open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lemme kihistik

**Lemme kihistik** (inglise *Lemme Member*) on siluri ajastu Raikküla lademe Saarde kihistu kihistik. Seda hakkasid esimesena eristama Dimitri Kaljo ja Peeter Vingisaar aastal 1969.

Kihistiku all lamab Ikla kihistik, sellel lasub aga Staicele kihistik. Nurmekunna kihistus vastavad sellele Mõhküla kihtide alumine osa ja Imavere kihid.

Kihtide stratotüüp on Ikla puursüdamik, kus kihistik esineb 365.70..397.50 meetril. Kihistik on nime saanud Lemme oja järgi.

Kihistiku moodustavad lubjakivi, mergel ja argilliit. Valdavad rohekashall mergel ja suure savisisaldusega muguljas lubjakivi. Kihistiku ülemine osa sisaldab rohkem argilliiti.

## Viited

## Välislingid
*
Nicolai Wammen

**Nicolai  Halby Wammen** (sündinud 7. veebruaril 1971 Holbækis Sjællandi piirkonnas) on Taani poliitik, Sotsiaaldemokraatliku erakonna liige. Ta on 27. juunist 2019 Taani rahandusminister. Ta on olnud aastatel 2011–2013 Taani euroopa asjade minister ja aastatel 2013–2015 Taani kaitseminister.

Ta alustas õpinguid õigusteaduse alal, kuid pooleteise aasta pärast jätkas ta õpinguid politoloogia alal. Ta lõpetas aastal 2001 Aarhusi Ülikooli politoloogia magistrina.

Ta oli aastatel 2011–2013 Taani euroopa asjade minister ja aastatel 2013–2015 Taani kaitseminister.

27. juunist 2019 on ta Taani rahandusminister.
Ikla kihistik

**Ikla kihistik** (inglise *Ikla Member*) on siluri ajastu Raikküla lademe Saarde kihistu kihistik. Seda hakkasid esimesena eristama Dimitri Kaljo ja Peeter Vingisaar aastal 1969.

Kihistiku all lamab Kolka kihistik, sellel lasub aga Lemme kihistik. Nurmekunna kihistus vastab sellele Jõgeva kihtide ülemine osa.

Kihistiku stratotüüp on Ikla puursüdamik, kus kihistik esineb 397.50..459.40 meetril. Kihistik on nime saanud Ikla küla järgi.

Kihistiku moodustavad lubjakivi, mergel ja argilliit, see sisaldab ka graptoliite. Kihistikus valdab kollakashall afaniitne lubjakivi, graptoliidid esinevad peamiselt argilliidi vahekihtides. Need on sagedasemad kihistiku alumises osas, sellal kui ülal väheneb nii graptoliitide kui kerogeeni osakaal.

## Viited

## Välislingid
*
Slītere kihistik

**Slītere kihistik** (inglise *Slītere Member*) on siluri ajastu Raikküla lademe Saarde kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Lilita-Ilga Gailite aastal 1987.

Kihistiku all lamab Heinaste kihistik, sellel lasub aga Kolka kihistik. Nurmekunna kihistus vastab sellele Järva-Jaani kihtide ülemine osa.

Kihistiku stratotüüp on Kolka 54 puursüdamik, kus kihistik esineb 631.00..647.50 meetril. Kihistik on nime saanud Slītere järve järgi.

Kihistiku moodustavad lubjakivi, mergel ja argilliit. Valdava osa moodustab kollakashall afaniitne lubjakivi. Kihistiku ülemises piiris on selge katkestuspind, mis põhja pool eraldab Vändra kihid Järva-Jaani kihtidest.

## Viited

## Välislingid
*
Heinaste kihistik

**Slītere kihistik** (inglise *Slītere Member*) on siluri ajastu Raikküla lademe Saarde kihistu alumine kihistik. Seda hakkasid esimesena eristama Heldur Nestor, Viiu Nestor, Peep Männik ja Rein Einasto aastal 2003.

Kihistikul lasub Slītere kihistik. Nurmekunna kihistus vastab sellele Järva-Jaani kihtide alumine osa.

Kihistiku stratotüüp on Ikla puurauk, kus kihistik esineb 494.00..499.00 meetril. Kihistik on nime saanud Heinaste sadama järgi.

Kihistiku moodustab peamiselt argilliit. Ikla puuraugus esindab seda tihke dolomiidistunud mergel, mis sisaldab graptoliite. Põhjapoolsemal alal on selle analoogiks Pusku kihid.

## Viited

## Välislingid
*
Šautbenaht

**Šautbenaht** (hollandi keeles *schout-bij-nacht* ‘öövalvur’, vene keeles *шаутбенахт*, ka *шаубенахт*) oli Madalmaade, Rootsi, Taani-Norra ja Venemaa mereväe auaste, mis vastas teistes maades kontradmirali auastmele.

## Madalmaad
Madalmaade mereväes oli šautbenaht neljas ehk madalaim admiraliauaste, millest kõrgemad olid viitseadmiral, admiralleitnant ja admiral. Maaväes vastas see kindralmajori aukraadile. Esimene Madalmaade mereväelasena sai selle auastme 1641. aastal Michiel de Ruyter (1607−1676).

## Rootsi
Rootsi mereväes võeti auaste (rootsi keeles *schoutbynacht*) kasutusele XVII sajandi lõpul. 1771. aastal muudeti auastme nimi kontradmiraliks. Sellest kõrgem aukraad oli viitseadmiral.

### Šautbenahtid 1680−1771

## Venemaa
Venemaal kehtestas auastme Madalmaade eeskujul tsaar Peeter I. Valitseja ise sai selle auastme 1709. aastal. Auaste oli madalam viitseadmiralist ja kõrgem kapten-kommodoorist. Maaväes vastas sellele kindralmajor. Auastet anti kuni 1730. aastateni, mil see asendati kontradmirali aukraadiga.

### Šautbenahtid 1698−1730
#### Venemaa tsaaririik 1698−1721

#### Venemaa keisririik 1721−1730

## Vaata ka
*Kontradmiral

## Viited

## Välislingid
*Biografica: flottan - en matrikel över flottans officerare 1687-1721
*Генералитет российской императорской армии и флота saidil rusgeneral.ru
Henn Kukk

**Henn Kukk** (sündinud 18. märtsil 1942) on eesti bioloog.

Ta lõpetas 1970. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna. 1980. aastal kaitses ta bioloogiakandidaadi väitekirja.

Ta on uurinud merebioloogiat ja veetaimi. 

1996. aastast on ta Tallinna Pedagoogikaülikooli professor, 1998–2005 sama ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna dekaan.

## Välislingid
*
Brayden McNabb

**Brayden Luke McNabb** (sündinud 21. jaanuaril 1991 Davidsonis Saskatchewani provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Vegas Golden Knights.

Aastatel 2007–2011 mängis ta Western Hockey League'i klubis Kootenay Ice. 2011. aastal tuli ta Ice'iga liiga meistriks.

2009. aastal valis Buffalo Sabres ta NHL-i ''draft''ist 66. valikuna. 2011. aasta mais sõlmis ta Sabresiga kolmeaastase lepingu. NHL-is debüteeris McNabb 2011. aasta novembris. Sama aasta 26. detsembril lõi ta mängus Washington Capitalsi vastu oma esimese värava NHL-is. Järgmistel hooaegadel mängis ta põhiliselt Sabresi noorteklubis Rochester Americans American Hockey League'is (AHL). 2013. ja 2014. aastal osales ta AHL-i tähtede mängul.

