open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bibliograafiakirje

**Bibliograafiakirje** ehk **bibliokirje** on reeglipäraselt esitatud bibliograafiaandmete kogum, mis võimaldab kirjeldatavat dokumenti täielikult identifitseerida. Bibliograafiakirje on bibliograafilise sisu ja otstarbega kirje, mis võib esineda üksi või bibliograafianimestikus.

Bibliograafiakirje on vajalik ja piisav trükise lühiiseloomustamiseks ning otsimiseks/leidmiseks. Trükist iseloomustavad andmed:
* autor 
* pealkiri 
* ilmumisaasta 
* kirjastus
* ilmumiskoht
* lehekülgede arv
* jne

Need andmed tuleb kirjes esitada kindlas järjekorras. Andmete eraldamiseks kasutatakse teatud märke: punkt, koma, koolon, ümarsulud, kaldjoon(ed).

## Allikas
* Eesti Rahvusraamatukogu raamatukogusõnastik
Nefroloogia

**Nefroloogia** on sisemeditsiini eriala, mis tegeleb primaarsete ja sekundaarsete neeru- ja kuseteede haiguste ennetamise, diagnostika ja raviga.

## Nefroloogiliste haiguste loend
__NOTOC__

### G
Glomerulaarhaigused

### H

Hüperurikeemiline nefropaatia

### K

Koldeline nefriit - 
Krooniline glomerulonefriit - 
Krooniline neerupuudulikkus

### M
Membranoproliferatiivne glomerulonefriit

### N

Neeruamüloidoos - 
Neerutuberkuloos - 
Neeruveeni tromboos

### P

Proliferatiivne glomerulonefriit – 
Püelonefriit

### R

Ravimnefropaatiad

### T

Tsüstiit -
Tsüstneer

### V

Vaskulaarne nefroskleroos

### Ä

Äge glomerulonefriit - 
Äge neerupuudulikkus
Jubaland

**Jubaland** (*Jubbaland*, itaalia keeles *Oltre Giuba*) on Somaalia edelapoolseim, Keeniaga piirnev osa, mida ülejäänud Somaaliast eraldab Juba jõgi. Jubaland on kuulutanud end iseseisvaks.

Jubalandi piir ülejänud Somaaliaga on täpselt määratlemata. Jubalandi pindala on umbes 87 000 km². Pealinn on Kismaayo, mis asub Juba jõe suudmes. Jubaland on asustatud peamiselt darodite hulka kuuluvate ogadenide ja marehanidega, kes elavad peamiselt Etioopias.

Algselt oli Jubaland Keenia osa, kuid Suurbritannia loovutas 29. juunil 1925 Jubalandi Itaaliale tasuks toetuse eest Esimeses maailmasõjas. 30. juunil 1926 ühendati Jubaland Itaalia Somaalimaaga, mis vabanes koloniaalsõltuvusest 1960.

Jubaland kuulutas end iseseisvaks 1998 ja tema praegune seisund on ebamäärane. Mõnedel andmetel allub Jubaland aastast 2001 Somaalia keskvalitsusele.
Lookus

**Lookus** (ladina sõnast *locus* 'koht') on klassikalises geneetikas kromosoomi piirkond, kus paikneb mingi geen. Tänapäeva geneetikas mõistetakse **lookuse** all mingil viisil (harilikult alleelse muutlikkuse järgi) iseloomustatavat kromosoomi- või DNA-molekuli lõiku, milles paikneb kindel geen või mis tahes muu eristatav nukleotiidijärjestus. Populatsioonigeneetikas kasutatakse termineid "**lookus**" ja "geen" sageli sünonüümidena.

## Vaata ka
*Molekulaarbioloogia ja geneetika mõistete loend
Edela-Somaalia

**Edela-Somaalia** on Somaalia edelaosas paiknev piirkond, mis 1. aprillil 2002 end iseseisvaks kuulutas, kuid 2009. aastast on Somaalia autonoomne piirkond. Edela-Somaalia on asustatud peamiselt *rahanweini* ja *digili* hõimuga. See piirneb loodes Etioopiaga, kirdes Puntlandiga, kagus India ookeani ja keskvalitsuse kontrollitava alaga ning edelas Jubalandi ja Keeniaga.

Edela-Somaalia presidendiks kuulutas end Xassan Maxamed Nuur Shaati-Gaduud. Kuid alates 3. oktoobrist 2002 hoidis Edela-Somaalimaa keskust Baydhabot enda kontrolli all šeik Aaden Madoobe. Alates 2005 oli Madoobe ja Shatigadud ministrid Somaalia peaministri Cali Maxamed Geeddi valitsuses, millel oli vähe võimu väljaspool pealinna.
Cali Maxamed Geeddi

**Cali Maxamed Geeddi** (inglispärane nimekuju **Ali Muhammad Ghedi**; sündinud 1952 Muqdishos) on Somaalia poliitik. Aastatel 2004–2007 oli ta Somaalia peaminister.

Ta kuulub Hawiye klanni. Hariduselt veterinaar.

Peaministriks määras ta president Cabdulaahi Yuusuf Axmed 3. novembril 2004. Oma tagasiastumisest teatas Geeddi 29. oktoobril 2007 toimunud parlamendiistungil.
Cabdulaahi Yuusuf Axmed

**Cabdullaahi Yuusuf Axmed** (15. detsember 1934 – 23. märts 2012) oli Somaalia poliitik. Ta oli 14. oktoobrist 2004 kuni 29. detsembrini 2008 Somaalia president.

Augustis 1994 valiti ta Puntlandi iseseisvuse eest võitleva Somaalia Päästmise Demokraatliku Rinde juhiks. (Ka kindral Mohamed Abshir Musa väidab, et valiti samal kongressil SPDR juhiks, ent tema jäi eksiili ega võtnud Puntlandi valitsemisest vahetult osa.)

23. juulil 1998 kuulutas Puntland end iseseisvaks Somaalia koosseisus ning Cabdulaahi Yuusuf Axmedist sai Puntlandi president. Presidendiks jäi ta 30. juunini 2001, mil ta soovis oma ametiaega pikendada 2004. aastani. Seda vastustas Jama Ali Jama, kellest sai lühikeseks ajaks Puntlandi president, ent kodusõjas jäi Cabdulaahi Yuusuf Axmed peale ja oli uuesti Puntlandi president 8. maist 2002 oktoobrini 2004. Võrreldes muu Somaaliaga saavutas Cabdulaahi Yuusuf Axmed Puntlandis suhtelise stabiilsuse.

Et Puntland ei taotlenud eraldumist Somaaliast, siis oli Cabdulaahi Yuusuf Axmed sobiv kandidaat Somaalia presidendi kohale. Ta valiti presidendiks 10. oktoobril 2004 Keenia pealinnas Nairobis (poliitilise ebastabiilsuse tõttu ei valitud presidenti Somaalias) ja andis ametivande 14. oktoobril.

Presidendina seadis ta oma eesmärgiks keskvõimu piiride laiendamisele kaugemale pealinna Muqdisho lähiümbrusest. 

29. detsembril 2008 astus Cabdulaahi Yuusuf Axmed presidendi ametist tagasi, põhjendades seda oma suutmatusega tagada riigis rahu, stabiilsust ja demokraatiat.
Alleel

**Alleel** (inglise *allele*) on geeniteisend, geeni esinemisvorm ehk üks kahest või mitmest alternatiivsest geenivariandist, mis asuvad populatsiooni isendite homoloogiliste kromosoomide samas lookuses ja toimivad sama tunnuse kujunemisele, tekitades selle eri vorme või avaldumisastmeid. 

Tänapäeval kasutatakse alleelide mõistet sageli **laiemas tähenduses**: mis tahes genoomse lookuse (nt restriktsioonisaidi, minisatelliidi) alternatiivne vorm.

* **Dialleelsus** tähendab geeni esinemist 2 alleelina, see  iseloomustab diploidset organismi.
* **Polüalleelsus** tähendab, et geen esineb mitme alleelse vormina, see on iseloomulik populatsioonile.
Oma toimelt jagunevad alleelid kaheks: dominantsed alleelid ja retsessiivsed alleelid. Dominantset alleeli tähistatakse tavaliselt suure, retsessiivset väikese tähega.

