open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Etioopia lennujaamade ja lennuväljade loend

*Arba Minchi lennujaam
*Asosa lennujaam
*Axumi lennujaam
*Bahir Dari lennujaam
* Bole rahvusvaheline lennujaam
*Dire Dawa rahvusvaheline lennujaam
*Gambela lennujaam
*Gode lennujaam
*Gondari lennujaam
*Humera lennujaam
*Kabri Dari lennujaam
*Kombolcha lennujaam
*Lalibela lennujaam
Filipiinide lennujaamade ja lennuväljade loend

*Mactan- Cebu rahvusvaheline lennujaam
*Clarki rahvusvaheline lennujaam
*Francisco Bangoy rahvusvaheline lennujaam
*Ninoy Aquino rahvusvaheline lennujaam
Jeemeni lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Jeemen]]is asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

*Adeni rahvusvaheline lennujaam
* Sanaa rahvusvaheline lennujaam
*Ta‘izzi rahvusvaheline lennujaam
Liibüa lennujaamade ja lennuväljade loend

*Al-Bayḑā rahvusvaheline lennujaam
*Benina rahvusvaheline lennujaam
*Ghadamesi lennujaam
*Ghati lennujaam
*Kufra lennujaam
*Misrata lennujaam
*Sabha lennujaam
* Tripoli rahvusvaheline lennujaam
Mosambiigi lennujaamade ja lennuväljade loend

*Beira lennujaam
*Chimoio lennujaam
*Chingozi lennujaam
*Inhambane lennujaam
*Lichinga lennujaam
* Maputo rahvusvaheline lennujaam
*Nacala lennujaam
*Nampula lennujaam
*Pemba lennujaam
*Quelimane lennujaam
*Vilankulo lennujaam
Nepali lennujaamade ja lennuväljade loend

*Bajura lennujaam
*Bhadrapuri lennujaam
*Bharatpuri lennujaam
*Biratnagari lennujaam
*Nepalgunji lennujaam
*Pokhara lennujaam
*Tenzingi–Hillary lennujaam
* Tribhuvani rahvusvaheline lennujaam
Namiibia lennujaamade ja lennuväljade loend

*Gobabise lennujaam
* Hosea Kutako rahvusvaheline lennujaam
*Katima Mulilo lennujaam
*Keetmanshoopi lennujaam
*Lüderitzi lennujaam
*Oshakati lennujaam
*Otjiwarongo lennujaam
*Rundu lennujaam
*Swakopmundi lennujaam
*Tsumebi lennujaam
*Walvis Bay lennujaam
Pakistani lennujaamade ja lennuväljade loend

* Allama Iqbali rahvusvaheline lennujaam
*Bacha Khani rahvusvaheline lennujaam
* Benazir Bhutto rahvusvaheline lennujaam
* Faisalabadi rahvusvaheline lennujaam
*Jinnahi rahvusvaheline lennujaam
* Multani rahvusvaheline lennujaam
Peruu lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Peruu]]s asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*
*Alejandro Velasco Astete rahvusvaheline lennujaam
*Andahuaylase lennujaam
*Francisco Carle lennujaam
*Jorge Chavezi rahvusvaheline lennujaam
*Rodríguez Ballóni lennujaam
Rwanda lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Rwanda]]s asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

*Kamembe rahvusvaheline lennujaam
* Kigali rahvusvaheline lennujaam
Sudaani lennujaamade ja lennuväljade loend

*Al-Fāshiri lennujaam
*Al-Ubayyiḑi lennujaam
*Atbara lennujaam
*Dongola lennujaam
*Kassala lennujaam
* Khartoumi rahvusvaheline lennujaam
*Nyala lennujaam
*Port Sudani rahvusvaheline lennujaam
*Wādī Ḩalfā lennujaam
Sri Lanka lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Sri Lanka]]l asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

* Bandaranaike rahvusvaheline lennujaam
*Mattala Rajapaksa rahvusvaheline lennujaam
*Ratmalana lennujaam
Tšiili lennujaamade ja lennuväljade loend

*Andrés Sabella Gálveze rahvusvaheline lennujaam
*Carriel Suri rahvusvaheline lennujaam
*Chacalluta rahvusvaheline lennujaam
* Comodoro Arturo Merino Benitezi rahvusvaheline lennujaam
*Diego Aracena rahvusvaheline lennujaam
*El Loa lennujaam
*Mataveri rahvusvaheline lennujaam
*Presidente Carlos Ibáñez del Campo rahvusvaheline lennujaam
Kongo Vabariigi lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Kongo Vabariik|Kongo Vabariigis]] asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

*Maya-Maya lennujaam
* Pointe-Noire'i lennujaam
Kasahstani lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Kasahstan]]is asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

*Aktau lennujaam
*Aktöbe lennujaam
*Almatõ rahvusvaheline lennujaam
*Astana rahvusvaheline lennujaam
*Atõrau lennujaam
*Kostanaj lennujaam
*Šõmkenti rahvusvaheline lennujaam
Türkmenistani lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Türkmenistan]]is asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*
* Asgabati lennujaam
*Balkanabati lennujaam
*Daşoguzi lennujaam
*Mary lennujaam
*Türkmenabati lennujaam
*Türkmenbaşy lennujaam
Usbekistani lennujaamade ja lennuväljade loend

*Andijoni lennujaam
*Buhhaara rahvusvaheline lennujaam
*Fergana lennujaam
*Namangani lennujaam
*Navoiy rahvusvaheline lennujaam
*Nukusi lennujaam
*Samarkandi rahvusvaheline lennujaam
* Taškendi rahvusvaheline lennujaam
*Termizi lennujaam
*Urganchi rahvusvaheline lennujaam
*Zarafshoni lennujaam
Bahama lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Bahama]]s asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*
*Exuma rahvusvaheline lennujaam
*Grand Bahama rahvusvaheline lennujaam
* Lynden Pindlingi rahvusvaheline lennujaam
*Rock Soundi rahvusvaheline lennujaam
Dominikaani Vabariigi lennujaamade ja lennuväljade loend

*Cibao rahvusvaheline lennujaam
*Gregorio Luperóni rahvusvaheline lennujaam
*La Isabela rahvusvaheline lennujaam
*La Romana rahvusvaheline lennujaam
*María Montezi rahvusvaheline lennujaam
* Punta Cana rahvusvaheline lennujaam
*Samaná El Catey rahvusvaheline lennujaam
Grenada lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Grenada]]s asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

*Lauristoni lennujaam
* Maurice Bishopi rahvusvaheline lennujaam
Jamaica lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Jamaica]]l asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

*Ian Flemingu rahvusvaheline lennujaam
* Norman Manley rahvusvaheline lennujaam
* Sangsteri rahvusvaheline lennujaam
Trinidadi ja Tobago lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Trinidad ja Tobago|Trinidadis ja Tobagos]] asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

* Piarco rahvusvaheline lennujaam
* Crown Pointi rahvusvaheline lennujaam
Saudi Araabia lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Saudi Araabia]]s asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*
* Kuningas Abdulazizi rahvusvaheline lennujaam
* Kuningas Khalidi rahvusvaheline lennujaam
* Kuningas Fahdi rahvusvaheline lennujaam
*Prints Mohammad bin Abdulazizi lennujaam
Cabo Verde lennujaamade ja lennuväljade loend

