open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Slovjansk

**Slovjansk** on linn Ukrainas Donetski oblastis, Slovjanski rajooni keskus. Linn asub umbes 20&nbsp;km kaugusel Kramatorskist ja Kramatorski sõjalennuväljast ning 96&nbsp;km kaugusel Donetskist põhjas.

Linn rajati 1676. aastal **Tor**i kindluse juurde. Oma praeguse nime sai linn 18. sajandi lõpul. 20. sajandi alguses kujunes linn masinatööstuse keskuseks.

21. oktoobril 2014 andis Donetski oblasti kuberner Oleksandr Kihtenko korralduse viia osa oblasti valitsusasutustest Mariupolist üle Kramatorskisse ja Slovjanskisse.

## Majandus
Linna läheduses asuvad mitmed soolajärved ja kivisoola leiukohad. Soola tootmine kujunes peamiseks tootmisharuks 16. sajandil. Slovjanskis toodetakse kõrgekvaliteedilist soola Ekstra, mille NaCl sisaldus on 95,4% ning linn on Ida-Euroopa üks suuremaid soolatootjaid.

Tänapäeval on linna olulisim tööstusharu masinatööstus.

## Slovjanski piiramine

2014. aasta 12. aprillil vallutasid eraldusmärkideta sõjaväevormides, kuulikindlates vestides ja Kalašnikovi automaatidega relvastatud maskides mehed Slovjanski linnavalitsuse, miilitsajaoskonna ja julgeolekuteenistuse hooned. Relvastatud üksusi juhtis GRU polkovnik Igor Strelkov.

19. aprillil korraldasid linnas võimu haaranud separatistid pogrommi linnas elavate mustlaste vastu.

25. aprillil vangistati väidetavalt Donetski rahvavabariiki kuuluva Slovjanski piiril mitu inimest, teiste seas 8 OSCE vaatlejat, 5 Ukraina sõjaväelast ja bussijuht. Üks Rootsist pärit vangistatud OSCE vaatleja vabastati 27. aprillil tervislikel põhjustel. Ülejäänud vaatlejad ja nende ukrainlastest saatjad vabastati 3. mail.

2. mai hommikul kell 4.30 alanud rünnaku käigus tulistati maa-õhk-rakettidega alla 2 Mi-24 ründehelikopterit, kolmas kopter sai tabamusi käsitulirelvadest, hukkus kaks pilooti. Hukkunuid oli ka separatistidest mässajate ja tsiviilelanike seas. 5. mai valitsusvägede rünnaku käigus tulistati alla kolmas valitsusvägede ründehelikopter Mi-24, mis kukkus jõkke, meeskond pääses eluga.

5. juulil 2014 vabastasid Ukraina relvajõud ja Rahvuskaart linna mässulistest.

## Viited

## Välislingid

* Официальный портал Славянского городского совета (*vene keeles*)
* Slaidid Ukraina kriisist Donetskis ja Slavjanskis, aprill-mai 2014 Reuters
* 2. oktoober 2014. *[[Infovastupanu]]*. В освобождённом Славянске обнаружили очередное массовое захоронение (*vene keeles*)
Loksa–Hara tee

**Loksa–Hara tee** (registrinumbriga 11283) on kõrvalmaantee Loksa linnas ja Kuusalu vallas. Tee pikkus on 7,9&nbsp;km.

Tee saab alguse Liiapeksi–Loksa maantee kuueteistkümnendal kilomeetril Loksa linnas ning lõpeb Leesi–Hara tee lõpus Hara külas. Tee kulgeb läbi eelnimetatud asulate.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 12 truupi. Teele jääb 6 bussipeatust: Loksa-Nõmme, Külaotsa, Lohja, Hara, Eindri, Hara side.

Teega ristub teisel kilomeetril Mere tee.

Tee on mustkattega. Loksa linnas on tee tänavaklassist, edasi on tee klassita. Liiklussagedus teel on 200-500 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Loksa linnas (50 ja 70&nbsp;km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Mere tee

**Mere tee** (registrinumbriga 11284) oli kõrvalmaantee Loksa linnas. Tee pikkus oli 1,3 km.

Tee sai alguse Loksa–Hara tee teisel kilomeetril.

Tee ületas üht truupi.

Tee oli mustkattega. Tee oli tänavaklassist. Liiklussagedus teel oli kuni 200 autot ööpäevas. Teel oli kiiruspiirang 50 km/h.

Endise riigitee ulatuses on tee liikluspind (aadressiobjekt).
Harilik käokann

**Käokann** (*Lychnis flos-cuculi*) on nelgiliste sugukonda ja tulinelgi perekonda kuuluv taimeliik.

Käokann eelistab kasvada niisketel muldadel, milleks võivad olla tavaliselt veekogude kaldad, puisniidud jt.

Eestis sage.

## Kirjeldus

Käokanni varrelehed on kitsassüstjad, varre alumised lehed moodustavad kodariku, ja need on piklikmunajad. Käokanni kõik 5 kroonlehte on lõhestunud neljaks hõlmaks, mistõttu õis näib "rääbakana". Õie keskosas on lisakroon. 

Taime maapealse varre kõrgus on 30–80(90) cm. Õitseaeg juunist juulini (harva ka kuni augustini). 

## Viited

## Välislingid
*
Loots

**Loots**, ka **sadamaloots**, (ingl.k. *pilot; harbour pilot*) on kohalikku veeala hästi tundev sertifitseeritud laevajuht, kes annab laeva pardal selle kaptenile nõu, kuidas juhtida alust ohtlikus navigatsioonipiirkonnas. Lootsimine on laevajuhtimisteenuse osutamine selleks, et alus saaks ohutult navigeerida faarvaatrites, siseneda sadamatesse ja väljuda sadamatest. Lootsiteenust osutavad sadamates tavaliselt riigile kuuluvad ettevõtted. 

Loots on elukutse ja ametinimetus. Lootsiks võib saada haritud ja kogenud meremees, kellel on laevakapteni kutse ning kes on sooritanud vajalikud erialaeksamid, mis on vajalikud selleks, et juhtida laevu ohutult reidilt sadamasse ja sadamast merele.

Töö eripära seisneb selles, et töötatakse pikkade, tavaliselt 24- või 48-tunniste vahetuste kaupa sama sadama reidil või lootsijaamas. Vahelduvad aga laevad, need on erineva pikkuse, lasti ja käiguomadustega.

## Eesti lootsindusettevõtteid
* AS Eesti Loots

## Loots Eesti õigusaktides
* Lootsimise kord ning lootsi laevalemineku ja laevalt mahatuleku kohad @ eRT
* Lootsi kvalifikatsiooninõuded ning kutsetunnistuse ja lootsitasõidu loa vorm ning väljastamise tingimused @ eRT
* Lootsikviitungi vorm @ eRT

## Vaata ka
* Lootskapten
* Lootsikaater, lootsilaev

## Viited

## Välislingid
* Lootsilipud
Viinistu–Pärispea tee

**Viinistu–Pärispea tee** (registrinumbriga 11287) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas. Tee pikkus on 3,3 km.

Tee saab alguse Loksa–Viinistu tee lõpus Viinistu külas ning lõpeb Loksa–Pärispea tee kümnendal kilomeetril Pärispea külas.

Tee kulgeb läbi eelnimetatud külade.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 1 truubi. Bussipeatusi teele ei jää, aga Pärispea külas, kus tee ristub Loksa–Pärispea teega, asub Viinistu tee bussipeatus.

