open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Federica Mogherini

**Federica Mogherini** (sündinud 16. juunil 1973 Roomas) on vasakpoolne Itaalia poliitik ja poliitikateadlane. Ta oli alates 1. novembrist 2014 kuni 30. novembrini 2019 Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Junckeri komisjonis.

21. veebruarist kuni 31. oktoobrini 2014 oli ta Itaalia välisminister. 30. augustil nimetati ta Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgeks esindajaks. Ta vahetas 1. novembril 2014 välja sel ametikohal olnud paruness Catherine Margaret Ashtoni. Alates 1. septembrist 2020 kuni 4. detsembrini 2025 oli ta Euroopa Kolledži rektor. 2025. aasta detsembri alguses vahistati ta kahtlustatuna hankepettuses ja korruptsioonis.

## Isiklikku
Federica Mogherini on Itaalia filmirežissööri ja stsenaristi Flavio Mogherini (1922–1994) tütar.Federica Mogherini on abielus Matteo Rebesaniga, kellega tal on kaks tütart, Caterina (2005) ja Marta (2010).

## Viited

## Välislingid

* Federica Mogherini ametlik blogi (*itaalia keeles*)
Mõisate ülevõtmine

**Mõisate ülevõtmine** oli 20. sajandil Venemaa Nõukogude Vabariigis endistel Venemaa keisririigi aladel toimunud protsess, mille käigus võeti üle mõisnike, kirikute ja kloostrite maavaldused. Mõisate ülevõtmist tehti II Ülevenemaalise Nõukogude Kongressi maadekreedi järgi.

## Mõisate ülevõtmine Eestis
Eesti alal algas mõisate ülevõtmine 1917. aastal. Eestis tehti mõisate ülevõtmist vastavalt Eesti Töörahva ja Sõjaväelaste Nõukogu 24. novembri 1917. aasta otsusele. Seda otsust toetas ka Eesti maatameeste konverents Tallinnas 3. ja 4. detsembril. 

Üldiselt läks mõisate ülevõtmine rahulikult, vaid Püssis tekkis tõsine konflikt 10. detsembril 1917, kus lasti maha Tallinnast kohale saabunud kolm punakaartlast Mihkel Aitsam, R. Imberg ja J. Kalmus.

## Vaata ka
*mõisate reduktsioon

## Viited
King (täpsustus)

**King** on mitmetähenduslik sõna.

* **[[King]]** on jalanõu 
***King** on adratalla sünonüüm
* "**[[King (film)|King]]**" on film
***[[King (ansambel)|King]]** oli Suurbritannia *[[new wave]]*i-ansambel
* "**[[King (album)|King]]**" on T.I. album
* **[[King (aadlisuguvõsa)|King]]** on aadlisuguvõsa
* **[[King (Alaska)|King]]** on saar Alaskal
* **[[King (Tasmaania)|King]]** on saar Tasmaanias
***"[[King (Years & Yearsi laul)|King]]"** on Briti ansambli Years & Years laul
Heurnia

***Heurnia*** on veemadulaste sugukonda kuuluv maoliste monotüüpne perekond.  

## Klassifikatsioon

Perekonda *Heurnia* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:    
* *[[Heurnia ventromaculata]]* de Jong, 1926

## Levila

*[[Heurnia ventromaculata]]* on endeemne Lääne-Paapua provintsis Indoneesias.
 
## Viited

## Välislingid
* Sissekanne ADW-s
* Sissekanne CoL-is
* Sissekanne Elu entsüklopeedias
* Sissekanne IUCN-is
* Sissekanne ITIS-es
* Sissekanne Roomajate andmebaasis
San Francisco (täpsustus)

**[[San Francisco]]** on linn USA-s California osariigis. See võib tähendab veel mitut asja.

* **[[San Francisco (Argentina)|San Francisco]]** on linn Argentinas.
* **[[San Francisco (Guatemala)|San Francisco]]** on vald Guatemalas.
* **[[San Francisco (Minnesota)|San Francisco]]** on mahajäetud linn USA Minnesota osariigis.
* **[[San Francisco (Filipiinid)|San Francisco]]** on mitme asula nimi Filipiinidel.
* "**[[San Francisco (Cascada laul)|San Francisco]]**" on ansambli Cascada laul.
* "**[[San Francisco (Tor Endreseni laul)|San Francisco]]**" on Tor Endreseni laul.
* "**[[San Francisco (film)|San Francisco]]**" on 1936. aasta film 1906. aasta San Francisco maavärinast.

***"[[I Left My Heart in San Francisco|(I Left My Heart in) San Francisco]]"**, Tony Bennetti tunnuslaul.
Eesti Raudteelane

**Eesti Raudteelane** oli aastatel 1941–1962 ilmunud ajaleht. Ajaleht ei ilmunud 1942–1944 ja 1954–1955 ning 1953–1956 ilmus ajalehe asemel väljaanne Balti Raudteelane.

Ajaleht oli mitme organisatsiooni häälekandja:
* 1945–1949 Eesti Raudteevalitsuse ja Raudteelaste Ametiühingu häälekandja;
* 1949–1953 Eesti Raudteevalitsuse, Poliitosakonna ja Raudteelaste Ametiühingu häälekandja;
* 1956–1957 Eesti Raudtee Valitsuse ja Ametiühingu Raudteekomitee häälekandja.

## Viited
Nossivtsi

**Nossivtsi** (ukraina keeles *Носівці*) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Gaissõni rajoonis. Elanike arv on 1046. Pindala on 3,477 km².
Šõpõnkõ

**Šõpõnkõ** (ukraina keeles Шипинки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 858. Pindala on 1,3 km².
Kažan-Haradok

**Kažan-Haradok** (valgevene keeles *Кажан-Гарадок*, transkribeerituna **Kažan-Garadok**, poola keeles *Kożangródek*, *Korzangródek*) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Bresti oblastis Łuninieci rajoonis Cna jõe kaldal. Asula on Haradoki külanõukogu halduskeskus.

Haridust annavad keskkool ja muusikakool. Kažan-Haradokis on raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsusteks on endine kreekakatoliku, praegune õigeusu kirik aastast 1818. Lisaks asub asula lähedal rauaaegne linnus. Kažan-Haradokis kasvab tamm, mil vanust viissada aastat, mõningatel andmetel on see Valgevene kõige jämedam puu.

## Ajalugu

Kažan-Haradokki mainitakse esimest korda *Haradzieci* (*Гарадзец*) nime all aastal 1493, toona oli see Mangirdaitiste valduses olev küla. Asula hakkas kuuluma Navahradaki vojevoodkonda ja Navahradaki maakonda. Aastal 1588 läks asula Kiszkade valdusse, aastal 1599 sai Kažan-Haradokist alev.

XVII sajandil oli alev Podbereskite, hiljem Tarnowskite valduses. Aastal 1655 rüüstasid asulat Moskva väed.

Poola jagamisel läks Kažan-Haradok aastal 1795 Venemaa koosseisu. Asulas toimusid regulaarselt laadad, alevis oli suur juutide kogukond. Aastal 1897 oli alevis 3894 elanikku, neist 1597 olid juudid; aastal 1909 oli elanikke 8654, neist 2880 juudid. Alev oli toona Niemirowicz-Szczyttide valdus.

Pärast esimest maailmasõda kuulus Kažan-Haradok Poola koosseisu. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu, ühtlasi kaotas see ka alevi staatuse. 3. septembril 1942 lasid natsid maha 930 sealses getos elanud juuti.

