open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
29. strategeem

**29. strategeem** 36 strategeemist on "kaunista kuivanud puud kunstõitega".

Potjomkini küla . Fassaad. "Kikilips (teeb mehest mehe)." Võõp. Võõbavõte.

## V 5. (29.) Kaunista kuivanud puud kunstõitega

樹上開花 (*Shù shàng kāi huā*) *kāihuā* õitsema; levima

## Põhimõtte selgitus
:*Riputada kuivanud puule õisi.*
:*Tõmmata enda poole vaenlase jõude:*
:*mittesuur jõud võib tuua suurt kasu.*

Ilustamine jätab mulje, et surnu on elus. Näita seeläbi väärtusetut väärtuslikuna, ohutut ohtlikuna, tarbetut kasulikuna. Et meelitada vastase jõude üle tulema, on vaja märgatavalt tugevdada oma positsioone ja tugevalt vaenlast ehmatada. 

## Tsitaat [[Muutuste raamat]]ust
:*Rabahani läheneb kõrgendikule. Ta sulgi saab kasutada rituaalide läbiviimisel.*

Kuusjoone 53.*Jian* (*Edusammud, täiustama*) VI joone otsus. Teenistuses edenemise tulemused. Esinduslikkus. 

## Näiteid
529. eKr saatis Wei riigi ametnik Er Zhuzhong oma alluva Hou Yuani valitseja vastu mässu tõstnud polkovnik Han Lou’d alistama. Er Zhuzhong andis talle vaid 700 ratsaväelast, öeldes: “Han Lou on väga salakaval. Kui anda teile suur vägi ei aita see teid. Käputäiest inimestest piisab teile ta võitmiseks küll.” Hou Yuani suundus suure pidulikkusega, et oma väe väiksust varjata, sõjaretkele. Han Lou aladel korraldas ta varitsuse, millega suutis hajutada mässuliste 10 000-mehelise väe ja võtta neist kinni 5000. Järgmisel päeval käskis ta nad vabastada. Oodanud, kuni vangid olid kindlusse sisenenud, sõitis ta väikese rühmaga selle juurde ja koputas väravale. Nähes sellist julgust, arvas Han Lou, et vabastatud vangid olid Hou Yuani poole üle läinud, ja põgenes, kuid ta püüti peagi kinni ja hukati.

Liu Bei taandus Cao Cao saja tuhandese väe eest. Taganemist jäi mäestikuteele katma 20–30 mehega ta vandevend Zhang Fei. Meestel lasi lähedalolevas salus puuoksi hobustel enda järgi lohistada, ise jäi mäestikusillale ootama. Cao Cao nägi vägedega saabudes teda üksi sillal ja metsatukast tõusvaid tolmupilvi. Hämardus. Saabunud vaikuses möiratas Zhang järsku mägede kajades: „Noh, kes tuleb esimesena?” Cao Cao kukkus hobuselt maha. Ja taandus koos vägedega. (Zhang Fei lasi lahkudes silla lõhkuda. Hommikuks julgust kogunud Cao Cao sai sellest aru, et on mõtet jälitamist jätkata.) („Kolmevalitsus”.)

## Viited

## Välislingid
* English and French translation of the Thirty-Six Stratagems 29. http://wengu.tartarie.com/wg/wengu.php?l=36ji&no=29
Rästa tänav

**Rästa tänav** on umbtänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis.

Tänav algab Nõmme teelt (teisele poole suundub samas sihis Siidisaba tänav) ja kulgeb loodesse. Tänavaga ristuvad Rästa põik, Tedre põik, Kännu tänav ja Lehe tänav.

Räaste tänav on idakagu-lääneloode suunaline ja ligikaudu 450 meetri pikkune.

27. septembril 1930 pandi tänavale nimi **Räästa tänav**, praeguse nime sai tänav 10. oktoobril 1939.

## Viited
Rästa tänav (Tartu)

**Rästa tänav** on tänav Tartus Tammelinnas.

Tänav ühendab Kesk kaare tänavat Suur kaare tänavaga ja on 310 meetri pikkune. 

Tänava risttänavaks on Västriku tänav.
Ludvig Puusepa tänav

**Ludvig Puusepa tänav** on tänav Tartus Tammelinna, Maarjamõisa ja Veeriku linnaosas.

Tänav on nimetatud arst Ludvig Puusepa järgi Tartu täitevkomitee otsusega 11. juunist 1964, varem oli tänav osa Kesk kaarest. Selle tänava ääres asub ka Ludvig Puusepa monument.

Tänava pikkus on 1030 meetrit.

Puusepa tänava ääres asuvad Tartu Ülikooli Kliinikumi hooned ja Mathieseni park.
## Galerii

MaarjamoisaPolikliinik 2012 7341.JPG|Maarjamõisa polikliinikL. Puusepa 1a
TÜ Kliinikumi endine sisekliiniku hoone L. Puusepa 6.jpg|TÜ Kliinikumi endine sisekliiniku hooneL. Puusepa 6
Ludvig Puusepa monument.JPG|Ludvig Puusepa monument
Tartu Ülikooli Kliinikum.JPG|Tartu Ülikooli Kliinikumi Maarjamõisa kompleksi erakorralise meditsiiniosakonna korpus
Äksi kihelkond

**Äksi kihelkond** (lühend **Äks**; saksa keeles *Kirchspiel Ecks*) oli ajalooline kihelkond Tartumaa põhjaosas ja Tartu kreisis Liivimaa kubermangus. 

Kihelkonna pindala oli 406,7 km².

## Piirkonna ajalugu
Kihelkond asutati arvatavasti 15. sajandil, allikates on seda esimest korda mainitud 1443. aastal.

1683. aastal eraldati Äksi kihelkonnast, Kursi kihelkond.

20. sajandi alguseks oli kihelkonnas 43 küla rohkem kui 600 taluga. Kihelkonnakirikuks oli Püha Andrease kirik.

## Äksi kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes 11 peamõisat: 1 kirikumõis, 8 rüütlimõisat, 1 linnamõis ning 1 riigimõis. Lisaks veel 7 karjamõisat.

*Äksi (*Pastorat Ecks*) kirikumõis
*Elistvere (*Ellistfer*) rüütlimõis
*Koogi mõis (*Charlottenhof*) Saadjärve mõisa karjamõis
*Kärevere (*Kerrafer*) rüütlimõis
*Kärkna, varem **Vanamõisa** (*Falkenau*, varem *Wannamoise*) riigimõis
*Kukulinna (*Kuckulin*, varem *Uexküllsruh*) rüütlimõis
*Mäe (*Maehof*, ka *Mähof*, *Marienburg*, *Marienberg* ja *Marienhof*, varem *Mäomois*) rüütlimõis
*Saadjärve (*Sadjerw*, varem *Brackelshof*) rüütlimõis
*Sootaga (*Sotaga*) linnamõis
*Tabivere ehk **Voldi** (*Tabbifer*) rüütlimõis
*Vedu, varem **Marivere** (*Fehtenhof*, varem *Marifer*) rüütlimõis
*Visusti (*Wissust*, varem *Fissel*) rüütlimõis

## Äksi kihelkonna vallad
*Elistvere vald (1866–1917)
*Kärkna vald (1866–1892)
*Saadjärve vald (1866–1917)
*Sootaga vald (1866–1917)
*Vedu vald (1866–1892)
*Voldi vald (= Tabivere vald) (1866–1892)

## Äksi kihelkonna kalmistud
*Kärevere Kangelaskalmistu
*Lähte kalmistu
*Saadjärve mõisa kalmistu
*Vedu mõisa kalmistu
*Äksi kalmistu

## Äksi kihelkonna pärand
Eesti Rahva Muuseum alustas Äksi kihelkonna pärimuse kogumist 1912. aastal. Muuseumi kogudes on Äksi kihelkonnast kokku ligi 500 eset. Nende hulgas on palju tööriistu, eriti just käsitööliste spetsiifilisi esemeid. Võrreldes teiste kihelkondadega on aga suhteliselt vähe rahvariided. Lisaks esemekogule on muuseumi arhiivis ligi 200 fotot. Joonistekogus on 51 joonist, suuremalt jaolt mitmesugused hoonete plaanid ja ehitusdetailide kujutised.