*Amílcar Cabrali rahvusvaheline lennujaam
*Aristides Pereira rahvusvaheline lennujaam
*Cesária Évora lennujaam
*Maio lennujaam
* Nelson Mandela rahvusvaheline lennujaam
*São Filipe lennujaam
*São Nicolau lannujaam
Costa Rica lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Costa Rica]]s asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*
*Daniel Oduber Quirósi rahvusvaheline lennujaam
* Juan Santamaría rahvusvaheline lennujaam
*Limóni rahvusvaheline lennujaam
*Tobías Bolañose rahvusvaheline lennujaam
Ida-Timori lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Ida-Timor]]is asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*
*Baucau lennujaam
*Oecusse lennujaam
* Presidente Nicolau Lobato rahvusvaheline lennujaam
*Suai lennujaam
Zimbabwe lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Zimbabwe]]s asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*
*Joshua Mqabuko Nkomo rahvusvaheline lennujaam
* Robert Gabriel Mugabe rahvusvaheline lennujaam
*Victoria Fallsi lennujaam
Uruguay lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Uruguay]]s asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*
*Capitán de Corbeta Carlos A. Curbelo rahvusvaheline lennujaam
* Carrasco rahvusvaheline lennujaam
*Nueva Hesperidese rahvusvaheline lennujaam
*Rivera rahvusvaheline lennujaam
Kongo DV lennujaamade ja lennuväljade loend

*Bandundu lennujaam
*Bangoka rahvusvaheline lennujaam
*Bunia lennujaam
*Gbadolite lennujaam
*Goma rahvusvaheline lennujaam
*Kalemie lennujaam
*Kindu lennujaam
*Lubumbashi rahvusvaheline lennujaam
*Matari lennujaam
*Mbuji Mayi lennujaam
* N'Djili rahvusvaheline lennujaam
*N'Dolo lennujaam
Sülluste must mänd

**Sülluste must mänd** on kaitsealune mänd Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Sülluste külas. Puu võeti kaitse alla 1958.

Puu ümbermõõt on 262 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 18 m.

## Viited

## Välislingid
*
Tareste sanglepad

**Tareste sanglepad** on kaks kaitsealust sangleppa Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Tareste külas. Puud võeti kaitse alla 1973.

Suurema puu ümbermõõt on 240 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 16 m.

## Viited

## Välislingid
*
Lyduokiai vald

**Lyduokiai vald** (leedu keeles *Lyduokių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Ukmergė rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 74 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1004 inimest. Valla keskus on Lyduokiai alev, kus aastal 2011 oli 142 elanikku. Vallamaja asub aadressil Taikos g. 2. Vallavanem on Vytautas Toliūnas. 

Lisaks küladele asub vallas ka Vaisgėliškise huutor, kus aastal 2011 oli 4 elanikku.

## Viited
Tõnsu kadakas

**Tõnsu kadakas** on kaitsealune kadakas Rapla maakonnas Kohila vallas Angerja külas endise Tõnsu talu alal. Puu võeti kaitse alla 1961.

Puu ümbermõõt on 127 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 8 m.

## Viited

## Välislingid
*
Uuemõisa kadakas

**Uuemõisa kadakas** on kaitsealune kadakas Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Maeru külas Uuemõisa talu alal. See on Harju maakonna jämedaim kadakas. Puu ümbermõõt on 169 cm ja kõrgus 7,5 m. Puu võeti kaitse alla 1963.

## Viited

## Välislingid
*
Vana-Kariste hõberemmelgas

**Vana-Kariste hõberemmelgas** on kaitsealune hõberemmelgas Viljandi maakonnas Mulgi vallas Vana-Kariste külas Vihtla talu alal. Puu võeti kaitse alla 1959.

Puu ümbermõõt on 740 cm (mõõdetuna 0,7 m kõrguselt) ja kõrgus 22 m.

## Viited

## Välislingid
*
Steinach am Brenner

**Steinach am Brenner** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 1048 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 28 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 3471 inimest. Vald paikneb Innsbruckist 31 km lõunas ja 12 km Itaalia piirist, Wipptalis Silli jõel Gschnitztali hargnemiskohas.

## Transport

Steinachisse viib maantee B182. Brenneri raudteel on Steinach in Tiroli raudteejaam. Wipptali lääneküljel kulgeb küla üldpinnast kõrgemal kiirtee A13.

## Ajalugu
### Juured

Esimene dokumenteeritud Steinach am Brenneri asula ulatub tagasi aastasse 985, kui Muroni-nimeline küla paiknes künkal St. Ursula kiriku lähedal. Tänapäevast nime on esimest korda mainitud aastal 1220, see tuleneb ilmselt sõnast "Stein", kuna paigas on palju suuri kive. 1349. aastal koliti kohus jäädavalt Aufensteinist Navisi oru suudmes Steinachisse, samas kirik kuulus Matrei am Brenneri kihelkonda. 1407. aastal kuulutati see turuvallaks, samuti aastal 1574 ning kinnitati veel aastal 1639. Tänu oma transiidipositsioonile oli Steinach aastate jooksul puhkekoht paljudele isiksustele, nagu Karl V, Ferdinand I (1530) ja paavst Pius VI (1782). Andreas Hofer viis Tirooli mässu ajal mõnikord oma peakorteri sinna ja otsustas 3. novembril 1809 seal alla anda. 1936. aastal taastas Steinach oma ametliku turuvalla staatuse. Teise maailmasõja ajal pommitati Steinachit mitu korda raudteeliini pärast.

## Vaatamisväärsused
### St. Erasmuse kihelkonnakirik

Aastatel 1337–1353 ehitatud kirik oli algselt kabel, mis oli pühitsetud pühale Erasmusele, Quirinole ja Christopherile. 16. sajandi alguses keiser Maximiliani ajal laskis Franz de Paula Penz ehitada uue barokkstiilis kiriku, mis pühitseti pühale Erasmusele. 1853. aastal hävitas Steinachi suur tulekahju ka kiriku ja kaks aastat hiljem ehitati see Joseph von Stadli juhtimisel taas üles. Seda iseloomustavad aukartustäratav fassaad kahe torniga ja romaani portikus. Kirikul, aastast 1891 kihelkonna, on särav suurte akendega apsiid, liigaltar ja freskod laes. Oreli ehitas Orgelbau Pirchner.

### St. Ursula kirik

St. Ursula kirikut Mauernis on mainitud aastal 985 kui paiga vanimat ja selles on siiani säilinud Antiik-Rooma struktuure. Hoone sisemust renoveeriti 1678. aastal, millega viidi altar hilisgooti stiili. Kiriku kõrval oli algselt kalmistu, mis 1483. aastal Steinachi viidi.

### St. Ulrichi kirik

St. Ulrichi kirik Tienzensi külas, kunagi Augsburgi piiskopi alluvuses, ehitati 1306. aastal ja renoveeriti 1732. aastal barokkstiilis.