Geneetikas kasutatakse ka mõistet uluk- ehk metsalleel (inglise *wild allele*), mis on looduslikes populatsioonides mingi geeni peamine alleel, vastandatuna harvadele mutantalleelidele. 

## Vaata ka
* Homosügootsus
* Heterosügootsus
* Molekulaarbioloogia ja geneetika mõistete loend

## Viited
2005. aasta Eesti meeste meistrivõistlused Vene kabes

**Eesti meeste 57. meistrivõistlused vene kabes** peeti Tallinnas Paul Kerese Malemajas 21.–24. aprillini 2005. 

Mängiti kahepartiiliste mikromatšidega 8 vooru šveitsi süsteemis. Kuuendat korda tuli Eesti meistriks selles kabeliigis Heinar Jahu, hõbemedali võitis Arno Uutma ja pronksi Argo Unnuk.

## Paremusjärjestus

## Partiinäide

**Heinar Jahu** – **Andrus Tull** (23. aprill 2005)
1.c3-d4 f6-e5 2.d4xf6 e7xg5 3.a3-b4 f8-e7 4.g3-f4 b6-a5 5.b2-a3 a5xc3 6.d2xb4 a7-b6 7.b4-c5 b6xd4 8.e3xc5 d6xb4 9.a3xc5 g5xe3 10.f2xd4 g7-f6 11.a1-b2 h8-g7 12.b2-a3 h6-g5 13.h2-g3 b8-a7 14.e1-f2 c7-b6 15.g1-h2 b6-a5

16.d4-e5 f6xb6 17.a3-b4 a5xc3 18.c1-d2 c3xe1 19.g3-h4 e1xg3 20.h2xa3 ja mustad alistusid.

## Viited
Kaartkataloog

**Kaartkataloog** on kataloogikaartidest koosnev andmebaas, mis on loodud andmehulgas orienteerumiseks. 

Kaartkataloog võimaldab andmeid otsida, sorteerida ja järjestada kasutajale sobival viisil. Kaartkatalooge kasutatakse raamatukogudes, arhiivides, muuseumides jm. 

Tänapäeval kasutatakse üha laialdasemalt arvuti abil koostatud elektroonilisi andmebaase.
Ülemaailmne majanduskriis

**Ülemaailmne majanduskriis** ehk **suur depressioon** oli Teisele maailmasõjale eelnenud aastakümnel maailma haaranud majandussurutis, mis enamikus riikides oli saanud alguse 1929. aastal, pärast 24. oktoobri börsikrahhi Ameerika Ühendriikides. Suur depressioon oli pikim majandussurutis 20. sajandil.

Aastail 1929–1933 suurenes tööpuudus Ameerika Ühendriikides 3 protsendilt 25-ni. Paljud kaotasid oma töö- ja elukoha.

1929. aasta 24. oktoober sai tuntuks musta neljapäevana. Tol päeval kukkus New Yorgi aktsiabörs 11,7%. Majandusajaloolased on otsinud suure depressiooni põhjusi, kuid ühest vastust ei ole leitud. Palju olulisem on küsimus: mis võimendas majandusliku languse katastroofini. Kõik rahaga tegelevad institutsioonid olid ometi tõotanud majanduslikku kasvu pikas perspektiivis.

## Vaata ka
* Must neljapäev
Eesti loodusmälestiste loend

*Siin on loetletud [[Eesti]] [[loodusmälestis]]i.*

*Nimekirja kuuluvad [[rändrahn]]ud, [[paljand]]id, [[Allikas|allikad]], [[kivikülv]]id, [[karstiala]]d, [[pinnavorm]]id, [[Meteoriidikraater|meteoriidikraatrid]], [[Juga|joad]] ja teised [[Geoloogia|geoloogiliselt]] olulised [[loodus]]likud objektid Eestis.*

## A
*Aluoja juga
*Aruküla hiidrahn
*Aseri pank

## B
*Balti klint

## E
*Ebavere mägi
*Ehalkivi

## H
*Harju-Madise juga
*Harju-Madise pank
*Purtse Hiiemäe pank
*Hinni kanjon
*Härma müür

## I
*Iisaku oos
*Ilumäe pank
*Iru pank

## J
*Jaani-Tooma suurkivi
*Jägala juga
*Jäneda linnamägi

## K
*Kaali kraater
*Kaberla-Vaikla pank
*Kakumäe pank
*Kaliküla pank
*Kallavere pank
*Kalvi pank
*Kannuka pank
*Keila juga
*Kersalu joastik
*Kivisilla juga
*Kolga pank
*Kolgaküla pank
*Kräsgrundi pank
*Kukka kivi
*Kupukivi
*Kurisu koobas
*Kurtna mõhnastik 
*Kõrgküla pank
*Kärdla kraater

## L
*Lahepere pank
*Langevoja juga
*Lasnamäe pank
*Laulasmaa pank
*Leetse Lodukivi
*Leetse pank
*Letipea Ehalkivi
*Linda-Neitsi kivi
*Lohusalu pank
*Paistu ürgorg (orus on Loodi põrgu nimeline paljand)
*Luubakivi

## M
*Maalinna soosaar
*Malla pank
*Majakivi
*Martsa pank
*Meriküla pank
*Muuga Kabelikivi
*Mustallikas
*Muuksi pank
*Määpea pank

## N
*Narva juga
*Narva pank
*Neide pank
*Neugrundi kraater
*Neugrundi pank
*Nõmmeveski juga
*Nõmmeküla rändrahn

## O
*Ojakivi
*Olgina maa-alune kalmistu
*Olgina pank
*Olgina rändrahn
*Ontika pank
*Osmussaare pank

## P
*Pae karstiala
*Painuva kivi
*Paistu ürgorg ehk Loodi põrgu
*Pakri pank ehk Pakerordi pank
*Paldiski pank
*Panga pank
*Panga tamm
*Pimestiku pank
*Puhkova pank
*Punane kivi
*Põhja-Eesti pank
*Põrguhaud
*Päite pank
*Pühajõe pank

## R
*Rannamõisa pank
*Rehessaare Suurkivi
*Rohuneeme rändrahn

## S
*Sagadi pank
*Saka pank
*Suur-Pakri pank
*Suur Taevaskoda
*Suurupi pank

## T
*Tamme paljand
*Tiskre pank
*Toodrikivi hiidrahn
*Toompea pank
*Tori põrgu
*Treppoja joastik
*Tsitre pank
*Tudulinna sulglohk
*Tuhala karstiala
*Tupenurme pank
*Turje kelder
*Turjekeldri juga
*Tõrvajõe juga
*Tõrma paepaljand
*Türisalu pank
*Türsamäe pank

## U
*Udria jõe ürgorg
*Udria juga
*Udria kivikülv
*Udria pank ehk Udria kõrgekallas
*Udria savikallas (Udrias asuv teine pank)
*Ukuoru juga
*Uuga pank

## V
*Vaindloo hiidrahn
*Valaste juga
*Valgehobusemägi
*Vihula pank
*Viimsi pank
*Viira veskimüür
*Virulase koobas
*Virussaare rabasaar
*Väike-Pakri pank

## Ä
*Äntu Sinijärv

## Ü
*Ülgase pank

## Vaata ka
*Maailma loodusmälestiste loend
Kustos

**Kustos** (ladina keeles 'valvur') ehk **siirdeviit** tähistab erinevates kontekstides eri mõisteid:

* Raamatuteaduses on **kustos** vanade raamatute lehekülje lõppu eraldi reale paigutatud järgmise lehekülje esimene silp või sõna. 
* Trükinduses nimetatakse **[[Kustos (raamatukujundus)|kustoseks]]**  poogna järjestusnumbrit või -tähte.
* Muusikas on **[[Kustos (muusika)|kustos]]** järgmise noodi kõrgust näitav märk joonestikurea lõpul.
* Mõnel Euroopa maal nimetatakse **kustoseks** ka raamatukogu- või muuseumiametnikku.
Eklogiit

**Eklogiit** on punast ja rohelist värvi kõrge astme moondekivim.

Eklogiit tekib väga kõrge rõhu, kuid mitmesuguse temperatuuri tingimustes. Eklogiidi tekkekeskkonda iseloomustavat rõhu- ja temperatuurivälja nimetatakse eklogiidifaatsieseks. Eklogiit on maapinnal väga haruldane kivim, seda seepärast, et ta tekib mitmekümne kilomeetri sügavusel, kus ta tekkeks on vajalik rõhk. Eklogiit koosneb peamiselt kahest mineraalist – punasest granaadist ja rohelisest omfatsiidist (pürokseen). Lisaks neile on kivimi koostises reeglina ka küaniiti, rutiili, kvartsi ja rombilist pürokseeni. Erikaal on 3,4...3,5, mis võrreldes basaltsete lähtekivimitega on oluliselt suurem. Eklogiit tekib enamasti basaltsest ookeanilise maakoorega laamast, selle subdutseerumisel mandrilise maakoorega laama alla.
Suured Sunda saared

**Suured Sunda saared** (indoneesia *Kepulauan Sunda Besar*) on neli suurimat Sunda saartest, nimelt Kalimantan, Sumatra, Sulawesi ja Jaava. 

