open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mari Lill

**Mari Lill** (1969. aastast **Mari Lill-Tamm**; sündinud 21. detsembril 1945 Tallinnas) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1964. aastal Tallinna 10. Keskkooli ning 1968. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (III lennus). 

Mari Lill töötas aastail 1968–1977 Eesti Riiklikus Noorsooteatris ja 1977–2021 Eesti Draamateatris. 

Ta on mänginud teatris üle 60 rolli. Rahvale on ta meelde jäänud eelkõige kui väike nõid Eesti Televisiooni 1975. aasta lastelavastusest "Väike nõid".

Ta on Eesti Teatriliidu liige (1969) ja Näitlejate Liidu auliige.  

## Filmirollid
* 1977 "Surma hinda küsi surnutelt" (Antoni naine)
* 1985 "Naerata ometi" (Robi ema)
* 1988 "Varastatud kohtumine" (Asta)
* 1989 "Mardipäev" (ema)
* 1990 "Ainus pühapäev" (ema)
* 1991 "Vana mees tahab koju" (Maile)
* 1995 "Wikmani poisid" (pr. Laasik)
* 1998 "Libarebased ja kooljad" (Pander)
* 2007 "Sügisball" (kassapidaja)
* 2016 "Klassikokkutulek" (vanaproua)
* 2017 "Mehetapja/Süütu/Vari" (Kai Savolainen)
* 2020 "Kratt" (Vanaema)

## Tunnustus
* 1970. ja 1972. aasta aastapreemia 
* 1974 Eesti NSV noorte lavajõudude ülevaatuse preemia 
* 1975 Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1975 naisnäitleja aastapreemia
* 1986 Eesti NSV Teatriühingu naispeaosatäitja auhind
* 1997 Suure Vankri auhind
* 2003 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2004 Väike Ants, Eesti Draamateatri parima naiskõrvalosatäitja auhind
* 2021 EFTA parima naisnäitleja auhind (kogupere-õuduskomöödia „Kratt“ eest)

## Isiklikku
Ta oli abielus Tõnu Tammega, nende tütred on lastearst Katariina Tamm ja näitleja Elisabet Reinsalu. 

Mari Lille vend oli klaasikunstnik Ivo Lill, kelle tütar on ooperilaulja Juuli Lill.

## Viited

## Välislingid

* Mari Lill Draamateatri kodulehel
* Jaanus Kulli. Mari Lill on nagu Väike Nõid: "Kadunud asjad tulevad mu juurde ise tagasi." Õhtuleht, 28. august 2004
Aarike

**Aarike** on kunagine baltisakslastele kuulunud talukoht Tartumaal Kambja vallas Virulase külas, looduslikult kauni Voika-Tatra ürgoru lõunanõlval. See on kunagine veski, kus jahvatati nii tangu kui ka püüli ning kedrati ja kraasiti villa.

Tänapäeval asub osas ümberehitatud majadest Kambja vallale kuuluv SA Aarike Hooldekeskus 50 hoolealusele (2008). Hooldekeskus asutati 28. novembril 2004.

Varem tegutses samades ruumides 1948. aastal loodud Aarike Invaliididekodu (rahvasuus ka vanadekodu), hiljem Aarike Internaatkodu ja aastast 1991 sotsiaalministeeriumi otsealluvusega Aarike Hooldekodu.

## Välislingid
# | SA Aarike Hooldekeskus koduleht

## Välislingid
Pallika (Märjamaa)

**Pallika küla** asub Märjamaa vallas Enge jõe lõunapoolsel kaldal. Küla idapiir kulgeb piki Tallinna–Pärnu magistraalteed. Küla läbib Jädivere–Naravere kohalik tee.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.

Küla asub suurel maa-alal asuval laugete nõlvadega aluspõhjalisel kõrgendikul (Pallika mäel; 25,7 meetrit üle merepinna), mille põhjaossa on Enge jõgi uuristanud kuni 4 meetri kõrguse paljanduvate siluri kivimitega astangu (tuntud Jädivere paljandina).

Ajalooliselt asus tänapäevase Pallika küla kohal kaks küla: Pallika ja Kivinuki. 1970. aastatel toimunud asulastiku reformimise käigus liideti Pallika, Kivinuki ja Jässi-Leibre Leibre külaks. 1996. aastal eraldati Leibrest Pallika küla, mille territooriumile jäid ka endise Kivinuki küla alad (tänapäevase Pallika idaosas).

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Aruküla vapp

**Aruküla vapp** loodi Aruküla Muinsuskaitseseltsi eestvedamisel Aruküla 700. aastapäevaks. Selle tähistamiseks 21. ja 22. juulil 1991 toimunud *Aruküla päevadel* kasutati Ülo Udumäe loodud sümboolikat mitmel pool lipukestel ning plakatitel. 
Siis loodud vappi on hiljem kasutatud Aruküla järgnevate aastapäevade tähistamisel. Algselt oli vapi keskele joonistatud Harjumaa ajalooline vapp (Punasel kilbil hõbedane rist), 2006. aastal seoses Aruküla 715. aastapäevaga vahetati see aga Raasiku valla vapi vastu.

## Vaata ka
* Aruküla 700
* Aruküla
Tiina Koivisto

**Tiina Koivisto** on soome muusikateadlane. Filosoofiadoktor, Turu ülikooli musikoloogia osakonna vanemassistendi kohusetäitja, Sibeliuse Akadeemia kompositsiooni ja muusikateooria osakonna lektor.

## Publikatsioone
*"Multilayered Rhythms, Meter, and Notated  Meter: Temporal Processes in Elliott Carter's Second String Quartet". Theory and Practice, forthcoming.
*"Syntactical Space and Registral Spacing in Elliott Carter’s Remembrance", Perspectives of New Music 42(2), 2004: 158-189.
*"The Defining Moment: the Thema as Relational Nexus in Webern's Op. 27," In Theory Only, vol. 13/1-4, 1997: 29-69.
*"Aspects of Motion in Elliott Carter's Second String Quartet," Intégral 10, 1996: 19-52.
*"Musical Continuities in Schoenberg's Variations for Orchestra, Op. 31." Theory and Practice, vol. 20, 1995: 57-90.
*"On Musical Syntax and the Total Chromatic". In Principles of Music Composition: Aspects of Historical Dispersion. Lietuvos muzikos ir teatro akademija. 2004: 14-25.
*"Katsaus atonaalisen musiikin teorian ja analyysin kehittymiseen" (On the Development of Theory and Analysis of Atonal Music), Musiikki no. 2, 1999: 123-169.  (Music; the journal of the Finnish Musicological Society.)
*"Avaruudesta, liikkeestä ja ajasta jälkitonaalisessa musiikissa" (On Spatiality, Motion, and Temporality in Post-Tonal Music).  In Musiikin filosofia ja estetiikka. (Music Philosophy and Aesthetics).  Ed. Alfonso Padilla and Juhani Torvinen.  Helsinki: Yliopistopaino. 2005.

## Konverentsiettekandeid

*"Modes of Temporality in Non-tonal Music", Fourth Biennial International Conference on Twentieth-Century Music, Brighton England. 2005
*"On Interpretations and Influences of Anton Webern’s Music", 38th Baltic Musicological Conference, Vilnius, Lithuania. 2004
*"Spaces and Moves: Interpreting Syntax in Non-Tonal Music", 14th Nordic Musicological Congress, Helsinki, Finland. 2004
*"Metriset prosessit jälkitonaalisessa musiikissa", (Metric Processes in Post-Tonal Music) VIII musiikintutkijoiden symposium, (The 8th Symposium of the Finnish Researchers of Music), Helsinki, Finland. 2004
*"Musical Syntaxes and the Resources of the Total Chromatic", 4th Music Theory Conference, Vilnius, Lithuania, 2004
*Twelve-Tone Chords and Register: Spatial Processes in Elliott Carter's Remembrance."  Society for Music Theory Conference, Madison, WI, U.S.A. 2003
Prangli loode tuletorn

**Prangli loode tuletorn** (ka *Prangli loode tulepaak*) on tuletorn Harju maakonnas Viimsi vallas Prangli saare loodetipul Rouendi neemel.