2014. aasta märtsis sõlmis McNabb lepingu Los Angeles Kingsiga. 2017. aasta juunis liitus ta NHL-is esimest hooaega alustava Golden Knightsiga. Hooajal 2017–18 jõudis ta klubiga Stanley karikaturniiri finaali, kus kaotati Capitalsile mängudega 1:4. Väljalangemismängudes jäi McNabbi arvele kaks väravat ja kolm väravasöötu.

## Välislingid
* Bryden McNabb NHL.com lehel
* Bryden McNabb hockeydb.com lehel
Max Pacioretty

**Maximillian Kolenda Pacioretty** (sündinud 20. novembril 1988 New Canaanis Connecticuti osariigis) on USA jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Washington Capitals ründajana vasakäärel.

Hooajal 2006–07 mängis ta United States Hockey League'i klubis Sioux City Musketeers ja hooajal 2007–08 Michigani Ülikooli jäähokimeeskonnas.

2007. aastal valis Montreal Canadiens ta NHL-i ''draft''is 22. valikuna. NHL-is debüteeris ta Canadiensi meeskonnas 2. jaanuaril 2009 mängus New Jersey Devilsi vastu, lüües selles mängus ka värava. 2012. aastal pälvis ta NHL-i kõige spordimehelikumale mängijale antava Bill Masterton Memorial Trophy. 2013–14 sai ta hooaja jooksul enda nimele enim võiduväravaid NHL-is (11). Aastatel 2015–2018 oli Pacioretty Canadiensi kapten. 

Pärast kümmet hooaega Canadiensis liitus Pacioretty 2018. aasta septembris Vegas Golden Knightsiga. Seal mängis ta neli hooaega.

2022. aasta juulis kaubeldi Pacioretty Golden Knightsist Carolina Hurricanesi. Vigastuse tõttu sai ta hooaja 2022/23 jooksul NHL-is väljakule vaid viies mängus.

2023. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Washington Capitalsiga.

2020. aastal valiti ta NHL-i tähtede mängule.

USA jäähokikoondise koosseisus on Pacioretty osalenud 2012. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2014. aasta taliolümpiamängudel.

Ta on alates 2011. aastast abielus endise NHL-i mängija Maksim Afinogenovi õe Jekaterinaga.

## Viited

## Välislingid

* Max Pacioretty NHL.com lehel
* Max Pacioretty hockeydb.com lehel
Tallinna Piiritusevabriku administratiivhoone

**Tallinna Piiritusevabriku administratiivhoone** on ajaloolise Tallinna Piiritusevabriku ansamblisse kuulunud administratiivhoone Tallinnas aadressil Mere puiestee 8.

 
Hoone valmis 1888. aastal arhitekt Rudolf von Knüpfferi projekti järgi Tallinna Piiritusevabriku administratiivhooneks. See paekivist hoone on kujunenud aastatel 1888, 1902–1904 ja 1911 mitmes ehitusjärgus. Algselt kahekorruseliseks projekteeritud majast sai ümberehituse käigus kolmekorruseline hoone.

Hoone astmikfrontoonid on nüüdseks hävinud, kuna 1967. aastal ehitati hoone korruse võrra kõrgemaks. 1911. aastal valmis arhitekt Ernst Boustedti projekt vabriku administratiivhoonele kolmanda korruse pealeehitamiseks ja veidi hiljem ehitati administratiivhoonele mere poole juurde suur neljakorruseline tiib, Mere puiestee 8a.

Tallinna piiritusevabriku hoonete ehitamist alustati 1875. aasta novembris, lõplikult valmis piiritusevabriku tööstushoone 1876. aastal. 1882. aastal ehitati vabriku õuele mahukad kivist laod, 1883. aastal laiendati piirituse- ja vaadiladusid veelgi, 1884. aastal ehitati suurem aamissepatöökoda. 1886. aastal ehitati vabriku oma elektrijaam. 1888. aastal valmis Revaler Spiritfabriku paekivist administratiivhoone. 1889. aastal paigaldati uus aurukatel ning senise plekk-korstna asemele ehitati tänini säilinud võimas suur kivikorsten.

## Viited
Kolka kihistik

**Kolka kihistik** (inglise *Kolka Member*) on siluri ajastu Raikküla lademe Saarde kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1973.

Kihistiku all lamab Slītere kihistik, sellel lasub aga Ikla kihistik. Nurmekunna kihistus vastavad sellele Jõgeva kihtide alumine osa ja Vändra kihid.

Kihtide stratotüüp on Kolka 54 puursüdamik, kus kihistik esineb 625.50..631.00 meetril. Kihistik on nime saanud Kolka küla järgi.

Kihistiku moodustavad lubjakivi, mergel ja argilliit. Alumises osas valdavad rohekashall mergel ja suure savisisaldusega muguljas lubjakivi, kihistiku ülemises osas aga argilliit.

## Viited

## Välislingid
*
Chandler Stephenson

**Chandler Stephenson** (sündinud 22. aprillil 1994 Saskatoonis Saskatchewanis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis Vegas Golden Knights.

Aastatel 2010–2014 mängis ta Western Hockey League'i klubis Regina Pats.

2012. aastal valis Washington Capitals ta NHL-i ''draft''ist 77. valikuna oma mängijaks. NHL-is debüteeris ta Capitalsi meeskonnas 15. oktoobril 2015 mängus Chicago Blackhawksi vastu. Aastatel 2014–2017 mängis ta põhiliselt Capitalsi noorteklubis Hershey Bears American Hockey League'is. NHL-is lõi ta esimese värava 26. oktoobril 2017 mängus Vancouver Canucksi vastu. Samal hooajal võitis Stephenson Capitalsi meeskonnas Stanley karika.

2019. aasta detsembris liitus ta Golden Knightsiga.

## Välislingid
* Chandler Stephenson NHL.com lehel
* Chandler Stephenson hockeydb.com lehel
Marc-André Fleury

**Marc-André Fleury** (sündinud 28. novembril 1984 Sorel-Tracys Québecis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis Minnesota Wild.

2003. aastal valis Pittsburgh Penguins ta NHL-i ''draft''is esimese valikuna. NHL-is debüteeris ta hooajal 2003–04. Järgmisel hooajal toimunud NHL-i tööseisaku tõttu mängis ta American Hockey League'i klubis Wilkes-Barre/Scranton Penguins. Hooajal 2005–06 kindlustas Fleury koha Penguinsi põhiväravavahina.

Fleury mängis Penguinsis aastatel 2003–2017 kokku kolmteist hooaega. Aastatel 2009, 2016 ja 2017 võitis ta Penguinsiga Stanley karika. Hooajal 2014–15 sai ta kirja kokku kümme nullimängu, mis on tema karjääri parim tulemus.

2017. aasta juunis liitus Fleury NHL-is debüteeriva klubiga Vegas Golden Knights. Kui Fleury viimane hooaeg Penguinsis oli olnud talle enam kui kümne aasta halvim (keskmiselt 3,02 väravat mängus), siis osutus esimene hooaeg Golden Knightsis tema senise karjääri parimaks (keskmiselt 2,24 väravat mängus). Ta jõudis samal hooajal Golden Knightsiga lisaks Stanley karikavõistluste finaali.

Hooajal 2019–20 jõudis Fleury 14. korda järjest NHL-i väljalangemismängudele, tõustes sellega Tony Esposito kõrvale liiga rekordit jagama.

