open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Johannes Karlson

**Johannes Karlson** (26. september 1893 Harjumaa – 6. oktoober 1958) oli Eesti Metodisti Kiriku misjonär ja pastor aastatel 1920–1926. 

Ta teenis misjonärina Lõuna-Ameerikas.

Maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Teenistuskäik
* 1920–1922 EMK Rakvere koguduse esimene pastor
* 1922–1923 EMK Haapsalu koguduse pastor
* 1923–1926 EMK Tartu Püha Luuka koguduse rajaja ja esimene pastor

## Viited
475

**475. aasta** (**CDLXXV**) oli 5. sajandi 75. aasta.

## Sündmused maailmas
* 12. jaanuar – Basiliscus sai Bütsantsi keisriks pärast seda, kui keiser Zeno oli pagendatud Konstantinoopolisse.
* 28. august – Orestes võttis Lääne-Rooma keisririigi pealinna Ravenna enda võimu alla ja sundis keiser Julius Nepose põgenema.
* 31. oktoober – Romulus Augustulus asus troonile Lääne-Rooma keisririigi viimase valitsejana.
*Vana-Rooma konsuliks oli Flavius Zeno.

## Sündinud
* ...

## Surnud
*...
Kogula vald

**Kogula vald** (saksa keeles *Gemeinde Koggul*) oli vald Valjala kihelkonnas Saaremaal. Vallamaja asus Valjala külas.

1936. aastal nimetati vald ümber **Valjala vallaks**.

1939. aastal läksid valla alad uue Valjala valla koosseisu, välja arvatud Ranna küla ja Rõõsa asunduse piirkonnad, mis läksid Laimjala valla alla.

## Viited
Abruka vald

**Abruka vald** (saksa keeles *Gemeinde Abro*) oli vald Anseküla kihelkonnas Saaremaal. Vallamaja asus Saaremaal Salme külas.

Abruka vald moodustati 1866. aastal. Anseküla kihelkonnas moodustati samal aastal veel Anseküla kirikuvald, Lõmala vald, Lõo vald, Tiinuse vald ja Tiirimetsa vald, mis lõpetati 1891. aastal ning liideti Abruka vallaga.

Vallas oli Abruka posti-telegraafi agentuur, Anseküla, Hindu, Järve ja Tiirimetsa postitalu ning Imari, Lõmala ja Üüdibe kirjatalu (1934).

1936. aastal nimetati vald ümber **Salme vallaks**, kuna Abruka saar, mille järgi oli vald nime saanud, kuulus Kaarma-Suure valda.

Abruka vald kuulus Sõrve põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda ning Riigivolikogu 42. valimisringkonda, kust valiti Johannes Perens.

## Viited
Piiriomakaitse

**Piiriomakaitse** oli Teise maailmasõja ajal 1941. aastal moodustatud piirivalve(kaitse)- ja Saksa vägede tagalajulgestusüksused, Eesti Omavalitsuse Sisedirektooriumi Politsei ja Omakaitse Valitsuse haldusalas.

## Piiriomakaitse moodustamine
Piiriomakaitse moodustati 1941. aastal Eesti Omakaitse palgalistest üksustest, 21. jaanuaril 1942 kinnitas Eesti Omavalitsuse Sisedirektor Sisedirektooriumi Politsei ja Omakaitse Valitsuse koosseisus Piiriomakaitse juhatuse ning nelja Piiriomakaitse üksikpataljoni koosseisud.

Enne piiriomakaitse moodustamist, alates 20. novembrist 1941 täitsid Eesti ja NSV Liidu piiri sulgemise ülesandeid piirkondlikud Omakaitsemalevad. Pihkva järve läänekaldal endisest Eesti-Vene piirist kuni Võõpsuni tagas piirivalve Petseri Omakaitse Üksikpataljon. Peipsi järve lääne- ja põhjakaldal ning Narva jõe joonel täitsid neid ülesandeid enamuses Narva Omakaitse üksused, mis olid täiendatud ühe Kaitse Vahipataljoni ja Narva abipolitsei kahe kompanii meeskonnaga.

Piirkaitse pataljonid moodustati senistest Narva, Tartu ja Petseri Omakaitse üksikpataljonidest, mis nimetati ümber vastavalt 1., 2. ja 3. Piiriomakaitse üksikpataljoniks. Tartu II Omakaitse üksikpataljon nimetati 4. Piiriomakaitse Üksikpataljoniks.

## Juhtkond ja organisatsioon
Moodustatud Piiriomakaitse ülemaks määrati endine Eesti Vabariigi ja ka Eesti NSV SARKi Piiritalituse ülem Johann Paul, piiriomakaitse ülema asetäitja oli Artur Viilip.

Piiriomakaitse staabi jaoskonnaülemad olid: kapten Aarne Võting, kapten A.Tali ning staabiadjutant Peeter Auksi.

Piiri kaitseks moodustati Saksa vägede julgestusasutuste poolt Piiri Üksikpataljonidest (*I; II ja III Est. Grenzbataillion*) ja neist moodustati 39 piirikordonit, kus valvasid palgalistest omakaitselastest moodustatud piiriomakaitse pataljonid.

;1. Piiri Üksikpataljon
1. Piiri Üksikpataljoni ülem major Eduard Kukeste, tegevuspiirkond Narva ümbrus, 
;2. Piiri Üksikpataljon
2. Piiri Üksikpataljoni ülem major Peeter Plado, 
;3. Piiri Üksikpataljon
3. Piiri Üksikpataljoni ülem kolonelleitnant Juhan Labidas,
;4. pataljon, mis aga asus Tartu linnas vahiteenistuses ega tegelenud piirikaitsega.

## Piiriomakaitse likvideerimine
Piiriomakaitse pataljonid ning piiriomakaitse juhtkond saadeti Saksa Korrapolitsei juhi Hermann Schallerti 1942. aasta 10. aprilli korraldusel laiali 3. juulil ja piiripataljon lõpetasid tegevuse 6. augustist 1942. Piirikaitse funktsioon anti üle moodustatavale Saksa Tolli-piirikaitsele.

## Vaata ka
*Omakaitse
*Politseipataljonid
*Kaitse Vahipataljonid
Kirivere (Torma)

**Kirivere küla** oli küla Laiuse kihelkonnas Reastvere mõisapiirkonnas. 1977. aastal liideti küla Leedi külaga.

Küla on esmamainitud 1408. aastal (*Kirrifer*) Liivi ordumeistri läänikirjas seoses Reastvere mõisa läänistamisega. 
Pikka aega kuulus küla Leedi mõisale. 1599. aastal oli küla kellegi Slupski valduses. 1624. aastaks oli toona tühi küla läinud Reastvere mõisa valdusse.

Kirivere külas on sündinud eesti õigeusu vaimulik Jakob Lindenberg ja ajakirjanik Mihhail Lindenberg.

Kirivere muistne külaase on tänapäeval arheoloogiamälestis.

## Külakool
Kirivere külas asus Leedi ja Reastvere mõisapiirkondade ühine külakool, mida on esmamainitud 1775. aastal. Samal aastal õppis koolis 30 last. Järgmisel aastal oli õpilasi 22. 1786. aastal kool ei tegutsenud, kuid juba järgmisel aastal oli kool taas avatud ning seal õppis 37 last. Järgmistel aastakümnetel kool ei tegutsenud. 1811. aastaks sai kool uue maja. 1822. aastal on esimest korda mainitud Reastvere-Leedi kooli asukohana Kirivere küla. 1847. aastal asutati Leedisse eraldi kool ning Kirivere kool jäi vaid Reastvere mõisapiirkonna lastele. Pärast Reastvere ja Leedi valla liitmist Laius-Tähkvere vallaga koolid ühendati uuesti ning Kirivere külakool suleti. 

