open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
David Johann Rahr

**David Johann Rahr** (2. mai 1677 Tallinn – 8. august 1753 Kihelkonna) oli baltisaksa päritolu pastor Saaremaal.

Tema isa Hermann Rahr oli Toomgildi vanem Toompeal ja Toomkiriku, kus ka David Johann ristiti, varustaja.

Rahr õppis alates 1694 luterlikku teoloogiat Riias lütseumis. Pärast seda, kui Eesti ja selle saared 1710. aasta sügisel katkuohvriks langesid, mille tagajärjel suurem osa rahvast suri ja Saaremaal kaheteistkümnest luterlikust pastorist ainult kaks ellu jäid, nimetati ta 1711. aastal Kihelkonna ja Mustjala pastoriks. 

1715. aastal sai ta Saaremaa konsistooriumi assessoriks. Aastatel 1740 kuni 1741 oli ta Mälgu karjamõisa maade omanik. 1743. aastal jättis ta Mustjala koguduse oma väimeespojale pastor Johann Georg Raderechtile (sünd. 1721, Kuressaares), siiski jäi ta (1710–1753) kuni oma surmani pastoriks Kihelkonnale. 

Ta suri 8. augustil 1753 pärast kaheksapäevast haigust.

## Viited
Pelda oja

**Pelda oja** (ka **Jaska oja**) on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas Viljandi maakonnas Põhja-Sakala ja Viljandi vallas, Tääksi oja vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 13,1 km, valgla pindala 30,1 km², langus 67 m ja lang 5,11 m/km. Oja saab alguse 106 m kõrgusel Auksi külas ja suubub Kurnuvere külas 39 m kõrgusel vasakult poolt Tääksi ojasse 2,4 km kaugusel selle suudmest. Ojale on paisutatud Kerita järv, Jaska järv ja Pelda järv. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Teresa Teng

**Teresa Teng** (ka **Teng Li-Chun** või **Deng Lijun**, traditsioonilises hiina kirjas 鄧麗君, lihtsustatud hiina kirjas 邓丽君; 29. jaanuar 1953 Baozhong – 8. mai 1995) oli Taiwani poplaulja.

Ta sündis aastal 1953 Baozhongis Yunlini maakonnas Taiwanil. Ta oli tuntud oma rahvalaulude ja romantiliste ballaadide esituste poolest ning oli üks kuulsamaid Aasia lauljaid 20. sajandil. Paljud tema laulud said standardiks veel eluajal. Tema laule on salvestatud mitte ainult mandariini, vaid ka Taiwani Hokkieni, kantoni, jaapani, indoneesia ja inglise keeles.

Teng kannatas terve elu astma all. Ta suri 1995. aastal astmahoo ajal, kui oli puhkusel Tais.
Dragoș Tudorache

**Ioan Dragoș Tudorache** (sündinud 14. jaanuaril 1975 Vasluis) on Rumeenia poliitik. Ta oli 7. septembrist 2016 kuni 4. jaanuarini 2017 Rumeenia siseminister.

Ta sündis aastal 1975 Vasluis Vaslui maakonnas. Ta on lõpetanud Iașis asuva Alexandru Ioan Cuza Ülikooli õigusteaduskonna.

## Viited
Burlingtoni tulistamine

**Burlingtoni tulistamine** leidis aset 23. septembril 2016 USA-s Washingtoni osariigis Burlingtonis Cascade Malli kaubanduskeskuses. Kell 18.20 kohaliku aja järgi tappis tulistaja kaubanduskeskuses neli naist ja ühe mehe ning põgenes enne politsei saabumist. 24. septembril Oak Harboris arreteeris politsei kahtlustatavana 20-aastase Türgis sündinud ja lapsena perega USAsse elama asunud Arcan Cetini.

## Viited

## Välislingid
* USA kaubanduskeskuses tappis tulistaja viis inimest
* Politsei tabas USA kaubanduskeskuses viis inimest tapnud mehe
Kingsi maakond

** Kingsi maakond** võib olla:

## USA-s
*Brooklyn ehk New Yorgi osariigi Kingsi maakond
*Kingsi maakond on California osariigi maakond
*Rhode Islandi osariigi Washingtoni maakonna endine nimi 

## Iirimaal
*Offaly krahvkonna endine nimi

## Kanadas
*Kingsi maakond (New Brunswick)
*Kingsi maakond (Nova Scotia)
*Kingsi maakond (Prints Edwardi saar)

## Vaata ka
*Kingi maakond
*Queensi maakond
Queensi maakond

**Queensi maakond** võib olla:

## USA-s
*Queens kui New Yorgi osariigi maakond

## Kanadas
*Queensi maakond (New Brunswick)
*Queensi maakond (Nova Scotia)
*Queensi maakond (Prints Edwardi saar)

## Iirimaal
*Laoisi maakonna endine nimi

## Vaata ka
*Kingsi maakond
Liina Randpere

**Liina Randpere** (sündinud 18. märtsil 1983) on eesti ajakirjanik, treener ja kultuurikorraldaja.

Ta on lõpetanud 2006. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli audiovisuaalse meedia (telerežii) erialal ning juhtinud tele- ja raadiosaateid.

Ta on end täiendanud Eesti Olümpiakomitee ja teiste organisatsioonide korraldatud koolitustel treenerina. 

Ta on töötanud spordiklubides rühmatreeningute treenerina ja tegutsenud 2006. aastast kutselise üritustejuhina. 2009–2011 töötas rahvusvaheliselt sertifitseeritud (IKO) lohesurfi instruktorina.

## Töö ja looming
### Televisioonis

### Raadios

## Isiklikku
Tal on kaks poega ja tütar.

## Viited
Österland

**Österland** (soome keeles *Itämaa*, 'Idamaa') on ajaloolis-geograafiline nimi Rootsi kuningriigi seitsmele Norrlandi idapoolsele maakonnale ehk peamiselt maa-alale, mis katab praeguse Soome. Nimi oli kasutusel eriti 14. ja 15. sajandil. 

14. sajandi alguses oli Rootsi kuninga võim nõrgenenud ja põlised soomlastega asustatud alad olid jagatud kahe, Turu ja Viiburi lossihärra vahel. Esmane valitseja oli Turu lossi pealik ehk "Soome eesistuja" (ladina keeles *Capitaneus Finlandiae*). Täiskasvanuks saanud Magnus III Smek (soome keeles *Maunu Eerikinpoika*) otsustas kindlustada kuningavõimu ja määras 8. septembril 1340 enda protežee Dan Nilssoni (soome keeles *Dan Niilonpoika*) kogu Soome ehk nii Turu kui ka Viiburi lossiläänide võimukandjaks. Käsukirjas kasutati esmakordselt mõistet *Österlandet* ehk *Itämaa* Soome kohta.

15. sajandi jooksul hakkas nime "Soome", mis varem oli tähendanud ainult Päris-Soome maakonda, tähendus laienema ja kõrvale tõrjuma nime *Itämaa*.

Soome kirjakeele isa Mikael Agricola kasutas aastal 1548 mõistet Soome (*Suomi*) samaaegselt nii uues kui ka vanas tähenduses: "Sille echke teme coco Somen Makunda ombi yxi Hijppakunda nin se quitengin Seitzemen Päruchtinan Länein iaetan ninquin Jacobus Zeiglerus Landanus kirioittapi. Joista se Ensimeinen ia ylimeine' ombi se Etele ia pohia Some." See vanas soome kirjakeeles tekst oleks eesti keelde tõlgituna: "Kuigi see kogu Soome maakond on üks piiskopkond [NB! uuem tähendus!], siiski see jagatakse seitsmeks maakonnaks nagu Jacobus Zeiglerus Landanus on kirjutanud. Neist esimene ja ülem on Lõuna- ja Põhja-Soome. [NB! Tähendab Päris-Soome lõuna- ja põhjapoolt; vanem tähendus!].

