open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ühisvaral põhinev koosloome

**Ühisvaral põhinev koosloome** (*commons-based peer production*) on uus sotsiaalne majandusmudel, mis põhineb ülemaailmselt võrgustunud vabatahtlike ühisel panusel ühisesse eesmärki. Selle mudeli tekkimise aluseks on info- ja sidetehnoloogia areng. Mõiste võttis kasutusele USA Harvardi ülikooli õigusteaduse professor Yochai Benkler.

Ühisvaral põhineva koosloome ühed suuremad näited on Vikipeedia, Apache serveritarkvara, Linuxi operatsioonisüsteem jne. Koosloomest on ka mittetarkvaralisi näiteid. Näiteks liidab vabatahtlik arvutivõrgustik SETI@home (Search for Extraterrestrial Intelligence) omavahel suure hulga arvutite arvutusvõimsuse, et otsida raadioteleskoopide andmemassiividest maavälise elu märke. Ühisvaral põhineva koosloome üks vormidest on ka ühisvaralised õpikogukonnad, näiteks The Little Tree õpikogukond eelkooliealistele lastele Kreekas.

## Täpsem kirjeldus
### Ülevaade
Benkler argumenteerib, et ülemaailmne võrgustumine on loonud võimaluse inimestel seniolematul viisil ühineda ja tööd teha. Ta lisab, et sellise töö väärtus on vooruslik ning võimaldab panustada nn. kõrgemasse ühisesse eesmärki. Ühisvaral põhinevat koosloomet ei oma keegi, samas üksikute panuste autoriõigused jäävad nende loojatele. Üldiselt puudub taolistel projektidel keskne juhtimine ning otsused võetakse vastu ühistes aruteludes. Enamasti puudub ühisvarasse panustamisel rahaline tasu.

Benkler toob esile kolm põhilist koosloodud ühisvara tunnust:
* modulaarsus – ühisprojekt peab olema jagatav ajaliselt sõltumatuteks osadeks. See võimaldab projekti kaasautoritel töötada endale sobival ajal ning panustada vastavalt võimekusele;
* granulaarsus – ühisprojekti moodulid peavad olema granulaarsed, s.o koosnema nii väikestest osadest, et nendesse panustamine on üksikisiku jaoks võimalik ja innustav;
* integratsiooni odavus – loomeprojekti graanulitest ja moodulitest terviku koostamine peab olema odav ja lihtne, lisaks peab töötama järelevalve panustatava sisu suhtes.

### Eelised
Benkleri väitel on turumajanduslikes ühingutes tavaks otsustusprotsesse kasumlikkuse eesmärgil lihtsustada ja siluda. See pärsib kaastööd ja selle mitmekesisust. Seevastu ühisvaral põhinevas koosloomes võivad panustada peaaegu kõik soovijad üle kogu maailma, mis loob suurema andmerikkuse ja loomingulise mitmekesisuse. Lisaks on saab ühisvarasse panustaja valida endale meelepärase teema ning panustamiseks sobiva aja, koha ja töö mahu.

### Õiguslik tugi
Ühisvara koosloome projektidele on loodud mitmeid toetavaid õigusraamistikke. Neist kaks tuntumat on Creative Commons ja GNU General Public License.

## Kriitika
Michel Bauwens (P2P Foundation Netherlands) ja Alekos Pantazis (Tallinna Tehnikaülikool) väidavad, et ühisvaral ja loomel põhineva uue majanduse tekkimist pärsib selle sõltuvus turumajandusest. Ühisloome ei ole piisavalt kaitstud kapitalistliku ärakasutamise eest ning ühisloojaid piirab ühisloomesse panustamise suhteliselt väike rahaline tasuvus.

## Viited
Sikšņi

**Sikšņi** on küla (*vidējciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Dunika valla halduskeskus.  Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.

Külas on põhikool, postkontor, Dunika valla muuseum ja raamatukogu. Küla juures asub kardirada.

Aastal 2006 oli külas 252 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 177. 

## Viited
Kvaliteediklass

**Kvaliteediklass** (*quality class*) on puistust saadava puidu keskmist kvaliteeti iseloomustav takseertunnus.
Puu kvaliteedi määrab puu kahjustatus (putukkahjurid, puitu kahjustavad seened, loomad ja linnud, inimese tekitatud kahjustused), kuid ka muud puidu kvaliteeti vähendavad tegurid (suur okslikkus, jämedad oksad, kõverused jne). 

Enamasti liigitatakse puud kolme klassi: terved, kahjustatud ja küttepuud, varasematel aegadel vastavalt tarbe-, pooltarbe- ja küttepuud.
Kõrgusmõõtja

**Kõrgusmõõtja** ka kõrgusmõõtur  (*hypsometer, clinometer*)) on  puude kõrguse määramiseks kasutatav riist. Töö põhimõtte ja ehituse järgi võidakse jaotada mehaanilisteks, optilis-mehaanilisteks, optilisteks ja mehaanilis-elektroonilisteks geomeetrilisel ja trigonomeetrilisel põhimõttel töötavaiks kõrgusmõõtjateks.
Pruun HT

**Pruun HT** (*Brown HT*, *Chocolate Brown HT*) on pruun sünteetiline kivisöetõrvast valmistatud värvaine, ehituselt kahe asorühmaga asovärv.

Värvainete indeksis kannab ta tähiseid Food Brown 3, C.I. 20285 ja toiduvärvina e-aine tähist **E155**.

## Omadused
Tavaliselt esineb värvaine punakaspruuni pulbri või graanulite kujul. Lisatuna toidule annab ta tumepruuni värvitooni, mis sarnaneb šokolaadi või tumeda karamelli värvusega. Värvaine ADI (lubatud päevane kogus, *Acceptable Daily Intake*) on 0–1,5 mg kehakaalu ühe kilogrammi kohta. 

## Kasutamine
Värvainet on kasutatud toidule värvi andmiseks kakao või karamelli asendajana, enamasti šokolaadikookides ja saiakestes, kuid ka juurviljatoitudes, piimas ja juustus, jogurtites, moosides, puuviljahoidistes jm.

Värvainet on lubatud kasutada toiduvärvina Euroopa Liidus. Värvaine kasutus toidus on keelatud Austraalias, Austrias, Belgias, Taanis, Prantsusmaal, Saksamaal Norras, Rootsis, Šveitsis ja Ameerika Ühendriikides.

## Terviseriskid
Värvainet peetakse võimalikuks allergiatekitajaks.

## Viited

## Välislingid
* Pruun HT keemiliste ühendite andmebaasis PubChem
Ksülomeeter

**Ksülomeeter** (*xylometer *) on seade puu või selle osade mahu määramiseks. Maht määratakse vedelikku uputatud puu või selle osa poolt väljatõrjutud vedeliku koguse järgi.
Koone

**Koone** on puutüve omadus.  Puu tüve läbimõõdu ahenemist tüükast ladva suunas nimetatakse kooneks. Seda iseloomustatakse sentimeetrites meetri kohta.  Puu tüve keskmiseks kooneks (K_k) nimetatakse suhet K_k=d_{1,3}/h või ka K_k=d_{0,1}/h, mis arvutatakse rinnasdiameetri d_{1,3} või mõnel muul kõrgusel mõõdetud tüveläbimõõdu d_{x} ja puu kõrguse *h* järgi.  Tüve suhteliseks kooneks K_x=d_{x}/d_{a}, kus d_{x} on tüve läbimõõt kõrgusel x maapinnast ja d_{a}  on aluseks võetud läbimõõt, tavaliselt d_{1,3}.

