open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gravitatsioonikonstant

**Gravitatsioonikonstant** (tähis G) on gravitatsioonijõu tugevust iseloomustav  füüsikakonstant. Selle konstandi väärtus:
: G = 6,674\,30(15)\, \times \,10^{-11} \ \mbox{m}^3 \ \mbox{kg}^{-1} \ \mbox{s}^{-2} ,
sulgudes on antud mõõtemääramatus:  \pm 0,000\,15 \ \mbox{m}^3 \ \mbox{kg}^{-1} \ \mbox{s}^{-2} .

Gravitatsioonikonstandi olemus pärineb Isaac Newtoni poolt 1682 avastatud gravitatsiooniseadusest. Viimasest järeldub, et kaks keha tõmbuvad teineteise poole jõuga, mis on võrdeline nende masside  m_1 ja m_2 korrutisega ja pöördvõrdeline nendevahelise kauguse r ruuduga:
: F = G\, \frac{m_1 \, m_2}{r^2}.
Võrdetegur G selles valemis ongi gravitatsioonikonstant. Gravitatsioonikonstant on universaalne ning kehtib kõikide kehade puhul.

Gravitatsioonikonstant näitab jõudu, millega tõmbavad teineteist ühikmassid ühe pikkusühiku kaugusel.

Esimesena mõõdeti gravitatsioonikonstandi väärtus rahuldava täpsusega Henry Cavendishi poolt ja vastavat eksperimenti nimetatakse Cavendishi eksperimendiks.

## Viited
Suurbritannia kõrgkoolide loend

*Siin on loetletud [[Suurbritannia]] [[kõrgkool]]e. 

==A==
*[[Aberdeeni Ülikool]]
*[[Saint Andrewsi Ülikool]]

==C==
*[[Cambridge'i Ülikool]]

==D==
*[[De Montforti Ülikool]]
*[[Durhami Ülikool]]

==E==
*[[East Anglia Ülikool]]
*[[Edinburghi Ülikool]]

==G==
*[[Glasgow' Ülikool]]

==H==
*[[Herioti-Watti ülikool]]

==I==
*[[Imperial College London]]

==L==
*[[Londoni Linnaülikool]]
*[[Londoni Ülikool]]
**London School of Economics and Political Science''

## N
*Nottinghami Ülikool

## O
*Oxfordi Ülikool

## R
*Readingi Ülikool

## S
*Stirlingi ülikool

## U
*University College London
*University of East London
Rudolf IV (Austria)

**Rudolf IV Habsburg** ehk **Rudolf Rajaja** (*Rudolf der Stifter*; 1. november 1339 – 27. juuli 1365) oli Habsburgide valduste (Austria hertsogkond, Kraini, Kärnteni, Steiermargi ja alates 1363. aastast ka Tirooli) valitseja 1358–1365, Albrecht II poeg. Ta on peamiselt tuntud ertshertsogi tiitli loojana.

Rudolf oli üliambitsioonikas, võimalik et isegi suurushullustuses valitseja, kes püüdis oma valduste tähtsust igati tõsta. Tema äi, Püha Rooma keiser ja Böömimaa kuningas Karl IV, oli oma kuldbullas Habsburgid ilma jätnud kuurvürsti tiitlist, mis tähendas õiguslikult nende arvamist Püha Rooma keisririigi teisejärguliste valitsejate hulka. Seda olukorda püüdis Rudolf IV parandada, luues ertshertsogi tiitli ja sellega kaasnevad kuurvürstidega võrdsed privileegid. Ta väitis, et neid andsid Austria valitsejatele juba Rooma keisrid. Keiser Karl IV kuulutas selle aga võltsinguks ning ertshertsogi tiitlit aktsepteeris ametlikult alles Habsburgist Saksa-Rooma keiser Friedrich III 1453. aastal. 

Rudolf IV rajas ka Viini ülikooli (*Academia Rudolphina*), mis on vanim pidevalt tegutsenud saksa keeleruumis asuv ülikool. See pidi saama võrdväärseks Karl IV asutatud Praha ülikooliga, ent Austria toonane suhteliselt kolklik kultuurielu seda ei võimaldanud.

1363. aastal sai Rudolf Margarethe Maultaschilt leppega Tirooli hertsogkonna, mis Habsburgide valduseid märgatavalt kasvatas. Kuid juba 1365. aastal Rudolf suri ning Habsburgide alad läksid tema vendade Albrecht III ja Leopold III kätte.

|-
| rowspan=3|Eelnev:  **[[Albrecht II (Austria)|Albrecht II]]**
|**[[Austria hertsog]]**  1358–1365
| rowspan=4|Järgnevad:  **[[Albrecht III (Austria)|Albrecht III]]** ja **[[Leopold III (Austria)|Leopold III]]**
|-
|**[[Steiermargi hertsog]]**  1358–1365
|-
|**[[Kärnteni hertsog]]**  1358–1365
|-
| Eelnev: **[[Margarethe Maultasch]]**
|**[[Tirooli hertsog]]**  1363–1365
Magnetiline konstant

**Magnetiline konstant** ehk **vaakumi magnetiline läbitavus** (ingl *vacuum magnetic permeability*) on füüsikakonstant, mis seob mõõtühikute süsteemi elektrilised ja magnetilised ühikud selle süsteemi mehaaniliste ühikutega. SI-süsteemi ühikutes avaldub elektriline konstant \mu_0 järgmiselt:  
: \mu_\text{0} = 1,256\,637\,062\,12(19) \times 10^{-6} \frac{\mathrm{N}}{\mathrm{A}^2} \;\approx\; 4\,\pi \cdot 10^{-7} \frac{\mathrm{N}}{\mathrm{A}^2},
kus \rm N on jõuühik njuuton ja \rm A on elektrivoolu tugevuse ühik amper.

Maxwelli võrranditest tuleneb lihtne seos magnetilise konstandi, elektrilise konstandi \varepsilon_0 ja valguse kiiruse c vahel:

:\mu_0 \varepsilon_0 c^2 = 1\; ehk \;\mu_0  = \frac {1}{\varepsilon_0 \, c^2}, 
kus c = 299\,792\,458 \;\frac{\mathrm{m}}{\mathrm{s}}.

Magnetilist konstanti saab väljendada mitmesuguste SI ühikute kaudu:
:\mu_0 = \frac{\mathrm{N}}{\mathrm{A}^2} = \frac{\mathrm{H}}{\mathrm{m}} = \frac{\mathrm{V\,s}}{\mathrm{A\,m}} = \frac{\mathrm{T\,m}}{\mathrm{A}} = \frac{\mathrm{T^2\,m^3}}{\mathrm{J}} = \frac{\mathrm{kg\,m}}{\mathrm{C^2}}                 = \frac{\mathrm{kg\,m}}{\mathrm{A^2\,s^2}},

kus H on henri, m – meeter, V – volt, s – sekund, A – amper, T – tesla, J – džaul, N – njuuton, kg – kilogramm, C – kulon.
       

## Vaata ka
* Magnetiline läbitavus

## Viited
Michael Faraday

**Michael Faraday** (22. september 1791 – 25. august 1867) oli inglise füüsik ja keemik, kes arendas elektromagnetismi teooriat ja elektrokeemiat.

14-aastaselt läks ta raamatuköitja õpilaseks ja huvitus õpipoisi ajal loodusteadusest. Ta pani kirja oma tähelepanekud ainete omaduste ja reaktsioonide kohta ning saatis need Humphry Davyle, kes võttis ta pärast nendega tutvumist oma assistendiks.

Faraday tähtsaimad avastused on seotud elektri ja magnetismiga. Väga hea eksperimentaatorina avastas ta katsete tulemusena 1831. aastal elektromagnetilise induktsiooni nähtuse. Samuti valmistas esimesena  elektrivälja varjestava Faraday silindri ja demonstreeris oma katseseadmetega, et elektrivoolu saab muundada pöörlevaks liikumiseks. Selle nn elektromagnetilise rotatsiooni avastamine oli oluline eeldus elektrimootori väljatöötamiseks.