Tee on kõvakattega, tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Viinistu küla tiheasustusega alal (50 km/h). Teevalgustus puudub. Loksa–Viinistu teed ületavad mitmed suurulukite rajad.
Ulliallika–Kolga tee

**Ulliallika–Kolga tee** (registrinumbriga 11288) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas Kolga alevikus. Tee pikkus on 2,1 km.

Tee saab alguse Liiapeksi–Loksa maantee neljandal kilomeetril Ulliallika bussipeatuse juures ning lõpeb Kolga–Pudisoo tee teisel kilomeetril.

Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 500–1000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Kolga aleviku tiheasustusega alal (50 ja 70 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Harilik maavits

**Harilik maavits** (*Solanum dulcamara*) on maavitsaliste sugukonda maavitsa perekonda kuuluv mitmeaastane poolpõõsas.

Rahvapärased nimetused: **jooksvapuu**, **kuisavits**, **viinapuu**, **soolikarohi**.

## Kirjeldus
Hariliku maavitsa oksad on kuni 3 meetrit pikad.

Taime lehed on piklikmunajad, ülemised sageli odajad kuni südajad. Maavitsa vars on maapinna lähedal puitunud. Taime maapealse varre kõrgus on 30–300 cm.

Õite ülesehitus sarnaneb hariliku kartuli õite omaga, õied on lillad (rippuvates ebasarikates) ja kroonlehed on longus. Õitseaeg juunist juulini. Vili on piklik punane mari. 

Pilt:Solanum dulcamara 0002.JPG|Õied
Pilt:Solanum dulcamara fruits.JPG|Viljad
Pilt:Bitterzoet Solanum dulcamara.jpg|Varred lehtedega


## Levila ja kasvukoht
Kasvab Euroopas, Aasias ja Põhja-Ameerikas soistes metsades (ka lodumetsades) ja kaldavõsastikes . Maavitsa võib leida ka veekogudeäärsetest võsastikest, soodest ja lodudest. 
Eestis tavaline.

## Kasutamine
Alates 16. sajandist on harilikku maavitsa kasutatud ravimtaimena, tema roheliste kuivatatud vartega raviti kuni 20. sajandini bronhiiti ja astmat.

## Mürgisus
Marjad sisaldavad mürgiseid alkaloide soladultsiini, tomatidenooli ja solasodiini. Ka oksad ja lehed sisaldavad neid alkaloide.

## Mürgistusnähud ja esmaabi
Mürgistusnähtudena esinevad iiveldus, oksendamine, valulik kõhulahtisus, kiire pulss ja hingamishäired, peapööritus, palavik, rasketel juhtudel krambid ja kõnehäired. Suurem osa mürgist väljub oksendamisel. Esmaabiks anda sütt.

## Viited

## Välislingid
*
Stella Pahapill

**Stella Pahapill** (sündinud **Stella Kiivet**; aastatel 12. november 1920 Tallinn – 18. september 2007 Toronto) oli eesti klaveriõppejõud.

Ta lõpetas 1940. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi.

Stella Pahapillile kuulus osa Rõngu Lossimäe pargist ja Rõngu linnuse alune maa. Tema surma järel kinkis ta abikaasa Johannes Pahapill vastavalt kadunu soovile selle valduse Rõngu vallale. Tänutäheks avas vald 2009. aastal Lossimäel Stella Pahapillile mälestuskivi.

## Tunnustus
*2002 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*TLÜAR väliseesti isikud
*Koduleht (*inglise keeles*)
Vesimünt

**Vesimünt** (*Mentha aquatica*) on huulõieliste sugukonna mündi perekonda kuuluv mitmeaastaste kahekojaliste rohttaimede liik. 

## Morfoloogia
Vars 20–70 cm kõrge, püstine või tõusev, enamasti harunenud, karvastunud, sageli punakas. Lehed munajad, ebareeglipäraselt saagja servaga, karvased. Õisik lühike, õied punakasroosad või helelillad.

## Levila
Tema levila hõlmab Euroopa (välja arvatud polaaralad), samuti kasvab teda Aafrika loodeosas ja Aasia edelaosas. 

Eestis paiguti.

## Kasvukoht
Vesimünt on helofüüt, ehk ta kasvab veekogude kaldavees, mõnikord ka kallastel. 

## Kasvatamine
Kultuurtaimena kasvatatakse vesimündi käharalehist teisendit ''Mentha aquatica'' var. ''crispa'', mis sisaldab rohkem eeterlikke õlisid.

## Kasutamine
Vesimünt on suurepärane pärismaine teetaim.

## Viited

## Välislingid
*
Kasispea–Ilumäe tee

**Kasispea–Ilumäe tee** (registrinumbriga 11286) on kõrvalmaantee Kuusalu ja Haljala valdades. Tee pikkus on 8,1 km.

Tee saab alguse Loksa–Viinistu tee neljandal kilomeetril Kasispea külas (Kuusalu vald) ja lõpeb Palmse–Vatku tee kümnendal kilomeetril Vatku külas (Haljala vald).

Tee kulgeb läbi Kasispea, Vihasoo ja Vatku külade.

Tee ületab ühe silla (Vihasoo sild üle Loobu jõe tee kuuendal kilomeetril) ja 14 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Teega ristub seitsmendal kilomeetril Võsu–Kotka tee.

Tee esimesed 2,3 kilomeetrit on pinnatud kruusatee, edasi kuni 5. kilomeetrini on kruusatee, tee lõpuosa on mustkattega. Tee on klassita. Kuni Võsu–Kotka teeni on liiklussagedus kuni 200 autot ööpäevas, edasi on liiklussagedus 200–500 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on teel alates 5. kilomeetrist (50 ja 70 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Antwerpeni raekoda

**Antwerpeni raekoda** asub Antwerpeni Grote Markti väljaku ääres.

See valmis renessanss-stiilis 1561 ja 1565 vahel arhitekt Cornelis Floris de Vriendti projekti järgi.

Hispaanlased põletasid selle 1576. aastal maha, kuid 1579 hoone taastati.

Raekoda kasutatakse siiani linnavalitsuse hoonena.
Konstantin Zõrjanov

**Konstantin Georgijevitš Zõrjanov** (vene keeles Константин Георгиевич Зырянов; sündinud 5. oktoobril 1977 Permis) on Venemaa endine jalgpallur, poolkaitsja. 

## Klubikarjäär

Zõrjanov oli jalgpalliklubi Permi Zvezda juunioride kooli kasvandik. Ta mängis algul ründajana, kuid hakkas hiljem poolkaitsjaks. Ta suutis mängida ka keskväljakul või vasakul äärel ründavas stiilis.

Zõrjanov esindas pikka aega Permi Amkari, mis tõusis kolmandast liigast põhiliigasse, ja Moskva Torpeedot. 2000. aastal sai ta Torpeedo ridades Venemaa meistrivõistlustel kolmanda koha. Torpeedo väljalangemisel kõrgliigast siirdus ta praegusesse klubisse Peterburi Zenit.

Kohe esimesel hooajal Zenitis tuli Zõrjanov Venemaa meistriks, mis oli klubi ajaloos esimene. Zõrjanov esines edukalt meeskonnas keskväljakul ja oli ka resultatiivne väravalööja üheksa tabamusega. Torpeedos oli tema parim tulemus seitsme löödud väravaga. Venemaa suurim spordileht Sport-Ekspress valis Zõrjanovi 2007. aasta parimaks jalgpalluriks. Tema edu Zenitis jätkus ka 2008. aastal, kui klubi võitis kevadel UEFA karika. Zõrjanov oli meeskonna koosseisus kõigis 17 mängus ja lõi värava nii valikmängus Müncheni Bayerni kui ka finaalmängus Rangersi vastu.

