open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tsinkkollane

**Tsinkkollane** on erkkollane vähese valguspüsivusega anorgaaniline värvipigment, koostiselt **tsinkkaaliumkromaat** K2O · 4 ZnCrO4 · 3 H2O.

Värvainete indeksis kannab tsinkkollane tähiseid PY36 (Pigment Yellow 36) ja 77955. Tsinkkollase nimetust on ebatäpselt kasutatud ka korrosioonikaitsematerjali tsinkkromaadi (ZnCrO4) kohta.

## Omadused

Pigment lahustub hapetes ja alustes. Tsinkkollast saab kasutada koos kõigi mittealuseliste värvipigmentidega. Valguskindlus on madal: aja jooksul võib kollane värvus tumeneda hallikasroheliseks kromaatiooni redutseerumise tõttu Cr3+ iooniks, või tuhmpruuniks kromaatiooni reaktsiooni tõttu dikromaatiooniks.

Tuntuim ajalooline näide tsinkkollase värvikaotusest on seotud Georges Seurat' maaliga "Pühapäeva pärastlõuna Grande-Jatte'i saarel" (1886), milles kunstnik kasutas uut säravkollast värvipigmenti päikesest valgustatud rohu värvuse edasiandmiseks ja mille värvimuutus (kollasest ookerpruuniks) ilmnes juba 1892. aastal, mõni aasta pärast maali valmimist.

## Ajaloost
Esmakordselt sünteesiti ühend juba 19. sajandi algul, kuid seda ei kasutatud värvipigmendina enne 1850. aastaid.

## Viited

## Välislingid
* Zinc yellow. - Conservation and Art Materials Encyclopedia Online (CAMEO)
* Zinkgelb. - Material-Archiv
Liivimaa tragunirügement (Albedyhl)

**Liivimaa tragunirügement** (rootsi keeles *Livländskt dragonregemente*) oli Põhjasõja ajal aastatel 1700–1709 tegutsenud Rootsi ratsaväeüksus, mis kuulus Wolmar Anton von Schlippenbachi ja Adam Ludwig Lewenhaupti Lewenhaupti armee koosseisu. Üksus likvideeriti pärast Poltava lahingut (1709).

## Teenistusajalugu
### Formeerimine
Liivimaa tragunirügement moodustati Põhjasõja puhkemise järel 1700. aasta algul, mil kindral Otto Vellingk ja Gustav Ernst von Albedyhl (1655−1721) leppisid kokku, et viimane moodustab 12 kompaniist koosneva 600-mehelise püsiva tragunirügemendi. Eeskujuks võeti Saksi tragunirügemendid, kellega rootslased olid sama aasta veebruarist alates võidelnud.

### Tegevus Põhjasõja ajal
1701. aastal viidi üksus Kuramaale, kus üks pool liikus koos Karl XII peaarmeega Leetu, teine osa liitus 1703. aastal Schlippenbachi armeega Liivimaal.  1704. aastal sai tragunirügemendi uueks ooberstiks Gustav Carl von Schreiterfelt. 1709. aastal liikus üksus Lewenhaupti armee koosseisus Valgevenesse ning seealt Ukrainasse, kus mõlemad rügemendi pooled taas liideti. Üksus hävis Poltava lahingus.

## Koosseis 1701. aastal
1701. aasta 1. märtsil (rkj) korraldas kindralmajor Jakob Spens rügemendile Raunas ülevaatuse. Üksuses teenis siis 570 meest ja see jagunes 12 kompaniiks:

## Juhtkond
### Liivimaa tragunirügemendi ülemad

## Viited
Atakamiit

**Atakamiit** on harvaesinev rohu-, smaragd- kuni mustjasrohelist värvi, haliidide hulka kuuluv mineraal, koostiselt aluseline vaskkloriid Cu2Cl(OH)3. Kristallid on prismalised või tahveljad, pikisuunas viirutatud ja kiilutaoliste otstega. Esineb ka kiulisi, teralisi või massiivseid agregaate. Mineraal on nimetatud esimese leiukoha järgi Atacama kõrbes.

## Kasutus värvipigmendina
Atakamiiti on pulbriks jahvatatuna kasutatud loodusliku rohelise värvipigmendina alates antiikajast nii käsikirjade illuminatsioonis kui ka seina- ja tahvelmaalis. Muuhulgas on seda leitud Rootsi ja Taani keskaegsete maakirikute seinamaalinguilt, ehkki nende puhul on kaalutud võimalust, et tegemist on sünteesitud ühendiga, ja 16. sajandi Peruus loodud polükroomselt puuskulptuurilt.

## Viited
Jaanuar 1901

**Jaanuar [[1901]]**, kroonika

## [[1. jaanuar]]
*Seni iseseisvad alad Uus-Lõuna-Wales, Victoria, Queensland, Lõuna-Austraalia, Lääne-Austraalia ja Tasmaania ühinesid Austraalia Liiduks. Jõustus Austraalia põhiseadus. Vannutati ametisse esimene Austraalia kindralkuberner John Hope, 1. Linlithgow' markii. Esimeseks Austraalia peaministriks sai Edmund Barton.
*Madagaskaril avati maailma esimene autotee (pikkusega 200 km). 
*Saksamaal kehtestas Berliini trammiettevõte ühtse tariifi 10 penni. 
*Saksamaal Hamburgis alustas tööd haigla Hafenkrankenhaus.
*Šveitsi liidupresidendiks sai Ernst Brenner.
*Šveitsis läks raudtee-ettevõte Schweizerische Centralbahn riigi omandisse.

## [[7. jaanuar]]
*Saksamaal Berliinis asutati Sotsiaalse Reformi Selts. Peaeesmärk oli tööliste kaitse laiendamine. Algataja ja eesistuja oli Preisi minister Hans Hermann von Berlepsch. Asutajaliikmete seas olid rahvusliberaal Ernst Bassermann ning kateedrisotsialistideks peetud rahvamajandusteadlased Lujo Brentano ja Gustav von Schmoller.

## [[9. jaanuar]]
*Surmaga lõppenud katkujuhtumi tõttu Konstantinoopolis peatati ajutiselt liiklus Rumeenia ja Osmanite riigi vahel, ka Idaekspress.

## [[10. jaanuar]]
*Ameerika Ühendriikides Texase osariigis Beaumonti lähedal purskus Spindletopi puuraugust hiiglaslik naftajuga, mis üleöö kolmekordistas USA naftatootmist ja võimaldas tekkida muu hulgas Texacol.
*Hiina aktsepteeris pärast rusikavõitlejate mässu mahasurumist suurriikide dikteeritud Hiinale väga kahjulikud rahutingimused. 

## [[11. jaanuar]]
*Saksamaal asutas Berliini linnavolikogu miljoni Saksa margaga Kuningas Friedrichi fondi Berliini eluasemenappuse leevendamiseks. 

## [[13. jaanuar]]
*Austrias Viinis toimusid 9. iluuisutamise Euroopa meistrivõistlused. Euroopa meistriks tuli Gustav Hügel (Austria), teise koha saavutas Gilbert Fuchs (Saksamaa) ja kolmanda Ulrich Salchow (Rootsi).

## [[17. jaanuar]]
*Saksamaal Berliinis algas Konrad Dudeni osavõtul teine saksa õigekirjakonverents. Konverentsi lõpuks lepiti kokku ametlik reeglistik ametiasutustele.

## [[18. jaanuar]]
*Saksamaal Berliinis asutas Ernst von Wolzogen Saksamaa esimese kabaree Überbrettl.

## [[30. jaanuar]]
*Hollandi Indias said hollandlased võidu atšehite üle, vallutades nende kindluse Batu Iliki. 

## [[31. jaanuar]]
*Lõuna-Aafrikas hakati ehitama koonduslaagreid buuride interneerimiseks.
Bernhard Bielenstein

**Bernhard Max August Bielenstein** (21. august 1877 Dobele, Kuramaa kubermang – 14. aprill 1959 Heilbronn, Baden-Württemberg) oli baltisaksa päritolu arhitekt. Teda peetakse üheks olulisemaks Riia juugendi esindajaks.