Tuletorn ehitati 1960. aastal. Tuletorni geograafilised koordinaadid on .

Valge raudbetoontorni kõrgus jalamist on 13 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 16 meetrit.

Tuli vilgub pimedal ajal aasta läbi. Plinkimine toimub neli korda 0,5-sekundiliste vahedega, iga kord põleb tuli 0,5 sekundit järjest. Seejärel on 11,5 sekundit pime ja tsükkel algab uuesti.


Pilt:Prangli majakas (Ivo Kruusamägi).JPG
Pilt:Prangli loode tulepaak 2009.jpg
Pilt:Lighthouse in Prangli.JPG


## Vaata ka
*Prangli kagu tulepaak

## Välislingid

*
Johannes Hesse

**Carl Otto Johannes Hesse** (2. juuni 1847 Paide – 8. märts 1916 Saksamaa) oli saksa misjonär, kirjanik Hermann Hesse isa. 

Ta oli baltisakslane, kes sündis Eestis ja elas siin 11 aastat. 

Ta veetis neli aastat (1869–1873) misjonärina Indias, kuid tema kehv tervis sundis teda Saksamaale pöörduma, kus ta sai tööd Hermann Gunderti juures. Ta armus Gunderti tütresse Mariesse ning nad abiellusid.

## Isiklikku
Tema isa Carl Hermann Hesse töötas Paides ja Järvamaal maakonnaarstina. Tema onu Conrad Eduard Hesse oli Kuressaare Laurentiuse koguduse ülemõpetaja, vend Benjamin Hermann Karl Hesse oli aastatel 1880–1888 pastor Rõngus, 1889–1897 Tallinna Diakonisside Asutise rektor (olles ühtlasi 1891–1897 Tallinna Toomkoguduse abiõpetaja) ning 1897–1910 Tallinna Oleviste koguduse õpetaja, oli Tallinna Linnamisjoni asutaja.

## Välislingid
*
Flyleaf

**Flyleaf** on *[[hard rock]]* bänd Texasest. Bänd viljeleb *hard rock*'i ja *alternative metal*'i segu, mis ühendab sügavamõttelisi laulusõnu.
Ansamblil on aastate jooksul on mitu nime: **Sporos**, **Listen** ja **Passerby** (nimi "Passerby" oli juba ühe teise bändi kasutuses). Lõpuks võeti nimeks **Flyleaf**, kuna see sobis bändi iseloomuga.

"Flyleaf on tühi leht raamatu alguses. See on palgeleht, leht, kuhu sa kirjutad pühendusi, kellele sa raamatu kingid, ning just sellised meie lood on – isiklikud sõnumid, mis vajavad mõne hetke selginemist, enne kui jutustus algab," seletab Mosley.

## Ansambli ajalugu
Flyleaf on pärit USA Texase osariigist väiksest Temple'i linnast, praegu aga on bändi ametlik kodu Temple'i naaberlinnas Beltonis.

Flyleafi asutajateks saab nimetada Lacey Mosleyt ja James Culpepperit. Hiljem lisandusid bändi kitarristid Jared Hartmann ja Sameel Bhattacharya. Basskitarrist Pat Seals liitus bändiga aastal 2002.

Flyleaf on mänginud koos nii kohali bändide kui ka üle maailma tuntud ansamblitega, näiteks: Riddlin Kids, Bowling for Soup, Fishbone, Breaking Benjamin, Saliva, Trust Company, Staind, 3 Doors Down, Evanescence jpt.

Aastal 2005 salvestas ansambel esimese täispika albumi "*Flyleaf"*. 

12. aprillil, 2006, esines Flyleaf esimest korda live'is telekanalis Fuse TV Daily Download. Nad mängisid kahte lugu: "I'm So Sick", mis on olnud seal Top 5'es, ning "All Around Me".

Nende muusika on segu screamolikust ja emotsionaalsest vokaalist ning hardrockilikust instrumentaalist. Bändi eeskujuks on olnud sellised bändid nagu Rage Against The Machine, Incubus, Soundgarden, The Smashing Pumpkins ja Nirvana. Kontserditurneedel on nad käinud näiteks koos bändidega P.O.D., Seether ja Shinedown ning loodavad varsti teha oma tuuri.

## Diskograafia
* Flyleaf EP (4 track) – 2004
# Red Sam
# Breathe Today
# I'm Sorry
# Cassie

* Flyleaf EP (6 lugu) – 2005
# I'm So Sick
# Fully Alive
# Breathe Today
# I'm Sorry
# Cassie
# Red Sam

* *Flyleaf – Flyleaf* – 2005
# I'm So Sick
# Fully Alive
# Perfect
# Cassie
# Sorrow
# I'm Sorry
# All Around Me
# Red Sam
# There for You
# Breathe Today
# So I Thought

*Teised laulud
#Supernatural
#Ocean Waves
#Eyes To See
#Broken Wings
#Tiny Heart
#Guilty
#Believe In Dreams
#Penholder
#Amy Says
#Okay/Tina

## Singlid
* Flyleaf EP – "Breathe Today", "Red Sam", "Cassie"
* Flyleaf – "All Around Me", "Fully Alive", "I'm So Sick"

## Videograafia

* "Breathe Today" (2004)
* "I'm So Sick" (2006)
* "Fully Alive" (2006)
* "All Around Me" (2007)
* "Sorrow" (2008)

## Välislingid

*Ametlik koduleht
*Flyleaf Online
Vanasüüria keel

**Vanasüüria keel** (ka **süüria keel**) on aramea keele keskmurdel põhinev kirjakeel. Ta kuulub semi keelte hulka. 

Keele kirjapanekuks on peamiselt kasutatud süüria kirja 3 vormi: estrangelot, jakobiitlikku (serto) ja nestoriaanlikku kirja.

Vanasüüria keel tekkis 2. sajandil, kui vanasüüria keelde tõlgiti Piibel ja Rooma impeeriumis kujunes süüria keel idaosa kristlaste usukultuse keeleks. Keel hääbus 10.–12. sajandi jooksul, kuid säilitas kohati kasutuse liturgiakeelena. Viiendast sajandist 17. sajandini loodi selles ulatuslik usuline ja ilmalik kirjavara. Tänapäeval on vanasüüria keel kasutusel süüria nestoriaanide ja jakobiitide kiriku kultusekeelena. 

## Viited
Kolossova

**Kolossova** (ka *Kolosova*, *Golosovo*, *Kolosovka*, *Kolu*, *Kaja*, *Kalda*) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.

Küla kuulub Tsätski nulka.

Kolossovas asus 6-klassiline algkool.

Küla idapiiril voolab Piusa jõgi. Külast läände jääb Mustoja maastikukaitseala. Küla läbib Matsuri–Sesniki tee.

Kolossovas asub Jumalamäe-nimeline koht. Sinna püstitati 2007. aastal viljakusjumal Peko kuju, mille autor on Renaldo Veeber.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Altküla

**Altküla** on mitme Eesti küla nimi:

* Altküla (Jõhvi), küla Jõhvi vallas Ida-Viru maakonnas
* Altküla (Lääne-Harju), küla Lääne-Harju vallas Harju maakonnas
* Altküla (Märjamaa), küla Märjamaa vallas Rapla maakonnas
* Altküla (Põhja-Pärnumaa), küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas
Altküla (Lääne-Harju)

**Altküla** on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.  

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.

