open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Philip Holm

**Philip Holm** (sündinud 8. detsembril 1991 Stockholmis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Rootsi kõrgliigaklubis Örebro HK.

Rootsi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2010–11 Djurgårdens IF ridades. Klubi põhikoosseisu kuulus ta alates järgmisest hooajast. Hooajal 2016–17 mängis Holm Rootsi kõrgliigas Växjö Lakersi ridades.

2017. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu NHL-i klubiga Vancouver Canucks. Ta mängis hooajal 2017–18 põhiliselt American Hockey League'i (AHL) klubides Utica Comets ja Chicago Wolves. Ainsal korral pääses ta Canucksi meeskonnas NHL-is väljakule 2018. aasta veebruaris.

2018. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu KHL-i klubiga Nižni Novgorodi Torpedo. 2019. aastal valiti ta KHL-i tähtede mängule.

2019. aasta augustis naasis Holm Põhja-Ameerikasse, sõlmides üheaastase lepingu Chicago Blackhawks, kuid Blackhawksi meeskonda ta ei pääsenud, mängides ainult AHL-is Rockford IceHogsis. Hooaja 2019–20 teises pooles mängis ta Šveitsi kõrgliiga klubis Lausanne HC.

2020. aasta novembris naasis ta KHL-i, sõlmis ta üheaastase lepingu Magnitogorski Metallurgiga. 2021. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu Jokeritega. 2022. aasta juulis sõlmis ta lepingu Örebroga.

2017. aastal tuli Holm Rootsi jäähokikoondisega maailmameistriks. Ta kuulus Rootsi koondisse ka 2022. aasta taliolümpiamängudel.

## Viited

## Välislingid
* Philip Holm KHL.ru lehel
* Philip Holm hockeydb.com lehel
Eugenie Feldhuhn

**Eugenie Feldhuhn** (sünninimi **Eugenie Marie Viertel**; Ameerika Ühendriikides **Eugenia Marie Felton**; 3. november 1907 Omsk, Venemaa – 26. märts 2005 Lawrence, Kansas, Ameerika Ühendriigid) oli baltisaksa päritoluga Eesti tennisist.

1932. aastal tuli ta tennise segapaarismängus koos Kristjan Lasniga Eesti meistriks ja võitis pronksmedali naiste üksikmängus.

1939. aasta sügisel lahkus ta Eestist koos abikaasa ja tütrega baltisakslaste ümberasumise raames. Pärast sõda elas Inglismaal, sealt siirdus 1959. aastal elama Ameerika Ühendriikidesse. Ta töötas Kansase Ülikooli slaavi keelte ja kirjanduse osakonnas vene keele tõlgina.

## Viited
Bunka vald

**Bunka vald** (läti keeles *Bunkas pagasts*) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Priekule, Virga, Gavieze, Kalvene, Tadaiķi, Vecpilsi ja Durbe vallaga.

Valla pindala on 111 km².  Aastal 2011 elas vallas 891 inimest, nende seas 799 lätlast, 11 venelast, 2 valgevenelast, 5 ukrainlast, 1 poolakas ja 53 leedulast. Valla keskus on Bunka, vallavanem on Patricija Andersone.

## Ajalugu

Praeguse valla aladel asusid varem Bunka mõis (*Funkenhof*), Dižizriede mõis (*Fischröden*), Krote mõis (*Krotten*) ja Tadaiķi mõis (*Tadaiken*). Vald tekkis Bunka, Diž-Izriede, Usaiķi ja Ordanga mõisavaldade liitmisel, ent aastal 1890 liideti see Priekule vallaga. Vald moodustati taas aastal 1918, mil see eraldati Priekule vallast. Aastal 1935 oli Bunka valla pindala 38 km² ja seal oli 1014 elanikku.

Aastal 1945 moodustati Bunka vallas Bunka külanõukogu, mis likvideeriti aastal 1947. Aastal 1949 likvideeriti aga vald ja külanõukogu moodustati taas. Aastal 1977 liideti Bunka külanõukoguga likvideeritav Krote külanõukogu ja osa Tadaiķi külanõukogu alasid. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Priekule piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Rootsi kalmistu linnamägi, Kalniņi muinaskalmed, Grantiņi muinaskalmed, Valki muinaskalmed, Bunka muinaskalmed ja Gravenieki muinaskalmed ehk Misiņkalns.  Kohaliku kaitse all on hiiepaik Gravenieki Puuslikumägi, Gaiļi mäe linnamägi ja Krote linnamägi.

## Loodus

Suurim jõgi on Vārtāja jõgi.

Looduskaitse all on Krūkļi mets-õunapuu, Parunitamm ja Krote park. Lisaks on kaitse all kolmteist nimetut põlispuud.

## Külad
Vallas on kolm küla. Valla keskus Bunka on staatusega *vidējciems* ja seal oli 2020. aastal 177 elanikku. Sama staatusega on veel kaks valla küla – Krote 147 elanikuga aastal 2020 ja Tadaiķi 114 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited
Medhi Benatia

**Medhi Amine El Mouttaqi Benatia** (araabia keeles المهدي أمين بن عطية المتقي‎; sündinud 17. aprillil 1987 Courcouronnes'is) on Prantsusmaal sündinud Maroko jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Katari kõrgliiga klubis Al-Duhail.

2003. aastal liitus ta Marseille Olympique'iga. Profidebüüdi tegi ta hooajal 2006–07 Prantsusmaa esiliiga klubi Tours, kus ta mängis Marseille Olympique'ist laenul. Aastatel 2008–2010 mängis ta Prantsusmaa esiliigas Clermont' ridades.

2010. aasta juulis siirdus ta Itaalia kõrgliiga klubisse Udinese. Hooajal 2013–14 mängis Itaalia kõrgliigas AS Roma ridades ja valiti sel hooajal liiga sümboolsesse koosseisu.

2014. aasta augustis siirdus ta 26 miljoni euro eest Saksamaa kõrgliiga klubisse Müncheni Bayern, kellega tuli hooaegadel 2014–15 ja 2015–16 Saksamaa meistriks.

2016. aasta juulis läks ta laenule Juventusesse, kellega sõlmis järgmise aasta mais püsiva lepingu. Hooaegadel 2016–17 ja 2017–18 tuli ta Juventusega Itaalia meistriks.

2019. aasta jaanuaris siirdus ta Al-Duhaili, kellega tuli hooajal 2019–20 Katari meistriks.

Maroko jalgpallikoondises mängis Benatia aastatel 2008–2019 kokku 66 korda ja lõi kaks väravat. Ta kuulus Maroko koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja neljadel Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

## Saavutused
;Müncheni Bayern
*Bundesliga: 2014–15, 2015–16
*DFB-Pokal: 2015–16
;Juventus
*Serie A: 2016–17, 2017–18
*Coppa Italia: 2016–17, 2017–18
;Al-Duhail
*Qatar Emir Cup: 2019
*Qatar Stars League: 2019–20

## Välislingid
Hariduse tänav (Räpina)

**Hariduse tänav** on tänav Räpina linnas, paikneb linna keskosas ning suunaga kagust loodesse.

Tänav on 140 meetrit pikk ning kuni 18 meetrit lai. Hariduse tänav saab alguse Kooli tänavalt Räpina Ühisgümnaasiumi õppehoone eest ning lõpeb Pargi tänava ristmikul.

Tänava ääres asuvad kahe- ja kolmekorruselised korterelamud, edelapoolsel küljel on rajatud kõnnitee. 

## Viited
The Penthouse: War in Life

"**The Penthouse: War in Life**" on Lõuna-Korea telesari, milles mängivad Lee Ji-ah, Kim So-yeon, Eugene, Um Ki-joon, Park Eun-seok ja Yoon Jong-hoon. Selle esiettekanne toimus SBS-is 26. oktoobril 2020.

