open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Theodóra (Kreeka ja Taani printsess)

**Taani ja Kreeka printsess Theodóra** (näitlejana **Theodora Greece**; sündinud 9. juunil 1983) on Kreeka kuninga Konstantínos II ja kuninganna Anne-Marie neljas laps ning noorem tütar. 

Ta sündis Londonis ning tema ristivanemad on Jugoslaavia kroonprints Aleksander, Rumeenia kuningas Mihai I, Suurbritannia kuninganna Elizabeth II ja Taani kuninganna Margrethe II. 

Theodora õppis Londoni Hellenistlikus Koolis ja tüdrukutele mõeldud internaatkoolis Woldinghamis, mille ta 2001 lõpetas. 2006 lõpetas ta Browni ülikooli teatrikunsti erialal. Ta on mänginud teleseriaalis "Vaprad ja ilusad".

## Välislingid
*
Philíppos (Kreeka ja Taani prints)

**Kreeka ja Taani prints Philíppos** (sündinud 26. aprillil 1986) on Kreeka kuninga Konstantínos II ja kuninganna Anne-Marie noorim laps ning kolmas poeg. 

Ta sündis Londonis ning ristiti 10. juulil 1986 Püha Sophia katedraalis. Tema ristivanemad on Edinburghi hertsog, Hispaania kuningas Juan Carlos I, Walesi printsess Diana ja Hispaania printsess Elena. 

Ta on õppinud Londoni Hellenistlikus Koolis, praegu õpib ta Georgetowni ülikoolis.
Hermann Jurak

**Hermann Jurak** (30. jaanuar 1887 Kavilda vald, Tartumaa – 5. mai 1958) oli eesti klaverimeister. 

Jurak valmistas klavereid 1910–1940 Tartus, abitöölisi ta ei kasutanud. Tema klaverid kannavad tähist "J. HERMANN". Tema ettevõtmisest kasvas välja klaverivabrik Vanemuine.

Tema pianiinod on pika kõlaga (kuni 30 sekundit, mis on 7–10 sekundit rohkem kui varasematel klaveritel). Jurak püüdis kõla parandada kahekordse kõlalauaga, mis oli kokku liimitud kahe paksusega kuuselaudadest. Tema kaasaegsete sõnul oli see eksperiment ebaõnnestunud liimimisega seotud probleemide tõttu.

Üks J. Hermanni pianiino kuulub Tõnis Mäele, kes on sellest klaverist kirjutanud ka oma raamatus "Müümata naer".

## Viited

## Kirjandus
*Tööstur Hermann Jurak'u kahekordne juubel. Postimees, 30.01.1937, nr 29, lk 4
Inimorjusest

**"Inimorjusest"** (originaalpealkiri "Of Human Bondage") on inglise kirjaniku William Somerset Maughami romaan.
Teos ilmus esimest korda 1915. aastal.

## Sisu
Teos on autobiograafiline romaan. Raamat jälgib füüsilise puudega poisi elu. Poisi ema jääb haigeks ja sureb ning poiss peab seetõttu vikaarist onu hoole alla jääma.

## Eestikeelne tõlge
Raamatu tõlkis 2002. aastal eesti keelde Inta Soms. ISBN 9985-78-836-2
Vello Lattik

**Vello Lattik** (15. september 1935 Tartu – 30. august 2007) oli eesti kirjanik.

## Elukäik
Lõpetas 1956. aastal Tartu 1. Töölisnoorte Keskkooli, 1961. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna ja 1984. aastal Moskvas Gorki-nimelised kõrgemad kirjanduskursused. 

Oli aastatel 1961–1962 Viljandi rajooni perekonnaseisuaktide Büroo juhataja ja 1962–1967 autobaasis insener. Töötas alates 1967. aastast Gagarini-nimelises näidissovhoostehnikumis juristi, ökonomisti ja töölisena. Elas Viiratsis. 

Oli alates 1992. aastast "Rahva Hääle" toimetuse liige. Ta oli alates 1994. aastast Keskerakonna liige.

## Teoseid
### Romaanid
*"Pastoraal mummulisest kleidist" (1978)
*"Kuus head inimest" (1979)
*"Suudlus lumme. Babyloni tüdrukud" (1981)
*"Mihklipäeval. Mihklikuul" (1983)
*"Orkester" (1989)
*"Kohtumiseni unistustes!" (Viljandi 2001)

### Artiklikogu
*"Valitud publitsistikat" (1985)

## Liikmesus
*1979 Eesti NSV Kirjanike Liit

## Tunnustus
* 1981 – A. H. Tammsaare nimeline kirjanduspreemia ("Kuus head inimest")
* 1992 – Anton Suurkase nimeline kirjandusauhind ("Sirge Säär Sukas Roosas")

## Kirjandus
*Oskar Kruus. "Lattik, Vello". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 273

## Välislingid
* 
*Haud Viljandi vanal kalmistul
Hans Leberecht

**Hans Leberecht** (1. detsember 1910 Peterburi – 10. november 1960 Tallinn) oli Eesti kirjanik.

Hans Leberecht sündis 1910. aastal Peterburis, kuhu ta isa oli sunnitud asuma pärast 1905. aasta revolutsiooni, millest ta oli osa võtnud. Leberecht veetis lapsepõlvesuved Järvamaal Koordi külas emapoolse vanaema juures. 

1928. aastal lõpetas Hans Leberecht keskkooli Leningradis ja asus tööle tehases Elektrosila, kus töötavas kirjandusringis sai alguse Leberechti kirjanikutee. Tema esimene ilukirjanduslik teos ilmuski 1931. aastal tehase ajalehes. Aastatel 1935–1937 õppis ta Leningradis Gorki-nimelises Kirjanduse Õhtuülikoolis. Osales Teises maailmasõjas Punaarmees, Leningradi kaitsmisel ja hiljem Punaarmee 8. Eesti Laskurkorpuses. Hans Leberecht sai Eesti NSV Kirjanike Liidu liikmeks 1949. aastal. 

Aastatel 1945–1951 oli ta ajalehe Sovetskaja Estonia erikorrespondent. Ta oli 1944. aastast kuni surmani NLKP liige ja 1951–1955 Eesti NSV Ülemnõukogu III koosseisu saadik. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. 

## Looming
Kirjutamist alustas ta Leningradis. Tema teoste esmatrükid on enamasti venekeelsed, eestindused aga autoriseeritud. Sai tuntuks jutustusega "Valgus Koordis". Ta on käsitlenud ka tööliste elu ja sõjasündmusi.

## Teosed
### Jutustused
*"Valgus Koordis" (1949), kujutab kolhooside moodustamist ametliku ideoloogilise skeemi järgi
*"Teel" (1951)
*"Ühes majas" (1958)

### Romaanid
*"Kaptenid" (1956)
*"Sõdurid lähevad koju" (1957)
*"Vassarite paleed" (1960)

### Novellikogu
*"Pronkssõrmus" (1961)

## Tunnustus
* Tutvunud ajakirjanikuna kollektiviseerimisega Eesti külas, kirjutas Leberecht 1948. aastal oma olukirjelduse baasil romaani "Valgus Koordis", mis esitati kirjastuse Ilukirjandus ja Kunst romaanivõistlusele, kuid ei pälvinud žürii tähelepanu. Pärast selle liikmete poliitilist hurjutamist moodustati Eesti NSV Ministrite Nõukogu korraldusel uus žürii ja see määras Leberechtile esimese auhinna.
*1949 – Stalini preemia 
*1959 – Eesti NSV teeneline kirjanik 

## Mälestuse jäädvustamine
Aastatel 1960–1990 kandis Tallinnas Hans Leberechti nime praegune Ugala tänav.

## Viited

## Välislingid
*
Glasgow' rahvusvaheline lennujaam

**Glasgow' rahvusvaheline lennujaam** asub Šotimaal Renfrewshire'is, 13 km Glasgow'st läänes. Tegemist on Šotimaa suurima pindala ja reisijate arvuga lennujaamaga ning Suurbritannia reisijate arvult seitsmenda (2006) lennujaamaga.

