open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sambo

**Sambo** (vene keeles *самбо*) on Nõukogude Liidus loodud enesekaitse süsteem, võitluskunst ja kahevõitlussport.

Sambo nimi on tuletatud sõnadest **''sam**ooborona **b**ez **o**ružija* (*"**сам**ооборона **б**ез **о**ружия"'' ehk "enesekaitse ilma relvata"). Sambo sünniajaks loetakse 16. novembrit 1938, mil NSV Liidu Spordikomitee tunnistas sambo spordialaks.

Sambo jaguneb tänapäeval judoga sarnaseks nn sambomaadluseks (sportlikuks samboks), milles löögid ei ole lubatud, ja nn lahingusamboks, milles on lubatud täiskontaktsed jala- ja käelöögid. Mõlemas samboharus korraldatakse rahvusvahelisi võistlusi. Tänapäeval harrastatakse sambot ka mitmel pool mujal maailmas (nt USA-s ja Jaapanis), mitte ainult SRÜ riikides või endistes sotsialistlikes riikides. Samboga (paralleelselt judo, vaba- või Kreeka-Rooma maadlusega) on tegelenud ja tegelevad ka eestimaalased.  

Sambo eristub judost selgelt selle poolest, et selles ei ole lubatud kägistustehnikad. Samas on sambos oluliselt rohkem valuvõtteid (ka jalgadele) ja lubatud on kõikvõimalikud haarded ning kõik maadlusvõtted, millest paljud on judos keelatud.

Sambost on välja kasvanud Venemaa kuulsus ja mitmekordne maailmameister sportlikus vabavõitluses Fjodor Jemeljanenko.

## Ajalugu
Arvatavad loojad: Viktor Spiridonov, Vassili Oštšepkov, Anatoli Harlampijev jne.

## Välislingid
*"Sambo filmikursus. Esimene film. Püstimaadluse tehnika". Союзспортфильм. 1985
*"Sambo. Teine film. Erinevaid heitevõimalusi". Союзспортфильм. 1986 
*"Sambo. Partermaadluse tehnika õppimine". Союзспортфильм. 1987 
*"Sambo demonstratsioonesinemine USA-s" 
*"Sambo meistersportlased demonstratsioonesinemisel"
*"Lahingsambo MM. Minsk 2012"
*"Rahvusvahelise samboföderatsiooni koduleht"
*"Videoajakiri Sambo FIAS"
*"SAMBO IS LARGER THAN LIFE \ 2013 \ HIGHLIGHTS \"
*"Sambo Worldwide"
*"Sambo TV" sambo Youtube'is
Menkaura

**Menkaura** ehk **Menkaure** (kreekapäraselt **Mykerinos**, vanaegiptuse *Mn-k3w-Rˁ*) oli Egiptuse vaarao 4. dünastiast. Ta valitses umbes 2532–2504 eKr. Ta oli Hafra ja kuninganna Hamerernebti I poeg ning tõusis valitsejaks pärast Džedefra poja Baka (Bicherise) surma. Menkaura isikust ja valitsusajast on väga vähe teada, kuid temast on säilinud mitmeid kunstiliselt silmapaistvaid kujusid.

Tema ainuke teadaolev abikaasa oli Hamerernebti II, kes tõenäoliselt oli ühtlasi tema õde.

Menkaura püramiid asub Giza platoo lõunaservas. See on tänapäeval 62 m kõrgune, kuid oli algselt 66 m kõrgune. Püramiidi idaküljel välimise poleeritud graniitplokkide taga 1,4 meetri sügavusel on 1,5 meetrit lai ja 1 meetrit kõrge õhku sisaldav tühimik ning umbes 1,1 meetri sügavusel on 0,9 meetrit lai ja 0,7 meetrit kõrge õhku sisaldav tühimik.


Menkaure and Chamerernebti II.jpg|Menkaura ja kuninganna Hamerernebti kaksikkuju
Abydos KL 04-05 n24.jpg|Menkaura nimi kartušis Abydose kuninganimistus
Egypt.Giza.Menkaure.01.jpg|Mykerinose püramiid


## Viited
Muriel Barbery

**Muriel Barbery** (sündinud 28. mail 1969 Casablancas) on prantsuse kirjanik ja filosoofiaõppejõud.

Barbery õppis Lycée Lakanalis, astus 1990. aastal École Normale Supérieure de Fontenay-Saint-Cloud'sse ning lõpetas selle filosoofia alal 1993. 

Seejärel õpetas ta filosoofiat Bourgogne'i ülikoolis, ühes lütseumis ja Saint-Lô õpetajakoolituse instituudis (Institut Universitaire de Formation des Maîtres). 2008. aastal loobus ta õpetamisest ning kolis koos abikaasaga Jaapanisse Kyōtosse.

Barbery romaan "Siili elegants" ("L'Élégance du hérisson") oli Prantsusmaa raamatumüügi edetabeli tipus 30 nädalat järjest. See on olnud menuk veel mitmel maal ning on pälvinud arvukalt auhindu. Romaani tegelased on jõuka Pariisi korterelamu asukad, eelkõige varjatud intellektuaalsete huvidega majahoidja Renée Michel ning ühe majas elava perekonna üliintelligentne enesetappu kavandav tütar Paloma.

"Siili elegantsist" valmis 2009. aastal ka film ("Le hérisson", režissöör Mona Achache).

## Teosed
* "Une Gourmandise" (2000)
* "L'Élégance du hérisson" (2006; eesti keeles "Siili elegants", tõlkinud Indrek Koff, Tallinn: Varrak 2012)
* "Haldjate elu", tõlkinud Pille Kruus, Tallinn: Varrak, 2016

## Viited

## Välislingid

* Muriel Barbery ja Stéphane Barbery koduleht
* Muriel Barbery fännileht
Simo Mikkonen

**Simo Mikkonen** (sündinud 14. jaanuaril 1978) on soome ajaloolane ja Vene ajaloo dotsent. Ta töötab teadurina Jyväskylä Ülikooli ajaloo ja etnoloogia osakonnas. Alates 2012. aastast on ta osakonna asedirektor. Ta spetsialiseerus Venemaa ja Nõukogude Liidu ajaloole ning tema doktoritöö (2007) käsitles Stalini kultuuripoliitikat. Ta uurib eelkõige kultuuri, poliitika ja ühiskonna vahelisi suhteid endises Nõukogude Liidus.

## Välislingid
* Mikkonen in Academia
* Department of History and Ethnology Jyväskylä
Raadiotehnika

**Raadiotehnika** on teaduse ja tehnika haru, mis käsitleb elektromagnetlainete ja -väljade kasutamist, eelkõige informatsiooni saamiseks, edastamiseks ja vastuvõtmiseks. Raadiotehnika rakendusvaldkonnad on näiteks raadioside, ringhääling (raadio, televisioon), raadiolokatsioon, raadionavigatsioon.

**Raadiotehniline** võib olla seade (raadiosaatja, raadiovastuvõtja jm) või süsteem (radarisüsteem, raadionavigatsioonisüsteem).

Raadiotehniline elektroonika on elektroonika haru, kus luuakse raadiotehniliste rakenduste jaoks mõeldud elektronseadiseid.

## Allikad
*Eesti entsüklopeedia, 7. kd, lk 651.
Pooljuhtseadis

**Pooljuhtseadis** on elektronseadis, mille talitlus põhineb pooljuhtmaterjalis avalduvatel elektrinähtustel. Pooljuhtseadised kuuluvad põhiliste komponentidena elektroonikalülituste koosseisu.

Pooljuhtseadised on näiteks pooljuhtdioodid, transistorid, türistorid, fotodioodid, valgusdioodid, pooljuhtlaserid, termistorid.

Valdav osa pooljuhtseadiseid valmistatakse tänapäeval integraallülituste koosseisu kuuluvatena.