## Osatäitjad
* Lee Ji-ah – Shim Su-ryeon
* Kim So-yeon – Cheon Seo-jin
* Eugene - Oh Yoon-hee
* Um Ki-joon – Joo Dan-tae
* Park Eun-seok – Gu Ho-dong/Logan Lee
* Yoon Jong-hoon – Ha Yoon-cheol

## Välislingid
* Koduleht
Rahu tänav (Räpina)

**Rahu tänav** on tänav Räpina linnas, paikneb linna keskosas ning suunaga kagust poolkaares kirde suunas.

Tänav on 1250 meetrit pikk ning  13 kuni 16 meetrit lai. Rahu tänav saab alguse Võru-Räpina maanteelt, ristub põhja suunas kulgedes Kooli ja Pargi tänavaga ning Tartu-Räpina-Värska maanteega (Võõpsu maantee). Teisel pool riigimaanteed ristub Pärna, Kastani ja Mäe tänavaga ning lõpeb Väike tänava ristmikul.

Tänavat ääristavad kogu ulatuses ühepereelamud. Tänava alguses jääb selle äärde Rahu tänava park ning Kooli tänava ristmikul Räpina Coop Konsumi kauplus. Tänava keskosas paikneb Rahu ja Võhandu tänava vahel Räpina kirik.  

## Viited
Ty Rattie

**Ty Rattie** (sündinud 5. veebruaril 1993 Calgarys) on Kanada jäähokimängija, kes mängib Rootsi kõrgliiga klubis Timrå ründajana paremäärel.

Aastatel 2008–2013 mängis ta Western Hockey League'i (WHL) klubis Portland Winterhawks. 2013. aastal tuli ta Winterhawksiga WHL-i võitjaks. Samal hooajal oli ta WHL-i väljalangemismängude resultatiivseim mängija (36 punkti) ja suurim väravakütt (20 väravat) ning valiti väljalangemismängude väärtuslikumaks mängijaks.

2011. aastal valis St. Louis Bluesi ta NHL-i ''draft''is 32. valikuna. NHL-is debüteeris ta Bluesi meeskonnas 11. aprillil 2014 mängus Dallas Starsi vastu. Esimese värava lõi ta NHL-is 12. jaanuaril 2016 mängus New Jersey Devilsi vastu. Aastatel 2013–2017 mängis ta põhiliselt American Hockey League'i (AHL) klubis Chicago Wolves. 2015. aastal valiti Rattie AHL-i tähtede mängule.

Hooajal 2016–17 mängis ta NHL-is mõnda aega Carolina Hurricanesis. 2017. aasta juulis sõlmis ta lepingu Edmonton Oilersiga. Hooajal 2017–18 mängis ta põhiliselt AHL-is Oilersi noorteklubis Bakersfield Condors ning ta valiti 2018. aastal ka AHL-i tähtede mängule. Samal hooajal 2017–18 sai Rattie mängida ka NHL-is, lüües 14 mänguga liigas viis väravat. Hooajal 2018–19 sai ta oma senise NHL-i karjääri jooksul liigas enim mänguaega (50 mängu, 4 väravat ja 7 väravasöötu).

2019. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu KHL-i klubiga Jaroslavli Lokomotiv. 2019. aasta oktoobris siirdus ta Nižni Novgorodi Torpedosse.

2021. aasta jaanuaris sõlmis ta üheaastase lepingu klubiga Soome kõrgliiga klubiga Pori Ässät. 2021. aasta juunis liitus ta Timråga.

## Viited

## Välislingid
* Ty Rattie KHL.ru lehel
* Ty Rattie NHL.com lehel
* Ty Rattie hockeydb.com lehel
Priekule vald

**Priekule vald** (läti keeles *Priekules pagasts*) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Priekule linnaga ning Gramzda, Bunka, Virga, Kalvene, Vaiņode ja Embūte vallaga.

Valla pindala on 153 km². Aastal 2011 elas vallas 624 inimest, nende seas 498 lätlast, 15 venelast, 10 valgevenelast, 10 ukrainlast, 1 poolakas ja 87 leedulast. Valla keskus on Priekule linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu.

## Ajalugu

Praeguse valla aladel asusid varem Bage-Asīte (*Bagge-Assiten*), Nodegi (*Nodaggen*), Priekule Asīte (*Preekuln-Assiten*), Mežnieki (*Mescheneeken*), Ordanga (*Ordangen*), Gaļķinte (*Galkiten*), Jaujenieki (*Sophienhof*) ja Mazgramzda (*Klein-Gramsden*) mõisa maad. Aastal 1890 liideti sellega Bunka vald, aastal 1918 eraldati sellest aga Bunka ja Virga vald. Aastal 1935 oli Priekule valla pindala 78 km² ja seal oli 1307 elanikku.

Aastal 1945 moodustati Priekule vallas Priekule ja Sudmaļi külanõukogu. Aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Priekule külanõukogu Sudmaļi külanõukoguga, see omakorda likvideeriti aastal 1957, mil selle alad allutati Priekule linna maaterritooriumina Priekule linnale. Aastal 1960 liideti maaterritooriumiga Asīte külanõukogu Priekule sovhoosi maad. Aastal 1975 moodustati Priekule linna maaterritooriumist taas Priekule külanõukogu ja sellega liideti veel osa Gramzda külanõukogu alasid. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Priekule piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Asīte linnamägi, Puuslikukünka linnamägi, Mazgramzda muinaskalmed, Trekņi linnamägi, Ķerri linnamägi, Elkas - Ķezēni muinaskalmed, Kalte linnamägi, Gravas - Sudmaļi linnamägi, Mazdrīviņi muinaskalmed, hiiepaik Elekši lohukivi juures, Dārznieki muinaskalmed, Beltēni muinaskalmed ja kindlustatud paik Pilspurva künkal. Kohaliku kaitse all on Ādami muinaskalmed, Garoži muinaskalmed ehk Neitsiküngas, Upenieki muinaskalmed ja Männikünka muinaskalmed.

## Loodus

Vald asub Ida-Kuramaa kõrgustikul. Kõrgeim koht (155 m) asub Asīte küla juures. Suurimad jõed on Vārtāja jõgi ja Ruņa jõgi. Valda jäävad Reiņi järv (16 ha) ja Blažģi järv (5,5 ha). Suurim soo on Priekule soo (206 ha).

Looduskaitse all on Prūši jalakas, Prūši mänd, Mazgramzda (Ruņa) valgepöök, Gravas - Sudmaļi hiidsaar, Sudmaļi tamm ja Rudzīši vaher. Lisaks on kaitse all arvukalt nimetuid põlispuid. Valla põhjaosa jääb osalt Blažģi järve hoiualale, lõunaosa aga Ruņupe oru hoiualale.

## Külad
Vallas on üheksa küla. Staatusega *vidējciems* on kolm küla: Kalnenieki 64 elanikuga aastal 2020, Mazgramzda 50 elanikuga aastal 2020 ja Saulaine 81 elanikuga aastal 2020. Staatusega *skrajciems* on neli küla: Audari 22 elanikuga aastal 2005, Knīveri 23 elanikuga aastal 2005, Mucenieki ja Zeidaki. Staatusega *mazciems* on kaks valla küla: Asīte 7 elanikuga aastal 2005 ja Kaņepji 18 elanikuga aastal 2005. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Plainfeld

**Plainfeld** on vald (*Gemeinde*) Austrias Salzburgi liidumaal Salzburg-Umgebungi ringkonnas.

Plainfeld asub Flachgaus 12 km Salzburgi linnast idas.

## Viited
Zbuczyn

**Zbuczyn** (kuni 1. jaanuarini 2004 **Zbuczyn Poduchowny**) on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Siedlce maakonnas, Zbuczyni valla halduskeskus. Zbuczyn asub Siedlcest umbes 13 km kagus.

Küla on esmamainitud 1418. aastal. Zbuczyn sai linnaõigused enne 1720. aastat, kuid kaotas need pärast 1779. aastat.

