open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Brandon Hardesty

**Brandon Allan Hardesty** (sündinud 13. aprillil 1987 USA Marylandi osariigis Baltimore'is) on Ameerika näitleja ja juutuuber.

## YouTube
Ta alustas juutuuberikarjääri sellega, et hakkas YouTube'i postitama enda uuslavastatud stseene tuntud filmidest, kus mängib kõiki rolle ise; samuti etendas seal enda originaalloomingut. Brandoni loomingut on nimetatud "veebikultuuriks selle parimas mõttes".

YouTube'is alustas Hardesty tegevust 2006. aastal kasutajanimega ArtieTSMITW, mis oli lühend sõnadest "Artie: The Storngest Man in the World" (Artie: maailma tugevaim mees). Tema postitustest pälvisid suuremat tähelepanu uuslavastatud stseenid tuntud filmidest, kus ta mängib kõiki rolle ise. Üks tema populaarsemaid videoid on uuslavastus "Full Metal Jacketi" avastseen, kus ta kehastab sadistlikku mereväedrilli instruktorit, keda originaalis mängis legendaarne R. Lee Ermey.

## Filmikarjäär
2008. aastal tegi Hardesty näitlejana filmidebüüdi filmis "Bart Got a Room", kus teiste kõrval mängisid veel William H. Macy, Cheryl Hines ja Alia Shawkat. Märtsis 2009 valiti Brandon nn kuuma piruka seitsmendasse filmi "American Pie Presents: Book of Love" peaossa.

## Isiklikku
Hardesty on sündinud Baltimore'is pere noorima lapsena. Hardesty vanemad on teda kirjeldanud kui armsa iseloomuga ja rõõmsameelset, kuid väga introvertset last. 

## Välislingid
* Brandon Hardesty koduleht
* Brandon Hardesty YouTube'i kanal
* Brandon Hardesty IMDb-s
PVL-110

**PVL-110** on Eesti Piirivalve endine dessantpraam. Laev on ehitatud 1992. aastal Liepājas Lätis. Eesti Piirivalves sai laev nimeks PVL-110.

2006. aasta lõpus taotles Viimsi vald Prangli Saarte Seltsi soovil Siseministeeriumilt laeva tasuta enda kasutusse. 2007. aastal oli Riigikogu majanduskomisjon laeva tasuta võõrandamisega ka nõus, sest piirivalvel laeva enam vaja polnud ning laeva mootoriressurss oli ammendunud.

Prangli Saarte Seltsil oli plaanis hakata laevaga vedama prügi ja muud kaupa, kuid Viimsi vald ja Prangli Saarte Selts ei jõudnud kokkuleppele laevaga seotud kulude katmises.

2009. aastal pani Viimsi vald laeva 190 000-kroonise alghinnaga müüki, kuid määratud tähtajaks ei laekunud ühtegi pakkumist. Seejärel pani vald laeva müüki 90 000-kroonise alghinnaga.

## Välislingid
*Pilt PVL-110-st
*Prangli Saarte Selts saab piirivalvelt praami
*Viimsi valla laevamüük läks ostjate puudusel vett vedama
*Müügis oleva laeva hind kukkus kaks korda
Verdun

**Verdun** [verd'öön] on linn Prantsusmaal Grand Esti piirkonnas Meuse'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 194–330 meetri kõrgusel üle merepinna.

Verduni lepinguga 843. aastal jagati Frangi riik kolmeks osaks. Selle asutasid keldid.

Verdun oli katoliku kiriku Trieri kirikuprovintsi Verduni piiskopkonna keskus Saksa-Rooma riigis.  14. sajandil kuulus katoliku kiriku Trieri kirikuprovintsi Saksa-Rooma riigis: Trieri peapiiskopkond, Metzi, Touli, Verduni piiskopkond. 

Linna ümbruses peeti 1916. aastal Esimese maailmasõja Läänerinde Verduni lahing.

1919. aastal anti Verdunile Eesti Vabadusristi I liigi 1. järk.

## Sõpruslinn
*  Legnica, Poola (2015)

Pärast Teist maailmasõda otsustati, et linn ei loo sõpruslinnasuhteid mitte ühegi linnaga. Põhjus seisnes paljudes soovides ja et mitte kedagi eirata, otsustati sõprussuhteid mitte luua. Seda suhtumist lõdvendati ja alates 18. juulist 2015 sai linn siiani ainsa sõpruslinna.

## Viited
Tony Iommi

**Frank Anthony (Tony) Iommi** (sündinud 19. veebruaril 1948) on itaalia päritolu inglise kitarrist ja laulukirjutaja, kes on peamiselt tuntud *[[heavy metal]]*i ühe algatajana bändis Black Sabbath. Iommi on ka selle ansambli ainus praegune liige, kes on seal mänginud algusest peale.

Iommi sündis Birminghamis Itaalia immigrantide peres ja töötas nooruses metallitehases, mängides selle kõrvalt mitmes bändis kitarri. 17-aastaselt juhtus tal tehases õnnetus, mistõttu ta kaotas parema käe keskmise ja neljanda sõrme otsa. Esialgu pani õnnetus Iommit mõtlema kitarrimängimise lõpetamisele. Siiski otsustas ta seda jätkata ja meisterdas endale ise plastikust sõrmeotsad.

1968. aastal rajas Iommi bändi Earth, kus osalesid ka teised hilisemad Black Sabbathi liikmed: Geezer Butler, Bill Ward ja Ozzy Osbourne. Samal aastal mängis ta lühikest aega ka Jethro Tullis. 1969. aastal nimetati bänd ümber Black Sabbathiks, kuna Inglismaal oli ka teine Earthi-nimeline rokkbänd, millega neid hakati segi ajama.

Iommit peetakse *heavy metal*i üheks rajajaks tema unikaalse kitarrimängu tõttu. Vigastatud käe tõttu seadistas ta enda kitarri ümber nõnda, et akordid kõlasid tunduvalt süngemalt kui teistel rokk-kitarristidel.

1970. aastate teiseks pooleks oli Black Sabbath saavutanud suure populaarsuse, kuid samas olid bändiliikmete vahel tekkinud ka hõõrumised, mis olid seotud ka narkootikumidega. Lõpuks vallandas Iommi bändi laulja Ozzy Osbourne'i, kes asendati Ronnie James Dioga. 1980. aastatel vahetus Black Sabbathi koosseis pidevalt, eriti lauljate osas, kuid Iommi suutis bändi siiski eduka ja tegutsevana hoida. 1990. aastatel tuli lühikeseks ajaks kokku ka Black Sabbathi algne koosseis, kuid läks peagi erimeelsuste tõttu taas laiali. Hiljem on nad üksikuid kontserte siiski andnud.

2000. aastatel on Iommi tegelenud nii sooloprojektidega kui ka Black Sabbathi liikmetest koosneva bändi Heaven & Helliga, mille laulja on Ronnie James Dio. 2009. aastal ilmus viimaselt ka album "Devil you know", mis saavutas suure populaarsuse. Iommi ei saanud Heaven & Helli puhul kasutada Black Sabbathi nime, sest Ozzy Osbourne kaebas ta nime ainuvaldamise pärast kohtusse.

## Välislingid
*Muusiku koduleht
Wacken

**Wacken** on vald ja asula Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Steinburgi kreisis Schenefeldi maakonnas. Wacken on tuntud seal igal aastal toimuva *[[heavy metal|metal]]*-muusika festivali Wacken Open Air järgi.

Wacken asub 12 kilomeetri kaugusel Itzehoe linnast, kaugus Hamburgist on umbes 50 km.

Esimest korda on Wackenit kirjalikult mainitud 1148. aastal, kuid germaanlaste asustus oli seal juba sajandeid varem. Varaseimad arheoloogilised leiud Wackenist pärinevad pronksiajast. Alates keskaja lõpust kuulus Wacken koos ülejäänud Holsteini hertsogkonnaga Taani kuningate võimu alla. 1863. aastal valmis asulas uusgooti stiilis Wackeni Püha Vaimu kirik. 1864. aastal langes asula Preisimaa kätte ja ühendati hiljem Saksamaaga.