## Kihelkonna alad tänapäeval
Tänapäeval on Äksi kihelkonna alad jaotatud kaasaegse Jõgeva- ja Tartumaa vahel. Tartumaale jääva osa enamik koos kihelkonnakeskusega moodustab Tartu valla põhjaosa. Kihelkonna edela- ja läänepoolsed alad kuuluvad Tartu valda. Kaasaegse Jõgevamaa piirides on Äksi kihelkonna põhjapoolne ots Jõgeva vallas.

## Vaata ka
* Äksi kogudus
* Äksi kirik

## Viited

## Kirjandus
*
*
Kodavere kihelkond

**Kodavere kihelkond** (lühend **Kod**; kohalikus murdes *Kõdavere*, saksa keeles *Kirchspiel Koddafer*) oli kihelkond Tartumaa põhjaosas ja Liivimaa kubermangus Tartu kreisis.

## Kodavere kihelkonna mõisad
* Kodavere kirikumõis (*Pastorat Koddafer*)
* Alatskivi mõis (*Allatzkiwwi*) rüütlimõis
* Halliku mõis (*Hallick*) rüütlimõis
* Kadrina mõis (*Hohensee*) rüütlimõis
* Kokora mõis (*Kockora*) rüütlimõis
* Pala mõis (*Palla*) rüütlimõis
* Ranna mõis (*Tellerhof*) rüütlimõis
* Aleksandri mõis (*Alexandershof*) Pala mõisa karjamõis
* Kati mõis (*Katti*) Halliku mõisa karjamõis
* Kesklahe mõis (*Kesklacht*) Alatskivi mõisa karjamõis
* Lahe mõis (*Lacht*) Alatskivi mõisa karjamõis
* Marreti mõis (*Marret*) Pala mõisa karjamõis
* Rupsi mõis (*Rupsi*) Alatskivi mõisa karjamõis
* Rüütli mõis (*Rütle*) Ranna mõisa karjamõis
* Vanamõisa mõis (*Althof*) Alatskivi mõisa karjamõis
* Välja mõis (*Feldhof, Lowisenhof*) Kokora mõisa karjamõis

## Kodavere kihelkonna vallad
* Alatskivi vald (1866–1917)
* Halliku vald (1866–1893)
* Jõe vald (1866–1893)
* Kadrina vald (1866–1893)
* Kokora vald (1866–1917)
* Pala vald (1866–1917)
* Ranna vald (1866–1917)

## Vaata ka
* Kodavere Eesti Kodanike Komitee

## Viited

## Kirjandus
* 
* 
* Miralda Ehrlich. *[http://www.folklore.ee/pubte/ajaloolist/kodavere Ajalooline traditsioon Kodavere kihelkonnast 1929. aastal]* Eesti Kirjandusmuuseum. Folkloristika osakonna e-raamat. 2018.
Vanemuise tiik

**Vanemuise tiik** on Tartus Vanemuise pargis asuv tiik.

Tiik omandas nime pargilt ja selle kõrval asuvalt Vanemuise teatri väikeselt majalt. Tiigi järgi omakorda sai nime Tiigi tänav.


File:Vanemuise tiik, vaade õnnepalee poolt, 22. september 2012.jpg|Vanemuise tiik, vaade õnnepalee poolt, 22. september 2012
File:Vanemuise tiik, vaade Õpetaja tänava poolt, 22. september 2012.jpg|Vanemuise tiik, vaade Õpetaja tänava poolt, september 2012.
Puusepa tänav

**Puusepa tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Liiva asumis.

Tänav algab Männiku teelt ja lõpeb Mahla tänaval Tallinna–Lelle raudtee ääres. Tänava pikkus on umbes 230 meetrit. Tänavaga ei ristu teisi tänavaid.

Puusepa tänav sai nime 8. novembril 1927.

## Viited
Torma kihelkond

**Torma kihelkond**, ka Torma-Lohhuse khk (lühend **Trm**; kohalikus murdes *Tõrma*, saksa keeles *Kirchspiel Torma*) on ajalooline kihelkond Tartumaa põhjaosas ja Liivimaa kubermangus Tartu kreisis.

18. sajandil oli kirde-Tartumaali 1682. aastal moodustatud, mis hiljem liideti kihelkond Torma kihelkonnaga.

1920. aastal moodustati Torma kihelkonna osast, mis hõlmab umbes endise Avinurme valla ala, Eesti väikseim kihelkond, Avinurme kihelkond.

## Torma kihelkonna mõisad
*Avinurme (*Awwinorm*) riigimõis
*Kõnnu (*Kondo*) rüütlimõis
*Lilastvere (*Lillastfer*) Torma kõrvalmõis
*Rahuoru ehk Friedenthali (*Friedenthal*) Torma kõrvalmõis
*Tarakvere (*Terrastfer*) rüütlimõis
*Torma (*Pastorat Torma*) kirikumõis
*Torma (*Torma*, varem *Pattoves*) rüütlimõis
*Tõikvere (*Toikfer*) rüütlimõis
*Vaiatu (*Somel*) rüütlimõis
*Vanamõisa ehk Paadevesti (*Alt-Padefest*) Torma kõrvalmõis
*Võtikvere (*Wottigfer*) Tähkvere kõrvalmõis

## Torma kihelkonna vallad
*Avinurme vald (1866–1939)
*Kõnnu vald (1866–1892)
*Lohusuu vald (1866–1939)
*Rääbise vald (1866–1899)
*Tarakvere vald (1866–1893)
*Torma vald (1866–1892)
*Tõikvere vald (1866–1899)
*Vaiatu vald (1866–1892)
*Võtikvere vald (1866–1939)

## Rahvarõivad
Torma kihelkonna ja Kodavere kihelkonna rahvarõivastes esines 18. ja 19. sajandil vadja- ja venepäraseid jooni.

## Vaata ka
*Vaiga

## Viited

## Kirjandus
*
*
*Johannes Hiiemets "Torma kihelkonna ajalugu" (Tartu Ülikooli magistritöö 1933), esmatrükk 2014, MTÜ Tormalaste Kodupaigaühendus
*Ants Vihman. *[http://www.folklore.ee/pubte/ajaloolist/torma Ajalooline traditsioon Torma-Lohusuu ja Avinurme kihelkondadest 1928. aasta suvel]* Eesti Kirjandusmuuseum. Folkloristika osakonna e-raamat. 2018.

## Välislingid
* Torma kihelkonna ajalugu // Portaal Virumaa.ee
Puhja kihelkond

**Puhja kihelkond** (lühend **Puh**; saksa keeles *Kirchspiel Kawelecht*) oli kihelkond Tartumaa lääneosas ja Liivimaa kubermangus Tartu kreisis.

## Ajalugu
Kihelkond asutati 13. sajandi esimesel poolel. Ajalooürikutes on kihelkonda mainitud 1397. aastal.

17. sajandi alguses oli Puhja küllaltki eraldatud. Viljandi- ja Tartu-poolsetes külgedes takistasid läbipääsu Sangla ja Ulila soo, põhja pool Laeva soo. Kaugemale pääses lõunasse Rõngu suunas minnes, põhiliselt sõideti mööda jõge. 17. sajandi teisel poolel asus tänu viljakale maale kihelkonda elama palju uusi inimesi. Siis asutati ka esimene kool.

19. sajandi keskpaiku siirdus Puhja kihelkonna talupoegadest 24,4% õigeusku.

Aastatel 1922–1939 hakkasid kihelkonda kuukuma Kavilda, Konguta ja Ulila vald. Varem olid kihelkonnas olnud eraldi veel Väike-Konguta vald ja Väike-Ulila vald.

## Puhja kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes kaheksa mõisat: üks kirikumõis, kolm rüütlimõisast peamõisat koos ühe kõrvalmõisaga, kaks riigimõisat ning üks 20. sajandi alguseks mõisa staatuse minetanud mõis. Lisaks veel üks karjamõis.
* Kavilda ehk Vana-Kavilda (*Kawelecht* ehk *Alt-Kawelecht*) riigimõis
* Pala ehk Palumõisa (*Pallamois*) Väike-Konguta kõrvalmõis
* Puhja (*Pastorat Kawelecht*, varem *Pohja*) kirikumõis
* Suure-Konguta (*Schloß Kongota*, ka *Groß-Kongota*) rüütlimõis
* Suure-Ulila, ka Ulila (*Ullila*) rüütlimõis
* Teedla (*Thetlia*) rüütlimõis
* Uue-Kavilda (*Neu-Kawelecht*) riigimõis
* Väike-Konguta (*Klein-Kongota*) rüütlimõis
* Väike-Ulila (*Uhlfeld*) riigimõis

## Puhja kihelkonna vallad
* Kavilda vald
* Suure-Konguta vald
* Suure-Ulila vald
* Väike-Konguta vald
* Väike-Ulila vald

## Kihelkonna alad tänapäeval
Kihelkond ala jääb tänapäeval tervikuna Tartu maakonna Elva valla alale. Enne 2017. aasta haldusreformi jagunes kihelkonna endine ala peamiselt Puhja ja Konguta valla vahel.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Rannu kihelkond

**Rannu kihelkond** (ka *Võrtsjärve khk*; lühend **Ran**; saksa keeles *Kirchspiel Randen*) oli kihelkond Tartumaa lääneosas ja Liivimaa kubermangus Tartu kreisis. Ta asus Võrtsjärve idakaldal.

