Stockholmi codex aureus

**Stockholmi ''codex aureus*** (ka Canterbury *codex aureus* või *codex aureus Holmiensis*) on [[iiri-anglosaksi käsikiri]], mis on loodud [[8. sajand]]i keskpaiku [[Southumbria]]s, võib-olla [[Canterbury]]s ja asub tänapäeval [[Stockholm]]is (Kungliga Biblioteket, MS.A.135). Käsikirja stiilis ja dekooris on ühendatud itaaliapärase ja [[insulaarstiil]]i elemente.

== Käsikiri ==
Lõuna-Inglismaal 750. aasta paiku loodud *codex aureus* on kõigist tänaseni säilinud inglise keskaegsetest käsikirjadest kõige külluslikumalt kujundatud. Ladinakeelne ([[Vulgata]]-eelne *vetus latina*) [[Uus Testament|Uue testamendi]] [[evangeelium]]e sisaldav käsikiri koosneb 191 [[Pärgament|pärgamendi]]lehest mõõdus 39,5 × 32 cm, osa lehti on värvitud [[purpur]]seks. Kolm lehte on vigastatud, neist on lõigatud ära suurem osa või pool, kuid tekstiosi ei puudu. Arvatavasti viis või rohkem lehte on kadunud. Üks kunagi käsikirja lõpus asunud leht on paigutatud ette, võib-olla millalgi pärast keskaega.

=== Tekst ===
Käsikiri on kirjutatud vaheldumisi [[Purpurpärgament|purpurpärgamendi]] ja värvimata [[Pärgament|pärgamendi]] lehtedele. Tekst on [[untsiaal]]kirjas punase, musta ja valge tindiga, samuti kuld- ja hõbetindiga. Untsiaalkiri on mõnel leheküljel korraldatud *carmina figurata* taolisteks mustriteks.

=== Illuminatsioon ===
Kunagisest neljast täislehekülje suurusest [[evangelist]]i pildist on säilinud kaks. Illustratsioonid on loodud ornamentaalses anglosaksi stiilis, kuid nende üldises kompositsioonis on märgata ka tugevaid [[Bütsants]]i ja Itaalia mõjusid. Ornamentikas esinevad iiri-anglosaksi motiivide kõrval [[akantusmotiiv]], ruumiline [[meander]] jt. Illustratsioonide stiil ja purpurpärgamendi kasutus aimab järele [[Hilisantiikaeg|hilisantiikaja]] keiserlikke käsikirju. Üksikud leheküljed on rikkalikult kaunistatud [[Lehtkuld|lehtkullaga]], näiteks [[Matteuse evangeelium]]i algus ehk [[hii-roo]]-lehekülg. [[Initsiaal]]id on täidetud filigraanse [[Loomornament|loom-]] ja [[Põimornament|põimornamendiga]].

=== Muud ===
Käsikirja ümbritses algselt arvatavasti [[väärismetall]]ist [[köide]]. Sellele viitab tekstirida avalehel:
:*Orate p[ro] Ceolheard p[res]b[itero], inclas | Ealhhun | Wulfhelm, aurifex*
:'Palvetage preester Ceolheardi, kaunistaja/juveliiri (*inclas*) ja Ealhhuni ja Wulfhelmi, kullassepa eest'
Need võisid olla mungad, kes osalesid käsikirja loomises või vähemalt ümberköitmises hilisemal ajal.

Käsikirja kümnendal leheküljel on 9. sajandist pärit [[Anglosaksi keel|anglosaksikeelne]] tekst, mis teatab, et käsikirja röövisid [[viikingid]], kuid selle ostsid mingi aja möödudes neilt välja ülik (*ealdorman*) Ælfred ja tema naine Werburg, makstes raamatu eest [[lunaraha]], ja andsid selle Canterbury kiriku munkadele. Niisiis on arvatud, et järgnevalt jäi see sinna kogu keskaja vältel. Käsikirja hilisem saatus on teadmata 17. sajandini. 1690. aastal ostis Rootsi saadik [[Johan Gabriel Sparwenfeld]] (1655‒1727), silmapaistev [[lingvist]] ja [[filoloog]], käsikirja [[Madriid|Madrid]]is kuulsast [[Gaspar Méndez de Haro]] (1629‒1687) raamatukogust. Sparwenfeld annetas *codex aureus*e 1705. aastal kuninglikule raamatukogule (tänapäeval [[Rootsi Rahvusraamatukogu]]).

<gallery>
Fail:Codex Aureus (A 135) p073.tif|Üks *carmina figurata* tekstiga lehekülg
Fail:Codex Aureus (A 135) p014.tif|Iiri-anglosaksi stiilis dekooriga kaanonitahvlid
Fail:Codex Aureus (A 135) p018.tif|Itaaliapäraste dekoorimotiividega kaanonitahvlid
Fail:Codex Aureus (A 135) p151.tif|Värviga kaunistatud tekstiga lehekülg
Fail:12 - 000,w,150v.jpg|Evangelist Johannes
</gallery>

== Viited ==


== Välislingid ==

* [https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:Codex_Aureus_(A_135) Faksiimile kõik leheküljed Wikimedia Commonsis]
* [https://www.wdl.org/en/item/17185/ Codex Aureus. – World Digital Library]
* [https://elmss.nuigalway.ie/catalogue/401 Stockholmi *codex aureus'' andmebaasis Earlier Latin Manuscripts]
* Thijs Porck. A medieval manuscript ransomed from Vikings: The Stockholm Codex Aureus. – Thijs Porck. Scholar of Old English, Early Medieval England and Tolkien (blogi)