open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tuttvart

**Tuttvart** (*Aythya fuligula*) on keskmise suurusega sukelpart.

## Välimus
Hundsulestikus isaslinnul on pea ja kael mustad ja metalliläikelised. Peas on madal tutt, mille järgi lind ongi nimetuse saanud. Tutt liibub isasel aga tihti nii tihedalt vastu kukalt, et seda pole võimalik eristada. Isaslinnud sulgivad juulis.

Emased on partidele tüüpiliselt tumepruunid.

## Levik
Tuttvart on levinud Euraasia põhja- ja parasvöötmelises osas. Põhja-Ameerikas võib teda kohata suhteliselt harva.

Eestis on tuttvardi levilaks Lääne-Eesti saared, Põhja-Eesti rannik ja Emajõe jõgikond. Tuttvart on Eesti arvukamaid sukelparte. Lisaks paiksetele lindudele, kes viibivad siin aprillist novembrini, on palju ka läbirändajaid. Vaid üksikud tuttvardid veedavad Eestis talve.
Tuttvardi pesitsusaegset arvukust hinnatakse 4000–6000 paarile, talvist arvukust 200–2000 isendile.

## Toitumine
Madalas vees otsivad tuttvardid põhjamudast selgrootuid. Nad söövad ka veekogu põhjas kasvavaid taimi, eriti nende hapramaid osi.

## Pesitsemine
Tuttvart teeb pesa maapinnale kõrreliste puhmastest. Selle vooderdab ta kuivanud kulu ja udusulgedega. Pessa muneb emane tavaliselt 7–11 muna. Mõnikord muneb mitu tuttvarti samasse pessa. Munad on valkjas-oliivipruunid ning rohekas-sinakamad kui rohukoskla omad.

Tuttvardid pesitsevad harilikult tihedate kogumikena, sest nii on iga üksiku isendi võimalus röövlooma või -linnu ohvriks langeda väiksem. Pesa tegemisel otsitakse naerukajakate kaitset, et pääseda suuremate kajakate rüüstetegevuse eest. Isased seltsivad sulgimise ajal juulis punapea-vartidega.

Pojad hakkavad kooruma juuni lõpus, lahkudes enamasti merele. Tuttvardipojad muutuvad lennuvõimeliseks alles augustis.

## Kaitse
Tuttvart ei kuulu looduskaitse alla. Talle peetakse augustist novembrini jahti.

## Viited

## Kirjandus
* Haide-Ene Rebassoo. Laidude raamat. Tallinn 1972, lk 61.

## Välislingid

* 

*Liigikirjeldus
*Tuttvart YouTube'is
*Tuttvardi häälitsustega helifail
Venemaa vappide loend

*Siin loetletakse [[Venemaa]] haldusüksuste vappe. Vaata ka artikleid [[Venemaa vapp]] ja [[Vene NFSV vapp]].*

## Vabariigid
*Adõgee Vabariigi vapp
*Altai Vabariigi vapp
*Baškortostani Vabariigi vapp
*Burjaatia Vabariigi vapp
*Dagestani Vabariigi vapp
*Hakassia Vabariigi vapp
*Inguši Vabariigi vapp
*Kabardi-Balkaari Vabariigi vapp
*Kalmõkkia Halmg Tangtši Vabariigi vapp
*Karatšai-Tšerkessi Vabariigi vapp
*Karjala Vabariigi vapp
*Komi Vabariigi vapp
*Mari Eli Vabariigi vapp
*Mordva Vabariigi vapp
*Põhja-Osseetia Alaania Vabariigi vapp
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi vapp
*Tatarstani Vabariigi vapp
*Tšetšeeni Vabariigi vapp
*Tšuvaši Vabariigi  vapp
*Tõva Vabariigi vapp
*Udmurdi Vabariigi vapp

## Kraid
*Altai krai vapp 
*Habarovski krai vapp
*Krasnodari krai vapp
*Krasnojarski krai vapp
*Primorje krai vapp
*Stavropoli krai vapp

## Keskalluvusega linnad
*Moskva vapp
*Peterburi vapp

## Autonoomne oblast
*Juudi autonoomse oblasti vapp

## Autonoomsed ringkonnad
*Aga Burjaadi autonoomse ringkonna vapp
*Evengi autonoomse ringkonna vapp
*Handi-Mansi autonoomse ringkonna vapp
*Jamali Neenetsi autonoomse ringkonna vapp
*Korjaki autonoomse ringkonna vapp
*Neenetsi autonoomse ringkonna vapp
*Permikomi autonoomse ringkonna vapp
*Taimõri (Dolgaani-Neenetsi) autonoomse ringkonna vapp
*Tšuktši autonoomse ringkonna vapp
*Ust-Orda Burjaadi autonoomse ringkonna vapp

## Oblastid
*Amuuri oblasti vapp
*Arhangelski oblasti vapp
*Astrahani oblasti vapp 
*Belgorodi oblasti vapp
*Brjanski oblasti vapp 
*Ivanovo oblasti vapp 
*Irkutski oblasti vapp
*Jaroslavli oblasti vapp
*Kaliningradi oblasti vapp
*Kaluga oblasti vapp
*Kamtšatka oblasti vapp
*Kemerovo oblasti vapp 
*Kirovi oblasti vapp
*Kostroma oblasti vapp 
*Kurgani oblasti vapp 
*Kurski oblasti vapp
*Leningradi oblasti vapp
*Lipetski oblasti vapp
*Magadani oblasti vapp 
*Moskva oblasti vapp
*Murmanski oblasti vapp 
*Nižni Novgorodi oblasti vapp 
*Novgorodi oblasti vapp 
*Novosibirski oblasti vapp 
*Omski oblasti vapp 
*Orenburgi oblasti vapp 
*Orjoli oblasti vapp
*Penza oblasti vapp 
*Permi oblasti vapp 
*Pihkva oblasti vapp
*Rjazani oblasti vapp 
*Rostovi oblasti vapp 
*Sahhalini oblasti vapp
*Samara oblasti vapp 
*Saratovi oblasti vapp
*Smolenski oblasti vapp 
*Sverdlovski oblasti vapp
*Tambovi oblasti vapp
*Tjumeni oblasti vapp 
*Tomski oblasti vapp 
*Tšeljabinski oblasti vapp 
*Tšita oblasti vapp
*Tula oblasti vapp 
*Tveri oblasti vapp 
*Uljanovski oblasti vapp
*Vladimiri oblasti vapp 
*Volgogradi oblasti vapp
*Vologda oblasti vapp 
*Voroneži oblasti vapp

## Muud linnad

*Gattšina vapp
Eric Lemming

**Eric** Otto Valdemar **Lemming** (mõnikord kirjutatakse **Erik Lemming**; 22. veebruar 1880 Göteborg – 5. juuni 1930 Göteborg) oli Rootsi odaviskaja.

Tema arvel oli esimene odaviske üldtunnustatud maailmarekord (62.32, visatud 29. septembril 1912 Stockholmis). 

1908. aasta suveolümpiamängudel Londonis võitis ta odaviske nii klassikalises kui ka ungari stiilis. 

Ta oli tippsportlasena 190 cm pikk ja kaalus 90 kg.
Randtiir

**Randtiir** (*Sterna paradisaea*) on kajaklaste sugukonda tiiru perekonda kuuluv lind.

Randtiiru pesitsusaegset arvukust hinnatakse 7000 – 10 000 paarile. Ta pesitseb meresaartel ja lagerannikul, pesa rajab maapinnale.

## Välimus

Randtiir on musta pealaega, sinakashallide tiibadega, muus osas aga täiesti valge sulestikuga lind. Ta on väga sarnane jõgitiiruga, kuid on veidi väiksem (kaalub 90–120 g). Nokk on tal peenem ja sihvakam ning ühtlaselt punane. Randtiiru jalad on väikesed, jooksmed lühikesed ja erepunased. Liigutustes on randtiir jõgitiirust nobedam. Teiste lindude suhtes on jõgitiir leplik, aga inimest ründab pesa juures veelgi raevukamalt.

