open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Konrad Pfaff

**Konrad  Pfaff** (15/27. oktoober 1872 Tallinn – 20. november 1935 Tartu) oli Eesti arst.

Õppis 1891–1897 (lõpetas) Tartu ülikoolis arstiteadust.

Töötas 1897–1900 assistendina Mellini kliinikus Tartus, alates 1897 ka praktiseeriv arst Tartus.
Sammalhabe

**Sammalhabe** on tegelane Eno Raua lasteraamatust "Naksitrallid".

Ta on väikest kasvu rohekate riiete ja kübaraga mehike, kellel on pehmest samblast habe, kus kasvavad ilusad punased pohlad.

Sammalhabe on naksitrallidest kõige tasakaalukam ja rahulikum. Ta tunneb end tugevalt seotud olevat loodusega, näiteks ei maga ta metsas ööbides kunagi kusagil mujal kui otse maapinnal lõkkeaseme ääres. Ta tunneb hästi loodusravi (põdrasamblatee Kingpoole köha vastu, rassi-nimeline taim rottide vastu) ning suhtleb hoolivalt loomadega (rästik Rudolf, linnupesa valvamine oma habemes jm).

Ta on välja öelnud lause "Looduses peab valitsema tasakaal."

Sammalhabe on saanud nime Eno Raua kunagise pseudonüümi Eno Sammalhabe järgi.
Krae (Naksitrallid)

**Krae** on väike pruun segavereline koerake Eno Raua lasteraamatust "Naksitrallid".

Ta ilmub välja näiliselt eikusagilt, ent niipea kui Muhv autoukse paotab, et loomake sisse lasta, hakkabki koer vaid truult Muhvi kannul käima.
Olenjoki rahvusuluss

**Olenjoki rahvusuluss** ehk **Ölööni uluss** (ka *Olenjoki evengi rahvusrajoon*)  on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Sahha Vabariigi põhjaosas. Piirneb läänes Krasnojarski kraiga.

Läbi ulussi voolab Olenjoki jõgi ja Anabari jõgi.

Ulussi halduskeskus on Olenjoki küla.

1989. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 4011, neist 54,3% evengid.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 4091, neist 63% evengid, 30% jakuudid ja 4% venelased.

Pindalalt on see Sahha suurim uluss (võrdluseks on see veidi suurem kui Poola).

Uluss jaguneb neljaks kohalikuks omavalitsuseks (*nasleg*):
#Šologoni nasleg (keskus Ejik)
#Kirbei nasleg (keskus Harõjalahh)
#Žilinda nasleg (keskus Žilinda)
#Olenjoki nasleg (keskus Olenjok)

## Viited
Anabari jõgi

**Anabar** (vene *Анабар* (Anabar), jakuudi *Анаабыр* (Anaabõr)) on jõgi Aasias  Sahha loodeosas. 

Moodustub Suur-Kuonamka ja Väike-Kuonamka ühinemisel Anabari platool. Voolab järskude kallastega orus, Põhja-Siberi madalikul laias orus. Suubub Laptevite mere Anabari lahte. Suubumisel moodustab madalaveelise estuaari.

Suuremad lisajõed on Udja, Ebeljahh, Suolama ja Harabõl.

Jõe ääres asuvad Saskõlahh, Ebeljahh ja Jurjung-Haja.

Anabari pikkus on 939 km, valgla pindala umbes 100 000 km&sup2;.

Jõe järgi on nime saanud Anabari rahvusuluss.
Anabari rahvusuluss

**Anabari uluss** ehk **Anaabõri rahvusuluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi põhjaosas. Piirneb läänes Krasnojarski krai Taimõri rajooniga.

Läbi ulussi voolab Anabari jõgi.

Ulussi halduskeskus on Saskõlahhi küla.

2000. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 4024, neist 25% dolgaanid, 27% jakuudid ja 19% venelased. Evenke oli 14,02% rahvastikust ja eveene 6,61%.

Uluss jaguneb kolmeks kohalikuks omavalitsuseks (*nasleg*):
#Ebeljahhi nasleg (keskus Ebeljahh)
#Jurjung Haja nasleg (keskus Jurjung Haja)
#Saskõlahhi nasleg (keskus Saskõlahh)

## Viited
Kuljus (rahvatantsurühm)

**Kuljus** on Tallinna Tehnikaülikooli tantsuansambel. 

Kuljus sai alguse 1949. aastal, kui tollase TPI majandusteaduskonnas tuli kokku seltskond noori, kes tahtsid tantsida. Õpetajaks kutsuti Salme Valgemäe. Kuljuse nimi võeti kasutusele alles 1962. aastal Salme ja Ott Valgemäe samanimelise tantsu järgi, kui visa tantsimise tulemusena saadi rahvakollektiivi aunimetus. Kuljust ja Salme Valgemäe tööd autasustati 1974. aastal Eesti NSV teenelise kollektiivi aunimetusega. 1977. aastal lisandus Üleliidulise leninliku komsomoli preemia laureaadi tiitel. 

1949–1974 oli kunstiline juht Salme Valgemäe. 1974–1999 juhtisid ansamblit Pill ja Ülo Luht. 1999. aasta sügisest 2000. aasta kevadeni juhendas Kuljuse põhikoosseise Ivar Lett. 2001. aasta sügisest on ansambli juhiks Marina Kuznetsova. 

Kuljuses tantsib üle saja tantsija kuues rühmas: I, II, III põhikoosseis, noorem rühm, noorem vilistlasrühm ja vanem vilistlasrühm. 

Kuljus on Eesti Rahvatantsuansamblite Liidu liige. MTÜ Kuljus Klubi on kantud Eesti mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse.

## Tunnustus
* 2009 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (sisuka hooaja ning tantsukultuuri edendamise ja propageerimise eest)

## Välislingid
*Kuljuse veebileht (vaadatud 26.08.2012)
*Repertuaar
*Videoklipp
Muhv (Naksitrallid)

**Muhv** on naksitrall, tegelane Eno Raua lasteraamatutest.

Muhv on pisikest kasvu turrisjuukseline mehike, kes kannab tavaliste riiete asemel seljas suurt kohevakarvalist tõmblukuga muhvi, millest ainult peanupp ja jalalabad välja paistavad.

Ta on naksitrallidest kõige melanhoolsem ja sentimentaalsem. Ta armastab lugeda ja kirjutada luuletusi ning saadab iseendale kirju. Ta nostalgitseb ning meenutab sageli oma kauget lapsepõlve ja vanemaid, kes kandsid samuti mõnusaid sooje muhve. Muhvile kuulub ka pisike punane furgoonauto, millega naksitrallid ilma mööda seiklevad.

Naksitralli-lugude lõpupoolel saab Muhvile ka truu kaaslase koerakese Krae näol.

Eesti Lastekirjanduse Keskus annab välja Muhvi auhinda.
Peptiidside

**Peptiidside** on kovalentne side valgu molekuli ehitusse kuuluvate aminohappejääkide vahel. See on neljast aatomist koosnev funktsionaalne rühm (-CO-NH-), mida nimetatakse amiidrühmaks või peptiidrühmaks.

## Süntees

Peptiidside moodustub siis, kui ühe molekuli karboksüülrühm reageerib teise molekuli α-aminorühmaga. Ühe molekuli karboksüülrühm (-COOH) kaotab vesiniku ja hapniku ning teise molekuli aminorühm (-NH2) kaotab ühe vesiniku ning toimunud kondensatsioonireaktsiooni käigus eraldub vesi (H2O). Reaktsiooni tasakaal on kallutatud pigem hüdrolüüsi kui sünteesi poole ja seega on peptiidsideme moodustumiseks vaja lisa energiat. Elusorganismides saadakse see energia ATP molekulidelt ning reaktsiooni viivad läbi spetsiifilised ensüümid.