### Klubid

## Karjäär rahvuskoondises

Venemaa rahvuskoondises debüteeris Zõrjanov 27. mail 2006 mängus Hispaania vastu. Ta tõusis lõpuks põhimängijaks Guus Hiddinki juhendavas meeskonnas 2008. aasta Euroopa meistrivõistluste valikmängudes ja oli põhirivistuses seitsmes Venemaa koondise mängus viimasest kaheksast mängust. Ta valiti meeskonna koosseisu ka 2008. aasta EM-i finaalturniirile. Alagrupimängus Kreeka vastu lõi ta võiduvärava, mis sulges valitseva Euroopa meistri tee veerandfinaali.

### Väravad rahvuskoondises

## Saavutused
### Peterburi Zenit
*Venemaa meister
**2007, 2010, 2012
*UEFA karika võitja
**2008 
*Venemaa superkarika võitja
**2008, 2011
*UEFA Superkarikas
**2008

## Viited

## Välislingid
* Konstantin Zõrjanov Peterburi Zeniti kodulehel
* Konstantin Zõrjanov Venemaa koondise kodulehel
Bukoba

**Bukoba** on linn Tansaanias, Kagera piirkonna keskus. Asub Victoria järve läänekaldal tasases nõos, mis on ümbritsetud madalate mägedega.

Linnas on lennuväli ja sadam, millel on parvlaevaühendus Mwanzaga. Bukoba on tuntud valge liivaranna, suure turu ja tenniseväljakutega.

Linna jalgpalliklubi Kagera Sugar mängib Tansaania esiliigas.

## Välislingid

*http://www.kagera.org
Harilik soosõnajalg

**Harilik soosõnajalg** (*Thelypteris palustris*) on soosõnajalaliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaim. Varem on soosõnajalga käsitletud sugukonnas sõnajalalised (*Dryopteridaceae*), kandes siis liiginime *Dryopteris thelypteris*.

Soosõnajalga võib leida (liig)niisketelt kasvukohtadelt, näiteks lodudest, soodest ja järvekallastelt.

Eestis tavaline.

## Kirjeldus
Hariliku soosõnajala lehelaba on oma põhikujult süstjas (samasse sugukonda kuuluval liigil harilikul metssõnajalal aga kolmnurkse põhiplaaniga ning teritunud tipuga). Soosõnajala leherootsul puuduvad sõkalsoomused. 

## Viited

## Välislingid
Mwanza

**Mwanza** on linn Tansaanias, Mwanza piirkonna keskus. Asub Victoria järve lõunakaldal. Mwanza on elanike arvult Dar es Salaami järel riigi teine linn.

Mwanza üheks tähtsaimaks majandusharus on kalandus.

Linnas on lennuväli ja sadam, millel on parvlaevaühendus Bukobaga.

Linna jalgpalliklubi Toto African mängib Tansaania esiliigas.

Linna kalatööstuse ja relvakaubanduse suhetest valmis 2004. aastal dokumentaalfilm "Darwin's Nightmare".


Pilt:Mwanza city-5.jpg|Mwanza kesklinn
Pilt:Saint Augustine University of Tanzania - Library.jpg|Tansaania Augustinuse Ülikooli raamatukogu
Pilt:Mwanza city-3.jpg|
Pilt:2010-09-13 15-13-18 Tanzania Mwanza Mwanza.jpg|Elamud mäenõlval


## Välislingid
Pärnu–Rakvere–Sõmeru tee

**Pärnu–Rakvere–Sõmeru tee** (põhimaantee nr 5) on üks Eesti põhimaanteid. 

See saab alguse Pärnu linnas Tallinna–Pärnu–Ikla tee 131. kilomeetril Uuesilla liiklussõlmes. Tee pikkus on 184,6 km, sh 1,7 km pikkune lõik Pärnu linnas. Tee lõpeb Tallinna–Narva tee 101. kilomeetril Sõmeru alevikus.

## Sillad Pärnu–Rakvere–Sõmeru teel

Sildade nimistu pärineb Teeregistri andmebaasist.

## Asulad Pärnu–Rakvere–Sõmeru teel

Pärnu linn, Tammiste küla, Kiisa küla, Vainu küla, Pulli küla, Urge küla, Rütavere küla, Kuiaru küla, Selja küla, Muti küla, Mannare küla, Sikana küla, Ünnaste küla, Aluste küla, Pärnjõe küla, Massu küla, Luuri küla, Vaki küla, Allikõnnu küla, Kobra küla, Vändra alev, Kalmaru küla, Rõusa küla, Kadjaste küla, Mädara küla, Kurgja küla, Rae küla, Samliku küla, Jändja küla, Laupa küla, Vilita küla, Särevere alevik, Türi linn, Türi-Alliku küla, Kirna küla, Reopalu küla, Ülejõe küla, Röa küla, Paide linn, Sillaotsa küla, Mäo küla, Tarbja küla, Viisu küla, Kirisaare küla, Allikjärve küla, Kaaruka küla, Roosna-Alliku alevik, Oeti küla, Kihme küla, Kaalepi küla, Seidla küla, Ahula küla, Kurisoo küla, Märjandi küla, Raka küla, Ambla alevik, Räsna küla, Jootme küla, Kuru küla, Tapa linn, Moe küla, Imastu küla, Loksu küla, Udriku küla, Kiku küla, Võduvere küla, Undla küla, Kadrina alevik, Kadapiku küla, Lante küla, Härjadi küla, Tirbiku küla, Hulja alevik, Karivärava küla, Kullaaru küla, Tõrremäe küla, Rakvere linn, Taaravainu küla, Tõrma küla, Mäetaguse küla, Piira küla, Ussimäe küla, Näpi alevik, Sõmeru alevik, Aluvere küla.

## Viited
Lagedi tee

**Lagedi tee** (registrinumbriga 11301) on kõrvalmaantee Rae vallas Lagedi alevikus. Tee pikkus on 0,7 km.

Tee saab alguse Lagedi–Aruküla–Peningi tee teisel kilomeetril Ülejõe küla ja Lagedi aleviku piiril ning lõpeb raudtee ääres.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 2 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 500–1000 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang 30 km/h. Tee on osaliselt valgustatud.
Lagedi–Kostivere tee

**Lagedi–Kostivere tee** (registrinumbriga 11302) on kõrvalmaantee Rae ja Jõelähtme vallas. Tee pikkus on 9,6 km.

Tee saab alguse Lagedi–Aruküla–Peningi tee teisel kilomeetril Lagedi aleviku ja Kopli küla piirilt (Rae vallas) ning lõpeb Aruküla–Kostivere tee üheksandal kilomeetril Vandjala külas (Jõelähtme vallas).

Tee kulgeb läbi Kopli, Saha, Maardu ja Vandjala küla ning Lagedi ja Loo aleviku.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 12 truupi. Teele jääb 3 bussipeatust: Lohu, Saha ja Maardu mõis.

Teega ristub teisel kilomeetril Nehatu–Loo–Lagedi tee ja seitsmendal kilomeetril Maardu mõisa tee.

Tee alguses teekatte kohta andmed puuduvad, alates Maardu mõisa teest on tee põlevkivituhkbetoonkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus on kuni Nehatu–Loo–Lagedi teeni 1000–3000 autot ööpäevas, edasi kuni 4,5. kilomeetrini 200–500 autot ööpäevas, edasi kuni Maardu mõisa teeni 500–1000 autot ööpäevas ning kuni tee lõpuni 1000–3000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on enne Nehatu–Loo–Lagedi teed (50 ja 70 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Tallinna–Lagedi tee

**Tallinna–Lagedi tee** (registrinumbriga 11290) on kõrvalmaantee Tallinna linnas ja Rae vallas. Tee pikkus on 8,5 km, sealhulgas 4,9 km pikkune lõik Tallinna linnas (Suur-Sõjamäe tänav).

