open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Naviband

**Naviband** (kuni 2016. aastani kehtinud ja vahel ka nüüd kasutatava nimega **NAVI**) on Valgevene *[[Indie rock|indie]]*-muusikat viljelev popansambel, kuhu kuuluvad algusest peale Arciom Lukjanienka (laul, kitarr) ja Ksenija Žuk (laul, klahvpillid). Hiljem on nende esitustes kaasa teinud ka kitarrist Aliaksandr Taboĺski, basskitarrist Uladzislaŭ Čaščavik ja trummar Uladzimir Biehier.

Ansambel esindas Valgevenet 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Historyja majho žyccia". Laul saavutas 83 punktiga 17. koha.

## Viited

## Välislingid
* Kuidas meeldib? Valgevenet esindab Eurovisioonil ansambel Naviband, Postimees, 23. jaanuar 2017
Eric Harris ja Dylan Klebold

**Eric David Harris** (9. aprill 1981 – 20. aprill 1999) ja **Dylan Bennet Klebold** (11. september 1981 – 20. aprill 1999) olid massimõrvarid, kes tapsid 13 inimest ja haavasid 24 inimest 20. aprillil 1999, Columbine'i Keskkoolis, Columbine Colorados. Nad olid varustatud tulirelvade ning nugadega. Nad olid 12. klassi õpilased selles samas koolis. Koolitulistamist tuntakse Columbine'i veresauna nime all. Harris ja Klebold sooritasid kooli raamatukogus enesetapu, kus nad eelnevalt tapsid 10 oma ohvritest.

## Elulugu
### Eric Harris
Harris sündis Wichitas, Kansases. Harrise perekond kolis tihti ümber. Ericu isa Wayne Harris oli õhuvägede transpordipiloot. Ericu ema Katherine Ann Poole oli koduperenaine. Perekond kolis Wayne Harrise erruminekul 1993. aasta juulis New Yorgi osariigist Colorado osariiki.
Harrise perekond elas üüritud majutuses Colorados esimesed kolm aastat. Sellel ajal kohtas Eric Dylan Kleboldit. 1998 Harrise perekond ostis Columbine'i Keskkooli lähedusse maja. Ericu vanem vend Kevin käis samal ajal Colorados ülikoolis.

### Dylan Klebold
Klebold sündis Lakewoodis, Colorados. Ta vanemad, Thomas ja Susan Klebold olid patsifistid ja nad käisid mõlema lapsega luterlikus kirikus. Dylan ja ta vanem vend Byron käisid luterliku traditsiooni kohaselt leeris. Dylan on saanud nime ühe kõmri luuletaja järgi.
Kodus järgisid Kleboldid mõningaid rituaale, hoidmaks Kleboldi emapoolse vanaisa juudi pärandust au sees.

## Columbine'i Keskkool
Keskkoolis osalesid Harris ja Klebold koolinäidendites, tegelesid videoproduktsiooniga ja olid kooli arvutisüsteemide assistendid.
Esimeste koolitulistamiste aruannete kohaselt olid Harris ja Klebold väga ebapopulaarsed õpilased ja kiusatavad. Allikad küll viitavad poiste vastu suunatud kiusamisele, kuid aruandlused nende "väljaheidetu" staatuse üle on ümber lükatud.
Algselt teati, et Harris ja Klebold on liikmed isehakanud grupis Trenchcoat Mafia, kuigi tegelikult polnud neil selle grupiga mingit seost. Poisid ei olnud ka 1998. aastaraamatus selle grupi seltskonnafoto peal. Harrise isa väitis, et ta poeg on selle grupi liige, kui ta helistas hädaabisse 20. aprillil 1999. Klebold võttis kooli lõpuballist osa kolm päeva enne tulistamist koos oma klassikaaslase Robyn Andersoniga.

## Välislingid
* Ingliskeelne veebileht Columbine'i koolitulistajate kohta
Mare Saare

**Mare Saare** (sündinud 6. jaanuaril 1955 Tallinnas) on eesti klaasikunstnik. 

Ta on olnud Eesti Kunstiakadeemia klaasikunsti osakonna juhataja 1993–2018 ja on Eesti Kunstiakadeemia emeriitprofessor.

On Eesti Kunstnike Liidu liige (auliige alates 2019) ja oli Eesti Klaasikunstnike Ühenduse liige 1991–2018.

Ta alustas kooliteed Tallinna 46. Keskkoolis, kuid lõpetas 1973. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1979. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudo *cum laude* klaasikunsti erialal.

## Tunnustus
*2001 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (isikunäitus Tallinna Linnagaleriis ja klaasinäituse Nordic Glass koordineerimine)
*2004 Tunnustatud klaasikunstnik
*2010 Silver prize Glass Kanazawa, Jaapan
*2011 Kristjan Raua preemia (silmapaistev *pâte de verre*'i tehnikas klaasinstallatsioon „Maailmalõppu ei tule” rühmanäitusel „Tasakaaluhetk” Tartu kunstimuuseumis ning näituse-, eksperdi- ja pedagoogilise tegevus)

## Viited
Sofi Aršas

**Sofi Aršas** on Eesti klaasikunstnik ja flamenkotantsija.

## Õpingud ja töö
Sofi Aršas lõpetas 1992. aastal Tallinna Kunstiülikooli (praegune Eesti Kunstiakadeemia) klaasikunsti erialal. 1999. aastal lõpetas magistriõpingud Tallinna Pedagoogikaülikoolis. 1992. aastast töötas ta joonistamise õppejõuna ning 1998. aastast klaasikunsti lektorina Tallinna Ülikoolis (kuni 2018. aastani). 2007. aastal töötas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli kunstiosakonna juhataja kohusetäitjana.  

2018. aastal asutas ta koos Jana Kormašoviga klaasistuudio Mustvalge, kus tegutseb kunstnikuna ja klaasikursuse juhendajana.

2019. aastast töötab Aršas Tallinna Kunstikoolis õpetajana.

## Looming
Oma teoste loomisel kasutab Aršas peamiselt sulatustehnikaid, külmtöötlust, klaasimaali, fototrükki. Mitmed tema teosed (näiteks "Taevalik kookon ja mõned maapealsed lisandid" 2015, "Tagasivaate peeglid" 2016, "Punase koreograafia" 2022, "Võit" 2023, ) on installatiivsed, seal on klaasmaterjali kõrval kasutatud ka videot, valgust, heli jne. 2024 aastal pärjati ta Tunnustatud klaasikunstniku tiitliga.

Tema teoseid leidub nii Tallinna Linnamuuseumi ning Tarbekunsti ja Disainimuuseumi kogudes kui ka erakogudes Soomes, Rootsis, Israelis, Saksamaal, Ameerika Ühendriikides.

Sofi Aršasel on olnud üle kümne isikunäituse ja ta on osalenud paljudel ühisnäitustel.

Aršas tantsib professionaalsel tasemel flamenkot ning on esinenud tantsu-*performance*'itel Erki Kannuse heliinstallatsioonide saatel.

Aršas on kureerinud ligi kümmet näitust, korraldanud konverentsi "Klaas kunstis ja arhitektuuris", pidanud klaasi ja tantsu töötube.

## Liikmesus

*2001 Eesti Klaasikunstnike Ühendus (2013–2017 juhataja)
*2007 Eesti Kunstnike Liit (2013–2017 volikogu liige)

## Isiklikku
Tema ema Niina Aršas oli bibliograaf ja aastatel 1957–1986 Tallinna Keskraamatukogu direktor. Tütar Marian Männi - Eesti ajakirjanik, poeg Allan Männi EBSi kirjanduse ja eesti keele õpetaja.

