open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kolmteist kolooniat

**Kolmteist kolooniat** oli 17.–18. sajandil asutatud Briti asumaade rühmitis, mis paiknes Põhja-Ameerika idarannikul ja kus domineerisid inglise keelt kõnelevad protestandid. Osa territooriume võideldi 1664. aastal kätte Uus-Madalmaadelt ja Uus-Rootsilt, kes 1674. aasta möödudes enda kolooniaid Ameerikas kunagi enam ei taastanud. Pärast Ameerika revolutsiooni 1776. aastal kuulutasid need kolmteist algupärast Briti impeeriumi kolooniat välja iseseisvuse ning deklareerisid ennast emamaast Suurbritannia kuningriigist vabaks ja panid aluse Ameerika Ühendriikidele. 

## Briti kolmteist algupärast asumaad Põhja-Ameerikas
*[[Uus-Inglismaa]] kolooniad:*
**New Hampshire provints*, mis moodustas osariigi New Hampshire,
**Massachusetts Bay provints*, mis moodustas osariigid Massachusetts ja Maine,
**Rhode Island and Providence Plantation asuala*, mis moodustas osariigi Rhode Island,
**Connecticut asuala*, mis moodustas osariigi Connecticut;

*Kesk-kolooniad:*
**New Yorgi provints*, mis moodustas osariigid New York ja Vermont,
**New Jersey provints*, mis moodustas osariigi New Jersey,
**Pennsylvania provints*, mis moodustas osariigi Pennsylvania,
**Daleware asuala*, mis moodustas osariigi Delaware;

*Lõuna-kolooniad:*
**Marylandi provints*, mis moodustas osariigi Maryland,
**Virginia asuala ja dominioon*, mis moodustas osariigid Virginia, Lääne-Virginia ja Kentucky,
**North Carolina provints*, mis moodustas osariigi Põhja-Carolina,
**South Carolina provints*, mis moodustas osariigi Lõuna-Carolina,
**Georgia provints*, mis moodustas osariigi Georgia ning katked Alabamast ja Mississippist.

## Vaata ka

*Ameerika Ühendriikide idarannik
*Uus-Inglismaa
*Kesk-Atlandi osariigid
*Vana-Lõuna
Mikitamäe külanõukogu

**Mikitamäe külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu halduskeskus asus algselt Koksina külas, hiljem Mikitamäel.

Mikitamäe külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Mäe valla koosseisus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Mäe vald likvideeriti ja Mikitamäe külanõukogu territoorium arvati Räpina rajooni koosseisu. Räpina rajooni kuulus Mikitamäe külanõukogu aastatel 1950–1961. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 14. aprilli 1961 seadlusega Räpina rajoon likvideeriti ning Mikitamäe külanõukogu liideti Põlva rajooniga.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. märtsi 1966 seadlusega liideti Mikitamäe külanõukoguga 7,5 km² suurune osa (190 elanikuga) Alaküla külanõukogu maadest, millel asus Räpina sovhoosi maakasutus.

1959. aasta seisuga oli külanõukogus Võõpsu alevik, Kahkva, Lepiku ja Rainova asundus ning Audjassaare, Beresje, Igrise, Järvepää, Karisilla, Kito, Kotelnika, Käre, Laossina, Lüübnitsa, Mikitamäe, Mäessa, Niitsiku, Pedajaaluste, Plotina, Pluitsa, Puugnitsa, Rõsna-Metsa, Rõsna-Palo, Rõsna-Saare, Rõsna-Vanaküla, Räsolaane, Sadora, Selise, Sikamäe, Soelaane, Tegova, Toomasmäe, Tsolgo, Töganitsa, Usinitsa, Varesmäe ja Varsaoja küla.

Pärast väikekülade liitmisi 1977. aastal kuulusid Mikitamäe külanõukokku Audjassaare, Beresje, Igrise, Järvepää, Kahkva, Karisilla, Laossina, Lüübnitsa, Mikitamäe, Niitsiku, Puugnitsa, Rõsna, Rääsolaane, Selise, Toomasmäe, Usinitsa, Varesmäe ja Võõpsu küla. 

Mikitamäe külanõukogu territooriumi pindala 1978. aasta seisuga oli 111 km². Külanõukogu territooriumil tegutses Võhandu sovhoos.

Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 4. juunist 1992 kinnitati Mikitamäe valla omavalitsuslik staatus, millega seoses Mikitamäe külanõukogu likvideeriti.

## Rahvastik
Külanõukogu elanike arv
*1959: 2870
*1970: 2264
*1979: 1795
*1989: 1394

## Viited
Erich Campe

**Erich Campe** (1. veebruar 1912 Berliin – 5. mai 1977) oli Saksamaa poksija.

Campe oli kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) kokku kahekordne Saksamaa meister aastatel 1932 ja 1934.

Ta sai kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Edward Flynnile (USA). 

Ta osales kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 4. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1934), kaid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise hilisemale pronksmedalivõitjale Ole Røislandile (Norra) ja jäi edaisest medaliheitlusest välja.

## Elukutselisena
Campe poksis märtsist 1946 kuni augustini 1949 elukutselisena. Ta osales kokku 17 kohtumisel, millest võitis 5 ja kaotas 7 (neist 1 nokaudiga) kohtumist ning 5 kohtumist jäi viiki.

## Viited

## Välislingid
* 
*Erich Campe lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Uus-Madalmaad

**Uus-Madalmaad** (hollandi keeles *Nieuw-Nederland*) või harvem **Uus-Belgia** (ladina keeles *Nova Belgica* või *Novum Belgium*) oli Seitsme Madalmaa Ühendatud Vabariigi koloniaalne provints Põhja-Ameerika idarannikul Hudsoni jõel (*Põhjajõgi*) ja Delaware'i jõe (*Lõunajõgi*) alamjooksul aastail 1614–1667 ja 1673–1674.

## Etümoloogia
### Uus-Madalmaad
#### Uus-Belgia
Kuna Hollandi Lääne-India kompaniis töötasid mitmed Saksa-Rooma riigist lahkunud belglased, enamasti flaami hugenotid, ning ei iseseisvunud Madalmaade ega ka Austria Madalmaade nimi ei olnud veel kinnistunud, siis nimetati paljudel tollastel kaartidel kolooniat Uus-Belgiaks. Uus-Amsterdami kuberner oli näiteks valloon Pierre Minuit, kelle kalvinistlik perekond kolis Vallooniast enne tema sündi Kleve hertsogkonda, et vältida hispaania katoliiklust.

#### Uus-Holland

Uus-Holland jäi hollandlaste viimaseks territoriaalseks taotluseks Põhja-Ameerikas, seda lühiajaliselt Nova Scotia poolsaarel aastail 1674–1678.

## Keskused

### Halduskeskus

Halduskeskuseks oli Mannahatta-nimelise jõesaare lõunatipus asunud kindlustus ja selle ümber kujunenud üsnagi liberaalne faktooria Uus-Amsterdam (hollandi *Nieuw-Amsterdam*), mis oli loodud kaitsma mööda jõge ulatunud Hollandi Lääne-India Kompanii karusnaha kaubateed ja Madalmaade huve.

### Asundused

### Kindlustused

## Koloonia ajalugu
Asuala elanikud olid kohalikud põhjairokeesi ja idaalgonkini keeli kõnelevad põlisameeriklased, eurooplastest kolonisaatorid-kauplejad ning Aafrikast orjastatud sunnitöölised. Esimesed koloniseerijad olid peamiselt hugenotid, ligikaudu 30 prantsuskeelt kõnelevat perekonda ja lisaks põlatud ja hüljatud, kokku umbes 110 meest, naist ja last.