## Peptiidsideme omadused
Kuigi peptiidsideme karbonüülse süsiniku ja amiinse lämmastiku vahel on üksikside, on sel kaksiksidemele omaseid tunnuseid: peptiidsideme pikkus jääb tavalise C-N üksiksideme (1,49 Å) ja C=N kaksiksideme (1,27 Å) vahele, tüüpiliselt on see 1,32 Å pikkune. Lisaks ei ole võimalik rotatsioon peptiidsideme ümber. Kaksiksideme omadused on eelduseks ka sellele, et ühes peptiidsidemega seotud aminohappe paaris on kuus aatomit ühes tasapinnas, teisisõnu peptiidside on planaarne. Ühte tasapinda jääb ühe molekuli α-süsinik ja karbonüülrühm (C=O) ning teise molekuli NH-rühm ja α-süsinik. Planaarne peptiidside võib esineda kahes konfiguratsioonis. Kui kaks α-süsinikku asetsevad peptiidsideme suhtes vastaskülgedel, on tegu trans-konfiguratsiooniga, kui asetsevad samal küljel, on tegu cis-konfiguratsiooniga. Valkudes on peaaegu kõik peptiidsidemed trans-konfiguratsioonis. Cis-konfiguratsioon on takistatud, kuna sellises asetuses on aminohapete kõrvalahelad väga lähestikku, mistõttu toimuvad steerilised kokkupõrked. Erandiks on kahe proliini vaheline side, kus steerilised kokkupõrked toimuvad mõlemal juhul ja seega esineb valkudes sageli mõlemaid vorme. 

### Laeng
Valkude sünteesi jaoks väga oluline omadus on see, et peptiidside on laenguta, mis võimaldab peptiidahelatel moodustada tihedalt kokku pakitud globulaarseid struktuure.

### Füüsikalised omadused
Peptiidside neelab valgust lainepikkusel 190–230&nbsp;nm, mis muudab selle eriti vastuvõtlikuks UV-kiirgusele.

## Lagundamine
Nagu ülalpool mainitud on reaktsiooni tasakaal kallutatud hüdrolüüsi poole. Sellegipoolest on peptiidside väga stabiilne: selle eluiga ulatub vesilahuses ilma katalüsaatori juuresolekuta 1000 aastani. Elusorganismides katalüüsivad hüdrolüüsi reaktsiooni spetsiaalsed ensüümid, mida nimetatakse proteaasideks. Peptiidsideme lagundamisel hüdrolüüsi teel vabaneb 8–16 kJ/mol ehk 2–4 kcal/mol vaba energiat.

## Vaata ka
*Isopeptiidside
*Peptiidid
*Peptiidisüntees
*Ribosoom
*Translatsioon

## Viited
August Sõrra

**August Sõrra** (18. jaanuar 1903 Ropka vald, Tartumaa – 1. oktoober 1944 Läänemeri) oli eesti advokaat.

Õppis 1925–1932 (lõpetas) Tartu Ülikoolis õigusteadust. Sakala vilistlane.

Alates 1938 vandeadvokaat Tartus. Hukkus Rootsi põgenemisel.
## Viited
Denaturatsioon

**Denaturatsioon** ehk **denatureerimine** (kunstladina *denaturare* 'loomulikest omadustest ilma jätma') tähendab biopolümeeride, peamiselt valkude omaduste (lahustuvuse, bioloogilise aktiivsuse, reageerimisvõime jne) muutumist temperatuuri, rõhu ja muude tingimuste muutmise teel.

Denaturatsiooniks nimetatakse ka ainult tehniliseks kasutamiseks määratud ainete söögi- ja joogikõlbmatuks muutmist. Kõnekeeles nimetatakse denatureeritud alkoholi **tinaturka**ks.

## Viited
Renaturatsioon

**Renaturatsioon** on valgu kõrgemat järku (neljandat, kolmandat ja teist) ruumiliste struktuuride ja bioloogilise aktiivsuse taastumine.

Renaturatsioon on denaturatsiooni pöördprotsess. See avaldub suhteliselt kerge denaturatsiooni järel (valgu primaarstruktuur on säilinud) ning eeldusel, et denaturatsioonifaktorid on kõrvaldatud. Kui denaturatsiooni põhjustas temperatuur, siis renaturatsiooni ei toimu.

## Vaata ka
*Denaturatsioon
Lünklause

**Lünklause** ehk **elliptiline lause** ehk **väljajätteline lause** on selline lause, milles mingi süntaktiliselt kohustuslik element on sõnastamata, kuid sisuliselt olemas (juurdemõeldav). Lünklause on ehituselt mittetäielik lause.

Näited:
**Mulle maitsevad kreegid, sulle [maitsevad] kirsid. 
**[Mina] käisin raamatukogus ja poes. 
**Seekord ostsin pikad püksid, ilusaid lühikesi [pükse] lihtsalt polnud saada.*

## Ellipsi ehk väljajätu liigid
Eesti keele lünklauses võib esineda kahte liiki ellipsit.
#**Kontekstiellips**. Kontekstiellips on tingitud lausevälistest asjaoludest. Tänu kontekstile võib lausest ära jätta kõik peale uut infot väljendava osa, see tähendab, et võib ära jätta korduvad elemendid. Lünga saab täita konteksti põhjal, toetudes teadmistele suhtlusolukorra kohta: *Mida sa õhtusöögiks teed? - (Ma teen õhtusöögiks) õunakooki.* *Kollases ämbris on kollased (paprikad), punases (ämbris) aga punased paprikad.*
# **Lühendusellips**. Lühendusellips on tingitud lausesisesest ümbrusest. Lühendusellipsi korral jääb lauses vormistamata obligatoorne, kuid sisuliselt liiane element. Lühendusellipsiga lauses saab lünga täita lausesisese ümbruse põhjal, toetudes teadmistele keele ehituse kohta. Lausest võib ära jääda
#* alus, milleks on isikuline asesõna *me*, *sa*, *me* või *te*: *(Ma) reisisin kaks kuud Aafrikas. Kas (sa) oled väsinud? (Me) ostsime kaheksa pangetäit maasikaid.*
#* verb *olema*, kui see on öeldis või öeldise osa: *(Olles) kõik banaanid ära söönud, peitis ahv banaanikoored põõsa taha. Kuidas (on) töö, nõnda (on) palk.*
#* kõrvallause korrelaat eelnevas pealauses: *Ma ei kuulnud (seda), mida ta ütles. Mari läheb ballile (siis), kui Jüri teda kutsub.*

## Vaata ka
* ellips (lausekujund)
* lause
* täislause
* vaeglause
Buluni uluss

**Buluni uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi põhjaosas. Asub Leena jõe suudmealal ja hõlmab Leena jõe delta.

Ulussi halduskeskus on Tiksi alev.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 9775, neist 36% venelased, 23% jakuudid ja 24% evengid.

Uluss jaguneb kaheksaks kohalikuks omavalitsuseks (*nasleg*).

## Viited
Reaalarvude hulk

**Reaalarvude hulk** on hulk, mille elementideks on kõik reaalarvud. Reaalarvude hulga tähis on \mathbb{R} või **R**.

Reaalarvude hulgaga seatakse üksühesesse vastavusse arvsirge. Reaalarvude hulka ennast koos sellele iseloomulike loomulike struktuuridega vaadeldakse reaalsirgena ja reaalarvude korpusena.

