open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tootja vastutab

**Tootja vastutab** (**tootjavastutuse põhimõte** (ingl. *producer responsibility; manufacturer responsibility*) on põhimõte, mille järgi ettevõtjatel, tavaliselt toote valmistajatel või maaletoojatel, lasub vastutus tootes sisalduvate ainete, koostisosade ja toote kui terviku eest kogu toote olelusringi jooksul, alates toote valmistamisest kuni selle jäätmeks muutumiseni. 

Tootja vastutus on seadusega määratud tootja kohustus ja vastutus, mis tähendab, et tootja on kohustatud tagama tema valmistatud, edasimüüdud või sisseveetud probleemtootest tekkivate jäätmete kokku kogumise ja nende taaskasutamise või kõrvaldamise ringlusest. 

Tootjad peavad oma tegevuses lähtuma säästvast ja jätkusuutlikust ressursside kasutamisest. Kestliku ressursikasutuse (ingl. *sustainable resource usage*) ülesanne on vähendada koormust keskkonnale, mis tekib looduslike ressursside kasutusest tootmisel ja tarbimisel. Kestliku ressursikasutuse üheks võimaluseks on suletud ringlussevõtt. Suletud ringlussevõtt (ingl. *closed loop recycling*) kujutab endast tootmissüsteemi, milles ühe protsessi jäätmeid ja kõrvalprodukte kasutatakse mingi muu toote valmistamiseks. 

Materjalijääkide ja kasutatud toodete käitlemise tegevused reastatakse tähtsuse järjekorda, kuni jäätmete teket pole enam võimalik vältida:

# korduvkasutamine;
# ümbertöötlemine;
# taaskasutamine, kasutusringlus;
# hävitamine;
# ladestamine prügilasse. 

Põhimõtteks on püüda enne toote suunamist ümbertöötlemisele seda korduvalt kasutada. Enne toote amortiseerumist ja/või moraalset vananemist võib see tuua kasu mitmele tarbijale. Kui toote funktsionaalsus on sedavõrd vähenenud, et selle kasutamine pole võimalik või otstarbekas, tuleks mõelda selle remondile, renoveerimisele või ümbertöötlemisele. Kui see pole võimalik, tuleb suunata toode kasutusringlusse, kus see lammutatakse ja kasutuskõlblikud materjalid eraldatakse mittekasutatavatest, sorteeritakse ja suunatakse uuesti väärindavasse töötlemisprotsessi. 

Tootja vastutuse põhimõtet rakendatakse laialdaselt jäätmepoliitika elluviimiseks, et tagada probleemtoodetest tekkivate jäätmete kogumist ja keskkonnaohutut käitlemist.

## Vaata ka
*Vastutuse jagunemine tootja ja tarnija vahel
*Ettevaatuspõhimõte
*Saastaja maksab

## Viited
Rannakaitsepatarei nr 12 (Paljassaare)

**Rannikupatarei nr 12** oli 1915. aastal ehitatud Peeter Suure merekindluse peapositsiooni mererinde suurtükipatarei Suur-Paljassaarel, praeguse Paljassaare poolsaare loodeosas.

Patarei relvastuses oli neli Vickersi 130 mm kahurit. Patarei valmis 1915. aasta augustis.

Pärast 1919. aastat kasutati patareihooneid miinide ladudena, kahurialused konserveeriti.

Rannikupatarei nr 12 on tunnistatud kultuurimälestiseks.


Rannakaitsepatarei Paljassaares 2020 (1).jpg
Rannakaitsepatarei Paljassaares 2020 (2).jpg
File:8516 Rannakaitsepatarei nr. 12 b.jpg|
File:8516 Rannakaitsepatarei nr. 12 c.jpg|
File:8516 Rannakaitsepatarei nr. 12 d.jpg|
File:8516 Rannakaitsepatarei nr. 12 f.jpg|
File:8516 Rannakaitsepatarei nr. 12 g.jpg|


## Vaata ka
* Õhutõrjepatarei nr 12a

## Viited

## Välislingid

*
*
Kahekümne viie margane münt

**25-margane münt** on fiktiivne Eesti münt, mis olevat vermitud 1926. aastal. 

Legendi järgi transporditi 1927. või 1928. aastal 25-margased Eesti Pangast ümbersulatamiseks Arsenali ja neist säilis 10–15 eksemplari. Ametlikke andmeid 25-margaste eksisteerimise kohta pole.

25-margane münt on avaldatud mõnedes mündikataloogides ja aeg-ajalt pakutakse müügiks väidetavaid 25-margaseid münte.

## Välislingid
*Arutelud 1926. a 25-margaste teemal
Kaasus

**Kaasus** on õigusteaduses mingi tüüpiline üksikjuhtum kohtupraktikas.

## Kaasus õigusteaduse õpetamises
Kaasusi kasutatakse ka õigusteaduse õpetamises. Kaasuses on väljamõeldud olukord, kus on üks või mitu kuriteoepisoodi. Kaasust lahendav üliõpilane peab leidma kaasuses olevate inimeste vastutuse, ehk aru saama, milliste süütegude eest nad vastutavad.

## Vaata ka
**[[casus belli]]*
**[[casus fœderis]]*

## Viited
Johann Heinrich Bartholomäus Walther

**Johann Heinrich Bartholomäus Walther** (1737, Rostock, Saksamaa – maetud 2. aprillil 1802 Tartus) oli Eestis tegutsenud saksa arhitekt, Tartu raekoja ja teiste esindushoonete autor.

1761. aastal sai Walther Tartu kodanikuks. Eriti ohtralt rajati Tartusse Waltheri projekteeritud hooneid pärast 1775. aasta suurt tulekahju. Tema loomingu tuntuim näide on Tartu raekoda, mis põhiosas lähtub küll Hollandi klassitsismist, ent milles on ka baroki ja rokokoo elemente. Raekoja projekt kinnitati 1779. aastal, ehitustööd algasid 1781 ja hoone avati 9. oktoobril 1786; siseviimistlus jätkus veel 1789. aastani.

Waltheri projekteeritud on ka varaklassitsistlik hoone Raekoja plats 8 (1782–1786), nn Katariina maja ehk Pistohlkorsi maja (praegune Tartu linnamuuseumi hoone, 1785–90) Narva maanteel ning Elistvere, Väätsa, Salla, Varangu ja Liigvalla mõisahooned. Samuti on tema töö J. F. Telleri perekonnakabel Vana-Jaani kalmistul (1790. aastad).

## Viited

## Kirjandus
* "1000 tartlast läbi aegade" (koostanud Lembit ja Uno Ainsoo), Tartu: MTÜ Liivimaa Mälu, 2003; lk 474 (Waltheri elulugu ja Tartu raekoja nurgakivi vaskplaadi tekst)
* Marge Rennit "Tartu müürseppmeistri Johann Heinrich Bartholomäus Waltheri pärandusloend aastast 1802" Tartu Linnamuuseumi aastaraamat 1999, lk 49–55
Michael Oakeshott

**Michael Joseph Oakeshott** (11. detsember 1901 Chelsfield, Kent – 19. detsember 1990 Acton, Dorset) oli Inglise filosoof.

Oakeshott õppis 1920–1925 Cambridge'i ülikoolis ajalugu ja poliitilise mõtte ajalugu. Seejärel asus ta samasse ülikooli õppejõuks. 1927–1938 oli ta abielus Joyce Margaret Frickeriga ja tal sündis poeg Simon. 1933. aastal ilmus Oakeshotti esimene olulisem teos, "Experience and its Modes". Teises maailmasõjas osales Oakeshott suurtükiväelasena.

