open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Carl Michael Bellman

**Carl Michael Bellman** (1740–1795) oli rootsi helilooja ja luuletaja. 

Bellmann sai kuulsaks luuletaja ja oma laulude esitajana. Tema parimate luuletuste kogumik anti välja üsna hilja: autor saavutas tuntuse alles 1790. aastatel. Sestsaadik peetakse teda väljapaistvaks rootsi luuletajaks.

18. sajandi kontekstis ei tundu tema saavutused eriti olulised, raske on teda kõrvutada näiteks Mozarti ja Haydniga. Rootslastele on tema looming aga suur uhkus. Tema laulutsükkel "Fredmans epistlar" on olnud paljude rootsi lauljate inspiratsiooniallikaks. Kuna helilooja elas galantse stiili epohhil, on laulud peened ning esitamise seisukohalt üpris nõudlikud ja pretensioonikad. Lihtsus ei ole kunagi väga lihtne – seda võiks väita nii Bellmani kui ka Mozarti ja Haydni teoste puhul. 

Bellmani luuletused ja laulud on sageli satiirilised, mis on ilmselt rootsi luuletaja Olof von Dalini mõju. Oma loomingus parodeeris Bellman enda kaasaegseid ordusid ja klubisid. Kõik ei saanud tema naljadest aru ja paroodiate tõttu sattus ta korduvalt vanglasse. 

Peamised teemad tema loomingus on seksuaalsuhted, purjutamine ja surm (koomilisest aspektist). Samas puudutas Bellmani looming ka armastust, õrnust ja surma tõsisemas mõttes. Näiteks kirjeldab "Fjäriln Vingad" idüllilisi looduspilte ja mütoloogilisi olendeid, kõlades rahulikult ja õnnelikult.

1767. aastast töötas Bellman oma tähtsaima luuletsükli "Fredmani epistlite" kallal, mis avaldati 1790. aastal rootsi luuletaja ja dramaturgi Johan Henric Kellgreni eessõnaga. Aasta hiljem järgnes kogumik "Fredmans sånger" (Fredmani laulud). Nende laulude aluseks võttis Bellman tuntud meloodiad ning töötles neid. 

Bellman suri Stockholmis 12. veebruaril 1795. 

## Teosed eesti keeles
* "Fredmani epistlid & laulud". Rootsi keelest tõlkinud Mati Sirkel ja Ott Arder, saatesõna Mati Sirkel; kujundanud Kersti Tormis. Kunst, Tallinn 1993, 136 lk; ISBN 589920034X
* "Verinoor plika ja pilgeni klaas" Noorsooteatri muusikalavastus, esietendus 1983. aastal.

## Viited

## Välislingid

* Gustav Suits, "Carl Michael Bellman. 18. sajandi Stockholmi luuletaja" – Eesti Looming III, Stockholm 1945, lk 93–104; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis; uustrükk G. Suitsu artiklite kogumikus "Vabaduse väraval", Ilmamaa, Tartu 2002, lk 381–400; ISBN 998577048X
* Inkari Lindve, "Kõrtsilauliku rahusadam" – Eesti Naine 2001 november, lk 45–46
Royal Bank of Scotland

**Royal Bank of Scotland** (gaeli keeles *Banca Rìoghail na h-Alba*) on Royal Bank of Scotland Groupi jaepangandusega tegelev tütarettevõte.

Pank asutati 1727, aga tema ajalugu algas varem. 1700. aasta aprillis läks Company of Scotland suurejooneliselt pankrotti, likvideerides umbes veerandi kogu Šotimaa likviidsetest vahenditest. See paiskas paljud šotlased võlgadesse. 1707 ühinesid Šotimaa ja Inglismaa ühiseks riigiks, kusjuures tingimuseks oli, et Inglismaa hüvitab šotlastele Company of Scotlandi pankrotistumisest tekkinud võlad. Selleks, et oma huve paremini kaitsta, asutasid võlgnikud samal aastal ühingu Society of the Subscribed Equivalent Debt. See ühing muutis 1724 oma nime, asendades sõna *society* sõnaga *company*, ja soovis 1727 pangandusega tegelema hakata. Konkureeriv Bank of Scotland protestis selle otsuse, rõhutades nime sarnasust, aga Inglismaa valitsus kahtlustas Bank of Scotlandi valitseva dünastia kukutamist soovivate jakobiitide soosimises ja otsustas Royal Bank of Scotlandi kasuks.

1728 sai Royal Bank of Scotland esimeseks pangaks maailmas, kes hakkas andma arvelduslaenu.

Royal Bank of Scotlandi peakorter asub Edinburghis. Esimese kontori väljaspool Edinburghi avas ta 1783 Glasgow's. Esimese kontori väljaspool Šotimaad avas ta 1874 Londonis.

Pank annab tööd enam kui 140 000 inimesele.

## Välislingid
* Koduleht
Atsetoksüülrühm

**Atsetoksüülrühmaks** nimetatakse orgaanilises keemias rühma CH3C(=O)O- kas funktsionaalrühmana või molekuli osana. Vahel kasutatakse selle rühma kohta lühendit **AcO**.

Atsetoksüülrühmas on atsetüülrühma süsiniku aatom üksiksideme kaudu seotud veel ühe hapniku aatomiga. Sõnaosa "atsetoksüül-" on lühendatud vorm sõnaosakujust "atsetüüloksüül-", mis tähendab sedasama. 

Atsetoksüülrühm esineb näiteks äädikhappes, äädikhappe estrites ja atseetanhüdriidis.

Orgaanilises sünteesis kasutatakse alkoholide hüdroksüülrühma kaitseks molekuli atsetoksüülrühma sisseviimist, kuigi tegelikult kaitseb hüdroksüülrühma atsetoksüülrühma koosseisus olev atsetüülrühm. Asi toimib nii, et alkohol ei ole kuigi tugev nukleofiil ja võimsamate nukleofiilide, isegi amiinide juuresolekul, reageerivad just need alkoholi asemel.

Hüdroksüülrühma kaitse kõrvaldamiseks võib kasutada aluse vesilahust (pH > 9) või happe vesilahust (pH < 2). Viimast võib olla vaja kuumutada. Kasutada saab ka aluse anhüdriidi, näiteks naatriummetoksiidi metanoolis. Eriti kasulik on see siis, kui molekuli koosseisus on karboksüülhappe metüülester, sest siis ei teki hüdrolüüsi, nagu aluse vesilahuse kasutamisel tekiks. Atsetaatestri korral tuleb kasutada etoksiidi etanoolis.
The Banker

**The Banker** on Suurbritannia ajakiri, mis kuulub The Financial Times Ltd-le ja selle kaudu Pearson PLC meediaettevõtete gruppi. 

The Banker annab regulaarselt välja auhindu parimatele finantsinstitutsioonidele paljudes kategooriates, lisaks valib ajakiri igal aastal parima rahandusministri. 2006. aasta parimaks rahandusministriks valis The Banker Eesti rahandusministri Aivar Sõerdi. 

Ajakirja peatoimetaja on 2019. aasta seisuga Brian Caplen.
Levada Keskus

**Levada Keskus** on Venemaal tegutsev sõltumatu mittetulunduslik uurimisasutus, mis tegeleb sotsioloogiliste ja turu-uuringute korraldamisega. Organisatsioon on nime saanud asutaja, sotsioloogiaprofessor Juri Levada järgi.

## Välislingid
* Levada Keskuse koduleht
Pearson PLC

**Pearson PLC** on Suurbritannia päritolu rahvusvaheline meediaettevõte, mis on Suurbritannia, India, Austraalia ja Uus-Meremaa suurim raamatukirjastaja Penguin Groupi omanik. 

Ettevõttele kuulub 1957. aastast ajaleht Financial Times (ja koos sellega ajakiri The Banker) ning lisaks – samuti 1957. aastast – 50-protsendiline osalus The Economistis. 

