open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Katrin Nittim

**Katrin Nittim** (sündinud 3. novembril 1948 Tallinnas) on eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Katrin Nittim on teenistuja tütar.

1967. aastal lõpetas Nittim Tallinna 7. Keskkooli, 1972 TPI majandusteaduskonna toiduainete tööstuse ökonoomika ja organiseerimise eriala. 1989. aastal kaitses ta Eesti NSV TA Majanduse Instituudis majanduskandidaadi kraadi väitekirjaga "ATK Piimatööstuskompleksi majandusliku efektiivsuse tõstmine tooraine ratsionaalse kasutamise teel (Eesti NSV näitel)".

Nittim oli 1971–74 NSVL TA Majandusmatemaatika Keskinstituudi Eesti filiaali vaneminsener, 1974–80 nooremteadur, 1980–90 Eesti NSV TA Majanduse Instituudi nooremteadur, 1990–91 teadur, 1992. aastast Eesti Konjunktuuriinstituudi vanemteadur.

## Teadustöö
Katrin Nittimi uurimisvaldkonnad on sotsiaal-majanduslik prognostika ja selle rakenduslikud probleemid, toidu- ja maitseainetööstuse perspektiivse arenemise majandusmatemaatilised prognoosimudelid, tendentsiuuringud (konjunktuuribaromeetria) ning turu-uuringud.

## Teoseid
* Eesti NSV toiduainetetööstuse perspektiivse arengu prognoosimisest. // Teaduste Akadeemia Toimetised. Ühiskonnateadused (1980) 1
* Eesti NSV piimatööstuskompleksi majandusmehhanismi täiustamisest. // Ühiskondliku tootmise intensiivistamise probleemid Eesti NSV-s. Tallinn, 1984
* Puudu on stiimulitest ja võimsusest. // Sotsialistlik Põllumajandus 20 (1984)
* Piimatööstusele parem tooraine. // Tehnika ja Tootmine (1986) 11
* Konjunktuuribaromeetrid (tööstusbaromeeter). // Konjunktuur (1993) 3 – (1997) 2
* Maailmaturu konjunktuur. // Konjunktuur (1997) 1, (2002)
* Eesti teraviljaturg. // Konjunktuur (2002) 4, (2003) 4, (2004) 4; (2005) 4

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Eesti Teaduste Akadeemia arhiiv, f 21, n 4, s 1041
Henry Moore

**Henry Moore** (30. juuli 1898 Castleford, Yorkshire – 31. august 1986 Much Hadham, Hertfordshire) oli inglise skulptor ja kunstnik. Tema poolabstraktseid monumentaalseid pronksskulptuure eksponeeritakse mitmel pool maailmas.
__TOC__

Moore sündis Castlefordis söekaevuri pojana. Otsustas saada skulptoriks juba üheteistkümneselt, kui oli kuulnud Michelangelost ja tema saavutustest. Ta võitles I maailmasõjas, sai gaasimürgistuse Cambrai lahingus 1917. aastal. Moore'i looming sai üle maailma tuntuks pärast II maailmasõda. 

## Galerii

Fail:Knife Edge Two Piece - Henry Moore.jpg|"Knife Edge&nbsp;– Two Piece" (1962) pronks, Lordide koja vastas, London
Fail:HenryMooreTorontoCH1.jpg|"Three Way Piece No. 2 (The Archer)", (1964-1965), Toronto linnahall, Nathan Phillips Square
Fail:Henry Moore - Two Piece Reclining Figure 5 - Kenwood.jpg|"Two Piece Reclining Figure No. 5", pronks, (1963–1964), Kenwood House'i krundil, London
Fail:Moore ThreePieceRecliningFigureNo1 1961.jpg|"Three Piece Reclining figure No.1", (1961), Yorkshire'i skulptuuripark
Fail:Oval with Points.jpg|"Oval with Points", (1968–1970), Henry Moore'i Sihtasutus
Fail:Henry moore hill arches at the NGA.JPG|"Hill Arches", (1972–1973), pronks, Austraalia Rahvusgalerii
Fail:HdKdW2.jpg|"Large Divided Oval: Butterfly" (1985–1986), Haus der Kulturen der Welt, Berliin
Fail:MooreJerusalem1.jpg|"Mähitud istuv kuju" Jeruusalemma Heebrea Ülikoolis
Fail:Henry Moore Double Oval.jpg|"Double Oval", 1966, Henry Moore'i Sihtasutus
Fail:AGO on a rainy winter day.jpg|"Two Large Forms", 1966–1969, Ontario Kunstigalerii õues
Fail:Prato-01,02,2012-Monumento di Henry Moore con neve.jpg|Prato-Monument in Piazza San Marco
Fail:Henry Moore at Kew Gardens 563.JPG|Kew Gardens, London, Moore'i teosed 2007. aasta näitusel


## Tunnustus
* 1961 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks
* 1968 – Erasmuse auhind
* 1980 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks

## Kirjandus
*Beckett, Jane; Russell, Fiona. *Henry Moore: Space, Sculpture, Politics.* Burlington, Vermont: Ashgate, 2003. ISBN 0-7546-0836-0
*Causey, Andrew. *Sculpture Since 1945.* Oxford: Oxford University Press, 1998. ISBN 0-19-284205-6
*Grohmann, Will. *The Art of Henry Moore.* New York: H.N. Abrams, 1960.

## Välislingid

* Henry Moore'i sihtasutus – Moore'i biograafia ja kronoloogia
* Henry Moore'i sihtasutus – Moore'i teoste paiknemine maailma riikides, kaart
* "The Enigma of Henry Moore" by Brian McAvera. *Sculpture Magazine*, July/August 2001: Vol. 20, No. 6.
* BBC article with archive film of Moore at work

* An Intimate Moore, Tom Freudenheim, The Wall Street Journal, 30 June 2010
* Henry Moore and the classic canon of modern sculpture – Henry Moore'i teoste näitus Kremli muuseumides 21. veebruar 2012 kuni 10. mai 2012. Briti Nõukogu video, selgitusi jagab Kremli Muuseumide peadirektor Jelena Gagarina (Juri Gagarini tütar).
Endla (koor)

**Segakoor Endla** on Pärnus tegutsev segakoor. Koor on asutatud 1878. aastal Endla Seltsi segakoorina. 

Kooris laulab keskmiselt 34 lauljat, koori praegune dirigent on Kadri Põder.

Koori repertuaaris on hulgaliselt lääne ja eesti koorimuusikat ning rahvalaule. Suurvormidest on koori repertuaaris näiteks Karl Jenkinsi "Rahumissa" ja Mart Siimeri "Te Deum".

Koor on edukalt osalenud konkurssidel nii Eestis kui ka välismaal.

2007. aasta sügisel anti välja CD-plaat "Seitsmest üheksani", millel kõlavad laulud vanamuusikast tänapäevani.

Koori traditsioonide hulka kuuluvad esinemised Pärnu linna üritustel, jõulu- ja suvekontserdid, meelelahutuslik-sportlikud väljasõidud Eestis, ühisprojektid teiste Pärnu kooridega, osalemine Pärnu koorifestivalidel ja laulupidudel. Koori proovid toimuvad kaks korda nädalas.

## Dirigendid
Endla koori esimene dirigent oli K. Erm, järgnesid M. Must, J. Otstavel ja E. Maczevsky. Hiljem olid koori ees A. Arro, M. Üts, M. Lüdig, E. Soodla, P. Laja, V. Rumessen ja Õ. Kurg-Vedro.


### Peadirigendid
* K. Erm
* M. Must
* J. Otstavel
* E. Maczevsky
* 1958–1988 Herbert Pulk
* 1988–2000 Eva Taul
* 2000–2002 Peeter Perens
* 2002–2004 Tõiv Tiits
* 2004–2013 Karin Veissmann
* 2013–2016 Toomas Voll
* Kadri Põder
* 2017-2021 Mareks Lobe


### Dirigendid
* A. Arro
* Mihkel Üts
* Mihkel Lüdig
* E. Soodla
* Peeter Laja
* Voldemar Rumessen
* Õie Kurg-Vedro
* Ivi Kullam
* Mall Pöial
* 1986–1988 Eva Taul
* 1989–1998, 2000–2010 Mari-Krõõt Fridolin


## Välislingid
* Segakoor Endla koduleht
Silvia Laidla

**Silvia Laidla** (kuni 3. augustini 1935 **Silvia Lazarus**; 20. oktoober 1927 Valga – 3. mai 2012 Tallinn) oli eesti näitleja.