## Viited
Kalle Sepp

**Kalle Sepp** (sündinud 12. novembril 1982 Tallinnas) on eesti laulja.

## Haridus
Ta õppis Tallinna Kivimäe Põhikoolis ning lõpetas 2001. aastal Tallinna Nõmme Gümnaasiumi. 2007. aastal sai Tallinna Ülikoolist töö- ja tehnoloogiaõpetuse õpetaja erialal bakalaureusekraadi, pärast seda astus magistriõppesse. 

## Töö
Ta on töötanud Eesti Televisiooni produtsendi assistendina ning lauljana kruiisilaevade meelelahutusprogrammides. 2009. aastast töötab revüüteatris Starlight Cabaret õhtujuhi ja lauljana. Lisaks laulab ta veel Tallinna Ülikooli Meeskooris (oli 2003–2013 koori president) ja solistina ansamblis The Purple Gang. 

### Teatris ja televisioonis

Ta on osalenud koorilauljana muusikalides „Romeo ja Julia“ (NUKU), „Pipi Pikksukk“ (Muusikaliteater), Cole Porteri „Nii on meil moes“ (Muusikaliteater), „Shrek“ (NUKU) ning üles astunud Juan Peróni rollis muusikalis “Evita”, Ooperifantoomi ja *monsieur* André rollis muusikalis “Ooperifantoom” (Vanemuine). 

Ta on mänginud telesarjades "Kelgukoerad" (2010) ja "Viimane võmm" (2015).

## Saavutusi

Ta võitis 2016. aastal (viiendal hooajal) meelelahutussaate "Su nägu kõlab tuttavalt".

## Isiklikku

Tema ema on Tallinna Kivimäe Põhikooli direktor Maie Sepp. Kalle Sepp peab end saarlaseks, ta maakodu asub Saaremaal Pöides. 

## Viited

## Välislingid
*  IMDb
Dominion

**Dominion** võib olla:

## Kohad
*Dominion (Nova Scotia)
*Dominion (Maryland)
*The Dominion (San Antonio)

## Muusika
*"Dominion", Don McLeani album
*"Dominion", Kameloti album
Tääksi-Välgita-Kehklase org

**Tääksi-Välgita-Kehklase org** on ürgorg Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas.

Org on põhjaloode-lõunakagu suunaline ja see liigestab kõrgustiku põhjaosa, eraldades põhjaosa idaserva ülejäänud põhjaosast.

Orus leidub ahelikuna hulgaliselt oose, neist suurimad on lõunas asuvad Varesemäed ja põhjas asuv Tääksi oos.

## Tääksi ürgorg
Oru põhjapoolset otsa nimetatakse Tääksi ürgoruks ja see ulatub kõrgustiku põhjaservani ning suubub seal Navesti orgu. Mööda Tääksi orgu voolab oru keskosast 63 m kõrguselt lähtuv Tääksi oja, mis suubub 38,5 m kõrgusel Navesti jõkke.

## Välgita ürgorg
Oru kesk- ja lõunapoolset osa nimetatakse ka Välgita ürgoruks ja see suubub kõrgustiku põhjaosa muust kõrgustikust eraldavasse Tänassilma-Viljandi-Raudna orgu. Tääksi oja lähtest umbes 1,6 km lõuna pool voolab läänest orgu Viru oja, mis kulgeb kogu oru lõunaosas ning suubub 40,5 m kõrgusel Tänassilma jõkke. Oru lõunaosas asuvad Varesemäed, mille idapoolsel jalamil on Viru ojale paisutatud Kehklase järv.
Georgi Orlov

**Georgi Orlov** (vene keeles Георгий Иванович Орлов; 28. aprill 1884 Peterburi – 15. oktoober 1941 Sevurallagi vangilaager, Sosva, Sverdlovski oblast) oli Eesti arst ja poliitik, I Riigivolikogu liige.

## Elulugu
Georgi Orlov sündis Peterburis õigeusu preestri pojana. Tema isa Ivan Orlov oli Irkutski polgu preester.

Lõpetas õigeusu vaimuliku seminari ja astus Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1911 arsti astme väärilisena.

Osales arstina nii Esimeses maailmasõjas kui ka Vabadussõjas (Loodearmee ridades). Alates 1920. aastatest töötas ta jaoskonnaarstina Laura alevikus Petserimaal ning lõi kaasa Petserimaa vene haridus- ja kultuuriseltside töös.

Ta oli I Riigivolikogu liige 30. valimisringkonnast.

Georgi Orlov arreteeriti NKVD poolt koos abikaasaga 14. juunil 1941 ning viidi Vene NFSVsse Sevurallagi vangilaagrisse, kus ta suri eeluurimise ajal.

## Isiklikku
Tema abikaasa Veera arreteeriti ja küüditati 14. juunil 1941 Siberisse, ta suri 1942. aastal Tomski oblastis Retška Panja külas.

Tema noorem poeg Igor (1917–1944) mobiliseeriti 1941. aastal Punaarmeesse, kus teenis sanitarina. Nooremseersant Igor Orlov langes Tehumardi öölahingus 10. oktoobril 1944, võideldes 249. Eesti Laskurdiviisi 917. Laskurpolgu ridades. Ta on maetud Tehumardi vennaskalmistule.

## Viited

## Allikad
*Dr. Georgi Orlov. Vesti Dnja nr 46 (3705), 26. veebruar 1938, lk 1

## Välislingid
*Georgi Orlov, portreefoto (1904). Tartu Keiserliku Ülikooli arstiteaduskonna üliõpilaste portreefotod. Eesti Rahvusarhiiv, RA EAA.402.1.31508.59
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Ülem-Suetuk

**Ülem-Suetuk** (Верхний Суэтук, varem Kamennõi Brod) on küla Venemaal Krasnojarski krais (varem Jenissei kubermangus) Karatuzskoje rajoonis.

Külas on suur eestlaste kogukond.

Ülem-Suetuk on asutatud 1850. aastal. Asutamine kinnitati ametlikult 1851.

Külas asub eestlaste kirik.

1901. aastast tegutseb külas puhkpilliorkester.

Külas tegutseb 9-klassiline põhikool, kus 2009. aasta seisuga õppis 12 õpilast. Koolis õpetatakse ka eesti keelt.

Ülem-Suetuki naaberküla Ülem-Bulanka ehk Pulan on samuti eestlaste küla.

## Viited

## Kirjandus
* *Siin Siberi maa peal kasvanud. Eesti asundused I.* Koostanud A. Korbja K. Peebo, viisid J. Oras. Tartu 1995.

## Välislingid
* Suurim eestlaste küla Siberis - Ülem-Suetukk ETV, 6.08.2013
* Ülem-Suetuk - soojad tukid ERR arhiiv
Andres Lehestik

**Andres Lehestik** (sündinud 4. septembril 1962) on eesti taksidermist.

Ta on avaldanud luulet ajakirjas Looming. Ta on avaldanud ka mitu luulekogu ning on ajalehe Eesti Kirik regulaarne kaastööline. 

Lehestik on olnud ka EELK Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse juhatuse esimees.

## Pere
Tema isa oli pedagoog Paul Lehestik.

## Välislingid
*Andres Lehestiku ja Ulla Preedeni luule ja maali näitus "Rahutu lummus" Põlva Keskraamatukogus
Emil Dimitriev

**Emil Dimitriev** (makedoonia keeles *Емил Димитриев*; sündinud 19. märtsil 1979 Probištipis) on Põhja-Makedoonia sotsioloog ja poliitik, ta kuulub kristlik-demokraatlikku erakonda VMRO-DPMNE. Ta oli 16. jaanuarist 2016 kuni 31. maini 2017 Makedoonia peaminister.