Ta sõnastas elektrolüüsiseadused ja võttis kasutusele terminid katood, anood, elektrood, ioon, elektrolüüt ja elektrolüüs.

Faraday avastas diamagnetismi ja paramagnetismi.

## Tunnustus
Michael Faraday valiti 1838. aastal Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks. 
Aastal 1840 valiti ta Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks.

## Mälestuse jäädvustamine
Tema järgi on nimetatud elektrimahtuvuse ühik farad. Tema pilt on Briti 20-naelsterlingisel rahatähel.

## Vaata ka
*Faraday efekt
*Faraday seadus
*Faraday elektrolüüsiseadused

## Viited

## Kirjandus
* Ernst Kilkson, “Michael Faraday: iseõppija-füüsik, kes on andnud maailmale rea tähtsaid leiutisi”. Sari Suurmeeste elulood, nr. 23, EKS, Tartu 1934, 139 lk.

## Välislingid
*Citizendiumi artikkel
Veljo Ranniku

**Veljo Ranniku** (kuni 1938 **Veljo Teinmann**; 27. juuni 1934 Võsu, Virumaa – 21. august 2012 Tallinn) oli eesti loodus- ja keskkonnakaitsja, muinsuskaitse- ja ühiskonnategelane. 

## Haridus
Aastatel 1942–1944 õppis ta Tartu 4. Algkoolis ja 1944–1950 Tartu 6. Keskkoolis. Veebruaris 1950 arreteeriti ta Tartu noorte rahvuslikus liikumises osalemise eest ja teda karistati vabadusekaotusega. Vabanes vangistusest septembris 1954. Aastatel 1957–1957 õppis Tartu 1. Töölisnoorte Keskkoolis.

## Töö
Aastatel 1955–1959 töötas ta Tartu majavalitsuses majahoidjana, 1959–1960 Tartu linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee (TSN TK) ehituse ja arhitektuuriosakonna tehnikuna, 1960–1963 Tartu rajooni TSN TK inspektorina elamute alal, vanemarhitekti kohusetäitjana ja insener-inspektorina.

1963. aastast töötas ta Tartu Metsamajandisse Eesti esimese sõjajärgse looduskaitseinspektorina. 1966. aastast töötas Eesti NSV Metsamajanduse ja Looduskaitse Ministeeriumis vaneminsenerina, 1969. aastast vaneminspektorina, rajades üle-eestilist looduskaitseinspektorite võrgustikku. Veljo Ranniku oli üks tänapäevase looduskaitse alusepanijatest. Aastatel 1990–2001 töötas Keskkonnaministeeriumi nõunikuna, ühtlasi õpetas Tallinna Pedagoogikaülikoolis looduskaitse ja kultuuriloo kursusi.

Ranniku oli üks NSV Liidu esimese rahvuspargi – Lahemaa rahvuspargi – rajajaid ning Eesti Looduskaitse Seltsi ja Eesti Muinsuskaitse Seltsi asutajaid. Ta oli üks peamisi ranna ja kalda kaitse seaduse ning igameheõiguse põhimõtete sõnastajaid. Ranniku eriline huvi ja hool olid Eesti mõisakompleksid ja -pargid ning põlispuud ja hiied ka väljaspool mõisasüdameid.

Hilisemal perioodil oli tema meelisteema ka ürglooduse ning selle haruldaste liikide ja üksikobjektide kaitse korraldus väljaspool ametlikke kaitsealasid.

## Publikatsioone
*Veljo Ranniku (koostaja). "Puhkajale Viitnas". Tallinn 1971
*Helju Sirel, Veljo Ranniku. "Palmse õpperada: mõisaansambel ja -park". Tallinn: Eesti Raamat, 1978
*Hillar Uusi, Veljo Ranniku. "Eesti põhjarannik". Tallinn: Olion, 1993
*Veljo Ranniku (koostaja). "Igaüheõigus". Tallinn: Huma, 1996

## Tunnustus
*1979 – Eesti NSV suur looduskaitsemärk
*1984 – Eesti NSV Metsamajanduse ja Looduskaitse Ministeeriumi medal
*1986 – Lahemaa rahvuspargi teenete pronksmedal
*1989 – Eesti NSV teeneline looduskaitsja
*1997 – Konstantin Pätsi medal
*1998 – Valgetähe V klassi teenetemärk
*2000 – Eerik Kumari looduskaitsepreemia
*2004 – I liigi Põhjatähe matkateenete märk
*2005 – aasta vabatahtlik
*2007 – Eesti Muinsuskaitse Seltsi juubelimedal

## Isiklikku
Ta oli abielus Taimi Tulvaga. Tema poeg on linnaplaneerimisega tegelev Indrek Ranniku.

## Viited

## Kirjandus
*"Ranniku, teejuht looduskaitses ja rännurajal". Intervjueeris Toomas Jüriado. Eesti Loodus, 2008/1
*"Looduskaitsja Veljo Ranniku sünnist möödus 80 aastat". Keskkonnaministeeriumi koduleht, 27. juuni 2014
*Taimi Tulva (koostaja). "Veljo Ranniku – Eesti looduskaitse legend". Tallinn 2014

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Elektriline konstant

**Elektriline konstant** ehk **vaakumi dielektriline läbitavus** (ingl *vacuum electric permittivity*) on füüsikakonstant, mis seob mõõtühikute süsteemi elektrilised ja magnetilised ühikud selle süsteemi mehaaniliste ühikutega. SI-süsteemi ühikutes avaldub elektriline konstant \varepsilon_0 järgmiselt:
:\varepsilon_0 = 8{,}854\ 187\, 8128(13) \cdot 10^{-12} \,\mathrm{\frac{F}{m}} \;\approx\; \frac{10^7}{4\,\pi\cdot 299\ 792\ 458^2} \,\mathrm{\frac{A\,s}{V\,m}}, 
kus \rm F on mahtuvuse ühik farad, \rm m on pikkuse ühik meeter, \rm A on elektrivoolu tugevuse ühik amper, \rm V on elektripinge ühik volt ja \rm s on aja ühik sekund.

Maxwelli võrranditest tuleneb lihtne seos elektrilise konstandi \varepsilon_0, magnetilise konstandi \mu_0 ja valguse kiiruse c vahel:

:\mu_0 \varepsilon_0 c^2 = 1\; ehk \;\varepsilon_0 = \frac {1}{\mu_0  \, c^2}, 
kus c = 299\,792\,458 \;\frac{\mathrm{m}}{\mathrm{s}}.

Elektrilist konstanti saab väljendada mitmesuguste SI ühikute kaudu:
:
\frac{\mathrm{A}\,\mathrm{s}}{\mathrm{V}\,\mathrm{m}} = \frac{\mathrm{C}}{\mathrm{V}\,\mathrm{m}} = \frac{\mathrm{F}}{\mathrm{m}} = \frac{\mathrm{A}^2\,\mathrm{s}^4} {\mathrm{kg}\,\mathrm{m}^3} = \frac{\mathrm{C}^2}{\mathrm{N}\,\mathrm{m}^2}.

## Vaata ka
*Dielektriline läbitavus

## Viited
Njuutonmeeter

**Njuutonmeeter** on jõumomendi ühik, tähis **N·m**.  Njuutonmeeter võrdub jõumomendiga, mille tekitab jõud 1 njuuton jõu mõjusirgest 1 meetri kaugusel asuva punkti suhtes. Jõumomendi ühik njuutonmeeter on vektoriaalne suurus ja eristub nii töö ja energia ühikust  džaul, mida saab väljendada samal kujul (1 njuuton korda 1 meeter). Erinevalt jõumomendi ühikust on töö ja energia ühik džaul (J) skalaarne suurus.
Njuutonsekund

**Njuutonsekund** on jõuimpulsi ühik. Tähis Ns. Njuutonsekund võrdub jõuimpulsiga, mille tekitab jõud 1 njuuton ühe sekundi jooksul.
Eerik Kumari

**Eerik Madis Kumari** (7. märts 1912 Aru (Vapra) talu, Martna kihelkond, Läänemaa – 8. jaanuar 1984 Tartu) oli eesti ornitoloog ja looduskaitsetegelane, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1961). 

