open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fast Eddie

**Fast Eddie** (**Eddie Smith**, õieti **Edwin A. Smith**; sündinud 20. jaanuaril 1969) on Ameerika Ühendriikide *[[house]]*-muusika muusikaprodutsent ja DJ, kes tegutseb Chicagos. 

Ta oli eriti populaarne *[[acid house]]* ajastul 1988 ja 1989, kuid paistis silma ka *[[deep house]]* ja leiutas *[[hip house]]*. Ta tegi koostööd näiteks Tyree Cooperi, Joe Smoothi, Kenny Jasoni ja Peter Blackiga.
Paradise Valley

**Paradise Valley** on linn Ameerika Ühendriikides Arizona osariigis Maricopa maakonnas.

Aastal 2010 elas linnas 12 745 inimest.

## Viited
Märjamaa järtad

**Märjamaa järtad** (EELISes nimega: *Eesmine (ka: *Esimene*), Tagumine järta* (ka: *Tagajärta*)) ja Tammiäärne järta on kolm karstijärve nõgu, mis asuvad Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa alevi külje all.  

Loometsade vahel paikneb kolm loodus­likku nõgu, mis suvisel ajal meenu­tavad rohumaad, kevaditi aga laiuvad seal ajutised järved, mida kohalik rahvas kutsub järtadeks. 

Järtad võeti kaitse alla 1981. aastal (*Märjamaa järtade kaitseala*); praegu jäävad nad Märjamaa järtade maastikukaitsealale.

Eesmine järta on kirde-edelasuunalise pikiteljega lage karstinõgu: pikkus ligi 400 m ja laius 100 m. Lohu pindala küünib ligi viie hektarini. Järta põhi on liudjas, mõnede laugete lohkudega, kidura rohu ja üksikute põõsastega. Selle ümber kasvab männienamusega mets.

Tagumine ehk Tagajärta on ligikaudu 400 m pikk ja 250 m lai. Nõo veeru ja põhja katab lage kidur rohumaa, keskel kerkivad suurvee ajal saartena neli väikest metsaga küngast. Järta põhjas leidub arvukalt laugeid, kuni poole meetri sügavusi ja 20 meetri laiusi karstilohke ning väikesi, kuni poole meetri sügavusi karstilehtreid. Esineb ka väikseid rändrahne. Kaunite kallastega Tagajärta on ümbritsetud metsaga.

Tammiäärne järta on veidi üle kilomeetri pikk ja 250 meetrit lai. Järtat loodeküljest piirav raudteetamm rajati aastatel 1928–1931, rongid sõitsid sealt mööda kuni 1968. aastani. Nüüd on tammile rajatud autotee. Ka selle järta laugel põhjal leidub karstilohke. Kõigi kolme järta sügavus küünib kahe meetrini.

Järtaäärsetes metsades kulgevad armastatud spordirajad, kus käiakse nii suusatamas, rattaga sõitmas kui ka jooksmas. 

Vahest on need järtad ka muidu veevaesele Märjamaale nime andnud.

## Viited

## Välislingid
*
Gesico

**Gesico** on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Lõuna-Sardiinia provintsis Trexenta piirkonnas.

Gesico kõrgus merepinnast on keskmiselt 300 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Viited

## Kirjandus
* Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), ''Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna'', Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X
* Francesco Floris (a cura di), ''Grande Enciclopedia della Sardegna'', Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.

## Välislingid
* Koduleht (itaalia keeles)
* Valla andmed Sardiinia maakonna portaalis (itaalia keeles)
David Foenkinos

**David Foenkinos** (sündinud 28. oktoobril 1974 Pariisis) on prantsuse kirjanik ja filmistsenarist.

Ta on sündinud 1974. aastal Pariisis. Ta on lõpetanud Sorbonne'i ülikooli, kus õppis filoloogiat. Samuti on ta õppinud kitarrimängu ja džässmuusikat, tal on olnud oma bänd. 

Praegu on ta oma põlvkonna üks populaarsemaid kirjanikke. 

Eesti keelde on tõlgitud tema romaan "Delikaatsus" (eesti keeles ilmunud 2013. aastal kirjastuse Tänapäev sarjas "Punane raamat", prantsuse keeles "*La délicatesse"*, tõlkija Pille Kruus). 2011. aastal valmis romaani põhjal ka film, kusjuures **David Foenkinos** oli filmi pealavastaja ja kaaslavastaja oli tema vend Stéphane Foenkinos; peaosi mängisid Audrey Tautou, François Damiens ja Bruno Todeschini. 

Veel on ilmunud eesti keeles 2015. aastal (sarjas "Punane raamat") "Mälestused" (originaalis *Les souvenirs*, tõlkija Pille Kruus) ja 2017. aastal (sarjas "Punane raamat") "Henri Picki müsteerium" (originaalis *Le mystère Henri Pick*, tõlkija Pille Kruus).

## Teosed (prantsuse keeles)
* *Inversion de l'idiotie : de l'influence de deux Polonais* (2001)
* *Entre les oreilles* (2002)
* *Le Potentiel érotique de ma femme* (2004)
* *En cas de bonheur* (2005) 
* *Les Cœurs autonomes* (2006) 
* *Qui se souvient de David Foenkinos ?*, (2007)
* *Nos séparations*, (2008)
* *La délicatesse* (2009)
* *Bernard* (2010)
* *Lennon* (2010)
* *Les souvenirs* (2011)
* *Le petit garçon qui disait toujours non* (2011)
* *Les Souvenirs* (2011) 
* *Le Saule pleureur de bonne humeur* (2012)
* *Je vais mieux* (2013)
* *Charlotte* (2014)
* *Le Mystère Henri Pick* (2016)
* *Numéro deux* (2022)

## Viited
Utzon Center

**Utzon Center** on kultuurikeskus Taanis Ålborgis Limfjordeni ääres.

Hoone jäi arhitekt Jørn Utzoni viimaseks tööks. Ta projekteeris selle koostöös oma poja Kim Utzoniga. Tema eesmärk oli luua kohtumispaik, kus arhitektuuritudengid saaksid mõtteid vahetada.

Keskuse loomise idee algatas Ålborgi ülikool pärast seda, kui oli 2003. aastal asutanud Jørn Utzoni uurimiskeskuse ning saanud seejärel rahalise toetuse uue ehitise rajamiseks. Aastal 2005 esitles tollal 87-aastane Jørn Utzon pojaga koostöös sündinud 2700-ruutmeetrise kompleksi projekti avalikkusele. Ehitis valmis 2008 – samal aastal, kui Utzon suri.

Ehitis koosneb mitmest eraldiseisvast hoonest.

Keskuse haldamisega tegeleb Utzoni uurimiskeskus, kes korraldab seal mitmesuguseid üritusi. Keskus tegeleb eelkõige Jørn Utzoni pärandi uurimisega ja tema mälestuse jäädvustamisega. Korraldatakse töötube, konverentse ja näitusi. Keskuses on raamatukogu ja Jørn Utzoni originaaljooniste arhiiv.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Martin Landau

**Martin James Landau** (20. juuni 1928 New York – 15. juuli 2017 Los Angeles) oli USA filmi- ja seriaalinäitleja ning produtsent.

## Välislingid
*
Clive Dunn

**Clive Robert Benjamin Dunn** (9. jaanuar 1920 – 6. november 2012) oli inglise näitleja.

## Välislingid
*
Khvee keel

**Khvee keel** (keelekood **xuu**) on 	Namiibias, Angolas, Botswanas, Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Sambias kõneldav keskkhoisani keelte hulka kuuluv keel. 