## Viited
Pearu Helenurm

**Pearu Helenurm** (sündinud 1. detsembril 1975) on eesti tõlkija, klahvpillimängija, helilooja. 

Ansambli Phlox juhtfiguure.

## Isiklikku
Helle-Reet Helenurm oli tema ema.

## Viited
Bełżec

**Bełżec** on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Tomaszów Lubelski maakonnas, Bełżeci valla halduskeskus. Bełżec asub Tomaszów Lubelskist umbes 7 km lõunas, Ukraina piirist ligikaudu 15,5 km kaugusel.

Bełżec sai linnaõigused 1607. aastal, kuid kaotas need 1676. aastat.

Bełżecis tegutses aastatel 1942–1943 Bełżeci hävituslaager.

## Viited
Võhandu tänav

**Võhandu tänav** on tänav Räpina linnas, paikneb linna keskosas ning ümbritseb ida poolt ringselt lääne suunas kogu kesklinna.

Tänav on 1650 meetrit pikk ning on lõunaosas 13 meetri ja põhjaosas 17 meetri laiune. Võhandu tänav saab alguse Tartu-Räpina-Värska maanteelt, edala poole suundudes ristub Aia tänavaga ja Võru-Räpina maanteega (Võru maantee). Põhja suunas pöördudes on ristmikud Kooli ja Pargi tänavaga.
Tänav lõpeb Tartu-Räpina-Värska maantee (Räpina linna piires Võõpsu maantee ja Vabaduse tänav) ringristmikul Räpina-Aravu maanteega (Räpina piires Meeksi maantee). 

Tänava lõunapoolses osas paiknevad korterelamud, keskosas on rohkem ärihooneid. Võhandu ja Pargi tänava ristmikul, aadressil Pargi tn 23, asub Räpina Paberivabrik. Põhjaosas külgneb Võhandu tänav läänest Räpina järvega ning idast Võhandu tn 11 kinnistuga, kus asub Räpina kirik.

## Viited
Tamara Rõlova

**Tamara Rõlova** (vene keeles Тамара Николаевна Рылова; 1. oktoober 1931 Vologda – 1. veebruar 2021 Peterburi) oli Nõukogude Liidu kiiruisutaja.

Tamara Rõlova võitis 1960. aasta taliolümpiamängudel Squaw Valleys 1000 meetri distantsil pronksmedali ja 500 meetri distantsil sai ta neljanda koha.

Kiiruisutamise maailmameistrivõistlustelt võitis ta ühe kulla, neli hõbedat ja kaks pronksi.

Rõlova isiklikud rekordid distantsiti:
*500 meetrit – 45,2 (1964)
*1000 meetrit – 1.33,4 (1955)
*1500 meetrit – 2.25,1 (1962)
*3000 meetrit – 5.16,6 (1960)
*5000 meetrit – 9.09,2 (1955)

## Tunnustus
* 1959 NSV Liidu teeneline meistersportlane

## Välislingid
*
Gorzędziej

**Gorzędziej** on küla Poolas Pomorze vojevoodkonnas Tczewi maakonnas Subkowy vallas. Gorzędziej asub Wisła vasakul kaldal, Tczewist ligi 7,5 km lõunas.

Gorzędziej sai linnaõigused 1287. aastal, kuid kaotas need 1312. aastal.

## Viited
Märten Metsaviir

**Märten Metsaviir** (sündinud 15. märtsil 1994 Tallinnas) on eesti näitleja.

Metsaviir on lõpetanud 2020. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (29. lend). 

Ta töötab alates jaanuarist 2021 Eesti Draamateatris näitlejana.

## Näitlejatöö
### Rollid Eesti Draamateatris
* 2019 arst – Maksim Gorki, "Päikese lapsed" (Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli 29. lennu bakalaureuselavastus)
* 2021 Dom – Brian Friel, "Igatsuse rapsoodia"
* 2021 Marcolus Grandolare, Manuhh Virid – Helen Käit ja Mehis Pihla, "Lohe needus"
* 2022 osatäitja – Mehis Pihla, "Solist"
* 2022 Ragnar Solness – Mehis Pihla ja Siret Campbell, "Meister Solness"
* 2023 Michael – David Almond, "Luidrik"
* 2024 Tomas – Ingmar Bergman, "Erakõnelused"
* 2024 osatäitja – Mehis Pihla, "Rahamaa"

### Rollid mujal
* 2018 osatäitja – Antoine de Saint-Exupéry, "Väike prints" (Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli 29. lennu bakalaureuselavastus, Tallinna Linnateater)
* 2019 osatäitja – "Valgete vete sina" (Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli 29. lennu bakalaureuselavastus, Sakala 3 teatrimaja)
* 2019 Pale Ivory – "Drag show, vol 2" (Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli lavastus, Sakala 3 teatrimaja)
* 2021 üks kahest peaosatäitjast – Christopher Rajaveer, "Lahti lõikamata sidruni nuusutamine" (Skene Katus Kunstile, Telliskivi Loomelinnak)
* 2023–, Madis Toor, Lumi-Lee peigmees – telesari "Kättemaksukontor"

### Filmirollid
Märten Metsaviir kehastab nimitegelast ajalooliste mängufilmide sarjas "Apteeker Melchior" (2021, režissöör Elmo Nüganen). 

Varem on ta mänginud tudengifilmis "Ainult meie kolm" (Balti Filmi- ja Meediakool, 2011) ja dublaažinäitlejana animafilmis "Lotte ja kadunud lohed" (2019). 

## Muu erialane ja ühiskondlik tegevus
* 2019 – "Noortebänd 2019” finaalkonkursi õhtujuht
* 2023 – Sportlandi kampaania "Võitjate valik" üks reklaamnägusid 
* 2024 – osaline PÖFF-i filmitööstusürituse Industry@Tallinn & Baltic Event talendiprogrammis «Black Nights Stars», mille eesmärk on anda Läänemere maade noortele näitlejatele vajalikke teadmisi ja kontakte, et alustada rahvusvahelist filmikarjääri

## Tunnustus
* 2024 – Bruno O'Ya stipendium

## Isiklikku
Ta harrastab kardisporti ja mängib jalgpalli. Kui Eesti Näitlejate Liidu jalgpallimeeskond võitis 2022. aasta sügisel toimunud sõpruskohtumise Soome kolleegidega 4:0, siis oli tema panuseks kübaratrikk. 

## Viited

## Välislingid
* "Käbi ei kuku... Märten Metsaviir ja Irja Heinmaa" Vikerraadio saade, 14. mai 2023
Ilmar Linnat

**Ilmar-Väino Linnat** (kuni 1936 **Jürgenson**; 21. juuli (vkj)/ 3. august 1914 Tallinn – 27. aprill 1987 Tallinn) oli eesti kunstnik.

## Elukäik
Ta lõpetas 1934. aastal Tartu Õpetajate Seminari. Ta õppis aastatel 1935–1937, 1939–1941, 1942–1944 ja 1944–1946 Kõrgemas Kunstikoolis Pallas (Ado Vabbe juhendamisel) ning selle järglaskoolides, lõpetas 1946. aastal Tartu Riikliku Kunstiinstituudi maali erialal. 

Ta töötas aastatel 1937–1939 algkooliõpetajana Tartumaal. Saksa teise okupatsiooni ajal töötas ta õpingute kõrvalt joonistajana Eesti Rahva Muuseumis (jäädvustas Saaremaa taluehitisi) ja Tartu Ülikooli arheoloogiakabinetis. Võttis kunstnikuna osa Tartu Ülikooli ekspeditsioonist Vadjamaale augustis-septembris 1942.

Oli aastatel 1946–1951 Tartu Riikliku Kunstiinstituudi joonistusõppejõud. Alates 1951. aastast Tallinnas, oli õppejõud Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis, 1957 dotsent, 1964. aastast graafika kateedri professori kohusetäitja, 1972—1978 oli ta üldmaali kateedri juhataja. Läks 1978. aastal pensionile. 