## Võimsus
Reaalarvude hulga \R võimsus on kontiinuumi võimsus \mathfrak c. See on suurem kui naturaalarvude hulga võimsus (loenduva hulga võimsus) \aleph_0, mis on vähim lõpmatu võimsus. Seega on reaalarvude hulk mitteloenduv hulk. Seda tõestab Cantori diagonaaltõestus. Mitteloenduvus tähendab, et iga reaalarvude nimekiri x_1,x_2,x_3,\ldots, mis on nummerdatud naturaalarvudega, on mittetäielik. 
  
Et reaalarvude hulk on võrdvõimas naturaalarvude hulga astmehulgaga, tähistatakse tema võimsust ka 2^{\aleph_0}.

Ratsionaalarvude hulk ja isegi algebraliste arvude hulk on võrdvõimsad naturaalarvude hulgaga, seega loenduvad. Esimest tõestab Cantori esimene diagonaaltõestus.  Mitteloenduvuse tekitab niisiis alles transtsendentsete arvude juurdevõtmine. 

Hulgateoorias otsiti pärast Georg Cantori avastusi vastust küsimusele, kas on olemas loenduva hulga võimsuse \aleph_0 ja reaalarvude hulga võimsuse vahepealne võimsus või kas iga reaalarvude hulga mitteloenduv alamhulk on võrdvõimas kõigi reaalarvude hulgaga. Oletust, et vastus esimesele küsimusele on eitav ja teisele jaatav, nimetatakse kontiinuumihüpoteesiks. Lühidalt ütleb see, et 2^{\aleph_0} = \aleph_1.

Osutus, et tavalistest hulgateooria aksiomaatikatest, sealhulgas valikuaksioomiga Zermelo-Fraenkeli aksiomaatikast, on kontiinuumihüpotees sõltumatu, st teda ei saa nende süsteemide raames tõestada ega ümber lükata.
Ernst Ottan

**Ernst Ottan** (30. juuni 1903 Vaabina vald (Urvaste kihelkond), Võrumaa – 2. mai 1966 Bradford) oli eesti advokaat.

Õppis 1924–1931 (lõpetas) Tartu Ülikoolis õigusteadust ja 1925–1927 Tartu Kõrgemas Muusikakoolis viiulit. Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Alates 1938 vandeadvokaat Võrus. 1944 põgenes Saksamaale, 1947 siirdus Inglismaale.

Tema juhatusel tegutses keelpilli- ja lauluansambel.

## Viited
Aarne Pung

**Aarne Pung** (kuni 1939 **Arnold Puns**; 30. juuni 1909 Kõnnu vald, Harjumaa – 14. august 1994 Tallinn) oli eesti agronoom ja põllumajandusteadlane, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1969).

## Elukäik
Pung õppis 1932. aastast Tartu Ülikoolis agronoomiat ja lõpetas ülikooli 1938. aastal. 1946. aastal sai ta samas teaduste kandidaadi kraadi agronoomias (väitekiri "Tõuaretustöö aluseid Eesti NSV piimakarja taastamisel") ning 1953 doktorikraadi agronoomias (väitekiri "Eesti veisetõugude kujunemine ja teed nende parandamiseks"). Ta oli korporatsioon Rotalia vilistlane.

Aastatel 1936–1939 töötas Aarne Pung Tartu Ülikooli Zootehnika Katsejaama abiassistendina ja 1939–1941 Konjunktuurinstituudis. 1941–1944 teenis Pung Punaarmees. Hiljem oli ta Tartu Riikliku Ülikooli ja Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppejõud, professor (1954) ja akadeemik (1969). Aastatel 1962–1982 oli Pung tegev Eesti Mustakirju Karja Tõuaretuse Nõukogu esimehena.

Tema initsiatiivil loodi Eesti Teaduste Akadeemia juurde põllumajandusteaduste kraadinõukogu, mis võimaldas eestlastel Venemaa asemel kraade kaitsta kodumaal ja emakeeles.

Eesti NSV Teaduste Akadeemia liikmeks põllumajandusloomade tõuaretuse alal valiti ta 1969. aastal. 

## Teadustöö
Aarne Pung juhatas enam kui kaks aastakümmet EPA põllumajandusloomade aretuse kateedrit ning tal on suuri teeneid Eesti veisetõugude uurimisel.Tema juhtimisel asuti sõja järel välja selgitama tõuveiste arvu. Aastail 1948–1950 korraldas ta lehmade mõõtmise ekspeditsiooni ja 20 aasta pärast kordusmõõtmised. 

## Raamatuid

* „Eesti mustakirju veisetõug” (1965) koos V. Kutti ja L. Vaheriga
* „Põllumajandusloomade aretus” (1966)
* „Veiste aretuse ja selektsiooniteooria areng Eestis“ (1984)

## Tunnustus
*1977 – Eesti NSV teeneline teadlane
*1989 – Eesti Teaduste Akadeemia medal 

## Viited
Muhv

Sõnal "**muhv**" on mitu tähendust.

***[[Muhv (rõivas)|Muhv]]** on naiste rõivastusese. 
***[[Muhv (toru)|Muhv]]** on toru, trossi vm kahe detaili ühendamiseks.
***[[Muhv (Naksitrallid)|Muhv]]** on tegelane "Naksitrallides".
Krae

**Krae** on riietuseseme ehk rõiva (näiteks pluusi) detail, mis ümbritseb kaela.

Krae on riietusesemega ühes tükis või selle külge kinnitatav.

## Kraetüüpe
* Reväärkrae
* Kannaga krae
* Mahapööratud krae
* Lamav krae
* Peeter Paani e pubikrae
* Apašikrae
* Poeedikrae
* Johnny krae
* Polokrae
* Tiibkrae
* Mandariini e Hiina krae
* Lehterkrae
* Püstkrae
* Tulpkrae
* Kaelakaarest lühem krae
* Dantoni krae
* Napoleoni krae
* Seotav krae
* Seosega krae
* Žabooga krae
* Kaskaadkrae
* Puritaani krae
* Chelsea krae
* Koerakõrvkrae
* Kaskaadžabooga krae
* Kandiline krae
* Palveränduri krae
* Madrusekrae
* Ümmargune krae
* Peleriinkrae
* Bertha e nunnakrae
* Mustlas- ehk rüüsiga paatkaelus
* Moekohane paatkrae
* Moekohane rätikkrae
* Volangidega kaelus
* Rüüsiga kaelus
* Paatkrae
* Medici krae
* Suhkrukottkaelus
* Keepkrae
* Pierrot' krae
* Rüüsidega krae
* *Ascot* e plastroonkrae
* Kilpkonna- e rullkrae
* Põhidetailidest püst- e luigekrae
* Põhidetailidest moodustatud krae
* Sallkrae

## Vaata ka

*kaelus

## Allikas
* Lea Koldmets, Rõivaste piltsõnastik.	Tallinn. Innove 2014. (163 lk)
Belõi saar

**Belõi saar** (Белый остров) on saar Kara meres. Pindala 1900 ruutkilomeetrit. Saar on madal, kõrgus kuni 24 meetrit. Kuulub Venemaale. Saar on kaetud tundraga ja tugevalt soostunud. Läänekaldal asub ilmajaam.

Saart eraldab Jamali poolsaarest 8–10 km laiune Malõgini väin.

Kuulub Jamali Neenetsi autonoomsesse ringkonda.
Otto von Möller

**Berend Otto von Möller** (**Moeller**, venepäraselt **Anton Vassiljevitš Moller** (*Антон Васильевич Моллер*); 8. veebruar 1764 Mustja mõis, Urvaste kihelkond, Tartu kreis – 5. oktoober 1848 Peterburi) oli baltisaksa päritolu mereväeohvitser (admiral), senaator, Püha Andrease ordeni ja kõigi Vene ordenite kavaler. Venemaa Keisririigi mereminister 1828–1836. 

