open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kalju Kangur

**Kalju Kangur** (25. oktoober 1925 Vana-Kuuste, Tartumaa – 15. jaanuar 1989 Tartu) oli eesti kirjanik (põhiliselt luuletaja) ja luuletõlkija.

## Elukäik
Kalju Kangur alustas kooliteed Sipe algkoolis, seejärle õppis aastatel 1939–1944 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Esimest korda trükiti tema värsse 1943 Postimehes ja alates 1949 ilmus tema luuletusi pidevalt perioodikas. Kalju Kanguri esimene luulekogu "Mööda jalgteid" ilmus 1957.

1959 ilmunud "Üksainus rukkipea" avas talle 1960 tee Eesti Kirjanike Liitu. 

Temalt on ilmunud neli sonetikogu, luulekogusid, haikusid, epigrammide kogu, lasteraamatuid ja proosateoseid. 

Tema töid on tõlgitud inglise, saksa, soome, läti, leedu, vene, itaalia ja muudesse keeltesse. 

Kalju Kangur on tõlkinud vene kirjanike (muuhulgas Puškini) teoseid.

## Looming
### Temaatika
Kalju Kanguri luulest moodustab suure osa loodusluule. Samuti on ta käsitlenud ajaloolisi teemasid ning viljelnud lembeluulet. Tähtsa osa Kalju Kanguri loomingust moodustavad lasteluuletused.

### Vorm
Kalju Kanguri luuletused on meetrilised, kindlasse stroofi surutud tugeva riimiga. Ta kirjutas sonette, järgides itaalia soneti rangeid reegleid. Kalju Kangur on enim sonette kirjutanud eesti luuletaja ja tema loodud on ka Eesti mahukaim sonetikogu "Sonetid" (1979), mille kaante vahel on 109 sonetti. 

Ta on kirjutanud ka haikusid ja epigramme ("Vale mees vaadis", 1973). 

Peale itaalia soneti on Kalju Kangur kõige rohkem kasutanud riimiskeemi *abab*. Üks haruldasemaid riimiskeeme Kalju Kanguri luules on *abcbdbeb* ("Ära kohta võõrast õnne"). 

Luuletustest jäävad meelde sõnad "päike", "kristall", "hirm". Luuletused on lihtsad ja sisutihedad.

## Teosed

### Lastele
*värsikogu "Konnakübar", 1963
*värsikogu "Hajameelne tramm", 1966 
*"Puud, mis virvendavad lindude laulust", 1966
*proosajutustus "Timbu-Limbu õukond ja lumemöldrid", 1969
*jutukogu "Kuningalinnalood", 1973
*"Päikesepaiste krobelistel kuusetüvedel", 1975
*"Laulumaja", 1977
*"Unenäod kristallkohvris", 1979
*"Kuldsed krabid", 1982
*värsikogu "Tiritammetõrud", 1985

### Luule
*"Mööda jalgteid", 1957
*"Üksainus rukkipea", 1959
*"Kivid ja kajad", 1969
*Epigrammid "Vale mees vaadis", 1973
*"Härmalõngad", 1977
*"Sonetid", 1979
*Sonetid "Portselantantsud", 1981
*Sonetid "Möödumatus", 1982
*"Sonetiraamat", 1988–1989
*"Juturaamat", 1986

### Tõlked
*"Ruslan ja Ludmilla", 1969 (Aleksandr Puškin)
*"Valik luulet", 1974 (Aleksandr Puškin)
*"Nägemise ülistus" 1978 (Valeri Brjussov)
*"Päikesetempel", 1982 (Ivan Bunin)
*"Viinamäesügis", 1986 (Vjatšeslav Ivanovitš Ivanov, Fjodor Sologub, Mihhail Kuzmin)
*"Ööbikuaed", 1972 (koos teiste tõlkijatega; Aleksandr Blok)

## Kirjandus
* Kalle Kurg. Sigridi-raamat. Arvustus ("Puud, mis virvendavad lindude laulust") – Edasi, 24. märts 1966
* Reet Krusten, "Kalju Kanguriga Peedul" – Keel ja Kirjandus 1985, nr 10, lk 628–629
* Eesti kirjanduse ajalugu, V köide, 2. raamat, Eesti Raamat, Tallinn 1991, lk 221–225 ja bibliograafia lk 244, ülevaate autor Aadu Säärits
Vibulaskmine 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Vibulaskmine]] [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 12.–21. augustil.

## Medalialad
Nii mehed kui ka naised selgitasid parimad individuaalses ja võistkondlikus arvestuses.

## Võistluspaik
Vibulaskmise võistlused peeti Panathinaikó staadionil, kuhu mahtus 7500 pealtvaatajat. Panathinaikó staadionil peeti 1896. aastal esimesed kaasaegsed olümpiamängud ning see on ehitatud 329. aastast eKr pärineva antiikse staadioni varemetele.

"Ma arvan, et meil on mängude parim võistluspaik," väitis FITA president Jim Easton.

## Tulemused

### Meeste individuaalvõistlus
### Meeste meeskonnavõistlus
### Naiste individuaalvõistlus
### Naiste naiskonnavõistlus
Taekwondo 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Taekwondo]] [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 26. – 29. augustil.

## Medalialad
Meeste kaalukategooriad olid 58 kg, 68 kg, kuni 80 kg ja üle 80 kg. Naised võitlesid samuti neljas kaalukategoorias: 49 kg, 57 kg, kuni 67 kg, üle 67 kg.

## Võistluspaik
Taekwondo võistlused peeti Faliro Coastal Zone Olympic Complex'i spordipaviljonis, kuhu mahtus 8100 pealtvaatajat.
Juunioride maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**Juunioride maailmameistrivõistlusi [[rahvusvaheline kabe|rahvusvahelises kabes]]** peetakse alates 1971. aastast. Esimene turniir peeti mitteametlikuna, edaspidi on tegu aga ametlike võistlustega. Kuni 1977. aastani peeti seda turniiri osana Suhkruturniirist. Kuni 1986. aastani peeti võistlused turniirisüsteemis, edaspidi aga Šveitsi süsteemis. Võistlustel saavad osaleda kuni 19-aastased noormängijad.
Pomiri jõgi

**Pomir** (tadžiki *Помир*, vene keeles *Памир*, puštu پامىر *Pāmir*) on jõgi Aasias Tadžikistanis. Lähtub Zorkuli järvest. Voolab läbi Pamiiri valdavalt läände ja edelasse Tadžikistani ja Afganistani piirijõena. Ühinemisel Vākhāniga moodustab Pandži jõe.
Pamiir

**Pamiir** on mäestikuala Aasias Alai oru (põhjas), Hindukuši (lõunas) ning Tarimi nõo vahel. 

Pamiiri mäestikku käsitletakse kolme osana: Lääne-Pamiiri, Kesk-Pamiiri ja Ida-Pamiirina. Ida-Pamiiri ehk Kaxgari Pamiiri peetakse sageli ka Kunluni osaks.

Pamiiri keskosa iseloomustavad laiad orud ja nõod, mille põhjad asuvad kõrgel ja mida eraldavad madalad lauged mäeahelikud. Lääne- ja idaosas esineb kõrgeid ja järske ahelikke, mida eraldavad sügavad kuristikud. 

Kõrgeim tipp (7719 meetrit) on Konguri mägi Ida-Pamiiris Hiinas. Tadžikistani osas on kõrgemad tipud 7495 m kõrgune Ismoili Somoni mäetipp (endine Stalini mäetipp (1932–1962) ja Kommunismi mäetipp (1962–1998)) ja 7134,3 meetrini ulatuv Lenini mäetipp. 

Pamiiris on ka Estonia mäetipp (6211 m), Tartu ülikool 350 (6258 m), J. F. Parrot (6277 m) ja Tallinna mäetipp (6047 m).