Alates 1990. aastast toimub Wackeni ja tema naabervaldade territooriumil festival Wacken Open Air.

## Viited
Wackeni Püha Vaimu kirik

**Wackeni Püha Vaimu kirik** on Saksamaal Wackeni vallas asuv uusgooti stiilis ehitatud luteri usu pühamu. Kirik valmis 1863. aastal.

Kiriku rajamise mõte tekkis 1853. aastal Christinetali mõisnikul Harald von Neergaardil. Peagi õnnestus tal saada ka Taani kuninga Frederik VII toetus, kes kinnitas 1858. aastal kirikute ehitamise Todenbüttelisse ja Wackenisse. Hoone valmis 1863. aastal, seega aasta enne seda, kui Austria ja Preisimaa väed vallutasid Taanilt Holsteini. 

Kiriku altariruumi laiendati 1888. aastal, kuid see sai 1943. aastal õhumiini tõttu rängalt kannatada ja taastati 1950. aastal.

Kiriku juures asub Wackeni surnuaed.
Erik Karlsson Gyllenstierna

Vabahärra **Erik Karlsson Gyllenstierna** (10. detsember 1602 Limmared, Västergötland – 23. oktoober 1657 Nynäsi mõis Nyköpingi lähedal) oli Rootsi riigitegelane.

Ta õppis Leideni, Helmstadti ja Oxfordi ülikoolis. 1636. aastal sai temast kammernõunik ning 27. oktoobril 1637 määrati ta Viiburi, Savonlinna ja Kymenkartano lääni maavanemaks. 1641. ja 1642. aastal oli Rootsi riigipäeva maamarssal.

14. juulist 1642 oli ta Ingerimaa, Käkisalmi lääni, Narva ja Alutaguse kindralkuberner asukohaga  Nyenis, 1644 Eestimaa komissar.

24. jaanuarist 1645 Rootsi riiginõunik ja 1647 saadik Moskva tsaaririigis. 

26. märtsil 1651 sai ta Oulu (Uleåborg) vabahärraks ja immatrikuleeriti 1652. aastal vabahärrasuguvõsana nr 18 Gyllenstierna af Ulaborgi nime all Rootsi rüütelkonda. Seejärel määrati 5. veebruarist 1652 Svea õuekohtu assessoriks ning oli 30. jaanuarist 1654 Turu õuekohtu president.

1. jaanuaril 1657 määrati ta Soome kindralkuberneriks. 

Ta oli Oulu (Uleåborg) vabahärra, Nynäsi, Ikšele (Ikšeles muiža Valgamaal), Gallnäsi (Hiälnäs), Ericsbergi, Steninge ja Åråse ja Limmaredi pärishärra.

## Perekond

Erik Gyllenstierna vanemad olid Svea õuekohtu assessor Karl Eriksson Gyllenstierna (1575–1621) ja Anna Ribbing (1576–1628), kes oli Älvsborgi lääni maavanema Christopher Nilsson Ribbingi tütar. Tema õde Katharina Gyllenstjerna oli 1626. aastast väejuht Herman Wrangeli (1587–1643) abikaasa.

Abiellus 16. jaanuaril 1636 Beata von Yxkulliga (1618–1667), kes oli Läänemaa Paadrema, Pusujärvi (Punejärvi), Ikšele (Yxküllshof; Uexküllshof Valgamaal) ja Steninge härra, ooberst Konrad von Uexkülli (1569–1638) ja Limingost pärit vabapreili Elisabet Christiernsdotter Oxenstierna af Eka och Lindö tütar (u.1584–1648). Narva linnuse ja lääni asehalduri Krister Gabrielsson Oxenstierna (1545–1592) tütretütar. Abielust sündisid:

*vabahärra Conrad Gyllenstierna (1645–1684; sv), Rootsi riigitegelane;
*krahv Christopher Gyllenstierna af Ericsberg (1647–1705; sv), Ericsbergi krahv, Hanestadi mõisnik, jalaväe kindralleitnant ning Stockholmi linnuse ja linna ülemasehaldur. Abiellus 1669. aastal Croneborgi krahvi Gustaf Oxenstierna tütre Gustaviana Julianaga (1644–1675) ning 1696. aastal Stegeborgi ja Pfalz-Zweibrücken-Kleeburgi hertsogi, Reini pfaltskrahvi Adolf Johanni tütre Katarinaga (1661–1720); 
*krahv Karl Gyllenstierna af Steninge (1647–1705; sv), Steninge krahv, kuninglik nõunik, Svea õuekohtu president, Turu Ülikooli kantsler.

Beata von Yxkulli on peetud Ericsbergi lossi "Pintorpafruni" legendi (sv) nimitegelaseks.

## Viited
Char 2C

**Char 2C** või **FCM 2C** oli üliraske tank, mis töötati välja Prantsusmaal Esimese maailmasõja ajal. Tank plaaniti kasutusele võtta 1919. aasta pealetungi ajaks, kuid see jäi sõja lõpu tõttu ära. Char 2C oli esimene mitme torniga tank ja oma aja kohta küllalt heal tasemel.

## Eelulugu
Plaane uue rasketanki (*char lourd*) loomiseks hakati tegema juba 1916. aastal, kui ilmnesid Schneider CA 1 ja St Chamond puudused. Tankist pidi saama läbimurdetank (*char de rupture*). Pärast mitme prototüübi katsetamist valiti kavand, millest pidi saama Char 2C. Neid tanke telliti 300 ja need pidid valmima 1919. aasta suure pealetungi ajaks. Kuid relvarahu kehtestamise ajaks oli tootma hakatud vaid kümmet masinat. Ülejäänud tellimus tühistati ja 1922 valmis viimane kümnest tankist.  

## Kirjeldus
Char 2C oli oma mõõtmetelt väga suur. See kaalus 70 t, oli 10,27 m pikk, 2,97 m lai ja 4,01 m kõrge. Soomus oli 13–45 mm paks. Relvastusse kuulus üks 75 mm kahur ja neli 8 mm kuulipildujat. Laskemoona oli 125 mürsku kahurile ja 10 000 padrunit kuulipildujatele. 

Tankil oli kaks 180 hj (134,2 kW) bensiinimootorit ja need arendas maanteel 12 km/h, suutis ületada 1,22 m kõrgusi takistusi ja 4,115 m kraave. Tegevusraadiuseks oli 160 km. Hiljem pandi tankile võimsamad 250 hj mootorid. 

Meeskond koosnes 12–13 mehest. 

## Kasutamine
Char 2C jäi Prantsuse sõjaväe teenistusse kuni 1940. aastani. Teise maailmasõja alguseks oli relvastuses veel 6 seda tüüpi tanki. Kui 1920. aastatel oli tank tehniliselt heal tasemel, siis Teise maailmasõja alguseks oli see võrreldes uuemate tankidega liiga suur, aeglane ja kohmakas.

Prantsuse sõjavägi kasutas seda sõja alguses propaganda eesmärgil, kujutades neid propagandafilmides võitmatutena. Kuid reaalsete lahingute puhkedes asuti tanke raudteed mööda rindest eemale transportima, sest kardeti, et nende kaotus mõjuks moraalile halvasti. Teel pommitas Saksa lennuvägi tankid puruks.

## Variandid
**Char 2C-bis** oli 1926. aastal valminud modifikatsioon Char 2C-st. Seda toodeti ainult üks. FCM vahetas tanki 180 hj Mercedese mootori 250 hj (186 kW) Sautter-Harie mootori vastu, lisati soomust ja põhirelvaks pandi 155 mm lühiraudne haubits.