Kirivere külakooli õpetajad:
*Jaan Soosaar (–1825)
*Juhan Meibaum (1825–1833)
*Tõnis Ots (1833–1871)
*Jaan Ots (1871–1879)
*Jaan Kallama (1879–1883)
*Jaan Peerna (1883–1887)
*Kustav Karu (1887–1897)
*Juhan Lukkats (1897–1899)
*Jakob Lukkats (1899)
*Otto Tamm (1899–1901)
*Karl Pärn (1902)

## Viited

## Välislingid
*Kultuurimälestiste riiklik register – asulakoht (9437)
Mõisamaa (Torma)

**Mõisamaa küla** oli küla Laiuse kihelkonnas. 1977. aastal liideti küla Leedi külaga.

Mõisamaa küla on esmamainitud 1599. aastal seoses küla tollase omaniku Dietrich Hakeniga (ka Dydrych Haken). 1624. aastal asus külas mõis (*Brinckstete*). Hiljem kuulus küla Leedi mõisale jäädes haldusjaotuslikult Laiuse kihelkonda. 

## Viited
Joseph Pilates

**Joseph Hubertus Pilates** (9. detsember 1883 – 9. oktoober 1967) oli Saksamaal sündinud USA treener, pilatese treeningumeetodi arendaja, edendaja ja levitaja.

## Elulugu
Joseph H. Pilates sündis 1883. aastal Mönchengladbachis Saksamaal. Tema isa oli kreeka päritolu auhinnatud võimleja ja ema tegeles naturopaatiaga. Lapsepõlves nõrga tervisega hädas olnud, astma, rahhiidi ja liigesepõletike all kannatanud Pilates pühendas kogu elu hea füüsilise vormi saladuste väljaselgitamisele. Juba lapsena uuris ta ja katsetas enda peal treeningukavasid – nii kulturismi, gümnastika, joogat kui ka *[[kung fu]]* omi – ning oli sedavõrd heas vormis, et poseeris juba 14-aastaselt anatoomiliste kaartide joonistajatele. J. Pilates jõudis arusaamisele, et moodne elustiil, halb rüht ja vale hingamine on paljude terviseprobleemide põhjus. Ta leidis, et kui inimese nahk on võimeline pidevalt uuenema, siis peab olema võimalik tervendada ja tugevdada kõiki elundeid ja kogu keha. See ajendaski teda välja töötama ainulaadse harjutuste kava ja uurima treeninguvahendite kasutegureid, mille põhjal ta hiljem töötas välja omaenda unikaalsed treeningumasinad.

32-aastaselt kolis Pilates Inglismaale, kus ta andis enesekaitsetunde, tegutses elukutselise poksijana ning esines isegi tsirkuses. Esimese maailmasõja puhkedes võeti Joseph Pilates koos teiste sakslastega vahi alla ning paigutati vangilaagrisse. Laagris viibides õpetas ta kaasvangidele võimlemisharjutusi ning nimetas oma treeningumeetodit "kontroloogiaks" – tänu keha treenimisele olid vangid hea tervise juures ja suutsid üle elada gripiepideemia, milles hukkus 1918. aastal tuhandeid inimesi. Seda aega saab ühtlasi lugeda Pilatese tehnika sünniajaks.

Pärast sõda naasis Pilates Saksamaale, kus ta tegi koostööd mitme tantsu- ja võimlemisasjatundjaga, sealhulgas näiteks Rudolf Labaniga. Samuti jätkas ta tööd politseinike treenimisel.

Pärast seda, kui tal paluti hakata treenima sõjaväge, lahkus ta 1926. aastal kodumaas pettununa Saksamaalt ning reisis Ameerikasse. Teel uude maailma tutvus ta Clara, oma tulevase abikaasa ja äripartneriga. Koos rajasid nad New Yorgis stuudio, kus Pilates jätkas oma treeningumeetodi arendamist, kuni jõudis lõpuks tulemuseni, mida tänapäeval tuntakse Pilatese meetodina. Clara ja Joseph Pilates õpetasid ja juhendasid oma õpilasi New Yorgi stuudios mitu aastakümmet, leides oma kõige pühendunumad järgijad tantsijate ja baleriinide kogukonnast – kust pärinevad kõik meistrid, kes tänapäeval Joseph Pilatese elutööd edasi kannavad. Lisaks kirjutas Pilates mitu raamatut ning suutis viljaka leiutajana kinnitada 26 patenti.

## Teoseid
* Joseph H. Pilates "Your Health" (1934)
* Joseph H. Pilates ja William J. Miller "Return to Life Through Contrology" (1945)

## Õpilased
Otseselt Pilatese käe all õppinud meistrite hulka kuuluvad näiteks Romana Kryzanowska, Eve Gentry, Ron Fletcher, Corola Trier, Mary Bowen, Kathy Grant ja Lolita San Miguel.

## Vaata ka
*pilates

## Allikad

## Välislingid
* www.truepilatesny.com
* truepilates.ee
* Joseph Pilatese kokkuvõtlik elulugu
Auvere-Joala vald

**Auvere-Joala vald** oli vald Viru maakonnas aastal 1924–1939. Vallamaja asus Soldina külas.

Vald loodi Auvere, Mustajõe ja Joala valla liitmisel.

1. aprillil 1939. aasta vallareformiga liideti valla maa-ala uue Vaivara vallaga.

## Viited
Einmani vald

**Einmani vald** (varem **Einmanni vald**; saksa keeles *Gemeinde Korps*) oli vald Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal 1866–1892 ja 1895–1939. Vallamaja asus Vajangu külas.

24. augustil 1935 nimetati vald Vajangu vallaks.

1. aprillil 1939 liideti 1939. aasta vallareformiga valla maa-ala uue Vajangu vallaga.
## Viited
Richard Devid

**Richard Devid** (ka **Richard Deevid**; 30. aprill 1893 Kärdlas – 5. juuni 1942 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli Eesti ärimees.

Richard Devid oli Tallinnas Harju tänaval asunud Eesti eliithotelli ja restorani Kuld Lõvi omanik ning Tallinna Rotary Klubi liige.

Olles pärit Kärdlast, kinkis ta Kärdla kirikule 1920. aastate lõpul uue kella.

Talle kuulunud hotell natsionaliseeriti 1940. aastal. Ta ise vahistati 14. juunil 1941 ning küüditati NSV Liidu sisemaale, kus talle tribunali otsusega 21. märtsil 1942 määrati surmanuhtlus. Otsus viidi täide 5. juunil 1942. 

Tema tütar on Vive Devid.

## Viited
Heinrich Gutkin

**Heinrich (Henoch) Gutkin** (13. juuni 1879 Tallinn – 11. oktoober 1941 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli juudi rahvusest Eesti ettevõtja ja Rahvuskogu liige.

Ta oli Tallinna Juudi Ühispanga juhatuse esimees, riidekaupluse omanik ja Kaubandus-Tööstuskoja liige aastatel 1925–1937.

Ta oli ka Juudi Kultuuriomavalitsuse abiesimees, Juudi vähemusrahvuse IV kultuurinõukogu liige ning Juudi kultuuriomavalitsuse esindaja Rahvuskogu Teises Kojas. 

Ta vahistati NKVD poolt 14. juunil 1941 ja küüditati NSV Liitu, kus suri vangilaagris.

## Viited

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Kapp (täpsustus)

* **[[Kapp]]** on mööbliese.
* **[[Kapp (anum)|Kapp]]** on puidust nõu.
* **[[Kapp (mõõtühik)|Kapp]]** on endisaegne mahumõõt.
* **[[Kapp (jalatsi osa)|Kapp]]** on jalatsi osa.
* **"[[Kapp (film)|Kapp]]"** ("Le Placard") on 2001. aasta film.
***[[Kapp (perekonnanimi)]]**
****[[Aleksander Kapp]]** (1874–1940) oli eesti vaimulik
****[[Artur Kapp]]** (1878–1952) oli eesti helilooja ja pedagoog
****[[Eugen Kapp]]** (1908–1996) oli eesti helilooja ja pedagoog 
****[[Joosep Kapp]]** (1833–1894) oli rahvusliku liikumise tegelane ja kooliõpetaja
****[[Viktor Kapp]]** (1919–2003) oli eesti metsandus- ja sporditegelane
****[[Villem Kapp]]** (1913–1964) oli eesti helilooja ja pedagoog

## Vaata ka
* Kappel
Otto III (Braunschweig-Lüneburg)

**Otto III** (u. 1296 – 1352) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Lüneburgi vürst aastast 1330 kuni oma surmani.

