open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Radio Televizioni Shqiptar

**Albaania Raadio-Televisioon** (albaania keeles: ***Radio Televizioni Shqiptar***, **RTSH**) on Albaania rahvuslik avalik-õiguslik ringhääling. RTSH liitus Euroopa Ringhäälingute Liiduga aastal 1999. RTSH korraldab Albaania lauluvõistlust "Festivali i Këngës", mille võitja esindab ka riiki Eurovisiooni lauluvõistlusel.

## Kanalid
### Televisioon
* RTSH 1 HD - üldine
* RTSH 2 HD - vähemusrahvused
* RTSH 3 - diasporaa
* RTSH Plus - Albaania muusika, kultuur ja telesaated
* RTSH 24 - uudised
* RTSH Sport - sport
* RTSH Muzikë - Albaania muusika, kultuur ja telesaated
* RTSH Film - rahvusvahelised telesarjad filmid ja telesaated
* RTSH Fëmijë - lastesaated
* RTSH Shqip - Albaania filmid, kultuur ja telesaated
* RTSH Shkollë - laste- ja noortesaated
* RTSH Kuvend - Albaania Parlamendi otseülekanded
* RTSH Gjirokastra - Gjirokastër ja selle ümbrus
* RTSH Korça - Korçë ja selle ümbrus
* RTSH Kukësi - Kukësi ja selle ümbrus


RTSH 1 HD (2020 Logo).svg|RTSH 1 HD
RTSH 2 HD (2020 Logo).svg|RTSH 2 HD
RTSH 3 (2020 Logo).svg|RTSH 3
RTSH Plus (2020 Logo).svg|RTSH Plus
RTSH 24 (2020 Logo).svg|RTSH 24
RTSH Sport (2020 Logo).svg|RTSH Sport
RTSH Muzikë (2020 Logo).svg|RTSH Muzikë
RTSH Film (2020 Logo).svg|RTSH Film
RTSH Fëmijë (2020 Logo).svg|RTSH Fëmijë
RTSH Shqip (2020 Logo).svg|RTSH Shqip
RTSH Shkollë (2020 Logo).svg|RTSH Shkollë
RTSH Kuvend (2020 Logo).svg|RTSH Kuvend
RTSH Gjirokastra (2020 Logo).svg|RTSH Gjirokastra
RTSH Korça (2020 Logo).svg|RTSH Korça
RTSH Kukësi (2020 Logo).svg|RTSH Kukësi


### Raadio
* Radio Tirana - uudised, jutusaated
* Radio Tirana 2 - noortekultuur, muusika
* Radio Tirana 3 - Albaania muusika kõikidest žanritest
* Radio Tirana International - rahvusvaheline
* Radio Tirana Klasik - klassikaline muusika
* Radio Tirana Jazz - džässmuusika

## Logode ajalugu

Radio Televizioni Shqiptar.svg|1992-2017
RTSH logo (2017).svg|2017–2020
RTSH – Radio Televizioni Shqiptar (2020 Logo).svg|2020–


## Vaata ka
* Albaania televisioon

## Välislingid
* RTSH koduleht
Ràdio i Televisió d'Andorra

**Andorra Raadio ja Televisioon** (katalaani keeles: ***Ràdio i Televisió d'Andorra***, **RTVA**; ) on Andorra rahvuslik avalik-õiguslik ringhääling. RTVA liitus Euroopa Ringhäälingute Liiduga aastal 2002. RTVA-l on telekanal ATV ning raadiojaam RNA, mõlemad katalaanikeelsed.

## Välislingid
* RTVA koduleht
De la Barre (Belgia suguvõsa)

**De la Barre** on Hainaut´st pärit Belgia suguvõsa, kes tõsteti aadliseisusse aastal 1613 ja sai krahvitiitli 1722. aastal.

## Suguvõsa liikmeid
*Krahv Henri de la Barre d'Erquelinnes (1885−1961), õigusteaduse doktor, Jurbeke linnapea, Belgia põllumajandusminister
Kuup-karikkapiteel

**Kuup-karikkapiteel** ehk **plokk-karikkapiteel** (saksa keeles *Kelchblockkapitell*) on hilisromaanikas levinud kapiteelitüüp, mille puhul kapiteeli alumine osa tõuseb ümaralt või hulknurkselt sambalt peekri või karika kupa taoliselt laienedes, kuid ülemine osa peegeldab oma nelinurkse ploki taolise üldvormiga selle peale toetuva kaarekivi või talumi kuju. On alati kaunistatud raiddekooriga, mis kujutab põimornamenti, palmeti-, lehe- või väänlamotiive.

## Ajaloost
Kuup-karikkapiteel arvatakse olevat tuletatud kuup- või trapetskapiteelist, mille nurkades eenduvad üldvormist esiletungivate väänalde või lehtede tipud. Vähemalt osadel juhtudel on nähtud selles ka korintose kapiteeli ülimalt lihtsustatud kuju. Varaseid vorme kuup-karikkapiteelist on leitud näiteks 1151. aastal pühitsetud Schwarzrheindorfi kiriku kääbusgaleriides. Väljakujunenuma vormiga varaseid näiteid leiab Gelnhauseni pfaltsi varemeis, need on loodud pärast 1190. aastat ja seal on esilekummuvaile palmetilehvikuile antud juba tuntavalt nurgeline kuju. Rikkalikemas valikus erineva kujundusega kapiteele on Magdeburgi toomkiriku 1230. aastatel valminud kooriümbriskäigus ja Naumburgi toomkirikus, mis pärineb ajast enne 1242. aastat, mõlemal juhul on dekoor sügavalt välja nikerdatud, mõjub ažuurse vormina tühja kapiteelituuma ümber ja loob hõrgu valguse ja varju mängu.

## Pildid

Bonn_Schwarzrheindorf_Doppelkirche_mit_Anbau.jpg|Kapiteelid Schwarzrheindorfi kiriku galeriil
Gelnhausen 2020-08-02zi.jpg|Kapiteelid Gelnhauseni keisripfaltsis
Gelnhausen Kaiserpfalz 47.JPG|Kuup-karikkapiteelidega piilar Gelnhauseni keisripfaltsis
MD Dom527Chorumg Joche N4,N5,N6.JPG|Väänlamotiividega kuup-karikkapiteelid Magdeburgi toomkiriku kooriümbriskäigus
Magdeburg Hlavice.jpg|Figuraalse dekooriga kapiteel Magdeburgi toomkirikus
Naumburg an der Saale, Dom, Innenraum-20160529-020.jpg|Kapiteel Naumburgi toomkirikus
Naumburger Dom Krypta Ps .jpg|Naumburgi toomkiriku krüpt
Laon Notre-Dame 515.jpg|Hiline kuup-karikkapiteel Laoni katedraalis


## Levik
Kapiteelitüüp oli levinud 12. sajandi keskpaigast Alam-Reinimaal, Prantsusmaa aladest ainult loodeosas Laoni ja Tournai piirkonnas, kuid juba 12. sajandi teisel poolel levis üle Prantsusmaa gooti karikkapiteeli vorm.

## Viited
Voltkapiteel

**Voltkapiteel** (saksa keeles *Faltenkapitell*, *Pfeifenkapitell* 'torukapiteel') on romaani arhitektuuris esinev kapiteelitüüp, mis koosneb reast kilbikujulistest pindadest siledas nelinurkses ülaosas ja sambatüvese poole ümarduvast alaosast, mis on liigendatud koonusetaoliselt allpool kitsenevateks kumerateks voltideks. Iseloomulik eriti Normandia romaanikale ja esineb sageli Inglismaa romaani kirikutes.