Kõnelejaid on umbes 10 000.
Suuremõisa lahe maastikukaitseala

**Suuremõisa lahe maastikukaitseala** on maastikukaitseala Muhu vallas. Kaitseala pindala on u 348 ha. 

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1965, kui kaitse alla võeti Suuremõisa lahe linnustik, moodustati ornitoloogiline keeluala.

## Viited

## Välislingid
*
Tonja-Karisilla-Värska looduspark

**Tonja-Karisilla-Värska looduspark** (ka: **Tonja-Värska kaitseala**) on looduspark Võru maakonnas Setomaa vallas. Kaitseala pindala on 435 ha. 

Looduspark moodustati 1981. aastal, et kaitsta Värska lahe vasakule kaldale jäävaid looduskomplekse ja sealset männikut.

## Viited

## Välislingid
*
Uljaste maastikukaitseala

**Uljaste maastikukaitseala** on maastikukaitseala (looduspark) Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Kaitseala pindala hõlmab 568,4 ha maismaad ja 69,3 ha veekogusid.
 
Maastikukaitseala loodi 1959. aastal loodud Uljaste oosi ja Uljaste järve kaitseala (ka: Uljaste kaitseala) baasil. Kaitsekorra aluseks on 2017.03.31 Vabariigi Valitsuse 31. märtsi 2017. a määrus nr 69 "Uljaste maastikukaitseala kaitse-eeskiri".

## Viited

## Välislingid
*
Land og Folk

**Land og Folk** (taani keeles 'Maa ja Rahvas') oli Taani ajaleht, Taani Kommunistliku Partei (DKP) häälekandja, mis ilmus aastatel 1945–1990.

Ajalehte anti välja Kopenhaagenis.

Partei hakkas samanimelist ajalehte illegaalselt välja andma juba 1941. aasta oktoobris, esialgu kord kuus, hiljem tihemini. 1945. aastal hakkas ajaleht ilmuma iga päev. Sama aasta septembris oli ajalehe trükiarv rekordiliselt 60 000. Järgnevatel aastatel trükiarv vähenes, 1948. aastal oli see umbes 27 000. Trükiarv vähenes veelgi külma sõja ajal seoses kommunistliku partei populaarsuse vähenemisega. 1970. aastal oli trükiarv 5500.
Niklusemägi

**Niklusemägi** on kõrgendik Karula kõrgustikul, halduslikult Valga maakonnas Valga vallas. 

Mäe absoluutne kõrgus on u 60 m (või 75 m).

Mägi on aastast 1958 kaitse all (**Niklusemäe kaitseala**). 

## Viited

## Välislingid
*
Varangu looduskaitseala

**Varangu looduskaitseala** on looduskaitseala Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Kaitseala pindala on ligikaudu 104 ha.

Kaitseala on moodustatud 1993. aastal loodud Varangu taimekaitseala baasil.


Varangu järv juulis.jpg|Varangu järv
Preedi jõgi Varangu LKA-l.jpg|Preedi jõgi looduskaitsealal
Varangu Siniallikad 2016 juulis.jpg|Varangu Siniallikad looduskaitsealal
Sooniit Varangu LKAl.jpg|Sooniit looduskaitsealal


## Viited

## Välislingid
*
Lüsingu maastikukaitseala

**Lüsingu maastikukaitseala** on maastikukaitseala Järva maakonnas Järva vallas. Kaitseala pindala on u 108 ha. 

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1991, kui moodustati praegusest maastikukaitsealast suurem kaitseala – *Lüsingu veesäilitusala* (pindala 153 ha)
. Maastikukaitseala loodi eesmärgiga kaitsta mitmekesist maastikku, karstivorme ja ohustatud elupaigatüüpe.

## Vaata ka
*Lüsingu karstiala

## Viited

## Välislingid
*
Vesthimmerlandi vald

**Vesthimmerlandi vald** on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare põhjaosas Limfjordeni idakaldal ja Livø saarel.

Praegune vald moodustati 2007. aastal vallareformi käigus Aalestrupi, Farsø, Løgstøri ja Aarsi vallast.

Vallakeskus ja suurim asula on Aars. Suuremad asulad on veel Løgstør, Farsø, Aalestrup ja Ranum.

Vallavanem on Knud V. Kristensen (Konservatiivne Rahvapartei).

Vallas asub Taani suurim viikingiaegne linnus Aggersborgi ringlinnus. 

## Välislingid
*Valla koduleht
Laidu saare looduskaitseala

**Laidu saare looduskaitseala** on Saaremaal Küdema lahes asuv looduskaitseala Laidu saare loodus- ja geoloogiliste väärtuste kaitseks. Kaitseala pindala on umbes 19 ha. 

Kaitseala ajalugu ulatub 1965. aastasse, kui Laidu saar määrati ornitoloogiliseks keelualaks.

## Viited

## Välislingid
*
Toomas Lõhmuste

**Toomas Lõhmuste** (sündinud 31. juulil 1958) on eesti näitleja ja lavastaja. 

Ta on lõpetanud 1980. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri näitlejana (9. lend). 

Aastatel 1980–1992 töötas Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris näitlejana. 1988. aastast töötas Tallinna Pedagoogikaülikoolis režiiõppejõuna, 1992–2007 oli režii õppetooli juhataja. Juhendas ka 1994. aastal lõpetanud kursust (I lendu). 1989–1992 oli ühtlasi Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakõne õppejõud.

Alates 1. novembrist 2006 töötas kümme aastat Raadioteatri juhatajana.

Eesti Lavastajate Liidu liige alates 1993. aastast.

Valdo Pandi nimelise ajakirjanduspreemia žürii liige 2009. aastal.

## Tunnustus

* 1978 Voldemar Panso nimeline auhind

## Välislingid
*
*Sissekanne Eesti Lavastajate Liidu kodulehel
Pärnu jõe saare looduskaitseala

**Pärnu jõe saare looduskaitseala** oli kaitseala Türi linnas. Kaitseala pindala oli 1 ha.

Kaitseala moodustati 1992. aastal, et kaitsta Pärnu jões oleva saare elustikku. 2018. aastal liideti kaitseala Pärnu jõe hoiualaga.

## Viited

## Välislingid
*
Pärnu rannaniidu looduskaitseala

**Pärnu rannaniidu looduskaitseala** on looduskaitseala Pärnu linnas. Kaitseala pindala on u 371 ha. 

Kaitseala on moodustatud 1958. aastal kaitse alla võetud Pärnu rannaroostiku kui ornitoloogilise kaitseala alusel (*Pärnu rannaroostiku kaitseala*).

## Galerii

Pärnu rannaniidu matkarada 2022. aasta juunis.jpg|Pärnu rannaniidu matkarada 2022. aasta juunis
Pärnu rannaniidu LKA.JPG|Vaade Pärnu rannaniidu LKA-le Vana-Pärnu vaatetornist
Pärnu coastal meadow hiking trail, beach and town in Estonia.webm|Droonivideo Pärnu rannaniidust, rannast ja linnast 2022. aasta juunis
Pärnu Rannaniidu matkarada.jpg|Pärnu Rannaniidu matkarada
Vaatetorn Pärnu rannaniidu LKA.jpg|Vaatetorn Pärnu rannaniidu LKA-l Raekülas
Pärnu rannaniidu LKA, Raja ujula taga.jpg|Pärnu rannaniidu LKA, Raja ujula taga
Papiniidu tänav Pärnus.jpg|Vaade Papiniidu tänavalt merele


## Viited

## Välislingid
* 
* Eesti Loodus: Kaitsealad EL 2007/8, Pärnu rannaniidu looduskaitseala
Mari Tarand

**Mari Tarand** (sünninimi **Mari Viiding**; 14. jaanuar 1941 Tallinn – 5. oktoober 2020) oli eesti raadioajakirjanik ja keeletoimetaja.

Ta lõpetas 1963. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia žurnalistika eriharus. 