1968. aastal omandas Pearson Longmani kirjastuse. Penguin Groupi kaudu kuuluvad Pearsonile järgmised kirjastamise valdkonna kaubamärgid: Allen Lane, Avery, Berkley Books, Dial, Dutton, Dorling Kindersley, Grosset & Dunlap, Hamish Hamilton, Ladybird Books, Plume, Puffin Books, Penguin Group, Penguin Putnam Inc., Michael Joseph, Riverhead, Rough Guides ja Viking Press. 

Pearsoni aktsiad on noteeritud Londoni börsil, kuuludes FTSE 100 indeksisse, ning New Yorgi börsil (NYSE). 

Ettevõtte asutas 1844. aastal Samuel Pearson.
Alvar Soesoo

**Alvar Soesoo** (sündinud 7. aprillil 1963 Illi külas Võrumaal) on eesti geoloog, filosoofiadoktor, professor, töötanud ka Tallinna Tehnikaülikooli Geoloogia Instituudi direktorina.

## Haridus
Ta on õppinud Tartu Riiklikus Ülikoolis geoloogiat 1981–1989; Tartu Ülikooli magistrantuuris 1991–1992; Monashi Ülikooli (Melbourne'is Austraalias) doktorantuuris 1996–2000. Doktorikraadi sai 1999. aastal, "The evolution of mantle-related magmas in contrasted tectonic settings: examples from SE Australia", juhendaja prof Ian Nicholls, Monash University, Melbourne, Austraalia.

## Töö
Tallinna Tehnikaülikoolis (TTÜ): TTÜ Geoloogia Instituudi direktor 2002–2011; TTÜ Geoloogia Instituudi füüsikalise geoloogia õppetooli juhataja 2003–2015; professor 2003–2013; TTÜ Geoloogia Instituudi füüsikalise geoloogia professor 2013–2018; TTÜ Geoloogia Instituudi kaasatud professor  aastast 2018.

Tartu Ülikooli teadur 1999–2002, ökoloogia ja maateaduste instituudi külalisprofessor 2016–2019. Eesti Geoloogiateenistuse direktor 2018-2019.

### Teadustöö mujal
Eesti Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudi  teadur 1989–1993, 1995–1996;
Põhjamaade Vulkanoloogiainstituudi (Islandi Ülikoolis Reykjavikis) külalisteadur 1993–1995; Monashi Ülikooli lektor 1996–2000; Newfoundlandi Memoriaalülikoolis Kanadas järeldoktor 2000–2001.

## Teaduskorralduslik tegevus
* Eesti Geoloogia Seltsi liige 1989−2019, president 2006-2008
* Eesti Stratigraafia Komisjon, Eelkambriumi komisjoni liige 2004−...
* Eesti Geoloogia Rahvuskomitee liige 2004−...
* Eesti Teaduste Akadeemia Meteoriitika komisjoni liige 2006−2016
* Eesti kõrghariduse kvaliteedi hindamise bio- ja keskkonna ja füüsikaliste loodusteaduste komisjonide liige 2009−...
* Eesti Teaduste Akadeemia Mereteaduste Komisjoni liige 2009−2022
* Eesti maavarade komisjoni esimees 2010-2014
* Eesti Geotermaalenergia Assotsiatsiooni asutajaliige, juhatuse esimees 2011−...
* Critical Metals and Minerals in Fennoscandia – Soome, Rootsi, Norra ja Venemaa ühistöögrupi liige 2012−....
* Eesti Rooma Klubi liige 2017..., juhatuse liige 2020-2022

Soesoo on uurinud muuhulgas Islandi vulkaanikraatreid ja Lacklandi kurrutusala Austraalias.

## Tunnustus
*2012 – Gottfried Wilhelm von Leibnizi medal
*2012 – Euroopa auteadlane
*2021 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2021 – Tallinna Tehnikaülikooli Mente et Manu teenetemedal

## Publikatsioone
*Alvar Soesoo "Maade jagamine Arktikas" Eesti Päevaleht, 23. august 2007
*Alvar Soesoo "Miks istume rikkuse otsas?" Eesti Päevaleht, 19. juuni 2008
*Alvar Soesoo "Eesti maapõue ehitusest (ja maasoojuse perspektiivist)"

## Viited

## Välislingid
*
*Alvar Soesoo publikatsioonid
*"Püramiidi tipus", Eesti Televisioon, 10. jaanuar 2013
Armastuse meri

**"Armastuse meri"** (hispaania keeles "Mar de amor") on Televisa toodetud Mehhiko seebiooper, mille võtted lõpetati 2010. aasta juuli alguses. Seriaali stsenaariumi on kirjutanud Maria Antonietta Gutierrez ja Alberto Gómez.

Eestis on seriaali näidanud Kanal 2.

## Sisu
Estrella Marina elab koos oma ristivanematega väikses kalurikülas Playa Escondidas. Neiu pärisema Casildat vägistati, pärast seda hulgub naine sageli külades ringi ja röögib öösiti. 

Leon Parra, ahne ja rikas mees, tahab Playa Escondidasse rajada hotellikompleksi ja sellega külast kõik elanikud välja ajada. Kuid Playa Escondida kuulub kirjanikust meremehele Victor Manuelile. 

Victor kohtub Miamis kauni Coraliga, kelle lained öösel randa uhuvad. Coral räägib endast vähe ja peagi kaob ta koos ööklubist leitud mehega. Victor saab teada, et Coral lahkus helikopteriga, mis kukkus alla. Suures kurvastuses ja endale etteheiteid tehes lahkub Victor Manuel Miamist ja läheb tagasi Playa Escondidasse, et seal kõik Leonile maha müüa. 

Kuid Mojarraselt saadud info, et Leon tahab külast inimesed välja ajada, paneb Victor Manueli küla müügi osas kahtlema. Lisaks armub mees seal olles Estrella Marinasse. Kuid korraga saabub Coral elusana tagasi, ja saades teada, et Estrella Marina on Victor Manueli armunud, otsustab Coral mehe endale võita ja Estrellale koha kätte näidata.

## Osatäitjad
*Mario Cimarro – Víctor Manuel Galíndez
*Zuria Vega – Estrella Marina Briceño
*Ninel Conde – Catalina Mijares de Galindez/Coral
*Juan Ferrara – Guillermo Briceño
*Mariana Seoane – Oriana Parra Ibańez de Nieves
*María Sorté – Aurora de Ruiz
*Arturo Carmona – Santos Nieves
*Manuel Landeta – León Parra Ibáñez
*Norma Herrera – Violeta
*Erika Buenfil – Casilda
*Patsy – Lucía Galíndez
*Raquel Olmedo – Luz Garabán
*Sergio Reynoso – Antonio Ruiz
*Ignacio López Tarso – Mojarras
*Yulianna Peniche – Reyna
*Marcelo Córdoba – Hernán Irazabal
*Ramón Valdez – Salvador Ruiz
*Georgina Salgado – Esperanza Ruiz
*Florencia de Saracho – Elena Parra
*Rodrigo Nehme – Lorenzo Garabán
*Renata Notni – Carmita Bracho
*Nicolás Mena – Jorge Parra
*Adrián Martiñón – Martín
*Juan Ángel Esparza – Osvaldo Ascanio
*Javier Ruán – Bracho
*Toño Infante – Tiburón
*Arlette Pacheco – Maura Larroja
*Beatríz Monroy – Crisanta
*Mar Contreras – Roselia
*Oscar Feretti – Padre Zamora
*Elizabeth Dupeyrón – Mística
*Claudia Ortega – Silvia

## Välislingid
* Koduleht
Juri Ševtšuk

**Juri Ševtšuk** (vene keeles Юрий Юлианович Шевчук; sündinud 16. mail 1957 Magadani oblastis Jagodnojes) on vene muusik, luuletaja, helilooja ja kunstnik, rokkansambli DDT asutaja, juht ja produtsent.