## Viited
Vardzia

**Vardzia** (gruusia keeles: ვარძია) on 12.–13. sajandil Kura jõe kaldakaljusse rajatud koobaskloostri ja -linna kompleks Lõuna-Gruusias, Ahhalkhalakhi linnast 60 km kaugusel. 

Vardzia koobaslinn on rahvuslik kultuurimälestis ja Gruusia üks külastatumaid vaatamisväärsusi. 

Aastal 1893 sai Vardziast vabaõhumuuseum. 1999. aastast on Vardzia taas tegutsev klooster. 

Vardzia koopad rajati 12. sajandil Gruusia kuningriigi valitseja Giorgi III käsul kindluseks ja sõjaliseks kompleksiks, mis aga muudeti usuliseks keskuseks tema tütre, kuninganna Tamari poolt 1185. aastal. Sinna rajati klooster ja koobastest kasvas välja 50 000 elanikuga linn. Mitmesaja ruumi, kambri ja koridoriga iidne koobaslinn laiub jõe kaldal 900 meetri pikkuselt. Koobastik ulatub kuni 50 m sügavusele maa alla. Linnal on kokku 13 tasandit või korrust.  Läbi aegade on linna üles ehitanud paljud Gruusia valitsejad. Vardzia oli Gruusia tähtis kultuuri- ja hariduskeskus, kus kirjutati raamatuid. Selles oli umbes 600 erineva otstarbega ruumi: kirikud, kabelid, eluruumid, keldrid, saunad, hoiupaigad, raamatukogud jne. Keskajal olid koopad ja klooster varjupaigaks sissetungijate ja vallutajate eest.

1283. aastal hävitas võimas maavärin koobaslinna välimuse, seinad, trepid ja galeriid ning muistsest Vardziast järele jäänud rajatisest on praegu ehk raske aru saada. Kompleksi keskuseks on tempel, mille seintel säilinud vanad freskod on jäädvustanud mitmete ajastute valitsejad. Ajaloolaste hinnangul oli klooster väga jõukas, isegi pannid olid valmistatud kullast ja hõbedast ning ikoonid ja ristid olid kalliskividega kaunistatud.

## Viited
JOWST

**Joakim With Steen** (tuntud kui **JOWST**; sündinud 26. juunil 1989 Trondheimis) on norra muusikaprodutsent ja laulukirjutaja.

Ta esindas Norrat koos laulja Aleksander Walmanniga 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Grab the Moment". Laul sai finaalkontserdil 158 punktiga kümnenda koha.

## Viited
Adnan Terzić

**Adnan Terzić** (sündinud 5. aprillil 1960 Zagrebis) on Bosnia ja Hertsegoviina poliitik, ta kuulub erakonda Savez za bolju budućnost BiH (tõlkes 'liit Bosnia ja Hertsegoviina parema tuleviku eest'). Ta oli 23. detsembrist 2002 kuni 11. jaanuarini 2007 Bosnia ja Hertsegoviina peaminister.

Ta lõpetas 1986. aastal Sarajevo ülikooli ehitusinsenerina.

Aastatel 1986–1990 oli ta Travniki linnavalitsuse nõunik. Aastatel 1992–1995 teenis ta Bosnia ja Hertsegoviina armees. Aastatel 1996–2001 oli ta Kesk-Bosnia kantonis asekuberner ja kuberner.

23. detsembrist 2002 kuni 11. jaanuarini 2007 Bosnia ja Hertsegoviina peaminister.

Ta kuulus 2009. aastani erakonda Stranka Demokratske Akcije (tõlkes Demokraatlike Aktsioonide Partei), 2009. aastast kuulub ta erakonda Savez za bolju budućnost BiH.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on üks laps.
Himu

**Himu **on inimese isu, soov või igatsus isiku või asja järgi. Sama mõtet väljendab ka selline emotsioon nagu **[[Iha (filosoofia)|iha]]**. Kui inimene soovib midagi või kedagi, siis ta igatseb seda positiivset tunnet, mida ta saaks konkreetse objekti kaudu, ja ta on valmis midagi tegema, et oma eesmärki saavutada. Himu motiveeriv aspekt on huvitanud mitmeid filosoofe: Thomas Hobbes (1588–1679) kinnitas, et iha on põhiline motivatsioon inimese tegutsemisele.

Kuigi himu tavaliselt peetakse emotsiooniks, siis psühholoogid peavad himu emotsioonist erinevaks tundeks. Psühholoogid väidavad, et soovid ehk vajadused millegi järgi tekivad erinevates organismi osades, näiteks mao vajadus toidu järele, kuid emotsioonid tekivad seoses inimese vaimse seisundiga. Turundus- ja reklaamiettevõtted kasutavad psühholoogilisi uuringuid kuidas himusid stimuleeritakse, et leida tõhusamaid viise, kuidas mõjutada tarbijaid ostma konkreetseid tooteid või teenuseid. Mõned reklaamid püüavad anda ostjatele tunnet, et neil on mingit toode või teenus puudu ja nad vajavad seda ja teised reklaamid tekitavad himu toote järgi ihaldatavate lisandustega nagu tuntud inimesed või ilusad modellid, kes toodet kasutavad.

## Filosoofia

Filosoofias on himudest räägitud juba alates antiikajast. "Politeias" väidab Platon, et üksikisiku soove tuleb edasi lükata kõrgemate ideaalide nimel. "De Animas" väidab Aristoteles, et himud on seotud loomadevahelise suhtlemisega ja panevad loomi tegutsema; samal ajal kui ta tunnistab, et ratsionaalne mõtlemine on samuti seotud himudega.

Thomas Hobbes (1588–1679) esitles mõistet psühholoogiline hedonism, mis väidab, et "kõikide inimeste tegevuse põhiline motivatsioon on soov saada naudinguid." Baruch Spinoza (1632–1677) nägi vastandina Hobbesile, et "loomulikud himud on orjuse üks vorme", mida isik ei vali omast vabast tahtest. David Hume (1711–1776) väitis, et soovid ja kired on mittekognitiivsed, automaatsed kehalised reaktsioonid ja ta väitis, et ratsionaalne mõtlemine on "võimalik üksnes siis, kui lõpuni välja mõelda see, mida [keha] ihaldab".

Immanuel Kant (1724–1804) nimetas kõiki tegevusi, mis põhinevad himudel, hüpoteetilisteks imperatiivideks, mis tähendab, et see on põhjendatud käsk vaid juhul, kui keegi himustab seda eesmärki, millest on jutt. Kant näitas ka kauni ja naudingu omavahelist seost oma töös "Otsustusvõime kriitika". Georg Wilhelm Friedrich Hegel väitis, et "eneseteadvus on himu".

## Viited
Teatame mõrvast

**"Teatame mõrvast"** (algupärandi pealkiri "*A Murder is Announced*") on Agatha Christie 1950. aastal ilmunud kriminaalromaan.

Eestikeelses tõlkes on romaan ilmunud 1995. ja 2015. aastal.

Chipping Cleghorni aleviku kohalikus ajalehes ilmub kuulutus, kus antakse teada peatselt toimuvast mõrvast. Elevil aleviku elanikud peavad seda kutseks seltskondlikule mänguõhtule. Väljakuulutatud ajal kogunetaksegi. Ootamatult kustuvad tuled ja kõlavad päris ehtsad revolvripaugud. Kui lambid uuesti põlema lähevad, lebab põrandal surnukeha. Juhtumit asub lahendama miss Jane Marple, ent enne veel, kui ta mõrvari tabab, jõuavad toimuda juba järgmised kuriteod.
Gavrilov Possadi rajoon

**Gavrilov Possadi rajoon** (vene keeles *Гаврилово-Посадский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Gavrilov Possadi linn.

Rajoon piirneb põhjas Iljinskoje rajooniga, idas Teikovo rajooniga ning lõunas ja läänes Vladimiri oblastiga.