Rannu kihelkond asus Võrtsjärve idakaldal, ulatudes kitsa siiluna Emajõest kuni Võrtsjärve lõunaossa suubuva Rõngu ojani. Kihelkonda piiras läänest Võrtsjärv, lõunast Rõngu kihelkond, idast Puhja, põhjast Viljandimaa Kolga-Jaani ja Põltsamaa kihelkonnad.

## Piirkonna ajalugu
Rannu kihelkond on üks vanemaid Eestis, see asutati 13. sajandi esimesel poolel. 13. sajandil rajati ka Rannu vasallilinnus.

Rannu ja Puhja oli alguses üks kihelkond, alles hiljem said ka nimetatud kihelkonnad lahutatud ja mõlematele kirikutele iseseisev õpetaja ametisse seatud. Ürikutes on esimesed teated kihelkonna kohta aastast 1347, kui seal oli teadaolevalt iseseisev preester. Praegusel kohal paiknev Rannu kirik ehitati tõenäoliselt 15. sajandi esimesel poolel.

Enamikku kihelkonna küladest on esmamainitud 16.–17. sajandil.

Dokument 1689. aastast märgib, et Rannu kihelkonda asutati kool.

## Rannu kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes viis mõisat: üks kirikumõis, kaks rüütlimõisast peamõisat koos ühe kõrvalmõisaga ning üks riigimõis. Lisaks veel viis karjamõisat.
*Rannu kirikumõis (*Pastorat Randen*)
*Aruselja (*Arrosilla*), Tamme kõrvalmõis
*Rannu (*Schloß Randen*) rüütlimõis
*Tamme (*Tammenhof*) riigimõis
*Valguta (*Walguta*) rüütlimõis 

## Rannu kihelkonna pärand
1. jaanuari 2010 seisuga on Eesti Rahva Muuseumi kogudes Rannu kihelkonna päritoluga 374 eset, ligi 400 fotot ja 57 etnograafilist joonist.


Rannu mõisa kärnerimaja.JPG|Rannu mõisa aednikumaja
Rannu vasallilinnuse territoorium.JPG|Rannu vasallilinnuse territoorium


## Kihelkonna alad tänapäeval
Tänapäeval kuuluvad kihelkonna alad tervikuna Tartu maakonna Elva valla koosseisu. Enne 2017. aasta haldusreformi asus enamik kihelkonna endisest alast Rannu vallas ja selle ülejäänud lõunapoolne osa moodustas Rõngu valla loodenurga.

## Viited

## Kirjandus
*
*
Sangaste kihelkond

**Sangaste kihelkond** (lühend **San**; saksa keeles *Kirchspiel Theal, Ksp. [[Sangaste mõis|Theal]]-[[Laatre mõis|Fölk]]*) oli kihelkond Tartumaa lõunaosas ja Liivimaa kubermangus Tartu kreisis.

Kihelkonnakirikuks oli Sangaste kirik.

## Piirkonna ajalugu
Kihelkond asutati 13. sajandi esimesel poolel. Arvatavasti eelnes sellele samas paikkonnas asunud muinaskihelkond, kuid selle olemasolu ja piirid ei ole kindlalt teada. Allikates on kihelkonda esimest korda mainitud 1379. aastal, teistel andmetel Toyveli nime all 1272. aastal.

Eesti esimese iseseisvusaja jooksul kuulus Sangaste kihelkond algul Tartumaa alla, 1920. aastal loodi uus, Valga maakond. Kuni 1939. aasta valdade reformini kuulus Sangaste kihelkonda viis valda: Keeni, Kuigatsi, Laatre, Tõlliste ja Sangaste.

## Sangaste kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes 15 mõisat: üks kirikumõis ja 12 rüütlimõisat koos kahe kõrvalmõisaga. Lisaks veel 16 karjamõisat.
* Sangaste kirikumõis (*Pastorat Theal*)
* Iigaste (*Igast*) rüütlimõis
* Keeni (*Könhof*) rüütlimõis
* Kuigatsi (*Löwenhof*) rüütlimõis
* Laatre (*Fölk*) rüütlimõis
* Lota (*Charlottenthal*) rüütlimõis
* Pringi (*Brinkenhof*) rüütlimõis
* Puka e Vana-Puka (*Bockenhof, Alt-Bockenhof*) rüütlimõis
* Restu (*Rösthof*) rüütlimõis
* Sangaste (*Schloß Sagnitz*) rüütlimõis
* Tõlliste (*Teilitz*) rüütlimõis
* Uniküla (*Unniküll*) rüütlimõis
* Uue-Puka (*Neu-Bockenhof*) Puka kõrvalmõis
* Vaalu (*Wahlenhof*) rüütlimõis
* Vastse-Tõlliste (*Neu-Teilitz*) Tõlliste kõrvalmõis

Sangaste kihelkonnas on olnud ajaloo kestel ka Buchholzhofi, Halechti-Hatel-Fragenhofi, Kawalitzi ja Roetkenshofi mõis.

## Sangaste kihelkonna vallad
* Iigaste vald
* Keeni vald
* Kuigatsi vald
* Laatre vald
* Puka vald
* Restu vald
* Sangaste vald
* Tõlliste vald
* Uniküla vald

## Sangaste kihelkonna pärand
Sangaste kihelkonna pärimust hakkas Eesti Rahva Muuseum koguma enne Esimest maailmasõda. Üks esimesi omandatud esemeid oli 1912. aastal muuseumile kingitud 200-aastane veimevakk Puka vallast. Aastatel 1923–1924 tehtud inventuuri järgi oli muuseumi kogudes Sangaste kihelkonnast 103 eri eset. 1. jaanuaril 1993 oli Sangaste kihelkonnast pärit esemete arv 327, nendest liigiliselt tekstiil ja ehted (nt vaibad, tanud, särgid, sukad, vööd, sõled) – 197, tehnika (nt lõngavalmistamine, kangakudumine, puu- ja metalltööriistad) – 29, veo-, kandmis- ja liikumisabinõud (kepid) – 3, arheoloogilised asjad – 7. Pärast 1993. aastat on Sangaste kihelkonnast kogutud veel 19 eset.

## Kihelkonna alad tänapäeval
Sangaste kihelkonna alad jäävad tänapäeval Valga maakonna Otepää ja Valga valla koosseisu.

## Viited

## Kirjandus
* 
*
Kambja kihelkond

**Kambja kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Camby*) on ajalooline kihelkond Tartumaa lõunaosas ja Tartu kreisis Liivimaa kubermangus.

Kihelkonna tuumikala moodustab tänapäeval Kambja valla. Kirdepoolne osa kihelkonnast Haaslava ümbruses moodustab endise Haaslava valla ala, mille alad ulatuvad Kriimani mõisa lähikonnas kihelkonnast ida poole välja Võnnu kihelkonda. Kihelkonna loodenurk Reola mõisa ümbruses kuulub Kambja valda. Kihelkonna lõunapoolsed alad kuuluvad Kanepi valda (Vissi, Maaritsa, Krüüdneri ja Sulaoja, Veski ja Prangli).