Lennujaamas on üks kolmeosaline terminalihoone, milles on eraldi osad kodumaistele (Central Pier), rahvusvahelistele (West Pier) ning odavlennufirmade ja Iirimaa lendudele (East Pier).

Lennujaama lennuväljal on üks normaalmõõtmetes ja üks lühike rada. On plaanis rajada ka üks uus rada.
Punane sild (Peterburi)

**Punane sild** (vene *Красный мост*) on sild Peterburis. Mööda silda kulgeb Gorohhovaja tänav üle Moika jõe.

Silla projekteeris William Heste ning see ehitati aastatel 1808–1814. 1953. aastal sild renoveeriti.

Sild on kaunistatud nelja graniitobeliskil seisva laternaga.

Silla pikkus on 42 meetrit ja laius 16,8 meetrit.

## Välislingid
Operatsioon Tonga

**Operatsioon Tonga** oli osa operatsioonist Neptune ning tähendas 6. Briti õhudessantdiviisi lennudessanti Normandiasse 5. ja 6. juunil 1944. Diviisi ülesandeks oli toetada merd mööda maabuvaid põhijõudusid.

Operatsiooni Tonga kohta on BBC teinud 1962. aastal kolmetunnise sõjafilmi "The Longest Day".
The Longest Day

**"The Longest Day"** on 1962. aastal BBC toodetud kolmetunniline sõjafilm. Film põhineb Cornelius Ryani romaanil "The Longest Day". Film jutustab Normandia dessandist, mis toimus 6. juunil 1944.
Allakäik

**Allakäik** ehk **mandumine** on heade omaduste, eriti kõlbeliste väärtuste kahanemine või kadumine. 

## Vaata ka
*dekadents
Sinine sild

**Sinine sild** on Peterburis üle Moika kanali viiv sild. See moodustab ühtse terviku Iisaku väljakuga.

Silla laiuseks on 97,3 meetrit ning sellega on ta kõige laiem Peterburi sild.

Silla projekteeris William Heste ning algselt oli see puidust ning ülestõstetav.  Praeguse ilme sai aastail 1842–1844.

## Vaata ka
*Peterburi sillad

## Välislingid

* Peterburi infoportaal – Peterburi entsüklopeedia (vene keeles)
Atlandi vall

**Atlandi vall** (saksa keeles **Atlantikwall**) oli Teise maailmasõja ajal aastatel 1941–1944 rajatud Saksamaa kaitsesüsteem. 

Atlandi vall ulatus Norrast piki rannajooni kuni Hispaania piirini. Mõnikord loetakse Prantsusmaa Vahemere-rannikul paiknenud **Lõunavalli** (saksa keeles *Südwall*) samuti Atlandi valli osana.

Vall koosnes peamiselt raudbetoonehitistest: suurtükipatareidest, radarijaamadest, varjenditest, helgijaamadest, kasarmutest ja miiniväljadest. Tähelepanuväärne osa ehitisi oli maa all. Suur osa tollal püstitatud ehitistest on siiani alles.

## Välislingid

*Welcome to Atlantikwall. WW2 defences from 1941-1944. Inglise keeles
FIFA (mängude seeria)

**"FIFA"** on populaarne arvuti- ja videomängude sari aastast 1993. Mängude teemaks on jalgpall. Praegu on sarjas 18 mängu, mis kõik on ilmunud ka arvutile.

## Sarjas ilmunud mängud
Lennujaamakood

***[[ICAO lennujaamakood]]** on neljatäheline kood, mis tähistab kindlat lennujaama. ICAO koode kasutavad lennujuhtimises nii piloodid kui lennujuhid lennuplaani koostamisel lähte- ja sihtkoha märkimisel.
***[[IATA lennujaamakood]]** on kolmetäheline kood, millega Rahvusvaheline Lennutranspordi Ühendus tähistab lennujaamasid. Koode kasutatakse näiteks pagasilipikutel. Erinevalt ICAO lennujaamakoodidest ei ole IATA koodid unikaalsed.
Kamtšatka krai

**Kamtšatka krai** on krai Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas. Hõlmab Kamtšatka poolsaare ja sellega piirneva mandriosa.

Moodustati 1. juulil 2007 Kamtšatka oblasti ja Korjaki autonoomse ringkonna liitmise teel.

Suuremad asulad on Petropavlovsk-Kamtšatski, Jelizovo, Viljutšinsk, Milkovo, Kljutši, Ust-Kamtšatsk ja Palana.

Kamtšatka krai kuberner on Vladimir Solodov.

## Haldusjaotus
Krais on 11 rajooni ja 3 rajooni õigustega linna.

Rajoonid:
# Aleuudi rajoon
# Bõstraja rajoon
# Jelizovo rajoon
# Karaga rajoon
# Milkovo rajoon
# Oljutori rajoon
# Penžina rajoon
# Sobolevo rajoon
# Tigili rajoon
# Ust-Bolšeretski rajoon
# Ust-Kamtšatski rajoon

## Välislingid
Manchester

**Manchester** on linn Suurbritannias Inglismaal Suur-Manchesteri linnkrahvkonnas.

Manchester on tuntud kui maailma esimene tööstuslinn. Juba keskajal oli linn puuvillatoodete valmistamise keskus. 19. sajandi alguses oli tööstusrevolutsiooni keskus, kuhu rajati puuvillamanufaktuure ja rasketööstusettevõtteid.

Manchesteri ülikool asutati 1903. aastal.

Edukaimad jalgpalliklubid on Manchester City FC, mis tuli Inglismaa meistriks hooajal 2011/2012 ja 2017/2018, ning Manchester United, mis mängib samuti Inglismaa kõrgliigas ja on riigi 19-kordne meister. (Manchester Unitedi kodustaadion Old Trafford asub Traffordi vallas Stretfordi linnas).

Linnast on pärit palju popmuusika-ansambleid, mõned tuntumad neist on:

* The Bee Gees
* The Hollies
* 10cc
* Joy Division
* New Order
* The Smiths
* Oasis
* Simply Red
* The Stone Roses
* Take That
* Herman's Hermits

Manchesteri kõrgeim hoone on Beetham Tower.

## Vaata ka
*Manchesteri pommiplahvatus 2017

## Viited

## Välislingid

*Manchesteri koduleht
Isabella (Taani printsess)

**Isabella**, **Taani printsess**, **Monpezat' krahvinna** (*Isabella Henrietta Ingrid Margrethe*) (sündinud 21. aprillil 2007) on Taani kuninga Frederik X ja Taani kuninganna Mary teine laps. Tal on vanem vend prints Christian ning nooremad kaksikutest vend ja õde: prints Vincent ja printsess Josephine.

Printsess Isabella on kuninganna Margrethe II ja prints Henrik'u neljas lapselaps ning esimene pojatütar. Samuti on ta pärast 1946. aastat esimene Taanis sündinud printsess.

Troonipärimisjärjekorras on Isabella pärast vanemat venda Christianit teisel kohal.

## Sünd
Printsess sündis Kopenhaageni Ülikooli haiglas (*Rigshospitalet*) kell 14.02. Ta kaalus 3,35 kg ja oli 50 cm pikk. Järgmise päeva õhtul lasti Kronborgi lossist ja Holmeni mereväebaasist printsessi auks 21 kahuripauku.

Printsessi ja Elizabeth II sünnipäev on juhtumisi samal kuupäeval.

## Ristimine
Printsess ristiti 1. juulil 2007 Fredensborgi lossi kirikus ja ta sai nimeks Isabella Henrietta Ingrid Margrethe. Tema ristivanemad on Kreeka printsess Alexia, Belgia kroonprintsess Mathilde, Nadine Johnston, Christian Buchwald, Peter Heering ja Marie Louise Skeel.

## Nimi
***Isabella** valiti 16. sajandil elanud Taani kuninganna Isabella järgi (Christian II abikaasa).
***Henrietta** valiti kroonprintsess Mary 1997. aastal lahkunud ema Henrietta Donaldsoni järgi.
***Ingrid** valiti kroonprints Frederiki 2000. aastal lahkunud emapoolse vanaema, Taani kuninganna Ingridi järgi.
***Margrethe** valiti praeguse Taani kuninganna Margrethe II järgi.