## Elulugu
Ta lõpetas 1897. aastal Tallinna Reaalkooli ja 1904. aastal Riia Polütehnikumi. Bielenstein töötas aastatel 1904–1905 Charlottenburgi Polütehnilises Instituudis ja tegutses alates 1905. aastast Riias arhitektina, teenis esimeses maailmasõjas Venemaa Keisririigi sõjaväes Pihkvas ja Vitebskis 1917. aastani, mille järel jätkas ta Riias arhitektina tööd. Ta lahkus baltisakslaste ümberasumise käigus Posenisse ja töötas seal hinnastajana teise maailmasõja lõpuni, läks 1945. aastal Eggenthali Baierimaal ning 1958. aastal Neckarsulmi.

## Looming

* Tērbatas 6/8 (1908)
* Augusta Deglava 2 (1909)
* Kijeva 15 (1909)
* Stabu 91/93 (1909–1910)
* Ģertrūdes 56 (1910)
* Kijevas 17 (1910)
* Vaļņu 22a (1910)
* Bruņinieku 27 (1911)
* Krišjāņa Valdemāra 57/59 (1911)
* Kuldigas 43/45 (1912)
* Lienes 12 (1912)
* Matīsa 45 (1912)
* Brīvības 84 (1912–1914)
* Brīvības 82 (1913)
* Sudrabu Edžus 16 (1913)
* Matīsa 86a (1913)
* Artilērijas 58 (1913)
* Krāslavas 18 (1913)
* Laidzenes 49 (1914)
* Vārnu 2 (1914)

## Isiklikku
Tema isa oli pastor, etnograaf ja keeleteadlane August Bielenstein, vennad olid pastor Johannes Bielenstein ja kunstnik Siegfried Bielenstein.

## Viited

## Välislingid

* Bernhard Bielenstein Rīgas Jūgendstila centrs kodulehel
* Bernhard Bielenstein andmekogus Austria-Forum
* Bernhard Bielenstein andmekogus Baltisches Biografisches Lexikon digital
* Er war eine Seele von Mensch all-in.de, 30. oktoober 1999
* Jānis Krastiņš. Bernhard Bielenstein (August 21, 1877, Dobele (Doblen) -14 April. 1959, Heilbronn) ortus.rtu.lv, 2013
Lorentz Heinrich von Bellingshausen

**Lorentz Heinrich von Bellingshausen** (ka **Lorenz Heinrich**; surnud 1701) oli Bellinghausenite aadlisuguvõsast pärit Rootsi sõjaväelane (kapten), kes osales Põhjasõjas.

Ta sündis Leonhard Johann von Bellingshauseni peres. 

1694. aastal oli ta lipnik Fägersköldi rügemendis. 1700. aastal määrati ta Albedyhli tragunirügemendis kapteniks. Bellingshausen suri järgmisel aastal haiguse tagajärjel.

## Kirjandus

* Lewenhaupt, Adam. Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar. Lk 37. 1920.
Gustav Magnus von Patkul

**Gustav Magnus von Patkul** (surnud 1701) oli Patkulite aadlisuguvõsast pärit Rootsi sõjaväelane (kapten), kes osales Põhjasõjas. 

## Elulugu
Gustav Magnus von Patkul sündis Liivimaal. 

1685. aastal oli Patkul lipnik Österbotteni jalaväerügemendis. 1700. aasta mais määrati ta Albedyhli tragunirügementi. Patkul suri järgmise aasta aprillis.

## Kirjandus

* Lewenhaupt, Adam. Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar. Lk 501. 1920.
Magnus Siegfried von Taube

**Magnus Siegfried von Taube** (sündinud 1669) oli Taubede aadlisuguvõsast pärit Rootsi kapten, kes osales Põhjasõjas. 

## Elulugu
Magnus Siegfried von Taube sündis 1669. aastal Heinrich Johann ja Anna Magdalena von Taube (sünninimega von Bock) perekonda. Magnus Siegfried abiellus Elisabeth Dorothea von Engdesiga. Abielust sündis tütar.

1689. aastal astus ta teenistusse Tiesenhauseni jalaväerügementi. 1698. aastal ülendati ta seal leitnandiks. 1700. aastal sai ta Albedyhli tragunirügemendis kapteniks.

1710. aasta 28. märtsil omandas Taube oma isa käest Hõreda mõisa, mille ta müüs edasi Heinrich Johann von Fockile.

## Viited
Tsinkkollane (värvus)

**Tsinkkollane** on erkkollane värvitoon, mis meenutab korrosioonikaitsematerjali tsinkkromaadi värvust; esineb RAL Classic värvikaardil, toon 1018 *Zinkgelb*.

Zinkchromat.jpg|Pulbriline tsinkkromaat
Alfred T. Palmer - Assembling the North American B-25 Mitchell at Kansas City, Kansas (USA).jpg|Tsinkkromaat-alusvärviga kaetud B-25 Mitchell pommitajad monteerimises, 1942


## Vaata ka
* Tsinkkaaliumkromaat

## Viited
Tsinkkromaat

**Tsinkkromaat** on kromaatide hulka kuuluv mürgine sool valemiga ZnCrO4. Aine esineb erk-sidrunkollaste kristallidena. Tsinkkromaati kasutati alates 1920. aastatest tööstuslikult raud-, alumiinium- ja teraspindade korrosioonikaitsevärvina. Sel juhul lisati tsinkkromaadile sageli muid värvipigmente.

Zn2+.svg|Tsingi ioon
Chromat-Ion2.svg|Kromaatioon


## Saamine
Peenestatud tsinkoksiidi (tsinkvalget) töödeldakse väävelhappega, nii et moodustub tsinksulfaat. Sel lastakse  pikema aja jooksul reageerida kaaliumdikromaadiga, nii et kaaliumiioon asendub tsingi iooniga; välja sadenenud tsinkkromaat filtreeritakse ja pulbristatakse.
:Zn2+ + K2CrO4 → ZnCrO4↓ + 2K+

Tööstuslikult kasutatakse aine tootmiseks Cronaki protsessi, milles metalliline tsink pannakse lühikeseks ajaks naatriumdikromaadi ja väävelhappe lahusesse.

## Omadused
Tsinkkromaat on tahke aine, tavaliselt lõhnatu erkkollase pulbri või kristallide kujul. Ta on tugev oksüdeerija, eriti kõrgematel temperatuuridel, mittesüttiv ja vees lahustumatu.

Tugevalt mürgine, kokkupuutel põhjustab tervisekahjustusi. Keskkonnaohtlik aine, eriti veeorganismidele.

## Ohud
Tsinkkromaat on väga mürgine aine, samuti on see Cr(IV) sisalduse tõttu kantserogeen, mis põhjustab sissehingamisel ja kudedega kokkupuutel haavandeid ja kasvajaid. Leitud on tugev korrelatsioon tsinkkromaadi ja pliikromaadi tootmise ning töötajate kopsuvähki suremise juhtumite arvu vahel. Sel põhjusel on uuemal ajal tsinkkromaadi kasutamist piiratud.

## Muud
Tsinkkromaadi värvusest on tuletatud nimetus RAL Classic värvikaardi toonile 1018 *Zinkgelb* 'tsinkkollane'.

## Viited
Komprachcice

**Komprachcice** (saksa keeles *Comprachtschütz*) on küla Poolas Opole vojevoodkonnas Opole maakonnas, Komprachcice valla halduskeskus. Komprachcice asub Opole kesklinnast ligikaudu 8 km edelas.

Küla on esmamainitud 1302. aastal (*Gumperti Villa*). Raudteeühenduse sai küla 1887. aastal.

## Viited
Brimeux

**Brimeux** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Brimeux asub umbes 7 km Montreuil-sur-Merist kagus tee D149 ääres, Canche'i jõe orus.