Kalimantan on jaotatud Indoneesia, Brunei ja Malaisia vahel, teised kolm saart kuuluvad Indoneesiale.
Elbsandsteingebirge

**Elbsandsteingebirge** (saksa; 'Elbe Liivakivimäestik'; tšehhi **Labské pískovce** 'Elbe liivakivid' ehk **Děčínská vrchovina** 'Děčíni kõrgustik') on mäestik Tšehhi massiivi põhjaosas Tšehhi ja Saksamaa piiril, külgneb läänes Maagimäestikuga ja idas Sudeetidega. Kõrgus kuni 723 meetrit. 

Mäestik koosneb liivakivist. Mäestikku läbiv Elbe ja seal voolavad Elbe lisajõed moodustavad järskude kaljuste nõlvadega orge.
Kantsoon

**Kantsoon** (itaalia k *canzon* 'laul') on vana prantsuse ja itaalia luuležanr, lembelaul, mis koosneb viiest või seitsmest stroofist ning ülistab rüütlite armastust.

Kantsoon muusikas on lihtne ilmalik laul või ka laulva meloodiaga instrumentaalpala.

Kantsoonide autoritena on tuntud Dante Alighieri ja Francesco Petrarca.
Naljand

**Naljand** on rahvaluule lühižanr, mis märgib lühikest, humoristliku või satiirilise sisuga rahvajuttu, rahvalikku naljalookest.

Naljandite sündmustik on valdavalt tõsieluline. Naljandites on oluline koht sõnamängul ja sõnakoomikal.

## Välislingid
*Naljandite tüpoloogiast
Loits

**Loits** on maagiline akt – sõnaline pöördumine, mille abil tahetakse allutada üleloomulik vägi oma tahtele. Selle erivormiks india usundites on mantra.

Loitsud põhinevad usul sõna maagilisse jõusse. Loitsude abil püütakse mõjutada inimesi ja loodusjõude, ravida haigusi jne.

## Eesti alad
Eestis on esimesed loitsud kirja pandud 1632 aastal. Peamised olid värsivormis jutustavas stiilis loitsud, milles kirjeldati soovitud sündmust. Olulised olid ka sünniloitsud, mis seletasid vältida tahetava ja soovimatu nähtuse tekkimist või algust. 

Loitsudes oli rohkesti saksa laene ning loitsude ühe osana kasutati sageli kristlikke palveid, arvumaagiat jms.    

## Vaata ka
*Mantra

## Viited

## Välislingid
* Mare Kõiva, Eesti loitsud *[[Eesti Päevaleht]]*, 30. juuli 2011.
Sfragistika

**Sfragistika** on pitsereid uuriv teadusharu, üks ajaloo abiteadustest.

Sfragistika uurib pitserite õiguslikku ja sotsiaalset tähendust, aga ka nende kujunduse arengut.

Sfragistikal on seoseid diplomaatika, heraldika, sotsiaal- ja kunstiajalooga.
Kevadine nigulapäev

**Kevadine nigulapäev** on eesti rahvakalendris 9. mail. Sellele päevale on nime andnud 3.– 4. sajandi pühak Myra piiskop Püha Nikolaus.

1087. aastal röövisid Itaalia kaupmehed Väike-Aasia rannikul paiknevast Myra linnast piiskop Nikolause säilmed. Need toimetati Bari linna. Sitsiilia kuningas Roger I toetusel püstitati San Nicola kirik, mille krüpti paigutati hinnalises sarkofaagis imettegevaks peetud pühakusäilmed. Paavst Urbanus II õnnistas 1. oktoobril 1089 Püha Nikolause altarit kiriku krüptis ning kuulutas 9. mai katoliku kiriku jaoks Püha Nikolause mälestuspäevaks. Venemaa metropoliit Jefrem määras 9. mai pidupäevaks ka oma kirikus. Katoliku ja kreeka-katoliku kirik tähistavad Püha Nikolause surmapäeva 6. detsembril. 

Mõlemad Nigulapäevad on juurdunud ka Eesti rahvakalendris. Kevadine nigulapäev on rohkem tuntud Lõuna-Eestis, peamiselt Setumaal.

Sel päeval hakati uba ja hernest külvama. Keelatud oli hobustega töötada.

## Välislingid
* Nigulapäevast Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis *[[Berta (andmebaas)|Berta]]*
Traaklased

**Traaklased** olid indoeuroopa keelte hulka kuuluvat traakia keelt kõnelnud hõimud, kes asustasid Traakiat, ajaloolis-geograafilist piirkonda Balkani poolsaare kirdenurgas, praeguse Bulgaaria, Kirde-Kreeka, Ida-Serbia ning Türgi Euroopa-osa kohal. 

Esimesed asustusjäljed Traakias on ajast 6000 eKr, ajastust 4000 eKr on Traakiast jälgi metallitöötlemisest ning tänapäeva Bulgaaria territooriumilt, Varna linna lähedalt on arheoloogid leidnud jälgi vasest tööriistadest, relvadest ja ehetest. Ajastust 3000 eKr on leitud kullast ehteid, mis on ka esimesed Euroopast leitud kuldehted.

7. sajandil eKr algas Kreeka kolonisatsioon traaklaste aladele.

Traaklased asustasid antiikajal ulatuslikke alasid ning 5. sajandil ekr elanud ajaloolane Herodotos nimetas neid oma aja üheks kõige arvukamaks rahvaks. Herodotose ajal nimetati Traakiaks kogu Balkani poolsaare idaosa Doonau ja Egeuse mere vahel. Ka see laialdane ala muutus traaklastele kitsaks. Üks suguharu teise järel läks üle Bosporuse ja Hellespontose, et otsida Väike-Aasiast endale uut kodumaad. 3. aastatuhandel eKr rändasid Traakiast Väike-Aasiasse troojalased ja früügialased ning "Iliases" on traaklasi nimetatud troojalaste liitlasteks.

Kreeklased pidasid traaklasi sõjakaiks ja joomahimulisiks barbareiks, kuid hindasid kõrgelt nende hobuseid ja relvi. Nende kultuses oli tähtsal kohal muusika ja Homeros nimetas traaklasi maailma kõige musikaalsemaks rahvaks. Seetõttu peeti vanakreeka mütoloogia kangelast Orpheust traaklaseks. 

## Traakia riik
Traaklased moodustasid 4. sajandil eKr oma riigi, umbes 430. aastal Sitalkesi juhtimisel vallutati alad Doonaust põhja pool, Abdera linnast lõuna pool ja Musta mere juures Struma (kr Strymónas) jõeni läänesuunal, ning tõusid piirkonnas arvestatavaks sõjaliseks jõuks, olles tugevalt mõjutatud Vana-Kreeka kultuurist. 

Traakia vallutas Vana-Makedoonia kuningas Philippos II ning see kuulus ka Aleksander Suure ajal Makedooniale. Pärast Aleksander Suure surma ja impeeriumi lagunemist olid alad ajutiselt iseseisvad.

279 eKr tungisid Balkanile, Lõuna-Kreekasse ja Traakiasse keldid, kes kreeka allikates tuntud galaatide nime all. Makedoonia valitseja sai lüüa ja tapeti. Galaatide rüüstamistele Kreekas järgnes nende sissetung Väike-Aasiasse ja Pergamoni aladele.