## Välislingid
*Foto
Valitse minu üle

**"Valitse minu üle"** on 2007. aasta USA draamafilm, mille kirjutas ja lavastas Mike Binder. Filmi pealkiri tuleneb ansambli The Who laulu "Love, Reign o'er Me" pealkirjast.
 
## Süžee
Ülikooliaegsed toakaaslased Charlie Fineman (Adam Sandler) ja Alan Johnson (Don Cheadle) saavad pärast mitmeid aastaid juhuslikult kokku ühel Manhattani tänavanurgal. Alan on edukas hambaarst, kellel on kaunis naine, kaks toredat tütart ja elu, mille üle ta kurta ei tohiks aga siiski pole ta rahul. Charlie on aga viie aasta eest, 11. septembri terrorirünnakute käigus, kaotanud oma naise ja kolm tütart ning on nüüd seltsielust täiesti eemale tõmmanud, kuulates peamiselt vaid muusikat ja mängides videomänge. Alan otsustab sõpra aidata, millest lõppkokkuvõttes mõlemad kasu saavad.

## Osatäitjad
*Don Cheadle – Alan Johnson 
*Adam Sandler – Charlie Fineman 
*Saffron Burrows – Donna Remar 
*Jada Pinkett Smith – Janeane Johnson 
*Liv Tyler – Angela Oakhurst 
*Rae Allen – Adell Modell 
*Robert Klein – Jonathan Timpleman 
*Melinda Dillon – Ginger Timpleman 
*Camille LaChe Smith – Cherie Johnson 
*Ted Raimi – Peter Savarino 
*Imani Hakim – Jocelyn Johnson 
*Paula Newsome – Melanie 
*Paul Butler – George Johnson 
*Mike Binder – Bryan Sugarman 
*Donald Sutherland – kohtunik Raines

## Välislingid
*Reign Over Me at Yahoo Movies
Rõngu kirik

**Rõngu Mihkli kirik** on kirik Tartu maakonnas Elva vallas Rõngu alevikus. Kirikus tegutseb EELK Rõngu Mihkli kogudus. 

## Ajalugu
Rõngu kirik on ilmselt ehitatud 14. sajandi lõpul ja on Rõngu vanim ehitis. Kirikut on kirjalikes allikates esmamainitud 1413. aastal. Kirik on pühitsetud peaingel Miikaelile.

Kirik on mitmete sõdade (Põhjasõda, Liivi sõda) käigus saanud korduvalt kannatada ja taastamiste käigus kaotanud oma algse arhitektuurse ilme. 1702. aastal põletasid kasakad kiriku maha ja kirikust jäid järgi üksnes seinad. Oma praeguse uusgooti stiilis kuju sai kirik 1900–1901 toimunud Rudolf von Engelhardti projekti järgi tehtud ümberehituste käigus.

## Sisustus

### Altar
1901 valmis altarimaal "Kolgata" . Kiriku altarimaali all on tartukeelne kirjakoht Johannese evangeeliumist: "Täüdetu om." (Jh. 19,30.).

### Kellad
Kell on valatud 1930. aastal Tartus (eelmine, 1799. aastal valatud kell asub Anna kirikus). 

### Orel
16. registriga oreli valmistas aastal 1874 Tartu oreliehitaja Friedrich Wilhelm Müllverstedt.

### Vitraažid
Vitraažid on valmistatud aastal 1900 Riia meistrite poolt. 

## Rõngu kiriku vaateid

Pilt:Rõngu kirik1.jpg|Vaade edelast
Pilt:Rõngu kirik2.jpg|Rõngu kiriku sisevaade itta
Pilt:Rõngu kirik3.jpg|Sisevaade lääne suunas
Pilt:Rõngu kirik4.jpg|Kantsel ja kõlaräästas
Pilt:Rõngu kirik5.jpg|Altar ja altariaed
Pilt:Pühajärve Puhkpillipäevad 2008 Lõppkontsert Rõngu.jpg|Pühajärve Puhkpillipäevad, lõppkontsert Rõngu kirikus


## Viited

## Välislingid

*Rõngu kirik
*
Veskimees

**"Veskimees"** (ka: *"Üks veski seisab vete pääl"*) on Hando Runneli luuletus.

Henn Rebane on selle viisistanud. See laul oli Eesti Televisiooni saate "Viljaveski" tunnuslaul.  

## Välislingid
*Veidemann, R. Eestlus ja/kui luule Hando Runneli ajel. Sirp, 4. detsember 1998. Veebis 15.08.07
*Veskimees, sõnad laulud.ee saidil
Riskikuller 2

"**Riskikuller 2**" on 2005. aasta film, mille režissöör on Louis Leterrier ja produtsent Luc Besson. See on järg 2002. aasta filmile "Riskikuller". 2008. aastal tehti filmile järg "Riskikuller 3". 

Jason Statham kehastab jälle elukutselist riskikullerit Frank Martinit, kes transpordib saadetisi küsimusi esitamata. Tegevus toimub Miamis Florida osariigis, kus Frank Martin on rikkurite noore poja, kes röövitakse, sohver. Rohkete sündmuste jada keerises õnnestub Frank Martinil laps lõpuks päästa.
Andres Aaste

**Andres Aaste** (sündinud 27. oktoobril 1959) on eesti luterlik vaimulik. 

Ta lõpetas aastal 1976 Võhma Keskkooli, aastal 1978 Olustvere Sovhoostehnikumi ja õppis aastatel 1994–2001 Usuteaduse Instituudis. 

Andres Aaste ordineeriti EELK õpetajaks 2. augustil 2002. Ta teenis aastatel 2002–2005 EELK Vändra ja Tori kogudusi. Aastatel 2005–2009 oli ta EELK Rõngu Mihkli koguduse õpetaja. Seejärel oli ta reservvaimulik. Mais 2012 kustutati ta vaimulike nimekirjast. 

Konsistooriumi otsusega 2. novembril 2021 ennistati EELK vaimulikuks ja määrati Viljandi praostkonna vikaarõpetajaks. Praegu on ta EELK Pilistvere Andrease koguduse vikaarvaimulik.

## Viited
Minu inimesed

**"Minu inimesed"** on Eesti muusiku Chalice'i laul. 

Laulu esiettekanne toimus Eesti Vabariigi aastapäeval 2006. aastal, ajaleht Postimees nimetas seda hiljem teiseks aastapäevakõneks. 

Seda lauldi ka 2007. aasta laste- ja noorte laulupeol "Ilmapuu lävel", solist oli Jarek Kasar ehk Chalice ise.

## Välislingid
* Laulusõnad
Tennessee Waltz

**"Tennessee Waltz"** on populaarne kantrilaul, mis loodi 1947. aastal Redd Stewarti ja Pee Wee Kingi poolt.

Laulu lindistas esimesena Roy Acuff, kuid tuntuks on laulnud Patti Page ning Les Paul ja Mary Ford 1950. aastal.

Laul räägib mehest (või naisest), kes peol oma partnerile vana sõpra tutvustas ja seeläbi oma kallimast ilma jäi, kuna vana sõber ja kallim üksteisesse armusid.
Tarvastu kirik

**Tarvastu Peetri kirik** asub Viljandi maakonnas Viljandi vallas Porsa (1997. aastani Sooviku) külas.

Tarvastu kirik on kultuurimälestis.

Tarvastu kirik kuulub EELK Tarvastu Peetri kogudusele.

## Ajalugu

Kindlad andmed Tarvastu kiriku ehitamise aja kohta puuduvad, kuid arvatakse, et kirik ehitati 13. sajandil ja umbes samal ajal Tarvastu ordulinnusega.

Algne kirik oli praegusest umbes 10 meetrit lühem ja ilma tornita.

Põhjasõja järel jäi kirik hooletusse ning katus, lagi ja müürid lagunesid. 1771. aastal ehitati kiriku läänepoolsesse otsa 10-meetrine pikendus ja torn. Ehitati ka puulagi, mis kaunistati Viimset kohtupäeva kujutava maaliga.