## Ajalugu

Küla nime on esmamainitud 1042. aastal kuninglikus hartas kujul *Brivermacum*, mis oli ladinakeelne vaste keldi sõnale silla kohta. Aastate jooksul on sellel olnud erinevad kirjapildid, nagu *Brivamagus*, *Brivomagus*, *Brimeaus* (1153. aastal), *Brimodio* ja *Brimodium* (1154. aastal), *Brimaus* 1226. aastal, *Brimeul* 1415. aastal, *Brimeu* 1499. aastal ning lõpuks *Brimeux* 1704. aastal.

Kui Brimeux's turvast kaevandati, avastati 5 m pikkune puidust põrand, plekknõu ja tulekivihelbed, mis näitab, et Brimeux oli asustatud juba enne roomlaste saabumist.

Raudteejaama ehitamisel avastati mitmesuguseid gallo-rooma ajastu esemeid: münte; kaalud ja villa jäänused.

Piirkonda rüüstasid 842. aastal sisse tunginud normannid.

Seal on jälgi Brimeu kojast pärit küla isandate feodaallinnuse linnamäest.

## Vaatamisväärsusi

* Kirik – ehitatud aastatel 1495–1524 isand Hugh de Meluni poolt leekestiilis. Löövi taastas 1860. aastal arhitekt Norman Clovis, kes andis sellele tänapäevase ilme. Kellatornis oli kunagi kolm kella, kuid nüüd on ainult üks, teised võõrandati 1793. aastal.

* 1920. aastal püstitatud sõjamälestusmärk.


Brimeux église3.jpg|Kirik
62177-Brimeux-Sols.png


## Viited
Alaska Klee Kai

**Alaska Klee Kai** on spitsi tüüpi koeratõug, mis on loodud 20. sajandi lõpus ning meenutab välimuselt Alaska malamuuti ja Siberi haskit. 

Tegu on energilise ja intelligentse loomaga, kelle välimus näitab ta päritolu. Aretatud kolmes suuruses, kaal varieerub kahest üheksa kilogrammini täiskasvanueas, olenevalt, kas tegu on standard-, mini- või toy-suuruses isendiga.

## Ajalugu
Nimi Klee Kai tuleb Atapaski keelest ning tähendab väikest koera. Tõu aretas Linda S. Spurlin 1970. aastatel Alaskal Wasillas. Tõu aretamisel kasutati Alaska huskyt, Siberi huskyt, Ameerika eskimokoera ja Schipperket. Spurlin kasutas tõu loomiseks "parimaid ja praakis ülejäänu välja".

## Kirjeldus
Keskmine Alaska Klee Kai on uudishimulik, väle, eemalehoidev ja intelligentne. Nad võivad olla nii intelligentsed, et muutuvad kangekaelseks, mida peetakse soovimatuks omaduseks. Kuigi nad on väiksed ja raske kondiga, on nad väledad ja suudavad kõrgele hüpata. Nende väiksus võib olla väleduse treenimisel kasulik, võimaldades neil hõlpsalt ja graatsiliselt liikuda.

Neid on neljas värvitoonis: punane ja valge; must ja valge; hall ja valge; ja üleni valge. Igas värvitoonis on alajaotised, nagu näiteks hundihall ja hõbehall ning kaneelipunane ja tumepunane. Albinism võib Alaska Klee Kai näituseringidest ja aretusprogrammidest diskvalifitseerida, kuna tõustandardis on kirjas, et üleni valge ei ole tunnustatud värv.

Alaska Klee Kai kolm suurust on *toy*, *mini* ja *standard*. 

Toy suuruses Alaska Klee Kai on kuni 33 cm pikk ja kaalub alla 4,5 kg. Mini suuruses Alaska Klee Kai on 33–38 cm pikk ja kaalub 4,5–6,8 kg. Standard suuruses Alaska Klee Kai on 38–43 cm pikk (43–44,5 cm pikkust Alaska Klee Kaid peetakse endiselt standardsuuruses loomaks, kuid see on vale) ja kaalub 6,8–9 kg. Erikaalu vahemikud sisaldusid 1993. aasta algsetes AKKAOA standardites, kuid hilisemates muudatustes nõutakse, et kaal peab olema proportsionaalne koera pikkusega.

Alaska Klee Kaidel võivad tekkida erinevad maksa haigused, südameprobleemid ja kae. Samuti on täheldatud probleeme kilpnäärmega. Tõu üldiselt suhteliselt noore vanuse tõttu on võimalik, et selle tõu geneetilise haiguse levimuse täielikuks kindlakstegemiseks ei ole möödunud piisavalt aega, kuigi arvatakse, et see tõug on suhteliselt terve.

## Vaata ka
* Koeratõugude loend

## Viited

## Välislingid
* Alaska Klee Kai koer.ee
Buire-le-Sec

**Buire-le-Sec** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Buire-le-Sec asub u. 8 km Montreuil-sur-Merist kagus tee D139 ääres.

## Vaatamisväärsusi

Kirik on üks ilusamaid ja vanimaid Montreuil' ringkonnas. See ehitati 12. sajandil, kuigi tollest kirikust on alles vaid vundament. Mõned 13. sajandi tunnused on säilinud, kuid enamasti on see 16. sajandi ehitis (lööv ja transept). See on ladina risti kujuline ja ehitatud kriidist. Mõõdud: 32 m pikk, sealhulgas 19 m löövil ja 7 m kooril. Koori ja löövi laius on 6 m, transept kokku 15,5 m. Verandal on ribivõlv.


Buire le Sec mairie école.jpg|Vallamaja ja kool
62183-Buire-le-Sec-Sols.png


## Viited
Campagne-lès-Hesdin

**Campagne-lès-Hesdin** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Tee D138 ääres, Hesdini ja Montreuil' vahel ning Canche'i ja Authie jõeorgude vahel on linn ümbritsetud lamba- ja piimakarjakasvatusest.

## Sõprusvald

*  Adisham, Ühendkuningriik


Campagne-les-Hesdin église4.jpg|Kirik
62204-Campagne-lès-Hesdin-Sols.png


## Viited
2024. aasta suveolümpiamängude avatseremoonia

**[[2024. aasta suveolümpiamängud]]e avatseremoonia** toimus 26. juulil Pariisis algusega kell 19:30 (Kesk-Euroopa suveaeg, 17:30 UTC). Olümpiaharta kohaselt hõlmas avatseremoonia (vt olümpiamängude ava- ja lõputseremoonia) kunstilist programmi, mis tutvustab korraldajamaa ja -linna kultuuri, sportlaste paraadi ja olümpiatule süütamist. Mängud avas ametlikult Prantsusmaa president Emmanuel Macron. 

2024. aasta suveolümpiamängud Pariisis tähistavad esimest korda, kui avatseremooniat ei peeta staadionil – selle asemel toimus ekstravagantne show  Seine'i jõe ääres ning pealtvaatajad ääristasid Prantsusmaa pealinna südames tänavaid ja sildu. Plaan pole riskideta ja korraldajad avalikustasid ulatuslikud turvakontrollid. 

Olümpiamängude avatseremoonia algas, kui pealinna idaosast väljus Seine'i jõele esimene paat, mis kandis Kreeka delegatsiooni. Laev juhtis mängudel osalevaid sportlasi 6 kilomeetrit läänes läbi Prantsusmaa pealinna südame, kuulsate vaatamisväärsuste ja pealtvaatajate hulgast mööda sõitvat paatide flotilli. 

Viimane paat, mille pardal oli Prantsuse delegatsioon, saabus Eiffeli torni, kus sportlased ja teised pealtvaatajad said tunnistajaks ametliku tseremoonia kunstilisele ja muusikalisele vaatemängule koos olümpiatule süütamisega. 

Nii ürituse ulatus kui ka avatud lavastus seadsid ainulaadsed logistilised ja turvalisuse väljakutsed.