Randtiiru ja jõgitiiru häälitsused erinevad: randtiiru "krää" on lühem ja karedam.

## Käitumine
Randtiirud toituvad väikestest kaladest, enamasti ogalikest. Saaki nähes jääb randtiir õhus ühe koha peal lendama ning sukeldub seejärel pea ees vette. Tihti püüavad nad kalu üksteiselt kisa saatel ära näpata, isegi õhust.

Randtiirudele meeldib seista rannikulähedastel kividel ning vees asuvatel postidel, näiteks mõrravaiadel.

## Levila ja ränne

Randtiir pesitseb Põhja-Jäämere saartel ja rannikul. Atlandi ookeanis pesitseb ta lõuna poole kuni Briti saarteni ja Hollandini, samuti Läänemeres. Vaikses ookeanis pesitseb ta Ohhoota mere põhjarannikul, Aleuutidel ja kogu Alaskal.

Randtiir talvitub Antarktika rannikul. See muudab tema rände harukordselt pikaks. Mõne asurkonna iga-aastane ränne on pikem Maa ümbermõõdust. Näiteks Ida-Siberist talvituma minnes lendab randtiir kõigepealt mööda Põhja-Jäämere rannikut läände kuni Atlandi ookeanini ja siis piki selle idarannikut lõuna poole. Põhja-Ameerikas pesitsevate randtiirude ränne on lühem: nemad lendavad lõunasse kas piki Ameerika ida- või läänerannikut.

## Viited

## Kirjandus
*Haide-Ene Rebassoo, *Laidude raamat*. Tallinn, 1972, lk 68.
*Raivo Mänd, *Tiirud*. Tallinn, 1982, 71 lk.

## Välislingid

* 

*Liigikirjeldus
*"Randtiir lendab aastas 80 000 kilomeetrit". Postimees, 12. jaanuar 2010
*Randtiirud lõid uue ränderekordi, ERR

## Pilte

Pilt:Sterna paradisaea 09May2008.JPG|Randtiir Katariina kail
Pilt:Randtiirulend.JPG
Sterna paradisaea MHNT.ZOO.2010.11.137.5.jpg |Museum specimen
Merikajakas

**Merikajakas** (*Larus marinus*) on suur kajakas.

## Välimus
Täiskasvanud merikajaka sulestik on põhiliselt valge, vaid tiivad on mustjaspruunid. Veelgi tumedamate tiibadega on veidi väiksem tõmmukajakas. Nokk on punase laiguga, kollane ning massiivsem kui teistel kajakaliikidel.

Noorlindude sulestik on pruuni värvi, valgete laikudega. Täiskasvanuks saamine võtab kuni 4 aastat.

Merikajaka tiibade siruulatus on 1,2–1,3 meetrit.

## Pesa
Merikajaka laias, kuid madalas pesas on harilikult 2–3 rohekashallika taustaga pruunide täpikestega suurt muna.

Merikajakas pesitseb üksikute paaride või väikesearvuliste kolooniatena.

Merikajaka pesitsusaegseks arvukuseks hinnatakse 2000–3000 paari, talviseks 1000–2000 isendit.

## Vaata ka
*Naerukajakas 
*Kalakajakas
*Hõbekajakas 
*Tõmmukajakas
*Jääkajakas

## Viited

## Kirjandus
*Haide-Ene Rebassoo. *Laidude raamat*. Tallinn, 1972, lk 66–67.

## Välislingid
* 

*Merikajakast veebilehel "Eesti selgroogsed"
* Margus Ellermaa Linnakajakad on meie elustiili peegeldajad Eesti Loodus 2004/12
Kivirullija

**Kivirullija** (*Arenaria interpres*) on linnuliik kurvitslaste sugukonnast kivirullija perekonnast.

## Välimus

Kivirullija on väike 22–24 cm pikkune lind. Pulmasulestikus on ta pea mustvalge, selg punakaspruun, jalad on oranžikaspunased. Talvesulestik on põhiliselt pruuni selja ja valge kõhualusega.

Kivirullija kaalub 90–130 grammi.

## Areaal
Kivirullija pesitseb Arktikas, aga talvitub Lõuna-Aafrikas ja Austraalias. Vähe on linde, kelle ränded on nii pikad.

## Pesitsemine
Kivirullija pesitseb mererannal. Pesa ehitab ta kivide vahele. Kurnas on mais-juunis 4 muna, mida emaslind haub 22–23 päeva. Poegade eest hoolitseb isaslind 19–21 päeva.

## Toitumine
Kivirullija peamiseks toiduks on väikesed selgrootud, kuid nende puudumisel sööb ta ka seemneid. Ta võib lõhkuda ka teiste lindude mune.

Kivirullija võib elada 20-aastaseks.

## Kivirullija Eestis
Eestis on 2019. aastal hinnatud kivirullijat kriitilises seisundis olevaks . Aastatel 1980-2017 on tema arvukuse langus olnud tugev (rohkem kui 50%) . Kui aastatel 2003-2008 hinnati kivirullija pesitsusaegset arvukust 100–150 paarile, siis aastatel 2013-2017 kõigest 20-40 paarile .

## Viited

## Välislingid
*
Aleksandri kirik

**Aleksandri kirik** on mitme kiriku nimi:

## Eestis
*Aegviidu Aleksandri kirik
*Haapsalu Püha Neeva Aleksandri kirik
*Kavilda Püha Aleksandri kirik
*Levala Püha Neeva Aleksandri kirik
*Lihula Püha Neeva Aleksandri kirik
*Narva Aleksandri Suurkirik
*Tallinna Neeva Aleksandri peakirik (Aleksander Nevski katedraal)
*Tartu Püha Aleksandri kirik

## Mujal
*Tampere Aleksandri kirik
Avatud nimekiri

**Avatud nimekiri** iseloomustab sellist valimisreeglit partei nimekirjadega valimistel, kus valijal on võimalus partei esitatud kandidaatide nimekirja järjekorda muuta. Erinevalt kinnisest nimekirjast on avatud nimekirja kasutamisel suurem võimalus valituks saada sellel kandidaadi, kes kogub rohkem hääli.

Avatud nimekirjadega valimisi kasutatakse enamikus riikides.

## Avatud nimekirja variandid
*Kandidaat peab koguma vähemalt kvoodi, tavaliselt Hare'i või Droopi kvoodi. Kui näiteks nimekiri võitis 6 kohta, aga ainult 1 kandidaat sai kvoodi, siis 6 – 1 = 5 kandidaati tuleb läbi suletud nimekirja.
*Kandidaat peab koguma vähem kui kvoodi. Näiteks Hollandis tuleb kandidaadil koguda 0,25 standardkvooti. Kui näiteks nimekiri võitis kokku 6 kohta, aga ainult 4 kandidaati sai vähemalt 0,25 kvooti, siis 6 – 4 = 2 kandidaati tuleb läbi suletud nimekirja.
*Täisavatud nimekiri. Kandidaatide järjekord nimekirja sees määratakse kindlaks vastavalt kogutud isiklikule häälte hulgale. Seda kasutatakse näiteks Soomes Euroopa Parlamendi valimistel.

Samuti on võimalik, et valija võib anda hääle parteile kui tervikule, näiteks Rootsis. Saab valida ka kandidaadi poolt, aga ainult valimissedelil vastava linnukese tehes. Praktikas saab kinnist nimekirja eelistav valija hääletada oma lemmikpartei esinumbri poolt.

## Välislingid
* Valimistulemuste kindlakstegemine kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel, valimised.ee, vaadatud 04.10.2017
Kinnine nimekiri

**Kinnine nimekiri** (ka suletud nimekiri) on valimiste reegel, mille puhul määrab kandidaatide järjekorra partei nimekirjas kindlaks partei ning pärast valimisi jagatakse valimisnimekirja poolt saadud mandaadid vastavalt sellele nimekirja järjestusele.

