open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Cheb i Sabbah

**Cheb i Sabbah** (7. august 1947 – 6. november 2013) oli DJ ja produtsent, keda tunti kui Aasia, Araabia ja Aafrika muusika kokkumiksijat. 

Sabbah oli pooleldi juudi ja pooleldi berberi päritolu. Ta sündis Alžeerias ja kasvas üles muusikute perekonnas. Kui Sabbah oli teismeline, kolis ta Pariisi. Aastal 1964 alustas ta tööd Ameerika Ühendriikide soulmuusika DJ-na. 

Aastal 1964 asus ta San Franciscosse lootuses edendada oma DJ-karjääri. 1989 hakkaski ta kasutama esinejanime Cheb i Sabbah, mis tähendab tõlkes 'hommiku noorus'. Sabbah on koostöös plaadifirmaga Six Degrees Records andnud välja seitse plaati. Tema kontserdid sisaldasid *live*-muusikuid, tantsijaid ja suuri projekteeritud visuaale, mis toetasid ning elavdasid tema elektroonilist muusikat. 

Sabbah oli nomineeritud 2006. aasta BBC muusikaauhindade BBC Award for World Music valimisel auhinnale kategoorias "Club Global". Tema laulu "Toura Toura: Nav Deep Remix" võis kuulda Fifa 08 ja Cricket 07 heliribal. 

Sabbah sai neljanda staadiumi maovähi diagnoosi 2011. aasta mais. Ta suri 6. novembril 2013 San Franciscos.

## Diskograafia
* "Shri Durga" (1999)
* "Maha Maya-Shri Durga Remixed" (2000)
* "Krishna Leela" (2002)
* "Krishna Leela Select (Bhajans)" (2002)
* "La Kahena" (2005)
* "La Kahena Remixed-EP" (2005)
* "La Ghriba-La Kahena Remixed" (2006)
* "Devotion" (2008)
* "" (2012)
Shri Durga

**"Shri Durga"** on Alžeeria DJ Cheb i Sabbah' esimene stuudioalbum, mis anti välja 27. aprillil 1999. Album on inspireeritud india kultuurist.

## Laulud
Maha Maya-Shri Durga Remixed

**Maha Maya-Shri Durga Remixed** on Alžeeria DJ Cheb i Sabbahi esimese stuudioalbumi Shri Durga remikside kogumikalbum. Kaasa teevad mitmed teised DJ'd. Album ilmus 22. veebruar 2000.

## Laulud
Muusikavormide loend

*Siin on loetletud [[Muusikavorm|muusikavorme]].*

## Muusikavormide alfabeetiline loend


## Muusikavormide süstemaatiline loend
### Üheosalised vormid
#### Lihtvormid

Lihtvormid on vormid, kus muusikateos pannakse kokku väikestest selgepiirilistest üksustest. Neid üksusi tähistatakse kas kirjatähtede või eriliste nimetustega (sissejuhatus, ekspositsioon, refrään, repriis, kooda jne)

*Stroofiline ehk värssvorm – kasutatakse tavaliselt lauludes, seisneb ühe meloodiakujundi või viisijupi kordamisel mitmeid kordi (AA...). Korduvaid meloodiakujundeid nimetatakse stroofideks või värssideks.

*AB-vorm – koosneb kahest perioodist, mis järgnevad üksteisele ja mida tavaliselt ka korratakse (AABB).

*Ahelvorm – AB-vormi edasiarendus, kus on lisatud veel perioode (ABCD). Ka neid tihti korratakse (AABBCCDD)

*ABA-vorm – koosneb kolmest perioodist, kusjuures kolmas sarnaneb täielikult esimesega. 

*Rondovorm – koosneb nn refräänist, mis pidevalt kordub, ja üksteisest erinevatest osadest, mis on refräänide vahel (ABACADAEA).

* Lauluvorm – üks kõige tihedamini kasutatavatest vormidest levimuusikas (AA B AA B A...), kus viimast osa korratakse mitmeid kordi. Sellel vormil võivad olla teatud variatsioonid, nagu näiteks AA B AA B C A... või AA B AA B C D A... Seda vormi kasutatakse ka näiteks šansoonide, kantsoonide, ballaadide, hümnide, aariate jne komponeerimiseks.

#### Arenduslikud vormid

Arenduslikes vormides on teos vormitud väikestest motiividest, mida on erinevatel viisidel kombineeritud ja töödeldud. Tavaliselt toetub kogu arendus sümmeetrilisele, kaaretaolisele struktuurile.

* Sonaadivorm e sonaat-allegro vorm – on rajatud ABA-vormi põhimõttel, kuid osi nimetatakse ekspositsioon, töötlus ja repriis. 

#### Variatsioonilised vormid

* Variatsioonivorm – aluseks on teema (mis ise võib olla mõnes lühivormis, nt AB-vormis), mida korratakse ja varieeritakse igal korral (AA1A2A3A4A5A6)

### Homofoonilised vormid
periood
kaheosaline lihtvorm (AB-vorm)
kaheosaline repriisiga vorm (ABA-vorm)
*kaheosaline liitvorm
*kolmeosaline lihtvorm
*kolmeosaline liitvorm
*variatsioonivorm
*rondovorm
*sonaadivorm
Tume Universum

**Tippkeskus Tume Universum** (TK 133, inglise keeles *Centre of Excellence: Dark Side of the Universe* )  uurib tumeainet, tumedat energiat ja gravitatsiooni. Tippkeskuses on ühendatud teoreetiline ja eksperimentaalne füüsika, kosmoloogia ning suure võimsusega arvutused. Põhitäitja on keemilise ja bioloogilise füüsika instituut, partneriteks Tartu ülikooli ja Tartu observatooriumi teadlased. 

Tippkeskust juhib akadeemik Martti Raidal. 

Tippkeskuse tegevust toetab Euroopa Regionaalarengu Fond. 

## Vaata ka
*Tippkeskus Fundamentaalne Universum

## Viited

## Välislingid
*ERR Novaator. Videolood: mida tehakse Eesti teaduse tippkeskustes?
Tropaeum Alpium

**Tropaeum Alpium** ('Alpide võidumonument' ladina keeles; prantsuse keeles *Trophée des Alpes*) ehitati roomlaste poolt keiser Augustusele tema otsustava võidu mälestuseks iidsete hõimude üle, kes Alpe asustasid. Monumendi jäänused asuvad La Turbie vallas (Prantsusmaal), mõni kilomeeter Monaco vürstiriigist (ladina *tropaeum*, kreeka *[[tropaion]]*). 

## Ehitus

Tropaeum Alpiumi ehitati u 6 eKr keiser Augustuse auks, et tähistada tema otsustavat võitu 45 iidse hõimu üle, kes elasid Alpides. Alpi rahvad võideti sõjalises kampaanias Alpide allutamiseks, mille roomlased viisid läbi 16 ja 7 vahel eKr.

Monumendi ehitamiseks kasutatud kivi pärines algselt Rooma kivimurrust, mis asus umbes 500 meetrit eemal. Selle koha külastajad võivad püstitatud kivist sammaste osadel ikka veel jälgi näha.

Monument, mis on pärast arheoloogilist uurimistööd 20. sajandi alguses osaliselt taastatud, on 35 meetrit kõrge. Arhitekti andmetel ehitati 35 meetri pikkune alus, 12 meetrit kõrge esimene platvorm ja 49 meetrit kõrge 24 sambast rotund koos trooniva Augustuse kujuga.

