open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ülo Stöör

**Ülo Stöör** (sündinud 1. märtsil 1939 Pärnus) on eesti arhitekt ja memuarist, Viljandi rajooni peaarhitekt (1966–1976).

Ta on Viljandi generaalplaani autoreid (1974). Tema planeeringu ja projektide järgi on rajatud Rannamõisa kämping ja Viljandi Peetrimõisa elamurajoon. Ta on teinud Viljandi Valuoja ja Karksi-Nuia paisjärve maastikuarhitektuurilise kavandi.

## Haridustee
Ta on õppinud aastatel 1946–1951 ja 1953–1955 Tallinna 10. Keskkoolis, aastatel 1951–1952 Tallinna 36. Mittetäielikus Keskkoolis ning aastatel 1952–1953 Tallinna 29. 8-klassilises Koolis, kuid lõpetanud 1957. aastal Tallinna 5. Töölisnoorte Keskkooli hõbemedaliga (töölisnoorte koolis õppimise ajal töötas ta puusepana). Aastatel 1957–1959 jätkas ta õpinguid TPI energeetikateaduskonnas ja 1960. aastal ERKI-s, lõpetas selle õhtuse osakonna 1965. aastal. 1969. aastal täiendas ta end linnaehituse alal Moskva Arhitektuuriinstituudis.

## Töökäik
Ta on töötanud Aleksander Leineri nimelises puidutööstuses ja autotranspordibaasis puusepana, 1958. aastal Tallinnfilmis administraatorina, aastatel 1960–1961 Kohaliku Tööstuse Ministeeriumi KTB-s tehnikuna, aastatel 1961–1966 Eesti Projektis vanemtehniku ja arhitektina.

Aastatel 1966–1976 oli ta Viljandi Rajooni TSN Täitevkomitee ehitus- ja arhitektuuriosakonna juhataja-peaarhitekt, 1976–1982 Viljandi näidissovhoosi vanemarhitekt, 1991–1993 Viljandi abilinnapea ning 1994–1995 Riigikantselei riigisümboolika osakonna nõunik ja Teenetemärkide Komitee sekretär.

Ta on pidanud 1989. aastast oma arhitektuuribürood.

## Organisatsiooniline tegevus
*Eesti Arhitektide Liidu liige (1967) 
*Eesti Muinsuskaitse Seltsi asutajaid (1987)

## Isiklikku
Ülo Stöör on teist korda abielus. Tema esimene naine Virve Stöör (neiuna Aring) on sisearhitekt, abielust sündisid poeg Mart ja tütar Mari-Anne. Tema teine naine Ilme Stöör (neiuna Tiit) on muusikapedagoog, abielust sündisid pojad Lembit-Kaur, Lauri ja Ülo-Tarmo. Ülo-Tarmo ja Lembit-Kaur on arhitektid.

## Mälestusmärkide kavandid
Tema kavandatud on 1969. aastal valminud graniidist Madisepäeva lahingu mälestusmärk Lõhavere linnamäel (skulptor Renaldo Veeber) ja 1990. aastal Viljandis püstitatud Hubert Pärnakivi ausammas (skulptor Riho Kuld).

## Film
1959. aastal linastunud Lenfilmi muusikalises komöödias "Ne imei sto rublei …" ("Не имей 100 рублей...") mängis Stöör konservatooriumi üliõpilast.

## Teosed
**Ühe arhitekti mälestused*. Esimene köide, 1944–1957. Tartu: Ilmamaa, 2014, 447 lk
**Ühe arhitekti mälestused*. Teine köide, 1957–1966. Tartu: Ilmamaa, 2014, 478 lk
**Ühe arhitekti mälestused*. Kolmas köide, 1967–1977. Tartu: Ilmamaa, 2015, 451 lk
**Ühe arhitekti mälestused*. Neljas köide, 1976–2016. Tartu: Ilmamaa, 2021, 511 lk

## Viited

## Välislingid
*Arhitekt Ülo Stööri kiindumused sünnilinnas. Pärnu Postimees, 19. juuli 2014
Göttingeni Hiis

**Göttingeni Hiis** (saksa keeles *Göttinger Hainbund*) oli 1772. aastal Göttingenis asutatud saksa noorte luuletajate ühendus, mis vastustas prantsuse klassikalise kirjanduse suunda ja taotles saksapärase luule elustamist.

## Liikmed
* Heinrich Christian Boie
* Ernst Brückner
* Carl Christian Clauswitz
* Carl August Wilhelm von Closen
* Carl Friedrich Cramer
* Christian Hieronymus Esmarch
* Schack Hermann Ewald
* Johann Friedrich Hahn
* Ludwig Christoph Heinrich Hölty
* Johann Anton Leisewitz
* Johann Martin Miller
* Gottlieb Dieterich von Miller
* Christian zu Stolberg-Stolberg
* Friedrich Leopold zu Stolberg-Stolberg
* Johann Heinrich Voß
* Johann Thomas Ludwig Wehrs

## Vaata ka
* Torm ja tung
Pilistvere kalmistu

**Pilistvere kalmistu** on kalmistu Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Arjassaare külas Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas.

## Ajalugu

Kalmistul võib olla 18. sajandist varasem kihistus – on arvatud, et seal oli muinasaegne matusepaik või 17. sajandi külakalmistu. Pilistvere kirikuaeda lõpetati matmine üldiselt 1773. aastal, siis maeti edaspidi sinna enamik kihelkonna surnuid. Kuni 1855. aastani (õigeusu kalmistu rajamiseni) maeti sinna ka kihelkonna õigeusklikke.

Kalmistut on laiendatud korduvalt. Uus osa (üle Imavere tee kagus) võeti kasutusele 20. sajandil. Vanas osas avati 24. juunil 1932 pidulikult Vabadussõja mälestusmärk. See on üks väheseid Vabadussõja mälestusmärke Eestis, mis säilis tervena nii Nõukogude teise kui ka kolmanda okupatsiooniaja jooksul.

Pilistvere kalmistu on alates 1997. aastast riiklik ajaloomälestis. Kalmistu on praegu kasutusel ning on üldiselt hästi hooldatud, selle pindala on 4,53 ha.

## Ehitised kalmistul
Kalmistu vanas osas paikneb matusekabel ja kalmistuvahi talu, mille juures on ka kalmistu abivärav. Kalmistu vana ja uue osa vahelt läbiviiva praeguse Imavere tee ääres (vana osa pool) on kolmeosalise kiviehitisega kalmistu peavärav.

## Kalmistule maetuid

*1900 – Jaan Jung (1835–1900), ärkamisaja tegelane ja koduloolane
*1919 – Albert Peters VR II/3 (1893-1919), kitsarööpmeliste soomusrongide ülem Vabadussõjas
*1920 – Jüri Vilms VR III/1 (1889–1918), advokaat ja riigitegelane
*1940 – Tõnu Markus (1874–1940), eesti luterlik vaimulik
*1952 – Reinhold Kamsen (1871–1952), ühistegelane ja kirjamees
*2000 – Karl Jaanus VR II/3 (1899–2000), Vabadussõja veteran ja talunik
*2015 – Vello Salum (1933–2015), eesti luterlik vaimulik

## Vaata ka
*Pilistvere kirikuaed
*Pilistvere vana õigeusu kalmistu
*Pilistvere kalmistu Vabadussõja mälestusmärk

## Viited

## Kirjandus
*Maire Sala. "Viljandimaa kalmistute lugu". Viljandi 2007. Lk 61–63 ja 99
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002

## Välislingid
* 
*Kultuurimälestis nr 8428 "Vabadussõja mälestusmärk"
*Kultuurimälestis nr 8426 "Jaan Jungi (1835–1900) haud"
*Kultuurimälestis nr 8427 "Jüri Vilmsi (1889–1918) haud"
*Pilistvere kalmistu. Viljandimaa kalmistute bibliograafia
Kergu Püha Suurkannataja Sinaiida kirik

**Kergu Püha Suurkannataja Sinaiida kirik** on õigeusu kirik, mis asub Kergu külas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas. Kirik on arvele võetud ehitismälestisena. Kirikut kasutab Kergu Püha Suurkannataja Sinaiida Kogudus.