## Viited
Altküla (Põhja-Pärnumaa)

**Altküla** on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda.

## Viited
Aasa

**Aasa** (kohakääne Aasale) on küla Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas.

Küla asub Pärnumaa põhjapiiri lähedal Tallinna–Pärnu maanteest pisut ida pool.

Küla piiresse jääb loodes endine Liisamõisa karjamõis, mida mainiti 1805 kujul *Lisettenhoff* ja 1839 kujul *Lisettenhof*. See asus Pärnu-Jaagupi kihelkonnas ja kuulus Kaelase mõisale.

1920. aastatel moodustati mõisa maadele Kaelase asundus, mis 1939. aasta paiku nimetati Aasa külaks. Küla nimi tuleb ilmselt asukohast jõelooke kohal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda.

## Viited
Eametsa

**Eametsa** nime kannavad kaks küla Pärnu maakonnas

***[[Eametsa (Põhja-Pärnumaa)|Eametsa]]**, küla Põhja-Pärnumaa vallas
***[[Eametsa (Tori)|Eametsa]]**, küla Tori vallas
Eametsa (Tori)

**Eametsa** on küla Pärnu maakonnas Tori vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.

2010. aasta juulis toimusid külas komöödiasarja "Kälimehed" filmivõtted.

Külas asub Pärnu lennujaam.

Tegemist on populaarse elamupiirkonnaga Pärnu linna külje all, mille rahvastik pidevalt kasvab. Piirkonnas on palju elamute ehitustöid ning 2023. aasta sügiseks valmib ka uus kergliiklustee, mis ühendab küla Sauga alevikuga.  

Kiiresti kasvava elaniku arvu tõttu tekkisid suveti piirkonnas probleemid piisava veevarustusega. 2023. aastal valmisid uued torustiku ehitustööd, mis sidusid küla veevarustuse Pärnu veega. 

2022. aastal toimusid külas passiivse elektroonilise side juurdepääsuvõrgu rajamistööd, mis tõid piirkonda kiire interneti võimaluse. 

Külas elab 872 elanikku. 

## Viited
Kangru

**Kangru** on mitme Eesti koha nimi:

* **[[Kangru (Kiili)|Kangru]]**, alevik Kiili vallas Harju maakonnas
* **[[Kangru (Põhja-Pärnumaa)|Kangru]]**, küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas
* **[[Kangru (Märjamaa)|Kangru]]**, küla Märjamaa vallas Rapla maakonnas
Kangru (Kiili)

**Kangru** on alevik Harju maakonnas Kiili vallas. 

Endine Kangru küla sai aleviku staatuse 18. augustil 2008.

## Viited
Kuninga

**Kuninga** on mitme koha nimi:

***[[Kuninga (Põhja-Pärnumaa)|Kuninga]]**, küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas
***[[Kuninga (Kõpu)|Kuninga]]**, küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas

## Vaata ka
*Kuninga tänav
*Kuningaküla
*Kuningamäe
*Kuningapalu
*Kuningaplats
Kuninga (Põhja-Sakala)

**Kuninga** on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda.

Suuremal osa küla läänepiirist voolab läbi Kõpu jõgi.

## Viited
Lehtmetsa

**Lehtmetsa** on mitme küla nimi:
* **[[Lehtmetsa (Järva)|Lehtmetsa]]**, küla Järva vallas Järva maakonnas
* **[[Lehtmetsa (Anija)|Lehtmetsa]]**, küla Anija vallas Harju maakonnas
* **[[Lehtmetsa (Halinga)|Lehtmetsa]]**, küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas
* **[[Lehtmetsa (Muhu)|Lehtmetsa]]**, küla Muhu vallas Saare maakonnas
* **[[Lehtmetsa (Jõgeva)|Lehtmetsa]]**, endine küla praeguse Laiusevälja küla koosseisus

## Vaata ka
*Lehtmetsa rändrahn (Naissaarel)
Lehu

**Lehu** on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda.

## Vaata ka
*Lehu raba

## Viited
Lineaarne järjestus

**Lineaarseks järjestuseks** nimetatakse matemaatikas osalist järjestust, mille puhul iga elementide paar on võrreldav. Lineaarne järjestus on binaarne seos \leq antud hulgal X mille puhul on tõesed järgnevad väited a, b ja c puhul hulgas X:

# a \leq a (refleksiivne).
# Kui a \leq b ja b \leq c siis a \leq c (transitiivne).
# Kui a \leq b ja b \leq a siis a = b (antisümmeetriline).
# a \leq b või b \leq a (tugevalt ühendatud ehk lineaarne).

Refleksiivsus (1) juba tuleneb ühendatusest (4), aga mitmed autorid nõuavad seda, et näidata seost osalise järjestusega. Hulka, millel on defineeritud lineaarne järjestus, nimetatakse **lineaarselt järjestatud hulgaks** ehk **ahelaks**.

## Vaata ka
* Täielik järjestus

## Viited

## Allikad
*
Soosalu

**Soosalu** on mitme koha nimi:

* Soosalu (Järva), küla Järva vallas Järva maakonnas
* Soosalu (Põhja-Pärnumaa), küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas
* Soosalu (Märjamaa), küla Märjamaa vallas Rapla maakonnas

* Soosalu oja, oja Raplamaal Soosalu külas

**Soosalu** on ka perekonnanimi:
* Heidi Soosalu, Eesti vulkanoloog
Pärnu-Jaagupi

**Pärnu-Jaagupi** on alev Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas.

1922. aastal on mainitud Jakobi alevikku. Alevik sai aleviõigused 13. septembril 1945, kui Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi otsusega liideti Jakobi alevik ja Uduvere alevik. Alevi nimeks sai *Pärnu-Jaagupi*.

Aastatel 1950–1959 oli Pärnu-Jaagupi Pärnu-Jaagupi rajooni keskus.

10. detsembril 1991 moodustati Pärnu-Jaagupi vald (alevvald). 1996. aastal läks selle territoorium Halinga valla koosseisu. See oli esimene kord, kui taasiseseisvunud Eesti Vabariigis omavalitsusüksuseid liideti. Pärnu-Jaagupist sai Halinga valla keskus kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini.

Pärnu-Jakobi kogudus kasutab Pärnu-Jaagupi kirikut. Eesti Apostlik Õigeusu Kiriku Uduvere Apostel Jaakobuse kogudus kasutab Uduvere Apostel Jakobi kirikut.

Pärnu-Jaagupis toodetakse kõrsikuid.

Pärnu-Jaagupis asub Pärnu-Jaagupi koolimuuseum.

## Vaata ka
* Pärnu-Jaagupi kihelkond
* Uduvere ohvripärn Riinu
* Halinga kolhoos

## Viited
Robert Mugabe

**Robert Gabriel Mugabe** (21. veebruar 1924 – 6. september 2019) oli Zimbabwe poliitik, aastatel 1987–2017 oli ta president. 

Aastatel 1980–1987 oli ta riigi peaminister. Alates 15. novembrist 2017 viibis ta koduarestis ja *de facto* riiki ei juhtinud. Astus ametist tagasi 21. novembril 2017. 

Kuni 19. novembrini 2017 juhtis Mugabe parteid, mille nimeks on Zimbabwe Aafrika Rahvuslik Liit – Patriootlik Rinne (*Zimbabwe African National Union – Patriotic Front*, ZANU-PF).