## Tuntud inimesi
* Martin Knoller (18. november 1725 Steinach am Brenner – 24. juuli 1804 Milano), freskomaalija Lõuna-Saksamaal ja Austrias
* Georg Luger (1849 Steinach am Brenner – 1923 Berliin), leiutaja ja relvatehnik
* Alfons Graber (1901 Steinach am Brenner – 1990, Steinach am Brenner), maalikunstnik
* Heinrich Messner (1. september 1939 Steinach am Brenner – ), mäesuusataja

## Viited

## Välislingid
* www.steinach.tirol.gv.at
* Wipptal
Veski jugapuu

**Veski jugapuu** on kaitsealune jugapuu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Õngu külas Veski talu alal. Puu võeti kaitse alla 1962. Varem oli kaitse all ka sealsamas kasvanud teine jugapuu, ent see on tänaseks hävinud.

Puu ümbermõõt on 64 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 8 m.

## Viited

## Välislingid
*
Viimsi sanglepik

**Viimsi sanglepik** on kaitsealune sanglepik Harju maakonnas Viimsi vallas Haabneeme asulas. Mets võeti kaitse alla 1960.

## Viited

## Välislingid
*
Telfes

**Telfes** (ametlikult **Telfes im Stubai**) on küla ja vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 987 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 27,38 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1533 inimest. Vald paikneb Stubaitalis 11 km Innsbruckist lõunas.

Valla osad on Telfes, Gagers, Kapfers, Plöven ja Luimes.

## Naabervallad
Axams, Birgitz, Fulpmes, Götzens, Grinzens, Mieders, Mutters, Neustift im Stubaital, Schönberg im Stubaital.


Blick auf Telfes im Stubai (IMG 20210526 170640).jpg
Telfes Sankt Pankratius Friedhof 6164.jpg|St. Pankratius Telfes


## Inimesed
* Andreas Kofler, Austria suusahüppaja

## Viited

## Välislingid
* www.gemeinde-telfes.at
Telfs

**Telfs** on linn ja vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 634 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 45,48 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 15 361 inimest. Vald paikneb 27 km Innsbruckist läänes. See on suuruselt kolmas vald Tiroolis. Telfs sai oma staatuse aastal 1908 ja säilitab oma ringkonnakohust.


Pilt:Telfs panorama.JPG
Pilt:Telfs.jpg|Telfsi frantsisklaste klooster
Pilt:Telfs - prostranství před obchodním centrem Inntal Center.jpg|Väljak Telfsis
Pilt:800 year old house in Telfs.jpg|800-aastane maja Telfsis


## Viited

## Välislingid

* www.telfs.com/gemeinde
Thaur

**Thaur** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 633 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 21,1 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 3884 inimest. Vald paikneb 5 km Innsbruckist idas Rumi ja Hall in Tiroli vahel.

Piirkonna asustus algas arvatavasti umbes 1000 eKr, kuid paika on esmamainitud 827. aastal nimega Taurane. Thaur on väga religioosne isegi tänapäeval.

## Viited

## Välislingid

* www.thaur.tirol.gv.at
* Thauri vald Hall-Wattensi piirkonna veebilehel
Trins

**Trins** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 1270 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 48,8 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1268 inimest. Vald paikneb 20,3 km Innsbruckist lõunas Gschnitzbachi ääres. 

Küla on esmamainitud 1030. aastal (Trunnes). Olles varem olnud Gschnitzi osa, sai Trinsist 1811. aastal eraldi vald.

## Kultuur

Film "The Last Valley" on filmitud Trinsis.

## Viited

## Välislingid

* www.trins.tirol.gv.at
Aluoja Ohvriallikas

**Aluoja Ohvriallikas** on kaitsealune allikas Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas; Aluoja allikatest suurim. Allika vooluhulk on kuni 40 l/s.
Lyduokiai mõis

**Lyduokiai mõis** või **Kurėjai mõis** (leedu keeles *Lyduokių dvaras* või *Kurėjų dvaras*) on endine mõis Leedus Ukmergė rajoonis Lyduokiai vallas Lyduokiais. Mõisakompleks on kohaliku tähtsusega muinsuskaitsealune objekt.

## Ajalugu

Lyduokiai mõisa on esmamainitud aastal 1499, mil selle omanik oli B. Petkevičius. XVII sajandil läks see Dambrauskaste kätte, alates XVIII sajandist kuulus mõis aga Moriconidele. See suguvõsa rajas ka mõisakompleksi.

XIX sajandi lõpus läks mõis Kossakowskite valdusse. Vaitkuškise mõisa omaniku Stanislovase surma järel jagati tema vanavarakogu laiali, uus omanik annetas sealjuures 2277 raamatut ka kohalikule raamatukogule. Suur osa mõisa varadest sattus sealjuures Lyduokiai mõisa, sealhulgas 1347 raamatut. Tänapäeval on osa neist raamatutest hoiul Vilniuses Leedu rahvusraamatukogus.

XX sajandi alguses rajasid mõisnikud mõisa põllumajanduskooli. Aastal 1922 jagati suur osa mõisa maadest uusmaasaajatele. Aastal 1931 kolis mõisa peahoonesse kohalik kool, ent kuna vana puidust hoone oli avariilises seisukorras, siis ehitati selle asemele aastal 1936 uus hoone. Umbkaudu samal ajal asutati mõisale kuuluvas Felinka karjamõisas lindude tõuaretusjaam.

## Mõisakompleks

Lyduokiai mõisa peahoone oli ampiirstiilis kõrgel soklil asuv nelinurkse põhiplaaniga hoone. See lammutati uue koolimaja rajamisel aastal 1936. Tegemist oli ainsa puidust ehitisega mõisakompleksis, ülejäänud hooned olid kivist ja on suuremalt jaolt säilinud. Unikaalne on mõisa tall, millega on arhitektuuriliselt kõige sarnasem Žagarė mõisa tall. Säilinud on veel kaks teenijate maja, kaks laohoonet, jääkelder, sepikoda, betoonist trepid, torn ja mesiniku majakese varemed. Mõisakompleksi ümbritseb XIX sajandi keskpaigas rajatud prantsuse park, mille pindala on 7 hektarit. Lisaks on alles mõisakompleksi juurde kuulunud tiigid.

Lyduokių_dvaras,_kumetynas.JPG|Teenijate majad
Lyduokių_dvaras,_arklidės.JPG|Tall


## Viited

## Välislingid

*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (*leedu keeles*)
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiplaan (*leedu keeles*)
*Video mõisakompleksist
Argikare

**Argikare** (ka **Argi kare**) on Saare maakonda Muhu valda jääv saar (kare). Saare pindala on 4,38 hektarit ja rannajoone pikkus 1 kilomeeter.

Saar kuulub Väikese väina hoiualasse.

Saare koordinaadid on .

## Välislingid
*
Ablusekare

**Ablusekare** (ka **Abluse kare**, **Arbu kare**) on Saare maakonda Muhu valda Linnuse küla alale jääv saar (kare).

Laiu pindala on 0,3 hektarit ja ümbermõõt 322 meetrit.

Väikesaare koordinaadid on . Kare on loode-kagu suunal pikliku kujuga. Kare taimkatte moodustavad roostik ja rohttaimestik. Laid asub Väikese väina hoiualal.