1664. aastal alistasid kirdest peale tulnud inglased hollandlasi, võtsid administreerimise üle ning nimetasid halduskeskuse ümber New Yorgiks. Hollandlased loovutasid enda asumaa lõplikult Uus-Inglismaale ja lõpetasid sõja 1674. aastal, jättes vahetuseks Suriname istandusvalduse nagu sätestas 1667. aasta Breda rahuleping.

### Seos uusaegse Tallinnaga
Uus-Amsterdami asustusse jõudis 1657. aastal sadulavalmistaja Martin Hoffman, kes oli teadaolevalt teine Eestimaa päritolu inimene Ameerikas. Enne teda oli 1654. aastal edelas Uus-Rootsis jala maha pannud Johan Schalbrick. Mõlemad mehed olid teadaolevalt pärit rootsiaegsest linnast *Reval* ehk tänapäevasest Tallinnast.

## Koloonia kubernerid
*Cornelius Mey (1620–1625)
*Willem Verhulst (1625–1626)
*Pierre Minuit (1626–1633)
*Wouter van Twiller (1633–1638)
*Willem Kieft (1638–1647)
*Petrus Stuyvesant (1647–1664)
*Anthony Colve (1673–1674)
*Cornelis van Steenwijck (1676) (Akaadias)

## Vaata ka
*Uus-Inglismaa
*Uus-Rootsi
*Martin Hoffman

## Viited
Teraseoja

**Teraseoja** on peakraav Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Tänassilma jõe vasakpoolne lisajõgi.

Kraavi pikkus on 6,8 km, valgla pindala 7,4 km², langus 26,5 m ja lang 4 m/km. Kraav saab alguse 66 m kõrgusel Moori külast ja suubub Tusti külas 39,5 m kõrgusel vasakult poolt Tänassilma jõkke 21 km kaugusel selle suudmest. Kraavile on Tänassilma oru serval Tusti küla keskuses paisutatud Tusti paisjärv. Pärast järvest väljumist voolab kraav läbi Tusti metsapargi. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

## Vaata ka
*Tänassilma jõgi
*Tusti paisjärv

## Viited

## Välislingid
*
*
Ole Røisland

**Ole Røisland** (20. jaanuar 1911 Stavanger – 1981) oli Norra poksija.

Røisland sai 1929. aastal juba 18-aastaselt kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54 kg) Norra meistrivõistlustel 2. koha. Ta oli kokku neljakordne Norra meister aastatel 1932, 1933, 1946 ja 1948. Røisland osales 1929. aastal juba 18-aastaselt esimest korda maavõistlusel Norra eest Saksamaa vastu, kokku osales ta aastatel 1929–1946 rahvusvahelistel kohtumistel Norra eest 10 korral ning võitis neist 6 ja kaotas 4 kohtumist. 

Røisland sai kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 4. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1934) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile David McCleave'ile (Inglismaa) ja saades kolmanda koha kohtumises Fröhlichilt (Austria) loobumisvõidu. 

## Viited

## Välislingid
*Ole Røisland lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Asuriit

**Asuriit** on tumesinine karbonaatne mineraal keemilise valemiga Cu3(CO3)2(OH)2.

Asuriit esineb looduses sageli koos malahhiidiga, kuna mõlemad on võrdlemisi sarnase keemilise koostisega. Iisraelis leidub lausa asuriidi, malahhiidi ja krüsokolla segakivi, mida nimetatakse eliasekiviks. Kuna asuriit on väga pehme kristall, kasutataksegi seda ennekõike väärisesemete ja ehete valmistamiseks.

Peenestatuna on asuriiti keskajal ja varauusajal kasutatud värvipigmendina sinise värvi saamiseks, alternatiivina lasuriidist saadavale kallihinnalisele ultramariinile.

## Pildid

File:Azurite malachite cabochon gemstone.JPG|Asuriidi-malahhiidi segakivi ümarlihv
File:Azuritepigment.jpg|Peenestatud asuriit värvipigmendina
File:Lady with a Squirrel.jpg|Hans Holbein noorema maali "Daam oravaga" taust on maalitud asuriidist tehtud sinise värviga


## Välislingid

* Asuriit portaalis webmineral.com
* Asuriit kunsti- ja värviajaloo portaalis colourlex.com
* Asuriit veebinäitusel "Pigments through the Ages"
* Youtube: Sinise pigmendi valmistamine asuriidist (inglise keeles)
Kadri Vider

**Kadri Vider** (sünninimi **Kadri Korsen**; sündinud 26. novembril 1969 Tallinnas) on eesti keeleteadlane.

Ta on lõpetanud 1988. aastal Tallinna 4. keskkooli ja 1995. aastal Tartu Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal. Aastatel 1995–1999 õppis ta Tartu Ülikoolis magistriõppes, kaitses väitekirja "Sagedasemad eesti verbid semantilises andmebaasis" (juhendaja Haldur Õim) ja sai magistrikraadi üldkeeleteaduse erialal.

Ta töötas aastatel 1995–2007 Tartu Ülikoolis õppejõuna ja 2007–2011 Haridus- ja Teadusministeeriumi peaeksperdina. Alates 2011. aastast on ta Tartu Ülikooli Arvutiteaduse Instituudi Eesti Keeleressursside Keskuse tegevjuht.

## Tunnustus

* 2019 Tartu Ülikooli aumärk

## Teaduspublikatsioone
*1998 – Orav, Heili; Vider, Kadri. "Sõna tasandilt mõiste ruumi". Keel ja Kirjandus 1, lk 57–64
*2005 – Muischnek, K.; Vider, K. "Sõnaliigituse kitsaskohad eesti keele arvutianalüüsis". // Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamat (99–112). Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus.
*2013 – Vider, Kadri; Pisuke, Heiki; Mõtsküla, Peeter P.; Tuulik, Triin; Kelli, Aleksei. "Keeleressursside litsentsimise õiguslikke küsimusi". // Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamat 9, 333–347, ERYa9.21
*2016 – Kelli, Aleksei; Vider, Kadri; Pisuke, Heiki; Lindén, Krister. "Digitaalsete keeleressursside loomist ja kasutamist määrav õiguslik raamistik Eestis ja selle ühildumine CLARIN-i infrastruktuuriga". // Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamat 12, lk 81–98 

## Viited


## Välislingid
*Kadri Vider Eesti Teadusinfosüsteemis
*Eesti Keeleressursside Keskus
Tusti metsapark

**Tusti metsapark** on kaitsealune puistu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Tusti külas.

Pargi pindala on 3,9 ha ja sellest voolab läbi Teraseoja. Varem kandis park nime **Tusti kooli park**.

## Viited

## Välislingid
*
*
Ieronim Stebnitski

**Ieronim Ivanovitš Stebnitski** (vene Иероним Иванович Стебницкий; 12. oktoober (30. september vkj) 1832 Volõõnia kubermang – 10. veebruar (29. jaanuar vkj) 1897 Peterburi) oli Venemaa geodeet ja sõjatopograaf. Jalaväekindral (1896). 

## Päritolu ja haridustee
Ta oli pärit Volõõnia aadliperekonnast. 1852. aastal lõpetas ta Peterburi teedeinseneride korpuse instituudi. 1855. aastal astus ta Nikolai Kindralstaabi Akadeemiasse, kus õppis geodeesiaosakonnas, seejärel läbis ta praktika Pulkovo observatooriumis. 