Esimene õigeusu kirik valmis aastal 1861 kohalikule surnuaiale. Juba järgmisel aastal annetas Kergu mõisa omanik Sinaida Keiserling uue kiriku, mis oli kasutusel aastani 1878. Praegune kirik on ehitatud aastatel 1875–1877 ning selle projekteeris Gardenack. Aastal 1941 sai kiriku katus lahingutes kannatada, ent aastal 1980 lasi kohalik kolhoos kirikule uue plekist katuse panna ja hävinud kuplid taastada.


Kergu EAÕ kiriku küljeaknad.jpg
Kergu EAÕ kirik 1.jpg
Kergu õigeusu kirik, lood.JPG
Kergu EAÕ kirik.JPG


## Viited

## Välislingid
*
Asten

**Asten** võib olla

* Asten (Austria), vald Austrias
* Asten (Holland), vald Hollandis
* Astja, puunõu
Nag Hammadi kirjad

**Nag Hammadi käsikirjad** avastati 1945. aastal Egiptusest Nag Hammadi lähedalt.

Mitte kõik leitud teosed ei pärine hilis-antiikaja religioossest gnostikute liikumisest, vaid varase kristluse erinevatest suundadest.

Pole teada, kuidas ja mis asjaoludel need teosed oma leiupaika sattusid ning kellele nad kuulusid, kuid praegu kõige levinuma hüpoteesi järgi pärinevad need teosed leiupaiga läheduses asunud kloostri raamatukogust, kust need olid kõrvaldatud kui hereetilised teosed. See hüpotees sobib hästi kokku ka Egiptuse kirikuloo kronoloogiaga.

Enamik Nag Hammadi "raamatukogu" teostest pärineb 2. ja 3. sajandist, see tähendab Egiptuse kirikuloo kõige varasemast perioodist (ristiusu olemasolu Egiptuses on dokumentaalselt tõestatud alates 2. sajandist), kuid teoseid sisaldavad käsikirjad (papüüruskoodeksid) pärinevad 4. sajandist.

Suurem osa Nag Hammadi teostest pärineb inimestelt, kes pidasid ennast kristlasteks. Kristlasteks pidas end ka suurem osa nendest Egiptuse kristlastest, keda tänapäeval gnostikuteks nimetatakse.

Nimetatud käsikirjad peideti u a 390 paiku lähedalasuva Pachomiuse kloostri munkade poolt. Savinõusse pitseeritud kogu sisaldas kolmteist kaunist papüüruskoodeksit kokku 52 tekstiga. Tegemist on algkristlike tekstidega, mis kajastasid eelkõige ühe varakristliku suuna, gnostikute, vaateid. Gnostikute järgi andis Jeesus lisaks laiemale publikule mõeldud õpetusetele veel salaõpetusi väljavalituile, kes teda mõista suutsid.

Nag Hammadi tekste on rühmitatud erinevalt. Üks võimalus on jagada need vastavalt tekstide suhtele gnoosise ja kristlusega järgmistesse gruppidesse.

1. Tekstid, mis on ühteaegu nii kristlikud kui ka gnostilised. Need jagunevad omakorda kahte alarühma.

* Tekstid, mis on olemuslikult kristlik-gnostilised.
* Kristlik-gnostilised tekstid, milles kristlik osa on kõrvaline.

2. Mittekristlikud tekstid. Jagunevad omakorda kahte alarühma.

* Gnostilised tekstid, milles kristlik aines puudub.
* Mittegnostilised tekstid.

## Nag Hammadi kirjade loend
Järgnevas ülevaates on Nag Hammadi koodeksite (NHC) rahvusvahelised tähistused. Rooma number tähistab sarnase rühmituse käsikirju. Eestikeelsed pealkirjad ja lühendid vajavad täpsustamist. 

 Nag Hammadi kirjade loendis on VI,7 vaid üks tekst (Palve). Inter Wikis on jaotus a ja b.

## Vaata ka
* Gnostikud
* Tooma evangeelium

## Viited

## Välislingid
* Jaan Lahe. ''Nag Hammadi "raamatukogu" varase kristluse kontekstis''. kjt.ee, 6. november 2015.
Lihv

**Lihv** võib olenevalt valdkonnast tähendada erinevaid asju.

* Juveliirikunstis on **[[lihv (gemmoloogia)|lihv]]** vääriskivi teatud kujusse töötlemise viis.
* Geoloogias ja mineraloogias tähendab **[[lihv (geoloogia)|lihv]]** petrograafiliseks uurimiseks lihvitud ja poleeritud pinnaga kivimi-, maagi-, mineraali- või kivistisepala.
* Keemialaboratooriumi klaasaparatuuris on **[[lihv (keemia)|lihv]]** standardselt lihvitud pinnaga ühenduskoht.
* Tehnikas tähendab **[[lihv (tehnika)|lihv]]** poleeritud pinnaga katsekeha, mille põhjal hinnatakse metalli struktuuri ja defekte.
* **Lihv** on üks murdelisi nimetusi liistiku kohta.
Marje Viirmann

**Marje Viirmann** (sündinud 12. septembril 1960 Kehras; aastatel 1983–1995 **Marje Idavain**) on eesti orienteeruja, rogainija ja suusataja.

## Haridus
Lõpetas 1978. aastal Kehra Keskkooli.

## Töö
Töötab 2006. aastast OÜ Fere müügihaldurina.

## Sporditulemused
Harrastab orienteerumist 1971. aastast, tema treenerid on olnud Maire Lahtmets ja Tõnu Raid.

Noorte ja juunioride klassides võitis Eesti meistrivõistlustel orienteerumises kokku 11 medalit (6 kulda, 3 hõbedat, 2 pronksi). Aastatel 1977–2008 võitis Eesti meistrivõistlustel orienteerumises 19 kulda (neist 9 orienteerumisjooksus ja 10 suusaorienteerumises), 20 hõbedat ja 13 pronksi.

Aastatel 1982–1991 võitis NSV Liidu meistrivõistlustel orienteerumisjooksus 2 kulda (1986 tavarajal ja 1990 teates Eesti naiskonna koosseisus), 4 hõbedat ja 3 pronksi. 1991. aastal võistles NSV Liidu koondises orienteerumisjooksu MMil ning sai lühirajal 36. koha ja tavarajal 40. koha.

Veteranide MMil võitnud suusaorienteerumises 2 kulda (2003, 2006) ja pronksi (2014) ning orienteerumisjooksus 2 kulda (2016), 5 hõbedat (1997, 2006, 2007, 2011, 2013) ja 5 pronksi (2003, 2008, 2010, 2012, 2015).

Murdmaasuusatamises võitnud Eesti meistrivõistlustelt 2 pronksi, 1991. aastal 20 km distantsil ja 1992. aastal teatesõidus Lääne-Virumaa „Jõud“ naiskonnas.

Rogaini Euroopa meistrivõistlustel võitis ta 2007. aastal koos Eduard Pukkoneni ja Mati Preitofiga segavõistkondade arvestuses pronksi ning 2020. aastal koos Airi Alnekiga naisvõistkondade arvestuses pronksi. Veteranide segavõistkondade arvestuses võitnud rogaini maailmameistrivõistlustel 2008 kulla (koos Eduard Pukkoneni ja Mati Preitofiga) ja 2013 hõbeda (koos Eduard Pukkoneniga), rogaini EMil koos Eduard Pukkoneni ja Mati Preitofiga 2 kulda (2007, 2009) ning koos Eduard Pukkoneniga hõbeda (2011) ja 2 pronksi (2005, 2012).