## Välislingid
*
Juudikselaid

**Juudikselaid** (ka **Juudikse laid**) on Saare maakonda Muhu valda jääv saar (laid). Laiu pindala on 1,6 hektarit ja rannajoone pikkus 529 meetrit.

Laid asub Suurlaiust kirdes Pädaste lahes, 200 meetrit Muhu rannikust. Saar on ümara kujuga, idarannas eendub maasäär. Saarel kasvab rohttaimestik ja võsa.

Laid kuulub Väikese väina hoiualasse.

Saare koordinaadid on .

## Välislingid
*
Vanatoa tamm

**Vanatoa tamm** on kaitsealune tamm Rapla maakonnas Rapla vallas Tõrma külas endise Vanatoa talu alal. Puu võeti kaitse alla 1961. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Muhukare

**Muhukare** on Saare maakonda Muhu valda jääv 0,2 hektari suurune saar (kare). Saare rannajoone pikkus on 452 meetrit.

Saar asub 500 meetrit Suurlaiust lõunas. Saar on pikliku kujuga ja kruusase pinnamoega. Saar kuulub Väikese väina hoiualasse ja on looduskaitse all.

Saare koordinaadid on .

## Välislingid
*
Sepakare

**Sepakare** on Saare maakonda Muhu valda Pädaste küla alal Pädaste lahte jääv 4,1 hektari suurune saar (kare). Saare rannajoone pikkus on 1,1 kilomeetrit.

Saare koordinaadid on . Saar asub 200 meetrit Suurlaiust põhja pool. Saar on pikliku kujuga, idarannas asub maasäär. Saar on liivase pinnamoega, seal kasvab roostikku ja võsa.

Saar kuulub Väikese väina hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Neolaid

**Neolaid** on Saare maakonda Muhu valda Pädaste küla alale jääv 3,9 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 1,1 kilomeetrit.

Neolaid asub 200 meetrit Suurlaiust kagus. Laiul leidub rohumaad ja võsa.

Saare koordinaadid on .

Neolaid kuulub Väikese väina hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Leenilaiud

**Leenilaiud**  kaks laidu Saare maakonnas Muhu vallas Lõpemeres. KNABis nimetatakse neid nimedega **1. Leenilaid** ja **2. Leenilaid**.
Siiakare

**Siiakare** on Saare maakonda Saaremaa valda Turja küla alale jääv 3,17 hektari suurune saar (kare) Liivi lahes. Saare rannajoone pikkus on 890 meetrit.

Saare lähedal asuvad Säinakare ja Punningalaid.

Saare koordinaadid on . Saar asub 100 meetrit Siiksaare poolsaarest kirdes.

Saar on pikliku kujuga. Saarel kasvab võsa ja on heinaküünid.

Saar kuulub Mäe hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Valgekare

**Valgekare** on Hiiu maakonda Hiiumaa valda Salinõmme küla alale Soonlepa lahte jääv 0,13 hektari suurune saar (kare). Saare rannajoone pikkus on 150 meetrit. Saar kuulub Hiiumaa laidude maastikukaitseala koosseisu.

Saar on liivase pinnamoega.

Saare koordinaadid on .

## Välislingid
*
Viirekare

**Viirekare** on Hiiu maakonda Hiiumaa valda Taguküla küla alale Kassari lahte jääv 0,98 hektari suurune saar (kare). Saare rannajoone pikkus on 1,3 kilomeetrit.

Saare koordinaadid on . Saar asub 5 km Kassarist kagus. Saarel kasvavad lehtpuud.

Saar kuulub Käina lahe – Kassari maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Valkkare

**Valkkare** (ka *Valkare*) on Saare maakonda Saaremaa valda Saaremetsa küla alale jääv 1,5 hektari suurune saar (kare). Saare rannajoone pikkus on 1,2 kilomeetrit.

Saare koordinaadid on .

Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Lyduokiai

**Lyduokiai** on alev Leedus Ukmergė rajoonis, Lyduokiai valla halduskeskus. Alev asub Siesartise jõe kaldal, sellest kirdesse jääb Siesartise geomorfolooogiline kaitseala.

Lyduokiais on põhikool, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1884 ehitatud Lyduokiai kirik, Lyduokiai mõisa hoonetekompleks koos seda ümbritseva pargiga ja sealne tulpkabel.

## Ajalugu

Lyduokiais asub muinaskalmistu, mis oli kasutusel ristisõdade perioodil. Aastast 1499 pärinevad esimesed teated sealsest mõisast, XVI sajandist ka selle juurde tekkinud külast. Aastal 1623 rajati Lyduokiasse esimene kirik, mille juures XVIII sajandil hakkas tegutsema ka kihelkonnakool. Aastal 1884 ehitati Lyduokiai mõisniku, sõjainsener Heinrik Voinicki ja kohaliku kihelkonna rahaga praegune kirikuhoone. 

XX sajandi alguses rajasid mõisa omanikud sealsesse mõisa põllumajanduskooli. Aastaks 1923 oli Lyduokiai saanud alevi saatuse; toona oli alevis 471 ja mõisas 137 elanikku. Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad, nende mälestuseks püstitati aastal 1998 alevi vanale surnuaiale mälestusmärk. Nõukogude perioodil oli Lyduokiai kohaliku kolhoosi keskasulaks.

## Elanikkond


* 57 (1782)
* 608 (1923)
* 129 (1959)
* 127 (1970)
* 197 (1979)

* 195 (1986)
* 174 (1989)
* 169 (2001)
* 183 (2006)
* 142 (2011)



Lyduokiai church.jpg|Lyduokiai kirik
Lyduokiai, Lithuania - panoramio (16).jpg|Alevi tänavavaade
Lyduokių mokykla.JPG|Põhikool
Lyduokiai, Nepriklausomybės paminklas parke.JPG|Vabadussammas Lyduokiai pargis
Lyduokiai,_Lithuania_-_panoramio.jpg|Tulpkabel
Lyduokiai church4.jpg|Kiriku sisevaade


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Cloyne

**Cloyne** (iiri keeles Cluain) on väikelinn Iirimaal Corki krahvkonnas Munsteri provintsis, Midletonist 7,6 km kagus. 2011. aastal oli Cloyne'is 1562 elanikku.

Cloyne'is asub Iirimaa anglikaani kiriku (Church of Ireland) Cork, Cloyne ja Rossi diötseesi keskus ja selle järgi on saanud nime katoliku kiriku Cloyne'i diötsees. Püha Colemani katedraal Cloyne'is on anglikaani katedraal (ehitatud 1250. aasta paiku), Corki lahe ääres Cobhis asub aga roomakatoliku kiriku piiskopikirik Cobhi katedraal (ehitatud 1815), mille kaitsepühak on samuti püha Colman Cloyne'ist. Linna sümboliks on ümartorn, mis ehitati 560. aasta paiku koos püha Colmani rajatud kloostriga.

Cloyne'i anglikaani piiskop oli 1734–1752 filosoof George Berkeley. Linnast on pärit ka Texase arhitekt Nicholas Joseph Clayton (1840–1916), Austraalia kohtunik John Madden (1844–1918) ja arvukalt sportlasi, kelle alaks on *[[hurling]]* (Donal Óg Cusack, Diarmuid O'Sullivan, Paudie O'Sullivan, Christy Ring jpt).