Voldid võivad olla pikisuunas kaunistatud süvisjoontest dekooriga, kitsa ümarvöödi, pärlvöödi või teemantliistuga. Hilistel voltkapiteelidel, eriti Inglismaal, võib olla veel rohkem dekoori

## Pildid

Acy-en-Multien (60), église Saint-Pierre-et-Saint-Paul, base du clocher, chapiteaux dans l&#039;angle nord-ouest.JPG|Voltkapiteel Acy-en-Multieni Peetruse ja Pauluse kirikus Pikardias
Peterborough Cathedral (4).jpg|Voltkapiteel Peterborough' katedraalis
Scalloped capital - geograph.org.uk - 923795.jpg|12. sajandi voltkapiteel Conisbroughi Püha Peetruse kirikus, South Yorkshire
Scalloped capital - geograph.org.uk - 1395242.jpg|Ümara kujuga voltkapiteel Swinderby kõigi pühakute kirikus
Little Barrington, St. Peters Church- Norman scalloped capital and medieval squint by the chancel arch (geograph 5475824).jpg|Kapiteel Little Barringtoni Püha Peetruse kirikus
Capital, St Nicholas, Britwell Salome.jpg|Kapiteel Britwell Salome St Nicholasi kirikus
Malmesbury Abbey (porch saints).jpg|Voltkapiteelidega petikarkaad Malmesbury kloostrikirikus
Round Church-IMG 6139.JPG|Samba voltkapiteel ja uusromaani raidpeake Cambridge'i Püha Haua ümarkirikus


## Vaata ka
* kuupkapiteel
* kuup-karikkapiteel

## Viited

## Välislingid
* Cushion and Scallop capitals Part 1. – medieval-sculpture.com
* Cushion and Scallop Capitals Part 2. – medieval-sculpture.com
Multifunktsionaalne tööriist

**Multifunktsionaalne tööriist** (**multitööriist**) on võnkuv mitmeotstarbeline mehaaniline tööriist kasutuseks liivapaberiga lihvimise, ihumise, poleerimise, teritamise, raspeldamise, saagimise ja kraapimise alal. Multifunktsionaalne tööriist on saanud enda nimetuse paljudele funktsioonide pärast, mida see tööriist saab saadaolevate otsikute valikuga täita. 

## Eellugu
Multifunktsionaalse tööriista algne idee tuli meditsiini valdkonnast. Enamikul arstidest, sealhulgas hambaarstidel, on sama põhimõttega tööriist, kus tööriistal saab vahetada erinevaid tarvikuid. 

Ehitustööriistade tootmistehased tunnustasid antud tööriista ainulaadseid võimalusi. Hinnangutele tuginedes alustasid tehased tööriista tootmist. Multifunktsionaalne tööriist võeti kasutusse väga erinevates eluvaldkondades.

## Erinevus tavalistest tööriistadest
Multifunktsionaalse tööriista lõikamise liikuvus on erinev teistest tööriistadest.

Erinevalt elektrilisel ketassael (ketassaag), tikksael (tikksaag) või mootorsael (mootorsaag), nende tera ei näe liikumas edasi-tagasi või ringiratast näiteks puidu lõikamisel. Selle asemel on lame metallist tera, mis võngub küljelt-küljele 20 000 korda minutis. Multifunktsionaalsel tööriistal ei esine tagasilööke ega ka haarduvusi kinni jäämisel, mida juhtub paljudel tööriistadel. Tänu väikesele suurusele, tüüpilise lõiketera asukohale ja nihke kujule, võib multifunktsionaalne tööriist teha kumeraid või sirged lõikeid väga kitsastes kohtades, näiteks nurkades.

## Oluline informatsioon
Tööriista tarvikute hulka kuuluvad mitmesugused puulõike- ja metalli lõikamise terad, kolmnurkse kujuga lihvimispadjad, karbiidi- ja teemantäärisega terad, saelehed ja palju muud. Kuigi mõnel saelehel on poolringjas kuju, siis need ei tiirle. See kuju võimaldab neil teha võnkuvaid lõikeid mitmesugustest suundadest.

Tööriist töötab aku pealt, et vältida juhtme segavust tööriista kasutamisel. Enamikul multifunktsionaalsel tööriistadel on LED-tuli, mis võimaldab tööriistaga töötada ka hämaras või pimedas.

Multifunktsionaalse tööriista põhimõte on saada teha töid kergemalt ning lihtne käsitlus.

Igal multifunktsionaalse tööriista tootval firmal on selle kaal erinev, kuid kaal jääb kuni 2 kilogrammi. 

## Viited
Tyson Jost

**Tyson Jost** (sündinud 14. märtsil 1998 St. Albertis Alberta provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib ründajana (keskründaja või vasak ääreründaja) NHL-i klubis Buffalo Sabres.

Aastatel 2014–2016 mängis ta British Columbia Hockey League'i klubis Penticton Vees. Hooajal 2016–17 mängis ta Põhja-Dakota Ülikooli jäähokimeeskonnas. Samal hooajal valiti ta ülikooliliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2016. aastal valis Colorado Avalanche ta NHL ''Draft''is kümnenda valikuna. NHL-is tegi Jost debüüdi 31. märtsil 2017 mängus St. Louis Bluesi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 6. aprillil mängus Minnesota Wildi vastu.

2022. aasta märtsis kaubeldi Jost Nico Sturmi vastu Minnesota Wildi. Wildi meeskonnas Jost silma paista ei suutnud ning 2022. aasta novembris liitus ta Sabresiga.

2017. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel võitis ta Kanada kuni 20-aastaste koondisega hõbemedali. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Kanada koondises hõbemedali.

## Viited

## Välislingid
* Tyson Jost NHL.com lehel
* Tyson Jost hockeydb.com lehel
Abridged Pause Recordings

**Abridged Pause Recordings** on sõltumatu plaadifirma, mille asutas Kanada-USA muusik Alexandre Julien 2008. aasta veebruaris. Selle peakontor asub Kanada Québeci provintsis Montréalis. Algselt *[[black metal]]*, *post-metal*, *[[post-rock]]* ja *[[ambient]]* plaadifirmana alustanud Abridged Pause Recordings on sellest ajast alates keskendunud ainult Julieni enda bändide ja projektide muusika avaldamisele.

Abridged Pause Recordings on üks paljudest jäljenditest, mis kuuluvad katusettevõtte Abridged Pause Enterprises alla, sealhulgas ka Abridged Pause Publishing, Mortified Studios, Abridged Pause Apparel, Abridged Pause Productions ja Abridged Pause Blog.

## Abridged Pause Recordingsi väljaanded

* APR1: Various Artists - *Diluvian Temperals* (2009)
* APR2: Phlegma / Stagnant Waters - *Sea Of Abandoned Polaroids* (2009)
* APR3: Vision Eternel - *Abondance De Périls* (2010)
* APR4: Beyond The Dune Sea - *Beyond The Dune Sea* (2010)
* APR5: Kailash - *Past Changing Fast: Faster Ahead* (2012)
* APR6: Vision Eternel - *The Last Great Torch Song* (2012)
* APR7: Soufferance - *Travels* (2013)
* APR8: Soufferance - *Adieu Tristesse* (2013)
* APR9: Soufferance - *Bonjour Tristesse* (2013)
* APR10: Soufferance - *Memories Of A City* (2014)
* APR11: Vision Eternel - *Echoes From Forgotten Hearts* (2015)
* APR12: Vision Lunar - *Phase One (2006-2009)* (2015)
* APR13: Vision Lunar - *Luna Subortus* (2015)
* APR14: Vision Eternel - *An Anthology Of Past Misfortunes* (2018)
* APR15: Vision Eternel - For Farewell Of Nostalgia (2020)

## Abridged Pause Recordings artistid

* Dreams Of The Drowned (2008–2010)
* Black Autumn (2008–2016)
* Vision Eternel (2008–nüüd)
* Ethereal Beauty (2008–2010)
* Parabstruse (2009)
* Black Sand And Starless Nights (2009–2016)
* Ancestral (2009)
* Feos (2009–2010)
* Smohalla (2009–2012)
* Kailash (2009–2012)
* Pet Slimmers Of The Year (2009–2016)
* Somnam (2009–2016)
* Semiosis (2009–2010)
* Tower (2009–2011)
* Sveta Istina Vještica (2009)
* Last Minute To Jaffna (2009–2012)
* Omega Centauri (2009–2012)
* Dying Sun (2009–2013)
* Phlegma (2009–2010)
* Stagnant Waters (2009–2010)
* The Zyphoid Process (2009)
* Great White North (2009–2011)
* Beyond The Dune Sea (2010–2012)
* Bonfires For Nobody (2010)
* Orpheus (2011–2013)
* Valleys Of The Living (2011–2013)
* Fear The Setting Sun (2012)
* My Talking Pua (2012)
* Seven Nines & Tens (2012–2013)
* Wavre (2012–2013)
* Citadel Swamp (2012–2016)
* Brainscan (2012–2016)
* Černá (2012–2016)
* Oceanus (2012–2013)
* Soufferance (2013–nüüd)
* Den Andre Lys (2015–2016)
* Éphémère (2015–2016)
* Cara Neir (2015–2016)
* Sky Flying By (2015–2016)
* Feast (2015–2016)
* Spectrale (2015–2016)
* Vision Lunar (2015–nüüd)
* In Cauda Venenum (2015–2016)
* Sorrowbringer (2015–2016)
* Cetus (2015–2016)
* Ossific (2015–2016)
* The Sound Of Rescue (2015–2016)

## Viited


## Välislingid

* Koduleht
* Abridged Pause Recordingsi diskograafia lehel Discogs.com
Kiiruisutamine 1960. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kiiruisutamine|Kiiruisutamisvõistlused]] [[1960. aasta taliolümpiamängud]]el** Squaw Valleys Californias peeti 20.–27. veebruarini. Võistluspaigaks oli Squaw Valley olümpia uisurada. 

