open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Prince (täpsustus)

****Prince*** tähendab inglise ja prantsuse keeles 'vürst' või 'prints'.  
***[[Prince (laulja)|Prince]]** (1958–2016) oli USA laulja. 
***[[Prince (sigaretimark)|Prince]]** on sigaretimark. 

## Vaata ka
* Prints

### Paigad
*Port-au-Prince, Haiti pealinn
*Prince Rupert, Kanada sadamalinn

### Inimesed
*Michael Prince, USA filminäitleja
*Tayshaun Prince, USA korvpallur
*Jean-Baptiste Le Prince, prantsuse kunstnik
*Louis Le Prince, prantsuse leidur ja filmipioneer
*Kevin-Prince Boateng, Saksamaal sündinud Ghana jalgpallur
Kuressaare raekoda

**Kuressaare raekoda** oli Kuressaare rae valitsushoone Kuressaare kesklinnas aadressil Tallinna tänav 2. See on olnud Kuressaare linnavolikogu esindushoone, nüüd asub seal Saaremaa vallavolikogu.

## Ehitus- ja saamislugu
17. sajandi teisel poolel toimus Rootsi ja Taani vahel sõda ülemvõimu pärast Läänemere maades, mis lõppes Saaremaa jaoks Brömsebro rahuga 1645. aastal ning Rootsi kuninganna Kristiina läänistas Saaremaa Prantsuse päritoluga Rootsi sõjaväelastele De la Gardiedele, Magnus Gabriel De la Gardie määrati Saaremaa asevalitsejaks.

Magnus De la Gardie läänistas Kuressaare linnale Tiirimetsa mõisa ja veel maad Lõmalast ning nõudis vastutasuks linnalt kaalukoja (vaekoja) ja raekoja ehitamist. Mõningate vaheaegadega kestis raekoja ehitamine ligi 17 aastat ning esimene raekoda valmis 1670. aastal.

Kuressaare raekoja uurijate arvamus raekoja arhitektuurse lahenduse autorsuse kohta on see, et raekoja projekteeris Magnus De la Gardie, joonised valmistas ehitusmeister Franz Stimer, kes asus Riiga Elbingist ja töötas Magnus De la Gardie ülesandel Kuressaares aastatel 1648–1654.

## Arhitektuur
Kuressaare raekoja lihtne ja range arhitektuur esindab Põhjamaade barokki. Hoone on kahekorruseline kõrge kelpkatusega hoone, ehituskehand on kuubikujuline, krohvitud paekivist seintega. Kuressaare raekoja fassaadi kõige pilkupüüdvamaks väliselemendiks peetakse barokset raidportaali. Portaali kohal on suurtest dolomiitplokkidest karniis, mille kohal omakorda dolomiidist voluutide vahel ornamenditud must kuldtähtedega kartušš.

Ehisvormil on ladinakeelne kiri, mis viitab hoone ühiskondlikule eripärale: "Semper officio fungitur utilitati hominum consulens et societati. Anno MDCLXX". Seda teksti on tõlgitud läbi aegade erinevalt. Viimane tõlge 1995. aastast kõlab järgmiselt: "Alati täidab ta oma kohust inimeste kasuks, selleks kodanikkonnalt nõu küsides. Aastal 1670". (tõlkija I. H. Jarvet). Teksti kohal on kaks reljeefset greifi linna vappi hoidmas, välja täiteks on kasutatud taimemotiive.

Raekoja saali laes on 5,5 meetri pikkune ja 7,8 meetri laiune Eesti suurim lõuendile maalitud plafoonmaal.

## Vaata ka
*Raekoda

## Välislingid

*
*Kuressaare raekoja ajalugu
Prince

**Prince Rogers Nelson** (esinejanimega **Prince**; 7. juuni 1958 Minneapolis – 21. aprill 2016) oli USA laulja ja näitleja.

## 1970. aastatel
25. juunil 1977 sõlmis Prince lepingu plaadifirmaga Warner Bros.

1. oktoobril 1977 algas debüütalbumi "For You" salvestamine. Albumit saatis küll vaid tagasihoidlik edu, kuid sellest tuli hitt "Soft and Wet", mille sõnad näitavad, kuhu Prince suuna võttis.

Aastail 1993–2000 kasutas Prince oma pseudonüümina tundmatut "armastuse sümbolit", mida keegi ei osanud hääldada. Tollal kutsuti teda "artistiks, keda varem tunti nimega Prince".

## Viited

 
## Välislingid
*
Onega jõgi

**Onega** (vene *Онега*) on jõgi Euroopas Põhja-Venemaal. Algab Latša järvest. Voolab valdavalt põhja, suubub Valge mere Onega lahte.

Pikkus 416 km, valgala 56 900 km&sup2;. Suuremad lisajõed on Vološka, Moša, Kodina, Kena, Iksa ja Koža.

Jõe ääres asuvad Kargopoli ja Onega linn.
Patutunnistus

**Patutunnistus** ehk ***Confiteor*** (ladina keeles 'tunnistan') ehk ***Mea culpa*** (ladina keeles 'minu süü') on kristluses pattude avalik ülestunnistamine. 

### Katoliiklik patutunnistus

Katoliikluses on patutunnistus traditsiooniliselt liturgia (missa) osa.

* Tekst eesti keeles:

'"Mina tunnistan kõigeväelisele Jumalale ning teile, vennad ja õed, et olen mõtte, sõna, teo ja tegematajätmisega palju pattu teinud: minu süü, minu süü, minu ülisuur süü. Seepärast palun Pühimat Neitsit Maarjat, kõiki ingleid ja pühakuid ning teid, vennad ja õed, palvetage minu eest."'

* Tekst ladina keeles:

*Confíteor Deo omnipoténti,<br>et vobis, fratres,<br>quia peccávi nimis cogitatióne, verbo, ópere, et omissióne:<br>mea culpa, mea culpa, mea máxima culpa.<br>Ideo precor beátam Maríam semper Vírginem,<br>omnes angelos et sanctos<br>et vos, fratres,<br>oráre pro me ad Dóminum Deum nostrum.*

* Pikem tekst ladina keeles (kasutusel enne Vatikani II kirikukogu):

*Confiteor Deo omnipotenti,<br> beatæ Mariæ semper Virgini,<br> beato Michæli Archangelo, <br>beato Ioanni Baptistæ,<br> sanctis Apostolis Petro et Paulo, <br>omnibus Sanctis, et vobis, fratres (et tibi pater), <br>quia peccavi <br>nimis cogitatione, verbo et opere: <br>mea culpa,<br> mea culpa,<br> mea maxima culpa. <br>Ideo precor beatam Mariam<br> semper Virginem, <br>beatum Michælem Archangelum,<br> beatum Ioannem Baptistam, <br>sanctos Apostolos Petrum et Paulum, <br>omnes Sanctos, et vos, fratres (et te, pater),<br> orare pro me ad Dominum Deum nostrum. <br>Amen.*
Seks ja linn

**"Seks ja linn"** (originaali pealkiri "Sex and the City") on aastatel 1998–2004 toodetud ning Emmy ja Kuldgloobusega pärjatud USA komöödiasari. Seriaali autor on Darren Star ja sari põhineb osaliselt Candace Bushnelli samanimelisel raamatul.

Sarja tegevus toimub New Yorgi linnas ja keskendub seltskonnaelu eliiti kuuluvale neljale modernsele naisele ja nende igapäevaeludele ning armusuhetele.

Seriaal on saanud kaks järge mängufilmide "Seks ja linn" ja "Seks ja linn 2" näol.