Rajooni pindala on 960 km².

Gavrilov Possadi rajooni asulad kuuluvad ühe linna (Gavrilov Possadi), ühe linna tüüpi asula ja kolme külaasunduse koosseisu.

## Viited
Muusikalavastus

**Muusikalavastus** muusikaline lavastus. Muusikalavastused on operett, ooper ja ballett, kuid ka folkloorsed vabaõhu laulu- ja tantsupeod. Muusikalavastusel on tavaliselt süžee, mis on kirja pandud stsenaariumi või libreto ehk käsikirjana. Eskiisid muusikalises lavastuses viiakse täiuseni helilooja, lavastaja ja juhtija poolt.
Surnud 1871

''Siin on loetletud 1871. aastal surnud tuntud inimesi ja loomi.

## Märts
* 18. märts – Augustus de Morgan, inglise matemaatik 

## Mai
* 11. mai – John Herschel, Briti astronoom 
* 24. mai – Georges Darboy, prantsuse vaimulik, Pariisi peapiiskop

## Juuni
* 17. juuni – Clement Laird Vallandigham, USA poliitik ja advokaat
* 28. juuni – Alexander Johann Gustav Postels, Venemaa mineraloog, maadeuurija

## August
* 5. august – Gottlieb Alexander von Schmidt, Eesti vaimulik
* 12. august – Adam August Otto Paul von Krusenstern, baltisaksa päritolu Vene meresõitja ja polaaruurija

## Oktoober
* 5. oktoober – Aleksandr Afanasjev, vene muinasjutu-uurija
* 18. oktoober – Charles Babbage, inglise matemaatik, filosoof ja leiutaja
Säärepael

**Säärepael** on etnoloogias värvilisest villasest lõngast kalasabakirjas palmitsetud pael, mis seotakse ümber sääre põlve ja püksisääre alt (harvem pealt). Paelaotsad pisteti pükste sääreotste aukudest läbi ning kinnitati sõlme, nii et otstes olevad tutid jäid sääre välisküljele rippuma. Säärepaelad hoiavad üleval sukki.

## Säärepaelte kasutamine Kihnus
Kihnu kultuuriruum on kantud UNESCO inimkonna vaimse kultuuripärandi esindusnimekirja. See on toonud suurema tähelepanu alla Kihnu käsitöö, mille oskusi hoiab meeles ja edendab SA Kihnu Kultuuriruum. 
Eesti vaimse kultuuripärandi nimistusse on kantud ka Kihnu säärepaelte tegemine ja kasutamine, kihnu keeles: *Kihnu siärepaeldõ tegemine ning kasutamine*.

Kihnus ei kanta säärepaela nii nagu Mandri-Eestis, ümber sääre seotuna. Neid valmistatakse pulmadeks, kus pruut seob paela ümber veimede, mida ta kingib peigmehe sugulastele. Tähtsamad pulmategelased saavad veimed, mis on seotud vööga, ülejäänutele antakse säärepaelaga seotud veimed. Meestele seotakse veimed säärepaelaga üle õla. Säärepaela kutsutakse Kihnus ka pulma- või laulupaelaks. Viimati mainitud nimetus tuleneb sellest, et laulunaistele kingitakse mitmepäevase pulmas laulmise eest samuti säärepael.

## Vaata ka
*kapukad
*säärised

## Viited

## Välislingid
*Säärepaelte tegemine ja kasutamine Kihnus.  Annika Annuk, 2015
*Säärepael, Eesti Rahva Muuseum
Salapulk

**Salapulk** ehk **salatapp** on puupulk pikkusega 15–20&nbsp;cm ja läbimõõduga 3–4&nbsp;cm, millega ühendatakse palkmaja ehitamisel palke, et need ei vajuks seinast välja.

## Viited

## Välislingid
*Pilt Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Renn

**Renn** on nõgusalt, kandiliselt või kolmnurkselt millessegi õõnestatud vagu või mingist materjalist (näiteks kividest, laudadest) tehtud vagujas süvend millegi (näiteks vee) juhtimiseks.

Renni tüüpe: rentsel.

Renniks nimetatakse ka valamistoru ehk tila.

## Viited
Mahlatila

**Mahlatila** on kase või vahtra külge kinnitatud väike puurenn (tila), millega kevadel nõrutatakse anumasse taimemahla (nt kasemahla).

## Viited

## Välislingid
*Pilt Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Malid

**Malid** (rootsi keeles *malja*) on tinast valatud kaunistused, mida Eestis kasutatakse eeskätt Saaremaa naiste abu ehk liistiku hõlmadel.

## Kirjeldus
Malid on ažuurse pinnaga ratta- või rataste kujulised ning varustatud rõngakujulise aasaga. Tina värvi tuhkjashallid metallnaastud õmmeldakse vastamisi mõlemale hõlmale punasest kaleviribast alusele, nii et aasad ulatuvad üle siilu serva.

Mustjala kihelkonna naised panid liistikule 4-5 paari malisid, Karja ja Püha kihelkonna naised liistikule või kampsunile ühe paari malisid.

## Ajaloost

Nagu nimetus osutab, on Saaremaa malid rootsi algupära: Rootsi Dalarna maakonna neidude rahvariietel on sarnased kaunistused. Kostüümiajalooliselt on Saaremaa abude malid mälestus eest nööritava pihiku moest, mis levis kõrgema seltskonna naiste seas 16. sajandi teisel poolel. Liistik on kogu Euroopas kasutatava pealisrõivana tuntud 17. sajandist. Eestis tuli see linnamoe mõjul kasutusele 18. sajandil.

Varem kasutati malisid rootslaste eeskujul hõlmade kinninöörimiseks aasadest läbiaetud paela abil, kuid 19. sajandiks oli neil vaid kaunistusotstarve. Abu peetigi rohkem iluasjaks – oli see ju malidega ehitud. Malide all oli punane kaleviriba, mille hõlmast kaugema ääre alt paistsid välja erivärvilised riideservad, nt must ja kollane. Mali aasadest seoti läbi punane pael ja sõlmiti lehvi. Räägitakse, et leina ajal kanti musta paela. Niisuguseid paelu ei mäletata ega kasutata enam.

Igas peres oli oma malide vorm ja malisid valmistati ise. Valmistajateks olid mehed. Ka malide vorm oli ise tehtud. Enamasti tahuti muster terava noaotsa või peitliga kivi ühele küljele. Mõned vormid olid aga uuristatud neljakandilise paekivi külgedele mitme eri suurusega. Vormi tegemiseks kasutati peamiselt põllukivi, mõnel pool ka dolomiiti. Malid valati seatinast, millele lisati inglistina, sest seatina üksi oli liiga pehme. Kohalikud vanemad inimesed räägivad, et tina toodi laevadega üle mere, seatina aga saadi Tuiu rauasaatmemägedest kaevandatud soomaagist.

Nõukogude ajal valmistati rahvariideid rahvakunstimeistrite koondises Uku, malid populaarsetele Mustjala rahvariietele telliti Saare tootmiskombinaadi kaudu. Tinast malide valmistajaid oli sel ajal mõni üksik. Tehti ka masinatega plekist malisid, neid tegijaid oli rohkem. Malide valmistamise oskus on ununemas – tänapäeval on mõnes kodus vorm küll olemas, kuid neid, kes malisid valada oskaks, on vähe. Samuti ei pruugi inimesed mali vorme ära tunda, pidades neid lihtsalt mustriga kivideks.

2015. aastal kanti malide valmistamine rahvusliku metallitööna Eesti vaimse kultuuripärandi nimistusse.

