open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maret Purde

**Maret Purde** (aastani 1956 **Maret Ots**; 14. märts 1927 Tallinn – 20. juuli 2024 Tallinn oli eesti arstiteadlane ja onkoloog.

## Elulugu
Maret Purde ema Lydia Ots (snd Viikholm) oli nooruses kooliõpetaja, isa Karl Ots ja vend Georg Ots olid lauljad. 

Ta lõpetas 1945 Tallinna 9. Keskkooli ja 1951 TRÜ arstiteaduskonna. 

Meditsiinikandidaat (1954 TRÜ), väitekiri "Eksperimentaalne uurimus pseudoartrooside ja luudefektide ravi kohta luuüdiõõne naelastuse ja vaba luu autotransplantatsiooni abil". 

Meditsiinidoktor (1974, TRÜ), väitekiri "Опыт применения эпидемиологического метода в изучении злокачественных опухолей в Эстонской ССР".

Purde oli 1951–1954 TÜ aspirant, ka Tartus kiirabiarst, 1954–1957 TÜ üldkirurgia kateedri assistent, 1957–1959 Vabariikliku Tallinna Onkoloogia Dispanseri kirurg ja metoodika kabineti juhataja, 1959–1986 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi kliinilise onkoloogia osakonna vanemteadur, 1986–1993 vanemteadur-konsultant. 

Aastatel 1966–1988 juhtis Purde NSV Liidu Meditsiiniakadeemia kasvajate epidemioloogia probleemkomisjoni rinnavähi keskust, 1975–1982 osales ta koostöös Harvardi Ülikooliga Bostonis, 1985–1990 Slovakkia Teaduste Akadeemia Vähiinstituudiga. 

Ta oli Eesti Vähiliidu liige.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: pseudoartroosid, kroonilised haavandid; haigestumus kasvajatesse, riskitegurid. Ta avaldas üle 110 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Эпидемиология злокачественных опухолей в Эстонской ССР. Tallinn, 1974
* Östrioolikoefitsient ja rinnavähihaigestumus (kaasautor). // NET (1979) 4
* Cancer patterns in the oil shale area of the Estonian SSR (kaasautor M. Rahu). // Environ. Health Perspect. 30 (1979)
* Cancer cases among workers in the Estonian oil shale processing industry (kaasautor S. Etlin). // Health Implications of New Energy Technologies. Boston, 1980
* Association of breast cancer with age at first and subsequent births. A study in the population of the Estonian Republic (kaasautor). // J. Natl. Cancer Inst. 69 (1982) 5
* Comparative study of breast cancer risk factors in Estonia and Slovakia (kaasautor). // Neoplasma 37 (1990) 1
* Rinnavähi perekondlik eelsoodumus. // EA (1992) 6.

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 383
* Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituut, 32
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 917
* Nõukogude Eesti Tervishoid (1976) 5, 430
* Nõukogude Eesti Tervishoid (1987) 2, 131.
*
Aare Purga

**Aare Purga** (1. juuni 1937 Viljandi – 28. august 1993 Tallinn) oli Eesti füüsik ja riigitegelane.

## Elulugu
Aare Purga oli autojuhi poeg.

Aare Purga lõpetas aastal 1955 Tartu 1. Keskkooli ja aastal 1960 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna. Aastatel 1962–1965 oli ta Eesti NSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi (FAI) aspirant, füüsika-matemaatikakandidaat (1967, TRÜ), väitekiri "Некоторые проблемы теории испускания света квантовыми системами в нестационарных состояниях". Oli 1960–1962 ja 1965–1967 FAI nooremteadur, 1967–1968 Eesti TA füüsika-matemaatika ja tehnikateaduste osakonna vaneminspektor, 

Aastatel 1968–1969 oli ta ELKNÜ Keskkomitee sekretär, 1969–1972 ELKNÜ KK esimene sekretär, 1972–1976 Eesti NSV kõrgema ja keskerihariduse minister.

Aastatel 1976–1982 oli ta Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi teadusdirektor, ühtlasi 1976–1979 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) füüsikakateedri dotsent, 1982–1989 spetsiaalse konstrueerimis- ja tehnoloogiabüroo Desintegraator peadirektor.

Aastatel 1989–1991 oli ta  Eesti Majandusuuringute Instituudi juhtivteadur ja Eesti Vabariigi valitsuse majandusreformi nõunik, 1991–1992 Eesti Vabariigi Riikliku Välismajandusameti tegevdirektor välisabi alal, 1992–1993 Eesti Vabariigi Välisministeeriumi väliskaubanduse osakonna direktor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: teoreetiline füüsika; mereoptika; mehhanokeemia-desintegraatortehnoloogia. Uurimusi kvantrelaksatsiooni teooriast elektron-võnkesüsteemides, sh kvantinterferentsi nähtuste kasutamisest lisandikristallide optilistes (eriti ajalistes) mõõtmistes. Osales merekeskkonna mitteoptiliste karakteristikute ning merepinna spektraalse heleduse ja mere kohal valgusvälja spektraalsete karakteristikute määramises optiliste mõõtmiste kaudu. 1976–1981 osales teaduslikes mereekspeditsioonides Läänemerel ja 1982–1985 rahvusvahelises uurimisprojektis "Baltika". Töid ainete löökaktiveerimisest ja mehhanokeemilistest reaktsioonidest. Oli aastast 1977 NSVL TA okeanograafia komisjoni liige ookeanioptika alal ja samast aastast Eesti TA mere ja sisevete uuringute nõukogu liige. Osales ka IME programmi koostamisel, Balti riikide majandusülevaate koostamisel, IMF-i ja Maailmapanga kontaktmissioonide töös, oli EÜ/PHARE koordinatsioonikeskuse direktor. Eesti NSV riiklik teaduspreemia (1965, kollektiivis). Üle 30 teaduspublikatsiooni, 2 autoritunnistust, 1 (USA) patent.

## Teoseid
* К теории электронно-колебательных переходов в кристаллах и молекулах (kaasautor). // Тр. ИФА АН ЭССР 14 (1961)
* Изоэнергетическая колебательная релаксация и спектр люминесценции // Тр. ИФА АН ЭССР 25 (1964)
* К теории квантовых интерфереционных явлений в электроннo-колебательной системе. // Изв. АН ЭССР физ.-мат. и техн. 15 (1966)
* Исследование изменчивости гидрофизических и гидробиологических полей Балтийского моря оптическими неконтактными методами (kaasautor J. Lokk). // Иссл. изменчивости оптических свойств Балтийского мoря. Тлн, 1983
* On the brightness coefficient of the Baltic Sea (kaasautorid H. Arst, K. Eerme). // Deutsche Hydrogr. Z. 37 (1984) 6.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti nõukogude entsüklopeedia VI (1974), lk 272

## Välislingid
*
2012 (film)

**"2012"** on 2009. aasta USA ulme- ja katastroofifilm.

## Sisu

Filmi järgi on 2012. aastat paljudes kultuurides seostatud maailmalõpuga. Nii avastavad teadlased 2009. aastal, et Päikeselt lähtuv neutriinode voog kuumutab Maa tuuma ja see toob seniste arengute jätkumisel paratamatult mõne aasta pärast olukorra muutumise Maal katastroofiliseks. Maad räsivad tsunamid, ülitugevad maavärinad ja muud loodusõnnetused. Nii alustavad suurriikide valitsused salajast projekti, mille käigus ehitatakse Himaalaja mägedes üheksa nn Noa laeva, et kindlustada inimkonna elujäämine. Samal ajal, kui katastroofides hukkub sadu miljoneid inimesi, üritavad ellujäänute rühmad jõuda Tiibetisse, et pääseda "Noa laevade" pardale, mis on üks vähestest võimalustest ellu jääda.