## Vaata ka

* metsanduse mõisteid
* palk
* puit
Koonekoefitsient

**Koonekoefitsient** iseloomustab puu tüve suhtelist koonet.

A. Schiffel võttis kasutusele koonekoefitsiendid (-tegurid):

 q_0=d_{0}/d_{1,3};

 q_1=d_{0,25h}/d_{1,3};

 q_2=d_{0,5h}/d_{1,3};

 q_3=d_{0,75h}/d_{1,3}, 

millest enamkasutatav on  q_2. Koonekoefitsient  q_2sõltubpuu kõrgusest, rinnasläbimõõdust ja puistu liitusest ning varieerub enamasti piirides 0,50–0,85.
Platvormimajandus

Platvormimajandus (inglise keeles *platform economy*) on majanduslik või sotsiaalne tegevus, mille võimaldajaks on (digi)platvorm. Platvorm toimib kontaktide loojana või tehnoloogilise raamistiku võimaldajana. Kõige tuntumad platvormid on kontaktide loomisele orienteeritud (*match-making*) platvormid, näiteks Airbnb, Amazon, Uber, Baidu. 

Kuigi esialgu räägiti platvormimajandusest kui uudsest fenomenist, eristub see üha vähem tavamajandusest. Digitehnoloogiate areng on toonud kaasa ka tavapärase ettevõtluse üha suurema platvormistumise. Platvormimajanduse eripäraks on digiplatvormide roll vahendajana, võrguefekti olulisus ja uudsed ärimudelid. Platvormimajandus on hakanud üha rohkem muutma seda, kuidas inimesed suhtlevad, töötavad, ostlevad ja majanduses väärtust loovad.

Platvormimajanduse mõistega seostuvad teemad on sageli jagamismajandus, digimajandus, platvormitöö.

### Digiplatvormide tüübid ja ärimudelid
Platvormimajandus on asendanud mitmed seni toiminud ärimudelid. Näiteks on filmide ja sarjade levikule keskendunud digiplatvormid Netflix ja Hulu asendanud traditsioonilise videolaenutusäri. Samamoodi on platvormistunud taksoäri ning puhkemajandus. 

Kolm põhilist platvormitüüpi on:

* Tehinguplatvormid ehk digitaalsed kontaktiloojad loovad väärtust digitaalse turuplatsi või kohtumispaigana. Tuntuimad tehinguplatvormid on Facebook.com; Amazon.com ja Etsy.com
* Innovatsiooniplatvormid, mis võimaldavad klientidele tehnoloogilise raamistiku ning mida saab kohaldada oma vajadustele vastavaks. Näiteks Microsoft ja Oracle.
* Integratsiooniplatvormid, mis ühendavad tehinguplatvormi ja innovatsiooniplatvormi omadused. Näiteks veebirakenduste müügiplatvormid Apple App Store ja Google Play.

Kenney & Zysman (2016) jagavad digiplatvormide peamised tüübid järgnevalt:  

* Platvormid platvormide jaoks
* Platvormid, mis muudavad digitööristad veebis kättesaadavaks ja toetavad teiste platvormide loomist
* Töövahendusplatvormid
* Jaemüügiplatvormid
* Teenusplatvormid

### Majanduslikud järelmid
Platvormimajanduse esilekerkimine muudab seda, kuidas majanduses väärtust luuakse. Digiplatvormid on üles ehitatud uudsele ärimudelile. Levinuimad digiplatvormide ärimudelid on:

* kuulutuse avaldamise eest tasu võtmine (sellist ärimudelit kasutab näiteks eBay, Alibaba ja Amazon); 
* teenuse tarbijalt ja pakkujalt tasu võtmine ehk 2-poolne platvormimudel (näiteks kasutab seda mudelit AirBnb platvorm); 
* mitme osalejaga platvormimudel, milles osalevad lisaks teenuse ostjale ja pakkujale ka olulise infrastruktuuri või vahendite pakkujad (näiteks Wolt)
* tellimistasu mudel, kus platvorm kasseerib kasutajatelt tasu teatud regulaarsusega, näiteks igakuiselt (näiteks Netflix)

## Vaata ka

* platvormistumine
* platvormitöö

## Välislingid
„Tasuta“ internet maksab sulle elu. Uus pärisorjuse ajastu on kohal ja väljapääsu ei paista, EE, 11. juuni 2025

## Viited
Klupp

**Klupp** (*calliper*) on nihikusarnane riist puu tüve läbimõõdu mõõtmiseks. Olenevalt eesmärgist mõõdetakse  1 mm, 4, 2 või 1 cm sammuga. Jagatakse ümardatud skaalaga ja täpsuskluppideks. Nn. elektronklupid võimaldavad vastavalt klupis olevale tarkvarale mõõdetud takseertunnuseid registreerida ja töödelda kas kohe klupis ja/või personaalraalis.
Fail:Electronic caliper.jpg|Elektrooniline klupp
Fail:Kluppeneinsatz.jpg|Metallist klupp
Fail:Meßkluppen im Waldmuseum Zwiesel.JPG|Puidust kluppe
Fail:"Know your timber" - NARA - 514840.tif|Puu mõõtmine toimub rinnakõrgusel


## Vaata ka

* metsanduse mõisteid
* palk
* metsatööstus
Kõrguste kõver

**Kõrguste kõver** kirjeldab puistu puude rinnasdiameetrite ja kõrguste seost. Kõrguste kõvera konstrueerimiseks tuleb mõõta igas puistu  elemendis vähemalt ühe mudelpuu rinnasläbimõõt ja kõrgus. Et keskmistes jämedusastmetes esineb tavaliselt rohkem puid (seeläbi tagavara suurem), siis suurema täpsuse saavutamiseks tuleks nendest klassidest mõõta ka enam mudelpuid. Kõrguste kõvera võib konstrueerida ka lähendite abil. Kõrguste kõvera abil saab prognoosida erinevates jämedusastmetes olevate puude keskmist kõrgust.
Kõvalehtpuud

**Kõvalehtpuudeks** nimetatakse lehtpuid, mille puit on tihedam, raskem ja tugevam kui enamikul teistel lehtpuudel või okaspuudel.

Kõvalehtpuude vastupidavat ja tihedat puitu kasutatakse ehituses ning mööbli ja käsitööriistade valmistamiseks.

### Levinumad kõvalehtpuud Eestis

* Tamm – väga tugev ja vastupidav puit, kasutatakse mööbli, põrandakatete ja tünnide valmistamiseks
* Saar – elastne ja tugev, sobib tööriistade varte ja spordivahendite valmistamiseks
* Vaher – hele ja kõva puit, kasutatakse mööbli ja muusikariistade valmistamiseks
* Kask – veidi pehmem, aga siiski kõvalehtpuu; kasutatakse vineeri ja mööbli tootmises
Kännuhind

**Kännuhind** (*stumpage price*) ka kännuraha või metsataks. Kasvava metsa müügiks määratud hind. Metsatihumeetri hinna suurus sõltub saadava materjali kvaliteedist ja selle valmistamise ning kokku- ja väljaveo tingimustest.
Platvormitöö

**Platvormtöö** on digiplatvormi vahendusel tehtav töö, mille käigus osutatakse isikult-isikule teenust või isikult-ettevõttele teenust. Platvormtöö on esile kerkinud olulise platvormimajanduse osana. Kõige tuntumad platvormitööd vahendavad digiplatvormid maailmas on näiteks sõidujagamisteenust vahendav Uber ja tööotsi vahendav TaskRabbit. Eestis on suurima turuosaga tööplatvormid ka Bolt ja Wolt. Igasugust platvormitööd võib nimetada virtuaaltööks. Platvormitöötajad tegutsevad iseseisva lepingupartnerina, see tähendab, et nad ei ole platvormide poolt palgatud töötajatena. Platvormitöötajate õiguslik staatus on tekitanud maailmas poleemikat, sest neile ei laiene töötajatele ette nähtud sotsiaalsed garantiid ja nad kannavad ettevõtjatele omaseid riske. Samal ajal on platvormitöötajate sissetulek sõltuv digiplatvormide hinnapoliitikast ning neil on sageli ette määratud  töötingimused. Platvormitöötajaid peetakse seetõttu sageli majanduslikult sõltuvalt töötegijateks. 