## Pilte

1982 expedition to Tartu Ülikool 350 (43).jpg|Pamiiri mäed, vaade Kommunismi mäetipule
1982 expedition to Tartu Ülikool 350 (35).jpg|Tõus J. F. Parroti mäetippu, 1982
1982 expedition to Tartu Ülikool 350 (07).jpg|Fedtšenko liustik, 1982
1982 expedition to Tartu Ülikool 350 (41).jpg|Tartu ülikool 350, 1982. aasta ekspeditsioon
Lenini mäetipp (J. Künnap).jpg|Eesti lipp Lenini mäetipul 1989. aastal


## Vaata ka
*Sīstān ehk Sakastan
*Pamiiri seitsmetuhandelised
*Pamiiri kuuetuhandelisi
*Kaxgari mäeahelik

## Viited
São Miguel

**São Miguel** on suurim Assoori saartest. 

Pindala 746 km&sup2;. 

Saar on mägine, kõrgus kuni 1088 meetrit. 

Kuulub Portugalile.

## Välislingid
*Eda Post. Assooride suurim saar São Miguel: pigem ikkagi juuraajastu park kui Atlantis, Eesti Päevaleht, 27. märts 2010
Dmitri Karpov

**Dmitri Karpov** (sündinud 23. juulil 1981 Karagandõs) on Kasahstani kergejõustiklane (kümnevõistleja).

## Saavutused

2003 3. koht maailmameistrivõistlustel, 8374 punkti (Saint-Denis)
2004 3. koht olümpiamängudel, 8725 punkti (Ateena)

## Isiklikku

Dimitri Karpov on 198 cm pikk ja kaalub 89 kg. Tema treener on Pavel Hämäläinen.

## Isiklikud rekordid
 
100 m: **10,50** (23. august 2004, Ateena) 
Kaugushüpe: **8.05**   
Kuulitõuge: **15.93** (23. august 2004,  Ateena) 
Kõrgushüpe: **2.12** (10. mai 2003,  Desenzano del Garda) 
400 m: 46,81 (23. august 2004  Ateena) 
110 m tõkkejooks: **13,93**   
Kettaheide: **52.33** (30. mai 2004,  Götzis) 
Teivashüpe: **4.92** (26. september 2004, Talence) 
Odavise: **55.54** (30. mai 2004, Götzis) 
1500 m: **4.34,49** (24. mai 2001, Ōsaka) 
Üksikalade punktid kokku: **8953**
Vironia

***Vironia*** on **[[Virumaa]]** ladinakeelne nimi. 

## Üliõpilasorganisatsioonid
*Eesti Üliõpilaste Selts tegutses alates 1873. aastast **selts Vironia** nime all. Aastatel 1881–1882 püüti registreerida **korporatsiooni Vironia**.
*1900. aastal asutati Riias **[[Korporatsioon Vironia]]**.

## Laevad
*Pärnu–Stockholmi liinil kurseeris aurulaev Vironia.  
*Aastal 1994 kandis väga lühikest aega nime **Vironia** pärastine parvlaev Meloodia.
*Aastail 2006–2007 kuulus Saaremaa Laevakompaniile parvlaev **Vironia** (hilisema nimega Kopernik).

## Muu
* Kohtla-Järvel tegutseb Vironia Kaubanduskeskus.

## Viited
Dean Macey

**Dean Macey** (sündinud 12. detsembril 1977 Essexis Rochfordis) on Suurbritannia endine kergejõustiklane (kümnevõistleja).

## Isiklikud rekordid

100 m jooks **10,65**, 30. mai 1999, Arles 
Kaugushüpe **7.77** 27. september 2000, Sydney 
Kuulitõuge **15.77**  
Kõrgushüpe **2.15**, 6. august 2001, Edmonton 
400 m jooks **46,21**, 6. august 2001, Edmonton 
110 m tõkkejooks **14,34**, 6. august 2001, Edmonton 
Kettaheide **48.34**, 24. august 2004, Ateena 
Teivashüpe **4.80**, 28. september 2000, Sydney 
Odavise **64.03**, 25. august 1999, Sevillla 
1500 m jooks **4.23,45**, 28. september 2000, Sydney 
üksikalade punktid kokku **8924**

## Isiklikku

Dean Macey on 197 cm pikk ja kaalub 92 kg.
Chiel Warners

**Chiel Mathijs Warners** (sündinud 2. aprillil 1978 Harderwijkis) on  Hollandi kergejõustiklane (kümnevõistleja).

## Isiklikku

Chiel Warners on 194 cm pikk ja kaalub 84 kg. 

## Isiklikud rekordid
*Kümnevõistlus: **8363** (Götzis, 1999)
*Seitsmevõistlus: **6071** (Haag, 1999)
*100 m: **10,62** (23. august 2004, Ateena) 
*Kaugushüpe: **7.85** (29. mai 2004,  Götzis) 
*Kuulitõuge:  **15.16** (26. mai 2001, Götzis) 
*Kõrgushüpe: **2.03** (24. august 1999,  Sevilla) 
*400 m: **46,61** (30. mai 1999, Götzis) 
*110 m tõkkejooks: **14,01** (24. august 2004, Ateena) 
*Kettaheide: **47.24**   
*Teivashüpe: **4.90** (24. august 2004, Ateena) 
*Odavise: **62.53** (30. august 1998, Dordrecht) 
*1500 m: **4.28,17** (18. mai 1997, Emmeloord) 
*üksikalade punktid kokku: **8777**

## Viited

* IAAF: Athlete profile for Chiel Warners
Moodne viievõistlus 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Moodne viievõistlus|Moodsa viievõistluse]] võistlus [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus kahel päeval: 26. ja 27. augustil. 

## Medalialad

Nii naised kui ka mehed tegid viis ala läbi ühe päevaga, mehed 26. ja naised 27. augustil. Nii mehi kui ka naisi oli Ateenas stardis 32. 

## Võistluspaik

Viievõistlejate võistluspaik asus Ateena keskel Goudi olümpiakompleksis. 2500 huvilist said jälgida ujumist, 5000 ratsutamist ja jooksu ning 3000 pealtvaatajat vehklemist ja laskmist.

## Tulemused

### Mehed

### Naised
Nobeli keemiaauhind

**Nobeli keemiaauhind** on üks viiest algupärasest Nobeli auhinnast. Selle auhinna saaja otsustab Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia.

## Laureaadid

## Välislingid
* All Nobel Prizes in Chemistry
Samarkandi vilajett

**Samarkandi vilajett** on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. 

## Haldusjaotus

Vilajett jaguneb 14 rajooniks ja 2 rajooni õigustega linnaks:
Buhhaara vilajett

**Buhhaara vilajett** on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. Nõukogude ajal oli see *Buhhaara oblast*.

## Haldusjaotus

Buhhaara vilajett jaguneb 11 rajooniks ja 2 rajooni õigusega linnaks:

## Viited
Uraani rida

**Uraanirida** (ka uraani-raadiumirida) on üks kolmest nukliidide loomulikust radioaktiivreast. Rea nukliidide massiarv (tuuma prootonite ja neutronite koguarv) on esitatav kujul A=4n+2 (kus n on naturaalarv). Rida algab nukliidiga uraan-238 (A=4\cdot59+2). Igal järgmisel lagunemisel väheneb massiarv 4 võrra (alfalagunemine) või muutub prootonite ja neutronite vahekord tuumas (beetalagunemine). Rida lõpeb stabiilse plii isotoobiga 206Pb. 

## Vaata ka
* Radioaktiivrida
Navoiy vilajett

**Navoiy** [navo'ii] **vilajett** on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. 

## Haldusjaotus

Vilajett jaguneb kaheksaks rajooniks ja kaheks rajooni õigustega linnaks:
Qashqadaryo vilajett

**Qashqadaryo vilajett** on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. Nõukogude ajal tunti seda *Kaškadarja oblasti* nime all.

## Haldusjaotus

Vilajett jaguneb 13 rajooniks ja 1 rajooni õigustega linnaks:
Horezmi vilajett

**Horezmi vilajett** on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. Nõukogude ajal tunti seda *Horezmi oblastina*.