## Järglased
Otto abielust Mecklenburgi Mathildega (1293–1358) sündisid järgmised lapsed:

# Mathilde (suri 7. septembril 1357), oli abielus Waldecki krahvi Otto II-ga
# Otto
# Elisabeth (suri 20. veebruaril 1386)

## Vaata ka
* Welfid
* Braunschweig-Lüneburgi hertsogkond

## Välislingid
* Welfide dünastia koduleht
Liigvalla vald

**Liigvalla vald** (saksa keeles *Gemeinde Löwenwolde*) oli 1866 moodustatud vald Koeru kihelkonnas Järvamaal. Vallamaja asus Rakke külas.

Vald koosnes Liigvalla, Ao ja Piibe mõisa aladest. 1895. aastal liideti Liigvalla külge Piibe vald.

22. septembril 1936 nimetati vald ümber **Rakke vallaks**.

1. aprillil 1939 jagati 1939. aasta vallareformiga  valla maa-ala Rakke valla ja Vaimastvere valla vahel.

## Vaata ka
*Liigvalla

## Viited
Wilhelm II (Braunschweig-Lüneburg)

**Wilhelm II** (u. 1300 – 1369) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Lüneburgi vürst aastast 1330 kuni oma surmani.

## Abielud ja järglased
Wilhelmil oli tütar igaühega oma neljast naisest.

Esimesest abielust Ravensbergi krahvi Otto IV tütre Hedwigiga (suri pärast aastat 1387):
# Elisabeth (suri aastal 1384)
Teisest abielust Mariega:
# Mathilde (suri pärast 16. maid 1410)

## Vaata ka
* Welfid
* Saksi-Wittenberg

## Välislingid
* Welfide dünastia koduleht
Kilbavere

**Kilbavere küla** oli küla Tartumaal Laiuse kihelkonnas. 1977. aastal liideti küla Oti külaga.

Kilbavere küla on esmamainitud 1599. aastal (*Kilbawer*), kui küla kuulus Laiuse lossi folvarki Madej vakusesse. 1624. aastal on küla (*Kilpauer*) nimetatud Kodisma vakusesse kuuluvana. Hiljem kuulus küla Laius-Tähkvere mõisale jäädes Torma kihelkonna maa-alale. 

## Vaata ka
*Kilbavere mõis
*Oti küla 
*Laius-Tähkvere mõis
*Torma vald

## Viited
Aosilla

**Aosilla** (ka Haoselja) on endine küla Jõgevamaal. 1977. aastal liideti küla Oti külaga.

Geograafilised koordinaadid on . 

Aosilla külast läks 20. sajandi I poolel metsatee endisse Raja külla, mis paikneb praeguse Ida-Viru maakonna Mustvee valla Laekannu küla maa-alal.

## Kool
20. sajandi esimesel poolel töötas külas algkool. 1919/20. õppeaastal oli see kolmeklassiline, ülalpidajaks Laius-Tähkvere vald.
Õpilaste arv oli väike ja neid võeti vastu üle aasta. 1929/30. õppeaastal töötas koolis neli klassi, 1932/33. aastast lisandus viies klass. Pärast Eesti okupeerimist töötas algkool 4-klassilisena. 1941. aastal kool enam ei töötanud.

## Viited
Skalaarkorrutis

Vektorite **a** = (*a*1, *a*2, ..., *a**n*) ja **b** = (*b*1, *b*2, ..., *b**n*) **skalaarkorrutiseks** nimetatakse arvu:
:\mathbf{a}\cdot \mathbf{b} = \sum_{i=1}^n a_ib_i = a_1b_1 + a_2b_2 + \cdots + a_nb_n 
kus Σ tähistab summeerimist ja *n* on vektorruumi mõõde.

## Näide

Näiteks kolmemõõtmelises ruumis on vektorite (1, 3, −5) ja (4, −2, −1) skalaarkorrutis

:
(1, 3, -5) \cdot (4, -2, -1)
= 1\cdot4 + 3\cdot(-2) + (-5)\cdot(-1)
= 4 - 6 + 5
= 3.


## Skalaarkorrutis kompleksarvuliste vektori liikmetega
Juhul, kui vektori liikmed on kompleksarvud, siis skalaarkorrutis defineeritakse kui
:\mathbf{a}\cdot \mathbf{b^*} = \sum_{i=1}^n a_ib^*_i = a_1b^*_1 + a_2b^*_2 + \cdots + a_nb^*_n ,
kus b^* on b kaaskompleksarv. Tegemist on üldisema valemiga, mis kehtib ka reaalarvuliste liikmetega vektorite puhul, sest kaaskompleksi võtmine reaalarvust jätab arvu samaks.

## Rakendusi
* Füüsikas saab skalaarkorrutise abil arvutada mehaanilist tööd.
* Matemaatikas kasutatakse skalaarkorrutist segakorrutise defineerimisel.

## Vaata ka

* Vektorkorrutis
* Bilineaarvorm
Metsaküla (Jõgeva)

**Metsaküla** oli küla Jõgevamaal, tänapäeval Jõgeva vallas. 1977. aastal liideti küla Oti külaga.

## Vaata ka
*Oti küla
August Ingermann

**August Ingermann** (17. november 1877 Tarvastu vald, Viljandimaa – 11. mai 1934) oli Eesti sõjaväelane ja politseiametnik.

## Elulugu
August Ingermann omandas hariduse Tartus. 1896. aastal asus ta teenistusse Tartu kreispolitsei kantseleisse, kust siirdus sekretäriks Riia ringkonnakohtu prokuröri abi juurde 1901. aastal, kust viidi üle sekretäriks Petrogradi ringkonnakohtu kriminaaljaoskonda 1915. aastal. Hoolsa teenistuse eest anti talle Stanislavi orden 1914. aastal.

1916. aastal lähetati A. Ingermann Venemaa Imperaatorliku Armee kaardiväe staabiülema korraldusse ja ülendati sõjaväeametnikuks ning määrati teenistusse käsutusametnikuks staabi luureosakonda. 1917. aastal määrati A. Ingermann staabi uurimisosakonna juhatajaks, kust lasti reservi jaanuaris 1918.

A. Ingermann astus Eesti Vabadussõja alguses detsembris 1918 Eesti Rahvaväkke ja määrati 2. Diviisi teadetekogumise punkti, 1919. aasta juunis viidi üle Valga teadetekogumise punkti ülemaks. Pärast Vabadussõja lõppu arvati 31. mail 1920 reservi.

1. juunil 1920 astus A. Ingermann Kaitsepolitsei teenistusse ja määrati Kaitsepolitsei Valga jaoskonna ülemaks, kust viidi üle Kaitsepolitsei Tallinna jaoskonna ülemaks 15. jaanuaril 1923. Tallinna jaoskonna ülema ametikoht nimetati 1. jaanuaril 1926 Poliitilise Politsei Tallinna komissariks, kellena A. Ingermann teenis kuni 25. juunini 1933.

Hoolsa ja eeskujuliku teenistuse eest määrati A. Ingermannile veebruaris 1928 autasu 3 kuupalga suuruses ja 1933. aasta juunis 350 kr ulatuses.

1933. aastal viidi A. Ingermann üle omal palvel kriminaalkomissariks Viljandisse, kus töötas kuni surmani 11. mail 1934.

## Tunnustus
* Kaitseliidu III klassi Valgerist
* Kaitseliidu Kotkaristi III klassi teenetemärk
Magnus II (Braunschweig-Lüneburg)

**Magnus II** (1324–1373), kutsutud ka **Magnus Kaelakeega** (**Magnus Torquatus**), oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog, valitses Wolfenbütteli vürstkonda ja ajutiselt ka Lüneburgi vürstkonda.