1946. aastal andis Oakeshott välja Thomas Hobbesi "Leviathani" kommenteeritud väljaande, mis pani aluse tema reputatsioonile poliitilise mõtte uurijana. Poliitilises filosoofias kaitses Oakeshott eelkõige konservatiivseid seisukohti, kuigi mitmeid tema seisukohti on peetud ka liberaalseteks. Oakeshott leidis, et poliitikas tuleks säilitada ajaloolist traditsiooni, tavasid ja pärandit ning astus vastu äärmuslikule ratsionalismile, mida ta pidas poliitikat ja ühiskonda hävitavaks.
Kapitaliinerts

**Kapitaliinerts** (inglise *capital inertia*) on rahanduses arengusuundi ja valikuid mõjutav tegur.

Arenenud maade tavapärases ­ma­jandusmudelis on inimeste säästud ­paigutatud aktsiatesse, mille dividenditootluse või väärtuse kasvuga on seotud investeerijate ootused. Mida enam sääste on kaasatud keskkonnaruumi kahjustavatesse tehnoloogiatesse, seda väiksem on tõenäosus, et õnnestub rakendada tehnoloogilisi uuendusi, mis eeldavad poliitilist tahet.

Investorite hulk arenenud maades moodustab ka märkimisväärse osa valijaskonnast, mis demokraatlikus valitsemiskorras omakorda soosib prae­guse majandusmudeli *[[status quo]]* säilimist.

Kapitaliinerts on üks peamisi keskkonna­vaenulike tehnoloogiate arengusuuna säilitajaid.

## Viited
Tööjõumahukas tootmine

**Tööjõumahukas tootmine** on tootmisviis, kus kasutatakse maa või kapitali rakendamisega võrreldes suhteliselt rohkem tööjõudu.

Tihtipeale sõltub ühe või teise tootmisteguri kasutamise intensiivsus selle hinnast. Näiteks kui tööjõud on odav, on põllumajandus tööjõumahukas, tööjõu kallinedes muutub aga kapitalimahukaks (kasutatakse rohkem masinaid).

## Vaata ka
*Kapitalimahukas tootmine
*Toormemahukas tootmine
*Tööjõumahukus (inglise *labour intensity*)

## Viited
Kapitalimahukas tootmine

**Kapitalimahukas tootmine** (inglise *capital intensive production*) on tootmisviis, milles tehiskapitali kasutatakse suhteliselt rohkem kui inimkapitali. 

Näiteks nõuavad naftatöötlemis- ja keemiatehased mahukaid investeeringuid seadmetesse, kuid annavad suhteliselt vähe tööd inimestele.

## Vaata ka
*Toormemahukas tootmine
*Tööjõumahukas tootmine
*Kapitalimahukus

## Viited
Kogukond

**Kogukond** on enamasti territoriaalselt määratletud inimeste kooslus, keda ühendavad näiteks ajalugu, sugulussidemed, ühistegevus, ühesugused väärtused ja eluviis. 

Tavaliselt moodustavad kogukonna lähestikku elavad inimesed (naabruskond), ent kogukond võib olla ka suurem hulk inimesi, kel on midagi ühist, näiteks rahvus, ideoloogia, huvid.  Samamoodi on kogukond võimeline tekkima ka virtuaalmaailmas. Kogukonna vajaduste ja võimaluste väljaselgitamisega tegeleb kogukonnatöö.

## Vaata ka
*huvirühm
*hõim
*kogukonnaarengu projektid
*KoguKonnad (ajakiri)
*osalusareng
*sotsiaalne ettevõtlus

## Viited
Aleksander Roninson

**Aleksander Roninson** (1. jaanuar 1924 Vitebski oblast – detsember 2018) oli Nõukogude erusõjaväelane, Eesti ja Iisraeli tehnikateadlane.

Roninson sündis Sirocinas (praeguse haldusjaotuse järgi Vitebski oblasti Šumilina rajoonis).

## Haridus
Ta lõpetas Jaroslavli Keskkooli 1941 (kiitusega), Kõrgema Insener-tehnilise Mereväe Kooli (Leningradis) elektromehaanika osakonna 1947 (*[[cum laude]]*) ja Laevaehituse ja Relvastuse Mereväe Akadeemia (Leningradis) elektrotehnika teaduskonna kõrgema kvalifikatsiooni insener-elektrikuna laevade demagnetiseerimise erialal 1955 (*cum laude*). Ta on end täiendanud Leningradi Polütehnilises Instituudis üldfüüsika alal 1976; Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudis 1989. Tehnikakandidaat 1961; vanemteadur 1964; tehnikadoktor 1973; professor 1980.

## Teenistuskäik
Alustas 1942 mereväes; NSV Liidu Põhjamere laevastiku vaneminsener Murmanskis ja Arhangelskis 1947–1950; laevade demagnetiseerimise vaneminsener Rõbinski veehoidlas 1950–1952; laevade demagnetiseerimise vaneminsener Vaikse ookeani laevastikus 1955–1960. Teenis Sovetskaja Gavani sadamas ja Petropavlovsk-Kamtšatski mähisevaba seadmestikujaama ülemana. 

Eesti NSVs Loksal paiknenud sõjaväe merelaevastiku teadusasutuse nooremteadur 1960–1974, vanemteadur 1964. 

TTÜs 1974–1992: füüsika kateedri professor 1974–1992.

Lahkus Eestist seoses elama asumisega Iisraeli aprillis 1992. Jeruusalemmas Geoloogia Instituudi professor-konsultant 2007.

## Teadustöö
Magnet- ja elektrostaatiliste väljade arvutusmeetodid. Avaldanud üle 130 publikatsiooni, osa ilmunud piiratud levikuga väljaannetes, neist 30 tööd paljundatud määratud korras sõjaväeosade väljaannetes. 

## Tunnustus
* Suure Isamaasõja orden, 19 medalit ja 2 rinnamärki eeskujuliku tegevteenistuse eest sõjaväe merelaevastikus; 
* NSV Liidu tehniliste kõrgkoolide teadustööde konkursil üleliiduline aukiri parima uurimistöö eest.

## Kirjandus
* Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade. TTÜ kirjastus. Tallinn 2008.
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tln, 1986, lk 377–378. 

## Viited
Kogukonnaarengu projektid

**Kogukonnaarengu projektid** (inglise *commu­nity development projects*) on kohaliku tasandi projektid kogukondade edendamiseks ühistegevuse ja isemajandamise kaudu. 

1950.–1960. aastatel arendati kogukonnaarengu projekte sõjajärgsete linnakogukondade sotsiaalsete konfliktide ärahoidmiseks või leevendamiseks. 

Eestis on kogukonnaarengu projektid aktuaalsed elu säilitamiseks maapiirkondades.

## Vaata ka
*Eesti Ökokogukondade Ühendus
*Gaia Akadeemia
*jõutamine
*osalusareng
*sinine majandus

## Viited
Sotsiaalne haavatavus

**Sotsiaalne haavatavus** (inglise keeles *social vulnerability*) tähendab inimeste, organisatsioonide või ühiskondade vastuvõtlikkust erinevatele stressitekitajatele ja šokkidele nagu kuritegelik käitumine, sotsiaalne tõrjutus ja loodusõnnetused. Nad ei suuda nende mõjudele vastu hakata. Tavaliselt on sellised olukorrad tingitud sotsiaalsest suhtlemisest, institutsioonide ja süsteemide kultuurilistest väärtustest.

Sotsiaalset haavatust suurendavad nt eluliselt oluliste ressursside (toit, joogivesi) äkiline vähenemine, äärmuslikud ilmastikuolud, sõjalised konfliktid.

Psühholoogias peetakse haavatavust inimese vastupanuvõime puudumiseks, kaitsetuseks. Need inimesed on emotsionaalselt kergelt haavatavad ja neil on ka suurem tõenäosus psüühikahäiretele.

Need inimesed on tavaliselt aktiivsed, impulsiivsed, agressiivsed ja vihastuvad kergesti. Neil on  väike rutiinitaluvus ja nad otsivad tegutsemiseks väliseid stiimuleid.  Neil puudub hirm oma tegevuse tagajärgede pärast. Neil on väihe empaatiat teiste inimeste tunnete vastu.

Inimene läbib oma arengus haavatavuse faasi näiteks teismelisena.