Ta sündis aastal 1979 Probištipis (praeguse haldusjaotuse järgi Probištipi vallas Ida regioonis). Ta on lõpetanud Pühade Kirilluse ja Metoodiuse nimelise Skopje Ülikooli ja Belgradi Ülikooli.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks last.

## Välislingid
* Elulugu valitsuse lehel
Andrew Carnegie

**Andrew Carnegie** (25. november 1835; Dunfermline Šotimaa – 11. august 1919; Lenox Massachusettsi osariik) oli šoti päritolu tööstur, terasetööstuse magnaat ja filantroop Ameerika Ühendriikides. Ta oli kullatud ajastu üks tuntumaid ja rikkamaid esindajaid.

## Välislingid
*
Põlva Keskraamatukogu

**Põlva Keskraamatukogu** on Põlva vallavalitsuse hallatav rahvaraamatukogu, millel on maakonnaraamatukogu staatus.

Raamatukogu eesmärk on tagada elanikele vaba ja piiramatu juurdepääs informatsioonile, teadmistele ja kultuurile, toetada elukestvat õppimist ja enesetäiendamist ning teha koostööd külakogukonnaga, piirkonna haridus-, kultuuri- ja spordiasutustega, sh mittetulundusühingutega, sihtasutustega ja seltsingutega. Raamatukogu põhieesmärk maakonnaraamatukoguna on Vabariigi Valitsuse kultuuripoliitika põhisuundade jälgimine, maakonna raamatukogude komplekteerimine, tegevuse analüüsimine ja aruandluse korraldamine, erialane nõustamine ja täienduskoolituse korraldamine.

1996. aastast tegutseb raamatukogu Põlvas, Kesk tänav 16 asuvas hoones, mis on ehitatud 1910. aastal seltsimajaks endise kirikukõrtsi asemele (hoonele pandi nurgakivi 30. mail 1910 ning ehitis valmis poole aastaga).

## Struktuu r
Põlva Keskraamatukogul on haruraamatukogud Ahjal, Himmastes, Kauksis, Kiidjärvel, Kiumal, Peril, Taevaskojas (Taevaskoja raamatukogu), Tilsis, Moostes, Rasinal, Vanakülas ja Vastse-Kuustes.

## Ajalugu
Praeguse Põlva Keskraamatukogu eelkäijaks on 1926. aastal asutatud Koiola Valla Avalik Raamatukogu, mis asus Põlva külje all Koiola vallamajas. 1926. aastal oli raamatukogus ainult 69 raamatut. Esimese tegevusaasta aruandest loeme, et raamatukogu asus toas pinnaga 13 ruutmeetrit. Raamatud olid kapis, kuhu mahtus 1,5 jooksevmeetrit riiuleid. Raamatukogu oli avatud igal reedel 3 tundi. Lugejaid oli esimesel tegevusaastal 23, neist 4 õpilast.

## Viited
 

## Välislingid
* Raamatukogu koduleht
* Põlva Keskraamatukogu Facebookis
Kesk tänav (Põlva)

**Kesk tänav** on tänav Põlvas.

Kesk tänaval asuvad Põlva turg, Põlva Maarja kirik, Põlva Keskraamatukogu, Põlva Kultuuri- ja Huvikeskus, Põlva Kool, Mesikäpa Hall.
Čerykaŭ rajoon

**Čerykaŭ rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1020 km². 2016. aasta seisuga elas seal 13530 inimest.

Rajoon moodustati 17. juulil 1924. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Jaziory, Rečyca, Sormaŭ, Viepryni ja Vieramiejki külanõukogu. Halduskeskus on Čerykaŭ linn.


Post exchange, Sakałoŭka.jpg|Sakałoŭka postijaama hoone
Veremeyki Forestry.jpg|Vieramiejki
Чэрыкаў. Царква ў перабудаваным будынку (01).jpg|Čerykaŭ õigeusu kirik


Rajooni suurimad jõed on Sož ja selle lisajõgi Vołčas. Rajooni territoorium asub Orša-Mahiloŭ orundi nõlvadel,keskmiselt 150-175 meetri kõrgusel. Madalaim koht (131 meetrit) asub Soži orus, kõrgeim koht Novaja Belica külas ulatub 189 meetrit üle merepinna. Metsaga on kaetud 41% rajoonist

2009. aasta seisuga olid elanikest 94,21% valgevenelased, 4,51% venelased ja 1,29% oli teistest rahvustest. 83,9% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 14,94% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 38,33% elanikke, vene keelt aga 56,44%.

Tšornobõli katastroofi tagajärjel muutusid mitmed rajooni piirkonnad, sealhulgas ka Kamarovičy küla, elamiseks kõlbmatuks.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Infot rajooni kohta (*valgevene keeles*)
*Rajooni kaart
Luha oja

**Luha oja** on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Navesti jõe vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 7 km, valgla 10–25 km², langus 26 m ja lang 3,7 m/km. Oja saab alguse 64 m kõrgusel Jaska külas ning suubub Navesti, Jaska ja Paaksima küla piiril 38 m kõrgusel Navesti jõkke. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Irina Bokova

**Irina Georgieva Bokova** (bulgaaria keeles *Ирина Георгиева Бокова*; sündinud 12. juulil 1952 Sofias) on Bulgaaria diplomaat ja poliitik, ta on Bulgaaria Sotsialistliku Partei liige. Ta oli 15. novembrist 2009 kuni 2017 UNESCO peadirektor.

Ta on lõpetanud 1976. aastal Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi.

## Tunnustus
*2010 – valiti Venemaa Kunstide Akadeemia välisliikmeks
*2015 – Venemaa Teaduste Akadeemia auprofessor

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks täiskasvanud last (kes elavad USA-s). Tema isa Georgi Bokov (1920–1989) oli Bulgaaria Rahvavabariigi kommunistlik poliitik ja ajakirjanik, vend Filip Bokov on Bulgaaria diplomaat ja poliitik.
Cornelius Vanderbilt

**Cornelius Vanderbilt** (27. mai 1794 Staten Island – 4. jaanuar 1877 New York) oli Ameerika Ühendriikide filantroop ja ärimagnaat raudteenduses ja laevanduses. Ta oli kullatud ajastu alguspoolel üks nimekamaid isikuid.

## Elulugu
### Laevandus

Ta alustas juba noorena tööd Staten Islandi ümbruses elutsevate austrite vahendamisega Washington Market hulgimüügiturule Lower Manhattanil. Hiljem osales ta New Yorgi parvlaevaliikluses, laiendades seda Hudsoni jõele ja Uus-Inglismaa rannikule. California kullapalaviku ajal pidas ta käigus aurulaevade liiklust New Yorgist Nicaragua kaudu Californiasse.

### Raudteendus

Ta omastas ja seejärel ühendas USA kirdeosas opereerivad raudteevõrgustikud hiidkorporatsioonina ühise nime alla New York Central and Hudson River Railroad

### Heategevus
1873. aastal andis ta toetuse Nashville'is asuva Vanderbilti Ülikooli rajamiseks.

## Mälestus
Tema auks on nimetatud puiestee – Vanderbilt Avenue – tänapäeval New Yorgi ja Connecticuti osariiki teenindavate raudteeliinide lõppjaama Grand Central Terminali läheduses.

## Varandus
Vanderbilt on olnud ajaloo üks rikkamaid inimesi. Tema surma ajal oli tema vara väärtus umbes 105 miljonit dollarit (2016. aasta väärtuses üle kahe miljardi dollari).