## Perekond
Magnus abiellus Anhalt-Bernburgi vürsti Bernhard III tütre Katharinaga. Neil olid järgnevad lapsed:

* Elisabeth, abiellus Schleswigi hertsogi/Holstein-Rendsburgi krahvi Gerhard II/VI-ga (umbes 1367 – 4. august 1404)
* Friedrich I (1357–1400)
* Bernhard I (suri aastal 1434)
* Heinrich I (suri aastal 1416)
* Agnes I (suri aastal 1410), abiellus Braunschweig-Lüneburgi hertsogi Albrecht I-ga (1339–1383)
* Helene, abiellus Hoya krahvi Erich I-ga
* Elisabeth (suri aastal 1420), abiellus Oldenburgi krahvi Moritz IV-ga (1380–1420)
* Agnes (enne aastat 1356 – u. aastal 1416), abiellus Rootsi kuninga Albrechtiga
* Sophie (1358–28. mai 1416), abiellus 8. aprillil 1373 Saksi-Lauenburgi hertsogi Erich IV-ga .
* Mechthild (1370–??), abiellus Hoya krahvi Otto III-ga (suri aastal 1428)
* Otto II von Braunschweig-Lüneburg (u. 1364–1406), Bremeni peapiiskop
Kapp

**Kapp** on ühe või mitme uksega mööbliese asjade hoidmiseks.

Antiikajal tunti küll juba enamikku mööbliesemeid, mis on kasutusel tänapäeval, kuid kappi kasutati üksnes kauplusemööblina, mitte kodumajapidamises. 

Kappe liigitatakse peamiselt mõõtmete ja kasutusotstarbe järgi, näiteks vannitoakapid, köögikapid, seinakapid, öökapid ja nii edasi.

## Viited

## Välislingid
Edafoloogia

**Edafoloogia** uurib mulda, kui taimede kasvukeskkonda. Sealjuures hinnatakse mulla võimet varustada taimkatet kasvuks ning arenguks vajalike ainetega ja tagada selleks sobilikud tingimused.

Edafoloogia on üks kahest mullateaduse põhilisest harust pedoloogia kõrval.

## Vaata ka
* Mullateadus
Andres Piirsoo

**Andres Piirsoo** (sündinud 24. septembril 1948) on eesti rakuteadlane, bioloog.

Ta on tegelenud ka histoloogiaga. 

Töötab Tartu Tamme Erakliiniku juhatajana. 

Bioloogiadoktor (Moskva, 1981). TÜ emeriitdotsent. 

Enam kui 40 teaduspublikatsiooni autor.

## Tunnustus

* 2013 Tartu Ülikooli medal

## Viited


## Välislingid
* 
* Viktoria Lummo "Andres Piirsoo: saarlastele panen kaks plussi rohkem, aga küsin ka kaks korda rohkem" Saarte Hääl, 4. oktoober 2008
Victorious

"**Victorious**" on Ameerika Ühendriikide telesari kanalil Nickelodeon. Sarja looja on Dan Schneider.

Sarja peategelane on ambitsioonikas laulja Tori Vega (Victoria Justice), kes õpib lavakunstide koolis Hollywood Arts ning satub iga päev kummalistesse olukordadesse.

See oli esimest korda eetris 27. märtsil 2010.

## Peategelased
* Tori Vega – Victoria Justice
* Andre Harris – Leon Thomas III
* Robbie Shapiro – Matt Bennett
* Jade West – Elizabeth Gillies
* Cat Valentine – Ariana Grande
* Beck Oliver – Avan Jogia
* Trina Vega – Daniella Monet

## Välislingid
* Theslap.com
* Victorious (Nick.com)
Bayer AG

**Bayer AG** on rahvusvaheline ettevõte, mille peamised kompetentsivaldkonnad on tervishoid, taimekaitse ja kõrgtehnoloogilised materjalid. 

Bayeri aktsiatega kaubeldakse Frankfurdi börsil, aktsia hind kuulub indeksi DAX koosseisu.

## Kontserni struktuur
Bayeri kontserni tegevused on koondatud kolme tütarettevõttesse – HealthCare, CropScience ja MaterialScience –, mis tegutsevad suures osas iseseisvalt. Neid toetavad kolm teenindusettevõtet. 

Äritegevuse eest vastutavad tütarettevõtted:
*Bayer HealthCare kuulub maailma juhtivate innovaatiliste ravimitootjate hulka.
*Bayer CropScience on maailmas juhtpositsioonil taimekaitse ja mittepõllumajandusliku kahjuritõrje valdkondades tänu efektiivsetele toodetele, teedrajavatele innovatsioonidele ja kliendikesksusele.
*Bayer MaterialScience pakub kõrgtehnoloogilisi materjale, nagu polükarbonaadid ja polüuretaanid, ning innovatiivseid süsteemlahendusi, mida kasutatakse igapäevaste toodete valmistamiseks.

Teenindavad tegevused on koondatud kolme teenindusettevõtte alla: 

*Bayer Business Services on Bayeri kontserni rahvusvaheline IT-kompetentsikeskus. 
*Bayer Technology Services on Bayeri kontserni tehnoloogiline selgroog ja innovatsioonimootor.
*Currenta pakub teenuseid keemiatööstusele, sh varustamine, jäätmekäitlus, infrastruktuur, ohutuse ja turvalisuse tagamine, analüüsid ja erialased koolitused. 

Bayeri kontsern turustab umbes 5000 toodet tervishoiu, taimekaitse ja kõrgtehnoloogiliste materjalide valdkonnas.

## Välislingid
* Bayeri koduleht
Leedi

**Leedi** (inglise keeles *Lady*) on kõrgaadlisse kuuluva naise tiitel Suurbritannias, *[[lord]]i* naissoost vaste; tänapäeval ka üldisemalt daamide kohta kasutatav sõna.

Tavaliselt seostatakse sõna *leedi* nüüdisajalgi daamiliku käitumise või kõrgklassi päritoluga. Seda kasutatakse ka vastena sõnale "džentelmen" fraasis "leedid ja džentelmenid", mis vastab sisuliselt kõnetusele "Daamid ja härrad!".

Inglise keeles kasutatakse sõna *lady* ka madalama klassi kohta, näiteks võidakse koristajat nimetada *cleaning lady* (sõna-sõnalt "puhastusleedi" või "puhastusdaam"), samuti irooniliselt (näiteks naisvangide või prostituutide kohta).
Ugri keeled

**Ugri keeled** on Uurali keelkonda kuuluv soome-ugri keelte rühm, millesse omakorda kuuluvad: ungari keel, handi keel ja mansi keel.

Obi jõe valgalas kõneldavad handi keel ja mansi keel moodustavad ugri keelte hulgas Obi ugri keelte alarühma.

Ugri keeled erinevad üksteisest sedavõrd palju, et vastastikune arusaamine ei ole võimalik.

## Sõnavara
Oskar Hinto

**Oskar Hinto** (24. juuli 1882 Tartumaa – 16. detsember 1961 Tallinn) oli Eesti teadlane ja riigiametnik.

Hinto lõpetas 1912. aastal Peterburi Tehnoloogiainstituudi ja töötas Venemaal ja Nõukogude Venemaal kuni 1921 sisevete ja turbatööstuse alal. 

1921. aastal opteerus Hinto Eestisse ja aastatel 1921–1935 töötas Tallinna Tehnikumi õppejõuna. 

Aastatel 1927–1936 oli Oskar Hinto Eesti Vabariigi Majandusministeeriumi tööstusosakonna direktor. 1936–1940 oli ta Eesti Metsa- ja Tselluloosi osaühisuse juhatuse esimees. 

Pärast Teist maailmasõda töötas Hinto Eesti NSV Põllumajandusministeeriumis. 

