open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Major

**Major** on kaptenist kõrgem ja kolonelleitnandist madalam sõjaväeline auaste maaväes ja õhuväes. Mereväes vastab majorile kaptenmajori auaste.

## Eesti Kaitsevägi
Eesti Kaitseväes on major kõige madalam vanemohvitseri auaste.

Eesti Vabadussõja ajal Eesti sõjaväes majori auastet ei eksisteerinud. Tänapäeva majori auastmele vastas tollane kapteni auaste, kuna tänapäeva kapteni auastmele vastas tolleaegne alamkapteni sõjaväeline auaste. Majori (kaptenmajori) auastmele võis ülendada ohvitsere, kes teenisid IX (pataljoni ülem) ja X (üksiku kompanii ülem) astme ametikohal.

Majori auastmele vastav põhiametikoht kaitseväe maismaaüksuste rahuaegsetes koosseisudes on üldjuhul üksikkompanii (ei allu pataljonile, vaid otse suuremale üksusele või väekoondisele) ülem, ka pataljoni või brigaadi staabiohvitser.

## Galerii

UA shoulder mark 15.svg|Ukraina maaväe majori õlak
UAAF shoulder mark 15.svg|Ukraina õhujõudude majori õlak
US Army O4 (Army greens).svg|USA maaväe majori õlak
Udo Petersoo

**Udo Petersoo** (8. mai 1934 Tallinn – 14. mai 2006 Mississauga, Ontario, Kanada) oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku peapiiskop aastail 1990–2006.

Nõukogude okupatsiooni eel siirdus ta koos vanematega pagulusse Rootsi, hiljem Kanadasse.

Udo Petersoo on lõpetanud Waterloo Luterliku Ülikooli, Waterloo Luterliku Seminari ja Toronto Ülikooli Pedagoogiumi, omandades teoloogilise ja pedagoogilise kõrghariduse. Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlane (1995).

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta 17 aastat kooliõpetajana. Aastail 1973–1981 oli ta Eestlaste Kesknõukogu Kanadas esimees.

Udo Petersoo ordineeriti vaimulikuks 1975. aastal. Ta teenis üle 30 aasta väliseesti kogudusi. 1987. aastal valiti ta E.E.L.K. Kanada praostkonna praostiks ja E.E.L.K. Konsistooriumi assessoriks. 9. detsembril 1990 pühitses peapiiskop Konrad Veem Udo Petersoo Toronto Vana-Andrese kirikus Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku peapiiskopiks.

## Tunnustus
*2000 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa Elmar Petersoo oli Jõelähtme koguduse pastor.

## Viited

## Välislingid
*TLÜAR väliseesti isikud
* Udo Petersoo kõne Eesti Vabariigi 71. aastapäeva tähistamisel Torontos (kõne algus 01:56)
Saare maakonna vapp

**Saaremaa vapp** on Eestis asuva Saare maakonna vapp.

Saaremaa vapp kinnitati riigivanem Konstantin Pätsi poolt 5. veebruaril 1937.

Vapp on registreeritud 26. septembril 1996.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil heisatud purjega hõbedane viikingilaev, mille pardal on seitse ümmargust kilpi reas. Laeva all, vapi tüvel kolm hõbedast lainelõikelist varrast.

## Tõlgendus

Merel olev viikingilaev tähistab saarlaste kunagist tugevat mereväge.

## Vaata ka
*Saaremaa lipp

## Välislingid
*Saare maakonna sümboolika
*Saaremaa vapi ja pitseri kujud (1936)
Harjumaa vapp

**Harjumaa vapp** on Eestis asuva Harju maakonna vapp.

Riigivanem Konstantin Päts kinnitas Harjumaa vapi 5. veebruaril 1937.

Vapp on registreeritud 24. detsembril 1996.

## Vapi kirjeldus
Punasel kilbil on hõbedane rist.

## Põhjendus
Harjumaa vapp põhineb Tallinna väikesel vapil.

## Endine vapp
Aastatel 1929–1937 oli kasutusel Harjumaa vapi endine kuju.

## Vaata ka
*Harjumaa lipp

## Välislingid
*Vabariigi Valitsuse otsuse lisa 5. veebruarist 1937
*Vabariigi Valitsuse otsusel lisa 24. maist 1929 
*Harju maakonna sümboolika
Pärnumaa vapp

**Pärnumaa vapp** on Eestis asuva Pärnu maakonna vapp.

Pärnumaa vapp kinnitati riigivanem Konstantin Pätsi poolt 5. veebruaril 1937. Pärast Eesti taasiseseisvumist registreeriti sama vapp 26. septembril 1996 Riigikantseleis Pärnu maakonna vapina.

## Vapi kirjeldus
Kuldsel kilbil must püstitõusnud karu.

## Vaata ka
*Pärnumaa lipp

## Välislingid
* Pärnu maakonna sümboolika Pärnu maavalitsuse kodulehel
* Pärnu maakonna sümboolika
Warp Records

**Warp Records** on Suurbritannia plaadifirma, mis üldjuhul avaldab eksperimentaalset elektroonilist muusikat.

## Artistid
*!!!
*Anti-Pop Consortium
*Aphex Twin
*Autechre
*Battles
*Beans
*Boards of Canada
*Broadcast
*Brothomstates
*Clark
*General
*Gravenhurst
*Grizzly Bear
*Jackson And His Computer Band
*Jamie Lidell
*Jimmy Edgar
*LFO
*Luke Vibert
*Maximo Park
*Mira Calix
*Nightmares On Wax
*Plaid
*Prefuse 73
*Req
*Richard Devine
*Squarepusher
*Two Lone Swordsmen
*Vincent Gallo

## Välislingid
*
Viljandimaa vapp

**Viljandimaa vapp** on Eestis asuva Viljandi maakonna vapp.

Viljandimaa vapp kinnitati Riigivanem Konstantin Pätsi otsusega 5. veebruaril 1937. Pärast Eesti taasiseseisvumist registreeriti sama vapp 26. augustil 1996 Riigikantseleis Viljandi maakonna vapina.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil vasakule vaatav, tõstetud tiibadega hõbedane kotkas, kelle jalad ja nokk on kuldsed. Kotkas hoiab parema jalaga kuldse käepidemega hõbedast mõõka ning kotka rinnal on roheline kilp, millel on kolm ühest varrest võrsuvat kuldset viljapead.

## Vaata ka
*Viljandimaa lipp

## Viited

## Kirjandus
* Viljandimaa ei soovi uut vappi. Uus Eesti, 10. august 1938, nr. 214, lk. 4.

## Välislingid
* Viljandi maakonna sümboolika Riigikantselei lehel
Rephlex Records

**Rephlex Records** on plaadifirma, mille moodustasid Grant Wilson-Claridge ja Richard David James, kes on tuntust kogunud ka elektroonilises muusikas esinejanimega Aphex Twin. 

Plaadifirma asutati 1991. aastal Inglismaal Cornwallis, sealt liiguti aga aasta pärast Londonisse, sest avaldatud muusika jõudis kiiresti sealsetesse raadiotesse ja sellega kaasnes ka suurem tähelepanu.
Läänemaa vapp

**Läänemaa vapp** on Eestis asuva Lääne maakonna vapp.

Läänemaa vapp kinnitati Riigivanem Konstantin Pätsi otsusega 5. veebruaril 1937.

Vapp on registreeritud 11. oktoobril 1996.

## Vapi kirjeldus
Punasel kilbil ülestõstetud tiibade, vasakule pööratud pea ning kuldsete jalgade ja avatud nokaga hõbedane kull. Kulli pea ümber on kuldne võru.

## Põhjendus
Läänemaa vapp põhineb Saare-Lääne piiskopkonna vapil.

## Vaata ka
*Läänemaa lipp
Valgamaa vapp

**Valgamaa vapp** on Eestis asuva Valga maakonna vapp.

Peale Eesti riigivapi kinnitamist (1925) moodustati 17. detsembril 1925 maakondade vappide loomiseks vastav komisjon. 17. juunil 1926 kiideti heaks esialgsed kavandid ajaloolase Paul Johanseni poolt. Esialgsel Valgamaa vapil oli kilbi ülaosa hõbedane, alumine must ja sellel rahvalauludest ja muinasjuttudest tuttav punane-kuldne-sinine vikerkaar, mis oli mõeldud sümboliseerima kahte rahvast ühendavat silda.

