open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Are valla vapp

**Are valla vapp** on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Are valla vapp.

Vapp kinnitati 14. oktoobril 1998.

Vapi autor on Priit Herodes

## Vapi kirjeldus
Are valla vapiks on kuldne rohelise äärisega kilp, mille kuldsel väljal on must otsavaatav metskitsepea. Rohelisel äärisel kaheksa kuldset ristikulehte.

## Põhjendus
Kuld ja must viitavad Pärnumaale ning roheline tähistab metsa. Metskitsepea märgib jahindust, ristikulehed sümboliseerivad põllumajandust, õnne ja heaolu. 

## Vaata ka
* Are valla lipp

## Välislingid
* Are valla sümboolika valla kodulehel
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Are vald.
Maximilian II

**Maximilian II** nimelisi monarhe on olnud mitu:
***[[Maximilian II (Saksa-Rooma keiser)|Maximilian II]]** (1527–1576) oli Saksa-Rooma keiser 1564–1576 
***[[Maximilian II Joseph]]** (1811–1864) oli Baieri kuningas 1848–1864
***[[Maximilian II Emmanuel]]** (1662–1726) oli Baieri kuurvürst ja hertsog 1679–1706 ja 1714–1726 
***Maximilian II Tiroolist** on tuntud Austria **[[Maximilian III (Austria)|Maximilian III]]**-na.

## Vaata ka
*Maximilian I
*Maximilian III
Moshe Hirsch

**Moshe Hirsch** (משה הירש; 1930 – 2. mai 2010) oli Iisraeli vaimulik ja poliitik, antisionismi pooldav rabi. 

Ta oli Palestiina Yāsir ‘Arafāti valitsuses juudi asjade minister. Ta oli Neturei Karta liige. 

Ta põdes Alzheimeri tõbe.

## Viited
Maximilian III

**Maximilian III** nimelisi valitsejaid on olnud mitu:
***[[Maximilian III (Austria ertshertsog)|Maximilian III]]**, Austria ertshertsog 1558–1618
***[[Maximilian III (Austria)|Maximilian III]]**, Tirooli valitseja 1612–1618
***[[Maximilian III (Baieri kuurvürst)|Maximilian III]]**, Baieri valitseja 1745–1777

## Vaata ka
*Maximilian I
*Maximilian II
Joseph I

**Joseph I** ja **Joseph**i (Josefi) nime all tuntud valitsejad:
***[[Joseph I (Saksa-Rooma keiser)|Joseph I]]** oli Saksa-Rooma keiser 1705–1711
***[[Joseph I (Bulgaaria eksarh)|Joseph I]]** oli Bulgaaria eksarh
***[[Joseph I (Konstantinoopoli patriarh)|Joseph I]]** oli Konstantinoopoli patriarh
***[[Josef Johann Adam]]** oli Liechtensteini vürst 1721–1732 
***[[Josef Wenzel]]** oli Liechtensteini vürst 1712–1718, 1732–1745 ja 1748–1772 
***[[Joseph Franz Ernst]]** oli Hohenzollern-Sigmaringeni vürst 1715–1769 
***[[Joseph (Saksi-Altenburg)|Joseph]]** oli Saksi-Altenburgi hertsog 1834–1848 
***[[krahv Joseph Eszterhazy de Galanta]]** oli Horvaatia baan 1733–1741 

## Vaata ka
***José I** oli Napoleon I vend **[[Joseph Bonaparte]]** Hispaania ja Napoli kuningana
***[[José I]]** oli Portugali kuningas
*Joseph II
Ermanarich

**Ermanarich** (gooti keeles *Airmanreiks*; surnud 376) oli idagootide (greuthungite) esimene teadaolev kuningas poolmüütilisest Amaalide dünastiast. Tema tegeliku elu kohta on teada väga vähe, tema isikut on kajastanud mitmed ajaloolased, sealhulgas ka Jordanis.

Ermanarichi isa oli Achiulf, vend aga Vultwulf.

Jordanise järgi valitses Ermanarich üle 50 aasta idagootide riiki, mis ulatus Mustast merest Läänemereni. Ta olevat olnud sõjakas, julm ja metsik. Ermanarich olevat teinud enesetapu üle 110-aastaselt, kui hunnid tema riigi hävitasid. Võimalik, et vana kuningas ohverdas end germaani jumalatele (näiteks Wotanile/Odinile). 

On oletatud ka Eesti ala kuulumist Ermanarichi riigi koosseisu. Nii on näiteks Andres Adamson kirjutanud oma gümnaasiumiastme ajalooõpikus: "370. aastail gootide poolt alistatud (maksustatud) rahvaste hulgas on nimetatud ka aeste, mordvalasi, merjalasi, vadjalasi ja tšuude. Aestid tähistavad siingi ilmselt balti hõime, kõik ülejäänud on aga soomesugu rahvad. Tšuudideks kutsusid venelased hiljem läänemeresoome hõime, sealhulgas eestlasi. Võimalik, et eestlasedki sattusid mõneks ajaks gootide võimu alla ning vabanesid tänu hunnide tulekuga alanud Suurele rahvasterändamisele" (*Eesti ajalugu gümnaasiumile. Tallinn: Koolibri, 1999. Lk 15-16.* ISBN 9985-0-0867-7).

## Nimest

Ermanarich on tema nime saksapärane kuju, kuid ajalooliselt on ta tuntud väga paljude nimede all: Jordanise "Geticas" *Ermanaricus*, eeposes "Beowulf" *Eormenric*, muinaspõhjas *Jörmunrekkr*, keskkõrgsaksa keeles *Ermenrich*. "Hervarari saagas" esineb tegelane *Heiðrekr Ulfhamr*, keda võib ilmselt samastada Ermanarichiga. 

Tema tõenäoline gootikeelse nime *Airmanreiks* lõpp (*[[reiks]]*) tähendab sõjalist valitsejat.

Ermanarichi tegelaskuju esineb ka "Nibelungide laulus", kus ta on julm ja halastamatu türann, kes lõpuks Etzeli (Attila) käe läbi hukkub. Reaalselt ei saanud need kaks ajaloolist tegelast muidugi omavahel kuidagi kohtuda.
Audru valla lipp

**Audru valla lipp** on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Audru valla lipp.

Lipp kinnitati 31. märtsil 1994.

Audru valla lipu autor on AGE Pärnu.

## Lipu kirjeldus
Audru valla lipp on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud kolmeks horisontaalseks laiuks, ülal roheline, keskel valge ja all must. Normaalmõõtmetega lipul on rohelise laiu laius 65 cm, keskmisel 10 cm ning alumisel 30 cm. Lipu roheline toon on rahvusvahelise Pantone värvitabeli järgi 355C. 

Lipu normaalmõõtmed on 165x105 cm ning proportsioonid 11:7. 

## Põhjendus
Valge laid sümboliseerib Audru jõge, mis algab Lavassaare järvest ja suubub Pärnu lahte. Must sümboliseerib soid ja rabasid, roheline aga metsa ja põllumaad. 

## Lipu kasutamise kord
#Valla lipp heisatakse hoonel kuus töötab volikogu või valitsus ning hoonel või kohas, kus toimub volikogu või valitsuse ametlik tseremoonia.
#Lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga (vastavasse hoidjasse) või lipumasti.
#Valla lipu võib heisata valla, kogukondlikul, perekondlikul või asutuse tähtpäeval ning volikogu või vallavalitsuse esindusruumides.
#Kandelippu võib kasutada eelnimetatud juhtudel, kusjuures sobivas kohas ja viisil.
#Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus peab olema vähemalt kuus korda suurem, seinalipuvarda pikkus on ligikaudu 2,5 korda suurem lipu laiusest. Heisatud lipul jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele. 
#Valla lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipuvarda ülemisse otsa 50-100 mm laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad lipu laiust pidi lipukanga alumise servani või heisatakse lipp poolde lipumasti nii, et lipu alumine äär on masti keskel.
#Audru Vallavalitsuse hoone ees võib valla lipp olla heisatud ööpäevaringselt.

