open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Péter Borossi valitsus

**Péter Borossi valitsus** tuli Ungaris võimule 21. detsembril 1993 endise valitsusjuhi József Antalli surma järel, ja lahkus 15. juulil 1994 seoses valimiskaotusega. 

### Valitsuse koosseis




* NB! Ametinimetused pole ametlikud tõlked!


### Välislingid
* Vokscentrum -
Džaiv

**Džaiv** (inglise keeles *jive*) on Ameerika päritolu tempokas tants, mis liigitatakse Ladina-Ameerika tantsude hulka ning mida tantsitakse võistlustantsus viimasena. Tempo on 42–44 takti minutis.

Džaiv pärineb Ameerika Ühendriikide kaguosa mustanahaliste seast. On oletatud, et nemad jäljendasid seminoli indiaanlaste sõjatantsu liigutusi, tõenäolisemalt on aga tantsu juured Aafrikas. Tantsu nimi võib tuleneda wolofikeelsest sõnast *jev*, mis tähendab 'halvustama'. Ameerika Lõuna mustade slängis tähendas *jive* luiskamist, liialdamist, silmatorkava välimusega eset, marihuaanat ja seksuaalvahekorda. 

1880. aastatel levis lõunaosariikide mustade seas tants nimetusega *[[cake walk]]* 'koogikõnd' – nimetus pärines tavast, et kook oli tantsuvõistlustel auhinnaks. Saatvaks muusikaks oli *[[ragtime]]*. Selline muusika ja tants said populaarseks ka New Yorgis ja Chicagos. 20. sajandi algul, kui valgete ühiskonna käitumisnormid muutusid vabamaks, võtsid valged üle mõned energilisemad tantsud, mida seni olid tantsinud vaid mustanahalised – *[[yankee tangle]]*, *[[texas rag]]*, *[[fanny bump]]*, *[[funky butt]]*, *[[squat]]* jt. Paljud tantsud olid loomanimelised, algselt ilmselt pantomiimilise iseloomuga: *[[turkey trot]]*, *[[horse trot]]*, *[[eagle rock]]*, *[[crab step]]*, *[[buzzard lope]]*, *[[fish walk]]*, *[[camel walk]]*, *[[lame duck]]*, *[[bunny hop]]*, *[[kangaroo hop]]*, *[[grizzly bear]]*, *[[bunny hug]]*. Kõiki neid tantse tantsiti 4/4 taktimõõdus sünkopeeritud rütmiga *ragtime*'i järgi. 1910. aastast alates hakati neid tantse tantsima järjest suvalises järjekorras; rõhuasetus läks sammudelt rütmile. Samal aastal sai menukiks Irving Berlini lugu "Alexander's Ragtime Band".

1920. aastatel arenes *ragtime* svingiks; tantsudest said populaarseks fokstrott ja tšarlston, 1926. aastal ka Detroitist pärinev *[[black bottom]]*. Samal aastal avati New Yorgis Harlemis Savoy tantsusaal, kus mängis Fletcher Hendersoni džässansambel. Tantsijad hakkasid kombineerima fokstrotti, tšarlstoni ja *black bottom*''it ning erinevaid "loomasamme" ja kohandama seda segu džässmuusikale. Sündis tantsustiil *[[lindy-hop]]*,  

Järk-järgult kujunes *jitterbug*'ist välja džaiv, mille põhisamm on kiire sünkopeeritud *chasse* (kõrvale-juurde-kõrvale) vasakule ja paremale, millele järgneb aeglasem samm taha ja keharaskuse tagasitoomine. Sammud tehakse päkkadel, keharaskus on toodud ette, puus liigub pool lööki pärast sammu. *Chasse*'d tehes on eespool olev jalg kõrgel päkal ning tagapoolne jalg tallal, mis loob "kaalutuse" illusiooni. Euroopas kirjeldas džaivi esimesena Londoni tantsuõpetaja Victor Silvester 1944. aastal.

Džaivist on välja kasvanud sving, bugi-vugi, *[[b-bop]]*, *[[rock'n'roll]]*, tvist, disko ja *[[hustle]]*.

## Pilte

Pilt:Jive Suvorovs Bazokina 9354.JPG|
Pilt:20151121 WDSF Austrian Open 2015 8407.jpg|
Pilt:Jive Suvorovs Bazokina 9348.JPG|


## Viited

## Välislingid

* CSC 2015 - Rockabilly Jive Strictly Finals (võrdluseks ka ESDC 2015 - Advanced Lindy Hop Jack & Jill - Finals) 
* Let's Rip It Up
Jaotur

**Jaotur** on seade, mida kasutatakse hüdroajami juhtimiseks. 

Jaoturite abil toimub hüdrosüsteemis töövedeliku voolu sulgemine ja avamine ning voolu suuna muutmine. Jaoturid juhivad ajami jõuseadmete liikumisi: liikumise alustamist, liikumise suunda ja lõpetamist. Jaoturitele kehtib DIN ISO 1219.

## Jaoturite liigitus konstruktsiooni järgi
Konstruktsiooni järgi liigitatakse jaoturid:

*klappjaoturid
*kraanjaoturid
*siiberjaoturid
Gyula Horni valitsus

**Gyula Horni valitsus** tuli Ungaris võimule 15. juulil 1994, ja lahkus 8. juulil 1998 seoses valimiskaotusega. 

### Valitsuse koosseis





1 ajutine kohusetäitja
* NB! Ametinimetused pole ametlikud tõlked!


### Välislingid
*Vokscentrum
Pärnu laht

**Pärnu laht** on laht Edela-Eestis Liivi lahe kirdeosas. Selle rannikut ümbritsevad Pärnu linn ja Häädemeeste vald. Pärnu lahe pindala on 400 km2. Pärnu laht on väga madal, selle suurim sügavus on 12 m.

Lahte suubuvad Pärnu jõgi, Audru jõgi, Lindi oja, Tuuraste oja ja Põldeotsa peakraav. Ligi 80% sissevoolust moodustab Pärnu jõe vesi. Selle tulemusena on Pärnu lahe vesi vähesoolane. Soolsus sõltub aastaajast, kevadel on see 0-0,8‰ sügisel kuni 5,5‰.

Lahe kagukalda juures asub mitu väikest saart.

Pärnu lahe rannikul asuvad Pärnu linn ning Liu ja Marksa, Kabriste, Saulepa, Valgeranna, Reiu ja Tahkuranna küla.

Pärnu lahe randades on Pärnu rannaniidu looduskaitseala ja Pärnu lahe linnuala.

## Vaata ka
* Pärnu rand
* Pärnu muul

## Viited

## Välislingid
* 21. jaanuar 2009, Tõnu Kann, Pärnu lahes ujub hämmastavaid kalu, parnupostimees.ee
* Hendrikson & Ko: Pärnumaa mereplaneering Hendrikson, hendrikson.ee
*  MTÜ Liivi Lahe Kalanduskogu tegevuspiirkonna sadamate kaardistamine 2009, kalanduskogu.ee
* Elfos Gupp OÜ Esta Tamm: Pärnumaa kalanduspiirkonna arendusdokumentide audit, kalanduskogu.ee
* MTÜ Liivi Lahe Kalanduspiirkonna arengustrateegia aastani 2013, kalanduskogu.ee
Budva

**Budva** on linn Montenegros Aadria mere rannikul, Budva valla halduskeskus.

## Ajalugu

## Vaata ka
*Püha Ivani kirik

## Välislingid
*
Nikšić

**Nikšić** on linn Montenegros, Nikšići valla keskus.

See on Montenegro suuruselt teine linn ja oluline tööstuse, kultuuri ja hariduse keskus.

Tänapäeva linna kohal oli asustus juba 4. sajandil, kui seal asus roomlaste sõjaväelaager. Asula nimi oli siis *Anagastum*, millest hiljem, slaavi hõimude tulekul sai *Onogošt*. Selle nimega tunti asulat kogu keskaja jooksul.

Pärast Teist maailmasõda kasvas linna elanikkond lühikese aja jooksul kümnekordseks.

