open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Şamaxı astrofüüsikaobservatoorium

**Şamaxı Naşīr ad-Dīn Ţūsī nimeline astrofüüsikaobservatoorium** (aserbaidžaani keeles *Nəsirəddin Tusi adına Şamaxı Astrofizika Rəsədxanası*) on observatoorium Aserbaidžaanis umbes 144 km kaugusel Bakuust loodes ja 22 km Şamaxıst põhja pool.

Observatoorium asub Kaukasuse kaguosas Pirqulu mäe kirdenõlval 1435 meetri kõrgusel merepinnast. Observatooriumi geograafilised koordinaadid on .

Şamaxı astrofüüsikaobservatooriumi haldab Aserbaidžaani Rahvuslik Teaduste Akadeemia füüsika instituut.

Selgeid päevi on aastas 150–180. Kõige paremad vaatluskuud on detsember, jaanuar, juuli ja august.

## Ajalugu

Observatooriumi ehitamist alustati 1958. aastal ja see avati ametlikult 13. jaanuaril 1960. Üks selle rajamise algatajaid oli keemik ja tollane Aserbaidžaani NSV Teaduste Akadeemia president Yusif Məmmədəliyev.

Nõukogude Liidu ajal mõõdeti observatooriumis muu hulgas komeedilt 6P/d'Arrest saabuva valguse polarisatsiooni.

Aastal 1991 sai observatoorium keskaegse pärsia õpetlase Naşīr ad-Dīn Ţūsī nime. Asutuse juurde rajati töötajate jaoks Pirqulu asula.

Aastal 2008 tehti observatooriumis põhjalik remont. Uuenduskuuri läbisid nii kuus teleskoope majutavat hoonet kui ka haldushoone, näitusesaalid, muuseum ja konverentsikeskus.

## Teleskoobid

Suurim teleskoop on Saksamaal toodetud kahemeetrise peegliga teleskoop. See võeti kasutusele 1966. aastal ja see oli Lõuna-Kaukaasia esimene suur teleskoop. 
Lisaks on kasutusel väiksemad teleskoobid:
* horisontaalne päikeseteleskoop, mida kasutatakse Päikese atmosfääri spektraaluuringuteks; peapeegli läbimõõt 50 cm 
* teleskoop AFR-2 Päikese kromosfääri ja fotosfääri uurimiseks
* reflektor AZT-8 peegli läbimõõduga 70 cm
* Carl Zeissi reflektor peegli läbimõõduga 60 cm
* Maksutovi meniskteleskoop
* 90-sentimeetrine Schmidti teleskoop AZT-15

## Vaatlused ja uuringud

Observatoorium on eelkõige spetsialiseerunud tähefüüsikale, päikesesüsteemi taevakehade uurimisele ja päikesefüüsikale. Uurimisvaldkondade hulgas on ka kosmoseilm, astronoomia ajalugu, teoreetiline astrofüüsika, kosmoloogia, helioseismoloogia, raadioastronoomia, taevamehaanika, galaktikad ja inimese loodud satelliitide liikumine. Hiljuti on kasutusele võetud muu hulgas *échelle*-spektrograaf.

## Tähtpäevade määramine

Şamaxı observatoorium on rahva seas tuntud pühade ja tähtpäevade täpse aja määrajana. Üks aserbaidžaanlaste olulisemaid pühi on *[[novruz bayramı]]*, kevadine pööripäev. Kevade alguse täpse hetke teatab meediale Şamaxı observatoorium.

## Observatooriumi töötajad

Şamaxı observatooriumis töötab umbes 150 inimest, neist umbes 55 on teadlased.

Observatooriumi esimene direktor oli Hacıbəy Sultanov. Alates 1997. aastast juhib observatooriumi Əyyub Quliyev.

Tuntud teadlastest on Şamaxıs töötanud teiste seas astrofüüsik Nadir İbrahimov.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht *(aserbaidžaani keeles)* *(inglise keeles)*
* Azerbaijan’s Window on the Universe
Eukleides Megarast

**Eukleides Megarast** (kreeka Εὐκλείδης; 5.–4. sajand eKr) oli vanakreeka filosoof, kes oli tõenäoliselt pärit Megara linnast Atikas.

Eukleides oli Sokratese õpilane, kes viibis Sokratese surma juures ning pakkus pärast seda sokraatikutele, sealhulgas Platonile, varju türannide viha eest. Lisaks Sokratesele oli ta oluliselt mõjutatud Parmenidesest ning nendest kahest lähtudes lõi ta filosoofia, milles sokraatiline hüve idee ühendati eleaatide püsiva ning muutumatu ühtsuse ideega (vanakreeka keeles: "ἓν τὸ ἀγαθὸν"). Selle filosoofia kohaselt ei eksisteeri midagi, mis on headuse ideega vastuolus.

Eukleides oli Megara koolkonna asutaja ning Eubulidese, Ichthyase, Kleinomachose ja Korintose Thrasymachose õpetaja.

Eukleides kirjutas Diogenes Laertiose andmetel kuus dialoogi: "Lamprias", "Aischines", "Foiniiklane", "Kriton", "Alkibiades" ja "Armastusest". Teadaolevalt pole ükski neist dialoogidest säilinud. Peamiseks allikaks Megara Eukleidese filosoofia kohta on Diogenes Laertiose lühike ülevaade "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" II raamatus.

## Viited
David Donner

**David Donner** (võru *Donneri David*; 23. detsember 1810 – 24. detsember 1883) oli koolmeister ja kultuuritegelane. 

Ta oli 1833. aastal avatud Põlva kihelkonnakooli esimene koolmeister, töötas seal aastatel 1833–1863. 

1857. aastal asutas ta Põlvas esimese tütarlastekooli.

## Kirjandus
*Milvi Hirvlaane, "Põlva Ühisgümnaasium ajast aega", 2005.
*Asta Pintsaar, "David Donneri sünnist möödub 200 aastat", ajaleht Koit, 16. detsember 2010.
Gustav Moritz Constantin von Engelhardt

**Gustav Moritz Constantin von Engelhardt** (26. juuni/8. juuli 1828 – 23. november/5. detsember 1881 Tartu) oli baltisaksa teoloog ja õppejõud. Ta oli 1859–1881 Tartu ülikooli teoloogiaprofessor.

Ta õppis aastatel 1846–1850 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Aastatel 1850–1852 täiendas ta end Erlangeni, Bonni ja Berliini Ülikoolides. Aastal 1853 kaitses ta *mag. theol*, aastal 1856 *dr. theol* väitekirja.  Aastatel 1853–1859 oli ta eradotsent ja dotsent ning aastatel 1859–1881 professor ajaloolise usuteaduse alal.

Tema isa oli Otto Moritz Ludwig von Engelhardt (1779–1842, Tartu Ülikooli geoloogia ja mineraloogia professor) ja ema Amalie Catharina Elisabeth Johanna von Müller. Ta oli abielus Helena Alexandra von Oettingeniga (1835–1914), nende pojad Rudolf von Engelhardt oli arhitekt ja Otto von Engelhardt oli Viljandi linnapea.

## Viited
Chiril Gaburici

**Chiril Gaburici** (sündinud 23. novembril 1976 Logăneștis) on Moldova ettevõtja, ärijuht ja poliitik. Ta oli 18. veebruarist 2015 kuni 22. maini 2015 Moldova peaminister.

Ta õppis Chișinău Universitatea Slavonăs majandusteadust. Aastatel 2008–2012 juhtis ta telekomiettevõtet Moldcell, seejärel Aserbaidžaani telekomiettevõtet Azercell. Talle kuulub mitu autonduse, telekomi ja põllumajanduse vallas tegutsevat ettevõtet.

Peaministrikandidaadiks esitas ta Moldova Liberaaldemokraatlik Partei; ise ta parteisse ei kuulu.