Korraldajad on lubanud, et tseremoonia on "suurim mängude ajaloos läbi aegade toimunud" ning arvud on kolossaalsed: osales umbes 10 500 sportlast, 100 000 maksvat külalist, kuni 400 000 tasuta pileti omanikku ja 200 riigipead. Otseülekandeid näidati 80 hiigelekraanil ja pealinna kerkisid ulatuslikud helisüsteemid. 

{| class="wikitable"
|+Seine'i jõel reisimise ajal nähtud hoonete kronoloogia alguspunktist
! colspan="7" |Maamärgid
|-
|align=center|1,8 km
|align=center|3,1 km 
|align=center|3,7 km  
|align=center|4,3 km 
|align=center|4,9 km 
|align=center|5 km 
|align=center|6 km 
|-
|
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
|
|
1. division

**1. division** (sponsornimega **NordicBet Ligaen**) on Taani jalgpalli tugevuselt teine liiga.

Liiga asutati 1945. aastal ja see oli algselt Taani kõrgeim liiga.

## Klubid
Hooajal 2024–25 mängivad liigas järgmised 12 klubi:

## Meistrid

## Välislingid
* https://1-division.dk/
Oskar Sõmermaa

**Oskar Sõmermaa** (24. november vkj / 6. detsember 1883 Haava – 23. oktoober 1943 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast, Venemaa) oli eesti ettevõtja.

## Elulugu
Oskar Zimmermann sündis 1883. aastal Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas Haava (sks k *Hawa*) kõrvalmõisas Kikevere talupidaja kolmanda pojana. Kuna üks poeg juba õppis ülikoolis, tuli Oskaril piirduda külakooliga ja valida praktiline eriala. 

Tartus omandas Zimmermann tööoskused sadulseppmeister Johan Buschi juures ning siirdus seejärel Peterburi, et omandada seal meistri kutse. 1908. aastal naasis ta Tartusse ning asutas oma sadulsepa- ja peennahatööstuse ja kaupluse Tartus Riia tn 17. Juba enne Esimest maailmasõda töötas Zimmermanni töökojas 19 õppinud töölist ja 8 õpipoissi. Töökoja nahatöid kujundasid kunstnikud Reet Hindov (Roos), Erika Tamberg (Tiisler) jt.

Pärast Eesti iseseisvumist hakkas Zimmermann ettevõtet laiendama ja see arenes Eesti suurimaks kohvrivalmistajaks. 1912. aastal pälviti toodangu eest Rooma ülemaailmse võistlusnäituse esimene auhind ja 1929. aastal Eesti üleriikliku näitusmessi peaauhind. Peagi asutas Zimmermann ettevõtte osakonnad Tallinnas, Pärnus, Rakveres ja Kuressaares. 

Zimmermann oli ka ühiskondlikult aktiivne. Ta oli Eesti kaubandus-tööstuskoja liige, kus tegeles keskmiste ja väikeettevõtete osakonnas ning oli Tartu osakonna looja ja esimene esimees. Ta kuulus Eesti Põllumeeste Seltsi, Kaitseliitu ja Isamaaliitu ning oli Tartu Majaomanikkude Panga juhtivliige. 

1938. aastal eestindas Zimmermann oma nime, võttes uueks nimeks Sõmermaa. 

Sõmermaa tellimusel valmis 1939. aastal Pepleri ja Riia tänava nurgal Tartu linnaarhitekti Arnold Matteuse 1938. aasta projekti järgi ehitatud viiekorruseline elu- ja ärihoone (tänapäeval Riia tn 15B). Alumisele korrusele planeeriti suurte vitriinakendega äriruumid, ülemistele korrustele korterid. Maja hoovikülg oli kujundatud funktsionalistlikus stiilis. 1940.–1950. aastatel asusid hoones Nõukogude Liidu repressiivorganid - NKVD/KGB ja eeluurimisvangla. Tänapäeval on hoone taas kasutusel äri,- kontori -ja elupindadena, 2001. aastal avati hoones KGB kongide muuseum ning 2003. aastal võeti hoone muinsuskaitse alla. 

Sõmermaa arreteeriti 1940. aastal Nõukogude võimude poolt Tartus Riia tn 42-7 ning saadeti Sevurallagi vangilaagrisse Sverdlovski oblastis, kus ta suri 23. oktoobril 1943.

Tartu Linnamuuseumis säilitatakse O. Sõmermaa töökojas valmistatud kirjamappi ja fotoalbumit ning Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis auaadressi kunstiteadlasele Villem Raamile ning kahte külalisraamatut.

Tal oli kaks poega, kellest Lembit Sõmermaa elas Kanadas ja Kalev Sõmermaa oli koos vanematega küüditatud. 

## Viited
Burchard Ernst von Trautwetter

**Burchard Ernst von Trautwetter** (sündinud 1679) oli Trautwetterite aadlisuguvõsast pärit Rootsi major ning Vene kindralmajor, kes osales Põhjasõjas. 

## Elulugu
Burchard Ernst von Trautwetter sündis 1679. aastal Ērgļi kihelkonnas Cirsti mõisniku Hermann Georg ja Anna Elisabeth Trautwetteri (sünninimega von Franck) perekonda. Burchard Ernst abiellus Barbara Hedwig von Völkersahmiga. Abielust sündis kaks last.

1697. aastal oli Trautwetter musketär Riia garnisonirügemendis. 1700. aastal edutati ta Albedyhli tragunirügemendis kornetiks. Samal aastal ülendati ta seal leitnandiks. Hiljem läks ta rittmeistri auastmes edasi Östgöta ratsarügementi. 1703. aastal sai ta Stenbocki tragunirügemendis majoriks. 1709. aastal alistus ta Perevolotšna all ning läks 1724. aastal armeest erru. Hiljem astus ta Venemaa teenistusse ning sai kindralmajori auastme. 

Burchard Ernst von Trautwetter suri hiljemalt 1739. aastal. 

## Viited
Karsten Staehr

**Karsten Staehr** (taanikeelne kirjapilt **Karsten Stæhr**; sündinud 20. detsembril 1962 Nykøbing Sjællandis) on Taani ja Eesti majandusteadlane.

## Haridus
Karsten Staehr lõpetas Stenhusi Gümnaasiumi Holbækis, Taanis 1981. a. Ta õppis Kopenhaageni Ülikoolis õigusteadust 1982–1983, rahvamajandust 1983–1991 ja matemaatikat 1987–1989. Staehr kaitses Kopenhaageni Ülikoolis nii majandusteaduse magistri- (1992) kui ka doktorikraadi (1998). Ta täiendas end 1989–1990 California Ülikoolis Los Angeleses ning 1992–1996 Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis, kus kaitses majandusmagistri kraadi 1996.

## Töökäik
Karsten Staehr oli lektor Kopenhaageni Ülikoolis 1995–1997, Vilniuse Ülikoolis 1997–1998, külalislektor Oslo Ülikoolis 1998–2001 ja Tartu Ülikoolis 2001–2007. Samuti oli ta Norra Panga nõunik 1998–2003, külalisteadur Soome Pangas 2002 ja Eesti Pangas 2006–2007 ning vanemökonomist Keskkonnahindamise Instituudis Kopenhaagenis 2005–2006. 

Aastast 2007 on Staehr Eesti Panga juhtivteadur ning Tallinna Tehnikaülikooli professor: rahanduse ja majandusteooria instituudis 2007–2016 (2007–2010 erakorraline professor), majandusanalüüsi ja rahanduse instituudis alates 2017 (aastast 2019 täisprofessor tenuuris).

## Teadustöö
Karsten Staehri peamised uurimisvaldkonnad on makroökonoomika, rahvusvaheline rahandus, avalik majandus, maksupoliitika, Euroopa integratsioon.

## Tunnustus
* 2010 aasta teadustöötaja Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonnas
* 2018 Tallinna Tehnikaülikooli teenetemedal Mente et Manu
* 2023 Eesti Teaduste Akadeemia Mihhail Bronšteini nimeline majandusteaduste preemia
## Viited

## Välislingid
* Karsten Staehri koduleht
* Karsten Staehr Eesti Teaduse Infosüsteemis
* Karsten Staehri publikatsioonid
August Voldemar Georg Brinkmann

**August Woldemar Georg Brinkmann** (8. oktoober 1875 Tallinn – 16. mai 1928 Tallinn) oli eestimaalasest Vene sõjaväelane.