Sõltuvalt töö iseloomust ja eeldatavast oskustasemest saab platvormitöö jagada neljaks platvormitöö tüübiks: 

* väheseid oskuseid vajav füüsilist kohalolu eeldav platvormitöö – näiteks pisitööd (koristus, remont), sõidujagamine
* spetsiifilisi teadmisi ja oskusi vajav füüsilist kohalolu eeldav platvormitöö – näiteks koduõpetaja
* väheseid oskuseid vajav virtuaalselt tehtav platvormitöö – näiteks klikitöö (*clickwork)*
* spetsiifilisi teadmisi ja oskusi vajav virtuaalselt tehtav platvormitöö – näiteks graafiline disain, programmeerimine

### Platvormtöö Eestis
2018. aasta esindusliku valimiga küsitlusuuringu andmete põhjal selgus, et platvormitöö on saanud eestlaste seas oluliseks sissetulekuallikaks, aga see ei ole enamjaolt nende põhitöö. Uuringust selgus, et 8,2% Eesti elanikest teeb platvormtööd iga nädal, kuid vaid 4,2% platvormitöötajate jaoks on see põhiline sissetulekuallikas. 

## Viited
Küpsusvanus

**Küpsusvanus** on puistu vanus, millest lähtuvalt kavandatakse raiet. Küpsusvanus sõltub muuhulgas puuliigist ja kasvukoha viljakusest.  Puistupõhiste optimaalsete küpsustvanuste prognoosimudelite väljatöötamine on metsateaduse üks olulisi uurimissuundi.

## Viited
Rucava vald

**Rucava vald** (läti keeles *Rucavas pagasts*) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald asub Läänemere kaldal.

Vald piirneb sama piirkonna Dunika ja Nīca vallaga. Vald asub Leedu piiri ääres; Leedus piirneb see Skuodase rajooni Lenkimai vallaga, Palanga linnaga ja Kretinga rajooni Darbėnai vallaga.

Valla pindala on 238 km². 2011 aasta seisuga elas seal 1134 inimest. Valla keskus on Rucava.

## Ajalugu

Rucava valla alal asusid Ķāķišķe, Meirišķe ja Rucava mõis. Aastal 1919 viidi osa selle küladest Dunika valla koosseisu. Aastal 1935 oli Rucava valla pindala 268 km² ja seal oli 5021 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Pape, Brušvīti, Ķāķišķe, Meirišķe ja Rucava külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Rucava külanõukoguga likvideeritavad Brušvīti, Meirišķe ja Pape külanõukogu. Aastal 1968 liideti külanõukoguga Sikšņi külanõukogus asunud kolhoosi Padomju Latvija territoorium. Aastal 1975 liideti osa Rucava külanõukogust Nīca külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Rucava piirkonda.

## Kaitstavad objektid
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Pape majaka torn, Pape Ķoņu ciemsi kaluriküla, Mazgatuži muinaskalmed, Leja muinaskalmed ja ohvriallikas-hiiepaik, hiiepaik Klaustiņi kivi juures, Kalna Urbāni muinaskalmed, Ģeistauti muinaskalmed, Bašķi muinaskalmed, Jūrmalnieki kalurite talu, Gaiļi talu, Žubri talu elumaja, Rucava luteri kiriku orel ning orelirõdu.

Kohaliku kaitse all on Čukāni kiviaed ja asulakoht, Geči muinaskalmed, Cibuki keskaegne kalmistu ehk Rootsi hauad, Bakupi muinaskalmed ehk Möödashauad, Dzintarnieki keskaegne kalmistu, Balči muinaskalmed, Gauri asulakoht, Timbri muinaskalmed, Pupihaudade muinaskalmed, Öökullihaudade muinaskalmed, Agatnieki talu, Boži talu, Ezermaļi talu elumaja, Rucava luteri kirik, Pape kalatööstuse kalatöötlemistsehh, Jūrkalni talu ning Nida muinaskalmed ehk Rootsi hauad.

## Loodus

Vald asub Läänemere kaldal Rannikumadalikul. Kõrgeim koht on Pāļi mägi (35,9 m), mis on kõrgeim vahetult Läänemere kaldail asuv luide. Ligi 30% valla territooriumist katavad metsad

Suurim jõgi on Šventoji jõgi, teine tähtsam vooluveekogu on aastal 1834 rajatud Pape järve merega ühendav Pape kanal.

Looduskaitse all on Nida mererand, Ezergali jugapuu, Rucava hiidpärn, Rucava vaher, Žvaģi pärn, Dzintarnieki pärn ja Pērkoņi kadakas, lisaks veel arvukalt nimetuid vallas kasvavaid põlispuid. Vallas asuvad Sventāja jõe oru hoiuala pindalaga 409 hektarit ja Ķirba soo hoiuala pindalaga 1103 hektarit, valla loodeosa jääb osaliselt Pape loodusparki.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1068 lätlast, 15 venelast, 3 valgevenelast, 8 ukrainlast, 4 poolakat ja 34 leedulast.

Valla külad:


Skats no Rucavas muižas uz Lietuvu 2.jpg|Šventoji jõe org
Leju cult spring - panoramio.jpg|Leja ohvriallikas
Klaustiņu akmens 5.jpg|Klaustiņi kivi
Kalna Urbāna senkapi.JPG|Kalna Urbāni muinaskalmed
Leju senkapi un Upuravots.JPG|Leja muinaskalmed
Čukānu laukakmeņu žogs.JPG|Čukāni kiviaed
Dzintarnieku viduslaiku kapsēta.JPG|Dzintarnieki keskaegne kalmistu
Ķirbas purvs 2019 05.jpg|Ķirba soo


## Viited

## Välislingid
Lank

**Lank** ehk raielank (*i.k. coupe*) on raiumiseks või vaigutamiseks määratud, looduses piiritletud metsaosa. Langiks nimetatakse ka juba raiutavat metsaosa. 

Langi laius on langi pikima mõõtmega risti olev mõõde. Langi eraldab looduses selleks volitatud isik. Eraldamine hõlmab langi nurkade (piiride) märgistamist, langi ja selle sidekäigu mõõdistamist, takseerabrissi koostamist. Varem oli tavaks langi nurgad tähistada postidega, kuhu kirjutati raieliik, raieaasta ja -pindala. 

## Viited
Małastów

**Małastów** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Gorlice maakonnas Sękowa vallas. Małastów asub Slovakkia piirist umbes 12 km kaugusel ja Gorlicest ligikaudu 11,5 km kagus.

## Viited
Thurni kuru

**Thurni kuru** (1274 m) on mäekuru Austrias Kitzbüheli Alpides. See ühendab Kitzbüheli Tiroolis ja Mittersilli Salzburgi liidumaal.

Jochberger Ache läte on mäekuru lähedal. Rida turbasoid mäekuru lähedal on 2004. aastast kaitsealused Ramsari märgalad.

## Tõstukid

Mäekurus on mitu tooltõstukit ja pinnatõstukit. Gondeltõstuk, mis ühendab Hollersbach im Pinzgau ja Thurni kuru suusakuurorti, avati 2005. aasta detsembris. 2005. aastal ühendas gondeltõstuk Hollersbachi piirkonda Kitzbüheli suusapiirkonnaga. Aga 2011. aasta suvel asendati Resterhöhe kaksiktooltõstuk ja Moseralmi pinnatõstuk uue moodsa eemaldatava kuueinimesetooltõstukiga, millel oli ilmamull ja istmesoojendus. Need tõstuki täiustused on osa suurest tõstuki parandamise kavast, mis algasid juba 2004. aastal. Sellest ajast alates on 15 uue gondel- ja tooltõstukiga vahetatud välja vanemad tooltõstukid kogu suusakuurordis.
Kluppimine

**Kluppimine ** on puude rinnasdiameetri mõõtmine klupiga. 

Ülepinnaline kluppimine on kasvava metsa iga puu rinnasdiameetri mõõtmine, mis on suurema töökuluga, kuid müüdava metsa mahu hindamisel täpsem kui teised kiiremad ja odavamad meetodid. Ühe hektari kasvava metsa raieala tähistamiseks, puude mõõtmiseks ja tähistamiseks kulub kolmel mõõtjal (kaks mõõdavad ja märgivad puid, üks kirjutab mõõtmistulemusi üles) umbes üks päev.