## Viited

## Välislingid
* Pilt Eesti Muuseumide Infosüsteemis
* P. Venda. Malide valmistamine ja kasutamine Mustjala kihelkonnas. - Eesti Rahvakultuuri Keskus
Mamuša

**Mamuša** on linn Lõuna-Kosovos Prizreni ringkonnas. 

Geograafiliselt asukohalt jääb Mamuša pealinnast Prishtinast umbes 52 kilomeetrit edelasse ja Prizrenist 19 km põhja. Linn asub 333 meetri kõrgusel merepinnast ja selle pindala on 23,3 ruutkilomeetrit. Elanikke on nüüdseks enam kui 5,5 tuhat (umbes 500 leibkonda), kellest ligikaudu 90% on Kosovo türklased ja vähemuse moodustavad Kosovo albaanlased. 

Lähim lennujaam on Priština lennujaam (37 km) ning rahvusvahelistest Skopje lennujaam Põhja-Makedoonias (84,5 km), Podgorica lennujaam Montenegros (121,4 km) ja Tirana Ema Teresa nimeline rahvusvaheline lennujaam Albaanias (131,8 km). 

Mamušas asutati juulis 2005 pilootomavalitsusüksus kui osa ÜRO poolt edendatavat detsentraliseerimist Kosovos. Munitsipaliteediks Mamuša sai 2008. aastal. 

## Viited
Ležnevo rajoon

**Ležnevo rajoon** (vene keeles *Лежневский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Ležnevo alev.

Rajoon piirneb põhjas Ivanovo rajooniga, kirdes Šuja rajooniga, idas Savino rajooniga, lõunas Vladimiri oblastiga ja läänes Teikovo rajooniga.

Rajooni pindala on 772,52 km².

## Haldusjaotus
Ležnevo rajoonis on 132 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe (Ležnevo) alevi ja nelja külaasunduse koosseisu.

## Viited
Anton Rop

**Anton Rop** (sündinud 27. detsembril 1960 Ljubljanas) on Sloveenia poliitik ja pankur. Ta on Euroopa Investeerimispanga asepresident. Ta oli aastatel 2002–2004 Sloveenia peaminister.

Ta sündis aastal 1960 Ljubljanas. Ta lõpetas aastal 1984 Ljubljana ülikooli majandusteaduskonna.

Ta oli 7. veebruarist 1996 kuni 7. juunini 2000 Sloveenia töö, pere ja sotsiaalküsimuste minister (Janez Drnovšeki teises ja kolmandas valitsuses). 30. novembrist 2000 kuni 19. detsembrini 2002 oli ta Sloveenia rahandusminister (Janez Drnovšeki neljandas valitsuses). 19. detsembrist 2002 kuni 3. detsembrini 2004 oli ta Sloveenia peaminister.
Teikovo rajoon

**Teikovo rajoon** (vene keeles *Тейковский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Teikovo linn (ei kuulu Teikovo rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb põhjas Komsomolski rajooniga, kirdes Ivanovo rajooniga, idas Ležnevo rajooniga, lõunas Vladimiri oblastiga, läänes Gavrilov Possadi rajooniga ja loodes Iljinskoje rajooniga.

Rajooni pindala on 1290 km².

## Haldusjaotus
Teikovo rajoonis on 142 asustatud punkti, mis kuuluvad ühe linna tüüpi asunduse ja viie külaasunduse koosseisu.

## Viited
Semmipuu

**Semmipuu** on endisaegne tööriist, millega tehti villa lahedaks (vatkuti villa). Semmipuu oli kraaside eelkäija.

Eesti talupojakultuuris vatkuti villa külmal talvepäeval, sest siis läks vill hästi lahedaks. 

Eesti alal kasutati semmipuud 19. sajandi teisel poolel veel vaid kaguosas.

## Viited

## Välislingid
*Pilt Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Artur Vainola

**Artur Vainola** (enne eestistamist **Artur Sandt**; 20. aprill 1901 – 6. mai 1944 Tallinn) oli eesti õpetaja ja looduskaitse usaldusmees.

Osales Vabadussõjas Kalevlaste Maleva koosseisus.

Antsla algkooli õpetaja alates 1922. ja juhataja alates 1932. aastast, skaudijuht, Võru maavolikogu liige, Antsla alevivolikogu liige ja alevivanem, looduskaitse usaldusmees, Eesti Turistide Ühingu usaldusmees, Eesti Kirjanduse Seltsi usaldusmees.

Nõukogude okupatsioonivõimu poolt määratud Petseri maavanemaks 29. juunil 1940, astus ametisse sama aasta 2. juulil. Hiljem Petserimaa täitevkomitee sekretär ja haridusosakonna juhataja, EK(b)P liikmekandidaat. 

Arreteeriti 10. juulil 1941 Petseris, oli kuni 25.08.1943 vangis Petseris, Tallinnas ja Ellamaa ning Ulila laagris, siis saadeti Tartu TKLi, surmakuupäev 6. mai 1944 on oletuslik. Sooritas enesetapu.

## Tunnustus
*Looduskaitsemärk, III järk, 1. mai 1940.
WannaCry

**WannaCry** oli 2017. aasta mais küberrünnakus kasutatud lunavara, mis levis üle maailma ja ründas opsüsteemiga Microsoft Windows arvuteid. 

Suurbritannia turvaekspert Marcus Hutchins (blogijanimega MalwareTech) koos Darien Hussiga turvafirmast Proofpoint suutsid aktiveerida *kill switch*i ehk tapalüliti, mis oli lunavarasse WannaCry sisse ehitatud, juhuks kui selle autor peaks tahtma ise lunavararünnakut katkestada. Tapalülitiks oli ebaloogilise nimega domeeninimi, millele lunavara esitas päringu: kui see päring tuleb tagasi positiivselt ja tõestab domeeni olemasolu, siis lunavararünnaku levik katkeb. Infoturbeekspert, kes koodist vihje leidis, registreeris domeeni kohe enda nimele ja peatas sellega praeguseks lunavara ülikiire edasise leviku. Lunavara WannaCry ('tahad nutta') esimesi versioone oli näha juba veebruaris. Esialgse info põhjal ei ole veel võimalik öelda, kuidas erinevates organisatsioonides nakatumine toimus, kuid kahtlustatakse (sihitud) õngitsuskirjade kampaaniat.

Kräkkerite korraldatud rünnakus kasutati USA luureagentuurilt NSA varastatud tarkvara EternalBlue (avalikustati internetis Shadow Brokers häkkerigrupi poolt), millega murti sisse haiglatesse, ülikoolidesse ja riigisasutustesse ning nõuti iga süsteemi taastamise eest 300–600 dollarit. Lunavara nakatas enam kui 125 000 arvutit üle kogu maailma. Pahavara kasutas ära aegunud operatsioonisüsteemide haavatavust nagu Windows XP (tootjapoolne tugi lõpetati 8. aprillil 2014), Windows Vista, Windows Server 2003 ja 2008. 15. mai seisuga oli lunavaraga nakatunud üle 200 000 kasutaja ning enam kui 230 000 arvutit, lunavaranõuded ulatusid 1200 dollarini. Kurjategijatel on õnnestunud seni kätte saada üle 40 000 dollari *[[bitcoin]]*ides.
Microsofti juhi Brad Smithi sõnul "usuvad kõik asjaga kursis olevad ringkonnad", et Põhja-Korea lasi lahti pahavara, mille oli varastanud USA riiklikult julgeolekuagentuurilt (NSA).

Eestist selle lunavara rünnaku kohta ametlikke teateid esialgu polnud. Siiski oli ründe sihtmärkide seas 12 Eestis asuvat IP-aadressi ja MalwareTechi andmebaas näitas, et ka Eestis oli sellega nakatunud arvuteid. 