## Lipu ajalugu
Lipp on kinnitatud Audru valla lipuna 31. märtsil 1994. Lavassaare valla ja Audru valla ühinemisel, 20. oktoobril 2013 tekkinud uue omavalitsusüksuse Audru valla lipu ja vapina jäid kasutusele endised Audru valla sümbolid. Lavassaare valla sümboolika anti aga hoiule Lavassaare Külaseltsile.

## Vaata ka
*Audru valla vapp
*Lavassaare valla lipp
*Pärnu maakond

## Välislingid
* Audru valla sümboolika valla kodulehel
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Audru vald.
Audru valla vapp

**Audru valla vapp** on Eesti endise haldusüksuse Audru valla vapp.

Vapp kinnitati 31. märtsil 1994.

Audru valla vapi autor on AGE Pärnu.

## Vapi kirjeldus
Audru valla vapp on S-lõikelise vasakult langeva hõbedase vardaga kaldjaostatud kilp, mille ülemine väli on roheline ja alumine must. Vapikilpi ümbritseb peen hõbedane raamjoon. Ülemise osa keskel optilises tsentris paikneb hõbedane kujund. Kujund koosneb neljast stiliseeritud tammelehest, neljast kiilust ja kaheksast ringist, mis kõik on vaheldumisi paigutatud ümber hõbedase ringi.

## Põhjendus
Hõbedane varras sümboliseerib Audru jõge, mis algab Lavassaare järvest ja suubub Pärnu lahte. Must tähistab soid ja rabasid ning roheline metsa ja põllumaad. 

## Vapi kasutamise kord
#Valla vapi kujutist kasutatakse volikogu ja valitsuse pitsatitel ja blankettidel.
#Valla vapi kujutist võib kasutada:
##Vallavalitsuse hallatavate asutuste pitsatitel ja blankettidel.
##Volikogu, vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatavate asutuste siltidel, esindusruumidel, meenetel, ametimärkidel, autasudel ja muudel ametlikel trükistel.
##Valda läbivate suuremate maanteede ääres valla piire tähistavatel märkidel.
#Vallavalitsuse loal võib valla vapi kujutist kasutada:
##Üldkultuurilistel vallale kasulikel mitteärilistel eesmärkidel tasuta.
##Ärilistel eesmärkidel vallaga sõlmitud lepingu alusel lepingus märgitud viisil ja mahus tasu eest. Valla ees erilisi teeneid omava isku võib vallavalitsus vabastada tasu maksmise kohustusest, kuid vapi kujutise kasutamise viis, maht ja muud olulised tingimused tuleb kirjalikult kokku leppida.

## Vapi ajalugu
Vapp on kinnitatud Audru valla vapina 31. märtsil 1994. Lavassaare valla ja Audru valla ühinemisel, 20. oktoobril 2013 tekkinud uue omavalitsusüksuse Audru valla lipu ja vapina jäid kasutusele endised Audru valla sümbolid. Lavassaare valla sümboolika anti aga hoiule Lavassaare Külaseltsile.

## Vaata ka
*Audru valla lipp
*Lavassaare valla vapp
*Pärnu maakond

## Välislingid
* Audru valla sümboolika valla kodulehel
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Audru vald
Cunene jõgi

**Cunene** on jõgi Lõuna-Aafrikas. Algab Bié platoolt. Ülemjooksul voolab lõunasse. Alamjooksul pöördub läände, moodustades kärestikke ja koski. Suubub Atlandi ookeani.

Pikkus 945 km, valgla üle 100 000 km&sup2;. Veerohke suvisel vihmaperioodil.
Llaima

**Llaima** on tegevvulkaan Lõuna-Ameerikas Tšiili lõunaosas Araucanía piirkonnas 650 km kaugusel Santiagost, Andide lõunaosas. Selle kõrgus on 3125 m. Vulkaani jalamil on Conguillío rahvuspark.

Kui see 6. veebruaril 2008 viimati purskas, siis oli suitsusamba kõrgus umbes 5 meetrit, laavavoolu pikkus 1,5 km ja laius 25 m.

Eelmine purse oli 1. jaanuaril 2008.

## Välislingid
*Videolõik 2008. aasta 1. jaanuari purskest
*Tšiilis hakkas purskama Llaima vulkaan Postimees, 2. jaanuar 2008
Eesti haldusüksuste lippude loend

*Siin loetletakse [[Eesti haldusjaotus|Eesti haldusüksuste]] lippe.* 

## Maakondade lipud

## Linnade lipud

## Valdade lipud

## Endiste Eesti haldusüksuste lipud

### Valdadega ühinenud linnad

### Endised vallad

### Endised maakonnad

## Vaata ka
*Eesti haldusüksuste vappide loend
*Haldusüksuste lippude loend
*Endiste haldusüksuste lipud

## Välislingid

*Rahvusarhiiv: Maakondade lipud ja vapid
Koigi valla lipp

**Koigi valla lipp** on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Koigi valla lipp.

Lipp on kinnitati 12. mail 1995.

## Lipu kirjeldus
Valgel ristkülikukujulisel lipul on kahe ühiku laiune rist, mis koosneb kahest vaheldumisi paigutatud rohelisest ja kollasest ühe ühiku laiusest ribast moodustatud täisnurgast. Risti püstine telgjoon asub kolme ühiku kaugusel lipu vardapoolsest otsast. Horisontaalne telgjoon asub võrdsel kaugusel lipu ülemisest ja alumisest servast, st. ülevalt kolm ühikut ja alt kolm ühikut. Lipu normaalmõõtmed on 100 x 150 cm, Proportsioonid on 6:9.

## Lipu kasutamise kord
Lippu kasutati järgmistel kordadel:
#Valla lipp heisatakse alaliselt valla ametiasutuse hoone peasissekäigu juurde või selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või masti.
#Valla lippu võib heisata ka:
##ametlike delegatsioonide vastuvõttudel;
##valla kultuuri- ja spordiüritustel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega;
##muudel üritustel, kus on esindatud Koigi vald.
#Rahvusvahelistel, vabariiklikel ja regionaalsetel üritustel võivad lippu kasutada valla ametlikud delegatsioonid või valda esindavad kollektiivid või üksikisikud vallavalitsuse loal.
#Valla elanikel on õigus heisata ja kasutada valla lippu, järgides põhimääruse sätteid ja head tava.
#Kui valla lipp heisatakse koos teiste lippudega, paigutatakse valla lipp lipurivi tagant vaadatuna järgmiselt:
##koos Eesti lipuga – Eesti lipust vasakule;
##koos Eesti lipu ja teise riigi lipuga – teise riigi lipust vasakule, mis omakorda on vasakul Eesti lipust;
##koos maakonnalipuga – maakonnalipust vasakule;
##koos teiste Eesti valdade ja linnade lippudega – tähestiku järjekorras paremalt vasakule.
#Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus peab olema vähemalt kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus on ligikaudu kolm korda suurem lipu laiusest. Heisatud lippudel peab lipukanga alumine serv jääma maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.
#Valla lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipu ülemisse otsa 10 cm laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad kuni lipukanga alumise servani või heisatakse lipp poolde lipumasti.
#Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.
#Valla lipu valmistamine toimub üksnes vallavalitsuse loal.