Valga maavolikogu ei olnud aga Johanseni kavandiga rahul ning peale mitmete kavandite läbivaatamist kinnitas maavolikogu kohaliku inseneri Saare vapikavandi 1931. aastal. Vapil olev kilp oli jaotatud neljaks väljaks. Ülal-paremal valge väli, millel kuldne V-täht; ülal-vasakul siniselt taustal neli kuldtähte, mis sümboliseerisid nelja maakonda, mille territooriumi osadest 6. septembril 1920. a. Valga maakond moodustati; all-paremal sinisel taustal heinakuhi ja all-vasakult valgel Vabadusristi kujutis. Vappi raamis tammeokstest pärg ja selle kohal ristatud mõõgad. Peale Siseministeeriumi nõudmisel Vabadusristi kujutise eemaldamist kinnitas 15. septembril 1931 maavolikogu vapi lõplikult.

1936. aastal valmistas kunstnik Gustav Reindorff välja uued ja lihtsustatud vapikavandid, mis kinnitati 5. veebruaril 1937 Riigivanem Konstantin Pätsi otsusega.
## Vapi kirjeldus
Valga maakonna vapil on kilp lõigatud diagonaalselt kaheks. Ülemisel sinisel poolel on neli viieharulist hõbedast tähte (maakonna moodustanud nelja maakonna arv) ja alumine hõbedane väli on tühi. Vapi sinine toon on rahvusvahelise PANTONE värvitabeli järgi 285 ˚C.

## Põhjendus
Sinisel taustal neli hõbedast tähte sümboliseerivad kihelkondi, millest Valgamaa moodustati.

## Eelmine vapp
Aastail 1931–1937 kasutas Valga maakond eelmist vappi, mille Vabariigi Valitsus oli kinnitanud 7. oktoobril 1931.

## Vaata ka
* Valgamaa lipp

## Viited


## Välislingid
* Valga maakonna sümboolika
* Valga maakonna vapi ajalugu maakonna kodulehel
* Valga maakonna eelmine vapp
Grant Wilson-Claridge

**Grant Wilson-Claridge** on Suurbritannia plaadifirma Rephlex Records üks asutajatest ja esimene Aphex Twini loomingu avaldaja.

Grant Wilson-Claridge hakkas 1989 aastal Cornwallis, Newguay rannikul  asuvas klubis DJ-na muusikat mängima. Sealne maalähedane olustik ei olnud kindlasti tavamõistes koht, mis peaks sünnitama idee luua oma plaadifirma. Kuulates Richard David James (Aphex Twin) poolt mängitavat muusikat selgus, et viimane esitas pidudel rohkem oma enese poolt kassettidele lindistatud muusikat, kui teiste artistide teoseid. See avastus andis Grantile idee lindistada ametlik plaat.

Enne Londonisse kolimist 1992. aastal, oli Aphex Twini muusika vinüülidel avaldamine pühendumine muusikale, mis meeldis Granti sõprusringkonnale. Tänu nende geograafilisele paiknemisele, ei olnud võimalust pääseda ligi muusikale, mida nad tahtsid kuulata ja seetõttu otsustasid nad selle ise valmis teha.

Grant ise ütleb aastaid hiljem: "Me tegime seda nalja pärast, me teeme seda siiani"
Järvamaa vapp

**Järvamaa vapp** on Eestis asuva Järva maakonna vapp.

Järvamaa vapp kinnitati riigivanem Konstantin Pätsi otsusega 5. veebruaril 1937. 

## Vapi kirjeldus
Järva maakonna vapil on sinisel kilbil hõbedane torniga linnus ja jaluses on kolm hõbedast lainelõikes rõhtlatti.

## Vaata ka
*Järvamaa lipp

## Viited

## Kirjandus
* Järvamaa vapp 2 variandis. Uus Eesti, 27. juuli 1936, nr. 200, lk. 5.

## Välislingid
*Järvamaa lipp ja vapp Järvamaa Infoportaalis
Surfing On Sine Waves

**"Surfing On Sine Waves"** on 1993. aastal Polygon Window artistinime all avaldatud Aphex Twini album.

Albumi tootis Warp Records. Albumi pikkus on 56 minutit 50 sekundit.

## Lood
#Polygon Window 
#Audax Powder 
#Quoth 
#If It Really Is Me 
#Supremacy 2 
#UT1-dot 
#Untitled 
#Quixote 
#Portreath Harbour 
#Redruth School 
#Quino-phec
Jackson Fourgeaud

**Jackson Fourgeaud** (sündinud 1979) on prantsuse muusik, kes avaldab oma loomingut artistinime **Jackson And His Computer Band** all.

2005. aastal välja antud debüütalbum "SMASH" sisaldab nelja aasta jooksul kogutud materjali.

Jackson ütleb ise oma muusika kohta "stiilne orgia, psühhedeelne konflikti tähistamine".
IDM

**IDM** (lühend inglise keelest *intelligent dance music* 'intelligentne tantsumuusika') on elektroonilise muusika suund, mille rajajateks võib nimetada ansambleid Aphex Twin ja Autechre ning muid plaadifirma Warp Records artiste.

Selle suuna muusikat võivad iseloomustada tantsumuusika elemendid, kompositsiooniline keerukus, mittestandardsed ideed, iseloomulikud meloodiakäigud ja tämbrid, eriline emotsionaalne sisu jne. Muusika võib sobida nii tantsusaalis tantsimiseks kui elutoas kuulamiseks.
Get Heavy

**"Get Heavy"** on ansambli Lordi stuudioalbum.

Album andis 1. novembril 2002 välja BMG Finland Oy. The End Recrodsi kaudu ilmus Ameerika Ühendriikides levitatud albumil boonuslugu "Don't Let My Mother Know". 

Albumi salvestamine ei möödunud probleemideta, sest Lordi ja T.T. Oksala vahel esines pidevalt lahkarvamusi, muuhulgas ei peetud kinni kokkulepitud ajakavadest. Bändi liikmed olid täpselt kokkulepitud ajal stuudios ega soovinud salvestusele hilineda, seevastu produtsent hilines pidevalt. Album salvestati Helsingi Finnvoxi stuudios.

2003. aastal müüdi albumit 30 000 eksemplari ning see saavutas plaatinaalbumi staatuse. Aastaks 2013 oli albumit müüdud üle 68 000 eksemplari, millega on see pälvinud topeltplaatinaalbumi staatuse.

## Liikmed
*Mr. Lordi – vokaal
*Kita – trummid
*Amen – kitarr
*Magnum – bass
*Enary – klahvpillid

## Lood
#"Scartic circle gathering" (1:02)
#"Get heavy" (3:00)
#"Devil Is a Loser" (3:29)
#"Rock the hell outta you" (3:07)
#"Would You Love a Monsterman?" (3:04)
#"Icon of dominance" (4:35)
#"Not the nicest guy" (3:12)
#"Hellbender turbulence" (2:46)
#"Biomechanic man" (3:22)
#"Last kiss goodbye" (3:08)
#"Dynamite tonite" (3:14)
#"Monster monster" (3:23)
#"13" (1:08)
Boonuslugu:
#"Don't Let My Mother Know"
The Arockalypse

**"The Arockalypse"** on Soome ansambli Lordi stuudioalbum.

Albumi andis 10. märtsil 2006 välja plaadifirma BMG Finland Oy. Plaat sisaldab 12 lugu. Külalisesinejatena astuvad üles Dee Snider, Jay Jay French, Bruce Kulick ja Udo Dirkschneider. See on ka esimene album, kus astub üles Awa. Kõik bassipartiid sellel albumil on sisse mänginud Kalma, kuid kuna ta lahkus bändist enne plaadi ilmumist, on plaadiümbrisel kirjas juba uus bassist mr. OX.

Albumi tarbeks kirjutati ka laul "Danger In Love", mis plaadilt välja jäi, ent selle esitas hiljem Soome poptäht Agnes enda plaadil "When the Night Falls".