## Raidkiri

Ühel torni kuvidest, mille Plinius Vanem on ümber kirjutanud, on hõimude nimed. Sealt võib lugeda:

· TRUMPILINI 
· CAMUNNI 
· VENOSTES 
· VENNONETES 
· ISARCI 
· BREUNI 
· GENAUNES 
· FOCUNATES 
· VINDELICI 4 rahvast: 
·· COSUANETES 
·· RUCINATES 
·· LICATES 

·· CATENATES 
· AMBISONTES 
· RUGUSCI 
· SUANETES 
· CALUCONES 
· BRIXENETES 
· LEPONTII 
· UBERI 
· NANTUATES 
· SEDUNI 
· VERAGRI 
· SALASSI 

· ACITAUONES 
· MEDULLI 
· UCENNI 
· CATURIGES 
· BRIGIANI 
· SOGIONTI 
· BRODIONTI 
· NEMALONI 
· EDENATES 
· VESUBIANI 
· VEAMINI 
· GALLITAE 

· TRIULLATI 
· ECDINI 
· VERGUNNI 
· EGUITURI 
· NEMATURI 
· ORATELLI 
· NERUSI 
· VELAUNI 
· SUETRI. 

## Hilisem elu

Algul ei teeninud monument sõjalisi eesmärke ja kindlustused puudusid. See tähistas vaid piiri Itaalia ja Gallia Narbonensise vahel, mis hiljem viidi Vari jõele. Kuid 12. ja 15. sajandi vahel muutus Tropaeum Alpium kindluseks, ja kohalikud ehitasid maju selle müüride ümber. 1705. aastal, kui Savoia ja Prantsusmaa vahel puhkes Hispaania pärilussõja ajal sõda, käskis Louis XIV purustada kõik piirkonna kindlustused, selle kaasa arvatud. Osaliselt purustatud Tropaeum Alpiumist sai siis kivimurd ja selle kive kasutati muu hulgas lähedalasuva Püha Miikaeli kiriku ehitamiseks.

## Rooma jäänukid läbiümbruses

Tropaeum Alpiumi ümbritsev ala on rikas Rooma riigi jäänukite, näiteks kuulsate Rooma teede poolest. Tropaeum Alpium paikneb keiser Augustuse järgi nime saanud Via Iulia Augustal, mis on jätkuks Via Aureliale, ühendades Ventimiglia Cimieziga (Nice'is). Nii mõnigi purskkaev Beausoleil ja Roquebrune-Cap-Martin valla territooriumil arvatakse samuti olevat Rooma ajast.

## Vaata ka
* Reedid

## Välislingid
* Tropaeum Alpium (fotodega veebisait)]
* Livius.org: La Turbie
Aasta liblikas

**Aasta liblikas** on liblikaliigile antav aunimetus. Aasta liblika valivad mingi maa lepidopteroloogid või entomoloogid, et liigile rohkem tähelepanu võita.

Eesti aasta liblikaks on Eesti Lepidopteroloogide Selts seni valinud:
*2014 – päevapaabusilm
*2015 – hiidkaruslane
*2016 – mustlaik-apollo
*2017 – sini-paelöölane
*2018 – pääsusaba
*2019 – kuslapuu-sõrmiktiib
*2020 – teelehe-mosaiikliblikas
*2021 – harilik päevakoer (*Arctia caja*)
*2022 – vareskaera-aasasilmik (*Coenonympha hero*)
*2023 – keldriöölane (*Scoliopteryx libatrix*)
*2024 – kirju-tumesilmik (*Lasiommata megera*)
*2025 – rohe-samblikuöölane (*Victrix umovii*)
*2026 – nõgeseliblikas (*Araschnia levana*)

## Vaata ka
*Eesti rahvusliblikas
*Aasta putukas (Läti)

## Viited
Siiri Laidla

**Siiri Laidla** (sünninimi **Siiri Part**; sündinud 23. septembril 1959 Tartus) on eesti kirjanik. Kirjutab vesteid ja arvamusartikleid    Postimehes, Õhtulehes, Maalehes.  

## Haridus
Ta on lõpetanud 1978. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1994. aastal Tartu Ülikooli eesti filoloogia erialal. 

## Looming
Laidla hakkas kirjutama alles 45-aastaselt. Tema esimene raamat ilmus 2006. aastal. 

Laidla lasteraamatutes seguneb päriselu fantaasiamaailmaga, tegelasteks on näiteks Apteegitont, Raamatunõid jt. Ta on kirjutanud ka täiskasvanutele.

### Lasteraamatud
* "Apteegitont Aavi"
* "Raamatukogunõid Rosaalie"
* "Norman Kartmatu ja Noodila vennaskond"
* "Rott Amadeus, supitirin ja muud keldriasukad" 
* "Taadu"
* "Maratonikassid" 
* "Armas hunt" 
* "Teistmoodi jõulud"

* "Sandra kevad ja suvi" 
* "Toometondu"
* "Rebasesaare printsess"
* "Tillukesed tudujutud"
* "Meil siin Juuni tänavas"
* "Rõõmusõõm. Rütmisalmid"

### Muud raamatud
* "Pärnaõietee" I-III
* "Nõgesnurme"
* "Kord õide puhkeb iga aed" 
* "Väike suverapsoodia"
* "Pärivett ja vastuvoolu"
* "Lavastaja"
* "Aurelia tee"
* "Elu nagu nukunurk"


## Auhinnad
* 2005 – Eesti Lastekirjanduse Keskuse, ajakirja Täheke ja kirjastuse Tänapäev korraldatud lastejutuvõistluse "Minu esimene raamat" III koht ("Apteegitont Aavi")
* 2008 – Eesti Lastekirjanduse Keskuse, ajakirja Täheke ja kirjastuse Tänapäev korraldatud lastejutuvõistluse "Minu esimene raamat" I koht ("Raamatukogunõid Rosaalie")
* 2008 – Eesti Lastekirjanduse Keskuse, ajakirja Täheke ja kirjastuse Tänapäev korraldatud lastejutuvõistluse "Minu esimene raamat" III koht ("Norman Kartmatu ja Noodila vennaskond")
* 2009 – Eesti Lastekirjanduse Keskuse, ajakirja Täheke ja kirjastuse Tänapäev korraldatud lastejutuvõistluse "Minu esimene raamat" III koht ("Rott Amadeus, supitirin ja muud keldriasukad")
* 2009 – Eesti Lastekirjanduse Keskuse, ajakirja Täheke ja kirjastuse Tänapäev korraldatud lastejutuvõistluse "Minu esimene raamat" äramärgitud töö ("Toometondu")

## Viited
Ristiltvõtmine (Michelangelo)

„**Ristiltvõtmine**“, ka „**Pietà Bandini**“ või „**Pietà dell'Opera del Duomo**“, on itaalia kunstniku Michelangelo Buonarroti (1475–1564) teos.