## Tööpõhimõte ja kasutamine
Suure osa pooljuhtseadiste töö põhineb pn-siirde omaduste ärakasutamisel (dioodid, bipolaartransistorid, pn-siirdega väljatransistorid, türistorid).

Tänapäeva elektroonikas on ülekaalukalt kasutusel isoleeritud paisuga väljatransistorid (MOSFET) komplementaarsete struktuuridena integraallülitustes (CMOS-lülititena loogikalülides). CMOS-struktuuridel põhinevad näiteks niisugused suured integraallülitused, nagu protsessorid, kontrollerid, mälukomponendid.

## Tootmine ja väljatöötamine Eestis
Eestis on pooljuhtseadiseid välja töötatud ja toodetud alates 1950. aastate lõpust. Toodetud on kiirgustundlikke pooljuhtresistore, hiljem ka transistore, türistore ja integraallülitusi.

Alates 1970. aastatest on Eestis välja töötatud ja valmistatud ka integraallülitusi, peamiselt analoogmikrolülitusi.

Pooljuhtseadiseid töötasid välja ja tootsid algul ettevõtted ise või nende uurimisasutused. Hiljem sai põhiliseks pooljuhtseadiste uurimise kohaks Eestis jälle Tallinna Tehnikaülikool.

Eesti keeles on ilmunud ainult üks põhjalik pooljuhtseadised ja nende kasutamist käsitlev teos, see on Harry Tani ja Enn Velmre "Pooljuhtseadised ja nende kasutamine" (1967). Raamat on saadaval ka PDF-faili kujul.

## Vaata ka
* Pooljuhttehnoloogia

## Viited
Elektronlamp

**Elektronlamp** on elektrovaakumseadis, milles loodud kõrgvaakumis tüüritakse vabade elektronide voo intensiivsust elektroodidevaheliste elektriväljadega. Lambi klaas-, metall- või keraamikakestas paiknevad elektroodid: kuumkatood (termoelektrilisel emissioonil põhinev elektronide allikas), anood (elektronide kogur) ja nende vahel enamikus lampides üks või mitu võret (võretaolist elektroodi) elektronivoo tüürimiseks.

Elektronlampide tähtsamad liigid elektroodide arvu järgi:

*diood  ‒ kahe elektroodiga (katood, anood);
*kenotron  ‒ diood suurema võimsuse jaoks;
*triood ‒ kolme elektroodiga (katood, võre, anood);
*pentood ‒ viie elektroodiga (katood, tüürvõre, varivõre, sulgvõre, anood).

Dioodi leiutas 1904. aastal inglane John Ambrose Fleming, esimesed trioodid valmistati 1906. aastal USA-s Lee De Foresti juhtimisel. 

Elektronlambid kui aktiivsed elektroonikakomponendid võimaldavad luua elektroonikalülitusi elektrisignaalide genereerimiseks, võimendamiseks ja muundamiseks.  Elektronlampidel rajaneb raadiotehnika ja elekterside areng 20. sajandi esimesel poolel.

## Viited
Elektrovaakumseadis

**Elektrovaakumseadis** on hermeetilise (õhukindla) kestaga elektriseadis, mille talitluseks on vaja kõrgvaakumit või mingi kindlarõhulise gaasi keskkonda. Tuntuim elektrovaakumseadis on hõõglamp.

Elektrovaakumseadiste hulka kuuluvad samuti gaaslahenduslambid ja -ventiilid: elavhõbeventiil (elavhõbedast külmkatoodiga alaldusseadis), gasotron (gaasi või elavhõbedaauruga täidetud kuumkatoodiga alaldusseadis), türatron (tüüritav alaldusseadis).

Vaakumseadiseid, milles tüüritakse vabade elektronide voogu (näiteks elektronlamp, elektronkiiretoru), nimetatakse ka elektronvaakumseadisteks.
Elektronseadis

**Elektronseadis** on elektriseadis, mille talitlus põhineb laetud osakeste ‒ elektronide ja/või ioonide ‒ liikumisel vaakumis, gaasis, plasmas või tahkises. Laetud osakeste liikumist ja kontsentratsiooni (paiknemistihedust) tüüritakse elektri- ja magnetvälja abil. Elektronseadiste põhiliigid on:
*elektrovaakumseadised, näiteks elektronlamp, elektronkiiretoru, magnetron;
*pooljuhtseadised: näiteks mitut liiki dioodid, transistorid, türistorid.

Alates 20. sajandi teisest poolest on pooljuhtseadised  järk-järgult asendanud enamiku elektrovaakumseadiseid.
 
## Vaata ka
*Elektroonika
*Elektroonikakomponent

## Allikad
* Elektronseadis
Waltoni maakond (Georgia)

**Waltoni maakond** (*Walton County*) on maakond USA-s Georgia osariigis. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Monroe. 

Maakonna pindala on 855 km&sup2;. Veepindala on 2 km&sup2;.  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 83 768. Aastal 2000 oli elanikke 60 768. 
 
## Naabermaakonnad
*Barrow' maakond (põhjas)
*Oconee maakond (kirdes)
*Morgani maakond (kagus)
*Newtoni maakond (lõunas)
*Rockdale'i maakond (edelas)
*Gwinnetti maakond (loodes)

## Ajalugu
Waltoni maakond moodustati 15. detsembril 1818. aastal 46. Georgia maakonnana. Maakond on nime saanud George Waltoni järgi, kes oli üks kolmest mehest Georgia osariigist USA iseseisvusdeklaratsiooni allkirjastamisel. Teised kaks olid Button Gwinnett ja Lyman Hall.

## Viited
Waltoni maakond

**Waltoni maakond** (*Walton County*) on maakond USA-s Florida osariigis. 

Maakonna halduskeskus on DeFuniak Springs. 

Maakonna pindala on 3206 km&sup2;. Veepindala on 467 km&sup2;.  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 55 403. Aastal 2000 oli elanikke 40 601. 

Maakonnas asub Florida kõrgeim looduslik koht: Britton Hill (105 meetrit).
 
## Naabermaakonnad
*Covingtoni maakond (loodes)  
*Geneva maakond (kirdes)
*Holmesi maakond (idas) 
*Washingtoni maakond (idas)
*Bay maakond (edelas)
*Okaloosa maakond (läänes)

## Ajalugu
Waltoni maakond moodustati 29. detsembril 1824 Escambia maakonna osast. Maakond on saanud nime Florida territooriumi ministri George Waltoni järgi.

## Kaitsealad
*Choctawhatchee metsakaitseala (osa)

## Viited

## Välislingid
*Waltoni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Okaloosa maakond

**Okaloosa maakond** (*Okaloosa County*) on maakond USA-s Florida osariigis. 

Maakonna halduskeskus on Crestview ja suurim linn Wright. 

Maakonna pindala on 2802 km&sup2;. Veepindala on 379 km&sup2;.  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 180 822. Aastal 2000 oli elanike arv 170 498. 
 
## Naabermaakonnad
*Covingtoni maakond (põhjas)  
*Waltoni maakond (idas)
*Santa Rosa maakond (läänes) 
*Escambia maakond (loodes)

## Ajalugu
Okaloosa maakond moodustati 3. juunil 1905 Santa Rosa maakonna osast. Maakond on saanud nime tšoktokeelsetest sõnadest *oka* (vesi) ja *lusa* (must).

## Kaitsealad
*Choctawhatchee metsakaitseala (osa)

## Viited
Harti maakond (Georgia)

**Harti maakond** (*Hart County*) on maakond Georgia osariigis USA-s.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Hartwell. 

Maakonna pindala on 664 km&sup2;. Veepindala on 63 km&sup2;.  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 25 213. Aastal 2000 oli elanike arv 22 997. 
 