## Karjäär ja töökäik
Pärast instituudi lõpetamist töötas ta Peterburi–Varssavi raudtee ehitusel, muuhulgas oli ta kaastegev Venemaa esimese metallist raudteesilla rajamisel (üle Luga jõe Preobraženskaja raudteejaama juures).

1858. aastal määrati ta tööle Kindralstaapi, aastast 1860 teenis ta Kaukaasia sõjaringkonna sõjatopograafia osakonnas, aastast 1867 osakonna ülemana.

Ta oli aastatel 1885–1896 Venemaa keiserliku armee sõjatopograafide korpuse juht, ühtlasi aastatel 1886–1896 Venemaa keiserliku armee peastaabi sõjatopograafia osakonna ülem. 

Aastast 1886 oli ta Venemaa Geograafiaühingu matemaatilise geograafia osakonna esimees. Aastast 1889 kuni oma elu lõpuni oli ta Geograafiaühingu esimehe abi. Ta võttis osa ka Venemaa Astronoomiaühingu tööst.

## Teadus
Ta teostas suuremahulisi geodeetilisi töid, võttis osa triangulatsiooni mahamärkimisest Põhja-Kaukaasias (suur osa tööst teostas ta ise). Ekspeditsioonidel Kaukaasias, Pärsias ja Türgis koostas eri piirkondade topograafilisi kaarte ning teostas astronoomilisi ja geograafilisi uurimusi, mille tulemused avaldas 1870. aastal trükis.  

Stebnitski tegevuses olid olulisel kohal kartograafia-alased tööd. Ta koostas rohkelt Venemaa kaarte, sealhulgas Kaukaasia piirkonna kohta.

Kokku on ta avaldanud üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
*Ta pälvis 1872. aastal Venemaa Geograafiaühingu Konstantini kuldmedali
*1878. aastal valiti ta Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks

## Isiklikku
Tema tütrepoeg Pjotr Kapitsa oli füüsik, Nobeli auhinna laureaat.

## Viited

## Välislingid
*Иероним Стебницкий. nekropole.info/ru
Maria Lohela

**Maria Tuulia Lohela** (sündinud 11. juunil 1978 Nivalas) on Soome poliitik, ta kuulub erakonda Põlissoomlased. 29. maist 2015 kuni 5. veebruarini 2018 oli ta Soome Eduskunna esimees.

Ta omandas bakalaureusekraadi inglise filoloogia alal Turu Ülikoolis.

Aastatel 2009–2012 oli ta Turu linnavolikogu liige. 2011. aasta Soome parlamendivalimistel valiti ta Eduskunna liikmeks (Põlissoomlaste nimekirjas). Samuti valiti ta 2015. aasta Soome parlamendivalimistel Eduskunna liikmeks ja 29. mail 2015 Eduskunna esimeheks. Ta kandideeris ka 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kuid ei osutunud valituks.

## Isiklikku
Ta on 2015. aastast abielus Samppa Mattilaga.

## Välislingid
* Maria Lohela koduleht (soome keeles)
* Maria Lohela Eduskunna kodulehel (soome keeles)
Tartu Ülikooli spordihoone

**Tartu Ülikooli spordihoone** on Tartus Ujula tänaval asuv Tartu Ülikooli Akadeemilisele Spordiklubile kuuluv spordihoone.

See avati 1982. aastal.

## Vaata ka
* Tartu Ülikooli kinesioloogia ja biomehaanika labor

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*
Puhja Kool

**Puhja Kool** on kool Tartu maakonnas Puhjas. 2017. aastani oli gümnaasium.

Esimene kool asutati Puhjas juba aastal 1686, kui Adrian Virginiuse palvel läks üks Forseliuse seminari kasvandik sinna lapsi õpetama.

## Viited

## Välislingid
*Puhja Kooli koduleht
Martin Hoffman

**Martin Hoffman** (1625 Reval, Eestimaa – 1712 Kingston, praegune New Yorgi osariik) oli teadaolevalt teine Põhja-Ameerika mandri pinnale jõudnud eestimaalane.

Tema isa oli Herman Hermanzen Hoffman ning pärines rootsiaegsest Tallinnast *(Reval*), kus teenis rittmeistrina Rootsi Kuningriigi ratsaväes.

1657. aastal jõudis Martin Hoffman umbes 22-aastaselt oma "Soome lahest pärineva julgusega" üle Atlandi ookeani Uus-Amsterdami kindlustatud faktooriasse Manhattani saare lõunatipul, kus asus Uus-Madalmaade halduskeskus Põhja-Ameerikas. Koloonias töötas ta sadulavalmistajana ning osales põlisameeriklasi tõrjuvates lahingutes Hudsoni jõe lähistel. Hiljem suundus ta Hudsoni orgu riskantsetele õnneotsingutele, kust alustas paaditsi kaubavahetusega Fort Oranije'i (tänapäeva Albany) ja Uus-Amsterdami (tänapäeva New York) vahel.

Tema esimene 1663. aastal sõlmitud abielu kestis vaid ühe aasta, mille jooksul vahetus võim, mil Inglismaa Kuningriigi koloonia Uus-Inglismaa vallutas vastupanuta Uus-Amsterdami ja muutis selle nime vastavalt New Yorgiks. 1664. aastal abiellus ta Emmerentje DeWittega. Abielludes sai ta Inglise kuninga käskkirjaga endale kingituseks olulise tähtsusega maavalduse Albanys. Hiljem kolis perekond Kingstonisse (praeguses Ulsteri maakonnas New Yorgi osariigis), kus ka Hoffman suri. Vanad linnaregistrid näitavad, et ta oli kuulunud jõukamate kodanike klassi ning maksnud jõudsalt tulumaksu.

Tal oli enda riidekauplejast teise naisega Emmerentje Claesen DeWittega viis last:
* Zacharius Hoffman, (1677 Huntington New York – 1744 Shawangunk New York)
* Annetje Hoffman, (1665 – ?)
* Marritje Hoffman, (? – ?)
* Nicholas Hoffman, (1680 – ?)
* Taatje Hoffman, (enne 1700 – ?)
Nicholase lapselaps oli Cornelia Hoffman (1734 – 1780), kes abiellus Isaac Rooseveltiga. Tema lapselapselapselapselaps oli aga Franklin Delano Roosevelt, kellest sai 32. Ameerika Ühendriikide president.

## Vaata ka
*Uus-Madalmaad
*Uus-Inglismaa
*Johan Schalbrick

## Viited

## Välislingid
*President Rooseveldi esiisa pärit Eestist? Tallinlane Martin Hoffmann ja tema sugupuu.Ameerika eestlase huvitavaid uurimusi Ameerika raamatukogudes., Järva Teataja, 23. juuli 1937, lk.5
* "Hoffmanide lood" , Uus Eesti, nr. 280, 12 oktoober 1938, lk. 8
* Hoffmanide sugupuu www.genealogy.com
Akste-Kärsa külanõukogu

**Akste-Kärsa külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Akste-Kärsa külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Tartumaa Ahja valla koosseisus.

Külanõukogu esimees 1945. aastast oli Gustav Soosaar.

Külanõukokku kuulusid Akste, Kärsa ja Valgesoo külad. Külanõukogu keskus asus Akstes. 

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Ahja vald likvideeriti ja Akste-Kärsa külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlusega Akste-Kärsa külanõukogu likvideeriti. Akste ja Kärsa küla liideti Ahja külanõukoguga, Valgesoo küla Põlva külanõukoguga.

