open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dornum

**Dornum** on küla ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis.

Vald asub Põhjamere rannikul, ligikaudu 15 km Nordenist idas ja 20 km Aurichist põhjas. Valla pindala on 69,32 km². 31. detsembril 2015 elas seal 4636 inimest.

## Vallaosad

Dornumi vallas asuvad: Neßmersiel, Dornumersiel, Nesse, Roggenstede, Westerbur, Westeraccum, Schwittersum.

## Tuntud paigad

Dornumis on luterlik Püha Bartholomäuse kirik. Kirikus on Gerhard von Holy ehitatud orel. Orelit peetakse rahvuslikuks aardeks. Dornumis on ka ainus säilinud sünagoogihoone Ida-Friisimaal.

Europipe I ja II gaasi vastuvõttev terminal asub Dornumis. Gaas saadetakse siit läbi 48 km torujuhtme Emdenisse kvaliteedi ja mahu mõõtmiseks. Sealt suunatakse gaas klientide gaasivõrgustikku. Tšehhi ja Austria saavad gaasi Europipe II kaudu Dornumist.

## Tuntud elanikud

Miene Schönberg (hiljem tuntud kui Minnie Marx), sündis Dornumis aastal 1865; ta oli Marxi-vendade ema. Tema vend Al Shean sündis aastal 1868 samuti Dornumis.

## Viited

## Välislingid

* www.dornum.de
* Orelituur
Madliena kirikumõis

**Madliena kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Sissegal-Altenwoga*, läti keeles *Madlienas mācītājmuiža*) oli kirikumõis Liivimaal Riia kreisis Madliena kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Ogre piirkonnas Madliena vallas. 

Mõisas on sündinud baltisaksa maalikunstnik Karl Huhn.
Aderkaši mõis

**Aderkaši mõis** (saksa keeles *Fistehlen*, läti keeles *Aderkašu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Madliena kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Ogre piirkonnas Taurupe vallas Aderkaši külas.
Lembit Kandrov

**Lembit Kandrov** (24. detsember 1937 Ordžonikidze krai, NSV Liit – 30. märts 2017 Haapsalu) oli eesti poksija.

## Poksijana
Poksis aastatel 1952–1967 Pärnu Spartakis (treener Hugo Soasepp) ja Tallinna Spartakis (treener Evald Seepere). Ta osales kokku 133 kohtumisel, millest võitis 121 kohtumist.

Ta oli kergekaalus (kuni 60&nbsp;kg) aastatel 1954 ja 1955 Eesti NSV noortemeister.

Ta oli Eesti NSV meister kergekaalus (kuni 60&nbsp;kg) 1956. aastal ning sai Eesti NSV meistrivõistlustel aastatel 1963 ja 1966 III koha.

## Hilisem elukäik
Ta lõpetas Haapsalu Õhtukeskkooli 1979. aastal.

Ta tegutses hiljem ettevõtjana rahvameditsiini ja ravitsemise alal.

Ta kandideeris üksikkandidaadina IX Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 5 (Harju ja Rapla maakond), kuid sai vaid 19 häält ega osutunud valituks.

## Liikmesus
*Eesti Roerichi Selts (ka selle esimees)

## Isiklikku
Ta oli pärit Kaukaasia eesti asunikest, kuid tema sünnikoht pole täpselt teada.

## Viited

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 370

## Välislingid
*Lembit Kandrovi sporditulemused
*Haud Haapsalu Metsakalmistul
Ķeipene mõis

**Ķeipene mõis**, ka **Jaunķeipene** (saksa keeles *Kaipen*, ka *Neu-Kaipen*, läti keeles *Ķeipenes muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Madliena kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Ogre piirkonnas Ķeipene vallas.
Meediauuringud

**Meediauuringud** on teadusharu, mis keskendub meedia (varem peamiselt massimeedia, tänapäeval erinevad digitaalse meedia vormid) vormidele ja tehnoloogiale, sisule, institutsionaalsetele vormidele ja turgudele ning kasutusele ja auditooriumitele. Meediauuringud toetuvad nii sotsiaal- kui ka humanitaarteadustele, domineerivad suuremad lähenemised on kommunikatsiooniteadused ning uusmaterialistikud lähenemised meediale (nt meedia arheoloogia). 

Meediauurijad võivad kasutada ka teooriaid ja meetodeid, mis lähtuvad kultuuriuuringutest, retoorikast (sh digitaalsest retoorikast), filosoofiast, semiootikast, psühholoogiast, politoloogiast, poliitilisest ökonoomiast, majandusteadusest, sotsioloogiast, antropoloogiast, kunstiajaloost ja -kriitikast, filmiteooriast, uusmaterialismist, feministlikust teooriast ja andme- ning võrguteadusest ning informatsiooniteooriast.

## Ajalugu

Meediauuringud said alguse uurijate huvist meedia ja kultuuri seoste vastu 1920. ja 1930. aastatel, mil inimesed hakkasid üha enam tarbima massimeedia eri vorme: raadiot kuulama, ajalehti ja ajakirju lugema, hiljem ka telerit vaatama.

Meediauuringud on arenenud välja sotsioloogiast ja keeleteadusest. Thornhami ja O'Sullivani järgi võtsid meediauuringud sotsioloogialt üle fookuse sotsiaalse tootmise ja tarbimise mustritele ning nende seosele võimu ja ideoloogiaga, lisaks empiirilised uurimisvõtted. Keeleteadusest võeti üle rõhuasetus tekstianalüüsi oskustele ja meetoditele. Sotsioloogid ei hinnanud esialgu meediauurijaid, uskudes, et nende uuritavad objektid ja nähtused ei ole piisavalt tõsised, et neile üldse tähelepanu pöörata (näiteks sotsioloogide huviorbiidis olid probleemid nagu kuritegevus, vaesus, rassisuhted ja perekondlikud probleemid). Sotsioloogide huviorbiiti kerkisid meedia ja ühiskonna vahelised seosed 1950.–1960. aastatel, mil hariduspsühholoogid näitasid üles üha suuremat muret televisiooni mõju suhtes lastele ja peresuhetele. Viimase 50 aasta jooksul on meediauuringute teadusharu jõudsalt arenenud, näiteks Nordenstreng väidab, et rohkem kui ükski teine akadeemiline teadusvaldkond (kui arvutiteadused ja biomeditsiin välja arvata).

## Meediauuringud Eestis

Eestiski tehakse mitmesuguseid kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid meediauuringuid. Kaheks peamiseks akadeemiliseks keskuseks on Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituut ning Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia ja kunstide instituut. Tartu Ülikoolis läbiviidavad uuringud lähtuvad peamiselt sotsiaalteadustest, ennekõike meediasotsioloogiast, keskendudes meediakasutusele ning ajakirjandusinstitutsioonide toimimisele. Tallinna Ülikoolis lähtutakse enam humanitaarteaduslikest ja majandus- ning juhtimisteaduslikest lähenemistest, arendatakse andmeteaduslikke uurimismeetodeid ning keskendutakse rohkem audiovisuaalsetele meediavormidele.

Süsteemsemaid meediauuringuid teostatakse ka Eesti Rahvusringhäälingu turundusosakonnas. Uuringuettevõtte Kantar Emor tehtavate meediauuringute hulka kuuluvad brändiuuring; interneti uuring, meediapäeva uuring; trükimeedia loetavuse uuring; raadioauditooriumi päevikuuring; Eesti teleauditooriumi mõõdikuuring ning reklaamikulutuste uuring.