## Haldusjaotus

Horezmi vilajett jaguneb kümneks rajooniks ja üheks rajooni õigusega linnaks:

## Vaata ka
* Horezm
Suurimate ülejääkide meetod

**Suurimate ülejääkide meetod** on üks võimalus jaotada esindusorganite kohad võrdeliselt parteinimekirjade valimiste puhul. Kontrastiks on suurima keskmise meetod.  

## Meetod
Suurimate ülejääkide meetod vajab hääli igale parteile, jagades kvoodiga iga partei hääled, saab iga partei täiskvootide jagu kohti ja ülejäänud kohad jagatakse vastavalt kvootide ülejääkidele, järjestades ülejäägid suurimast ülejäägist alustades. Kuni kõik kohad on jaotatud. Iga suurima ülejäägiga erakond saab täiendava koha. Näiteks kui partei saab 5,5 kvooti, siis 5 täiskvooti ja ülejääk on 0,5 kvooti.

## Kvoodid
Siin on mitmeid võimalusi kvoodi jaoks. Enam levinud on Hare'i kvoot ja Droopi kvoot. 

Hare'i kvoot on defineeritud, kui:

Q = \frac{V}{S} \,\! 

Kasutatakse Namiibia ja Hongkongi valimistel. Ajalooliselt kasutati USA Kongressi Esindajatekoja kohtade jaotamisel osariikide vahel 19. sajandi jooksul.

Droopi kvoot on täisarv

Q=\frac{V}{S+1}+1\,\!

ja kasutatakse Lõuna-Aafrika valimistel.

Hare'i kvoot on tavaliselt lahkem vähem populaarsetele nimekirjadele ja Droopi kvoot rohkem populaarsetele nimekirjadele.

Imperiali kvooti 
Q=\frac{V}{S+2}\,\!
on harva kasutatud. Kuna see kannatab probleemi kallal, et valib rohkem kandidaate, kui kohti kokku on. Ja see juhtub kindlasti, kui on ainult kaks parteid konkureerimas kohtade pärast. Sel korral suurendatakse kvooti, kuni valitud kandidaatide arv on võrdne kohtade arvuga. Ehk sisuliselt suurima keskmise meetodil toimiva d'Hondti meetodil.

**Kasutatud tähised**:
Q – kvoot
V – häälte arv
S – kohtade arv

## Tehniline areng ja paradoksid
Suurima ülejäägi meetod on ainuke jaotamismeetod, mis täidab kvoodi põhimõtet. On fakt, et see leiutati täitmaks seda kriteeriumi. Kuid, see tuleb paradokside hinnaga. Alabama paradoks on defineeritud, kui suurendada jaotatavaid kohti, vähendades seeläbi mõne partei võidetuid kohti. Tahaksime jaotada 25 kohta 6 partei vahel proportsioonides 1500:1500:900:500:500:200. Kaks parteid saavad 5 häälega 3 kohta mõlemad. Nüüd kui jaotada 26 kohta, siis saavad mõlemad 2 kohta.

25 koha puhul saame:

26 kohaga:

## Näited
Need näited on tehtud valimistel, kus on jaotada 10 kohta, 100 000 häält on kokku.
### Hare'i kvoot

### Droopi kvoot
Blade Runner

**"Blade Runner"** on 1982. aastal Ridley Scotti käe all valminud ja nüüdseks kultusfilmiks saanud düstoopiline ulmefilm, mis põhineb Philip K. Dicki romaanil "Kas androidid unistavad elektrilammastest?" (*Do Androids Dream of Electric Sheep?*). 

2017. aastal tehti "Blade Runnerile" järg "Blade Runner 2049".

## Sisu
Tulevikus toodetakse tehisorganisme (replikante), keda kasutatakse Maa-välistes kolooniates raske töö tegijatena, meelelahutus- ja seksitööstuses jne. Aastal 2019 tehakse Rick Deckardile, endisele *blade runner*'ile (tulevikumaailmas pearahaküti nimetus) ülesandeks kõrvaldada kaaperdatud kosmoselaevaga Maale põgenenud replikandid (androidid), kuna nad on väidetavalt põgenemise ja varjumise käigus tapnud mõnegi inimese. Intrigeeriva elemendina on kaasatud ka nägemus, mis kergitab Deckardi enda päritolu küsimuse.

## Näitlejad
* Harrison Ford – Rick Deckard
* Rutger Hauer – Roy Batty
* Sean Young – Rachael
* Edward James Olmos – Gaff
* Daryl Hannah – Pris
* M. Emmet Walsh – Bryant
* Joe Turkel – Tyrell
* William Sanderson – J. F. Sebastian
* Brion James – Leon
* Joanna Cassidy – Zhora
* James Hong – Hannibal Chew
Taškent

**Taškent** (usbeki keeles *Toshkent*) on Usbekistani pealinn (aastast 1930) ja Taškendi vilajeti keskus. Pealinnana moodustab omaette 1. järgu haldusüksuse (usbeki keeles *Toshkent shahri*).

## Ajalugu

Linn on teada 4.–5. sajandist eKr, praeguse nime all 11. sajandist. Oli aastatel 1918–1924 Turkestani ANSV pealinn.

26. aprillil 1966 toimunud maavärina tagajärjel sai linn rängalt kannatada.

## Rahvastik

2008. aasta andmetel oli Taškendi elanikest usbekke 63,0%, venelasi 20,0%, tatarlasi 4,5%, korealasi 2,2%, kasahhe 2,1%, tadžikke 1,2% ja teistest rahvustest inimesi 7,0%.

## Kliima
Taškendis on mandriline paraskliima.

## Transport
Taškendi rahvusvaheline lennujaam on riigi suurim lennujaam. Linnas asub Kesk-Aasia ainus valmis metroo. Trolliliinid suleti 2010. aastal.

## Vaata ka
*Navoiy teater

## Viited

## Välislingid
Lauatennis

**Lauatennis** ehk **pingpong** on sportmäng, mida mängitakse reketi ja väikese palliga (läbimõõt 40 mm) täisnurksel laual (274 x 152,5 cm, kõrgus 76 cm). 15,25 cm kõrgune võrk jaotab laua põiki pooleks.

## Ajalugu
Lauatennise sünnimaa on Suurbritannia. Olümpiamängude kavva võeti lauatennis alles 1988. aastal Sŏulis, ehkki MM-võistlusi hakati korraldama juba 1927. aastal (1926. aastal Londonis peetud võistlused kandsid veel EM-i nimetust) ja EM-võistlusi 1958. aastal.

Rahvusvaheline Lauatenniseföderatsioon (International Table Tennis Federation, ITTF) asutati 1926. aastal ning praegu asub selle peakorter Lausanne'is. ITTF-il on 210 liiget.

Lauatennis kuulub ühe osana ka reketloni koosseisu, kus samas mitmevõistluse matšis võisteldakse lisaks veel tennises, *[[squash]]*is ja sulgpallis.

### Lauatennise tippmängijad Eestis
2021. aasta juuni seisuga on Eesti lauatennisemängijatest kõige kõrgema reitinguga
* meeste arvestuses Vallot Vainula (sündinud 1978) ja
* naiste arvestuses Airi Avameri (sündinud 1998).
2025. aasta Augusti seisuga on Eesti lauatennisemängijatest kõige parema reitinguga  
* meeste arvestuses Pert Marten Lehtlaan (sündinud 2007)
* naiste arvestuses Airi Avameri (sündinud 1998)
## Vaata ka
* 1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused lauatennises
* Lauatennis 2016. aasta suveolümpiamängudel

## Viited

## Välislingid
*Rahvusvahelise Lauatenniseföderatsiooni koduleht
Lauatennis 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Lauatennis]] [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 14.–23. augustil.

## Medalialad

Nii meestel kui ka naistel oli kavas üksik- ja paarismäng. Segapaarismängu olümpiamängudel ei mängitud.

## Võistluspaik

Lauatennisistide võistlusareeniks oli Põhja-Ateenas paiknev Galatsi olümpiahall, kus pealtvaatajaid mahtus korraga tribüünidele 6400. 