## Osades

* John Cusack – Jackson Curtis
* Chiwetel Ejiofor – Dr. Adrian Helmsley
* Amanda Peet – Kate Curtis, Jacksoni eksabikaasa
* Liam James – Noah Curtis, Jacksoni ja Kate'i poeg
* Morgan Lily – Lilly Curtis, Jacksoni and Kate'i tütar
* Thomas McCarthy – Dr. Gordon Silberman, Kate'i poisssõber
* Danny Glover – Thomas Wilson, USA president
* Thandie Newton – Dr. Laura Wilson, presidendi tütar

## Viited
Rändmuusik

**Rändmuusik** on paigast paika rändav kutseline muusik.

Rändmuusikud kandsid edasi rüütlilaulu traditsiooni, kes levitasid ja lõpuks ka säilitasid seda. keskaegsete rändmuusikute eelkäijateks olid Vana-Rooma miimid ja histrioonid (näitlejad Vana-Roomas ja keskajal). Läbi kogu keskaja oli see kirev seltskond lihtsatest laadaveiderdajatest kuni kõrgelt tunnustatud laulikuteni kõikjal tuntud. 

Nende ladinakeelne nimetus on *joculator* 'naljamees, narr'. Siit on tuletatud Provence'i huglaar (*joglar*) ja prantsuse žonglöör (*jongleur*). Põhja pool on tuntud nimetused *menestrel* (ladina keeles *ministrare* 'teenima, abistama') ja saksa *[[Spielmann]]* ('mängumees').

Rändmuusikud olid vahendajateks rahvaliku ja kurtuaasse (prantsuse keeles *courtois* 'õukondlik, peenekombeline') kunsti vahel ja võtsid üle laulude esitamise. Rändmuusikutest tekkis 13. sajandil linnades kutseliste muusikute kiht, kes koondus tsunftidesse. Esimene teadaolev linnamuusikute ühing oli Viinis 1288. aastal asutatud Püha Nikolause Vennaskond. 1321. aastal loodi Pariisis samalaadne Püha Julianuse Vennaskond.
Medgar Evers

**Medgar Wiley Evers** (2. juuli 1925 – 12. juuni 1963) oli afroameeriklasest Ameerika Ühendriikide kodanikuõiguste liikumise aktivist. Ta mängis tähtsat rolli segregatsiooni lõpetamises Mississippi Ülikoolis.

Medgar Evers langes oma kodu ukse ees rassistliku atentaadi ohvriks. Pärast mõrva peeti kinni kohalik rassist Byron De La Beckwith, kes mõisteti kohtus õigeks. Mõrv jäi paljudeks aastateks lahenduseta, kuni 1989. aastal leiti uued asitõendid ja Beckwith peeti uuesti kinni.  Beckwith saadeti 1994. aastal eluks ajaks vangi, kus ta 2001. aastal suri.
Boris Punnis

**Boris Punnis** (23. november 1914 Tallinn – 30. juuli 1963 Göteborg, Rootsi) oli Eesti matemaatik.

## Elulugu
Boris Punnis oli ametniku poeg.

Lõpetas 1934 Tallinnas Gustav Adolfi Gümnaasiumi, 1939 Tartu Ülikooli matemaatikaosakonna, *mag. sc. math.* (1942, TÜ), väitekiri "Interferentse lineaarse häirega kristallilisest võrest", doktor. *phil. math.* (1947, Göttingeni Ülikool), väitekiri "Zur Berechnung der laminaren Einlaufsströmung im Rohr". Oli 1938 Tartu Ülikooli matemaatikainstituudi ajutine abijõud, 1940 teoreetilise füüsika labori ajutine abijõud, 1940–1942 TÜ teaduslik stipendiaat rakendusmatemaatikas ja mehaanikas. Läks 1943 Saksamaale, töötas 1943–1947 Göttingeni Ülikoolis professor  laboris. Siirdus 1947 Rootsi, elas Stockholmis, Karlskogas ja Göteborgis, töötas aastani 1963 Chalmersi tehnikaülikooli termodünaamika ja hüdrodünaamika instituudis.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 234
* Kuusk, P., Martinson, I. Eesti füüsikud võõrsil. III. // EFS aastaraamat 1998. Tartu, 1999, 6–10.
* 

## Välislingid
* TÜ üliõpilased
Tabula Peutingeriana

**Tabula Peutingeriana** (ka **Peutingeri kaart**) on Rooma impeeriumi teedevõrku kujutav kaart. Tegemist on koopiaga viimati 4. või 5. sajandil täiendatud kaardist. See valmistati 12. sajandi lõpus või 13. sajandil ning hõlmab Euroopat, osa Aasiast (Pärsia, India) ja Põhja-Aafrikat. Kaart on nime saanud 15.–16. sajandil elanud humanisti Konrad Peutingeri järgi.

Kaardi avastas Saksamaal Wormsis raamatukogust Conrad Celtes, kel ei õnnestunud seda enne oma surma avaldada ja kes pärandas selle 1508. aastal Peutingerile. Kaarti säilitatakse Viinis Austria Rahvusraamatukogus. Algselt oli tegu 12 pärgamendilehest koosneva rulliga; selle esimene leht on kaotsi läinud. 

Kaardi kõrgus on 34 cm, pikkus umbes 680 cm. Kaardil kujutatu on kokku surutud, eriti kitsana on joonistatud veekogud. Sellel esitatakse reisijale vajalikku teavet, muu hulgas tähtsamate linnade ja ööbimiskohtade paiknemise kohta. Antakse ka teada, mitu päevateekonda asulate vahele jääb.

## Panoraamkujutis

## Viited

## Välislingid

* Peutingeri kaart ühtse tervikuna koos lisakihtidega (Richard Talbert)
* Omnes Viae: Tabula Peutingeriana
*Roman Sites: Tabula Peutingeriana
*Bibliotheca Augustana: Tabula Peutingeriana
*Tabula Peutingeriana (pildid ja alfabeetiline register)
*Tabula Peutingeriana – interaktiivne navigeerimine ja register
*Tabula Peutingeriana: reproduktsioon tegelikus suuruses
Taiichi Ōno

**Taiichi Ōno** (jaapani keeles 大野 耐 *Ōno Taiichi*; 29. veebruar 1912 – 28. mai 1990) oli jaapani insener. 

Ta oli Toyota tootmisinsener ja mitme raamatu autor. Ta kogus kuulsust Toyota tootmise tõhustamisega ja ressursside säästmisega, et Toyota jõuaks Ameerika autotööstusele järele. Sellest sai Toyota tootmissüsteemi oluline osa. 

## Viited
Vikas Yadav

**Vikas Krishan Yadav** (sündinud 10. veebruaril 1992 Singhwa Khasis Bhiwani ringkonnas Haryana osariigis) on India poksija.

Yadav osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 2012. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel. Ta võitis algul oma kohtumise 2. ringis, kuid hilisema protesti tõttu muudeti otsust, ta tunnistati kaotajaks ning ta jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

Yadav sai II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Tarass Šelestjukile (Ukraina) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. 

## Viited

## Välislingid

*
Tšetšeenid

**Tšetšeenid** on Kaukaasia rahvas, kes elavad peamiselt Tšetšeeni Vabariigis, kus neid elab hinnanguliselt 1,2 miljonit, moodustades 95% rahvastikust. Nad kõnelevad nahhi-dagestani keelte hulka kuuluvat tšetšeeni keelt. Tšetšeenide lähim sugulasrahvas on ingušid.

