open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jorma Toots

**Jorma Toots** (sündinud 8. novembril 1975 Tartus) on eesti pianist.

Ta lõpetas Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor Lilian Semperi klaveriklassis ja omandas seejärel magistrikraadi professor Matti Reimanni kammeransambliklassis. 

Erinevate ansamblipartneritega on ta esinenud paljudel kammermuusika konkurssidel ja festivalidel nii Eestis kui ka kaugemal. 2004. aastal esindas ta koos saksofonist Ivo Lillega Eesti muusikuid Balti- ja Põhjamaade parimaid noori interpreete ühendavas kontserdisarjas "UpBeat". Lisaks aktiivsele tegevusele kammermuusikuna on Jorma Toots tegev ka džässpianistina. Koos eesti parimate džässmuusikutega on ta salvestanud mitu plaati Eesti Raadiole ja plaadifirmale Universal Music. 

Jorma Toots töötab õpetajana Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis ja instrumentaalmuusika lektorina Tartu Ülikoolis.
1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 42. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 3. mail 1997 Dublinis, Iirimaal. See oli Iirimaa jaoks neljas kord viie aasta jooksul lauluvõistlust korraldada (enne 1997. aastat toimuseid ka 1993., 1994. ja 1995. aasta võistlused Iirimaal) .

Õhtujuhtideks olid Carrie Crowley ja Ronan Keating. Lauluvõistluse võitis Suurbritannia pop-rokk bänd Katrina & The Waves lauluga "Love Shine a Light".

## Uuendused Eurovisioonil
1997. aasta lauluvõistlusel katsetasid viis riiki (Suurbritannia, Saksamaa, Rootsi, Šveits ja Austria) esimest korda rahvahääletust. Järgmisel, 1998. aasta Eurovisioonil, oli telefonihääletus juba domineeriv.

## Osalenud riigid
1997. aastal võeti kasutusele uus süsteem, kus eemaldati üheks aastaks lauluvõistluselt viimase nelja aasta madalama keskmise skooriga riigid. Järgneval aastal on riigil võimalus uuesti osaleda. Võistlusest eemaldatakse vastavalt nii palju riike, et igal aastal oleks kokku 25 osalejat.

Itaalia rahvuslik telekanal Radiotelevisione Italiana (RAI) teatas, et 1997. aasta osalus jääb nende viimaseks. Itaalia naasis üritusele alles 2011. aastal. Lauluvõistlusest otsustas kõrvale jääda Iisrael, sest see toimus holokausti mälestuspäeval. Sellega andsid nad koha Bosnia ja Hertsegoviinale, kes uue süsteemi järgi oleks üheks aastaks võistluselt eemaldatud.
* Roheline – 1997. aastal osalenud riigid
* Kollane – varem, kuid mitte 1997. aastal osalenud riigid
* Hall – riigid, kes ei ole osalenud

## Tulemused

## Viited

## Välislingid
* Dublin 1997. Eurovision Song Contest.
Naksitrallid

**"Naksitrallid"** on neljaosaline Eesti lasteraamatusari, mis räägib Muhvi, Sammalhabeme ja Kingpoole seiklustest. Selle autor on lastekirjanik Eno Raud ja illustreerija kunstnik Edgar Valter. 

Algselt anti sari välja nelja raamatuna:
* "Naksitrallid. Esimene raamat"
* "Naksitrallid. Teine raamat"
* "Jälle need naksitrallid. Esimene raamat"
* "Jälle need naksitrallid. Teine raamat"

Hiljem ilmusid need ka kahe raamatuna: "Naksitrallid" ja "Jälle need naksitrallid".

Tegu on enim tõlgitud eestikeelsete lasteraamatutega – naksitrallide lugusid on antud välja 18 keeles.

Sõna "naksitrall" tähendab kedagi või midagi toredat, vahvat, hakkajat. Seda sõna on kasutanud näiteks A. H. Tammsaare romaani "Tõde ja õigus" IV osas, iseloomustades linnas asuvat kena hoonet. 

## Filmid
* 1984 – "Naksitrallid I" http://www.imdb.com/title/tt1075364/
* 1987 – "Naksitrallid II" http://www.imdb.com/title/tt1075366/

## Viited
Pühajõe kirik

**Pühajõe kirik** on kirik Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Pühajõe külas. Kirik on olnud Jõhvi kihelkonnakiriku abikirik. 

Pühajõe küla on esmamainitud 1241. aastal Taani hindamisraamatus. Kirik ehitati küla hiide Jõhvi kihelkonnakiriku abikirikuna aastal 1467. Esimene kirikuhoone oli puidust ja asus nüüdse kiriku lähedal. Ei ole aga teada, kas vana kirik hävines või lammutati.

Aastatel 1654–1744 oli Pühajõe kogudus iseseisev kogudus, kuid pärast seda muudeti uuesti Jõhvi kihelkonnakiriku juurde kuuluvaks abikoguduseks.

1788. aasta aruandes on kirjas, et Pühajõe kiriku juures töötab kool, mis tegutses 1861. aastani. 

Kivikiriku nurgakivi pandi 26. mail 1836. Kiriku ehitamise patrooniks olid Pagari mõisnik Otto von Stackelberg ja Jõhvi kihelkonna kohtunik Reinhold von Arnold Järve mõisast. Kiriku ehitamiseks eraldas Eestimaa rüütelkond 3000 rubla. Kirikuõpetajaks oli sel ajal Carl Friedrich Johann Koch ja köstriks Karl Gustav Masing. Ehitusmeistriks oli Madis Strauh Künnapõhjalt. Hiljem töötas ta Päite koolis õpetajana. Uus kirik sai valmis 1838 ja sisseõnnistamine toimus 1839. aastal. 1893. aasta 6. veebruaril põles kirik maha, kuid ehitati 1894. aastal suurendatult jällegi üles.

Pühajõe kogudus iseseisvus taas 1939. aastal kirikuõpetaja Aleksander Elleri eestvedamisel.

1968. aastal Pühajõe kogudus likvideeriti, kirik jäi kasutuseta ja lagunes. 1980. aastate lõpuks olid järgi vaid müüride varemed.

1988. aastal hakati kirikut taastama plaaniga võtta see kasutusele tavandi-kontserdihoonena, kuid plaanid muutusid ja otsustati taastada kirik. Esimene jumalateenistus taastatud kirikus peeti jõuluõhtul 1989.

7. märtsil 1990 registreeriti Pühajõe kiriku juurde Pühajõe kogudus, mille nõukogu esimeheks valiti Kalju Metsalu, koguduse hooldajaõpetajaks Peeter Kaldur. 
23. juunil 1990 pühitses kiriku peapiiskop Kuno Pajula. 1993. aastal sai koguduse õpetajaks Ülo Vaher, kes teenis kogudust aastani 2008. Seejärel on koguduse hooldajaõpetajaks olnud Peeter Kaldur.

## Kirjandus
* Vambola Kaasik-Aaslav "Oru lossi saladus ja rikkus", CD-raamat
* Märt Mõtuste "Toila ümbruse kultuuri ja hariduselu ajaloost", Toila vallavalitsus, trükikoda "Trükis", 1998

## Välislingid
* 
* Pühajõe kirik kaardil
2008. aasta Hollandi meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**2008. aasta Hollandi meistrivõistlused rahvusvahelises kabes** toimusid 9.–19. aprillini 2008 Emmeloordis. Eelviimases voorus kindlustas endale esikoha Ron Heusdens. See on tema esimene meistritiitel.
Oklahoma City

**Oklahoma City** on linn USA-s, Oklahoma osariigi pealinn ja Oklahoma maakonna keskus. See on Suure tasandiku üks suurimaid linnu.

Linn on asutatud 1835. aastal.

1995. aasta aprillis toimus pommirünnak Alfred P. Murrah Federal Buildingus, milles hukkus 168 inimest.