6. mail 1892 läks kirik pikselöögist põlema. Kohalike abiga päästeti hoonest kroonlühtrid, pingid, orel, kantsel ja altar koos maaliga. Loodeti, et põlev torn kukub kirikust eemale, kuid juhtus vastupidi ning tulekahju järel jäid alles vaid kivist müürid.

Taastamistööd algasid 6. aprillil 1893. Ehitustööde algkapitaliks oli kindlustushüvitisena saadud 22 000 rubla. Ehitustöid juhatas Gustav Beermann, kes oli varem juhtinud ehitustöid Tartu Peetri kirikus, Narva Peetri kirikus ja Tallinna Kaarli kirikus. Kirik taastati uusgooti stiilis. Tarvastu mõisahärra parun von Mensenkampffi soovitusel tehti juurdeehitised kõrged ning kaunistati väikeste nurgatornidega. Uue kiriku ehitamisel asendati vana tornikukk kullatud ristiga.

5. detsembril 1893 toimus kiriku taaspühitsemine, mille viis läbi tolleaegne Liivimaa kindralsuperintendent Friedrich August Wilhelm Hollmann. Uus torn on 58 meetrit kõrge.

Põlemise ajal kannatada saanud kirikukell pandi küll uuesti üles, kuid see kukkus varsti puruks ning 9. novembril 1897 vahetati 240 aastat kogudust teeninud kell uue vastu. Marmorist altarilaua kinkis kirikule praost Michael Jürmann, kes teenis Tarvastus Tarvastu Peetri koguduse õpetajana 1883–1923. Altarimaali maalis 1859. aastal Theodor Thieme ja selle kinkis kirikule parun Karl von Mensenkampff. 1906.aastal paigutati altariseina kohale kaks elusuuruses inglikuju, mille autoriks kohalik Tüma talu peremees Jaan Viira. 1911. aastal valmistas uue oreli eesti orelimeister August Terkmann.

## Viited

## Välislingid

*
Peep Sarapik

**Peep Sarapik** (19. september 1949 – 12. detsember 1994) oli eesti helilooja ja koorijuht.

Peep Sarapik lõpetas Jakob Westholmi Gümnaasiumi 1969. aastal. 1981. aasta sügisel asus Sarapik koos Vello Rannaga dirigeerima Eesti Riikliku Kunstiinstituudi (ERKI) üliõpilaste asutatud ERKI Kammerkoori. Samuti juhatas ta Eesti Õpetajate Meeskoori (alates 1980, peadirigendina 1990–1994) ja Inseneride Meeskoori. 
Lisaks koorijuhi elukutsele töötas Sarapik Tallinna Konservatooriumis kontsertmeistrina.

Koorijuhtimise kõrvalt tegeles Sarapik heliloominguga.
Valdava osa tema loomingust moodustab koorimuusika, millest tuntuimaks võib pidada Juhan Liivi sõnadele kirjutatud laulu "Ta lendab mesipuu poole", mis on kõlanud 1999. aastast alates kõikidel üldlaulupidudel.

Juhan Liivi sõnadele on Peep Sarapik kirjutanud veel mitu koorilaulu. Tuntumad neist on "Ma lillesideme võtaks" ja "Rukkivihud rehe all". Samuti on Peep Sarapikul hulganisti vaimulikku loomingut – nii koorile kui ka instrumentidele. 

Paljud Sarapiku laulud said populaarseks laulva revolutsiooni ajal. 

Peep Sarapiku viimaseks teoseks jäi "Kellamissa" kammerkoorile ja kelladele, mille ta lõpetas vaid paar nädalat enne oma surma. Selle esiettekanne oli Kaarli kirikus mais 1995 ehk pool aastat pärast autori surma. ERKI Kammerkoori dirigeerisid sel mälestuskontserdil Tarmo Leinatamm ja Rauno Tagel. 

Peep Sarapik suri 12. detsembril 1994 kiire kuluga raskesse haigusse ning on maetud Rahumäe kalmistule.
Allan Bloom

**Allan David Bloom** (14. september 1930 Indianapolis, Indiana osariik – 7. oktoober 1992 Chicago, Illinoisi osariik) oli USA filosoof ja esseist.

Ta oli "suurtel raamatutel" (*Great Books*) põhineva hariduse propageerija ja sai tuntuks Ameerika kaasaegset kõrgharidust kritiseeriva teosega "The Closing of the American Mind" (1987). Bloom tõlkis muu hulgas Platoni "Riigi", tõlgendades seda tavapärase utoopia asemel irooniliselt.
Arthur Lovejoy

**Arthur Oncken Lovejoy** (10. oktoober 1873 Berliin – 30. detsember 1962 Baltimore) oli Ameerika Ühendriikide filosoof ja ideedeajaloolane.

Lovejoy rajas ideedeajaloo kui valdkonna.

Tema tuntuim teos on "The Great Chain of Being".

## Tunnustus
*1932 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
Anna-Liisa Vaher

**Anna-Liisa Vaher** (sündinud 6. augustil 1980) on eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 2005 Tartu Ülikooli usuteaduskonna ja aastal 2006 EELK Usuteaduse Instituudi pastoraalseminari. 

Ordineeriti 7. septembril 2006 diakoniks, 5. juunil 2007 õpetajaks.

Ta oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja aastatel 2006–2011. Praegu on ta kaitseväe kaplan.
## Tunnustus
*2017 EELK tänukiri

## Viited

## Välislingid
*Anna-Liisa Vaher
T.I.

**T.I.** (õieti **Clifford Joseph Harris juunior**; kasutanud ka nimesid Tip Harris ja T.I.P.; sündinud 25. septembril 1980 Atlantas Georgia osariigis) on Grammy võitnud USA räppar ja laulukirjutaja. 

Ta on tegelenud näitlemisega ning olnud plaadistus- ja tegevprodutsent. Ta on ka Grand Hustle Recordsi kaastegevdirektor.

## Diskograafia
* 2001 – "I'm Serious"
* 2003 – "Trap Muzik"
* 2004 – "Urban Legend"
* 2006 – "King"
* 2007 – "T.I. vs. T.I.P."
* 2008 – "Paper Trail"
* 2010 – "No Mercy"
* 2012 – "Trouble Man: Heavy Is the Head" (2012)
* 2014 – "" (2014)
Bangui

**Bangui** on Kesk-Aafrika Vabariigi pealinn. Asub Oubangui jõe paremal kaldal. See on Kesk-Aafrika Vabariigi suurim linn.

## Ajalugu
Linn asutati 1889. aastal Prantsusmaa Oubangui-Chari koloonia halduskeskusena.

## Transport
Bangui on tähtis sadama- ja kaubanduslinn. 7 km linnast loodes asub Bangui M'Poko rahvusvaheline lennujaam.

1970. aastal asutatud Bangui ülikool on riigi ainus ülikool.
Oubangui

**Oubangui** (Kongo DV-s *Ubangi*) on jõgi Aafrikas, Kongo jõe parempoolne lisajõgi. 

Oubangui moodustub Mbomou ja Uele jõe ühinemisel Kesk-Aafrika Vabariigi ja Kongo Demokraatliku Vabariigi piiril. Voolab 370 km läände, pöördub suure kaarega edelasse ja moodustab Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Kongo Vabariigi loodusliku piiri kuni suubumiseni Kongo jõkke.

Jõe ääres asub Bangui. Linnast allapoole on jõgi laevatatav.

Pikkus umbes 1120 km, koos Uelega 2272 km.
Rob Zombie

**Rob Zombie** (ka **Rob Straker** ja **Robert Wolfgang Zombie**; kodanikunimega **Robert Bartleh Cummings**; sündinud 12. jaanuaril 1965 Haverhillis Massachusettsi osariigis) on USA laulja.

Kuigi Rob Zombie on peamiselt tuntud lauljana, on ta teinud ka filme ja kirjutanud koomikseid.

Laiemalt tuntuks sai Rob Zombie 1990. aastatel ansambliga White Zombie.