## Viited

## Välislingid
* Eesti spordi biograafiline leksikon. Idavain, Marje
* ESBL sporditulemused. Marje Viirmann
* WMOC2008. Who is who. Marje Viirmann. Interview by Manuel Dias
Svisłač (Minski oblast)

**Svisłač** (transkribeerituna **Svislatš**) on alev Valgevenes Minski oblastis Puchavičy rajoonis, Svisłači külanõukogu halduskeskus. Alev asub Minskist 37 kilomeetri kaugusel Svisłači jõe kaldal, merepinnast 169 meetri kõrgusel.

## Ajalugu

Alev tekkis 1960. aastatel alevikuna osokeriiti töötleva vabriku juurde. 1980. aastatel alevikku laiendati, ühtlasi sai Svisłačist alev. Plaanis oli selle juurde ehitada uus tuumaelektrijaam, aga Tšornobõli katastroofi tõttu ehitati selle asemele hoopis soojuselektrijaam.
Družny

**Družny**, (transkribeerituna **Družnõ**) on alevik Valgevenes Minski oblastis Puchavičy rajoonis Svisłači külanõukogus. Alevik asub Minskist 40 kilomeetri kaugusel.

## Ajalugu

Alevik tekkis 1980. aastatel. Plaanis oli selle juurde ehitada uus tuumaelektrijaam, aga Tšornobõlis toimunud katastroofi tõttu ehitati selle asemele hoopis soojuselektrijaam.

Ehitust alustati aastal 1985. Pinnas oli soine, aleviku ehitamisel eemaldati miljon tonni turvast, kohale veeti hulgaliselt täitematerjali. Aastal 1987 valmisid esimesed majad.

Aleviku elanikest on 55% kõrgharidusega.

## Viited
Praŭdzinski

**Praŭdzinski** (transkribeerituna **Pravdzinski**) on alev Valgevenes Minski oblastis Puchavičy rajoonis. Alevit läbib Rudzienskit Praŭdzinski turbaväljadega ühendav kitsarööpmeline raudtee. Praŭdzinski asub Pciči jõe kaldal.

Alevis on kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Haridust annavad keskkool ja muusikakool.

## Ajalugu

Alev tekkis 1960. aastatel alevikuna turbatööstuse ehitamisel vabriku juurde. 1977. aastal sai Praŭdzinskist alev.
Vehmer

**Vehmer** on põline härja veopuu, mis on tagaosas hargikujuline. Vehmri eesotsas paiknes risti  *vehmripulk*, mille külge kinnitati paarishärgade ike tugeva nahkrihma ehk *rahke* abil. Vehmri asemel kasutati mõnel pool ka eesotas kokku seotud või tugeva pulgaga ühendatud aisu. 

## Vaata ka
*Aisad
*Tiisel

## Viited
Rõuk

**Rõuk** oli vilja, heina, põhu vm koresööda järelkuivatamiseks tehtud puidust sisetoestikuga kuhilas. Põhjaeesti murretes nimetati rõuku ka *aun*, Saaremaal *reigas*.

Neid võis olla mitmesuguse kujuga: koonusjast rõuku nimetati ka kärbis, kaarjast aun, katusjast rõuguredel ning seinakujuga rõuku sard. Rõukude toestikuks olid oksatüügastega teibad, latid, neli- või kolmnurksed rõuguredelid, aga ka maasse löödud vaiad, mille vahele pingutati traat. Samuti tähendas rõuk mõnel pool Eestis nimetatud ehitisele pandud heina- või viljakuhilat.. 
19. sajandi II poolest alates olid enim kasutatusel vastamisi seatud rõuguredelid, mille otspuudes paiknesid tapitud rõhtlatid.

Lõuna-Eestis nimetati rõuguks veel vankrikorvi külgtugesid, mis olid poolviltu kaldu väljapoole. Rõugud oli äravõetavad või püsikinnitusega.

## Vaata ka
*Kärbis
*Aun
*Sard
*Rõuguredel
*Saad
*Naber
*Hakk

## Viited
Rudziensk

**Rudziensk** (transkribeerituna **Rudzensk**) on alev Valgevenes Minski oblastis Puchavičy rajoonis, Rudzienski külanõukogu halduskeskus. Alevit läbib Minski ja Asipovičy vaheline raudtee (osa Liibavi–Romno raudteest). Alevist algab ka Praŭdzinski turbaväljadele viiv kitsarööpmeline raudtee. Rudziensk asub Minskist 41 kilomeetri kaugusel.

Alevis on kultuurimaja ja kolm raamatukogu. Haridust annavad keskkool, internaatkool ja muusikakool. Rudzienskis on keemiatööstus ja toiduainetetööstus.

## Ajalugu

Alev tekkis XIX sajandil. Raudtee avamisel 1873. aastal rajati sinna raudteejaam. 1897. aastal asus piirkonnas neli Rudzienski-nimelist kohta, neist külas oli 167 elanikku, karjamõisas 67, mõisas 40, raudteejaamas 44. Rudzienski jaam oli koos Babrujskis asuva jaamaga 1880. aastatel Liibavi–Romno raudteel kõige suurema kaubakäibega raudteejaam.

1938. aastal sai Rudzienskist alev.

## Pilte

Pilt:Belarus-Peat_Mining_near_Rudzensk-Narrow_Gauge_Railroad-2.jpg|Kitsarööpmeline raudtee
Pilt:Rudensk.jpg|Rudzienski raudteejaam


## Tuntud elanikke
*Michaś Čarot – Valgevene luuletaja ja proosakirjanik
*Taisa Bondar – Valgevene kirjanik
*Valeryj Dajneka – Valgevene laulja
*Michaił Zialonkin – Valgevene kunstnik
*Chviados Šynkler – Valgevene kirjanik

## Välislingid
Helsingi Malmi lennujaam

**Helsingi Malmi lennujaam** (soome keeles *Helsinki-Malmin lentoasema*, rootsi keeles *Helsingfors-Malm flygplats*) (IATA: HEM; ICAO: EFHF) oli lennujaam Soomes Helsingis Malmi linnaosas. Aastani 1952, mil avati Vantaa lennujaam, oli see Soome põhiline lennujaam. See oli kasutuses õppelendude ning muu lennunduse jaoks ja oli seetõttu kasutussageduselt Soome teine lennujaam.

Helsingi linnal oli umbes 2000. aastast plaan lennujaam sulgeda, et rajada sinna elamurajoon. 2016. aastal kolis lennuväljalt minema piirivalve ning 2021. aastal lõpetas lennujaam töö kui Helsingi linn sulges selle viimase töötava raja. 

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid

*Finavia – Helsingi-Malmi Lennujaama koduleht
*AIP Finland – Helsinki-Malmi Airport
*The Friends of Malmi Airport Society
Ülari Ollik

**Ülari Ollik** (4. juuni 1965 – 14. november 1996) oli eesti akordionist ja punkar. 

Ta oli punkansambli Verine Pühapäev solist. Bändi lagunemise järel laulis ta ansamblites Osakond 79 ja PRO. 

Peamiselt kogus ta tuntust Vennaskonna liikmena.

Tema pseudonüüm punkarina oli Mätas. 

Ta hukkus Tallinna–Pärnu maanteel Jõgisoo lähedal autoõnnetuses.

Ta osales merepiirivalvurite kursusel 1992. aasta suvel Remnikul.
Airi Alnek

**Airi Alnek** (sündinud 29. detsembril 1963) on eesti orienteeruja.

## Töö
Ta on töötanud AS Ilves-Extra müügijuhina. 2016. aastast on ta Paletti Eesti AS hooldemüüja.

## Sporditulemused
Eesti meistrivõistlustel orienteerumisjooksus on ta võitnud teatevõistlusel OK Ilves naiskonna koosseisus 2 pronksmedalit (1994 ja 1997).