Tšetšeenid elavad ka Dagestani Vabariigi loodeosas (95 000), Türgis (70 000), Kasahstanis (üle 30 000), Inguššias (20 000).

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 51 tšetšeeni, neist 22 Tallinnas.

Tšetšeenide hulgas on levinud sunniitlik islam.

23. veebruaril 1944 küüditati tšetšeenid Kasahstani ja Siberisse, Tšetšeeni-Inguši ANSV likvideeriti. Tagasi kodumaale lubati neil tulla 1957. aastal, mil taastati ka Tšetšeeni-Inguši ANSV.

## Vaata ka
*Zelimhan
*Itškeeria Tšetšeeni Vabariik

## Viited
Seli järv

**Seli järv** on asub Seli rabas Kõrvemaa maastikukaitsealal, halduslikult Võõbu külas.

Järve geograafilised koordinaadid on .

Kujult on järv peaaegu ümmargune ning mõõtmetelt umbes 450 × 500 meetrit. Pindala on ligikaudu 17 ha.
Rašid Gaisanov

**Rašid Gaisanov** (sündinud 17. septembril 1972) on Venemaa riigitegelane, endine Inguššia Vabariigi president.

Kui 2009. aastal tehti Inguššia presidendile Junus-bek Jevkurovile atentaat, määras Venemaa Föderatsiooni president Dmitri Medvedev kuni Jevkurovi tervenemiseni Inguššia riigipeaks Gaisanovi.
Ušurma

**Ušurma** ehk šeik **Mansur** (1732–1794) oli tšetšeenide, õieti põhjakaukaaslaste vastupanu üks juhtidest Venemaa Kaukaasia vallutussõdade ajal.

1791. aastal sai šeik Mansur haavata ning sattus venelaste kätte vangi, suri Schlüsselburgis.

## Viited
Šamil

Imaam **Šamil** (26. juuni 1797  Dagestan – 4. veebruar 1871 Mediina) oli avaari päritolu Põhja-Kaukaasia islamirahvaste poliitiline ja usuline liider.

Šamil juhtis Põhja-Kaukaasia rahvaste (tšetšeenide, tšerkesside ja dagestanlaste) vastuhakku Venemaa keisririigi vallutussõdades, kuid alistus 1859. aastal. 1869. aastal lubas tsaarivõim tal minna Mekasse.
Kääbik: Ootamatu teekond

**"Kääbik: Ootamatu teekond"** (inglise keeles "**The Hobbit: An Unexpected Journey**") on 2012. aastal linastunud fantaasiafilm, mille režissöör Peter Jackson lavastas J. R. R. Tolkieni 1937. aastal ilmunud raamatu "Kääbik ehk Sinna ja tagasi" ainetel. See on esimene kolmest filmist; järgnevad "Kääbik: Smaugi laastatud maa" (2013) ja "Kääbik: Sinna ja tagasi" (2014). Triloogia on Jacksoni varasema filmitriloogia "Sõrmuste isand" eellugu.

Filmi tegevus toimub Keskmaal 60 aastat enne "Sõrmuste isandat", osa sündmustikust pärineb Tolkieni romaani "Kuninga tagasitulek" lisadest. "Ootamatu teekond" jutustab kääbik Bilbo Bagginsist (Martin Freeman), keda võlur Gandalf (Ian McKellen) veenab minema kaasa 13 päkapikuga, keda juhib Thorin Tammiskilp (Richard Armitage), retkele läbi kogu Keskmaa, et võita Üksildane mägi tagasi lohe Smaugi käest. Film esilinastus Uus-Meremaal 28. novembril 2012 ja rahvusvaheliselt 13. detsembril 2012.

Stsenaariumi kirjutasid Peter Jackson, tema pikaajalised kaastöölised Fran Walsh ja Philippa Boyens ning Guillermo del Toro, kes algselt pidi olema filmi režissöör, kuid lahkus projektist 2010. aastal. Suur osa võtetest toimus Uus-Meremaal, nagu ka Jacksoni eelmise Tolkieni-teemalise filmitriloogia puhul.

## Viited

## Välislingid
* Filmi ametlik koduleht
* Film andmebaasis IMDB
Prits Liblik

**Prits Liblik** (9. november 1944 Oldenburg, Saksamaa – 23. detsember 2012 Tallinn) oli eesti ettevõtja.

Ta oli Saaremaa spaahotellide ainuomanik ja seeläbi saare üks mõjukamaid ettevõtjaid.

Libliku eestvõttel on rajatud Saaremaale spaahotellid Saaremaa Valss (renoveeritud 1997), Meri (2000), Rüütli (2002) ja külalistemaja Merineitsi (2001). Merit ja Rüütlit käisid avamas ka sama nime kandnud Eesti presidendid.

Liblikule kuulunud AS Kuressaare Sanatoorium annab tööd veidi enam kui sajale inimesele.

2012. a. oktoobris ilmunud Äripäeva Rikaste TOP-is jagas Liblik 400.–407. kohta 5,6 miljoni euro suuruse varandusega.

2004. aastal kirjutas Äripäev, et Saaremaad valitsevad Vjatšeslav Leedo ja Prits Liblik, kelle nõusolekuta ei toimu saare ärimaailmas midagi olulist. Kui Saaremaal sooviti panna püsti uus äri, küsiti tavaliselt enne Libliku käest nõu. Liblik oli ka mees, kes lahendas Saaremaal tegutsevate firmade vahel tekkinud konflikte.

Pärast Tihemetsa sovhoostehnikumi ja EPA lõpetamist töötas Liblik Saaremaa autobaasis autojuhina, Saare Kaluris automajandi juhataja asetäitjana, Sõrve sovhoosi peainseneri ja direktorina ja ATK esimehena. Hiljem juhtis ta Saare Tootjate Liitu ning oli spaaäri kõrvalt ka Valjala Söödatehase ASi nõukogu esimees. Kuni viimase ajani oli ta ka Salme vallavolikogu esimees. Samuti on ta olnud  EKP Kingissepa Rajoonikomitee I sekretär.

Prits Libliku poeg Tullio Liblik on edukas kinnisvaraettevõtja, kes laiemalt tuntuks sai maadevahetuse kohtuasjas. Poeg Ago Liblik (1967–2016) oli samuti ettevõtja.

Prits Liblik suri pühapäeval, 23. detsembril 2012 Tallinnas haiglas olles,.

## Tunnustus
*2005 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2010 Saare maavalitsuse teeneteplaat

## Viited
Säde Purge

**Säde Purge** (1957. aastani **Säde Endrikson**; sündinud 24. jaanuaril 1934 Pärnus) on eesti ajaloolane.

## Elulugu
Säde Purge on teenistuja tütar.

Lõpetas 1951 Kilingi-Nõmme Keskkooli, 1956 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo osakonna, 1958–1961 Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi (AI) aspirant, ajalookandidaat (1967, AI), väitekiri "Eesti NSV-st evakueerunud töötajate tegevus Suure Isamaasõja aastatel Nõukogude tagalas (1941–1944)." 

