open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ivo Jurak

**Ivo Jurak** (11. oktoober 1977 – 7. märts 2023) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Ta alustas sõjaväelist karjääri ajateenistusega 1996. aastal Sisekaitse Operatiivrügemendis. Ta teenis hiljem ka Scoutspataljoni luureülemana ja Vahipataljoni staabiülemana. Ta on olnud ka Briti väejuhatuse all teeninud ja kogu Afganistani sõja vältel kõige rohkem ohvreid kandnud Eesti välismissiooni Estcoy-8 liige.

Jurak teenis 2015. aasta lõpuni kaitseväe toetuse väejuhatuse liikumise koordineerimise keskuses staabiohvitserina. Tema sõjaväeline karjäär lõppes, kui teda süüdistati riigisaladuse avalikustamises karistusseadustiku paragrahvi 241 lg 1 järgi (riigisaladuse avalikustamine pole seotud riigireetmise ega salakuulamisega), eraviisilises jälitustegevuses ja tulirelva ebaseaduslikus käitlemises. Ta võeti vahi alla 29. augustil 2016. Ta mõisteti süüdi ning teda karistati kahe aasta ja kuue kuu pikkuse vangistusega, millest tal tuli kohe vanglas ära kanda seitse kuud. Ühtlasi määras kohus talle nelja-aastase katseaja. Jurak viis töölt kaasa riigisaladust sisaldavat teavet ja hoidis seda oma kodus, võimaldades sellega riigisaladusele ebaseadusliku juurdepääsu.

Jurak võitles 2022. aasta sügisest Ukraina rahvusvahelise maakaitseleegioni koosseisus Venemaa-Ukraina sõjas. Ta hukkus 7. märtsil 2023 Bahmuti lahingus. Jurak on teadaolevalt esimene Eesti kodanik, kes on alates Venemaa täiemahulise agressiooni algusest selles sõjas elu kaotanud. Eesti kodanikest on enne teda Venemaa-Ukraina sõjas hukkunud Valgevenest pärit lahingmeedik Nikolai Iljin, kes tapeti 2020. aasta suvel.

1. aprillil 2023 sängitati tema urn mulda Tartu sõjaväekalmistule.

## Tunnustus
* NATO medal sõjalisel operatsioonil osalemise eest (2 korda)
* Kaitseministeeriumi rahvusvahelisel sõjalisel operatsioonil osalenu medal
* Kaitseväe teenetemärk lahinguliste teenete eest
* 1. jalaväebrigaadi rinnamärk
* Kaitseliidu teenetemedali II ja III klass
* Kaitseliidu Valga maleva teenetemärgi II klass

## Vaata ka
*Tanel Kriggul

## Viited

## Välislingid
*Haud Tartu Sõjaväekalmistul
Agrippina Vaganova

**Agrippina Jakovlena Vaganova** (vene keeles Агриппина Яковлевна Ваганова; 26. juuni (vkj 14. juuni) 1879 Peterburi – 5. november 1951 Leningrad) oli vene balletitantsija, balletipedagoog ja ballettmeister. Tema auks on nimetatud Vaganova Vene Balleti Akadeemia.

Pärast 1897. aastal Peterburi keiserliku teatrikooli lõpetamist sai Agrippina Vaganova Maria teatri rühmatantsijaks. 1901. aastal edutati ta *korifeika*’ks (klassikalises balletis soolotantsija kordeballeti ees, kes aga ei tantsi peaosi etenduses). Ta tegi kaasa Marius Petipa lavastustes. Oma lavakarjääri lõpus mais 1915 sai ta lõpuks *baleriiniks*. Sama aasta juunis vabastati ta balletitantsija ametist. Aastapensioniks määrati talle 1140 rubla.

Pärast lavakarjääri lõpetamist pühendas Vaganova end balletipedagoogikale. Pärast revolutsiooni kutsuti ta tööle Petrogradi koreograafiakooli, kus ta kasvatas üles mitu põlvkonda baleriine. Tema õpilasteks olid näiteks Marina Semjonova ja Galina Ulanova. 

Aastatel 1931–1937 oli Vaganova Kirovi-nimelise Leningradi Ooperi ja Balletiteatri balletitrupi kunstiline juht. 

1934. aastal ilmus tal raamat "Основы классического танца" ('klassikalise tantsu alused'), milles ta kirjeldab oma pedagoogilisi põhimõtteid.

## Tunnustus
*1934 – Vene NFSV rahvakunstnik

## Viited

## Välislingid
Wancourt

**Wancourt** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Wancourt asub umbes 8 km Arrasist kagus, teede D33 ja D34E ristumiskoha ümbruses. Autoroute A1 möödub lähedalt.

## Toponüümia

*Wahencurt* (1072), *Wahencourt* (u. 1110), *Waencurt* (1148), *Waencourt* (1226).

## Huviväärsused

* St. Aubode'i kirik, pärast Esimest maailmasõda koos enamusega külast uuesti üles ehitatud.
* Sõjakalmistud.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Oleg Ivanov

**Oleg Ivanov** (sündinud 14. juulil 1977) on krüptoärimees ja poliitik. 

Hariduselt jurist ja finantsist.

Ivanov töötab kommertsjuhina firmas OÜ Polarum Kaup.

## Vaated
16. aprillil 2022 tegi Ivanov oma autost venekeelse video, kus ta pidas maha 21 minutilise emotsionaalse monoloogi, kus ta rääkis liikumisest "Koos". Muuhulgas nimetas ta Butša massimõrva sündmuseks, mida pole olnud ja on lavastatud ukrainlaste poolt.
Ta võrdles apoliitilisi venelasi juutidega, kes olid tema hinnangul II maailmasõja ajal samuti apoliitilised ja visati pärast ahju. 
Ta väitis, et Soome ja Rootsi tiritakse vastu tahtmist NATO-sse, kuna Ukrainat ei õnnestunud sinna saada.
Ivanov ennustas seoses Lätis toimuva punamonumentide eemaldamisega, et seal korraldatakse midagi sarnast Butša massimõrvale, ehk tema hinnangul lavastatakse näitemäng.

24. aprillil 2022 postitas Ivanov Internetti video, kus nimetas Butša massimõrva lavastuseks. Ühtlasi kutsus ta hakkama vastu "Baltikumi režiimidele", kes võivad samasuguse mõrva korraldada Balti riikides, et hukata "teisitimõtlejad". "Eesti on määratud sõjas Venemaaga hävitamisele. Liitlased sõdivad Venemaaga oma vasallriikide kätega, mitte otse. Liitlaste plaanide järgi läheb Eesti hävitamisele. Tehakse kõik, et järgmiseks sõjakoldeks saab Baltikum. Samad kriminaalid, kes ajasid massid süstla otsa, ajavad nüüd riigid Venemaaga sõtta."

2022. aasta novembris osales Ivanov Vladimir Solovjovi saates, kus ta ütles, et Eesti peaks olema läbirääkimisteks avatud, kuid praegune orientatsioon "teravnemisele" head ei tõota: "Meie põhisõnum on rahu ja rahvustevaheline harmoonia Eestis."

"Ma tean, et Putin algatas sõjalise operatsiooni. Kuid ma tean ka seda, et kui Putin poleks seda teinud, oleks Ukraina armee mõne päeva jooksul rünnanud Donbassi", tsiteeris Ivanovi Taani Raadio (DR).

## Poliitiline tegevus
### 2023. aasta Riigikogu valimised
Koos  Aivo Petersoniga juhtis ta 19. mail 2022 loodud  poliitilist liikumist Koos/Вместе, mis 2023. aasta Riigikogu valimisteks liitus valimisliiduks Eestimaa Ühendatud Vasakparteiga.

