open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marraskil taevas

**"Marraskil taevas"** (norra keeles "Hudløs himmel") on Norra kirjaniku Herbjørg Wassmo 1986. aastal kirjutatud Tora-triloogia kolmas ja ühtlasi viimane raamat. Sellele eelnesid "Pimeda klaasverandaga maja" ja "Hääletu ruum".

Romaan ilmus eesti keeles 1997. aastal kirjastuses Eesti Raamat Elvi Lumeti tõlkes (ISBN 9985651537).

Romaan võitis Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna. 

## Sisu lühikokkuvõte
Tora on nüüd üksildasem kui kunagi varem, sest peab hoolega oma rasedust varjama. Varakevadel on tal nurisünnitus, mis traumeerib teda väga, kuna tüdruk peab selle läbi tegema ihuüksi, kuid teisalt on see ka väga vabastav. 

Üsna pea pärast seda jääb ootamatult raskesti haigeks ning sureb Tora suurim toetaja, tädi Rakel. Tüdruk, kes ei suuda enam ema juurde naasta, tunneb, et tema teeks on Rakeli elu edasi elada.
Rohelised aasad

**"Rohelised aasad"** (norra keeles "Ligge i grønne enger") on Norra kirjaniku Anne B. Ragde romaanisarja kolmas raamat. Esimene raamat kannab pealkirja "Berliini paplid"  ja teine osa  "Erakvähid".

Romaan on eesti keeles ilmunud kirjastuse Eesti Raamat kaudu 2008. aastal Elvi Lumeti tõlkes.

Pärast isa Tori surma jääb talu eest vastutama tütar Torunn, kes tunneb end isa surmas süüdi. Masendusega võideldes püüab ta hoolitseda talu eest.

Pärast Tori surma on aga ka tema vendadel taluga plaanid tekkinud: Margido otsustab rajada vanasse küüni kirstulao, mis mõnevõrra talu makseraskusi vähendaks, ja suve hakul ilmub Neshovile ka noorim vend Erlend, kes plaanib vanadesse silotornidesse ehitada moodsat suvekodu. Korraldatakse suur aiapidu, et ühiselt plaane pidada, kuid korraga on Torunn kadunud. Ta ei võta telefoni ega vasta sõnumitele ...
EIL

**EIL** on lühend:

*Eesti Iaido Liit
*Eesti Iluteenindusliit
*Eesti Ingerisoomlaste Liit
*Eesti Inseneride Liit
*Eesti Interpreetide Liit
*Eesti Invaspordi Liit
*Eesti Investorite Liit
Nimisõnafraas

**Nimisõnafraas** ehk **substantiivifraas** on fraas, mille peasõna on nimisõna: *ema *'põll***, ''maale '''minek***.

Nimisõnafraasi rahvusvaheline tähis on *NP – noun phrase*.

## Eesti keel

Nimisõnafraas võib nagu nimisõnagi olla lauses 

* alus: *Vardas lehvib *'Eesti lipp**;
* [[sihitis]]: ''Nägime **Eesti lippu***;
* [[määrus]]: ***Kõigile Eesti koolidele** kingiti lipud'';
* [[öeldistäide]]: ''Eesti on **vaba maa**;
* [[täiend]]: ***Eesti vabariigi*' lipp on sinimustvalge*;
* [[Lisand (keeleteadus)|lisand]]: ***Eesti sümbol** sinimustvalge on hästi tuntud*.

===Nimisõnafraasi laiendosa===
* Nimisõnafraasi [[fraasi laiendosa|laiendosa]] võib olla [[lause]]s [[täiend]], mis iseloomustab fraasi peasõnaga väljendatud asja, nähtust või olendit: ***eelmine** talv*.
* Nimisõnafraasi laiendosa võib olla lauses [[Lisand (keeleteadus)|lisand]]: ***Rootsi pealinnas** Stockholmis''.

## Vaata ka
* tegusõnafraas
* omadussõnafraas
* määrsõnafraas
* kaassõnafraas
* hulgasõnafraas
Rjukan

**Rjukan** on linn Norras Telemargi maakonnas, Tinni valla halduskeskus.

Linn asetseb Vestfjorddalenis Møsvatni ja Tinnsjå järve vahel. Rjukan sai nime linnast lääne pool paikneva Rjukanfosseni ('suitsev kosk') joa järgi.

Tinni vallavolikogu andis Rjukanile linnastaatuse aastal 1996.

Jaanuaris 2007 elas Rjukanis 3386 inimest.


Rjukan-telemark.jpg|Rjukani kesklinn
Vemork-rjukan-cow-bridge-decoration.jpg|Ainulaadsed metallist lehmad Vemorki lehmasillal, lampidega kaunistatud. Septembrist märtsini Rjukani päikest ei paista, sest madalat päikest varjab otse lõuna pool asuv kõrge Gaustatoppeni mägi.  2013. aastal  ehitati Rjukanis asuva Päikesepeegli kunstiprojekt nimega Päikesepeegel [ no  ] 2013. aastal linna kohal asuvale põhjapoolsele mäeküljele mitu suurt peeglit, mis peegeldasid nendel pimedatel kuudel Päikest alla linna. Peeglid valgustavad iga päev väikest osa linnaväljakust.
Hendrik Selja

**Hendrik Selja** (kuni 1937 **Heinrich Steinhaus**, 1. august 1903 Porkuni vald, Virumaa – 2. september 1990 Tartu) oli eesti agronoom.

Ta õppis Tartu Ülikoolis 1925–1926 matemaatikat, 1926–1930 (lõpetas 1935) agronoomiat ja 1935 õigusteadust. Põhjala vilistlane.

Oli Põllutöökoja rohumaade eriteadlane.
Elfriede Ridala

**Elfriede Ridala** (kuni 1930 **Elfriede Kalamees**, 1930–1932 **Elfriede Grünthal**, 11. detsember 1903 Kuremaa vald, Palamuse kihelkond, Tartumaa – 5. september 1974 Tartu) oli eesti loomaarst.

Ta õppis 1924–1929 (lõpetas) Tartu Ülikoolis loomaarstiteadust, dr. med. vet. 1935 (Hügieenilisi uurimusi Tartu müügipiima kohta).

## Isiklikku
Oli abielus Vassil Ridalaga.

## Viited

## Kirjandus
*Kas naine sobib loomaarstiks? Uus Eesti, 6. oktoober 1938, nr 274, lk 7
*Teadus Eesti põllumajanduse arenguloos. II osa (1918–1940) Tartu 2003. Lk 181
Ottomar Lilienthal

**Ottomar Jakob Liliental** (6. august 1882 Uniküla mõis, Vao vald, Virumaa – 11. juuni 1936 Tallinn) oli Eesti kohtunik.

Lõpetas 1921 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, oli alates 1923. aastast kuni surmani Tallinna Ringkonnakohtu liige.