## Viited

## Välislingid
* Cloyne'i koduleht
Šušvė

**Šušvė** on jõgi Leedus, Nevėžise parempoolne lisajõgi. Jõgi voolab Leedu keskosas Aukštaitijas.

Jõe pikkus on 134,6 km ja valgla on 1165 km². Keskmine vooluhulk suudmes on 6,22 m³/s, minimaalne 0,01 m³/s, maksimaalne aga 1312 m³/s. Veerikkaim lisajõgi on Beržė.

Šušvė algab Kelmė rajoonis Tytuvėnai soost. Ülemjooksul vüülab jõgi algul põhja poole ja seejärel itta, Beržėga ühinemise järel aga kagusse. Šušvė läbib Kelmė, Radviliskise ja Kėdainiai rajoone. Radviliškise rajooni territooriumil jäävad jõe kaldale Šiaulėnai, Pašušvys ja Grinkiškise alevid, Kėdainiai rajoonis aga Josvainiai alev.

Oru laius on jõe ülem- ja keskjooksul 32–33 kilomeetrit, alamjooksul aga 350–450 meetrit Org ise on 6–15 meetri sügavune. Jõe laius on ülemjooksul 9–10 meetrit, alam- ja keskjooksul aga 10–16 meetrit. Lammi laius on 40–80 meetrit. Jõe ülemjooks on maaparandustööde käigus reguleeritud. Šiaulėnais ja Josvainiais asuvad veemõõdupunktid. Jõe kaldal asub kaks paljandit. Suudmest 61 kilomeetri kaugusel asub Vaitiekūnai veehoidla, 19 kilomeetri kaugusel aga Angiriai veehoidla.


Pilsupiai006.JPG|Angiriai paisjärv
Vaitiekūnų_tvenkinys_2.JPG|Vaitiekūnai veehoidla
Vosbučių atodanga.JPG|Vosbučiai paljand
Šušvė002.JPG|Šušvė Pašušvysis
Šušvės ir Nevėžio santaka.JPG|Šušvė suue


## Viited
Inimteadused

**Inimteadused** (varem humanitaarteadused) on psühholoogia ja juturavi (psühhoanalüüs), inimeseõpetus, kirjandus, rahvakultuur (etnoloogia), müüdiõpetus, ideoloogia, positivistlik ajalookirjutus, majandusteadus, politoloogia ja osa ühiskonnateadusest. Inimteadused paiknevad filosoofia, keeleteaduse ja ökonoomia kõrval, nende vaheväljadel, nende peegeldusruumis. Inimese ainulaadsus, seespoolsus (subjektiivsus) ja keerukus ei takista inimesel saada teaduse objektiks. Inimteaduste eriomane lähenemine (erinevalt positivismist) on mõistmine ja seletus.

Michel Foucault' järgi inimteadused on lausungite (diskursuste) rühmad, mille uurimisobjektiks on kõik see, mis inimeses on kogemuslik. Inimteadused tekkisid 19. sajandil. Kogemusteaduste objektiks on elu, keel ja töö. Inimteaduste objektiks on inimese elamine, kõne ja tootmine. Inimteadustes uuritakse esindusi, tänu millele inimene elab ja elu ette kujutab. Inimteaduste objekt pole keel, vaid see olend, kes kõneldes endale ette kujutab sõnade ja lausete mõtet ning lõpuks loob endale ettekujutuse ka keelest.

## Viited
Leetse kihistu

**Leetse kihistu** (inglise keeles *Leetse Formation*) on ordoviitsiumi ladestu kihistu. See kuulub Latorpi ülemlademe koosseisu, kus eristatakse veel Hunnebergi ladet ja Billingeni ladet. 

Kihistu stratotüüp on Leetse pank. Kihistu on nime saanud Leetse mõis järgi Paldiskis. Kihistut hakkas esimesena eristama Arvo Rõõmusoks aastal 1956. See on kõige paksem Karula 326. puuraugus (6.2 m). Leedu aladel on kihistu Nemunase madalikul 0,9 meetri paksune, maa kesk- ja idaosas on suurim paksus 0,8 meetrit.

Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke:
*Iru kihistik
*Klooga kihistik
*Joa kihistik
*Mäeküla kihistik. 

Kihistu moodustab suure glaukoniidisisaldusega liivakivi. Kihistut eristatakse ka Leedu aladel (välja arvatud maa loodeosa) ja Valgevene loodeosas ning keskosas.

## Viited

## Välislingid
*Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis
Loobu kihistu

**Loobu kihistu** (inglise keeles *Loobu Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Kunda lademe kihistu. Seda hakkas esimesena määratlema Algimantas Grigelis aastal 1984.

Kihistu stratotüüp on Loobu jõe kanjon (Joaveski paljand). Kihistule on nime andnud Loobu küla. Kihistu on kõige paksem Kahala II puuraugus (8.2 m).

Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke:
*Nõmmeveski kihistik
*Ubari kihistik
*Udria kihistik
*Valgejõe kihistik.

Kihistu moodustab hallikas lubjakivi, milles sisaldub ka glaukoniiti. Sillamäest ida pool lisanduvad kihistu lubjakivile punakaspruunid ja violetsed laigud.

## Viited

## Välislingid
*Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis
Kungla kuningas

**Kungla kuningas** on müütiline tegelane eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg".

Teda on mainitud eepose esimeses loos (Kalevi tulek. Salme ja Linda. Pulmad.), kui Lindale tuleb viiendana kosja Kungla kuninga poeg:
:Tuli Kungla kuninga poeg
:Viiekümmenel hobusel,
:Kuuekümmenel kutsarila,
:Ise kuldatäku seljas;
:Tahtis Linda liivitseda,

Kuid Linda lükkas kosjad tagasi:
 
:Ebemesta heitis keelta:
:"Ei ma, kuld, lää kuningale,
:Hõbe, ei Kungla poisile:
:Kuningal on tütred kurjad,
:Kes mind, võõrast, vihkaksivad." 

## Viited
Fauresmith

**Fauresmith** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Xhariepi ringkonnas Kopanongi vallas.

Asula on rajatud 1842. aastal, linnaõigused sai 1859. aastal.

Fauresmith on ainuke linn Lõuna-Aafrika Vabariigis, kus peatänavat mööda kulgeb raudteeliin.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Fauresmith'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 68,6%, värvilisi 22,8%, valgeid 7,8%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5% ja teisi 0,4%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 61,2% inimestest, sotho keelt 15,5%, koosa keelt 14,1%, tsvana keelt 6,5% ja teisi keeli 2,7%.

## Viited
Tulfes

**Tulfes** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 923 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 27,7 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1495 inimest. Vald paikneb 12 km Innsbruckist idas ja 6 km Hall in Tiroli kohal. 

Küla on esmamainitud 1240. aastal nimega Tellevo. Peamine sissetulekuallikas on turism. Tulfesist sai populaarne elamispiirkond tänu Innsbrucki ja Halli linnale.