## Tulemused

### Meeste üksikmäng

#Seung Min Ryu, Lõuna-Korea
#Wang Hao, Hiina
#Wang Liqin, Hiina

### Meeste paarismäng

#Chen Qi ja Ma Lin, Hiina
#Ko Lai Chak ja Li Ching, Hongkong
#Michael Maze ja Finn Tugwell, Taani

### Naiste üksikmäng

#Zhang Yining, Hiina
#Kim Hyang-Mi, Põhja-Korea
#Kim Kyung-Ah, Lõuna-Korea

### Naiste paarismäng
#Wang Nan ja Zhang Yining, Hiina
#Lee Eun-Sil ja Seok Eun-Mi, Lõuna-Korea
#Guo Yue ja Niu Jianfeng, Hiina
Andijon

**Andijon** [andidžon] on linn Usbekistanis, Andijoni vilajeti keskus. Linn asub Fergana orus. Varem nimetati linna eesti keeles venepäraselt *Andižan*iks.

Linn on teada 9. sajandist. 

Linnas tegeldakse masinaehituse, puuvillapuhastuse ja õlitootmisega. Linnas on mitu kõrgkooli ja kaks teatrit. Andijon on samanimelise vilajeti keskus.

Andijoni elanike arvu muutus:
*229 900 (1979) 
*293 000 (1989) 
*362 600 (2004)

## Ajalugu

2005. aasta 13. mail toimus Andijoni veresaun: sõjavägi avas Andijonis viletsate elamistingimuste ja korrumpeerunud valitsuse vastu meelt avaldavate inimeste pihta tule. Hukkus erinevatel hinnangutel 187–5000 inimest.

## Viited

## Välislingid
Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind

**Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind** on üks viiest algsest Nobeli auhinnast. Selle auhinna saaja otsustab Rootsi Kuninglik Meditsiiniinstituut (*Karolinska institutet*). 

## Laureaadid

## Viited

## Välislingid
* Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna koduleht
*  Nobeli meditsiinipreemia ümber lahvatas korruptsiooniskandaal Postimees, 19. detsember 2008
* Evelyn Kaldoja.  Nobeli preemiate kohal laiutavad korruptsioonivarjud Postimees, 20. detsember 2008
*
Pisces

**Pisces** (ladina keeles 'kalad') on 

*zooloogias varasemas süstemaatikas kasutusel olnud kalade klassi nimetus;
*astronoomias Kalade tähtkuju ladinakeelne nimetus.
*astroloogias sodiaagimärk Kalad.
Käsipall 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Käsipall]] [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 14.–29. augustil.

## Medalialad
Meeskondi osales 12, naiskondi 10. Meeskonnad olid jagatud kahte kuue-, naiskonnad kahte viieliikmelisse alagruppi. Neli paremat kummastki pääsesid veerandfinaalidesse. Mõlemad olümpiavõitjad selgusid mängude viimasel päeval, 29. augustil.

## Võistluspaik
Alagrupimängud peeti Ateena lääneosas, Faliro rannikuala olümpiakompleksi kuuluvas spordisaalis, kus kohti oli pealtvaatajaile 8019. Finaalid peeti Hellenikoni olümpiakompleksi siseareenil maksimaalselt 13 631 huvilise ees.

## Tulemused mehed
### Lõplik järjestus
# Horvaatia
# Saksamaa
# Venemaa
# Ungari
# Prantsusmaa
# Kreeka
# Hispaania
# Lõuna-Korea
# Island
# Brasiilia
# Sloveenia
# Egiptus

### A-alagrupp

### B-alagrupp

### 11.-12. koht
24. august **[[Sloveenia]] – [[Egiptus]]** 30:24 (11:13)

### 9.-10. koht
24. august **[[Island]] – [[Brasiilia]]** 29:25 (13:11)

### Veerandfinaalid
24. august

**[[Horvaatia]] – [[Kreeka]]** 33:27 (19:11)
**[[Saksamaa]] – [[Hispaania]]** 30:30 (28:28, 27:27, 15:16) 7 m visked 2:0
**[[Ungari]] – [[Lõuna-Korea]]** 30:25 (14:13)
**[[Venemaa]] – [[Prantsusmaa]]** 26:24 (13:14)

### 5.–8. koht
27. august

**Prantsusmaa – Hispaania** 29:27 (11:13)
**Kreeka – Lõuna-Korea** 29:24 (16:9)

### 7.–8. koht
28. august

**Hispaania – Lõuna-Korea** 31:24 (12:11)

### 5.–6. koht
28. august

**Prantsusmaa – Kreeka** 33:15 (17:7)

### Poolfinaalid
27. august

**Horvaatia – Ungari** 33:31 (18:16)
**Saksamaa – Venemaa** 21:15 (9:10)

### Pronksimäng
28. august

**Venemaa – Ungari** 28:26 (13:10)

### Finaal
29. august

**Horvaatia – Saksamaa** 26:24 (11:12)

## Tulemused naised
### Lõplik järjestus
# Taani
# Lõuna-Korea
# Ukraina
# Prantsusmaa
# Ungari
# Hispaania
# Brasiilia
# Hiina
# Angola
# Kreeka

### A-alagrupp

### B-alagrupp

### 9.– 10. koht
26. august

**[[Angola]] – [[Kreeka]]** 38:23 (18:11)

### Veerandfinaalid
26. august

**Ukraina – Hispaania** 25:23 (12:9)
**Prantsusmaa – Ungari** 25:23 (10:13)
**Taani – Hiina** 32:28 (18:14)
**Lõuna-Korea – Brasiilia** 26:24 (16:9)

### 5.–8. koht
28. august

**Hispaania – Hiina** 27:23 (16:10)
**Ungari – Brasiilia** 36:31 (17:14)

### 7.–8. koht
29. august

**Brasiilia – Hiina** 26:25 (13:10)

### 5.–6. koht
29. august

**Ungari – Hispaania** 38:29 (22:15)

### Poolfinaalid
27. august

**Lõuna-Korea – Prantsusmaa** 32:31 (15:15)
**Taani – Ukraina** 29:20

### Pronksimämg
28. august

**Ukraina – Prantsusmaa** 21:18 (10:10)

### Finaal
29. august

**Taani – Lõuna-Korea** 34:34 (14:14, 25:25) karistusvisked 4:2

## Vaata ka

*Käsipall olümpiamängudel
Amdo

**Amdo** (tiibeti ཨ་མདོ) on üks kolmest ajaloolise Tiibeti piirkonnast.

Jaguneb Hiina RV Qinghai, Gansu and Sichuani provintsi vahel.

## Kirjandus
* Toni Huber (Ed.): *Amdo Tibetans in Transition: Society and Culture in the Post-Mao Era* (Brill's Tibetan Studies Library, Proceedings of the Ninth Seminar of the Iats, 2000) ISBN 90-04-12596-5
* Andreas Gruschke: *The Cultural Monuments of Tibet’s Outer Provinces: Amdo*, 2 vols, White Lotus Press, Bangkok 2001 ISBN 974-7534-59-2
Kham

**Kham** (tiibeti ཁམས) on üks kolmest ajaloolise Tiibeti piirkonnast.

Jaguneb praegu Sichuani, Yunnani ja Qinghai provintsi ning Tiibeti autonoomse piirkonna vahel.

## Kirjandus
* Tsering Shakya: *The Dragon in the Land of Snows. A History of Modern Tibet Since 1947*, London 1999, ISBN 0140196153
* Andreas Gruschke: *The Cultural Monuments of Tibet’s Outer Provinces: Kham*, 3 Bände, Bangkok 2004 ff. ISBN 9744800496
1270. aastad

**1270. aastad** on aastad 1270–1279.

Sajandid: 12. sajand - **[[13. sajand]]** - 14. sajand

Kümnendid: 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad - 1270. aastad - 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 

Aastad : 1270 1271 1272 1273 1274 1275 1276 1277 1278 1279

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
*...
Louis IX Püha valitsusaja lõpp

### Eesti
*...

## Tähtsad inimesed

### Maailm
*...

### Eesti
*...
Kala (täpsustus)

Sõna "**kala**" võib tähendada mitut asja.