Ševtšuki varajast loomingut mõjutasid Vladimir Võssotski, Bulat Okudžava, Aleksandr Galitš, Ossip Mandelštam, Sergei Jessenin ja teised.

Ševtšuki ema on tatarlane ja isa ukrainlane. 1964 kolis pere Naltšikisse, 1970 Ufasse. Ševtšuk on lõpetanud Baškiiri Riikliku Pedagoogilise Instituudi kunstnikuna.

Enne DDT asutamist 1980 oli Ševtšuk kunstiõpetaja.

Ševtšuki esimene abikaasa Elmira (1967–1992) suri vähki. Abielust sündis poeg Pjotr, keda Ševtšuk kasvatas üksi. 

Teine poeg Fjodor (sündinud 1997) on Ševtšukil Berliinis elava näitleja Marjana Poltevaga.

Ševtšuk on avameelselt ühiskonnakriitiline ja võtab teravalt sõna Vladimir Putini ajal kujunenud poliitilise korra suhtes. 3. märtsil 2008 osales ta Peterburis Mittenõustujate marsil. Samal aastal korraldas ta Moskvas ja Peterburis protestikontserdi "Ära tulista!" Vene-Gruusia sõja vastu, kaasates nii Osseetia kui Gruusia muusikuid. Ühtlasi on ta protestinud selle vastu, et alates 2003. aastast on Peterburis kõrvaldatud üle saja mälestusmärgi. Ta kritiseeris Mihhail Hodorkovski tagakiusamist, aga varem on soovinud Hodorkovskile ja Platon Lebedevile kiiret vabanemist. Nõukogude Liidu päevil protesteeris ta Afganistani sõja vastu.

10. oktoobril 2010 hakati Internetis koguma allkirju Ševtšuki toetuseks Venemaa 2012. aasta presidendivalimisteks. Esialgu oli Ševtšuk üllatunud ja teatas, et Venemaa ei ole valmis selleks, et tema presidendiks saaks. Kuid juba 12. oktoobril teatas ta, et ehkki ta pole üldse poliitik, võib ta ka presidendiks hakata, kui rahvas seda soovib.

Juri Ševtšuk on Baškortostani Vabariigi rahvakunstnik.

## Välislingid

* DDT koduleht
* Andres Laasik. Täna laulab Tallinnas Vene rokkar, kes ei karda Putinit epl.ee, 27. oktoober 2010
* Юрий Шевчук и Владимир Путин (версия без цензуры), 29 мая 2010 года, Санкт-Петербург
Süütuke

"**Süütuke**" ("La Esposa Virgen") on 65-osaline seebiooper. Seriaali tootis 2005. aastal Mehhiko suurkompanii Televisa.

## Tutvustus

Vahetult enne oma surma abiellub kindral Francisco Ortiz noore neiu Virginiaga ning teeb temast ja ta vennast oma varanduse ainupärijad. Virginia reisib koos oma väikese venna Diegoga San Francisco de los Arenales'i linna kindrali matustele. Noore naise saatjaks on kindrali sugulane kapten Fernando Ortiz, kes põlgab Virginiat südame põhjast, pidades teda vaid alatuks kullakaevajaks. Sama arvab ka linnarahvas. Ainuke, kes Virginiat südamlikult tervitab, on linnapea – doktor Jose Guadalupe Serrano, aus ja lahke mees, kelle elus omagi tragöödia. Jose Guadalupe'i naine Blanca on raskelt haige ning paranemislootust pole. 

## Osatäitjad
Võõrasema (seriaal)

**"Võõrasema"***("La Madrastra")* on 120-osaline Mehhiko seebiooper, mis toodeti 2005. aastal. Eestis on seda näidanud Kanal 2.

## Loo sisu

Maria mõisteti eluks ajaks Arubal vangi, süüdistatuna oma sõbranna Patricia tapmises. Maria ja Patricia olid oma sõpradeseltskonnaga Arubal reisil, kuid ühel õhtul leidis Maria Patricia surnuna, kõrval ka mõrvarelv. Segaduses ja ähmis Maria korjas mõrvarelva üles, puudutas verist Patriciat ja samal ajal astus sisse Maria mees Esteban. Keegi ei uskunud, et Maria süütu on, kuigi ta seda oli. Naine mõisteti halastamatult eluks ajaks vangi.

Kuid 20 aastat hiljem saab Maria eeskujuliku käitumise eest vabaks. Naine naaseb Mehhikosse, et leida oma pere, leida Patricia tapja ja ta trellide taha saata. Selle 20 aastaga on Esteban käskinud kunagistel reisikaaslastel ja enda sõpradel vaikida ja valetada enda lastele Estrellale ja Hectorile, et nende ema on surnud. Lapsed kummardavad San Romanide elutoas naise pilti, kes on nende väidetav ema, aga maal on meelega tellitud, seegi on osa valest. Peagi Maria naaseb, ilmutab end teistele ja alustab vaevarikast teekonda, et võita endale oma laste ja mehe armastus ja saata õige mõrtsukas teo eest vangi.
## Osades

* Victoria Ruffo – Maria Fernandez Acuña de San Roman
* Cesar Evora – Esteban San Roman
* Margarita Isabel – Carmela San Roman
* Jaqueline Andere – Alba San Roman
* Sabine Moussier – Fabiola Moran de Mendizabal
* Rene Casados – Bruno Mendizabal
* Cecilia Gabriela – Daniela Marquez de Rivero
* Guillermo Garcia Cantu – Demetrio Rivero
* Lorenzo de Rodas – Servando Maldonado
* Montserrat Olivier – Patricia Soler de Ibañez
* Miguel Angel Biaggio – Angel San Roman/Angel Rivero San Roman
* Ximena Herrera – Alma Martinez
* Martha Julia – Ana Rosa Marquez
* Eduardo Capetillo – Leonel Ibañez
* Mariana Rios – Lupita Montes
* Mauricio Aspe – Hector San Roman Fernandez
* Michelle Vieth – Vivian Sousa
* Ana Layevska – Estrella San Roman Fernandez
* José Luis Resédez – Greco Montes
* Sergio Mayer – Carlos Sanchez
* Ana Martin – Soccorro de Montes
* Arturo Garcia Tenorio – Davinci
* Irma Serrano – Duquesa (Hertsoginna)
* Joaquin Cordero – Padre Belisario
* Patricia Reyes Spindola – Venturina Garcia "La Mudita"
* Carlos Bonavides – Pulpo
Leonhard Blumer

**Leonhard Blumer** (3. juuni 1878 Kiiu Kuusalu kihelkond – 22. august 1938 Kuressaare) oli eesti afrikanist, misjonär ja vaimulik.

Alghariduse sai Leonhard Blumer aastatel 1883–1894 Pikaristi ministeeriumikoolis. 1894–1897 õppis Rakvere Õpetajate Seminaris. Seejärel töötas ta aastatel 1897–1901 Varudil kooliõpetajana. Õppis 1901–1906 Leipzigi Ülikooli juures asuvas teoloogilises seminaris teoloogilisi ja etnoloogilisi distsipliine. Oli 1906–1907 vikaariks Leipzigi Peetri ja Rakvere Kolmainu koguduses. 19. mail 1907 ordineeriti ta Leipzigi Peetri kirikus õpetajaks.

1907–1930 oli Blumer misjonär Ida-Aafrikas Arusha misjonijaamas (praegu Kirde-Tansaanias Meru vulkaani lõunajalamil) masaide juures. Kuna aastal 1886 Berliinis peetud konverentsil jagati Aafrika mõjusfäärideks ning Ida-Aafrikas jäi praegune Tansaania sakslastele, siis sai Leonhard Blumer minna misjonit teostama Leipzigi Misjoniseltsi kaudu. Üldjuhul elasid masaid (ja elavad ka praegu) savannides nomaadielu, karjatades lehmi. Linnades neid naljalt ei kohta (linnas on neid kerge märgata, kuna nad kannavad peaaegu alati oma punaseruudulist tekki *[[ngarasha]]*t).