Plaat sai kuldalbumi staatuse Kreekal, Saksamaal ja Rootsis. Soomes teenis see kolmekordse plaatinaauhinna (müünud üle 90 000 eksemplari). 

Plaadil musitseerivad: 
*Mr. Lordi – vokaal
*Kita – trummid
*Amen – kitarr
*Kalma – bass
*Awa – klahvpillid

## Lood
#"SCG 3 Special Report" (Intro) (3:46)
#"Bringing Back the Balls to Rock" (3:31)
#"The Deadite Girls Gone Wild" (3:45)
#"The Kids Who Wanna Play With the Dead" (4:07)
#"It Snows in Hell" (3:37)
#"Who's Your Daddy?" (3:38)
#"Hard Rock Hallelujah" (4:07)
#"They Only Come Out at Night" (3:49)
#"The Chainsaw Buffet" (3:47)
#"Good to be bad" (3:31)
#"The Night of the Loving Dead" (3:09)
#"Supermonstars (Anthem of the Phantoms)" (4:04)

### Eriväljaanne
2006. ilmus album "The Arockalypse" Soomes eriväljaandena "Special Edition", millel oli kolm boonuslugu ja DVD. Eriversioon ilmus ka USA-s.

Lisalood:
*"Would You Love a Monsterman? (2006)"
*"Mr. Killjoy"
*"Evilove" 

DVD:
#"Live At Market Square", kontsert
#"Hello Athens", lühidokumentaalid 
#Muusikavideod "Who's Your Daddy?", "Hard Rock Hallelujah" ja "Would You Love a Monsterman? (2006)"

### Vinüülplaat
10. mail 2007 ilmus USA-s "The Arockalypse", millel oli neli vinüülikujundust: must; sinise-punasekirju; läbipaistev; läbipaistev-punasekirju. Komplektis on kaks vinüüli, mille peal on nii albumi tavaversiooni ja eriväljaande lood kui ka kontsertidel salvestatud lisalugu:

*"Devil Is a Loser" (*live*)
*"Hard Rock Hallelujah" (*live*)
*"Would You Love a Monsterman?" (*live*)
The Monsterican Dream

**"The Monsterican Dream"** on ansambli Lordi 2004. aasta stuudioalbum.

Plaati osteti kohe esimesel aastal 15 000 eksemplari, millega see pälvis kuldalbumi auhinna. 2007. aastal ületas see plaatinaalbumi auhinna piiri, kui seda oli ostetud üle 33 000 albumi. 

Lisaks ilmus ka albumi "The Monsterican Dream" eriväljaanne, millega oli kaasas lühifilmi "Lordi's The Kin" (2004) DVD. Filmist hoolimata ei saatnud albumi eriväljaannet suur edu.

## Liikmed
*Mr. Lordi – vokaal
*Kita – trummid
*Amen – kitarr
*Kalma – bass
*Enary – klahvpillid

## Lood
#"Theatrical Trailer" (1:09)
#"Bring It On (The Raging Hounds Return)" (4:35)
#"Blood Red Sandman" (4:03)
#"My Heaven Is Your Hell" (3:41)
#"Pet the Destroyer" (3:50)
#"The Children of the Night" (3:44)
#"Wake the Snake" (3:46)
#"Shotgun Divorce" (4:42)
#"Forsaken Fashion Dolls" (3:43)
#"Haunted Town" (3:13)
#"Fire In the Hole" (3:27)
#"Magistra Nocte" (1:33)
#"Kalmageddon" (4:33)
The Monster Show

**"The Monster Show"** on ansambli Lordi kogumikalbum. 

Album on hübriid ansambli kahest esimesest albumist – "Get Heavyst" ja "The Monsterican Dreamist". Album anti välja 17. veebruaril 2005. Albumi andis välja Sanctuary Records ja sellel on 12 lugu. 

Plaadil löövad kaasa: 
*Mr. Lordi – vokaal
*Kita – trummid
*Amen – kitarr
*Kalma – bass
*Enary – klahvpillid

## Lood
#"*Threatical trailer*" (1:09)
#"*Bring it on (The raging hounds return)*" (4:35)
#"*[[Blood Red Sandman]]*" (4:03)
#"*[[My Heaven Is Your Hell]]*" (3:41)
#"*[[Would You Love a Monsterman?]]*" (3:04)
#"*[[Devil Is a Loser]]*" (3:29)
#"*Icon of dominance*" (4:35)
#"*The children of the night*" (3:44)
#"*Shotgun divorce*" (4:42)
#"*Forsaken fashion dolls*" (3:43)
#"*Wake the snake*" (3:46)
#"*Rock the hell outta you*" (3:07)
Spike Jonze

**Spike Jonze**, kodanikunimega **Adam Spiegel** (sündinud 22. oktoobril 1969 Rockville'is Marylandi osariigis Ameerika Ühendriikides) on Ameerika Ühendriikide muusikavideote ja filmide lavastaja. 

Ta on teinud videod sellistele ansamblitele nagu Fatboy Slim, Beastie Boys, R.E.M., The Chemical Brothers, Weezer, Björk ja Daft Punk.

Näitlejana on ta kaasa löönud filmides "Tahad mängida?" ("The Game", 1997), "Kolm kuningat" ("Three Kings", 1999) ja "Olles John Malkovich" ("Being John Malkovich", 1999).

Ta on lavastanud filmid "Olles John Malkovich" (peaosades John Cusack, Cameron Diaz jt) ning "Kuidas kirjutada kassafilmi?" ("Adaptation", 2002; peaosades Nicolas Cage ja Meryl Streep). Filmiga "Olles John Malkovich" võitis ta MTV filmiauhinadade üleandmisel parima uue filmitegija auhinna ja Veneetsia filmifestivalil FIPRESCI auhinna, filmiga ta kandideeris ka lavastaja Oscarile. "Adaptationi" eest on teda hinnatud Berliini filmifestivalil Hõbekaruga.

Spike Jonze on ka MTV sarja "Jackass" üks tegijatest ja filmi "" produtsent.

## Muusikavideod
1992
*"100%" (Sonic Youth)
*"Video Days" (Blind)

1993
*"Cannonball" (The Breeders)
*"Country At War" (X)
*"Daughter of the Kaos" (Luscious Jackson)
*"Hang On" (Teenage Fanclub)
*"High in High School" (Chainsaw Kittens)
*"Time For Livin'" (Beastie Boys)

1994
*"All About Eve" (Marxman)
*"Buddy Holly" (Weezer)
*"Ditch Digger" (Rocket From the Crypt)
*"Divine Hammer" (The Breeders)
*"Feel the Pain" (Dinosaur Jr.)
*"I Can't Stop Smiling" (Velocity Girl)
*"If I Only Had a Brain" (MC 900 Ft. Jesus)
*"Old Timer" (That Dog)
*"Ricky's Theme" (Beastie Boys)
*"Sabotage" (Beastie Boys")
*"Sure Shot" (Beastie Boys)
*"Undone (The Sweater Song)" (Weezer)

1995
*"California" (Wax)
*"Car Song" (Elastica)
*"Crush with Eyeliner" (R.E.M.)
*"Freedom of '76" (Ween)
*"It's Oh So Quiet" (Björk)
*"The Diamond Sea" (Sonic Youth)
*"Who Is Next?" (Wax)

1996
*"Drop" (Pharcyde)

1997
*"Da Funk" (Daft Punk)
*"Elektrobank" (The Chemical Brothers)
*"Electrolite" (R.E.M.)
*"It's All About the Benjamins (rokiversioon)" (Puff Daddy)
*"Liberty Calls" (Mike Watt)
*"Shady Lane" (Pavement)
*"Sky's the Limit" (The Notorious B.I.G.)