Ilmar Linnat on maetud Tallinna Metsakalmistule. 

## Looming
Oli tegev raamatukujunduse- ja illustratsiooni ning vabagraafika alal. Tegi söe- ning värvilisi kriidi- ja pastelljoonistusi, linnavaateid; tuntud olid tema kaluri- ja rannaelu söejoonistuste seeriad. Kuulus 1946. aastast Eesti NSV Kunstnike Liitu.
### Illustreeritud lasteraamatud
*Felix Kotta. "Tublid loomad". 1952
*Ralf Parve. "Karsumm". 1958 (2. trükk 2006)
*Kornei Tšukovski. "Imepuu". 1964
*Alide Dahlberg. "Mutionu pidu". 1967 (5. trükk 2010)

## Viited

## Kirjandus
*Henno Arrak. "Ühe kunstniku südasuveks. Ilmar Linnat 50-aastane". Sirp ja Vasar nr 31, 31. juuli 1964. Lk 4
*Nekroloog. Sirp ja Vasar nr 19, 8. mai 1987. Lk 15
*Lehti Viiroja. "Linnat, Ilmar (õieti Ilmar Väino), graafik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 273
Bebri vald

**Bebri vald** (läti keeles *Bebru pagasts*) on vald Lätis Aizkraukle piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Irši, Koknese, Klintaine ja Vietalva vallaga ning Ogre piirkonna Meņģele, Krape ja Madliena vallaga.

Valla pindala on 120 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1160 inimest. Valla keskuseks on Vecbebri küla, vallavanem on Ilze Pabērza.

## Loodus

Vald asub Kesk-Läti madalikul. Kõrgused ulatuvad 117,8 meetrist valla idaosas (Cūkkalns) 80 meetrini. Vallas voolavatest jõgedest tähtsaimad on Pērse jõgi ja Bebrupe.

Looduskaitse all on Vecbebri pärnad ja neli nimetut põlispuud. Valla lääneosas asub Šķibese soo hoiuala pindalaga 524 hektarit.

## Ajalugu

Vald moodustati aastal 1866 haldusreformi käigus. Aastal 1935 oli Bebri valla pindala 116 km² ja seal oli 1256 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Bebri ja Jaunbebri külanõukogu, sellal kui vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Bebri külanõukoguga likvideeritav Vērene külanõukogu. Aastal 1960 arvati osa külanõukogust Plātere külanõukogu koosseisu, aga aastal 1962 liideti sellega osa Ratnicēni külanõukogust. Aastal 1990 organiseeriti külanõukogu ümber vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Koknese piirkonda.

Kultuurimälestistest on regionaalse kaitse all Vecbebri mõisa hoonetekompleks ja park, sealhulgas kelder, tall, häärber ja ait.

## Asustus

2011. aasta seisuga elas vallas 1068 lätlast, 57 venelast, 16 valgevenelast, 5 ukrainlast, 3 poolakat ja 6 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Irši vald

**Irši vald** (läti keeles *Iršu pagasts*) on vald Lätis Aizkraukle piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Bebri ja Vietalva vallaga ning Ogre piirkonna Meņģele ja Sausnēja vallaga.

Valla pindala on 70 km². Valla keskuseks on Irši küla, vallavanem on Lāsma Ruža-Riekstiņa.

## Loodus

Vald asub Kesk-Läti madaliku ja Vidzeme kõrgustiku piiril. Kõrgused on enamasti vahemikus 120–145 meetrit. Kõrgeim koht on Lielkalns (169,1 m). Vallas voolavatest jõgedest suuremad on Pērse jõgi ja Bebrupe.

Looduskaitse all on lihtsalt tammeks kutsutav tammepuu ja Iršis kasvav saar.

## Ajalugu

Sealsed maad olid varem väga hõredalt asustatud. Nii lubas Katariina II 1766. aastal sinna asuda saksa kolonistidel. Kokku asus Saksamaalt sinna elama 321 inimest. Sealsetel kolonistidel olid eriõigused: nad olid vabad inimesed, neil oli õigus pidada saksakeelset kooli, kasutada oma keelt ja õigus omavalitsusele, ka puudus neil sõjaväekohuslus. Kohalikult mõisnikult rentisid nad kõrtsi ja veskit. Ka ehitasid vene töölised neile majad pindalaga 17&nbsp;×&nbsp;10,5 m, sellal kui majapidamishooned pidid nad ise rajama. 1788. aastast hakkasid sealsed kolonistid ka linnadesse ümber asuma. 1830. aastatel elas koloonias ligi 2000 inimest, ent kokku oli koloniste toona ligi 8000.

Vald moodustati 1866. aastal haldusreformi käigus. Algselt kandis see nime *Irši koloonia vald*, tänapäevase nime sai see 1925. aastal. Esimese maailmasõja ajal 1916. aastal vald likvideeriti ja 10 000 kolonisti küüditati Venemaa sisealadele. Vald taastati 1918. aastal. 1925. aastal olid valla 1874 elanikust 1707 sakslased. 1930. aastal oli Irši vallas 1767 elanikku, neist 1535 olid sakslased. Sealsed kolonistid asusid 1939. aastal Saksamaale ümber, sealsed elamud aga demonteeriti ja viidi Latgalesse.

1945. aastal moodustati vallas Irši ja Dzeguze külanõukogu. 1946. aastal hakkas vald kandma nime *Pērse vald*, valla keskus asus Vecliepkalne külas. Vald likvideeriti 1949. aastal. 1951. aastal liideti Irši külanõukoguga likvideeritav Dzeguze külanõukogu. 1971. aastal liideti sellega osa Bebri külanõukogust. 1990. aastal organiseeriti külanõukogu ümber vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Koknese piirkonda.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Nomaļi talu juures asuv Irši mõisa saksa koloonia majapidamishoone nr. 18. Regionaalse kaitse all on Bulandi linnamägi ja Lielkalni linnamägi ehk Irbe mägi.

## Asustus

2011. aasta seisuga elas vallas 509 inimest, kelle seas oli 465 lätlast, 26 venelast, 3 valgevenelast, 10 ukrainlast ja 2 poolakat.

Vallas asuv Irši on staatusega *ciems* ja seal oli 2025. aastal 306 elanikku. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Gorzkowice

**Gorzkowice** on küla Poolas Łódźi vojevoodkonnas Piotrków Trybunalski maakonnas, Gorzkowice valla halduskeskus. Gorzkowice asub Piotrków Trybunalskist umbes 22 km lõunaedelas.

Gorzkowice sai linnaõigused 1494. aastal, kuid kaotas need enne 1520. aastat.

## Viited
Kropõvnõtskõi rajoon

**Kropõvnõtskõi rajoon** (ukraina keeles Кропивницький район) on rajoon Ukrainas Kirovohradi oblastis. Rajooni halduskeskus on Kropõvnõtskõi linn.

2020. aastal toimunud haldusreformi käigus liideti Kropõvnõtskõi rajooniga seitsme endise rajooni alad ning Kropõvnõtskõi ja Znamjanka linn.

## Viited

## Välislingid
*Rajooni koduleht
Zegrze

**Zegrze** on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Legionowo maakonnas Serocki vallas. Zegrze asub Zegrze veehoidla ääres, Varssavi kesklinnast umbes 26 km põhjas.

Zegrze sai linnaõigused enne 1400. aastat, kuid kaotas need enne 1540. aastat.

## Viited
Tuulilehvik

**Tuulilehvik** (kirderanniku murdes ka *löühkä*) oli lehvikutaoline riist, millega lehvitades eemaldati vilja tuulamisel puhta vilja hunnikule kukkunud praht.

Tuulilehviku valmistamiseks lõhestati puit harudeks (või painutati vits loogataoliselt) ning nende harude vahele või külge kinnitati kahekordne kasetoht, tihe takune riie vms. Tuulilehvikut kasutati 19. sajandil Kirde-Eestis, kuid rohkem oli ta tuntud ingerlaste ja  vadjalaste juures ning Soome kagu ja lõunaosas.