## Ühiskondlik tegevus
Oskar Hinto oli EÜS Põhjala liige.
Paisu kaudu suletav türistor

**Paisu kaudu suletav türistor** ehk **GTO türistor** (inglise keeles *gate turn-off thyristor*) on suletav türistor, mida kasutatakse jõupooljuhtmuundurites, näiteks elektrimootori elektroonilises juhtsüsteemis lülitina.

Tavalised türistorid ei ole täielikult juhitavad. Neid saab lülitada ainult sisse, aga mitte välja. Väljalülitmiseks on harilikule SCR türistorile vaja lisaks keerukaid ja mahukaid sulgemisahelaid. Sellepärast on harilikku mittesuletavat ehk SCR türistori edasi arendatud ja kasutusel erinevad meetodid türistori väljalülitamiseks. Üks neist on GTO türistor.

Suletavad türistorid on türistoride suhteliselt uued mudelid. Nad töötati välja 1960. aastatel, aga mootorite juhtimiseks hakati neid kasutama alles 1970. aastate lõpul. Neid kasutatakse mootorite juhtimise pakettides järjest laiemalt, sest nad ei vaja väliseid komponente juhitava ränialaldi ehk kolmejuhtmiselise türistori väljalülitamiseks alalisvooluahelates.
Suletav türistor vajab sisselülitamiseks harilikult suuremat väravavoolu kui tavaline kolmejuhtmeline türistor. Suure võimsusega seadmed vajavad väravavoolu vähemalt 10 A. Seadme töösagedus on kuni 1kHz ja väljalülitamiseks on vaja anda talle suur negatiivne vooluimpulss, mille suurus on kuuendik kuni veerand seadet läbivast voolust.

Suletavate türistoridega inverter (vaheldi) koosneb türistoridega jõuplokist. Türistori tüürelektroodidele antakse tüürvoolu mikrokontrollerilt või impulss-generaatorilt.

Suletavate türistoride pooljuhi struktuur on keerukam kui üheoperatsioonilisel türistoril, koosnedes paljudest rakkudest. Väljalülitumise võime saavutatakse katoodide saarekestena hajutamise ning katoodi ja tüürelektroodi vahelise distantsi vähendamisega. Need türistorid on tunduvalt kiiremad üheoperatsioonilistest türistoridest ja neid kasutatakse sagedusteni kuni 500&nbsp;kHz.

Suletavate jõupooljuhtseadiste (sh GTO türistoride) ja mikroprotsessortehnika laialdane kasutamine iseloomustab elektertranspordi veeremi kolmandat põlvkonda.

## Vaata ka
* Isoleeritud paisuga bipolaartransistor
* Integreeritud paisuga suletav türistor

## Viited
Engelhard Corjus

**Engelhard Corjus** (ka **Korjus**; 11. november 1899 Haapsalu – 26. märts 1961 Toronto, Kanada) oli Eesti arhitekt.

Ta lõpetas 1918. aastal Tallinna Reaalkooli.

## Looming
Ta oli tuntud enda loomingus nii äärmusliku funktsionalismi kui ka saksapärase ekspressionismi viljelemisega. 

### Pühakodasid
*Tallinna Immanueli kirik, Jõe 12 (projekt 1931; ehitatud ümber 1950. aastatel; lammutati 1997)
*Tartu Püha Luuka kirik (projekt 1931; ei ehitatud Nõukogude okupatsiooni ja II maailmasõja tõttu)
*Narva evangeeliumi kristlaste palvela (projekt 1933; ei ehitatud). Kaasautor Eugen Sacharias
*EEKBKL Rakvere Karmeli koguduse palvela (sisse pühitsetud 12.detsembril 1933)

### Eramuid
*Sõbra 29, Nõmme (1932)
*Sihi 44, Nõmme (1933)

## Isiklikku
Tema isa oli usutegelane Voldemar Korjus, õed misjonär Tabea Korjus ja kunstnik Veronica Korjus, vend psühholoog ja baptist Georg Korjus. 

## Viited

## Kirjandus
*Mart Kalm. "Corjus, Korjus, Engelhard". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 56
Tartu Püha Luuka kirik

**Tartu Püha Luuka kirik** on 2002. aastal EMK Tartu Püha Luuka kogudusele valminud kirik Tartu linnas aadressil Vallikraavi tänav 16a.

Kiriku projekteeris arhitekt Indrek Allmann. Projekt jätkab stiililt 1931. aastal arhitekt Engelhard Corjuse poolt kogudusele projekteeritud, ent Nõukogude okupatsiooni ja Teise maailmasõja tõttu ehitamata jäänud uue kiriku funktsionalistlikku joont. 

Kahekorruselise kiriku ettenähtud kahest ehitusetapist on läbitud esimene, mil rajati väike saal, kohvik ja muud ruumid. Teises ehitusetapis lisatakse suur saal koos vastavate abiruumidega. Rangelt ida-läänesuunalise saalide asetusega kiriku 25 meetri kõrguse torni ruumiline ristimotiiv on ümbruskonnas majade vahelt jälgitav. Kaugvaated kirikule avanevad ka mitmelt poolt Vallikraavi tänavalt. Ehitatud kirik on pälvinud 2002. aasta Tartu parima uusehitise auhinna.

## Asukoht
Tartu Püha Luuka kirik asub EMK Tartu Püha Luuka koguduse ajaloolisel krundil vallikraavi serval. Enne kui kogudus 1926. aastal krundi jumalateenistusteks ja muudeks kiriklikeks tegevusteks ostis, paiknes seal arstiteaduse professori ja kirurgi Werner Zoege von Manteuffeli villa.

## Viited

## Välislingid
Hanno Kompus

**Hanno Kompus** (kuni 1935 **Johannes Kompus;** 4. märts 1890 Rannu vald, Tartumaa – 25. oktoober 1974 Montréal, Kanada) oli eesti kunstikriitik- ja ajaloolane, teatrikriitik aga ka lavastaja ja arhitekt

## Elukäik
Aastail 1901–1908 õppis Kompus Tartu Reaalkoolis ning mängis Vanemuise orkestris viiulit. 1909–1918 õppis ta Riia Polütehnilises Instituudis arhitektuuriosakonnas ning osales Vabadussõjas. 

Aastatel 1919–1920 oli ta Eesti Vabariigi Haridusministeeriumi kunstiosakonna juhataja. 

Aastatel 1920–1922 oli Hanno Kompus Estonia teatri dramaturg ja näitejuht sõnalavastuste ning 1923. aastast peamiselt muusikalavastuste alal. Pärast praktiseerimist Dresdenis Saksa riigiooperis režiiassistendina 1922–1923 valiti ta 1925 Estonia teatri ajutise kunstilise kolleegiumi juhatajaks, määrati samal aastal teatridirektori kohusetäitjaks ja 1927. aastal direktoriks, kellena töötas kuni 1929. aastani.

Aastail 1936–1940 oli ta Riigi Ringhäälingu saatekava juhataja ja seejärel taas Estonia lavastaja. Kompus oli Draamastuudio teatrikooli õppejõud ja ajakirja Tie toimetajaid, Eesti-Soome-Ungari Liidu juhatuse ja Eesti Kunstimuuseumi kunstikomisjoni liige. 1940–1941 töötas ta teadusliku tööjõu kohustetäitjana Eesti Kunstimuuseumis ja 1941–1944 taas näitejuhina Estonias.

Teise maailmasõja ajal 1944. aastal põgenes Rootsi, kus projekteeris Stockholmi ümbrusse väikeelamuid, illustreeris eestikeelseid raamatuid ja tegutses eesti teatrites. Rootsis osales ta koos veel paari Estonia näitlejaga Ingmar Bergmani poliitilises põnevusfilmis "Seda ei juhtu siin". 

1951. aastal kolis ta Kanadasse ja oli innukaid eesti teatri organiseerijaid paguluses. Nii loodi tema algatusel Montreali Eesti Teater, kus ta tegutses nii lavastaja kui ka näitlejana. 