## Viited
Kluppimisleht

**Kluppisleht ** on tabel, kuhu kirjutatakse metsas kluppimise tulemused. Diameetriklassides puude loendamiseks kasutatakse tippimise meetodit, kus ruudu nurgad ja küljed märgivad kokku kaheksat puud ning diagonaalid kokku kaht puud.

## Näiteid

Puid saab raielangi kluppimisel loendada diameetriklasside kaupa.

## Viited
Lage ala

**Lage ala** (*unstocked area*) on  metsa arenguklass, mis tähistatab ala, kus loodusliku uuenemisega tekkinud peapuuliigiks sobivad puittaimed puuduvad või kuhu on rajatud metsakultuur, kuid kasvavate taimede arv ei ole veel metsa uuenemiseks piisav.
Toxoplasma gondii

***Toxoplasma gondii***  on parasiitne ainurakne eukarüoot, mis põhjustab nakkushaigust toksoplasmoos.

Toxoplasma gondii on levinud üle kogu maailma ning see on võimeline nakatama praktiliselt kõiki soojaverelisi loomi. Kodukass on teadaolevalt ainus peremeesorganism, milles see on võimeline paljunema. Toxoplasma gondii põhjustatav toksoplasmoos on eriti ohtlik imikutele, HIV ja AIDSi diagnoosi saanutele ja teistele nõrga immuunsüsteemiga inimestele.

Toxoplasma gondii avastasid 1908. aastal prantsuse teadlased Charles Nicolle ja Louis Manceaux.

## Viited
Metsagrupp

**Metsagrupp** oli Eesti NSV-s kasutusel olnud metsaklassifikatsioon. Tänapäeval Eesti metsi gruppidesse ei jagata.

Metsagruppe oli kolm, neist esinesid Eestis vaid kaks esimest: I – looduskaitsemetsad, parkmetsad, teedeäärsed ja maastikukaitsemetsad ning I grupi majandusmetsad; II – majandusmetsad; III – tööstusliku tähtsusega metsad. 

## Viited
Metsakategooria

**Metsakategooria** (*category, functional group*) on klassifikatsioon metsas toimuva ja metsaga seotud inimtegevuse reguleerimiseks. Eesti Vabariigi jaotatakse  metsad majandamis-(/kaitse-)režiimi alusel kolme kategooriasse: hoiu-, kaitse- ja tulundusmetsad.
Metsamahutabel

**Metsamahutabel** on kasvava metsa mahu määramiseks. Metsamahutabelid on jagatud kas kõrgusjärkude või tugikõrguste (tänapäevasemad ja täpsemad) järgi koostatud tabeliteks. Tabelist on leitavad vastavates läbimõõduastmetes olevate üksikpuude mahud nendest keskmiselt saadavate sortimentide lõikes. Tabelis olevad mahuklassid on pealkirjastatud  kas kõrgusjärkude või tugikõrguste (h_{24}) järgi.
Metsa kõrvalkasutus

**Metsa kõrvalkasutus** on marjade, seente, jmt. varumine ning metsa kasutamine rekreatsiooniks. 

## Vaata ka
*Metsaökosüsteemi teenused

## Kirjandus
*Akadeemilise Metsaseltsi Toimetised XXV. Metsa kõrvalkasutus Eestis. Tartu, 2011, 173 lk. Koostaja Jürgen Kusmin, toimetajad Triin Kusmin ja Toivo Meikar. ISBN 9789949913817
Metsavaru

**Metsavaru** ehk  metsaressurss (*forest  resource*)). Inimesele kasulik metsast saadav ning õigel metsa majandamisel taastuvad toidu- ja tooraine ning muud metsa kasulikud omadused. Jagatakse puidu-, tehnilisteks-, toidu-, sööda-, ravimtaimede ja puhkealade varudeks.

## Vaata ka
*Metsandus
*Metsa inventeerimine
Takseerimine

**Takseerimine** ehk **metsatakseerimine** (inglise keeles *forest mensuration*) on tööde kompleks, mille eesmärgiks on metsavarude (metsaressursside) mitmesuguste iseloomulike tunnuste (liigiline koosseis, puidu varu ja tootlikkus, seisukord tulevikus) hindamine ja arvestamine. Silmamõõdulisel takseerimisel ei ole selle viga keskealistes ja vanemates puistutes üldjuhul suurem kui 10%. Nooremates on vead suhteliselt suuremad.

## Kirjandus
*Krigul, T. 1972. Metsatakseerimine. Tallinn, Valgus. 348 lk.
*Vaus, M. 2005. Metsatakseerimine. Tartu, OÜ Halo Kirjastus. 178 lk.
Frederick Gowland Hopkins

Sir **Frederick Gowland Hopkins** (20. juuni 1861 – 16. mai 1947) oli inglise biokeemik.

Hopkins õppis meditsiini King's College Londonis, mille lõpetas 1894. aastal. 1901. aastal avastas ta aminohappe trüptofaani. 1914. aastal sai ta Cambridge'i Ülikooli biokeemia professoriks.

1929. aastal sai ta vitamiinide avastamise eest koos Christiaan Eijkmaniga Nobeli meditsiiniauhinna.

## Viited
Brixental

**Brixental** ("Brixeni org") on umbes 30 km pikkune Tirooli Alam-Inni oru kagupoolne kõrvalorg Austrias. Wörgli juures (513 m) Brixentali ja Inntali orud kohtuvad. Brixental kuulus 1312. aastast Salzburgile ja ühendati Tirooliga 1816. aastal, kui jõustus uus Euroopa kord.

Org asub Kitzbüheli Alpides ja selle peamine jõgi on Brixentaler Ache. Lauge mäekuru taga Brixen im Thale juures ulatub see Kitzbüheli suusakuurordini, mis on ühtlasi ringkonna keskus ja asub liidumaanteel (*[[Bundesstraße]]*) Salzburgi. 1875. aastast on orus ka Salzburgi–Tirooli raudtee.

Brixentali maastikku iseloomustavad siledad, peamiselt metsased mäed. Kaks tippu ulatuvad peaaegu 2000 m kõrgusele: Hohe Salve (1828 m, ka "Tirooli Rigi"), mis on kaugelt nähtav, ja Gampenkogel (1957 m).

Peamine asula on Hopfgarten im Brixental (623 m), kus org muudab suunda 70°. Teisi suuri külasid ei leidu enne ülemist orgu, sest seal on oru põhi laiem (vaata pilti): Brixen im Thale (794 m), kus ühineb mitu jõe lähet, ja eriti Kirchberg in Tirol (837 m), kus Spertental ühineb Brixentaliga mitte kaugel Kitzbühelist.

Oru alumises otsas – Westendorfi ja Hopfgarteni vahel – voolab Ache läbi kitsa kuristiku, läbi mille lookleb vaid *Bundesstraße* – raudteeliin hargneb niinimetatud Windau kurvis. Teine kitsas lõik on uure Itteri küla lähedal.

Selle suuremad kõrvalorud on (loetletud Wörglist ülesvoolu):

* alumises otsas *Nasenbachtal* Söllist, *Luechertal* (Bruckhäusli lähedal) ja *Bruggtal* (Griesi lähedal);
* *Schönbachtal* Hopfgarteni lähedal ja 2 pikka orgu tulemas lõunast, Kelchsauer Ache ja Windauer Ache;
* laias ülemises otsas (oru laius üle 1 km) on esialgu vaid väikesed külgojad; alles siis, kui Brixenisse sisenevad lähteojade orud: Lauterbach, *Schleicherbach* ja Brixenbach. Mitte kaugel sadulast Kitzbüheli suunas avaneb Kirchbergi lähedal Spertental, kuigi orograafiliselt nõrgub see põhja suunas.