Oli 1956–1958 Kohtla-Järve Kaevanduskooli nr 3 õpetaja, 1961–1981 AI nooremteadur, 1981–1993 vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: Eesti ajalugu, teadus- ja kultuurilugu. Oli 1962–90 väljaande "Suure nõukogude entsüklopeedia aastaraamat" (Ежегодник Большой Советской Энциклопедии) kaasautor. Nõukogude Eesti preemia (1980, kollektiivis). 46 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Karmidel aastatel. Nõukogude Eestist evakueerunud Suure Isamaasõja tagalas 1941–1944. Tallinn, 1965
* Eesti raadio tööst nõukogude tagalas 1941–1944. a. // ENSV TA Toim. Ühiskonnateaduste seeria (1963) 3
* Eesti rahvas Nõukogude Liidu Suures Isamaasõjas 1941–1945 (1. ja 2., Tallinn, 1971, 1977) (kaasautor)
* История рабочего класса Советской Эстонии (kaasautor). Тln, 1985
* Katsumused ja karastumine. Tallinn, 1986.
* 

## Viited
Mahhatškala peamošee

**Mahhatškala peamošee** ehk **Yusuf Bei Cami** on 1996. aastal Dagestani pealinnas Mahhatškalas avatud mošee.

Islami pühakoda finantseeris üks rikas Türgi perekond.

## Galerii

File:Джума мечеть Махачкалы.jpeg|
File:Makhachkala mosque 2.jpg|
File:Makhachkala mosque 3.jpg|
File:Makhachkala mosque 4.jpg|
File:Makhachkala mosque 5.jpg|
File:Makhachkala mosque 6.jpg|
File:Makhachkala mosque 7.jpg|
File:Makhachkala mosque 9.jpg|
File:Makhachkala mosque 14.jpg|
File:Makhachkala mosque 16.jpg|
File:Makhachkala mosque 17.jpg|
File:Makhachkala mosque 19.jpg|
File:Makhachkala mosque 20.jpg|
File:Makhachkala mosque 21.jpg|
File:Makhachkala mosque 18.jpg|
File:Makhachkala mosque 15.jpg|
File:Makhachkala mosque 13.jpg|
File:Makhachkala mosque 12.jpg|
File:Makhachkala mosque 8.jpg|


## Viited
Tiit Purre

**Tiit Purre** (5. detsember 1931 Tallinn – 7. september 2003 Kohtla-Järve) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu

Tiit Purre oli raamatupidaja poeg.

Ta lõpetas 1949 eksternina Tallinna 2. Keskkooli, 1954 Tallinna Polütehnilise Instituudi mäe-keemiateaduskonna kütuste keemilise tehnoloogia erialal, tehnikakandidaat (1974, TPI) väitekijaga "Исследование дистиллятов коксования высших фракций смолы полукоксования сланца-кукерсита как источника алкилрезорцинов".

Ta oli 1954–1957 Harkovis projekteerimisinstituudi Giprokoks insener-projekteerija, 1957–1958 töötas Maardu Keemiakombinaadis, 1958–1963 Kiviõli Põlevkivikeemia Kombinaadi kesklabori juhataja, aastast 1963 Põlevkivi Teadusliku Uurimise Instituudi põlevkiviõli keemia ja tehnoloogia labori juhataja.

## Teadustöö
Purre uuris põlevkivi termilise töötlemise saaduste (õli, fenoolid) edasist töötlemist, vääristamist ja kasutamist. Ta tegeles põlevkiviõli puhastamise, destilleerimise, termilise töötlemise (koksistamise) meetodite ja tehnoloogiaga. Ta oli aktiivne osaline Kohtla-Järvel 1963–1964 põlevkiviõli töötlemise tööstusliku kompleksi käikulaskmises ja põlevkiviõlist uute saaduste (tõhusad liipriimmutusõlid, destillaatkütused, elektroodkoks jm) tootmise käivitamises. Ta uuris põlevkiviõlide fenoolide (alküülresortsiinide) saagise suurendamise, puhtuse, kvaliteedi parandamise võimalusi, kristalsete alküülresortsiinide saamise tehnoloogiat ja põlevkiviõlist parandatud omadustega teebituumenite saamist. Ta kuulus Hugo Raudsepa koolkonda.

Aastast 1984 oli ta ajakirja Oil Shale toimetuskolleegiumi liige. Ta oli ka üks keemiatehnoloogia sõnastiku (1996) koostajaid. Ta oli D. Mendelejevi nimelise Üleliidulise Keemiaseltsi (1963–1991), Eesti Keemia Seltsi (aastast 1991) ja Eesti TA põlevkivinõukogu liige.

Tiit Purre on pälvinud NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituse hõbemedali ja Paul Kogermani mälestusmedali (1991). Tal on üle 60 teaduspublikatsiooni, 2 patenti ja 12 autoritunnistust.

## Teoseid
* К вопросу образования алкилрезорцинов в процессе коксования высших фракций сланцевой смолы (kaasautorid U. Lille, J. Klesement). // Тр. Ин-та сланцев 19 (1973)
* О схеме извлечения водорастворимых фенолов из дистильятов коксования высших фракций сланцевой смолы (kaasautor). // Тр. Ин-та сланцев 20 (1975)
* Low temperature processing of lump oil shale in retorts with a circular semicoking chamber (kaasautor). // Proc. 25th Oil Shale Symp. Golden 1992
* Väike keemiatehnoloogia sõnastik (kaasautor). Tallinn 1996

## Viited

## Kirjandus
* Oil Shale 9 (1992) 1, 91
* Tiit Purre (1931–2003). In memoriam. // Oil Shale 20 (2003) 4. Lk 529–530

## Välislingid
*  
*Haud Lüganuse kalmistul
Sergei Putškovski

**Sergei Putškovski** (12. aprill 1872 Tšernigov – detsember 1948 Voronež) oli Eesti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Ta õppis aastatel 1889–1893 Tartu Veterinaariainstituudis (TVI), veterinaariamagister (1894, TVI), väitekiri "О развитии и местонахождении вкусовых почек". 

Oli aastatel 1893–1897 TVI anatoomia prosektori abi, ühtlasi õpetas TVI velskrikoolis zootoomiat, füsioloogiat, eripatoloogiat ja kirurgiat. 1897–1898 oli ta TVI anatoomia prosektori kohusetäitja, 1898–1900 embrüoloogia eradotsent, 1900–1911 operatiivkirurgia erakorraline professor, 1911–1918 professor, 1918–1921 Novotšerkasski Veterinaariainstituudi anatoomia kateedri juhataja ja professor, 1921. aastast Voroneži Riikliku Ülikooli histoloogia ja embrüoloogia kateedri ja (1942. aastani) ka Voroneži Meditsiiniinstituudi samanimelise kateedri juhataja ja professor. Osales Voroneži Veterinaariainstituudi loomisel, oli 1924–1927 instituudi rektor, ühtlasi 1948. aastani histoloogia ja embrüoloogia kateedri juhataja ja professor. Õpetas füsioloogiat, histoloogiat ja operatiivkirurgiat ning alates 1898. aastast esimesena maailmas veterinaariaüliõpilastele embrüoloogiat. Koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimusi keele mikroehitusest, koera jäsemeluudest ja lihastest, meditsiini ja bioloogia vallast. 

Ta on üks veterinaarembrüoloogia loojaid. Täiustas anatoomia ja histoloogia uurimistehnikat ning kabjakõhre ekstirpatsiooni meetodit. Toimetas väljaandeid Журнал научной и практической ветеринарной медицины (Tartu), Труды Воронежского медицинского института jt. Oli üks 1903. ja 1910. aastal toimunud ülevenemaaliste veterinaariaarstide kongresside organiseerijaid. 

NSV Liidu teeneline teadlane (1929, üks esimesi). Umbes 120 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Шейные ребра у собаки (Canis familiaris). Казань, 1896
* Вариации медиального отдела tarsi у собак. Казань, 1897
* Общий обзор эмбриологии и ее значение для биологии. Первая пробная лекция для получения звания приват-доцента, 11 февр. 1898 г. в актовом зале Юрьевского ветеринарного института. Казань, 1898
* Упрощенный метод получения коррозионных препаратов внутренного уха (kaasautor V. V. Zavjalõhh). Казань, 1898
* Курс оперативной хирургии. Юрьев, 1910.