Tee saab alguse Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee kolmandal kilomeetril Tallinna linna Ülemiste liiklussõlmes ning lõpeb Tallinna ringtee viiendal kilomeetril Soodevahe küla ja Lagedi aleviku piiril. Tee kulgeb läbi nimetatud asulate.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 4 truupi. Teele jäävad järgmised Suur-Sõjamäe tänava bussipeatused: Järvevana, Ülemiste jaam, Dvigatel, Kaubajaama, Kesk-Sõjamäe, Orto, Tubaka, Suur-Sõjamäe, Ruunaoja, Raudbetooni, Sõjamäe. Väljaspool Tallinna piiri asub veel Lennuradari bussipeatus.

Teega ristub kaheksandal kilomeetril Lagedi liiklussõlme ühendustee.

Linnatänava kohta vt artiklit "Suur-Sõjamäe tänav". Alates linna piirist kuni tee lõpuni on tee asfaltkattega, tee klass on III. Samas on liiklussagedus 1000–3000 autot ööpäevas. Lagedi liiklussõlmes on kiiruspiirangud (50 ja 70 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Lagedi–Aruküla–Peningi tee

**Lagedi–Aruküla–Peningi tee** (registrinumbriga 11300) on kõrvalmaantee Rae ja Raasiku vallas. Tee pikkus on 16,4 km.

Tee saab alguse Tallinna ringtee neljandal kilomeetril Soodevahe ja Ülejõe küla piiril (Rae vald) ning lõpeb Aruvalla–Jägala tee seitsmeteistkümnendal kilomeetril Tõhelgi ja Peningi küla piiril (Raasiku vald).

Tee kulgeb läbi Soodevahe, Ülejõe, Kopli, Kadaka, Kulli, Järsi, Igavere, Kalesi, Tõhelgi ja Peningi küla ning Lagedi ja Aruküla aleviku.

Tee ületab ühe silla (Kepsu sild üle Pirita jõe tee teisel kilomeetril) ja 11 truupi. Teele jääb 13 bussipeatust: Ülejõe, Lagedi, Kooli, Keskküla, Tuulevälja, Arumäe, Jüri tee, Kangla, Harju, Igavere, Ata, Kalesi ja Tõhelgi tee.

Teega ristuvad teisel kilomeetril Lagedi tee ja Lagedi–Kostivere tee, üheksandal kilomeetril Jüri–Aruküla tee, kaheteistkümnendal kilomeetril Aruküla–Kostivere tee, viieteistkümnendal kilomeetril Kalesi–Tõhelgi teega.

Kuni Lagedi teeni on tee asfaltkattega, Lagedi alevikus on tee mustkattega, kuni Rae valla piirini on tee põlevkivituhkbetoonkattega. Raasiku vallas on tee kuni Jüri–Aruküla teeni asfaltkattega, edasi kuni Aruküla–Kostivere teeni mustkattega ning tee lõpuosa on põlevkivituhkbetoonkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni Lagedi–Kostivere teeni 3000–6000 autot ööpäevas, edasi kuni Jüri–Aruküla teeni 1000–3000 autot ööpäevas, edasi kuni Kalesi–Tõhelgi teeni 3000–6000 autot ööpäevas ning tee lõpuosas 1000–3000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Lagedi alevikus (70 ja 50 km/h) ning Aruküla alevikus (70 km/h), tee 13. kilomeetril (70 km/h) ning tee lõpus (70 ja 50 km/h). Tee on valgustatud Lagedi alevikus.
Jüri–Aruküla tee

**Jüri–Aruküla tee** (registrinumbriga 11303) on kõrvalmaantee Rae ja Raasiku vallas. Tee pikkus on 8,3 km.

Tee saab alguse Tallinna ringtee üheteistkümnendal kilomeetril Pildiküla küla ja Jüri aleviku piiril (Rae vallas) ning lõpeb Lagedi–Aruküla–Peningi tee üheksandal kilomeetril Kulli külas (Raasiku vallas).

Tee kulgeb läbi Pildiküla, Vaskjala, Pajupea ja Kulli küla ning Jüri aleviku.

Tee ületab kolm silda (nimetu sild üle Vaskjala–Ülemiste kanali tee neljandal kilomeetril, Vaskjala sild üle Pirita jõe tee neljandal kilomeetril, Leivajõe sild üle Leivajõe tee kaheksandal kilomeetril) ja kolm truupi. Teele jääb seitse bussipeatust: Tuule, Jüri, Karba, Rae, Vaskjala, Pajupea ja Leivajõe.

Teega ristub esimesel kilomeetril Jüri–Vaida tee, kolmandal kilomeetril Assaku–Jüri tee ja kuuendal kilomeetril Vaida–Pajupea tee.

Tee on täies ulatuses asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni Assaku–Jüri teeni üle 6000 auto ööpäevas, edasi 3000–6000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Jüri alevikus (50 km/h) ja kuni Vaskjala sillani (70 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Aruküla–Kostivere tee

**Aruküla–Kostivere tee** (registrinumbriga 11304) on kõrvalmaantee Raasiku ja Jõelähtme vallas (Aruküla alevikus tänavana Tallinna maantee). Tee pikkus on 9,2 km.

Tee saab alguse Lagedi–Aruküla–Peningi tee 12. kilomeetril Aruküla aleviku ja Igavere küla piiril (Raasiku vallas) ning lõpeb Maardu–Raasiku tee 3. kilomeetril Vandjala külas (Jõelähtme vallas).

Tee kulgeb läbi Igavere, Kurgla ja Vandjala küla ning Aruküla aleviku.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 15 truupi. Teele jääb kaks bussipeatust: Aruküla kool, Aruküla.

Teega ristub 8. kilomeetril Kostivere tee ja 9. kilomeetril Lagedi–Kostivere tee.

Aruküla alevikus on tee asfaltkattega ja mustkattega, edasi jätkub pinnatud kruusatee, alates 7. kilomeetrist on tee mustkattega. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Kiiruspiirang on Aruküla alevikus (50 km/h). Samas on ka tee valgustatud.
Kalesi–Tõhelgi tee

**Kalesi–Tõhelgi tee** (registrinumbriga 11306) on kõrvalmaantee Raasiku vallas. Tee pikkus on 1,8 km.

Tee saab alguse Lagedi–Aruküla–Peningi tee 15. kilomeetril Kalesi külas ning lõpeb Aruvalla–Jägala tee 19. kilomeetril Tõhelgi külas. Tee kulgeb läbi eelnimetatud külade.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kaks truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on pinnatud kruusatee. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kostivere tee

**Kostivere tee** (registrinumbriga 11307) on kõrvalmaantee Jõelähtme vallas. Tee pikkus on 1,3 km.

Tee saab alguse Aruküla–Kostivere tee kaheksandal kilomeetril Vandjala külas ja lõpeb Maardu–Raasiku tee neljandal kilomeetril Kostivere alevikus. Tee kulgeb läbi nimetatud asulate.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga ühe truubi. Teele ei jää bussipeatusi.

Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kostivere aleviku piirkonnas on kiiruspiirangud 70, 50, 30 km/h. Kostivere aleviku tiheasustusega alal on tee valgustatud.
М

**М** (**м**) on kirillitsa täht, mis hääldub /m/.

Täht pärineb kreeka tähest müü (Μ, μ).