## Pilte


Pilt:Nikolaevskaya Church in Kozhan-Gorodok.JPG|Õigeusu kirik


## Tuntud elanikke
* Janusz Rzeszewski – Poola filmirežissöör

## Viited

## Välislingid

* Kažan-Haradok
Ferania

***Ferania*** on veemadulaste sugukonda kuuluv maoliste monotüüpne perekond.  

## Klassifikatsioon
Perekonda *Ferania* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:    
* *[[Ferania sieboldi]]* (Schlegel, 1837)

## Levila
*Ferania sieboldi* levila asub India, Bangladeshi, Birma ja Malaka poolsaare rannikualade vetes. 

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne Roomajate andmebaasis
* Sissekanne uBio-s
Kombitsmadu (perekond)

**Kombitsmadu** (*Erpeton*) on veemadulaste sugukonda kuuluv maoliste monotüüpne perekond. 

## Klassifikatsioon

Kombitsmadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:    
* *Erpeton tentaculatum* Lacépède, 1800 – kombitsmadu ehk herpeton

## Levila

Kombitsmao levila asub Tai, Kambodža ja Vietnami rannikualade vetes. 

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne ADW-s
* Sissekanne CoL-is
* Sissekanne IUCN-is
* Sissekanne ITIS-es
* Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
* Sissekanne Roomajate andmebaasis
Łachva

**Łachva** (valgevene keeles *Лахва*, jidiši keeles *לאכווע*, transkribeerituna **Lahva**) on küla (endine alev) Valgevenes Bresti oblastis Łuninieci rajoonis Śmierdźi jõe kaldal. Asula on Łachva külanõukogu halduskeskus.

Łachvas on keskkool, raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsusteks on vanalinn ja õigeusu kirik aastast 1880. Lisaks asub asula lähedal rauaaegne asulaplats.

## Ajalugu

Łachvat on esmamainitud 1493. aastal. Asula hakkas kuuluma Navahradaki vojevoodkonda ja Navahradaki maakonda. Algul Leedu suurvürstide valduses olnud asula läks hiljemKiszkade ja seejärel Radziwillide valdusse.

XVII sajandil sai Łachvast alev, selle juurde rajati mõisakompleks. XVIII sajandil rajati mõisa juurde ka loss. Need ehitised on tänapäevaks hävinud.

Poola jagamisel läks Łachva aastal 1793 Venemaa koosseisu. Alev hakkas kuuluma Minski kubermangu. Asula omanikuks said Sayn-Wittgensteinid. XIX sajandi alguses pandi asulas tööle polsterdatud mööblit valmistav vabrik. Alevis oli suur juutide kogukond. 1897. aastal oli alevis 3894 elanikku, neist 1597 olid juudid; 1909. aastal oli elanikke 8654, neist 2880 juudid. Alev oli toona Niemirowicz-Szczyttide valdus.

Pärast Esimest maailmasõda kuulus Łachva Poola koosseisu. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu, ühtlasi kaotas see ka alevi staatuse. 1942. aastal toimus kohalikus getos elanud juutide ülestõus, mis oli esimene selletaoline Natsi-Saksamaal. Getos olnud 2350 juudist suurem osa hukkus, umbes tuhandel õnnestus põgeneda.

## Pilte


Pilt::Lakhvaghettomap.jpg|Łachva geto kaart


## Tuntud elanikke

* Marian Hutten-Czapski – Poola zooloog

## Välislingid

* Łachva
* Łachva ülestõusu ajal pääsenu tunnistus
Balti Raudteelane

**Balti Raudteelane** oli aastatel 1953–1956 väljaande Eesti Raudteelane asemel ilmunud ajaleht. Balti Raudteelane oli Eesti, Läti ja Leedu Raudtee Valitsuse ja Ametiühingu Raudtee Orgkomitee häälekandja.

## Viited
Velise vald (Vigala kihelkond)

**Velise vald** (saksa keeles *Felks*) oli vald Vigala kihelkonnas. Vallamaja asus Velise külas.

Vald moodustati 1866. aastal.

1891. aastal liideti Velise vallaga Nurtu vald, Päärdu vald ja Valgu vald.

1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Velise valla koosseisu, välja arvatud Rääsküla ja Kurevere külade maa-alad, mis läksid Vigala valda, ning Laane talude maa-alad, mis läksid Kaisma valda.

## Viited
Mikaševičy

**Mikaševičy** (transkribeerituna **Mikaševitšõ**) on linn Valgevenes Bresti oblastis Łuninieci rajoonis, Mikaševičy külanõukogu halduskeskus. Poola keeles *Mikaszewicze*. Linna ühendab Prõpjatsi jõega kanal, ka läbib linna Łuniniec-Kalinkavičy raudtee.

Linna piirides on 3 keskkooli, gümnaasium, laste spordikool ja muusikakool. Mikaševičys on ka kultuurimaja ja 2 raamatukogu. Linna esindab jalgpalliklubi FC Granit Mikashevichi (*ФК Граніт Мікашэвічы*. Tööstusettevõtetena on linnas esindatud toiduainetetööstus ja ehitusmaterjalide tootmine. Linnas valmistatakse raudbetooni ja kaevandatakse dioriiti. Suurim vaatamisväärsus linnas ongi dioriidikarjäär.

## Ajalugu

Mikaševičyt on esmamainitud 1785. aastal, mil see kuulus Radziwillidele. Asula hakkas kasvama 1880. aastatel, mil avati raudteejaam ja asulast sai alev. XX sajandi alguses ehitati sinna vineerivabrik; vabriku punastest tellistest hoone on vanim säilinud maja selles linnas. Tänapäeval asub seal lasteaed.

1921. aastast oli Mikaševičy Poola koosseisus. 1939. aastal liideti alev Valgevene NSV-ga. Mikaševičyst sai linn 2005. aastal.

## Viited

## Välislingid

* Mikaševičy karjäär YouTube'is
* Mikaševičy
* Linna koduleht
* Mikaševičy karjäär
Erastvere mõisa kalmistu

**Erastvere mõisa kalmistu** on kalmistu Kanepi kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Erastvere külas Kanepi vallas Põlva maakonnas. Kalmistu jääb Erastvere mõisa südamest umbes 200 meetri kaugusele edelasse.

Kalmistu rajasid 1883. aastal mõisa tollased omanikud Ungern-Sternbergid. Samal ajal püstitati kalmistule ka kabel, mis lammutati 1948. aastal. Vana kabeli kohale püstitasid 1997. aastal kunagiste omanike järeltulijad Martha ja Gerd von Ungern-Sternberg uue kabeli. See pühitseti 2007. aastal. Kabelile projekteeris lisanduse arhitekt Illar Kannelmäe. Kabel nimetati Conradi kabeliks Gerd Freiherr von Ungern-Sternbergi vanaisa mälestuseks. 1851. aastal sündinud Conrad suri 1903. aastal Saksamaal ja on maetud perekonna kabelisse Erastvere pargis. Põlva maavalitsus kinkis kabelisse Tartu kunstniku Stanislav Netšvolodovi eri liiki puidust valmistatud suure krutsifiksi.

Kalmistut piirab madal kivimüür. Kalmistule maetute üldarv ei ole teada. Nüüdisajal on kalmistu üldiselt hooldatud ja korrastatud.