Ta lõpetas Tallinna Peetri Reaalkooli 1892. aastal. Astus reamehena teenistusse vabatahtlikult Krimmi 73. jalaväepolku 1895, edutati allohvitseriks 1896, saadeti õppima Tšuhujivi jalaväekooli, kus ta lõpetas kooli 2. järgu 1898, mil ta nimetati lipnikuks ja saadeti polku. Ta edutati alamlipnikuks 1899. aastal, viidi üle 89. jalaväepolku Belomorskis 1902, edutati leitnandiks 1903, staabikapteniks 1907, komandeeriti Võtegrasse 1913, et täita maakonna sõjaväeülema kohustusi, edutati kapteniks 1914. Ta osales esimeses maailmasõjas, kus sai ajupõrutuse ja langes Austria-Ungari keisririigis vangistusse 14. augustil 1915 Zolotaja Lipa jõe ääres. Sealt pääses ta koos invaliidide grupiga 30. juunil 1917 ja elas pärast seda Oranienbaumis.

Brinkmann opteerus Eestisse 1920. aastal, kannatas närvihaiguse all ja sooritas enesetapu, lüües endale pussiga kaks haava rindu.

## Autasud

* Püha Stanislavi ordeni III järk (1906)
* Püha Anna ordeni III järk (1909)
* Püha Stanislavi ordeni II järk koos mõõkadega (1914)
* Püha Anna ordeni II järk koos mõõkadega (1915)
* Püha Vladimiri ordeni IV järk koos mõõkade ja paelaga (1915)
* Püha Anna ordeni IV järk koos kirjaga "Vapruse eest" (1915)

## Isiklikku
Tema vend oli Vene sõjaväelane Aleksander Brinkmann.

## Viited
Cavron-Saint-Martin

**Cavron-Saint-Martin** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Cavron St. Martin asub Planquette'i orus, mis on Canche'i jõe väike lisajõgi.

## Huviväärsusi

* St. Walloy kirik, pärineb 15. sajandist.
* Mittekasutatav vesiveski restorani taga.
* Kohvik ja 'La Planquette' restoran.
* *Estaminet* 'Chès Deux Agaches'. Siit võib leida (omaniku tehtud) traditsiooniliste puidust pubimängude reproduktsioone, mida saab pubis mängida.


Cavron-Saint-Martin église3.jpg|Kirik
Cavron Mill.JPG|Vesiveski
62220-Cavron-Saint-Martin-Sols.png


## Viited
Kollakaspruun kärbseseen

**Kollakaspruun kärbseseen** (*Amanita fulva*) on kärbseseeneliste sugukonda kärbseseene perekonda kuuluv seeneliik.

## Viited
* Kollakaspruun kärbseseen andmebaasis eElurikkus.
Capelle-lès-Hesdin

**Capelle-lès-Hesdin** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Capelle-lès-Hesdin asub u. 27 km Montreuil-sur-Merist kagus tee D134 ääres.


Capelle-lès-Hesdin - Mairie.JPG|Vallamaja
62212-Capelle-lès-Hesdin-Sols.png


## Viited
Caumont (Pas-de-Calais)

**Caumont** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Caumont asub u. 32 km Montreuil-sur-Merist kagus tee D101 ääres.


Caumont (62) - Eglise et monument aux morts.JPG|Kirik
62219-Caumont-Sols.png


## Viited
Loigu-sametpuravik

**Loigu-sametpuravik** (*Xerocomellus ripariellus*) on puravikulaadsete seltsi puravikuliste sugukonda kuuluv liik seeni.

Seen kasvab enamasti kaskede läheduses.

## Välislingid
* Loigu-sametpuravik andmebaasis eElurikkus.
AC Horsens

**AC Horsens** (täisnimega *Alliance Club Horsens*, lühemalt *AC Horsens*; lühend *ACH*) on Taanis Horsensi linnas tegutsev jalgpalliklubi.

Klubi asutati 1. jaanuaril 1994 pealisehitusena Horsens fSi ja FC Horsensi vahel.

2024. aastast on klubi peatreener Martin Retov.
## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Contes (Pas-de-Calais)

**Contes** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Planquette suubub Contes'i juures Canche'i.


Contes (Pas-de-Calais) - Eglise - 1.JPG|Kirik
62236-Contes-Sols.png


## Viited
Teenuse kool

Teenuse kool alustas tegevust 1845. aastal Teenuse mõisas. Pärast 15 tegutsemisaastat mõisas koliti kool 1860. aastal uutesse ruumidesse Urevere külas, kuid hoone hävis tulekahjus 1923. aastal. 

Uuesti alustas Teenuse kool mõisahoones tegutsemist 1924. aastal. Kool suleti laste vähesuse tõttu 1970. aastal, kuid Loodna valla toel ja lastevanemate algatusel avati kool mõisas uuesti 1990. aastal. Kool suleti 1996. aastal. 

## Viited
Läänesadam (Maarianhamina)

**Läänesadam** (rootsi keeles *Västerhamn*) on üks kahest sadamast Läänemere saarestikus asuvas Ahvenamaa pealinnas Mariehamni sadamas.

## Reisijatevedu ja maksuvaba müük
Enamik Soome ja Rootsi lõunapoolse mandriosa ning Eesti ja Rootsi vahelisi parvlaevade marsruute peatub Mariehamnis. See on suuresti tingitud sellest, et Ahvenamaa ei kuulu ELi tollirežiimi alla, mis võimaldab Ahvenamaa sadamates peatuvatel laevadel müüa tollimaksuvabalt kaupu.

## Navigatsioon
Läänesadama laevatee maksimaalne sügavus on 9,2 meetrit ja minimaalne laevatatav laius 200 meetrit.

Sadam on enamikul talvedest jäävaba või on ainult õhukese jääga kaetud.

## Atraktsioonid
Muuseumilaev Pommern, 1903. aastal ehitatud neljamastiline rauast purjelaev, on Ahvenamaa Meremuuseumi eksponaadina sildunud läänesadamas.

Mariehamni teine sadam, Idasadam (rootsi keeles *Österhamn*, soome keeles *Itäsatama*), on peamiselt väiksemate lõbusõidulaevade ja jahtide jaoks ning on üks Põhjamaade suurimaid lõbusõidusadamaid.
Planquette

**Planquette** [plɑ̃kɛt] on väike oja, mis voolab Lõuna-Boulonnais' ja Picardie' lavamaalt Canche'i.

Oja saab alguse Planques'is, läbib Fressini, Wambercourti ja Cavron-Saint-Martini ning suubub Contes'i juures Canche'i.
Douriez

**Douriez** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Douriez asub u. 48 km Montreuil-sur-Merist kagus tee D119 ääres, Authie jõe kaldal, Somme'i departemangu piiril.

## Huviväärsusi

* 16. sajandi *Nativité-de-Notre-Dame* kirik
* 13. sajandi lossi jäänused
* Vesiveski
* Douriez' kirik
* Valloires'i loss
* Douries' loss *(Manoir)*
* *l'Estaminet Restaurant*
* Douriez' osa ja üks seitsmest looduslikust orust
* Douriez, parun & paruness Guibali kodu
* *l'Auberge du gros tilleul* (parim ***** )


Douriez centre 1.jpg|Douriez' keskus
62275-Douriez-Sols.png


## Viited
Éclimeux

**Éclimeux** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Éclimeux asub u. 8 km Hesdinist idas teede D105 ja D106 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsusi

* 18. sajandi *Notre-Dame* kirik
* 17. sajandi lossi jäänused


Éclimeux - Centre.JPG|Éclimeux' keskus
62282-Éclimeux-Sols.png


## Viited
Eesti regionaalminister

**Regionaalminister** oli Vabariigi Valitsuse liige, kes juhtis koos siseministriga Siseministeeriumi, enne seda regionaalministri bürood.

