open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jalakas (perekond)

**Jalakas** (*Ulmus*) on jalakaliste sugukonda kuuluvate mitmeaastaste heitlehiste ühekojaliste lehtpuude perekond.

Eestis kasvab pärismaisena kaks selle perekonna liiki:
**Ulmus glabra* –  harilik jalakas
**Ulmus laevis* –  künnapuu

Ilupuuna kasvatatakse veel:
**Ulmus minor*  –  põldjalakas, harva metsistub

## Liike ja vorme
**[[Ulmus bergmanniana]]* 
***[[Ulmus bergmanniana var. bergmanniana]]*
***[[Ulmus bergmanniana var. lasiophylla]]*
**[[Ulmus boissieri]]* 
**[[Ulmus canescens]]* 
***[[Ulmus canescens var. africans]]* 
**[[Ulmus castaneifolia]]* 
**[[Ulmus changii]]* 
***[[Ulmus changii var. changii]]*
***[[Ulmus changii var. kunmingensis]]*
**[[Ulmus chenmoui]]*
**[[Ulmus chumlia]]*  
**[[Ulmus davidiana]]* 
***[[Ulmus davidiana var. davidiana]]*
**[[Ulmus elongata]]*
**[[Ulmus gaussenii]]* 
**Ulmus glabra* –  harilik jalakas
**[[Ulmus glaucescens ]]*
***[[Ulmus glaucescens var. glaucescens]]*
***[[Ulmus glaucescens var. lasiocarpa]]*
**[[Ulmus harbinensis]]*
**[[Ulmus ismaelis]]*
**Ulmus japonica* –  Jaapani jalakas
**Ulmus laciniata* –  hõlmine jalakas
***[[Ulmus laciniata var. nikkoensis]]* 
**[[Ulmus lamellosa]]*
**[[Ulmus lanceifolia]]*
**Ulmus macrocarpa* –  suureviljaline jalakas
***[[Ulmus macrocarpa var. glabra]]*
***[[Ulmus macrocarpa var. macrocarpa]]*
**[[Ulmus mexicana]]* 
**[[Ulmus microcarpa]]*  
**Ulmus minor* –  põldjalakas
***[[Ulmus minor subsp. angustifolia]]* '
****[[Ulmus minor subsp. angustifolia var. goodyeri]]* 
***Ulmus minor var. cornubiensis* –  korni jalakas 
***[[Ulmus minor* subsp. *minor*]] 
***[[Ulmus minor* var. *plotii]]* 
***Ulmus minor var. suberosa * –  korgijalakas 
**Ulmus procera* –  inglise jalakas 
**[[Ulmus prunifolia]]* 
**Ulmus rubra* –  punane jalakas
**[[Ulmus uyematsui]]* 
**[[Ulmus wallichiana]]* 
**''Ulmus wallichiana'' subsp. ''wallichiana''
***[[Ulmus wallichiana subsp. xanthoderma]]*
***[[Ulmus wallichiana var. tomentosa]]* 
**[[Ulmus pseudopropinqua]]*
**Ulmus pumila* –  madal jalakas
***Ulmus pumila* 'Pinnato-ramosa' –  turkestani jalakas
***[[Ulmus pumila var. arborea]]*
**[[Ulmus szechuanica]]* 
**Ulmus × sarniensis* –  kanalisaarte jalakas 
**[[Ulmus villosa]]*
**[[Ulmus alata]]* 
**Ulmus americana* –  Ameerika jalakas 
**Ulmus laevis* – künnapuu
***[[Ulmus laevis var. celtidea]]*
**Ulmus thomasii* –  kaljujalakas 
**[[Ulmus crassifolia]]*
**Ulmus parvifolia* –  väikeselehine jalakas
***[[Ulmus parvifolia var. coreana]]* 
***[[Ulmus parvifolia f. lanceolata]]*
**Ulmus serotina* – hilisjalakas
Vana Toomas (orkester)

**Vana Toomas** oli Riikliku Filharmoonia estraadiorkester. Orkester tegutses aastail 1971–1977 Arved Haugi juhatusel.

Teiste seas on orkestriga esinenud lauljad Vello Orumets, Ivo Linna, Tarmo Pihlap ja Marju Länik.

## Ajalugu
Orkestri ajalugu ulatub 1944. aastasse, mil Eesti NSV Kunstide Valitsus asutas kutselise kollektiivi – **Eesti NSV Riikliku Filharmoonia džässorkestri**. Aastast 1971 oli orkestri nimi **Vana Toomas.**

## Viited
Tvist

**Tvist** (inglise keeles *twist* 'keerlema, väänlema') on Ameerika Ühendriikide päritolu moetants, mis on kasvanud välja *[[rock'n'roll]]*'ist.

Tvisti võttis 1960. aastal kasutusele Chubby Checker, lühiajalise populaarsuse kõrgperiood oli mõni aasta hiljem. Tvist avas nn diskotantsude ajajärgu. Väljatöötatud sammude ja liikumistega paaristantsud asendusid lahus, peaaegu ühel kohal tantsitavate improvisatsiooniliste tantsudega, mida iseloomustavad erilised keha, käte ja jalgade liigutused.

Muusikaliselt põhineb tvist motoorsetes, ühepikkustes kaheksandiknootides mängitud bugi-vugi rütmil.

NSV Liidus oli tvist 1960. aastate alguses põlu all. Nikita Hruštšovile tvist ei meeldinud, ta pidas seda mandunud kapitalismi sünnitiseks. Pärast Hruštšovi tagandamist 1964. aastal sai tvist ka NSV Liidus väga populaarseks. 1960. aastatel valmis NSV Liidus hulgaliselt filme, kus tantsiti tvisti.
Ans. Andur

**Ans. Andur** on Eesti *[[indie rock]]* ansambel, mis loodi 2002. aasta veebruaris Paides.

Ansambel esitas 2011. aasta Eesti Laulu konkursil laulu "Lapsed ja lennukid", mille muusika autorid on Madis Aesma, Mihkel Kirss, Gert Pajuväli ja Madis Kirss ning sõnad kirjutas Madis Aesma. Laul sündis proovis 2010. aasta lõpus ühise improvisatsiooni käigus. Algul oli tegu üsna aeglase, AIR-i meenutava ballaadliku visandiga, millest hiljem arenes tempokas pala.

Bänd annab muusikat välja omaenda plaadifirma Agrosound alt.

## Koosseis
*Mihkel Kirss – kitarrist, laulja, klahvpillimängija
*Madis Kirss – trummar, taustalaulja
*Gert Pajuväli – kitarrist, basskitarrist
*Madis Aesma – basskitarrist, laulja, kitarrist

### Endised liikmed
*Kaarel Kirss (2002–2005)

## Diskograafia
### Mitteametlikud albumid
*"1 peatus enne Viljandi kesklinna" (mp3, Ans. Andur) 2002
*"Teie kangelased" (CD-R, mp3, Ans. Andur/Wuffel Recs) 2002
*"Asfaldilapsed" (CD-R, mp3, Ans. Andur/Wuffel Recs) 2004

### Ametlikud albumid
*"Tuled peale" (CD, SekSound) 2005
*"Topeltvikerkaar (CD, SekSound) 2007
*"Kiletron" (CD, SekSound) 2009 
*"Kõverad" (CD, Mortimer Snerd) 2012
*"Öine bingo" (CD, Mortimer Snerd) 2015
*"Roheline meri" (CD, Agrosound) 2018
*"Uus palav päev" (CD, LP, Agrosound) 2021

### Kogumikud

* "Ans. Andur" (LP, Agrosound) 2017
* "Ans. Andur 20" 2022 (Juubeli puhul välja antud teiste artistide uusversioonid Ans. Anduri lugudest)

## Viited

## Välislingid
* Ans. Andur@Myspace
* Sissekanne Eesti Ansamblite Andmebaasis
* 
* Ans. Andur andmekogus IMDb
* Kuula uut Eesti muusikat: Ans.Anduri uus lugu "Start/Stopp". Eesti Päevaleht 9. märts 2009
* Ans.Anduri kolmas plaat ilmub 1. aprillil. Eesti Päevaleht 19. märts 2009
* Johannes Tralla. Paide bänd Ans. Andur esitles uut albumit "Kiletron" ERR, 6. aprill 2009
* Valner Valme. Ans. Andur: müüt või tegelikkus? Postimees.ee, 13. aprill 2009
Pensionifond

**Pensionifond** on vara kogum, mis on kogutud eesmärgiga tagada fondis osalevatele isikutele sissetulek pensionieas või töövõimetuse korral. Fondidesse sissemakseid tegevad inimesed koguvad endale ise pensioni. Isikliku osaluse suurust pensionifondis kajastavad pensionifondi osakud. Pensionifondid jagunevad kohustuslikeks ja vabatahtlikeks.