## Viited
Haavatavus

**Haavatavus** (inglise *vulnerability*) on mingi süsteemi (nt sotsiaalse või ökosüsteemi) tõenäolise kahjustumise määr ebasoodsate mõjurite tõttu.

*Sotsiaalne haavatavus
*Ökosüsteemi haavatavus
*...

## Viited
Heino Torga

**Heino Torga** (18. märts 1933 Narva – 9. oktoober 2012 Tallinn) oli eesti lavastaja ja näitleja.

Ta lõpetas 1951. aastal Viljandi 2. Keskkooli, 1955. aastal Tallinna Draamateatri õppestuudio ja 1967. aastal Leningradi Riikliku Teatri-, Muusika- ja Kinematograafiainstituudi.

Ta oli aastatel 1958–1962 Viljandi teatri Ugala näitleja, 1967–1970 lavastaja ja 1970–1979 peanäitejuht-direktor.

Aastatel 1979–1981 töötas ta Eesti NSV Rahvaloomingu ja Kultuuritöö Teaduslikus Metoodikakeskuses ning 1981–1986 V. I. Lenini nimelises kultuuri- ja spordipalees. Aastatel 1986–1993 töötas ta Vanalinnastuudios ja 1993. aastast oli vabakutseline näitleja.

## Isiklikku
Ta oli 1967. aastast abielus näitleja Eili Sillaga. Nende tütar Mari Torga on teatrimänedžeriks õppinud sünkroontõlk.

## Looming
### Rolle
* 1959 Hermann Heijermans "Lootus õnnistusele" (Jelle)
* 1959 Hans Pfeiffer "Laternate püha" (Akira Yamamoto)
* 1960 Carlo Goldoni "Põikpead" (Simon)
* 1960 August Kitzberg / Juhan Simm "Kosjasõit" (Ööpik)
* 1961 Tammsaare / Eeva Vahur "Mauruse kool" (Ollino)
* 1982 Aleksandr Suhhovo-Kobõlin "Toimik" (Varravin)
* 1985 Eduardo de Filippo "Silinder" (Attilio)
* 1986 Oskar Luts / Mati Unt "Raha!" (Jüri ja Onu)
* 1987 Edvard Radzinski "Kena naine lillega" (Apokin)
* 1988 Ferenc Molnár "Mäng lossis" (Gal)
* 1988 Joseph Kesselring "Hapu vein ja sinihape" (Einstein)
* 1990 Neil Simon "Jumala soosik" (Lipton)
* 1990 Hugo Raudsepp "Salongis ja kongis" (Anijärv)
* 1991 Hugo Raudsepp "Ameerika Kristus" (Somba)
* 1992 Jean-Noël Fenwick "Härra Schützi aumärgid" (Clausat)
* 1993 Ernst Peterson-Särgava "Uus miniister" (Aismann)
* 1995 Guy de Maupassant / Ago-Endrik Kerge "Mina, Bel-Ami" (Walter)
* 1997 Tammsaare / Ago-Endrik Kerge "Vanade ja noorte lugu" (Juhan)

### Lavastusi
* 1962 Jevgeni Švarts "Lumekuninganna"
* 1967 Bertolt Brecht "Mees on mees"
* 1967 Erskine Caldwell / John Kirkland "Tubakatee"
* 1968 Maksim Gorki "Veidrikud"
* 1969 Oskar Luts "Suvi"
* 1970 Hans Luik "Homsed tähed"
* 1971 Anton Tšehhov "Kajakas"
* 1972 August Jakobson "Viirastused"
* 1973 Ivan Bukovèan "Enne, kui kukk saab laulnud"
* 1975 Hella Wuolijoki "Niskamäe noorperenaine"
* 1976 Fjodor Dostojevski / Pçteris Pçtersons "Idioot"
* 1978 Hella Wuolijoki "Niskamäe Heta"
* 1978 Molière "Misantroop"
* 1978 Henrik Ibsen "Rosmersholm"
* 1992 Ardi Liives "Meie, patused"
* 1993 Alejandro Casona "Kolmas sõna"

## Viited

## Kirjandus
*Eesti entsüklopeedia, 14. köide. Lk 545

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Erykah Badu

**Erica Abi Wright**, esinejanimega **Erykah Badu** ['erika bad'uu], (sündinud 26. veebruaril 1971 Dallases) on Ameerika Ühendriikide laulja, muusikaprodutsent, näitleja ja aktivist.

Teda peetakse üheks 1990. aastate neo souli liikumise võtmefiguuriks, ning teda on sageli nimetatud ka "neo-souli kuningannaks". Badu muusika ühendab souli, R&B, hiphopi ja džässi elemente ning teda iseloomustab ainulaadne vokaal ja sügavalt isikupärane stiil.

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
* "Baduizm" (1997)
* "Mama's Gun" (2000)
* "Worldwide Underground" (2003)
* "New Amerykah Part One (4th World War)" (2008)
* "New Amerykah Part Two (Return of the Ankh)" (2010)
* "But You Caint Use My Phone" (2015) – mixtape

### Kontsertalbumid
* "Live" (1997)

## Filmograafia
* "All That" (1997)
* "Blues Brothers 2000" ("Bluusivennad 2000", 1998)
* "The Cider House Rules" ("Siidrimaja seadused", 1999)
* "House of D" (2004)
* "Before the Music Dies" (2006)
* "Dave Chapelle's Block Party" (2006)
* "Yo Gabba Gabba!" (2009)
* "" (2012)

## Tunnustus
Erykah Badu on pälvinud tunnustust nii muusika- kui ka moemaailmas.

1997 – Soul Train Lady of Soul Awards
* Parim R&B/souli album (naissoolo) – "Baduizm"
* Parim uus artist (R&B/soul või rap)
* Aasta laul (R&B/soul või rap) – "On & On"

1998 – Soul Train Music Awards
* Parim R&B/souli album (naissoolo) – "Baduizm"

2000 – Grammy
* Parim räpiettekanne duona või grupina – "You Got Me" (koos The Rootsiga)

2003 – Grammy
* Parim R&B laul – "Love of My Life (An Ode to Hip-Hop)" (featuring Common)

2008 – BET Soul Train Awards
* Legendiauhind muusikalise panuse eest

2024 – CFDA Fashion Awards
* Moeikooni auhind

2025 – Women In Music Awards
* Ikooniauhind karjääri ja kultuurilise mõju eest

2025 – Grammy
* Parim meloodiline räpiettekanne – "3:AM" (koos Rapsodyga)

## Viited

## Välislingid

* Erykah Badu koduleht
*
Süsteemianalüüs

**Süsteemianalüüs** (inglise *systems analysis*) on suursüsteemide (ökosüsteemid, biosfäär, tehnosfäär) uurimise viis süsteemis kulgevate protsesside mõistmiseks. 

Süsteemianalüüs hõlmab probleemi püstitamist, eelduste (lihtsustuste) valikut, mõõtmist, andmetöötlust, modelleerimist ja optimeerimist.

## Vaata ka
*Süsteemidünaamika

## Viited
Süsteemidünaamika

**Süsteemidünaamika** (inglise *system dynamics*) on dünaamiliste, komplekssete süsteemide, nagu rahvastiku-, majandus- ja ökosüsteemide analüüsimise meetod. Süsteemidünaamika hõlmab süsteemi osade ning nende seoste mõttelist või matemaatilist modelleerimist. 

Süsteemidünaamika meetodi rajas 1960. aastate algul Jay Forrester. 

Süsteemidünaamika muudab teistest lähenemistest erinevaks süsteemi väljundite ringluse (inglise *feedback loops*) uurimine, mis näitavad lineaarseid ning mittelineaarseid seoseid süsteemiosade vahel.

## Vaata ka
*Süsteemiteooria

## Viited
 

## Välislingid
Säästev tööstus

**Säästev tööstus** (inglise *sustainable industry*) on tootmistegevus, mis on korraldatud ja mida arendatakse majanduslikke, sotsiaalseid, tehnoloogilisi ja keskkonnakaitse kriteeriume arvestades. 