Saksa Ida-Aafrikas olid riiklikud koolid vaid poiste jaoks, tüdrukute harimist peeti mõttetuks. Üldse oli koolide rajamine jäetud kogu Tansaania alal misjonäride hooleks. Arushas võttis aastal 1910 kooli juhtimise oma õlgadele Leonhardi äsja kositud naine Berta. Blumeri koolid olid ehitatud roigastest ja savist ning istuti puutüvedel. Umbes iga viie aasta järel tuli koolid uuesti ehitada (termiitide hea isu tõttu). Sellegipoolest, aastaks 1927 oli Blumer rajanud 13 kooli, kus õppis 400 õpilast ja kus õpetas 16 õpetajat. 1930. aastal, kui Blumer Aafrikast lahkus, jäi temast maha 500-liikmeline kristlik kogudus.

Erinevalt teistest Ida-Aafrika rahvastest kuuluvad masaid mitte bantude, vaid nilootide hulka. Nende keel oli Blumeri saabumiseni praktiliselt tundmatu. Blumer mõistis, et kirjaoskuse saavutamiseks läheb vaja masaikeelseid tekste. Esimesena koostas ta (nagu eesti kirjakeelegi algusaegadel) masaikeelse kalendri. Ilmuda sai see alles pärast Esimese maailmasõja lõppu. Masaikeelne katekismus ja aabits ilmusid aastal 1926. Masaikeelse katekismuse koostas Blumer eestikeelse Körberi katekismuse põhjal, nagu ta ise ütles. Aabitsasse lisaks tähestikule koostas Blumer lisaks 28 lühijuttu (valdavalt loomade ja loodusega seotud). Aabitsa illustreeris sõber Leipzigist joonistustega loomadest ja masai esemetest.

Aafrikast lahkus Leonhard Blumer aastal 1930. Seejärel oli ta misjonivaimulik Saksamaal, Poolas, Eestis, Soomes, Austrias ja Elsass-Lotringis.

Leonhard Blumer suri 22. augustil 1938 Kuressaares ja ta maeti 23. augustil 1938 Rahumäe kalmistule.
## Viited

## Välislingid
*Peeter Vihma: Eestlane tegi neegrirahvale aabitsa Eesti Ekspress, 19. detsember 2008
*Andres Pulver: Kodulugu: Varudi koolmeister tegi aafriklastele aabitsa Virumaa Teataja, 31. mai 2010
*Andres Pulver: Virumaa koolmeister tegi Aafrika lastele aabitsa Lääne-Virumaa Uudised, 22. mai 2023
Elupuu

**Elupuu** (*Thuja*) on puittaimede perekond küpressiliste sugukonnast.

Eestis elupuid pärismaiselt ei kasva, kuid neid leidub istutatuna. Elupuu on pärit Põhja-Ameerika idaosast Suure järvistu ümbrusest. 

Elupuu on nimetuse saanud pikaealisuse järgi.

Tuntud ja hekitaimena paljukasutatud harilik elupuu on mürgine. Enne kui see oma aeda istutada, võiks mõelda, kas tahad oma aeda üleni mürgist puud. Elupuu on tuntud ka kui surnuaia puu.

Mürgistuse tunnused: okste söömisele järgnevad iiveldus, oksendamine, kõhuvalu, peavalu, krambid, verine kõhulahtisus, südame-, neeru- ja maksatalituse häired, pupillide laienemine, võib tõusta palavik ning esineda nägemishäireid. Raskematel juhtudel võib mürgistus lõppeda surmaga.

## Liigid
**Thuja koraiensis* Nakai (sünonüüm: *T. odorata*) – korea elupuu
**Thuja occidentalis* L. – harilik elupuu
**Thuja orientalis* L. (sünonüümid: *Biota orientalis*, *Platycladus orientalis*) – ida-elupuu
**Thuja plicata* Donn ex D.Don) (sünonüüm: *T. gigantea*) – hiigel-elupuu
**Thuja standishii* (Gordon) Carriére – jaapani elupuu
**Thuja sutchuenensis* Franch. – lõunahiina elupuu

## Välislingid
* "Aastas müüakse sadu tuhandeid elupuid" ERR, 23. august 2021
Eesti Standardimis- ja Akrediteerimiskeskus

**Eesti Standardimis- ja Akrediteerimiskeskus** (**EVS**, varem *Eesti Standardikeskus*) on mittetulundusühing, mille eesmärk on tagada standardite ja standardimisega seotud teabe kättesaadavus ning pakkuda võimalusi osaleda Eesti, Euroopa ja rahvusvahelises standardimises.

Standardikeskuse eelkäija oli Eesti Standardiamet. Standardikeskus loodi Vabariigi Valitsuse 30. novembri 1999 korraldusega ja alustas tööd 1. aprillil 2000 tehnilise normi ja standardi seaduse (RT I 1999, 29, 358) alusel. Alates 1. oktoobrist 2010 on üks tegutsemise aluseid toote nõuetele vastavuse seadus.

Standardikeskus avaldab kaks kord kuus oma veebilehel ametlikku väljaannet EVS Teataja, kust leiab infot standardite kohta. Peale selle korraldab keskus standardeid tutvustavaid infopäevi ja koolitusi.

## Vaata ka
* Rahvusvaheline Standardimisorganisatsioon (ISO)
* Rahvusvaheline Elektrotehnikakomisjon (IEC)
* Harmoneeritud standard

## Viited

## Välislingid
* Eesti Standardimis- ja Akrediteerimiskeskuse koduleht
Oskar Pastik

**Oskar Pastik** (15. veebruar 1904 Õisu – 2. mai 1980 California) oli eesti vaimulik.

Pastik lõpetas 1925. aastal Viljandi Maagümnaasiumi ja 1930. aastal Tartu Ülikooli (õppis usuteaduskonnas). Oli prooviaastal Narva Aleksandri koguduses praost Jakob Jalajase juures. Ordineeriti 8. novembril 1931 Tallinna Toomkirikus õpetajaametisse.

Narva-Jõesuu koguduse õpetajaks valiti 6. novembril 1931. Aastatel 1931–1944 töötas ta Narva-Jõesuu koguduse õpetajana, ühtlasi oli 1939–1940 Narva Jaani koguduse õpetaja ja 1941–1944 Narva Mihkli koguduse õpetaja.

Põgenes 1944. aastal Saksamaale. Oli aastatel 1944–1949 Nürnbergi põgenikelaagri õpetaja. 1950. aastast elas USA-s, kus töötas kooliteenijana kuni pensionile minekuni 1967. aastal. Pärast seda töötas Chicago praostkonna vikaarõpetajana.

## Viited

## Välislingid
*Tartu Ülikooli üliõpilased
Hannes Toomsalu

**Hannes Toomsalu** (sündinud 1960) on Eesti sõiduõpetaja, endine sõjaväelane (kolonel).

Ta on olnud Kaitseliidu Pärnumaa maleva pealik, Kuperjanovi pataljoni Pärnu õppekompaniii ülem ja Kalevi pataljoni ülem.

5. septembril 1991 andis peaminister vabariigi presidendi ülesandeis Heinrich Mark oma käskkirjaga Toomsalule  sõjaväelise auastme.

Töötab teooria- ja sõiduõpetajana.