2014. aasta veteranide MMil orienteerumisjooksus võitis tavarajal N50 klassis pronksmedali. 2016. aasta veteranide MMil orienteerumisjooksus tuli sprindis N50 klassis maailmameistriks.

Osales 2006. aastal laskeorienteerumise MMil, parim tulemus tavarajal 19. koht.

2005. aasta rogaini Euroopa meistrivõistlustel Nõval võitis naiskondade arvestuses koos Riina Laevaga hõbemedali. 2014. aasta rogaini EMil Oraval võitis naisveteranide klassis koos Lea Leppikuga hõbeda (naiskondade arvestuses 5. koht). 2017. aasta rogaini maailmameistrivõistlustel Raunas võitis ta naisveteranide klassis koos Lea Leppikuga pronksi. 2020. aasta rogaini EMil Tukumsis võitis ta naisvõistkondade arvestuses koos Marje Viirmanniga pronksmedali.

## Tunnustus
*Võrumaa parim veteransportlane 2012, 2013, 2014
*Elva parim veteransportlane 2009 ja 2012

## Viited
Purke linnus

**Purke linnus** on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud linnus Sakala lõunaosas. Linnuse täpne asukoht pole kindlalt teada, Enn Tarvel ja Ēvalds Mugurēvičs on kõige tõenäolisemaks pidanud Naukšēni Kābele linnamäge Ruhja jõe lõunakaldal tänapäeva Lätis, tolleaegses Alistekunde kihelkonnas. Kroonika järgi süütas 1211. aastal Sakalas sõjaretkel olev Kaupo juhitud vägi Purke ja Owele linnused põlema.

## Viited
Owele linnus

**Owele linnus** on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud linnus Sakala lõunaosas. Linnuse täpne asukoht pole kindlalt teada. Christian Eduard Pabst on oletanud, et see võis asuda kas praeguses Oleri külas Burtnieki järvest kirdes Ruhja piirkonnas või Omuļi külas Valka piirkonnas, kuid neist kohtadest pole muistseid kindlustusi avastatud. Ēvalds Mugurēvičs peab tõenäolisemaks hüpoteesi, et Owele on seotud 17. sajandi adrarevisjonis mainitud Howwala külaga, mis arvatakse olevat paiknenud praeguse Eesti alal ja mille lähedal asus Karl von Löwis of Menari järgi linnamägi.

Liivimaa kroonika järgi süütas 1211. aastal Sakalas sõjaretkel olev Kaupo juhitud vägi Owele ja Purke linnused põlema.

## Viited
Lähiristumissurutis

**Lähiristumissurutis** on indiviidide kohasuse ja elujõulisuse langus inbriidingu tagajärjel populatsioonis, kus normaalselt toimub panmiktiline (vaba) ristumine.
Kergu kirik

**Kergu kirik**  tähendab mitut Kergus olevat/olnud kirikut:

* **[[Kergu Sinaiida kirik]]** Kergus asuv õigeusu kirik 
* **[[Kergu Andrease kirik]]** Kergus asunud ja aastal 1941 hävituspataljoni poolt hävitatud (Pärnu-Jaagupi kiriku abikirik)
Kalev (perekonnanimi)

**Kalev** on perekonnanimi.

Selle kandjaid:
*André Kalev, tõlkija
*Ants Kalev, politseiametnik
*Ingrid Kalev, geneetik
*Karmeli Kalev 
*Leif Kalev, üliõpilasaktivist
*Raul Kalev, ajakirjanik
*Saima Kalev, põllumajandusteadlane 
*Siiri Kalev, tõlkija 
*...
Kallaste (perekonnanimi)

**Kallaste** on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kallaste 615 inimesel: 298 mehel ja 343 naisel. Perekonnanimede levikult on Kallaste meeste seas 148. kohal ja naiste seas 139. kohal. Nimi on levinuim Rapla maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 16,57.

Nime kandjaid:
* Aivar Kallaste, balletiartist
* Andres Kallaste, hobusekasvataja
* Peep Kallaste, rallisõitja
* Kairi Kallaste, tõlkija
* Eve Kallaste, matemaatikaõpetaja

## Viited
Vabaduse torn (täpsustus)

**[[Vabaduse torn]]** on New Yorgis asuva One World Trade Centeri esialgne nimetus. Ehitise valmimise järel sai sellest kõrguselt maailma neljas ehitis, selle kõrgus on 541,3 meetrit (1776 jalga).

Nimetust **Vabaduse torn** kannavad ka teised kõrghooned:

***[[Vabaduse torn (Miami)|Vabaduse torn]]**, kõrghoone Miamis Floridas
***[[Azadi Tower]]** (pärsia keeles برج آزادی – Borj e Āzādi ehk‎ Vabaduse torn), kõrghoone Teheranis Iraanis 
***[[Vabaduse torn (Al-Kuwayt)|Vabaduse torn]]**, 372-meetrine torn Al-Kuwaydis Kuveidis, mis rajati aastatel 1990–1993 ja mis sümboliseerib Kuveidi vabastamist Iraagi vallutajatest
Alistekund

**Alistekund** (*Alistegunde*, *Aliste*) on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud piirkond (*provincia*), arvatavasti muinaskihelkond, Sakala lõunaosas. 

See hõlmas tõenäoliselt hilisemate Halliste ja Karksi kihelkonna ala ja Ruhja ümbruse. Väga hõredalt asustatud hilisema Saarde kihelkonna ala võis olla Alistekunde tagamaa. Muinaskihelkonna piiridesse jäi arvatavasti ka kroonikas mainitud Purke linnus. Alistekundet nimetatakse kroonikas seoses Liivimaa ristisõja aegse, 1211. aastal toimunud Beverini latgalite rüüsteretkega sinna, mille tagajärjel sakalased alistusid Riia piiskopile ja andsid lubaduse end edaspidi ristida lasta.

## Viited
Kontpuu

**Kontpuu** (*Cornus*) on kontpuulaadsete seltsi kontpuuliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Perekonda kuuluvad peamiselt põõsastaimed.

## Eesti liigid
* *Cornus sanguinea* – verev kontpuu
* *Cornus suecica* – rootsi kukits

## Teisi liike
* *Cornus mas* – kirss-kontpuu
**Cornus alba* – siberi kontpuu
**Cornus stolonifera* – võsund-kontpuu
Cornus

**Cornus** on mitmetähenduslik sõna:

****Cornus*** on kontpuu perekonna teaduslik nimetus
***[[Cornus (Aveyron)|Cornus]]** on vald Aveyroni departemangus
Läte (täpsustus)

**Läte** ehk **[[allikas]]** on koht, kus põhjavesi voolab maapinnale. 

**Läte** on mitme kollektiivi ja asutuse nimi:
* **[[Läte (selts)|Läte]]**, Keilas tegutsev Eesti haridus- ja kultuuriselts
* **[[Waldorfkool Läte]]**, kool Keilas
* **[[Läte (koor)|Läte]]**, Kambjas tegutsev segakoor
* **[[Slaavi Ühing Läte]]**

**"Läte"** on mõne teose pealkiri:
* "**[[Läte (film)|Läte]]**", Ingmar Bergmani film 1960. aastast
Käsi- ja kergrelvad

**Käsi- ja kergrelvad** (inglise keeles *small arms and light weapons*, **SALW**) on mõiste, mida kasutatakse relvastuskontrolli protokollides kahele peamisele relva viitamiseks (üldjuhul kõik üksikisiku kantavad surmavad relvad, ka külmrelvad):
* **[[Käsitulirelv]]ad** hõlmavad üldjoontes üksikisiku kantavaid tulirelvi, sealhulgas revolvrid ja automaatpüstolid, vintpüssid ja karabiinid, püstolkuulipildujad, automaadid ja kergekuulipildujad.