## Kirjandus
*"Kohtunik O. Lilienthal". Uus Eesti, 13. juuni 1936, nr 158, lk 4

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Norra jugade loend

*Siin on loetletud [[Norra]] [[juga]]sid.*
__NOTOC__

## A
* Adamsfossen
* Ædnafossen
* Aurstaupet
* Austerkrokfossen
* Austre Tindefjellfossen
* Avdalsfossen

## B
* Balåifossen
* Berdalsfossen
* Breimegafossen
* Bringefossen
* Brudesløret
* Brufossen
 
## D
* Dei sju systrene ehk De syv søstrene
* Døntefossen
* Dravladalsfossen
* Drivandefossen

## E
* Espelandsfossen

## F
* Feigefossen
* Friaren
* Furebergfossen 
* Fyssafossen
***Fossenbrate**

## G
* Gjerdefossen
* Gluterfossen
* Grinddalsfossen

## H
* Hjellefossen
* Honganvikfossen
* Hydnefossen

## K
* Kaggefoss
* Kjelfossen
* Kjeragfossen
* Kjørlifossen
* Kjosfossen
* Knivabekkurifossen
* Krekafossen
* Krokfossen
* Krunefossen
* Kveåfossen
* Kvinnafossen
* Kyrfossen
* Kyrfossen

## L
* Langfossen
* Låtefossen
* Lægdafossen
* Langfoss

## M
* Målselvfossen
* Månafossen
* Mardalsfossen
* Mollisfossen
* Mongefossen
* Myrdalsfossen

## N
* Nordre Mardalsfossen
* Novlefoss
* Nyastølsfossen

## O
* Ølmåafossen
* Ormelifossen
* Øysterbøfossen

## R
* Ramnefjellsfossen
* Raudfossen
* Reiårsfossen
* Rembesdalsfossen
* Ringedalsfossen
* Ringeriksfossen
* Rjoandefossen
* Rjukandefossen
* Rjukanfossen
* Ryfossen

## S
* Sagfossen
* Sivlefossen
* Sjurhaugfossen
* Skålefossen
* Skeidslåfossen
* Skjervefossen
* Skorvofossen
* Skrikjofossen
* Skykkjedalsfossen
* Skyrdalsfossen
* Smørholefossen
* Søtefossen
* Spirefossen
* Stalheimsfossen
* Steinsdalsfossen
* Stigfossen
* Stølsmaradalsfossen
* Storhoggfossen
* Strupenfossen
* Sundefossen
* Svøufallet

## T
* Tjørnadalsfossen
* Tjøtafossen
* Torfossen
* Trollfossen
* Tunshellefossen
* Tveitafossen
* Tvindefossen
* Tyssefossen
* Tyssestrengene
* Tysvikjofossen

## V
* Valurfossen
* Vedalsfossen
* Vermafossen
* Veslegjuvfossen
* Vettisfossen
* Vidfoss
* Vinnufossen
* Voldefossen
* Volefossen
* Vøringsfossen

## Y
* Ytste Tindefjellfossen
Estcoy-7

**Estcoy-7** oli Eesti jalaväekompanii, mis osales NATO juhitud sõjalisel operatsioonil Afganistanis  november 2008 - mai 2009.

Estcoy-7 ülem oli major Raigo Paimla.

## Vaata ka
*Eesti NATO sõjalistes operatsioonides
*Scoutspataljon
* Estcoy-E
* Estcoy-8

## Ajakirjandus
*Briti peaminister tänas Eesti kaitseväelasi Helmandis - Postimees, 27. aprill 2009.

## Viited

## Välislingid
*Eesti jalaväekompanii Afganistanis viis läbi eduka julgestusoperatsiooni - Postimees 3. aprill 2009.
Roman von Antropoff

**Roman von Antropoff** (6/18. juuni 1836 Tallinn – 19. detsember 1926 Üksnurme) oli eesti jurist.

Roman von Antropoffi vanemad olid Pikavere mõisnik ja Eestimaa ülemmaakohtu sekretär Alexander von Antropoff (1801–1863), kes kanti 1841. aastal Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr 138 all  ja Emilie Elisabeth Agnes (sünd Berens von Rautenfeld, 1805–1849)

Ta õppis 1848–1856 Tallinna toomkoolis ja 1856–1858, 1860 ja 1862–1863 (cand. jur.) Tartu Ülikoolis õigusteadust.

Oli Harju meeskohtu auskultant Tallinnas, 1864–1865 ja 1869–1884 Harju-Järva kreisikohtu sekretär,  1883–1889 Toompea lossifoogt, 1865–1869 Eestimaa kubermanguvalitsuses,  oli 1865–1889 Eestimaa ülemmaakohtu ning rae advokaat, 1893–1896 Eestimaa rüütelkonna majandussekretär.

Roman von Antropoff oli ka 1849. aastal Tallinnas asutatud Tallinna Saksa Meestelaulu Seltsi (saksa k. *Revaler Verein für Männergesang*) ja Tallinna Kaarli kiriku eestseisja, eesti Lauluselts Estoonia president.

Roman von Antropoff oli  Järva-Jaani kihelkonna Metsamõisa (1879–1900) ja  Keila kihelkonna Üksnurme mõisnik.

Abiellus 1865 Sophie Emilie Kochi (1847–1922), Andreas Kochi (1803–1895), Tallinna Börsikomitee viitsepresidendi tütrega.
## Viited

## Välislingid
*Stackelberg, Otto Magnus von: Roman von Antropoff, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 3, Görlitz, 1930, lk 2
*Carola L. Gottzmann, Petra Hörner, Roman von Antropoff, Lexikon der deutschsprachigen Literatur des Baltikums und St. Petersburgs - vom Mittelalter bis zur Gegenwart, lk 146
Gustav Petersen

**Gustav Georg Petersen** (21. aprill / 3. mai 1782 – 21. jaanuar / 2. veebruar 1839 Riia) oli esimene taastatud Tartu ülikooli üliõpilane 1802. aastal.

Ta õppis aastatel 1802–1804 õigusteadust Tartu ülikoolis, 1821–1839 oli Liivimaa kubermanguprokurör.

## Viited
Raigo Paimla

**Raigo Paimla** (sündinud 11. novembril 1978) on Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

Ta on Kalevi jalaväepataljoni staabiülem. Ta on olnud õppejõud Kõrgemas Sõjakoolis.

2004. aastal lõpetas ta KVÜÕA Kõrgema Sõjakooli põhikursuse. 2007. aastal kaitses ta magistritöö "Jalaväetaktika terminite ühtlustamine".

## Teenistuskäik
Ta oli Estcoy-7 ülem Afganistanis.

2004. aasta veebruaris sai ta leitnandi auastme. 2007. aasta veebruaris sai ta kapteni auastme. 2010. aasta veebruaris sai ta majori auastme.

## Viited
Ingli puudutus

**"Ingli puudutus"** on ansambli Terminaator akustilise kontserdi CD ja DVD.

## Lood
#"Osa minust"
#"See ei ole saladus"
#"Armudes üksindusse"
#"Romula"
#"Preeriatuul"
#"Pankuri tütar ja töölise poeg"
#"Šaakali päev"
#"Ainult sina võid mu maailma muuta"
#"Alkeemik"
#"Viski"
#"Tahan ärgata üles"
#"Lasud"
#"Nagu esimene kord"
#"Ingli puudutus"
#"Ütle miks?"
#"Pilves selgimistega"

## Välislingid
*"Terminaator üllitas DVD ja CD "Ingli puudutus"". *Õhtuleht*. 23.märts 2009.
Biomanipulatsioon

**Biomanipulatsioon** on laiemas mõistes ökosüsteemi(de) kooslus(t)e mõjutamine bioloogiliste vahendite ja meetoditega sihiotstarbelisel viisil. Enamasti mõeldakse biomanipulatsiooni (kitsamas mõistes) all "**veekogude biomanipulatsiooni**".

## Veekogude biomanipulatsioon
Veekogude biomanipulatsioon on veekogu tervendamine ökoloogiliste meetoditega. Enamasti on seda rakendatud seisuveekogude (näiteks järvede) puhul. Kemomanipulatsioon ja biomanipulatsioon on veekogude tervendamise peamisi põhimõttelisi viise.

Biomanipulatsioon toimub sageli veekogu toiduahelaid muutes, näiteks suurte röövkalade sisseviimine veekokku vähendab lepiskalade, kes söövad zooplanktonit, arvu. See omakorda laseb zooplanktonil süüa ära rohkem fütoplanktonit, parandades nõnda vee füüsikalis-keemilisi ja ökoloogilisi näitajaid.

Praktika on näidanud, et biomanipulatsioon on efektiivsem intensiivse aineringega madalate järvede puhul, sügavates järvedes tuleb biomanipulatsioon enamasti integreerida kemomanipulatsiooniga
.