## Viited

## Välislingid

* www.tulfes.tirol.gv.at
* Tulfesi vald Hall-Wattensi piirkonna veebilehel
Postumus

**Marcus Cassianius Latinius Postumus** (suri 269) oli Gallia impeeriumi valitseja aastatel 260–269.

Tema päritolust on vähe teada. On arvatud, et ta oli bataavi (läänegermaani) päritolu. Ta teenis Rooma armees ja tõusis väejuhiks.

259. aastal lõi Gallia Rooma impeeriumist lahku ja tekkis Gallia impeerium pealinnaga Trieris. Gallias paiknevad seni Roomale allunud väeosad kuulutasid Postumuse imperaatoriks.

Postumuse tapsid pärast ligi kümneaastast valitsusaega ta enda sõdurid.
Unterperfuss

**Unterperfuss** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 596 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 2,28 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 226 inimest. Vald paikneb 15 km Innsbruckist läänes ja on üks väiksemaid külasid Tiroolis. Valda piiravad põhjas Inn ja idas Melach. Unterperfussis on palju ratsutamisrajatisi.

## Viited
Moe kihistu

**Moe kihistu** (inglise keeles *Moe Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Pirgu lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Arvo Rõõmusoks aastal 1960.

Kihistu stratotüüp on Moe paemurd. Kihistu on nime saanud Moe küla järgi. Kihistu on kõige paksem Äiamaa puuraugus (48,78 meetrit).

Eestis lasub Põhja- ja Loode-Eestis sellel Adila kihistu, Kesk-Eesti aladel aga Halliku kihistu. Koos Adila kihistuga on see üks kahest Eestis avanduvast Pirgu lademe eihistust.

Kihistus esineb vahel bentoniidikiht, mida peetakse Svedasai ja Jonstorpi kihistute bentoniidikihtidega vastavuses olevaks. Kihistu moodustab lubjakivi, milles asuvad tumedamad pruunikashallid lubjarikaka mergli vahekihid. Sealsed kivimid koosnevad kohati kuni 50 % ulatuses vetikate jäänustest.

## Viited

## Välislingid
*Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis
Paekna kihistu

**Paekna kihistu** (inglise keeles *Paekna Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Nabala lademesse kuuluv kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Vladimir Jaanusson aastal 1944.

Kihistu stratotüüp on Paekna paemurd ja see on nime saanud Paekna küla järgi. Kihistu on kõige paksem Hageri F-302 puuraugus (16.2 m). Kihistiku suurim paksus on Leedus 7 meetrit.

Eestis on see esindatud riigi loode- ja põhjaosas. Leedu lääneosas ja Läti aladel ning ülejäänud Eestis vastab sellele Mõntu kihistu. Leedu kesk- ja idaosas esineb samasuguseid kivimeid kui Põhja-Eestis, nii loetakse ka sealseid kivimeid Paekna kihistusse kuuluvaks.

Kihistu moodustab nõrgalt savikas mergli vahekihtidega lubjakivi. Kihistu kivimite suur fosforisisaldus vihjab kihistu tekkeperioodil esinenud intensiivsele apvellingule.
## Viited

## Välislingid
*Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis
Pakri kihistu

**Pakri kihistu** (inglise keeles *Pakri Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Kunda lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Armin Öpik aastal 1927.

Kihistu stratotüüp on Pakri neeme pank ja see on nime saanud Pakri saarte järgi. Kihistu on kõige paksem Tareste F-352 puuraugus (3,8 m). 

Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke:
*Suurupi kihistik
*Osmussaare kihistik
*Kallaste kihistik
*Jägala kihistik

Kihistu koosneb suure liivasisaldusega lubjakividest ja suure lubjasisaldusega liivakividest. Need sisaldavad vahekihtidena kerogeenset merglit (põlevkivi). Kihistu läänepoolsemas osas valdavad liivakivid, seal eristatakse Suurupi ja Osmussaare kihistikke. Tallinna ümbruskonnas hakkavad domineerima Kallaste ja Jägala kihistike lubjakivid, kus esineb ka konglomeraati. Osmussaarel ja vähemal määral ka sealse ümbruskonna mandrialadel sisaldab kihistu daike.

## Viited

## Välislingid
*Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis
Völs (Tirool)

**Völs** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald paikneb Innsbrucki läänepiiril, 574 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 5,62 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 6691 inimest. 

Kohta on esmamainitud 1188. aastal.

## Viited

## Välislingid

* www.voels.at
Vals (Tirool)

**Vals** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 1129 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 48,7 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 537 inimest.

## Asend

Vals paikneb 26 km Innsbruckist kagus samanimelises orus (Valsertal), mis hargneb Wipptali idaküljelt Stafflachi juures, on ühenduses Schmirntaliga Sankt Jodoki juures, mille lõunaosa kuulub samuti Valsi valda, ning külgneb lõunapoolses otsas Itaaliaga. Orust hargnevad Zillertali Alpid umbes 7 km ning lõpevad tippudega Kaser, Olperer, Schrammacher ja Hohe Wand. Orgu läbivad Valseri jõgi ning selle lisajõed Alpeiner, Tscheisch ja Paduaner.

## Ajalugu
### Juured

Rooma põllumehed kasutasid piirkonda kunagi karjamaana ja esimene dokumenteeritud mainimine on aastast 1313, nimega "Valles", mis tuleb ladina sõnast "Vallis". Keskajast on sealt marmorit kaevandatud ning kasutatud keisripalee põrandates ja Innsbrucki toomkirikus. 1809. aastal toimus kogu Wipptalis ja mõnes külgnevas orus Bergiseli lahing tiroollaste ning Baieri kuningriigi ja Prantsuse keisririigi vahel. 1941. aastal kuulutati kogu org looduskaitsealaks ja vaatamata sellele puuriti Teise maailmasõja ajal mais 1942 Alpeineri sadula alla 2950 m kõrgusel tunnelisüsteem molübdeeni kaevandamiseks. Wehrmachti juhtimisel kasutati sõjavange ja muid seal sunnitööl.

## Viited

## Välislingid

* www.vals.at
* Wipptal
Volders

**Volders** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 558 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 32,4 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 4427 inimest. Vald paikneb 12 km Innsbruckist idas Inni lõunakaldal. Vaatamisväärsusteks on Friedbergi ja Aschachi kindlused ning Saint Carli kirik. Küla sissepääsu juures on Volderer See.

## Viited

## Välislingid

* www.volders.tirol.gv.at
* Voldersi vald Hall-Wattensi piirkonna veebilehel
Saunja kihistu

**Saunja kihistu** (inglise keeles *Saunja Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Nabala lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Armin Öpik aastal 1937.

Kihistu stratotüüp on Mõnuste paemurd. Kihistu on nime saanud Saunja küla järgi. Kõige paksem on see Puhmu 567 puuraugus (24,1 m). Leedus eristatakse kihistut maa loodeosas, kus selle suurim paksus on 3,5 meetrit, ja Nemunase madalikul, kus selle suurim paksus on 20 sentimeetrit.

Kihistu moodustab lainjas keskmise- või paksukihiline kollakas- või helehall lubjakivi, mis on kohati dolomiidstunud või pruunika tooniga. Ka sisaldab see kohati püriiti. Saunja kihistule on ka omane suur kõikumine eri proovidest leitud ostrakoodide arvukuses.