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
*Hellbilly Deluxe|Hellbilly Deluxe:  (1998) 
*The Sinister Urge (album)|The Sinister Urge]] (2001)  
*Educated Horses (2006) 
*Hellbilly Deluxe 2|Hellbilly Deluxe 2:  (2010) 
*Venomous Rat Regeneration Vendor (2013)
*The Electric Warlock Acid Witch Satanic Orgy Celebration Dispenser (2016) 

### Kontsertalbumid
*Zombie Live (2007) 
*Spookshow International: Live (2015) 
### Remiksalbumid
*American Made Music to Strip By (1999) 
*Mondo Sex Head (2012) 
### Kogumikud
*Past, Present & Future (2003) 
*The Best of Rob Zombie: 20th Century Masters The Millennium Collection (2006) 
*Icon (2010) 
*Essential (2014) 
### Videoalbumid
*The Zombie Horror Picture Show (2014) 

## Raamatud
* Bigfoot (2005) 
* The Lords of Salem (2013) 

## Filmid
### Näitlejana
*Airheads (1994) 
*Space Ghost Coast to Coast (1997) 
*Spider-Man: The New Animated Series (2003) 
*Justice League (2003) 
*Slither (2006) 
*Extreme Makeover: Home Edition (2010) 
*Super (2010) 
*Cupcake Wars (2013) 
*Counting Cars (2013) 
*Ink Master (2014) 
*Guardians of the Galaxy (2014) 
*Mr. Pickles (2016) 
*Guardians of the Galaxy Vol. 2 (2017) 

### Režissöörina
*"House of 1000 Corpses" (2003) 
*"The Devil's Rejects" (2005) 
*"Halloween" (2007) 
*Werewolf Women of the SS (2007) 
*Halloween II (2009) 
*The Haunted World of El Superbeasto (2009) 
*CSI: Miami (2010) 
*Tom Papa: Live in New York City (2012) 
*The Lords of Salem (2013) 
*The Zombie Horror Picture Show (2014) 
*31 (2016) 

## Grammy
On olnud nomineeritud seitsmel korral, kuid pole ühtki võitnud.

## Viited

## Välislingid
* Rob Zombie koduleht
* Rob Zombie Facebookis
* Rob Zombie Twitteris
* Rob Zombie Instagramis
*Grammy nominatsioonide nimekiri
*Helinäiteid 
**Spotifys,
**Deezeris, 
**iTunesis
Optsiooni kasutamishind

**Optsiooni kasutamishind** (inglise keeles *strike price*) on hind, millega optsiooni omanik saab ostuoptsiooni puhul optsiooni aluseks olevat väärtpaberit osta ning müügioptsiooni puhul väärtpaberit müüa.
Navesti maastikukaitseala

**Navesti maastikukaitseala** on maastikukaitseala Viljandi maakonnas Vihi ja Kootsi külas. Kaitseala asub Mudiste – Suure-Jaani – Vändra maantee ääres ja hõlmab Ürg-Võrtsjärve väljavoolu tekitatud, tänapäevase jäänukjõe Navesti piirkonna liivastel luidetel (Vanaõue luited) kasvavaid, peamiselt samblikumännikuid.

Kaitseala pindala on 168,8 ha. Läbi kaitseala kulgeb Sakala tee matkarada, Vanaõue luidetel asub raja ääres Luite lõkkekoht.

## Vaata ka
*Papioru maastikukaitseala

## Viited

## Välislingid
*Navesti maastikukaitseala kaitse-eeskiri
Ta lendab mesipuu poole

"**Ta lendab mesipuu poole**" on Juhan Liivi luuletus, mis ilmus tema eluajal kahel eri kujul. Esmalt ilmus luuletekst ajakirjas Linda (1905) ja seejärel samal kujul ka "Juhan Liivi luuletustes" (1909). Kuid selle väljaande teises trükis (1910) oli luuletuse tekst oluliselt muutunud ja pikenenud. Kõik hilisemad väljaanded, alates Friedebert Tuglase töödest Liivi kohta (1919), on aga lähtunud varasemast (1905, 1909) trükiversioonist.

"Ta lendab mesipuu poole" on viisistanud Miina Härma (1922, segakoorid), Riho Päts (sega- või meeskoorid), Juhan Simm (1922, segakoorid) ja Peep Sarapik. 

Peep Sarapiku viisiga oli laul esmakordselt noortelaulupeo kavas 1993. aastal, dirigeeris Arvo Saar. Üldlaulupeo kavas oli laul esmakordselt XXIII laulupeol 1999. aastal Vaike Uibopuu dirigeerimisel. 

Veel on laulu laulupeol juhatanud alates 2004. aastast nii üld- kui ka noorte laulupidudel Ants Sööt (2004), Eri Klas (2007), Tiia-Ester Loitme (2009), Ants Soots (2014), Elo Üleoja (2017), Taavi Esko (2023) ja Hirvo Surva (2025). 2019. aasta juubelipeol juhatas laulu taas, 20 aastat hiljem, Vaike Uibopuu. 

Spontaanselt kanti laul ette 2011. aasta noorte laulupeol a'capella (lugu ei olnud ametlikult laulupeo programmis), kuid kooride skandeerimise peale läks dirigendipulti ühendkoori juhatama Raul Talmar ning "Ta lendab mesipuu poole" kõlas ka tollel laulupeol. 2025. aastal, kui lugu läks tavapäraselt kordamisele, palus dirigent Hirvo Surva orkestril mitte mängida ning kordusena kõlas lugu saateta. 

Luuletuse teine salm on kirjas Maarjamäe kommunismiohvrite memoriaalil (avatud 23.08.2018). 

## Viited

## Välislingid

* Ta lendab mesipuu poole, Youtube, 18. juuli 2009
* Ta lendab mesipuu poole. Juhan Liiv. Loeb Guido Kangur. video, 13. jaanuar 2011 
* Mesipuu - XI noorte laulupidu maa ja ilm, Youtube, 7. juuli 2011
* Ta lendab mesipuu poole. 1910. Maaleht, 21. detsember 2013
* «Ta lendab mesipuu poole» läkitatakse kosmosesse, EV 100 koduleht, 27. mai 2017
Aleksandr Sokolov

**Aleksandr Sokolov** on nimi, mida on kandnud mitu isikut:
* Aleksandr Aleksandrovitš Sokolov (usuõpetaja) (1873–?) – vene usuõpetaja
* Aleksandr Aleksandrovitš Sokolov (jalgpallur) (1930–1981) – vene jalgpallur
* Aleksandr Aleksandrovitš Sokolov (majandusteadlane) (1885–?) – vene majandusteadlane
* Aleksandr Jurjevitš Sokolov (1955–1992) – vene matemaatik
* Aleksandr Sergejevitš Sokolov (1949) – vene muusik, muusikateadlane, pedagoog
* Aleksandr Vassiljevitš Sokolov (1906–1996) – vene näitleja
* Aleksandr Vsevolodovitš Sokolov (1943) – vene kirjanik
* Aleksandr Ivanovitš Sokolov, vene kunstnik (1918–1973)
* Nadežda Durova varjunimi, mida ta kasutas aastatel 1806–1807
Basseterre

**Basseterre** on Saint Kittsi ja Nevise pealinn. Asub Saint Kittsi saare lõunakaldal.

Linn asutati 1627. aastal Prantsusmaa St. Christophe'i koloonia halduskeskusena. Sellest sai tähtis sadamalinn ja Prantsuse Lääne-India pealinn.
Robert Cummings

**Charles Clarence Robert Orville Cummings** (10. juuni 1908 – 2. detsember 1990) oli USA filminäitleja.
Metaplaasia

**Metaplaasia** (ka **koe muundus**, **koe teisumine**) on  ühe diferentseerunud koe asendumine teist tüüpi diferentseerunud koega.