Hooaeg oli 2020–21 oli tema senise karjääri parim (keskmiselt 1,98 sisse lastud väravat mängus, tõrjeprotsent 92,8%). Hooajal 2020–21 pälvis Fleury nii William M. Jennings Trophy (auhind väravavahile, kes on vähemalt 25 mänguga lasknud oma meeskonnale visata kõige vähem väravaid; jagas auhinda meeskonnakaaslase Robin Lehneriga) kui ka Vezina Trophy (auhind hooaja parimale väravavahile). Lisaks valiti Fleury sel hooajal *Second All-Star Team*i. Hooajal 2020–21 sai Fleuryst NHL-i ajaloo esimene väravavaht, kes on mänginud väljalangemismängudes 15 hooajal järjest. Kuigi hooaja 2020–21 väljalangemismängudes lasi ta väravasse keskmiselt 2,04 väravat mängus (tema parim näitaja alates hooajast 2007–08), langes Golden Knights Stanley karikavõistlustel välja poolfinaalmängudes.

2021. aasta juulis müüdi tema mängijaõigused Chicago Blackhawksile. Sellega sai Fleury pärast Dominik Hašekit esimeseks hiljutiseks Vezina Trophy võitjaks, kes on müüdud teisele klubile enne uue hooaja algust. 17. novembril 2021 sai ta kirja võidu NHL-iga äsja liitunud Seattle Krakeni ja 8. jaanuaril 2022 oma endise koduklubi Golden Knightsi üle, saades sellega esimeseks väravavahiks NHL-is, kes on saavutanud võidu liiga kõigi 32 klubi üle.

2022. aasta märtsis kaubeldi Fleury Blackhawksist Minnesota Wildi.

Aastatel 2011, 2015, 2018, 2019 ja 2020 oli Fleury valitud NHL-i tähtede mängule. Lisaks valiti ta 2010. aastate NHL-i sümboolsesse koosseisu.

2003. aastal võitis ta Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali. Fleury valiti turniiri parimaks väravavahiks ja turniiri väärtuslikumaks mängijaks. 2010. aastal tuli ta Kanada jäähokikoondisega olümpiavõitjaks, kuid Fleury oli turniiril vaid varuväravavaht.

## Viited

## Välislingid

* Marc-André Fleury NHL.com lehel
* Marc-André Fleury hockeydb.com lehel
Pusku kihid

**Pusku kihid** (inglise *Pusku Beds*) on siluri ajastu Raikküla lademe Järva-Jaani kihtide alumised kihid.

Tegemist on mitteametliku nimetusega kihtidele, mis vastavad Nurmekunna kihistus Saarde kihistu Heinaste kihistikule. Kihid on nime saanud Pusku asulalt.

Kihte moodustab mergel, mis sarnaneb Heinaste kihistiku merglile. Samas on Pusku kihtide mergel lubjarikkam ja erinevalt Heinaste kihistikust ei sisalda graptoliite, vaid lubikodadega fauna jäänuseid.

## Viited

## Välislingid
*
Velise kihistu

**Velise kihistu** (inglise keeles *Velise Formation*) on siluri ajastu Adavere lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Erika Jürgenson aastal 1966.

Kihistu stratotüübiks on Velise jõe Velise-Kõrgekalda paljand, kus paljandub mergel. Paljandi jalamil on rusukalle, mille alt võib kohati paljanduda ka lubjakivi. Kihistu on nime saanud Velise küla järgi.

Kihistu koosneb põhjapoolsemas osas valdavalt rohekashallist merglist, milles on arvukate vahekihtidena metabentoniiti. Kihistu lubjakivi on muguljas. Lõunapoolsemas osas on kihistu mergel pruunikas ja suurema savisisaldusega, seal lisanduvad kihistu kivimitele veel domeriit ja argilliit. Kohati sisaldab kihistu ka puhast savi. Kihistu on kõige paksem loodeosas, (Eikla ja Viki kandis 37-38 meetrit) õhenedes kagu pool järk-järgult olematuks.

## Viited

## Välislingid
*
Jūrmala kihistu

**Jūrmala kihistu** (inglise *Jūrmala Formation*) on siluri ladestu Adavere lademe kihistu.  Kihistule on nime andnud Jūrmala linn. Kihistut hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1976. Kihistu stratotüüp on määratlemata, kuid seda kirjeldati esmalt Ragaciemsi puuraugust, kus kihistu kivimid esinevad 795.0..837.0 meetril. 

Kihistu liigendub ülevalt alla järgmiselt:
*Irlava kihid
*Dēgole kihid.

Leedu keskosas on kihistu ligi 56 meetri paksune.

## Viited

## Välislingid
*
Meridianas

**Meridianas** (algselt vene keeles *Меридиан*, ametliku latinisatsiooni järgi *Meridian*, tõlkes 'meridiaan'; hiljem leedu keeles ametlikult *Meridianas*) on pärast Teist maailmasõda Soomes sõjakahjutasukuunarina ehitatud 3-mastiline puust purjelaev. On säilinud tänaseni, kuid on põhjalikult rekonstrueeritud (originaalainest on säilinud vähe) ja seisab praegu Klaipėdas ujuvrestoranina Dangė jõel kai ääres.

## Ajalugu
Meridian ehitati 1948. aastal Soomes Turus (Pansios) Laivateollisuus-laevatehases sõjakahjude korvamiseks NSV Liidule. Kokku ehitati Soomes sõjakahjudeks 91 puukuunarit, Meridian oli selle tehase 5. laev (kogu sarja nr 26).

Laevale pandi kiil 22. veebruaril 1947, ta lasti vette 10. juunil 1948, sai valmis 30. augustil 1948 ja anti NSV Liidule üle 1. oktoobril 1948.

Ta anti 3. mail 1949 üle Klaipėda merekoolile õppelaevana, temaga sõtsid Riia, Klaipėda ja Kaliningradi merekoolide kursandid.

Pärast laevaõnnetust 1968. aastal arvati ta õppelaevanimekirjast välja. 1970. aastal anti ta üle Klaipėda restoranide trustile ning seal avati 1971. aastal ujuvrestoran ametliku leedukeelse nimega "Meridianas".

1994. aastal trust erastati, restoran tegutses edasi, laeva eest ei hoolitsetud piisavalt ja ta jäi lagunema. 2001. aastal loodi Meridianasega tegelemiseks sihtasutus, kelle laev müüdi sümboolse ühe liti eest.

Laev oli väga halvas seisukorras ja sihtasutuse eestvedamisel alustati novembris 2012 Klaipėda ühes laevatehases laeva põhjalikku uuendamist. Kasutamiskõlblikku originaalainest oli järgi väga vähe, mõned säilitatud detailid on tänapäeval väljas laeva seisukoha juures kaldapealsel eksponaatidena.

Laeva uuendustööd lõppesid juulis 2014 ning 18. detsembril 2014 avati Dangė jõe äärde tagasitoodud laeval uuesti restoran. Aastakümnetega on 
Klaipėda vanalinna lähedal jõe ääres seisvast laevast saanud Klaipėda üks maamärke ja sümboleid.

## Pildid
Foto: Robert Treufeldt, 19. juuni 2020

Vaade ahtrile 02.jpg|Vaade ahtrile
Osa algset tekiplangutust 03.jpg|Osa algset tekiplangutust
Osa algset masti 04.jpg|Osa algset masti
Restoran ülemisel tekil 05.jpg|Restoran ülemisel tekil
Panoraam jõele laeva paremast pardast 06.jpg|Panoraam Dangė jõele laeva paremast pardast


## Viited

## Välislingid

*Restoran "Meridianase" koduleht. Leedu, inglise ja vene keeles
Jaani kihistu

**Jaani kihistu** (inglise *Jaani Formation*) on siluri ladestu Jaani lademe kihistu.  

Kihistut hakkas esimesena eristama Artur Luha aastal 1930. Kihistu stratotüübiks valis ta Jaani rannas paljanduvad kivimikihid. Hiljem leiti, et see stratotüüp on ebarahuldav ja uueks stratotüübiks on Paramaja pank. Kihistule on nime andnud Saaremaa Jaani kirik. 