## Viited

## Kirjandus
*Alo Särg. "Erastvere (*Errestfer*, varem *Erbstfer*)". - Põlvamaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2013. Lk 18-19
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
*
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Eesti e-Ülikool

**Eesti e-Ülikool** oli Eesti kõrgkoolide konsortsium, mis tegeles kõrghariduse mitmekesistamise ja paindlikumate õppimisvõimaluste loomisega kõrgkoolides ning elukestva õppe toetamise ja rahvusvahelise konkurentsivõime tõstmisega.
Djokoiskandarus

***Djokoiskandarus*** on veemadulaste sugukonda kuuluv maoliste monotüüpne perekond.

Perekond on nime saanud Indoneesia herpetoloogi Djoko Tjahjono Iskandari auks.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Djokoiskandarus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:    
* *[[Djokoiskandarus annulata]]* (de Jong, 1926)

## Levila

*Djokoiskandarus annulata* on endeemne Uus-Guinea rannikuala vetes. 

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne roomajate andmebaasis
Dieurostus

***Dieurostus*** on veemadulaste sugukonda kuuluv maoliste monotüüpne perekond.  

Perekond on nime saanud Prantsuse zooloogi Jean-Jacques Dussumier'i auks.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Dieurostus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:    
* *[[Dieurostus dussumieri]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)

## Levila

Dieurostus dussumieri levila asub India Kerala osariigi ja Bangladeshi rannikualade vetes. 

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne Roomajate andmebaasis
* Sissekanne uBio-s
Eesti leedulased

**Leedulased** on Eesti üks vähemusrahvusi.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 1727 leedulast.

## Ajalugu
Esimesed leedulased asusid Eesti aladele tõenäoliselt ajal, mil Eesti alade lõunaosa oli Rzeczpospolita koosseisus. Olulisem sisserände periood saabus aga pärast aastat 1832, mil suleti Vilniuse Ülikool ja leedu üliõpilased asusid õppima Tartu ülikoolis. Osa novembriülestõusus osalenud leedulasi küüditati ka Eestisse, kus neid rakendati Tallinna sõjasadama ehitusel.

Aastal 1922 elas Eesti aladel 436 leedulast. Paljud neist naasid järgnevatel aastatel kodumaale ning aastaks 1940 oli leedulasi Eestissse jäänud vaid 213. Olukord muutus nõukogude perioodil, mil Eestisse asusid elama küüditatud leedulased, kes ei saanud luba kodumaale naasmiseks. Ka suunati Eestisse vähesel määral Leedu spetsialiste.

## Viited

## Kirjandus
**Estijos lietuvių bendruomenė* (sud. Cecilija Rasa Unt). Tallinn 2006. 176 p.: iliustr. – ISBN 9955-726-02-4
Enhydris

***Enhydris*** on veemadulased sugukonna maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Enhydris* klassifitseeritakse CoLis järgmised maoliigid:    
* *[[Enhydris albomaculata]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Enhydris alternans]]* (Reuss, 1834)
* *[[Enhydris bocourti]]* (Jan, 1865)
* *[[Enhydris chanardi]]* Murphy & Voris, 2005
* *[[Enhydris doriae]]* (Peters, 1871)
* *[[Enhydris enhydris]]* (Schneider, 1799)
* *[[Enhydris gyii]]* Murphy, Voris & Auliya, 2005
* *[[Enhydris indica]]* (Gray, 1842)
* *[[Enhydris innominata]]* (Morice, 1875)
* *[[Enhydris jagorii]]* (Peters, 1863)
* *[[Enhydris longicauda]]* (Bourret, 1934)
* *[[Enhydris maculosa]]* (Blanford, 1881)
* *[[Enhydris matannensis]]* (Boulenger, 1897)
* *[[Enhydris pahangensis]]* Tweedie, 1946
* *[[Enhydris pakistanica]]* Mertens, 1959
* *[[Enhydris plumbea]]* (Boie, 1827)
* *[[Enhydris punctata]]* (Gray, 1849)
* *[[Enhydris subtaeniata]]* (Bourret, 1934)
* *[[Enhydris vorisi]]* Murphy, 2007.

### Roomajate andmebaasi klassifikatsioon

Perekonda *Enhydris* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:

* *[[Enhydris chanardi]]* Murphy & Voris, 2005
* *[[Enhydris enhydris]]* (Schneider, 1799)
* *[[Enhydris innominata]]* (Morice, 1875)
* *[[Enhydris jagorii]]* (Peters, 1863)
* *[[Enhydris longicauda]]* (Bourret, 1934)
* *[[Enhydris subtaeniata]]* (Bourret, 1934)

## Levila

Neid madusid võib kohata Kagu- Ida- ja Lõuna-Aasia rannikualade vetes.

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne ADW-s
* Sissekanne CoL-is
* Sissekanne IUCN-is
* Sissekanne ITIS-es
* Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
* Sissekanne roomajate andmebaasis
* Sissekanne uBio-s
* Sissekanne saidil Wikispecies
* Sissekanne WoRMS-is

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Enhydris]] seisuga 2.09.2014.*
Koerpeamadu

**Koerpeamadu** (*Cerberus*) on maoperekond. 

## Klassifikatsioon

Koerpeamadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:    
* *[[Cerberus australis]]* (Gray, 1842)
* *[[Cerberus dunsoni]]* Murphy, Voris & Karns, 2012
* *[[Cerberus microlepis]]* Boulenger, 1896
* *[[Cerberus rynchops]]* (Schneider, 1799)
* *[[Cerberus schneiderii]]* (Schlegel, 1837).

## Levila

Neid madusid võib kohata Lõuna-Aasia, Kagu-Aasia ja Okeaania rannikualade vetes. 

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne ADW-s
* Sissekanne CoL-is
* Sissekanne IUCN-is
* Sissekanne ITIS-es
* Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
* Sissekanne roomajate andmebaasis
* Sissekanne uBio-s
* Sissekanne saidil Wikispecies
* Sissekanne WoRMS-is

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Cerberus (genre)]] seisuga 02.09.2014.*
Łuniniec

**Łuniniec** (transkribeerituna **Luninets**) on linn Valgevenes Bresti oblastis, Łuninieci rajooni halduskeskus. Leedu keeles *Luninecas*. Łuniniec on raudteede sõlmpunkt, sealt hargnevad liinid Baranavičy, Bresti, Kalinkavičy ja Sarni suunas.

Asulat on esmamainitud nimega *Mały Łulin* (*Малы Лулін*), hiljem on kasutatud nimesid *Łuliniec* (*Лулінец*) ja *Łuniniec Mały* (*Лунінец Малы*). Tänapäevast nimekuju on kasutatud esimest korda 1561. aastal. 

Łuniniecis on toiduainetetööstus, seal töödeldakse puitu ja valmistatakse ehitusmaterjale. Tähtsaim ettevõte on elektrimootorite tehas, kus mootoreid ka remonditakse.

Linnas asub koduloomuuseum. Vaatamisväärsusteks on veel katoliku kirik (1931) ja õigeusu kirik (1912–1921).

## Ajalugu

Łuninieci on esmamainitud 1449. aastal. Esimesed teadaolevad omanikud olid Niemirowiczid. 1552. aastal ostsid asula Dowojnod. Asula kuulus Navahradaki vojevoodkonda ja Navahradaki maakonda. 1580. aastaks olid asula omanikuks saanud Drucki-Lubeckid.

Alates 1580. aastast vahetusid omanikud kiiresti – Snouskised, Salamjaretskid, Klačkovnad, Narutowiczid ja 1595. aastal Kuncewiczid. 1617. aastal omandasid asula Dalmatid ja 1622. aastal kingiti Łuniniec Dziatłava kloostrile.

1793. aastal läks asula teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Łuniniec hakkas kuuluma Minski kubermangu. 1842. aastal kloostri maad riigistati. Asula hakkas arenema pärast raudteede valmimist 1880. aastatel. Asulasse rajati depoo ja postkontor.