* **[[Kergtulirelvad]]** hõlmavad üldjoontes kahe või kolme, meeskonnana tegutseva inimese poolt kasutamiseks mõeldud relvi, ehkki mõningaid relvi võib kanda ja kasutada ka üks inimene. Kergrelvadeks loetakse muuhulgas raskekuulipildujad, granaadiheitjad, teisaldatavad õhutõrjerelvad, teisaldatavad tankitõrjerelvad, tagasilöögita relvad (õlaltlastavad raketid), teisaldatavad tanki- või õhutõrje raketisüsteemid ning miinipildujad kaliibriga alla 100 millimeetri.

## Viited

## Välislingid
* Relvastuskontroll – EV Alaline Esindus Genfis
* GENERAL AND COMPLETE DISARMAMENT: SMALL ARMS – ÜRO Peaassamblee
* Definitions of Small Arms and Light Weapons – Small Arms Survey
Rooma keisrikultus

**Rooma keisrikultus** oli rooma religiooni oluline osa alates keiser Augustuse valitsusajast (27 e.m.a — 14 m.a.j).

Keisrikultuse tekkimist mõjutas hellenistlik valitsejakultus, mis sai alguse Aleksander Suure religioossest austamisest. Aleksander Suure religioosne austamine algas Egiptuses. Keisrikultuse eelastmeks on peetud ka religioosseid austusavaldusi, mis said osaks Rooma vabariigi kõrgetele ametnikele ja väejuhtidele Rooma idaprovintsides 2. sajandil e.m.a. Sellel ajal olid roomlased juba pikemat aega kreeka kultuuri ja hellenistliku kuningakultuse mõju all.

Rooma keisrikultusega rajati institutsioon, mis pidi ületama religioossed lahknevused, edendama patriotismi ja ühendama maailma ”päästja” valitsuse alla. Keisrit hakati, idaprovintside eeskujul, austama nagu jumalat.

Juliuste-Claudiuste dünastia valitsusajal (14–68 m.a.j) kujunes keisrikultus Rooma riigis püsivaks institutsiooniks, millel oli nii poliitiline, sotsiaalne kui ka religioosne väljund.

Julius Caesari nimest ja päevist sai alguse riigivalitseja jumaliku inimesena austamine ja käskijaga (imperaatoriga) seostati rohkem või vähem kõike, mis seostus päästega ja õnnega. Aja möödudes sai Caesari nimest valitseja nimetus „keiser“ ning võime kõneleda valitseja jumaliku austuse ühest vormist, keisrikultusest.

Roomlaste keisrikultus on rooma religiooni kontekstis mõistetav valitsejakultuse vorm. Augustus ei lasknud end oma eluajal jumalaks nimetada, kuid ta ergutas rahvast kummardama jumalannaks isikustatud Rooma riiki (*Roma Dea*). Augustus kuulutati jumalaks postuumselt. Nõnda suunati provintsielanike usulised tunded ja patriotism impeeriumi keskmesse, selle valitsejate poole. See uus kultus levis peagi kõigisse provintsidesse ja sai viisiks, kuidas osutada riigile austust ja lojaalsust.

Keiser Domitianus, kes valitses aastatel 81—96, oli esimene Rooma valitseja, kes nõudis enda austamist jumalana.

## Viited
Stéphane Charbonnier

**Stéphane Charbonnier** (21. august 1967 Conflans-Sainte-Honorine, Yvelinesi departemang – 7. jaanuar 2015 Pariis), tuntud ka kui **Charb**, oli prantsuse karikaturist ja ajakirjanik, alates 2009. aastast satiiriajakirja Charlie Hebdo peatoimetaja.

Pärast islami prohveti Muḩammadi kohta käivate karikatuuride avaldamist nädalakirjas Charlie Hebdo 2012. aastal sattus ta 2013. aastal Al-Qā‘idah' musta nimekirja.

## Hukkumine
2015. aasta 7. jaanuari ennelõunal ründasid ajakirja toimetust kaks maskides meest, kes olid relvastatud Kalašnikovi automaatide, püssi ja granaadiheitjaga. Fraasi "Allāhu Akbar" hüüdnud terroristide kümne ohvri seas olid veel Cabu, Honoré, Tignous, Bernard Maris ja Georges Wolinski.

## Viited

## Välislingid
Tööealine rahvastik

**Tööealine rahvastik** ehk **tööealine elanikkond** on osa riigi (või muu haldusüksuse, näiteks maakonna, linna või valla) rahvastikust, keda vanuse alusel loetakse töövõimeliseks.

Vanusevahemik, milles olevaid inimesi loetakse tööealisteks, on kokkulepitav ja võib riigiti olla erinev.

Eurostat käsitleb tööealise rahvastikuna enamasti vanuserühma 15–64. Euroopa 2020 strateegia raames arvutatakse tööhõive määra näitajat aga vanuserühma 20–64 kohta.

Eesti Statistikaamet arvutab tööturu näitajaid järgmiste vanuserühmade kaupa: 
* 15–64-aastased,
* 15–69-aastased,
* 15–74-aastased,
* 15-aastased ja vanemad,
* 20–64-aastased,
* 16-aastased kuni pensioniealised.

Tööjõu-uuringus, kuhu Statistikaameti kirjeldusel *on kaasatud kogu tööealine elanikkond*, arvestatakse tööealisteks inimesed, kes uuringunädalal olid 15–74-aastased.

Tööealise rahvastiku vanusevahemiku alumine väärtus 15 aastat vastab kujunenud rahvusvahelisele tavale, millises vanuses loetakse noori tööle sobivaks. Euroopa sotsiaalharta artikli 7 paragrahvi 1 kohaselt peavad lepinguosalised riigid kehtestama vanuse alammääraks töösuhte alustamisel 15 aastat (erandid on lubatavad vaid laste kergemate tööde suhtes, mis ei kahjusta nende tervist, moraali ega hariduse omandamist). Ka Eesti töölepingu seaduse kohaselt ei tohi tööandja töölepingut sõlmida ega tööle lubada alla 15-aastast või koolikohustuslikku alaealist, välja arvatud sätestatud erijuhtudel. Arengumaades, kus noorte osakaal rahvastikus on suur, võib noorte tegelik tööelu alata sageli ka nooremalt kui 15-aastaselt. Euroopa Liidus on aga strateegia "Euroopa 2020" raames seatud eesmärgiks vähendada haridussüsteemist varajast väljalangemist ja suurendada kõrghariduse omandanud noorte osakaalu. Kuivõrd see tähendab õppimise perioodi pikenemist ja tööturule sisenemise vanuse tõusu, on tööhõive indikaatorite arvutamisel nihutatud tööealise rahvastiku alampiir 20-le.

Tööealise rahvastiku vanusevahemiku ülemine väärtus 64 seostub asjaoluga, et paljudes Euroopa riikides on üldine pensioniiga 65 aastat. Oodatava eluea kiire kasv ja rahvastiku vananemine tõstatavad küsimuse, kas vastavalt tuleks üle vaadata ka tööealise rahvastiku definitsiooni vanusevahemiku ülemine väärtus.

Piirkonna tööealiste elanike arv annab üldise hinnangu selle piirkonna potentsiaalse tööjõu kohta.

## Vaata ka
*Rahvastik
*Majanduslikult mitteaktiivne rahvastik
*Tööjõud
*Tööhõive

## Viited
Caspar Lee

**Caspar Richard Lee** (sündinud 24. aprillil 1994 Londonis) on Lõuna-Aafrika Vabariigi videoblogija ja näitleja. Ta kasutab YouTube'i kanalit Caspar.
3 Juno

**Juno** (sümbol: ) on kolmas asteroid, mis on avastatud Väikeste Planeetide Keskuse (*Minor Planet Centre*) kataloogisüsteemis.