Mugabe oli üks Zimbabwe iseseisvuslaste ning apartheidivastaste juhte. Tema poliitikat on peetud otseselt valgetevaenulikuks.

Käesoleva sajandi algusaastatel iseloomustas Mugabe valitsusaega hüperinflatsioon. Zimbabwe dollari kurss USA dollari suhtes oli 1983. aastal 1:1, 1997. aastal 10:1 ja 2000. aastal 1000:1, kuid 2009. aastaks odavnes Zimbabwe dollari kurss esialgsega võrreldes 1025 korda. Toimus 3 rahareformi, millest ükski olukorda ei muutnud, kuni 2009. aastal kaotati Zimbabwe dollar käibelt: selle väärtus muutus absoluutseks nulliks. Zimbabwes kasutatakse tänapäevani ringluses USA dollarit.

Mugabe abiellus 1961 Sally Mugabega, keda on nimetatud tema ainsaks tõeliseks sõbraks ja ainsaks, kes suutis teda kritiseerida, ilma et Robert Mugabe seda solvanguna võtnuks. Nende ainus laps poeg Nhamodzenyika sündis 1963 ja suri malaariasse 1966. Sally suri 1992. 1987 alustas Mugabe abieluvälist suhet endast 41 aasta noorema Grace Marufuga, kellele sündis Mugabelt tütar ja kaks poega. 1996, kui neil juba kaks last oli, korraldasid nad suurejoonelised pulmad. Erinevalt tagasihoidlikult elanud Sallyst sai Grace kurikuulsaks priiskava elustiili poolest – omadus, mille ta oma lastelegi edasi andis. Zimbabwes valitseva vaesuse kõrval paistis see eriti silma.

## Viited

## Välislingid

* Riho Laurisaar. Robert Mugabe: rassist, homofoob, diktaator EPL, 24. jaanuar 2009
* Heiki Maiberg. Zimbabwe diktaatori Mugabe auks korraldati pidu katku ajal ERR, 28. veebruar 2009
* Suri Robert Mugabe ERR, 6. september 2019
Florence Nightingale

**Florence Nightingale** (12. mai 1820 – 13. august 1910) oli inglise põetaja ja meditsiiniõde, keda peetakse tänapäevase haiguspõetuse ehk õenduse rajajaks. Teda on kutsutud ka "**daamiks lambiga**". Tema sünnipäev on kuulutatud Rahvusvahelise Õdede Nõukogu poolt rahvusvaheliseks õdede päevaks.

Krimmi sõjas (1853–1856) oli Nightingale haigete ja viga saanud sõdurite põetaja. Tema mitmed kirjeldused sõdurite laatsarettide viletsast olukorrast pälvisid avalikkuses suure tähelepanu. Ta kritiseeris eriti laatsarettide vähest puhtust, värske õhu vähesust, soojuse ebapiisavust, toiduvaliku ühekülgsust ja sõdureile antavast ebapiisavast puhkuseperioodist. Nightingale kritiseeritud puudujääkide parandamine vähendas oluliselt sõdurite suremust välihaiglates.

Aastal 1907 pälvis ta esimese naisena Teeneteordeni.
Priit Ligi

**Priit Ligi** (24. mai 1958 Tartu – 28. september 1994 parvlaev Estonia, Läänemeri) oli eesti arheoloog.

Ta lõpetas 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal.

Priit Ligi uuris peamiselt Vadjamaa muistiseid ning esitas mitu rahvusvahelist vastukaja leidnud teooriat Vadjamaa asustuse ja poliitilise võimukorralduse kohta I aastatuhande lõpus. Samuti uuris ta Eestis Saaremaa nooremat rauaaega.

Ligi hukkus parvlaeva Estonia katastroofis.

## Isiklikku
Tema isa oli Herbert Ligi, õde on Katre Ligi ja vend on Jürgen Ligi.

## Viited
Varv

**Varv** on seisva veega veekogus ühe aasta jooksul settinud settekiht.

Tavaliselt peetakse silmas kaheosalist nn suve- ja talvekihist koosnevat settekihti, mis on settinud ühe aasta jooksul liustikuesistes jääjärvedes.

Varvi paksem suvekiht on heledama värvusega ning koosneb jämedateralisematest setetest (peamiselt liiv ja aleuriit). Talvekiht on suvekihist õhem, tumedam ning koosneb peamiselt savikaist setteist. See on nii seepärast, et liustiku sulamisvesi kannab suvel järvedesse mitmesuguseid setteid, talvel on aga järvi toitvad vooluveekogud kinni külmunud, mistõttu uute setete lisandumine on takistatud. Seetõttu settivad peamiselt kauem vees hõljunud mikroskoopilised savimineraalid. Nii kujuneb paljudest üksteise peal asetsevaist varvidest koosnev sete, mida nimetatakse viirsaviks. Varvide loendamine ja erinevate jääjärvede viirsavide korreleerimine on pannud aluse varvokronoloogiale, mis sarnaneb dendrokronoloogiaga.

## Vaata ka
*Varvokronoloogia
*Viirjärvesete
Asoikum

**Asoikum** on osa geoloogilisest ajast, mille vältel moodustunud kivimid ei sisalda jälgi elust.

Terminit on aja jooksul mitmeti mõistetud. Näiteks on asoikumiks peetud tervet eelkambriumi. Tänapäevaste teadmiste kohaselt võiks asoikumiks pidada Arhaikumi vanemat osa (esimeste elusorganismide tekkeaeg Maal ei ole teada). Asoikum ei kuulu geokronoloogiliste üksuste hulka. Tänapäeval kasutatakse seda terminit harva.
Püroop

**Püroop** (vanakreeka keeles *pyropos* 'tulesarnane') on granaatide rühma kuuluva sügavpunase värvusega mineraal, koostiselt magneesiumalumiiniumsilikaat Mg3Al2(SiO4)3. Loetakse poolvääriskivide hulka, peetakse granaadi kõige kallimaks erimiks. Sageli nimetataksegi granaatideks vaid granaadirühma punaseid kive püroopi ja almandiini.

## Viited

## Välislingid
* Pyrop. – Mineralienatlas
* Pyrope Mineral Data. – webmineral.com
* Püroop Eesti geokogude portaalis
Ülang

**Ülang** on normaalmurrangutega piiritletud piklik kerkinud (alangu suhtes) maakoore plokk.

Ülangud võivad esineda pinnavormidena. Ülangud ja nendega seotud alangud tekivad maakoores valitsevate venituspingete mõjul.

## Vaata ka
*alang
Diatomiit

**Diatomiit** (rahvakeeles *pigilöör*) on peamiselt ränivetikate (diatomeed) kodadest koosnev settekivim.

Diatomiit on enamasti valget värvi pehme pudenev kerge kivim, mis meenutab mõnevõrra kriiti, kuid on sellest pehmem ning kergem. Diatomiit moodustub veekogude põhja settinud opaalist kojaga fütoplanktonist.  

Diatomiit koosneb valdavalt (~70–90%) ränidioksiidist, millest enamik on opaali kujul (SiO2·*n*H2O), väike osa kvartsi kujul. Diatomiit sisaldab ka kaltsiumkarbonaati, savimineraale, orgaanilist ainet. Rauamineraalidest esineb püriiti ja markasiiti. Diatomiit on madala tihedusega (kuivatatult või kaltsineeritult 0,1–0,3 g/cm3) ning kõrge poorsusega, mistõttu on ta hea sorbent.

Diatomiiti leidub ülemaailmselt. 2024. a olid suurimad diatomiiditootjad USA, Taani, Hiina, Prantsusmaa ja Türgi. Kokku toodeti 2024. a aastal u kolm miljonit tonni diatomiiti.