Tarand töötas ülikooli lõpust kuni 2005. aastani Eesti Raadio toimetaja ja kommentaatorina. Ta tegi aastatel 1964–1975 lastesaateid (sealhulgas "Kooliraadiot") ning Eesti-Soome tele-raadioviktoriini "Küsi, Helsingi-Tallinn" (1976), "Keskööprogrammi" luulesaateid ning keelesaateid ("Keeleminutid" ja „Keelekõrv” 1994–2005, "Ex libris" ja "Om maid maailman tuhandit …", "Mari kodukeel" jm). Märkimisväärse panuse andis ta ka Raadioteatri repertuaari valimisse ja kuuldemängude ettevalmistamisse.

Ta kirjutas ka dokumentaalfilmistsenaariume (nt "Aastaring", 1974, ja "Kodutee", 1988) ning tõlkis laste- ja noorsookirjandust.

2008. aastal ilmus kirjastuse Ilmamaa kaudu tema raamat "Ajapildi sees. Lapsepõlv Juhaniga". Teos põhineb Mari Tarandi mälestustel oma venna, näitleja ja luuletaja Juhan Viidingu elust ja loomingust. 2023. aasta seisuga on teosest ilmunud viis trükki (sh kirjastuses Ekspress Meedia, 2017). 

## Tunnustus
* 1975 – Eesti NSV Ajakirjanike Liidu aastapreemia
* 1997 – Eesti Ajakirjanike Liidu preemia kauni eesti keele eest 
* 2004 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2007 – Eesti Ajakirjanike Liidu auliige
* 2008 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse aastapreemia (raamat "Ajapildi sees" – oma venna Juhani lapsepõlve ausa ja siira kujutamise eest selges eesti keeles ja ajapildi sees)
* 2009 – A. H. Tammsaare nimeline kirjanduspreemia ("Ajapildi sees. Lapsepõlv Juhaniga")
* 2009 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia ("Ajapildi sees. Lapsepõlv Juhaniga")
* 2011 – emakeeleõpetuse sõber 
* 2012 – Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhind 
* 2014 – Felix Moori tänuauhind 

## Isiklikku
Mari Tarand oli Andres Tarandi abikaasa, Indrek ja Kaarel Tarandi ema, Paul ja Linda Viidingu tütar ning Reet Seina, Anni Kreemi ja Juhan Viidingu õde.

## Viited

## Välislingid

* Maris Podekrat. Mari Tarand lõpetab raadiotöö, Eesti Päevaleht, 18. juuni 2005
* Jaanus Kulli. Mari Tarand: "Kahju, et ma ei näe enam sügisel metsa vahelduvaid värve." Õhtuleht, 20. september 2008
* Priit Hõbemägi. Kui Mari Tarand räägib, siis õhk väreleb õrnalt, Eesti Ekspress, 7. märts 2009
* Keelesaade. Mari Tarand - keelehoidja Vikerraadio saade ERR-i arhiivis, 10. november 2020 
* Mari ja raadio. Meie Mari. Järelehüüe Mari Tarandile ERR Kultuur, 6. oktoober 2020
Sangelaiud

**Sangelaiud** (ka *Kihnu laiud*) on kaheksa kaitsealust laidu Kihnu vallas. Laidude kaitseks on moodustatud **Sangelaiu kaitseala**, mille pindala koos vee- ja maismaaosaga on 201,4 ha.

Laidudest tuntuim on Sangelaid, mis võeti kaitse alla 1964. aastal botaanilis-zooloogilise keelualana.

Muud laiud on Sjõll-laid, Küll-laid, Umalaid, Ülträ, Iedikrava, Imutlaid ja Imutlaaru.

## Viited

## Välislingid
*
Mariagerfjordi vald

**Mariagerfjordi vald** on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare põhjaosas Mariagerfjordi mõlemal kaldal.

Praegune vald moodustati 2007. aastal kommunaalreformi käigus Mariageri, Ardeni, Hobro ja Hadsundi vallast ning osast Aalestrupi vallast.

Vallakeskus ja suurim asula on Hobro. Suuremad asulad on veel Hadsund, Arden ja Mariager.

Vallavanem on Mogens Jespersen (Venstre).

## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht
Naissoo tammik

**Naissoo tammik** on kaitsealune tammik Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. 

Tammik võeti kaitse alla 1958. aastal (*Naissoo tammiku kaitseala*; pindala 110 ha). Praegu kaitstakse tammikut Naissoo looduskaitseala koosseisus.

## Viited

## Välislingid
*
Læsø vald

**Læsø vald** on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Hõlmab Jüüti poolsaare idarannikul Kattegatis asuva Læsø saare ja seda ümbritsevad väikesaared.

Vallakeskus ja suurim asula on Byrum. Peale selle on saarel veel kaks asulat: Vesterø Havn ja Østerby Havn.

## Välislingid
*Valla koduleht
José María Chacón

**José María Chacón y Sánchez de Soto** (1747–1833) oli Hispaania mereväelane ja aastatel 1783–1797 Hispaania viimane kuberner Trinidadi saarel.

1783. aastal viis ta Trinidadi provintsi halduskeskuse üle Port of Spaini (tollal *Puerto de España*) ja 1784. aastal asutas ta San Fernando linna.

1797. aastal loovutas ta saare Ralph Abercromby juhitud Suurbritannia sõjalaevastikule. Hispaania sõjakohus mõistis Chacóni õigeks, võttes arvesse brittide ülekaalu ja Chacóni piiratud ressursse. Hispaania kuningas otsusega ei nõustunud, võttis Chacónilt kõik tema tiitlid ja ametikohad ning saatis ta 1801. aastal eksiili, kus ta ka suri.
Vardi loomets

**Vardi loomets** on kaitsealune loomets Rapla maakonnas Märjamaa vallas.

Loomets võeti kaitse alla 1981. aastal (Vardi loometsa kaitseala; pindala 181 ha). Praegu kaitstakse loometsa Vardi looduskaitseala koosseisus.

## Viited

## Välislingid
*
Kosemäe mets

**Kosemäe mets** on kaitsealune mets Pärnu maakonnas Saarde vallas, jäädes Halliste jõe paremale kaldale. 

Mets võeti kaitse alla 1964. aastal (*Kosemäe metsa kaitseala*; pindala 47 ha). 

## Viited

## Välislingid
*
Rebildi vald

**Rebildi vald** on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare põhjaosas.

Praegune vald moodustati 2007. aastal kommunaalreformi käigus Støvringi, Skørpingi ja Nørageri vallast.

Vallakeskus ja suurim asula on Støvring. Suuremad asulad on veel Skørping, Terndrup, Suldrup ja Nørager.

Vallavanem on Anny Winther (Venstre).

## Välislingid
*Valla koduleht
Vinni tammik

**Vinni tammik** (ka: **Vinni-Pajusti tammik**) on kaitsealune tammik Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Mõnes allikas on eraldi räägitud **Vinni tammikust** ja **Pajusti tammikust**; tegelikult moodustavad need tammikud territoriaalselt ühtse ala.

Tammik võeti kaitse alla 1958. aastal (Vinni tammiku kaitseala, ka: Vinni-Pajusti tammiku kaitseala; pindala 68 hektarit). Praegu kaitstakse tammikut Vinni-Pajusti maastikukaitseala koosseisus.

## Eduard Vilde nimelise kirjandusauhinna laureaatide tammik
2. augustil 2014 avas Vinni vald Eduard Vilde nimelise kirjandusauhinna 50. aastapäeva puhul tammikus Eduard Vilde nimelise kirjandusauhinna laureaatide tammiku, tähistades mitmesaja-aastased tammed infotahvlitega, kus on kirjas kirjandusauhinna laureaadi nimi, pärjamise aasta/aastad ja järjekorranumber.