## Kambja kihelkonna mõisad
Kambja kihelkonnas paiknes 18 mõisat: üks kirikumõis, 12 rüütlimõisast peamõisat koos nelja kõrvalmõisaga ja poolmõis ning 15 karjamõisat.
*Haaslava (*Haselau*) rüütlimõis
*Hilja (*Hiljamois*) Haaslava kõrvalmõis
*Kaarli mõis ehk Puugi mõis (*Karlsberg*) poolmõis, eraldati Krüüdneri mõisast.
*Kambja (*Pastorat Kamby*) kirikumõis
*Kammeri (*Duckershof*) rüütlimõis
*Kodijärve (*Gothensee*) rüütlimõis, fideikomiss
*Krüüdneri (*Krüdnershof*) rüütlimõis
*Maaritsa (*Neu-Rewold*), Vana-Prangli mõisa kõrvalmõis
*Maidla (*Maydellshof*), Suure-Kambja mõisa kõrvalmõis
*Raanitsa (*Neuhof*) rüütlimõis
*Reola (* Dunkelmois, Rewold*) rüütlimõis
*Suure-Kambja (*Groß-Kamby*) rüütlimõis
*Uhti (*Ucht*) Reola kõrvalmõis
*Vana-Kuuste (*Alt-Kusthof*, varem *Kusthof*) rüütlimõis
*Vana-Prangli ehk Prangli mõis (*Alt-Wrangelshof*) rüütlimõis
*Vastse-Kambja, ka **Väike-Kambja** (*Neu-Kamby*, ka *Klein-Kamby*) rüütlimõis
*Vastse-Prangli (*Neu-Wrangelshof*) rüütlimõis
*Veskimõisa (*Mühlenhof*) rüütlimõis

## Kambja kihelkonna vallad
*Haaslava vald
*Kammeri vald
*Päidla vald
*Suure-Kambja vald
*Vana-Kuuste vald
*Vana-Prangli vald
*Vastse-Prangli vald
*Veski vald

## Inimesed
Kambja kihelkonnas on sündinud esimene eesti soost piiskop Cornelius Laaland, esimene eesti soost orelimeister Johann Thal ja eesti koorimuusika suurkuju Georg Beck. Köstri ja koolmeistrina on seal töötanud Ignatsi Jaak, kes käis Forseliuse kasvandikuna koos Pakri Hansu Jüriga oma teadmisi demonstreerimas Rootsi kuningas Karl XI-le.

Tuntud inimestest on Kambjaga seotud olnud veel Karl Ipsberg, kes alustas kooliteed Kambja kihelkonnakoolis, ning Julius Kuperjanov, kes pidas 1914. aastal Kambjas koolmeistriametit.

## Kambja kihelkonna kalmistud
* Kambja kalmistu
* Maaritsa kalmistu
* Tuigo kalmistu

## Vaata ka
* Kambja kogudus
* Kambja kirik
* Kambja Eesti Kodanike Komitee

## Viited

## Kirjandus
*
*
* Kristjan Luhamets. Kambja kihelkonna ajalugu. Tartu: Ilmamaa, 2011.

## Välislingid
*Kambja kihelkonnast Eesti mõisaportaalis
Nõo kihelkond

**Nõo kihelkond** (lühend **Nõo**; saksa keeles *Kirchspiel Nüggen*) oli kihelkond Tartumaa lõunaosas ja Liivimaa kubermangus Tartu kreisis.

## Nõo kihelkonna mõisad
* Aru (*Arrohof*) rüütlimõis
* Keeri (*Kehrimois*) rüütlimõis
* Luke (*Lugden*) rüütlimõis
* Meeri, varem **Mõisaküla** (*Meyershof*, varem *Moiseküll*) rüütlimõis
* Nõo (*Pastorat Nüggen*) kirikumõis
* Pangodi (*Spankau*, varem *Edes*) riigimõis
* Tähtvere (*Techlefer*) rüütlimõis
* Unipiha (*Unnipicht*) rüütlimõis
* Vana-Nõo (*Alt-Nüggen*) riigimõis
* Vastse-Nõo (*Neu-Nüggen*) rüütlimõis,

## Nõo kihelkonna vallad
* Aru vald (1866–1917)
* Ilmatsalu vald (1866–1892)
* Keeri vald (1866–1893)
* Luke vald (1866–1917)
* Meeri vald (1866–1917)
* Pangodi vald (1866–1917)
* Tähtvere vald (1866–1917)
* Vana-Nõo vald (1866–1894)
* Vastse-Nõo vald (1866–1899)

## Nõo kihelkonnakool
* Nõo kihelkonnakool

## Viited

## Kirjandus
* 
*
Kursi kihelkond

**Kursi kihelkond** (lühend **Ksi**; saksa keeles *Kirchspiel Talkhof*) oli ajalooline kihelkond Tartumaa põhjaosas, kunagise haldusjaotuse järgi ka Liivimaa kubermangu Tartu kreisis.

Kursi kihelkonnast jäävad põhja poole Laiuse, kirdesse Palamuse, kagusse Äksi, lõunasse Puhja, edelasse Kolga-Jaani ja läände Põltsamaa kihelkond.

Kihelkonna pindala oli 316,2 km².

## Piirkonna ajalugu
Teated Kursi kihelkonna tekkest on üsna hämarad. Kursi kihelkonna varasem nimi oli *Lemestevere* ja arvatavasti kuulus see Vaiga muinasmaakonda.

1224. aastal maadejagamisel Lihula piiskopi ja Mõõgavendade ordu vahel jäi hilisema Kursi kirikukihelkonna ala valdavalt ordule, kes asutas hiljem Kursi komtuurkonna. Kursi ordulinnust ja komtuuri mainitakse esimest korda 1343. aastal.

Kursi kihelkond tekkis ilmselt 14. sajandil seoses Kursi ordulinnuse rajamisega. Kihelkonna maa-ala oli suur, kuid asustus hõre. Põltsamaa piirkonnas paiknevat *Lemestevere* kihelkonda mainitakse 1411. aastal, kui ordu vahetas maid Kärkna kloostriga. Klooster omandas *Leme* kiriku (asus pool penikoormat linnusest ida pool) ning mõned külad Laiusel, linnus koos Puurmani mõisaga jäi ordule.

Kursi kirikukihelkond moodustati 1683. aastal, kui alad eraldati Äksi kihelkonnast.

Tänapäeval jagunevad Kursi kihelkonna kunagised alad Jõgeva ja Tartu maakonna vahel.

## Kursi kihelkonna mõisad
* Härjanurme (*Herjanorm*) rüütlimõis, fideikomiss
* Kursi (*Pastorat Talkhof*) kirikumõis
* Laeva (*Laiwa*) rüütlimõis
* Puurmani (*Schloß Talkhof*) rüütlimõis, fideikomiss
* Saduküla (*Saddoküll*) linnamõis

## Kursi kihelkonna vallad
* Härjanurme vald (1866–1917)
* Kärevere vald (1874–1892)
* Kärevere-Laeva vald (1866–1874)
* Laeva vald (1874–1917)
* Puurmani vald (1866–1917)
* Saduküla vald (1866–1892)

## Kursi kihelkonna kalmistud
* Kursi kalmistu
* Kursi kirikuaed
* Kursi II maailmasõja matmispaik
* Laeva kalmistu
* Manteuffeli kabel
* Otti talu kalmistu
* Saduküla kalmistu

## Vaata ka
* Kursi kogudus
* Kursi komtuurkond
* Kursi Eesti Kodanike Komitee

## Viited

## Kirjandus
* 
* 

## Välislingid
* Eesti kihelkondade kaart EKI lehekülgedel
* Kursi kihelkond portaalis "Eesti mõisad"
B.o.B

**Bobby Ray Simmons** (sündinud 15. november 1988), esinejanimega **B.o.B**, on Ameerika räppar ja muusikaprodutsent. 

Praegu on ta plaadifirmades Grand Hustle Records, Rebel Rock Entertainment ja Atlantic Records. Tema singel "Nothin' You" jõudis esikohale nii USA kui ka Suurbritannia edetabelites.

## Albumid
* "B.o.B Presents: The Adventures of Bobby Ray"

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Max Reinhold Krause

**Max Reinhold Krause** (26. juuli / 7. august 1862 Rannu – 15. veebruar 1937 Jena) oli Eesti vaimulik.

Krause lõpetas Tartus gümnaasiumi ja õppis aastatel 1881–1886 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 6. märtsil 1888 õpetajaks.

Oli aastatel 1888–1903 Hanila ja Varbla Püha Urbanuse koguduse õpetaja ning 1903–1919 oli ta Viru-Nigula koguduse õpetaja, ühtlasi 1915–1916 Eestimaa kindralsuperintendendi kohusetäitja (siis, kui kindralsuperintendent Daniel Burchard Lemm Siberisse, Irkutskisse välja saadetud oli). 1918. aastal ta vahistati.

1919. aastal põgenes Saksamaale. Oli seejärel pastor Greizis, hiljem Lääne-Preisimaal Konojadis (praegune Konojady Poola Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Brodnica maakonnas). Emerituuris olles elas Jenas, kus ta ka suri.