## Vaata ka
* Oklahoma City Thunder

## Välislingid

* Oklahoma City koduleht
Valdo Randpere

**Valdo Randpere** (sündinud 4. veebruaril 1958 Tallinnas) on eesti muusik, ettevõtja ja poliitik. 

Ta lõpetas aastal 1976 Tallinna 16. Keskkooli. 1982. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna *[[cum laude]]*. 

Ta töötas aastatel 1982–1983 Eesti NSV Justiitsministeeriumis ministri abina. 

Ta töötas aastatel 1983–1984 ELKNÜ Keskkomitee propaganda- ja kultuuriosakonna instruktorina.
 
1984. aasta augustis välismaal viibides jättis ta koos abikaasa Leila Milleriga Nõukogude Liitu naasmata ja asus elama Rootsi. Eestisse jäi nende tollal aastane tütar Kaisa Randpere, keda Nõukogude Liit lubas alles 1986. aastal minna vanemate juurde. See võitlus pere ühinemise nimel leidis palju kõnepinda ka Rootsi ühiskonnas ja eriti ajakirjanduses, toetust Randperele ja Millerile avaldasid teiste hulgas ka kirjanik Astrid Lindgren ja isegi tolleaegne USA president Ronald Reagan.
 
1998. aastast elab Randpere Eestis ja töötas kuni 2009. aastani OÜ Eesti IBM juhina.
 
## Poliitiline tegevus
Augustis 2009 astus ta Reformierakonda. Ta on 12. detsembrist 2009 Reformierakonna juhatuse liige ja 30. jaanuarist 2010 Reformierakonna Tallinna piirkonna juhatuse liige.

Ta oli XII, XIII ja XIV Riigikogu liige.

Oktoobrist 2009 on ta Tallinna Linnavolikogu Reformierakonna fraktsiooni aseesimees.
2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel oli ta Reformierakonna Tallinna linnapeakandidaat.

2023. aasta Riigikogu valimistel kogus Randpere valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 1169 häält. Randpere sai Riigikogusse Heidy Purga asendusliikmena, pärast seda kui viimane sai kultuuriministriks.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Lasnamäe linnaosas, sai 279 häält ning ei osutunud valituks.

## Osalemine meelelahutussaadetes
2008. aastal võitis ta koos Eda-Ines Ettiga Eesti TV3 saatesarja "Laulud tähtedega". Saates osales 9 duetti, kellest üks osapool oli elukutseline laulja ja teine avaliku elu tegelane mõnest muust valdkonnast. 

2009. aastal osalesid Valdo Randpere ja Eda-Ines Etti saates "Eesti otsib lemmiklaulu". Nende esitatud laul "Eesti muld ja eesti süda" (Rein Rannap / Lydia Koidula) jäi finaalis teisele kohale. 

## Viited

## Välislingid

*Urmo Soonvald: Valdo Randpere: "Tõenäoliselt olekski mind kodumaal maha lastud!" Õhtuleht, 2. veebruar 2008
*"Valdo ja Ines võitsid staaride laulusaate" Elu24, 30. november 2008
*Sirje Niitra: "Valdo Randperel sai IT-vallas rügamisest villand" Postimees, 11. juuni 2009
*Valdo Randpere Riigikogu kodulehel
Laulja

**Laulja** ehk **vokalist** on loovisik, kes kasutab oma häält muusika esitamiseks (interpreteerimiseks). 

Laulja võib laulda saateta (*[[a cappella]]*) või instrumentide saatel. Laulja võib olla solist või koos teiste lauljatega moodustada vokaalansambli või koori.

## Vaata ka
*Lauljate loend
*Lauljate loendid riigiti
*Ooperilaulja
*Muusik
Põhja-Korea vonn

**Põhja-Korea vonn** (*won*) (korea keeles 조선민주주의인민공화국 원, hanja: 朝鮮民主主義人民共和國 圓) on Põhja-Korea rahaühik.

Etümoloogiliselt tuleb sõna "vonn" samast sõnatüvest kust Hiina rahaühik "jüaan" ja Jaapani rahaühik "jeen". Vonn jaguneb 100 tšoniks.

Põhja-Korea vonn tuli käibele 6. detsembril 1947 ja ta asendas seni käibinud Korea vonni.

1959. aastal toimus Põhja-Koreas rahareform ja kasutusele võeti teine vonn. Esimene vonn vahetati teise vastu kursiga 100:1. Teine vonn oli jäigalt seotud USA dollariga kursiga 2,14 vonni = 1 dollar ja kuulujuttude põhjal oli see kurss valitud Kim Jong Ili sünnipäeva 16. veebruari järgi. 2001. aastal loobus Põhja-Korea vonni ja dollari seotusest ja sellele järgnes kiire inflatsioon.

2009. aasta novembris toimus rahareform, mille käigus 100 vana vonni eest sai 1 uue vonni. Vahetatava raha hulk oli piiratud. Rahareform ei peatanud inflatsiooni ja 20. augusti 2010 seisuga maksis Põhja-Korea vonn 8,16610 Lõuna-Korea vonni ehk umbes 0,7 USA senti või 10 Eesti senti.

Käibel on pangatähed väärtusega 5, 10, 50, 100, 200, 500, 1000, 2000 ja 5000 vonni.
Kuriili hoovus

**Kuriili hoovus** ehk **Oyashio hoovus** (jaapani 親潮) on külm hoovus Vaikses ookeanis. Hoovab mööda Kamtšatka poolsaare kagukallast, Kuriili saari ja Jaapani idakallast edelasse.
Marettimo

**Marettimo** on saar Vahemeres, üks Egadi saartest. Pindala 12 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 686 meetrit. Kuulub Itaaliale.
Microsoft Word

**Microsoft Word** on Microsofti loodud tekstitöötlusprogramm. Wordi litsentse müüakse eraldiseisva tootena või Microsoft Office'i osana. Piiratud võimalustega vabavaralised versioonid on Microsoft Word Viewer ja Office Online.

## Failivormingud
Wordi dokumendid on faililaiendiga .doc või .docx. Viimane tähistab Office Open XML standardile vastavat vormingut, mida kasutatakse Office'i uuemates versioonides.

## Ajalugu
Algne programm **Multi-Tool Word** toodi avalikkuse ette 1983. aastal Xenixi platvormile.
Teistele platvormidele loodi Microsoft Wordi versioon hiljem:
* 1983 IBM PC DOSile
* 1984 Apple Macintoshile
* 1986 Atari ST-le
* 1989 SCO UNIX, OS/2, Microsoft Windows.

## Vaata ka
* Kontoritarkvara

## Viited
GNOME

**GNOME** (nimi tuleb sõnadest **G**NU **N**etwork **O**bject **M**odel **E**nvironment) on täielikult vabast tarkvarast koosnev töölauakeskkond – graafiline kasutajaliides, mis töötab koos X.org-i ja arvuti operatsioonisüsteemiga. 

GNOME on osa GNU Projektist ja seda saab kasutada erinevate UNIXi-laadsete operatsioonisüsteemidega, nagu Linux ja BSD. Samuti on see üks osa Java Desktop Environmentist Solarise platvormil. Debiani ja Fedora töölaua vaikekeskkond on GNOME.

## Vaata ka
* freedesktop.org
* KDE
* LXDE
* Xfce
* X Window System

## Välislingid
* GNOME koduleht
Helmer Jõgi

**Helmer Jõgi** (sündinud 2. jaanuaril 1952 Tartus) on Eesti poliitik ja koolijuht, 2011–2021 Tartu Jaan Poska Gümnaasiumi direktor.

## Haridus
Helmer Jõgi on lõpetanud A. H. Tammsaare nimelise Tartu 1. Keskkooli 1970 ja Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika erialal 1975.