## Välislingid
*
Audru jõgi

**Audru jõgi** (ka *Kirbu jõgi, Uruste jõgi, Uus jõgi, Vana jõgi*) on jõgi Pärnumaal Lääneranna vallas ja Pärnu linnas. See voolab välja Lavassaare järve lõunaosast ja suubub Pärnu lahte 2 km Pärnu jõe suudmest lääne pool.
Audrust allavoolu kutsutakse ka Kirbu jõeks, kaldal olnud kõrtsi järgi.
Audru jõe pikkus on 29,2 km, millest esimesed 5 km voolab jõgi Lavassaare soostikus. Valgala pindala on 424,2 km².

## Viited

## Välislingid
*
Lavassaare järv

**Lavassaare järv** on järv Pärnumaa Lääneranna valla Õepa külas, Lavassaare alevist 5 km loodes. Tegemist on loodusliku järvega, mis on piklik rabajärv pindalaga 194,5 ha. Veekogu on avalikult kasutatav. Asub Lavassaare looduskaitsealal. 

Järve lõunaosas on viis väikest madalat saart kogupindalaga 0,48 ha. 

Põhjas on väga paks (kohati 8 m) mudakiht. Lavassaare järve kirdeosas on mudakiht allikate tõttu õhem. Seal on põhi kivine ja liivane. Samas kalda lähedal on suur rändrahn, mis madalvee ajal ulatub veest välja.

Lavassaare järve suubub mitu kraavi (neist suurim on Rabaoja) ümbritsevast rabast. Järvest voolab välja Audru jõgi. Lavassaare järve vesi on pruun ja vähe läbipaistev (0,5 m), põhjani segunev ja soojenev, talvel aga suures osas põhjani külmuv.

Lavassaare järve keskkonnaregistri kood on VEE2064400.

Järv on Litoriinamere staadiumi lõpus merest eraldunud suure veekogu jäänuk.

## Taimestik
Veekogude suurtaimedest on seal sageli kohatavad ujuv penikeel, kollane vesikupp, laialeheline hundinui, ahtalehine hundinui, harilik pilliroog, harilik sinihelmikas ja soopihl. Vähemal määral on märgatud selliseid taimeliike nagu harilik sõnajalg, järvkaisel, soo-piimputk, harilik metsvits, ussilill, sookail, konnaosi, harilik mürkputk, hanevits, tarn, kanarbik, soovõhk, turbasammal. 

## Kalastik
Kuna järv pole eriti kergesti ligipääsetav, pole ka kalastajate huvi selle vastu kuigi suur. Põhilised kalaliigid on ahven, haug ja särg. Vahel saadavat angerjat, lutsu ja vingerjat.

2019. aastal oli keskmine kalaliikide arv võrguga katsepüügil neli.

## Linnustik
Järve kallastel pesitsevad jõgitiir, tuttpütt ja tuttvart, ka sinikael- ja piilpart.

Lavassaare järv on merikotkale elupaigaks ja toitumisalaks.

## Kaldad
Kaldad on turbased, enamasti kõrged, kohati ka madalad ja pehmed. Järv on raskesti ligipääsetav. 

Õõtsiksood esineb väikesel pindalal Lavassaare järve kallastel, kus see on kujunenud osalt seoses järve veetaseme alandamisega. Audru jõe lähte ümbruses on rabamets. 

Järv piirneb põhjas ja läänes Kõima rabaga. Idas on mõnesaja meetri kaugusel tootmismaa. Lõunast voolab järvest välja Audru jõgi. Järve voolab ida küljest vähemalt kaks kraavi. Põhja osas kaks oja ja lääne küljel üks kraav. 

## Vaata ka
* Ermistu järv
* Tõhela järv
* Mõisalaht
* Kaisma järv
* Kasse laht
* Aasa paisjärv

## Viited

## Välislingid
* 
*Lavassaare järv (drooniga tehtud video, 2019, talv)
Ilmar Mikiver

**Ilmar Mikiver** (1. jaanuar 1920 Loksa – 26. september 2010 Washington) oli eesti ajakirjanik ja luuletaja. Aastatel 1988–1992 oli ta raadiojaama Ameerika Hääl Eesti Osakonna juhataja.

## Elulugu
Ta õppis aastatel 1932–1935 Gustav Adolfi Gümnaasiumis ja lõpetas 1939. aastal Tallinna Reaalkooli. Aastatel 1940–1943 õppis ta Tartu Ülikoolis ja töötas 1942–1943 Postimehe ajakirjanikuna, põgenes 1943. aastal Soome kaudu Rootsi, kuulus vabatahtlikuna Soome jalaväerügementi JR 200. 1954. aastal lõpetas ta Stockholmi Ülikooli filosoofiakandidaadi kraadiga. 

Mikiver töötas Ameerika Ühendriikides börsimaaklerina ja Münchenis raadiojaama Ameerika Hääl harutoimetuses, juhatas aastatel 1988–1992 Ameerika Hääle Eesti Osakonda Washingtonis, seejärel kirjutas Ameerika ajalehtede ülevaateid Eesti ajakirjandusväljaannetele ning oli New Yorgis ilmuva Vaba Eesti Sõna alaline kolumnist. 

Mikiver kirjutas arvustusi ja esines loengutega ning kirjutas sürrealistlikku luulet (mida ilmus näiteks ajakirjas Mana). 

## Teosed
**Kirves ja tuiksoon: luuletusi 1960-1975*. Toronto: Boreas and Mana, 1976.
**Oltsile: uduseil hommikuil su kare säär kumas tubakapeenarde vahel...* (bibliofiilne väljaanne, 8 lk., 25 eksemplari). Stockholm: Otto Paju, 1994.
* *Urb: teine kogu luuletusi*. Tallinn: Maarjamaa, 2007.
* Ankruketi lõpp. 9 esseed eesti luulest. Koost. ja järelsõna T. Hennoste. LR 2010, nr 36-37.

## Tunnustus
* 2001 – Valgetähe III klassi teenetemärk (tähelepanuväärsete teenete eest raadioajakirjanikuna)
## Isiklikku
Tema vennad olid kunstnik Olev Mikiver ning kunstnik ja kirjanik Heino Mikiver, isa oli kellassepp, koduloolane ja poliitik Jakob Mikiver, vanaonu poeg oli õpetaja Arnold Mikiver, kelle lapsed olid näitleja ja lavastaja Mikk Mikiver ning näitleja Tõnu Mikiver.

## Välislingid
* 
* Saratseenid on tulemas! Estonian World Review, 18. november 2005
Teabelevi

**Teabelevi** on massikommunikatsioon, igasuguse informatsiooni edastamine laiale vastuvõtjaskonnale, eeskätt ajakirjanduse kujul.
Cetinje

**Cetinje** (serbia kirillitsas *Цетиње*) on linn Montenegros.

Cetinje oli aastatel 1852–1910 Montenegro vürstkonna ja aastatel 1910–1918 Montenegro kuningriigi pealinn.

## Välislingid
*Koduleht montenegro ja inglise keeles
Vaiste lõpp

**Vaiste lõpp** (ka *Vaiste laht*) on väike laht pindalaga 299 ha Liivi lahe kirdeosas Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. See asub Raespa ja Kastna poolsaare vahel. Lahte (lõppe) suubub Kolga jõgi. Laht piirneb Raespa, Saare ja Vaiste külaga.

Laht on populaarne talvine kalastamispaik harrastuskalameeste hulgas.

## Välislingid
* 
*"Kas Vaiste lahe põnev ring on meteoriidikraater?" Maaleht, 16. september 2010
Kolga jõgi (Pärnumaa)

**Kolga jõgi** (ka *Kolga oja*) on jõgi Pärnumaal Lääneranna vallas. 

Jõgi on 11,7 km pikk ja valgla pindala 89,9 km². Jõgi algab Piha külast ja suubub põhjast Vaiste lõppe.

Kolga jõkke voolavad paremalt Kaaniveski kraav ning vasakult Öaoja ja Veskiaru kraav. 

Jões leidub jõevähki ja jõeforelli. Jõel käib toitumas must-toonekurg. 