1921. aastast oli Łuniniec Poola koosseisus, 1939. aastal liideti Valgevene NSV-ga. Linnaõigused sai asula 1940. aastal, ühtlasi sai Łuniniecist rajoonikeskus. 1970. aastatel ehitati sinna suur elektrimootorite tehas.

## Pilte


Pilt:Belarus-Luninets-Railway Station.jpg|Raudteejaam


## Tuntud elanikke
*Iryna Chlustava – valgevene kergejõustiklane
*Aksana Sprynčan – valgevene kirjanik
*Jerzy (Korenistow) – poola vaimulik
*Czesław Zbierański – poola lennundusinsener
*Płaton Cichanovič – valgevene keeleteadlane
*Mikałaj Kalinkovič – valgevene kirjanik
*Mieczysław Bohatkiewicz – poola vaimulik
*Franciszek Drucki-Lubecki – Poola poliitik
*Zygmunt Jagodziński – Poola poliitik
*Michał Jakubik – Poola lendur ja kõrgem sõjaväelane
*Ryszard Kraśko – poola följetonist ja kirjanik
*Mikołaj Sukniewicz – Poola kõrgem sõjaväelane
*Zygmunt Ziółkowski – Poola poliitik

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
* Linna hümn YouTube'is
* Łuniniec
* Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
Calamophis

***Calamophis*** on maoperekond.  

## Klassifikatsioon

Perekonda *Calamophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:    
* *[[Calamophis jobiensis]]* (Meyer, 1874)
* *[[Calamophis katesandersae]]* Murphy, 2012
* *[[Calamophis ruuddelangi]]* Murphy, 2012
* *[[Calamophis sharonbrooksae]]* Murphy, 2012. 

## Levila

Neid madusid võib kohata Uus-Guinea rannikualade vetes. 

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne roomajate andmebaasis
* Sissekanne uBio-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Calamophis]] seisuga 02.09.2014.*
Łuninieci rajoon

**Łuninieci rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Bresti oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 2709 km². 2009. aasta seisuga elas seal 73 200 inimest.

Rajoon moodustati aastal 1940. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Bahdanaŭka, Bastyńi, Čučavičy, Dziatłavičy, Dvareci, Haradoki, Łachva‎, Łunini, Mikaševičy, Radzihierava, Sinkievičy ja Vulka külanõukogu.

Halduskeskus on Łuninieci linn. Teised tähtsamad asulad on Mikaševičy linn, Łachva‎ ja Kažan-Haradok.


Luninets Station in Belarus.jpg|Łuninieci raudteejaam
Jewish cemetery in Lakhva (Brest Region) 1a.jpg|Łachva‎
Nikolaevskaya Church in Kozhan Gorodok.JPG|Kažan-Haradok


Rajoon asub Polesje madalikul. Suurim jõgi on Prõpjats rajooni lõunapiiril, suuremad sinna voolavad jõed on Cna, Łań,  Śmierdź ja Bobryk.

2009. aasta seisuga olid elanikest 96,17% valgevenelased, 2,54% venelased ja 1,29% oli teistest rahvustest. 76,78% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 21,88% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 45,48% elanikke, vene keelt aga 53,09%.

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Bitia

***Bitia*** on veemadulaste sugukonda kuuluv maoliste monotüüpne perekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Bitia* klassifitseeritakse Roomajate andmebaasis üksainus liik:    
* *[[Bitia hydroides]]* Gray, 1842

## Levila

*Bitia hydroides* levila asub Birma, Tai ja Malaisia poolsaare rannikuala vetes. 

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne ADW-s
* Sissekanne CoL-is
* Sissekanne ITIS-es
* Sissekanne IUCN-is
* Sissekanne Roomajate andmebaasis
* Sissekanne WoRMS-is
Simalia

***Simalia*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Simalia* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:    
* *[[Simalia amethistina]]* (Schneider, 1801) 
* *[[Simalia boeleni]]* (Brongersma, 1953) 
* *[[Simalia clastolepis]]* (Harvey, Barker, Ammerman & Chippindale, 2000)
* *[[Simalia kinghorni]]* (Stull, 1933)
* *[[Simalia nauta]]* (Harvey, Barker, Ammerman & Chippindale, 2000)
* *[[Simalia oenpelliensis]]* (Gow, 1977)
* *[[Simalia tracyae]]* (Harvey, Barker, Ammerman & Chippindale, 2000). 

## Levila

Neid kägistajamadusid võib kohata Austraalias, Paapua Uus-Guineas ja Indoneesias. 

## Sünonüüm

*Simalia* on maoperekonna *[[Morelia (perekond)|Morelia]]* taksonoomiline sünonüüm (Reynolds, Niemiller et Revell, 2014.).

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne roomajate andmebaasis
* Sissekanne uBio-s
* R. Graham Reynolds, Matthew L. Niemiller, Liam J. Revell, Toward a Tree-of-Life for the boas and pythons: Multilocus species-level phylogeny with unprecedented taxon sampling, Molecular Phylogenetics and Evolution, 2013 Elsevier Inc., veebiversioon (vaadatud 02.09.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Simalia]] seisuga 02.09.2014.*
VÕS

**VÕS** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Vene Keele Õpetajate Selts
*võlaõigusseadus
*Võru Õpetajate Seminar
*"Väike õigekeelsussõnaraamat"
*...
VTÜ

**VTÜ** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Võru Tarbijate Ühistu
*vabatahtlik tuletõrjeühing
*
*...
VTA

**VTA** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Veeteede Amet
*Veterinaar- ja Toiduamet
*vähi-testise antigeenid
Die Welt

**Die Welt** on Saksa kirjastuse Axel Springer SE kirjastatav saksakeelne päevaleht, mis ilmub esmaspäevast laupäevani. 

Päevalehe veebipõhine uudisteportaal WELT Online kannab septembrist 2012 samuti nime **Die Welt**.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Arhiiv
VOL

**VOL** või **Vol** või **vol** ja muud nende tähtede variandid võivad tähendada järgmist:
*Valgamaa Omavalitsuste Liit
*Viljandimaa Omavalitsuste Liit
*Võrumaa Omavalitsuste Liit
*...
VMV

**VMV** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Valga Maavalitsus
*Viljandi Maavalitsus
*Võru Maavalitsus
*...
VM

**VM** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Välisministeerium
*Vaba Maa
**Vaba Maa, päevaleht
**Vaba Maa, trükikoda (Eesti NSV ajal Punane Täht)
*...
Tytti Tuppurainen

**Tytti Johanna Tuppurainen** (sündinud 18. veebruaril 1976 Oulus) on Soome poliitik, ta oli alates 6. juunist 2019 kuni 20. juunini 2023 Soome Euroopa asjade minister, alguses Antti Rinne valitsuses ja seejärel Sanna Marini valitsuses.

Ta kuulub Soome Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. 

Ta on Eduskunna liige alates 2011. aastast. Eduskunna valimistel kogus ta 2011. aastal 5313 häält ja 2007. aastal 2791 häält.

2004, 2008 ja 2012 valiti ta Oulu linnavolikogu liikmeks. 

## Välislingid
*Tytti Tuppuraise koduleht
Tytti Isohookana-Asunmaa

**Tytti Isohookana-Asunmaa** (sündinud 18. veebruaril 1947 Haukipudases) on Soome poliitik. Ta oli 26. aprillist 1991 kuni 12. aprillini 1995 kultuuriminister Esko Aho valitsuses.

Ta kuulub Soome Keskerakonda. 

Ta oli Eduskunna liige 1983–2003.

Tytti Isohookana-Asunmaa on riigiteaduste doktor. Ta on töötanud Oulu ülikooli ajaloo ja ühiskonnateaduste lektori ja dotsendina.