Kihistus eristuvad järgmised kihistikud:
*Mustjala kihistik
*Ninase kihistik
*Paramaja kihistik.

Kihistu moodustavad valdavalt mergel ja domeriit, milles esinevad mugulate või vahekihtidena savikas lubjakivi ja dolomiit.
Kihistu ülemises osas esineb lubjakivist bioherme.

## Viited

## Välislingid
*
Paramaja kihistik

**Paramaja kihistik** (inglise *Paramaja Member*) on siluri ladestu Jaani lademe Jaani kihistu kihistik.  

Kihistikku hakkas esimesena eristama Ago Aaloe aastal 1960. Kihistiku stratotüübiks  on Paramaja pank, mille järgi on see ka nime saanud. 

Kihistiku moodustavad valdavalt lubjarikas mergel ja lubjakivi. Seda esineb Saaremaa idaosas, Muhu saarel ja Eesti mandriosas.

## Viited

## Välislingid
*
Ninase kihistik

**Ninase kihistik** (inglise *Ninase Member*) on siluri ladestu Jaani lademe Jaani kihistu kihistik.  

Kihistikku hakkas esimesena eristama Ago Aaloe aastal 1960. Kihistiku stratotüüp on Ninase pank, kihistik on nime saanud aga Ninase küla järgi. Kihistiku laiendatud stratotüüp on Mustjala puurauk, milles kihistiku kivimid esinevad 5,5–49,6 meetril. 

Kihistik esineb Saaremaa lääneosas. Selle moodustab valdavalt bioherme sisaldav lubjakivi. Kuigi Ninase kihistik esineb sisuliselt Paramaja kihistikuga kõrvuti, lamab ta mitmel pool osaliselt viimase all.

## Viited

## Välislingid
*
Tava-männiliimik

**Tava-männiliimik** (*Chroogomphus rutilus*) on puravikulaadsete seltsi liimikuliste sugukonda kuuluv seeneliik.

Liigi teaduslik esmakirjeldus on tehtud aastal 1774, sakslase Jacob Christian Schäfferi poolt, kes andis liigile nimeks *Agaricus rutilus*. Ameerika mükoloog Orson Knapp Miller Jr. liigitas selle 1964. aastal ümber perekonda *Chroogomphus*.

Seent leidub nii Euroopas kui Põhja-Ameerikas, sh ka Eestis.

Tava-männiliimik on söödav, kuid mitte kõrgelt hinnatud söögiseen.

## Viited

## Välislingid
*
Mustjala kihistik

**Mustjala kihistik** (inglise *Mustjala Member*) on siluri ladestu Jaani lademe Jaani kihistu kihistik.  

Kihistikku hakkas esimesena eristama 1960. aastal Ago Aaloe. Kihistiku stratotüüp on Mustjala puurauk, milles kihistiku kivimid esinevad 49.6..85.8 meetril. See on nime saanud Mustjala asula järgi. 

Kihistik on Jaani kihistu alumine kihistik. See koosneb valdavalt merglist. Kihistik on paljudes kohtades dolomiidistunud, eriti idapoolsetel aladel. Kihistiku keskosas on karbonaatse komponendi sisaldus suurem kui ülejäänud kihistikul.

## Viited

## Välislingid
*
Dēgole kihid

**Dēgole kihid** (inglise *Dēgole Beds*) on siluri ajastu Adavere lademe Jūrmala kihistu alumised kihid. 

Kihte hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1976. Kihtide stratotüüp on Vērgale 46 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 948.0..967.2 meetril. Kihid on nime saanud Dēgole küla järgi. 

Dēgole kihtidel lasuvad Irlava kihid. Nende alumise osa moodustab rohekashall argilliit, millel lasub punane argilliit, sellel omakorda roheline ja tumehall argilliit ja kõige ülemisena punase ning halli argilliidi kiht.

Leedu keskosas esinevad need kihid ligi 22 meetri paksuselt.

## Viited

## Välislingid
*
Irlava kihid

**Irlava kihid** (inglise *Irlava Beds*) on siluri ajastu Adavere lademe Jūrmala kihistu ülemised kihid. 

Kihte hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1976. Kihtide stratotüüp on Talsi 55 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 781.0..806.0 meetril. Kihid on nime saanud Irlava küla järgi. 

Irlava kihtide all lamavad Dēgole kihid. Nende alumise osa moodustab rohekashall argilliit, millel lasub  halli suure lubjasisaldusega argilliidi kiht.

Leedu keskosas esinevad need kihid ligi 34 meetri paksuselt.

## Viited

## Välislingid
*
Rīga kihistu

**Rīga kihistu** (ka **Riia kihistu**, inglise *Rīga Formation*) on siluri ladestu kihistu.  

Kihistut hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1976. Kihistu stratotüübiks on Šķirotava-D2 puurauk, milles kihid esinevad 561.0..685.0 meetril. Kihistule on nime andnud Riia linn. 

Kihistus eristuvad järgmised kihid:
*Tõlla kihid (Kuuluvad Jaani lademesse)
*Jugla kihid (Kuuluvad Jaagarahu lademesse, ei esine Eestis).

Kihistu moodustavad süvaveelise tekkega kivimid. Leedu keskosas on kihistu ligi 140 meetri paksune, selle moodustavad seal savi, mergel ja domeriit.

## Viited

## Välislingid
*
Tõlla kihid

**Tõlla kihid** (inglise *Tõlla Beds*) on siluri ladestu Rīga kihistu Jaani lademesse kuuluvad kihid.  

Kihte hakkasid esimesena eristama Ago Aaloe ja Dimitri Kaljo aastal 1962. Kihtide stratotüübiks on Tõlla puurauk, milles kihid esinevad 117,2..127,0 meetril. Need on nime saanud Tõlla asula järgi. 

Kihid on Rīga kihistu alumine osa, neil lasuvad Jugla kihid. Kihid koosnevad Eesti aladel valdavalt hallist argilliidist. Kihid on siin 10–30 meetri paksused, rohekas- kuni pruunikashallid ja sisaldavad ka savikaid dolokive ning domeriiti. Leedu keskosas esindab seda ligi 40 meetri paksune savikas mergel.

## Viited

## Välislingid
*
Kaspar Kurve

**Kaspar Kurve** (sündinud 18. detsembril 1986) on Eesti munitsipaalpoliitik ja kultuuritegelane. 

Ta on lõpetanud 2005. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi. Ta on õppinud London Metropolitan Universitys ja Institut d'études politiques de Bordeaus rahvusvahelisi suhteid ja poliitikat (bakalaureuseõppes) ning London Metropolitan Universitys inimõigusi ja sotsiaalset õigust (magistrikraad). 

Ta on Antsla Valla Kultuurikeskuse  direktor. 

12. septembril 2020 valiti Kurve erakonna Eestimaa Rohelised kaasesimeheks.

Kurve juhtimisel pääses erakond Eestimaa Rohelised esmakordselt oma nimekirjaga KOV volikogusse - Antsla vallas kogusid Rohelised 12,5% häältest ning said  Antsla volikogusse kaks kohta. Kurve ise sai Antslas paremuselt teise tulemuse vallas (186 häält). 8. novembril 2021 astus Kurve kaasjuhi kohalt tagasi, tuues põhjenduseks Roheliste kehvad valimistulemused väljaspool Antsla valda.

## Isiklikku
Tema isa oli Igor Kurve ning tema poolõde on Anna-Liisa Kurve.

## Viited
Apaščia kihistu

**Apaščia kihistu** on siluri ajastu Juuru lademe ja Raikküla lademe  (Leedus eristatava ühise Juuru-Raikküla lademe) kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Petras Lapinskas aastal 1967.