## Tegevus poliitikas
1991. aastal astus Toomsalu ERSP liikmeks, alates 2022. aastast kuulub erakonda Isamaa. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 48 häält ning ei osutunud valituks. Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Põhja-Tallinna linnaosas, sai 71 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
* 2011 Kaitseväe teenetemärk
* Mälestusmedal „10 aastat taastatud kaitseväge“
* Kaitseministeeriumi kuldrinnamärk,
* Mereväe teenetemärk „Usk ja austus“ III klass „Raudankur“
* Kotkaristi V klassi teenetemärk
* Kaitseministeeriumi II klassi teeneterist
* Kaitseväe eriteenete rist
* Kaitsejõudude Peastaabi teeneterist
* Kaitseliidu Pärnumaa maleva teenetemärk
* Kaitseliidu Valgeristi III klass 
* 2020 Pärnumaa vapimärk (erukolonel, Kaitseliidu Pärnumaa maleva taasloomise eestvedaja)

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Hannes Toomsalu "Raukade armee ehk Eesti 15 aastat hiljem" Eesti Ekspress. 26. veebruar 2010
*Kolonel-Hans trehvas kol-ltn Hannes Toomsalu ja pani tal sõrmed sahtli vahele
*Aleksander Krjukov "Ajakirjanik: kõrge sõjaväelane ahistas mind internetis" delfi.ee 14. aprill 2010
*Kuidas teha õigeid asju õigesti
*Tapale ehitatakse hiigelsuur sõjaväelinnak
*Kaitseväelased osalevad Euroopa suurimal rahuvalveõppusel
*Sõjaväelisi objekte hakkavad valvama Kaitseliidu liikmed
*Eripensionireeglite muutmine pälvis huvigruppide meelepaha
*https://parnu.postimees.ee/396816/hannes-toomsalu-globaliseeruvas-maailmas-on-koik-omavahel
*https://parnu.postimees.ee/6869889/selgusid-tanavused-parnumaa-vapimargi-saajad
Atsüülimine

**Atsüülimine** (IUPAC-i nomenklatuuri järgi **alkanoüülimine**) on keemiline reaktsioon, mille tulemusena viiakse molekuli atsüülrühm RC(=O)+. Varem on kasutatud ka terminit **atsüleerimine**.  Keemiline ühendit, mis on atsüülrühma allikaks, nimetatakse atsüülivaks agendiks: kõige enam kasutatakse atsüülkloriide ja karboksüülhapete anhüdriide. 

Atsüülimise erijuht on atsetüülimine, kui R=CH3, näiteks benseeni Friedeli-Craftsi atsetüülimine atsetüülkloriidiga: 

 

## Vaata ka
* Atsüülrühm
* Atsetüülrühm
Äike päike

"**Äike päike**" on Niki 2007. aastal ilmunud teine stuudioplaat. Plaadi väljaandjaks on plaadifirma TopTen.

## Laulud
# Äike päike
# Millepärast
# Sa oled see kes jääb
# Peotäis liiva
# Mis küll minuga teed
# Meeles sa pea
# Keelatud soovid
# Tea et minna nüüd võid
# Pime öö
# Sellel ööl
# Pilkudes on leek
# Veel kestab päev
# Millepärast [MCO Reggae mix]
# Sa oled see kes jääb [MCO Dance mix]
Tahvelmaal

**Tahvelmaal** on teisaldatavale alusele (lõuendile, papile, puit) maalitud teos.

Tahvelmaal on iseseisev kunstiteos ega ole erinevalt seinamaalist seotud konkreetse ruumiga.

## Viited
Kirke Kangro

**Kirke Kangro** (sündinud 21. aprillil 1975) on eesti kunstnik.

## Hariduskäik
Ta on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia 1999. aastal skulptuuri erialal. Magistrikraadi sai ta 2009. aastal interdistsiplinaarsete kunstide erialal.

## Töö ja looming
Ta on töötanud 2010. aastast Eesti Kunstiakadeemia skulptuuri osakonna dotsendina ja 2011. aastast EKA skulptuuri ja installatsiooni osakonna juhatajana. 2014. aastal valiti ta EKA professoriks ning alates 2016. aasta sügisest töötab ta EKA vabade kunstide dekaanina. 

2024. aasta novembris esitasid EKA vabade kunstide teaduskond ja disainiteaduskond Kangro EKA rektori konkursile. 

Ta on Eesti Kunstnike Liidu ja Kujurite Ühenduse liige, 2013. aastast Eesti Kunstnike Liidu volikogu liige. 

Kirke Kangro tõlgitud on muusikal "Vampiiride tants" (saksa keelest eesti keelde) ning ta on tõlkinud või toimetanud ka muude lavateoste laulutekste ja dialooge. 

### Isikunäitused
* "Human Formula", Riga 1999
* "Mullamehed", Linnagalerii, Tallinn 2006
* "Süvakraaped", Hobusepea Galerii, Tallinn 2006
* "War and Peace", Helsingi 2008
* "Pidu", (koos Andrus Lauringson), Linnagalerii, Tallinn 2009
* "Apokalypsis I, II", Hobusepea Galerii, Tallinn 2009
* "Home and Uncanny", Pariis 2010
* "Diskreetne elevant", Tallinn 2012
* "Katkine õhk", Haapsalu 2013
* "Almost", Hobusepea galerii, Tallinn 2014

### Kureeritud näitused
* "Skulptuur räägib: võim ja vabadus", Tallinna Kunstihoone 2007
* "Kättemaks", Tallinna Kunstihoone 2010
* "Perfektne mets", Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseum 2012
* "Eksootika", Tallinna Kunstihoone 2012
* "Terra incognita: Familiar Infinity", Kumu aed 2016
* Riia Rahvusvaheline Skulptuurikvadriennaal, Wagner's Hall, Riia 2016

## Tunnustus
* 1998 Nukitsa konkurss, 2. koht kunstnike kategoorias ("Vanad head muinasjutud III", koos Ülle Meistriga)
*2010 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (kuraatoritöö eest Kunstihoone näitusel "Kättemaks")

## Isiklikku
Kirke Kangro on sündinud kirjanik Leelo Tungla ja helilooja Raimo Kangro teise lapsena. Kirjanik Maarja Kangro on tema õde.

## Välislingid
* Kirke Kangro koduleht
* http://www.sirp.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3053:jalutusk-ik-galeriides&catid=6:kunst&Itemid=10&issue=3105
* http://zzz.zzz.ee/edition49/artists/k_kangro/
Aivars Lembergs

**Aivars Lembergs** (sündinud 26. septembril 1953 Jēkabpilsis) on Läti suurärimees ja poliitik, Ventspilsi linnapea 1988–2012. Tema äritegevus on seotud esmajoones naftatransiidiga.

2009. aastal hindasid finantsinfoagentuur Laika Stara ja uuringufirma Baltic Screen Lembergsi Läti rikkaimaks inimeseks.

Lembergs juhtis erakonda Lätile ja Ventspilsile, mis liitus 2006. aasta parlamendivalimiste eel Läti Roheliste ja Talurahva Liiduga. Viimane esitas oma põhirahastaja Lembergsi peaministrikandidaadiks, hoolimata Lembergsi vastu 2006. aasta lõpul algatatud kriminaaluurimisest.

14. märtsil 2007 Lembergs vahistati. Teda süüdistati ulatuslikus altkäemaksu võtmises aastatel 1993–1995 Šveitsis registreeritud ettevõttelt Multinord AG, samuti rahapesus seoses ettevõttega AO Kalija Parks, kus Lembergs oli väidetavalt variaktsionär, ning väljapressimises. Lembergsi vastu esitati süüdistusi enam kui 10 miljoni lati ehk 14,5 miljoni euro ulatuses. Peale Lembergsi vahistati veel mitu talle lähedast isikut. Lembergs vabanes koduarestist järgmise aasta veebruari lõpus.

22. oktoobril 2012 vallandas keskkonna- ja regionaalarenguminister Edmunds Sprūdžs Lembergsi linnapea ametist.

Lembers oli ka üks paljudest osalistest, kes olid seotud Panama dokumentide skandaaliga, mis puhkes 2016. aastal. USA lisas tema ja temaga seotud neli ettevõtet 2019. aasta detsembris nn Magnitski-sanktsioonide nimekirja.

2023. aastal mõistis kohus Lembergsi süüdi altkäemaksu andmises, rahapesus ja dokumentide võltsimises ning mõistis talle karistuseks neli aastat vangistust ja vara konfiskeerimise. Karistusse kandmisel võetakse arvesse ka tema kinnipidamises, sh koduarestis, veedetud aeg.