## Osatäitjad
### Peategelased
* Carrie Bradshaw (Sarah Jessica Parker) – sarja peategelane, ajalehe The New York Star kolumnist
* Charlotte York (Kristin Davis) – kunstikaupmees; neljast sõbrannast kõige konservatiivsem
* Miranda Hobbes (Cynthia Nixon) – karjäärile pühendunud advokaat
* Samantha Jones (Kim Cattrall) – edukas publitsist; sõbrannadest kõige vabameelsem

### Kõrvaltegelased
*Stanford Blatch (Willie Garson) 
*Anthony Marentino (Mario Cantone)
*Magda (Lynn Cohen) 
*Mr. Big (Chris Noth)
*Aidan Shaw (John Corbett)
*Jack Berger (Ron Livingston)
*Aleksandr Petrovsky (Mihhail Barõšnikov) 
*Dr. Trey MacDougal (Kyle MacLachlan)
*Harry Goldenblatt (Evan Handler)
*Steve Brady (David Eigenberg)
*Richard Wright (James Remar)
*Jerry Jerrod/Smith Jerrod (Jason Lewis)
*Bunny MacDougal (Frances Sternhagen)

## Auhinnad
**[[Emmy auhinnad]]**
* Parim komöödiasari (2001)
* Parim komöödiasarja režii – Michael Patrick King ("The Real Me") (2002)
* Parimad komöödiasarja kostüümid (2002)
* Parim komöödiasarja rollijaotus – Jennifer McNamara (2002, 2003)
* Parim komöödiasarja naispeaosatäitja – Sarah Jessica Parker (2004)
* Parim komöödiasarja naiskõrvalosatäitja – Cynthia Nixon (2004)

**[[Kuldgloobus]]**
* Parim muusika- või komöödiasari (2000, 2001, 2002)
* Parim muusika- või komöödiasarja naisnäitleja – Sarah Jessica Parker (2000, 2001, 2002, 2004)
* Parim telesarja, minisarja või telefilmi naiskõrvalosatäitja – Kim Cattrall (2003)

## Välislingid
* HBO sarja "Sex and the City" koduleht
* TBS.com "Sex and the City" TBS-i kodulehel
* WGNTV.com "Sex and the City" TRB kodulehel
* "Sex and the City" veebilehel Savvymiss.com
* SirensMag.com's "The Ruinous Legacy of 'Sex and the City'"
*
Ferrum

**Ferrum** tähendab mitut asja:

* **Ferrum** tähendab ladina keeles rauda
* **[[Ferrum (Kuressaare)|Ferrum]]** on kaubamaja Kuressaares
Ferrum (Kuressaare)

**Ferrum** on 2002. aasta sügisel Kuressaare kesklinnas valminud kaubamaja aadressil Tallinna tänav 8. Kaubamaja avati 1. novembril 2002.

Erialaspetsialistidest koosnev komisjon valis Ferrumi 2002. aasta Kuressaare parimaks ehitiseks.

Hoone projekteeris arhitektuuribüroo Alver&Trummal Arhitektid, hoone ehitas OÜ Estconde-E. Maja omanik on OÜ Saare Kinnisvara. Ärihoone suurus on 2300 m&sup2;.

## Välislingid
* Kaubamaja Ferrum avas eile uksed, Meie Maa 2. november 2002
* Kuressaare aasta ehitis on Ferrumi kaubamaja, Meie Maa 8. jaanuar 2003
Baltic Hotel Group

Osaühing **Baltic Hotel Group** oli aastatel 2004–2024 eksisteerinud Eesti ettevõte, mis tegeles peamiselt majutusteenuste pakkumisega.

Baltic Hotel Groupi ketti kuulus kolm hotelli. Neist kaks asusid Tallinnas (Baltic Hotel Imperial aadressil Nunne tänav 14 ja Baltic Hotel Vana Wiru aadressil Viru tänav 11) ning üks Haapsalus (Baltic Hotel Promenaadi aadressil Sadama 22).

2021. aastal müüdi viimasena ettevõtte valdusse jäänud hotellid Vana Wiru ja Promenaadi ning ettevõtte tegevus lõpetati. Firma kustutati Äriregistrist 11. aprillil 2024. Baltic Hotel Groupi tegevuse lõpetamine oli seotud selle omanike vastu esitatud kriminaalsüüdistustega.

Valdusfirma General Baltic Group kaudu kuulus firma 100-protsendiliselt Eesti ettevõtjatele Hubert Hirvele ja Pavel Gammerile. Ettevõtte pikaaegseim tegevjuht oli Signe Unt.

## Viited
Noot (täpsustus)

**Noot** on mitmetähenduslik sõna: 
***[[noot]]** on muusikas heli tähistav märk noodikirjas.
***[[Noot (väljaanne)|noot]]** on muusika avaldumisvorm noodikirjas (näiteks partituur, partii, klaviir).
***[[Noot (kalandus)|noot]]** on võrgust kalapüünis.
***[[Noot (diplomaatia)|noot]]** on kirjalik diplomaatiline pöördumine teise riigi poole.
***noot** on (tunde)toon, (tunde)varjund.
Diabeet

**Diabeet** ehk **suhkrutõbi** on energia-ainevahetuse püsiv häire, mis on seotud insuliini nõrga eritumise või toimega. Diabeet ehk suhkruhaigus on krooniline haigus, mis vajab pidevat ravi. Diabeet on tingitud kõhunäärme vähesest insuliinitootmisest, mis on meie kehale väga vajalik toitainete omastamiseks.

## Diabeedi levinumad tüübid
Diabeedil eristatakse peamiselt kaht eri tüüpi vormi: **1. tüüpi** – insuliinsõltuvat, mis esineb reeglina lastel ja noorematel inimestel ning 2. tüüpi – insuliinsõltumatut diabeeti, mis on põhiliselt vanemaealiste haigus. Eestis on ligikaudu 7000 1. tüübi diabeeti põdevat inimest.

**II tüübi diabeeti** põeb Eestis teadaolevalt ligikaudu 60 000 – 65 000 inimest. Lisaks sellele arvatakse, et umbes sama palju inimesi põeb II astme diabeeti enese teadmata. Inimese kõhunääre ei tooda piisavalt insuliini, mille tulemusena ei suuda organism ise veresuhkurtaset reguleerida. 2. tüüpi diabeedi puhul tuleb muuta oma senist elustiili toitumise ning füüsilise aktiivsuse osas. 2. tüübi diabeet reageerib hästi toidukoormuse piiramisele, eriti kui koos sellega väheneb ülemäärane kehakaal. Haiguse diagnoosimisel alustatakse üldjuhul veresuhkrut alandava suukaudse tablettraviga, kuid mõnikord kasutatakse ka insuliini süstimist. 2. tüüpi diabeet esineb sagedamini vanuses üle 40 eluaasta, ülekaalulistel ja päriliku eelsoodumusega inimestel. 2. tüüpi diabeet ei saa muututa 1. tüüpi diabeediks.

## Vähemlevinud diabeedi tüübid
Teiste spetsiifiliste diabeedi tüüpide alla kuuluvad sellised diabeedi vormid nagu neonataalne diabeet, MODY, eksokriinse pankrease haigused (tsüstiline fibroos) ja ravimite poolt esile kutsutud diabeet.

Neonataalset diabeeti põhjustab mutatsioon ühes geenis. Neonataalne diabeet avaldub esimese kuue elukuu jooksul ja võib olla püsiv või mööduv. Neonataalset diabeeti võidakse tihti ekslikult pidada 1. tüüpi diabeediks, kuid 1. tüüpi diabeet avaldub harva esimese kuue elukuu jooksul.

## Mody diabeet
MODY-t põhjustab mutatsioon ühes geenis, mis tingib häire insuliini tootlikkuses. Ühel inimesel põhjustab MODY-t mutatsioon ühes konkreetses geenis, kuid kokku on suudetud tuvastada kuus erinevat geeni, mille mutatsioon põhjustab MODY-t.

MODY kolm peamist iseloomulikku omadust:

* tekib enne 25 eluaastat;
* perekonnas esineb erinevates põlvkondades diabeeti;
* alati ei ole vajalik insuliinravi, võib alluda dieetravile või tablettravile.

Praeguseks on tuvastatud kuus geeni, mille mutatsioonid põhjustavad MODY-t. Levinumad vormid on MODY 2 (mutatsioonid glükokinaasi geenis kromosoomis 7p) ja MODY 3 (mutatsioonid 12 kromosoomis).

