open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vladimír Weiss

**Vladimír Weiss** võib olla:

*Vladimír Weiss (jalgpallur, sündinud 1939), endine Slovakkia jalgpallur
*Vladimír Weiss (jalgpallur, sündinud 1964), tema poeg, Slovakkia jalgpallitreener
*Vladimír Weiss (jalgpallur, sündinud 1989), esimese pojapoeg ja teise poeg, Slovakkia jalgpallur
Paula Risikko

**Paula Sinikka Risikko** (sünninimi *Pelttari*; sündinud 4. juunil 1960 Ylihärmäl) on Soome poliitik. Ta kuulub Rahvuslikku Koonderakonda. Ta oli aastatel 2007–2011 Soome sotsiaalteenuste minister (Matti Vanhaneni teises ja Mari Kiviniemi valitsuses). 

Risikko sündis aastal 1960 Ylihärmäl (praeguse haldusjaotuse järgi Lõuna-Pohjanmaa maakonnas). Ta lõpetas aastal 1979 Alahärmäl (praeguse haldusjaotuse järgi Lõuna-Pohjanmaa maakonnas) lütseumi. Aastal 1983 lõpetas ta õendusalased õpingud Seinäjoel, aastal 1985 eriõendusalased õpingud Seinäjoel ja aastal 1987 õenduspedagoogika õpingud Oulus. Aastal 1990 sai ta Kuopio Ülikoolist tervishoiuala magistri kraadi, aastal 1997 kaitses ta Tampere Ülikoolis tervishoiuteaduse alal doktoriväitekirja.

Ta on töötanud meditsiiniõena ja õenduspedagoogina. Ta on aastast 2003 Eduskunna liige (Koonderakonna fraktsioonis).

19. aprillist 2007 kuni 22. juunini 2011 oli ta Soome sotsiaalteenuste minister (nii Matti Vanhaneni teises kui ka Mari Kiviniemi valitsuses). 22. juunist 2011 kuni 24. juunini 2014 oli ta Soome sotsiaal- ja tervishoiuminister Jyrki Kataineni valitsuses. 24. juunist 2014 kuni 29. maini 2015 oli ta Soome transpordiminister ja regionaalminister Alexander Stubbi valitsuses. 22. juunist 2016 5. veebruarini 2018 oli ta Soome siseminister Juha Sipilä valitsuses.

## Isiklikku
Ta on aastast 2000 abielus Heikki Risikkoga, nad adopteerisid aastal 2006 Hiina päritolu tütarlapse.
Vladimír Weiss (jalgpallur, sündinud 1989)

**Vladimír Weiss** (sündinud 30. novembril 1989 Bratislavas) on Slovakkia jalgpallur, äärepoolkaitsja. Ta mängib Slovakkia kõrgliiga klubis Bratislava Slovan.

Weiss on kolmanda põlve jalgpallur – ka ta isa ja vanaisa mängisid jalgpalli. Nad mõlemad jõudsid Tšehhoslovakkia koondisse. Isa Vladimír esindas Tšehhoslovakkiat 1990. aasta maailmameistrivõistlustel ja on hiljem treenerina juhendanud muuhulgas Slovakkia ja Gruusia rahvuskoondist. Vanaisa, samuti Vladimír, võitis 1964. aasta suveolümpiamängudel hõbemedali.

## Saavutused
;Rangers
*Scottish Premier League: (1) 2010–11
*Scottish League Cup: (1) 2010–11
;Olympiakós
*Super League: (1) 2013–14
;Lekhwiya
*Qatar Stars League (2): 2013–14, 2014–15
;Bratislava Slovan
*Fortuna Liga (1): 2019–20
*Slovakkia karikas (1): 2019–20
G. Plehhanovi nimeline Venemaa Majandusülikool

**G. Plehhanovi nimeline Venemaa Majandusülikool** (vene Российский экономический университет имени Г. В. Плеханова) on üks Venemaa suuremaid ja vanim majandusharidust andev kõrgkool (ülikool) Moskvas. Ülikool on nimetatud vene revolutsioonitegelase Georgi Plehhanovi järgi.

2008. aastast on ülikooli rektor Viktor Grišin.

Ülikoolis õpib 16 401 üliõpilast (2013).

## Ajalugu
Kõrgkooli ajalugu ulatub aastasse 1903, kui avati *Kõrgemad Kommertskursused* (vene Высшие коммерческие курсы). 19. veebruaril 1907 avati pärast kursuste ümberorganiseerimisi *Moskva Kommertsinstituut* (vene Московский коммерческий институт).

Pärast 1919. aastat nimetati kool ümber *K. Marxi nimeliseks Moskva Rahvamajanduse Instituudiks* (vene Московский институт народного хозяйства (МИНХ) имени Карла Маркса). 1924. aastal nimetati kõrgkool David Rjazanovi ettepanekul ümber *G. Plehhanovi nimeliseks Moskva Rahvamajanduse Instituudiks*.

1991. aastal nimetati kool ümber *G. Plehhanovi nimeliseks Venemaa Majandusakadeemiaks* (vene Российская экономическая академия имени Г. В. Плеханова).

## Välislingid
*Kooli koduleht
Marina Sillaste

**Marina Sillaste** (24. märts 1962 – 27. juuni 2016 Haapsalu) oli eesti lavastaja ja teatripedagoog, SEE teatri juht. 

Marina Sillaste õppis kultuuritööd Tallinna Pedagoogilises Instituudis ja läks 1986. aastal noore lavastajana Erich Jaansoo kõrvale Haapsalu teatrisse Randlane. 1980. aastail tõi Sillaste Haapsalu teatriellu suurt elevust ning andis paljudele tõuke näitekunstiga vähemalt harrastusteatris aktiivsemalt tegelda.

Pärast lühiajalist tööd Haapsalu linna kultuurinõunikuna (1992–1993) võttis ta 1994. aastal üle Randlase direktori kohustused. 

Aastaid tegi Marina Sillaste pedagoogitööd ka Haapsalu muusikakoolis, juhendades sealset teatriklassi.

Lavastajana on Sillaste lavale toonud kümneid teatritükke, nende hulgas ka projektilavastusi nagu küüditamise aastapäeva puhul või koduvägivalla probleemi teadvustamiseks valminud lavastus „Vaikivad tunnistajad” koos naiskodukaitsjatega ja noorte näitlejatega.     

Marina Sillaste elutöö on olnud 2002. aastal koos kümmekonna teatrihuvilise inimesega loodud SEE teater, mis on mitmetelt Eesti harrastusteatrite festivalilt oma lavastustega preemiaid noppinud. Marina Sillaste ja SEE teatri algatusena hakati 2005. aastast septembri alguses tähistama Nostalgiapäevi, mis on Haapsalu kultuurielus kindla koha leidnud. 

## Tunnustus

* 1995 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (teatrifestivali "Haapsalu '95" korraldamine) 

## Välislingid
* Teatrijuht ja lavastaja Marina Sillaste oli tõeline sädeinimene, Lääne Elu, 30. juuni 2016
Gnessinite-nimeline Venemaa Muusikaakadeemia

**Gnessinite-nimeline Venemaa Muusikaakadeemia** (vene keeles Российская академия музыки имени Гнесиных) on Venemaal Moskvas asuv riiklik muusikakõrgkool. 

Kooli ajalugu ulatub tagasi 15. veebruarini 1895, kui vene muusikud õed Gnessinid (:ru:Сёстры Гнесины; kolm vanemat õde) asutasid Moskvas eramuusikakooli.

Kool sai muusikakõrgkooli staatuse 1944. aastal.

Enne 1992. aastat kandis kool nime *Gnessinite-nimeline Riiklik Muusikapedagoogika Instituut* (Государственный музыкально-педагогический институт имени Гнесиных).