## Vaata ka
* Vanderbilti häärber

## Viited
Riigikogu vanematekogu

**Riigikogu vanematekogu** on organ, mis koosneb Riigikogu juhatuse liikmetest ja Riigikogu fraktsioonide esimeestest.

## Välislingid
*"Riigikogu vanematekogu soovib kõrgete teenistujate palgad lahti külmutada" ERR, 09.11.2017 (koos fotoga)
Papioru tiik

**Papioru tiik** (ka **Papioja järv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Olustvere alevikus.

Järve pindala on 1,2 ha, valgla suurus 1,7 km², kõrgus merepinnast 61,5 m, vee maht 18 000 m³ ja see on paisutatud Papioru ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Kamarovičy

**Kamarovičy** (Камаровічы, vene keeles Комаровичи (*Komarovitši*), transkribeerituna **Kamarovitšõ**) on endine küla Valgevenes Mahiloŭ oblastis Čerykaŭ rajoonis Rečyca külanõukogus. Kamarovičy asub Mahiloŭ linnast 100 kilomeetri kaugusel Vołčasi jõe kaldal.

Piirkonna varajasest asustusest annab kinnitust külas asuv rauaajal rajatud linnamägi. Küla ennast mainiti kirjalikult esimest korda aastal 1568. Algselt oli see riiklik omand. Eravaldusse läks see aastal 1660, mil hakkas kuuluma Gruszeckitele. XIX sajandi keskpaigas läks see Michał Aleksander Hołyński valdusse. Aastail 1867–1872 ostsid sealsed talunikud oma maad välja, nii et sealne mõis kadus ajalukku.

Aastal 1909 oli külas 700 elanikku. Teise maailmasõja eel elas külas 220 inimest ja seal oli 72 maja. Aastal 1943 põletasid Saksa okupatsiooniväed maha 70 sealset maja.

Tšornobõli katastroofi tagajärjel muutusid mitmed rajooni piirkonnad, sealhulgas ka Kamarovičy küla, elamiskõlbmatuks. Asula likvideeriti siiski alles aastal 2002, mil seal oli 312 elanikku.

## Pilte


Монумент.jpg|II maailmasõja ohvrite mälestusmärk
Памятный_знак.jpg|Teetõke ja mälestusmärk küla sissesõiduteel


## Viited

## Välislingid

*Fotod lendisest külast
Papioru oja

**Papioru oja** on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Luha oja vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 4,5 km, valgla alla 10 km², langus 35 m ja lang 7,8 m/km. Oja saab alguse 74 m kõrgusel Reegoldi külas ja suubub Jaska külas 39 m kõrgusel vasakult poolt Luha ojasse. Oja voolab läbi kaitsealuse Papioru ja pärast orust väljumist on sellele paisutatud Papioru tiik. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Hans Ziglarski

**Hans Ziglarski** (16. oktoober 1905 Białystok, Venemaa keisririik – 12. veebruar 1975) oli Saksamaa poksija, rahvuselt juut.

Ziglarski oli kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54 kg) Saksamaa meister 1928. aastal.

Ziglarski sai kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Horace Gwynne'ile (Kanada). Ta osales kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Ajateater

**MTÜ Ajateater** on 2010. aastal asutatud projektiteater. 

Ajateatri peamiseks eesmärgiks on väärtustada ja tutvustada eesti kultuuripärandit ja mõttelugu kaasaegse ja professionaalse teatri väljendusvahendite abil.

Ajateatri asutajaliikmed on Anne Velt, Katrin Valkna ja Tarvo Krall.

## Välislingid
*Koduleht
Toomas Ehrpais

**Toomas Ehrpais** (15. juuli 1947 Nissi vald, Harjumaa – 31. juuli 2002) oli Eesti metsaülem ja metsandustegelane.

## Töökäik
Toomas Ehrpais töötas 1967. aastast Vardi metskonnas. Alustas seal tööd metsnikuna Jõgeva metsamajanduse tehnikumi (praegune Luua Metsanduskool) metsatehniku diplomiga lõpetamise järel ning oli 1978. aastast kuni elu lõpuni oli Vardi metsaülem. 

Toomas Ehrpaisi tegevus oli mitmekülgne. Töö kõrvalt lõpetas ta 1981. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia (praegune Eesti Maaülikool) metsandusteaduskonna metsainseneri kvalifikatsiooniga ning jätkas teadustegevust magistriõppes. Oli Eesti Metsaseltsi juhatuse liige. Asutas Nissi koolimetskonna ja juhendas seda. Korrastas Varbola maalinna, algatas Varbola puupäevad  ja puuskulptuuride võistlused, asutas kodukandis mitu looduskaitseala, oli mitme seltsi liige.

## Tunnustus
*Valgetähe V klassi teenetemärk, 2002

## Isiklikku

Ehrpaisid on üks vanemaid metsameeste suguvõsasid Eestis.  Vanim teadaolev metsavahi ametit pidanud suguvõsa liige on 1715. aastal sündinud Vahi Ott. Toomas Ehrpaisi ema Marta Ehrpais oli Saksa valitsuse ajal Sutlema metskonna metsavaht, pärast II maailmasõda jätkas metsavahina abikaasa Rudolf. Marta Ehrpaisi isa ja vanaisa olid mõisa metsavahid. Toomas Ehrpais võttis Vardi metsaülema töö üle vend Jüri Ehrpaisilt. Pärast Toomas Ehrpaisi surma sai Vardi metsaülemaks tema poeg Tanel Ehrpais, kes pärast metskondade reorganiseerimist on RMK Läänemaa metsaülem. Poeg Taavi Ehrpais on Eesti raiekoondise liige  ja Vardi erametsaseltsi juhatuse esimees. 

Ka Toomas Ehrpaisi ema Marta Ehrpais on Valgetähe ordeni kavaler (1938. aastast).

## Viited

## Välislingid
* "Osoon: Eesti mets 4. Kiirguskaitse turvalisemaks" Eesti metsa hoidmisest ja kasutamisst, ökoloogilisest raidest ja sertifitseerimise vajadusest tulevikus. Andres Onemar (Eesti metsanduse arenguprogrammi peakoordinaator), Toomas Ehrpais (Vardi metskonna metsaülem) ja eestlastest metsaomanikud ning töötlejad.
* "Iga pink räägib loo". ETV.. Vardi linnuses avatakse Toomas Ehrpaisile püstitatud mälestuspink.
Yves Le Lay

**Yves Christian-François Le Lay** (tuntud kui Yves Le Lay) on taani kokk.

## Karjäär
Le Lay on töötanud Šveitsi restoranis Relais & Châteaux Domaine de Châteauvieux, Taani restoranis Relais & Châteaux Falsled Kro, Taani restoraniketis Herman ja Søllerød Kro ja Venemaal Moskvas asuvas restoranis Strelka.

2013. aasta 1. oktoobrist 2015. aastani töötas Le Lay Muhu saarel asuva Pädaste mõisa restorani Põhjala Saarte Köök peakokana. Le Lay sattus Pädaste mõisa tööle, kuna kohtus ühel noortele kokkadele mõeldud üritusel Pädaste mõisa omaniku Martin Breueri ja endise Pädaste mõisa restorani Põhjala Saarte Köögi peakoka Peeter Piheliga. Nende koostöö põhjuseks said ühised väärtused ja arusaamised kulinaariamaailmast.

Alates 2015. aastast töötab Le Lay Taanis Kopenhaagenis Tivoli lõbustuspargis asuva restorani Nimb Terrasse peakokana.

## Isiklikku
Le Lay veetis lapsepõlve Taani pealinnapiirkonna Hillerødi valla Hillerødi linna Seelandi linnaosas. Tema isa on prantslane ja ema taanlanna. Kokakunst oli tema lapsepõlves väga tähtsal kohal. Esimese menüü valmistas ta 9-aastaselt.