Majandusliku tõhususe suurendamist taotletakse samaaegse keskkonnamõju vähendamisega nii tootmisprotsessis kui ka elanikkonnale pakutavate toodete olelusringi jooksul. Tähtsaks peetakse töötajate töötervishoiu ja -ohutuse tagamist.

## Viited
Põhi-Lõuna

**Põhi-Lõuna** on termin, mis osutab ühele kõige kestvamale bipolaarsele jaotusele tänapäevases globaalses süsteemis. 

Nn Brandti raport (1980) "Põhi-Lõuna" viitas elujärje erinevustele vaeste ja rikaste riikide vahel ja vastandus üksnes Läänt Idast eristanud poliitilisele vastasseisule. Raport osutas majanduslikele, poliitilistele ja sõjalistele vastaspingetele kümnendil, mille jooksul kolmanda maailma materiaalne seisund tõsiselt halvenes.

Põhja-Lõuna kontseptsiooni suurim probleem on majandusliku ja poliitilise ühtluse puudumine regioonide sees.

Vastuolud kahe poolkera vahel ilmnesid ka Rio konverentsil seoses rikaste riikide etteheidetega vaestele rahvastikukasvu pärast, millele vaesed riigid reageerisid mitme omapoolse etteheitega. 

Kuna Põhja-Lõuna erinevus on üldjoontes ka rikkuse-vaesuse erinevus, väidetakse, et Lõuna riikide vaesus takistab säästlike põhimõtete järgi elamist, ning seega tuleb seal pühenduda majanduskasvule kui keskkonnahoidlikkuse eeldusele. Ometi on kõik ähvardavad ülemaailmsed keskkonnaprobleemid saanud alguse just materiaalsest jõukusest.

## Viited
Neljas Maailm

**Neljas Maailm** on termin, millel on mitu tähendust:
* enamasti teatud Aasia ja Aafrika riigid, mis on tänapäeval maailmas kõige vaesemad (langeb kokku mõistega "**[[vähimarenenud riigid]]**"). Sellises tähendus on terminit kasutatud nende riikide eristamiseks üldisemast Kolmanda Maailma kategooriast 1970.–1980. aastate majanduslikku stagnatsiooni silmas pidades, ent sellise määratlusena (mõistena) ei ole kuigi laias kasutuses.

* Esimese Maailma ja Teise Maailma marginaalsed vähemusrühmad, näiteks kütid ja korilased ja/või põlisrahvad (inuitid, maoorid, indiaanlased, endise Nõukogude Liidu aladel elavad väikerahvad), kelle üle domineerivad teised rahvusrühmad ja/või riigi bürokraatia.

## Vaata ka
*Esimene Maailm
*Teine Maailm
*Kolmas Maailm
*Vähimarenenud riigid

## Viited
William Ockham

**William Ockham** (ka Occam, Hockham, umbes 1288 – 1347 või 1348) oli inglise frantsiskaani munk ja skolastiline filosoof, kelle arvatavaks sünnikohaks on Ockham, väike küla Surrey krahvkonnas. Teda peetakse keskaja mõtteloo üheks keskseks tegelaseks, kes oli 14. sajandi peamiste intellektuaalsete ja poliitiliste vastuolude keskmes. Kuigi ta on üldiselt tuntud Ockhami habemenoa, metodoloogilise printsiibi tõttu, mis kannab tema nime, on William Ockhamist ka oluliste loogika-, füüsika- ja teoloogiaalaste tööde autor. Anglikaani kirikus on tema mälestuspäev 10. aprill.

William Ockham astus frantsisklaste ordusse varases eas. Arvatakse, et ta õppis 1309–1321 Oxfordi Ülikoolis, kuid ei saanud magistrikraadi (tavaline doktorikraadile eelnev kraad tollel ajal). Seetõttu sai ta lisanime *Venerabilis Inceptor*, ehk auväärne algaja (*inceptor* oli õppur, kes formaalselt oli vastu võetud õpetajate hulka ülikooli ametnike poolt). Ta oli tuntud ka kui *Doctor Invincibilis* ehk võitmatu õpetaja.

Tema tolleaegne töö tekitas vastuolusid ja paljud uurijad on arvanud, et Ockham kutsuti paavsti kohtu ette Avignoni 1324. aastal süüdistatuna ketserluses. Keskajas muutus teoloog Petrus Lombarduse teos "Sententsid" (1150) standardiks teoloogias ja mitmed ambitsioonikad õpetlased kirjutasid sellele kommentaare. William Ockham oli üks sellistest kommentaatoritest, kuid tema kommentaare ei võetud kolleegide ja kiriklike autoriteetide poolt hästi vastu. 1324 mõistis piiskoppide sinod tema kommentaarid hukka kui ebaortodokssed ja ta kutsuti Avignoni, et kaitsta oma vaateid paavstliku kohtu ees. Kaks aastat hoiti teda kinni frantsiskaani majas, kuni ta 1326. aastal mõisteti süüdi ketserluses.
Teisene toore

**Teisene toore** ehk **teisestoore** ehk **sekundaartoore** (inglise keeles *secondary raw material*) on tootmise lähteained (toore), mida saadakse tootmisjääkidest (taaskasutus).

**Teiseseks toormeks** on nimetatud ka osaliselt kattuvat mõistet: "toore, mida uute ammutamisviisidega saadakse maardlatest, mis olid varem tühjendatud oma aja tehniliste võimaluste piirides (nt järelammutamisega saadud nafta)".

## Viited
Maastike mitmekesisus

**Maastike mitmekesisus** (inglise *landscape di­versity*) on maastike struktuur, mis hõlmab eelkõige eluta loodust ja mida hinnatakse mitme indikaatoriga. 

Eesmärk on säilitada võimalikult mitmesuguseid maastikutüüpe ja -mustreid. Haakepunktiks elurikkusega on elupaigad ja kasvukohad, mida maastik pakub. 

## Vaata ka
*Euroopa maastiku konventsioon
*maastikuarhitektuur
*maastikuhooldus
*maastikukaitseala
*maastikupoliitika

## Viited
Egiptuse president

**Egiptuse president** (täielik ametinimetus **Egiptuse Araabia Vabariigi president**) on Egiptuse riigipea ametinimetus alates 1953. aastast. Vastavalt kehtivale põhiseadusele on Egiptuse president relvajõudude ülemjuhataja ja kõrgeim täidesaatva võimu kandja riigis.

Egiptuse presidendi ametikoht loodi pärast monarhia kukutamist ja vabariigi väljakuulutamist 18. juunil 1953. Egiptuse esimene president oli kindral Muḩammad Najīb. Esimene vabade valimiste tulemusel ametisse saanud president oli Egiptuse Muḩammad Mursī, kes asus oma ametikohustusi täitma 30. juunil 2012 ja kukutati rahvarahutuste tulemusel sõjaväelise riigipöördega 3. juulil 2013

Aastatel 1954–1956 ja 2011–2012 oli presidendi ametikoht täitmata. Täitevvõim kuulus sel ajal sõjaväelisele nõukogule ja riigipea kohuseid täitis selle esimees.

Vastavalt 1971. aasta põhiseadusse 1980. aastal tehtud parandustele peab president olema vähemalt 40-aastane sünnijärgne Egiptuse kodanik. President nimetab ametisse peaministri. Erakorralise olukorra ajal on presidendil õigus ka määrata ametisse ja ametist vabastada kohalike omavalitsuste juhte ja ülikoolide rektoreid ning sekkuda riiklikult oluliste eraettevõtete tegevusse. Erakorraline olukord (sõjaseisukord) kehtis Egiptuses näiteks aastatel 1981–2012.

Vastavalt 2005. ja 2007. aastal sisse viidud põhiseaduse parandustele on presidendi ametiaeg neli aastat. Ametis võib ta olla kuni kaks ametiaega järjest.

18. jaanuaril 2014 vastu võetud uus põhiseadus jättis jõusse seni presidendiametile kehtinud nõuded, kuid andis esimest korda parlamendile õiguse presidendile umbusaldust avaldada.