## Töökäik
Jõgi on töötanud Kutsekeskkoolis nr. 16 õpetajana 1975–1983, Kutsehariduse Pedagoogika THI nooremteadurina 1983–1984, Tartu I Eriinternaatkoolis õpetajana 1984–1985, EKP Tartu Rajoonikomitees instruktorina 1985–1987, Hugo Treffneri Gümnaasiumi direktorina 1987–2001 ning Haridus- ja Teadusministeeriumi keskhariduse talituse juhatajana 2001–2003. 

2003–2011 oli ta Riigikogu liige. Aastal 2011 asus ta Tartu Jaan Poska Gümnaasiumi direktori ametisse.  Augustis 2021 läks ta pensionile. 

Helmer Jõgi on olnud Riigimetsa Majandamise Keskuse nõukogu liige, Tartu Kultuurkapitali nõukogu esimees, Tartu Rahvaülikooli nõukogu esimees, Tartu Kutsehariduskeskuse nõukogu liige, SA Keila Haridus nõukogu liige, SA Junior Achievement Arengufondi nõukogu liige, Tartu Turu Seltsi liige, SA Omanäolise Kooli Arenduskeskus nõukogu liige ning Tartu Rotary klubi liige.

## Poliitiline tegevus
Helmer Jõgi oli Tartu Linnavolikogu liige 1999–2005, X ja XI Riigikogu liige 2003–2011. Ta oli Eesti Koonderakonna liige 1994–1998 ning on aastast 2002 Eesti Reformierakonna liige.

## Tunnustus
*2002 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2018 Tartu Tähe kavaler
*2021 Riiklik haridustöötaja elutööpreemia

## Viited
Tuna

**Tuna** on eelretsenseeritav akadeemiline Eesti teadusajakiri, mis käsitleb ajalugu ja ajalooteadust. See ilmub alates 1998. aastast neli korda aastas ning ajakirja annab välja Rahvusarhiiv koos Tallinna Linnaarhiivi, Eesti Arhivaaride Ühingu ja Eesti Mälu Instituudiga.

Tunas on ilmunud nii ajaloolisi uurimusi, memuaare, esseid, raamatute arvustusi kui ka ülevaateid erinevatest ajaloo ja arhiivindusega seotud sündmustest. 2006. aastal ilmus Tuna venekeelne ja 2009. aastal ka ingliskeelne erinumber. 

Ajalooline Ajakiri ja Tuna  praegu ilmuvad eestikeelsed akadeemilised perioodilised ajalooväljaanded. Tuna kodulehelt on võimalik lugeda ajakirja numbrite sisukordi ja ka artikleid (rohkem kui 2 aastat vanade numbrite puhul).

Ajakirja peatoimetaja oli aastatel 1998–2023 Ott Raun, alates 1. oktoobrist 2023 töötab sellel ametikohal Helen Rohtmets-Aasa.

## Vaata ka
* Ajalooline Ajakiri
* Vana Tallinn, aastaraamat

## Viited

## Välislingid
* Tuna Eesti Rahvusarhiivi leheküljel
* Marek Tamm. Tuna esimene kümnend. Sirp, 11.12.2008.
John Locke (täpsustus)

**John Locke** on mitme tuntud inimese nimi:
***[[John Locke]]** (1632–1704) oli inglise filosoof
***[[John Locke (Teadmata kadunud)]]** on väljamõeldud tegelane seriaalis "Teadmata kadunud"
***[[John Locke (Kanada poliitik)]]**
***[[John Locke (muusik)]]** oli džässi ja *hard rock*i esitaja
***[[John Locke (USA poliitik)]]**
***[[John Locke (luuletaja)]]** oli iiri luuletaja
***[[John Locke (professor)]]**
Juhan Kreem

**Juhan Kreem** (sündinud 26. juunil 1971) on eesti ajaloolane ja arhivaar.

Kreem omandas keskhariduse Tallinna 10. Keskkoolis ja õppis aastatel 1989–1993 Tartu Ülikoolis ajalugu. Ta on Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Seejärel täiendas ta end Kesk-Euroopa Ülikooli keskaja osakonnas Budapestis, kust sai 1994. aastal magistrikraadi. 2002. aastal sai Kreem Tartu Ülikoolist ajaloodoktori kraadi, tema dissertatsiooni teemaks oli Tallinna ja Liivi ordu suhted 15. sajandil. Kreem tegelebki peamiselt Liivimaa keskaja, eriti Liivi ordu ajaloo uurimisega.

Aastatel 1994–1996 töötas ta teadurina Eesti Meremuuseumis, alates 1996. aastast töötab ta samal ametikohal Tallinna Linnaarhiivis. 2010. aastast on ta ka Tallinna Ülikooli erakorraline vanemteadur.

## Teoseid
**Quotidianum Estonicum: aspects of daily life in medieval Estonia*. Toimetaja koos Jüri Kivimäega. Krems: Medium Aevum Quotidianum, Gesellschaft zur Erforschung der Materiellen Kultur des Mittelalters, 1996
*Tallinna Mustpead: Mustpeade vennaskonna ajaloost ja varadest. Koostaja koos Urmas Oolupiga. Tallinn: Ilo, 1999
**The town and its lord: Reval and the Teutonic Order (in the fifteenth century)*. Doktoritöö. Juhendaja: Jüri Kivimäe. Tallinn: Ilo, 2002
*Kümme keskaegset tallinlast. Koos Tiina Kala ja Anu Männiga. Tallinn: Varrak, 2006
**Sketches of a clerk: pen-and-ink drawings in the margins of the medieval account books of Reval (Tallinn)*. Krems: Medium Aevum Quotidianum, Gesellschaft zur Erforschung der materiellen Kultur des Mittelalters, 2006
*Kadrioru lood: lapsed, kunstnikud ja keisrid. Teksti autor koos Tiina-Mall Kreemiga. Tallinn: Eesti Ekspressi Kirjastus, 2008
*Linnaametnik joonistab: sulejoonistused Tallinna rae keskaegsetes arveraamatutes = *A drawing clerk: pen drawings in medieval accounting books in Tallinn*. Tallinn: Tallinna Linnaarhiiv, 2009
**The edges of the medieval world*. Toimetaja koos Gerhard Jaritziga. Budapest [etc.]: Central European University, Department of Medieval Studies [etc.], 2009
*Ordu sügis. Saksa ordu 16. sajandi Liivimaal. Tallinna Linnaarhiivi toimetised 17. Tallinn: Tallinna Linnaarhiiv 2022. ISBN 9789949735273

## Liikmesus
*2003 Rahvusvaheline Linna-ajaloo Komisjon
*2006 Balti Ajaloo Komisjoni kirjavahetajaliige
*Akadeemiline Ajalooselts
*Eesti Meremuuseumi nõukogu
*Saksa ordu ajaloo uurimise komisjon
* 1989 EÜS

## Tunnustus
*2021 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Antarktika uurija ja ajakirjanik Enn Kreem oli ta isa, näitleja Anni Kreem on ta ema. Juhan Kreemi noorem vend on muusik Jaagup Kreem. Juhan Kreemi abikaasa on kunstiajaloolane Tiina-Mall Kreem.

Juhan Kreem on koos oma venna Jaagupi ning tädipoegade Indrek ja Kaarel Tarandiga esitanud Juhan Viidingu laule albumil "No tere Juhan".

## Viited

## Välislingid
*
*Info Juhan Kreemi ja teiste Tallinna Linnaarhiivi teadustöötajate kohta
*Juhan Kreemi publikatsioonid kuni 2002. aastani
*Andrei Hvostov, "Saksa ordu sügissonaat. Valmis värske teos eesti rahva süngeimast vaenlasest", Eesti Ekspress, 12. jaanuar 2023
*Juhan Kreem: kuningad ja sõjaväed pole ainsad teemad, millest ajalugu kirjutada, ERR, 17. jaanuar 2023
Oredež

**Oredež** on alevik Venemaal Leningradi oblastis Luga rajoonis. Asub Oredeži jõe ülemjooksul.

1959. aastani oli Oredeži rajooni keskus.

