open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
San Francisco teaduse hindamise deklaratsioon

**San Francisco teaduse hindamise deklaratsiooni ehk DORA deklaratsiooni** (inglise *San Francisco Declaration on Research Assessment*, millest on tuletatud ka akronüüm „DORA“) eesmärk on peatada selle arusaama levik, mille kohaselt on teadusajakirja mõjuteguri ja teadlase tehtud töö vahel otsene seos. Väidetavalt põhjustab selline arusaam teadusliku uurimistöö hindamisel erapoolikust ja ebatäpsusi. DORA deklaratsioonis rõhutatakse ka seda, et mõjutegurit ei saa kasutada „teadusartiklite kvaliteedi surrogaatmõõdikuna teadlase töö hindamisel, töölevõtmisel, edutamisel ega rahastamisotsuste tegemisel“.

Deklaratsioon koostati 2012. aasta detsembris toimunud Ameerika Rakubioloogia Ühingu (*American Society for Cell Biology*) aastakoosoleku tulemusena. 2013. aasta 13. maiks oli deklaratsiooni allkirjastanud rohkem kui 150 teadlast ja 75 teadusorganisatsiooni.  Esimeste DORA deklaratsioonile allakirjutanute seas oli ka Eesti Teadusagentuur.

## Taust
16. detsembril 2012. aastal kogunes teadusväljaannete toimetajatest ja kirjastajatest koosnev töörühm San Franciscos toimunud Ameerika Rakubioloogia Ühingu aastakoosolekule, et arutada teaduse hindamisega seotud päevakajalisi teemasid – kuidas hinnatakse teadustöö tulemuste kvaliteeti ja millised on algallikale viitamise tavad.

Koosoleku toimumise peamiseks põhjuseks oli konsensuslik arusaam selle kohta, et paljude rakubioloogia ajakirjade mõjutegur ei ole vastavuses nendes ajakirjades avaldatud teadustöö tegeliku olulisusega rakubioloogide kogukonnale. Seega otsustas töörühm leida arutelu käigus meetmeid, mis aitaksid artikli mõju ja ajakirja kvaliteedi viia omavahel paremini kooskõlla. 

Kirjeldatud põhimõtted kehtivad ka teiste teadusvaldkondade puhul. DORA deklaratsiooni koostajate sõnul on tegemist ülemaailmse algatusega, mis hõlmab kõiki teadusharusid.

## Allakirjutanud
2019. aasta jaanuari seisuga on DORA deklaratsioonile kirjutanud alla üle 700 organisatsiooni ja rohkem kui 13 000 üksikisikut.

## Vaata ka
* Teadusajakiri
* H-indeks
* Mõjutegur
* Leideni manifest

## Viited


## Välislingid
* Ametlik koduleht
Kallista Kann

**Hermine Kallista Kann** (28. veebruar 1895 Tartu – 23. märts 1983 Tallinn) oli eesti keeleteadlane ja õpetaja.

## Hariduskäik
Ta lõpetas 1913. aastal Tartu Puškini-nimelise Tütarlaste Gümnaasiumi ning õppis aastatel 1916–1918 Harkovi kõrgematel naiskursustel.

Õppis aastatel 1927–1932 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, lõpetas 1932. aastal *[[cum laude]]*. Täiendas end aastatel 1935–1936 Prantsuse Teadusliku Instituudi stipendiaadina Pariisis. Kaitses 1937. aastal Tartu Ülikoolis magistriväitekirja "La Place de l'Adjectif dans "Erec et Enide" et "Cligés" par Chrétien de Troyes" ja sai magistrikraadi (kinnitati 1946. aastal kui filoloogiakandidaadi kraad).

## Töökäik
Oli aastatel 1914–1925 võõrkeelte õpetaja Ukrainas ja Gruusias. Aastatel 1927–1935 oli ta ülikooliõpingute ajal Prantsuse Teadusliku Instituudi sekretär Tartus. Töötas aastatel 1936–1944 Tallinna Prantsuse Lütseumi saksa ja prantsuse keele õpetajana. Aastatel 1944–1945 oli ta Tallinna 4. Keskkooli direktor. 

Oli aastatel 1945–1949 Tartu Riikliku Ülikoolis Lääne-Euroopa rahvaste filoloogia (1947. aastast Lääne-Euroopa keelte) kateedri vanemõpetaja, 1949 dotsent, 1950–1952 Lääne-Euroopa keelte, 1953–1961 võõrkeelte, 1961–1963 saksa keele kateedri juhataja, 1963–1966 saksa keele kateedri dotsent. Läks 1966. aastal pensionile. 

### Õpilasi
*Jaan Kaplinski
*Nora Kaplinski
*Leili-Maria Kask
*Lauri Leesi
*Ott Ojamaa
*Henno Rajandi

## Teoseid
Koostanud prantsuse ja saksa keele õpikuid.
*"Prantsuse-eesti sõnaraamat" (1959; 4. trükk 2006)
*"Eesti-prantsuse sõnaraamat" (1979; 2. trükk 2000, koos Nora Kaplinskiga)
*"Eesti-saksa sõnaraamat" (1964; 4. trükk 1987) üks koostajaid

## Isiklikku
Tema isa oli koorijuht ja rahvusliku liikumise tegelane Hans Kann.

## Viited

## Kirjandus
*Lauri Leesi. "Õpetaja sünnipäevaks. Kallista Kann 85". Sirp ja Vasar nr 9, 29. veebruar 1980. Lk 7
*"Kallista Kann". Nekroloog. Sirp ja Vasar nr 13, 1. aprill 1983. Lk 15

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Umbluu preemia

**Umbluu preemia** (**Viltune Pendel**) on MTÜ Eesti Skeptik välja antav preemia, millega tõstetakse esile pseudoteaduse edendamisse panustanud isikut või organisatsiooni. 

 

Preemia esemeline osa kujutab endast virtuaalset viltust pendlit.

Preemia antakse välja "31. aprillil" ja esimest korda tehti seda 2008. aastal teadusmeedia konverentsil “Teadus – tumm või tummine?”.

Auhinna eeskujuks on muuhulgas olnud James Randi Haridusfondi Lendava Sea Auhind ja Soome skeptikute Huuhaa-auhind  Eestis on varem paaril korral välja antud Üraja auhinda.

## Laureaadid
* 2008 – **Päästeamet** – Sniffeksi kasutamise ja kaitsmise eest
* 2009 – **Kutsekoda** – homöopaatide jt vastavate riikliku registreerimise eest
* 2010 – **Harmoonia Päevad®** kui igat liiki umbluude propagandaüritus, füüsika- ja matemaatikaõpetaja ning õppealajuhataja **Kaja Jakobson** kui Harmoonia Päevade® korraldaja ning aktiivne parapõllu kündja ja **[[Kadrioru Saksa Gümnaasium]]** kui pikaajaline soe pesa Harmoonia Päevadele®.
* 2011 – Eesti Rahvusringhäälingu raadiokanali Raadio 2 saade **“Hallo, Kosmos!”** ja saatejuht **Ingrid Peek**, kellele pole ükski luul liiga pöörane, et seda ei võiks maksumaksja raha eest eesti rahva ette laotada. 
* 2012 – **Viljo Viljasoo** – pikk karjäär püramiidide müstika, “bioenergeetika”, pildamise ja 2012. aasta maailmalõpu propageerimisel; ohtrad vastavasisulised esinemised rahvahariduslikel loengutel (ka Maaülikooli loengutel), maailmalõpu kuulutamine ETV saates "Pealtnägija"
* 2013 infovandenõu ja alternatiivmeedia konglomeraat **telegram.ee**, **Ulmefilm** ja nende südikas eestvedaja **[[Hando Tõnumaa]]**
* 2014 – **[[Ants Talioja]]** – pikaajalise ja mõjuka tegevuse eest vitsameetodil maa-aluste jõgede leidmisel ja kuulsaks tegemisel, mille tagajärjel ei saa kaevandada lubjakivi ega ehitada raudteed. Mõju on ulatunud kümnete tuhandete inimeste sisse, ministeeriumisse ja kohtusse
* 2015 – **[[Delfi (portaal)|portaal Delfi]]** – Alkeemia neelamise eest.

