open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Malend

**Malend** ehk **malenupp** on males kasutatav mängunupp.

Mõlemal mängijal on partii alguses ühepalju eri värvi malendeid. Mõlemal mängijal on 1 kuningas, 1 lipp, 2 oda, 2 ratsut, 2 vankrit ja 8 etturit. Kummagi maletaja kõik malendid on ühte värvi. Ühe maletaja malendid on heledamad ja teise omad tumedamad ning tinglikult nimetatakse neid pooli valgeteks ja mustadeks.

Kõiki teisi malendeid peale etturite ja kuningate nimetatakse viguriteks. Lippe ja vankreid nimetatakse rasketeks viguriteks ning odasid ja ratsusid kergeteks viguriteks.

## Malendite käigud

*Vanker liigub mängulaual mööda vertikaale ja horisontaale. Võib osaleda vangerduses.
*Ratsu liigub kaks välja edasi ja üks kõrvale või kaks kõrvale ja üks edasi ja saab ainsana liikuda üle teiste malendite.
*Oda liigub diagonaali mööda (üks oda liigub mööda valgeid, teine musti ruute).
*Lipp liigub mööda horisontaali, vertikaali või diagonaali.
*Kuningas liigub igas suunas, kuid ainult ühe ruudu korraga. Võib osaleda vangerduses.
*Ettur liigub ühe ruudu kaupa vertikaalis edasi (esimesel käigul ka kaks ruutu), kuid lööb ainult diagonaalis edasi. Lisaks tohib ta lüüa *[[en passant]]*. Kui ettur jõuab viimasele reale, siis muutub ta viguriks.

## Disain

Tänapäeval kasutatakse võistlustel enamasti Stauntonmalendeid. Pärast 1950. aastal Dubrovnikis peetud 9. maleolümpiat said tuntuks nn Dubrovniki malendid, mida nii mõnedki tippmängijad on pidanud disainilt paremaks. Dubrovniki malendid olid populaarsed Ida-Euroopas. Enamik NSV Liidus toodetud malendeid olid sarnases stiilis ning neid kasutatakse väiksematel võistlustel tänini ka Eestis. 

Malendid on enamasti valmistatud puidust, kuid kasutatakse ka kehvema kvaliteediga plastmassnuppe. Kui nupumaterjal on kerge võidakse nupu sisse panna metallist lisaraskused. Enamasti kleebitakse nuppude põhja alla riidest (näiteks sametist) või nahast (kunstnahast) pehmendused. Eksklusiivsemate malendite materjalina võidakse kasutada eebenipuud, elevandiluud, väärismetalle, klaasi jm.
Eesti kullafond (Singer Vinger)

"**Eesti kullafond**" on aastal 2005 välja antud album, mis sisaldab Eesti ansambli Singer Vinger lugusid aastaist 1986&ndash;2002.

## Laulud

#"Makulatuur" (Volmer/Volmer)
#"Raha hääl" (Volmer/Volmer)
#"Kodusõda" (Roald Jürlau/Villu Kangur)
#"Aino on ainus" (Jürlau/Kangur)
#"Ei midagi erilist" (Jürlau/Kangur)
#"Gaasid" (Jürlau/Ott Arder)
#"Teadagi" (Avo Ulvik/Kangur)
#"Raha" (saami viis/Jaak Tuksam/Volmer)
#"Vastandite ühtsus ja võitlus" (Mihkel Raud/Volmer)
#"Jumalaga puberteet" (Volmer/Volmer)
#"Massikommunikatsioon" (Volmer/Volmer)
#"Uni" (Jürlau/Kangur)

### CD2
#"Sängselgsilm" (Jürlau/Volmer)
#"Kes tegi" (Volmer/Volmer)
#"Born to Be Mild" (Volmer/Volmer)
#"Faatum" (Jürlau/Kangur)
#"Tunnitöö" (Jürlau/Trull)
#"Igaühes midagi on" (Jürlau/Kangur)
#"Koduke" (Volmer/Volmer)
#"Kogu raha eest" (Jürlau/Volmer)
#"Secondhand" (Ulvik/Volmer)
#"Andante" (Jürlau/Arder)
#"Läbi elu" (Jürlau/Volmer)
#"Mina pean sambat tantsida saama" (Jürlau/Kangur)
#"Ärq ei lääq" (Volmer/Jürlau/Kaplinski)
#"Ära jahtu" (Volmer/Volmer)
#"Sirts oli sire" (Ramones/Volmer)
#"Kalkar" (Vingissar/Jürlau/Volmer)
#"Haritlased öös" (Ulvik/Trull/Volmer)

### DVD
#"Ära jahtu" (Volmer/Volmer)
#"Massikommunikatsioon" (Volmer/Volmer)
#"Usun ei usu" (Volmer/Volmer)
#"Raha" (saami viis/Tuksam/Volmer)
#"Mida ma näen" (Volmer/Volmer)
#"Kodusõda" (Jürlau/Kangur)
#"Mina pean sambat tantsida saama" (Jürlau/Kangur)
#"Sängselgsilm" (Jürlau/Volmer)
#"Ei midagi erilist" (Jürlau/Kangur)
#"Kalkar" (Vingissaar/Jürlau/Volmer)
#"Faatum" (Jürlau/Kangur)
#"Kogu raha eest" (Jürlau/Volmer)
#"Koduke" (Volmer/Volmer)
1373

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Mainiti esimest korda Lüganuse kihelkonda  (Lygenus) 
* Mainiti esimest korda Neitsitorni
* Paavst andis välja bulla, mille järgi Riia peapiiskopkonna toomkapiitlile kehtestati Augustinuse ordu reeglid. Bullast tulenevalt suurenes toomhärrade poliitiline kaal. Tekkinud rõivastustüli (vaata ka rõivastustüli) piiskopkonna ja Liivi ordu vahel oli kahjulik ordule, kes seepeale okupeeris peapiiskopi ja toomhärrade mõisad.
* ...

## Sündinud
*Niccolò Albergati
* ...

## Surnud
*23. juuli - Birgitta
*25. juuli - Magnus II (Braunschweig-Lüneburg)
* ...

## Viited
Vaalalised

**Vaalalised** (*Cetacea*) on vees elavate loomade selts imetajate klassist.

Neid elab maailmas 89 liiki.

## Süstemaatika
**Selts: vaalalised**
* **[[Alamselts]]** Hammasvaalalised *Odontoceti*
** Sugukond Nokisvaallased: 22 liiki ja 6 perekonda
** Sugukond Kašelotlased: 1 liik
** Sugukond Kääbuskašelotlased: 2 liiki ja 1 perekond
** Sugukond Susulased: 2 liiki ja 1 perekond
** Sugukond Inialased: 3 liiki ja 1 perekond.
** Sugukond Pontoporiidlased: 1 liik
** Sugukond Hiina jõedelfiinlased : 1 liiki (arvatavasti väljasurnud)
** Sugukond Delfiinlased: 36 liiki ja 17 perekonda
** Sugukond Pringellased: 6 liiki ja 3 perekonda
** Sugukond Narvallased: 2 liiki ja 2 perekonda
* **Alamselts** Kiusvaalalised *Mysticeti*
** Sugukond Silevaallased:  4 liiki ja 2 perekonda
** Sugukond Hallvaallased: 1 liik
** Sugukond Vaguvaallased: 9 liiki ja 2 perekonda (sealhulgas sinivaal)
** Sugukond Väikevaallased: 1 liik

## Viited
Retriiver

**Retriiver** on koerte tõutüüp, millesse kuuluvad tõud on aretatud jahi otstarbel ja kelle ülesanne on saagi kättetoomine jahimehele. Sõna *retrieve* tähendab inglise keeles *tooma* ja seega tähendab retriever (retriiver) toojat.