Oredeži läbib Peterburi-Dno raudtee.
Volossovo

**Volossovo** on linn Venemaal Leningradi oblastis, Volossovo rajooni keskus. Asub 84 km Peterburi kesklinnast edelas.

## Ajalugu
Volossovo tekkis 1870. aastal Kupanitsa küla lähedale rajatud Volossovo raudteejaama juurde. Alev alates aastast 1937. Linnaõigused sai 1999. aastal.

## Viited

## Välislingid
* http://volosovo-city.narod.ru/
Mauerbach

**Mauerbach** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Viinist vahetult läänes.

Alates 2017. aastast kuulub vald Sankt Pölteni maaringkonda. Varem kuulus see Wien-Umgebungi ringkonda, mis kaotati 2016. aastal.

## Vaatamisväärsusi

Siin asuvad paljude rikaste Viini perede suvemajad, aga ka Mauerbachi tšartermaja (*Kartause Mauerbach*), 1313. aastal asutatud ja 1782. aastal suletud kartuuslaste klooster, kus NSDAP peitis juutidelt röövitud kunstiteoseid.

## Sport

Külas asub ka jalgpallimeeskond SC Mauerbach, kes mängib Austria madalamates liigades.

## Natside röövitud kunsti ladu

1985. aastal leiti 496 maali, 146 joonistust, akvarelli, graafikat ja skulptuuri ning tuhandeid raamatuid ja muid esemeid, mille liitlased olid pärast II maailmasõda kätte saanud ja Austria võimudele üle andnud, et need saaksid need õigusjärgsetele omanikele tagastada, olevat ikka veel Mauerbachis hoiul. Külastusi ei olnud lubatud ja nimekirja ei olnud avaldatud. Uurivad uudisteartiklid paljastasid kunstiteoste varjamise ja põhjustasid skandaali.

## Viited

## Välislingid

* http://www.mauerbach.at
Helene Schjerfbeck

**Helene (Helena Sofia) Schjerfbeck** [šärvbek] (10. juuli 1862 Helsingi – 23. jaanuar 1946 Saltsjöbaden, Rootsi) oli Soome maalikunstnik. Ta oli üks Soome hinnatumaid modernistlikke maalikunstnikke.

Ta sündis Helena Sofia Schjerfbecki nime all Svante Schjerfbecki ja tema abikaasa Olga Johanna (sündinud Printz) tütrena. Tema vend oli arhitekt Magnus Schjerfbeck. Isa suri tuberkuloosi 2. veebruaril 1876, mis pani pere raskesse majanduslikku olukorda.

Helene Schjerfbeck oli imelaps, kes pääses juba 11-aastaselt õppima Soome Kunstiühingu joonistuskooli (hilisem Soome Kunstiakadeemia). 1877. aasta kevadel lõpetas ta joonistuskooli ja jätkas õpinguid Adolf von Beckeri eraakadeemias, mis kasutas Helsingi ülikooli ateljeed. Becker ise õpetas seal õlimaali. Schjerfbecki õpingute eest maksis professor G. Asp. 1879. aastal hakati Schjerfbecki kunstnikuna juba tunnustama: ta pälvis Soome Kunstiühingu konkursil kolmanda auhinna. Tema tööd olid väljas kunstiühingu 1880. aasta ülevaatenäitusel. 1880. aastatel reisis ta riikliku stipendiumiga Prantsusmaal, Itaalias ja Inglismaal.

1890. aastatel hakkas Schjerfbeckki Soome Kunstiühenduse joonistuskoolis õpetama. Kuid 1901. aastal haigestus ta nii raskelt, et ei saanud õpetamist jätkata, ja 1902. aastal pidi ta halva tervise tõttu tööst loobuma. Pärast ema haigestumist jäi ta elama Hyvinkääle. Ema suri 1923. aastal.

Helene liikumist takistas lapsepõlves trepilt kukkudes saadud puusavigastus. 

Schjerfbecki loominguline tegevus kestis üle 70 aasta. Algul oli ta stiil naturalistlik, kuid sai peagi mõjusid realismist. Vähehaaval muutus ta looming ekspressionistlikuks ja elu lõpul on tunda abstraktsionismi mõju. 

Maalidel kujutas ta peamiselt naisi. Tema autoportreede sari kujutab naise vananemist. 

Kunstnik on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

Schjeferbecki sünniaastapäeval 10. juulil tähistatakse Soome kujutava kunsti päeva.

2008. aastal maksti Schjerfbecki 1882. aasta maali "Tantsukingad" eest Sotheby oksjonil 3,9 miljonit eurot. See on läbi aegade kalleim Soome kunstniku maal. 

2012. aastal andis Soome Pank välja Helene Schjerfbecki 150. sünniaastapäeva tähistava kaheeurose mündi.

Helene Schjeferbecki elust räägib soome kirjaniku Rakel Liehu romaan "Helene" (2003; eesti keeles 2013)

2020. aastal valmis Schjerfbeckist kõnelev Eesti-Soome ühistööna valminud film "Helene".

## Viited

## Välislingid

* ""Helene" produtsent Evelin Penttilä: ''cash rebate'' arendab Eesti filmi", ERR/R2 "Pulss", 5. mai 2020
Mufti

**Mufti** (araabia keeles مفتي‎‎ *muftī*, türgi keeles *müftü*) on islami seadusetundja, šariaadi tõlgendaja.
Saatkond

**Saatkond** on suursaatkonnast madalama staatusega diplomaatilise esinduse aste, mille tööd juhib saadik.

"Alatised diplomaatilised esindajad ei teotse meie päevil üksikult, vaid neil on abiks suurem või vähem abipersonaal, keda kõiki kokku nimetatakse saatkonnaks (*légation*). On saatkonna juhatajaks suursaadik, siis nimetatakse ta suursaatkonnaks (*ambassade*), kui aga vaid asjaajaja, siis tavaliselt esinduseks ehk missiooniks."

Viimane tegutsev saatkond oli Rootsi saatkond Lõuna-Aafrika Vabariigis, mis ülendati suursaatkonnaks 1994. aastal.

## Viited
Don Huonot

**Don Huonot** on aastatel 1989–2003 tegutsenud soome rokkansambel.

Ansambli läbimurdealbum oli "Hyvää yötä ja huomenta". Tuntumad lood on "Riidankylväjä", "Hyvää yötä ja huomenta" ja "Seireeni".