## Viited
Dildo

**Dildo** on enamasti kummist või silikoonist valmistatud ja tavaliselt peenise kujuga seksmänguasi.

## Vaata ka
*Strap-on dildo
Harutjun Therzjan

**Harutjun Therzjan** (armeeniapäraselt **Հարություն Թերզյան**; läbi vene keele ka *Arutjun* või *Arutjan* ning *Terzjan* või *Terezjan*; 31. detsember 1934 Bhatras, Prantsuse Süüria mandaatmaa; tänapäeval Idlibi provints, Idlibi kubermang, Süüria – 9. märts 1989 Tallinn) oli eesti poksija.

Poksis Tallinna Kalevis (treener Raimond Turja) ning Nõukogude relvajõududes Tallinnas. 

Ta oli kukk-kaalus (kuni 54 kg) kokku neljakordne Eesti NSV meister aastatel 1954–1957.

Tegutses hiljem poksikohtunikuna (sai 1974. aastal Eesti NSV vabariikliku kategooria).

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 407

## Välislingid
*Harutjun Therzjani sporditulemused
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Libadu

**Libadu** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Valtu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Juula ja Väljataguse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda.

Külast on teateid alates 1241 (Lepat).

19. sajandiks oli küla arvatavasti hääbunud. 19. sajandi II poolel moodustus endise küla alale Väljataguse. 1977-1997 oli **Libadu** Väljataguse ja Juula küla ühisnimi. Seejärel löödi need külad lahku.

## Viited
Põllussaare

**Põllussaare** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Eidapere aleviku alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Eidapere alevikuga.

Põllussaare oli küla staatuses alates umbes 1939. Varem nimetati seda ala nimega **Eidapere II**.

## Viited
Kaasmaru

**Kaasmaru** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Tähtvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nõgiaru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Nõo kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nõgiaru külaga.

Külast on teateid arvatavasti alates 1627 (Kasamah Kulla).

## Viited
Leetsi

**Leetsi** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Tähtvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ilmatsalu ja Kardla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Nõo kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil osa alasid liideti Ilmatsalu ja osa Kardla külaga.

Külast on teateid alates 1627 (Leetzi Kuella).

## Viited
Tiksoja

**Tiksoja** oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Tähtvere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tähtvere külaga.

Külast on teateid alates 1922 (Kandi).

## Vaata ka
*Tiksoja matkarajad
*Tiksoja raudteepeatus

## Viited
Levitatsioon

**Levitatsioon** on õhus hõljumine. See saab toimuda ainult gravitatsiooni tasakaalustava jõu toimel.

## Vaata ka
*Meissneri efekt
Rauno Gutman

**Rauno Gutman** (esinejanimega Rau Gutman; sündinud 1. augustil 2001) on eesti laulja. 

Ta osales telesaate "Eesti otsib superstaari" seitsmenda hooaja saadetes ning saavutas kokkuvõttes 9. koha. 

Tema debüütsingel Better U ilmus 15. augustil 2020. 

Tema vanaisa oli näitleja Robert Gutman. 

## Viited
Tartu ülikooli raamatukogu humanitaarraamatukogu

**Tartu ülikooli raamatukogu humanitaarraamatukogu** (lühemalt **Humanitaarraamatukogu**) oli Tartu ülikooli raamatukogu allüksusi, mis asus aadressil Jakobi tänav 1 (Tartu ülikooli kirik). Raamatukogu suleti 2006.

1956 muudeti kirikusaal raamatukoguks ja jagati raudbetoonist vahelagedega neljaks korruseks. Hoonet kasutati Tartu riikliku ülikooli õpperaamatukoguna, mis kandis hüüdnime **Tuubikum**. 1981 kolis Tuubikum vastvalminud raamatukoguhoonesse aadressil W.Struve tänav 1. Tühjaks jäänud ruumidesse viidi peahoones asunud ajaloo- ja keeleteaduskonna raamatukogu, mis hiljem nimetati ümber **humanitaarraamatukoguks**.

## Viited

## Välislingid
*https://www.postimees.ee/1504771/humanitaarraamatukogu-lopetab
Munakivitee

**Munakivitee** on munakivisillutisega tee.

Tuntud munakiviteede sekka kuuluvad Eestis näiteks Võiküla munakivitee, Soonda küla munakivitee ja Levala küla munakivitee, mis on arvatud kultuurimälestisteks.

## Viited

## Välislingid
* Tõnu Sepp, KAS MUNAKIVITEE EHITAMINE ON JUBA KADUNUD KUNST?
Võiküla munakivitee

**Võiküla munakivitee** on munakivitee Saare maakonnas Muhu vallas Kuivastu külas. Tee on tunnistatud kultuurimälestiseks.

Tee algab Kuivastu sadama lähedalt. Tee pikkus on 3&nbsp;km ja laius 8&nbsp;m.

Tee on ehitatud vahetult enne I maailmasõda, et transportida relvastust, rannapatarei nr 32-le, Võiküla ja Rässa küla vahel
ja rannapatarei nr 36-le Võiküla lähedal;. Tee oli osa Peeter Suure merekindluse kaitsepositsioonide Väinamere positsioonist (Monzunskaja pozitsija).

## Vaata ka
*Võiküla

## Viited

## Välislingid
*
Moodle

**Moodle** (*Modular Object-Oriented Dynamic Learning Environment –* 'modulaarne objektorienteeritud õppekeskkond') on veebipõhine õpihaldussüsteem, mille lõi Austraaliast pärit Martin Dougiamas. Võimalus töötada WebCT programmiga ajendas Dougiamasi looma alternatiivset õppimisvõimalust. 2002. aastal tuli ta välja Moodle 1.0 versiooniga.
## E-õpe
E-õpe on õppevorm, mida viiakse täielikult või osaliselt läbi veebi vahendusel. Täieliku veebipõhise õppe puhul toimub kogu õppetöö veebi kaudu. Veebipõhise õpikeskkonna kaudu laaditakse üles õppematerjalid, suheldakse õpetajaga ning toimub hindamine. Osaliselt veebipõhise õppe puhul toimub alla 25% õppest auditoorselt. Auditoorne õpe veebipõhise toega eeldab üle 25% auditoorset õpet, kuid muu toimub siiski veebipõhiselt (koduste tööde esitamine, õppematerjalide üleslaadimine). Auditoorses õppes, mida toetavad e-õppe vahendid, on e-õppe osakaal väga väike, enamus õppest toimub auditoorselt. Üks e-õppe vorme on näiteks see, kui õppejõud kasutab loengus tehnoloogilisi abivahendeid.

## E-õpe Eestis
Eestis võeti e-õpe esialgu kasutusele ülikoolides, kuid õige pea hakati seda kasutama ka gümnaasiumides ja põhikoolides.
## Moodle Eestis
Moodle võeti Eesti ülikoolides kasutusele 2000. aastal. Tartu Ülikoolis kasutatakse oma ülikooli keskset Moodle'i keskkonda. Sellest ajast on Moodle'i kasutamine järjest suurenenud. 2000. aastal oli Moodle'i keskkonnas kõigest 28 kursust, 2016. aastaks kasvas see arv peaaegu 4000 kursuseni.
## Küsimuste tüübid
Moodle'is kasutatavate küsimuste tüübid:

* valikvastustega – küsimuse tüüp, milles tuleb etteantud valikutest valida üks või mitu õiget vastust;
* tõene/väär – küsimuse tüüp, milles tuleb valida, kas väide on tõene või väär;
* lühivastus – küsimuse tüüp, milles tuleb vastata ühe või paari sõnaga;
* arvuline – küsimuse tüüp, mille vastus on ainult arv või vajadusel ka ühik;
* arvutuslik – küsimuse tüüp, milles õpilane vastab etteantud valemi järgi;
* essee – küsimuse tüüp, milles tuleb vastata pikema vastusega, mida tuleb õpetajal ise käsitsi hinnata;
* vastavusse seadmine – küsimuse tüüp, milles tuleb etteantud variantidest leida õiged paarid;
*manusvastused (lünktekst) – küsimuse tüüp, milles saab teksti tekitada lüngad, mida peab õpilane ise täitma või valima vastuse rippmenüüst;
* valikvastusega arvutusülesanne – arvutuslik küsimuse tüüp, milles tuleb valida arvutusele etteantud vastustest üks või mitu õiget vastust;
* lihtne arvutuslik küsimus – küsimuse tüüp, milles tuleb vastus valida etteantud muutujate väärtuste seast;
* lohista pildile – küsimuse tüüp, milles tuleb pildil olevatesse tühimikesse lohistada õiged lohistatavad märgised;
* tekstile lohistamine – küsimuse tüüp, milles tuleb tekstis olevatesse lünkadesse lohistada õiged lohistatavad märgised;
* valige puuduvad sõnad – küsimuse tüüp, kus teksti sisse saab tekitada lüngad, mille õige vastus tuleb täita, valides rippmenüüst õige vastuse.