Diatomiidil on palju erinevaid tööstuslikke rakendusi. Näiteks kasutatakse seda täite- ja isolatsioonimaterjalina ehituses ja kuumandusahjudes ning sorbendina keemiatööstuses, eriti filtreerimisabina. Alfred Nobel kasutas diatomiiti nitroglütseriini stabiliseerimiseks dünamiidis. Töödeldud diatomiiti saab jagada kolmeks: kuivatatud, kaltsineeritud ja räbustiga kaltsineeritud diatomiit. Viimase puhul töödeldakse diatomiiti sooda juuresolekul. Rauarikkad diatomiidid muutuvad kaltsineerimisel roosaks või kollaseks kuni pruuniks rauaoksiidide tekke tõttu, seda saab vältida räbustiga kaltsineerimisel.

Eestis on diatomiiti kaevandatud Narva jõe äärest Tõrvalast, kus asub 50 km² suurune maardla.

## Viited
Almandiin

**Almandiin** on granaatide rühma kuuluv rauarikas mineraal, koostiselt raudalumiiniumsilikaat Fe2+3Al2(SiO4)3. See on iseloomuliku punase või purpurja värvusega, kuid võib olla ka roosa, pruunikaspunane või must. Loetakse poolvääriskivide hulka.

## Viited

## Välislingid
* Almandin. - Mineralienatlas
* Almandine Mineral Data. - webmineral.com
* Almandiin Eesti geokogude portaalis
Dolomiidistumine

**Dolomiidistumine** (inglise *dolomitization*) on protsess, mille käigus lubjakivi muutub osaliselt või täielikult dolomiidiks (dolokiviks).

Lubjakivi koosneb peamiselt mineraal kaltsiidist (CaCO3), dolokivi aga dolomiidist (CaMg(CO3)2). Seega saab kaltsiidist dolomiidi, kui asendada mineraali kristallstruktuuris osad kaltsiumi ioonid magneesiumi ioonidega. Dolomiidistumist viib läbi kivimeis ringlev põhjavesi, milles sisalduvad magneesiumi ioonid suruvad lubjakivide struktuurist välja kaltsiumi ioone, muutes kivimit aeglaselt magneesiumirikkamaks ning tehes lõpuks lubjakivist dolokivi. Sellise protsessi läbi on moodustunud praktiliselt kõik dolokivid, sest looduses ei esine tingimusi, kus dolomiit saaks veekogust otse evaporiidina kristalliseeruda.
OpenOffice.org

**OpenOffice.org** on vabatarkvaraline kontoritarkvarapakett, mille endisel kujul arendamine lõppes 2011. aasta kevadel. Tarkvarakomplekti arendus hargnes edasi kahte projekti: LibreOffice ja Apache OpenOffice.

OpenOffice.orgist on versioonid muuhulgas operatsioonisüsteemidele Microsoft Windows, Linux, Solaris, Mac OS X, OpenSolaris ja FreeBSD. OpenOffice.org kasutab vaikimisi standardset ISO/IEC 26300 ODF failivormingut ning toetab failide salvestamisel PDF ja PDF/A (ISO/DIS 32000, ISO 19005) vorminguid.

## Ajalugu

OpenOffice.orgi meeskond peab projekti sünnipäevaks 13. oktoobrit 2000, päeva, millal Sun Microsystems projekti asutas. OpenOffice.org põhineb StarDivisioni välja töötatud StarOffice'i kontoritarkvarapaketil, mille Sun Microsystems 1999. aasta augustis omandas. Tarkvarapaketi lähtekood avaldati 2000. aasta juulis, et vähendada domineeriva Microsoft Office'i turuosa. OpenOffice.org on vaba tarkvara, mis on kasutatav GNU Vähema Üldise Avaliku Litsentsi (LGPL) tingimustel.

Projekti ja tarkvara nimetatakse tavaliselt lihtsalt OpenOffice'iks, kuid projekti eestvedajate sõnul oli "Open Office" nimekuju juba kaubamärgina registreeritud, mistõttu oldi sunnitud projekti ametlikuks nimeks võtma OpenOffice.org, mida lühendatakse kas **OOo** või **OO.o**.

Erinevalt paljudest teiste tarkvarapakettidest ei ole OpenOffice.org oma versioonidele numbri kõrval nime andnud.

OpenOffice.orgi viimaseks jäänud stabiilse versiooni number oli 3.3.0. Oracle otsustas 2011. aastal varem Sun Microsystemsi ostuga kaasa tulnud OpenOffice.orgi arendamise lõpetada, lasi programmeerijad lahti ja andis üle Apache Software Foundationile tarkvara kaubamärgi ja lähtekoodi, mille baasil on loodud Apache OpenOffice.

Selle asemel, et jääda Apache'i projekti juurde, liikus suurem osa arendajaid The Document Foundationi nimelisse uude organisatsiooni, mis hakkas välja töötama algselt OpenOffice.org 3.4 1. beetaversioonil põhinevat haru LibreOffice'it. Suhteliselt lühikese aja jooksul asendas enamik Linuxi distributsioone OpenOffice.orgi paketi LibreOffice'iga.

OpenOffice.orgi projektist on varem välja kasvanud NeoOffice.

## Koostisosad
OOo koosneb järgmistest programmidest:
* **OOo Writer** – tekstitöötlusprogramm tekstidokumentide kirjutamiseks, töötlemiseks ja lihtsaks küljendamiseks
* **OOo Calc** – tabelarvutusprogramm
* **OOo Impress** – esitlustarkvara slaidide kujundamiseks ja esitamiseks
* **OOo Base** – väike ühe kasutaja andmebaasiprogramm, mida saab siduda SQL-andmebaasidega
* **OOo Draw** – joonistusprogramm
* **OOo Math** – matemaatika-, keemia-, füüsika- ja muude valemite kirjutamine
* **OOo QuickStarter** – abiprogramm tarkvarapaketi osade raali mälus hoidmiseks

## Vaata ka
*Apache OpenOffice

## Viited

## Välislingid

* OpenOffice.orgi koduleht
* OpenOffice.orgi eestindamise koduleht
Alang

**Alang** on normaalmurrangutega piiritletud laskunud maakoore plokk.

Alangut moodustavad murrangud on tavaliselt ligilähedaselt paralleelsed. Seetõttu on alangu pikkus tavaliselt palju suurem laiusest. Kõige pikemate alangute pikkus võib olla tuhatkond kilomeetrit, aga nende laiuski võib küündida mitmesaja kilomeetrini. Alang võib olla mitu kilomeetrit sügav, samas väikeste alangute sügavus võib piirduda mõne sentimeetriga.

Alang võib meenutada jõeorgu ja alangusse võibki kujuneda jõeorg, kuid need eristuvad teineteisest siiski selgelt, sest jõeorg on kujunenud jõe kulutuse tulemusel, alangud ja nendega seotud ülangud tekivad maakoores valitsevate venituspingete mõjul.

Alangu kummalgi küljel on järsud servad, aga need ei pruugi tingimata palja silmaga näha olla, sest alang võib olla mattunud.

Alangud võivad esineda pinnavormidena. Riftistumisega seotud alanguid nimetatakse ka riftiorgudeks.

Alangusse võivad kujuneda järved. Näiteks Victoria, Njassa, Tanganjika ja Baikal asuvad alangus.

Päikesesüsteemi kõige suurem alang on Marsil asuv Valles Marineris. See on 4500&nbsp;km pikk (veerand planeedi ümbermõõdust), 200&nbsp;km lai ja kuni 11&nbsp;km sügav. Valles Marineris on tekkinud tektooniliste protsesside tulemusena Tharsise vulkaanilises piirkonnas.