Esimest korda olümpiaajaloos osalesid naised kiiruisutamise olümpiavõistlustel pärast seda, kui ROK kiitis heaks Ameerika Ühendriikide olümpia- ja paraolümpiakomitee ettepaneku lisada olümpiaprogrammi naiste võistlused. Võistlused toimusid laupäevast 20. veebruarist teisipäevani, 23. veebruarini naistele ja kolmapäevast, 24. veebruarist laupäevani, 27. veebruarini meestele. Võisteldi kaheksal kiiruisutamise distantsil, millest neli oli meestele ja neli naistele.

## Tulemused
### Mehed
#### 500 m

	

Kuupäev: 24. veebruar
Osavõtjaid: 46 võistlejat
Riike: 15
**Maailmarekord**: **40,2** Jevgeni Grišin , 22. jaanuar 1956, Cortina d'Ampezzo
........................... **40,2** Jevgeni Grišin , 28. jaanuar 1956, Cortina d'Ampezzo
**Olümpiarekord**: **40,2** Jevgeni Grišin , 28. jaanuar 1956, Cortina d'Ampezzo
**[[Kiiruisutamine 1956. aasta taliolümpiamängudel#500 m|Olümpiavõitja 1956]]**: **40,2** Jevgeni Grišin 


#### 1500 m

	

Kuupäev: 26. veebruar
Osavõtjaid: 48 võistlejat
Riike: 16
**Maailmarekord**: **2.06,3** Juhani Järvinen , 1. märts 1959, Squaw Valley
**Olümpiarekord**: **2.08,6** Jevgeni Grisšin , 30. jaanuar 1956, Cortina d'Ampezzo
............................**2.08,6** Juri Mihhailov , 30. jaanuar 1956, Cortina d'Ampezzo
**[[Kiiruisutamine 1956. aasta taliolümpiamängudel#1500 m|Olümpiavõitja 1956]]**: **2.08,6** Jevgeni Grisšin 
.................................. **2.08,6** Juri Mihhailov 


#### 5000 m



Kuupäev: 25. veebruar
Osavõtjaid: 37 võistlejat
Riike: 15
**Maailmarekord**: **7.45,6** Boris Šilkov , 9. jaanuar 1955, Medeo
**Olümpiarekord**: **7.48,7** Boris Šilkov , 29. jaanuar 1956, Cortina d'Ampezzo
**[[Kiiruisutamine 1956. aasta taliolümpiamängudel#5000 m|Olümpiavõitja 1956]]**: **7.48,7** Boris Šilkov 


#### 10 000 m



Kuupäev: 27. veebruar
Osavõtjaid: 30 võistlejat
Riike: 15
**Maailmarekord**: **16.32,6** Hjalmar Andersen , 10. veebruar 1952, Hamar
**Olümpiarekord**: **16.35,9** Sigvard Ericsson , 31. jaanuar 1956, Cortina d'Ampezzo
**[[Kiiruisutamine 1956. aasta taliolümpiamängudel#10 000 m|Olümpiavõitja 1956]]**: **16.35,9** Sigvard Ericsson 


### Naised
#### 500 m

	

Kuupäev: 20. veebruar
Osavõtjaid: 23 võistlejat
Riike: 10
**Maailmarekord**: **45,6** Tamara Rõlova , 11. jaanuar 1955, Medeo
Rekord püstitati üle 1000 meetri kõrgusel merepinnast ja looduslikult külmunud jääl.


#### 1000 m

	

Kuupäev: 22. veebruar
Osavõtjaid: 22 võistlejat
Riike: 10
**Maailmarekord**: **1:33.4** Tamara Rõlova , 12. jaanuar 1955, Medeo
,

#### 1500 m

	

Kuupäev: 21. veebruar
Osavõtjaid: 23 võistlejat
Riike: 10
**Maailmarekord**: **2:25.5** Halida Tšegolejeva , 30. jaanuar 1953, Medeo


#### 3000 m



Kuupäev: 23. veebruar
Osavõtjaid: 20 võistlejat
Riike: 10
**Maailmarekord**: **5.13,8** Rimma Žukova , 23. jaanuar 1953, Medeo
 

## Medalid

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Squaw Valley 1960 
|-
Karin Enström

**Karin Märta Elisabeth Enström** (neiupõlvenimi **Karin Märta Elisabeth Landerholm**; sündinud 23. märtsil 1966 Uppsalas) on Rootsi sõjaväelane ja poliitik, moderaat. Ta oli aastatel 2012–2014 Rootsi kaitseminister.

Ta on lõpetanud 1987. aastal ohvitseride kursused Kuningliku Sõjaväekolledži juures. 1998. aastani teenis ta Rootsi mereväes.

Ta oli 18. aprillist 2012 kuni 3. oktoobrini 2014 Rootsi kaitseminister.

## Isiklikku
Tema isa on kindral Henrik Landerholm, ema Olena Tingdahl on arst, vend Henrik Landerholm on poliitik ja diplomaat, õe Louise abikaasa on poliitik Per Bill. Ta on abielus Anders Enströmiga, tal on kolm last.
Vlaamse Radio- en Televisieomroeporganisatie

**Flaami Raadio ja Televisiooni Ringhäälinguorganisatsioon** (hollandi keeles: ***Vlaamse Radio- en Televisieomroeporganisatie***, **VRT**; ) on Belgia hollandikeelse piirkonna Flandria rahvuslik avalik-õiguslik ringhääling. VRT liitus Euroopa Ringhäälingute Liiduga aastal 1950. VRT on koos Belgia prantsuskeelse ringhäälinguga Radio-télévision belge de la Communauté française (RTBF) korraldanud 1987. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse Brüsselis.

## Kanalid
### Televisioon
* Eén - peamine telekanal; Eén.be
* Canvas - uudised, meelelahutus, (dokumentaal)filmid; Canvas.be
* Ketnet - lastesaated; Ketnet.be
* Sporza - sport

Eén logo 2019.svg|Eén
VRT Canvas 2020.svg|Canvas
Ketnet 2021.svg|Ketnet
Sporza Logo.svg|Sporza


### Raadio
* Radio 1 - uudised; Radio1.be
* Radio 2 - muusika; Radio2.be
* Klara - klassikaline muusika; Klara.be
* Studio Brussel - alternatiivrokk; Studiobrussel.be
* MNM - popmuusika; Mnm.be


VRT_Radio_1_logo.svg|Radio 1
VRT Radio 2 (2022).svg|Radio 2
VRT Klara 2020.svg|Klara
VRT_StuBru_logo.svg|Studio Brussel
Mnm_logo.svg|MNM


## Logode ajalugu
### NIR (1930-1960)

NIR-INR 1953.svg|1953–1960


### BRT (1960-1991)

BRTN logo 1960.png|1960–1977
BRT old logo.png|1977–1991


### BRTN (1991-1998)

BRTN logo.jpg|1991–1998


### VRT (1998-)

VRT_logo.jpg|1998–2002
VRT_logo_(2002-2017).svg|2002–2017
VRT_logo.svg|2017–


## Vaata ka
* Belgia meedia
* Radio-télévision belge de la Communauté française

## Välislingid
* VRT koduleht
Kivisaare asulakoht ja kalmistu

**Kivisaare asulakoht ja kalmistu** on arheoloogiamälestis Viljandi maakonnas Viljandi vallas Lalsi külas.

## Viited

## Välislingid

* 
*
Kopeerpaber

**Kopeerpaber** on ühelt küljelt värvainega kaetud õhuke paber ärakirja tegemiseks. Kopeerpaberi alla asetatud tavalisele paberile tekkib sama kujutis, kui avaldada kopeerpaberile kirjutusvahendiga survet. 