Kunstikriitikuna alustas ta tegevust juba 1914. aastal. Sellest kasvas välja Hanno Kompuse töö kunstiajaloolasena. 1926. aastal ilmus temalt üks esimesi süsteemseid kunstiülevaateid – "Eesti kujutavast kunstist". Lisaks kirjutas ta lavakujundusest, ehitus- ja tarbekunstist, raamatukujundusest, stsenograafiast ning hulga üksikute kunstnike loomingu käsitlusi: "Paul Raud" (1931), "Amandus Adamsoni loomingu lõppjärk" (1931), "Mida tõi Koort eesti skulptuuri" (1935), "Adamson-Eric" (1939), "Kristjan Raua kunsti rahvuslikkus" (1945).

Hanno Kompus kuulus korporatsiooni Vironia.

## Lavastusi
* Wagneri "Lohengrin" (1927)
* Aava "Vikerlased" (1928) 
* Nicolai "Windsori lõbusad naised" (1930) 
* Vedro "Kaupo" (1932) 
* Mozarti "Võluflööt" (1936).

## Raamatud
*"Kunst meie põhiseaduse kavas". Tallinn 1920
*"20 aastat ehitamist Eestis" (koostaja)
*"Das malerische Estland". Kopenhagen, 1937 (ingl. k. 1950)
*"Maaliline Eesti. Pilte Eesti ilusaist ehitustest, maastikest ja muist vaatamisväärsustest". Tartu 1939 
*"Kustumata nälg kunsti järele". Koost. R. Olbrei-Kompus, Toronto, 1976
*Jaan Kompus "Koguduse ja Elva kiriku teenistust tahan surmani jätkata"

## Tunnustus
* 1939 – Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
1922. aastal abiellus ta tantsija ja ballettmeistri Rahel Olbreiga. Hanno Kompuse isa oli Jaan Kompus.

## Viited

## Välislingid
* 
* Hanno Kompus, TLÜAR väliseesti isikud
Jõupooljuhtmuundur

**Jõupooljuhtmuundur** on jõupooljuhtseadistest lülituselemente sisaldav muundur, mida kasutatakse elektrivoolu parameetrite muutmiseks ja reguleerimiseks. Muundurid jagunevad funktsiooni järgi alalispingemuunduriteks, vahelduvpingemuunduriteks, alalditeks ja vahelditeks. Juhitavaid jõupooljuhtmuundureid kasutatakse nii elektrit tarbivate seadmete, nagu elektrimootorite, valgustite, kütteseadmete jms. reguleerimisieks kui ka elektri tootmises, näiteks elektrituulikute juhtimiseks.
Karl Kornel

**Karl Ferdinand Kornel** VR I/3 (25. august 1882 Tsooru – 19. september 1953 Irkutski oblast) oli Eesti õigusteadlane, ajakirjanik, diplomaat ja poliitik.

Karl Kornel alustas riigiteenistust diplomaadina Lätis Eesti saatkonnas 1919. aastal.  

Lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna 1923. aastal. Töötas vandeadvokaat Rein Eliaseri abina Nõmmel 1923–1934. Oli aastatel 1926–1927 Eesti Vabariigi kaubandus-tööstusminister ja 1930–1940 Eesti Telegraafiagentuuri direktor. 

Karl Kornel oli Eesti Asutava Kogu ning II ja III Riigikogu liige. 

Karl Kornel vahistati 28. novembril 1945, mõisteti 10. aprillil 1946 NKVD tribunali otsusega 10 aastaks Taišetlagi ja suri 19. septembril 1953 vangistuses Irkutski oblastis. 

## Tunnustus
*1925 Vabadusristi I liigi 3. järk
*1938 Valgetähe II klassi teenetemärk
*1935 Polonia Restituta 2. klass
*1935 Ungari teeneterist 2. klass
*1935 Läti Kolme Tähe ordeni 3. klass
*1935 Leedu Gediminase aumärk 3. klass
*Soome Valge Roosi Rüütliordu 1. klassi komandöri rist.

## Viited

## Välislingid
*
Älvdaleni vald

**Älvdaleni vald** on vald (2. järgu haldusüksus) Rootsis Dalarna läänis. Piirneb läänes Norraga.

Vallas asuvad Töfsingdaleni rahvuspark ja Fulufjälleti rahvuspark.

Vallas räägitakse arhailist Älvdali murret.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht
Friedrich Kuusekänd

**Friedrich Roman Kuusekänd** (8. aprill 1898 Tallinn – 17. veebruar 1942 Kirovi linna vangla, Kirov, NSV Liit) oli Eesti kohtunik, Siseministeeriumi Politseivalitsuse direktor aastail 1934–1935.

Friedrich Kuusekänd osales Venemaa Keiserliku Armee koosseisus Esimeses maailmasõjas ja Eesti Rahvaväes 1918. alanud Eesti Vabadussõjas. 

Pärast Vabadussõda teenis Friedrich Kuusekänd Eesti sõjaväes kuni 1925. aastani kaadriohvitserina ning teenistuse ajal õppides lõpetas 1924. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. 

1925. aastast töötas ta Kohtuministeeriumis Rakvere-Paide Rahukogus kohtuameti kandidaadina, seejärel oli 1925–1928 ka Tallinna-Haapsalu Rahukogu kohtuameti kandidaat.

Aastatel 1928–1929 töötas ta kohtu-uurijana Jõhvi jaoskonnas ja 1928–1936 Tallinna 1. jaoskonnas kohtu-uurijana.

16. märtsist 1934 kuni 1935. aastani oli Friedrich Kuusekänd Siseministeeriumi Politseivalitsuse direktor.

Aastatel 1936–1940 oli ta Tallinna Ringkonnakohtu liige. 

Friedrich Kuusekänd vahistati NKVD poolt 24. septembril 1940. Ta sai surmaotsuse, kuid suri eeluurimisel 17. veebruaril 1942.

## Tunnustus
*1935 Kotkaristi III klassi teenetemärk
*1938 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991
Elmar

**Elmar** on mehenimi, mis on tarvitusel eelkõige Eestis, saksakeelsetes maades ja Aserbaidžaanis.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 9. mai 2012 seisuga 939 Elmari-nimelist inimest.

Eestlastest on seda nime kandnud näiteks muusik Elmar Liitmaa, poliitik Elmar Lipping, keeleteadlane Elmar Muuk ja arhitekt Elmar Lohk, samuti Eestis sündinud Kanada arhitekt Elmar Tampõld, Saksamaal Euroopa Parlamendi liige Elmar Brok, vehkleja Elmar Borrmann ja näitleja Elmar Wepper, Austrias kunstnik Elmar Peintner, Aserbaidžaanis aga rahvusvaheline suurmeister males Elmar Magerramov, diplomaat Elmar Məmmədyarov, Gəncə linnapea Elmar Vəliyev, jalgpallur Elmar Baxşiyev jpt.

Sama nime kannavad ka mõned firmad, näiteks Aruba ainus elektriettevõte N. V. Elmar ning Eesti raadiojaam Raadio Elmar.

Eesti mehenimi pärineb tõenäoliselt saksa traditsioonist, kus see oli algselt lühend nimest Adelmar. Tõenäoliselt sarnaneb etümoloogia inglise mehenime Elmer omaga, mille keskaegne kuju Aylmer tulenes vanainglise sõnadest *æþel* ("õilis") ja *mær* ("kuulus").

1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Elmar 584 mehel. Elmar oli Eestis levikult 249. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Elmar üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 27,08, ning Viljandi maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 9,96. Elmar oli keskmiselt 67 aasta vanune (mediaanvanus oli 71).