## Ajalugu
Aastatel 1994–2004 juhtis regionaalarengu valdkonda, sh regionaalministri bürood, portfellita regionaalminister. Alates 2004. kuni 2014. aastani kuulus regionaalminister ametlikult Vabariigi Valitsuse koosseisu ning minister juhtis regionaalpoliitikaga tegelevaid Siseministeeriumi struktuuriüksusi.

Regionaalministri ametikoht kaotati 2014. aastal. Sarnaseid ülesandeid – sh kohalike omavalitsuste ja nende korralduse arendamine, kohalike omavalitsuste finantsjuhtimine, regionaalprogrammid, regionaalarengu, riigi- ja regionaalhalduse kavandamine ja koordineerimine – hakkas täitma riigihalduse minister, mis loodi Taavi Rõivase teise valitsuse ametisse nimetamisega ning kes juhtis koos rahandusministriga Rahandusministeeriumi.

2023. aastal taastati sarnaste, kuid laiendatud vastutusvaldkonnaga regionaalministri ametikoht (hiljem ümber nimetatud regionaal- ja põllumajandusministriks), kes juhib Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi.

## Ministrite loend
**Parteid**

### Märkused

* Portfellita minister.
* Regionaalministri ametinimetust on pidanud ka Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi juhtinud minister.

## Viited
Henry Wellesley, esimene Cowley krahv

**Henry Richard Charles Wellesley, 1. Cowley krahv** (KG, GCB, PC; aastatel 1847–1857 **Lord Cowley**; 17. juuni 1804 – 15. juuli 1884) oli Briti diplomaat. Ta oli aastatel 1852–1867 Suurbritannia suursaadik Prantsusmaal.
Magenta lahing

**Magenta lahing** oli Itaalia teise iseseisvussõja lahing, mis leidis aset 4. juunil 1859 Magenta linna lähedal Lombardia-Veneetsia Kuningriigis, mis kuulus Austria Keisririigi koosseisu. Keiser Napoleon III-l õnnestus juhtida Prantsuse-Sardiinia koalitsioon Austria marssali Ferenc Gyulay vastu võidule.

Napoleon III sõjavägi ületas Ticino jõe ning ründas taganema sunnitud Gyulay Austria armeed paremalt küljelt. Maastik polnud avar ning puud ja niisutuskanalid tegid keerukate manöövrite kordasaatmise võimatuks. Austerlased seadsid kohalikes taludes üles kaitsepunkrid. Põhiosa Prantsuse väest moodustasid 5000 keiserliku kaardiväe grenaderi, kes kandsid endiselt Esimese Keisririigi stiilis mundreid. Magneta lahing ei olnud mastaabilt eriliselt suur, kuid Prantsuse-Sardiinia liidu jaoks kujunes võit otsustavaks. Lahinguteenete eest tehti Patrice de Mac Mahonist Magneta hertsog ning aastal 1873 sai temast Prantsusmaa president.

## Viited

## Kirjandus
*
Villafranca vaherahu

**Villafranca vaherahu** oli vaherahu, mille sõlmisid 11. juulil 1859 Prantsusmaa keiser Napoleon III ja Austria keiser Franz Joseph I. Sellega lõppes Itaalia teine iseseisvussõda.

Prantsusmaa, kes sõdis koalitsioonis Sardiiniaga, otsustas rahulepingu sõlmida, kuna kartis sõja laienemist Kesk-Euroopasse. Sardiinia Kuningriigi peaminister Camillo Cavour astus rahulepingu tõttu tagasi, kuna pidas seda Prantsuse ja Sardiinia vahelise liidulepingu rikkumiseks. Liidulepinguga pidi Sardiinia saama kogu Lombardia-Veneetsia Kuningriigi, kuid vaherahuga sai Sardiinia vaid Lombardia (praeguste piiridega, v.a Mantua provints).

Sardiinia kuningas Vittorio Emanuele II allkirjastas rahuleppe 12. juulil ning see ratifitseeriti Zürichi lepinguga sama aasta novembris.

## Vaata ka
* Zürichi leping
* Itaalia teine iseseisvussõda
* Villafranca di Verona

## Kirjandus
* Alfredo Panzini, *Il 1859 da Plombières a Villafranca*, Treves, Milano, 1909.
* Alan John Percival Taylor, *The Struggle for Mastery in Europe 1848-1918*, Oxford, Clarendon Press, 1954 (Ediz. Ital. *L'Europa delle grandi potenze. Da Metternich a Lenin*, Laterza, Bari, 1961).
* Ettore Anchieri (a cura di), *La diplomazia contemporanea, raccolta di documenti diplomatici (1815-1956)*, Cedam, Padova 1959.
* Rosario Romeo, *Vita di Cavour*, Laterza, Bari, 2004 .
* AA.VV. (Ottavio Bartié, Massimo de Leonardis, Anton Giulio de'Robertis, Gianluigi Rossi), *Storia delle relazioni internazionali. Testi e documenti (1815-2003)*, Monduzzi, Bologna, 2004 .
* Renato Eugenio Righi, *Sulla via dell'unificazione italiana. La lega militare (1859-60)*, Tamari, Bologna, 1959.
Teine Schleswigi sõda

**Teine Schleswigi sõda** (taani keeles *Den anden slesvigske krig*; saksa keeles *Deutsch-Dänischer Krieg* ehk **Saksa-Taani sõda**; ka **Preisi-Taani sõda**) oli sõda 1864. aastal, sajandi teine Schleswig-Holsteini küsimuse lahendamiseks peetud sõda. Konflikt algas kui Saksa Liidu ehk Preisi ja Austria väed Taanile kuulunud Schleswigi hertsogkonda tungisid.

Nagu ka esimese Schleswigi sõja (1848–1852) puhul oli küsimus Schleswigi, Holsteini ja Lauenburgi hertsogkondades. Taani kuningas oli surnud ning tal ei olnud Saksa Liidule sobivat pärijat. Enne sõja algust võeti Taanis vastu 1863. aasta novembri põhiseadus, mis sidus Schleswigi Taani Kuningriigiga tihedamalt. Sakslased pidasid seda Londoni protokolli rikkumiseks.

Sõda lõppes 30. oktoobril 1864 Viini lepinguga. Taani loovutas Austriale ja Preisimaale Schleswigi (v.a Ærø saare), Holsteini ja Saksi-Lauenburgi.

## Vaata ka
* Preisimaa sõdade ja lahingute loend
* Berliini võidusammas
* 1864 (telesari)
* Ameerika Ühendriikide kodusõda
* Esimene Schleswigi sõda

## Viited

## Allikad
* 
*
* 
* 
* 
* 
* 

## Kirjandus
* 
*
B.93

**B.93** (taanikeelse täisnimega *Boldklubben af 1893*, lühemalt *B1893*; ka *B.93*) on Taanis Kopenhaagen linnas Østerbro linnaosas tegutsev jalgpalliklubi.

Klubi asutati 19. mai 1893.

Jalgpallis on klubi üheksa korda tulnud Taani meistriks: 1916, 1927, 1929, 1930, 1934, 1935, 1939, 1942, 1946.

Klubis on tenniseosakond ja varem oli kriketiosakond.

2022. aastast on klubi peatreener Kim Engstrøm.
## Viited

## Välislingid
* Klub koduleht
Rahva Võimu Partei (Lõuna-Korea)

:*"Ühise Tuleviku Partei" suunab siia. Uus-Meremaa erakonna kohta vaata artiklit [[Ühine Tulevik]].*

**Rahva Võimu Partei** (korea keeles 국민의힘; varem **Ühise Tuleviku Partei** (미래통합당)) on Lõuna-Korea paremkonservatiivne  erakond. Parteisse kuulub mh alates 2022. aastast Lõuna-Korea president olnud Yoon Suk Yeol. RVP-l on parlamendi suuruselt teine fraktsioon. RVP ja selle ajalooline konkurent Korea Demokraatlik Partei on riigi kaks suurimat erakonda.