## Viited

## Välislingid
* Umbluu preemia veebilehel skeptik.ee
Laserkaugusmõõtur

**Laserkaugusmõõtur** on kauguse mõõtmise seade, mis kasutab objekti kauguse määramiseks laserkiirt. 

## Kirjeldus
Laserkaugusmõõtur saadab sihtmärgi poole hästi fokuseeritud valguspulsi ja tuvastab selle peegeldumise. Mõõtur mõõdab aega nende kahe sündmuse vahel ja teisendab selle kauguseks. Valem on lihtne: kaugus = kiirus × aeg. Kuid valguse kiirus on 300 000 km/s, seega 1 cm täpsuse saavutamiseks peab mõõtur mõõtma ajavahemikke miljardiksekundite (nanosekundite) suurusjärgus. Laserkaugusmõõtur suudab mõõta kuni 30 m kaugusele ±3 mm täpsusega.

Varem kasutasid laser-kaugusmõõturit üksnes maamõõtjad ja ehitusinsenerid, kuid tänapäeval on see muutunud laiatarbeseadmeks. Laserkaugusmõõturi mõõtmisfunktsioonid võimaldavad väärtusi liita ja lahutada ning arvutada lineaarset kaugust, pindala, kogupindala ja ruumala.

Impulssi võib kodeerida, et vähendada kaugusmõõturi kinnikiilumise võimalust. Doppleri efekti kasutades saab otsustada, kas objekt liigub kaugusmõõturi poole või sellest eemale, ja kui kiiresti see toimub.

Seadme täpsuse määravad laserimpulsi tõusu- või langusaeg ja vastuvõtja kiirus. Seade, mis kasutab väga teravaid laserimpulsse ja millel on väga kiire detektor, võib objekti asukoha määrata millimeetri täpsusega.

## Ulatuskaugus ja viga
Vaatamata sellele, et laserkiir on kitsas, levib see laserkiirte lahknevuse stsintillatsiooni- ja valgusvihkefektide tõttu kaugele. See on tingitud õhus sisalduvatest ja objektiividena toimivatest õhumullidest, varieerudes mikroskoopilistest suurustest, kuni umbes poole laserkiire ja maapinna vahelise kõrguseni. Need atmosfääri moonutused koos laseri enda ja põiktuulte mõjuga, mis panevad sooja õhu mullid külgsuunas liikuma, võivad muuta objekti täpse kauguse määramise keerukaks. Selline olukord võib tekkida näiteks puude või põõsaste all või isegi pikemate, rohkem kui 1 km avatud vahemaade puhul, näiteks lahtisel kõrbemaastikul. Osa laservalgust võib peegelduda mõõdetava objekti läheduses paiknevatelt lehtedelt või puuharudelt, tekitades varase tagasipeegelduse ja viies lugemi seetõttu liiga madalale. Mõõtes enam kui 365 m kauguselt, võib sihtmärk lihtsalt kaduda kuumutatud pinna lähedal tekkivasse miraaži, mis laservalgust painutab. Kõiki neid mõjusid tuleb mõõtmisel arvestada.

## Viited
Rukkiräägu kultuuriauhind

**Rukkiräägu kultuuriauhind** on Eesti Rukki Seltsi välja antav auhind. 

Auhinna on pälvinud kirjanikud, ajakirjanikud, muusikud, aga ka näiteks Maaleht.

Auhinda antakse aastast 2000.

## Laureaadid
*2000 Mats Traat luulekogu "On unistus kui ränikivi" eest
*2001 Anu Raud vaiba "Põllukummardajad" eest
*2002 Heldur Jõgioja rahvaliku muusika loomise, esitamise ja levitamise eest
*2004 Tõnis Kask teleseriaali "Õnne 13" lavastamise eest
*2005 Voldemar Kuslap eesti ja eestikeelsete rahvalike laulude esitamise eest
*2006 Rein Hanson dokumentaalfilmi “Reekviem rukkile?” loomise eest
*2006 Vello Pilt Eesti rukki raamatute eest
*2007 Arvo Sirendi Eesti põllumajandusajaloo kirjapanekute eest
*2008 Hando Runnel luulekogu "Armukahi" eest
*2009 Mati Narusk dokumentaalfilmide "Rukkimaarjapäev", "Rukkikuningas" ja "Eesti rukis – Eesti leib" eest
*2010 Enn Anupõld Eesti-Soome sõprus- ja kultuurisidemete eest
*2011 Ellen Pärn eesti rukki ja rukkileiva ajalooalaste uurimistööde eest
*2012 Ingrid Rüütel pühendunud töö eest eesti rahvuskultuuri hoidmisel
*2013 Nasta Pino raamatu „Seal, kus rukkiväli” eest
*2015 Ester Šank raamatu „Rõõm rukkist" koostamise eest
*2015 Valve Raudnask raamatu „Rõõm rukkist" koostamise eest
*2016 Maie Orav pühendunud rahvatantsukultuuri edendamise eest
*2017 Maaleht Eesti omakultuuri ja maaelu edendamise eest
*2018 Mati Hint eesti keele ja meele hoidmise eest
*2019 Marju Kõivupuu rahvakultuuri pärandi populariseerimise eest 
*2020 Mihkel Zilmer

## Viited
Dārzciems (Koivaliina vald)

**Dārzciems** on küla (*mazciems*) Lätis Smiltene piirkonnas Koivaliina vallas.  Küla asub valla lõunaosas merepinnast 83 meetri kõrgusel Melderupīte kaldal ja jääb valla keskusest Koivaliinast 6 kilomeetri, endisest piirkonnakeskusest Hopast 19 kilomeetri ja Riiast 162 kilomeetri kaugusele.

Külas tegutseb puuvilja- ja marjakasvatusega tegelev mahlatootja *Very Berry*. Seal asub Dārzciemsi bussipeatus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda.

## Viited
Hiiumaa Spordikool

**Hiiumaa Spordikool** on sihtasutusena tegutsev erahuvikool Hiiumaal.

Sihtasutus asutati 20. veebruaril 2015 Hiiu Vallavolikogu otsuse nr 131. alusel. Hiiumaa Spordikoolile väljastas Haridus- ja Teadusministeerium tegevusloa erahuvikoolina tegutsemiseks 27. märtsil 2015.

2018. aastal oli koolis 280 õpilast.

SA Hiiumaa Spordikooli tegevuse eesmärkideks on sportlike tegevuste propageerimine, ürituste ja võistluste korraldamine, sporditegevuse strateegiline arendamine Hiiumaal, spordirajatiste haldamine.

Sihtasutuse tegevust juhib viieliikmeline nõukogu ja igapäevast tööd juhatus.

Kooli struktuur jaguneb kolmeks:
#individuaalalade osakond
#*ratsutamine
#*orienteerumine
#*kergejõustik
#*purjetamine
#*purjelaua sõit ja jääpurjelaua sõit
#*kabe
#*jõusaal
#pallimängude osakond
#*võrkpall
#*korvpall
#*jalgpall
#haldusosakond

## Välislingid
*Koduleht
Leideni manifest teaduse paremaks hindamiseks

**Leideni manifest teaduse paremaks hindamiseks** (inglise *Leiden Manifesto for research metrics*) rõhutab teaduse õiglasema hindamise vajalikkust. 