Traakia alad kuulusid hiljem Rooma impeeriumi ja Bütsantsi võimu alla. Rooma ja Makedoonia vaheliste Makedoonia sõdade, Kolmanda Makedoonia sõja (171–168 eKr) 168 eKr Pydna lahingu kaotuse tulemusel liideti alad Rooma vabariigi valdustesse. Gladiaatorite ülestõusu juht Spartacus oli samuti traaklane.

Alates 9. sajandist valitsesid Traakia üle vaheldumisi Bütsants, Bulgaaria ja Osmanite riik. Piirkond jaotati lõplikult pärast Esimest maailmasõda. 

Traaklaste hulka kuulusid ka daaklased (praeguse Rumeenia muistsed elanikud), geedid (Doonau alamjooksul), müüsid (Väike-Aasias) ja früügialased (Väike-Aasias).
Genoom

**Genoom** on organismi kogu geneetiline informatsioon. Selle informatsiooni kandjaks on enamjaolt DNA (osade viiruste puhul puhul RNA). 

Genoomi täpne määratlus sõltub uurimuse kontekstist. Üldjuhul mõeldakse genoomi all ühes liigiomases haploidses kromosoomikomplektis sisalduvat geneetilist materjali. Lisaks võib genoomi koosseisu arvata kaasa ka mitokondri DNA ja kloroplasti DNA, kuigi neid võib ka täiesti omaette käsitleda. 

Genoomi iseloomustatakse DNA nukleotiidjärjestuse, selle pikkuse, geenide arvu ja vastastikuse paiknemise, kromosoomide arvu ja tüüpide ning muude tunnuste kaudu. 

## Inimese genoom

Inimgenoomi pikkus on umbes 3 miljardit aluspaari (3 \cdot 10^9 bp). Kogu see pärilik info on laiali jaotatud 23 erineva DNA lõigu ehk kromosoomi peale. Inimgenoom koosneb 23 kromosoomist: 22 autosoomi ja 1 gonosoom (naistel X, meestel Y). Sugurakkudes on genoom ühes korduses (sugurakud on haploidsed), keharakkudes aga kahes korduses (keharakud on diploidsed).

## Genoommutatsioonid
Genoommutatsioonid tähendavad indiviidi normaalse liigiomase kromosoomistiku arvuline muutus, kas kogu kromosoomikomplekti kordne muutus
# euploidsus
# polüploidsus
või üksikute kromosoomide arvu muutus
# aneuploidsus
Genoommutatsioonid on omased lihtsamatele organismidele, peamiselt taimed ja seened. Loomadel esineb g-mutatsioone harvem ja nende olemus on piiratud. Mõned autosoomid võivad esineda 3-kordsuses. Sugukromosoomide arvu muutusega võib esineda naistel (X, XXX, XXXX jne), meestel (XYY, XXY, XXXY)

### Genoommutatsioonide tekkepõhjused
* Endomitoos
* Viljastumisel osaleb diploidne gameet
* Ristuvad erineva kromosoomi arvuga vanemad
* Häired meioosis

Levinud on ka inimeste poolt tahtlikult muudetud taimede kromosoomide üldarvu muutus, nn polüploidid. See põhjustab teatud taimedel saagikuse suurenemist.

## Vaata ka
* Genoomi suurus
* Inimese genoom 

## Viited

## Välislingid
*Looma genoomi mõõtmete andmebaas
*Taime genoomi mõõtmete andmebaas
Oliviinbasalt

**Oliviinbasalt** on oliviini fenokristalle sisaldav basalt.

Oliviinbasalt on sageli oliviini kumulaat. See tähendab seda, et oliviin, olles laava põhimassist tihedam, on vajunud laavavoolu põhja ja moodustanud seal laava keskmisest kõrgema oliviini kontsentratsiooni. Seda nähtust pani esimesena tähele ja kirjeldas Charles Darwin Galápagose saartel.

## Välislingid
*Oliviinbasaldi eksemplarid Eesti geokogudes
Tõde ja õigus

**"Tõde ja õigus"** on A. H. Tammsaare viieosaline romaanisari, kus kujutatakse Eesti ühiskonna arengut 19. sajandi teisest poolest kuni 20. sajandi teise kümnendini. Epopöa käsitleb inimese suhet maa, jumala, ühiskonna ja iseendaga. "Tõde ja õigus" ilmus aastatel 1926–1933.

1934. aastal kirjeldas Tammsaare teose põhiplaani New Yorgi kirjamehele Andres Pranspillile saadetud kirjas järgmiselt: "Ma kavatsesin oma romaani nõnda, et I jagu kujutaks võitlust maaga, II – võitlust jumalaga, III – võitlust ühiskonnaga, IV – võitlust iseendaga ja oma eluõnnega ja V – alistumist (resignatsiooni). /---/ See on minu kogu romaani ideestiku üks pale või külg. Teine külg: romaan püüab tabada inimsoo üldist arenemiskäiku või arenemislugu."

Kogu romaanisari on tõlgitud soome, läti, saksa, prantsuse, vene ja tšehhi keelde. Osaliselt on "Tõde ja õigus" tõlgitud leedu, hollandi ja inglise keelde.

2013. aastal valmis esimesest osast heliraamat.

Eesti kirjanik ja semiootik Valdur Mikita on iseloomustanud eestlaste ja "Tõe ja õiguse" kui eestluse ühe tüviteksti suhet järgnevalt: "Rahvas, kelle kõige kuulsam kirjandusteos on viieköiteline sookuivendamise käsiraamat, ei saa olla normaalne – ja ei peagi. Võimalik, et meil on ilmaruumis hoopis üks teine asi ajada."

Sarja esimese köite alusel valmis 2019. aastal mängufilm "Tõde ja õigus", teise köite põhjal 1975. aastal film "Indrek". Romaani kõik viis osa on aastatel 2012–2020 ilmunud heliraamatuna, mille I, II, III ja V köite on sisse lugenud Meelis Kompus, romaani IV osa aga Hele Kõrve. 

## Tegelased

Romaanisarja peategelased on teiste hulgas Andres, Pearu, Indrek ja Krõõt.

## Vaata ka
* Tõde ja õigus I
* Tõde ja õigus II
* Tõde ja õigus III
* Tõde ja õigus IV
* Tõde ja õigus V
* Tõde ja õigus (film)

## Viited

## Välislingid

* "„Tõde ja õigus” Pariisis" Eesti Päevaleht, 13. veebruar 2009
* "„Tõde ja õigus” ilmutab end prantslastele" Sirp, 7. jaanuar 2010
* Maarja Vaino "Irratsionaalsuse poeetika A. H. Tammsaare loomingus" 2011
* "«Tõe ja õiguse» teeb eestlastele kuulatavaks tähelepanu vältiv vene ettevõtja" Postimees, 15. veebruar 2018
Vastse-Kuuste Kool

**Vastse-Kuuste Kool** asub Põlvamaal Põlva vallas Vastse-Kuustes.

Õppeaastast 2024/25 liidetakse kool Põlva Kooliga.

Koolihooneks on endise Vastse-Kuuste mõisa mõisahoone.

Selles koolis on õppinud ka Edgar Savisaar.

## Vaata ka
*Kuuste Kool

## Välislingid
* Vastse-Kuuste Kooli koduleht
Mullateaduse mõisteid

*Siin on loetletud [[mullateadus]]ega seotud mõisteid.*

## A
*A-horisont – huumushorisont
*agromullateadus
*aluskivim –
*andosoolid – 
*atsonaalne muld – 
*Atterburgi piirid –

## B
*B-horisont - sisseuhtehorisont
*bioturbatsioon – 
*boniteet –

## E
*edafon –
*Eesti Mullateaduse Selts –
*eluviaalhorisont – 
*eripind –

## F
*ferraliitmuld –
*fulvohapped –

## G
*gleihorisont – savihorisont
*gleimuld - savimuld 
*gleistumine –
*gleistunud muld –

## H
*hallmuld – 
*hapestumine – 
*humifitseerumine –
*humiinained –
*huumus – 
*huumusained –
*huumushapped –
*huumushorisont –

## I
*ibe – 
*illuuvium – 
*illuviaalhorisont –
*intratsonaalsed mullad –

## K
*kamardumine – 
*kores –
*kõdu – 
*kõduhorisont –

## L
*lateriit – 
*lateriitmuld – 
*leedemuld – 
*leetmuld – 
*leetumine – 
*lessiveerumine –
*leostumine –
*leostunud muld –  
*liivsavimullad – 
*lõimis – 
*lähtekivim –