## Vaata ka

* Egiptuse riigipeade loend
Areng

**Areng** ehk **arenemine** on millegi või kellegi muutumine, hrl progressina, tõusujoones, madalamalt kõrgemale, lihtsamalt keerukamale jne. Areng võib olla ka kulgemine soovitud sihtide, eesmärkide suunas (nt majanduslik areng majanduskasvuna). "**Areng**" võib olla ka arenemise tulemus. 

*Majandusteaduse mõiste kohta vaata **[[majanduslik areng]]**
*Bioloogias räägitakse
**ontogeneesist (indiviidi areng)
***inimese areng
**fülogenees
*Filosoofias on **[[arenemine (filosoofia)|arenemine]]** mingi nähtuse kulgemine, mille alg- ja lõppolek on kvalitatiivselt erinevad.

***[[Areng (ajakiri)|Areng]]** oli Eesti Haridusliidu ajakiri.
***[[Raamatukauplus "Areng"|Areng]]** oli raamatukauplus Tallinnas.
***[[Areng (Tartu rajooni kolhoos)|"Areng"]]** oli kolhoos Tartu rajoonis.
***[[Areng (Harju rajooni kolhoos)|"Areng"]]** oli kolhoos Harju rajoonis.
***[[Areng (spordiklubi)|Areng]]** on maleklubi Tallinnas.
***[[Areng (kirjastus)|Areng]]** oli kirjastus Tallinnas.

## Vaata ka

*Alaareng
*Jätkusuutlik areng
*Sotsiaalne areng
Alaareng

**Alaarengu** (inglise *underdevelopment*) all mõistetakse enamasti ühiskonna majanduslikku ja sotsiaalset seisundit, mis tuleneb industrialiseerimise ja/või moderniseerimise ebapiisavast tasemest.

**Konkreetsemas tähenduses** on "**alaareng**" 1949. aastal USA presidendi Harry Trumani kasutusele võetud mõiste arengumaade probleemide kohta, rõhuasetusega arenenud maade kohustustele arengumaid tehnoloogiaga ja muul viisil aidata. Marksistliku taustaga nn sõltuvusteoreetikud kritiseerisid 1960. aastatel alaarengu ideed kui protsessi, mille käigus teatud ühiskond (eriti selle majandus) muutub teise, domineeriva ühiskonna mõjul. Domineeriv riik viib majanduskasumi alaarenenud riigist välja, muutes selle riigi majandusarengu võimatuks. 

## Vaata ka
*kolonialism
*neokolonialism
*Põhi-Lõuna
*välisabi

## Viited
Arenguplaneerimine

**Arenguplaneerimine** (inglise *development planning*) on riigi majandusarengu kooskõlastatud strateegia, mis sisaldab rahvusvahelisi leppeid ja välisabi. 

Arenguplaneerimise eesmärgid ja vahendid on aja jooksul muutunud. 1980. aastate algul keskenduti riigiasutustele ning sotsiaalanalüüs oli vaid lisamõõtmeks. Alates 1990. aastate algusest olid olulisemal positsioonil valitsusvälised organisatsioonid ning nende võrgustik ja suhted. Sotsiaalsete ja keskkonnaaspektide eiramine on aga sageli olnud arenguprojektide läbikukkumise peamine põhjus.

## Viited
Dabke

**Dabke**, ka **chobi**, on Liibanoni, Süüria, Jordaania, Palestiina, ka Iraagi ja Saudi Araabia traditsiooniline tants, mida tantsitakse kätest kinni hoides poolkaares. 

Keha on paigal, kuid jalad teevad aktiivseid liigutusi, näiteks ühe jalaga enda ette trampimine, lihtsad külgsammud, poolkükid või jalaga teatud rütmiaktsendi märkimine. Sarnaneb Türgi, Armeenia ja Balkani rahvaste rahvatantsudega, mida tantsitakse samuti reas või ringis.
Raks Al Nasha'ar

**Raks Al Nasha'ar** (ka **khaliji** või **khaleegy**) on Pärsia lahe piirkonnas naiste poolt naistele esitatud sotsiaalne tants. 

Araabia keelest tõlgitult tähendab *khaliji* "lahte" ja viitab Pärsia lahe äärsetele riikidele (Iraan, Iraak, Araabia Ühendemiraadid, Kuveit, Katar, Bahrein, Omaan). Selle tantsu omapäraks on liuglev samm, juusteviskamine ning liikumised, milles kasutatakse ära laialõikelist kleiti *thobe nasha'ar*, milles tantsu tantsitakse.
Bandari

**Bandari** on Lõuna-Iraanist pärit muusika- ja tantsustiil.

Tähendab tõlkes "sadamarahva". Kuna tegemist on sadamapiirkonna stiiliga, on see mõjutatud nii Iraani, teiste Pärsia lahe piirkonna maade, kui ka India ja Aafrika muusikast ja tantsudest. Bandari tantsus on palju ilmekaid käežeste ja -liikumisi, sammud on hoogsad ja tantsides kasutatakse ohtralt juukseid, seega on üldilme üsna sarnane khalijiile, bandari on sellega võrreldes aktiivsem. Muusikas kuuleb tavaliselt torupilli ning seda saadavad peaaegu alati käteplaksutused.
Hergi Karik

**Hergi Karik** (20. oktoober 1929 – 11. oktoober 2012) oli eesti keemik. 

Ta lõpetas Tallinna 2. Keskkooli 1948. aastal. Alates 1954. aastast oli ta katkematult seotud Tallinna Pedagoogilise Instituudiga, olles aastatel 1973–1977 kaugõppeteaduskonna dekaan, 1977–1992 matemaatika-füüsikateaduskonna dekaan, 1993–1999 keemia õppetooli juhataja, alates 1991. aastast keemia õppetooli professor ja 1999. aastast emeriitprofessor. 

Ta oli paljude keemiaõpikute ja keemiat tutvustavate raamatute autor ning eestikeelse keemianomenklatuuri arendaja, olles aastatel 1976–1982 ja 1994–2004 Eesti Keemiaseltsi keemiaterminoloogia ja -nomenklatuurikomisjoni juhataja.

Kariku sulest ilmus kokku üle 800 publikatsiooni.

Karik külastas Merivälja objekti aadressil elanud automehaanik Virgo Mitti, kes rääkis leitud kividest ja andis need Karikule määrata, mistõttu jõudis tükk nendest Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudi asedirektori Herbert Viidinguni, millest sai alguse laiahaardeline objekti uurimine.

## Raamatuid

* Vask, kuld ja raud olid esimesed, kirjastus Valgus 1984, 226 lk
* Hämmastavad ained, kirjastus Valgus 1991, 320 lk
* Üldine keemia, kirjastus Koolibri 1994, 256 lk
* Keemianomenklatuur, Eesti Entsüklopeediakirjastus 2000, 160 lk
* Keemia koduõpetaja, kirjastus Ilo 2003, 352 lk
* Metallid ja mittemetallid meis ja meie ümber, kirjastus Koolibri 2004, 168 lk
* Looduslik vesi ja hämmastavad imeveed, kirjastus Koolibri 2006, 144 lk

## Tunnustus

* 2001 – Valgetähe medaliklassi teenetemärk
## Viited
Mo Yan

**Mo Yan** (hiina 莫言; pinyin: Mò Yán; kodanikunimega 管谟业 Guǎn Móyè; sündinud 17. veebruaril 1955 Gaomis Shandongi provintsis) on hiina kirjanik. 2012. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

Ta kirjutab maagilise realismi laadis sotsiaalküsimustest.

Ta on saanud palju inspiratsiooni William Faulknerilt ja Gabriel García Márquezelt.