Kopeerpaberit kasutati palju kontoritöös mehaaniliste kirjutusmasinate ajastul ning nõelprinteritel. Nüüdisajal kasutatakse kopeerpaberit veel mõningate kviitungite ja tšekkide ärakirjade loomisel, kuid kontoritöös ei ole ta enam nii olulisel kohal, koopiate tegemisel on võtnud sarnase rolli paljundusmasinad ja skannerid.

Jooniste kopeerimisel on sarnase kasutusega olnud poolläbipaistev paber kalka.

## Ajalugu

Kopeerpaberi patenteeris Ralph Wedgwood 7. oktoobril 1806. Wedgwood soovis välja töötada pimedatel kirjutamist hõlbustavat vahendit. Värviga kokkupuutumise vähendamiseks kattis ta vetthülgava paberi ühe külje tindiga ning lasi sel kuivatuspaberi vastas taheneda. Nii valmistatud kirjutuspaber polnud algselt kasutusel kopeerimiseks, vaid pigem tindi aseainena.

Kopeerpaber oli oluline vahend ka tekstide mitteametlikul paljundamisel kirjutusmasinaga. Mitme kihi kopeerpaberi abil valmistati Nõukogude Liidus ja teistes sotsialistlikes riikides tsensuuri tingimustes põrandaaluses kirjastustegevuses *[[samizdat]]*'is ühest tekstist korraga kuni kümmekond koopiat, kuigi viimastele paberitele jäänud jäljend oli pärast trükkimist raskesti loetav. Teksti loetavust vähendas ka kopeerpaberi korduv kasutamine ja sellel oleva värvaine kulumine.

Tänapäeval kannab e-kirja päise koopia adressaadi (*Cc:* ehk *carbon copy)* väli seda nimetust analoogia põhjal kopeerpaberi abil paljundamisega.

## Vaata ka
* Kalka
* Repro
* Rotaprint
* Kserograafia
* Digiteerimine

## Viited


## Välislingid
* Mis see on ja kuidas see töötab? Osa 4 - kopeerpaber (ERR)
Carnival Youth

**Carnival Youth** on Läti indie rock'i ansambel, mis tegutseb alates 2011. aastast.

Bänd on Eestis korduvalt esinenud, näiteks 2015 Intsikurmu muusikafestivalil, juunis 2016 Kapa Rockil, märtsis 2018 klubis Sinilind, detsembris 2019 Telliskivi loomelinnaku söögikohas Kivi Paber Käärid, augustis 2020 Tallinn Music Weekil.
Eén

**Eén** (eesti keeles: üks) on Belgia ringhäälingu Vlaamse Radio- en Televisieomroeporganisatie hollandikeelne telekanal.

## Logode ajalugu

VRT_Eén_logo_(2009-2015).svg|2009-2015
VRT_Eén_logo.svg|2015-2019
Eén_logo_2019.svg|2019-


## Saated
### Kohalikud

* "1000 Zonnen"
* "Blokken"
* "Dans Mondial"
* "Debby and Nancy's Happy Hour"
* "De bedenkers"
* "De Laaste Show"
* "De Pappenheimers"
* "De Rode Loper"
* "De Slimste Mens ter Wereld"
* "De Zevende Dag"
* "Eurosong"
* "Fata Morgana"
* "F.C. De Kampioenen"
* "Gentse Waterzooi"
* "Het Journaal"
* "Koppen"
* "Man Bijt Hond"
* "Peter Live"
* "Salamander"
* "Sorry voor alles"
* "Sportweekend"
* "Studio 1"
* "Thuis"
* "Tomtesterom"
* "Tour"
* "Villa Politica"
* "Vlaanderen Vakantieland"
* "Volt"
* "Witse"

### Rahvusvahelised
Subtiitrid on hollandi keeles.

* "'Allo 'Allo!"
* "Ajaelukad" (1. hooaeg)
* "Doctor Who"
* "Doktor Martin"
* "Downton Abbey"
* "Hercule Poirot"
* "Kolmas kivi päikesest"
* "Kuidas mõrvast puhtalt pääseda"
* "Meeleheitel koduperenaised" (1. hooaeg)
* "Meisterkokk"
* "Midsomeri mõrvad"
* "Miranda"
* "Musketärid"
* "Müüdud!"
* "Naabrid"
* "Nanny"
* "Ohtlik piir"
* "Oru valitseja"
* "Psii-faktor"
* "Tuvikesed"
* "Viimane laev"

## Vaata ka
* Canvas
* Ketnet

## Välislingid
* een.be
Olavi Antons

**Olavi Antons** (sündinud 28. juunil 1965 Tallinnas) on Eestist pärit ettevõtja. 

Ta on tegutsenud Hispaania Kuningriigis Tenerifel ning kirjutanud raamatu "Minu Tenerife. Kompassiga kliimapagulane", mis ilmus 2019. aastal kirjastuse Petrone Print "Minu" sarjas. Raamatus kirjeldab Antons isiklike kogemuste najal, kuidas alustada äritegevust lõunamaises kultuuris.

2013. aastast suvitas Olavi Antons Eestis viibides Saaremaal Selgasel, kuhu ta kolis püsivalt aastal 2020, jätkates äritegevusega Hispaanias Saaremaal asuvast kodukontorist.

2025. aastal ilmus Antonsi sulest raamat "Minu Saaremaa. Kompassiga sisepagulane", milles autor kirjeldab sideme tekkimist Saaremaaga nelja aastakümne jooksul mis päädis saarlaseks hakkamisega.
Kiiruisutamine 1956. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kiiruisutamine|Kiiruisutamisvõistlused]] [[1956. aasta taliolümpiamängud]]el** Cortina d'Ampezzos peeti 28. jaanuaris kuni 31. jaanuarini. Toimumiskohaks oli Misurina järv. Võisteldi neljal kiiruisutamise distantsil. See oli viimane olümpia, millel osalesid ainult mehed.

## Tulemused
### Mehed
#### 500 m

	

Kuupäev: 28. jaanuar
Osavõtjaid: 47 võistlejat
Riike: 17
**Maailmarekord**: **40,2** Jevgeni Grišin , 22. jaanuar 1956, Cortina d'Ampezzo
**Olümpiarekord**: **43,1** Finn Helgesen , 31. jaanuar 1948, Sankt Moritz
**[[Kiiruisutamine 1952. aasta taliolümpiamängudel#500 m|Olümpiavõitja 1952]]**: **43,2** Ken Henry 


#### 1500 m

	

Kuupäev: 30. jaanuar
Osavõtjaid: 54 võistlejat
Riike: 18
**Maailmarekord**: **2.09,1** Juri Mihhailov , 20. jaanuar 1956, Davos
**Olümpiarekord**: **2.17,6** Sverre Farstad , 2. veebruar 1948, Sankt Moritz
**[[Kiiruisutamine 1952. aasta taliolümpiamängudel#1500 m|Olümpiavõitja 1952]]**: **2.20,4** Hjalmar Andersen 


#### 5000 m

	

Kuupäev: 29. jaanuar
Osavõtjaid: 46 võistlejat
Riike: 17
**Maailmarekord**: **7.45,6**(*) Boris Šilkov , 9. jaanuar 1955, Medeo
**Olümpiarekord**: **8.10,6**(**) Hjalmar Andersen , 17. veebruar 1952, Oslo
**[[Kiiruisutamine 1952. aasta taliolümpiamängudel#5000 m|Olümpiavõitja 1952]]**: **8.10,6** Hjalmar Andersen 
(*) Rekord püstitati üle 1000 meetri kõrgusel merepinnast ja looduslikult külmunud jääl.
(**) Rekord püstitati looduslikult külmunud jääl.