## Kirjandus
* Claudio Gamba, *Michelangelo scultore*, collana "I classici dell'arte", Milano, Rizzoli - Skira, 2005, pp.&nbsp;164 - 165.
* Umberto Baldini, *Michelangelo scultore*, Rizzoli, Milano 1973.
* Marta Alvarez Gonzáles, *Michelangelo*, Mondadori Arte, Milano 2007. ISBN 978-88-370-6434-1
* *Il museo dell'Opera del Duomo a Firenze*, Mandragora, Firenze 2000. ISBN 88-85957-58-7
Irene-Maria Lindi

**Irene-Maria Lindi** (aastatel 1971–1976 **Irene-Maria Tehva**; 2. november 1943 Tallinn – 22. oktoober 2017) oli eesti pianist ja klaveripedagoog.

Ta õppis klaverit aastatel 1954–1959 Haapsalu Lastemuusikakoolis Alice Kansa juures, muusikateooriat Cyrillus Kreegi juures; seejärel lõpetas ta aastal 1964 Tallinna Muusikakooli Hilja Olmi õpilasena. Aastal 1969 lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi professor Bruno Luki klassis.

Ta töötas aastast 1969 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis üldklaveripedagoogina. Tema õpilasteks olid Lauri Väinmaa, Jaan Õun, Endel Nõgene, Ulrika Kristian, Juhan Tralla, Harry Traksmann, Andrus Haav, Ruth Haav ja Risto Joost.

## Isiklikku
Tema poeg on ettevõtja ja jalgpallitegelane Kuno Tehva. Tema emapoolne vanaema oli muusikapedagoog Alice Kansa, isapoolne vanaisa Nõmme linnapea Johannes Lindemann.

## Välislingid
*Irene-Maria Lindi 2. XI 1943 – 22. X 2017
Pietà (Michelangelo)

„**Pietà**“ () on itaalia kunstniku Michelangelo Buonarroti (1475–1564) teos.

Teos kujutab ristilt maha võetud Jeesust hoidvat leinavat Maarjat.

Vatikani Peetri kirikus asuv Carrara marmorist skulptuur on esimene Michelangelo selleteemalistest teostest.

## Kirjandus
* John Pope-Hennessy (1996). *Italian High Renaissance and Baroque Sculpture*. London: Phaidon
* Howard Hibbard. 1974. *Michelangelo*. New York: Harper & Row.
* Matthew 13:55–56 Passage Lookup – New International Version BibleGateway.com
* Wallace, William E. (2009). *Michelangelo; the Artist, the Man, and his Times*. Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 0521111994
Mesoameerika

**Mesoameerika** on Kesk-Ameerika piirkond ja kultuuriareaal, mis ulatub Mehhikost läbi Belize'i, Guatemala, El Salvadori, Hondurase, Nicaragua kuni Costa Rica põhjaosani.

Mesoameerikas tekkisid Kolumbuse-eelsel perioodil mitmed iidsed kultuurid, mille lõid muuhulgas asteegid, maiad, olmeegid ja tolteegid.

Need rahvad rajasid võimsaid linnu ja lõid kunstiteoseid, kuid nad ei tundnud ratast ega kasutanud pronksist või rauast tööriistu. Vaske hakati terariistadena ja õngekonksudena kasutama veidi enne hispaanlaste sissetungi. Kultuurid kestsid koos tõusude ja mõõnadega kuni hispaanlaste vallutuseni 15. ja 16. sajandil.
Ühistöö teenetemärk

**Ühistöö teenetemärk** oli Vabadussõja järel abiorganisatsiooni Ühistöö välja antud kolmejärguline teenetemärk.

## Kujundus
Teenetemärgil olev punane rist pidi sümboliseerima halastust ja ligimestele abi andmist.

Märki kanti värvilisel rosetil, mis I järgul oli sinine, II ja III valge. Kavalerilt päranduseks saadud märki kanti rosetita.

## Laureaadid
Kokku anti teenetemärk 412 inimesele.

I järgu märk anti ainult 16 inimesele, mis teeb sellest ühe kõige haruldasema Eesti teenetemärgi.

## Viited
Kovel

**Kovel** on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Volõõnia oblastis.

Kovel on tähtis raudteesõlm.

Asulat on kirjalikes allikates esimest korda mainitud 1310. aastal. Kovel sai Magdeburgi linnaõigused 1518. aastal. 1795. aastal läks Kovel Kolmanda Poola jagamise tagajärjel Venemaa keisririigi võimu alla.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Koveli elanikest ukrainlasi 95,42%, venelasi 3,65%, valgevenelasi 0,48%, poolakaid 0,09%, armeenlasi 0,06% ja sakslasi 0,04%.

## Viited
Herbert Pallon

**Herbert Pallon** (20. mai/2. mai 1897 Tartu – 2. jaanuar 1988) oli eesti põllumees.

Ta oli Rannu vallavanem, Elva põllumeeste konvendi ja Tartu maavolikogu liige. 

Ta arreteeriti 10. veebruaril 1949 Koogiste külas Rannu vallas, oli vangilaagrites Mordva ANSV-s ja Irkutski oblastis, vabanes 4. oktoobril 1955, asumiselt 1956. 

Tema poeg oli spordiajakirjanik Andres Pallon (1939–1980).
August Tõruvere

**August Tõruvere** (15/27. august 1888 Alatskivi vald, Tartumaa – surma aeg ja koht teadmata) oli eesti põllumees.

Ta oli Alatskivi vallavanem, Alatskivi põllumeeste konvendi, Omavalitsuste esinduskogude poolt valitud esindajate kogu ja Tartu maavolikogu liige. 

Arreteeriti NKVD poolt 15. detsembril 1944 Savimetsa külas Alatskivi vallas, oli Karaganda oblastis, vabanes asumiselt 5. märtsil 1955. 

## Välislingid
*geni.com
Gastroenteriit

**Gastroenteriit** on mittespetsiifiline termin, mida kasutatakse seedeelundkonna mitmesuguste haiguslike seisundite kirjeldamisel. Üldjuhul mõeldakse gastroenteriidi all ägedat soolenakkust ehk seedekulgla põletikulist protsessi, mis mõjutab peamiselt mao ja peensoole limaskesta.

Gastroenteriidi rahvapärased nimetused on **kõhugripp**, **kõhuviirus** ja **talvine oksendustõbi**.

## Sümptomid ja haigusnähtude kestus
Sümptomite hulka kuuluvad kõhulahtisus, oksendamine ja kõhuvalu. Samuti võib esineda palavik, nõrkusetunne ja vedelikupuudus. Haigusnähud kestavad üldjuhul 24–60 tundi ning tavaliselt tervenevad inimesed täielikult ja ilma järelmõjuta. Imikule võib see haigus eluohtlik olla, sest oksendamise ja kõhulahtisuse tagajärjel tekib kiiresti vedeliku ning mineraalainete puudus ja lapsed on selles suhtes oluliselt tundlikumad kui täiskasvanud.

## Tekkepõhjused
Gastroenteriit võib tekkida viiruste, bakterite, parasiitide ja seene põhjustatud infektsioonidest. Kõige sagedasemateks gastroenteriidi tekitajateks on viirused. Lastel põhjustab raskeid haigusjuhtumeid kõige sagedamini rotaviirus. Täiskasvanute puhul on tavalised tekitajad noroviirus ja kampülobakter. Soolenakkuse võib saada pesemata või kuumutamata toidu söömisel, saastunud vee joomisel või tiheda kontakti kaudu juba nakatunud isikuga.