## Liikmed
    
* Kalle Ahola, laul, kitarr (1989–2003)
* Kie von Hertzen, kitarr, taustalaul (1992–2003)
* Jukka Puurula, basskitarr, taustalaul (1989–2003)
* Antti Lehtinen, löökpillid, taustalaul (2001–2003)
* Jussi Chydenius, löökpillid, taustalaul (1989–2001)
* Joonas Pirttilä, kitarr (1989–1992)

## Diskograafia
### Albumid
* *Silmänkääntötemppu* (1991)
* *Kameleontti* (1993)
* *Verta, pornoa ja propagandaa* (1994)
* *Kaksoisolento* (1995)
* *Hyvää yötä ja huomenta* (1997)
* *Tähti* (1999)
* *Don Huonot* (2002)

### EP-d
**Mutanttikameleontti* (1993
**Sirkuksessa (Don Huonot & Sub-Urban Tribe)* (1996)
**[[Torremolinos 2000]] (Apulanta & Don Huonot)* (1999)
**Paha Kesä* (2003)
**Sopeutumattomat*  (2019)

### Kogumikud
**Nämä päivät, nämä yöt* (1996)
**Kultaiset Apinat* (2000)
**Olimme Kuin Veljet* (2003)
**D on huono T* (2008)
**Luurangot laatikossa* (2010)
**Klassikot* (2012)
**Don Parhaat 1990-2015* (2015)

### Singlid

**Aavaa preeriaa/Onko trubaduuri kuollut? 7"* (1990)
**Pieniä sieviä sieniä 7"* (1991)
**Manimania 7"* (1991)
**Kapteeni koulukammo/Kaunis painajainen 7"/cds* (1992)
**Hyrrä 7"/cds* (1992)
**Kissaihmiset cds* (1994)
**Verta, pornoa ja propagandaa (promo) cds* (1994)
**Kauas pois (promo) cds* (1994)
**Avaruuden lehmipaimen (promo) cds* (1995)
**Aurinkotanssi (promo) cds* (1995)
**Seireeni (promo) cds* (1996)
**Riidankylväjä cds* (1997)
**Hyvää yötä ja huomenta cds* (1997)
**Viiden tähden sekopää (promo) cds* (1997)
**Piikkilankaa cds* (1998)
**Tule sellaisena kuin olet cds* (1999)
**Tuulee cds* (1999)
**Kannibaali cds* (1999)
**Suojelusenkeli cds* (1999)
**Berliini cds* (2001)
**Sydänpuu cds* (2002)
**Lentohiekkaa cds* (2002)
**Merirosvoradio cds* (2002)
**Pyhimys cds* (2002)
**Olemme kuin veljet*  (2003)
**Salaisuus*  (2014)
**Surunkerääjä feat. Laura Närhi*  (2014)
*''Tokyoman  (2019)
Kalvi Kõva

**Kalvi Kõva** (sündinud 16. novembril 1974 Rõuge vallas) on Eesti poliitik, aastast 2023 Võru linnapea. 

Ta on olnud Riigikogu liige (2007–2023) ja on aastast 2001 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. Ta oli 17. jaanuarist 2010 kuni 5. juunini 2011 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna peasekretär.

## Haridus
Kalvi Kõva on lõpetanud Võru Tööstustehnikumi puidutöötlemise tehnoloogia erialal 1994. aastal.

Kalvi Kõva omandas 2025. aastal Eesti Maaülikoolis bakalaureusekraadi erialal maamajanduslik ettevõtlus ja finantsjuhtimine.

## Töökäik ja tegevus ühingutes
Kõva töötas aastatel 1993–1995 Rõuge Põhikooli õpetajana, 1995–1996 Rõuge vallavalitsuses ehitusspetsialistina, 1996–1997 Nursi Põhikoolis õpetajana ja 1997–1999 ettevõtjana. Ta on Eesti Korvpalliliidu juhatuse liige ja MTÜ Rõuge Priitahtlikud Pritsimehed juhatuse liige. Alates 2016. aastast on Kõva Eesti Rahvusringhäälingu nõukogu liige. Veel kuulub ta Rõuge Noorteklubi MTÜ juhatusse, Võru Tarbijate Ühistu nõukogusse, Võrumaa Arenguagentuuri nõukogusse ja Jaanipeebu külaseltsi. 

## Poliitiline tegevus
Kalvi Kõva oli Rõuge vallavanem aastatel 1999–2007. Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige on ta alates 2001. aastast. 2007. aastal kandideeris ta Võru-, Valga- ja Põlvamaa valimisringkonnas Riigikokku ja osutus valituks. 2011. aastal valiti ta 2889 häälega taas Riigikokku. XII Riigikogus oli ta maaelukomisjoni esimees ja Vana Võrumaa saadikurühma esimees. 2015. aasta Riigikogu valimistel kogus Kõva 2081 häält ja osutus valituks. XIII Riigikogus oli ta alul Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni aseesimees, alates 2016. aasta novembrist töötas ta fraktsiooni esimehena.

## Tunnustus
*2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Ta on abielus, tal on tütar Katri ning pojad Kaur ja Karl. Tema hobid on korvpall ja maatöö.
Lõuna-Korea vonn

**Lõuna-Korea vonn** (*won*) (korea keeles 대한민국 원, hanja: 大韓民國圓) on Lõuna-Korea rahaühik.

Vonni sümbol on ₩ ja ISO-4217 kood on KRW.

Koreakeelne sõna "vonn" on suguluses hiinakeelse sõnaga "jüaan" ja jaapanikeelse sõnaga "jeen". Kõik need sõnad on tekkinud hiina hieroglüüfi 圓 (원) mõjul, mis tähendab 'ümar'. Vonn jaguneb 100 **jeon**iks, ehkki neid vonni madala kursi tõttu ei kasutata. See sõna tähendab 'raha' ja tuleb samuti hiina keelest: hieroglüüf 錢 (전) tähendab vanaaegset pronks- või vaskmünti.

Korea ajalooline rahaühik Korea munn kehtis 1892. aastani. Selle vahetas välja Korea jang, mis kadus käibelt juba 1902, sest Jaapan vallutas Korea ja asendas selle Korea jeeniga. Numismaatikud peavad seda raha Jaapani jeeniks, mis oli mõeldud ringlema üksnes Koreas. Jeen asendati pärast Teise maailmasõja lõppu 1945 Lõuna-Koreas Lõuna-Korea vonniga ja 1947 Põhja-Koreas Põhja-Korea vonniga.

Esialgu seoti Lõuna-Korea vonn USA dollariga kursiga 1 dollar = 15 vonni. Esialgu oli Lõuna-Koreas tohutu inflatsioon, järgmise 6 aasta jooksul devalveeriti vonni 6 korda ja 1. aprillil 1951 kehtestati kursiks dollari vastu 6000:1.

15. veebruaril 1953 vahetati vonn Lõuna-Korea hvani vastu kursiga 1 hvan = 100 vonni, nii et uueks kursiks sai 1 dollar = 60 hvani. Inflatsioon riigis jätkus, kuigi aeglustus. 2. veebruaril 1961 devalveeriti hvani 5. korda ja uueks kursiks sai 1 dollar = 1250 hvani.

10. juunil 1962 vahetati hvan jällegi vonni vastu kursiga 1 vonn = 10 hvani. Seega sai vonni kursiks 1 dollar = 125 vonni. Esialgu jäi hvan paralleelselt käibele, mündid kehtisid 22. märtsini 1975. Vonni devalveeriti 4 korda, viimast korda 12. jaanuaril 1980, mil kursiks kehtestati 1 dollar = 580 vonni. 27. veebruaril 1980 võeti vastu otsus viia vonn vähehaaval üle vabakursile. Täiesti vabaks lasti kurss 24. detsembril 1997 ja kohe kukkus see 2000 vonnini dollari eest, sest sel ajal toimus Ida-Aasia rahanduskriis. Hiljem on vonn pikkamööda tugevnenud nii dollari kui euro suhtes. 2010. aastal saab 1 dollari umbes 1200 vonni eest ja see on OECD maade hulgas kõige vähem väärt rahaühik.
Jean-Baptiste Colbert

**Jean-Baptiste Colbert** (29. august 1619 – 6. september 1683) oli prantsuse majandustegelane, kuningas Louis XIV finantside peakontrolör (majandusminister) aastatel 1665–1683. Teda peetakse prantsuse merkantilistliku majanduspoliitika loojaks.

Colbert sai tuntuks külma ja kalkuleeriva mehena, kes usuti olevat täiesti emotsioonitu.

Colbertil oli samanimeline poeg.

## Välislingid
*http://www.heraldique-europeenne.org/Regions/France/Colbert.htm
Lee Myung-bak

**Lee Myung-bak** (korea keeles 이명박, hanja: 李明博, sündinud 19. detsembril 1941 Jaapanis Ōsakas) on Lõuna-Korea poliitik, 17. Lõuna-Korea president 25. veebruarist 2008 kuni 25. veebruarini 2013.