Valgevene, bulgaaria ja vene keeles tähistab see nii palataliseeritud kui ka palataliseerimata häälikut, makedoonia, serbohorvaadi ja ukraina keeles vaid palataliseerimata häälikut.

## Vaata ka
*M
К

**К** (**к**) on kirillitsa täht, mis hääldub /k/.

Täht tuleneb kreeka tähest kapa (Κ, κ). Kirillitsa к erineb vastavast ladina tähest selle poolest, et tähe diagonaalsed osad kirjutatakse tavaiselt loogeliste, mitte sirgetena.

К tähistab vene keeles nii palataliseeritud kui palataliseerimata häälikut. Palataliseeritult hääldatakse, kui järgneb ь, е, ё, и, ю või я.

## Vaata ka
*K
Л

**Л** (**л**) on kirillitsa täht, mis hääldub l. Vene ja valgevene tähestikus on see 13. täht.

Л on loodud kreeka lambda eeskujul.
Н

**Н** (**н**) on kirillitsa täht, mis enamasti tähistab alveolaarset nasaali /n/.

Tähe hääldus ja asukoht tähestikus varieeruvad keeleti. See võib tähistada ka dentaalset või palataalset nasaali.

## Vaata ka
*H (ladina tähestiku täht)
*N
Aruvalla–Jägala tee

**Aruvalla–Jägala tee** (registrinumbriga 11310) on kõrvalmaantee Rae, Raasiku, Anija ja Jõelähtme vallas. Tee pikkus on 28,3 km.

Tee saab alguse Vaida–Urge tee kolmandal kilomeetril Vaidasoo ja Aruvalla küla piiril (Rae vald) ning lõpeb Jägala–Käravete maantee neljandal kilomeetril Jägala külas (Jõelähtme vald).

Tee kulgeb läbi Vaidasoo, Aruvalla, Salu, Urvaste, Mallavere, Pikavere, Härma, Perila, Peningi, Tõhelgi, Linnakse, Salumäe, Haljava, Sambu ja Jägala küla ning Raasiku aleviku.

Tee ületab kaks silda (Kanali sild üle kanali tee 13. kilomeetril, Raasiku sild üle Raasiku jõe tee 20. kilomeetril) ja 21 truupi. Teele jääb 15 bussipeatust: Piimapuki, Salu, Urvaste, Pikavere, Perila, Tasuja, Rätla, Retimäe, Peningi, Töhelgi, Puukool, Raasiku, Võidu, Villavabrik ja Sambu.

Teega ristub kaheksandal kilomeetril Viskla–Pikavere tee, kümnendal kilomeetril Perila tee, kaheteistkümnendal kilomeetril Perila–Jäneda tee, seitsmeteistkümnendal kilomeetril Lagedi–Aruküla–Peningi tee, üheksateistkümnendal kilomeetril Kalesi–Tõhelgi tee, kahekümne esimesel kilomeetril Raasiku kaubajaama tee, kahekümne teisel kilomeetril Raasiku–Kehra tee ja Raasiku haigla tee, kahekümne kolmandal kilomeetril Raasiku–Anija tee ja Raasiku jaama teega.

Tee alguses teekatte kohta andmed puuduvad. Alates 5,5 kilomeetrist on tee mustkattega, 8. ja 9. kilomeetri vahel on teelõik põlevkivituhkbetoonkatttega. Pärast Raasiku alevikku on tee asfaltkattega. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on kuni Perila–Jäneda teeni 200–500 autot ööpäevas, edasi 500–1000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Viskla–Pikavere teeristil (50 ja 70 km/h), tee 13. kilomeetril (70 km/h), Lagedi–Aruküla–Peningi teeristil (50 ja 70 km/h) ja Raasiku aleviku piirkonnas (50 ja 70 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Perila tee

**Perila tee** (registrinumbriga 11311) on 2,2 km pikkune kõrvalmaantee Raasiku vallas Härma külas. Tee saab alguse Aruvalla–Jägala tee kümnendal kilomeetril ning lõpeb Perila–Jäneda tee kolmandal kilomeetril. Nii algus kui ka lõpp asuvad Härma ja Perila küla piiril.

Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Soo-nõianõges

**Soo-nõianõges** (*Stachys palustris*) on huulõieliste sugukonda nõianõgese perekonda kuuluv taimeliik.

Soo-nõianõges kasvab kogu Euroopas ja Türgis ning Iraani, Siberi ja Hiina mõõduka kliimaga aladel.

Eestis on soo-nõianõges tavaline.

Soo-nõianõgest võib leida veekogude kallastelt ja märgadelt niitudelt. 

## Kirjeldus

Soo-nõianõgese vars on püstine. Taime maapealse varre kõrgus on 30–120 cm. Vars on neljakandiline, kare ja tihedalt kaetud lühikeste allapoole suunatud karvakestega.

Lehed on süstjad, lühikese rootsuga või päris rootsuta. Alumised lehed on 8–12 cm pikad ja 1,5–3,5 cm laiad.

Taim õitseb juunist juulini (harva ka juulist augustini). Teistel andmetel kohtab taime juunist septembrini. Õisik on lillakaspunane, õied on 1–1,5 cm pikad. Õisikuks on tähk. Iga männas koosneb 6–10 õiest. Kandelehed on lineaalsed ja sama pikad kui õieraod või pikemadki. Õietupp on selgelt kahehõlmaline. Õiekroon on õietupest poole suurem.

Vili valmib augustis-septembris. Viljaks on tumepruun ovaalne paljas pähklike.

## Tähtsus ja kasutamine

Soo-nõianõgese maapealne osa sisaldab betaiini ehk trimetüülglütsiini, parkaineid, orgaanilisi happeid, eeterlikke õlisid ja 0,132% askorbiinhapet. Seemned sisaldavad 38–44% taimerasva.

Taime maapealsest osast saab valmistada rohelist riidevärvi, aga taimeõlist saab kvaliteetset värnitsat.

Kuigi mõnel pool on taime juuremügaraid söödud aedviljana, on parem seda mitte teha, sest taim sisaldab mürgiseid aineid.

Soo-nõianõges on hea meetaim. Ta võib anda mett 203 kg/ha. Ta eritab hästi nektarit isegi vihmase ilmaga. 100 taime eritavad 70 mg õietolmu. Mesi on väga magus: suhkrud moodustavad sellest 50–66%.

## Viited

## Välislingid
*
Harilik tihashein

**Harilik tihashein** (*Scutellaria galericulata*) on huulõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Harilik tihashein eelistab kasvada niisketel kasvukohtadel, näiteks puisniitudel ja veekogude kaldaaladel.

Eestis tavaline.

## Kirjeldus

Tihasheina lehed on üldkujult piklikmunajad. Õietuppe võivad palistada karvad. Õiekroon on lillakas. 

Taime maapealse varre kõrgus on 10–50(75) cm. Õitseaeg juunist augustini (harva kuni septembrini). 

## Viited

## Välislingid
*
Alcobendas

**Alcobendas** on linn Hispaanias Madridi autonoomses piirkonnas. Asub Madridi kesklinnast 13 km põhja pool ja piirneb Madridiga.

Alcobendas on kokku kasvanud San Sebastián de los Reyese linnaga. Kahe linna piiriks on tänav nimega Avenida de España.

Linna läbib Madridi metroo 10. liin.

## Viited

## Välislingid

*http://www.alcobendas.org/
Soo-kassiurb

**Soo-kassiurb** (*Gnaphalium uliginosum*) on korvõieliste sugukonna kassiurva perekonda kuuluv üheaastaste rohttaimede liik.

Soo-kassiurb eelistab kasvukohana niiskemaid kohti, teda võib kohata näiteks soodes; sageli on need paigad inimtegevusest tugevasti mõjutatud.