26. oktoobrini 1937 oli tema eesnimi **Erik Mathias**, perekonnanimi 20. jaanuarini 1938 **Sits**; ta muutis oma nime Kumari laiu järgi.

## Haridus
Ta lõpetas 1931. aastal Hans Kubu eragümnaasiumi. Lisaks õppis ta aastatel 1926–1928 Tallinna Konservatooriumis metsasarve erialal (ei lõpetanud). 1941. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli zooloogina. Ta kuulus korporatsiooni Fraternitas Liviensis.

1949. aastal kaitses ta Tartu Riiklikus Ülikoolis bioloogiateaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Jäälind *Alcedo atthis inspida L.* Eesti NSV-s" 

1953. aastal kaitses ta Leningradis NSV Liidu Teaduste Akadeemia Zooloogia Instituudis bioloogiateaduste doktori väitekirja "Современный состав орнитофауны Эстонской ССР и его генезис".

## Töökäik
1941. aastal loodi ENSV Riiklik Loodusteaduste Muuseum, mille teaduslikuks töötajaks ja juhataja kohusetäitjaks sai zooloog Eerik-Madis Kumari. 

1941. aastal mobiliseeriti ta Punaarmeesse, oli Sverdlovski oblasti Ivdeli rajoonis Krasnouralskis 790. ehituskolonni tööline, hiljem Eesti laskurkorpuses.

Aastatel 1946–1949 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli selgroogsete zooloogia kateedri vanemteadur ja zooloogiamuuseumi juhataja. Aastatel 1947–1952 oli ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudi zooloogiasektori juhataja, 1952–1977 sama instituudi teadusdirektor, 1955. aastast professor.

Eerik Kumari eestvedamisel kujunes Puhtu bioloogiajaam 1953. aastast Puhtu ornitoloogiajaamaks. 

1961. aastal valiti ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks zooloogia alal. 

Temalt on ilmunud uurimusi lindude fauna, rände, zoogeograafia ja looduskaitse alalt.

Maetud Tartu Vana-Jaani kalmistule. 

## Teadusorganisatsiooniline tegevus
Kumari oli 1955. aastast NSV Liidu Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjoni liige ning Eesti NSV Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjoni asutaja ja esimees 1955–1984. Ta oli Eesti Looduseuurijate Seltsi esimees 1954–1964, auliige 1972. aastast ja aupresident 1982. aastast. Ta oli Soome Ornitoloogiaseltsi liige, Briti Ornitoloogiaühingu ja Ungari Ornitoloogiaühingu auliige.

## Tunnustus
*1970 – valiti Soome Ornitoloogiaseltsi auliikmeks
*1972 – Eesti NSV teeneline teadlane
*1974 – Briti Ornitoloogiaühingu auliige
*1975 – Jyväskylä ülikooli teenetemedal
*1975 – valiti Hispaania Ornitoloogiaseltsi korrespondentliikmeks
*1976 – K. E. v. Baeri mälestusmedal
*1982 – valiti Ungari Ornitoloogiaseltsi auliikmeks
*1994 – Eesti Vabariigi teaduspreemia (postuumselt)

## Mälestuse jäädvustamine
Eerik Kumari mälestuseks asutati 1989. aastal temanimeline preemia looduskaitsealase töö tunnustamiseks.

## Viited

## Kirjandus
* Eerik Kumari : personaalnimestik. Tallinn, 1985
* Rootsmäe, L., Lilleleht, V. Eerik Kumari : elu täis tööd ja rõõmu. Tallinn, 1996

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944''
Nihik

**Nihik** ehk **nihkmõõdik** on seade pikkuse, läbimõõdu ja sügavuse mõõtmiseks. Esimesed nihiku laadsed liugurid pärinevad juba muistsetest aegadest ning vanimad eksemplarid pärinevad Hiina pronksiajast.

## Ajalugu
Esimesed nihikud pärinevad Vana-Hiinast umbes 1400 eKr ning need olid valmistatud luust, kivist või sarvest. Aastal 8 pKr lasi Xin dünastia keiser Wang Mang valmistada esimese liugmehhanismiga nihiku, mida kasutati marmori ja ehete mõõtmiseks. See põhines Hani dünastia teaduslikel standarditel.

## Nihiku tüübid
**Tänapäeval kasutatav Vernieri nihik** arendati välja 19. sajandi keskpaigas, põhinedes Prantsuse füüsiku Pierre Vernier tööle, kes leiutas nooniuse skaala 1631. aastal. See koosneb mõõtejoonlauast ja mõõtejoonlaua peal liigutatava spetsiifilise skaala ehk nooniusega raamist, millel asuvad eri pooltel jalad nii sise kui ka välismõõtude tegemiseks. Sageli leidub mõõtejalgade paigal hoidmiseks liigutataval raamil kinnituskruvi, et vähendada mõõteviga võimalikult palju. 

**Digitaalne nihik** on mõõteseade, mida kasutatakse hariliku Vernieri nihikuga samal eesmärgil. Digitaalne versioon ei kasuta mõõtmiseks traditsioonilist hammaslatt mehhanismi, vaid selle asemel kasutatakse mõõtejalgade vahelise vahemaa mõõtmiseks mahtuvusandurit. Digitaalse nihiku mõõtetulemusi loetakse digitaalselt ekraanilt, millest tuleneb ka nimetus.

## Kasutusala
Nihikuid kasutatakse väikeste lineaarmõõtmete täpseks mõõtmiseks, sest nende mõõtepiirkond on tavaliselt 125-2500 mm ja nad võimaldavad korrektse nooniuse skaala kasutusel 0,1-0,05 millimeetrise täpsusega suurusi mõõta säilitades resolutsiooni ±0.02 mm. 

## Viited
Peeter Lampson

**Peeter A. Lampson** (17. veebruar 1819 Toolamaa vald – 7. veebruar 1895 Kursi) oli eesti koolmeister ja muusik.

Lampson sündis Räpina kihelkonnas taluniku perekonnas ning õppis ise nii kirjutama kui ka musitseerima. Hiljem oli ta Käreveres ja seejärel Kursis koolmeister. Kursis lõi ta ka laulukoorid ja orkestrid, millega osales esimesel üldlaulupeol. 1880. aastatel lõi Lampson kaasa ka Eesti Aleksandrikooli liikumises ja tegi kaastööd ajalehele Eesti Postimees.
Peeter Laredei

**Peeter Laredei** (5. oktoober 1862 Õisu vald – 16. jaanuar 1952 Häädemeeste) oli eesti koolmeister, vaimulik ja rahvusliku liikumise tegelane.

Laredei sündis Õisu vallas koolmeistri peres ning omandas hariduse Tuhalaane apostlik-õigeusu koolis. 1878–1881 õppis ta Tartu õpetajate seminaris ning läks siis koolmeistriks Häädemeeste apostlik-õigeusu kooli. Juhtis Häädemeeste laulukoori, osales Pärnu seltsi "Endla" tegevuses ning kuulus Eesti Kirjameeste Seltsi.

1908 sooritas Laredei preestrieksami ning töötas 1909–1920 Velise Ristija Johannese koguduses õigeusu preestrina. Tegeles ka heliloomingu, luuletamise ja tõlkimisega. Laredei oli üks väheseid rahvusliku liikumise tegelasi, kes jõudis nii elada  Eesti Vabariigis kui ka  näha ära selle hävingu.

## Isiklikku
Peeter Laredei vend Kosma Laredei oli samuti õigeusu vaimulik,

## Välislingid
*
Jüri Lellep

**Jüri Lellep** (1842–1908) oli eesti koolmeister ja rahvusliku liikumise tegelane.

Lellep sündis Viljandi kihelkonnas taluniku pojana. Hiljem sai ta koolmeistriks Tänassilmal. Ta juhatas laulukoore, võttis osa üldlaulupidudest, kuulus Eesti Kirjameeste Seltsi, Viljandi Koidu seltsi, Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsi ja osales Eesti Aleksandrikooli liikumises. Samuti tegi ta kaastööd ajalehele Eesti Postimees.
Muralismo

***Muralismo*** ehk **Mehhiko monumentaalmaal** on Mehhikos pärast 1910. aasta revolutsiooni levinud ühiskonnakriitiline kunstiliikumine.