Eesti pensionisüsteemis on kohustusliku kogumispensioni (teise samba) pensionifondid ja täiendava kogumispensioni (kolmanda samba) pensionifondid. Kogumispensioni fondid põhinevad eelfinantseerimisel. Pensionifondi haldab fondivalitseja, kes langetab investeerimisotsuseid, millistesse finantsinstrumentidesse (aktsiad, võlakirjad, hoiused jm) fondi vara investeerida, eesmärgiga fondi vara kasvatada.

## Vaata ka
*Pension
*Sotsiaalkindlustus

## Välislingid
* Eesti Väärtpaberite Keskregister
;Meedias
* Liina Laks: "Häbi on: eestlased on Euroopa riikide seas kõige viletsamad" Äripäev, 23. oktoober 2018
Kögel

**Kögel** on Franz Xaver Kögeli poolt 1934. aastal rajatud ettevõte, mis on arenenud Euroopa üheks suurimaks haagiste, pealisehitiste ja poolhaagiste tootjaks. Kögel toodab üle 20 000 erineva haagise/poolhaagise aastas. Ettevõttes on umbes 1200 töötajat.

Tänapäeval on firma ametlik nimi **Kögel Trailer GmbH & Co.KG**.

## Algus
1. mail 1934 võttis Franz Xavier Kögel üle oma õpetaja Georg Schmidi töökoja Neu-Ulmis. Ta oli just õpipoisist meistriks saanud ja kuna 1934. aastal algas Saksamaal *[[autobahn]]ide* ehitus, siis suurenes ka nõudlus erinevate transpordivahendite järele. Kögel tarnis allhanke korras tootjatele põrandaid ja muid koosteelemente. Kuna nõudmine aina kasvas, tuli tootmist laiendada.

## Areng
Mitme firma ühinemise järel muutus Kögel 1956. aastal käsitöökojast tehaseks, mis asus Ulmi lähedal Donautali tööstuspiirkonnas. Hakati tootma haagiseid ja poolhaagiseid. Samuti toodeti pealisehitisi mootorsõidukitele. 1968. aastal ostis Kögel täiendava tootmispinna Karlsdorfis (Kamag). Kamag tootis kuni 10 000-tonnise kandevõimega eriveokeid laevade ja muude raskete konstruktsioonide transpordiks. Näiteks toodeti veokeid NASA tellimusel kosmoselaevade transpordiks stardipaika.

1973. aastal ostis Kögel Bückeburgis Hannoveri lähedal firma Faka-Kannenberg Fahrzeugbau.

Pärast Saksamaa taasühinemist 1991. aastal ostis Kögel tehase Werdaus, kus hakati tootma furgoone mootorsõidukitele ja hiljem ka külmikpoolhaagiseid.

1993. aastal ostis Kögel ära Tšehhi külmikhaagiste tootja Orlican, millest sai Kögeli allhankija. Samal aastal ostis Kögel ka konkurendi Kässbohrer Fahrzeugwerke AG Burtenbachis, kus asub nüüd Kögeli põhitootmine ja peakorter.

## Tehnoloogia
On kõige modernsema tehnoloogiaga haagisetootja Euroopas. Ainsana Euroopa haagisetootjatest kasutab Kögel haagiste raamide korrosioonikaitseks tsinkfosfaatimist (KTL Kathodische Tauchlackierung). See tehnoloogia tagab haagisele pikaajalise korrosioonikaitse.

## Välislingid
*Kögel Fahrzeugwerke GmbH
Keiserpingviin

**Keiserpingviin** (*Aptenodytes forsteri*) on pingviinlaste sugukonda kuuluv suur lennuvõimetu lind. Keiserpingviinid on pingviinide seas kõige pikemad ja raskemad. 

Keiserpingviinid on Antarktika endeemid. 

## Välimus

Isaslinnud sarnanevad emaslindudega nii sulestikult kui ka suuruselt. Nende kõrgus ulatub 122 cm-ni ja kaal umbes 22–37 kg-ni. 

Keiserpingviinide seljaosa on must, kõhuosa aga valge, rinnaosa helekollakas, kõrvapiirkond on säravkollane.

## Paljunemine
Emane pingviin muneb korraga ainult ühe muna. Ta jätab muna isaslinnu hoolde, kes hakkab seda hauduma. Isaslind asetab muna hoolikalt nahavoldi alla varjule. Ta haub püsti seistes kaks kuud, sel ajal ei söö ta kordagi. Emaslind sööb hoolega kala, et kooruva poja jaoks toidutagavara koguda.

Esimesed kaks elukuud veedab poeg soojas oma vanemate jalgade vahel. Aastavanune pingviinipoeg on saanud täisealiseks.
Nad ei ole üksinda. nad on koos perega või gruppidega. Nad munevad.

## Viited
Sõrulased

**Sõrulased** on Saaremaal Sõrve poolsaarel Sõrvemaal (Sõrve murdes Sörvemaa) elavad saarlased. 

## Saaremaa
Juba muinasajal olid sõrulased head meresõitjad ja hiljem edukad kalurid.

Ansekülas korraldasid sõrulased eestlaste esimese laulupüha (laulupidu).

Sõrve sääre sõjalise tähtsuse tõttu on sõrulased pidanud palju kannatama. Juba baasidelepinguga moodustati Sõrve säärde mitmeid Nõukogude Liidu sõjaväebaase (samuti läks Punaarmee kasutusse Mõntu sadam. Otsustav häving toimus II maailmasõja ajal, mil sõjategevuse ja sõrulaste Saksamaale evakueerimise tõttu kadus ajalooline asustus, hävisid hooned ja muutus maastik. Pärast sõda ei asutud hävitatud külasid taastama, selle asemel hoopis suurendati sealseid Punaarmee sõjaväebaase. Sõrve oli ka Nõukogude Liidu piiritsoon ühes sellega kaasnevate piirangutega. Paljud sõrulased olid põgenenud ka läände. Kõige selle tõttu on põlissõrulasi Sõrves oluliselt vähem, kui enne sõda. Enne sõda oli Sõrve Saaremaa tihedamini asustatud piirkond.

## Viited
Artur Ranne

**Artur Ranne** (kuni 1936. aastani **Artur Pastarus**; 23. mai 1912 Narva – 14. juuni 1988 Tallinn) oli eesti muusik ja laulutekstide tõlkija. 

Ranne õppis viiulimängu Narva Muusikakoolis ning aastail 1926–1929 Tallinna Konservatooriumis Alfred Papmehli õpilasena. Pärast noorteaja läbimist Eesti mereväes suunati ta miinilaevale Suurop, kus ta asutas ansambli, mille koosseisus mängis kuni 1934. aastani. Selle ansambliga liitus peagi ka Raimond Valgre, kellega Artur Ranne hiljemgi mitmes Tallinna restoranis koos mängis. 

Alates 1933. aastast toimetas ta väljaannet "Modern lööklaulud", tõlkides selle jaoks ka laulutekste. Peagi kutsus ta väljaandele kaastööd tegema Raimond Valgre, kes aitas tal laule valida, noote joonistada ja varustada meloodiaid akordimärkidega. Samas väljaandes ilmusid ka Raimond Valgre esimesed laulud. 