Lee vanemad olid emigreerunud Jaapanisse ajal, mil Korea oli Jaapani poolt okupeeritud. Tema isa Lee Chung-u töötas karjafarmis sulasena, ema Chae Taewon oli koduperenaine. Myung-bakil oli kolm venda ja kolm õde ning ta oli vanuselt seitsmest lapsest viies.

Pärast seda, kui 1945. aastal oli lõppenud Jaapani okupatsioon Koreas, pöördus pere Koreasse tagasi. Laev, millega nad kodumaale tahtsid sõita, läks aga Tsushima saare juures põhja ning perekond kaotas kogu oma varanduse.

Pere hakkas elama Lõuna-Korea idarannikul Pohangis, kus isa oli üles kasvanud. Lee õppis seal algul õhtukoolis, pärast pealinnas Korea Ülikoolis. 1964, kui ta oli kolmandal kursusel, valiti ta ülikooli üliõpilasnõukogu presidendiks. Samal aastal osales ta üliõpilaste demonstratsioonis president Park Chung-hee vastu. Teda süüdistati vastuhaku organiseerimises ning selle eest mõisteti talle karistuseks 3 aastat vangistust pluss 5 aastat tingimisi. Kuid tegelikult kandis ta Sŏulis vanglakaristust pisut vähem kui 3 kuud.

Lõuna-Koreas on kohustuslik sõjaväeteenistus, kuid Lee vabastati sellest tervislikel põhjustel. Tal diagnoositi äge bronhektaasia.

1965. aastal asus Lee tööle ehitusettevõttes Hyundai Engineering and Construction. Samal aastal sai Hyundai välismaalt mahuka tellimuse: ta pidi 5,2 miljoni USA dollari eest ehitama kiirtee Taisse. Kuigi Lee oli uus töötaja, saadeti ta Taisse projektis osalema. Maantee valmis 1968. aasta märtsis ja peagi ülendati Lee Hyundai masinatehase juhatajaks Sŏulis. Selleks pidi ta Park Chung-heele tõotama, et ei protesti rohkem tema poliitika vastu. Juba 29-aastaselt sai Lee Hyundai direktorite nõukogu liikmeks ja 35-aastaselt selle tegevdirektoriks. 1988, 47 aasta vanuselt nimetati ta Hyundai presidendiks. Kui ta 1965 tööd Hyundais alustas, oli seal kõigest 90 töötajat, aga kui ta ettevõttest 1992 lahkus, oli neid üle 160 000.

Enne presidendiametisse asumist oli Lee Sŏuli linnapea.

Lee Myung-bak on kristlane. Ta on abielus ja tal on neli last.

2018. aasta 5. oktoobril mõisteti talle 15-aastane vanglakaristus korruptsiooni eest.

## Viited

## Välislingid

*Lee Myung-baki koduleht inglise keeles
Air Koryo

**Air Koryo Korean Airways** (korea keeles 조선민항) on Põhja-Korea riiklik lennufirma, mille kodulennuväli on Sunani rahvusvaheline lennujaam. Air Koryo loodi 1954. See on üks Euroopa Liidus keelatud lennufirmadest ning ainus ühetärnilennufirma.

## Lennukipark

Air Koryol olid 2010. aasta märtsi seisuga järgmised lennukid.





## Viited
Shanghai Koostööorganisatsioon

**Shanghai Koostööorganisatsioon** on julgeolekukoostööle keskendunud rahvusvaheline organisatsioon, mis loodi 2001. aastal Shanghai viisiku (Hiina, Kasahstan, Kõrgõzstan, Tadžikistan, Venemaa asutatud 1996) baasil. Asutamisel liitus Usbekistan. Liikmesriigid näevad põhiohtudena, mille vastu koos võidelda, terrorismi, separatismi ning ekstremismi. Kuigi organisatsioonil pole plaanis saada sõjaliseks alliansiks, on peetud ühiseid sõjaväelisi manöövreid. Lisaks julgeolekulistele sihtidele harrastatakse organisatsiooni raames majandus- ja kultuurialast koostööd.

**Liikmed**
* Hiina (asutaja)
* India (2017)
* Iraan (2022)
* Kasahstan (asutaja)
* Kõrgõzstan (asutaja)
* Pakistan (2017) 
* Tadžikistan (asutaja)
* Usbekistan (asutaja)
* Valgevene (2024)
* Venemaa (asutaja)

**Vaatlejaliikmed**
* Afganistan
* Mongoolia

**Dialoogipartnerid**
* Aserbaidžaan
* Armeenia
* Bahrein
* Egiptus
* Kambodža
* Katar
* Kuveit
* Maldiivid
* Myanmar
* Nepal
* Araabia Ühendemiraadid
* Saudi Araabia
* Türgi
* Sri Lanka

## Kirjandus
* Fels, Enrico (2009), *Assessing Eurasia's Powerhouse. An Inquiry into the Nature of the Shanghai Cooperation Organisation*, Winkler Verlag: Bochum. ISBN 978-3-89911-107

## Välislingid
*Venemaal alustatakse terrorismivastast õppust, Postimees, 16. august 2010
*VIDEO | Putin lubas Hiinas teavitada liitlasi Alaska kohtumise tulemustest, Delfi, 01. september 2025
*Shanghai Koostööorganisatsioon, www.delfi.ee
*SCO, www.delfi.ee
DOC

**DOC** on tekstitöötluse dokumentide failinime laiend. Kasutusnäide: "mingifail.doc".

Laiendit kasutati algselt arvutiprogrammide ja riistvara kohta käinud dokumentatsiooni ASCII tekstifailide juures. 1980. aastatel kasutas laiendit WordPerfect. 1990. aastatel võttis laiendi kasutusele tekstitöötlustarkvara Microsoft Word oma binaarsete tekstifailide laiendina. Operatsioonisüsteemis Palm tähistab DOC PalmDoc failivormingut.

## Vaata ka
* OpenDocument
* Avatud dokumendivormingud
Wadduwa

**Wadduwa** on linn Sri Lanka läänerannikul 35 km Colombost lõuna pool.

See on populaarne turismisihtkoht randade ja kookospalmiistandustega.
Wŏnsan

**Wŏnsan** (korea keeles 원산시) on sadamalinn Põhja-Koreas, Kangwŏni provintsi keskus.

Elanike arv on 331 000 (2000).

Jaapanlased rajasid linna asukohta sadama 1880. aastal, mis arenes oluliseks kaubasadamaks. Jaapani okupatsiooni ajal arendati linnas jõudsalt tööstust. Korea sõjas pommitati linna tugevalt.

Linna teenindab militaar- ja tsiviilotstarbeline lennujaam.

## Viited
DOCX

**DOCX** on Microsoft Office'i tekstitöötlustarkvara Word 2007 failide failinime laiend ja tähistab Microsofti XML-i põhist failivormingut. DOCX-failid ei ühti OOXML-i e Microsofti Office Open XML-i vorminguga.
Salem (Tamil Nadu)

**Salem** (tamili சேலம், Cēlam) on linn Indias Tamil Nadu osariigis, Salemi ringkonna keskus.

Salem on India tekstiilitööstuse tähtsamaid keskusi. Linnas on ka terasetehas.

Linnast korraldatakse turismireise linnalähedastes mägedes asuvasse Yercaudi.
Madurai

**Madurai** (tamili மதுரை, *Maturai*, varem ka **Madura**) on linn Indias Tamil Nadu osariigis, Madurai ringkonna keskus. Asub Vagai jõe ääres.

Linnas asuv Minakshi tempel on üks tähtsamaid Šiva kultuspaiku.
1991. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1991. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 36. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 4. mail 1991 Roomas Itaalias. Selle võitis Rootsi.