## Naabermaakonnad
*Oconee maakond (põhjas)  
*Andersoni maakond (kirdes) 
*Elberti maakond (lõunas)
*Madisoni maakond (edelas)
*Franklini maakond (läänes)

## Ajalugu
Harti maakond moodustati 7. detsembril 1853. aastal Elberti, Franklini ja Madisoni maakonna osadest. 159-st Georgia maakondadest on Harti maakond ainus mis on nimetatud naise järgi, Nancy Hart, samuti nimetati tema järgi Hartwell.

## Viited

## Välislingid
*Harti maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Leida Jürgen

**Leida Jürgen** (25. detsember 1925 Halliste – 3. mai 2013) oli eesti klaasikunstnik.

Ta lõpetas 1946. aastal Viljandi Arve-Tööstustehnikumi rõivaste konstrueerimise ja modelleerimise erialal. Samal aastal asus õppima Tallinna Riiklikku Tarbekunsti Instituuti, kus õppis klaasikunsti erialal Maks Roosma õpilasena, lõpetas kooli (siis juba ERKI) 1952. aastal.

Ta oli aastatel 1952–1955 Eesti Riikliku Kunstiinstituudi ja aastatel 1957–1958 V. I. Muhhina nimelise Leningradi kõrgema kunsttööstuskooli õppejõud. 

Aastatel 1955–1990 oli ta Leningradi Kunstilise Klaasi Tehase kunstnik ja aastast 1991 vabakunstnik. 

1959. aastast oli ta Vene NFSV Kunstnike Liidu liige.

## Tunnustus
*1977 Vene NFSV teeneline kunstnik

## Viited

## Kirjandus
*Maie-Ann Raun. "Jürgen, Leida, klaasikunstnik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 143

## Välislingid
*Haud Viljandi vanal kalmistul
Harti maakond (Kentucky)

**Harti maakond** (*Hart County*) on maakond USA-s Kentucky osariigis.

Maakonna halduskeskus on Munfordville ja suurim linn Horse Cave.

Maakonna pindala on 1082 km². Veepindala on 5 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 18 199. Aastal 2000 oli elanikke 17 445.
 
## Naabermaakonnad
* Hardini maakond (põhjas)
* LaRue'i maakond (kirdes)
* Greeni maakond (idas)
* Metcalfe'i maakond (kagus)
* Barreni maakond (lõunas)
* Edmonsoni maakond (kagus)
* Graysoni maakond (loodes)

## Ajalugu
Harti maakond moodustati 28. jaanuaril 1819 Hardini ja Barreni maakonna osadest. Maakond on saanud nime kapten Nathaniel G. S. Harti järgi, kes oli ohvitser 1812. aasta sõjas.

## Kaitsealad
* Mammutikoopa rahvuspark (osa)

## Viited

## Välislingid
* Harti maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Roaring Fork

**Roaring Fork** on Colorado jõe lisajõgi USA-s Colorado osariigi keskosas. Jõgi voolab majanduslikult tähtsal alal Colorado läänenõlval.

Jõe pikkus on 113 kilomeetrit. Jõgi on kiire vooluga, sügav ja väga selge veega.
Needle'i mäed

**Needle'i mäed** on mäestik San Juani mägedes. 

Asub Colorado osariigi edelaosas. Suur osa mägedest asub San Juani metsakaitsealal.

Mäestiku kõrgeim mägi on 4293 meetri (14 083 jala) kõrgune Mount Eolus.
Sitges

**Sitges** on omavalitsusega linn Hispaanias Barcelona provintsis Vahemere rannikul umbes 35 km Barcelonast lõunas.

Linna peamine majandusharu on turism. Tuntud on sealsed filmifestivalid.

Sitgesi linnapea, mandaadiga 2023–2027, on Aurora Carbonell i Abella. Ta kuulub parteisse Esquerra Republicana de Catalunya (Kataloonia Vasakpoolsed Vabariiklased).

## Kohaliku omavalitsuse nõukogu
### Õiguslik olemus

Kohaliku omavalitsuse nõukogu on linnavalitsuse vajalik kollegiaalne organ, mis linnapea juhtimisel koosneb volikogu liikmetest. Selle liikmeid nimetab ja vabastab ametist linnapea, ning kes seejärel annavad aru plenaarkogule, mis 2025. aastal koosnes 21 liikmest.

### Liikmete valimine
Linnapea määrab määrusega kohaliku omavalitsuse nõukogu liikmete arvu ja volikogu liikmed, kes peavad seda ametikohta täitma. Kohaliku omavalitsuse nõukogu liikme ametikoht on vabatahtlik.

Selleks tuleb ametisse nimetatud volikogu liikmeid ametisse nimetamise otsusest teavitada, mis loetakse vaikimisi vastuvõetuks, kui järgneva kahe tööpäeva jooksul ei ole linnapeale usaldusväärselt edastatud selgesõnalist tagasiastumisavaldust.

### Volitused
Kohaliku omavalitsuse nõukogul kui täidesaatval organil on järgmised volitused:

*Linnapea abistamine tema volituste teostamisel
*Plenaarkogu poolt talle delegeeritud volitused
*Linnapea poolt talle delegeeritud volitused
*Riiklike või autonoomsete piirkondade seadustega talle otse omistatud volitused

### Koosseis 2025. aastal
#Aurora Carbonell i Abella
#David Martinez
#Carme Gasulla
#Albert Oliver-Rodés
#Jaume Monasterio
#Cristina Guiu
#Xavier Ripoll

## Viited
Redstone

**Redstone** on rahvaloendustel arvestatav kohaliku võimuorganita asula (*census-designated place*) USA-s Colorado osariigis Pitkini maakonnas.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 130. 

Redstone asutati 19. sajandi lõpus.
Provo

**Provo** on Ameerika Ühendriikides Utah' osariigis asuv linn, mis on ühtlasi Utah' maakonna halduskeskus. Provo on osariigi suuruselt kolmas linn. See asub osariigi pealinnast Salt Lake Cityst umbes 80 kilomeetrit lõunas.

Provo asutati 1849. aastal mormoonidest asunike poolt. Linna algne nimi oli **[[Fort Utah]]**, 1850. aastal sai linna nimeks Provo. 88% linna elanikest kuulub Viimsepäevapühakute kirikusse.

Provos asub Brigham Youngi ülikool, mis on USA suurim religioosne ülikool. Ülikool kuulub Viimsepäeva Pühakute kirikule ja seda rahastatakse vastavalt mormoonide kirikukümnisest, ning selle õpilased on praktiliselt eranditult (99%) mormoonid.

Linn on olnud pikka aega tuntud riigi ühe kõige konservatiivsema linnana, 2006. aasta uuringu järgi oli see USA kõige konservatiivsem üle 100 000 elanikuga linn.

Provos asub talispordikeskus, mis toob talvekuudel linna hulga turiste.

## Viited

## Välislingid
Byersi kanjon

**Byersi kanjon** (inglise keeles **Byers Canyon**) on Colorado jõe moodustatud kanjon Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis Grandi maakonnas.

Kanjoni ligikaudne pikkus on 8 miili (13 kilomeetrit).
Aino Orgulas

**Aino Orgulas** (neiuna **Aino Ruubel**; sündinud 27. jaanuaril 1935 Tallinnas) on eesti arst.

Ta on õppinud Rakvere 8-klassilises koolis ja lõpetas aastal 1953 Rakvere 1. Keskkooli. Samal aastal astus ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1959 arstina.

Ta töötas aastatel 1959–1960 Jõhvi haiglas akušöör-günekoloogina. Aastatel 1960–1990 töötas ta Tallinna Vabariiklikus Haiglas naistehaiguste osakonnas, sünnitustubade osakonna juhatajana. Ta on viibinud korduvalt täiendustel Leningradi Arstide Täienduse Instituudis ja Tartu Riiklikus Ülikoolis. Ta oli I kategooria akušöör-günekoloog. Aastatel 1990–1995 tegutses ta Harju maakonna naistenõuandla akušöör-günekoloogina. Ta kuulus Eesti NSV Akušöör-günekoloogide Seltsi, mis Eesti Vabariigis töötas edasi Eesti Naistearstide Seltsina. Aastal 1995 jäi ta pensionile.