Külanõukogu esimees aastatel 1951–1954 oli Arnold Klopets.

## Viited
Kiidjärve külanõukogu

**Kiidjärve külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu halduskeskus asus Karilatsi külas.

Kiidjärve külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 4. mai 1945 seadluse alusel Tartumaa Kiidjärve valla koosseisus. Külanõukogu esimees 1945. aastast oli Eduard Laanemäe.

Kiidjärve külanõukogu hõlmas Järve, Karilatsi, Koorvere, Küka, Leevi, Liiva, Lüko, Tõdu, Visse ja Voorepalu küla.

1. oktoobrist 1950  Tartu maakond ja Kiidjärve vald likvideeriti ning Kiidjärve külanõukogu arvati moodustatud Põlva rajooni koosseisu. 1. juulist 1954 Kiidjärve külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Vastse-Kuuste külanõukoguga.

## Viited
Kioma külanõukogu

**Kioma külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Külanõukogu hõlmas Aarna, Kioma, Kähri, Puskaru ja Tännassilma küla. Külanõukogu keskus asus Kioma külas.

Kioma külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Võrumaa Põlva valla koosseisus.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Põlva vald likvideeriti ja Kioma külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlusega Kioma külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Põlva külanõukoguga.

## Viited
Tartu Keskkonnahariduse Keskus

**Tartu Keskkonnahariduse Keskus** on loodusest hoolivat ja keskkonnasäästlikku eluviisi propageerivat laste huviharidust andev asutus Tartus.

2002. aastal asutatud Sihtasutus Tartu Keskkonnahariduse Keskus on välja kasvanud 1953. aastal loodud Tartu Linna Noorte Naturalistide Jaamast, hilisemast munitsipaalhuvikoolist Tartu Loodusmaja.

## Viited

## Välislingid
* http://www.tartuloodusmaja.ee/ET/
Gino Rossi (poksija)

**Gino Rossi** (sünninimi *Luigi*; 29. mai 1908 Piacenza – 1987) oli Itaalia poksija.

Rossi sai poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale David Carstensile (Lõuna-Aafrika Liit).

## Elukutselisena
Rossi poksis jaanuarist 1928 kuni aprillini 1934 elukutselisena. Ta pidas kokku 9 kohtumist, millest võitis 5 (neist 1 nokaudiga) ja kaotas 4 (neist 3 nokaudiga) kohtumist.

Kui tema esimesed kaks kohtumist elukutselisena vastavad tõele, on selgusetu, kuidas lubati tal harrastajana osaleda olümpiamängude poksivõistlustel.

## Viited

## Välislingid
* 
*Gino Rossi lehel ''BoxRec'' (inglise keeles)
Luigi Rovati

**Luigi Rovati** (24. november 1904 Cinisello Balsamo, Milano provints – 8. märts 1989) oli Itaalia poksija.

Rovati sai raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Alberto Lovellile (Argentina).

## Elukutselisena
Rovati poksis detsembrist 1932 kuni detsembrini 1937 elukutselisena. Ta pidas kokku 7 kohtumist, millest võitis 2 (neist 1 nokaudiga) ja kaotas 4 (need kõik nokaudiga) kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki.

## Viited

## Välislingid
* 
*Luigi Rovati lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Tusti oja

**Tusti oja** on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Tänassilma jõe vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 5,3 km, valgla pindala 11,5 km², langus 10 m ja lang 0,87 m/km. Oja saab alguse 49 m kõrgusel Tusti ja Moori küla piirilt ning suubub Tusti ja Surva küla piiril 39 m kõrgusel vasakult poolt Tänassilma jõkke 18,7 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

## Vaata ka
*Tänassilma jõgi

## Viited

## Välislingid
*
*
Koka oja

**Koka oja** (ka **Viru oja**) on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Tänassilma jõe vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 8,6 km, valgla pindala 12,12 km², langus 53 m ja lang 4,8 m/km. Oja saab alguse 94 m kõrguselt Võistre külast ning suubub Taari külas 41 m kõrgusel vasakult poolt Tänassilma jõkke 27,6 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Eesti U-23 jalgpallikoondis

**Eesti U-23 jalgpallikoondis** on Eesti alla 23-aastaste meeste jalgpallikoondis. Koondist haldab Eesti Jalgpalli Liit (EJL). 

2016. aastal kuuluvad Eesti U23 koondisse mängijad sünniaastaga 1992 ja nooremad.

## Mängud ja tulemused

### Viimase aasta kohtumised

### Eelseisvad kohtumised

## Koondislased

|-
|
### Rekordkoondislased

### Edukaimad väravakütid

## Peatreenerid

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondis

## Viited

## Välislingid
* Eesti U-23 koondis Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Eesti U-20 jalgpallikoondis

**Eesti U-20 jalgpallikoondis** on Eesti alla 20-aastaste jalgpallikoondis, mis kutsuti viimati kokku 2005. aastal. Koondist haldab Eesti Jalgpalli Liit (EJL).

## Mängud ja tulemused

### Viimase aasta kohtumised

### Eelseisvad kohtumised

## Koondislased

## Vaata
* Eesti jalgpallikoondis
* Eesti Jalgpalli Liit
Eesti U-18 jalgpallikoondis

**Eesti U-18 jalgpallikoondis** on Eesti alla 18-aastaste jalgpallikoondis. Koondist haldab Eesti Jalgpalli Liit (EJL).

Koondise peatreener on Alo Bärengrub.

## Vaata ka
* Eesti U-18 jalgpallikoondislaste loend
* Eesti U-18 jalgpallikoondise mängude loend

## Viited

## Välislingid
* Eesti U-18 koondis Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Eesti U-17 jalgpallikoondis

**Eesti U-17 jalgpallikoondis** on Eesti alla 17-aastaste jalgpallikoondis. Koondist haldab Eesti Jalgpalli Liit (EJL).

## Mängud ja tulemused

### Viimase aasta kohtumised

## Koondislased

|-
|
### Rekordkoondislased

### Edukaimad väravakütid

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondis
* Eesti U-23 jalgpallikoondis
* Eesti U-21 jalgpallikoondis
* Eesti U-20 jalgpallikoondis
* Eesti U-19 jalgpallikoondis
* Eesti U-18 jalgpallikoondis
* Eesti Jalgpalli Liit

## Välislingid
* Eesti U-17 koondis Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Ilinka Mitreva

**Ilinka Mitreva** (makedoonia keeles *Илинка Митрева*; 11. veebruar 1950 Skopje – 1. august 2022 Skopje) oli Põhja-Makedoonia poliitik, ta oli Makedoonia Sotsiaaldemokraatliku Liidu liige ja filoloogiaprofessor. Ta oli aastatel 2001 ja 2002–2006 Makedoonia välisminister.

Ta lõpetas aastal 1973 Skopje Ülikooli filoloogiateaduskonna romaani filoloogina. Magistritöö tegi ta Belgradi Ülikoolis ja doktoritöö Skopje Ülikoolis.

Ta töötas aastast 1974 Skopje Ülikooli filoloogiateaduskonna õppejõuna: assistendi ja dotsendina; aastatel 1999–2001 oli ta romaani keelte kateedri juhataja. 23. novembrist 2001 kuni 31. oktoobrini 2002 oli ta Skopje Ülikooli romaani keelte professor. Ta on mitmete teadustööde autor.