Ivanov kogus XV Riigikogu valimistel Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosa ringkonnas 2699 häält. Sellest ei piisanud Riigikokku saamiseks.

2023. aasta mais põgenes Ivanov Sotši, kuna ta kartis vahistamist.

## Isiklikku
Tema isa on endine Konstitutsioonierakonna poliitik Vladimir Ivanov.

## Viited
Galina Ulanova

**Galina Sergejevna Ulanova** (vene keeles Галина Сергеевна Уланова; 8. jaanuar (vkj 26. detsember 1909) 1910 Peterburi – 21. märts 1998 Moskva) oli vene balletitantsija ja balletipedagoog.

Galina Ulanova lõpetas 1928. aastal Leningradi koreograafiakoolis Agrippina Vaganova balletiklassi. Aastatel 1928–1944 oli ta Kirovi-nimelise Leningradi Riikliku Akadeemilise Ooperi- ja Balleteatri ja 1944–1960 Moskva Suure Teatri balletiartist. Ta osales 1956. aastal Londonis Suure Teatri esimesel välisringreisil, mis tõi talle maailmakuulsuse. Ta tantsis Giselle'i ja Juliat ning saavutas edu, mida välismaiste ekspertide sõnul polnud nad näinud Anna Pavlova ajast. Ta käis ringreisidel Hiinas, Austrias, Itaalias, Prantsusmaal, Inglismaal, Ameerika Ühendriikides ja teistes riikides.

Alates 1960. aastast töötas Ulanova Suures Teatris pedagoog-repetiitorina. Tema käe all lihvisid oma kutsemeisterlikkust mitu tulevast rahvakunstnikku (näiteks Vladimir Vassiljev). 

Galina Ulanova oli baleriine, kes pälvis *[[prima ballerina assoluta]]* austava nimetuse.

## Tunnustus

*1939 – Vene NFSV teeneline kunstnik
*1940 – Vene NFSV rahvakunstnik
*1943 – Kasahhi NSV rahvakunstnik
*1951 – NSV Liidu rahvakunstnik
*1958 – Soome teenetemärk Pro Finlandia
*1959 – valiti Saksa DV Kunstide Akadeemia välisliikmeks
*1960 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1974 – sotsialistliku töö kangelane
*1988 – sotsialistliku töö kangelane (teist korda)
*1992 –  Ordre des Arts et des Lettresi komandöriklassi orden
*1995 – teatriauhind Kuldne Mask (eripreemia "Au ja väärikuse eest")

## Viited

## Välislingid
Marina Semjonova

**Marina Timofejevna Semjonova** (vene keeles Марина Тимофеевна Семёнова; 12. juuni (vkj 30. mai) 1908 Peterburi – 9. juuni 2010 Moskva) oli vene balletitantsija ja balletipedagoog. Elas 101-aastaseks.

Marina Semjonova lõpetas 1925. aastal Leningradi koreograafiakoolis Agrippina Vaganova balletiklassi. Aastatel 1925–1929 oli ta Leningradi Riikliku Akadeemilise Ooperi- ja Balleteatri ja 1930–1952 Moskva Suure Teatri balletiartist.

Semjonova oli üks esimesi Nõukogude baleriine, kes lasti külalisetendustele välisriiki. Aastatel 1935–1936 esines ta Pariisi Rahvusooperi balletitrupi juhi Serge Lifari kutsel Opéra Garnier' laval, esitades peaosa balletis "Giselle", samuti fragmente ballettidest "Luikede järv", "Uinuv kaunitar" ja "Chopiniana" (partnerina laval esines ka Lifar ise).

Alates 1953. aastast töötas Semjonova Suures Teatris pedagoog-repetiitorina. Tema käe all olid oma kutsemeisterlikkust lihvinud mitu hilisemat rahvakunstnikku (näiteks Maia Plissetskaja). Aastatel 1953–1960 oli Semjonova ühtlasi Moskva koreograafiakooli pedagoog ja alates 1960. aastast GITIS-e õppejõud.

## Tunnustus

*1937 – Vene NFSV teeneline kunstnik
*1951 – Vene NFSV rahvakunstnik
*1975 – NSV Liidu rahvakunstnik
*1988 – sotsialistliku töö kangelane
*2003 – balletiauhind Benois de la Danse (elutööauhind)
*2007 – teatriauhind Kuldne Mask (eripreemia "Au ja väärikuse eest")

## Viited
Sherobod

**Sherobod** (vene keeles Шерабад *Šerabad*) on linn Usbekistanis Surxondaryo vilajetis, Sherobodi rajooni halduskeskus. Linn asub Sherobodi jõe paremal kaldal, Termizist ligikaudu 60 km põhjaloodes.

Linnaõigused sai Sherobod 1973. aastal. Linnas asuvad puuvillapuhastusehas ja keraamikatehas.

## Viited
Dynamite (BTS laul)

**"Dynamite"** on Lõuna-Korea poisteansambli BTS salvestatud laul, mis avaldati 21. augustil 2020 Big Hit Entertainmenti ja Sony Music Entertainmenti kaudu. See on ansambli esimene täielikult inglise keeles salvestatud lugu.  Laul, mille kirjutasid David Stewart ja Jessica Agombar ning produtseeris Stewart,  on meeleolukas diskopopi laul, milles on funki, souli ja närimispopi elemente, ning see on mõjutatud 1970. aastate muusikast – selles kõlavad plõksatavad käeplaksutused ja kajavad süntesaator ja pidulikud sarved.

Koroonapandeemia ajal kuulajate rahustamiseks mõeldud laul räägib rõõmust ja tunnustusest pisiasjade vastu, mis muudavad elu väärtuslikuks. "Dynamite" sai ilmumisel muusikakriitikutelt positiivseid hinnanguid, kiites selle kaasahaaravuse ja laialdaselt köitva retroheli kohta. See tõi bändile nende esimese Grammy nominatsiooni parima popdueti/-ansambli esituse kategoorias 63. aasta Grammy auhindade jagamisel, tehes sellest esimese Korea popmuusika, kes on sellele nomineeritud.

"Dynamite" koges suurt ärilist edu kogu maailmas; see debüteeris edetabelis Billboard Hot 100 esikohal, saades bändi esimeseks singliks USA-s ja tehes BTS-ist esimese Lõuna-Korea esineja, kes on jõudnud Hot 100 esikohale. Laulu müüdi esimesel nädalal 265 000 allalaadimist, mis on suurim puhas müüginädal pärast Taylor Swifti filmi " Look, mida sa tegid mulle tegema " (2017). "Dynamite" püsis Hot 100 tipus kokku kolm nädalat. Spotifys debüteeris "Dynamite" 7,778-ga&nbsp;miljonit voogu, mis tähistab 2020. aasta suurimat laulu avamispäeva. Lisaks saavutas "Dynamite" esikoha nii Billboard Global 200 kui ka Billboard Global Excl. USA edetabelite esikohal kolm nädalat järjest. Laul jõudis edetabelite esikümnesse 25 riigis, sealhulgas Austraalias, Kanadas ja Ühendkuningriigis, ning Ungaris, Iisraelis, Leedus, Malaisias, Singapuris ja Lõuna-Koreas. Kaasasolev muusikavideo jõudis 12. aprillil 2021 1 miljardi vaatamiseni.