Kolga jõgi voolab keskjooksul läbi luiteliste Kolga mägede (Kolga luited), kus jõel on kõrged liivakaldad luitemännikuga. See koht võeti 1991. aastal kaitse alla ja kannab alates 2006. aastast Kolga looduskaitseala nime.

## Välislingid
*
József Antalli valitsus

**József Antalli valitsus** tuli Ungaris võimule 21. detsembril 1990 esimeste vabade valimiste järel. Antall suri 12. detsembril 1993, mille järel valitsuse moodustas Péter Boross, viimase valitsus astus ametisse 21. detsembril.

## Valitsuse koosseis




1 kohusetäitja
2eraldi ametinimetuseta, kuid Ungari eriteenistuste koduleht loeb teda Füzessy eelkäijaks. 
* NB! Ametinimetused pole ametlikud tõlked!

## Välislingid
* Vokscentrum - ; ;
Aado Slutsk

**Aado Slutsk** (kuni 4.03.1940 Abram; 17. juuli 1918 Riia – 28. september 2006 Tallinn) oli Eesti ajakirjanik ja tippjuht. 

## Trükiajakirjandus
Ajakirjanikuna asus tööle juulis 1940 Tallinna ajalehes Trudovoj Put'. Septembris 1944 toimetas ta Tallinna ajalehte Päevauudised.

## Ringhääling
Aastast 1955 töötas ta ringhäälingus. 
Ta oli 1964–1981 Eesti NSV Raadio ja Televisiooni Komitee esimehe asetäitja, kellele allus Eesti Raadio. Aastatel 1969–1981 oli ta lisaks sellele ka ametlikult Eesti Raadio direktor. 

Aado Slutski toel tehti Eesti Raadios palju uuendusi. 1965. aastal loodi ühiskondliku arvamuse grupp kuulajatelt tagasiside saamiseks. Tööd alustas RAMETO. Aastal 1967 avati Eesti Raadio teine programm Vikerraadio, mis loodi Moskva raadio segasaatekavaga Radio Majak eeskujul konkureerimaks eeskätt Ameerika Häälega. Tema juhiks olles loodi raadio arvutuskeskus; hangiti moodne helibuss Škoda. Slutsk lõi raadio juurde Pressibüroo, kus analüüsiti maailma sündmusi. Üks uuendusi oli ka meelelahutuslike sarjade, nn järjejuttude alustamine oktoobris 1966. Ta korraldas tehniliste uuenduste demonstratsioone EKP juhtidele, mis soodustas välisvaluuta hankimist uue tehnika soetamiseks. 

Raadiojuhina kaitses Slutsk oma alluvaid ülemuste ees ideoloogiliste süüdistuste eest.

## Ühiskondlik tegevus
Alates 1989. aastast oli ta Eesti Olümpiakomitee liige.

## Raamatud
*Vladimir Raudsepp, Aado Slutsk (koostajad). *Eesti kunsti ja kirjanduse dekaad Moskvas 1956: album*, Tallinn 1958.  
*Aado Slutsk (koostaja ja toimetaja). *Back into the Olympic family*, Tallinn 1991, tõlkinud Anne Lange. 
*Aado Slutsk (toimetaja). *Estonian olympic team, Albertville, France, 1992*, Tallinn 1992, tõlkinud E. Allepere. 
*Aado Slutsk (koostaja). *Albertville ja nüüd Barcelona*, Tallinn 1992. 
*Aado Slutsk (koostaja). *Te ei eksinud, härra parun!*, Tallinn 1995.

## Tunnustus
*1972 Eesti NSV teeneline ajakirjanik
*1996 Eesti Raadio elutööpreemia
*2004 Eesti Ajakirjanike Liidu auliige 

## Isiklikku
Eesti Raadio järelehüüdes öeldakse: "Ta oli emotsionaalne, vahel ka subjektiivne ja ülekohtune. Juht, kellega vastuollu sattuda oli ohtlik. Ja sellest hoolimata oli ta särav isiksus. Ta oskas valida ja hinnata inimesi. Ta oli galantne ja vaimukas. Härrasmees, kes tervitades kaabut tõstis. Ta oli kirglik mägisuusataja ja efektne seltskonnategelane."

Valdo Pant lahkus Eesti Raadiost Eesti Televisiooni konflikti tõttu Slutskiga. Ta kirjutas sellise avalduse: "Raadio juhtkond teeb mulle takistusi ja ma ei saa nendega rohkem koos töötada. Raadio juhtkond on oinapäine. Ühesõnaga, kuna raadio juhtkond on loll, siis on nendega võimatu koos töötada.". Slutsk viseeris selle avalduse: "Nõus. Luban."

## Viited
Budva vald

**Budva vald** on 1. järgu haldusüksus Montenegros. 

Lisaks keskusele Budvale on  vallas ka teisi asulaid, sealhulgas  Bečići, Sveti Stefani ja Petrovac na Moru küla.

## Välislingid
*http://www.budva.me
INXS

**INXS** on Austraalia rokkansambel, mis on moodustatud aastal 1977. 

1997. aasta turnee ajal tegi enesetapu nende laulja Michael Hutchence.

Aastal 2005 sai nende uueks solistiks kanadalane J. D. Fortune. Ta valiti 12-nädalase tõsielusarja "Rock Star: INXS" käigus. 2011. aastal lahkus ta bändist ning tema asemele tuli Ciaran Gribbin.

## Liikmed
*Ciaran Gribbin – laul (alates 2011)
*Andrew Farriss – kitarr ja süntesaator (alates 1977)
*Tim Farris – soolokitarr (alates 1977)
*Jon Farriss – trummid (alates 1977)
*Gary Gary Beers – basskitarr (alates 1977)
*Kirk Pengilly – saksofon ja kitarr (alates 1977)

### Endised liikmed
*Michael Hutchence – laul (1977–1997)
*Jon Stevens – laul (2000–2003)
*J. D. Fortune – laul (2005–2011)

## [[Muusikaalbum|Albumid]]
*"INXS" (1980)
*"Underneath the Colours" (1981)
*"Shabooh Shoobah" (1982)
*"The Swing" (1984)
*"Listen Like Thieves" (1985)
*"Kick" (1987)
*"X" (1990)
*"Welcome to Wherever You Are" (1992)
*"Full Moon, Dirty Hearts" (1993)
*"Elegantly Wasted" (1997)
*"Switch" (2005)
*"Original Sin" (2010)

## Välislingid
* http://www.inxs.com/ bändi ametlik leht
Tivati vald

**Tivati vald** on 1. järgu haldusüksus Montenegros. 

## Välislingid
*Tivati valla koduleht
*http://tivat.travel
Ulcinji vald

**Ulcinji vald** on 1. järgu haldusüksus Montenegros. Vald piirneb idas Albaaniaga. Piir kulgeb mööda Bojana jõge.

70% valla elanikest on albaanlased.

## Välislingid
*Ulcinji valla koduleht
Berane vald

**Berane vald** on 1. järgu haldusüksus Montenegros. 

2013. loodi Berane valla aladest uus haldusüksus (Petnjica vald) ning Berane vald läks nii pindalalt kui ka rahvaarvust väiksemaks.

## Välislingid
*Berane valla koduleht
Kazimierz Marcinkiewiczi valitsus

**Kazimierz Marcinkiewiczi valitsus** tuli Poolas võimule 31. oktoobril 2005  valimiste järel. Marcinkiewicz nimetati peaministriks säilitamaks Lech Kaczyński võimalusi presidendiks saada, selle sihi saavutamise järel sai alates 14. juulist 2006 ametisse juba Jarosław Kaczyński  valitsus.

### Valitsuse koosseis




1PiS kandidaat
2Endine PO
3Partei Centrum liige

4PiS lähedalseisev



### Välislingid
* Valitsus:
Pärt Lias

**Pärt Lias** (28. oktoober 1940 – 20. oktoober 2006) oli eesti kirjandusteadlane, semiootik, kriitik ja tõlkija, aastast 1989 kuni surmani Tallinna Ülikooli õppejõud.