Brixentaler Ache valgla katab umbes kolmandiku Kitzbüheli ringkonnast, millest suurema osa moodustavad Windauer ja *Kelchsauer Ache* lisajõed. Brixentaler Ache suubub Inni Wörglis.

## Panoraam

## Vaata ka

* Brixen im Thale
* Lauterbach
Vincent Ostrom

**Vincent Alfred Ostrom** (25. september 1919 – 29. juuni 2012) oli Ameerika Ühendriikide poliitilise ökonoomia teadlane, kes koos oma abikaasa Elinor Ostromiga lõi Indiana Ülikoolis 1973. aastal poliitilise teooria ja poliitika analüüsi töötoa, mida nad pidasid ja juhtisid koos 39 aastat.  

Vincent Ostrom kombineeris teadustöös teooria ja praktika ning keskendus peamiselt loodusvarade jätkusuutlikule kasutamisele, linnade ja külade haldamisele ning rahvusvaheliste institutsioonide uurimisele. Ta oli polütsentrilise valitsemise teooria teerajaja ehk uskus, et kattuva ja samaaegse otsustusprotsessi tulemusena tehakse avaliku sektori majanduses parimad valikud. 

## Viited
Kitsas lank

**Kitsas lank** on kuni 30 meetri laiune lageraielank.

Kitsaid lanke kasutatakse tavaliselt veerraie korral.
Christiaan Eijkman

**Christiaan Eijkman** (11. august 1858 – 5. november 1930) oli hollandi arst.

1875. aastal asus Eijkman Amsterdami Ülikooli õppima meditsiini ja sai Hollandi Ida-Indias sõjaväearstiks. Sõjaväearstina töötades haigestus ta malaariasse ja saadeti Hollandisse paranema. Hiljem osales ta Hollandi valitsuse korraldatud missioonil, mille eesmärgiks oli uurida beribeerit, mis tol ajal Hollandi Ida-Indiat laastas. 

Eijkman avastas beribeerit uurides juhuslikult, et seda põhjustab tiamiinipuudus.  Ta sai 1929. aastal koos Frederick Hopkinsiga vitamiinide avastamise eest Nobeli meditsiiniauhinna.

## Viited
Metsapõlv

**Metsapõlv** (*forest generation*).  Erinevateks metsapõlvkondadeks jaotatakse samas rindes olev puuliik vanuse erinevuse alusel. Kui elemendi vähemalt 10% üksikpuude vanused erinevad ülejäänutest enam kui kaks vanuseklassi (vastavalt puuliigile 20 (lehtpuud) või 40 (okaspuud) aastat),  moodustavad nad eri põlvkonnad. 

## Vaata ka
Puistu vanus
Liitunud võrastik

**Liitunud võrastik** esineb, kui puistus hakkavad puude võrad horisontaal- või vertikaalsuunas kokku puutuma.

## Vaata ka
*liitus
*liitunud puistu
Metsa uuenemine

**Metsa uuenemine** on protsess, mille tulemusena tekib uus puistu.

Metsa uuenemine hõlmab nii metsauuendust kui ka looduslikku metsa uuenemist.
Mittemetsamaa

**Mittemetsamaa** (*non-wooded area*) on Eesti NSV riigimetsade ja ka kolhooside ja sovhooside metsafondi hulka kuulunud maa, mis ei olnud ettenähtud metsa kasvatamiseks (muud kõlvikud, kasutamata maad ja eriotstarbelised maad).  Eesti Vabariigis mittemetsamaad metsade pindala hulka ei arvestata.

## Viited
Moodpuistu

**Moodpuistu** on enamesinev puistu samatüübiliste puistute kogumis. Erinevalt normaalpuistust ei pea olema täius 100% ja ei pea olema liht- puhtpuistu.
Mudelpuu

**Mudelpuu** (*sampletree*) on puistust kas juhuslikkuse meetodil või subjektiivselt  väljavalitud puu, mille mõõtmisandmeid statistiliselt töödeldes leitakse puistu vajalikud takseertunnused puistu tüvemahu määramiseks. Tuntakse mitmeid mudelpuude valimismeetodeid (keskmise mudelpuu, Draudti jne.). Määrangud mudelpuude juures tuleb teha suure täpsusega, et võimalikult vähendada üldistuses tehtavat viga.
Planšett

**Planšett** on riigimetsa puistute paiknemise kartograafiline kujutis mõõtkavas 1:10000. Kujutatud on metsakvartalite  piirid, paigutus ja numbrid, puistute ja eraldiste asend, nende numbrid, teed, kraavid, veekogud ning muu  üldtopograafiline olukord. Veekogud ja kraavid on planšetil kujutatud sinisega.

Praegu üldiselt planšette enam ei joonestata ega trükita. Vanad planšetid on hoiul Sagadi muuseumis.

## Viited
Pooltarbepuu

**Pooltarbepuu** (*partly commercial tree*) on puu, millest on võimalik valmistada tarbepuitu,  kuid seda mitte kogu tüve läbimõõdult võimaldavas pikkuses. Tänapäeval vähekasutatav mõiste.

## Vaata ka
kahjustatud puu

küttepuu
Tarbepuu

**Tarbepuu** (*commercial tree*) on lankide hindamisel kasutatud  mõiste. Kvaliteedilt puistu paremad puud, mis üle 20 m kõrguse korral võimaldavad nendest valmistada üle 6,5 m , alla 20 m kõrguse korral aga vähemalt 1/3 tüve pikkuses tarbepuitu (palgid, notid, vineeripakud). Tänapäeval asendab tarbepuu mõistet – terve puu.
Terve puu

**Terve puu** on  puu, millest saab valmistada vähemalt 3 m pikkust ja vähemalt 6 (7) cm ladvapoolse otsa kooreta läbimõõduga tarbematerjali, mis pole küttepuit.
Tugikõrgus

**Tugikõrgus** on  elemendi 24 cm jämeduse puu keskmine kõrgust. Tugikõrgus on arvutatav mõõdetud mudelpuude läbimõõtude ja kõrguse paaride alusel toetudes niinimetatud suhtelistele läbimõõtudele. Selleks kasutatakse vastavaid tabeleid või lähendeid.
Peapuuliik

**Peapuuliik**  (*main tree species*) on esimese rinde puuliik, mis antud metsakasvatuslikes ja majanduslikes tingimustes vastab kõige paremini püstitatud  majanduslikule eesmärgile. Ei pea olema enamuspuuliik.
Pehmelehtpuud

**Pehmelehtpuudeks** ehk **peenelehisteks lehtpuudeks** nimetatakse kiirekasvulisi hajulisoonelisi puuliike (kask, haab, must ja hall lepp, pärn, pappel, remmelgas). 

Eestis on enamlevinud pehmelehtpuuliigid kask, haab, hall- ja sanglelepp ning paju. Seda klassifikatsiooni kasutatakse näiteks boniteerimismudeli puhul. 

## Vaata ka
*kõvalehtpuud

## Viited
Tulundusmets

**Tulundusmets** (*production forest*).  Selle kategooria metsa juhtfunktsiooniks on peamiselt puidu või muu omanikule rahalist tulu toova teenuse tootmine.

## Viited
Tüves (metsandus)

**Tüves** (inglise keeles *log*) on langetatud puu laasitud tüveosa, millelt on eemaldatud edasises töötlemises mittekasutatav ladvaosa ja oksad. Tänapäeval vähekasutatav mõiste.
Virnmaterjal

**Virnmaterjal** (ingl. *stockpile wood*) on virnastatud küttepuit, hagu, enamasti ka paberipuit jm metsamaterjal.

## Vaata ka
*Virnatäiuse koefitsient
Vähetootlik mets

**Vähetootlik mets** või **vähetootlik metsamaa** on metsamaa, millel puistu kasvunäitajad on madalamad Va boniteediklassist.