Algselt eraldiseisev singel "Dynamite" lisati hiljem BTS-i viiendale koreakeelsele albumile *[[Ole (BTS album)|Be]]* (2020), mis ilmus 20. novembril 

## Vaata ka
* 2020. aasta Prantsusmaa singlimüügi edetabeli esikümne laulude loend

## Viited

## Välislingid
* *[https://www.youtube.com/watch?v=gdZLi9oWNZg Laulu "Dynamite" muusikavideo]*
* *[https://genius.com/Bts-dynamite-lyrics Laulu "Dynamite" sõnad]*
Toshikazu Kawaguchi

**Toshikazu Kawaguchi** (jaapani keeles 川口 俊和 *Kawaguchi Toshikazu*; sündinud 3. aprillil 1971 Ōsakas) on jaapani kirjanik.

## Teosed

*"Enne kui kohv jahtub" (コーヒーが冷めないうちに) 2015; eesti keeles 2022.
*"Enne, kui valed välja tulevad" (この嘘がばれないうちに) 2017; eesti keeles 2024.
*"思い出が消えないうちに" 2018.
*"さよならも言えないうちに" 2021.
Warluzel

**Warluzel** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Warluzel asub u. 24 km Arrasist edelas, teede D23 ja D80E ristumiskoha ümbruses, Somme'i departemangu piiri ääres.

## Huviväärsused

* Maarja-Magdaleena kirik, pärineb 17. sajandist.
* Kaks 19. sajandi kabelit.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Wavrans-sur-Ternoise

**Wavrans-sur-Ternoise** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Wavrans-sur-Ternoise asub u. 45 km Arrasist loodes, teede D343 ja D99 ristumiskoha ümbruses, Ternoise'i jõe kallastel.

## Huviväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 16. sajandist.
* 18. sajandi talumaja.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Warlus (Pas-de-Calais)

**Warlus** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Warlus asub u. 9,7 km Arrasist edelas, teede D59 ja D62 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Lamberti kirik, pärineb 16. sajandist.
* Vana linnuse jäljed.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Willencourt

**Willencourt** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Willencourt asub u. 53 km Arrasist läänes, teede D118 ja D118E ristumiskoha ümbruses, Authie jõe kallastel, Somme'i departemang piiri ääres.

## Huviväärsused

* St. Maurice'i kirik, pärineb 19. sajandist.
* 19. sajandi loss.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Wednesday 13

Joseph Poole ehk Wednesday 13 (sündinud 12. augustil 1976) on Ameerika muusik, kes laulab ansamblis Murderdolls.  Praegu elab ta üksi Põhja-Carolinas. Ta on horror film ja Alice Cooper  fänn.
Willerval

**Willerval** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Willerval asub u. 8 km Arrasist põhja pool, teede D50 ja D50E1 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Nicholas' kirik, pärast Esimest maailmasõda koos enamusega külast uuesti üles ehitatud.
* Sõjakalmistu.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Ytres

**Ytres** (pikardi: *Ite*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Ytres on põllumajandusküla, mis asub 32 km Arrasist kagus, teede D7, D19 ja D18E ristumiskoha ümbruses. Pärast Esimest maailmasõda ehitati see uuesti üles. *[[Autoroute A2]]* möödub põhja pool. Aastatel 1911–1914 ehitatud *[[Canal du Nord]]* möödub lõuna pool.

## Huviväärsused

* St. Pierre'i kirik, pärineb 20. sajandist.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Allouagne

**Allouagne** (pikardi: *Allouanne*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Suur põllumajandusküla asub u. 9,7 km Béthune'ist läänes ja 48 km Lille'ist edelas, teede D188 ja D183 ristumiskoha ümbruses. *[[Autoroute A26]]* möödub põhja pool.

## Vaatamisväärsused

* Kaks häärberit, pärinevad 16. ja 17. sajandist.
* Saint-Legeri kirik, pärineb 20. sajandist.

## Sõprusomavalitsus

* Ergste, Schwerte, Saksamaa

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Ames (Pas-de-Calais)

**Ames** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandusküla asub u. 18 km Béthune'ist läänes ja 50 km Lille'ist edelas, teede D69 ja D91 ristumiskoha ümbruses, Nave'i jõe kallastel.

## Vaatamisväärsused

* Saint-Pierre'i kirik, pärineb 12. sajandist.
* Sõjamälestusmärk

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Annequin

**Annequin** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Annequin on suur põllumajandus- ja endine kaevandusküla, mis asub u. 6,4 km Béthune'ist idas ja 35 km Lille'ist edelas, teede D61 ja N41 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 20. sajandist.
* 13. sajandi linnuse jäänused, purustatud 1820. aastal.
* Sõjamälestusmärk.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Susulased

**Susulased** (*Platanistidae*) on mereimetajate sugukond vaalaliste seltsist. Susud elavad jõgedes, aga ei ole ülejäänud jõedelfiinidega lähedases suguluses.

Sugukonda kuulub kaks nüüdisaegset liiki, mõlemad perekonnast susu (*Platanista*):
*induse susu (*Platanista minor*)
*gangese susu (*Platanista gangetica*)

Varem paigutati susud jõedelfiinlaste sugukonda koos inialaste, pontoporiidlaste ja hiina jõedelfiinlastega.
Igor Krupenski

**Igor Krupenski** (sündinud 23. juunil 1983) on Eesti soojusenergeetik ja professor.  Ta on alates 2022. aastast Eesti Inseneride Liidu president. 

## Haridus
Igor Krupenski lõpetas Tallinna Tõnismäe Reaalkooli 2001 ning omandas Tallinna Tehnikaülikooli mehaanikateaduskonnas bakalaureuse- (2005) ja magistrikraadi (2006) soojustehnika ning doktorikraadi soojusenergeetika alal (2010). Lisaks sai ta TTÜ sotsiaalteaduskonnas tehnikaõpetaja (2011) ja majandusteaduskonnas ärikorralduse (2013) magistrikraadi.

## Töökäik
Igor Krupenski töötas Eesti Energias lukksepana 2004, Eesti Gaas ASis spetsialistina 2005-2007 ja K-projekt ASis projektijuhina 2007-2011. Ta oli HeatConsult OÜ kaasasutaja aastal 2011 ja selle juhatuse liige kuni 2025. aastani.

Töötab Tallinna Tehnikaülikoolis aastast 2010: mitmefaasiliste keskkondade füüsika teaduslaboratooriumi teadur 2010-2016, soojustehnika instituudi assistent 2011-2016; energiatehnoloogia instituudi lektor 2017-2022, vanemlektor 2022-2025 ja praktik-professor aastast 2026.

## Tunnustus
* 2013 Euroopa Insener (EUR ING) - nr. 32181
* 2012 Rahvusvaheline insenerpedagoog (IGIP) - nr. EE-34
* 2010 Nominent Vabariigi Presidendi noore teadlase teaduspreemiaks

## Liikmesus
* 2022–... Eesti Inseneride Liidu president
* 2021–... Eesti Soojustehnikainseneride Seltsi juhatuse liige, volikogu liige
* 2021–... Energeetika, Mäe- ja Keemiatööstuse Kutsenõukogu liige
* 2019–... Eesti Soojustehnikainseneride Seltsi kutsekomisjoni esimees
* 2019–... Eesti Maleliidu kutsekomisjoni esimees
* 2019–... Tallinna Tehnikaülikooli Energiatehnoloogia Instituudi nõukogu liige
* 2017–... Tallinna Tehnikaülikooli spordinõukogu liige
* 2017–... EVS "Gaasivaldkonna ja gaasitaristu standardimine" komitee aseesimees