Manifesti autorid juhivad tähelepanu sellele, et kvantitatiivseid teaduse hindamise meetodeid, näiteks bibliomeetriat, kasutatakse sageli ilma piisava kriitikameeleta ja seega varitseb oht, et teaduse hindamisprotsessi hõlbustamiseks loodud abivahendid muutuvad eesmärgiks iseeneses. Autorite arvates on teaduse õiglasemaks hindamiseks vaja saavutada tasakaal kvantitatiivse ja kvalitatiivse osa vahel.

Manifest avaldati 23. aprillil 2015 ajakirjas Nature. Selle on koostanud viis teadlast, kes puutuvad oma töös kokku ka teaduse hindamisega. Kolm nendest töötavad Leideni Ülikooli teadus- ja tehnoloogiauuringute keskuses, mis on üks maailma juhtivaid bibliomeetriakeskusi ning kus koostatakse niinimetatud Leideni edetabelit.

## Taust
Manifesti kavand valmis 2014. aastal Leidenis toimunud STI konverentsil ("19th International Conference on Science and Technology Indicators"). Manifest on saanud nime selle konverentsi asukoha järgi.

## Kümme põhimõtet

Leideni manifest pakub välja kümme põhimõtet, millest tuleb teadustöö hindamisel juhinduda:

# Kvantitatiivne hindamine peab toetama kvalitatiivset eksperdihinnangut
# Teadustulemusi tasub kõrvutada asutuse, uurimisrühma või teadlase eesmärkidega
# Kohaliku tähtsusega teadustööd on vaja väärtustada
# Andmete kogumine ja analüüsimine peab olema avatud, läbipaistev ja lihtne
# Teadlastel, keda hinnatakse, peab olema võimalik tutvuda andmete ja analüüsiga
# Valdkondlikke erinevusi publikatsioonide arvus ja tsiteeritavuses tuleb austada
# Iga teadlast tuleb hinnata kvalitatiivselt ja vastavalt tema saavutuste loendile
# Oluline on vältida ebavajalikku konkreetsust ja eksitavat täpsust
# Hindamisprotsessi ja näitajate süsteemset mõju ei tohi jätta tähelepanuta
# Bibliomeetrilisi näitajaid tasub regulaarselt ajakohastada ja põhjalikult kontrollida

## Vaata ka
* H-indeks
* Mõjutegur
* San Francisco teaduse hindamise deklaratsioon

## Viited


## Välislingid
* Ametlik koduleht
Grāvi

**Grāvi** on küla (*mazciems*) Lätis Smiltene piirkonnas Koivaliina vallas. Küla asub merepinnast 80 meetri kõrgusel Koiva jõe kaldal ja jääb valla keskusest Koivaliinast 3 kilomeetri, endisest piirkonnakeskusest Hopast 32 kilomeetri ja Riiast 159 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda. Küla asub osaliselt Ziemeļgauja kaitstaval maastikul.
## Viited
Mežciems (Koivaliina vald)

**Mežciems** on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonnas Koivaliina vallas.  Küla asub valla põhjaosas merepinnast 89 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Koivaliinast 4 kilomeetri, endisest piirkonnakeskusest Hopast 34 kilomeetri ja Riiast 166 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda.

Küla lähistele jäävad looduskaitsealused Kalameca ja Markuzi kraavid.

## Viited
Purpurpuu

**Purpurpuu** (*Peltogyne*) on liblikõieliste sugukonda ja purpurpuu perekonda kuuluv heitlehine lehtpuu. 

Purpurpuu kasvab suuremas osas Kesk- ja Lõuna-Ameerika troopilistes vihmametsades, ulatudes Kagu-Brasiiliani.

## Puuliigi üldkirjeldus

Puu võib kasvada 40–50 meetri kõrguseks ja tüve diameeter võib olla kuni 1,5 meetrit. Puu sirge ja silindriline oksteta tüvi on 18–27 m kõrge. Vahetult pärast puu lõikamist on puit helepruun, mis mõne minuti pärast värvub erepurpurseks, mille poolest on puit väga hinnatud. Õied on väikesed, kuni viie valge kroonlehega, õied moodustavad kasvades pöörise. Lehed paiknevad vahelduvalt, jaotatud sümmeetrilisteks lehepaarideks, lehe pikkus on 5–10 cm ja laius 2–4 cm. Täiskasvanud puud on küll heitlehised, kuid nooremad taimed ei heida lehti. Puu on kaunviljaline ja kaunas on üks seeme.

## Mehaanilised omadused

Puidu tihedus on 800–1000 kg/m3, keskmiselt 860 kg/m3. Puit on jäik, raskesti painutatav ja vähekriibitav. Puit on suhteliselt raskesti töödeldav ja eritab kuumutamisel vaiku. Töödeldud puit jääb sile, on hästi liimitav ja vahatatav ning puit kuivab üsna kiiresti. Puidu kiud on enamasti sirged, aga võib olla ka laineline ja mitte korrapärane kiudude asetus.

## Kasutamine

Puitu kasutatakse ehitiste väliskonstruktsioonides, sillaehituses, samuti majaehituses. Sobib eriti hästi mööbli, põrandate, parketi valmistamiseks, kasutatakse laevaehituses, toolide käsipuudeks, puutööks, piljardilaudade valmistamiseks ning muusika instrumentide valmistamiseks. Dalbergionh on väga kallis puu, selle pärast seda kasutatakse väikestes projektides. Puidu tolm võib põhjustada nahaärritust ja iiveldust, kuna puit sisaldab Dalbergione (neoflavonoid), mille tõttu ei sobi ehismaterjaliks paljudele inimestele.


File:Purpleheart wood.jpg|Purpurpuu
File:Purpleheart-Lyptus-Cherrywoods.jpg|Purpleheart-Lyptus-Cherrywood


## Allikad
* "Purpleheart - Peltogyne - Madera Sudamerica -Consorcio forestal" Maderasdesudamerica.com.
* Purpleheart Wood
*  Peltogyne in BoDD – Botanical Dermatology Database
* Amaranth
* Purpleheart
Fred Trump

**Frederick Christ Trump** (11. oktoober 1905 New York – 25. juuni 1999 New York) oli Ameerika Ühendriikide kinnisvaraarendaja. Ta oli Ameerika Ühendriikide 45. ja 47. presidendi Donald Trumpi isa. 

## Elulugu
Trump sündis 1905. aastal New Yorgis Saksa sisserändajate perekonnas. Ta oli vanuselt kolmas laps, tal oli noorem vend John ja vanem õde Elizabeth. 

1936. aastal abiellus Fred Šoti sisserändaja Mary Anne MacLeodiga ning neil sündis viis last: Donald Trump, Maryanne Trump Barry, Frederick Jr., Elizabeth ja Robert.
Fredi ja tema abikaasa abielu oli õnnelik, nad olid koos kuni Fred Trumpi surmani.

Fred Trump kannatas Alzheimeri tõve all. 1999. aastal haigestus ta kopsupõletikku ja suri sama aasta juunis.

Ajalehe The New York Times järelehüüde kohaselt oli Fred Trumpi varanduse netoväärtus surres vahemikus 250 miljonit kuni 300 miljonit dollarit. Jõukusest hoolimata oli Trump tuntud kui kokkuhoidlik inimene.

## Karjäär
Fredi isa suri 1918. aasta gripipandeemia ajal. Ta oli investeerinud kinnisvarasse, mis hiljem aitas tema perel rikkaks saada.

Fred Trump alustas karjääri New Yorgis Queensis hooneid ehitades. 20. eluaastate alguses oli ta juba ehitanud kümneid maju ja asutanud ettevõtte Elizabeth Trump & Son Co., millest hiljem sai Trumpi kontsern The Trump Organization.

