open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jugapump

**Jugapump** on pump, milles kaks eri surve all ainevoolu saavad omavahel kokku, segunevad ning liiguvad koos edasi. Seguneda võib gaas gaasiga, vedelik vedelikuga, gaas vedelikuga, gaas puistmaterjaliga ja vedelik puistmaterjaliga. 
Jugapumpa nimetatakse mõnikord ka ejektoriks, kuid see pole päris täpne, kuna ejektori all mõistetakse ka üht jugapumba alaliiki – imi-jugapumpa. 

## Jugapumpade liike
Jugapumpasid on palju eri liike. Mõned neist:
*Imi-jugapump ehk ejektor
*surujugapump ehk injektor
*hüdroelevaator
Liigvarras

**Liigvarras** on tugevusõpetuses varras või side, mis muudab konstruktsiooni (võrestiku, raami) staatikaga määramatuks.
Membraaniteooria

**Membraaniteooria** on anumate ja katelde tugevusarvutustes kasutatav teooria, mille kohaselt õhukeses seinas või kiles (näiteks õhupallis või seebimullis) ei kutsu pindkoormused esile paindepinget, samas aga normaalpinged (mõnikord nimetatakse neid ka membraanpingeteks) jaotuvad seinapaksuse ulatuses ühtlaselt.
Lüdersi jooned

**Lüdersi jooned** ehk **nihkejooned** on plastse metallist tõmbekatsekeha poleeritud pinnale voolepiiri saavutamisel ilmuvad kaldjooned, mis näitavad plastsete nihete teket.
Paindekatse

**Paindekatse** on katse konstruktsiooni või selle elemendi paindejäikuse määramiseks ja deformatsioonide mõõtmiseks etteantud koormusel.

## Vaata ka
*Paindeteim
Peatelg

**Peateljeks** nimetatakse tugevusõpetuses telge, mille suhtes tsentrifugaalmoment on null.

## Vaata ka
*Tsentraaltelg
Pikkepinge

**Pikkepingeks** nimetatakse tugevusõpetuses varda telje sihilist normaalpinget.

Pikkepinge võib olla tõmbepinge või survepinge.

## Vaata ka
*Pike
Šambala

**Šambala**, ka **Šambhala** on mütoloogiline maa, mis kuulub Vadžrajaana mütoloogiasse. Kõige enam on temaga seotud just Tiibeti budism. Šambalad kirjeldatakse Kālatšakra õpetuse tekstides. Nende allikate väitel asub Šambala põhja pool Sítā jõge, teda ümbritsevad kaheksa lumist mäge, mis meenutavad lootose õielehti. Šambala esimeseks suureks preesterkuningaks peetakse Suchandrat, kelle valitsemise ajal sai Šambalast peamine Kālatšakra õpetuse keskus. 

Šambala keskuseks on pealinn Kalapa ja kuninglik palee, mis on ehitatud kullast ja kalliskividest ja kolmemõõtmeline Kālatšakra mandala. Kālatšakra pühitsus on suurim budistlik rituaal, mida dalai-laama regulaarselt läbi viib. Kālatšakra tähistab rahu ja tolerantsuse levikut. Kālatšakra tähendab ajaratast. Valgustunud kuningate dünastia praktiseeris Kālatšakra tantrat Šambalas, sealt levis see Indiasse ning Tiibetisse, kus teda tänapäevani praktiseeritakse. 

Legendi kohaselt on see olnud maa, mis on allikaks õppimisele ja kultuurile tänapäeva Aasia maades. Selle maa elanikud olid ühteviisi lahked ja targad. Buddha ise olevat sealsele esimesele kuningale andnud tantristliku õpetust. Mõne legendi kohaselt saab seda maailma veel leida, teised ütlevad, et see ilma kadus maa pealt mitmeid sajandeid tagasi, kuna kogu selle ühiskond sai valgustatuks.
Nõukogude Liidu välisministrite loend

*Siin on loetletud [[Nõukogude Liidu välisminister|Nõukogude Liidu välisministrid]] kronoloogilises valitsemise järjekorras*.

*[[Nõukogude Liit]] eksisteeris aastatel [[1922]]–[[1991]]*.

*Georgi Vassiljevitš Tšitšerin (1922–30)
*Maksim Maksimovitš Litvinov (1930–39)
*Vjatšeslav Mihhailovitš Molotov (1939–49)
*Andrei Januarjevitš Võšinski (1949–1953)
*Vjatšeslav Mihhailovitš Molotov (1953–56)
*Dmitri Trofimovitš Šepilov (1. juuni 1956 – 15. veebruar 1957)
*Andrei Andrejevitš Gromõko (15. veebruar 1957 – 1985)
*Eduard Amvrosijevitš Ševardnadze  (1985–91)
*Aleksandr Aleksandrovitš Bessmertnõhh (1991)
*Boriss Pankin (1991)

## Vaata ka
*Venemaa välisministrite loend
Selma Feldbach

**Selma Feldbach** (5. mai 1878 Tartu – 2. aprill 1924) oli Eesti kirurg ja arstiteadlane. Selma Feldbachi on peetud esimeseks eesti arstikutsega või doktorikraadiga naiseks, kuid Sirje Kivimäe hinnangul võis isa Nikolai olla eestlane, kuid ema Minna Asmus pigem sakslane ning oma kutsetegevuse registreerimistunnistusel on Feldbach ise määratlenud end sakslasena. 

Feldbach õppis Tartus Grassi kõrgemas tütarlaste koolis. 1900. aastal immatrikuleeriti Feldbach Berni ülikooli. Doktorikraadi kaitses Feldbach Bernis 1905. aastal. Tema väitekiri oli imikute toitmisest petipiimaga („Beitrag zur Ernährung magendarmkranker Säuglinge mit Buttermilch“). Samal aastal soovis ta sooritada Tartu keiserliku ülikooli juures eksamid, et see annaks ka Vene keisririigis tunnustatud arstidiplomi. Selle diplomi sai Feldbach 1906. aastal. 

1908. aastal määrati Feldbach Tartu ülikooli operatiivkirurgia assistendi kohusetäitjaks ja Tartu eraülikooli kursuste ambulatooriumi kirurgia kabinetti tööle. 1914–1923. aastani töötas Feldbach ka Mellini kliinikus. 

Selma Feldbach suri 1924. aastal haiguse tagajärjel.

Ta asutas 1908. aastal Tartu Ülikooli N. Pirogovi nimelise Arstiteadusliku Seltsi.

## Viited

## Kirjandus
Sirje Kivimäe. „Veel kord esimestest naisarstidest Eestis ja eriti Selma Feldbachist“. *Vita academia, vita feminea* (Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 1999), 142-163.
Blokaad

**Blokaad** tähendab tegevusi, mis takistavad vaenlase territooriumile (maa-alale, veealale, õhualale, Interneti-teenustele jne) juurde- või väljapääsu; samuti olukorda, mil juurdepääs territooriumile on tõkestatud. 

## Eesmärk ja liigid
Ajalooliselt on eristatud maa- ja mereblokaadi, kuigi mõlema teostamisel võisid olla kaasatud ka õhujõud. Üldjuhul on blokaadi rakendatud relvakonfliktis eesmärgiga välistada logistilise toetuse jõudmine vastase relvajõududeni, piirata vastase tegevusvõimalusi ja alandada võitlevate üksuste moraali. 

Blokaad võib esineda ka rahuajal, mispuhul see ei märgi sõjategevuse algust, vaid on repressaal õigusvastase teo sooritamise eest. Rahuaegne blokaad võib olla ka majandusblokaad.