Poliitikasse asus ta aastal 1991 Makedoonia Sotsiaaldemokraatliku Liidu liikmena. Ta valiti aastatel 1994, 1998, 2002 ja 2006 Makedoonia parlamendi Sobranije liikmeks. Esimest korda oli ta Makedoonia välisminister 13. maist 2001 kuni 30. novembrini 2001, teist korda 1. novembrist 2002 kuni 26. augustini 2006.

## Isiklikku
Ilinka Mitreva oli abielus, tema abikaasa on kunstnik Ilja Penušliski, neil on üks laps.
Eesti U-15 jalgpallikoondis

**Eesti U-15 jalgpallikoondis** on Eesti alla 15-aastaste jalgpallikoondis. Koondist haldab Eesti Jalgpalli Liit (EJL).

Eesti U15 mängis neli ametlikku rahvusvahelist mängu 1999. aastal, kolm mängu 2019. aastal ja kaks mängu 2022. aastal.

Alates 2009. aastast mängib Eesti U15 koondis U17 Eliitliigas.

## Vaata ka
* Eesti U-15 jalgpallikoondislaste loend
* Eesti U-15 jalgpallikoondise mängude loend

## Välislingid
* Eesti U-15 koondis Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Infovabadus

**Infovabadus** on igaühe õigus ilma takistusteta vastu võtta, töödelda ning edastada üldiseks kasutuseks mõeldud informatsiooni. Tegu on rahvusvahelise kompleksse õiguspõhimõttega, mis infoühiskonnas väljendub avaliku teabe juurdepääsetavuses, tsensuuri puudumises, sõna- ja väljendusvabaduses, piirangutes jälitustegevusele ning eraelu puutumatuse kaitses.

Eesti põhiseaduses väljendab infovabaduse põhimõtteid vahetult 44. paragrahv, konkreetsema raamistiku annab infovabadusele avaliku teabe seadus.

Infovabadusega seostuvad küsimused intellektuaalomandi õigusest, patentidest ja andmekaitsest, eriti oluline on infovabadus Interneti ja digitehnoloogia kontekstis. Infovabaduse reguleerimise eest on võidelnud 1990. aastate lõpust alates Eesti Ajalehtede Liit. "Meie reliikvia on infovabadus" oli Eesti ACTA-protestide üheks lipukirjaks.

## Vaata ka
*Avaandmed
*Vabakultuur
*Avatud teadmus

## Viited
Suvorov

**Suvorov** võib tähendada järgmist:
*Suvorov (linn), linn Tula oblastis
*Suvorov (perekonnanimi)
** Aleksandr Arkadjevitš Suvorov (1804–1882), Venemaa Keisririigi diplomaat ja kindral
** Aleksandr Vassiljevitš Suvorov (1730–1800), Venemaa Keisririigi väejuht
** Arkadi Suvorov, Venemaa Keisririigi sõjaväelane
** Viktor Suvorov on Vladimir Rezuni kirjanikunimi
*Suvorov (aadlisuguvõsa), Vene aadlisuguvõsa
Apelsinimahl

**Apelsinimahl** on apelsinidest pressitud mahl.

Apelsinimahla kasutatakse ka kokteilide valmistamiseks.

Apelsinimahlast ja viinast segatud kokteili kutsutakse "kruvikeerajaks".

## Viited
Põhja-Iirimaa politseiteenistus

**Põhja-Iirimaa politseiteenistus** (inglise: *Police Service of Northern Ireland* (PSNI), iiri: *Seirbhís Póilíneachta Thuaisceart Éireann*) on Põhja-Iirimaa politseiorganisatsioon. 

Põhja-Iirimaa politseiteenistuse eelkäijaks oli peamiselt protestantidest koosnev Kuninglik Ulsteri Politseijõud (RUC), mis valvas korda ka Põhja-Iirimaa konflikti ajal. Konflikti lõpetanud Belfasti lepingu kohaselt pidi toimuma ka politseireform ja RUC asemel alustas 4. novembril 2001 tööd Põhja-Iirimaa politseiteenistus.

PSNI on politseitöötajate arvult Suurbritannia kolmas suurim politsei (Londoni Metropolitani politsei ja Šotimaa politsei järel) ning territoriaalse vastutusala suuruselt teine, jäädes alla vaid Šotimaa politseile. Politseitöötajate arvu poolest on PSNI umbes poole väiksem kui Iirimaa politsei Garda Síochána.

Tulenevalt relvastatud paramilitaarsete rühmituste kõrgendatud ohust kannavad PSNI politseinikud, erinevalt enamikust Suurbritannia ja Iirimaa politseinikest, teenistuses olles tavaliselt tulirelvi. Tulirelva kanda on neil lubatud ka töövälisel ajal.

## Viited
Kõveroja (Viljandimaa)

**Kõveroja** (ka **Karuoja**) on oja Võrtsjärve madalikul, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Tänassilma jõe vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 5,1 km, valgla pindala 11,3 km², langus 7 m ja lang 1,4 m/km. Oja saab alguse 45,5 m kõrguselt Tusti külas asuvast Puujala metsast ning suubub Surva ja Rebaste küla piiril 38,5 m kõrgusel vasakult poolt Tänassilma jõkke 13 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

## Vaata ka
*Tänassilma jõgi

## Viited

## Välislingid
*
*
Adula oja

**Adula oja** (ka **Piduli oja**) on oja Võrtsjärve madalikul, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala ja Viljandi vallas, Tänassilma jõe vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 10,1 km, valgla pindala 76,8 km², langus 7,5 m ja lang 0,74 m/km. Oja saab alguse 44,5 m kõrguselt Aimla külas Parika järvest ja suubub  Rebaste külas 37 m kõrgusel vasakult poolt Tänassilma jõkke 8,5 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

## Looduskaitse
Adula oja saab alguse Parika looduskaitsealal asuvast Parika järvest, oja lähe asub 800 m ulatuses kaitsealal. Samuti voolab oja läbi Jamsi metsise püsielupaiga sihtkaitsevööndi.

## Viited

## Välislingid
*
*
Ernest Peirce

**Ernest Peirce** (25. september 1909 Somerset-Wes, praegu Lääne-Kapimaa – 23. jaanuar 1998 Apache Junction, Maricopa ja Pinali maakond, Arizona, USA) oli Lõuna-Aafrika poksija.

Peirce sai keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Carmine DiBartholomeoile (USA) ning võites 3. koha kohtumises Roger Michelot'd (Prantsusmaa).

## Elukutselisena
Peirce poksis novembrist 1932 kuni juulini 1942 elukutselisena. Ta osales kokku 108 kohtumisel, millest võitis 64 (neist 20 nokaudiga) ja kaotas 26 (neist 1 nokaudiga) kohtumist ning 15 kohtumist jäi viiki.

Pärast teist maailmasõda kolis ta Michigani Ameerika Ühendriikides.

## Viited

## Välislingid
* 
*Ernest (Eddie) Peirce lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Hermann Paucker

**Hermann Julius Georg von Paucker** (vene keeles *Герман Егорович Паукер*;  12. oktoober (vkj)/ 24. oktoober 1822 Jelgava, Kuramaa kubermang – 29. märts (vkj)/ 10. aprill 1889 Peterburi) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväeinsener (kindralleitnant 1876) ja mehaanikateadlane. 

Ta oli militaarehitiste asjatundja ja kauaaegne inseneriteaduste õppejõud.  