#### 10 000 m



Kuupäev: 31. jaanuar
Osavõtjaid: 32 võistlejat
Riike: 15
**Maailmarekord**: **16.32,6** Hjalmar Andersen , 10. veebruar 1952, Hamar
**Olümpiarekord**: **16.45,8** Hjalmar Andersen , 19. veebruar 1952, Oslo
**[[Kiiruisutamine 1952. aasta taliolümpiamängudel#10 000 m|Olümpiavõitja 1952]]**: **16.45,8** Hjalmar Andersen 


## Medalid

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Cortina d'Ampezzo 1956 
|-
Vaalimaa

**Vaalimaa** on küla Soomes Virolahti vallas, praeguse Venemaa piiri ääres. Küla on kirjalikes allikates esmamainitud 1370. aastal.

Vaalimaa piiripunkt on Soome kõige suurema piiriületajate arvuga piiripunkt piiril Venemaaga. Aastas ületatakse seal piiri umbes 3 000 000 korda.

Vaalimaa kaudu kulgeb Euroopa maantee E18. Soome pool on selle nimi riigimaantee nr 7.
Guarneri

**Guarneri** oli perekond itaalia viiulimeistreid, kes tegutsesid Itaalias Cremonas 17. ja 18. sajandil.

***[[Andrea Guarneri]]** (u 1623 – 7. detsember 1698)
***Pietro Giovanni Guarneri** (18. veebruar 1655 – 26. märts 1720]
***[[Giuseppe Giovanni Battista Guarneri]]** (25. november 1666 – 1739 või 1740)
***Pietro Guarneri** (14. aprill 1695 – 7. aprill 1762)
***[[Bartolomeo Giuseppe Guarneri]]** (21. august 1698 – 17. oktoober 1744)
Andrea Guarneri

**Andrea Guarneri** (kas 1623 või 1626 Cremona – 7. detsember 1698 Cremona) oli Itaalia viiulimeister, Guarneri viiulimeistrite dünastia esimene liige.

## Elulugu
Andrea Guarneri sünniaja kohta on erinevaid andmeid. John Dilworth  väidab sünniaastaks 1623 ja sünnikohaks Casalbuttano küla Cremonast põhjas. 

1641. aastal võttis katku järel üksi jäänud Nicola Amati ta oma töökotta abiks ja õpilaseks. Ilmselt oli Andrea töötanud Amati juures juba varem, sest esimene tema tunnusmärgiga viiul pärineb aastast 1638. Koos Amatiga töötas Andrea kokku seitse aastat. 

1652. aastal abiellus Andrea vaeslaps Anna Maria Orcelliga, kellel oli viiuldajast nõbu ja vahendeid, et aidata Andreal rajada oma töökoda. Ühest Anna Maria ja Andrea pojast sai samuti kutseline muusik. 

1650. aastatel töötas Andrea palju. Ta valmistas suure hulga viiuleid ning ka vioolasid ja tšellosid. Pärast Nicola Amati surma 1684. aastal lootis Andrea Guarneri esiviiulimeistri positsiooni Cremonas, kuid jäi alla 1680. aastal Cremonas tema lähedal maja ostnud ja Nicola Amati surmani Amatiga töötanud Antonio Stradivarile. Guarneri viiulite kvaliteet ei olnud nii ühtlane kui Amati ja Stradivari pillidel. 

Andrea vanem poeg Pietro lahkus Cremonast, isale jäi toeks noorem poeg Giuseppe. Andrea suri 1698. aastal, kui sündis tema lapselaps Bartolomeo Giuseppe. Teada on umbes 250 Andrea Guarneri töökojas valminud viiulite perekonda kuuluvat keelpilli; enamik neist on viiulid, kui on ka neli vioolat ja neliteist tšellot.
## Viited

## Välislingid
*https://www.bromptons.co/reference/articles/details/andrea-guarneri.html
*https://www.bromptons.co/reference/articles/details/andrea-guarneri-violin.html
*http://blog.feinviolins.com/2011/11/guanerius-family-of-violin-makers-one.html
Giuseppe Giovanni Battista Guarneri

**Giuseppe Giovanni Battista  Guarneri** (25. november 1666 Cremona – 1739/1740 Cremona) oli Itaalia Guarneri dünastia viiulimeister.

## Elulugu
Giuseppe Giovanni Battista Guarneri oli Andrea Guarneri neljas laps.  Viiulite tegemist alustas ta koos vanema venna Pietroga oma isa töökojas.  Pietro lahkus 1680. aastate alguses Mantovasse ja Giuseppe jäi üksinda isale abiks. Kahekümneaastaselt edestas ta juba viiulite ehitamises oma isa ning isa surma järel 1698 võttis ta isa töökoja üle.  Giuseppe vanem poeg Pietro lahkus Cremonast arvatavasti 1718. aastal Veneetsiasse, kus rajas oma töökoja.  Giuseppe tervis halvenes 1730. aastate alguses. Siis tuli noorem poeg Bartolomeo Giuseppe, kes oli mitu aastat eemal viibinud, isale abiks. Temast sai Guarneri dünastia kõige tuntum viiulimeister. Giuseppe aitas Bartolomeod kuni aastani 1739. Järgmisel aastal ei ole Giovannit enam perekonna majas, arvatavasti suri ta kas 1739. aasta lõpus või 1740. aasta alguses. Teda ei ole maetud perekonna matmispaika. Võimalik põhjus on, et ta suri mingisse nakkushaigusesse kuskil laatsaretis.

## Viited
Kenosha

**Kenosha** on linn Ameerika Ühendriikides Wisconsini osariigis, Kenosha maakonna keskus. Rahvaarvult on Kenosha osariigis neljas linn.

Linna nimi on tulnud põliselanike potavatomikeelsest nimest Kenozia ('haugi koht').

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 99 218 elanikku.

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Bartolomeo Giuseppe Guarneri

**Bartolomeo Giuseppe Guarneri** (21. august 1698 Cremona – 17. oktoober 1744 Cremona) oli Itaalia Guarneri dünastia viiulimeister.

## Elulugu
Bartolomeo Giuseppe sündis viiulimeister Giuseppe Giovanni Battista Guarneri pere noorema pojana. Viiulite valmistamist õppis ta koos venna Pietroga oma isa töökojas. Umbes 20-aastaselt lahkus ta kodust ja viibis kuskil mujal. Isa töökotta pöördus ta tagasi 1726. aastal. Tal kujunes kiiresti välja oma stiil ja umbes 1730. aastal avas ta oma töökoja. Oma viiuleid märgistas ta tähtedega 'IHS', mis oli arvatavasti tema töökoja tunnusmärk. Selle tunnusmärgi pärast hakati Giuseppet kutsuma 'Del Gesu', et teha vahet temal ja ta isal Giuseppe Giovanni Battistal. Giuseppe Del Gesu viiuliehituse kõrgaeg oli aastatel 1733–1740. Erinevalt eelkäijaist ilmneb tema viiulites mõningane asümmeetria, mis aitas kaasa viiuli kõla täiuslikkusele. Giuseppe Del Gesu suri 1744. aastal kõigest 46-aastaselt. Nii jäi tema viiulite tegemise aeg tunduvalt lühemaks kui teistel tuntud Cremona viiulimeistritel. Säilinud on vähem kui kakssada Del Gesu viiulit. Tema viiulid on olnud ja on hinnatud väljapaistvate viiuldajate seas. Del Gesu viiulitel on mänginud Niccolo Paganini, Yehudi Menuhin, Leonid Kogan, Gidon Kremer ja paljud, paljud teised tuntud viiuldajad. Ühe Giuseppe Del Gesu viiuli alghind oksjonil 2013. aastal oli 18 miljonit USA dollarit, mis on kõrgeim kunagi muusikariista eest küsitud hind. Lõplik müügihind pole teada, The Economisti väitel ületas see 16 miljonit dollarit.

## Viited

## Välislingid
*Guarneri, Giuseppe Del Gesu. Reference Library Makers
*Andy Fein. Guarnerius del Gesu: Outlier Violin Maker. 2011.
Abcde

**Abcde** (hääldus [ˈæbsədiː]) on naisenimi Ameerika Ühendriikides. Aastatel 1990–2014 pandi Ameerika Ühendriikides 328-le ilmavalgust näinud tütarlapsele eesnimeks Abcd. 2017. aasta seisuga oli USA-s pandud Abcde nimeks 373-le naisele.