## Vaata ka
*Koigi valla vapp
*Järva maakond

## Välislingid
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Koigi vald.
Kaisma valla lipp

**Kaisma valla lipp** on endise Kaisma valla lipp.

Lipp oli kasutusel 13. oktoobrist 1995 kuni 27. oktoobrini 2009, mil ühinesid Kaisma vald ja Vändra vald ühtseks Vändra vallaks. 

Vändra ja Kaisma valla liitumislepingus on öeldud: "Kehtima jääb Vändra valla sümboolika. Kaisma valla senise sümboolika kasutamine lõpetatakse liitumise jõustumisest. Kaisma valla senine sümboolika antakse hoiule Vändra vallavalitsusele kuni edaspidise otsustamiseni. Mittevajalikku sümboolikat kandev asi hävitatakse vastava komisjoni otsusel ja vastavalt kehtivale korrale".

## Lipu kirjeldus
Kaisma valla lipp on ruudukujuline sinine kangas, mille kõigil neljal küljel on kollane ääris. Sinise välja keskel on valge kollase noka ja kollaste jalgadega seisev luik. Luige tiivad on tõstetud ja avatud. Kandelipu normaalmõõtmed on 105 x 105 cm.

Kuldne ääris viitab Pärnumaale, sinine värvus märgib Kaisma järvi ja luik on vallas väga levinud lind. 

## Lipu kasutamise kord
Valla lipp heisatakse:
#valitsuse hoone ees asuvasse lipuvardasse või muus selleks sobivas kohas lipuvardasse.
#valla pidulikel kultuuri-, spordi- ja muudel avalikel üritustel.
#valla ja teiste kohalike omavalitsuste ametlike delegatsioonide ametlikel vastuvõttudel.
#muudel üritustel, kus on esindatud Kaisma vald.
#Valla lippu laualipuna kasutatakse vallavolikogu ja vallavalitsuse istungite laual ja valla külaliste ametlikul vastuvõtul.

## Vaata ka
*Kaisma valla vapp
*Pärnu maakond
Tõnu Kaalep

**Tõnu Kaalep** (12. november 1966 Viljandi – 27. mai 2018) oli eesti tarbegraafik, kultuurikriitik ja näitekirjanik.

Ta oli pikka aega seotud ajalehega Eesti Ekspress, mille klassikalise kujunduse ta lõi. Ta oli ka Ekspressi kultuurilisa Areen juhataja, kus muu hulgas kirjutas kolumne **Jakob Karu** varjunime all. Sama varjunime kasutas ta ka näitekirjanikuna.

## Teoseid
*Kai Lobjakas, Martin Pärn, Tõnu Kaalep. "Märkmeid eesti disainist". Multilingua Tõlkebüroo, Eesti Disainerite Liit. 2006

## Tunnustus
* 2003 – Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse III preemia ("Asjade seis")
* 2004 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Kristjan Holmi, Liina Jänese, Agu Külma, Jukka-Pekka Jalovaara, Pille Epneri, Madis Jürgeni ja Ingmar Muusikusega; arhitektuurse tegevuse preemia - julguse eest kõnelda suurtest asjadest "väikese" ning argise kaudu - Eesti ekspositsioon Veneetsia arhitektuuribiennaalil)
* 2005 – Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse II preemia ("Vanaema juures")

## Viited

## Välislingid
*Haud Viljandi vanal kalmistul
Rahvuspark

**Rahvuspark** on suhteliselt suur riiklikult kaitstav loodusala, kus on erilisi teadusliku, kasvatusliku ja puhkeväärtusega loodusobjekte (ökosüsteeme ja maastikke), paljudes riikides ka ajaloo- ja kultuuripärandit.

Kaitstakse ühe või mitme ökosüsteemi terviklikkust, vältides ala laialdast majanduslikku kasutamist ja üleasustamist. Rahvuspark koosneb täiesti kaitstud aladest ehk loodusreservaatidest, loodust tutvustavaist piirkondadest (näiteks õpperajad) ja puhkepiirkondadest.

Esimene rahvuspark oli Yellowstone'i rahvuspark, mis moodustati 1872. aastal USA-s. Euroopa esimesed rahvuspargid asutati Rootsis 1909. aastal.

## Eesti

Looduskaitseseaduse §26 lõike 1 kohaselt on rahvuspark kaitseala looduse, maastike, kultuuripärandi ning tasakaalustatud keskkonnakasutuse säilitamiseks, kaitsmiseks, taastamiseks, uurimiseks ja tutvustamiseks.

Eestis on kuus rahvusparki:
# Lahemaa rahvuspark – Põhja-Eesti rannikumaastike looduse ja kultuuripärandi kaitseks (loodud 1971);
# Karula rahvuspark – Lõuna-Eesti kuppelmaastike looduse ja kultuuripärandi kaitseks (loodud 1993);
# Soomaa rahvuspark – Vahe-Eesti soo- ja lammimaastike looduse ja kultuuripärandi kaitseks (loodud 1993);
# Vilsandi rahvuspark – Lääne-Eesti saarestiku rannikumaastike looduse ja kultuuripärandi kaitseks (loodud 1993);
# Matsalu rahvuspark – Lääne-Eesti iseloomulike koosluste ning Väinamere looduse ja kultuuripärandi kaitseks (loodud 2004);
# Alutaguse rahvuspark – Alutaguse põlismetsade ja soode ja maastike kaitseks (loodud 2018).

Rahvusparkides on võimalikud järgmised vööndid: loodusreservaat, sihtkaitsevöönd ja piiranguvöönd.

2006. aasta detsembri lõpus esitas Tallinna keskkonnaamet keskkonnaministeeriumile ettepaneku moodustada Tallinna ohustatud ja loodusväärtuslike alade kaitseks rahvuspark. Selle rahvuspargi ülesanne on kõrge kultuuri-, loodus- ja puhkeväärtusega kultuurmaastiku väärtuste säilitamine ja arendamine.

Tallinna rahvusparki kavandatakse territooriumile, mis hõlmab Kadrioru parki, Pirita jõe ürgoru kaitseala, Pirita kloostri territooriumi, Kloostrimetsa teest põhja poole jäävat Kloostrimetsa metsaparki koos Metsakalmistuga ja Aegna saart.

Samal aastakümnel üritati kuuendat rahvusparki luua ka Emajõe-Suursoo aladele, kuid kolme Tartumaa valla elanike ägeda vastuseisu tõttu 2010. aasta lõpul jäi see plaan teostamata. Nüüd on seal kolme varasema kaitseala liitmisega loodud Peipsiveere looduskaitseala (34 430 ha soo- ja metsaelupaiku ning rohkesti kaitstavaid taime- ja linnuliike, lisaks Piirissaare haruldased konnad).


Fail:EE-Lahemaa-Bagno Viru.jpg|Viru raba Lahemaa rahvuspargis
Fail:Matsalu view.jpg|Vaade Matsalu lahele Matsalu rahvuspargis
Fail:Vilsandirahvuspark suvi.jpg|Vilsandi rahvuspark suvel
Fail:Raudna jõgi-masterplaan-2008.jpg|Suurvesi Raudna jõel


## Vaata ka
* rahvusparkide loend
* looduskaitseala
* Rootsi rahvuspargid
* Soome rahvusparkide loend

## Viited

## Välislingid
* Loodusegakoos.ee: kuhu minna, rahvuspargid
Seebiooper

**Seebiooper**, ka **seebisari**, (inglise keeles *soap opera*, *soap*; hispaania keeles *telenovela*) on seriaal, mida näidatakse tavaliselt televisioonis päevasel ajal iga päev ning mis on mõeldud eeskätt koduperenaistele. 