## Viited

## Välislingid
* "Igor Krupenski: energiakandjate maksumusest ehk Mis meid ees ootab?" Eesti Rahvusringhääling, 18. august 2022
* "Põrgukuuma korteri jahutamiseks häid lahendusi pole" Postimees Majandus, 4. juuli 2022
* "Igor Krupenski: kas energiakandjate hinnaralli jätkub?" Eesti Rahvusringhääling, 12. mai 2022
* "Igor Krupenski (HeatConsult): Kaugkütte valdkonna tulevikutrendid ja uued tehnoloogiad" YouTube ESTIS-e koolitus, 17. jaanuar 2020 (28 minutit)
* "Nädala intervjuu: 128 | Igor Krupenski" Eesti Rahvusringhääling, 7. märts 2022 (19 minutit)
* "Energiaekspert: olen elektrikatkestusteks juba valmis" Lääne-Virumaa Uudised, 3. detsember 2022
* "Плавучий терминал сжиженного природного газа уйдет в Финляндию" ETV%2B, 17. oktoober 2022 (8 minutit)
* "Как не разориться на счетах за отопление: выбираем экономные источники тепловой энергии" Delovõje Vedomosti, 13. september 2022
* "Газовое отопление довольно широко распространено в Эстонии" ETV%2B, 31. august 2022 (8 minutit)
* "ПОДКАСТ | Доктор наук: Эстония может обойтись без российского газа" Delfi (portaal), 31. märts 2022
* "ПОДКАСТ | Эстония закупает самое дорогое электричество. Почему — объясняет доктор наук Крупенский" Delfi (portaal), 18. aprill 2022
Optibet Hokeja Līga

**Optibet Hokeja Līga** on Läti jäähoki kõrgeim liiga. Liiga on loodud 1931. aastal. Liigas mängib 9 klubi.

## Klubid hooajal 2025–2026

## Välislingid
* Koduleht

## Viited
Annezin

**Annezin** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Suur eeslinn asub Béthune'ist vahetult läänes ja 43 km Lille'ist edelas, teede D943 ja D181E ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 16. sajandist.
* Vana vesiveski jäänused.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Mikulčiai

**Mikulčiai** (žemaidi *Mėkoltē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Erla jõe kaldal.

Külla ulatuvad osaliselt Salantai regionaalpark ja Erla geomorfoloogiline kaitseala.

Nõukogude perioodil asutati Mikulčiai algkool, mis asus Igariais.
## Elanikkond


* 78 (1902)
* 110 (1923)
* 151 (1959)
* 138 (1970)
* 88 (1979)

* 59 (1989)
* 54 (2001)
* 49 (2011)
* 39 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Simo Andre Kadastu

**Simo Andre Kadastu** (sündinud 31. mail 1993) on eesti näitleja. 

Ta on õppinud aastatel 2013–2016 Tartu Ülikoolis ajakirjandust ja kommunikatsiooni ning aastatel 2016–2020 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli XXIX lennus. 

On alates 2020. aastast Tallinna Linnateatri näitleja.

## Viited

## Välislingid
* Simo Andre Kadastu Tallinna Linnateatri kodulehel
Šilalė (Mosėdise vald)

**Šilalė** (žemaidi *Šėlale*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas. Küla jääb Šilalė paisjärve kaldale.

Küla jääb Salantai regionaalparki, osaliselt ka Erla geomorfoloogilisele kaitsealale. Osaliselt ulatub külla ka Natura 2000 ala Erla ja Salantase jõgede ürgorud. Kaks muinsuskaitse all olevat Šilalė lohukivi ja Šilalė rahn asuvad administratiivselt Igariai külas.

Külla ulatuvad II aastatuhande alguses rajatud muinaspõllud, mida aastal 2001 uuris Valter Lang. 

## Elanikkond


* 21 (1923)
* 57 (1959)
* 31 (1970)
* 31 (1979)

* 9 (1989)
* 10 (2001)
* 5 (2011)
* 7 (2021)


## Viited
Kusai

**Kusai** (žemaidi *Kosā*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Erla jõe kaldal.

Külla ulatuvad osaliselt Salantai regionaalpark ja Erla geomorfoloogiline kaitseala.

Piirkond oli asustatud juba I aastatuhande I poolel. Nii ulatub külla Erla jõe teisel kaldal asuva Šakaliai linnamäe piiranguvöönd. Küla ise moodustati XVI sajandil maareformi käigus, selle nimi tuleneb isikunimest Kusas. Aastal 1940 küla põles, sõjajärgsetel aastatel jäi see maaparandustööde käigus praktiliselt inimtühjaks.
Aastal 1939 leidis üks külaelanik üht kivi maa sisse mattes kolm hõbedast kaelavõru, igaüks kaaluga 400 grammi. Üks neist asub Kretinga koduloomuuseumis.
## Elanikkond


* 65 (1845)
* 51 (1902)
* 70 (1923)
* 49 (1959)
* 36 (1970)

* 10 (1979)
* 10 (1989)
* 9 (2001)
* 5 (2011)


## Viited
Auchy-les-Mines

**Auchy-les-Mines** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. 1926. aastani kandis see nime *Auchy-lez-La-Bassée*.

Väike endine söekaevanduslinn, nüüd peamiselt kergemasinaehituse- ja põllumajandusvald, asub 9,7 km Béthune'ist idas ja 19 km Lille'ist edelas, teede N41 ja D163 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* St. Martini kirik, pärast Esimest maailmasõda koos ülejäänud külaga uuesti üles ehitatud.
* Hohenzollerni reduut, sakslaste kindlustus Esimese maailmasõja läänerindel.


62051-Auchy-les-Mines-Sols.png
Mairie - Auchy-les-Mines.JPG|Auchy-les-Minesi vallamaja


## Viited
Auchel

**Auchel** (pikardi: *Auchez*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Endine kaevanduslinn, tänapäeval kergetööstuslik ja põllumajanduslik vald, asub 13 km Béthune'ist edelas ja 55 km Lille'ist edelas, teede D183 ja D183E ristumiskoha ümbruses.

## Ajalugu

Pärast söemaardlate avastamist piirkonnas 1851. aastal kasvas linn, kuna Prantsusmaal kasvas vajadus söe järele. Selles vanas kaevanduslinnas oli 1950. aastatel ligi 15 000 elanikku. 1960. aastate lõpu kivisöe majanduslangus tõi kaasa rahvastiku pideva kahanemise, hoolimata valla jõupingutustest inimesi siia meelitada ning hoida neid majanduslanguse ajal ja pärast seda.

## Vaatamisväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 16. sajandist.
* Söekaevandamise muuseum.

## Sõprusomavalitsused

* West Malling, Kent, Inglismaa.
* Iserlohn, Nordrhein-Westfalen, Saksamaa.

## Tuntud inimesi

* Xavier Beauvois, näitleja, lavastaja ja stsenarist.
* Angela Behelle, kirjanik.
* Pierre Laigle, jalgpallur.
* Augustin Lesage, prantsuse spiritistlik kunstnik.
* Stéphane Lecocq, elukutseline jalgpallur.
* Fred Personne, näitleja.
* Afida Turner, laulja, laulukirjutaja, näitleja ja meediaisiksus.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Auchy-au-Bois

**Auchy-au-Bois** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandusküla asub 18 km Béthune'ist läänes ja 53 km Lille'ist läänes, teede D94 ja D341 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* St. Gillesi kirik, pärineb 17. sajandist.
* Fromentali lossi vanad tornid, nüüd taluhooned.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Kölner Haie

**Kölner Haie** on Saksamaa jäähokiklubi, mis tegutseb Kölnis. See mängib Saksamaa jäähoki kõrgliigas Deutsche Eishockey-Liga (DEL).

Klubi on asutatud 1972. aastal.

Kölner Haie on tulnud Saksamaa meistriks kaheksa korda, viimati 2002. aastal.