Soomes oli 2005. aastal vähetootliku metsamaa pindala 2 670 000 hektarit.

## Viited
Takseertunnus

**Takseertunnus** on puistu takseerimisel mõõdetav või määratav tunnus (koosseis, täius, rindelisus, tüvemaht, elemendi keskmine kõrgus, kahjustused jne).
Vanusklass

**Vanusklass** või vanuseklass on pehmelehtpuuliikidel 10 aastat ning okaspuudel ja kõvalehtpuuliikidel 20 aastat.
Pape järv

**Pape järv** (ka **Pāpe järv**, läti keeles *Pāpes ezers* või *Papes ezers*) on järv Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas. Järve pindala on 12,05 km². Järve suurim sügavus on 1,1 m.

Järve ümbruses asub Pape maastikukaitseala.

Järve eraldab merest 1-2 kilomeetri laiune rannaluidete riba. See asub merepinnast 0,1 meetri kõrgusel. 1834. aastal kaevati järve merega ühendav Pape kanal, ühtlasi rajati selle algusse järve veetaset reguleeriv lüüs. 1966. aastal kaevati järve suubuv Līgupe–Paurupe kanal, mis kiirendas järve veevahetust.

Kaldajoone pikkus on 40,4 km. Sellel on arvukalt lahesoppe ja sõltuvalt vee tasemest 5–12 saart. Kaldaid palistab 1-2 kilomeetri laiune veetaimestiku riba. Kaldad on madalad, põhi mudane. Mudakiht on ligi 5 meetri paksune.

Kuigi Läänemeri pole kuigi soolane, mõjutab selle aeg-ajalt järve tungiv vesi siiski järve elustikku. Pape järvest on leitud 12 liiki kalu. Seal elutsevad linask, nurg, haug, särg, roosärg, koger, hõbekoger, ahven, kiisk, viidikas ja mudamaim.

Valdava osa veetaimestikust moodustavad pilliroog, tarnad, kõrkjad, kilbukad ja penikeeled. Seal kasvavad ka valge vesiroos, väike vesiroos, lääne-mõõkrohi, kamm-penikeel ja harilik skorpionsammal. Kaitsealustest taimedest on seal esindatud silmjärvikas ja meri-näkirohi. Veetaimestikust vabad osad on kohalikelt elanikelt omad nimed saanud: Veitu dziļums, Skolas dīķis, Brušvītu dziļums, Šāvēja dīķis, Lankuču dziļums, Gaiļa līcis, Ezermaļu dīķis, Līgupes dīķis, Kallas dziļums, Menceļa dīķis ja Trumpenieku dīķis. 

## Viited
Mazais Baltezers

**Mazais Baltezers** on järv Lätis Ādaži piirkonnas, kohati jääb selle kallastele ka Ropaži piirkond. 

Järv asub merepinnast 0,1 meetri kõrgusel. Selle veetaset alandas XX sajandi alguses rajatud Baltezersi kanal, mis suubub Lielais Baltezersisse.

Järve kaldad on kohati lauged, kohati järsud. Järvel on üks saar. Põhi on osalt mudane, osalt aga liivane. Järves elab 12 liiki kalu.

Asulaist asuvad järve kallastel Baltezers ja Alderi, Garkalne piirkonda kuulub Baltezers. Aastail 1903–1904 ehitati Alderi mõisa juurde pumbajaam, mis hakkas Riia linna mageveega varustama. Tänapäeval on pumbajaama rajatud Riia veevarustuse muuseum.

## Viited
Üleseisnud puistu

**Üleseisnud puistu** ehk **üleiganenud puistu** on puistu, mis on oma vanuselt ületanud küpsusvanuse ühe vanusklassi võrra.

## Vaata ka
*küps mets
Lielais Baltezers

**Lielais Baltezers**  on järv Lätis Ropaži ja Ādaži piirkonnas. 

Järv asub merepinnast 0,1 meetri kõrgusel. Selle veetaset alandas 1,8 meetri võrra XX sajandi alguses rajatud Jugla kanal; enne kanali rajamist oli tegemist umbjärvega.

Järve kaldad on  lauged. Põhi on osalt mudane, seal esineb murdunud puid. Järves elab 13 liiki kalu.

Lielais Baltezersis on kuus saart kogupindalaga 14,5 ha.  Saarad on Ropažu sala (Ropaži saar, 4,5 ha), Priežu sala (Männisaar, 3,7 ha), Auzu sala (Kaerasaar, 3 ha), Liepu sala (Pärnasaar, 2,8 ha), Jaunā sala (Uus saar, 1,4 ha) ja Mazā sala (Väike saar, 0,5 ha). Aastal 1977 moodustati saarte ja seal kasvava metsa kaitseks hoiuala, kus on rikkalik soontaimede koosseis. Saartel kasvavad männid ja pärnad, kallastel ka sanglepad. 

Asulaist asuvad järve kallastel Ādaži piirkonnas Baltezers, Garkalne piirkonda jäävad Priedkalne, Bukulti ja Baltezers.

## Viited
Intensiivne metsakasvatus

**Intensiivne metsakasvatus** on suhteline mõiste, mis tavaliselt viitab 10-20 aastase raieringiga puistu kasvatamisele. Sobivateks puuliikideks on Eestis hübriidhaavad, mujal ilmas ka eukalüptid, männid. Intensiivse metsakasvatuse jaoks rajatakse istandikud. Ka metsamaal Eestis oleks majanduslikult tasuv kasvatada  viljakamates kasvukohtades näiteks 40-50 aastase raieringiga kuusikuid ja kaasikuid, kuid seda ei võimalda administratiivselt kehtestatud raievanused.
Kasvuklass

**Kasvuklass** ehk Kraft-i klass on puistus kasvavate puude suhtelise konkurentsi kirjeldamiseks. Klasse on kokku viis.

## Viited
George Hoyt Whipple

**George Hoyt Whipple** (28. august 1878 – 1. veebruar 1976) oli Ameerika Ühendriikide arst, arstiteadlane ja pedagoog. 

Whipple õppis meditsiini Johns Hopkinsi Ülikoolis ja Yale'i Ülikoolis. Ta lõpetas Johns Hopkinsi 1905. aastal ja töötas ülikoolis kuni 1914. aastani. 1921. aastal asus ta tööle Rochesteri Ülikooli, kus töötas kuni pensionile jäämiseni. 

1934. aastal sai ta koos George Minoti ja William Murphyga Nobeli meditsiiniauhinna makrotsütaarse aneemia ravi avastamise eest.
 
## Viited
Kitsavõraline puu

**Kitsavõraline** on selline puu või põõsas, mille võra on keskmisest kitsam. Kitsavõralisus on pärilik omadus.

Kitsavõraliste puude näideteks on püramiidtamm, serbia kuusk.

Puude sortidele, mille iseloomulikuks tunnuseks on kitsas ja sammasjas võra, antakse tihti sordinimi 'Fastigiata'.
Looduslik puistu

**Looduslik puistu** on peale häiringut juurevõsudest, kännuvõsudest või vabalt levivatest seemnetest kasvama hakanud puistu. Puistu tekkimise kiirendamiseks kasutatakse looduslikule uuendusele kaasaaitamist (mineraliseeritud ribade ja lappide tekitamist) ja  seemnepuude jätmist.
Lumevaalimine

**Lumevaalimine** ehk **lumevaal** on (enamasti noorte) puude paindumine (kuni maapinnani), kui puuvõradesse koguneb märg ja raske lumi.

