open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pehme õigus

**Pehme õigus** (inglise keeles *soft law*) on õiguslikult mittesiduvate õigusinstrumentide kohta kasutatav termin, mida sageli kasutatakse nn "kõva õiguse" (*hard law*, õiguslikult siduvad kohustused ja vastutus) vastandmõistena.  Väljendit kasutatakse sageli Euroopa Liidu seadusjõudu mitteomavate nn poolõigusaktide kohta (juhised, soovitused, arvamused jne).

Pehmele õigusele on rajatud näiteks liikmesriikide vabatahtlikule koostööle tuginev "avatud kooskõlastusmeetod" (inglise keeles *Open method of coordination*).

## Viited

## Muud allikad
* Roberto Andorno, "The Invaluable Role of Soft Law in the Development of Universal Norms in Bioethics", paper at a Workshop jointly organized by the German Ministry of Foreign Affairs and the German UNESCO Commission, Berlin, 15 February 2007. Available at: http://www.unesco.de/1507.html
* Alan Boyle, "Some Reflections on the Relationship of Treaties and Soft Law", *International and Comparative Law Quarterly,* 1999, vol. 48, n° 4, p.&nbsp;901-913.
* C M Chinkin "The Challenge of Soft Law: Development and Change in International Law", 38 *International and Comparative Law Quarterly* 850 (1989)
*
* Druzin, B. (2016). Why does Soft Law have any Power anyway?, "Asian Journal of International Law", 1-18.
* Matthias Goldmann, "We Need to Cut Off the Head of the King: Past, Present, and Future Approaches to International Soft Law," 25 *Leiden J. Int'l Law* 335-368 (2012), available at SSRN.
* Andrew T. Guzman & Timothy L. Meyer, "International Soft Law," 2 J. Legal Analysis 171 (2010), available at http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=1353444.
* Hartmut Hillgenberg, "A Fresh Look at Soft Law", *European Journal of International Law,* 1999, n° 3, p.&nbsp;499-515. Available at: http://ejil.oxfordjournals.org/cgi/reprint/10/3/499
* Timothy L. Meyer, "Soft Law as Delegation, 32 Fordham Int'l L.J. 888 (2009), available at http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=1214422.
* Gregory C. Shaffer & Mark A. Pollack, "Hard vs. Soft Law: Alternatives, Complements and Antagonists in International Governance, 93 *Minnesota Law Review* (forthcoming Jan. 2009), *available at* http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=1426123.
* D Hodson and I Maher, ‘Soft Law and Sanctions: Economic Policy Co-ordination and Reform of the Stability and Growth Pact’ (2004) 11 JEPP 798
* OA Stefan, European Competition Soft Law in European Courts: A Matter of Hard Principles? (2008) 14(6) European Law Journal 753
* Régis Bismuth, Ph.D., ‘Improving the Accountability of Corporations for Violations of International Humanitarian Law through Soft Law Instruments ’ (2010)
* Edmondo Mostacci, *La soft law nel sistema delle fonti: uno studio comparato*, CEDAM, Padova 2008, ISBN 978-88-13-28652-1
* *Le droit international, le droit européen et la hiérarchie des normes*. Terry Olson, Paul Cassia. PUF. Mars 2006. ISBN 2-13-055494-6.
Adelheidsdorf

**Adelheidsdorf** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis. Valla pindala on 33,24 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2601 inimest.

Kuulub Wathlingeni ühisvalda.

## Viited

## Välislingid
* www.wathlingen.de
Wathlingen

**Wathlingen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.

Vald asub umbes 10 km Cellest kagus ja selle pindala on 17,68 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6153 inimest.

Wathlingen on ka Wathlingeni ühisvalla keskus.

## Viited

## Välislingid

* www.wathlingen.de
Nienhagen

**Nienhagen** on mitme asula nimi:
* **[[Nienhagen (Celle kreis)|Nienhagen]]**, Celle kreis, Alam-Saksimaa
* **[[Nienhagen (Harzi kreis)|Nienhagen]]**, Harzi kreis, Saksi-Anhalt (liitus 2010 Schwanebecki linnaga)
* **[[Nienhagen (Rostocki kreis)|Nienhagen]]**, Rostocki kreis, Mecklenburg-Vorpommern
Britt Kõrsmaa

**Britt Kõrsmaa** (sündinud 11. mail 1988) on eesti tantsija ja modell.

## Välislingid
*Britt Kõrsmaa tutvustus tantsu ja fitnessiklubi Tantsugeen veebis
*Britt Kõrsmaa Eesti Filmi Andmebaasis
Tretjakov

**Tretjakov** (vene keeles Третьяков) on venepärane perekonnanimi. Selle nime naissoost vaste on **Tretjakova**. Nimi pärineb vene mittereligioossest mehenimest Tretjak.

## Nime kandjaid
*Aleksandr Tretjakov (1972–), Venemaa maadleja
*Pavel Tretjakov (1832–1898), vene kaupmees, metseen ja kunstikoguja
*...

## Vaata ka
*Tretjakovi galerii
Annikvere oja

**Annikvere oja** on oja Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Oja pikkus on 11,2 km. Oja valgla suurus on 43,5 km².

## Viited

## Välislingid
*
Arakaoja

**Arakaoja** (ka *Künnapa oja*) on oja Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Oja pikkus on 17,4 km ja valgla suurus 26,5 km².

## Viited

## Välislingid
*
Elbu oja

**Elbu oja** on oja Pärnu maakonnas. Oja pikkus on 22 km. Kraavi valgla suurus on 121,3 km².

## Viited

## Välislingid
*
Anguse jõgi

**Anguse jõgi** (ka **Ädara jõgi**) on jõgi Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Jõe pikkus on 13,5 km. Jõe valgla suurus on 128,4 km².

## Viited

## Välislingid
*
3x3

**3x3 korvpall** on korvpalli variatsioon, kus mõlemas võistkonnas on korraga platsil 3 mängijat ning mängitakse 1 korviga. Kinnitati 9. juunil 2017 Tokyo 2020 olümpiamängude programmi. 

Rahvusvaheline Korvpalliliit (FIBA) on 3x3 formaadis korraldanud maailmameistrivõistlusi alates 2011. aastast ning noorte olümpiamängudel alates 2010. aastast. 

Eestis on 3x3 korvpall tuntud rohkem tänavakorvpallina, kuna sellele pandi alus juba 1993. aastal alanud 3x3 tänavakorvpalli turniiridena. 

Eesti meistrivõistlusi on 3x3 korvpallis korraldatud alates 2006. aastast ning alates 2011. aastast on Eesti osalenud peaaegu kõikidel FIBA 3x3 maailmameistrivõistlustel nii noorte (U18 poisid-tüdrukud) kui ka vanemate (mehed-naised) võistlusklassis. 

Eestis toimuvate 3x3 võistluste, FIBA 3x3 korvpalli ränkingu ja muu 3x3 korvpalliga seotu kohta võib leida teavet FIBA3x3 lehelt.

## Reeglid
*...
*...
Madli Luuk

**Madli Luuk** (sündinud 23. jaanuaril 1975) on eesti kunstnik ja õpetaja.

Ta on lõpetanud 2001. aastal Eesti Kunstiakadeemia graafika erialal ning läbinud samas kunstipedagoogika magistriõppe.

Madli Luuk on töötanud kujundaja-kirjastajana Eesti Geoloogiakeskuses. Aastatel 2002–2005 oli ta Viinistu Kunstimuuseumi juhataja ning Loksa 1. Keskkooli kunstiõpetuse ja kunstiajaloo õpetaja. Aastatel 2005–2018 õpetas Tallinna Rahvaülikoolis akvarell- ja akrüülmaalitehnikaid. 