## Isiklikku
Tema isa Hermann Krause ja onu Alexander Johann Krause olid Rannu Püha Martini koguduse õpetajad.

## Viited
Vasakpartei (Saksamaa)

**Vasakpartei** (saksa keeles *Die Linke*) on Saksamaal tegutsev sotsialistlik partei.

Viiest Liidupäevas esindatud erakonnast on Vasakpartei kõige vasakpoolsem. 2009. aasta septembris oli tal 77 645 registreeritud liiget, millega ta oli Saksamaa suuruselt 4. erakond.

Vasakpartei tekkis 16. juunil 2007, kui liitusid Demokraatliku Sotsialismi Partei, mis oli Saksa DV-s valitsenud Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei õigusjärglane, ning Töö ja Sotsiaalse Õigluse Partei, mis oli moodustunud 2005. aastal Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikust Parteist eraldunud vasakust tiivast.

Vasakpartei kaasesimehed on Katja Kipping ja Bernd Riexinger. 2010–2012 olid kaasesimehed Klaus Ernst ja Gesine Lötzsch.

27. septembril 2009 toimunud Saksamaa 2009. aasta Riigipäeva valimistel saavutas Vasakpartei tollaste kaasesimeeste Gregor Gysi ja Oskar Lafontaine'i juhtimisel 4. koha, kogudes 11,9% häältest ehk ligi 5,2 miljonit häält. Sealjuures Brandenburgis ja Saksi-Anhaltis Vasakpartei koguni võitis, kogudes neis vastavalt 28,5% ja 32,4% häältest. Valimised andsid Vasakparteile Riigipäevas 22 kohta juurde ja neil oli 76 kohta.

22. septembril 2013 toimunud Saksamaa 2013. aasta Riigipäeva valimistel saavutas Vasakpartei 3. koha kogudes 8,6% häältest, kuid sai vaid 64 kohta Riigipäevas.

Saksamaa 2021. aasta Riigipäeva valimistel sai partei 4,9% häältest ja 39 kohta Liidupäevas. Kuigi valimiskünniseks on 5%, saab proportsionaalseid mandaate ka iga partei, mis võidab vähemalt kolm ühemandaadilist parlamendikohta. 

2023. aasta Hesseni parlamendivalimistel kaotas partei oma esindatuse, jäädes 3% häältega alla valimiskünnise. Endiste Lääne-Saksamaa liidumaadest on partei nüüd esindatud ainult Hamburgi ja Bremeni linn-liidumaade maapäevades. 

2024. aastal kaotas Vasakpartei oma fraktsiooni Liidupäevas, kuna partei Liidupäeva liige Sahra Wagenknecht teatas oma parteist lahkumisest, et moodustada uus vasakpopulistlik partei Sahra Wagenknechti Liit – Mõistus ja Õiglus (Bündnis Sahra Wagenknecht – Vernunft und Gerechtigkeit; BSW). Koos Wagenknechtiga lahkusid parteist ka veel 9 Liidupäeva liiget, mistõttu jäi partei Liidupäeva liikmete arv alla nõutud 5%. 

## Viited
Gottschalk Hagen

**Gottschalk Hagen** (surnud 1513) oli Tallinna piiskop aastatel 1509–1513.

Hagen pärines Tallinna kodanikuperekonnast ja ta oli lähisuguluses mõjukate Heyde, Boltmanni ja Louwi suguvõsadega. 

1472. aastal immatrikuleeriti Hagen Greifswaldi ülikooli, tema lõpetamise aasta ja akadeemilise kraadi kohta aga info puudub. 1478. aastal sai Hagen Tallinna toomhärraks ja ka Tallinna piiskopi ofitsiaaliks, kellena ta oli ametis kuni 1489. aastani. Samuti omas ta prebendi Oleviste kirikus. 

Hagen valiti Tallinna piiskopiks enne 1509. aasta 10. veebruari, seega umbkaudu samaaegselt Riia peapiiskopi Jasper Lindega. Hagen asus ka isiklikult Rooma poole teele, et paavstilt kinnitus hankida. Märtsi alguses peatus ta Königsbergis, kus pidas Jasper Lindega plaani üheskoos Rooma minna. Mais oli Hagen paavsti juures ning ta kinnitati piiskopiks 4. mail. Tema kinnitamise tasu (*[[servitium communis]]*) maksid Fuggerid 21. mail. Tõenäoliselt asus Hagen kohe pärast paavsti juures käimist tagasiteele Liivimaale ja võis juba juuni lõpuks Põhja-Eestis olla.

Gottschalk Hagen suri millalgi 1513. aasta märtsi lõpu ja oktoobri vahel.

## Kirjandus
*Leonid Arbusow vanem. *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*.
Nikolaus Roddendorp

**Nikolaus Roddendorp** (surnud 1509) oli Tallinna piiskop aastatel 1492–1509.

Roddendorp võis pärineda alates 1440. aastatest Pärnus mainitud Roddendorpide kaupmeestesuguvõsa seast. 1490. aastal on teda esmamainitud Tallinna toomhärrana, samal ajal oli ta ka Niguliste kirikhärra. 

1492. aasta 9. novembril valiti Roddendorp Tallinna piiskopiks, paavst kinnitas ta järgmise aasta 6. märtsil. Roddendorp suri tõenäoliselt enne 1509. aasta 10. veebruari.

## Kirjandus
*Leonid Arbusow vanem. *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*.
Eesti Looduseuurijate Seltsi teoreetilise bioloogia sektsioon

**Teoreetilise bioloogia sektsioon** on Eesti Looduseuurijate Seltsi allüksus.

Sektsioon loodi aastal 1977, ELUSi üldbioloogia ja geneetika sektsiooni asemele selle tollase juhataja Kalju Põldvere ettepanekul Kalevi Kullile. 

Sektsioon on korraldanud ettekandekoosolekuid ning regulaarselt aastakonverentsina Eesti teoreetilise bioloogia kevadkoole. Kevadkoolidega seoses antakse välja raamatusarja *[[Schola biotheoretica]]*. Publitseeritud on ka eraldi kogumikke (*[[Looduseuurijate Seltsi aastaraamat]]* kd. 69, 1984; raamat *Teooria ja mudelid eluteaduses*, 1984, jt.).

Sektsiooni juhataja on olnud pikka aega (1997–2012) Ivar Puura.

Teoreetilise bioloogia sektsioonist on välja kasvanud Jakob von Uexkülli Keskus.
Hermann Krause

**Hermann Krause** (27. juuni/9. juuli 1832 Vao – 11. juuni/23. juuni 1870 Rannu) oli Eesti vaimulik.

Õppis Gahlnbäcki erakoolis, aastatel 1846–1850 Tallinna kubermangugümnaasiumis ja aastatel 1850–1852 Tallinna toomkoolis. Tartu ülikoolis õppis ta aastal 1852 filoloogiat ja aastatel 1852–1859 usuteadust. Ordineeriti 14. juunil/26. juunil 1859 õpetajaks.

Oli aastatel 1859–1860 Rannu Püha Martini koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1860–1870 (introdutseeriti 9. oktoobril/21. oktoobril 1860) sama koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema vend Alexander Johann Krause oli Rannu Püha Martini koguduse õpetaja, poeg Max Reinhold Krause oli Viru-Nigula koguduse õpetaja.

## Viited
Juhan Paju

**Juhan Paju** (11. märts 1939 Tallinn – 30. juuli 2003) oli eesti kirjanik ja ajakirjanik.

## Elulugu
Tallinnas sündinud Paju kasvas üles Järvakandis ja lõpetas 1958. aastal Vändra Keskkooli. Ta õppis Tallinna Polütehnikumis raadiotehnika erialal ning töötas pärast seda kolm aastat TA Küberneetika Instituudis. Sealt suundus ta Tartu Riiklikku Ülikooli ajakirjandust õppima. Ülikooli lõpetas ta 1968. aastal.

Aastal 1972 läks Juhan Paju tööle Haapsalu rajooni ajalehte Töörahva Lipp, kus 1978. aastal ilmunud olukirjelduse "Roostetanud maa" eest võitis ta kolmanda koha Baltimaade ja Valgevene noorsooajakirjade korraldatud publitsistikavõistlusel Bellaad. Vahepealsel ajal pidas Paju ajakirjaniku ameti asemel ka Ristna tuletorni majakavahi ametit, naasis seejärel toimetusse ja suundus sealt majakavahiks Hobulaiule. 