## Viited
Atsüülrühm

**Atsüülrühmaks** ehk **alkanoüülrühmaks** nimetatakse orgaanilises keemias rühma RC(=O)+, kus R on alküülrühm, kas funktsionaalrühmana või lihtsalt molekuli osana. 

Atsüülrühmas on alküülrühm R üksiksideme kaudu seotud karbonüülrühmaga C=O. 

Atsüülrühma sisaldavad karboksüülhapped, atsüülhaliidid (näiteks bensoüülkloriid C6H5COCl), estrid, amiidid, aldehüüdid ja ketoonid.

## Atsüülimine

Keemilist reaktsiooni, mille tulemusena viiakse molekuli atsüülrühm, nimetatakse atsüülimiseks. Üks tuntumaid atsüülimisprotsesse on Friedeli-Craftsi atsüülimine, mille käigus viiakse areeni molekuli ühe vesiniku aatomi asemele atsüülrühm.

Atsüülimisel sünteesitakse atsüülrühm tavaliselt karboksüülhappest, kuid mitte tingimata. Atsüülimisel võib kasutada isegi happeid, mis üldse süsinikku ei sisalda, näiteks sulfoonhapet H2SO3 või fosfoonhapet H3PO4.

## Atsüülradikaal

Iseseisvat, mitte teiste molekulide koosseisus olevat atsetüülrühma nimetatakse atsetüülradikaaliks. Selle kesksel süsiniku aatomil on üks vaba side, mis muudab ta positiivseks iooniks ja võimaldab moodustada teiste radikaalidega mitmesuguseid molekule.

## Atsetüülrühm

Atsetüülrühm on atsüülrühma erijuhtum. Kui alküülrühmaks R on metüülrühm, siis see metüülrühm ja selle juurde kuuluv atsüülrühm moodustavad atsetüülrühma.

## Atsüülligandid

Paljude karbonüülimisreaktsioonide saaduseks või vahesaaduseks on atsüülligandid. Need molekulid sisaldavad metalli aatomit. Atsüülligandid on olulised mõnes katalüütilises reaktsioonis. Metallide atsüülid võivad tekkida vingugaasi molekuli CO viimisega metalli ja alküüli sideme vahele, samuti metallide reageerimisel atsüülkloriididega.

## Atsetoksüülrühm

Atsetoksüülrühm on rühm, mis erineb atsüülrühmast täiendava hapniku aatomi olemasolu poolest atsüülrühma ja alküülrühma vahel.
Eesti Heliloojate Liit

**Eesti Heliloojate Liit** (lühend **EHL**) on Eesti kutselisi heliloojaid ja muusikateadlasi ühendav loomeliit. Liidu tegevuse eesmärk on eesti heliloomingu ja muusikateaduse vaba arengu ja leviku soodustamine, loominguvabaduse kaitsmine ja oma liikmete loominguliste huvide esindamine. 

2010. aasta seisuga kuulus Eesti Heliloojate Liitu 106 liiget.

2014. aastast on liidu esimees Märt-Matis Lill.

## Ajalugu
Eesti Heliloojate Liidu eelkäija, Eesti Akadeemiline Helikunstnike Selts asutati 19. novembril 1924. Pärast Eesti okupeerimist ja annekteerimist 1940. aastal nimetati see ümber Kutseliste Helikunstnike Ühinguks, mis 1940. aasta lõpus siiski likvideeriti. 27. mail 1944 asutati Leningradis **Eesti Nõukogude Heliloojate Liit**, mis 29. maist 1959 nimetati **Eesti NSV Heliloojate Liiduks** ja 1989. aastal **Eesti Heliloojate Liiduks**. 1993. aastal võeti vastu EHL-i uus põhikiri.

### Heliloojate Liidu esimehed
* 1944–1966 Eugen Kapp 
* 1966–1974 Boris Kõrver 
* 1974–1993 Jaan Rääts
* 1993–2000 Lepo Sumera
* 2000–2001 Raimo Kangro
* 2001–2014 Olav Ehala
* 2014–... Märt-Matis Lill

## Viited

## Välislingid
* Eesti Heliloojate Liidu koduleht
* Toomas Velmet "Eesti Heliloojate Liit 80" Sirp, 17. detsember 2004
Strateegilise kaitse algatus

"**Strateegilise kaitse algatus"**, ka "**Strateegiline kaitseinitsiatiiv"** (inglise keeles *Strategic Defence Initiative*, lühendatult **SDI**) oli USA presidendi Ronald Reagani 23. märtsil 1983 peetud kõnes välja kuulutatud programm, mis nägi ette USA kaitsmise välisriikide, eeskätt NSV Liidu ja teiste Varssavi Lepingu Organisatsiooni riikide rünnaku eest kosmoses asuvate tuumarelva kanda suutvate ballistiliste rakettide tõrjesüsteemi rajamise abil.

1984 loodi Ameerika Ühendriikide kaitseministeeriumi juurde Strateegilise Kaitse Algatuse Organisatsioon (*Strategic Defense Initiative Organization*, SDIO), mille ülesandeks sai programmi juhtimine ning järelevalve.

Kuna programmi eesmärgid ja meetodid tundusid utoopilistena, siis hakkasid massikommunikatsioonivahendid seda varsti George Lucase filmisaaga ("Tähtede sõda") järgi kutsuma **"Tähesõdade programmiks"**.

1987 jõudis Ameerika Füüsikaühing (*American Physics Society*) järeldusele, et sellise globaalse kaitsekilbi loomine nagu "tähesõdades" nõutud, oli tolle aja tehnoloogia juures mitte üksnes võimatu, vaid ka et kulub veel vähemalt kümme aastat, et aru saadagi, kas see üldse on teostatav.

1993 lõpetas Bill Clintoni valitsus "Strateegilise kaitse algatuse programmi", keskendudes maa peal paiknevatele tõrjesüsteemidele ja luues Ballistiliste Sihtmärkidega Kaitse Organisatsiooni (*Ballistic Missile Defence Organization*).
Antiloobid

**Antiloobid** on taimtoidulised mäletsejad imetajad, kes elavad Aafrika savannides, Aasia rohtlates, Euroopa steppides ning ka mäestikes. 

Antiloobid kuuluvad veislaste sugukonda (*Bovidae*), kuid iseseisvat taksonoomilist üksust ei moodusta. Terminit antiloobid kasutatakse selleks, et kirjeldada kõiki veislaste sugukonna (Bovidae) liikmeid, kes ei kuulu lammaste, veiste või kitsede kategooriasse.

## Kirjeldus
Antiloopide alamsugukondadesse on rühmitatud sadakond liiki, näiteks Aafrikas elavad gasell, gnuu, kudu, kanna, orüks jt; Aasias elavad džeiraan, saiga jt; Kaukaasia mäestikes harilik mägikits jne. Antiloopidel on sõrad ja sarved. Nad elavad suurte karjadena ja liiguvad pidevalt, otsides söögiks mahlakat rohtu. Savannide liigid teevad pikki rände, lähtudes sesoonsetest sademetest, millest sõltuvad nende toiduvarud. Ida-Aafrika gnuud ja gasellid teevad seetõttu imetajate kõige muljetavaldavamat massilist ringrännet.

Avatud rohumaal elavatel liikidel pole kiskjate eest kuhugi peituda, seetõttu peavad nad olema kiired jooksjad. Antiloobi lihaste ainevahetuse näitaja anaeroobse LDH (laktaadi dehüdrogenaas) tase on umbes 4 korda kõrgem kui inimestel. See annab tunnistust, et antiloobi lihased on võimelised arendama suurt kiirust ja hüppevõimet ning tagama head vastupidavust. Lõvijahtide kohta tehtud filme analüüsides on mõõdetud lõvide eest ärajooksvatele Thomsoni gasellidele maksimaalse kiiruseks kuni 90 km/h. Looma järel sõitvalt autolt on mõõdetud suurte antiloopide nagu eland ja topi maksimaalseks kiiruseks kuni 70 km/h. Duikeri antiloobid, kelle õlakõrgus on alla 40 cm suudavad ületada 160 cm takistusi. Aafrika levinumad antiloobid impalad, kelle õlakõrgus on alla 90 cm, suudavad teha kuni 3 m kõrguseid ning 10 m pikkuseid hüppeid.