## Viited
Eduard Pitšugin

**Eduard Anatoljevitš Pitšugin** (vene keeles Эдуард Анатольевич Пичугин; sündinud 27. septembril 1972 Donetski oblastis Ukraina NSV-s) on vene filmiprodutsent, filmindustegelane ja ettevõtja.

## Haridus
Pitšugin on lõpetanud Peterburis Možaiski-nimelise Sõjalise Inseneri- ja Kosmoseakadeemia, seejärel ka Venemaa Siseministeeriumi Peterburi Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna ning Peterburi Riikliku Inseneri- ja Majandusülikooli rahanduse ja krediidi erialal.

2009. aastal kaitses ta väitekirja "Rahavoogude juhtimine filmilevi ettevõtetes" ja sai majanduskandidaadi kraadi.

## Töö ja looming
Ta on 2012. aastast Lenfilmi peadirektor. Ühtlasi on Pitšugin Peterburi Kino ja Televisiooni Riikliku Instituudi majandus- ja sotsiaalprotsesside juhtimise kateedri professor.

Ta on Venemaa Produtsentide Gildi juhatuse liige. 2013. aastast on Pitšugin Jakutski rahvusvahelise filmifestivali president. 

Pitšugin on produtseerinud mitu mängufilmi, sealhulgas sõjafilmi "Kolm päeva kevadeni" ("Три дня до весны"), mille eest sai ta koos filmi lavastajaga 2017. aastal Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Julgeolekuteenistuse loomepreemia.

## Poliitiline tegevus
Ta kuulub poliitilise partei Ühtne Venemaa ridadesse.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Eesti arhiivide loend

''Siin on loetletud Eestis olevaid ja olnud arhiive, samuti väliseesti arhiive. 

* Balti Arhiiv
* DIGAR
* Eesti Ajalooarhiiv
* Eesti Arhiiv Austraalias
* Eesti Arhiiv Ühendriikides
* Eesti Filmiarhiiv
* Eesti Rahva Muuseumi arhiiv
* Eesti Rahva Muuseumi sanitaar-topograafiline arhiiv
* Eesti Rahvaluule Arhiiv
* Eesti Sotsiaalteaduslik Andmearhiiv
* Eestimaa rüütelkonna arhiiv
* Rahvusarhiiv
* Riigiarhiiv (Eesti)
* Tallinna Linnaarhiiv

## Vaata ka
*Eesti muuseumide loend
*Eesti raamatukogude loend
*Arhiivide loend
Ghil'ad Zuckermann

**Ghil'ad Zuckermann** (sündinud 1. juunil 1971 Tel Avivis), (D.Phil., Oxfordi Ülikool; Ph.D., Cambridge'i Ülikool) on keeleteadlane, Adelaide’i ülikooli professor, polüglott. 

## Teosed

*  
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  
* 
*  
*  

### Raamatud
* 
* ''Language Contact and Lexical Enrichment in Israeli Hebrew''. Palgrave Macmillan. 2003. (ISBN 9781403917232 / ISBN 9781403938695) 
* 
* 
* 
*   ''Barngarlidhi Manoo'' - PART TWO

### Toimetatud raamatud
* Jewish Language Contact (Special Issue of the International Journal of the Sociology of Language 226). 2014.
* Burning Issues in Afro-Asiatic Linguistics. 2012.

## Viited

## Välislingid
* Ghil'ad Zuckermann, D.Phil. (Oxon.)
* University Staff Directory: Professor Ghil'ad Zuckermann 
* Ghil'ad Zuckermann, Academia
* Jewish Language Research Website: Ghil'ad Zuckermann
* Professor Ghil'ad Zuckermann's website
* Australian of the Day: Ghil'ad Zuckermann

* Babbel: Why Revive A Dead Language? - Interview with Prof. Ghil'ad Zuckermann
* SBS: Living Black: S18 Ep9 - Linguicide
* Voices of the land, Anna Goldsworthy, The Monthly, September 2014.
* BBC World Service: Reawakening Language
* Fry's Planet Word

* edX MOOC ''Language Revival: Securing the Future of Endangered Languages''
Valdeko Viru

**Valdeko Viru** (13. märts 1925 Pärnu – 5. jaanuar 2006 Tartu) oli eesti dirigent ja helilooja.

Aastatel 1939–1943 õppis ta Tallinna konservatooriumis klaverit Aino Kõrbi ja Artur Lemba juhendamisel. 1944. aastal lõpetas Viljandi 2. Gümnaasiumi. 1949. aastal lõpetas Tartu Muusikakooli muusikateooria ja kompositsiooni erialal Johannes Bleive klassi. 1967. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi kompositsiooni erialal Eugen Kapi klassi.

Aastatel 1944–1946 töötas Viljandis Ugala teatri orkestris ning Viljandi kultuurimajas naiskoori juhina ja klaverisaatjana.
Töötas aastaid Vanemuise teatris, 1946–1950 ja 1967–1969 kontsertmeistrina, 1950–1958 koormeistrina, 1958–1967 muusikaala juhatajana, 1969–1991 dirigendina. Aastatel 1966–1996 oli ta ühtlasi Tartu Muusikakooli muusikateoreetiliste ainete õpetaja.

Ta on kirjutanud koorimuusikat, sümfoonilist muusikat ning instrumentaal- ja vokaalkammermuusikat.

## Tunnustus
*1976 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Isiklikku
Tema vend oli Atko-Meeme Viru.

## Viited
Leenart Strastin

**Leenart Strastin** (2. oktoober 1941 Kaarepere vald, Tartumaa – 20. detsember 1994 Viljandi) oli eesti poksija.

Ta lõpetas 1961. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1969. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajanduse mehhaniseerimise teaduskonna.

## Poksijana
Poksis aastatel 1954–1967 Tartu Kalevis ja Eesti Põllumajanduse Akadeemia spordiklubis Erich Lukini, Evald Lillo ja Vello Kade juhendamisel. Ta osales kokku 74 kohtumisel, millest võitis 57 kohtumist. 

Ta oli I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) kahekordne Eesti NSV meister aastatel 1965 ja 1966. 

## Viited

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 402–404

## Välislingid
*Leenart Strastini sporditulemused
*Haud Viljandi Metsakalmistul
Turukapitalisatsioon

**Turukapitalisatsioon** (**turukapital**) on börsil noteeritud firma väljastatud aktsiate turuväärtuste summa. Turukapitalisatsioon võrdub aktsia hind korrutatud aktsiate arvuga. 

## Viited
Laur (eesnimi)

**Laur** on eesnimi.

Nime Laur nimepäev on 10. august.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Laur 234 mehel. Laur on populaarsuselt 405. mehenimi Eestis.