## Välislingid
*Kõrgkooli koduleht
Punapaju

**Punapaju** (*Salix purpurea*) on põõsaliik paju perekonnast. 

## Nomenklatuur
Liigi kirjeldas Linnaeus 1753.  

## Levik
Eestis on pärismaine. 

Punapaju looduslik levila hõlmab Põhja-Aafrika ning Euroopa ja Aasia parasvöötmepiirkonnad (Hispaaniast Jaapanini ja Iirimaast ning Skandinaaviast Kesk-Aasiani). 

On introdutseeritud Põhja-Ameerikasse.

## Välimus
Punapaju on peente okstega põõsas kõrgusega  2–4 (kuni 10) m, sagedamini umbes 1 m. Koor on seest sidrunkollane, väljastpoolt mõnikord hallika kirmega. Oksad on painduvad, paljad, siledad, valge sileda puiduga, mis õhu käes ei kolletu.

Pungad on 3–5 mm pikkused, ligihoidvad, punakaspruunid (õiepungad kollased), sageli vastakud, paljad. Abilehti on harva, need on lineaalsüstjad, 1,5–1,8 cm pikkused, saagjad, langevad vara. Lehed on tihedad, vahelduvad või vastakud, 3–13 cm pikkused (teisendil *helix* lühemad, teisendil *lambertiana* pikemad), 0,8–1,5 cm laiused, kitsas-äraspidimunajad või äraspidisüstjad, tavaliselt ogaja tipuga, õhukesed, õrnsinakashallid või hallikasrohelised, harvem mõlemalt poolt puhasrohelised (teisendil *virescens*), pärast kuivatamist mustendavad, üsna kibeda maitsega, terve servaga või ülalt teravsaagja servaga, noored lehed nõrgalt karvased, küpsed lehed täiesti paljad, rootsud 3–6 mm pikkused.

Urvad külgmised, eemalehoidvad, tihedaõielised, silindrilised, emasurvad mõnikord kitsassilinderjad, 2,8 cm, läbimõõduga 2–4 mm. Õiesoomused on isasurbadel äraspidimunajad, kahvatud, ülalt tumedamad, emasurbadel piklikud, punakad, ülalt peaaegu mustad, siidkarvased. Tolmukaid on õies kaks, need on kokku kasvanud, kuni 3,5 mm pikkuste karvaste niitidega, neljapesalise purpurse mustana paistva tolmukotiga ja üksiku tagumise piklikmunaja meenäärmega.

Sigimik on istuv, väga lühike, sirge või kõver ja poolrippuv, algul hall, hiljem tumepunane, munajas; emakad väga lühikesed, punased, kaheosalised või hiljem neljaosalised, lahknevad.

## Õitsemine ja viljumine
Õitseb märtsis kuni mais enne lehtede puhkemist või peaaegu samaaegselt sellega.

Viljub mais kuni juulis.

## Kasvukohad
Kasvab veekogude ja kraavide kallastel, niisketel aasadel, liivadel, keset põõsaid.  

## Kasvutingimused
Kergesti paljundatav pistikutega. Külmakindel. Elab kuni 30 aastat.

## Koostis
Koores on rohkem salitsiini (0,6–1,5%) kui teistel pajuliikidel, kuid vähem tanniine (2–7%).

## Kasutamine
Punapajul on painduvad, peened ja valged vitsad, mida kasutatakse peenevitsaliste korvide punumiseks.

Sobib hekkideks ja kaldanõlvade kindlustamiseks.

Kibedate lehtede tõttu kariloomad punapaju ei söö. 

## Viited

## Välislingid

* 

*ITIS
*NCBI
*EOL
*GRIN
*IPNI
*The Plant List
Alide Lumberg

**Alide Lumberg** (10. detsember (vkj)/ 23. detsember 1915 Tallinn – 9. mai 2004 Tallinn) oli eesti zooloog.

## Elukäik
Ta lõpetas 1936. aastal Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi ja 1946. aastal Tartu Riikliku Ülikooli.

Ta töötas aastatel 1944–1960 Tartu Riikliku Ülikooli (selgrootute) zooloogia kateedris, ühtlasi aastatel 1958–1960 Eesti Põllumajanduse Akadeemia entomoloogia ja aianduse kateedris. Ta töötas aastatel 1960–1991 Läänemere Kalamajanduse TUI-s ning aastatel 1992–2000 Eesti Mereinstituudi teadur.

Ta on peamiselt uurinud Emajõe ja selle lisajõgede ning luhaveekogude planktonit, samuti Läänemere eri osade zooplanktonit.

## Kirjandus
*"Lumberg, Alide". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. II kd, Kj-M. Tallinn 2005. Lk 470

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944''
*Haud Rapla kalmistul
Tule simmanile

**"Tule simmanile"** on laulu- ja kandlekapelli Simmaniduo 2011. aastal ilmunud CD album.

## Lood
# "Simmaniduo alustab"  (Sander Karu)
# "Kevade valss" (rahvalik laul)
# "Neiuke, kallike" (rahvalik laul)
# "Valga-Valgamaa" (Sander Karu)
# "Noorpaari valss" (Heino Träss)
# "Kärna-Ärni" (Sander Karu)
# "Jaaniöö" (rahvalik laul)
# "Trilleri polka" (Sander Karu)
# "Siga istus" (rahvalik laul)
# "Kui lapsena lustina luhal" (rahvalik laul)
# "Meie kapten vaatas silmapiirile" (meremeeste laul / Sander Karu)
# "Uks lahti tee" (Sander Karu / rahvaluule)
# "Tiina, Tiina" (rahvalik laul)
# "Eestimaa" (rahvalik viis / Sander Karu)
# "Simmaniduo" (lõpusignatuur; Sander Karu)
Sander Karu (laul, kannel, rütmimasin) ja Kalev Mäekalle (laul, basskitarr) (2,3,5,6,7,10,15)

Sander Karu (laul, kannel, rütmikompuuter) ja Ants Loos (laul, basskitarr) (1,4,8,9,11,12,13,14)

## Välislingid
*Simmaniduo "Tule simmanile" koduleht
*Simmaniduo "Tule simmanile" video
Richard Alekõrs

**Richard Alekõrs** (16. jaanuar (vkj 3. jaanuar) 1914 Äksi kirikumõis, Sootaga vald, Tartumaa – 5. aprill 1973 Tallinn) oli eesti kirjandusteadlane ja -kriitik. Ta oli abielus  Linda Alekõrsiga (1924-2003). Poeg on Indrek Alekõrs (s. 1952)

## Elukäik
Richard Alekõrs sündis 1914. aastal 16. jaanuaril Tartumaal Sootaga vallas Äksi kihelkonnas. Isa oli Äksi kirikumõisa rentnik, hiljem talupidaja Vesneris (Aru talu). Suri 5. aprillil 1973. aastal ja on maetud Tallinna Metsakalmistule kirjanike künkale. (Biograafilised andmed Eesti kirjanike leksikonis, 1995 ja Eesti kooli biograafilises leksikonis, 1998). 

Ta lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi 1932. aastal. Õppis aastatel 1933–1939 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas eesti keelt ja kirjandust, filosoofiat ja pedagoogikat. Lõpetas 1939. aastal filosoofiateaduskonna ja asus tööle Petseri Gümnaasiumisse (1940–1942). 

1945–1947 töötas Tartu 6. Keskkoolis, kus õpetas eesti ja ladina keelt, psühholoogiat ja loogikat. Filoloogiakandidaadi kraadi kaitses 1956. aastal August Jakobsoni draamaloomingust.