## Ennetamine ja ravi
Ennetuse hulka kuulub eelkõige käte korralik pesemine seebiga enne söömist ja pärast tualetis käimist. Oluline on vältida mustade kätega näopiirkonna puudutamist. Ennetusmeetodite hulka kuuluvad ka puhta joogivee tarbimine ja prügi õigeaegne väljaviimine. Laste puhul on soovituslik rotaviiruse vaktsiini kasutamine.

Spetsiifilist ravimit kõhugripi vastu ei ole. Haigusperioodil on oluline piisaval hulgal vedeliku tarbimine, milleks sobib kõige paremini gaseerimata mineraalvesi või taimetee. Rinnaga toitvatel emadel soovitatakse rinnaga toitmist jätkata. Tõsiste juhtude korral võib osutuda vajalikuks intravenoossete vedelike kasutamine. Vedelikke võib anda ka nasogastrilise toru abil. Lastele soovitatakse anda tsingipreparaate. Antibiootikume ei ole üldjuhul vaja manustada.

## Viited
Evert von Rentelen

**Evert von Rentelen** oli Tallinna raehärra.

Tema sündis Lübeckis, tema vanemad olid Lübecki raehärra Evert von Rentelen (surnud 1520) ja Anneke Pawest. Ta asus Tallinna, sai 1514 Mustpeade vennaskonna liikmeks ja oli 1525–1533 raehärra. Abiellus bürgermeistri tütre Elsabe Pepersackiga. Päris 1529. aastal Pepersacki maja Munga tänaval ja omandas ka Viru tänaval ühe maja, mis jäi tema perekonnale kuni 1723. aastani.
Veermaa

**Veermaa** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Veermaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Veermann, Vreemann ja Vremann. Richard Veermaa palvel kanti Veermaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 46 all.

*Anti Veermaa (sündinud 1968), eesti karikaturist ja illustraator
*Richard Veermaa (1901–1942), Eesti poliitik

2026. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Veermaa Eestis alla viiel mehel ja 5 naisel.

## Välislingid
*Geni
Ugandi (perekonnanimi)

**Ugandi** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Ugandi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Jürgenson, Lammas, Langeproon, Siiman, Siska ja Umberg. Riho Ugandi (endine Richard-Gottfried Jürgenson) palvel kanti Ugandi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 212 all.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ugandi Eestis 6 mehel ja 11 naisel.

*Uno Ugandi (1931–2020), eesti arst ja poliitik
Tuldava

**Tuldava** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Tuldava 28. septembril 1936 uueks perekonnanimeks neljale Kopenhagenis elutsevale isikule, kelle perekonnanimi oli Haman. Artur Tuldava palvel kanti Tuldava perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 276 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. oktoobrist 1936).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. 

*Artur Tuldava (1897–1942), Eesti diplomaat
*Juhan Tuldava (1922–2003), eesti keeleteadlane ja Nõukogude Liidu spioon

## Välislingid
*Geni
Johannes Küttim

**Johannes Küttim** (17. veebruar (vkj) 1896 Tooma talu, Napi küla, Kõrgessaare vald, Hiiumaa, Lääne maakond – 3. september 1955 Stockholm) oli Eesti vangivalvur, kes on tuntud Artur Sirgu põgenemisele kaasaaitajana.

## Taust
Küttim osales Vabadussõjas 3. kindluse raskesuurtükiväe divisjonis reamehena ja Soomusrongil nr 2, kus ta teenis Artur Sirgu alluvuses.

Alates 1925. aastast töötas ta Patarei vanglas.

## Artur Sirgu põgenemine
Johannes Küttimil oli Artur Sirgu põgenemises Patarei vanglast 1934. aastal üks võtmerolle. Esmalt saavutati vangla peaarsti Voldemar Kissi abiga Sirgu ümberpaigutamine, õpetades talle ishiase simuleerimist.

Sirk põgenes vangla õuelt jalutuskäigu ajal 11. novembril 1934. Kokkulepitud ajal avas Küttim uksed, võimaldades Sirgul õuest lahkuda, ja sulges seejärel kõik uksed endi järel lukustades, et Sirku saatnud valvur neile järgneda ei saaks. Küttimi käes oli enamikku vangla võtmeid sisaldav võtmekimp, nii jäid ülejäänud valvurid põgenemise avastamise ajal lukustatud uste taha. Vangla väravas ootas Sirku ja Küttimit juba auto. Info põgenemisest oli sel ajal ainult luku taha jäänud vangivalvuritel, mistõttu polnud väljaspool võimalik kiiret põgenejate jälitamist organiseerida, andes neile seega edumaa.

Kohtudes hiljem väliseestlastega, oli Johannese meenutuste põhjal põgenemisest osavõtt olnud päris usutavalt aatelistel kaalutlustel, ilmselt ka Eestis tekkinud vapside vastu suunatud poliitilise surutise vastu protestimisena.

## Hilisem elu
Tagaotsitav Johannes Küttim lahkus ka ise Eestist ja tema kohta liikus jutte, et ta liikus edasi Kanadasse või elas 1936. aastal juba Austraalias. Ajalehe Vaba Eesti Sõna hinnangul Küttim siiski Euroopast ei lahkunud ja suundus kõigepealt Soome ning sealt 1944. aastal Rootsi, kuhu jäi elu lõpuni. Ta võttis vähesel määral osa ka väliseestlaste poliitilisest tegevustest Vabade Eestlaste Ülemaailmse Keskorganisatsiooni (VEKO) valimiste organiseerimisest, ent oma minevikust väidetavalt palju ei rääkinud.

Küttim suri 59-aastaselt 3. septembril 1955 Stockholmis aadressil Sjövägen 10 maovähki. Testamendiga pärandas ta säästudest kogunenud raha, 30 000 Rootsi krooni, väliseesti kogukonnale, osa raha kirikule, osa Stockholmi eesti algkoolile ja osa piiskop Kõpu kapitalile, kust jagatakse ülikoolides õppivatele eesti noortele stipendiume.

## Viited

## Kirjandus
*Mees, kes "varastas" Sirgu. Rahvaleht, 14. november 1934, nr. 134, lk. 4.

## Välislingid
*Johannes Küttim Genis
Riikoja

**Riikoja** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Riikoja uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Reichenbach. Heinrich-Roman Riikoja palvel kanti Riikoja perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 92 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. maist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Riikoja Eestis 8 mehel ja 8 naisel.

*Elli Riikoja (1919–2008), eesti filoloog
*Heinrich Riikoja (1891–1988), eesti zooloog ja hüdrobioloog
*Helmut Erik Riikoja (1909–1990), eesti elektrotehnikateadlane
*Mart Riikoja (sündinud 1959), eesti ajakirjanik
Vanuatu keeled

**Vanuatu keeled** on Vanuatu saareriigis räägitavad keeled. Vanuatu on kõige suurema keelelise tihedusega riik. Viimase hinnangu järgi on seal kasutuses (või hiljuti välja surnud) 138 pärismaist keelt. Sealjuures oli 2009. aastal Vanuatu elanike arv 243 000 ning keskmine keele kõnelejate arv on seega 1760. Vanuatu pindala on 12 189 km² ning seega on seal üks keel iga 88 km² kohta.

Paljusid keeli räägib vaid väga väike arv inimesi ning need keeled on hävimisohus. Suurima kõnelejate arvuga keeled on lenakeli keel (umbes 11 500 kõnelejat), nakanamanga keel (umbes 9500 kõnelejat) ja uripivi-vala-rano-atšini keel (umbes 9000 kõnelejat). Kõik Vanuatu keeled kuuluvad Okeaania keelkonda. Vanuatus räägitavad keeled kuuluvad kolme rühma: Põhja- ja Kesk-Vanuatu (Lõuna-Okeaania), Lõuna-Vanuatu ja Polüneesia.