## Isiklikku
Tema isa Hugo Ruubel oli loomaarst. Aastal 1960 abiellus ta näitleja Jaanus Orgulasega; neil on tütar.

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 877.
Prairie City

**Prairie City** on mitme koha nimi USA-s:

***[[Prairie City (California)|Prairie City]]**, kummituslinn California osariigis
***[[Prairie City (Illinois)|Prairie City]]**, küla Illinoisi osariigis
***[[Prairie City (Indiana)|Prairie City]]**, asula Indiana osariigis
***[[Prairie City (Iowa)|Prairie City]]**, linn Iowa osariigis
***[[Prairie City (Kansas)|Prairie City]]**, endine asula Kansase osariigis
***[[Prairie City (Lõuna-Dakota)|Prairie City]]**, asula Lõuna-Dakota osariigis
***[[Prairie City (Oregon)|Prairie City]]**, linn Oregoni osariigis
Prairie City (Kansas)

**Prairie City** on endine asula USA-s Kansase osariigis Douglase maakonna kaguosas, asub tänapäeva linna Baldwin City lähedal.

Prairie City oli asutatud aastatel 1855-1883, kuigi esimene hoone ehitati 1854. aasta varakevadel. Prairie City suurus oli 320 aakrit ja linna nimetati kui "ameerika itaalia". Prairie Citys asus 25 maja, 2 kirikut, kool, 4 poodi, hotell, ladu, viljaveski,  pagaritööstus, 2 sepatöökoda, park ja 1856. aastal avatud postkontor.

Prairie Citys asus esimene trükipress Kansase osariigis ja kõrgeim koht Douglase maakonnas, Liberty Hill. 24. märtsil 1888. aasta maakonna komisjoni otsusel tuli linn vabastada. 

Tänapäeval asub linnas paar maja, kalmistu ja vana-katoliku kirik.

## Välislingid
*Prairie City ghosttown.com lehel
Naftariik

**Naftariik** on riik, millel on suuri naftamaardlaid ning mis teenib suurt tulu nafta tootmise ja müügiga.

## Naftavarude paiknemine
Naftavarud paiknevad maailmas väga ebaühtlaselt: 67% varudest on Lähis-Idas, 8% Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, 7% Euroopas, 7% Aafrikas, 6% Aasias, 1% Okeaanias. Kõige suuremate naftavarudega riigid on Saudi Araabia, Venezuela, Iraan, Iraak, Kuveit ja Araabia Ühendemiraadid.

## Naftatootjad ja -eksport
Suurima naftatoodanguga riigid on Saudi Araabia, Venemaa, USA, Iraan ja Hiina. Rahvusvahelise Energiaagentuuri (International Energy Agency, IEA) 2011. aasta kohta tehtud uurimustest selgus, et kümne juhtiva naftariigi naftatoodang moodustas 63% kogu maailma naftatoodangust, mis oli 2011. aastal kokku 1,5 miljardit tonni.

Suurima naftaekspordiga riik on Saudi Araabia, järgnevad Venemaa, Iraan, Araabia Ühendemiraadid ja Norra.

## Naftat Eksportivate Riikide Organisatsioon
1960. aastal Bagdadis asutasid viis kõige suuremate naftavarudega riiki – Iraan, Iraak, Saudi Araabia, Kuveit ja Venezuela – organisatsiooni OPEC (Organization of the Petroleum Exporting Countries). Praegu on OPEC-il 12 liiget ja liikmeks võetakse vastu kõik, kellel on toornafta ekspordis suur osakaal.

OPEC avaldab suurt mõju nafta hinna kujundamisele. Nafta on ka oluline abivahend oma tahtmise saamisel, kuna suurema osa riikide toimimine sõltub naftast. Nii näiteks tõusis nafta hind 1973. aastal lakke ning tekkis energiakriis, kuna OPEC-i liikmed keeldusid naftat lääneriikidesse müümast, sest lääneriigid olid Yom Kippuri sõjas aidanud Iisraeli, mitte Egiptust ja Süüriat.

Kui võrrelda aastaid 1973 ja 2010 energia saamise allikate alusel, on nafta osakaal küll kukkunud 46,1%-lt 32,4%-le, kuid moodustab siiski peaaegu 1/3 maailma energiatootmise allikatest. Sõltuvus naftast ja naftariikidest on vähenenud, kuna energiat on rohkem hakatud tootma gaasist, tuumaenergiast ja taastuvatest energiaallikatest (nt geotermaal-, päikese- ja tuuleenergiast). Lisaks tahavad teised riigid saavutada sõltumatuse naftariikidest.

## Naftariikide probleemid Saudi Araabia näitel
Maailma suurima naftaekspordi, -tootmise ja -varudega riigi, Saudi Araabia eelarve tuludest moodustab naftaga seotu 92,5%, SKP-st 55% ning ekspordist saadavast tulust 90%. Nii suur nafta osakaal ekspordis, SKP-s ja eelarve tuludes muudab majanduskasvu sõltuvaks nafta hinnast: kui hind kukub, siis majanduskasv aeglustub. Selline majandus pole jätkusuutlik. 2012. aasta seisuga moodustab Saudi Araabia SKP-st erasektor 40%. Valitsus proovib erasektori osakaalu suurendada, et saavutada nafta- ja gaasitööstusest vähem sõltuv majandus.

## Eesti tulevik
2011. aastal võttis Eesti Energia eesmärgiks hakata tootma umbes miljon tonni sünteetilist naftat aastas. Tootmiseks vajalik elektrijaam on valmis ja hakkab tootma hea hinnaga elektrit, kuna ühest kilogrammist põlevkivist saab 20 minutiga 120 grammi õli. Jaam aitab tagada Eesti energeetilise sõltumatuse.

## Viited
Fort Utah

**Fort Utah** oli algne asula tänases Provo linnas Utah' osariigis Ameerika Ühendriikides.

## Ajalugu
Fort Utah asutati 12. märtsil 1849. Esimesteks asunikeks olid 30 peret, kes saadeti sinna Salt Lake Cityst. Mitmed sealsed palkmajad olid ümbritsetud 4,2 meetri kõrguse palissaadiga. Asula keskel asus suurtükk, mis täitis oma otstarvet Ute sõjas ja hilisemas Walkara sõjas. Kindlustus asus esmalt linna lääneosas, kuid see viidi 1850. aasta aprilliks üle Sowiette Parki.
Koaala

**Koaala** ehk **koala** (*Phascolarctos cinereus*) on koaalalaste sugukonda kuuluv kukkurloom.

## Klassifikatsioon

Koaalade süstemaatika pole päris selge. Osades allikates on koaaladel klassifitseeritud 3 alamliiki: 
**[[Phascolarctos cinereus adjustus]]* (Thomas 1923)    
**[[Phascolarctos cinereus victor]]* (Troughton 1935)
**[[Phascolarctos cinereus cinereus]]* (Goldfuss 1817).

## Levik

Koaalad elavad peamiselt Ida-Austraalias.

## Kirjeldus

Koaala on Austraalia üks tuntumaid loomi. Uus-Lõuna-Walesi suguharude keeles tähendab koala "ei joo". 

Koaala on esmaklassiline ronija ja võib elada mitu aastat puude otsas maa peale laskumata.

### Kehakuju

Koaaladel on teravad küünised ja nad suudavad klammerduda ka täiesti sileda puukoore külge ning ronida üles toidu poole. Koaalad võivad kasvada kuni 85 cm pikkuseks.