## Elukäik
Pärast Peterburis asuva sõjaväeinseneride õppeasutuse *Главное инженерное училище* (hilisem Nikolai insenerikool) lõpetamist 1842. aastal ülendati ta porutšikuks ja jäeti õppejõuna (matemaatika repetiitorina) kooli tööle. Juba kuu aja pärast pidas 19-aastane noor õppejõud oma esimese loengu diferentsiaalarvutusest.

1847. aastal lähetati ta Prantsusmaale tutvumaks mehaanikateaduse rakendusvõimalustega ehitustöödel. 1850. aastal nimetati ta insenerikooli ehituskunsti adjunktprofessoriks.

1850. aastate teisel poolel sai Paucker laiemalt tuntuks Peeter-Pauli katedraali tornikiivri rekonstrueerimistööde tellingute püstitamisega Peterburis.

1866. aastal ülendati ta kindralmajoriks ja kinnitati mehaanikaprofessoriks. Ühtlasi pidas ta aastatel 1872–1879 loenguid Peterburi tehnoloogiainstituudis mehaanika ja ehituskunsti alal. Hiljem (enne 1882) sai ta Nikolai Inseneriakadeemia teeneliseks professoriks. 1876. aastal ülendati ta kindralleitnandiks. Õppejõu ametis oli ta 1882. aastani.

Koos arhitekt Aleksandr Vidoviga projekteeris ta Tsarskoje Selos asuva Katariina lossi kiriku rekonstrueerimisel kupli kandekonstruktsiooni – unikaalse ažuurse metalltarindi.

1888. aasta novembris määrati Paucker Konstantin Possieti asemele Venemaa Keisririigi teedeministriks. Tema ametisoleku aeg jäi lühikeseks. 29. märtsil (vkj) 1889. aastal suri ta kopsupõletikku.

## Teadus
Tema teadustegevus on põhiliselt seotud ehitusmehaanika valdkonnaga. 1849. aastal avaldas ta artikli "*О проверке устойчивости цилиндрических сводов*" ('Silindervõlvide stabiilsuse kontrollist'), milles ta esitas võlvide arvutuse meetodi. See meetod leidis Venemaal laialdast kasutust. Hiljem töötas ta välja kaare graafilise arvutusmeetodi. 

Paucker on ehitusmaterjaliõpetuse alusepanijaid Venemaal. Ta on arendanud ka pinnasemehaanikat, kus ta esitas vundamendi rajamissügavuse teooria. 

Tema peateos "*Строительная механика. Курс Николаевской инженерной академии*" ilmus pärast tema surma 1891. aastal.

## Tunnustus
*1883 – valiti Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia auliikmeks

## Isiklikku
Tema isa Magnus Georg Paucker oli matemaatik, vanaisa Heinrich Johann Paucker oli Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja.

Pärast Pauckeri surma läks tema ulatuslik isiklik raamatukogu testamendi kohaselt Nikolai Inseneriakadeemia valdusse.

## Viited

## Välislingid
*
Hanno Kübar

**Hanno Kübar** (10. märts 1930 Viluste, Veriora vald – 8. oktoober 2006 Tartu) oli eesti loomaarstiteadlane.

1948. aastal lõpetas ta Lihula Keskkooli. 1953. aastal lõpetas kiitusega Tartu Riikliku Ülikooli (kus oli õppinud loomaarstiteaduskonnas). 1953–1957 oli ta aspirant koduloomade histoloogia erialal. 1957. aastal kaitses ta Eesti Põllumajanduse Akadeemias veterinaarteaduste kandidaadi väitekirja "Põllumajanduslindude munajuha võrdlev-histoloogiline uurimus" (juhendaja Julius Tehver). 1984. aastal kaitses ta K. Skrjabini nimelises Moskva veterinaarakadeemias veterinaarteaduste doktori väitekirja "Морфометрическая характеристика гистоструктуры эндометрия коров и свиноматок в разных физиологических состояниях".

Aastatel 1953–1995 töötas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaarteaduskonna anatoomia, histoloogia ja füsioloogia kateedri õppejõuna: 1953–1956 assistendina, 1956–1960 vanemõpetajana, 1963–1965 dotsendi kohusetäitjana, 1965–1986 dotsendina. Aastatel 1986–1995 oli ta EPA professor ning anatoomia, histoloogia ja füsioloogia kateedri juhataja, 1995. aastast emeriitprofessor. Aastatel 1964–1969 oli ta lisaks EPA kaugõppeteaduskonna dekaan, 1977–1980 oli ta veterinaarteaduskonna dekaan.

Ta oli korporatsiooni Fraternitas Tartuensis liige.

## Tunnustus
*1998 Eesti Maaülikooli teenetemedal

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Kübar, Hanno, veterinaariadoktor, professor - Eesti Põllumajanduse Akadeemia anatoomia, histoloogia ja füsioloogia kateedri juhataja (1986)
Polaarpoiss

**"Polaarpoiss"** on 2016. aastal valminud Eesti mängufilm. Selle režissöör ja stsenarist on Anu Aun. 

## Sünopsis
Mattias (Roland Laos) on keskkooli lõpetav noormees, kes unistab fotograafiaõpingutest Berliini Kunstiakadeemias. Tema plaanid seab ohtu armumine hulljulgesse bipolaarsesse Hannasse (Jaanika Arum), kes tõmbab Mattiase kaasa sündmustekeerisesse, mis viib poisi seadusega pahuksisse. Päästes Hannat tema enese küüsist, paneb Mattias toime kuriteo, mis ähvardab ta aastateks trellide taha viia. Karistusest pääsemiseks on ainult üks viis – lasta end süüdimatuks tunnistada. Selleks aga tuleb Mattiasel teeselda ainsat psüühikahäiret, mida ta tunneb – bipolaarsust.

## Osatäitjad
*Roland Laos – Mattias
*Jaanika Arum – Hanna
*Jörgen Liik – Sander
*Kaspar Velberg – Ralf 
*Katariina Unt – Mattiase ema
*Rein Oja – Hanna isa
*Eric Simonin – Werner Wolf
*Ülle Kaljuste – õppealajuhataja
*Andrus Vaarik – matemaatikaõpetaja
*Mirtel Pohla – Katja, sanitar psühhiaatriahaiglas
*Indrek Sammul – Hardi, sanitar psühhiaatriahaiglas
*Henrik Kalmet – Lauri
*Joosep Jürgenson – Heiki
*Jaan Rekkor – Ott
*Ene Järvis – psühhiaater dr. Alttoa
*Raivo Adlas – kohtupsühhiaater
*Ago Anderson – öövaht
*Andres Mähar – politseinik
*Rain Simmul – politseinik
*Ivo Uukkivi – uurija
*Meelis Rämmeld – Mattiase advokaat
*Hendrik Toompere – lavaka komisjoni esimees
*Kersti Heinloo – koolipsühholoog
*Mart Müürisepp – Hanna austaja
*Mattias Naan – piletikontrolör
*Eldur Verš – piletikontrolör
*Jaanus Tepomees – kujundaja Chris
*Liisa Saaremäel – Laura
*Ester Kuntu – Liisa
*Markus Habakukk – Oskar
*Karl Laumets – Karl
*Kristiine Eliise Kadakas – Kristiine