## Välislingid
*Tytti Isohookana-Asunmaa Eduskunna kodulehel
Eesti.pl

**Eesti.pl** (nimetatud ka: **Estonia onLine - Eesti.pl**) on Eesti teemat kajastav poolakeelne veebileht. Veebileht loodi 2003. aastal.

Veebilehe peatoimetaja on Kazimierz Popławski.

## Viited

## Välislingid
*Eesti.pl koduleht
Tsüstoskoopia

**Tsüstoskoopia** on endoskoopia, mille puhul spetsiaalse endoskoobi (tsüstoskoobi) abil uuritakse steriilse vedelikuga täidetud kusepõit.

Tsüstoskoopia abil on võimalik diagnoosida kusepõie haigusi (sealhulgas tsüstiiti), võtta koeproove ja teha raviprotseduure (näiteks põiekivide purustamine, põiekasvaja eemaldamine).
Metsšampinjon

**Metsšampinjon** (*Agaricus sylvicola*) on seeneliik šampinjoniliste sugukonna šampinjoni perekonnast. 

Metsšampinjon on väga hea söögiseen. 

## Välislingid

* Metsšampinjon Eesti Loodusmuuseumi virtuaalnäitusel
Tsütodiagnostika

**Tsütodiagnostika** ehk **rakudiagnostika** ehk **tsütoloogiline diagnostika** ehk **tsüstoloogiline diagnoosimine** on haiguste varajane diagnoosimine rakkude mikroskoopilise uurimise teel. 

Rakud eraldatakse  kudedest, kehavedelikest või eritistest.

Üks tuntumaid tsütodiagnostika meetodeid on Papanicolau test, mille abil diagnoositakse emakakaelavähki.
Łahišyn

**Łahišyn** (transkribeerituna **Lagišõn**) on alev Valgevenes Bresti oblastis Pinski rajoonis. Alev on Łahišyni külanõukogu halduskeskus. Asula nimi on poola keeles *Łohiszyn*.

Alevis on keskkool ja muusikakool, lisaks asuvad seal veel kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Alevis on toiduainetööstus, tegutsevad mehaanikatöökoda ja metsavarumispunkt. Osaliselt on säilinud XIX sajandi lõpu hoonestus, vaatamisväärsusteks on katoliku kirik (1907–1909) ja õigeusu kirik XIX sajandi lõpust.

## Ajalugu

Asulat on esimest korda mainitud aastal 1495. Aastal 1569 sai see aleviõigused. Łahišyn kuulus Bresti vojevoodkonda ja Pinski maakonda. 

XVII sajandil oli alev Radziwillide valduses, seejärel kuulus Ogińskitele ja Ljubetskitele. Aastal 1634 ehitas Albrycht Stanisław Radziwill alevisse esimese kivist kiriku, sellele lisandus hiljem ka jesuiitide misjonikeskus. Kirikus olnud jumalaema ikooni peeti imettegevaks.

Alates kolmandast Poola jagamisest aastal 1795 oli alev Venemaa koosseisus, kuuludes Minski kubermangu. Aastal 1863 võtsid tsaaririigi võimud seni katoliiklastele kuulunud kiriku ära ja andsid selle Moskva patriarhaadile. Aastal 1897 põles hoone maha, selle asemele ehitati uus õigeusu kirik.

Pärast Esimest maailmasõda kuulus Łahišyn Poola koosseisu, aastal 1934 kaotas see alevi staatuse. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu. Łahišynist sai taas alev aastal 1959.

## Pilte

Logishin_two_churches.jpg|Łahišyn
Logishin_catholic_church.jpg|Łahišyni katoliku kirik
Logishin_orthodox_church.jpg|Łahišyni õigeusu kirik


## Tuntud elanikke
*Adam Naruszewicz – Rzeczpospolita ajaloolane
*Marek Antoni Pawłowicz – Poola geoloog

## Välislingid

* Łahišyn
Ulbroka mõis

**Ulbroka mõis** (läti keeles *Ulbrokas muiža*) on mõis Lätis Stopiņi piirkonnas Ulbrokas. Saksa keeles *Stubensee*.

Ulbroka mõisa on esimest korda mainitud aastal 1562. Mõis on nime saanud 16. sajandi Riia bürgermeister H. von Ulenbrocki järgi, kellele mõis kuulus. Aastal 1564 sai mõisa omanikuks Zygmunt II August. Aastal 1718 kuulus mõis raehärra Christian von Zimmermannile (1675−1737), aastast 1874 sai mõisa omanikuks Jakob Heinrich Buhse. Mõisa viimane omanik oli aastatel 1901−1920 parun Felix von Mengden  (1875–1918).

Peahoone ehitati 1800. aasta paiku. Klassitsistlik häärber valmis Christoph Haberlandi projekti järgi ja asub mõisa vesiveski tiigi ääres. Võõrandamisest Teise maailmasõjani asus peahoones sanatoorium. Tänapäeval asub hoones raadiojaam. 

Mõisakompleksi juurde kuuluvad veel tall ja ait, hävinud on vesiveski, mõisavalitseja maja, teenijate maja ja mitu tootmishoonet. Säilinud on ka aed ja park. Parki on rajatud lava.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Stopiņi mõis

**Stopiņi mõis** (saksa keeles *Stopiushof*, ka *Jägelshof*, läti keeles *Stopiņu muiža*) oli Riia linnamõis, varem rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Ikšķile kihelkonnas.
Mustvee Püha piiskop Nikolause kirik

**Mustvee Püha piiskop Nikolause kirik** on õigeusu kirik Jõgeva maakonnas Mustvees.

Kirik ehitati aastatel 1861–1864 Apollon Edelsoni projekti järgi.

## Viited

## Välislingid

*
*
Kohtla-Järve Issanda Muutmise kirik

**Kohtla-Järve Issanda Muutmise kirik** on õigeusu kirik Kohtla-Järvel. 

Kirik on arvele võetud ehitismälestisena. Kirik asub aadressil Järveküla tee 3.

Kohtla-Järve Issanda Muutmise kirik on ainus uusklassitsistlike motiividega õigeusu kirik Eestis. Kirik ehitati 1938. aastal, selle projekteeris arhitekt Anton Soans.

## Viited

## Välislingid
*
*
Unguri

**Unguri** (vanasti ka **Ungurmuiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas ja Raiskumsi vallas.

Unguri asub merepinnast 70 m kõrgusel.

Ungursi järve ääres asub kämping. Külas on Unguru kapi ja Unguri bussipeatus.

Asulas oli Ungurmuiža mõisa (*Orellen*) süda. Asulat on esmamainitud aastal 1421, kuid külas asub endine Urele linnamägi, kus võis asuda Urele linnus. Aastani 2021 kuulus küla Pārgauja piirkonda.

Urele linnamägi ja Ungurmuiža mõisa hoonetekompleks, sealhulgas mõisniku elumaja, pruulikoda, kabel, veskimaja, kelder, laut, ait, tall-tõllakuur, eluhoone, park ja teepaviljon, lisaks veel kabeli värav ja kabelis asuvad S. Campenhauseni ning H.J. Campenhauseni hauatähised, häärberi trepid, seina- ja laemaalingud, üks häärberi uks, ühed häärberi ukseraamid, ühe ruumi interjöör ja kaks häärberi ahju. Kohaliku kaitse all on Ungurmuiža mõisa kõrts. Regionaalse kaitse all on Zaļkalni muinaskalmed.

Unguri jääb Gauja rahvusparki. Looduskaitse all on Mazaiskrogsi allee, Mazaiskrogsi tamm ja hulk nimeta puid.

2007. aastal elas külas 69 inimest.