Pärast sõda mängis ta muu hulgas John Pori orkestris ja Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadiorkestris.
Shīrāz

**Shīrāz** (varem eesti keeles *Širaz*) on linn Iraanis, Fārsi provintsi keskus.

## Galerii

Pilt:Shirazu admin.jpg|Shīrāzi Ülikool
Pilt:Bagh-e-eram shiraz.jpg|Erami aed
Textile shop at Vakil Bazaar.jpg|Shīrāzi keskturul
Đồng Hới lennujaam

**Dong Hoi lennujaam** (*Sân bay Đồng Hới*, *Cảng hàng không Đồng Hới*) on lennujaam Vietnamis Quảng Trị provintsi keskuses Đồng Hớis.

Đồng Hớii lennujaama IATA kood on **VHD**, ICAO kood puudub.

Rajad on betoonkattega (pikkusega 2400 m).

Lennujaama kasutab lennufirma Vietnam Airlines.

## Lennufirmad ja sihtkohad
* Vietnam Airlines (Hanoi, Hồ Chí Minh)
Al-Bāḩah' provints

**Al-Bāḩah' provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Saudi Araabia lõunaosas.

Riigi 13 provintsi seas on see kõige väiksema pindala ja rahvaarvuga.

Provintsi keskus on Al-Bāḩah.
Al-Ḩudūd ash-Shamālīyah' provints

**Al-Ḩudūd ash-Shamālīyah' provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Saudi Araabia põhjaosas.
Balrog

**Balrog** on tegelasi J. R. R. Tolkieni triloogias "Sõrmuste Isand".

Morgothi Balrog on kurjus Muistsest Maailmast. Ta on nii vari kui ka tuli, tugev ja kohutav. Ta on kaua olnud Caradhrase mäe all Morias vaikselt, kuid päkapikud oma ahne kaevamisega äratasid selle muistse aja koletise. Haldjad on öelnud: "Oleme kaua peljanud, et Caradhrase all magab õud".

Balrogiga võideldes kukub Gandalf Moria sügavikku. Kuid nende võitlus pole veel sellega läbi. Nad maanduvad allolevasse kuristikku ning Gandalf alistab Balrogi.

## Välislingid
Marten Seppel

**Marten Seppel** (sündinud 6. jaanuaril 1979) on eesti ajaloolane, kes uurib peamiselt agraarajalugu. 

Ta on lõpetanud 2001. aastal Tartu Ülikoolis bakalaureuseastme. 2003. aastal sai ta Cambridge'i ülikoolist magistrikraadi. 26. juunil 2008 kaitses ta Tartu Ülikoolis doktoritöö "Näljaabi Liivi- ja Eestimaal 17. sajandist 19. sajandi alguseni" (juhendajad Enn Tarvel ja Tiit Rosenberg). Tema doktoritöö võitis ühe kahest peapreemiast üliõpilaste teadustööde riiklikul konkursil. 2010. aastal oli ta järeldoktorantuuris University College Londoni Slaavi ja Ida-Euroopa Uuringute osakonnas ning 2013–2014 Uppsala ülikoolis.

Aastatel 2008–2016 töötas Seppel Tartu Ülikoolis üldajaloo lektorina, seejärel varauusaja dotsendina; 2021. aastast töötab varauusaja kaasprofessorina. 2018. aastal oli ta Greifswaldi ülikooli külalisprofessor.

Seppel on alates 2006. aastast Õpetatud Eesti Seltsi liige ja on kuulunud selle juhatusse. Ta on ka Akadeemilise Ajalooseltsi, Economic History Society ja The European Society for the History of Economic Thoughti liige. 

Seppel on saanud erialase tunnustusena Eesti ajalookirjanduse aastapreemia (2014), Jüri Uluotsa stipendiumi (2015) ja Humboldti uurimisstipendiumi (2018).

## Tunnustus
* 2022 – Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid
*
*Marten Seppeli doktoritöö PDF-vormingus
Igor Mang

**Igor Mang** (kuni 1987. aastani **Igor Smirnov**; sündinud 15. juunil 1949) on eesti astroloog. 

Koolieelse aja veetis ta Vigalas. Ta lõpetas 1969. aastal Tallinna Õhtukeskkooli. Õppis seejärel Tallinna Polütehnilises Instituudis teedeehitust (jäi lõpetamata). 1977. aastal lõpetas ta Olustvere Sovhoostehnikumi mesinduse erialal. Aastatel 1987–1990 õppis ta EELK Usuteaduse Instituudis (jäi lõpetamata).

Mang on Eesti üks tuntumaid astrolooge, tema iga aasta alguses Maalehe erilehes ilmunud aastahoroskoop on toonud Maalehele rekordilisi müüginumbreid. Eesti Päevalehe 2017. aasta Eesti kõige mõjukamate inimeste edetabelis "Eesti mõjukad 2017" oli Mang üldarvestuses 22. kohal ja kategoorias "Sport-kultuur-meelelahutus" üheksandal kohal.

ETV saates "Pealtnägija" 9. mail 2018 süüdistas mitu naist Mangi seksuaalses ahistamises. Pärast saadet võttis saatejuhiga ühendust veel umbes 50 naist, kelle sõnul on Mang neile minevikus soovimatuid lähenemiskatseid teinud. Mang ise eitas naiste ebasündsat katsumist, öeldes, et temasuunalised süüdistused on osa viimase aja "meestevastasest kampaaniast". Maaleht otsustas pärast skandaali puhkemist koostöö Mangiga lõpetada. Politsei algatas laekunud avalduse alusel Mangiga seotud ahistamisskandaali asjas väärteomenetluse. Väärteomenetluse tulemusel määrati Mangile ahistamise eest 96 euro suurune trahv.

## Isiklikku
Tal on tütar Maria Mang. Igor Mangi õetütar on Kristiina Heinmets-Aigro.

## Viited

## Välislingid
* "Igor Mang: ümberringi on väga palju negatiivset infot ja rämpsu" Postimees.ee, 28. mai 2007
* Tõnis Kipper, "Igor Mangi jaoks on tähed kui Jumala loodud alfabeet" Oma Saar, 2. veebruar 2008
Adõgeed

**Adõgeed** ehk **adõgeelased** (ka **adõõgid**) on Adõgee põlisrahvas.  Adõgeed elavad ka Krasnodari krai Kubani-taguses osas, Musta mere rannikul ning Türgis ja mujal Lähis-Idas.

Adõgeedee koguarv on 2004. aasta hinnangul üle 750 000. Venemaal on neid kokku umbes 132 000, sealhulgas Adõgees 95 400 ja Krasnodari krais 20 800.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 3 adõgeed.

Varem nimetati adõgeesid **tšerkessideks**, kuid laiemas mõttes arvatakse tšerkesside hulka ka nende sugulasrahvad kabardid ja tšerkessid kitsamas mõttes. Viimased arvatakse sageli adõgeede hulka.

Adõgeed kõnelevad adõgee keelt. Nad on sunniidid.

## Viited
Polesje madalik

**Polesje madalik** (ukraina keeles *Полісся*, valgevene keeles *Палесьсе*) on madalik kummalgi pool Ukraina-Valgevene piiri, osaliselt ka Venemaa ja Poola territooriumil. Madaliku pindala on umbes 270 000 km2, kõrgus 100...250 meetrit. Suurem osa Polesje madalikust on kaetud metsade ja soodega (Pinski soostik). 

Polesje madalikul voolavad Dnepr (keskjooksul), Prõpjats ja Desna. 1960. kuni 1980. aastateni tehti madalikul ulatuslikke kuivendustöid. 

## Vaata ka
* Polesje
Polištšukid

**Polištšukid** ehk **polesjelased** (ukraina keeles *поліщуки*) on ukrainlaste etnograafiline rühm. 

Rühma nimetus pärineb sõnast "polesje", mis tähendab metsast metsarohtla suunas üleminekuga maastikku. Need inimesed elavad Žitomõri, Volõõnia, Rivne ja Hmelnõtskõi oblastis. Polesje on metsade ja soode piirkond, traditsiooniliselt kasvatatakse seal lina.
Mina olin siin. Esimene arest (film)

**"Mina olin siin. Esimene arest"** on Ilmar Raagi ja René Vilbre film, mis on tehtud Sass Henno samanimelise romaani põhjal.