1947. aastast oli Alekõrs ENSV TA Keele ja Kirjanduse Instituudi teadur, kust vallandati pärast 14 aastat kestnud tööd tolleaegse eesti kirjanduse "vaimse isa" Endel Sõgla juhtimisel 1961. aastal kui ideoloogiliseks tööks kõlbmatu. Selleks kasutati fabritseeritud poliitilist süüdistust. Eemaldati ka Eesti NSV Kirjanike Liidu liikmeskonnast, kust teda sunniti omal soovil välja astuma. Alekõrs pöördus mitmete instantside poole, kuid kasutult. Viimane pöördumine oli NLKP peasekretär Nikita Hrustšovi poole. Selle tulemusel ta rehabiliteeriti.{dokumendid erakogus - Indrek Alekõrs)} Sellest ajast oli Alekõrs vabakutseline kuni 1966. aastani, mil asus tööle Tallinna Pedagoogilises Instituudis eesti keele ja kirjanduse kateedri õppejõuna. 1970. aastast surmani oli Alekõrs samas dotsent. 

Richard Alekõrs oli mitme õpiku kaasautor, temalt ilmus kokku 5 raamatut ja üle 100 uurimuse, retsensiooni ja artikli. Need on avaldatud peamiselt ajakirjades Looming, Keel ja Kirjandus, ajalehtedes ja kooliõpikute kirjandusloo peatükkides. Uuris ka A. H. Tammsaare loomingut ja pidas sellel alal loenguid. Pärast surma ilmus postuumselt tema doktoritööks mõeldud uurimus "Jakob Tamm - Ühe inimese elu ja töö lugu". Tallinn, 1978.

## Teosed
*Jakob Tamme kogutud luuletused, 1959;
*Lühimonograafia "Jakob Tamm", 1961;
*Ernst Peterson Särgava Elu ja looming, 1963;
*kirjanduskriitiliste artiklite kogumik "Jutt on see kooruke", 1965;
*"Jakob Tamm - Ühe inimese elu ja töö lugu", 1978

## Viited
Ago Soots

**Ago Soots** (sündinud 13. septembril 1984) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2003. aastal Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi. Proovis astuda Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejaõppesse, kuid ei saanud sisse, mistõttu jätkas õpinguid Eesti Põllumajandusülikoolis maaehituse erialal. Aastatel 2004–2008 õppis Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis ja lõpetas selle (23. lend). 

Aastatel 2001–2003 mängis ta Võru Teatriateljee draamastuudios ja 2003–2004 Tartu Üliõpilasteatris.  

Alates 2008. aastast töötab ta VAT Teatris näitlejana. 

Lisaks tudengifilmidele on ta osalenud mängufilmis "Soovide puu", kus mängis turvamees Aivot.

## Tunnustus
* 2007 – Voldemar Panso nimeline auhind

## Viited

## Välislingid
*
*
Robert Hofstadter

**Robert Hofstadter** (5. veebruar 1915 – 17. november 1990) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.

1961. aastal jagas ta Rudolf Mössbaueriga Nobeli füüsikaauhinda. Auhind anti talle töö eest nukleonide uurimisel.

## Tunnustus
*1984 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks
Ilja Frank

**Ilja Frank** (vene keeles *Илья́ Миха́йлович Франк*; 23. oktoober 1908 Peterburi – 22. juuni 1990 Moskva) oli vene füüsik.

1958. aastal anti talle, Pavel Tšerenkovile ja Igor Tammile Nobeli füüsikaauhind Tšerenkovi efekti avastamise ja kirjeldamise eest.
Ernest Lawrence

**Ernest Orlando Lawrence** (8. august 1901 Canton, Lõuna-Dakota – 27. august 1958 Palo Alto, California) oli Ameerika Ühendriikide tuumafüüsik.

1922. aastal lõpetas ta keemia alal Lõuna-Dakota ülikooli. 1923. aastal sai ta Minnesota ülikoolis füüsika alal magistrikraadi ja 1925. aastal Yale'i ülikoolis doktorikraadi.

1928. aastal asus ta tööle California ülikooli Berkeleys, kus sai kaks aastat hiljem professoriks. 1936. aastal määrati ta seal kiirguslaboratooriumi juhatajaks, sel ametikohal töötas kuni elu lõpuni.

Teise maailmasõja ajal osales ta Manhattani projektis tuumapommi loomise juures, kus tema ülesandeks oli uraan-235 elektromagnetiline eraldamine.

1939. aastal pälvis ta Nobeli füüsikaauhinna tsüklotroni leiutamise eest.
Miroslav Lajčák

**Miroslav Lajčák** (sündinud 20. märtsil 1963 Popradis) on russiini päritolu Slovakkia diplomaat ja poliitik. 

Ta oli aastatel 2009–2010 ja 4. aprillist 2012 kuni 21. märtsini 2020 Slovakkia välisminister. Aastatel 2007–2009 oli ta kõrgeim esindaja Bosnias ja Hertsegoviinas.

Ta sündis aastal 1963 Popradis (asub praeguse haldusjaotuse järgi Popradi ringkonnas Prešovi maakonnas Slovakkias) russiini päritolu peres. Ta lõpetas Bratislavas Komenský ülikooli õigusteaduskonna. Seejärel sai ta Venemaa Välisministeeriumi Moskva Riiklikust Rahvusvaheliste Suhete Instituudist Ph.D. kraadi rahvusvaheliste suhete alal.

Praegu on Lajčák Euroopa Liidu eriesindaja Belgradi-Priština dialoogis ja muudes Lääne-Balkani piirkondlikes küsimustes. Sellele ametikohale asus ta 2. aprillil 2020.

## Välislingid
Helmi Maide

**Helmi Maide** (kuni 1937 **Armide Thalbach**; aastatel 1948–1952 **Helmi Lepik**; 10. juuli 1926 Kullenga, Porkuni vald, Virumaa – 12. juuli 2014 Tallinn) oli eesti majandusteadlane.

Ta lõpetas 1944. aastal Tallinna 4. Gümnaasiumi ning õppis aastatel 1944–1948 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonnas, mille lõpetas 1948. aastal. 

Ta oli aastatel 1948–1954 Eesti NSV Teaduste Akadeemia ja NSV Liidu Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudi aspirant, kaitses 1954. aastal väitekirja ning sai majanduskandidaadi kraadi.

Ta kaitses 1988. aastal Läti Põllumajandusakadeemias väitekirja ning sai majandusdoktori kraadi.

Ta töötas aastatel 1951–1997 Eesti TA Majanduse Instituudis teaduri, sektorijuhataja ja juhtivteadurina.

## Teaduspublikatsioone
* "The agrarian reform in Estonia". Tallinn 1994
* "Eesti põllumajanduse tasuvus ja maksukoormus 1993-1995". Tallinn 1997

## Tunnustus
* 1989 – Eesti NSV Arnold Veimeri nimeline preemia
* 1991 – Eesti Vabariigi majanduspreemia

## Kirjandus
* 2005 – "Maide, Helmi". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. II kd, Kj-M. Tallinn 2005. Lk 509

## Välislingid
* Haud Tallinna Metsakalmistul
Manu Trigueros

**Manuel Trigueros Muñoz** (sündinud 17. oktoobril 1991 Talavera de la Reinas) on Hispaania jalgpallur. Ta mängib La Liga klubis Villarreal poolkaitsjana.
N. Žukovski nimeline Õhujõudude Inseneriakadeemia

**N. Žukovski nimeline Õhujõudude Inseneriakadeemia** (vene Военно-воздушная инженерная академия имени Н. Е. Жуковского)  Venemaal Moskvas tegutsenud kõrgem sõjaväeline õppeasutus (akadeemia). See oli maailma vanim ja suurim aeronautika haridust andev kõrgkool. Kõik Nõukogude Liidu ja Venemaa Föderatsiooni lendurid-kosmonaudid olid (kuni 2011. aastani) selle kooli lõpetajad. Kool on nimetatud vene teadlase Nikolai Žukovski järgi.