## Tsiviilisikute kaitse
Tsiviilisikute näljutamist on püütud rahvusvahelise humanitaarõigusega keelustada. Tsiviilisikute sõjaaegse kaitse 12. augusti 1949 Genfi (IV) konventsiooni artikli 23 järgi peab lepinguosalisest riik "lubama kõigi ravimite ja meditsiinivahendite ning usukultuseks vajalike vahendite vaba läbipääsu, kui need saadetised on mõeldud ainuüksi teise lepingupoole, ka juhul kui see on vaenlane, tsiviilelanikele. Samuti peab lepingupool lubama kõigi põhiliste toiduainete, riietusesemete ja toonikumide vaba läbipääsu, kui need saadetised on mõeldud alla viieteistkümneaastastele lastele, rasedatele naistele ning sünnitajatele." 12. augusti 1949 Genfi konventsioonide 8. juuni 1977 (I) lisaprotokolli rahvusvaheliste relvakonfliktide ohvrite kaitse kohta artikli 54 kohaselt ei tohi tsiviilisikute näljutamist kasutada sõjapidamisviisina. Lisaprotokollis toodud absoluutse keelu toimet takistavad rahvusvahelise õiguse ebapiisav sanktsioneeritus, asjaolu et lisaprotokolli rakendatakse üksnes riikidevahelistele relvakonfliktidele ning tingimus, et välisleping on siduv üksnes sellega ühinenud riikidele.

## Vaata ka
*Piiramine
*Leningradi blokaad
*Majandusblokaad
*Mereblokaad, Õhublokaad
Helme jõgi

**Helme jõgi** (ka *Riidaja jõgi*, *Keisri* ehk *Keisripalu jõgi* ja *Porijõgi*) on jõgi Valga ja Viljandi maakonnas.

Jõgi saab alguse Riidaja külast loode pool ja suubub Õhne jõkke selle vasakult kaldalt. Jõe pikkus on 21 km ja valgla pindala 95 km².

Lisajõgedest on tähtsaimad Peetrijaani oja, Koriste oja ja Eenuse oja.

Helme jõe kaldal on Kõrgemäe paljand.

## Välislingid
*
Falkonett

**Falkonett** oli väikesekaliibriline suurtükk, mida kasutati peamiselt 16.–18. sajandil. Tegemist oli kerge kahuriga, mida kasutati nii maa- kui mereväes, sageli ratsaväe või väiksemate sõjalaevade relvastuses.

Falkonettide kaliiber oli tavaliselt kuni 5 cm ja need tulistasid umbes 0,5–2 kg raskuseid rauast või pliist kuule. Mõningatel juhtudel võis laskemoon kaaluda kuni 5 kilogrammini, kuigi see oli haruldane. Suurtükk oli suhteliselt kerge ja mobiilne, mis võimaldas seda hõlpsalt paigutada laevadele, kindlustele või vankritele.

Tänu oma kompaktsusele ja kiirele laadimisvõimele sobis falkonett hästi vaenlase jalaväe, kergete kindlustuste ja ka väikeste laevade vastu.

## Viited
Meteoorne vesi

**Meteoorne vesi** on põhjavesi, mis on pärit atmosfäärist.

Meteoorset vett vastandatakse juveniilsele, mis on eraldunud magmast. Ka magmas leiduv vesi võib olla kunagi atmosfääris olnud, kuid tõenäoliselt mitte nii hiljuti kui keskmine meteoorne vesi.
Virtsjärv

**Virtsjärv** (ka *Väike Võrtsjärv*) on järv Valgamaal Tõrva vallas, üks Koorküla järvedest. 

Järv on 7,5 ha suurune ja kuni 10 m sügavune.

Läbivool pole kuigi tugev, järvest saab alguse Jõku jõgi.

## Välislingid
*
Juveniilne vesi

**Juveniilne vesi** ehk **juveniilvesi** on magmalise päritoluga vesi.

Juveniilsele veele vastandatakse meteoorset vett, mis on olnud veeauruna atmosfääris ning sademetena maapinnale tagasi jõudnud. Algse idee kohaselt on juveniilset vett moodustavad molekulid veeringesse jõudnud esimest korda, kuid laamtektoonika teooria kohaselt teevad ka veemolekulid koos kivimitega läbi kivimite ringet ning võivad seetõttu olla mitmeid kordi nii magma kui ka atmosfääri koostises.  

Suurem osa Maal leiduvast veest on algselt olnud juveniilne ning jõudnud maapinnani vulkaaniliste gaaside koosseisus. On pakutud välja, et Maa hüdrosfääri moodustav vesi võib olla pärit kunagi Maaga kokku põrganud hüpoteetilise komeedi koostisest, kuid seda ei peeta kuigi tõenäoliseks.
Jänijõgi

**Jänijõgi** (ka *Jäneda jõgi*) on jõgi Põhja-Eestis, Jägala jõe parempoolne lisajõgi. See voolab kolmes maakonnas: Järvamaal, Lääne-Virumaal ja Harjumaal.

Jänijõe pikkus on 31,6 km ja valgla pindala 172 km².

Jänijõgi algab Järvamaal Järva vallas Käravete alevikus ning kulgeb enam-vähem paralleelselt Käravete ja Aegviidu vahelise Piibe maantee lõiguga maanteest edelas. Jõgi voolab algul loodesse, läbib Kukevere ja jõuab Lääne-Virumaale Tapa valda. See voolab läbi Raudla ja Jäneda ning jõuab Harjumaale Anija valda. Varsti pärast seda eemaldub Jänijõgi maanteest, teeb jõnksu lõunasse ja siseneb uuesti Lääne-Virumaale, pöördub taas loodesse ja voolab kuni Harjumaa piirini. Edasi kulgeb Jänijõgi Harjumaa piirijõena algul Lääne-Virumaaga, seejärel Järvamaaga. Pisut enne lõppu jõuab Jänijõgi Harjumaale Anija valda, ühineb oma vasakpoolse lisajõe Tarvasjõega ja suubub paremalt Jägala jõkke.

## Etümoloogia

Jõe algne nimi oli Jäneda jõgi. Praegune nimi on selle lühenenud vorm. Kuna Jäneda saksakeelne nimi on Jendel, siis on kasutatud kuni 19. sajandi lõpuni ka Jändla jõe nime. Jäneda jõe nimi oli tarvitusel kuni 1920. aastateni. Pirsu küla kohal on teda nimetatud ka Pirsu jõeks.

Esimest korda on Jänijõge mainitud 1688. aastal kujul *Jendelska åån*. 1840. aastast pärineb nimekuju Река Енеда, 1859. aastast Jennijöggi, 1883. aastast Jendla jõgi ja 1924. aastast Jänedajõgi.

## Viited

## Välislingid

*
Kloostri jõgi

**Kloostri jõgi** (ka *Padise jõgi*; sks *Der Padische Bach*) on jõgi Eestis Harju maakonnas.

Jõgi saab alguse Lepaste külast ja suubub Pakri lahte. Jõe piikus on 32,6 km ja valgla pindala 91,7 km².

Kloostri jõe vett kasutati Padise kloostri kaitsekraavi täitmiseks veega.

## Välislingid

*
Vulkaaniline gaas

**Vulkaaniline gaas** on vulkanismi poolt tekitatud ja atmosfääri paisatud gaasiliste ainete segu.

Enamik vulkaanilisi gaase vabaneb vulkaanipursete käigus, kuid neid võib eralduda ka hetkel mittetegutsevast vulkaanist.

Suurem osa vulkaanilisi gaase on olnud lenduvate ühenditena magma koosseisus. Vulkaaniliste gaaside kõige olulisem komponent on veeaur (ligi 90%), millele järgneb süsinikdioksiid. Lisaks sisaldavad vulkaanilised gaasid ka teisi süsiniku ühendeid, vääveloksiide, lämmastikku jne.
Geosfäär

**Geosfäär** on termin, millel on palju tähendusi.

Mõnikord mõistetakse geosfääri sõna "litosfäär" sünonüümina. Sageli laiendatakse seda terminit kogu tahkele Maale. Geosfääriks võidakse pidada litosfääri, pedosfääri, atmosfääri ja hüdrosfääri kogumit, eristades nii elusloodust eluta loodusest. Sageli mõistetakse geosfääri all nimetatutest vaid üht – kas litosfääri, hüdrosfääri või atmosfääri – eraldi.
Tahke Maa

**Tahke Maa** on termin, millega eristatakse valdavalt tahkes olekus litosfääri ning selle alust Maad atmosfäärist ja hüdrosfäärist.