## Nime kandjaid
*Elmar Kaljot, eesti jalgpallur
*Elmar Kits, eesti maalikunstnik
*Elmar Saar, eesti jalgpallur
*Elmar Salumaa, eesti usuteadlane ja vaimulik
*Elmar Tepp, eesti jalgpallur

## Viited
Tartu Linnaraamatukogu

**Tartu Oskar Lutsu nimeline Linnaraamatukogu** on Tartu linna avalik raamatukogu. 

Tartu Linnaraamatukogu keskkogu asub Tartus aadressil Kompanii 3/5. Harukogud paiknevad Annelinnas (Kaunase puiestee 23), Karlovas (Tehase 16), Tammelinnas (Suur kaar 56) ning Ilmatsalus (Kooli tee 5). Lisaks oli kuni 2023. aasta detsembrini avatud Lubja laenutuspunkt aadressil Staadioni 73 ning raamatukoguteenuseid on pakutud ka Tähtvere päevakeskuse külastajaile aadressil Veski 35. 

Raamatukogu veebilehe vahendusel on võimalik kasutada e-kataloogi ESTER.

## Statistikat
Tartu Linnaraamatukogu keskkogus ja harukogudes käis 2019. aastal päevas keskmiselt 1800 külastajat. Aasta lõpul oli raamatukogus arvel 37 759 lugejat, 2011. aastal kasutas neist raamatukogu teenuseid 31 540. Aasta jooksul külastati raamatukogu umbes 547 000 korda ja tehti 1,06 miljonit laenutust. Aasta vältel korraldati 938 üritust ja koolitust, raamatukogus toimus 98 näitust.  

Keskkogu ja harukogusid külastas 2023. aastal keskmisel umbes 1500 inimest päevas, iga tartlase kohta tehti raamatukogust 10 laenutust ning iga registreerunud lugeja kohta 26 laenutust. 2023. aasta jooksul kasutas raamatukogu teenuseid ligi 31 000 lugejat, kusjuures lugejaks registreerunuid oli ligi 6000 võrra rohkemgi. Lugejate arv kasvas aastaga 2,5%, kasvas ka külastuste arv. Lugejatest veerandi moodustasid lapsed.

## Ajalugu
Raamatukogu asutas 1913. aastal Tartu Rahvaraamatukogu Selts. 1940. aasta lõpust tegutseb (vaheaegadega) suviti rannaraamatukogu, algul Emajõe ja hiljem Anne kanali ääres. 1952. aastal nimetati Tartu Linna Keskraamatukogu seoses Nikolai Gogoli 100. surma-aastapäevaga Eesti NSV Ministrite Nõukogu otsusega ümber N. V. Gogoli nimeliseks Tartu Linna Keskraamatukoguks. 1972. aastal alustas Tartus tööd Eesti esimene raamatukogubuss. 1987. aastast kannab raamatukogu Oskar Lutsu nime.

Esimene internetituba avati Annelinna harukogus 1999. aasta detsembris, keskkogus 2000. aasta augustis. Elektronkataloogile ja elektroonilisele laenutusele mindi üle 1997–2002, 2004. aastal hakati teavikuid laenutama lisaks lugejapiletile ka ID-kaardi alusel. 

### Raamatukogu direktorid
* 1951–1975 Eljo Kaldalu 
* 1975–1983 Elle Tarik 
* 1983–2001 Tiit Jänese 
* 2001–2020 Asko Tamme 
* 13. juulist 31. detsembrini 2020 Piret Talur 
* 8. jaanuarist 15. augustini 2021 Krõõt Kaljusto-Munck 
* alates 16. augustist 2021 Kristina Pai

## Viited

## Kirjandus
* Elle Tarik, Linda Jahilo, Külli Peegel. "Majad, raamatud, inimesed: 90 aastat Tartu linnaraamatukogu". 2005

## Välislingid
* Tartu Linnaraamatukogu koduleht
Georg Trašanov

**Georg Trašanov** (sündinud 18. novembril 1954 Viljandis) on Eesti ametnik, Valga maavanem aastatel 2003–2010.

Trašanov omandas kõrghariduse Eesti Põllumajanduse Akadeemias, saades ökonomist-vanemraamatupidaja kutse. Valga maavalitsuses alustas ta tööd 1990. aastal, töötades seal abimaavanema ja maavanema asetäitjana.

21. märtsil 2003 nimetati Trašanov Valga maavanema kohusetäitjaks. Valga maavanemaks kinnitati ta esimest korda juunis 2004 ja teist korda juulis 2009. Ühtegi erakonda Trašanov oma ametiajal ei kuulunud.

2010. aastal mõistis kohus ta neljaks aastaks vangi süüdistatuna altkäemaksu võtmises bussifirma GoBus tegevdirektorilt Kalle Murult. Reaalselt oli vangistuses kuus kuud 26. augustist 2011 kuni 23. veebruarini 2012, ülejäänud karistus võimaldati kanda tingimisi.

## Viited
Ago Silde

**Ago Silde** (sündinud 25. novembril 1963 Keilas) on Eesti poliitik, Ida-Viru maavanem 2004–2007.

Silde on lõpetanud 1983. aastal kiitusega Kehtna sovhoostehnikumi ja õppinud Eesti Põllumajanduse Akadeemias maaparanduse erialal. Magistriõpingud lõpetas ta Oulu Ülikoolis Soomes, ta on  õppinud ka Tallinna Ülikoolis.

2000. aastast oli Silde Narva kutsehariduskeskuse direktor. 1994–2000 töötas ta Kehtna majandus- ja tehnoloogiakooli direktorina, 1994. aastal Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga projektikonsultandina ning 1993–1994 projektijuhina ettevõttes Turveruukki. 1991–1995 oli ta EVEA tegevdirektor Raplamaal. Aastatel 2004–2007 töötas Silde Ida-Viru maavanemana.

31. mail 2007 lahkus omal soovil maavanema ametist ja asus tööle AS-i Silmet Grupp tütarettevõtte AS-i Sillamäe SEJ juhina.

Aastatel 2007–2008 kuulus ta Rahvaliitu.

## Tunnustus
*2005 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2007 Ida-Virumaa teenetemärk
*2008 Soome Valge Roosi Rüütelkonna I järgu kuldrist

## Viited
Jaan Mark

**Jaan Mark** (sündinud ) on Eesti poliitik, Harju maavanema kohusetäitja 2005–2006.

Enne tööd maavanema kohusetäitjana oli Mark Harju maavalitsuses maaosakonna juhataja, pärast seda on ta olnud arengu- ja planeerimisosakonna juhataja.

Ta kuulub .

## Viited
Hannes Maasel

**Hannes Maasel** (sündinud 10. oktoobril 1951) on Eesti poliitik. Ta oli 1999–2012 Hiiu maavanem.  

## Haridus
Maasel on lõpetanud Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuri erialal.

## Poliitiline tegevus
Maasel kuulus aastatel 2001–2017 Reformierakonda. 

Ta kandideeris 1993. aasta kohalike omavalitsuste valimistel valimisliidus Oma Saar, sai 108 häält ja osutus valituks Käina valla volikokku.  Ta kandideeris 1996. aasta kohalike omavalitsuste valimistel valimisliidus Käina koostöö, sai 52 häält ja osutus valituks Käina volikokku. 

1999. aastal määrati Maasel Hiiu maavanemaks. Ta kandideeris 2002. aasta kohalike omavalitsuste valimistel valimisliidus Arenev Käina, sai 37 häält ja osutus valituks Käina volikokku, kuid jätkas tööd Hiiu maavanema ametis.  Ta kandideeris 2009. aasta kohalike omavalitsuste valimistel, sai 63 häält ja osutus valituks Käina valla volikokku, kuid jätkas tööd maavanemana.  Ta kandideeris ka 2013. aasta kohalike omavalitsuse valimistel, sai 69 häält ja osutus valituks Käina valla volikokku.  Ta kandideeris 2017. aasta kohalike omavalitsuste valimistel Käina osavallas valimisliidus Ühine Hiiumaa, sai 70 häält ja osutus valituks Hiiumaa valla volikokku.

Pärast maavanema ametist lahkumist on Maasel olnud 2012 rajatud Käina Spordikeskuse juhataja.