### '''Kuus MODY alatüüpi'''

## Viited
* Teised spetsiifilised diabeedi tüübid
* I tüüpi diabeet
* II tüüpi diabeet
* gestatsioonidiabeet
* maailma diabeedipäev
* MTÜ Diabeedispetsialistid
Toomas Sulling

**Toomas Sulling** (sündinud 15. veebruaril 1940 Tallinnas) on eesti südame- ja veresoontekirurg, meditsiinidoktor (1974).

## Haridus- ja töökäik
Aastal 1964 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli. Pärast seda viibis ta täiendusõppel Helsingis.

Aastatel 1967–1969 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli veresoontekirurgia labori teadur, 1969–1979 sealsamas juhataja.

Aastail 1979–1987 üld- ja molekulaarpatoloogiainstituudi kardioloogia ja koronaarkirurgia osakonna juhataja.

Aastatel 1987–1995 oli ta Eesti Südamekeskuse direktor.

Alates 1995. aastast töötab ta Mustamäe Haigla kardiovaskulaarkirurgia kliiniku juhatajana.

Ta on Eesti Torakaal- ja Kardiovaskulaarkirurgia Ühingu president.

2002. aastal sai Sullingust Euroopa Teaduste ja Kunstide Akadeemia liige meditsiiniteaduste valdkonnas.

## Tunnustus
* 1985 Eesti NSV riiklik preemia
* 1988 NSV Liidu riiklik preemia
* 1999 Eesti 20. sajandi suurkuju
* 2000 Tallinna teenetemärk
* 2001 Eesti Punase Risti I klassi teenetemärk
* 2003 Põhja-Eesti Regionaalhaigla Grand Man
* 2007 Eesti Kardioloogide Seltsi auliige
* 2021 Eesti teaduse elutööpreemia

## Elutööraamat
2017. aastal ilmus tema kirjutatud raamat "Südamega südamest. Südamekirurgi poole sajandi töö kogemus" (toimetaja Einar Ellermaa; Tallinn, Pilgrim 2017). 

## Isiklikku
Toomas Sulling on abielus kardioloog Sirje Sullinguga, neil on 2 last. Nende tütar Anne Sulling on poliitik, endine väliskaubandus- ja ettevõtlusminister Taavi Rõivase esimeses valitsuses.

## Viited

## Välislingid
* Mart Niineste, "Doktor Toomas Sulling – 10 000 südant, 150 000 aastat", Eesti Päevaleht, 6. veebruar 2010

‎
Vassili Jakemenko

**Vassili Grigorjevitš Jakemenko** (vene *Василий Григорьевич Якеменко*; sündinud 27. mail 1971 Moskva oblastis Ljubertsõs) on Venemaa riigiametnik, Föderaalse Noorsooasjade Agentuuri (Rosmolodjož) juht aastatel 2008–2012.

Mais 2000 asutas Jakemenko Vladimir Putinit toetava liikumise Iduštšije Vmeste (*Идущие вместе* – 'Koos minejad'), mis sai tuntuks võitlusega Vladimir Sorokini raamatute ja ansambli "Leningrad" vastu.  Aastail 2005 - 2013 oli ta noorteliikumise Naši liider (föderaalne komissar). 2007. aasta oktoobrist kuni 2008. aasta juulini juhtis ta Riiklikku Noorsooasjade Komiteed.

## Välislingid
* Jakemenko Rosmolodjoži kodulehel
* Якеменко, Василий Lentapedias.
* Našistide juht värvati Venemaa valitsusametnikuks
* Našide liider pani ameti maha
* Vene häkkerid avaldasid Eesti-vastase propagandakampaania detailid, Postimees, 7.02.2012
James Watt

**James Watt** (19. jaanuar 1736 &ndash; 19. august 1819) oli šoti insener, kes leiutas uut tüüpi aurumasina, mis pani aluse tööstuslikule pöördele 18. sajandil.

James Watt ei olnud küll aurumasina leiutaja, kuid täiustatud ja väga tootliku aurumasina autor.

Wattile, kes oli õppinud tööriistameister, toodi kord parandada Thomas Newcomeni valmistatud aurumasin. Watt uuris Newcomeni mudelit tähelepanelikult ja leidis, et aurujõu kasutamine masina liikumapanemiseks on hea idee, kuid veendus samas, et Newcomeni lahendus polnud kõige õnnestunum &ndash; masina jõudlus oli väike, kütusekulu aga suur. Watt tegeles kümme aastat masina täiustamisega ja valmistaski lõpuks märksa efektiivsema aurumasina.

1775. aastal hakkas ta koos inglise ettevõtja Matthew Boultoniga aurumasinaid tootma.

Watti aurumasin tõi pöörde Suurbritannia tööstusse. Terasetootjad kasutasid tema masinat suurte haamrite liikumapanemiseks. Tekstiilitööstuses kasutati seda Richard Arkwrighti leiutatud uute ketrusmasinate käigushoidmiseks. Söekaevandustes ei pidanud inimesed enam sütt kottidega maa peale tassima, sest selle töö tegi nüüd ära ajam, mille pani käima Watti aurumasin.

Tema auks on saanud nimetuse võimsuse mõõtühik vatt.
Arnold Seppo

**Arnold Seppo** (31. detsember 1917 Lapsino, Petrogradi kubermang – 19. aprill 1980 Tallinn) oli eesti kirurg ja traumatoloog.

## Elulugu
Aastal 1941 lõpetas ta Pavlovi-nimelise Leningradi I Meditsiiniinstituudi. Meditsiinikandidaadiks sai 1950. aastal.

Teise maailmasõja ajal oli Eesti laskurkorpuse kirurg.

Aastatel 1947–1949 töötas ta Eesti NSV Teaduste Akadeemias teadurina, kuid praktiseeris selle kõrvalt ka Tallinna Keskhaigla kirurgina.

Aastatel 1949–1956 töötas Tartu Riikliku Ülikooli õppejõuna ja oli samas üldkirurgiakateedri juhataja.

Aastatel 1957–1977 oli Tallinna Tõnismäe haigla traumatoloogiaosakonna juhataja. 

1977. aastast kuni surmani oli ta enda asutatud Metallostenosünteesi Teadusliku Uurimise Labori ja Kliiniku direktor.

## Tunnustus
*1977 – Eesti NSV teeneline leiutaja
*1981 – kuldmedal Leipzigi rahvusvaheliselt messilt (postuumselt)
*1983 – NSV Liidu riiklik preemia
*1991 – kuldmedal ja karikas Brüsseli väljapanekul, kus eksponeeriti tema töid

## Vaata ka
*Seppo kliinik
Darren Star

**Darren Star** (sündinud 25. juulil 1961) on USA televisiooniprodutsent ja stsenarist. 

Tema tuntuimad televisioonisarjad on "Beverly Hills 90210", "Melrose Place" (stsenaarium kirjutatud koos Aaron Spellinguga) ning "Seks ja linn", mis põhineb Candace Bushnelli samanimelisel raamatul. 

Darren on kirjutanud ka stsenaariume ning osalenud režissööritöös.
Läti Ülikool

**Läti Ülikool** (läti keeles *Latvijas Universitāte*) on ülikool Riias ja ühtlasi Läti vanim klassikaline ülikool. Ülikool on asutatud 1919. aastal.