Seda väljendit ei saa tõlgendada sõna-sõnalt, sest ka tahke Maa sisaldab nii vedelas kui ka gaasilises olekus osi.

Terminit kasutatakse mõne teadusharu uurimisobjekti piiritlemiseks, näiteks tahke Maa geokeemia.

Geoloogia on põhiliselt tahket Maad uuriv maateadus.
Hüdrosfäär

**Hüdrosfäär** ehk **vesikest** on peamiselt veega seotud geosfäär.

Hüdrosfäär hõlmab ookeane ja meresid, jõgesid, järvi ja muud pinnavett, põhjavett ning selle kohal olevas veest küllastumata vööndis olevat vett, liustikke, lund, jääd jne. Mõned autorid haaravad hüdrosfääri hulka ka atmosfääris oleva vee.

Hüdrosfääri saab jagada kaheks:
*magedad veed (jõed, järved, põhjavesi, ojad, sood, liustikud jne) 
*soolased veed (maailmameri).

## Vaata ka
*atmosfäär
*biosfäär
*litosfäär
*pedosfäär

## Viited
Eluta loodus

**Eluta loodus** on see osa universumist, mis pole bioloogilises mõttes elus. Eluta looduse hulka kuuluvad õhk, vesi ja mineraalid. 

Seni teadaolevail andmeil esineb elusorganisme vaid Maal. Eluta loodust uurivad astronoomia, geoloogia, meteoroloogia jpt maateadused.

## Vaata ka
*abiogeensus
*eluta aine
*ökotoop
Vagankovo kalmistu

**Vagankovo kalmistu** on üks suuremaid ja tuntumaid kalmistuid Moskvas. Vagankovo kalmistu asub Keskhaldusringkonnas Presnja rajoonis aadressil Sergei Makejevi tänav 15. Tänapäeval võtab kalmistu enda alla umbes 50 hektarit maad.  

Surnuaed rajati 1771. aastal, ühe Moskvat laastava katkupuhangu ajal.

## Vagankovo kalmistule maetud tuntud isikuid
*Aleksandr Abdulov
*Viktor Avdjuško
*Vladimir Dal
*Viktor Dragunski
*Albert Filozov
*Sergei Gorodetski
*Leonid Haritonov
*Vassili Jan
*Lev Jašin
*Sergei Jessenin
*Venjamin Kaverin
*Vassili Kuznetsov
*Vladislav Listjev
*Andrei Mironov
*Bulat Okudžava
*Valentina Ossejeva
*Agnessa Peterson
*Mihhail Pugovkin
*Jevgeni Samoilov
*Aleksei Savrassov
*Vitali Solomin
*Vassili Surikov
*Viktor Tihhonov
*Nika Turbina
*Georgi Vitsin
*Vladimir Võssotski

## Vaata ka
*Kuntsevo kalmistu
*Novodevitšje kalmistu
*Peredelkino kalmistu
*Trojekurovo kalmistu
*Vostrjakovo kalmistu

## Välislingid

*Fotod kalmistule maetud tuntud isikutest ja nende haudadest
*Vagankovo kalmistu
Lumi

**Lumi** on väikeste jääkristallide kogum.

Lumi moodustub atmosfääris temperatuuril alla 0 °C, kui veeaur sublimeerub otse kondensatsioonituumakesele või juba olemasolevale jääkristallile, moodustades heksagonaalse süngooniaga kristalle. Atmosfääris liikudes kasvavad jääkristallid suuremaks ning langevad lõpuks maapinnale. Kristallid võivad üksteisega seostuda, moodustades niiviisi lumehelbeid.

Lund võib sadada lauslumena, hooglumena, teralumena, aga ka lume ja vihma seguna.

Kliimauuringute järgi keskmine lumikattega päevade arv aja jooksul väheneb (saja aastaga umbes 5 päeva).

## Vaata ka
*lumehelves
*lumememm
*lumikate
*lörts
*igilumi
*punane lumi

## Välislingid

* "20 huvitavat fakti lumest" Novaator, 17. detsember 2007
* "Kas lund võib süüa?" Novaator, 7. märts 2008
* "Kas eskimotel on lume jaoks 200 sõna?" Imeline Teadus, 29. august 2012
Torupill

**Torupill** on puupuhkpillide hulka kuuluv muusikainstrument.

## Ehitus
Torupill koosneb neljast põhiosast:
* nahast õhukott;
* nahkklapiga õhupuhumistoru ehk *napp* (puhutakse kotti õhku sisse);
* 5–6 sõrmeauguga sõrmiline (meloodia mängimiseks);
* bassitorud ehk burdoonid (enamasti 1–2, vahel 3, annavad ühtlast pikka bassiheli, mida nimetatakse burdooniks).

Nahast õhukotti hoiab pillimees kaenla all ja surub sealt küünarnukiga vajutades õhku välja. Sõrmilisse ja bassitorudesse minevat õhuvoolu reguleeritakse käsivarre surve abil. Õhukoti materjale võib olla mitmeid: kõige tavalisemad on koduloomade nahad (näiteks kodukitse, lamba, lehma, sea jt). Suurtel torupillidel on mitu bassitoru, mõnedel torupillitüüpidel on ka mitme lõõriga sõrmilised.

## Ajalugu
Torupilli liike on üle tosina. Kõigil neil on erinev ehitus, heli ja ajalugu. Kuigi torupillide päritolu ei ole päris kindel, on päritolupiirkonnaks peetud Mesopotaamiat, ka Indiat. Anatooliast on leitud hetiitide tahvel, millel on oletatavalt torupilli reljeef, see pärineb aastast 1000 eKr. Sarnaseid pille mängiti ka Vana-Kreekas ja Rooma keisririigis.

Keskaegses Euroopas oli torupill laialdaselt kasutusel. Lääne-Euroopa kunstis ja ikonograafias kujutati torupille 2. aastatuhande algusest alates. On tõendeid selle kohta, et torupillide ehitus oli erinev Euroopa eri riikides ja isegi üksikute piirkondade piires. Esimene selge viide Šotimaa torupillide kasutamisele pärineb Prantsusmaa ajaloost, kus mainitakse nende kasutamist Pinkie lahingus 1547. aastal. Lahingu kaasaegne väitis, et torupill asendas lahinguväljal trompetit. Sel perioodil alustati sellise torupilli muusika loomist, mida iseloomustas võitluslikkus (lahinguviisid, marsid jne). 

Klassikalise muusika arenedes langes aga torupill paljudes piirkondades oma vähese heliulatuse ja eripärase funktsiooni tõttu soosingust välja. Tänapäeval kasutatakse torupilli Suurbritannias ja Rahvaste Ühenduse riikides nagu Kanada, Uus-Meremaa ja Austraalia sõjaväes ja seda mängitakse sageli ametlike tseremooniate ajal. Teadaolevalt on astronaut Kjell N. Lindgren esimene inimene, kes on kosmoses torupilli mänginud. See toimus 2015. aasta novembris rahvusvahelise kosmosejaama pardal varalahkunud teadlase Victor Hursti mälestuseks.

Millal torupill Eesti aladele jõudis, ei ole täpselt teada, varaseimad teated torupillimängust Eestis ulatuvad 16. sajandisse. Kuni 18. sajandi lõpuni oli torupill eestlaste peamine tantsu- ja tavandimuusikapill.