## Vaata ka
*Kemomanipulatsioon

## Viited

## Kirjandust
*Kangur, A. & Nõges, T. 1992. Kas biomanipulatsioon päästab järved? – *Eesti Loodus* **4**: 136–139
*Sults, Ü. 2004. Liigtoiteliste looduslike ja paisjärvede tervendamine. Tartu. 32 lk. (Käsiraamat järvede tervendamismeetmetest, vajalikest uuringutest ja tehnikast)
Sauheradi vald

**Sauheradi vald** oli vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus oli Akkerhaugeni küla.

Søfde kogukond (hiljem kirjutati Saude, siis Sauherad) sai valla staatuse 1. jaanuar 1838.

Hiljem eraldati omaette valdadeks Bø vald (Roheim) ja Skieni vald (Luksefjell).

2020. aastal liideti Sauheradi vald Midt-Telemargi vallaga.

## Viited
Gumofiilia

**Gumofiilia** on närimiskummiga seotud materjali kollektsioneerimine.

Kogutakse peamiselt
* klassikalisi ümbrispabereid
* mullinätsu ümbrispabereid
* pulgakommiümbriseid 
* pakendite ümbriseid
* koomiksiga ümbrispabereid
* närimiskummipakkides leiduvaid võltstätoveeringuid
* purke ja karpe
* avamata närimiskummipakendeid

Lisaks kogutakse kõiksugu muud atribuutikat, mis puudutab närimiskumme: reklaame, voldikuid, telereklaame ja spetsiaalseid nõusid närimiskummide hoidmiseks.

Kõige suuremad sellised kogujate kogukonnad on Tšehhis ja Jaapanis.

## Viited

## Välislingid
*Valery Nosali kollektsioon
Bø vald (Telemark)

**Bø vald** oli vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus oli Bø i Telemargi küla.

Bø vald loodi 1. jaanuaril 1838. Lunde valla maa-ala eraldati Bø vallast 1867. aastal ja sellest sai omaette vald.

2020. aastal liideti Bø vald Midt-Telemargi vallaga.

## Viited
Hjartdali vald

**Hjartdali vald** on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Saulandi küla.

Hjertdali kogukond sai valla staatuse 1. jaanuaril 1838.

## Viited
Skieni vald

**Skieni vald** on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Skien. Skien on samuti Telemargi halduskeskus.

Skieni vald loodi 1. jaanuaril 1838. Gjerpeni ja Solumi vald liideti Skieniga 1. jaanuaril 1964. 

## Viited
Jaan Luig

**Jaan Luig** (sündinud 23. juunil 1959) on eesti entomoloog.

Ta lõpetas 1988. aastal Tartu Ülikooli bioloogia erialal (zooloogina). Pärast seda töötas ta kuni 1993. aastani teadurina, misjärel asus Tartu Ülikooli Zooloogiamuuseumi peavarahoidja ametikohale. 1998. aastal sai magistrikraadi.

Tegelenud põhjalikumalt kiletiivaliste ja liblikalistega, kuid tunneb hästi kõiki Eesti putukarühmi.

## Viited

## Välislingid
*Dagne Hanschmidt, Üks suvine ööpäev pühendunud putukateadlase elus. *Postimees* 8. juuli 2008.
*Riina Mägi, Imagomuutmise maailmameistreid otsimas. *[[Vooremaa (ajaleht)|Vooremaa]]* 7. oktoober 2008. 
*Kristel Kirss, Appi, herilane! *Õhtuleht* 12. august 2004.
Positiivorel

**Positiivorel** ehk **positiiv** on väike orel. Positiivil on suure oreliga sarnaselt olemas manuaalid ja pedaaliklaviatuur. 

Positiivoreli saab viia ühest kohast teise, seda ei paigaldata kohakindlalt nagu suuri oreleid. Positiivid olid levinud kodudes ja mõned olid nii väikesed, et mahtusid laua peale. Registrite arv on väike. 

Positiivid olid levinud enne 17. sajandit kirikutes. Neid kasutati põhiliselt kiriku tarbemuusika ehk missa, jumalateenistuse laulude saatmiseks. Positiive kasutati ka *[[basso continuo]]* mängimisel. Oma ooperites kasutasid positiive näiteks Jacopo Peri (1561–1633) ja Claudio Monteverdi (1567–1643).

## Vaata ka
*Portatiiv, keskaegne rihmaga kaelas kantav orel, süleorel.
Vinnufossen

**Vinnufossen** on juga Norras Møre og Romsdali maakonnas Sundali vallas. Joa kõrgus on 860 m. Ta on kõige kõrgem juga nii Norras kui ka Euroopas ning maailmas kõrguselt kuues. Joa kõrgeima astangu kõrgus on 420 m. 

## Viited

## Välislingid
*World Waferfall database
Vooremaa (ajaleht)

**Vooremaa** (1949–1962 **Kolhoosnik**, 1962–1989 **Punalipp**) on Jõgeva maakonna ajaleht.

Jõgeval hakati maakonnalehte välja andma 1949. aastal, kui moodustati Jõgevamaa ja maakonna lehe nimeks sai **Kolhoosnik**.

Kolhoosnikust sai **Punalipp** peamiselt Hruštšovi-aegse majanduse juhtimise ümberkorraldamise tõttu, kui moodustati territoriaalsed tootmisvalitsused. Nii korraldati ümber ka kohalikud ajalehed. Uus nimi anti lehele Tallinnast. Kohalike arvamusi küll küsiti, kuid neid ei arvestatud. Nii ilmuski 15. mail 1962 Punalipp nr 1, mis kandis alapealkirja „EKP Keskkomitee ja Eesti NSV Ministrite Nõukogu ajaleht Jõgeva Territoriaalse Tootmisvalitsuse juures“.

6. mail 1989 ilmus esimene **Vooremaa**, mille päismiku kujundas Tiina Soo, kes oli kujundanud ka Punalipu viimase, 1981. aasta päismiku.

Ilmub kolm korda nädalas – teisipäeval, neljapäeval ja laupäeval. 2020. kevadest kahel korral nädalas e. teisipäeval ja reedel. 

2003 aastast oli peatoimetaja Helve Laasik, praegune peatoimetaja on Tiit Lääne.

Väljaandjaks AS Seitung.

2003–2006 aastatel ilmus koos Vooremaaga Jõgeva Linnaleht.

Kord kuus ilmuvad Vooremaa vahelehena ka Jõgevamaa omavalitsuste häälekandjad: 
*Jõgeva Valla Teataja, 
*Palamuse Valla Teataja, 
*Saare Valla Teataja, 
*Torma Valla Teataja 
*Pajusi Valla Leht 
*Jõgeva Linna Leht 
*Mustvee Linna Leht  

Teisipäeviti ilmub Vooremaa reklaamilisa: 
*Jõgevamaa Ärileht

Vooremaa vahel ilmub ka Kaitseliidu Jõgeva maleva ajaleht Kindel Tahe. 

* Aastast 1980 toimub ajaleht Vooremaa auhinnavõistlus maadluses.

## Välislingid
*Ajalehe koduleht
Wilhelmøya

**Wilhelmøya** on Norrale kuuluv asustamata saar Svalbardis Teravmägede saarestikus.

Wilhelmøya asub Hinlopeni väinas Lääne-Teravmägede saare kirderanniku lähedal. Saare geograafilised koordinaadid on  

Saare pindala on 120 km².

Saar on nime saanud keiser Wilhelm I järgi.
Tülllased

**Tülllased** (*Charadriidae*) on kurvitsaliste seltsi kuuluv sugukond linde, kuhu kuulub 64–66 liiki.

Suurim tülllane on lokutkiivitaja, kelle pikkus on 35 cm ja kaal 370 g. Väikseim on värbtüll pikkusega 18 cm ja kaaluga 35 g.

Sugukonnas on kaks alamsugukonda.