## Ajalugu

Läti Ülikool asutati pärast Läti iseseisvumist 28. septembril 1919 ja kandis esialgu nime **Läti Kõrgem Kool** (*Latvijas Augstskola*). Uus kõrgkool asutati 1862. aastal asutatud Riia Polütehnilise Instituudi baasil, mis oli evakueeritud Esimese maailmasõja ajaks (1914–1918) Moskvasse. 1918. aastal asutati selle baasil Venemaal Ivanovo-Voznessenski Polütehniline Instituut. Osa polütehnilisest instituudist, täpsemalt selle tehnika- ja põllumajandusteaduskond liideti aga uue, vastloodud kõrgkooliga Riias. Endise Riia Polütehnilise Instituudi maja Riias aadressil Raiņa bulvāris 19 on tänapäeval Läti Ülikooli peahoone. 1939. aastal asutati põllumajandusteaduskonna baasil Läti Põllumajandusülikool. 1. septembril 1958 lahutati tehnikateaduskond uuesti ja selle baasil asutati eraldi kõrgkool – Riia Polütehniline Instituut, mis kannab alates 1990. aasta märtsist nime Riia Tehnikaülikool.

Läti Kõrgema Kooli esimene rektor oli keemik Paul Walden.

1923. aastal sai ülikool oma praeguse nime – **Läti Ülikool** (*Latvijas Universitāte*).

Aastatel 1919–1940 oli Läti Ülikool suurim kõrgharidus-, teadus- ja kultuurikeskus Lätis. Enne Teist maailmasõda sai Riias kõrgharidust omandada veel Läti Konservatooriumis ja Läti Kunstiakadeemias.

Nõukogude okupatsiooni ajal (1940–1941 ja 1944/1945–1958 oli kooli nimi **Läti Riiklik Ülikool** (*Latvijas Valsts Universitāte*). Saksa okupatsiooni ajal (1942–1944/1945) oli kooli nimi **Riia Ülikool** (*Rīgas Universitāte*). 1958. aastal anti koolile kuulsa Läti kommunisti Pēteris Stučka nimi – **Pēteris Stučka nimeline Läti Riiklik Ülikool** (*Pētera Stučkas Latvijas Valsts Universitāte*). See oli ülikooli ametlik nimi kuni 1990. aastani.

## Struktuur
Läti Ülikool koosneb 13 teaduskonnast:
# Bioloogiateaduskond
# Keemiateaduskond
# Matemaatika- ja füüsikateaduskond
# Majandusteaduskond
# Haridus-, psühholoogia- ja kunstiteaduskond
# Geograafiateaduskond
# Ajaloo- ja filosoofiateaduskond
# Õigusteaduskond
# Arstiteaduskond
# Humanitaariateaduskond
# Sotsiaalteaduskond
# Teoloogiateaduskond
# Arvutiteaduskond

## Eesti keel ja kultuur Läti Ülikoolis
Alates 2011. aastast saab Läti Ülikoolis soome-ugri osakonnas õppida bakalaureuseõppes ka eesti keelt. Kuigi soome-ugri osakonnas on eesti keelt õpetatud varemgi, lähetab Eesti riik alates 2011. aastast eesti keele ja kultuuri akadeemilise välisõppe programmi (EKKAV) raames Läti Ülikooli eesti keele ja kultuuri lektori. Esimese eesti keele lektorina asus 2011. aastal tööle Kerttu Rozenvalde.

Tänapäeval õpetatakse eesti keelt kokku umbes 30 kõrgkoolis üle maailma, neist kümnes töötab Eesti riigi lähetatud eesti keele ja kultuuri lektor. Programmi koordineeris Eesti Instituut, alates 2021. aastast haldab programmi Haridus- ja Noorteamet.

### Eesti keele ja kultuuri lektorid

* 2011–... Kerttu Rozenvalde
* ...–... Anette Ross
* 2019–... Reti Könninge-Geranio

## Vaata ka
*Riia Eesti Üliõpilaste Selts "Estia"

## Viited

## Välislingid

* Läti Ülikooli koduleht
Haigus

**Haigus** (kreeka νόσος *nosos* 'haigus', 'tõbi', ladina *morbus*) on organismi ehitusliku terviklikkuse või talitluse hälve, mis põhjustab häireid organismi tegevuses. Organismi all tuleb mõelda nii taim- kui ka loomorganismi (sealhulgas ka inimest).
   
*Haiguse biomeditsiinilise mudeli kohaselt on haiguse põhjuseks kas välised etioloogilised tegurid (füüsikalised, keemilised, bioloogilised, psühhogeensed) või sisemised etioloogilised tegurid (vaskulaarsed, immunoloogilised, metaboolsed). Selles mudelis ei ole kohta ei inimese eluviisil ega psühhosotsiaalsel stressil kui haigust/tervist määraval põhjuslikul teguril.
*Haiguse biopsühhosotsiaalses mudelis on bioloogiliste tegurite kõrval kindel koht ka psühholoogilistel ja sotsiaalsetel teguritel ning haigus kujuneb välja sotsiaalsete, psühholoogiliste ja bioloogiliste tegurite vastastikuse toime tulemusena. Sellest mudelist lähtudes peaks meditsiiniline diagnoos sisaldama alati bioloogiliste, psühholoogiliste ja sotsiaalsete tegurite vastastikuse mõju hinnangut, et objektiivselt määrata tervislikku seisundit ja anda vajalikke ravisoovitusi.

Juriidilises mõttes tähendab haigus sama mis tervisekahjustus. Tervisekahjustus tähendab, et kellegi keha või vaim ei tunne end hästi ja ta vajab taas paremaks enesetundeks arsti abi.

## Haigus teaduses
Humaanmeditsiinis tegelevad haigustega seotuga paljud teadusharud: patoloogia, nosoloogia jpt.

## Ajaloolised kontseptsioonid
### Kirjandus
*W. R. Wells, "A New Theory of Disease: Based Upon the Principle that Man is a Compound Electrical Magnet. Also A new method of cure, by means of the various qualities of electricity.", Rochester, N.Y. 1862, Google`i raamatu veebiversioon (vaadatud 07.08.2013)
*Frederick Kräupl Taylor, "The Concepts of Illness, Disease, and Morbus", Cambridge University Press, ISBN 0-521-22433-0, Google`i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 07.08.2013)
*Femi Oyebode, "Psüühilised sümptomid Andrew Simsi käsitluses. Sissejuhatus kirjeldavasse psühhopatoloogiasse", 4. väljaanne, Tartu Ülikooli Kirjastus, tõlkija Liisa Randviir, toimetaja Triin eller, 2013, ISBN 978-9949-32-203-9

## Vaata ka
*immuunsus
*patoloogia
*psühhopatoloogia
*tervis

## Välislingid
Aaron Copland

**Aaron Copland** (14. november 1900 Brooklyn – 2. detsember 1990) oli USA helilooja ja dirigent. 

Tema iseäralik kompositsioonitehnika tõi talle hüüdnime "Ameerika heliloojate vanem" (*the dean of American composers*). Coplandi muusika on segu kaasaegsest ja Ameerika pärimusmuusikast.

Copland töötas õpetaja ja lektorina New Yorgi The New Schoolis ning kirjutas raamatuid ja artikleid.

Tema vanemad olid Leedu aladelt välja rännanud juudid, kes enne Ameerikasse siirdumist muutsid oma perekonnanime Kaplan Coplandiks.
Esimesed klaveritunnid sai ta õelt.

## Tunnustus
*1942 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
*1986 – National Medal of Arts

## Looming
### Balletid
* 1938 "Billy the Kid"
* 1942 "Rodeo"
* 1944 "Kevad Apalatšides"
Agustín de Iturbide y Green

**Agustín de Iturbide y Green** (2. aprill 1863 – 3. märts 1925 Washington) oli Mehhiko keiserliku perekonna pea alates 19. juunist 1867 kuni surmani.

Ta oli esimese Mehhiko keisri Agustín I pojapoeg ja adopteeriti 13. septembril 1865 teise keisri Maximiliano poolt, kes andis talle Iturbide printsi tiitli.
Maximilian von Götzen-Itúrbide

**Maximiliano Gustav Richard Albrecht Agustin von Götzen-Itúrbide** (sündinud 2. märtsil 1944) on Mehhiko keiserliku perekonna pea alates novembrist 1949.