## Vaata ka
*ülang
Lõiketöötlemine

**Lõiketöötlemine** on töötlusviis, mille käigus materjali lõigatakse. Lõikamiseks kasutatakse lõikeriista, mille abil materjal tükeldatakse või osa sellest eemaldatakse. Lõigata võidakse nii käsitsi kui ka masinaga.

Eristatakse laastuga (näiteks freesimine, saagimine, puurimine) ja laastuta (näiteks lõikamine giljotiinkääride, veejoa või laseriga) lõikamist.
Toorik

**Toorik** on tootmisobjekt, millest kuju, mõõtmete, pinnakareduse või materjali omaduste muutmisega valmistatakse detail või lahtivõetamatu koost.
Abimaterjal

**Abimaterjal** on materjal, mida valmistusprotsessis kasutatakse lisaks põhimaterjalile. Näiteks pinna katmisel, immutamisel, keevitamisel, karastamisel jne.
Interpolaator

**Interpolaator** on seade koos tarkvaraga, mis jagab lõigu lähtepunktist kuni sihtpunktini paralleelselt koordinaattelgedega sammudeks või ringjoone puhul lõikudeks, luues nii täiendavaid tugipunkte. Interpolaatoreid kasutatakse laialdaselt arvprogrammjuhtimisega pinkidel, suurendamaks töötlemise täpsust ning lihtsustamaks programmeerimist.

## Interpolaatorite liike

*ringinterpolaator
*lineaarinterpolaator
*paraboolinterpolaator.
Sooküla

**Sooküla** on mitme koha nimi:

* Sooküla, küla Häädemeeste vallas Pärnu maakonnas
* Sooküla, küla Võru vallas, Võru maakonnas
* Sooküla, endine küla Narva-Jõesuu linnas Ida-Viru maakonnas
* Sooküla, endine küla Põlva vallas Põlva maakonnas
* Sooküla, endine küla Lehtse vallas Järva maakonnas
Pale jõgi

**Pale jõgi** (ka *Palejõgi*) on jõgi Sakala kõrgustikul ja Soomaal, halduslikult Viljandi maakonnas ja Pärnu maakonnas, Halliste jõe parempoolne lisajõgi.

## Kirjeldus
Jõe pikkus on 24,8 km, valgla pindala 117 km², langus 39,5 m ja lang 1,55 m/km.

Pale jõe lähe asub 71 m kõrgusel Viljandi maakonnas Mulgi vallas Hõbemäe külas. Umbes pool jõest voolab Sakala kõrgustikul loode suunal, ülejäänu aga Soomaal lääne-edelasuunal. Jõgi suubub Pärnu maakonnas Saarde vallas Kanaküla küla 31,5 m kõrgusel Halliste jõkke 47,3 km kaugusel selle suudmest. Jõgi voolab Viljandi maakonnas Halliste vallas läbi Hõbemäe, Vabamatsi, Niguli, Mulgi, Uue-Kariste ja Tilla küla ja Pärnu maakonnas läbi Kanaküla küla. Uue-Karistel on jõele rajatud Uue-Kariste paisjärv.

Pale jõkke suubuvad Kanarbikukraav, Türgi kraav, Riimaru oja, Vilpsaare oja, Tilla oja, Sõõrdoja ja Reangi oja. Jõgi kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Vaata ka
* Halliste jõgi
* Uue-Kariste järv

## Viited

## Välislingid

* 
*
Tõlla jõgi

**Tõlla jõgi** (ka *Tõlla oja*) on oja Edela-Eestis, Pärnu ja Viljandi maakonnas, Halliste jõe vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 21,7 km (koos lisaharudega 22,9 km), valgla suurus 96,3 km², langus 35,5 m ja lang 1,41 m/km. Oja saab alguse 65 m kõrgusel Raamatu külas ja suubub 34,5 m kõrgusel Halliste jõkke 52,8 km kaugusel selle suudmest. Ojale on paisutatud Kamali järv ja Tõlla järv. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Kaisma

**Kaisma** on küla Pärnu  maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.

2009. aastani oli küla Kaisma valla keskus. 

Külas kasvab kaitsealune Peedi mänd.


Kaisma ohvrikivi.jpg|Kaisma ohvrikivi


## Vaata ka
*Kaisma järv
*Kaisma raba

## Viited
Kergu

**Kergu** (varasem nimekuju **Kärgu**) on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.

2009. aastani kuulus küla Kaisma valda. 

Külas asub (õigeusu) Kergu Sinaiida kirik; luterlik kirik (Kergu Andrease kirik) hävitati aastal 1941 hävituspataljoni poolt.

Külas asuvad Kergu kalmistu ja Kergu Eesti apostlik-õigeusu kalmistu.

## Vaata ka
*Kergu rahvamaja

## Viited
Sooküla (Võru)

**Sooküla** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.

## Viited
Sauga jõgi

**Sauga jõgi** on jõgi Pärnumaal, Pärnu jõe parempoolne lisajõgi, suubudes Pärnu linnas 1,3 km suudmest.

Jõgi on 78 km pikk ja 570 km² valgalaga. Keskmiseks vooluhulgaks on 5,1 m&sup3;/s ja äravoolumoodul on 9,0 l/s km².


Sauga bridge in Sauga, Estonia.webm|pisi|Droonivideo Sauga jõest ja vantsillast Saugas
Sauga jõgi.jpg|Vaade Sauga jõele Vana-Sauga sadamast
Sauga jõgi Pärnus.jpg|Sauga jõgi Pärnus


## Vaata ka
* Audru sild
* Nurme sild

## Välislingid
*
Äravoolumoodul

**Äravoolumoodul** on jõe vooluhulga ja valgla pindala suhe.

Ühikuks on enamasti dm&sup3;/s*km&sup2;. 

Äravoolumoodulit kasutatakse erinevate valglate võrdlemiseks.
Hõbeda (Lääneranna)

**Hõbeda** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Koonga valda.

## Viited
Hõbeda

**Hõbeda** on mitme koha nimi:

***[[Hõbeda (Kadrina)|Hõbeda]]**, küla Kadrina vallas Lääne-Viru maakonnas
***[[Hõbeda (Lääneranna)|Hõbeda]]**, küla Lääneranna vallas Pärnu maakonnas

## Vaata ka
*Hõbeda mõis
*Hõbeda tänav
Joonuse

**Joonuse** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Külas püsielanikke ei ole.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.

## Viited
Nedrema

**Nedrema** (varem ka *Nedremaa*) on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.

Nedrema küla juures asub Nedrema puisniit.

## Viited
Tamme

**Tamme** on mitme koha nimi:

* **[[Tamme (Lääneranna)]]**, küla Lääneranna vallas Pärnu maakonnas
* **[[Tamme (Võru)]]**, küla Võru vallas Võru maakonnas
* **[[Tamme (Raikküla)]]** oli Rapla valla Rapla maakonna Kabala küla nimi kuni 2017. aasta oktoobrini
* **[[Tamme (Elva)]]**, küla Elva vallas Tartu maakonnas
*Tamme (Tänassilma), endine küla Viljandi rajoonis

**Tamme** on ka perekonnanimi.

## Vaata ka
* Tamme mõis (Tartumaal Rannu kihelkonnas)
* Tamme mõis (Võrumaal Kanepi kihelkonnas)
* Tamme mõis (Tartumaal Nõo kihelkonnas)
* Tamme puiestee
* Tamme põik
* Tamme tee
* Tamme tänav
Paula Hitler

**Paula Hitler** (21. jaanuar 1896 Hafeld, Austria – 1. juuni 1960 Berchtesgaden, Baieri, Saksamaa) oli Adolf Hitleri noorem õde. 