Juno on üks suuremaid Asteroidide vöö planeete. 3 Juno on üks kahest suurimast S-tüüpi asteroidist (teine on 15 Eunomia). 3 Juno mass moodustab 1% kogu asteroidide vöö massist. Juno avastas 1. septembril 1804 Saksa astronoom Karl Ludwig Harding.

## Nimi
3 Juno on saanud nime Rooma jumalanna Juno järgi. Tema planetaarsümbol on ③. Vanem sümbol, mida samuti vahel kohata võib, on ⚵.

## Omadused
3 Juno tiirlemisperiood on 4,36578 aastat. Juno on S-tüüpi asteroidide kohta ebatavaliselt peegeldav, mis võib viidata erinevatele pinnaomadustele. Kõrge albeedo selgitab suhteliselt suurt näivat tähesuurust väikeste objektide suhtes, mis ei asu Asteroidide vöö sisemises ääres. Junot peeti algul koos 1 Cerese, 2 Pallase ja 4 Vestaga planeediks. 1811 määras Schröter Juno diameetriks 2290&nbsp;km. Juno väiksus ja ebakorrapärane kuju välistasid, et ta on kääbusplaneet. Juno orbiidid on Päiksele veidi lähemal kui Cerese ja Pallase omad. Juno orbiidit on ekstreemselt ekstsentriline. Junol oli teadaolevatest kehadest kõige ekstsentrilisem orbiit kuni 1854. aastani, mil avastati 33 Polyhymnia.
* Keskmine orbiidikiirus: 17,93&nbsp;km/s
* Mass: 2,67 ×1019&nbsp;kg
* Pinnagravitatsioon: 0,12&nbsp;m/s²
* Pöörlemisperiood: 7,21 tundi
* Temperatuur: ~163 K, max 301 K (+28&nbsp;°C)
Kergu Andrease kirik

**Kergu Andrease kirik** oli Kergus asunud luterlik kirik.

Esimene puukirik ehitati Kergusse aastal 1696 Ruistoma Mihkli juhatusel, mis samal aastal hävis tules. Samal, 1696. aastal ehitati uus õlgkatusega puukirik rootslase Otteri juhatusel. 13. mail 1708 kinnitas Karl XII Rodoskovitzis selle kiriku Pärnu-Jaagupi kiriku abikirikuks.

Aastal 1882 sai kirik Johann Köleri maalitud altarimaali.

Kirik hävis (põles maani maha, säilinud on vaid osa vundamendist) 31. juulil 1941 sõjakeerises.

## Viited

## Kirjandus
* EESTI EVANGEELIUMI LUTERIUSU KIRIKUD. Toimetanud Bruno Ederma, Asta Jaik. Konstantin Jaik'i kirjastus Tartu 1939
* Eesti kirikud läbi sajandite. Aivo Aia tekst ja fotod. Tallinn, Tammerraamat, 2015
Adramadrus

**Adramadrus** (ka *maarott, maamees, mullatuhnija*) on metafoorne väljend inimese kohta, kes pole merel seilanud ega tunne mereasjandust.  

Sõna "adramadrus" kasutasid Eestis 1920.–1930. aastatel ka meremehed, pidades nende all silmas Eesti mereväe ajateenijaid, kes teenisid ja tegid tööd peamiselt maismaal. Tollal oli levinud ütlus "Mets madruseid täis, ükski ujuda ei oska!". 

## Viited
Andreas von Rosen

**Andreas von Rosen** oli Riia peapiiskopkonna ametnik.

1477–1479 oli ta Riia linnusekomtuur ja sai 1479. aastast  Riia peapiiskopkonna  Koknese stiftifoogtiks (oli maafoogt), hukkus sõjakäigus Pihkvamaale 1480–1481 aastate Liivimaa-Pihkva sõjs 1480. aastal lahingus Võšgorodoki juures.

## Viited
Kolga-Jaani II maailmasõja matmispaik

**Kolga-Jaani II maailmasõja matmispaik** on Teise maailmasõja aegne matmispaik Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Viljandi maakonna Viljandi valla Kolga-Jaani alevikus. Matmispaik paikneb Kolga-Jaani kalmistu uue osa lääneosas ning on piiratud madala hekiga, kuid ei moodusta omaette kalmistut.

Matmispaigale püstitati 1949. aastal praegune mälestusmärk. Kolga-Jaani II maailmasõja matmispaik on 1997. aastast riiklik ajaloomälestis.

## Vaata ka
*Kolga-Jaani kalmistu

## Viited

## Kirjandus
*Maire Sala. "Viljandimaa kalmistute lugu". Viljandi 2007. Lk 60

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 8422 "II maailmasõjas hukkunute ja terroriohvrite ühishaud"
Michael Copper

**Michael Copper** (**Michael Kittrell**; sündinud 1992 Georgia osariigis Graysonis) on USA internetivideode tegija. Tema kasutajanimi Youtube'is on **CopperCab**.
Iggy Azalea

**Amethyst Amelia Kelly** (lavanimi **Iggy Azalea**; sündinud 7. juunil 1990 Sydneys) on Austraalia räppar, modell ja laulukirjutaja.

Azalea asus 16-aastaselt elama USA-sse, et alustada karjääri hiphopmuusikuna.
Bernard Velhac

**Bernard Velhac** (21. august 1957 – 7. jaanuar 2015 Pariis), tuntud ka kui **Tignous** (), oli prantsuse karikaturist ja ajakirjanik.

## Hukkumine
Bernard Velhac tegi kaastööd satiirilisele nädalakirjale Charlie Hebdo, mis oli avaldanud 2012. aastal pilapilte islami prohveti Muḩammadi kohta ja sattunud Al-Qā‘idah' musta nimekirja.

2015. aasta 7. jaanuari ennelõunal ründasid ajakirja toimetust kaks maskides meest, kes olid relvastatud Kalašnikovi automaatide, püssi ja granaadiheitjaga. Fraasi Allāhu Akbar hüüdnud terroristide kümne ohvri seas olid veel Cabu, Honoré, Charb, Bernard Maris ja Georges Wolinski.

## Teoseid
* 1991 *On s'énerve pour un rien*
* 1999 *Tas de riches*
* 2006 *Le Sport dans le sang*
* 2008 *C'est la faute à la société*
* 2008 *Le Procès [[Yvan Colonna|Colonna]]*
* 2010 *Pandas dans la brumes*
* 2010 *Le Fric c'est capital*
* 2011 *5 ans sous Sarkozy*

## Viited

## Välislingid

* Tignous' joonistused
Bernard Maris

**Bernard Maris** (23. september 1946 Toulouse – 7. jaanuar 2015 Pariis) oli prantsuse majandusteadlane, kirjanik ja ajakirjanik, satiirilise nädalakirja Charlie Hebdo osanik.

## Hukkumine
Nädalakiri Charlie Hebdo oli avaldanud 2012. aastal pilapilte islami prohvet Muḩammadi kohta ja sattunud Al-Qā‘idah musta nimekirja.

2015. aasta 7. jaanuari ennelõunal ründasid ajakirja toimetust kaks maskides meest, kes olid relvastatud Kalašnikovi automaatide, püssi ja granaadiheitjaga. Fraasi Allāhu Akbar hüüdnud terroristide kümne ohvri seas olid veel Cabu, Honoré, Charb, Tignous ja Georges Wolinski.

## Viited

## Välislingid
Somelinde linnus

**Somelinde linnus** on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud Vaigas asunud linnus. Kroonika järgi peatus selle juures kolmeks päevaks rüüsteretkel olnud ristisõdijate, orduvendade, liivlaste ja latgalite vägi. Linnuse täpne asukoht pole teada. Nimede sarnasuse tõttu on oletatud selle paiknemist Vaiatus (saksakeelse nimega *Somel*) või Soomeveres, kus puuduvad aga jäljed linnamäe olemasolust. Eeldades, et Somelinde oli Vaiga keskne linnus, on tõenäolisem selle asumine Tarakvere linnamäel. Somelinde nime tähenduseks on pakutud *Soomelinn*, *Soomelinnus*.