19. mail teatati WannaCry dekrüptorist. Benjamin Delpy, Matt Suiche ja Adrien Guinet lõid tööriista WanaKiwi, mille on heaks kiitnud keskkriminaalpolitsei kõrval ametlikult ka Euroopa Liidu õiguskaitseagentuur (Europol). Tarkvara põhimõte on otsida arvuti vahemälust krüpteerimiseks kasutatud infot ning selle abil failid taas lukust avada.

## Vaata ka

* Lunavara
* Kurivara
* NotPetya
* CryptoLocker

## Viited

## Välislingid

* WannaCry lunavaraga saadud krüptoraha läks liikvele, Geenius, 5. august 2017
Ivanovo rajoon

**Ivanovo rajoon** (vene keeles *Ивановский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Ivanovo linn (ei kuulu Ivanovo rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb põhjas Furmanovi rajooniga, kirdes Rodniki rajooniga, idas Šuja rajooniga, lõunas Ležnevo rajooniga, kagus Teikovo rajooniga ja läänes Komsomolski rajooniga.

Rajooni pindala on 1080 km².

## Haldusjaotus
Ivanovo rajoonis on 204 asustatud punkti ja nad kuuluvad üheteist külaasunduse koosseisu.

## Viited
Videomapping

**Videomapping** (inglise *projection mapping*) on tehnoloogia, mis kasutab objekte, tihtilugu mittekorrapäraseid nelinurki, videoekraanina.

Videoprojektsiooni ja videomappingu vahe seisneb selles, et videoprojektsioon on enamasti lihtsalt videopildi kuvamine klassikalisele nelinurksele ekraanile. Videomapping kujutab endast juba keerukamat projitseerimist  –selleks võivad olla keerulised komplekssed ehitised, lavakujundused kui ka pisemad igapäevaobjektid. Viimase jaoks oli tehnoloogia olemas juba varastel 1960. aastatel *shader lamps*-i näol. See kujutas endast graafilise pildiga projektorit, millega projitseeriti füüsilisele 3d objektile videopilti või muud sellelaadset struktuuri.

Spetsiaalsed tarkvaraprogrammid võimaldavad videopildi lõikamist vastavalt projitseeritava pinna kujule ja vormile. Selleks võivad olla suured komplekssed ehitised kui ka väikesed igapäevaobjektid. Laialdaselt kasutatakse videoprojektsiooni muusikakontserditel, reklaaminduses, installatiivses kunstis, nüüd üha enam ka teatris ja teistes etenduskunstide vormides. Loomaks teistsuguseid dimensioone, optilisi illusioone ning elustmaks liikumatuid objekte. Videopilt on tihtilugu kombineeritud heliga, loomaks audiovisuaalset narratiivi.

## Ajalugu
Videomappingu tehnika ulatub tagasi 1960. aastatesse, mil üheks esimeseks avalikuks videomappinguks võib pidada aastal 1969 Disneylandi Haunted Mansion Ride. Analoogse tehnikana enne praeguseid tehnoloogiaid on kasutatud näiteks shader lampse. 

## Videomappingu tarkvaraprogrammide loend
* Isadora
* Resolume Arena
* Millumin
* Thinking Particles
* Avolites
* Green Hippo
* Coolux
* d3Technologies
* Vioso
* Arkaos
* MadMapper
* LPMT
* Procamlib
* VPT
* BlendBuddy

## Välislingid
* Shader Lamps: Animating Real Objects With Image-Based Illumination
Lambavill

**Lambavill** on lambalt saadav vill. Harilikult on lambavill pärit kodulambalt (Ovis ammon f. aries). Lambavilla kasutamise kohta Euroopa alalt on teateid alates noorema rauaaja lõpust.
Leedutuli

**Leedutuli** oli Muhu saarel ja Saaremaal algselt heinamaarjapäeval (2. juuli), ent hiljem jaaniõhtul (jaanituli) tehtud tuli.

Leedutuld tehes loodeti muu hulgas, et looduse elujõud kanduks ka inimestesse ja kariloomadesse ning et oleks kalaõnne.

## Viited
Leem

**Leem** (murdes ka *roog*) on tangudest, ubadest, hernestest, läätsedest, kapsastest, kalast, lihast või käkkidest ja veest keedetud vedel toit.

## Ajaloost
Paljud leemed olid tavanditoidud: pulma lõppedes pakuti tavaliselt kapsa- ja käkileent (saartel lisaks herne- ja oaleent), matustel herne-, kapsa- ja käkileent, mardipäeval oa- ja hanerupskileent.

Alates 19. sajandi keskelt levis selline leeme tegemise viis, et keedeti kartuleid koos nisupüülist klimpide, manna ja riisiga. Sellist leent (samuti körti) hakati hiljem kutsuma supiks.  Sõna supp on eesti keeles suhteliselt uus, see võeti kasutusele alles 19. sajandi lõpus ja on laenatud saksa keelest. Rahvas kasutas varem sõna leem ja ka rahvaluules on juttu leemekulbi liigutajatest. Esmaspäevad, teisipäevad, reeded ja pühapäevad olid talurahval supipäevad.

## Vaata ka
* Supp
* Tanguleem
* Eesti köök

## Viited

## Kirjandus
* Aliise Moora, "Eesti talurahva vanem toit" (1. osa), Valgus, 1980.
* Aliise Moora, "Tavandi- ja peotoitudest eesti külas", Etnograafiamuuseumi aastaraamat XXIX, 1976.
Leen

**Leen** ehk **toolileen** on tooli seljatugi.

Eesti rahvakultuuris tehti leen enamasti tervest lauast ja see oli kaunistatud lihtsate lõigetega.

## Viited
Lehepill

**Lehepill** ehk **tohupill** on mänguriistana kasutatav üldtuntud improvisatsiooniline pill. Sireli- või haava või kasetohu pingutatakse kahe pöidla ja huulte vahele või vastu huuli ning puhutakse servale. Serv vibreerib ning tekitab heli. Selle pilliga saab imiteerida linnuhääli ning mängida lihtsat meloodiat.  

Lehepilliga võidi mängida soolot või mängida kokku teise pilliga. Näiteks on teateid lehepilli ja kandle kokkumängimisest.

## Viited
Heinapill

**Heinapill**  oli rahvapill, enamasti laste mänguasi.

See valmistati lamedaks voolitud puupulgast, mille ülemise serva keskosas lõigati sileda põhjaga õnarus. Sisselõikesse pandi sobiva pikkusega liistuke ja õnaruse põhja orasheinaleht või kasetohulible. Kui seda ülemise liistuga kergelt vajutati ja prao vahele puhuti, tekkis heli.

## Viited

## Välislingid

*Heinapill, Eesti Rahva Muuseum
Hobusetekk

**Hobusetekk** on hobuse katmiseks kasutatav tekk.

Eesti rahvakultuuris kasutati hobusetekina sageli vana, kulunud saani-, sõidu- või voodivaipa.

## Viited
Seestütlev kääne

**Seestütlev [[kääne]]** ehk **elatiiv** on sisekohakäänete hulka kuuluv lähtekääne, mis esineb peamiselt soome-ugri keeltes.

## Eesti keel
Seestütleva käände tunnus on *st*.
Seestütleva käändega väljendatakse:
* lähtekohta, nt *Tulin *'linnast***;
* algusaega, nt ''Ootasin teda '''hommikust''' õhtuni'';
* lähteseisundit, nt ''Poiss toibus '''minestusest''' üsna ruttu;''
* võrdlusalust, nt ''Naine oli '''mehest''' pikem'';
* materjali, nt ***puust** mänguasjad'';
* kellest või millest midagi tuleb või saab, nt ***Sinust*' saab õpetaja*;
* põhjust, nt *Sõrmed olid **külmast** kanged*;
* passiivse infiniittarindi tegevussubjekti, nt *Mees oli **murest** murtud*;
* lisandit, nt ***üliõpilasest** poeg;*
* rühma või tervikut, mille osaks miski on, nt *Jüri oli **poistest** kõige nutikam. Kolm **meest** sellest seltskonnast olid mulle võõrad. Ta on **näost** kaame.*
Seestütlev väljendab verbide rektsioonilise laiendina:
* objekti, millele tegevus on suunatud, nt *Ta ei saanud **sellest** aru. Miks sa ei rääkinud mulle oma **murest**? Mis sa **tast** narrid?*
* midagi, millega puudub või katkeb ühendus, nt *Ta jäi **abirahast** ilma. Ta loobus oma **ideest** üsna ruttu*;
* või on selge tähenduseta, nt *Mari vaimustub **kõigest** väga kergesti. Kõik oleneb **olukorrast**.''
Seestütlevas käändes sõnad esinevad lauses enamasti määruse või täiendina.