## Retriiveritõud
*labradori retriiver (*Labrador Retriever*)
*kuldne retriiver (*Golden Retriever*)
*kiharakarvaline retriiver (*Curly-Coated Retriever*)
*siledakarvaline retriiver (*Flat-Coated Retriever*)
*nova scotia retriiver (ka toller; *Nova Scotia Duck Tolling Retriever*)
*chesapeake bay retriiver (*Chesapeake Bay Retriever*)

## Retriiverid Eestis
2014. aasta seisuga on Eestis registreeritud koerte seas esindatud kõik retriiverite tõud, välja arvatud Chesapeake Bay retriiver. Retriiverite tõuühingud Eestis on Eesti Retriiverite Tõuühing (ERTÜ), Eesti Kuldsete Retriiverite Tõuühing (EKRÜ) ja Eesti Nova Scotia Retriiverite Tõuühing (ENSRTÜ). 

## Viited

## Välislingid
*Eesti Retriiverite Tõuühing
*Eesti Kuldsete Retriiverite Tõuühing
*Eesti Nova Scotia Retriiverite Tõuühing
Harilik viirpuu

**Harilik viirpuu** (*Crataegus rhipidophylla*) on roosõieliste sugukonda arvatud taimeliik.

Harilik viirpuu on looduslikult levinud Kesk-Euroopas, Ida-Euroopa lauskmaal, Lõuna-Skandinaavias ja Baltikumi lääneosas.

Harilik viirpuu on madal puu või kõrge põõsas kõrgusega 5–8 m. Võrsetel leiduvad üksikud 0,5–1,5 cm pikad astlad. Lehed on laiad ja munajad, kahe väiksema abilehega. Suur leht on 2-3 sügava hõlmaga. Leherood on karvane. Sügisel on lehed kollased.

Viirpuu õitseb juuni I ja II dekaadil. Õisikud on 10–15-õielised, kännasjad. Ühe õie läbimõõt on 1,2–1,5 cm.

Viirpuul on õunvili. Viljad on ovaalsed, punased, 1–1,5 cm läbimõõdus. Viljaliha on kollane, jahukas, mõrkjas, 1 luuseemnega. Viljad valmivad septembris.

Viirpuu on hea meetaim. Tema viljadest ja õitest valmistatakse südamerohtusid. Viirpuid kasvatatakse üksikult ja pöetava hekina.

## Välislingid
* 
*http://bio.edu.ee/taimed/oistaim/viirpuu2.htm
Niobe

**Niobe** oli vanakreeka mütoloogias Teeba kuninganna, Amphioni naine. Ta oli Tantalose tütar.

Niobel oli 7 poega ja 7 tütart, keda nimetatakse **niobiidideks**. Niobe kiitles nendega, pidades end paremaks jumalanna Letost, kel oli ainult üks poeg ja üks tütar. Ta käskis linlasi, et need peavad Leto templis hoopis temale ohverdama. Karistuseks lasksid Leto lapsed Apollon ja Artemis mürgitatud nooltega maha kõik Niobe lapsed; Apollon tappis pojad ja Artemis tütred. Ainsana pääses noorim tütar Chloris, kes jooksis ema sülle ja kellele Niobe armu palus. Mõne autori järgi tapeti ka Chloris.

Amphion tappis seda nähes end ise, kuid mõne autori järgi tappis Apollon ka Amphioni.

Niobe sõitis seejärel isakoju Väike-Aasiasse Früügiasse, kus ta südamevalust muutus lõpuks Sipylose mäeks, millest voolab välja allikas. See mägi koosneb poorsest lubjakivist ja vihmavesi imbub läbi kivimi. Mäel väidetakse olevat naise nägu.

Niobe järgi on nimetatud nioobium.

## Niobe kunstis

Antiikkirjanduses kirjeldas Niobe lugu täielikult üksnes Ovidius, kuigi vihjati sellele sageli.

Seevastu kunstis käsitleti seda teemat laialt. Üks tundmatu 5. sajandi kreeka kunstnik on tuntud niobiidide maalijana.

Niobiidide tapmist on maalinud Abraham Bloemaert, Anicet-Charles-Gabriel Lemonnier, Christian Friedrich Tieck ja Tintoretto.

Amandus Adamson on teinud puuskulptuuri "Niobe pea" (arvatavasti 1875).
Mihaela Melinte

**Mihaela Melinte** (sündinud 27. märtsil 1975 Bacăus Bacău maakonnas) on Rumeenia kergejõustiklane (vasaraheitja). Maailma- (1999) ja Euroopa meister (1998). 

## Saavutused

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

Sevilla 1999
***maailmameister 75.20**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

Budapest 1998
***Euroopa meister 71.17**

### [[Maailmarekord]]id

                                                   

Tulemus
Aeg
Koht


**66.86**  
4. märts 1995 
Bukarest 
 

**69.58** 
3. märts1997 
Bukarest 
 

**75.29** 
13. mai 1999 
Clermont-Ferrand 
    

**75.97** 
13. mai 1999 
 Clermont-Ferrand
 

**76.07** 
29. august1999 
Rüdlingen 
 


## Välislingid
*
Räim

**Räim** ehk **läänemere heeringas** (*Clupea harengus membras*), kõnekeeles lihtsalt **heeringas** või **silk** on atlandi heeringa alamliik, kes elab Läänemeres.

Räim on luukala.

Tavaline räim toitub planktonist. Hiidräim on röövkala ja sööb sageli ogalikke.

Räim koeb kõval, kivisel või kruusasel põhjal 2–20 m sügavusel.

22. veebruaril 2007 kuulutati räim Eesti rahvuskalaks.

## Välimus
Räime keha on üsna lame, värvilt hõbedane ning tihti sinakasroheliste toonidega. Selja keskosas asub ainus seljauim. Soomused tulevad kergesti ära. Silmad on mõnevõrra suuremad kui atlandi heeringal. 

Tavaliselt on räim teistest heeringatest väiksem, enamasti alla 20 cm pikkune. Suguküpseks saab räim 2–3 aasta vanuselt, kui on 13–14 cm pikk. Esineb ka kiire kasvuga hiidräimi, kelle pikkus on 33–37,5 cm. 

Tavaliselt kaaluvad räimed veidi üle 20 g.  

Peale suuruse eristab räime teistest atlandi heeringatest väiksem selgroolülide arv. Räimel on neid 54–57. 

## Elupaigad
Eesti rannikuvetes saab eristada kolme räimeasurkonda: Liivi lahe räime, Läänemere kirdeosa avamereräime ja Soome lahe räime.  Kuna mõni asurkond koeb varasuvel (mais-juunis) ja mõni sügisel, siis on eristatud ka kevadräime ja sügisräime, kelle kategoriseerimises ja tunnustamises pole ihtüoloogid üksmeelel.

Räim on kohastunud eluks riimvees ja suudab kohati elada isegi  magevees, näiteks mõnes Rootsi järves.

## Räimed tööstuses
Räim on Läänemere peamine töönduskala, andes poole sealsest kalasaagist. Räime püütakse tavaliselt ranna lähedalt seisevvõrkude ja seisevnootadega.

Rohkem kui pool saagist läheb konservide valmistamiseks (nt räim tomatis). Erilise küpsetusmeetodi abil saadakse poolsuitsuräim. Väiksem osa saagist realiseeritakse jahutatult või külmutatult. Räime marineeritakse, suitsutatakse, praetakse või küpsetatakse hapukoore ja tilliga.

## Räim nimena
Tallinnas Kakumäe asumis on Räime tänav. Tänav ulatub Kakumäe teelt Tiskre ojani ja sealt edasi mööda ojakallast Kakumäe lahe äärde.

## Vaata ka
* Eesti köök

## Viited

## Välislingid
* 
* Tiit Raid: "Mõnda räimest, meie rahvuskalast" Eesti Loodus, juuli 2008
* Kakskümmend kaks kala eesti rahvausundis
* FishBase info for Clupeidae
* Miko's Phylogeny Archive
* Räim Eesti Ekspress, 1. märts 2007.
* R nagu Räim suure tähega EPL, 31. detsember 2008
* KALA!, ühismäng 2 milj tonnise räimevaru kasutamisest Läänemerel
* "Uuring: Läänemerest saab räimepüügi raportite kiuste kilumeri" ERR Novaator, 29. juuli 2022
* "Eesti rahvuskala elab Läänemeres arvatust poole vähem" ERR Novaator, 3. oktoober 2023
Urmas Rooba

**Urmas Rooba** (sündinud 8. juulil 1978 Kaaruka külas) on endine Eesti jalgpallur (vasakkaitsja).

2016 oli Paide Linnameeskonna abitreener ning 2011–2016 SA Paide Spordi- ja Tervisekeskus juhatuse liige.