Kihistu stratotüüp on Parovėja-8 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 1722,2–729,9 meetril. Kihistu neostratotüüp on Likėnai-396 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 751,1–758,4 meetril. Kihistu on kuni 9 meetri paksune, selle moodustavad lubjakivi ja mergel. Kihistik on nime saanud Apaščia jõe järgi. Kihistut eristatakse Leedu keskosas.

## Viited
Jugla kihid

**Jugla kihid** (inglise *Jugla Beds*) on siluri ladestu Rīga kihistu Jaagarahu lademesse kuuluvad kihid.  

Kihte hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1976. Kihtide stratotüübiks on Šķirotava-D2 puurauk, milles kihid esinevad 561,0..661,0 meetril. Need on nime saanud Jugla järve järgi. 

Kihid on Rīga kihistu ülemine osa, mille all lamavad Tõlla kihid. Leedu keskosas esindab seda ligi 100 meetri paksune kiht domeriiti ja karbonaatset savi.

## Viited

## Välislingid
*
Lambasihver

**Lambasihver** on episoodiline tegelaskuju Tammsaare romaanis "Tõde ja õigus", Oru Pearu abikaasa, Oru perenaine. 

Lambasihver on hüüdnimi, mis tähendab lambakarjust, lammaste hoidjat (tuletatud saksa keelest schäfer, karjane), s.t pigem väär on käsitlus, justkui püüaks Pearu oma naist selle nimega alandada, pigem on hüüdnimes viide abikaasa tööle või igapäevastele ülesannetele. Lambasihver on tõusnud perenaiseks ühiskondliku hierarhia madalamalt astmelt, kuna on sauniku tütar, mitte peretütar. Pearu aga pole teinud sellest probleemi, kui kunagi Lambasihvri kosis. Samas on romaanis viide Oru perenaise mõneti uhkele olemisele.

Lambasihver kannatab Pearu sagedaste meeleolumuutuste ja otsese vägivalla all. Vahel on ta sunnitud end peksuhirmus aita lukustama ning koos lastega isa paluma, et see kaevu ära ei reostaks. Samas suudab Lambasihver kavalusega oma abikaasat ka taltsutada. Näiteks hoiab ta ära võimaliku tüli Andrese ja Pearu vahel, kui viimane tahab purjuspäi minna Mäele, et külastada Andrest ja Krõõta. Lambasihver tuletab mehele meelde, et nemad olid Vargamäel ammu enne Mäe peret, mistõttu peaksid naabrid neile esimesena külla tulema, ning Mäe rahval on allamäge ka märksa lihtsam tulla, kui neil üles ronida. Pearu ülistab naise tarkust ja jätabki külaskäigu ära. Lambasihvril on abivalmis loomus. Ta on Mäe perel abiks, kui sureb Krõõt ning tunneb südamest kaasa Krõõda lastele, kes on jäänud emata.

Lambasihver sureb enne Pearut. Surma aeg või asjaolud romaanist ei selgu, ent epopöa V köites avaldub, et Lambasihver on siitilmast lahkunud ning Pearu peab üksildast lesepõlve.

Filmis "Tõde ja õigus" kehastas Lambasihvrit Liisa Aibel, teatrilaval on teda mänginud näiteks Linda Kolde, Jaanika Arum, Marje Metsur ja Tiia Porss. Monolavastus Lambasihvri mõtetest esietendus 2023. aastal, peaosas Merle Palmiste.
Puhk

**Puhk** on eesti perekonnanimi. 

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Puhk 35 mehel ja 28 naisel.

Perekonnanimi Puhk on levinuim Tartu maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 0,98.

## Nime kandjaid
*Joakim Puhk
*Mare Puhk
*Voldemar Puhk

## Viited
Suur

**Suur** on eesti perekonnanimi. 

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Suur 310 inimesel (150 mehel ja 160 naisel). Perekonnanimede levikult oli Suur meeste puhul 462. ja naiste puhul 480. kohal.

Perekonnanimi Suur on levinuim Põlva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 10,84.

## Nime kandjaid
*Aleksander Suur, eesti jurist (1905–?)
*Dmitri Suur, Eesti jäähokimängija (1975–)
*Ivo Suur, eesti jalgrattur ja triatleet (1989–)
*Kalju Suur, eesti fotograaf (1928–2013)
*Neeme Suur, eesti poliitik (1968–)
*Teet Suur, eesti kunstnik (1973–)

## Viited
Kivilo

**Kivilo** on eesti perekonnanimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kivilo 287 inimesel: 132 mehel ja 155 naisel. Perekonnanimede esinemissageduselt oli Kivilo meeste puhul 552. kohal ja naiste puhul 500. kohal. Nimi on levinuim Rapla maakonnas, kus sellenimelisi on 10 000 elaniku kohta 6,56.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Kivilo 133 mehel ja 148 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kivilo meeste puhul 545. ja naiste puhul 536. kohal.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Nissi kihelkonna Laitse ja Väike-Maarja kihelkonna Koonu mõisavaldades talupoegadele perenimeks Kiwwilo ja Kiwilo.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus võeti Kivilo uueks nimeks kokku 75 korral, kui loobuti nimedest Kirkmann üheksal ja Kirrilov viiel juhul, Kiviperk, Kruberg ja Königsmann kolmel juhul, Sibak, Teinberg, Stein, Kirilov ja Graup kahel juhul, samuti nimedest Anbus, Groosvald, Karnau, Kihlevelt, Posso, Pusman jne.

## Nime kandjaid

*Alar Kivilo, eesti päritolu filmirežissöör ja -operaator (1953–)
*Elmar Kivilo, eesti näitleja (1912–1986) 
*Hans-Kasper Kivilo, eesti pedagoog (1961–)
*Maano Kivilo, eesti arst ja arstiteadlane (1935–1991)
*Mae Kivilo, eesti lavastuskunstnik (1968–)
*Raul Kivilo, eesti vibulaskur ja treener (1970–)
*Vidrik Kivilo, eesti muusika- ja teatrikriitik ning tõlkija (1927–1979)

## Viited

## Välislingid
*Nimest Statistikaameti andmebaasis
Asher Angel

**Asher Dov Angel** (sündinud 6. septembril 2002 Phoenixis) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja laulja.

## Viited

## Välislingid
* Asher Angel IMDb andmebaasis
Kesselaiu kihid

**Kesselaiu kihid** (inglise *Kesselaiu Beds*) on siluri ladestu Jaagarahu lademe Muhu kihistusse kuuluvad kihid.  

Kihte hakkas esimesena eristama Ago Aaloe aastal 1958. Kihtide stratotüübiks on Kesselaiu pank. Need on nime saanud Kesselaiu järgi. 

Kihid koosnevad valdavalt ühtlasest dolomiidist, sisaldades lubjakivist riffe.

## Viited

## Välislingid
*
Jaagarahu kihistu

**Jaagarahu kihistu** (inglise keeles *Jaagarahu Formation*) on siluri ladestu Jaagarahu lademe kihistu.  

Kihistut hakkas esimesena eristama Artur Luha aastal 1946. Kihistu  stratotüüp asub Jaagarahu murdudes ja Jaagarahu puuraugus. Kihistule on nime andnud Jaagarahu sadam. 

Kihistus eristuvad järgmised kihid:
*Pangamäe kihid
*Vilsandi kihid

Kihistu esineb Saaremaa loodeosas. See koosneb erinevatest madalaveelise tekkega lubjakividest, mis sisaldavad ka bioherme.

## Viited

## Välislingid
*
Väino Treiman

**Väino Treiman** (sündinud 11. juunil 1952 Kuru külas Alajõe külanõukogus Jõhvi rajoonis) on Eesti endine kergejõustiklane ning treener ja sporditegelane.