## Viited
Jazz Symphony

**Jazz Symphony** on alates 2013. aastast korraldatav heategevusüritus. See toimub iga aasta aprillis.

Jazz Symphony eesmärk on mälestada kokka Rainer Härmi ehk Jazzi ning toetada Härmi poegade huvialaringe ja trenne. Jazz Symphonyt korraldavad Rain Käärst, Allan Kuning, Vambola Moores, Tarvo Kullama ja Rene Kiis.

## Välislingid
*Jazz Symphony koduleht
Polina Žerebtsova

**Polina Žerebtsova** (sündinud 20. märtsil 1985 Tšetšeenias Groznõis) on dokumentaalkirjanik ja ajakirjanik. 

Ta on rahvusvahelise Janusz Korczaki nimelise preemia laureaat nii lühijutu kui ka dokumentaalproosa kategoorias, samuti A. Sahharovi nimelise preemia "За журналистику как поступок" ('ajakirjandus kui tegu') laureaat. Ta on rahvusvahelise Ernest Hemingway nimelise preemia laureaat 2017.

## Elulugu
Polina Žerebtsova sündis 1985. aastal Groznõis ja elas seal ligi 20 esimest eluaastat.
Ta peab end kosmopoliidiks, kuna tema suguvõsas on palju rahvusi. 
Polina isa suri, kui too oli alles laps.  

Polina emapoolne vanaisa Anatoli Pavlovitš Žherebtsov töötas üle 25 aasta televisioonis ajakirjanik-operaatorina. 
Polina emapoolne vanaema oli kutseline kunstnik. 
Isapoolne vanaisa oli näitleja ja muusik. Isapoolne vanaema oli elukutseline näitleja. 

1994. aastal hakkas Polina pidama päevikut, kus ta kirjeldas seda, mis toimub tema ümber.
Tema päevikud on kirjutatud 9–19 aasta vanuses Tšetšeenia sõja ajal. Need hõlmavad tema lapsepõlve ja noorukiiga.
Õppimine, esimene armastus, tüli vanematega – kõik see oli Polina elus koos pommitamiste, nälja, hävingu ja vaesusega.  

21. oktoobril 1999 sai Polina haavata, kui vene rakett tabas Groznõid. 

2013. aastast elab Soomes, kus talle pakutakse poliitilist varjupaika. 

Tema raamatud on tõlgitud 14 keelde. 

## Raamatud
* 2011	"Дневник Жеребцовой Полины" ("Polina žerebtsova päevik", Teine Tšetšeenia sõda) 
* 2014	"Муравей в стеклянной банке. Чеченские дневники 1994-2004" ("Tšetšeenia päevik. Klaasipurki ant", Esimene Tšetšeenia sõda) 
** Eesti: SIPELGAS KLAASPURGIS. TŠETŠEENIA PÄEVIKUD 1994–2004, Kirjastus Tänapäev, 2017
* 2015	"Тонкая серебристая нить". ("Õhuke hõbedane niit", Infosõjalugude)
* 2017 "Ослиная порода". (Eeslitõuk)
* 2017 "45 parallel" (novel)

## Viited

## Välislingid
* Polina Žerebtsova: Venemaal ei maksa inimese elu midagi
* Polina Zherebtsova on the diary she kept as a child during the Chechen war. ВВС, 2011
* Правила жизни Жеребцовой Полины
Josef Schleinkofer

**Josef Schleinkofer** (19. märts 1910 München – 1984) oli Saksamaa poksija.

Schleinkofer oli sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) kokku kahekordne Saksamaa meister aastatel 1931-1932.

Schleinkofer sai sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Carmelo Robledole (Argentina). 

## Elukutselisena
Gwynne poksis novembrist 1934 kuni veebruarini 1937 elukutselisena. Ta osales kokku 14 kohtumisel, millest võitis 9 ja kaotas 3 (neist 1 nokaudiga) kohtumist ning 2 kohtumist jäi viiki.

## Viited

## Välislingid
* 
*Josef Schleinkofer lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Härgkonn

**Härgkonn** (*Lithobates catesbeianus*) on liik konlaste sugukonnast. 

Tema pärismaine levila on Põhja-Ameerika idaosas, ent introdutseeritult ja invasiivsena elab ka Põhja-Ameerika lääneosas ja Euroopas.

Ta on üks suuremaid päriskonnalisi (samuti väga suur on aaga).

## Viited
Ljudmila Jantšenko

**Ljudmila Jantšenko** (sündinud 6. veebruaril 1951 Narvas) on Eesti ökonomist ja poliitik, Kohtla-Järve linnapea.

Ta lõpetas aastal 1972 Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna rahanduse ja krediidi erialal.

Ta oli Kohtla-Järve abilinnapea. 28. septembrist 2016 – 2021 oli ta Kohtla-Järve linnapea.

Ta kuulub ka Jõhvi vallavolikokku valimisliidu "Jõhvi – meie kodu" fraktsiooni liikmena.

Ta on 3. märtsist 1998 Keskerakonna liige.

## Viited
Soreuere

**Soreueue**, Taani-aegne Eestimaa vasallisuguvõsa.

Pärit arvatavasti Sõrve külast Harjumaal.

Nimepidi on teada järgmised suguvõsa liikmed:

*I.1. Bruno de Serrewere, majaomanik ja Oleviste koguduse liige 1310; Bruno de Soreuere oma tütarde ja nende poegadega 1324
**II.2. Tibbe, filia Brunonis de Serreuere, koos oma poegadega 1343 (mainitud juba 1324 koos oma isaga?)
Seabrooki kogudus

**Seabrooki kogudus** (**E.E.L.K. Seabrooki Kogudus**, inglise keeles *Estonian Evangelical Lutheran Church in Seabrook*) on 1949. aastal asutatud Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku kogudus.

Kogudus tegutseb New Jersey osariigis Seabrookis.

Koguduse õpetajad: 

*1949–1962 Mihkel Soovik
*1962–1965 Karl Kiisk
*1965–1966 Juhan Suurkivi
*1966–1973 Hans Rebane
*1973–1998 Philip Tammaru
*1998–2001 Endel Ulp
*2001–2006 Heino Nurk
*2006–2023 Thomas Vaga, Markus Vaga

Koguduse esimees on alates 2005. aastast Harry Virunurm.

## Välislingid
*E.E.L.K. Seabrooki Kogudus
Francis Lieber

**Francis Lieber** (saksa keeles **Franz Lieber**; 18. märts 1800 Berliin – 2. oktoober 1872 New York) oli preisi päritolu USA õigusteadlane ja õigusfilosoof.

Eesti kontekstis on oluline tema raamat "On Civil Liberty and Self-Government", mis on eesti keeles avaldatud Konstantin Pätsi tõlkes ("Rahvavabadus ja omavalitsus") 1908. aastal. See raamat mõjutas Konstantin Pätsi poliitilisi vaateid ja on asendamatu allikas Eesti 1930. aastate põhiseaduslikest reformidest arusaamisel.
Komissaarne riigivalitsus

**Komissaarne riigivalitsus** on mõiste, mis ühendab üksteisega sidumata erinevaid vastupanugruppe, organisatsioone ja üksikvõitlejaid, kes nimetavad end Saksa Riigi järjepidevuse kandjateks. Nende seisukoha järgi ei ole Saksa Riik õiguslikult olemast lakanud 1945. aastal toimunud kapitulatsiooni ja valitsuse vangistamisega Teise maailmasõja võitjariikide poolt ega samastu ka praegu toimiva Saksamaa Liitvabariigiga.

Esimese komissaarse riigivalitsuse moodustas Wolfgang Ebel 1985. aastal.