## Viited

## Kirjandus
* Альбом имматрикулированных в ДВИ, 242
* Tehver, J. Einiges aus der Geschichte der Dorpater Veterinärschule des Veterinär-Instituts. // Eesti Loomaarstlik Ringvaade V (1931) 4/5, 130, 159–160
* Баженов С. В. Создатель ветеринарной эмбриологии. // Ветеринария (1972) 12, 107–108
* Ветеринарная энцикл. V. M, 1975, 250–251.
*
Allan Puur

**Allan Puur** (sündinud 31. juulil 1963 Tallinnas) on eesti rahvastikuteadlane.

## Haridus
Ta lõpetas 1981. aastal Tallinna 2. Keskkooli. 1986. aastal lõpetas Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas majandusküberneetika eriala kiitusega.

2000. aastal kaitses Tallinna Pedagoogikaülikoolis doktorikraadi demograafia erialal väitekirjaga "Rahvastiku majandustegevus Eestis" (juhendaja Kalev Katus). Ta on täiendanud end aastatel 1990–1991 Soome Rahvastikuinstituudis (külalisteadur), 1992. aastal Stockholmi Ülikooli demograafiakeskuses ja 1993. aastal Michigani Ülikooli rahvastiku-uuringute keskuses.

## Töö
Aastatel 1986–1998 töötas Eesti Kõrgkoolidevahelise Demouuringute Keskuse teadurina. Aastatel 1998–2004 Tallinna Pedagoogikaülikooli Eesti Demograafia Instituudi (EDI) vanemteadur, 2005–2015 Tallinna Ülikooli Eesti Demograafia Instituudi juhtivteadur, 2008–2009 ka EDI direktori kohusetäitja, 2015. aastast Tallinna Ülikooli Ühiskonnateaduste Instituudi Eesti demograafia keskuse juhtivteadur, 2017. aastast ka professor.

## Teadustöö
Ta on uurinud Eesti rahvastiku majandustegevust, sündimuskäitumist, pereloomet ja rahvastikuvananemist, samuti tegelenud andmekorralduse metodoloogia, andmeallikate ja andmekvaliteedi küsimustega. Ta on Euroopa Demograafia Assotsiatsiooni liige 1989. aastast. 2015. aastast Statistikanõukogu liige.

### Publikatsioone
* Labour force participation trends in the Baltic states 1959–1989, Estonian Interuniversitary Population Research Centre, 1993
* Emergence of unemployment: Evidence from Estonia 1989–1995, Trames 1 (3), 1997
* Rahvastiku ühtlusarvutatud sündmus- ja loendusstatistika. Harjumaa-Võrumaa (kaasautor). Tallinn, 1996–2005 (sari)
* Rahvastikuvananemine Eestis. Tallinn, 1999
* The development of national minorities in Estonia (kaasautor). The demographic characteristics of national minorities in Europe. Strasbourg, 1999
* Economic Activity in Transition: Population of Foreign-Origin in Estonia in the 1990s, Trames 4 (3), 2000
* Rahvastikuvananemine Eestis (kaasautor). Tallinn, 2001
* Eesti põlvkondlik rahvastikuareng (kaasautor). Tallinn, 2002
* Immigrant population in Estonia (kaasautor). The demographic characteristics of immigrant populations. Strasbourg, 2002
* Unity and diversity of population development: Baltic and South-Caucasian regions (toimetaja). Tallinn, 2003
* Population ageing and socio-economic status of older persons in Estonia (kaasautor). Geneva, 2003
* Eesti rahvastikuarengu raamat (koostaja). Tallinn, 2006.

## Tunnustus
* 2000 Eesti Vabariigi teaduspreemia sotsiaalteaduste alal koos Kalev Katuse, Luule Sakkeuse ja Asta Põldmaga monograafia "Rahvastikuvananemine Eestis" eest
* 2019 Eesti Vabariigi teaduspreemia sotsiaalteaduste alal tööde tsükli "Eesti rahvastikuareng maakeskses ja võrdlevas vaates" eest
* 2019 Tallinna Ülikooli teenetemärk
* 2019 Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane
* 2026 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited
Ülo Puurand

**Ülo Puurand** (20. detsember 1963 Tallinn – 21. jaanuar 2023) oli eesti bioloog.

## Elulugu
Ülo Puurand oli inseneri poeg.

Lõpetas 1981 Tallinna 1. Keskkooli, 1986 TÜ bioloogia osakonna geneetika ja selektsiooni erialal, Ph.D. (bioloogia, 1997, TÜ), väitekiri "The complete nucleotide sequence and infectious in vitro transcripts from cloned cDNA of potato A potyvirus" (Tartu, 1997). Oli 1986–90 Eesti NSV TA Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi molekulaargeneetika labori teadur, 1990–97 Helsingi Ülikooli biotehnoloogia instituudi taimemolekulaarbioloogia labori teadur, 1997–98 vanemteadur, 1999 Valmsen & Ko OÜ konsultant, 2000–05 Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi patoloogilise füsioloogia õppetooli teadur, 2006– TTÜ geenitehnoloogia instituudi molekulaardiagnostika õppetooli vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: veise proteaaside uurimine, pepsiini geeni kloonimine ja kirjeldamine; taimeviirused (peamiselt kartuli potyviiruse A genoom); imetajate energeetiline metabolism. Loonud originaalsed meetodid DNA fragmentide kogumike analüüsimiseks ja DNA järjestuse variatsioonide leidmiseks. Eesti Inimesegeneetika Ühingu ja Eesti Biokeemia Seltsi liige. 16 teaduspublikatsiooni, 1 patent.

## Teoseid
* Characterization of cocksfoot mottle sobemovirus genomic RNA and sequence comparison with related viruses (kaasautor). // J. Gen. Virol. 76 (1995)
* Comparison of the nucleotide sequences of the 3'-terminal regions of one aphid and two non-aphid transmissible isolates of potato A potyvirus (kaasautor). // Arch. Virol. 141(1996) 7
* Potyvirus helper component-proteinase and coat protein (CP) have coordinated functions in virus-host interactions and the same CP motif affects virus transmission and accumulation (kaasautor). // J. Gen. Virol. 80 (1999) 5
* Identification of genes commonly expressed in both caldiac and oxidative skeletal muscles (kaasautorid L. Kadaja, E. Seppet). // J. Mol. Cell. Cardiol. 34 (2002) 6
* Kindred DNA amplification from two distinct populations of DNA fragments (kaasautorid L. Kadaja, E. Seppet). // Biotechniques, 34 (2003) 5
* Rakusiseste energeetiliste üksuste organisatsioonis osalevate kandidaatgeenide analüüs (kaasautor). // EA (2004) 9.

## Viited

## Kirjandus
*  

## Välislingid
*
Elle Puurmann

**Elle Puurmann** (aastani 1978 **Elle Rebane**; sündinud 12. juulil 1957 Järvamaal) on eesti biogeograaf ja ökoloog.

## Elulugu
Puurmann lõpetas 1975 Türi Keskkooli (kuldmedaliga) ja 1980 Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna. 1996. aastal kaitses ta teadusmagistri kraadi geoökoloogias Tallinna Pedagoogikaülikoolis väitekirjaga "Inimmõju Eesti väikesaarte arengule viimastel aastatel".