See pälvis riikliku toetuse ja oli osaliselt ka Mehhiko haridusministri José Vasconcelose 1921. aastal käivitatud seinamaalingute programmi tagajärg.

Muralistide kuulsus kasvas ja varsti hakati tellimusi saama Ameerika Ühendriikidest. Rahvusvaheline tunnustus tuli 1930. aastatel.

## Tunnused

Kujutati rahva elu, folkloori ja ajalugu. Samuti ülistati Mehhiko revolutsioonilisi püüdlusi ja Kolumbuse-eelset minevikku.

## Kunstnikud

Kolm peamist muralisti (Rivera, Orozco ja Siqueiros) olid Mehhikos ametliku patronaaži all ning nende teosed kaunistavad paljude Mehhiko ühiskondlike hoonete seinu. Siiski on mõneti üllatuslikult mitmed nende olulisemad tellimustööd valminud USA-s, kus nad sageli käisid ja kus nad avaldasid väga sügavat mõju Ameerika realistidele.

* José Clemente Orozco (1883–1949)
* Diego Rivera (1886–1957)
* David Alfaro Siqueiros (1896–1974)
* Rufino Tamayo (1899–1992)

## Vaata ka

* Fresko
* Mehhiko revolutsioon
Põikpind

**Põikpind** ehk **ristlõikepind** on mõiste tugevusõpetusest ja tähendab pinda, mis ilmub nähtavale ristlõike sooritamisel.

## Vaata ka
*Põikpinna telginertsmoment
Pöördemoment

**Pöördemoment** on jõumoment, mis iseloomustab pöörleva jäiga keha nurkkiirust muutva välise jõu toimet.

Momendil on pöördliikumise (pöörleva liikumise) korral sama roll mis jõul kulgliikumise korral.

Need lihtsad valemid kehtivad ühtlase kulgliikumise ja ühtlase pöörlemise korral.

## Vaata ka
*Pöörlemine
*Jõumoment

## Viited
Metafüüsiline maal

**Metafüüsiline maal** (itaalia keeles *Pittura metafisica*) on Itaalias aastatel 1917–1921 levinud kunstivool.

Metafüüsilise maali lähtekohaks oli Giorgio de Chirico, kes oli ka sürrealistide eeskuju. 1910. aastate teisel poolel kujunes metafüüsilise maalisuuna keskseks juhuks liikumisele nime andnud kunstnik Carlo Carrà, kelle loomingust on tuntud eelkõige mannekeenlikke figuure kujutavad maalid. Nende figuuride prototüübiks on liigendnukud, mida kasutati joonistamisel abivahendina. 1918. hakkas ilmuma ajakiri Valori Plastici, mille toimetaja oli Mario Broglio. 

Saksamaal avastasid 1910. aastate lõpul metafüüsilise maali enda jaoks Max Ernst, George Grosz, Georg Schrimpf, Heinrich Davringhausen jt. Metafüüsiline maal mõjutas ka osalt uusasjalikkuse allhoovusena kujunenud maagilist realismi. 

## Tunnused
* Metafüüsilisele maalile on iseloomulik terav valguse ja varju kontrast ja müstiline atmosfäär. 

* Vormid on ümbritsetud musta joonega ja heledalt valgustatud. 

* Ruum on paika pandud matemaatilise rangusega ja näib viirastuslik. 

* Värvid on tuhmid.

* Teoste inspiratsiooni saadi unenägudest ja kirjandusest. Rõhutati unenäolist, üleloomulikku ja mehaanilist maailma.

## Kunstnikud
* Carlo Carrà
* Giorgio de Chirico
* Giorgio Morandi
* Alberto Savinio

## Viited
B.M.P.T.

**B.M.P.T.** oli prantsuse kunstirühmitus, mis sai nime selle liikmete Daniel Bureni, Olivier Mosset', Michel Parmentier' ja Niele Toroni perekonnanimede esitähtedest.

B.M.P.T. tegutses 1966. aasta detsembrist 1967. aasta detsembrini.

## Tunnused
Kasutati suuremõõtmelisi alusraame. Materjalidest kasutati lõuendit, puitu, plasti, klaasi, kleeppaberit ja peegleid.

Maalid olid täiesti neutraalsed temaatika puudumise tõttu.
Paine

**Paindeks** nimetatakse tugevusõpetuses varda deformatsiooni, mille tulemusena varda telg kõverdub. Kui paindemoment on ainsaks sisejõu komponendiks põikpinnal, siis räägitakse, et tegemist on puhtpaindega. Enamasti aga tekivad varda põikpindadel koos paindemomentidega ka põikejõud. Sel juhul on tegemist põikpaindega. Kui paindemomendi tasand läbib ühte varda põikpinna keskpeatelgedest, siis räägitakse otsepaindest. Vastasel juhul on tegemist vildakpaindega. 

Otsepaindel jääb varda telg ka peale varda deformeerumist välisjõudude mõjutasandisse, kuid vildakpainde puhul ei toimu varda kõverdumine väliskoormuse tasandis.
Konsool (tugevusõpetus)

**Konsool** on ainult ühe otsaga kinnitatud jäik konstruktsioonielement, näiteks tala või sõrestik.

Kui rakendada konsoolile omakaal, siis tala kannab koormuse üle toele, kus see võtab vastu paindemomendi ja nihkepinge. Konsoolne konstruktsioon võimaldab teha ripnevaid ehitisi ilma täiendava välise toestuseta, vastupidi konstruktsioonidele, mis on toetatud mõlemast otsast ning kus on koormus rakendatud tugede vahele, nagu võib näha toetatud tala juures tavalist post-sillus meetodit.

Konsoole saab ehitada ka fermidest või paneelidest. 

## Konsooli eelised ja puudused
### Eelised
*Ühel otsal puudub vajadus toe järele (tavaliselt põhjuseks, miks seda kasutatakse).
*Tekitab negatiivse paindemomendi, mis laseb mõnes teises kohas tekkivat positiivset paindemomenti vähendada. See on eriti kasulik, kui tala sildes mõjub jaotatud koormus ning tekitab seal positiivse paindemomendi aga ühtlane koormus konsoolil negatiivse paindemomendi.
*Jätkates ehitust ühest konsooli otsast puudub vajadus jälgida maapinda.
*Sille võib olla pikem kui lihttalal, sest konsooltalal saab kasutada konsooli talda.
*Kuna konsooltala toetub ühele punktile suudab see kergesti taluda temperatuurist põhjustatud mahumuutusi ja maapinna liikumist.
*Konsoolitald on väga jäik selle sügavuse tõttu.

### Puudused
*Suur pöördenurk
*Üldiselt põhjustab suuremaid momente
*Peab olema kinnistugi, või silde korral on vaja kontrollida kaugema toe ülestõste jõudu.
*Suurte objektide puhul võib osutuda vajalikuks sõrestikkonstruktsioon, et vähendada kaalu.
Poissoni tegur

**Poissoni tegur** on pideva keskkonna mehaanikas elastsusmoodul, mis iseloomustab materjali põiksuunalise ja pikisuunalise suhteliste deformatsioonide ehk moonete suhet. 
 
Kuna moone on dimensioonita suurus, siis Poissoni tegur on kahe dimensioonita suuruse suhe ja seetõttu samuti dimensioonita suurus. Poissoni tegurit tähistatakse kreeka tähega  \nu (või  \mu): 
: \nu = -\frac{\mbox {põikmoone}}{\mbox {pikimoone}}.

Poissoni tegur on nimetatud Siméon Poissoni järgi.

Poissoni tegur ja normaalelastsusmoodul iseloomustavad täielikult isotroopse materjali elastsusomadusi.