## M

*madalsoomuld –
*mineraalmaa – 
*mineraalmuld – 
*mineraliseerumine – 
*moor 
*muld – 
*mull
*mulla degradatsioon
*mulla erosioon
*mulla happesus
*mulla kartograafia
*mulla klassifikatsioon 
*mulla lupjamine
*mulla orgaaniline aine
*mulla orgaaniline osa
*mulla sooldumine
*mulla veerežiim
*mullabioloogia
*mullafüüsika
*mullageneetika
*mullageograafia –
*mullahingamine  
*mullahorisont –
*mullakeemia 
*mullakolloidid
*mullalahus – 
*mullamikrobioloogia
*mullamineraloogia
*mullamorfoloogia
*mullaniiskus
*mullaprotsessid
*mullastikukaart
*mullastruktuur
*mullateadus – 
*mullateke –
*mullatekketegur –
*mullatüüp
*mullavesi –
*mullaviljakus
*mustmuld –

## N
*näivleetunud muld –

## O
*organogeensed mullahorisondid –

## P
*paepealne muld – 
*pedoloogia – 
*pedon – 
*pedosfäär – 
*peenes – 
*plintiit –
*punamullad –

## R
*rähk – 

## S
*saviliiv – 
*savistumine –
*sekundaarne sooldumine –
*sisseuhtehorisont –
*solonets –
*sooldumine –
*soomuld
*soostumine –

## T
*tensiomeeter
*tolm – 
*turbahorisont – 
*turbatsioon – 
*turvas – mittetäielikult lagunenud taimejäänustest koosnev konsolideerumata sete
*turvasmuld – 
*turvastumine – 
*turvastunud muld –

## V
*väljauhtehorisont – E-horisont

## W
*Wentworthi skaala –
Paleontoloogia mõisteid

*Siin on loetletud [[paleontoloogia]]ga seotud mõisteid.*

## A
*akritarhid – 
*Alvareze hüpotees – 
*ammoniidid – 
*areniidid – 
*arheotsüaadid –

## B
*biostroom –
*brahhiopoodid – 
*brahhiosaurus – 
*brontosaurus –

## D
*diatomeeanalüüs –
*dinosaurus –

## E
*elav fossiil – taime- või loomaliik (vahel ka kõrgem takson), mis esineb nii fossiilina kui ka elusorganismina tänapäeval

## F
*fauna (paleontoloogia) – 
*foraminifeerid – 
*fossiil – mistahes eluvormi või selle elutegevuse mineraliseerunud jäljend
*fossiliseerumine – 
*fusuliinid –
*fütoliit – taimse päritoluga ränistruktuur

## G
*graptoliidid – 

## I
*ihnofossiilid – 
*ihtüosaurus –

## K
*kambriumi plahvatus – 
*kivistis – mistahes eluvormi või selle elutegevuse mineraliseerunud jäljend
*korallid – 
*kriidi lõpu väljasuremine – 
*käsijalgsed – 

## L
*lagerstätte

## M
*mammut – 
*mastodon – 
*mikrofossiil – 
*mikropaleontoloogia – 
*mosasaurus –

## N
*nautiloidid – 
*nematofüüdid – 

## O
*okasnahksed – 
*ostrakoodid – 

## P
*paleolimnoloogia –
*paleontoloogia – 
*paleontoloogiline meetod –
*paleotsönoos – 
*pareiasaurus – 
*peajalgsed – 
*puudulukulised –

## R
*rugoosid – 
*rüükalad – 

## S
*sammalloomad – 
*saurus – 
*Signori-Lippsi efekt –
*skolekodondid –
*Smithi reegel –  
*stegosaurus – 
*stromatoliidid – 
*stromatopoorid –
*subfossiil –

## T
*tabulaadid – 
*teriodondid – 
*tetrakorallid – 
*tetrapoodid – 
*trilobiidid – 

## V
*vestiminifeerid – 
*väljasuremine –

## Ü
*ürgkilpkonn – 
*ürglind – 
*ürgskorpion –
Kristallograafia mõisteid

*Siin on loetletud [[kristallograafia]] ning [[kristallooptika]]ga seotud mõisteid.*

## A
*Abbé refraktomeeter – 
*amorfsus – 
*analüsaator (polarisatsioonimikroskoop) – 
*anisotroopia – 

## E
*ebaselge lõhenevus – 
*esimene kristallograafiline telg – 

## G
*goniomeeter – 

## H
*heksagonaalne süngoonia – süngoonia, mille iseloomulikuks tunnuseks on üks kolmandat või kuuendat järku sümmeetriatelg, mis on risti tasandiga, mille moodustavad kolm võrdse pikkusega telge mille vahel on 120° nurk

## I
*inversioon (kristallograafia) – 
*inversioonikese – 
*isotroopia – 

## K
*kaksikmurdumine – 
*kaksistumine – 
*kristall – 
*kristalli haabitus – 
*kristalli kuju – 
*kristalli tahk – 
*kristallograafia – 
*kristallograafia esimene sead – 
*kristallograafiline telg – 
*kristallooptika – 
*kristallstruktuur – 
*kuubiline süngoonia – süngoonia, mille iseloomulikuks tunnuseks on neli kolmandat järku sümmeetriatelge
*käiguvahe –

## L
*lõhenevus – 

## M
*Milleri indeksid – 
*monokliinne süngoonia – 
*murdumisnäitaja – 
*murdumisnäitaja dispersioon – 

## O
*optiline telg – 

## P
*pleokroism – 
*polarisatsioonimikroskoop – 
*punkrigrupp –

## R
*reljeef – 
*rombiline süngoonia – 
*ruumigrupp – 
*röntgendifraktomeetria –

## S
*SEM – 
*Steno seadus – 
*sümmeetriaelement – 
*sümmeetrialiik – 
*sümmeetriaoperatsioon – 
*sümmeetriatasand – 
*sümmeetriatelg – 
*süngoonia – sarnaste sümmeetriaelementide, kristallograafiliste telgede ning nendevaheliste nurkadega kristallide klass

## T
*tahk – 
*tasandigrupp – 
*TEM – 
*teodoliitmeetod – 
*tetragonaalne süngoonia – 
*trigonaalne süngoonia – süngoonia, mida sõltuvalt koolkonnast peetakse kas iseseisvaks süngooniaks või heksagonaalse süngoonia osaks
*trikliinne süngoonia – 
*tsonaalne kristall – 
*tulpjas eralduvus – 

## U
*universaallauake – 

## V
*vakants – kristalli punktdefekti alaliik, mille puhul on aatom puudu ühes Bravais võre sõlmes.

## Ü
*ühikrakk – 

## X
*XRD –
Homosügootsus

**Homosügootsus** on diploidse või polüploidse indiviidi genotüübi seisund, kus homoloogiliste kromosoomide samas lookuses asuvad ühe geeni ühesugused alleelid
; näiteks dominantsed alleelid AA või retsessiivsed alleelid aa.

Homosügootse genotüübiga indiviidi nimetatakse homosügoodiks.

Eristatakse homosügootset dominantset genotüüpi ja homosügootset retsessiivset genotüüpi. Esimene esineb, kui üks lookus haarab endasse 2 alleeli, mis näitavad dominantset tunnust (AA), homosügootne retsessiivne genotüüp esineb aga kui üks lookus haarab endasse 2 alleeli, mis näitavad retsessiivset tunnust (aa).

## Vaata ka
*Alleel
*Heterosügootsus

## Viited
Heterosügootsus

**Heterosügootsus** on diploidse või polüploidse indiviidi genotüübi seisund, kus homoloogiliste kromosoomide samas lookuses (või mitmes vaatlusaluses lookuses) asuvad ühe geeni erinevad alleelid. Näiteks üks alleel on dominantne ja teine alleel retsessiivne.

Heterosügootse genotüübiga indiviidi nimetatakse heterosügoodiks.

Tähistamaks heterosügootsust mitme erineva lookuse suhtes, kasutatakse termineid "diheterosügootsus", "triheterosügootsus" ja "polüheterosügootsus".