***[[Kala]]** on mis tahes loom, mis kuulub **kalade** rühma.
***[[Kala (toit)|Kala]]** on kalade elunditest, eelkõige lihastest saadav toiduaine.
***[[Kalad (tähtkuju)|Kalad]]** on tähtkuju.
***[[Kalad (märk)|Kalad]]** on sodiaagimärk.
***[[Kala (ansambel)|Kala]]** on eesti ansambel.
***"[[Kala (album)|Kala]]"** on M.I.A. album.
Gentoo

**Gentoo Linux** on Linuxi distributsioon, mis on projekteeritud modulaarsena, portatiivsena ja optimeerituna kasutaja arvutile. See saavutatakse kõigi programmide kompileerimisega lähtekoodist. Suur hulk programme on saadaval ka arhitektuuripõhiste binaarpakettidena, mis vähendab kompileerimisaega, kuid sellega rikutakse Gentoo vaimu ja kaob "isetegemise" võlu. Programmide lisamine, uuendamine ja kustutamine käib programmi Portage abil.

## Portage

Portage on paketihaldussüsteem, mis aitab kasutajal programme lisada, uuendada ja kustutada. Portage on kirjutatud Pythonis, mis on põhiline Gentood kasutusvahend. Süsteemi ennast nimetatakse Portage'iks, kuid enamus tegevusi toimub terminaliprogrammi Emerge abil. 

### Kasutamise lipud

Portage süsteem võimaldab kasutada lippe, millega saab määrata, missugused programmi vahendid kompileeritakse programmidesse ja missugused mitte. Näiteks saab DVD-ga arvutil tuua sisse DVD toetuse, DVD-ta arvutil aga see kompileerimata jätta. Lipud võivad tugevalt mõjutada suhtust teiste programmidega ja nende kasutamine on üks moodus programmide seadmiseks.

## Võrdlus teiste distributsioonidega
Paketihalduri Portage lippudega kontrollitakse, milliseid funktsioone mingi pakett täitma peab ja milliseid mitte.

Näiteks Fedora või Mandriva Linuxile on keerukas paigaldada ainult KDE kasutajaliidest, sest paljud rakendused on kompileeritud toetama ka GNOME kasutajakeskkonda. Seetõttu paigaldatakse arvutisse ikkagi paljud GNOME keskkonna teegid. Näiteks programmi Samba paigaldus Fedora või Mandriva Linuxile nõuab ka printimissüsteemi Cupsi teekide paigaldamist, olenemata sellest, kas on kavas printida või mitte. Nii Fedora kui ka Mandriva Linuxis saab pakette ise kompileerida, kuid mõningaid vahendeid on hiljem väga keerukas süsteemist eemaldada. 

Meediamängija Mplayeri kompileerimisel ja paigaldamisel saab täpselt ette anda omadusi: protsessori käsustike toetus (mmx, mmx2, 3dfx, 3dnow, 3dnowex), helisüsteemid (oss, alsa), kodekid (xvid, divx, oggvorbis), lisaseadmete (dvd, juhtkang) jt. toetus.

## Vaata ka
* Linux From Scratch
* UNIXi-laadne operatsioonisüsteem
* Operatsioonisüsteem
1280. aastad

**1280. aastad** on aastad 1280–1289.

Sajandid: 12. sajand - **[[13. sajand]]** - 14. sajand

Kümnendid: 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad - 1280. aastad - 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 

Aastad : 1280 1281 1282 1283 1284 1285 1286 1287 1288 1289

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
*...

### Eesti
*...

## Tähtsad inimesed

### Maailm
*...

### Eesti
*...
Maahoki 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Maahoki]] [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 14.–27. augustil.

## Medalialad
Meeste turniiril osales 12 meeskonda, naiskondi oli kohal 10.

## Võistluspaik
Maahokimängijate käsutuses oli Ateena endisel lennuväljal paiknevas Hellenikoni olümpiakompleksis kaks kunstkattega väljakut. Pealtvaatajaid mahutasid tribüünid 8300.

## Tulemused
...
Maadlus 2004. aasta suveolümpiamängudel

**Maadlus 2004. aasta suveolümpiamängudel** oli maadlusvõistlus 2004. aasta suveolümpiamängudel 22.–29. augustil.

## Medalialad
Nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluses võistlesid mehed seitsmes kaalukategoorias: kuni 55 kg, kuni 60 kg, kuni 66 kg, kuni 74 kg, kuni 84 kg, kuni 96 kg ja kuni 120 kg. Naised võistlesid neljas kaalukategoorias: kuni 48 kg, kuni 55 kg, kuni 63 kg ja kuni 72 kg. 

Maadlusaeg oli 2×3 minutit, kahe perioodi vahel oli 30 sekundit puhkust.

## Võistluspaik
Maadlejatele oli võitlusareeniks Ano Liossia olümpiahall Ateena loodeosas. Pealtvaatajaid mahtus halli istuma 9000.

## Meeste tulemused Kreeka-Rooma maadluses
### Kuni 55 kg

### Kuni 60 kg

### Kuni 66 kg

### Kuni 74 kg

### Kuni 84 kg

### Kuni 96 kg

### Kuni 120 kg

## Vaata ka
* 2004. aasta olümpiamängude Kreeka-Rooma maadluse Novi Sadi valikturniir
* 2004. aasta olümpiamängude Kreeka-Rooma maadluse Taškendi valikturniir
Pesapall 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[2004. aasta suveolümpiamängud]]e [[pesapall]]ivõistlused** toimusid 15.–25. augustil. 

## Võistkonnad

Osales kaheksa meeskonda, kes mängisid üheringilise turniiri. Neli paremat pääsesid poolfinaali ning nende võitjad selgitasid olümpiavõitja. Valikturniiride kaudu ei pääsenud tiitlit kaitsma USA ja Sydney pronks Lõuna-Korea. Osalesid Kreeka, Itaalia, Holland, Kuuba, Kanada, Taiwan, Jaapan ja Austraalia.

## Võistluspaik

Kõik mängud peeti Hellinikoni olümpiakompleksi kahel väljakul. Esimese väljaku äärde mahtus 9000, teise äärde 4000 pealtvaatajat.

## Tulemused

### Lõplik järjestus

# Kuuba
# Austraalia
# Jaapan
# Kanada
# Taiwan
# Holland
# Itaalia
# Kreeka

### Põhiturniir



Koht
Riik
1
2
3
4
5
6
7
8
Väravad
Võite
Punktid


1.
Jaapan
X
6:3
9:1
4:9
4:3
8:3
12:0
6:1
49:20
6
85,5


2.
Kuuba
3:6
X
5:2
4:1
10:2
9:2
5:0
5:4
41:17 
6
85.5
	                

3.
Kanada
1:9
2:5
X
11:0
7:0
7:0
9:3
2:0
39:17 
5
71,5


4.
Austraalia
9:4
1:4
0:11
X
0:3
22:2
6:0
11:6
49:30 
4
57,2


5.
Taiwan
3:4
2:10
0:7
3:0
X
5:1
4:5
7:1
24:28
3
42,9
 

6.
Holland
3:8
2:9
0:7
2:22
1:5
X
10:4
11:0
29:55  
2
28,6
 

7.
Itaalia
0:12
0:5
3:9
0:6
5:4
4:10
X
7:12
19:58 
1
 14,3
 

8.
Kreeka
1:6
4:5
0:2
6:11
1:7
0:11
12:7
X
24:49
1
14,3

 


### Poolfinaalid

24. august

**Austraalia - Jaapan** 1:0
**Kuuba - Kanada** 8:5

### Pronksimäng

25. august

**Jaapan - Kanada** 11:2

### Finaal

25. august 

**Kuuba - Austraalia** 6:2
Rootsi Panga auhind majandusteaduses Alfred Nobeli mälestuseks

**Rootsi Panga auhind majandusteaduses Alfred Nobeli mälestuseks** (rootsi keeles: *Sveriges Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne*), sageli nimetatakse seda ka **Nobeli majandusauhinnaks**, erineb Nobeli auhindadest selle poolest, et see auhind ei ole loodud Alfred Nobeli tahte avaldusena. Auhind on loodud Rootsi Riigipanga (*Sveriges Riksbank*) kolmesajandaks aastapäevaks 1969. 