## Viited

## Kirjandus
*Chant Christopher *World Encyclopedia of the Tank: an international history of the armoured fighting machine. Second edition*, Inglismaa, Sutton Publishing, 2002, ISBN 0750931477
*Mati Õun *II maailmasõja tankid: illustreeritud loengud vana sõjatehnika huvilistele*, Tallinn, Sentinel, 2003, ISBN 9985-9455-2-2

## Välislingid
Lemmalts

**Lemmalts** (ehk lemmmalts ehk lemm-malts, *Impatiens*) on taimede perekond lemmaltsaliste sugukonnas.

Lemmaltsa perekonda kuulub 850–1000 liiki õistaimi, mille levilaks on põhjapoolkera ja troopika.

Mõned liigid on üheaastased ning õitsevad varasuvest esimeste külmadeni. Mitmeaastased liigid, mis kasvavad pehmemas kliimas, võivad õitseda aasta läbi. Lemmalts võib kasvada kuni 2 meetri kõrguseks, kuid enamik taimi jääb meetrikõrguseks. Lehed on terveservalised ja läikivad. Lehe pealispind on kaetud vett tõrjuva kihiga, mis paneb lehed läikima. 

Lemmaltsadel on paiskviljad – küpset vilja puudutades paiskab see seemned välja. Vahel leidub kleistogaamiat.

## Eestis kasvavad liigid
Eestis kasvab pärismaisena üks selle perekonna liik:
**Impatiens noli-tangere* – õrn lemmalts 
Introdutseerituna ehk sissetooduna on 20. sajandil hakanud invasiivsena levima kaks võõrliiki:
**Impatiens glandulifera* – verev lemmalts 
**Impatiens parviflora* – väikeseõiene lemmalts

## Teisi liike
**Impatiens balfouri* – kahevärviline lemmalts
**Impatiens balsamina* – balsamiinlemmalts ehk aedbalsamiin
**Impatiens cristata* – krobeline lemmalts
**Impatiens niamniamensis* – kongo lemmalts
**Impatiens pallida* – kahvatu lemmalts
**Impatiens schlechteri* – hertsog-lemmalts
**Impatiens walleriana* – sultan-lemmalts


Pilt:Impatiens balfourii95905799.jpg|Kahevärviline lemmalts
Pilt:Impatiens pseudoviola flores et folia.jpg|*Impatiens pseudoviola*
Pilt:Impatiens tinctoria1b.UME.jpg|*Impatiens tinctoria*
Molly Sandén

**Molly My Marianne Sandén** (sündinud 3. juulil 1992) on rootsi laulja ja laulukirjutaja. 
## Elukäik
Ta on muusikat õppinud Adolf Fredriki muusikaalgkoolis Stockholmis, seejärel Rytmuse muusikakeskkoolis Stockholmis. Mollyl on nooremad õed Frida Sandén ja Mimmi Sandén ning vend Nico Sandén. Tema elukaaslane on rootsi laulja Eric Saade.

### 2006–2008
Ta esindas Rootsit 2006. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel looga "Det finaste någon kan få", tulles kolmandale kohale. 31. detsembril esines ta telekanali SVT1 saates, mida edastati Skansenist. Molly Sandén võitis talendivõistluse "Stjärnskottwon". Ta esitas Sonja Aldeni kirjutatud laulu "Julens tid är här" koos Magnus Carlssoniga viimase 2006. aastal ilmunud jõulualbumilt "Spår i snön". Molly on laulnud ka koos Markoolioga.

2007. aastal osales ta Diggiloo kontserditurneel koos Lasse Holmi, Linda Bengtzingi, Lotta Engbergi, Tony Roche, Charlotte Perrelli, Thomas Petterssoni, Jan Johanseni, Niklas Anderssoni, Benjamin Wahlgreni ja Magnus Johanssoniga. Sandén on laulnud duetti ka Ola Svenssoniga laulus "Du är musiken i mig", mis on pärit Disney filmi "Keskkoolimuusikal 2" filmimuusika albumilt. Molly ja Ola esitasid lugu ka 2007. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistluse Rootsi eelvoorus.

Sandén osales 11. aprillil 2008 koos Magnus Bäcklundiga saates "Så ska det låta". 2008. aasta suvel osales ta jälle Diggiloo kontserditurneel koos Lasse Holmi, Linda Bengtzingi, Lotta Engbergi, Thomas Petterssoni, Måns Zelmerlöwi, Nanne Grönvalli ning Stefan, Kim ja Magnus Johanssoniga. Turneega seoses anti välja kogumikalbum, kus laulab ka Molly selliseid laule nagu "Hallelujah" ja "Gabriellas sång". Molly kaverlugu, Dea Norbergi laulust "Den underbara dagen du kommer hem", mängitakse tihti 2008. aasta Sibylla reklaamides.

2008. aastal osales Sandén kontserdil "Sol, vind & vattenis", mis oli austusavaldus Ted Gärdestadile, koos Janne Schafferi, Jan Johanseni, Johan Bodingi ja Sara Löfgreniga. Samal aastal laulis ta filmist "Keskkoolimuusikal 3" pärit laulu "Right Here, Right Now" rootsikeelset versiooni koos Branduriga.

### Pärast 2009. aastat
Sandén osales looga "Så vill stjärnorna" 2009. aastal Melodifestivalenil, saades finaalis viimase koha. Sama aasta mais andis ta välja oma debüütalbumi "Samma himmel", mis Rootsi albumiedetabelis saavutas 16. koha.

2010. aastal osales ta saate "Tantsud tähtedega" Rootsi versioonis, mida näidati telekanalis TV4 talvest kevadeni. Tema partner oli saates Jonathan Naslund. Nad langesid saatest välja 12. märtsil 2010, lõpetades neljandana. 2010. aasta sügisel juhtis ta saadet "My Camp Rock 2" koos norrakas Bjorn Johan Muriga.

## Diskograafia
### Albumid
* 2009 – "Samma himmel"
* 2012 – "Unchained"

### Singlid
* 2006 – "Det finaste någon kan få"
* 2007 – "Du är musiken i mig", featuring Ola
* 2009 – "Så vill stjärnorna"
* 2009 – "Fånga en sommar"
* 2011 – "Spread a Little Light"

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Ametlik MySpace
* Ametlik blogi
Adam Afzelius

**Adam Afzelius** (8. oktoober 1750 Larv, Västergötland – 20. jaanuar 1837 Uppsala) oli rootsi loodusteadlane, kes on tuntud eeskätt botaanikuna. 

Ta oli Karl Linné viimane õpilane. 

Ta tegutses Uppsala ülikoolis alates 1777 idamaade keelte õppejõuna ja alates 1785 botaanika demonstraatorina. Aastatel 1792–1794 viibis ta uurimisreisil Sierra Leones. . Alates 1796 oli ta saatkonna sekretär Londonis. 19. aprillil 1798 valiti ta Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks. Pärast tagasipöördumist Rootsi võttis ta jälle tagasi oma töökoha botaanika demonstraatorina Uppsalas. 1802 valiti ta Zoofütoliitilise Ühingu presidendiks – hiljem nimetati see ümber Linné Instituudiks. 1812 sai ta Uppsala ülikooli *[[materia medica]]* professoriks.

Lisaks paljudele bioloogiaalastele teostele avaldas ta 1823 Carl von Linné eluloo.

Tema nimelühend taimenimedes on **Afzel.**

Tema järgi on nime saanud taimeperekond afseelia (*Afzelia*). Heinrich Wilhelm Schott nimetas tema järgi võhalise taime *[[Anubias afzelli]]*.

## Tunnustus
*1793 – valiti ta Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*1798 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks

## Isiklikku
Keemik Johan Afzelius oli tema vend. Teine vend Pehr von Afzelius (1760–1843) sai 1801 Uppsala ülikooli meditsiiniprofessoriks ja sai oma nimesse sõna "von" siis, kui ta aadlikuks tõsteti.

## Viited
Afseelia

**Afseelia** (*Afzelia*) on puude perekond liblikõieliste sugukonnast. 

Afseeliad on pärit troopilisest Aafrikast ja Aasiast. 