Vanuatus on kolm ametlikku keel: bislama, inglise ja prantsuse.

### Loend
Järgnev loend sisaldab Vanuatu pärismaiseid keeli, mida räägitakse käesoleval ajal või mis on hiljuti välja surnud. Loend ei ole täielik.

## Viited

## Välislingid
*https://www.ethnologue.com/country/VU
Kasepõld

**Kasepõld** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kasepõld uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Birkenfeld, Birkenfeldt, Birkfeld, Birkfeldt, Gashkov, Gilden, Jootma, Pirkenfeldt, Reimund ja Vreindlik. 

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kasepõld Eestis 33 mehel ja 39 naisel.

*Manivald Kasepõld (sündinud 1952), Eesti sõjaväelane
Karlever

**Karlever** (ka **Carlever**) oli Tartu piiskopkonna vasallisuguvõsa.

## Ajalugu
Suguvõsa päritolu on teadmata. 1385. aastal on mainitud Rakveres Henneke Karleveri (suri pärast 1390) linna foogtina (*Vogt des Weichbilds zu Wesenberg*). 1417. aastal esineb allikais Claus Karlever. Ilmselt tema poeg oli Lubbrecht Carlever, kes müüs oma abikaasa nõusolekul 1445. aastal Tartu piiskopkonnas Võnnu kihelkonnas talle kuulunud Tammepee mõisa, küla ja *Kalenso* heinamaa. Võimalik, et suguvõsale kuulus ka Ropka, kuna seda tunti hiljem Karlevere nime all.

## Vaata ka
*Ropka mõis
*Tartu piiskopkond

## Viited

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 2. Teil. Nichtimmatrikulierter Adel. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 88 https://gdz.sub.uni-goettingen.de/id/PPN825936918?tify=%7B%22pages%22%3A%5B104%5D%2C%22view%22%3A%22info%22%7D.
*Grahv, Ahto. *Tartu piiskopivasallide päritolu ja vapid*. Diplomitöö. Tartu, 1992. Lk 29. Töö asub Tartu Ülikooli Ajaloo ja arheoloogia instituudis.
*Saare, Tiit. *Eesti mõisnike vapid*. Tallinn: Kirjastus Argo, 2006. Lk 35.
Neklinovka rajoon

**Neklinovka rajoon** (vene keeles *Неклиновский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Pokrovskoje küla.

Rajoon piirneb põhjas Matvejev Kurgani rajooniga, kirdes Rodionovo-Nesvetaiskaja rajooniga, idas Mjasnikovi rajooniga, kagus Azovi rajooniga, lõunas Aasovi merega ning läänes Ukraina Donetski oblasti Novoazovski ʝa Telmanove rajooniga.

Rajooni pindala on 2148 km². Elanike arv oli 2012. aastal 85 088, 2009. aastal 82 721 ja 2002. aastal 82 706.

Neklinovka rajooni asulad kuuluvad 18 külaasunduse koosseisu.

## Viited
Eitea

**Eitea** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Eitea on pandud Paide kihelkonnas Järvamaal, Kaarma, Muhu ja Valjala kihelkonnas Saaremaal, Simuna kihelkonnas Virumaal ja Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Eitea-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Eigo, Kalmets ja Ojala. 

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

## Välislingid
*Proua Eitea: Nalja on mu nimega palju saand!
Varamaa

**Varamaa** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Varamaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kutshinski. Valentin Varamaa palvel kanti Varamaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 39 all (Siseministeeriumi teadaanne 12. märtsist 1935).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

*Valentin Varamaa (1909–1986), eesti jurist

## Välislingid
*Geni
Hiiemets (perekonnanimi)

**Hiiemets** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Hiiemets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Hints. Johannes Hiiemetsa palvel kanti Hiiemets perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 108 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juunist 1935).

*Johannes Hiiemets (1904–1942), eesti vaimulik

*Krista Piirimäe (endine Krista Hiiemets; sündinud 1946), eesti kunstiajaloolane
Kalviste

**Kalviste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kalviste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Ammerdorf, Ammerdorff, Frei, Genika, Hammerdorf, Kentem, Kolbak ja Kranig. Artur Kalviste palvel kanti Kalviste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 158 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. septembrist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kalviste Eestis 17 mehel ja 16 naisel.

*Jaan Kalviste (1898–1936), eesti keemik

*metsavend Valter Kelt (1920–1960) varjas end Ants Kalviste nime all
Kandre

**Kandre** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kandre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Konrad ja Kraus. Viktor-Evald Kandre palvel kanti Kandre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 320 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. märtsist 1937).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kandre Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.

*Mare Kandre (1962–2005), eesti päritolu rootsi kirjanik
Julius-Alfred Avaro

**Julius-Alfred Avaro** (5. mai 1897 Taheva vald, Valgamaa – 17. juuli 1941 Sosva) oli eesti ärimees.

Ta oli hotelli ja restorani omanik, arreteeriti Tõrvas 14. juunil 1941, suri eeluurimisel.
Kanep (perekonnanimi)

**Kanep** on eesti perekonnanimi.

Kanep (Kannep) on pandud eesnimeks Keila kihelkonnas Harjumaal, Vigala kihelkonnas Läänemaal, Karja ja Pöide kihelkonnas Saaremaal, Kursi, Maarja-Magdaleena, Rannu ja Sangaste kihelkonnas Tartumaal, Tarvastu kihelkonnas Viljandimaal, Kanepi, Rõuge ja Urvaste kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Kanep uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Klevers ja Kulp.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kanep Eestis 35 mehel ja 47 naisel.

*Konstantin Kanep, Eesti sõjaväelane (1893–1965)
*Meelis Kanep, Eesti maletaja, suurmeister (1983–) 

## Vaata ka
*Kanepi
Monism

**Monism** (vanakreeka sõnast μόνος, *monos* 'üks, ainus') on filosoofiline seisukoht, mille kohaselt objektide mitmekesisus taandub ühele algele. Monismi järgi ei ole vaim ja keha ontoloogiliselt erinevad alged. Erinevalt dualismist ja pluralismist, mis eeldavad kahe või enama alge olemasolu, eeldab monism suuremat sisemist kooskõla ja monoliitsust.

## Ajalugu
Termini "monism" võttis 18. sajandil kasutusele Christian von Wolff teoses "Loogika" (1728), et määratleda filosoofilise mõtte tüübid, milles püüti lahendada keha ja vaimu vastandumine ning selgitada kõiki nähtusi ühe ühendava põhimõttega või ühe aine avaldumiseni. Filosoofiaga seotud keha ja vaimu probleem uurib vaimu ja mateeria ning eelkõige teadvuse ja aju vahelist suhet.

17. sajandil käsitles probleemi René Descartes, mille tulemusena kujunes termin "Descartesi dualism" . Hiljem rakendati seda ka Hegeli ja Schellingi poolt välja töötatud absoluutse identiteedi teooria loomisel. Pärast seda kasutati terminit üldisemalt, mistahes teooria puhul, mis järgis ühendavat põhimõtet. Dualismivastast teesi laiendati ka pluralismi lisamiseks.
 