## Välislingid
*http://www.casaimperial.org/donmaximiliano.htm
Norton I

**Joshua Abraham Norton** (**Norton I**, umbes 1818 London – 8. jaanuar 1880 San Francisco) oli endine USA ärimees, kes pärast oma varanduse kaotamist kaotas ka vaimse tervise ning sai seejärel tuntuks kui Ameerika Ühendriikide keiser Norton I. Tema matustel San Franciscos oli teda ära saatmas 30&nbsp;000 inimest. Ta on andnud ainest mitmele kirjanikule, kelle seas on Mark Twain, Robert Louis Stevenson, Christopher Moore, Maurice De Bevere, Selma Lagerlöf ja Neil Gaiman
Eesti saared

Eestis on 2020. aasta seisuga kokku 2317 meresaart, millest 318 on suuremad kui 1 hektar. 2015. aasta seisuga oli selliseid saari loendatud 2222.

97% Eesti saarte elanikest elab Saaremaal, Hiiumaal ja Muhu saarel. 2011. aasta rahva ja eluruumide loenduse andmeil on saartel 40 715 püsielanikku, mis on 3% Eesti püsielanikest. Veel 2000. aasta loenduse ajal elas saartel 47 404 inimest. 

Kuigi saareelanike arv on jätkuvalt vähenenud, on püsiasustusega saarte arv kasvanud. 2013. aastal oli püsiasustusega saari kokku 19: Saaremaa, Hiiumaa, Muhu, Abruka, Aegna, Heinlaid, Kesselaid, Kihnu, Kräsuli, Kõinastu, Manija, Naissaar, Osmussaar, Piirissaar, Prangli, Ruhnu, Vilsandi, Vormsi ja Väike-Pakri. 2017. aastal püsielanikud olid 22 saarel.

Väikseid saari nimetatakse laidudeks, rahudeks, karedeks, nasvadeks, mäkkideks, kivideks, kuivadeks jne.

Eesti saared on mandrilised saared, mis asuvad mandrilisel maakoorel, näiteks
* isostaatilise maakerke tagajärjel merest kerkinud saared nagu Saaremaa;
* veest välja ulatuvad liustikutekkelised voored, näiteks Naissaar;
* merepinnast kõrgemale ulatuvad liustiku kunagist servaasendit märkivad otsamoreenid, millest tekkinud saari võib leida Väinameres.

## Suuremad saared
2015. aastal koostatud EELIS-e meresaarte nimestik annab saarte kohta kaks pindala: põhikaardi ja Eesti topograafia andmekogu kombineeritud andmeid. Nimestiku koostamisel kasutati põhikaarti mõõtkavaga 1:10 000. Kombineeritud andmed saadi aeropildistamise ja laserskaneerimisega keskmise veeseisu ajal. Meresaared kaardistatakse alates pindalast 100 m², seisu- ja vooluveekogu saarte miinimummõõt on 20 m². 2015 arvestuses on maakerke tulemusena teiste saartega liitunud ega kuulu EELIS-e meresaarte nimistusse Kassari, Võilaid ja Suur-Tulpe.

## Vaata ka
*Eesti saarte loend
*Lääne-Eesti saarestik

## Viited

## Välislingid
Johann Ludwig Schwerin von Krosigk

**Johann Ludwig Graf Schwerin von Krosigk** (22. august 1887 Rathmannsdorf – 4. märts 1977 Essen) oli Saksa jurist ja valitsusametnik, kes nimetati Adolf Hitleri poliitilises testamendis Saksa Riigi viimaseks rahandusministriks ja kes täitis pärast Joseph Goebbelsi surma riigikantsleri ülesandeid.

Ta oli õppinud õigusteadust ja politoloogiat Halle ja Lausanne'i ülikoolis. Esimese maailmasõja ajal teenis Saksa armees, jõudes välja esimese leitnandi auastmeni. Autasustati Raudristiga. 7. veebruaril 1918 abiellus paruness Ehrengard von Plettenbergiga (1895–1979), kellega tal oli üheksa last: neli poega ja viis tütart. Ta oli Saksamaa rahandusminister 1. juunist 1932 kuni 23. maini 1945. Lisaks oli ta Saksamaa välisminister 1945. aasta 2. maist kuni 23. maini. Vahistati 23. mail 1945 Flensburgis koos teiste Saksamaa valitsuse liikmetega. 1949. aasta aprillis mõisteti ta kohtuprotsessil kümneks aastaks vangi, kuna tema juhitud Rahandusministeerium oli tegelenud tagakiusatud ja koonduslaagritesse saadetud juutide vara omistamisega. 31. jaanuaril 1951 vabanes Krosigk amnestiaga vanglast ja elas seejärel Essenis, kus tegutses publitsistina.

Johann Ludwig Schwerin von Krosigk oli üks esimesi kujundliku väljendi "raudne eesriie" kasutajaid raadiokõnes 2. mail 1945.

## Viited
Vitus Bering

**Vitus Jonassen Bering** (kasutatud ka nimekuju **Behring**; august 1681 Horsens – 19. detsember 1741 Beringi saar, Kamtšatka poolsaare lähedal) oli Taanis sündinud Vene meresõitja. Vene laevastikus teenis ta ohvitserina 37 aastat.

Ta lõpetas 1703 Amsterdamis kadetikorpuse ja astus samal aastal Venemaa teenistusse alamporutšiku auastmes. Põhjasõjas teenis ta Venemaa Balti laevastikus, välja arvatud 1712–1715, mil ta Venemaa Aasovi laevastikus sõdis Türgiga. 1707 sai ta porutšikuks, 1710 leitnandiks, 1715 4. järgu kapteniks, 1717 3. järgu kapteniks, 1720 2. järgu kapteniks ja 1724 1. järgu kapteniks.

Ta abiellus venelannaga ja viimast korda elus viibis ta Taanis 1715. aastal.

Vene tsaar Peeter I käskis Beringil uurida Kaug-Ida alasid ning leida tee Indiasse. Ta võttis osa Suurest põhjaekspeditsioonist.

Aastal 1741 tegi avastusretke koos tüürimehe Aleksei Tširikoviga Alaska rannikule. Tagasiteel suri ta Komandorisaartel.

Aastaid ei tunnustatud Beringi avastusretkede väärtust, alles kapten James Cook tõestas Beringi vaatluste täpsust ja usaldusväärsust. Beringi nime kannab tänapäeval mitu geograafilist objekti: Beringi väin, Beringi meri, Beringi saar, Beringi liustik ja üks karu alamliik (Kamtšatka pruunkaru, *Ursus arctos beringianus*). Alates 6. märtsist 2006 kannab Vitus Beringi nime Petropavlovsk-Kamtšatskis asuv Kamtšatka Riiklik Ülikool.

## Välislingid
Sir

***Sir*** (hääldus [sö:r]) on inglise keelt kõnelevates maades, eeskätt Suurbritannias, tiitliga alamaadli hulka kuuluvate isikute (baronet ja rüütel) poole pöördumisel kasutatav viisakussõna. Tihti arvatakse ekslikult, et *sir* on tiitel. 

## Sõna ''sir'' viisakussõnana
### Pöördumis- või kõnetamisviis
Viisakussõna *sir* kasutatakse kas suulise pöördumise korral eesnime ees (näiteks Sir Winston) või kirjaliku pöördumise korral ees- ja perekonnanime ees (näiteks Sir Winston Churchill) – sel juhul kirjutatakse see eesti keeles suure algustähega ja harilikus ehk püstkirjas. Kui viisakussõna *sir* kasutatakse eestikeelses tekstis ilma isiku pärisnimeta, siis kirjutatakse see väikse algustähega ja kursiivis.

### Vajadus kasutada
Viisakusvormelit *sir* kasutatakse pöördumisel järgmiste tituleeritud isikute poole:

#### Suurbritannias
*Baronet (*Bt*.) 
*Sukapaelaordu rüütel (KG)
*Karuohakaordu rüütel (KT) 
*Bathi ordu komandör või suurristi rüütel (KCB/GCB) 
*Püha Miikaeli ja Püha Jüri ordu rüütelkomandör või suurristi rüütel (KCMG/GCMG) 
*Kuningliku Victoria ordu rüütelkomandör või suurristi rüütel (KCVO/GCVO)
*Briti impeeriumi ordu rüütelkomandör või suurristi rüütel (KBE/GBE) 
**[[Knight Bachelor]]* (*Kt*.) 