Prantsusmaa jäi napilt teiseks. Kuna nii Prantsusmaa kui ka Rootsi lõpptulemus oli 146 punkti, toimus tagasilugemine, leidmaks, kumb sai kõige rohkem kõrgemaid punkte. Kuigi nii Prantsusmaa kui ka Rootsi said 12 punkti 4 riigilt, oli Rootsi saanud 10 punkti 5, Prantsusmaa aga vaid 2 riigilt. 2003. aastal lisatud süsteemi kohaselt, mille järgi võidab rohkematelt riikidelt punkte saanud riik, oleks aga Prantsusmaa võitnud, kuna sai punkte 18 (Rootsi 17) riigilt.

## Tulemused
Borgholmi vald

**Borgholmi vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Kalmari läänis. Hõlmab Ölandi saare põhjaosa.

Tänapäeva piirides on vald alates 1974. aastast.

Suuremad asulad on Borgholm, Köpingsvik, Löttorp ja Rälla.

Vallas asub Sollideni loss.

## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht
Hitomi Shimatani

**Hitomi Shimatani** (jaapani keeles 島谷ひとみ **Shimatani Hitomi**; sündinud 4. septembril 1980 Kures Hiroshima prefektuuris) on jaapani poplaulja.

## Välislingid
*Hitomi Shimatani koduleht
Kure

**Kure** on linn Jaapani Hiroshima prefektuuris. Asub Honshū lõunaosas.

Linnas on masina- ja laevaehitusettevõtted. Enne Teist maailmasõda oli linnas üks Jaapani suurimaid sõjasadamaid. Seal ehitati lahingulaev Yamato.

Kurest on pärit laulja Hitomi Shimatani.

## Viited

## Välislingid
*Kure koduleht
Aluoja allikad

**Aluoja allikad** on allikad Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Pühajõe külas Mägara oja alamjooksul. 

Umbes 200–250 m enne Aluoja joastikku asub karstiala, kus vesi neeldub ning hiljem joastiku astanguil ja oru vasakpoolsel veerul avaneb allikatena. Suurima vooluhulgaga allikat (kuni 40 l/s) kutsutakse Aluoja Ohvriallikaks.

Allikad kuuluvad looduskaitse alla.

## Vaata ka
*Aluoja joastik
*Aluoja karstiala
Aluoja

**Aluoja** on mitme Eesti loodusobjekti nimi:

*Aluoja ehk Mägara oja
*Aluoja allikad
**Aluoja Ohvriallikas
*Aluoja joastik
*Aluoja karstiala
Apja järved

**Apja järved** asuvad Valga maakonnas Valga vallas, jäädes Karula rahvuspargi territooriumile. Need on Suur-Apja järv ehk Koobassaare järv ja Väiku-Apja järv; mõlemad järved on miksotroofsed. 

Järvedes leidub mitmeid haruldasi plankteri liike.
Horvaadi keel

**Horvaadi keel** (horvaadi keeles *hrvatski jezik*) on üks lõunaslaavi keeltest. Seda räägib emakeelena umbes 7 miljonit inimest peamiselt Horvaatias. 

## Tähestik

Image:Latin alphabet Aa.svg|(**a**)
Image:Latin alphabet Bb.svg|(**be**)
Image:Latin alphabet Cc.svg|(**ce**)
Image:Latin alphabet Čč.png|(**če**)
Image:Latin alphabet Ćć.svg|(**će**)
Image:Latin alphabet Dd.svg|(**de**)
Image:Latin alphabet Dždž.png|(**dže**)
Image:Latin alphabet Đđ.svg|(**đe**)
Image:Latin alphabet Ee.svg|(**e**)
Image:Latin alphabet Ff.svg|(**ef**)
Image:Latin alphabet Gg.svg|(**ge**)
Image:Latin alphabet Hh.svg|(**ha**)
Image:Latin alphabet Ii.svg|(**i**)
Image:Latin alphabet Jj.svg|(**je**)
Image:Latin alphabet Kk.svg|(**ka**)
Image:Latin alphabet Ll.svg|(**el**)
Image:Latin alphabet Ljlj.png|(**elj**)
Image:Latin alphabet Mm.svg|(**em**)
Image:Latin alphabet Nn.svg|(**en**)
Image:Latin alphabet Njnj.png|(**enj**)
Image:Latin alphabet Oo.svg|(**o**)
Image:Latin alphabet Pp.svg|(**pe**)
Image:Latin alphabet Rr.svg|(**er**)
Image:Latin alphabet Ss.svg|(**es**)
Image:Latin alphabet Šš.png|(**eš**)
Image:Latin alphabet Tt.svg|(**te**)
Image:Latin alphabet Uu.svg|(**u**)
Image:Latin alphabet Vv.svg|(**ve**)
Image:Latin alphabet Zz.svg|(**ze**)
Image:Latin alphabet Žž.png|(**že**)


## Grammatika

## Horvaadikeelsete sõnade võrdlemine teiste slaavi keeltega

## Välislingid
*Vikipeedia horvaadi keeles
Valgepõsk-lagle

**Valgepõsk-lagle** (*Branta leucopsis*) on partlaste sugukonda lagle perekonda kuuluv veelind. 

## Levila

Valgepõsk-lagle pesitseb Gröönimaa kirderannikul, Teravmägedel, Skandinaavia poolsaare loodeosas, Novaja Zemlja Lõunasaarel ja võib-olla Kolgujevi saarel. Lagle talvitub Madalmaades ja Briti saartel . Lääne-Eesti jääb idapoolsete rändlindude tähtsaks puhkepaigaks kevadrände ajal aprillis-mais, mil neid kohtab mitme tuhande isendi suuruste parvedena. Muul ajal kohtab neid harva ja vähesel arvul, ka sügisrände ajal oktoobris ja novembris nad kestvaid peatusi ei tee.

## Välimus
Valgepõsk-lagle üldpikkus on 58–70 cm, tiibade siruulatus 132–145 cm. Ta on mustlaglesuurune ja kaalub 1,1–2,2 kg.

Valgepõsk-lagle on keskmise suurusega partlane, kes mõneti sarnaneb hanega. Kuid hanedest on teda hõlbus eristada kahevärvilise sulestiku järgi, mis on pealt must ja alt valge. Linnul on valge põsepiirkond, millest lind on ka nimetuse on saanud, ning must pea, kael ja ülakeha. Linnu kõhuosa on valge, tiivad ja selg hõbehallid.

## Eluviis

Valgepõsk-lagle pesitseb kaljustel rannikutel ning ojade ja järvede kaljustel kallastel, mille läheduses leidub mahlakaid taimi. Pesa tehakse sellisesse kohta, et vaenlased, kelleks on eeskätt polaarrebane ja jääkaru, seda kätte ei saaks. Valgepõsk-lagle kolooniad on hajusad ja vahemaad naaberpesade vahel suured.

Ta ujub väga hästi ja lendab kergelt. Sulgimise ajal päästab ta end sageli joostes ja jookseb kiiresti.

## Looduskaitse

Eestis kuulub valgepõsk-lagle III kaitsekategooriasse, kuid on väljaspool kaitsealasid jahiuluk.

Eestis on valgepõsk-laglet põhjalikult uurinud Aivar Leito.

## Viited

## Välislingid

* 

*Valgepõsk-lagle YouTube'is
Toolse rannamehe tütar

**Toolse rannamehe tütar** (ka *Pikk kivi*) on omapärase kujuga looduskaitsealune rändrahn Lääne-Virumaal Rakvere vallas Raudlepa külas Tallinna–Narva maantee ~103. kilomeetril piirdeheki ääres.

Rändrahn on arvatud arheoloogiamälestiseks.