Ungurmuižas apbūve ar parku 3.JPG|Ungurmuiža mõisa peahoone
Ungurmuižas ēkas 2014-12-27 (5).jpg|Mõisa abihoone varemed
Ungurmuižas parks 2014-12-27 (1).jpg|Mõisapark

## Viited
Zaķumuiža mõis

**Zaķumuiža mõis**, ka **Valdenrode mõis** (saksa keeles *Waldenrode*, varem *Sacke*, läti keeles *Zaķumuiža*, ka *Valdenrodes pils*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Riia kreisis Ropaži kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Ropaži piirkonnas Zaķumuižas.

## Ajalugu
Zaķumuiža mõis kuulus võõrandamiseni 1920. aastal Wolffide suguvõsale.

## Mõisaansambel
Peahoone ehitati aasta 1900 paiku. Historitsistlik häärber sai Esimese maailmasõja ajal kannatada ja seisis edaspidi tühjalt. Peahoonet kavatseti restaureerida, ent rahaliste raskuste tõttu tööde algus venis ja aastal 2002 hävis hoone tulekahjus peaaegu täielikult. Hoone varemed likvideeriti aastal 2012.

Mõisakompleksi juurde kuuluvad XIX sajandil rajatud tall ja ait, samuti kaks teenijate maja. Säilinud on ka tiikidega park.

## Vaata ka
*Fideikomiss

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Tartu sünagoog

**Tartu sünagoog** oli Tartus Turu tänaval asunud sünagoog. Sünagoogile pandi nurgakivi 1899. aastal ja hoone valmis arhitekt Robert Pohlmanni plaanide järgi 1903. aastal. Pühitseti 15. juunil 1903. Sünagoog hävis 1944. aastal.

1950. aastatel oli plaan ehitada varemed ümber makaronivabrikuks. Kuid sellest asja ei saanud ning hoone lammutati. 1960. aastatel ehitati samasse kolm silikaadist viiekorruselist kortermaja. Sünagoogi asukoht jääb Turu 11 korterelamu alla.

Juunis 2023 tähistati sünagoog mälestustahvliga, mis asub õigest asukohast üle Turu tänava, veekeskuse poole. 

## Vaata ka

*Maakri tänava sünagoog
*Narva sünagoog

## Viited
Tommi Mäkinen

**Tommi Antero Mäkinen** (sündinud 26. juunil 1964 Jyväskylä vallas) on soome endine rallisõitja ja neljakordne maailmameister ning endine 

Toyota rallitiimboss. 
 
Mäkinen tuli aastatel 1996–1999 maailmameistriks. Kokku osales ta 139 MM-sarja kuuluval rallil ja võitis neist 24. Esikolmikusse tuli ta 45 korral. Ta võitis MM-sarjas 362 kiiruskatset ja kogus kokku 544 punkti.

## Viited
Vecate mõis

**Vecate mõis** (saksa keeles *Alt-Ottenhof*, läti keeles *Vecates muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Väike-Salatsi kihelkonnas. Praegu asub Lätis Valmiera piirkonnas Vecate vallas Vecates.

## Ajalugu
Vecate mõis oli algselt riigimõis. Enne aastat 1640 oli mõis Axel Oxenstierna valduses, seejärel andis kuninganna Kristiina selle kindralmajor Wilhelm de la Barre'ile. Aastal 1744 andis Katariina II mõisa major Matvejevile, see müüs aga valduse Patkulitele. Edasi kuulus mõis aastast 1755 kuni võõrandamiseni 1920. aastal Sieverside suguvõsale.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 6 ja 1/2 adramaad, sellele allus 356 mees- ning 383 naishinge (osa neist olid Matīši kihelkonna hingekirjas). Aastal 1757 oli adramaid 11 ja 1/4, aastal 1734 aga 8 ja 5/8. Aastal 1688 oli mõisa suurus koos Jaunate mõisaga 19 ja 1/2 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 12 ja 4/5, aastal 1881 aga 6 ja 30/80, lisaks veel 16 ja 60/80 adramaad mõisale kuuluvate talude koosseisus.

## Karjamõisad
Mõisa koosseisu kuulus samas kihelkonnas kaks karjamõisa: Jēkabi (*Jacobshof*) (nimetatud 1816. aastal) ja Kārļi (*Karlsberg*). Kaks aastal 1816 mainitud karjamõisa jäid Matīši kihelkonda: *Karlshof* ja *Kahrkle*.

## Mõisaansambel
Mõisa puidust härrastemajas tegutses aastani 1960 klubi. Tänapäeval on mõisakompleksist järel vaid peahoone varemed ja park.

## Pildid

Vecate mõisa kõrvalhoone (3) 2013. aastal.jpg|Kõrvalhoone 2013. aastal
Vecate mõisa kõrvalhoone (4) 2013. aastal.jpg|Kõrvalhoone 2013. aastal
Vecate mõisa kõrvalhoone 2013. aastal.jpg|Kõrvalhoone 2013. aastal


## Vaata ka
*Jaunate mõis

## Viited

## Välislingid
Vana Vecate mõis (*läti keeles*)
Dikļi mõis

**Dikļi mõis** (saksa keeles *Dickeln*, varem *Hof von der Paale*, läti keeles *Dikļu muiža*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Dikļi kihelkonnas. Nüüdisajal asub Lätis Valmiera piirkonnas Dikļi vallas Dikļis.

## Ajalugu
Mõisa on esimest korda mainitud aastal 1456, mil selle ostsid Pahlenid, kuid on teada, et enne neid kuulus see Rezedele ja Weiptedele. See mõis võis algselt olla Carlsbergi mõisa kõrvalmõis. Mõis kuulus Pahlenitele aastani 1722. Hiljem kuulus mõis Löwenwoldedele.

Aastal 1786 ostsid mõisa Tiesenhausenid, neile kuulus see aastani 1846. Järgmised omanikud olid Hahnenfeldid. Neile kuulus mõis aastani 1860, seejärel kuni võõrandamiseni 1920. aastal olid omanikeks Wolffid.

Naabruses asunud Wiekendorfi mõis (*Oldguth*) läänistati Pahlenitele aastal 1517. Aastal 1587 müüsid nad selle Reinhold Grothausenile, kelle valduses see kandis nime *Grothusenshof*. Aastal 1631 ostis selle Jacob von der Pahlen ja sellest ajast peale on see olnud Dikļi valduste osa.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 15 ja 3/8 adramaad ning sellele allus 416 mees- ja 475 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suuruskoos Wieckenhofi ja Waldensee karjamõisaga kümme adramaad. Aastal 1688 oli mõisa suurus 14 ja 1/2 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 11 ja 1/2, aastal 1757 aga 15 ja 3/8. Aastal 1823 oli mõisa suurus 11 ja 13/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid  12 ja 5/20, lisaks veel 3 ja 7/20 adramaad Waldensee karjamõisal. Aastal 1881 oli adramaid 9 ja 32/80, lisaks 22 ja 11/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.

Naabruses asunud Wiekendorfi mõis

## Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis: *Waldensee*.

## Mõisaansambel
Peahoone ehitasid Wolffid ja see valmis aastal 1896. Aastal 1948 lisati veranda. Aastal 2003 hoone restaureeriti ja see on praegu eravalduses, kuuludes aktsiaseltsile Dikļu pils. Dikļi mõisa häärber on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

Mõisakompleksi juurde kuuluvad veel laut ja ait. Ait on mõisakompleksi vanim hoone, see on ehitatud XVIII sajandi alguses.