Enne Tallinna Ülikooli töötas Pärt Lias Keele ja Kirjanduse Instituudis. Aastatel 1992–1995 oli ta ajakirja Keel ja Kirjandus kirjandusteaduse ja kriitika toimetaja.

## Raamatud
*"Eesti nõukogude romaan" (Eesti Raamat, 1985)
*"Sulailmast uutmiseni" (Eesti Raamat, 1990)

## Tõlked
*"Valitud töid" (Mihhail Bahtin, 1987)
*"Sissejuhatus kirjandusteooriasse" (Markku Ihonen, 1996)
*Voltaire'i teose "Kohtlane. Mikromegas" järelsõna "Groteski ja filosoofia maailmas" (Juri Lotman, 1996)
*"Beria" (Boriss Sokolov, 2004)
*"Kunstilise teksti struktuur" (Juri Lotman, 2006)

## Viited

## Kirjandus
* Mall Jõgi, "Pärt Liase mälestuseks" – Keel ja Kirjandus 2007, nr 1, lk 84–86

## Välislingid

*Pärt Lias - õpetlase kehastus Wimberg. Eesti Päevalehe veebiväljaanne, 27. oktoober 2006
*"Kaks killukest Pärt Liasest" (Pärt Lias endast Jaanus Vaiksoole) http://laulukene.blogspot.com/2008/10/kaks-killukest-prt-liasest.html
Marek Belka valitsus

**Marek Belka valitsus** tuli Poolas võimule mais/juunis 2004. Valitsuse ametissesaamine oli mõnevõrra raske, sest 2. mail peaministriks nimetatud Belka ei suutnud esimesel hääletusel saada parlamendis enamust oma kabineti toetuseks (hääled 188-262), ning seega sai tegelikult kabinet ametlikult riigi ette alles teisel katsel 24. juunil (236-215). Siinkohal on esialgu lähtutud siiski valitsuse ametlikul veebilehel olevast kronoloogiast. Samuti ei ole valitsust arvestatud Belka teiseks valitsuseks, kuna "esimest" oktoobris 1997 juhtis ta kõigest kohusetäitjana. Lahkus valitsusest 31. oktoobril 2005.

### Valitsuse koosseis




1kohusetäitja

2endine PSL

### Välislingid
* Valitsus:
Plavi vald

**Plavi vald** on 1. järgu haldusüksus Montenegros. 

## Välislingid
*Plavi valla koduleht (serbia keeles)
Labajalg

**Labajalg** ehk **jalalaba** on inimese või teiste primaatide jala alumine osa.

## Inimese labajalg
Inimese labajalg koosneb pöiast ja varvastest.

Jalalaba välimine pool on käies vastu maad, sisemine pool ulatub maast veidi kõrgemale (lampjalgsuse korral on jalalaba ühtlaselt lame). Jalalabad on inimesele väga tähtsad tasakaalu hoidmiseks. Tasakaalu aitavad hoida ka varbad, mis kinnituvad jalalaba külge.

## Vaata ka
* Inimese jalatalla rõhu mõõtesüsteem
Hötorget

**Hötorget** (rootsi 'heinaturg') on väljak Stockholmis. Päevasel ajal on avatud puu- ja juurviljade turg, välja arvatud pühapäeval, kui on avatud vanakraamiturg. Väljaku läheduses asub ka samanimeline metroopeatus.

Nimi tuleneb vanadest aegadest, kui kohalikud talupojad müüsid all-linnas lossist veidi eemal platsi peal heinu.

## Välislingid
* Foto
Friedrich Gustav Arvelius

**Friedrich Gustav Arvelius** (5. veebruar (ukj 16. veebruar) 1753 Tallinn – 13. juuli (ukj 25. juuli) 1806 Tallinn) oli saksa päritolu eesti kirjanik. Ta kasutas pseudonüümi **Sembard**. 

## Elulugu
Friedrich Gustav Arvelius põlvnes Soome päritolu suguvõsast. Ta sündis 1741. aastast Viru-Nigulas pastoriks olnud Friedrich Immanuel Arveliuse (1716–1780) ja Augusta Johanna Frieselli (1731–1806) pojana. Tema lapsepõlv möödus Viru-Nigula kiriklas. 

Ta õppis Tallinna Toomkoolis (1769–1771) ja seejärel Leipzigi Ülikoolis usuteadust ja filoloogiat. Kooli lõpetamisel siirdus tagasi Eestisse, oli aastatel 1780–1790 Virumaal Kiikla mõisas koduõpetaja ning alates 1790. aastast Tallinna Linna Keiserliku Gümnaasiumi teoloogia ja ladina keele professor. Aastatel 1792, 1796, 1799 ja 1803 oli ta Tallinna Linna Keiserliku Gümnaasiumi rektoriks.

## Kirjanduslik pärand
Tema peamiseks tööks on saksa keelest eesti keelde tõlgitud jutud ja luuletused, mis olid õpetlikud ja talurahvast manitsevad. Arvelius kirjutas ka saksakeelse näidendi "Elisa" ning artikleid eesti keele arengu kohta.

## Perekond
Arvelius oli abielus Ohtu mõisast pärit Katharina Kurselliga. Nende tütar Katharina Wilhelmine Arvelius (1800–1869) abiellus 1823. aastal Eestimaa maanõuniku, ohvitseri ja Palmse mõisniku Carl Magnus von der Pahleniga. Tema noorem vend Martin Heinrich Arvelius (1760–1799) oli jurist, luuletaja ja näitekirjanik.

## Teosed
*Üks Kaunis Jutto- ja Öppetusse-Ramat I, 1782
*Üks Kaunis Jutto- ja Öppetusse-Ramat II, 1787
*Ramma Josepi Hädda- ja Abbi-Ramat, 1790
*Abschieds-Lied an meinen Freund Reus, 1790
*Über die Kultur der estnischen Sprache. Eine Einladungs-Schrift zur Feier des hohen Nahmens-Festes Ihro Käiserlichen Majestät Catharina Alexiewna, Selbstherscherinn von ganz Russland. Reval., 1792
*Von gesellschaftlichen Gesprächen über politische Gegenstände : eine Einladungs-Schrift zur Feier des hohen Geburts-Festes Ihro Käiserlichen Majestät Catharina Alexiewna Selbstherscherinn von ganz Russland, 1793

## Viited

## Kirjandus
**Eesti kirjanduse ajalugu*. I köide. Tallinn: Eesti Raamat, 1965. Lk 274–278.
*Kalda, Maie. *Mis mees ta on?* Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus, 2000. Lk 67–81.
*Vinkel, Aarne. *Eesti rahvaraamat*. Tallinn: Eesti Raamat, 1966. Lk 45–54. 
*Vinkel, Aarne. *Friedrich Gustav Arvelius 18. sajandi kirjanikuna*. – Eesti Kirjandusmuuseumi aastaraamat "Paar sammukest..." I. Tallinn: 1958. Lk 9–66.

## Välislingid
*
*
*
Elisabeth Aspe

**Elisabeth Aspe** (õieti **Nieländer**, Aspe oli neiupõlvenimi; 15. detsember (3. detsember vkj) 1860 Pärnu – 25. august 1927 Pärnu) oli eesti kirjanik. Aspe kirjutas jutustusi talurahva, meremeeste ja linlaste elust. Tema jutustused on realistlikud.

## Elulugu
Aspe sündis veskiomaniku jõukas peres ning kujunemisaastad olid tal rahulikud. Aastatel 1870–1878 õppis ta saksa õppekeelega Pärnu Linna Kõrgemas Tütarlastekoolis, kus omal ajal õppisid ka Lydia Jannsen ja Lilli Suburg. Perekonnas koguti ja loeti eestikeelseid raamatuid ja ajalehti. Jannsenitest oli Aspedel üldse palju mälestusi, Elisabeth Aspele  ristiisaks oli Johann Voldemar Jannsen. Siis jäi 1886. aastal isa,  Madis Aspe (1820–1889) voodihaigeks ja tütrel tuli hakata teda põetama; isa eest hoolitsemise kõrvalt hakkas Aspe kirjutama romaane. Aspe isa sai halvatuse ning ta suri. Lühikese aja jooksul järgnesid sellele ema ja hiljem õemehe surm, mille järel jäi Aspe õde üksi koos oma kaheksa lapsega ja Aspe ise sai perepeaks. Aspe abiellus 1892. aastal Heinrich Nieländeriga ja sai temaga lapsed. Mõni aasta hiljem suri ka Aspe õde ning Elisabethil tuli hakata kasvatama ka õe lapsi.