Kölner Haie suurim rivaal on Düsseldorfer EG.

## Praegune koosseis
*Seisuga hooaeg 2023/24*
***Väravavahid**: Niklas Lunemann, Mirko Pantkowski, Tobias Ancicka
***Poolkaitsjad**: Nick Bailen, Nick Aichinger, Jan Luca Sennhenn, Maximilian Glötzl, Andrej Šustr, Brady Austin, Patrick Sieloff, Stanislav Dietz, Edwin Tropmann, Moritz Müller (*[[kapten (jäähoki)|kapten]]*)
***Ründajad**: Robin van Calster, Maximilian Kammerer, Justin Schütz, Louis-Marc Aubry, Jason Bast, Frederik Storm, Mark Olver, David McIntyre, Tim Wohlgemuth, Elias Lindner, Andreas Thuresson, Carter Proft, Alexandre Grenier, Gregor MacLeod, Haakon Hänelt

*Vaata ka [[:Kategooria:Kölner Haie mängijad]]*.

## Saavutused
*Deutsche Eishockey-Liga:
** **Võitja** (8): 1977, 1979, 1984, 1986, 1987, 1988, 1995, 2002
** Teised kohad (6): 1996, 2000, 2003, 2008, 2013, 2014
*IIHF-i Euroopa karikas:
** Teised kohad (2): 1985, 1996
** Kolmas koht (1): 1989
*Spengleri karikas
** **Võitja**: 1999
*Tatra karikas
** **Võitja**: 2011

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Kyle Garland

**Kyle Garland** (sündinud 28. mail 2000 Philadelphias) on USA kergejõustiklane (kümnevõistleja).

Tema nimel on seitsmevõistluse läbi aegade teine koht (**6639** punkti).

## Isiklikud rekordid
;Väljas
* 100 meetrit: 10,63 (2022)
* 400 meetrit: 48,56 (2022)
* 1500 meetrit: 4.41,96 (2022)
* 110 meetri tõkkejooks: 13,71 (2018)
* Kõrgushüpe: 2.18 (2017)
* Teivashüpe: 4.85 (2022)
* Kaugushüpe: 7.86 (2022)
* Kuulitõuge: 16,65 (2022)
* Kettaheide: 48,11 (2022)
* Odavise: 59,63 (2022)
* **Kümnevõistlus: 8720 (2022)**

;Sees
* 60 meetrit: 6,86 (2023)
* 200 meetrit: 22,65 (2017)
* 400 meetrit: 50,76 (2017)
* 1000 meetrit: 2.41,36 (2023)
* 60 meetri tõkkejooks: 7,74 (2018)
* Kõrgushüpe: 2.19 (2023)
* Teivashüpe: 5.16 (2023)
* Kaugushüpe: 7.96 (2023)
* Kuulitõuge: 16.45 (2023)
* **Seitsmevõistlus: 6639 (2023)**

## Välislingid
*
Šatraminiai

**Šatraminiai** (žemaidi *Šatramėnē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Erla jõe ääres. Külast saab alguse Šventoji jõgi.

Külla ulatuvad osaliselt Salantai regionaalpark ja Erla geomorfoloogiline kaitseala. Osaliselt ulatub külla ka Natura 2000 ala – Erla ja Salantase jõe ürgorud. Ka kasvab seal looduskaitsealune Šatraminiai jalakas.

Šatraminiai kujunes XVI sajandil maareformi käigus. Seda on esmamainitud 1646. aastal. XVII–XIX sajandini kuulus see Salantai mõisale. Külas on neli kalmistut.

Muinsuskaitse all on etnoarhitektuuri näitena Koplyčios g. 1 majapidamine. Eraldi on kaitse all veel selle ait  ja tare. Külas on neli vana kalmistut, seal asuvad XVIII sajandil ehitatud kabel ja votiivkabel.
## Elanikkond


* 304 (1902)
* 368 (1923)
* 372 (1959)
* 329 (1970)
* 229 (1979)

* 159 (1987)
* 161 (1989)
* 150 (2001)
* 134 (2011)
* 92 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Palšiai

**Palšiai** (žemaidi *Palšē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas.

Külla ulatuvad osaliselt Salantai regionaalpark ja Erla geomorfoloogiline kaitseala. Osaliselt ulatub külla ka Natura 2000 ala Erla ja Salantase jõgede ürgorud.

Küla nimeks on isikunime Palšys mitmusevorm. Palšiai rajati XVII sajandi teisel poolel  ja XVIII sajandi alguses Ermonaičiai (tänapäeval Šaučikiai) maadele. Algul kuulus see Salantai mõisale, aastast 1675 aga Grūšlaukė mõisale. Aastail 1905–1915 kujunes sealsesse metsa 13 taluga hajaküla, sellal kui vanasse külakeskusesse jäi viis talu. Leedu maareformi käigus sai küla omale metsas asuva kogukonnamaa. Teise maailmasõja järel tegutsesid seal aastani 1953 metsavennad.

Muinsuskaitse all on etnoarhitektuuri näidisena Koplyčios g. 1 majapidamine. Eraldi on kaitse all veel selle ait  ja tare. Külas on neli vana kalmistut, seal asuvad XVIII sajandil ehitatud kabel ja votiivkabel.
## Elanikkond


* 24 (1821)
* 23 (1843)
* 31 (1845)
* 23 (1866)
* 88 (1902)
* 107 (1923)
* 87 (1959)

* 76 (1970)
* 47 (1979)
* 25 (1989)
* 24 (2001)
* 7 (2011)
* 3 (2021)


## Viited
Bajus

**Bajus** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandusküla asub 32 km Arrasist loodes, teede D86E ja D86E1 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* St. Vaasti kirik, pärineb 18. sajandist.
* Vana linnuse mulle ja kraav.
* 18. sajandi loss.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Bernhard Wilhelm von Taube

Vabahärra **Bernhard Wilhelm von Taube** (1672–?) oli Rootsi sõjaväelane ja aadlik, kes osales Põhjasõjas ning oli Põltsamaa maapataljoni ülem. 

## Elulugu
Bernhard Wilhelm von Taube sündis 1672. aastal. Tema vanemad olid Ludwig Wilhelm von Taube ja Barbara Sofia von Ramm.

1687. aastal oli ta lipnik Hälsinge rügemendis (nagu tema vendki) ning 1690. aastal vabatahtlik ihukaitserügemendis. 1692. aastal asus ta teenima Leskkuninganna ihukaitserügementi Pommerimaal. Veel enne Põhjasõja algust teenis Bernhard Prantsusmaal aastatel 1693–1697, enne seda oli ta ka leitnandi auastme saanud. 

Põhjasõja algusega ülendati Bernhard Wilhelm von Taube ooberstleitnandiks ja määrati 14. juulil 1701 Põltsamaa (*Oberpahlen)*  maapataljoni ülemaks. Selle pataljoniga viibis ta peamiselt Tartu garnisonis. Oma ülemakoha kaotas Taube 1704. aastal, kui pataljon Tartu langemise käigus hävis ja selle riismed teistesse väeosadesse koondati.

## Viited
Kuninglik Flaami Ooper

**Kuninglik Flaami Ooper** (hollandi keeles *Koninklijke Vlaamse Opera*) oli kuni 1981. aastani ligi sada aastat Belgias Antwerpenis sõltumatult tegutsenud ooperiteater. 1981. aastal liideti see Gentis tegutsenud Genti Kuningliku Ooperiga. Uus moodustunud kultuuriasutus nimetati Opera voor Vlaandereniks, mis 2014. aastal sai Opera Ballet Vlaandereniks.

