open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Malta 2018. aasta taliolümpiamängudel

**[[Malta]]** osales **[[2018. aasta taliolümpiamängud]]el** Pyeongchangis ühe sportlasega. See oli teine kord, mil Malta taliolümpiamängudest osa võttis (esimest korda 2014).

Maltat esindas Élise Pellegrin mäesuusatamise slaalomis ja suurslaalomis.

## Välislingid
*Malta olümpiamängude kodulehel
Anna Markina

**Anna Markina** (sündinud 17. jaanuaril 1966 Tartus) on eesti kriminoloog.

## Haridus
Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna 1988. aastal ning saanud Kesk-Euroopa ülikoolist sotsiaal- ja poliitika teaduste magistri kraadi 1995. aastal.

## Töö
1988–1994 töötas ta Tartu Ülikooli käitumishälvete sotsioloogia laboris nooremteadurina.

Alates 2001 töötab ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas lektorina.

## Tunnustus

* 2023 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited
Korrakaitseõigus

**Korrakaitseõigus** on haldusõiguse haru, mis reguleerib avaliku korra ennetava ehk preventiivse kaitsmise ülesande täitmist.

Korrakaitseõiguse normid saab jagada üldosaks ja eriosaks. Korrakaitseõiguse üldosa moodustavad korrakaitseseaduse normid. Korrakaitseõiguse eriosa normid on sätestatud riikliku järelevalve erivaldkondade seadustes ja määrustes. Korrakaitseõiguse normidest kuuluvad eriossa avalikus kohas käitumise nõuded.

## Viited

## Välislingid
* Korrakaitseseadus: kommenteeritud väljaanne.
* Ernits, M. Preventiivhaldus kui tulevikumudel. ''Riigikogu Toimetised'', 2008, nr 17, lk 156–165
Kreeka ansamblite loend

Alljärgnevas on toodud silmapaistvamate Kreeka muusikat esitavate Kreeka ansamblite mittetäielik loetelu.

**A** 

*Antique (ESC2001 #3)
*Aphrodite's Child
*Athenians/Athéniens (Οι Αθηναίοι, Holland)
*Athena
* Les Au Revoir

**B** 

*Bang

**C** 

*Chainides
*Chaostar

**D** 

*Daemonia Nymphe
*Dimlight

**E** 

*Epikouri

**I** 

*Imam Baildi

**K** 

*Koza Mostra

**L** 

*Libido Blume

**M** 

*Mode Plagal

**O** 

*OtherView

**P** 

*Aris Pavlis
*Plastic Flowers
* Poll
* Pyx Lax (Πυξ Λαξ)

**S** 

* The Sea Lovers

**T** 

*Thalassa

**V** 

*Vegas

## Vaata ka
*Kreeka lauljate loend
Euroopa teadusruum

**Euroopa teadusruum** (*European Research Area*, ERA) on teadmiste, teadlaste ja teadustulemuste vaba ringlust soodustav süsteem Euroopa Liidus. Olulised aspektid selle juures on teadlaste mobiilsus, teadustaristud, rahvusvaheline koostöö riikidega väljaspool ELi ning teadmiste siire teadusasutuste ja erasektori vahel. Praeguses õigusruumis on ERA loomisel selge juriidiline alus Euroopa Liidu Toimimise Lepingu artikkel 179 näol.

Idee Euroopa teadusruumi loomiseks tekkis 2000. aastal ja selle moodustamine sai osaks Lissaboni strateegiast. Protsessi käivitas Euroopa Komisjoni 18. jaanuari 2000. aasta teatis "Towards a European Research Area (ERA)" (KOM(2000) 6 (lõplik)). Esimesel etapil peeti Euroopa teadusruumi loomise põhiliseks instrumendiks EL teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi. Käesoleval etapil on Euroopa teadusruum üks juhtalgatuse „Innovaatiline liit” nurgakividest ja strateegia „Euroopa 2020” oluline komponent, keskendudes Euroopa teadussüsteemide potentsiaali maksimeerimisele, innovatsiooni soodustamisele, liikmesriikide teadusliku ja tehnoloogilise baasi tugevdamisele ning ka nende konkurentsivõimele ja võimele lahendada suuri ühiskondlike probleeme.

ERA tegevused on määratud Konkurentsivõime Nõukogus 28.–29. mai 2015 kinnitatud ERA tegevuskavaga (*ERA Roadmap*) 2015–2020.
Eesmärgiga muuta Euroopa teadustöö oluliselt suutlikumaks ja tulemuslikumaks, on Euroopa teadusruumiga seotud prioriteedid järgmised:
* tulemuslikumad riiklikud teadussüsteemid;
* optimaalne riikideülene koostöö ja konkurents;
* avatud tööturg teadlastele;
* sooline võrdõiguslikkus ja soolise aspekti arvestamine teadustegevuses;
* teaduslike teadmiste optimaalne liikumine, neile juurdepääs ja nende siire, sealhulgas Euroopa digitaalse teadusruumi kaudu;
* horisontaalne prioriteet on rahvusvaheline koostöö.

2016. aastal töötas enamik liikmesriike välja riigisisesed ERA tegevuskavad, mis on kättesaadavad ERA progressi veebilehel. Paralleelselt ERA tegevuskava koostamisega reformiti ka ERA nõuandvat struktuuri, seostades seda paremini ERA prioriteetidega. ERA arengut ja saavutusi jälgitakse ERA eduraportite (*Progress Report*) kaudu. Selleks on välja arendatud seiresüsteem ja metoodikad, mida lähemalt vaadeldakse koos 2016. aasta eduraportiga.

Viimaseid ERA arengusuundi tutvustab ERA koduleht. Need puudutavad artikkel 185 initsiatiive ja teadusvaldkonna pagulasi. Samuti väga põhjaliku ülevaate Euroopa Teadusruumi arengutest annavad ingliskeelne Wikipedia artikkel ja ERA Portal Austria. Suure pildi kogu Euroopa Liidu teadustegevuse ja innovatsiooniga seotud valdkondadest ning tegevustest annab Euroopa Komisjoni teaduse ja innovatsiooni veebisait.

## Viited

## Välislingid
* ERA koduleht
* ERA Progress Report 2016 – report from the Commission to the Council and the Parliament
* ERA Progress Report 2016 – Staff Working Document
* ERA Progress Report 2016 – Technical Report (Science-Metrix)
* ERA Progress Report 2016 – ERA Monitoring Handbook
* ERA Progress Report 2016 – Indicators tables
Moje 3

**Moje 3** oli Serbia tüdrukuteansambel, kuhu kuulusid Nevena Božović, Sara Jovanović ja Mirna Radulović.

Ansambel esindas Serbiat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Ljubav je svuda". Laul saavutas oma poolfinaalis 46 punktiga 11. koha ega pääsenud finaali. Eurovisioonil sai palju tähelepanu ansambli liikmete riietus, mis pälvis Barbara Dexi auhinna halvima riietuse eest.

‎
Eyþór Ingi Gunnlaugsson

**Eyþór Ingi Gunnlaugsson** (sündinud 29. mail 1989 Dalvíkis) on Islandi laulja.

Ta esindas Islandit 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Ég á líf". Laul saavutas finaalkontserdil 17 punktiga 17. koha.
Bledar Sejko

**Bledar Sejko** (sündinud 10. septembril 1972 Tiranas) on Albaania laulja ja kitarrist.

Ta esindas koos Adrian Lulgjurajga Albaaniat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Identitet". Laul sai oma poolfinaalis 31 punktiga 15. koha ega pääsenud finaali.
Adrian Lulgjuraj

**Adrian Lulgjuraj ** (sündinud 19. augustil 1980 Ulcinjis) on Albaania laulja.

Ta esindas koos laulja Bledar Sejkoga Albaaniat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Identitet". Laul sai oma poolfinaalis 31 punktiga 15. koha ega pääsenud finaali.
Stojan Jankulov

**Stoyan Yankulov** (bulgaaria keeles Стоян Янкулов; sündinud 10. septembril 1966 Sofias) on Bulgaaria laulja.

Ta esindas koos Elitsa Todorovaga Bulgaariat 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Helsingis lauluga "Water". Finaalkontserdil said nad 157 punktiga viienda koha. See jäi Bulgaaria parimaks tulemuseks kuni 2016. aastani.