Kool asutati 23. novembril 1920.
V. Steklovi nimeline Venemaa Teaduste Akadeemia Matemaatika Instituut

**V. Steklovi nimeline Venemaa Teaduste Akadeemia Matemaatika Instituut** (vene keeles *Математический институт имени В. А. Стеклова РАН*, lühend *МИАН*) on Venemaal Moskvas asuv Venemaa Teaduste Akadeemia üks instituute. See on maailmas üks juhtivaid matemaatikaga tegelevaid teadusasutusi. Instituut on nimetatud vene matemaatiku ja mehaanikateadlase Vladimir Steklovi järgi.

Instituut asutati 28. aprillil 1934.

1934. aastal reorganiseeriti Leningradis asunud NSV Liidu Teaduste Akadeemia Füüsika-matemaatikainstituut kaheks iseseisvaks instituudiks. Üks neist oli Moskvasse rajatud Matemaatikainstituut (Leningradis loodi selle filiaal). 

## Nimetused
***NSV Liidu Teaduste Akadeemia Steklovi-nimeline Matemaatikainstituut** (1934–1991) (nimetati Vladimir Steklovi auks)
***Venemaa Teaduste Akadeemia Steklovi-nimeline Matemaatikainstituut** (alates 1991. aastast)

## Direktorid
*1934–1983 Ivan Vinogradov
*1942–1944 Sergei Sobolev
*1944–1983 Ivan Vinogradov
*1983–1987 Nikolai Bogoljubov
*1988–1993 Vassili Vladimirov
*1993–2004 Juri Ossipov
*2004–2016 Valeri Kozlov
*alates 2017 Dmitri Treštšov

## Välislingid
*Instituudi koduleht
Valgevene Riiklik Ülikool

**Valgevene Riiklik Ülikool** (valgevene keeles *Белару́скі дзяржа́ўны ўніверсітэ́т*, vene keeles *Белору́сский госуда́рственный университе́т*) on ülikool Minskis Valgevenes.

Ülikool asutati 30. oktoobril 1921.

2015. aastal oli ülikoolis 44 877 üliõpilast.

## Välislingid

*Koduleht
Radja Nainggolan

**Radja Nainggolan** (sündinud 4. mail 1988 Antwerpenis) on Belgia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis  Milano Internazionale.

Ta on varem kuulunud Itaalia kõrgliiga klubide AS Roma ja Milano Internazionale ridadesse. Hooaegadel 2014–15, 2015–16, 2016–17 ja 2017–18 valiti ta Itaalia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Aastatel 2015 ja 2017 valiti ta Roma hooaja parimaks mängijaks.

Aastatel 2009–2018 kuulus ta Belgia jalgpallikoondisse. Ta tegi koondisedebüüdi 29. mail 2009 mängus Tšiili vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 5. märtsil 2014 sõprusmängus Elevandiluuranniku vastu.

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel lõi ta kaks väravat: viimases alagrupimängus Rootsi vastu ja veerandfinaalis Walesi vastu.

## Välislingid
Nils Täpp

**Nils Bertil Täpp** (sünninimi Nils Bertil Persson; 27. oktoober 1917 Malung – 23. oktoober 2000) oli rootsi murdmaasuusataja.

Ta tuli olümpiavõitjaks 4×10 km teatesõidus 1948. aasta taliolümpiamängudel Sankt Moritzis ja maailmameistriks 1950. aasta maailmameistrivõistlustel Lake Placidis.
Martin Lundström

**Bo Hilding Martin Lundström** (30. mai 1918 – 30. juuni 2016) oli rootsi murdmaasuusataja.

1964. aasta taliolümpiamängudel Sankt Moritzis tuli ta olümpiavõitjaks 18 km distantsil ja 4×10 km teatesõidus. 1952. aastal Oslos sai ta teatesõidus pronksmedali.

Lake Placidis 1950. aastal peetud maailmameistrivõistlustel sai ta teatesõidus kuldmedali.
Väinö Junus

**Väinö Junus** (vene *Вейно Иванович Юнус*; 1905 praeguse Leningradi oblasti Gattšina rajooni Pudosti valla Pokkise-Purskova küla – 15. november 1937 Leningrad) oli isuri keeleteadlane, kes lõi 1930. aastatel isuri kirjakeele.

Väinö Junus sündis isuri talupojaperes. Ta lõpetas Gattšina soome õpetajate tehnikumi ning töötas Karjalas ja Leningradi oblastis. Ta õppis Herzeni pedagoogikainstituudis ja lõpetas Leningradi ülikooli. Ta õppis aspirantuuris Nikolai Marri ja Dmitri Bubrichi juures. Hiljem töötas ta Leningradi filoloogia, kirjanduse ja keeleteaduse instituudi (LIFLI) dotsendina, Hertzeni instituudi õpetajana ning keele ja mõtlemise instituudi uurijana.

1932. aastal koostas Junus koos Dubovi ja Lensuga isuri aabitsa, järgmistel aastatel kaks lugemikku ja 1936 isuri grammatika. Esimesed raamatud tuginesid Soikkola murdele, kuid 1936. aasta grammatikas oli ka Alam-Luuga murdele iseloomulikke vorme.

Lisaks keeleteadusele harrastas Junus ka kunsti. Ta illustreeris mitu raamatut.

Junus arreteeriti suure terrori ajal septembris 1937, mõisteti surma kontrrevolutsioonilises tegevuses ning hukati mahalaskmise teel.
Toby Alderweireld

**Tobias Albertine Maurits Alderweireld** (; sündinud 2. märtsil 1989 Antwerpenis) on Belgia jalgpallur. Ta mängib Katari kõrgliiga klubis Al-Duhail ja kuulub Belgia rahvuskoondisse. Ta on peamiselt keskkaitsja, kuid vahel ka paremkaitsja.  

Aastatel 2015–2021 mängis ta Inglismaa kõrgliiga klubis Tottenham Hotspur. 2016. aastal valiti ta Tottenham Hotspuri aasta mängijaks. Hooajal 2015–2016 valiti ta Inglismaa Premier League'i sümboolsesse koosseisu.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Belgia rahvuskoondises tegi Alderweireld 2009. aastal. Esimese värava koondise särgis lõi ta 19. novembril 2013 sõprusmängus Jaapani vastu.

2016. aasta Euroopa meistrivõistluste kaheksandikfinaalis lõi ta värava Ungari vastu.

Lisaks on ta Belgia koondisse kuulunud 2014. ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Ajax
*Eredivisie: 2010–11, 2011–12, 2012–13
*KNVB beker: 2009–10
*Johan Cruijff Schaal: 2013
;Atlético Madrid
*La Liga: 2013–14

## Välislingid
Theresa May

**Theresa Mary May** (neiupõlvenimi **Brasier**; sündinud 1. oktoobril 1956 Eastbourne'is) on Suurbritannia poliitik, kes alates 11. juulist 2016 kuni 23. juulini 2019 oli Briti Konservatiivse Partei juht ja 2016. aasta 13. juulist kuni 2019. aasta 24. juulini Suurbritannia peaminister.

24. mail 2019 teatas May, et astub 7. juunil 2019 partei juhi ametist tagasi, kuid jääb ametisse peaministrina kuni uue Konservatiivse Partei peaministrikandidaadi kinnitamiseni.

## Elukäik
Ta sündis 1956. aastal Eastbourne'is Ida-Sussexi krahvkonnas Inglismaa Kiriku vaimuliku tütrena. 1977. aastal lõpetas ta Oxfordi Ülikooli geograafia erialal bakalaureusekraadiga.

Ta töötas aastatel 1977–1983 Bank of Englandis.

## Poliitiline karjäär
1997. aastal valiti ta Suurbritannia parlamenti. 

Alates 2010. aastast oli ta Suurbritannia siseminister (nii David Cameroni esimeses kui ka David Cameroni teises valitsuses). Siseministrina tegeles ta narkootikumide leviku piiramisega ning pooldas immigrantide sisserände piiramist. 

2016. aasta 13. juulil sai May pärast David Cameroni tagasiastumist Suurbritannia peaministriks. May on teine naispeaminister Suurbritannias pärast Margaret Thatcherit. Peaministrina on May pidanud tegelema Brexitiga ehk Suurbritannia väljaastumisega Euroopa Liidust. 