19. sajandi lõpul oli Aspe puhul tegemist ühe tuntuma kirjanikuga ja tegi koos Lydia Koidulaga kaastööd ajalehele "Eesti Postimees". Aspe oli ära mainitud Mihkel Kampmaa väljaandes "Kirjanduse peajoontest" ja Eesti Kultuurkapital määras talle 1920. aastatel pensioni. Et Aspe ennast päris kirjanikuks ei pidanud, oli ta sellest meeldivalt üllatunud. Hilisemates kirjanduslugudes teda meeles peetud siiski pole.

## Teosed

*"Enne ukse lukutamist" (1881)
*"Kasuõde" (1887)
*"Ennosaare Ain" (1888)
*"Anna Dorothea" (1891)

## Vaata ka
*Elisabeth Aspe tänav

## Viited

## Kirjandus
* Anton Jürgenstein, "Elisabeth Aspe" – Linda 1898, nr 21, lk 353–355.
* Oskar Urgart, "Elisabeth Aspe" – Looming 1927, nr 10, lk 945–950.
* Arno Raag, "Elisabeth Aspe elu ja looming. Biograafilis-kriitiline essee". EKS, Tartu 1928, lk 76.
*Aino Põldmäe-Undla, 100 aastat Elisabeth Aspe sünnist. Keel ja Kirjandus, 1960, nr 12, lk 753-755
* Eesti kirjanduse ajalugu, II köide, Eesti Raamat, Tallinn 1966, lk 533–543 (ülevaate autor Oskar Kruus).
* Oskar Kruus, "Naine hanesulega" (kirjutisi naiskirjanikest). Eesti Raamat, Tallinn 1971, lk 54–67 ("Vana-Pärnu vang").
* Heili Reinart. "Palju valusaid kaotusi üle elanud unustatud kirjanik Elisabeth Aspe teadis, et eluõnne ei maksagi otsida." *[[Postimees]]* 15. detsember 2010.

## Välislingid

*
Tuumariik

**Tuumariik** on riik, kellel on tuumarelv.

Ametlikud tuumariigid on Ameerika Ühendriigid, Venemaa, Hiina, Suurbritannia ja Prantsusmaa, India, Pakistan ja Põhja-Korea. Arvatakse, et tuumalaengud võivad olla või olid ka Iraanil, Iisraelil ja Lõuna-Aafrika Vabariigil.

Lõuna-Aafrika Vabariik tegi Iisraeliga koostööd tuumaenergia valdkonnas, kuid 1989. aastal lõpetas riik tuumarelva-alased arendustööd. Iisrael pole ametlikult kinnitanud tuumarelvade omamist. Mõlemat riiki on kahtlustatud kasutuskõlblike tuumarelvade valmistamises ja katsetuse läbiviimises India ookeanis, juhtumit tuntakse Vela intsidendi nime all. 

Tuumarelvastusprogrammidega on tegelenud näiteks Saksamaa (U-projekt) ja Jaapan (Ni-Go, F-Go projektid) Teise Maailmasõja ajal. 1960. aastatel oli oma tuumarelvaprogramm ka Rootsil.

Jaapan, Rootsi, Saksamaa ja Brasiilia omavad tänapäeval piisavalt teaduslikku,  tehnoloogilist ja materiaalset võimekust, et luua suhteliselt lühikese ajavahemiku jooksul arvestatav kasutuskõlblik tuumaarsenal.   

## Vaata ka
*tuumarelvavabad piirkonnad
*tuumavastane liikumine
Utrecht

**Utrecht** on linn Hollandis, Utrechti provintsi halduskeskus.

Utrechtis asub Utrechti Ülikool.

Utrecht on peapiiskopkonna keskus.

Utrechti toomkiriku torn on Hollandi kõrgeim kirikutorn (112,3 m).

## Ajalugu

Linn sai alguse roomlaste kindlusest, mis rajati sinna 47. aasta paiku.

7. sajandi lõpus sai Utrechtist piiskopkonna keskus. Linnaõigused sai Utrecht 1122. aastal.

Utrechtis kirjutati 1713. aastal alla Hispaania pärilussõja lõpetanud Utrechti rahu.

## Elanike arv
* 283 400 (2006)
* 300 000 (2009)

## Kultuur
Utrechtis toimub igal aastal Hollandi Animafilmide Festival.

## Sport
Utrechtil on jalgpalliklubi FC Utrecht.

## Vaata ka
* Utrechti psalter

## Viited

## Välislingid

* Utrechti koduleht
Andres Nuiamäe

**Andres Nuiamäe** (2. juuni 1982 Lehtse – 28. veebruar 2004 Bagdad) oli Eesti sõjaväelane (nooremseersant). 

Ta oli pärit Albu vallast ja lõpetas 2001. aastal Audentese Erakooli.

Ta kuulus ESTPLA-8 üksusse ja hukkus Iraagis Bagdadis patrullimise ajal teeäärse pommiplahvatuse tagajärjel. Ta oli esimene Eesti kaitseväe välismissioonidel ja Iraagi sõjas hukkunud sõjaväelane. Tal oli nooremseersandi auaste.

## Tunnustus
*2004 Kotkaristi teenetemärgi kuldrist mõõkadega

## Viited

## Välislingid
*Postimehe uudis 
*USA saatkonna pressiteade (arhiiviversioon)
*The Iraq Page
*CNN-i uudis
*Tiit Reinberg, "Iraagis hukkunud kangelast pole unustatud", Järva Teataja 1. märts 2009
Alexis de Tocqueville

**Alexis de Tocqueville** (29. juuli 1805 – 16. aprill 1859) oli prantsuse ajaloolane.

Tocqueville'i kaks kuulsaimat tööd on *"De la démocratie en Amérique"* ("Tähelepanekuid ameerika demokraatiast"; eesti keeles 1995) ja *"L'Ancien Régime et la Révolution"* ("Vana kord ja revolutsioon"). Ta oli üks esimesi ajaloolasi, kes kasutas massiliselt arhiivimaterjale ning mitte ainult riiklikke dokumente, vaid ka statistilisi andmeid. Samas oli tema kirjutusstiil ka väga särav ja voolav, mistõttu tema teosed on tänini küllaltki loetavad.

## Välislingid

*Vapp
Arnold J. Toynbee

**Arnold Joseph Toynbee** (14. aprill 1889 – 12. oktoober 1975) oli Suurbritannia ajaloolane.

Toynbee elutööks oli 12-köiteline "A Study of History" ("Uurimus ajaloost"), mis püüdis kõiki ajaloolisi protsesse selgitada tsivilisatsiooniteooriaga. Toynbee on tugevalt mõjutatud Oswald Spengleri maailmavaatest (teda oma peateoses kordagi mainimata), kuid viimasest erinevalt ei pea kultuuri allakäiku ja hukkumist fataalselt paratamatuks. 

Toynbee jagas maailma enam kui 20 tsivilisatsiooniks ning lahkas neid põhjalikult, kujundades teooria tsivilisatsioonide tõusust ehk kasvust, langusest ja hävingust. Nende ja väiksemate tsivilisatsioonidega seotud protsessidega seletas ta kogu ajaloo kulgu. Ent teised ajaloolased leidsid tema tööst palju ebatäpsusi ning ka vigu, mistõttu tema teooria kaotas peagi ajalooteaduse silmis tõsiseltvõetavuse. Samas oli see üks huvitavamaid ja põhjalikumaid kogu ajaloo süstematiseerimise katseid, mis oli ilmselt teadlikult kirjutatud ka vastukaaluks marksistlikule ajaloonägemusele.