## Viited
Kleerus

**Kleerus** on vaimulikkond, sõnaga on tähistatud vaimuliku seisuse liikmeid ehk **kleerik**uid ühendavat seltskonda; kleerusele vastanduvad ilmikud. Eesti keeles kasutatakse sõna enamasti ajaloolises kontekstis ja eelkõike katoliku vaimulikkonna tähenduses.

Vanemates tekstides tähendab sõna "kleerik" sageli vaid haritud inimest või kirjaoskajat.

## Nimetus
Sõna "kleerus", ladina keeles *clerus*, tuleb kreeka keele sõnast κλῆρος *kleros*, mis tähendab loosi teel määratud ametit. Samast tüvest pärineb ka sõna "kliiros".

## Ajaloost
Kleerikuteks ja ilmikuteks jagunemine kujunes ajalooliselt välja 4. sajandil, pärast Constantinuse pööret. Varakristluses olid kõik üksteisele vennad ja õed. Constantinuse ajal, kui toimus kiriklike ja ilmalike
ametistruktuuride lähenemine, tõusis kleerus esile omaette seisusena, mille eraldusmärgiks sai tonsuur. 12. sajandil jagab õigusteadlane Gratianus kristlased kahte: kleerus ja ilmikud.

## Viited
Vanatinai

**Vanatinai** (ka **Tagula** ja **Sudest**) on saar Melaneesias Lousiade’i saarestikus. Halduslikult kuulub saar Paapua Uus-Guinea Milne Bay provintsi. Korallriffidest ümbritsetud saar asub 360 km Uus-Guinea saarest kagus.

Saar on Lousiade’i saarestiku suurim ja selle pindala on 865,7 km², pikkus 63 ja laius 13 km. Kõrgeim tipp on Mount Riu (806 m).

Vanatinail elas 2000. aastal 2440 inimest 19 külas. 2014. aastal oli saare elanike arv 3628.

1888. aastal leiti saarel kulda.

Saarel elab mitmeid endeemseid liike.

Vanatinail räägitakse melaneesia keelte Paapua poolsaare keelte rühma kuuluvat sudesti keelt.
Yasmyn

**Yasmyn** (kodanikunimega **Sinencia Jasmine Kass**; sündinud 10. detsembril 1999) on eesti poplaulja.

2019. aastal ilmus debüütalbum "Slowfall".

Märtsis 2020 ilmus digikanalites tema teine EP "Illusions".

2021. aastal ilmus stuudioalbum "YASMYN" ja 2022. aastal duubelsingel "Money Man“ / “Sugar".

## Dokumentaalfilm
2024. aastal linastus kinodes Yasmynist dokumentaalfilm "Yasmyn. Selgus päevaks või kaheks".

## Tunnustus
Ta pälvis 2022. aastal Eesti Muusikaauhindadel aasta naisartisti auhinna.

## Isiklikku
Ta isa oli Joel de Luna, ema on Victoria Kass, vend on Antonio Sebastian Kass (esinejanimega Mick Moon). Tädi Carmen Kass on supermodell ja malefunktsionäär.

24. augustil 2024 abiellus ta Kaspar Kolgiga.

## Diskograafia

### Albumid

* "SlowFall" (2019)
* "Illusions" (EP) (2020)
* "YASMYN" (2021)
* "ROUND III" (2023)

### Singlid

* "Muse" (2018)
* "Voices" (koos Asena, Caspar Mágus ja Mick Mooniga; 2018)
* "Proud // Fidella" (koos Mick Mooniga; 2018)
* "I Like U a Lot" (2018)
* "Pay Attention" (2018)
* "I Say So" (2018)
* "Pearls" (2018)
* "Till U Make It" (koos Mick Mooniga; 2019)
* "Responsible" (koos Caspar Mágusiga; 2019)
* "Rich" (2019)
* "How Much" (2020)
* "I Had It Good" (2021)
* "Out Of My Mind" (2022)
* "Dance With Me" (2022)
* "Money Man" (koos INFANINE'iga; 2022)
* "Only For You" (2023)
* "Early Bird" (2023)
* "Broken" (koos Joel Delunaga; 2023)
* "Vaata Mind" (2024)
* "Addiction" (2025)
* "Like That" (koos Sno'ga; 2025)
* "Don't Wanna Be" (2025)
* "Kõik Mis Ma Vajan" (2025)

## Viited
Canvas (telekanal)

**Canvas** on Belgia ringhäälingu Vlaamse Radio- en Televisieomroeporganisatie (VRT) hollandikeelne telekanal.

## Logode ajalugu

VRT_Canvas_logo_(1997-2008).svg|1997–2008
VRT_Canvas_logo_(2008-2015).svg|2008–2015
VRT_Canvas_logo.svg|2015–2020
VRT Canvas 2020.svg|2020–


## Filmid ja seriaalid
### Rahvusvahelised

* "Ameeriklased"
* "Blue Murder"
* "Episoodid"
* "Hercule Poirot"
* "Inspektor Banks"
* "Inspektor Morse"
* "IT-osakond"
* "Kontor"
* "Kuritegu"
* "Lewis"
* "Luther"
* "Meeleheitel koduperenaised" (2.–8. hooaeg)
* "Minu geniaalne sõbranna"
* "Noor inspektor Morse"
* "Psii-faktor"
* "Puhas veri"
* "Sherlock"
* "Sild"
* "Teenijanna lugu"
* "Top Gear"
* "Uudistetuba"
* "Vennad Donnellyd"
* "Võimu kants"

## Vaata ka
* Eén
* Ketnet

## Välislingid
* Canvas.be
Netsmüts

**Netsmüts** on varem Eestis kantud naiste peakate.

Netsmüts oli tehtud mustast lõngast heegeldatud võrgust ehk netsist, mille juurde käis kõval alusel oleva poolkuu sarnane (mustast lõngast) käänus  kaunistustega otsik. See peakate oli eriti levinud Loode- ja Kesk-Eestis 19. sajandi teises pooles ning seda kandsid abielunaised vähem pidulikel juhtudel.
  
## Vaata ka

* Peakatete loend
Eestis varem kantud vanemat tüüpi mütse
*härjasüdamemüts
*kabimüts
*kikk-kõrvamüts
*ketasmüts
*lontmüts
*murumüts
*nelja sopi müts
*nokkmüts

*pottmüts
*punane kübar
*rannamüts
*ratasüll
*rumm-müts
*sariküll
*topsmüts
*tuttmüts
*udarmüts
*võrkmüts


## Viited

## Välislingid
* Netsmüts. Eesti Rahva Muuseum
Maxwel Cornet

**Gnaly Albert Maxwel Cornet** (sündinud 27. septembril 1996 Bregbos) on Elevandiluuranniku jalgpallur, kes mängib vasaku äärepoolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis West Ham United ja Elevandiluuranniku jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Prantsusmaa klubis Metz, millega liitus 2004. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Prantsusmaa tugevuselt kolmandas ligias 2012. aastal.

2015. aasta jaanuaris liitus Cornet Prantsusmaa kõrgliiga klubis Lyoni Olympique. Esimese värava Prantsusmaa kõrgliigas lõi ta 23. oktoobril 2015 mängus Toulouse'i vastu.

2021. aasta augustis siirdus ta 15 miljoni naelsterlingi eest Inglismaa kõrgliiga klubisse Burnley, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 25. septembril 2021 mängus Leicester City vastu.

Cornet kuulus Prantsusmaa noortekoondistesse, kuid esindab alates 2017. aastast koondises Elevandiluurannikut. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 5. septembril 2017 MM-i valikmängus Gaboni vastu. 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistluste viimases alagrupimängus lõi ta värava Namiibia vastu.

## Viited

## Välislingid
Moussa Dembélé

**Moussa Dembélé** (sündinud 12. juulil 1996 Pontoise'is) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib ründajana Saudi Araabia kõrgliiga klubis Al-Ettifaq.

Aastatel 2004–2012 kuulus ta Paris Saint-Germaini noorteakadeemiasse. Seejärel liitus ta Inglismaa klubiga Fulham. Hooajal 2013–14 debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Inglismaa kõrgliigas. Hooajal 2015–16 lõi ta Fulhami särgis Inglismaa esiliigas 15 väravat.