Seebiooperid said alguse raadios. Nüüd saab neid jälgida ka mobiiltelefoni kaudu. 

Seebiooperid tekkisid 1920. aastatel raadiosaadetena, mille vaheaegadel mängiti pesupulbrireklaame. Neid kuulavad koduperenaised hakkasid neid kutsuma seebiooperiteks.

Kirglike, kuid naiivsete melodraamadena on tuntud paljud Ladina-Ameerika seebiooperid.

## Tuntud seebioopereid
### USA
*"The Young and the Restless" 
*"Vaprad ja ilusad"
*"General Hospital" 
*"Days of Our Lives" 
*"All My Children" 

### Austraalia
*"Kodus ja võõrsil"
*"Neighbours"

### Eesti
*"Kodu keset linna"

### Soome
*"Varjatud elud"
Krüosfäär

**Krüosfäär** on geosfäär, mis ühendab igikeltsast haaratud maakoore ülaosa, lund, (mere)jääd ja liustikke.
Keisrite loend

**Keisrite loend** loetleb ajaloolisi keisri- ehk imperaatoritiitleid lühendatud kujul.

*Austria keiser
*Austria-Ungari keiser
*Brasiilia keiser
*Frangi keiser (Rooma keiser, Karolingid)
*Etioopia keiser
*Hiina keiser
*Ida-Rooma keiser (hiljem nimetatud ka Bütsantsi keisriks)
*India keiser (Suurbritannia monarhi valitsejatiitel Indias)
*Jaapani keiser
*Kesk-Aafrika keiser
*Ladina keiser
*Lääne-Rooma keiser
*Mehhiko keiser
*Prantsusmaa keiser
*Saksa keiser
*Saksa-Rooma keiser ((Saksa Rahvuse) Püha Rooma riigi keiser)
*Trapezundi keiser
*Vana-Rooma keiser
*Venemaa keiser
Saksa keiser

**Saksa keiser** oli Saksa keisririigi valitseja tiitel 1871&ndash;1918. Keiser ja Preisimaa kuningas olid üks ja sama isik ning too kuulus Hohenzollernite dünastiasse. Tiitel võeti kasutusele Wilhelm I poolt, kes koos Otto von Bismarckiga ühendas Saksamaa ning seetõttu, et senised Saksa kuning-, suurhertsogi-, hertsogi- ja vürstiriikide valitsejad säilitasid oma tiitlid ja riigi (keisririigi koosseisus), mistõttu oli vaja kasutusele võtta kõrgem tiitel, millele ka kuningad alluksid. Wilhelm I oleks eelistanud Saksamaa keisri (Kaiser von Deutschland) tiitlit, kuid see oleks tähendanud pretensioone teistele Saksa liidumaadele, samuti Saksamaa-välistele saksa aladele.

**Saksa keisreid** oli kolm, kõik nad kuulusid Hohenzollernite dünastia nooremasse, luterlikku liini:
*1871&ndash;1888 **[[Wilhelm I]]**, Preisimaa kuningas 1861&ndash;1888 (1797&ndash;1888)
*1888 **[[Friedrich III (Saksa keiser)|Friedrich III]]** (1831&ndash;1888)
*1888&ndash;1918 **[[Wilhelm II]]** (1859&ndash;1941)

## Vaata ka
*Saksa-Rooma keiser
*Austria keiser
Poznań

**Poznań** (saksa keeles *Posen*) on linn Lääne-Poolas. See on Suur-Poola ajalooline keskus ja Suur-Poola vojevoodkonna (*województwo wielkopolskie*) halduskeskus. Tänapäeval on ta elanike arvult halduspiirides Poola 5. linn.

Poznań asub Warta jõe ääres. See on vanemaid Poola linnu. Poznań on kaubandus-, tööstus- ja hariduskeskus ning rahvusvaheline messikeskus.

Linna madalaim punkt on Warta jõe kaldal (60 meetrit üle merepinna) ja kõrgeim punkt Morasko mägi (157 meetrit üle merepinna).

## Ajalugu
Poznańi asutamise aeg on teadmata. Arheoloogiliste väljakaevamiste andmeil elasid juba 12 000 aastat tagasi Poznańi alal inimesed; on siiski vähetõenäoline, et sellest ajast peale on asustus pidev olnud.

8. sajandil elas seal slaavi hõim polaanid. Sellest perioodist pärineb linnus Ostrów Tumskil, mis sai tänapäevase linna aluseks. 10. sajandil valdas linna Piastide dünastia. Poznańit on esmamaininud alles saksa kroonik Thietmar: Poznańi piiskoppi 970 ja Poznańi linna 1005.

Polaanide esimene vürst Mieszko I rajas ühe oma linnustest Poznańisse (riigi esimeseks keskuseks oli Gniezno) ja viis sinna ka Poola pealinna. Tema poeg Bolesław I Chrobry oli esimene Poola kuningaks kroonitu. Mieszko I ja Bolesław I on Poznańisse maetud. Poznań oli Poola pealinn aastani 1039, mil selle vallutas ja rüüstas Böömi hertsog Břetislav. Pealinn koliti Krakówisse.

1253 sai Poznań kuningas Pzemyslaw I ajal Magdeburgi linnaõigused. Poznań sai suureks käsitöökeskuseks. 15. ja 16. sajandil oli linna õitseaeg. Keskajal rajati linna arvukalt kirikuid, oli rajatud bernardiinide ja karmeliitide kloostrid ja kalmistud. Linna ümbritses 35 torniga kaitsemüür. 1600. aastal oli linnas 20 000 elanikku.

Piiskop Jan Lubranski asutas 1519 Poznańisse Lubranski akadeemia, Poola vanuselt teise ülikooli Krakówi ülikooli järel. Siiski polnud Lubranski akadeemias kõiki klassikalise ülikooli teaduskondi.

17. ja 18. sajandil sattus linn sõdade keerisesse ja käis alla. 1732. aastal oli linnas vaid 4000 elanikku.

Teise Poola jagamise järel 1793 läks Poznań Preisimaa valdusse ja sai Suur-Poola pealinnaks (siis nimetati seda ala Lõuna-Preisimaaks). Sel ajal oli Poznańis 15 000 elanikku. 1806 tõusid poolakad Napoleoni vägede lähenedes üles ja saavutasid Varssavi hertsogiriigi moodustamise. Viini kongressi otsustega 1815 Varssavi hertsogiriik likvideeriti ja Poznań tagastati Preisimaale, millele kuulus kuni 1920. aastani, mil läks Poola Vabariigile. 1918. aastal oli linnas 156 100 elanikku.

10. septembrist 1939 kuni 23. veebruarini 1945 oli Poznań Saksa vägede poolt okupeeritud. Seejärel vallutasid linna marssal Georgi Žukovi juhitud Punaarmee väeüksused. Linnas oli enne sõda 274 200 elanikku, pärast hinnanguliselt 268 000.

## Sport
Poznańis tegutseb jalgpalliklubi Poznańi Lech.

## Vaata ka
* Adam Mickiewiczi ülikool

## Viited

## Välislingid

* Poznańi koduleht
* Poznańi turismiorganisatsiooni Plot veebileht (poola, inglise ja saksa keeles)
Tiskre

**Tiskre** on asum Tallinnas Haabersti linnaosas. Tiskre paikneb Kakumäe lahe ääres, piirnedes Kakumäe ja Vismeistri asumi ning Harku vallaga. Tiskre näol on tegemist Tallinna läänepoolseima asumiga ning selle pindala on 1,39 km2.