## Eesti liigid
Eestis esineb tülllasi 11 liiki:
* Kiivitaja *Vanellus vanellus*
* Kõrbetüll *Charadrius leschenaultii*
* Liivatüll *Charadrius hiaticula*
* Mustjalg-tüll ehk meritüll *Charadrius alexandrinus*
* Plüü *Pluvialis squatarola*
* Roosterind-tüll ehk mornel *Charadrius morinellus*
* Rüüt *Pluvialis apricaria*
* Stepikiivitaja *Vanellus gregarius*
* Tundrarüüt *Pluvialis fulva*
* Valgesaba-kiivitaja *Vanellus leucurus*
* Väiketüll *Charadrius dubius*

## Perekonnad

* andi tüll (*Oreopholus*)
* diadeemtüll (*Phegornis*)
* kiivitaja (*Vanellus*)
* käändnokk-tüll (*Anarhynchus*)
* mudatüll (*Elseyornis*)
* rüüt (*Pluvialis*)
* *[[Thinornis]]*
* tüll (*Charadrius*)
* vesitüll *Erythrogonys*
* öötüll (*Peltohyas*)

## Viited
Norra viipekeel

**Norra viipekeel**  (*norsk tegnspråk*, lühend NTS, rahvusvaheline lühend NSL) on Norras kasutatav viipekeelevariant. 

Norra viipekeel on arenenud alates 1825. aastast, kui alustas tööd kurtide kool. Seal kohtusid kuulmislangusega inimesed teiste norrakatega, kel oli sarnane probleem. Siis sai alguse ka norra kurtide kultuurne ühtekuuluvus. Tänapäeval on umbes 4000 kurti, kellel on emakeeleks norra viipekeel. Nad kuuluvad Norras keelelisse ja kultuurilisse vähemusse, kuid neil on hästi üles ehitatud sotsiaalne struktuur. Norras on rohkem kui 20 kurtide ühendust, mille eesmärgiks on parandada kurtide ja vaegkuuljate olukorda ühiskonnas. Norra viipekeel on arenenud norra kurtide ja vaegkuuljate kultuuris ning erineb teiste riikide viipekeeltest.
 
Norra viipekeel ei ole norra keele viiplemine. Norra viipekeel on visuaalne keel oma grammatika ja viibete järjestusega. Kui rääkida norra keelt ja samal ajal kasutada viipeid või märke, ei ole tegemist korrektse norra viipekeelega. Norra kõnekeelel on teistsugune grammatika ja sõnade järjestus. Füüsiliselt on võimatu rääkida norra keelt ja norra viipekeelt samaaegselt. Kui viibelda sõna-sõnalt norra keelt, siis ei ole tegemist norra viipekeelega, vaid norra keele viiplemisega. Muidugi on norra viipekeel mingil määral mõjutatud norra keelest. 

Sõrmendamine seisneb erinevates käevormides. Iga üksik käevorm väljendab norra tähestikust kindlat tähte. Sõrmendamist kasutatakse norra kirja- ja kõnekeelsete sõnade tähthaaval väljendamiseks. Sõrmendamise mõistmine eeldab norra keele lugemise ja kirjutamise oskust. Sõrmendamist kasutatakse peamiselt nende nimede (kohanimed, inimeste nimed) väljendamiseks, millel puudub oma viibe või mille viibet viipleja ei tea. Sõrmendamist saab kasutada ka võõrsõnade, terminoloogia ja teiste harva kasutatavate sõnade väljendamisel.

## Viited
Nigul Maatsoo

**Nigul Maatsoo** (kuni 1936 **Nikolai Matsov**; 26. detsember 1902 Tallinn – 11. november 1967 Tallinn) oli eesti poksija ning poksitreener ja -tegelane. 

Maatsoo poksis aastatel 1921–1924, algul oli tema treener Arkadi Harlampijev.

Maatsoo tegutses 1924. aastast treenerina, 1940. aastast "Dünamo" poksitreenerina. Tema õpilased olid Roman Kariste, Karl Käbi, Martin Linnamägi, Hillar Loskit, Anton Raadik, Evald Seepere, Nikolai Stepulov jt. Ta osales ka Helsingi 1952. aasta olümpiamängudel Nõukogude Liidu poksikoondise juures treenerina. 

Maatsoo tegutses ka Eesti poksijate esindajana. Ta oli mitme poksiklubi ja erialase spordiliidu alusepanija ning kuulus nende juhatusse. Ta tegutses ka poksikohtunikuna.

## Isiklikku
Nigul Maatsoo mälestuseks peeti Tallinnas aastatel 1968–1981 temanimelisi mälestusvõistlusi.

Nigul Maatsoo vend oli poksija, poksitreener ja poksitegelane Peeter Matsov. Vendade mälestuseks peeti Tallinnas aastatel 1986-1990 nendenimelisi mälestusvõistlusi. 

Vend Jevgeni Gaikovitš oli korvpallur.

## Teosed
*"Poks. Jiu-jitsu". Kaasautorid Aadu Adari ja Edgar Kolmpere. Loodus. Tallinn 1939
*"Poks". Pedagoogiline Kirjandus. Tallinn 1949

## Kirjandus
*Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009

## Välislingid
*
Jaak Simm

**Jaak Simm** (14. juuli 1943 Tartu – 14. juuli 1981 Saaremaa) oli eesti keeleteadlane.

Tema lapsepõlv möödus Tartus ja koolipõlv Elvas. Simm lõpetas 1967. aastal soome-ugri keelte erialal Tartu Riikliku Ülikooli. 1973. aastal kaitses kandidaadiväitekirja "Võnnu kihelkonna asustusalane toponüümika" ja sai sellega filoloogiakandidaadi kraadi.

Ta töötas aastatel 1967–1968 eesti keele õpetajana Tartu 5. Keskkoolis ja alates 1968. aastast Eesti NSV Teaduste Akadeemia keele ja kirjanduse instituudis:
* 1968–1971 oli ta aspirant toponüümika erialal;
* 1971–1981 toponüümikarühma nooremteadur; 
* 1976–1981 murdesektori toponüümikarühma vanemteadur.
Ta tegeles eesti kohanimede uurimisega (onomastikaga), kogus ja uuris eelkõige Tartumaa kohanimesid. Ta avaldas üle 100 uurimuse ja aimekirjutise.

Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.

## Viited
Andrus Eelmäe

**Andrus Eelmäe** (sündinud 27. juulil 1956 Pärnus) on eesti näitleja.

## Haridus
Andrus Eelmäe on lõpetanudl 1975. aastal Vanemuise Teatri õppestuudio ja 1983. aastal Tartu Kaugõppekeskkooli.

## Tegevus teatrinäitlejana
Eelmäe töötas üle 20 aasta Vanemuises draamanäitlejana, osales ka operetis. 

Tegutseb vabakutselisena.

### Rolle Vanemuises
*Johan (Astrid Lindgren "Väike Tjorven, Pootsman ja Mooses", 1971) 
*Ronk (Švartsi "Lumekuninganna", 1978)
*Timo (Aleksis Kivi ja O. Toominga "Seitse venda", 1981)
*Razmann (Schilleri "Röövlid", 1983) 
*Arno Tali (Oskar Lutsu ja Adlase "Suvi", 1984) 
*Robot Marius (Čapeki "R.U.R.", 1986) 
*Juhan Liiv (Lindepuu "Kas teda hoida saab", 1988) 
*Hartius Möller (Külveti "Menning", 1990) 
*Ervin Reile (August Gailiti ja Põdra "Kas mäletad mu arm", 1991) 
*Troughton (Cooney "Oi, Johnny!", 1993) 
*Jakob Hurt (Süvalepa "Emajõe Ööbik", 1993)
*Santeri Palo (Leino "Jõulud", 1993)
*Ants ja Karla (Anton Hansen Tammsaare ja Mati Undi "Taevane ja maine armastus", 1995)
*Metsik Hermann (Frimli ja Stotharti "Rose-Marie", 1996)
*Indiaani noormees (M. Craveni "Öökull huikas mu nime", 1997)
*Harry Larkcom (Jerome'i "Neljanda korruse ajutine", 1997) 

### Rolle mujal
*Diktaator (Karel Čapek "Putukate elust", Pärnu Endla teater 1999)

## Muu tegevus
Kümme aastat osales Tartus restorani Püssirohukelder varietees nii laulu, tantsu kui ka sõnaliste etteastetega. On üles astunud luule- ja laulukavadega. Juhendanud näiteringe kooli- ja rahvamajade juures. 
On osalenud telefilmides, mänginud Kanal 2 sarisaate „Saladused” osades. Osalemised teleseriaalides "Kelgukoerad", "Kättemaksukontor", "Ühikarotid", "Naabriplika".