Eestis tavaline.

## Kirjeldus
Soo-kassiurva lehed on lineaalsüstjad kuni kitsalt mõlajad. Taime väikesed õied on koondunud nutjasse liitõisikusse. Õitsemise algul on õied lühikest aega kollased, hiljem muutuvad pruunikaks. 

Taime maapealse varre kõrgus on 3(4)–20(25) cm. Õitseaeg kestab juunist juulini (harva algab juba mais).

## Viited

## Välislingid
*
Yehoshu'a Kenaz

**Yehoshu'a** (ka *Jehošua*) **Kenaz** (heebrea  **יהושע קנז**; sündinud 2. märtsil 1937 Petaẖ-Tikvas – 12. oktoober 2020) oli Iisraeli romaanikirjanik ja tõlkija.

Kenaz on õppinud filosoofiat ja romaani keeli Jeruusalemma Heebrea Ülikoolis ja prantsuse kirjandust Sorbonne'is. Ta on töötanud toimetajana ajalehes Ha'aretz.

Tema peateosteks peetakse romaane "Tee kasside juurde" ja "Varasemaid armastusi meenutades".

Kenaz on tuntud prantsuse kirjanduse heebrea keelde vahendajana.

## Tunnustus
*Altermani auhind (1991)
*Newmani auhind (1992)
*Agnoni auhind (1993)
*Acumi auhind (1994)
*Bialiki auhind (1995)

## Teosed eesti keeles

*"Maastik kolme puuga. Muusikaline moment", Tallinn 2008. Tõlkinud Kalle Kasemaa.
Chattanooga

**Chattanooga** on linn Ameerika Ühendriikides Tennessee osariigis, Hamiltoni maakonna halduskeskus.

Chattanooga on Tennessee suuruselt neljas linn, mis asub osariigi kaguosas, Georgia osariigi piiril Tennessee jõe kaldal. Linna pindala on 370,8 km2 ja elanike arv 2006. aastal oli 168 293.

## Ajalugu

Linna asukohal elasid indiaanlased juba kiviajal. Linna nimi tähendab maskogi keeles 'kivi'.

Linna asutas 1816. aastal tšerokiipealik John Ross, kelle järgi sai see nimeks Ross's Landing. Praeguse nime sai Chattanooga 1838. aastal. Samal aastal algas ka tšerokiide ümberkolimine läände (tänapäeva Oklahomasse).

Ameerika Kodusõjas peeti 1863. aastal Chattanooga all lahing, milles Uniooni väed Ulysses S. Granti juhtimisel purustasid Konföderatsiooni väed. Sellest sai alguse põhjaosariikide vägede edenemine sügavamale lõunaosariikide aladele.

Pärast kodusõda sai Chattanoogast oluline raudteesõlm ja tööstuskeskus.

1970. ja 1980. aastatel pidas linn võitlust õhusaaste ja sotsiaalprobleemidega, tegi läbi põhjaliku uuenduskuuri ning sai muu hulgas mainekaks turismi sihtpunktiks.

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
Alanis Morissette

**Alanis Nadine Morissette** (sündinud 1. juunil 1974 Ottawas) on Kanada laulja, laulukirjutaja ja näitleja. 

Ta on võitnud 12 Juno auhinda ja 7 Grammy auhinda. Tema albumeid on ostetud üle 60 miljoni eksemplari. 

Tema rahvusvaheline debüütalbum "Jagged Little Pill" tõusis edetabelite tippu.

## Albumid

* "Alanis" (1991) (ainult Kanadas)
* "Now is the Time" (1992) (ainult Kanadas)
* "Jagged Little Pill" (1995)
* "Supposed Former Infatuation Junkie" (1998)
* "MTV Unplugged" (1999)
* "Under Rug Swept" (2002)
* "So-Called Chaos" (2004)
* "Jagged Little Pill Acoustic" (2005)
* "Alanis Morissette: The Collection" (2005)
* "Flavors of Entanglement" (2008)

## Välislingid

* Alanis Morissette'i koduleht
Film (HU? album)

**"Film"** on ansambli HU? 2008. aastal välja antud debüütalbum, kus produtsendina teeb kaasa ka Chalice. Laulu "Depressiivsed Eesti väikelinnad" tekst äratas avalikkuse seas palju tähelepanu.

Albumi lugude stiilist võib leida sugemeid džässist, 1980. aastate diskost, trummist ja bassist, *popelectro*'st.

## Lugude nimekiri
#"Põgene" 2:43
#"Absoluutselt" 4:13
#"Varjud valgusvihus" 3:32
#"Vulkaan, mis vahel puhkab" 2:58
#"Peegel" 3:56
#"Sa meeldid mulle" 4:44
#"See imelik vaikus" 3:44
#"Türisalu pank" 3:46
#"Linnasuve laul" 5:12
#"Kosmos" 5:35
#"Mittemillestki" 4:00
#"Enamat kui rütm ja viis" 2:08
#"UV Faktor 5" 3:47
#"Nõiaring" 3:51
#"Ebanormaalne" 3:40
#"Depressiivsed Eesti väikelinnad" 4:04

## Esitajad
* Hannaliisa Uusma – laul
* DJ Critikal – muusika, produktsioon, elektroonika
* Leslie Da Bass – muusika, sõnad, produktsioon, bass
* Indrek Kruusimaa – kitarr ("Peegel")
* Sigrid Mutso – taustalaul ("Depressiivsed Eesti väikelinnad")
* Anna Põldvee – taustalaul ("Depressiivsed Eesti väikelinnad")
* Annika Leppik – taustlaul ("Depressiivsed Eesti väikelinnad")

## Tunnustus
* Laul "Kosmos" tunnistati 2007. aasta parimaks Eesti *drum & bass*i looks

## Viited

## Välislingid
* 
* HU? "Film". Rada7, foorum
* Andri Maimets. Hannaliisa Uusma valmistub esikplaadiks. Postimees, 20. detsember 2005
* Preili HU? ja härrad HU?-d. Eesti Ekspress, 15. mai 2008
* HU? "Film" Penny Lane'i blogi
The Old Dark House

**"The Old Dark House"** on 1932. aasta USA õudusfilm.

## Süžee
Film põhineb inglise kirjaniku J. B. Priestley romaanil "Benighted" (1927), mille pealkiri Ameerika Ühendriikides on "The Old Dark House".

## Osatäitjad
*Boris Karloff (Morgan)
*Melvyn Douglas (Roger Penderel)
*Gloria Stuart (Margaret Waverton)
*Charles Laughton (Sir William Porterhouse)
*Lilian Bond (Gladys DuCane)
*Ernest Thesiger (Horace Femm)
*Eva Moore (Rebecca Femm)
*Raymond Massey (Philip Waverton)
*Elspeth Dudgeon (tiitrites John Dudgeon; Sir Roderick Femm)
*Brember Wills (Saul Femm)

## Huvitavaid fakte
*Sir Roderick Femmi, 102-aastast vanameest, mängib naissoost näitleja Elspeth Dudgeon (tiitrites mehenimega John Dudgeon). Nimelt ei leitud nii vana inimese väljanägemisega meessoost näitlejat osa täitma.
*Palju aastaid peeti seda "kadunud filmiks", kuni 1960. aastate lõpus või 1970. aastate algul leiti filmi originaal üles.
Santi Cazorla

**Santiago Cazorla González** (sündinud 13. detsembril 1984 Astuurias Llaneras) on Hispaania jalgpallur (poolkaitsja). Alates 2020. aastast mängib ta Katari kõrgliiga klubis Al Sadd.