Kõige populaarsem on eesnimi Laur Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 4,71.
Viie Kooli Võistlus

**Viie Kooli Võistlus** (ka **Viie Kooli Kohtumine**) on iga-aastane reaalainete võistlus, kus võistlevad Hugo Treffneri Gümnaasiumi, Viljandi Gümnaasiumi, Nõo Reaalgümnaasiumi, Miina Härma Gümnaasiumi ja Tartu Tamme Gümnaasiumi õpilased. Võisteldakse matemaatikas, füüsikas ja keemias. Iga kooli võistkonnas on maksimaalselt 20 õpilast. Igas aines võistleb igast koolist 10 õpilast. Parimatele osalejatele ja nende juhendajatele on välja pandud stipendiumid.

## Ajalugu
Esimene viie kooli võistlus toimus 1965/1966. õppeaastal. Sellest võtsid osa Tartu 1. Keskkool,  C. R. Jakobsoni nimeline Viljandi 1. Keskkool ja Nõo Keskkool. Hiljem liitusid Tartu 2. Keskkool  ja Tartu 5. Keskkool. Alates 2012/2013. õppeaastast osaleb väljaspool ametlikku arvestust ka Ida-Virumaa koolide segavõistkond.

Õppeaastate 1965/66 kuni 1983/84 võistluste matemaatikaülesanded on avaldatud brošüürina.

## Toimunud võistlused

### 2020
2020. aasta võistlus toimus 9.-10. jaanuaril Nõo Reaalgümnaasiumis.

### 2018
2018. aasta võistlus toimus 11.–12. jaanuaril Viljandi Gümnaasiumis. Võistlust sponsoreeris Nortal AS, Viru Keemia Grupp, Cleveron AS ja AS Vestman Energia.  Stipendiumifondi suurus oli 8400 eurot. Iga kooli ühele juhendanud õpetajale määrati stipendium 800 eurot ning võistkonna liikmetele stipendium kokku 600 eurot. 

Toimus meeskonnavõistlus, kus tuli ehitada Rube Goldbergi masin. Meeskonnavõistlusel jagasid esimest kohta HTG ja MHG võistkonnad. Kolmanda koha sai VG võistkond. 

### 2017
2017. aasta võistlus toimus 12.–13. jaanuaril Miina Härma Gümnaasiumis. Võistlust toetas Nortal AS ja Viru Keemia Grupp. 

Toimus meeskonnavõistlus, kus tuli ehitada kõlar .

### 2016
2016. aasta võistlus toimus 14.–15. jaanuaril Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Võistlust toetas Nortal AS, Viru Keemia Grupp ja SA Viljandi Hariduse Arengufond. 

### 2015
2015. aasta võistlus toimus 15.–16. jaanuaril Tartu Tamme Gümnaasiumis. Võistlust toetas Nortal AS, Viru Keemia Grupp ja Skype. 

### 2014
2014. aasta võistlus toimus 15.–16. jaanuaril Nõo Reaalgümnaasiumis. 

### 2013
2013. aasta võistlus toimus 9.–10. jaanuaril Hugo Treffneri Gümnaasiumis. 

## Viited
Marta (kalakajakas)

**Marta** (sündinud 3. juunil 1981 Kakrarahul; surnud 2015 või 2016) oli emane kalakajakas, 2015. aasta seisuga teadaolevalt maailma kõige pikaealisem oma liigi esindaja. Ta elas 34-aastaseks.

## Päritolu

Marta isa sündis 1973. aastal Kakrarahul ja elas 16-aastaseks. Marta isapoolne vanaisa ja vanaema pesitsesid Kakrarahul 15 aasta vältel, aastatel 1966–1980. Marta ema päritolu pole teada, sest tavaliselt suunduvad kalakajakate emaslinnud pesitsema sünnikohast kaugemale.

## Paarisuhted ja pesitsemine

Marta pesitses Kakrarahul kokku 33 kevadel. Tema esimene paarisuhe kestis seitse aastat, kuni kaaslase surmani. Marta teine kooselu kestis vaid aasta, tema tollane partner suri viis aastat pärast lahkuminemist 24-aastaselt. Marta kolmas ja viimane kooselu kalakajakas Oskariga (sündis 24. mail 1989 samuti Kakrarahul) kestis 21 aastat, kuni Marta surmani.

## Järglased

2015. aasta kevadel oli Martal loendatud kümme poega (kellest 2014. aastal pesitses Kakrarahul viis: kolm isaslindu ja kaks emaslindu), üheksa teise põlvkonna järglast (kellest 2014. aastal pesitses Kakrarahul kaheksa lindu) ja kaks kolmanda põlvkonna järglast (kellest 2014. aastal pesitses Kakrarahul üks lind), kes on kunagi Kakrarahul pesitsenud.

## Talvitumine

Marta veetis talved Lõuna-Inglismaal, kus kohalikud linnuvaatlejad teda mitmel aastal märkasid. 2012. aastal, kui Marta ja Oskari munad tormi tõttu kahjustada said ja pesitsemine ebaõnnestus, nähti Martat Inglismaal juba 19. juunil.

## Viimane pesitsemine
Viimast korda nähti Martat Kakrarahul pesitsemas 2015. aasta kevadel. Marta munes siis kolm muna, kuid neist ei koorunud ühtegi poega.

2016. aasta kevadel Marta oma pesitsuspaika Kakrarahule enam ei tulnud. Marta saabumata jäämise järel leidis Oskar endale uue, nelja aasta vanuse pesitsuskaaslase.

## Ornitoloogilised vaatlused

Marta elukäiku jälgis teadur Kalev Rattiste, kes Marta 1981. aastal Kakrarahul koorumise järel rõngastas.

Pikaajalisi uuringuid, milles individuaalsete kalakajakate vanus selguda võiks, on väljaspool Eestit väga vähe tehtud. Seepärast on Eesti teadlaste kindlaks tehtud Eesti vanimad kalakajakad sageli ka "maailma vanimad kalakajakad". Enne Martat oli teadaolevalt maailma pikima elueaga kalakajakas Taanis elanud lind, kelle vanuseks loetakse 33 aastat ja 8 kuud.

## Meediakajastus

Martast on eetrisse läinud saatelõik Eesti Televisiooni saates "Ringvaade", temast on kirjutanud väljaanded Lääne Elu, Läänlane, Delfi Lemmikloom, Maaleht, Õhtuleht, ERR Novaator, Postimehe Maaelu jt.

## Viited

## Välislingid
* Ringvaade: 1069, minutid 12.40 – 21.50, arhiiv.err.ee. Eetris 12. mail 2015
* Kalakajakas Marta fotod Loodusemehe (Arne Ader) pildipangas
Tõnu Veeremaa

**Tõnu Veeremaa** (sündinud 24. detsembril 1944) on Eesti teisitimõtleja ja poliitik. 

Ta on sünni poolest eestlane, kuid tema esivanemad olid Tsaari-Venemaa alamad, peab ta ennast jätkuvalt Venemaa kodanikuks. Veeremaa on poliitiliselt väga aktiivne. Parteide nimekiri, "kuhu kodanlikud parteikaabakad" teda olevat "sundkorras ja vabatahtlikult kandnud, välja visanud ja koos varastatud parteiga lahkunud,“ on järgmine: ERSP, Isamaaliit, IRL, Keskerakond, RÜE, Eestimaa Ühendatud Vasakpartei. Ta osales EÜV nimekirjas ka 2015. aasta Riigikogu valimistel ja sai Lääne-Viru ringkonnas 17 häält. Helsingin Sanomat on nimetanud Veeremaad "Eesti putinistiks"https://www.hs.fi/ulkomaat/art-2000002804923.html.