Talle kuulusid Suuri-Ruuta (vene *Bolšaja Vruda*) ja Sääpitsä (vene *Zjabitsõ*) mõis Ingerimaal (praegu Volossovo rajoonis).

## Perekond
Tema vanem vend, viitseadmiral Friedrich Reinhold von Möller (1760–1833; *Федор Васильевич Моллер*), sai Vene-Rootsi sõja 1790 aasta Krasnaja Gorka merelahingu (*Красногорское (Стирсуденское) сражение*) eest Püha Georgi 4. klassi ordeni ja oli Kroonlinna sõjakuberner aastatel 1809–1826.

1. juuni 1806 abiellus ta Tallinnas Juliane (Julie) Charlotte Elisabeth von Nolckeniga (1787–1873), kes oli Valkla mõisniku poja Adam Friedrich von Nolckeni (1738–1822) ja Meedla mõisast pärit Martha Beata von Polli (1765–1817) tütar. Abikaasa Juliane oli Püha Katariina ordeni kavaler.

Abielust sündisid:

*Elisabeth Charlotte Beata (1807–1877), aastast 1822 senaatori, riigisekretäri ja arheoloogi Nikolai Muravjovi (1775–1845) abikaasa (krahv Nikolai Muravjov-Amurski (1809–1881) isa)
*Reinhold Julius Paul von Möller (1808–1897), osales mitšmani auastmes Otto von Kotzebue ümbermaailmareisil fregatil Predprijatije, hiljem tiibadjutant, kindralmajor, viitseadmiral, Johanniitide ordu rüütel (Павел Антонович Моллер)
*Otto Friedrich Theodor von Möller (1812–1874), kunstnik ja kirjanik, Peterburi Kunstiakadeemia professor, Kaali mõisnik Saaremaal (Феодор Антонович Моллер)
*Georg August (1814–1837)
*Wilhelm Wolter von Möller (1815–1900), kaptenleitnant, riiginõunik (Василий Антонович Моллер)
*Johann Nikolai (1817–1818)
*Emilie Juliane Helene (1819–1880), admirali ja kindraladjutandi Gottlieb Friedrich von Glasenappi (1811–1892) abikaasa  
*Karl Eduard von Möller (1820–1879), kindralleitnant, Püha Georgi ordeni 4. klassi kavaler (Эдуард Антонович Моллер)
*Julie Marie (1821–1882), aastast 1839 õukonna nõunik Aleksandr Andrejevitš Nirotmortsevi (1809–1869, Александр Андреевич Ниротморцев) abikaasa 
*Alexander von Möller (1824–1879), kirjanik-publitsist, polkovnik, Püha Georgi ordeni 4. klassi kavaler (1853), 1857 sai Hispaania kuninganna Isabel II-lt krahvitiitli (Александр Антонович Моллер)
*Alexandrine (1827–1827)

### Sugupuu

## Viited

## Välislingid
*Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*Marat Gainullin Он строил Ревельский военный порт Molodjož Estonii 18.03.2002
Eduard Marguste

**Eduard Marguste** (kuni 18. veebruarini 1935 Eduard Margusson) VR II/3 (7. märts 1897 Viljandi vald, Viljandimaa – 28. mai 1942 Juhnov, Kaluuga oblast) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1939).

Ta õppis 1927–1930 Kõrgemas Sõjakoolis ja 1931–1933 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. E. Marguste oli korp! Ugala vilistlane.

1939–1940 Kuperjanovi partisanide pataljoni ülem.

Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941, tapeti Venemaal Sverdlovski oblastis 1942.

## Välislingid
* Eduard Marguste. Ohvitseride andmekogu 1918-1940.

* Eduard Marguste. TÜ matrikkel / *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*

* Eduard Marguste. Eesti Kommunismiohvrid 1940-1991.
Vips ja Sulli

"**Vips ja Sulli**" on Daniel P. Mannixi noorteromaan, mis räägib rebase ja koera sõprusest. See ilmus 1967. aastal.

Aastal 1981 tehti selle järgi joonisfilm "Vips ja Sulli".
2001. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

**[[2001]]. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid **36**. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 29. jaanuarist 10. veebruarini Sankt Antonis Austrias. Võistlustel oli mängus 10 komplekti medaleid (viis ala meestele ja viis ala naistele). 

## Tulemused
### Mehed
#### [[Slaalom]]


 

Finaal: 10. veebruar 
Osavõtjaid: 102
Maailmameister 1999: Kalle Palander, Soome
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]


 

Finaal: 8. veebruar 
Osavõtjaid: 102
Maailmameister 1999: Lasse Kjus, Norra
Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]


 

Finaal: 30. jaanuar 
Osavõtjaid: 55
Maailmameister 1999: Hermann Maier, Austria ja Lasse Kjus,Norra
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]


 

Finaal: 7. veebruar 
Osavõtjaid: 37
Maailmameister 1999: Hermann Maier, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 5. veebruar 
Osavõtjaid: 36
Maailmameister 1999: Kjetil André Aamodt, Norra
Ametlikud tulemused


### Naised

#### [[Slaalom]]


 

Finaal: 7. veebruar 
Osavõtjaid: 83
Maailmameister 1999: Zali Steggall, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]


 

Finaal: 9. veebruar 
Osavõtjaid: 76
Maailmameister 1999: Alexandra Meissnitzer, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]


 

Finaal: 29. jaanuar 
Osavõtjaid: 46
Maailmameister 1999: Alexandra Meissnitzer, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]


 

Finaal: 6. veebruar 
Osavõtjaid: 39
Maailmameister 1999: Renate Götschl, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]


 

Finaal: 2. veebruar 
Osavõtjaid: 26
Maailmameister 1999: Pernilla Wiberg, Rootsi
Ametlikud tulemused


### Medalid







## Välislingid
* MM-i tulemused FIS-i kodulehel
2003. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

**[[2003]]. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid **37.** maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 2.–16. veebruarini Sankt Moritzis Šveitsis. Võistlustel oli mängus 10 komplekti medaleid (viis ala nii meestele, kui naistele). 

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]




Finaal: 16. veebruar 
Osavõtjaid: 123
Maailmameister 2001: Mario Matt, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]


 

Finaal: 12. veebruar 
Osavõtjaid: 127
Maailmameister 2001: Michael von Grünigen, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]




Finaal: 2. veebruar 
Osavõtjaid: 59
Maailmameister 2001: Daron Rahlves, USA
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 8. veebruar 
Osavõtjaid: 49
Maailmameister 2001: Hannes Trinkl, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 6. veebruar 
Osavõtjaid: 54
Maailmameister 2001: Kjetil André Aamodt, Norra
Ametlikud tulemused


### Naised

#### [[Slaalom]]




Finaal: 15. veebruar 
Osavõtjaid: 74
Maailmameister 2001: Anja Pärson, Rootsi
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 13. veebruar 
Osavõtjaid: 80
Maailmameister 2001: Sonja Nef, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]




Finaal: 3. veebruar 
Osavõtjaid: 40
Maailmameister 2001: Régine Cavagnoud, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 9. veebruar 
Osavõtjaid: 38
Maailmameister 2001: Michaela Dorfmeister, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 10. veebruar 
Osavõtjaid: 31
Maailmameister 2001: Martina Ertl, Saksamaa
Ametlikud tulemused


### Medalid





Meeste ülisuurslaalomis ja naiste kiirlaskumises jagati välja kaks hõbemedalit.


## Välislingid
* MM-i tulemused FIS-i kodulehel
Sandnes

**Sandnes** on linn Norras Rogalandi maakonnas, Sandnesi valla keskus. Asub Gandsfjordeni ääres Stavangerist lõunas ja on Stavangeri linnaga kokku kasvanud moodustades Stavanger/Sandnesi asula. 