12. juunil 2015 teatas Chiril Gaburici, et astub tagasi seoses tema haridust tõendavate dokumentide võimaliku võltsimise suhtes alustatud uurimisega. 22. juunil 2015 nimetati tema asemel ametisse peaministri kohusetäitja Natalia Gherman.

## Viited
Otto Hiiop

**Otto Hiiop** (ka **Ott Hiiop, Ott Hiiob, Talve Otto**; võru keeles *Hiiobi Otto*; 17/29. detsember 1865 Patküla vald, Viljandimaa – 12. veebruar 1950) oli Võrumaal Urvaste kihelkonnas tegutsenud külapillimees (viiulimängija). 

Ta käis koolis Vaabina vallas, kus hiljem pidas väikest talu.

Tema repertuaari (100 lugu) märkis 1936. aastal üles Herbert Tampere. 1937. aastal märkis tema repertuaari (14 lugu) üles August Pulst.

1937. aastal osales ta ka Riigi Ringhäälingu helisalvestamisel.

Ta on maetud Urvaste kalmistule. 

## Viited

## Kirjandus
*August Pulst. Mälestusi muusika alalt, ETM fond nr M 231:1, säilitusühik nr 23.
*Varblane, Marju. Urvaste viiuldajad Otto Hiiop ja Kristjan Joakit ning nende repertuaar". Seminaritöö. Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia, 2007.
Çanakkale provints

**Çanakkale provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Loode-Türgis. Provints asub (nagu ka İstanbuli provints) nii Euroopas kui ka Aasias Dardanellide väina ääres. Provintsi keskus on Çanakkale.

## Haldusjaotus

* Ayvacıki ringkond
* Bayramiçi ringkond
* Biga ringkond
* Bozcaada ringkond
* Çani ringkond
* Çanakkale ringkond
* Eceabati ringkond
* Ezine ringkond
* Gelibolu ringkond
* Gökçeada ringkond
* Lapseki ringkond
* Yenice ringkond

## Viited

## Välislingid
* Çanakkale provintsi koduleht (türgi keeles)
Andrej Kabiakoŭ

**Andrej Kabiakoŭ** (valgevene keeles Андрэй Уладзіміравіч Кабякоў; sündinud 21. novembril 1960 Moskvas) on Valgevene poliitik ja diplomaat, 27. detsembrist 2014 kuni 18. augustini 2018 Valgevene peaminister. 

Ta on Valgevene Vabariigi Julgeolekunõukogu liige. 

Andrej Kabiakoŭ sündis Moskvas, kuid kolmeaastasena asus elama Valgevenesse. Aastal 1983 lõpetas ta Moskva Lennundusinstituudi ja 1991. aastal Valgevene Rahvamajandusinstituudi. Seejärel töötas ta mitmes tööstusettevõttes. 

Ta ei kuulu ühtegi parteisse. 

Novembrist 2011 oli ta Valgevene suursaadik Venemaal, seejärel 27. augustist 2012 kuni peaministriks saamiseni president Aljaksandr Lukašenka administratsiooni ülem.
Ağrı provints

**Ağrı provints** (armeenia keeles Աղրի, kurdi keeles *Agirî*) on 1. järgu haldusüksus (provints) Ida-Türgis. provintsist kirdes asub Iğdıri provints, põhjas Karsi provints ja idas Iraan. Provintsi keskus on Ağrı.

## Haldusjaotus

* Ağrı ringkond (kurdi *Agirî*)
* Diyadini ringkond (kurdi *Gîhadîn*)
* Doğubeyazıti ringkond (kurdi *Bazîd*)
* Eleşkirti ringkond (kurdi *Zêdkan*)
* Hamuri ringkond (kurdi *Hewaran*)
* Patnose ringkond (kurdi *Panos*)
* Taşlıçay ringkond (kurdi *Avkevir*)
* Tutaki ringkond (kurdi *Dutax*)

## Viited

## Välislingid
* Ağrı provintsi koduleht (türgi keeles)
Jäneste

**Jäneste** (ka *Jänese, Saitseva, Zaitsevo, Зайцова, Зайцево*) on endine küla Setumaal, praegu Ulitina küla osa.
Heinrich Staden

**Heinrich Staden** oli Tartus 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul tegutsenud fotograaf.

## Stadeni fotosid

Jänese raudteesild Emajõel, 1900-1917, fotograaf Heinrich Staden.jpg|Jänese raudteesild Emajõel
Käina baptistikoguduse palvela

**Käina baptistikoguduse palvela** on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Mäeltse külas asuv baptistide palvemaja.

Palvemaja ehitati 1900 ja on Hiiumaa üks vanimaid palvemajasid. 

Palvemajas on mitmeid kultuurimälestistena arvele võetud objekte, nt:

*19. või 20. sajandist pärinev hõbetatud ja messingust karikas (registrinumber 3255)
*1930. aastatest pärinev rahakassa (registrinumber 3256)
*20. sajandi algusest pärinev klaasist kann (registrinumber 3257)
*19. või 20. sajandist pärinev puidust ja messingust harmoonium (registrinumber 3254)

## Viited

## Välislingid
*Palvela Teeliste kirikute andmebaasis
Luguse baptistikoguduse palvela

**Luguse baptistikoguduse palvela** on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Luguse külas asuv baptistide palvemaja.

Palvemaja ehitati 1923 ja ehituseks saadi raha laevakapten Mihkel Sergolt ja koguduse liikmetelt. Palvemaja seinad on krohvitud ja algul kattis maja rookatus. Palvemaja sarnaneb ehituse poolest Emmaste vallas asuva Jausa palvelaga. 

Palvemajas on üks kultuurimälestisena arvele võetud objekt:
*20. sajandist pärinev klaasist ja graveeringutega karahvin (registrinumber 3253).

## Viited

## Välislingid
*Luguse palvela Teeliste kirikute andmebaasis
Mooste baptistikoguduse palvela

**Mooste palvela** on Põlva maakonnas Põlva vallas Kaaru külas asuv baptistide palvemaja.

Palvemaja ehitati 1930 .   

Palvelas koguneb pühapäeviti kell 11 Mooste Baptistikogudus. Koguduse jumalateenistused on huvilistele avatud. Lisainfot saab kodulehelt. Palvelast saab tasuta laenutada raamatuid abielu ja lastekasvatuse teemadel. Septembrist maini korraldab kogudus kaks korda kuus pühapäevakooli 7-12-aastastele lastele. Pühapäevakoolis lapsed õpivad piiblilugusid, meisterdavad ja mängivad. Oodatud on kõik kohalikud lapsed.   

Mooste Baptistikogudus kuulub Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liitu.  

## Viited

## Välislingid
*Mooste Baptistikoguduse koduleht
Karl Kirt

**Karl Kirt** (sündinud 5. märtsil 1993 Tõrvas) on Eesti koolijuht ja munitsipaalpoliitik. 2020. aastal oli ta lühikest aega Valga asevallavanem. 

Ta on lõpetanud 2012. aastal Tõrva Gümnaasiumi ning 2016. aastal Tallinna Ülikooli riigiteaduste erialal.

Alates 2015. aastast on ta Tõrva Raadio nõukogu esimees. 2016. aasta juulis juhtis ta kaassaatejuhina Raadio 2 saadet "Suveraadio" .

2021-2024 oli ta Tarvastu Gümnaasiumi ning Tarvastu Muusika- ja Kunstikooli direktor.

Alates 2024. aastast on ta Võru Gümnaasiumi direktor.

## Poliitiline karjäär
Kirt astus 2011. aastal Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liikmeks. 2013. aastal kandideeris ta kohalike omavalitsuste volikogude valimistel Tõrvas valimisliidu Tõrvakad nimekirjas ja kogus 34 häält, millega ei osutunud valituks. Novembrist 2013 kuni oktoobrini 2017 kuulus Kirt Tõrva Linnavolikogu haridus- ja noorsootöökomisjoni.