Tiskre asum on saanud nime Tiskre külalt, mis asus Tiskre oja suudmealal. Vanimad andmed Tiskre nime kasutamise kohta pärinevad 1522. aastast, mil seda mainiti kujul *Tizkeranne*. 1531. aastal on nime mainitud kujul *Diskerkkulle*. Tiskre nime etümoloogia pole selge – see võib tulla sõnast *Tischler* (ülemsaksa keeles 'tisler, mööbelsepp'), kuid võib lähtuda ka isikunimest. Praeguse Tiskre asumi territooriumile jäävad endised Harku, Harku-Nõmme, Jõeküla ja (osaliselt) Vismeistri küla.

## Ajalugu
Tiskre piirkond sai 18. sajandil tuntuks hea suvituskohana. Tiskre ja Tabasalu vahelisele alale (praegusse Harku valda) rajati 1754. aastal Lucca suvemõis (ehk Luka mõis), kus toimusid kunstnike kogunemised ja kirjandusõhtud. Suvemõisa ruumides tegutses 1950.–1960. aastatel Rannamõisa vanadekodu, hoone lammutati 1987. aastal.

Tiskre oja on varem kandnud Laddenpe ehk Lahepea nime, samuti Kivioja nime. Tiskre oja suundub Kakumäe lahte, mida on varem nimetatud ka Tiskre laheks. Ojale ehitati paisregulaator 1980. aastal.

Tiskre küla liideti Tallinnaga 1977. aastal. Taasiseseisvumise järel ehitati Tiskresse hulgaliselt eramuid, 2000. aastatel hakati sinna ehitama ka korterelamuid.

## Elanikkond

Tiskre rahvaarv on aastatel 2011–2017 järjest suurenenud. Vanuseliselt koosseisult on Tiskre elanikkond võrdlemisi noor – 2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 23–31%, üle 68-aastased aga 3–9%.

## Territoorium
Tiskre asumisse jäävad Tiskre oja ja Tiskre rand, mis on tähtis lindude peatus- ja pesitsuspaik.

### Tiskre asumi tänavad
Mitmed asumi tänavad on saanud nime endiste talude järgi, näiteks Eevardi tänav, Hansu tänav, Kaarlepere tänav, Käänu tänav, Postitalu tänav ja Jaagu tänav. Tiskres on lisaks veel Hanijala tänav, Hoburaua tänav, Kaisla tänav, Kotlepi tänav, Kristeni tänav, Künkamaa tänav, Rannamõisa tee, Rannaniidu tänav, Roolahe tänav, Roostiku tänav, Taludevahe tänav, Teisepere tänav, Tiskre tee, Tiskrevälja tänav, Toomapere tänav, Vaagi tänav ja Vahepere tänav.

## Galerii

TLA_1465_1_8775_Eine_Villa_zu_Tischert._Vaade_villale_Tiskres_1900_fotogr_August_Sakaria_(Sakarias).jpg|Vaade villale Tiskres 1900
TLA_1465_1_8784_Die_Villa_zu_Tischert._Vaade_villale_Tiskres,_esiplaanil_kaks_ülikondades_meest_jalgratastega_1900_fotogr_August_Sakaria_(Sakarias).jpg|Vaade villale Tiskres. Esiplaanil kaks ülikondades meest jalgratastega 1900
TLA_1465_1_7745_Rannamõisa_vana_tee_Tiskrest_üles_20_saj_I_pool_postkaaart.jpg|Rannamõisa vana tee Tiskrest üles (1900ndad)


## Viited
Staten Island

**Staten Island** [statn ailänd] ('Stateni saar') on saar Ameerika Ühendriikide idarannikul.

Staten Island on New Yorgi viiest linnaosast kõige lõunapoolsem ja samas on see ka New Yorgi osariigi **Richmondi maakond** (*Richmond County*). Linnaosa eraldab külgnevast New Jersey osariigist Arthur Kill ja Kill Van Kull ning ülejäänud New Yorgist New Yorgi laht. Elanike arv oli 2020. aasta seisuga 495 747. See on New Yorgi kõige väiksema elanike arvuga ja kõige hõredamalt asustatud linnaosa, kuid pindalalt (152 km2) kolmas. 

Saarel elas Lenape põlisrahvas, kuni 17. sajandil asustasid saare Hollandi kolonistid. See oli üks New Yorgi osariigi 12 algsest maakonnast. Staten Island ühendati 1898. aastal New Yorgiga. 1975. aastani nimetati see Richmondi linnaosaks ja hiljem Staten Islandi linnaosaks. Kuna saarel asub üle 170 pargi, on seda rahvasuus nimetatud ka parkide linnaosaks.

Staten Islandit ühendavad ülejäänud linna ning New Jersey osariigiga nii sillad kui ka parvlaevaliinid. See on New Yorgi ainus linnaosa, mida ei teeninda metroo. Valdav osa Staten Islandi elanikest (84%) on autoomanikud, samas kui Manhattanil on vaid 22%.

Staten Island on võrreldes muu New Yorgiga tunduvalt konservatiivsem: alates 1940. aastast on linnaosa Demokraatliku Partei poolt hääletanud vaid neljal presidendivalimisel: 1964, 1996, 2000 ja 2012. 1993. aastal toimunud referendumil hääletas 65% linnaosa elanikest New Yorgist eraldumine ja uueks iseseisvaks linnaks saamise poolt, kuid selle täideviimise blokeeris New Yorgi osariigi seadusandlik kogu.

## Vaata ka
* Isle of Meadows
* Prall's Island
* Shooters Island
*St. George Terminal

## Viited

## Välislingid
*
Avogadro arv

**Avogadro arv** ehk **Avogadro konstant** (tähis N_\mathrm{A}) on aineosakeste (aatomite, molekulide või ioonide) arv 1-moolises ainehulgas.

## Definitsioon
Õigupoolest defineeritakse tänapäeval mool Avogadro arvu kaudu: mool on ainehulk, milles on Avogadro arv aineosakesi.

Avogadro arv ise defineeritakse aatomite arvuna 12 grammis süsiniku isotoobis 12C. Süsinik-12 on aluseks võetud sellepärast, et selle aatommassi on saadud eriti täpselt mõõta.

## Avogadro arvu väärtus
CODATA annab 2018. aastal Avogadro arvu täpseks väärtuseks:
:N_\mathrm{A} = 6{,}022\;140\;76 \cdot 10^{23}\ \mathrm{mol}^{-1}.

Enne seda oli CODATA 2002. a soovituse kohaselt kasutusel Avogadro arvu ligikaudne, piirhälvetega väärtus
6,022&nbsp;1415&nbsp;×&nbsp;1023&nbsp;±&nbsp;0,000&nbsp;0010&nbsp;×&nbsp;1023.

## Nimetus ja tähis
Avogadro arv on saanud nime 19. sajandi alguse itaalia teadlase Amedeo Avogadro järgi. Esimest korda seostas seda Avogadro nimega arvatavasti Jean Baptiste Perrin, kes nimetas seda **Avogadro konstandiks**. Viimast nimetust kasutatakse ka tänapäeval, kuid on ka eristatud Avogadro arvu, mis on dimensioonita suurus, ja Avogadro konstanti, mille dimensioon on mol−1; Avogadro arvu ja Avogadro konstandi arvväärtused langevad kokku.