## Tunnustus
*1941 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
*1950 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks

## Teosed
**"Uurimus ajaloost"* Tartu: Ilmamaa, 2003 ISBN 9985-878-47-7 (Toynbee paljuköitelise uurimuse lühikokkuvõte)
**Mankind and Mother Earth*: A Narrative History of the World (Oxford University Press 1976),

## Kirjandus
* J. Raškovski, "Toynbee – inimkätega tehtud maailmast" – Sirp ja Vasar 8. september 1972, nr 36, lk 8
* Katre Ligi, "Toynbee ja Spengler ehk tõlkiva toimetaja tundmusi" – Akadeemia 2012, nr 6, lk 1072–80

## Välislingid
* Triin Kallas, "Kuidas taltsutada rongiaknast avanevat vaadet" (raamatu "Uurimus ajaloost" arvustus) – Sirp 6. juuni 2003, lk 4
* Veljo Kaasik, "Toynbee ja ühiskonna tardumine" – Sirp 27. aprill 2012, lk 32
Katkenud elu

**"Katkenud elu"** (ka "Aasta mu noorusest"; ingl *Girl, Interrupted*) on Oscariga pärjatud Ameerika Ühendriikide 1999. aasta  draamafilm, mis põhineb tõsielul ja räägib noore peategelase Susanna läbielamistest Claymoore'i psühhiaatriahaiglas.

Filmi aluseks on Susanna Kayseni samanimelised autobiograafilised memuaarid.

## Süžee
1967. aastal laseb 18-aastane Susanna ennast pärast ebaõnnestunud enesetapukatset panna Claymoore'i psühhiaatrihaiglasse, kus tal diagnoositakse ebastabiilse isiksuse sündroom (*Borderline syndrome*). Haiglas sõbruneb ta teiste patsientide Polly, Georgina, Daisy ja Lisaga, kellest viimasega ta ka haiglast põgeneb, et minna Disneylandi. Nad ööbivad varem haiglast vabastatud Daisy juures, kelle aga pärast Lisa mentaalset rünnakut eelneval õhtul hommikul endalt elu võtnuna leiavad. Selle tagajärjel otsustab Susanna tagasi haiglasse minna ja Lisa jätkab oma teekonda üksinda.

Mõne aja pärast satub Lisa tagasi haiglasse ning Susanna peale viha kandes ähvardab teda tappa ning ründab mentaalselt, kuni ise kokku variseb. Järgmisel päeval vabastatakse Susanna haiglast ja ta elab edasi normaalset elu. 1970. aastaks on enamik tema sõpradest haiglast vabastatud.

## Osatäitjad
*Winona Ryder – Susanna
*Angelina Jolie – Lisa
*Clea DuVall – Georgina
*Brittany Murphy – Daisy
*Elisabeth Moss – Polly
*Jared Leto – Tobias Jacobs
*Jeffrey Tambor – Doktor Potts
*Vanessa Redgrave – Doktor Wick
*Whoopi Goldberg – Valerie
*Angela Bettis – Janet
*Jillian Armenante – Cynthia
*Drucie McDaniel – M-G
*Alison Claire – Gretta
*Christina Myers – Margie
*Joanna Kerns – Annette
*Travis Fine – John

## Auhinnad
**[[Oscar]]**
*2000 – parim naiskõrvalosatäitja – Angelina Jolie

**[[Kuldgloobus]]**
*2000 – parim naiskõrvalosatäitja – Angelina Jolie

**[[Ekraaninäitlejate Gildi auhind]]**
*2000 – parim naiskõrvalosatäitja – Angelina Jolie

## Välislingid
*
Viersen

**Viersen** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal, Vierseni kreisi halduskeskus.

Tänapäevane Viersen on linnana suhteliselt noor. See moodustati alles 1970. aastal nelja väiksema linna ühendamisel, mis moodustavad nüüd neli Vierseni linnaosa: Alt-Vierseni, Dülkeni, Süchtelni ja Boisheimi. 1974. aasta lõpuni oli Viersen kreisivaba linn.

Viersenis on USA toiduainete kontserni Masterfoods Saksamaa peakorter ja jaekaubandusketi Kaiser's Tengelmann keskus.

Tuntud inimestest on Viersenis sündinud näiteks arhitekt Joachim Schürmann, kirjanik Reinhard Kaiser ja poliitik Udo Voigt.

## Välislingid

*Vierseni koduleht (saksa keeles)
Kuivajõgi

**Kuivajõgi** (ka *Kuivajõe jõgi*) on Pirita jõe vasakpoolne lisajõgi, mis algab Vonka rabast loodes ja suubub Pirita jõkke Kose-Uuemõisa kohal. Kuivajõe pikkus on 32,8 km, karstialal voolab ta maapinnal ainult kevadise suurvee ajal.

Osa Kuivajõe sängist on võetud kaitse alla (Kuivajõe sängi kaitseala).

## Välislingid
*
Lorenzo Valla

**Lorenzo Valla** (ka **Laurentius Valla**; 1406 – 1. august 1457) oli itaalia humanist ja õigusteadlane.

Valla on tuntud ühe allikakriitika (taas)loojana. Tema keelelisel analüüsil põhinev uurimus "Constantinuse kingitusest" (ürik, mis andis paavstile ilmaliku võimu endise Lääne-Rooma impeeriumi üle) näitas, et tegu oli võltsinguga.

Valla tegutses ka riigiametnikuna Napoli ja Aragóni õukondades.
The Human League

**The Human League** on 1977. aastal asutatud *[[synth-pop]]*'i ansambel Inglismaalt Sheffieldist. Ansambel saavutas suurt edu 1980. aastatel. Laulja ja helilooja Philip Oakey on ainuke liige, kes on bändis olnud alates selle asutamisest. Ansambli nimi on võetud arvutimängust "".

Ansambli 1981. aasta singel "Don't You Want Me" käivitas USAs 1982. aasta juulis Billboard Hot 100-s esikohale jõudes nn teise Briti invasiooni.

## Liikmed
*Philip Oakey
*Joanne Catherall
*Susan Ann Sulley

### Endised liikmed
*Ian Craig Marsh
*Martyn Ware
*Philip Adrian Wright
*Ian Burden
*Jo Callis

## [[Muusikaalbum|Albumid]]
*1979 – "Reproduction"
*1980 – "Travelogue"
*1981 – "Dare"
*1984 – "Hysteria"
*1986 – "Crash"
*1990 – "Romantic?"
*1995 – "Octopus"
*2001 – "Secrets"

## [[Extended Play|EP-d]]
*1979 – "The Dignity of Labous"
*1980 – "Holiday '80"
*1982 – "Love and Dancing"
*1983 – "Fascination!"
*2002 – "Dance Like Stars"

## Kogumikud
*1988 – "Human League"
*1996 – "The Very Best of the Human League"
*1998 – "Soundtrack to a Generation"
*2002 – "The Golden Hour of the Future"
*2005 – "Original Remixes and Rarities"

## [[Kontsertalbum]] ja [[DVD]]
*2005 – "Live at the Dome"

## Tuntumad [[Singel|singlid]]
*1981 – "Don't You Want Me" – esikoht Ühendkuningriigis, esikoht USA-s
*1983 – "(Keep Feeling) Fascination" – 2. koht Ühendkuningriigis, 8. koht USA-s
*1986 – "Human" – 8. koht Ühendkuningriigis, esikoht USA-s
*1995 – "One Man in My Heart" – 13. koht Ühendkuningriigis
Hans Anton Schultz

**Hans Anton Schultz** (25. mai (vkj) / 6. juuni 1866 Vaali küla, Päinurme mõisavald, Koeru kihelkond – 1. detsember 1905 (vkj) / 14. detsember 1905) oli rätsep, rahvaluulekoguja ja 1905. aasta revolutsioonist osavõtnu Järvamaalt Koeru kihelkonnast Vaali külast. 