2008. aasta jooksul kogus film Eesti kinodes 46 561 vaatajat.

## Näitlejad
* Rasmus Kaljujärv – Rass
* Hele Kõre – Renita
* Margus Prangel – Mõssa
* Märt Avandi – Aivo
* Marilyn Jurman – Säde
* Johannes Naan – Janar
* Tambet Tuisk – Olari
* Doris Tislar – Hanna
* Nikolai Bentsler – Talis
* Rafael Jenokjan – Ruslan
* Anne Reemann – eesti keele õpetaja
* Marta Laan – Rassi pinginaaber
* Indrek Taalmaa – uurija
* Lembit Ulfsak – Rassi isa

## Viited

## Välislingid
* Tiit Tuumalu, "Eesti film jõudis taas nimekale festivalile", Postimees Online, 26. juuni 2008
* ""Mina olin siin" kandideerib Oscari nominendiks", elu24.ee, 18. oktoober 2008
* "Mina olin siin" võitis Moskva festivalil peapreemia, 20. aprill 2009
Poliitiline geograafia

**Poliitiline geograafia** on inimgeograafia haru, mis uurib poliitilise kaardi ja geopoliitiliste struktuuride kujunemist, poliitiliste jõudude paiknemist ning nende seoseid poliitilise elu ruumilise korraldamisega planetaar-, regionaal- ja riigitasemel.

Üks poliitilise geograafia haru on valimisgeograafia.
Suvepealinn

**Suvepealinn** on linna aunimetus, mis valiti ametlikult või mitteametlikult riigipea suveresidentsiks. 

Varem nimetati troopilistes maades kuuma ja niiske suvega suvepealinnaks seda linna, kus oli kliima jahedam ja kuivem. Tavaliselt see linn asub merepinnast kõrgemal või põhja pool ekvaatori suhtes. Aastatel 1910–1975 oli Filipiinide suvepealinn Baguio (mitteametlikult on see suvepealinn ka praegu), aastatel 1912–1947 oli India suvepealinn Shimla. India osariigis Jammu ja Kashmir on suvepealinn Srinagar tänapäeval. Hiina mitteametlik suvepealinn on Xining.

Kuuma ja kuiva kliimaga riikidel on ka oma suvepealinnad. Need asuvad tavaliselt kohas, kus on kliima on soodsam, näiteks on suvepealinnad Saudi Araabias Ta’if ja Omaanis Salalah.

Mõnedes Euroopa riikides valiti suvepealinnaks mereäärseid kuurorte, mis muutuvad mitteametlikult riigi presidendi suveresidentsiks. 

Eestis on aastast 1996 suvepealinn Pärnu, Lätis – Jūrmala, Leedus – Palanga, Poolas – Sopot. Kõik need linnad asuvad Läänemere rannikul. 

Musta mere rannikul on ka mitu suvepealinna – Ukrainas on suvepealinn Jalta, Venemaal Sotši, Bulgaarias Varna.

Teistes Euroopa riikides on ka suvepealinnad kuurortlinnad. Hispaania suvepealinn on San Sebastián, Prantsusmaal – Deauville, Türgis – Antalya. Kogu Euroopa suvepealinnaks arvatakse olevat Baden-Baden.

## Vaata ka
* Kevadpealinn
* Sügispealinn
* Talvepealinn
* Metsapealinn
* Päikesepealinn
* Veinipealinn
* Meepealinn
* Kurgipealinn
* Vorstipealinn
Fookus Meedia

**Fookus Meedia** on Eesti kirjastus, mis asutati augustis 2007. 

## Raamatud
Kirjastuse esimese raamatuna ilmus juunis 2008 Katrin Karisma elulooraamat "Katrin Karisma: minu ilus elu". 

Kirjastus on kirjastanud ka käsitööraamatuid, Jeremy Clarksoni raamatute tõlkeid ja muidki elulooraamatuid. 

2017. ja 2018. aastal moodustasid suure osa kirjastuse väljaantavatest teostest meedium Nastja raamatud: sari "Nastja tähkujuraamat" tähtkujude kaupa ja palju iseseisvaid Nastja-raamatuid.

## Ajakirjad
Oktoobrist 2011 andis Fookus Meedia välja kuukirja Tiiu. Veebruaris 2013 lisandus koduajakiri Maret, mis aga liideti augustis 2015 Nipiraamatuga. 2014. aasta kevadel ostis kirjastus ajakirja Elukiri, millest septembris 2017 sai ajakiri Eesti Ajalugu. 2016. aasta suvel ostis Fookus Meedia ajakirja Mood ja 2017. aasta mais alustas tööd veebiportaal mood.ee. 2019. aasta juulis hakkas ilmuma koerasõprade ajakiri Muki.

2019. aasta septembris müüs Fookus Meedia oma kuukirjad Tiiu ja Eesti Ajalugu AS-ile Õhtuleht Kirjastusele.

2019. aasta oktoobris müüs Fookus Meedia ajakirjad Mood ja Muki Geenius Meediale.

## Viited

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht
*Ajakirja Tiiu koduleht
Moria

**Moria** (ka **Khazad-dum**) on paik J. R. R. Tolkieni triloogias "Sõrmuste Isand".

Khazad-dum on Caradhrase mäe all paiknev Päkapikkude kaevandus. Kuid see meenutas õige vähe kaevandust. Päkapikud olid sinna rajanud kaunid saalid, kambrid, sillad jne. Khazad-dumi kaevandused olid rikkad, nende rikkus tuli aga erilisest metallist mida kutsuti mithriliks.
Kuid Balrog – koletis Muistsest Maailmast magas kaevanduse sügavikes ning päkapikke ahne kavamine äratas ta. Seejärel päkapikud põgenesid oma asundusest ning orgid ning muud kurjad olevused võtsid kaevanduse üle, ning siis hakati Khazad-dumi kutsuma Moriaks, Mustaks Auguks, hirmu ning õuduse paigaks.
Mithril

**Mithril** (sindarini keelest *mith*, 'hall' + *ril*, 'sära') on väljamõeldud metall J. R. R. Tolkieni Keskmaa lugudes, sh triloogias "Sõrmuste Isand".

Tolkieni teostes on mihtrilit kirjeldatud haruldase ja kauni väärismetallina, mis meenutab hõbedat, kuid on samas haruldaselt kerge ja tugevam kui teras. Mithrilist valmistati mõõku, paljud lasid haldjatel sellest oma mõõga taguda. Sellest tehti mh ka turviseid ja rõngassärke, mis öeldi olevat tugevamad kui lohe soomused. Metall oli alati ülikallis, Kolmanda Ajastu lõpuks kirjeldatakse selle väärtust hindamatuna. Selleks ajaks olid kasutusel veel vaid vähesed mithrilist esemed. Bilbo Bagginsil oli mithrilist rõngassärk, mille ta sai tänutäheks päkapikkudelt ning pärandas hiljem Frodole. Sellest oli valmistatud ka Galadrielile kuuluv võimusõrmus Nenya.

Keemikud on mithrili omadusi võrrelnud titaaniumi ja nikli sulamitega.

Sarnast laadi läbistamatuid turviseid esineb ka Põhjala mütoloogias, näiteks Hervöri ja Heiðreki saagas. On arvatud, et Tolkien, kes lugu kindlasti tundis, võis sealt inspiratsiooni saada. Tema poeg Chris Tolkien avaldas saaga tõlke inglise keelde.

Hiljem on mithrili kontspetsiooni kasutanud ka mitmed teised autorid.

## Viited
А

**A** (**а**) on kirillitsa täht, mis hääldub /a/. 

## Vene keel
A on vene tähestiku esimene täht. 

Ta märgib foneemi /a/, mis rõhulises positsioonis hääldub a-häälikuna. Rõhutus positsioonis hääldub ta tavaliselt ebamäärase kvaliteediga vokaalina. Tähtede ч, ш ja щ järel hääldub ta rõhutus positsioonis samamoodi nagu е ja и. 