Silvia Laidla lõpetas 1946. aastal Türi Keskkooli ja 1953. aastal Moskvas GITIS-e eesti stuudio. Eesti kursuslasi oli kokku 25, nende seas Ita Ever, Karin Sepre, Ellu Puudist, Virve Aruoja, Virve Kiple, Kaljo Kiisk, Arvo Kruusement jpt. 

Aastail 1953–1966 töötas ta Eesti Draamateatris, 1966–1983 Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris, 1983–1992 taas Eesti Draamateatris, hiljem osales lavastustes VAT Teatris, Drugoi Teatris ja Salong-Teatris. 2001. aastal kutsuti Laidla rollilepingu alusel tagasi Eesti Draamateatrisse, kus lavastaja Ivo Eensalu tõi lavale komöödia "Kvartett", mida mängiti suure menuga mitu hooaega, lavapartneriteks Ülle Ulla, Aarne Üksküla ja Tõnu Mikiver.

Silvia Laidla on mänginud filmides ("Tädi Rose") ja telelavastuses, muu hulgas lavastuses "Kolm rubiini", telesarjas "Õnne 13" (Erna Sumberg) ja lastelavastuses "Džuudopoisid" (õppealajuhataja Aliide Kask). Silvia Laidla viimasteks töödeks näitlejana jäid huumorirubriik "Hää takt" Vikerraadios ning Erna Sumbergi viimased stseenid telesarjas "Õnne 13" (kevadel 2012).

## Rolle teatrilaval

*Tiina (Kitzbergi „Libahunt”, 1954)
*Huntaugu Miina (Vilde ja Ruusi „Mahtra sõda”, 1954)
*Jeanne (Gehri „Kuues majakord”, 1956)
*Lüpsitüdruk (Brechti „Härra Punttila ja tema sulane Matti”, 1958)
*Eboli (Schilleri „Don Carlos”, 1958)
*Glafira (Gogoli „Jegor Bulõtšov ja teised”, 1958)
*Ingrid (Ibseni „Peer Gynt”, 1962)
*Kattrin (Brechti „Ema Courage ja tema lapsed”, 1962)
*Mann (Smuuli „Kihnu jõnn”, 1964)
*Elmire (Molière’i „Tartuffe”, 1965)
*Gertrud (Shakespeare’i „Hamlet”, 1966)
*Sofia (Gorki ja Panso „Ema”, 1967)
*Gina Ekdal (Ibseni „Metspart”, 1969)
*Linda (Milleri „Proovireisija surm”, 1970)
*Gizi (Örkény „Tót, major ja teised. 1971)
*Aline Solness (Ibseni „Ehitusmeister Solness”, 1974)
*Armuke (Cocteau „Hoolimatu armuke”, 1976)
*Daam-Kuninganna (Shaw' „Sonettide tõmmu daam”, 1977)
*Noorem Vana Naine (Bordowiczi „Non-stop”, 1977)
*Proua Vaarman (Tammsaare ja Mikiveri „Armastus ja surm”, 1984)
*Ema (Karusoo „Haigete laste vanemad”, 1988)
*Thelma Cates (Normani „Head ööd, ema”, 1990)
*Giza (Örkény „Kassimäng”, 1994 Salong-Teatris)
*Sarah Bernhardt (Murelli „Päike ja mäng”, 1997 Salong-Teatris)
*proua Schmidt (Rodgersi "Helisev muusika", 2003 Tallinna Linnahallis)
*esitaja (Urmas Vadi "Kohtumine trompetis, 2004 VAT Teatris)

## Tunnustus
*1974 Eesti NSV teeneline kunstnik
*2003 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Silvia Laidla oli abielus kirjanik Silver Annikoga, hiljem advokaat Jakov Lurjega. On maetud Tallinna Metsakalmistu spordirahva kvartalisse, abikaasa J. Lurje naabrusse. 

## Viited

## Kirjandus
* Vastab Silvia Laidla / vestles Anne Tuuling – Teater. Muusika. Kino 1997, nr 8/9, lk 3–15

## Välislingid
* Silvia Laidla uues rollis Postimees, veebiväljaanne, 13. oktoober 2007
* Suri näitleja Silvia Laidla Postimees, veebiväljaanne, 3. mai 2012
Soojusvaheti

**Soojusvaheti** on seade soojuse ülekandmiseks kõrgema temperatuuriga keskkonnast madalama temperatuuriga keskkonda. Olenevalt keskkonnast kandub soojus üle soojusjuhtivuse, konvektsiooni või kiirguse teel. Soojusvahetites toimuvad mitmesugused soojuslikud protsessid: temperatuuri muutus, aurustumine, keemine, kondenseerumine, sulamine, tahkumine jm.

## Soojusvahetite liigitus
Eristatakse rekuperatiivseid ehk pindsoojusvaheteid, regeneratiivseid ja küttepinnata soojusvaheteid.

Rekuperatiivses soojusvahetis liigub soojus ühest keskkonnast teise läbi soojusvahetus- ehk küttepinna ainult ühes suunas. Rekuperatiivne soojusvaheti on näiteks pindkondensaator, auruülekuumendi, aurusti ja rekuperaator. Vesi-vesi tüüpi soojusvaheteid kasutatakse soojussõlmedes, õhk-õhk ja vesi-õhk tüüpi ventilatsioosüsteemide soojustagastites või kalorifeeridena. Küttepinnata soojusvahetid on näiteks gradiir ja jugaelevaator..

## Viited
Bill Maynard

**Walter Frederick George Williams** (8. oktoober 1928 Surrey – 30. märts 2018 Leicestershire), esinejanimega **Bill Maynard**, oli inglise näitleja ja koomik.

Ta on mänginud ligi 30 mängufilmis, neljas telefilmis ja paljudes inglise telesarjades, sealhulgas ka ETV-s näidatud sarjades "Südameasi" ja "Maahaigla" (mõlemas Claude Greengrassi rollis).

## Välislingid
*
Manwë

**Manwë** on J. R. R. Tolkieni lugudest tuntud üks Valadest. Esimest korda ilmus Silmarillionis. Manwë oli Arda kuningas, Varda Elentári abikaasa, Melkori vend. Manwë Súlimo on Õhu Isand ning valitseb koos oma abikaasa Taeva Emanda Vardaga kogu Ardat Ilmarini kojast maailma kõrgeima mäe Taniquetili tipul. Manwët, kelle nimi tähendab "hea", on nimetatud ka Tuulte Isandaks, sest tema element on õhk, tuul, pilved ja tormid. Talle on kallid kotkad ja kõik teised linnud. Manwë näeb kogu maailma taevalaotuse all ning tema hingus on kõigis maailma olendites. Tema südamele seisavad kõige lähemal vanjarid oma luuleoskuse tõttu, mis kujutab endast Arda Kuninga suurimat naudinguallikat.

## Välimus
Tema silmad ja rõivad on sinised, tema skepter on valmistatud safiirist.
 
## Taust
Manwë (koos oma venna Melkoriga) oli võimsaim Ainur, kuna just tema mõistis kõige paremini Eru tahet. Kui Melkor hakkas Ainurite Muusikas ebakõla tekitama oli just Manwë see, kes võttis juhtimise üle. Kui Arda oli loodud siis määrati ta Arda kuningaks. Manwë oli lahke, halastav ning naiivne valitseja. Ta ei suutnud mõista ega näha kurjust, isegi mitte oma vennas. Ta vabastas Mandose Saalidest Melkori, kes külvas kõigepealt Fëanoris viha valarite vastu, mürgitas Valarite puud, tappis Finwë ja varastas Silmarilid, põhjustas Noldorite mässu. Noldorid tõttasid seejärel eesotsas Fëanori ja Fingolfiniga Beleriandisse sajanditepikkusse sõtta Morgothiga Silmarilide tagasivõitmise eesmärgil. Haldjad langesid järgemööda lahingutes, tagasi läände pöördusid neist väga vähesed. Pärast Melkori langust Raevusõjas heidab Manwë ta Tühjusse.