Schultzi haridus piirdus kolme aasta külakooliga. Lisaks rätsepatööle oli ta olnud ka rändraamatukaupmees. Vähesest haridusest hoolimata omanud ta siiski kõnemehe osavust, eriti piiblitsitaatide kasutamisel. Ta lahkus luteri kirikukogudusest, astudes vene õigeusku, millele järgnesid ka teised perekonnaliikmed. Schultzi algatusel korraldati aastas paar korda Vaali koolimajas õigeusu jumalateenistusi, kuhu kutsuti Põltsamaa preester. 

1890. aastatel hakkas H. A. Schultz rahvaluulet koguma, mida sobis hästi tema rändava eluviisiga; rahvapärimuse kogumisel aitas teda ka vend Kaarel. 1893. aastal saatis Schultz korraga 1376 lehekülje suuruse kogu. Ta oli Jakob Hurda üks viljakamaid korrespondente rahvaluule kogumisel. 

1905. aasta revolutsiooni käigus asutas ta koos mõnekümne kaaslasega Vaali vabariigi, mille juhiks ("Eesti presidendiks") ta ka ise siis oli. Moodustas miilitsasalga ja mõõtis maatameestele 1905. aasta sügisel Vaali mõisa tagasi paarkümmend aastat varem mõisaga ühendatud talu maad. Oli 1905. aasta oktoobris moodustatud Vaali komitee saadik Tartu kongressil. "Vaali Vabariigi" asutajana on teda peetud üheks esimeseks Eesti Vabariigi idee algatajaks.

1905. aasta jõululaupäeval lasti ta ja ta mõttekaaslased Mart Jürmanni, Voldemar Jürmanni ja teised, mitšman Izmailovi juhtimisel karistussalga poolt Koerus maha. Ta maeti 29. detsembril 1905 (vkj)/ 11. jaanuaril 1906 Põltsamaa vanale õigeusu kalmistule. Tema haua tähis pole säilinud.

## Hinnangud
Oskar Loorits on teda iseloomustanud järgmiselt: "ta on oskamatult räpakas ja ajuti otse närvlikult tujukas, ülihõlpsasti süttiv ja ärrituv, vaimustuse kõrgelt harjalt kauhti silmapilkselt ahastuse karidelle kukkuv ja pettumuse-pessimismi purunev. Ei mõistuse tasakaalustavat süstemaatsust, ei loogikat, enesekriitikat ega järjekindlust selle mehe iseloomu pole sadestund, seda enam aga siia on kuhjund õhulosside lapselikkust ja härdameelset hellust, fantaseeringut ja otse avasilmi unelemist, igatsemist ja tundeid, tunge, kirgi kuni endaunustuse ja eksaltatsioonini kas või kõige tüütavamas argielu proosas".

## Viited

## Kirjandus
* Oskar Loorits. "Poeedi ja professori prototüübid massis". Raamatus: Meie, eestlased. Ilmamaa. Tartu 2000 (Eesti mõttelugu), lk 352–366. Varem avaldatud: Meie Tee nr 7-8, 1955; nr 1-2, 1956. 
* Richard Viidalepp. "Jakob Hurt ja Hans Anton Schultz". Keel ja Kirjandus 1982, nr 5, lk 252–261; bibliograafia joonealustes märkustes
* Pekka Erelt. Eesti Vabariik sündis Vaali külas Eesti Ekspress, 7. detsember 2000
Labajalavalss

**Labajalavalss** ehk **labajalg** on 3/4 taktimõõdus eesti rahvatants. Iseloomulik on iga takti esimese osa tugev rõhutamine. Mõnikord võib olla rõhuline ka kaheksanda takti teine osa. Labajalavalss on eeskuju saanud kolmesammulisest saksa valsist.
2006. aasta Hollandi naiste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**2006. aasta Hollandi naiste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes** peeti Zaandamis 29. oktoobrist 5. novembrini. Oma viienda meistritiitli võitis Nina Hoekman.
Vineyard Tallinna kogudus

**[[EKNK]] Vineyard Tallinna kogudus** (kuni 2012. aastani **Mustamäe Linnakogudus**) loodi 2003. aastal ja kuulub rahvusvahelisse uuskarismaatilisse Vineyard-kirikute ühendusse.  

Vineyardi koguduse liikmed identifitseerivad end tihti kui "keskmised radikaalid (radical middle)", positsioneerides end nelipühi ja traditsioonilisema liikumise piirimaile. Mõiste tuleneb Bill Jacksoni raamatust "The Quest for the Radical Middle".  

Liikumise tuntuim liider on olnud John Wimber.  

Väärtused ja jumalateenistuste stiil sarnaneb paljus Vineyardi koguduste omaga. Liikumine on saanud alguse protestantlikust kirikust ning on suhteliselt tuntud nii Euroopas, Ameerikas kui ka Austraalias. Jumalateenistuse iseloomustavaks nähtuseks on vaba vorm, personaalne perekondlik lähenemine-osadus, kaasaegne ülistusmuusika ja teenimine, millest viimane omab märkimisväärset osa teenistustest. Olulise osa koguduse struktuurist moodustavad nn kodugrupid, kus pööratakse enam tähelepanu isiku vajadustele, arengule ja vaimulikule kasvule. 

Koguduse liikmeskond on tänu inglis- ja eestikeelsetele teenistustele nooremapoolne ja multikultuurne.

Jumalateenistused toimuvad iga nädal pühapäeviti kell 11:00 Eduard Vilde tee 131. Koguduse pastor on Anthony Jessop

## Vaata ka
EKNK Õppekeskus SA

## Välislingid
* Koguduse koduleht
* EKNK kogudused
Internetikomplekt

**Internetikomplekt** on tarkvara komplekt erinevatest Interneti võimaluste kasutamisele orienteeritud tarkvaradest, mis on tihti integreeritud üksteisega.

Tavalisemad internetikomplekti kuuluvad tarkvarad on:
* veebilehitseja ehk brauser
* e-posti klient (tihti uudiselugeja ja aadressiraamatuga)
* allalaadimishaldur
* HTML-redaktor
* IRC kliendiprogramm

Kuna veebilehitseja on enimkasutatav osa internetikomplektist kutsutakse tihti kogu internetikomplekti ka veebilehitsejaks või brauseriks.

Kasutusel on näiteks järgmised internetikomplektid:
*Netscape – Mozilla eellane ja kaasaegne. Uuemad versioonid põhinevad Mozilla Application Suite'il ning kasutavad seega Gecko esitusmootorit. Välja lastud UNIX/Linux, Windows, Mac OS X jt operatsioonisüsteemidele. Arendus on seiskunud.
*Mozilla Application Suite – põhjalik internetipakett, mis sisaldab muuhulgas e-posti klienti, uudistelugejat, veebilehtede koostamise komponenti ja IRC klienti. Esimene Gecko esitusmootoriga lehiseja ja internetikomplekt. Välja lastud UNIX/Linux, Windows ja Mac OS X opsüsteemidele. Arendus seiskus 2006. aastal.
*SeaMonkey – Mozilla Application Suite'i edasiarendus UNIX/Linux, Mac OS X ja Windows opsüsteemidele.
*Opera – väike ja kiire omanduslik tasuta veebibrauser operatsioonisüsteemidele *NIX, Windows, Mac OS X jt.
Tääksi

**Tääksi** on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas. Pindala on 4,94 km2. Külas on 122 elanikku (2006).

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda.

Külas asuvad Tääksi ohvriallikas, Hiiemägi, ohvrikivi Tõnni vakk, Paksu suurkivi, Rõngu kivi ja Tääksi villaveski. Külast voolab läbi Tääksi oja, millele on paisutatud Tääksi järv.

Küla keskne asutus on Tääksi Põhikool. Korraldatakse mitmesuguseid spordivõistlusi: Tääksi kümnevõistlus, Tääksi järve jooks, bagi- ja autokrossivõistlused.

## Ajalugu

Tääksi külas paiknes keskaegne külakalmistu, Tääksi veski rajamise aeg ei ole teada.