## Viited
Raudküljed

**Raudküljed** (Ironsides) oli ratsavägi, mis võitles Inglise kodusõjas (1642–1646) parlamendi poolel kuningas Charles I vastu. Selle väe organiseeris inglise riigitegelane Oliver Cromwell.

Kui algas kodusõda, astus Cromwell parlamendi sõjaväkke. Seal nägi ta kohe, et sulased ja käsitöölised, kes moodustasid põhilise osa parlamendi pooldajatest, ei suuda hakata vastu kuninga kavaleridele. Cromwell moodustas usklikest ratsarügemendi, milles oli tuhat meest, ja pani seal maksma raudse distsipliini. Tema rügemendi sõdurid ei tohtinud kiruda ega sõimata, tarvitada alkoholi ega mängida kaarte. Neil ei olnudki tahtmist seda teha, sest usklike inimestena lugesid nad meelsasti piiblit ja seletasid üksteisele pühakirja. Cromwell ei pannud erilist rõhku ka sellele, millisesse sekti sõdur kuulus, sest neid sekte oli XVII sajandi esimesel poolel juba paarkümmend. Cromwell andis isegi ohvitserikohti independentitele ja teiste sektide liikmeile.

Kui Cromwelli rügement alustas tegevust, paistis kohe silma, et usuline vaimustus ja eeskujulik distsipliin teevad imet. 1644. aastal lõi parlamendi vägi krahv Manchesteri juhtimisel Marston Moori juures kuninga väge. Manchesteri abijuhatajaks oli kindralleitnant Oliver Cromwell. 1645. aasta suvel lõi parlamendi vägi Naseby juures kuninga väe täiesti puruks. 

Raudkülgede ratsavägi oli Inglise kodusõjas ainulaadne nähtus. Kogu sõjavägi oli teadlik sellest, et võitleb rahva poliitilise ja usulise vabaduse eest. Ohvitserid ja sõdurid jätsid maha oma perekonnad ja varanduse, et ohverdada oma elu võitluses teisitimõtlejate vastu.
Leonora Linter

**Leonora Linter** (sündinud 11. septembril 1950) on Eesti poliitaktivist ja ettevõtja.

Linterit seostatakse peamiselt Estdirect Office OÜ-ga, mis on toidulisaaineid, esoteerilisi materjale jms müüv postimüügifirma. Linter on poliitilise surverühma Notšnoi Dozor aktivisti Dmitri Linteri ema ning ta on kuulunud Vene Erakonda Eestis. 2013. aastast on ta Keskerakonna liige.

Estdirect Office OÜ kaudu on Linter müünud rinnasuurendustablette, loteriides õnne toovaid sõrmuseid, kaalualandustablette ning imeliselt kiiresti kasvavaid maasikataimi. Samuti on Estdirect ulatuslikult reklaaminud selgeltnägija Esmeraldat, kelle nimega on firma müünud esoteerikakaupu.

Mitu aastat varem esindas Linteri firma Linter & Ko Eestis kullerfirmat Federal Express. See ärisuhe pälvis ajakirjanduse tähelepanu, kuna Linter küsis ukselt uksele kulleriteenuse puhul klientidelt tavatut lisatasu ka Eesti-sisese transpordi eest.

## Viited

## Välislingid
*"Selgeltnägija Esmeralda Eestisse vahendaja võeti uurimise alla". Kanal 2 "Reporter", 23. september 2008
Jaan Tangsoo

**Jaan Tangsoo** (sündinud 20. mail 1963) on eesti kirjanik. 

Kirjandustee algas 1990. aastal, kui osales romaanivõistlusel ning sai seal märgitud. Jaan Tangsoolt on ilmunud 19 raamatut.

## Elulugu
Jaan Tangsoo sündis Tõrvas ning oli ainus laps peres. Ta lõpetas Tõrva 8-klassilise Kooli. Seejärel õppis Pärnu Kutsekeskkoolis ehituseriala, mistõttu on mitme teose tegevus seotud Pärnuga.

Teenis 1980. aastate alguses Nõukogude armees ehitusvägedes ning selle perioodi põhjal on kirjutatud esimene, autobiograafiliste sugemetega romaan "Kroonukuue kütkes".

Pärast sõjaväge töötas kuni 1992. aastani ehitusel, hiljem oli vabakutseline.

## Looming
Kirjandusliku tegevuse algperioodil ilmus ajakirjanduses arvukalt humoreske. 

Üldiselt võib Jaan Tangsoo raamatud jagada kolme rühma: ühiskonnakriitilised teravasüžeelised romaanid, empaatilised lasteraamatud ja huumoriraamatud. 

* "Kroonukuue kütkes" (1991)
* "Hanejaht" (2003)
* "Valguse vari" (2004)
* "Vahva jänes Tillu" (2006)
* "Marukoer" (2007)
* "Kotermann Juko imeline reis läbi Eestimaa" (2007)
* "Méduse'i parv" (2008)
* "Mina ja minu pere" (2008)
* "Valga Valka" (2009)
* "XX sajandi legende" (2009)
* "Jantsa kalaraamat" (2009)
* "Perroon" (2010)
* "Ritsikas" (2010)
* "Eilsest tänasesse" (2011)
* "Kroonika" (2011)
* "Tagasi koju" (2012) – koos abikaasa Laine Tangsooga
* "Kolmteist aastat hiljem" (2013)
* "Peremehed" (2013)
* "Pikse tütar" (2014)

## Tunnustus
* 2002 – Eesti Lastekirjanduse Teabekeskuse ja kirjastuse Tänapäev korraldatud algupärase noorteromaani võistluse I koht ("Hanejaht")

## Isiklikku
Isa Lembit Tangsoo oli Tõrva piirkonnas tuntud seltsielu edendaja ja esperanto keele aktivist. Ema nimi on Valli Tangsoo.

Jaan Tangsoo on abielus geograafiaõpetaja Laine Tangsooga.

## Viited

## Välislingid
* Marite Uibo. "Kroonukirjad aitasid tõrvaka kirjanikuteele" Valgamaalane, 27. november 2004
* Hanno Valdmann. "Mitte tunnetada piire. Vestlus Jaan Tangsooga" Postimees, 4. oktoober 2008

### Teoste tutvustused
* "Hanejaht" http://www.apollo.ee/product.php/0691581
* "Valguse vari" http://www.apollo.ee/product.php/0604587
* "Vahva jänes Tillu" http://www.apollo.ee/product.php/0116963
* "Marukoer" http://www.apollo.ee/product.php/0607006
* "Kotermann Juko imeline reis läbi Eestimaa" http://www.apollo.ee/product.php/0303886
* "Méduse'i parv" http://www.apollo.ee/product.php/0606631
* "Mina ja minu pere" http://www.apollo.ee/product.php/0307129
* "Valga Valka" http://www.apollo.ee/product.php/0607478
* "XX sajandi legende" http://www.apollo.ee/product.php/0769347
* "Jantsa kalaraamat" http://www.apollo.ee/product.php/0769347
* "Perroon" http://www.apollo.ee/product.php/0607720
* "Ritsikas" http://www.apollo.ee/product.php/0607966
* "Eilsest tänasesse" http://www.apollo.ee/product.php/0608697
* "Kroonika" http://www.apollo.ee/product.php/0608994
Bad Meets Evil

**Bad Meets Evil** on Ameerika Ühendriikide räppduett Michigani osariigist Detroitist.

Dueti liikmed on Royce Da 5'9" (Bad) ja Eminem (Evil).

Nad alustasid koostööd aastal 1997, aga pidid mõne aja pärast lahku minema. Põhjuseks oli D12 ja Royce'i sõnelus.

2010. aastal hakkasid räpparid jälle koos tegutsema. 14. juunil 2011 ilmus nende EP "", mis jõudis kohe Billboard 200 edetabelis esikohale.

## Albumid
### EP
#### Hell: The Sequel

### Singlid
*"Nuttin' to Do" (1999)
*"Scary Movies" (1999)
*"Fast Lane" (2011)
*"Lighters" (featuring Bruno Mars) (2011)