Aastatel 2014–2015 oli ta Noorte Sotsiaaldemokraatide president . Kirt on olnud kaitseminister Sven Mikseri ja põllumajandusminister Ivari Padari nõunik. Ta on üks Tõrva Noortevolikogu loomise algatajatest.

2017. aastal valiti Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas kandideerinud Kirt Tõrva vallavolikokku (ta sai 45 häält). 

27. märtsist 2020 kuni 13. septembrini 2020 oli Kirt Valga asevallavanem .

2021. aasta kohalikel valimistel kandideeris ta Tõrva vallas valimisliidu Ühtne Kogukond nimekirjas esinumbrina osutudes valituks; ta kogus 114 häält. 

2023. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Kirt Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas Võru-, Valga ja Põlvamaa ringkonnas; ta kogus 433 häält. Kirt valituks ei osutunud. 

## Tunnustus
* 2011 – Tõrva Gümnaasiumi aasta õpilane
* 2016 – aasta vabatahtlik
*2021 – Tõrva valla noortevolikogu auhinna laureaat

## Viited
Zineb El Rhazoui

**Zineb El Rhazoui** (araabia keeles زينب الغزوي; sündinud 19. jaanuaril 1982 Casablancas Marokos) on Prantsusmaa ajakirjanik, Pariisis ilmuva satiiriajakirja Charlie Hebdo kolumnist. Toimetuse liikmena jäi ta ellu, kui 2015. aasta jaanuaris pandi ajakirja toimetuses toime massimõrv, kuna viibis sel päeval Casablancas.

El Rhazoui on ajakirja religiooniasjatundja ja kirglik islami kriitik. Massimõrva järel on temast kujunenud silmapaistev sekulariseerimise ja inimõiguste aktivist, kes on esinenud paljudes riikides islami ja sõnavabaduse teemadel.

## Viited
Valkla baptistikoguduse palvela

**Valkla palvela** on Harju maakonnas Kuusalu vallas Valkla külas asuv palvela, mis kuulub Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liidu Valkla Baptistikogudusele.

Palvela ehitati aastal 1903 ja avati 1905 Rummu Baptisti Koguduse, hiljem Rummu-Valkla Baptisti Koguduse hoonena. 

Palvelas on mitu kultuurimälestisena arvele võetud eset, nt:

*19. või 20. sajandil valminud messingist küünlajalad (registrinumbrid 3766, 3767)
*1930. aastast pärinev puidust harmoonium (registrinumber 3765)
*1920. või 1930. aastatest pärinev metallist kann (registrinumber 3764)

## Viited

## Välislingid
*
Pikavere vennastekoguduse palvemaja

**Pikavere vennastekoguduse palvemaja** on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Pikavere külas asuv vennastekogudusliikumise järgijate palvemaja. Palvemaja on arvele võetud kultuurimälestisena.

Palvemaja ehitati 1830. aastatel ja 1887-1891 tehti seal ümberehitusi. Palvemaja on ühekorruseline palkidest ja viilkatusega.Palve- ja piiblitunnid toimuvad iga kuu esimesel kolmapäeval kell 13.00 suvel Pikavere Palvemajas ja talveperioodil Mihkli Pastoraadis.
Pikavere palvemaja kõrval (September 2018).jpg|Pikavere palvemaja kõrval (September 2018)
Pikavere palvemaja ees (September 2018).jpg|Pikavere palvemaja ees (September 2018)
Pikavere palvemaja sees (September 2018).jpg|Palvetund Pikavere palvemajas Silvi Lootsmanni juhendamisel


## Viited

## Välislingid
*
Kalli Ristija Johannese kirik

**Kalli Ristija Johannese kirik** oli õigeusu kirik Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kalli külas. Tänapäeval on kirik varemeis. 

## Koguduse ajaloost
Pärnumaal siirdus aastatel 1845–1848 õigeusku 25–30% eestlastest. Mihkli kihelkonnas ei olnud usuvahetusliikumine  kuigi aktiivne. Kalli õigeusu kogudus avati 1848. aastal. Kogudusel oli annetajaliikmeid 1865. aastal 1161, 1935. aastal 915. Kalli Ristija Johannese kogudus suleti koguduse juhatuse palvel 1986. aastal liikmete vähese arvu tõttu. Kalli õigeusu kogudust ei ole taastatud tänaseni.

## Kalli Ristija Johannese kirik
Kuni 1864. aastani oli Pärnumaal vaid üks keskse tähtsusega õigeusu kirik. See oli 1768. aastal valminud Pärnu Jumalaema uinumise ehk Jekateriina õigeusu kirik. 18. sajandil ja 19. sajandi esimeses pooles paiknesid  õigeusu kirikud juhuslikel, enamasti renditud pindadel. 

Tänapäevaks peaaegu hävinud kirik ehitati Mihkli kihelkonna Kalli kroonumõisalt saadud maale**.** Kirik paiknes tähendusrikkas kohas, jäädes täpselt Haapsalu-Pärnu tee äärde. See oli tollal üks piirkonna olulisemaid ühendusteid. Kaheksa-tahulise kella- ja haritorniga seest ja väljast krohvitud kivikirik ehitati Kalli külla 1866. aastal Apollon Edelsoni tüüp-projekti järgi. Sarnase ülesehitusega krohvitud kivikirikud ristkülikukujulise põhiplaaniga, eenduva kellatorniga ning väikese telkkiivriga harjatorniga pikihoonel ehitati aastatel 1866–1868 veel Muhu- Hellamaale, Uduverre, Vändrasse, Torisse, Lelle  ja Karksi- Nuia. 

Pärast Kalli Ristija Johannese koguduse sulgemist 1986. aastal hakkas kirikuhoone lagunema ja on tänapäeval varemeis. Kirikus oli kaks kultuurimälestisena arvele võetud 19. sajandi II poole ikooni "Kõikide Kurbade Rõõmu Jumalaema" ja "Ristija Johannes". Need ikoonid asuvad praegu Pärnu Muuseumis.

## Õigeusu koolid
Usuvahetusliikumise algjärgus 25. aprillil 1845 andis Vene keiser välja määruse (ukaas), mis nägi ette õigeusu kirikute juures kihelkonnakoolide loomist. Kalli Ristija Johannese koguduse  kihelkonnakool  avati 1850. aastal. Lisaks oli kogudusel kuus abikooli. Õigeusu  koolid  töötasid  kuni sulgemiseni 1918. aastal.

## Vaata ka
* Kalli mõis
* Kalli Ristija Johannese kogudus

## Viited

## Kirjandus
* Eesti õigeusk X-XXI saj". Entsüklopeediline teatmik (vene keeles). Koostaja Vladimir Iljaševitš. Kirjastus Tarbeinfo OÜ. Tallinn, 2014; lk 458–459
* David Papp. “Eesti Apostliku õigeusu vaimulikud“ – Biograafiline leksikon (16.-20.saj). EAA. 5410.1. 247–249. Käsikiri. Eesti Rahvusarhiiv
* Andrei Sõtšov. "Eesti õigeusu piiskopkond Stalini ajal aastail 1945–53". TÜ kirjastus. Tallinn, 2004, lk 58–64; 79–81; 99–100
* "Ajalooline album Pärnu Issandamuutmise kiriku 25. aasta juubeli päevaks". EAÕK Pärnu praostkonna väljaanne. Pärnu, 1929; lk 10–12
* Linda Lainvoo. "Usuvahetusest 19.sajandi keskel". Artikkel kogumikust "Mitut usku Eesti IV. Valik usundiloolisi uurimusi- õigeusu eri". Toimetaja Liina Eek. TÜ Kirjastus. Tartu, 2015; lk 26–37
* Jaanus Plaat/Arne Maasik. "Õigeusu kiriku, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2001. lk 672–675
Davith Usuphašvili

**Davith Usuphašvili** (gruusia keeles დავით უსუფაშვილი, sündinud 5. märtsil 1968 Magaros) on Gruusia poliitik, 21. oktoobrist 2012 Gruusia Parlamendi spiiker.