## Matemaatiline kirjeldus varraste korral

Kui rakendada isotroopsest materjalist vardale tõmbejõud, siis ta deformeerub nii piki kui ka põiki varda telge olevates suundades. Olgu l ja d varda pikkus ja läbimõõt enne deformeerimist, ning l^\prime  ja d^\prime  vastavad suurused pärast deformeerimist. Siis positiivse pikijõu korral varda pikkus suureneb l^\prime - l võrra ja läbimõõt väheneb  d^\prime - d võrra. 

Kui tähistatakse pikenemist (l^\prime - l) = \Delta l , siis varda suhtelist pikenemist ehk pikkuse muutuse suhet algpikkusesse nimetatakse pikimoondeks \varepsilon_x = \frac{\Delta l}{l}. 

Kui tähistatakse läbimõõdu vähenemist ( d^\prime - d) = \Delta d , siis ristlõike läbimõõdu muutuse suhet algläbimõõtu nimetatakse varda põikmoondeks  \varepsilon_y = - \frac{\Delta d}{d} . Poissoni teguri saab sel juhul kirja panna kujul
:\nu = -\frac {\Delta d/d} {\Delta l/l} = -\frac{\varepsilon_y}{\varepsilon_x}.
Miinusmärk on valemis sellepärast, et Poissoni tegurit väljendaks positiivne arv ( \Delta d on vaadeldaval juhul negatiivne: \Delta d/d; survejõu korral on põik- ja pikimoonete märgid vastupidised).

## Poissoni teguri väärtusi
Absoluutselt jäiga (hapra) materjali korral on Poissoni tegur 0 ja täiesti elastsel materjalil 0,5, enamasti aga jääb Poissoni tegur vahemikku 0,25...0,35.

Katsed on näidanud, et Poissoni teguri väärtused on nii tõmbel kui ka survel ühesuurused.

On ka üksikuid materjale, enamasti küll eri ainete kombinatsioonina, millel Poissoni tegur võib olla negatiivne, jäädes vahemikku -1. Need tõmbel paksenevad (põikmoone suureneb) ja vastupidi. Niisuguste materjalide üldnimetus on aukseetikud (ingl *auxetics*).

## Vaata ka
* Elastsusmoodul
* Normaalelastsusmoodul
* Nihkeelastsusmoodul

## Allikad
* Andrus Salupere. Elastsusteooria. Loengukonspekt. Tallinn 2002/2003. lk 94
Konsool

"**Konsool**" (prantsuse sõnast *console*) on mitmetähenduslik sõna:

*Konsool tähendab tugevusõpetuses tala, mis on toestatud ainult ühes otsas kinnise toega.
*Konsool tähendab arhitektuuris tuge.
* Mängukonsool
* Kirjutuspult
* Konsool on arvuti kasutajaliides käsureal töötamiseks.

## Viited
Bernoulli hüpotees

**Bernoulli hüpoteesi** ehk **põikpindade tasandilisuse hüpotees** on tugevusõpetuses kasutatav eeldus, mille järgi põikpinnad, mis enne varda pikideformeerumist olid tasandilised ja teljega risti, jäävad ka peale varda pikideformeerumist tasandilisteks ja teljega risti.
Deplaneerumine

**Deplaneerumiseks** nimetatakse tugevusõpetuses mitteümarate varraste kõverdumist väändel. See tähendab, et väändel ei jää mitteümarate varraste põikpinnad tasandilisteks vaid kõverduvad.

Kui deplaneerumine ei ole takistatud, siis varda põikpindadel ei teki normaalpingeid. Sellist väänet nimetatakse vabaks väändeks. Vaba vääne esineb vaid siis, kui varda põikpind ja väändemoment on muutumatud ja varda otsad kinnitamata.
Kalestumine

**Kalestumiseks** nimetatakse tugevusõpetuses materjali proportsionaalsuspiiri tõusu ja plastsuse vähenemist korduval voolavuspinget ületaval koormamisel. Kalestumine on materjali hapramaks muutumise tõttu sageli soovimatu, kuid mõnel juhul, näiteks vahelduvale koormusele allutatud detailides, kalestatakse materjali aga meelega.
Relaksatsioon

**Relaksatsioon**  (ladina keeles *relaxatio* nõrgenemine, vähenemine)  ehk **pingete relaksatsioon** on tugevusõpetuses keha elastse deformatsiooni muutumine plastseks deformatsiooniks pika aja jooksul. Tulemuseks on pingete suuruse muutumine püsiva kogudeformatsiooni juures. Relaksatsiooni tõttu lõdvestuvad pinguga liited kestval ning pikaajalisel tööl. Kui ping oli liite koostamise hetkel liiga väike siis võib liide relaksatsiooni tõttu muutuda kasutuskõlbmatuks.

Üldisemalt on relaksatsioon füüsikas makroskoopilise süsteemi tasakaalu taastav iseeneslik protsess). Kui tasakaalust kõrvalekalle (häiritus) on väike, siis toimub relaksatsioon harilikult eksponentsiaalse seaduse \Delta y(t) = \Delta y_0 \text{e}^{-t/\tau} kohaselt, kus \Delta y(t) on parameetri kõrvalekalle tasakaaluväärtusest hetkel t ja \tau on relaksatsiooniaeg. Relaksatsiooniaeg oleneb süsteemi parameetritest ja häirituse laadist. 

Relaksatsiooni tõttu saabub muutunud välistingimustele vastav tasakaaluolek alati hilinemisega. Kiirete protsesside korral, kui välisolud muutuvad palju kiiremini kui relaksatsiooniaeg ( \Delta t \ll \tau), mõjutab relaksatsioon oluliselt protsessi kulgu, avaldudes näiteks hüstereesina. Seevastu aeglastes protsessides ( \Delta t \gg \tau) ei ole relaksatsioonilist hilinemist märgata. 

## Viited
Varutegur

**Varutegur** on mõiste tehnikast ja tugevusõpetusest, mis tähendab konstruktsiooni või tema üksikosade loomist nii, et lubatud pinged on madalamad piirpingetest (raugepingetest) võrdeliselt varuteguriga. Seega lubatud pinge \sigma = \frac{R}{K}, kus

*σ on lubatud pinge
*R – materjali raugepinge
*K – varutegur.

Varutegurit kasutatakse selleks, et tagada konstruktsiooni ja tema üksikosade ohutut ja kindlat tööd, vaatamata tegelike töötingimuste ebasoodsatele erinevustele arvutuslikega võrreldes.

Habrastele materjalidele loetakse raugepingeks tugevuspiir, plastsetele aga voolavuspiir, sest voolavuspiirist alates hakkab tekkima plastne deformatsioon, mis muudab konstruktsiooni kasutuskõlbmatuks.
Triinu Kivilaan

**Triinu Kivilaan** (sündinud 13. jaanuaril 1989 Viljandis) on eesti laulja ja endine modell. Tuntuks sai ta ansamblis Vanilla Ninja.

Triinu õppis lastemuusikakoolis kaks aastat saksofoni ja neli aastat klaverit.

Ta oli mitu aastat modell. 2004. aastal valiti ta konkursil "Miss Modell 2004" teiseks printsessiks, sealjuures edestas ta isegi tulevast Miss Estoniat Laura Kõrgemäed, ning oli ka publiku lemmik. 

## Muusika
### Vanilla Ninja
2004. aastal liitus ta Maarja Kivi asemele ansambliga Vanilla Ninja. 

Ta oli teiste bändiliikmetega juba varem tuttav. Arvatakse, et koosseisu võeti ta tänu välisele sarnasusele Maarja Kiviga. Kivilaan oli bändi noorim liige ning hoolimata ansambli tihedast ajakavast jätkas ta õpinguid.

Tema esimene singel Vanilla Ninjaga oli "When the Indians Cry". Tema esimene ja ühtlasi ka viimane album selles ansamblis oli "Blue Tattoo".