1998
*"Home" (Sean Lennon)
*"Praise You" (Fatboy Slim)
*"Root Down (teine versioon)" (Beastie Boys)
*"The Rockefeller Skank (esimene versioon)" (Fatboy Slim)

2000
*"Weapon of Choice" (Fatboy Slim)
*"What's Up, Fatlip?" (Fatlip)
*"Wonderboy" (Tenacious D)

2002
*"Guess I'm Doing Fine" (Beck)
*"Island in the Sun" (Weezer)
*"It's In Our Hands" (Björk)

2003
*"Big Brat" (Phantom Planet)

2004
*"Get Back" (Ludacris)
*"Y Control" (Yeah Yeah Yeahs)

2005
*"Triumph Of A Heart" (Björk)

2008
*"Flashing Lights" (Kanye West)
*"The Greatest Man That Ever Lived (Variations on a Shaker Hymn)" (Weezer)

2009
"Heaven" (UNKLE)
*"See You in My Nightmares" (Kanye West)

## Isiklikku
1999–2003 oli ta abielus Sofia Coppolaga.

## Välislingid
*Indrek Simm "Lavastaja Spike Jonze, veidike hull väimees". Õhtuleht, 12.07.2003
Worms

**Worms** on kreisivaba linn Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal. Linn asub Reini jõe vasakkaldal Ülem-Reini madalikul ning on üks piirkonna olulisemaid keskusi. 

## Ajalugu
Worms on üks Saksamaa vanemaid linnu. Juba eelrooma ajal paiknes selle kohal keltide asula Borbetomagus. Rooma võimu ajal kujunes Wormsist oluline haldus- ja kaubanduskeskus ning linn säilitas oma tähtsuse ka pärast Rooma impeeriumi lagunemist.

Varakeskajal kujunes Worms oluliseks poliitiliseks ja kiriklikuks keskuseks. 9. sajandil asus linnas Karl Suure talveresidents ning Wormsist kujunes üks Saksa kuningate sagedasi residentsilinnu. 1122. aastal sõlmiti Wormsis Wormsi konkordaat, millega lõpetati keisrivõimu ja paavstivõimu vaheline investituuritüli ning määratleti ilmaliku ja kirikliku võimu vahekord Saksa-Rooma riigis. 

Keskajal oli Worms vaba riigilinn ja tähtis piiskopilinn. Linn mängis olulist rolli ka reformatsiooni ajaloos: 1521. aastal toimus seal Wormsi riigipäev, kus Martin Luther keeldus oma õpetusi tagasi võtmast. Samuti on linn seotud saksa eepose "Nibelungide laul" tegevuspaikadega.

Aastatel 1792–1814 kuulus Worms Prantsusmaale. Hiljem sai linnast osa Hesseni suurhertsogiriigist ning pärast Teist maailmasõda Rheinland-Pfalzi liidumaa linn. Teises maailmasõjas sai Worms ulatuslikke purustusi, kuid paljud ajaloolised ehitised on hiljem taastatud.

## Kultuur
Wormsis oli aastatel 2001–2024 Nibelungenmuseum, mis oli pühendatud saksa eeposele "Nibelungide laul" ja sellega seotud legendidele. Muuseum paiknes osaliselt keskaegses linnamüüris ning kasutas ekspositsioonis multimeedia- ja audiovisuaalseid lahendusi.

## Linnas sündinud tuntud isikuid
* Andreas Cellarius
* Philip Delaporte, misjonär
* Ludwig Edinger, anatoom ja neuroloog
* Timo Hildebrand, jalgpallur

## Viited

## Välislingid

*Wormsi koduleht
Bottrop

**Bottrop** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Ruhri linnastus. Asub Emscheri jõe ääres. Bottropi naaberlinnad on Oberhausen, Gladbeck ja Essen.

## Ajalugu

Bottrop sai linnaõigused 1921. aastal.
19. sajandi keskel arenes see söekaevanduskeskuseks. Sealne Prosper-Hanieli kaevandus on Saksamaa viimane tegutsev kivisöekaevandus. See suletakse 2018. aasta lõpus.

## Viited

## Välislingid

* Bottropi koduleht
Provints

**Provints** on suurem (enamasti 1. järgu) haldusüksus paljudes riikides. Nimetus on alguse saanud provintsidest Rooma riigis.

Maailmas on 40 riigis haldusüksusteks provintsid. Suurim provints on  Québeci provints Kanadas.

Samuti nimetatakse provintsiks riigi äärealasid, vastandatuna metropolile.

Ajalooliselt kasutati provintsi nimetatust ka kahe kirikliku haldusüksuse tüübi kohta: kirikuprovints, mis kujutas endast piiskopkonnast suuremat, tavaliselt mitut piiskopkonda ühendavat territoriaalset üksust; ordu provints, mis on paljude vaimulike ordude ja kongregatsioonide peamine territoriaalne allüksus.

## Afganistan

Afganistanis on provintsid 1. järgu haldusüksused. Riik jaguneb 34 provintsiks.

## Hiina

Hiinas on provintsid 1. järgu haldusüksused. Hiinal on ametlikult 23 provintsi, sealhulgas nõueldav Taiwani provints.

## Hispaania

Hispaanias on provintsid 2. järgu haldusüksused. Riik jaguneb põhiseaduse alusel 50 provintsiks, millest väljapoole jäävad autonoomsed linnad Ceuta ja Melilla.

## Indoneesia

Indoneesias on provintsid 1. järgu haldusüksused.

## Itaalia

Itaalias on provintsid 2. järgu haldusüksused.

## Paapua Uus-Guinea

Paapua Uus-Guineas on provints 1. järgu haldusüksus.

## Prantsusmaa

Prantsusmaal on provintsid endised haldusüksused.

## Türgi

Türgis on provintsid 1. järgu haldusüksused.

## Vaata ka
*Ajaloolised Rooma provintsid
Kuurvürst

**Kuurvürst** (saksa keeles *Kurfürst*, ladina keeles *Princeps Elector*) oli Saksa-Rooma Riigis keisri valimise eest vastutava kolleegiumi (*Kur*) liige.

Valimiskogusse kuulusid nii vaimulikud kui ilmalikud kuurvürstid. Ehkki kolleegiumi varajane ajalugu on kohati ebaselge, olid näiteks aastatel 1257–1648 valijameesteks Mainzi, Trieri ja Kölni peapiiskopid, Saksi hertsog, Brandenburgi markkrahv, Böömi kuningas ja Reini pfaltskrahv. Nende privileegid kinnitas Karl IV 1356. aasta kuldbullaga. Hiljem kolleegiumi koosseis muutus.

Kuni 1530. aastani oli kombeks, et kuurvürstide valitule anti tiitliks "roomlaste kuninga" ning keisriks krooniti ta alles paavsti poolt Roomas. Hiljem 
eelistasid valitud kasutada tiitlit *Electus Romanorum Imperator* ning nende kroonijaks olid paavsti asemel Saksa kõrgvaimulikud.

Ilmaliku kuurvürsti troonipärijat nimetati kuurprintsiks (*Kurprinz*).

## Ajalugu

Monarhide valimine oli saksa hõimude tava, mis algas juba antiikajal, kui saksa hõimud moodustasid hõimuliite ja valisid selle liidreid. Oma liidreid valisid ka frangid. Frangi riigi järglased on Prantsusmaa ja Saksamaa. Prantsusmaal muutus kuningavõim kiiresti päritavaks, aga Saksamaal jäi see valitavaks. Esialgu oli kõigil vabadel inimestel õigus valimistel osaleda ja hääletada, aga seda õigust piirati siiski üha enam ja enam. 1125 valiti Lothar III juba niimoodi, et väike mõjukate aadlike hulk valis ta ära ja esitas siis ülejäänud aadlikele heakskiitmiseks. Peatselt jäeti heakskiitmiseks esitamise koht üldse ära ja keiser valitigi üksnes kitsas mõjukate suurnike ringis. Keisri valimiskogu mainiti kirjalikes allikates aastail 1152 ja 1198, aga paavst Urbanus IV-le, kes oli paavst 1261–1264, saadetud kirjas nimetati juba seitset kuurvürsti ükshaaval koos kommentaariga, et komme lasta neil seitsmel uus keiser valida olevat vanem kui keegi mäletab.

1623. aastal lisandus kuurvürstide nimekirja Baieri hertsog ning 1692 ka Hannoveri (Braunschweig-Lüneburgi) hertsog. 