## Kasutamine
Afseeliate puit on seente ja putukate suhtes väga vastupidav, nii et ta ei vaja eraldi kaitset, ning väga hea soojusjuhtivusega. Teda kasutatakse köetavate põrandate parketina, uste, akende, laudade ja paatide materjalina ning (väikese hõõrdejõu tõttu) velodroomide pinnakattena. Puit on kollakas kuni helepruun ning värvub seismisel punakaspruuniks. Seda tuleb aeglaselt kuivatada, et ta ei deformeeruks. 

Seemned on punased või mustad ja neist tehakse keesid. 

*[[Afzelia xylocarpa]]* seemneid ja koort kasutatakse meditsiinis. 

Perekonnale andis Adam Afzeliuse järgi nime James Edward Smith 1798.    

## Liigid
Afseeliaid on kuni 13 liiki, nende seas
**Afzelia africana* (aafrika afseelia)
**[[Afzelia bella]]*
**[[Afzelia bipindensis]]*
**[[Afzelia bracteata]]*
**[[Afzelia pachyloba]]*
**[[Afzelia palembanica]]*
**[[Afzelia peturei]]*
**Afzelia quanzensis* (õnne-afseelia)
**[[Afzelia rhomboidea]]*
**[[Afzelia xylocarpa]]*
Mõne süsteemi järgi kuulub perekonda ka kanuu-intsia (*Afzelia bijuga*).

## Välislingid
*Perekonna prantsuskeelne kirjeldus saidil delta-intkey.com
*Afseeliapuidu hollandikeelne kirjeldus saidil houtinfo.nl
Aafrika afseelia

**Aafrika afseelia** (*Afzelia africana*) on puuliik liblikõieliste sugukonna afseelia perekonnast. 

See liik kasvab troopilises Aafrikas. Puud kasvavad 10–20 m, harva kuni 30 m kõrguseks.

Aafrika afseelia puit on väga hinnatud (afseeliast rääkides peetakse sageli silmas just selle liigi puitu). Ta on termiitide suhtes vastupidav. Sellest valmistatakse parketti, mööblit, trumme ja majapidamistarbeid. 

Tema koort kasutatakse meditsiinis ja kalamürgina, lehti väetisena ja söödana, õisi kastmevürtsina. Puu on kasutusel ka maagias.

Puidu ekspordi tõttu on see liik ohtu sattunud. 

## Välislingid
Star (laev)

**Star** on Eesti reederi Tallinki kiire parvlaev, mis on ehitatud 2007. aastal Aker Finnyardsi Helsingi laevatehases ja mis prahiti 2023. aasta kevadel Iirimaale, kus laev kannab nime **Oscar Wilde**. 2025. aastal sõidab laev Star I nime all Eesti ja Rootsi vahel.

## Tehnilised andmed
Star on 186 m pikk ja 27,7 m lai süvisega 6,5 m. Laeva kogumahutavus on 36 249 ja kandevõime 3500 t. Laev on kiire: suudab sõita 27 sõlmega. Laeva jääklass on 1A.

Laeval on 4 MaK diiselmootorit, millest igaühe võimsus on 12 MW ja koguvõimsus 48 MW.

Laeval on kohti 1900 reisijale. Kajutites on ööbimiskohti 520 reisijale. Lisaks on laeval 2000 rajameetrit autodele ja sinna mahub 450 autot.

Stari ja Superstari liiniletulekul loobus Tallink Autoexpressi ja SuperSeaCati tüüpi kiirparvlaevadest ning teised laevakompaniid oma kiirparvlaevadest. Star võtab peale rohkem reisijaid ja lasti, aga peamine on võimekus iga ilmaga väljuda ja pidada kinni sõiduplaanist, lisaks võimaldab Stari jääklass sõita Tallinna–Helsingi liinil aasta ringi.


Star arriving Tallinn 14 July 2013.JPG|Tallinna saabumine
Tallink Star in 2013.JPG|Star Tallinna Vanasadamas
14-08-13-Tallinn-Hafen-RalfR-04.jpg|Star õhtul

## Ajalugu
Star telliti 1. augustil 2005 Helsingis asuvast Aker Finnyardsi laevatehasest. Laevale tehasenumbriga 1467 pandi kiil 30. mail 2006. Laev lasti vette 23. novembril 2006 ja ristiti veel samal päeval. Uue kiire parvlaeva ristiema on Helsingi linnapea abikaasa Jaana Pajunen. Star anti tellijale üle 10. märtsil 2007 ja laev asus esmareisile 12. aprillil 2007.

Star teenindas reisijaid aasta ringi kaubamärgi all Tallink Shuttle. Laeva projekt põhineb laeval SeaFrance Rodin, mis ehitati 2001 samas tehases ettevõttele SeaFrance. Esialgu polnud Starile plaanitud reisijakajuteid, hiljem otsustati ehitada kajutid 520 reisijale.

Alates 2007. aasta aprillist kuni aprillini 2023 sõitis Star liinil Tallinn–Helsingi. Star tegi alates 12. aprillist 2007 kolm edasi-tagasi reisi päevas, sõit kestis kaks tundi. Esialgu kavandati reisi pikkuseks 1 tund ja 50 minutit, aga nii kiireks laev ei osutunud. Täislastis laeva lossimine ja laadimine kestab vähemalt tund.

2008. aastal hakkas sel liinil sõitma lisaks Starile ka Superstar, Tallinki teine kiire parvlaev.

Tallink Grupp sõlmis 6. aprillil 2023 lepingu Iiri ettevõttega Irish Continental Group plc süstiklaeva Star pikaajaliseks prahtimiseks.
Alus prahitakse esialgu 20 kuuks võimalusega pikendada lepingut kuni nelja aasta võrra ning ka laev välja osta. Star hakkas sõitma Iirimaa, Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa piirkonnas.

Stari 2023. aasta kevade viimane väljumine Läänemerel toimus 1. mai õhtul Helsingist Tallinna. Alates maist 2023 kannab laev nime Oscar Wilde. 

Tallink teavitas, et alates 7.veebruarist 2025 asub Star teenindama liini Paldiski-Kappelskär laevade Regal Star ja Sailor asemel.

Sellel liinil on praegu laeva nimi Star I.

## Restoranid, kohvikud ja baarid
* A la carte – restoran
* Food Wave – Rootsi laud
* Quick & Easy – pitsa, hamburgerid
* Snack Time – kohv ja väikesed suupisted
* Sunset Bar
* Pub Seaport
* Burger King

## Viited

## Välislingid
Allsvenskan

**Allsvenskan** (*täisnimega *'Fotbollsallsvenskan**') on Rootsi klubijalgpalli kõrgeim liiga. Liigas on alates 2008. aastast 16 meeskonda ning hooaja jooksul mängivad kõik klubid omavahel kaks korda (kodus ja võõrsil). Alates 1993. aastast kuulutatakse liiga parim meeskond automaatselt Rootsi meistriks jalgpallis ning võitjaklubile antakse Lennart Johanssoni karikas. 

Allsvenskani esimene hooaeg oli 1924–1925 ning siis tuli võitjaks GAIS. Esimest korda sai liiga Rootsi meistrisarja staatuse 1930–1931 hooajal. Aastatel 1982–1990 jätkasid liigahooaja parimad meeskonnad väljalangemissüsteemis mängitaval turniiril, et selgitada välja meister. Hooaegadel 1991 ja 1992 jagati pärast liigakohtumiste mängimist meeskonnad Meistrisarja (Mästerskapsserien) ja Kvalifikatsioonisarja (Kvalsvenskan). Meistrisarja klubide hulgast selgus Rootsi meister ja Kvalifikatsioonisarja meeskonnad võitlesid liigasse püsimajäämise nimel.

Kokku on Rootsi meistriks tulnud 16 klubi. Kõige edukam on 27 võiduga Malmö FF. Järgnevad 13 võiduga IFK Göteborg ja IFK Norrköping.