## Karjäär

Cazorla sai ta jalgpalli algteadmised Real Oviedos, kust 18-aastaselt siirdus Villarreali. Hispaania põhiliigas Primera Divisiónis tegi ta esimese mängu 30. novembril 2003. aastal Deportivo de La Coruñaa vastu. Järgmisel aastal osales ta meeskonnaga ka UEFA Cupi ja UEFA Meistrite Liiga mängudes.

2006. aasta kevadel müüdi Cazorla Recreativo klubisse, kus ta mängis suurepärase hooaja, mille järel Villarreal kasutas lepingus olnud tagasiostuvõimalust ja võttis ta tagasi oma koosseisu. Cazorla leping Villarrealiga kestis 2011. aastani. 2007–2008 hooajal oli ta Villarreali põhimängija, kui meeskond sai Primera Divisiónis ajaloolise teise koha.

Aastatel 2012–2018 mängis ta Inglismaa kõrgliiga klubis Arsenal. 2013. aastal valiti ta Arsenali aasta mängijaks.

Luis Aragonés valis ta Hispaania rahvuskoondisse 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Debüüt rahvuskoondises oli tal 31. mail 2008 sõprusmängus Peruu meeskonna vastu. Seisuga 18. november 2019 on ta rahvusmeeskonnas mänginud 81 korral ja löönud 15 väravat. 

## Klubid
*Seisuga 7. september 2020*

## Isiklikku

Santi Cazorla on 168 cm pikk ja kaalub 66 kg.

## Saavutused
;Villarreal
*UEFA Intertoto Cup: 2004
;Arsenal
*FA Cup: 2013–14, 2014–15, 2016–17
*FA Community Shield: 2014, 2015

## Välislingid

* Santi Cazorla Arsenal FC kodulehel
* Santi Cazorla Football Database kodulehel
* Santi Cazorla Topforward kodulehel
Najd

**Najd** (araabia ‏نجد‎ ; ka *Nedžd*) on Araabia poolsaare kõrbeline keskosa. Najd on tasandik, mille kõrgus merepinnast on 762 ja 1525 m vahel. Najd on hõredalt asustatud beduiinidega. Seal asub ka Saudi Araabia pealinn Ar-Riyāḑ. 

1899–1912 vallutasid Najdi vahhabiidid ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūdi juhtimisel Osmanite riigilt ja Āl Sa‘ūd nimetas end Al-Ḩijāzi ja Najdi kuningaks. 

## Vaata ka
*Ḩā’ili provints
*Al-Qaşīmi provints
*Ar-Riyāḑi provints
Raasiku kaubajaama tee

**Raasiku kaubajaama tee** (registrinumbriga 11312) on 0,3 km pikkune kõrvalmaantee Raasiku vallas Raasiku alevikus. Tee saab alguse Aruvalla–Jägala tee kahekümne esimesel kilomeetril Raasiku aleviku ja Linnakse küla piiril ning lõpeb raudtee ääres.

Tee on asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Raasiku–Kehra tee

**Raasiku–Kehra tee** (registrinumbriga 11313) on kõrvalmaantee Anija vallas. Tee pikkus on 10,8 km.

Tee saab alguse Aruvalla–Jägala tee kahekümne teisel kilomeetril Raasiku aleviku (Raasiku vald) ja Linnakse küla piiril ning lõpeb Kose–Jägala maantee kahekümne üheksandal kilomeetril Paasiku ja Kehra küla piiril.

Tee kulgeb läbi Linnakse, Parila, Kihmla, Salumetsa ja Paasiku küla.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 11 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee esimesed 2 kilomeetrit on pinnatud kruusatee, edasi jätkub kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Nguyễn Tấn Dũng

**Nguyễn Tấn Dũng** (sündinud 17. novembril 1949 Cà Mau provintsis) on Vietnami poliitik. Ta oli Vietnami peaminister ajavahemikus 23. juuni 2006 kuni 7. aprill 2016, olles selle ametikoha täitnud kümme aastat.

Nguyễn Tấn Dũng kuulus Vietnami Kommunistliku Partei juhtkonda ja tema valitsus keskendus majanduse reformidele, infrastruktuuri arendamisele ning riigi positsiooni tugevdamisele rahvusvahelisel tasandil. Ta oli üks silmapaistvamaid Vietnami poliitikuid oma ametiajal ning tema tegevus mõjutas oluliselt riigi majandus- ja välispoliitikat.

## Viited
Raasiku haigla tee

**Raasiku haigla tee** (registrinumbriga 11314) on 0,5 km pikkune kõrvalmaantee Raasiku vallas Raasiku alevikus. Tee saab alguse Aruvalla–Jägala tee kahekümne teisel kilomeetril Raasiku aleviku ja Salumäe küla piiril ning lõpeb Raasiku jaama tee teisel kilomeetril.

Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang 50 km/h. Tee on valgustatud.
Jīzān

**Jīzān** (ka *Jāzān*; araabia جازان‎) on linn Saudi Araabias, Jīzāni provintsi halduskeskus. Elanike arv on 100&nbsp;694.

Linnas asub 2006. aastal asutatud Jāzāni Ülikool.

## Välislingid

* http://www.jazan.gov.sa
* Jāzāni Ülikooli koduleht
Raasiku–Anija tee

**Raasiku–Anija tee** (registrinumbriga 11315) on kõrvalmaantee Raasiku, Jõelähtme ja Anija valdades. Tee pikkus on 5,9 km.

Tee saab alguse Aruvalla–Jägala tee kahekümne kolmandal kilomeetril Raasiku aleviku (Raasiku vald) ja Salumäe küla (Anija vald) piiril ning lõpeb Kose–Jägala maantee kolmekümne neljandal kilomeetril Anija külas (Anija vald).

Tee kulgeb läbi Salumäe, Sambu, Aavere ja Anija küla ning Raasiku aleviku.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 14 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on põlevkivituhkbetoonkattega. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on 500–1000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Al-Qaşīmi provints

**Al-Qaşīmi provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Saudi Araabia keskosas.

2022. aasta rahvaloenduse järgi elas seal ligi 1,34 miljonit inimest, millega see oli rahvaarvult seitsmendal kohal Saudi Araabia 13 provintsi seas. Provintsi keskus on Buraydah, kus elab umbes pool piirkonna elanikest.

Al-Qaşīmi provintsi pindala on 58&nbsp;046 km². Ainult Al-Bāḩah' ja Jīzāni provints on väiksema pindalaga.
Raasiku jaama tee

**Raasiku jaama tee** (registrinumbriga 11316) on 1,6 km pikkune kõrvalmaantee Raasiku vallas Raasiku alevikus. Tee saab alguse Aruvalla–Jägala tee kahekümne kolmandal kilomeetril ja lõpeb Raasiku raudteejaama juures.

Tee ületab 3 truupi. Teele jääb 2 bussipeatust: Rahvamaja ja Raasiku side.

Teega ristub teisel kilomeetril Raasiku haigla tee, tee lõpus Raasiku Elektri tee ja Maardu–Raasiku tee.

Tee katte ja klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus teel pole teada. Teel on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Ash-Sharqīyah' provints

**Ash-Sharqīyah' provints** on Saudi Araabia suurim 1. järgu haldusüksus (provints). Asub Kuveidi, Katari, Araabia Ühendemiraatide, Omaani ja Jeemeni piiri ääres.
Raasiku Elektri tee

**Raasiku Elektri tee** (registrinumber 11317) on 1,6 km pikkune kõrvalmaantee Raasiku vallas Raasiku alevikus. Tee kulgeb osaliselt Raasiku aleviku ja Aruaru küla piiril. Tee kattub aadressiobjektiga (liikluspind), mille nimi on *Tehase tee*.