Detsembris 2005 otsustas ta bändist lahkuda. 9. jaanuaril 2006 lahkus ta ametlikult ja ansambli allesjäänud liikmed jätkasid triona. Tema lahkumine leidis teravat vastukaja, kuna paljude fännide arvates oli ta üsna populaarne.

2021. aastal tuli Vanilla Ninja taas kokku ning koosseisu kuulus ka Triinu Kivilaan. 2022. aastal lahkus ta taas bändist.

### Soolokarjäär
2007. aasta oktoobris otsustas ta loobuda soolokarjäärist, et keskenduda isiklikule elule. Kuid juba detsembris jätkas ta muusika tegemist ja kolis Šveitsi. 14. märtsil 2008 ilmus tema esimene singel "Home". Tema esimene täispikk sooloalbum "Now and Forever" ilmus 29. augustil 2008.

## Isiklikku
Tema noorem õde Kerli Kivilaan on samuti laulja.

Tal on olnud suhe Šveitsis elava Giovanni Battista Azzolinoga, keda võib näha muusikavideos "Be With You".

## Diskograafia
### Albumid
* "Blue Tattoo" (2005) (koos Vanilla Ninjaga)
* "Now and Forever" (2008)
* "Encore" (2021) (koos Vanilla Ninjaga)

### Singlid
* "Home" (2008)
* "Fallen" (2008)
* "Be with You" (2008)
* "Is It Me" (2009)

## Välislingid
*Foorum
*Fännileht
*Triinu Kivilaan MySpace'is
*Triinu Kivilaanel ilmub neljas soolosingel Õhtuleht, 27. märts 2009
Action painting

***Action painting*** (**tegevusmaal**, tegevusmaalikunst)  on termin, mida kasutas esimesena (1952. aastal) kriitik Harold Rosenberg, iseloomustamiseks kunstistiili, mille puhul on teose loomise protsess võrdselt oluline või olulisemgi lõpptulemusest. 

*Action painting* on tihedalt seotud abstraktse ekspressionismiga. Väga oluline on teose loomise protsess. Ukraina päritolu Ameerika Ühendriikide kunstnik Janet Sobel oli teadaolevalt esimene, kes kasutas tilgutamistehnikat. Jackson Pollocki kaudu sai see aastatel 1946–1947 *[[dripping]]*-tehnika ('tilgutamine') laiemalt tuntuks, mis muutis teoste loomise lausa etenduseks. Tehnika seisneb selles, et värv niristatakse lõuendile. Oma suuremõõtmelisi teoseid luues kinnitas kunstnik, et see, mis lõuendile jõuab, ei ole teos, vaid tegevus.

## Kunstnikud
* Janet Sobel (1893–1968)
* Jackson Pollock (1912–1956) *action painting*u tuntuim esindaja.
* Willem de Kooning (1904–1997)
* Franz Kline (1910–1962)

## Viited
Tegevuskunst

**Tegevuskunst** on üldnimetus etenduslikkudele kunstivormidele, mis said alguse 1960. aastatel.

Mõne kunstistiili (nt 1950. aastatel tekkinud *[[action painting]]*) viljelemist, kus tulemuses on oluline osa teose tekke protsessis, on loetud samuti tegevuskunsti hulka.

## Vaata ka
*performans
*häppening
**[[environment]]*

## Viited
Dünaamiline koormus

**Dünaamiline koormus** on mõiste tugevusõpetusest, mis tähendab suure kiirusega muutuvat koormust. Sellise koormusega kaasneb konstruktsiooni ja selle üksikute elementide võnkumine või vibratsioon. Pinged dünaamilisel koormusel ületavad tavaliselt mitu korda pingeid staatilisel koormusel.

Konstruktsioonielementide arvutamine dünaamilisele koormusele on keerukam kui arvutamine staatilisele koormusele. Põhjus seisneb ühest küljest dünaamilise koormuse mõjul tekkivate sisejõudude ja pingete leidmise meetodite ning teisest küljest materjalide mehaaniliste omaduste määramise meetodite suuremas keerukuses dünaamilise koormuse puhul. Näiteks eriti lühikese kestusega koormuse ehk löökkoormuse toimel paljud materjalid, mis staatilisel koormamisel olid plastsed, käituvad habrastena. Paljukordsel dünaamilisel koormusel materjalide tugevus alaneb järsult.

Dünaamilisele koormusele arvutamise üldmeetod põhineb teoreetilisest mehaanikast tuntud d'Alemberti printsiibil. Vastavalt sellele printsiibile võib iga liikuvat keha vaadelda hetkelises tasakaalus olevana, kui kehale mõjuvate välisjõududele lisada inertsjõud, mis võrdub keha massi ja kiirenduse korrutisega ning on suunatud vastupidi kiirendusele. Seepärast juhtudel, kui inertsjõud on teada, saab igasuguste kitsendusteta rakendada lõikemeetodit ja määrata sisejõude tasakaalutingimuste abil. Kui aga inertsjõudude leidmine on raskendatud (nagu näiteks löögi puhul), siis kasutatakse dünaamiliste pingete ja deformatsioonide arvutamisel energia jäävuse seadust.
Riho Mesilane

**Riho Mesilane** (15. jaanuar 1949 Pärnu – 25. märts 1993 Tartu) oli eesti literaat, humorist, raadioajakirjanik, KGB agent.

Ta lõpetas 1966. aastal Pärnu 2. Keskkooli ja 1972. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariateaduskonna. 

Ta põgenes 1978. aastal turismigrupist Läände, töötas Vabadusraadios – raadios Vaba Euroopa, naasis veel okupeeritud Eestisse juulis 1991.

Enne põgenemist oli ta Eestis töötanud mitmes meediakanalis (Eesti Raadio, Harju Elu, Eesti Televisioon). Hiljem teinud kaastööd Mulgi Raadiole Viljandis.

## Pagemine
Riho Mesilane on tunnistanud, et enne välisreisi turismilaevaga Amur piki Doonau jõge värbas Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee ta agendiks, et ta teostaks ekskursioonigrupi salajast järelevalvet. Selle tõsiasja tunnistas Mesilane Austria politseile üles 15. juunil 1978 ja hiljem avalikustas laiemalt ka meedias. (Vaata näiteks Riho Mesilase artiklisarja "Rahvuslik meelsus on meil tugev" New Yorgi ajalehes Vaba Eesti Sõna 10.–17. mail 1979.) Tegemist oli hästi välja mõeldud legendi osaga, sest Mesilane jätkas välismaal elades töötamist KGB kasuks. 1991. aastal tõi KGB Mesilase Saksa Liitvabariigist tagasi ning ta andis suure pressikonverentsi Moskvas, millega ametlikult kinnitati Mesilase kuulumist KGB ridadesse, pressikonverentsil süüdistas ta lääneriikide eriteenistusi tegevuses massimeedia mõjutamiseks. Raadio Vaba Euroopa Eesti toimetuse direktor Toomas Hendrik Ilves meenutab: "Pole mingit saladust ka selles, et kuigi Vabal Euroopal ei olnud seost CIAga, üritas sinna infiltreeruda KGB. See neil ka õnnestus. Väga õnnetul kombel "redeserteerus" ehk kargas tagasi 1991. aasta juulis minu toimetuse töötaja Riho Mesilane. Ta tegi ära isegi propagandašõu Moskvas."