## Eluviis
Koaala magab keskmiselt 18 tundi ööpäevas.

Koaala on suurepärane ujuja. Kui ta veest välja tuleb, siis lakub ta oma kasuka kuivaks ja neelab selles olnud vee alla.

### Toitumine
Koaala on kukruline ja toitub ainult teatud liiki kummipuu- või eukalüptilehtedest, mida sööb mõnikord kuni 1 kg päevas. Eluks vajaliku vee saab ta toidust.

## Paaritumine
Emastel koaaladel on korraga üks järglane. Emaslooma kukkur avaneb tahapoole ja selle ava on suunatud enamasti maapinna poole. Kuigi see tundub ohtlik, siis ei kuku noored koaalad sealt välja. Koaalapoeg jääb emaslooma kukrusse kuni kuueks kuuks, kus ta areneb nisast emapiima imedes. Seejärel kannab ema teda edasi aasta jooksul seljas.

## Anatoomia ja füsioloogia
### Koaala tüümus

Varaseima koaala tüümuse kirjelduse on avaldanud anatoomiaprofessor Johnson Symington (1900). Symington kirjutab, et tüümuse kehad jäeti varem tähelepanuta või peeti neid sülje- või lümfinäärmeteks. Symingtoni lahti lõigatud 30 cm koaala kaelas paiknesid kaks tüümuse sagarat, mõlemad keskmiselt 15 mm pikad, 12 mm laiad ja 3 mm paksused. Tüümuse sagarad koosnesid koorest ja säsist ning Hassalli kehadest.

Koaala embrüol on tuvastatud tüümus, mis on embrüonaalses arengujärgus.

1996. aastal tuvastati neoplastiline protsess (makroskoopiliselt, hematoloogiliselt, histoloogiliselt ja immunohistoloogiliselt) – tüümuse lümfosarkoom 7 aasta vanusel emasel koaalal.

## Ohustatud
20. sajandi alguses kütiti koaalasid nende hõbehalli karusnaha pärast. 

Tänapäeval on koaalad loomaliigina kaitse all, sest nad on väljasuremisohus.

## Viited

## Välislingid

* Sissekanne ADW-s
* Sissekanne CoL-is
* Sissekanne ITIS-es 
* Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
* Wilson & Reeder's Mammal species of the World, Phascolarctos cinereus
* Anja Divljan, Mark Eldridge ja Ramy Moussa, Australian Museum Koala (Phascolarctos cinereus) – Fact Sheet, mai 2014, veebiversioon (vaadatud 30.12.2014.a.)(*inglise keeles*)
Piret Krumm

**Piret Krumm** (sündinud 20. jaanuaril 1989 Tallinnas) on eesti näitleja.

Piret Krumm lõpetas 2012. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (XXV lend).  

Aastatel 2012–2017 töötas ta Eesti Draamateatris näitlejana. Pärast seda on ta olnud vabakutseline näitleja. 

2015. aasta sügisel osales Krumm TV3 telesaates "Su nägu kõlab tuttavalt". Ta on olnud lauluvõistluse "Eesti Laul 2019" kaassaatejuht ja telesaate "Noor meister" (2020/21) saatejuht.

## Filmirollid
*2013 	"Sireenid", lühifilm – Poemüüja
*2013 	"Diana ja linn", lühifilm – Tiina
*2017 	"Mehetapja/Süütu/Vari", mängufilm – Lilith (Vari)
*2017 	"Keti lõpp", mängufilm – Jõgeva "jänes"
*2019 	"Klassikokkutulek 3: Ristiisad", mängufilm – Rita
*2020 	"Sipsik", animafilm – Kristel Adrienne/Rotitüdruk (hääl)
*2020 	"Hüvasti, NSVL", mängufilm – 2.sotsiaaltöötaja
*2020 	"See räägib pulmast", lühifilm – Preester 2
*2021 	"Öölapsed", mängufilm – Karin
*2021 	"Suur põgenemine", animafilm – Leen
*2023 	“Meeta”, lühimängufilm – Diana
*2026 	"Säärane Mulk", komöödiafilm – Anne

## Isiklikku
Ta on Katrin Karisma-Krummi ja Tõnu Kilgase tütar. Isa poolt on tema poolõed Hedvig Hanson, Ellen Kilgas ja Susan Kilgas. Ema poolt on tema poolõde Mari Krumm ja poolvend Ivo Krumm. 

Tal on 2025. aastal sündinud poeg.

## Viited

## Välislingid
*Piret Krumm. Eesti Teatri Agentuur, statistika.
*Piret Krumm. Eesti filmi andmebaas.
*
*Piret Krumm: ma ei talu, kui naistele astutakse peale lihtsalt sellepärast, et nad on nõrgemad. epl.delfi.ee, 2. oktoober 2015.
*Röster. Piret Krumm. arhiiv.err.ee, 1. november 2020.
* Grete Palgi. Piret Krumm: koroonakriis õpetas mulle kõige enam ühte asja. annestiil.delfi.ee, 25. juuli 2021.
*"Kabarees" on esmakordselt koos laval Katrin Karisma ja Piret Krumm. menu.err.ee, 1. veebruar 2024.
Yuri Landman

**Yuri Landman** (sündinud 1. veebruaril 1973) on Hollandi avangardistlik helilooja, laulja, instrumentalist, publitsist, muusikaõpetaja ja pillimeister.

## Elulugu
Yuri Landman on Hollandist pärit muusik ja keelpillide ehitaja, kes on valmistanud eksperimentaalseid elektrilisi keelpille. Tema valmistatud keelpilli kõla meenutab nii kirikukellade kui ka hiina gongide heli. 
Landmani loomingut on määratletud mõistetega mikrotonaalsus, eksperimentaalmuusika, ebatraditsioonilised muusikainstrumendid.

Ta on teinud koostööd Einstürzende Neubauten, Liarsi, Sonic Youthi, Blood Red Shoesi, The Dodosi, Half Japanese'i, Enoni, Lou Barlow', dEUSi, Kaki Kingi, Rhys Chathami, Philippe Petit', HEALTHi, Liam Finni, The Veilsi ja Micachu And The Shapesiga.

1990. aastatel mängis ta ansamblites Zoppo ja Avec-A. 2006. aastal alustas ta soolokarjääri ja mängis 2012. aastal ansamblites Yuri Landman Ensemble ja Bismuth. Aastal 2018 lõi ta mikrotoonidega diagrammide sarja.

Järgmistel organisatsioonidel on Landmani muusikariistade kogud: MIM (Phoenix),WORM, Muziekgebouw aan 't IJ, Extrapool (Nijmegen), De Toonzaal (Den Bosch), Flipside (Eindhoven), Can Vicente del Amo (Ibiza), Museum of Transitory Art, (Ljubljana), Radiona (Zagreb), St James Cavalier (Malta), Sonoscopia (Porto), Liebig 12 (Berliin), Acud Macht Neu (Berliin), TAMK (Tampere), Conservatoire TPM (Toulon) ja Maajaam (Otepää).

## Albumid
* *Chi pratica lo impare zoppicare* LP (1998)
* *Nontonnen* promo 7" (1998)
* *Double the fun* splitt 7" (1999)
* *Belgian Style Pop* CD (1999)
* *Vivre dans l’aisance* CD (2004)
* *Yuri Landman Ensemble feat. [[Jad Fair]] & [[Philippe Petit]] - That's Right, Go Cats* (LP/CD 2012, Siluh Records/Thick Syrup Records)
* *Bismuth - s/t* (LP 2014, Geertruida Records)

## Bibliograafia
* *Je Mag Alles met me Doen* (1997)
* *Het Verdiende loon* (1998)
* *Nice Noise* Yuri Landman & Bart Hopkin, (Experimental Musical Instruments, 2012)
** Sound Art - prof. Holger Schulze & prof. Sanne van Krogt, 2020, Bloomsbury Publishing,  Pickups and Strings, p460-470 

### Esseesid
* 3rd Bridge Helix, 2009  
* The Seven Plus Five Pattern, Soundest #1, Oct 2018 
* From Rusollo till Present https://medium.com/@yurilandman/from-rusollo-till-present-423100fe20d5, 2019 

## Viited

## Välislingid
*www.hypercustom.nl
Muuksi-Uuri põiksäär

**Muuksi-Uuri põiksäär** on endisaegne põiksäär; halduslikult Harju maakonnas Kuusalu vallas. Pinnavorm on arvele võetud ürglooduse objektina.