Paju esimesed seiklusromaanid "Kagupassaat", "Hiromandi kokteil" ja "Haapsalu detektiiv" ilmusid 1991. aastal. Sellega algas tema viljakas kirjandusalane tegevus, mis kestis kuni kirjaniku surmani 2003. aastal.

## Looming
* 1986 – "Haapsalu juht" (reisijuht)
* 1990 – "Haapsalu detektiiv" (kriminaalromaan)
* 1991 – "Kagu-passaat" (lastejutt)
* 1991 – "Hiromandi kokteil" (romaan). 1990. aasta romaanivõistluse teine auhind
* 1993 – "Sankt-Peterburgi viirastused" (põnevusromaan)
* 1993 – "Surm Hundikaril" (kriminaalromaan)
* 1993 – "Suur šantaaž" (kriminaalromaan)
* 1995 – "Lasud kodutänaval" (kriminaalromaan)
* 1997 – "Hõõguv rist: lemberomaan ühe laiba ja vampiiriga" (ulmeromaan; Haapsalu legendi uus versioon). 1996. aasta romaanivõistluse ergutusauhind 
* 1997 – "Katkenud romaan" (kriminaalromaan; ajendatud Estonia hukust). 1996. aasta romaanivõistluse ergutusauhind
* 1999 – "Vanaema mõis", I-II osa. 1998. aasta romaanivõistlusel esile tõstetud teos
* 2000 – "Vanaema mõis", III osa
* 2001 – "Kadunud viiuldaja" (kriminaalromaan)
* 2001 – "Kuuvalge õhtulaul" (luuletused)
* 2003 – "Mudasegaja armuke" (kriminaalromaan)

## Tunnustus
*2001 Haapsalu vapimärk

## Viited

## Välislingid
* Peeter Künstler "Juhan Paju toodab põnevust" Eesti Päevaleht, 17. juuni 1997
* Ülo Sain "Üks omapärane mees" Videvik, 20. juuni 2002
* Tarmo Õuemaa "Juhan Paju asutas kriminaalkirjanike koja" Lääne Elu, 9. märts 2002
* Andrus Karnau "Kolmapäeval suri kirjanik Juhan Paju" Lääne Elu, 2. august 2003
* Sven Saun "Eile oli Juhan Paju ärasaatmine" Lääne Elu, 5. august 2003
Analoogia

**Analoogia** on objektide või objektisüsteemide vaheline võrdlus, mis tõstab esile, mis suhtes neid peetakse sarnasteks. 

Analoogia toob välja nende omavahelise samasuse määra või astme ehk selle, milles nad on omavahel võrdsed ehk kooskõlalised (n-ö teineteisele vastavad). Otsesõnu ongi tegemist nende omavahelise vastavusega (kreeka ἀναλογία *analogia*, 'proportsioon; paras vahekord, suhe; vastavus'; mis on tuletatud *ana-* 'peal, üle; vastav' [ka 'vastu', 'uuesti'] + *logos,* 'mõiste' [ka 'sõna, kõne'])**.**   

## Vaata ka
*Analoogiaarutlus
*Analoogiaargument
Alexander Johann Krause

**Alexander Johann Krause** (10. aprill/22. aprill 1827 Tallinn – 12. veebruar/24. veebruar 1865 Enivere) oli Liivimaa vaimulik.

Krause lõpetas Tallinna toomkooli. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1848–1852. Töötas seejärel koduõpetajana Suure-Kõpu mõisas  von Stryki juures. Ordineeriti 23. augustil/4. septembril 1853 Riias õpetajaks.

Oli aastatel 1853–1860 Rannu Püha Martini koguduse õpetaja. Lahkus aastal 1860 pastoriametist, elas seejärel Eniveres, kus ta ka aastal 1865 suri.

## Isiklikku
Tema vend Hermann Krause oli Rannu Püha Martini koguduse õpetaja, vennapoeg Max Reinhold Krause oli Viru-Nigula koguduse õpetaja. Tema äi Otto Christoph Heinrich Girgensohn oli Alūksne ja Tallinna Oleviste koguduse õpetaja.

## Viited
Porgand (perekond)

**Porgand** (*Daucus*) on sarikaliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond, mille kõige tuntum esindaja on aedporgand. 

## Liigid
Perekonda kuulub umbes 20 liiki. Eestis on pärismaine metsporgand.

**[[Daucus aureus]]*  
**[[Daucus azoricus]]* – "Salsa burra", Assooride saarestiku endeem   
**[[Daucus broteri]]* 
**[[Daucus bicolor]]*
**[[Daucus carota]]* – metsporgand
**[[Daucus durieui]]* 
**[[Daucus glochidiatus]]* 
**[[Daucus gadeceaui]]*
**[[Daucus guttatus]]*
**[[Daucus littoralis]]*
**[[Daucus muricatus]]*   
**[[Daucus pusillus]]*
August Mank

**August Mank** (26. detsember 1914 Kärdla – 10. november 1996 Tallinn) oli eesti bioloog.

Ta lõpetas Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi (1934) ja õppis kolm aastat Läti Ülikoolis loodusteadusi.

Ta töötas Tallinnas  Loodusteaduste Muuseumi (Eesti Loodusmuuseumi) osakonnajuhataja ja hiljem kaua aega asedirektorina.

Eesti Ornitoloogiaühingu auliige (1991) 

Ta juhatas Eesti Looduseuurijate Seltsi bioloogiasektsiooni. Ta maeti 16. novembril 1996 Tallinna Metsakalmistule.

## Viited

## Välislingid
*August Mangist EOÜ kodulehel
Eesti Looduseuurijate Seltsi bioloogiasektsioon

**Bioloogiasektsioon** oli Eesti Looduseuurijate Seltsi allüksus, mis tegutses Tallinnas aastail 1962–2009.

Kuna enamik Looduseuurijate Seltsi sektsioone peab koosolekuid Tartus ning samuti on Tartus seltsi üldkoosolekud, koondas see Tallinna allüksus erinevate erialade Tallinnas elavaid ELUSi liikmeid. Bioloogiasektsioonile eelnes LUSi Tallinna osakond, mis eksisteeris aastail 1930–1963.

Pikka aega oli bioloogiasektsiooni juhataja August Mank.
Varblane

**Varblane** (*Passer*) on lindude perekond varblaslaste (*Passeridae*) sugukonnast.

Varblased tekkisid Aafrikas. Muinas-Euroopas aitas varblaste levikutele kaasa põlluharijate hõimude ränne, kuna varblased järgnesid hõimudele. Varblasi on 27 liiki. Isaslinnud käivad gruppide viisi mitme kilomeetri tagant toitu hankimas.

## Eesti liigid
**Passer domesticus* – koduvarblane
**Passer montanus* – põldvarblane

## Teised perekonna liigid
* *Passer ammodendri* - saksauulivarblane
* *Passer castanopterus* - somaali varblane
* *Passer cinnamomeus* - punavarblane
* *Passer cordofanicus* - darfuri savannivarblane
* *Passer diffusus* - hallpea-varblane
* *Passer eminibey* - ruskevarblane
* *Passer euchlorus* - araabia kuldvarblane
* *Passer flaveolus* - punaselg-varblane
* *Passer gongonensis* - suurvarblane
* *Passer griseus* - hallvarblane
* *Passer hemileucus* - abdalkuri varblane
* *Passer hispaniolensis* - pajuvarblane
* *Passer iagoensis* - kapverdi varblane
* *Passer insularis* - sokotra varblane
* *Passer italiae* - itaalia varblane
* *Passer luteus* - kuldvarblane
* *Passer melanurus* - mustpea-varblane
* *Passer moabiticus* - tamariskivarblane
* *Passer moabiticus yatii* - nimrozi tamariskivarblane
* *Passer motitensis* - savannivarblane
* *Passer pyrrhonotus* - induse varblane
* *Passer rufocinctus* - põhja-savannivarblane
* *Passer shelleyi* - niiluse savannivarblane
* *Passer simplex* - kõrbevarblane
* *Passer suahelicus* - akaatsiavarblane
* *Passer swainsonii* - etioopia varblane
* *Passer zarudnyi* - turkmeenia kõrbevarblane

## Viited
Haigur

**Haigur** (*Ardea*) on lindude perekond haigurlaste sugukonnast.
Sellesse perekonda kuuluvad liigid on pika kaelaga, pikliku keha ja pikkade jalgadega, harilikult ligikaudu 80–100 cm või enam pikad. 