## Vaata ka
*Alleel
*Homosügootsus

## Viited
Psühholoogiline romaan

**Psühholoogiline romaan** on romaan, mis keskendub tegelas(t)e hingeelu kujutamisele ja analüüsile. Näiteks Fjodor Dostojevski "Kuritöö ja karistus".

Psühholoogilised romaanis on huvi keskmes tegelaste mõtted, tunded, emotsioonid ja läbielamised, esikohal ei ole välised sündmused ja tegevustik.

Psühholoogilist romaani on viljelenud Balzac, Stendhal, Flaubert, Maupassant, eesti kirjanikest A. H. Tammsaare.

## Vaata ka
*arenguromaan
*psühholoogiline teater
Armastusromaan

**Armastusromaan** on romaan, mis põhineb armastusloo kujutamisel. Näiteks Anton Hansen Tammsaare "Ma armastasin sakslast", Heino Kiige "Mind armastab jaapanlanna" ja Maimu Bergi "Ma armastasin venelast".

## Välislingid

* Armastusromaanide loetelu elektronkataloogis ESTER
Kiriromaan

**Kiriromaan** on kirjadest koosnev romaan, mida iseloomustab tegelaste psühholoogiline vaatlus, intiimsus ja pihtimuslikkus.

Kiriromaanile kui žanrile pani aluse inglise kirjanik Samuel Richardson teostega "Pamela ehk Hüvitatud voorus" ja "Clarissa".

Kiriromaanid saavutasid suure populaarsuse 18. sajandi lõpul. 

Kiriromaani on kasutanud oma teostes ka Johann Wolfgang von Goethe ja Jean-Jacques Rousseau.
Sõjaromaan

**Sõjaromaan** on romaan, mille tegevustik areneb sõjaolustikus. 

## Sõjaromaane
*Pierre Boulle "Sild üle Kwai jõe"
*August Gailit "Isade maa"
*Ernest Hemingway "Kellele lüüakse hingekella"
*Albert Kivikas "Nimed marmortahvlil"
*Väinö Linna "Tundmatu sõdur"
*Michael Morpurgo "Sõjaratsu"
*Erich Maria Remarque "Lissaboni öö"
*Erich Maria Remarque "Läänerindel muutuseta"
*Erich Maria Remarque "Tagasitee"
Arenguromaan

**Arenguromaan** ehk **kujunemisromaan** (saksa keeles *Bildungsroman*) on romaan, mis põhineb kangelase arengulool. 

## Arenguromaane
*"Taavet Soovere elu ja surm" (Mait Metsanurk)
Genotüüp

**Genotüüp** (inglise *genotype*) on indiviidi (või raku) kogu geneetiline informatsioon, mis koostoimes keskkonnatingimustega määrab tema fenotüübi.

Teise lähenemise seisukohalt on **genotüüp** indiviidi (raku) geneetiliste lookuste alleelne koosseis.

Diploidsetel organismide puhul saab eristada iga geeni suhtes homosügootset ja heterosügootset genotüüpi.

Suguliselt sigivate (diploidsete) organismide genotüübi igas geenipaaris pärineb üks alleel isalt ja teine emalt.

Heterogameetse sugupoole genotüüp on suguliiteliste geenide suhtes hemisügootne.

Mõistet "genotüüp" kasutas esimesena 1909. aastal Taani botaanik Wilhelm Johannsen.

## Vaata ka
* Fenotüüp
* Genoom
* Genotüübiline muutlikkus

## Viited

## Kirjandus
*Viikmaa, M. Klassikalise geneetika leksikon. Vaadatud 30.07.2011.
Paleogeograafia mõisteid

*Siin on loetletud [[paleogeograafia]] ning [[paleoklimatoloogia]]ga seotud mõisteid.*

## #
*535.–536. aasta kliimakatastroof –

## A
*aastarõngas – 
*Allerød (kliima) – 
*alpi kurrutus – 
*Angliani jäätumine – 
*Antiani soojenemine – 
*Antsülusjärv – 
*apalatši kurrutus – 
*arktiline kliimastaadium – 
*Atlantiline kliimastaadium –

## B
*Baikali kurrutus – 
*Balti jääjärv – 
*Billingeni katastroof – 
*Bondi sündmus –
*Boreaalne kliimastaadium – 
*B&oslash;llingi jäävaheaeg –

## D
*Dansgaardi-Oeschgeri sündmused –
*dendroklimatoloogia – 
*Dryas –

## E
*Eemi meri – 
*Ehheneismeri – 

## G
*Gondwana – manner, mis eksisteeris mesosoikumis umbes 200 Ma

## H
*Haanja staadium – 
*hertsüünia kurrutus – 
*hiidmanner – geoloogilises minevikus eksisteerinud mitmest tänapäevasest mandrist koosnenud manner
*hilisjääaeg – 
*holotseeni kliimaoptimum –
*Holsteini jäävaheaeg – 
*Holsteini meri – 
*Huroni jäätumine –

## I
*Iapetuse ookean – 

## J
*Joldiameri –
*jääpuursüdamik  –
*Järva jäätumine –

## K
*kasvuhooneperiood –
*keskaegne soe periood –
*keskmise pronksiaja külm ajajärk –
*kliimatsüklid –
*külmhooneperiood –

## L
*Lauraasia – 
*Laurentia – 
*Limneameri –

## M
*Mastogloiameri – 
*Maunderi miinimum –

## N
*neoliitiline subpluviaal –

## P
*paleogeograafia – 
*paleokliima – 
*paleoklimatoloogia – 
*paleolimnoloogia – 
*Pangaea – 
*Panthalassa –
*pluviaal – 
*preboreaalne kliimastaadium –
*pronksiaja kliimaoptimum –

## R
*rauaaja kliimapessimum
*Rooma kliimaoptimum –

## S
*Saale jäätumine – 
*subatlantiline kliimastaadium –
*Suure rahvasterändamise aja kliimapessimum –

## T
*Tethyse ookean – 

## U
*Ugandi jääaeg –
*uusjäätumine –

## V
*Varangeri jäätumine – 
*väike jääaeg – 

## W
*Weichseli jäätumine – 

## Ü
*Ürg-Neeva –
Geofüüsika mõisteid

*Siin on loetletud [[geofüüsika]]ga seotud mõisteid; meteoroloogia mõisteile on eraldi loend [[Meteoroloogia mõisteid]].*

## A
*aeromagnetiline uuring – 
*albeedo – 
*argoonimeetod – 

## B
*Benioffi vöönd – 
*biogeofüüsika – 

## C
*Coriolisi efekt – 

## D
*deklinatsiooni puudumise joon – 

## E
*eeltõuge – 
*Ekmani spiraal – 
*energiabilanss – 
*energiavoog – 
*epitsenter – 

## G
*geobaariline aste – 
*geofüüsika –
*geoid –
*geomagnetiline torm –   
*geomagnetism –
*georadar –  
*georeaktor – 
*geotermaalenergia – 
*geotermiline aste – 
*geotermiline gradient – 
*Golitsõni piirpind – 
*gradientjõud – 
*gravimeeter – 
*gravimeetria – 
*gravimeetriline uurimine –

## H
*heeliumimeetod – 
*hüpotsenter –

## I
*isokliin –

## K
*kehalained –
*kiirgusbilanss –

## M
*Maa magnetpoolus –
*magnetiline inklinatsioon –
*Mercalli skaala –

## O
*Oklo georeaktor –

## P
*pinnalained – 

## S
*seismilised lained – lained, mis levivad Maa sisemuses või piki selle pinda
*seismilised pinnalained
*seismoloogia – teadusharu, mis uurib maavärinaid ja Maa siseehitust, kasutades selleks nii looduslikke kui ka tehislikke seismilisi laineid
*seismomeeter – instrument, millega mõõdetakse seismilisi laineid
Geokeemia mõisteid

*Siin on loetletud [[geokeemia]] ja [[isotoopgeoloogia]]ga seotud mõisteid.*

## A
*aineringe – 
*atmofiilid – 

## B
*barjäär (geokeemia) – 
*biogeokeemia – 
*biogeokeemiline tsükkel – 

## F
*fosforiringe – 

## G
*geokeemia – 
*Goldschmidti klassifikatsioon –
*Goldschmidti reeglid –

## H
*hajumisoreool – 
*hajutatud element – 
*hapnikuringe – 
*hüdrogeokeemia – 
*hüdrokeemia – 

## I
*inkongruentne sulamine – sulamine, mille käigus tekkinud vedeliku koostis erineb algse tahke aine koostisest
*isotoopgeoloogia – geoloogia haru, mis põhineb radioaktiivsete ning stabiilsete isotoopide kasutamisest saadaval andmestikul

