Ballata

***Ballata*** on tantsulaulust välja kasvanud luule- ja muusikavorm, mis oli Itaalias ilmaliku lauluna kasutusel 13.–15. sajandil. Seda on peetud ka prantsuse *[[virelai]]* itaaliapäraseks paralleeliks.

## Ajaloost
Kunagisele põlvnemisele tantsulaulust vihjab kõigepealt lauluvormi nimi, *ballare* tähendab 'tantsima'. Tantsulaulule viitab ka teksti ja muusika vorm: algselt koosnes see koori lauldud refräänist (*ripresa*) ja salmidest (*stanze*), mida laulis solist. Esimesed teadaolevad *ballata*-vormis tekstid on muusikata ja pärinevad 13. sajandi teisest poolest. Dante mainib *ballata*t oma teoses "De vulgari eloquentia", märkides, et kantsoon on üllam kui *ballata*, sest et *ballata* vajab peale lauljate veel tantsijaid, kelle jaoks ta on loodud:
:*Adhuc: quicquid per se ipsum efficit illud ad quod factum est, nobilius esse videtur quam quod extrinseco indiget: sed cantiones per se totum quod debent efficiunt, quod ballate non faciunt: indigent enim plausoribus, ad quos edite sunt; ergo cantiones nobiliores ballatis esse sequitur extimandas, et per consequens nobilissimum aliorum esse modum illarum, cum nemo dubitet quin ballate sonitus nobilitate excellant.* ("De vulgari eloquentia" libro II, iii. 5, 1304–1305)
Giovanni Boccaccio "Dekameronis" lauldakse iga päeva lõpul üks *ballata*.

## Vorm
*Ballata* värsiread on tavaliselt kas üheteistkümne- või seitsmesilbilised või kombineeritakse üheteistkümne- ja seitsmesilbilisi ridu. Tekstiline ja muusikaline struktuur on täpses vastavuses. *Ballata* algab refrääniga, järgneb salm uue meloodiaga, salmi teine pool on *volta*, mis toob sisse endise meloodia uute sõnadega, ja seejärel korratakse refrääni uuesti (muusikalise struktuuri skeem **A Bba A**):
* A esimene meloodia  (algsed sõnad) (*ripresa,* refrään)
* B teine meloodia (algsed sõnad) (*piedi,* salm)
* b teine meloodia (uued sõnad) (*piedi,* salm)
* a esimene meloodia (uued sõnad) (salm jätkub, *volta*)
* A esimene meloodia (algsed sõnad) (*ripresa*)

Näiteks Francesco Landini kahehäälne *ballata* "Ecco la primavera" on vaid ühe salmiga, riimiskeem **abba cdcd deea abba**:
:Ecco la primavera,
:Che'l cor fa rallegrare,
:Temp'è d'annamorare
:E star con lieta cera. (*ripresa*)

:Noi vegiam l'aria e'l tempo
:Che pur chiam' allegreça
:In questo vago tempo
:Ogni cosa vagheça. (salm)

:L'erbe con gran frescheça (salm jätkub, *volta*)
:E fior' coprono i prati,
:E gli arbori adornati
:Sono in simil manera.

:Ecco la primavera
:Che'l cor fa rallegrare
:Temp'è d'annamorare
:E star con lieta cera. (*ripresa* kordub)
:

### Erinevus ''virelai''st
*Ballata* muusikaline põhistruktuur on sama mis *virelai*l, kuid
* tekst on itaalia keeles
* *ballata* on stroofiline, sel võib olla palju salme, tavaliselt neli; kuid võib olla ka vaid üks
* igal osal on oma iseloomulik riimiskeem
* itaalia *ballata*s ei kasutata avatud ja suletud lõppu nagu prantsuse muusikas; kui seda esineb, siis vaid hilise laenuna

## Muusika
*[[Trecento (muusika)|Trecento]]* muusikas oli *ballata* kõige olulisem ilmaliku laulu vorm, mis 14. sajandi jooksul tõrjus jõuliselt kõrvale madrigali. Üks varaseid *ballata*de allikaid on Rossi Codex ja seal leiduvad laulud on ühehäälsed. Hilisemad *ballata*'d on tavaliselt kahe- või kolmehäälsed.

Tuntuim *ballata*sid kirjutanud helilooja on Francesco Landini, teised tema kaasaegsed on Andrea da Firenze, Bartolino da Padova ja Johannes Ciconia. 15. sajandil kirjutas mõned *ballata*d veel Guillaume Dufay, kuid ta oli üks viimaseid.

## Vaata ka
* Ballade
* Ballo

## Viited

## Välislingid
* [Francesco Landini ''ballata'' "Questa fanciull' amor" andmebaasis Choral Public Domain Library (ChoralWiki)](http://www3.cpdl.org/wiki/index.php/Questa_fanciull%27_amor_(Francesco_Landini))
* [Francesco Landini ''ballata'' "Lasso, di donna" andmebaasis Choral Public Domain Library (ChoralWiki)](http://www3.cpdl.org/wiki/index.php/Lasso,_di_donna_(Francesco_Landini))
* Video: Francesco Landini ''ballata'' "Questa fanciull' amor" vanamuusikaansambel Reverdie esituses
* Video: Francesco Landini ''ballata'' "Ecco la primavera" vanamuusikaansambel The Waverly Consort esituses