Erakond asutati Ühise Tuleviku Parteina 17. veebruaril 2020 kui liitusid Korea Vabaduse Partei, Uus Konservatiivne Partei, Edasi Tulevikku 4.0 ning veel mõned väiksemad poliitilised liikumised. Nimi vahetati 31. augustil 2020.

## Viited
Éric Dupond-Moretti

**Éric Dupond-Moretti** (sündinud 20. aprillil 1961) on Prantsuse advokaat ja poliitik, alates 2020. aastast Prantsusmaa justiitsminister. Ta on vandeadvokaadina saanud palju õigeksmõistvaid otsuseid ning ta on tuntud oma vastuoluliste klientide ja värvikate sõnavõttude poolest.

Juulis 2020 astus ta ametisse peaminister Jean Castex' valitsuse justiitsministrina. Paljude ekspertide sõnul oli tema ametissemääramine üllatav.

Tal on ka Itaalia kodakondsus.

## Viited
Esbjerg fB

**Esbjerg fB** (taanikeelse täisnimega *Esbjerg forenede Boldklubber*, lühemalt *Esbjerg fB*; ka *EfB*) on Tannis Esbjerg linnas tegutsev jalgpalliklubi.

Klubi asutati 23. juuli 1924 pealisehitusena E.B. 98 ja Esbjerg AK vahel.

Jalgpallis on klubi üheksa korda tulnud Taani meistriks: 1961, 1962, 1963, 1965, 1979. Samuti on klubi kolmel korral võitnud Taani karika jalgpallis: 1964, 1976, 2013.

2023. aastast on klubi peatreener Lars Lungi Sørensen.
## Viited

## Välislingid
* Klub koduleht
Trương Mỹ Lan

**Trương Mỹ Lan** (hiina keeles 張美蘭; snd 13. oktoobril 1956) on Vietnami ettevõtja ja kurjategija. Ta asutas Vạn Thịnh Pháti kinnisvaraarendusfirma, oktoobris 2022 peeti ta kinni süüdistusega omastamises. Ta võttis Sai Gon Joint Stock Commercial Bankist võltsitud laenutaotlustega enam kui 12,5 miljardit $. Ta oli panga omanik mitmekümne vahemehe kaudu. Talle esitatud süüdistus põhjustas pangajooksu.

Kohtuprotsess algas märtsis 2024, süüdistus esitati omastamises, altkäemaksus ja pangandusreeglite rikkumises. Protsessi peeti Kagu-Aasia ajaloo kõige ulatuslikumaks korruptsiooniskandaaliks. Aprillis 2024 mõisteti talle surmanuhtlus.

## Vaata ka
* Korruptsioon Vietnamis

## Viited
Miksiit

**Miksiit** on haruldane vaske, vismutit ja arseeni sisaldav mineraal valemiga BiCu6(AsO4)3(OH)6·3(H2O). Kristallistruktuur on heksagonaalne, tüüpiline kuju on kiirjalt paiknevate nõeljate prismadena ja massiivsete tükkidena muus kivimis. Värvus varieerub valgest kuni rohelise ja sinise erinevate toonideni. Mineraali kõvadus Mohsi astmiku järgi on 3,5–4 ja eritihedus 3,8. Murd on ebaühtlane ja iseloomulik on klaasiläige.

Miksiit on üks vasemaagi sekundaarsetest mineraalidest, mis esineb vaselademete oksüdeerunud osas. Koos miksiidiga võivad esineda vismutiit, smaltiit, ehe vismut, atelestiit, erütriin, malahhiit ja bariit.

Mineraali avastas ja kirjeldas 1879. aastal Jáchymovi lähedal Tšehhis kaevandusinsener Anton Mixa.

## Värvipigmendina
Miksiidi erandlik kasutus värvipigmendina avastati 2015. aastal Washingtonis Rahvusgaleriis asuva Giotto di Bondone 14. sajandil (1320–1330) loodud temperas tahvelmaali pigmentide spektroskoopilisel analüüsil. Maalil polnud sinises värvis kasutatud sellele perioodile väga iseloomulikku ultramariini, mis annab soojema säravsinise tooni, vaid asuriiti, mis andis jahedama-rohekama tonaalsuse. Kokkuvõttes peeti tõenäolisemaks, et miksiit oli pigem juhuslikult kui eesmärgipäraselt lisatud pigment, siiski oli selle kogus piisav, et lisandi värv mõjutaks sinise tonaalsust, mis oli teadlikult valitud külmema tooniga.

## Viited

## Välislingid
* Mixite. - mindat.org
* Mixite Mineral Data. - Webmineral
Ismā‘īl Hanīyah

**Ismā‘īl Hanīyah** (29. jaanuar 1963 – 31. juuli 2024) oli Palestiina poliitik, Gaza sektoris võimul olnud Ḩamāsi poliitiline juht. Ta oli kuni surmani Ḩamāsi Poliitbüroo direktor. 

Haniyeh sündis aastal 1962 / 1963  al-Shati põgenikelaagris Araabia Ühendvabariigi poolt okupeeritud Gaza sektoris. Ta õppis Gaza Islamiülikoolis, kus ta tutvus Ḩamāsi ideedega. Aastal 1987 lõpetas ta ülikooli bakalaureusekraadiga araabia kirjanduses. Hanīyah'st sai Ḩamāsi piirkondlik juht aastal 1997 ning ta tegi organisatsioonis kiiret karjääri. 

Ta oli 2006. aasta valimistel võiduka Hamasi nimekirja esinumber ning seega sai temast märtsis 2006 Palestiina Rahvusliku Omavalitsuse peaminister. President Maḩmūd ‘Abbās vabastas ta 14. juunil 2007 ametist. Käimasoleva Fatahi-Hamasi konflikti tõttu ignoreeris Haniyya presidendi käsku ning jäi Gaza sektoris võimule. 

Haniyya oli Hamasi juht Gaza sektoris aastatel 2006–2017 kui ta asendati Yaḩyá as-Sinwāriga. Mais 2017 valiti ta Khaled Mashali asemel Hamasi Poliitbüroo juhiks ning ta kolis Gazast Katari. 

Haniyeh tapeti 31. juulil 2024 tema residentsis Teheranis Iraanis. Rünnakus hukkus ka üks tema ihukaitsja.

## Viited
Lee Trevino

**Lee Buck Trevino** (mehhiko päritolu tõttu **The Merry Mex** või **Supermex**; sündinud 1. detsembril 1939) on Ameerika Ühendriikide endine golfimängija. 

Teda peetakse üheks golfi ajaloo parimaks mängijaks, 1981. aastal lisati ta World Golf Hall of Fame'i. Trevino võitis kuus golfi suurturniiri ning 29 PGA Touri võistlust. Ta on üks neljast golfimängijast, kes on võitnud kaks US Openit, The Open Championshipi ja PGA Championshipi. Suurturniiridest jäi tal seega võitmata vaid Masters Tournament.

## Vaata ka
* Kõige rohkem PGA Tour Championseid võitnud golfimängijate loend
* Kõige rohkem TGA Toure võitnud golfimängijate loend
* Meeste golfi suurturniiri võitjate loend
* Lee Trevino's Fighting Golf

## Viited
Grossulaar

**Grossulaar** (ladina *grossularia* 'karusmari') on granaadi kaltsiumi sisaldav erim, kollakasrohelise, punakaspruuni või musta värvusega silikaatmineraal. Poolvääriskivideks loetakse läbipaistvaid erksavärvilisi eksemplare.