## Laureaadid
1616

**1616. aasta** (**MDCXVI**) oli 17. sajandi 16. aasta.

## Sündmused maailmas
* 25. oktoober – hollandi meresõitja Dirk Hartog randus Austraalia läänerannikul. 
*Sõda Veneetsia ja Austria vahel. 
*Rooma katoliku kirik lisas Koperniku teose "*[[De revolutionibus orbium coelestium]]*" oma keelatud raamatute nimekirja (*[[Index Librorum Prohibitorum]]*).

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
*23. aprill – Miguel Cervantes, hispaania kirjanik
*3. mai (23. aprill Juliuse kalendri järgi) – William Shakespeare, inglise näitekirjanik ja näitleja
*7. august – Vincenzo Scamozzi, itaalia arhitekt
Soolad

**Soolad** on keemilised ained, mis koosnevad metalli katioonidest (näiteks Ca2+) ja happeanioonidest ehk happejäägist (näiteks SO42-).

On kahte sorti soola:

# Lihtsoolad – need on soolad, kus ei ole vesinikiooni (H+) n. Na2CO3 e pesusooda.
# Vesiniksoolad – need on soolad, kus on vesinikioon n. NaHCO3 e söögisooda.

Mõned soolad, näiteks kaaliumtsüaniid, on inimesele väga mürgised. Kõik soolad on inimesele kahjulikud suures koguses, sest nad vähendavad kehas vett.

## Soolade omadused

### Elektrijuhtivus

Lahustunud soolad ja vedelad soolad on elektrolüüdid ja nad juhivad elektrit. Vesi juhib elektrit ainult seetõttu, et temas on lahustunud soolad. Destilleeritud ehk sooladeta vesi elektrit ei juhi.

### Olek

Mitmed soolad on kõrge sulamistemperatuuriga tahked kristallid. Esineb ka toatemperatuuril vedelat soola.

### Värvus

Paljud soolad, kaasa arvatud levinuim sool naatriumkloriid, on läbipaistvad, kuid esineb ka palju teisi värvusi nagu kollane (naatriumkromaat), oranž (kaaliumdikromaat), punane (elavhõbesulfiid), sinine (vasksulfaat), roheline (niklioksiid) ja must (mangaan(IV)oksiid).
Soolad on paljude värvide koostises.

### Maitse

Soolal on viis maitset, kuigi enamus neist, kaasa arvatud keedusool, on soolased. Kuid on olemas ka näiteks magus sool.

## Soolade tekkimine

Soolad võivad tekkida mitmes eri reaktsioonis. Kindlalt tekivad nad järgmistes reaktsioonides:
* hape + alus → **sool** + vesi 
* happeline oksiid + alus → **sool** + vesi
* hape + aluseline oksiid → **sool** + vesi 
* happeline oksiid + aluseline oksiid → **sool** 
* sool + hape → **sool** + nõrgem hape

Reaktsioon toimub ainult juhul, kui tekib reageerivast happest nõrgem, kergemini lenduvam või lagunevam hape.

* sool + alus → **sool** + nõrgem alus

Reaktsioon toimub ainult juhul, kui tekib reageerivast alusest nõrgem, kergemini lenduvam või lagunevam alus.

* metall + hape → **sool** + vesinik

Reaktsioon toimub ainult juhul, kui metall on vesinikust madalama elektronegatiivsusega. Ülejäänud metallid võivad küll mõne happega reageerida, kuid siis ei eraldu vesinikku.

* metall + sool → **sool** + metall

Toimub ainult juhul, kui lähteainetes olev metall on elektropositiivsem soolas olevast metallist.

* metall + mittemetall → **sool**

Saab kasutada vaid selliste soolade moodustamiseks, mille anioon on lihtaine.

* sool + sool → **sool** + **sool**

Üks saadud sooladest peab sadenema, et reaktsioon saaks toimida.

## Näited

**NaCl** – **[[keedusool]]**, kasutatakse toiduainete soolamisel, kõige laialdasemalt levinud ja tuntuim sool.
1564

**1564. aasta** (**MDLXIV**) oli 16. sajandi 64. aasta.

## Sündmused maailmas
*Prantsusmaal kasutati esimest korda käsigranaati. Esimese käsigranaadi joonised leiti 1405. aasta käsikirjas.

## Sündmused [[Eesti]]s
* Rootslased Hinrich Clausseni (Horn) juhtimisel vallutasid Koluvere linnuse.
* Septembris sõlmiti Tartu rahuleping, millega Venemaa tunnistas Tallinna, Pärnu, Paide ja teiste Eestimaal asuvate alade ja linnuste Rootsi võimu alla minekut.
* Detsembris saabus Stockholmist Tallinna Baden-Rodemacherni markkrahv Christoph II koos abikaasa Ceciliaga, kes oli Rootsi kuninga Erik XIV õde.

## Sündinud
*15. veebruar – Galileo Galilei, itaalia astronoom, filosoof ja füüsik 
*23. aprill – William Shakespeare, inglise näitleja, luuletaja ja näitekirjanik

## Surnud
*18. veebruar – Michelangelo Buonarroti, Itaalia maalikunstnik, skulptor, luuletaja ja arhitekt
*27. mai – Johann Calvin (Jean Cauvin), usu-uuendaja
*15. oktoober – Andreas Vesalius, Madalmaade anatoom ja arst
Vahši jõgi

**Vahš** (tadžiki keeles *Вахш*, pärsia keeles وخش) on jõgi Kesk-Aasias Tadžikistanis. Moodustub Kõzõlsu ja Muksu jõe ühinemisel ning voolab **Surhobi** (tadžiki keeles *Сурхоб*) nime kandes läände; ühinedes vasakult Obihingouga, saab nime Vahš ning käändub edelasse. Ülemjooksul voolab sügavas kuristikus läände ja edelasse, misjärel laskub laia orgu, kus voolab edela ja lõuna suunas. Pandži jõega ühinedes moodustab Amudarja.

Jõele on ehitatud hüdroenergia tootmiseks 5 paisu, neist kõrgeim on 300 m kõrgune Nureki pais, mis on ühtlasi maailma kõrgeim.
1605

**1605. aasta** (**MDCV**) oli 17. sajandi 5. aasta.

## Sündmused maailmas
* 8. aprill – Rootsi kuningas Karl IX asutas Oulu linna.
* 16. mai – Paavstiks valiti Camillo Borghese, kellest sai Paulus V. Paavstiks krooniti ta sama aasta 29. mail.
* 27. september – Rootsi-Poola sõda: Tänapäeva Läti aladel toimunud Salaspilsi ehk Kirchholmi lahing lõppes Poola-Leedu vägede võiduga Rootsi üle.

* 5. november – Inglismaal paljastati Guy Fawkesi vandenõu parlamendihoone õhkulaskmiseks.

## Sündinud

* ...

## Surnud
*3. märts – Clemens VIII, paavst
*23. aprill – Boriss Godunov, vene tsaar 
*27. aprill – Leo XI, paavst
*3. juuni – Jan Zamoyski, Poola-Leedu riigimees ja väejuht
*27. oktoober – Akbar, Mogulite riigi valitseja
*8. november – Robert Catesby, inglise vandenõulane
Püreneed

**Püreneed** on mäestik Euroopas (täiendina on pärisnimi ainsuses: Pürenee mäestik). Kulgeb Hispaania ja Prantsusmaa piiril ida–läänesihilisena alates Biskaia lahest kuni Vahemereni. 

Kõrgus kuni 3404 meetrit (Maladeta massiivis).