## Viited

## Välislingid
*
Livø

**Livø** on saar Taanis Limfjordenis. Saare pindala on 331 ha ja seal on 9 püsielanikku (2012). 

Saar kuulub halduslikult Vesthimmerlandi valda.

Livø keskosas asuvad künkad ulatuvad 43 m üle merepinna.

Arheoloogiliste leidude põhjal on kindlaks tehtud, et Livø oli asustatud juba kiviajal. 1158. aastast kuulus saar Vitskøli kloostrile. Saarel asuv kabel ehitati 18. sajandil. 1911 ostis saare professor Johan Keller, kes rajas sinna arengupuudega inimeste ja kurjategijate hooldekodu. Patsiendid töötasid põllumajanduses ja metsatööstuses. Asutus suleti 1970. aastal. Tänapäeval kuulub saar riigile ja seda haldab keskkonnaministeeriumi Loodusamet. 1977. aastast on saar looduskaitse all.

Livøle pääseb parvlaevaga, mis 1. aprillist 1. septembrini liigub iga päev. Saarele ei tohi viia koeri ega mootorsõidukeid. 

Saare rannikul elavad ja poegivad randalid.

## Viited

## Välislingid
*http://www.livo.dk/
Anglo-araabia hobune

**Anglo-araabia hobune** on Inglise täisverelise ratsahobuse ja Araabia hobuse ristamisel saadud hobusetõug. 

Ristata võidakse Inglise täisvereline mära ja Araabia täkk või vastupidi, Anglo-Araabia hobune Inglise täisverelisega, Anglo-Araabia hobune Araabia hobusega või ka kaks Anglo-Araabia hobust omavahel. Igal juhul peab ristandis olema vähemalt 12,5% Araabia hobuse verd.

Eri ristamisvõimaluste tõttu varieerub Anglo-Araabia hobuste suurus ja välimus märgatavalt. Keskmiselt on nad 157–170 cm kõrgused.
Mäetaguse tammik

**Mäetaguse tammik** on kaitsealune tammik Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. 

Tammik võeti kaitse alla 1965. aastal (*Mäetaguse tammiku kaitseala*; pindala 50 ha). Praegu kaitstakse tammiku Mäetaguse maastikukaitseala koosseisus.

## Viited

## Välislingid
*
Ruslan Provodnikov

**Ruslan Provodnikov** (vene keeles *Руслан Михайлович Проводников*; sündinud 20. jaanuaril 1984 Berjozovos Berjozovo rajoonis) on mansi rahvusest Venemaa endine poksija.

Harrastajana võitis ta 150 kohtumisest 130. 

## Elukutselisena
Ta poksis detsembrist 2006 kuni juunini 2016 elukutselisena. Ta pidas kokku 30 kohtumist, millest võitis 25 (neist 18 nokaudiga) ja kaotas 5 kohtumist.

Ta on olnud elukutseliste eri kaalukategooriate ja organisatsioonide maailmameister, sealhulgas WBO maailmameister aastatel 2013–2014.

Ta elab Los Angeleses USA-s.

## Viited

## Välislingid
*Ruslan Provodnikov lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Selegas

**Selegas** on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Lõuna-Sardiinia provintsis Trexenta piirkonnas.

Selegase kõrgus merepinnast on keskmiselt 234 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Viited

## Kirjandus
* Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), ''Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna'', Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X
* Francesco Floris (a cura di), ''Grande Enciclopedia della Sardegna'', Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.

## Välislingid
* Koduleht (itaalia keeles)
* Valla andmed Sardiinia maakonna portaalis (itaalia keeles)
Caroni

**Caroni** on mitme koha ja loodusobjekti nimi:

***[[Caroni jõgi (Venezuela)|Caroni]]** on jõgi Venezuelas, üks suuremaid jõgesid Orinoco jõgikonnas;
***[[Caroni jõgi (Trinidad)|Caroni]]** on jõgi Trinidadi saarel, Trinidadi ja Tobago pikkuselt teine jõgi;
***[[Caroni soo|Caroni]]** on mangroovisoo Trinidadi saarel;
***[[Caroni maakond]]** on endine haldusüksus Trinidadi saarel.
Caroni jõgi (Trinidad)

**Caroni jõgi** on Trinidadi ja Tobago pikkuselt teine jõgi. Jõgi saab alguse Trinidadi saare Põhjaahelikust ja suubub Paria lahte; selle pikkus on 40 km. Jõe suudmealal asub Caroni soo.
Surnuaia tänav

**Surnuaia tänav** on tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas.

See on umbtänav. Ta algab Narva maanteelt, ja viib Raadi kalmistu (Vana-Jaani kalmistu) juurde ning on 135 meetri pikkune.
Võnsi männik

**Võnsi männik** on kaitsealune männik Harju maakonnas Kuusalu vallas Kuusalu külas. 

Männik võeti kaitse alla 1981. aastal (*Võnsi männiku kaitseala*; pindala 8 ha). 

## Viited

## Välislingid
*
Caroni jõgi

**Caroni jõgi** on mitme jõe nimi:
***[[Caroni jõgi (Venezuela)|Caroni jõgi]]** Venezuelas
***[[Caroni jõgi (Trinidad)|Caroni jõgi]]** Trinidadis
La Brea

**La Brea** on linn Trinidadis ja Tobagos. Linn asub Trinidadi saare edelaosas, Point Fortinist põhjas ja San Fernandost lõunas. Läänes on linna piiriks Paria laht.

La Brea on peamiselt tuntud selle läheduses asuva Pitchi asfaldijärve tõttu.

Linna territoorium on 52 km² ja seal elab umbes 18 000 inimest. Halduslikult kuulub La Brea Siparia piirkonda.
Trinidadi ja Tobago vapp

**Trinidadi ja Tobago vapp** on Trinidadi ja Tobago riigivapp alates riigi iseseisvumisest 1962. aastal.

Vapi kavandas selleks kokku kutsutud erikomitee ja see võeti ametlikult kasutusele 9. augustil 1962.

Riigivapi keskne element on vapikilp, mille värvid ühtivad Trinidadi ja Tobago lipu värvidega. Kilbi alumisel punasel väljal on kujutatud Christoph Kolumbuse kolme laeva (Santa Maria, Niña ja Pinta), millel seilates ta saared avastas. Laevade arv sümboliseerib ühtlasi Püha Kolmainsust, kelle auks on nimetatud Trinidadi saar. Vapikilbi ülemisel mustal väljal on kaks kuldset koolibrit, kes sümboliseerivad saarte rikkalikku loodust.

Vapikilpi toetavad omakorda kaks lindu – need on Trinidadi ja Tobago rahvuslinnud punaiibis ja venetsueela tšatšalaka. Vapikilbi kohal on kiiver, laevatüür ja kookospalm; neist viimane sümboliseerib saarte taimestikku ja põllumajandust. Vapi alumises osas on vasakul kujutatud Trinidadi saare kolme tippu, mida Kolumbus merelt esimesena märkas (niinimetatud Kolmainu künkad ehk Trinity Hills) ja paremal Tobago saart; mõlema kaldaid uhub meri. Kõige all on lint Trinidadi ja Tobago motoga "Together We Aspire Together We Achieve" (eesti keeles "koos püüdleme, koos saavutame").

## Vaata ka

*Trinidadi ja Tobago lipp
Christoffer Wilhelm Eckersberg

**Christoffer Wilhelm Eckersberg** (2. jaanuar 1783 – 22. juuli 1853) oli taani maalikunstnik.

Eckersbergi maal "Udsigt gennem tre buer i Colosseums tredje stokværk" kuulub Taani kultuurikaanoni koosseisu.