Eelmäe kirjutatud jutte on avaldatud ajakirjades Eesti Naine ja Noorus. Alustas õpinguid Teoloogilises kõrgkoolis, mis aga jäi pooleli. Mängib klaverit, akordioni ja kitarri.

## Isiklikku
Andrus Eelmäe vanemad olid näitlejad Lembit Eelmäe ja Herta Elviste. Tal on kaheksa last.

## Viited
Jaan Hammas

**Jaan Hammas** (9. september 1887 Rootova vald – 18. juuni 1937 Tartu) oli eesti põllumees.

Ta õppis Tartu Ülikoolis, oli Petseri maavalitsuse ja Laura põllumeeste konvendi esimene esimees.

## Kirjandus
* Petserimaa põllumees-seltskonnategelase J. Hammas'e surma puhul. Uus Eesti, 21. juuni 1937, nr. 166, lk. 6.
HND

**HND** on 2006. aastal loodud eesti ansambel. Varem tegutseti nime all High'n'Dry. Ansambel nimetab oma muusikat krati-''metal''iks. HND on välja andnud neli albumit. Ansambel sai esiksingliga "Vaevu hingan" kiiresti tuntuks ja juba 2007. aasta aprillis andsid nad välja esimese albumi "Paturaamat". Teine album "Aivaravai" ilmus CD ja DVD kujul. Kolmas album "Päikesepilkajad" jõudis müügile 9. oktoobril 2009. aastal. *Unplugged* album "Akustiline" ilmus aastal 2012.

2008. aastal esines HND ja Cool D üheskoos Pärnu kontserdimajas toimunud Eesti Muusikaauhindade galal.

2010. aastal esines HND koos Vanemuise sümfooniaorkestri ja dirigent Tarmo Leinatammega Tartu Levimuusikapäevadel. Orkestri seaded tegi Raul Sööt.

2009. aastal esines HND Alexela kontserdimajas toimunud Eesti Muusikaauhindade galal HU? looga "Absoluutselt".

2010. aasta Eesti Muusikaauhindadel oli HND nomineeritud rahva lemmiku kategoorias. 

HND on teinud videod lugudele "Vaevu hingan", "Metamfetamiini *blues*" ning "Jihad" ja "Langenud inglite maal".

2012. aastal avaldasid nad singli "Kui sa vaid saad" (*unplugged*).

HND sai Raadio Uuno Top 100-s lauluga "Kui sa vaid saad" 19. koha.

Nende muusikat (nt "Metamfetamiini *blues*") on kasutatud Eesti filmis "Seenelkäik" (2012).

2014. aastal ilmus singel "Allaandjad" ja 2015. aastal "Tähetolmus".

Tarvo Mölder on tuntud režissöör, kes on teinud näiteks "Ott Tänak - The Movie". 

2022. Avaldatud singlid "Nõuniku laul", "Lennata", "Soo" 

2022. aastal avaldas HND uue singli „Saja aasta eest“, mille ühiskonnakriitilised sõnad on inspireeritud Eesti riigitegelase Jaan Tõnissoni 1939. aasta kõnest.

2023. aasta oktoobris ilmus bändi neljas album „Täiuslik torm“, mille kõlapildi eest vastutas Rootsi üks tipp-masterdajaid Tony Lindgren, kelle käe all on muuhulgas valminud ka selliste tuntud metalbändide nagu Paradise Lost, Dimmu Borgir ja Soilwork albumid.

2024. aastal võitis HND looga "Kõik ei saa korda" Raadio Rock FM aasta hümni tiitli.

2024. aasta Eesti Muusikaauhindadel oli HND nomineeritud albumiga " Täiuslik Torm" Parima Rockalbumi kategoorias.

## Liikmed
*Tarvo Mölder – laulja
*Madis Savi – kitarrist
*Tarmo Põiklik – basskitarrist
*Andi Aus – trummar
*Meelis Tauk - kitarrist

## Diskograafia
* "Paturaamat" (2007)
* "Aivaravai" (2008)
* "Päikesepilkajad" (2009)
* "Akustiline" (2012)
* "Täiuslik torm" (2023)

## Viited

## Välislingid
* 
* https://www.youtube.com/user/HNDofficial
*
Gerhard Armauer Hansen

**Gerhard Henrik Armauer Hansen** (29. juuli 1841 Bergen – 12. veebruar 1912 Florø) oli norra arst ja patoloog, kes 1873. aastal avastas pidalitõve tekitaja, bakteri *[[Mycobacterium leprae]]*.

Hansen lõpetas 1866 Oslo ülikooli. 1868 läks tagasi Bergenisse, kus tegeles pidalitõve uurimisega. Pidalitõbe peeti pärilikuks või miasmide põhjustatud haiguseks. Hansen arvas, et haigusel on kindel põhjustaja. Aastal 1873 teatas ta, et on leidnud kõikide haigete kudedest haiguse põhjustaja. Tema väiteid ei usutud, sest tal ei õnnestunud bakterit tehistingimustes kasvatada ega tõestada, et kepikujulised organismid on nakkavad. Hansen andis 1879. aastal oma koenäiteid Albert Neisserile, kel õnnestus bakterit värvida. Neisser avaldas 1880 artikli, milles ta esitas end pidalitõve tekitaja avastajana, salates Hanseni rolli maha.

Hansen üritas ühte naispatsienti ilma tolle nõusolekuta bakteriga nakatada. Kuigi see ei õnnestunud, jõudis asi kohtusse ning Hansen mõisteti süüdi. Ta jäi 1880. aastal ilma töökohast Bergeni leprosooriumi arstina. 

1860ndatest põdes ta süüfilist ja suri 1912 südamehaigusesse.
Tokke vald

**Tokke vald** on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Dalen.

Tokke vald moodustati 1. jaanuaril 1964, pärast Lårdali ja Mo maa-alade liitmist.

Lårdalis asub ka vana Eidsborgi püstpalkkirik.

## Vapp
Vapp kinnitati 6. veebruaril 1987. Sellel kujutatakse musta karu kuldsel taustal, mis sümboliseerib Tokke valla metsarikkust. Karul on tähtis koht ka kohalikes legendides ja juttudes.

## Viited
Tokke

**Tokke** on jõgi Norras Telemargi maakonna lääneosas Vinje ja Tokke vallas. Jõgi voolab Totaki järvest Bandaki järve.

Jõe lähe on kõrgusel 687 m üle merepinna ja suue 72 m üle merepinna.

Jõele ehitati aastatel 1959–1979 seitse hüdroelektrijaama.
Nissedali vald

**Nissedali vald** on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Treungen. Vald loodi 1. jaanuaril 1838. 

## Vapp

Vapp kinnitati 30. oktoober 1992. Sellel kujutatakse kolme punast päkapikumütsi (*nisselue*). Selliseid traditsioonilisi punaseid villaseid mütse kandsid talumehed ja lihtrahvas kuni 19. sajandini lõpuni.

## Viited
Udmurdid

**Udmurdid** (ka *votjakid*) on soome-ugri rahvas, kelle peamine asustusala on Volga lisajõgede Kaama ja Vjatka vahel Udmurdi Vabariigis; pealinn on Iževsk. Neid elab veel Permi krais ja Kirovi oblastis ning Baškortostani ja Tatarstani Vabariigis. 