Paula isa oli Alois Hitler ja ema Klara Pölzl. Paula oli Adolfi õdedest-vendadest ainus, kes lapsepõlve üle elas. 

Kuni Teise maailmasõja lõpuni töötas Paula sekretärina, samuti toetas teda Hitler Natsi-Saksamaa perioodil.
Klara Hitler

**Klara Hitler** (neiupõlvenimi **Klara Pölzl**; 12. august 1860 – 21. detsember 1907 Linz, Austria) oli Adolf Hitleri ema ja Alois Hitleri abikaasa.

Ta sündis Spitali külas Austrias Johann Pölzli ja Johanna Hiedleri perekonnas. 

Tema juuksed olid tumepruunid ning ta oli naise kohta üsna pikk.

Klaral oli kokku 6 last, kellest ainult kaks – Adolf ja Paula – elasid üle lapsepõlve. Klara oli katoliiklane ja käis tihti kirikus.  

Ta suri 47-aastaselt piinarikkalt rinnavähki.
Simuleerimine

**Simuleerimine** on millegi matkimine ehk jäljendamine.

Tehnikas tähendab simuleerimine mingi objekti uurimist tema lihtsustatud matemaatilise mudeli abil. Tänapäeval toimub objektide uurimine arvutis kasutades simulatsiooniprogramme ja simulatsioonimudeleid.

Mudeleid (sh. simulatsioonimudeleid) koostatakse väga mitmesugustel eesmärkidel. Näiteks:
*protsessi või versiooni paikapidavuse kontrollimine mudeliga kui eksperimendi läbiviimine tegelike objektidega on keerukas, kulukas või lubamatu,
*hävinud objekti mõistmiseks ja rekonstrueerimiseks
...
Farmatseutide loend

*Siin on loetletud [[farmatseut]]e.*

## A
*Paul Arras

## B
*Friedrich Beckmann
*Ernst van der Bellen

## C
* Carl Claus

## D
* Johann Georg Dragendorff

## E

## F

## G
* Nikolai Gorinov
* David Hieronymus Grindel 
* Carl Christoph Göbel

## H
* Luke Howard

## I

## J
*Ernst Jürgens
*Ants Jürima
*Karl Jürison

## K
*Elfriede Karu 
*Friedrich Kestner
*Eduard Rudolf Kobert
*Karin Kogermann
*Johannes Koitmets
*Eduard Kook
*Oskar Kook

## L
*Erni Labi
*Julius Lill

## M
* Udo Margna
* Edvin Matson
* Johannes Moistus

## N
*Erna Neufeld
*Ants Nurk

## O

## P
*Henn Parts 
*John Pemberton
*Abel Pihu
*Artur Puksov

## R
*Ain Raal
*Karl Rähesoo

## S
*Hugo Salasoo
*August Siim
*Viktor Skvortsov

## Š

## Z

## Ž

## T
* Alma Tomingas

## U
## V
*Raimond Veenpere
*Nikolai Veiderpass
*Charles Volmer

## W
## Õ
*Mihkel Õunmann

## Ä
## Ö
## Ü
Lincoln Burrows

**Lincoln Burrows** on üks peategelasi teleseriaalis "Põgenemine". Tegelaskuju kehastab Dominic Purcell.

Seriaalis nähtavaid klippe noorest Lincolnist mängivad Max Kirsch ja Hunter Jablonski. Lincolni noorem vend Michael Scofield, keda kehastab Wentworth Miller, ohverdab ennast, et päästa oma vend Lincoln range süsteemiga Fox Riveri vanglast, kus too parasjagu surmasüüdistusega seal istub.

Pärast Lincolni ja Michaeli ema surma, sai Lincolnist Michaeli nö. "Kaitseja". Lincoln kukkus oma Sofamoori ajal välja Morgan Park'i kõrgkoolist ja alustas kuritegevuslikku elu. Peale selle et teda süüdistatake Asepresidendi venna mõrvas , on Lincolnile kaela seatud ka palju teisi kuritegusid.
Võidu

**Võidu** (kuni 1977 Võiduküla) on küla Pärnu  maakonnas Häädemeeste vallas. 


Laut Võidu külas.jpg|Laut Võidu külas
Võidu küla Pärnumaal.jpg|Võidu küla
Veoauto Võidu külas.jpg|Veoauto Võidu külas
Vana vilja-ait Võidu külas.jpg|Vana vilja-ait Võidu külas
Timmkanali bussipeatus.jpg|Timmkanali bussipeatus
Kiri Timmkanali bussipeatuse seinal.jpg|Kiri Timmkanali bussipeatuse seinal
Elumaja Võidu külas.jpg|Elumaja Võidu külas
Timmkanal Võidu külas.jpg|Rannametsa jõgi Võidu külas
Timmkanal Võidu külas 2.jpg|Rannametsa jõgi Võidu külas


## Viited
Tibla

**Tibla** on halvustav sõna venelase kohta.

Tiblas koonduvad põliselanike etteheited eri aegadel Eesti aladele asunud venelastele, mistõttu 20. sajandi algupoole viitas see Venemaalt pärit lihttöölistele ja nende hoiakutele, kuid hiljem on saanud enamlase, nõukogude võimu esindaja ja küüditaja või nõukogude inimese tähenduse. Tüüpiline tibla ei austavat asukohamaa kultuuri, selle elanikke ega nende keelt ning olevat üldjuhul vaenulik ka Eesti riigi suhtes.

Tänapäevastele tibladele omistatakse nostalgiat Nõukogude Liidu järele.

Võrreldavad, ehkki mitte samatähenduslikud terminid on *[[Homo sovieticus]]* ja soomekeelne *[[ryssä]]*.

## Termini kujunemine

1937. aastal ilmunud Eesti Entsüklopeedias seostatakse "tibla" Vitebski kubermangu nimega, kuna sealt pärines hulk veel tsaariaegses Eestis tänavaid sillutanud venelasi ja teisi slaavi päritolu töölisi. Algselt kutsuti neid "tipski", millest hiljem kujunenud "tibla".

Vene keeles kasutavad Vitebskist pärit inimesed enda kohta sõna "vitebljanin" (vene keeles витеблянин), millel negatiivset varjundit ei ole.

Rahvaliku etümoloogia kohaselt tulenevat sõna "tibla" venekeelsest fraasist *ты, бля* (*tõ, blja* 'sina, lits').

Juba 1918. aastal seostati sõnaga "tibla" töölisklassist pärit enamlasi ehk bolševikke ja bolševismi toetajaid. 18. juuni 1918. "Tallinna Päevalehe" artiklis "Pudemed" peetakse seda küll uudissõnaks, aga juba kinnistunuks. Samas artiklis leiab mainimist ka uus termin "aus varas". Pseudonüümi all esinev autor kirjutab "tibla" kohta järgmist (kirjapilt suuresti muutmata):



Tänapäeva kirjakeeles levis "tibla" 1990. aastail Andrus Kiviräha "Ivan Orava mälestuste" ajel, mis kujutab eestlaste riikluse aluseks olevat rahvustunnet ja umbusku venelaste vastu tragikoomilises võtmes. Ivan Orava järgi olid tiblad mitte venelased, vaid väikesed roosad olevused, kes ilmusid Eestisse esmakordselt 1940. aasta juunis.