## Galerii

Pilt:Säckpipa_av_leif_eriksson.jpg|Traditsiooniline Rootsi torupill
Pilt:Hendrik ter Brugghen - De doedelzakspeler.jpg|Torupillimängija (1624)Hendrik ter Brugghen101 cm x 83 cmWalraff-Richartz Museum, Köln
Pilt:Modern huemmelchen.jpg|Kaasaegne *hümmelchen*
Pilt:2017 AFL Grand Final parade – Bagpipes 1.jpg|Paraad Melbourne'is 2017. aastal


## Vaata ka
* Tooru õhtu
* šoti torupill
* eesti torupill

## Viited

## Välislingid
Vitali Solomin

**Vitali Solomin** (vene Виталий Мефодьевич Соломин; 12. detsember 1941 Tšita – 27. mai 2002 Moskva) oli Nõukogude Liidu ja Venemaa filmi- ja teatrinäitleja ning operetisolist. 

Vitali Solomin mängis Arthur Conan Doyle'i raamatul põhinevas vene kultussarjas "Sherlock Holmesi ja doktor Watsoni seiklused". Seal kehastas ta detektiivi Sherlock Holmesi truud paarimeest doktor Watsonit. 

Solomin töötas Moskva Väikeses Teatris ning mängis enam kui 40 filmis, näiteks "Nahkhiir" (1979), "Silva" (1981), "Talvised kirsid". 

Vitali Solomin suri insuldi tagajärjel 2002. aastal, olles 60-aastane. Ta on maetud Moskva Vagankovo kalmistule. 

Tema vanem vend Juri Solomin (1935—2024) oli Venemaal samuti tuntud ja armastatud näitleja.

## Välislingid
*
Petrotektoonilised kooslused

**Petrotektooniline kooslus** (inglise *petrotectonic association*) on teatud tektoonilisele režiimile iseloomulike kivimite kooslus.

Petrotektooniline kooslus seob kivimi tema tekkekeskkonnaga, sest igale tektoonilisele režiimile on omased just teatud kivimite esinemine või puudumine. Näiteks ookeaniline maakoor ei sisalda kunagi graniiti, subduktsioonivööndi vulkaniidid on oma keemiliselt koostiselt enamasti lubileeliselised, ookeani keskaheliku basaldid on toleiitsed, kontinentaalsete riftide kivimid on aga tihti rikastunud leelismetallidest jne.

Üks konkreetne kivim ei pruugi siiski veel ühemõtteliselt oma tekkekeskkonnale viidata, sest näiteks basalt on väga laialt levinud kivim, mis esineb mitmesugustes tektoonilistes režiimides. Küll aga võib ta paljusid võimalusi välistada.
Tektooniline režiim

**Tektooniline režiim** on piirkonna geoloogilise ehituse tektooniline üldiseloom.

Kõige üldisemalt võib tektoonilise režiimi jagada ookeaniliseks ja kontinentaalseks. See jaotus viitab maakooretüübile. Kontinentaalne maakoor jaotatakse omakorda kraatoniteks ja orogeenideks, kraatonid omakorda kilpideks ja platvormideks jne.

Tektooniline režiim loob raamistiku, mille põhjal on võimalik mõista vastava piirkonna geoloogilist arengut ja ehitust. Regionaalgeoloogilisi ülevaateid alustatakse tavaliselt tektoonilise režiimi kirjeldamisest.

Kui piirkonna tektooniline režiim on teada, siis on võimalik eeldada teatud geoloogiliste nähtuste esinemist või puudumist selles piirkonnas. Näiteks Tšiilit iseloomustab aktiivse vulkaanilise kaare tektooniline režiim. Sellest võib järeldada, et Tšiili paikneb mandrilisel maakoorel, on mägine, seal esineb tegevvulkaane, tugevaid maavärinaid, metallilisi maavarasid jne.
Langdarma

**Lang Darma** (***Glang-dar-ma***) oli Tiibeti kuningas 836-842.

Lang Darma, nagu ta emagi, oli böni pooldaja. Tema ajal hävitati buda templeid ja raamatukogusid, Samje klooster rüüstati ning paljud nyingma koolkonna mungad raiuti tükkideks. Mõne aja pärast oli vähe buda usu munki jäänud Tiibetisse ja budistlik-religioossed teenistused keelati kogu maal surmaähvardusel.

Kuus aastat hiljem laskis nyingma koolkonna munk Lhalung Pelgi Dorzi, kes oli näinud nägemust, et Tiibet tuleb valitsejaks kehastunud deemonist päästa, laseb ta vibuga lihtsalt maha.

Riigis valitses noil aegadel täielik korralagedus. Rahvas jagunes maakondadeks, mis omavahel pidevalt sõdisid. Lang Darma liialdused aga andsid surmava hoobi bönide kasvavale võimule, sest nüüd süüdistati neid kõige selle segaduse ja pimedusaja tekkimises Tiibetis.
Koolibrilased

**Koolibrilased** (*Trochilidae*) on lindude sugukond pikatiivaliste seltsist.

Koolibrilaste liike on arvatavasti 325–340. 

## Levila

Koolibrilaste levila ulatub Ameerikas Andidest Alaskani. Enamik koolibrilasi elab troopikas. Elutsevad ka kõrgmägedes ja tasandikel, niisketel aladel ja poolkõrbeis, sõltuvalt toidutaimede kasvupiirkonnast.

## Välimus

Koolibrilased on 6–20 cm pikad ja 1,8–24 g rasked. Mõõtmete äärmusi esindavad kimalaskoolibri – maailma väikseim lind – ja suurkoolibri. 

Kehaehitus võimaldab koolibridel õhus keerukaid manöövreid teha ja isegi paigal lennata. Selleks on koolibridel väga pikad labahoosuled, lühikesed õlavarreluud ja tugevad lennulihased, mis moodustavad üle veerandi kehakaalust.

Jalad on vähearenenud.

## Toitumine

Koolibrid toituvad nektarist, mida ammutavad oma pika ja peenikese noka ning toruja keele abil. Koolibrid võivad toiduks tarvitada ka väiksemaid selgrootuid.

## Vaata ka

* Koolibrilaste loend

## Välislingid

*The Hummingbird Society
Varuna

**Varuna** on vedades kirjeldatud kui tormi, tuule, taeva ja õhuookeani jumal. Ta on Rigvedas kõige enam esilekerkiv kangelane ja asurade valitseja.

## Viited
Agni

**Agni** on sanskriti keeles tuli ning hinduismis tulejumal. Hindude templis asub ta  kagunurgas. Hindude kosmoloogias on Agni ehk tuli üks viiest  põhielemendist (*[[Pancha Bhoota|pañcabhūtá]]*) koos ruumi (*ākāśa*), vee (*ap*), õhu (*vāyu*) ja maaga (*pṛthvī*) ning moodustavad viiekesi koos tajutava materiaalse maailmaruumi (*Prakriti*). 
Veedades kuulub Agni peajumalate hulka koos Indra ja Somaga. Agni on jumalate suu ja vahendaja. Ta eksisteerib kolmel tasandil: maal kui tuli, atmosfääris kui äike ja taevas kui päike. 

## Viited
Geoloogilised ohud

**Geoloogilised ohud** (inglise *geologic hazards*) on looduslikud või inimtekkelised geoloogilised nähtused või olukorrad, mis võivad põhjustada ohtu inimestele ning tekitada materiaalset kahju.

Geoloogilisteks ohtudeks on maavärinad, vulkaanipursked, maalihked, üleujutused, langatused, laviinid jne. 

Ohtude iseloom konkreetses piirkonnas sõltub peamiselt vastava ala tektoonilisest režiimist. Paljudel juhtudel tekivad geoloogilised ohud inimese tegevuse tulemusel. Kõige tüüpilisemaks on vale elukohavalik. 