## Klubikarjäär
Suurimat edu saavutas aastail 2000–2002 FC Midtjyllandis mängides, kui peeti Taani kõrgliiga üheks parimaks vasakkaitsjaks. Tuli FC Københavni ridades kolm korda Taani meistriks (2003, 2004, 2006), kuid klubikarjääri pärssisid sagenevad vigastused.

On mänginud veel klubides FC Lelle, Lelle SK, JK Pärnu Tervis, FC Flora, Vejle BK, Turu Palloseura, FF Jaro ja Paide Linnameeskond.

## Koondisekarjäär
Rooba on aastatel 1996–2008 Eesti koondises mänginud 70 kohtumist ja löönud ühe värava.

### Koondiseväravad

## Isiklikku
Tema vend Meelis Rooba on samuti jalgpallur.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
* 
*Andres Vaher, "Rooba: Hollandi variant luhtus. Tuleb Florasse", Õhtuleht Online, 27. veebruar 2009
* Urmas Rooba sõlmis lepingu Soome klubiga Postimees.ee, 14. august 2009
Slantsõ

**Slantsõ** (vene keeles *Сланцы*, 'põlevkivi') on linn Venemaal Leningradi oblastis, Slantsõ rajooni ja Slantsõ linnaasunduse keskus. Asub Pljussa jõe ääres, 30 km Narvast lõunas.

Slantsõ on moodustatud 1934. aastal tööliskülade liitmise teel. 1949. aastal sai linnaõigused.

Linna majandus põhineb põlevkivi kaevandamisel ja töötlemisel. Osa kaevandatud põlevkivist on eksporditud Eestisse, kus seda põletati Narva elektrijaamas. Kui ettevõte Narva Elektrijaamad lõpetas Slantsõ põlevkivi sisseostu 2005. aastal lepingutingimuste rikkumise tõttu, tekitas see Slantsõs tõsise sotsiaalmajandusliku kriisi.

Elanike arv oli 36 400 (2005), 35 800 (2006), 33 587 (2010) ja 33 037 (2016).

Linna haldusalas (Slantsõ linnaasunduses) asub peale Slantsõ linna veel 8 küla, näiteks Šahta Nomer 3.

Linnal on maanteeühendus Pihkva, Kingissepa ja Jaanilinnaga, linna läbib Oudova–Veimarni raudtee. Kuni 1991. aastani oli laevaühendus Narvaga.

## Vaata ka
*Gdovlag

## Viited
Soomaa rahvuspark

**Soomaa rahvuspark** on kaitseala Viljandi- ja Pärnumaal. See on moodustatud 8. detsembril 1993 Vahe-Eesti edelaosa soode, lamminiitude ja metsade kaitseks. Rahvuspark (pindalaga 398 km²) koosneb viiest soost. Soomaa jääb Madal-Eestisse, kuid asub Madal- ja Kõrg-Eesti piiril – Sakala kõrgustiku läänenõlval ja Pärnu madalikul – Navesti, Halliste ja Raudna jõe vesikonnas.

Nimi Soomaa pärineb akadeemik Teodor Lippmaalt, kes kasutas seda nime Edela- ja Kesk-Eesti piiril asuvate soode kohta.

## Rabad
Soomaa rahvuspargis on viis raba: Valgeraba, Öördi, Riisa, Kikepera ja Kuresoo raba.

Soomaa põhiosa moodustab Kuresoo, mis on ühtlasi Eesti suurim raba. Kuresoo koosneb kolmest osast: Suitsna, Leetva ja Toonoja rabast.

## Suurvesi

Soomaa tuntumaid vaatamisväärsusi on Soomaa suurvesi (nn viies aastaaeg). Üleujutused tekkivad enamasti kevaditi lume kiire sulamise ja jäämineku ajal. Sakala kõrgustiku lumeveed, mis valguvad Soomaale suuremate jõgede kaudu, ei mahu jõesängidesse ära ning ujutavad madalad tasandikud üle. Üksnes Halliste jõe kaudu pääseb vesi liikvele.

## Floora
Soomaal on peaaegu 540 liiki soontaimi, üle 200 liigi sammaltaimi ja üle 360 liigi seeni. Kaitsealuseid liike on vähemalt 29.

## Fauna
Soomaal elavad Eesti suurulukeist põdrad, metssead, kitsed, karud, hundid ja ilvesed. Esindatud on ka enamik Eesti väiksemaid metsloomi, sh kobras, kes paisutab üles kraave ja ojasid. Lindudest kohtab Soomaal muu hulgas metsiseid ja tetresid, samuti haruldasi kotkaid, must-toonekurgi ja kakke. Soomaal on elupaiga leidnud üle 40 liigi imetajaid, umbes 150 linnuliiki, 20 kalaliiki, neli liiki roomajaid, kuus liiki kahepaikseid ning 35 liiki kiile.

## Külastuskeskus
Soomaa rahvuspargi külastuskeskus asub Tipu külas. Rahvuspargi tasakaalustatud arengu toetamiseks tegutseb 1997. aastast MTÜ Soomaa Sõprade Selts.

Tõramaa puisniit Soomaal.JPG|Tõramaa puisniit
Läti luht Soomaal.JPG|Läti luht
Laugas Kuresoos Hüppassaare kohal.JPG|Laugas Kuresoos
Raudna jõgi Kuusekäära kohal.jpg|Raudna jõgi Kuusekäära kohal


## Vaata ka
* Lemmjõe keelemetsa õpperada
* Hüpassaare õpperada
* Ingatsi õpperada

## Viited

## Välislingid

* Soomaa rahvuspark keskkonnaameti kodulehel
* MTÜ Soomaa Sõprade Selts
* Soomaa rahvuspark pälvis kõrge tiitli ERR.ee, 27. mai 2009.
Soomaa

**Soomaa** on maastikurajoon Edela-Eestis, mis koos Kõrvemaa maastikurajooniga moodustavad Vahe-Eesti maastikuvaldkonna. Soomaa pindala on 1545 km2, millest peaaegu kolmandik (32,3%) on soostunud. 

Soomaa maastikurajooni tuumala on Soomaa rahvuspark.
1420

**1420. aasta**
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* 23. aprill – Jiří Poděbradyst, Böömimaa kuningas
* Jean Fouquet, prantsuse maalikunstnik

## Surnud

* 9. august – Pierre d'Ailly, prantsuse teoloog ja kardinal
1422

**1422. aasta**
## Sündmused maailmas

* 31. august – Prantsusmaal suri düsenteeriasse Inglise kuningas Henry V, kelle järglaseks sai tema üheksa kuud vana poeg Henry VI.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 8. aprill – esimest korda mainiti Tallinna Raeapteeki.
*28. november – toimus Valga maapäev.
* Tallinnas valmis Olevi gildi hoone.
* Liivimaa maapäev kohustas vaimulikke õpetama talurahvale ristiusu algeid.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 31. august – Henry V, Inglismaa kuningas
* 21. oktoober – Charles VI, Prantsusmaa kuningas

## Viited
1416

**1416. aasta**
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* Piero della Francesca, itaalia kunstnik
* Piero di Cosimo de' Medici, Firenze valitseja

## Surnud

* ...
Šemõšeika rajoon

**Šemõšeika rajoon** (vene *Шемышейский район*) on haldusüksus Venemaal Penza oblastis.
Keskus on Šemõšeika alev. Pindala 1587 km&sup2;.

Rajooni läbib Uza jõgi.

Elanikke on 18 200 (2005), neist 57,2% on mordvalased, 33,8% venelased ja 7,8% tatarlased.
Rajoonis on 39 asulat. Põhiline tegevusala on põllumajandus.