### Sõna ''sir'' kasutus koos tiitlit tähistavate postnominaalsete lühenditega
Näiteid:
*admiral Sir Bruce Fraser, KBE 
*feldmarssal Sir Thomas Blamey, KBE 
*professor Sir Patrick Bateson, FRS
* Sir Arvi Parbo, ''Kt. Bach''. 

Kuid näiteks doktorikraadi ei kasutata koos viisakussõnaga *sir*. Samuti ei kasutata sõna *sir* vaimulikkonnas:
*reverend dr John Polkinghorne, KBE, FRS (*Post-nominal letters* KBE viitavad, et reverend kuulub rüütliseisusse). 

Kui rüütliseisuse tunnused (näiteks ordenimärgid) on antud isikule, kes ei ole Suurbritannia ega Rahvaste Ühenduse kuningriigi kodanik, loetakse teda aurüütliks ning tema poole pöördumisel ei kasutata nime ees sõna *sir*.
Eestlastest on niisugused:
* Johan Pitka
* Johan Laidoner
* Toomas Hendrik Ilves

## Sõna ''sir'' kõnetlussõnana
Sõna *sir* kasutatakse ka kõnetlussõnana meesisikute poole pöördumisel.
	 	
## Eestlased, kelle poole on kohane pöörduda viisakussõnaga ''sir''
* Arvi Parbo (Knight Bachelor)

## Vaata ka
*Rüütlikslöömine
*Knight Bachelor
*Post-nominal letters

## Viited
Pürolüüs

**Pürolüüs** on aine muundumine kõrgel temperatuuril ilma õhu juurdepääsuta (või vähese õhu juuresolekul). Võimaldab toota vedelkütuseid.

Pürolüüs on ainete termolüüsi tööstuslik rakendamine enamasti orgaanilist ainet sisaldavate materjalide korral. Pürolüüsiks nimetatakse tihti ka muidki keemiatööstuses kasutatavaid kõrgetemperatuurseid protsesse, nagu krakkimine, kuivdestillatsioon või destruktiivne destillatsioon. 

Orgaaniliste ühendite pürolüüsi peamised reaktsioonid on molekulide süsinikuskeleti lõhustumine (destruktsioon), funktsionaalrühmade täielik või osaline eraldumine (sellega kaasneb vee, ammoniaagi, süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi jm lihtsamate ühendite moodustumine), lähtemolekulide ja nende fragmentide polümerisatsioon või kondensatsioon, lähteaine ja lõhustumissaaduste isomerisatsioon, vesiniku ümberjaotumine või eraldumine jm.

Looduslik orgaanilise aine pürolüüs esineb sügaval maapõues, kus lagunemine toimub kuumuse ja rõhu mõjul anaeroobsetes tingimustes pika aja jooksul ning tulemusena eraldub valdavalt metaan. Nii moodustuvad gaasilised saadused (maagaas, kaevandusgaas, kildagaas) ning maasügavusse jääb tahke jääk (antratsiit, pruunsüsi ja meresetete korral ka veest kergemad vedelad saadused, nagu nafta). 

Kõrgmolekulaarsete ainete analüüsil on üks laialtkasutatav meetod pürolüüsikromatograafia. Siin enne gaasikromatograafi kolonni sisenemist proov (plast, tekstiil, vedelkütus jm) kiiresti kuumutatakse, nii et suured molekulid lagunevad andes väiksemad lenduvad komponendid, mis edasi lahutatakse kolonnis ja saadakse materjalile iseloomulik pilt.

Hüdropürolüüs on orgaanilise aine termiline lagundamine kõrgel temperatuuril vee juuresolekul.

Pürolüüsi, millele eelneb pürolüüsitava aine pihustamine aerosooliks, nimetatakse pihustuspürolüüsiks.

Kütuste ja biomassi koospürolüüsil on täheldatud saaduste (õli või muud) sünergiafaktori muutust [Johannes I., Palu V. *Oil Shale* 2013, 30(4)].

## Vaata ka
*Lagunemisreaktsioon
*Termokeemiline muundamine
*Termolüüs
*Tõrva ajalugu
Hüdrofiilsus

**Hüdrofiilsus** ehk **veelembus** on aine võime vastastikuliseks mõjuks veega.

Hüdrofiilsed ained on näiteks anorgaanilised soolad, tärklis ja savid. Hüdrofiilsete ainete molekulid on polaarsed ja võivad moodustada keemilisi sidemeid vee polaarsete molekulidega.

Hüdrofoobid seevastu ei reageeri veega ja võivad seda hoopis tõrjuda. Hügroskoobid tõmbavad vett ligi, kuid vesi ei pruugi neid lahustada. 

## Molekulid
Hüdrofiilne molekul on molekul või molekuli osa, mille koostoimed vee ja muude polaarsete ainetega on termodünaamiliselt soodsamad kui koostoimed õli või teiste hüdrofoobsete lahustitega. Sellised molekulid on tavaliselt võimelised moodustama vesiniksidemeid, mispärast need lahustuvad hästi nii vees kui ka teistes polaarsetes lahustites. 

Hüdrofiilseid ja hüdrofoobseid molekule nimetatakse sageli vastavalt polaarseteks ja mittepolaarseteks molekulideks. Mõned hüdrofiilsed ained siiski vees ei lahustu. Sellisel juhul tekib segu, mida nimetatakse kolloidiks. 

Hüdrofiilsed ained (näiteks soolad) võivad näiliselt õhust vett ligi tõmmata. Ka suhkur on hüdrofiilne. Kui puistata suhkrut tükeldatud puuviljadele, tõmbab see hüdrofiilse toime tõttu puuviljadest vett välja, muutes need mahlakaks ja märjaks. Nii juhtub näiteks maasikakompoti valmistamisel. 

## Kemikaalid
Hüdrofoobsete kemikaalide lahustuvust saab optimeerida vedelate hüdrofiilsete ainete abil, mis on kompleksselt ühendatud tahkete kemikaalidega. 

### Vedelad kemikaalid
Hüdrofiilsete vedelike hulka kuuluvad näiteks ammoniaak, alkoholid, mõned amiidid, karbamiid ning mõned karboksüülhapped, nagu äädikhape. 

### Tahked kemikaalid

#### Tsüklodekstriinid
Tsüklodekstriine kasutatakse ravimilahuste valmistamiseks, püüdes külalislahustena hüdrofoobseid molekule. Tsüklodekstriinide moodustatud kompleksid võivad tungida kehakudedesse, seeg saab neid kasutada bioloogiliselt aktiivsete ühendite vabastamiseks spetsiifilistes tingimustes. 

Näiteks testosterooni komplekseerimisel hüdroksüpropüül-beeta-tsüklodekstriiniga (HPBCD) saavutati sublingvaalse manustamise korral 20 minutiga 95% testosterooni imendumine. Samal ajal HPBCD ise ei imendunud, kuid tavaliselt imendub hüdrofoobne testosteroon sublingvaalselt vähem kui 40% ulatuses. 

## Vaata ka
*Lüofiilsus
*Hüdrofoobsus
*Hügroskoopsus
*Märgumine 

## Viited
Isogoon

** Isogoon ** ehk **samakäändejoon** on ühesuguse magnetilise deklinatsiooniga punkte kaardil ühendav joon.
Inklinatsioon

**Inklinatsioon** on nurk vertikaaltasandil geograafilise meridiaani (maakera pinnal) ja mõne teise tasapinna vahel.

Kasutatakse näiteks magnetmeridiaani (magnetvälja jõujoone; magnetiline inklinatsioon) või satelliitide orbiidi kalde näitamiseks.