Saksa keeles nimetatakse Avogadro konstanti Johann Josef Loschmidti järgi ka **Loschmidti konstandiks** N_\mathrm{L}. Loschmidti konstandi all on siiski mõeldud gaasiosakeste arvu ühes kuupsentimeetris (ligikaudu 2,687 · 1019).

## Ajalugu
Amadeo Avogadro postuleeris 1811, et eri gaaside ühes ja samas ruumalas sisaldub üks ja seesama arv algosakesi (Avogadro seadus). Avogadro ise ei püüdnud seda arvu kindlaks teha. Seda tegi esimesena 1875 austria füüsik ja keemik Johann Josef Loschmidt, kasutades gaaside kineetilist teooriat.

## Rakendused
Et arvutada aineosakeste arvu N antud ainehulgas n, kasutatakse valemit 
:N = N_\mathrm{A} \cdot n.

Avogadro konstant N_\mathrm{A} seob omavahel mitmeid teisi konstante.

Gaasikonstant R ja Boltzmanni konstant k on omavahel seotud valemiga 
:R = N_\mathrm{A} \cdot k.

Faraday konstant F ja elementaarlaeng e on omavahel seotud valemiga 
:F = N_\mathrm{A} \cdot e.

## Vaata ka
*Avogadro seadus

## Viited
Asendusreaktsioon

**Asendusreaktsioon** on keemiline reaktsioon, mille tulemusena keemilise aine molekulis mingi aatom või aatomite rühm asendub mõne teise aatomi või rühmaga. Reeglina mõistetakse asendusreaktsiooni all brutoreaktsiooni, mis võib toimuda üle mitme vahestaadiumi (üle mitme elementaarreaktsiooni).

Anorgaanilises keemias asendusreaktsiooni tulemusena keemilise ühendi molekulis ühe keemilise elemendi aatomid asenduvad teise omadega. Sellise reaktsiooni teine lähteaine ja teine saadus on lihtaine.

Orgaanilises keemias on enamasti tegemist funktsionaalrühma või vesiniku aatomi asendumisega mingi teise rühma või aatomiga. Mõnel juhul võib asendusreaktsiooniga kaasneda isomerisatsioon, s.t molekulis aatomite paigutuse muutumine.

Asendusreaktsioonid jagatakse substraadi molekuli atakeeriva reagendi iseloomu järgi järgmisteks põhitüüpideks:
*Elektrofiilne asendusreaktsioon – reagent on vaba või osaliselt vaba orbitaaliga, s.t reagent on elektrofiil 
**elektrofiilne alifaatne asendusreaktsioon
**elektrofiilne aromaatne asendusreaktsioon (SEAr)
**Friedeli-Craftsi reaktsioon
**allüülne kloorimine
*Nukleofiilne asendusreaktsioon – reagent omab vaba või osaliselt vaba elektronpaari, s.t reagent on nukleofiil
**nukleofiilne alifaatne asendusreaktsioon (S<sub>N</sub>1 reaktsioon, S<sub>N</sub>2 reaktsioon, S<sub>N</sub>1' reaktsioon, S<sub>N</sub>2' reaktsioon, S<sub>N</sub>i reaktsioon jm)
**nukleofiilne aromaatne asendusreaktsioon (SNAr)
**atsüülasendusreaktsioon
*Radikaalne asendusreaktsioon – reagent on neutraalne vaba radikaal, mis annab radikaalreaktsiooni.
## Vaata ka

*Derivatiseerimine
Dissotsiatsiooniaste

**Dissotsiatsiooniaste** ehk **dissotsiatsioonimäär** on keemias dissotsieerunud  molekulide arvu ja molekulide üldarvu suhe.  

Lahuste puhul näitab dissotsiatsiooniaste, kui suur osa lahustunud aine molekulidest on jagunenud ioonideks. Lahuse lahjendamisel dissotsiatsiooniaste suureneb.
Amiidid

**Amiidid** on karboksüülhapete funktsionaalderivaadid, kus -OH rühma asemel on aminorühm (-NH2).

## Füüsikalised omadused
Kõik amiidid peale metaanamiidi on kristalsed lõhnatud värvusetud ained, lahustuvad vees halvasti (va. madalamad amiidid). Paljud amiidid on väga mürgised.
Alküünid

**Alküünid** on küllastumata süsivesinikud, mille molekulides esineb kovalentne kolmikside. Alküünide tähtsamaks esindajaks on etüün ehk atsetüleen HC≡CH.

## Saamine
*Laboratoorselt ja ka tööstuslikult toodetakse etüüni kaltsiumkarbiidist vee toimel:
CaC2+2H2O→HC≡CH+Ca(OH)2

*Elektrokrakkimisel juhitakse metaanivool läbi elektrikaare, metaan laguneb termiliselt etüüniks ja vesinikuks:
2CH4→HC≡ CH+3H2

*Väga perspektiivne on metaani oksüdeeriv krakkimine. Osa metaani põletatakse, mille tõttu temperatuur tõuseb üle 2000 °C, teine osa metaanist laguneb selle soojuse arvel etüüniks ja vesinikuks.
2CH4→HC≡CH+3H2

## Füüsikalised omadused
Etüün on värvitu, omapärase lõhna ja narkootilise toimega gaas. Etüün lahustub vees.

## Keemilised omadused
Kolmiksideme olemasolu tõttu on etüünile eriti iseloomulikud liitumisreaktsioonid. Viimased toimuvad kahes astmes. Liites ühe molekuli vesiniku või halogeeni, katkeb üks kovalentne side ja moodustub alkeen, teise molekuli vesiniku või halogeeni liitmisel katkeb teine side ja tekib vastavalt alkaan või tema halogeenderivaat.

*Hüdrogenisatsioon:
HC≡CH --→ CH2= CH2--→CH3-CH3
*Halogeenide liitumine:
HC≡CH--→ CHBr=CHBr--→CHBr2-CHBr2
*Vesinikkloriidi liitumisel moodustub kloroeteen ehk vinüülkloriid:
HC≡CH+HCl→CH2=CHCl
*Vinüülkloriidi polümerisatsioonile saadakse plastmassi polüvinüülkloriid. Sellest toodetakse vinüplasti ja plastikaati. Radikaali CH2=CH nimetatakse vinüülradikaaliks.
*Etüüni hüdratatsioonil veega moodustub etanaal.
HC≡CH+H2O→CH3-CHO

*Etüün põleb. Kui võrrelda etüüni koostis alkeeni ja alkaani koostisega, siis on näha, et etüün sisaldab protsetuaalselt rohkem süsinikku. Sellepärast eraldub põlemisel osa süsinikku tahmana:
2HC≡CH+3O2→2CO2+2H2O+2C
*Piisava hapniku või õhu olemasolul toimub täielik põlemine:
2HC≡CH+5O2→4CO2+2H2O
*Hapniku ja etüüni leeki (temperatuur 3000 °C) kasutatakse keevitamisel.

## Alküüni kasutusalad
Etüüni kasutatakse vinüülkloriidi, etanaali ja õlikindlate kautšukite tootmiseks ning metallide keevitamisel. Etüünist ja butanoolist valmistatakse Sostakovski palsamit, mida kasutatakse haavandite ja põletuste ravil. Etüün ja ammoniaak on PP-vitamiini sünteesi lähteained.
Aldehüüdid

**Aldehüüdid** on keemilised ühendid, mis sisaldavad aldehüüdrühma (–CHO).

Tähistus -CHO rõhutab, et hapniku ja vesiniku aatom pole omavahel seotud (erinevalt alkoholist (R–OH)).