## Vaata ka
*kolk
*koot
*pahmamine
*pahmas
*rehepeks

## Viited

 
## Välislingid
* Tuulelehvik jm esemed Vadja külas. Eesti Rahva Muuseum 

## Kirjandus
Endla Jaagosild. Tuulamine Eestis. 1969
Adolf Wiklund

**Adolf Wiklund** (5. juuni 1879 Långserud – 2. aprill 1950 Stockholm) oli rootsi helilooja, dirigent ja muusikapedagoog.

Adolf Wiklund sündis organisti pojana. Tema vanem vend Victor Wiklund, kes oli talle suureks eeskujuks, oli koorijuht ja muusikapedagoog. 

Adolf Wiklund õppis aastail 1897–1901 Stockholmi Kuninglikus Muusikakõrgkoolis oreli ja muusikapedagoogi erialal. Seejärel täiendas ta oma pianistioskusi Richard Anderssoni käe all ja õppis kontrapunkti Johan Lindegreni juhendamisel. 

Aastatel 1911–1924 oli ta Kuningliku Teatri dirigent.

Adolf Wiklundi tuntumad teosed on klaverikontsert nr. 1 op. 10, klaverikontsert nr. 2 b-moll op. 17 ja sümfooniline poeem "Sommarnatt och soluppgång".
Roy Harris

**Roy Harris** (24. veebruar 1931 – 9. veebruar 2015) oli inglise keeleteadlane.

Ta peamiseks uurimisalaks olid integratsionism, kommunikatsiooni teooria ja semiootika.

## Teoseid
**Synonymy and Linguistic Analysis*, 1973, Oxford, Blackwell.
**The Language-Makers*, 1980, London, Duckworth.
**The Language Myth*, 1981, London, Duckworth.
**F. de Saussure: Course in General Linguistics*, 1983, London, Duckworth.
**The Origin of Writing*, 1986, London, Duckworth.
**Reading Saussure*, 1987, London, Duckworth.
**The Language Machine*, 1987, London, Duckworth.
**Language, Saussure and Wittgenstein*, 1988, London, Routledge.
**La Sémiologie de l'écriture*, 1994, Paris, CNRS.
**Signs of Writing*, 1996, London, Routledge.
**The Language Connection*, 1996, Bristol, Thoemmes.
**Signs, Language and Communication*, 1996, London, Routledge.
**Introduction to Integrational Linguistics*, 1998, Oxford, Pergamon.
**Rethinking Writing*, 2000, London, Athlone.
**Saussure and his Interpreters*, 2001, Edinburgh, Edinburgh UP.
**The Necessity of Artspeak*, 2003, London, Continuum.
**The Linguistics of History*, 2004, Edinburgh, Edinburgh UP.
**The Semantics of Science*, 2005, London, Continuum.
**Integrationist Notes and Papers 2003–2005*, 2006, Crediton, Tree Tongue.
**Mindboggling*, 2008, Luton, The Pantaneto Press.
**Rationality and the Literate Mind*, 2009, London, Taylor & Francis.
**After Epistemology*, 2009, Gamlingay, Bright Pen.
**The Great Debate About Art*, 2010, Prickly Paradigm Press.
**Integrationist Notes and Papers 2009–2011*, 2011, Gamlingay, Bright Pen.
**Integrationist Notes and Papers 2012*, 2012, Gamlingay, Bright Pen.
**Integrating Reality*, 2012, Gamlingay, Authors Online Ltd.
**Language and Intelligence*, 2013, Gamlingay, Authors Online Ltd.
Sankt Gilgen

**Sankt Gilgen** (keskbaieri: *Sankt Gieng*) on vald *(Gemeinde)* Wolfgangsee ääres Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal Salzkammerguti piirkonnas.

## Ajalugu

Sankt Gilgenit on dokumentides esmamainitud 1376. aastal. 1863. aastal algas laevaliiklus Wolfgangsee järvel ja tõi tähelepanu väikesele külale. *[[Salzkammergut-Lokalbahn]]i* ehitamine 1893. aastal viis turismi järjekordse suurenemiseni. Rikkad viinlased, nagu kirurg Theodor Billroth, hakkasid sinna suvekodusid ehitama.

## Geograafia

Sankt Gilgen asub Wolfgangsee järve loodekaldal, Strobli ja Ülem-Austria St. Wolfgangi valla lähedal. Küla asub 545 m üle merepinna.

## Ülevaade

Kihelkonnakirik on pühitsetud pühale Aegidiusele (ladinapäraselt), mis peegeldub Sankt Gilgeni nimes.

Sankt Gilgen on tuntud reisisihtkoht. Sankt Gilgeni paadid seilavad Wolfgangseel, pakkudes transporti ja vaateid ümbritsevatele mägedele. Algset püha Aegidiuse eraklat võib näha kabeli tagant Falkensteini kaljudel St. Wolfgang im Salzkammergutist läänes ja Fürberg am Wolfgangseest idas.

2005. aastal reklaamis Wolfgangsee turismiamet Sankt Gilgenit "Mozarti külana". Kuigi Wolfgang Amadeus Mozart ei külastanud Sankt Gilgenit kunagi (kuigi ta kavatses), töötas paigas tema vanaisa, sündis Sankt Gilgenis tema ema ja tema õde *Nannerl* kolis sinna pärast abiellumist. Külas on nüüd uhke esmaklassiline Sankt Gilgeni rahvusvaheline kool.

Gut Aichi abiklooster (benediktiinide) asutati Sankt Gilgenis 1993. aastal.


 St. Gilgen - Kirche mit Friedhof.JPG|Kihelkonnakirik ja kalmistu Sankt Gilgeni keskel
 St Gilgen - Rathaus.jpg|Sankt Gilgeni raekoda
 Sankt Gilgen - pristanište.jpg|Kai Wolfgangsee järvel


## Tuntud inimesi

* Anna Maria Mozart (1720–1778), Wolfgang Amadeus Mozarti ema
* August Brunetti-Pisano (1870–1943), helilooja 
* David Steindl-Rast (1926–), benediktiini munk ja religioonidevaheline õppejõud rahu ja tänulikkuse teemal
* Michael Jeannée (* 1943), ajakirjanik 
* Miguel Herz-Kestranek (* 1948), näitleja 
* Hubert Raudaschl (1942–2025), purjekatootja ja endine olümpiasportlane
* Helmut Kohl (1930–2017), endine Saksamaa liidukantsler elas siin suviti.

## Vaata ka

* Salzkammergut
* Wolfgangsee
* Salzkammergut-Lokalbahn
* Schafberg
* Schafbergbahn
* Brunnwinkl

## Viited
Schleedorf

**Schleedorf** on vald *(Gemeinde)* Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal.

## Geograafia

Vald asub Flachgaus Köstendorfi-Mattsee maanteel. Vallaosad on Schleedorf, Engerreich ja Wallsberg. Edasine alajaotus on Grabenmühle.

## Viited
Seeham

**Seeham** on vald *(Gemeinde)* Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal. See asub Flachgaus Obertrumeri järve läänekaldal.

2018. aasta alguse seisuga elas seal 1939 inimest.


Seeham kirche.jpg
Feuerwehrhaus Seeham 01.jpg
Seefestspiele Seeham.jpg
Schmiedbauerngut Seeham.JPG
Kugelmühle Teufelsgraben 01.jpg

## Viited
Pargi tänav (Räpina)

**Pargi tänav** on tänav Räpina linnas, paikneb linna keskosas, on ida-läänesuunaline ja ületab Võhandu jõe.

Tänav on 810 meetrit pikk ja põhiosas 16 meetri laiune, lääne pool on kitsam 8–13 meetrit. Võhandu tänav saab alguse linna keskväljakult, mis külgneb Võõpsu maanteega (Tartu–Räpina–Värska maantee). Lääne poole suundudes ristub Hariduse tänava, Rahu tänava ja Võhandu tänavaga. Ületab seejärel Võhandu jõel Räpina Paberivabriku tammi, ristub Jõe tänavaga ning lõpeb lühikese (70 m) Pargi põik tänava kohal. 