## Auhinnad
* Auhind, EFTA - Eesti filmi- ja teleauhind (Eesti), 2017, parim filmikunstnik - Jaagup Roomet

### Nominatsioonid
* Nominatsioon, International Filmfestival Mannheim-Heidelberg (Saksamaa), 2016, publikupreemia; uustulnuka auhind Grand Newcomer
* Nominatsioon, International Cairo Film Festival (Egiptus), 2016, The Golden Pyramid for best Film; The Silver Pyramid for Best Director; The Bronze Pyramid for First or second Work
* Nominatsioon, Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhind (Neitsi Maali) (Eesti), 2016
* Nominatsioon, EFTA - Eesti filmi- ja teleauhind (Eesti), 2017, parima mängufilmi, režissööri, nais- ja meesnäitleja, operaatori, helirežissööri ja monteerija kategoorias

## Viited
* Filmi "Polaarpoiss" treiler
Serveripark

**Serveripark** (inglise keeles *server farm*) on samas füüsilises asukohas asuvate serverarvutite koogum, mida haldab tavaliselt üks asutus ja mille eesmärk on pakkuda ühe serveri arvutusvõimsust suurelt ületavat arvutusvõimsust. Serveripargi ülesanne on suuremahuliste arvutuste tegemine rakenduste (nt veebiserver, veebisaidid, prindiserver, nimeserver, tulemüür, e-äri rakendused) jaoks. Ühes serveripargis võib olla sadu või isegi tuhandeid serverarvuteid.

Serveripargis on sageli varuserverid, mis võtavad põhiserverite rikke korral nende ülesanded üle.

Serveripargis on serverarvutite kõrval tavaliselt ka kohtvõrgu kommutaatorid ja/või ruuterid, mille ülesanne on side tagamine serveripargi osade ning serveripargi ja kasutajate vahel.

Enamasti on serveripargi serverarvutid, ruuterid, toiteallikad, varundusseadmed ja muu seonduv elektroonika kinnitatud serveriruumis või andmekeskuses asuvatele standardsetele 19-tollistele püstikraamidele.

## Vaata ka
* Kobararvuti
* Salvestivõrk
* Võrgumälu
Robert Upshaw

**Robert Ridjell Upshaw** (sündinud 5. jaanuaril 1994 Fresnos) on USA korvpallur, kes mängis Eesti klubis BC Kalev/Cramo.
Loveč

**Loveč** (bulgaaria keeles *Ловеч*) on linn Bulgaarias Loveči piirkonnas. See asub riigi pealinnast Sofiast umbes 150 kilomeetri kaugusel kirdes.

## Viited

## Välislingid
Kharthlis Deda

**Kharthlis Deda** (gruusia keeles ქართლის დედა 'Kharthli ema') on mälestusmärk Gruusia pealinnas Thbilisis. Monument püstitati Sololaki künka tippu 1958. aastal, Thbilisi linna asutamise 1500. aastapäeval. Selle autor oli Elgudža Amašukeli. 

See on 20 m kõrgune gruusia rahvarõivastes naise kuju. Algvariant oli puust, 1963. aastal asendati see alumiiniumskulptuuriga (postament on rauast). 1990. aastatel vahetati skulptuur veel kord välja: langetatud pea asendati püstise peaga ning lisati loorberipärg. Naine hoiab vasakus käes veinikaussi nendele, kes tulevad rahus, paremas käes mõõka nendele, kes tulevad kurjade kavatsustega.
John By

**John By** (7. august 1779 Lambeth, London – 1. veebruar 1836 Frant, Ida-Sussex) oli inglise sõjaväeinsener (kolonelleitnant), Rideau kanali ehituse kuraator.  

Ta teenis Briti armee insenerikorpuses Corps of Royal Engineers. Tema juhtimisel rajatud Rideau kanal on tänapäeval arvatud UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Elukäik
1802. aastal saadeti ta Ülem-Kanadasse, kus ta tegeles Quebeci linna fortifikatsiooniga ja Saint Lawrence'i jõe laevatatavuse parendamisega. 

Aastatel 1811–1815 teenis ta Wellingtoni armees Euroopas. 

Arvesse võttes tema varasemat kogemust Kanadas, saadeti ta 1826. aastal sinna tagasi – seekord juhtima Rideau kanali ehitust. Esimese asjana tuli rajada kanaliehitajate asula. See sai tema auks nimetatud Bytowniks (hiljem (1855) nimetati see ümber Ottawaks). 1828. aastal ehitas ta üle Ottawa jõe silla Union Bridge ühendamaks Bytowni Wrightstowniga (hilisem Hulli linn). Kanali ehitus kestis kuus aastat ja see avati 1832. aasta kevadel.

## Välislingid

*By, John. Dictionary of Canadian Biography
*John By. Dictionary of National Biography (1901)
Lykeion

**Lykeios** (vanakreeka keeles Λύκειον) oli  Apollon Lykeiosele pühendatud hiiesalu Ateenas. Selle kõrval oli gümnaasium. Lykeionit kaunistasid hundipeaskulptuurid (λύκος 'hunt').

Lykeion on tuntud tänu selle territooriumil tegutsenud Aristotelese  koolile. Sealse õpetamiskoha Peripatose järgi on nime saanud peripateetikute koolkond.  Kool tegutses  ka pärast Aristotelest (algul Theophrastose juhtimisel), aastani 86 eKr, mil Rooma kindral Lucius Cornelius Sulla Kreekat ründas. 

Lykeioni jäänused avastati juhuslikult ehitustööde käigus 1996. Asukoht on Ateena akropolist läänes Küklaadide Kunsti Muuseumi lähedal. 

Lykeioni järgi on nime saanud lütseum.
Antigone (Sophokles)

**"Antigone"** (vanakreeka keeles Ἀντιγόνη) on tragöödia, mille kirjutas Sophokles hiljemalt aastal 441 eKr.

See on kolmest Teeba näidendist (Teeba triloogia) viimane, kuid see kirjutati esimesena. Näidend laiendab Teeba legendi ning algab sealt, kus Aischylose "Seitse Teeba vastu" lõppeb.

Näidend on ilmunud eesti keeles Anne Lille tõlkes 2024. aastal "Loomingu Raamatukogu" sarjas. Seda mängitakse 2024. aasta aprillist Vanemuises.

## Viited
Louis Wernwag

**Louis Wernwag** (4. detsember 1769 Württemberg, Saksa-Rooma riik – 12. august 1843 Harpers Ferry, Virginia osariik) oli saksa päritolu USA sillaehitaja.

Ta sündis Saksamaal. 1786. aastal siirdus ta kodumaalt Amsterdami, sealt edasi Philadelphiasse.
Ettevõtliku ja hea tehnilise vaistuga inimesena tegutses ta edukalt erinevates valdkondades, kuid laiemalt tuntuks sai ta sillaehitajana. Kokku ehitas ta 29 silda.

## Sillaehitus

Aastatel 1812–1813 ehitas ta üle Schuylkilli jõe Philadelphias üheavalise katusega puidust kaarsõrestiksilla sildega 103,6&nbsp;m (Colossus Bridge). Tollal oli see pikima avaga puitsild maailmas. Sild hävis tulekahjus 1. septembril 1838.

Tema teisi sildu: 1811. aastal ehitas ta tõstesilla üle Frankford Creeki Bridgeburgis Pennsylvanias. 1824. aastal taastas ta tulekahjus kannatada saanud teise tuntud sillaehitaja Theodore Burri varem püstitatud Port Depositi silla üle Susquehanna jõe Marylandis.

Oma viimase silla püstitas ta 1833. aastal üle Potomaci jõe Harper's Ferrys Baltimore'i–Ohio raudteel.

