juura audoktori kraadi. 1996. aastal andis Salt Lake City Community Kolledž talle humanitaarteaduste audoktori kraadi ja 2007. aastal sai ta ärijuhtimise audoktorikraadi Utah’ Ülikoolist.

Teise maailmasõja lõpus teenis Monson Ameerika Ühendriikide mereväes. Ta abiellus Frances Beverly Johnsoniga 7. oktoobril 1948 Salt Lake City templis. Neil on kolm last. 

Monsonil oli silmapaistev karjäär kirjastus- ja trükiäris. 1948. aastast töötas ta ettevõtte Deseret News ajalehes ja ettevõtte Newspaper Agency reklaamiosakonnas. Hiljem sai temast müügijuht Deseret News Pressis, mis on üks lääneosariikide suuremaid trükiettevõtteid. Kui ta 1963. aastal Kaheteistkümne Apostli Kvoorumi liikmeks sai, oli ta selle ettevõtte peadirektor. Ta oli palju aastaid ettevõttes Deseret News Publishing juhatuse esimehena. President Monson oli Printing Industry of Utah’ president ja endine Printing Industries of America juhatuse liige.

1969. aastast oli Monson Ameerika skaudiorganisatsiooni riikliku juhatuse liige.

1981. aasta detsembris määras Ameerika Ühendriikide president Ronald Reagan Monsoni teenima Presidendi Erasektori Algatuse Rakkerühmas. Ta teenis selles kutses kuni 1982. aasta detsembrini, kui rakkerühm oma töö lõpetas.

## Tunnustus

1966. aastal anti Monsonile Utah’ Ülikooli väljapaistva vilistlase auhind. 
Samuti sai ta Ameerika Skaudiorganisatsiooni Hõbekaru auhinna (1971), prestiižse Hõbepiisoni auhinna (1978) ja rahvusvahelise skautluse kõrgeima autasu Pronkshundi (1993). 
1997. aastal sai ta Minutimehe auhinna Utah’ Rahvuskaardilt ja Eeskujuliku Meessoo auhinna Brigham Youngi Ülikoolilt. 
1998. aastal anti president ja õde Monsonile Continuum of Caring Humanitarian autasu Charity of St. Joseph Villa õdede poolt.

## Välislingid
* Meie seast on lahkunud President Thomas S. Monson, olles elu lõpul 90. aastane
* Suri mormoonikiriku president Thomas S. Monson, ERR uudised, 3. jaanuar 2018
Jevgeni Roizman

**Jevgeni Vadimovitš Roizman** (vene keeles Евгений Вадимович Ройзман; sündinud 14. septembril 1962 Sverdlovskis) on Venemaa poliitik ja ühiskonnategelane.

Aastatel 2013–2018 oli ta Jekaterinburgi Linnaduuma esimees ehk Jekaterinburgi linnapea. Aastatel 2003–2007 oli ta Riigiduuma liige. 

Ta asutas 1999. aastal koos mõttekaaslastega fondi "Linn ilma narkootikumideta", mis võitleb narkodiilerlusega Jekaterinburgis ja selle ümbruses. 2004. aastal kirjastati Moskvas tema raamat "Gorod bez narkotikov".

2022. aasta augustis Roizman vahistati Venemaa sõjaväe diskrediteerimise eest  ning tema suhtes algatati kriminaalmenetlust.

## Haridus- ja töökäik
Roizman alustas 1985. aastal õpinguid Uurali Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna päevases õppes, kuid õppevõlgnevuste tõttu arvati ta 1988. aastal ülikoolist välja. 1989. aastal jätkas ta õpinguid kaugõppes. 1992. aastal arvati ta taas ülikoolist välja. 2000. aastal jätkas ta õpinguid ja 2003. aastal sai ülikooli diplomi ajaloolase-arhivisti kutsega. 

Ta on juveelitoodete tootmise ja müügi firma Juvelirnõi Dom kaasomanik. 