Üle 15 aasta tegutses ta RMK Aegviidu Külastuskeskuses loodusretkejuhi, kunstniku ja teabetöötajana. Ta on kujundanud ja illustreerinud paljusid loodusega seotud õppematerjale matkaradadele ja koolidele. On 25 aasta jooksul tõlkinud norra, rootsi, taani, soome ja inglise keelest PÖFF-i ja Matsalu loodusfilmide festivali filme. Aastail 2014–2022 töötas Rocca al Mare Kooli Vodja Individuaalõppekeskuses kunsti-, loodusõpetuse ja inglise keele õpetajana. 

2023. aasta seisuga töötab ta Arhitektuurimuuseumis külastusjuhina ning on vabakutseline (liiva)kunstnik.

Tema joonistustest, mis on loodud Kõrvemaa RMK õpperadade ning Nõmmel asuva Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse muuseumiosakonna kirjanike aia loodusõpperaja jaoks või sealt inspiratsiooni saanult, koostatud näitus toimus 2018. aastal Tallinnas Kalamaja raamatukogus.

## Viited

## Välislingid
* https://www.youtube.com/watch?v=uWgomwCvKmU
* https://www.youtube.com/watch?v=J5Mmduh9WLI
Vaade Võnnu ordulinnuse varemetele edelast

"**Vaade Võnnu ordulinnuse varemetele edelast**" on baltisaksa kunstniku August Matthias Hageni (1794–1878) loodud gravüür.

Pärast Võnnu kreiskooli lõpetamist jõudis Hagen 1810. aastal Tartusse, kus 1811. aastal asus tööle Karl August Senffi graafikaateljeesse tema abilise ja eraõpilasena.

1820. aastal lõi ta gravüüri Võnnu ordulinnuse varemetest. Teose eksemplare leidub näiteks Tartu Ülikooli kunstimuuseumi graafikakogus Tartus.
  
## Viited
Mäed (maal)

"**Mäed**" (saksa keeles *Berge*; vene keeles Горы) on baltisaksa kunstniku August Matthias Hageni (1794–1878) loodud maal.

See asub Ermitaažis Peterburis. Teos kuulub muuseumi Euroopa kujutava kunsti kogudesse ning seda eksponeeritakse Ermitaaži Saksa kunsti saalis.

Maastikumaal "Mäed" valmis 1835. aastal Tartus.  
  
## Viited

## Välislingid
*Хаген, Август Маттиас - Горы. gallerix.ru
Dominic Raab

**Dominic Rennie Raab** (sündinud 25. veebruaril 1974 Buckinghamshire'is) on Suurbritannia poliitik, ta kuulub Konservatiivse Partei ridadesse. Ta oli 9. juulist 2018 kuni 15. novembrini 2018 Suurbritannia Euroopa Liidust väljumise asjade minister. 24. juulist 2019 kuni 15. septembrini 2021 oli ta Suurbritannia välisminister, 15. septembrist 2021 on ta Ühendkuningriigi peaministri asetäitja. 

Boris Johnsoni haigestumise ja intensiivravile suunamise järel oli ta alates 2020. aasta 6. aprillist kuni peaministri tervenemiseni peaministri asetäitja.

Ta kasvas üles Gerrards Crossis Buckinghamshire'is. Tema ema on inglane, isa on Tšehhoslovakkias sündinud juut ja kuueaastaselt (aastal 1938 Tšehhoslovakkiast) natsismi eest põgenenud. Ta on lõpetanud juristina Lady Margaret Halli kolledži Oxfordi Ülikooli juures; seejärel lõpetas ta magistriõppe Jeesuse kolledžis Cambridge'i Ülikooli juures.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks last. Ta elab perega Thames Dittonis Surreys.

## Viited
Ääsmäe raba

**Ääsmäe raba** on raba Harju maakonnas Saue vallas. 

1990. aastate lõpus ja 2000. aastate algul taheti raba juurde rajada Ääsmäe prügila.
Kõima raba

**Kõima raba** on raba Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Õepa ja Kiisamaa küla piires. 

Kõima raba on osa Lavassaare soostikust, piirneb kirdes Lavassaare järvega, põhjas Maima rabaga ja läänes Laisma rabaga.

Kõima raba on valdavalt peenar-älvesraba ja laukaraba, servaaladel ka mättaraba. Rabas on palju laukaid. Kõima raba jääb kogu ulatuses Lavassaare looduskaitseala piiresse. 

## Viited
Laisma raba

**Laisma raba** on raba Pärnu maakonnas; see on osa Lavassaare soostikust.

Rabas asub 1,1 hektari suurune laugas, milles omakorda 9 saarekest. Laugas jääb Kiisamaa küla territooriumile. 

## Viited

## Vaata ka
*Laisma peakraav
Endla raba

**Endla raba** (ka *Toodiksaare raba*) on raba Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas; see on osa Endla soostikust ja kuulub Endla looduskaitseala alla.

Rabas asuvad Endla Sinijärv, Endla Suurlaugas, Jämedasarve järv, Pätsulaugas ja arvukalt väiksemaid laukaid. Rabast on läbi kaevatud Räägu kanal, mis algab Põltsamaa jõest ning kulgeb läbi Endla Sinijärve rabast itta jääva Endla järveni.
Epu raba

**Epu raba** on raba Järva maakonnas Vissuvere külast põhja pool. See on osa Epu-Kakerdi soostikust.

## Viited
Kautla raba

**Kautla raba** on raba Järva maakonnas; see on osa Epu-Kakerdi soostikust. Kautla raba kuulub Kõrvemaa maastikukaitseala koosseisu.
Kaarel Ennus

**Kaarel Ennus** (12. juuli 1876 Kuremaa vald – 22. detsember 1941 Sverdlovski oblast, Venemaa) oli eesti ettevõtja, leivatööstur.

1917. aastal ostis ta Tartus viis aastat varem asutatud Cerese leivatehase. 1934. aastal tehas renoveeriti ja sisseseade uuendati. 1935. aastal ehitati leivatehase juurde jahuveski Kuldtera.

1933. aastal valiti Kaarel Ennus Kaubandus-Tööstuskoja kesk- ja väiketööstuse sektsiooni ning 1937. aastal juba suur- ja keskkaubanduse sektsiooni liikmeks.
Kilingi soo

**Kilingi soo** on soo Järva maakonnas; see on osa Epu-Kakerdi soostikust. Kilingi soo kuulub Kõrvemaa maastikukaitseala koosseisu.
Lagisoo

**Legisesoo** on soo Harju maakonnas Kose vallas.

Soo ulatub pikuti Paunaste külast Aela külani ja laiuti Pala külast Virla külani. Legisesoo lõunaosa on Tammetsa soo.

Legisesoost kagusse jääb Pususoo. Legisesoo kuulub suuresti Laukesoo looduskaitseala koosseisu.
Mustaladva soo

**Mustaladva soo** on soo Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas; see on osa Puhatu soostikust. See soo kuulub Puhatu looduskaitseala koosseisu.
Põhjaku raba

**Põhjaku raba** on raba Kose vallas; see on osa Epu-Kakerdi soostikust. Põhjaku raba kuulub Kõrvemaa maastikukaitseala koosseisu.

Raba lõunaosast kulgeb läbi Sae–Paunküla kanal.
Mustraba

**Mustraba** on raba Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas.

## Välislingid
*Mustraba turbaala Eesti turbauuringute andmebaas
Cloppenburgi kreis

**Cloppenburg** on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal.

Kreisi pindala on 1418 km². 31. detsembril 2015 elas seal 164 734 inimest.

Cloppenburg külgneb (põhjast ja päripäeva) järgmiste kreisidega: Ammerland, Oldenburg, Vechta, Osnabrück, Emsland ja Leer.

Nagu ka naaber Vechta kreis, on see hästi tuntud põllumajandusvabrikute poolest, eriti kalkunite ja sigade. Need kaks kreisi on tuntud ka kui *Schweinegürtel* ('seavööde'). Pinnas on enamasti väheviljakas. Loomasööda massiline sissevedu teeb põllumajandusvabriku võimalikuks. Vedela sõnniku abil kasvatatakse teravilja, mida kasutatakse ka biogaasi kasvavaks tootmiseks.