## Viited
Nicolaes Tulp

**Nicolaes Tulp** (9. oktoober 1593 – 12. september 1674) oli hollandi kirurg ja Amsterdami linnapea. Tulp kogus tuntust ausa kodanikuna ning ta oli kujutatud Rembrandti maalil "Doktor Tulpi anatoomialoeng". 

## Elu
Sünnijärgse nimega **Claes Pieterszoon** oli jõuka Amsterdami kaupmehe poeg. Aastatel 1611–1614 õppis ta Leidenis meditsiini. Pärast õpinguid naasis ta Amsterdami ja sai austatud arstiks, ta abiellus Aagfe Van der Voeghiga aastal 1617. Noore mehena võttis ta tulbi oma vapimärgiks ja muutis oma nime Nicolaes Tulpiks (Nicolaes oli väärikam versioon nimest Claes). Ta alustas tööd rahanduses ning sai linna varahoidjaks. Aastal 1622 sai ta Amsterdami magistraadiks.
Johannes Kiirend

**Johannes Kiirend** (18. august 1907 Undva – 8. märts 1979) oli eesti metsavend.

## Elulugu

Ta hoidus Vene ja Saksa sõjaväest. Teda kutsuti kolhoosi tööle. Nõukogude Liidus määrati talle kolhoosis Stalinile surma soovimise eest 25+5 aastat vangistust.

Ta arreteeriti 3. aprillil 1951, talle mõisteti 26. juunil 1951 25+5 aastat vangistust (§17–58–8), ta oli vangistuses Karaganda oblastis Kamõšlag-is. Vangistusest vabanes ta 20. juunil 1956. Pärast vanglast vabanemist astus ta kolhoosi.

## Isiklikku

Tema poeg Olev Kiirend on eesti maadleja. 

## Viited
Radivoj Korać

**Radivoj Korać** (serbia kirillitsas: Радивој Кораћ), mõnikord ka **Radivoje**; 5. november 1938 – 2. juuni 1969) oli serbia korvpallur. Korać hoiab korvpalli Euroliiga ühes mängus visatud punktide rekordit (99), rekordi püstitas ta hooajal 1964-65 Alvik Basketi vastu. Ta viskas belgia telesaates sajast vabaviskest sisse sada.

Korać suri autoõnnetuses aastal 1969, olles vaid 30-aastane. FIBA Euroopa asutas aastal 1971 temanimelise korvpalliturniiri. Korać nimetati aastal 1991 FIBA 50 kõigi aegade parima mängija hulka. Aastal 2002 nimetas Serbia korvpalliliit Serbia riikliku korvpallikarikasarja tema järgi. Ta võeti 2007. aastal FIBA Kuulsuste Allee liikmeks ning valiti järgmisel aastal Euroliiga 50 kõigi aegade parima söötja sekka.

Jugoslaavia koondisega võitis ta 1968. aasta suveolümpiamängudel hõbemedali, maailmameistrivõistlustel kaks hõbemedalit ning Euroopa meistrivõistlustel kaks hõbedat ja ühe pronksi.
Õunamahl

**Õunamahl** on õuntest pressitud mahl.

Õunamahla kasutatakse muuhulgas ka siidri ja kalvadose valmistamiseks.

## Viited
Kevadpüha

**Kevadpüha** on Eesti riigipüha, mida peetakse 1. mail. Pühaga tähistatakse kevade saabumist.

1. mai kui kevadpüha kattub nii rahvusvahelise töörahvapühaga kui ka Eesti rahvakalendri volbripäevaga.
Helen Melesk

**Helen Melesk** (sündinud 29. juulil 1980) on eesti fotokunstnik ja Eesti Fotokunstimessi korraldaja.

## Viited
Skättimine

**Skättimine** (inglise keeles *scat singing*) on vokaalmuusika alamžanr, kus esitatakse improviseeritud meloodiat arusaamatute silpide ja häälitsustega.

Kõige rohkem kasutatakse seda vokaaldžässis. 

Tuntuim skättija on Scatman John. Eestis tegeleb skättimisega Pastacas.

## Viited
Porgandimahl

**Porgandimahl** on porganditest pressitud mahl.

Porgandimahl sisaldab rohkesti A- ja D-rühma vitamiine.

## Viited
Joona oja

**Joona oja** (ka **Lillissaare kraav**) on kraav Võrtsjärve madalikul, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Tänassilma jõe vasakpoolne lisajõgi.

Kraavi pikkus on 8,8 km, valgla pindala 11,3 km², langus 5 m ja lang 0,4 m/km. Kraav saab alguse 39 m kõrguselt Rebaste külast ja suubub  Oiu külas Oiu luhal 34 m kõrgusel vasakult poolt Tänassilma jõkke 700 m kaugusel selle suudmest. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

Oja kaldal asuvad kaitsealuse must toonekure püsielupaigad.

## Viited

## Välislingid
*
*
Viinamarjamahl

**Viinamarjamahl** on viinamarjadest pressitud mahl.

Viinamarjamahlast valmistatakse kääritamise teel veini.

## Viited
Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Kirjastus

**Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Kirjastus** oli Tallinnas tegutsev ja Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomiteele alluv kirjastus. Kirjastus sai alguse 1963. aastal kirjastusest Perioodika eraldunud üksusest.

Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Kirjastuse direktor oli aastail 1962–1972 Georgi Reitsak (1910–1977), seejärel A. Ermel ja 1981–1988 Heino Peterson (1926–1988) ning hiljem Valeri Tšernõšev.

Kirjastus andis välja nii ajalehti (nt Rahva Hääl, Sovetskaja Estonija, Noorte Hääl, Säde, Õhtuleht) kui ka üheksat ajakirja (sh Eesti Kommunist, Nõukogude Naine, Nõukogude Õpetaja, Pikker).

EKP Keskkomitee Kirjastuse trükikoda, mille ehitamist alustati 1968. aastal, asus Tallinnas Tatari tänav 64 (aadressil Pärnu maantee 67a asunud, 1972. aastal valminud Ajakirjandusmaja taga).

## Viited
Ühe unistuse maja

**"Ühe unistuse maja"** on 2016. aastal valminud Eesti dokumentaalfilm, kus vaadeldakse noorte tantsijate saamist baleriinideks. Filmi režissöör on Ruti Murusalu.

## Viited
Pedro Sánchez

**Pedro Sánchez Pérez-Castejón** (sündinud 29. veebruaril 1972 Madridis) on Hispaania poliitik, alates 2. juunist 2018 Hispaania peaminister. 

Ta sündis Madridis Tetuáni eeslinnas. Ta õppis aastatel 1990–1995 Madridi Complutense Ülikoolis, mille lõpetas majanduse ja ärijuhtimise alal. Ta on täiendanud ennast Brüsseli vabas ülikoolis, Navarra ülikoolis ja Camilo José Cela ülikoolis. 

Ta on 2012. aastast majandusteaduse doktor. 2008. aastast on ta töötanud Camilo José Cela ülikoolis majandusteaduse õppejõuna.

Ta astus 1993. aastal Hispaania Sotsialistliku Tööpartei liikmeks (pärast Felipe Gonzáleze valimisvõitu samal aastal). Ta on olnud mitme Hispaania parlamendi koosseisu liige. Aastatel 2014–2016 ja 2017–2018 oli ta Hispaania opositsioonijuht.

Ta on olnud aastatel 2014–2016 ja uuesti alates 2017. aastast Hispaania Sotsialistliku Tööpartei peasekretär.

Alates 25. novembrist 2022 on ta ka Sotsialistliku Internatsionaali president.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks last.