Agaavisiirup

**Agaavisiirup** on taimse päritoluga magustaja, mida kasutatakse toiduvalmistamisel mee ja suhkru asemel. Agaavisiirupit saadakse agaavikaktuse mahlast, eelkõige sinisest agaavist (*Agave* *tequilana*).   

Asteegid ja maiad kasutasid siirupit toidus ja ravimites, samuti ohverdati seda jumalatele. Hiljem hakati seda kasutama mee ja suhkru asemel.

## Agaaviliigid ja levikuala

Agaavitaimed moodustavad perekonna agaav (*Agave*), mis kuulub aspariliste (*Asparagaceae*) sugukonda. Loodusest on teada üle 200 agaaviliigi. 

Agaavitaimed kasvavad Lõuna-Aafrikas, Ameerika Ühendriikide edelaosas, Lõuna-Ameerikas ning Mehhikos Jalisco, Nayariti, Michoacáni ja Guanajuato osariigis. Agaavitaimed vajavad kasvuks toitainerikast mulda ning kuiva ja sooja (20–30 °C) keskkonda. 

Agaavisiirupi saamiseks kõige tähtsamad liigid on sinine agaav (*Agave tequilana*) ja *Agave salmiana.* 

Sinine agaav on tuntud ka selle poolest, et sellest valmistatakse tekiilat.

## Siirupi valmistamine
Agaavisiirupit toodetakse peamiselt Mehhikos. Agaavitaimed on küpsed pärast 7–10 aastat kasvamist, pärast mida lõigatakse taime lehed ja võetakse välja taime süda *piña*. *Piña* purustatakse ja purustatud osa jahvatakse, et taimemahl kätte saada. Saadud mahla kurnatakse mitu korda, kuni saadakse puhas mahl. Kurnatud mahla kuumutatakse, mille käigus vesi aurustub ning mahl pakseneb ja muutub siirupitaoliseks vedelikuks. Kui konsistents on piisavalt paksenenud, siis see jahutatakse. Seejärel siirup pakendatakse ja tehakse kvaliteedikontroll. Pärast edukat kvaliteedikontrolli läheb agaavisiirup müüki.

## Konsistents ja toiteväärtus
Agaavisiirup koosneb süsivesikutest (76%), veest (23%) ja muudest toitainetest (alla 1%).  

100 grammi siirupi kohta on energiasisaldus 310 kcal (1297 kJ), süsivesikuid 76,4 g, vett 22,9 g, rasvu 0,5 g, valke 0,1 g ja muud 0,2 g. Siirup sisaldab ka antioksüdante. 

Agaavisiirupi süsivesikud koosnevad 68 g suhkrust, 0,2 g kiudainetest ja 8,1 g muust. Suhkur koosneb 82% fruktoosist ja 18% glükoosist (ehk 100 g kohta on 56 g fruktoosi ja 12 g glükoosi).

Siirup sisaldab vähesel määral mineraale, näiteks kaaliumi (100 g kohta 4 mg), naatriumi (4 mg), kaltsiumi (1 mg), magneesiumi (1 mg), fosforit (1 mg), rauda (0,09 mg) ja tsinki (0,01 mg). 

Vitamiinidest on esindatud C-vitamiin, B-vitamiinid (B<sub>3</sub>, B<sub>6</sub>, B<sub>2</sub>, B<sub>1</sub>), E-vitamiin, folaat, K-vitamiin ja A-vitamiin. 

#### Glükeemiline indeks
Glükeemiline indeks (GI) iseloomustab toidus leiduvate süsivesikute mõju veresuhkru sisalduse suurenemist pärast söömist. Väike glükeemiline indeks tähendab veresuhkru aeglast tõusu. 

Suure fruktoosisisalduse tõttu on agaavisiirupil võrreldes teiste suhkrute ja magustajatega väiksem glükeemiline indeks, 15, mis tähendab, et agaavisiirup imendub aeglaselt ja veresuhkru sisaldus ei suurene kiiresti. Vältimaks veresuhkru taseme kõikumist, võib siirup olla alternatiiviks diabeediga inimestele.

## Kasutusvõimalused

1 supilusikatäis agaavisiirupit asendab 100 g suhkrut. Taimse päritolu tõttu sobib see ka veganitele, näiteks mee asemel.

Siirupiga saab maitsestada selliseid jooke nagu kohv, tee ja kokteilid. Agaavisiirupit saab kasutada küpsetamisel, näiteks kookides, aga ka magustoitudes, näiteks pudingutes. Sobib kastmete, marinaadide ja (puuvilja)salatite maitsestamiseks. Siirupit saab kasutada müslis ja jogurtis või lisandina pannkoogil ja jäätisel.

## Viited