## Muistend
*Toolse rannas elanud vanal ajal üks põhjatu rikas kalamees, kellel raha ja varandust juba mitmest põlvest päritud, arvestamata seda, mida ta ise kokku kraapinud või mis tont temale peale vedanud. Temal olnud üksainuke tütar, pealt nähes kaunima lillekese sarnane, aga seestpoolt kurja täis. Isa varandus venitanud tütrekese nina nii kõrgele, et tema arvates meie maal mehepoega ei võinud ollagi, kellele te mehele läheks. Sellest ei oleks muidu viga olnud, kui tema ise noormehi enda poole ei oleks ahvatlenud ja pärast pilgates häbiga oma teed saatnud, pealegi veel neid naernud ja rahva ees teotanud. Seda-mööda, kuidas põlatud kosilaste lugu päev-päevalt igal pool tuttavaks oli saanud, lõppes peiuratsude teetallamine, sest noored mehed mõtlesid: hällitagu ülemeelne oma rahakastide taga vanatüdrukuks, kelle liha peale pärast hundi hammas enam ei hakka. Paar aastat läinud selle peale rahulisti mööda, kus keegi enam kosjas ei käinud. Seal tulnud ühel hommikul üks võõras suurtsugu kosilane musta hobuse seljas, ise kullast ja hõbedast läikides, nõnda et teda vaks võrra vähemaks ei võinud arvata kui kuningapojaks. Niisugust kosilast ei tohtinud vanemad ega tütar põlata, vaid ta võeti suure au ja iluga vastu. Aga kui hiljem kosilane söömalauale paluti, ei võtnud ta ei kuiva ega märga oma suhu, vaid palus pruuti kiiresti riidesse panna ja tema koju tulla, mis siit kaugel ei olevat ja kus pulmapeod ja pulmalised nende tulekut juba ootamas. Sai piiga ennast ehitud, tõstis peiu ta ratsu turjale, kargas ise sadulasse ja sõitis kui tuul, nii et temast muud ei nähtud, kui hobuse kabjaraua tuld kivide vastu. Nad jõudsid suurele lagedale, seal seisnud uhke kivist ehitatud mõisa nede silme ees, mis pulmaliste lustikärast sumisenud. Peiu hüpanud hobuse seljast, aidanud ka neiu maha, võtnud oma käekõrva ja läinud temaga pidude tuppa. Kole naerukisa, mis tütarlapse luust ja lihast läbi käinud, võtnud neid toas vastu. Seal tõusnud raske kärgatus, kui oleks kõue müristamine maapinda lõhkunud. Selsamal silmapilgul olnud uhke mõisa kõigi pulmalistega otsekui ära pühitud, nii et neist riismekestki üle ei jäänud. Kui ümbruskaudu rahvas kära peale lugu läinud vaatama, ei leitud muud märgikest kui üks inimesekõrgune munakivisammas, samba ülemal pool otsas mitu vööti, mis kui helmekorrad kaela ümber jooksevad. Nõnda seisab kivisammas tänapäevani Kaarli mõisa Raudlepa küla väljal ülemeelikutele tütarlastele hirmutuseks.* (Friedrich Reinhold Kreutzwald)

## Vaata ka
*Eesti rändrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*Muistendi kirje EEVA
Vee karedus

**Vee karedus** on lahustunud magneesiumi- ja kaltsiumiühendite sisaldus looduslikus vees. 

Eristatakse järgmisi kareduse liike: 

*karbonaatne karedus
*mittekarbonaatne ehk jäävkaredus
**(jääkkaredus)
*üldkaredus (karbonaatne + mittekarbonaatne karedus)

Magneesiumi- ja kaltsiumiühendite kontsentratsiooni järgi mingis vees saab rääkida karedast veest ja pehmest veest.

## Vaata ka
*Vee pehmendamine
Atla laht

**Atla laht** on Eesti läänepoolseim laht, mis asub Saaremaal Atla küla lähedal. Laht koos sealsete arvukate väikeste saartega jääb Vilsandi rahvusargi territooriumile. Kuni 2014. aastani kuulus halduslikult Lümanda valda, pärast seda kuni 2017. aastani Lääne-Saare valda.

Lahe laius on 2–3 km ja see jääb Atla (Elda) ja Eeriksaare poolsaare vahele.

Lahte suubub Atla kraav.

## Viited
Ultra Bra

**Ultra Bra** oli aastatel 1994–2001 tegutsenud Soome rokkansambel.

Ansambel tuli kokku Soome Demokraatliku Noorsooliidu lauluvõistlusel osalemiseks. Pärast konkursi võitu otsustas osa liikmeid koos muusikategemist jätkata.

Esimene EP "Houkutusten kiihottava maku" ilmus 1995. aasta juulis. 1996 ilmunud esimene stuudioalbum "Vapaaherran elämää" valiti ajakirja Rumba aasta albumiks. 1997 ilmunud teist stuudioalbumit "Kroketti" on müüdud topeltplaatinaplaadi jagu. 1999 ilmunud album "Kalifornia" tõusis albumimüügiedetabeli esikohale ja seda müüdi esimese nädalaga kuldplaadi jagu. Ansambli viimaseks albumiks jäi "Vesireittejä", mis ilmus 2000. aastal, ja ka seda saatis suur edu. Kuigi 2001. aastal otsustati tegevus lõpetada, ütlesid muusikud, et võivad kunagi uuesti kokku tulla.

Ansambel võitis laulude "Kirjoituksia" ja "Sinä lähdit pois" muusikavideote eest kuldsed Muuvi auhinnad.

Ansambli peamine laulusõnade kirjutaja oli hilisem parlamendiliige Anni Sinnemäki.

## Liikmed
### Lauljad
* Vuokko Hovatta
* Terhi Kokkonen
* Anna Tulusto (kuni 1998)
* Arto Talme
* Olli Virtaperko

### Pillimehed
* Kerkko Koskinen – klaver
* Joel Melasniemi – kitarr
* Antti Lehtinen – trummid
* Tommi Saarikivi – basskitarr
* Jan Pethman – löökpillid
* Kari Pelttari – trompet
* Ilmari Pohjola – pasun
* Marko Portin – saksofon

## Diskograafia
### Albumid
* "Vapaaherran elämää" (1996)
* "Kroketti" (1997)
* "Kalifornia" (1999)
* "Vesireittejä" (2000)
* "Sinä päivänä kun synnyin" (kogumik; 2001)
Bambi Woods

**Bambi Woods** (sündinud 12. juulil 1955 Pierre'is Lõuna-Dakotas) on endine USA pornofilminäitleja, kes sai tuntuks 1978. aasta filmi "Debbie Does Dallas" nimiosalisena.

Woods osales vaid mõnes filmis. Internet Movie Database loetleb neli filmi: "Debbie Does Dallas", selle 1981. ja 1985. aasta järjed ja film "Swedish Erotica 12" aastast 1981.

2005. aastal valminud Channel 4 dokumentaalfilmi "Debbie Does Dallas Uncovered" tegijad palkasid eradetektiivi, et Woods üles leida, kuid see ei õnnestunud.
Üldkaredus

**Üldkaredus** on mittekarbonaatne ja karbonaatne karedus kokku. Üldkaredust mõõdetakse enamasti millimoolides liitri vee kohta (mmol/l). 

Saksamaal, USAs, Prantsusmaal ja Inglismaal on kasutuses spetsiaalsed kareduskraadid. 

## Vaata ka
*Karbonaatne karedus
*Mittekarbonaatne karedus
Ida-Turkestan

**Ida-Turkestan** (uiguuri keeles شەرقىي تۈركىستان, *Sherqiy Türkistan*) on geograafiline regioon Hiina lääneprovintsides. Piirkonna suurim linn on Ürümqi.

Populatsioon on hinnanguliselt 24 870 000 inimest ning pindala 1 828 418 km2. Umbes 45% elanikkonnast moodustavad uiguurid ja umbes 40% hiinlased.

## Viited