1907. aastal Antwerpenis valminud teatrihoone projekteeris arhitekt Alexis van Mechelen (1864–1919). Tänapäeval on see hoone arhitektuurimälestis.

## Balletitantsijaid
Aastatel 1925–1931 töötas teatri balletitrupis balletisolisti ja esitantsijana ka Anna Ekston.

## Viited

## Välislingid

*Vlaamse Opera. inventaris.onroerenderfgoed.be
Independência total

"****" on São Tomé ja Príncipe riigihümn. 1975. aastal kasutusele võetud hümni sõnad kirjutas Alda Neves da Graça do Espírito Santo (1926–2010) ja heli lõi Manuel dos Santos Barreto de Sousa e Almeida (snd 1933).

## Sõnad

## Viited

## Välislingid
* Infoleht ''Independência kogusumma'' kohta São Tomé ja Príncipe valitsuse veebisaidil
* ''Kogu Independência'' heli voogesitus koos teabe ja laulusõnadega (arhiivi link)
Carl Johann von Hüene

**Carl Johann von Hüene** (1661 – 2. mai 1743) oli Hoyningen-Hüenede aadlisuguvõsast pärit Rootsi sõjaväelane ja maaomanik, kes osales Põhjasõjas. Ta oli Adila mõisnik.  

## Elulugu
Carl Johann von Hüene sündis 1661. aastal Heinrichi ja Catharina Hüene (sünninimega Polmann) perekonda. 

1700. aastal sai Carl Johan Eestimaa aadlilipkonnas kornetiks, hiljem sai ta seal ka kortermeistriks. 1703. aastal sai ta Tallinna linnamajoriks.

1705. aastal koondati pärast Narva langemist teiste rügementide riismed ühte uude pataljoni, mille ülemaks sai major Hüene. Selles ametis kurtis ta oma väikesearvulise pataljoni kehva varustuse üle.

Olles linnamajor, hoolitses Hüene ka Tallinna tänavate ja väljakute korra ning koristamise eest. 

Oma pataljoniga oli Hüene Tallinna garnisonis kuni 1710. aastani, mil linn venelastele langes.

Pärast Põhjasõja lõppu sai Carl Johann von Hüene Vaikna mõisa valdajaks. Selles ametis esitas ta mõisa talupoegade kohta revisjonikomisjonile andmeid ning kui 1711. aastal plaaniti äsja langenud Eestimaa kindralkubermangus asunud traguneid talumaadele majutada ja sealt neile toitu koguda, oli tema Läänemaal üks ametnikke, kes majutuse ja toitlustusega tegeles. 

Carl Johann von Hüene suri 1743. aastal ning on maetud Tallinnasse.

## Viited


### Kirjandus

* *Eesti rahva ajaloost Põhjasõja aastail 1700–1721*. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1960.
* Lewenhaupt, Adam. *Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar.* 1920*.*
* Stackelberg, Otto Magnus von. *Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft*. Kd. 3. Görlitz. 1939.
Rootsi Kuninglik Ballett

**Kuninglik Ballett** (rootsi keeles *Kungliga Baletten*) on juhtiv balletikollektiiv Rootsis. Kuulub omaette institutsioonina Kuningliku Ooperi koosseisu. Rootsi Kuninglik Ballett on Euroopa üks vanemaid balletitruppe. Selle asutas 1773. aastal kuningas Gustav III. 

Taani koreograaf August Bournonville oli Kuninglikus Balletis külalisballettmeister aastatel 1839, 1847, 1857, 1858 ja 1861–1864. 

## Trupp
2023. aasta alguse seisuga oli trupis 68 täiskohaga tantsijat, neist 12 esitantsijat (Nadja Sellrup, Oscar Salomonsson jt). 

## Kunstilisi juhte
*Filippo Taglioni (1803–1804 ja 1817–1818)
*Michel Fokine (1918–1920)
*Antony Tudor (1949–1951 ja 1962–1963)
*Erik Bruhn(1967–1971)
*Madeleine Onne (2002–2008)
*Johannes Öhman (2011–2017)
*Nicolas Le Riche (2017–)

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Šaukliai

**Šaukliai** (žemaidi *Šauklē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Erla jõe ääres. Külas tegutseb külaselts, seal on postkontor ja raamatukogu ning Mosėdise kooli algharidust andev filiaal.

Küla jääb Salantai regionaalparki. Šaukliaisse ulatuvad osaliselt Šaukliai maastikukaitseala ja Erla geomorfoloogiline kaitseala. Osaliselt ulatub külla ka Natura 2000 ala – Erla ja Salantase jõe ürgorud, tervenisti jääb külla Šaukliai kivikülv. Kivikülvi on rajatud õpperada. Valdavalt on kivikülvi maastik nõmm või kadastik, valdavaim rohttaim on jusshein.

Külla jääb looduskaitsealune Šaukliai kivi, mille pikkus on 5,10 meetrit, laius 2,50 meetrit ja kõrgus 2,8 meetrit. Sellest pool on viidud Palangasse skulptuuri "Jūratė ja Kastytis" rajamiseks, kivi ise on aga küla piirisildiks. Looduskaitse all on ka Šaukliai pärn ümbermõõduga 5,05 meetrit.

Šauklai oli XV–XVII sajandini paganlik pühapaik. 1928. aastal avati seal algkool. Nõukogude perioodil oli küla Aušra kolhoosi keskasulaks. Külas on Šaukliai kalmistu.

Muinsuskaitse all on sealne hiiepaik. Hiiepaigale jäävad ka lohukivi ja ohvrikivi. Hiiepaigal asuvad savised lohud, kus on tehtud tuld ja põletatud ohvreid. Tekkinud glasuuri järgi otsustades on need viimati kasutusel olnud XVIII sajandil. Külas on kokku kolm lohukivi.
## Elanikkond


* 392 (1902)
* 357 (1923)
* 301 (1959)
* 283 (1970)
* 401 (1979)

* 422 (1987)
* 455 (1989)
* 467 (2001)
* 349 (2011)
* 307 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Šaučikiai

**Šaučikiai** (žemaidi *Šaučėkē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Erla jõe ääres.

Küla jääb Salantai regionaalparki. Šaučikiaisse ulatuvad osaliselt Šaukliai maastikukaitseala ja Erla geomorfoloogiline kaitseala. Osaliselt ulatub külla ka Natura 2000 ala – Erla ja Salantase jõe ürgorud.

Küla nimeks on nime Šaučikis mitmusevorm. Asula tekkis XVI sajandil, seda on esmamainitud 1568. aastal. Algul kuulus see Salantai mõisale, 1675. aastast aga Grūšlaukė mõisale. 1930. aastatel avati külas algkool, mis 1964. aastal Erlėnaisse üle viidi. Tänapäevase küla moodustab Šaučikiai põhjaosa, Imbarė valda jääv lõunaosa moodustab omaette küla. Külas on Šaučikiai kalmistu.
## Elanikkond


* 177 (1821)
* 177 (1843)
* 186 (1866)
* 316 (1923)
* 103 (1959)
* 73 (1970)

* 35 (1979)
* 22 (1989)
* 19 (2001)
* 7 (2011)
* 10 (2021)


## Viited
Jakob Heinrich von Schwengelm

**Jakob Heinrich von Schwengelm** (1669–1710) oli Rootsi sõjaväelane, kes osales Põhjasõjas ja oli Pärnu garnisoni komandant. 

## Elulugu
Jakob Heinrich Schwengelm sündis 1669. aastal Liivimaal, tema isa oli Gustav von Schwengelm ja ema Eva von Taube.

Pärast teenistust Pistolkohrsi jalaväerügemendis asus Schwengelm teenima nii Prantsusmaal kui ka Poolas, kus ta sai ka ooberstleitnandi auastme.

