open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Suisapäisa

**Suisapäisa** on Türil tegutsev segakoor. 2008. aastal võitis Suisapäisa Eesti Televisiooni saatesarja "Laululahing". Suisapäisa tegutseb 2008. aasta algusest, koori dirigent on Kuldar Schüts. Koor moodustati varasema ansambli Uisapäisa laiendamisega.

## "Laululahing"
"Laululahingu" eelvooru registreerumiseks salvestati etteantud laulude seast "Aeg ei peatu". Koor alustas võistlust saatesarja esimeses eelvoorus 29. märtsil koos Tallinna Ülikooli meeskoori ja Emajõe Laulikutega. Saates esitati laulud "Vaikus on kuldne" (Kollane Allveelaev G), "Unistus" (The Sun) ning saatekülalise Maarja-Liis Ilusaga "Kohtumine". Žürii otsusel pääsesid nad järgmisesse vooru. Saatesarja kolmandas poolfinaalis 10. mail esitati laulud "Vaid üks pilk" (algselt Doris Troy, eesti keeles Fix), "Soovide maa – see on muusika" (Ele Kõlar ja Kaja Kõlar & Admiral) ning saatekülalise Hannaliisa Uusmaga "Absoluutselt". Finaali pääses Suisapäisa tänu telefonihääletusel kogutud 5993 häälele, edestades Konguta segakoori (5390 häält) ja Pärnu kammerkoori (3659 häält). 
  
Saatesarja finaal toimus 17. mail 2008. Saates esitati laulud "Tänav, pink ja puu", "Tule metsa" (Ruja) ja Tanel Padariga "Võta aega". Telefonihääletusega kogus Suisapäisa ülekaalukalt 26 038 häält. Teised finalistid said 15 376 häält (HaleBopp Singers) ja 12 455 häält (Nuku- ja noorsooteatri segakoor).

## Rahvusvahelised festivalid
Pärast saatesarja sõitis Suisapäisa auhinnareisile kooride olümpiale (World Choir Games) Austriasse Grazi, kus võideti kuldmedal folkloori ja hõbemedal segakooride kategoorias.

2010. aastal osales Suisapäisa Taani Põhjamaade koorifestivalil "International Choir Competition 2010".

## Seltsielu
Koori eestvedamisel toimusid 20. juunil 2009 Türil "Lahingukooride mängud 2009", mille võitis segakoor Sõpruskond.

## Diskograafia
* "Suisapäisa laululahing" (2008)

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Blogi: Suisapäisa. Eesti Televisioon
* Suisapäisa plaat jõudis müügile. Järva Teataja, 18. detsember 2008
Diskursuseanalüüs

**Diskursuseanalüüs** on teksti või kõne uurimine koos taustaga. Diskursusanalüüs on keeleteaduses ja kultuuriuuringuis kasutatav meetodite kogum diskursuse uurimiseks.

Diskursusanalüüs on tekstianalüüsi vorm. Diskursusanalüüs pole meetod, vaid eklektiline meetodite kogum, kuhu kuuluvad erinevad analüüsistiilid, -tüübid ja ‑koolkonnad. Seega on diskursusanalüüsi ja ka diskursuse mõistet võimalik määratleda mitmeti, vaata kriitiline diskursuseanalüüs.
Ideedeajalugu

**Ideedeajalugu** on ajalooliste uuringute valdkond inimeste veendumuste loomisest, säilitamisest, mõjust ja arengust ning laiemalt teaduslike ideede tekkest ja edasiarendamisest. Viimasel juhul on see metateadus, mis on osa teaduse ajaloost. Ideedeajalugu sisaldab paljude teaduste ajalugu: filosoofia (eelkõige poliitiline filosoofia ja moraalifilosoofia), ideoloogia, teoloogia, politoloogia, õigusteadus, majandus ja rahvusvahelised suhted. Neid võib pidada ka ideedeajaloo osaks.

Ideedeajalugu kuulub ajaloolis-kultuuriliste distsipliinide hulka. Ideedeajalugu sisaldab tähtsamate mõtlejate järgnevuse ja vastastikuste mõjude uuringuid. Ideedeajaloos uuritakse õpetuste, doktriinide ja paradigmade teoreetilist ning metateoreetilist arengut erinevates epistemoloogilistes või kultuurilistes seostes. Ideedeajalugu põhineb üksikute ideede uurimisel, mis lõimuvad omavahel uutesse kombinatsioonidesse ja muudavad väljendusvorme, jäädes suhteliselt muutumatuks. Kasutatakse tekstilise (A. Lovejoy)  ja kontekstualse (Cambridge'i koolkond; Quentin Skinner jt) uuringu meetodeid. 

Ideedeajaloo kui eraldi uurimisvaldkonna kujunemine on seotud Arthur Lovejoy töödega, eriti tema raamatuga "Great Chain of Being: A Study of the History of an Idea" (1936). A. Lovejoy arvates ideed on tsüklilised ja neis pole progressi, ideed on ajatud ja probleemid on universaalsed.

## Vaata ka
*Meem
*Mentaliteediajalugu
*Patrick Sériot

## Kirjandus
* Andreas Dorschel: *Ideengeschichte.* Vandenhoeck & Ruprecht, Göttingen 2010, ISBN 978-3-8252-3314-3.
* Gunnar Eriksson, Tore Frängsmyr: *Ideedeajaloo põhijooni.* Atlex 2007, tõlkinud Katrin Tombak ja Siiri Joandi-Tomingas, ISBN 978-9985-9801-0-1
Vincennes

**Vincennes** [vin'senn] on linn Prantsusmaal Val-de-Marne'i departemangus, Suur-Pariisi osa, üks Pariisi tihedasti asustatud äärelinnu.

Linna territoorium asub 47–69 meetri kõrgusel üle merepinna.

## Sõpruslinnad
*  Castrop-Rauxel, Saksamaa
*  Lambeth, Suurbritannia
*  Montigny-le-Tilleul, Belgia
*  Tomar, Portugal
*  Vincennes, Ameerika Ühendriigid

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Georges Canguilhem

**Georges Canguilhem** (4. juuni 1904 Castelnaudary, Aude – 11. september 1995 Marly-le-Roi)  oli prantsuse filosoof ja arst, kes eriti tegeles bioloogiafilosoofiaga.

Ta oli Sorbonne'is teaduste ajaloo instituudi direktorina Gaston Bachelard'i järeltulija.

Ta tegeles normaalse ja patoloogilise vahekorra uurimisega ning kirjutas ülevaate bioloogia kui teaduse eripärast, rõhutades vitalismi rolli bioloogias. Ta töödel oli tugev mõju Michel Foucault' ja Louis Althusser'i vaadetele, ise aga sai mõjutusi Jakob von Uexkülli töödest.

Üks ta õpilasi oli Gilbert Simondon.

## Teosed
**Le Normal et le pathologique* (1943, täiendatud versioon 1968) 
**La Connaissance de la vie* (1952)
Pariisi Ülikool

Pariisi Ülikool, tuntud ka nimega **La Sorbonne** (sellest ka varasem nimi **Sorbonne'i ülikool**), loodi juba 12. sajandil. Alates 31. detsembrist 1970 lõpetas Pariisi Ülikool tegevuse ja jagati ümber väiksemateks ülikoolideks. 

Tänapäeval on Pariisis kolmteist riiklikku ülikooli, mis alates 1971. aastast on nummerdatud ja sisaldavad oma nimes lisaks järjekorranumbrile ka viidet kas ülikooli ajaloole või asukohale. Järjekorranumbrist nimes on loobunud endine Pariisi 9. Ülikool, mis kannab alates 2004. aastast nime Pariisi Dauphine'i Ülikool (prantsuse keeles *[[Université Paris-Dauphine]]*). Endise Pariisi Ülikooli hoonetes tegutsevad ülikoolid nr 1, 3, 4 ja 5, lisaks Riiklik Ajaloo- ja Arhiivinduskool (*[[École nationale des chartes|École Nationale des Chartes]]*) ja Kõrgem Haridus- ja Teadusinstituut (*[[École pratique des hautes études|École Pratique des Hautes Études]]*). 