## J
*jälgelement – keemiline element, mis moodustab kivimi koostisest vähem kui 0,1%

## K
*kalkofiilid – 
*kasvuhoonegaasid –
*keemiline stabiilsus – 
*kivimite ringe – järjestikuste protsesside ahel, mis hõlmab kivimite moodustumist, murenemist ja moondumist
*klark –

## L
*litofiilid – 

## O
*Oddo-Harkinsi reegel – geokeemiline seaduspärasus, mille kohaselt on paarisarvulise järjenumbriga keemilised elemendid enamasti laiemalt levinud kui nendega perioodilisustabelis külgnevad paarituarvulise järjenumbriga elemendid

## R
*radiosüsinikumeetod –
*ränidioksiid – keemiline ühend, mille molekul koosneb ühest räni ja kahest hapniku aatomist
*ränist küllastatuse aste – tardkivimite suhtelist ränisisaldust iseloomustav suurus

## S
*siderofiilid –
*samaariumi-neodüümi meetod – isotoopmeetod, mis põhineb samaariumi isotoobi 147Sm α-lagunemisel neodüümiumi isotoobiks 143Nd
*sudu –

## V
*väävel – keemiline element järjenumbriga 16
Honors at Dawn

**"Honors at Dawn"** (1936) on Arthur Milleri esimene näidend.

Ta kirjutas selle Michigani Ülikooli teise aasta üliõpilasena 1936. aasta kevadvaheajal. Väidetavalt oli stiimuliks 250-dollariline Hopwoodi auhind, mille ta võitiski. Näidend lavastati ülikoolis. 

Näidendi põhiteemadeks on streik ja peategelase suutmatus end väljendada.
The Man Who Had All the Luck

**"The Man Who Had All the Luck"** on Arthur Milleri näidend 1944. aastast.

Näidend esietendus New Yorgis, kuid jäi peagi pärast seda unustusse. Seda ei mängitud ligi poolsada aastat, kuni lavastaja Dan Fields hakkas Milleriga arutama selle taas lavale toomist. Lõpuks lavastas Fields selle Los Angeleses 2000. Aastal 2002 lavastas selle New Yorgis Scott Ellis.
Loomislaul

**Loomislaul** on eesti rahvalaulu tüüp, mis on paljudes teisendites tuntud üle Eesti. Ingeri ja karjala sama tüüpi laule peetakse eesti omadega väga sarnasteks.

Loomislaul jutustab maailma või taevakehade loomisest või tekkimisest linnumunast või muul moel. Tüüpiliselt lendab lind vee kohal, otsides pesapaika. Leitud mättale muneb ta kolm muna, mille tuul vette pühib. Munadest tekivad maa, taevas, päike, kuu ja tähed.

Folkloristid on uurinud laulu levikut ja püüdnud selle tekkimist ja algkuju välja selgitada alates 19. sajandi teisest veerandist.

Eestis on laulust arenenud ka uuemad siirdevormilised laulud.

## Näide
Üle lendsi, linnukene,
üle lendsi ilma kõige,
üle ilma suure järve,
üle ilmatse keriku.
Õtsis maad munetessanna,
aset hautellessanna.
Ei saand maad munetessanna,
aset hautellessanna.
Üle lendsi, linnukene,
üle lendsi ilma kõige,
lendsi üle sinise põesa -
põlge'es sinise põesa,
lendsi üle punase põesa -
põlge'es punase põesa,
lendsi üle kõllakarva -
võttis kõlla kõlvusasta:
siie pean pesa tegema,
siie pean munad munema,
siie poegi haudumaie.
Haudus kuu, haudus kaksi,
haudus pooli kolmatagi,
natukeise neljatagi,
hakkas alle katsumaie:
leis pojad verisulesta.
Hakkas poegija jagama:
üks sai maale marijasta,
tõine põllula kivesta,
kolmas kuusta taiva'aie,
neljas päivast pääle ilma.
Mis sai maale marijasta,
säält nie marid mainitasse;
mis sai põllula kivesta,
säält nie õlled tehtanesse;
mis sai päivast pääle ilma,
säält nie ajad arvetasse;
mis sai kuusta taiva'aie,
säält nie tunnid tunnetasse.

*[[Jõhvi kihelkond|Jõhvi]]. [[Jakob Hurt|H]] II 1. 328/9 (487). [[1888]].*

## Viited
Trójmiasto

**Trójmiasto** ('kolmiklinn') on linnastu Poola põhjaosas Gdański lahe edelakaldal, kuhu kuuluvad Gdańsk, Gdynia, Sopot ning nende ümbruse linnastunud alad (nt Gdyniast põhja poole jäävad vallad Wejherowo, Reda ja Rumia, mida kutsutakse Väikeseks Trójmiastoks, ning Gdańskist lõunas asuv Tczewi vald). Linnastu nimi on mitteametlik. 

Linnastu pindalaks hinnati 2004. aastal 538 km&sup2; ja elanike arvuks 1,1 miljonit.

Linnastu suuremad linnad elanike arvult:
* Gdańsk – 460 500
* Gdynia – 253 700
* Tczew – 60 200
* Wejherowo – 44 500
* Sopot – 40 800
* Rumia – 44 200
* Pruszcz Gdański – 23 400
* Reda – 18 000

## Välislingid
*http://www.trojmiasto.pl/
*Piirkonna asustustiheduse kaart
Autosoom

**Autosoom** (inglise keeles *autosome*) on kromosoom (mittesugukromosoom), mis esineb võrdarvuliselt (nt paariliselt) liigi kõikidel isenditel, olenemata nende soost.

Inimesel on 22 autosoomi, mida tähistatakse numbritega 1–22. Kui panna autosoomid tinglikult pikkuse järjekorda, siis on kromosoom (autosoom) number 1 kõige pikem ja kromosoom number 22 kõige lühem.

Autosoomne dominantne geen avaldub alati, autosoomne retsessiivne geen aga vaid dominantse geeni puudumisel.

Termini "autosoom" võttis kasutusele 1906. aastal Thomas J. Montgomery Jr.

## Vaata ka
*Gonosoom
 
## Viited
Vigursuusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel

**[[Vigursuusatamine]] [[1994. aasta taliolümpiamängud]]el** Lillehammeris

## Küngaslaskumine
15. ja 16. veebruar

### Mehed


KohtVõistlejaRiikPunkte
1.Jean-Luc BrassardKanada27,24
2.Sergei ŠupletsovVenemaa26,90
3.Edgar GrospironPrantsusmaa26,64
4.Olivier CottePrantsusmaa25,79
5.Jörgen PääjärviRootsi25,51
6.Olivier AllamandPrantsusmaa25,28
7.John SmartKanada24,96
8.Troy BensonUSA24,86
9.Janne Petteri LahtelaSoome24,78
10.Fredrik ThulinRootsi24,50
Anders JonellRootsi24,50
12.Leif PerssonRootsi24,05
13.Sean SmithUSA23,43
14.Adrian CostaAustraalia23,38
15.Hans Engelsen EideNorra23,32
16.Nicholas CleaverAustraalia23,02


### Naised

KohtVõistlejaRiikPunkte
1.Stine Lise HattestadNorra25,97
2.Elizabeth McIntyreUSA25,89
3.Jelizaveta KoževnikovaVenemaa25,81
4.Raphaelle MonodPrantsusmaa25,17
5.Candice GilgPrantsusmaa24,82
6.Tatjana MittermayerSaksamaa24,43
7.Donna WeinbrechtUSA24,38
8.Ann BattelleUSA23,71
9.Bronwen ThomasKanada23,57
10.Silvia MarciandiItaalia23,36
11.Tae SatoyaJaapan23,18
12.Ljudmila DõmtšenkoVenemaa23,12
13.Minna Marika KarhuSoome23,00
14.Marina TšerkassovaVenemaa22,32
15.Jelena KoroljovaVenemaa22,22
16.Katherina KubenkKanada21,08