Paljude geoloogide tööks on teatud ohtude, näiteks vulkaanipursete, uurimine, et oleks võimalik inimesi õigeaegselt ohupiirkonnast evakueerida.
Pärsia kasakabrigaad

**Pärsia kasakabrigaad** oli imperaatorlik Pärsia (Iraani) kuningliku perekonna kaitsemalev. 

Selle asutas 1882 Nasir al-Din šahh. 1917. aastani sisaldas see ka Vene ohvitsere, kes samal ajal kuulusid Venemaa relvajõududesse (üks tuntumaid Vladimir Ljahhov). Läbi aastate oli selle koosseisus 10 000 meest. 

Kasakabrigaad mängis tähtsat rolli Pärsia konstitutsioonilises revolutsioonis, samuti esimeses maailmasõjas ja 1921. aasta troonivahetuses, mil kasakad tõukasid troonilt Kadžaaride dünastia. Pärast seda tuli troonile kasakabrigaadi ohvitser Reza Pahlavi ning kasakabrigaad liideti Iraani armeega.

## Välislingid
*Pärsia kasakabrigaadist (*inglise keeles*)
Tunnetus (psühholoogia)

**Tunnetus** ehk **kognitsioon** on tegelikkusest meelelise pildi loomine, st tunnetuse kaudu saab olend aru, mis teda ümbritseb, mis on selle ümbritseva tähendus olendi jaoks ja kas on võimalik ümbrust muuta olendi heaolu tõstmiseks. Olendi all tuleb mõista nii inimest kui ka teisi loomi.

Tunnetuse loomine toimub tunnetusprotsesside ehk psüühiliste tegevuse kaudu ehk psüühiliste funktsioonide abil. Tunnetutusprotsessideks peetakse:
*aistingut
*taju
*mälu
*tähelepanu
*kujutlust
*mõtlemist
*fantaasiat

Sõltuvalt sisust võib liigitada tunnetusprotsesse alljärgnevalt:
*Sensoorsed protsessid – nende abil registreeritakse esemete ja nähtuste üksikomadusi. Tulemuseks on aisting.
*Pertseptiivsed protsessid – tegelikkuse terviklik esitamine. Tulemus on taju.
*Mäluprotsessid – tunnetatust luuakse mälukujundid
*Intellektuaalsed protsessid – kajastatakse nähtuste olemust, nähtuste omavahelisi seoseid.
Kokkuvõtlikult eristatakse:
*Meelelist tunnetust – sisaldab nii aistingut kui ka taju.
*Loogilist tunnetust – loogiline tunnetus põhineb meelelise tunnetuse andmetel ja on vahendatud meelelise tunnetusega mälu- ja tähelepanuprotsesside kaasabil.
Assurbanipal

**Assurbanipal** (685 eKr – 627 eKr) (valitses 669 või 668–627 eKr) oli viimane võimas Assüüria kuningas.

Ta laskis kokku koguda Mesopotaamia kirjasõna ja rajas Niineve raamatukogu.

Ta on tuntud kui üks vähestest tolle aja kuningatest, kes oskas ise lugeda ja kirjutada.

Assurbanipali juhtimisel vallutas Assüüria Egiptuse.

Tema isa oli kuningas Asarhaddon (Esarhaddon).
Glehni loss

**Glehni loss** (Hohenhaupti loss) on kahekorruseline krohvimata paehoone Mustamäe nõlval Tallinnas Nõmme linnaosas. Paikneb Glehni parkmetsas Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala edelaosas Tallinna Tehnikaülikooli kinnistul aadressil Vana-Mustamäe tänav 48.

## Ajalugu
Loss kuulus Jälgimäe mõisa Mustamäe kõrvalmõisa ja valmis 1886. aastal Nikolai von Glehni projekti järgi. Lossi vundamendi ehitas Glehn üksi, hiljem kasutas ka vangide tööjõudu. Iga päev kell 12 andis ta mõnest Richard Wagneri ooperist pärineva pasunasignaaliga märku lõuna algusest. Hoone ümber on rajatud park ning püstitatud ehitisi (Palmimaja 1900–1910; Vaatetorn ehk Tähetorn 1910) ja skulptuure ("Kalevipoeg" 1908, 1990; "Krokodill" 1908).

1918. aastal, pärast Glehnide lahkumist Eestist, rüüstati loss täielikult. Alles 1960. aastate keskel alustati Tallinna Polütehnilise Instituudi Akadeemilise Meeskoori initsiatiivil hoone taastamist.

Kuigi lossihoone taastamise juures püüti säilitada selle esialgset ajaloolist ilmet, ei olnud tegemist lossi taastamisega selle esialgsel kujul, vaid rekonstrueerimisega, mille juures lähtuti lossi eeldatavast kasutusest. Näiteks lisati lossile veel üks korrus. Seetõttu kasvas ehitustööde maht ja kulus esialgu arvatust rohkem aega ja vahendeid.

Renoveeritud loss avati pidulikult 24. märtsil 1977 ning seal hakkas paiknema Tallinna Polütehnilise Instituudi klubi hoone (nüüdne Tallinna Tehnikaülikooli kultuurikeskus). Majast ja kultuurist valmis 1979. aastal dokumentaalfilm "Tudengiloss". 

Aastast 1997 on Glehni loss muinsuskaitse all.

## Kujutamine kunstis
Lossi ümbruses on filmitud Lenfilmi mängufilmi Sherlock Holmesi ja doktor Watsoni seiklused: Baskerville'ide koer (*Приключения Шерлока Холмса и доктора Ватсона: Собака Баскервилей, [[1981]]*) episoodid, mis kujutatavad Baskerville Halli välisvaadet (teise võttekohana oli kasutusel Maarjamäe lossi ümbrus).

1992. aastal valminud filmis "Musketärid 20 aastat hiljem" on samuti võttekoht loss ja selle ümbrus (Krokodill jne). Nimelt kujutati seda Porthose elukohana. Aasta hiljem valmis film "Kuninganna Anna saladus ehk musketärid 30 aastat hiljem". Ka seal saab näha Glehni lossi. 

## Galerii

Pilt:Kalevipoeg 2025.jpg|Skulptuur "Kalevipoeg"
Pilt:Palmimaja 2025.jpg|Palmimaja seestvaade
Pilt:Tallinn Observatory 2025.jpg|Vaatetorn ehk Tallinna Tähetorn (1910)
Pilt:Glehni krokodill 1.jpg|Skulptuur "Krokodill"


## Viited

## Kirjandus
* Ülo Tärno. Glehni lossi kroonika. TTÜ kirjastus 2002
* Ülo Tärno. Glehni loss. Eile, täna, homme. TTÜ kirjastus 2009

## Välislingid

### Artiklid
* Urmi Reinde Ülikooli loss elab oma elu. 24. märts 1997
* Andrus Hiiepuu. Glehni lossil avati mälestustahvel. / Tallinna Tehnikaülikooli koduleht, 10. oktoober 2005
* Tiina Rekand. Glehni loss saab ühendustunneli palmimajaga. / Postimees, 12. veebruar 2008
* Eve Veigel. Kinni püütud juhus. / Kodu & Aed, mai 2010

### Temaatilised netilehed
* Glehni loss. TTÜ kultuurikeskus
* Mustamäe mõis (Glehni loss). Hohenhaupt in Kirchspiel Kegel, Harrien. Portaal "Eesti mõisad" 
* Nikolai von Glehn, tema vaim ja loss.

### Film

*
Orson Welles

**George Orson Welles** (6. mai 1915 Kenosha, Wisconsin – 10. oktoober 1985 Hollywood, California) oli USA filmilavastaja, stsenarist ja näitleja.

Ta sai kuulsaks massipsühhoosi vallandanud raadiokuuldemänguga "Maailmade sõda" (1938), misjärel ta kutsuti Hollywoodi.