Tee ületab üht silda (Kambi sild üle Jõelähtme jõe tee esimesel kilomeetril) ja kolme truupi. Teele jääb üks vallasisese liini bussipeatus.

Tee saab alguse Maardu–Raasiku tee 14. kilomeetril, esimesel kilomeetril ristub ta Raasiku meistripunkti teega.

Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirangud (40 ja 50 km/h). Teevalgustus on välja ehitatud. 

Tee kõrval tee teljest lõuna suunal on kergliiklustee.

## Vaata ka
* Raasiku Elekter
Raasiku meistripunkti tee

**Raasiku meistripunkti tee** (registrinumbriga 11318) on 0,4 km pikkune kõrvalmaantee Raasiku vallas Raasiku alevikus. Tee saab alguse Raasiku Elektri tee esimesel kilomeetril. Tee ületab ühe truubi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Klaas-Jan Huntelaar

**Klaas-Jan Huntelaar** (õieti **Dirk Jan Klaas Huntelaar**; sündinud 12. augustil 1983 Dremptis) on endine Hollandi jalgpallur, kes mängis ründajana.

2000. aastal astus 16-aastane Huntelaar PSV Eindhoveni jalgpallikooli. Õige pea näitas ta end noortekoondises hea väravalööjana. Klubi põhikoosseisus debüteeris ta 2002. aastal. Kui ta oli kindlustanud endale koha PSV rivistuses, saadeti ta rendilepinguga klubisse De Graafschap, et saada kogemusi. Ta mängis seal 9 kohtumist, kuid ei löönud ühtegi väravat. 2003. aastal anti ta laenuks klubisse AGOVV Apeldoorn, mis mängis Hollandi esimeses liigas. Selles klubis õnnestus tal lüüa 35 mängus kokku 26 väravat, millega ta oli liiga parim väravalööja.

Pärast edukat hooaega Apeldoornis otsustas Hunterlaar mitte jätkata lepingut PSV-ga. Tema uueks klubiks sai SC Heerenveen ja üleminekusumma oli 100 000 eurot. Esimesel hooajal Hollandi kõrgliigas lõi ta 31 mänguga 17 väravat ja aitas Heerenveenil jõuda UEFA Cupi mängudele. 2005/2006. aasta hooaja keskel oli ta löönud 15 mängus 17 väravat ning 2006. aasta talvel ostis Amsterdami Ajax ta 9 miljoni euro eest endale. Samal hooajal oli ta Hollandi kõrgliigas parim väravalööja 33 tabamusega.

Hollandi rahvuskoondises debüteeris Huntelaar 16. augustil 2006 Dublinis mängus Iirimaa meeskonna vastu, kus lõi kaks väravat. Ta lõpetas koondisekarjääri 2015. aastal. Tema arvele jäi 76 koondisemängu ja 42 väravat.

## Klubid

## Saavutused
### Amsterdami Ajax
*Eredivisie (1): 2018–19
* Hollandi karikavõit (3): 2005–06, 2006–07, 2018–19
* Johan Cruyff Shield (3): 2006, 2007, 2019

### Schalke 04
* DFB-Pokal: 2010–11
* DFL-Supercup: 2011

### Hollandi jalgpallikoondis
* UEFA U-21 meister: 2006 
* 2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused: 2. koht

### Isiklikud
* Eredivisie parim noormängija: 2005–06
* Eredivisie parim väravalööja: 2005–06, 2007–08

## Isiklikku

Klaas-Jan Huntelaar on 186 cm pikk ja kaalub 80 kg.

## Välislingid

* Klaas Jan Huntelaari koduleht
* Klaas Jan Huntelaar Football Database kodulehel
* 
* Klaas Jan Huntelaar Goal.com kodulehel Hollandi kõrgliiga
* Klaas Jan Huntelaar EURO2008 kodulehel
Final Fantasy XIII

**"Final Fantasy XIII"** (ファイナルファンタジ ー XIII, *Fainaru Fantajī Sātīn*) on konsooli arvuti-rollimäng (RPG). Toodetud Square Enixi poolt PlayStation 3'le ja kuulub Final Fantasy seeriate hulka. Mäng kujutab futuristlikku ja kõrgtehnoloogilist maailma ja jutustus koondub/fokuseerib "neile, kes maailmale vastupanu avaldavad."

"Final Fantasy XIII" põhimäng, kuulub Fabula Nova Crystallis Final Fantasy XIII osade/kogumiku hulka. Final Fantasy Versus XIII ja Final Fantasy Agito XIII asetsevad samas maailmas, kuid pole omavahel otseselt seotud.

## Tegelased

* **Lightning** (pilt) on FFXIII peategelane, tal on pikad roosa-pruunid juuksed ja ta on 177 cm pikk (5'10 "). Ta kannab relva Blaze Edge, mis on kombinatsioon püssist ja mõõgast (üks kokkuvajumine teistesse). Lightning saab ka manipuleerida gravitatsiooniga. (Lightning on ta Koodnimi/varjunimi). Karakteri tegija Tetsuya Nomura poolt, valmistati *Lightning*u naissoost Cloud Strife'i versioonina Final Fantasy VII'st, ning Ta on teine naissoost peategelane FF ajaloos, millest esimene on Terra Branford Final Fantasy VI. Algselt nimega Ekleer Farron (エクレール ファロン, Ekurēru Faron). Ta hävitas oma sünni nime, pärast vanemate surma, et ta saaks kaitsta oma õde Serahit, kuigi see ainult tõstis pingeid nende vahel.
* **Snow Villiers**
* **Oerba Dia Vanille**
* **Sazh Katzroy**
* **Hope Esthien**
* **Oerba Yun Fang**
Järveküla–Jüri tee

**Järveküla–Jüri tee** (registrinumbriga 11330) on kõrvalmaantee Tallinna linnas ja Rae vallas. Tee pikkus on 9,6 km, sellest Tallinna linnas 0,6 km (Vana-Tartu maantee).

Tee saab alguse Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee viiendal kilomeetril Tallinna linnas ning lõpeb Tallinna ringtee üheteistkümnendal kilomeetril Pildiküla küla ja Jüri aleviku piiril. Samas algab ka Jüri–Aruküla tee.

Tee kulgeb läbi Tallinna linna, Peetri aleviku, Järveküla, Rae, Lehmja ja Pildiküla küla ning Assaku aleviku.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 11 truupi. Teele jääb 4 bussipeatust: Järvesuu, Veski, Järveküla, Hundisepa, Assaku.

Teega ristuvad kuuendal kilomeetril Veski tee ja 2 Assaku liiklussõlme ühendusteed, seitsmendal kilomeetril Assaku–Jüri tee ja 1 Assaku liiklussõlme ühendustee, üheksandal kilomeetril Jüri bensiinijaama tee.

Tee esimesed 2 kilomeetrit on mustkattega, edasi kuni Assaku liiklussõlmeni (kaasa arvatud) on tee asfaltkattega. Tee lõpuosa katte kohta andmed puuduvad. Tee klass on V. Liiklussagedus on tee esimesel kahel kilomeetril 3000–6000 autot ööpäevas, edasi kuni Assaku liiklussõlmeni on liiklussagedus 1000–3000 autot ööpäevas, edasi kuni Assaku–Jüri teeni on liiklussagedus 200–500 autot ööpäevas ning tee lõpuni on liiklussagedus 1000–3000 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirangud (50, 60, 70 km/h). Teevalgustus on Assaku liiklussõlme ja Tallinna ringtee piirkondades.