## Elulugu
Ta lõpetas 1970. aastal Kohtla-Järve 1. Keskkooli ja 1974. aastal Tartu Riiklikus Ülikoolis kehakultuuriteaduskonna.

Töötas aastatel 1974–1976 Tartus Kalevis treenerina, 1976–1991 Adavere näidissovhoosis spordimetoodikuna ja 1991–2002 Põltsamaa vallas spordijuhina.

## Sportlasena
Püstitas 1971. aastal 2000 m takistusjooksus Eesti NSV noorterekordi 6.10,2. Sai 1972. aasta Eesti NSV meistrivõistlustel 3000 m takistusjooksus hõbeda. 

## Treenerina
On tegutsenud ka jalgpalli-, eelkõige aga kiiruisutamistreenerina. Sai 2015. aastal 7. kutsetaseme. Osales Eesti koondise treenerina 2018. aasta PyeongChangi taliolümpiamängudel. 

Õpilasi: Sandra Alusalu, Saskia Alusalu, Mart Markus, Marten Liiv.

## Sporditegelasena
*1999 Adavere spordiklubi juhatuse liige
*1999–2019 Jõgevamaa Spordiliit "Kalju" juhatuse liige
*2002 Põltsamaa valla spordiklubi Tervise juhatuse esimees 
*2006 kiiruisutamise Eesti meistrivõistluste üks taaselustajaid
*2006 Kalevipoja rulluisumaratoni ja Kalevipoja uisumaratoni üks korraldajaid

## Tunnustus
*2007 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2011 Jõgevamaa hõberist
*2018 Eesti Olümpiakomitee teenetemärk
*2023 Riiklik spordi elutööpreemia
*2024 Eestimaa Spordihing
*2025 Jõgevamaa vapimärk

## Viited

## Välislingid
*
Derick Brassard

**Derick Brassard** (sündinud 22. septembril 1987 Hullis Québecis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Philadelphia Flyers.

Aastatel 2004–2007 mängis ta Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Drummondville Voltigeurs.

2006. aastal valis Columbus Blue Jackets ta NHL-i ''draft''is kuuenda valikuna. NHL-is debüteeris ta Blue Jacketsi meeskonnas hooajal 2007–08.

NHL-is on ta mänginud veel New York Rangersi, Ottawa Senatorsi, Pittsburgh Penguinsi, Florida Panthersi, Colorado Avalanche'i, New York Islandersi, Arizona Coyotesi ja alates hooajast 2020–21 Flyersi ridades. Hooajal 2013–14 mängis ta Rangersiga Stanley karika finaalis, kus kaotati Los Angeles Kingsile.

2021. aasta oktoobris sai Brassard NHL-i ajaloo 11. mängijaks, kes on löönud värava üheksa klubi koosseisus.

2016. aastal tuli Brassard Kanada jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks. Ta lõi turniiril viis väravat ja kuus väravasöötu.

## Viited

## Välislingid

* Derick Brassard NHL.com lehel
* Derick Brassard hockeydb.com lehel
Muhu kihistu

**Muhu kihistu** (inglise keeles *Muhu Formation*) on siluri ladestu Jaagarahu lademe kihistu.  

Kihistut hakkas esimesena eristama Artur Luha aastal 1930. Kihistu stratotüübiks on Üügu pank. Kihistule on nime andnud Muhu saar. 

Kihistus eristuvad järgmised kihid:
*Kesselaiu kihid
*Maasi kihid
*Tagavere kihid

Kihistu esineb Muhu saarel, Saaremaa kirdeosas ja Eesti mandriosas. See koosneb peaaegu täielikult ühtlasest dolomiidist, mille ülemine osa on peaaegu kõikjal hiljem kulutatud. Kihistu paksus on 20-40 meetrit.

## Viited

## Välislingid
*
Hillar Sein

**Hillar Sein** (sündinud 22. juulil 1977 Võhmas) on eesti kultuuriametnik.

## Haridus

Hillar Sein on õppinud Sürgavere Põhikoolis ja Suure-Jaani Gümnaasiumis (1996). Ta on lõpetanud Viljandi Kultuurikolledži laste ja noorte huvijuhi erialal (2000). 

## Töökäik

Hillar Sein on 2021. aastast Tallinna kultuuri- ja spordiameti juht. Aastatel 2015–2020 töötas ta Kultuuriministeeriumi kunstide asekantsleri ja 2012. aastast ministeeriumi teatrinõunikuna. Aastatel 2009–2012 oli ta Ugala teatri juht. Enne seda on ta töötanud haldusjuhina Tallinna Linnateatris ja Eesti Pärimusmuusika Keskuses. Aastail 2003–2005 töötas ta Justiitsministeeriumis ministri abina. 

Sein olnud paljude kultuurivaldkonna asutuste nõukogude liige ja juht. Näiteks on ta olnud SA Eesti Draamateater, SA Rakvere Teatrimaja, SA Endla Teater, SA NUKU ja SA Ugala Teater nõukogu esimees. Nõukogu liikmena on ta osalenud SA Teater NO99, SA Kultuurileht ning SA Arvo Pärdi Keskus juhtimises. 

## Tegevus ühendustes

Hillar Sein on olnud Eesti Laste Organisatsiooni asepresident ning Viljandi Kultuurikolledži Üliõpilasesindus president. Ta on Soomaa Sõprade Seltsi asutajaliige. Sein olnud erakonna Res Publica liige ning Viljandi linnavolikogu kultuurikomisjoni liige. Ta on olnud Kunstifestival Kiriküüt korraldustoimkonna liige, Viljandi Pärimusmuusika Festivali tehnikapealik, samuti SA Eesti Teatri Agentuur nõukogu liige ning Eesti Teatriliidu juhatuse liige. 2019. aastast on ta Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia nõunike kogu liige. 

## Isiklikku
Hillar Sein on abielus, peres on kaks tütart.
Casey Cizikas

**Casey Cizikas** (sündinud 27. veebruaril 1991 Torontos) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis New York Islanders.

Aastatel 2007–2011 mängis ta Ontario Hockey League'i klubis Mississauga St. Michael's Majors.

2009. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is Islandersi poolt 92. valikuna. NHL-is debüteeris ta Islandersi meeskonnas 24. veebruaril 2012 mängus New York Rangersi vastu. Suurema osa hooajast 2011–12 mängis ta Islandersi noorteklubis Bridgeport Sound Tigers American Hockey League'is. NHL-is lõi ta esimese värava 29. jaanuaril 2013 mängus Pittsburgh Penguinsi vastu. NHL-is on individuaalselt Cizikase edukaim hooaeg olnud 2018–19, kui ta lõi liigas 20 väravat ja andis 13 väravasöötu.

2011. aastal võitis Cizikas Kanadad kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali.

## Välislingid

* Casey Cizikas NHL.com lehel
* Casey Cizikas hockeydb.com lehel
Matt Martin

**Matthew Bryan Martin** (sündinud 8. mail 1989 Windsoris Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis New York Islanders.

Aastatel 2006–2009 mängis ta Ontario Hockey League'i klubis Sarnia Sting.

2008. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is (128. valikuna) Islandersisse. 2009. aasta septembris sõlmis ta klubiga kolmeaastase lepingu. NHL-is debüteeris ta hooajal 2009–10, kuid mängis suurema osa hooajast Islandersi noorteklubis Bridgeport Sound Tigers American Hockey League'is. Esimese värava lõi Martin NHL-is 29. oktoobril 2010 mängus Montreal Canadiensi vastu.