UEFA koefitsiendi järgi oli Rootsi liiga perioodil 2020–2025 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 20. kohal.

## Klubid
2025. aasta hooajal mängivad liigas järgmised 16 klubi:

## Meistrid
*Aastatel 1982–1992 selgitati Rootsi meister sellele järgneva *play-off*-turniiri käigus.*

### Edukamad klubid
*Malmö FF (27 meistritiitlit)
*IFK Göteborg (13)
*IFK Norrköping (13)
*Djurgårdens IF (8)
*Helsingborgs IF (7)
*AIK (6)
*IF Elfsborg (6)

## Liigas mänginud Eesti jalgpallureid
*Henri Anier – Kalmar (2016)
*Vitali Gussev – Trelleborg  (2004)
*Marko Kristal – Elfsborg (1999
*Siim Luts – Norrköping (2013)
*Tarmo Neemelo – Helsingborg (2006)
*Joonas Tamm – Norrköping (2011–2013)
*Ingemar Teever – Öster (2006)
*Andreas Vaikla – Norrköping (2016)
*Kristen Viikmäe – Gefle (2006)
*Indrek Zelinski – Landskrona (2003)
*Karol Mets – AIK (2019–2020)
*Erik Sorga – IFK Göteborg (2022)
*Martin Vetkal – IF Brommapojkarna (2024–)

## Välislingid

*Rootsi jalgpalliliit
Arvid August Afzelius

**Arvid August Afzelius** (8. oktoober 1785 Fjällåkra, Broddetorpi kihelkond, Västergötland – 25. september 1871 Enköping) oli esimene rootsi rahvalaulude koguja, samuti tõlkija, ajaloolane ja luuletaja.

Alates 1828. aastast kuni surmani oli ta  Enköpingis pastor.

Koos Erik Gustaf Geijeriga andis ta välja rootsi rahvalaulude kogumiku "Svenska folkvisor från forntiden" (3 köidet, Stockholm 1814–1816). Need ilmusid koos viisiga ja töödeldud kujul. See kogumik innustas rahvalaule koguma ning inspireeris heliloojaid.

Ta tõlkis rootsi keelde Vanema Edda (1818) ja Hervarari saaga ning kirjutas Rootsi ajaloo Karl XII ajani "Swenska folkets sagohäfder", mis ei taotlenud niivõrd ajaloolist tõepära kui rahvalikku pilti ajaloost.

Koos Rasmus Raskiga andis ta välja nii Vanema ku ka Noorema Edda.

Tema luuleteoste seas on rahvalaulu viisile kirjutatud romanss (ballaad) "Näckens polska" (1812). Samuti kirjutas ta kirikulaule, sealhulgas "Dig skall min själ sitt offer bära".

Aastal 1901 andis üks tema tütardest välja tema mälestused ("Minnen").

Ta oli ühingu Götiska Förbundet liige.
Comedy Central

**Comedy Central** on Ameerika Ühendriikide komöödiakanal. 2006. aastast töötavad selle kohalikud versioonid ka Euroopa riikides: Poolas, Saksamaal, Madalmaades, Itaalias, Ungaris, Rootsis, Ühendkuningriigis ja Iirimaal. 1. aprillil 2009 alustas tööd Uus-Meremaa versioon.

Comedy Central kuulub MTV Entertainment Group alla, kuhu kuuluvad ka näiteks MTV, Paramount Network ja VH1. See kuulub omakorda ettevõttele Paramount Media Networks, mis on ettevõtte Paramount Skydance TV Media omanduses ja kuulub konglomeraati Paramount Skydance, mis moodustati 2025. aastal Paramount Globali ja Skydance Media liitumisel.
Summer Make Good

"**Summer Make Good**" on Islandi ansambli múm album. See anti välja plaadifirma Fat Cat poolt 2004. aastal.

## Lugude nimekiri
# "Hú Hviss - A Ship" – 1:27
# "Weeping Rock, Rock" – 6:18
# "Nightly Cares" – 4:58
# "The Ghosts You Draw on My Back" – 4:14
# "Stir" – 2:41
# "Sing Me Out the Window" – 4:42
# "The Island of Children's Children" – 5:16
# "Away" – 1:28
# "Oh, How the Boat Drifts" – 5:11
# "Small Deaths Are the Saddest" – 1:30
# "Will the Summer Make Good for All of Our Sins?" – 4:02
# "Abandoned Ship Bells" – 5:03

## Muusikud
*Samuli Kosminen – trummid ja löökpillid
*Eiríkur Orri Ólafsson – trompet, *pianette*, moog ja viled
*Ólöf Arnalds – kitarr, *[[viola da gamba]]*, stroh viiul, ksülofon ja vokaal
*Adam Pierce – harf ühes loos
*Halldór Arnar Úlfarson – *halldorophone*
*Austurbæjarskóli kooli tüdrukud – vokaal (lugu 2)
**Ársól Þóra Sigurðardóttir, Brynja Siggeirsdóttir, Halla Björg Sigurþórsdóttir
**Perla Hafþórsdóttir, Vigdís Perla Maack, Viktoria Sigurðardóttir

## Piiratud tiraažiga esitlusväljaanne
28. juunil 2004 avaldati albumist "piiratud tiraažiga esitlusväljaanne" (FATCD26B): kõvade ehiskattega kaantega joonistusi sisaldav raamat, mille tagakaane sisse on asetatud CD.
Kassinaeris

**Kassinaeris** (*Malva* L.) on taimede perekond kassinaeriliste sugukonnas.

Perekonda kuulub umbes 25–30 liiki ühe-, kahe- ja mitmeaastaseid rohttaimi. Perekonna levilaks on Aafrika, Aasia ja Euroopa parasvööde, lähistroopika ja troopika. 

## Liike
**[[Malva aegyptia]]*
**[[Malva aethiopica]]* (Etioopia endeem) 
**Malva alcea* – roos-kassinaeris
**[[Malva assurgentiflora]]*
**[[Malva brasiliensis]]* 
**[[Malva canariensis]]*
**[[Malva cathayensis]]*
**[[Malva cretica]]*
**[[Malva dendromorpha]]*
**[[Malva hispanica]]*
**[[Malva microcarpa]]*
**[[Malva microphylla]]*
**[[Malva mohileviensis]]*
**Malva moschata* – muskus-kassinaeris
**Malva neglecta* – harilik kassinaeris
**[[Malva nicaeensis]]* 
**[[Malva pacifica]]*
**Malva parviflora* – egiptuse kassinaeris
**[[Malva preissiana]]*
**[[Malva pseudolavatera]]*
**Malva pusilla* – ümaralehine kassinaeris
**[[Malva qaiseri]]*
**[[Malva rotundifolia]]*
**[[Malva stipulacea]]*
**[[Malva subovata]]*
**Malva sylvestris* – mets-kassinaeris
**[[Malva transcaucasica]]*
**[[Malva tournefortiana]]*
**[[Malva trifida]]*
**Malva verticillata* – männas-kassinaeris

## Välislingid
*
Marcus Berg

**Bengt Erik Markus Berg** (sündinud 17. augustil 1986 Torsbys) on Rootsi jalgpallikoondise ja Rootsi kõrgliiga klubis IFK Göteborg ründaja. Tema vanem vend Jonatan Berg on samuti jalgpallur.

## Klubikarjäär

### IFK Göteborg

Pärast noorjalgpallurikarjääri veetmist IFK Veleni ja Torsby IF-i klubides liitus Marcus Berg 17-aastaselt IFK Göteborgiga (2003. aastal). Debüüdi Rootsi kõrgliigas Allsvenskanis tegi ta 2005. aastal 19-aastaselt võõrsil mängus Malmö FF-i vastu, kus Berg vahetati sisse kohtumise üleajal. Oma esimese värava Allsvenskanis lõi Berg samuti samal hooajal võõrsil kohtumises Helsingborgs IF-i vastu.