## Teoseid

*"Läbipaistev porgand" (透明的红萝卜 Tòumíng de hóng luóbo), 1985
*"Punane sorgo" (红高粱家族 Hóng gāoliang jiāzú), 1987, eestikeelne tõlge ilmunud 2014 sarjas "Ajavaim", tõlkija Märt Läänemets.
*"Paradiisi küüslaugulava laul" (天堂蒜薹之歌, Tiāntáng suàntái zhī gē), 1988
*"Kolmteist sammu" (十三步, Shí​sān bù), 1988
*"Rohusööjate pere" (食草家族 Shícǎo jiā​zú), 1989
*"Viinariik" (酒国 Jiǔguó), 1993 
*"Suured tissid ja paks tagumik" (丰乳肥臀 Fēngrǔ féitún), 1996
*"Punane mets" (红树林 Hóng shù​lín), 1999
*"Sandlipuu hukkamine" (檀香刑 Tánxiāng xíng), 2001
*"Nelikümmend üks pauku" (四十一炮 Sìshíyī pào), 2003
*"Elust ja surmast vaevatud" (生死疲勞 Shēngsǐ píláo), 2006
*"Konn" (蛙 wā), 2009

## Viited
Arenguideoloogia

**Arenguideoloogia** (inglise *ideology of development*) on arenguga seotud tunnuste abil kindlaks määratud arenguideaalid ja nendeni jõudmise viisid ning nende rakendamise õigustamine. 

Enamasti ei ole arenguideaalid kujunenud ühiskondadevahelises koostöös, vaid pärinevad Lääne tööstusriikidest. Nt on terminitele "arenenud maa" ja "arengumaa" omistatud mõisted arenguideoloogia püsimiseks vajalikud vahendid. Sotsiaalsete üksuste kohta rakendatuna omandavad need aga lisatähendusi ning õigustavad majanduslikke ja poliitilisi sekkumisi arengumaades. 

## Vaata ka
*arenenud maad
*alaareng
*arenguplaneerimine

## Viited
Visesio Moeliku

**Visesio Moeliku** (sündinud 1922; surmaaeg teadmata) oli Sigave (üks kolmest Wallise ja Futuna ametlikust hõimupiirkonnast) kuningas 10. märtsist 2004 kuni augustini 2009.
George ja draakon

**"George ja draakon"** (inglise "George and the Dragon") on 2004. aastal valminud ajalooline fantaasiafilm. 

Film toodeti Sci-Fi Channeli jaoks. 

Filmi tegevus toimub keskaegsel Inglismaal ning tugineb kaudselt legendile pühast Jürist ja lohest (vaata ka artiklit "Lohetapja").

## Osatäitjad
Jõuluvalgus

**"Jõuluvalgus"** on Getter Jaani stuudioalbum, mille andis välja Moonwalk 2011. aastal.

## Lugude nimekiri
# "Jõuluvalgus" – 4:11 (muusika ja sõnad Sven Lõhmus)
# "Little Drummer Boy" – 2:28 (koos Triin Niitoja ja John 4-ga) (muusika ja sõnad Katherine Kennicott Davis)
# "Talveöö" – 3:15 (koos Karl Madise ja Koit Toomega) (muusika Agu Tammeorg, sõnad Ott Arder)
# "Talvevõlumaa" – 2:09 (muusika Felix Bernard, eestikeelsed sõnad Vello Salumets)
# "Last Christmas" – 3:31 (muusika ja sõnad George Michael)
# "Sulle kes sa kaugel" – 3:03 (muusika Heini Vaikmaa, sõnad Leelo Tungal)
# "Petit Papa Noël" – 2:40 (muusika Henri Martinet, sõnad Raymond Vincy)
# "Where Are You, Christmas?" – 3:00 (muusika James Horner, Will Jennings, sõnad Mariah Carey)
# "Laps peab sündima" – 1:52 (muusika Ciro Dammicco (Zacar); eestikeelsed sõnad Kaari Sillamaa)
# "Oh kuusepuu" – 2:06 (traditsionaal)
# "Aisakell / Saanisõit / Jõulukellad / Jõulutaat on meie poole teel" – 3:48 (traditsionaal)
Petit Papa Noël

"**Petit Papa Noël**" on 1946. aastal avaldatud Prantsuse laulja Tino Rossi poolt tuntuks lauldud jõululaul. Loo kirjutasid Raymond Vincy ja Henri Martinet, Lugu on esitanud ja ka plaadistanud lisaks temale väga paljud artistid, teiste hulgas näiteks Bébé Lilly, Pinocchio & Marilou, Roberto Alagna, Roch Voisine, Céline Dion, The Smurfs, Dalida, Paul Mauriat, Michèle Torr, Nana Mouskouri, Boney M., Claudia Jung, Daniela Simmons, Nicole, Mireille Mathieu ja Josh Groban. 

Eesti artistidest on laulu plaadistanud Getter Jaani. See avaldati tema 2011. aasta jõululaulude plaadil "Jõuluvalgus".
Nicole

*Nicole (täisnimega Nicole Seibert; sünninimega Hohloch; sündinud 1964), Saksa laulja, kes võitis 1982. aastal Eurovisiooni lauluvõistluse
*Nicole (õieti Denisse Lillian Laval Soza; sündinud 1977), Tšiili laulja
*Nicole Martin (sündinud 1949), Kanada laulja
*"Nicole", 1978. aastal linastunud triller
*Nicole on vald Prantsusmaal Lot-et-Garonne'i departemangus
Aivars Ģipslis

**Aivars Ģipslis** (8. veebruar 1937 Riia – 13. aprill 2000 Berliin) oli läti maletaja, ajakirjanik (ajakirja Šahs toimetaja) ja maletreener. 

Ta oli hariduselt insener-ökonomist. Malet õppis mängima 12-aastaselt Riia Pioneeride Palee maleringis. 

Aastal 1957 sai ta meistersportlaseks, aastal 1963 rahvusvaheliseks meistriks ning aastal 1967 rahvusvaheliseks suurmeistriks.

Ta oli aastatel 1966–1979 Nona Gaprindašvili treener ja aastatel 1972–1984 NSV Liidu olümpianaiskonna treener.
Lena Headey

**Lena Kathren Headey** (sündinud 3. oktoobril 1973 Bermudas) on Suurbritannia filmi- ja seriaalinäitleja.

Tema tuntumaid filmirolle on Angelika fantaasiafilmis "Vennad Grimmid" (2005, lavastaja Terry Gilliam) ja Sparta kuninganna Gorgo filmis "300" (2006, lavastaja Zack Snyder). Filmis "Kujutle mind ja sind" (2005) on ta Piper Perabo kõrval teine naispeategelane.

Headey on mänginud Terminaatori pruuti Sarah Connorit telesarjas "" (2008–2009), telesarjas "Troonide mäng" kehastab ta kuninganna Cersei Lannisteri.

## Välislingid

*
Eili Sild

**Eili Sild** (aastast 1967 **Eili Torga**; 26. oktoober 1942 Tallinn – 13. märts 2026) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1961. aastal Tallinna 7. Keskkooli, 1963. aastal Tallinnfilmi õppestuudio, 1976. aastal Moskva Riikliku Teatriinstituudi (GITIS) ja 2002. aastal pedagoogikakursused Tallinna Pedagoogikaülikooli juures.

Sild töötas aastatel 1963–1980 Viljandi teatris Ugala ja 1980–1996 Vanalinnastuudios ning oli 1995–2007 Tallinna Ühisgümnaasiumi kõnetehnikaõpetaja. 

Ta mängis ka telelavastustes ("Tema majesteet komödiant" 1983, "Õnnelik lõpp" 1987) ja filmides ning esines Eesti Raadios (Õhtujutt lastele, Raadioteater jt) ja estraadilaval.