Pariisis asuvad järgmised riiklikud ülikoolid: 

**[[Pariisi 1. Ülikool]]** (*Université Paris 1 Panthéon-Sorbonne*)

**Pariisi 2. Ülikool** (*Université Paris 2 Panthéon-Assas*)

**Pariisi 3. Ülikool** (*Université Paris 3 La Sorbonne Nouvelle*)

**[[Université Paris Cité]]**

**[[Sorbonne'i Ülikool]]**

**Pariisi 8. Ülikool** (*Université Paris 8 Vincennes-Saint-Denis*)

**[[Université Paris-Dauphine|Pariisi Dauphine'i Ülikool]]** (*Université Paris-Dauphine*)

**Pariisi 10. Ülikool** (*Université Paris-Nanterre*)

**[[Université Paris-Saclay]]**

**Pariisi 12. Ülikool** (*Université Paris-Est-Créteil-Val-de-Marne*) 

**Pariisi 13. Ülikool** (*Université Sorbonne Paris Nord*)
Mikrokanooniline ansambel

**Mikrokanooniline ansambel** on statistiline ansambel, mis on moodustatud samasuguse ruumala, energia ja osakeste arvuga isoleeritud tasakaalulistest termodünaamilistest süsteemidest.

Üheks fundamentaalseks eelduseks termodünaamikas on, et süsteemi kõik mikroolekud on sama tõenäolised. Kui süsteemi võimalike mikroolekute arv on Ω, siis tõenäosus, et süsteem on antud mikroolekus, on 1/Ω.

Mikrokanoonilise ansambli entroopia on *S* = *k* ln(Ω), kus *k* on Boltzmanni konstant.

## Vaata ka

* Kanooniline ansambel
* Suurkanooniline ansambel
Patrick Sériot

**Patrick Sériot** (sündinud 14. veebruaril 1949, Vincennes, Prantsusmaa) on prantsuse lingvist ja ideedeajaloolane.

Ta töötab Lausanne'i ülikoolis slavistika osakonna juhatajana.

Ta peamiseks uurimisvaldkonnaks on keeleteaduse ajalugu. Ta on Praha lingvistilise ringi, Roman Jakobsoni ja Nikolai Trubetzkoy tööde tunnustatud uurija.

## Vaated
Üks Seriot järeldusi on, et "diskursuseanalüüsi pole võimalik rakendada tõlgitud tekstidele, kuna kõik tõlked on topelterinevusega: on hulk algteksti märke, millel pole ekvivalente teises keeles, ning hulk obligatoorseid tähiseid teises keeles, millel puudub viidatav objekt lähtekeeles".

Seriot arendatud ja rakendatud kontseptsioon *air du temps* on vaadeldav kui *[[Zeitgeist]]*'i sotsioloogiline tahk: teaduslikud mõisted võivad olla sarnased mitte üksnes seepärast, et nende sõnastajad mõjustasid teineteist, vaid seepärast, et need kujunesid samas intellektuaalses keskkonnas (Sériot 1999: 38). Intellektuaalide võrgustiku liikmed jagavad hulka domineerivaid teaduslikke ideid, kujutlusi, metafoore ja eelistusi, mida nad kasutavad omaenda arutelu luues, ilma endale täielikult teadvustamata selliste allikate rolli enda loodavais teooriais. Mingi perioodi *air du temps* ületab erialasid eraldavaid piire.

## Teosed
### Raamatud
*Sériot, Patrick 1999. *Structure Et Totalite: Les Origines Intellectuelles Du Structuralisme En Europe Centrale Et Orientale*. Paris: Presses universitaires de France.
*Серио, Патрик 2001. *Структура и целостность: об интеллектуальных истоках структурализма в Центральной и Восточной Европе: 1920-30-е гг.* Москва: Языки славянской культуры.
*Sériot, Patrick 2014. *Structure and the Whole: East, West and Non-Darwinian Biology in the Origins of Structural Linguistics*. (Translated from French by Amy Jacobs-Colas. Preface by Kalevi Kull.) (Semiotics, Communication and Cognition 12.) Berlin: De Gruyter Mouton.

### Artiklid
*Seriot, Patrick 1999. The impact of Czech and Russian biology on the linguistic thought of the Prague Linguistic Circle. *Travaux du Cercle linguistique de Prague* 3: 15–24. vt

### Eesti keeles
*Sériot, Patrick 2001. Trubetzkoy kaksikelu ehk süsteemide suletus. (Tõlkinud Andres Raudsepp.) *Akadeemia* 11: 2290–2303, 12: 2586–2602.

## Viited

## Välislingid
*P. Sériot koduleht
*Tartut külastav ideedeajaloolane võrdleb Barthes’i ja Lotmani ideoloogiaid ERR, juuni 2015.
*Patrick Sériot loeng Tartus – Roman Jakobson's structuralism and Lev Berg's nomogenesis
Salme (tegelaskuju)

**Salme** ehk **Tähemõrsja** on samanimelise eesti eepilise rahvalaulu peategelane. 

Esineb ka tegelasena Friedrich Reinhold Kreutzwaldi kirjutatud eeposes "Kalevipoeg", milles on esitatud Salmest rääkiva rahvalaulutüübi üks variant.

Rahvalaulust ja selle kasutamisest "Kalevipojas" on kirjutanud folklorist Felix Oinas ja mütoloog Jaan Puhvel.

## Eepos

Salmet mainitakse eesti rahvuseepose esimeses loos (Kalevi tulek. Salme ja Linda).

Läänes elanud noor lesk leidis karjateelt kana, tallermaalt tedremuna ja vainult varesepoja.  Ta viis nad koju ning pani kana tedremuna hauduma, varesepoja viskas nurka. Kolme kuu pärast läks lesk aita vaatama:


Kanast kasvas kena neitsi,
Tedremunast teine tütar;
Kanast sai Salme, sula neitsi,
Tedrest Linda, libe neitsi.........
Varesest sai vaenelapsi,
Ohtupäine orjatüdruk,


Lese tütardele tulid kosilased. Salme lükkas tagasi kuu ja päikese kosjad ning nõustus kolmanda kosilasega, kelleks oli täht-peig, Põhjanaela vanem poeg.


Viru tantsi veeretie,
Sõreliiva sõtkutie,
Murupinda piinatie -
Tähti-peig ja Salme-neidu
Pidasivad pulmailu!


Salme pulmapeo ajal hakkasid tema poolt tagasilükatud ja ka uued kosilased Linda juures käima. Linda lükkas neist enamuse tagasi ning nõustus kuuenda kosilasega, kelleks oli Kalev. Linda ja Kalevi pulmade ajal otsustas täht-peig oma mõrsja Salmega lõpuks lahkuda. Hiljem enam Salmelt sõnumeid ei saadud, vaid tuul tõi terviseid ja vihmapisar silmavett.


Eite ei saa Salmet nägema,
Õde ei Salme õnne tundma.
Nutke, Salme vennakesed,
Nutke, Lääne neitsikesed:
Ju teilt Salme viidanekse,
Pilve taha peidetakse,
Ehaneiuks heidetakse,
Taeva alla tõstetakse."