### Tegevus Pärnu komandandina Põhjasõjas
1702. aastal nõudis Schwengelm, et Pärnu elanikud peaksid linna kindlustustöödel vähemalt kolm päeva töötama. 1703. aastal sai ta Liivimaa jalaväerügemendi ülemaks, millega ta viibis kogu Eestis toimuva sõjategevuse ajal Pärnus. Samal aastal sai ta ka Pärnu komandandiks, selle ametikoha päris ta oma isalt.

Rootsi võimu lõpu poole laastas venelaste piiratavat Pärnut katk. Schwengelm kutsus 11. augustil 1710 kokku sõjanõukogu, kuhu kutsuti linna tähtsamad ametnikud ja ohvitserid. Selle nõukogu ajal loeti talle ette kindral Baueri koostatud kiri, milles ta palub linna alla andma. Ta ei tahtnud sellele kirjale enne vastata, kui kõik koosolekul olijad on oma arvamust avaldanud. Peale kõikide koosolekul olijate sõnavõttu, koostati kirjale vastus, millega linn venelastele üle anti. 

12. augustil sõlmis Schwengelm Baueriga Pärnu kapitulatsiooniakti, mille punktides ta soovis seisuslike eesõiguste, kiriku, koolide jms säilitamisest Liivimaa aadlile ja linnale.

Samal päeval olevat Jakob Heinrich von Schwengelm ka katku surnud.

## Isiklikku
Jakob Heinrich von Schwengelm abiellus Juliane Elisabeth von Pistohlkorsi ja Margaretha Elisabeth von Aderkasega. 

Tema teisest abielust sündis üks poeg: Jakob Heinrich von Schwengelm (1704–1794).

Jakob Heinrich von Schwengelm oli Friedrich Reinhold Kreutzwaldi kauge sugulane. 

## Viited
HK Liepājas Metalurgs

**HK Liepājas Metalurgs** on endine Läti jäähokiklubi, mis tegutses Liepāja linnas ning mängis riigi jäähokiliigas. Meeskond tuli seitse korda Läti meistriks.

## Saavutused
*Optibet Hokeja Līga:
****Võitja** (7): 2000, 2002, 2003, 2008, 2009, 2011, 2012

## Välislingid
Sugu (bioloogia)

**Bioloogiline sugu** (inglise keeles *sex*) on bioloogia kategooria, mis tähistab sugulise paljunemise osapooli, kus isendid eristuvad paljunemiseks vajalike sugurakkude tootmise alusel emas- (toodab munarakke) ja isasorganismideks (toodab seemnerakke).

Bioloogiline sugu tuvastatakse mitmesuguste anatoomiliste, füsioloogiliste ja geneetiliste tunnuste alusel, näiteks:

* anatoomia – rinnad, tupp; peenis, munandid jne;
* füsioloogia – hormonaalsüsteemi talitlus, menstruaaltsükkel, sperma tootmine jne;
* geneetika – XX-naine ja XY-mees kromosoomitüübid, võimalikud ka X0, XXY, XYY jm.

Bioloogilised erinevused on kindlad ja püsivad ning ei muutu aja jooksul ega eri kultuurides.

## Vaata ka

* Sootunnused
* Sugupool
* Suguelundid
Riidu Sepp

**Riidu Sepp** VR II/3 (eesnimi ka **Priidu**, **Priido** või **Riido**; 20. märts (vkj)/ 1. aprill 1896 Jaagu talu, Loona küla, Pihtla vald, Püha kihelkond, Saaremaa – 29. jaanuar 1962) oli Eesti sõjaväelane (reamees).

Sündis talupidaja peres. Õppis vallakoolis.

Esimeses maailmasõjas teenis ta Venemaa sõjaväe 209. jalaväepolgus.

Vabadussõjas teenis ta alates 21. veebruarist 1919 Laiarööpmelise soomusrongi nr. 3 1. roodus. Võitles punaste vastu Lõuna-Eestis, sai mais 1919 Põhja-Lätis raskelt haavata. Septembrist 1919 oli ta Soomusrongide Diviisi tagavarapataljonis ja intendatuuris. Aprillis 1920 vabastati sõjaväeteenistusest. 

Ta müüs 1930. aastal ära oma autasutalu, elas pärast seda Tallinnas, töötas masinistina laevadel Suur Tõll, Tõstelaev nr 2, Lood, Tasuja jt. Seejärel töötas ta lukksepana Tallinna elektrijaamas.

## Tunnustus
* 15. septembrist 1920 anti talle Vabaduse Risti II liigi 3. järk nr 118 vapruse eest 1919. aastal Kõrgepalu ja Mõniste mõisa all peetud lahingutes. Lisandus veel Saaremaal Pihtla vallas asuv Urva talu ja Vabadussõja mälestusmärk.

## Liikmesus
* Vabaduse Risti Vendade Ühenduse (VRVÜ) Tallinna osakonna liige

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Nimivõimsus

**Nimivõimsus** ehk **nominaalvõimsus** on elektritarviti või muu energiamuunduri (soojusmasin, elektrigeneraator, trafo) võimsus tootja määratud normaalrežiimi korral. Nimivõimsust väljendatakse vattides ja selle kordühikutes.

Elektritarvitite nimivõimsus näitab toiteallikast (harilikult vooluvõrgust) tarbitavat maksimaalset võimsust, millel seade võib pidevalt töötada. Seda võimsust nimetatakse ka seadme võimsustarbeks (nt elektriradiaatori võimsustarve võib olla astmeliselt muudetav).

Elektritootmispaigaldise või -seadme nimivõimsus on arendatav (välja antav) võimsus tehnilises dokumentatsioonis kindlaks määratud tingimustel (nt päikesepaneeli puhul kiiritustihedusel 1000&nbsp;W/m² ja temperatuuril 25&nbsp;°C).
Installeeritud võimsus

**Installitud võimsus** ehk **paigaldatud võimsus**, ka paigaldise nimivõimsus (inglise keeles *installed capacity*), on energiatehnikas maksimaalne võimsus, millega paigaldis on kavandatud töötama. Paigaldise installeeritud võimsus saadakse koos töötavate üksuste nimivõimsuste summana.

Installeeritud võimsuse mõistet kasutatakse eriti seoses päikese- ja tuuleparkidega. Kui näiteks päikesepargi installeeritud võimsus on 24 megavatti, siis on niisune paigaldis optimaalse päikesepaiste tingimustes võimeline tootma elektrienergiat 24 megavatti tunnis.

Sarnaselt näitab elektrituuliku (tuulegeneraatori) ja tuulepargi installeeritud võimsus, kui palju elektrienergiat tunnis võib see paigaldis optimaalsetes tuuletingimustes toota. Optimaalsed tingimused  määratakse kindlaks elektripaigaldise (generaatorite, päikesepaneelie) tehnilises dokumentatsioonis.

Installeeritud võimsuse mõistet kasutatakse ka küttesüsteemide (katlamajade, kütteseadmete) soojatootlikkuse iseloomustamiseks.

## Viited
Klemmipinge

**Klemmipinge** (saksa keeles *Klemmenspannung*) on elektriahela kahe ühenduspunkti vaheline pinge. Näiteks kõrvaloleval joonisel on ühenduspunktide a ja b vaheline klemmipinge U_\text{kl} elektromotoorjõu (avaahelapinge) U_0 ja allika sisetakistusel R_\text{i} koormusvoolu  I  mõjul tekkiva pingelangu vahe:
:U_\text{kl}=U_0-I\cdot R_\text{i}\quad või \quad U_\text{kl}=I\cdot R_\text{V},
kus R_\text{V} on allika klemmidega ühendatud koormustakistus. 