## Vaata ka
* Valarid

## Viited

## Kirjandus
* "Tolkieni entsüklopeedia" 1977 David Day, tõlk. Marek Laane 2002
Erasmuse preemia

**Erasmuse preemia** on iga-aastane Hollandi mittetulundusühingu Praemium Erasmianum sihtasutus poolt üksikisikutele või organisatsioonidele määratav preemia&nbsp;— nende märkimisväärse panuse eest Euroopa kultuuri, ühiskonda või ühiskonnateadustesse. Sihtasutuse Praemium Erasmianum asutas prints Bernhard 1958. aasta 23. juunil. Preemia suurus on 150&nbsp;000 eurot.

## Preemia laureaadid

*1958 – Austria rahvas
*1959 – Robert Schuman, Karl Jaspers
*1960 – Marc Chagall, Oscar Kokoschka
*1962 – Romano Guardini
*1963 – Martin Buber
*1964 – Union Académique Internationale
*1965 – Charles Chaplin, Ingmar Bergman
*1966 – Herbert Read, René Huyghe
*1967 – Jan Tinbergen
*1968 – Henry Moore
*1969 – Gabriel Marcel, Carl Friedrich von Weizsäcker
*1970 – Hans Scharoun
*1971 – Olivier Messiaen
*1972 – Jean Piaget
*1973 – Claude Lévi-Strauss
*1974 – Ninette de Valois, Maurice Béjart
*1975 – Ernst Gombrich, Willem Sandberg
*1976 – Amnesty International, René David
*1977 – Werner Kaegi, Jean Monnet
*1978 – Poppentheater
*1979 – ajalehed Die Zeit ja Neue Zürcher Zeitung
*1980 – Nikolaus Harnoncourt, Gustav Leonhardt
*1981 – Jean Prouvé
*1982 – Edward Schillebeeckx
*1983 – Raymond Aron, Isaiah Berlin, Leszek Kołakowski, Marguerite Yourcenar
*1984 – Massimo Pallottino
*1985 – Paul Delouvrier
*1986 – Václav Havel
*1987 – Alexander King
*1988 – Jacques Ledoux
*1989 – Rahvusvaheline juristide komisjon
*1990 – Grahame Clark
*1991 – Bernard Haitink
*1992 – Simon Wiesenthal
*1992 – Archivo General de Indias
*1993 – Peter Stein
*1994 – Sigmar Polke
*1995 – Renzo Piano
*1996 – William McNeill
*1997 – Jacques Delors
*1998 – Mauricio Kagel
*1998 – Peter Sellars
*1999 – Mary Robinson
*2000 – Hans van Manen
*2001 – Adam Michnik
*2001 – Claudio Magris
*2002 – Bernd ja Hilla Becher
*2003 – Alan Davidson
*2004 – Abdolkarim Soroush, Sadik Al-Azm ja Fatema Mernissi
*2005 – Simon Schaffer ja Steven Shapin
*2006 – Pierre Bernard
*2007 – Peter Forgacs
*2008 – Ian Buruma
*2009 – Antonio Cassese ja Benjamin Ferencz
*2010 – José Antonio Abreu
*2011 – Joan Busquets
*2012 – Daniel Dennett
*2013 – Jürgen Habermas
*2014 – Frie Leysen
*2015 – Wikipedia community
*2016 – A. S. Byatt
*2017 – Michèle Lamont
*2018 – Barbara Ehrenreich
*2019 – John Adams
*2021 – Grayson Perry
*2022 – David Grossman
*2023 – Trevor Noah
*2024 – Amitav Ghosh
*2025 – Donna Haraway

## Välislingid
*Sihtasutuse veebisait
Palsami tänav

**Palsami tänav** on tänav Tartus Maarjamõisa linnaosas. 

Palsami tänav algab Sanatooriumi tänavalt, kulgeb läände ja lõpeb Palderjani tänaval. 

Tänav ristub Kibuvitsa, Teelehe ja Piparmündi tänavaga.

Tänava pikkus on 280 meetrit.
Eric Voegelin

**Eric Voegelin** (sünninimi **Erich Hermann Wilhelm Vögelin**; 3. jaanuar 1901 Köln – 19. jaanuar 1985 Stanford) oli saksa päritolu Ameerika poliitikafilosoof. 

Ta sündis Kölnis, tollases Saksa keisririigis ja õppis Viini ülikoolis politoloogiat. Temast sai kõigepealt õpetaja ja siis politoloogia dotsent Viini ülikooli õigusteaduskonnas. Ta põgenes 1938. aastal pärast natside sissemarssi Austriast Ameerika Ühendriikidesse. Temast sai 1944. aastal Ameerika kodanik. Ta töötas suurema osa oma akadeemilisest karjäärist Notre Dame'i, Louisiana osariigi ja Müncheni ülikoolis ning Hooveri Instituudis Stanfordi ülikooli juures.
Raadio 4

**Raadio 4** on Eesti Rahvusringhäälingu venekeelne raadioprogramm, mis läks esimest korda eetrisse 1993. aasta 1. mail. 

Programmi kuulab iga nädal keskmiselt 150 000 – 200 000 inimest. Sellega on Raadio 4 üks kuulatumaid venekeelseid raadioprogramme Eestis.

## Sagedused

*  Tallinn 94,5 MHz
*  Narva 100,9 MHz
*  Ida-Virumaa 95,3 MHz
*  Kesk-Eesti 93,4 MHz
*  Haapsalu 93,6 MHz
*  Rakvere ja Sillamäe 94,2 MHz
*  Pärnu 94,8 MHz
*  Rapla 95,1 MHz
*  Tartu 94,4 MHz
*  Põlva ja Võru 72,92 MHz ja 99,9 MHz
*  Valga 92,5 MHz
*  Viljandi 95,5 MHz

## Vaata ka
* Eesti raadiojaamade loend

## Välislingid
* Raadio 4 koduleht
Kimmo Kaivanto

**Kimmo Olavi Kaivanto** (25. mai 1932 Tampere – 20. aprill 2012 Helsingi) oli soome maalikunstnik, graafik ja skulptor.

Ta õppis aastatel 1953–1954 kunsttööstuskoolis graafikat ja esines esimest korda näitusel 1956. aastal. 1970. aastatel sai temast üks Soome tuntumaid skulptoreid.

1950. aastatel kujundas ta Tampere Tappara logo.

Kimmo Kaivanto kujundas muu hulgas ooperilavastusi ja kostüüme. Tema tuntumate teoste hulgas on skulptuur "Oodi 60 000 järvelle" Helsingis (1972), maal "Tori" Tampere linnavolikogu hoones (1976), skulptuurid "Hopeiset sillat" ja "Nereidi" (1985) Helsingi Forumis, "Natura" Helsingis SOK peakontoris, "Leonardo" Härmäläs.

1972. aastal sai ta Pro Finlandia medali ja 1982. aastal nimetati ta aasta kunstnikuks. 1995. aastal sai ta professori aunimetuse.

## Välislingid
* Kuvataiteilijamatrikkeli
* Teosed Ateneumis
* Järelehüüe ajalehes Helsingin Sanomat
Leino Mägi

**Leino Mägi** (sündinud 22. märtsil 1955 Tallinnas) on eesti poliitik, omavalitsus- ja sporditegelane, X ja XI Riigikogu liige.

Ta oli Eesti Reformierakonna liige alates 1995. aastast.

2011. aasta Riigikogu valimistel sai ta 503 häält ja valituks ei osutunud.

## Haridus
Leino Mägi on lõpetanud Keila 1. Keskkooli 1973 ja Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikainsenerina 1982.

## Töökäik
*1982–1988 Tallinna Autode Remondi Katsetehase meister ja jaoskonnajuhataja 
*1988–1995 Väikeettevõtte Vanalinn direktor
*1995–2003 Keila linnapea 
*2003–2007 X Riigikogu
*2007–2008 SA Keila Terviserajad juhataja
*2008–2011 XI Riigikogu 
*2011–2014 Keila Hariduse Sihtasutuse juhatuse liige

## Tunnustus
*2010 – Keila kultuuripreemia – olulise panuse eest Keila terviseradade loomisel ja arendamisel

## Viited

## Välislingid
* Tutvustus Reformierakonna lehel
Leo Komarov

**Leonid "Leo" Komarov** (sündinud 23. jaanuaril 1987 Narvas) on vene ja ingeri päritolu Soome jäähokimängija, kes mängib ründajana Soome kõrgliigaklubis HIFK.