Analoogiliselt ladina A-tähega kasutatakse seda tähte teatud juhtudel nummerdamisel esimese numbri asemel. 

## Vaata ka
*A (ladina täht)
*A (täpsustus)

## Viited
Tallinna Postimaja

**Tallinna Postimaja** on Tallinna aadressil Narva maantee 1 1980. aasta suveolümpiamängudeks ehitatud ning algselt postitöötlemiseks, -väljastamiseks ja telefoniteenuste tarbeks ehitatud hoone. Hoone ehitati vana bensiinijaama asemele aastatel 1977–1980. Omapärase kolmekorruselise hoone arhitektid on Raine Karp ja Mati Raigna, ehitusinsener Heiki Meos ja sisearhitekt Kirsi Laanemaa. 

Hoone esimesel korrusel asus suur kaugekõnede tellimise saal, sest Eesti NSV-s tuli kodu- ja välismaiseid kaugkõnesid ette tellida ja koduselt telefonilt polnud see alati võimalik.

Teisele korrusele viis Eesti esimene avalik eskalaator. Postimaja avamise järel tulid paljud inimesed üle Eesti vaatama, kuid mis üsna pea varuosade puudumise tõttu töötamise lõpetas. 1988. aastal asendati see tavalise trepiga. Ümber ehitatud on hoone esimene korrus.

Postimaja algsel ehitusel oli mitu äpardust. Mitte päris õige materjali ja ebapiisava kandevõimega raudbetoonist konsooltalade kasutamise tõttu vajusid talaotsad longu ning hoone toestuseks tuli fassaadile lisaposte paigutada. Kes seda ei tea, sellele võib näida, nagu peaksidki need seal olema.

25. juuni 2008 otsustas Eesti Posti nõukogu 128 miljoni kroonise alghinnaga peapostkontori kinnistu müüki panna. Detailplaneeringu kohaselt tuli senise hoone asemele ehitada 7-korruseline äri- ja elamuhoone. 2016. aastaks on Postimaja ümber ehitatud ning .

## Viited


## Välislingid

*Kinnisvarabuumi luuser Eesti Post EE 23.08.2007
*Teele Tammeorg: Hüvasti, legendaarne postimaja ehk peapostkontori head ja vead, Eesti Päevaleht, 14. juuli 2008
Haldjate Sõrmused

**Haldjate Sõrmused** on väljamõeldud esemed J. R. R. Tolkien'i fantaasiaromaanitriloogias "Sõrmuste isand".

Haldjatele oli antud kolm sõrmust: Narya, Nenya ja Vilya. Haldjate sõrmused olid võimsaimad võimusõrmustest, v.a. ühest sõrmusest – Võimusõrmusest. Sõrmuste vägi peitus mõistmises, loomises, alahoidmises/kaitsmises ning parandamises. Need sõrmused polnud relvad, kuid neid võis kasutada kaitseks Sauroni ja tema teenrite vastu. Kolm mainitud sõrmust oma kandjaid nähtamatuks ei teinud.

Kolm sõrmust valmistas kuulus haldjasepp Celebrimbor Eregionis umbes Teise Ajastu 1590. aastal. Kuid Sauron pettis nii Celebrimborit kui ka teisi Eregioni meistreid. Sauron läks haldjate meistrite juurde, teeseldes Valari saadikut ja lubas neile õpetada uusi oskusi. Sauroni juhendamisel hakkasid haldjameistrid valmistama Võimusõrmuseid, teiste seas üheksat Inimeste Sõrmust ja seitset Päkapikkude Sõrmust. Kuid kolm Haldjasõrmust valmistas Celebrimbor üksi.

Umbes Teise Ajastu 1600. aastal valas Sauron Ühe Sõrmuse – Võimusõrmuse – Turmamäe tules, et valitseda teiste Võimusõrmuste üle. Kuigi Sauron ei puudutanud iial Haldjate Sõrmuseid, olid need siiski valmistatud täitma tema tahet ja olid seega osa Ühe võimust.

Kui Sauron oma sõrmuse sõrme pani, tajusid haldjad teda ning mõistsid, et neid on petetud. Haldjad ise aga oma sõrmuseid hävitada ei saanud. Siis soovitas Galadriel Celebrimborile, et sõrmused tuleks peita ja neid seni mitte kasutada, kuni Sauronil on alles Võimusõrmus.

1693. aastal paneb Galadriel Nenya sõrme, aga Narya ja Vilya saadab ta Gilgaladile Lindoni. Seepeale kuulutab Sauron Haldjatele sõja ja hävitab Eregioni 1697. aastal. Ta võtab kinni Celebrimbori ning piinab teda, et too avaldaks Kolme asukoha, kuid Celebrimbor keeldub ja Sauron surmab ta.

Teise Ajastu 3441. aastal saab Sauron lahingus Inimeste ja Haldjate vastu lüüa ja Isildur võtab temalt Võimusõrmuse. Isilduri käest läheb aga sõrmus kaotsi. Et Võimusõrmus pole enam Sauroni valduses, saavad Kolme Sõrmuse vardjad neid sõrmuseid kasutada kuni Kolmanda ajastuni, hoides alal mälestusi vanast ja kaunist, säilitades võluväega paiku, kus aeg näikse seisvat.

Kui Võimusõrmus hävitatakse 25. märtsil 3019, kaotavad Kolm Sõrmust oma väe ja kõik, mis nende abil on loodud, hääbub. Kui Kolme Sõrmuse vardjad lahkuvad  Keskmaalt 29. septembril 3021, võtavad nad oma Sõrmused kaasa Läände, Kadumatule Maale.
The Notorious B.I.G.

**Christopher George Latore Wallace** (tuntud ka kui **Biggie Smalls** (gangsteri järgi ühes 1975. aasta filmis), **Big Poppa**, **Frank White** (filmist "New Yorgi kuningas") ja lavanimega **The Notorious B.I.G.**; 21. mai 1972 New York – 9. märts 1997 Los Angeles) oli USA räppar.

Ta oli abielus Faith Evansiga.

## Diskograafia
* 1994 – "Ready to Die"
* 1995 – "Conspiracy" (Junior M.A.F.I.A. liikmena)
* 1997 – "Life After Death" (duubel-CD)
* 1999 – "Born Again"
* 2005 – "Duets: The Final Chapter"
* 2007 – "The Greatest Hits"
Päkapikkude Sõrmused

**Päkapikkude sõrmused** on olulised esemed J. R. R. Tolkieni triloogias "Sõrmuste isand".

1500. aastatel, Teisel ajastul, valmistati päkapikkude sõrmused. Sõrmused valmistasid pahaaimamatult haldjasepad Sauroni juhendamisel. Sauron aga pettis haldjaid ja päkapikke ning laskis need seitse sõrmust teha selleks, et valitseda päkapikkude isandate üle. Kõik seitse olid kuldsed sõrmused, millele oli asetatud üksik kalliskivi.

Nagu kõik võimusõrmused, nii arendasid ka päkapikkude sõrmused veelgi juba olemasolevaid oskusi. Seega said päkapikud pärast seitsme sõrmuse saamist veelgi osavamaks oma meistritöödes ja rikastumises. Kes kauplesid kullaga, neil tõusis kulla väärtus, kes aga hõbeda või kalliskividega, neil tõusis hõbeda ja kalliskivide väärtus. Öeldi, et seitse sõrmust panid aluse iga päkapiku isanda ja tema asunduse heaolule ja rikkusele. Samuti öeldi, et need sõrmused tegid oma kandjad ahneks ning nad hakkasid eelistama rikkust kõigele muule. Samuti muutsid sõrmused oma kandjad sõjakaks ning nad hakkasid otsima kõikjalt võimalusi kättemaksuks. Seeläbi nägi Sauron, et tema sõrmustel on mõju.

Aga see oligi Sauroni kavatsus, et ta saaks sõrmuste abil panna päkapikkude isandad täitma oma tahet. Kuid siin ta plaan ebaõnnestus, kuna päkapikud osutusid märksa sitkemateks ja iseseisvamateks, kui ta oli arvestanud. Päkapikkudest ei saanud tema käsutäitjaid, nagu said inimestest, ning samuti ei mõjutanud need sõrmused päkapikkude eluiga. Samuti ei muutnud needki sõrmused oma kandjaid nähtamatuks ega lubanud neil näha vaimude maailma.