Teda mäletatakse tänu tema innovatiivsele tööle nii filmis, teatris kui ka raadios – teatris oli tema silmapaistvamaks tööks Shakespeare'i näidendi "Julius Caesar" lavastus "Caesar" New Yorgis Broadwayl 1937. aastal, raadios 1938. aasta legendaarne raadiokuuldemäng "Maailmade sõda" ja filmis "Kodanik Kane" ("Citizen Kane"), mida peetakse üheks kõigi aegade paremaks filmiks.

"Kodanik Kane" tõi talle Oscari parima algupärase stsenaariumi kategoorias. 1970. aastal pälvis ta au-Oscari elutöö eest. 1975. aastal tunnustati teda Ameerika Filmiinstituudi elutööauhinnaga. 1999. aastal valis Ameerika Filmiinstituut Wellesi (100 Years...100 Stars) Ameerika 20. sajandi suurimate meesnäitlejate seas 16. kohale.

## Lavastatud filmid
* "Citizen Kane" – "Kodanik Kane" (1941)
* "The Magnificent Ambersons" – "Võrratud Ambersonid" (1942)
* "The Stranger" – "Võõras" (1946)
* "The Lady from Shanghai" – "Naine Šanghaist" (1947)
* "Macbeth" (1948)
* "Othello" (1951)
* "Mr. Arkadin" – "Härra Arkadin" (1955)
* "Touch of Evil" – "Kurjuse puudutus" (1958)
* "The Trial" – "Protsess" (1962)
* "Chimes at Midnight" (1965)
* "The Immortal Story" (1968)
* "F for Fake" (1973)
* "Filming Othello" (1978)
* "The Other Side of the Wind" (2018; postuumne)

## Viited

## Kirjandus
* Jaan Franclin Perlitz, "Erakordne „Kodanik Kane”", Lääne Elu, 23. mai 2009

## Välislingid
*
Etoumbi

**Etoumbi** on linn Kongo Vabariigis Lääne-Cuvette'i departemangus.

Aastal 2003 puhkes linnas Ebola viirushaiguse epideemia, mis põhjustas 120 inimese surma. Aastal 2005 puhkes uus haigestumiste laine ning linn pandi karantiini.

## Viited
Algkõverus

**Algkõverus** on tugevusõpetuses nõtkele töötava varda sirgjoonelisuse hälve enne jõu rakendumist.
Algpinge

**Algpinge** on tugevusõpetuses pinge, mis oli detailis juba enna töökoormuse rakendamist. Algpinged on näiteks termopinged, keevitusjääkpinged, pressistudest või detailide eelpingutusest tingitud pinged.
Arvutuslik tugevus

**Arvutuslik tugevus** on tugevusõpetuses konstruktsioonielemendi või detaili tugevus arvutuse järgi.
Arvutuslik koormus

**Arvutuslik koormus** on tugevusõpetuses koormuse arvväärtus, mille konstruktor on valinud konstruktsiooni või selle elemendi tugevus- ja jäikusarvutuste aluseks.
Chathami saared

**Chathami saared** (maoori *Wharekauri*, moriori *Rekohu*) on Uus-Meremaale kuuluvad saared Vaikses ookeanis. Asuvad 800 km Uus-Meremaa Christchurchi linnast idas.

Saarte kogupindala on 966 km2. Kümnest saarest on vaid kaks suuremat asustatud ja neil elab umbes 700 inimest. Ülekaalukalt suurim saar on Chathami saar. Teine asustatud saar on Pitti saar. 

Chathami saared on tuntud rikka linnustiku poolest, seal elab ka 18 endeemset linnuliiki.

## Välislingid
*Chathami saarte nõukogu koduleht
*Chathami saared
Erisurve

**Erisurve** näitab tugevusõpetuses pinnaühikule toimivat jõudu.

## Rakendusi
* Erisurve on oluline näitaja näiteks traktorite juures. Ratastraktorite erisurve pinnasele on 80–250 kPa, roomiktraktoritel on erisurve väiksem, 45–55 kPa.
* Metallitööstuses metallilehe valtsimisel
* Maanteehituses maanteede koormustaluvuses
* Ehituses koormuste kavandamisel
* Mehhatroonikas

## Viited
Tsentraaltelg

**Tsentraaltelg** on tugevusõpetuses telg, mille suhtes tasakujundi (näiteks varda ristlõikepinna) staatiline moment võrdub nulliga.

## Vaata ka
*Peatelg
Voolamine (tugevusõpetus)

**Voolamine** on tugevusõpetuses materjali suhteliselt kiire plastne deformeerumine voolepiiri ületavatel pingetel.
Väändeprinkus

**Väändeprinkus** (inglise *angular twist per unit length*) näitab tugevusõpetuses väändedeformatsiooni intensiivsust ehk väändenurka pikkusühiku kohta.
Sangha

**Sangha** (pali k.: सन्घ *saṅgha*; sanskriti k.: संघ *saṃgha*; Wylie: 'dus sde) on budismi järgijate kogukond. Sangha tõlketähendused on 'ühendus'; 'kokkutulek'; 'kogu(kond)'; 'selts(kond)'; 'ühisus' – tähenduslik sisu vastab üsna täpselt eestikeelsele mõistele "kogudus".

Sangha koosneb munkadest, nunnadest ja ilmalikest järgijatest ning võib tähistada nii konkreetset budistlikku kogudust kui ka laiemalt kõiki budistliku õpetuse järgijaid läbi aegade. Sangha on üks kolmest kalliskivist.

## Viited
Algpragu

**Algpragu** on tugevusõpetuses esmane väsimuspragu ristlõikes, mis oli detailis juba enne väliskoormuse rakendumist ning, mille arenemine võib viia detaili purunemiseni.
Ülepinge

**Ülepinge** tähendab tugevusõpetuses elastse materjali koormamist pingetega üle voolavuspiiri. Ülepinge toimel tekib plastne deformatsioon.
Amplituudpinge

**Amplituudpinge** ehk **pingeamplituud** on füüsikas ja tugevusõpetuses pingetsükli maksimaalse pinge ja keskmise pinge vahe absoluutväärtus või minimaalse pinge ja keskmise pinge vahe absoluutväärtus.
Asümmeetriatundlikkuse tegur

**Asümmeetriatundlikkuse tegur** (inglise *asymmetrical cycle factor*) on tugevusõpetuses  tegur, mis iseloomustab materjali tundlikkust tsükli asümmeetria suhtes.
Dünaamiline pinge

**Dünaamiline pinge** (inglise *dynamic stress*) on tugevusõpetuses dünaamilisest koormusest või vibratsioonist tingitud pinge.
Haavelkalestamine

**Haavelkalestamine** ehk **haaveldamine** on meetod detailide väsimustugevuse tõstmiseks pindkihi kohaliku kalestamise teel haavlijoas.

Haavelkalestamine on mehaaniliselt sarnane liivapritsimisega, kuid viimase eesmärk on pinna puhastamine (materjali eemaldamine).
Helvesväsimus

**Helvesväsimus** on kontaktväsimuse eriliik, mida iseloomustab liistakutaoliste väsimuskulumisproduktide eraldumine pindkihist.
Mastaabitegur

**Mastaabitegur** on tegur väsimusarvutustes, mis arvestab ristlõike mõõtmete mõju väsimuspiirile.
Mineri reegel

**Mineri reegel** on meetod tugevusõpetuses, mis põhineb vigastuste summeerimise printsiibil, võtmaks arvesse astmelist koormusrežiimi väsimusarvutustes.