## Looming
### Teatrirolle

### Filmi- ja telesarjarolle
* 1964 "Põrgupõhja uus Vanapagan", mängufilm, Maia
* 1965 "Külmale maale", telemängufilm, Virgu Mari
* 1966 "Kirjad Sõgedate külast", mängufilm, Ruudi naine
* 1971 "Tuuline rand", mängufilm, Leena
* 1977 "Reigi õpetaja", mängufilm, Perenaine
* 1987 "Metsluiged", mängufilm, Nõid
* 1988 "Karavan liigub edasi", muusikafilm
* 1988 "Vernanda", mängufilm, kõrvalroll
* 1988 "Nõid", lühifilm, kõrvalroll
* 1991 "Обнажённая в шляпе" (Venemaa), mängufilm, Анна Спиридоновна
* 1992 "Lammas all paremas nurgas", mängufilm, Naine taarapunktis
* 1993 "Hysteria" (Soome), mängufilm, Ninja naine
* 2001 "Õnne 13", telesari, Ellen
* 2010 "Kättemaksukontor", telesari, Naaber
* 2010 "Kelgukoerad", telesari, Aita
* 2011 "Ühikarotid", telesari, Vanainimene
* 2012 "Vaba maa", lühifilm, Ilme
* 2017 "Nukumaja", telesari, Mia
* 2018 "Pank", telesari, episoodides
* 2021 "Tulilind", mängufilm, Vana naine

## Tunnustus
* 1976 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Ta oli 1967. aastast abielus Heino Torgaga (1933–2012). Nende tütar Mari Torga on teatrimänedžeriks õppinud sünkroontõlk.

## Viited

## Välislingid
* Eili Sild andmebaasis IMDb
* Eili Sild Eesti filmi andmebaasis
* Eili Sild Eesti Teatriliit
* Eili Sild mängufilmis "Põrgupõhja uus Vanapagan" Foto. Ajapaik
* Pierre Chesnot. "Kes aevastas?" Vanalinnastuudio teatrietendus, 1984
* "Vabakutselised. Eili Sild-Torga" raadiosaade, ERR, 5. detsember 2006
Elīna Garanča

**Elīna Garanča** (sündinud 16. septembril 1976 Riias) on läti ooperilaulja, metsosopran.

Garanča sündis Riias muusikute peres. Ta asus 1996. aastal õppima laulmist Läti Muusikaakadeemias ning jätkas õpinguid Viinis ja USAs. 

Kutselise lauljana alustas ta tööd Südthüringisches Staatstheateris Meiningenis ja jätkas Frankfurdi Ooperiteatris. 1999. aastal laulis ta Savonlinna ooperifestivalil Maddalena rolli Verdi "Rigolettos" ning võitis Helsingis Mirjam Helini lauluvõistluse.

Rahvusvahelise tuntuse saavutas Garanča 2003. aastal Salzburgi festivalil, kui ta laulis Annio osa Mozarti ooperis "La clemenza di Tito" (dirigent Nikolaus Harnoncourt). Sellele järgnesid sellised suuremad osatäitmised nagu Charlotte Massenet' ooperis "Werther" ning Dorabella Mozarti ooperis "Così fan tutte" Viini Riigiooperis (2004) ja "Dorabella Pariisis" (lavastaja Patrice Chéreau, 2005).

12. jaanuaril 2008 tegi Garanča debüüdi New Yorgis Metropolitan Operas Rosina rolliga Rossini "Sevilla habemeajajas". 2010. aastal laulis ta peaosa Bizet' ooperi "Carmen" lavastuses Metropolitan Operas.

## Tunnustus
* 2006 Euroopa kultuuriauhind

## Isiklikku
Garanča abikaasa on dirigent Karel Mark Chichon. Tütar Catherine Louise on sündinud 2011. aastal.

## Välislingid
* Elīna Garanča koduleht
Postnormaalteadus

**Postnormaalteadus** (inglise *post-normal science*) on kontseptsioon, mille töötasid välja Silvio Funtowicz ja Jerome Ravetz ja mis iseloomustab tänapäevastele oludele sobivaid teadusmeetodeid.

Olukorras, kus "faktid on ebamäärased, väärtused vaieldavad, panused kõrged ja otsused edasilükkamatud", ei saa teadus olla lõpliku tõe esitaja rollis, vaid on vaja ka teiste huvirühmade seisukohti ja tõekspidamisi. 

Postnormaalteaduse keskmes on ebamäärasused ning eetilised küsimused, sh dilemmad majanduslike ja julgeolekuhuvide ning tehnoloogilisest arengust ja looduslike protsesside muutmisest tulenevate riskide vastuvõetavuse vahel.

## Viited
Vesikondade tervikmajandamine

**Vesikondade tervikmajandamine** (inglise *integrated river basin management*) on vesikonna vee- ja maismaa-ala (ühe või mitme valgala) koordineeritud kaitse ja majandamine. 

Vesikondade tervikmajandamise eesmärk on säilitada või taastada vee hea ökoloogiline seisund ning kasutada vett ja sellega seotud elustikku ning loodusvarasid jätkusuutlikult.

## Viited
Terviklik juhtimiskorraldus

**Terviklik juhtimiskorraldus** ehk **sidus juhtimiskorraldus** (inglise *integrated management*) on määratletud territooriumil ühiskonnaelu valdkondi (sektoreid) siduv, kohalikele oludele kohandatud ja kooskõlastatud juhtimiskorraldus, mis hõlmab tervikliku kontseptuaalse käsitluse raames asjaomaseid organisatsioone, huvirühmi, üksikisikuid.

## Vaata ka
*Sidus rannikukorraldus
*Vesikondade tervikmajandamine
*Ökosüsteemne juhtimiskorraldus

## Viited
UNESCO maailmapärandi kaitse konventsioon

**UNESCO maailmapärandi kaitse konventsioon** (inglise keeles ametlikult *Convention Concerning the Protection of the World Cultural and Natural Heritage*, lühemalt *World Heritage Convention*; prantsuse keeles ametlikult *Convention pour la protection du patrimoine mondial, culturel et naturel*, lühemalt *Convention sur le patrimoine mondial*) on 23. novembril 1972 Pariisis vastuvõetud maailma erilise kultuuri- ja looduspärandi ning nende segapärandi kaitse korraldamise meede, et tagada nende säilimine tulevastele põlvedele.

2024. aasta augusti seisuga oli konventsiooni ratifitseerinud 196 riiki. Neist on 192 ÜRO liikmesriigid, lisaks veel ÜRO vaatlejariigid Püha Tool ja Palestiina ning Uus-Meremaaga assiotseerunud riigid Cooki saared ja Niue. Ainuke ÜRO riik, kes pole liitunud konventsiooniga, on Liechtenstein.

Konventsioonis on 38 artiklit.

## Vaata ka
*UNESCO maailmapärandi nimistu

## Viited

## Kirjandus
*Claire Cave, Elene Negussie. "*World Heritage Conservation. The World Heritage Convention, Linking Culture and Nature for Sustainable Development*". 2017

## Välislingid

* Lepingu tekst eesti keeles Riigi Teatajas
Maailmapärand

**Maailmapärand** (inglise keeles *world heritage*) on üldmõiste, mille alla kuuluvad kultuuripärand ja looduspärand.

Maailmapärandi kaitseks on vastu võetud UNESCO maailmapärandi kaitse konventsioon.

Maailmapärandi hulka kuuluvaid olulisemaid objekte loetletakse UNESCO maailmapärandi nimistus, mida koostab UNESCO maailmapärandi komitee.

## Mõiste
UNESCO maailmapärandi keskuse (UNESCO World Heritage Centre) väljaandes World Heritage Information Kit (2008: 5)http://whc.unesco.org/document/102072 defineeritakse maailmapärand järgmiselt: "Maailmapärand on meie mineviku pärandus, see, millega me elame koos täna ning mille me anname üle tulevastele põlvedele." ("World Heritage is our legacy from the past, what we live with today, and what we pass on to future generations.") 