## Viited
Acoussion Live

**Acoussion Live** on aastast 2015 toimuv akustilise suunitlusega *pop-up*-muusikafestival. 

Igal suvel uues asukohas aset leidval muusikaüritusel astuvad keset imekaunist loodust improviseeritud lavadel üles eri žanre viljelevad muusikud Eestist ja mujalt maailmast. Acoussioni puhul on tegemist n-ö butiikfestivaliga, kuhu müüakse piiratud koguses pääsmeid.

Nimetus *acoussion* tuleneb sõnadest *acoustic* ja *session* ning festivali kontseptsiooni aluseks ja eeskujuks ongi akustilised sessioonid, mida YouTube'ist ja teistest muusikakanalitest ohtralt leida võib.

## Ajalugu
Festival sai alguse privaatüritusena 13. juunil 2015, mil Pudisoo Puhkemaja aeda kogunenud sadakonnale külalisele esinesid Tarmo Sick, Dagmar Mäe, Sten-Olle Moldau, Ella Stone, Taat ja Empiré.

2016. aastal toimus esimene avalik üritus. Seekord peatuti 23. juulil Vana-Veski Puhkekeskuses ning võõrustati ligikaudu 500 külastajat. Esinesid Kalev Rajangu, WhoKris?, EIXD (hilisema nimega EiK), Robin Juhkental, Silver Sepp, Alise Joste (Läti), Ziggy Wild, Kristjan Üksküla, Mari Jürjens, Mauno Meesit, Janno Reim (Super Hot Cosmos Blues Band), Frankie Animal, Levski ning DJ-d Liisi Voolaid ja Jon Mikiver.

7. aprillil 2017 sai festival kevadise kaaslase: linnafestival Acoussion Spring leidis aset Tallinnas Lennusadamas ning seda väisas ligikaudu 600 muusikasõpra. Üles astusid Vaiko Eplik, Marie ja Raul Vaigla, Sive (Iirimaa), The Boondocks, Dillon (Saksamaa) ja NOËP.

2017. aastal aset leidnud Acoussion Live 2017 toimumispaigaks valiti Küla Villa Saku vallas Harjumaal. Seekord oli festival kahepäevane ning vältas 21. juulist 23. juuli varahommikuni. Kümnel laval esines 20 artisti: Bill Laurance (Suurbritannia) , IIRIS (Iiris Vesik), Estonian Voices, Pomme (Prantsusmaa), Maarja Nuut, Elephants From Neptune, Mick Pedaja, Reket (Tom-Olaf Urb), Richard Walters (Suurbritannia), Svidanie (Venemaa), SUMRA, The Notes, The Jingles, Lepatriinu, RObAM (Markus Robam), Tintura, Rake, Lucas Christopher Varema, DJ Girti Suun ning DJ-d Sander Mölder ja Peeter Ehala (Tiks).

9. veebruaril toimus Tallinnas endise kino Helios ruumides talvefestival Acoussion Winter. Festivalil esinesid Panbeats, Elias Kahila (Soome), Siiri Sisask, Pomme (Prantsusmaa), Frankie Animal, Rainer Ild, The Boondocks ning DJ-d Girti Suun ja Liisi Voolaid.

## Viited


## Välislingid
* Festivali koduleht
* Acoussion Live 2016 järelvideo
Volodõmõr Omeljan

**Volodõmõr Omeljan** (ukraina keeles *Омелян Володимир Володимирович*; sündinud 30. jaanuaril 1979 Lvivis) on Ukraina ametnik, mänedžer ja poliitik. 

## Elu ja haridus
Ta sündis aastal 1979 Lvivis. Ta lõpetas aastal 2000 Ivan Franko nimelise Lvivi Rahvusliku Ülikooli ja aastal 2001 Lvivi Rahvusliku Polütehnilise Ülikooli, kus ta õppis rahandust ja rahvusvaheliseid suhteid ning majandust ja ettevõtlust.

## Töökäik
Ta oli 14. aprillist 2016 kuni 29. augustini 2019 Ukraina taristuminister.
Tõnis Sildmäe

**Tõnis Sildmäe** (14. veebruar 1954 – 16. mai 2017) oli eesti pangandustegelane ja IT-spetsialist. 

Ta lõpetas 1972. aastal Tartu 2. Keskkooli.

Alates Hansapanga loomisest oli ta selle panga tehnoloogiajuht.

Aastatel 1992–1995 osutas Sildmäe asutatud AS Crebit Hansapangale IT-teenust. 1995. aasta lõpus liideti Crebit Hansapangaga.

2004. aastal töötas ta Eesti Suusaliidu peasekretärina.

Tema isa Ilo Sildmäe oli õigusteadlane ja majandusajaloolane, ema Helga Sildmäe (sünd. Kaljumäe, 1927–1996) oli suusataja ja spordipedagoog. Tema vend Toomas Sildmäe on üks Hansapanga asutajaid ja hotelliärimees. 

Tõnis Sildmäe oli ka tuntud kunstikoguja, koos vennaga panid nad aluse märkimisväärsele Eduard Wiiralti ja teiste Eesti graafikute teoste kogule. 

Tõnis Sildmäe suri 16. mail 2017 ja maeti 20. mail 2017 Metsakalmistule. 

## Viited

## Välislingid
*Suri üks Hansapanga kunagisi tippjuhte, Ärileht, 18. mai 2017 
*Eesti Suusaliit mälestab Tõnis Sildmäed, Suusaliidu koduleht, 18. mai 2017
Alaleütlev kääne

**Alaleütlev [[kääne]]** ehk **allatiiv** on väliskohakäänete hulka kuuluv sihikääne.

## Eesti keel
Alaleütleva käände tunnused on *le* ja *lle* (ainult kolme asesõnaga: mu/*lle*, su/*lle* ja ta/*lle*).

Alaleütleva käändega väljendatakse:
* sihtkohta, nt *Mari sõitis *'välismaale***;
* tähtaega, nt ''Koosolek viidi üle '''neljapäevale***;
* tulemusseisundit, nt *Tüdruku nägu läks *'naerule**. Kisub **vihmale***;
* adressaati, nt ''Mari rääkis '''Jürile''' kõik ausalt ära'';
* kogejat, nt ***Mulle** meeldib siin elada''.
Alaleütlev kääne väljendab [[verb]]ide [[rektsioon]]ilise laiendina:
* kedagi või midagi, kellele või millele tegevus on suunatud, nt ''Ta lootis **sõpradele**. Jüri näitas näpuga **raamatule***;
* hoiaku või emotsiooni objekti, nt ''Mihkel on '''sõbrale''' kade. Ära ole '''mulle''' kuri'';
* või on ilma selge tähenduseta, nt ''Jüri eelistab õlut '''teistele''' jookidele. Järgnege '''mulle***.
Alaleütlevas käändes sõnad esinevad lauses enamasti määruse või täiendina.