Soome kõrgliigas debüteeris Komarov hooajal 2005–2006 klubis Ässät. Aastatel 2006–2009 mängis ta Soome kõrgliigaklubis Lahti Pelicans. Seejärel liitus ta KHL-i klubiga Moskva Dinamo. Aastatel 2012 ja 2013 võitis ta Moskva Dinamoga Gagarini karika.

2006. aastal valis Toronto Maple Leafs ta NHL-i ''draft''is 180. valikuna. NHL-is debüteeris ta Maple Leafsi meeskonnas hooajal 2012–2013. Komarov sai esimeseks NHL-i mängijaks, kes on sündinud Eestis. Aastatel 2018–2021 mängis ta NHL-is New York Islandersi ridades. 2016. aastal osales ta NHL-i tähtede mängul. Komarovi edukaim hooaeg NHL-is oli 2015–2016, mil ta lõi Maple Leafsi meeskonnas 19 väravat ja andis 17 väravasöötu.

2021. aasta novembris naasis Komarov KHL-i, sõlmides kaheaastase lepingu Peterburi SKA-ga. Hooajal 2022/23 mängis ta Rootsi kõrgliigaklubis Luleå HF.

2023. aasta augustis naasis Komarov pärast 14 aastat Soome kõrgliigasse ja sõlmis kaheaastase lepingu HIFK-ga.

Ta tuli Soome koondises mängides 2011. aastal maailmameistriks. 2014. aasta taliolümpiamängudel võitis ta Soome koondisega pronksmedali ja 2022. aasta taliolümpiamängudel kuldmedali.

## Viited

## Välislingid

* Leo Komarov NHL.com lehel
* Leo Komarov hockeydb.com lehel
* Narvas sündinud Soome hokimees: MM-kuld on kõvem saavutus kui KHL-i tiitel Delfi, 3. mai 2012
Roland Theis

**Roland Theis** (sündinud 17. märtsil 1980 Neunkirchenis) on Saksa poliitik ja Saarimaa Maapäeva (*Landtag des Saarlandes*) liige.

Ta kuulub Kristlik-Demokraatlikku Liitu ja on aastast 2009 Saarimaa Maapäeva liige.
Pärast Saarimaa Ülikooli (Universität des Saarlandes) lõpetamist (õigusteadus ja politoloogia) sooritas ta edukalt eksami ning töötas juristina Prantsuse-Saksa organisatsioonis Mittelstand SaarLB. Konrad Adenaueri Fondi vilistlane, Roland Theis sai Saarimaa Ülikooli lektoriks tsiviil- ja meediaõiguses. Aastatel 2005–2010 oli ta Saarimaa Riikliku Noorteühingu esimees. 

Aastast 2009 on Roland Theis Saarimaa Maapäeva liige. Ta valiti sinna uuesti ka 2012. aastal. 2010. aastal valiti ta Saarimaa CDU peasekretäriks. Praegu on Theis Saarimaa Parlamendi fraktsiooni CDU esimees ja pressiesindaja aseesimees. Ta on huvitatud teaduslikust tegevusest.

## Välislingid
* Landtagsseite Roland Theis
Vavoži rajoon

**Vavoži rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb läänes Kirovi oblastiga.

Läbi rajooni voolab Vala jõgi.

Rajoon jaguneb 10 külaasunduseks (*сельское поселение*) ja neis on kokku 69 asulat.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 58% elanikest udmurdid, 39% venelased ja 1% tatarlased.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni koduleht
Martin Nettesheim

**Martin Nettesheim** (sündinud 17. aprillil 1964 Stuttgardis) on saksa jurist Saksa ja rahvusvahelise õiguse alal ning ekspert Euroopa Liidu (EL) õiguse alal. 

## Elulugu
Nettesheim õppis õigus- ja majandusteaduskondades Freiburgi Ülikoolis ja aastatel 1983–1987 Berliini Vabas Ülikoolis. 1993. aastal ta sai doktorikraadi Michigani Ülikoolis Ann Arboris. 

Aastatel 1994–1999 oli Nettesheim teadur Berliini Vaba Ülikooli rahvusvahelise ja Euroopa Liidu õiguse Instituudis. Samuti töötas ta EL õiguse lektorina Potsdami Ülikoolis. 1999. aastal ta asendas professor Oppermanni ning hakkas töötama Tübingeni Ülikooli riigi- ja haldusõiguse õppetoolis. Samal ajal Nettesheim oli Rahvusvahelise ja Majandusõiguse Keskuse (TURCIEL) juhataja. Martin Nettesheim oli külalisõppejõud California Ülikoolis Berkeleys, Nanjingi Ülikoolis, Hiinas ning EL-i ja rahvusvahelise äriõiguse instituudis Kyotos. Aastatel 2003–2005 oli ta õigusteaduskonna dekaan Tübingeni Ülikoolis.

## Teadustöö
Tema uurimisvaldkonnad on riigiõigus, põhiõiguste kaitse, Euroopa Liidu õiguse küsimused ning Euroopa ja rahvusvaheline õigus.

## Viited

## Välislingid
* Seite von Martin Nettesheim an der Universität Tübingen (inkl. Veröffentlichungsverweise)
* Professor Dr. iur. Martin Nettesheim (PDF)
Stanfordi ülikool

**Stanfordi ülikool** (inglise keeles ametlik nimi **Leland Stanford Junior University**; ka **Stanford University**) on eraõiguslik ülikool Ameerika Ühendriikides California osariigis. Ülikooli põhiosa asub Stanfordis, osa valdusi on Palo Altos, Menlo Parkis ja mujal. See on üks maailma prestiižsemaid ülikoole. Nobeli auhinna on pälvinud 31 vilistlast.

Ülikooli asutasid Leland Stanford ja ta abikaasa Jane Stanford ning nime on ta saanud nende 15-aastaselt tüüfusse surnud poja järgi. 

Ülikool asutati 1885. aastal, nurgakivi pandi 14. mail 1887 ja õppetöö algas 1. oktoobril 1891. Esimesel aastal võeti vastu 555 üliõpilast, teiste seas asus seal õppima hilisem Ameerika Ühendriikide president Herbert Hoover.

Ülikoolilinnak asub Silicon Valleys ning jääb 32 km San Josest loodesse ja 60 km San Franciscost kagusse. Põhilinnak on oma 33,1 km² pindalaga üks suuremaid ülikoolilinnakuid maailmas.

Stanfordi ülikooli raamatukogude hallata on ligi 9 miljonit köidet, mis teeb selle üheks suurimaks eraülikoolide raamatukogude seas.

## Ülikoolilinnaku paiknemine

## Ülikooli presidendid
Stanfordi ülikoolil on 2018. aasta seisuga olnud kokku 11 presidenti.

*1891–1913 David Starr Jordan
*1913–1915 John Casper Branner
*1916–1943 Ray Lyman Wilbur(1)
*1943–1948 Donald B. Tresidder(2)
*1949–1968 J. E. Wallace Sterling(3)
*1968–1970 Kenneth S. Pitzer
*1970–1980 Richard W. Lyman
*1980–1992 Donald Kennedy
*1992–2000 Gerhard Casper
*2000–2016 John Hennessy(4)
*2016–Marc Tessier-Lavigne

Märkused:
(1) Roberto Eccles Swain oli presidendi kohusetäitja aastail 1929–1933
(2) Alvin Eurich oli presidendi kohusetäitja Tresidderi ja Sterlingi vahel
(3) Robert J. Glaser presidendi kohusetäitja Sterlingi ja Pitzeri vahel
(4) John Etchemendy oli presidendi kohusetäitja 14. veebruar–8. juuni 2012

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* Alates jaanuarist töötab Ameerika Ühendriikides asuva maineka Stanfordi Ülikooli juures Eesti ja Balti uuringute assisteeriva kuraatorina eestlane Liisi Eglit
21 eKr

**Aasta 21 enne Kristuse sündi** ehk meie ajaarvamist.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Lollius ja Quintus Aemilius Lepidus.
*...