Sauronis tõusis viha päkapikkude vastu, kuna nood ei allunud tema võimule. Ta võttis tagasi kaks sõrmust seitsmest, aga neli ülejäänud sõrmust olid lohed juba hävitanud. Seega jäi alles vaid üks sõrmus, mis oli antud Durin III-le. Kuigi ka selle sõrmuse ei olnud andnud talle Sauron, vaid haldjad, oli see ikkagi loodud täitma Sauroni tahet, kuna too lasi sõrmuse valmistada. Durin III sõrmust pärandati tema liinis edasi, kuid sellest ei räägitud ega kirjutatud.

2790. aastal otsustas Thror, Durini rahva kuningas, pöörduda tagasi Khazad-dumi, mis oli kunagi suur ja rikas päkapikkude kaevandus, kuid mille olid üle võtnud orkid ja muud õelad olevused ning see kaunis paik oli nüüd ümber nimetatud Moriaks. Thror oli päkapikkude sõrmuste viimase sõrmuse kandja ja peeti võimalikuks, et sõrmus mõjutas ta meelt. Kuid Thror tapeti Morias ning paljud uskusid, et seal läks ka see sõrmus kaduma. Kui tegelikult andis ta sõrmuse edasi oma pojale Thrain II-le.

Pärast paljusid Thraini katsumusi ja seiklusi hakkas Sauron kahtlustama, et seitsmest sõrmusest viimane võib olla Thraini käes. Ta saatis tema jälgedele palju õelaid olevusi leidmaks teda. Viimaks 2845. aastal põgenes Thrain Sünklaande, kuid seal sai Sauron ta kätte ning võttis talt viimase päkapikkudele jäänud sõrmuse.
Muinasjutu mets

**"Muinasjutu mets"** on ansambli Terminaator laul nende 1997. aastal ilmunud albumilt "Pühertoonia".

Laulu teemadeks on nostalgia, armastus, aeg ja igatsus. Jutustaja meenutab aega, mida ta veetis oma naissoost lapsepõlvesõbraga, kellesse ta armus metsas. Ta loodab, et tüdruk mäletab veel teda, kuigi naine ei naase kunagi metsa.

*Live*-versiooni loost leiab albumilt "Go Live 2005". Laul on ka Terminaatori parimate hittide albumil "20".

## Välislingid
*Sõnad ja kitarriduurid
Ainult sina võid mu maailma muuta

**"Ainult sina võid mu maailma muuta"** on ansambli Terminaatori kümnes lugu albumilt "Lõputu päev". 

Laulul on klaverisaade. 

Koos looga "Torm" on see Terminaatori debüütalbumi üks suurimaid hitte. Seda mängitakse tihti kontsertidel.

Lugu on ilmunud ka 1997. aasta ballaadide kogumikul "Kuld", 2005. aasta kontsertalbumil "Go Live 2005", 2009. aasta Live albumil "Ingli puudutus" ja live versioonis albumil "Maailm vs. Lilian" (2020)

## Välislingid
*"Ainult sina võid mu maailma muuta" Youtube
Suur mudatigu

**Suur mudatigu** ehk **mudakukk** (omastav *mudakuka*; *Lymnaea stagnalis*) on mudatigulaste sugukonda kuuluv kopsteoline.

## Levila ja biotoop
Mudateo levila on holarktiline. Ta on tavalisimaid teoliike ka Eesti veekogudes.

Mudatigusid võib leida aeglase ja seisuveega mageveekogudest.

## Kirjeldus
Mudateo koja kõrgus on 45...60 mm ja laius 20..30(34) mm. 

## Vaata ka
*Eesti limused

## Viited

## Välislingid

*
Abhā

**Abhā** on linn Saudi Araabias, ‘Asīri provintsi keskus. Asub Punase mere ranniku lähedal 2200 m kõrgusel mägedes.

Linnas on üle 200 000 elaniku.

Pehme kliima tõttu on Abhā turismisihtkoht.
Dmitri Šebedev

**Dmitri** Vsevolodovitš **Šebedev** (vene **Дмитрий Всеволодович Шебедев**; 15. august 1911 Rooma – 12. jaanuar 1955 Vihhorevka küla, Bratski rajoon, Irkutski oblast) oli NSV Liidu kabetaja. Ta tuli . aastal NSV Liidu meistriks.

Šebedev sündis Roomas, kuhu tema vanemad olid emigreerunud 1905. aastal. Pärast veebruarirevolutsiooni sõitis ta koos emaga (isa oli vahepeal surnud) tagasi Venemaale, algul elati Petrogradis, siis Doni-äärses Rostovis, siis Krimmis Simferopoli lähedal külas. 1923. aastal koliti Bakuusse. 1934. aastal siirdus ta edasi Moskvasse, kus temast sai male- ja kabeinstruktor, kuid mõne aja pärast saadeti ta tagasi Bakuusse. 

Seal ilmus temalt ka aserbaidžaanikeelne kaberaamat (1934), kuid tema teine raamat (koostöös A. Sidliniga) «Первые уроки шашечной игры» (1937) ilmus hoopiski ilma tema nimeta, kusjuures ka raamatus avaldatud NSV Liidu meistersportlaste nimekirjast oli ta nimi välja jäetud. Nimelt 1937. aasta septembris määras Moskva linnakohtu erikolleegium talle kriminaalkoodeksi § 58 alusel 10 aastat vabadusekaotust ning ta saadeti laagrisse Taišetlagi (Ozjorlagi) Irkutski oblastisse. Pärast vabanemist mängis ta veel mõne korra oblasti meistrivõistlustel.

## Viited


## Välislingid

*Fotod http://birusa-memo.narod.ru/shebedev2.jpg, http://birusa-memo.narod.ru/shebedev1.jpg
*Artikkel temast 
*Ramil Muhomezjanov. GULAG-i kabetšempion. Artikkel D. Šebedevi 95. sünniaastapäeva puhul ajalehes Baikalskije vesti (Irkutsk) nr 31;15. august 2006
Aiko Nakamura

**Aiko Nakamura** (jaapani keeles 中村藍子 *Nakamura Aiko*) sündinud 28. detsembril 1983 Ōsakas) on jaapani naistennisist, kes mängis elukutselisena tipptennist aastatel 1999–2012. Ta oli sel ajal Ai Sugiyama järel paremuselt teine jaapanlanna WTA edetabelis. Tema kõrgeim koht on olnud 47. (2007. aasta augustis).

Nakamura mängustiil sarnaneb tema suure eeskuju Monica Selesi mängustiiliga – mõlemal on tugev ees- ja tagakäelöök. Aiko Nakamura servib parema käega. Ta on võitnud 2 ITF-i turniiri üksikmängus ja 2 ITF-i turniiri paarismängus.

## Välislingid
* Aiko Nakamura profiil WTA Touri ametlikul kodulehel
Liivimaa ordu maameister

**Liivimaa ordu maameister** oli Saksa ordu Liivimaa haru ehk Liivi ordu kõrgeim kohalik juht aastatel 1237–1562.

Esialgu määras Liivimaa ordumeistri Saksa ordu kõrgmeister, alates 14. sajandi teisest poolest valiti ta kohapeal.

15. sajandi teisel poolel muutus Liivi ordu Saksa ordust sisuliselt sõltumatuks, seetõttu kasvasid ka maameistri võimupiirid. Ordumeister Wolter von Plettenbergi ajal, kui Saksa ordu Preisimaa haru 1525. aastal sekulariseeriti ja Plettenbergist 1530. aastal Saksa-Rooma keisri vasall sai, muutus Liivi ordumeistri alluvussuhe toonase kõrgmeistri kohusetäitjaga puhtalt formaalseks.

1562 likvideeris viimane Liivi ordu maameister Gotthard Kettler orduharu ja sai Kuramaa hertsogiks.