1968. aastal hakkas Donald Trump tööle isa firmas, ta oli siis 22-aastane. Fred Trump laenas pojale raha, et see saaks alustada kinnisvaraäri Mannhattanil. Fred Trumpi süüdistati rassismis, kui ta tegeles korterite väljarentimisega 1960. ja 1970. aastatel. 1973. aastal kaebas USA justiitsministeeriumi tsiviilõiguste osakond Fred Trumpi ja tema ettevõtte kohtusse, väites, et vähemusi diskrimineeritakse. Kriitiline olukord tekkis sellest, et eelistati valgenahalisi inimesi ja potentsiaalsetele mustanahalistele üürnikele öeldi ära. Lõpuks jõudsid mõlemad pooled kokkuleppele ja allkirjastati nõusolekuleping.

Trumpi nimi jõudis esimest korda ajakirja Forbes rikkaimate ameeriklaste edetabelis (Forbes 400) 1982. aastal, kui tema varandus koos poja Donaldi omaga oli hinnanguliselt 200 miljonit dollarit.

## Viited
Osakese siire

**Osakese siire** või **heliosakese siire** on akustikas füüsikaline suurus, mis iseloomustab osakese siiret tema tasakaalolekust keskkonnas, milles helilaine levib. SI süsteemis esitatakse osakese siiret ühikutes meeter (m).

## Definitsioon
Osakese siire on ajast sõltuv vektorsuurus, mis tähistatakse **δ** ja on defineeritud valemiga:
:\mathbf{ \delta} = \delta_x \hat x + \delta_y \hat y + \delta_z \hat z
kus \hat x, \hat y, \hat z on ühikvektorid. Teades osakese kiirust on osakese siire leitav valemiga:
:\mathbf \delta = \int_{t} \mathbf u\, \mathrm{d}t

kus **u** on osakese kiirus.

## Heliosakese siirde tase
Analoogselt helirõhutasemega defineeritakse heliosakese siirde tase, mis võrdub kümme korda kümnendlogaritm heliosakese siirde ruutude keskmise \overline{\delta^2} suhtest määratud kontrollväärtusesse \delta_0^2 = 1 \,\mathrm{ pm}^2 ehk valemina

L_{\delta} = 10 \log_{10} \left(\frac{\overline{{\delta}_0^2} \right).

Heliosakese siirde taset esitatakse ühikutes detsibell (dB).

## Vaata ka

* Helirõhk
* Osakese kiirus

## Viited
Osakese kiirus

**Osakese kiirus** või **heliosakese kiirus** on akustikas füüsikaline suurus, mis iseloomustab osakese siirde kiirust keskkonnas, milles helilaine levib. SI süsteemis esitatakse osakese kiirust ühikutes meeter sekundis (m/s).

## Definitsioon
Osakese kiirust tähistatakse **v**, ja valemi kujul on ta
:\mathbf u = \frac{\partial \mathbf \delta}{\partial t}
kus **δ** on osakese siire.

## Heliosakese kiiruse tase
Analoogselt helirõhutasemega defineeritakse heliosakese kiiruse tase, mis võrdub kümme korda kümnendlogaritm heliosakese kiiruse ruutude keskmise \overline{u^2} suhtest määratud kontrollväärtusesse u_0^2 = 1 \,\mathrm{ (nm/s)}^2 ehk valemina

L_u = 10 \log_{10} \left(\frac{\overline{u^2}}{u_0^2} \right)

Heliosakese kiiruse taset esitatakse ühikutes detsibell (dB).

## Vaata ka

* Helirõhk
* Osakese siire

## Viited
Kahe siduriga käigukast

**Kahe siduriga käigukast** (ka **topeltsiduriga käigukast**, levinud on ka lühendid **DCT**, inglise keeles *dual-clutch transmission* ja **DSG**, inglise keeles *direct-shift gearbox*, saksa keeles *Direktschaltgetriebe*) on automaatkäigukasti tüüp, mis ehituselt sarnaneb manuaalse käigukastiga. Selles on kasutusel kaks eraldiseisvat sidurit paaris ja paaritute käikude jaoks. Fundamentaalselt saame kirjeldada sellist süsteemi kahe manuaalse käigukasti koostööna ühes korpuses eraldi siduritega. Kuigi käigukast töötab automaatrežiimil, on võimalus käike vahetada ka manuaalselt poolautomaatrežiimis, kuigi käiguvahetus töötab elektrohüdraulilisel süsteemil.

## Ajalugu
Sellise käiguvahetuse süsteemi leiutas prantslane Adolphe Kégresse vahetult enne teist maailmasõda, kuigi ta ei jõudnud kunagi töötava mudelini. Esimese sellise käigukasti arendustöö algas 1980. aasta alguses, selle arendamist juhatas Harry Webster autoosi tootvus ettevõttes Automotive Products. Prototüüpe kasutati sõidukites Ford Fiesta Mk1, Ford Ranger ja Peugeot 205. Kontrollsüsteemid põhinesid analoog-digitaalelektriskeemil, mis patenteeriti 1981. aasta juulis. Esimese arvutitega juhitud käigukasti võttis kasutusele Porsche aastal 1983. 

Esimene seeriatootmisauto, millel seda tüüpi käigukasti kasutati, oli 2003. aasta Volkswagen Golf Mk4 R32.

## Ülevaade
Käiguvahetusi on võimalik läbi viia ilma jõumomenti kaotamata, kuna jõudu on võimalik avaldada mõlemale sidurile üheaegselt. Selline käigukasti tüüp on kõige kiirema käiguvahetuse ajaga. Kahe siduriga käigukastil kõige kiirem registreeritud käiguvahetus üles on 8 ms. 

### Sidurite tüübid
Kahe siduriga käigukastidel kasutatakse kahte tüüpi sidureid: kas kahte märga (õlis töötavat) mitmekettalist sidurit või kahte kuivalt töötavat ühekettalist sidurit. Märja siduri süsteem sobib suurema jõudlusega mootoritele, aga kuivsiduri süsteemidel on kütusekulu väiksem.

## Raudteevagun
Kahe siduriga käigukasti süsteeme kasutatakse ka raudteevagunites. Raudteevagunis sissetuleval ja väljamineval teljel asetseb sidur, käiguvahetusel ühendatakse mõlemad sidurid lahti ja käigukastis oleva piduriga pannakse kasti ülekanded seisma, mis võimaldab käiguvahetuse.

## Viited
Äge

**Äge** on Rootsis Fotevikenis 1980. aastate alguses leitud viikingilaeva Fotevik I vraki järgi ehitatud koopia.

Äge valmis koostöös MTÜ Austrvegr Seltsiga. Purjelaeva pikkus on 11,6 m ja laius 2,8 m; laeval on 12 aerukohta; purje pindala on 24 m² ja masti kõrgus 8 m.

Viikingilaeva Äge ehitamist alustati 2011. aasta kevadel, emapuu sai püsti ja rihitud sama aasta augustis. Laeva veeskamine toimus 2012. aasta 7. juulil Paunküla veehoidlas Kiruvere muinaslaagri ajal.

## Viited

## Välislingid
*Laeva veeskamine
*Laevablogi
*Toimunud retked ja uudised
*Viikingiretk Vormsile (2013) YouTube'is
*MTÜ Austrvegr Selts
Apollo Group

**Apollo Group OÜ** on Eesti haldusfirma, millele kuuluvad Apollo raamatukauplused, Apollo kinod, O'Learyse meelelahutuskeskused, Blenderi mahlabaarid, IceCafe jäätisekohvikud ja filmilevitusfirma Baltic Film Distribution. 

Firma omanikud olid 2019. aasta algul Margus Linnamäe oma haldusfirma UP Invest OÜ kaudu (55 protsenti aktsiaist) ja Ivar Vendelin firma Sandbach OÜ kaudu (45 protsenti aktsiaist). 