## Tsitaat

*„Alates 13-aastaselt kasvasin ilma vanemateta. Tänu nõukogude võimule, kes hoolitses oma laste eest, ei jätnud lapsi nälga ja vaesusesse nagu tänapäeva Eesti röövkapitalistid.“

## Veeremaast

*"Tapa inimesed peaksid Veeremaad tundma: aeg-ajalt pildistab, kui mõnel eestimeelsel üritusel ausamba jalamile lilli asetatakse või miskit muud „natsionalistlikku“ tehakse." (Aivar Ojaperv)

## Viited

## Allikad

*Teisitimõtleja Tapalt: palju pätte ja kaabakaid
Brieži mõis (Suntaži kihelkond)

**Brieži mõis** (saksa keeles *Bresemoise*, ka *Breesche* ja *Fresenhof*, läti keeles *Briežu muiža*) oli rüütlimõis, hiljem Suntaži karjamõis Liivimaal Riia kreisis Suntaži kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Ogre piirkonnas Suntaži vallas.
Sidgunda mõis

**Sidgunda mõis** (saksa keeles *Siggund*, läti keeles *Sidgundas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Suntaži kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Mālpilsi piirkonnas Sidgunda vallas.
Kastrāne mõis

**Kastrāne mõis** (saksa keeles *Kastran*, läti keeles *Kastrānes muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Suntaži kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Ogre piirkonnas Suntaži vallas Upespilsi külas.
Marianna Skrõbõkina

**Marianna Skrõbõkina** (vene keeles Марианна Скрыбыкина; sündinud 1980. aastal) on jakuudi filmiprodutsent.
 
Ta on 2016. aasta veebruaris Jakuutias linale jõudnud detektiivfilmi "Minu tapja" ("Сайсары куолге") produtsent. Film pälvis 2016. aasta augustis Jakutski Rahvusvahelise Filmifestivali põhikonkursil peaauhinna "Kuldsed Lumeprillid". Kaks kuud varem näidati filmi Moskva rahvusvahelise filmifestivali konkursivälises programmis (konkursiprogrammis saavad osaleda vaid need filmid, mis suurele ekraanile pole veel jõudnud)

Skrõbõkina rajas 2011. aastal filmistuudio ART Doydu jakuudi filmitootmise edendamiseks. ART Doydu teostab filmitootmise kõik tsüklid: alustades stsenaariumi kirjutamisest, filmi produtseerimine (filmipaikade otsimine ja valimine, *casting*, filmivõtete tehniline varustamine) ja lõpetades järelprodutseerimisega (filmi montaaž, helindamine, arvutigraafika jm). Auhinnatud "Сайсары куөлгэ" ('Saisarõ järve ääres'; filmirežissöör Kostas Marsan) oli stuudio kuues film ja esimene Jakuutias toodetud film, mis pääses üleriigilisse filmilevisse.

## Toodetud filme
*2013 – "Подснежники"  (jakuudi keeles "Ньургуhуннар")
*2014 – "Посланник небес" ("Айыы уола")
*2016 – "Мой убийца" ("Сайсары күөлгэ")
*2018 – "Глаза ночи"

## Viited

## Välislingid
*Марианна Скрыбыкина. kino-teatr.ru
*Filmi "Minu tapja" treiler. youtube.com, 13. oktoober 2016
*Марианна Скрыбыкина на прямом эфире Вести 23:00 на канале Россия 24. youtube.com, 25. detsember 2017
Kristo Galeta

**Kristo Galeta** (sündinud 9. aprillil 1983) on Eesti kergejõustiklane (kuulitõukaja).

Ta püstitas kuulitõukes Eesti rekordi, kui tõukas 20. juulil 2019 Pärnus 20.76. Sellega ületas ta Heino Sillale 30 aasta kuulunud rekordi 23 sentimeetriga. 

## Tipptulemused kuulitõukes
*2013 – 19.15
*2014 – 19.15
*2015 – 19.09
*2016 – 19.78
*2017 – 19.64
*2018 – 20.13
*2019 – 20.76

## Tunnustus
*2019 – Viljandimaa parim meessportlane

## Välislingid
*
Tallinna linna Johan Pitka stipendium

**Tallinna linna [[Johan Pitka]] stipendium** on stipendium, mida Tallinn annab Eesti Mereakadeemia üliõpilastele, et toetada nende õppetööd ja teadustegevust. Stipendiumi suurus on 640 eurot ja seda määratakse kord aastas.

Stipendiumi antakse välja alates 2009. aastast.

## Viited

## Välislingid
*
Vecbaldiņi mõis

**Vecbaldiņi mõis** (saksa keeles *Baldwinshof*, läti keeles *Vecbaldiņu muiža*) oli rüütlimõis, hiljem Suntaži karjamõis Liivimaal Riia kreisis Suntaži kihelkonnas.
Smerle mõis

**Smerle mõis** (saksa keeles *Smerle*) oli rüütlimõis, hiljem Kastrāne karjamõis Liivimaal Riia kreisis Suntaži kihelkonnas.
Kostas Marsan

**Kostas Marsan**, kodanikunimega **Konstantin Viktorovitš Danilov** (vene keeles Костас Марсан; Константин Викторович Данилов; sündinud 1976), on jakuudi filmilavastaja.
 
Ta lõpetas 1998. aastal Ammossovi-nimelise Kirde Föderaalülikooli ajalooteaduskonna ja 2005. aastal Moskvas Kõrgemate Stsenaristide ja Režissööride Kursuste režiiteaduskonna.

Marsan on 2016. aasta veebruaris Jakuutias linale jõudnud detektiivfilmi "Сайсары куөлгэ" ('Saisarõ järve ääres'; produtsent Marianna Skrõbõkina) režissöör. Film pälvis 2016. aasta augustis Jakutski rahvusvahelise filmifestivali põhikonkursil peaauhinna "Kuldsed Lumeprillid". 

2020. aastal valmis triller "Itšši".

## Viited

## Välislingid
*
*Режиссер «Сайсары Куелгэ» Константин Данилов: «Это рекорд!». bloknot-yakutsk.ru, 17. märts 2016
*Режиссер из Якутии Костас Марсан. otr-online.ru, 28. juuni 2016
*Filmi "Сайсары куөлгэ" (venekeelse pealkirjaga "Мой убийца") treiler. youtube.com, 13. oktoober 2016
*За кадром съемок фильма "Мой убийца" (Сайсары куелгэ).23. jaanuar 2017
Research in Estonia

**Research in Estonia** on bränd, mille alt viib alates 2012. aastast SA Eesti Teadusagentuur läbi Eesti teadust rahvusvaheliselt tutvustavaid tegevusi. 

Research  in  Estonia  tegevuste aluseks on „Eesti teaduse rahvusvahelise tutvustamise strateegia 2016–2022".  Selle alusel on teaduse rahvusvaheliste tegevuste läbiviimisel visiooniks see, et aastaks 2022 on Eesti rahvusvaheliselt tuntud tugeva ja uuendustele avatud teadusriigina. Sellest tulenevalt on Research in Estonia aidata kaasa, et: 
* Eestil oleks maailmas atraktiivse teadusriigi maine, mida toetab toimiv ja järjepidev koostöö Eestit tutvustavate algatuste ja organisatsioonide vahel; 
* välismaalasest huvilisele suunatud info Eesti teaduse kohta oleks päevakajaline ja kättesaadav; 
* nutika spetsialiseerumise kasvuvaldkondades tegutsevate välisettevõtete teadIikkus Eesti TAI tulemustest ning  ettevõtete ja teadlaste koostoo edulugudest  oleks suurenenud.

Kõige olulisem infokanal rahvusvahelistele huvirühmadele info vahendamiseks on veebileht researchinestonia.eu, mis tutvustab teadusvaldkondi läbi lühikese iseloomustuse valdkonna tegevuse kohta Eestis. See annab ülevaate Eesti teadusastustest, teaduse rahastusest jm. Lisaks kodulehele kasutatakse ka sotsiaalmeediat. 
 