Tääksi küla on teadaolevalt esmamainitud 1584. aastal. Selle aasta Viljandi staarostkonna *Wasth moyza* (Vastemõisa) mõisa teise vardjaskonna nimekirjas on toodud ***Taigisth*** küla koos järgmiste taludega: *Tomas, Raucep Jan, Szaro Pied, Tutrica Piep* ja *Tutrica Macz*. Kõikide talude suurus oli pool adramaad, kuid see oli kasutusel ainult Saru Peedi puhul. Teised kasutasid vaid poolt sellest (ehk ¼ adramaad). Lisaks elas külas vabadik Jaak, kes ei kasutanud maad ega pidanud seega ka midagi tasuma (*Jak bobol niedal nicz nima nicz*).

Poola-Rootsi sõdade tulemusel oli 1624. aastaks Tääksis vaid üks vabadik, Paidest kolinud Christoffer, kuna kõik talud olid hävinenud sõjas. *1638. aasta maarevisjonis kuulus Tääksi Alaküla mõisa alla, seal asunud veskist oli alles veskiase, kokku külas kaks talu ja üks saunik. 1688. aastaks on küla allutatud [[Olustvere mõis]]ale, külas oli kuus talu, lisaks mölder Sarukse Jaak. 1766. aasta personaalraamatu järgi on külas seitse talu, möldri pere ja üks saunik. 1866. aastast kuulus Tääksi küla [[Olustvere vald (Suure-Jaani kihelkond)|Olustvere valda]], 1945-1960 eksisteeris aga eraldi [[Tääksi külanõukogu]]*.

Varem Olustvere Papiorus asunud vallakeskus koliti 1913. aastast Tääksis valminud vallamajja. Toima talus 1868. aastal tegevust alustanud külakool kolis 1875. aastal Tillu Reinu talu maadel valminud koolimajja. Praegune koolimaja ehitati 1931. aastaks. Tääksis tegutses (enne 1940. aastat) jahu- ja saeveski, 1907 avatud Peet Aua kauplus, 1913 asutatud Olustvere Tääksi vabatahtlik tuletõrje selts, 1914. aastal tegevust alustanud Olustvere Kaubatarvitajate Ühisus oma kauplusega, 1923. aastal tegutsemist alustanud Olustvere Tääksi piimaühisus koos meiereiga (meier Konstantin Kolumbus võitis 1930. aastatel piimatööstuse auhindu) ja rida teisi seltse ja ühinguid. Tääksis paiknes ka 1925–1940 tegutsenud Olustvere Ühispank.

## Vaata ka
* Tääksi allikas
* Mäeotsa talu kalmistu
* Paksu suurkivi
* Rõngu kivi

## Viited

## Välislingid

*Tääksi Põhikool
*Tääksi looduslik-ajalooline õpperada
*Tääksi Autokross
GLOBE

**GLOBE** (*Global Learning and Observations to Benefit the Environment*) on ülemaailmne koolide keskkonnauuringute programm, mille algatas USA asepresident Al Gore 1994. aastal. 

Keskuseks on USA Rahvuslik Ookeani ja Atmosfääri Assotsiatsioon (NOAA). GLOBE programmi juhivad mitme USA ülikooli teadlased ja haridustegelased. Eesti ühines GLOBE programmiga 19. juunil 1996.

Põhi- ja keskkooliõpilased üle kogu maailma teevad keskkonnaalaseid mõõtmisi ja vaatlusi oma kooli ümbruses geograafiliselt täpselt määratletud mõõtmiskohtades ning saadavad tulemused interneti kaudu GLOBE keskusesse, võtavad vastu teiste programmis osalejate andmeid ning NOAA ja NASA koostatud Maa ilmastiku ja looduse kokkuvõtteid ning kasutavad neid õppetöös ja uurimustes.
 
GLOBE programmi koordinaator Eestis on Laura Altin.

## Programmis osalevaid Eesti koole
* Abja Gümnaasium  
* Ahtme Gümnaasium  
* Ala Põhikool  
* Jõgeva Gümnaasium  
* Kilingi-Nõmme Gümnaasium  
* Kuressaare Gümnaasium  
* Käina Põhikool  
* Kärdla Põhikool
* Kääpa Põhikool  
* Lagedi Põhikool  
* Miina Härma Gümnaasium 
* Muhu Põhikool  
* Narva Keeltelütseum
* Narva Soldino Gümnaasium
* Paide Gümnaasium
* Pärnu Koidula Gümnaasium  
* Rakke Gümnaasium  
* Rakvere Reaalgümnaasium  
* Rõngu Keskkool  
* Räpina Ühisgümnaasium  
* Saaremaa Ühisgümnaasium  
* Saarepeedi Põhikool  
* Sillamäe Kannuka Gümnaasium  
* Suure-Jaani Gümnaasium  
* Sõle Gümnaasium  
* Tabasalu Ühisgümnaasium  
* Tallinna Reaalkool 
* Tallinna Tehnikagümnaasium  
* Tartu Kivilinna Gümnaasium  
* Tornimäe Põhikool 
* Türi Gümnaasium 
* Tääksi Põhikool 
* Valgjärve Põhikool 
* Viira Põhikool 
* Voore Põhikool 
* Vormsi Põhikool

## Välislingid
*GLOBE Eesti koduleht
*geokogude infosüsteem SARV
*The GLOBE program
Eesti Komitee

**Eesti Komitee** oli Eesti Kongressi täidesaatev juhtorgan. See valiti Eesti Kongressi esimesel istungjärgul 78-liikmelisena. 

Eesti Komitee valitud juhatusse kuulusid esimees Tunne Kelam, aseesimehed Sirje Endre ja Kaido Kama, sekretär Eve Pärnaste, liikmed Jüri Adams, Edgar Savisaar, Endel Lippmaa, Mart Laar, Kalle Jürgenson, Jüri Rätsep, Trivimi Velliste ja Paul-Eerik Rummo .

Koos Eesti Vabariigi Ülemnõukoguga moodustas Eesti Komitee 20. augustil 1991 uue põhiseaduse koostamiseks Põhiseaduse Assamblee.

## Viited
Evar Riitsaar

**Evar Riitsaar** (sündinud 29. oktoobril 1968) on setu kunstnik, kes on kolmel Setu kuningriigi päeval valitud Setumaa ülemsootskaks. 

Kunstnikuna on Evar Riitsaar maalinud tahvelmaale, kujundanud raamatuid (Kauksi Ülle "Käänüpäiv", Vigala Sassi "Kuldmamma") ja restaureerinud hooneid. Peab Obinitsas galeriid Hal'as Kunn. 

Kuulub ansamblisse Lõkõriq, esinenud ka koos setu meeste laulupargiga Liinatśuraq.

## Tunnustus
*2015 Pärandihoidja (Rahvuslike käsitöötraditsioonide alahoidmise ja edendamise eest. Setomaa traditsioonilised hõbeehted.)
*2017 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2018 Anne Vabarna nimeline omakultuuripreemia
*2019 Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane

## Isiklikku
Evar Riitsaare elukaaslane on Kauksi Ülle, neil on tütar Leelo ja poeg Truvar.

## Viited
Addold Mossin

**Addold Adolf Mossin** (12. detsember 1919 Tallinn – 16. märts 2024 Täby) oli taarausu vaimulik (hiislar), kes tegutses paguluses Rootsis ja pärast Eesti taasiseseisvumist ka Eestis.

Mossin kuulus vabatahtlikuna Soome armee jalaväerügementi JR 200.

Ta osales Taarausuliste ja Maausuliste Maavalla Koja asutamisel 1995. aastal, oli ta selle ühenduse esimene vanem.

Mossin oli alates 2006. aastast Erakonna Eestimaa Rohelised liige.

Ta oli Colombo College'i (Sri Lankal) audoktor ja Valgetähe V klassi teenetemärgi kavaler (2003).

## Isiklikku
Tema lellepoeg oli Jaak Mosin.

Tema abikaasa oli Hilma Nerep-Mossin.

## Vaata ka
*Taarausk
*Tarbatu Hiis
*Päikese Hiis
*Maavalla Koda

## Välislingid
* TLÜAR väliseesti isikud
* Otepää valla kodanik Addold Mossin saab 100-aastaseks. Lõuna-Eesti Postimees, 9. detsember 2019