Roizman on avaldanud kaks luuleraamatut, ühe jutukogumiku ja mitu publitsistlikku teost. Ta on Kirjanike Liidu Venemaal liige.

## Tunnustus
*2007 – valiti Venemaa Kunstide Akadeemia auliikmeks

## Isiklikku
Jevgeni Roizman on kollektsionäär. Ta kogub ikoone ja maale.

## Viited

## Välislingid

*Евгений Вадимович Ройзман. ozon.ru
*Мэр Ройзман повесил у себя в кабинете портрет поэта Бродского. ural.aif.ru, 8. oktoober 2013
*Juri Dudi intervjuu Jevgeni Roizmaniga. youtube.com, 23. jaanuar 2018
Viapori ülestõus

**Viapori ülestõus** ehk **Sveaborgi mäss** oli 30. juulil (vkj 17. juuli) 1906 Viapori kindluses puhkenud Vene sõjaväelaste mäss. Mäss toimus 1905. aasta revolutsiooni järellainetusena.

Mässu juhtisid kolm garnisoni ohvitseri: kapten Sergei Tsion ning leitnandid Arkadi Jemeljanov ja Jevgeni Kohhanski. Tsion oli seejuures sidemetes Soome töölisliikumise liidri Johan Kockiga, kes püüdis Helsingis mässu toetuseks streiki organiseerida.

Mäss puhkes plaanitust mõnevõrra varem, kuna kehvad toitlusolud ja lisatasu tühistamine tekitasid sõdurites rahulolematuse. Mässu initsiaatorid lootsid, et ka ümbritsevad väeosad, sealhulgas Läänemere laevastik tulevad nende poole üle, ent seda ei juhtunud ja vastuhakk suruti 60 tunniga maha.

Jemeljanov ja Kohhanski hukati koos mitme allohvitseriga. Tsionil õnnestus põgeneda ning 1907. aastal ilmus Helsingis trükis, milles tema nime all esitati mässajatepoolne nägemus juhtunust. Pärast Veebruarirevolutsiooni pöördus ta Venemaale tagasi.

## Viited

## Kirjandus
*A. Simon. Mälestusi Sveaborgi (Suomenlinna) mässust aastal 1906. – Voog. Tallinn 1935, lk 17–19 ()
*A. Simon. Sveaborgi mäss. – Teataja: poliitika, kultuuri, ühiskonna- ja noorteprobleemide häälekandja = Estnisk tidning för politik, kultur, samhällsinformation och ungdomsfrågor, 19. detsember 1954
*Цион С. А. Три дня восстания в Свеаборге. — Гельсингфорс: Фугас 1907
Maria narkohaigla

**Maria narkohaigla** (rootsi keeles *Maria beroendecentrum*) on haigla Stockholmis aadressil Wollmar Yxkullsgatan 25. Haiglas ravitakse täiskasvanud inimesi, kellel on probleeme narkootikumidega.

Haigla projekteeris eesti-rootsi arhitekt Ervin Pütsep.
Vikmanshyttani kirik

**Vikmanshyttani kirik** on kirik Rootsis Dalarna läänis Hedemora vallas Vikmanshyttani asulas.

Kiriku projekteeris eesti-rootsi arhitekt Jaan Allpere. Kirik õnnistati 1966.
Anjala mõis

**Anjala mõis** (soome keeles *Anjalan kartano*) on mõis Soomes Anjala vallas.

Mõis on tuntud eelkõige selle järgi, et 12. augustil 1788 sõlmiti seal Rootsi kuninga vastane vandeselts ehk Anjala Liit.

Mõis on olnud Wrede suguvõsa omanduses.
Azawakh

**Azawakh** on Lääne-Aafrikast pärinev koeratõug.

Tõug on saanud nime samanimelise oru järgi.

Azawakh on geneetiliselt enam seotud Sloughi kui Salukiga.

Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas: „Seda tõugu koeri kasutatakse jahil (gasellide, jäneste, jaanalindude jahil) ning nad hoiavad eemal kiskjaid (hüääne, šaakaleid, lõvisid). Ta on ka aktiivne osaline nomaadide igapäevaelus ning on oluliseks seltsiliseks nende laagrites.“

Sama allikas lisab koera käitumise/iseloomu kohta järgmist: „Vilgas, tähelepanelik, distantseeruv, võib võõraste suhtes olla reserveeritud, ent perega ja nende inimestega, kelle ta omaks võtab, võib ta olla õrn ja südamlik.“


Portrait Azawakh Fahim Kel Az'Amour.jpg
Azawakh Fahim Kel Az'Amour.jpg
Fahim Kel Az'Amour.JPG
Goumsao De Nulle Part Ailleurs 2014.jpg
Azawakhs danse.jpg
Chart afrykański Azawakh II 654.jpg


## Viited

## Kirjandus
* Desmond Morris: *Dogs*, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3

## Välislingid
* Azawakh koer.ee saidil
Ahja – Vastse-Kuuste tee

**Ahja – Vastse-Kuuste tee** (registrinumber 18180) on kõrvalmaantee Põlva maakonnas Põlva vallas. 

Tee pikkus on 11,2 km. Tee haldaja on Maanteeamet. 2016. aastast on tee kogu ulatuses mustkattega.

Tee algab Ahja alevikus Tartu–Räpina–Värska maanteelt, läbib Loko, Mustakurmu ja Padari küla ja lõpeb Vastse-Kuustes Põlva–Reola maanteel. Ahja aleviku piires kannab tee Illimari tänava nime.

Ahja – Vastse-Kuuste tee ristub Vastse-Kuuste alevikus Tartu–Petseri raudteega.

## Viited
Eduard Dross

**Eduard Heinrich Dross** (7. mai 1837 (vkj) Valmiera (Wolmar) – 29. jaanuar 1929 Tartu) oli Tartu ettevõtja. 

Tema ettevõttes valmistati kirikutarbeid ja see tegutses Tartus alates 1860. aastate esimesest poolest. Drossi toodangut leidub hulgaliselt Eesti luterlikes kirikutes, üksikuid esemeid ka õigeusu kirikutes. Toodangu hulgas olid kroonlühtrid, seinalühtrid, küünlajalad, altarikrutsifiksid, armulauanõud, ristimisvaagnad, kirikutekstiilid, mälestus- ja laulunumbritahvlid, kodualtarid. 1920. aastal müüs Eduard Dross kirikutarvetetööstuse oma surnud tütre Emma Marie Elisabethi (1872–1919) lesele Eugen Pikkelile.

Dross oli Tartu Jaani koguduse liige ja saadeti pärast surma viimsele teekonnale Jaani kirikust.

## Viited

## Välislingid
*Eduard Drossi kirikutarvete illustreeritud kataloog
Pasigraafia

**Pasigraafia** on märgisüsteem, mille puhul sümbolid tähistavad mõisteid, mitte kõneldava keele sõnu. Pasigraafiad peaks olema üldarusaadavad kõigile inimestele olenemata nende emakeelest.

Pasigraafiad on näiteks noodikiri, matemaatilised sümbolid ja ka numbrisüsteemid. Pasigraafia alla liigitatakse vahel ka hieroglüüfilised kirjasüsteemid. Pasigraafiad on ka piktogrammid ja blisskiri.

## Ajalugu
Pasigraafia ideele aluse panijaks ja mõiste kasutuselevõtjaks on peetud Gottfried Wilhelm Leibnizit, kes kasutas pasigraafia mõistet 1666. aastal teoses "Dissertatio de arte combinatoria". 

Esimese puhta pasigraafia loojaks arvatakse olevat prantslane Joseph de Maimieux'd, kes esitas oma kontseptsiooni 1797. aastal.