## Vaata ka
*lumemurd

## Välislingid
*Lume vaalimine (video)
Slamsti

**Slamsti** on küla (*mazciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Dunika vallas.

Küla asub valla loodeosas.

2006. aastal elas külas 3 inimest. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.

## Viited
Eeluuendus

**Eeluuendus**  on alusmetsas kasvavad puud, mis ei vasta üldiselt järelkasvu nõuetele, aga mis näiteks peale lageraiet võivad jõuda koos järelkasvupuudega puistu põhirinnetesse. Eestis on tavaliseks eeluuenduseks alusmetsakuused, mille kõrguskasv on valguse puuduse tõttu väiksem külgvõrsete kasvust. 

Eeluuenduse säilitamine raiete tegemisel on kasulik nii majanduslikult kui ka tulevase puistu elurikkuse suurendamiseks. Eeluuenduse kuuskede kohastumine peale raiete  toimub mõne aasta jooksul, mil uutele võrsetele tekivad  suurenenud valgustugevuse tingimustes tõhusalt fotosünteesivad okkad. 

## Viited
Metsanduse arengukava

**Metsanduse arengukava** on metsapoliitika alusdokument. 

## Välislingid
*Eesti metsanduse arengukava aastateks 2021-2030
*Soome Vabariigi metsanduse strateegiadokument (''National Forest Strategy 2025'')
Metsateatis

**Metsateatis** on metsaomanikult riigile esitatav dokument, kus ilmutatakse kavatsust teha mõnda metsamajanduslikku tööd (raie, kultuuri hooldamine jne). Metsateatis ei kohusta kavatsust ellu viima.

Metsateatise esitamist reguleerib Eesti metsaseaduse paragrahv 41. Metsateatis tuleb esitada Keskkonnaametile. Metsateatist esitamata võib metsaomanik raiuda kuni 20 tihumeetrit puitu kinnisasja kohta aastas.

## Välislingid
* Metsateatisest Keskkonnaameti kodulehel
Piitsutamine (metsandus)

**Piitsutamiseks** nimetatakse protsessi, kus ühe puu peenikesed (rippuvad) oksad liiguvad tuule käes ja erodeerivad (uuristavad) lähedaloleva puu võra.

Näiteks võivad kiiremakasvulise kase oksad piitsutada noore männi võra.
Raiemaht

**Raiemaht** on raieks kavandatud või juba raiutud puidu maht (tavaliselt tihumeetrites). 

## Eesti
2019. aasta raiemaht Eestis oli Keskkonnaagentuuri spetsialistide eksperdihinnagu järgi (satelliidipiltidelt leitud lagedate alade võrdlus lageraieteatistega) hinnanguliselt 11 300 000 tihumeetrit. Statistilise metsainventeerimise (SMI) alusel oli 2018. aasta raiemaht 12 741 000 tihumeetrit ja 2017. aastal 12 508 240 tihumeetrit.

## Viited
Raierahu

**Raierahu** on ajavahemik, mil metsaomanik väldib võimalikult uuendus- ja harvendusraiete tegemist. Tavaliselt kavandatakse kevadperioodile, millal toimub lindude intensiivne pesitsemine.
Tüvemaht

**Tüvemaht** on puu tüve ruumala. Tavaliselt antakse kuupmeetrites.

## Vaata ka
*vormiarv
*Ozolinši tüvemoodustaja mudel
Sotsiaalnõustamine

**Sotsiaalnõustamine** on kutsetegevus, kus aidatakse inimestel jõuda selleni, mis nende enda jaoks parim on. Saavutada inimesel see heaolutunne, mida ta vajab. Sotsiaalnõustajal on vastav haridus või koolitus.
Valgustingimused

**Valgustingimused** on üldmõiste tavaliselt metsa alla jõudva fotosünteetiliselt aktiivse valguse hulga ja omaduste kirjeldamiseks.
Vana mets

**Vana mets** on suhteline mõiste, mis seondub metsaökosüsteemi arenguga, puistu visuaalse olemusega ja puude bioloogilise elueaga. Hall-lepik võib olla vana juba paarikümneaastaselt, kuid männikud hakkavad vana metsa moodi välja nägema oluliselt hiljem.   

## Vaata ka
ürgmets
Hohe Salve

**Hohe Salve** on hästituntud mägi Kufsteini, Wörgli ja Kitzbüheli vahel Austria Tirooli liidumaal. See on Kitzbüheli Alpide osa ja selle hüüdnimi on *Tirooli Rigi*. Selle tipu kõrgus on 1828 m merepinnast ning ilusa ilmaga on hea vaade Kõrg-Tauernile ja Zillertali Alpidele, samuti Wilder Kaiserile, mis asub Hohe Salvest vahetult põhja pool. Ülevalt võib näha ka Großglocknerit ja Großvenedigerit.

## Omadused

Mäel on väga silmatorkav kooniline välimus. Tipus on vana palverännukabel, restoran ja ülekandemast. Lisaks teenindab tippu kaks gondeltõstukit Söllist ja Hopfgartenist. Tipurestoran ja -kirik kuuluvad Westendorfi kihelkonnale; ülekandemast Hopfgartenile.

Talviti on Hohe Salve osa *Skiwelt [[Kaiseri mäed|Wilder Kaiser]]/[[Brixental]]i* suusapiirkonnast ning siin on mitu laskumist tipust ümberkaudsetesse küladesse: Söll, Itter, Hopfgarten ja Brixen im Thale.

Oma kuju ja asukoha tõttu on Hohe Salve ka populaarne alguspunkt tiibvarjuritele.

Nimi on tõenäoliselt retoromaani päritolu.

## Hohe Salve ülekandemast

Hohe Salve saatja seisab Hopfgarteni territooriumil ja seda haldab ORS. See edastab saateid Kirde-Tiroolile, osale Miesbachi ringkonnast ja Rosenheimi ringkonnale Baieris, samuti väikesele osale Salzburgi liidumaa lääneosas.

## Galerii


Pilt:Soell+HoheSalve.jpg|Hohe Salve (lumega kaetud) vaadatuna Söllist (põhja poolt)
Pilt:HoheSalve_Nordhang.jpg|Mäe põhjanõlv talvel
Pilt:Paragliding start1.jpg|Tiibvarjuri start Hohe Salvelt
Pilt:HoheSalve Sendemast.jpg|Ülekandemast tipus
Pilt:Hohe Salve.JPG|Hohe Salve lõunakülg
Myth Takes

**"Myth Takes"** on ansambli !!! stuudioalbum (2007). 

## Lood
# "Myth Takes" - 2:24
# "All My Heroes Are Weirdos" - 3:04
# "Must Be the Moon" - 5:56
# "A New Name" - 4:54
# "Heart of Hearts" - 6:02
# "Sweet Life" - 3:46
# "Yadnus" - 5:13
# "Bend Over Beethoven" - 8:06
# "Break in Case of Anything" - 3:39
# "Infinifold" - 5:11
Tekkeviis (metsandus)

**Tekkeviis** on puistu tekkimise viis. Eristatakse seemnetekkelist ja vegetatiivset (juurevõsud, kännuvõsud) viisi.
Rinnakõrgus

**Rinnakõrgus** on kõrgus puu juurekaelast, mille kohalt mõõdetakse rinnasdiameeter. Rinnakõrgus on saanud nime keskmist kasvu inimese rinna kõrguse järgi, tavaliselt on rinnakõrguseks määratletud 1,3 meetrit.
Vikeni maakond

**Vikeni maakond** oli maakond Norras aastatel 2020–2023. Ta asus Lõuna-Norras Østlandeti piirkonnas. Maakond moodustati 1. jaanuaril 2020 jõustunud haldusreformiga Akershusi, Buskerudi ja Østfoldi maakonna ning veel kolme valla liitmisel. Reform tühistati osaliselt ning 1. jaanuaril 2024 jõustunud muudatusega taastati Vikeni maakonna alal endised kolm maakonda.