Sandnes sai linnaõigused 1860. aastal.
Mosterøy

**Mosterøy** on saar Norras Rogalandi maakonnas Boknafjordeni suudmes Stavangerist põhjas.

Saare pindala on 12 km² ja elanike arv oli 322 (2001).

Saarel asub 1260. aasta paiku rajatud Utsteini klooster, mis on kõige paremini säilinud keskaegne klooster Norras.

1. juulist 1884 läks saar Rennesøy vallast vastmoodustatud Mosterøy valla koosseisu. Aastal 1923 lahutati Mosterøy vallast Kvitsøy saarestik. Aastal 1965 läks Mosterøy taas Rennesøy valla koosseisu.
Meediakonverter

Kiudoptiline **meediakonverter** on lihtne arvutivõrgu seade, mis teeb võimalikuks ühendada kahte erinevat meedia tüüpi – näiteks keerdpaarikaablit valguskaabliga. Meediakonverterid tulid kasutusele pea 20 aastat tagasi. Kiudoptilised meediakonverteritel on oluline osa arvutivõrkudes, kus nad ühendavad kokku nii vasepaaril ehitatud kohaliku arvutivõrgu (LAN võrgu) ja pikkade magistraalvõrkudega, kus vahemaad võivad ulatud üle 100&nbsp;km.

Meediakonverterid võivad toetada väga palju erinevaid protokolle – nagu Ethernet, Fast Ethernet, Gigabit Ethernet, T1/E1/J1, DS3/E3 ja palju erinevaid kaabelduse tüüpe – nagu koaksiaal, keerdpaar, multimood (*multi-mode*) ja ainumoodkiud (*singel-mode*) kiudoptikat. Meediakonverter võib välimuselt olla nii väike – eraldiseisev karbik ja PC võrgukaart konverter kui ka võimas paljudest portidest šassiisüsteem, mis annab arvutivõrgu haldamiseks ja jälgimiseks palju rohkem võimalusi. Selliseid jälgimissüsteeme kutsutakse *Simple Network Management Protocol* (SNMP) lihtsa arvutivõrgu jälgimise protokolli baasil olev arvutivõrk, mis võimaldab arvutivõrgu administraatoril jälgida ühenduste seisundit, kvaliteeti, statistikat ning hälvete korral saadetakse arvutivõrgu administraatorile kohaselt veateateid ühenduse katkemise või mõne muu häire kohta.

Tänapäevaseid kiudoptilisi meediakonvertereid saab ühendada erinevate LAN-meediatega, muutes samas dupleksrežiimi ja kiiruse seadeid. Ümberlülituvad meediakonnektorid võimaldavad näiteks ühele poolele ühendada 10Base-T ja teisele poolele 100Base-TX või 100Base-FX Fast Etherneti infrastruktuuri.

Kiudoptilised meediakonverterid muundavad optilised signaalid elektrilisteks ja vastupidi, jagunevad multimood ja ainumoodkiu konverteriteks. Multimoodi konverterid kasutavad oma ülekandeks odavat LED-tehnoloogiat 850 nm, mis levivad läbi multimoodi kiu (mille paksus on 62,5 või 50 µm) kuni 2&nbsp;km kaugusele. Ainumood konverterid kasutavad oma ülekanneteks laserit ja kasutavad tunduvamalt peenemat kiudu (8–10&nbsp;µm), tänu millele nad suudavad ühenduse luua juba üle 130&nbsp;km kaugusele 1550&nbsp;nm lainepikkusel.

Üldiselt andmete edastamiseks kasutatakse kahte kiudu (üks kiud saatmiseks ja teine kiud vastuvõtmiseks). Kuid on olemas ka meediakonvertereid, mis suudavad andmeid edastada läbi üksiku kiu. Selliseid konvertereid kutsutakse *Wavelength Division Multiplexing* (WDM) ehk (andmekiirte moduleerimine valgusspektrisse), sellistes konverterites kasutatakse ülekandeks ja vastuvõtuks erinevaid lainepikkusi – vastuvõtuks 1550&nbsp;nm ja saatmiseks 1310&nbsp;nm. Sellised meediakonverterid suudavad andmeid edastada kuni 70&nbsp;km kaugusele läbi ühe kiu.

Üks kasutusvaldkond on meediakonverteritel ka seadmete üksteisest galvaaniline eraldamine, mis takistab igasuguse otsese elektrivoolu kõrvuti asetsevate elektrooniliste lülituste vahel.
Sadie (saksa lambakoer)

**Sadie** ehk **Sedona Louella Trimble** (sündinud oktoobris 2001) on Scott Trimble'ile kuuluv emane saksa lambakoer, kes on osalenud mitmes filmis. 

## Välislingid
*
Sonny Liston

**Sonny Liston**, õieti Charles L. Liston (arvatavasti 8. mai 1932 Sand Slough, Arkansas – leiti surnult 5. jaanuaril 1971 ning enamasti pakutakse surmapäevana 30. detsember 1970; Las Vegas, Nevada) oli Ameerika Ühendriikide poksija.

Liston oli pärit paljulapselisest ja vaesest perest. Tema täpne sünniaeg on teadmata, ema väitel sündis poiss jaanuaris 1928, Liston ise pidas oma sünnipäevaks 8. maid 1932. Ta sai 1950. aastal viieaastase vanglakaristuse bensiinijaamade röövimise jms eest. Ta hakkas vanglas tegelema poksiga ja sai 1952. aasta lõpus enne karistuse lõppemise tähtaega vabaks. Oma vähem kui aasta kestnud amatöörikarjääri jooksul võitis ta märtsis 1953 ühe Kuldkinda turniiri ja Helsingi olümpiavõitja raskekaalus Edward Sandersi.

Liston pidas septembrist 1953 juunini 1970 elukutselisena 54 kohtumist ja võitis neist 50, neist 39 nokaudiga. Kriminaalse mineviku tõttu ei lastud teda kaua aega kokku maailmameistri Floyd Pattersoniga, kuid lõpuks septembril 1962 see matš siiski toimus ja Liston võitis 1. ringis nokaudiga. Ka revanšmatš 22. juulil 1963 lõppes nokaudiga 1. raundis. Pärast seda peeti teda võitmatuks ja enne tiitlimatši Muhammad Ali vastu 25. veebruaril 1964 oli kihlveokontorites Listoni kurss 8:1. Ometi lõppes matš 7. raundis, kui Liston keeldus jätkamast, väites, et tema õlg on viga saanud. 25. mail 1965 kaotas Liston Alile ka revanšmatši, 1. raundis nokaudiga. Sealjuures kohtunik ei loendanud numbreid, vaid teatas pärast Listoni püstitõusmist, et 10 sekundit on läbi ja Liston on kaotanud.

## Surm
Sonny Liston leiti surnult 5. jaanuaril 1971 oma kodus. Surm oli saabunud 6–8 päeva varem. Ametliku surmapõhjusena nimetati heroiini üledoosi. Listoni paremalt käelt leiti süstlajälg ja köögist kotikesi heroiiniga.

Ametlik seisukoht seati otsekohe kahtluse alla. Listoni kehas olevad morfiini- ja kodeiinitase oli selleks liiga väike. Vastupidi, üldiselt oli teada, et Liston kartis süsti. Näiteks oli ta algselt keeldunud ringreisist Euroopas, kui talle öeldi, et enne seda tuleb teha kaitsesüstid. Ta keeldus isegi arstiabist, kui see sisaldas süstimist. Kunagi varem polnud teada, et Liston oleks mingeid kahjulikke aineid tarvitanud, kui kõva joomine maha arvata. Seepärast arvatakse, et ta tapeti oma kuritegelike sidemetega seoses. Peale selle ei leitud korterist ühtki narkootimumide tarvitamisega seotud eset, näiteks heroiini keetmise lusikat või sidet käsivarre ümber.