Todorova ja Yankulov esindasid Bulgaariat taas 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Samo shampioni". Oma poolfinaalis said nad 45 punktiga 12. koha ega pääsenud edasi finaali.
Sopho Gelovani

**Sopho Gelovani** (gruusia keeles სოფო გელოვანი; sündinud 21. märtsil 1984 Thbilisis) on Gruusia laulja.

Ta esindas koos Nodiko Tatišviliga Gruusiat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Waterfall". Laul saavutas finaalkontserdil 50 punktiga 15. koha.
Tiina Mikk

**Tiina Karm** (**Tiina Mikk**) on eesti jurist ja õigusteadlane. 

Ta lõpetas 1998. aastal Õigusinstituudi *cum laude*. 2010. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas magistritöö "Annak pärandvarast eseme omandamise alusena". 2022. aastal kaitstud doktoriväitekirjas keskendus ta päritavuse kriteeriumitele, päritavuse välistamisele ja digitaalse vara pärimisele. Aastatel 2009–2010 õppis ta Eesti Kunstiakadeemia avatud ülikoolis fotograafia algõppes. 

Alates 2001. aastast töötab ta Tartu Ülikoolis, ta on pärimisõiguse ja perekonnaõiguse õppejõud. Ta on pälvinud Tartu Ülikooli õigusteaduskonna tunnustuse "Aasta inspireerivaim õppejõud". 

Ta on osalenud seadusloomes, teinud advokaaditööd, kirjutanud teadusartikleid ja pärimisõiguse õpiku, koostanud õigusanalüüse ning viinud läbi koolitusi. Alates 2016. aastast on ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna e-kursuse "Õiguse alused mittejuristile" projektijuht.

## Teosed
* Pärimisõigus. Sisekaitseakadeemia Kirjastus, 2012. Teine, täiendatud trükk.

## Isiklikku
Tiina Karmil on kolm last. 

## Viited

## Välislingid

*Tartu ülikooli e-kursus "Õiguse alused"
*
Esma Redžepova

**Esma Redžepova-Teodosievska** (makedoonia keeles Есма Реџепова-Теодосиевска; 21. august 1943 Skopje – 11. detsember 2016 Skopje) oli Makedoonia laulja. Ta oli rahvuselt mustlane.

Ta esindas koos Vlatko Lozanoskiga Makedooniat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Pred da se razdeni". Laul sai oma poolfinaalis 28 punktiga 16. koha ega pääsenud finaali.
Gianluca Bezzina

**Gianluca Bezzina** (sündinud 9. novembril 1989 Qrendis) on Malta arst ja laulja.  
                        
Ta esindas Maltat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Tomorrow". Laul saavutas finaalkontserdil 120 punktiga 8. koha.
Moran Mazor

**Moran Mazor ** (heebrea keeles מורן מזור; sündinud 17. mail 1991 Holonis) on Iisraeli laulja.

Ta esindas Iisraeli 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Rak Bishvilo". Laul jäi oma poolfinaalis 40 punktiga 14. kohale ega pääsenud finaali.
Charly Musonda juunior

**Charly Musonda** (sündinud 15. oktoobril 1996 Brüsselis) on Belgia jalgpallur (poolkaitsja).

Ta on klubikarjääri jooksul mänginud Inglismaa Premier League'i klubis Chelsea, Hispaania kõrgliiga klubis Real Betis, Šotimaa kõrgliiga klubis Celtic F.C. ja Hollandi kõrgliiga klubis Vitesse.

## Lapsepõlv ja noorus
Ta sündis Brüsselis ning alustas karjääri R.S.C. Anderlechti noortekeskuses. 2011. aastal, kui ta oli alles 15-aastane, oli ta juba seotud selliste suurte klubidega nagu FC Barcelona, Madridi Real, Manchester United FC, Manchester City FC ja Chelsea FC.

### Chelsea
11. juunil 2012 liitus Musonda koos oma kahe vanema vennaga Chelseaga pärast seda, kui klubi oli eelnevalt nõustunud maksma Anderlechtile hüvitismakse. 24. oktoobril 2013 allkirjastas ta klubiga ametialase lepingu pärast seda, kui ta oli juba alla U18-aastastega regulaarne mängija.

5. märtsil 2015 pikendas Musonda lepingut kuni 2019. aastani. Tema vastu tundsid suve jooksul huvi Prantsuse klubid AS Monaco FC ja Olympique de Marseille, pärast muljetavaldavaid esitusi tehes nii UEFA noorteliigas kui ka FA Noorte Cup võitnud meeskonnas, kuid nendest pakkumistest ei sündinud lepingut.
Charly Musonda

**Charly Musonda** on mitme jalgpalluri nimi:

* Charly Musonda seenior (sündinud 1969) on Sambia jalgpallur
* Charly Musonda juunior (sündinud 1996) on Belgia jalgpallur
Marco Asensio

**Marco Asensio Willemsen** (sündinud 21. jaanuaril 1996 Palma de Mallorcas) on Hispaania jalgpallur. 

Ta mängib poolkaitsjana Prantsusmaa kõrgliiga klubis Paris Saint-Germain ja Hispaania jalgpallikoondises.

Hooajal 2015–2016 valiti ta La Liga aasta läbimurdjaks.

Varem on ta mänginud RCD Mallorcas ja Platges de Calviàs. Aastatel 2014–2023 oli ta Madridi Realis.

## Lapsepõlv ja kodu
Sündinud Palmas Mallorki, Baleaari saartel. Ta ema oli pärit Hollandist ja isa Hispaaniast. Asensio läks RCD Mallorcasse mängima 2006. aastal CF Platges de Calviàst. Tema ema Maria Willemsen suri vähki, kui Marco oli 15-aastane.

Asensiot vaevas noores põlvede kasvu puudujääk, mis alles paranes siis, kui ta oli teismeline.

Ka Asensio isa Gilberto oli noorena jalgpallur, kes mängis samuti ründava poolkaitsjana klubis Barakaldo CF. Tema vanem vend Igor mängis Platges de Calvià kaitsjana.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Hispaania jalgpallikoondises tegi Asensio 29. mail 2016 sõprusmängus Šveitsi vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis UEFA Rahvuste Liiga alagrupimängus Horvaatia vastu.

Ta on kuulunud Hispaania koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Real Madrid
*La Liga: 2016–17
*Supercopa de España: 2017
*UEFA Meistrite Liiga: 2016–17, 2017–18
*UEFA Superkarikas: 2016, 2017
*FIFA Club World Cup: 2016, 2017, 2018

## Välislingid
* Profiil Madridi Reali kodulehel
Jaan Apfelbaum

**Jaan Apfelbaum** (20. juuli (vkj)/ 1. august 1896 Tallinn – 30. oktoober 1992) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane.

1947. aastast oli ta Virumaa Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimehe asetäitja. Aastatel 1950–1954 oli ta Rakvere rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees. 

Aastatel 1951–1955 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu III koosseisu saadik.

Aastatel 1959–1961 oli ta Rakvere Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees.