Tema auks antakse välja 1883. aastal asutatud Eckersbergi medalit.

## Elukäik
Eckersberg alustas kunstiõpinguid Jens Jesseni ja Josiah Jacob Jesseni juures. 1803. aastast õppis ta Kopenhaageni kuninglikus kunstiakadeemias Nicolai Abildgaardi juhendamisel ja lõpetas selle kooli 1809. aastal kuldmedaliga. Medaliga kaasnes stipendium õpinguteks Pariisis. Aastail 1811–1812 õppis ta Jacques-Louis Davidi ateljees. 

Aastatel 1813–1816 elas Roomas. 

1817. aastast oli Eckersberg Kuningliku Taani Kunstiakadeemia professor ja aastatel 1827–1829 akadeemia direktor.
Trinidadi ja Tobago dollar

**Trinidadi ja Tobago dollar** (ametlik lühend **TTD**, mitteametlikult ka **TT$**) on Trinidadi ja Tobago rahaühik.

Igapäevases riigisiseses kasutuses tähistatakse Trinidadi ja Tobago dollarit dollarimärgiga ($), millele lisatakse rahvusvahelises kasutuses tähed TT (TT$), et eristada seda muude riikide dollaritest.

1 Trinidadi ja Tobago dollar võrdub 100 Trinidadi ja Tobago sendiga. Käibel on rahatähed vääringus 1, 5, 10, 20, 50 ja 100 dollarit ning mündid vääringus 1, 5, 10 ja 20 senti. Harvem võib kohata küll kehtivaid, kuid vähelevinud 50-sendiseid ja 1-dollarilisi münte.

Trinidadi ja Tobago dollar võeti kasutusele juba koloniaalperioodil 19. sajandil. See ei kehtinud vaid perioodil 1949–1964 kui Suurbritannia algatusel püüti kõigis Briti Lääne-India kolooniates juurutada ühist rahaühikut Briti Lääne-India dollarit.

13. aprilli 2013 seisuga võrdus 1 Trinidadi ja Tobago dollar 0,15649 Ameerika Ühendriikide dollariga.

## Viited
Ny Carlsberg Glyptotek

**Ny Carlsberg Glyptotek** on kunstimuuseum (glüptoteek) Kopenhaagenis.

Muuseumi asutas Carlsbergi õllemeistrite suguvõsa õllemeister Carl Jacobsen 1897. aastal.

Ny Carlsberg Glyptotekis eksponeeritakse selliste kunstnike teoseid nagu Édouard Manet, Camille Pissarro, Pierre-Auguste Renoir, Paul Cézanne, Vincent van Gogh, Henri de Toulouse-Lautrec, Pierre Bonnard, Paul Gauguin. Palju on Taani maalikunsti kuldajastu kunstnike teoseid. Näiteks kuulub kogusse Christen Købke maal "Efterårsmorgen ved Sortedamssøen", mis on arvatud Taani kultuurikaanoni koosseisu. 

Kõrvuti egiptuse, kreeka, rooma ja etruski skulptuuridega eksponeeritakse Auguste Rodini ja Edgar Degas' skulptuure. Rodini 30 taiesest koosnev kogu on suurim väljaspool Prantsusmaad. Sama saab öelda ka etruski skulptuurikogu kohta, mis on suurim väljaspool Itaaliat.

Glüptoteegi hoone esimese osa projekteeris 1897. aastal arhitekt Vilhelm Dahlerup, 1906. aastal täiendas ja jätkas tema tööd Hack Kampmann. 1996. aastal laiendati muuseumi Henning Larseni projekti järgi. Hoone restaureeriti taas 2006. aastal. Glüptoteegi keskel asub roheline talveaed.   

## Välislingid

*Muuseumi koduleht
Trinidadi ja Tobago asulate loend

**Trinidadi ja Tobago asulate loend** on nimekiri Trinidadi ja Tobago linnadest, küladest ning muudest asustatud punktidest.

*Arima
*Aripo
*Chaguanas
*La Brea
*Laventille
*Ortoire
*Point Erin
*Point Fortin
*Port of Spain
*Saint Joseph
*San Fernando
*San Juan
*Siparia
Pikassilla palu

**Pikassilla palu** (ka *Pikasilla palu*) on kaitsealune männik Valga maakonnas Tõrva vallas. 

Männik võeti kaitse alla 1974. aastal (Pikassilla palu kaitseala; pindala 26 ha)..

## Viited

## Välislingid
*
Kesknõmme looduskaitseala

**Kesknõmme looduskaitseala** on looduskaitseala Saaremaal. Kaitseala pindala on u 337 ha. 

 aastasse 1965, kui seal võeti kaitse alla tuhkpihlaka ja jugapuu kasvukoht (*Kesknõmme liigikaitseala*, ka: *Veere kaitseala*).

## Viited

## Välislingid
*
Pitchi asfaldijärv

**Pitchi asfaldijärv** (inglise keeles *Pitch Lake*) on maailma suurim asfaldijärv, mis asub Trinidadis ja Tobagos Trinidadi saare edelaosas La Brea linna lähistel. Järve pindala on umbes 40 ha ja sügavus kuni 80 m.

Pitchi järv on üks Trinidadi saare vaatamisväärsusi, mida külastab kuni 20 000 turisti aastas. Järvest ammutatakse looduslikku asfalti, mille tootmises on Trinidad ja Tobago maailmas esirinnas. Asfaldi kaevandamisega tegeleb ettevõte Lake Asphalt of Trinidad and Tobago. Järve asfaldivarude suuruseks hinnatakse 6 miljonit tonni, millest peaks praeguste kaevandusmahtude juures jätkuma veel 400 aastaks.

Järve avastas 1595. aastal inglise meresõitja Walter Raleigh, kes kasutas järve asfalti oma laevade tõrvamiseks. Teekattena kasutati sealset asfalti esimest korda 1815. aastal.

## Viited
Jürgen Renteln

**Jürgen Renteln** (25. juuli 1885 Roosna-Alliku – 27. juuni 1961 Oldenburg) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

Ta lõpetas Peterburis Püha Anna koguduse Kirikukooli ja astus aastal 1904 Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1915 arsti astme väärilisena. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Estonia.

Aastal 1916 töötas ta Peterburis dr. Kullmayeri erakliinikus. Ta täiendas ennast Saksamaal ja asus aastal 1918 tööle Eestis Paide Haigla juhataja ja kooliarstina. Aastatel 1918–1920 osales ta Vabadussõjas arstina Paide Punase Risti Haiglas. Ta töötas Paides aastani 1923. Seejärel töötas ta Haapsalus Eestist lahkumiseni. Aastatel 1923–1927 oli ta Läänemaa Keskhaigla juhataja ja aastast 1925 ka Haapsalu emade- ja laste nõuandla juhataja. Aastast 1935 töötas ta Lääne maahaigla sünnituse ja naistehaiguste osakonna ordinaatorina. Samal ajal oli ta Kaitseliidu Lääne maleva Haapsalu malevkonna sanitaarpealik. Ta kuulus Läänemaa Arstide Seltsi, Eestimaa Arstide Abistamise Seltsi, Haapsalu Kaunistamise Seltsi, Lääne Tiisikuse Vastu Võitlemise Seltsi ja Loomakaitse Seltsi. Ta oli veel kirglik jahimees ja Haapsalu Jahisalga abiesimees. Tema hobiks oli tšellomäng.

Aastal 1939 repatrieerus ta koos abikaasaga Saksamaale. Ta töötas Saksamaal kuni pensionile siirdumiseni eraarstina. Ta suri aastal 1961 Oldenburgis.

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 97–98
Tagamõisa puisniit

**Tagamõisa puisniit** on puisniit Saare maakonnas Saaremaa vallas; ühtlasi suurim Saaremaal säilinud puisniit. Kaitseala pindala on 133 ha.