Ei ametlikult ega ajakirjanduses ole kedagi Listoni tapmises süüdistatud.

Üks Listoni sõber kinnitas, et mõned päevad enne surma oli Liston läbi teinud kerge autoõnnetuse. Traumapunktis olevat talle tehtud süst ja ta koju lastud. See seletavat Listoni käsivarrelt leitud süstlajälje.

## Välislingid
*
Tartu Ülikooli kunstimuuseum

**Tartu Ülikooli kunstimuuseum** on muuseum Tartus. See kuulub Tartu Ülikooli muuseumi koosseisu.

## Ajalugu

1803. aastal Tartu Ülikooli juurde asutatud kunstimuuseum on Eesti vanim kunstimuuseum. Kuigi seda peeti pikka aega ka Eesti vanimaks muuseumiks, siis tänapäeval arvatakse vanemaks Tartu Ülikooli Loodusmuuseumi.

Aastail 1919–1998 kandis muuseum **Klassikalise Muinasteaduse Muuseumi** nime.

Muuseumi esimene direktor oli professor Karl Morgenstern (1770–1852). Hiljem on muuseumi juhtinud teiste seas Õie Utter, Jüri Linnus, Anu Laansalu, Inge Kukk ja Jaanika Anderson.

Muuseum asub alates 1868. aastast ülikooli peahoone vasakus tiivas.

## Näitused

Muuseumi püsinäituse moodustavad skulptuurid – kreeka arhailise, klassikalise ja hellenistliku kunsti paremate tööde originaalsuuruses kipsjäljendid, mis on ostetud muuseumile 1860. aastatel Inglismaa, Prantsusmaa, Saksamaa ja Itaalia muuseumidest. Saalide seintel on Pompei stiilis maalingud, mis tehti 1868. aastal, kui muuseum kolis on praegustesse ruumidesse ülikooli peahoone vasakus tiivas. Seinamaalide aluseks olid 1827–1859 ilmunud saksa kunstniku Wilhelm Zahni jooniste järgi loodud litograafiatehnikas lehed. Värvilised seinamaalid tehti selleks, et paremini eksponeerida muuseumi valgeid kipsvalandeid. 

2017. aasta kevadel avati kunstimuuseumis muumiakamber ehk Egiptuse hauakambrist inspireeritud püsinäitus. Muumiad pärinevad Eesti ühe esimese orientalisti Otto Friedrich von Richteri (1791–1816) kogust. Näitusel on üleval kaks ehtsat Egiptusest pärit muumiat ja üks koerlase muumia. 

Püsiekspositsioonis on väljas ka haruldane filosoof Immanuel Kanti (1724–1804) surimask, mida on maailmas teadaolevalt vaid kaks.

Kunstimuuseumi külastuse ühe osana on ühtlasi võimalik tutvuda peahoone klassitsistlikus stiilis aula ja pööningul asuva ajaloolise kartseriga. 

## Vaata ka
*Tartu Ülikooli kunstimuuseumi muumiad

## Välislingid

* Muuseumi koduleht
* Muumiakamber
* Anu Laansalu, "195-aastane muuseum Tartu Ülikoolis", Postimees, 11. september 1998
Naatriumvesinikglutamaat

**Naatriumvesinikglutamaat** on glutamiinhappe naatriumisool. Sageli tähistatakse naatriumvesinikglutamaati ka lühendiga **MSG**, mis tuleneb aine ingliskeelsest nimetusest *monosodium glutamate*, samuti Euroopa Liidus kehtiva toidulisandinumbriga **E621**.

Kuna naatriumvesinikglutamaat on lõhna- ja maitsetugevdaja, lisatakse seda paljudele toidukaupadele.

Looduslikult esineb naatriumvesinikglutamaati vetikates ja tomatis.

See lükkab edasi küllastustunnet, soodustades ülesöömist.

Algselt valmistati naatriumvesinikglutamaati nisugluteenist, ent tänapäeval peamiselt tärklisest, suhkrupeedist, suhkruroost või molassist bakteriaalse fermentatsiooni teel, mistõttu seda saavad tarvitada ka tsöliaakiahaiged, kes gluteeni ei talu.

Ehkki Ida-Aasia traditsiooniline köök kasutab juba ammu vetikaekstrakti, millel on kõrge glutamiinhappesisaldus, isoleeris naatriumvesinikglutamaadi alles 1907. aastal Kikunae Ikeda. 1909. aastal patenteeris aine Jaapanis Ajinomoto Corporation. Puhtal kujul on naatriumvesinikglutamaat valge kristalne pulber, mis soolana laguneb lahustudes naatriumkatioonideks ja glutamaatanioonideks.

Naatriumvesinikglutamaadi põhiline kasutusala on lihatoidud, valmistoidud, puljongikuubikud, salatikastmed, kuivkastmed ja maitsesegud.

## Naatriumvesinikglutamaat ja tervis
Naatriumvesinikglutamaadi mõju tervisele on korduvalt kahjulikuks peetud, kuid suurem osa neist väidetest on jäänud teadusliku tõestuseta. Sellegipoolest on aine kasutamine imikute ja väikelaste toitudes keelatud. Naatriumvesinikglutamaati arvatakse põhjustavat nn hiina restorani sündroomi, mille tunnused on südame pekslemine, pearinglus, näo punetus, lihase- ja liigesevalud ning migreenilaadsed peavalud; oletatavasti kuuluvad selle riskirühma allergikud, astmaatikud, peavalu põdevad inimesed ja lapsed.

Naatriumvesinikglutamaat vallandab dopamiini ja serotoniini, tekitades seda sisaldavat toitude sagedasel tarbimisel sõltuvust.

Naatriumvesinikglutamaat mõjub hästi seedimisele.

## Vaata ka
* Glutamaat

## Viited
Franz von Lipperheide

**Franz von Lipperheide** (surnud 2. augustil 1560) oli Liivi ordu rüütelvend, koadjuutorivaenuse ajal Koknese peamees ehk ordufoogt.

Lipperheide vanemad olid Vivian von Lipperheide Bremenist ja Engel von Oldenbockum. Ta oli pärit Reinimaalt Bergi hertsogkonnast Bermenist Oberhauseni lähedalt. Tema perekonna põlvnemisest on vähe teada, nad kuulusid väikeaadli hulka. 

1550. aastal mainiti Lipperheidet esimest korda Liivi ordu liikmena. 1555. aastal oli ta kumpaniks Võnnus, järgmisel aastal määrati aga koadjuutorivaenuse ajal pärast peapiiskopi pealinnuse Koknese vallutamist selle ülemaks. Ka 1560. aastal oli ta ühe linnuse peamees, kuid langes samal aastal Härgmäe lahingus.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 551 (lk 422–423).
Otto Matthisson

**Otto Matthisson** (27. november 1869 Põlva – 23. oktoober 1933 Tartu) oli Põlva koguduse köster.

Ta lõpetas 1890. aastal Cimze seminari ja oli alates 1897. aastast oma isa ametijärglasena Põlva koguduse köster. Ta võttis koorijuhina osa kõigist üldlaulupidudest. 

Tema kuue põlvkonna esivanemad olid olnud kahesaja aasta jooksul samal ametikohal, kuid tal endal ei olnud meessoost järglasi.  