1980–1992 oli Puurmann Tallinna Botaanikaaia saarte maastike ja 1993–1996 Eesti TA Ökoloogia Instituudi geoökoloogia osakonna saarte töörühma liige, 1996–2001 Lääne-Eesti Saarestiku Biosfäärikaitseala Läänemaa Keskuse spetsialist, 2002–2005 Silma looduskaitseala Rumpo (Vormsi) teaduskeskuse peaspetsialist, 2006– Riikliku Looduskaitsekeskuse Hiiu-Lääne regiooni kaitse planeerimise peaspetsialist.

## Teadustöö
Elle Puurmanni peamine uurimisvaldkond on Eesti saarte ja rannikualade maastike struktuur, seisund ja arengutendentsid seoses loodusgeograafiliste ja inimtekkeliste aspektidega. Aastast 1993 on ta mitme uurimisprojekti (soolakulised rannamullad Eesti neotektoonilise maakerkega randadel jt) ning keskkonnaseisundit hindavate lepinguliste uurimuste ja riikliku bioloogilise mitmekesisuse seire rannikumaastike seire allprogrammi täitja. Ta on avaldanud üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* "Genesis of islets geocomplexis in the Väinameri" (kaasautorid U. Ratas, T. Kokovkin). Tallinn, 1988
* "Human impact on the development of landscape structure of the islets of West-Estonia" (kaasautor U. Ratas). // Eesti TA Toimetised. Ökoloogia 4 (1994) 1
* "Long-term changes in insular landscapes on the example of Vohilaid, West-Estonia" (kaasautorid U. Ratas, T. Kokovkin). // Estonia. Geogr. Studies. Tallinn, 1996
* "Impact of birds on the development of the landscape of Estonian small islands" (kaasautorid U. Ratas, E. Mägi). // Estonia. Geogr. Studies. Tallinn, 2000
* "Rannikumaastike seire" (kaasautorid U. Ratas, R. Rivis). // "Eesti keskkonnaseire 2001" Tartu, 2002
* "A landscape geochemical approach in insular studies as examplified by islets of the eastern Baltic Sea" (kaasautor). // Landscape Ecology 18 (2003) 2
* "Diversity of Estonian coastal landscapes: past and future" (kaasautorid U. Ratas, R. Rivis). // "European Rural Landscapes: Persistence and Change in a Globalising Environment" Boston/Dordrecht/London, 2004

## Viited

## Kirjandus
* Virkus, R. "Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade" Tallinn, 1998, lk 173
*
Enno Puusepp

**Enno Puusepp** (14. aprill 1935 Loosi vald, Võrumaa – 9. november 2016) oli eesti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Enno Puusepp oli kooliõpetaja ja talupidaja poeg.

Lõpetas 1955 Tartu 5. Keskkooli, 1960 EPA veterinaararsti erialal, veterinaariakandidaat (1966, Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituut (ELVI)), väitekiri "Pidamistingimuste mõju sigade kaaluiibele, söödavääringule ja mõnedele vere näitajatele".

Oli Põdra sovhoosi (Jõgeva rajoon) peaveterinaararst, 1967–1969 ELVI nooremteadur, 1969–1971 Tartu Näidissovhoosi peazootehnik, 1971–1976 Uula sovhoosi direktor, 1976–1989 Üleliidulise Põllumajandushoonete Uurimise ja Projekteerimise Instituudi vanemteadur, aastast 1989 juhtivtöötaja mitmes majandis.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: loomatervishoid ja loomakasvatustehnoloogia.

## Teoseid
Üle 40 teaduspublikatsiooni.
*Об освоении молочных комплексов в Эстонской ССР. // Теор. и практ. вопросы ветеринарии. I. Tartu 1987
*Ветеринарно-санитарные и административно-бытовые здания в свиноводческих комплексах и фермах. // Теор. и практ. вопросы ветеринарии. I. Tartu 1987

## Viited

## Kirjandus
*Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituut (ELVI), 46, 114
*Sotsialistlik Põllumajandus (1966) 14, 669–670
*Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1995) 3, 138–139

## Välislingid
*
Karl Theodor Puusepp

**Karl Theodor Puusepp** (perekonnanime rööpkuju välismaal: **Pusep**; 5. september 1902 Tartu – 8. detsember 1972 Hamilton, Ontario provints, Kanada) oli eesti farmatseut.

## Elulugu
Karl Theodor Puusepp oli riigiteenistuja poeg.

Õppis Pärnus ja Tartus, lõpetas 1924 Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumi, õppis 1924–1927 Tartu Ülikooli loodusteaduskonnas, lõpetas 1928 Tartu Ülikooli rohuteadlasena, *mag. pharm.* (1929, TÜ), väitekiri "Riitsinuse õlist ja selle värskeolu hinnangust". 

Oli 1925 Tallinna Linnaapteegis apteegipraktikant, 1936 Tallinna Linnaapteegis, 1936–1840 Tallinnas farmaatsia inspektuuri revident, 1940 Sotsiaalministeeriumi farmaatsiaosakonna direktor, 1940–1941 Apteekide Peavalitsuse juhataja kohusetäitja. 

Põgenes 1944 Saksamaale, töötas seal apteekides ja keemiaõpetajana. Läks 1948 Kanadasse, oli aastast 1958 apteegi omanik Hamiltonis.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: farmakognoosia, farmakopöa preparaatide analüüs. Oli 1934–1840 ajakirja Eesti Rohuteadlane toimetaja. Eesti Rohuteadlaste Ühingu asutajaid ja juhatuse liige, Eesti Farmatsöitide Ühisuse juhatuse liige.

## Teoseid
* Rasvõlide eritlemisest. // Eesti Rohuteadlane (1935) 6
* Harilikust maasapist – Erythraea centarium (L.). Persoon ja selle kultuurist ERÜ ja R. koja katsepõllul. // Eesti Rohuteadlane (1937) 1
* Leesikas Artostaphylos Uva ursi ja karukold – Lycopodium clavatum Võru- ja Petserimaal hävimisohus. // Eesti Rohuteadlane (1938) 12.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II 333
* Eesti Rohuteadlane (1934) 10, 192–193
* (1936) 6, 183
* Pharmacia (1936) 7, 270–271.
*
Bruno Põder

**Bruno Põder** (sündinud 18. aprillil 1929 Viljandis) on eesti arstiteadlane ja kirurg.

## Elulugu
Bruno Põder on trükitöölise poeg.

Lõpetas 1948 Viljandi 2. Keskkooli, 1954 TÜ arstiteaduskonna (ühtlasi 3 kursust Leningradi Lesgafti-nimelises Kehakultuuri Instituudis), meditsiinikandidaat (1969, TÜ), väitekiri "Flebograafia ja endovaskulaarne elektrokoagulatsioon alajäseme varikoosi korral". Täiendas end Moskvas, Varssavis ja Leningradis. Oli 1954–59 Mäo jaoskonnahaigla juhataja ja kirurg, 1959–65 Türi rajoonihaigla peaarsti asetäitja ravi alal ja kirurg, 1965–68 Tartu Vabariikliku Kliinilise Haigla üldkirurgia osakonna kirurg, 1969–84 Tervishoiuministeeriumi IV Valitsuse haigla ja Kiirabihaigla kirurg, aastast 1984 Viljandi haigla kirurg. Tallinna ja Viljandi Kirurgide Seltside liige. Uurinud alajäsemete flebo-, angio- ja lümfograafia võimalusi. Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Kogemusi alajäsemete tuiksoonte trombolitereeruvate haiguste diagnoosimisel arteriograafia abil. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1964) 6
* Significanse of Phelobography and Endovascular Electrocoagulation in the Operative Treatment of Varicosis of the Lower Extremities (kaasautor). // Publications on vascular surgery and urology. Tartu, 1969
* Veenide endovaskulaarsest elektrokoagulatsioonist eksperimendis (kaasautorid P. Roosaare, K. Põder). // TÜ Toim 249 (1969)
* Veenitransplantaadid veresoonte taastavas kirurgias (Eksperimentaalne uurimus) (kaasautorid A. Linkberg, K. Põder) // Nõukogude Eesti Tervishoid (1969) 6
* Alajäsemete veenilaiendite ravi endovaskulaarse elektrokoagulatsiooni meetodil // Nõukogude Eesti Tervishoid (1970) 1.