Puisniit võeti kaitse alla 1957. aastal (*Tagamõisa puisniidu kaitseala*, ka: *Tagamõisa kaitseala*).

## Viited

## Välislingid
*
Koiva puisniit

**Koiva puisniit** on puisniit Valga maakonnas Valga vallas, Koiva jõe ääres.

Puisniit võeti 1957. aastal kaitse alla (*Koiva puisniidu kaitseala*). Praegu kaitstakse puisniitu Koiva-Mustjõe maastikukaitseala koosseisus.

## Viited

## Välislingid
*
Vilhelm Hammershøi

**Vilhelm Hammershøi** (15. mai 1864 Kopenhaagen – 13. veebruar 1916 Kopenhaagen) oli taani maalikunstnik.

Hammershøi maal "Støvkornenes dans i solstrålerne" (1900) kuulub Taani kultuurikaanoni koosseisu ja seda eksponeeritakse Ordrupgaardi muuseumis.
Põhjaahelik

**Põhjaahelik** on mäeahelik Trinidadi ja Tobago koosseisu kuuluva Trinidadi saare põhjaosas, kus asuvad ka riigi kaks kõrgeimat mäetippu – Aripo mägi (940 m) ja El Tucuche (936 m). Ahelikust saavad alguse mitmed jõed, teiste seas riigi pikkuselt teine jõgi Caroni.

Põhjaahelik on ida–läänesuunaline, kulgedes Trinidadi saare kõige idapoolsema küla Toco juurest Chaguaramase poolsaare tipuni. Algselt oli ahelik väga metsane, kuid eriti just lääneosas, kus asuvad saare kõige tihedamalt asustatud alad, on metsad raie tulemusel valdavalt hävitatud. Metsatustumist peetakse Trinidadi peamiseks keskkonnaprobleemiks.
Süda tänava hõlmikpuu

**Süda tänava hõlmikpuu** on kaitsealune hõlmikpuu Tallinnas Peeter Süda tänava ja Pärnu maantee tänava nurgal; ühtlasi Eesti suurim ja jämedaim hõlmikpuu. 

Süda tänava hõlmikpuu on looduskaitse all alates 30. aprillist 1966 (kaitstav objekti nr 391). 

1980. aastate lõpus taheti Tallinna ehitada uut tribüüni oktoobri- ja maiparaadide vastuvõtmiseks ning Estonia teatri uut hoonet ja selle käigus oleks maha võetud ka Süda tänava hõlmikpuu. See leidis aga suurt vastuseisu ja sellest puust kujunes üks looduskaitse sümboleid. Tribüüni ja teatrihoone ehitamine nurjus ja sellega seoses tuli käibele fraas "hõlmikpuu sündroom".

2017. aasta seisuga hinnati puu vanuseks üle 110 aasta. Puu ümbermõõt on 164 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt), kõrgus 13 m. 

## Ajalugu
1930. aastal ajalehes Vaba Maa ilmunud artiklis väitis Ernst Kühnert, et "Kingu" on Jaapani puu *[[Ginkgo biloba]]*, mille mõned eksemplarid tõi tema isa Heinrich Kühnert Saksamaalt. Ernst istutas puu Kühnerti parki – Vana-Pärnu maantee 19 (hiljem Süda tänav 2). Ühe puu istutas tollane linnaaednik (Hans Lepp) ka Viruväravamäele, kuid see nii hästi ei kasvanud.

Toetudes Ernst Kühnertile ja Eduard Viirokile (1932) jt võib väita, et see puu oli Heinrich Kühnerti toodud, kuid täpset istutusaega ei suudeta tuvastada. Viiroki andmete kohaselt öelnud Ernst Kühnert talle (ilmselt 1928. aastal), et puud olla toodud 30 aastat tagasi. 

1913. aastal otsustati tollast Ahju tänavat pikendada ja E. Kühnertilt osteti seks puhuks osa aiast 7909 rubla ja 75 kopika eest. Ernst istutas hõlmikpuu ümber tema praegusesse asukohta Vana-Pärnu mnt ja P. Süda tänava nurgal 1913. aastal.

1928. aastal oli hõlmikpuu rinnasläbimõõt 10 cm, kõrgus 6 m (Viirok, 1932); 1955. aastal 28 cm ja 8,2 m; 1965. aastal 35 cm ja 8,5 m; 1983. aastal 46 cm ja 9,2 m.

## Sümbolina

Arvatakse, et hõlmikpuu suudab taluda õhu saastumist, kuna ta on suutnud vastu pidada ka linnahaljastuses. Tallinnas muutus puu aastal 1989 justkui looduskaitse sümboliks, kuna nii kauges põhjamaa linnas teist temataolist leida pole.

## Vaata ka
* Hõlmikpuu sündroom

## Viited

## Kirjandus
* Tiit Kändler, „Kuuenda hävingu lävel“, Eesti Päevaleht, 27. november 1999
* Eesti Teaduste Akadeemia Keemia-, Geoloogia- ja Bioloogiateaduste Osakond, Tallinna Botaanikaaed, Heldur Sander, Jüri Elliku, Aleksei Paivel, "Hõlmikpuu (*Ginkgo biloba L*) Eestis", Tallinn, 1990
* Heldur Sander. Ei lähe meil meelest üks puuke seal Tallinna linnas. Sirp, 17. jaanuar 2020
* Riin Magnus, Heldur Sander. Urban trees as social triggers: The case of the Ginkgo biloba specimen in Tallinn, Estonia. – *Sign Systems Studies 47(1/2), 2019, 234–256*

## Välislingid
*
Kaubi kaasik

**Kaubi kaasik** (ka: **Nopsi kaasik**) on kaitsealune kaasik Valga maakonnas Tõrva vallas. 

Kaasik võeti aastal 1974 kaitse alla (*Kaubi kaasiku kaitseala*; pindala 2 ha).

## Viited

## Välislingid
*
Felix Raudkepp

**Felix Olev Raudkepp** (4. juuni 1901 Peterburi – 9. oktoober 1986 Tallinn) oli eesti neurokirurg.

Felix Raudkepp osales Vabadussõjas õppursõdurina. Ta lõpetas aastal 1920 Narva I Gümnaasiumi ja astus samal aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1926 arsti astme väärilisena.

Ta asus tööle aastal 1927 Tartu Ülikooli närvikliiniku assistendina professor Ludvig Puusepa juures ja tegi kaasa uue, neurokirurgilise osakonna ja kliiniku organiseerimise. Aastatel 1940–1941 organiseeris ise neurokirurgia haiglat Tallinnas, olles selle juhataja ning esimene neurokirurg Tallinnas. Saksa okupatsiooni ajal haigla likvideeriti ja ta töötas era-neuroloogina Tallinnas. 

Aastal 1944 avati haigla uuesti ja ta jätkas Vabariikliku Neurokirurgilise Haigla juhataja ja neurokirurgina, mil haigla reorganiseeriti Tallinna Keskhaigla neurokirurgia osakonnaks; ta töötas aastani 1976 neurokirurgia osakonna juhatajana. Aastatel 1976–1980 töötas ta konsultandina oma erialal.

Ta oli aastal 1950 Ludvig Puusepa nimelise Neurokirurgide, Neuroloogide ja Psühhiaatrite Seltsi asutajaliige, esimene esimees ja hiljem sama seltsi auliige. Tal on teaduspublikatsioone neurokirurgia alalt.

## Tunnustus
*1947 Eesti NSV teeneline arst.
*1948 Eesti NSV preemia laureaat teadustöö arendamise eest

## Viited
Saarniite jalakas

**Saarniite jalakas** (ka: **Sarnito jalakas**) on kaitsealune harilik jalakas Võru maakonnas Võru vallas Saarde külas; ühtlasi Eesti jämedaim jalakas.