## Vaata ka
* Kaksklemm
* Neliklemm
BMW N63

**BMW N63** on kahe turboülelaaduriga V8-bensiinimootor, mis on tootmises alates 2008. aastast. Tegemist on BMW esimese turboülelaaduriga V8-mootoriga ning see tähistas üleminekut vabalthingavatelt suurtelt mootoritelt (N62) kompaktsemate ja efektiivsemate turbomootorite poole.

## Tehniline innovatsioon: "Hot-V"
N63 on maailma esimene seeriaauto mootor, mis kasutab nn "Hot-V" (või "Hot-vee") paigutust. See tähendab, et turboülelaadurid ja väljalaskekollektorid asuvad mootori silindriridade vahel ("V" sees), mitte mootori külgedel.

**Selle paigutuse eelised:**
* Kompaktsus: Mootor on kitsam, mis võimaldab seda mahutada erinevatesse keredesse.
* Väiksem turboviivitus: Lühem tee heitgaasidel silindrist turboni tagab kiirema reaktsiooni gaasipedaali vajutusele.

**Puudused: Suur kuumus mootori "V" vahel võib lühendada tihendite ja plastikosade eluiga, mistõttu on N63 varajased versioonid tuntud oma tundliku hooldusvajaduse poolest.**

## Põlvkonnad ja uuendused (TÜ)
N63 on oma pika tootmisaja jooksul läbinud mitu olulist tehnilist uuendust (saksa k. *Technische Überarbeitung* ehk TÜ), et parandada võimsust ja töökindlust.

## S63 – M-osakonna versioon
**S63** on BMW M-osakonna poolt arendatud eriversioon N63-st. Kuigi baaskonstruktsioon on sarnane, kasutab S63 teistsugust väljalaskekollektorit (rist-silindrirea kollektor), mis optimeerib heitgaaside voolu veelgi paremini ning tugevdatud sisemisi komponente. S63 on kasutusel mudelitel nagu M5, M6, X5 M ja X6 M.

## Viited
Talis

**Talis** on mehenimi.

2023. aasta alguse seisuga oli Talis Eestis populaarsuselt 648. mehenimi. 1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Talis 109 mehel. Talis oli keskmiselt 35 aasta vanune (mediaanvanus oli 34).

## Nime kandjaid
*Talis Bachmann
*Talis Kitsing

## Viited

## Välislingid
*
Urm

**Urm** on eesti perekonnanimi.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Urm 265 inimesel: 128 mehel ja 137 naisel. Perekonnanimede levikult oli Urm meeste puhul 572. ja naiste puhul 602. kohal. Perekonnanimi Urm on levinuim Põlva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta  8,2.

## Nime kandjaid
*Aare Urm, eesti sporditegelane, ühiskonnategelane, poliitik ja pankur (1950–2022)
*Gabriela Urm, eesti kunstnik, fotograaf ja arvutigraafik (1980–)
*Heino Urm
*Karl Urm, eesti matemaatik (1900–1969)
*Leonhard Urm, eesti ettevõtja ja välis-eesti ühiskonnategelane (1908–1995)
*Peeter Urm, eesti kirjanik (1949–)
*...

## Viited
Saguenay jõgi

**Saguenay jõgi** (prantsuse keeles *Rivière Saguenay*) on jõgi Kanadas Québeci provintsis. Jõe ääres asub Saguenay linn.

Saguenay lähtub Saint-Jeani järvest, voolates Alma linna juurest itta ja suubub Tadoussaci küla juures Saint Lawrence'i jõkke. Jõgi on kokku 170 km pikk.

## Ajalugu
Ajalooliselt on Saguenay jõgi olnud Kanada indiaanlaste jaoks oluline kaubatee sügavamale sisemaale. Prantsuse koloniaalperioodil hakati jõge kasutama ka karusnahakaubandusega seotud vedude tarbeks. 1600. aastal rajasid prantslased Tadoussaci esimese kaubasadama ja nimetasid seejärel jõe müütilise Saguenay kuningriigi järgi.

19. sajandil kasutasid jõge nii transpordiks kui energiaallikana metsaraieettevõtted ning tselluloosi- ja paberitööstus.

1996. aastal põhjustas 18.–21. juulil väldanud tugev vihmasadu Saguenay lisajõgede ulatusliku üleujutuse, mis kujunes üheks Kanada ajaloo suurimaks looduskatastroofiks. Üleujutuse kahju majandusele oli hinnanguliselt 1,5 miljardit dollarit, hävis 488 kodu, 16 000 elanikku tuli piirkonnast evakueerida ning 10 inimest hukkus.

## Lisajõed
Saguenay märkimisväärsemad lisajõed on ülesvoolu Sainte-Marguerite, Saint-Jean, Ha! Ha!, Mars, Valin, Rivière du Moulin, Chicoutimi, Shipwsaw, Rivière aux Sables (lisaks Rivière aux Écorces) ning Saint-Jeani järv ja sellesse suubuvad Peribonka (lisaks Manouane), Mistassini (lisaks Mistassibi), Ashuapmushuani, Ouiatchouaniche'i ja Métabetchouane'i jõed.

## Viited

## Välislingid
Tervakoski

**Tervakoski** on küla Soomes Lõuna-Soome läänis Kanta-Häme maakonnas Janakkala vallas, 12 km kaugusel Riihimäest ja 25 km kaugusel Hämeenlinnast. Elanike arv on 4000.

Tervakoskis asub väike lõbustuspark Puuhamaa.

## Viited
Soome Rahvusballett

**Soome Rahvusballett** (soome keeles *Suomen Kansallisbaletti*) on kutseline balletitrupp Soomes. Kuulub Soome Rahvusooperi koosseisu. 

Balletitrupp loodi 1922. aastal.

1960. aastal töötas Soome Rahvusooperis külalisballettmeistrina Serge Lifar, kes tõi seal lavale Tšaikovski balleti "Romeo ja Julia" ja Édouard Lalo muusikaga balleti "Valge süit" ("Suite en Blanc").

1970. aastatel sai Soome Rahvusooperi balletitrupp lõpuks oma esindaja rahvusooperi juhtkonda. 1979. aastal hakati ooperiteatri balletirühma kutsuma Soome Rahvusballetiks.

## Trupp
2023. aasta alguse seisuga oli trupis 75 täiskohaga tantsijat, neist 4 esitantsijat (*tähtitanssija*) (Michal Krčmář, Tiina Myllymäki, Sergei Popov ja Samuli Poutanen).

## Kunstilisi juhte
*George Gé (1922–1935 ja 1955–1962)
*Doris Laine (1984–1991)
*Jorma Uotinen (1992–2001)
*Dinna Bjørn (2001–2008)
*Madeleine Onne (2018–2022)
*Javier Torres (2022–)

## Endisi tantsijaid
*George Gé
*Doris Laine
*Jorma Uotinen

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
*Soome Rahvusballett 100. temuki.ee
Panthéon-Sorbonne'i ülikool

**Panthéon-Sorbonne'i ülikool** (ka *Pariisi I ülikool*; prantsuse keeles *Université Paris 1 Panthéon-Sorbonne*) on ülikool Prantsusmaal Pariisis.

Ülikool asutati 1971. aastal pärast 1968. aasta mai sündmusi.

See on üks juhtivaid ülikoole Prantsusmaal ja maailmas nii õiguse, majanduse kui ka rahvusvahelise poliitika valdkonnas.

## Vaata ka
*Pariisi Ülikool

## Välislingid
*Koduleht