Koos Vechta naaberkreisiga on kreis tugevalt katoliiklik peamiselt luterlikus piirkonnas, olles nii üks Saksamaa kõige konservatiivsemaid piirkondi. Liidupäeva valimistel moodustab kreis koos Vechta kreisiga Cloppenburg-Vechta valimisringkonna, mis on traditsiooniliselt CDU tugevaimaks valimisringkonnaks.

Koos Vechta naaberkreisiga on Cloppenburg üks Saksamaa suurema sündimusega ja madalaima keskmise vanusega (~40 aastat) kreise.

## Ajalugu

Piirkond oli keskajal Tecklenburgi krahvkonna osa. Siis oli see pikka aega (1400–1803) Münsteri piiskopkonna omand. 1803. aastal annekteeris selle Oldenburg ja see jäi Oldenburgi osaks 1945. aastani. Kreis loodi 1933. aastal.

## Geograafia

Kreis hõlmab läänepoolse osa ajaloolisest piirkonnast Oldenburger Münsterland, mille nimi tähendab Oldenburgi maid, mis varem kuulusid Münsterile. See on tasane maapiirkond, mis oli algselt soine ning täis väikseid jõgesid ja ojasid.

Thülsfelde veehoidla on tehisjärv, mis ehitati aastatel 1924–1927, et vältida piirkonnas üleujutusi. Täna on see suur turismisihtkoht mitme telkimisplatsi ja noortehosteliga.

## Linnad ja vallad

## Viited

## Välislingid

* Kreisi koduleht
Varudi raba

**Varudi raba** on raba Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.

Rabas on kaks pelgupaika (Suur ja Väike Hiis), mis on tunnistatud arheoloogiamälestisteks.

## Viited
Saara soo

**Saara soo** (ka **Roela raba**) on soo Lääne-Viru maakonnas.

Saara soo loodeservas asub Kunda jõe lähe.

## Viited

## Välislingid
*Saara turbaala Eesti turbauuringute andmebaas
Nedrema soo

**Nedrema soo** on soo Pärnu maakonnas. See raba kuulub Nedrema looduskaitseala koosseisu.

2021. aastal teatas RMK, et kavatseb sulgeda aastakümneid tagasi rajatud kuivenduskraavid ja sellega taastada Nedrema looduskaitsealal Nedrema ja Urita sood ning tõsta veetaset Nedrema järves.

## Viited

## Vaata ka
*Nedrema
*Nedrema puisniit
Kestla soo

**Kestla soo** (ka *Rannu raba*, *Rannu soo*, *Rannu-Kestla soo*) on soo Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.

Soo pindala on 350 hektarit. Soo keskel on 42 hektari suurune kinnikasvanud freesturbaväli.

2002. aastal moodustati kohalike elanike seltsing soo kaitseks turbakaevandamise eest. Keskkonnaministeerium tellis TTÜ Ökoloogia Instituudilt Rannu soo loodusinventuuri, mille kokkuvõttes soovitati võtta Rannu soo NATURA 2000 kaitsealaks.

Alates 2007. aastast kuulub soo Aseri maastikukaitseala Kestla sihtkaitsevööndisse.

## Viited

## Välislingid
* "Turba kaevandamine ohustab veevarusid" Eesti Loodus, 02-03/2003
* "Kopatööd Kestla (Rannu) raba jääksoos" RMK, 2. november 2017
Kõnnu raba

**Kõnnu raba** (ka **Seli raba, Konnu raba**) on raba Rapla maakonnas.

Rabas asub Kõnnujärv.

Rabast loodesse jääb Rabivere soo (nende vahel asub väiksem Juudasoo) ja lõunasse Hagudi raba (nende vahel asub väiksem Koigi raba).
Kõrsa raba

**Kõrsa raba** (ka **Sindi raba**) on soo Pärnu maakonnas Tori vallas.

## Välislingid
*https://parnu.postimees.ee/4211859/tori-volinikud-arutavad-korsa-raba-soostamist
Lanksaare raba

**Lanksaare raba** on raba Pärnu maakonnas Sindi lähedal.

## Välislingid
*https://parnu.postimees.ee/4162101/galerii-ja-videod-sindi-kulje-all-poles-raba
Laukesoo

**Laukesoo** (ka **Laukasoo**) on soo Harju maakonnas Kose vallas. See soo kuulub Laukesoo looduskaitseala koosseisu.
Lõo raba

**Lõo raba** ehk **Leo raba, Aruniidu raba** on raba Pärnu maakonnas. See raba kuulub Taarikõnnu looduskaitseala koosseisu (Aruniidu sihtkaitsevöönd).

## Välislingid
*
Tecklenburgi krahvkond

**Tecklenburgi krahvkond** (saksa: *Grafschaft Tecklenburg*) oli Saksa-Rooma riigi osa, mis paiknes tänapäeva Saksamaa Alam-Saksi liidumaal.

## Ajalugu

12. sajandil tekkis Tecklenburgi krahvkond Teutoburgi metsa läänejalamil piirkonnas, mida nüüd kutsutakse Tecklenburger Landiks.

Pärast Tecklenburgi krahvisoo hääbumist 1262. aastal annekteeris piirkonna 1263. aastal naaber Bentheimi krahvkond. Aastatel 1328 kuni 1562 valitsesid seda Schwerini krahvid. 1365. aastal omandasid nad Rheda, kuid 1400. aastal kaotasid krahvkonna põhjaosa koos Cloppenburgi, Friesoythe ja Bevergerni kreisidega Münsteri piiskopkonnale.

Konrad von Tecklenburg-Schwerin oli esimene valitseja Vestfaalis, kes juurutas reformatsiooni ja sai Schmalkaldeni liidu liikmeks. Pärast liidu kaotust sunniti Tecklenburgi krahvkonda loovutama territooriume Karl V-le, et moodustada Lingeni krahvkond. 1557. aasta konfliktis Solms-Braunfelsi nõudmistega päris krahvkonna Bentheim-Tecklenburgi Arnold II (IV), kelle poeg Adolf asutas uue Tecklenburgi krahvide liini. 1588. aastal juurutasid krahvid Tecklenburgis kalvinismi.

1696. aastal loovutati Tecklenburgi krahvkond Solmsile. 1707. aastal müüs Solms-Braunfelsi krahv Wilhelm Moritz Tecklenburgi Preisimaale. 1729. aasta Berliini lepinguga loobus Bentheim-Tecklenburgi krahvisuguvõsa kõigist nõudmistest krahvkonnale.

Krahvkond mediatiseeriti Bergi suurhertsogkonda 1808. aastal. Prantsusmaa annekteeris Tecklenburgi 1810. aastal koos paljude Loode-Saksa piirkondadega. Viini kongress tagastas Tecklenburgi Preisimaale 1816. aastal.

## Vaata ka

* Bentheim-Tecklenburg

## Välislingid

* Alam-Saksimaa kaart 1789. aastal
Oldenburger Münsterland

**Oldenburger Münsterland** on lõunapoolne, valdavalt katoliiklik osa endisest Oldenburgi suurhertsogkonnast, nüüd Alam-Saksimaa osa Saksamaal. Enne 1803. aastat oli see Münsteri piiskopkonna osa (siit nimi *Münsterland*). See hõlmab tänapäevased Cloppenburgi ja Vechta kreisid, millisel alal on üle 600 aasta ühist ajalugu ja traditsioone. Ikka veel eelkõige põllumajandusega määratletud, pretendeerib ala suurimale linnuliha, sealiha ja veiseliha tootmise tihedusele Saksamaal.

Majanduslikult on *Oldenburger Münsterland* suhteliselt madala tööpuudusega võrreldes ülejäänud Alam-Saksimaaga.
Tallinna Järveotsa Gümnaasium

**Tallinna Järveotsa Gümnaasium** on eestikeelne gümnaasium Tallinnas Väike-Õismäe asumis aadressil Järveotsa tee 31.

## Ajalugu
Tallinna 55. Keskkool avati 1982. aastal. 1991. aastal muudeti kooli nimi Tallinna Järveotsa Keskkooliks ning 1998. aastal Tallinna Järveotsa Gümnaasiumiks.