## Viited

## Välislingid

*Felix Oinas. Tähemõrsja. (Essee kogumikust: Uurimusi Kalevipojast. Tartu 2004.)
Hans Sisa

**Hans Sisa** (sündinud 30. märtsil 1948 Linzis) on Austria ooperilaulja ja maalikunstnik.

## Välislingid
*Hans Sisa koduleht
*Austria ekspressionist avaneb Rakvere kunstigaleriis, Virumaa Teataja, 24.11.2004
David Cameron

**David William Donald Cameron** (sündinud 9. oktoobril 1966 Londonis) on Suurbritannia poliitik, peaminister 2010–2016, Briti Konservatiivse Partei juht 2005–2016, välisminister 2023–2024. Esimest korda valiti ta parlamendi alamkoja liikmeks 2001. aastal Oxfordshire'i Witney valimisringkonnast.

Ta õppis  Oxfordi Ülikoolis filosoofiat, politoloogiat ja majandusteadust (*[[Philosophy, Politics and Economics]]*).

Opositsiooniliidrina (detsembrist 2005 maini 2010) soovis ta enda sõnul Suurbritannias erakorralisi valimisi sellest ajast peale, kui Gordon Brown ametist tagasi astunud Tony Blairi asemel 2007. aasta mais-juunis Suurbritannia peaministriks sai.

Opositsiooniliidrina kasvatas Cameron Konservatiivse Partei toetust tunduvalt. 2006. aasta oktoobris oli see 39% Leiboristliku Partei 29% vastu. 2007. aasta suvel oli õnnestunud valitsusevahetus tõstnud leiboristide toetuse 10% võrra kõrgemaks konservatiivide omast, aga oktoobris oli konservatiivide toetus taas suurem.

2010. aasta Suurbritannia parlamendivalimised võitis Cameroni juhitud Konservatiivne Partei, kuid ei võitnud piisavalt kohti, et üksi valitsus moodustada. Konservatiivid jõudsid koalitsioonivalitsuse moodustamises kokkuleppele liberaaldemokraatidega.

Pärast Gordon Browni tagasiastumist 11. mail 2010 palus kuninganna Elizabeth II David Cameronil moodustada uus valitsus ning ta sai Suurbritannia peaministriks.

Cameroni kabineti asepeaminister oli liberaaldemokraatide juht Nick Clegg ja varakantsler George Osborne.

Cameron armastab jalgrattaga sõita. 2006. aastal pildistati teda jalgrattaga tööle sõitmas, aga tema järel sõitis tema auto koos autojuhiga, kes toimetas tema asjad tööle. Konservatiivse Partei pressiesindaja teatel oli see tavaline.

13. juulil 2016 lahkus ta peaministri ametist.

## Viited

## Välislingid

* David Cameron Suurbritannia valitsuse kodulehel (inglise keeles)
* David Cameron Encyclopædia Britannicas (inglise keeles)
Türi järv

**Türi järv** on paisjärv Järva maakonnas Türi linna idaservas.  
Järv on linna elanikele mõeldud avalik supluskoht. 

Türi järv on 5,5 ha suurune. Selle keskmine sügavus on 3,2 m. 

Järve keskel asub tehissaar.

Tehisjärv avati 1992. aastal **Kirna kolhoosi veehoidla** nime all. Järv rajati Pärnu jõe sängi ja lammialale.   

## Vaata ka
*Eesti järvede loend

## Välislingid
* Türi tehisjärv Türi linna koduleht
* Türi tehisjärv ja laululava Türi valla vaatamisväärsused
Audes

**Audes** on Eesti ettevõte, mis toodab heliseadmeid.

## Ajalugu
* 1935 – asutati Tallinnas OÜ Raadio-elektroonikatehas (RET).
* 1959 – asutati Jõhvis RETi filiaal transformaatorite ning raadiodetailide ja muude komponentide tootmiseks.
* 1985 – Estonia kõlarite ja valjuhääldite tootmine viidi üle Jõhvi. Samal ajal toimus tootmise moderniseerimine koos Soome firmaga Genelec OY.
* 1992 – kaubamärk Estonia asendati uue kaubamärgiga Audes.
* 1993 – hakati iseseisvalt tootma kõlarikorpusi.
* 2005 – tehasele anti standard ISO 9001:2000.

## Vaata ka
* Estelon (Alfred & Partners OÜ)

## Välislingid
* AUDES LLC OÜ
*Teet Korsten, PR: Legendaarne kõlaritootja elustas RETi kaubamärgi 6. oktoober 2013

*Ave Lepik, ÄP: Kõlaritootja Audes elustas RETi kaubamärgi 8. oktoober 2013
Sapsan

**Sapsan**, ka **Velaro RUS**, on ülikiirrong Velaro seeriast. Ronge valmistab Saksamaal Siemens. 

Venekeelse nime on rong saanud rabapistriku (ladina *Falco peregrinus*, vene *Сапсан*) järgi.

## Välislingid
*Koduleht
*Video Youtube'is
Google Street View

**Google Street View** on Google'i teenus Google Mapsis ja Google Earthis, mis annab võimaluse näha panoraamfotosid eri maade tänavatest jalakäija või autojuhi perspektiivist. Vertikaalse panoraami nurk on 260° ja horisontaalse panoraami oma 360°. Inimeste näod ja autode numbrimärgid on varjutatud, et need poleks äratuntavad.

Projekti alustati 2007. aastal USA-s, praeguseks katab Google Street View üle 30 riigi/piirkonna: Ameerika Ühendriigid (kõik osariigid), Antarktis, Austraalia, Belgia, Brasiilia, Eesti, Hispaania (ka Baleaarid ja Kanaari saared), Holland, Hongkong, Iirimaa, Iisrael, Itaalia, Jaapan, Kanada, Läti, Lõuna-Aafrika Vabariik, Lõuna-Korea, Mehhiko, Macau, Monaco, Norra, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Singapur, Soome (ka Ahvenamaa), Suurbritannia (Inglismaa, Jersey, Man, Põhja-Iirimaa, Šotimaa ja Wales), Šveits, Taani, Tai, Taiwan, Tšehhi, Ukraina, Uus-Meremaa ning Venemaa. Lisaks on filmitud India, Iraagi, Katari, Kreeka ja Venemaa muuseume. USA-s ning mõnes muus riigis on ka filmitud parke ja lõbustusparke.

Kriitikute sõnul rikub Google Street View inimeste privaatsust. Seepärast pakub Google eraisikutele ja ettevõtetele võimalust lasta oma maja tänavapildis hägustada. Saksamaal on seda kasutanud enam kui 244 000 eramajaomanikku ja ettevõtet. Piltidel ähmastatud maju on omakorda rünnanud vandaalid.

Levinud on ka silmatorkavate kaadrite otsimine Google Street View' panoraamfotodelt. Nende sekka kuuluvad nii markantsed tegevused (sissemurdmisest ja tänaval sünnitamisest mõõgavõitluseni) kui ka Google'i autode tervitamine loosungitega ja piltide panoraamiks sulandamise käigus tekkinud ebareaalsed kaadrid.

## Google Street View Eestis
Eesti tänavapilti salvestati Google Street View' tarbeks 2011. aastal. Eesti asulad kaardistas Google'i tellimusel AS Regio, 15 kaameraga autot toodi Saksamaalt. Kaamerad tegid iga mõne meetri tagant 360-kraadise video, koguti ka andmeid auto, teemärgiste ning hoonete asukoha kohta.

Eestis tehtud salvestised avalikustati ööl vastu 15. maid 2012. Google Street View' Euroopa programmijuhi Ulf Spitzeri sõnul on veebis saadaval Eesti suuremate linnade tänavad, osa väikelinnade tänavatest ja tähtsamad ühendusteed, samuti külastatavamad paigad ja turismimagnetid. Varem on Regio lubanud, et pildistatakse ka talviseid jääteid ja Tartu maratoni rada. Kaardistamata on jäänud Eesti väikesaared.