Monism kaotas oma populaarsuse 20. sajandi alguses analüütilise filosoofia ilmumise tõttu.

Keha ja vaimu probleem muutus taas aktuaalseks pärast sotsiaalpsühholoogia ja sellega seotud valdkondade arengut, ajendatuna huvist keha ja vaimu vastastikusest toimest ja Cartesi keha-vaimu dualismi identiteedi teesi hülgamisest monismi kaasaegses vormis.

## Monismi defineerimine
Monisme on mitut laadi ning monismi defineerimine iseenesest on filosoofiline probleem.  

Monistlikke teooriaid ühendab veendumus, et on olemas kas keha, vaim või miski neutraalne (ei keha ega vaim). 

Tänapäeva filosoofias võib monismi defineerida läbi kolme suurema kategooria: 
*idealism – filosoofia suund, mis peab esmaseks vaimu;
*neutraalne monism – vaimufilosoofia seisukoht, et keha ja vaim on kaks erinevat võimalust samade asjade organiseerimiseks või kirjeldamiseks, kusjuures need asjad ise on oma olemuselt "neutraalsed", st ei füüsilised ega vaimsed. Ühest aspektist käsitatuna nimetame seda neutraalset alget vaimuks, teisest aga mateeriaks. Neutraalne monism on võimalik seisukoht keha ja vaimu probleemi lahendamises;
*materialism – filosoofia suund, mis peab esmaseks mateeriat.

Tuntumateks monistlikeks teooriateks on veel biheiviorism, analüütiline biheiviorism, identsusteooria ja funktsionalism.

## Monistlikud filosoofid
Sokratese-eelsed:
*Thales – vesi
*Anaximandros – "määratlemata lõpmatus" – reaalsus on üks mingi kindel asi, kuid me ei saa seda teada mis
*Anaximenes – õhk
*Parmenides – olev või olemine
Sokratese-järgsed:
*Stoikud – õpetuse järgi on olemas vaid üks aine, mis on tunnistatud Jumalaks
*Neoplatonism – üks 
Uusaegsed:
*Giordano Bruno
*Baruch de Spinoza
*Gottfried Wilhelm Leibniz
*Georg Wilhelm Friedrich Hegel
*F. H. Bradley
*Schopenhauer
*Ernst Haeckel
*Jonathan Schaffer
*Friedrich Engels
*Karl Marx

## Vaata ka
*mateeria
*dualism
*keha ja vaimu dualism

## Viited

## Välislingid
*Stanford_Encyclopedia_of_Philosophy "Monism"
*Catholic Encyclopedia - Monism
*Meos_I_Filos_pohiprobleemid.pdf
*Meos_I_Filosoofiasraamat.pdf
Valgete põgenemine

**Valgete põgenemine** (inglise keeles *white flight*) on põliselanike siirdumine mujale sealt, kus sisserändajate, teisest rassist inimeste või sisserändajataustaga elanike osakaal suureneb.

Mõiste valgete põgenemine pärineb 20. sajandi keskpaiga Ameerika Ühendriikidest.

Ameerika Ühendriikides seisnes valgete põgenemine 1960. ja 1970. aastatel valgete lahkumises rassiliselt mitmekesisemaks muutunud kesklinnadest äärelinnadesse.

## Viited
Krishna Leela Select (Bhajans)

**Krishna Leela Select (Bhajans)** on Cheb i Sabbahi EP vinüülplaat, millel on valitud laulud albumilt Krishna Leela. Vinüül anti välja 14. mai 2002.

## Laulud
**PÕHI**

**LÕUNA**
Krishna Leela

**"Krishna Leela"** on Cheb i Sabbah' teine stuudioalbum, mis anti välja 4. juunil 2002. Album on inspireeritud india usust ja kultuurist.

## Laulud
Hermetism

**Hermetism** on "Corpus Hermeticumi" järgi ajaloo kogum kreeka ja idamaise päritoluga usulisi, müstilisi, maagilisi ja natuurfilosoofilisi õpetusi, mis tekkisid hellenismi ajal ja olid mõjukad hilisantiigis.

"Hermetica" või "Corpus Hermeticumi" nime all on tuntud 2. ja 3. sajandist pärinev kogumik. Seda 18 traktaadist koosnevat kogumikku peeti antiikajal Hermes Trismegistose (= kolm korda suur Hermes = väga suur Hermes), see tähendab Egiptuse tarkusejumala Thotiga samastatud kreeka jumala Hermese ilmutuseks. Traktaatides sisalduvat salaõpetust nimetatakse hermetismiks ning sellel on palju kokkupuutepunkte antiikse gnoosisega.

Neid õpetusi vahendas niinimetatud hermeetiline kirjandus. Säilinud kreekakeelsed teosed moodustuvad "Corpus hermeticumi" ("Hermes Trismegistos"). Hermetismis sulandus (peamiselt gnotitsismi, platonismi ja uusplatonismi järgivalt) müsteeriumiusundite ning mütoloogiliste, maagiliste, astroloogiliste, alkeemiliste, naturaalfilosoofiliste ja meditsiiniliste õpetuste sugemeid; keskne oli käsitus, et mikro- ja makrokosmos (see on inimene ja loodus) on sümboolselt identsed. 

Hermetismi sümboliks peetakse *[[caduceus]]*t ehk heeroldikeppi ehk saadikukeppi ehk kerykeionit. See on kahe mao kujutisega kepp, mida kandsid jumalate teadetekandjad Hermes, Iris ja Mercurius. 

Keskajal oli hermetism peamisi antiikaja loodusteaduslike teadmiste vahendajaid ja arengu soodustajaid (alkeemia, „Puhtuse vennad“, Roger Bacon), ta sattus tihti vastuollu kiriku maailmakäsitusega. 

Huvi hermetismi vastu elavnes uuesti renessansiajal (Marsilio Ficino 1433–1499, Agrippa Nettesheimist 1486–1535, J. Andreä 1528–1590) ja kestis 18. sajandini.

Nüüdisajal leidub hermetismi ilminguid näiteks teosoofias, antroposoofias ja okultismis. Hermetismiga sarnaseid vaateid leidus vanaajast alates ka Indias ja Hiinas.

## Vaata ka
* Smaragdtahvel

## Kirjandus
* ENE nr 3, 1988, Tallinn, Valgus, lk 372

## Välislingid
* "Corpus hermeticum"
* Filippose evangeelium
Sternstrahl

**Sternstrahl** (Rootsis tuntud kui *Stiernstråle*) oli Rootsist Strängnäsist pärit Liivimaa aadlisuguvõsa. 

## Ajalugu
Suguvõsaliin algab Erik Johanssoniga, kes oli XVII sajandi alguses Rootsis Strängnäsi linnakodanik. Tema poeg Tartu ülikooli õigusteaduste professor Johan Eriksson (1607−1686) sai 1652. aastal aadlitiitli ja perekonnanime **Stiernstråle** (Liivimaal suguvõsa hiljem tuntud kui **Sternstrahl**). Rootsi rüütelkonda introdutseeriti 1654. aastal. Edaspidi oli suguvõsa seotud Liivimaaga. 1747. aastal võeti suguvõsa Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Suguvõsa kustus XIX sajandi keskpaiku, teistel andmetel 1891. aastal.