## Viited
Sarah Michelle Gellar

**Sarah Michelle Prinze** (neiupõlvenimega **Sarah Michelle Gellar**; sündinud 14. aprillil 1977 New Yorgis) on Kuldgloobusele nomineeritud ja Emmy auhinna pälvinud USA filminäitleja. 

Tema esimene tuntum teleseriaaliroll oli Kendall Hart seebiooperis "Kõik mu lapsed" ("All My Children"), mille eest ta sai Daytime Emmy. Aastatel 1997–2003 kehastas ta Buffy Summersit populaarses telesarjas "Vampiiritapja Buffy" ("Buffy the Vampire Slayer"). Selle rolliga kandideeris ta kõigil neil seitsmel aastal järjest parima teleseriaali naisosatäitja Saturni auhinnale ning võitis selle 1999. aastal.

Prinze on mänginud mängufilmides "Eelmise suve saladus" ("I Know What You Did Last Summer"; 1997), "Karje 2" ("Scream 2; 1997), "Õelad kavatsused" ("Cruel Intentions"; 1999), "Harvard Man" (2001), "Scooby-Doo" (2002) ja "Vimm ("The Grudge"; 2004). 

## Isiklikku
Sarah Michelle Gellar abiellus 1. septembril 2002 Freddie Prinzega ning 2007. aastal võttis ta viienda pulma-aastapäeva puhul endale ka abikaasa perekonnanime. 2009. aastal sündis neil tütar Charlotte Prinze.

Prinzel on *[[taekwondo]]*'s must vöö.

## Filmid

## Välislingid
*
Kurss

**Kurss** on nurk meridiaani põhjasuuna ja sõiduki liikumissuuna vahel mõõdetuna kraadides.

## Vaata ka
*Kursijoon
Põlluvahi maja

**Põlluvahi maja** on 18. sajandi lõpus ehitatud väike hoone Kuressaare linna Põllu alevis Kitsa ja Kitzbergi tänava nurgal.

Kahekorruseline viilkatusega kivimaja oli mõeldud põlluvahi elamuks. 

Praeguse Kitsa tänava joonelt algasid Suuremõisa põllud. Valvuri ülesandeks oli tõenäoliselt jälgida, et linna loomad ei pääseks põldudele. Teiselt korruselt oli seda parem teha.

## Välislingid
*Kultuurimälestiste riiklik register
Eerik Kumari looduskaitsepreemia

**Eerik Kumari looduskaitsepreemia** on Eesti tähtsaim looduskaitseline autasu. Seda antakse välja alates 1989. aastast. Alates 2010. aastast antakse koos preemiaga üle ka looduskaitse kuldmärk. Preemiat antakse välja Eerik Kumari  auks.

Preemiat annab välja Kliimaministeerium pikaajalise väljapaistva tegevuse eest looduse uurimisel, looduskaitse korraldamisel, looduskaitseteadmiste levitamisel, säästva looduskasutuse põhimõtete propageerimisel.

## Laureaadid
* 1989 – Fred Jüssi
* 1990 – Aare Mäemets
* 1991 – Rein Maran 
* 1992 – Viktor Masing 
* 1993 – Mari Reitalu 
* 1994 – Madis Aruja 
* 1995 – Ilse Rootsmäe, Lemming Rootsmäe 
* 1996 – Arvi Järvekülg, Linda Metsaorg 
* 1997 – Hella Kink, Juhan Lepasaar 
* 1998 – Vaike Hang, Anto Raukas 
* 1999 – Vilju Lilleleht 
* 2000 – Veljo Ranniku 
* 2001 – Ann Marvet 
* 2002 – Edgar Valter 
* 2003 – Jaan Eilart 
* 2004 – Tiit Leito 
* 2005 – Enn-Aavo Pirrus 
* 2006 – Tiit Randla 
* 2007 – Loit Reintam 
* 2008 – Erast Parmasto
* 2009 – Hans Trass, Tiit Petersoo
* 2010 – Rein Einasto
* 2011 – Jaan Riis
* 2012 – Taivo Kastepõld
* 2013 – Gennadi Skromnov
* 2014 – Aivar Leito
* 2015 – Tiit Sillaots
* 2016 – Mati Kaal
* 2017 – Agu Leivits
* 2018 – Eerik Leibak
* 2019 – Marju Kõivupuu
* 2020 – Tiit Maran
* 2021 – Kalev Sepp
* 2022 – Hendrik Relve
* 2023 – Urmas Tartes
* 2024 – Kaja ja Aleksei Lotman
* 2025 – Kalevi Kull

## Vaata ka
*Aasta keskkonnategu
*Aasta loodusesõber
*Eesti looduskaitsemärgid
*Eesti looduskaitsemärk
*looduskaitsemärk
*looduskaitsepäev
*noore looduskaitsja auhind

## Viited

## Välislingid
* Erik Kumari looduskaitsepreemia. Kliimaministeeriumi veebisait
Klark

Keemilise elemendi **klark** näitab tema keskmist sisaldust maakoores.

Omadus on nimetatud Ameerika Ühendriikide geokeemiku Frank Wigglesworth Clarke'i järgi.
Lõunapoolus

**Lõunapoolus** ehk **geograafiline lõunapoolus** on lõunapoolkera punkt, kus Maa pöörlemistelg lõikub Maa pinnaga. See asub Antarktise keskosas 2835 m kõrgusel merepinnast, kus jää paksus on umbes 2700 m, nii et kui kõik see jää sulaks, oleks lõunapoolus allpool merepinda. Lähim meri, McMurdo laht, on umbes 1300&nbsp;km kaugusel.

Lõunapoolust ei tohi segamini ajada magnetilise lõunapoolusega.

Lõunapooluse koordinaatideks märgitakse tavaliselt lihtsalt 90° S. Kõik pikkuskraadid saavad lõunapoolusel kokku ja sellepärast ei ole lõunapooluse pikkuskraad defineeritud. Kui siiski on tarvis ka pikkuskraadi anda, siis kasutatakse selleks 0 °W. Ükskõik mis suunas lõunapooluselt liikuda, on see ikka põhjasuund. Ent lõunapoolusel kasutatakse siiski kokkuleppeliselt ka ilmakaari; sel juhul tähendab nullmeridiaan põhjasuunda. 

Lõunapoolusel on 6 kuud aastas polaaröö ja 6 kuud aastas polaarpäev. Polaarpäeva ajal on päike küll kogu aeg näha, ent on madalal ega soojenda. Lõunapoolus on alati kaetud jää ja lumega, mis peegeldavad tagasi peaaegu kogu päikesekiirguse. Seetõttu on lõunapoolus üks kõige karmima kliimaga kohti maailmas. Lõunapoolusest külmem koht on polaarjaam Vostok, mis asub veelgi kõrgemal ja merest veelgi kaugemal.

Juulis on keskmine õhutemperatuur –63&nbsp;°C, jaanuaris –23&nbsp;°C. Registreeritud kõrgeim õhutemperatuur on –13,6&nbsp;°C (27. detsember 1978) ja madalaim –82,8&nbsp;°C (23. juuni 1982). Aasta keskmine sademehulk on 2,5&nbsp;mm. Rohkem toovad lund tuuled, paarkümmend sentimeetrit aastas. Õhuniiskus on praktiliselt 0.

Lõunapoolus on palju külmem kui põhjapoolus. Esiteks asub põhjapoolus meretasemel, lõunapoolus kõrgmägedes. Teiseks asub põhjapoolus merel, mis toimib soojareservuaarina, lõunapoolus maismaamassiivi keskel, kus soojusallikat pole.

Lõunapoolusel olev jää liigub kiirusega kümmekond meetrit aastas Weddelli mere suunas. Seetõttu tuleb lõunapooluse tähist aeg-ajalt nihutada. Seda tehakse kord aastas, aastavahetusel. Tähiseks on metallvai, mille juures oleval metallsildil on Roald Amundseni ja Robert Scotti lõunapoolusele jõudmise kuupäevad.