## Viited

## Välislingid
*Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis
Rumba kihistu

**Rumba kihistu** (inglise keeles *Rumba Formation*) on siluri ajastu Adavere lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Erika Jürgenson aastal 1966.

Kihistu stratotüübiks oli Rumba jõe (Velise) süvend, mis on praeguseks hävinenud. Uueks stratotüübiks on Päri paemurd, laiendatud statotüübiks aga Kirikuküla puurauk. Kihistu on kõige paksem Paatsalu 527. puuraugus (19.6 m). Kihistu on nime saanud Rumba küla järgi.

Kihistu koosneb peeneteralisest lubjakivist, milles esinevad vahekihtidena rohekas savine mergel ning  kollakasroheline metabentoniit. Kihistu moodustavad kaksteist settetsüklit, mis algavad merglite ja kildataoliste lubjakividega, mis lähevad üle puhta ja kõva lubjakivi kihtideks. Lääne pool kasvab kihistus savisisaldus, nii et Saaremaal moodustab kihistu põhiosa mergel. Kihistu on 15-19 meetri paksune. Kõige paksem on see keskosas, läänes ning idaosas muutub see õhemaks.

## Viited

## Välislingid
*Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis
Rägavere kihistu

**Rägavere kihistu** (inglise keeles *Rägavere Formation*) on ordoviitsiumi ladestu kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis 1978. aastal.

Kihistu stratotüüp on Rägavere paemurd. See on nime saanud Rägavere külalt. Kihistu on kõige paksem Soovälja K-1 puuraugus (28,5 m), peaaegu sama paks on see ka Alatskivi 422 puuraugus (26,1 m).

Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke:
*Piilse kihistik,
*Tõrremäe kihistik,
*Tudu kihistik,
*Kiideva kihistik.

Neist kuulub Tõrremäe kihistik Oandu lademesse, ülejäänud aga Rakvere lademesse, kuigi mõne autori arvates oleks otstarbekam laiendada Rakvere ladet nii, et see hõlmaks kogu Rägavere kihistu. Kihistule on omane kihistikke eraldavate püriitsete katkestuspindade esinemine.

## Viited

## Välislingid
*Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis
Tamsalu kihistu

**Tamsalu kihistu** on siluri ajastu Juuru lademe kihistu. Seda hakkasid esimesena eristama Armin Öpik ja Ants Laasi aastal 1938. Kihistu on nime saanud Tamsalu linna järgi. 

Kihistu stratotüüp on Tamsalu karjäär; neostratotüübiks on aga Karinu karjäär..

Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke:
*Karinu kihistik
*Tammiku kihistik.

Tamsalu kihistut eristatakse Kesk-ja Lääne-Eestis ning saartel. Selle all lamab Varbola kihistu, sellel lasub kohati Hilliste kihistu.

Kihistu on Pusku puuraugus 8,8, aga Rumba puuraugus 18.5 meetri paksune. See koosneb mitmesugustest lubjakividest.

## Viited

## Välislingid
*Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis
Toila kihistu

**Toila kihistu** (inglise keeles *Toila Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Volhovi lademe kihistu (Päite kihistik kuulub Billingeni lademesse). Seda hakkas esimesena eristama Karl Orviku aastal 1958.

Kihistu stratotüüp on Toila paljand. Kihistule on nime andnud kas paljand või siis selle läheduses paiknev Toila mõis. Kihistu on kõige paksem Käriseljal Velise V-97 puuraugus (8.4 m).

Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke:
*Kalvi kihistik
*Künnapõhja kihistik
*Lahepera kihistik
*Päite kihistik
*Saka kihistik
*Tõlinõmme kihistik.

Kihistu koosneb glaukoniiti sisaldavast lubjakivist, mis on kohati dolomiidistunud. Lõuna pool läheb see järk-järgult üle Kriukai kihistuks.

## Viited

## Välislingid
*Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis
Wattenberg

**Wattenberg** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 1050 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 67,71 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 728 inimest. Vald paikneb 15 km Innsbruckist idas ja 2,5 km Swarovski kristall-linna Wattensi kohal.


Pilt:Schmiederer Kapelle AT6112.JPG
Pilt:Wattentaler Lizum AT6112 Picture2.jpg
Pilt:Wattenberg_AT6112.JPG


## Viited

## Välislingid

* www.wattenberg.tirol.gv.at
* Wattenbergi vald Hall-Wattensi piirkonna veebilehel
Noupoort

**Noupoort** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Umsobomvu vallas.

Noupoort sai linnaõigused 1942. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Noupoorti elanikest mustanahalisi aafriklasi 54,0%, värvilisi 41,5%, valgeid 3,7%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5% ja teisi 0,2%. Koosa keelt pidas emakeeleks 48,2%, afrikaani keelt 47,7%, inglise keelt 1,5% ja teisi keeli 2,6%.

## Viited
Väo kihistu

**Väo kihistu** (inglise keeles *Väo Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Purtse alamladestiku kihistu. Seda hakati esimesena eristama aastal 1978 teoses  "Решения межведомственного регионального стратиграфического совещания по разработке унифицированных стратиграфических схем Прибалтики 1976 г." (*1976. aasta avatud regionaalstratigraafia konverentsi otsused Baltikumi idaosa ühtsete stratigraafiliste mudelite välja töötamiseks*).

Kihistu stratotüüp on Väo karjäär, nime on see saanud endise Väo küla järgi. Kihistu on kõige paksem Niidu külas Are 171 puuraugus (12 m).

Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke:
*Rebala kihistik
*Pae kihistik
*Kostivere kihistik.

Neist Rebala ja Pae kihistikud kuuluvad Lasnamäe lademesse, Kostivere kihistikul aga kuulub alumine osa  Lasnamäe, ülemine aga Uhaku lademesse. Kihistik koosneb suhteliselt puhtast ja paksukihilisest lubjakivist.

Sillamäest idas muutub kihistu paas kirjuks, sellesseilmuvad violetsed ja punakaspruunid laigud. Taoline lubjakivi oli kasutusel Narva hoonete rajamisel ja kannab Kadastiku paemurru järgi Kadastiku lubjakivi nime.

## Viited

## Välislingid
*Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis
Ruu kaitseala

**Ruu kaitseala** on kavandatav maastikukaitseala Jõelähtme vallas Ruu küla lõunaosas.

Kaitseala moodustati Jõelähtme vallavalitsuse poolt aastal 2017, kuid see vaidlustati kohtus. Kohalik omavalitsuse maastikukaitseala soovile vastandub ettevõte Väo Paas OÜ, kuna soovib piirkonnas paekivi kaevandada.

Kaitset vajavad Ruu luitestik ja looalad. Seal asuvad mitmed Natura elupaigad.

## Viited

## Välislingid
*Kaitseala kirjeldus, kaitse vajaduse põhjendus (Andres Tõnisson).
Wattens

**Wattens** on linn ja vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas, 564 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 10,8 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 7882 inimest. Wattens on tuntud eeskätt Swarovski kristallklaasiettevõtte järgi.

## Asend

Wattens paikneb Unterinntalis Põhja-Tiroolis umbes 13 km Innsbruckist idas. Vald ulatub Inni jõe lõunakaldalt Wattentali kõrvalorgu, mis viib Wattentaler Lizumi otsa Tuxi Alpides.