Antiloope jahivad Aafrikas lõvid, hüäänid ja šaakalid. Erksa kuulmismeelega antiloobid on sunnitud olema pidevalt valvel ja lootma oma kiiretele jalgadele. Jooksuajal isased antiloobid võitlevad sarvi kasutades rituaalselt omavahel, et määrata, kellele kuulub territoorium ja emasloomad.

Emased õhvantilooplased on suguküpsed aastas ühe päeva.

## Viited
Nikolai Kultas

**Nikolai Kultas** (16. detsember 1908 Rakvere – 16. jaanuar 1995 Tallinn) oli eesti ettevõtja ja kultuuritegelane.

## Haridus
Kultas lõpetas 1928. aastal Tallinna Reaalkooli, õppis 1926–1928 paralleelselt ka Tallinna Konservatooriumi lauluklassis. Aastatel 1930–1932 õppis ta Brno Tehnikaülikoolis elektrotehnikat ja 1932 Tartu Ülikoolis õigusteadust. 1934. aastast kuulus korporatsioon Sakala ridadesse.

Ajateenistuse ajal kaitseväes 1929–1930 juhatas ta Tallinna garnisoni džässorkestrit ja mängis puhkpilliorkestris.

Aastatel 1932–36 oli Kultas Tartus ärijuht ettevõtja Johannes Paabo juures, kes oli kohviku, kino ja mitme muu firma omanik. Kultase esimene oma äri oli Apollo kino ümberehitamine ja töölepanek.

2. veebruaril 1937 avati Tallinnas Vabaduse väljakul kaasaegne ja elegantne Kultase kohvik. 1937. aasta lõpul avas Kultas Tallinnas Niguliste tänavas kohviku, mis rahvasuus sai nimeks Väike-Kultas. Temale kuulus ka Narva-Jõesuu rannakohvik. 

Kõik Kultase ettevõtted natsionaliseeriti 1940. aastal. Ta oli lühikest aega veel Kultase kohviku tehniline direktor, seejärel aga Narvas segakaubastu sisseostuosakonna juhataja.

16. juunil 1941 Kultas arreteeriti ja küüditati Sverdlovski oblastisse, hiljem Vorkuta ja Uhta laagritesse. Ta naasis Siberist Eestisse 1961. aastal. 

1969–1989 töötas Kultas Tallinnas Kaarli puiesteel asunud fotolaboris, mis tegeles filmide ja diapositiivide ilmutamisega.

## Isiklikku
Nikolai Kultas on maetud Tallinna Vana-Kaarli kalmistule.

Tema tütar on Kristi Kultas-Ilinsky.

## Kirjandus
*1988 Ta andis Lembit Laurile intervjuu, mis avaldati raadiosaates "Kirjutamata memuaare" ja eraldi raamatuna.
*2010 "Kultaste saaga"

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Telephone

**"Telephone"** on ameerika poplaulja Lady Gaga kirjutatud ja esitatud laul. Lugu on salvestatud koostöös ameerika laulja Beyoncéga.
Laul "Telephone" valmis 2010. aastal. "Telephone" kuulub Lady Gaga teise albumisse "The Fame Monster".

Laul jõudis Ameerika edetabelis 30. kohale, Austraalia edetabelis 24. kohale, Kanadas 12. kohale, Saksamaal 3. kohale, Iirimaal 26. kohale, Rootsis 33. kohale ja Ühendkuningriigis 30. kohale.

Laulu "Telephone" video on järg Lady Gaga laulu "Paparazzi" videole, mille lõpus peategelane Lady Gaga tapab mürgitades oma poiss-sõbra ja läheb vanglasse. Laulu "Telephone" video kirjeldab Lady Gaga läbielamisi naistevanglas. Laulu video kestab 9 minutit ja 31 sekundit.
Aurumasin

**Aurumasin** on soojusmootor, mis muudab rõhu all olevas aurus talletatud potentsiaalse energia mehaaniliseks energiaks. 

## Kirjeldus
Lihtsaima aurumasina tähtsaim osa on veega täidetud aurukatel, kus vesi aetakse keema koldes kivisütt põletades. Aurukatlast tulev aur paneb liikuma kolvid, mis omakorda panevad liikuma rattad. Kasutatud auru surub kolb tagasikäigul kondensaatorisse, kus külm vesi seda jahutab, nii et aur kondenseerub.

## Ajalugu

Esimese aurumasina – antiikmaailma kõige kiiremini pöörleva objekti ''aeolipile'' – valmistas Aleksandria Heron 1 sajandil. Tema kaasaegsed kreeklased ei leidnud seadmele praktilist rakendust. Esimese kaevandusest vee välja pumpamiseks praktiliselt kasutatava aurumasina ehitas hispaanlane Jeronimo de Ayanz y Beaumont 1606. aastal. Seeriaviisiliselt hakkas samaks otstarbeks enda ja oma kaasosaniku Thomas Savery 1712. aastal leiutatud aurumasinaid tootma Thomas Newcomen. Sellepärast on teda kutsutud ka tööstusrevolutsiooni isaks.  

Kuigi James Watt on ekslikult tuntud aurumasina leiutajana, muutis ta 1784. aastal Newcomeni aurumasina konstruktsiooni sellele eraldi kondensaatori lisamisega. See suurendas aurumasina tõhusust mitu korda ja muutis ta ka palju kiiremaks, mis omakorda tegi võimalikuks selle kasutamise transpordivahendites. 

Aurumasinad olid 19. sajandi tööstusliku pöörde seisukohalt üliolulised ja aitasid kaasa Lääne-Euroopa majanduse ümberkujundamisele. Aurumasinate tähtsus vähenes pärast sisepõlemismootori kasutuselevõttu.

## Vaata ka
*Thomas Newcomen

## Viited
Apatšid

**Apatšid** on mitme lähedases keelesuguluses oleva ja sarnase kultuuriga indiaanlaste rühma koondnimetus.

Apatši keeled ehk lõunaatapaski keeled kuuluvad atapaski keelkonda. 

Apatši rahvaste kunagine asuala jääb Ameerika Ühendriikide edelaossa, kus see laius üle praeguse Arizona idaosa, New Mexico ja Texase loodeosa ning Suure tasandiku lõunaosa. Tänapäeval elab Arizona ja New Mexico reservaatides umbes 50 000 apatši, väljaspool reservaate elab apatše Oklahomas ja Texases.

Apatšide hulka loetakse praegu järgmised rühmad: lääneapatšid, tširikauad ja meskaleerod, hikariljad, lippanid ning kaiova-apatšid. 

Ajalooliselt on nad tuntud küttide ja korilastena, kuid põliste elatusalade hulka on kuulunud ka põlluharimine.

Apatšid avaldasid tugevat vastupanu hispaanlastest kolonistidele ja lääne poole liikuvatele ameeriklastest asustajatele. Mitmed apatšide juhid, nende hulgas Cochise, Naiche ja Geronimo said nendes sõdades kuulsaks.

Apatšide religioossetes lugudes tegutsevad kaks kultuuriheerost, kellest üks (Vaenlaste/Koletiste Tapja) sümboliseerib päikest ja tuld ning teine (Vee Laps / Sündinud Vee jaoks) sümboliseerib vett, Kuud ja äikest. Kahe peale kokku hävitavad nad hulganisti inimkonnale kahjulikke olendeid. Enamik apatšide jumalusi on isikustatud loodusjõud, kes hulguvad mööda maailma ning keda inimesed saavad rituaalsete tseremooniate abil enda huvides kasutada. Teistest paremini suudavad seda teha šamaanid. Mõningaid loomi, nimelt öökulle, madusid, karusid ja koiotte seostatakse kurjade vaimudega, kes inimestel haigusi põhjustavad.