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht (inglise keeles)
* Theresa May] Encyclopædia Britannicas (inglise keeles)
Axel Witsel

**Axel Laurent Angel Lambert Witsel** (sündinud 12. jaanuaril 1989 Liège'is) on Belgia jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib Hispaania kõrgliigaklubis Madridi Atlético ja kuulub Belgia rahvuskoondisse. 

Ta alustas klubikarjääri kodumaa klubis Standard Liège. 2008. aastal valiti ta parimaks Belgia liigas mängivaks jalgpalluriks. Aastatel 2011–2012 mängis ta Benficas, 2012–2016 Peterburi Zenitis, 2017–2018 Hiina kõrgliigas Tianjin Quanjianis ja 2018–2022 Saksamaa kõrgliigaklubis Dortmundi Borussia.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Belgia rahvuskoondises tegi Witsel 26. märtsil 2008 sõprusmängus Maroko vastu. Selles mängus lõi ta ka esimese värava koondise särgis.

2016. aasta Euroopa meistrivõistluste teises alagrupimängus lõi ta värava Iirimaa vastu.

Lisaks on ta kuulunud Belgia koondisse ka 2014. ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Standard Liege
*Jupiler Pro League: 2007–08, 2008–09
*Belgia karikas: 2010–11
*Belgia superkarikas: 2008, 2009

;Benfica
*Taça da Liga: 2011–12

;Zenit
*Premjer Liga: 2014–15
*Venemaa karikas: 2015–16
*Venemaa superkarikas: 2015, 2016

;Dortmundi Borussia
*DFB-Pokal: 2020–21
*DFL-Supercup: 2019

## Välislingid
Gheorghe Crețu

**Gheorghe Crețu** (sündinud 8. augustil 1968 Constanțas) on Rumeenia endine võrkpallur ja praegune võrkpallitreener.

Ta oli aastatel 2014–2019 Eesti võrkpallikoondise peatreener. Ühtlasi on ta ka Poola võrkpalliklubi ZAKSA Kędzierzyn-Koźle peatreener.

Gheorghe Crețu juhendamisel võitis Eesti võrkpallikoondis 2015. aasta Euroopa meistrivõistlustel 11. koha, mis on seni koondise parim koht. Aastal 2016 võitis koondis Euroopa liiga finaalturniiril kuldmedali ja pääses edasi Maailmaliigasse.

## Tunnustus

* 2017 Eesti aasta treener
* 2018 Eesti aasta treener
* 2019 Eesti Vabariigi spordipreemia (Eesti võrkpalli meeskonna peatreener, panus Eesti võrkpalli koondmeeskonna Euroopa Kuldliiga võitmiseks ettevalmistamisel ja Euroopa meistrivõistluste finaalturniirile pääsu tagamisel)
Yannick Carrasco

**Yannick Ferreira Carrasco** (sündinud 4. septembril 1993 Ixellesis) on Belgia jalgpallur, kes mängib Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Atlético ja Belgia jalgpallikoondises.

Carrasco alustas klubikarjääri Prantsusmaa klubis Monaco. 2015. aastal liitus ta Madridi Atléticoga. UEFA Meistrite Liiga hooaja 2015–2016 finaalis lõi ta värava Madridi Reali vastu, kuid Atlético Madrid kaotas lõpuks penaltiseeria järel. 2018. aastal siirdus ta Hiina kõrgliiga klubisse Dalian Yifang, kuid naasis 2020. aasta jaanuaris laenule Madridi Atléticosse. Sama aasta suvel sõlmis ta Atléticoga taas täislepingu.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Belgia rahvuskoondises tegi Carrasco 28. märtsil 2015 EM-i valikmängus Küprose vastu.

Esimese värava rahvuskoondise särgis lõi ta 2016. aasta Euroopa meistrivõistluste kaheksandikfinaalis Ungari vastu.

Ta kuulus Belgia koondisse ka 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Monaco
*Ligue 2: 2012–13
Hal Robson-Kanu

**Hal Robson-Kanu** (õieti **Thomas Henry Alex Robson-Kanu**; sündinud 21. mail 1989 Actonis) on elukutseline jalgpallur (äärepoolkaitsja, vahel ka ründaja). Ta mängib Inglismaa esiliiga klubis West Bromwich Albion.

Robson-Kanu alustas jalgpallitreeninguid koolipoisina Arsenali noorteakadeemias, siis aga liitus Readingi noorteakadeemiaga. Pärast Readingi akadeemia lõpetamist mängis ta laenulepingute alusel Southend Unitedis ja Swindon Townis, enne kui 2009. aastal pääses esmakordselt väljakule Readingi meeskonnas. Algselt vahetusmehe rollis olnud Robson-Kanust oli 2011–2012 hooajaks, mil Reading tuli liiga meistriks, saanud klubi üks olulisemaid mängijaid.  

Oma Premier League'i debüüdi tegi ta 2012. aastal ning oma lahkumiseni klubist 2016. aastal oli ta Readingi meeskonnas platsil olnud 228 mängus ja löönud 30 väravat. 

Rahvusvahelisel areenil esindas Robson-Kanu algul oma sünnimaad Inglismaad, aga alates 2010. aastast U21 vanuseklassis olles valis Walesi koondise. Ta valiti Walesi koondisse ka 2016. aasta Euroopa meistrivõistlusteks. 

## Välislingid

* Profiil West Bromwich Albioni kodulehel
Valev Laube

**Valev Laube** (sündinud 21. veebruaril 1995) on eesti visuaalkunstnik ja bränditurundaja. 

## Haridus
Ta on lõpetanud 2014. aastal rahvusvahelise keskkooli United World College of Adriatic Itaalias ja 2018. aastal Rochesteri Ülikooli Ameerika Ühendriikides digitaalmeedia ja kunsti erialal.

## Töö ja looming
Ta on New Yorgis tegutseva kujundus- ja turundusfirma The VL Studios üks asutajaid ja loominguline juht.

2016. aastast on Laube tegelnud peamiselt artistide brändinduse ja produktsioonide disainiga. Artistide hulka kuuluvad Tian Jiang, Fred Barton, Kristi Roosmaa, Jolie Curtsinger ja Diina Tamm.

Alates 2017. aastast on ta New Yorgis muusikalide "Kalevala the Musical" ja "Singing Revolution: The Musical" brändi mänedžer.

### Projektid
* Liitreaalsuse kunstiprojekt "Rochester Subway" (Sage Art Center, Rochester, NY, USA, 2018), turundus ja visuaalkunstnik
* Multidistsiplinaarne kontsert "Tonality of Culture" (National Gallery of Art, Washington, USA, 2017), video kunstnik ja muusik
* *Performance* "Reflection Spectrum" (New York, USA, 2016), video kunstnik
* Eesti Kultuuripäevad New Yorgis (New York, USA, 2016–2018), kunstiline juht
* Kunstinäitus "Utopian Reality" (Rochester, NY, USA, 2015), kunstnik

### Muusika
* "Maybe Next Time", Valev Laube singel 2014
* "Dystopia", Valev Laube singel 2016
* "Liminal", Valev Laube debüütalbum 2025
* "Equinox", Valev Laube album 2025

## Tunnustus
* 2020. aasta Forbesi alla 30-aastaste mõjukate edetabeli nominatsioon (Ameerika Ühendriikide regioonis)

## Viited

## Välislingid
* Valev Laube koduleht
* "New Yorgis tähistatakse Eesti kultuuripäevi" Postimees, 24. märts 2016
* Valev Laube. "Ühendriikides õppides pühendan rohkem aega Eesti muusika ja selle kõla esitlemisele" Vaba Eesti Sõna, 10. oktoober 2014
* "Võrumaalt pärit digikunstnik vallutab New Yorki" Lõunaleht, 27. juuli 2016
* "Video: Ameerikas elavad eestlased tutvustavad New Yorgis meie riiki ja kultuuri" Kroonika/Delfi, 20. veebruar 2016
Michy Batshuayi

**Michy Batshuayi-Atunga** (sündinud 2. oktoobril 1993 Brüsselis) on Belgia jalgpallur, kes mängib ründajana Türgi kõrgliiga klubis Beşiktaş ja Belgia jalgpallikoondises.