Haigrud toituvad mageda või riimveega veekogude kaldavees, ka kalatiikides, püüdes sealt kalu, kahepaikseid, putukatevastseid jm.

Haigrud on enamasti väga laia levikuga linnud. Nad pesitsevad kolooniates, tehes pesad suurte ja haraliste puude otsa. 

Haigrutel on tugevad ja teravatipulised nokad. Nende lend on rahulik, jättes küllaltki raske mulje.  Haigrute kael on lennu ajal alati kõverdatud. 
## Taksonoomia
Mõned perekonna *Ardea* liigid  on väga lähedaselt suguluses, näiteks Hall-, Ameerika-, ja Koko-hallhaigur. Samas on paljud teadlased hõbehaigru paigutanud hoopis omaette perekonda *Egretta* või *Casmerodius* . 
### Liigid
Perekonda kuulub 16 liiki:
*aafrika väike-hõbehaigur (*Ardea brachyrhyncha*)
*ameerika hallhaigur (*Ardea herodias*)
**[[Ardea coromanda]]*
*austraalia väike-hõbehaigur (*Ardea plumifera*)
*hallhaigur (*Ardea cinerea*)
*hõbehaigur (*Ardea alba*)
*koko-hallhaigur (*Ardea cocoi*)
*koljathaigur (*Ardea goliath*)
*mangroovihaigur (*Ardea sumatrana*)
*purpurhaigur (*Ardea purpurea*)
*savannihaigur (*Ardea melanocephala*)
*terai-haigur (*Ardea insignis*)
*tuhkhaigur (*Ardea humbloti*)
*valgepea-haigur (*Ardea pacifica*)
*veisehaigur (*Ardea ibis*)
*väike-hõbehaigur (*Ardea intermedia*)

Eestis elavad hõbe- ja hallhaigrud. Kohatud on ka purpur- ja siidhaigrut.

## Viited

## Välislingid
Valge peakapsas

**Valge peakapsas** (üldkeeles **kapsas**; *Brassica oleracea* var. *capitata* f. *alba*) on levinud köögivili, kapsa vorm. Sünonüümid on *Brassica oleracea* convar. *capitata* var. *alba* DC. ja *Brassica capitata* f. *alba* DC.

## Kirjeldus
Peakapsas on kaheaastane taim. Esimesel aastal moodustub suurtest lehtedest lehekodarik. Järgmised lehed pöörduvad kasvades sissepoole, üksteist servaga kattes, kusjuures nooremad lehed jäävad järjest väiksemaks. Tihedalt üksteise vastu surutud lehed moodustavad lühikese varre ülemises osas pea, mis botaaniliselt on pung. Kapsapead võivad olla mitmesuguse kujuga: ümarad, teravatipulised, lapikümarad. Tavaliselt on lehed kaetud sinakashalli vahaja kirmega. Kapsapea kaalub enamasti 1–3 kg ja selle läbimõõt on 10–20 cm.

Teisel aastal arenevad kapsapea ladva- ja külgpungadest pikad õisi kandvad võrsed. Vili on kõder. Seemned on tumepruunid kuni mustad. 

Peakapsa sammasjuurestik on hästi välja arenenud ja tugev.

## Kasvatamine

Peakapsad on külmakindlad taimed. Tärganud tõusmed taluvad lühiajalist külma –5 kuni –6 °C, täiskasvanud taimed aga kuni –8 °C. Mullastiku suhtes kapsas kuigi nõudlik ei ole, küll aga vajab ta piisavalt valgust. Korraliku saagi saamiseks tuleb taimi mullata ja kasta. Kahjuritest ohustavad kapsaid maakirp, kapsakärbes, kapsakoi, kapsa tuhktäi, suur-kapsaliblikas, väike-kapsaliblikas ja kapsaöölane. Varajased sordid on koristusküpsed juba juuni algul, hilised augustis-septembris. 

Tänu ilmastikukindlusele kasvatatakse kapsast kõikjal troopikast põhja pool, isegi polaarjoone taga.

## Kasutamine
Kapsas tõstab söögiisu ja aitab vähendada vähkkasvaja riski. Värskel kapsamahlal on raviv toime mao ja kaksteistsõrmiku haavanditele. Samuti aitab see köögivili taastada organismi mineraalainetevarusid.

Kapsast võib süüa ka toorelt (salatina) või kuumtöödeldult. Hapendamine teeb kapsa kergemini seeditavaks, muudab köögivilja tekstuuri ja maitset, kuid säilitab vitamiinid ja mineraalained. Peakapsast võib töödelda mitmel viisil: aurutada, hautada, pruunistada või täita. Tihti lisatakse kapsast suppidesse, hautistesse või vokiroogadesse.

Liialt kaua või ülemäära suures veekoguses keetmine muudab kapsa värvituks ja liiga pehmeks. Ühtlasi väheneb kapsa toitainesisaldus, halveneb maitse ja tekib ebameeldiv lõhn.

## Ajalugu
Kapsas toodi Euroopasse arvatavasti 7. sajandil Väike-Aasiast. Kuigi roomlased ja kreeklased aretasid mitu kapsasorti, ei moodustunud ühelgi neist sellist pead nagu meie oleme harjunud. Külmataluva taimena muutus peakapsas kiiresti populaarseks kõikjal Euroopa põhjapoolsemates maades.

## Toiteväärtus ja biokeemiline koostis
Valge peakapsas on madala energeetilise väärtusega (alla 30 kcal 100 g kohta) ja sisaldab märkimisväärsel hulgal seedimist soodustavaid ballastaineid. Lisaks märkimisväärsele hulgale C-vitamiinile, mis säilib ka hapendamisel, sisaldab peakapsas ka E-, K- ja U-vitamiini.

## Viited
Georgi Sviridov

**Georgi Vassiljevitš Sviridov** (vene Георгий Васильевич Свиридов; 16. detsember 1915 Fatež – 5. jaanuar 1998 Moskva) oli vene uusromantistlik helilooja. 1980. aastal sai ta NSV Liidu rahvakunstniku aunimetuse.
646

**646. aasta**

## Sündmused maailmas
*Gregorios Kartaagost sai Bütsantsi vastukeisriks.
*Araablased vallutasid tagasi Aleksandria linna ning sellega luhtus lõplikult bütsantslaste katse Egiptust tagasi võtta. 

## Sündinud
*‘Abd al-Mālik ibn Marwān, 5. Omaijaadide kaliif

## Surnud
*...
Juhan Kartau

**Juhan Kartau** (ka **Johannes Kartau**; 24. august 1883 Uderna vald, Tartumaa – 24. jaanuar 1964 Jundiaí, Brasiilia) oli Eesti ja Brasiilia poliitik ja ettevõtja.

## Haridustee
*Uderna ministeeriumikool
*Tartu Õpetajate Seminar (lõpetas 1904)
*lõpetas Peterburis eksternina gümnaasiumi
*1914 astus Peterburi Ülikooli füüsika-matemaatika teaduskonda, mis jäi lõpetamata

## Töökäik
*õpetaja Eestis ja Peterburis
*Asutava Kogu liige (1919–1920)
*Eesti Vabariigi haridusminister Otto Strandmani esimeses valitsuses (1919)
*Eesti kontroll-opteerimiskomisjoni esimees Moskvas (alates 1920)
*tegeles Eesti-Läti piiriküsimusega
*oli tegev ettevõtluses, asutas makaronivabriku ning oli tikuvabriku osanik
*1928 emigreerus Brasiiliasse, kus tegutses hariduse, transpordi (raudtee) ja kultuuri (koorilaul) vallas

## Ühiskondlik tegevus
*Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei liige
*Lõuna-Ameerika eestlaste ajakirja Meie Kodu toimetaja
*asutas Brasiilias 1939. aastal laulukoori ja oli 25 aastat selle juhataja

## Isiklikku
Brasiilias Jundiaí linnas on Maestro Juhan Kartau nimeline tänav (nimetatud tema auks teenete eest kohaliku koorilaulu edendamisel)

## Viited

## Välislingid
*Kartaud – valgete mägede rahvas
*Arjakas, Küllo. Eestlased Brasiilia päikese all: luhtunud lootused ja peadpööritav edu // Postimees, 1. september 2007
*Lille Lindmäe. Juhan Kartau teemal
*
Aleksandra Raatma

**Aleksandra Raatma** (sündinud **Aleksandra Ibrus**; 1928–1939 **Aleksandra Määr**; 6. mai 1901 Tallinn – 22. juuni 1967 Tartu) oli eesti arst, Tartu Ülikooli professor.