Pargi pindala on 20 hektarit ja seda ehivad mitmed tiigid. Võõrliikidest kasvavad seal palsamnulg, hall pähklipuu, berliini pappel ja harilik ebatsuuga. Dikļi mõisa juurest algab ligi kilomeetripikkune 260 puuga tammeallee, mis on looduskaitse all.

## Varia
Aastal 1818 pandi mõisas alus läti teatrile, kui sealsed talunikud mõisavalitseja Jāņis Peitānise eestvedamisel etendasid Friedrich Schilleri näidendit "Röövlid".

## Vaata ka
*Dikļi

## Viited

## Kirjandus
*Sakk, Ivar. *Läti mõisad*. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 60.

## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate saidil; fotod (*läti keeles*)
Vene Balti Erakond Eestis

**Vene Balti Erakond Eestis** (lühend **VBEE**) oli aastatel 2000–2002 Eestis tegutsenud erakond.

Erakond asutati 2000. aastal valimisliidu Rahva Usaldus alusel. Aastal 2002 ühines erakond Vene Erakonnaga Eestis.

## Viited

## Välislingid
*Erakonnast erakonnad.info veebilehel
Issanda Muutmise kirik

Issanda Muutmise kirikuks nimetatakse Jeesuse kirgastamisele pühitsetud kirikut.

## Eestis
* Tallinna Issanda Muutmise peakirik
* Narva Issanda Muutmise peakirik

* Häädemeeste Issanda Muutmise kirik
* Kohtla-Järve Issanda Muutmise kirik
* Lümanda Issanda Muutmise kirik
* Maaritsa Issanda Muutmise kirik
* Mehikoorma Issandamuutmise kirik
* Obinitsa Issanda Muutmise kirik
* Oru lossi Issanda Muutmise kirik
* Pärnu Issandamuutmise kirik

## Venemaal
* Kolpino Issanda Muutmise kirik
* Kiži Issanda Muutmise kirik
* Jaroslavli Issanda Muutmise katedraal

## Ukrainas
* Sumõ Issanda Muutmise katedraal
* Tšernihivi Issandamuutmise peakirik
* Issanda Muutmise kirik Užhorodis
VK

**VK** või **Vk** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Vastse-Kuuste Lihatööstus
*Viljandi Kultuurikolledž
*Virumaa Kolledž
*veevarustus ja kanalisatsioon kooskäsitletuna
*VKontakte, suhtlusvõrgustik
TÕI

**TÕI** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Tallinna Õpetajate Instituut (praegune: Tallinna Ülikool)
*Tartu Õpetajate Instituut (hilisem: Tartu Pedagoogiline Kool)
*...
UKK

**UKK** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Uus Kunstnikkude Koondis (ka: U.K.K.)
*Ukraina kreekakatoliku kiriku Tallinna kogudus
*...
TÕS

**TÕS** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Tallinna Õpetajate Seminar
*Tartu Õpetajate Seminar
*...
Malta (Läti)

**Malta** (kuni aastani 1936 **Borovaja**) on küla (*lielciems*) Lätis Rēzekne piirkonnas, Malta valla halduskeskus. Küla asub 149 meetrit üle merepinna.

Malta piirkonda läbis Peterburi-Varssavi suurtee, mille ääres asus Malta postijaam. Asula ise tekkis seoses Peterburi-Varssavi raudtee rajamisega Antonopoli raudteejaama juurde. Asula ise kandis aastani 1936 Borovaja nime, seejärel nimetati see Malta jõe järgi Maltaks.

Asula vanim hoone on postijaam, kus asub kohalik muuseum. Maltas on ka õigeusu ja katoliku kirikud, kool, meierei. Aastal 2009 oli külas 2811 elanikku.

Maltas_pagasta_padome_2000._gadā.jpg|Malta vallamaja


## Viited
TTÜ (täpsustus)

**TTÜ** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Tallinna Tehnikaülikool
*Tallinna Töölismuusika Ühing
*Tallinna Töölisteatri Ühing
*Teaduslik-tehniline ühing
*...
TTM

**TTM** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Tallinna Teadlaste Maja
*toiduainetetööstuste ministeerium
*tööliste-talupoegade miilits
*...
Valmiermuiža

**Valmiermuiža** on küla (*ciems*) Lätis Valmiera piirkonnas, Valmiera valla halduskeskus. 

Küla asub maantee A3 ääres ja jääb 55 meetrit üle merepinna. Seal on Viesturskola, Valmieras pagastsi, Daubītese ja Valmiermuiža bussipeatus.

Külas asub valla raamatukogu.

Mõisapargis asub õlletehas Valmiermuižas alus, mis alustas tegevust 2009. aastal ja kuulub 2026. aastast Soome ettevõttele Olvi.

## Ajalugu

Asula tekkis endise Valmiera mõisa (Wolmarshof) keskusse. Kultuurimälestisena on regionaalse kaitse all mõisa torn, ait ja piirdemüüri fragmendid ning mõisa elumaja kahe toa seina- ja laemaalingud.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Sellega on liidetud valla endistest küladest Vanagi ja Viestura laukums. 

## Elanikkond


* 577 (1970)
* 1173 (1979)
* 2314 (1989)
* 3101 (2000)

* 3142 (2011)
* 2456 (2014)
* 2392 (2021)
* 2406 (2025)


## Loodus
Looduskaitse all on nimetud pärn, tamm ja jalakas, Annasmuiža mõisa tamm ning Irša pargi tammed (esimese ümbermõõt 4,64 meetrit, teisel 4,84 meetrit).

## Viited
Volmari mõis

**Volmari mõis** ehk **Valmiermuiža mõis**, ka **Valmiera mõis** (saksa keeles *Wolmarshof*, läti keeles *Valmiermuiža* ehk *Valmieras muiža*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Volmari kihelkonnas. Praegu asub mõisasüda Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas Valmiermuižas. 

## Ajalugu
Mõis oli varasemal ajal Volmari lossiala osa, seejärel XVIII sajandi keskpaigani riigimõis. Aastast 1762 kuulus see Schleswig-Holstein-Sonderburg-Becki hertsogile Peter August Friedrichile. Järgmised omanikud olid aastast 1771 Wachtmeisterid ja 1773. aastast Löwensternid. Aastast 1778 kujunes Volmari majoraatmõisaks.

## Mõisaansambel
Nüüdseks hävinud hilisbarokse häärberi rajas 1765. aastal hertsog Peter August Friedrich, kes ehitas selle jahilossiks ja suvemajaks. Tänapäeval on sellest alles vaid torn. Löwensternid rajasid suurema osa kõrvalhoonetest; paljud neist on säilinud tänapäevani. Mõisakompleksi juurde kuulub nelja hektari suurune park. See on müüriga ümbritsetud ja selle territooriumile on rajatud õlletehas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 41 ja 3/8 adramaad, sellele allus 1060 mees- ja 1220 naishinge. Aastal 1641 oli Volmari, Mūri, Kokmuiža ja Kauguri mõisade suurus 103 adramaad. Aastal 1688 oli mõisa suurus 37 ja 1/2 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 37, aastal 1757 aga 41 ja 3/8. Aastal 1823 oli mõisa suurus 37 ja 1/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 37 ja 11/20, aastal 1881 kuulus mõisale aga 12 ja 46/80 adramaad, lisaks 37 ja 3/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Mõisale kuulus aastal 1816 neli karjamõisa: *Diedrichshof*, *Ahsche*, *Bukke* ja *Waggul*.

## Vaata ka
*Fideikomiss

## Viited

## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Jüri Takjas

**Jüri Takjas** (14. veebruar 1964 Rakvere – 21. august 2014) oli eesti saksofonist, orkestridirigent ja muusikapedagoog. 