Research in Estonia tegevusi rahastatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist.

## Välislingid
* www.researchinestonia.eu

; Research in Estonia sotsiaalmeedia kanalid
*Facebook
* Twitter
*  Youtube
*LinkedIn
Nikita Aržakov

**Nikita Aržakov** (vene keeles Никита Иннокентьевич Аржаков; sündinud 10. septembril 1962 Ožoginos Abõi rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi filmilavastaja.
 
Ta on 1992. aastast Jakuutia rahvusliku filmistuudio Sahhafilm pearežissöör.

Aržakov lõpetas 1985. aastal Štšepkini-nimelise Kõrgema Teatrikooli näitekunsti alal ja 2004. aastal Kõrgemate Stsenaristide ja Režissööride Kursuste režii alal.

Ta on Venemaa Filmilavastajate Gildi liige.

## Tunnustus
*2005 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Oiunski-nimeline riiklik preemia mängufilmi "Žuravli nad Ilmenem" ("Журавли над Ильменем") loomise eest (koos Jegor Neimohhovi, Innokenti Ammossovi ja Stepan Sivtseviga) 
*2010 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kunstitegelane
*2012 – Monaco Heategevusliku Filmifestvali (*Monaco Charity Film Festival*) parima režissööri auhind ja Notre Dame'i ülikooli eriauhind filmi "Snaiper Sahha" ("Снайпер Саха") eest

## Mängufilme (lavastaja)
*2003 – "Черная маска"
*2005 – "Журавли над Ильменем"
*2010 – "Снайпер Саха"
*2020 – "Tõgõn Darhan"

## Viited

## Välislingid
*
*Mängufilm "Снайпер Саха". youtube.com
Eesti Lipu Selts

MTÜ **Eesti Lipu Selts** on Eesti selts, mis tegeleb Eesti lipu, vapi ja hümniga seonduvaga. Põhikirja järgi on seltsi eesmärgid järgmised:
*"seista Eesti lipu, vapi ja hümni säilitamise eest;
*Eesti lipu, vapi ja hümni ajaloo tundmaõppimine, talletamine ja üllitamine;
*Eesti lipu, vapi ja hümni kasutamise kultuuri edendamine;
*Eesti lipu, vapi ja hümni tutvustamine ja propageerimine".

Selts asutati 30. mail 2004 Tartus.

## Viited

## Välislingid
*Seltsi koduleht
Riigikantselei heraldikanõukogu

**Riigikantselei heraldikanõukogu** oli Riigikantselei juures tegutsenud sümboolikaga (sh heraldikaga) tegelenud nõukogu. 

Nõukogu asutati 1992 nime all **Eesti vabariigi heraldikanõukogu**.

Nõukogu esimees oli Ivo Manfred Rebane. 

Tänapäeval tegeleb sümboolikaga Riigikantselei valitsuse kommunikatsioonibüroo.

## Vaata ka
*Eesti Muinsuskaitse Seltsi heraldikakolleegium

## Viited
Moskva rahvusvaheline filmifestival

**Moskva rahvusvaheline filmifestival** (vene keeles Московский международный кинофестиваль; lühend **MMKF**) on 1959. aastast Moskvas peetav rahvusvaheline filmifestival. Esialgu toimus festival iga kahe aasta tagant, alates 1999. aastast aga igal aastal. Festival kuulub Rahvusvahelise Filmiprodutsentide Liitude Föderatsiooni (FIAPF) otsusega rahvusvaheliselt sertifitseeritud võistlusprogrammiga ehk A-kategooria festivalide hulka.

Peaauhinnaks oli aastatel 1959–1969 "Suur auhind"; 1971–1987 "Kuldne auhind" ja 1989. aastast on "Kuldne Püha Jüri" ("Золотой святой Георгий").

Peaauhinna on varasematel aastatel võitnud teiste seas Sergei Bondartšuk (1959, 1965); Federico Fellini (1963, 1987); Damiano Damiani (1971), Vytautas Žalakevičius (1973), Stanley Kramer (1973), Andrzej Wajda (1975), Akira Kurosawa (1975), Ettore Scola (1975), Giorgi Danelia (1977), Francesco Rosi (1979), Elem Klimov (1985), Kaneto Shindō (1999), Krzysztof Zanussi (2000) ja Nikolai Dostal (2009). 

## Auhinna saanud Eesti film
2004. aastal võitis Eesti film "Sigade revolutsioon" žürii eriauhinnana Hõbedase Püha Jüri.

## 40. MMKF (2018)
40. Moskva rahvusvahelise filmifestivali (40. MMKF) toimumise aeg toodi tavapärase juuni asemel varasemale ajale, et mitte olla ajaliselt ühel ajal 2018. aasta juunis algavate jalgpalli maailmameistrivõistlustega.

40. MMKF peeti 19.–24. aprillil 2018. Peaauhinna Kuldse Püha Jüri pälvis Venemaa film "Tsar-ptitsa" ("Царь-птица"), mis on toodetud Sahhafilmis (lavastas jakuudi režissöör Eduard Novikov). Hõbedase Püha Jüri said parim meesosatäitja, parim naisosatäitja, parim režii ja parim dokumentaalfilm ning viienda Hõbedase Püha Jüri andis žürii välja eriauhinnana Venemaa filmile "Nju" ("Ню"), mis konkureeris peaauhinnale. Žürii jagas ka muid auhindu. Auhinna panuse eest maailma filmikunsti pälvis postuumselt kuu varem manalasse varisenud Oleg Tabakov.

## Viited

## Välislingid

*Ametlik koduleht
*Kristiina Davidjants. Vene filmist Moskva festivalil. sirp.ee, 2. juuli 2004
*Moskva rahvusvaheline filmifestival võtab tänavu luubi alla Baltimaade filmikunsti. kinoveeb.delfi.ee, 18. aprill 2018
Vello Saage sihtkapital

**[[Vello Saage]] sihtkapital** on Tartu Kultuurkapitali üks allfonde (sihtkapital). Fondi asutasid 28. novembril 1997 Tartu Forseliuse gümnaasiumi vilistlased ja õpetajad. Fond annab välja sihtkapitali preemiat, mille eesmärk on edendada õpilaste kirjanduslikku omaloomingut, avalikku esinemist ja etluskultuuri, samuti et tunnustada parimaid õpilasi.

Fond on korraldanud Vello Saage etluskonkurssi.

## Viited

## Välislingid
*Sihtkapitalist Tartu Kultuurkapitali kodulehel
Tartu linnakirjaniku stipendium

**Tartu linnakirjaniku stipendium** on Tartu linna ja Tartu Kultuurikapitali välja antav stipendium kultuuriväärtusega ilukirjanduse või publitsistikaga tegelevale füüsilisele isikule, kes elavdab Tartu kirjanduselu ja aitab kujundada Tartu linna mainet rahvusvaheliselt tuntud kirjandussõbraliku linnana. 

Stipendiumi asutamisega soovis Tartu linn ellu viia 2015. aastal UNESCO kirjanduslinnaks saamisel seatud eesmärke ning parandada tartlastest kirjanike loomevõimalusi.  Stipendiumi antakse välja 2017. aastast. 