Jalaka tüve ümbermõõt oli 2000. aastal 633 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 16 m.

## Viited

## Välislingid
*
Sepise jugapuu

**Sepise jugapuu** (ka *Tagamõisa jugapuu*) on kaitsealune jugapuu Saare maakonnas Saaremaa vallas Veeremäe külas. Ta kasvab Tagamõisa poolsaarel Sepise oja kaldal. See jugapuu on Eesti jämedaim ja kõrgeim.

Jugapuu tüve ümbermõõt on 104 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt), kõrgus 12 m.

## Viited

## Välislingid
*
Hoo keel

**Hoo keel** (keelekood hoc) on munda keelkonna khervari keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Indias, peamiselt Jharkhandi, Lääne-Bengali ja Odisha osariigis.

Hoo keelt räägib umbes 1 miljon inimest.

## Viited

## Välislingid
*http://www.swarthmore.edu/SocSci/langhotspots/Ho/
Porsiku kadakad

**Porsiku kadakad** on kaitsealused kadakad Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. 

Kadakad võeti 1984. aastal kaitse alla (**Porsiku kadakate kaitseala**; pindala 2 ha).

Suured kadakad on mitmesuguse kujuga. Kuna kadakad asuvad endisel lammaste karjamaal, on nende võra alumine osa lammaste kujundatud.

Kadakad asuvad Rame külas Porsiku talus. Neid hooldas talu peremees August Tampärk ehk Porsiku Kustas, kes ühtlasi pidas oma talus kasutatud riistadest muuseumi, mis koguna moodustas pärast tema surma Hanila muuseumi varade aluse.

## Viited

## Välislingid
*
Pakri pank

**Pakri pank** (vanasti **Pakerordi pank**) on Pakri poolsaarel asuv pank. Pakri pank on Balti klindi kõige läänepoolsem osa Mandri-Eestis.

Panga kõrgus on 22–24 m (25 m). Tektooniliste püstlõhede tõttu on panga serv sakiline ja sageli esineb varinguid.

Pangal paljanduvad Alam-Kambriumi, Ülem-Kambriumi ja Ordoviitsiumi kivimid. Seal on Pakerordi lademe tüüppaljand, kus glaukoniitliivakivi ja diktüoneemaargiliidi paksus on suurim, vastavalt 3,7 ja 4,5 m. Pank on ka Pakri kihistu stratotüübiks.

Panga keskosa geograafilised koordinaadid on .

Pakri panga idaossa jääb 5,8 m kõrgune Pakri juga.

Pakri pank hakkas merest kerkima umbes 4000 aastat tagasi.

Pakri pangal asub Pakri tuletorn. Vana tuletorn rajati 1808. Tänapäevane tuletorn on Eesti kõrgeim ja rajati 1889.

## Viited
Tamme pank

**Tamme pank** on Võrtsjärve idarannikul asuv paljandite rühm. 

Pangal paljanduvad Kesk-Devoni Aruküla lademe liivakivid. Suurima paljandi pikkus on 75 m.

Pank on aastast 1959 kaitse all (**Tamme paljandi kaitseala**; pindala 9 ha).

## Viited

## Välislingid
*
Far Cry 3

**"FarCry 3"** on avatud maailmaga FPS videomäng, väljatöötatud Ubisoft Montreali, Ubisoft Massive'i, Ubisoft Red Stormi, Ubisoft Reflections ja Ubisoft Shanghai koostöös, ning avaldatud Ubisofti poolt Microsoft Windowsile, Xbox 360-le ja PlayStation 3-le.

## Viited
Sipa pärn

**Sipa pärn** on kaitsealune pärn Rapla maakonnas Märjamaa vallas.

Pärna tüve ümbermõõt on 900 cm (mõõdetuna 0,6 m kõrguselt), kõrgus 13 m.

## Viited

## Kirjandus
* Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak, lk 186–187. (Sipa pärn.)
* Hendrik Relve. Põlispuud. Tallinn, Koolibri 2003, lk 154–156.
* Ahto Kaasik. Pühapaikade teejuht: Eesti põlised väekohad. Tallinn: Pegasus 2017, lk 195–198.

## Välislingid
* 
* (vaadatud 22.01.2014)
*
Margus Allikmaa

**Margus Allikmaa** (sündinud 28. juunil 1961 Paldiskis) on Eesti riigiametnik ja tippjuht, Eesti Kultuurkapitali juhataja, endine kultuuriminister ja Vene Teatri direktor. 

Margus Allikmaa on lõpetanud 1980. aastal Tallinna Polütehnikumi raadiotehnikuna ja 1985. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi elektroonikainseneri erialal. Teatrijuhina on ta end täiendanud 1993. aastal Los Angeleses, 1994. aastal Taanis jm. 

Aastatel 1981–1998 töötas ta erinevates ametites Eesti Draamateatris (1981–1982 lavatööline, 1982–1986 vanemheliinsener, 1986–1988 peainsener, 1988–1990 asedirektor ja 1991–1999 direktor). 

Aastatel 1998–1999 töötas ta ASi Trio LSL peadirektorina. 

Aastatel 1999–2002 oli Margus Allikmaa Kultuuriministeeriumi kantsler.  Alates 3. septembrist 2002 kuni 10. aprillini 2003 oli ta Eesti kultuuriminister Siim Kallase valitsuses, aastatel 2003–2004 Tallinna abilinnapea.  

Aastatel 2004–2007 oli ta Eesti Raadio juhatuse esimees ja jätkas Eesti Rahvusringhäälingu asutamise järel aastatel 2007–2017 ka uue asutuse juhatuse esimehena.  

Alates 1. veebruarist 2018 kuni 31. jaanuarini 2022 oli Margus Allikmaa Vene Teatri direktor. Alates 1. veebruarist 2022 on ta Eesti Kultuurkapitali juhataja.  Ta kandideeris Eesti Kultuurkapitali juhiks ka 2016. aastal, osutus konkursil edukaks, kuid kahepoolsed läbirääkimised ei viinud vaatamata konkursivõidule töölepingu sõlmimiseni.  

Aastatel 2003–2006 oli Margus Allikmaa Eesti Draamateatri nõukogu esimees. 

Aastatel 2000–2005 oli Margus Allikmaa Eesti Reformierakonna liige. 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta parteituna Eesti Reformierakonna nimekirjas Viimsi vallavolikokku. 

## Viited

## Välislingid
*Elulugu, Eesti Päevaleht, 28. august 2002
Särevi Teatrituba

**Särevi Teatrituba** (endise nimega **Andres Särevi Kortermuuseum**) on Eesti Ajaloomuuseumi allüksus (enne 1. veebruari 2019 Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi allüksus) Tallinnas aadressil Tina tänav 23-13. Särevi Teatrituba on ainus teatritegelaste muuseum Eestis.

Näitleja, lavastaja ja teatrijuht Andres Särev ning Estonia ja Tallinna Töölisteatri näitleja Anna Särev elasid selles Kadrioru kolmetoalises korteris alates 1937. aastast. Särevite kodu oli väga külalislahke ja nende külaliste hulka kuulusid mitmed tuntud kirjanikud, kultuuri- ja teatriinimesed. Kuna lapsi Annal ja Andresel ei olnud, soovisid nad, et pärast nende surma avataks korteris teatrimuuseum. Muuseum avati korteris 7. mail 1982.

Muuseum on avatud ettetellimisel ning külastajatel on võimalik pääseda elutuppa, endisse magamistuppa ja kabinetti. Kabinetis on eksponeeritud Särevite ligi 6000-köiteline raamatukogu ja Andres Särevi töölaud. Endises magamistoas saavad lapsed mängida nukkudega, proovida teatrikostüüme, kübaraid ja parukaid.