Põiksäär tekkis Litoriinamere transgressiooni ajal. 

Põiksääre setete all on organogeensed soosetted.

## Viited

## Välislingid
*
Merivälja põiksääred

**Merivälja põiksääred** on endisaegsed põiksääred Viimsi poolsaarel, halduslikult  Harju maakonnas Viimsi vallas. Põiksääred on arvele võetud ürglooduse objektina.

Põiksääred tekkisid Antsülusjärve staadiumi ajal. Põiksääred eraldasid Antsülusjärvest omaette rannaveekogu, millest kinnikasvamise järel on tänapäevaks saanud Soosepa raba.

## Viited

## Välislingid
*
Soosepa raba

**Soosepa raba** on raba Viimsi poolsaarel, mis kuulub Harju maakonda Viimsi valda. Raba on arvele võetud ürglooduse objektina.

Raba on tekkinud Antsülusjärve staadiumil Merivälja põiksäärte eraldatud ja hiljem kinni kasvanud ja soostunud rannajärvest.

## Matkarada

Soosepa rabas on umbes 1,7-kilomeetrine ringikujuline matkarada. Rada algab ja lõppeb Lageda tee otsas, kus on parkla ja infostend matkaraja kaardiga. Rajale pääseb ligi ka Rabalille teelt, kus on samuti parkla. Matkarada on tähistatud puna-roheliste värvilaikudega puudel.

Matkarajale pääseb hõlpsasti ligi ka ühistranspordiga. Raja alguse lähedal on Soosepa bussipeatus, kus peatub Viimsi valla buss V3. Rabalille tee lähedal peatuvad lisaks V3-le ka bussid V7 ja V9 (peatus Tulbiaia). Tallinna linnaliini 1A peatus Viimsi vallamaja asub Rabalille tee otsast umbes 1 kilomeetri kaugusel.

## Viited

## Välislingid
*
Eemi interglatsiaalsed setted Rõngus

**Eemi interglatsiaalsed setted Rõngus** (ka: *Eemi jäävaheaja setted Rõngus*) on Eemi jäävaheaja orgaanilised setted, mis leiti Võru maakonnas Elva vallas. Setted on arvele võetud ürglooduse objektina.

Setted asuvad moreentasandiku nõlval 2 m sügavusel ja setete paksus on 3 m.

## Viited

## Välislingid
*
Miau

**Miau** on Rakverest pärit tüdrukuteansambel, mille moodustasid Jaroslava Rjabokon, Natalja ja Zinaida Kalinina. Ansambel esineb peamiselt vene keeles. 2004. aastal andis plaadifirma TopTen välja nende debüütplaadi "Ассорти" ("Assortii"). 2004. aastal pälvisid nad ka tunnustuse Rakvere aasta tegijatena.

## "Ассорти" (2004)
Lugude nimekiri:
# Сладкая конфета
# Мау Мау
# Горе 
# Мау тусовка
# Секрет
# Как Игорь Крутой
# Все равно
# Уходи 
# Руки
# Да Да Да
# Пойти
# Сладкая конфета (remix)
Põhja-Kõrvemaa liustikuveetekkelised pinnavormid

**Põhja-Kõrvemaa liustikuveetekkelised pinnavormid** on viimase mandrijää sulamisel tekkinud pinnavormid, mis jäävad praeguse Põhja-Kõrvemaa looduskaitseala piiresse. Pinnavormid on arvele võetud ürglooduse objektina.

Pinnavormid kujutavad endast kaht peaaegu paralleelset oosisüsteemi, mis asuvad teineteisest u 2 km kaugusel. Need oosisüsteemid on mõnedes kohtades ühendatud ooside, mõhnade või lavamõhnade ahelike kaudu.

## Viited

## Välislingid
*
Paluküla-Sillaotsa servamoodustised

**Paluküla-Sillaotsa servamoodustised** on mandrijää servamoodustised; halduslikult Rapla maakonnas Kehtna vallas. Pinnavormid on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Välislingid
*
Ristna rannik

**Ristna rannik** on rannik Kõpu poolsaare lääneosas; halduslikult Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas. Rannik on arvele võetud ürglooduse objektina (*Ristna-Kalana rannik*). Rannikut kaitstakse Kõpu looduskaitseala piires.

## Viited

## Välislingid
*
Valiidsus

**Testi valiidsus** ehk kehtivus näitab, kas test mõõdab seda, mida ta on mõeldud mõõtma, st kas test täidab oma eesmärki. Valiidsus ei ole üksik arvuline näitaja, vaid erinevatest tõenditest koosnev hinnang. Valiidsust saab hinnata mitmel viisil, näiteks:

* **Sisuvaliidsus** (kas testi ülesanded katavad mõõdetava nähtuse olulised aspektid);
* **Kriteeriumvaliidsus** (kas testi tulemused seostuvad teiste usaldusväärsete mõõtmistulemustega, näiteks õpitulemuste või väliste hindamistega);
* **Konstruktivaliidsus** (kas test mõõdab teoreetilist konstrukti, milleks ta on loodud, ja eristab seda teistest konstruktidest).

Statistiline seos (näiteks korrelatsioon testi tulemuste ja mõne välise kriteeriumi vahel) võib anda ühe osa kriteeriumvaliidsuse tõenditest, kuid see ei ole ainus ega ammendav viis valiidsust hinnata. Tugev korrelatsioon võib viidata heale valiidsusele, kuid madalam korrelatsioon ei tähenda tingimata, et test oleks kehtetu.

## Vaata ka
* Reliaablus
Herbert Lindmäe

**Herbert Lindmäe** (kuni 17. juuni 1939 **Herbert Tuustik**; 20. oktoober 1930 Alatskivi vald, Tartumaa – 1. aprill 2025) oli eesti õigusteadlane, Eesti Kongressi liige (1990–1992) ja riigikohtunik (1993–1998).  

## Elukäik
Herbert Lindmäe lõpetas 1950. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli. Hiljem on ta kuulunud korporatsiooni Sakala.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta kuni 1968. aastani prokuratuuris.

1967. aastast töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli kriminaalõiguse kateedris, kus oli kuni 1980. aastani vanemõpetaja ja dotsent, aastatel 1981–1983 kateedrijuhataja, 1983–1988 dotsent ja 1988–1992 professor. Aastatel 1992–1994 oli ta Avaliku Õiguse Instituudi kriminalistika ja kriminoloogia korraline professor, 1995. aastast on ta emeriitprofessor. Aastatel 1993–1998 oli ta riigikohtunik ja kuulus Riigikohtu kriminaalkolleegiumi. 

1990. aastal valiti ta Eesti Kongressi liikmeks. Varem oli ta ka NLKP liige.

## Teadustöö
Ta tegeles peamiselt ekspertoloogiaga ja õpetas ligi 30 aastat kriminalistikat. 1989. aastast uuris Nõukogude okupatsioonide ja massirepressioonidega seotud juriidilisi küsimusi.