Kui nimekiri (erakond või valimisliit) on ületanud valimiskünnise, vajadusel on välja jagatud isikumandaadid, siis ülejäänud saadud kohad jagatakse vastavalt nimekirjale, alustades jagamist valiminimekirja algusest. Nii saavad eelise eespool olevad kandidaadid ja nimekirjas tagapool olevate kandidaatide võimalus saada valituks on väike. Ainuke võimalus kindlale isikule häält anda on sellisel juhul hääletada üksikkandidaadi poolt või kui nimekirja kandidaadil õnnestub kindlalt kokku saada isikumandaadi jagu hääli.

Eestis kasutatakse kinniseid nimekirjasid Riigikogu valimistel kompensatsioonimandaatide jagamisel. Mandaadid jagatakse üleriigilise nimekirja põhjal. Eestis on mitmeid kordi teemaks võetud Riigikogu valimistel nimekirjade avamine, aga seni on need avatuks muutmise katsed jäänud tulutuks. 

Kohalikel valimistel kasutatakse avatud nimekirjade põhimõtet, välja arvatud Tallinna linna kompensatsioonimandaatide jagamisel, kus mandaadi saab kandidaat, kes on ülelinnalises nimekirjas eespool.

Sellist valimissüsteemi kasutatakse veel ka näiteks Hispaanias, samuti Saksamaal ja Uus-Meremaal võrdelise valimissüsteemi alusel valitud saadikute puhul.

## Viited
Euroopa Parlamendi valimised

**Euroopa Parlamendi valimised**

Lissaboni lepingu kohaselt peaks parlamendiliikmeid olema 751, ent kõik riigid ei ole veel Lissaboni lepingut ratifitseerinud. Seetõttu leppisid riigi- ja valitsusjuhid 2008. aasta 11. ja 12. detsembri ülemkogul kokku, et kui Lissaboni leping jõustub pärast 2009. aasta juunis toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi, võetakse võimalikult kiiresti vastu üleminekumeetmed, et suurendada kooskõlas Lissaboni lepinguga 2009.–2014. aastaks valitud EP koosseisu volituste lõpuni nende kaheteistkümne liikmesriigi EP liikmete arvu, kelle EP liikmete arv pidi suurenema. Seetõttu suureneb EP liikmete arv 2009.–2014. aastaks valitud EP koosseisu volituste lõpuni 736lt 754le. Eesmärk on, et kõnealune muudatus peaks võimaluse korral jõustuma 2010. aastal. 
 
Eestit kõnealune muudatus siiski ei puuduta ning Eestil on ka pärast Lissaboni lepingu jõustumist kuus saadikut.

Euroopa Parlament valitakse iga 5 aasta tagant. Valib rahvas otseselt. Esimest korda valis rahvas 1979. aastal. Valimisreeglid on iga maa enda teha, kuigi järgitakse võrdelise esindatuse põhimõtet. Ka valimisringkonnad määrab iga riik ise. Samuti on erinevad arusaamad võrdelisest valimissüsteemist: Iiri Vabariigis, Põhja-Iirimaal ja Maltal on selleks üksiku ülekantava meetod, mujal nimekirjavalimised. Kinnine nimekiri on: Saksamaal, Prantsusmaal, Vahemere maades ja Suurbritannia põhisaarel. Euroopa Parlamendi kohtade arv on muutunud, sest Euroopa Liitu tuleb uusi maid juurde ja ka miinimumesindatust muudetakse. Praegune miinimumesindatus on 6 kohta.

## Vaata ka
*1979. aasta Euroopa Parlamendi valimised
*2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised
*2007. aasta Euroopa Parlamendi valimised
*2009. aasta Euroopa Parlamendi valimised
*2014. aasta Euroopa Parlamendi valimised
*2019. aasta Euroopa Parlamendi valimised
*2024. aasta Euroopa Parlamendi valimised

## Välislingid
* Euroopa Parlamendi eestikeelne avaleht
* Euroopa Parlamendi 2009. aasta valimiste veebileht
Siân Lloyd

**Siân Lloyd** (sündinud 3. juulil 1958 Walesis Maestegis) on alates 1991. aastast ITV ilmateadustaja. 

Ta on pärit õpetajate perekonnast ning saanud inglis- ja kõmrikeelse hariduse. 

1981. aastal võeti ta õpilaseks kohalikku raadiojaama.

Ta alustas 1983 telekarjääri, valmistades ette materjali saatele "BBC Wales Today". Selle koha sai ta, vastates ajalehes The Guardian ilmunud kuulutusele. 1980. aastatel oli ta kõmri- ja ingliskeelse telekanali S4C (Sianel Pedwar Cymru) teadustaja.

Vahepeal töötas ta asutuses Development Board For Rural Wales ja Cardiffis Channel 4-s.
 
Töötades aasta aega Londoni telejaamas Worldwide Television News (WTN), tegi ta koos ilmajaamaga mõned dokumentaalfilmid ilmast. Ilmajaamal oli parajasti tarvis ilmateadustajat ja nii sai ta 1991. aastal ITV ilmateadustajaks.

Aastal 1998 osales ta saates "Celebrity Countdown". 2003. aastal osales ta ITV saates "I'm a Celebrity... Get Me Out of Here!" ja oli seal esimene väljalangeja. Lisaks on ta esinenud Walesis mööbli telereklaamides.

Ta oli konferansjee kontserdil, millega tähistati Walesi Rahvuskogu avamist ning kus esinesid teiste seas Tom Jones, Shirley Bassey, Jonathan Pryce ja Ioan Gruffudd. 

Ta kuulub ühingusse SWS (Social, Welsh and Sexy).

Ta oli 2004. aasta juunist kihlatud Lembit Öpikuga. Nad tutvusid 2001. aastal. 15. aprillil 2006 esinesid nad koos saates "Kes tahab saada miljonäriks", kus teenisid kahekesi heategevuseks 64 000 naelsterlingit. Abielluda oli neil kavas 2005. aasta augustis, hiljem 2006. aasta oktoobris . Kuid pulmad jäid ära ja nad läksid lahku . Suurbritannia kõmuajalehes Daily Mirror põhjendas üks paari tuttav lahkuminekut sellega, et mõlemal oli liiga kiire elu ja et nad kasvasid sellepärast lihtsalt teineteisest lahku .

Lloyd abiellus 30. detsembril 2007 ärimees Jonathan Ashmaniga. 2015. aastal abielu lahutati.

## Viited


## Välislingid
*Foto ja intervjuu SL Õhtulehele
*Foto ja intervjuu inglise keeles
*Fotod
*Foto, intervjuu inglise keeles
*Video: filmiteadustus S4C-s
*Foto: "I'm A Celebrity"
*Fotod
*Fotod
*Briti parlamendis tembutab Eesti soost pleiboi, Eesti Ekspress, 30. aprill 2008
Võimsus

**Võimsus** on füüsikaline suurus, mis näitab, kui palju tööd teeb jõud ajaühiku jooksul, seega väljendab võimsus töö tegemise kiirust:
:P=\frac{A}{\Delta t}, 
kus P\! – võimsus, A\! – töö, \Delta t\! – aja muut (ajavahemik).

Võimsuse SI-väline ühik on hobujõud.
## Võimsus mehaanikas
Kui ühtlaselt liikuvale kehale mõjub liikumisega samasuunaline jõud, saab võimsuse arvutada valemiga:
:P=F\,v. 
kus F\! ‒ jõud ja v\! – kiirus.

## Võimsus elektrotehnikas
Elektriseade kas muundab mingit liiki energiat elektrienergiaks (näiteks elektrigeneraator) või elektrienergiat teist liiki energiaks (näiteks elektripliit soojuseks). Seadme elektrivõimsus väljendab ajaühikus toodetava või tarbitava elektrienergia hulka. Tarbiva elektriseadme ehk elektritarviti võimsust nimetatakse ka võimsustarbeks.