## Õppesuunad gümnaasiumis
Gümnaasiumis saab õppida kolmel õppesuunal: jaapani keele, reaal- ja meedia ning inglise keele õppesuunal.
Eesti õhupiiri rikkumised Venemaa Föderatsiooni lennukite poolt

## Viited

## Välislingid
*Urmas Lauri, Venemaa lennukid rikkusid mullu Eesti õhupiiri kaheksa korda Lääne Elu, 5. jaanuar 2015
Köisi soo

**Köisi soo** on soo Järva maakonnas.

Arheoloog Priit Lätti sõnul jagas Köisi soo ajalooliselt Peetri kihelkonnas asustuse kaheks piirkonnaks. Läbipääs nende vahel asus arvatavasti Müüsleri küla juures.

## Viited
Tallinna Juhkentali Gümnaasium

**Tallinna Juhkentali Gümnaasium** oli gümnaasium Tallinna Kesklinna Juhkentali asumis, aadressil Juhkentali tänav 36.

2014. aasta 1. septembril liideti Tallinna Juhkentali Gümnaasium ja Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasium, ning Kesklinna Vene Gümnaasium sai enda käsutusse ka aadressil Juhkentali tänav 36 asuva hoone.

## Ajalugu
Kool asutati 1945. aastal ning tegutses hoones Tartu maantee 23, seejärel koliti hoonesse Juhkentali tänav 36. Kooli nimetati 1988. aastal Tallinna 23. 9-klassiliseks Kooliks ja 1991. aastal Tallinna 23. Keskkooliks ning 1996. aastal Tallinna Juhkentali Gümnaasiumiks.

## Vaata ka
*Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasium
Naine akna juures

„**Naine akna juures**“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.

## Kirjandus
* Hartmut Böhme: *Rückenfiguren bei Caspar David Friedrich*. In: Giesela Greve (Hrsg.): *Caspar David Friedrich. Deutungen im Dialog*. edition diskord, Tübingen 2006
* Helmut Börsch-Supan: *Die Bildgestaltung bei Caspar David Friedrich.* München 1960
* Helmut Börsch-Supan: *Caspar David Friedrich.*  Prestel Verlag, München 1973
* Helmut Börsch-Supan, Karl Wilhelm Jähnig: *Caspar David Friedrich. Gemälde, Druckgraphik und bildmäßige Zeichnungen*. Prestel Verlag, München 1973, ISBN 3-7913-0053-9 (Werkverzeichnis)
* Werner Busch: *Caspar David Friedrich. Ästhetik und Religion*. Verlag C. H. Beck, München 2003
* Erik Forssman: *Fensterbilder von der Romantik bis zur Moderne*. In: Konsthistoriska studier tillägnade Sten Karling, Stockholm 1966, S. 289–320
* Werner Hofmann: *Caspar David Friedrich. Naturwirklichkeit und Kunstwahrheit*. C.H. Beck, München 2000, ISBN 3-406-46475-0
* Jens Christian Jensen: *Caspar David Friedrich. Leben und Werk*. DuMont Verlag, Köln 1999
* Detlef Stapf: *Caspar David Friedrichs verborgene Landschaften. Die Neubrandenburger Kontexte*. Greifswald 2014, netzbasiert P-Book
* Herrmann Zschoche: *Caspar David Friedrich. Die Briefe.* ConferencePoint Verlag, Hamburg
Cloppenburg

**Cloppenburg** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal, Cloppenburgi kreisi keskus.

Cloppenburg on osa Oldenburger Münsterlandist. See asub 38 km Oldenburgist lõunaedelas Weser-Emsi ringkonnas Bremeni ja Hollandi piiri vahel. Cloppenburg ei ole kaugel suurest kiirteest A1, mis ühendab Ruhri piirkonda Bremeni ja Hamburgiga. Teine suur maantee on liidumaantee B213, mis on lühim tee Hollandist A1-ni ja seega Bremeni ja Hamburgini. Linna pindala on 70,62 km². 31. detsembril 2015 elas seal 33 798 inimest.

Linn on suuresti põllumajandusliku Lõuna-Oldenburgi piirkonna keskus. See on kreisi halduskeskus ja seal on palju koole.

Kuid linnas on ka veidi tööstust: näiteks Lumberg (ühendussüsteemid) ja Derby Cycle (jalgrattad).

Linnal olid 1970. aastatest 1990. aastateni tugevad kultuurisidemed St. Munchinsi vallaga Limerickis, Iirimaal. Selle aja jooksul palju rühmi teismelisi/noori täiskasvanuid kummastki piirkonnast külastas ja võeti vastu teise piirkonna perekondade poolt. See oli väga edukas vahetusprogramm, mis soodustas mõnda eluaegset sõprust.

## Turism

Üks Cloppenburgi peamisi turismisihtkohti on *[[Cloppenburgi Muuseumiküla|Museumsdorf Cloppenburg]]*, piirkonna vanade ehitiste kogu, mis demonteeriti ja muuseumis uuesti kokku pandi.

## Inimesed

* Ignatz Feigel (1855–1922), Cloppenburgi linnapea ja parlamendi liige
* Fanny Moran-Olden (1855–1905), ooperilaulja (sopran)
* Georg Wessling (1889–1974), Cloppenburgi linnapea ja parlamendi liige
* Werner Baumbach (1916–1953), pommitajapiloot Teises maailmasõjas
* Jupp Derwall (1927–2007), jalgpallur, Saksa jalgpallitreener, aastatel 1978-1984 Saksa jalgpalli rahvuskoondise juht
* Manfred Zapatka (1942–), näitleja, lõpetas 1962. aastal Clemens-August-Gymnasiumi Cloppenburgis
* Lena Gercke (1988–), modell
* Bernd Gerdes (1989–), jalgpallur

## Vaata ka

* Straße der Megalithkultur

## Viited

## Välislingid

* Linna veebileht
Luusika soo

**Luusika soo** on soo Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Tuimõisa külas. Soos asub Kukesaar, kus on looduskaitse alla võetud rändrahn Kalevipoja luisk.
Tartu ülikooli kliinikum ja raamatukogu

**"Tartu ülikooli kliinikum ja raamatukogu"** on baltisaksa kunstniku August Matthias Hageni (1794–1878) loodud gravüür.

1827.–1828. aastal valmis Hagenil 6 akvatintatehnikas gravüüri Tartu ülikooli hoonetest. Üks neist gravüüridest, 1827. aastal valminud "Die Bibliothek", kujutab Toomemäel asunud ülikooli kliinikumi ja Toomkiriku varemetesse rajatud ülikooli raamatukogu.

Teose eksemplare leidub näiteks Tartu Kunstimuuseumi graafikakogus, Eesti Rahva Muuseumis ja Tallinna Linnamuuseumis.
  
## Viited
Maasika raba

**Maasika raba** on raba Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Maasika raba on Tolkuse raba lõunapoolne osa. Neid kahte rabamassiivi eraldab 1856 kaevatud Timmkanal.

## Viited
Peetla raba

**Peetla raba** (ka **Peedla raba**) on raba Lääne-Viru maakonnas; osa Peetla soostikust. 

Peetla rabast läänes asub Emumägi, mille muistendi järgi olevat teinud Kalevipoja hobune Peetla rabast kraabitud mullast.

## Välislingid
*Peedla turbaala Eesti turbauuringute andmebaas
*Simuna pelgupaigad Radar – Eesti kultuuriloo interaktiivne õppevahend
Avanduse soo

**Avanduse raba** (ka *Katku raba*) on soo Lääne-Viru maakonnas Simunast kagus; osa Peetla soostikust. 

Läbi Avanduse soo voolab Simuna allikast alguse saava Pedja jõe esimesed 4 km.
Panoraamvideo

**Panoraamvideo** ehk **360° video** ehk **sfääriline video** on videosalvestis, mille valmistamisel salvestatakse kujutis samal ajal igast suunast. Salvestise taasesitusel on vaatajal võimalus juhtida vaatenurka.