1777 ühendati ühe valitseja alla Pfalz ja Baieri, mistõttu üks kuurvürstikoht kadus. 

1803. aastal lisati kuurvürstide sekka veel Württembergi ja Salzburgi hertsog, Badeni markkrahv ja Hessen-Kasseli maakrahv. 

Kuna Saksa Rahva Püha Rooma Keisririik kaotati juba 1806. aastal, siis ei olnud viimastena tiitli saanutel tegelikult võimalust kuurvürstidena tegutseda ning reaalselt mõjutada keisririigi keisri valimist. (Viimane keisrivalimine toimus 1792. aastal, mil valiti Franz II). Hessen-Kasseli valitsejad nimetasid end kuurvürstiks kuni 1866. aastani, mil riik annekteeriti Preisimaa poolt.

## Vaata ka
* Saksa-Rooma keisrite ja Saksa kuningate loend
Kaliif

**Kaliifi** all mõeldakse tavaliselt sunniitide ülemaailmse usujuhi tiitlit, mis loodi aastal 632 ja kaotati 3. märtsil 1924. See on olnud aga ka ühe šiiitide sekti (fatimiidide) valitseja ja usujuhi tiitel ning Córdobas valitses samuti oma kaliif. Tänapäeval see tiitel enam kasutusel ei ole.

Pärast Muhamedi surma oli islamikogukonnal vaja uut juhti, kes oleks nii usuline kui ka poliitiline valitseja. Nii tekkiski kaliifi (Muhamedi järglase) ametikoht. Esimeseks kaliifiks sai Abu Bakr.

Esialgu oli kaliifil väga tugev võim. Kaliifi ametis olid ühendatud nii absolutistliku riigipea kui ka universaalse usujuhi institutsioon. Siiski ei peetud kaliifi enamasti väljavalituks ega eriliseks, vaid suhteliselt tavaliseks inimeseks, kel on aga täita väga oluline ülesanne.

Esimest nelja kaliifi peavad sunniidid "Allahi poolt õigesti juhituks" (Rashidun), šiiidid aktsepteerivad aga vaid neljandat kaliifi, Ali ibn Abu Talibit. 

Kui Ali aastal 661 tapeti, sai võimule Omaijaadide dünastia. Nende ajal toimusid suurimad islamivallutused: muslimitele allutati Põhja-Aafrika, Hispaania ja Kesk-Aasia, samuti piirati mitmel korral Konstantinoopolit. Omaijaadidest kaliifid olid küll sõjaliselt ja majanduslikult edukad, kuid usu pinnal tekkis neil mitmeid vastuolusid. Seda kasutasid ära Abassiidid, kes 750. aastal kalifaadis võimu haarasid. 

Abassiidide kalifaat kestis Bagdadis 1258. aastani, Egiptuses koguni 1517. aastani, mil Osmanid tiitli üle võtsid. Abassiidide ajal toimus 9.–13. sajandil islamitsivilisatsiooni õitseng: taasavastati antiigi kultuuripärand ning loodi uusi kultuuriväärtusi ning tehti mitmeid tehnoloogilisi uuendusi. Ilmselt tuntuim kaliif, Harun ar-Rašid, pärineb samuti sellest perioodist (9. sajandi algusest). Aja jooksul Abassiidide võim aga vähenes ning reaalne poliitiline võim libises türgi hõimude kätte, kes moodustasid alates 9. sajandist kalifaadi sõjaväe põhiosa. Kõige tugevamad neist olid seldžukid, kes valitsesid kalifaadis sultanitena 11.–12. sajandil. 

12. sajandi lõpus hakkas kaliifivõim tänu seldžukkide nõrgenemisele taas tugevnema. Sellele tõmbas kriipsu peale mongolite invasioon, mis hävitas 1258. aastal kalifaadi. Kaliifid põgenesid Egiptusesse, kus nad olid pelgalt usujuhid mamelukkide sultanivõimu all kuni 1517. aastani. Siis vallutas Egiptuse Osmanite sultan Selim I Sünge ning viis kaliifi İstanbuli. Pärast mõnda aega resideerimist Osmanite riigi pealinnas lasi Selim kaliifi korruptsiooni pärast vangi heita ning võttis endale tema tiitli. Selimi poeg Suleiman Tore lasi kaliifi küll vangist välja, ent sundis teda vandega kõigist kaliifi õigustest loobuma. Seejärel oli kaliifi tiitel Osmanite sultanite käes kuni 20. sajandi alguseni. 1924. aastal sundis ilmalikku Türgi Vabariiki üles ehitav Mustafa Kemal Atatürk viimase kaliifi oma tiitlist loobuma. 

## Vaata ka
*Kalifaat
*kaliifide loend
Olümpiavõitja

**Olümpiavõitja** on võistleja, kes on tänapäevastel olümpiamängudel võitnud kuldmedali (1896. aasta suveolümpiamängudel hõbemedali) või tulnud esimeseks antiikolümpiamängudel (antiikolümpial medaleid ei antud).

## Vaata ka
*Eesti olümpiavõitjad
Gorbeia Inguruaki maakond

**Gorbeia Inguruaki maakond** ehk **Estribaciones del Gorbea maakond** on 3. järgu haldusüksus (maakond) Hispaanias Araba provintsi põhjaosas. Maakonna ametlik nimi on  *Cuadrilla de Gorbeialdea/Gorbeialdeko Kuadrilla*, aastani 2016 oli see *Cuadrilla de Zuya/Zuiako kuadrilla*.

Maakonnas on Aramaio (Aramayona), Arratzu-Ubarrundia (Arrazua-Ubarrundia), Legutio (Legutiano), Urkabustaizi (Urcabustaiz) ja Zigoitia (Cigoitia) ja Zuia vald (Zuya).

Maakond piirneb põhjas Biskaia provintsiga, idas Gipuzkoa provintsi ja Arabako Lautada maakonnaga, lõunas Vitoria-Gasteizi ja Arabako Ibarraki maakonnaga ning läänes Kantauri Arabarra maakonnaga. Kõrgemad tipud asuvad Gorbea mäestikus (1481 meetrit) lõunas, põhjas asub Amboto tipp (1296 meetrit). Suurimad jõed on Ebro jõega ühenduses olev Baia ja Santa Engracía. Järvedest, millest enamik on paisjärved, on tähtsamad Urrunaga, Albina (50 ha) ja Gorbea (2 ha).

Maakonnas valitseb Atlandi ookeani äärsetele aladele iseloomulik kliima. Talvine keskmine temperatuur jääb +2,5 ja +5 kraadi piiresse ja juuli keskmine temperatuur on +17,5 kraadi. Sademeid on aastas keskmiselt 1500&nbsp;mm. Peamisteks looduslikeks puudeks on männid ja kastanid.

Majandus tugineb peamiselt loomapidamisele ja metsatööstusele. Tähtsal kohal on linnukasvatus. Tööstus on koondunud peamiselt Legutio ümbrusse. Metallurgia ja toiduainete tööstus on Murgias ja Madrera-Izarras.

## Ajaloost

On teada, et ala oli kunagi Rooma Impeeriumi võimu all. Seda tõendab roomlaste rajatud *via romana Ab Asturica Burdigalam*. On teada ka araablaste kohalolek pärast Rooma riigi langust. Umbes 1200. aastal inkorporeeris Alfinso VIII ala Kastiilia krooni alla. Aastal 1333 sai Villarreal de Alava (Legutio) kuningas Alfonso XI kontsessiooniga villa õigused. Varasemal keskajal jagunes maakond halduslikult *man*-piirkondadeks või *hermandad*ideks (hispaania keeles *mancomunidad*, *hermandad*), ühendades erinevad külad ühe vanema alla. Kui Zigoitia ja Urkabustaiz liideti Ayala senjöörkonnaga 13. sajandil, moodustasidki nad koos Villareal de Álavaga ja ümbritsevate aladega maakonna, mida tänapäeval kutsutakse divisoria ibérica de Álavaks.