Püreneedes Pürenee rahvuspargi territooriumil asub Cirque de Gavarnie tsirkusorg.
1524

**1524. aasta** (**MDXXIV**) oli 16. sajandi 24. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
*24. september (vkj 14. september) – rüüstati Tallinna kirikud: dominiiklaste kloostri-kirik, Pühavaimu kirik ja Oleviste kirik.
* Sügisel saabus Tartusse rändköösner Melchior Hofmann, kes saavutas oma jutlustega lihtrahva seas suure poolehoiu.
* Toimus suur Pärnu tulekahju.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
*24. detsember – Vasco da Gama, Portugali meresõitja 

## Viited
Reini Kiltkivimäestik

**Reini Kiltkivimäestik** (saksa *Rheinisches Schiefergebirge*) on mäestik Euroopas. Kulgeb mitme paralleelse ahelikuna edela-kirde suunas Reini mõlemal kaldal, mis moodustab mäestikku läbides kuristiku. Kõrgus kuni 880 meetrit.
Sajaanid

**Sajaanid** (vene *Саяны*) on mäestik Aasias Siberi lõunaosas. 

Ida-Sajaan kulgeb Baikali ja Krasnojarski vahel loode-kagu suunas, Lääne-Sajaan hargneb Ida-Sajaani keskosast edela suunas kuni Altaini. Suurim kõrgus 3491 meetrit (Munku-Sardõk).

## Vaata ka
* Abakani jõgi
* Perekond Lõkova

## Välislingid

* Sajaanid Encyclopædia Britannicas (inglise keeles)
Santa Maria (Assoorid)

**Santa Maria** on saar Assooride saartestikus.

Pindala 102 km&sup2;. Saar on künklik, kõrgus kuni 587 meetrit. 

Kuulub Portugalile.
Schwarzwald

**Schwarzwald** (vanemas eesti keeles ka **Mustmets**) on mäestik Euroopas Saksamaa edelaosas. Kulgeb põhja-lõuna suunas, eraldab Badenit ja Württembergi. Läänenõlvad Badeni poolel on järsud, idanõlvad aga lauged. Kõrgus kuni 1493 meetrit. 

Schwarzwaldis asub Doonau jõe lähe.

## Viited

* KNAB: Schwarzwald
Sevennid

**Sevennid** (prantsuse *Cévennes*) on mäestik Euroopas Prantsusmaal. 

Sevennid piiravad kagust Keskmassiivi, laskuvad järsult Rhône'i orgu ja Vahemere rannikumadalikule. 

Mäestiku kõrgus on kuni 1702 meetrit.
Kuuba pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Kuuba]] [[pesapall]]imeeskond [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el**

## Meeskonna koosseis

Danny Betancourt        
Luis Borroto            
Frederich Cepada
Yorelvis Charles       
Michel Enríquez         
Norberto González
Yulieski Gourriel       
Pedro Luis Lazo         
Roger Machado
Jonder Martínez         
Danny Miranda           
Frank Montieth
Vicyohandri Odelin      
Adiel Palma             
Eduardo Paret
Ariel Pestano           
Alexei Ramírez          
Eriel Sánchez
Antonio Scull           
Carlos Alberto Tabares  
Yoandri Urgelles
Osmani Urrutia          
Manuel Vega             
Norge Luis Vera

## Vaata ka

*Pesapall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Sierra Nevada (Hispaania)

**Sierra Nevada** on mäeahelik Hispaania territooriumil, osa Cordillera Béticast (Andaluusia mäestikust). 

Sierra Nevada kõrgeim tipp on 3479 m kõrgune Mulhacén.

## Välislingid

* Sierra Nevada linna ametlik koduleht (*hispaania ja inglise keeles*)
Väike-Kuriilid

**Väike-Kuriilid** (varem **Väikesed Kuriilid**; vene keeles Малая Курильская гряда) on saarestik Vaikses ookeanis Ohhoota mere piiril Kuriilide edelaosas Kunaširist kagus .

Väike-Kuriile eraldab ülejäänud Kuriilidest Lõuna-Kuriili väin .

Väike-Kuriilide pikkus kirdest edelasse on sadakond kilomeetrit. Saarestiku pindala on 360,85 km².

Väike-Kuriilid koosnevad Habomai saarestikust ja Šikotanist. Väike-Kuriilide suuremad saared kirdest edelasse:
*Šikotan (Шикотан, jaapani 色丹島, Shikotan-tō), 264,13 km²
*Habomai saared (острова Хабомаи, jaapani 歯舞諸島, Habomai-tō):
:*Oskolki saared (острова Осколки)
:*Polonski saar (Полонского, jaapani 多楽島, Taraku-jima), 11,57 km²
:*Zeljonõi saar (Зелёный, jaapani 志発島, Shibotsu-jima), 58,72 km²
:*Djomini saared (острова Дёмина, jaapani Harukarimoshiri-jima või Harukaru-tō)
:*Juri saar (Юрий, jaapani 勇留島, Yuri-tō), 10,32 km²
:*Anutšini saar (Анучина, jaapani 秋勇留島, Akiyuri-tō), 2,35 km²
:*Tanfiljevi saar (Танфильева, jaapani 水晶島, Suishō-tō), 12,92 km²
:*Signalnõi saar (Сигнальный, jaapani 貝殻島, Kaigara-jima)
:*Rifovõi saar (Рифовый, jaapani Odoke-shima)
:*Storoževoi saar (Сторожевой, jaapani Moemoshiri-shima)

Väike-Kuriilide pinnamood on tasane või künklik. Kõige kõrgem, 412 meetri kõrgune tipp asub Šikotanil.

Halduslikult kuuluvad Väike-Kuriilid Venemaale Sahhalini oblastisse Lõuna-Kuriilide linnaringkonda. Kuid saari nõudleb ka Jaapan, kes peab neid Hokkaido prefektuuri Nemuro alamprefektuuri kuuluvaks. Venemaa ja Jaapani vahel ei ole sõlmitud kehtivat piirilepingut.

Väike-Kuriilidel asuvad Väike-Kuriilide looduskaitseala, mis koosneb Šikotanist ja seda ümbritsevast merealast, ning Kuriilide looduskaitseala osa, kuhu kuuluvad Habomai saared.

## Viited
Argentina jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Argentina jalgpallikoondis]] [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el**

## Meeskonna koosseis

## Vaata ka

Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Austraalia pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Austraalia]] [[pesapall]]imeeskond [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el**

## Meeskonna koosseis

Craig Anderson          
Thomas Brice
Adrian Burnside
Rodney van Buizen       
Gavin Fingleson         
Paul Gonzalez
Nick Kimpton            
Brendan Kingman         
Craig Lewis
Graeme Lloyd            
David Nilsson           
Trent Oeltjen
Wayne Ough             
Chris Oxspring          
Brett Roneberg
Ryan Rowland-Smith      
John Stephens           
Phil Stockman
Brett Tamburrino        
Richard Thompson        
Andrew Utting
Ben Wigmore             
Glenn Williams          
Jeff Williams

## Vaata ka

*Pesapall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Kanada pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Kanada]] [[pesapall]]imeeskond [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el**

## Meeskonna koosseis

Chris Begg
Todd Betts
Richard Clapp
Eric Cyr 
Phil Devey 
Jason Dickson 
Rob Ducey 
Jeff Guiel
Shawn Hill 
Mike Johnson
Danny Klassen
Mike Kusiewicz
Pierre-Luc Laforest
Chris Mears 
Aaron Myette
Kevin Nicholson
John Ogiltree
Peter Orr
Simon Pond
Ryan Radmanovich
Paul Spoljaric
Adam Stern
Andy Stewart
Jeremy Ware

## Vaata ka

*Pesapall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Taiwani pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Taiwan]]i [[pesapall]]i meeskond [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el**

## Võistkonna koosseis

Chih-Chia Chang 
Tai-Shan Chang 
Chih-Yuan Chen
Chin-Feng Chen
Wei-Yin Chen
Yung-Chi Chen
Chang-Ming Cheng
Chao-Hang Cheng
Chia-Shian Hsieh
Chun-Chung Huang
Chung-Yi Huang
Chih-Kang Kao
Po-Hsuan Keng
En-Yu Lin
Wei-Chu Lin
Ying-Chieh Lin
Wei-Lun Pan
Cheng-Min Peng
Feng-An Tsai
Chin-Hui Tsao
Chang-Wei Tu
Chien-Ming Wang 
Chien-Fu Yang
Chun-Chang Yen