Ta lõpetas aastal 1992 Thbilisi Riikliku Ülikooli õigusteaduse erialal ning kaitses aastal MA kraadi rahvusvahelise poliitika arengusuundadest aastal 1999 Duke'i Ülikoolis.

Ta osales aastatel 1993–1995 Gruusia konstitutsiooni väljatöötamises ning oli 1994–1997 Gruusia Noorte Juristide Assotsiatsiooni esimees. 25. juunist 2005 kuni 3. novembrini 2013 oli ta Gruusia Vabariikliku Partei esimees. Ta valiti aastatel 2008 ja 2012 Gruusia Parlamendi liikmeks. 21. oktoobrist 2012 on ta Gruusia Parlamendi spiiker.

## Isiklikku
Tema abikaasa on Thinathin Hidašeli.
Aleksandr Agnevštšikov

**Aleksandr Agnevštšikov** (vene Александр Владимирович Агневщиков; sündinud 16. detsembril 1972 Narvas) on endine Eesti ja Venemaa jäähokimängija (kaitsja). 

Suure osa oma karjäärist mängis ta Venemaa klubides, sh Tšerepovetsi Severstalis (1994–1995), Penza Dizelis (1996–2000), Novokuznetski Metallurgis (2000–2001), Novosibirski Sibiris (2001–2003) ja Tšeljabinski Traktoris (2003–2004). 2012–2014 mängis ta klubis HK Tartu Kalev-Välk.

Ta on mänginud Eesti jäähokikoondises.

## Viited
Artur Akavov

**Artur Akavov** (vene Артур Арсенович Акавов; sündinud 14. detsembril 1985 Novotšerkasskis) on Venemaa ja Eesti poksija. 

12. juunil 2015 tuli ta WBF sarja keskkaalu maailmameistriks, kui alistas Tartus Prantsusmaa poksija Michel Mothmora.

2006–2009 kuulus ta Eesti poksikoondisse.

2003. aastast elab ta Pihkvas.

## Viited
Mihhail Aksjonov

**Mihhail Aksjonov** (vene Михаил Васильевич Аксёнов; 13. november (vkj. 1 november) 1864 Vorošilovo, Roslavli maakond, Smolenski kubermang – 11. juuni (vkj. 29. mai) 1912 Moskva) oli vene pedagoog, kodu-uurija. 

Ta on uurinud Smolenski kubermangu haridusajalugu.

1891–1895 oli ta vene keele ja kirjanduse õpetaja Kuressaare Poeglaste Gümnaasiumis.
Kaspars Gorkšs

**Kaspars Gorkšs** (sündinud 6. novembril 1981) on endine Läti jalgpallur, kaitsja. Ta on Läti jalgpallikoondise endine kapten.

Suure osa oma karjäärist, üheksa aastat, mängis ta erinevates Inglismaa jalgpalliklubides. 4. novembril 2012 lõi ta Inglismaa kõrgliigas Readingu meeskonnas värava oma endise koduklubi Queens Park Rangersi vastu. Ta sai pärast Marians Paharsit teiseks Läti jalgpalluriks, kes löönud Premier League'is värava.

2009. ja 2010. aastal valiti ta Läti aasta jalgpalluriks.

## Viited
Ikram Adõrbekov

**Ikram Adõrbekov** (kasahhi Икрам Адырбекұлы Адырбеков; sündinud 8. juulil 1950) on Kasahstani riigiametnik ja diplomaat. 

1997–2002 oli ta Kasahstani suursaadik Eestis.
Aleksander (Hopjorski)

**Aleksander** (kodanikunimega **Aleksander Hopjorski**, ; sündinud 23. augustil 1964 Võrus) on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku munk ja vaimulik (piiskop).

Ta lõpetas 1981. aastal Võru 2. Keskkooli. Aastatel 1982–1983 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas. Aastatel 1983–1985 teenis ta Nõukogude armees. 

Pühitseti diakoniks 7. detsembril 1998 ja preestriks 10. detsembril 2000. Teenis seejärel preestrina Luhamaa Pühavaimu koguduses ja Meeksi Ristija Johannese koguduses. Aastatel 2002–2006 õppis ta Püha Platoni Seminaris Tallinnas.

12. juunil 2008 valiti ta Tallinnas toimunud Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku täiskogul Pärnu ja Saare piiskopkonna piiskopiks.

Pühitseti piiskopiks 12. jaanuaril 2009.

## Viited

## Välislingid
* http://www.eoc.ee/vaimulik/hopjorski-aleksander/
Punapõrnikas

**Punapõrnikas** (*Serica brunnea*) on põrniklaste sugukonda kuuluv liik. Ta on üks tavalisemaid põrnikaid Eestis.

Punapõrnikas on hele-punakaspruun ja kuni 10 mm pikkune. Ta on levinud kõikjal Eestis. Lendab hilisõhtul ja öösel juulis-augustis ning tungib sageli lambivalguse peale tuppa. Päeva veedavad punapõrnikad rohu või sambla sees puhates. Nad söövad puulehti ja joovad puude mahla. Nende vastsed elavad pinnases ja toituvad juurtest.

## Välislingid
*
Reinhold von Wistinghausen

**Reinhold Alexander Christian von Wistinghausen**; 20. juuni/2. juuli 1863 Tallinn – 12. oktoober 1939 Berliin) baltisaksa päritolu Eesti arst.

Tema vanemad olid Dr. med. Karl von Wistinghausen (1826–1883) ja Marie Caroline Rodde.

1892 lõpetas ta Tartu ülikooli arstiteaduskonna.

Ta töötas muu hulgas Eestimaa rüütelkonna kantseleis provintsi tervishoiukomisjoni sekretärina.

## Välislingid
*
Aleksandr Abrosimov

**Aleksandr Abrosimov** (sündinud 29. märtsil 1980) on Eesti loodusfotograaf.

Abrosimovi seni suurim tunnustus on loomafotode peaauhind koos esikohaga üldarvestuses 2013. aasta Eesti Looduse fotovõistlusel. Samal võistlusel on ta võitnud ka Eesti kaitseala eriauhinna (2013), Eesti Looduse eripreemia kategoorias "väike loom" (2012) ja esimese auhinna kategoorias "seened" (2012).

## Loomingu näiteid

Jägala juga talvel 2013.jpg|Jägala juga. Eesti Looduse fotokonkursi Eesti kaitseala eriauhind 2013
Põhja-Kõrvemaa looduskaitseala. 2.jpg|Hommikune Põhja-Kõrvemaa looduskaitseala
Suur-Paljassaare. Päikeseloojang.jpg|Päikeseloojang Suur Paljassaares
Osmussaar. Lighthouse..jpg|Osmussaare tuletorn. 9. koht WLE 2015 võistlusel Eestis
Osmussaar. 35.jpg|Osmussaare maastik
Keila juga. Keila-Joa juga..jpg|Keila juga
Kõnnu Suursoo. 02.jpg|Kõnnu Suursoo


## Viited

## Välislingid
* Aleksandr Abrosimov Photography

; Meedias
* "FOTOD! EMAKE LOODUS: Stroomi rannas oleks nagu imeloom munel käinud" Pealinn, 10. märts 2015
* "Foto: kummalised munad Stroomi rannas" Postimees, 12. märts 2015
* ""Ringvaade" näitas Stroomi ranna erilise loodusnähtuse fotosid" ERR, 12. märts 2015
Mike Auksi

**Michael Mahkwa Auksi** (sündinud 18. detsembril 1981 Torontos Kanadas) on eesti päritolu Kanada hokimängija (kaitsja). 

Nooruses ja juuniorina mängis ta Kanadas.