## Viited

## Välislingid
* Šemõšeika rajooni koduleht
1418

**1418. aasta**
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
*18. detsember – Albrecht VI, Austria hertsog
*Friedrich II, Braunschweig-Lüneburgi hertsog
*Johann V, Mecklenburgi hertsog
*  ...

## Surnud
*11. veebruar – Bogislaw VIII, Pommeri hertsog
*22. märts – Nicolas Flamel, prantsuse kirjutaja ja käsikirjade müüja, pärimuse järgi alkeemik, kes avastas tarkade kivi ja elueliksiiri
*Johannes Ochmann, Tallinna piiskop
* ...
Abja-Paluoja

**Abja-Paluoja** (kohakääne Abja-Paluojale) on linn Viljandimaal Mulgi vallas.

Abja-Paluoja nimetatakse Mulgimaa pealinnaks või mulkide pealinnaks. Kohalike kõnes on linna nimi tavaliselt Abja, mõnikord ka Paluoja.

Linnas paiknevad Abja Gümnaasium ja Abja kultuurimaja. Seal tegutsevad ka Abja Muusikakool ja Abja raamatukogu. Tähelepanuväärne ehitis on pangahoonena ehitatud Abja-Paluoja postkontor. Linnas on Kariste järve suubuvale Paluoja ojale paisutatud Abja paisjärv.

## Ajalugu

Abjat on esmamainitud 1457. aastal, kui on nimetatud mõisa *Abbalis et Meitzekull*. Abja küla (tänapäeval Abjaku) on esmamainitud 1504. aastal kujul *Abie*. 1551 nimetati vakust *wacke thor Abbingen*. Linnanime esimene pool on pärit Abja mõisa nimest.

Linnanime teine pool tuleb Halliste jõkke suubuvalt Paluojalt, mille järgi nimetati ka Paluoja kõrts.

Linnale aluse pannud asula tekkis 19. sajandil Pärnu–Valga maantee äärde Viljandi teeristile, kus Paluoja kõrtsi juures hakati pidama Abja sügislaatasid. Asula arengut hoogustas 1895 ehitatud Mõisaküla–Viljandi kitsarööpmelisele raudteele (suletud 1973) rajatud Abja raudteejaam. Paluojale kujunes kaupmeeste ja käsitööliste alevik. 1930. aastatel lisati Paluoja ette täiend Abja.

Aleviks sai Abja-Paluoja 29. detsembril 1945, linnaks 1993. aastal. 1998. aastal liideti Abja-Paluoja linn ja Abja vald ning Abja-Paluojast sai vallasisene linn. Enne 2017. aasta haldusreformi oli Abja-Paluoja Abja valla halduskeskus.

2021. aastal oli Abja-Paluoja soome-ugri kultuuripealinn.

## Inimesed
Tuntud isikuist on Abja-Paluojalt pärit Mati Laur, Aarne Ermus, Tiina Oraste, Peep Aru, Lauri Mälksoo, Kaimo Kuusk ja Eero Rebo.

## Sport

Sporditegevus on koondunud eeskätt Abja Spordi- ja Tervisekeskuse juurde, kus tegeletakse korvpalli, võrkpalli, jalgpalli, ujumise ja kergejõustikuga ning kus tegutseb Abja tehnikaring. Abja Motoklubi tegeleb motokrossi arendamisega. Kõige paremaid tulemusi on viimaseil aastail näidanud Abja Gümnaasiumi vilistlased – Eesti meister kuulitõukes Jander Heil, kergejõustikus Erki Leppik, Rauno Künnapuu ning klassikalises jõutõstmises Kädy Kampus. Motospordis on kordaminekuid saavutanud Kristo Subi, Elary Talu ja Jaanus-Hugo Ermits.


Fail:Abja muuseum ajaloolises panga- ja postihoones (2021).jpg|Abja muuseum ajaloolises panga- ja postihoones
Fail:Abja-Paluoja.jpg|Abja-Paluoja bussijaam
Fail:Abjabussijaam.jpg|Abja-Paluoja bussijaam
Fail:Abja-Paluoja päästekomando depoo.jpg|Päästekomando depoo
Fail:Park kesklinnas.jpg|Abja-Paluoja keskpark
Fail:Abja Spordikeskuse ujula.jpg|Abja Spordi- ja Tervisekeskuse ujula
Fail:Abja endine jaamahoone.jpg|Abja endine jaamahoone, asulat läbinud Mõisaküla–Viljandi kitsarööpmeline raudtee suleti 1973
Fail:Abja-Paluoja keskpark.jpg|Jõulud


## Viited

## Kirjandus
* Abja-Paluoja tahab linnaks. Uus Eesti, 20. juuli 1938, nr. 196, lk. 3.

## Välislingid

* CIA toimikud: salasilm läkitas viiekümnendail USA luurele Abja-Paluoja kohta põhjalikke raporteid
Periklymenos

**Periklymenos** oli vanakreeka mütoloogias Messeenia prints, Neleuse ja Chlorise poeg. Ta pääses eluga, kui Herakles tema 11 venda tappis.

Periklymenos osales argonautide retkel.

Ta kaitses Teebat sõjas Seitse Teeba vastu. Seal tahtis ta tappa Amphiaraosi, kuid vahetult enne seda lõhestas Zeus oma piksenoolega maa, mis neelas tolle. Apollodorose järgi tappis Periklymenos selles sõjas Parthenopaiose. Periklymenosel oli jälle õnne, sest ta jäi ellu sõjas, kus enamik langes.

Ovidiuse järgi andis Poseidon Periklymenosele võime muuta end mistahes loomaks.

Kolmandat korda tal enam ei vedanud: Herakles tappis ta Messeenia pealinnas Pyloses. On võimalik, et Neleus oli selleks ajaks juba surnud ja Periklymenos oli pärinud tema trooni.
Portree

**Portree** on teatavat isikut või isikuid kujutav kunstiteos ja -žanr skulptuuris, maalikunstis, graafikas, fotograafias. Peale välise sarnasuse püütakse sageli tabada ja edasi anda ka portreteeritava inimese psühholoogilisi iseärasusi. Portreekunsti viljelejaid nimetatakse ka portretistideks.

Portreekunst tänapäevases mõistes tekkis 16. sajandi alguses Itaalias ja Saksamaal. Barokiajastul õitses portreemaal eriti  Flandrias ja Madalmaades ning 18. sajandi Inglismaal. Euroopa kuningakodade juures tegutsesid õueportretistid. 19. sajandil kaotas portreemaal fotokunsti tekkimise tõttu suuresti oma tähtsuse.

## Liigitamine
Portreid liigitatakse:

* figuuri edasiandmise ulatuse järgi
**pea ja büst
**poolfiguur
**põlvedeni figuur 
**täisfiguur

*peahoiaku järgi
***en face* ehk otsevaade
**profiil 
**poolprofiil
**"pagev" profiil

*portreteeritave arvu järgi
**üksik-, kaksik- ja grupiportree

*kujutatava sotsiaalse seisundi järgi
**näiteks autoportree, ratsaportree, valitseja- või õpetlaseportree

Portree võib olla idealiseeriv, realistlik, ekspressionistlik vms.

## Viited
Büst

**Büst** on rinnakuju, inimese pea plastiline kujutis koos õlapartiiga või poole figuuriga.

Žanri esimene õitseaeg oli Vana-Roomas, keskajal oli büst eelkõige ehitusplastika osa. Tänapäeval on büst levinud ümarplastika vorme.
Ateljee

**Ateljee** on kunstniku või fotograafi tööruum. Ateljee iseloomulikuks tunnuseks on hea ning vajaduse järgi muudetav valgus. Ateljee on paiknenud tavaliselt suurte akendega ruumis. Tänapäeval, et mitte sõltuda loomulikust päikesevalgusest, võib ateljee asuda ka akendeta ruumis.

Moeateljee on rätsepa-, õmbleja- või kübarsepatöökoda (kübaraateljee).