## Teoseid
*"Veterinaari esimene nädal". Loomingu Raamatukogu, 1976, 48 lk
*"Kriminaaljutt" (eelmise järg). Ühistöö (Rapla), 10. august – 2. september 1976
*"Peaaegu vabas Euroopas". Meelejahutaja Raamatukogu. Võru 1991, 32 lk
*"Vabas Euroopas: ajalike aastate lugu". Tallinn 1992, 47 lk

## Viited

## Kirjandus
*Katrin Laur. "Mesilase surma puhul", 1. osa. Sirp nr 16, 23. aprill 1993. Lk 13
**Katrin Laur. "Mesilase surma puhul", 2. osa. Sirp nr 17, 30. aprill 1993. Lk 7
*Oskar Kruus. "Mesilane, Riho". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 334
*Olev Remsu. Kaks Toomast ja üks Riho. Õhtuleht, 29. mai 2010
*Jaak Pihlau. "Eestlaste põgenemised läände: ärahüppajad III". Tuna 3/2003

## Välislingid
*Haud Pärnu Metsakalmistul
Dripping

***Dripping*** ('tilgutamine'; ka *drip painting*) on tehnika, mida hakkas esimesena kasutama Ukraina päritolu Ameerika Ühendriikide kunstnik Janet Sobel. Sobelilt sai mõjutusi ja tegi laiemalt tuntuks Jackson Pollock aastatel 1946–1947. Seda tehnikat kasutades sai ta põhjendada oma teoste suuri mõõtmeid ja seda, et see mis lõuendile jõuab, ei ole pilt, vaid tegevus.

Tehnika seisneb selles, et värv jõuab lõuendile auklikust kastist välja voolates. Värvi lõuendile kandmiseks kasutatakse tihti ka keppe, nugasid, kellusid või muid esemeid, millega on võimalik värviniresid lõuendile kanda.

Pollock kirjeldas tehnikat 1947. aastal nõnda: *"Minu maal ei tule molbertilt. Ma pingutan oma lõuendi enne alustamist harva raamile. Eelistan seda asetada otse seinale või maha. Vajan kõva pinna vastupanu. Maapinnal tunnen end vabamalt, maalile lähemal, tunnen, et osalen selles suuremal määral, sedamööda, kuidas võin kõndida ümber terve maali, töötada selle kallal kõigist neljast küljest ning olla otseses mõttes maali sees. See sarnaneb Lääne indiaanlaste liivamaalingumeetodiga. Hoidun endiselt traditsiooniliste töövahendite – molberti, paleti, pintslite – eest. Ma eelistan keppe, kellusid, nuge ning vedelat värvi, mis tilgub, või siis pakse liivast, klaasikildudest või muudest segatud materjalidest värvikihte."*

## Vaata ka
*Action painting
*Janet Sobel
*Jackson Pollock

## Viited

## Välislingid
* Drip painting. - HiSoUR
* Jackson Pollock’s drip-painting process. - San Francisco Museum of Modern Art (SFMOMA)
Põikpinna telginertsmoment

**Põikpinna telginertsmomendiks** nimetatakse tugevusõpetuses teise astme pinnamomenti, milleks on y-telje suhtes põikpinna geomeetriline karakteristik, mis on määratud integraaliga I_y = \int_{F}{}z^2 dF, analoogiliselt z-telje suhtes I_z = \int_{F}{}y^2 dF, kus

*z on elementaarpinna dF kaugus y-teljest
*y on elementaarpinna dF kaugus z-teljest.

## Vaata ka
*Põikpinna polaarinertsmoment
*Põikpinna tsentrifugaalmoment
Traces of Sadness

**"Traces of Sadness"** on Vanilla Ninja teine album. See avaldati 2004. aasta juunis. Album sisaldab singleid "Tough Enough", "Don't Go Too Fast", "Liar" ja "When the Indians Cry".

Album jõudis Saksamaal albumite edetabelis kolmandale kohale ning sellele järgnes bändi tuntus ka teistes riikides, näiteks Šveitsis ja Austrias.

## Laulud
#"Tough Enough" – 3:24
#"Traces of Sadness" – 3:23
#"Stay" – 3:54
#"When the Indians Cry" – 3:44
#"Don't Go Too Fast" – 3:14
#"Heartless" – 3:51
#"Liar" – 3:38
#"Don't You Realize" – 3:52
#"Wherever" – 3:26
#"Metal Queen" – 3:27
#"Looking for a Hero" – 3:55
#"Destroyed by You" – 3:54
#"Traces of Sadness" (*Extended Version*) – 5:56
#"Heartless" (*Extended Version*) – 7:38

Album sisaldab ka kahte videot:

*"Tough Enough"
*"Don't Go Too Fast"

## Edetabelikohad
*Eesti – nr 1
*Austria – nr 4
*Saksamaa – nr 3
*Šveits – nr 14
Onomastika

**Onomastika** ehk **nimeõpetus** (ka **nimeteadus**) on leksikoloogia haru, mis uurib peamiselt isiku- ja kohanimesid ning käsitleb nende algtähendust, päritolu ja muutumist. 

Ühtlasi on **onomastika** ka mingi keele või piirkonna nimede kogum (nt eesti keele onomastika).

## Nimeteadlasi
*Mihhail Atamanov
*Annika Hussar
*Peeter Päll
*Edgar-Adolf Rajandi
*Eduard Roos
*Jaak Simm
*Per Wieselgren

## Vaata ka
*Onomasioloogia
*Toponüümika

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi onomastika andmebaas
*Eesti Keele Instituudi koostatud "Onomastika termineid" (vaadatud 20.07.2013)
Maui

**Maui** on suuruselt teine saar Hawaii saarestikus, olles 1883 km&sup2; suurune. Maui on Ameerika Ühendriikide suuruselt 17. saar. Maui kuulub Hawaii osariigile. Maui on Maui maakonna suurim saar, olles suurem kui Molokai, Lānai ja asustamata Kahoolawe. Saare elanike arv on 144 444 (2010), olles rahvaarvult Hawaii kolmas saar, jäädes alla vaid Oahule ja Hawaiile.

Saar on mägine ja vulkaaniline, kõrgeim tipp on Haleakalā vulkaan (3055 m).

Peamised majandusharud on põllumajandus ja turism.

Hawaii saar kuulub Ameerika Ühendriikidele.
Jäätmekategooriad

Jäätmekategooriad on:
# Q1 – edaspidi teisiti määratlemata tootmis- ja tarbimisjäägid;
# Q2 – praaktooted;
# Q3 – tooted, mille kasutustähtaeg on lõppenud;
# Q4 – materjalid, mis on maha voolanud, riknenud või mõne õnnetusjuhtumi tõttu kahjustunud, kaasa arvatud materjalid, seadmed või muud esemed, mis on õnnetusjuhtumi tagajärjel saastunud;
# Q5 – materjalid, mis on saastunud või kõlbmatuks muutunud sihipärase tegevuse tagajärjel, nagu puhastusjäägid, pakkimismaterjalid, mahutid;
# Q6 – kasutamiskõlbmatud päraldised, nagu tühjad patareid, kasutatud katalüsaatorid;
# Q7 – ained, mis ei toimi enam nõutaval tasemel, nagu saastunud happed, lahustid, kasutatud karastussoolad;
# Q8 – tööstusprotsessijäägid, nagu räbud, destillatsioonijäägid;
# Q9 – saastetõrje- ja puhastusprotsessijäägid, nagu skraberisetted, kottfiltritolm, kasutatud filtrid;
# Q10 – metallide töötlemise ja viimistlemise jäägid, nagu treilaastud, valtsimistagi;
# Q11 – toorme kaevandamise ja töötlemise jäägid, nagu kaevandamisjäägid, naftatootmisel tekkinud muda;
# Q12 – rikutud materjalid, nagu PCB-ga saastatud õli;
# Q13 – kõik materjalid, ained või tooted, mille kasutamine on keelatud;
# Q14 – tooted, millele valdaja ei leia edasist kasutamist, nagu põllumajanduses, olmes, kontorites, kauplustes või töökodades ära visatud vallasasjad;
# Q15 – reostatud pinnase puhastamisel tekkinud saastunud materjalid, ained või tooted;
# Q16 – kõik materjalid, ained või tooted, mida ei hõlma ülalloetletud kategooriad.
Best Of (Vanilla Ninja)

**"Best Of"** on ansambli Vanilla Ninja kogumikalbum. See avaldati 2005. aasta detsembris.

Album sisaldab 13 lugu, mis on võetud albumitelt "Traces of Sadness" ja "Blue Tattoo". "Best of Vanilla Ninja" avaldati mitmetes Kesk-Euroopa riikides, kuid nii Saksamaal kui ka Austrias ei jõudnud see edetabelis saja parema hulka; Šveitsis jõudis see 70. kohale.