## Viited

## Välislingid
*Jaan Apfelbaum Teise maailmasõja perioodil. Eesti Rahvusarhiiv, RA	ERAF.2.1.9464.1
*Endine punakaartlane Jaan Apfelbaum ajakirja "Kultuur ja Elu" toimetuse vestlusringis. 1968. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, RA EFA.332.0.82446
*Vana revolutsionäär, Kodusõja ja Suure Isamaasõja veteran Jaan Apfelbaum. Aprill 1970. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, RA EFA.252.0.72930
*Revolutsiooni- ja parteiveteran Jaan Apfelbaum oma 90. a juubelil. Foto: Ülo Josing, august 1986. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, RA EFA.311.d.1317
*Jaan Apfelbaum, NLKP veteran. Foto: Georgi Tsvetkov, 23. november 1987. Eesti Rahvusarhiiv, RA ERAF.2.2.3122.1
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Vladikiškėse mõis

**Vladikiškėse mõis** (leedu keeles *Vladikiškių dvaras*) on endine mõis Leedus Kaišiadoryse rajoonis Žiežmariai maavallas Stasiūnais.

Mõisa vanimad teadaolevad omanikud olid Kierded. XVII sajandi alguses läks mõis abielu teel Römerite suguvõsa valdusse. Mõisa on esimest korda mainitud XVI sajandi alguses. 

Aastal 1922 toimunud maareformi käigus tükeldati suur osa mõisast (250 hektarit) taludeks ja neist kujunes Stasiūnai küla. Enne seda kuulus mõisale 330 hektarit maad. Kuna mõisa omanik Leedus ei elanud, läks mõisasüda riigi valdusse. Aastal 1923 võttis Kamilė Römer Bronislovasega ühendust, et tema valdused ära osta, ning aastal 1926 saigi tehing teoks. Toona moodustasid mõisakompleksi kolm elumaja ja seitse tootmishoonet. Lisaks asus Mažosios Vladikiškėse küla kalmistul Römerite suguvõsa kabel-mausoleum. 

1934. aastal omandas mõisa Zigmas Šimašius, temalt see 1940. aastal ka võõrandati. Tänapäeval on mõisakompleks tagastatud tema pärijale Teresė Šimašiūtėle.

Mõisakompleksist on säilinud osa pargist koos tiigiga, peahoone, kaks tootmishoonet (oletatavasti laut ja ait), tall ja puidust veskihoone. Viimane põles aastal 2011, ent on taastatud.


Vladikiškių_koplyčia_2.JPG|Römerite kabel
Vladikiškės manor, stable.jpg|Mõisa tall
Vladikiskiu davaro parkas 1.jpg|Park


## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (*leedu keeles*)
El Sueño de Morfeo

**El Sueño de Morfeo** oli Hispaania ansambel, mis tegutses aastatel 2002–2013. Ansamblisse kuulusid laulja Raquel del Rosario, kitarrist ja taustalaulja David Feito ning elektrikitarrist Juan Luis Suárez. Ansambel esitas keldi muusika, folkroki ja *[[indie pop]]*i sugemetega poprokki.

2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös esindas ansambel Hispaaniat lauluga "Contigo hasta el final". Laul sai finaalkontserdil kaheksa punktiga 25. koha.

‎
Monaco 2018. aasta taliolümpiamängudel

**[[Monaco]]** osales **[[2018. aasta taliolümpiamängud]]el** Pyeongchangis.

Monacot esindas neli sportlast, kes võistlesid kahel alal. Mäesuusatamises võistlesid Olivier Jenot ja Alexandra Coletti ning bobisõidus kahebobi koosseisus Rudy Rinaldi ja Boris Vain.

## Viited
Nicolaus Alberti

**Nicolaus Alberti** oli Valjala katoliku koguduse preester 1550. aastal.

Ta provideeriti Valjala preestriks 15. mail 1549, 20. jaanuaril 1550 oli ta ametis ja 20. oktoobril 1552 juba surnud.

## Kirjandus
*Leonid Arbusow. Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert. Dritter Nachtrag. Jahrbuch für Genealogie, Heraldik und Sphragistik. 1911, 1912 und 1913. Mitau, 1914.
Johannes (Kärkna abt 1484)

**Johannes** oli Kärkna abt 1484. aastal.

Teda (here(n) Johannes abbadt) on nimetatud Bartolomeus van Tiisenhuseni testamendis 13. juulist 1484 Pühajärve mõisas (Wollust). 

## Viited

## Kirjandus
*Leonid Arbusow. Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert. Dritter Nachtrag. Jahrbuch für Genealogie, Heraldik und Sphragistik. 1911, 1912 und 1913. Mitau, 1914. S. 97.
Hiiumaa ringtee

**Hiiumaa ringtee** on teede võrgustik, mille moodustavad tolmuvabad maanteed Heltermaa, Suuremõisa, Käina, Emmaste, Puski, Luidja, Kõrgessaare, Kärdla ja Suuremõisa vahel.

Hiiumaa ringtee asfalteerimine lõppes 2000. aastal.

## Viited
Zlata Ognjevitš

**Zlata Leonidivna Ognjevitš** (ukraina keeles Злата Леонідівна Огнєвіч; sündinud 12. jaanuaril 1986 Murmanskis) on Ukraina laulja. 
                   
## Elulugu
Ognjevitš sündis Murmanskis Ukraina peres. Ta kasvas üles Krimmis Sudakis. 18-aastaselt kolis ta Kiievisse. Ta esindas Ukrainat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Gravity". Laul saavutas finaalkontserdil 214 punktiga kolmanda koha.

## Poliitikas

2014. aasta novembrist kuni 2015. aasta novembrini kuulus ta Radikaalse Partei liikmena Ukraina Ülemraadasse.

## Diskograafia
### Laulud
* *Zozulja* (2010) 
* *[[Gravity (Zlata Ognjevitši laul)|Gravity]]* (2013)
* *Pray for Ukraine* (2014)
* *Solodka kara* (2019)

## Viited
Norra 2018. aasta taliolümpiamängudel

**[[Norra]]** osales **[[2018. aasta taliolümpiamängud|2018. aasta taliolümpiamängudel]]** Pyeongchangis 109 sportlasega, kes võistlesid 11 spordialal.

Olümpiavõitjaks tulid murdmaasuusatajad Simen Hegstad Krüger, Johannes Høsflot Klæbo, Ragnhild Haga ja Marit Bjørgen, Norra naiskond 4x5 km teatesuusatamises, Norra meeskond 4x10 km teatesuusatamises, Norra suusahüppemeeskond, suusahüppaja Maren Lundby, vigursuusataja Øystein Bråten, laskesuusataja Johannes Thingnes Bø, kiiruisutaja Håvard Lorentzen, mäesuusataja Aksel Lund Svindal, murdmaasprindimeeskond (Martin Johnsrud Sundby ja Johannes Høsflot Klæbo) ning kiiruisutamise teatemeeskond (Håvard Bøkko,
Sindre Henriksen,
Simen Spieler Nilsen,
Sverre Lunde Pedersen).

## Sportlased
Soome 2018. aasta taliolümpiamängudel

**[[Soome]]** osales **[[2018. aasta taliolümpiamängud|2018. aasta taliolümpiamängudel]]** Pyeongchangis 106 sportlasega, kes võistlesid 11 spordialal.

Soome lippu kandis avatseremoonial suusahüppaja Janne Ahonen.

Olümpiavõitjaks tuli Iivo Niskanen, kes võitis meeste 50 km murdmaasuusatamise. Kolm medalit võitis murdmaasuusataja Krista Pärmäkoski (naiste 10 km vabatehnikas, 15 km suusavahetusega sõidus ja 30 km klassikas). Pronksmedali võitis lumelaudur Enni Rukajärvi naiste pargisõidus ja naiste jäähokikoondis.