Varem on ta esindanud selliseid klubisid nagu Liège'i Standard, Marseille Olympique, Chelsea, Crystal Palace ja Dortmundi Borussia.

## Koondisekarjäär
Belgia jalgpallikoondises debüteeris Batshuayi 28. märtsil 2016 Euroopa meistrivõistluste valikmängu raames Küprosega ja lõi viimase värava 5:0 võidumängus. 

2016. aasta Euroopa meistrivõistluste kaheksandikfinaalis lõi ta värava Ungari vastu.

2018. aasta maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus lõi ta värava Tuneesia vastu.

## Saavutused
;Chelsea
* Premier League: 2016–17
* FA Cup: 2017–18

## Viited

## Välislingid
1947. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises

**1947. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused [[Ratsutamine|ratsutamises]] ** toimusid 5.-14. septembrini Moskvas. 

## Tulemused

### Takistussõidud

{| class="wikitable"
! colspan=6 bgcolor="5BBAB2" | Naiste raskema klassi takistussõit
|-
! Koht
! Ratsanik
! Hobune
! Võistkond
! Punkte
|- bgcolor="gold"
| align="center" | **1**
|  Aino-Evi Lukas || Tahhiita || Eesti NSV  || 4
|- bgcolor="silver"
| align="center" | **2**
| Jelena Matsova ||  Saturn || Eesti NSV || 12
|- bgcolor="cc9966"
| align="center" | **3**
| L. Teder ||  Rõss || Eesti NSV || 18 

### Koolisõidud

### Mitmevõistlus

### Võidusõidud

 

### Hüpped

### Rännak

### Muud alad

Võistkondadest oli esimene Moskva (4907 punkti), järgnesid Vene NFSV (4729) ja Eesti NSV 4467.

## Viited
Julie Steinmann

**Julie Steinmann** (neiuna **Vares**; 29. september 1883 Põlgaste vald, Võrumaa – 8. detsember 1957 Stockholm) oli eesti ajakirjanik ja naisliikumise tegelane, Naiskodukaitse liige ning poliitik, V Riigikogu liige.

Steinmann töötas õpetajana Eestis ja Peterburis ning lõpetas 1917. aastal Peterburi Kõrgema Kommertsteaduste Instituudi. Ta kirjutas mitmetes ajalehtedes, sealhulgas ka pseudonüümi **Käo Orviku** all. Steinmann osales paljudes naisorganisatsioonides, oli EÜS Põhjala liige. 

1932. aastast oli Julie Steinmann V Riigikogu liige; Riigikogu koosseisu tegevus lõppes 1934. aastal, volitused peatati 1937.

1936. aastal avaldas Koduse Kasvatuse Instituut Steinmanni brošüüri "Seltskonna suhtumine lapsesse meil ja mujal".

Teise maailmasõja ajal põgenes Julie Steinmann koos perega Rootsi, kus osales Eesti Komitee, Eesti Rahvusnõukogu jpt organisatsioonide tegevuses ning korraldas eesti sõjainvaliidide abistamist põgenikelaagrites Saksamaal.

## Välislingid
*Julie Steinmanni elulugu Eesti Rahvusraamatukogu kodulehel
Aleksandri sild

**Aleksandri sild** on mitme silla eestikeelne rööpnimi:
***[[Sõzrani sild]]** Samara oblastis
***[[Kierbedźi sild]]** Varssavis

* **Aleksander I sild** ehk **Aleksandri sild** oli betoonist Tartu Kuradisilla ametlik nimi
1949. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises

**1949. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused [[Ratsutamine|ratsutamises]] ** toimusid  Moskvas. 

## Tulemused

### Takistussõidud

### Koolisõidud

### Mitmevõistlus

### Võidusõidud

 

### Hüpped

### Rännak

### Muud alad

Võistkonnad: 
1. Sõjaõhujõud 3633,28
2. Pištševik 3621,79
3. ALMAVÜ I 3589,08

## Viited
Michel Rocard

**Michel Rocard** (22. august 1930 Courbevoie – 2. juuli 2016 Pariis) oli Prantsusmaa sotsialistlik poliitik. Ta oli aastatel 1988–1991 Prantsusmaa peaminister.

Ta sündis aastal 1930 Courbevoies Hauts-de-Seine'i departemangus protestantlikus perekonnas, tema isa oli tuumafüüsik Yves Rocard. Ta lõpetas Institut d'études politiques de Paris'i
1950. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises

**1950. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused [[Ratsutamine|ratsutamises]] **. 

## Tulemused

### Takistussõidud

### Koolisõidud

### Mitmevõistlus

### Võidusõidud

 

### Hüpped

### Rännak

### Muud alad

Võistkonnad: 
1. Nõukogude Armee 4566,28
2. Sõjaõhujõud 4498,84
3. ALMAVÜ  4448,55

## Viited
1952. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises

**1952. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused [[Ratsutamine|ratsutamises]] **. 

## Tulemused

### Takistussõidud

### Koolisõidud

### Mitmevõistlus

### Võidusõidud

 

### Muud alad

Võistkonnad: 
1. Sõja-õhujõud  3857,18
2. ALMAVÜ I  4126,79
3. Pištševik 5159,35

## Viited
1953. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises

**1953. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused [[Ratsutamine|ratsutamises]] **. 

## Tulemused

### Takistussõidud

### Koolisõidud

### Mitmevõistlus

### Võidusõidud

Võistkonnad: 
1. Spartak  117,5
2. Nauka  117
3. ALMAVÜ I 109

## Viited
1954. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises

**1954. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused [[Ratsutamine|ratsutamises]] **. 

## Tulemused

### Takistussõidud

1Teistel andmetel Start

### Koolisõidud

2Teistel andmetel Pevets

### Mitmevõistlus

### Võidusõidud

Võistkonnad: 
1. Moskva I
2. Vene NFSV II
3. Moskva II
4. Eesti NSV 
5. Vene NFSV I 
6. Gruusia NSV 
7. Läti NSV

## Viited
1955. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises

**1955. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused [[Ratsutamine|ratsutamises]] **. 

## Tulemused

### Takistussõidud

### Koolisõidud

### Mitmevõistlus

### Võidusõidud

Võistkonnad: 
1. AKSK II
2. AKSK I
3. Urožai I

## Viited
1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises

**1956. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused [[Ratsutamine|ratsutamises]] ** peeti 6.-15. augustil Moskvas, rahvaste spartakiaadi raames.  

## Tulemused

### Takistussõidud

1*Kehakultuuri aastaraamat*u järgi Vene

### Koolisõidud

2*Kehakultuuri aastaraamat*u järgi A.

### Mitmevõistlus

### Võidusõidud

Võistkonnad: 
1. Moskva 54
2. Vene NFSV 50,5
3. Eesti NSV 42
4. Usbeki NSV 39
5. Kirgiisi NSV 39
6. Turkmeeni NSV 37 

## Viited
1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises

**1958. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused [[Ratsutamine|ratsutamises]] ** peeti 24.–30. augustil Moskvas.  

## Tulemused
### Takistussõidud

### Koolisõidud

### Mitmevõistlus

Võistkonnad: 
1. Moskva 491,38
2. Vene NFSV 343,04
3. Ukraina NSV 226,16
4. Eesti NSV 224,2
5. Kirgiisi NSV 189,93
6. Turkmeeni NSV 165,43

## Viited
Sõzrani sild

**Sõzrani sild**, ka **Aleksandri sild**, (vene keeles Сызранский мост, Александровский мост) on raudteesild üle Volga jõe Oktjabrskis Samara oblastis, 18 km Sõzranist ülesvoolu. 