2016. aasta juunis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Šotimaa kõrgliiga klubiga Celtic. Hooaegadel 2016–17 ja 2017–18 võitis ta klubiga nii Šotimaa meistrivõistlused, Šotimaa liigakarikas kui ka Šotimaa karika. Hooajal 2016–17 valiti Dembélé Šotimaa kõrgliiga sümboolsesse koosseisu.

2018. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu Lyoni Olympique'iga. Hooajal 2018–19 lõi ta Prantsusmaa kõrgliigas 16 väravat ja 2019–20 15 väravat, kuid hooaja 2020–21 esimesel poolel lõi ta vaid ühe värava. Hooaja 2020–21 teises pooles oli ta laenul Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Atlético, kuid ühtegi väravat ta seitsme mänguga seal ei löönud.

Suvel 2023 tema leping Lyoni Olympique'iga lõppes ning ta siirdus Saudi Araabia klubisse Al-Ettifaq.

Dembélé on mänginud Prantsusmaa noortekoondistes.

## Saavutused
;Celtic
*Scottish Premiership: 2016–17, 2017–18
*Scottish League Cup: 2016–17, 2017–18
*Scottish Cup: 2016–17, 2017–18
;Madridi Atletico
*La Liga: 2020–21
Houssem Aouar

**Houssem-Eddine Chaâbane Aouar** (sündinud 30. juunil 1998 Lyonis) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis AS Roma ja Prantsusmaa jalgpallikoondises.

Ta liitus Lyoni noorteakadeemiaga 2009. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 16. veebruaril 2017 UEFA Euroopa Liiga väljalangemismängus AZ Alkmaari vastu ja lõi nädal aega hiljem korduskohtumises Lyoni koduväljakul klubi särgis ka oma esimese värava. Prantsusmaa kõrgliigas debüteeris Aouar sama aasta 16. aprillil mängus SC Bastia vastu. Alates hooajast 2017–18 on Aouar kuulunud Lyoni põhikoosseisu.

Prantsusmaa jalgpallikoondises tegi Aouar debüüdi 7. oktoobril 2020 sõprusmängus Ukraina vastu.

Ta on Alžeeria päritolu.

## Viited
Ilmar Paul

**Ilmar Paul** (11. september 1910 Tõstamaa – 31. detsember 1994 Tallinn) oli Eesti ja Nõukogude Liidu sõjaväelane.

Ta lõpetas aastal 1928 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastal 1938 lõpetas ta Kõrgema Sõjakooli. Aastal 1956 lõpetas ta kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna ajaloo-osakonna. 

Ta teenis aastatel 1928–1940 Eesti sõjaväes (leitnant, 1935), aastatel 1940–1961 Punaarmees / Nõukogude armees.

Aastal 1940 oli ta Rahva Omakaitse peastaabi liige ja Eesti NSV Hariduse Rahvakomissariaadi Sõjaväelise Väljaõppe ja Kehalise Kasvatuse Osakonna juhataja. Aastal 1941 oli ta Viljandi hävituspataljoni 3. roodu komandör. 8. Eesti Laskurkorpuses oli ta 7. Eesti Laskurdiviisi 300. laskurpolgu komandör. 12. oktoobril 1944 juhatas ta Vintri dessanti Saaremaal.

## Isiklikku
Tema vend oli eesti kiriku- ja kultuuriloolane Toomas Paul, teine vend Arnold Paul oli Pärnus kooliõpetaja.

## Viited
Jaan Saalverk

**Jaan Saalverk** (27. juuli vkj/ 8. august 1874  Jüri kihelkond Kurna vald – 12. märts 1932) oli eesti rahvapärimuse suurkoguja ning ühiskonnategelane Harjumaal Kurna vallas. 

Saalvergi kirjapandud folkloor ulatub 1645 leheküljeni ehk 3233 punktini, milles 60% ringis oli saadetud Jakob Hurdale ning 40% Matthias Johann Eisenile. Saalbergi kogutud materjal moodustab umbes 1/10 kogu Harjumaal kirjapandud rahvaluulest. Kõige suurema osa kogutust moodustasid rahvajutud.

## Elukäik
Jaan Saalverk sündis Jüri kihelkonnas Kurna vallas talurentniku pojana. Tema isa suri, kui ta oli kolmeaastane ja nad pidid emaga sünnitalust lahkuma, kuni ema päris oma vennalt Sepamäe talu, mille peremeheks Jaan Saalverk hiljem sai. Haridusteed alustas Kurna vallakoolis, jätkas Aruküla kihelkonnakoolis ja täiendas end hiljem iseõppimise teel.

Jakob Hurda üleskutse 1888. aastal eesti rahvaluule kogumise kohta Jaan Saalverkini veel ei jõudnud. Alles 1895–1896, kui ta luges Eesti Postimehest Mattias Johann Eiseni üleskutseid ja ülevaateid seni tehtud töö kohta, leidis Saalverk omale sobiva rakenduse, kirjutades Hurdale: "Nüüd ma olen ometi kirjatöö leidnud, mida maksab teha!".

1896. aastal kohtus Saalverk Tallinnas VI üldlaulupeol Jakob Hurdaga isiklikult. Saades uut innustust, saatis ta esimese materjali Hurdale 1896. aasta veebruaris. Aasta lõpuks tõusis ta 400-leheküljeliste kirjutistega Hurda aktiivsemate kaastööliste sekka. Kõige suurema osa Saalbergi kogutust moodustavad rahvajutud: muinasjutud, kohamuistendid ja lühinaljandid. Lisaks rahvaluule kogumisele tegi Saalverk koostööd Jaan Jungiga, kogudes arheoloogilist materjali, ning Jüri pastori Rudolf Winkleriga, kelle õhutusel kogus vanavara Tallinna muuseumile, Jüri kihelkonna rahvariideid, töö- ja tarberiistu.

1925. aastal alustati Saalvergi ja Jaan Põldmäe initsiatiivil raha kogumist Jüri kihelkonnast pärit Eesti Vabadussõjas ja Esimeses maailmasõjas langenud sõduritele mälestussamba püstitamiseks.

## Mälestuse jäädvustamine
Jaan Saalberg tõusis oma aktiivse tegevuse tõttu Jüri kihelkonnas silmapaistvaks isiksuseks, kellele kihelkonna rahvas püstitas pärast tema surma 12. märtsil 1932 Jüri kalmistule hauasamba.

## Viited

## Välislingid
*Eesti biograafiline andmebaas ISIK
*Haud Jüri kalmistul
Lockheed C-5 Galaxy

**Lockheed C-5 Galaxy** on Ameerika Ühendriikides loodud suure mahutavuse ja nelja mootoriga sõjaväe reaktiivtranspordilennuk, mille konstrueeris Lockheed Corporation Ameerika Ühendriikide õhuväe tarbeks ning mis on tänini kasutusel. 

Nõukogude Liidu An-124 valmissaamiseni (1983. aastani) oli C-5 maailma suurim lennuk. Esmalend toimus 30. juunil 1968. Kokku ehitati 131 C-5 Galaxyt.

C-5 survestatav lastiruum mõõtmetega pikkus 43,8 m, laius 5,98 m, kõrgus 4,11 m on peale- ja mahalaadimise hõlbustamiseks varustatud esi- ja tagaosas rampidega, abiks ka vintsid. Esiosa rambi avamiseks on lennuki ninaosa ülesklapitav. Lennuki kerretõmmatavad telikud on varustatud kokku 28 rattaga. C-5 ülemisel tekil paikneb 75 istekohaga reisijatesalong.
## Rekordid
13. septembril 2009 püstitati lennukil C-5M FAI klassifikatsioonis C-1.9 ühe lennuga 41 maailmarekordit, sealhulgas näiteks 80-tonnise lasti viimine 24 minutiga 12 km kõrgusele.