Metaplaasia tekib tavaliselt kroonilise ärrituse tagajärjel.
Robert Cummings (täpsustus)

**Robert Cummings** on mitme tuntud isiku nimi: 

***[[Robert Cummings]]**, USA filminäitleja (1908–1990) 
***[[Rob Zombie]]** (õieti **Robert Cummings**), USA laulja (1965–)
***[[Robert Cummings (tööstur)|Robert Cummings]]**, Kanada tööstur (sündis 1833)

## Vaata ka
*Robert Cummings Neville, USA teoloog ja filosoof (1939–)
Eosinofiilne dermatiit ja turse

**Eosinofiilne dermatiit ja turse** on peamiselt labradori retriiveri tõugu koertel esinev nahahaigus, mida iseloomustavad järsku tekkivad erütematoossed tähnid (*[[macula]]*), mis omavahel liitudes moodustavad kaarekujulisi ja serpiginooseid nahamuutusi peamiselt kõrvalestadel, kõhu ventraalosas ja rinnapiirkonnas. Näopiirkonnas tekkivad tursed võivad generaliseeruda ja armistuda.

Eosinofiilse dermatiidi ja turse põhjusteks võivad olla ravimid, toidumuutus, putukad ja kaasnevad allergilised või immuunvahendatud haigused.

## Kirjandus
*Danny W. Scott, D., Miller, W., Griffin, C., Muller and Kirk's Small Animal Dermatology 6th ed. 2000 Saunders
Paul Lill

**Paul Adolf Lill** VR I/2 (25. jaanuar 1882 Roobe, Jõgeveste vald, Valgamaa – 13. mai 1942 Vangla nr 1, Sverdlovski oblast, Vene NFSV, NSV Liit) oli Eesti sõjaväelane, kindralleitnant.

## Elukäik
Paul Lill lõpetas Vilno sõjakooli (1904) ja Peterburi Nikolai Kindralstaabi Akadeemia (1911). Osales Vene-Jaapani sõjas ja Esimeses maailmasõjas. 1917. aastal langes sakslaste kätte vangi ja naasis Eestisse 1918. aasta detsembris.

Vabadussõjas teenis operatiivstaabi operatiivosakonna ülemana. Alates 1920, aastast oli ta Sõjavägede Staabi ülem, 1921. aastal ülendati kindralmajoriks.

Ta oli 1925–1933 sõjaministri (alates 1929 kaitseministri) abi ja 1933–1939 sõjaminister (kuni 1937 kaitseminister), ta käsundusohvitser oli Jüri Hellat. 1934. aastal oli ta lühikest aega kaitsevägede juhataja kohusetäitja. 24. veebruaril 1938 sai kindralleitnandiks.

Kuulus korp! Sakalasse.

1939. aastal jäi ta pensionile. Talle kuulus Puiatu mõisasüda. Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 Tallinnas, suri NL vangilaagris.

## Tunnustus
* Püha Anna 3. järgu aumärk
* Püha Stanislause 3. järgu aumärk
* 1920 Vabadusristi 1. liigi 2. järk
* 1922 Vabadussõja mälestusmärk
* 1922 Polonia Restituta (*Odrodzenia Polski*) 3. klassi aumärk
* 1922 Poola Vapruserist (*Krzy Valecznych*)
* 1922 Soome Valge Roosi Rüütliordu 1. klassi komandöririst
* 1924 Läti Karutapja ordeni II klass
* 1925 Läti Vabadussõja mälestusmedal
* 1925 Prantsuse Auleegioni ohvitseri rist
* 1929 Eesti Punase Risti 1. järgu 2. astme mälestusmärk.
* 1929 Polonia Restituta (*Odrodzenia Polski*) 2. klassi aumärk
* 1929 Prantsuse Auleegioni Ordeni komanöri rist
* 1932 Kotkaristi I klassi teenetemärk
* 1937 Eesti Vabariigi Põhiseaduse 1. järgu mälestusmärk. 
* Kolme Tähe ordeni I klass
* Läti Vabariigi iseseisvuse 10. aasta mälestusmärk
* Tšehhoslovakkia Valge Lõvi ordu 2. klassi aumärk
* Ungari 2. klassi teeneterist tähega

## Viited


## Kirjandus
* Lill, Paul. *Sõjalaevade tellimine täitmisel.* // Postimees, 3. november 1934. lk. 3.
* *Kaitseministri abi kindralmajor P. Lill 50-aastane.* // Postimees, 24. jaanuar 1932. lk. 2.
* Kindral-leitnant Paul Lill erru. Päevaleht, 9. november 1939, nr. 305, lk. 1.

## Välislingid
* Valgamaa kodulooline andmebaas ISIK: Paul Lill
* Ohvitseride andmekogu
Anaplaasia

**Anaplaasia** on meditsiinis ja veterinaarias rakkude diferentseerumiseastme vähenemine. Anaplaasia korral leiab aset rakkude ehituse ja talitluse taandareng, mille tagajärjel tekivad kiiresti jagunevad rakud. Anaplaasia on iseloomulik enamikule pahaloomulistele kasvajatele.

## Vaata ka
*Hüperplaasia
*Neoplaasia
*Düsplaasia
*Metaplaasia
Mõõkkala

**Mõõkkala** ehk **atlandi mõõkkala**  (*Xiphias gladius*) on ahvenaliste seltsi mõõkkalalaste sugukonda kuuluv kala, selle sugukonna ainuke esindaja.

Mõõkkala on levinud troopilistetest kuni mõõdukalt soojade meredeni, kasvab 4,3 meetri pikkuseks kaaludes seejuures 650 kilogrammi, tavaliselt jäävad mõõdud siiski 2–3 meetri vahele. Põhjapoolkera meredes täheldatakse rändamist talvel lõunapoolsematesse ja soojematesse vetesse, suvel toimub vastupidine ränne põhja poole. Eluviisilt on nad kiired ja aktiivsed avamere röövkalad, kes toituvad peamiselt pisemates parvekalades.

Mõõkkalad on ühed kiiremad kalad, arendavad vees kiirust kuni 100 km/h.

Läänemerre satub eksikülalisena. Eestist on mõõkkala leitud väga harva. Augusti alguses 1998 leiti Karala rannast mõõkkala, kes kaalus 81 kg ning oli 246 cm pikkune. Sellest kalast tehti Saaremaa muuseumile topis. Muuseumis on  ka 1894. aastast pärinev mõõkkala pea. 

Mõõkkala tarvitatakse toiduks. Eestis pakutakse mõõkkalast valmistatud rooga Tallinna restoranis Mõõkkala.    

## Vaata ka
* Eesti kalade süstemaatiline nimestik

## Välisiviited

* Kirsi Lattu, 31. august 2009, Maaleht, Torm tõi Ristna randa suure mõõkkala

## Välislingid
*
300 (film)

"**300**" on 2006. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide fantaasiamärul, mille lavastas Zack Snyder. Linateos põhineb Frank Milleri samanimelisel koomiksil, mis räägib väljamõeldud versiooni Termopüülide lahingust.

Film esilinastus 9. detsembril 2006 Austini iga-aastasel filmimaratonil "Butt-Numb-A-Thon". 

"300" tuli USA-s nii tavalistes kui ka IMAX-i kinodes ekraanile 9. märtsil 2007. Film lõi kassarekordeid, ehkki filmikriitikud taunisid nii selle olemust kui ka stiili.

## Süžee
Sparta kuningas Leonidas (Gerard Butler) ja 300 Sparta sõjameest võitlevad viimse meheni Pärsia kuninga Xerxes I (Rodrigo Santoro) armee vastu, kuhu kuulub ligi miljon sõdurit. Sellal kui Sparta kuningas võitleb, otsib Sparta kuninganna Gorgo (Lena Headey) toetust oma abikaasa sõjaväele. Filmi läbib Sparta sõjamehe Diliose (David Wenhami) seletav tekst, kus ta kirjeldab sõjas osalenud fantastilisi koletisi, spartalaste eluolu jm.