2002. aastal pälvis kriitikat Eesti Päevalehes 11. detsembril ilmunud reklaam, milles kirjutati: "Ei loe Eesti Päevalehte? Järelikult tibla!" Riigikogu liikmed Viktor Andrejev, Jevgeni Tomberg ja Valentina Võssotskaja esitasid seepeale Avaliku Sõna Nõukogule kaebuse, kuna nende arvates õhutas reklaam rahvuslikku vaenu. "Nõukogu nendega ei nõustunud, kuid kuulutas reklaami siiski hea tavaga vastuolus olevaks, kuna eelnenud lausele järgnes lause "Ole õige eestlane, loe kindlasti!", mille lisamisega loodud vastandust peeti solvavaks," kirjutas filosoof Indrek Reiland juhtumit analüüsides. Reilandi hinnangul viitab õigekeelsussõnaraamatu 2006. aasta väljaanne siiski kaudselt, et sõna "tibla" kasutamine väljendab halvustavat suhtumist venelastesse üldiselt.

## Vaata ka
*Homo sovieticus, Nõukogude inimene, Uus nõukogude inimene (новый советский человек)
*Moskal (Maskal), satraap, Katsap, Vatnik
*Tšuhnaa

## Viited

## Välislingid

* EKI keelekool: Homo soveticus Postimees, 22. aprill 2018
Jakaya Kikwete

**Jakaya Mrisho Kikwete** (sündinud 7. oktoobril 1950 Msogas) on Tansaania poliitik, kes oli aastatel 2005–2015 Tansaania president.

31. jaanuaril 2008 valiti ta ühtlasi Aafrika Liidu esimeheks. Selles ametis oli ta kuni 2. veebruarini 2009.

31. oktoobril 2010 toimunud presidendivalimistel valiti ta uueks ametiajaks tagasi.

Kikwete lõpetas 1975 majanduskooli ja asus tööle Tansaania tollases ainuparteis TANU (Tanganjika Aafrika Rahvusliit), mis alates 1977 kannab Revolutsioonipartei nime, väikeametnikuna. See andis talle võimaluse töötada rohujuuretasandil Tansaania maapiirkondades.

Sõjaväelasekarjääri alustas ta 1972 Ruvu Riiklikus Sõjaväelaagris. 1976 lõpetas ta Mondulis Tansaania Sõjaväeakadeemia leitnandina. 1983 alustas ta samas akadeemias ohvitseride kursusi ja tõusis kolonelleitnandiks. Selles aukraadis läks ta 1992 erru, kui Tansaanias kehtestati mitmeparteisüsteem ja ta hakkas täiskohaga poliitikuks.

Revolutsioonipartei on sellegipoolest säilitanud kontrolli Tansaania üle. Kikwete valiti esimest korda erakonna Riiklikku Täitevkomiteesse 1982 ja sellest ajast saadik on ta iga 5 aasta järel sinna tagasi valitud. 1997 valiti ta erakonna 31-liikmelise Keskkomitee liikmeks ja on ka sinna iga 5 aasta järel tagasi valitud.

1994 valiti Kikwete 44 aasta vanuselt Tansaania ajaloo kõige nooremaks rahandusministriks. 1995. aasta detsembris sai ta välisministriks ja jäi sellele kohale 10 aastaks, kuni 21. detsembrini 2005. Sama aasta 25. detsembril sai temast Tansaania president.
Faure Gnassingbé

**Faure Essozimna Gnassingbé** (sündinud 6. juunil 1966) on Togo poliitik, alates 3. maist 2025 Togo ministrite nõukogu president. 2005–2025 oli ta  riigi president.

Ta on 1967–2005 Togo presidendiametit pidanud Gnassingbé Eyadéma poeg.
George Maxwell Richards

**George Maxwell Richards** (1. detsember 1931 San Fernando – 8. jaanuar 2018) oli Trinidadi ja Tobago poliitik, riigi neljas president 17. märtsist 2003 kuni 18. märtsini 2013.

Ta oli hariduselt keemiainsener ja 1963. aastast oli tal doktorikraad (Ph.D.) Cambridge'i Ülikoolist.

**Max Richards**, nagu teda tavaliselt kutsuti, sündis San Fernando linnas Trinidadi saare lõunaosas. Samas linnas omandas ta põhihariduse ja õppis edasi *Queen's College* Port of Spainis.

Aastatel 1950–1951 töötas firmas United British Oilfields of Trinidad, mis hiljem sai firma Royal Dutch Shell osaks). Õppis Manchesteri Ülikoolis Suurbritannias keemiat ning 1955 sai bakalaureusekraadi ja 1957 magistrikraadi. Edasi jätkas doktoriõppes Cambridge'i Ülikoolis.

Naasnud kodumaale, töötas aastatel 1957–1965 Shelli Trinidadi osakonnas. Pärast seda töötas Lääne-India Ülikoolis õppejõuna. Aastatel 1980–1985 oli ta sama ülikooli prorektor.

Ta oli abielus Jean Ramjohn-Richardsiga ning neil oli kaks last: poeg Mark on arst ja tütar Maxine ettevõtja.
Ahmet Necdet Sezer

**Ahmet Necdet Sezer** (sündinud 13. septembril 1941 Afyonkarahisaris) on Türgi riigitegelane, kes oli 16. maist 2000 kuni 28. augustini 2007 Türgi president. 

## Tunnustus
*2002 Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk
Idriss Déby

**Idriss Déby Itno** (18. juuni 1952 – 20. aprill 2021) oli Tšaadi poliitik. Alates 2. detsembrist 1990 kuni surmani 2021. aastal oli ta Tšaadi president. Ta oli lisaks partei Mouvement Patriotique du Salut (MPS) esimees.

Ta sündis zaghavade hõimust pärit karjuse perekonnas. Ta tõusis riigis esile tänu edukale sõjaväekarjäärile.

Déby sai Tšaadi presidendiks pärast 1990. aastal juhitud riigipööret president Hissène Habré vastu. Déby valiti pärast seda kuus korda tagasi presidendiks. Mitmed rahvusvahelised meediaallikad nimetasid Déby võimu autoritaarseks. Tema valitsemise ajal tegi demokraatia riigis tagasikäigu ja lokkas korruptsioon. Tema valitsuse kukutamiseks loodi 2016. aastal mässuliste rühmitus Rinne Muutuse ja Üksmeele Nimel Tšaadis (FACT).

30. jaanuarist 2016 kuni 30. jaanuarini 2017 oli ta Aafrika Liidu eesistuja.

Déby suri 2021. aastal mässulistega võitlemise käigus saadud vigastustesse. Tema surma järel võttis presidendi kohustused üle sõjaline nõukogu, mida asus juhtima tema poeg Mahamat Déby.

## Viited
Zayn al-‘Ābidīn bin ‘Alī

**Zayn al-‘Ābidīn bin ‘Alī** (araabia زين العابدين بن علي ; sündinud 3. septembril 1936 – 19. september 2019) oli Tuneesia poliitik, president, tuli võimule pärast 7. novembril 1987 korraldatud riigipööret, millega kukutati eluaegseks presidendiks kuulutatud Habib Bourguiba.

Aastal 2004 valiti ta presidendiks tagasi 94,5 protsendiga häältest ning aastal 2009 89 protsendiga häältest. 14. jaanuaril 2011 sunniti ta võimust loobuma.

Juunis 2011 mõistis kohus Zayn al-‘Ābidīn bin ‘Alī ja tema abikaasa tagaselja süüdi varguses ning sularaha ja vääriskivide ebaseaduslikus omamises, karistuseks määrati 35 aastat vangistust. bin ‘Alī väite kohaselt meelitati ta lahkuma oma riigist Saudi Araabiasse ning lavastati kuritegudes süüdi.

## Viited

## Välislingid
* "Tuneeslased valisid presidendi viiendat korda tagasi" Postimees.ee, 26. oktoober 2009