## Kategooriad
UNESCO määratleb maailmapärandit järgmistes kategooriates:
:Kultuuripärand (*cultural heritage*)
::Aineline kultuuripärand (*tangible cultural heritage*): 
:::liikuv kultuuripärand (*movable cultural heritage*), näiteks maalid, skulptuurid, mündid, käsikirjad (*paintings, sculptures, coins, manuscripts*)
:::liikumatu kultuuripärand (*immovable cultural heritage*), näiteks monumendid, arheoloogilised paigad (*monuments, archaeological sites*)
:::veealune kultuuripärand (*underwater cultural heritage*), näiteks laevavrakid, veealused varemed ja linnad (*shipwrecks, underwater ruins and cities*)
::Vaimne kultuuripärand (*Intangible cultural heritage*), näiteks suuline traditsioon, esituskunstid, rituaalid (*oral traditions, performing arts, rituals*)
:Looduspärand (*natural heritage*), sealhulgas kultuurilise aspektiga looduslikud paigad nagu kultuurmaastikud, füüsilised, bioloogilised või geoloogilised formatsioonid (*natural sites with cultural aspects such as cultural landscapes, physical, biological or geological formations*)
Balázs Dzsudzsák

**Balázs Dzsudzsák** (sündinud 23. detsembril 1986 Debrecenis) on Ungari jalgpallur, poolkaitsja. 

2020. aastast mängib ta Ungari klubis Debreceni VSC. 2018–2020 mängis ta Araabia Ühendemiraatide klubis Al-Ittihad Kalba. Ta on olnud ka Ungari jalgpallikoondise kapten.

Ta mängis 2004–2008 Debreceni VSC-s, 2008–2011 PSV Eindhovenis, 2011–2012 Mahhatškala Anžis, 2012–2015 Moskva Dinamos, 2015–2016 Bursasporis ja 2016–2018 Al Wahdas.

Alates 2007. aastast on ta mänginud Ungari jalgpallikoondises. 100 koondisekohtumises on ta löönud 21 väravat (seisuga 18.11.2018). 10. septembril 2013 lõi ta 2014. aasta MM valikmängus Eesti koondise vastu värava, mille tulemusel jäi kohtumise lõppseisuks 5:1.

2007. aastal valiti ta Ungari aasta jalgpalluriks. 2008. aastal tuli ta PSV Eindhoveniga Hollandi meistriks.

Dzsudzsák on 179 cm pikk ja kaalub 72 kg.

## Viited

## Välislingid
*Balázs Dzsudzsák Moskva Dinamo kodulehel
Normaalteadus

**Normaalteadus** on Thomas Kuhni järgi teadlaste töö tunnustatud paradigma raames, see tähendab faktilise materjali süstematiseerimine, katsete tegemine ja muu selline, vaidlustamata ja kontrollimata teooria eeldusi. 

## Vaata ka
*Positivism
*Postnormaalteadus

## Viited
Loodusvara kasutusõiguse tasu

**Loodusvara kasutusõiguse tasu** ehk **loodusvara maks** (inglise *natural resource charge*) on rahaline makse, millega loodusvara kasutaja hüvitab kulutused, mis ühiskond on teinud loodusvarade otsimiseks, säilitamiseks, taastamiseks ja võimalike tulevaste asendajate leidmiseks. Loodusvara maks peab katma ka kulutused, mis johtuvad loodusvarade ja nende ammutusviiside seostest.

Loodusvara kasutusõiguse tasu on
# kasvava metsa raieõiguse tasu;
# maavara kaevandamisõiguse tasu;
# vee erikasutusõiguse tasu;
# kalapüügiõiguse tasu;
# jahipidamisõiguse tasu.

## Vaata ka
*keskkonnamajandus
*keskkonnatasu
*looduskasutus

## Viited
Loodusvara lubatava kasutuse määr

**Loodusvara lubatava kasutuse määr** (inglise *resource use rate*) on teatud ajavahemikuks administratiivselt kehtestatav loodusvarade (nt mets, ulukid, kalavarud) kasutamise piirmäär, mille kehtestamisel arvestatakse looduskasutuse mõju keskkonnaseisundile.

## Viited
Loodusvara säästev hind

**Loodusvara säästev hind** (inglise *sustainable price for a resource*) on hind, mis tagab kauba või teenuse tootmisel tekkinud negatiivsete keskkonnamõjude leevendamise vastuvõetavale tasemele.

## Vaata ka
*keskkonnamajandus
*looduskasutus
*loodusvara kasutusõiguse tasu 
*loodusvarade nappus 
*säästev kasutus

## Viited
Manco Inca Yupanqui

**Manco Inca Yupanqui** (tuntud ka kui **Manco II**, ketšua keeles *Manqu Inka Yupanki*; 1516–1544) oli Inkade riigi ülemklassi liige (*[[Sapa Inka]]*), Inkade riigi viimase valitseja Atahualpa vend.

Tema isa oli Inkade riigi üheteistkümnes valitseja Huayna Capac.
Ooberst von Schwartz

**Ooberst von Schwartz** on tammepuust skulptuur Paduvere talumuuseumi õuel. Skulptuuri on valmistanud Peterburi kunstnik Grigori Azarenkov. 

Skulptuur kujutab Vaimastvere mõisa omanikku Christoph Jacob Schwartzi.  

## Vaata ka
*Pärtli Liisu
*Johann Heinrich Maximilian Mylius
*Von Schwartzi matusekabel

## Viited
Pärtli Liisu

**Pärtli Liisu** on tammepuust skulptuur Paduvere talumuuseumi õuel. Skulptuuri autor on Peterburi kunstnik Grigori Azarenkov. 

## Vaata ka
*Ooberst von Schwartz
*Päde küla

## Viited
Keskkonnakvaliteedinorm

**Keskkonnakvaliteedinorm** ehk **keskkonnanorm** (inglise *en­vironmental quality standard*) on saastuse lubatud tase keskkonnas, kuhu saastus paisatakse (õhk, vesi, pinnas) ning mis ei kahjusta inimese tervist ega vara.

Keskkonnakvaliteedinormi kehtestamisel arvestatakse piirkonna eripära, keskkonna isepuhastusvõimet ja saasteaine teadaolevat järelmõju.

## Keskkonnakvaliteedinorm Eestis
Eestis kasutatakse kahetasemelist normimist. Keskkonnakvaliteedinormi sihtväärtus määrab loodusliku fooni lähedase, inimesele ja ökosüsteemile ohutu saastekontsentratsiooni. Piirväärtus määrab saasteainete kontsentratsiooni, mille ületamisel tuleb piirkond lugeda riskitsooniks.

## Viited
Keskkonnarisk

**Keskkonnariski** (inglise keeles *environmental risk*) ehk **keskkonnaohtu** (inglise *environmental hazard*) **laiemas tähenduses** hinnatakse kui tõenäosust põhjustada soovimatuid ja ohtlikke keskkonnamuutusi (nt kliimamuutus, liigirikkuse muutused, keskkonnakemikaalid, invasiivsed võõrliigid, tolmeldajate vähenemine). **Kitsamas tähenduses** nimetatakse keskkonnariskiks kahjustuse, vigastuse, haiguse või surma tõenäosust inimese kavandatud ja korraldatava tegevuse tagajärjel. 

Keskkonnariski vähendamiseks rakendatakse mh keskkonnaauditit ja keskkonnamõju hindamist.

## Vaata ka
*keskkonnariski hindamine

## Viited
Keskkonnariski hindamine

**Keskkonnariski hindamine** (inglise keeles *environ­mental risk assessment*) on keskkonnale avalduva kahjuliku mõju tagajärgede (keskkonna-, tervise-, sotsiaal-majanduslik mõju) ja nende ilmnemise tõenäosuse (ruumiline ja ajaline levik) hindamine.

Keskkonnariski hindamine on oluline näiteks keskkonnamõju hindamisel ning keskkonnariskide (nt avariid, õnnetused) eest kindlustamisel ja vältimisel. 

Keskkonnariski hindamine on osa keskkonnariski analüüsist, mis sisaldab ka riski vältimis- ja leevendusmeetmete kavandamist ning huvirühmadele nendest teadaandmist.

## Viited
Keskkonnaluba

**Keskkonnaluba** (inglise *environemntal permit*) on kirjalik otsus, mis seab keskkonda mõjutavale tegevusele piirangud või erinõuded. 

Eestis on kasutusel nt keskkonnakompleksluba, vee-erikasutusluba, geoloogilise uuringu luba jm.

## Viited