Läbimurde saavutas Berg 2007. aastal, kui ta lõi 17 Allsvenskani mängus 14 väravat. Tema tabamustel oli suur roll IFK Göteborgi meistriks tulemises 2007. aasta sügisel. Berg ise hooaega Rootsi liigas lõpuni aga ei mänginudki, sest 2007. aasta augustis müüdi ta 38 miljoni Rootsi krooni eest Hollandi kõrgliiga klubile FC Groningen. Bergi viimane mäng IFK Göteborgis oli võõrsil kohtumine Kalmar FF-ga, mille Göteborg võitis 5 : 0. 

### FC Groningen

Ka Hollandi kõrgliigas suutis Bergi kiiresti kohaneda ja luua endale väravaküti kuulsuse. Juba teisel liigamatšis AFC Ajaxi vastu lõi ta kaks väravat. 20. detsembril 2008 lõi ta Roda JC vastu ühes kohtumises koguni neli väravat.

### Hamburger SV

17. juulil 2009 sõlmis Berg lepingu Saksa kõrgliiga Bundesliga klubiga Hamburger SV. FC Groningen ja Hamburger SV üleminekusummat ei avaldanud, kuid meedias kõneldi 10 miljonist eurost. Bergi leping klubiga kehtis 2014. aasta suveni.

## Koondisekarjäär

Rootsi koondises tegi Berg debüüdi 6. veebruaril 2008 võõrsil peetud treeningkohtumises Türgi vastu. Oma esimese värava rahvusmeeskonnas lõi ta 2009. aasta kevadel MM-valiksarja kohtumises Malta vastu.

Berg kuulus ka 2009. aasta juunis Rootsis peetud U21 Euroopa meistrivõistlustel Rootsi koondisse. Rootsi esimeses alagrupimängus Valgevene vastu lõi Berg kolm väravat, andes suure panuse 5 : 1 võitu. Kaks väravat lisas ta 3 : 1 võidumängus Serbia vastu. Poolfinaalis Inglismaa vastu lõi ta veel kaks väravat, kuid eksis pärast 3 : 3 lõppenud normaal- ja lisaaega peetud penaltiseerias. Kokku lõi Berg U21 Euroopa meistrivõistluste finaalturniiril seitse väravat, püstitades uue meistrivõistluste rekordi. Esituste eest anti Bergile nii meistrivõistluste parima mängija kui ka Adidas Golden Booti (kuldse saapa) auhind.

Koondisekarjääri lõpetamisest teatas ta 2021. aasta juulis. Kokku mängis ta Rootsi koondises 90 korda ja lõi 24 väravat. Rootsi koondisega osales ta kolmel suurturniiril.

## Saavutused
;IFK Göteborg
* Rootsi meistriliiga suurim väravakütt 2007 (14 väravat, jagas esikohta Razak Omotoyossiga)
* Rootsi meister 2007
;Panathinaikόs
*Kreeka karikas: 2013–14
;Al Ain
*UAE Pro-League: 2017–18
*UAE President's Cup: 2017–18
;Rootsi U-21
* U21 EM-i parim mängija 2009
Jüri Dreimann

**Jüri Dreimann** (ametlikult **Georgi Dreimann**; 1. detsember 1861 Jaagupi küla, Häädemeeste vald – 15. juuli 1916 Tallinn) oli eesti raamatukaupmees ja kirjastaja. 

15-aastaselt põdes ta rõugeid, mille tagajärjel jäi pimedaks. Kodukandis oli ta tuntud hüüdnimega Pime-Jüri.

1894. aastal sai loa Pärnus raamatukaupluse avamiseks, pood asus Pärnus Riia uulits nr. 5. Pood hävis tules 1896. aastal.

Dreimann kirjastas nii eesti algupärandeid kui ka tõlkeid rootsi, saksa ja vene keelest. 

Ta on maetud Tallinna Siselinna kalmistule.

## Kirjandus

*Aarne Vinkel, "Kui rändraamatukaupmees kippus kirjanduslukku", Keel ja Kirjandus 1962, 3, lk 168–175.
*Aldo Kals, "Pime kirjastaja Jüri Dreimann (1861–1916)", Emakeele Seltsi aastaraamat 33, Tallinn 1989, lk 102–113.
Björn Afzelius

**Björn Svante Afzelius** (27. jaanuar 1947 Stensholm, Huskvarna – 16. veebruar 1999 Göteborg) oli rootsi autorilaulude esitaja ning kirjanik.

Ta kasvas üles Hökarängenis (Stockholmi vald) ja Landskronas.  

Aastal 1970 rajas ta Malmös koos Mikael Wiehe ja teistega sotsialistliku rokkansambli Hoola Bandoola Band, mis tegutses 1976. aastani. Hiljem esines ta solistina, osalt ka koos Mikael Wiehega.

Teda mõjutas ameerika rokkmuusika ja ladinaameerika rahvamuusika. Ta kirjutas nii poliitilisi kui ka armastuslaule. Tema laulude koguarv on 150. Tema albumeid on müüdud üle 2,5 miljoni eksemplari.

Ta korraldas solidaarsusüritusi, eriti Ladina-Ameerika vabadusvõitlusega. 

Ta suri kopsuvähki ja on maetud Göteborgi Västra kyrkogårdenile.  

## Albumeid
*"Vem är det som är rädd?" (1974)
*"För kung och fosterland" (1976)
*"Danska nätter" (1982; *live* ansambliga The Globetrotters) 
*"Nio liv" (1985) 
*"Riddarna kring runda bordet" (1987) 
*"Nidaros - Live 1990" (1991) 
*"Tusen bitar" (1996)
*"Tankar vid 50" (1997) 
*"Elsinore" (1999)

## Raamatuid

*En gång i Havanna" (1993, romaan)

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Ivar Afzelius

**Johan Fredrik Ivar Afzelius** (15. oktoober 1848 Uppsala – 30. oktoober 1921) oli Rootsi õigusteadlane ja poliitik.

Ta oli Johan Gabriel Richerti tütrepoeg ja filosoof Fredrik Georg Afzeliuse poeg.  

Ta oli 1898–1903 ja 1905–1915 Riksdagi esimese koja liige, 1912. aastast selle esimees (*talman*). Ta kuulus siseasjade komiteesse ja unioonikomiteesse.

Aastast 1907 oli ta Rootsi Akadeemia liige. 

Ta oli Axel Afzeliuse isa.
Jon Lajoie

**Jon Lajoie** [lažuaa] (kodanikunimega **Jonathan Alexander Lajoie**; sündinud 21. augustil 1980 Montréalis) on kanada muusik, koomik, näitleja ja internetikuulsus. 

Jon sündis ja kasvas Saint-Hubertis Quebeci provintsis. 2001. aastal lõpetas ta Dawsoni kolledži teatrikursuse.

Alates 2002. aastast mängib ta inglise-kanada muusikut Thomas Edisoni Prantsuse-Kanada seebiooperis "L'auberge du chien noir".

## Tegevus sotsiaalmeedias
Lajoie sai esmalt tuntuks oma internetivideotega. Tema esimene suurem hitt YouTube'is oli "Everyday Normal Guy", mis erinevalt tüüpilisest räpplaulust rääkis, kui igav on tema igapäevaelu ja kui nõrk mees ta on. Peatselt said populaarseks ka Lajoie teised videod nagu "2 Girls One Cup Song", "Show Me Your Genitals", "I Kill People" ja "Bastard Breaks Up".

## Praegune tegevus
30. jaanuaril 2009 ilmus Jon Lajoie debüütalbum "You Want Some Of This?", mis põhiliselt sisaldab lugusid tema internetivideotest, aga ka uut loomingut. 

Sügisel 2008 ja kevadel 2009 oli Jonil esimene turnee Kanadas ja USA-s, kus ta esines oma püstijalakoomikukava ja muusikaga.

Alates 2009. aastast on Jon üks peaosatäitjaid telejaama FX komöödiasarjas "Liiga" ("The League").