## Vaata ka

* Stuudio
* Töökoda
Mõtištši

**Mõtištši** on linn Venemaal Moskva oblastis, Mõtištši rajooni keskus. Asub Jauza jõe ääres 19 km Moskvast kirdes. 

1460. aastal on asulat esmamainitud kui **Jauzskoje Mõtištši**. 1925. aastal sai linnaõigused.

## Viited
Miniatuur

**Miniatuur** on käsikirjalist teksti kaunistav ja selle sisu avav väikesemõõduline maal või joonistus, sageli figuraalne ja hoolimata väiksusest virtuoosselt peene teostusega. Miniatuur võib paikneda eraldi lehel või paigutatuna raamitud või raamimata kujul teksti sisse.

## Etümoloogia
Sõna *miniatuur* tuleb itaaliakeelsest sõnast *miniatura*, see omakorda ladinakeelsest sõnast *minium* 'mennik'. Mennik oli levinud värv keskaegsetes käsikirjades, kuna oli suhteliselt odavam võrreldes teiste värvidega, mida tehti pulbristatud poolvääriskividest ja mineraalidest.

## Vaata ka
* Illuminatsioon
Tempera

**Tempera** (ladina keeles *temperare* "segama") on maalitehnika, mille puhul temperavärv kantakse (libe)krohvile, paberile, lõuendile või puidule. **Tempera** teises tähenduses on temperavärvidega tehtud maal.

Temperatehnika eeliseks on see, et värv kuivab väga kiiresti ning on kõva ja püsiv.

Tempera oli laialdaselt kasutusel keskajal ja enne õlivärvide kasutuselevõtmist. Uuemal ajal kasutatakse seda peamiselt dekoratiivmaalis.

Temperat on kasutanud sellised tuntud kunstnikud nagu Michelangelo, Piero della Francesca ja Ghirlandaio.

## Allikad
* Kunstileksikon, Tallinn, 2001, lk 431
* Silmaringi teatmik – Kunst, Varrak, Tallinn, 2007, lk 498
Ebro

**Ebro** (katalaani *Ebre*) on jõgi Euroopas Pürenee poolsaarel. 

Jõgi saab alguse Kantaabria mägedest ja voolab peamiselt kagusse. Suubub Vahemerre, moodustades delta. Pikkus 910 km ja valgla 83 093 km². Suuremad lisajõed on Aragón, Gállego, Cinca, Jalón ja Guadalope. Ülemjooksul asub Ebro veehoidla.

Ebro ääres asuvad Logrono, Zaragoza ja Tortosa.
Guadalquivir

**Guadalquivir** [guadalkiv'iir] (araabia keeles 'suur jõgi') on jõgi Euroopas Pürenee poolsaarel. 

Jõgi saab alguse Cazorla mägedest ja voolab peamiselt läände ja edelasse. Suubub Atlandi ookeani Cádizi lahte, moodustades delta. 

Jõe pikkus on 657 km ja valgala 57 000 km². Suuremad lisajõed on Genil, Guadajoz, Sotillo ja Guadalmena.

Guadalquiviri ääres asuvad Córdoba ja Sevilla.
Autoportree

**Autoportree** on portreežanri alaliik, kunstniku kujutis iseendast. 

Varasemad autoportreed pärinevad 8.–9. sajandi itaalia miniatuuridelt ja reljeefidelt. Iseseisvaks žanriks arenes autoportree Lääne-Euroopas 15.–16. sajandil. Žanri esmaviljelejaks peetakse Albrecht Dürerit.

Tüpoloogiliselt võib eristada:
* niinimetatud peidetud autoportree
* grupiportree, kus kunstnik on end kujutanud grupis või perekonna keskel
* üksikisiku autoportree

## Näiteid

Fail:Autoportree, Woldemar Friedrich Krüger.jpg|Woldemar Friedrich Krügeri autoportree
Fail:Autoportree (õlgkübaraga), Julie Wilhelmine Hagen-Schwarz, TKM TR 5023 M 829.jpg|Julie Wilhelmine Hagen-Schwarzi autoportree
Fail:ANTS LAIKMAA 1925 Autoportree.jpg|Ants Laikmaa autoportree
Fail:Triik, Nikolai. Autoportree. Õli, lõuend. 110x88 (ovaalne), TKM TR 211 M 86.jpg|Nikolai Triigi autoportree
Fail:Autoportree Nikolai Kummits.jpg|Nikolai Kummitsa autoportree
Fail:Sven Senka 6-1985-2.jpg|alt=Sven Senka "Autoportree" 1985|Sven Senka autoportree
Kehtna valla lipp

**Kehtna valla lipp** on Rapla maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kehtna valla lipp.

## Lipu kirjeldus

Sinise ja valgega kaldjaotatud väljal (I) valge leegitsev karikas ja (II) must ronk. 

Kehtna valla lipp on ristkülikuline. Lipu külgede suhe on 7:11 (pikkus:laius). Tavasuuruses lipu mõõtmed on 105x165cm.

## Lipp 1995–2017

Lipp on kinnitati 27. juunil 1995. 

Valla lipuks on ruudukujuline vapilipp, mille normaalmõõtmed on 105x105 cm. Valgel kangal must seisev vares, kelle keel ja silmatera on sinised. Varest ümbritsevad hajutatult seitse kaldasendis sinist pügalristi. 

Kehtna mail väga levinud vares on nii kodu-, põllu- kui ka tarkuselind. Sellena viitab ta Kehtna tuntusele nii põllutöö- kui ka hariduskeskusena, kus erilises aus kodumajanduslik õpe. Pügalristide arv lipul tähistab seitset valda, mille maalõigetest koosneb tänane Kehtna vald. 

## Lipu kasutamine

Vallalippu võib heisata järgmistel päevadel ja puhkudel:
# Vabariigi Valitsuse poolt kindlaksmääratud riigilipu heiskamise päevadel (lipupäevadel).
# Välis- või Eesti Vabariigi kõrge ametiisiku, sõprusvalla ametliku delegatsiooni visiidi ajal või muul vallale tähtsa sündmuse puhul. 
# Vallamaja lipuväljakul heisatakse lipp igal tööpäeval kell 8.00 ja langetatakse kell 17.00, kui vallavanem ei ole andnud erikorraldust muu kellaaja kohta.
# Ametlike visiitide ajal heisatakse valla lipp lipuväljakul ja hoonetel, mida delegatsioon külastab.
# Vallalipu heiskamise korralduse väljaspool lipupäevi annab vallavanem oma käskkirjaga.
# Vallalipp heisatakse suveajal kell 8.00 , talveajal kell 9.00 ja langetatakse päikeseloojangul, kuid mitte hiljem kui kell 22.00, kui vallavanem ei ole andnud erikorraldust lipu heiskamise muu kellaaja kohta.
# Vallalipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta, kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
# Kui vallalipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, välisriigi lipuga või Eesti maakonna, valla või muu lipuga, siis juhindutakse lippude heiskamisel Vabariigi Valitsuse 11.06.1993.a. määrusega nr 174 kinnitatud "Riigilipu kasutamise korrast" ja vallalipp peab lippude poolt vaadatuna asuma nendest vasakul.

Maapinnast tõusva lipumasti kõrgus peab olema vähemalt kuus korda suurem lipu laiusest. Heisatud vallalipul peab jääma lipukanga alumine serv vähemalt kolme meetri kõrgusel maapinnast. Lipp peab olema puhas ja terve.

Vallalipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipuvarda ülemisse otsa 100 mm laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad lipukanga alumise servani või heisatakse lipp poolde lipumasti.

Vallalipu nõuetekohase heiskamise eest vastutab heiskamist korraldav isik.

Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.

Vallalipu kasutamise korra valla, maakonna ja muudel üritustel määrab kindlaks vallavanem.