## Viited
Juhan Lasn

**Juhan (Johann) Lasn** (1. oktoober 1861 – 7. jaanuar 1931) oli Eesti ühiskonnategelane.

Lasn oli üks mõjukamaid isikuid eestikeelsete koolide asutamisel ja säilitamisel Pärnus, olles ka näiteks Pärnu Linna Kõrgema Tütarlastekooli tuleviku kindlustamiseks korraldatud heategevusürituste suuremaid eraisikust toetajaid. Ta oli valitud Pärnumaa Majandusühisuse esimeheks; see majandusühisus oli Eestis üks suuremaid. Johann Lasni elutööks sai Tarvitajate Majandusühisuse ülesehitamine, selle laiendamine ja kaubandusliku teeninduse parandamine.

Johan Lasn oli Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu liige, esindades Pärnumaad.

Pärast Pärnus 23. veebruaril 1918 iseseisvusmanifesti väljakuulutamisest osavõtmist Endla rõdul oli Lasn üks kolmest linnakodanikust, kes julges järgmisel päeval Riiast Pärnusse jõudnud Saksa vägedele vastu minna, teatada Eesti Vabariigi neutraliteedist Saksamaa ja Nõukogude Venemaa vahelises sõjas ning paluda linna ülevõtmisega veidi viivitada.

## Viited
Kuus

**Kuus** (tähis araabia numbrina **6**, Rooma numbrina **VI**) on naturaalarv, mis otseselt eelneb arvule 7 ja otseselt järgneb arvule 5.

Kuus järgarvuna märgitakse araabia numbriga 6 koos punktiga (6.) või Rooma numbriga VI.
Maamärk

**Maamärk** (inglise keeles *landmark*) on äratuntav looduslik või tehislik objekt (ehitis), mis eristub oma lähiümbrusest ja on sageli nähtav kaugelt. 

Algselt oli maamärk ehitis või loodusobjekt, mis võimaldas meresõidul orienteeruda või mis aitas leida merel püüniste asukohta.

Tänapäevases kasutuses on maamärk ka ehitis või loodusobjekt, millest on saanud mingi paiga kohalik või riiklik sümbol ja mille järgi tuntakse seda mujalgi.
Krooks

**Krooks** oli Tartus aadressil Jakobi 34 asuv pubi. 

Pubi avati 1996. aasta novembris. Enne seda kasutati hoonet piima- ja lihapoena. Krooksu esimene omanik oli muusik Peeter Jõgioja.

2013. aasta algatati üleskutse pubi boikoteerida, sest 25. mail toimus seal Eesti ja Soome skinheedide ühine pidu. Sünnipäeva katte all prooviti kokkusaamist korraldada erinevates Tartumaa peopaikades, mis peale korraldajate tausta väljailmumist järjekindlalt ära ütlesid - Krooks lasi peol toimuda.  Pubi vastas skandaalile sõnavõtuga oma Facebooki lehel. Seal toodi välja, et tolereerita fašismi jms, aga neil puuduvad eelistused klientide osas ning ei korraldata uksel "nägude kontrolli".

Asutus suleti 2020. aasta veebruaris peale 24 aastat tegutsemist.

## Viited

## Välislingid
*Pubi koduleht
*Sünnipäevalaps pakub legendaarset võileiba
Kolga-Jaani kirikuaed

**Kolga-Jaani kirikuaed** on kirikuaed Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kolga-Jaani alevikus Viljandi vallas Viljandi maakonnas. 

Kirikuaed on olnud arvatavasti alates 14. sajandist kasutusel ka kalmistuna. Matmine kirikuaeda lõpetati üldiselt millalgi pärast 19. sajandi lõpul ning edaspidi maeti kihelkonna surnud Kolga-Jaani kalmistule.
 
19. sajandi algul ümbritseti kirikuaed müüriga ning aia lõunaossa rajati kabel. Kirikuaeda maetud inimeste üldarv ei ole teada. Praegu (jaanuaris 2015) on see üldiselt hooldatud. 

## Mälestis
Kolga-Jaani kirikuaed on 1998. aastast riiklik arheoloogia- ja ehitismälestis ning eraldi veel arheoloogiamälestis. Selle alal asub mälestisena veel Kolga-Jaani kirik, kabel ning kirikuaia piirdemüür. Nendel ning Vabadussõja mälestussambal on ühine mälestise kaitsevöönd.

## Vaata ka
*Kolga-Jaani kirik
*Kolga-Jaani kalmistu

## Viited

## Käsikirjad
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002

## Välislingid
* 
*Kultuurimälestis nr 13220 "Kolga-Jaani kirikuaed"
*Kultuurimälestis nr 14537 "Kolga-Jaani kirik, 14.-19.saj."
*Kultuurimälestis nr 14539 "Kolga-Jaani kirikuaia kabel, 19.saj."
*Kultuurimälestis nr 14540 "Kolga-Jaani kirikuaia piirdemüür, 19.saj."
*Kolga-Jaani kirikuaed. Viljandimaa kalmistute bibliograafia
Jaan Kallas

**Jaan Kallas** (sündinud 18. veebruaril 1956 Tallinnas) on eesti tootmisjuht ja ametnik.

Ta lõpetas aastal 1974 Tallinna 20. Keskkooli ja aastal 1979 Tallinna Polütehnilise instituudi ühiskondliku toitlustamise tehnoloogia ja organiseerimise erialal. 

## Töökäik
Ta oli aastatel 1979–1983 restorani Tarvas juhataja. Aastatel 1983–1996 töötas ta Tartu Tarbijate Kooperatiivi Kaubamajas, sellest 1983–1985 asedirektorina ja 1983–1996 direktorina. Aastatel 1996–2001 oli ta Tartu Kaubamaja direktor, alates aastast 2002 AS Sangari juhatuse esimees ja AS Kalevi juhtkonna mentor. Aastatel 2003–2006 töötas ta Haridus- ja teadusministeeriumi kantslerina. Aastast 2007 on ta Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti peadirektor. Tema ametiaeg lõpeb 31. jaanuaril 2024.

## Ühiskondlik tegevus
Ta oli aastatel 1997–2009 Tartu Maarja Kooli hoolekogu esimees. 2001. aastal sai temast Maarja küla asutajaliige ja ta asus tegutsema Maarja küla nõukogu esimehena.

## Tunnustus
* 2003 aasta isa
* 2007 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk
* 2018 Tartu Tähe kavaler

## Viited

## Välislingid
* "Kantsler Jaan Kallas seab hariduses esikohale õpilased" Eesti Päevaleht, 16. detsember 2003
* http://www.eestimajandus.ee/Kallas-Jaan-1956-
Eesti Üleüldise teaduse raamat

**"Eesti Üleüldise teaduse raamat ehk encyklopädia konversationi-lexikon"** on Karl August Hermanni 1900–1906 Tartus avaldatud entsüklopeedia.

Enamik artikleid on anonüümsed, tuvastatud on vaid üksikud autorid. Suurem osa illustratsioone on võetud teistest trükistest, Eesti teemasid kajastavad vähesed pildid. Mitmeid teemasid käsitles Hermann oma entsüklopeedias esimesena kogu eestikeelses kirjasõnas, seepärast tuli tal tegeleda laialdase sõnaloomega. Entsüklopeedia saatetekstide hulgas oli ka sõnaseletusi, kuid rohked uudissõnad raskendasid lugemist ning ärritasid kriitikuid. Samas on mitmed entsüklopeedia tarbeks välmitud terminid siiski käibele läinud või ka hiljem velmatud.