Lihtsaim aldehüüd on metanaal, mille 37-protsendine vesilahus on formaliin. Kaks kõige levinumat aldehüüdi on metanaal HCHO ja etanaal CH3CHO.

Sõna "aldehüüd" leiutas Justus von Liebig lühendina ladina sõnadest "alcohol dehydrogenatus" ('alkohol, millest on vesinik eemaldatud'). Nimi viitab sellele, et vastava alkoholiga võrreldes on aldehüüdi molekulis üks vesiniku aatom vähem.

Aldehüüdide omadused on mitmekesised. Väiksemad aldehüüdid lahustuvad vees paremini. Lenduvad aldehüüdid on kirbe lõhnaga. Õhu käes aldehüüdid pikapeale lagunevad autoksüdeerumiseks nimetatava protsessi abil.

Metanaalil ja etanaalil on kalduvus oligomeriseeruda ja polümeriseeruda. Neil on ka kalduvus hüdrateeruda, moodustades dioole. Tekkinud oligomeerid, polümeerid ja hüdraadid on tasakaaluolekus aldehüüdiga, millest nad moodustusid.

Looduslikult leidub paljusid aldehüüde eeterlikes õlides. Sageli on neil oma osa eeterlike õlide meeldivas lõhnas. Kuid looduslikes "ehituskivides" (aminohapetes, nukleiinhapetes ja lipiidides) ei ole aldehüüdid levinud, arvatavasti aldehüüdrühma suure keemilise aktiivsuse tõttu. Enamik suhkruid on siiski aldehüüdide derivaadid. Kuid glükoosi vesilahuses eksisteerib üksnes väike osa glükoosist aldehüüdi kujul.
Fenoolid

Terminit **fenoolid** kasutatakse keemiliste ühendite kohta, milles on aromaatse tsükliga seotud hüdroksüülrühm (-OH), seega on tegu hüdroksübenseenidega. Nende lihtsaim asendusrühmadeta esindaja on fenool. 

Metüülrühma sisaldavaid fenoole nimetatakse orto-, meta- ja para-kresoolideks.  

Hüdroksüülrühmade arvu põhjal eristatakse ühe-, kahe- või mitmealuselisi fenoole. Lihtsaimad kahealuselised fenoolid on katehhool, resortsinool ja hüdrokinoon.

Fenoole ei klassifitseerita alkoholidena, kuna siin OH-rühm ei ole seotud küllastunud süsiniku aatomiga. Fenoolide OH-rühmaga seotud happesus on reeglina alifaatsete alkoholide ja karboksüülhapete vahepealne. Prootoni (H+) eraldumisel OH-rühmast moodustub **fenolaatioon**, millele vastavad soolad on **fenolaadid**. Näiteks võib tuua fenooli reaktsiooni naatriumhüdroksiidiga:
:C6H5OH + NaOH -> C6H5ONa + H2O

Vahel arvatakse fenoolide klassi ka ühendid, milles OH-rühm asendab vesiniku aatomit polütsüklilises aromaatses molekulis, need on siis **hüdroksüareenid**.

Paljude tööstusprotsesside heitveed sisaldavad mürgiseid fenoole, mida ei tohi loodusesse juhtida. Eesti põlevkivi termilise töötlemise uttevees sisaldub unikaalseid kahealuselisi fenoole, nagu metüülresortsinoolid. Viimaste kui väärtuslike keemiatoodete eraldamiseks on välja töötatud vastavad tehnoloogiad.

Fenoole leidub ka eluslooduses, eeskätt taimeriigis. Mõned taimed toodavad fenoole selleks, et nende vegetatiivsed osad oleksid mürgised ja et neid ei söödaks. Selle näiteks võib tuua tammelehise mürgipuu (*Toxicodendron diversilobum*).

## Vaata ka
*Fenool
*Polüfenoolid
*Kresool
*Resortsinoolid
Vaivara valla vapp

**Vaivara valla vapp** on Eesti endise haldusüksuse Vaivara valla vapp.

Vapp kinnitati 19. veebruaril 1993.

## Vapi kirjeldus
Rukkilillesinisel taustal hõbedane ketassõlg.

## Põhjendus
Sõlg sümboliseerib kaitset ja kestvust, järjepidevust ning ühtekuuluvust. 
Ketassõlg on arheoloogiline leid IV sajandist Türsamäelt (Vaivara vald).

## Vapi kasutamine
Valla vapi kujutist kasutatakse:
#vallavolikogu ja vallavalitsuse pitsatis.
#valla dokumendiblankettidel.
#valla õigusaktide blankettidel.
#valla lipul.
#muudel juhtudel vallavalitsuse loal.

Valla vapi kujutis peab mõõtmetest olenemata vastama etalonkujutisele. 

## Vaata ka
*Vaivara valla lipp
*Heinrich Johann Gustavson
*Ida-Viru maakond

## Välislingid
* Vaivara valla sümboolika valla kodulehel
* Vaivara valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Häädemeeste valla vapp

**Häädemeeste valla vapp** on Eesti haldusüksuse Häädemeeste valla vapp.

Vapp on kinnitatud 1. detsembril 1997.

## Vapi kirjeldus
Häädemeeste valla vapiks on kuldne kilp sinise müürihambulise päisega. Kuldsel väljal on sinine kahemastiline kahvelpurjestusega kaljas ning sinise välja keskel kaheksaharuline hõbedane täht.

## Põhjendus
Kuld tähistab väärikust, õnne ja heaolu, sinine – merd, tõde ja lootust ning hõbe on valguse ja puhtuse tähis. Vapivärvid viitavad ka Eestile ja Pärnumaale. Häädemeeste valla ajaloos on suurt tähtsust omanud purjelaevaehitusele ning sellele viitab ka kaljas. Müürihambuline päis sümboliseerib riigipiiri, hõbetäht sihiteadlikust ja eesmärgikindlust.

## Vapi kasutamise kord
Valla vapi kujutist võib kasutada värvilise ja must-valgena. Värvilisel kujutisel peavad värvid vastama täpselt Häädemeeste valla põhimääruses esitatud näidisele ja kirjeldusele. 
#Valla vapi kujutist kasutatakse:
##Häädemeeste valla vapipitsatil.
##Häädemeeste vallavolikogu ja vallavalitsuse dokumentidele ning ametlike kirjade blankettidele. Neil olev vapi kujutis võib olla nii värviline kui must-valge.
##Ruumides, kus toimuvad vallavolikogu ja vallavalitsuse istungid.
##Vallavolikogu ja -valitsuse liikme rinnamärgil, ametlikul nimekaardil ja suveniirmärgil.
##Vallavolikogu ja -valitsuse poolt väljaantavatel trükistel, ametlikel suveniiridel ning ametlikel ja reklaamkuulutustel.
##Valla piire tähistavatel märgistustahvlitel ja viitadel.
##Häädemeeste valla vapimärgil. 
#Häädemeeste valla vappi võidakse kasutada:
##Vallavolikogu ja vallavalitsuse poolt korraldatavatel üritustel, tseremooniatel ja ametlikel vastuvõttudel.
##Valla koondvõistkondadesse kuuluvate sportlaste esindus- ja võistlusriietusel rahvusvahelistel, vabariiklikel ja maakondlikel võistlustel.
##Valla kultuuri-, spordi- ja muude delegatsioonide ees ava- ja lõputseremooniatel rahvusvahelistel, vabariiklikel ja maakondlikel üritustel. 
#Asutused, ettevõtted, seltsid, ühingud ja üksikisikud saavad loa valla vapi kasutamiseks vastava kirjaliku taotluse alusel vallavalitsuselt, kes otsustab loa andmise ning selle eest tasumise.
#Valla vapi kasutamisel reklaamiks või muuks äritegevuseks määrab vallavalitsus taotluse esitajale maksu, mis tasutakse valla eelarvesse.