Tänava alguses paiknevad kauplused Maxima X (Pargi 1) ja Räpina A ja O / Meister (Pargi 3).
Tänava ääres asuvad põhiliselt korterelamud ja ühepereelamud. Võhandu ja Pargi tänava ristmikul aadressil Pargi 23 paikneb Räpina Paberivabrik. Tänava lõpus (Pargi 28), Võhandu jõe poolsaarel, asub klassitsistlikus stiilis Sillapää loss, mis oli kunagise Räpina mõisa peahoone. Tänapäeval tegutsevad lossis Räpina Koduloo- ja Aiandusmuuseum ja Räpina Muusikakool. 

## Viited
Adolf Wiklund (laskesuusataja)

**Adolf Wiklund** (õieti Adolf Jakob Wiklund; 19. detsember 1921 Rossön – 21. september 1970 Frösön) oli rootsi laskesuusataja, esimene laskesuusatamise maailmameister.

Esimestel, 1958. aastal Saalfeldenis toimunud laskesuusatamise maailmameistrivõistlustel, tuli  Wiklund maailmameistriks 20 km individuaaldistantsil ja 20 km teatesõidus.

1960. aasta taliolümpiamängudel Squaw Valleys sai ta 19. koha.
Modrze

**Modrze** on küla Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Poznańi maakonnas Stęszewi vallas. Modrze asub Poznańist umbes 29 km edelas.

Modrze sai linnaõigused enne 1458. aastat, kuid kaotas need enne 1565. aastat.

## Viited
Ordre national du Mérite

**Ordre national du Mérite** (prantsuse keelest 'riiklik orden teenete eest') on Prantsusmaa riiklik teenetemärk, mis asutati president Charles de Gaulle'i dekreediga 3. detsembril 1963 teenetemärkide reformi käigus, mil kaotati hulk ametkondlikke teenetemärke ja asendati ühe ühtse sõjaliste ja tsiviilteenete eest antava teenetemärgiga.

Ordre national du Mérite on Auleegioni ordeni, Vabastusordeni ja Médaille militaire'i järel Prantsusmaa tähtsuselt neljas teenetemärk. 

## Ordeni astmed
Ordenil on viis astet (samad, mis Auleegioni ordenil):
* **Suurristi kavaler** (*Grand-croix*) 
* **Suurohvitser** (*Grand officier*) 
* **Komandör** (*Commandeur*) 
* **Ohvitser** (*Officier*)
* **Rüütel** (*Chevalier*)  

## Välislingid
*
Pizzagate

**Pizzagate** on vandenõuteooria, mille kohaselt 2016. aasta USA presidendivalimiste eel Hillary Clintoni abiliste tellitud pitsad olevat tegelikult olnud lapsed, keda seksuaalselt kuritarvitati.

2016. aasta märtsis murti sisse Hillary Clintoni valimiskampaania juhi John Podesta isikliku e-posti kontole ja novembris avalikustati tema e-kirjad WikiLeaksi kaudu. Sotsiaalmeedias hakati levitama valeuudiseid, nagu oleksid nendes e-kirjades sisalduvad pitsade tellimused hoopis kodeeritud sõnumid, millega Demokraatliku Partei juhtfiguurid olevat seksuaalseks kuritarvitamiseks tellinud lapsi. Pitsarestorani Comet Ping Pong rünnati korduvalt tulirelvadega, selle omanik ja töötajad said tapmisähvardusi. 

Mitmed Pizzagate'i jutupunktid on kandunud üle QAnoni vandenõuteooriasse. 

## Viited
Mniszew

**Mniszew** on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Kozienice maakonnas Magnuszewi vallas.

Mniszew sai linnaõigused 1382. aastal, kuid kaotas need 1807. aastal.

## Viited
Pärna tänav (Räpina)

**Pärna tänav** on tänav Räpina linnas, paikneb linna keskosas ning suunaga loodest kagu suunas.

Tänav on 650 meetrit pikk ning keskmise laiusega 10,5 meetrit. Pärna tänav saab alguse Meeksi maanteelt (Räpina-Aravu teelt), ristub kagu suunas kulgedes Rahu tänava ja Pärna põik tänavaga ning lõpeb Metsa tänava ristmikul. Tänav on paralleelne Tartu-Räpina-Värska maanteega (Räpina piires Võõpsu maantee).

Tänavat ääristavad kogu ulatuses ühepereelamud koos abihoonetega, kõnniteed puuduvad.  

## Viited
Koen Lenaerts

**Koen Lenaerts** (sündinud 20. detsembril 1954) on Belgia jurist, Euroopa Kohtu esimees.

## Haridus
*1974, Namuri ülikool, õigusteaduse kandidaat (*[[summa cum laude]]*)
*1978, Harvardi ülikooli õiguskool, õigusteaduse magister 
*1979, Harvardi Kennedy kool, avaliku halduse magister
*1982, Katholieke Universiteit Leuven, õigusteaduse doktor

## Teenistuskäik
1979–1983 oli ta assistent Katholieke Universiteit Leuveni ülikoolis, seejärel sama kooli Euroopa õiguse professor. 1984–1985 oli ta Euroopa Kohtu õigusnõunik. 1984–1989 Collège d'Europe professor. 1986–1989 oli ta Brüsseli advokatuuri liige.

Euroopa Kohtu esimese astme kohtu kohtunik 25. septembrist 1989 kuni 6. oktoobrini 2003. Euroopa Kohtu kohtunik alates 7. oktoobrist 2003. Euroopa Kohtu asepresident alates 9. oktoobrist 2012 kuni 7. oktoobrini 2015; Euroopa Kohtu president alates 8. oktoobrist 2015.

## Viited
Jan Passer

**Jan Passer** (sündinud 1974. aastal) on Tšehhi jurist, Euroopa Kohtu kohtunik alates 6. oktoobrist 2020.

Ta on olnud õppejõud (sh Euroopa Liidu õiguses) Praha Karli ülikoolis (2001–2003), Brno Masaryki ülikoolis (2006–2016), Olomouci Palacký ülikoolis (2014–2016) ja Tšehhi Vabariigi õigusakadeemias (2001–2016).

## Haridus
*Praha Karli ülikooli õigusteaduse diplom (1997)
*Stockholmi ülikooli õigusmagistri diplom (2000)
*Praha Karli ülikooli õigusteaduse doktor (2007)

## Töökäik
*Kohtujurist Praha linnakohtus (1997–2001)
*Praha teise linnajao esimese astme kohtu kohtunik (2001–2005)
*Tšehhi Vabariigi kõrgeima halduskohtu kohtunik (2005–2016)
*Euroopa Kohtu üldkohtu kohtunik (2016–2020)
*Euroopa Kohtu kohtunik (2020–...)

## Viited
Niedzbórz

**Niedzbórz** on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Mława maakonnas Strzegowo vallas. Niedzbórz asub Mławast umbes 20 km lõunas ja Varssavist ligikaudu 88 km põhjaloodes.

Niedzbórz sai linnaõigused 1503. aastal, kuid kaotas need enne 1800. aastat.

## Viited
Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kuueteistkümnes parandus

**Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kuueteistkümnes parandus** on Ameerika Ühendriikide põhiseaduse täiendus maksustamisest.

Parandus võeti vastu Kongressis 12. juulil 1909 ning ratifitseeriti osariikide tasemel 3. veebruar 1913.