## Kirjandus
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 920–921.
*
Endel Põder

**Endel Põder** (sündinud 29. mail 1948) on eesti psühholoog.

## Elulugu
Lõpetas 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogiaosakonna, psühholoogiamagister (2000, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Infotöötluse mahuliste piirangute probleem nägemispsühholoogias" (Tallinn, 2000), Ph.D. (psühholoogia, 2004, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Role of attention in visual information processing" (Tallinn, 2004). 

Oli 1979–1985 Eesti NSV Teenindusministeeriumi Tehnoloogiainstituudi sotsioloog, 1985–1990 Konjunktuuriinstituudi paneeluuringute grupi vanemteadur, 1990–1996 AS Saar Poll sotsioloog, 1995–2003 Tallinna Pedagoogikaülikooli kognitiivse neuroteaduse labori teadur, 2003–2007 Tartu Ülikooli psühholoogia osakonna teadur, 2006–2008 Leuveni Katoliikliku Ülikooli eksperimentaalpsühholoogia labori teadur, aastast 2008 Tartu Ülikooli psühholoogiainstituudi vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: nägemistaju ja tähelepanu, nägemistähelepanu mehhanismid. 24 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Size-based selection in the conditions of rapid serial visual presentation. // International J. Psychol. 35 (2000)
* Spatial-frequency spectra of printed characters and human visual perception. // Vision Res. 43 (2003) 14
* Effect of attention on the detection and identification of masked spatial patterns. // Perception 34 (2005) 3
* Crowding, feature integration and two kinds of "attention". // J. Vision 6 (2006) 2.

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*
Heinu Põder

**Heinu Põder** (27. märts 1934 Tuhalaane vald, Viljandimaa – 21. jaanuar 2022) oli eesti arstiteadlane, kurortoloog.

## Elulugu
Heinu Põder oli talupidaja poeg, Kalju Põdra vend.

Lõpetas 1953 Viljandi 2. Keskkooli, 1959 TÜ arstiteaduskonna, 1964 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudis (EKMI) aspirantuuri, meditsiinikandidaat (1967, TÜ), väitekiri "Väline hingamine ja südametsükli kestus reuma-ja reumatoidartriidi haigetel muda-balneoravi vältel". Oli 1959–61 Sindi linnahaigla terapeut, ka Pärnu Kiirabijaama arst, 1964–74 EKMI reumatoloogia ja kurortoloogia sektori (Pärnus) nooremteadur, 1974–93 vanemteadur, 1993–1998 Sotsiaalministeeriumi Kurortoloogia ja Taastusravi Instituudi (endine EKMI sektor) vanemteadur. Pärnu Sisearstide Seltsi, Eesti Kardioloogide Seltsi liige.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: reumahaigete rehabilitatsioon. Umbes 80 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Reumatoidartriidihaigete välishingamise muutustest mudaravi toimel. // TÜ Toim 179 (1965)
* Südame tsükliaegade sõltuvusest välise hingamise näitajatest tervetel ja südameriketega haigetel (kaasautor Ü. Lepp). // TÜ Toim 208 (1967)
* Haapsalu meremuda toimest arteriaalsesse rõhku reumat ja reumatoidartriiti põdevatel haigetel (kaasautorid Ü. Lepp, H. Šahhovskaja). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1968) 2
* Tahtelise maksimaalse apnoe kestusest südameriketega reumahaigetel (kaasautor Ü. Lepp). // TÜ Toim 285 (1971)
* Дифференцированная курортотерапия больных ревматоидным артритом с учетом функционального состяния их сердечной мышцы (kaasautor). Tallinn, 1987.

## Kirjandus
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 921
* Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi teaduskaader 1947–1987. Tallinn, 1987, 33
* Nõukogude Eesti Tervishoid (1967) 4, 314
* Nõukogude Eesti Tervishoid (1984) 3, 221.
*
Priidu Puusepp

**Priidu Puusepp** (aastani 1936 **Friedrich Puusepp**, 11. veebruar 1887 Võru – 1. november 1972 Tartu) oli eesti pedagoog ja keeleteadlane.

## Elulugu
Priidu Puusepp oli rätsepa poeg.

Lõpetas 1905 Valga Pedagoogika Kursused, 1940 sai Tartu Ülikoolist kesk- ja kutsekooli eesti keele ja kirjanduse õpetaja kutse. Oli 1905–1916 õpetaja Võru- ja Pärnumaa maakoolides, 1917–1922 , 1922–1932 Tartu Õpetajate Seminaris, 1932–1944 Tartu 16. algkoolis, 1946–1953 Tartu Ülikooli vene keele kateedris. Koostas ja avaldas 32 keeleõpikut koolidele kogutiraažiga miljon eksemplari. Mitmed neist kujunesid aastakümneiks põhiõpikuteks.

## Teadustöö
Uurinud vene keele grammatika ja sünonüümika küsimusi (kogumik "Vene keele rektsioone", "Vene keele sünonüüme" jm). Koostas mahuka (kuni 100 autoripoognat) "Vene-eesti fraseoloogilise sõnaraamatu" käsikirja, mis aga ei ole trükis ilmunud. Teatrihuvilisena avaldas artikleid lavakunsti kohta. Eesti NSV teeneline õpetaja (1946).

## Teoseid
* Käsiraamat Eesti keele õigekirjutuse õppimiseks. Võru, 1921
* Keelelised harjutused. Tartu, 1923
* Eesti keele grammatika koolidele. Tartu, 3. trükk 1929
* Soome keele õpetus algajaile. Tartu, 1931, 2. trükk 1936
* Kirjakeele algmeid. Tartu, 1932
* Elav sõna. I–IV. Tartu, 1932–1936
* Etteütlusi I–II. Algkooli noorematele ja vanematele klassidele ning keskkoolile. Tartu, 1936
* Vene keele õpik (kaasautor A. Klaving). Tallinn, 1940, 2. trükk 1941.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti kooli biograafiline leksikon. Tallinn, 1996, 187
* Eesti avalikud tegelased. Trt, 1932, 249
* Muhel, V. Priidu Puusepp 80-aastane. // SV (1967) 10. III
* Priidu Puusepp. // Nõukogude Õpetaja (1972) 11. XI
* Priidu. Puusepp (nekroloog). // KK (1973) 1, 62.
*
Tõnis Põder

**Tõnis Põder** (sündinud 28. septembril 1948 Tartus) on eesti keskkonnateadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1967. aastal Tartu 1. Keskkooli, 1972 Tartu Riikliku Ülikooli geograafiaosakonna geograaf-hüdroloogina, bioloogiakandidaat ökoloogia alal (1981, TRÜ), väitekiri "Приток, распределение и перенос тяжелых металлов в экосистеме Балтийского моря". Täiendas end keskkonnariski hindamises (1993, USA), keskkonnamõju hindamises (1994–1996, USA), keskkonnaauditis (1995–1997, Det Norske Veritas, Carl Bro, Golder Associated Ltd), keskkonnajuhtimissüsteemides (1999 Eesti Akrediteerimiskeskus; 2003 Environmental, Quality and Safety Certification Services Ltd). 