## Vapi ajalugu
1996. aasta kevadel korraldas Häädemeeste vallavalitsus valla sümboolika konkursi, mille võitis Ene Urbla esitatud kavand. Kuna Riigikantselei sümboolika osakond võttis valdade vappide kujundusi väga rangelt ja nõudis, et vapid vastaksid igati kõigile heraldika (vapiteadus) nõuetele, jäi vapp esialgu kinnitamata. Abi paluti Priit Herodeselt ning lõplik kujundus ongi tema looming. Kuigi vapi ja lipu kujundused valmisid juba 1996. aasta lõpuks, kinnitati need alles 1. detsembril 1997.

## Vaata ka
*Häädemeeste valla lipp

## Välislingid
*Häädemeeste valla sümboolika valla kodulehel
*Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel – Häädemeeste vald
Alatskivi valla lipp

**Alatskivi valla lipp** on Tartu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Alatskivi valla lipp.

Lipp kinnitati 20. märtsil 1997.

## Lipu kirjeldus
Kangas on jaotatud horisontaalselt kolmeks osaks, kus alumine ja ülemine on rohelised, kumbki moodustab lipu kõrgusest 1/4. Keskmine väli on valge ja 2/4 lipu kõrgusest ning selle keskel asub Alatskivi valla vapi kujutis.

Kilbikujulisel vapil on kujutatud: parempoolsel osal hõbedase värviga Alatskivi lossi peasissekäik punasel pinnal ja vasakpoolsel ülemisel osal kolm rohelist kuuske hõbedasel pinnal ning alumisel osal sinisel põhjal kolm hõbedast lainelist joont.

Alatskivi valla lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ja normaalmõõdud 105 x 165 cm. 

## Lipu kasutamise kord
#Vallalipp heisatakse vallamaja peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
#Vallalipp heisatakse valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel valla avalikel üritustel.
#Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes volikogu otsuse või vallavalitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel. Teistele omanikele on need otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga.
#Kui vallalipp heisatakse: 
##Koos Eesti riigilipuga, asub vallalipp lippude poolt vaadatuna vasakul. 
##Koos mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse lipuga, asub vallalipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või omavalitsusüksuse lipust. 
##Koos mõne Eesti maakonna või valla lipuga või muu lipuga, asub vallalipp lippude poolt vaadatuna vasakul.
#Vallalipu valmistamine toimub üksnes vallavalitsuse loal.

## Vaata ka
*Alatskivi valla vapp

## Välislingid
* Alatskivi valla sümboolika valla kodulehel
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Alatskivi vald.
Alatskivi valla vapp

**Alatskivi valla vapp** on Tartu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Alatskivi valla vapp.

Vapp kinnitati 11. veebruaril 1992.

## Vapi kirjeldus
Alatskivi valla vapp on kilbikujuline alt kumera servaga. Laiuse ja kõrguse suhe on 2:3. Lõhustatud ja pooljaostatud kilbi parempoolsel, punasel väljal hõbedane sakmelise rinnatise, ehistorni ja ümarkaaravaga peasissepääsu ning koonilise katusega ärkiltornikesega mõisaehitise osaline vaade. Kilbi vasaku poole ülemisel, hõbedasel väljal kolm rohelist kuuske ja alumisel, sinisel väljal kolm lainelõikelist hõbedast varrast.

## Põhjendus
Mõisaehitise osaline vaate sümboliseerib Alatskivi lossi fassaadi profiil.
Kolm rohelist kuuske sümboliseerib valla metsarikkust. Kolm hõbedast lainet sümboliseerib kolm Alatskivi ümbritsevat järve.

## Vapi kasutamise kord
Valla vappi kasutatakse:
#Volikogu, vallavalitsuse ja valla ametiasutuse kantselei pitseritel ja dokumendiplankidel vastavalt vallavalitsuse asjaajamise korrale.
#Valla meenetel, samuti punktis 1 nimetatud ametiasutuse ümbrikutel ja muudel ametlikel trükistel kooskõlastades vallavalitsusega.
#Volikogu ja vallavalitsuse hoonel ja valla piiritähistel.
#Muudel juhtudel võib valla vappi kasutada üksnes vallavalitsuse loal.

## Vaata ka
*Alatskivi valla lipp
*Tartu maakond

## Välislingid
* Alatskivi valla sümboolika valla kodulehel
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Alatskivi vald.
Ar-Riyāḑ

**Ar-Riyāḑ** (varasemad eestikeelsed nimed *Rijad* ja *Er-Rijad*; araabia keeles 'aiad') on Saudi Araabia pealinn ja riigi suurim linn. Asub umbes 500 meetri kõrgusel platool, kahe muistse, nüüd juba kuivaks jäänud jõe ühinemiskohal.

Pealinnaks sai 1932. aastal, kui moodustati Saudi Araabia Kuningriik.

## Viited
Vaivara valla lipp

**Vaivara valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Vaivara valla lipp.

Lipp kinnitati 19. veebruaril 1993.

## Lipu kirjeldus
Lipp on ristkülikukujuline, mis on jaotatud ülanurkadest allserva keskele suunduvate sirgetega kolmeks väljaks. Keskmine väli on valge ja külgmised  rukkilillesinised. Valge välja keskel on Vaivara valla vapilt pärinev must sõlg. Lipu normaalsuurus on 96×160 cm. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11. 

## Põhjendus
Lipp sümboliseerib elukolmnurkade kokkupuutekohti. Meri, taevas ja lootus, et Vaivara vald saab tugevaks, jõukaks ja turvaliseks koduks vallarahvale. Sõlg on kaitse ja kestvuse ning järjepidevuse ja ühtekuuluvuse sümbol.

## Lipu kasutamise kord

Valla lippu kasutati järgmise korra alusel:
#vallavalitsuse hoonel alaliselt.
#valla ja teiste kohalike omavalitsusüksuste ametlike delegatsioonide kohtumistel.
#valla avalikel üritustel.
#muudel üritustel, kus on esindatud vald.

Koos teiste lippudega heisates paigutatakse valla lipp lippude poolt vaadatuna:
#koos Eesti riigilipuga – Eesti riigilipust vasakule.
#koos Eesti riigilipu ja teise riigi lipuga – teise riigi lipust vasakule, mis on omakorda vasakul Eesti riigilipust.
#koos maakonnalipuga – maakonnalipust vasakule.
#koos teiste Eesti linnade ja valdade lippudega – tähestiku järjekorras paremalt vasakule.

Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub hävitamisele. 

## Vaata ka
*Vaivara valla vapp

## Välislingid
* Vaivara valla sümboolika valla kodulehel
* Vaivara valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Kõo valla vapp

**Kõo valla vapp** on Viljandi maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kõo valla vapp.

Riigikantselei pole valla vappi kinnitanud.

## Vapi kirjeldus
Vapi kuldkollasel kilbil on must kellatorn rukkilillesinise Andrease risti taustal. 

## Põhjendus
Kellatorn sümboliseerib vallaelanike ärksust ja kaitstust, Andrease rist lootust paremale tulevikule ning kuldkollane taust piirkonna põhilist tegevusala – viljakasvatust.

## Vaata ka
*Kõo valla lipp

## Välislingid
* Kõo valla lipp ja vapp valla kodulehel