## Vaata ka

*Pesapall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Jaapani pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Jaapan]]i [[pesapall]]imeeskond [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el**

## Meeskonna koosseis

Ryoji Aikawa            
Yuya Ando               
Atsushi Fujimoto
Kosuke Fukudome         
Hirotoshi Ishii         
Hisashi Iwakuma
Hitoki Iwase            
Kenji Jojima            
Makoto Kaneko
Takuya Kimura           
Masahide Kobayashi      
Hiroki Kuroda
Daisuke Matsuzaka       
Daisuke Miura           
Shinya Miyamoto
Arihito Muramatsu       
Norihiro Nakamura       
Michihiro Ogasawara
Naoyuki Shimizu         
Yoshinobu Takahashi     
Yoshitomo Tani
Koji Uehara             
Kazuhiro Wada           
Tsuyoshi Wada

## Vaata ka

*Pesapall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Kreeka pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Kreeka]] [[pesapall]]i meeskond [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el**

## Meeskonna koosseis

Clayton Bellinger
Alexander Cremidans
Chris  Demetral
Dimitrios Douros
Cory Antony Harris
Laurence  Heisler
James Kavourias
Robert Kinsbury
Georgios Kottaras
Michael Koutsantonakis
Peter  Maestrales
Nicholas Markakis
Meleti Ross Melehes
Erik Daniel Pappas
Peter  Rasmusen
Christoforos Rompinson
Panagiotis Sikaras
Peter Soteropoulus 
Vasili  Spanos
Sean Spencer
Jared Theodorakos
Nicholas Theodorou
Clinton Zavaras

## Vaata ka

*Pesapall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Sulgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[2004. aasta suveolümpiamängud]]e [[sulgpall]]ivõistlused** toimusid 14.–21. augustil.

## Medalialad

Ateenas sai omaniku viis medalikomplekti. Võisteldi mees- ja naisüksikmängus ning mees-, nais- ja segapaarismängus.

## Võistliuspaik

Kõik kohtumised peeti Goudi Olympic Complexi spordihallis, mis mahutas 4100 pealtvaatajat.

## Tulemused

### Meeste üksikmäng

### Meste paarismäng

### Naiste üksikmäng

### Naiste paarismäng

### Segapaarismäng
Puducherry

**Puducherry** (2006. aastani *Pondicherry*) on linn Indias Bengali lahe rannikul. Ta on Puducherry liiduterritooriumi keskus.
Jõe pikiprofiil

**Jõe pikiprofiil** (ka **voolusängi pikiprofiil**) on kõver, mis näitab voolusängi kallakust.

Jõe pikiprofiil on graafik, mille Y-teljel on vooluveekogu kõrgus suudmest ning X-teljel tema pikkus. Graafiku parempoolne ots on jõe erosioonibaasiks, sellest madalamale ei saa jõgi voolata ega sängi uuristada. Seega on jõe pikiprofiil alati pidevalt langev kõver. Lang on enamasti suurem ülemjooksul ja väiksem alamjooksul. Selline pikiprofiil on näiteks Piusa jõel. Esineb ka vastupidist olukorda. Näiteks paljud Põhja-Eesti jõed langevad Balti klindilt, mis muudab nende pikiprofiili ebatavaliseks, sest suurim lang on alamjooksul. Suhteliselt ühtlase langu ehk peaaegu vertikaalse pikiprofiiliga on Pärnu jõgi, peaaegu täiesti horisontaalne pikiprofiil on Emajõel.

Kõik jõed üritavad saavutada sellist pikiprofiili, kus igas punktis oleks kuhjav tegevus tasakaalus kulutavaga. Sellist profiili nimetatakse jõe tasakaaluprofiiliks. Ükski jõgi ei saavuta siiski kunagi sellist profiili, sest selleks peaks erosioonibaas püsima muutumatuna väga pika aja jooksul. Tasakaaluprofiil on sujuvalt väheneva languga kõver, mis suudme lähedal praktiliselt kaotab langu. Tasakaaluprofiili korral ei mõju jõeorule erosiooniprotsessid. Tasakaaluprofiili kujunemine toimub alamjooksult ülemjooksu suunas, seda nimetatakse regressiivseks erosiooniks. See tähendab seda, et jõeorg on alamjooksul jõudnud arengus palju kaugemale kui ülemjooksul.

Jõgede pikiprofiil kujuneb pika aja vältel ning paljude tegurite (ala geoloogiline ehitus, tektoonika, pinnamood, kliima, taimkate, hüdroloogiline režiim jt) koosmõjul.

## Vaata ka
*Tasakaaluprofiil

## Viited
Erosioonibaas

**Erosioonibaas** ehk **uuristusbaas** on veekogu veetaseme kõrgus, millesse vooluveekogu voolab.

Erosioonibaasist madalamale ei saa vooluveekogu sängi uuristada.

Erosioonibaasiks on tavaliselt selle veekogu pind, millesse jõgi voolab. Näiteks Emajõe erosioonibaasiks on Peipsi järve veetase. 

Erosioonibaasi ja jõe sängi absoluutkõrguse erinevusest sõltub, kas ülekaalus on põhja- või küljeerosioon. Ülemjooksul domineerib reeglina põhjaerosioon. See tähendab, et jõed on vähe looklevad ja tihti lõikunud sügavalt maapinda, moodustades sälk-, kanjon- ja kuristikorge. Alamjooksul on ülekaalus küljeerosioon, mis teeb jõed looklevaks ehk meandreerunuks. Jõeorud on tavaliselt, kas mold-, lamm- või sängorud.

Kohalikuks erosioonibaasiks võib olla ka väiksema languga jõelõik. Sellist erosioonibaasi nimetatakse **suhteliseks erosioonibaasiks**.

Teoreetiliselt võiks jõgedel välja kujuneda tasakaaluline pikiprofiil. See tähendab olukorda, kus jõe igas punktis on kuhjav tegevus kulutavaga tasakaalus. See saab juhtuda siis, kui erosioonibaas pole geoloogilises mõttes pika aja jooksul muutunud. Praktikas sellist olukorda ei eksisteeri, sest erosioonibaasi kõrgused kõiguvad ja muutuvad pidevalt väga mitmesugustel põhjustel. Neotektoonilise maakerke tõttu langeb näiteks Põhja-Eesti jõgede erosioonibaas. Eesti suurima langusega Pihkva järve suubuva Piusa jõe erosioonibaas aga hoopis tõuseb, sest Peipsi järv valgub põhjaosa kiirema kerkimise tõttu aeglaselt lõunasse.   

Eristatakse erosioonibaasi absoluutset ja suhtelist muutust. Absoluutne erosioonibaasi muutus on veekogu pinna, näiteks merepinna kõrguse muutus. Merepinna tase võib tõusta näiteks pooluste lähedal oleva mandrijää sulamisel. Erosioonibaasi suhtelise muutuse korral jääb erosioonibaasi absoluutne kõrgus samaks, kuid muutub jõe kesk- või ülemjooksu kõrgus ehk muutuvad kõrgussuhted suudme ja ülemjooksu vahel.
Kosk

**Kosk** on suure languga ja seetõttu kiire vooluga vooluveekogu lõik. 

Kose lang on suurem kui kärestikul, ent väiksem kui joal. Vesi voolab kosest alla, mitte ei lange. Seega erineb kosk langeva veega joast.

Kuna veevool on väga kiire, on peenem settematerjal ära kantud ning kosk voolab mööda kivist põhja.

Murdekeeles on **kosk** paks puukoor, harilikult pikk ja lai kuusekooreriba või suur paks pärnakooretükk (Kuusalu, Lüganuse, Vändra, Koeru, Kodavere jne).  

## Vaata ka
*Juga
*Kärestik
*Katarakt (geograafia)

## Viited

## Välislingid

*Kosk Keila-Joal 1924 a, Eesti Ajaloomuuseum