Saksa ordus olid lisaks Liivi maameistrile kohalike orduharude juhtideks ka Preisi maameister (1324. aastal ühendati tema ametikoht kõrgmeistri omaga) ja Saksa meister.

## Vaata ka
* Liivimaa ordu maameistrite loend
*Liivimaa ordu maameistri koadjuutor ja koadjuutorivaenus

## Kirjandus
*  (Ordumeistrite elulood)
Sorgo (perekond)

**Sorgo** (*Sorghum*) on rohttaimede perekond kõrreliste sugukonnast.

Kõik sorgo liigid pärinevad troopilistelt ja lähistroopilistelt aladelt. Kasvuks vajavad niiskemat, keskmise viljakusega mulda ja eelistavad päikeselist kasvukohta.

Sorgo perekonnas on umbes 30 liiki. Üht sorgoliiki – harilikku sorgot (*Sorghum bicolor*) – kasvatatakse teraviljana.
Poliitiline kaart

**Poliitiline kaart** on temaatiline ja geograafiline kaart, kus on kujutatud maailma või mingi piirkonna maid, sh iseseisvaid riike ja sõltuvaid territooriume, piire nende vahel ning nende pealinnu või halduskeskusi. Ühe riigi koosseisu kuuluvad territooriumid on kujutatud ühe värvusega. Territooriumi värvus ei kanna mitte mingit infot, see aitab ainult eraldada ühe riigi territooriumi teise riigi omast.

Poliitiline kaart muutub üsna kiiresti - muutuvad maade suurused ja piirid, nende nimed, halduskeskused ja nende nimed, tekivad uued riigid ja riigid ühinevad omavahel jne.

## Vaata ka
* Maailma poliitiline kaart
Soe hoovus

**Soe hoovus** on hoovus, mille vee temperatuur on kõrgem kui ümbritseva vee temperatuur. Soojad hoovused hoovavad ekvaatorist pooluste suunas. 

Tähtsamad soojad hoovused on teiste seas Kariibi hoovus, Golfi hoovus, Põhja-Atlandi hoovus, Norra hoovus, Irmingeri hoovus, Brasiilia hoovus, Alaska hoovus, Kuroshio hoovus, Ida-Austraalia hoovus, Mosambiigi hoovus, Madagaskari hoovus ja Nõelaneeme hoovus.

Sageli kujutatakse sooja hoovusena ka Põhjapassaat- ja Lõunapassaathoovusi, aga tõenäoliselt on nad neutraalsed hoovused, kuna neid ümbritsevad veemassi temperatuurid on hoovuste omaga sarnased. Kaardil kujutatakse neid mõnikord ka musta värviga.

Sooja hoovuse kohal liigub soe õhk. Kliima on soojem ja niiskem.

## Vaata ka
* Külm hoovus
Külm hoovus

**Külm hoovus** on hoovus, mille vee temperatuur on madalam kui ümbritseva vee temperatuur. Külmad hoovused hoovavad poolustelt ekvaatori suunas. 

Tähtsamad külmad hoovused on teiste seas Kanaari hoovus, Benguela hoovus, Lääne-Austraalia hoovus, Kuriili hoovus, Ida-Grööni hoovus, Labradori hoovus, California hoovus, Peruu hoovus ja Falklandi hoovus.

Sageli kujutatakse külma hoovusena ka Läänetuulte hoovust, aga tõenäoliselt on see neutraalne hoovus, sest ümbritseva vee temperatuur on hoovuse omaga sarnane. Kaardil kujutatakse seda mõnikord ka musta värviga.

Külma hoovuse tõttu muutub kliima külmemaks ja kuivemaks.

## Vaata ka
* Soe hoovus
Llívia

**Llívia** on asula ja vald Hispaanias Kataloonias Girona provintsis Cerdanya maakonnas, mis asub eksklaavina Prantsusmaal. Hispaaniast eraldab seda umbes 2 km laiune Prantsusmaale kuuluv ala. 2005. aastal elas seal 1252 inimest.

## Ajalugu

Püreneede rahuga läksid 1659. aastal 33 Cerdanya idaosa asulat Prantsusmaale, kuid Llívia jäi Hispaaniale.

## Viited

## Välislingid

*Llívia koduleht *(katalaani keeles)*
Helmuth Egorov

**Helmut Egorov** (sündinud 16. märts 1953) on eesti laulja.

Õppis aastail 1974–1979 ENSV Riikliku Filharmoonia estraadistuudios, on laulnud solistina ansamblitega Pirita ja Medium. Egorov on kirjutanud ka laulutekste, näiteks: 
*L. Sprogise «Jeanne d'Arc» ja «Unusta mind»,
*T. Saluveere «Viirastus».
Herbitsiid

**Herbitsiid** ehk **umbrohumürk** on agrokemikaal, mida kasutatakse umbrohu ja soovimatute taimede hävitamiseks. 

Herbitsiidid võib liigitada laias laastus kolmeks:
* kontaktsed herbitsiidid – hävitavad vaid neid taimeosi, millega nad vahetult kokku puutuvad. Kuna juurte kaudu toimivad taimemürgid võivad kergesti sattuda põhjavette ja selle reostada, üritatakse nende kasutamist võimalikult piirata;
* süsteemsed ehk taimesisesed herbitsiidid – sisenevad taime lehtede või juurte kaudu ning liiguvad koos taimemahlaga taime teistesse osadesse, põhjustades taimes talitlushäireid. Peetakse reeglina ohutumateks kui kontaktseid herbitsiide;
*valiva toimega herbitsiidid – hävitavad teatud kindlaid taimeperekondi või sugukondi. Valiva toimega herbitsiide kasutatakse näiteks kaheiduleheliste umbrohtude hävitamiseks teravilja hulgast.

## Vaata ka
*insektitsiid
*pestitsiid
*Roundup
*dikamba
*mürk
Fungitsiid

**Fungitsiid** on agrokemikaal, millega tõrjutakse taimede seenhaigusi.

Fungitsiidid tapavad parasiitseeni või nende eoseid. Mõned fungitsiidid, mida on taimekaitses kasutatud, on inimese tervisele ohtlikud.

## Vaata ka
*herbitsiid
*insektitsiid
Girona provints

**Girona provints** on provints Hispaanias Kataloonia idaosas. Provints piirneb põhjas Prantsusmaaga ja idas Vahemerega.

Suuremad asulad on Girona, Figueres, Blanes, Lloret de Mar ja Olot.

## Kliima

Girona provintsi aasta keskmine temperatuur on +14,1 °C, jaanuaris +6,7 °C, augustis +22,4 °C.

Aastas sajab keskmiselt 746 mm, sealhulgas jaanuaris 61 mm ja augustis 55 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2225 tundi, sealhulgas jaanuaris 148 ja augustis 249 tundi.

## Haldusjaotus

Girona provints on jagatud järgmisteks maakondadeks: 
#Alt Empordà
#Baix Empordà
#Cerdanya 
#Garrotxa
#Gironès 
#Pla de l'Estany
#Ripollès 
#Selva

### Vallad

Valdadest Llívia asub eksklaavina Prantsusmaal.

Girona provintsi kuuluvad järgmised 221 valda:

*Tabelis on loetletud vallad nende artikleid arvestamata.*

## Viited
Suveöö

**"Suveöö"** on Arne Oidi laul. Sõnade autor on Heldur Karmo. 

Laul on tuntuks saanud Jaak Joala esituses. 

Laul "Suveöö" Jaak Joala esituses võitis Eesti Televisiooni sarisaate "Horoskoop" esimese hooaja.

TV3 saates "Eesti otsib lemmiklaulu" valiti "Suveöö" 3. kohale.

## Välislingid
*Laulusõnad
Agrokemikaal

**Agrokemikaal** ehk **põllumajanduskemikaal** on aine või ainete segu, mida kasutatakse putukate, näriliste, lindude, ümarusside, bakterite, seente, umbrohtude ja teiste kahjurite ennetamiseks, surmamiseks, eemale peletamiseks või  juurde meelitamiseks. Agrokemikaalide hulka kuuluvad herbitsiidid, fungitsiidid, insektitsiidid, sünteetilised väetised ning kasvuhormoonid.
Dünaburgi komtuur

**Dünaburgi** ehk **Daugavpilsi komtuur** (saksa keeles *Komtur von Dünaburg*) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Dünaburgi komtuurkonda.