## Sündinud
* Naevius Sutorius Macro, Vana-Rooma poliitik

## Surnud
*...
Russkoje Radio

**Russkoje Radio** (vene keeles *Русское Радио*) on Sky Media raadiogruppi kuuluv Eesti venekeelne raadioprogramm, mis jõudis esmakordselt eetrisse 1. mail 1998. Russkoje Radio on suurima kuulajaskonnaga vene kommertsjaam Eestis. Nädalas kuulab seda keskmiselt 170 000 – 180 000 inimest.

26. jaanuaril 2010 sai Russkoje Radio Tartus enda käsutusse tegevuse lõpetanud Sun FM sageduse, mis parandas oluliselt programmi kuulatavust Tartu piirkonnas ja Lõuna-Eestis.   Eetrisse jõudsid Russkoje Radio saated Lõuna-Eestis 1. märtsist 2010. 

Uue sagedusega võttis Sky Media endale kohustuse toota Tartuga seotud uudiseid ja kohalikku elu kajastavaid saateid. Kultuuriministeeriumi seired tuvastasid 2011. aasta suveks, et ettevõte oli jätnud selle kohustuse täitmata. Kultuuriministeerium koostas ettekirjutuse, mille kohaselt pidi Russkoje Radio puudused kõrvaldama 1. oktoobriks 2011.

2024. aasta algusest on programmi nimi **Super Radio**, kavva on lisatud lääne hitte. 

## Sagedused

* Tallinn 90,6 MHz
* Narva 103,6 MHz
* Ida-Virumaa 89,5 MHz
* Rakvere 99,2 MHz
* Tartu 101,2 MHz

## Vaata ka
*Eesti raadiojaamade loend

## Viited


## Välislingid
* Russkoje Radio koduleht
Retro FM

**Retro FM** on Eesti vanaraadio, mis asutati 2013. aastal pärast Raadio 3 tegevuse lõppu.

Saatekava oli Eesti oludele ja kohaliku publiku maitsele kohandatud versioon AC- (Adult Contemporary) formaadist, mis kujunes välja 1970. aastate lõpus USAs. Oma sihtrühmana määratles jaam 30–50-aastasi aktiivseid eesti keelt kõnelevaid raadiokuulajaid.

Raadiojaamal on üle Eesti umbes 190 000 kuulajat (2020). Tegemist on Tallinna ja Harjumaa kõige kuulatavama raadioga. 

## Sagedused
*Tallinn 97,8 MHz
*Tartu 98,6&nbsp;MHz
*Pärnu 98,3&nbsp;MHz 
*Rakvere 98,7&nbsp;MHz
*Saaremaa 95,4&nbsp;MHz
*Viljandi 97,9&nbsp;MHz
*Türi 98,1&nbsp;MHz
*Varbola 98,0&nbsp;MHz
*Virtsu 88,2&nbsp;MHz
*Ida-Virumaa 93,0&nbsp;MHz
*Lõuna-Eestis 88,0&nbsp;MHz
*Haapsalu 95,2&nbsp;MHz
*Hiiumaa 97,9MHz

## Vaata ka
* Eesti raadiojaamade loend

## Viited

## Välislingid
* Retro FM veebileht
* Kuula otseülekannet Eesti kataloogis
* Kirsti Timmer juhib Raadio 3 hommikuprogrammi. Eesti Päevaleht, 1. märts 2007
* Raadio 3 lasi saatejuhid lahti. Elu24, 5. märts 2010
Alpimaja

**"Alpimaja"** on Eestis toodetud telesari, mida 2012. aasta aprillis ja mais näitas Eesti Televisioon. 

Seriaali stsenaariumi kirjutas Indrek Hargla, idee Ken Saan, lavastaja on Gerda Kordemets, režissöör on Margus Sikk, muusika lõi Sten Šeripov, produtsendid on Ivo Uukkivi ja Ken Saan.

Muuhulgas on seriaali nimetatud dopingusarjaks ja spordipoliitika sarjaks.

## Olulisemaid rolle seriaalis
* Martin Kütt – Ivo Uukkivi
* Evelin Erikson – Kärt Tomingas
* Robert Raadik – Jaanus Rohumaa
* Lauri Raudsepp – Uku Uusberg
* treener Eha Köster – Laine Mägi
* Merike Raja – Helena Merzin
* Kädi Kaarelson – Laura Peterson
* Siiri Mets – Liina Vahtrik
* president Kersti Kotkas – Anu Lamp
* saatejuht Mihkel Kull – Rein Pakk
* Toomas Lainvee – Raivo Rüütel
* Triinu Lindpere – Kadri Lepp
* Paul Lindpere – Margus Prangel
* Carmen – Eva Klemets
* doktor Ivask – Andres Lepik
* ujuja Angela Salu – Elina Pähklimägi
* Annely – Eda-Ines Etti
* doktor Reinup - Hans Kaldoja

## Sarja jaod

## Viited

## Välislingid
* Alpimaja | Eesti Televisioon | ERR
*Alpimaja valmimisest stsenarist Indrek Harglaga, Meie Maa, 9. aprill 2012
*Alpimaja – võitle nendega, aga ära pühi ..., Pärnu Postimees, 20. aprill 2012
*"Alpimaja" nõrkade vaatajanumbrite põhjused: Veerpalu, keeruline sündmustik ja ilus ilm, Õhtuleht, 4. mai 2012
Virgo Mihkelsoo

**Virgo Mihkelsoo** (sündinud 13. veebruaril 1941 Valgas) on eesti tehnikateadlane ja tatrakasvatust edendav talunik.

1966. aastal lõpetas Mihkelsoo Leningradi Polütehnilise Instituudi ja 1971. aastal sai tehnikakandidaadi kraadi. 

1970–1973 töötas ta ENSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudis. 1974. aastast oli ta ENSV TA Füüsika Instituudi vanemteadur, 1982. aastast lasertehnikalaboratooriumi juhataja ning 1999. aastast Tartu Ülikooli laserbioloogia ja -meditsiini laboratooriumi juhataja.

Mihkelsoo on avaldanud teadustöid peamiselt teadusaparatuuri, sh lasersüsteemide loomise ja automatiseerimise alalt.

1993. aastast peab ta Viira talu sünnikohas Valgamaal. Koos abikaasaga on pühendunud tatrakasvatusele ja mesilaste pidamisele eelkõige tatramee saamiseks.

## Tunnustus
*1988 NSV Liidu ministrite nõukogu preemia.

## Viited

## Välislingid
*Virgo ja Ljudmilla Mihkelsoo
*Virgo ja Ljudmilla Mihkelsoo tervendavad eestimaise tatraga ja meesaadustega ennast ja teisi, Maaleht, 10. mai 2016
Aare Laht

**Aare Laht** (sündinud 6. juunil 1948) on eesti keemik.

Ta on töötanud Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis teadurina ja töötab Terviseametis keemialabori juhatajana.

Ta kirjutas alla 40 kirjale.

## Tunnustus
*2006 Riigivapi IV klassi teenetemärk

## Viited
Alexander Dale Oen

**Alexander Dale Oen** (21. mai 1985 Øygarden – 30. aprill 2012 Flagstaff, Arizona) oli Norra ujuja.

2011. aastal tuli ta Shanghais maailmameistriks 100 meetri rinnuliujumises.

Alexander Dale Oen leiti surnuna vannitoa põrandalt treeninglaagris Ameerika Ühendriikides 30. aprillil 2012 kell 19.50 ning kell 21.00 tunnistati ta surnuks. Surma põhjustas infarkt.

Ta treenis aastas 1500 tundi.

## Viited

## Välislingid
*http://www.alexanderdaleoen.com/
*http://www.sport24.ee/index.php?ac=otsinimidet&id=3396
Sky Radio

**Sky Radio** (vene keeles *SKY Радио*) on Sky Media raadiogruppi kuuluv Eesti venekeelne kommertsraadioprogramm, mille sisust moodustab enamuse muusika. Sky Radio alustas tegevust 6. augustil 1995. 

Sky Radiot kuulab nädalas keskmiselt 140 000 – 150 000 inimest.