## Viited

## Välislingid
* "Tänavavaade: uurige maailma tänava tasemel" Google Maps, eestikeelne alamportaal
* "Konfliktsed Google'i autod Eestis" EPL, 8. oktoober 2010
* Kaivo Kopli "Vandaalid on võtnud sihikule Street View’ vastased" EPL, 29. november 2010
* Heiki Suurkask "Google Street View asus Amazonase jõgikonda pildistama" EPL, 24. august 2011
* Oliver Kund "Eesti tänavad said vastuolulises Google Street View's nähtavaks" Postimees, 15. mai 2012
* Oliver Kund "Ekspert: Google on teinud ära suure töö" Postimees, 15. mai 2012
* "Kuidas kasutada Google Street View'd?" Postimees, 15. mai 2012
* Kelli Seiton "Google’i tänavavaade tekitab elevust ja hirmu" EPL, 16. mai 2012
* Robert Kalimullin "Kartes Street View’d" EPL, 16. mai 2012
Rabapistrik

**Rabapistrik** (*Falco peregrinus*) on pistriklaste sugukonda kuuluv röövlind.

Ta kuulub Eestis I kategooria looduskaitse all olevate liikide hulka. Viimastel aastakümnetel on Eestis kohatud suvepoolaastal vaid üksikuid isendeid.

Rabapistrik on tugeva kehaehituse ja kõrge rinnaga lind. Tema kehapikkus on 39–50 cm, tiibade siruulatus 95–115 cm. Linnu ülapool on terashall, sabapealne veidi heledam. Noorlinnud on pruunikamad. Kurgualune on hele, kõhualune selgete vöötidega. Silmast allapoole ulatub selgelt eristuv mustjas haberiba. Nokk on must.

Rabapistrik toitub keskmise suurusega lindudest, keda ta püüab õhust. Teadaolevalt on ta kiireim elusolend kogu loomariigis (suurim mõõdetud sööstukiirus 389 km/h).

Ta pesitseb rabamätastel, puu otsas või kaljueenditel. 

## Viited

## Välislingid
*
Pusle

**Pusle** (inglise keeles *puzzle* 'mõistatus') on mosaiikpilt, mille mõistatuse lahendaja peab tükkidest kokku panema.
Tekk

**Tekk** on tavaliselt riidest ese, mille eesmärk on kasutajat soojas hoida, eriti magamise ajal.

## Vaata ka
*Vatitekk
Padi

**Padi** on pehme ja suhteliselt lame ese, mis koosneb tekstiilist kokkuõmmeldud kotist (padjakotist ja täidisest. Täidiseks võivad olla suled, vatt, vatiin, vill, polüesterkiud, poroloon, tatraterad, sünteetilise materjali graanulid jne. Patju kasutatakse toestamise ja pehmendamise eesmärgil voodis, istmetel või põrandal.
Tii

"**Tii**" on võrukeelne laul, mis esindas Eestit 2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel İstanbulis.

Laulu meloodia autorid on Priit Pajusaar ja Glen Pilvre, sõnad kirjutas Aapo Ilves.

Laulu esitas kvintett Neiokõsõ; lugu pälvis 57 punkti ning jäi poolfinaalis 11. kohale, sellega jagas Eesti Iisraeliga esimest kohta, mis finaali ei pääsenud.
Ferdinand von Freymann

**Ferdinand Magnus von Freymann** (vene: **Fjodor Jurjevitš Freiman**; Фёдор Юрьевич фон Фрейман; 26. oktoober vkj / 6. november 1725 Liivimaa – 3. november vkj / 14. november 1796) oli Vene keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant), Jemeljan Pugatšovi mässu mahasurumisest osavõtja, taastades muuhulgas korra Jaitskis.

Ta oli pärit vanast riigiaadli suguvõsast Baieris ja teenis 1742. aastast vene sõjaväes, oli 1760–1762 Riia komandant, 1764–1771 Velikije Luki jalaväerügemendi ooberst, sai 25. septembril 1771 kindralmajoriks, oli 1776 Kaasani diviisiülem, 5. mail 1779 ülendati kindral-porutšikuks (kindralleitnant). 

Teda autasustati 1774 Püha Anna ordeni (nr 246) ja 26. novembril 1777 Püha Georgi ordeni 4. järguga (nr 297).

Tema perekond immatrikuleeriti 1797. aastal Liivimaa rüütelkonda (nr 246) Võrumaal Põlva kihelkonnas asunud Joosu mõisa Freymannide haruna (Freymann a.d. Haus Waimel-Neuhof). 
 

## Teoseid
*Herrn Ferdinand von Freymann's Russ. Kaiserl. Generallieutenants und Ritters, getreue Darstellung seiner Expedition wider die (damaligen) jaikschen Kosaken, wie auch hernach wider den Rebellen Pugatschew./ Neue nordische Miscellaneen 7-8, 1794, Lk.355-410, Riga: Johann Friedrich Hartknoch 1794, digitaalselt EEVA tekstikogus

## Perekond
Tema vanemad olid Ernst Balthasar Georg von Freymann ja Sophie von Brunnow.

Ta abiellus 15. septembril 1765 Katharina Elisabeth von Krüdeneriga (1736–1799), kes oli Kusa (*Kussen*) ja Lubeja (*Lubey*) mõisniku, Rootsi ooberstleitnandi ja Liivimaa maanõuniku Valentin von Krüdeneri ( –1751) ja Ranka (*Ramkau*) mõisast pärit Dorothea Gertrud von Trautvetteri (1715–1786) tütar. Abielust sündisid:
*Dorothea Margarethe Barbara von Freymann (1768–1806), Joosu mõisaomanik, abiellus 23. detsembril 1792 Wrangellide Laagna harust pärit Hurmi mõisaomaniku kapten (major) Peter von Wrangelliga (1760–1807) ja oli Vene meresõitja ja arktikauurija parun Ferdinand von Wrangelli ema. 

*Ernestine Elisabeth von Freymann (1772–1830), Võrumaa Rõuge kihelkonna Juba (*Quellenhof*) mõisaomanik, abiellus 28. veebruaril 1791 Freymannide Nursi harust pärit Rõuge kihelkonna Vana-Nursi mõisniku leitnant Carl Ludwig Friedrich von Freymanniga (1757–1794). Hiljem abiellus 10. jaanuaril 1797 viimase noorema venna, kihelkonnakohtuniku ja Iigaste mõisniku leitnant Otto Reinhold von Freymanniga (1760–1820).  

Tema abikaasa õde, Cornelia von Krüdener (1732–1815), oli abielus Riia komandandi ja asekuberneri vabahärra Reinhold Johann von Meyendorffiga (1706–1776).

## Vaata ka
*Johann Wolfgang Freymann (1546–1610; de), saksa jurist ja riigitegelane.
*Randecki linnus (de) Doonau harujõe Altmühli ääres Baieris.

## Viited

## Välislingid
*
Puzzle

*Pusle

*"Puzzle", Amiina album, 2010
*"Puzzle", Biffy Clyro album, 2007
*"Puzzle", Dada album, 1992
*"Puzzle", Gianna Nannini album, 1986
Palindroom

**Palindroom** on keelend, mis on nii päri- kui ka tagurpidi lugedes täpselt samasugune. Üldjuhul on pikemad palindroomid tõlkimatud.

Ilmar Laaban on pühendanud raamatu "Eludrooge ego-ordule" palindroomidele.

Seni pikim eesti keeles kirjutatud palindroom on 1243 tähemärki, autor  Salmo Salar ja ilmunud “Olematute Raamatute Antoloogias“.

Palindroomide matemaatilisi omadusi on käsitlenud Martin Gardner.