Raha saamiseks annavad komissaarsed riigivalitsused välja juhilube, ehituslube, äritunnistusi, isikutunnistusi ja passe.
Florekinus de Ermennowe

**Florekinus de Ermennowe**, Narva kodanik ja laevaomanik 14. sajandil.

Sõlminud lepingu oma sugulaste Bertoldus de Corbese ja Bertoldus de Elleverega rukkilasti Stockholmi vedamiseks, laskis ta end veenda tegema uut reisi, vaatamata sügistele ohtudele. Laev hukkus tagasiteel ja päästetud kaubad röövis dominus Mathyas. Tallinna naasnult maksis ta kaasosanikele nende osa välja ja andis selle kohta seitsmevennapäeval, 10. juulil 1336 (Revaliae, anno Domini MCCC tricesimo sexto, in festo septem fratrum) vastava üriku.

## Välislingid
*TLA.230.1-I.106
*Pitseri detailvaade
Volitus Eesti Omavalitsuse juhtidele

**Volitus Eesti Omavalitsuse juhtidele** (saksa keeles *Vollmacht für die Leiter der estnischen Selbstverwaltung*) on dokument, millega väegrupi Nord tagalapiirkonna juhataja Franz von Roques nimetas ametisse Eesti Omavalitsuse. Volitus oli Eesti Omavalitsuse tegevuse aluseks kuni 5. detsembrini 1941, mil Eestisse määratud tsiviilvalitsuse juht, kindralkomissar Karl Siegmund Litzmann Eesti Omavalitsuse uuesti ametisse nimetas.  

Volituse saksa- ja eestikeelne tekst on avaldatud 27. septembril ilmunud Ametliku Teataja esimeses numbris.

Põhja Tagala Sõjavägede 
Juhataja

P. krt. 15. septembril 1941.a.

## Volitus Eesti Omavalitsuse juhtidele.

AT 1941, 1, 1.

Eesti Omavalitsuse juhtideks Põhja Tagala Sõjavägede piirkonnas on volitatud alltähendatud isikud järgmistel tegevusaladel:
*1. Dr. H. Mäe (Tallinn, Tõnismägi 11): isikuküsimused, kultuur, haridus propaganda, kohus.
*2. O. Angelus (Tallinn, Tõnismägi 9): siseasjad, kommunaalpolitsei, riigikontroll, ehitusala.
*3. Dr. A. Wendt (Tallinn, Kiriku 6): majandus, rahandus ja transport.
*4. O. Leesment (Tallinn, Tõnismägi 11): sotsiaalküsimused ja tervishoid.
*5. H. Saar (Tallinn, Kiriku 6): põllumajandus.

Eeltähendatud isikud on õigustatud oma tegevusalal kaastöölisi ja spetsialiste ametisse kutsuma, esitades kaastööliste ja spetsialistide nimetamisest 3 ärakirja Sõjavägede Juhatajale. Nad teostavad oma ametitoimetusi "Sõjavägede Juhataja nimel" seniste seaduste ja määruste järgi, kuivõrd need Sõjavägede Juhataja poolt antud määrustega ei ole tühistatud või muudetud. Volitatud isikud on õigustatud Sõjavägede Juhataja eelneval kirjalikul nõusolekul üksikutel kordadel andma seadusejõulisi määrusi. Nad saavad juhiseid oma ametitegevuse kohta ainuüksi Sõjavägede Juhatajalt ja ei võta vastu juhiseid teistel ametiasutistelt. Kõigile Saksa ametiasutistele Sõjavägede Juhataja piirkonnas tehakse ülesandeks eesti volitatud isikuid nende ülesehitustöös igati toetada.

Sõjavägede Juhataja: 
alla kirjutanud von Roques   
Jalaväe kindral.
Erich von Hofmann

**Erich Paul von Hofmann** (6/18. jaanuar 1874 Tartu – märts 1919 Riia, mõrvatud enamlaste poolt Bikkerni metsas) oli Pühajärve mõisnik Otepää kihelkonnas Tartumaal.

Vanemad: Adolf von Hofmann (sündinud Blumenstengel, adopteeritud 1863; 1840–1903) ja Vera Rosalie von Brock (1848–1922).

Abikaasad ja järglased:

*I. Riia 24. oktoober/5. november 1899 Riia Elsbeth Emilie Girgensohn (17/29. aprill 1876 Riia – Esslingen 3. detsember 1956 Esslingen), lahutatud
**1. Rolf von Hofmann (sündinud 1900)
**2. Ina Anna, (sündinud 1902, 1923 von Kalckstein lahutatud, II abielus 1934 Lindau)
*II. Ranzen (Rencēni) 15/27. september 1909 Elisabeth Karoline von Kriegsmann (Riia 12/24. september 1884 Riia – 1963 elas Erbendorf bei Weidenis)
**3. Ingeborg Elisabeth Emma (Inge) (sündinud 1912, 1934 Freiin von Sass)
Hans von Kiel

**Johann Friedrich Karl von Kiel** (25. märts/6. aprill 1876 Sõreste mõis – aprill 1928 Eriwanda, Võrumaa), Sõreste mõisnik.

Kuulus Baltimaades immatrikuleerimata Kieli suguvõssa, 6/19. märtsil 1912 kantud Liivimaa kubermangu aadliraamatusse. Kaupmees Peterburis, Pärnus ja Tartus.

Vanemad Alexander von Kiel 1841–1901, Sõreste mõisnik, ja Helene Lippinger (1853–1938).
Alexander von Frey

**Alexander Paul Heinrich von Frey** (4/16. aprill 1894  Grotūzis (Grotthuss bei Smilten) – 19. veebruar 1919 Sassi mõis) oli Saaremaa mässus hukkunud Liivimaa põllumees.

Freyd on Baltimaades immatrikuleerimata riigiaadli suguvõsa (1792).  

Vanemad: Alexander Reinhold von Frey  (13/25. jaanuar 1856 Skulberģi (Forstei Kolberg) – 20. oktoober 1932 Stettin) ja Helene Stael von Holstein (13/25. aprill 1855 Taali mõis (Staelenhof) – 20. aprill 1932 Stettin).

Abikaasa alates 20. aprillist/3. maist 1917 Maria Luise Sass (14/26. jaanuar 1900 Kuressaare – 9. detsember 1926 Berlin-Wittenau).

Postuumne poeg Alexander von Frey (25. aprill 1919 – 24. august 1938 Hannover, adopteeritud 3. oktoobril 1934 Dorries v. Ditfurthi ja Erna v. Steubeni poolt, uus perekonnanimi v. Frey gen. v. Ditfurth).

## Kirjandus
*Stammtafeln nichtimmatrikulierter baltischer Adelsgeschlechter, Band II, 1962, S. 46–47.

## Välislingid
*Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft Alexander von Frey abikaasa Marie Luise Sass (XIV.4.-) Saaremaa rüütelkonna genealoogilises käsiraamatus
Eestis kehtiva õiguse määrus

**Eestis kehtiva õiguse määrus** (*Verordnung über das in Estland geltende Recht*) on kahe aastail 1941―1944 Eestis järjestikku kehtinud määruse pealkiri.

Esimese määruse andis Eesti Omavalitsuse kohtudirektor Oskar Angelus 14. oktoobril 1941, see avaldati 18. oktoobril 1941 (AT 1941, 2, 8) ja jõustus 28. oktoobril 1941.

Teise samasisulise määruse andis kindralkomissar Karl-Siegmund Litzmann oma ametisseastumise puhul 5. detsembril 1941. See avaldati 2. veebruaril 1942 (ABl. Reval 1942, S. 4). See määrus tühistati 1. märtsil 1944 (Õigussätete andmise vormi ja õiguseeskirjade tühistamise määrus 26. veebruarist 1944, ABl. Reval lk. 158). Põhimõtteliseks erinevuseks eelmise määrusega on, et seaduste kehtivuse otsustab kindralkomissar.