## Sportlased

### Jäähokimeeskond
Soome jäähokikoondis 2018. aasta taliolümpiamängudel:
***Väravavahid**: Mikko Koskinen, Karri Rämö, Juha Metsola
***Kaitsjad**: Mikko Lehtonen, Tommi Kivistö, Lasse Kukkonen (*[[kapten (jäähoki)|kapten]]*), Sami Lepistö, Juuso Hietanen, Miro Heiskanen, Miika Koivisto
***Ründajad**: Marko Anttila, Julius Junttila, Eeli Tolvanen, Joonas Kemppainen, Jani Lajunen, Jonas Enlund, Petri Kontiola, Mika Pyörälä, Jarno Koskiranta, Oskar Osala, Sakari Manninen, Teemu Hartikainen, Jukka Peltola, Veli-Matti Savinainen

Soome koondis kaotas veerandfinaalis Kanadale tulemusega 0:1.
Sisavang Vong

**Sisavang Vong** (14. juuli 1885 – 29. oktoober 1959) oli Luang Prabangi kuningas 28. aprillist 1904 kuni 20. oktoobrini 1945 ja Laose kuningas 23. aprillist 1946 kuni surmani.
Rootsi 2018. aasta taliolümpiamängudel

**[[Rootsi]]** osales **[[2018. aasta taliolümpiamängud|2018. aasta taliolümpiamängudel]]** Pyeongchangis 118 sportlasega, kes võistlesid 9 spordialal.

Rootsi lippu kandis avatseremoonial jääkeegli mängija Niklas Edin.

Rootsile tõid olümpiakulla Charlotte Kalla naiste suusavahetusega sõidus, Stina Nilsson naiste suusasprindis, Hanna Öberg laskesuusatamise eraldistardiga sõidus ning Frida Hansdotter ja André Myhrer slaalomis, laskesuusatamise teatemeeskond koosseisus Peppe Femling, Fredrik Lindström, Jesper Nelin ja Sebastian Samuelsson ning jääkeeglinaiskond koosseisus Anna Hasselborg, Agnes Knochenhauer, Sofia Mabergs, Sara McManus ja Jennie Wåhlin.

## Sportlased

## Välislingid
*https://www.pyeongchang2018.com/en/game-time/results/OWG2018/en/general/noc-entries-sweden.htm
Saksamaa 2018. aasta taliolümpiamängudel

**[[Saksamaa]]** osales **[[2018. aasta taliolümpiamängud|2018. aasta taliolümpiamängudel]]** Pyeongchangis 156 sportlasega, kes võistlesid 14 spordialal.

Olümpiavõitjateks tulid Laura Dahlmeier (kaks korda) ja Arnd Pfeiffer laskesuusatamise sprindis, Andreas Wellinger suusahüpete normaalmäel, Natalie Geisenberger kelgutamises ühekelgul, Tobias Wendl ja Tobias Arlt kahekelgul, Francesco Friedrich ja Thorsten Margis meeste kahebobis, Francesco Friedrich, Candy Bauer,
Martin Grothkopp ja Thorsten Margis meeste neljabobis, Mariama Jamanka ja Lisa-Marie Buckwitz naiste kahebobis, Eric Frenzel kahevõistluse normaalmäel, Johannes Rydzek kahevõistluse suurel mäel, Olena Savtšenko ja Bruno Massot iluuisutamises, Saksamaa kelgutamisvõistkond koosseisus Johannes Ludwig, Natalie Geisenberger, Tobias Wendl ja Tobias Arlt ning Saksamaa kahevõistlusmeeskond koosseisus Vinzenz Geiger, Fabian Rießle, Eric Frenzel ja Johannes Rydzek.

## Sportlased
Olümpiasportlased Venemaalt 2018. aasta taliolümpiamängudel

**[[Venemaa]]** sportlased osalesid **[[2018. aasta taliolümpiamängud|2018. aasta taliolümpiamängudel]]** Pyeongchangis olümpialipu ja nimetuse Olümpiasportlased Venemaalt all, sest ROK keelas Venemaal osalemise Sotši taliolümpiamängudel toimunud ulatusliku dopingupettuse tõttu. ROK lubas Venemaalt võistlema 168 sportlast, kes võistlesid 15 spordialal.

Olümpiavõitjaks tuli iluuisutaja Alina Zagitova naiste üksiksõidus ja jäähokimeeskond.

## Sportlased

### Jäähoki
Venemaa jäähokikoondise koosseis 2018. aasta taliolümpiamängudel.

Peatreener: Oleg Znarok.
Rannamõisa kalmistu

**Rannamõisa kalmistu** ehk **Rannamõisa kirikuaed** (ka **Ranna kalmistu, Ranna kirikuaed**) on kalmistu Harjumaal Harku vallas Rannamõisa kiriku juures. 

Kalmistu on kasutusel alates 1902. aasta suvest. Esimesena maeti sinna kohalikest 8. juunil 1902 Mari Rikko Merikülast. 

Sinna on maetud Rannamõisa kiriku rajamise eestvedaja, Rannamõisa ning Muraste mõisnik Alexander von Weymarn, endine põllumajandusjuht Vello Lind, EELK Harju-Madise koguduse vaimulik Juta Siirak, mitme koguduse vaimulik Ferdinand Jürgenson ja tema vend vaimulik Johannes Jürgenson, kahekordne olümpiapronks, maailmarekordi püstitanud vasaraheitja Jüri Tamm, maailmameister ja mitmekordne Euroopa meister, korvpallur Jaak Lipso, tippsuusataja ja sporditegelane, piirivalve kolonelleitnant Arne Sirel, kaitseväe erukolonel Raul Luks, muusikateadlane Aavo Hirvesoo, ajakirjanik Raik Aarma, muusik Ivo Varts, riigitegelane Ain Soidla, kunstnik ja pedagoog Paul Luhtein, insener ning purjetaja Otto-Sven Raud, autode konstruktor ning tervendaja Arno Joala, kunagine jäägrite pealik Jaak Mosin ja kooliõpetaja, organist ning Rannamõisa köster Karl Dunkel.

## Viited

## Välislingid
*Kalmistust Rannamõisa koguduse lehel
Phạm Tuân

**Phạm Tuân** (27. veebruaril 1947 Thái Bìnhis) on Vietnami endine lendur ja kosmonaut.

Ta viibis kosmoses 23. juulist 31. juulini 1980 Sojuz 37 ja Sojuz 36 pardal.
50 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 50** sõidab Seli asumi ja Majaka põigu vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 13-26 minuti tagant.

## Välislingid
* 50. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
51 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 51** sõitis Viru keskuse ja Priisle asumi vahel. Liini teenindas Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimus kõigil päevadel. Väljumised 15-22 minuti tagant.

21. oktoobril 2024 bussiliinid nr 40 ja 51 ühendati.

## Välislingid
* 51. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
53 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 53** on endine bussiliin, mis sõitis kuni 31. maini 2020 Priisle asumist Estonia teatrini. Liini teenindas Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklust ei toimunud laupäeval ning pühapäeval.

Bussiliin oli ekspressliin, mis liideti alates 1. juunist 2020 bussiliiniga 9.

## Viited
54 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 54** sõidab Väike-Õismäe ja Priisle vahel, läbides Tallinna bussijaama ja Astangu asumit. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub igal päeval. Väljumised 20-23 minuti tagant.