2019. aasta veebruaris teatas Apollo Group OÜ restoraniketi KFC frantsiisi omandamisest. 

2019. aasta augustis teatas Apollo Group OÜ Piano Group OÜ omandamise soovist. Sellele ettevõttele kuuluvad Vapiano restoranid Baltimaades ja Soomes.

2026. aastal teatati võlakirjaemissioonist Tallinna börsil ning plaanist tulevikus läbi viia aktsiate esmane avalik pakkumine.

Apollo Groupi 2024/2025. majandusaasta konsolideeritud müügitulu oli 227 miljonit eurot.

## Viited
Sõnaveeb

**Sõnaveeb** on Eesti Keele Instituudi sõnastikuportaal, kuhu on koondatud keeleinfo paljudest sõnakogudest ja andmebaasidest. 

See on sõnastikukeskkond, kus lisaks sõnastikukirjetele on esitatud muudki keeleinfot, näiteks ka naabersõnad ning info sõna päritolu ja morfoloogia kohta, saab leida vene ja prantsuse vasteid, kuulata eesti sõnade hääldust. Sõnaveeb sisaldab EKI ühendsõnastikku, mis koondab mitmete varem ilmunud EKI üldkeele sõnaraamatute infot. Alates 2019. aastast lisandub kõik uus üldkeele materjal EKI ühendsõnastikku.

Sõnaveebi arendab Eesti Keele Instituut koostöös tarkvarafirmaga TripleDev alates 2017. aastast ning see avati kasutajatele veebruaris 2019.

Sõnaveebis on ligi 130 oskussõnastikku ja terminibaasi. Alates 2021. aasta märtsist on Sõnaveebis kättesaadavad aastatel 2005–2010 välja antud kakskeelsed (eesti-vene-eesti) koolisõnastikud: bioloogia, geograafia, inimeseõpetus, füüsika, keemia, kehaline kasvatus, kirjandus, kodundus, kunstiõpetus, käsitöö, muusikaõpetus, töö- ja tehnoloogiaõpetus, ühiskonnaõpetus, kus on kokku 21 000 sõna.

Näitelausete valikul on toetutud eesti keele tekstikorpuste andmetele. Lisaks leksikograafi valitud näidetele esitab Sõnaveeb ka automaatselt valitud ja toimetamata veebilauseid. Veebilaused on arvuti juhuvalitud autentsed laused, mis pärinevad “Eesti keele veebikorpusest 2020”. Need on eesti keele õpikute, meedia-, ilukirjandus- ja teadustekstide ning eestikeelse Wikipedia laused. Kuna veebilauseid valib arvuti, mitte inimene, siis võib näidete hulka sattuda ebatäpsusi või vigaseid lauseid.

### Keeleõppija Sõnaveeb

Keeleõppija Sõnaveebis, mis on mõeldud eesti keele õppijale (A2 ja B1 keeleoskustasemel), on umbes 6500 sõna, mida on seletatud lihtsas keeles. Sõnaartiklis on pildid, õppekommentaarid, suhtlusväljendid ja liitsõnad. 

Keeleõppija Sõnaveebis on umbes 6500 sõna, mida on seletatud lihtsas keeles ning mis aitavad nii algajal kui ka edasijõudnud keeleõppijal eesti keeles õigesti rääkida ja kirjutada. Sõnad on varustatud näitelausete ja naabersõnadega. Näited näitavad, kuidas sõna lauses kasutatakse, ning aitavad sõna tähendusest aru saada. Tähenduse paremaks mõistmiseks on mõnede sõnade juurde lisatud palju pilte. Keeleõppijat abistavad veel õppekommentaarid, suhtlusväljendid, liitsõnad ning info sarnassõnade kohta.

### Kriitika

Sõnaveebiga seotud muudatused keeleinfo esitamises on pälvinud ajakirjanduses rohkem kriitikat kui toetust. Aprillis 2021 tegid Eesti Keeletoimetajate Liit ning mitmed keele ja kirjandusega seotud avaliku elu tegelased Eesti Keele Instituudi direktorile Arvi Tavastile avaliku pöördumise seoses EKI algatatud sõnastikureformiga. Mais 2021 vastas Arvi Tavast sellele pöördumisele, kuid kriitika on jätkunud.

## Viited

## Välislingid
* Sõnaveeb
* Keeleõppija Sõnaveeb
* Margit Langemets, "Sõnaveebi teine tulemine", Sirp, 13. märts 2020
* Margit Langemets, Kristina Koppel, Jelena Kallas, Arvi Tavast, "Sõnastikukogust keeleportaaliks", Keel ja Kirjandus, 2021, nr 8–9, lk 755−770.
Ādams

**Ādams** on küla (*mazciems*) Lätis Vidzemes Smiltene piirkonnas Trapene vallas.

Küla asub Peetri jõe kaldal merepinnast 99 meetri kõrgusel. Ādams jääb valla keskusest Trapenest 6, endisest piirkonnakeskusest Hopast 13 ja Riiast 174 km kaugusele. Külas asub Ādamsi bussipeatus.

Praeguse asula alal oli varem Ādami mõis (saksa *Schwarzbeckshof*). Enne 1. juulit 2009 kuulus Ādams Alūksne rajooni. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda.

## Viited
Indriķi

**Indriķi** on küla (*mazciems*) Lätis Vidzemes Smiltene piirkonnas Trapene vallas. Enne 1. juulit 2009 kuulus Indriķi Alūksne rajooni. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda.

Küla asub valla keskosas merepinnast 98 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Trapenest 5, endisest piirkonnakeskusest Hopast 16 ja Riiast 165 km kaugusele. Külas asub Indriķi bussipeatus.

## Viited
Austeniit

**Austeniit** on tahke süsiniku lahus raua mittemagnetilisel kujul, mis tekib, kui temperatuur on üle kriitilise eutektoidtemperatuuri (727&nbsp;°C). Austeniiti on võimalik rauas säilitada, kui jahutada seda kiirusega, mis on karastatava terase kriitilisest jahtumiskiirusest suurem.

## Omadused
Niklil on erilisi omadusi, mis soodustavad austeniidi teket. Teised elemendid, näiteks kroom, takistavad tahetud faasimuutuse moodustamist. Kuigi austeniidi terased sisaldavad palju rauda, on need enamasti mittemagnetilised. See on võimalik seetõttu, et austeniit omab tahkkesendatud võret, mille aatomid ei ole magnetilised. Tahkkesendatud võre võimaldab samuti säilitada suuremat kogust süsinikku kui teised teraskristallstruktuurid. Austeniit on nimetatud William Chandler Roberts-Austeni  järgi, kes lõi 19. sajandil esimese raua-süsinikfaasidiagrammi.

## Kasutusalad
Austeniiti kasutatakse peamiselt karburaaditud terase valmistamisel. Austeniidil on kõrge lahustuvus süsiniku suhtes, mida viiakse terasesse kõrgetel temperatuuridel Karastamisel muutub suure süsinikusisaldusega austeniit suure süsinikusisaldusega martensiidiks. Suure süsinikusisaldusega martensiidi noolutamisel muutub see suure tugevusega martensiidiks.
Austenitiseerimine on raua või terase kuumutamine temperatuurini, kuni kuumutatava keha kristallstruktuur muutub ferriidist austeniidiks. Austeniidi avatud struktuur võimaldab neelata süsinikku süsinikterasest.

## Viited
Ullensakeri vald

**Ullensakeri vald** on vald Norras Akershusi maakonnas, Østlandeti piirkonnas.

Oslo Gardermoeni lennujaam asub Ullensakeri vallas.

## Viited
Lihv (gemmoloogia)

**Lihv** on vääriskivi lõikamise ja töötlemise viis, mille eesmärk on ehetes kasutatavate kivide puhul tuua esile vääriskivi läiget, värvust ning optilisi omadusi.