## C-5B Galaxy tehnilised andmed
* Meeskond: 5+15
* Pikkus: 75,5 m
* Tiivaulatus: 67,9 m
* Kõrgus: 19,3 m
* Lastiruumi mõõtmed: pikkus 43,8 m; laius 5,79 m; kõrgus 4,11 m
* Tühikaal: 169,6 tonni
* Suurim lennukaal: 379,7 tonni
* Last: 118,4 tonni või 345 sõdurit
* Suurim kiirus: 919 km/h (kõrgusel 7600 m)
* Reisikiirus: 880 km/h
* Praktiline lennulagi: 11 000 m 
* Lennukaugus: 4440 km (max laadungiga)
* Mootorid: turboventilaator 4 × 191,34 kN, TF39-GE-1C

## Viited

## Välislingid
* Lockheed Martini koduleht
Kiiruisutamine 1952. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kiiruisutamine|Kiiruisutamisvõistlused]] [[1952. aasta taliolümpiamängud]]el** Oslos peeti laupäevast, 16. veebruarist kuni teisipäevani 19. veebruarini. Toimumiskohaks oli Bisletti staadion, mille rajale oli ajutiselt loodud kunstlik jääkate. Võisteldi  neljal kiiruisutamise distantsil, kus osalesid ainult mehed. 

Norralane Hjalmar Andersen oli Oslo olümpiamängude ajal suurepärases vormis, kui võitis neljast võistlusest kolm. Ta oli ülekaalukalt parim pikimatel distantsidel ja püstitas neis olümpiarekordid, samas oli suur üllatus, et ta võitis ka 1500 meetri distantsi.

## Tulemused
### Mehed
#### 500 m

	

Kuupäev: 16. veebruar
Osavõtjaid: 49 võistlejat
Riike: 14
**Maailmarekord**: **41,2** Juri Sergejev , 19. jaanuar 1952, Medeo
**Olümpiarekord**: **43,1** Finn Helgesen , 31. jaanuar 1948, Sankt Moritz
**[[Kiiruisutamine 1948. aasta taliolümpiamängudel#500 m|Olümpiavõitja 1948]]**: **43,1** Finn Helgesen 


#### 1500 m



Kuupäev: 19. veebruar
Osavõtjaid: 39 võistlejat
Riike: 13
**Maailmarekord**: **2.12,9** Valentin Šaikin , 20. jaanuar 1952, Medeo
**Olümpiarekord**: **2.17,6** Sverre Farstad , 2. veebruar 1948, Sankt Moritz
**[[Kiiruisutamine 1948. aasta taliolümpiamängudel#1500 m|Olümpiavõitja 1948]]**: **2.17,6** Sverre Farstad 

 
#### 5000 m



Kuupäev: 17. veebruar
Osavõtjaid: 35 võistlejat
Riike: 13
**Maailmarekord**: **8.07,3**(*) Hjalmar Andersen , 13. jaanuar 1951, Trondheim
........................... **8.03,7**(**) Nikolai Mamonov , 23. jaanuar 1952, Medeo
**Olümpiarekord**: **8.19,6** Ivar Ballangrud , 12. veebruar 1936, Garmisch-Partenkirchen
**[[Kiiruisutamine 1948. aasta taliolümpiamängudel#5000 m|Olümpiavõitja 1948]]**: **8.29,4** Reidar Liaklev 
(*)Rekord püstitati looduslikult külmunud jääl.
(**)Seda rekordit ei tunnustatud enne ISU 1955. aasta kongressi. Rekord püstitati 1000 meetri kõrgusel merepinnast ja looduslikult külmunud jääl.


#### 10 000 m

	

Kuupäev: 19. veebruar
Osavõtjaid: 30 võistlejat
Riike: 12
**Maailmarekord**: **16:32.6**(*) Hjalmar Andersen , 10. veebruar 1952, Hamar
**Olümpiarekord**: **17:24.3** Ivar Ballangrud , 14. veebruar 1936, Garmisch-Partenkirchen
**[[Kiiruisutamine 1948. aasta taliolümpiamängudel#10 000 m|Olümpiavõitja 1948]]**: **17.26,3** Åke Seyffarth 
(*)Rekord püstitati looduslikult külmunud jääl
Neli kiiruisutajat olid kiiremad kui püsiv olümpiarekord. Hjalmar Andersen püstitas uue olümpiarekordi 16.45,8 minutiga.


## Medalid

 Korraldajariik
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Oslo 1952 
|-
Patvinsuo rahvuspark

**Patvinsuo rahvuspark** (soome keeles: *Patvinsuon kansallispuisto*) on Soome rahvuspark, mis asub Ilomantsi vallas ja Lieksa linnas Põhja-Karjala maakonnas.

Park asutati 1982. aastal ja selle pindala on 105 ruutkilomeetrit. Pargis on 80 km tähistatud matkaradu, millest lühima pikkus on 3 km ja pikima oma 25 km.

## Viited
Łomazy

**Łomazy** on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Biała Podlaska maakonnas, Łomazy valla halduskeskus. Łomazy asub Biała Podlaska kesklinnast ligi 16 km lõunas ja Lublinist umbes 87 km põhjakirdes.

Küla on esmamainitud 1447. aastal. Łomazy sai linnaõigused 1568. aastal. Kolmanda Poola jagamise tulemusel läks Szczuczyn 1795. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. 1807–1815 oli linn Varssavi hertsogiriigi koosseisus. Neljanda Poola jagamise tagajärjel läks Łomazy 1815. aastal Venemaaga reaalunioonis olnud Poola Kuningriigi (nn. Kongressi-Poola) koosseisu. 1870. aastal võtsid tsaarivõimud Łomazylt linnaõigused ära.

## Viited
Raudteede prefektuur

**Raudteede prefektuur** oli Eesti politsei prefektuur aastatel 1936–1940.

## Raudteede prefektid
*1920. aasta märts – 1920. aasta lõpp – Artur Stolzen, Raudteepolitsei ülem
*– 24. august 1924 – Aleksei Ivask, Raudteepolitsei ülem
*1. september 1924 – 7. jaanuar 1925, Eduard Miller Raudteepolitsei ülema kohusetäitja
*alates 1. augustist 1928 – Hans Kuben, Raudteepolitsei komissar
*alates 15. veebruarist 1932 – Hans Kuben, Raudteepolitsei ülemkomissar
*1. aprill 1935 – 5. juuli 1940 – Hans Kuben, Raudteede prefekt

## Tegevuspiirkonnad
Raudteepolitsei tegevuspiirkonnad 1927. aastal: 
*Raudteepolitsei Tallinna (Tallinna jaamas) abikomissari tegevuspiirkond: Rohuküla jaamast üle Haapsalu ja Keila Tallinnani, Paldiskist Keilani, Tallinnast üle Tapa Rakvere Narva poolse semaforini; Tapalt üle Tamsalu Jõgeva Tartu poolse semaforini, Tamsalust üle Paide Türini, Tallinnast üle Türi - Viljandi - Mõisaküla Pärnu Lavassareni, Riisseljast Orajõeni, Pärnust Lelleni, ühes haruteedega. Komissari õigustega 
*Raudteepolitsei Narva (Narva jaamas) abikomissari tegevuspiirkond: Vene piiriit üle Narva Rakvere Narva poolse semaforini, Mustveest Sondani, ühes haruteedega. 
*Raudteepolitsei Valga (Valga jaamas) abikomissari tegevuspiirkond: Jõgeva Tartu-poolsest semaforist üle Valga-Võru-Petseri Vene pürini, Valgast üle Mõniste Läti piirini, ühes haruteedega.

## Viited

## Välislingid
*Aadressraamatud > Eesti aadress-raamat 1938-1939 = Directory for Estonia 1938-1939 = Adressbuch für Estland 1938-1939 = Адресный указатель Эстонии 1938-1939. Raudteede prefektuur, lk 75–77
Chodel

**Chodel** on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Opole Lubelskie maakonnas, Chodeli valla halduskeskus. Chodel asub Opole Lubelskiest ligi 13 km idakagus ja Lublini kesklinnast ligi 34 km lääneedelas.

Asula rajati tõenäoliselt 15. sajandi keskpaiku. Chodel sai linnaõigused 1517. aastal. 17. sajandi teisel poolel ja 18. sajandi algul sai linn sõdades rängalt kannatada. 1770. ja 1814. aastal laastasid Chodelit tulekahjud. 1824. aastal kaotas Chodel linnaõigused, kuid sai need 1838. aastal tagasi. Teist korda kaotas Chodel linnaõigused 1870. aastal.

## Viited