## Viited
Käevõru

**Käevõru** on metallist või muust materjalist tehtud ehe (käeehe), mida kantakse ümber randme või käsivarre. 

Eesti alal kanti käevõrusid alates hilispronksiajast ja eriti laialdaselt I aastatuhandel ja II aastatuhande algul.

## Viited
Käks

**Käks** (saarte– ja läänemurdes) on endisaegne väike pootshaagitaoline riist, millega liiguti jääl ja millegi tõmmati saaki ligi. Käksi kasutati hülgejahil ja selle teises otsas oli sageli hülgeraud.

## Vaata ka
*Hülgeoda
*Hülgepüss
*Hülgeraud
*Hülgevõrk
*Hülgeõng
*Tang

## Viited

## Välislingid
*Pilt Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Tasandilised projektsioonid

**Tasandiline** ehk **asimutaalne projektsioon** on kaardiprojektsioon, mille normaalaspektis meridiaanid on kujutatud kiirjate vertikaalsete sirgjoontega ja paralleelid kontsentriliste horisontaalsete ringjoontega. Tasandilise projektsiooni puhul jääb meridiaanide nurk samaks, nagu tegelikkuses (10˚ nurk vastab ka kaardil 10˚). Enamasti kasutatakse tasandilist projektsiooni mingi keskse punkti suhtes koostatavate kaartide jaoks (näiteks pooluste kujutamisel). Tasandilise projektsiooniga ei saa kujutada kogu maaellipsoidi ühel kaardil. Siirdepinna asendi järgi võivad tasandilised projektsioonid olla normaalsed, horisontaalsed või ekvatoriaalsed.

## Projektsiooni omadused

Asimutaalsete projektsioonide põhiomadused: 
* Meridiaanid ja paralleelid lõikuvad 90-kraadise nurga all.
* Meridiaanid on sirgjooned.
* Paralleelid on kontsentrilised ringjooned.
* Moodustub ringikujuline kaart.
* Mõõtkava keskpunkti läheduses on tõene.
* Võib omada ekvidistantseid, konformseid või õigepindseid omadusi.
* Poolused on esitatud punktina.

### Asimutaalse projektsiooni näiteid
 
 
Asimutaalsed projektsioonid jagunevad prespektiivseteks ja mitteperspektiivseteks projektsioonideks 

Perspektiivsed:
* *tsentraalse tasandilise projektsiooni* ehk gnomoonilise projektsiooni korral lähtub projektsiooni keskpunkt maakera keskpunktist. Ekvaatori asub kaardil lõpmatuses. Mõõtkava ja moonutused kasvavad poolusest eemaldumisel. Sel juhul on kaardi keskosa tõepärane, kuid äärealad on väljavenitatud. Tsentraalset tasandilist projektsiooni kasutatakse ülevaatekaartidel polaaralade ja merede puhul;
* stereograafilisel projektsioonil asub siirdepind põhjapoolusel ja projektsiooni tsenter lõunapoolusel või vastupidi. Ekvaatorit kujutatakse ringjoonena. Mõõtkava kasvab poolustelt eemaldudes ning mõõtkava on ekvaatoril kaks korda suurem kui poolustel. Sellise projektsiooni puhul on mõõtkava moonutus kaardi äärealadel liiga suur, et kasutada seda topograafiliste kaartide valmistamisel;
* *paralleelse tasandilise projektsiooni* ehk ortograafilise projektsiooni puhul asetub projektsiooni tsenter lõpmatuses. Poolused asetsevad maakera keskpunktiga samal sirgel. Kaardi keskosa on enamasti kujutatud korrektselt, kui kaardi servaaladel moonutused suurenevad, mis muudab kaardi raskesti loetavaks. Seda projektsiooni kasutatakse eelkõige väiksemõõtkavaliste, näiteks astronoomiliste kaartide tegemisel.

Mitteperspektiivsed:

* ekvidistantne asimutaalprojektsioon, mida kasutatakse õhuteede distantside näitamiseks kaardil. Kaardi keskkpunktist mõõdetud vahemaad on tõesed;
* Lamberti õigepindne asimutaalprojektsioon, mida kasutatakse suurte ookeanialade kujutamiseks kaardil. Tsentraalmeridiaan on sirgjoon, teised meridiaanid kõverjooned. Sirget läbi keskpunkti nimetatakse suurringiks;
* Airy projektsioon – ei ole ei konformne ega õigepindne projektsioon. Mõõtkava suureneb keskpunktist kaugenedes igasse suunda võrdselt.

Teised:
* universaalne stereograafiline polaarprojektsioon
* gnoomiline põikprojektsioon
* perspektiivne asimutaalprojektsioon

## Vaata ka
* Kaardiprojektsioon
* Kaardiprojektsioonide loend
* Kartograafia

## Viited
Kännujuurimine

**Kännujuurimine** on uudismaal tehtav töö, mille käigus maapinnast võetakse välja kände. 

Eesti rahvakultuuris kasutati kännujuurimisel algul kange, hoovasid ja labidaid. Kuni 20. sajandini kasutati eri tüüpe käsi- ja hobuseadmeid. Hiljem on kännujuurimisel kasutatud näiteks juurimismasinaid.

## Viited
Karjalase

**Karjalase** ehk **karjalaskmine** on karja esmakordne karjamaale saatmine.

Eesti rahvakultuuris toimus karjalase algul karjalaskepäeval (1. aprill), ent hiljem (eriti Lõuna-Eestis) toimus karjalase jüripäeval (23. aprill). Karjaõnne tagamiseks tehti sel päeval mitmeid maagilisi toiminguid, samuti austati karjast.

## Viited
Kassimärss

**Kassimärss** on endisaegne kasetohusugadest punutud piklik rööptahukakujuline mängukann. Kassimärss matkis lõõtspilli, ent see ei teinud häält. Kassimärsiga mängides tuli seetõttu endal vilistada.

Eesti alal oli kassimärss 19. sajandil laialdaselt tuntud.

## Viited

## Välislingid
*Pilt Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Käkk

**Käkk** on jahust küpsetatud päts, mis võib sisaldada ka täidist.

## Eesti

Eestis on *käkk* odrajahust (harvemini rukkijahust) ning vee või petipiimaga segatud tihkest tainast umbes rusikasuurune pätsike, mida keedetakse soolases vees või lihaleemes (supis).

Käkk oli varem põhiline eesti rahvatoit.

Mõnel pool lisati käkitainale rasva või pekitükke ja sibulat. Käkid tõsteti pärast keetmist lihaleemest välja ning neid söödi keedust peale rüübates. Levinud ning veidi pidulikumaks toiduks olid verikäkid. Pärast sügisest lamba- või seatappu valmistati verikäkke ka pikemaks ajaks varuks. Eesti loodeosas ja saartel oli 19. sajandi lõpuni kombeks käkitainas või tainapätsid hapendada ning aidas säilitada. Lõuna-Eestis valmistati ka kamakäkke.

## Euroopa

Käkk oli kogu Euroopas laialdaselt tuntud toit. Näiteks Suurbritannias ja Iirimaal on käkid keedetud jahupallid.

## Vaata ka
*kakk (toit)
*verikäkk 
*kamakäkk 
*verileib
*paltid
*käkisupp
*eesti köök

## Viited
Žadritsõ

**Žadritsõ** (*Жадрицы*) on küla Venemaal Pihkva oblastis Novorževi rajoonis.

Aastal 2010 elas külas 239 inimest.

## Viited
Hülgepüss

**Hülgepüss** (19. sajandil ka **rihvelpüss**) on endisaegne jahipüss, mida kasutati hüljeste laskmiseks.

## Viited

## Välislingid
*Pilt Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Katlakook

**Katlakook** ehk **pajakook** oli puust vahend (kook) katla riputamiseks rehetoa või suveköögi lee kohale.

Katlakook pandi läbi katlapuu pilust, milles sai teda ka paremale või vasakule nihutada.  Koogu varresse tehti augud, millesse käis koogupulk, millega kook katlapuule toetus. Koogupulga ümbertõstmisega eri aukudesse sai muuta katla kõrgust kolde kohal.