## Viited

## Välislingid
*
Tartu tähetorn (gravüür)

**"Tartu tähetorn"** on baltisaksa kunstniku August Matthias Hageni (1794–1878) loodud gravüür.

1827.–1828. aastal valmis Hagenil 6 akvatintatehnikas gravüüri Tartu ülikooli hoonetest. Üks neist gravüüridest, "Die Sternwartes", kujutab Toomemäele 1810. aastal rajatud tähetorni.

Teose eksemplare leidub näiteks Tartu Kunstimuuseumi graafikakogus ja Tartu Ülikooli kunstimuuseumis.
  
## Viited

## Välislingid
*Tartu Tähetorn. muuseum.ut.ee
Mõksi soo

**Mõksi soo** (ka **Möksi soo**, **Mõksi raba**) on soo Pärnu maakonnas Saarde valla Leipste külast lõunas.

Mõksi soost läände jääb Viira soo.

## Viited
Sõim

**Sõim** on mitmetähenduslik sõna:
*sõim (loomakasvatus)
*sõim ehk lastesõim
*sõim on kellelegi suunatud halvustus; vaata ka sõimamine
Berge

**Berge** võib tähendada järgmist:
*"Berge" on August Matthias Hageni maali "Mäed" saksakeelne nimi
*Berge on vald Terueli provintsis, Hispaanias
*...
Siht (metsandus)

**Siht** on puudest ja põõsastest puhastatud sirge maariba (enamasti metsas). Siht võidakse teha näiteks elektriliinide või torustiku juurde.

## Viited
Friesoythe

**Friesoythe** (saterlandi friisi keeles *Ait* või *Äit*) on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis.

Linn paikneb Soeste jõel, umbes 25 km Cloppenburgist loodes ja 30 km Oldenburgist edelas.

Linna pindala on 247,14 km². 31. detsembril 2015 elas seal 21 918 inimest.

## Ajalugu

Friesoythe jagab mitmekesist kultuuri Alam-Saksi ajaloos. Paljud saksa, anglosaksi, hollandi, idafriisi, taani ja rootsi kultuuri mõjud on märkimisväärsed linnas ja linlastel. Linnas on suur hulk katoliiklasi ning väike hulk kalviniste ja luterlasi. See oli 18. sajandil Oldenburgi hertsogkonna osa ja ka Prantsuse keisririigi võimu all.

### Teine maailmasõda

Aprillis 1945 sai Friesoythe linn tunda 4. Kanada diviisi rünnaku täisjõudu kindral Christopher Vokesi juhtimisel. Enamus linna 4000 elanikust oli umbes 11.–12. aprillil 1945 ümberkaudsetesse maapiirkondadesse kolinud.

Linna kaitses umbes 200 langevarjurit 7. Saksa Parašütistide diviisi Raabe pataljonist. Need parašütistid tõrjusid 13. aprillil Ülemjärve rügemendi esimese rünnaku. Ülemjärve rügement kaotas kaks surnutena ja 19 haavatutena. Saksa kaotused pole teada.

Vokes käskis rünnakut jätkata järgmisel päeval Kanada Argylli ja Sutherlandi (Printsess Louise'i) mägilastel kolonelleitnant Frederick E. Wigle'i juhtimisel. Rünnak läks hästi, kui Argyllid kindlustasid linna kell 10.30. Kuid kell 8.30 üllatas väike rühm Saksa sõdureid Wigle'i taktikalist peakorterit, tappes Wigle'i ja mitu sõdurit. Leitnant Alan Earp elas üle pead läbistanud kuuli.

Vokes käskis kohe kätte maksta.

Argyllide üksused ja sõdurid käivitasid omaalgatuslikult Friesoythe süütamise kättemaksuks oma koloneli surma eest, kuid pärast Vokesi antud otsest käsku pandi linn süstemaatiliselt põlema leegiheitjatega, mis olid monteeritud vedukitele. Killustikku kasutati kreisiteede tugevdamiseks diviisi tankidele. Saksa hinnangute kohaselt hävitati 85–90% linnast, tehes sellest ühe kõige laastatuma linna Saksamaal sel ajal. Argylli ja Sutherlandi mägilasi ning Ülemjärve rügementi autasustati lahingukuulsusega "Friesoythe".

### 21. sajand

Friesoythe on kasvanud külast väikeseks linnaks ning seal leidub traditsioonilises ja moodsas stiilis Saksa arhitektuuri, Bauhausi, viktoriaanliku stiili, renessansi ja barokkstiili ehitisi. Linna on asunud suured rahvusvahelised ettevõtted, mis annavad linnale tänapäevase välimuse ja elava tunde. Haigla, kool, bussi ja rongiteenus, terviseteenus on kõik kesklinnas kättesaadavad. Linnal on hea kommunikatsioon ja taristu ning paljud ameerikasakslased, poolakad ja venelased on lõimunud linna rahva hulka.

## Tuntud inimesi

* Heinrich Totting von Oyta (u. 1330–1397), teoloog ja filosoof, Viini ülikooli katoliikliku teoloogiafakulteedi kaasasutaja
* Wilhelm Abeln (1894–1969), Saksa talunik ja poliitik, Oldenburgi Landtagi liige

## Viited

## Välislingid

* www.friesoythe.de
Liga MX

**Liga MX** (sponsori järgi ametlikult **Liga BBVA Bancomer**) on Mehhiko kõrgeim jalgpalliliiga. Esimene liigahooaeg algas 17. oktoobril 1943.

Igal hooajal toimub kaks turniiri: *Apertura*, mis algab suvel, ja *Clausura*, mis algab talvel. Liiga meister selgitatakse välja põhihooajale järgnevates väljalangemismängudes. Kõrgliigas mängib 18 klubi. Alates 2020. aastast ei selgitata kõrgliigast välja langevaid klubisid, samuti pole esiliiga klubidel võimalik kõrgliigasse tõusta.

Liga MX on Põhja- ja Kesk-Ameerika tugevaim jalgpalliiga. See on Saksamaa Bundesliga, Inglismaa Premier League'i ja Hispaania La Liga järel neljas kõige jälgitum jalgpalliliiga.

Enim kordi on tulnud Mehhiko meistriks Club América (14 korral).

## Klubid
Liigas mängivad järgmised 18 klubi.

## Edukaimad klubid
* América – 14 tiitlit
* Guadalajara – 12 tiitlit
* Toluca – 10 tiitlit
* Cruz Azul – 9 tiitlit
* León – 8 tiitlit
* Tigres UANL – 8 tiitlit
* UNAM – 7 tiitlit
* Pachuca – 7 tiitlit
* Santos Laguna – 6 tiitlit
* Monterrey – 5 tiitlit
* Atlante – 3 tiitlit
* Necaxa – 3 tiitlit
* Atlas – 3 tiitel
* Puebla – 2 tiitlit
* Zacatepec – 2 tiitlit
* Veracruz – 2 tiitlit
* Oro – 1 tiitel
* Morelia – 1 tiitel
* Tampico Madero – 1 tiitel
* Tecos – 1 tiitel
* Real España – 1 tiitel
* Tijuana – 1 tiitel
* Asturias – 1 tiitel
* Marte – 1 tiitel

## Statistika

### Enim mänge

### Enim väravaid

## Vaata ka
* Liga MX Femenil

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Meistrid
* Liga MX Soccerway lehel
* "Koroonakriisi mõju Mehhikos: kõrgliiga koosseis külmutatakse viieks aastaks". soccernet.ee. 19. aprillil 2020
Pärsia NSV

**Pärsia Nõukogude Sotsialistlik Vabariik** (ka **Gilani Nõukogude Vabariik**) oli 1920. aasta juunist 1921. aasta septembrini eksisteerinud nõukogude vabariik Kaspia mere ääres tänapäevase Iraani Gīlāni provintsi aladel.
Bösel

**Bösel** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis.

Valla pindala on 100,1 km². 31. detsembril 2015 elas seal 7725 inimest.