## Näiteid palindroomidest eesti keeles
### Sõnad

### Fraasid
*soomaa moos
*tema amet

### Laused
*Aias sadas saia.
*Mr. Usk, Toonela vetel olete vale noot. K. Surm.
*On ropem me porno? (Ilmar Laabani loomingust)
*Ropu urinaga lapsi tootis palaganiruupor. (Ilmar Laabani loomingust)
*Uluk kulu.
*USA töötaja saab baasajatöötasu. (A. Aule)
*Vagu mugav?

Palindroomid on ka paljud eesnimed, näiteks Teet, Tiit, Peep, Paap, Anna, Ene, Eve jne.

Ilmar Laaban on kirjutanud palindroom-luuletuse:

Elu nimel lunite,
Moene minimaal-aam.
Inimene, ometi
nulle minule.


## Palindroome teistes keeltes
### Soome keeles
* Aivot avaavat ovia. (Alivaltiosihteeri)
* Saippuakivikauppias - maailma pikim ühesõnaline palindroom
* Syy hyökätä: köyhyys. (Alivaltiosihteeri)
* Uupuva haapa vapisi: oisipa vapaa havupuu! (Alivaltiosihteeri)

### Hispaania keeles
* Oro ('kuld')
* Reconocer ('tunnustada')

### Hollandi keeles
* Droommoord ('unenäomõrv')

### Inglise keeles
* Rise to vote, sir! (Simpsonid)
* Racecar
* A man, a plan, a canal: Panama.
* Are we not drawn onward, we few, drawn onward to new era?
* Cigar? Toss it in a can. It is so tragic.
* Madam, I'm Adam!
*Taco cat

### Itaalia keeles
* Osso ('luu')

### Horvaadi keeles
* Krk (saar Aadria meres)

### Ladina keeles
* Roma tenet amor ('Rooma on armastus')

### Leedu keeles
* Sula-alus ('mahlaõlu')

### Norra keeles
* Skal varg ete gravlaks? ('kas hunt sööb õrnsoolalõhet?)

### Poola keeles
* A to idiota! ('sina oled tõesti idioot!')
* Mamuta tu mam (Stanisław Tym)

### Portugali keeles
* Ovo ('muna')

### Prantsuse keeles
* Été ('suvi')
* Mon nom ('minu nimi')

### Rootsi keeles
* Ni talar bra latin!

### Saksa keeles
* Lesen, Esel! ('Lugeda, eesel!')
* Retsinakanister

### Sloveeni keeles
* Vrv ('köis')

### Taani keeles
* Du er Freud? ('Kas sina oled Freud?')

### Tšehhi keeles
* Jelenovi pivo nelej

### Ungari keeles
* Pap ('preester')

## Vaata ka

* ambigramm

## Viited

## Välislingid

*Andres Ehin 2008. Ah üdi embate? Mingi oig nimetab meid üha. Keel ja Kirjandus 11/2008, lk 895–896. (Retsensioon Laabani raamatule.)
*Eesti keele ühesõnaliste palindroomide loend
Käharakarvaline bichon

**Käharakarvaline bichon** (prantsuse keeles: *bichon à poil frisé*, prantsuse hääldus: [biʃɔ̃ fʁize], mis tähendab 'lokkis sülekoer') on väike valge karvaga koeratõug. Ta on pärit Prantsusmaalt ja Belgiast, kus neid juba 2000 aastat tagasi peeti seltsikoertena. Bichon Frise on Ameerika Ühendriikide koeratõugude Non-sporting Group (*mittesportlik grupp*) rühma liige [2] ja Ühendkuningriigis asuva Toy Dog Group (*mänguasja koera grupp*) rühma liige. 

*Bichon frisé* on väikest kasvu ja kaalub 4,5–6 kg. 

*Bichon frisé* on perekonda kiinduv, aktiivne ja sõbralik. Ta on populaarne näituse- ja tsirkuse.

## Pilte

Pilt:Bichon Frisé puppies.jpg|*Bichon frisé* kutsikad
Pilt:Bichon Frise 600.jpg


## Viited

## Välislingid
* Käharakarvaline bichon koer.ee lehel
Hanna Falk

**Hanna Falk** (sündinud 5. juulil 1989) on Rootsi murdmaasuusataja. 

Maailma karikasarjas osales Falk esimest korda 21. märtsil 2007 Stockholmis ja sai 1 km sprindi vabasõidus 49. koha. Esimese võidu sai ta 5. detsembril 2009. aasta MK-etapil Düsseldorfis, kui võitis 0,8 km sprindi vabasõidu. Juunioride MM-võistlustel on Falk võitnud kaks hõbemedalit teatesõidus 2008. ja 2009. aastal.

## Saavutused

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2008  Val Venostas
**  hõbemedal 4×3,3 km teatesõidus
* 2009  Praz de Lys Sommandas 
**  hõbemedal 4×3,3 km teatesõidus

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
* Sprindikarikas
** 3. koht: 2017

Hanna Falk on osalenud (seisuga 13. jaanuar 2018) 96 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile 11 korral, neist neli korda kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

*
Aakre Eriinternaatkool

**Aakre Eriinternaatkool** oli õppeasutus, mis töötas aastatel 1973-1975 Aakre mõisahoones. Selle direktor oli Johannes Toomas. 

Õppeasutus viidi üle Kuigatsisse (Kuigatsi Eriinternaatkool).
Aakre kolhoos

**Aakre kolhoos** oli kolhoos Valga rajoonis Puka külanõukogus. Kolhoosi keskus oli 1976. aasta seisuga Aakres. 

Kolhoosi pindala oli 1976. aastal 5010 ha (1. novembril 4885 ha). Kollektiivselt kasutatavat põllumajanduslikku maad oli 3140 ha (1. novembril 3111 ha), sealhulgas haritavat maad 2430 ha (1. novembril 2462 ha). 

Töötajaid oli 1976. aastal 220. 

Praeguseks on enamik kolhoosi varasid erastatud. 

## Allikad
*ENE 1. väljaanne, kd 8, lk 276.
*ENE 1. väljaanne, lisaköide,  lk 226.
Irina Hazova

**Irina Hazova** (*[[vene keel|vene. k]]* Ирина Хазова, sünninimi **Artjomova**; sündinud 20. märtsil 1984 Sarovis Nižni Novgorodi oblastis) on Venemaa murdmaasuusataja.

Hazova (siis veel Artjomova) tuli juunioride MM-il 2003. aastal Sollefteås 15 km ühisstardiga vabatehnikasõidus teiseks. Järgmisel talvel võitis ta Stryni vallas juunioride MM-il kolm kuldmedalit, olles esimene 5 km vabatehnikasõidus ja 15 km ühisstardiga klassikasõidus ning kuulus 4×5 km teatesõidu võidukasse Venemaa naiskonda. 

2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris võitis ta sprinditeates koos Natalja Korosteljovaga pronksmedali, 15 km suusavahetusega sõidus oli ta 13. ja 10 km klassikas 20.