## Sagedused
* Tallinn 98,4 MHz
* Kohtla-Järve 102,1 MHz
* Narva 107,9 MHz
* Rakvere 93,8 MHz
* Tartu 107,2 MHz

## Vaata ka
* Eesti raadiojaamade loend

## Viited

## Välislingid
*Sky Radio koduleht
Urd

**Urd** (endiste nimedega **Easy Rider, Seafreight Highway, Boyana** ja **Aktiv Marine**) on ro-pax-laev, mis kuulub Stena Line'ile ja sõidab liinil Liepaja-Travemünde.

## Tehnilised andmed

Urd on 176,05 m pikk ja 23,50 m lai, süvis on 5,27 m ja jääklass 1C. Laeva dedveit on 6235 t ja kogumahutavus 13 144. Laeva kiirus on kuni 17,5 sõlme. Autode jaoks on laeval 1600 rajameetrit ja reisijate jaoks 105 kohta.

Laeva peamasina moodustavad 2 Wärtsilä-Vasa diiselmasinat 6L 20/30 võimsusega 9708 kW.

## Ajalugu
### Easy Rider

Kreeka laevandusettevõte Castello Hellas Shipping Co tellis laeva Itaalia laevatehaselt Nouvi Cantieri Aquania S.p.A., mis asub Marina di Carraras. Laev lasti vette 12. juulil 1980 ja anti tellijale üle 14. mail 1981. Samal aastal kasutati laeva rendilepingu alusel liinidel Genova–Lagos ning 1982. aastal Rotterdam–Hull ja Koper–Patras.

### Seafreight Highway

28. mail 1983 arestiti laev võlgnevuse tõttu ja 30. juunil 1985 müüdi see Hamiltoni laevakompaniile Sealink UK Line. 3. aprillil 1987 nimetati Easy Rider ümber Seafreight Highwayks. Selle nime all kasutati laeva liinidel Dover–Zeebrugge (1987) ja Holyhead – Dun Laoghaire (1988).

### Boyana

1988 müüdi Seafreight Highway Bulgaariast Burgasest pärit laevakompaniile So Mežduneroden Automobile Transport (S.M.A.T.) ja nimetati ümber Boyanaks. S.M.A.T. müüs laeva 1990. aasta juunis edasi Rootsi laevakompaniile Nordström & Thulin. Uus omanik soovis laeva ümber nimetada Nord Neptunuseks, kuid sõidul vana omaniku juurest uue omaniku juurde läks laevamasin katki ja pärast peatust Setúbalis sõitis Boyana 15. septembril 1990 remondiks Bremerhavenisse.

### Aktiv Marine
30. novembril 1990 müüdi laev Kopenhaageni laevakompaniile Blaesbjerg Marine AS. Boyana nimetati ümber Aktiv Marineks. 1990. aasta novembris moderniseeriti laeva tublisti Poolas Gdynias laevatehases Seabow/Dora.

### Urd
1991. aastal nimetati Aktiv Marine ümber Urdiks ja teda kasutati Taani lipu all liinil
* Århus–Kalundborg (1991) (renditud DSB Färjedivisionile)
ning Scandlinesi liinidel
* Århus–Åbenrå–Klaipėda (1999)
* Rostock–Liepāja (2001)
* Rostock–Ventspils (2005)
* Århus–Åbenrå–Klaipėda, Ventspils–Nynäshamn ja Ventspils–Karlshamn (2006)
* Travemünde–Ventspils (2010)
* Travemünde–Liepāja (2012), alates 2013. aastast Stena Line'i laevana.

## Õnnetused

3. mail 2012 kell 18.15 rammis Rootsist Saksamaa lipu all saabuv TT Linesi ro-pax-laev Nils Holgersson Travemünde sadamas Urdi, mistõttu jäi vee alla ka mitu Eestist pärit veokit.

Nils Holgersson rammis vööriga Urdi vasakut parrast 30 m kauguselt reisijakajutitest. Sel ajal tulid reisijad parajasti pardale ja neid oli õnnetuse ajal laeval 63. Veejoonest allpool tekkis umbes 23 m pikkune ava, millest vesi voolas sisse ja laeva vöör vajus põhja.

Järgmise reisi tegi ta juba 19. mail 2012.

## Viited

## Välislingid

*Liepāja–Travemünde (inglise keeles)
Easy Rider

*"Muretu rännumees" ("Easy Rider"), 1969. aasta film (*road movie*),  mille lavastas Dennis Hopper. Peaosades Peter Fonda, Dennis Hopper, Jack Nicholson jt.
***Easy Rider** oli Taani ro-pax-laeva **[[Urd]]** algne nimi
Tartu turuhoone

**Tartu turuhoone** on siseturu jaoks ehitatud uusklassitsistlikus dekoratiivstiilis hoone Tartus.

Turuhoone asub Uueturu tänava, Vabaduse puiestee, Riia tänava ja Emajõe vahel.

Hoone projekteeriti aastatel 1936–1937. See tehti ülesandeks linnaarhitekt Voldemar Tippelile, kuna Tartusse uue turuhoone loomiseks korraldatud avalik ja kinnine arhitektuurikonkurss kukkusid läbi. Projekteerimises osalesid ka linnainsener Voldemar Onton ja insener Nikolai Oll, eeskujuks võeti Liepāja turuhoone. Hoone avati 3. jaanuaril 1938. 10. oktoobril 1938 korraldas Akadeemiline Loomaarstiteaduslik Selts turuhoonega tutvumiseks ekskursiooni Roman Viidiku juhtimisel.

Tartu turuhoones on kaks saali: algselt 77 kohaga lihahall ja madalam 19 kohaga kalahall. Lihahall jaguneb 4 müügisektoriks, lisaks on müügikohad saali seina äärtes, mis eenduvad hoone põhiosast ja on 3,4 m kõrged. Hoone on rajatud vaiadele (1100 palki) ja raudbetoonplaadile. Lihahall on kaetud terrasiitkrohviga, kõigis külgedes kaunistavad seda Toscana poolsambad, simsid ja karniis.

Linnapea Aleksander Tõnissoni sõnul ei olnud sellist turuhoonet isegi Soomes ja see võis võistelda ka Riia turukaubamajaga. Pärast Tallinna ülemlinnapeaks nimetamist lubas Aleksander Tõnisson ka sinna viie aasta jooksul uue turuhoone ehitada.

Pärast Vanemuise vana teatrihoone lammutamist on Tartu turuhoonet mõnikord teatriks peetud.

2008. aastal paigaldati turuhoone ette AS-i Tartu Turg tellimusel valminud Mati Karmini skulptuur "Pronkssiga", mille jalamil on Indrek Hirve luuletus.

## Viited

## Välislingid
*
*Tartu linnale turuhoone ehitamiseks kinnisvara – kinnistu nr. 181 sundvõõrandamise seadus
*Tartu uue turuhoone pidulik avamine (alates 04:05)
Roheline aas

**Roheline aas** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadriorus.

Rohelise aasa tänava ääres asub 1926. aastal avatud Kadrioru staadion.

## Hoonestus
Aadressil Roheline aas 1 asub Kadrioru lossi endine aednikumaja.

Roheline aas 3, Kadrioru lossi endine kastellaani elamu, kus aastail 1927–1933 elas Eduard Vilde. Hoones asub Eduard Vilde majamuuseum.

Roheline aas 5, Kadrioru lossi endine teenijate maja.

Roheline aas 13, Kadrioru tennisekeskuse Kadrioru tennisehall. See valmis 1978. aastal ja pärast seda lammutati selle juures asunud Kadrioru vana tennisehall.

Roheline aas 24 asub Kadrioru staadion.

## Galerii



Pilt:Roheline aas 1, Kadrioru lossi aednikumaja.jpg|Roheline aas 1, Kadrioru lossi aednikumaja
Pilt:Roheline aas 3.jpg|Roheline aas 3, Kadrioru lossi kastellaani elamu, kus aastail 1927–1933 elas Eduard Vilde 
Pilt:Roheline aas 5, Kadrioru lossi teenijate maja.jpg|Roheline aas 5, Kadrioru lossi teenijate maja 
Pilt:Kadrioru lossi teenijatemaja.jpg|Roheline aas 5
File:Rohelin aas 14.jpg|Roheline aas 14
Pilt:Tallinn, endine -Hotel de France`i- teenijate elamu, 18.-19. saj (2).jpg|Roheline aas 14, endine Hotel de France'i teenijate elamu, 18.-19. sajand (Hotelli peahoone on hävinud.)