Marsruut: Õismäe tee, Järveotsa tee, Astangu tänav, Paldiski maantee, Endla tänav, Kaarli puiestee, Estonia puiestee, Teatri väljak, Rävala puiestee, Lembitu tänav, Juhkentali tänav, Odra tänav, Tartu maantee, Peterburi tee, Juhan Smuuli tee, Punane tänav, Mustakivi tee, Linnamäe tee, Ussimäe tee, Kristjan Kärberi tänav, Kristjan Kärberi tänav, Ussimäe tee, Linnamäe tee, Mustakivi tee, Punane tänav, Juhan Smuuli tee, Peterburi tee, Tartu maantee, Odra tänav, Juhkentali tänav, Ants Lauteri tänav, Rävala puiestee, Teatri väljak, Estonia puiestee, Kaarli puiestee, Toompuiestee, Endla tänav, Suur-Ameerika tänav, Luise tänav, Endla tänav, Paldiski maantee, Astangu tänav, Järveotsa tee, Õismäe tee

## Välislingid
* 54. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
Agáthonas Iakovídis

**Agáthonas Iakovídis** (Αγάθωνας Ιακωβίδης; 2. jaanuar 1955 Thessaloníki – 5. august 2020) oli Kreeka laulja.

Ta esindas koos ansambliga Koza Mostra Kreekat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Alcohol Is Free". Laul saavutas finaalkontserdil 152 punktiga kuuenda koha.
Olev Tapupere

**Olev Tapupere** (22. aprill 1930 Tallinn – 2. veebruar 2018 Tallinn) oli energeetikateadlane ja õppejõud, TPI/TTÜ energeetikateaduskonna dekaan (1974–1991).

## Haridus
* 1948 lõpetas Tallinna 2. Keskkooli hõbemedaliga
* 1953 lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi elektrijaamade, -võrkude ja -süsteemide erialal *cum laude*
* 1957–1960 Leningradi Polütehnilise Instituudi aspirant
* 1967–1968 täiendas end Londoni Ülikooli Queen Mary Kolledžis
* 1965 kaitses Leningradi Polütehnilises Instituudis kandidaadiväitekirja ja sai tehnikateaduste kandidaadiks

## Töö
* 1953–1957 assistent, Tallinna Polütehniline Instituut (TPI)
* 1961 vanemõpetaja, Tallinna Polütehniline Instituut (TPI)
* 1962–2004 dotsent, Tallinna Polütehniline Instituut (TPI) / Tallinna Tehnikaülikool (TTÜ), sh 1965–1974 TPI elektrisüsteemide kateedri juhataja ja 1974–1991 TPI energeetikateaduskonna dekaan
* 2006–... emeriitdotsent, Tallinna Tehnikaülikool (TTÜ)

## Teadustöö
Teadustöö põhisuunaks oli kõrgepingetehnika (isolatsiooni lahenduskarakteristikud). Avaldanud 55 publikatsiooni, juhendanud diplomi- ja magistritöid. Tegeles ka standardimise ja elektroenergeetikaalase terminoloogia korrastamisega.

### Teaduskorralduslik tegevus
* Elektrotehnikaalase standardimise organisatsiooni Eesti Elektrotehnikakomitee organiseerijaid, 1994–1999 selle direktor
* Eesti Elektroenergeetika Seltsi liige
 
## Tunnustus
* 1986 Eesti NSV teeneline energeetik
* 2004 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* Medal “Mente et manu”

## Harrastused
Sport, eriti suusatamine ja korvpall (oli TTÜ korvpallimeeskonna Kapa liige).

## Viited
55 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 55** sõidab Paul Pinna tänava ja Kesklinna (Hobujaama bussipeatuse) vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub tööpäeviti.

Marsruut: Punane tänav, Kuuli tänav, Paneeli tänav, Betooni tänav, Peterburi tee, Majaka tänav, Gonsiori tänav.

## Välislingid
* 55. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
*Muudatused Tallinna ühistranspordiliinidel alates 21.12.2020
Pornograafilise sisuga ja vägivalda või julmust propageerivate teoste ekspertkomisjon

**Pornograafilise sisuga ja vägivalda või julmust propageerivate teoste ekspertkomisjon** (argikeeles ka **pornokomisjon**) on Kultuuriministeeriumi juures asuv komisjon, mille ülesanne on määratleda, kas hindamiseks esitatud teos on pornograafilise sisuga, vägivalda või julmust propageeriv.

Komisjon on loodud ja toimib "Pornograafilise sisuga ja vägivalda või julmust propageerivate teoste leviku reguleerimise seaduse" ning kultuuriministri töökorra alusel. Seaduse järgi on pornograafia selline kujutamisviis, mis teisi inimlikke seoseid kõrvale või tagaplaanile jättes seksuaalsed toimingud labaselt ja pealetükkivalt esiplaanile toob. Seaduse järgi on teos vägivalda või julmust propageeriv juhul, kui enesekaitseliselt õigustatud piire ületava vägivalla või julmuse kujutamine toimub heakskiitval viisil, eesmärgiga levitada inimeste hulgas vägivaldset või julma käitumist.

## Koosseis

Komisjoni kuuluvad 7. veebruari 2018 seisuga:
*Kultuuriministeeriumi spordiosakonna nõunik Margus Klaan (esimees)
*Kultuuriministeeriumi kunstide asekantsler Hillar Sein;
*Eesti Kunstnike Liidu esindaja Jaan Elken;
*Eesti Kinoliidu esindaja Heiki Ernits;
*Sotsiaalministeeriumi võrdsuspoliitikate osakonna nõunik Marion Pajumets;
*Haridus- ja Teadusministeeriumi e-teenuste osakonna juhataja Kristel Haiba-Rillo;
*Eesti Lastekaitse Liidu juhataja Tõnu Poopuu;
*Eesti Lastekaitse Liidu esindaja Malle Hallimäe;
*Politsei- ja Piirivalveameti esindaja Pille Alaver;
*Eesti Autoriõiguste Kaitse Organisatsiooni esindaja Erik Mandre.

## Menetletud juhtumite statistika
Juhtumeid eksperdikomisjoni menetluses:
*1998 – 1
*1999 – 1
*2000 – 3
*2001 – 5
*2002 – 1
*2003 – 2
*2004 – 2
*2006 – 1
*2008 – 4
*2009 – 1
*2013 – 1
*2014 – 1

## Viited

## Välislingid
*Pilk pornokomisjoni «mustale nimekirjale» postimees.ee, 7. jaanuar 2017
Marmorvähk

**Marmorvähk** *(Procambarus virginalis*) on vähiliik, mille omapära seisneb selles, et selle algne päritolu ja populatsiooni suurus pole teada. Marmorvähk on mageveevähkide seas eriline selle poolest, et see liik paljuneb ainult partenogeneetiliselt. Partenogenees on kaasa aidanud liigi stabiilsete populatsioonide tekkimisele. 

Esimesed teated marmorvähi kohta pärinevad Saksamaa lemmikloomakaubandusest 1990. aastatel, sealt on tulnud ka tema saksapärane nimi „Marmorkrebs“. Marmorvähk on olnud üks populaarsemaid lemmikloomana peetavaid vähiliike, kuna ta on marmorja mustri poolest väga dekoratiivne. Marmorvähk on tõenäoliselt liigi *Procambarus fallax* partenogeneetiline vorm. Praegu käsitletakse marmorvähki iseseisva liigina.

### Liigi kirjeldus
Värvuselt võivad olla marmorvähid pruunid, rohelised, sinised. Liigi iseloomulikuks tunnuseks on marmorjas muster, mis on hästi näha pearindmiku külgedel. Kest on sile, kuid esinevad mõned ogad. Sõrad on väga väikesed ja teralise pinnaga. Looduses tumedal põhjal elavatel isenditel ei pruugi põgusa pealevaatamisega muster olla hästi märgatav ning seetõttu liik ära tuntav.