2013. aastast mängib ta Eesti klubis HC Panter Tallinn.

## Välislingid
* Hockey player Mike Auksi will give a lecture in the series “Life As A Cosmopolitan Estonian” Estonia Life
Ričardas Malinauskas

**Ričardas Malinauskas** (sündinud 22. aprillil 1965 Skaisčiūnais) on Leedu poliitik ja ettevõtja.

Ta on olnud Druskininkai linnapea.

2004. aastal autasustati teda Valgetähe III klassi teenetemärgiga, tunnustades tema tööd Druskininkai linnapea.

## Viited
Michał Butkiewicz

**Michał Butkiewicz** (29. september 1886 Grajewo – 4. oktoober 1974 Varssavi) oli Poola insener ja poliitik.

1932. aasta septembrist kuni 1935. aasta oktoobrini oli ta Poola sideminister.

1934. aastal autasustati teda Kotkaristi I klassi teenetemärgiga.

1929. aastal autasustati teda Poola taassünni ordeni IV klassi teenetemärgiga.

## Viited
Kazimierz Fabrycy

**Kazimierz Fabrycy** (3. märts 1888 Odessa – 18. juuli 1958 London) oli Poola sõjaväelane.

Aastatel 1926–1931 oli ta Poola sõjaministri teine asetäitja ja 1931–1934 esimene asetäitja

1933. aastal autasustati teda Kotkaristi I klassi teenetemärgiga.

## Viited
Kazimierz Porębski

**Kazimierz Porębski** (15. november 1872 Vilnius – 20. jaanuar 1933 Varssavi) oli Poola mereväelane.

4. mail 1925. aastal otsustati talle anda I liigi 2. järgu Eesti Vabadusrist. Kuid kuna ta sattus samal ajal poliitilisse skandaali, tühistas valitsus 6. mail salajasel istungil talle Vabadusristi annetamise otsuse. Tänini on siiski levinud eksiarvamus, et Porębski oli Vabadusristi kavaler.

## Viited
Janusz Jagrym-Maleszewski

**Janusz Jagrym-Maleszewski** (1. mai 1879 – 27. september 1942) oli Poola sõjaväelane.

1934. aastal anti talle Kotkaristi II klassi teenetemärk.

## Viited
Moritz von Engelhardt (1778−1842)

**Otto Moritz Ludwig von Engelhardt** (27. november (ukj 8. detsember) 1778 Viisu – 29. jaanuar (ukj 10. veebruar) 1842 Tartu) oli baltisaksa päritolu Eesti geoloog ja mineraloog, Tartu Ülikooli esimene mineraloogiaprofessor.

## Elukäik
Ta sündis Järvamaal Peetri kihelkonnas Viisu mõisniku pojana. Ta lõpetas Tallinna Toomkooli. Aastatel 1796–1798 õppis ta Leipzigi ja Göttingeni Ülikoolis õigusteadust. Aastal 1804 kuulas ta Tartu Ülikoolis füüsika ja keemia loenguid. Aastatel 1805–1809 õppis ta Freibergi mäeakadeemias Abraham Gottlob Werneri juures mineraloogiat. Aastatel 1820–1841 töötas ta Tartu Ülikoolis, olles selle esimene mineraloogiaprofessor ja mineraloogiakabineti juhataja.

## Tunnustus
*1816 – valiti Keiserliku Teaduste Akadeemia kirjavahetajaliikmeks
## Viited

## Välislingid
*
Türgi muusika

**Türgi muusika** on Türgist pärit või türklaste loodud või esitatud muusika.

Türgi muusikakultuur ühendab mitmekesiseid elemente nii Kesk-Aasia, araabia, Bütsantsi, kreeka, Osmanite riigi, pärsia, armeenia ja Balkani muusikast kui ka nüüdisaegsest Euroopa ja Ameerika popmuusikast. Türgi asub geograafiliselt Euroopa, Põhja-Aafrika, Lähis-Ida, Kaukaasia ning Lõuna- ja Kesk-Aasia kultuuride kokkupuutekohas.

Türgi rahvamuusika juured ulatuvad 11. sajandisse, mil Seldžukid vallutasid Anatoolia ja Pärsia, kuid selles on ka enne seda tänapäevase Türgi territooriumil elanud rahvaste muusika jooni. Muusikastiilide ja pillide mitmekesisus on suurenenud teiste sisserändajate kultuuride mõjul. Türgis on dokumenteeritud ka kreeka, armeenia, albaania, poola, aseri ja juudi kogukondade rahvamuusikat.

Osmanite riigi õukonnamuusika kasutas ulatuslikku helilaadide süsteemi. Muusika üleskirjutamiseks kasutati mitut eri notatsiooniviisi. Türgi rahvamuusika sisuks on traditsiooniliselt pigem igapäevaelu teemad vastandina armastusest ja emotsioonidest jutustavale Osmanite õukonnamuusikale. Enamik rahvalikke laule räägib tõestisündinud lugusid või ammutab ainest folkloorist. Paljud laulud on sündinud laulikutevaheliste võistluste käigus. Paljud laulud on seotud pulmade, matuste ja mitmesuguste pidustustega, kus neid ka esitatakse. 

Põhiosa tänapäeva popmuusikast on arenenud 1930. aastatel alanud läänestumise mõjul. Vaid 1970. ja 1980. aastatel mängis mõjutajana suuremat rolli araabia muusika, 1990. aastate alguses tõusis taas lääneliku muusika populaarsus.

## Vaata ka
* Türgi Eurovisiooni lauluvõistlusel
Pakane (mütoloogia)

**Pakasetaat** on isikustatud pakane eesti mütoloogias.
## Välimus
Matthias Johann Eiseni raamatus "Eesti mütoloogia" kirjeldatakse Pakasetaadi välimust järgmiselt: "Pakasetaat esineb täiesti hallina [*sic*] taadina, õigemini valgete juustega ja pika valge habemega, valge kübar peas, valge kuub seljas, valged sukad, kingad jalas."

## Pere
Pakasel on ka kolm poega: noorem Härm, keskmine Kahu, vanem Külm. Suve saadab pakane poegadega puhates mööda seal, kus jää paksemaks minnes paukumisega praguneb ja palgid paukudes lõhkevad. Vahest saadab vana pakane mõnikord noorema poja härma välja vaatama, kuidas maailmas elatakse. Sammub siis härm ainult öösiti edasi ja paneb rohu ja vilja valgesse ehtesse. Sügisel algab keskmise poja kahu tegevus, kes paneb vee ahelasse. Talve tulekuga asub Külm tegevusse. Kui nooremad vennad ainult öösiti rändavad, sammub Külm ühtelugu, ööl ja päeval edasi.

## Tegutsemine
Kui pakasetaat ise välja astub, ähkides ja puhkides, habe jääpurikates, lumi rabiseb jalge all, aiateibad pauguvad ees, linnud langevad selja taga surnult maha. Armuheitmata tungib ta inimeste ja looma kallale. Kel iganes võimalik, põgeneb hirmul majasse varjule.Teatakse aga juhtumeid, et pakane inimestele headki teinud: kingib külma tehtud kahju tasumiseks kaks kotti, millest üks sooja, teine külma annab. Tihtipeale ei ilmu pakasetaat oma õigel kujul, vaid võtab enesele tihase kuju, et hõlpsamalt oma kurjust avaldada. Õnneks väsib pakasetaat pea õelustegudest, käänab varsti ümber Turjamaa poole tagasi puhkama. Siis hingab rahvas pakasetaadi puremisest ja pigistamisest pääsedes jälle kergemini.