Apatšide järgi on saanud nime näiteks Apache HTTP Server ja USA päritolu helikopter AH-64 Apache.

## Viited

## Välislingid

* Apatši keeled KNAB
Air France

**Air France** (varem *Société Air France*) on Prantsusmaa rahvuslik lennuettevõte ja üks suurimaid lennufirmasid maailmas. See on Air France-KLM Grupi tütarettevõte ja lennufirmade ühenduse SkyTeam asutajaliige. Air France teenindab 32 sihtkohta Prantsusmaal ja opereerib 178 ülemaailmset reisijate-ja kaubatranspordi sihtkohta 89 riigis. Air France'i kodulennujaam on Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaam.

Töötajate arv Air France's on 2015. aasta 31. detsembri seisuga 62 885.

Air France on Aerofloti järel üks maailma ohvriterohkemaid lennufirmasid. Sellega on kokku hukkunud 1783 reisijat.

## Air France ja KLM ühinemine
30. septembril 2003 kuulutasid Air France ja Hollandi lennufirma KLM Royal Dutch Airlines oma ühinemisest, uue firma nimeks sai Air France-KLM. Ühinemine sai teoks 5. mail 2004. Air France-KLM on maailma suurima sissetulekuga lennufirma ja kolmas (Euroopas suurim) reisijate läbitud vahemaa poolest. Hoolimata sellest, et mõlemad lennufirmad kuuluvad ühe ja sama firma alla, otsustasid nad siiski lennata oma brändi nimedega.

## Lennukipark

Air France'ile kuuluvad järgmised reisilennukid (5. juuni 2010 seisuga):

Air France lennukite keskmine vanus on 9,1 aastat (13. aprilli 2010 seisuga).

## Koodijagamine

## Vaata ka
* Air France'i lend 447
* Air France'i lend 4590
* Air France'i lend 8969

## Viited

## Välislingid
*AirFranceChannel YouTube'is
Geosünklinaal

**Geosünklinaalide hüpotees** on vananenud kontseptsioon, mis kirjeldas maakoore vertikaalset liikumist. Laamtektoonika on selle tänapäeval kõrvale tõrjunud. Geosünklinaalideks loeti maakoore ulatuslikke suhteliselt liikuvaid ja tugevasti liigestatud väljavenitatud kujuga alasid, mida iseloomustab settekivimite suur paksus, aktiivne seismilisus, magmatism ja metamorfism. Nad asetsevad suhteliselt jäikade maakoore massiivide – platvormide – vahel või nende piiril. Geosünklinaali arengus võib esile tõsta kahte põhilist arenguetappi – vajumist (settekompleksi kuhjumist) ja kerkimist (orogeneesi). 

Esimesel etapil kujutab geosünklinaal endast süvaveelist merelist settimisbasseini. Vastavalt merepõhja vajumisele kuhjuvad selles väga suure paksusega settekivimid (kuni 25 km). Vajumisele kaasneb kohati aktiivne magmaline ja vulkaaniline tegevus, kusjuures maakoort läbivate süvalõhede kaudu võib tungida merepõhja vulkaaniline laava või tuhk.

Teisele etapile iseloomulikuks, kerkimisega kaasnevaks nähtuseks on settekivimite kurrutumine, hiljem ka lõhestumine murrangutega ning magma tungimine lõhestunud settekivimite plokkide vahele.

## Viited

## Välislingid
* Story of Geosynclines
Ida-elupuu

**Ida-elupuu** (*Platycladus orientalis*, sünonüümid *Thuja orientalis* L.; *Biota orientalis*; ka *Platycladus stricta*, *Thuja chengii*) on taimeliik okaspuude seast. 

Kui ta on arvatud perekonda *[[Platycladus]]*, siis on selle perekonna ainus liik. Tihti arvatakse aga teda perekonna *[[Thuja]]* liigiks.
MoldovaGaz

**MoldovaGaz** on 62% ulatuses Gazpromile kuuluv ettevõte, mis varustab gaasiga Moldovat ja Transnistriat.

## Viited

## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
RosUkrEnergo

**RosUkrEnergo** on Šveitsis registreeritud ettevõte, mis tegeleb maagaasi transpordiga Türkmenistanist Ida-Euroopa riikidesse. 50% ettevõttest kuulub Šveitsis registreeritud Rosgas Holding A.G. kaudu Gazpromile ja teine 50% samuti Šveitsis registreeritud Centragas Holding A.G.-le, mis esindab Ukraina ärimehi Dmõtro Firtašit ja Ivan Fursinit.

RosUkrEnergo asutati 2004. aasta juulis, neli päeva enne Vladimir Putini ja Leonid Kutšma kohtumist, mille eesmärgiks oli sõlmida uus kokkulepe Naftogazi ja Gazpromi vahel ning luua Ukrainasse ja sealt edasi Euroopasse gaasi tarnimiseks kahe riigi ühisettevõte.

Kuni 2006. aastani oli RosUkrEnergo Türkmenistani gaasi vahendajaks Ukrainasse. 2006. aastast 2009. aasta jaanuarini vahendas ettevõte kogu Kesk-Aasiast ja Venemaalt Ukrainasse (Naftogaz Ukrajinõle) imporditava gaasi. 2008. aasta sügisel Gazpromi ja Naftogazi vahel sõlmitud lepingu kohaselt hakkas Naftogaz Venemaa gaasi saama kõrgema hinna eest otse Gazpromilt ja RosUkrEnergo lülitati vahendusahelast välja.
Karl Friedrich Särg

**Karl Friedrich Särg** (10. märts 1900 Uderna – 26. veebruar 1971 Göteborg) oli eesti vaimulik.

Karl Friedrich Särg osales vabatahtlikuna Vabadussõjas ja kuna ta isa suri varakult, pidi ta kandma koduseid kohustusi. Siiski lõpetas ta gümnaasiumi ja astus Tartu Ülikooli usuteaduskonda, mille lõpetas 1937. aastal. Oli prooviaastal Puhja koguduses. Ordineeriti õpetajaks 26. detsembril 1938.

Aastatel 1939–1940 oli ta Puhja koguduse adjunkt ja 1940–1944 oli Puhja koguduse õpetaja.

1944. aastal emigreerus ta Rootsi, kus oli aastatel 1944–1957 Rootsi kiriku teenistuses. Aastatel 1957–1971 oli ta Gävle, Halmstadi ja Göteborgi koguduse õpetaja ning 1959–1964 ühtlasi ka Rootsi praostkonna abipraost.

## Viited

## Kirjandus
* Õp. K. Särg surnud. Eesti Päevaleht, 3. märts 1971, nr. 17, lk. 1.

## Välislingid
* Rita Puidet. "Ikka inimeste teenistuses – Karl Friedrich Särg" Eesti Kirik, 31. märts 2010
Meeme Veisson

**Meeme Veisson** (sündinud 22. mail 1953 Pärnus) on eesti geoloog, fotograaf ja ettevõtja. 

Lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli 1976. aastal geoloogia erialal. 

Ta oli 1998–2006 oli Pärnus asuva taastusravikeskus Sõpruse direktor.

## Liikmesus
*1989 Eesti Geoloogia Seltsi asutajaliige
**2008 juhatuse esimees
*2003–2006 Eesti Kuurordi- ja Taastusravi Liidu esimees
*Eesti Barbecue Assotsiatsiooni asutajaliige ja rahvusvahelise kategooria vanemkohtunik 

## Poliitiline tegevus
Eesti Reformierakonna liige alates 8. maist 2007. Kuulub Reformierakonna volikogusse. On olnud Pärnu linnavolikogu liige.

## Viited