Jüri Takjas sündis Rakveres. Rakvere 1. Keskkoolis õppimise kõrval õppis ta Rakvere Lastemuusikakoolis akordionit (õpetajad Väino Steinberg ja Heiki Patune) ning lisapillidena klarnetit ja saksofoni (õpetaja Tiit Tammar). Ta lõpetas 1988. aastal Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli saksofoni erialal (õpetaja Hendrik Nagla) ja 1994. aastal Eesti Muusikaakadeemia (Olavi Kasemaa klassis).
 
1992. aastal võttis Jüri Takjas enda juhendada Rakvere Linnaorkestri. Tema oskused ja orkestrijuhiks olemise võime leidis lisaks rakendust 15 aasta jooksul Uhtna Pasunakooris ja mitmes projektiettevõtmises. Tema head orkestrite võimaluste tundmist jäävad kinnitama arvukad seaded, mida ta tegi nii oma orkestritele kui ka tellimusel näiteks Virumaa Kammerorkestrile.
 
Jüri Takjas tegutses 23 aastat Vabariiklikus Orkestrijuhtide Puhkpilliorkestris (VOP). Saksofonirühma kontsertmeistrina oli ta eeskujuks paljudele orkestrijuhtidele. Tema tulemusliku õpetajatöö viljana on Rakvere Muusikakoolist ja Kuusalu Kunstide Koolist võrsunud kümneid konkurssidel tunnustust pälvinud saksofoni- ja flöödimängijaid. Saksofonimängu populariseerimisel mängis suurt rolli Jüri Takjase asutatud Rakvere saksofonikvartett. Tunnustatud kutselise interpreedi, õpetaja ja hea organisaatorina oli Jüri Takjas mitme saksofonipäeva ja -suvekooli eestvedaja.        

## Tunnustus
*2013 – Rakvere Kroonimärk

## Välislingid
* Ootamatult suri saksofonist Jüri Takjas
Narmaskala

*Narmaskala (perekond) on perekond merinõellaste sugukonnast.
*Narmaskala on monotüüpsesse perekonda narmaskala (*Phycodurus*) kuuluv merekala.
*Merinarmaskalaks on nimetatud monotüüpsesse perekonda *Phyllopteryx* (merinõellaste sugukonnast) kuuluvat merekala **[[narmashobuke]]**.
Acentronurinae

***Acentronurinae*** on merinõellaste (*Syngnathidae*)  parafüleetiline rühm ja tunnustamata alamsugukond.

*Acentronurinae* alla kuuluvad alamasugukonna *[[Syngnathinae]]* ( kuhu alla liigitatakse üle 50 perekonna) mitmed kääbusvormid (inglise keeles on nende koondnimetuseks "pygmy pipehorses" ('pügmee- toruhobukesed'), kes moodustavad  omaette  parafüleetilise rühma. Välimuselt meenutavad nad mõneti merihobukesi, kuid erinevalt neist ei uju nad püstiasendis.

Parafüleetilisse rühma *Acentronurinae* kuulub *Syngnathinae* 5 perekonda:

* *[[Acentronura]]* Kaup, 1853 
* *[[Amphelikturus]]* Parr, 1930 
*†*[[Hippotropiscis]]* Žalohar & Hitij, 2012   
* *[[Idiotropiscis]]* Whitley, 1947 
* *[[Kyonemichthys]]* Gomon, 2007 

## Viited

## Välislingid
* Sydney Pygmy Pipehorse Video. youtube.com

.
Gelderni krahvid ja hertsogid

## Gelderni krahvide loend
### [[Wassenberg]]i dünastia

* enne 1096 – umbes 1129 : Gerard I
* umbes 1129 – umbes 1131 : Gerard II
* umbes 1131 – 1182 : Hendrik I
** umbes 1160 – umbes 1181 : Gerard, regent
* 1182–1207 : Otto I
* 1207–1229 : Gerard III
* 1229–1271 : Otto II
* 1271–1318 : Rainald I
* 1318–1343 : Rainald II

## Gelderni hertsogite loend
### Wassenbergi dünastia

* 1318–1343 : Rainald II
* 1343–1361 : Rainald III, esimest korda
** 1343–1344 : Eleonora, regent
* 1361–1371 : Eduard
* 1371 : Rainald III, teist korda

### [[Jülichi hertsogkond|Jülich]]-[[Heimbach]]i dünastia

* 1379–1402 : Wilhelm I
** 1371–1377 : Wilhelm, regent
* 1402–1423 : Rainald IV

### [[Egmondid|Egmondi dünastia]]

* 1423–1465 : Arnold
** 1423–1436 : Jan, regent
* 1465–1471 : Adolf
* 1471–1473 : Arnold, taas

### [[Burgundia hertsog|Burgundia dünastia]]

* 1473–1477 : Charles Südi
* 1478–1482 : Burgundia Maria

### [[Habsburgid]]

* 1477–1482 : Maximilian, valitseja *[[jure uxoris]]*
* 1482–1492 : Philipp Ilus

### Egmondi dünastia

* 1492–1538 : Karel

### [[Kleve hertsogkond|Kleve dünastia]]

* 1538–1543 : Wilhelm II

### Habsburgid

* 1543–1555 : Karl V
* 1555–1598 : Felipe II

## Vaata ka

* Gelderni hertsogkond
ETS

**ETS** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Taimekaitse Selts
*Eesti Tehnika Selts
*Eesti Terioloogia Selts
*Eesti Tervisekaitse Selts
*Eesti Theravaada Sangha
*Eesti Toitumisteaduse Selts
*Eesti Toksikoloogia Selts
*Eesti Tsöliaakia Selts
*Eesti tööstusstandard, üks tööstusstandardeid
*Eesti Tööõpetajate Selts
*ettevõtluse toetamise ja laenude riikliku tagamise seadus
*heitkogustega kauplemise süsteem
*...
TRK

**TRK** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*taimsete ravimite komitee
*Tallinna Reaalkool
*Tallinna Riiklik Konservatoorium (praegune: Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia)
*Tallinna Restaureerimiskool 
*Tartu Raatuse Kool
TR

**TR** või **tr** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Tallinna Reaalkool
*Tööjõureservid (spordiühing Eesti NSV ajal)
*.tr on Türgi Interneti tippdomeen
*...
TPK

**TPK** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Tallinna Poksiklubi
*Tartu Pedagoogiline Kool
*Tallinna Pääsküla Kool
*Türi põhikool
TMT

**TMT** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Tallinna Mõõduriistade Tehas
*Tallinna Masinatehas
*TMT on Islandi plaadifirma
*...
Eesti poolakad

**Poolakad** on Eesti üks vähemusrahvuseid. 

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 1622 poolakat.

## Vaata ka
*Poola põllutöölised Eestis

## Viited
TLK

**TLK** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Tallinna Leivakombinaat
*Tartu Leivakombinaat
*Tartu Lennukolledž
*...
TL

**TL** või Tl või tl või .tl või t-l on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Tallinna linn
*Teede Laboratoorium
*teelusikatäis
*tiitelleht (lühendina kasutusel: tl ja t-l)
*.tl on Ida-Timori Interneti tippdomeen
*...
TKÜ

**TKÜ** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Tallinna Kunstiülikool (praegu Eesti Kunstiakadeemia)
*Tartu Kunstiühing (praegu Pallas)
*Teatrikriitikute Ühendus
*...
TKN

**TKN** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Tarbijakaitsenõukogu
*Tartu Kristlik Noortekogu
*(Eesti) Teaduskompetentsi Nõukogu
*Toimetus- ja Kirjastusnõukogu (Eesti Teaduste Akadeemia juures)
*...