## Kirjandus
* M. J. Eisen, "Eesti mütoloogia" (1919)
Ichthyas

**Ichthyas** (kreeka: Ἰχθύας; 4. sajand eKr), Metallose poeg, oli vanakreeka filosoof, Megara Eukleidese õpilane ja järglane Megara koolkonna juhi positsioonil. Diogenes Laertios on teda nimetanud oma alal suurepäraseks (vanakreeka keeles γενναῖος) ja väidetavasti on Diogenes Sinopest pühendanud talle dialoogi. Ichthyas oli Korintose Thrasymachose hea tuttav (vanakreeka keeles γνώριμος) ja kaasaegne.

Hilarius Emonsi tõlgenduse kohaselt on Tertullianuse "Apologeticumis" osutatud tõigale, et Ichthyas oli 375. aastal eKr Megara oligarhide revolutsiooni eestvedajaid. Samas on see väide vaieldav ning arvukates ümberkirjutustes on antud Tertullianuse "Apologeticumi" lõigus Ichthyase nime asemel hoopis Hippiase oma.

## Viited

## Kirjandus
Hilarius Emons, "Die Oligarchenrevolte zu Megara im Jahre 375 und der Philosoph Ichthyas bei Tertullian Apol. 46, 16. Ein neues Aristotelesfragment aus der Μεγαρέων πολιτεία", Rheinisches Museum für Philologie (N.F.) 86, 1937, lk. 180–191. (Artiklis viidatud Hilarius Emonsi kirjutis)
Tokati provints

**Tokati provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Põhja-Türgis. Provintsi keskus on Tokat.

## Haldusjaotus

* Almuse ringkond
* Artova ringkond
* Başçiftliki ringkond
* Erbaa ringkond
* Niksari ringkond
* Pazari ringkond
* Reşadiye ringkond
* Sulusaray ringkond
* Tokati ringkond
* Turhali
* Yeşilyurti ringkond
* Zile ringkond

## Viited

## Välislingid
* Tokati provintsi koduleht (türgi keeles)
Jerzy Niezbrzycki

**Jerzy Antoni Niezbrzycki** (28. juuli 1902 Vinnõtsja – 30. jaanuar 1968 Leesburg, Virginia) oli Poola sõjaväelane.

1933. aastal autasustati teda Kotkaristi V klassi teenetemärgiga.

## Viited
Józef Ołpiński

**Józef Antoni Michał Ołpiński** (9. august 1892 – 1. august 1988) oli Poola riigiametnik.

1934. aastal autasustati teda Kotkaristi III klassi teenetemärgiga.

## Viited
Lucjan Miładowski

**Lucjan Miładowski** (29. august 1897 – 18. aprill 1975) oli Poola sõjaväelane.

1934. aastal pälvis ta Kotkaristi IV klassi teenetemärgi.

## Viited
Arndti-Schulzi reegel

**Arndti-Schulzi reegel** ehk **Schulzi seadus** on seaduspära, mis puudutab aktiivsete ainete ja mürkide toimeid eri kontsentratsioonides. See väidab, et:

*"Iga aine väikesed doosid stimuleerivad, mõõdukad doosid pärsivad ja suured kogused tapavad."*

Ehk teisiti öeldes, tugevalt lahjendatud aktiivsed ained ja mürgid soodustavad bioloogilisi protsesse, samal ajal kui suuremad kontsentratsioonid pärsivad või isegi hävitavad neid.

See reegel nimetati saksa farmakoloogi Hugo Paul Friedrich Schulzi ja saksa psühhiaatri Rudolf Arndti järgi. Viimane neist formuleeris reegli aastal 1888. Kuna sellele reeglile on nii arvukalt erandeid, siis ei saa seda pidada universaalseks reegliks. Näiteks paljudel halvavatel ainetel puudub eeldatav efekt nõrkade doosidega. Lisaks on kogus, mis on vajalik nõrgaks, keskmiseks või tugevaks stiimuliks, väga individuaalne.

Seda reeglit ei õpetata enam tänapäevastes farmakoloogia õpikutes.

## Ajalooline kontekst
Varased uuringud elusorganismide reaktsioonidest stiimulile näitasid, et füsioloogilised reageeringud võivad olla saavutatavad regulaarsete defineeritud doosidega. Nende vaatluste mehhanismide koostamine osutus keeruliseks ja märkimisväärsel hulgal teaduslikke ressursse kulutati kõnealusel teemal.

## Vaata ka
* Homöopaatia

## Viited

## Välislingid
* Arndt–Schulz Rule
* Stimulus and reaction – the Arndt-Schulz’ Rule
* Defining hormesis
Rita Sild

**Rita Sild** (aastani 1957 **Rita Freiberg**; 27. veebruar 1931 Tartu – 15. aprill 2015 Tallinn) oli eesti korvpallur ja treener, üks Tartu Riikliku Ülikooli naiskonna liikmeid.

Ta lõpetas 1950 Tartu 3. Keskkooli ja 1954 Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) kehakultuuriteaduskonna.
 
Alustas korvpallitreeninguid 1947 Viktor Laatsi ja Edgar Naaritsa juhendamisel. 

Mängis 1949–1955 Tartu Ülikooli Spordiklubi ja TRÜ esindusnaiskonnas ning Eesti koondises.
 
Tal õnnestus saavutada NSV Liidu meistrivõistlustel 1951 ja 1953–1955 kuues, NSV Liidu sisemeistrivõistlustel 1954 kolmas, 1955 neljas ning 1952 ja 1953 viies koht. Ta oli ka NSV Liidu ametiühingute (1955) ja üliõpilaste meister (1951, 1953, 1954), Balti spartakiaadi võitja (1954).
 
Eesti meistrivõistlustel on ta võitnud 1949–1951 ja 1954 kuld- ning 1952, 1953 ja 1955 hõbemedali. Meistersportlane (1954).
 
1954–1956 oli ta Jõgeva Keskkooli kehalise kasvatuse õpetaja ja spordikooli treener, 1956–1963 Jõgeva Laste- ja Noorte Spordikooli direktor, 1963–1974 Tartu Laste- ja Noorte Spordikooli treener ja aastast 1965 ka õppealajuhataja. 

1975–1986 töötas Tallinna Spordiinternaatkoolis, 1971–1975 oli ühtlasi TRÜ esindusnaiskonna ja Eesti koondise teine treener ning 1973–1986 Eesti noortekoondise vanemtreener.
 
Juhendas 1974 NSV Liidu koolinoorte spartakiaadil ning 1974 ja 1977 noorte meistrivõistlustel pronksmedali võitnud naiskonda.

## Tunnustus
*1977 – Eesti NSV teeneline treener

## Välislingid

*Elulugu ESBL-is
Ludomił Rayski

**Ludomił Antoni Korab Rayski** (29. detsember 1892 – 11. aprill 1977) oli Poola insener, lendur, sõjaväelane.

1932. aastal autasustati teda Kotkaristi II klassi teenetemärgiga.

## Viited
Ludvigs Ēķis

**Ludvigs Ēķis** (11. september 1892 – 7. juuli 1943) oli Läti poliitik ja diplomaat.

18. maist 1934 kuni 16. juunini 1938 oli ta Läti rahandusminister. Lisaks oli ta 1936. aasta 18. aprillist kuni 13. juulini Läti välisministri kohusetäitja.

1935. aastal autasustati teda Kotkaristi I klassi teenetemärgiga.

## Viited
Maciej Bardel

**Maciej Euzebiusz Walerian Bardel** (14. august 1895 – 11. september 1975) oli Poola sõjaväelane.

1933. aastal autasustati teda Kotkaristi III klassi teenetemärgiga.

## Viited
Zla Kolata

**Zla Kolata** (montenegro keeles Зла Колата, *Zla Kolata*; albaania keeles *Kollata e Keqe*) on mägi Põhja-Albaania Alpides Montenegro ja Albaania piiril, Montenegro kõrgeim mägi.

Mäe geograafilised koordinaadid on .

Zla Kolata kõrgus on 2534 meetrit.