## Suguvõsa liikmeid
*Johan Stiernstråle (1607−1686), Tartu ülikooli astronoomia- ja füüsikaprofessor, Tartu õuekohtu viitsepresident
*Magnus Stiernstråle (Sternstrahl) (suri 1734), Rootsi kindralmajor, mõisaomanik
*Rembert Johann von Sternstrahl (1702−1762), Rootsi sõjakomissar, Vene alampolkovnik, mõisaomanik
*Peter Burchard von Sternstrahl (1747−1779), assessor, mõisaomanik

## Sternstrahlide mõisavaldused
*Liivimaa eesti distrikt:
**Kirjutajamõis (*Kirritoja*) (1662−1680ndad pärus-, kuni u 1744 rendivaldus), Kärkna (*Falkenau*) (1675−1711 pandi-, 1711−u 1721 pärusvaldus)
*Liivimaa läti distrikt:
**Ķemere (*Kemmershof*) (1829–1830), Romeškalns (*Romeskaln*) (1745−1780), Zelgauska (*Selgowsky*) (1745−1792), Vietalva (*Fehteln*) (u 1744−1798)

## Viited

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 447.
*Elgenstierna, Gustaf. *Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser*. VII kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1932. Lk 691−692 https://runeberg.org/elgenst/7/0707.html.
*Engelhardt, Ernst Frhr. von. *Auszüge aus den Kirchenbüchern des St. Peterburger Konsistorialbezirks*. – Jahrbuch für Genealogie, Heraldik und Sphragistik 1905 und 1906. Mitau: Gedruckt bei J. F. Steffenhagen und Sohn, 1908. Lk 1−160. Siin: lk 129.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd XIV. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2003. Lk 105.

## Välislingid
*Sternstrahli suguvõsa genealoogia
Kapre

**Kapre** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kapre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Grep, Krepp ja Rip. Voldemar-Otto-Johannes Kapre palvel kanti Kapre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 251 all (Siseministeeriumi teadaanne 6. juulist 1936).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Karindi

**Karindi** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Karindi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Karafin ja Krafin. Alfred-Nikolai Karindi palvel kanti Karindi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 179 all (Siseministeeriumi teadaanne 17. detsembrist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Karindi Eestis 31 mehel ja 35 naisel.

*Alfred Karindi (1901–1969), eesti helilooja, organist ja koorijuht
*Jüri Karindi (1942–2017), eesti näitleja, eelmise poeg
*Laine Karindi (1926–2002), eesti koorijuht ja muusikapedagoog, Alfred Karindi tütar
Keerdoja

**Keerdoja** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Keerdoja uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Keerberg, Kehrberg ja Kuurperk. Karl-Robert Keerdoja palvel kanti Keerdoja perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 342 all (Siseministeeriumi teadaanne 29. jaanuarist 1938).

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Keerdoja Eestis alla viiel mehel ja 5 naisel.
Rescheni kuru

**Rescheni kuru** (saksa: *Reschenpass*; itaalia: *Passo di Resia*) on mäekuru üle Alpide peaaheliku, mis ühendab Ülemist Inni orgu põhjas Vinschgau piirkonnaga lõunas. 1919. aastast on piir Itaalia Lõuna-Tirooli ja Austria Tirooli vahel ligikaudu veelahkmel, kuru haripunkt kõrgusel 1504 m on täielikult Itaalia territooriumil.

## Geograafia
### Asukoht

Reschen on üks peamisi kurusid Alpides, paiknedes Brenneri mäekuru (idas) ja Viamala (läänes) vahel. See on veelahkme osa Doonau (põhjas) ja Adige (lõunas) vahel.

Rescheni (*Resia*) küla paikneb otse veelahkmel, 1950. aastal ehitatud Reschensee veehoidla kaldal, ja on kuulus kellatorni poolest, mis kerkib veest Grauni valla esisel. Piir Austria Naudersiga jookseb kuru haripunktist umbes 2 km põhjas, kolmikpunkti suunas Šveitsi Valsotiga läänes.

### Kliima

Talvised maksimumid võivad ulatuda umbes 8–10 °C, kuid võib olla ka nii külm kui −10 °C. Suvel võib maksimaalne temperatuur olla 25–28 °C, või nii madal kui ühekohalised arvud. Siiski püsivad minimaalsed temperatuurid üldiselt üle 0 °C.

## Ajalugu

Juba enne Rooma aega ühendas nimetu ratsatee Inni jõe orgu Adige *(saksa: Etsch; ladina: Adesc)* jõe oruga. Praegune Rescheni kuru oli osa Via Claudia Augustast, mis avati umbes aastal 50 pKr. Hiljem asendas seda Via Raetia üle Brenneri mäekuru, mis ehitati keiser Septimius Severuse käsul 2. sajandil, jäädes üheks vähestest Rooma teedest, mis viisid Raetia provintsi ja Augusta Vindelicorumisse. Keskajal oli kuru alternatiiviks Graubündeni kurudele läänes, kuigi 14. sajandist alates omandas paralleelne Brenneri mäekuru tee idas Bozenist Eisacki oru kaudu üha enam tähtsust.

Erinevalt laiast ja sujuvast lõunapoolsest küljest on Rescheni kuru põhjapoolsel küljel järsk ja kitsas pudelikael Finstermünzis (1188 m). Austria ertshertsog Sigismund ehitas aastal 1472 sinna linnuse ning aastani 1854 rajati Austria Tirooli krahvkonna ja Šveitsi vaheline tollihoone kahe kindlustatud silla vahele üle Inni jõe.

Austria insenerid Carl Ritter von Ghega (kes oli juba ehitanud Semmeringi raudteeliini Viinist läbi Alam-Austria ja Steiermargi Grazi) ja Joseph Duile plaanisid uut teed Naudersi kindlusest (1394 m) Cajetansbrückeni Pfundsi juures (972 m), mis ehitati ajavahemikus 1850–1854. See tee viis Rescheni kuruni piki idapoolset, Austria-poolset Inni kallast, ühendades Austria maad Austria pinnal. Veel üks mägitee viib Inni orus Šveitsi külast Martinast (Austria: Martinsbrück) kuni Norbertshöhe ja Naudersini, pakkudes lühemat teed Šveitsist Itaaliasse võrreldes pikema teega Cajetansbrücke kaudu. Ehitati ka mitmeid struktuure kavandatud raudteeühendusele, kuid nendest plaanidest loobuti lõpuks pärast Teist maailmasõda.

## Vaata ka

* Loend kõrgel asuvatest sillutatud maanteedest Euroopas
* Kurude loend

## Välislingid

* Profiil saidil climbbybike.com
102 eKr

**Aasta 102 eKr** oli 102. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi *[[ab urbe condita]]* DCLII (652).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Marius ja Quintus Lutatius Catulus.
* Hiinlased vallutasid Kokandi.

## Sündinud
* Quintus Tullius Cicero, rooma poliitik ja väejuht

## Surnud
* ...
Kerem

**Kerem** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Kerem on pandud Põltsamaa ja Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Kerem uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kessa ja Kütt. August Keremi palvel kanti Kerem perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 371 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. augustist 1938).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kerem Eestis 39 mehel ja 39 naisel.