## Välislingid
* Jon Lajoie koduleht
* Jon Lajoie YouTube'is
Elektronkonfiguratsioon

**Elektronkonfiguratsioon** on aatomifüüsikas ja kvantkeemias käsitletav elektronide paiknemine aatomis, molekulis või mõnes muus füüsikalises struktuuris.

Aatomi elektronkonfiguratsiooni võib väljendada elektronvalemi või elektronskeemi abil.

## Vaata ka
* Kvantarv
* Orbitaal
* Aufbau printsiip

## Välislingid
* https://en.wikipedia.org/wiki/Electron_configurations_of_the_elements_(data_page) (Ingliskeelne lehekülg keemiliste elementide elektronkonfiguratsioonidest)
Loksins erum við engin

**"Loksins erum við engin"** on Islandi ansambli múm album, mis anti välja 2002. aasta mais plaadifirma Smekkleysa kaudu. Tegemist on piiratud tiraažiga islandikeelse versiooniga albumist "Finally We Are No One".

## Lugude nimekiri
# "Svefn/sund" – 0:50
# "Grasi vaxin göng" – 4:51
# "Við erum með landakort af píanóinu" – 5:19
# "Ekki vera hrædd, þú ert bara með augun lokuð" – 5:43
# "Á bakvið tvær hæðir,,,,sundlaug" – 1:08
# "K/hálft óhljóð" – 8:41
# "Nú snýr óttinn aftur" – 3:56
# "Sundlaug í buskanum" – 2:55
# "Ég finn ekki fyrir hendinni á mér, en það er allt í lagi, liggðu bara kyrr" – 5:40
# "Loksins erum við engin" – 5:07
# "Sveitin milli sólkerfa" – 11:58

## Välislingid
*Loksins erum við engin MusicBrainzi lehel
Leo von Rohland

**Leo von Rohland**i nime all on tuntud järgmised Aakre mõisnikud:

# Leo Theodor von Rohland (1811–1877), arst, aadeldati 1862. aastal
# Leo Ernst von Rohland (1842–1911), eelmise poeg, statistik, immatrikuleeriti Liivimaa rüütelkonda 1889. aastal
Harten

**Harten** (vene keeles *Хартен*) on ilmselt Oldenburgist pärit literaadi- ja aadlisuguvõsa. Tänapäeval elavad suguvõsaliikmed Saksamaal.

## Ajalugu
Suguvõsaliin algab Magnus Georg Harteniga (1713−1786), kes siirdus XVIII sajandi keskpaiku ilmselt Oldenburgist Riiga, kus temast sai Rootsi-aegse kindralkuberneri arhiivi arhivaar. Tema pojapojale Saaremaa superintendendile Hermann Johann Friedrich Hartenile (1794−1841) anti 1840. aastal Püha Stanislavi III klassi orden ja ta tõsteti aadliseisusse.

## Hartenid rüütelkonna matriklis
Hermann von Harteni poeg kolleegiuminõunik Eduard Moritz von Harten (1829−1894) võeti 9. detsembril (vkj) 1866. aastal Saaremaa rüütelkonna matriklisse. Tema noorem vend riiginõunik Hermann von Harten (1842–1917) immatrikuleeriti 1909. aastal.

## Suguvõsa liikmeid
*Georg Friedrich Harten (1758−1834), Mustjala pastor, Saaremaa konsistooriumi assessor
*Hermann Johann Friedrich von Harten (1794−1841), Kaarma ja Mustjala pastor, Saaremaa superintendent ja Saaremaa konsistooriumi viitsepresident
*Karl Eduard Harten (1801−1882), Mustjala pastor-adjunkt, Vigala pastor, Maa-Lääne praostkonna praost, Kuuda seminari direktor
*Georg Julius Arthur von Harten (1827−1893), kindralmajor
*Eduard Moritz von Harten (1829−1894), meditsiinidoktor, kolleegiuminõunik
*Karl Eduard Harten (1833−1904), kindralmajor
*Moritz von Harten (1858−1938), meditsiinidoktor, tõeline riiginõunik
*Eduard von Harten (1860−pärast 1919), kindralmajor, eskadroni-, polgu- ja brigaadikomandör
*Karl Hermann von Harten (1870−1951), tõeline riiginõunik, Varssavi ringkonnakohtu liige
*Boris Harten (1899−1960), lipnik, metsnik

## Harteni suguvõsa mõisavaldused
*Saaremaa:
**Mullutu (*Mullut*) (1893−1919), Saare (*Holmhof*) (1902−pärast 1909, rendivaldus), Sikassaare (*Siksar*) (poolmõis)

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 313-314.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. Lk 146-150 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000345,00146.html?prozent=.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelige Häuser B. Bd VII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1965. Lk 127-133.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd IV. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1978. Lk 454.

## Välislingid
*Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Clifford May

**Clifford D. May** (sündinud 1951) on Foundation for the Defense of Democracies president ja Committee on the Present Dangeri poliitikakomitee osakonna esimees. Ta on kolumnist, kelle kirjutised on ilmunud väljaannetes National Review Online ja The American Spectator. Ta oli 2007. aasta oktoobris ajalehe The Daily Telegraph koostatud mõjukate konservatiivide edetabelis 94. kohal ning ta liigitati vabariiklastest neokonservatiivide sekka.

## Viited
14 sõna

**"14 sõna"** on David Lane'i poolt kasutusele võetud deviis algses ingliskeelses sõnastuses "We must secure the existence of our people and a future for white children". 

Eesti keeles on see lause kasutusele võetud Tauno Rahnu tõlkes: "Meie ülimaks kohuseks on kindlustada valge rassi püsimajäämine ja luua tulevik meie valgetele lastele". 

Loosung põhineb tsitaadil Adolf Hitleri "Mein Kampfi" I köite 8. peatükist.
Herzogtum Lauenburgi kreis

**Herzogtum Lauenburg** on 2. järgu haldusüksus (kreis) Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal. Asub liidumaa kaguosas. Piirneb idas Mecklenburg-Vorpommerniga, lõunas Alam-Saksimaaga ja läänes Hamburgiga.

14. sajandist alates hõlmas suurema osa tänapäeva kreisist Saksi-Lauenburgi hertsogkond. 1876 liideti see Schleswig-Holsteini provintsiga, kuid hertsogkonna nimetus säilitati.

Kreisis asub Lauenburgische Seeni looduspark.

## Haldusjaotus

Herzogtum Lauenburgi kreis jaguneb 6 maakonnavabaks linnaks ja 8 maakonnaks (mis jagunevad 132 linnaks ja vallaks).

### Maakonnavabad linnad

* Geesthacht
* Lauenburg/Elbe
* Mölln
* Ratzeburg
* Schwarzenbek
* Wentorf bei Hamburg 

### Maakonnad

*Berkenthini maakond  
*Breitenfelde maakond 
*Bücheni maakond  
*Hohe Elbgeesti maakond  
*Lauenburgische Seeni maakond  
*Lütau maakond  
*Sandesneben-Nusse maakond 
*Schwarzenbek-Landi maakond 

## Välislingid

*Herzogtum Lauenburgi kreisi koduleht
Johan Afzelius

**Johan Afzelius** (1753 Larv, Västergötland – 20. mai 1837) oli rootsi keemik, kes on tuntud eelkõige Jöns Jacob Berzeliuse doktoritöö juhendajana.

Ta oli botaanik Adam Afzeliuse ja Per von Afzeliuse vend. 

Aastal 1776 sai ta Torbern Bergmani juhendamisel Uppsala ülikoolist magistrikraadi ning huvitus orgaaniliste ühendite uurimisest. Aastal 1777 sai ta dotsendiks. Ta teenis mõnda aega Mäekolleegiumis. Aastal 1780 sai ta Uppsala ülikooli adjunktiks ja laboraatoriks. Aastatel 1784–1820 oli ta Uppsala ülikooli keemia, metallurgia ja farmaatsia professor.