## Näitlejad
*Gerard Butler – Sparta kuningas Leonidas
*Lena Headey – kuninganna Gorgo, Leonidase naine
*Giovani Cimmino – Pleistarchos, Leonidase poeg
*David Wenham – Dilios (prototüübiks Aristodemos), Sparta sõdur (loo jutustaja)
*Dominic West – Theron, korrumpeerunud Sparta poliitik
*Michael Fassbender – Stelios (prototüübiks Dienekes), noor ja energiline Sparta sõdur
*Vincent Regan – kapten Artemis, Leonidase lojaalne sõber
*Tom Wisdom – Astinos, kapten Artemise vanim poeg
*Stephen McHattie – lojaalne Sparta poliitik
*Andrew Pleavin – Daxos, arkaadialaste juht
*Andrew Tiernan – Ephialtes, kibestunud küürakas spartalane
*Rodrigo Santoro – Pärsia kuningas Xerxes
*Peter Mensah – Pärsia käskjalg
*Kelly Craig – Pythia, oraakel
*Tyler Neitzel – noor Leonidas
*Robert Maillet – hiiglane Uber Immortal
*Patrick Sabongui – Pärsia vägede juht
*Leon Laderach – timukas

## Viited

## Välislingid
*
*"Arvamuslugu: 300". Filmiveeb, 16. märts 2007
*Alar Niineväli "Ajaloost on saanud efektne fantaasialugu". Postimees, 29. märts 2007
*Aarne Ruben "Täitsime tõotuse siin". Sirp, 13. aprill 2007
*"Augustikuu 3 filmi - "300", "Simpsons Movie" ja "Harry Potter 5". Danzumehe blogi, 8. september 2007
Auckland Grammar School

**Auckland Grammar School** on Uus-Meremaal Aucklandis asuv riigikool poistele vanuses 9–13. See kool on Uus-Meremaal üks suuremaid.

Kooli läheduses on internaat.
Atlandi merilest

**Atlandi merilest** (*Pleuronectes platessa*) on lestlaste sugukonda merilesta perekonda kuuluv kala.

Merilest on levinud peaaegu kogu Euroopa rannikualal Valgest merest Portugali rannikuni, Põhja- ja Läänemeres ning Islandi ümbruses, samuti Vahemere lääneosas ja isegi Gröönimaa rannikul.

Merilestal on lapik kehakuju. Silmad paiknevad keha paremal küljel. Merilest ujub ja lebab põhjas ühe külje peal. Silmapool on pruunikas kuni sinakaspruunikas ja kaetud ringikujuliste punakate täppidega. Alumine pool on valkjas, vahel kollaste või pruunide tähnidega. Täiskasvanud atlandi merilest on 25–60, kuid vahel kuni 90–100 cm pikk ja kuni 7 kg raskune. Atlandi merilest võib elada kuni 45-aastaseks.

Atlandi merilest on eluviisilt parvekala, kes elab veekogu põhjakihis kuni 200 m sügavuses, Vahemeres isegi kuni 400 m sügavusel. Ta suudab ellu jääda riimvees ja teda on kohatud mageveeski.

Ta toitub limustest ja hulkharjasussidest, samuti vähilaadsetest ja kahekülgsetest. Noored, 1–2 aasta vanused merilestad söövad peamiselt krevette.

Atlandi merilest sigib oma levila eri piirkondades novembrist juunini: Läänemeres peamiselt veebruaris-märtsis, Põhjameres jaanuaris-veebruaris ja Barentsi meres märtsis-aprillis. Emased saavad suguküpseks 3–7, Põhjameres üldiselt 3-aastaselt. Emane koeb kuu aja jooksul iga 3–5 päeva tagant. Munad hauduvad pool kuud ja hõljuvad selle aja jooksul planktonina. Maimud moonduvad 8–10 nädala vanuselt, olenevalt veetemperatuurist. Moonde käigus omandavad nad ebasümmeetrilise kehakuju ja see võtab aega kuni 10 päeva.

Maimud ja noorkalad liiguvad vahetevahel rannikule väga lähedale. Selleks kasutavad nad tõusu ja mõõna vaheldumist. Tõusu ajal lasevad nad end voolusel maa suunas kanda, aga kui algab mõõn, laskuvad nad põhja ega lase end sügavamasse merre tagasi kanda. Niimoodi tulevad rannikule peamiselt alla aasta vanused kalad, vanemad teevad seda juba vähem ja suguküpsed ei tee üldse.

Põhiline oht merilestale on tänapäeval ülepüük. Maailma Looduse Fondi andmetel on merilesta 8 tähtsamast asurkonnast ainult 1 jätkusuutlik, ülejäänud kannatavad ülepüügi all. Vanemaid kui 6-aastasi atlandi merilesti 3 asurkonnas peaaegu ei kohta, sest nad on üldiselt välja püütud. Seetõttu on atlandi merilesta varud lähedal kõigi aegade kõige madalamatele väärtustele. 2010 lisas Greenpeace atlandi merilesta meretoidu punasesse nimekirja.

Väikesesuuliste pärislestlaste seas on atlandi merilest tähtsaim töönduskala. Mõnel maal peetakse teda tunduvalt paremaks tursast, kilttursast ja meriahvenast

## Vaata ka
*Lest

## Viited

## Välislingid
*
Paola (belglaste kuninganna)

**Paola** (sündinud 11. septembril 1937 Forte dei Marmis) oli aastatel 1993–2013 belglaste kuninganna. Ta on Albert II abikaasa. 

Tema sünninimi on Paola Margherita Maria Antonia Consiglia Ruffo di Calabria. Ta sündis Sinopoli krahvi ja Guardia Lombarda hertsogi vürst Fulco Ruffo di Calabria (1884–1946) ning tema abikaasa krahvitar Luisa Gazelli (1896–1989) tütrena. Tal oli kolm venda, kellest üks suri noorelt, ja kolm õde. Nooruses peeti teda Euroopa üheks kaunimaks naiseks . Ta sai koduse hariduse.

Ta tutvus Albertiga, kes sel ajal oli Belgia prints, 1958. aastal Roomas paavsti Johannes XXII ametisse astumise puhul korraldatud pidustustel. Nad abiellusid 2. juulil 1959. Neil on kolm last:
* Philippe (sündinud 1960)
* Astrid (sündinud 1962)
* Laurent (sündinud 1963)

Kuninganna Paola räägib prantsuse, itaalia, saksa ja inglise keelt. Teda on kritiseeritud selle eest, et ta ei räägi hollandi keelt, mida räägib emakeelena 60% belglastest. 

Vastavalt Belgia põhiseadusele ei ole kuningannal mitte mingisuguseid kohustusi. Paola osaleb oma maa ühiskondlikus elus ja saadab oma abikaasat mitmesugustel üritustel, täites niiviisi esindusülesandeid.

Erilist tähelepanu pöörab Paola vaeste laste abistamisele. 1992. aastal organiseeriti Kuninganna Paola sihtasutuse nimeline fond. See on suunatud niisuguste organisatsioonide toetamisele, kes töötavad noortega, selleks et aidata neil kohaneda ühiskonnaga, saada haridus, leida tööd ja võidelda uimastitega. Paola on organisatsiooni Child Focus aupresident – see on ülemaailmne organisatsioon, mis tegeleb kadunud laste otsimisega.

## Tunnustus
*2008 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Välislingid
* Kuninganna Paola koduleht
Tuhande laiba maja

**"Tuhande laiba maja"** (originaalpealkiri **"House of 1000 Corpses"**) on 2003. aastal valminud õudusfilm, mille režissöör ja stsenarist on muusik Rob Zombie.

Filmis osalesid Sid Haig, Bill Moseley, Chris Hardwick.

## Sisu
Neli teismelist rändavad ringi mööda Texast ja püüavad kontrollida linnalegendide tõesust dr. Satan'i suhtes. Filmis on rohkelt mõrvu ning kannibalismi ja satanismi kujutavaid stseene.

## Välislingid
*

* The Devil's Rejects OFFICIAL MySpace page
* Rob Zombie's Official MySpace
* A MySpace Fan Page for House of 1000 Corpses and The Devil's Rejects
Runnymede

**Runnymede** on jõeluht Inglismaal Surrey krahvkonnas Thamesi jõe ääres. Eeldatavasti kirjutas kuningas John Maata 1215. aastal seal alla Magna Cartale. 

Runnymede asub Londonist umbes 35 km läänes ja Windsorist umbes 6 km kagus.