## Ajalugu

Roheline aas sai ametlikult nime 1882. aastal. Saksa keeles oli tänava nimi *Grüne Wiese*, vene keeles *Зелёный луг*. Tänav on nimetatud Kardioru pargi haljendava aasa järgi. Seda nimetust hakati kasutama 19. sajandi algusest mitmes variandis: *Grüner Platz* (Roheline plats), *Grüne Wiese* (Roheline aas), *Зелёный луг*, *Екатеринентальский луг* (Kadrioru aas).

1937. aastal avati Kadriorus aadressil Roheline aas 13 Tallinna tennise- ja hokiklubi Kadrioru tennisehalli algne hoone. 1921. aastal asutatud "Tallinna Lawn-Tennise ja Hockey Klubile“ (muru-tennise ja maahoki klubi – CDL) ehitusinseneri Ado Johansoni ja Konstantin Bölau loodud Kadrioru tennisehalliga samasse ansamblisse kuulus ka Bölau projekteeritud traditsionalistliku välisilmega klubihoone, mis on vaatamata mõningatele ümberehitustele säilinud. Teises maailmasõjas sai tennisehall kannatada ning 1946–1947 hoone rekonstrueeriti. 1970. aastate lõpuks oli tennisehall täielikult amortiseerunud ning see lammutati. 1978. aastal valmis uus Kadrioru tennisehall, arhitektid Milvi Vainik ja Peep Jänes. Vt ka Kadrioru tennisekeskus.

## Vaata ka
*Kodumaa (skulptuur)
*Kadrioru staadion

## Viited

## Välislingid
*Kadriorust kostab naeru. Vilde majamuuseumis avatud näitusest
*Eduard Vilde muuseum. Roheline aas 3, maja ajalugu
*Kadriorus renoveeritakse ajaloolised tõllakuurid 2006
Vabaduse puiestee (Tartu)

**Vabaduse puiestee** on tänav Tartus. Nõukogude ajal kandis see nime **Oktoobri puiestee**.

Tänav algab Riia tänavalt  ja lõpeb Laial tänaval (jätkudes Emajõe tänavana). Puiestee kulgeb piki Emajõe äärt Võidu sillast kuni Vabadussillani ja on umbes 1,03 km pikk.

Vabaduse puiestee äärde jäävad Tartu turuhoone, Tartu Kaubamaja, Keskpark, Raekoja plats, Vabaduse puiestik, Peeter Põllu plats jm.

Eesti ajal oli Vabaduse puiesteel Kivisilla ja Vabadussilla vahel homode kohtumispaik.

## Vaata ka
*Tartu Autovabaduse puiestee

## Pildid


Fail:Vabaduse pst 9.JPG|Vabaduse puiestee 14
Fail:Bensiinijaam Tartus 1938. aastal., ERM Fk 1934-298.jpg|Vabaduse puiestee 4 1938. aastal


## Viited

## Välislingid
Augustin Matata Ponyo

**Augustin Matata Ponyo Mapon** (sündinud 5. juunil 1964) on Kongo Demokraatliku Vabariigi rahandustegelane ja poliitik. Ta oli 18. aprillist 2012 17. novembrini 2016 Kongo Demokraatliku Vabariigi peaminister.

Veebruaris 2010 sai ta rahandusministriks ja jätkas selles ametis ka peaministrina.

Ta on õppinud Kinshasa ülikoolis rahandust ning töötanud panganduses ja õppejõuna Kinshasa ülikoolis.

Ta kuulub erakonda Parti du Peuple pour la Reconstruction et la Démocratie.

Augustin Matata Ponyo sai vigastada 12. veebruaril 2012 Bukavu lähedal aset leidnud lennuõnnetuses.

25. oktoobril 2021 arutatakse Matata Ponyot põhiseaduskohtus Bukanga Lonzo kohtuasjas avalike vahendite omastamise eest.

15. novembril 2021 teatas konstitutsioonikohtu kohtunik, et konstitutsioonikohus tunnistas end ebapädevaks Augustin Matata Ponyo ja ülejäänud kahe kohtualuse üle kohut mõistma. Seetõttu on juhtum selles jurisdiktsioonis nüüd lõpetatud.

## Välislingid
* DR Congo Finance Minister Matata Ponyo to be new PM
Priisle turg

**Priisle turg** oli turg Tallinnas Lasnamäe linnaosas aadressil Linnamäe tee 57.

Turg suleti 2014. aastal ning selle asemele ehitati Maxima hüpermarket.

## Vaata ka
*Tallinna turgude loend

## Välislingid

*Priisle turu läheduses kipuvad turumüüjate kaubikud süttima Eesti Päevaleht / Delfi, 24. november 2011
Kaasik (perekonnanimi)

**Kaasik** on eesti perekonnanimi.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 1851 inimest perekonnanimega Kaasik. 

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kaasik 894 mehel ja 962 naisel. Perekonnanimede levikult on Kaasik meeste puhul 17. ja naiste puhul 18. kohal.

## Nime kandjaid
*Ain-Elmar Kaasik, arstiteadlane
*Aleksander Kaasik, skulptor
*Arne Kaasik, looduskaitsetegelane ja loodusfotograaf
*Erna Kaasik, rahvatantsujuht
*Hans Kaasik, sõjaväelane
*Hans Kaasik, purjetaja, treener ja sporditegelane
*Ilmar Kaasik, sõjaväelane
*Ilse Kaasik, purjetaja
*Ivar Kaasik, maali- ja ehtekunstnik
*Kaido Kaasik, munitsipaalpoliitik
*Kristiina Kaasik, maalikunstnik
*Kristjan Kaasik, kitarrist 
*Leonhard Kaasik, kohtunik
*Markus Kaasik, arhitekt
*Mikk Kaasik, džässmuusik
*Nikolai Kaasik, diplomaat
*Renate Kaasik, Vabariigi Valitsuse eksiilis portfellita minister
*Sirje Kaasik, helilooja, muusikaõpetaja ja koorijuht
*Toomas Kaasik, politseinik
*Tõnis Kaasik, keskkonnakaitse tegelane, poliitik ja ettevõtja
*Vaike Kaasik, näitleja
*Viktor Kaasik, vandeadvokaat
*Ülo Kaasik, matemaatik
*Ülo Kaasik, pangandustegelane
*Lembit Aaslav-Kaasik, veemootorisportlane
*Olga Põder-Kaasik, majandusteadlane

## Viited
Läbipaistvustegur

**Läbipaistvustegur** ehk **läbipaistvus** on arv, mis näitab, kui suur osa pinnale langevast kiirgusvoost (ilma et see hajuks) läbib ühikulise paksusega ainekihi.

Näiteks valge paberilehe läbipaistvustegur on 0, optilise klaasi 1 cm paksuse kihi korral aga 0,990–0,995.

## Viited
Laine Mesikäpp

**Laine Mesikäpp** (27. veebruar 1915 Adila – 5. mai 2012) oli eesti näitleja.

Ta õppis aastatel 1932–1936 Tallinna 1. tütarlastegümnaasiumis.

Ta alustas näitlejatööd 1942. aastal Endla teatris, kus tema esimene roll oli Maret Vaa "Toomas Nipernaadis". Aastatel 1944–1949 töötas Mesikäpp Estonias ja aastatel 1949–1992 Draamateatris.

Mesikäpa parimateks teatrirollideks peetakse Emmat lavastuses "Härra Punttila ja tema sulane Mati", Maijat "Parvepoistes" ning Mardi-Ristet "Muhu monoloogides".

Alates 1947. aastast esines Laine Mesikäpp ka laulupidudel, rahvakunstiõhtutel ja paikkondlikel laulupidudel leelotajana.

Ta kandis poolsada aastat tantsuema Anna Raudkatsi prossi, rahvalauljate talismani.

Ta oli Eesti Näitlejate Liidu auliige.

Ta oli ka rahvakunstiansambli Leigarid liige.

Ta on maetud Hageri kalmistule.