Elektrotehnikas eristatakse hetk-, aktiiv-, reaktiiv- ja näivvõimsust.
*Hetkvõimsuseks (tähis *p*) nimetatakse pinge ja voolutugevuse hetkväärtuse korrutist.
*Aktiivvõimsus (tähis *P*) on vahelduvvoolu hetkvõimsuse keskväärtus ühe perioodi kestel.
*Reaktiivvõimsus (tähis *Q*) iseloomustab kiirust, millega energia salvestub reaktiivtakistusega elektriahelaelementidesse, näiteks kondensaatorisse ja induktiivpooli, samuti energiavahetust ahelaosade vahel.
*Näivvõimsus (tähis *S*) on aktiiv- ja reaktiivõimsuse geomeetriline summa.
Aktiivtakistusega *R* elektritarviti võimsus *P* on arvutatav pinge *U* ja voolu *I* kaudu järgmiselt:
:P=UI=I^2R=\frac{U^2}{R}.

Aktiivvõimsuse mõõtühik on vatt (tähis W), reaktiivvõimsuse ühik varr (tähis var) ja näivvõimsuse ühik voltamper (tähis V•A).
## Võimsuse mõõtmine elektrotehnikas
Elektrivoolu võimsust mõõdetakse vattmeetriga. Kaudselt saab elektritarviti elektrilist võimsust mõõta ka voltmeetri ja ampermeetriga. Selleks tuleb ühendada voltmeeter seadmega rööbiti ja ampermeeter jadamisi. Näitude korrutamisel saadakse tulemuseks aktiivvõimsus, kui tarviti on aktiivtakistusega (näiteks elektriküttekeha). 
## Vaata ka
*aktiivvõimsus
*energiavoog
*näivvõimsus
*reaktiivvõimsus
*töö (füüsika)
*vatt

## Välislingid
* Töö, võimsus, energia
Koskel

**Koskel** (*Mergus*) on lindude klassi haneliste seltsi partlaste sugukonna perekond.

## Liigid Eestis
*Jääkoskel (*Mergus merganser*)
*Rohukoskel (*Mergus serrator*)

Väikekoskel ehk pudukoskel (*Mergellus albellus*), keda varem samuti koskla perekonda arvati, on fülogeneetiliselt lähedasem sõtkastele ja ta loetakse eraldi perekonda.
Tuttpütt

**Tuttpütt** (*Podiceps cristatus*) on umbes varesesuurune lind pütlaste sugukonnast.

Tuttpütt on väga hea ujuja ja sukelduja, jälitades saagiks olevaid kalu vee all.

Eesti Ornitoloogiaühing valis tuttpüti 2020. aasta linnuks.

## Välimus
Tuttpütt on püttidest suurim liik. Peas on tal kaks tutti, mille moodustavad suled. Kaela ülaosa ümbritseb tumepruun kohev vööt. Hea ujumisvõimekus tuleb jalgade paiknemisest, need on rohkem keha tagaosas kui paljudel teistel lindudel.

## Levik
Tuttpütt pesitseb nii Euroopas, Aasias, Austraalias kui ka Aafrikas. Eelistab rohke taimestikuga veekogusid.

Alamliik *Podiceps cristatus cristatus* on Eestis tavaline haudelind. Eesti tuttpütid veedavad talve Lõuna-Euroopas.

Tuttpüti pesitsusaegset arvukust hinnatakse 2000–3000 paarile, talvist arvukust 30–300 isendile.

## Paljunemine
Tuttpüti paaritumisrituaal on tähelepanuväärne: sellega kaasnevad omapärased tantsud ja häälitsused. Tuttpütt pesitseb vee piiril, sest maal kõndimine tekitab jalgade asendi tõttu probleeme. Pooleldi üleujutatud pesa ehitatakse kaisla- või pillirootihnikusse, kus on hädaohu korral kõige kergem varju leida. Tavaliselt muneb emane 2 muna. Väikesi vöödilisi poegi kannavad vanemad mõnikord seljal.

## Kaitse

Tuttpütt ei kuulu Eestis kaitstavate lindude hulka.

## Viited

## Välislingid

* 

*Muts, E. 2009. Perekonna *Podiceps* kaks võrratut liiget: perssjalg ja punasilmne sukelduja. Eesti Loodus 1: 20–23. http://www.eestiloodus.ee/artikkel2657_2651.html (Artikli pealkirjas mõeldakse perssjala all tuttpütti)
Kurdistani Patriootlik Liit

**Kurdistani Patriootlik Liit** on Iraagi kurdide vasakpoolne (sotsiaaldemokraatlik) Iraani orientatsiooniga rühmitus, mille juunis 1975 asutas ja mida juhtis Jalāl aţ-Ţalabānī. 

Rühmituse põhiline mõjupiirkond on Põhja-Iraagi idaosas alad Iraagi-Iraani piiri lähedal. 

Kurdistani Patriootlik liit haldas pärast Lahesõda koos Kurdistani Demokraatliku Parteiga lennukeelutsooni kaitse all hallanud Põhja-Iraaki, mida kurdid nimetavad Kurdistaniks. 

1992. aastal sai rühmitus vabadel valimistel 102-liikmelisse Kurdistani Rahvuskokku 50 kohta.

1995. aastal tekkis Şaddām Ḩusayni võimu alt vabastatud Põhja-Iraagis kodusõda Patriootliku Liidu ja Demokraatliku Partei vahel. Mõlemad pooled püüdsid ära kasutada Iraagi Kurdistani sisenenud Iraagi ja naaberriikide vägesid. Lahingutele tegid lõpu Prantsusmaa, Suurbritannia ja USA väeüksused. 

Rühmitusele alluvas maakaitseväes teenib umbes 50 000 pešmergi, reservis on teist sama palju mehi.

## Välislingid
*Koduleht
Kurdistani Demokraatlik Partei

**Kurdistani Demokraatlik Partei** (kurdi keeles *Partiya Demokrat ya Kurdistanê*) on Iraagi kurdide partei. Tegemist on sõjaväelise hõimurühmitusega, mille baasiks on Põhja-Iraagi alad, mis piirnevad Türgiga.

Partei juht on Mesûd Barzanî. 

Pärast Lahesõda haldas Kurdistani Demokraatlik Partei koos Kurdistani Patriootliku Liiduga lennukeelutsooni kaitse all Põhja-Iraaki, mida kurdid nimetavad Kurdistaniks. 

## Vaata ka
*Ahmed Ibrahim
Pešmerga

**Pešmergad** (kurdi keeles پێشمەرگە  *pêşmerge* < *pêş* 'millegi ees seisma' + *merge* 'surm' = 'surmasõdurid'; ka sassaniidide ajast keskpärsia pahlavi 'need kes surevad esimesena') on kurdide vabaduse ja Kurdistani iseseisvuse eest võitlevad vabatahtlikud sõdurid. 2016. aastal oli pešmergasid hinnanguliselt üle 300 000.

## Vaata ka

* Mistefa Barzanî (mulla Mustafa)
* Mesûd Barzanî
* Rojava (Rojavayê Kurdistanê, Lääne-Kurdistan)

## Viited

## Välislingid

* Pêşmerge
* Kurdistan-PhotoLibrary is Kurdish history in images
* BBC: Profile: Who are the Peshmerga? www.bbc.com, 12. august 2014
* November 21 2014, Turkish Army’s Special Forces to train Peshmerga
* 04.12.2015, Turkish military reveals peshmerga training details, Anadolu Agency
Põdrakanep

**Põdrakanep** (ladina keeles *Chamaenerion* ehk *Chamerion*) on pajulilleliste sugukonda pajulille perekonda kuuluv alamperekond.

Põdrakanep erineb teistest pajulille alamperekondadest selle poolest, et tema lehed asetsevad varrel spiraalselt, mitte vahelduvalt või männasena.