See album oli üsna vastuoluline, kuna see avaldati Bros Recordsi poolt pärast koostöö lõppemist Vanilla Ninjaga. Albumi väljalaskmisel ei konsulteeritud bändi liikmetega ning enne avaldamist ei olnud albumist teadlikud isegi bändi liikmed.

Üldiselt on arvatud, et see oli ansambli endise mänedžeri David Brandesi kiire viis koostöö lõppemisest veel lisaraha teenida; Vanilla Ninja liikmetele see aga ei meeldinud. Näiteks üks ansambli liikmeist Piret Järvis palus fännidel albumit mitte osta, et ei toetataks Bros Recordsit. http://ajaviide.delfi.ee/archive/article.php?id=11791286&categoryID=9355&ndate=1134467950

Albumisse, nagu ka nimi ütleb, olid koondatud bändi suurimad hittlood alates 2004. aasta läbimurdest rahvusvahelisele tasandile. Kogumik ei sisalda ühtegi uut lugu. Samuti ei ole albumil ühtegi bändi esimese samanimelise albumi lugu, kuna selle andis välja plaadifirma TopTen, mitte aga Bros Records.

Paljud kriitikud on ette heitnud, et see album oli enneaegne: ansambli karjäär polnud "Best of" kogumiku jaoks veel piisavalt pikk olnud.

## Edetabelikohad
*Šveits – nr 70

## Vaata ka
*"Best Of: The Video Collection" (ilmus 2005)
Diferentsiaal

Funktsiooni y\! = f(x) **diferentsiaaliks** kohal *x* nimetatakse funktsiooni, mis avaldub korrutisena, mille tegurid on  funktsiooni tuletis kohal *x* ja argumendi muut: 
: \mathrm d y = f'(x)\cdot \Delta x \ ,\  ehk
: \mathrm d y = \frac{\mathrm d y}{\mathrm d x} \mathrm d x.

## Diferentsiaali geomeetriline tõlgendus

Geomeetriliselt kujutab funktsiooni diferentsiaal graafiku puutuja ordinaadi muutu.

Kuna f'(x)=\tan \alpha\ , siis täisnurksest kolmnurgast PRS:
: RS = PR\cdot \tan\alpha = f'(x) \Delta x = dy

Väikese argumendi muudu Δx korral \mathrm d y \approx \Delta y.

## Täisdiferentsiaal
Mitme muutuja funktsiooni f täisdiferentsiaal avaldub kui summa funktsiooni osatuletiste korrutistest vastavate muutujate diferentsiaalidega. Kahe muutuja funktsiooni f(x,y) puhul avaldub see kui

df=\frac{\partial f}{\partial x}dx+\frac{\partial f}{\partial y}dy,kus \frac{\partial f}{\partial x} ja \frac{\partial f}{\partial y} on osatuletised ja dx, dy diferentsiaalid vastavalt muutujate x ja y järgi. Üldistatult m muutujaga funktsiooni f(x_1, x_2, \ldots, x_m) puhul aga avaldub selle täisdiferentsiaal kui

df = \frac{\partial f}{\partial x_1}dx_1 + \frac{\partial f}{\partial x_2}dx_2+\ldots+\frac{\partial f}{\partial x_m}dx_m.

## Vaata ka
*Funktsiooni muut
*Tuletis
*Diferentsiaalvõrrand
*Abeli diferentsiaal
Blue Tattoo (album)

**"Blue Tattoo"** on Vanilla Ninja kolmas album. See oli viimane Vanilla Ninja album, mille avaldas Bros Records. Album ei jäänud edukuselt alla bändi eelmisele albumile "Traces of Sadness".

Album sisaldas mitmeid hittlaule nagu "Blue Tattoo", "I Know" ja "Cool Vibes". Viimane neist oli ka Vanilla Ninja poolt 2005. aasta Eurovisioonil Šveitsi riiki esindanud laul, mis saavutas poolfinaalis 8. koha, finaalis samuti 8. koht.

Nii Saksamaal kui ka Šveitsis jõudis album edetabelites 4. kohale, Austrias 7. kohale.

## Laulud
#"Blue Tattoo" – 4:07
#"Cool Vibes" – 3:00
#"Never Gotta Know" – 3:16
#"Just Another Day to Live" – 4:40
#"I Don't Care at All" – 3:56
#"The Coldest Night" – 3:30
#"Hellracer" – 3:32
#"I Know" – 3:17
#"Corner of My Mind" – 3:18
#"Undercover Girl" – 3:12
#"My Puzzle of Dreams" – 2:59
#"Nero" – 3:30
#"Just Another Day to Live" (*Extended Version*) – 9:24
#"Corner of My Mind" (*Extended Version*) – 7:23

Album sisaldab ka kahte videot:

*"Blue Tattoo"
*"I Know"
Albrecht II (Austria)

**Albrecht II Tark** ehk **Lombakas** (*Albrecht der Weise* ehk *Albrecht der Lahme*; 12. detsember 1298 – 16. august 1358) oli Austria hertsog 1330–1358. Ta oli Saksa kuninga Albrecht I poeg.

Albrecht sai Austria valitsejaks pärast oma venna Friedrichi surma koos oma noorema venna Otto Rõõmsaga. 1335. aastal andis keiser Ludwig IV neile Kraini ja Kärnteni. Albrecht oli Austria hertsogite Rudolfi, Friedrichi, Albrechti ja Leopoldi isa.
Arnold Looga

**Arnold Looga** (sündinud 6. märtsil 1974) on Tartust pärit muusik ja õpetaja.

1992. aastal lõpetas ta Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 1997. aastal Tartu Ülikooli loomaökoloogina. 

Arnold Looga on töötanud Tartu Veevärgis ja Sillaotsa Põhikoolis, Riidaja Põhikoolis, Tõrva Gümnaasiumis, Valgamaa Kutseõppekeskuses, Valga Gümnaasiumis. Praegu töötab ta Puka Koolis.

Muusikuna on Arnold Looga olnud tegev alates 1995. aastast.

## Seotud ansamblid
* Freak Froggy Frog 
* Fordonia 
* Celestial Crown
* Paslööbina 
* Nihe 
* Raud-Ants 
* Kirime
1973. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**XIX [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Vilniuses 12. novembrist 4. detsembrini 1973. aastal. Teist korda tuli NSV Liidu meistriks Anatoli Gantvarg (tema esimene tiitlivõit pärines 1969. aastast)

;Turniir
Laanekuru

**Laanekuru** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.

## Viited
Juhan Weizenberg

**Juhan Weizenberg** (10. juuli 1838 Erastvere vald, Võrumaa – 23. oktoober 1877 Narva) oli eesti luuletaja.

Weizenberg sündis Kanepi kihelkonnas Erastvere vallas Mäe-Jakapi popsikohas kingsepa pojana. Ta õppis Kanepi kihelkonnakoolis, 1854. aastal lõpetas Tartu kreiskooli. 

Aastatel 1855–1857 oli ta koduõpetaja Torma köstri Adam Jakobsoni peres, puutudes seal kokku Carl Robert Jakobsoniga. 1858–1861 oli ta Alatskivi mõisa- ja vallakirjutaja. Hiljem töötas Narvas ametnikuna. 

Ta on kirjutanud ligi paarkümmend luuletust, sealhulgas "Tönnis Laks ehk Eestlase Isamaa" (1862) ja "Vana hopmanni Nutu-laul Mõisavalitsust käest ära andes. Jüripäeval 1861" (1864). Weizenbergi tõsielul põhinevaid uuema rahvalaulu vormis luuletusi peetakse varaseimateks feodalismivastasteks realistlikeks luuletusteks. Ta tegi kaastööd ajalehtedele Perno Postimees ja Eesti Postimees, osales Narva rahvusliku seltsi Ilmarine tegevuses ning kogus rahvaluulet.

Maeti Narva Siivertsi kalmistule, 1977. aastal maeti ümber Kanepi-Mäe kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*