## Teoseid
Erialaseid publikatsioone on tema sulest ilmunud paarisaja ringis, neist rohkem kui paarkümmend on monograafiad.  
*"Kriminalistikatehnika". 1976
*"Uurimistaktika I". 1978
*"Uurimistaktika II". 1979
*"Uurimistaktika III". 1981
*"Kohtuekspertiis". 1982
*"Menetlustaktika I". 1995
*"Menetlustaktika II". 1996
*"Suvesõda Tartumaal 1941". 1999
*"Suvesõda Virumaal 1941". 2002
*"Suvesõda Viljandimaal 1941". 2004
*"Suvesõda Pärnumaal 1941". 2006
*"Suvesõda Valgamaal 1941". 2008
*Kes minevikku ei mäleta.... Kultuur ja Elu, 4/ 2009
*"Suvesõda Järvamaal 1941". 2010
*"Hinnang M. Jakobsoni rahvusvahelise komisjoni raportile". Kultuur ja Elu, 3/ 2011
*"Suvesõda Võrumaal 1941". 2012
*Tartu rahu ei anna rahu. Kultuur ja Elu, 2/ 2013
*"Suvesõda Petserimaal 1941". 2013
*"Suvesõda Harjumaal 1941". 2015

## Tunnustus
*1988 Eesti Kultuurifondi aastapreemia Nõukogude okupatsioonide ajal toime pandud massirepressioonide uurimise, teadvustamise ja hukkamõistmise eest
*1996 Tartu Ülikooli suur medal
*1997 Riigivapi III klassi teenetemärk
*2005 Tartu Ülikooli aumärk
*2006 Kriminaalpolitsei teenetemedal

## Viited

## Kirjandus
*Enn Sarv. "Õiguse vastu ei saa ükski. Eesti taotlused ja rahvusvaheline õigus". Tartu 1997. ISBN 9985604075
*"1000 tartlast läbi aegade". Koostajad Lembit Ainsoo ja Uno Ainsoo. Greif. Tartu 2003
Voorepalu mõhnastik

**Voorepalu mõhnastik** on mõhnastik Otepää kõrgustiku kirdeosas; halduslikult Põlva maakonnas Kanepi vallas. Mõhnastik on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Võlumäe otsamoreen

**Võlumäe otsamoreen** on mandrijää servamoodustis (otsamoreen); halduslikult Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Otsamoreen on osa Inju-Saueaugu-Võlumäe servamoodustiste kompleksist.
Otsamoreen on arvele võetud ürglooduse objektina. Otsamoreeni kaitstakse Võlumäe-Linnamäe maastikukaitseala koosseisus.

## Viited

## Välislingid
*
Piirsalu rannavallistik

**Piirsalu rannavallistik** on Antsülusjärve transgressioonil umbes 8500–9000 a tagasi tekkinud rannamoodustised; halduslikult Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Rannavallistik on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Narva-Jõesuu rannamoodustised

**Narva-Jõesuu rannamoodustised** on Litoriinamere regressioonil umbes 6000 aastat tagasi tekkinud rannamoodustised (rannavallide kompleks); halduslikult Narva-Jõesuus. Rannamoodustised on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Palo-Lauksilla oosmõhnastik

**Palo-Lauksilla oosmõhnastik** on ooside ja mõhnastikega vahelduv kompleksne pinnavorm; halduslikult Valga maakonnas Valga vallas. Pinnavorm on arvele võetud ürglooduse objektina. Pinnavorm jääb Karula rahvuspargi piiresse.

## Viited

## Välislingid
*
Väike-Pakri paerand

**Väike-Pakri paerand** on paerand Väike-Pakri saare idarannikul. Paerand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Paeranna pikkus on u 700 m.

## Viited

## Välislingid
*
Kisejärve liustikuline vallistik

**Kisejärve liustikuline vallistik** (ka: *Kisejärve glatsiaalne vallistik*) on viimase mandrijää tekitatud pinnavorm Kisejärve järvestiku juures; halduslikult Võru maakonnas Rõuge vallas. Pinnavorm on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Muuseumiöö

**Muuseumiöö** on üleeuroopaline tähtpäev. Seda tähistatakse kas rahvusvahelisel muuseumipäeval, 18. mail, või muuseumipäevale lähima laupäeva õhtul. Euroopa esimene muuseumiöö toimus Berliinis 1997. aastal ning levis sealt edasi teistese riikidesse.

Muuseumiöö õhtul ja öösel on paljud muuseumid kauem avatud ning toimub arvukalt laiale publikule suunatud sündmusi.

Eestis korraldatakse muuseumiööd alates 2009. aastast ning sündmuse üldkorraldusega tegeleb Eesti Muuseumiühing.

## Muuseumiöö teemad
Esimesel korral oli muuseumiöö juhtlauseks “Öös on asju”, 2010. aastal “Öös on lugusid”, 2011. aastal “Öös on aardeid”, 2012. aastal “Öös on kino”, 2013. aastal “Öös on inimesi”, 2014. aastal “Öös on tähti”, 2015. aastal “Öös on muusikat”, 2016. aastal “Öös on laineid”, 2017. aastal “Öös on mänge”, 2018. aastal “Öös on pidu” ja 2019. aastal “Öös on mustreid”, 2020. aastal “Öös on aega”, 2022. aastal “Öös on unistusi”, 2023. aastal “Öös on liikumist”, 2024. aastal “Öös on vabadust”, 2025. aastal "Öös on raamatut".

## Viited
Gérard Deledalle

**Gérard Deledalle** (17. oktoober 1921 – 12. juuni 2003) oli prantsuse filosoof ja semiootik.

Ta kirjutas monograafiad John Dewey ja Charles S. Peirce'i kohta.
Juhan Ehlvest

**Juhan Ehlvest** (sündinud 12. märtsil 1932 Oonurmel) on eesti arst ja arstiteadlane.

Ta õppis aastatel 1940–1947 Kulina algkoolis ja lõpetas aastal 1951 Rakvere 1. Keskkooli. Samal aastal astus ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, kuid septembrist 1955 septembrini 1956 võeti sõjaväkke meditsiiniteenistuse leitnandina ja suunati õppima Leningradi I. P.  Pavlovi nimelise Meditsiiniinstituudi sõja-mereväe teaduskonna V kursusele, kuid demobiliseeriti tervislikel põhjustel ja ta lõpetas Tartu Ülikooli aastal 1958 arstina.

Aastatel 1958–1961 töötas ta Paide rajooni Keskhaiglas terapeudina. Novembrist 1961 aprillini 1964 oli ta Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudis aspirandiks; selle aja sees valmis tal kandidaadi väitekiri teemal *"Haava paranemise (aseptilise nekroosikolde organisatsiooniprotsess maksas) eksperimentaalse silikoosi tingimustes"*, mille kaitses Tartu Ülikooli juures 16. detsembril 1965, omandades meditsiinikandidaadi kraadi (kinnitati 18. detsembril 1966). Aastatel 1964–1969 oli ta Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi nooremteadur, aastatel 1969–1992 vanemteadur. Aastal 1992 jäi ta pensionile.

Tema teadustöö teemadeks on olnud eksperimentaalne meditsiin, patomorfoloogia: haava paranemine kui sidekoe reaktiivsuse peegeldaja, sidekoe reaktiivsuse ja lähtekoe regeneratsioonivõime tähendus kantserogeneesis, mitmesuguste väliskeskkonna tegurite ekspertiis katserogeenuse suhtes; tal on üle 30 teadustöö.

## Isiklikku
Tema abikaasa Maret Ehlvest oli samuti arst, poeg Jaan Ehlvest on maletaja, poeg Jüri Ehlvest (1967–2006) oli kirjanik.

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 611.
Vääna maasäär

**Vääna maasäär** on endisaegne maasäär; halduslikult Harju maakonnas Harku vallas.

Maasäär tekkis Litoriinamere ajal. Maasääre taha jäi laguun, millest kinnikasvamise ja soostumise tagajärjel on tänapäeval saanud Vääna raba.