Maakonnas on palju looduskauneid kohti, teiste seas geoloogiliselt tähelepanuväärsed Mairuelegorreta koopad (Zigoitia vallas) ja Gujuli allikad (Urkabustaizi vallas), mis väljuvad Altube jõest. Tähtsaim kultuuriüritus on iga-aastane Baski folgifestival, mis peetakse juuli lõpul Zigoitias.
Arabako Lautada maakond

**Arabako Lautada maakond** ehk **Llanada Alavesa maakond** on maakond Araba provintsi kirdeosas. Aastani 2015 oli maakonna ametlik nimi hispaania keeles *Cuadrilla de Salvatierra* (Salvatierra maakond) ja baski keeles *Aguraingo Kuadrilla* (Aguraini maakond).

Maakond laiub Llanada Alavesa oru idaosas. Pinnamood on kujunenud peamiselt Zadorra jõe tegevuse tulemusel. Maakonna põhja- ja idaosas on pinnamood mägisem.

Maakonnas on kaheksa valda:
* Agurain (Salvatierra)
* Asparren (Aspárrena)
* Barrundia
* Burgelu (Elburgo)
* Donemiliaga (San Millán)
* Dulantzi (Alegría-Dulantzi)
* Iruraitz Gauna (Iruraiz-Gauna)
* Zalduondo (Zalduendo)
Despootia

**Despootia** (vanakreeka keeles δεσποτία (*despotía*) sõnast δεσπότης (*despótes*) 'valitseja') on valitsusvorm, mille puhul üksainus autoriteet – kas üksikisik (vt autokraatia) või omavahel seotud rühm inimesi (vt oligarhia) – omab riigis absoluutset poliitilist võimu. 

Klassikaliselt on despootia riik, kus üks isik kasutab ja käsutab kõike ja kõiki ning ülejäänud inimesed on tema orjad. Seda tüüpi despootia oli esimese tsivilisatsioonina Egiptuses, kus valitses Vaarao kui näide klassikalisest despoodist. Paljude Kolmanda Maailma islami riikide valitsusvorm võib isegi tänapäeval sarnaneda klassikalise despootiaga. 

Tänapäeval eeldatakse, et despootias otsustatakse türanlikult. Despootia oli kasutusel Bütsantsi keisririigis. Kuid võib esineda ka lahke või valgustatud despootia, mille näiteks oli 18. sajandi Euroopa, kus absoluutne monarh kasutas oma võimu selleks, et teostada reforme oma riigis.

Despootia kujunes välja ühiskondades, kus oli võimalik ellu jääda ainult tsentraliseeritud kommunikatsioonide kaudu, näiteks kunstniisutuspiirkondades. Põllumajandus eeldas kunstniisutust seal, kus kliima oli eriti kuiv: Lähis-Ida, Iraan, Iraak, Mesopotaamia, Araabia poolsaar, Kesk-Aasia, mõned Hiina läänepoolsed alad. Kuna mitte keegi ei olnud suuteline kunstlikku niisutust üksinda rajama, tuli seda teha tsentraliseeritult. Valitseja, kes seni oli maad enda kontrolli alla hoidnud, võttis selle enese omandisse. Maast sai tsentraliseeritud riiklik omand. Despootia üks iseloomulik tunnus on selles, et valitseja, bürokraatia ja riik samastuvad. Valitseja otsustas, kuhu vett anda, kuhu mitte anda, temast sõltusid inimeste elud. Kui ta otsustas keerata kommunikatsioonikraanid kinni, surdi külade ja linnade kaupa lihtsalt janusse. See andis talle tohutu võimu.

XVIII sajandi keskel andis Montesquieu despotismi mõistele teistlaadi sisu, kirjeldades sellega eriskummalist moodsat võimuvormi, kus valitsejad näevad palju vaeva, et võita alamate lojaalsust. See on ülalt alla toimiv võimuvorm, mille abil tagatakse alamate vabatahtlik allumine – valitsetavad on võimuga rahul ega hakka seetõttu ka vastu. 

## Vaata ka
*Anarhia
*Sultanism
Arabako Mendialdea maakond

**Arabako Mendialdea maakond** ehk **Montaña Alavesa maakond** on 3. järgu haldusüksus (maakond) Hispaanias Araba provintsis. Maakonna ametlik nimi on baski keeles *Kanpezuko-Arabako Mendialdeko Kuadrilla* ja hispaania keeles *Cuadrilla de Campezo-Montaña Alavesa*.

Maakonnas on kuus valda:
* Arraia-Maeztu vald (Arraya-Maestu)
* Bernedo vald
* Harana vald (Valle de Arana)
* Kanpezu vald (Campezo)
* Lagrani vald (Lagrán)
* Urizaharra vald (Peñacerrada)

## Välislingid
* Koduleht
Errioxa Arabarra maakond

**Errioxa Arabarra maakond** ehk **Rioja Alavesa maakond** on 3. järgu haldusüksus (maakond) Hispaanias Araba provintsis. Maakonna ametlik nimi on baski keeles *Biasteri-Arabako Errioxako Kuadrilla* ja hispaania keeles *Cuadrilla de Laguardia-Rioja Alavesa*.

Maakonnas on 15 valda:
* Bastida vald (Labastida)
* Biasteri vald (Laguardia)
* Bilari vald (Elvillar)
* Ekora vald (Yécora)
* Eltziego vald (Elciego)
* Kripani vald (Cripán)
* Lantziego vald (Lanciego)
* La Puebla de Labarka vald (Lapuebla de Labarca)
* Leza vald
* Mainueta vald (Banos de Ebro)
* Moreta vald (Moreda de Álava)
* Nabaridase vald (Navaridas)
* Oioni vald (Oyón)
* Samaniego vald
* Uriona vald (Villabuena de Álava)
10

**10. aasta** pKr 

## Sündmused
* Illüüria jagati Pannooniaks ja Dalmaatsiaks.

## Sündinud
* Peetrus, Jeesuse jünger

## Surnud
* Didymos Chalkenteros, kreeka õpetlane
12

**12. aasta** pKr 

## Sündmused
* Annius Rufus määrati Juudamaa prefektiks.

## Sündinud
* 31. august –  Caligula, Rooma keiser

## Surnud
* ...
41

**41. aasta**

Sajandid: 1. sajand eKr - **[[1. sajand]]** - 2. sajand

Aastakümned:0. aastad eKr 0. aastad 10. aastad 20. aastad 30. aastad - **[[40. aastad]]** -  50. aastad 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 
Aastad:  36 37 38 39 40 - 41 - 42 43 44 45 46

----

## Sündmused

* Rooma keisriks sai Claudius.

## Sündinud

* Britannicus, Claudiuse poeg

## Surnud

* 24. jaanuar – Caligula, Rooma keiser (sündis 12)
11

**11. aasta** pKr 

## Sündmused
* Artabanus III sai Partia valitsejaks

## Sündinud
* 4. aprill –  Drusilla, Germanicuse tütar

## Surnud
* Marcus Antistius Labeo, Rooma jurist
Lõhevulkaan

**Lõhevulkaan** on vulkaan, mille puhul laava voolab välja maakoores olevate lõhede kaudu ning võib küllaldase laavakoguse korral katta suuri maa-alasid.

Lõhevulkaani laava on enamasti basaltse koostisega ja seega suhteliselt hästi voolav. Praeguse tuntuima esinemispaiga järgi tuntakse lõhevulkaane ka **Islandi tüüpi vulkaanide** nime all. Varem arvati, et Islandi tüüpi vulkaanid on midagi erakordset ja omast vaid Islandile, kuid tegelikult on selline vulkanism Maal väga levinud. Ta on meie pilgu eest reeglina hästi varjatud, sest toimub enamasti ookeani põhjas. Island on saar, mis paikneb ookeani keskaheliku kohal, olles põhimõtteliselt üle merepinna kergitatud osa ookeani põhjast.

Sellised vulkaanid tekivad ookeani keskahelikes, kus toimub ookeanibasseini laienemine. Sellega seostub ka magma basaltne iseloom, mis on ookeanilise maakoore aluse peridotiitse vahevöö osalise sulamise tulemus. Lõhevulkaan kujutab endast vedela magmaga daiki, mis on jõudnud maapinnani. Lõhevulkaanid võivad põhjustada nn laavafontääne.