Aegade jooksul on udmurtide põhiline elatusala olnud teraviljakasvatus. 

Udmurdi keel kuulub soome-ugri keelte permi rühma, lähim sugulaskeel on komi keel. 

Udmurte oli 1989. aasta andmetel 714 000, neist pidas emakeeleks oma rahvuskeelt 76,5%. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 552 299 udmurti. 2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 386 465 udmurti.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 193 udmurti, neist Tallinnas 60. 2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas Eestis 180 udmurti (65 meest ja 115 naist). Neist 62 emakeel oli udmurdi keel, 3 eesti keel ja 109 vene keel. 51 udmurti olid Eesti kodanikud.

Eri rahvusrühma moodustavad Põhja-Udmurtias elavad bessermanid (umbes 10 000), kes on arvatavasti udmurdi keelele üle läinud Volga bulgaaride järeltulijad.

## Viited

## Kirjandus
* Kaljo Põllu "Kümme soome-ugri uurimisreisi" 1990

## Välislingid
* http://www.suri.ee/ohuur/udmurdi.html
* Rein Sikk. "Udmurdi vanaemad laulavad rokki" EPL, 25. mai 2009
Notoddeni vald

**Notoddeni vald** on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Notoddeni linn.

Notoddenist sai omaette vald 1913. aastal, kui ta eraldati Heddali vallast. 1. jaanuaril 1964 liideti Heddali ja Gransheradi vald Notoddeni vallaga, et luua uus suurem omavalitsusüksus.

Norra suurim püstpalkkirik Heddali püstpalkkirik asub Notoddeni linnast mõne kilomeetri kaugusel.

Notoddeni Tuveni lennujaam asub kesklinnast läänes.

## Viited

## Välislingid
Drangedali vald

**Drangedali vald** on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Prestestranda.

Vald loodi 1. jaanuaril 1838.

## Vapp
Valla vapp kinnitati 1989. aastal. Vapil on kaks kuldset männikäbi rohelisel taustal.

## Viited
Danskøya

**Danskøya** ('Taani saar') on Norrale kuuluv asustamata saar Svalbardis Teravmägede saarestikus.

Danskøya asub Lääne-Teravmägede saare looderanniku lähedal. Saare geograafilised koordinaadid on  

Saare pindala on umbes 40 km².

Saar on nime saanud taanlaste järgi, kes 1631. aastal saare läänerannikule Kobbefjordeni äärde teadaolevalt esimese vaalapüügiasunduse rajasid.
Moffen

**Moffen** on Norrale kuuluv asustamata saar Svalbardis Teravmägede saarestikus.

Moffen asub Lääne-Teravmägede saare põhjaranniku ääres Wijdefjordeni suudme lähedal. Saar on 3 km pikk, kuni 2 km lai ja pindala on umbes 5 km². Saare geograafilised koordinaadid on  

Saar koosneb umbes nelja kilomeetrise läbimõõduga kruusa- ja liivavallist, mille keskel on laguun. Saar on madal ja tasane.

Moffenil leidub suuri morsakolooniaid. Saar on ka oluline lindude pesitsuspaik.

Saarel on Moffeni looduskaitseala, mis kuulub Nordvest-Spitsbergeni rahvusparki.
Seljordi vald

**Seljordi vald** on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Seljordi küla. Siljordi kogukond sai valla staatuse 1. jaanuaril 1838.

Seljord on kuulus oma meremao Selma poolest, kes väidetavalt elab Seljordi järves (*Seljordsvatnet*).

## Vapp
Vapp kinnitati 15. septembril 1989. Sellel kujutatakse meremadu Selmat kuldsena punasel taustal.

## Viited
Seljord

**Seljord** on küla Norras Telemargi maakonnas, Seljordi valla halduskeskus.

Seljordis peetakse iga-aastast Dyrsku'ni laata, mida külastab 60 000 – 80 000 inimest.

## Viited

## Välislingid
* Dyrsku'ni laada koduleht
Araabia Taassünni Sotsialistlik Partei

**Araabia Taassünni Sotsialistlik Partei** (ka **Araabia Sotsialistlik Baa'thi Partei**) ehk **Baa'th** (Ḥizb al-Ba`ṯ al-`Arabī al-Ištirākī) on Araabia partei, mis asutati 1940. aastatel Damaskuses rahvusliku liikumisena, mille eesmärgiks oli ühendada kõik araabia maad ühte riiki ning seista vastu Lääne koloniaalvõimule.

Suurima mõjuvõimu saavutas partei Süürias ja Iraagis, kus pääses 1963. aastal võimule. Süürias oli Ba'ath võimul 2024. aastani, Iraagis kaotati võim 1963. aastal, võideti uuesti 1968. aastal ja kaotati alles 2003. aastal Iraagi sõja tulemusel.

1966. aastal kukutati Süürias sõjaväelise riigipöördega liikumise asutaja Michel Aflaq ning partei jagunes rivaalitsevateks Süüria ja Iraagi organisatsioonideks, mis omasid teistes Araabia riikides paralleelseid struktuure.

Iraagis keelustati Baa'th 2003. aasta mais.

## Vaata ka
*Ühinenud Araabia Vabariik
*Araabia Taassünni Sotsialistlik Partei – Iraak
*Iraagi ajaloolised lipud
*Egiptuse lipp

## Sümboleid

Fail:Flag of the United Arab Republic.svg| Ühinenud Araabia Vabariigi lipp
Fail:Flag of Jordan.svg| Jordaania lipp
Fail:Flag of the United Arab Republic.svg| Süüria lipp
Fail:Flag of Iraq.svg| Iraagi lipp


## Välislingid

* Urmas Kiil, Kuidas Saddam Hussein kinkis meile Islamiriigi? 7. veebruar 2016
Ringebu

**Ringebu** on asula Norras Innlandeti maakonnas, Ringebu valla keskus.

Elanike arv on 1318 (2008).

## Viited

## Välislingid
* Store norske leksikon
Notodden

**Notodden** on linn Norras Telemargi maakonnas, Notoddeni valla keskus.

Notodden sai linnastaatuse 1913. aastal.

2008. aastal elas linnas 8448 inimest, 2011. aastal 8673.

Iga aasta suvel korraldatakse linnas Skandinaavia suurimat bluusifestivali.

2 km kaugusel kesklinnast asub lennujaam, kust lendavad iga päev lennukid Bergenisse.

## Välislingid
* Store norske leksikon
Beloostrov

**Beloostrov** (soome keeles *Valkeasaari*) on alev Venemaal Peterburi haldusalas Kurortnõi rajoonis.

Valkeasaaris asus Valkeasaari kihelkonna koguduse Peeter-Pauli kirik (Церковь Петра и Павла).

1809–1940 asus seal tähtis Soome vabariigi-Nõukogude Liidu vaheline piiriületuspunkt ja Valkeasaari raudteejaam Peterburi–Riihimäe raudteel. 

1922–1940 kandis asula nime **Krasnoostrov**. 1998. aastani oli Beloostrov alev.

Beloostrovis asuvad peamiselt suvilad ja aiamaad. Suviti elab seal umbes 50 000 inimest.

## Viited
Harilik drüüas

**Harilik drüüas** (*Dryas octopetala*) on igihaljas poolpõõsas roosõieliste sugukonnast.

Selle aeglase kasvuga pikaealise taime levila on Arktikas ja põhjapoolkera mägistel aladel.

## Levik
Harilik drüüas kasvab arktilises kliimas ja mägedes. Ta kasvab Arktikas, Skandinaavia mägedes, Alpides, Karpaatides, Balkani ja Kaukasuse mägedes ning harvemalt ka mujal Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Euroopa mäestikes leiduvad isoleeritud populatsioonid on jääajajäänukid. Eestis drüüast ei leidu.