## Ajalugu

Böselit on esmamainitud 1080. aastal nime all *Borsla* (= "Mets lainjal kaldal") Osnabrücki piiskopi iseloomustuses.

Esimene kirjalik dokument Böseli kabelist pärineb aastast 1574, kuid Böselit ei eraldatud selle emakirikust Altenoythes ja tehti 1876. aastani sõltumatu omavalitsusüksus. Täna koosneb Bösel 9 piirkonnast (Bösel-Ort, Edewechterdamm, Glaßdorf, Hülsberg, Osterloh, Ostland, Overlahe, Petersdorf ja Westerloh).

## Koolid

* St.-Martin-Grundschule
* Haupt- und Realschule
* Grundschule Petersdorf

## Huvipaigad

* Muuseumipark "Am Pallert", kuhu kuuluvad:
** Heimathaus (tavandimaja)
** Landmaschinenmuseum (põllumajanduslike mootorite muuseum)
** Brotbackhaus (traditsiooniline pagaritöökoda)
** Bauerngarten in der Parkanlage (traditsiooniline maapiirkonna aed pargis)

## Majandus ja taristu

Bösel on ühenduse Zweckverband Interkommunaler Industriepark Küstenkanal liige ja võtab kohti tööstusalas *c-Port*.

## Sündmused

* Schuetzenfest
* Euro-Musiktage

## Vaata ka

* Greta Bösel (1908–1947), Saksa koonduslaagri valvur, hukatud sõjakuritegude eest

## Viited

## Välislingid

* www.boesel.de
Rikers Island

**Rikers Island** on 167,2 hektari suurune saar, mis paikneb East Riveri estuaaris New Yorgis, Queensi ja Bronxi linnaosa vahel. 

1932. aastal rajati sinna Ameerika Ühendriikide suurim vanglalinnak, kus hoitakse umbes 10 000 kinnipeetavat, kuigi mahutaks kuni 15 000 inimest. Päevasel ajal võib saarel viibida koos personali, külastajate ja tavakodanikega korraga üle 20 000 inimese. Ametlikult ei peeta seda vanglaks, vaid 15 eraldi parandusasutuseks, mis kuuluvad New York City Department of Correctioni alla.

Saart piiravad lehtersuudmes LaGuardia lennujaama lennuradade pikendused ja nende orientiirid. Saart ühendab Long Islandiga 1,28 kilomeetri pikkune Francis Buono sild. Kuigi saar kuulub Bronxi linnaossa, hallatakse seda Queensist ja sellel on ka Queensi posti sihtnumber.

## Ajalugu
Saar on arvatavasti nimetatud hollandlase Abraham Ryckeni järgi, kes ostis saare 1664. aastal. Mehe järglased omasid saart kuni 1884. aastani, mil see 180 000 $ eest linnale müüdi. Esialgne saar oli enne maatäiteid neli korda väiksem.
Pususoo

**Pususoo** (ka **Pusu soo**) on soo Harju maakonnas Kose vallas Aela külas. Soost saab alguse Pirita jõgi.

## Vaata ka
*Pususoo peakraav
Löningen

**Löningen** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis.

Linn asub Hase jõe ääres, umbes 25 km Cloppenburgist edelas. Linna pindala on 143 km². 31. detsembril 2015 elas seal 13 270 inimest.

## Ajalugu

Löningen tekkis algselt 822. aastal kui *Loingo*. Nime *Löningen* on esmamainitud 1147. aastal kirjas Hildesheimi piiskopile, kui Löningeni piirkond kuulus Corvey kloostrile. 1200. aasta alguses kuulus Löningen Tecklenburgi krahvile. Münsteri piiskopkond neelas Löningeni alla 1400. aasta algul. 1803. aastal kiriku võim lõppes ja Löningen kuulus Oldenburgi hertsogkonda. Aastatel 1810–1813 kuulus Löningen Quakenbrücki arrondissementi. Pärast Leipzigi lahingut anti Löningen Oldenburgile tagasi.

1814. aastal jaotati Oldenburgi hertsogkond 25 ametkonnaks, millest üks oli Löningen. See kaotati 1879. aastal ja Löningen läks Cloppenburgi kreisi.

Teise maailmasõja ajal langesid esimesed pommid Löningeni alale 1940. aastal, ja 1945. aastal purustati Löningeni ringkonna kohtuhoone pommitamisega. 10. ja 11. aprillil 1945 saabusid Briti väed ja piirasid Saksa väed kolmest küljest ümber, misjärel Saksa väed taganesid.

Löningeni omavalitsusseadused kodifitseeriti 1. märtsil 1982.

## Viited

## Välislingid

* www.loeningen.de
Barßel

**Barßel** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis.

Valla pindala on 84 km². 31. detsembril 2015 elas seal 12 714 inimest.

## Valla alljaotused

Barßel koosneb järgmistest osadest: Barßel, Barßelermoor, Carolinenhof, Elisabethfehn, Harkebrügge, Lohe, Loher-Ostmark, Loher-Westmark, Neuland, Neulohe, Osterhausen, Reekenfeld, Roggenberg.

## Viited

## Välislingid

* barssel.de
Läti Riigiarhiiv

**Läti Riigiarhiiv** (läti keeles *Latvijas Valsts arhīvs*, lühendatult LVA) on Läti riiklik arhiiv; see on üks Läti Rahvusarhiivi arhiividest.

Arhiiv asutati 1961. aasta lõpus nimega *Centrālais Valsts Oktobra revolūcijas un sociālistiskās celtniecības arhīvs* (CVORA).

## Välislingid
*Arhiivi koduleht
Nirza vald

**Nirza vald** (läti keeles *Nirzas pagasts*) on vald Lätis Ludza piirkonnas. Valla keskus on Nirza asula.

Vald piirneb sama piirkonna Isnauda, Briģi, Pilda, Rundēni, Lauderi ja Zaļesje vallaga.

Valla pindala on 92,11 km². 2010. aasta seisuga elas seal 497 inimest. Aastal 2011 elas vallas 335 lätlast, 65 venelast, 7 valgevenelast, 13 ukrainlast ja 2 poolakat. Vallavanem on Andris Valeinis.

See on üks Ludza piirkonna valdadest, mida varem asustas eesti rahvakild lutsid.

## Ajalugu

Aastal 1935 oli valla pindala 112 km² ja seal oli 1405 elanikku. Aastal 1945 moodustati Nirza vallas Lūrupi, Nirza, Seiļi, Skriņi ja Timuļi külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Nirza külanõukoguga Timuļi külanõukogu. Aastal 1971 liideti vallaga Eglāji külanõukogu Nirza sovhoosi alad, aastal 1975 aga osa likvideeritavast Lūrupi külanõukogust. Aastal 1990 moodustati külanõukogust Nirza vald. 2009. aastast kuulub vald Ludza piirkonda.

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Divkši linnamägi ehk Kuldmägi, Nirza muinaskalmed, Raipole katoliku kiriku altar ja selle maalingud ning Sporna muinaskalmed ehk Kalmemägi.

## Loodus

Vald asub Latgale kõrgustikul, selle kõrgeimas osas. Valla kõrgeim koht on Mežmatveji mägi, (233,8 m). Suuremad jõed on Istra jõgi ja Istalsna jõgi. Suuremad järved on Nierza järv (552 ha), Sporna järv (26,8 ha) ja Vorslova järv (6,7 ha).

Looduskaitse all on Nirza sanglepp ja Raibakozi vaher.