## Vaata ka
* Kehtna valla vapp
* Rapla maakond

## Välislingid
* Kehtna valla sümboolika valla kodulehel
* Kehtna valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
ETA

**ETA** on lühend, mis võib tähistada:
*Eesti Tantsuagentuuri
*Eesti Teadeteagentuuri (Estur, Eesti Telegraafia-agentuur, Eesti Telegraafiagentuur; 1918–2003)
*Eesti Teaduste Akadeemiat
*Euskadi Ta Askatasunat, baski relvarühmitust
*Elektronide transpordiahel
Murcia

**Murcia** on linn Hispaanias, Murcia autonoomse piirkonna pealinn. Asub Kagu-Hispaanias, Segura jõe ääres. 

Murcia on asutatud mauride poolt 825. aastal. Hispaaniaga liitis selle Alfonso X 13. sajandil.

Elanike arv oli 2005. aastal 410 000.

## Viited
Navarra

**Navarra** on Hispaania autonoomne piirkond, osa ajaloolisest Baskimaast.

## Haldusjaotus

Halduslikult jaguneb Navarra 272 omavalitsuseks. Halduskeskus on Pamplona (baski keeles Iruñea, ametlikult Iruña).

Keeleliselt jaguneb Navarra kolmeks tsooniks: baskikeelseks (62 valda), kakskeelseks (48 valda) ja hispaaniakeelseks (162 valda). Esimeses kahes on ametlikud keeled nii hispaania kui baski keel, kolmandas ainult hispaania keel.
### Vallad
Navarra autonoomsesse piirkonda kuuluvad järgmised 272 liit- ja lihtvalda (hispaania keeles vastavalt *municipio compose* ja *municipio simple*), mille hulgas 60 liitvalda on tähistatud kursiiviga.

Tabelis on loetletud vallad nende ametlike nimekujude järgi, mis on avaldatud Navarra ametlikus teatajas, nende artikleid arvestamata. Kui ametlik nimi on kasutusel mõlemas keeles, siis on need nimekujud eraldatud kaldkriipsuga.

Keeletsoonid: hispaania keele (H), baski keele (B) ja kakskeelne segatsoon (S).

¹Toodud pindala on kõikide Navarra autonoomse piirkonna valdade pindalade summa ja jätab välja alad mis ei kuulu ühegi valla koosseisu kuid kuuluvad Navarra autonoomse piirkonna koosseisu.

## Kliima
Navarra aasta keskmine temperatuur on +12,2 °C, jaanuaris +4,6 °C, augustis +20,3 °C.

Aastas sajab keskmiselt 753 mm, sealhulgas jaanuaris 77 mm ja augustis 46 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2146 tundi, sealhulgas jaanuaris 88 ja augustis 271 tundi.

## Majandus

Navarra on Madridi ja Baski autonoomse piirkonna järel rikkuselt kolmas piirkond Hispaanias (sisemajanduse kogutoodangu ostujõu pariteedi järgi).

Navarra on Euroopas esikohal taastuvate energiaallikate kasutamises. Kavas on saavutada 100% taastuvenergiale üleminek aastaks 2010. 2004. aastal pärines 61% tarbitavast energiast taastuvallikatest, sealhulgas 43,6% 28 tuulepargist, 12% üle 100 väikesest hüdroelektrijaamast ja 5,3% kahest biomassi- ja 2 biogaasijaamast. Navarras Tudelas asub ka Hispaania suurim päikeseenergiajaam võimsusega 1,2 MW.

## Rahvastik
### Elanike arv
* 1996: 556 236
* 2003: 569 600
* 2006: 601 900
* 2008: 620 400

## Poliitika

Navarra parlamendis on 50 kohta. Pärast 2007. aasta valimisi pääses parlamenti 6 valimisnimekirja esindajaid. Suuremad poliitilised jõud on Navarra Rahvaliit, baski rahvuslaste koalitsioon Nafarroa Bai ja Navarra Sotsialistlik Partei. Piirkonna kuberner on alates 1996 Miguel Sanz (Navarra Rahvaliit).

Navarra politsei Policía Foral allub piirkonna valitsusele, mitte Hispaania keskvalitsusele.

## Vaata ka
* Petilla de Aragóni vald

## Viited

## Välislingid

* Navarra koduleht
Temperavärv

**Temperavärv** on veega segatav pigmendist ja sideainest koosnev värv. Kuivades muutuvad temperavärvid heledamaks, annavad teosele mati pinna.

Temperavärvi sideaineks munatempera puhul on kuivav taimeõli, munavalge ja/või munakollane, kaseiintempera puhul kaseiin, polüvinüülatsetaattempera puhul sünteetiline sideaine jne.

## Vaata ka
*Kaseiinvärv
*Õlivärv
*Tempera
Lõuend

**Lõuend** on lina-, kanepi- või džuudikiududest kootud labase sidusega riie, millele pärast alusraamile kinnitamist ja kruntimist tehakse maaling.

## Lõuendile maalimine

Alates 18. sajandist tõrjus lõuend kõik ülejäänud materjalid kõrvale ning muutus populaarseimaks alusmaterjaliks, eriti õlimaalidele. Lisaks lõuendile kasutatakse ka kartongi ja vineeri.

Lõuendi üheks eeliseks on, et maalitud lõuendi saab alusraamilt maha võtta ja kokku rullida. Samas on lõuend on kergesti lõhutav. Teda saab lõigata, läbi torgata, käristada. Lisaks reageerib lõuend õhuniiskusele ja temperatuurile.

Kõige vastupidavam on linane lõuend, sellest järgmine kanepine lõuend. Puuvillane lõuend jääb oma omadustelt eelpool nimetatuile alla. Linane lõuend võib õli toimel hapraks muutuda, kanepine kipub õhu ja niiskuse käes pruunistuma.

Heale lõuendile esitatakse kindlad nõudmised. Vastu valgust vaadates on hea lõuend igalt poolt ühtlase koega, selle pealispind ei ole liiga karvane. Niisutamine ei tohi teda tumedamaks muuta ning ta peab imema vett ühtlaselt. Tavaliselt on lõuend apreteeritud, see tähendab tärklisekliistriga läbi immutatud. Tänu sellele muutub lõuendi pind tihedamaks, tugevamaks ja siledamaks.

Enne maalima hakkamist tuleb lõuend kindlasti kinnitada alusraamile. Seda nii maalimise kergendamiseks, kui ka lõuendi paremini säilimiseks.

Tänapäeval on võimalik osta nii krunditud kui ka kruntimata lõuendeid.
Õlimaal

**Õlimaal** on õlivärvidega peamiselt krunditud alusele (nt puittahvlile, lõuendile, vaskplaadile, vineerile, papile vms) maalitud kunstiteos. Traditsiooniliselt kaetakse kuivanud õlimaalitöö lakiga.

Tahvelmaalis õlivärvidega maalimise tehnika töötasid välja Madalmaade kunstnikud Jan ja Hubert van Eyck (u 1390–1441). Renessansi kõrgajaks oli õlimaal välja tõrjunud temperamaali peaaegu kõikjal Euroopas. Kui varased õlimaaliteosed olid ikka veel tahvelmaalid puul, siis umbes 15. sajandi lõpus muutus lõuend populaarsemaks maali aluseks, sest see oli odavam, seda oli kergem transportida ja see võimaldas suuremate teoste maalimist. Üks järjekindlamaid õlimaali viljelejaid lõuendil oli Veneetsia koolkond, kuhu kuulusid ka näiteks Tizian ja Paolo Veronese. Veneetsia, kus purjeriie oli kergesti kättesaadav, oli juhtival kohal lõuendile üleminekul. Saksamaal hakkasid õlimaalitehnikat viljelema Albrecht Dürer ning Hans Holbein. Alates 18. sajandist on õlimaal valitsev maalikunstitehnika.

## Allikad
* Kunstileksikon, Tallinn, 2001, lk 479
Kleopatra

**Kleopatra VII** (jaanuar 69 Aleksandria – 12. august 30 eKr) oli hellenistliku Egiptuse viimane valitseja aastatel 51&ndash;30 eKr. Ta on ilmselt Ptolemaioste dünastia tuntuim liige. 

Kleopatra oli Ptolemaios XII tütar ning Ptolemaios XIII ja Ptolemaios XIV õde ja nominaalne abikaasa, kuna Egiptuse traditsioonide kohaselt ei võinud kuninganna valitseda ilma meessoost kuningata.