Pärast seitset hooaega Islandersis mängis Martin alates 2016. aasta juulist kaks hooaega Toronto Maple Leafsis, kust naasis Islandersisse.

## Välislingid
* Matt Martin NHL.com lehel
* Matt Martin hockeydb.com lehel
Cal Clutterbuck

**Paschal (Cal) William Clutterbuck** (sündinud 18. novembril 1987 Wellandis Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis New York Islanders ründajana paremäärel.

Aastatel 2003–2007 mängis ta Ontario Hockey League'i klubides Toronto St. Michael's Majors ja Oshawa Generals.

2006. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is Minnesota Wildi poolt 72. valikuna. 2007. aasta mais sõlmis ta Wildiga kolmeaastase lepingu. NHL-is debüteeris ta 28. oktoobril 2007 mängus Colorado Avalanche'i vastu, kuid suurema osa hooajast 2007–08 mängis ta American Hockey League'i klubis Houston Aeros. Järgmisel hooajal kindlusta ta koha Wildi põhikoosseisus. NHL-is lõi ta oma kaks esimest väravat 24. novembril 2008 mängus Washington Capitalsi vastu. 

2013. aasta juunis liitus Clutterbuck Islandersiga. 2016. aasta detsembris pikendas ta klubiga lepingut viie aasta võrra.

Clutterbuck kuulus Kanada jäähokikoondisse 2011. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Välislingid
* Cal Clutterbuck NHL.com lehel
* Cal Clutterbuck hockeydb.com lehel
Emily Blue

**Emily Blue** (sünninimi **Emily Caroline Otnes**; sündinud 28. juunil 1994) on Ameerika Ühendriikide poplaulja. 

Tema perekond on pärit Norrast, kuid ta elab Chicagos. Tema meelismuusikastiilid on *[[indie rock]]*, elektrooniline muusika ja *[[death metal]]*.

Ta on biseksuaalne.
Sõrve kihistu

**Sõrve kihistu** (inglise keeles *Sõrve Formation*) on siluri ladestu Jaagarahu lademe kihistu.  

Kihistut hakkas esimesena eristama Ago Aaloe aastal 1970. Kihistu  stratotüüp on Ohesaare puurauk, kus selle kivimid esinevad 155.5..204.9 meetril. Kihistule on nime andnud Sõrve poolsaar. 

Kihistu all lamab Jamaja kihistu.

Kihistu moodustavad muguljas lubjakivi ja mergel. See esineb Eesti lõunaosas ja on kuni 49.8 meetri paksune. Kihistukivimid on sarnased Riksu kihistu kivimitele, kuid on nooremad ja vastavad Jaagarahu lademe põhjaosas kivimites esinevale settelüngale.

## Viited

## Välislingid
*
Riksu kihistu

**Riksu kihistu** (inglise keeles *Riksu Formation*) on siluri ladestu kihistu.  

Kihistu  stratotüüp on Riksu 803 puurauk, kus selle kivimid esinevad 80.4..144.7 meetril. Kihistule on nime andnud Riksu küla. 

Kihistu all lamab Jamaja kihistu, sellel lasuvad kohati Muhu kihistu või Jaagarahu kihistu kivimid.

Kihistu moodustab sõlmjas lubjakivi, milles esineb vahekihtidena mergel. See esineb Saaremaa lõunaosas, Tõstamaa poolsaarel ja Pärnu lahe ümbruskonnas. Kihistu paksus ulatub 34.5 meetrist Nässumaa puuraugus kuni 50.8 meetrini Kaugatuma puuraugus. Kihistu kivimid on sarnased Sõrve kihistu kivimitele, kuid on neist vanemad. Kihistut loetakse Jaagarahu lademesse kuuluvaks.

## Viited

## Välislingid
*
Taučionys

**Taučionys** on küla Leedus Trakai rajoonis Onuškise vallas.

Küla järgi on nimetatud Pirgu lademe Taučionysi kihistu.

## Elanikkond


* 199 (1905)
* 197 (1923)
* 220 (1959)
* 239 (1970)
* 192 (1979)

* 186 (1987)
* 143 (1989)
* 140 (2001)
* 97 (2011)


## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Kirdonysi kihistik

**Kirdonysi kihistik** on ordoviitsiumi ladestu Pirgu lademe Jelgava kihistu alumine kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Petras Lapinskas aastal 1976. Kihistik on nime saanud Kirdonysi küla järgi. Eesti alal kihistiku kivimeid ei esine, neid eristatakse vaid Leedu põhjaosas ja Nemunase madalikul. Varem loeti kihistikku Biržai kihistusse kuuluvaks.

Kihistiku stratotüüp on Parovėja-9 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 795,9–815,3 meetril. Selle neostratotüüp on Likėnai-396 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 817–827,4 meetril..

## Viited
Kirdonys

**Kirdonys** on küla Leedus Biržai rajoonis Pabiržė vallas.

Külas on raamatukogu. Aastal 1953 sündis Kirdonysis Leedu jurist Zita Smirnovienė. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks, hiljem moodustati selle baasil põllumajandusühistu.

Kirdonys jääb Biržai regionaalparki. Küla  paikneb kipsilademe kohal, selle ümbruskonnas on mitmeid langatuslehtreid. Sealse maastiku kaitseks on loodud Kirdonysi-Tatula maastikukaitseala.

Küla järgi on nimetatud Pirgu lademe Kirdonysi kihistik.

## Elanikkond


* 352 (1866)
* 363 (1902)
* 393 (1923)
* 324 (1959)
* 286 (1970)
* 351 (1979)

* 418 (1985)
* 474 (1989)
* 492 (2001)
* 483 (2005)
* 456 (2011)


## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Heinsoo

**Heinsoo** on eesti perekonnanimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Heinsoo 279 inimesel: 128 mehel ja 151 naisel. Perekonnanimede levikult on Heinsoo meeste puhul 583. kohal ja naiste puhul 520. kohal.

## Nime kandjaid
*Edgar Heinsoo, eesti vaimulik (1913–2006)
*Heinike Heinsoo, eesti keeleteadlane (1956–) 
*Heino Heinsoo, eesti jurist (1929–)
*...

## Viited

## Välislingid
*Nimest Statistikaameti andmebaasis
Pangamäe kihid

**Pangamäe kihid** (inglise keeles *Pangamägi Beds*) on siluri ladestu Jaagarahu lademe Jaagarahu kihistusse kuuluvad kihid.  

Kihte hakkas esimesena eristama Ago Aaloe aastal 1958. Kihtide stratotüübiks on Kurevere puurauk, kus selle kivimid esinevad 0,0–15,3 meetril. Need on nime saanud Kureveres asuva Pangamäe järgi. 

Kihid koosnevad valdavalt lubjakivist ja on nooremad kui Vilsandi kihid. Vahel arvatakse need Rootsiküla lademesse kuuluvaks. Kihid sisaldavad ka bioherme.

## Viited

## Välislingid
*
Jamaja kihistu

**Jamaja kihistu** (ka **Jämaja kihistu**, inglise keeles *Jamaja Formation*) on siluri ladestu  kihistu.  

Kihistut hakkas esimesena eristama Heldur Nestor aastal 1987. Kihistu  stratotüüp on Ohesaare puurauk, kus selle kivimid esinevad 204.9..294.1 meetril. Kihistule on nime andnud Jämaja kihelkond. 

Kihistul lasub Sõrve kihistu.

Kihistu moodustavad argilliit ja mergel. See esineb Eesti lõunaosas ja on kuni 92,5 meetri paksune. Kihistut arvatakse Jaagarahu lademesse kuuluvaks.