Need taimed on lillakasroosade õitega.

Eestis on tavaline ahtalehine põdrakanep (*Epilobium angustifolium*). Sellesse alamperekonda kuulub ka kolm liiki, mis Eestis ei kasva, nimelt *[[Epilobium conspersum]]*, *Epilobium latifolium* (laialehine põdrakanep) ja *[[Epilobium speciosum]]*.

Minevikus arvati põdrakanep omaette perekonnaks.
Eesti NSV lipp

**Eesti NSV lipp** oli NSV Liidu haldusüksuse Eesti NSV lipp. Lipu autor oli eesti kunstnik Paul Luhtein. 

Eesti NSV lipp kinnitati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi poolt ja võeti kasutusele 6. veebruaril 1953. aastal, lipu kavandi kujundas Paul Luhtein. 

Lipu proportsioonid on 1:2. Lipul on kujutatud valgeharjalisi merelaineid. Et eristada seda Läti NSV lipust, millel on kujutaud Daugava laineid-voogusid, on laineharjad teravad ning lainete osa tõstetud kõrgemale nii, et lipu alaserv on punane.

Algusest peale erines lipu tagakülg esiküljest selle poolest, et seal polnud sirpi ega vasarat. Ametlikult seadustati see siiski alles NSV Liidu konstitutsiooniga 7. oktoobril 1977. Seaduse puudumisel oli varem tehtud ka selliseid lippe, millel tagaküljelgi oli sirp ja vasar, ning kuna ebaõigeid lippe ei korjatud käibelt ära, võis kuni nõukogude aja lõpuni kohata lippe, millel mõlemal pool oli sirp ja vasar.

Enne seda "lainelippu" oli kasutusel punane lipp kuldse sirbi ja vasaraga ülemises vasakpoolses nurgas. Sirbi ja vasara kohal olid seriifideta kuldsed tähed "ENSV". 


Pilt:Flag of the Estonian Soviet Socialist Republic.svg|Lipu esikülg
Pilt:Flag of Estonian SSR rear.svg|Lipu tagakülg
Pilt:Flag of Estonian SSR 1940 1953.svg|Eesti NSV lipp 1940–1953


## Seotud arhivaale Eesti Riigiarhiivis
*ERA.R-3.3.43. Seadlus Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi riigilipu kuju kinnitamise kohta.

## Vaata ka
*Eesti NSV vapp
*Läti NSV lipp
*Nõukogude Liidu lipp

## Viited
Läti NSV lipp

**Läti NSV lipp** oli NSV Liidu haldusüksuse Läti NSV lipp.

17. jaanuaril 1953 kasutusele võetud lipp oli punane kangatükk, mille alumisel serval oli kujutatud siniseid ja valgeid ümarate laineharjadega laineid, need sümboliseerisid Daugava jõge. Vardapoolses ülanurgas olid aga kuldsed ristatud sirp ja vasar ning punane kuldse äärisega viisnurkne täht. Lipu proportsioonid olid 1:2. Plagu oli kasutusel 19. veebruarini 1990.

## Ajalugu

### 1919–1920
Algselt (1917?, 1918?) oli Läti bolševike lipp punane plagu valge horisontaallaiuga keskel. Lipu valge triibu keskel asus viieharuline punane täht.

15. jaanuarist 1919 kuni jaanuarini 1920 Punaarmee kontrollitud territooriumil tegutsenud Läti bolševike nukurežiimi ehk "Läti Sotsialistliku Nõukogude Vabariigi" lipuna kasutati punast plagu, mille ülemises vasakus nurgas oli kirillitsas kuldne kiri "SSRL" (*Sotsialistitšeskaja Sovetskaja Respublika Latvii*).

### 1940–1953
Alates 25. augustist 1940 (kuni 1953) oli kasutusel punane lipp, mille ülemises vasakus nurgas oli sirp ja vasar, nende kohal aga poolkaares kuldne kiri "LPSR" (*Latvijas Padomju Sociālistiskā Republika*). 

## Vaata ka
*Läti NSV vapp
*Läti lipp
*Eesti NSV lipp

## Välislingid
*Läti NSV lipud 1940–1990
*Läti bolševike lipud 1917–1920
Dick Cheney

**Richard Bruce Cheney** [tšeini] (hüüdnimi **Dick Cheney**; 30. jaanuar 1941 Lincoln, Nebraska – 3. november 2025) oli Ameerika Ühendriikide vabariiklasest poliitik ja riigiametnik.

Cheney poliitiline karjäär algas 1969. aastal. 21. novembril 1975 sai temast president Gerald Fordi personaliülem. 1978. aastal kandideeris Cheney Esindajatekotta Wyomingi esindajana ja võitis, teenides seal kuni 20. märtsini 1989, kui president George H. W. Bush nimetas ta kaitseministri kohale, kus ta teenis kuni Bushi ametiaja lõpuni 1993. aastal.

Pärast Bushi ametiaja lõppu lahkus Cheney ajutiselt poliitikast, aastatel 1995–2000 oli ta naftaväljade teenuste ettevõtte Halliburtoni juhatuse esimees. Aastatel 2001–2009 töötas ta Ameerika Ühendriikide 46. asepresident George Walker Bushi alluvuses.

Teda on nimetatud üheks mõjukamaks ja ühtlasi ka vastuolulisemaks asepresidendiks USA ajaloos.

25. märtsil 2012 tehti talle südamesiirdamine.

2018. aastal linastus biograafiline film "Vice", kus Cheneyt mängis Christian Bale.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* USA asepresidenti süüdistatakse vangide väärkohtlemises, Postimees, 19. november 2008
Paapua Uus-Guinea kindralkuberneride loend

**Paapua Uus-Guinea kindralkuberneride loend** loetleb Paapua Uus-Guinea riigipead esindavad kindralkubernerid alates riigi iseseisvumisest 1975. aastal.
São Tomé ja Príncipe riigipeade loend

**[[São Tomé ja Príncipe]] riigipeade loend** loetleb São Tomé ja Príncipe riigipead alates riigi iseseisvumisest 1975. aastal.
400 meetri jooks

**400 meetri jooks** on kergejõustiku ala.

400 meetri jooks on sprindiala kergejõustikuvõistlustel. Suveolümpiamängudel on see olnud kergejõustikukavas alates 1896. aastast meestel ja 1964. aastast naistel. Tavalisel välijooksu võistlusel on see üks rada ümber staadioni. Jooksjad stardivad eri radadel ja võistlevad kogu võistluse eraldi radadel. Paljudes riikides võistlevad sportlased 400 m (437,445 jardi) asemel 440 jardi jooksus (402,336 m), mis on veerand miil ja sellele viidati kui "veerand miilile". 

Nagu teisedki sprindidistsipliinid, hõlmab ka 400 m jooks stardipakkude kasutamist. Jooksjad võtavad 'valmis' käsu korral stardipakkudel stardi positsiooni, võtavad efektiivsema stardiasendi  ja alustavad jooksu stardipakkudelt stardipüstoli lasku kuuldes. Stardipakud võimaldavad jooksjatel võimsamalt alustada ja aidata seeläbi kaasa nende üldisele sprindikiiruse võimekusele. Maksimaalne sprindikiiruse võimekus on oluline edutegur võistlusel, kuid sportlased vajavad ka kiiret jooksu terve ringi vältel märkimisväärset kiiruse vastupidavust ja võimet hästi toime tulla piimhappe suure kogusega. Ehkki seda peetakse peamiselt anaeroobseks protsessiks, on see aeroobse tegevusega seotud.