## Vaata ka
* Katlaahel
* Katlaalus
* Katlapuu
* Katlavinn
* Kolmjalg
* Pada
* Pajapink
* Pajarõngas

## Viited

## Välislingid
*Pilt Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Karl Erjavec

**Karl Viktor Erjavec** (sündinud 21. juunil 1960 Aiseaus Belgias) on Sloveenia poliitik ja jurist.

Karl Erjavec sündis Belgias sloveeni immigrantide perekonnas, 1972. aastal pöördusid nad Sloveeniasse tagasi. 1985. aastal lõpetas ta Ljubljana Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta oli 3. detsembrist 2004 kuni 21. novembrini 2008 Sloveenia kaitseminister. 2008–2010 oli ta Sloveenia keskkonnaminister. Alates 10. veebruarist 2012 kuni 13. septembrini 2018 oli Karl Erjavec Sloveenia välisminister. Alates 13. septembrist 2018 kuni 13. märtsini 2020 oli ta Sloveenia kaitseminister.

## Viited
Ikoonikapp

**Ikoonikapp** on enamasti klaasiga kaetud puidust kapp, millesse on asetatud ikoon, et viimast kaunistada ja kaitsta. Vene, ukraina jmt keeltes on see *kiot* või *kivot*, mis tuleb kreekakeelsest sõnast κῑβωτός *kibōtos*, 'kast, laegas'. Arvi Ränga etnograafiasõnaraamatus on seda nimetatud ka *kibotiks*.

Ikoonikappe leidub õigeusklike kodudes, kirikutes ja kabelites (vastavalt setude tsässonates). Kirikute ikoonikapid on tavaliselt puunikerdustega rikkalikult kaunistatud.

## Viited
Savino rajoon

**Savino rajoon** (vene keeles *Савинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Savino alev.

Rajoon piirneb põhjas Šuja rajooniga, idas Juža rajooniga, lõunas Vladimiri oblastiga ja läänes Ležnevo rajooniga.

Rajooni pindala on 861 km².

## Haldusjaotus
Savino rajoonis on 134 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe (Savino) alevi ja viie külaasunduse koosseisu.

## Viited
Kildsann

**Kildsann** (kirjakeeles ka **kildsaun**) oli Lõuna-Eestis (eriti Puhja, Rannu, Otepää ja Tarvastu kihelkonna ümbruses) mihkli- ja mardipäeva vahel tavaks olnud tüdrukute laupäevaõhtune koosviibimine.

Kildsannadega tähistati sügistööde lõppu ja need toimusid saunades ja suveköökides. 

Kildsannadest on viimased teated 1870. aastast.

## Viited
Kondid

"**Kondid**" (**"Bones"**) on aastatel 2005–2017 toodetud 246-jaoline USA telesari, mis pajatab (ulmelisi elemente kasutades) politseiuurijate ja kriminalistide tööst kuritegude menetlemisel ning nende töise ja eraelu põimumisest.

Sarja esimene jagu oli esimest korda eetris 13. septembril 2005 ja viimane 28. märtsil 2017.

## Välislingid
*
Riigikogu keskkonnakomisjon

**Riigikogu keskkonnakomisjon** on Riigikogu alatine komisjon, mis "menetleb riigi keskkonnapoliitikat ja -kaitset, loodusressursside kasutamist ja looduskaitset, sh keskkonnaalaste rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimist käsitlevaid eelnõusid". Oma töövaldkonna piires kontrollib komisjon ka Eesti valitsuse tegevust.

## Vaata ka
*Eesti Keskkonnauuringute Keskus
*Eesti Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjon
*Kliimaministeerium

## Viited

## Välislingid
*Keskkonnakomisjon Riigikogu kodulehel
Riigikogu kultuurikomisjon

**Riigikogu kultuurikomisjon** on Riigikogu alatine komisjon, mis "tegeleb haridust, teadust, noorsootööd, keelt, meediat, muinsuskaitset, sporti, loovisikuid, etendusasutusi, muuseume ja raamatukogusid käsitleva seadusloomega. Selleks valmistab ta ette seaduste ja otsuste arutelusid Riigikogus". Oma töövaldkonna piires kontrollib komisjon ka Eesti valitsuse tegevust.

## Vaata ka
*Eesti kultuur
*Eesti Kultuuri Koda
*Eesti Keele Instituut
*Eesti Keele ja Kultuuri Instituut
*Eesti Rahvuskultuuri Fond
*Kultuuriministeerium

## Viited

## Välislingid
*Kultuurikomisjon Riigikogu kodulehel
Tantsulavastus

**Tantsulavastus** on lavastaja/koreograafi loodud teos, milles väljendatakse tundeid, elamusi ja suhtumist liigutuste ja pooside kaudu. Tantsulavastuse puhul toetub lavastaja elulisusele nähtusele ja kujutlusele, tuues publiku ette kunstilise kontseptsiooni. Tantsulavastus on kõikide etenduste muutumatu ühisosa.

Tantsulavastuse loomisel on kaasatud koreograaf, tantsijad, näitlejad, kunstnikud, butafoorid, visuaal- ja valguskunstnikud, helitehnikud, muusikaprodutsent ja muusikud.

## Ajalugu
Tantsulavastuse kui žanri alguseks võib pidada liikumise keskseid etendusi, mis arenesid välja Vana-Kreeka teatrist Dionysose pühitsemistest (534. aastal eKr). Antiik-Kreeka ja -Rooma kutselised tantsijad – miimid – näitasid oma tantsuoskusi terves tollases tsiviliseeritud Euroopas. Professionaalne tantsukunst hakkas Euroopas arenema küll mõnevõrra hiljem – keskaja lõppedes. Renessansiajastul, 14.-15. sajandil korraldati Itaalias antiiketenduste eeskujul õukonnaetendusi. Sõna *balletto* kasutati seal sisuliselt ühendatud tantsude kohta. 17. sajandi Prantsusmaad valitsenud Louis XIV oli eriti tantsulembene kuningas, tema õukonnas oli tantsuõpetusel tähelepanuväärne koht.

Balletitantsude kõrval arenes tants kui omaette etendus publikule, milles sageli ka Louis XIV solistina ja õukondlased kaasa tantsisid. 18. sajandi teisel poolel suurenes oluliselt muusika roll tantsuetenduste sisu esiletoomisel. Tants koos muusikaga hakkas rohkem väljendama inimtundeid, samas suurenes ka pantomiimi osatähtsus. Prantsuse ballettmeistrist Jean Georges Noverre'ist (1727–1810) algas süžeelise draamaballeti tegelik ajalugu. Sestpeale tuuakse lavale ka otse kaasaegse eluga seotud probleemid. 

20. sajandil hakkas balletis arenema ka teisi uusi tantsustiile, mida hakati lavaliselt kujutama: moderntants; džässtants; nüüdistants (*contemporary*) jt.

## Vaata ka
* Tants
* Lavastus

## Kirjandus
Riigikogu maaelukomisjon

**Riigikogu maaelukomisjon** on Riigikogu alatine komisjon, mis "suunab seadusandlikku tegevust ning arenguid maaelu- ja regionaalpoliitika, põllumajanduse, kalanduse, toidu, taime- ja loomakaitse, kohaliku omavalitsuse korralduse ning maareformi ja -korralduse valdkonnas". Oma töövaldkonna piires kontrollib komisjon ka Eesti valitsuse tegevust.

## Vaata ka
*Maaeluministeerium

## Viited

## Välislingid
*Maaelukomisjon Riigikogu kodulehel