Väljamakstava stipendiumi suurus oli 2017. aastal 860 eurot, 2018. aastal 940 eurot ning 2019. ja 2020. aastal 1080 eurot kuus.  2023. aastal oli toetuse suurus 1308 eurot kuus. 
2024. aastal oli stipendiumi suurus 17 400 eurot, mis makstakse välja igakuiste võrdsete osamaksetena (1450 € kuus).
2025. aastal on stipendiumi suurus 19 680 eurot, mis makstakse välja igakuiste võrdsete osamaksetena. (1640 € kuus)
## Stipendiumi saajad
*2017 – Kristiina Ehin 
*2018 – Mika Keränen 
*2019 – Vahur Afanasjev 
*2020 – Carolina Pihelgas 
*2021 – Juhan Voolaid  
*2022 – Paavo Matsin 
*2023 – Mart Kivastik 
*2024 – Maarja Pärtna
*2025 – Tõnis Vilu
*2026 – Indrek Hargla

## Viited

## Välislingid
*Tartu linnakirjaniku stipendium. Tartu Kultuurkapitali veebisait
Neinar Seli sihtkapital

**[[Neinar Seli]] sihtkapital** on Tartu Kultuurikapitali üks fonde (sihtkapital). Fondil on kaks alakapitali: spordi ja meditsiini valdkond.

Spordi valdkonna kapitali asutas Neinar Seli 25. mail 2004, et edendada Eesti sporti. 

Meditsiini valdkonna kapitali asutas Neinar Seli 6. märtsil 2008, et tõsta Tartu Ülikooli Kliinikumi teadustöö taset ja et üldse edendada Eesti meditsiini. 

## Viited

## Välislingid
*Sihtkapitalist Tartu Kultuurkapitali kodulehel
Großefehn

**Großefehn** (idafriisi-alamsaksi murdes: *Grootfehn*) on 14 külast koosnev vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis.

Vald asub ligikaudu 10 km Aurichist kagus. Valla pindala on 127,25 km². 31. detsembril 2015 elas seal 13 837 inimest.

## Viited

## Välislingid

* www.grossefehn.de
Großheide

**Großheide** (idafriisi: *Grootheid*) on küla ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis.

Vald asub ligikaudu 10 km Nordenist idas ja 15 km Aurichist loodes. Valla pindala on 69,32 km². 31. detsembril 2015 elas seal 8551 inimest. Vald jaguneb 10 allosaks.

## Viited

## Välislingid

* www.grossheide.de
Hinte

**Hinte** on küla ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis.

Vald asub ligikaudu 20 km Nordenist lõunas ja 6 km Emdenist põhjas ja selle pindala on 48,06 km². 31. detsembril 2015 elas seal 7008 inimest. Vald jaguneb 8 allosaks.

## Viited

## Välislingid

* www.hinte.de
Ihlow

**Ihlow** on küla ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis.

Vald asub ligikaudu 8 km Aurichist edelas ja 15 km Emdenist idas ja selle pindala on 123 km². 31. detsembril 2015 elas seal 12 267 inimest. Vald jaguneb 12 allosaks.

## Viited

## Välislingid

* www.ihlow.de
Vilhelm Fischmanni sihtkapital

**[[Vilhelm Fischmann|Vilhelm Fischmanni]] sihtkapital** on Tartu Kultuurikapitali üks fonde (sihtkapital). 

Fondi asutas 6. juunil 1997 Austraalia eestlane Vilhelm Fischmann Fischmanni perekonna mälestuseks ja eesmärgiga edendada Tartus arhitektuuri, klassikalise muusika ja spordi valdkonda.
 		
## Viited

## Välislingid
*Sihtkapitalist Tartu Kultuurkapitali kodulehel
Uku Masingu sihtkapital

**[[Uku Masing]]u sihtkapital** on Tartu Kultuurikapitali üks fonde (sihtkapital). Fondi asutas 12. detsembril 1997 Uku Masingu Kolleegium eesmärgiga uurida, süstematiseerida, säilitada ja levitada Uku Masingu pärandit. 

## Viited

## Välislingid
*Sihtkapitalist Tartu Kultuurkapitali kodulehel
Tartu Kultuurkapitali aastapreemia

**Tartu Kultuurkapitali aastapreemia** oli 1995–2011 Tartu Kultuurikapitali välja antav preemia inimesele, kellel on suuri panuseid Tartu kultuurielu (sport, teadus, haridus) edendamisel. Aastapreemia saaja määras Tartu Kultuurikapitali nõukogu. 

## Laureaadid
*1995 Juhan Peegel
*1996 Helend Peep
*1997 Andrei Sõritsa
*1998 Madis Kõiv
*1999 Jaan Isotamm
*2000 Uno Uiga
*2001 Ain Kaalep
*2003 Ilmar Vene
*2004 Hillar Palamets
*2005 Herta Elviste ja Lembit Eelmäe
*2006 Vaike Uibopuu
*2007 Jelena Poznjak-Kõlar
*2008 Mart Orav
*2009 Alo Ritsing
*2010 Mare Tommingas
*2011 Ursel Oja.
 		
## Viited

## Välislingid
*Preemiast Tartu Kultuurkapitali kodulehel
MacOS Mojave

**macOS Mojave** (versioon 10.14) on operatsioonisüsteemi macOS 15. väljalase, mis avalikustati 4. juunil 2018 ning ilmus 24. september 2018.

macOS Mojave on macOS High Sierra järglane ning see on nimetatud Ameerika Ühendriikide California osariigis asuva mäestiku järgi.

macOS Mojave järglane on macOS Catalina.

Operatsioonisüsteemi on lisatud tume teema, mis muudab operatsioonisüsteemi värvid tumedaks. 

Lisatud on rakendused Home, Voice Memo ja News (töötab ainult Ameerika Ühendriikides, Suurbritannias ja Austraalias), mis on juba varem iOS-i operatsioonisüsteemis olnud.

Operatsioonisüsteem on tehtud turvalisemaks. Kui rakendus tahab kasutada veebikaamerat, mikrofoni või kasutaja andmeid, küsitakse selleks kasutajalt luba.

## Toetatud süsteemid
Kõik Macintoshi arvutid, mis on valmistatud 2012 või hiljem, välja arvatud 2010. aasta Mac Pro.

## Vaata ka
* iOS 12
* macOS High Sierra

## Viited
Nikolai Pavlov

**Nikolai Nikolajevitš Pavlov** (vene keeles Николай Николаевич Павлов; sündinud 31. juulil 1969 Verhneviljuiskis Verhneviljuiski rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi ühiskonnategelane, arst ja ettevõtja, meditsiinikandidaat.
 
Ta on veebipõhise vaba sisuga entsüklopeedia Vikipeedia sahhakeelse versiooni looja (2007) ja tänini aktiivne kaastööline, administraator ja bürokraat. 2014. aastast on ta partnerühingu Vikimedija RU (WMF-i ametlikult tunnustatud haruorganisatsioon Venemaal) liige (kokku on partnerliikmeid 22).

## Haridus ja töökäik
Pavlov sai 1996. aastal arstidiplomi (arst-immunoloog) ja 2004. aastal ärijuhi diplomi. Paralleelselt Vikipeediale kaastöö tegemisega tegeleb Pavlov sahha keele uurimisega. Sellealane uurimine viis ta magistriõppesse.

Pavlov elab Jakutskis ja teenib elatist ettevõtjana tervishoiu valdkonnas. Tema sõnul on meditsiin see, mis teda toidab. Ta on väikefirma (immuunsüsteemi tugevdamise keskuse) omanik ja peadirektor. See annabki talle rahalise võimaluse tegeleda meelisaladega, sealhulgas lingvistikaga.

## Artikleid
*2007 – Николай Николаевич Павлов. "Будет ли существовать якутский язык?"

## Viited

## Välislingid

*Николай Павлов (якутская Википедия): «Пока справляемся». encyclopedia.ru, 7. november 2014
*Nikolai Pavlov räägib SVFU kanalil meediaprojekti "Minu lugu" saates oma uutest internetiprojektidest, samuti põhjustest, miks on nii tähtis sahha keel integreerida internetikeskkonda. salda.ws, 4. märts 2018 (sahha keeles)
Dr Hellus

**Dr Hellus** on AS Tere kaubamärk, mille all müüakse piimatooteid, mis sisaldavad inimorganismile kasulikku bakterit Lactobacillus fermentum ME-3. Selle kaubamärgiga tooted tulid turule 2003. On turustatud järgmisi tooteid:  jogurteid, kohupiimakreeme ja keefire.