Lihvi valik ja selle teostuse kvaliteet on vääriskivi väärtuse hindamisel üks olulisi omadusi (ingliskeelses terminoloogias *cut*) kivi puhtuse ja värvuse kõrval. Laias laastus võib lihvitüübid jaotada järgmiselt:
* Ümarlihv ehk *cabochon*- ehk kabašon-lihv – poolvääriskivide toonide vaheldumist ja sillerdamist rõhutav lihvimistüüp, milles sünnib kumeraks lihvitud siledapinnaline kivi.
* Fassettlihv – vääriskivide lihvitüüp, mis hõlmab vääriskivide tahkudena lihvimise mooduseid, nagu tahvellihv, rooslihv, briljantlihv, smaragdlihv jne.
* Segalihv – segalihvi korral lihvitakse osa kivist ümaralt ja osa tahkudena

## Pildid

Pilt:Jaspis 1unakit.jpg|Ümarlihviga jaspis
Pilt:Moonstone cabochon ring.jpg|Ümarlihviga kuukivi sõrmuses
Pilt:Gem.pebbles.800pix.jpg|Trummel-ümarlihviga ja ebakorrapärase kujuga poolvääriskivid
Pilt:Borneo amber from Sabah, Malaysia.JPG|Lihvitud merevaik
Pilt:CZ brilliant.jpg|Briljantlihviga tsirkoon
Pilt:Colombian emeralds - A.jpg|Smaragdlihviga smaragdid
Pilt:Epidote Taillée.jpg|Tahvellihviga epidoot
Pilt:Sapphire Bufftop 7.98cts.jpg|Segalihviga safiir: ümar ülakülg, fassetitud alakülg


## Viited

## Välislingid
* An Introduction to Fancy Gem Cuts. - International Gem Society
Rahvusvahelistes sõjaoperatsioonides osalenute medal

**Rahvusvahelistes sõjaoperatsioonides osalenute medal** (ka **rahvusvahelistes sõjalistes operatsioonides osalenu medal**) on Eesti kaitseministri välja antav medal rahvusvahelistes sõjaoperatsioonides osalenud Eesti kaitseväelastele või välismaa kodanikele, kes on Eesti Kaitseväge nendes operatsioonides aidanud.

## Vaata ka
*rahvusvahelistes rahuoperatsioonides osalenute medal

## Viited
Aimar (laev)

**Viikingilaev Aimar** on Norras Gokstadis leitud 9-meetrise ja umbes 1100-aasta vanuse kuue sõudjaga fjordipaadi ehk seksringi koopia.

Laeva ehitas MTÜ Eesti Viikingid. Joonised saadi Oslo Viikingilaeva Muuseumist. Laeva disaini muudeti veidi merekindluse parandamiseks: tehti kõrgem parras ja tugevam konstruktsioon, nii et paadi kuju säiliks. Laev veesati Käsmus 6. juunil 2010.

## Viited

## Välislingid
*Veeskamise ERR-i uudis
*Veeskamine Käsmu Meremuuseum
*Viikingilaevad Aimar ja Oort
*Laevablogi
*Vikingskipshuset
Gaia Vince

__NOTOC__

**Gaia Vince** (sündinud 1973 või 1974) on Briti ajakirjanik ja teaduskirjanik, kes esimese naisena pälvis Londoni Kuningliku Seltsi maineka teadusraamatu auhinna. 

Ta on õppinud King's College Londonis keemiat ja Bordeaux' Ülikoolis projekteerimist. Saanud magistrikraadi projekteerimises.

Vince on olnud ajakirja Nature Climate Change toimetaja, ajakirja Nature uudistetoimetaja ja New Scientisti veebitoimetaja. Ta on teinud kaastööd väljaannetele The Guardian, The Times, Science, Scientific American, Australian Geographic ja Australian; ta kirjutab BBC Online'ile rubriiki "Smart Planet", teeb BBC-le raadiosaateid ja kirjutab Channel 4-le dokumentaalsarjade stsenaariume.

2016. aastal müüs Vince avalikul oksjonil maha oma teise raamatu "Cultural Being: The Science of our History" ('Kultuuriline olemus. Meie ajaloo teadus') käsikirja kirjastamisõigused kuuekohalise summa eest.

Vince'il on Suurbritannia ja Austraalia kodakondsus.

## Tunnustus
*2015 – Kuningliku seltsi teadusraamatu auhind ("Adventures in the Anthropocene")

## Teosed
*2014 – *Adventures in the Anthropocene: A Journey to the Heart of the Planet We Made*, Chatto & Windus
*2016 – *Cultural Being: The Science of our History*, Penguin

#### Tõlked eesti keelde
*2017 – *Seiklused antropotseenis. Retk inimese kujundatud planeedi südamesse*. Tõlkinud Mari Arumäe ja Kristiina Raudsepp. Tallinn: Argo, 364 lk, ISBN 978-9949607280  https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?275540

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Gaia Vince. "Seiklused antropotseenis". Sissejuhatus. argokirjastus.ee
Jaunāmuiža (Hopa vald)

**Jaunāmuiža** (ka **Jaunā muiža** või **Jaunomuiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla asub merepinnast 107 meetri kõrgusel  maantee A2 ääres ja jääb valla keskusest Hopast 4 ning Riiast 173 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda.

## Viited
Žagatas (Hopa vald)

**Žagatas** (kohalikus murdes **Žogotas**) on küla (*mazciems*) Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla asub merepinnast 113 meetri kõrgusel  maantee A2 ääres ja jääb valla keskusest Hopast 13 ning Riiast 185 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda. Žagatas jääb Veclaicene kaitstavale maastikule.

## Viited
Žogotas

**Žogotas** on mitme asula murdekeelne nimi Lätis:
***[[Žagatas (Kalncempji vald)|Žogotas]]** on küla Kalncempji vallas;
***[[Žagatas (Hopa vald)|Žogotas]]** on küla Hopa vallas;
Vēveri (Hopa vald)

**Vēveri** (kohalikus murdes **Vieveri**) on küla (*mazciems*) Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla asub merepinnast 82 meetri kõrgusel valla põhjaosas ja jääb valla keskusest Hopast 3 ning Riiast 180 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda.

## Viited
Rumpāni

**Rumpāni** on küla (*mazciems*) Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla asub merepinnast 118 meetri kõrgusel valla idaosas maantee A2 ääres ja Vaidava jõe kaldal. Rumpāni jääb valla keskusest Hopast 10 ja Riiast 182 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda.

## Viited
Uskani

**Uskani** on küla (*mazciems*) Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla asub merepinnast 97 meetri kõrgusel valla lääneosas ja jääb valla keskusest Hopast 2 ja Riiast 177 kilomeetri kaugusele. 

Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda. Sellega on liidetud endise Dzidrumi ja Dzeņi külade alad.

Külas asub Arodskola bussipeatus.

Külas kasvab looduskaitsealune Uskani pärn, ka asub seal kaitstav Hopa dolomiidipaljand. Külas asub Hopa mõisa laut, mis on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.

## Viited
Dauškāni

**Dauškāni** (vanadel kaartidel ka **Daukšani**) on küla (*mazciems*) Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla asub valla keskosas merepinnast 100 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Hopast 2 ning Riiast 179 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda.

Külas kasvav Dzenīši paju on looduskaitse all.

## Viited
Grūbe

**Grūbe** (kohalikus murdes **Groube**) on küla (*mazciems*) Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla asub valla keskosas merepinnast 107 meetri kõrgusel maantee A2 ääres ja Vaidva jõe kaldal. 

Grūbe jääb valla keskusest Hopast 8 ja Riiast 181 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad Robežnieki ja Grūbe bussipeatus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda.

Sealne dolomiidipaljand on looduskaitse all. Grūbe jääb osaliselt Veclaicene kaitstavale maastikule.