Praegune meeste maailmarekord kuulub Lõuna-Aafrika Vabariiki esindavale Wayde van Niekerkile ajaga 43,03 sekundit. Valitsev olümpiavõitja on Bahama jooksja Steven Gardiner ning valitsev maailmameister on ameeriklane Michael Norman. Sisemaailmarekordiomanik on Michael Norman 44,52 sekundiga. Naiste praegust maailmarekordit hoiab Marita Koch, ajaga 47,60 sekundit. Naiste valitsev olümpiavõitja ja maailmameister on Shaunae Miller-Uibo. Femke Boli käes on sisemaailmarekord 49,26, mis pärineb aastast 2023. Meeste parasportlaste maailmarekord 45,07 sekundit kuulub Oscar Pistoriuse nimele.  

## [[Olümpiamängud]]e medalivõitjad

### Mehed

### Naised

## [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistluste]] medalivõitjad

### Mehed

		 			
### Naised

## Vaata ka
*400 m jooksu Eesti meistrivõistluste medalivõitjad
*Meeste 400 m jooks 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus

## Välislingid
*Meeste 400 m jooksu kõigi aegade edetabel
*Naiste 400 m jooksu kõigi aegade edetabel
*Meeste 400 m jooksu edetabelid: 2001 - 2002 - 2003 - 2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008 - 2009 - 2010 - 2011 - 2012 - 2013 - 2014 - 2015 -2016 - 2017 - 2018 - 2019 - 2020 - 2021 
*Naiste 400 m jooksu edetabelid: 2001 - 2002 - 2003 - 2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008 - 2009 - 2010 - 2011 - 2012 - 2013 - 2014 - 2015 - 2016 - 2017 - 2018 - 2019 - 2020 - 2021
800 meetri jooks

**800 meetri jooks** on kergejõustiku ala.

800 meetri jooks on staadionil jookstav distants. See on lühim keskmaajooksu võistlus. 800 meetrit joostakse kaks ringi, ehk kaks kord läbitakse 400 meetrit ja see on olnud olümpiavõistlus alates esimestest kaasaegsetest mängudest 1896. aastal. Talvisel hooajal läbitakse tavaliselt neli ringi sisehallis 200-meetrist rada.

800 m jooks tuletati poole miili (880 jardi) mõõduvõtust, mis on traditsiooniline Briti jooksudistants. 800 m on 4,67 meetrit vähem kui pool miili.

Selle võistluse jooksjad on piisavalt kiired, et võistelda ka 400 meetri jooksus, kuid sagedamini on neil piisavalt vastupidavust, et 1500 meetri jooksus osaleda. Vaid Alberto Juantorena ja Jarmila Kratochvílová on 400 ja 800 meetri jooksus võitnud suuri rahvusvahelisi võistlusi.

## Rekordid

*Uuendatud 28. oktoober 2023.

## 800 meetri jooksu maailmarekordite areng
### Mehed

Esimese maailmarekordi meeste 800 meetri jooksus tunnustas Rahvusvaheline Kergejõustikuliit 1912. aastal.

21. juuni 2011 seisuga on IAAF ratifitseerinud võistlustel 23 maailmarekordit. "y" tähistab 880 jardi (804,68 m) läbimise aega, mis on kinnitatud 800 m rekordina.

### Naised

Naiste 800 meetri jooksu esimest maailmarekordit tunnustas Rahvusvaheline Naiste Spordi Föderatsioon (FSFI) 1922. aastal, mille võttis üle Rahvusvaheline Kergejõustikuliit 1936. aastal.

21. juuni 2009 seisuga on IAAF (ja enne seda FSFI) ratifitseerinud võistlustel 29 maailmarekordit. "y" tähistab 880 jardi (804,672 m) läbimise aega, mis on kinnitatud 800 m rekordina.

(*) – IAAF tühistas Zdeněk Koubeki maailmarekordid pärast seda, kui ta muutus meheks.

IAAF aktsepteeris 1981. aastast kuni 10 000 m (kaasa arvatud) automaatseid aegu sajandiksekundi täpsusega. Seega oli Nadežda Olizarenko rekord 1.53,5 sellest aastast 1.53,43.

## [[Olümpiamängud]]e medalivõitjad

### Mehed

### Naised

## [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistluste]] medalivõitjad

### Mehed

### Naised

## Vaata ka
*800 meetri jooksu Eesti meistrivõistluste medalivõitjad
*Meeste 800 meetri jooks 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus

## Välislingid

* IAAF-i 800 meetri rekordid XML-is - 
*Meeste 800 m jooksu kõigi aegade edetabel
*Naiste 800 m jooksu kõigi aegade edetabel
*800 m jooksu veebilehe
5000 meetri jooks

**5000 meetri jooks** on kergejõustiku ala. 

Praegu kehtiva meeste 5000 m jooksu maailmarekordi 12.37,35 püstitas Kenenisa Bekele (Etioopia) Hengelos (Holland) 31. mail 2004.

Naiste praegu kehtiva 5000 m jooksu maailmarekordi 14.06,62 püstitas Letesenbet Gidey (Etioopia) Valencias (Hispaania) 7. oktoobril 2020.

## [[Olümpiamängud]]e medalivõitjad

### Mehed

### Naised

(1984–1992 oli kavas 3000 m jooks)

## Maailmameistrivõistluste medalivõitjad

### Mehed

	
### Naised

(1983-1993 oli kavas 3000 m jooks)

## Eesti meistrid 5000 m jooksus

## Vaata ka
*Meeste 5000 m jooks 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus

## Välislingid

*Meeste 5000 m jooksu kõigi aegade edetabel
*Naiste 5000 m jooksu kõigi aegade edetabel
* Meeste 5000 m jooksu edetabelid:2002 - 2003 - 2004 - 2005 -2006 - 2007 - 2008 - 2009 - 2010 - 2011
* Naiste 5000 m jooksu edetabelid: 2002 - 2003 - 2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008 - 2009 - 2010 - 2011
Kõrgushüpe

**Kõrgushüpe** on kergejõustikuvõistlus, kus võistlejad peavad hüppama ilma kõrvalise abita üle mõõdetud kõrgusele asetatud horisontaalse lati, ilma seda maha ajamata. Kaasaegses, enim praktiseeritavas formaadis asetatakse latt kahe kandetoe/hüppetellingu vahele, mille taga on maandumismatt. Läbi aegade on võistlejad juurutanud üha tõhusamaid võtteid ja stiile efektiivseks lati ületamiseks. Praegu kasutavad praktiliselt kõik kõrgushüppajad stiili Fosbury Flop: hüpet sooritades jookseb võistleja mõõduka tempoga lati poole, kuid pöördub viimasel hetkel ümber, hüpates üle lati pea ees ja selg lati kohal.

### Rekordid
Kõrgushüppe maailmarekord on meestel 2.45, mille püstitas Javier Sotomayor 1993. aastal ja naistel 2.10, mille ületas Jaroslava Mahutšihh 2024. aastal.

Kõrgushüppe olümpiarekord meeste hulgas kuulub Charles Austinile tulemusega 2.39 1996. aastast ja naiste hulgas Jelena Slessarenkole tulemusega 2.06 2004. aastast.

Maailmameistrivõistluste rekordiks on meestel Bohdan Bondarenko 2013. aastal ületatud kõrgus 2.41 ja naistel Stefka Kostadinova 1987. aastal ületatud 2.07.

Euroopa rekordiks on 2.42, mille on ületanud nii Patrick Sjöberg 1987. aastal, kui ka Bohdan Bondarenko 2014. aastal. Sisevõistlustel on Carlo Thränhardt ületanud 1988. aastal samuti 2.42. Naiste Euroopa rekord kuulub Jaroslava Mahutšihhile 2024. aastast tulemusega 2.10. 

Eesti meeste rekord on 2.30, mille püstitas 5. juunil 1996 Marko Turban ning naiste rekord 1.96, mille püstitas 9. augustil 2011 Anna Iljuštšenko.

