Ringkond (Pariis)

Pariisi linn on jaotatud 20 *[[Linnaringkond (Prantsusmaa)|arrondissements municipaux]]*, haldusringkonnaks (*arrondissement* [aʁɔ̃dismɑ̃]). Neid ei tohi segi ajada departemangude ringkondadega, mis on 100 Prantsuse departemangu alljaotused. Sõna *arrondissement* Pariisis kasutatuna viitab peaaegu alati allpool loetletud linnaringkonnale. Ringkonna numbrile viitavad enamiku Pariisi sihtnumbrite kaks viimast numbrit (75001 kuni 75020).

## Kirjeldus
20 ringkonda paiknevad kaardil päripäeva spiraalikujuliselt, alustades linna keskelt, esimene neist Seine'i paremkaldal (põhjakaldal).

Prantsuse keeles, eriti tänavasiltidel, esitatakse number sageli Rooma numbritega. Näiteks Eiffeli torn kuulub *VII<sup>e</sup> arrondissement*, samas kui Gare de l'Est kuulub *X<sup>e</sup> arrondissement*. Igapäevases kõnes kasutavad inimesed ainult ringkonnale vastavat järgarvu, näiteks "Elle habite dans le sixième" – 'ta elab kuuendas (ringkonnas)'.

### Ringkonnad

Märkused:

1. Koos Vincennes'i metsaga
2. Ilma Vincennes'i metsata
3. Koos Boulogne'i metsaga
4. Ilma Boulogne'i metsata
5. 2005. aasta on kõige uuema ametliku hinnangu aasta; nende ringkondade rahvaarv võib endiselt kasvada



Iga ringkond on halduslikult jaotatud neljaks *quartiers*. Pariisis on seega 80 *quartiers administratifs*, igaühes on politseijaoskond.

## Ajalugu

11. oktoobril 1795 jaotati Pariis 12 ringkonnaks. Need nummerdati läänest itta, kus numbrid 1–9 asusid Seine'i paremkaldal ja numbrid 10–12 vasakkaldal. Iga ringkond jaotati neljaks *quartiers*, mis vastasid 48 algsele 1790. aastal loodud ringkonnale.

Keiser Napoleon III ja Seine'i prefekt parun Haussmann koostasid 1850. aastate lõpul plaani liidendada mitu ümberkaudset valda Pariisiga. Parlament võttis vajalikud õigusaktid vastu 1859. aastal ja laiendamine jõustus seaduse väljakuulutamisel 3. novembril 1859 (kuigi linnamakse laiendati uutele linnaosadele alles 1. juulil 1860). Varasemad 12 ringkonda korraldati ümber 20 ringkonnaks. Kui Haussmann oma uute piiride ja nummerdamissüsteemi plaani avaldas, olid Passy elanikud selle vastu, kuna see paigutas nad uude 13. ringkonda ja sel ajal oli väljend "nad abiellusid kolmeteistkümnendas" naljakas viis viidata mitteabielulisele kooselule. Passy meer Possoz töötas välja idee nummerdada ringkonnad spiraalmustrina, alustades esimesest keisripaleede keskel, mis pani Passy 16. ringkonda.

Kui on oluline eristada kahte süsteemi, märgitakse ajaloolises ülestähenduses originaalsed asukohad, lisades neile mõiste *ancienne* ("endine" või "vana"), näiteks *2ème ancienne* või *7ème anc*.

Linna ja departemanguna (Prantsusmaa riiklik haldusüksus) omab Pariis alates 1982. aastast ja PLM seadusest (Pariis Lyon Marseille seadus) nii linnanõukogu kui ka 20 ringkonnanõukogu. PLM seadus seab piirid ka Pariisi meeri õigustele, kes peab julgeolekuküsimustes tegelema politseiprefektile antud volitustega. 20 ringkonnanõukogu *(conseils d'arrondissement)* on oma tegevuses sarnased vallanõukoguga *(conseil municipal)*, kuid neil on väga vähe volitusi. Selle liikmed valitakse kohalikel valimistel samal viisil, kui rohkem kui 3500 elanikuga valdades. Ringkonnanõukogu koosneb 2/3 ulatuses ringkonnanõunikest ja 1/3 ulatuses linnanõunikest, kes valitud ringkonnast, kuid kes istuvad ka Pariisi linnanõukogus. Oma esimesel kogunemisel pärast valimisi valib iga ringkonnanõukogu omale meeri.

## Vaata ka
* Pariisi ajaloolised kvartalid
* *[[Paris, je t'aime]]*