Lõhevulkaane ei peeta üldiselt eraldi vulkaanitüübiks, sest aja jooksul asendub piklik lõhe ühe või mitme kesklõõriga ning areneb välja kiht- või kilpvulkaan(id). Ühe purske ajal võib avanenud lõhesid olla ka mitu. Vulkaanilise aktiivsuse lakates magma tardub ning pitseerib lõhe kinni ning uuesti ta tavaliselt enam ei avane. Küll aga võib aja jooksul tekkida uus eelmisega paralleelne lõhe.

Tuntuim ja hävitavaimate tagajärgedega lõhepurse toimus Islandil 1783. aastal. Laki vulkaan paiskas siis välja 12&nbsp;km³ laavat, mis kattis 565&nbsp;km² suuruse ala. Koos kaasmõjudega oli see Islandi elanikele üks ajaloo suurimaid katastroofe. Hukkus suurem osa kariloomadest, hävis saak ning nälga suri veerand Islandi elanikest.
1070. aastad

**1070. aastad**

1070. aastad on aastad 1070–1079 pKr.

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Kümnendid: 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad - 1060. aastad - 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad

Aastad: 1070 1071 1072 1073 1074 1075 1076 1077 1078 1079

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
*...

### Eesti
*...

## Tähtsad inimesed

### Maailm
*...

### Eesti
*munk Hiltinus (Piiskop Johannes)
Saritootmine

**Saritootmine** (ka: *seeriatootmine*) masinatööstuses on detailide, masinate või masinaosade perioodiline korduvvalmistamine. Sõltuvalt detailide arvust partiis eristatakse väike-, kesk- ja suursaritootmist. Kasutatakse nii universaalseid kui spetsiaalseid tööpinke ja lõikeriistu ning spetsiaalseid rakiseid, šabloone, kaliibreid.

## Vaata ka

* Üksiktootmine
* Masstootmine
* Paindtootmine
Üksiktootmine

**Üksiktootmine** tähendab vaid üksikute detailide, masinate või masinaosade valmistamist kusjuures see üldse ei kordu või kordub määramata ajavahemiku pärast. Tööpingid, tarvikud, lõike- ja mõõteriistad on universaalsed. Püütakse töödelda võimalikult palju tooriku pindu samal pingil.

## Vaata ka

* Masstootmine
* Saritootmine
* Paindtootmine
Operatsioon (masinaehitus)

**Operatsiooniks** nimetatakse masinaehituses tehnoloogilise protsessi osa, mis sooritatakse ühel töökohal kuni üleminekuni järgmise tooriku töötlemiseni.

Toorikut võib nihutada või ümber paigutada. Kui näiteks võlli töödelda algul ühest otsast, siis võll ümber pöörata ja treida teine ots, siis on see kõik üks **operatsioon**. Kui aga ühe partii kõikidel võllidel treida algul üks ots ning seejärel kõigil teine ots, siis on tegemist kahe **operatsiooniga**.

## Vaata ka

* Masinaehitustehnoloogia
* Ülesseade
* Positsioon
* Siire
* Läbim
Ülesseade

**Ülesseade** on operatsiooni osa, mis tehakse ühe kinnitusega. Kui vahepeal toorik vabastada ja siis uuesti kinnitada, siis on tegemist mitme **ülesseadega**.

## Vaata ka

* Masinaehitustehnoloogia
* Operatsioon
* Positsioon
* Siire
* Läbim
Positsioon (masinaehitus)

**Positsioon** on operatsiooni osa, mis tehakse ühe kinnitusega ja detaili muutumatu asendiga pingi tööorganite suhtes.

## Vaata ka

* Masinaehitustehnoloogia
* Operatsioon
* Ülesseade
* Siire
* Läbim
Siire (masinaehitus)

**Siire** on operatsiooni osa, mille käigus töödeldakse tooriku sama pinda sama tööriista ja sama töörežiimiga. Siire võib koosneda ühest või mitmest läbimist.

## Vaata ka

* Masinaehitustehnoloogia
* Operatsioon
* Ülesseade
* Positsioon
* Läbim
1154

**1154. aasta** (**MCLIV**) oli 12. sajandi 54. aasta.

## Sündmused maailmas

* Uueks paavstiks valiti Hadrianus IV.

## Sündmused Eestis

* Valmis Muḩammad al-Idrīsī maailmakaart, millel on arvatud olevat mainitud Tallinna Koluvani nime all. Seda on peetud Tallinna esmamainimiseks.

## Sündinud

* Vsevolod Suurpesa, Vladimiri suurvürst

## Surnud

* Anastasius IV, paavst
* Izjaslav Mstõslavõtš, Kiievi-Vene valitseja
* Roger II, Sitsiilia kuningriigi kuningas
* Stephen, Inglismaa kuningas ja Normandia hertsog
Läbim

**Läbim** on siirde osa, mis toimub tööriista ühel tööliikumisel ettenihke suunas. Ühe läbimiga eraldatakse üks materjalikiht.

## Vaata ka

* Masinaehitustehnoloogia
* Operatsioon
* Ülesseade
* Positsioon
* Siire
Soveldamine

**Soveldamine** on detailide viimistlusoperatsioon tihedalt sulguvate (hermeetiliste) liidete valmistamiseks.

## Tööriist

Tööriistaks on soveldi, mille pind on kaetud õliga segatud abrasiivpulbriga. Soveldid võivad olla lamedad, silindrilise sisepinnaga või koonilised. Soveldi tehakse töödeldava detaili materjalist pehmem, et abrasiivosakesed soveldisse kinni jääksid. Materjaliks sobivad hallmalm, pehme teras, vask, plii, kõva puit vms. Eelsoveldid tehakse eriti pehmest materjalist (vask, antimon), mis seob jämedaid abrasiivteri. Soveldi pinnale tehakse 1-2 millimeetri sügavused jooned. Lõpp ja peensoveldid on siledad ning tavaliselt malmist. **Soveldamise** jõudlus ja kvaliteet sõltub oluliselt ka määrdeainest. Enamasti kasutatakse määrdeainena tärpentini, petrooli, mineraalõli ja searasva. Eriti täpse soveldamise puhul aga ka piiritust või aviobensiini.

## Kolvirõnga soveldamine

Kolvirõnga **soveldamisel** seatakse rõngas puitklotsi soonde ja liigutatakse ringjooneliselt mööda soveldit. Alul soveldatakse jämeda abrasiivpulbriga, siis pestakse see hoolikalt maha ning seejärel korratakse protsessi peenema pulbriga. Väliseid silinderpindu **soveldatakse** trei- või puurpinkides. Suuremate detailide korral sarnaneb soveldi lapikviiliga, väikeste detailide korral on selleks reguleeritav puks.

## Täpsus

**Soveldamise** puhul saavutatakse täpsus IT4...IT5 ja pinnakaredus Ra=0,05μm ja siledam. Töötlusvaru jäetakse 0,01-0,012 mm.

## Vaata ka
* Masinaehitustehnoloogia

## Kirjandus

* E. Jaanimets. *Metallide mehaaniline töötlemine*, Tallinn: 1967.
* Mait Purde. *Metallide lõiketöötlemine*,  Tallinn: 2000.
Operatsioon

"**Operatsioon**" (ladina sõnast *operatio* 'tegevus, töö') on mitmetähenduslik sõna. 

***[[Operatsioon (kirurgia)|Operatsioon]]** ehk **kirurgiline operatsioon** ehk **lõikus** on meditsiinis ja veterinaarias inimese või looma kudede või elundite kirurgiline mõjutamine. 
***[[Operatsioon (masinaehitus)|Operatsioon]]** on masinaehituses tehnoloogilise protsessi osa, mis sooritatakse ühel töökohal kuni üleminekuni järgmise tooriku töötlemiseni. 
***[[Operatsioon (sõjandus)|Operatsioon]]** on sõjanduses operatiivkoondise plaanipärane sõjaline tegevus kindla eesmärgi saavutamiseks.
***Operatsioon** ehk **[[tehe]]** on matemaatikas kujutus *n* (*n* ∈ N) hulga otsekorrutiselt mingile hulgale. Kui *n* = 0, siis operatsioon fikseerib mingi elemendi mingis hulgas.
40

**40. aasta** oli 1. sajandi 40. aasta.

## Sündmused

* Caligula oli Rooma konsul.
* Noricum ja Mauretaania liideti Rooma riigiga.