## Külad

Vallas on 37 küla. Valla keskuse Nierza (*vidējciems*) elanike arv aastal 2020 oli 146. Üks valla küla on staatusega *mazciems*: Kušneri 35 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla külad on staatusega *skrajciems* – Andri 2 elanikuga aastal 2020, Bambāni 12 elanikuga aastal 2020, Bogomoli 3 elanikuga aastal 2020, Dauguļi 1 elanikuga aastal 2020, Diukši 2 elanikuga aastal 2020, Guļāni, Hmeļņiki 1 elanikuga aastal 2020, Horošova 9 elanikuga aastal 2020, Kabilovči 1 elanikuga aastal 2020, Kalaši, Kaškuļova 3 elanikuga aastal 2019, Ļadina 8 elanikuga aastal 2020, Leidiuksna 7 elanikuga aastal 2020, Lielie Žureili 15 elanikuga aastal 2020, Lūrupi 6 elanikuga aastal 2020, Makleri 2 elanikuga aastal 2020, Marlina 11 elanikuga aastal 2020, Mežamatveji 4 elanikuga aastal 2020, Osinovka 3 elanikuga aastal 2020, Peroļi 5 elanikuga aastal 2020, Pristavki, Puncuļi 8 elanikuga aastal 2020, Raibakozi 15 elanikuga aastal 2020, Raipole 21 elanikuga aastal 2020, Romuši 1 elanikuga aastal 2020, Rundanki, Seiļi 7 elanikuga aastal 2020, Sjaksti 8 elanikuga aastal 2020, Skobuļi 1 elanikuga aastal 2020, Zahari 9 elanikuga aastal 2020, Timuļi, Varšava 4 elanikuga aastal 2020, Vondi 1 elanikuga aastal 2019, Vonogi 9 elanikuga aastal 2020 ja Vurpuļi 3 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Ņukši vald

**Ņukši vald** (läti keeles *Ņukšu pagasts*) on vald Lätis Ludza piirkonnas. Valla keskus on Ņukši asula.

Vald piirneb sama piirkonna Isnauda, Pilda ja Pureņi vallaga ning Rēzekne piirkonna Stoļerova ja Kaunata vallaga.

Valla pindala on 68,52 km². 2010. aasta seisuga elas seal 515 inimest. Aastal 2011 elas vallas 301 lätlast, 101 venelast, 7 valgevenelast, 5 ukrainlast, 3 poolakat ja 1 leedulane. Vallavanem on Pēteris Trukšāns.  

See on üks Ludza piirkonna valdadest, mida varem asustas eesti rahvakild lutsid.

## Ajalugu

Aastal 1945 moodustati Pilda vallas Brodaiža, Eglāji, Nukša, Ostrova, Pilda ja Pureņi külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Nukša külanõukoguga Pureņi külanõukogu. Aastal 1975 liideti sellega peaaegu kogu Goveiki külanõukogu. Aastal 1990 moodustati Nukša külanõukogust Ņukša vald. Aastal 2006 nimetati see ümber Ņukši vallaks. 2009. aastast kuulub vald Ludza piirkonda. 

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Pilda katoliku kiriku altar ja külgaltarid, Juzefinova muinaskalmed ehk Sõjahauad, Silova linnamägi ehk Kirikumägi, Goveiki linnamägi ehk Kõrgemägi, Nukši muinaskalmed, Malzubi muinaskalmed ja Gorki linnamägi ning asulakoht ehk Zamkovaja Gora. Kohaliku kaitse all on Silovi muinaskalmed.

## Loodus

Vald asub Latgale kõrgustikul. Valla kõrgeim koht on Zofina voor (181,6 m). Suuremad jõed on Pilda jõgi ja Ilža jõgi. Suuremad järved on Pilda järv, Suur Zurza järv (77,2 ha), Väike Zurza järv (55,8 ha), Opolais Snidzins (46,9 ha), Sleinova järv (25,5 ha) ja Bečeri järv (10,8 ha).

Looduskaitse all on Sleiņeva kadakas, Greiški pärn, Ņukši tamm, Ņukši mänd, Gorbunova pärn ja Buliši pärn, lisaks asub vallas üks looduskaitsealune nimetu põlispuu. Valla territooriumile jääb suurem osa Pilda järve hoiualast.

## Külad

Vallas on kolmkümmend kaheksa küla. Valla keskuse Ņukši (*vidējciems*) elanike arv aastal 2020 oli 184. Kaks valla küla on staatusega *mazciems* – Gaveiki 47 elanikuga aastal 2020 ja Rosica. Ülejäänud valla külad on staatusega *skrajciems* – Anatova, Baravuški 6 elanikuga aastal 2020, Barsuki 1 elanikuga aastal 2020, Bečeri 4 elanikuga aastal 2020, Belomoiki 11 elanikuga aastal 2020, Buliši 8 elanikuga aastal 2020, Dergači 2 elanikuga aastal 2020, Eniki, Ezernīki 4 elanikuga aastal 2020, Fedorki 5 elanikuga aastal 2020, Fiļkova, Gailiši 2 elanikuga aastal 2020, Inkini 12 elanikuga aastal 2020, Juzefinova 11 elanikuga aastal 2020, Kroški 5 elanikuga aastal 2020, Kurnalina 3 elanikuga aastal 2020, Lielie Kukuļi 1 elanikuga aastal 2020, Ļubāni 10 elanikuga aastal 2020, Mazie Kukuļi 6 elanikuga aastal 2020, Petrovski 6 elanikuga aastal 2020, Pilda 15 elanikuga aastal 2020, Pūdnīki, Pustjaki 4 elanikuga aastal 2020, Rūdova 5 elanikuga aastal 2020, Rutki 10 elanikuga aastal 2020, Silovi 1 elanikuga aastal 2020, Sleinova, Stoloni 10 elanikuga aastal 2020, Šņitki, Šosti 3 elanikuga aastal 2020, Ziļi 1 elanikuga aastal 2020, Zofina, Veseri, Vidži 3 elanikuga aastal 2020 ja Viecini 1 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Mērdzene vald

**Mērdzene vald** (läti keeles *Mērdzenes pagasts*; eestipäraselt *Määrdina vald*) on vald Lätis Ludza piirkonnas. Valla keskus on Mērdzene asula. Vallavanem on Jānis Koļčs.

Vald piirneb sama piirkonna Goliševa, Mežvidi, Malnava, Pušmucova ja Blonti vallaga.

Valla pindala on 89,5 km². 2010. aasta seisuga elas seal 786 inimest, 2016. aasta seisuga aga 689 inimest. Aastal 2011 elas vallas 531 lätlast, 124 venelast, 1 valgevenelane, 2 ukrainlast, 2 poolakat ja 1 leedulane. Valla keskus on Saļņova küla.

See on ainus endise Kārsava piirkonna vald, mida varem asustas eesti rahvakild lutsid.

## Ajalugu

Mērdzene vald on tekkinud endiste Mihalova ja Stiglova mõisa maadele. Aastal 1925 nimetati Mihalova vald ümber Mērdzene vallaks. Aastal 1925 oli valla pindala 321,1 km².

Aastal 1945 moodustati Mērdzene vallas Blonti, Degļeva, Goliševa, Lapatinsk, Mērdzene, Mežernieki, Pušmucova ja Stiglova külanõukogus, 1949. aastal vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Mērdzene külanõukoguga likvideeritavad Lapatinski ja Stiglova külanõukogu. Aastal 1990 moodustati külanõukogust Mērdzene vald. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Kārsava piirkonda.

## Loodus

Vald asub suuremalt jaolt Velikaja madalikul. Valla edelaosa jääb Latgale kõrgustikule. Valla lääneosas asub selle kõrgeim tipp Diervanīši mägi (135,3 m). Valla suurim jõgi on Rītupe.

Looduskaitse all on Pudinova suur pärn, Püdinova Lohupärn ja Ede kask, lisaks veel üks nimetu põline pärn.