Eestis on pasigraafia arendamisega tegelenud näiteks Jakob Linzbach ja Jaan Sarv, mõlemad püüdsid välja töötada oma kunstlikku märgisüsteemi.

## Viited
Järjekord (andmestruktuur)

Informaatikas on **järjekord** (ka rivi, riviloend) andmestruktuur, kus elemente hoitakse järjekorras. Järjekorral on kaks operatsiooni, lõppu lisamine(ingl. k *enqueue),* ja algusest eemaldamine (ingl k. *dequeue)*. Seega on järjekord First-In-First-Out (FIFO) andmestruktuur: esimesena järjekorda lisatud element on esimene eemaldatav. See on samaväärne nõudega, et kui uus element lisatakse, siis kõik elemendid, mis olid lisatud enne seda elementi, tuleb eemaldada enne uue elemendi eemaldamist. Sageli on lisatud ka "piilu" operatsioon (inglise k *peek*), mis tagastab eesmise elemendi ilma seda eemaldamata. Järjekord on lineaarne andmestruktuur.

Järjekorrad on levinud arvutiprogrammides, kus nad on sageli implementeeritud ringpuhvri või ahelana.

## Vaata ka
*Register
*Vahemälu
Robert Mann

**Robert Nathaniel Mann** (19. juuli 1920 Portland – 1. jaanuar 2018 New York) oli USA viiuldaja, helilooja ja dirigent.

Õppis Juilliard Schoolis. Tema õppejõud olid Édouard Dethier, Bernard Wagenaar ja Stefan Wolpe.
Tenna (Trento)

**Tenna** (saksa: *Atzenach* või *Tann*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 13 km Trentost kagus. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 918 inimest ja valla pindala on 3,1 km².

Tenna külgneb järgmiste valdadega: Pergine Valsugana, Levico Terme ja Caldonazzo.

## Välislingid

* Linna koduleht
* Pilte ja infot Tenna kohta
Tenno (Trento)

**Tenno** (kohalikus murdes: *Tem*, saksa: *Tinnebach* või *Thenn*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Trentost edelas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1823 inimest ja valla pindala on 28,3 km².

Tenno vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Gavazzo, Cologna, Ville del Monte ja Pranzo.

Tenno külgneb järgmiste valdadega: Comano Terme, Fiavè, Arco, Ledro ja Riva del Garda.

Tenno vallas on kosk Cascate del Varone.

Tenno võõrustab iga-aastast suvefestivali *Quarta d'Agosto* (Augusti neljas), millega Colognas tähistatakse augusti neljandat pühapäeva.

## Vaata ka

* Lomano
* Concei

## Välislingid

* Linna koduleht
* Tenno turismiinfo
Terragnolo

**Terragnolo** (tsimbri: *Leimtal*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Trentost lõunas.  

Terragnolo külgneb järgmiste valdadega: Folgaria, Rovereto, Trambileno, Laghi ja Posina.

## Välislingid

* Terragnolo valla koduleht
Terzolas

**Terzolas** (saksa: *Knappendorf*, *Terzels* või *Tertzeleis*, ladiini: *Tergiolàs*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost loodes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 578 inimest ja valla pindala on 5,4 km².

Terzolas külgneb järgmiste valdadega: Malé, Caldes ja Cles.
Krimmi holm

**Krimmi holm** on Haapsalu linna territooriumile jääv Haapsalu lahes asuv neem. Holmi piirab ühest küljest Eeslaht ja teisest Suur viik.

## Holm 19. sajandil
19. sajandi algusest ja keskpaigast pärinevatel kaartidel on praeguse Krimmi holmi alad veel kahes osas, kuigi 1848. aastast pärineva Haapsalu linna geomeetrilise plaani järgi olid kaks saarekest juba põhimõtteliselt ühinenud. Sellal saarekestel veel mingeid hooneid ei olnud.