## Tekst
### Inglise keeles

### Eesti keeles
Astrid Asi

**Astrid Asi** (sündinud 16. veebruaril 1978) on Eesti jurist, endine kohtunik, alates 2. aprillist 2025 peaprokurör. 

2005. aastal omandas ta õigusmagistri kraadi Akadeemias Nord ja 2017. aastal IT-õiguse magistrikraadi Tartu Ülikoolis. 

Enne kohtunikuks nimetamist töötas Asi prokuröri abina riigiprokuratuuri järelevalve ja rahvusvahelise koostöö osakonnas ning seejärel mõne kuu süüdistusosakonnas, ringkonnaprokurörina Põhja ringkonnaprokuratuuri majandus- ja korruptsioonikuritegude osakonnas ning justiitsministeeriumis karistusõiguse ja menetluse talituse juhatajana. 

27. jaanuaril 2012 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Astrid Asi alates 1. märtsist 2012 esimese astme kohtunikuks. Ta asus tööle Viru Maakohtu Narva kohtumajja. 

22. detsembril 2016 nimetas justiitsminister ta alates 2. jaanuarist 2017 Viru Maakohtu esimeheks. 

10. septembril 2020 nimetas justiitsminister ta alates 1. jaanuarist 2021 Harju Maakohtu esimeheks. 

16. jaanuaril 2025 nimetas Vabariigi Valitsus Astrid Asi riigi peaprokuröri ametikohale alates 2. aprillist 2025. 

Aastatel 2017–2020 oli ta Riigikohtu juures asuva distsiplinaarkolleegiumi liige.

## Tuntud kaasused
* 1-23-6966 (Riigikogu liikme kuluhüvitised)

## Viited
Aia tänav (Räpina)

**Aia tänav** on tänav Räpina linnas, paikneb linna kesk- ja lõunaosas ning suunaga loodest kagusse, lõpus pöördub kirde suunas.

Tänav on 850 meetrit pikk ning kuni 15 meetrit lai. Aia tänav saab alguse Kooli tänava ristmikult, ristub kagu suunas kulgedes Võru-Räpina maanteega (linna piires Võru maantee) ning Võhandu tänavaga. Lõpus pöördub kirdesse ning lõpeb Tartu-Räpina-Värska maantee (Võõpsu maantee) ristmikul. Tänava umbosa lõpeb kagus jäätmehoidla kinnistu piiril.

Tänava ääres paiknevad ühepereelamud ja korterelamud. Tänava alguses, Kooli tänava ristmikul (Kooli tn 5), asub Räpina Ühisgümnaasiumi hoonete kompleks. Tänava lõpus, umbtänava osas, asetseb Räpina valla reovee purgimiskoht, mis on AS Revekori territooriumil (aadress Aia tn 24a).  

## Viited
Herostratos

**Herostratos** (kreeka Ἡρόστρατος) oli 4. sajandil eKr Kreeka süütaja, kes taotles tuntust Ephesoses (tänapäeval Selçuki äärelinnas Türgis) asuva Artemise templi hävitamisega. Tema teod ajendasid looma seaduse, mis keelas kõigil tema nime suuliselt või kirjalikult mainimast. Seadus ei täitnud lõppkokkuvõttes oma eesmärki, kuna tema nime mainitakse tänapäeva teostes ja kõnepruugis. Herostratosest on saanud metonüüm inimesele, kes kuulsuse nimel paneb toime kuriteo.
Carl August Mayer

**Carl August Mayer** (28. detsember 1789 Tallinn – 16. november 1871) oli Eesti ettevõtja ja Tallinna raehärra.

Carl August Mayeri vanemad olid Osnabrückist pärit kangakaupmees Tallinnas, Tallinna bürgermeister, Tallinna Suurgildi oldermann Ernst August Mayer (1753–1818) ja Tallinnast pärit Dorothea Helene Nyberg. Carl August Mayer õppis Tallinna kubermangugümnaasiumis. 

1819. aastast oli ta Tallinna linnakodanik, aastatel 1831–1860 oli ta Tallinna raehärra ja 1860–1864 Tallinna bürgermeister. 

Carl August Mayer oli ka Hollandi konsul ja Taani asekonsul Tallinnas. 1856. aastast omandas ta pandiõiguse Pudivere mõisale, mõisa pandileping muudeti ostulepinguks 17. novembril 1882.

Kui Tallinna kindlus 1857. aastal maakindluste nimestikust kustutati ja maapoolsed muldkindlustused anti 1858. aastal üle Eestimaa tsiviilkuberneri alluvusse, rajati 1860.–1862. aastatel bürgermeister Carl August Mayeri algatusel Ingeri ja Rootsi bastionidele Inglise stiilis avalikud pargid. Carl August Mayer juhtis 1860–1864 Tallinna „Komisjoni linna promenaadide täisistutamiseks ja kaunistamiseks“.

C. A. Mayer lasi oma kulu ja kirjadega ehitada kivitrepi Harju tänava algusest Komandandi teeni, trepi kaunistamiseks paigutas Mayer sellele kaheksa keraamilist dekoratiivvaasi. C. A. Mayeri tegevust tunnustati Tallinna päriliku aukodaniku staatusega. 16. maist 1989 Tallinna Linna RSN Täitevkomitee otsusega kinnitati Mayeri trepp ametliku (aadressita) kohanimena. Rööpnimega võib treppi nimetada ka Harju trepiks.

Tema järgi on nimetatud Mayeri trepp Tallinnas Harjumäel.
## Järglased
Carl August Mayer oli abielus Caroline von Eckermanniga. Nende lapsed olid Tallinna bürgermeister ja konsul Eduard Friedrich ''Woldemar'' Mayer (1829–1883) ja Suure Gildi oldermann Wilhelm Günther Thure *Wilhelm* Mayer (1831–1891), Konstantin Mayer, pärilik aukodanik ja Moskva 1. Gildi kaupmees Georg Mayer, Louise von Henning (sünd. Mayer). 

Eduard Friedrich Woldemari poeg Richard Mayer asutas koos ema, Katherine Mayeriga  (1840–1919) (sünd Eggers) Mayeri vabriku Tallinnas.

## Vaata ka
*Kaubamaja Mayer & Co
*Mayeri vabrik
* Mayeri pärn

## Viited

## Välislingid
*Mayer, Carl August (1789-1871), Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710-1960 (DBBL)
Tallinna Käsipalliakadeemia

**Tallinna Käsipalliakadeemia** on 2019. aastal asutatud käsipalli klubi, mis tegutseb Tallinnas.

Klubi pakub käsipalliharidust poistele ning tüdrukutele 1. klassist kuni 12. klassini (7. eluaastast kuni 19. eluaastani).

Läbi mõtestatud treeningtegevuse, tugeva üldfüüsilise põhja ja õppimise õpitakse selgeks tippkäsipalli jaoks vajalik tehniline pagas, et tahtmise korral jõuda profimängijaks. Klubi pakub võimalust liikmetel osaleda koolitustel ja programmides, kus on võimalik omandada väärtuslike teadmisi ja oskusi. Klubi tagab treeneritele võimalused osaleda erialastel koolitustel ja treenerite kutsetasemele vastavuse. Tallinna Käsipalliakadeemia teeb koostööd rahvusvaheliste akadeemiatega, kuhu saadab klubi kasvandikke õppima. Koostöös Eesti Käsipalliliiduga pakub klubi võimalust klubi kasvandikel osaleda käsipallikohtunike ja -treenerite koolitustel, mis võimaldab omandada käsipallikohtuniku või -treeneri litsentsi.

## Välislingid
* Koduleht
Ühiskond ja majandus

**"Ühiskond ja majandus"** oli Kirjastus-osaühingu Kultuurkoondis 1940. aastal alustatud sotsioloogiliste ja majandusteaduslike teoste sari.

Sarja väljaandmiseks moodustati toimetus, kuhu kuulusid: prof. E. Kant, prof. E. Poom, prof. J. Vasar, majandusministri abi A. Keller, ratsionaliseerimise komitee nõunik V. Erit. 