Silda peeti oma aja tehnilise mõtte imeks ja omapäraseks "Aasia väravateks".

Sõzrani sild oli esimene raudteesild Volga jõe kesk- ja alamjooksul.

Silla esialgne nimi oli Aleksandri sild (keiser Aleksander II auks). 1917. aastal nimetati ümber Sõzrani sillaks. 1990. aastatel ennistati algne nimi, kuid ka "Sõzrani sild" jäi käibele. 

1900. aasta Pariisi maailmanäitusel eksponeeriti Aleksandri silla vähendatud mudelit. Praegu säilitatakse seda maketti raudteetranspordi keskmuuseumis Peterburis.

## Silla rajamine
1877. aastal anti käiku Sõzranit läbiv Batraki–Orenburgi raudtee (Batraki oli Oktjabrski linna sellane nimi). Üle Volga toimis praamiühendus kuni Aleksandri silla avamiseni 1880. aastal.

13-avalise paralleelvöödega metallsõrestiksilla projekteeris Nikolai Beleljubski. Silla üldpikkus on 1483 m, sillete skeem 13 x 109,2 m. Valmimisel oli sild Euroopa pikimaid.

Üheteelise raudteesilla ehitamist juhtisid insenerid Konstantin Mihhailovski, Vladimir Berezin ja Eugen Karl von Knorre. Rakendati ehitustehnoloogilisi novaatorlikke lahendusi (uut tüüpi kessoonide kasutamine, fermide kokkupanek kaldal).  

Riiast toodi raudteed mööda kohale miljon puuda tsementi ja üle 140 tuhande puuda rauda kessoonide ehitamiseks. Teras telliti Belgiast. Jäämurdjad kaeti viiburi graniidiga.

Objektiga oli hõivatud üle 2500 töölise. Insener-tehnilist personali oli sadakond spetsialisti.

Sild avati pidulikult 30. augustil 1880. Sümboolse lindi lõikas läbi Vene Keisririigi teedeminister kindraladjutant Konstantin Possiet. Kahele ehitust juhtinud insenerile – Mihhailovskile ja Berezinile – andis keiser Aleksander II Püha Vladimiri ordeni 4. järgu.

## Taastamine ja rekonstrueerimine
Vene kodusõjas kannatada saanud kahe sildeava sillafermide taastamisel lähtuti Lavr Proskurjakovi poolt 1907. aastal välja töötatud arvutusnormidest.  

Aastatel 1949–1951 rekonstrueeriti raudteesild kaheteeliseks ja vahetati välja kõik (peale kahe, mis pärast Vene kodusõda taastati) sildeava sillakandurid (paralleelvöödega sõrestikud asendati polügonaalvööga sõrestike vastu), 2002–2004 vahetati välja ka ülejäänud kahe ava sillafermid.

## Viited

## Välislingid

* Sillapildid old.syzran.ru (vene keeles)
* История Сызранского (Александровского) моста. livejournal.com (vene keeles)
Ants Martins

**Ants Martins** (sündinud 25. novembril 1933 Põltsamaal) on eesti tehnikateadlane.

## Haridus
Ta on lõpetanud 1953. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1958. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetika erialal. Ta on õppinud aspirantuuris aastatel 1962–1965 Eesti NSV Teaduste Akadeemia juures ja aastatel 1965–1967 selle Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudis ning kaitsnud 1967. aastal väitekirja ja saanud tehnikakandidaadi kraadi.

## Teenistuskäik
Töötas Eesti NSV Teaduste Akadeemia Energeetika Instituudis inseneri, vaneminseneri ja nooremteadurina 1958-1962; Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudis vaneminseneri ja nooremteadurina 1965-1993; Energeetika Instituudis sektori-, osakonna- ja laborijuhatajana 1993-2001.

2002-2016 töötas Tallinna Tehnikaülikoolis: TTÜ Eesti Energeetika Instituudi laborijuhataja 2002-2003, erakorraline vanemteadur soojustehnika instituudis aastast 2004.

## Tunnustus
*1982 – hõbemedal Rahvamajanduse Saavutuste Näituselt ("Eesti põlevkivide kaheastmelise põletamise seade") 

## Viited

## Kirjandus
*"Martins, Ants". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. II kd, Kj–M. Tallinn 2005. Lk 543-544.

## Välislingid
*Ants Martins Eesti Teadusinfosüsteemis
Karl-Heinz Bartsch

**Karl-Heinz Bartsch** (25. november 1923 Löblau, Danzigi vabalinn – 19. juuli 2003 Halle) oli saksa põllumajandusteadlane ja Saksa DV riigitegelane.

Karl-Heinz Bartsch oli pärit mõisavalitseja perekonnast. 1941. aastal lõpetas ta Danzigis Horst Wesseli Gümnaasiumi. 1941. aasta aprillis astus ta vabatahtlikuna Waffen-SS-i. Pärast sõjalise väljaõppe saamist teenis ta 1942. aastal Prantsusmaal. 1943. aastal saadeti Karl-Heinz Bartsch Idarindele, ta võttis osa ka Kurski lahingust. 1943. aasta augustis sai ta haavata, misjärel viibis kuni 1944. aasta jaanuarini haiglaravil. Alates 1944. aasta jaanuarist võitles Läänerindel, langes 1945. aasta mais Ameerika vägede kätte sõjavangi. Vabanes vangistuses 1945. aasta juunis. 1945–1946 töötas ta põllumajanduses. 1946–1949 õppis Bartsch Halles Halle-Wittenbergi Martin Lutheri Ülikoolis, mille lõpetas agronoomina. 1949. aasta veebruaris astus Bartsch Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1949–1951 õppis ta aspirantuuris Loomakasvatusinstituudis, doktorikraadi sai 1951. aastal. 

1952–1958 töötas ta Clausbergi rahvamõisa juhatajana. 1954–1960 kuulus ta Erfurdi piirkonna Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei piirkonnaorganisatsiooni juhatusse. 1958–1960 oli ta Saksa DV Põllumajandusteaduste Akadeemias osakonnajuhataja ja teaduskonna nõukogu esimees. 1960–1962 oli Karl-Heinz Bartsch Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee põllumajandusosakonna juhataja. 1961. aastast kuni 1963. aasta alguseni oli ta Berliini Humboldti Ülikooli Loomakasvatuse ja Koduloomade Geneetika Instituudi direktor. 1962. aastast kuni 1963. aasta alguseni oli ta Saksa DV põllu- ja metsamajanduse ministri asetäitja. 21. jaanuaril 1963 valiti Karl-Heinz Bartsch Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmeks ja Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaadiks. 1963. aasta 7. veebruarist kuni 9. veebruarini oli ta Saksa DV Ministrite Nõukogu põllumajandusnõukogu esimees. Lääne-Saksamaa ajakirjanduses avalikustati aga Bartschi omaaegne kuulumine Waffen SS-i. 9. veebruaril 1963 arvati Karl-Heinz Bartsch välja keskkomitee koosseisust ja Keskkomitee Poliitbüroo kandidaatide hulgast ning vabastati aseministri ametikohalt. 28. märtsil 1963 heideti Bartsch Saksamaa Sotsialistlikust Ühtsusparteist välja, kuna ta oli varjanud oma kuulumist Waffen-SS-i ja esitanud valeandmeid oma mineviku kohta. Seejärel töötas ta põllumajanduses kuni pensionile jäämiseni 1988. aastal.

## Viited
Ingrid Mauer

**Ingrid Mauer** (13. august 1937 Tallinn – 13. september 1983 Tallinn) oli eesti matemaatik ja programmeerija.

Ta lõpetas 1955. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1955–1960 Tartu Riiklikus Ülikoolis, mille matemaatikaosakonna lõpetas 1960. aastal. 