*Arnold Kerem (1893–1942), eesti vaimulik
*August Kerem (1889–1942), Eesti poliitik, eelmise vend
*Jüri Kerem (1943–1993), eesti karikaturist
*Mihkel Kerem (sündinud 1981), eesti viiuldaja ja helilooja
*Piret Kerem (sündinud 1958), eesti klaasikunstnik ja raamatukujundaja, Jüri Keremi abikaasa
*Toomas Kerem (1939–2000), eesti orienteeruja ja kergejõustiklane

*Ülle Mõistlik (endine Ülle Kerem; sündinud 1938), eesti orienteeruja
Kigaste

**Kigaste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kigaste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ruubel. Edgar-Ernst Kigaste palvel kanti Kigaste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 7 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. jaanuarist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kigaste alla viiel mehel ja alla viiel naisel.

*Edgar Kigaste (1901–1983), Eesti poliitik
Kindel

**Kindel** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Kindel on antud Kullamaa ja Märjamaa kihelkonnas Läänemaal, Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal, Muhu, Pöide ja Valjala kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Kindel uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Krüger. Eduard-Elmar Kindeli palvel kanti Kindel perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 99 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. maist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kindel Eestis 31 mehel ja 48 naisel.

*Kristiina Kindel (sündinud 1975), eesti alpinist ja arvutiteadlane
Kirdelaht

**Kirdelaht** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kirdelaht uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kriveler (Tallinnas 1936. aastal). Hugo Kirdelahe palvel kanti Kirdelaht perekonnanimede kaitseregistrisse nr 286 all.

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui viis.

*Hugo Kirdelaht (1908–1997), eesti dirigent ja köster
*Toomas Kirdelaht (1938–1999), eesti filmioperaator, eelmise poeg

## Välislingid
*Geni
Johan Stiernstråle

**Johan Stiernstråle** (varem **Johan Eriksson**, ka **Johannes Erici**) (1607 Strängnäs Södermanland − 22. detsember 1686) oli Rootsi õpetlane ja mõisaomanik Liivimaal, Tartu ülikooli professor.

## Elulugu
Johan Eriksson sündis Strängnäsi linnakodaniku Erik Johannsoni pojana; tema ema nimi ei ole teada. 1636. aastal immatrikuleeriti ta Uppsala ja samal aastal ka Tartus  Academia Gustavianai üliõpilaseks. Tartus kaitses ta kahe aasta pärast filosoofiamagistri kraadi. 1641. aastal valiti astronoomia- ja füüsikaprofessoriks. 1650. aastal sai temast Tartu õuekohtu assessor. Valiti veel samal aastal Academia Gustavianas õigusteaduse erakorraliseks professoriks. 

1652. aastal aadeldas kuninganna Kristiina tema ja ta sai perekonnanime **Stiernstråle**, mis mugandus Liivimaal tema järeltulijate puhul **[[Sternstrahl]]e**ks. Rootsi rüütelkonda introdutseeriti suguvõsa 1654. aastal, nr 573 all. 

1653. aastal nimetati ta Ingerimaa kubermangu Koporje lääni kreisifoogtiks; samale ametikohale nimetati uuesti 1666. aastal. Ta valiti 1654. aastal Tartu ülikooli õigusteaduse korraliseks professoriks. Jama ja Ivangorodi lääni kreisifoogtiks nimetati 1667. aastal. 1675. aastal sai temast Tartu õuekohtu viitsepresident. Teda peeti õpetatud meheks, temalt ilmus 172 teadustööd.

## Mõisavaldused
1662. aastal läänistas kuninganna Hedwig Eleonora talle Tartu lähedal väikese Kirjutajamõisa (*Kirritoja*), mis jäi pärusvaldusena tema perekonnale kuni reduktsioonini; hiljem oli see Sternstrahlede rendivaldus. Ka sai ta sellel lisaks Galgauska mõisa omanikuks. 1675. aastal pantis ta Gerttenitelt Kärkna mõisa (*Falkenau*), mis oli tema valduses 1682. aastal. 1712. aastal jäeti see pandimõis perekonna valdusse.

## Vaata ka
*Sternstrahl
*Kärkna mõis

## Viited

## Kirjandus
*Elgenstierna, Gustaf. *Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser*. VII kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1932. Lk 691 https://www.adelsvapen.com/genealogi/Stiernstr%C3%A5le_nr_571.
Kivik

**Kivik** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Kivik (Kiwwik) on antud Kaarma kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Kivik uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Gans, Grezman, Grenzmann, Grünthal, Koch, Kuurmann, Seestrand, Steiberg, Steinberg, Steinmann, Traver ja Zukov. Artur Kiviku palvel kanti Kivik perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 279 all (Siseministeeriumi teadaanne 28. oktoobrist 1936).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kivik Eestis 32 mehel ja 34 naisel.
Kiviranna

**Kiviranna** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kiviranna uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Steinmann. Aleksander-Nikolai Kiviranna palvel kanti Kiviranna perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 112 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juunist 1935).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. 

*Rudolf Kiviranna (1912–1994), eesti vaimulik

## Välislingid
*Geni
Magnus Stiernstråle

**Magnus Stiernstråle** (ka **Sternstrahl**) (suri 18. detsembril 1734) oli Rootsi sõjaväelane.

## Elulugu
Ta sündis Tartu Ülikooli professori Johan Stiernstråle (1607−1686) ja tema abikaasa Elisabeth von Wieckedeni (maeti 1704) noorema pojana. Astus Rootsi sõjaväeteenistusse. 1678. aastal oli ta ooberst Taube rügemendis musketär. Seejärel viidi üle Cronmani jalaväerügementi, kus ülendati 1679. aastal ohvitseriks. Leitnandi aukraadi sai samal aastal. Astus 1680. aastal Madalmaade teenistusse ja oli Oranje printsi kaardiväerügemendi vabatahtlik. Läks 1684. aastal Madalmaade teenistusest erru ja temast sai Narva garnisonirügemendi kapten. Seejärel ülendati ta majoriks ja 1704. aastal ooberstleitnandiks. Ühtlasi määrati ta Ivangorodi komandandiks. 1708. aastal viidi üle samale ametikohale Kexholmis. 1710. aastal anti talle oobersti auaste ja ta nimetati Viiburi komandandiks, kuid juba mõne kuu pärast langes ta Vene sõjavangi. Viidi koos poeg Rembert Johanniga (1702−1762) Venemaale, kust ta naasis alles kas enne 1721. aastat või pärast rahulepingu sõlmimist. Tollase kombe kohaselt tõsteti tema auastet ja temast sai jalaväe kindralmajor. 1724. aastal nimetati Savolaksi ja Nyslotti jalaväerügemendi komandöriks.

## Vaata ka
*Sternstrahl

## Viited

## Kirjandus
*Elgenstierna, Gustaf. *Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser*. VII kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1932. Lk 692 https://www.adelsvapen.com/genealogi/Stiernstr%C3%A5le_nr_571.
Matvejev Kurgani rajoon

**Matvejev Kurgani rajoon** (vene keeles *Матвеево-Курганский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Matvejev Kurgani alev.

Rajoon piirneb kirdes Kuibõševo rajooniga, idas Rodionovo-Nesvetaiskaja rajooniga, lõunas Neklinovka rajooniga ning läänes ja loodes Ukraina Donetski oblastiga.

Rajooni pindala on 1707 km². Elanike arv oli 2012. aastal 42 749, 2009. aastal 41 976 ja 2002. aastal 45 604.

Matvejev Kurgani rajooni asulad kuuluvad kaheksa külaasunduse koosseisu.

## Viited