### Liigi levik
Marmorvähk on loodusse sattunud ebaseadusliku asustamise tagajärjel. Loodusest leiti marmorvähki esimest korda Edela-Saksamaal 2003. aastal, hiljem aga veel mitmest Saksamaa piirkonnast. Seni on marmorvähki leitud järgmistest riikidest: Horvaatia, Tšehhi, Eesti, Saksamaa, Ungari, Itaalia, Jaapan, Madagaskar, Holland, Slovakkia, Rootsi, Ukraina, Rumeenia ja Prantsusmaa.

Marmorvähi esmaleid Eestis pärineb 2017. aastast Balti Soojuselektrijaama väljavoolukanalist. 2018. ja 2019. aastal Eesti Maaülikooli tehtud uuringud näitasid, et võõrliik on levinud kogu nimetatud kanali ulatuses. Lisaks leidus marmorvähki ka Narva veehoidlas Balti Soojuselektrijaama väljavoolukanali suudme lähistel ja ka Eesti Soojuselektrijaama väljavoolukanalis. Uuringute katsepüükidega saadi 2018. aastal 104 ja 2019. aastal 253 marmorvähki.

### Liigi mõju
Tegemist on invasiivse võõrliigiga. Marmorvähi (isegi ühe isendi) pääsemine loodusse, võib välja tõrjuda sealse kohaliku vähi. Ameerika päritolu liigile kohaselt kannab ta vähikatku, mis on surmav põlistele Euroopa vähiliikidele, sh jõevähile. 1. jaanuarist 2015 kehtib Euroopa Liidus määrus 1143/2014 „Looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta“. Määrusega alusel koostatud nimekirja, kuhu kuulub ka marmorvähk, kuuluvate liikide elusaid isendeid ei tohi: 

a) importida Euroopa Liitu ega siit transiidina läbi vedada; 

b) pidada, sealhulgas suletud tingimustes; 

c) aretada, sealhulgas suletud tingimustes; 

d) vedada, välja arvatud vedu nende hävitamiseks ette nähtud kohta; 

e) turustada; 

f) kasutada või vahetada; 

g) lubada paljuneda, pidada või kasvatada, sealhulgas suletud tingimustes; 

h) keskkonda viia ehk lahti lasta. 

Erandina on võimalik anda luba nende liikide teadusotstarbel pidamiseks. Eestis on Keskkonnaamet vastava loa andnud Eesti Maaülikoolile, kes uurib laboris marmorvähki, et ohjeldada tema levikut ja kaitsta jõevähki.

## Viited
Aeg (singel)

"**Aeg**" on Ott Leplandi singel. Laulu autor on Ott Lepland. Loo on produtseerinud Bert Prikenfeld.

## Välislingid
* VIDEO: Aeg Youtube.com
* SÕNAD: Aeg Sasslantis.ee
Eurasier

**Euraas(ia)lane** on Saksamaalt pärinev koeratõug.

Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta muuhulgas kirjas järgmist: „Enesekindel, rahulik, vastupidav ka kõrgendatud ärritajate suhtes, valvas ja tähelepanelik ilma erilise haukumisvajaduseta; tugev side oma perega; võõraste suhtes eemalehoidlik, olemata agressiivne; ilma jahikireta.“


@kai.eurasier.jpg
Eurasierwelpe 3.jpg|Kutsikas
Eurasier in Tallinn.JPG|Koer Tallinnas


## Viited

## Kirjandus
* Desmond Morris: *Dogs*, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3

## Välislingid
* Eurasier koer.ee saidil
* The Origins and History of the Eurasier
Port Arthur

**Port Arthur** on mitme asula nimi:

* **[[Port Arthur (Ontario)]]**, linn Kanadas Ontario provintsis
* **[[ Port Arthur (Texas)]]**, linn USA-s Texase osariigis

## Vaata ka
* **[[Port Artur]]** on Hiina sadamalinna **Lüshun** ajalooline nimi
* Port Arturi kaubanduskeskus
Jegor Jakovlev

**Jegor Jakovlev** (vene Егор Владимирович Яковлев; 14. märts 1930 Moskva – 18. september 2005 Moskva) oli vene ajakirjanik.

Ta sündis aastal 1930 Moskvas. Ta lõpetas Moskva Riikliku Ajaloo ja Arhiivinduse Instituudi. Seejärel tegutses ajakirjanikuna.

Jegor Jakovlev suri 18. septembril 2005 Moskvas, ta on maetud Novodevitšje kalmistule.

## Isiklikku
Tema poeg on ajakirjanik Vladimir Jakovlev (sündinud 1959)
Gabriel Jesus

**Gabriel Fernando de Jesus** (sündinud 3. aprillil 1997 São Paulos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Inglismaa kõrgliiga klubis Arsenal ja Brasiilia jalgpallikoondises.

Gabriel Jesus alustas klubikarjääri Brasiilia kõrgliigaklubis Palmeiras. Ta valiti 2015. aastal Brasiilia kõrgliiga parimaks uustulnuks. Samal aasta tuli ta meeskonnaga Copa do Brasili võitjaks. Järgmisel aastal aitas ta Palmeirasel pärast kahte aastat tulla taas Brasiilia meistriks ning ta valiti kõrgliiga hooaja parimaks mängijaks.

2017. aasta jaanuaris liitus ta 32 miljoni euro eest Premier League'i klubiga Manchester City. Seal mängis ta viis ja pool hooaega. Manchester City meeskonnas lõi ta 95 väravat, millest 58 Inglismaa kõrgliigas. Tema kõige resultatiivsem hooaeg Manchester Citys oli 2019/20, mil ta lõi 23 väravat, millest 14 Premier League'is. Manchester Cityga tuli ta Inglismaa meistriks neli korda.

2022. aasta juulis sõlmis ta lepingu Arsenaliga.

## Koondisekarjäär
Gabriel Jesus esindas Brasiilia noortemeeskonda 2015. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel, kus võideti hõbemedal, ja 2016. aasta suveolümpiamängudel, kus finaalis võideti Saksamaad. Debüüdi rahvuskoondises tegi ta 2016. aasta septembris.

Esimese värava Brasiilia koondise särgis lõi ta 1. septembril 2016 MM-i valikmängus Ecuadori vastu.

2019. aastal võitis ta Brasiilia koondisega Copa América.

## Saavutused
;Palmeiras
*Campeonato Brasileiro Série A: 2016
*Copa do Brasil: 2015

;Manchester City
*Premier League: 2017–18, 2018–19, 2020–21, 2021–22
*FA Cup: 2018–19
*EFL Cup: 2017–18, 2019–20, 2020–21
*FA Community Shield: 2018, 2019

## Viited

## Välislingid
KOP

**KOP** võib tähendada järgmist:
*KOP, Eesti ansambel - Kõik Omad Poisid
*Kansallis-Osake-Pankki, Soome pank
*Kohaliku omaalgatuse programmi
Kristi Sääsk

**Kristi Sääsk** (sündinud 18. juunil 1973 Viljandis) on eesti luterlik vaimulik.

Ta lõpetas 1991. aastal Suure-Jaani Keskkooli ja 2007. aastal EELK Usuteaduse Instituudi.

Sääsk ordineeriti 27. aprillil 1997 diakoniks ja 5. juunil 2007 õpetajaks.

Aastatel 1997–2007 oli ta Suure-Jaani koguduse diakon ja 2007–2018 Suure-Jaani koguduse õpetaja. 

Aastatel 2018–2022 tegi ta vaimulikutööd Saksamaal: aastajagu oli ta vabatahtlik töötegija Mariaõdede õeskonnas Darmstadtis ja kolm aastat oikumeeniline töötegija Württembergi evangeelse kiriku misjoni-, oikumeenia ning arendusteenistuses. 