Ta õppis aastatel 1960–1963 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituudis aspirantuuris, kaitses seal 1968. aastal väitekirja ja sai füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi.

Ta töötas aastatel 1963–1983 Küberneetika Instituudis teaduri ja vaneminsenerina.

Ta suri pikaajalise haiguse tagajärjel 13. septembril 1983 ja maeti 16. septembril 1983 Liiva kalmistule.

## Viited

## Kirjandus
*2005 – "Mauer, Ingrid". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. II kd, Kj-M. Tallinn 2005. Lk 568

## Välislingid
Marcus (eesnimi)

**Marcus** on mehenimi.

## Nime kandjaid
*Marcus Allbäck, rootsi jalgpallur ja jalgpallitreener
*Marcus Annaeus Lucanus, vanarooma luuletaja
*Marcus Antonius, Vana-Rooma väejuht ja poliitik
*Marcus Aurelius, Vana-Rooma keiser
*Marcus Aurelius Antoninus Heliogabalus, Vana-Rooma keiser
*Marcus Aurelius Antonius Bassianus (Caracalla), Vana-Rooma keiser
*Marcus Berg, rootsi jalgpallur
*Marcus Ericsson, rootsi vormelisõitja
*Marcus Grönholm, soome rallisõitja
*Marcus Hellner, rootsi murdmaasuusataja
*Marcus Kelch, Eesti vaimulik
*Marcus Licinius Crassus, Vana-Rooma väejuht ja poliitik
*Marcus Pape, Eesti vaimulik
*Marcus Porcius Cato on olnud mitme isiku nimi
*Marcus Prinz von Anhalt, saksa ärimees
*Marcus Schütz, Eesti vaimulik ja vaimulik kirjanik
*Marcus Stephen, Nauru poliitik ja sportlane
*Marcus Thrane, Norra töölisliikumise juht
*Marcus Tullius Cicero, Vana-Rooma oraator, riigimees, poliitiline filosoof, jurist ja filosoof
*Marcus Valerius Martialis, vanarooma luuletaja
*Marcus Valerius Messalla Corvinus, Vana-Rooma sõjaväelane ning kunsti ja kirjanduse patroon
*Marcus Verrius Flaccus, vanarooma grammatik ja õpetaja
*Marcus Vipsanius Agrippa, Vana-Rooma väejuht ja riigimees
*Marcus Vitruvius Pollio, Vana-Rooma kirjanik, arhitekt ja insener
When I'm Back on My Feet Again

"**When I'm Back on My Feet Again**" on Diane Warreni kirjutatud ja Michael Boltoni esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. 

## Kirjandus
* "When I'm Back on My Feet Again" laulu sõnad

## Video
* "When I'm Back on My Feet Again" YouTube'i muusikavideo

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:When I'm Back on My Feet Again]] seisuga 3.07.2016.*
Salavat Julajevi mälestussammas

**Salavat Julajevi mälestussammas** on mälestusmärk baškiiri rahvuskangelasele Salavat Julajevile Paldiski linnapargis.

Mälestussammas püstitati 1989. aastal. Büsti autor on Baškortostani skulptor Tamara Netšajeva. 1990. aastate alguses viidi büst oletatavasti metalli kokkuostu. Monument taastati algse järgi ning taasavati 1998. aastal.

## Viited
1978. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises

**1978. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused [[Ratsutamine|ratsutamises]]**.

## Tulemused

### Takistussõidud

### Koolisõidud

### Kolmevõistlus

{| class="wikitable"
! colspan=6 bgcolor="5BBAB2" | Sporthobuse kolmevõistlus III grupi hobustele
|-
! Koht
! Ratsanik
! Hobune
! Võistkond
! Miinuspunkte
|- bgcolor="gold"
| align="center" | **1**
|Nikolai Popov || Lenger || Moskva AKSK || 92,9
|- bgcolor="silver"
| align="center" | **2**
| Boriss Gortšakov || Elban || Moskva Spartak || 112,51 
|- bgcolor="cc9966"
| align="center" | **3**
| Aleksandr Zavistovski || Barõš || Moldaavia NSV || 112,7
}

Võistkonnad: 
1. Moskva 178,5
2. Ukraina NSV 87
3. Leningrad 66

6. Eesti NSV 15

## Viited
Kopli mõis

**Kopli mõis** (ka **Telliskopli mõis**; saksa keeles *Ziegelkoppel*) oli Tallinna linnamõis Harjumaal, Kopli poolsaarel. Tänapäeval jääb see Põhja-Tallinna linnaosa Kopli, Sitsi ja Paljassaare asumisse. Mõisasüdame aadress on tänapäeval Maleva tänav 2d.

Mõis rajati keskajal piirkonna majandamiseks (loomade karjatamine, heina niitmine ja metsa kasutamiseks). Selle alale rajati 14. sajandil (esimene kirjalik teade 1365. aastast) ka linna telliselööv, millest pärineb ka mõisa saksakeelne nimetus. 

Omaaegse Kopli mõisa rentnikud olid kohustatud rendiaja jooksul istutama Kopli poolsaarele kindla arvu tammi, mida kasutati linna veevarustuse puittorustikkude ja suurtükilafettide valmistamiseks.

1650ndail aastail sai kingiks maavalduse Kopli eeslinnas, et rajada sinna telliseahi Haapsalu bürgermeister Christian von Husen.

1689. aastal redutseeriti Kopli mõis Rootsi riigile, kuid Vene riigi ajal läks see uuesti linna kätte.

Pärast Põhjasõda oli mõisa härra Jobst Johan von Hausen (Husen).

1774. aastal rajati mõisa maadele Niguliste ja Oleviste koguduse uus kalmistu. 1820. aastal oli Kopli mõisas maad 525 ha, mille põllupinda oli 11 ha.

1912. aastal hakati mõisa maid laialdaselt müüma või andma rendile Vene riigile uute laevatehaste ja uue mereväebaasi jaoks.

Mõisast on tänapäeval alles ümberehitatud hooneid ja haljastuse osi. 

## Viited

## Kirjandus
*Robert Nerman. "Kopli. Miljöö, olustik, kultuurilugu 1918-1940". Tallinn 1995. 320 lk. ISBN 9985601246 (köites)
*Robert Nerman. "Kopli. Miljöö, olustik, kultuurilugu 1918-1940". 2., täiend. vlj. Tallinn 2002. 504 lk. ISBN 9985780361 (köites)
*Robert Nerman, Karin Paulus. "Põhja-Tallinn". Jalutaja teejuht. Tallinn 2006. Lk 47
*Alo Särg. "Kopli linnamõis (*ka Telliskopli*)". // Tallinna mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2010. Lk 47

## Välislingid
*Kopli asumi ajaloost Tallinna linna kodulehel
Stephen Tallents

Sir **Stephen George Tallents** (20. oktoober 1884 London – 11. september 1958 London) oli Suurbritannia sõjaväelane ja ametnik.

Esimeses maailmasõjas teenis ta Irish Guardsi rügemendis kuni raskelt haavata saamiseni, misjärel asus tööle riigiametnikuna.

Kolonel Stephen Tallents oli Eesti Vabadussõja ajal Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi Välisministeeriumi missiooni volinik Eestis. Samal ajal Eestis ja Lätis tegutsenud kindral Hubert Gough oli aga Suurbritannia Sõjaministeeriumi ja Pariisi rahukonverentsi delegatsiooni esindaja Baltimaades.

Briti volinikuna Balti provintsides osales ta Eesti ja Läti vahelise Valga-Valka linna ja selle ümbruse piiriküsimuse lahendamises.

## Tunnustus
* Vabadusristi I liigi 2. järk, 1920

## Välislingid
* Eesti-Läti piiriküsimuse lahendas kolonel Tallents, Valgamaalane, 5. juuli 2005