## Sündinud

* Claudia Octavia, Claudiuse tütar
* Frontinus, rooma väejuht ja kirjanik

## Surnud

* Mauretaania Ptolemaios, Mauretaania kuningas
13

**13. aasta** pKr 

## Sündmused
*Strabon avaldas oma vaated Maa kuju kohta. 
*Tiberius tähistas triumfiga Roomas oma võitu Germaanias.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
15

**15. aasta** pKr 

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Drusus noorem ja Gaius Nortanus Flaccus.
* ...

## Sündinud
* 24. september  – Vitellius, Rooma keiser

## Surnud
* ...
1. sajand eKr

**1. sajand ekr** ehk **I sajand eKr** ehk **e.m.a.** oli viimane sajand enne kristlikku ajaarvamist. Sajand algas 1. jaanuaril 100 eKr ja lõppes 31. detsembril 1 eKr.  

## Sündmused

* ...

## Inimesed
* Augustus
* Burebista
* Catilina
* Cicero
* Herodes Suur
* Horatius
* Jeesus
* Julius Caesar
* Kleopatra VII
* Lucretius
* Marcus Antonius
* Marcus Junius Brutus
* Marcus Vipsanius Agrippa
* Ovidius
* Ptolemaios XIII
* Sextus Pompeius
* Sima Qian
* Sosigenes Aleksandriast
* Spartacus
* Tigranes II
* Titus Livius
* Vergilius

## Avastused, leiutised ja uuendused
* Hiinas avastati päikese laigud.

## Kümnendid ja aastad
100. aastad eKr: 100 eKr

90. aastad eKr: 99 eKr, 98 eKr, 97 eKr, 96 eKr, 95 eKr, 94 eKr, 93 eKr, 92 eKr, 91 eKr, 90 eKr

80. aastad eKr: 89 eKr, 88 eKr, 87 eKr, 86 eKr, 85 eKr, 84 eKr, 83 eKr, 82 eKr, 81 eKr, 80 eKr

70. aastad eKr: 79 eKr, 78 eKr, 77 eKr, 76 eKr, 75 eKr, 74 eKr, 73 eKr, 72 eKr, 71 eKr, 70 eKr

60. aastad eKr: 69 eKr, 68 eKr, 67 eKr, 66 eKr, 65 eKr, 64 eKr, 63 eKr, 62 eKr, 61 eKr, 60 eKr

50. aastad eKr: 59 eKr, 58 eKr, 57 eKr, 56 eKr, 55 eKr, 54 eKr, 53 eKr, 52 eKr, 51 eKr, 50 eKr

40. aastad eKr: 49 eKr, 48 eKr, 47 eKr, 46 eKr, 45 eKr, 44 eKr, 43 eKr, 42 eKr, 41 eKr, 40 eKr

30. aastad eKr: 39 eKr, 38 eKr, 37 eKr, 36 eKr, 35 eKr, 34 eKr, 33 eKr, 32 eKr, 31 eKr, 30 eKr

20. aastad eKr: 29 eKr, 28 eKr, 27 eKr, 26 eKr, 25 eKr, 24 eKr, 23 eKr, 22 eKr, 21 eKr, 20 eKr

10. aastad eKr: 19 eKr, 18 eKr, 17 eKr, 16 eKr, 15 eKr, 14 eKr, 13 eKr, 12 eKr, 11 eKr, 10 eKr

0. aastad eKr: 9 eKr, 8 eKr, 7 eKr, 6 eKr, 5 eKr, 4 eKr, 3 eKr, 2 eKr, 1 eKr
16

**16. aasta** pKr 

## Sündmused
* ...

## Sündinud
* Agrippina noorem, Rooma keisrite Claudiuse naine, Caligula õde ja Nero ema

## Surnud
* ...
17

**17. aasta** pKr 

## Sündmused
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Ovidius, rooma luuletaja
* Titus Livius, rooma ajaloolane
* Gaius Julius Hyginus, rooma kirjanik
Hard Rock Hallelujah

**"Hard Rock Hallelujah"** on Soome bändi Lordi *[[heavy metal]]*'i stiilis laul, mis võitis 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse.

Laulu autor on Lordi laulja Tomi Putaansuu ehk Mr. Lordi.

Laul ilmus Lordi albumil "The Arockalypse" ja singlina 19. mail 2006. Singli andis Soomes välja Sony BMG, Saksamaal Drakkar Entertainment ja selle produtseeris Jyrki Tuovinen.

Laulu kestus helikandjal on 3 minutit 4 sekundit.

Eurovisiooni lauluvõistlusel läbis laul 18. mail 2006 eelvooru ja võitis finaali, kogudes 292 punkti. See oli enne 2009. aastat Eurovisiooni lauluvõistlust ajaloos suurim punktisumma, kuid mitte ülekaalukaim võit, sest ka hääletanud maade arv oli rekordiline. Samuti oli see esimene võitjaks tulnud *[[hard rock]]*'i stiilis laul ja esimene Soome laul, mis pääses esimese viie hulka.

6. mail 2006 toimus Tamperes Soome Eurovisioonil osalemise 40. aastapäeva tähistav galakontsert-telesaade "Muistathan" ('Kas mäletad?'), millel kanti ette 12 valitud laulu Soomet esindanud laulude seas. Televaatajad hääletasid parimaks laulu "Hard Rock Hallelujah" (41,6% häältest).

Laul ilmus ka 2007. aasta suvel ilmunud filmi "The Hills Have Eyes 2" *soundtrack*'il. Film "The Hills Have Eyes 2" ("Mägedel on silmad 2") on 1977. aastal valminud õudusfilmi uusversiooni järg, mille autor on uusversiooni stsenarist ja produtsent.

Saksamaal sai singel kuldalbumi staatuse, kus auhind anti pidulikult üle 25. augustil 2006 Leipzigis.

## Muusikavideo
Laulule on tehtud kaks muusikavideot – esimene valmis 2006. aastal, mille lavastas Pete Riski ja teine, uuem, 2007. aastal Helsingis toimunud Eurovisiooni finaali jaoks, mille lavastas Antti J. Jokinen. Viimane video filmiti Lapimaa looduses ja stuudios. Video eelarve oli üle 200 000 euro. Lisaks Lordi liikmetele oli uuemas videos peaosaline Soome näitleja Jasper Pääkkönen.
Eripöörang

**Eripöörang** on aine optiline aktiivsus ühikulise kontsentratsiooni ja teepikkuse juures.

Eripöörang [α] on enantiomeere (optilisi isomeere) iseloomustav suurus, mis lahuste puhul võrdub polariseeritud valguse pöördenurgaga, mille tekitaks 10&nbsp;cm paksune lahuse kiht kontsentratsiooniga 1. Viimase all mõeldakse lahust, mille 1&nbsp;cm3 sisaldab 1 grammi optiliselt aktiivset ainet.
Seega pöördenurk α = [α]·c·l, millest eripöörang [α] = α/(c·l).

Eripöörangu sümboli juurde märgitakse ka kasutatud valguse lainepikkus ja lahuse temperatuur. Tavaliselt määratakse eripöörang temperatuuril 20&nbsp;°C lainepikkusel λ = 589&nbsp;nm (naatriumiaurude kollane D-joon): [α]20&nbsp;°CD.

Ruumalalise kontsentratsiooni c asemel võib kasutada ka kaalulist kontsentratsiooni p. Selle all mõistetakse lahustunud aine hulka grammides 1 grammi lahuse kohta. Seose mõlema kontsentratsiooni vahel saame, teades lahuse tihedust e, mida saab mõõta areomeetriga. Et 1&nbsp;cm3 lahust sisaldab c grammi ainet ja kaalub samaaegselt e grammi, siis kaaluline kontsentratsioon.
Siit c = p·e ja [α] = α/(p·e·l).

## Vaata ka
*Optiline aktiivsus