## [[Olümpiamängud]]e medalivõitjad

### Mehed

### Naised

## [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistluste]] medalivõitjad

### Mehed

### Naised

## Eesti läbi aegade edetabel
Kümme parimat kõrgushüppajat, .

### Mehed

### Naised

## Vaata ka
*Kõrgushüppe Eesti meistrivõistluste medalivõitjad

## Välislingid
*Meeste kõrgushüppe kõigi aegade edetabel (seisuga 1. aprill 2025)
*Naiste kõrgushüppe kõigi aegade edetabel (seisuga 1. aprill 2025)
*Meeste kõrgushüppe edetabelid: 2002 – 2003 – 2004 – 2005 – 2006 – 2007 – 2008 – 2009 –
2010 –
2011 –
2012 – 
2013 –
2014 –
2015 –
2016 –
2017 –
2018 –
2019 –
2020 –
2021 –
2022 –
2023 –
2024
*Naiste kõrgushüppe edetabelid: 2002 – 2003 – 2004 – 2005 – 2006 – 2007 – 2008 – 2009 – 
2010 – 
2011 – 
2012 – 
2013 – 
2014 – 
2015 – 
2016 – 
2017 – 
2018 – 
2019 – 
2020 – 
2021 – 
2022 – 
2023 – 
2024
Kolmikhüpe

**Kolmikhüpe** on kergejõustikuala. 

Meeste maailmarekord on 18.29 (Jonathan Edwards, 1995). Naiste maailmarekord kuulub Yulimar Rojasele Venezuelast, kes hüppas 2020. aasta olümpiamängudel Tokyos 15.67.

## [[Olümpiamängud|Olümpiamedalistid]]

### Mehed

### Naised

## [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistluste]] medalivõitjad

### Mehed

### Naised

## Vaata ka
*Kolmikhüppe Eesti meistrivõistluste medalivõitjad
*Meeste kolmikhüpe 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus

## Välislingid

* Meeste kolmikhüppe kõigi aegade edetabel
* Naiste kolmikhüppe kõigi aegade edetabel
* Meeste kolmikhüppe edetabelid: 2002 – 2003 –2004 – 2005 – 2006 – 2007 – 2008 – 2009
* Naiste kolmikhüppe edetabelid: 2002 – 2003 – 2004 – 2005 – 2006 – 2007 – 2008 – 2009
Vasaraheide

**Vasaraheide** on kergejõustikuala.

Meeste vasar kaalub 7,26 kg ja on 121,3 cm pikk, naiste vasar kaalub 4 kg ja on 119,4 cm pikk.

Kehtiv meeste maailmarekord on 30. augustil 1986 Juri Sedõhhi püstitatud 86,74 m.

## [[Olümpiamängud]]e medalivõitjad

### Mehed

### Naised

## [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistluste]] medalivõitjad

### Mehed

### Naised

## Vaata ka

*Vasaraheite Eesti meistrivõistluste medalivõitjad

## Välislingid

* Meeste vasaraheite kõigi aegade edetabel
* Naiste vasaraheite kõigi aegade edetabel
*Meeste vasaraheite edetabelid: 2002 -2003 -2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008
*Naiste vasaraheite edetabelid: 2002 - 2003 - 2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008
110 meetri tõkkejooks

**110 meetri tõkkejooks** on meeste võistlusala kergejõustikus.

## Ajalugu
Juba 19. sajandil oli olemas kolm klassikalist tõkkejooksudistantsi: 110 m (120 jardi), 200 meetri (220 jardi) ja 400 m (440 jardi) tõkkejooks. Nendest on ainult 200 meetri tõkkejooks tänapäevaks peaaegu unustatud, olümpiamängude kavas oli ala ainult kaks korda (1900 ja 1904), viimased maailmarekordid kinnitas IAAF 1960. aastal (nii sirgrajal kui ka kurvis). Praegu joostakse 200 m tõkkejooksu võistlustel väga harva.

Kõik 110 m tõkkejooksu puhul kasutatavad mõõdud on tulnud inglise süsteemist, kus pikkuseühikutena kasutusel tollid-jardid (1 jard = 36 tolli). Tõkete kõrgus on meestel 3 jalga ja 6 tolli (106,7 cm) ja tõketevaheline kaugus 10 jardi (9,14 m), kaugus stardist esimese tõkkeni on 15 jardi (13,72 m).

## Maailmarekordi areng
Maailmarekordi arengu tabelist võib esile tõsta paar huvitavat fakti. 16. juulil 1932 kordas Jack Keller 14,4-ga ametliku maailmarekordit. See oli esimene kord, kui tulemuse juures märgiti ära ka ametlik jooksu ajal puhunud tuule kiirus. Selles jooksus oli lisaks ametlikule käsiajavõtule kasutusel ka mitteametlik elektriline ajavõtt, aeg oli 14,53.

Neli aastat hiljem, 19. juunil 1936 püstitas Forrest Towns uue maailmarekordi 14,1. Tuule tugevuseks mõõdeti +2,4 m/s. Tuule kiirus ületas praeguse lubatud piiri (2,0 m/sek), kuid see piir pandi paika alles kaks kuud hiljem Berliini olümpiamängude ajal toimunud IAAF-i kongressil.

### Käsiajavõtt

 
### [[Elektrooniline ajavõtt]]

## [[Olümpiamängud|Olümpia]]medalistid

## [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistluste]] medalivõitjad

## Vaata ka
*110 m tõkkejooksu Eesti meistrivõistluste medalivõitjad

## Välislingid
*110 m tõkkejooksu kõigiaegade edetabel
* 110 m tõkkejooksu edetabelid: 2002 - 2003 - 2004 - 2005 - 2006 - 2007 -2008 - 2009 - 2010 - 2011 
*Lehekülg kõigiaegade 10 paremast tõkkejookjast
1500 meetri jooks

**1500 meetri jooks** on kergejõustiku ala.

Meeste 1500 meetri jooksu maailmarekordi aeg **3.26,00** (püstitatud 14. juulil 1998 Roomas) kuulub Maroko kergejõustiklasele Hicham El Guerroujile. Naiste maailmarekord **3.50,07** (püstitatud 17. juulil 2015) kuulub etiooplasele Genzebe Dibabale.

Eesti rekord 1500 meetri jooksus on **3.38,59** (püstitatud 15. augustil 2008). Rekord kuulub Tiidrek Nurmele. Tema eelmine rekord (26. juulil 2008 joostud 3.38,80) purustas ülipikaajalise Eesti rekordi 3.39,0, mis kuulus aastast 1966 Mart Vildile.

## [[Maailmajagu]]de rekordid

*Uuendatud 15. juunil 2023.

## [[Olümpiamängud]]e medalivõitjad

### Mehed

	
### Naised

## [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistluste]] medalivõitjad
### Mehed

### Naised

## Vaata ka
*1500 m jooksu Eesti meistrivõistluste medalivõitjad
*Meeste 1500 m jooks 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus

## Välislingid
*Meeste 1500 m jooksu kõigi aegade edetabel
*Naiste 1500 m jooksu kõigi aegade edetabel
*Meeste 1500 m jooksu edetabeli 2002 – 2003 – 2004 – 2005 – 2006 – 2007 – 2008 – 2009 – 2010 – 2011
*Naiste 1500 m jooksu edetabelid 2002 – 2003 – 2004 – 2005 – 2006 – 2007 – 2008 – 2009 – 2010 – 2011
3000 meetri jooks