## Akrobaatilised hüpped
21. ja 24. veebruar

### Mehed

KohtVõistlejaRiikPunkte
1.Andreas SchönbächlerŠveits234,67
2.Philippe LarocheKanada228,63
3.Lloyd LangloisKanada222,44
4.Andrew CapicikKanada219,07
5.Trace WorthingtonUSA218,19
6.Nicholas FontaineKanada210,81
7.Eric BergoustUSA210,48
8.Mats JohanssonRootsi207,52
9.Jean-Marc BacquinPrantsusmaa196,88
10.Richard CobbingSuurbritannia196,58
11.Kris FeddersenUSA195,26
12.Aleksei ParfenkovValgevene178,48


### Naised

KohtVõistlejaRiikPunkte
1.Lina TšerjazovaUsbekistan166,84
2.Marie LindgrenRootsi165,88
3.Hilde Synnöve LidNorra164,13
4.Maja SchmidŠveits156,90
5.Natalja ŠerstnjovaUkraina154,88
6.Kirstie MarshallAustraalia150,76
7.Tracy EvansUSA139,77
8.Caroline OlivierKanada138,96
9.Elfie SimchenSaksamaa136,46
10.Julia RakovitšValgevene135,53
11.Inna PalijenkoUkraina135,28
12.Natalja OrehhovaVenemaa134,92
Homoloogilised kromosoomid

**Homoloogilised kromosoomid** on liigi kromosoomikomplekti mingi kromosoomi eksemplarid kas sama või eri indiviidide kromosoomistikus.

Homoloogilised kromosoomid on kujult ja suuruselt sarnased ning sisaldavad enamasti samu geneetilisi lookusi samas järjestuses.

## Viited
Mäng

**Mäng** on süsteem, mille eripäraks on tingliku ja reaalse samaaegsus ning mängus osalejate teadlikkus sellest.

**Mäng** on teatud reegleid järgiv tegevus, mille käigus taotletakse naudingut, kuid mitte tulu. Mäng võib matkida tegelikkust, panna proovile mängijate kehalisi ja vaimseid võimeid. Mäng piirneb rituaali, kaunite kunstide ja spordiga. Mängud sisaldavad sageli ka arendavaid, kasvatuslikke, sotsiaalseid, harivaid või muid aspekte, tihti ka võistluslikku momenti. Mängu reeglid ja/või piirid eristavad mängu tegelikkusest.  

Mäng on ühtlasi nii kooperatiivse kui ka konkureeriva loomuga ettevõtmine.

**Mäng** on tegevus, millele on omane eesmärgi puudumine, improviseeritus, reeglite kokku leppimine mängu käigus, vabatahtlikkus ning lapsiku rõõmu tundmine.

Mänguks kitsamas tähenduses nimetatakse üht konkreetset mängulise tegevuse üksust oma kindlate tegevuste ja reeglitega.

Metafoorselt nimetatakse mänguks ka mistahes tühist tegevust.

## Mõju ja vajadus
Mängud ja muud positiivsed ühistegevused lihtsustavad omavahelist suhtlemist, tugevdavad sidemeid, parandavad meeleolu ning toetavad heaolu.

Mäng on omane mitmetele liikidele, näiteks 2012–2018 aastatel uuriti 57 täiskasvanud šimpansi ligi 5000 mängimisjuhtumit. Mängimine oli täiskasvanud šimpansite seas üsna tavaline, seda esines 40 protsendil vaatluspäevadest, eriti siis, kuil oli rohkesti süüa. Mängiti ka enne jahti või territooriumi kaitsmist. Pingelisemad ajad tõid reeglina kaasa mängulisuse tõusu. Enamasti mängiti kahekesi, mõnikord ka kolme- ja nelja-, ühel korral viiekaupa. Šimpansite mäng sisaldab tihti agressiivseid elemente – mänguliselt kasutatuna aitavad need elemendid arvatavasti hoida vastastikust usaldust.

Lisaks leidsid teadlased, et mäng paistab aitavat täiskasvanud šimpansitel maandada omavahelisi pingeid ja suurendada koostööd. Nooremad loomad õpivad mängu kaudu kooselulisi ja kehalisi oskusi.

## Mänge
*Arvutimäng
*Hasartmäng
*Kaardimäng
*Lauamäng
*Mälumäng
*Pallimängud
*Pillimäng
*Rahvamäng
*Rollimäng
*Seksimäng
*Spordimängud
*Strateegiamäng
*Sõjamäng
*Sõnamäng

## Vaata ka
*Mänguteraapia
*Rituaal

## Viited


## Kirjandus
*Eric Berne. *Suhtlemismängud: mängud ja manipulatsioonid inimsuhetes*, Puhja: Väike Vanker 2001, tõlkinud Liis Riikoja. ISBN 9985-9191-9-X
*Johan Huizinga. Mängiv inimene: Kultuuri mänguelemendi määratlemise katse. Tõlkinud Mati Sirkel. – Akadeemia, nr 3–9 1992, lk. 643–670, 864–894, 1120–1150, 1342–1373, 1536–1566, 1764–1790, 1984–2014. 
*Karl Ludens. (Kalle Kurg).“Mängiv inimene on laps.” (Hipidelt alguse saanud võistlusmomendita “uutest mängudest”). – Ajakiri Sina ja Mina, 1992, 2, lk. 45.

## Välislingid

*Oliver Laas. Digitaalsete mängude ideoloogilised elemendid. Magistritöö, juhendaja Raivo Kelomees, kaasjuhendaja Marek Tamm. Tallinna Ülikool 2011.
Kohamuistend

**Kohamuistend** on muistend, mis jutustab mõnest  konkreetsest loodusobjektist (järvest, mäest, jõest, puust, kivist)  või suuremast ehitisest, nagu näiteks kirikust või kloostrist.

## Välislingid
*Valgamaa kohamuistendeid
*Saaremaa kohamuistendeid
Doping

**Doping** on spordis reeglitevastane vahend, mida kasutatakse võistlustel paremate tulemuste saamiseks. Dopingu kasutamine on vastuolus ausa mängu põhimõttega, kuna seab võistleja konkurentidega võrreldes eelisolukorda. 

Doping võib olla keemiline aine (sagedamini anaboolne steroid vms), mis on vastavate spordiorganisatsioonide reeglites keelatud ainete nimekirja kantud ning mille kontsentratsioon sportlase organismis ei tohi ületada teatud piiri. Dopingainete nimekirja võivad kuuluda ka tegelikku dopingut maskeerivad ained. 

Veredoping on sportlase vere hemoglobiinisisalduse suurendamine vereülekande teel, kui seda ei tehta ravieesmärgil.

Geenidoping on geenmanipulatsioon, mille tõttu on sportlasel paremini arenenud lihased või muud elundid. Geenidoping võib olla ka kaasasündinud genoommutatsioon.

## Ajalugu

Sõna "doping" ilmus esimest korda tõenäoliselt 1889. aastal ühes inglise sõnastikus. Terminiga nimetati oopiumi ja teiste uimastite segu, mida kasutati hobuste ergutamiseks. Paljud arvavad, et sõna on inglise päritolu; tegelikult see päris nii pole.

Sõna "doping" tuleneb sõnast "dop", mis kuulub ühte Kagu-Aafrika dialekti. Nii nimetasid selle suguharu liikmed uimastavat jooki, mida tarvitati stimulaatorina kombetalituste ja tantsude ajal.

Tunduvalt hiljem hakati nii nimetama iga stimulaatorit, mida kasutati hobuste ja koerte ergutamiseks. 

Tänapäeva spordis kasutatakse dopingut laialdaselt ja see pole juhuslik. Sageli pole see tingitud mitte sportlase soovist iga hinna eest võita, vaid võidu majanduslikust hädavajalikkusest, millest sõltub riigi maine ja/või sportlase olevik ja tulevik.

## Vaata ka
*erütropoetiin
*Maailma Dopinguvastane Agentuur
*doping Venemaal

## Välislingid

*Ametlik dopingainete ja -meetodite nimekiri 2005. a.
* Märt Roosna, Deivil Tserp. Doping viib enneaegselt hauda?, Õhtuleht, 18. detsember 2008
* Olev Remsu, Doping mürgitab. Ehk ka puhastab? Kogumikus Aja Kirju, Petroneprint, 2016