## Kirjandus
* Põlva köster suri. Kaja, 26. oktoober 1933, nr. 251, lk. 6.
Kiilung

**Kiilung** on sõnajärje viga, mis tekib tihti teonime (tegevust tähistav *mine*-tuletis) sisaldavates lausetes. 
* Mõnikord on kiilungiks kaassõna, mis lõhub lauses fraasi ehitust. 
* Sageli on kiilungiks nimisõna, mis lahutab nimisõnafraasis omastavalise täiendi selle põhisõnast. 

Kiilung ei ole samasugune nagu kiil või üte. Seda eristab neist sõnade vale järjestus.

## Kiilungi parandamine

Sõnade järjestuse poolest arusaamatuid või kohmakaid lauseid saab parandada mitut moodi.

* Lausest võib kaotada tegevusnime:
*Juta* (täiend) ***maasikakorjamise*** (kiilung) *kavatsus* (nimisõnafraasi peasõna) *nurjus.*
*Juta kavatsus maasikaid korjata nurjus.*

* Lauses võib muuta sõnajärge:
*Mis oli peamiseks kandideerimise *'põhjuseks** Eesti missivõistlustele?''
''Mis oli Eesti missivõistlustele kandideerimise peamine põhjus?''

* Kokkukirjutatud sõnad võib kirjutada lahku:
''Noor naine jutustas oma **reisikogemustest Ameerikasse**.''
''Noor naine jutustas oma Ameerika-reisi kogemustest.''

* Kasutada võib [[kõrvallause]]t või [[lauselühend]]it:
''Tuntud teadlane mainis enda ettekandes **õhusaaste tõusmise võimalust** järgnevatel aastatel.''
''Tuntud teadlane mainis oma ettekandes võimalust, et õhusaaste tõuseb järgnevatel aastatel.''

* Lausest võib välja jätta tühisõna ''küsimus, probleem'' vm:
''Üliõpilaste seas tekitas ärevust õppemaksu **tõusmise probleem*' muude maksude kõrval.*
*Üliõpilaste seas tekitas ärevust õppemaksu tõusmine muude maksude kõrval.*
Maa-alune jõgi

**Maa-alune jõgi** ehk **salajõgi** on maapinnast allpool voolav vooluveekogu. Salajõgesid esineb eriti karstialadel.

Eesti tuntumad salajõed asuvad Uhaku karstialal ja Salajõel.

## Vaata ka
*maa-alune järv
*umboja
Peeter Künstler

**Peeter Künstler** (9. detsember 1958 – 28. detsember 2009) oli eesti kirjanduskriitik.

Ta lõpetas Tartu ülikooli 1982. aastal filoloogina, oli kirjastuse Eesti Raamat toimetaja, pidas loengukursusi kõrgkoolides. Kuni 1997. aastani oli ta Sirbi kirjandustoimetaja, seejärel vabakutseline. 

Tema kirjanduskäsitlusi on avaldatud kõigis olulistes Eesti meediaväljaannetes, ta tegi ka raadiosaateid uudiskirjandusest. 

Arvustustes ja artiklites on ta käsitlenud Nikolai Baturini, Priidu Beieri, Indrek Hirve, Peep Ilmeti, Jaan Kruusvalli, Kalle Kure, Lembit Kurvitsa, Uku Masingu, Aino Perviku, Rein Saluri, Ilmar Talve, Tarmo Tedre, Osvald Toominga, Vaino Vahingu, Enn Vetemaa, Arved Viirlaiu, Tõnu Õnnepalu, Avo Üpruse jt teoseid.

Peeter Künstler on üks peategelasi Jaak Kilmi ja Andres Maimiku 2003. aastal valminud dokumentaalfilmis "Elav jõud".

## Toimetanud
*Kes on kes? Eesti 2000. Toimetanud Allan Alaküla, Mall Hellam, Peeter Künstler, Valeri Maksimov, Paavo Palk, Peeter Raidla ja Indrek Rohtmets. Ekspresskataloogide AS, 2000. 

## Viited

## Kirjandus
*Kalev Kesküla. – inimene ja ooper" (intervjuu) Eesti Ekspress, 29. mai 2002
Arno Oja

**Arno Oja** (sündinud 1. novembril 1950) on eesti ajakirjanik ja kirjandusuurija. 

Ta astus 1969. aastal Tartu Riiklikku Ülikooli, kus õppis eesti keelt ja kirjandust. 

Kirjandusuurijana on ta käsitlenud Ilmar Laabani, arvustaja ja publitsistina Artur Alliksaare, Harri Asi, Nikolai Baturini, Salme Ekbaumi, Indrek Hirve, Enn Kippeli, Andrus Kivirähki, Kalle Kure, Madis Kõivu, Kalju Lepiku, Viivi Luige, Ene Mihkelsoni, Ilmar Mikiveri, Ülar Ploomi, Toomas Raudami, Ott Rauna, Hando Runneli, Rein Saluri, Ilmar Talve, Tarmo Tederi, Peeter Urmi, Märt Väljataga, Ervin Õunapuu jt loomingut. Ta on toimetanud ka raamatuid.

2017. aastast on ta Eesti Kirjanike Liidu liige.

## Isiklikku
Abielust Vilja Ojaga on sündinud tütar Iris Oja. 

## Teosed
### Artiklikogumikud
* Arno Oja. "Kajaloodi vari. Artikleid ja arvustusi 1989–2016". Eesti Keele Sihtasutus, 2016. 
* Arno Oja. "Eesti kirjandusmaastikul. Kirjutisi 2016-2020". Eesti Keele Sihtasutus, 2021.

### Artikleid ja arvustusi
* "Uite ja seoseid Eesti luules 1988." (Luule aastaülevaade). – Looming 1989, nr 3, lk 402–408.
* "Ilmar Laabani luule algatuslikkus." – Looming 1991, nr 7, lk 978–987.
* Väliseesti kirjanduse konverents. Ettekanded 22. ja 23. oktoobril 1990. Toimetanud Õnne Kepp, Piret Kruuspere ja Piret Viires. 4. raamat sarjast "Collegium Litterarum". Eesti Teaduste Akadeemia 1991.
* Arno Oja. "Inimene valgustatud karbis". (Vaclav Haveli “Largo desolato”, lavastaja Mati Unt. – Teater. Muusika. Kino 1992, nr 1, lk 912.
* Arno Oja. "Ott Raun – paaria või separatist?" Sirp, 24. september 2010. 
* Arno Oja. "Pidevuse vaev" Maaleht, 21. oktoober 2010 (Arvustus. Raamat: Ene Mihkelson. Luulekogu “Torn” Tallinn, Varrak 2010.) 
* Arno Oja. "Hando Runneli „elavad pildid” Sirp, 29. oktoober 2010. (Arvustus. Raamat: Hando Runnel. "Reebuse rahvas ehk Piltlaulud ehk Sõnad kadunud." Koostanud Kadri Asmer. Kujundanud Mari Ainso. Ilmamaa, 2010. 160 lk)
* Arno Oja. "Trikster eesti kirjandusteaduses" Eesti Ekspress, 23. november 2010.
* Arno Oja. "Vanad fookused rehepapikuul" Sirp, 3. detsember 2010. (Arvustus. Raamat: Andrus Kivirähk. "Pagari piparkook. Kivirähk XX sajandil." Eesti Keele Sihtasutus, 2010.)
* Arno Oja. Romaan nagu sibul" Sirp, 18. veebruar 2011. (Arvustus. Raamat: Tarmo Teder. "Vanaisa tuletorn". Varrak, 2010.)
* Arno Oja. "Raudami asjalik luulealfabeet" Eesti Ekspress, 30. november 2011. (Arvustus. Raamat: Toomas Raudam. "Alfabeet". Eesti Keele Sihtasutus 2011.)