Maasäär koos selle taha tekkinud laguuniga (tänapäeval Vääna raba) on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Muti-Mäeküla sandurmõhnastik

**Muti-Mäeküla sandurmõhnastik** on sandurmõhnastik; halduslikult Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Pinnavorm on arvele võetud ürglooduse objektina.

Mõhnastiku vahel asuvad Mutijärv ja Muti Umbjärv.

## Viited

## Välislingid
*
Nõmmeveski paljand

**Nõmmeveski paljand** on paljand Valgejõe kaldal; halduslikult Harju maakonnas Kuusalu vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Paljand on Nõmmeveski kihistiku stratotüüp. Kaldal paljandub paas enam kui 100 meetri pikkusel lõigul, mis on kohati kuni 7 meetrit kõrge.  Ülemise osa moodustab Valgejõe kihistiku savikate vahekihtidega lubjakivi, selle all on Nõmmeveski kihistiku savikas muguljas lubjakivi. Nõmmeveski kihistiku all on 45 cm Voka kihistiku suure rauasisaldusega ooide sisaldavat lubjakivi, selle all aga 70 cm Kalvi kihistiku paksukihilist rohekashalli vähesel määral glaukoniiti sisaldavat lubjakivi. Paljandi alumine osa koosneb Tõlinõmme kihistiku hallist kuni rohekashallist veidi glaukoniiti sisaldavast õhukesekihilisest muguljst lubjakivist, milles on vahekihtidena mergel. Rusukaldes esineb ka Saka kihistiku rohekashalli lubjkivi.

## Viited

## Välislingid
*
Taganurga mõhnastik

**Taganurga mõhnastik** (ka: *Vetla-Taganurga mõhnastik*) on mõhnastik Harju maakonnas Anija vallas. Mõhnastik on arvele võetud ürglooduse objektina.

Pikkus ida-lääne suunas on üle 3 km ja laius 1,5 km. Koosneb kuplitest, küngastest, vallidest ja platoolaadseist reljeefivormidest, mis on orienteeritud valdavalt kirde-edela või ida-lääne suunaliselt. Platood on 10–15 meetrit kõrged, nende pealispinnad on tasased ja kergelt kaldus (2-3°) kagusse. Võib arvata, et mõhnastik kujunes erinevalt paljudest teistest aktiivse ostsilleeruva liustikuserva lähedal. Vetla-Taganurga mõhnastiku pindala on u 6 km2.

## Viited

## Välislingid
*
Oandu paljand

**Oandu paljand** on paljand Purtse jõe (Oandu jõe) kaldal; halduslikult Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Lisaks on paljand Oandu lademe stratotüübiks.

Paljandi suurus sõltub jõe veetasemest – madalama veetasemega kuhjub sellele muda ja nähtav on vaid ligi 20 cm lubjakivikiht. Seal on paljandunud ka 1,6meetrine Onandu lademe lubjakividest paesein, ent selline olukord pole püsiv. Paljandi hävimise ohtu siiski pole, sest jõgi hoiab sealset paljandit mattumast.

## Viited

## Välislingid
*
*Oandu jõe paljand Eesti geokogude infosüsteemis
Toivo Luts

**Toivo Luts** (19. juuni 1935 Alavere – 9. mai 2008 Tallinn) oli eesti poksija.  

Luts poksis aastatel 1952–1958 Tallinna Spartakis, kus tema treener oli Evald Seepere. 

Luts oli kärbeskaalus (kuni 51 kg) Eesti NSV meister 1956. aastal. Ta sai Eesti NSV meistrivõistlustel kukk-kaalus (kuni 54 kg) 2. koha 1957. aastal ja 3. koha 1955. aastal. 

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009.
Telliskivisein

**Telliskivisein** on telliskividest laotud sein või müür. Seinad laotakse käsitsi ja kivide vahele (vuugid) pannakse segu. Telliskivisein on suhteliselt tugev, vastupidav ja ilmastikukindel.

## Välislingid
Maret Ehlvest

**Maret Ehlvest** (neiuna **Maret Enniko**; 8. aprill 1934 Tammistu – 25. september 2025 Tallinn) oli eesti arst.

Ta sündis Tartumaal Tammistus rätsep August Enniko ja tema õmblejast abikaasa Linda tütrena. Tema isa oli 1944. aastal Saksa sõjaväes ja aastatel 1948–1955 metsavend. 

Ta õppis aastatel 1941–1945 Palamuse algkoolis ja 1946–1948 Kohtla-Nõmme 7-klassilises koolis ning lõpetas 1952. aastal Tallinna 7. Keskkooli. Samal aastal üritas ta astuda Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, kuid dokumendid tagastati korduvalt, kuna seal puudus isa elukoht. Eksamitele siiski pääses. Ta õppis takistusteta aastani 1955, mil tema isa metsavendlus oli saanud teatavaks, seejärel käis korduvalt ülekuulamistel, kuid ülikoolist väljaheitmise ähvardusi ei tehtud muutunud poliitilises olukorras teoks ja ta lõpetas ülikooli 1958. aastal arstina. Erialaselt täiendanud end 1961. aastal Tartus üldpediaatria alal, 1966. aastal Leningradis osakonnajuhatajate täienduskursusel, 1969. aastal Moskvas laste füsioloogia ja patoloogia alal, 1979. aastal Tartus nakkushaiguste alal, 1979. aastal Moskvas lapseea nakkuste alal ning 1988. aastal Leningradis nakkushaiguste, intensiivravi ja reanimatsiooni küsimustes.

Ülikooli lõpetanult astus ta kohe Eesti NSV Pediaatrite Seltsi liikmeks. Aastatel 1958–1966 töötas ta Paide Rajooni Keskhaiglas pediaatrina ja 1966–1970 lasteosakonna juhatajana. 1970. aastast töötas Tallinna Merimetsa Haigla pediaater-infektsionistina ja aastatel 1975–1990 osakonnajuhatajana. 

Maret Ehlvest suri 2025. aasta 25. septembril Põhja-Eesti Regionaalhaigla intensiivravi osakonnas. Tema lahkumistseremoonia peeti Pärnamäel 26. septembril. Lahkunu mälestuseks esitas viiulikunstnik Eve Erik kontserdi, mis peegeldas lahkunu teekonda. 4. oktoobril toimus urnimatus Viru Jaagupi surnuaial. Matusetseremoonia viis läbi vaimulik Tarmo Linnas. 

## Isiklikku
Tema abikaasa Juhan Ehlvest on samuti arst, poeg Jaan Ehlvest on maletaja, poeg Jüri Ehlvest (1967–2006) oli kirjanik.

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 612.
Andres Kingissepp

**Andres Kingissepp** (5. august 1939 Kuressaare – 27. märts 1991 Toronto) oli eesti kunstnik.

Ta sündis 1939. aastal Kuressaares. Aastal 1944 pages perekond Rootsi, aastal 1950 siirduti Kanadasse. Aastatel 1960–1964 õppis ta Ontario kunstikolledžis skulptuuri ja maali, täiendas end reisidel Euroopas. Esimene isikunäitus oli aastal 1968 Torontos, seejärel esines rändnäitusel Austraalias.

1976. aastal valiti Kingissepp Eesti Kunstide Keskuse laureaadiks. Tema teoseid talletatakse Kanadas, Inglismaal, USA-s ja Eestis.

Andres Kingissepp suri 1991. aastal Torontos.

## Tunnustus
* 1968, 1970 Kanada Kunstnike Ühingu auhind.

## Kirjandus
* Vello Lään. Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Olion 2011.
Nurkkiirendus

**Nurkkiirendus** on nurkkiiruse muutumise kiirus.

Selle tähis on β (*beeta*) ja mõõtühik radiaan sekundi ruudu kohta (\frac{rad}{s^2}).