Grūbe paljandi kohal oli Vaidava jõel 2,5 meetri kõrgune kärestik, mille juurde XIX sajandil rajati vesiveski. XX sajandi alguses ehitati veski juurde veel saekaater ja paberivabrik. Grūbe kujunes nõnda piirkonna suurimaks tööstuskeskuseks, sealsetes ettevõtetes töötas üle 80 töölise. Teise maailmasõja ajal sealsed vabrikud hävisid. 1951. aastal rajati jõele pais, mis käitas kuni 1972. aastani hüdroelektrijaama. 1998. aastal avati elektrijaam moderniseeritud kujul taas.

## Viited
Žubes

**Žubes** on küla (*mazciems*) Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla asub merepinnast 106 meetri kõrgusel valla kaguosas maantee A2 lähistel ja jääb valla keskusest Hopast 12 ja Riiast 174 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda.

## Viited
Porta Westfalica (kuristik)

**Porta Westfalica**, ka **Vestfaleni lõhe**, on kuristik ja läbimurdeorg, kus Weseri jõgi kulgeb läbi Wieheni aheliku (läänes) ja Wesergebirge (Weserberglandi osa) (idas) vahelise lõhe. See paikneb Minden-Lübbecke kreisis Nordrhein-Westfalenis Saksamaal.

1973. aastast on Porta Westfalica ka linna nimi, mis loodi 15 kuristikku ümbritseva küla ühendamise teel. 2006. aastast on see rahvuslik geotoop.

Nimi "Porta Westfalica" on ladinakeelne mõiste "Vestfaleni värav". Põhjast tulles on kuristik sissepääsuks Vestfaleni piirkonda. Vaatamata oma ladina nimele ei mõeldud mõistet välja Rooma aegadel, vaid õpetlaste poolt 19. sajandil.

Kõrgel kuristiku kohal läänepoolsel küljel on suur kuuekülgne kiviehitis, mis paistab kaugele; see on keiser Wilhelmi monument, püstitatud Saksa keisri Wilhelm I auks ja pühendatud 1896. aastal.
Roly Bonevacia

**Roly Bonevacia** (õieti **Rolieny Bonevacia**; sündinud 8. oktoobril 1991 Lelystadis) on Curaçao päritolu Hollandi jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Saudi Araabia kõrgliiga klubis Al-Faisaly ja Curaçao jalgpallikoondises.

Ta alustas karjääri Hollandis Amsterdami Ajaxis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2001. aastal. Ainsal korral mängis ta Ajaxi põhimeeskonnaga Hollandi kõrgliigas 2010. aasta augustis. Hooajal 2011–12 mängis ta laenul Hollandi kõrgliiga klubis NAC Breda ning seejärel kaks hooaega Rodas.

2014. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Austraalia kõrgliigas mängiva Wellington Phoenixiga. Wellington Phoenixis mängis ta aga kokku koguni kolm hooaega ja valiti hooajal 2015–16 Austraalia kõrgliiga sümboolsesse koosseisu. Aastatel 2017–2019 mängis ta Austraalia kõrgliigas Western Sydney Wanderersi meeskonnas.

2019. aasta mais liitus ta Al-Faisalyga.

Bonevacia kuulus mitmel korral Hollandi noortekoondistesse. Kuna tema vanemad on pärit Curaçaolt, saab ta esindada Curaçao jalgpallikoondist. Ta tegi Curaçao jalgpallikoondises debüüdi 5. juunil 2019 mängus India vastu ning lõi selles mängus ka värava.

## Viited
Daniel Murillo

**Daniel Rose Murillo** (sündinud 21. novembril 1982 Bell Gardensis California osariigis) on Ameerika Ühendriikide rokk- ja alternatiivmuusik, keda tuntakse eeskätt ansambli Hollywood Undead lauljana ja post-hardcore bändi Lorene Drive asutajaliikmena.

## Muusikukarjäär
Murillo asutas keskkooliajal koos sõpradega post-hardcore’i bändi Lorene Drive, kus ta tegutses laulja ja basskitarristina. Bänd saavutas tuntuse nii kohaliku muusikaskeenes kui ka alternatiivrokiringkondades. Lorene Drive avaldas EP-d "Savan Super Pursuit Mode" ja "Out Alive" ning seni oma ainsa täispika albumi "Romantic Wealth".

Pärast seda, kui Lorene Drive 2009. aastal tegevuse peatas, liitus Murillo 2010. aastal ansambliga Hollywood Undead. Ta asendas bändist lahkunud Deuce’i ning tõi kollektiivi uue vokaaldünaamika. 

2012. aastal taastati Lorene Drive’i tegevus, ning sellest ajast alates on Murillo olnud korraga aktiivne mõlemas ansamblis, jagades oma aega Hollywood Undeadi ja Lorene Drive’i projektide vahel.

## Diskograafia
### Lorene Drive'iga
* "Savan Super Pursuit Mode" (EP)
* "Out Alive" (EP)
* "Romantic Wealth" (2005)

### Hollywood Undeadiga
* "American Tragedy" (2011)
* "Notes from the Underground" (2013)
* "Day of the Dead" (2015)
* "Five" (V) (2017)
* "New Empire, Vol. 1" (2020) 
* "New Empire, Vol. 2" (2020) 
* "Hotel Kalifornia" (2022) 

## Viited
Andrea Wulf

__NOTOC__ 
**Andrea Wulf ** (sündinud 1972 New Delhis Indias) on Briti publitsist ja teaduskirjanik.

Ta sündis Indias, kasvas üles Saksamaal Hamburgis ja elab praegu Londonis, kus õppis Royal College of Artis disaini ajalugu. Õpitud erialal ta ei tööta ja elatist teenib kirjutamisega. Ta on teinud kaastööd  väljaannetele The Guardian, Los Angeles Times, Financial Times, Wall Street Journal, The Atlantic, New York Times jt. Lisaks esineb ta sageli kutsutud külalisena raadios ja televisioonis ning peab loenguid üle maailma.

Tema 2015. aastal ilmunud menuk "Looduse leiutamine" võitis palju auhindu ja on välja antud 24 riigis.

## Tunnustus
*2015 – Costa raamatuauhind kategoorias "Biograafia" ("The Invention of Nature")
*2015 – Los Angeles Timesi raamatuauhind kategoorias "Teadus ja tehnoloogia" ("The Invention of Nature")
*2016 – Kuningliku seltsi teadusraamatu auhind ("The Invention of Nature")
*2016 – Kuningliku Geograafiaseltsi Nessi auhind (geograafia ajaloo populariseerimise eest raamatu "The Invention of Nature" kaudu)
*2018 – valiti Kuningliku Kirjandusseltsi liikmeks (*fellow*) 

## Teosed
*2005 – *This Other Eden: Seven Great Gardens and 300 Years of English History*, Little, Brown, ISBN 978-0316725804
*2008 – *The Brother Gardeners: A Generation of Gentlemen Naturalists and the Birth of an Obsession*, Vintage Books, ISBN 978-0307454751
*2012 – *Founding Gardeners: The Revolutionary Generation, Nature, and the Shaping of the American Nation*, Knopf Doubleday, ISBN 978-0307390684
*2012 – *Chasing Venus: the Race to Measure the Heavens*, ISBN 978-0307958617
*2015 – *[[The Invention of Nature: How Alexander Von Humboldt Revolutionized Our World]]*, Hodder And Stoughton Limited, ISBN 978-1848548985

#### Tõlked eesti keelde
*2017 – *[[Looduse leiutamine. Alexander von Humboldti uus maailm]]*. 1. raamat. Tõlkinud Indrek Rohtmets. Sari "Maailm ja mõnda", kirjastus Ajakirjade Kirjastus, ISBN 978-9949393596 https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?273869
*2017 – *Looduse leiutamine. Alexander von Humboldti uus maailm*. 2. raamat. Tõlkinud Anu Põldsam. Sari "Maailm ja mõnda", kirjastus Hea Lugu, ISBN 978-9949589876

## Viited

## Välislingid

*Andrea Wulfi koduleht
*Esri 2016 UC: Andrea Wulf Keynote. youtube.com, 22. november 2016
*Books by Andrea Wulf. thriftbooks.com
Mihkel Melesk

**Mihkel Melesk** (3. märts (vkj)/ 15. märts 1864 Võisiku vald, Kolga-Jaani kihelkond – 1. jaanuar 1951) oli eesti õpetaja ja koolijuht.