Vallal on juurdepääs Inntal Autobahnile (A 12) ja seda teenindavad ÖBB rongid Fritzens-Wattensi jaamas Unterinntalbahni liinil.

## Ajalugu

Arheoloogilised asustusjäljed pärinevad La Tène ajastust; nime Wattens on esmamainitud 930. aasta dokumendis, kui piirkond oli Saksa Baieri hõimuhertsogkonna osa. 12. sajandist valitsesid piirkonda Tirooli krahvid ja 1363. aastal omandasid selle Austria Habsburgid.

1559. aastal rajati Wattensis paberivabrik, esimene Austria maadel. Kohalik majandus edenes veelgi, kui 1895. aastal asus sinna elama Daniel Swarovski (1862–1956), klaasilõikaja Jiřetín pod Bukovoust Böömimaal, et alustada kristallehete tootmist. Wattens sai turuõiguse 1895. aastal.


Wattens Laurentius AT6112.jpg|Peaväljak ja Püha Laurentiuse kirik
Riese sommer by Edgar Moskopp.jpg|Hiiglaslik vihmaveetoru Swarovski Kristallwelteni sissepääsu juures


## Majandus

Swarovski firma on Wattensi peamine tööandja. 1995. aastal tähistas see oma sajandat aastapäeva Swarovski Kristallwelteni muuseumi rajamisega. André Heller disainis mitu harulduste kabinetti, mis kujundatud Ambrasi lossi ajalooliste kambrite järgi. Muuseum tutvustab kristallide tootmise ajalugu, Daniel Swarovski elu ja suurt kristallikogu, sealhulgas Brian Eno ja Niki de Saint Phalle'i teoseid. Tänapäeval on see üks suuremaid turismisihtkohti Austrias.

Piirkonnas asuvad ka kirjutusmasinamuuseum ja Museum Wattens, mis tutvustavad Swarovski elu, paberivabriku ajalugu ning Wattensis ja selle naabruses Voldersis ja Fritzensis tehtud väljakaevamisi (esiaeg, antiikaeg).

Ajalooline paberivabrik on vabriku Wattenspapier eelkäija, mis on üks juhtivaid sigaretipaberi tootjaid, 1980. aastast Soome Delfort Groupi omanduses. 97% sigaretipaberist eksporditakse rohkem kui 90 riiki.

## Inimesed

Wattens on marianistist preestri Jakob Gappi (1897–1943) sünnipaik. Olles avalikult vastu Austria anšlussile Natsi-Saksamaal 1938. aastal, põgenes Gapp Prantsusmaale ja pärast Prantsuse kaotust 1940. aastal Valenciasse Hispaanias, kus ta jutlustas katoliku vastupanuvõitlejate tagakiusamise vastu natsivõimude poolt. 1942. aasta novembris püüti ta Gestapo agentide poolt Saksamaa poolt okupeeritud Prantsusmaal kinni ja deporteeriti Berliini. Ta mõisteti surma Rahvakohtu otsusega, mida juhtis president Roland Freisler, ja hukati Plötzensee vanglas. Katoliku kiriku märtrina kuulutas paavst Johannes Paulus II Gappi 1996. aastal õndsaks.

## Viited

## Välislingid

* www.wattens.com
* Hall-Wattensi piirkond valla kodulehel
Paraguay lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Paraguay]]s asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

* Silvio Pettirossi rahvusvaheline lennujaam
* Guarani rahvusvaheline lennujaam
Mongoolia lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Mongoolia]]s asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

*Altai lennujaam
*Bulgani lennujaam
* Tšingis-khaani rahvusvaheline lennujaam
Wildermieming

**Wildermieming** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 872 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 31,24 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 923 inimest. Vald paikneb 40 km Innsbruckist läänes ja 4 km Telfsist läänes. Küla eraldati 1833. aastal Miemingist, mis kuulub Imsti ringkonda, ja liidendati 1925. aastal Innsbrucki ringkonnaga.

## Viited

## Välislingid

* www.wildermieming.tirol.gv.at
Panama lennujaamade ja lennuväljade loend

*Enrique Maleki rahvusvaheline lennujaam
*Marcos A. Gelaberti Albrooki rahvusvaheline lennujaam
*Panamá Pacífico rahvusvaheline lennujaam
*Scarlett Martíneze rahvusvaheline lennujaam
*Tocumeni rahvusvaheline lennujaam
Põhja-Makedoonia lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Põhja-Makedoonia]]s asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

* Ohridi "Apostli püha Pauluse" lennujaam
* Skopje lennujaam
Botswana lennujaamade ja lennuväljade loend

*Francistowni rahvusvaheline lennujaam
*Ghanzi lennujaam
*Jwanengi lennujaam
*Kasane lennujaam
*Mauni lennujaam
*Orapa lennujaam
*Palapye lennujaam
*Savuti lennujaam
*Sir Seretse Khama lennujaam
Boliivia lennujaamade ja lennuväljade loend

* Alcantari lennujaam
*El Alto rahvusvaheline lennujaam
*Guayarameríni lennujaam
* Jorge Wilstermanni rahvusvaheline lennujaam
*Kapten Aníbal Arabi lennujaam
*Kapten Oriel Lea Plaza lennujaam
*Viru Viru rahvusvaheline lennujaam
Elevandiluuranniku lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Elevandiluurannik]]ul asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*
*Bouaké lennujaam
* Félix-Houphouët-Boigny rahvusvaheline lennujaam
*Séguéla lennujaam
*Yamoussoukro lennujaam
Guyana lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Guyana]]s asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

* Cheddi Jagani rahvusvaheline lennujaam
*Eugene F. Correira rahvusvaheline lennujaam
* Kaieteuri rahvusvaheline lennujaam
Suriname lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Suriname]]s asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*
*Johan Adolf Pengeli rahvusvaheline lennujaam
*Majoor Henry Fernandese lennujaam
*Vincent Fayksi lennujaam
*Washabo lennujaam
* Zorg en Hoopi lennujaam
Kuuba lennujaamade ja lennuväljade loend

*Siin loetletakse [[Kuuba]]l asuvaid [[lennujaam]]u ja [[lennuväli|lennuväljasid]].*

*Juan Gualberto Gómeze lennujaam
*Antonio Maceo lennujaam
*Frank Paísi lennujaam
*Gustavo Rizo lennujaam
*Ignacio Agramonte rahvusvaheline lennujaam
*Jardines del Rey lennujaam
* José Martí rahvusvaheline lennujaam
Zirl

**Zirl** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 622 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 57,24 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 8022 inimest. Vald paikneb 10 km Innsbruckist läänes kuru põhjas Zirler Bergi küljel, mis viib Seefeldi ja lõpuks Saksamaale. 

Kohta on kirjalikult esmamainitud 799. aastal. Zirl on mitu korda hävinenud üleujutustes ja tulekahjudes, kuid sellest hoolimata on rahvaarv viimastel aastatel kasvanud. Turulinna staatuse sai 1984. aastal.

## Vaatamisväärsused

Märkimisväärne vaatamisväärsus on rikkalikult freskodega kaunistatud kihelkonnakirik.

## Viited

## Välislingid

* www.mg.zirl.at