Maailma karikasarjas võistles Hazova esimest korda 28. novembril 2003 Kuusamos 10 km klassikasõidus ja sai 41. koha. Kümne parema hulka jõudis ta esimest korda 2004. aasta detsembris Ramsaus 15 km ühisstardiga vabatehnikasõidus, kui ta sai 7. koha. Tolle sõidu võitis Kristina Šmigun. Esimest korda jõudis Hazova poodiumile novembris 2009. aasta MK-etapil Kuusamos 10 km klassikasõidus, kus ta oli teine Aino-Kaisa Saarineni järel. Esimese võidu sai ta Davosi MK-etapil 12. detsembril samal aastal 10 km vabatehnikasõidus.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2010  Vancouveris
**  pronksmedal sprinditeates

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2003  Sollefteås
**  pronksmedal 15 km ühisstardiga vabatehnikasõidus
* 2004  Stryni vallas 
**  **juunioride maailmameister** 5 km vabatehnikasõidus
** ** juunioride maailmameister** 15 km ühisstardiga klassikasõidus
** **juunioride maailmameister** 4×5 km teatesõidus

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

Irina Hazova on osalenud 87 maailma karikasarja etapil (seisuga 24. veebruar 2015) ja jõudnud poodiumile kolmel korral, millest ühel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

*
Aakre metskond

**Aakre metskond** oli metskond Valga maakonna põhjaosas. Metskonna kontor asus Soontaga külas. 

Metskond haldas 13 207 ha maad, sealhulgas 11 848 ha metsamaad.

Aakre metskond moodustati 1920. aastal Aakre, Puka, Kuigatsi, Vaalu, Suure-Rõngu, Puugi, Soontaga ja Mägiste mõisa maadel. Algselt oli kantselei Laanetagusel.  

1997. aastal liideti sellega osa endisest Pikasilla metskonnast ja osa endisest Tõrva metskonnast. 1999. aastal liideti metskonnaga endine Otepää metskond.

Metskond on kuulunud Valgamaa metsamajandisse. Ta on olnud katsemetskond.

2008. aastast kuulub Aakre metskonna maa-ala Valgamaa metskonda.

## Metsaülemad
*Georg Valdmann 1920–1927
*Adalbert Vassar 1927–1931
*Gerhard Kremser, revidentmetsaülem 1931–1938
*Harald Derrik 1938–1943
*Johannes Vallner 1943–1944 

## Viited
Maapirn

**Maapirn** ehk **topinambur** ehk **mugul-päevalill** (*Helianthus tuberosus*) on korvõieliste sugukonda päevalille perekonda kuuluv taim.

## Kirjeldus
Nimetus mugul-päevalill on taime kohta üsna täpne, kuna pealtpoolt näeb ta välja kui päevalill, kuid mullas arenevad mugulad. Ebasobivates kasvutingimustes ei pruugi õisik välja arenedagi, mistõttu Eestis on maapirn pigem juurvili kui lill. Taim moodustab rohkesti maa-aluseid võsundeid, millel arenevad mugulad. Mugulate suurus ja koore värvus oleneb sordist. Mugul võib kaaluda 10–100 g ja koore värvus varieerub roosast violetseni. Ka maapirni koor on söödav, mugulat tuleks vaid harjaga pesta. Õhukese koore tõttu ei säili mugulad kaua.

## Kasvatamine
Saaki tuleks koristada valikuliselt. Siis, kui sügisesed külmad on lehestiku hävitanud, võib varred maha lõigata. Mugulad keldris ei säili, seepärast jäetakse osa saagist pigem kasvukohta talvituma. Selleks, et mugulaid saaks võimalikult kaua mullast üles võtta, kaetakse maapind multšiga.

Kevadel ei tohiks maapirni mugulaid kauaks mulda jätta. Kui nad juba idanema hakkavad ja kasvama lähevad, pole mugulate maitse enam suurem asi. Seetõttu tuleb kevadine saak varakult koristada ja sorteerida välja seemnemugulad raskusega 20–40 g. Kui mugulad on enne mahapanekut või söögitegemist närbunud, võib neid ööpäeva vees hoida.

## Välislingid
*
Otto von Freymann

**Carl Otto Friedrich von Freymann** (Venemaal tuntud kui *Otto Ottovitš*, vene keeles *Отто Оттович фон Фрейман*) (26. mai (ukj 6. juuni) 1788 – 18. detsember (ukj 30. detsember) 1858 Kiiev) oli Vene keisririigi sõjaväelane (inseneriväe kindralleitnant).

## Elulugu
Ta oli Narva Insenerikomando ülem, 1805–1814 kindralstaabi ohvitser Kaukaasias, 1819–1829 Riia insenerikomando ülem Riias. Aastatel 1829–1836 oli ta Liivimaa ja aastatel 1837–1854 Kiievi inseneriringkonna ülem.

Vene-Türgi sõja ajal 1809 sai ta Püha Vladimiri ordeni IV klassi ja 1826. aastal Püha Georgi ordeni IV klassi kavaleriks.

## Perekond
Tema vanemad olid Nursi Freymannidest põlvnev kreisikohtu assessor, Iigaste mõisaomanik, vene leitnant Otto Reinhold von Freymann (1760 Kiuma − 1820 Iigaste) ja Juliane von Stackelberg (1766–1795), kes oli Piibe mõisniku Rudolph Magnus von Stackelbergi ja Marie Eleonore von Freymanni tütar. Tema lesestunud isa abiellus 1797. aastal kindralleitnant Ferdinand von Freymanni tütre, Võrumaa Rõuge kihelkonna Juba (*Quellenhof*) mõisaomaniku Ernestine Elisabeth von Freymanniga (1772–1830).

Tema nooremad vennad Gustav von Freymann (1789 – surnud Orenburgis) ja Hermann von Freymann (1791–1865) olid mõlemad Vene kindralmajorid ja Peterburis surnud poolvend Eduard von Freymann (1807–1861) Vene kindralleitnant. Vanem vend Rudolph von Freymann (1786–1850) oli Vene ooberst, Pärnumaa Ermistu mõisaomanik ning Narvas sündinud Püha Georgi ordeni kavaleri Karl von Freymanni (1861–1920; Карл Владимирович фон Фрейман) vanaisa.

Otto von Freymann abiellus 29. jaanuaril 1817 Charlotte Torklusega (1801 Burtnieki − 1848 Kiiev), kes oli Samuel Torkluse ja Charlotte Karoline von Jarmerstedi tütar. Abielust sündisid:
*Nicolaus von Freymann (1817–1846), Kiievi Ülikooli inglise keele lektor
*Alexander von Freymann (1819–?), vene kapten, tõeline riiginõunik
*Rudolph von Freymann (1821–?), vene kindralmajor, kindralmajorite Otto von Freymanni (1849–1924; О. Р. фон Фрейман) ja Nicolai von Freymanni (1851–1904) ning kindralleitnant Eduard von Freymanni (1855–1920; vene *Э. Р. фон Фрейман*) isa.
*Karl von Freymann (1822–1913), koolidirektor (viimati Vilniuses 1860)
*Olga Anna Ottilde von Freymann (1825–1885)
*Marie Karoline Ernestine von Freymann (1830–1899), abiellus 1854 Kiievis kindralleitnant (1890) Alexander Friedrich Jakob von Döringiga (sündinud 1829), kellele kuulus Soomes Hamina lähedal Vehkalahtis (*Veckelax*) asunud Rakila (*Braksby*) mõis.

Hiljem abiellus ta 13. augustil 1850 Julie Karoline Konstantia Schwarziga (1811 Mahiloŭ − 1884 Peterburi), kes oli ooberst Nicolai Schwarzi tütar. Abielust sündis Kiievis 1851. aastal tütar Julie Elise Olga Marie von Freymann.

## Auastmed

## Autasud
* Püha Vladimiri ordeni IV klass (1809)
* Püha Georgi ordeni IV klass (26. november 1826, 25-aastase teenistuse eest)
* Püha Anna ordeni II klass (6. detsember 1827, keisrikroon mai 1839)
* Püha Stanislavi ordeni I klass (1840)
* Püha Anna ordeni I klass (1845, keisrikroon 29. november 1849)
* Püha Vladimiri ordeni III klass (26. jaanuar 1852)

## Viited

## Välislingid
*Familiengeschichte der Familie v. Freymann a.d.H. Nursie
Stryni vald

**Stryni vald** on vald Norras Vestlandi maakonnas.

Valla pindala on 1382 km².