Muuseumil on pikk luuleõhtute traditsioon ja seal tehakse haridustööd.

## Viited
Balvano

**Balvano** on vald (omavalitsusega linn) Itaalias Basilicata maakonnas Potenza provintsis.  

Balvano kõrgus merepinnast on keskmiselt 425 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 

1944. aastal leidis vallas aset Balvano rongitragöödia, mis on Itaalia ajaloo suurima inimohvrite arvuga rongiõnnetus.

Linn sai kannatada 1980. aasta maavärinas.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (itaalia keeles)
Rein Lindmäe

**Rein Lindmäe** (sündinud 17. märtsil 1953 Tallinnas) on eesti lauatennisist ja treener.

Ta on lõpetanud 1971 Tartu 1. Keskkooli ja 1979 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

## Isiklikku
Tema vend Alari Lindmäe oli samuti lauatennisist.

Tal on tütred Maris, Karin ja poeg Erik.

## Viited
Württembergi valitsejate loend

See on Saksa riigi **[[Württemberg]]i valitsejate loend**, riik oli algselt krahvkond ja lõpuks kuningriik, kuni valitsev dünastia aastal 1918 troonilt tõugati. 

## Württembergi krahvid aastani 1495

 

 

* Konrad I 1089–1122 (arvatav) 
* Konrad II 1110–1143 (arvatav) 
* Ludwig I 1143–1158 
* Ludwig II 1158–1181 
* Hartmann 1194–1240 
* Ludwig III 1194–1226 
* Ulrich I 1241–1265 
* Ulrich II 1265–1279 
* Eberhard I 1279–1325 
* Ulrich III 1325–1344 
* Kaasvalitsejad: 
** Eberhard II Viripill 1344–1392 (üksi aastast 1362) 
** Ulrich IV 1344–1362 
* Eberhard III 1392–1417 
* Eberhard IV 1417–1419 
* Ludwig I 1419–1450 
* Ulrich V 1419–1442, hüüdnimega *väga armastatud* 

Nürtingeni leping jagas Württembergi krahvkonna kaheks eraldi liiniks. Württemberg-Stuttgart pealinnaga Stuttgardis ja Württemberg-Urach pealinnaga Urachis. 

### Württemberg-Stuttgardi liin

* Ulrich V 1442–1480, hüüdnimega *väga armastatud* 
* Eberhard VI 1480–1482, hiljem hertsog Eberhard II 

### Württemberg-Urachi liin

* Ludwig I 1442–1450 
* Ludwig II 1450–1457 
* Eberhard V 1457–1495 

Münsingeni leping taasühendas aastal 1482 kaks eraldi liini Eberhard V alla. Eberhard omandas aastal 1495 hertsogitiitli. 

## Württembergi hertsogid 1495–1803

 

 

 

Aastal 1803 tõsteti Württembergi hertsog Saksa-Rooma riigi kuurvürsti seisusse. Aastal 1806 keisririik kaotati ja Württembergi kuurvürstist sai sõltumatu kuningatiitliga monarh.

## Württembergi kuurvürst 1803–1806

 

 

## Württembergi kuningad 1806–1918

 

Saksa-Rooma riik kaotati aastal 1806. Württembergi kuurvürst, Napoleon I liitlane, ootas seda, saades aastal 1806 sõltumatu Württembergi kuningriigi valitsejaks. 

 

## Vaata ka

* Württembergi dünastia 
* Württembergi ajalugu 
* Württembergi vapp 
* Uradel
Lincolni maakond (Colorado)

**Lincolni maakond** (*Lincoln County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°98' N, 103°52' W. 

Maakonna halduskeskus on Hugo ja suurim linn on Limon.

Maakonna pindala on 6999 km&sup2;. Veepindala on 1 km&sup2;.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 5467. Aastal 2000 oli elanikke 6087. 

## Naabermaakonnad
*Washingtoni maakond (põhjas)
*Kit Carsoni maakond (idas)
*Cheyenne'i maakond (idas)
*Crowley maakond (lõunas)
*Kiowa maakond (lõunas)
*Elberti maakond (läänes)
*El Paso maakond (läänes)
*Arapahoe maakond (loodes)
*Pueblo maakond (edelas)

## Rahvastik

### Linnad ja alevid
*Arriba
*Bovina
*Genoa
*Hugo
*Karval
*Limon
*Punkin Center

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Lincolni maakonnas oli 6087 inimest, 2058 leibkonda ja 1389 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 0,9 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 2406 (keskmine tihedus 0/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 86,30%
*mustanahalisi 4,96%
*põlisameeriklasi 0,94% 
*aasialasi 0,56% 
*Vaikse ookeani rassist 0,03%
*teistest rassidest 5,65% 
*kahest või enam rassist 1,56%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 8,53%.  

2058 leibkonna seas oli 
*33,70% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*55,30% koos elavaid abielupaare; 
*8,40% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*32,50% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*29,00% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*13,00% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,44 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,04 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*23,90% alla 18-aastasi; 
*7,10% 18–24-aastasi; 
*33,00% 25–44-aastasi; 
*21,80% 45–64-aastasi; 
*14,30% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 38 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 130,90 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 140,70 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 31 914 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 39 738 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 25 742 dollarit, naistel 22 168 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 15 150 dollarit.  

11,70% elanikkonnast ja 8,10% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 14,40% alla 18-aastasi ja 11,50% üle 65-aastasi.

## Viited

## Välislingid
*Lincolni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Vooremägi

**Vooremägi** (ka *Pikasilla Vooremägi*) on linnamägi Tartu maakonnas Elva vallas Purtsi külas.

## Mälestise kirjeldus
 
Vooremägi on omaette seisv mäeküngas, mis ulatub Väikese Emajõe suudmeluhast 10–11&nbsp;m kõrgemale. Seal asus mägilinnus, mille õueala on ovaalse kujuga. Õueala ulatus põhja-lõuna suunas 45&nbsp;m ja ida-lääne suunas 34&nbsp;m ning pindala 1200 m².

Linnamäel tehisvall puudub ning mitmete sissekaevete tõttu on pealispind kohati ebatasane. Vooremäe jalamil asetseb 25&nbsp;m laiune terrassivöönd. Terrassivööndi välisel serval asetseb 1–2&nbsp;m kõrgune vallitaoline looduslik moodustis, mis on paremini jälgitav linnamäe lääne- ja põhjaküljel.

Algselt oli mägi laiem ja lamedam. Linnuse asukohana kujundati see ulatuslikult ümber. Linnuse lõplik valmimine on miskipärast pooleli jäänud.

## Mälestise ajalugu

Leidude järgi kuulub linnus II aastatuhande algusse või I–II aastatuhande vahetuse aega.

## Arheoloogilised uuringud

1952. aastal uuriti Harri Moora juhatusel õuepinda. Selle töö käigus tehti kindlaks kultuurkiht. Leiti loomaluid, telliskiviprügi ja kedral valmistatud savinõu kilde.

2009. aastal kaevas arheoloog Martti Veldi linnuse õuealal ja linnamäe jalamil oleval asulakohal. Selle arheoloogilise kaevamise peaeesmärk oli määrata muistise vanus ja kultuurkihi paksus.

## Viited

## Kirjandus
* H. Moora. Muistsete linnuste uurimise tulemustest Eesti NSV-s.

## Välislingid
* 
*
Keskdevon

**Keskdevon** on kronostratigraafiline üksus (ladestik) ning geokronoloogiline üksus (ajastik). Keskdevon vastab ajavahemikule 393,3...382,7 miljonit aastat tagasi.