**3000 meetri jooks** on kergejõustiku ala. 

## Eesti rekordite areng 3000 m jooksus

*9.30,0 Jüri Lossman (24.08.1919 Tallinn)
*9.20,0 Jüri Lossman (16.05.1920 Tallinn)
*9.18,7 Karl Laurson (30.07.1926 Tallinn)
*8.59,6 Felix Beldsinsky (07.07.1929 Tallinn)
*8.56,2 Felix Beldsinsky (14.07.1929 Pärnu)
*8.52,2 Felix Beldsinsky (08.09.1930 Tallinn)
*8.51,2 Eduard Prööm (27.06.1934 Tallinn)
*8.49,8 Eduard Prööm (11.07.1934 Tallinn)
*8.47,4 Eduard Prööm (11.07.1935 Tallinn)
*8.46,0 Eduard Prööm (18.06.1936 Tallinn)
*8.42,8 Eduard Prööm (16.07.1938 Tallinn)
*8.38,4 Erich Veetõusme (08.06.1949 Tallinn)
*8.32,2 Erich Veetõusme (07.06.1950 Tartu)
*8.18,6 Erich Veetõusme (21.04.1952 Sotši)
*8.15,8 Lembit Virkus (08.09.1958 Tallinn)
*8.12,2 Hubert Pärnakivi (21.06.1959 Stara Boleslav)
*8.11,6 Lembit Virkus (18.05.1960 Tartu)
*8.09,4 Mart Vilt (27.06.1966 Tampere)
*7.59,4 Aleksander Tšernov (30.07.1968 Vuosaari)
*7.48,94 Toomas Turb (29.07.1981 Budapest)

## Välislingid
* Meeste 3000 m jooksu kõigi aegade edetabel
* Naiste 3000 m jooksu kõigi aegade edetabel
* Meeste 3000 m jooksu edetabelid - 2002 - 2003 -2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008 - 2009 - 2010 - 2011 
* Naiste 3000 m jooksu edetabelid - 2002 - 2003 - 2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008 - 2009 - 2010 - 2011
10 000 meetri jooks

**10 000 meetri jooks** on kergejõustiku jooksuala, mis kuulub pikamaajooksude hulka. 

Läbitakse 25 staadioniringi. Starditakse finišijoonelt. 

Kiiremad mehed läbivad distantsi umbes 27 minutiga. See vastab keskmisele kiirusele 6,17 m/s ehk 22,22 km/h. 

Kiiremad naised läbivad distantsi umbes 30 minutiga. See vastab keskmisele kiirusele 5,55 m/s ehk 20 km/h. 

10 000 m tulemuse märkimisel eraldatakse punktiga sekundid minutitest ning näidatakse koma järel sekundi murdosa.

## Ajalugu

Esimene 10 000 m jooksu tippmark pärineb 1847. aastast. See registreeriti 10 miili jooksu vaheajana.   

Olümpiamängude kavva võeti meeste 10 000 m jooks 1912, naiste 10 000 m jooks 1988. Kergejõustiku maailmameistrivõistlustel on naiste 10 000 m jooks kavas alates 1987. aastast.

## [[Kergejõustiku maailmarekordid|Maailmarekordi]] areng

### Mehed

Märkus. Et Alfred Shrubbi tulemus oli algselt kirjas vale aastaarvuga, siis oli IAAF-i esimene ametlik maailmarekord varem  Soome sportlase Hannes Kolehmaineni tulemus 31.20,8, mille ta saavutas juunis 1912 Stockholmis.

### Naised

## [[Olümpiamängud]]e medalivõitjad

### Mehed

### Naised

## [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistluste]] medalivõitjad

### Mehed

	 	
### Naised

## Välislingid

*Meeste 10 000 m jooksu kõigi aegade edetabel
*Naiste 10 000 m jooksu kõigi aegade edetabel
* Meeste 10 000 m jooksu edetabelid: 2002 - 2003 - 2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008 - 2009 - 2010 - 2011
* Naiste 10 000 m jooksu edetabelid: 2002 - 2003 - 2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008 - 2009 - 2010 - 2011
3000 meetri takistusjooks

**3000 meetri takistusjooks** on kergejõustiku ala.

## [[Olümpiamängud]]e medalivõitjad

### Mehed
1900. aasta OM-il oli kavas kaks takistusjooksu distantsi (2500 m ja 4000 m). 1904. aastal oli kavas 2500 m takistusjooks. 1908. aastal oli distantsi pikkus 3200 m.

### Naised

## [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistluste]] medalivõitjad

### Mehed

### Naised

## Vaata ka
*3000 m takistusjooksu Eesti meistrivõistluste medalivõitjad

## Välislingid

* Meeste 3000 meetri takistusjooksu kõigi aegade edetabel
* Naiste 3000 meetri takistusjooksu kõigi aegade edetabel

* Meeste 3000 meetri takistusjooksu edetabelid: 2002 - 2003 - 2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008 - 2009 - 2010 - 2011
* Naiste 3000 meetri takistusjooksu edetabelid: 2002 - 2003 - 2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008 - 2009 - 2010 - 2011
Seitsmevõistlus

**Seitsmevõistlus** on naiste mitmevõistlus kergejõustikus. 

Naiste seitsmevõistluse alad on esimesel päeval 100 m tõkkejooks, kõrgushüpe, kuulitõuge, 200 m jooks ja teisel päeval kaugushüpe, odavise ja 800 m jooks. Aastatel 1964–1980 võisteldi olümpiamängudel viievõistluses, pärast esimesi maailmameistrivõistlusi (1983) aga juba seitsmevõistluses (alates  1984. aasta suveolümpiamängudest Los Angeleses).

## Kõigi aegade edetabel
*Seisuga 1. juuni 2025.*

## Eesti edetabel
Üle 5700 punkti saavutanud Eesti seitsmevõistlejad nende isiklike rekordite järgi.
*Seisuga 15. juuni 2025.*

## [[Olümpiamängud|Olümpia]]medalistid

## [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistluste]] medalistid

## Vaata ka
*Seitsmevõistluse Eesti meistrivõistluste medalivõitjad
*Naiste viievõistlus
*Kolmevõistlus ehk triatlon — τρεῖς ἆθλος
*Viievõistlus ehk pentatlon — πένταθλον
*Moodne viievõistlus — πένταθλον
*Kümnevõistlus — δέκα ἆθλον

## Viited

## Välislingid
*Naiste seitsmevõistluse kõigi aegade edetabel
*Naiste seitsmevõistluse edetabelid:2002-2003-2004- 2005-2006-2007-2008-2009
4 × 100 meetri teatejooks

**4 × 100 meetri teatejooks** ehk **lühiteade** on kergejõustiku ala. Neljast jooksjast koosnev 4 × 100 m teatevõistkond peab vahetustega joostes andma teatepulga eelmiselt järgmisele teatejooksjale üle määrustepäraselt ja teatevahetusalas. Teatevahetusala on 10 meetrit enne ja 10 meetrit pärast 100 m, 200 m ja 300 m joont. Igale 20-meetrisele teatevahetusalale eelneb 10-meetrine hoovõtuala. Võistkonna liikmed peavad kogu jooksu vältel olema omal rajal ega tohi teisi võistlejaid takistada.

Lühiteade on väga tehniline ala, kus teatevahetusel on väga oluline osa hea lõpptulemuse saavutamisel. Teatepulga mahakukkumine ja määrustevastane teatevahetus võivad ka parimatele võistkondadele saatuslikuks saada.

Esimest korda oli 4 × 100 m teatejooks olümpiamängude kavas meestel 1912. aastal Stockholmis ja naistel 1928 Amsterdamis.

## [[Kergejõustiku maailmarekordid|Maailmarekord]]ite areng

### Mehed

### Naised

## [[Olümpiamängud]]e medalivõitjad

### Mehed

### Naised




                                                                                    
Rahvusvaheline Olümpiakomitee tühistas kõik Marion Jonesi tulemused nii üksikaladel (100 m, 200 m ja kaugushüpe) kui ka teatejooksudes (4x100 m ja 4x400 m) dopingu kasutamise pärast. Medaleid ei ole ümber jagatud.


## [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistluste]] medalivõitjad

### Mehed

### Naised

## Välislingid

*Meeste 4 × 100 m teatejooksu kõigi aegade edetabel
*Naiste 4 × 100 m teatejooksu kõigi aegade edetabel
* Meeste 4 × 100 m teatejooksu edetabelid 2002 - 2003 - 2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008 - 2009
* Naiste 4 × 100 m teatejooksu edetabelid 2002 - 2003 - 2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008 - 2009