Stryni vallas elas 2004. aasta seisuga 6855  inimest ja rahvastiku tihedus oli 5 inimest/km².

Vallas asub osa Jostedalsbreeni rahvuspargist ja Jostedalsbreenist.

2019. aastani kuulus vald Sogn og Fjordane maakonda.

## Külad Stryni vallas

## Viited

## Välislingid

* Stryni valla koduleht
Vitali Abalakov

**Vitali Mihhailovitš Abalakov** (vene *Виталий Михайлович Абалаков*; 13. jaanuar 1906 Krasnojarsk – 26. mai 1986 Moskva) oli Nõukogude Liidu alpinist ja insener.

Abalakov sai tuntuks, juhtides 1934. aastal esimest nõukogude ekspeditsiooni, millel õnnestus vallutada Taga-Alai mäeahelikus asuv Lenini mäetipp. Hiljem juhtis ta veel kahte ekspeditsiooni selle mäe tippu ja vallutas 1936. aastal Tian Shani mäeahelikus asuva Han-Tengri mäetipu. 

1935. aastal anti talle teenelise meistri tiitel alpinismis.

Tegevus alpinistina kahjustas oluliselt Abalakovi tervist ja juba 1930. aastate teisel poolel tunnistati ta I grupi invaliidiks.

Aastal 1938 arreteeris NKVD Abalakovi ja mitu tema ekspeditsioonide liiget, süüdistades neid luuramises Saksamaa kasuks, läänelike mägironimistehnikate propageerimises ja kodumaiste alpinistide saavutuste vähendamises. Mitmed tema kaaslased hukati, tal endal löödi ülekuulamiste ajal välja kõik hambad. Abalakov vabanes 1940. aastal.

1941. aastal ilmus tema mägironimisõpik "Основы альпинизма" ('alpinismi alused'), millest anti hiljem välja kaks kordustrükki ja mis on tõlgitud ka muudesse keeltesse.

Edaspidi tegutses ta mägironimistreenerina, pälvides 1961. aastal Nõukogude Liidu teenelise treeneri aunimetuse. Moskva spordiühingu Spartak juures tegutsev alpinistide meeskond, mida Abalakov treenis, võitis 12 korral üleliidulised meistrivõistlused mägironimises. 

1957. aastal autasustati Vitali Abalakovit Lenini ordeniga, 1972. aastal ordeniga Austuse märk ja 1976. aastal aumärgiga "Teenete eest kehakultuuri ja spordi arendamisel". Ta oli ka oma sünnilinna Krasnojarski aukodanik.

Ta on maetud Moskva Kuntsevo kalmistule.

Vitali vend Jevgeni Abalakov oli samuti kuulus alpinist, kes vallutas 1933. aastal Stalini mäetipu. Vendade sünnilinnas Krasnojarskis kannab nende nime üks tänav ja toimuvad regulaarselt nendenimelised mägironimisvõistlused.
Samantha Carter

**Samantha Carter** (hüüdnimi *Sam*) on väljamõeldud tegelaskuju Kanada-Ameerika SyFy telekanali sõjaväeulmepõhistes telesarjades "Tähevärav SG-1" ja "Tähevärav Atlantis". Mõlemad sarjad näitavad sõjaväelist meeskonda, kes uurib galaktikat tulnukate transpordiseadmete abil. 

Samantha Carterit kehastab inglise-kanada näitleja Amanda Tapping.

## Välislingid
* Samantha Carter "Tähevärav" vikis
2009. aasta Euroopa grand prix

**2009. aasta Euroopa Grand Prix** oli 2009. aasta Vormel 1 hooaja üheteistkümnes etapp, mis peeti Hispaanias Valencia tänavarajal 23. augustil 2009.

Sõideti 57 ringi, võistluse kogupikkus oli 308,883 km. Ilm oli kuiv ja kuum.

Kvalifikatsioonisõidu võitis Lewis Hamilton ja võistluse Rubens Barrichello.

Võistluse kiireima ringi sõitis Timo Glock (1.38.683).

Renault F1 meeskond asendas Nelson Angelo Piquet alates Euroopa GP-st Romain Grosjeaniga. Eelmisel etapil vigastada saanud Felipe Massat asendas Luca Badoer.

## Tulemused
### Kvalifikatsioon

## Võistlus
Kilplased

"**Kilplased**" on Friedrich Reinhold Kreutzwaldi jutukogu.

Kreutzwald sai oma teosele ainest saksa kirjandusest. Nimelt olid 19. sajandil Saksamaal levinud kirjatööd, mis pilkasid mingi Saksamaa piirkonna elanikke ning nende võimeid ja kombeid. Kreutzwald võttis Schilda linna kohta käiva paskvilli, jutustas ümber ja pani omalt poolt poole juurde ning andis enda nime all välja. Saksakeelne sõna *das Schild* tähendab kilpi ja sellest tekitas Kreutzwald sõna "kilplased". Raamatu tegelased ja nende elujuhtumid jätsid rahva teadvusesse nii sügava jälje, et "kilplane" hakkaski eestlastele tähendama rumalat, kes enne teeb ja siis mõtleb ning kelle teod lähevad seetõttu tühja. 

Teos ilmus eesti keeles 1857. aastal (esmatrüki täielik pealkiri: "Kilplaste imevärklikud, väga kentsakad, maa-ilmas kuulmata ja tännini weel üleskirjutamata jutud ja teud: Kalkuni keelest Maakeele tõlgitud ja meie külade komblikuks mõnes tükis ümbersolgitud"). 

Eno Raua lastepärane ümberjutustus "Kilplased" on ilmunud 1962 ja 2000.

Koomiksina ilmus teos 1977. aastal. 2003. aastal ilmus kirjastuses Tiritamm Otfried Preussleri "Meil Kilplas". 2004. aastal ilmus kirjastuses Varrak jutukogu "Kilplased". 

## Vaata ka
*Kilplala

## Viited

## Välislingid

* Andres Langemets, "Eestlased ja kilplased" ("Kilplaste" 2004. aasta kordustrüki arvustus) – Eesti Päevaleht/Arkaadia 26. märts 2004, lk 12–13
* Ede Schank, "Friedrich Reinhold Kreutzwald "Kilplased"" – Eesti Ekspress 15. aprill 2004, lk B8
* Aivar Kull, "Welcome to Kilpla!" ("Kilplaste" 2004. aasta kordustrüki arvustus) – Postimees 22. aprill 2004, lk 16
Edward Smith-Stanley, neljateistkümnes Derby krahv

**Edward George Geoffrey Smith-Stanley, neljateistkümnes Derby krahv** (29. märts 1799 – 23. oktoober 1869) oli Suurbritannia poliitik; Suurbritannia peaminister (1852, 1858–1859, 1866–1868) ja Konservatiivse Partei juht (1846–1868). Enne 1834. aastat oli ta tuntud kui *Edward Stanley* ja 1834–1851 kui *Lord Stanley*.

Tema isa oli Edward Smith-Stanley, kolmeteistkümnes Derby krahv. Ta õppis Etoni kolledžis ja Oxfordi Ülikoolis.

Ta valiti 1820. aastal parlamendi liikmeks viigide esindajana. 1830. aastal, kui viigid pääsesid võimule, oli Stanley krahv Grey valitsuses Iirimaa asjade minister. 1833. aastast oli ta sõja- ja asumaade minister. Tema ministriksoleku ajal keelati orjapidamine Suurbritannias ja suuremas osas asumaadest. 1834. aastal lahkus ta viigide parteist ja astus Konservatiivsesse Parteisse. 1841–1845 oli ta sõjaminister Robert Peeli teises valitsuses.