Reegel on nimetatud M.A. Mineri järgi, kes 1945. aastal seda laiemalt tutvustas. Reegli oli esitanud juba 1924. aastal rootsi insener Arvid Palmgren.
Muutuv pinge

**Muutuv pinge** ehk **muutlik pinge** on tugevusõpetuses pinge, mis muutub ajas suuruselt või suunalt. Masinaelementides on muutuv pinge enamasti tsükliline.
Nullist pulseeriv pinge

**Nullist pulseeriv pinge** tähendab tugevusõpetuses pingetsüklit, mille üks piirpinge võrdub nulliga.
Piiramplituuddiagramm

**Piiramplituuddiagramm** ehk **Haighi diagramm** on tugevusõpetuses diagramm, millelt saab leida igale suvaliselt valitud tsükli keskpingele vastava piiramplituudi. Kasutatakse ka lihtsustatud piiramplituuddiagramme, mis on piiratud parabooliga ehk Gerberi joonega või sirgjoonega. Viimased jagunevad Goodmani ja Soderbergi diagrammiks.
Piiratud väsimuspiir

**Piiratud väsimuspiir** näitab tugevusõpetuses suurimat pinget, mida materjal talub purunemata etteantud baasarvust väiksema arvu pingetsüklite vältel.
Korrosioonväsimus

**Korrosioonväsimus** on metallis vahelduvalpingel korrodeeriva keskkonna kaastoimel kulgev väsimusprao kiire areng, mis viib detaili suhteliselt kiire purunemiseni.
Koormusliigitegur

**Koormusliigitegur** on tegur tugevusõpetusest, mis arvestab väsimuspiiride erinevusi vahelduval tõmbel, survel, pöörleval paindel, vahelduval väändel.
Tabatav pind

**Tabatav pind** on triboloogias erosioonil esinev pind, mille vastu põrgates osakesed kaotavad osa oma kineetilisest energiast. Energia kandub üle tabatavasse pinda ning deformeerib seda.
Paljutsükliline väsimus

**Paljutsükliline väsimus** on tugevusõpetuses detaili väsimus, mis on tingitud peamiselt korduvdeformatsioonidest elastsuspiirkonnas.
Pinnatugevustegur

**Pinnatugevustegur** (*surface hardening factor*) on tugevusõpetuses kalestatud, pindkarastatud, nitreeritud või muul viisil tugevdatud pinnaga katsekehade väsimuspiiri ja tugevdamata katsekehade väsimuspiiri jagatis.
Pulseeriv pinge (tugevusõpetus)

**Pulseeriv pinge** (*fluctuating stress*) on tugevusõpetuses pinge, mis muutub ajas suuruselt, kuid jääb suunalt muutumatuks.
Indra

**Indra** on hinduistlik jumal, veedade peajumal, äikese ja sõjakuse jumal. Talle alluvad Trājastrinša jumalad ja lugematu hulk alamaid jumalusi ehk *devaputra*’id.

Hilisemas hinduismis Indra minetab oma tähtsuse peajumalana ning ühena neljast maailmakaitsjast (idakaare kaitsja) allub Brahmale.

Budismi mütoloogias tuntakse Indrat sagedamini Śakra nime all. Ta esineb Buddha õpetuse kaitsjana. Mahajaana suutrates on Indra vahel koos teiste jumalatega Šākjamuni kuulajate seas või isegi tema vestluskaaslaseks.

## Viited
Purtse jõgi

**Purtse jõgi** on jõgi Põhja-Eestis.

Purtse jõgi saab alguse Punasoo idaservast Lääne-Virumaal ja suubub Soome lahte. Jõe pikkus on 51 km ja valgla 811 km². Purtse jõgi on üks Eesti kärestikurikkamaid jõgesid. Jõe suudmes on väike Purtse sadam.

Jõe vasakpoolsed lisajõed on näiteks Hirmuse ja Erra jõgi ning parempoolsed näiteks Ojamaa ja Kohtla jõgi.

Jõel tegutseb Sillaoru hüdroelektrijaam.

Varem oli Purtse Eesti üks tähtsamaid lõhe kudejõgesid, kuid kui 1930. aastatel hakati Kiviõlis tootma põlevkiviõli, mille tootmise käigus tekkinud reovesi suunati Purtse jõkke, said siinsed kalavarud kannatada. Jõe reostamist jätkati Saksa okupatsiooni ja Nõukogude ajal Kohtla-Järve ja Kiviõli õlitööstuse toodete ja jäätmetega (põlevkivitööstuse reovesi on iseloomuliku intensiivse värvusega ja ebameeldiva lõhnaga vedelik, millel on suur hapendumus ning spetsiifiliste ainete, näiteks fenoolid, õlid, ammoniaak, bensopüreen, reortsiin jt, sisaldus). Suure reostuse tõttu Purtse jõge enam lõhejõeks ei loeta, kuigi on teateid, et harrastuspüüdjad on saanud üksikuid lõhesid ja meriforelle. Samuti esineb jões vähesel määral viker- ja jõeforelli.

Alates 2018. aastast on tegeletud Purtse ja Erra jõe puhastamisega.

Jõe kohaliku nimetuse *Oandu jõgi* järgi on oma nimetuse saanud ordoviitsiumi Oandu lade.


Purtse jõgi.jpg|Purtse jõgi Purtse sillalt vaadatuna
Talvine Purtse jõgi.jpg|Purtse jõgi Arukülas


## Viited

## Välislingid
*
Vainupea jõgi

**Vainupea jõgi** on jõgi Põhja-Eestis, kuulub Soome lahe vesikonda.

Vainupea jõgi saab alguse Haljalast 4&nbsp;km kirdes Lääne-Virumaal ja suubub Soome lahte. Jõe pikkus on 27&nbsp;km pikk ja valgla pindala 55,6&nbsp;km².

## Välislingid
*
Võsu jõgi

**Võsu jõgi** on jõgi Põhja-Eestis Lääne-Virumaal.

Võsu jõgi saab alguse Viitnast 2,5 km loodes ja suubub Käsmu lahte. Jõe pikkus on 24,6 km ja valgla pindala 63,6 km².

Võsu jõe suurim lisajõgi on Palmse oja.

Jõgi on oluline meriforelli kudemispaik.

Võsu jões on Laviku paisust suudmeni aasta läbi kalapüük keelatud.

## Viited

## Välislingid
*
Pingetsükkel

**Pingetsükkel** (inglise *stress cycle*) on tugevusõpetuses teatava seaduspära järgi perioodiliselt muutuva pinge ühekordne muutumine algväärtusest algväärtuseni.
Pinnakaredustegur

**Pinnakaredusteguriks** (*surface-finish factor*) nimetatakse tugevusõpetuses antud pinnakaredusega katsekehade väsimuspiiri ja poleeritud katsekehade väsimuspiiri jagatist.
Salla jõgi

**Salla jõgi** on jõgi Eestis. See on Pedja jõe lisajõgi ja kuulub Narva-Peipsi vesikonda.

Salla jõgi saab alguse Lääne-Virumaal Salla küla lähedalt ja suubub Pedja jõkke Jõgevamaal Reastvere külas. Jõgi on 18 km pikkune ja selle valgla suurus on 30,8 km².

## Ajalugu
18. sajandi L.A. Mellini kaardi järgi läbis Salla jõgi ka Kadiküla, Koila ja Kaavere küla. Tänapäeval suubub Salla jõgi Reastvere külas. Teisi loetletud külasid läbib Koila peakraav.

## Välislingid
*
Mudra

**Mudra** (sanskriti keeles मुद्रा *mudrā* 'märk') on sümboolse tähendusega käemärk budismis ja hinduismis.

Tantristlik mõju: 5 sõrme kujutavad 5 buda perekonda (parem käsi) või 5 algelementi (vasak käsi).

**[[abhayamudrā|abhaya mudrā]]* – (*bhaya* 'hirm') kartmatuse märk. Harilikult seisvas, harva istuvas asendis, käed kas õla või südame juures. Enamasti Amitābha tunnus.