## Tunnustus
* 1967 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited

## Välislingid
* Laine Mesikäpp Eesti teatri biograafilises leksikonis
*
Eesti elustik

**Eesti elustik** on Eesti alal elavate organismide kogum.

Eestis elavate pärismaiste organismiliikide koguarv on arvatavasti ligikaudu 35 000–45 000. Seniste uuringutega on neist määratud ligikaudu 28 000 liiki. Lisaks neile on sisse toodud hulk võõrliike, millest peamise osa moodustavad aedades kasvatatavad taimed ja loomaaialoomad.

Riikide kaupa on Eestis elavate liikide arv seni kindlaks tehtult järgmine:
*loomad – umbes 15 000 (neist selgroogseid 535)
*taimed – umbes 2100
*seened ja samblikud – umbes 7300
*protistid – umbes 3000
*bakterid – umbes 1500

## Liigiline koosseis elustikurühmade kaupa
Seni kindlakstehtud pärismaise elustiku liigid jaotuvad järgmiselt:
### Loomad

##### Selgroogsed
*imetajad – 68
*linnud – 387, neist haudelinde 224
*roomajad – 5
*kahepaiksed – 11
*kalad – 80

##### Selgrootud
*putukad – 11 000
*ämblikulaadsed – umbes 1000
*vähilaadsed – umbes 330
*lameussid – umbes 290
*keriloomad – umbes 230
*ümarussid – umbes 200
*limused – 160
*väheharjasussid – umbes 105
*teised selgrootud loomad (s.t v.a protistid) – umbes 100

### Taimed

*soontaimed – 1500
*samblad – 583

### Seened ja samblikud
*samblikud – 1176
*seened – 6162

### Protistid
*rohevetikad – 690
*mändvetikad – 27
*ikkesvetikad – 680
*silmviburvetikad – 160
*eriviburvetikad – 12
*ränivetikad – 940
*punavetikad – 26
*ruskvetikad – 58
*pruunvetikad – 33
*ainuraksed – 347
*limakud – 114

### Bakterid
*tsüanobakterid – 395
*eubakterid (ligikaudu 1000)
*arhed (ligikaudu 100)

## Viited

## Välislingid
*Eesti elustiku muutustest peale jääaega
*Eesti liikide register
Lööklaine

**Lööklaine** on füüsikas mingis keskkonnas detonatsioonil või mõnel muul põhjusel tekkinud häiritus, mis levib keskkonnas helikiirusest suurema kiirusega. Lainefrondi alas muutuvad näiteks tihedus, rõhk ja osakeste kiirus hüppeliselt. Lööklaineid gaasilistes keskkondades  nimetatakse mõnikord ka **tihenduslaineteks**.

## Vaata ka
* Helibarjäär

## Viited
Madukotkas

**Madukotkas** (*Circaetus gallicus*) on haugaslaste sugukonnna madukotka perekonda kuuluv röövlind.

## Levik
Madukotkas elab Euraasias, Vahemere maadest Indiani.

Eestis on ta väga haruldane, siin on tema levila põhjapiir. Soodsamatel aastatel võib Eestis hinnanguliselt pesitseda kuni viis madukotkapaari.

## Välimus
Madukotkas on pisut suurem kui kalakotkas. Kehapikkus on 62–67 cm ja tiivaulatus 170–185 cm, kaal 1,8–2,3 kg.

## Toitumine
Madukotkas toitub madudest (vähemasti 75% ulatuses) ja teistest roomajatest. Eestis on tema toiduks peamiselt rästikud ja arusisalikud.

Madukotkas tapab saagi küünistega või purustab nokaga tema kolju.

## Kaitse

Madukotkas kuulub Eesti I kategooria looduskaitsealuste liikide hulka ja on Eesti punases raamatus.

## Viited

## Kirjandus
*Tiit Randla. "Eesti röövlinnud. Kullilised ja kakulised". Tallinn 1976.

## Välislingid

* 

*Madukotkas. Loodusõpe
Tembe elevandipark

**Tembe elevandipark** on kaitseala Lõuna-Aafrika Vabariigi idaosas KwaZulu-Natali provintsis Mosambiigi piiri ääres.

Kaitseala geograafilised koordinaadid on . Paari kilomeetri kaugusel lääne pool algab Ndumo kaitseala.

Elevantide kaitseks loodud park asutati 1983. aastal ja avati külastajatele 1991. aastal. Kaitseala pindala on umbes 300 km². Alal elavad umbes 250 elevanti on maailma suurimad elevandid. 

Tembe elevandipargis elavad ka lõvid, leopardid, teravmokk-ninasarvikud, laimokk-ninasarvikud, pühvlid, kaelkirjakud ning rohkem kui 340 linnuliigi esindajad, nende seas paduhaigur, soo-öösorr ning värvulised *[[Apalis ruddi]]* ja *[[Batis fratrum]]*. 

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Veebikaamera 
* Breeding herd in Tembe Elephant Park (HD)
Kruubid

**Kruubid** on teravilja (näiteks odra, nisu või hirsi) kooritud ja lihvitud terad.

## Kasutamine
Kruupe kasutatakse toidu (peamiselt pudru) valmistamisel või lisandina suppides ja ühepajatoitudes.

## Vaata ka
*tangud
*tera
Eriruumala

**Eriruumala** ehk **erimaht** on aine massiühiku ruumala. Eriruumala tähis on v ja mõõtühik kuupmeeter kilogrammi kohta (m3/kg). Seega on eriruumala tiheduse \rho pöördsuurus:
:v = \frac 1{\rho}  = \frac V m,

kus V on ruumala ja m on mass.
Jukamenskoje rajoon

**Jukamenskoje rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb läänes Kirovi oblastiga.

Rajoon jaguneb 8 külaasunduseks (*сельское поселение*).

2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 63% elanikest udmurdid (sh bessermanid), 19% tatarlased ja 16% venelased.

## Viited

## Välislingid

* Rajooni koduleht
Rémi Gaillard

**Rémi Gaillard** (sündinud 7. veebruaril 1975 Montpellier's Prantsusmaal) on prantsuse humorist, kes avaldab oma videoid Youtube'is. 

Pärast kingapoes töö kaotamist hakkas ta vaba aega sisustama vempude tegemise ja nende filmimisega. 2017. aasta detsembri seisuga oli tema Youtube'i kanal tellijate arvu järgi kõige enam tellitud komöödiakanalite seas  27. kohal.

Prantsusmaa meedia hakkas temale tähelepanu pöörama pärast paljusid tema edukaid klippe. Muu hulgas võttis ta FC Lorienti mängijaks maskeerununa osa võitjate pidustusest ja surus Prantsusmaa presidendi Jacques Chiraci kätt.

## Viited
Soojusvõrk

**Soojusvõrk** on torustik soojuskandja (hrl vee või veeauru) toimetamiseks soojusallikast (nt keskkatlamajast) tarbijani. 

Kommunaalsoojusvõrkudes kasutatakse soojuskandjana enamasti vett, tehnoloogilistes soojusvõrkudes mõnikord ka veeauru. 

Eristatakse kinniseid (sõltumatuid) ja lahtisi (sõltuvaid) soojusvõrke. Kinnises soojusvõrgus kogu soojuskandja (nt vesi) tagastatakse taassoojendamiseks soojusallikale. Lahtises soojusvõrgus tarbitakse soojuskandja kas osaliselt või täielikult.

## Vaata ka
*Küte
*Keskküte
*Soojussõlm
*Soojusvarustus

## Viited

## Kirjandus
*EE8 8. köide, 1995.
Tampereen Pyrintö (korvpall)

**Tampereen Pyrintö** on Soome korvpalliklubi, mis mängib Korisliigas. Kodumängud peetakse Pyrintö Pyynikin palloiluhallis. Heino Enden mänginud Pyrinnös.

## Meeskond

## Saavutused
* **[[Korisliiga|Korisliiga võitja]]** 2010,2011,2014
** hõbe 1958, 1980, 1981, 2001
** pronks 2009
* **Soome Karika võitja** 1969,2013
** hõbe 2000, 2009, 2011
* Baltic Basketball League
** neljas 2014

## Välislingid
* Tampereen Pyrintö korvpallimeeskonna koduleht
* Tampereen Pyrintö andmed Soome Korvpalliliidu kodulehel