## Välislingid
* Maja Kolata, Albania/Montenegro
Maciej Rataj

**Maciej Rataj** (19. veebruar 1884 – 21. juuni 1940) oli Poola poliitik ja kirjanik.

1925. aastal pälvis ta Vabadusristi III liigi 1. järgu .

Natsi-Saksamaa okupatsioonivõimud arreteerisid ta detsembris 1939 ja hukkasid 21. juunil 1940 Palmirys.

## Viited
Julian Szymański

**Julian Juliusz Szymański** (10. mai 1870 Kielce – 8. juuni 1958 Białystok) oli Poola poliitik ja oftalmoloog.

Ta oli aastatel 1928–1930 Poola Seimi marssal.

1931. aastal autasustati teda Kotkaristi I klassi teenetemärgiga.

## Viited
Mullaväsimus

**Mullaväsimus** on mulla ja muu keskkonna seisund, mis tekib mõne põllu- või aiakultuuri või -kultuuride rühma kasvatamisel mitu aastat järjest või sageli samas kohas (ainukultuur) ja avaldub saagikuse tunduvas vähenemises...

Mullaväsimust saab ennetada viljavaheldusega.

## Viited

## Välislingid
Jonas Vileišis

**Jonas Vileišis** (3. jaanuar 1872 Mediniai – 1. juuni 1942 Kaunas) oli Leedu jurist, poliitik ja diplomaat.

30. septembrist 1921 kuni 2. juulini 1931 oli ta Kaunase linnapea.

1932. aastal autasustati teda Kotkaristi III klassi teenetemärgiga.

## Viited
Józef Rybak

**Józef Artur Rybak** (7. aprill 1882 Deljatõn – 8. mai 1953 Kraków) oli Poola sõjaväelane.

1933. aastal autasustati teda Vabadusristi I liigi 3. järguga.

## Viited
Anne Meara

**Anne Meara Stiller** (20. september 1929 Brooklyn – 23. mai 2015 New York) oli USA näitleja ja koomik.

Aastal 1980 mängis ta Alan Parkeri filmis "Fame", mis võitis parima laulu ja filmimuusika Oscari. Veel mängis ta 1980. aastatel telesarjades "Mõrv sai teoks" ja "Alf". 

Tema poeg on filminäitleja ja -lavastaja Ben Stiller. Koos oma pojaga mängis ta filmides "Reality Bites" (1994), "Zoolander" (2001) ja "Öö muuseumis" (2006).

## Välislingid
*
Karol Adam Romer

**Karol Adam Maria Romer** (27. september 1885 – 24. aprill 1938) oli Poola diplomaat.

1934. aastal pälvis ta Kotkaristi II klassi teenetemärgi.

## Viited
Karamani provints

**Karamani provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Türgis. Provintsi keskus on Karaman.

## Haldusjaotus

* Ayrancı ringkond
* Başyayla ringkond
* Ermeneki ringkond
* Karamani ringkond
* Kâzımkarabekiri ringkond
* Sarıvelileri ringkond

## Viited

## Välislingid
* Karamani provintsi koduleht (türgi keeles)
Şırnaki provints

**Şırnaki provints** (kurdi keeles *Sirnex*) on 1. järgu haldusüksus (provints) Kagu-Türgis. Provintsist kagus asub Iraak ja edelas Süüria. Provintsi keskus on Şırnak.

## Haldusjaotus

* Beytüşşebapi ringkond (kurdi *Elkê*)
* Cizre ringkond (kurdi *Cizîr*)
* Güçlükonaki ringkond (kurdi *Basan*)
* İdili ringkond (kurdi *Hezex*)
* Silopi ringkond (kurdi *Silopiya*)
* Şırnaki ringkond (kurdi *Şirnex)
* [[Uludere ringkond]] (kurdi *Qilaban'')

## Viited

## Välislingid
* Şırnaki provintsi koduleht (türgi keeles)
Oleh Blohhin

**Oleh Blohhin** (ukraina keeles Олег Блохін; sündinud 5. novembril 1952 Kiievis) on Ukraina jalgpallitreener, poliitik ja endine jalgpallur (ründaja).

## Jalgpallurikarjäär

Ta mängis aastatel 1972–1988 Nõukogude Liidu jalgpallikoondises 112 mängu ja lõi 42 väravat. Nõukogude Liidu koondises löödud väravate rekord jäigi tema nimele. 1972. ja 1976. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril võitis ta Nõukogude Liidu võistkonnaga pronksmedali.

Aastatel 1969–1988 mängis ta Kiievi Dinamos 432 mängu ja lõi 211 väravat. Dinamoga tuli ta kaheksa korda NSV Liidu meistriks, võitis 1975. ja 1986. aastal UEFA karikavõitjate karika ning 1975. aastal Euroopa superkarika.

Ta oli esimene Nõukogude Liidu jalgpallur, kes välismaa klubiga lepingu sõlmis. Aastatel 1988–1989 mängis ta Austria klubis Steyri Vorwärts ja 1989–1990 Küprose klubis Limassoli Aris.

Aastal 1975 valiti ta Euroopa aasta jalgpalluriks.

## Treenerikarjäär

Pärast sportlaskarjääri lõpetamist asus Blohhin tööle treenerina. Aastatel 2003–2007 ja 2011–2012 oli ta Ukraina jalgpallikoondise peatreener.

Ta on olnud järgmiste klubide peatreener:

* 1990–1993 PAE Olympiakós
* 1993–1994 PAOK
* 1994–1997 Ionikós Níkaias
* 1997–1998 PAOK
* 1998–1999 Ateena AEK
* 1999–2002 Ionikós Níkaias
* 2007–2008 FK Moskva
* 2012–2014 Kiievi Dinamo

## Poliitikukarjäär

Aastal 1998 valiti Blohhin Ukraina Ülemraada liikmeks. Ta valiti tagasi ka 2002. aastal. Alates oktoobrist 2002 on ta Ukraina Ühendatud Sotsiaaldemokraatliku Partei liige.

## Isiklikku

Oleh Blohhini isa oli venelane ja ema ukrainlane.

Oleh Blohhin oli abielus iluvõimleja Irõna Derjuginaga, kellega tal on tütar. Teise abikaasa Angelaga on tal kaks tütart.

## Viited

## Välislingid

* 
* Oleg Blokhin
Kasha Nabagesera

**Kasha Jacqueline Nabagesera** (ka **Jacqueline Kasha**; sündinud 1980) on Uganda inimõiguste ja LGBT-aktivist. Ta on LGBT-organisatsiooni Freedom & Roam Uganda (FARUG) asutaja ja tegevjuht. 2011. aastal pälvis ta Martin Ennalsi auhinna inimõiguste kaitsjatele.

## Viited
Stephen Curry

**Wardell Stephen Curry II** (sündinud 14. märtsil 1988 Akronis) on USA elukutseline korvpallur, kes mängib 2009. aastast NBA klubis Golden State Warriors. Curry on Warriorsiga tulnud neljakordseks NBA meistriks ja USA koondisega kahekordseks maailmameistriks.

## NBA karjäär
Curry valiti 2009. aasta NBA *draft*'ist seitsmendana Golden State Warriorsi. Eelkõige kaugviskespetsialistina tuntud Curry on Warriorsis veetnud kogu oma NBA karjääri.

Hooajal 2012/13 püstitas Curry NBA kaugvisete rekordi, kui tabas hooaja jooksul 272 kolmepunktiviset (parandas Ray Alleni 269 kolmepunktiviset). Hooajal 2014/15 viis Curry rekordi 286 tabamuseni ning sellest järgmisel, 2015/16. hooajal püstitas Curry 402 tabatud kaugviskega praeguseni kehtiva NBA rekordi. Ta on visanud sisse 3747 kaugviset. Sellega võttis Curry üle veel ühe Ray Alleni rekordi kui ta viskas 2021 aastal oma 2973. kolmepunktiviske.