## Modifikatsioonid
* hessoniit ehk kaneelikivi, Fe3+-ioonide külla tõttu oranžpunane kuni hüatsindipunane grossulaar; nimetus on tuletatud vanakreeka sõnast ἣσσων *hēssōn* 'alam', mis võib tähistada kivi vähemväärtuslikkust hüatsindi või teiste granaatidega võrreldes.
* leukogranaat (vanakreeka λευκός *leukós* 'valge') on grossulaari värvitu erim;
* smaragdrohelist värvi tsavoriit, avastati ja kirjeldati alles 1974. aastal

Graphite-Grossular-d06-198a.jpg|Tsavoriit koos grafiidikristallidega
Grossular-Vesuvianite-283526.jpg|Vaarikpunane grossulaar koos vesuvianiidiga
Grossular-Diopside-258967.jpg|Hessoniit diopsiiditükil
Hessonit-G-EmpireTheWorldOfGems.jpg|Fassettlihviga hessoniit


## Viited
Heinrich Johann von Schreiterfelt

**Heinrich Johann von Schreiterfelt** (suri 4. aprillil 1734), Liivimaal tuntud kui **Heinrich Johann von Schreiterfeld** oli Schreiterfeldide aadlisuguvõsast pärit Rootsi sõjaväelane (kapten), kes osales Põhjasõjas. Kompaniiülem.

## Elulugu
### Päritolu ja haridus
Põlvnes Vestfaalist pärit ja Rootsis 1676. aastal aadeldatud suguvõsast. Teme isa oli Rootsi ohvitser Johann Christoph von Schreiterfeld (1632−1696), ema Kuramaalt pärit Hedwig Gamper. 1679. aasta 8. juulil (vkj) immatrikuleeriti ta koos vend Gustav Carliga Riia lütseumi.

### Sõjateenistus
Alustas sõjaväekarjääri Riia kubernerirügemendis, kus oli alamlipnik. 1688. aastal ülendati ta selles väeosas lipnikuks. 
Põhjasõja puhkemise järel teenis Gustav Ernst von Albedyhli (1655−1721) värvatud Liivimaa tragunirügemendis, kus sai kapteni aukraadi. 1701. aastal kevadel juhtis ta väeosa omanimelist kompaniid. Läks sama aasta 23. novembril erru. 

### Hilisem tegevus ja surm
Pärast erustumist sai temast põllumees. Oma elu viimastel aastatel oli tema elukohaks Väike-Salatsi kihelkond. 1724. aastal on teda nimetatud Pantene mõisnikuna. Samal ajal oli tema majandada ka Ate pandimõis. Suri 1734. aasta 4. aprillil (vkj) ja maeti sama kuu 21. päeval.

## Auastmed

## Viited

## Kirjandus
*Lewenhaupt, Adam. *Karl xii:s officerare. Biografiska anteckningar*. Andra delen. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1920. Lk 607 https://runeberg.org/karlxiioff/0627.html.
Tuliriisikas

**Tuliriisikas** (*Lactarius pyrogalus*) on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik.

Seen on põletavalt kibeda maitsega.

## Välislingid
* Tuliriisikas andmebaasis eElurikkus
Fillièvres

**Fillièvres** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Fillièvres asub u. 32 km Montreuil-sur-Merist kagus tee D340 ääres.

## Huviväärsusi

* 16. sajandi *Notre-Dame* kirik


Fillièvres - Place du commandant Louis Helle - 2.JPG|Fillièvres'i vaade
62335-Fillièvres-Sols.png


## Viited
Maiga Varik

**Maiga Varik** (sündinud 11. juulil 1934) on eesti tõlkija ja toimetaja. 

Ta töötas aastail 1957–1962 tõlkijana ajalehes Edasi, 1962–1999 toimetajana kirjastuses Eesti Raamat (algselt Eesti Riiklik Kirjastus) ning seejärel toimetajana ajakirjas Looming.

Ta on tõlkinud peamiselt vene keelest (Tšõngõz Ajtmatov, Mihhail Bulgakov, Vladislav Hodassevitš, Maksud Ibrahimbäjov, Valentin Katajev, Viktor Pelevin, Aleksandr Solženitsõn, Arkadi ja Boriss Strugatski, Jevgeni Zamjatin jt), aga ka serbia keelest (Milorad Pavić).

Maiga Varik võrdleb toimetamist ja tõlkimist näitlejatööga: "Kumbki amet ei soodusta enese maksmapanekut, vaid just seda, et lähed teisega kaasa, autori mõttemaailma sisse. See on nagu teatris osasse sisseelamine." Toimetajana on ta juhindunud põhimõttest parandada "nii vähe kui võimalik, nii palju kui vajalik".

Tema tütar on tõlkija Aet Varik.

## Tunnustus
* 2004 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2015 Edvin ja Lembe Hiedeli nimeline toimetajaauhind

## Viited
Fresnoy

**Fresnoy** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Fresnoy asub u. 32 km Montreuil-sur-Merist kagus tee D109 ääres.

## Huviväärsusi

* St. Éloi kirik, pärineb 16. sajandist.


Fresnoy église3.jpg|Kirik
62357-Fresnoy-Sols.png


## Viited
Brett McGurk

**Brett H. McGurk** (sündinud 20. aprillil 1973) on Ameerika Ühendriikide diplomaat, advokaat ja õppejõud. 

Ta on riikliku julgeoleku tippametikohtadel töötanud nii George W. Bushi, Barack Obama ja Donald Trumpi presidentuuri ajal. 2021. aastast töötab ta president Joe Bideni nõunikuna ning on Riikliku Julgeoleku Nõukogu koordinaator Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika küsimustes.

Oktoobris 2015 nimetas Barack Obama ta presidendi erisaadikuks Islamiriigi-vastase koalitsiooni juures. Ta töötas seal, kuni Donald Trump otsustas detsembris 2018 väed Süüriast välja viia.

Ta on olnud ka nõunik Iraagi ja Iraani asjades. Aastatel 2014–2016 juhtis ta salajasi kõnelusi, mis viisid vangide vahetamiseni ja nelja ameeriklase vabastamiseni Iraanist. Enne seda oli ta George W. Bushi ajal presidendi erinõunik Iraagi ja Afganistani asjades ning Barack Obama ajal Ameerika Ühendriikide suursaadik Iraagis.

## Vaata ka
* James Franklin Jeffrey
* Joel Rayburn
* Michael Patrick Mulroy

## Viited
Rahvuskivi

**Rahvuskivi** on rahvussümboliks valitud kivi.

Eesti rahvuskivi on paekivi.

Soome rahvuskivi on graniit.
Erkki Karo

**Erkki Karo** (sündinud 30. märtsil 1983) on eesti sotsiaalteadlane.

## Haridus
Omandas avaliku halduse bakalaureusekraadi Tartu Ülikoolis 2005 ja doktorikraadi Tallinna Tehnikaülikoolis 2011. Oli külalisüliõpilane Maastrichti Ülikoolis 2004–2005, Islandi Ülikoolis 2006, University College London'is 2009, Leuveni Katoliiklikus Ülikoolis 2006–2007 ja 2010 ning järeldoktor Poliitikauuringute Instituudis Tokyos 2015–2016.

## Töökäik
Oli Tartu Ülikooli riigiteaduste instituudis erakorraline assistent 2005–2006. Aastast 2007 töötab Tallinna Tehnikaülikooli Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituudis (kuni 2013 avaliku halduse instituut): assistent 2007–2008, teadur 2009–2015, vanemteadur 2015–2018, kaasprofessor tenuuris 2018–2023, alates 2023 täisprofessor tenuuris; instituudi direktor aastast 2017.

## Teadustöö
Põhilised uurimisvaldkonnad: teadus- ja tehnoloogiapoliitika, rohepöördega seotud innovatsiooni ja riigivalitsemise protsessid.

## Teaduskorralduslik ja administratiivne tegevus
* 2017– Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna nõukogu liige
* 2017– TTÜ Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituudi nõukogu esimees
* 2018– teaduspargi Tehnopol nõukogu liige
* 2022– Tehnopoli nõukogu esimees

## Viited

## Välislingid
* Erkki Karo Eesti Teaduse Infosüsteemis
* Erkki Karo publikatsioonid