Taim eelistab kuivi kasvukohti, kus lumi sulab varakult. Kasvab kruusasel ja kivisel lubjarikkal pinnasel ning katab tihti suuri alasid.

## Tunnused
Varred on puitunud, sageli lamavad, lühikeste horisontaalsete juurduvate külgvõsudega. Lehed on paksud ja nahkjad. Lehtede pealispind on sile ja tumeroheline, alumine pind valgelt viltjas. 

Õieraod on 3–10 cm pikkused. Õiel on enamasti kaheksa kreemikasvalget kroonlehte, kuid neid võib olla ka märksa rohkem. Õitseb tavaliselt mais-juunis. Õied pöörduvad vastavalt päikese liikumisele. Taim on valdavalt putuktolmleja, kuid esineb ka isetolmlemist. Vili on pähkel, mis on kaetud valgete sulgkarvadega.

Harilik drüüas on väga aeglase kasvuga. Saja-aastasel taimel on sageli 10-millimeetrise läbimõõduga vars. Õitsemiseni võib kuluda kümme aastat.

## Kasutamine
Rahvameditsiinis on hariliku drüüase kuivatatud lehtedest valmistatud toniseerivat ja verd puhastavat teed. Seda on kasutatud ka kõhulahtisuse raviks. Köha raviks hingati sisse taime põlemisel tekkivat suitsu ning nohu raviks pulbriks tehtud taime. Värske mahlaga raviti soolatüükaid.

Taime on kasutatud lõnga värvimiseks.

Talvel on drüüase lehed toiduks põhjapõtradele. Islandil on see talvel püüde põhiline toit.

Harilikku drüüast kasutatakse ka haljastuses. Ta on väga vastupidav ja sobib hästi kiviktaimlasse.

Harilik drüüas on Islandi rahvuslill ja alates 1989. aastast Norra Sør-Trøndelagi maakonnalill.

## Pildid

Pilt:Dryas octopetala a4.jpg
Pilt:Reinroser.JPG
Pilt:Dryas octopetala seed head.jpg|Hariliku drüüase vili


## Välislingid

*
Viktor Orbán

**Viktor Mihály Orbán** (sündinud 31. mail 1963 Székesfehérváris) on Ungari poliitik, Ungari peaminister alates 29. maist 2010. Ta oli peaminister ka aastatel 1998–2002.

Ta kasvas üles protestantlikus perekonnas ja on kalvinistliku koguduse liige. Ta lõpetas 1981. aastal Székesfehérváris keskkooli inglise keele kallakuga klassis. 1987. aastal lõpetas ta Loránd Eötvösi Ülikooli õigusteaduse erialal.

Aastatel 1987–1989 elas ta Szolnokis, kuid töötas Budapestis sotsioloogiapraktikandina. 1989. aastal asus ta stipendiumi alusel õppima Oxfordi Ülikoolis, kuid katkestas õpingud juba samal aastal, et kandideerida Rahvuskogusse (parlamenti).

Üleriigilise tuntuse saavutas Orbán 1989. aastal sõnavõtuga 1956. aastal toimunud Ungari ülestõusu ajal tähtsat rolli etendanud Imre Nagy ümbermatmisel.

1988. aastal oli ta üks parempoolse erakonna Fideszi asutajaid. Fidesz vastandus võimulolevatele kommunistidele. 1990. aastal valiti ta Fideszi ridades Rahvuskogusse. Aastatel 1993–2000 ja uuesti alates 2003. aastast on ta olnud erakonna esimees.

Aastatel 1992–2000 oli ta liberaalseid erakondi ühendava rahvusvahelise Liberaalse Internatsionaali aseesimees. Hiljem astus ta konservatiivseid erakondi ühendavasse Euroopa Rahvaparteisse ning oli aastatel 2002–2012 selle aseesimees.

1998. aasta parlamendivalimistel võitis tema erakond Fidesz ekskommuniste. 35-aastaselt sai Orbán pärast András Hegedüsi Ungari ajaloo teiseks noorimaks peaministriks. 2002. aasta parlamendivalimistel sai Fidesz Sotsialistliku Partei käest napilt lüüa.

Uuesti sai Orbán peaministriks 2010. aastal, kui parlamendivalimised võitis Fideszi ja selle satelliiterakonna Kristliku-Demokraatliku Rahvapartei koalitsioon. Valimised on võidetud ka 2014. ja 2018. aastal.

Orbán on äratanud rahvusvahelist tähelepanu oma vaadetega. Mitmed poliitikud, teiste seas Angela Merkel ja Jean-Claude Juncker on kritiseerinud Orbáni ning süüdistanud teda autoritaarsuses ning demokraatia õõnestamises. Teda on süüdistatud ka meediavabaduse piiramises, 2011. aasta põhiseaduse ebaseaduslikus muutmises, ning ebaeetilises käitumises seoses 2015. aasta valitsuskriisiga. Kritiseeritud on ka Orbáni vaateid, sealhulgas tema rahvuslust. Orbán suhtub kriitiliselt Euroopa Liitu. 
Orbán on asunud propageerima seisukohta, et ungari keel ei kuulu soome-ugri keelte hulka ning on suguluses hoopis turgi keeltega.

## Isiklikku
1986. aastal abiellus ta Anikó Lévaiga. Abielust on sündinud viis last.

## Vaata ka
* Viktor Orbáni esimene valitsus
* Viktor Orbáni teine valitsus
* Viktor Orbáni kolmas valitsus

## Viited

## Välislingid
Utsira vald

**Utsira vald** on vald Norras Rogalandi maakonnas. Asub Utsira saarel ja mõnel väiksemal saarel Karmøy lähedal meres. Utsira on rahvaarvult Norra väikseim ja pindalalt Kvitsøy valla ees eelviimane vald.

Utsira tuletornis on Norra kõrgeimal asuv tuletornituli 78,2 m kõrgusel merepinnast. Saarel on 1785. aastal ehitatud kirik.

2004. aastal rajas Norsk Hydro saarele kombineeritud tuule- ja vesinikelektrijaama.

Ornitoloogidele on saar tuntud oma väga rikka linnustikuga. Seal on kohatud 317 linnuliiki, neist 23 on kohatud Norras vaid Utsiral.


Utsira hamn.jpg
Utsira fyr3.jpg|Utsira tuletorn


## Viited

## Välislingid

* http://www.utsira.kommune.no/
Aba jõgi

**Aba jõgi** on mitme jõe nimi:

***[[Aba jõgi (Nigeeria)|Aba jõgi]]** Nigeeria lõunaosas
***[[Aba jõgi (Venemaa)|Aba jõgi]]** Venemaal Kemerovo oblastis
Magdalena Abakanowicz

**Marta Magdalena Abakanowicz-Kosmowska** (20. juuni 1930 Falenty – 20. aprill 2017 Varssavi) oli Poola tekstiilikunstnik ja skulptor.

Tema isa oli Venemaa aadlik, kes oli poola, vene ja lipka tatari päritolu. Tema nimi väidetakse pärinevat mongoli hõimujuhi Abaka-khaani nimest. Isa põgenes Venemaalt Oktoobrirevolutsiooni ajal. Ema oli poolakas.

Pere elas Gdańskis kuni 1939. aastani, mil Saksamaa selle annekteeris. Teise maailmasõja lõpuni elas pere Varssavi äärelinnas, seejärel koliti Gdański lähedale Tczewisse. Seal õppis Magdalena 1945–1947 Tczewi keskkoolis ja hiljem kaks aastat Gdynia skulptuurikoolis.
Seejärel õppis Abakanowicz Gdański kunstiakadeemias, mis sellal asus Sopoti linnas. 1950. aastal jätkas ta õpinguid Varssavi Kunstiakadeemias, kus õppis 1954. aastani maali. Ta õppis ka tekstiilikunsti: kudumist, kangatrükki ja kangakujundust.