### Toimetatud raamat
* Alla Dudajeva. "Miljoni esimene. Raamat Džohhar Dudajevist." (Tõlkija Peeter Villmann. Eessõna ja kronoloogia Andres Herkel. Konsultant Magomed Murtuzaliev.) Ilmamaa 2004. ISBN 9985-77-032-3

## Viited

## Välislingid

*Kalle Kurg. “Kolmkümmend aastat varem“- (Sotsiaalsest õhkkonnast ajakirja Looming 60. juubeli ajal. Ka Arno Ojast.) – Sirp 26. aprill 2013
Marguerite'i laht

**Marguerite laht** või **Margareti laht** on laht Bellingshauseni mere idaosas. Piirneb lõunas Fallieresti rannikuga, kagus , idas Antarktika poolsaarega. Lahe rannikul asub Argentinale kuuluv San Martini polaarjaam.
Ikkesvetikad

**Ikkesvetikad** (*Zygnematophyceae*) on klass rohevetikaid.

Sageli arvatakse nad mändvetiktaimede hõimkonda.

Siia arvatakse kaks seltsi: *[[Zygnematales]]* ja desmidieed (*Desmidiales*).
Rusuvool

**Rusuvool** ehk **seli** ehk **selivool** on mägedes ja mujal positiivsete pinnavormidega alal esineda võiv pinnasest ja veest moodustunud tugev veevool, mis on kaasa haaranud nii jämedateralist (kive, rahne) kui ka peenemateralist ainest. 

Rusuvoolu peamisteks tekke-eeldusteks on tugev vihmasadu või kiire kevadine lumesulamine. Üksnes suhteliselt peeneteralisest ainesest koosnevat rusuvoolu nimetatakse **[[mudavool]]uks**.

## Vaata ka
*Settevool
*Mudavool
*Lahaar
*Maalihe

## Katastroofiline rusuvool Tõrnõauzis, juuli 2000. J. Künnapi fotod.

Тырныауз 2000 01.jpg|Тырныауз 2000 01
Тырныауз 2000 02.jpg|Тырныауз 2000 02
Тырныауз 2000 03.jpg|Тырныауз 2000 03
Тырныауз 2000 04.jpg|Тырныауз 2000 04
Тырныауз 2000 05.jpg|Тырныауз 2000 05
Тырныауз 2000 06.jpg|Тырныауз 2000 06
Тырныауз 2000 07.jpg|Тырныауз 2000 07
Тырныауз 2000 08.jpg|Тырныауз 2000 08
Тырныауз 2000 09.jpg|Тырныауз 2000 09
Тырныауз 2000 10.jpg|Тырныауз 2000 10
Тырныауз 2000 11.jpg|Тырныауз 2000 11
Тырныауз 2000 12.jpg|Тырныауз 2000 12
Тырныауз 2000 13.jpg|Тырныауз 2000 13

## Välislingid
*Черноморец С.С., Сейнова И.Б. Селевые потоки на вулканах / Климат, лёд, вода, ландшафты
Sim Racing

**Sim racing** (lühendatud ingliskeelsest väljendist *simulated racing*) on ingliskeelne ühisnimetus seda tüüpi arvutitarkvarale, kus üritatakse täpselt simuleerida autode võidusõitu, kasutades selliseid päris-maailma tegureid nagu kütusekulu, purunemist, rehvikulu, pidamist ja rehviseadeid. *Sim racingus* edukas olemiseks peab sõitja mõistma kõiki auto juhtimise võtteid ja omadusi, mis teevad päris-elu võidusõidu nii keeruliseks nagu näiteks tundega pidurdamine, auto stabiilsena hoidmine ning kurvi õigesti sisenemine ja sealt väljumine ilma kiirust kaotamata. Just need detailid eristavad *sim racingut* arkaadidest, kus reaalsuse asemel aetakse taga võimalikult suurt kiirusetunnet.

Üldiselt on *sim racingu* mängud nagu "Live for Speed", "Richard Burns Rally" ja "rFactor" vähem populaarsed kui arkaadmängud nagu "Need for Speed". Põhiliselt seetõttu, et *sim racing* nõuab suuremat pühendumust ja harjutamisaega. On ka erandeid, näiteks "Gran Turismo" on *sim racing* mänguna saavutanud ülemaailmse kuulsuse. Lisaks on *sim racing* ka märksa kallim, sest arvutile tuleb lisaks osta roolikomplekt.

Võrgumängu arenguga saavutatud läbimurre - võimalus mängida teiste inimestega tehisintellekti asemel on paljudele lähim kogemus pärisautoga pärisrajal sõitmisele. Isegi sõitjad, kes võistlevad tõelistel võidusõitudel, kasutavad simulaatoreid oma lõbuks harjutamisel. Jätkuv füüsikamootori ja riistvara areng paneb aluse ühe uutele ja parematele *sim racingu* mängudele, mis sarnanevad ühe enam reaalsusega.

## Ajalugu
### Algusaastad
Esimene sim racing suunitlusega rallimäng oli ilmselt *[[REVS]]*(1986). REVS oli Vormel 3 simulatsioon Geoff Crammondilt, mis jooksis 8-bitisel Commodore 64-l jaBBC-l. REVS oli palju fänne inglismaal, kuid mitte nii palju Ameerika Ühendriikides. Sim racingu plahvatuslik levik algas 1990. aastal mänguga *[[Indianapolis 500: The Simulation]]* 16-bitisel riistvaral. *Indy 500*-s said virtuaalvõidusõitjad sõita täispikalt 500 miili (805 km), kus isegi 450 miili selja taga võis mootoripurunemine sõitja raja äärde jätta. See simulaator oli edukas müües üle 200 000 eksemplari.

Järgmine oluline verstapost oli *[[Formula One Grand Prix (Geoff Crammond)|Formula One Grand Prix]]* (tuntud ka kui *World Circuit*). See viis žanri märgatavalt edasi. Võimalikuks sai ka mitmikmäng, sõideti kordamööda või kahekesi, kui arvutid spetsiaalse kaabliga ühendati. Ilmusid ka esimesed virtuaalvõidusõiduliigad, kus sõitjad oma üksikmängus sõidetud aegu veebilehele üles laadisid ja teistega võrdlesid.

### Tänapäev
Alates 2021 aastast korraldatakse ka Eestis Eesti Autospordi Liidu poolt heaks kiidetud ja Eesti Virtuaalse Autospordi Liidu poolt korraldatud Eesti Meistrivõistlusi simracingus ehk e-autospordis. Osalejatel peab olema EAL poolt välja antav ametlik e-autospordi litsents ning iga hooaja parimaid autasustatakse Eesti Autospordi Liidu aastalõpu galal koos kõikide teiste klassikaliste autosportlastega.

## Viited
Brömsebro

**Brömsebro** on sild üle Brömsebäcki Rootsis umbes 7,5 km Kristianopelist põhjas Brömsebro asulas. 

Kuni 1658. aastani, mil Skåne ja Blekinge läksid Roskilde rahuga Rootsile, oli see Rootsi ja Taani vaheline piir. Praegu on see Blekinge ja Smålandi maakonna, Blekinge lääni ja Kalmari lääni ning Karlskrona valla ja Torsåsi valla piir. 

Selle silla juurde tekkis Brömsebro asula. 

Keskajal oli silla juures Brömsebro linnus, mille Taani rajas arvatavasti Valdemar IV Atterdagi ajal. Säilinud on selle varemed. 

## Vaata ka
*Brömsebro leping
*Brömsebro rahu

## Välislingid
*Den Store Danske (allikas)
*Store norske leksikon (allikas)