Esimene Dünaburgi komtuur on teada umbes 1245. aastast, kuid seejärel hävitati linnus peagi leedulaste poolt. Millal komtuurid uuesti ametisse asusid, pole täpselt teada, järgmine neist on teada alles 1387. aastast. Viimane Dünaburgi komtuur lahkus ametist 1559. aastal, mil linnus anti üle Poola vägedele.

Dünaburgi komtuur oli üks olulisemaid ordukäsknikke ja kuulus tihti kõrgeimasse ordunõukokku. Komtuuri tähtsus oli tingitud Dünaburgi ordulinnuse asukohast, teel Pihkva vürstiriigist - Leedu suurvürstiriiki. 16. sajandil said endistest Dünaburgi komtuuridest küllaltki tihti Viljandi komtuurid ja seejärel ka ordumeistrid.

## Dünaburgi komtuurid

*umbes 1245 Heinrich von Sassendorp
*1367 Dietrich Freitag
*1387–1390 Bernhard Hövelmann
*1414–1417 Johan Schwarthof
*1422–1427 Heinrich von der Vaerst
*1431 Wolter von Loe (mõnedel teadetel ka von Plettenberg)
*1436–1437 Bruno von Hirschberg
*1439–1442/1445 Heinrich Sprenge
*1445–1446 Heinrich Weldege
*kuni 1450 Johann von Krieckenbeck genannt Spor (ka Johann Spar von Herten)
*1451 Konrad von Vietinghoff
*1471 Eberhard Lappe von der Ruhr
*1473–1476 Engelbrecht Lappe von Köningen (ka Kronungen)
*1481–1484 Wilhelm von Bönninghausen
*1495–1501 Johann Vincke von Overberg
*1502–1510 Wolter von Plettenberg noorem
*1513–1525 Heinrich Plater
*1527–1535 Johann von Eickel
*1535–1554 Wilhelm Fürstenberg
*1554–1558 Gotthard Kettler (ka Kötler)
*1558–1559 Georg von Syburg zu Wischlingen
*1620 Heinrich Bereken (komtuur Poola ajal)

## Viited

## Kirjandus
*Otto Schnettler, Westfalen und Livland. Münster (Westf.), 1916, s. 76-81
Ahter (tähtkuju)

**Ahter** (ladina *Puppis*) on lõunataeva tähtkuju, mida läbib Linnutee. See kuulub 88 tänapäeva tähtkuju hulka ja on pindalalt 20. tähtkuju, kattes tähistaevast 673 ruutkraadi. Ahter oli kunagi osa suuremast tähtkujust, Argo Laevast. 1763. aastal moodustas Prantsuse astronoom Nicolas Louis de Lacaille Argo Laevast Kiili, Ahtri ja Purjede tähtkujud. 

Ahtri tähtkujus asuvad mitmed täheparved, näiteks M46, M47 ja NGC 2451.

Nelja tähe näiv tähesuurus on suurem kui 3, neist heledaim on sinine ülihiid Zeta Puppis ehk Naos.

## Viited
Altar (tähtkuju)

**Altar** (ladina *Ara*) on lõunataeva tähtkuju, mida läbib Linnutee. See on suuruselt 63. tähtkuju, kattes tähistaevast 273 ruutkraadi.

Kahe tähe näiv tähesuurus on suurem kui 3. Altaris asuvatest täheparvedest on heledamad NGC 6397 ja NGC 6193.

Altari otsetõus on -67° 41' – -45° 29'.

Altar oli üks 48 tähtkujust, mida tunti juba Vana-Kreekas ja mida on kirjeldanud Ptolemaios.

### Tähed

## Viited
Ambur (tähtkuju)

**Ambur** (ladina *Sagittarius* (omastav *Sagittarii*), lühend *Sgr*) on ekliptikas asuv tähtkuju. Astronoomiline märk on ♐.

Ambur on ekliptika tähtkujudest lõunapoolseim, asudes Skorpioni ja Kaljukitse vahel. Linnutee näib Amburi tähtkujus kõige tihedam, sest seal asub meie Galaktika keskpunkt. Intensiivse raadiolaine allikas, mida tuntakse Sagittarius A* nime all, arvatakse olevat Linnutee keskpunktiks. Heledaim täht on Epsilon Sagittarii ehk Kaus Australis, 145 valgusaasta kaugusel asuv sinine hiid tähesuurusega +1,88m. Amburis asuvad Laguuni udu ja kerasparved Messier 54 ja Messier 55.

Kreeka müüdi kohaselt on Ambur kentaur Cheiron, kelle Zeus taevasse tõstis.
## Viited
476

**476. aasta**

Sajandid: 4. sajand - **[[5. sajand]]** - 6. sajand

Aastakümned: 420. aastad 430. aastad 440. aastad 450. aastad 460. aastad - **[[470. aastad]]** - 480. aastad 490. aastad 500. aastad 510. aastad 520. aastad

Aastad: 471 472 473 474 475 - 476 - 477 478 479 480 481 

----

## Sündmused

* 4. september – viimane Lääne-Rooma keiser Romulus Augustus kukutati Odoakeri poolt. Seda sündmust peetakse traditsiooniliselt Lääne-Rooma keisririigi lõpuks ja Euroopa pimeda keskaja alguseks.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Kirkkonummi

**Kirkkonummi** (soome *Kirkkonummen keskusta*, rootsi *Kyrkslätts centrum* ('Kirkkonummi keskus')) on asula Soomes Uusimaa maakonnas Lõuna-Soome läänis, Kirkkonummi valla keskusasula. 

Elanike arv on 13 262.

## Viited
Christoph von Neuhof

**Christoph von Neuhof**, teise nimega **Ley** (surnud 1564) oli Liivi ordu maamarssal aastatel 1556–1558.

Neuhof pärines Vestfaalist. Tema isa oli Hermann von Neuhof-Ley ja ema pärines Ense-Vanhageni suguvõsast. Millal Neuhof täpselt Liivimaale saabus ja Liivi ordusse astus, pole teada. Umbes samal ajal astus ordusse ka tema vend Johann von Neuhof. Lisaks sellele oli Liivi ordus ka Christophi samanimeline nõbu, kes oli 1550. aasta paiku Kandava drost. 

1530. aastal oli Christoph Neuhof Kuldīga linnusekomtuur (*Hauskomtur*), sama ametit pidas ta aastatel 1535–1545 ka Riias. Seejärel sai ta aga Kuldīga komtuuriks. Aastal 1556, kui senine maamarssal Jasper von Münster koadjuutorivaenuse ajal tagandati, valiti Neuhof tema asemele. Maamarssalina ei saanud ta siiski kaua tegutseda, sest juba 1558. aastal valiti tema asemikuks Philipp Schall von Bell ja ta pidi koos vana ordumeistri Wilhelm Fürstenbergiga erru minema. Ta sai oma elatismaaks Miitavi (Jelgava), kuhu jäi ilmselt kuni oma surmani 1564. aastal.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 617 (lk 471–472).
Salme Rootare

**Salme Rootare** (aastani 1937 **Salme Maasikas**; 26. märts 1913 Tallinn – 21. oktoober 1987 Tallinn) oli eesti maletaja.

Ta lõpetas aastal 1931 Elfriede Lenderi Eragümnaasiumi.

Ta tuli 15 korda Eesti meistriks (1945, 1948, 1949, 1950, 1954, 1956, 1957, 1960, 1962, 1964, 1966, 1969, 1970, 1971 ja 1972).

1957. aastal sai ta naiste rahvusvaheliseks meistriks.

Salme Rootare saavutas 1959. aastal male maailmameistrivõistluste pretendentide turniiril Plovdivis 4.–5. koha jagamise (kolmandaks tuli Larissa Volpert, hilisem Tartu Ülikooli professor).

## Isiklikku
Salme Rootare oli abielus Vidrik Rootarega.

## Välislingid
*