Vaid 12 aastat hiljem, aastal 1860, koostatud kaardi järgi oli holm juba asustatud. Praeguste Väikese ja Suure viigi ühenduskohalt kuni holmi tipuni suundus Keisri tänav (*Kaiser Strasse*) ja holmi loodeossa on märgitud ka samal 1860. aastal rajatud Haapsalu uus sadam. Lisaks on holmi tippu märgitud ka Woldemar Mayerile kuulunud ladu ja vahimaja ning välja oli mõõdetud kolm krunti. Holm ise on aga tähistatud nimega "Sadama- ehk Maarjasaar" (*Hafen oder Marien Insel*); kusjuures nimega *Marien Insel* on tähistatud ka tänane Vasikaholm. 1880. aastatel kasutati holmi kohta nime Maarjaholm - 1884. aastast pärineval linnaplaanil on holm tähistatud nimega *Marienholm*.

Holmil leidsid aset muudatused ka järgnevatel kümnenditel ja nähtavasti sai holm siis ka oma tänase nime. 1890. aastatel koostatud kaartidel on holmi nimeks märgitud juba Krimm (*Крымь*) ja holmi läbis *Гаванская улица* ehk tänase nimega Uus-Sadama tänav. Lisaks uuele sadamale ja selle 
ümbruses asunud hoonetele on 1880. aastate kaardil tähistatud kruntidest vähemalt ühele rajatud ka hooned.

## Holm 20. sajandil
Nimed Krimm ja *Гаванская улица* esinevad jätkuvalt ka 1911. aastast pärineval kaardil. 1920. või 1930. aastatel pandi alus kaluritele kuulunud ettevõttele Haapsalu Kalakombinaat.

Nõukogude ajal alustas 1946. aastal Haapsalu uues sadamas tööd kalakasvatuse ja -töötlemisega tegelenud  Haapsalu Kalakombinaat (aastatel 1973-1978 kandis nime Haapsalu Eksperimentaalne Kalakombinaat). Kombinaat likvideeriti alates 1979. aasta 1. jaanuarist ja kombinaadi varad kanti kalurikolhoosi "Lääne Kalur" bilanssi.

## Holm 21. sajandil
2000. aastate keskpaigas lõpetas töö Krimmi holmil tegutsenud kalatööstus Hako ja peagi osteti maa korruselamute ja ärihoonete rajamiseks. Esialgse plaani järgi pidid holmile tulema kuni 7-korruselised kortermajad, kuid linnaelanike ja looduskaitsjate vastuseisu tõttu kavandatud mahtusid vähendati. Aastaid viibinud ja 2008. aastal kinnitatud detailplaneeringu järgi jagati 7,5 hektari suurune ala 16 krundiks. Samal aastal alanud majandussurutise tõttu plaanid aga ei realiseerunud ja Krimmi holmil paiknesid lagunevad varemed kuni aastani 2022, mil maa soetas Scandium Kinnisvara AS. 2022. aasta suvel alustas Scandium Kinnisvara varemete lammutamisega, püsti jäeti märgiline veetorn ning sadamaait poolsaare lõpus. 2023. aastal plaanib ettevõtte alustada poolsaarel ehitustegevusega, et rajada esimeses etapis viis kortermaja. 2023. aasta kevadel püstitati poolsaare alguses seitse klaasmaja, et võimaldada huvilistel poolsaarel ööbida.

## Viited
Išlaužas

**Išlaužas** on küla Leedus Prienai rajoonis, Išlaužase valla keskus. 

Küla on kalakasvatusmajandi „Išlaužo žuvis“ keskuseks. Išlaužases asuvad nii raamatukogu kui ka postkontor. Vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1933 valminud katoliku kirik.

Küla tekkis endise Tyszkiewiczite mõisa juurde (mõisa peahoone ehitas Józef Godlewski). Aastal 1906 leidis aset mõisatööliste streik, ka aastal 1935 streikis seal ligi 300 kohalikku elanikku. Nõukogude ajal oli Išlaužas kalakasvatusmajandi keskasula.