See oli stalinismi aeg, mil kunstis ja eriti riigi juhtivas kunstikoolis nõuti sotsialistlikku realismi. Stalinismi aeg lõppes Poolas 1956, kui võimule tuli uus, Władysław Gomułka valitsus, mis kritiseeris avalikult stalinistlikke meetodeid kunstis. Selle tulemusena olid kunstnikud oma loomingu sisus ja vormis märksa vabamad kui enne. Kunstnikud tohtisid sõita paljudesse läänemaailma kunstikeskustesse, kus nad kogesid kunsti arengusuundi väljaspool idablokki.

Abakanowiczi varaseid teoseid (1956–1959) on säilinud vähe. Esiteks kolis ta oma akadeemilise elu jooksul väga palju, teiseks moodustavad suure osa tema varasest loomingust suurte mõõtmetega paberitele ja kokkuõmmeldud linadele maalitud guaššteosed ja akvarellid, mis ei säili kuigi hästi. Neil kujutas ta väljamõeldud ja eksootilisi taimi, linde, kalu ja merikarpe ning teisi eluvorme.

Ta lõi suuri tekstiilskulptuure (*abakane*), mis paigutuvad tekstiilikunsti ja skulptuuri piirialale. Ta kasutas sageli näiteks sisalit ja kanepit.

## Tunnustus
* Londonis asuva kuningliku kunstiakadeemia audoktor (1974) 
* Providence'is asuva Rhode Islandi disainikooli audoktor (1992) 
* Berliinis asuva kunstiakadeemia auliige (1994) 
* New Yorgis asuva Ameerika kujutava ja kirjakunsti akadeemia auliige (1996) 
* Dresdenis asuva Saksi kunstiakadeemia auliige (1998) 
* Łódźi kunstiakadeemia audoktor (1998) 
* Berliinis välja antava majanduse ja kunsti ordu välisliige (2000) 
* New Yorgis asuva Pratti instituudi kaunite kunstide audoktor (2000) 
* Bostonis asuva Massachusettsi kunstikolledži audoktor (2001) 
* Poznańi kunstiakadeemia audoktor (2002) 
* Chicago kunstiinstituudi kooli audoktor (2002)
Bianca – tee õnnele

**"Bianca – tee õnnele"** (*Bianca – Wege zum Glück*) oli 224-osaline saksa seebiooper, mis jooksis ZDF-i telekanalis 1. novembrist  2004  kuni 5. oktoobrini  2005 . See oli sakslaste esimene seebiooper, mille on teinud produktsioonifirma Grundy Ufa. Sarja peategelased olid Bianca Berger, Oliver Wellinghoff ja Katy Neubauer.

### Peategelased

**Bianca Berger** (Tanja Wedhorn) on naine, kes istus 4 aastat süütult vangis kuriteo eest, mida ta ei sooritanud. Saades vangist välja, asub ta elama oma nõo Katy juurde, kes tegelikult ongi õige süüdlane Bianca isa vabriku mahapõletamises. Satub tööle Wellinghoffide mõisa ja armub seal perepoega.

**Oliver Wellinghoff** (Patrick Fichte) on Wellinghoffide vanim laps, kes pärib kunagi isa panga. Tal on Ungaris kunagine armastatu Judith, kes saabub Saksamaale. Mees armub Biancasse, kuid peagi tuleb välja tõde, et Oliver peab Judithiga abielluma. 

## Vaata ka
*"Tee õnnele"
Abancay

**Abancay** on linn Peruu lõunaosas Kesk-Andides 198 km kaugusel Cuscost, Apurímaci departemangu, Abancay provintsi ja Abancay ringkonna keskus. Geograafilised koordinaadid on 13°38′ S, 72°53′ W.

Linn asub 2377 m kõrgusel merepinnast. Linna läbib Pachachaca lisajõgi Mariño jõgi. 

Elanike arv on 58 741 (august 2015).

Linn on kohalik tööstus- ja põllumajanduskeskus. Toodetakse suhkrut, rummi ja vaske.

## Viited
Ülemlord

**"Ülemlord"** on Austraalia kirjaniku Trudi Canavani fantaasiaromaan, "Musta võluri" triloogia kolmas osa.

Teos ilmus inglise keeles 2003. aastal. Eesti keeles avaldas selle Pegasuse kirjastus 2008. aastal Marge Paali tõlkes.
Ola Aabakken

**Ola Aabakken** (sündinud 1940) on Norra sõjaväelane, kindralleitnant.

Ta oli 1985–1987 6. diviisi staabiülem, 1990–1993 Kaitsejõudude Ülemväejuhatuse (Forsvarets overkommando) operatiivstaabi ülem, 1994–1997 AFNORTHWESTi staabiülem, 1997—2000 õppeasutuse Forsvarets høgskole direktor. 

Auastmed:

* 1985: ooberst
* 1990: kindralmajor
* 1994: kindralleitnant

## Välislingid
*Caplex.no (allikas)

Kasutatud on norrakeelse Vikipeedia artiklit seisuga 29.4.2009.
Aba jõgi (Nigeeria)

**Aba jõgi** on jõgi Nigeeria lõunaosas, Imo jõe jätk. 

Jõe ääres on Aba linn. 

Aba jõest saab Aba linn vett ja sinna lähevad ka linna heitveed.
Utsira saar

**Utsira saar** on saar Norras Rogalandi maakonnas, Utsira valla peasaar. 

Saarel on Utsira ja Austrheimi küla.
Vilniuse–Klaipėda maantee

**Vilniuse–Klaipėda maantee** on maantee, mis ühendab Leedu pealinna Vilniust Leedu suuruselt kolmanda linna Klaipėdaga läbi suuruselt teise linna Kaunase. 

Tee on Leedu kõige suurema liiklustihedusega maantee, 2013. aastal kasutas teed ööpäevas 15 663 sõidukit. 

Maantee pikkus on 311,40 km.

Maantee on kogu ulatuses neljarealine.

Klaipėda ja Kaunase vaheline lõik on kiirtee, kus on kiiruspiiranguks 1. aprillist 31. oktoobrini 130 km/h ja 1. novembrist 31. märtsini 110 km/h. Kaunase ja Vilniuse vaheline lõik on ekspresstee, kus tohib 1. aprillist kuni 31. oktoobrini sõita 110 km/h ja 1. novembrist kuni 31. märtsini 100 km/h. Plaanitud on ka Kaunase–Vilniuse lõik ehitada kiirteeks.

Leedu standardite järgi on maantee tähis **A1**.

Maantee kuulub Euroopa teede E28 ja E85 koosseisu.
Ronne laht

**Ronne laht** on laht Bellingshauseni mere kagukaldal. Laht piirneb lõunas Antarktisega, idas President Sarmiento väinaga ja kirdes Aleksander I maaga.

Selle avastasid 1940. aasta detsembris Finn Ronne ja Carl Eklund.
Belepi saared

**Belepi saared** on saared Melaneesias. Saared on osa Prantsusmaa meretagusest alast Uus-Kaledooniast.

Saarte pindala on 69 km². Suurim saar on Art Island.

Saared on künklikud, kõrgus kuni 283 meetrit. 

1856. aastal rajati sinna katoliku misjon. 1890. aastatel kasutati saari leprosooriumina.

2004. aastal elas seal 930 inimest, kellest 99% moodustasid kanakad.

2019. aasta rahvaloenduse andmetel elas saartel 867 inimest. 

## Viited
Grieghallen

**Grieghallen** on kontserdimaja Norras Bergenis. Alates hoone valmimisest 1978. aastal asub seal ka Bergeni Filharmooniaorkester. 

Hoone on saanud nime Bergenis sündinud helilooja Edvard Griegi järgi, kes oli ka Bergeni Filharmooniaorkestri muusikajuht 1880–1882. 

1986. aastal toimus seal Eurovisiooni lauluvõistlus. 

## Välislingid
*Grieghalli koduleht