Autentsuse huvides on alljärgnevalt antud mõlema määruse eestikeelne tekst, võimalikult originaalilähedasel kujul:

## Eestis kehtiva õiguse määrus.

Põhja Tagala Sõjavägede Juhataja nimel ja nõusolekul määratakse:

§ 1. Eestis kehtivad seadused ja määrused, mis olid kehtivusel kuni 21. juunini 1940, kuivõrd nad ei ole vastuolus kehtiva korraga või kuivõrd neid ei muudeta erimäärustega.

§ 2. Kõik enamlaste võimu ajal rajatud õigussuhted ja omandatud õigused jäävad püsima, kuivõrd neid sõnaselgelt ei kaotata või ei piirata määruste või korraldustega.

Püsima jäänud õigussuhetele ja õigustele tulevad vastavalt kohaldamisele § 1 tähendatud seadused ja määrused. Õigustoimingute vormi suhtes on kehtiv nende tegemise aja seadus.

§ 3. Sisedirektor avaldab erimäärusega § 1 järgi kehtivate eesti seaduste ja määruste nimestiku.

Tallinn, 14. oktoobril 1941.

Sisedirektor Osk. Angelus.

## Eestis kehtiva õiguse määrus

5. detsembrist 1941.

§ 1.

Eestis kehtivad seadused ja määrused edasi, mis 21. juunil 1940 olid jõus, kuivõrd nad ei ole vastuolus Saksa riigi poolt seatud uue korraga.

§ 2.

Enamlaste võimu ajal rajatud õigussuhted ja omandatud õigused jäävad püsima, kuivõrd neid sõnaselgelt ei kaotata seadustega, korraldustega või muude õigustloovate aktidega.

Püsimajäänud õigussuhetele ja õigustele tulevad vastavalt kohaldamisele § 1 tähendatud seadused ja määrused. Õigustoimingute vorm suhtes on kehtiv nende tegemise aja seadus.

§ 3.

Kui tekib kahtlus, kas § 1 järgi kehtivat eesti seadust või määrust võib pidada kehtivaks õiguseks, siis otsustab selle Kindralkomissar Tallinnas.

Reval, 5. detsembril 1941.

**Der Generalkommissar in Reval.**

*Lietzmann*
Vaskmünt

**Vaskmünt** on vasest (enamasti tema sulamist pronksist) valmistatud münt.

Vask on poolväärismetall, kattudes õhukese oksiidikihiga, kuid ei roosteta läbi, erinevalt rauast. 

Traditsiooniliselt oli vask odavaima mündimetallina ("AAA-metallid" – Aurum, Argentum, Aes) kasutatav kõige väiksema nimiväärtusega vahetusrahade valmistamiseks. Vask oli ka käibivate kuld- ja hõbemüntide sulami koosseisus. Ka uuemal ajal kasutusele tulnud mündisulamid sisaldavad enamasti vaske.

Tänapäeval on vaskmündid inflatsiooni tõttu käibelt kadunud. Nii on väikseima nimiväärtusega euromündid rauast, õhukese vaskkattega. 

## Vaata ka
*Ass
Kagheren

**Kagheren** oli Eestimaa vasallisuguvõsa.

Suguvõsa pärineb Kaersoo külast Harju-Jaani kihelkonnas. Taani hindamisraamatu koostamise ajal kuulus küla Tuki Wrangile ja Arnald Litlæle, enne 1249. aastat Littardusele, seejärel Tallinna piiskopile Thorkillile. Alates 1565. aastast kuulus küla Jägala ja alates 1858. aastast Paasiku mõisale.

Nimeliselt on teada üks perekonna liige, Brendeke. 1358. aastal sai ta (Brendekinus de Kagere[n]) Tallinna kodanikuks, 1362. aastal (Brendekinus de Cageras) ostis maja Tallinnas, 1366. aastal müüs tema naine (uxor Brendekini Kagras) maja maha. 1377. aastal oli ta surnud (quondam Brendeke de Kagheren), olles omastanud õigusvastaselt ühe adramaa Iru margis (Mark Hirwen).    

## Kirjandus
* Paul Johansen. Die Estlandliste des Liber Census Daniae. Reval, Kopenhagen 1933. S. 392 ja 862.
Albert (Tatruse)

**Albert**, Eestimaa vasall 13. sajandil. 

Taani hindamisraamatu andmeil kuulus talle kokku 34 adramaad Haljala kihelkonnas (par. Halelæ) Virumaal.

Tema kohta käiv originaalsissekanne Taani hindamisraamatus (leht 49r) on järgmine:
 

Tataraiſ  on hilisem Tatruse (Tatters) rüütlimõis ja küla. Alates 1390. aastast kuulus see Wrangelitele (Vicke van Wrangel). 

Samas Tatruse külas kuulus Reimarusele 10 adramaad, mida ta polnud saanud kuningalt (non a rege). Reimarus võib olla ka 1254. aastal mainitud Riia kodanik Reymarus (Livl. U.B. VI 3015).

Ulkænpet võib olla hilisem Vanamõisa mõisa (Altenhof) Võle (Wolljel) küla, vana Lodede valdus.

Asekuningas Saxo 28. aprillil 1257 Tallinnas (in Revalia, anno Domini MCCLVII, in die b. Vitalis martiris) antud ürikus määratakse Padise kloostri piir Henricus de Kivele ja *Atteni* küla elanike vahel (Livl. U.B. III 1857, CCXCIX, regest 336). Üriku tunnistaja Albertus Rubekinus võib olla samane Tatruse Albertiga.

## Kirjandus
*Paul Johansen. Die Estlandliste des Liber Census Daniae, 1933, lk. 618, 630‒631, 765.
Wanehusen

**Wanehusen** oli Kasseli päritolu aadlisuguvõsa.

Sellenimelistest on Eestimaal teada Konigunde de Wanehusen. Ta oli 1310. aastal mainitud kui *domina de Wanehusen*, aadlikust majaomanik Oleviste kiriku lähedal Tallinnas. 1315. aastal müüs ta ("suursugune emand", *Konigunde, inclita matrona de Wanehusen*) maja maha.  

## Kirjandus
* Paul Johansen. Die Estlandliste des Liber Census Daniae. Reval, Kopenhagen 1933. S. 923.
Anna Maria Čeh

**Anna Maria Čeh** (2024. aastani **Anna Maria Orel**; sündinud 11. detsembril 1996 Jõhvis) on eesti vasaraheitja.

Ta lõpetas 2016. aastal Kadrioru Saksa Gümnaasiumi. Sügisel 2019 astus ta Rootsi ülikooli kaugõppesse.

## Sportlasena
Ta hakkas kergejõustikuga tegelema 2007. aastal ja vasaraheidet treenima 2011. aastal. Teda on varem treeninud Toivo Ruut ja soome vasaraheitetreener Jarmo Pöyry. Praegu elab Orel Poolas ja tema treener on Poola vasaraheitetreener Malwina Wojtulewicz.

Anna Maria Oreli nimel oli Eesti rekord naiste vasaraheites **69.85**. 29. augustil 2020 ületas selle Kati Ojaloo.

## Saavutused
2013. aastal osales ta noorte (U18) kergejõustiku maailmameistrivõistlustel.

2013. aastal heitis 3 kg vasaraga Eesti U18 rekordi (61.40), mille ületas 2018. aastal Annika Emily Kelly.

2014. aastal osales ta juunioride kergejõustiku maailmameistrivõistlustel.

2015. aastal osales ta Euroopa juunioride kergejõustiku meistrivõistlustel.

2015. aasta 16. mail püstitas ta heitjate seeriavõistlusel Eesti juunioride (U20) rekordi. Tema tulemuseks oli 60.75. Aasta lõpus parandas rekordit, heitis 62.32.