Sarjas jõudis 1940. aasta mais ilmuda vaid Rudolf Kelléni "Riik kui eluvorm". Ülejäänud teosed jäid Nõukogude okupatsiooni tõttu paraku ilmumata.

Ilmuma oleks pidanud veel:
*André Joussain "Masside psühholoogia"
*Pitirim Sorokin "Sotsiolooglised teooriad"
*Imre Vida "Sotsiaalse tõusu probleem"
*Ferdynand Zweig "Majandus ja tehnika"

## Viited
Kultuurkoondis

**Kirjastus-osaühing "Kultuurkoondis"** oli 1937–1940 Tallinnas tegutsenud kirjastus.

Kirjastuse asutasid 1937. aasta sügisel: A. Jürima; A. Keller; P. Kogerman; V. Päts; A. Siirak; J. Vasar; H. Visnapuu; A. Adson; J. Junkur; A. Meriks; O. Kurvits J. Nihtig; P. Viilup; G. Ney.

Kirjastus andis välja kirjanduse-kunsti- ja kultuuriajakirja "Varamu"; kunstiraamatuid, kultuurivaldkonna  kogu- ja suurteoseid; kodumaiste autorite ilukirjandust ning oma tegutsemise lõpul ka populaarteaduslikku kirjandust.

## Viited
Halyomorpha halys

***Halyomorpha halys*** on liik kilplutiklaste sugukonnast.

Pärismaine Hiinas ja Jaapanis. 
1990. aastatel sattus võõrliigina Põhja-Ameerikasse. 1998. aastal sattus Euroopasse (esmalt Zürichis). 2010. aastatel levis Põhja-Itaalias sedavõrd, et kahjustas märkimisväärselt puuvilju.
LHV Finance

**AS LHV Finance** on Eesti kapitalil põhinev järelmaksu ja väikelaenude pakkumisega tegelev, AS-i LHV Group tütarettevõte. Neil on LHV Pangaga ühised esindused Tallinnas, Tartus ja Pärnus. AS LHV Finance kuulub 65% osas AS-le LHV Pank ja 35% osas Sandmani Groupi AS-le. 

## Ajalugu

* LHV Finance loodi 6. veebruaril 2013. aastal.

* 2017. aastal hakati pakkuma autolaenu ja remondilaenu.

* 2021. aastal hakati pakkuma refinantseerimislaenu, mis võimaldab klientidel liita mitu tarbimislaenu üheks laenuks.

## Vaata ka
*LHV Group
*LHV Pank

## Viited


## Välislingid

* LHV koduleht
* Teave LHV Finance kohta Finantsinspektsiooni veebilehel
Martín Montoya

**Martín Montoya Torralbo** (sündinud 14. aprillil 1991 Gavàs) on Hispaania jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Kreeka kõrgliigaklubis Aris.

Ta alustas klubikarjääri FC Barcelonas, mille noorteakadeemiaga liitus ta 1999. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2011. aasta veebruaris. Esimese värava lõi ta Barcelona meeskonnas 6. detsembril 2011 UEFA Meistrite Liiga alagrupimängus Borissovi BATE vastu. Esimese värava Hispaania kõrgliigas lõi ta 1. juunil 2013 mängus Málaga vastu.

2015. aasta juulis läks ta Barcelonast laenule Itaalia kõrgliigaklubisse Milano Inter. Hooaja 2015–16 teises pooles mängis ta laenul samasse liigasse kuuluvas Real Betises.

Aastatel 2016–2018 mängis Montoya Hispaania kõrgliigas Valencia ridades. 2018. aasta augustis sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Brighton & Hove Albion, kus ta mängis kaks hooaega.

2020. aasta augustis naasis Real Betisesse, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu.

2023. aasta augustis sõlmis ta kaheaastase lepingu Kreeka kõrgliigaklubiga Aris.

2011. ja 2013. aastal tuli Montoya Hispaania kuni 21-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks. 2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Hispaania olümpiavõistkonda. 2011. aastal debüteeris ta Kataloonia jalgpallikoondises.

## Saavutused
;Barcelona
*La Liga: 2010–11, 2012–13, 2014–15
*Copa del Rey: 2011–12, 2014–15
*Supercopa de España: 2013
*UEFA Meistrite Liiga: 2014–15

## Viited

## Välislingid
Eesti Teatriliidu muusika-, balleti- ja tantsulavastuste eriauhind

**Eesti Teatriliidu, muusika-, balleti- ja tantsulavastuste eriauhind** oli üks Eesti teatri aastaauhindadest, mida anti välja aastatel 2002–2004.

Aastatel 2005–2014 anti selle asemel välja sõna-, muusika-, balleti- ja tantsulavastuste žürii eriauhinda ja alates 2015. aastast (2014. aasta loomingu põhjal) hakati sõna-, muusika-, balleti- ja tantsulavastuste žürii eriauhinna asemel omakorda välja andma etenduskunstide ühisauhinda.

## Laureaadid

## Viited
Christian de Duve

**Christian René Marie Joseph de Duve** (2. oktoober 1917 Thames Ditton, Surrey, Inglismaa – 4. mai 2013 Grez-Doiceau, Belgia) oli belgia tsütoloog ja biokeemik.

1974. aastal anti talle, Albert Claude'ile ja George Paladele Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind rakustruktuuri ja -funktsioonidega seotud avastuste eest.
Roy Harris (täpsustus)

**[[Roy Harris]]** (1931–2015) oli Suurbritannia keeleteadlane.

**Roy Harris** on ka teiste tuntud inimeste nimi:
*Roy Ellsworth Harris (1898–1979), Ameerika Ühendriikide helilooja
*Roy Harris (poksija) (sündinud 1933), Ameerika Ühendriikide raskekaalu poksija
*Roy Harris (folklaulja) (1933–2016), Suurbritannia folklaulja
Jaunkalsnava–Veseta raudtee

**Jaunkalsnava–Veseta raudtee** on raudtee Läti aladel, mis kulgeb Jaunkalsnava raudteejaamast Veseta kruusakarjäärini; sisuliselt on tegemist Pļaviņase–Gulbene raudtee haruteega.

Raudtee rajati 1980. aastatel. Selle pikkus on 14 kilomeetrit, rongide kiirus sellel on 25 km/h. Raudteed on kasutatud üksnes kaubaveoks. Aastas veetakse seda mööda ligi 7000 vagunit kruusa, mida kasutatakse Läti raudteede remondiks. Nii Jaunkalsnava kui ka Veseta raudteejaam on kohandatud ka rongide tehnohoolduseks.

## Raudteejaamad ja -peatused
# Jaunkalsnava raudteejaam
# Veseta raudteejaam

## Viited
Leon Spinks

**Leon Spinks** (11. juuli 1953 Saint Louis – 5. veebruar 2021) oli Ameerika Ühendriikide poksija.

Leon Spinks võitis poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängudel kuldmedali.
Tulusepüük

**Tulusepüük** (saarte murdes *toosepüük*, ka *tuluselkäimine*, *aelkäimine*) on madalas vees tulevalgel ahinguga kalapüüdmine.

Tulusepüük on kogu Euraasias vanimaid kalapüügiviise. Eestis käidi tulusepüügil 20. sajandi alguseni peamiselt kevadel (ka sügisel), tavaliselt väikese lameda põhjaga paadiga. Püüti üldjuhul haugi tema kudemisajal. Vee valgustamiseks tehti paati lõke kas liivaga täidetud pajas või laudadele mätastest-savist tehtud tulekindlal alusel ehk patsasel. Uuemal ajal tehti tuli ka raudhargile ehk tuluserauale. 20. sajandil kasutati rohkem tõrvikuid, laternaid ja lampe. Tulusepüük kui röövpüük keelati 1920. aastatel.

## Vaata ka
*ahing
*kalapüügivahendid
*tuluseraud

## Viited

## Kirjandus
*Gustav Ränk, "Peipsi kalastusest". 1934