Ta tegi mineraalide analüüse (näiteks baariumseleniidi kohta). Tema hinnaline mineraalide kogu on tähtis osa Uppsala ülikooli rikkalikust mineraalide kabinetist.

Ta isoleeris sipelgatest sipelghappe ning näitas, et sipelghape on erinev karboksüülhappest ja äädikhappest.

Samuti uuris ta nikli ja oksaalhappe keemiat.

Peale keemia oli ta erudeeritud ka paljudes muudes valdkondades.

## Tunnustus
*1801 Kuningliku Teaduste Akadeemia liige nr 303

## Viited
Vapper

PVL-111 **Vapper** oli Eesti Piirivalve laev.

3. märtsil 1999 pandi Tallinnas Balti Laevaremonditehases maha uue piirivalvelaeva kiil. 1. juunil 2000 lasti laev vette. Laeva nimeks sai Vapper ja pardanumbriks PVL-111. Tol ajal oli laeva hind 38 miljonit krooni.

18. augustil 2002 enne Suurupi väinas toimunud merepäästeharjutust oli vaja piirivalvekaatrilt PVK-018 anda üle varustust laevale Vapper. Aluste omavahelise lähenemise käigus aga põrkasid laevad külgepidi kokku ning PVK-018 läks ümber.
Piirivalvekaatril olnud inimesed kukkusid vette ja mõned neist said ka vigastada.

2006. aastal võttis Vapper osa võidupüha mereparaadist Saaremaal.

Vapper on võtnud osa paljudest merepäästeõppustest ja -operatsioonidest.

2012. aasta septembris valmis Politsei- ja Piirivalveameti uus mitmeotstarbeline patrull-laev Kindral Kurvits, sellega seoses arvati Vapper 2013. aastal teenistusest välja. Oktoobris 2013 pani Politsei- ja Piirivalveamet Vapperi müüki oksjoniportaalis osta.ee nime all **Vessel PVL-111** ning selle ostis üks Narva vahendusettevõte.

Alates aprillist 2015 on Vapperil Marshalli saartel asuva omaniku korraldusel St. Kittsi ja Nevise lipp, kinnitamata andmeil olevat laeva uus nimi Ikole. 

## Välislingid
*Pilt 1
*Pilt 2
*Piirivalvelaev sai mündi kiilu külge
*“Seda õnnetust ei oleks tohtinud juhtuda!”
Põhja-Friisimaa kreis

**Põhja-Friisimaa kreis** on haldusüksus (kreis) Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal. Asub Põhjamere kaldal. Piirneb põhjas Taaniga.

## Haldusjaotus

Põhja-Friisimaa kreis jaguneb 5 maakonnavabaks linnaks ja vallaks ning 8 maakonnaks (mis jagunevad 133 linnaks ja vallaks). 

### Maakonnavabad linnad ja vallad

# Friedrichstadt
# Husum
# Reußenköge vald
# Sylti vald
# Tönning

### Maakonnad

*Eiderstedti maakond  
*Föhr-Amrumi maakond 
*Landschaft Sylti maakond  
*Mittleres Nordfrieslandi maakond  
*Nordsee-Treene maakond  
*Pellwormi maakond  
*Südtonderni maakond 
*Viöli maakond

## Välislingid

*Põhja-Friisimaa kreisi koduleht
Pehr von Afzelius

**Pehr von Afzelius** (1816. aastani Pehr Afzelius; 1760 Larv, Västergötland – 2. detsember 1843 Uppsala) oli rootsi arstiteadlane ja arst, loodusteadlase Adam Afzeliuse ja keemik Johan Afzeliuse vend.

Aastal 1777 asus ta õppima Uppsala ülikooli. Anatoom Adolf Murray äratas tema huvi arstikutse vastu. Aastal 1782 sai ta filosoofilise kraadi, 1783 sai ta meditsiinilitsentsiaadiks. Aastatel 1784–1786 õppis ta oma aja parimate arstide juures Pariisis ja Londonis. Äraoleku ajal promoveeriti ta meditsiinidoktoriks ja nimetati Uppsala ülikooli meditsiiniadjunktiks.

Aastal 1801 sai ta Uppsala ülikooli meditsiiniprofessoriks.

Aastast 1812 oli ta Rootsi kuninga ihuarst.

8. augustil 1815 tõsteti ta aadliseisusse ja immatrikuleeriti 1816 Rootsi rüütelkonda nr 2240 all.

## Viited
Punalaik-apollo

**Punalaik-apollo** (*Parnassius apollo*) on liblikas ratsulibliklaste sugukonnast apollo perekonnast. 

Tiivad on valged, siruulatus on 70-86 mm. Esitiivad on mustade laikudega. Tagatiibadel on kaks punast musta äärisega ja valge keskosaga sõõri.

Lõuna-Euroopas elab mäestikes 1000–2000 m kõrgusel, Rootsis esineb Ölandil, Soome lõunaosas Ahvenamaal ja teistel saartel ohustatud liik. Eestis on arvatavasti välja surnud 19. sajandil.

Röövik toitub kukeharjal.

Parnassius apollo MHNT CUT 2013 3 3female Aragnouet dos.jpg|♀
Parnassius apollo MHNT CUT 2013 3 3 female Aragnouet ventre.jpg|♀△ (s.t. alakülg)
Parnassius apollo MHNT CUT 2013 3 3 male Porté-Puymorens dos.jpg|♂ 
Parnassius apollo MHNT CUT 2013 3 3 male Porté-Puymorens  ventre.jpg|♂ △


## Vaata ka
*mustlaik-apollo
Maywood (Illinois)

**Maywood** on külaks nimetatav asula Ameerika Ühendriikides Illinoisi osariigis Cooki maakonnas Proviso vallas. 
Geograafilised koordinaadid on 41°52′ N, 87°50′ W.

Asula pindala on 32,9 km² ja elanike arv 2000. aastal 26 987.   

## Ajalugu

Maywood on asutatud 1869. aastal.

Maywoodis on sündinud:

* John Prine
* Shannon Brown
* Jim Brewer
* Fred Hampton
* Eugene Cernan
* Walter Burley Griffin
* Dennis Franz

## Välislingid

* Village of Maywood
Viola

**Viola** võib tähendada mitut asja:
****Viola*** on **[[kannike]]se** ladinakeelne nimetus. 
***[[Viola (eesnimi)|Viola]]** on naisenimi
***[[Viola (jalgpallur)|Viola]]**, Brasiilia jalgpallur
***"[[Viola (film)|Viola]]"** on Eesti animafilm.
***Viola** võib tähendada ka vioolat.

## Vaata ka
*Viola da gamba
*Viola d'amore
Johan Andreas Murray

**Johan Andreas Murray** (27. jaanuar 1740 Stockholm – 22. mai 1791 Göttingen) oli Rootsi botaanik ja arst.

Ta oli aastail 1756–1759 Uppsalas Carl Linné õpilane. Aastast 1760 elas Göttingenis.
Kuldkann

**Kuldkann** (*Helianthemum* Mill.) on taimede perekond kuldkanniliste sugukonnas.

Eestis on levinud harilik kuldkann (*Helianthemum nummularium*) peamiselt Põhja-Eestis ja läänesaartel.

## Viited
Vesipipar

**Vesipipar** (*Elatine* L.) on üks kahest perekonnast vesipipraliste sugukonnas.

Eestis on levinud mõru vesipipar (*Elatine hydropiper*).
Koeranaeris

**Koeranaeris** (*Bryonia* L.) on taimede perekond kõrvitsaliste sugukonnas.

Eestis võib metsistuda ilutaimena kasvatav harilik koeranaeris (*Bryonia alba*).
Ogakurk

**Ogakurk** (*Echinocystis* Torr. et A. Gray) on taimede perekond kõrvitsaliste sugukonnas.

Eestis võib metsistunult esineda  hõlmine ogakurk (*Echinocystis lobata*).