2016. aasta 19. juunil püstitas ta Soomes võistlusel Lapinlahti Eliittikisat Eesti rekordi vasaraheites. Tema tulemuseks oli 67.52.

2016. aasta 10. detsembril püstitas ta vasaraheites uue Eesti rekordi 68.71.

2017. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel sai ta 18. koha. Tema parima katse tulemus oli 67.37, mis oli paar sentimeetrit vähem kui selle hooaja parim tulemus 67.39.

2018. aasta 30. mail Oslos peetud võistlusel heitis Eesti rekordi 69.68 ning täitis EM-i normi. EM-il sai tulemusega 67.22 kvalifikatsioonivõistlusel 16. koha ning lõppvõistlusele ei pääsenud.

2019. aasta 27. aprillil heitis ta uueks Eesti rekordiks 69.85, kuid ei pääsenud selle tulemusega Dohas toimunud maailmameistrivõistlustele.

## Isikliku rekordi areng

## Isiklikku
Juunis 2024 kihlus ta sloveenia kettaheitja Kristjan Čehiga. Septembris 2024 nad abiellusid. Tema vanaema õepoeg on diplomaat Lauri Bambus.

## Viited

## Välislingid
*
Vorckele

**Vorckele** oli Eestimaa vasallisuguvõsa.

Vorckeletele kuulus Võrkla küla hilisemas Pada mõisas Viru-Nigula kihelkonnas. Üksikuid suguvõsa liikmeid pole nimepidi teada, ainult 1318. aastal Koldingis läänistatute hulgas on saksakeelses regestis mainitud "der von Vorckele". 

## Kirjandus
* Paul Johansen. Die Estlandliste des Liber Census Daniae. Reval, Kopenhagen 1933. S. 650 u. 919.
Arkenal

**Arkenal**, Eestimaa vasallisuguvõsa.

1333 võlgnes Johannes Arkenal Tallinna linnale 12 ööri.

Arknal e. Arkna rüütlimõis ja küla Rakvere kihelkonnas Virumaal. Taani hindamisraamatu koostamise ajal kuulus *Arkenallæ xxvii*, Thidericus de Kivælile, 1483 Rakvere foogtile.

## Kirjandus
* Paul Johansen. Die Estlandliste des Liber Census Daniae. Reval, Kopenhagen 1933. S. 318, 840.
Bergen County kogudus

**Bergen County kogudus** on Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kiriku kogudus.

Kogudus asutati 18. märtsil 1929 ja see liitus Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirikuga 9. novembril 1956.

Koguduse õpetajad on olnud:

*1929–1956 Conrad Klemmer
*1956–1981 Max Emil Saar

Hooldajaõpetaja oli Thomas Vaga.

## Välislingid
*Koguduse koduleht
Connecticuti kogudus

**Connecticuti kogudus** (asutatud 3. mail 1953), Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kiriku kogudus.

Koguduse õpetajad on Uudo Tari ja Valdeko Kangro, esimees Avo T. Ora.

## Välislingid
*Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kiriku Connecticuti kogudus
Lakewoodi Pühavaimu kogudus

**Lakewoodi Pühavaimu kogudus** on Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kiriku kogudus Ameerika Ühendriikides Lakewoodis, mis asutati 12. veebruaril 1949.

Aastatel 1949–1956 oli koguduse õpetaja Max Saar ja 1957–1987 Rudolf Reinaru. Pärast seda sai koguduse õpetajaks Thomas Vaga (1938–2023).

Koguduse esimees on Kenneth Ling. Varem on esimehed olnud Edward Espenbaum, Harry Must, Leo Haus, Harry Tarmo ja Valter Must.

## Viited
Los Angelese kogudus

**Los Angelese kogudus** on Los Angeleses tegutsev Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kiriku kogudus.

*1952-63 Johannes Aarik (1912-2011, kodumaal 1940-44 Karksi koguduse õpetaja)
*1966-96 Rein Neggo (1918-2007)
*1997-98 Peet J. Jürgenstein (1937)
*1999 - 2013 Jüri Pallo (1963)
*2014 õpetajaks kutsutud Enn Auksmann

Esimees on praegu Heino Nurmberg

Koguduse nimekirjas on 136 hinge, liikmeannetusi tasus 2015. aastal 98.
Griinokiit

**Griinokiit** on heksakliinne sulfiidide hulka kuuluv mineraal. Griinokiidi idealiseeritud keemiline valem on CdS. Madalatel temperatuuridel sarnaneb selle struktuur sfaleriidi omaga, kõrgematel temperatuuridel aga vürtsiidi omaga. Tavaliselt esineb see koos teiste sulfiidide, näiteks sfaleriidi ja galeniidiga. Tegemist on ainsa kaadmiumi tootmiseks kasutatava maagiga (valdav osa sellest metallist saadakse vase-, tsingi- või tinatootmisel kõrvalsaadusena).

Mineraali kirjeldati esimest korda 1840. aastal Šotimaal Bishoptonis, kus seda avastati raudteetunneli rajamisel. Mineraal on saanud nimetuse Greenocki lordi Charles Cathcarti järgi. Varasemaid mineraali leide peeti ekslikult sfaleriidiks. Varem kasutati griinokiiti kollase pigmendina, tänapäeval on aga teada selle mineraali toksiline toime.

## Viited

## Välislingid
Uue-Olde järv

**Uue-Olde järv** (ka **Uus-Olde paisjärv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku idaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Metsla külas.

Järve pindala on 0,8 ha, keskmine sügavus 0,9 m, suurim sügavus 1,4 m, valgla suurus 30 km², kõrgus merepinnast 66 m, vee maht 10 000 m³ ja see on paisutatud Virastuojale.
Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.
Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Hansuveske järv

**Hansuveske järv** (ka **Veski paisjärv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku idaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Metsla külas.

Järve pindala on 1,3 ha, valgla suurus 83 km², kõrgus merepinnast 55,5 m ja see on paisutatud Ärmä jõelele. Lisaks Ärmä jõele voolab järve sisse ka Virastuoja. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda ja on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
Kulli järv

**Kulli järv** on looduslik järv Sakala kõrgustiku idaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pulleritsu külas Viljandi–Rõngu maantee ligidal.

Järve pindala on 7,9 ha, pikkus 0,83 km, laius 0,12 km, suurim sügavus 18 m ja kõrgus merepinnast 79 m. Järv on pikliku kujuga, edela-kirdesuunaline, järve edelatipust voolab välja Madi kraav.
Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu kalgiveeline miksotroofne ehk kalgiveeline segatoiteline järv.
Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.
Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Vaata ka

* Holstre-Pirmastu järved

## Viited

## Välislingid
*
*
Madi kraav

**Madi kraav** (ka **Holstre kraav**) on kraav Sakala kõrgustiku idaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Kraavi pikkus on 1,1 km, valgla pindala 7,4 km², langus 6 m ja lang 5,54 m/km. Kraav saab alguse 79 m kõrgusel Pulleritsu külas Kulli järvest ning suubub Raassilla külas 73 m kõrgusel vasakult poolt Virastuojasse 7 km kaugusel selle suudmest. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

## Viited

## Vaata ka
*
*
Francis Burton Harrison

**Francis Burton Harrison** (18. detsember 1873 New York – 21. november 1957 Flemington, New Jersey, USA) oli Ameerika Ühendriikide ja Filipiinide riigitegelane.

Ta kuulus USA esindajatekotta kolmel ametiajal (4. märts 1903 – 3. märts 1905, 4. märts 1907 – 3. märts 1913 ja 4. märts – 3. september 1913). Ameerika Ühendriikide tollane president Woodrow Wilson määras ta Filipiinide kindralkuberneriks (6. oktoober 1913 – 5. märts 1921).