Warriors võttis 2015/16. põhihooajal 82 mängust 73 võitu, ületades ühe võiduga Michael Jordani ja  Chicago Bullsi senikehtinud rekordi (72–10) hooajast 1995/96.

Hooaeg 2015/16 oli ka statistiliselt Curry senise karjääri parim, kui mängujuhi arvele jäi keskmiselt 30,1 punkti, 5,4 lauapalli, 6,7 resultatiivset söötu ja 2,1 vaheltlõiget mängus. Curry valiti nii 2015. kui ka 2016. aastal NBA põhihooaja kõige väärtuslikumaks mängijaks. Hooajal 2015-16 tegi Curry ajalugu ja ta valiti ühehäälselt liiga väärtuslikuimaks mängjaks.

## Saavutused
* 4-kordne NBA meister (2015, 2017, 2018, 2022)
* 2-kordne NBA põhihooaja kõige väärtuslikum mängija (2015, 2016)
* 8 korda parim kolmepunktiviskaja (**2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2021, 2022, 2024)**
* 10 korda valitud NBA tähtede mängule (2014–2019, 2021, 2022, 2023, 2024)
* 3 korda valitud NBA sümboolsesse 1. viisikusse (2015, 2016, 2019)
* 2 korda valitud NBA sümboolsesse 2. viisikusse (2014, 2017)
* 1 kord valitud NBA sümboolsesse 3. viisikusse (2018)
* NBA hooaja skoorikuningas (2016)
* NBA hooaja parim vaheltlõikaja (2016)
* NBA kolmepunktiviske võistluse võitja (2015,2021)
* NBA spordimehelikkuse auhind (2011)
* NBA uustulnukate esiviisik (2010)

## Rahvuskoondis
2010. ja 2014. aastal tuli Curry USA korvpallikoondisega maailmameistriks. 2024. aastal tuli ta ka suve Olümpiamängude võitjaks, 

## Varia
* Stephen Curry on endise NBA korvpalluri Dell Curry poeg ja samuti NBA-s mängiva Seth Curry vend. 
* Enne NBA-sse siirdumist mängis Curry Davidsoni kolledži meeskonnas. 

## Viited

## Välislingid
* Stephen Curry – NBA.com
* Stephen Curry – Basketball-Reference.com
Midžor

**Midžor** (serbia keeles Миџор; bulgaaria keeles Миджур) on mägi Stara planina mäestikus Serbia ja Bulgaaria piiril, Serbia kõrgeim mägi.

Midžori geograafilised koordinaadid on .

Mäe kõrgus on 2169 meetrit.

Midžori massiivi põhjanõlv on kaljune ja järsk, teised nõlvad on laugemad ja kaetud taimestikuga. Mägi on populaarne mägironijate seas.

Mäe jalamilt saab alguse Lomi jõgi.

## Pilte

file:Piramida.jpg|Mäetipp
file:Midžur.jpg|Tee tippu
file:Midzor.jpg|Piirikivi
file:Voda-nebo.jpg|Vaade mäele
file:Midzor-u-oblacima.jpg|Pilved mäe kohal


## Viited

## Välislingid
* Midžor
Jakob Johann Ilisch

**Jakob Johann Ilisch** (vene keeles Якоб Иоганн Илиш; 1789–1858) oli vene arst.

Ta õppis Tartu, Berliini ja Jena ülikoolis, kus 1811 sai filosoofiadoktoriks. 

Ta töötas arstina muu hulgas Riias, 1815–1822 linnaarstina Pärnus, 1822–1829 Harju kreisiarstina Tallinnas.

## Publikatsioone
*"Die natürlichen und falschen Blättern" (Pärnu, 1817);
*"Die gewöhnlichen Krankheiten des menschlichen Körpers" (Riia, Tartu, 1822);
*"Das Seebad" (1826);
*"Сергиевские минеральные воды" (Журнал Министерства Внутренних дел).

## Kirjandus
*Brennsohn, I. Die Aerzte Estlands von Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart. Riga, 1922, -228
## Välislingid
*
Rodion Denissov

**Rodion Denissov** (vene Родио́н Андре́евич Дени́сов; sündinud 14. mail 1976 Tallinnas) on Eesti ühiskonnategelane, publitsist, raadio- ja telesaatejuht. 

2008–2009 oli ta ajalehe Molodjož Estonii peatoimetaja. 

Ta on kuulunud organisatsiooni Eestimaa Rahvaliidu Vene Ühendus.

2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Savisaare Valimisliidu ja Tegusa Tallinna nimekirjas Tallinnas.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Haabersti linnaosas valimisliit Plaan B nimekirjas, kogus 31 häält ning ei osutunud valituks.

## Viited
Mark Sirõk

**Mark Sirõk** (sündinud 12. märtsil 1989 Tallinnas) on vene päritolu Eesti ühiskonnategelane. Ta oli üks 2007. aasta pronksiööde korraldajaid. 

2007. aastal sai ta Venemaa noorteliikumise Naši Eesti haru komissariks.  

Hiljem kolis ta Peterburi ja tegutseb seal moedisainerina.

## Viited
Paul Karp

**Paul Karp** (1. aprill 1905 – 7. detsember 1981) oli eesti dirigent, tromboonimängija ja muusikapedagoog. 

1941. aastal oli ta Eesti NSV Riikliku Filharmoonia esimene direktor ja 1944–1950 Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri peadirigent.

## Isiklikku
Tema tütar oli estraadilaulja ja lauluõpetaja Leelo Karp.

## Välislingid
*Üha kaugenev jälg Paul Karbist, Ivalo Randalu, Sirp, 01.04.2005
Karl Landsteiner

**Karl Landsteiner** (14. juuni 1868 Baden – 26. juuni 1943 New York) oli Austria biokeemik ja arstiteadlane, Nobeli auhinna laureaat.

Landsteiner alustas biokeemiauuringuid juba Viini Ülikoolis arstiteadust õppides. Ta lõpetas ülikooli 1891. aastal ning töötas ja täiendas end järgmised viis aastat laborites Arthur Rudolf Hantzschi juures Zürichis, Hermann Emil Fischeri juures Würzburgis ja Eugen Bambergeri juures Münchenis. Seejärel pöördus ta tagasi Viini ja asus 1896. aastal tööle assistendina Viini hügieeniinstituudis Max von Gruberi käe all.

Landsteineri avastused panid aluse turvalisele vereülekandele. 1900. aastal avastas ta kolm veregruppi ning nimetas need A-, B- ja 0-grupiks. Koos Alexander Wieneriga avastas ta 1937. aastal reesusfaktori. 1930. aastal pälvis ta veregruppide avastamise eest Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna.

Koos Erwin Popperiga avastas ta 1909. aastal polioviiruse.

1922. aastal asus Landsteiner tööle New Yorgis Rockefelleri Meditsiiniuuringute Instituudis ja elas kogu ülejäänud elu Ameerika Ühendriikides.

Landsteineri sünniaastapäeval, 14. juunil tähistatakse maailma veredoonorluse päeva.

## Tunnustus
*1941 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks

## Viited

## Välislingid
* Nobel Prizes and Laureates
Natan Elštein

**Natan Elštein** (7. märts 1929 Chișinău – 26. oktoober 2005 Tallinn) oli Eesti arst, gastroenteroloog, deontoloog, meditsiiniteaduste doktor, Eesti NSV riikliku preemia laureaat (1980).

Ta lõpetas aastal 1951 Tšernivtsi Meditsiiniinstituudi. 

Natan Elštein suri 26. oktoobril 2005 Tallinnas ja ta maeti 30. oktoobril 2005 Rahumäe kalmistule (juudi ossa). 

## Tunnustus
*1975 Eesti NSV teeneline arst
*1998 Tallinna teenetemärk (kauaaegse tervishoiualase töö ja tervise propageerimise eest Tallinnas)
*2002 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk

## Viited