2023. aasta juunis valis EELK Koeru Maarja-Magdaleena koguduse nõukogu Kristi Sääse ühehäälselt Koeru koguduse õpetajaks, ta asus ametisse 1. augustist 2023. 

Sääsk on aastast 2015 SA Laagrikeskus Talu nõukogu liige ja EELK Kristliku kasvatuse komisjoni liige ning oli 2013–2017 EELK Kirikukogu liige.

## Välislingid
*EELK vaimulike leksikon
Teerull

**Teerull** on teedemasin, mida kasutatakse teekatte (nt asfaldi), killustikust aluskihi, muldkeha pinnase vms tihendamiseks.
Ilmar Vahe

**Ilmar Vahe** (15. september 1922 – 3. detsember 1976) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane.

Teise maailmasõja ajal oli ta Eesti Laskurkorpuse ohvitser.

1960.–1970. aastatel oli ta EKP Tartu Rajoonikomitee esimene sekretär.

Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VII ja VIII koosseisu saadik ja VIII Eesti NSV Ülemnõukogu juhataja Arnold Koopi asetäitja..

18. detsembrist 1968 4. juulini 1975 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu juhataja.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Ilmar Vahe, Eesti Laskurkorpuse ohvitser (1947)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV Ülemnõukogu saadikukandidaat, EKP Tartu Rajoonikomitee esimene sekretär Ilmar Vahe (1967)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. EKP Tartu Rajoonikomitee esimene sekretär Ilmar Vahe (1971)
Mihkel Reinsalu

**Mihkel Reinsalu** (sündinud 13. aprillil 1964) on treener, ärikoolitaja ja juhtimiskonsultant. 

Reinsalu on lõpetanud 1987. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna ning töötanud 12 aastat korvpallitreenerina. Kahel hooajal oli ta Eesti rahvusnaiskonna peatreener.

Koolitajana tegutseb alates 2003. aastast. Ta on lõpetanud Drakadeemia Erakoolis näitekirjanike baaskursuse. Ta on Rootsi Moreno Instituudist saanud grupiteraapia sertifikaat Director of Psychodrama, Certified Practitioner. Reinsalu on Diamond Power Index® ja Power Intelligence® sertifitseeritud coach. 

Reinsalu on olnud ajalehe Eesti Päevaleht vastutav väljaandja ja peadirektor ning Artist Siseraadiod OÜ tegevjuht, juhtinud Äripäeva Akadeemiat. 
Reinsalu on töötanud Coop Eesti juhtide arengu- ja järelkasvuprogrammi koolitajana. Ta on töötanud ka Raadio 2-s.

Reinsalu on koolitus- ja konsultatsioonifirma Teadmiste Instituut OÜ rajaja, omanik ja juht, Lastele MTÜ omanik ja juhatuse liige ning LKM Talent Group partner.
Harald Stunde

**Harald Stunde** (18. jaanuar 1899 Narva – 28. veebruar 1942 Porto Alegre) oli Eesti lendur.

6. oktoobril 1920 sai temast Ühendkuningriigi Kuningliku Aeroklubi lendur, lenduritunnistus nr 7885. Sama aasta 9. oktoobrist oli ta Eesti sõjaväe lennurühma lendur. 1925. aastal töötas Harald Stunde Aeronaudi piloodina. 1926. aastal lendas ta reisilennukiga tänava kohal traatidesse ja kukkus koos reisijatega alla. Kõik inimesed küll pääsesid eluga, aga Stunde jäi süüdi ja ta tundis, et pind jalgade all hakkab põlema, nii sündis otsus Eesti tolm jalgadelt pühkida.

1926. aastal siirdus Stunde Saksamaale, kus astus Junkersi firma teenistusse ja lendas Klaipeda-Kaunase-Königsbergi liinil. Saksamaalt siirdus Stunde Argentinasse, 1927. aastal võeti ta tööle lennufirmasse Lloyd Aereo Bolivano liinilendurina. Alates 21. märtsist 1932 oli ta Brasiilia lennufirma Varig piloot ja alates 19. juunist 1938 lennufirma Varig vanempiloot (). Stunde oli esimene eestlane, kes üht tüüpi lennukiga (Junkers F13) oli 1938. aasta suveks lennanud miljon kilomeetrit, olles Junkersis selleks ajaks töötanud 12 aastat.

Stunde hukkus 28. veebruaril 1942 lennukatastroofis São João lennuvälja lähistel, temast jäi maha Eestist pärit abikaasa Alice Petersen ja poeg Tarmo.

## Viited
Urbino Venus

**"Urbino Venus"** on Itaalia kunstniku Tiziani õlimaal, mis valmis 1534. aastal. Maalil on kujutatud noort naist kanapeel lamamas. Maal asub praegu Firenzes Uffizi galeriis. 

"Urbino Venus" sarnaneb tugevasti 24 aastat varem Giorgionega koostöös maalitud "Magava Venusega", kuid erinevalt esimesest on siinne Venus kolinud välitingimustest siseruumi, kanapeele renessanslikus palees. Just oma intrigeeriva pilgu tõttu peetakse Tiziani "Urbino Venust" üheks esimeseks erootilise alatooniga aktimaaliks. 

Tiziani "Urbino Venus" oli inspiratsiooniks Edouard Manet' skandaalseks tööks "Olympia" 1863. aastal.

## Kirjeldus
Venus on kolinud siseruumidesse diivanile, vaadates vaatlejale silma igasuguse häbitundeta. Esmakordselt kohtub vaataja jumalannaga argipäevases situatsioonis. Venusele ei puhu enam mütoloogilised tegelased tuult ning võrreldes Botticelli Venust Tiziani omaga, on näha, et kuigi selle teose põhieesmärk on renessansile kohaselt pakkuda vaatajale esteetilist kogemust, on sellel esmakordselt ka erootiline alatoon: Tizian muutis siiani süütu alastuse millekski erootiliseks ja intrigeerivaks. 

Kuid samas ei mõju see erootilisus groteskselt. Kui Botticelli Venus on veel nooruslikult arglik, suunates oma pilgu maha, ei häbene Tiziani Venus oma vaatajatega kontakti astuda – ta on teadlik oma ilust. Lamava naise pilk on julge, kuid selles peitub naiselik hellus ja armastus. See pilk muudab kohati tavatu ja ebamugava stseeni sümpaatseks ning isegi lummavaks. Lamav naine nagu ootaks, et vaataja astuks tema hedonistlikku maailma ning veedaks kasvõi tunnikese tema seltsis. Diivanil lamab naise jalgade juures ka koer, mis tähendab truudust, rõhutamaks, et kuigi vaatajale otsa vaatav naine on häbematult alasti, on ta siiski oma armastuses lojaalne. Teosele lisab sümpaatsust ka mahedate, soojade toonide kasutamine ning üldine kokkusulavus figuuride vahel.
Raul Nikkolo

**Raul Nikkolo** (3. oktoober 1928 – 5. jaanuar 1997) oli eesti tööstustöötaja ja rahvasaadik.

Aastatel 1942–1944 õppis ta Tallinna 1. Gustav Adolfi Gümnaasiumis.

Ta töötas V. Kingissepa nimelises Tallinna Tselluloosi- ja Paberikombinaadis paberimasina juhina, hiljem paberitsehhi juhataja asetäitjana.

Aastatel 1963–1967 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VI koosseisu saadik.

Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.