## Viited

## Välislingid
*
Rootsiküla kihistu

**Rootsiküla kihistu** (inglise keeles *Rootsiküla Formation*) on siluri ladestu Rootsiküla lademe kihistu.  

Kihistut hakkas esimesena eristama Henrik Bekker aastal 1925. Kihistu stratotüüp asub 1970. aastail maaparandustööde käigus tasandatud Viita paemurrus, täiendatud stratotüüp on pärit Kipi puuraugust, kus kihistu esineb 25,6–53,6 meetril, neostratotüüp asub aga Vesiku jõe kaldal. Kihistu on nime saanud Rootsiküla järgi.

Kihistus eristuvad järgmised kihid (noorematest vanemateni):
*Soeginina kihid
*Vesiku kihid
*Kuusnõmme kihid
*Viita kihid.

Kihistu esineb Saaremaal, välja arvatud selle idaosa. Selle moodustavad madalveelise tekkega tsükliliselt vahelduvad lubjakivid, mis on vahel dolomiidistunud, ja savikad dolomiidid.

## Viited

## Välislingid
*
Aet Saarts

**Aet Saarts** (sündinud 13. aprillil 1968) on eesti otorinolarüngoloog (kõrva-nina-kurguarst), kirurg. 

Ta lõpetas 1986. aastal Põltsamaa Keskkooli ning 1993. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna.

Aastatel 1993–1995 läbis ta Mustamäe Haiglas internatuuri ning aastatel 1995–1998 residentuuri Tartu Ülikoolis kõrva-nina-kurguhaiguste alal.

Alates 1998. aastast alates töötab ta Põhja-Eesti Regionaalhaiglas otorinolarüngoloogina.

Aastatel 2011–2017 töötas osalise töökoormusega Soomes EPSHP (Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri) haiglas ja Suomen Terveystalos.

Alates 2009. aastast on ta ilu- ja tervisekeskuse The Health Clinic koostööpartner ning kirurg, kes on spetsialiseerunud rinoplastika operatsioonidele (nina korrigeerimine).

Aet Saarts kuulub Tallinna Arstide Liitu ning Eesti Kõrva-Nina-Kurguarstide ja Pea- ja Kaelakirurgide Seltsi.

## Välislingid
*Tutvustus ja foto
Jaan Troost

**Jaan Troost** (sündinud 25. detsembril 1947) on eesti üldkirurg.

Ta on lõpetanud 1966. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, 1985. aastast kõrgema kategooria kirurg. 

* 1972–1979 Tallinna Tõnismäe Haigla üldkirurg
* 1979–1980 A. Seppo nimelise kliiniku polütrauma sektori juhataja
* 1979–2022 Lääne-Tallinna Keskhaigla üldkirurg (sh 1982–2010 kirurgiaosakonna juhataja) 
* 2013–... ilu ja tervise keskuse The Health Clinic koostööpartner ja kirurg.
 
Ta töötab ka erakliiniku Nordic Medical Center kirurgina, eelkõige rinna-, kõhuplastika ja rasvaimu operatsioonide alal. 

Jaan Troost on Eesti Arstide Liidu, Tallinna Arstide Liidu ning Eesti Plastika- ja Rekonstruktiivkirurgia Seltsi liige.

## Isiklikku
Tema poeg on tennisist ja treener Ivar Troost.

## Välislingid
*Tutvustus ja foto
*Anne & Stiil, jaanuar 2019
Viita kihid

**Viita kihid** (inglise keeles *Viita Beds*) on siluri ajastu Rootsiküla lademe Rootsiküla kihistu alumised kihid. Neid hakkas esimesena eristama Rein Einasto aastal 1970.

Kihtide stratotüüp asub 1970. aastatel maaparandustööde käigus tasandatud Viita paemurrus, täiendatud stratotüüp on pärit Kipi puuraugust, kus kihid esinevad 42.2..53.6 meetril. Kihid on nime saanud Viita talult.

Kihtidel lasuvad Kuusnõmme kihid.

Viita kihid koosnevad alumises osas lubjakivist, ülemises osas aga mustrilisest dolomiidist.

## Viited

## Välislingid
*
Martin Adamson

**Martin Adamson** (sündinud 20. augustil 1982) on eesti arst (üldkirurg).

Ta on lõpetanud 2001. aastal Pirita Majandusgümnaasiumi ning 2007. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. Aastatel 2007–2012 läbis ta Tartu Ülikooli üldkirurgia residentuuri. 

Aastatel 2012–2019 töötas ta Ida-Tallinna Keskhaiglas üldkirurgina.

Alates 2012. aastast töötab ta Adams Kirurgia Grupis üldkirurgina ning 2014. aastast on ka ilu- ja tervise keskuse The Health Clinic koostööpartner ja kirurg.

Alates 2019. aastast töötab ta Põhja-Eesti Regionaalhaiglas üldkirurgina.

## Välislingid
* Tutvustus ja foto
* GoodNews, detsember 2019
* Delfi, juuli 2019
* Anne & Stiil, märts 2019
* Delfi, detsember 2018
Soeginina kihid

**Soeginina kihid** (inglise keeles *Soeginina Beds*) on siluri ajastu Rootsiküla lademe Rootsiküla kihistu ülemised kihid. Neid hakkas esimesena eristama Rein Einasto aastal 1970.

Kihtide stratotüüp on Soeginina pank, selle neostratotüüp on pärit Kipi puuraugust, kus kihid esinevad 25.60..29.1 meetril. Kihid on nime saanud Soeginina pangalt.

Kihtide all lamavad Vesiku kihid.

Soeginina kihid koosnevad Rootsiküla kihistule ebatüüpiliselt alumises osas täielikult dolomiidistunud poorsest teralisest lubjakivist,  keskmises osas stromatoliite sisaldavast lubjakivist, ülemises osas aga mustrilisest dolomiidist.

## Viited

## Välislingid
*
Sakla kihistu

**Sakla kihistu** (inglise keeles *Sakla Formation*) on siluri ladestu Rootsiküla lademe kihistu.  

Kihistut hakkas esimesena eristama Rein Einasto aastal 1962. Kihistu stratotüüp on pärit Sakla puuraugust, kus kihistu esineb 44.8..71.3 meetril. Kihistule on nime andnud Sakla küla.

Kihistu esineb Saaremaa idaosa ja Rootsiküla lademe mandriosas. Selle moodustab paksukihiline ja ühtlane dolomiit, mis kihistu lääneosas sisaldab ka kristallidena püriiti.

## Viited

## Välislingid
*
Latowicz

**Latowicz** on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Mińsk Mazowiecki maakonnas, Latowiczi valla halduskeskus. Latowicz asub Mińsk Mazowieckist ligikaudu 24 km kagus.

Küla on esmamainitud 13. sajandil. Latowicz sai linnaõigused 1423. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal.

1. jaanuaril 2023 sai Latowicz linnaõigused tagasi.

## Viited
Lelów

**Lelów** on küla Poolas Sileesia vojevoodkonnas Częstochowa maakonnas, Lelówi valla halduskeskus.

Küla on esmamainitud 1193. aastal. Lelów sai linnaõigused 1354. aastal, kuid kaotas need 1870. aastal.

## Viited
Liw

**Liw** on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Węgrówi maakonnas, Liwi valla halduskeskus. Liw asub Węgrówist ligi 5 km edelas ja Varssavist ligikaudu 65 km idas.

Liw sai linnaõigused enne 1421. aastat, kuid kaotas need 1869. aastal.

## Viited
Magnuszew

**Magnuszew** on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Kozienice maakonnas, Magnuszewi valla halduskeskus.

Magnuszewil olid linnaõigused aastatel 1377–1576 ja 1776–1870.

Magnuszew sai linnaõigused tagasi 1. jaanuaril 2024.

## Viited