Õppis Nõmavere algkoolis ja Põltsamaa kihelkonnas ning omandas Tartus õpetajakutse.

Töötas aasta Elistvere algkoolis, aasta Rutikvere algkoolis ja aasta Kõpus. Alates 1887. aastast kuni pensionile minekuni oli ta Pajusi vallas üle 40 aasta Lahavere algkooli õpetaja ja juhataja.

27. oktoobril 1929. aastal tähistas Mihkel Melesk Lahavere algkoolis oma 45-aastast kooliõpetajana töötamise juubelit. Sel puhul õnnitles teda telefoni teel haridusminister Jaan Hünerson ning teatas, et Meleskile on määratud autasuks 20 000 senti.

1932. aasta sügisel läks ta pärast 47 aastat õpetajana töötamist pensionile.

Mihkel Melesk maeti 14. jaanuaril 1951 Põltsamaa uuele kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Haud Põltsamaa uuel kalmistul
Kalevipoeg kündmas

**[[Kalevipoeg]] kündmas** võib tähendada järgmist:
*Kalevipoeg kündmas (auhind), Põllumajandusministeeriumi mälestusmedal
*"Kalevipoeg kündmas", Tauno Kangro monumentaalskulptuur
*"Kalevipoeg kündmas", Aleksander Prometi maal
Siseministeeriumi teenetemärk

**Siseministeeriumi teenetemärk** on kas **kuld[[teenetemärk]]**' või **hõbeteenetemärk**, mida Eesti Siseministeerium annab oma ametnikele või töötajatele.

Kuldteenetemärk antakse ministrile, ministeeriumi kantslerile või ministeeriumi asekantslerile tema ametist lahkumisel, harvem mõnele teisele ministeeriumi ametnikule või töötajale tema teenete eest.

Hõbeteenetemärk antakse ministeeriumi ametnikule või töötajale tema teenete eest.

## Viited

## Välislingid
*Teenetemärkidest Siseministeeriumi kodulehel
Ila keel

**Ila keel** on bantu keelte botatwe rühma kuuluv keel, mida räägivad ilad Sambias. 

Kõnelejaid oli 2010. aastal umbes 106 000.

Ila keele lundwe ja sala murret loetakse mõnikord ka eraldi keeleks.

Ila keel oli üks 55 keelest, milles on tervitus Voyageri kuldsel plaadil.

## Viited

## Välislingid
*http://www.language-archives.org/language/ilb
*https://wals.info/languoid/lect/wals_code_ila
Eesti Muinsuskaitse Seltsi teenetemedal

**Eesti Muinsuskaitse Seltsi teenetemedal** on auhind, mida Eesti Muinsuskaitse Selts annab vabatahtlikkudele, kellel on märkimisväärseid teeneid Eesti kultuuripärandi hoidmisel ja kaitsmisel.

## Laureaadid
*...
*2002 Mehis Helme
*...
*2005 Toomas Sepp
*2007 Wolfgang von Szeliga-Mierzeyewski
*...
*2017 Aivar Ruukel
*...
*2020 Mehis Born

## Viited
Dainis Turlais

**Dainis Turlais** (sündinud 24. novembril 1950 Madonas) on Nõukogude Liidu ja Läti endine sõjaväelane ning poliitik. Ta oli aastatel 1992–1994 Läti Kaitseväe ülem. Aastatel 1995–1997 oli ta Läti siseminister.

Ta lõpetas 1969. aastal Valmieras keskkooli. Seejärel teenis ta Nõukogude armees. Ta lõpetas 1973. aastal Leningradi Kirovi-nimelise Üldvägede Sõjakooli ja 1985. aastal Frunze-nimelise Sõjaväeakadeemia.

2019. aasta 30. maist kuni 20. juunini oli ta Riia linnapea.

## Viited
T30 Howitzer Motor Carriage

**T30 Howitzer Motor Carriage** (lühendatult **T30 HMC**) oli Ameerika Ühendriikide liikursuurtükk, mida kasutati II maailmasõjas. Masina disain põhines vajadusel, et sellel pidi olema rünnakurelv, mis pidi olema Ameerika Ühendriikide soomusharu tehtud 1941. aastal. 

Sõiduk oli ehitatud ajutise lahendusena, hiljem võeti kasutusele roomikutega disain, mis oli täiustatud variant originaalsest masinast. Masin võeti vastu tootmiseks 1942. aasta jaanuaris.

Seda tootis White Motor Company, sõiduki relvaks oli 75&nbsp;mm haubits M1A1, mis oli pandud M3 poolroomik sõidukile (ingl M3 *half-track*). Esimest korda kasutati sõidukit Põhja-Aafrika kampaanias 1942. aasta novembris. Hiljem on sõidukit kasutatud Itaalias ja Prantsusmaal ning võimalik, et ka Vaikse ookeani piirkonnas. Mõned masinad saadeti hiljem Prantsusmaa vägedele ning sõidukit kasutati Indohiina sõjas (sõda kestis 1954. aastani).

## Viited

## Välislingid
* http://www.historyofwar.org/articles/weapons_T30_75mm_HMC.html Lisainfo (inglise keeles)
* http://afvdb.50megs.com/usa/75mmhmct30.html Tehnilised andmed (inglise keeles)
Leena Roots

**Leena Roots** (sünninimi **Leena Pajupuu**; 4. mai 1904 ukj Sigula, Harjumaa – 11. detsember 1986) oli eesti õpetaja ja koolijuht.

1932. aastast töötas ta Kurtna Algkooli õpetaja ja juhatajana.

Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.

## Tunnustus
*1958 – Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited
Dear Evan Hansen

**"Dear Evan Hansen"** on Steven Levensoni raamatul põhinev muusikal, mille muusika ja sõnad on kirjutanud Benj Basek ja Justin Paul.

Muusikal oli esimest korda Broadway laval 2016. aasta detsembris.

71. Tony auhindade jagamisel oli muusikal nomineeritud üheksale auhinnale ning võitis neist kuus.
Vilhelmine Klementi nimeline 32. Kutsekeskkool

**Vilhelmine Klementi nimeline 32. Kutsekeskkool** oli kutsekeskkool Tallinnas. Kool tegutses aastatel 1945–1990 ja asus Viru väljakul / Keskväljakul majas nr 2.

Vilhelmine Klementi nimelisse Tallinna Linna Kutsekooli võeti õppima vähemalt 15-aastasi noori individuaal- ja masstoodangu rätsepa erialale. Õppeaeg oli erialati kas kaks või kolm aastat.

Kutsekeskkooli ühiselamu asus Tallinnas aadressil V. Kingissepa 60.

## Kooli nimed
*1945–1957 Eritööstuskool nr 49
*1957–1959 Tehniline Erikutsekool nr 2
*1959–1964 Vilhelmine Klementi nimeline Tallinna Tehniline Erikutsekool
*1964–1978 Vilhelmine Klementi nimeline Tallinna Linna Kutsekool
*1978–1990 Vilhelmine Klementi nimeline Kutsekeskkool nr 32

## Viited

## Välislingid
*