Aastatel 55 eKr – 51 eKr oli ta isa kaasvalitseja. 48. aastal eKr tõugati ta õukonna poolt troonilt ja asendati alaealise Ptolemaios XIV-ga. 

Rooma keisririigis Julius Caesari ja alaealiste Ptolemaioste kaitsjaks Rooma senati poolt määratud Pompeiuse vahelises kodusõjas taandus Pompeius Egiptusse, kus ta aga 48 eKr tapeti ja pea saadeti Caesarile. Sõjavägedega Egiptusse saabunud Julius Caesar taastas võimule ka Kleopatra, kaitstes võimu Aleksandrias pool aastat kestnud piiramise kestel Ptolemaios XIII eest.

Julius Caesari surma järel naasis Kleopatra Roomast Egiptusse. Caesari tapjate Brutuse ja Cassiusega peetud kodusõja tulemusel sai Augustus (Octavianus) keisririigi lääneosa ja Marcus Antonius keisririigi idaosa valitsejaks.

Vendadega Kleopatral lapsi ei olnud, kuid suhtest Rooma väejuhi ja riigimehe Julius Caesariga sündis Kleopatral poeg Caesarion (ametlikult Ptolemaios XV). 

Hiljem abiellus Kleopatra Marcus Antoniusega. Neil oli kolm last: kaksikud Kleopatra Selene ja Aleksander Helios ning nende noorem vend Ptolemaios Philadelphos. Poisslaste edasine saatus on teadmata (võimalik, et nad surid juba lapseeas), Kleopatra Selene aga jõudis täisikka ja temast sai oluline poliitiline figuur. 

Kui Antonius Octavianuselt Rooma vabariigi viimase sõja (32–30 eKr) Aktioni lahingus lüüa sai, tegid Kleopatra ja Antonius enesetapu 30 eKr.

## Viited
Fogo

**Fogo** on saar Atlandi ookeanis. Pindala 476 km&sup2;. Saar on mägine ja vulkaaniline, kõrgus kuni 2829 meetrit. Kuulub Roheneemesaartele. Saare moodustab Fogo vulkaan.
Ron Weasley

**Ronald Bilius Weasley** (hüüdnimega **Ron**) on tegelane J. K. Rowlingu romaanisarjast "Harry Potter". Ron on Harry Potteri üks parimaid sõpru.

Tema vanemad on Arthur ja Molly Weasley.

Weasleyde peres on seitse last: kuus poissi ja üks tüdruk. Vanim laps on Bill. Talle järgneb Charlie, siis Percy ja kaksikud Fred ja George, siis Ron ning tema õde ja noorim laps Ginny.

Ron kardab õudselt ämblikke.

Tema patronus võtab Jack Russelli terjeri kuju.

Weaslyde perekond on puhtavereline ja kaugelt suguluses Blackide ja Malfoydega, kuid on nendega riius. 

Olles elanud kogu elu oma vendade varjus, kadestab ta oma parimat sõpra Harryt ja läheb temaga tihti tülli. 

Ronile meeldib Hermione Granger, kellega ta lõpuks abiellub. 2016. aastal on tal kaks last: Rose ja Hugo Weasley.

Filmides kehastab Roni Rupert Grint.
Amphion

**Amphion** oli vanakreeka mütoloogias Zethose kaksikvend, Zeusi ja Antiope poeg, Teeba kuningas ja Niobe abikaasa.

Antiope oli Teeba kuninga Nykteuse tütar, kes jäi Zeusist rasedaks. Pärast Nykteuse surma sai kuningaks tema vend Lykos. Lykose naine **Dirke** kohtles Antiopet väga halvasti ja kui see kaksikud pojad sünnitas, käskis ühel karjusel need Kithaironi mäele surema jätta. Tol hakkas poistest kahju ja ta kasvatas nad oma lastena üles.

Aastaid hiljem põgenes Antiope piinamise tõttu lossist ning sattus Amphioni ja Zethose juurde. Kui Antiope rääkis, kes ta on, siis tunnistas karjus Amphionile ja Zethosele, et see on nende ema. Kui Dirke saabus Antiopet tagasi viima, sidusid noormehed kuninganna kas härja sarvede või juukseidpidi härja saba külge ja see tappis Dirke ära. Pärast kogusid noormehed oma sõbrad kokku, vallutasid Teeba, tapsid Lykose ja hakkasid kahekesi ise riiki valitsema.

Hermes õpetas Amphioni laulma ja lüürat mängima ning kinkis talle kuldse lüüra. Temast sai suurepärane muusik. Zethos oli pigem jahimees ja karjus. Kui nad hakkasid ehitama Teeba ümber müüri, oli Amphioni pillimänguoskusest rohkem kasu. Ta mängis lüürat nii kaunilt, et kivid tõusid ise maast ja asusid oma kohale müüris. Nii sai Teeba endale 7 väravaga linnamüüri.

Amphion abiellus Tantalose tütre Niobega. Nad said 7 poega ja 7 tütart, keda niobiidideks nimetatakse. Niobe kiitles nendega, pidades end paremaks jumalanna Letost, kel oli ainult üks poeg ja üks tütar. Ta käskis linlasi, et need peavad Leto templis hoopis temale ohverdama. Karistuseks lasksid Leto lapsed Apollon ja Artemis mürgitatud nooltega maha kõik Niobe ja Amphioni lapsed; Apollon tappis pojad, kes osalesid parasjagu spordivõistlustel, ja Artemis tütred. Ainsana pääses noorim tütar Chloris, kes jooksis ema sülle ja kellele Niobe armu palus. Mõne autori järgi tapeti ka Chloris.

Amphion tappis end meeleheitest ise, kuid mõne autori järgi tappis Apollon ka tema. Ta maeti Zethosega ühte hauda.

Amphioni ja Zethose järel sai Teeba kuningaks Laios, Oidipuse isa.
Hamburg

**Hamburg** (alamsaksa keeles Hamborg [ˈhaˑmbɔːχ]) on linn Saksamaal, elanike arvult halduspiirides teine linn Berliini järel. See asub Põhja-Saksamaal Alsteri ja Bille jõe suudmes Elbe ääres.

Hamburg moodustab omaette liidumaa. Linna ametlik nimi on Freie und Hansestadt Hamburg ('vaba- ja hansalinn Hamburg').

## Ajalugu
4. sajandist eKr on teada esimesed püsivad hooned.

8. sajandil tekkis Hammaburgi linn, kuhu Frangi riigi keiser Karl Suur lasi 810. aastal ehitada kiriku. 831. aastal asutas Ludwig Vaga sinna piiskopkonna, mis sai peatselt peapiiskopkonnaks. Hamburgi peapiiskopiks nimetati samal aastal Ansgar.

Pärast Karolingide keisririigi jagamist Verduni lepinguga 843. aastal sai Ludwig Vaga poeg Ludwig Sakslane endale kõik valdused Reinist idas, Hamburgi ja Hamburg-Bremeni peapiiskopkonna ning alad Itaaliast põhja ja ida poole. Seda kutsuti Ida-Frangi riigiks. Kuid juba 845. aastal hävitas Hamburgi oma suure laevastikuga Taani kuningas Horik, laastatud Hamburg ühendati Bremeni piiskopkonnaga ning peapiiskop Ansgar kolis oma residentsi Bremenisse.
Hamburg-Bremeni piiskopkond saavutas oma suurima õitsengu peapiiskop Adalberti (1043–1072) ajal. Too oli ametis pärast Hamburg-Bremeni ülendamist Põhja patriarhaadiks. "Hamburg" lakkas olemast piiskopkonna nime osa. 1104. aastal ülendati Bremeni Lundi abipiiskopkond (Rootsi) peapiiskopkonnaks, sellele allutati kõik teised Bremeni endised abipiiskopkonnad Põhjamaades. Pärast Saksimaa hertsogkonna (7. sajand – 1180) tükeldamist 1180. aastal omandasid kõik nende abipiiskopkondade piiskopid osi piiskopkonna territooriumist ja saavutasid otse keisrile alluvate vürstlike piiskopkondade staatuse.