## Tunnustus
*1961 Lenini orden
*1966 Sotsialistliku töö kangelane
*1984 Eesti NSV teeneline noortejuhendaja

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. V. Kingissepa nimelise Tallinna Tselluloosi ja Paberikombinaadi vanem paberimasina juht Lenini ordeniga autasustatud Raul Nikkolo (1961)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. V. Kingissepa nimelise Tallinna Tselluloosi- ja Paberikombinaadi paberivabriku juhataja asetäitja, sotsialistliku töö kangelane Raul Nikkolo (1966)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Tallinna V. Kingissepa nimelise Tselluloosi- ja Paberikombinaadi paberitsehhi juhataja asetäitja, sotsialistliku töö kangelane Raul Nikkolo masinajuht August Niinepuule näpunäiteid andmas (1967)
Kavastu kool

**Kavastu kool** oli kool Lääne-Virumaal Haljala vallas Kavastu külas.

Kooli klassiruumid ja saal paiknesid endise Kavastu endise mõisamaja härrastemaja läänetiivas (1921–1968), hoone teisel korrusel asusid õpetajate ja koolijuhataja korterid.

## Ajalugu
Kavastu mõisa piires on esimesi ülestähendusi rahvahariduse jagamisest hernhuutlaste poolt 1764. aastal. Kooli esmamainimine pärineb aastast 1843.

Järgmised märkmed kooli eksisteerimise kohta pärinevad aastatest 1851–1853, kui Salguse talus ning Kavastu mõisa peretoas pidas koolmeistriametit kohaliku kangru poeg Gustav Webermann. Päris uus koolimaja ehitati aastail 1860–1862. See Linnupõlluks nimetatud hoone oli ristnurkadega palkehitis õlgkatuse ja ühe klassitoaga. Linnupõllult koliti kool endisse mõisahoonesse 1921. aastal. 

Kavastu mõisas peeti menukat külaelanike spordi- ja lillepidu. Koolimajas näidati ka kino. Enne koolimajja elektri saamist 1940. aastatel viidi kino tarbeks kohale generaatoriga kinoaparatuur. 

Kavastu kool suleti Rakvere rajooni täitevkomitee otsusega 1. septembrist 1968. Koolimajaks olnud Kavastu mõisa härrastemaja hävis tulekahjus 7. juunil 1971.  

Koolimaja vundamendile paigutati Kavastu koolihariduse 750 aastapäeva tähistamiseks 15. juunil 1991 graniidist mälestuskivi.

### Kooli nimed
*Kavastu 4-klassiline algkool (1919–1929)
*Kavastu 5-klassiline algkool (1929–...)
*Kavastu 6-klassiline algkool (...–1947)
*Kavastu Mittetäielik Keskkool (seitsmes klass lisandus aastal 1947)

## Õpetajaid
*Joosep Edelmann
*Gustav Webermann
*Abram Webermann
*Julius-Aleksander Rehberg
*hr ja pr Palmisto
*Pear Rootalu
*Helene Klaumann
*Vello Vainsalu
*Gerda Webermann
*Kaarina Sildna

## Vilistlasi

*Julius-Aleksander Rehberg-Reepärg – hilisem õpetaja samas koolis
*Otto Alexander Webermann – filosoofiadoktor, Soome filoloogia professor Göttingeni Ülikoolis
*Raimo Pullat – ajaloodoktor, emeriitprofessor, linnaajaloo uurija
*Ilmar Mikkor – Eesti Draamateatri näitleja, ettevõtja

## Kirjandus
*Linda Webermann "Kuidas tuli kirjatarkus? Kavastu kool 1843–1968" Virumaa Teataja, 11.07.1995.

## Välislingid
*Kavastu kool
Anna Aaver

**Anna Aaver** (sünninimi **Brilkova**; 23. jaanuar 1927 Valgevene – 9. juuni 1982 Eesti).

Ta tuli 1955. aastal koos abikaasa Mihkel Aaveriga Eestisse elama. Ta oli viie lapse ema ja töötas Rakvere rajoonis Energia kolhoosis lüpsjana.

Ta oli Nõukogude Liidu kommunistliku partei 26. kongressi delegaat, Lenini ja Tööpunalipu ordeni omanik. Sai 1977. aastal Eesti NSV teenelise põllumajandustöötaja aunimetuse.

Temast on tehtud dokumentaalfilm "Anna Aaveri argipäev" (1981, režissöör Semjon Školnikov).  

## Välislingid
*Foto 1
*Foto 2
Armeenia 2018. aasta taliolümpiamängudel

**[[Armeenia]]** osales **[[2018. aasta taliolümpiamängud]]el** Pyeongchangis kolme sportlasega.

Armeeniat esindasid Ašot Karapetjan mäesuusatamises ning Mikael Mikaeljan ja Katja Galatjan murdmaasuusatamises.

## Välislingid
*Armeenia olümpiamängude kodulehel
Eelkommunikatsioon

**Eelkommunikatsion** on keskpanga kasutatav instrument rahapoliitika mõjususe suurendamiseks, et kujundada avalikkuse ootusi tulevaste sammude osas (sh. tulevased intressimäärad, avaturuoperatsioonide mahud ning ajastamine jms). 

Kommunikatsioon võimalike tulevaste rahapoliitiliste sammude osas on tuntud kui eelkommunikatsioon (ingl. k. forward guidance). Ettevõtted ning majapidamised kasutavad infot keskpanga tulevaste sammude osas oma ootuste kujundamisel. Ootused mõjutavad aga igapäevaseid säästmis- ja tarbimisotsuseid. Eelkommunikatsiooni kasutavad keskpangad näiteks olukorras, mil rahapoliitiliste intresside tase on viidud sedavõrd madalaks, et nende edasine alandamine ei ole enam võimalik. Sellises olukorras võib keskpank avalikkusele lubada, et intressid püsivad madalatel tasemetel veel näiteks aasta aega (kalendripõhine eelkommunikatsioon) või kuni inflatsioon, tööpuudus või mõni muu majandusnäitaja ületab teatud piiri (tingimuslik eelkommunikatsioon).
Rannaküla (Oru)

**Rannaküla** on endine küla (kuni aastani 1977) Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas ja endises Lääne-Nigula kihelkonnas. Enne valdade liitmise algust asus küla ala kuni aastani 2013 Oru vallas. 

Praegu Saunja küla üks tuumalasid.

Külas oli 1915. aastal 33 talu, neist enamus on asustatud tänapäevani. Külas on säilinud arvukalt rehielamuid. Lisaks oli külas arvukalt saunakohti, millest on säilinud vähemus. Küla nimi on ametlikuna kasutuses Tallinna–Haapsalu maantee bussipeatuses ja Läänemaa põhjapoolmiku kõnekeeles teeristi nimes (Keila–Haapsalu maantee suubumine Tallinna–Haapsalu maanteesse).

Tallinna–Haapsalu maantee lähedal asuvad Esimese maailmasõja aegsed kokkuvajunud kaitsekraavid. Selle kaitseliini kraave on lõuna pool raudtee ääres ja kunagise Laheva–Taebla tee ääres. Lahingutes neid ei ole kasutatud. 1918. aasta veebruaris saabunud Saksa vägedele seal vastupanu ei osutatud.

## Vaata ka
* Aamse looduskaitseala

## Viited
Jaapani astronautide loend

**Jaapani astronautide loendis** on kosmoses käinud Jaapani kodanikud. Kosmoses on 2022. aasta lõpu seisuga käinud 14 Jaapani kodanikku:

*Toyohiro Akiyama
*Takao Doi
*Satoshi Furukawa
*Yozo Hirano
*Akihiko Hoshide
*Norishige Kanai
*Yusaku Maezawa
*Mōri Mamoru
*Chiaki Mukai
*Sōichi Noguchi  
*Takuya Onishi
*Kōichi Wakata
*Naoko Yamazaki   
*Kimiya Yui