**añjali mudrã* – austuse ja tervituse märk. Käed ühendatud rinna või lauba kõrgusel erilise austuse märgiks.
 
**bhūmisparśa mudrã* – maa puudutamine. Surma võitmist kujutav. Avalokitešvara, Šākjamuni märk, istuvas asendis.

**dharmacakra mudrã* – sümboliseerib ja kujutab seda, et keegi õpetab. Enamasti istuvas asendis, parem peaopesa väljapoole, nimetissõrm surub vasaku käe sõrmi kokku. Vairotšana, Maitreja, Tsongkhapa.

**uttarabodhi mudrã* – nimetissõrm ja pöial koos, käsi südame kõrgusel. Kõrgema meditatsiooni seisundi saavutamise tunnus. Vairotšana.

**jñana mudrã* – mõistmise mudra. Üks käsi hoiab teist nimetissõrme. Vairotšana
 
**dhyãna mudrã* või *samadhi mudra* – meditatsiooni märk, meditatsiooni ja absoluudiga ühinemist sümboliseeriv; vahel teine käsi teeb midagi muud.

**mandala mudrã* – kujutab meditatsiooni käigus tehtud mandala kinkimist jumalusele. Kinkimise sõrm kujutab Meru mäge ja teised sõrmed nelja mandrit ehk kontinenti.

**taruanã/karana mudrã* – halva ja nõmeduse, samuti deemonite eemale tõrjumise märk. Raevukate sümboolika.

**[[triratna]] mudrã* – kolme kalliskivi mudra. Pöial ja neljas sõrm koos.

**vajrahúmkãra mudra* – (vadžra) välgunoole ja heli märk, kujutab tantrismis ühtsust. Vadžra paremas, drilbu (kelluke) vasakus käes.

**varada mudra* – kinkide andmist sümboliseeriv, soovide täitmist kujutav märk. Ratnasambhava.

**vitarka mudra* – filosoofilise vaidluse, tõestuse märk. Tehti ainult parema käega.
Onga jõgi

**Onga jõgi** on jõgi Põhja-Eestis. Tuntakse ka nimedega Oonga, Kamariku, Lammasküla, Selli või Olju jõgi.

Onga jõgi saab alguse Simuna alevikust 8,5 km ja suubub Pedja jõkke, on 30,6 km pikk ja 106,7 km² suuruse valglaga. See on üks suuremaid Pedja jõe lisajõgesid, kuuludes Narva-Peipsi vesikonda.


Onga river (Onga jõgi) 1.JPG|Onga jõgi Olju külas
Onga river (Onga jõgi) 2.JPG|Onga jõgi Selli külas


## Välislingid
*
Tšakravaartin

**Tšakravaartin** (*cakravārtin rājan*) – 'rattakeerutaja kuningas'. Rattakeerutajad kuningad ehk valitsejad aitavad kaasa budismi levikule. Nende sünni tunnuseid on kuus või seitse: 1000 kodaraga dharmaratas, valge elevant, soove täitev kalliskivi, imekaunis kuninganna, minister, kes suudab raha teha, 64 hea omadusega kindral ehk väepealik.
Mustjõgi (Põltsamaa)

**Mustjõgi** on jõgi Eestis Põltsamaa jõgikonnas.

Mustjõgi saab alguse Lääne-Virumaal Rakke vallas asuvast Koluvere külast, Edru küla keskusest 2,8 km edelas. Mustjõgi suubub Endla järve. Jõe pikkus on 9,3 km ja valgla 35,7 km². 

## Välislingid
*
Preedi jõgi

**Preedi jõgi** (ka *Varangu jõgi*) on jõgi Eestis. Kuulub Narva-Peipsi vesikonda.

Preedi jõgi saab alguse Varangu allikast ja suubub Põltsamaa jõkke paremalt kaldalt. Jõe pikkus on 26,4 km ja valgla pindala 291,5 km².

## Viited
Laatre jõgi

**Laatre jõgi** (ka *Sangaste jõgi*, ülemjooksul *Pikaantsu jõgi*) on jõgi Valgamaal, Väikse Emajõe parempoolne lisajõgi.

Laatre jõgi saab alguse Puka alevikust 6 km kagus Otepää kõrgustiku lääneosas ja suubub Väiksesse Emajõkke 43 km kaugusel tolle suudmest. Laatre jõgi on 35,5 km pikkune ja selle valgala on 196,1 km². Tähtsamad lisajõed on Kuigatsi oja, Lota oja, Keeni oja ja Õru oja.

## Viited
Visela jõgi

**Visela jõgi** (ka *Visula jõgi*) on jõgi Lõuna-Eestis, Väikese Emajõe vasakpoolne lisajõgi.

Visela jõgi saab alguse Uhtjärve loodeotsast ja suubub Väikesesse Emajõkke. Jõe pikkus on 19,3 km ja valgla pindala 60,7 km².

Tuntakse ka nimede järgi nagu: Visula, Vilema, Sarapuu, Restu, Urvaste, Soe, Alakõrtsi-Punde-Alasoe-Laose jõgi või Mustjõgi.

## Välislingid
*
Kadastiku järv

**Kadastiku järv** on põhja–lõunasuunaline piklik järv Eestis Valgamaal, paikneb Koorküla keskusest 5 km lõuna pool. Järv on 7,2 hektarit suur, suurim sügavus on 13,6 m ja keskmine 6,4 m.

Järve läbivool on suhteliselt nõrk, sisse tulevad mõned kraavid ja välja voolab pisike oja, mis on Pedeli jõe alguseks.

Kalastikus leidub mudamaimu, ahvenat, roosärge, särge ja latikat.
Kodila jõgi

**Kodila jõgi** on jõgi Raplamaal Rapla vallas Alu-Metsküla, Hagudi, Kalevi, Koikse, Lipametsa, Kodila, Kuusiku-Nõmme, Kõrgu, Lipstu, Palamulla, Sikeldi, Tapupere ja Tõrma külas.

Jõe lähtest ida poole jäävad Tallinna–Pärnu raudteeliin ja Tallinna–Rapla–Türi maantee, umbes 900 m lääne poole jääb Hagudi raba. Jõkke suubuvad paremalt Raka peakraav (13,7 km suudmest), Panga kraav (12 km suudmest) ja Jalase peakraav (4,5 km suudmest). Jõe keskjooksust lääne poole jääb Linnuraba looduskaitseala (selle osana Kodila-Linnuraba). Jõe alamjooksust lääne poole jääb Jalase maastikukaitseala (selle osana Sõbesoo ja Jalase järv). Ülemjooksul ületab jõe Seli-Koigi – Alu tee, samas jääb jõe lõunakaldale Alu alevik. Kolm korda ületab jõe Rapla–Varbola tee (kolmandal korral Palamulla sild). Kodila külas ületab jõe Hageri–Kodila–Kuusiku tee. Alates Palamulla sillast kulgeb jõe idakaldal umbes 3 km Kuusiku–Palamulla tee. Koikse külas ületab jõe Rapla–Märjamaa maantee (Koikse sild). Jõe suudmest umbes 250 m edelasse jääb Minnika paisjärv (Vigala jõel). Koikses suubub Kodila jõgi paremalt Vigala jõkke, viimase suudmest 62,1 km kaugusel.

Jõgi on vähese orgaanilise aine sisaldusega heleda veega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Kodila jõe keskkonnaregistri kood on VEE1110800.

## Viited

## Välislingid

*
Lutsu jõgi

**Lutsu jõgi** on jõgi Eestis Põlvamaal, Ahja jõe parempoolne lisajõgi.

Lutsu jõgi algab Saarjärvest ja suubub Ahja jõkke 25,9 km kaugusel suudmest. Jõe pikkus on 46,3 km ja valgla pindala 221,2 km².
## Pildid

Lutsu jõgi, Vanaküla küla.jpg|Lutsu jõgi


## Välislingid
*