Ta õppis 1919–1925 (matrikli nr 152, lõpetas) Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, dr. med. 1933 ("Käekirja iseloomust üksikperekonnis ja sugulaskonnas ja selle tähtsusest grafoloogilise ekspertiisi puhul"). Eesti Naisüliõpilaste Seltsi vilistlane.

1925–1927 ja 1929–1934 Tartu Ülikooli kohtumeditsiini instituudi assistent, 1927–1929 Viru-Nigula ja 1934–1936 Haljala jaoskonnaarst, 1936–1940 kooliarst Tallinnas. 

1940–1941 oli ta Tervishoiu Rahvakomissariaadi kohtumeditsiini peaekspert, 1941–1945 kooli- ja jaoskonnaarst Virumaal. 1944–1967 Tartu ülikooli õppejõud, alates 1946 professor, 1945–1949 kohtumeditsiini kateedri ja 1953–1955 anatoomia kateedri juhataja.

## Välislingid
*Professor Aleksandra Raatma. Nõukogude Õigus, 1967, nr. 4, lk. 233.
Artur Osvald Indus

**Artur Osvald Indus** (17. mai 1899 Tallinn – 27. jaanuar 1954 Irkutsk) oli eesti arst.

Ta õppis 1919–1926 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas (matrikli nr. 161).

Ta osales Vabadussõjas. Oli arst Vastseliinas, Harku koloonias ja Aravetel. 

Ta oli Jehoova tunnistaja. Arreteeriti Nõukogude võimu poolt 25. septembril 1950 Albu vallas, suri vangistuses.

## Viited
DVD Forum

**DVD Forum** on rahvusvaheline organisatsioon, mis aitab standardeid luua, näiteks optiliste andmekandjatele, sealhulgas ka DVD omi.  

DVD Forum loodi 1995. aastal nimega **DVD Consortium**. Praegune nimekuju võeti kasutusele 1997. aastal.  

Organisatsiooni peakorter asub Tokios. 

## Asutajad
DVD Forumi asutas 10 ettevõtet (ja 220 eraisikut):

* Hitachi, Ltd.
* Matsushita Electric Industrial Co. Ltd.
* Mitsubishi Electric Corporation
* Pioneer Electronic Corporation
* Royal Philips Electronics N.V.
* Sony Corporation
* Thomson
* Time Warner Inc.
* Toshiba Corporation
* Victor Company of Japan, Ltd. (JVC)

### Praegused liikmed
Praegu kuulub DVD Forumisse 94 firmat:'''

*Action Asia Limited
*Aisin AW Co., Ltd.
*Alco Electronics Limited
*Almedio Inc.
*ArcSoft, Inc.
*Avid Development GmbH
*Broadcom Corporation
*China Electronics Technology Group Corporation No.3 Research Institute 
*Clarion Co.,Ltd.
*CMC Magnetics Corporation
*Corel Corporation
*Crest Digital
*CyberLink Corp.
*D&M Holdings, Inc.
*Daikin Industries, Ltd.
*Dolby Laboratories Inc.
*DPHI, INC
*DTS, Inc.
*Eclipse Data Technologies
*Expert Magnetics Corp.
*Fujitsu Ten Limited
*Funai Electric Co., Ltd.
*GEAR Software, Inc.
*Gigastorage Corporation
*Hangzhou Silan Microelectronics Co., Ltd.
*Harman International
*Hitachi, Ltd.
*Homenema Technology Incorporation 
*IBM Corporation
*IMAGICA Corp.
*Imation Corporation
*Industrial Technology Research Institute (ITRI)
*Info Source Multi Media Ltd.
*Intel Corporation
*JVC KENWOOD Holdings, Inc.
*Lead Data Inc.
*Lenovo Group Ltd.
*LG Electronics Inc.
*Lite-On It Corp.
*MediaTek Inc.
*Memory-Tech Corporation
*Meridian Audio Limited
*Microsoft Corporation
*Mitsubishi Chemical Corporation
*Mitsubishi Electric Corporation
*Moser Baer India Limited
*NBC Universal, Inc.
*NEC Corporation
*Nero AG
*NHK MEDIA TECHNOLOGY CO. LTD
*NTT Electronics Corporation
*NVIDIA Corporation
*OPT Corporation
*Optical Memory National Engineering Research Center, China
*Optodisc Technology Corporation
*Orion Electric Co., Ltd.
*Panasonic Corporation
*Paramount Pictures Corporation
*Pioneer Corporation
*Pixela Corporation
*Pony Canyon Enterprise Inc.
*Prodisc Technology Inc.
*Pulstec Industrial Co., Ltd.
*Quanta Storage Inc.
*Realtek Semiconductor Corp. 
*Renesas Electronics Corporation
*Ritek Corporation
*Rovi Corporation
*Royal Philips Electronics
*Samsung Electronics Co., Ltd.
*Seiko Epson Corporation
*Sharp Corporation
*ShinShin Co., Ltd. 
*Sigma Designs, Inc.
*Sony Corporation
*Starlight Video Limited
*Sunext Technology Co., Ltd.
*Taiyo Yuden Co., Ltd
*Tatung Co.
*TDK Corporation
*TEAC Corporation
*Technicolor
*THX LTD
*Toshiba Corporation
*TOYO Recording Co., LTD.
*Twentieth Century Fox Film Corporation
*U-Tech Media Corporation
*Videon Central Inc.
*VISIONARE Corporation
*Walt Disney Pictures and Television
*Warner Bros. Entertainment Inc.
*Warner Elektra Atlantic Corp.
*Yamaha Corporation
*ZORAN Corporation

## Vaata ka
*Optiline andmekandja
*DVD

## Viited

## Välislingid
*DVD Forumi veebileht (inglise keeles)
2010. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhinnad

**2010. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhinnad** (*Kuldne Plaat 2010*) oli 11. auhinnatseremoonia, kus Eesti Autorite Ühing, Eesti Esitajate Liit ja NCB Eesti jagasid iga-aastasi Eesti popmuusika aastaauhindu. Kuldsed Plaadid said need Eesti muusikud, kelle loomingut on 2009. aasta jooksul enam müüdud, raadios mängitud või internetist legaalselt allalaaditud. Üritus toimus 6. aprillil 2010 Eesti Vabaõhumuuseumis Kolu kõrtsis.

Auhinnad andis üle Eesti Koolimiss 2010 – Tallinna Inglise Kolledži õpilane Helen Savason.

Kolu kõrtsi kogunenud külalistele pakuti sooja rukkileiba munavõiga, suitsuräimekaraskit, täidetud mune ja ühepajatoitu (sealiha köögiviljadega). Joogiks pakuti köömneteed. 

## Auhinnad

* Aasta album – "Tulemine" (Jaan Tätte)
* Aasta ansambel – Jäääär
* Aasta uustulnuk – Evelin Pang
* Aasta meesartist – Toomas Anni
* Aasta naisartist – Kihnu Virve
* Aasta esitaja – Vaiko Eplik
* Aasta autor – Sven Lõhmus
* Aasta raadiohitt – "Sellel ööl" (Violina ja Lenna Kuurmaa)
* Aasta plaadifirma – Eesti Artistide Agentuur
* Panus Eesti popmuusikasse – Heidy Tamme
* Festivali Viru Folk eriauhind – folkmuusika populariseerimise eest – Kihnu Virve pereansambel
* Eesti Koolimissi eriauhind – aasta ilusaim artist – Ott Lepland
* Music Online'i eriauhind – aasta edukaim artist internetikeskkonnas – Urban Symphony
* Nokia Eesti eriauhind – parimale digitaalse muusika turustajale Eestis – Music Online

## Viited

## Välislingid
* Inga-Gretel Linkgreim. Kihnu Virve müüs eelmisel aastal kõige rohkem plaate. ERR, 06. aprill 2010
* Urmas Vahe. Heidy Tammel võttis kuldplaat pisarad silmi. Õhtuleht, 07. aprill 2010
* Kuldne Plaat 2010. Eesti Popmuusika Aastaauhinnad
* Kuldne Plaat 2010. foorum Rada7
### Pildigaleriid
* Kuldne plaat 2010. Delfi
* Kuldne Plaat 2010. Elu24