Tänapäeval on Runnymede'is mitu mälestusmärki:
* Magna Carta mälestusmärk (1957, autor Edward Maufe);
* John F. Kennedy mälestusmärk, mille avasid kuninganna Elisabeth II ja Jacqueline Kennedy 1965; 
* õhujõudude mälestusmärk (Edward Maufe) – püstitatud liitlasvägede lenduritele, kes hukkusid II maailmasõjas.
Edward Maufe

Sir **Edward Brantwood Maufe** (12. detsember 1883 Ilkley – 12. detsember 1974 Buxted) oli inglise arhitekt, kelle loomingu hulka kuulub kirikuid, avalikke hooneid ja memoriaalansambleid. 

Maufe on eriti tuntud Guildfordi katedraali projekteerijana, mis on üks 20. sajandi märgilisemaid Inglise kirikuhooneid. Ta töötas pikka aega Sõjakalmistute Ühenduse (Imperial War Graves Commission) arhitektina, kavandades mälestusmärke ja sõjakalmistute lahendusi.

Maufe pälvis muu tunnustuse hulgas RIBA kuningliku kuldmedali 1944. aastal. Ta löödi rüütliks 1954. aastal.

## Galerii

Pilt:St Thomas Hanwell 3311.jpg|Kirik Londonis
Pilt:Bishop Hannington Church, West Blatchington 02.jpg|Kirik Hove'is
Pilt:StColumbasLondon.JPG|St. Columba kirik Londonis


## Viited
Suu- ja sõrataud

**Suu- ja sõrataud** on ägedalt kulgev ja väga nakkav sõraliste viroos, mille korral tekivad suuõõne limaskesta, sõravahe ja -piirde ning udaranahale aftoossed muutused. Haigusele on vastuvõtlik ka inimene.

Suu- ja sõrataudi viirus kuulub aftoviiruse perekonda ja Picornaviridae sugukonda.

*Esimesena kirjeldas haigust 1546. aastal G. Fracastoro Itaalias. 
*1764 tõestas norra teadlane Sagar eksperimentaalselt haiguse nakkuslikkuse.

Suu- ja sõrataud on OIE A-nimekirja haigus.
Mineraali tänav

**Mineraali tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Lille allasumis. 

Algselt oli tänav umbes 60 meetri pikkune, jäädes Paldiski maantee ja Endla tänava vahele. 2015. aastal otsustati pikendada tänavat ca 150 meetri võrra üle Endla tänava. Tänav valmis tänasel kujul 2018. aastal, kui seoses WOHO kvartali valmimisega pikenes tänav kuni Mustamäe teeni. 

2017. aasta kevadel kerkis Mineraali tänava äärde Telia Eesti peakontori hoone.

Ükski tänavat ääristav hoone ei kanna Mineraali tänava aadressi.

## Ajalugu
Mineraali tänav tekkis 1904, kui Albert Koba hakkas selles piirkonnas krunte müüma. 

Tänava varasemad võõrkeelsed nimed on saksa keeles *Mineralstraße* ja vene keeles Минеральная ул.


Mineraali1.jpg|Mineraali tänav. Vaade Endla tänava poolt Paldiski maantee poole
Mineraali2.jpg|Mineraali tänav. Vaade Paldiski maantee poolt


## Viited
Koer (ansambel)

**Koer** on Vaiko Epliku ja tema endiste bändikaaslaste taas kokku tulnud punkgrupp, mis loodi tunduvalt varem kui ta ansambel Claire's Birthday. Nimekaim lugu "Maiu on piimaauto".

## Albumid
*"Pure", 2004
*"Karake", 2025

## Välislingid
*
*Koera elu, Eesti Ekspress, 10.11.2004
Claire's Birthday

**Claire's Birthday** on Eesti ansambel, mis loodi 1998. aastal. 

Bändi algkoosseisus olid Vaiko Eplik (laul ja kitarr), Margus Tohver (trummid), Siim Mäesalu (klahvpillid) ja Cät. Hiljem kuulusid ansamblisse ka Ivo Etti (basskitarr) ning Jaan Pehk (kitarr ja laul). Bänd lõpetas tegevuse 2003. aastal, kuid on lubanud anda ühe kontserdi 2023. aastal. 

Aastal 2003 esines nime **Ruffuseks** vahetanud bänd Eurovisiooni lauluvõistlusel looga "Eighties Coming Back".

## Albumid

* "Venus", 2000
* "City Loves", 2001
* "Future Is Now!", 2003

## Viited

## Välislingid
*
Rush

**Rush** oli Kanada *[[hard rock]]* ansambel. 

See asutati 1968. aastal Torontos. Viimased kontserdid anti 2015. aastal.

1970. aastatel kaldus bändi stiil progressiivse roki suunas.

Rushi plaate on müüdud umbes 40 miljonit. Nad on saanud 24 kuldplaati ja 14 plaatinaplaati.

Nende muusika on mõjutanud mitmeid hilisemaid kuulsusi.

## Liikmed
*Geddy Lee	(basskitarr, laul, klahvpillid)
*Alex Lifeson (kitarr)
*Neil Peart (1952–2020, trummid)

## Stuudioalbumid
*"Rush" (1974)
*"Fly By Night" (1975)
*"Caress Of Steel" (1975)
*"2112" (1976)
*"A Farewell To Kings" (1977)
*"Archives" (1978)
*"Hemispheres" (1978)
*"Permanent Waves" (1980)
*"Moving Pictures" (1981)
*"Signals" (1982)
*"Grace Under Pressure" (1984)
*"Power Windows" (1985)
*"Hold Your Fire" (1987)
*"Presto" (1989)
*"Roll The Bones" (1991)
*"Counterparts" (1993)
*"Test For Echo" (1996)
*"Vapor Trails" (2002)
*"Snakes & Arrows" (2007)
**Clockwork Angels ( 2012 )

## Välislingid

*Rushi ametlik koduleht
Surrey

**Surrey** on krahvkond Lõuna-Inglismaal Londoni lähedal. Läbi krahvkonna voolab Thames.

Surrey jaguneb 11 omavalitsusüksuseks: 

1974. aasta kommunaalreformiga liideti osa krahvkonnast Lääne-Sussexi krahvkonnaga.

Ajalooline keskus on Guildford, kuid krahvkonna volikogu peab istungeid Kingston upon Thamesis, mis halduslikult kuulub Suur-Londonisse.

## Vaata ka
*Runnymede

## Viited

## Välislingid

* Krahvkonna valitsus
British Airways

**British Airways** on 1924. aastal (toona nimega *Imperial Airways*) asutatud Suurbritannia riiklik lennufirma.

2011. aastal liituti Hispaania lennufirmaga Iberia ja moodustati valdusettevõtte International Airlines Group (IAG). IAG on käibelt maailma kuues lennufirma American Airlines Group, Delta Airlines, United Continental Holdings, Air France-KLM ja Lufthansa järel.

Lennufirma loodi praegusel kujul 31. märtsil 1974, kui riigistati kaks toonast Suurbritannia suurimat lennufirmat – British Overseas Airways Corporation (BOAC), mis tegeles pikamaalendudega üle ookeanide, ja British European Airways (BEA), mis tegeles lühilendudega (Euroopa (k.a. Suurbritannia siselennud), Põhja-Aafrika, Lähis-Ida), ning lisaks neile ka kaks väiksemat regionaallennufirmat – Cardiffis baseerunud Cambrian Airways ja Newcastle's baseerunud Northeast Airlines. Peaminister Thatcheri ajal, veebruaris 1987, lennufirma taaserastati.

## Koodid

*IATA: BA
*ICAO: BAW, SHT (riigisisesed lennud Gatwickist ja Heathrow'lt), XMS (jõuluaegsed tšarterlennud)
*Kutsung: SPEEDBIRD, SHUTTLE (riigisisesed lennud Gatwickilt ja Heathrow'lt), SANTA (jõuluaegsed tšarterlennud)

## Lennukid

## Sihtkohad

## Koodijagamine
British Airwaysil on koodijagamine järgmiste lennufirmadega:
* Aer Lingus
* BMI
* China Eastern Airlines
* EVA Air
* Flybe
* Loganair
* Meridiana

## Vaata ka
*British Airwaysi lend 9
*British Airwaysi lend 38