Oli aastatel 1972–1973 Balti Kalamajanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (BaltNIRH) Tallinna osakonna nooremteadur, 1973–1981 Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi Läänemere osakonna nooremteadur, 1982–1989 vanemteadur, 1989–1992 Eesti TA Ökoloogia ja Mereuuringute Instituudi vanemteadur, 1992–2001 TÜ Mereinstituudi vanemteadur, ühtlasi 1999–2005 TPÜ loodusteaduste osakonna dotsent, 2005– keskkonnakorralduse õppetooli juhataja, professor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: keskkonnaseisund ja -kaitse; keskkonnamõju ja -riskide hindamine. Osalenud uuringuekspeditsioonidel Läänemerel ja Atlandi ookeanil (PEX-86, SKAGEX-90 jmt), oli 1997–2000 EL-i projekti MAST III DOMTOX koordinaator. Osalenud Euroopa Liidu keskkonnaalaste õigusaktide koostamisel ja tõlkimisel. Eesti TA Looduskaitse Komisjoni (1985–1989), International Association for Impact Assessmenti (IAIA) (2005–) liige. Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Chemical results of the grid program of the patchiness experiment 1986 in the Baltic Sea (kaasautor). // Proc. 16th Conf. Baltic Sea Oceanographes (1986) 1
* Hydrophysical variability in the central and eastern Sagerrak during SKAGEX-90 and its reflection in biological parameters (kaasautor). // ICES J. Marine Sci 56 (1999)
* The role of inorganic and organic nutrients on the development of phytoplankton along a transect from Daugava River mouth to the open Baltic, in spring and summer 1999 (kaasautor). // ICES J. Marine Sci 60 (2003)
* Influence of dissolved organic matter from terrestrial origin on the change of dinoflagellate species composition in the Gulf of Riga, Baltic Sea (kaasautor). // Hydrobiologia 514 (2004) 1–3
* Evaluation of environmental aspects significance in ISO 14001. // Envir. Man. 37 (2006) 5.

## Tunnustus
*2019 Tallinna Ülikooli teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
*  

## Välislingid
*
Tõnu Põder

**Tõnu Põder** (sündinud 13. märtsil 1956 Magadanis Venemaal) on eesti õigusteadlane ja pedagoog.

## Elulugu
Tõnu Põder on ohvitseri poeg.

Lõpetas 1974 Elva Keskkooli, 1988 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. 

Oli 1989–1992 Tartu Ülikooli riigi- ja haldusõiguse kateedri vanemõpetaja, 1993–1994 riigi- ja avaliku õiguse instituudi riigi- ja haldusõiguse õppetooli lektor, 1994–2004 lektor ja õppeülesande täitja, ühtlasi 1990–1992 Eesti Diplomaatide Kooli ja 1994–1995 Riigikaitse Akadeemia õppejõud, 1992–1993 ka kaitseministri abi ja nõunik ning 1999 AS Tarbus nõukogu liige ja 2001–2004 esimees. Õpetanud rahvusvahelist õigust, sõjaõigust ja riigikaitseõigust, rahvusvahelisi organisatsioone, rahvusvahelisi lepinguid; koostanud õppevahendeid ja tegelenud erialaterminoloogia juurutamisega eesti keeles.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: rahvusvaheline õigus, rahvusvaheline sõjaõigus, riigikaitseõigus, palgasõdurid rahvusvahelises õiguses; õigusajalugu ja kultuurilugu. Mitme seaduseelnõu (sh karistusseadustik) kaasautor, teinud kaastööd ENE-le ja EE-le. Olnud EV Ülemnõukogu riigi- ja rahvusvahelise õiguse ekspertkomisjoni liige (1992). Eesti Akadeemilise Õigusteadlaste Seltsi taasasutajaliige (1988), Eesti Laskesuusatamise Föderatsiooni president (2002–05). Umbes 40 teaduspublikatsiooni, aimeartikleid.

## Teoseid
* Akadeemik Jüri Uluots. // Teaduslugu ja nüüdisaeg. Tallinn, 1988
* Nikolai Maim – esimene eesti rahvusest riigiõiguse professor Tartu Ülikoolis. // TÜ ajaloo küsimusi XXII. Tartu, 1989
* Rahvusvahelise õiguse õpetamine Tartu Ülikoolis 1919–1930. // Nõukogude Õigus (1989) 5
* Eesti Vabariigi Ülemnõukogu esimehe j.a. riigi- ja rahvusvahelise õiguse ekspertkomisjoni arvamus Põhiseaduse Assamblee poolt 13. aprillil 1992. aastal Eesti Vabariigi Ülemnõukogule esitatud Eesti Vabariigi Põhiseaduse eelnõu kohta (kaasautor). // Eesti Jurist (1992), 3 / 4
* Palgasõdurid rahvusvahelises õiguses ja Eestis. // Akadeemia. (1995) 5.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 137
* http://www.juridica.ee;
*
Olga Põder-Kaasik

**Olga Põder-Kaasik** (aastani 1957 **Olga Kaasik**; sündinud 16. augustil 1928 Tallinnas) on eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Olga Põder-Kaasik on töölise tütar.

Lõpetas 1946 Tallinna 10. Keskkooli, 1950 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) majandusteaduskonna kaubandusökonoomika erialal, oli 1951–52 Leningradi Ülikoolis ühiskonnateaduste õpetajate ettevalmistuskursustel, 1958–62 Moskva Ülikooli kaugõppe aspirantuuris, majanduskandidaat (1963, TÜ), väitekiri "Издеpжки обращения и их уровень в государственной розничной торговле (по материалам Эстонской ССР)". 

Oli 1952–53 TPI poliitilise ökonoomia kateedri assistent, 1953–57 TÜ poliitilise ökonoomia kateedri õpetaja ja vanemõpetaja, 1957–67 TPI poliitilise ökonoomia kateedri vanemõpetaja, 1967–68 dotsent, 1968–70 Üleliidulise Konjunktuuri Teadusliku Uurimise Instituudi Eesti filiaali vanemteadur, 1970–77 TPI poliitilise ökonoomia kateedri dotsent, 1977-83 Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi (ERKI) dotsent, 1985–87 ENSV Riikliku Plaanikomitee Majanduse ja Planeerimise Teadusliku Uurimise Instituudi vanemteadur, 1987–91 ERKI-s administraatoritööl. Õpetanud sotsialismi poliitilist ökonoomiat. 

1967–1971 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi liige.

## Teadustöö
Uurimusi sotsialismi poliitilise ökonoomia probleemide, kaubanduse efektiivsuse, kaubandusvõrgu arendamise ja tööjõuvajaduse, tarbimise struktuuri ja mahu kohta. Umbes 40 teaduspublikatsiooni.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Vambola Põder.

## Teoseid
* Loenguid sotsialismi poliitilisest ökonoomiast. 4. osa (kaasautor E. Loov). Tallinn, 1965
* Kaubaringlus sotsialismi tingimustes. Tallinn, 1966
* Sotsialistlik laiendatud taastootmine (kaasautor E. Loov). Tallinn, 1968
* Tööstus, kaubaringlus, tarbija. // Tehnika ja Tootmine (1975) 7
* Tallinna linna kaubandusvõrk ja selle sotsiaalne hinnang. // Uut Kaubanduses (1977) 5
* Kaubanduskaadri poliitika põhisuunad. // Uut Kaubanduses (1978) 8, 9, 11.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 483–484
* Tallinna Polütehniline Instituut (TPI) 1936–1986, 185–186, 363–365, 499.
*