Išlaužo bažnyčia.JPG|Išlaužase kirik
Išlaužo mokyka.JPG|Koolimaja
Išlaužas, tvenkinys.JPG|Kalakasvatustiigid


## Viited

## Välislingid

*Küla koduleht
*Küla portaalis vietoves.Lt
Kiirsortimine

**Kiirsortimine **(ka kiirmeetod, Hoare'i meetod) on tõhus jaga-ja-valitse põhimõttel sortimisalgoritm. Selle töötas välja Tony Hoare 1959. aastal  ja avaldas 1961. aastal. Algoritm on ka tänapäeval laialdaselt kasutuses. Hästi teostatuna on see umbes kaks kuni kolm korda kiirem oma peamistest alternatiividest, mestimissortimisest ja kuhjasortimisest.

Kiirsortimine on võrdlussortimise algoritm, millega on võimalik sortida mis tahes elemente, millel on defineeritud "vähem kui" seos (formaalselt täielik järjestus). Efektiivses teostuses ei ole tegu stabiilse sortimisalgoritmiga, mis tähendab, et võrdsete elementide omavaheline järjestus võib muutuda. Kiirsortimine saab toimuda kohapeal (ilma massiivi kopeerimata) ja selle mäluvajadus on väike.

## Viited
Toivo Peäske

**Toivo Peäske** (sündinud 1. detsembril 1945) on eesti pianist ja muusikapedagoog.

1965. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakeskkooli klaveri erialal Anna Klasi õpilasena. 1970. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi klaveri erialal Ada Kuuseoksa klassis. Aastatel 1973–1975 täiendas end Leningradi konservatooriumis kammeransambli assistentuur-stažuuris professor Tamara Fiedleri klassis.

Aastatel 1966–1971 oli Tallinna Riikliku Konservatooriumi kontsertmeister, 1969. aastast ühtlasi Tallinna Muusikakeskkooli klaveriõpetaja. 1972. aastast töötas ta Tallinna Riiklikus Konservatooriumis üldklaveri õpetajana, 1975. aastast kammeransambli õppejõuna, 1989. aastast oli dotsent.

1974. aastast on mänginud koos Nata-Ly Sakkosega Tallinna Klaveriduos.

2002. aastast on ta Rakvere Muusikakooli direktor.

## Tunnustus
* 1990 Eesti muusika aastapreemia (Tallinna Klaveriduo koosseisus)
* 2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk
* 2015 Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia (Tallinna Klaveriduo koosseisus)
* 2016 Lääne-Virumaa vapimärk
* 2016 Rakvere Kroonimärk
* 2023 Eesti Kultuurkapitali Lääne-Virumaa elutööpreemia

## Isiklikku
Tema isa oli flötist Elmar Peäske. Tema vend on flötist Raivo Peäske. Tema abikaasa on viiuldaja Tiiu Peäske. 

## Viited
Helve Võsamäe

**Helve Võsamäe** (16. jaanuar 1938 – 27. detsember 2017) oli eesti raadioajakirjanik.

Võsamäe lapsepõlvekodu oli Tallinnas. 1961. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina. Samal aastal asus ta tööle Eesti Raadiosse, kus töötas 44 aastat.

Aastatel 1975–1985 tegi ta saatesarja "Muusikaline tund. Õige valik" koos Edgar Selbergiga, 1996–2005 oli ta Eesti Raadio arhiivitoimetaja.

1999. aastal pälvis ta Eesti Raadio elutööpreemia.

## Viited

## Välislingid
* ERR-i Digihoidla, "Õige valik"
*Lahkunud on Eesti Raadio kauaaegne muusikatoimetaja Helve Võsamäe, Postimees, 31. detsember 2017
*Lahkus Muusikalise Tunni toimetaja Helve Võsamäe, ERR uudised, 31. detsember 2017
*Suri raadioajakirjanik Helve Võsamäe, Delfi, 31. detsember 2017