## Vallad
Maakonnas oli 51 valda (sulgudes elanike arv seisuga 1. jaanuar 2020).

## Viited
Strange Weather, Isn't It?

**"Strange Weather, Isn't It?"** on ansambli !!! stuudioalbum (2010). 

## Lood
# "AM/FM" - 4:55
# "The Most Certain Sure" - 5:39
# "Wannagain Wannagain" - 3:50
# "Jamie, My Intentions Are Bass" - 5:06
# "Steady as the Sidewalk Cracks" - 4:25
# "Hollow" - 2:48
# "Jump Back" - 3:21
# "Even Judas Gave Jesus a Kiss" - 5:45
# "The Hammer" - 4:54
THR!!!ER

**"THR!!!ER"** on ansambli !!! stuudioalbum (2013). 

## Lood
# "Even When the Water's Cold" - 3:48
# "Get That Rhythm Right" - 5:06
# "One Girl / One Boy" - 4:04
# "Fine Fine Fine" - 3:54
# "Slyd" - 4:15
# "Californiyeah" - 4:34
# "Except Death" - 4:37
# "Careful" - 5:37
# "Station (Meet Me at The)" - 3:55
As If

**"As If"** on ansambli !!! stuudioalbum (2015). 

## Lood
# "All U Writers" - 4:53
# "Sick Ass Moon" - 4:21
# "Every Little Bit Counts" - 3:14
# "Freedom! '15" - 6:00
# "Ooo" - 3:44
# "All the Way" - 4:36
# "Til the Money Runs Out" - 4:31
# "Bam City" - 3:25
# "Funk (I Got This)" - 4:41
# "Lucy Mongoosey" - 3:21
# "I Feel So Free (Citation Needed)" - 8:39
Shake the Shudder

**"Shake the Shudder"** on ansambli !!! stuudioalbum (2017). 

## Lood
# "The One 2" - 4:26
# "DITBR (Interlude)" - 0:48
# "Dancing Is the Best Revenge" - 4:41
# "NRGQ" - 4:30
# "Throw Yourself in the River" - 3:55
# "What R U Up 2Day?" - 4:27
# "Five Companies" - 3:59
# "Throttle Service" - 4:37
# "Imaginary Interviews" - 4:47
# "Our Love (U Can Get)" - 4:27
# "Things Get Hard" - 3:29
# "R Rated Pictures" - 5:19
Agderi maakond

**Agderi maakond** on Lõuna-Norras Sorlandeti piirkonna maakond, mis loodi 1. jaanuaril 2020 Vest-Agderi ja Aust-Agderi maakonna liitmisel.

## Vallad
Maakonnas on 25 valda.

## Viited
Wallop

**"Wallop"** on ansambli !!! stuudioalbum (2019). 

## Lood
# "Let It Change U" - 3:18
# "Couldn't Have Known" -  3:35
# "Off the Grid" - 3:48
# "In the Grid"	- 1:26
# "Serbia Drums" - 3:39
# "My Fault" - 3:39
# "Slow Motion" - 3:45
# "Slo Mo" - 0:38
# "$50 Million"	- 3:56
# "Domino" - 3:41
# "Rhythm of the Gravity" - 3:24
# "UR Paranoid"	- 4:17
# "This Is the Door" - 3:52
# "This Is the Dub" - 2:14
Innlandeti maakond

**Innlandeti maakond** on Lõuna-Norras Østlandeti piirkonna maakond, mis loodi 1. jaanuaril 2020 Opplandi ja Hedmarki maakonna liitmisel.

## Vallad
Maakonnas on 46 valda.

## Viited
Jon Matsumoto

**Jonathan Richard Matsumoto** (sündinud 13. oktoobril 1986 Ottawas) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana Saksamaa kõrgliigaklubis Kölner Haie.

Aastatel 2004–2007 mängis ta Bowling Green State University jäähokimeeskonnas.

2006. aastal valis Philadelphia Flyers ta NHL-i ''draft''is 79. valikuna. NHL-is on ta mänginud ühel hooajal Carolina Hurricanesis (2010–11) ja ühel hooajal Florida Panthersis (2011–12). Aastatel 2007–2014 mängis ta peamiselt American Hockey League'i klubides. 2010. aastal valiti ta AHL-i tähtede mängule.

Alates 2014. aastast on Matsumoto mänginud Saksamaa kõrgliigas. Saksamaal on ta mänginud kokku viies klubis: hooajal 2014–15 Schwenninger Wild Wingsis, hooajal 2015–16 Augsburger Pantheris, aastatel 2016–2018 EHC Münchenis, hooajal 2018–19 Iserlohn Roostersis ja alates 2019. aastast Kölner Haies. Aastatel 2017 ja 2018 tuli ta EHC Müncheniga Saksamaa meistriks.

## Välislingid
* Jon Matsumoto NHL.com lehel
* Jon Matsumoto hockeydb.com lehel
Garrett Roe

**Garrett Roe** (sündinud 22. veebruaril 1988 Viennas, Virginias) on USA jäähokimängija, kes mängib vasaku ääreründaja või keskründajana Šveitsi kõrgliiga klubis ZSC Lions.

Aastatel 2004–2007 mängis ta United States Hockey League'i klubis Indiana Ice ja aastatel 2007–2011 St. Cloud State University jäähokimeeskonnas.

2008. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is Los Angeles Kingsi poolt 183. valikuna, kuid NHL-is ei ole ta karjääri jooksul kunagi mänginud. Aastatel 2011–2013 mängis ta NHL-is üks aste madalamal American Hockey League'is, kuuludes Adirondack Phantomsi meeskonda.

Alates 2013. aastast on Roe mänginud Euroopas. Hooajal 2013–14 mängis ta Austria kõrgliiga klubis Salzburgi EC Red Bull. Ta jõudis sel hooajal Salzburgi Red Bulliga Austria meistrivõistlustel finaali, kus kaotati HC Bolzanole.

Aastatel 2015–2017 mängis Roe Rootsi kõrgliiga klubis Linköpings HC ja aastatel 2017–2019 Šveitsi kõrgliiga klubis EV Zug. Hooajal 2018–19 võitis ta Zugiga Šveitsi karika. Samal hooajal jõuti Šveitsi meistrivõistlustel finaali, kus kaotati SC Bernile mängudega 1:4. Väljalangemismängudes oli Roe klubikaaslase Lino Martschini kõrval resultatiivseim mängija (mõlemad 17 punkti). 2019. aasta aprillis sõlmis ta kaheaastase lepingu Lionsiga.

Roe kuulus USA jäähokikoondisse 2018. aasta taliolümpiamängudel.

## Välislingid
* Garrett Roe hockeydb.com lehel
Tihnik

**Tihnik** (ka **padrik, rägastik**) on väga tiheda ja raskesti läbipääsetava puittaimestikuga ala, mets või võsa.

## Välislingid
Clementinenthali suvemõis

**Clementinenthali suvemõis** oli 19. sajandi I poolel baltisaksasest kaupmehe ja töösturi Georg Eggersi rajatud suvemõis Narva maantee ja Kuristiku tänava ristmiku piirkonnas. Suvemõisa peahoone asub tänapäeva Joa tänava ääres. Suvemõis nimetati Eggersi abikaasa Clementine järgi Clementinenthaliks. 

1840. aastal valmis ka mõisa pea- ja kõrvalhoone.

1880 liideti suvemõisaga valdustega seni eritingimuste alusel kasutada olnud Hundikuristiku piirkond, mille ehteks olev Hundikuristiku joastik piirab ka Clementinenthali suvemõisa aeda. 19. sajandi lõpus jagunes Clementinenthal mitmeks väikseks suvemõisaks või suvituskrundiks.

## Hundikuristiku lubjatehas
Georg Eggers rajas suvemõisas lähedale lubjatehase, mis hakkas toodangut andma 1844. aastal. 

## Viited

## Välislingid
*Kadrioru suvemõis