Ehkki Hermann pani entsüklopeediale suuri lootusi ning algselt kirjutas ka hulgast kaastöölistest, jäi lõpuks siiski tema kanda niihästi suurem osa kirjatööst kui ka rahastusest. Algul regulaarselt ilmuma pidanud vihikud jäid rahapuuduse ja Hermanni kehva tervise tõttu venima, mistõttu langes ka tellijate arv. Ajakirjanduses kritiseeriti entsüklopeediat ägedalt, nii nagu tollal (ja hiljemgi) enamikku teisigi Hermanni ettevõtmisi. See kõik halvendas omakorda ta tervist ning lükkas uute vihikute ilmumise edasi. Entsüklopeedia avaldamisel oli oluline roll Hermanni majandusliku seisu halvenemises 1900. aastatel, nii et võlgadest vabaneda ta eluajal ei jõudnudki ning pärast tema surma 1909. aastal jäigi osa võlgu tema perekonna maksta.

Entsüklopeedia jäi lõpetamata. Selle esimene köide ilmus vihkude kaupa 1900–1904. Teine köide (tähed B, C, D, E, 1906) katkeb poolelt sõnalt 64. leheküljel (muutmata kirjaviisis): *[[Brasilia ühisvabadkoosdused]] on Lõuna-Amerika kõige suurem maade kogu, kuid on üleüldse maailma kõige laialdasemate ühisde ehg riikide sekka lugeda, ta on 8,337,218 rtklm ehg 166,740 rtpnk. suur, mis põhjatul ruumil kõigesd vaevalt 20 milj. inimesd (nende seas 600,000 medsa indiani) elavad. Maapind on ruumikas küllalt, et siis, kui see põlisesd med-*

## Hinnangud
Hermanni entsüklopeedia kohta on kirjutatud väiksemaid ülevaateid ning käsitletud üksikküsimusi teadusartiklites, kuid põhjalikku analüütilist ülevaadet selle kohast ja mõjust Eesti kultuuriloos tänini ilmunud pole.

## Vaata ka
* Eesti rahvaleksikon
* Eesti Entsüklopeedia
* Eesti entsüklopeedia
* Eesti nõukogude entsüklopeedia
* ENEKE
* TEA entsüklopeedia
* Eestikeelne Vikipeedia

## Viited

## Välislingid

* 1. köide, täht A, 1900–1904, Kirjandusmuuseumi depositoorium KIVIKE
* 2. köide, täht B, 1906, Kirjandusmuuseumi depositoorium KIVIKE
* Tiiu Reimo. "Esimene eesti entsüklopeedia – 100" Raamatukogu, 5/2000, lk 15–17 (PDF)
* Raul Veede. "Eestikeelne entsüklopeedia saab 125-aastaseks" Horisont, 10. aprill 2025
Ülle Kruus

**Ülle Kruus** (neiupõlvenimi **Ülle Kaal**; sündinud 19. augustil 1958 Pöide külanõukogus) on eesti kunstiajaloolane, Adamson-Ericu muuseumi direktor (1992–2020).

Ta on lõpetanud 1973. aastal Tornimäe 8-klassilise Kooli ja 1976. aastal Orissaare Keskkooli. 1983. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna ajaloo ja ühiskonnaõpetuse õpetaja kvalifikatsiooniga; kunstiajaloo lisaerialaga.

Ta töötas aastatel 1980–1984 Eesti Vabaõhumuuseumis. 1984. aastast töötas ta Adamson-Ericu muuseumis ning oli aastatel 1992–2020 selle direktor. Ta on 1994. aastast Kunstnike Liidu liige ja 1995. aastast Rahvusvahelise Muuseumide Nõukogu ICOM liige.

Ta on uurinud peamiselt Adamson-Ericu elu ja loomingut. Aastatel 1984–2020 koostas ja kureeris ta Adamson-Ericu muuseumis üle 70 näituse ning kirjutas tarbekunsti- ja graafikanäituste ülevaateid.
## Tunnustus
*2004 – Läti Vabariigi Välisministeeriumi aukiri Läti visuaalkultuuri tutvustamise eest Eestis 
*2007 – Suur Muuseumirott näituse "Iluraam – raami ilu" eest (koostajad Ülle Kruus, Alar Nurkse ja Sirje Säär)
*2009 – Kristjan Raua preemia Adamson-Ericu näituste kureerimise ja publikatsioonide eest (koos Kersti Kolliga)
*2010 – Läti Vabariigi tunnustusrist
*2012 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (Eesti muuseumimaastikul tehtud pikaajalise ja entusiastliku töö eest)
*2017 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema vennad on zooloog Mati Kaal ja poliitik Vambo Kaal ning tema sõtse on kirjanik Aira Kaal.

## Viited

## Kirjandus
*Eneken Helme. "Kruus, Ülle". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 213

## Välislingid
*
Laurent Sourisseau

**Laurent Sourisseau** (sündinud 20. septembril 1966 Melunis), tuntud ka kui **Riss**, on prantsuse karikaturist ja ajakirjanik, satiirilise nädalakirja Charlie Hebdo tegevtoimetaja.

Laurent Sourisseau sai haavata ajakirja Pariisi kontorile korraldatud terrorirünnakus 2015. aasta 7. jaanuari ennelõunal.

## Viited

## Välislingid
Kudamatsu

**Kudamatsu** (jaapani 下松) on linn Jaapanis Yamaguchi prefektuuris. Asub Honshū lõunaosas Seto kaldal.

Linnaõigused sai 1939. aastal. 

## Viited

## Välislingid
*Kudamatsu koduleht
Majanduslikult mitteaktiivne rahvastik

**Majanduslikult mitteaktiivne rahvastik** ehk **majanduslikult passiivne rahvastik** on osa riigi või muu haldusüksuse (nt maakonna, linna või valla) rahvastikust, kes ei ole hõivatud ega töötud.

Majanduslikult mitteaktiivse rahvastiku hulka kuuluvad kõik alla 15-aastased lapsed ning need 15-aastased ja vanemad inimesed, kes ei ole majanduslikult aktiivsed, sealhulgas:
*mittetöötavad õpilased ja üliõpilased
*mittetöötavad pensionärid (vanadus-, töövõimetus- või muu pensioni saajad)
*rasedus- ja sünnitus- või lapsehoolduspuhkusel olevad lapsevanemad
*kodused isikud, sealhulgas tasustamata majapidamisülesannetega tegelevad koduperenaised ja mittetöötavad omastehooldajad
*puude või pikaajalise haiguse tõttu mittetöötavad isikud
*mittetöötavad kinnipeetavad
*oma varast elatuvad rantjeed
*heitunud

OECD ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) käsitluse ja definitsioonide kohaselt on majanduslikult aktiivne rahvastik (mis omakorda jaguneb hõivatuteks ja töötuteks) ja majanduslikult mitteaktiivne rahvastik üksteist välistavad kategooriad, mis kokku moodustavad kogurahvastiku. Tööturustatistikas ei saa isik samal ajal kuuluda mitmesse hõiveseisundisse.

Statistikaamet on defineerinud majanduslikult mitteaktiivset rahvastikku ka kui "isikud, kes ei soovi töötada või ei ole selleks võimelised". Sellise määratluse puuduseks on, et hõiveseisundite kategooriad ei ole rangelt üksteist välistavad. Näiteks heitunu on Statistikaameti definitsiooni kohaselt "mittetöötav isik, kes sooviks töötada ja oleks valmis töö olemasolu korral ka kohe tööle asuma, kuid ei otsi aktiivselt tööd, sest on kaotanud lootuse seda leida." Samas loeb Statistikaamet heitunud isikud majanduslikult mitteaktiivsete isikute hulka. Samuti võivad pensioniealised isikud soovida ja olla võimelised töötamist jätkama, kuid kui nad ei ole hõivatud, loetakse nad mitteaktiivse rahvastiku hulka.

## Vaata ka
*Rahvastik
*Tööealine rahvastik

## Viited

## Välislingid
* International Labour Organisation. Overview and topics of labour statistics