## Ajalugu
14. detsembril 1911 jõudis esimese inimesena lõunapoolusele norra polaaruurija Roald Amundsen, edestades vaid ühe kuuga Briti maadeuurija Robert Scotti ekspeditsiooni. 29. novembril 1929 lendas USA kontradmiral Richard Byrd esimesena üle lõunapooluse.

1956. aastal asutati lõunapoolusel Amundseni-Scotti polaarjaam, mis kuulub Ameerika Ühendriikidele.

## Vaata ka
*Põhjapoolus

## Välislingid

Amundseni-Scotti polaarjaama veebikaamera video
Marly masin

**Marly masin** oli aastatel 1681–1688 Prantsuse päikesekuninga Louis XIV korraldusel rajatud veetõsteseade Versailles' lossi purskkaevude ja veevärgi jaoks. Viiekilomeetrises torustikus pumbati 200 m² vett tunnis Seine'i jõest 163 meetri kõrgusele. Selleks kasutati 221 pumpa, mida käitas 13 kaheksameetrise läbimõõduga vesiratast. Seadme käigushoidmine nõudis kuuekümne mehe pidevat tööd. Tihti esines tõrkeid ning oli vaja kulukaid parandustöid.

Seade hävis Prantsuse revolutsiooni päevil.
Käharpea mänd

**Käharpea mänd** on kunagisel Käharpea talu asemel jäänukmärgina kasvav üksik looduskaitsealune põlispuu Rapla maakonnas Kohila vallas Pahkla lähedal. See on Raplamaa jämedaim mänd.

## Välislingid
*Käharpea mänd Keskkonnaregistris
Meriküla mänd

**Meriküla mänd** on looduskaitsealune põlispuu Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Merikülas Narva – Narva-Jõesuu – Hiiemetsa maantee ääres (22. kilomeetril). Mänd on harva esineva põõsast meenutava võraga paljuharuline puu. Ümbermõõt 4,1 m, kõrgus 19 m (1997).

Rahvasuus on mänd tuntud kui *Musumänd* või *Šiškini mänd*.

Legendi järgi armastanud Vene maalikunstnik Ivan Šiškin selle männi alla istuda.


File:Meriküla mänd 2021c.jpg|Lähivaade (2021)
Pilt:Pine of Meriküla 02.jpg|Vaade idast (2008)
Pilt:Pine of Meriküla 01.jpg|Vaade läänest (2008)
Pilt:Meriküla mänd 2005.jpg|Vaade pisut kaugemalt (2005)


## Legend
Legend räägib, et armunud, kes selle puu all suudlevad, jäävad igavesti ühte.

## Viited

## Kirjandus
* Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak, lk 112.

## Välislingid
Ojasoo männid

**Ojasoo männid** on looduskaitsealused põlispuud (männid) Harju maakonnas Kose vallas Ojasoo küla põllul. 

Ühe puu ümbermõõt on 3,1 m ja kõrgus 22 m. Teisel puul (praeguseks kuivanud) vastavalt 3,0 ja kõrgus 24 m.

## Välislingid

* Ojasoo männid Keskkonnaregistris
Tagasauna mänd

**Tagasauna mänd** on looduskaitsealune põlispuu Harju maakonnas Anija vallas Voose külas Paunküla–Vetla tee ääres, Tagasauna talu lähedal. Puu ümbermõõt on 2,4 m ja kõrgus 25 m, võra kõrgus 8,5 meetrit. Seda ümbritseb 50 meetrine kaitsevöönd.

Läheduses on ka kultusekivi ja Voose ohvriallikas.

## Vaata ka
* Voose

## Viited

## Välislingid
* Tagasauna mänd Keskkonnaregistris
Ihamaru Palojärv

**Palojärv** (ka *Ihamaru Palojärv, Ihamaru Palujärv, Palujärv*) on puhtaveeline metsajärv Põlvamaal Kanepi vallas Ihamarust põhjas. Tuntud ka puhke- ja supluspaigana.

Suurus 8,2 ha, sügavus 10 m.

## Välislingid
*
Väikene Palojärv

**Väikene Palojärv** (ka: **Väike Palojärv**, **Väike Palu järv**, **Kogrejärv**, **Ihamaru Kogrejärv**) on väike metsajärv Põlva maakonnas Kanepi vallas Ihamaru külas põhja pool ja suurest Palojärvest lääne pool.

## Välislingid
*
Jaanimäe mänd

**Jaanimäe mänd** on Meegaste Jaanimäe tipus kasvav looduskaitsealune põlispuu Valga maakonnas Otepää vallas Meegaste külas.

Puu kõrgus on 17 m, ümbermõõt 1,8 m, hinnanguline vanus 200–230 aastat.

## Välislingid
*Jaanimäe mänd Keskkonnaregistris
Palojärv

**Palojärv** on mitme Eesti järve nimi:
* **[[Kanepi Palojärv]]** asub Põlva maakonna Kanepi vallas
* **[[Ihamaru Palojärv]]** asub Põlva maakonna Kanepi vallas
* **[[Lutsu Palojärv]]** asub Põlva maakonna Põlva vallas
* **[[Haavapää Palojärv]]** asub Põlva maakonna Räpina vallas
* **[[Kääpa Palojärv]]** asub Võru maakonna Võru vallas
* **[[Preeksa Palojärv]]** asub Võru maakonna Rõuge vallas
* **[[Ando Palojärv]]** asub Võru maakonna Võru vallas
* **[[Väikene Palojärv]]** asub Põlva maakonna Kanepi vallas
Schlössli

**Schlössli** on linnus Šveitsi linnas Aaraus. Ta paikneb vanalinna loodeserval, pärineb 13. sajandist ning on linna vanim säilinud hoone. 

## Hoone
Ehitise tuuma moodustab hästi säilinud 25 m kõrgune keskaegne elutorn. See koosneb kihiti laotud jämedalt välja raiutud rändrahnudest (megaliitmüür). Sellele on peale ehitatud 14. sajandi algusest pärinev *[[palatium]]*, 16. sajandist pärinev elukompleks ning 1790. aastast pärinev trepikoda. Kunagisest linnusekraavist sissekäigu juurde viib varikatusega puusild. 

Schlösslis paikneb Aarau linnamuuseum. See tutvustab linna ajalugu, näitab mineviku käsitööd ja elamiskultuuri. Üks osa muuseumist on pühendatud mõõteriistadele ja fotograafiale. Üksikud ruumid on pühendatud Aarauga seotud isikutele. 

Schlössli lähedal on *[[Haus zum Schlossgarten]]*, kus 1798 oli Helveetsia Vabariigi valitsuse residents.
Linda (täpsustus)

**Linda** võib tähendada mitut asja:
***[[Linda (eesnimi)|Linda]]** on levinud naisenimi.
***[[Linda]]** on tegelane eesti rahvuseeposes: Kalevipoja ema.
***[[Linda (ajakiri)|Linda]]** oli 1887–1905 ilmunud eesti esimene naisteajakiri.
***[[PVL-108 Linda]]** on Eesti Piirivalve endine laev.
***"[[Linda (skulptuur)|Linda]]"** on skulptuur Tallinnas Lindamäel.
***[[Linda küla|Linda]]** on küla Gruusias Abhaasias.
***[[Linda (Baškiiria)|Linda]]** on küla Baškiirias.
***[[Troopiline torm Linda (1997)]]**.
***[[Orkaan Linda (1997)]]**.
***[[Linda tänav (täpsustus)|Linda tänav]]** on mitmes Eesti asulas.

### Organisatsioonid
*Linda  laevasõiduselts.
*"Linda" oli kolhoos.
*Linda-nimeline selts Suhhumis (Suhhumi Eesti Selts Linda)
*Linda, Rakvere lauluselts (1878–1882)
*Nahkgalanteriikombinaat Linda
*Linda (koor), Pärnu naiskoor
*Linda, Peterburi ansambel

## Vaata ka
*Linda park
*Linda põik
*Linda tee