## Mälestised

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Stiglova muinaskalmed ehk Sõjamägi ja Silenieki muinaskalmed ehk Uppunud Kirik. Kohaliku kaitse all on karistuspaik Mērdzene võllamägi ja Stiglova katoliku kirik.

## Külad

Vallas on 31 küla. Valla keskuse Mierdzine (*vidējciems*) elanike arv aastal 2020 oli 283. Teine sama staatusega küla on Pūdinova 84 elanikuga aastal 2020. Viis valla küla on staatusega *mazciems*: Baranova, Krīvu Stiglova, Latvīšu Stiglova 32 elanikuga aastal 2020, Mihalova ja Samuši. Kakskümmend neli valla küla on staatusega *skrajciems*: Baranova 2 elanikuga aastal 2020, Boltāni, Dekterova, Diervonīši 1 elanikuga aastal 2020, Grabežova 11 elanikuga aastal 2020, Kapačova 3 elanikuga aastal 2020, Kitkova 13 elanikuga aastal 2020, Kozukolni 5 elanikuga aastal 2020, Kravcovka 1 elanikuga aastal 2020, Krīvu Stiglova 18 elanikuga aastal 2020, Lapatnīki 7 elanikuga aastal 2020, Mihalova 24 elanikuga aastal 2020, Miški 1 elanikuga aastal 2020, Parsikova 2 elanikuga aastal 2020, Repki 1 elanikuga aastal 2020, Rūzori 29 elanikuga aastal 2020, Silagaiļi 12 elanikuga aastal 2020, Silinīki 7 elanikuga aastal 2020, Silkāni 14 elanikuga aastal 2020, Sloboda 2 elanikuga aastal 2020, Šalaji 30 elanikuga aastal 2020, Škirmanti 2 elanikuga aastal 2020, Tabulova 14 elanikuga aastal 2020 ja Vacpiragova 10 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Anu Marttila

**Anu Marttila** (13. jaanuar 1942 Helsingi – 25. märts 2023 Helsingi) oli soome sotsioloog ja estofiil.

Anu Marttila lõpetas ülikooli 1965. aastal ühiskonnateaduse alal ja asus tööle meditsiinikoolis.  1966. aastal tegi meditsiinikool õpetajate õppereisi Tallinna, mille jooksul tutvus Marttila Pelgulinna haigla vanemõe Hilja Rüütliga.   

Anu Marttila toimetas 1960. aastatel Nõukogude Eestist üle piiri välja kahe endise GULAGi vangi, Hilja Rüütli ja Helmut Tarandi käsikirjad elust nõukogude vangilaagris. Rootsis avaldati need varjunimede Aili Helm ja Annus Rävälä all.

Anu Marttila vahendusel jõudsid aastate jooksul Eestisse tagasi Annus Rävala (Helmuth Tarandi) luulekogu, Aili Helmi Eesti Kirjanike Kooperatiivi kirjastusel ilmunud romaanid "Kuradil ei ole varju" (1979), "Vägivallamaa“ (1982) ja "Režiim – see kõlab uhkelt" (1984), Vabas Eestlases ilmusid "Kirjad pimedusest" (1981) ja "Kummelite suvi" (1983/84) jt.

Tegemist oli Eesti NSV kõige ulatuslikuma kirjandusliku salaveoga.

## Tunnustus
* 1999 Maarjamaa Risti V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Anu Marttila Vikerraadio ajaloosaates "Eesti lugu"
Läti Rahvusarhiiv

**Läti Rahvusarhiiv** (läti keeles *Latvijas Nacionālais arhīvs*) on Läti kultuuriministeeriumi alluvuses olev rahvusarhiiv. Rahvusarhiiv korraldab Lätis dokumendihaldust ja arhiivindust riiklikul tasemel.

Rahvusarhiiv ühendab nelja Läti riiklikku arhiivi (Läti riiklik ajalooarhiiv, Läti riigiarhiiv, Läti riiklik audiovisuaalsete dokumentide arhiiv ja Läti riiklik personalidokumentide arhiiv), samuti 11 piirkondlikku arhiivi Alūksnes, Cēsises, Daugavpilsis, Jelgavas, Jēkabpilsis, Liepājas, Rēzeknes, Siguldas, Valmieras ja Ventspilsis.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi koduleht
Žemaidikeelne Vikipeedia

**Žemaidikeelne Vikipeedia** (žemaidi keeles *Vikipedėjė Žemaitėškā*) on Vikipeedia žemaidikeelne versioon. See sai alguse 25. märtsil 2006 kasutaja Zordsdavini (Arnas Udovičius) eestvõttel. 

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja  lehekülge. Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

## Viited

## Välislingid
*Žemaidikeelne Vikipeedia
Gravüür

**Gravüür** on selliste graafiliste tehnikate üldnimetus, mille puhul tulemus saadakse graveerimise või söövitamise teel. 

Gravüüriks nimetatakse ka neis tehnikais valminud kunstiteost (graafiline leht ehk tõmmis). Sisuliselt on graafiline leht siledale pinnale uuristatud joonise äratrükk.
  
Sõltuvalt graveeritava pinna materjalist eristatakse puu-, vase-, kivi-, linogravüüre jne.
Graveerimine

**Graveerimine** on joonise, kirja, mustri või muu kujundi uuristamine siledasse metall-, kivi-, klaas-, puu-, elevandiluu-, pärlmutter- jms pinda.

Graveerimisega tegelevat isikut nimetatakse **graveerijaks**.

Töövahend graveerimisel oleneb materjalist. Näiteks metalli puhul kasutatakse uuritsat ja graveerimisnõela, klaasi puhul lihvimiskäia.
Cappeln

**Cappeln** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis.

Cappeln asub umbes 7 km Cloppenburgist kagus. Valla pindala on 76,20 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6821 inimest.

Cappeln koosneb järgmistest osadest: Cappeln (sealhulgas Dingel), Tenstedt (sealhulgas Siehenfelde, Osterhausen, Darrenkamp ja Gut Schwede), Schwichteler koos Nordenbroki ja Schwichteleri jaamaga, Bokel koos Wißmühleniga, Mintewede, Elsten ja Elstermoor, Sevelten, Warnstedt, Nutteln/Tegelrieden.

## Ajalugu

1159. aastal sai Cappeln sõltumatuks lähedalasunud Emstekist ja asutas oma valla. Nimi tuleb sõnast "kabel". Vana kirik (ehitatud 1150) lammutati alles 1900. aastal, et teha ruumi praegusele Peeter-Pauli kirikule.

Aastatel 1914–1965 ühendas kohalik raudtee Cappelni Cloppenburgi ja Vechtaga, algul oli ainus jaam Schwichtleris.

## Arhitektuur

* Peeter-Pauli kirik
* Pastoraat, ehitatud 1711. aastal
* Hobusekasvandus Vorwerk
* Maarja kirik (Sevelten)
* Püha Franciscuse Assisist kirik (Elsten)


Pilt:Cappeln-Kirche-1.jpg|Peeter-Pauli kirikus
Pilt:Cappeln-Kirche-2.jpg|Peeter-Pauli kirikus
Pilt:Sevelter-Kirche-3.jpg|Sevelter Kirche
Pilt:Sevelter-Kirche-4.jpg|Sevelter Kirche
Pilt:Elsten-Kirche.jpg|Püha Franciscuse Assisist kirik (Elsten)


## Viited

## Välislingid

* www.cappeln.de
Emstek

**Emstek** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis.

Emstek paikneb umbes 8 km Cloppenburgist idas. Valla pindala on 108,13 km². 31. detsembril 2015 elas seal 11 855 inimest.

## Viited

## Välislingid

* www.emstek.de
Essen (Oldenburg)

**Essen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis.

See asub Hase jõe ääres, umbes 5 km Quakenbrückist põhjas ja 15 km Cloppenburgist edelas. Valla pindala on 97,97 km². 31. detsembril 2015 elas seal 8676 inimest.

## Viited

## Välislingid

* www.essen-oldb.de