1852. aasta veebruaris moodustas ta vähemusvalitsuse, mis oli ametis sama aasta detsembrini. Selles valitsuses oli rahandusminister seni vähe tuntud Benjamin Disraeli, tulevane peaminister. Aastatel 1858–1859 juhtis Derby taas vähemusvalitsust. 1866–1868 oli ta kolmandat korda peaminister. Sellel ametiajal võeti vastu 1867. aasta reformiseadus, millega laiendati tunduvalt valimisõiguslike kodanike hulka. 

Tema järgi on nimetatud Falklandi saarte pealinn Stanley.
Vangelis

**Evángelos Odysséas Papathanasíou** (29. märts 1943 Vólos – 17. mai 2022 Pariis) oli elektroonilise ja progressiivse orkestrimuusika helilooja esinejanimega **Vangelis**. 

Tema tuntud teoste hulka kuulub filmide "Tulevankrid" ("Chariots of Fire", 1981; võitis Oscari parima algupärase muusika eest), "Blade Runner" (1982) ja "1492: Paradiisi vallutamine" (1992; oli nomineeritud Kuldgloobusele) muusika. "Tulevankrite" avamuusika anti 1981. aastal välja albumi "Chariots of Fire" avaloona ja 1982. aastal ka eraldi singlina ning mõlemad helikandjad jõudsid Billboardi edetabeli tippu; singel oli Jaapanis kogu aasta müüduim singel.

Vangelis kirjutas 2000. aasta Sydney olümpiamängude lõputseremoonia muusika ja 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste tunnuslaulu. See pani paljusid ja ka Vangelist ennast arvama, et ta võiks midagi kirjutada koduste 2004. aasta Ateena olümpiamängude jaoks, kuid see töö anti Hollandi DJ Tiëstole. Esimest korda olümpiaajaloos valis ja kirjutas kogu olümpiamängude muusika DJ, tehes seda *[[trance]]*-stiilis. Vangelis ei kirjutanud oma koduolümpia jaoks midagi.

1987. aastal kaebas Kreeka muusik Stavros Logarides Vangelise kohtusse: filmi "Tulevankrid" avamuusika olevat tema teose plagiaat. Vangelis seadis kohtusaali süntesaatorid ja mängis kohtule, et demonstreerida oma heliloomingu käiku, koostades kohtus uue helitöö. Kohus otsustas, et sarnasused "Tulevankrite" avamuusika ja Logaridese muusika vahel on väikesed ja muusika on Vangelise loodud algupärand.

2003. aastal ilmus tema teoste kogumik "".

## Viited

* Vangelis | A musical journey | (Page 1 of 15) | Vangelis Papathanassiou, Biography of Greek composer Vangelis
Jevgeni Abalakov

**Jevgeni Mihhailovitš Abalakov** (vene *Евгений Михайлович Абалаков*; 17. veebruar 1907 Krasnojarsk – 24. märts 1948 Moskva) oli Nõukogude Liidu alpinist ja skulptor.

Ta lõpetas 1932. aastal V. I. Surikovi nimelise Moskva Riikliku Akadeemilise Kunstiinstituudi ja kuulus NSV Liidu Kunstnike Liitu. Abalakovi tuntuim teos on mees- ja naisalpinisti kujutav skulptuurigrupp ("Альпипист и альпинистка").

1933. aastal kuulus ta Pamiiri mäestikku uurinud alpinistide ekspeditsiooni koosseisu ja vallutas esimesena sealse kõrgeima, 7495-meetrise mäetipu, mis nimetati tollase Nõukogude Liidu partei- ja valitsusjuhi järgi Stalini mäetipuks. Kokku osales Jevgeni Abalakov enam kui poolesajal ekspeditsioonil, avaldas teadusuurimusi ning kaardistas Pamiiri ja Tian Shani mäestikke.

Teises maailmasõjas osales ta vabatahtlikuna, võttis osa Moskva lahingust ja Kaukaasia kaitselahingutest, aga andis ka tunde sõjaalpinismi koolis.

Jevgeni Abalakov suri segastel asjaoludel 1948. aasta märtsis Moskvas. Ametliku versiooni kohaselt purunes korteris, kus Abalakov viibis, gaasitoru. Ometi surid mürgistusse arvukatest korteris viibinud inimestest vaid Jevgeni Abalakov ja Juri Artsiševski, mis tekitas algusest peale ametliku versiooni suhtes kahtlusi.

Abalakov on maetud Moskva Novodevitšje kalmistule.

## Tunnustus
*1934 – NSV Liidu teeneline meistersportlane alpinismis

## Mälestuse jäädvustamine
Tuntud alpinist oli ka tema vanem vend Vitali Abalakov. Vendade sünnilinnas Krasnojarskis kannab nende nime üks tänav ja korraldatakse regulaarselt nendenimelisi mägironimisvõistlusi.
Hermann Abert

**Hermann Josef Abert** (25. märts 1871 Stuttgart – 13. august 1927) oli saksa muusikaajaloolane ja muusikateoreetik.
Pour le Mérite

**Pour le Mérite** orden oli 1740. aastal Friedrich II asutatud Preisimaa kuningriigi kõrgeim sõjaväeline autasu.

## Rahuklass
Pour le Mérite "rahuklass" (sks. Friedensklasse des Orden "Pour le mérite" või Orden Pour le Mérite für Wissenschaft und Künste) on Friedrich Wilhelm IV poolt 1842. aastal asutatud teadus ja kunsti teenete eest antav aumärk, mida ka tänapäeval Saksamaal välja antakse. Esimeseks "rahuklassi ordu" kantsleriks valiti Alexander von Humboldt. 

Sõjaväelastest on rahuklassi kavalerideks teiste hulgas saanud sõjandusteadlane vabahärra Colmar von der Goltz (1911) ja sõjaliste teenete eest ordeni saanutest feldmarssal Helmuth von Moltke (1874), sõjanduskirjanik Julius von Verdy du Vernois (1891), riigitegelane vürst Otto von Bismarck (1896) ja sõjaajaloolane Hermann von Kuhl. 

Baltimaadest on rahuklassi autasu saanud:
*1842 – Adam Johann von Krusenstern, maadeuurija
*1849 – Karl Ernst von Baer, loodusteadlane
*1851 – Friedrich Georg Wilhelm von Struve, astronoom
*1867 – Parun Peter Clodt von Jürgensburg, skulptor
*1882 – Otto Wilhelm von Struve, astronoom
*1890 – Eduard von Gebhardt, maalikunstnik
*1902 – Adolf von Harnack, teoloog ja kirikuajaloolane
*1916 – vabahärra Hugo von Freytag-Loringhoven, sõjandusteadlane
*1924 – Georg Dehio, kunstiajaloolane

Välismaalastest rahuklassi kavalere:
*1842 – Louis Daguerre, maalikunstnik, dagerrotüüpia leiutaja
*1842 – Michael Faraday, keemik ja füüsik
*1868 – Charles Darwin, loodusuurija
*1872 – Elias Lönnrot, soome keele arendaja
*1880 – Adolf Erik Nordenskiöld, polaaruurija
*1887 – Johannes Brahms, helilooja
*1887 – Giuseppe Verdi, helilooja
*1891 – Anton Rubinstein, helikunstnik
*1901 – Camille Saint-Saëns, helilooja
*1902 – Pjotr Semjonov-Tjan-Šanski, geograaf
*1905 – Simon Newcomb, astronoom
*1911 – Gustaf Magnus Retzius, histoloog
*1923 – Albert Einstein, füüsik
*1969 – Alvar Aalto, arhitekt
*1971 – Artturi Ilmari Virtanen, biokeemik

## Viited

## Välislingid
* http://www.pourlemerite.org/