17. sajandil oli Hamburg Saksamaa suurim linn.

1842. aasta mais hävis suur osa linnast tulekahjus.

1943. aastal pommitasid lääneliitlased linna, see tõi kaasa tulekahju ja suur osa linnast hävines. 

## Transport
### Metroo
Hamburgi metroo (*U-Bahn Hamburg*) avati 1912.

### Lennujaam
Hamburgi rahvusvaheline lennujaam (HAM) on kasutusel olevatest lennujaamadest Saksamaa vanim.

Lennujaam avati 1912 Hamburg-Fuhlsbüttelis ja asub u 8,5 km kesklinnast loodes.

## Hamburgi linnarajoonid

## Sport
Linnas asub spordiklubi Hamburger SV.

## Sõpruslinnad

## Vaata ka
* 2008. aasta Hamburgi liidumaa valimised
* Chilehaus
* Hamburgi Eesti Kool
* 2025. aasta Hamburgi parlamendivalimised

## Viited

## Välislingid

* Hamburgi koduleht
* 360° Virtual Tour
* 1948, Kronos Media, Spirit of Hamburg
Põnevik

**Põnevik** () on filmi- ja kirjandusalane žanrimääratlus. Termini võttis kasutusele prantsuse filmilavastaja François Truffaut.

Nende teoste eesmärk on tekitada nii lugejates kui ka vaatajates pingelist põnevust, üllatavaid pöördeid ja närvikõdi. Peategelane tegutseb olukordades, kust väljapääs tundub esialgu võimatuna ja kangelase elu ise võib ohtu sattuda.

## Filmid
* Alfred Hitchcocki lavastatud "Võõrad rongis" (*Strangers on a Train*, 1951) ja "Psühho" (*Psycho*, 1960)
* "Sherlock Holmesi ja doktor Watsoni seiklused: Baskerville'ide koer" (*Приключения Шерлока Холмса и доктора Ватсона: Собака Баскервилей*, 1981) peaosades Vassili Livanov ja Vitali Solomin
* "Hirmu neem" (*Cape Fear*, 1991) peaosades Robert De Niro, Nick Nolte, Jessica Lange ja Juliette Lewis 
* "Pelikani memorandum" (*The Pelikan Brief*, 1993) peaosades Julia Roberts ja Denzel Washington
* "Paanikatuba" (*Panic Room*, 2002) peaosas Jodie Foster

## Vaata ka
* Kriminaalkirjandus
* Detektiivkirjandus
* Põnevusfilm

## Viited

## Välislingid

* Aaron Smuts. The Paradox of Suspense.
* Ken Follet. The Art of Suspense
Nižni Tagil

**Nižni Tagil** (vene *Нижний Тагил*) on linn Venemaal Sverdlovski oblastis. See asub Kesk-Uuralites Tagili jõe ääres, Euroopa ja Aasia piirist idas, Jekaterinburgist 150 km põhja pool. Geograafilised koordinaadid on 57°55'N, 59°58'E. 

Elanike arv on 377 500 (2007).

## Majandus
Nižni Tagilis toodetakse rauda ja terast (Nižni Tagili metallurgiakombinaat). 

Suur Uralvagonzavod (Уральский танковый завод № 183 им. Коминтерна, Уральский вагоностроительный завод имени И.В. Сталина) toodab kaubavaguneid, tanke (2008. aastal 175 tanki) ja muid masinaid.

## Ajalugu
Linn tekkis 1722. aastal rajama hakatud Demidovi rauatehase juurde ja kasvas Venemaa üheks tähtsamaks metallurgiakeskuseks.

1833. aastal valmis seal Venemaa esimene vedur. 

Linnaõigused sai 1919. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Nižni Tagili infoportaal
Vaba Hansalinn Bremen

**Vaba Hansalinn Bremen** (lühendatult Bremen) on Saksamaa väikseim liidumaa, mis koosneb kahest teineteisest 60 km kaugusel asuvast linnast: Bremenist ja Bremerhavenist.

Bremen asub Kirde-Saksamaal ja piirneb Alam-Saksi liidumaaga. Bremerhaven piirneb Põhjamerega ja seal asub üks Saksamaa suuremaid sadamaid. Liidumaa pealinn on Bremen, mis asub sisemaal, Weseri jõe kaldal.

2004. aastast on Bremeni raekoda ja Rolandi kuju kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Liidumaa võimujaotus

1947. aasta põhiseaduse kohaselt kuulub seadusandlik võim Bremeni parlamendile (Bremische Bürgerschaft). Parlamendis on 84 liiget, kellest 69 on pärit Bremeni linnast ja 15 Bremerhavenist. Parlament valitakse neljaks aastaks.

Parlament valib täidesaatvat võimu teostava Senati. Kaks senaatorit valitakse linnapeadeks, kellest üks valitakse Senati presidendiks.

## Ajalugu

Bremeni linna on esmamainitud 782. aastal. Linn kuulus kõigepealt Frangi riigi, hiljem sellest välja arenenud Püha Rooma riigi koosseisu. 1303. aastal sai Bremeni linn linnaõiguse, 1358. aastal liitus linn Hansa liiduga ja 1433. aastal sai linn oma esimese põhiseaduse. Püha Rooma killustudes Bremeni vabadus suurenes ja 1649. aastal sai Bremen vabaks riigilinnaks. Püha Rooma riigi lõpetamise järel 1806. aastal sai Bremen täiesti iseseisvaks vabariigiks.

Bremerhaveniks kujunevat Weddewardenit on esmamainitud 1091. aastal. Piirkond kuulus Bremeni peapiiskopkonda, kuni see koos piiskopkonnaga läks 1648. aastal kõigepealt Rootsi, 1719. aastal Hannoveri koosseisu. Kuna 1820. aastatest oli Bremeni sadam ülekoormatud, tegi Bremen Hannoveriga leppe, mille järgi võis luua sadama endise Rootsi asula Carlsburgi juurde. 1827. aastal asutati Bremerhaven, mis oli Bremeni ja Hannoveri ühishalduses.

1815. aastal liitus Bremeni linnriik Saksa Liiduga, 1871. aastal Saksa keisririigiga. 1920. aastal sai linnriik uue demokraatliku põhiseaduse, millega loodi rahva valitav parlament. Pärast Hitleri võimulesaamist saadeti parlament laiali ja 1939. aastal liideti Bremerhaven Preisimaale kuuluva Wesermünde koosseisu.

Pärast teist maailmasõda oli Bremen Ameerika Ühendriikide okupatsioonitsoonis. 1947. aastal nimetati Wesermünde ümber Bremerhaveniks ja loodi Bremenist ning Bremerhavenist koosnev liidumaa. Samal aastal kinnitati rahvahääletusel uus liidumaa põhiseadus. 1949. aastast kuulub Bremen liidumaana Saksamaa Liitvabariigi koosseisu.

## Vaata ka
* Bremen
* Bremerhaven
* Bremeni ajalugu

## Viited

## Välislingid
* Bremeni liidumaa koduleht
Kohila valla lipp

**Kohila valla lipp** on Rapla maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kohila valla lipp.

Lipp on kinnitatud 27. aprillil 1995.

Eesti Vabariigi Valitsuse 11. juuli 2002 määrusega moodustati senise Kohila alevvalla ja senise Kohila valla baasil uus omavalitsusüksus Kohila vald. Uue Kohila valla sümboliteks võeti endise Kohila valla vapp ja endise Kohila alevvalla ja Kohila valla ühine lipp.

## Lipu kirjeldus

Valla lipp koosneb rohelisest, valgest ja mustast horisontaalsest värvilaiust, mille laiused on 1,6 + 3,8 + 1,6 ühikut. Valge laiu keskel asub Kohila valla vapi kujutis. 

Lipu normaalmõõtmed on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11 ühikut.  

## Vaata ka
*Kohila valla vapp

## Välislingid
* Kohila valla sümboolikast valla kodulehel
* Kohila valla sümboolika Riigikantselei kodulehel