## Viited

## Välislingid
*http://maaleht.delfi.ee/news/maaleht/uudised/dr-hellus-sai-5-aastaseks?id=23962463
Ğabdulla Tuqay

**Ğabdulla Tuqay** (tatari keeles Ğabdulla Möxämmätğärif ulı Tuqay, vene keeles *Габдулла Мухамедгарифович Тукай*; 14. aprill (vkj)/ 26. aprill 1886 – 2. aprill (vkj)/ 15. aprill 1913) oli tatari luuletaja, kirjanduskriitik, esseist, tõlkija. Tuqayl oli suuri teeneid tatari keele arendamises.

Aastatel 2001–2015 tegutses Pärnu ja Pärnumaa Tukaja-nimeline Tatari Kultuuriselts, mille nimi oli pärit Tuqay nimest.

## Viited
Tallinn Airport GH AS

**AS Tallinn Airport GH** on äriühing, mis asutati 26. oktoobril 2005 ning alates 1. jaanuarist 2006 korraldab ettevõte Tallinna lennujaamas maapealset teenindust ja haldab maapealse majandamisega seotud õigusi ja kohustusi.

Oma tegevuses juhindub ettevõte Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni standarditest, ISO standarditest, Eesti Vabariigi õigusaktidest ja AS Tallinn Airport GH põhikirjast.

## Suurimad kliendid
* AirBaltic
* DHL
* EasyJet
* Finnair
* Lufthansa
* Norwegian Air Shuttle
* Ryanair
* SmartLynx Airlines Estonia
* Turkish Airlines

Lufthansa nimetas AS Tallinn Airport GH maapealse teeninduse 2008., 2013. ja 2015. aastal maailma parimaks, Finnairi maailma teenindusjaamade punktuaalsuse tabelis on AS Tallinn Airport GH püsivalt esimese kuue parema jaama seas.

## Viited
José Azeredo Lopes

**José Alberto de Azeredo Ferreira Lopes** (sündinud 20. juunil 1961 Portos) on Portugali õigusteadlane ja poliitik, ta kuulub Sotsialistliku Partei ridadesse. Ta oli 26. novembrist 2015 kuni 15. oktoobrini 2018 Portugali kaitseminister.

Ta on lõpetanud Portugali Katoliikliku Ülikooli juristina. Sama ülikooli juures on ta kaitsnud väitekirjad ja on töötanud professorina.
Ivan Tšistjakov

**Ivan Petrovitš Tšistjakov** (vene keeles Иван Петрович Чистяков; hukkunud 1941. aastal) oli  vene sõjaväelane, kirjandus- ja joonistamisandega inimene, kes on endast maha jätnud päevikulaadsed ülestähendused elust Nõukogude Liidu sunnitöölaagris.
 
Tšistjakovi päevik on tähelepanuvääne sellega, et kui endiste vangide mälestusi on kirja pandud üsna palju, siis vangivalvurite omi ülivähe. Juhulikult säilinud Tšistjakovi päeviku originaali hoitakse ühingu Memoriaal arhiivis Moskvas. Raamatuna ilmus see 2014. aastal. Hiljem tõlgiti see tšehhi, poola, saksa, prantsuse, hispaania, itaalia ja eesti keelde.
 
Ivan Tšistjakov võttis osa Vene kodusõjast. Pärast kodusõda elas Moskvas, omandas kõrgema tehnilise hariduse. 1935. aastal mobiliseeriti ta sisevägedesse. Aastatel 1935–1936 oli ta sunnitöölaagri valverühma ülem BAMLAG-is. Represseeriti aastatel 1937–1938. Tšistjakov hukkus Suures Isamaasõja rindel Tuula oblasti piirkonnas.

## Raamatud
*Иван Чистяков. "Сибирской дальней стороной. Дневник охранника БАМа. 1935–1936". Издательство Corpus, 2014, ISBN 978-5170847952
**Ivan Tšistjakov. "Siberi pärapõrgus. Gulagi vangivalvuri päevik". Tõlkinud Andres Adamson. Tallinn: Kirjastus Argo, 2018. 208 lk, ISBN  978-9949607518 https://www.apollo.ee/siberi-paraporgus-gulagi-vangivalvuri-paevik.html

## Viited
Carnikava kihelkond

**Carnikava kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Zarnikau*, läti keeles *Carnikavas draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis.

## Ajalugu
17. sajandi alguses asus Carnikavas Bartholomäuse kabel. 1637. aastal oli Carnikava Krimulda kihelkonna osa. 1657. aastal liideti see Daugavgrīva kihelkonnaga. 17. sajandi lõpul oli Carnikavas ametis omaette pastor, kuid seejärel ühendati see taas Daugavgrīva kihelkonnaga. 1728. aastal rajati kivist kirik, mis ehitati ümber 1851. aastal. 1849−1882 oli Carnikava Ādaži, seejärel Pēterupe kihelkonna osa. Kuna siin oma pastorit ei olnud, puudus kihelkonnas ka pastoraat. Patronaadiõigus kuulus Carnikava rüütlimõisa omanikule.

## Carnikava kihelkonna mõisad
* Carnikava (*Zarnikau*) rüütlimõis

## Vaata ka
* Ādaži kihelkond
*Ādaži-Carnikava kihelkond, Riia kreisis
* Daugavgrīva kihelkond
* Pēterupe kihelkond

## Viited

## Kirjandus
* *Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 723.
* Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909. Veerg 331-332.
Grillfest

**Grillfest** (ka **Hea Toidu Festival – Grillfest**) on Eesti toidufestival, mille raames toimuvad muu hulgas mitmesugused grillimis. Festivali peakorraldaja on Auris Rätsep.

Esimene festival toimus 23.-24. juunil 1999 Haapsalus Paralepa rannas. Esimest festivali külastas umbes 25 000 inimest. Festivali algatamise ja eestvedamise olulised isikud on olnud Auris Rätsep, Tiit Treve, Alvar Sammal ("Sämm").

## Viited

## Välislingid
*Festivali koduleht
Love Yourself: Tear

**"Love Yourself: Tear"** (stiliseeritud kui ***LOVE YOURSELF 轉 'Tear***') on kolmas stuudioalbum (üleüldiselt kuues) K-pop grupilt BTS. Album anti välja 18. mail 2018 Big Hit Entertainmenti poolt. 

Album on saadaval neljas versioonis (Y, O, U ja R) ning sisaldab 11 lugu. "Fake Love“ on Love Yourself: Tear albumi liidsingel. BTS on esimene K-pop grupp, kes saavutas esikoha *US* Billboard 200 edetabelis.

## Lood plaadil
# "Intro: Singularity" - 3:17
# "Fake Love" - 4:02
# "The Truth Untold" - 4:02
# "134340" - 3:49
# "Paradise" - 3:30
# "Love Maze" - 3:40
# "Magic Shop" - 4:36
# "Airplane Pt. 2" - 3:39
# "Anpanman" - 3:54
# "So What" - 4:44
# "Outro: Tear" - 4:45

## Viited
Johannes Arro (täpsustus)

*See on . <small>Vajaduse korral palun täpsusta linki leheküljel, mis siia viitab.</small>*

**Johannes Arro** on mitme isiku nimi.

***[[Johannes Arro (videokunstnik)|Johannes Arro]]** (sündinud 1985) on Eesti foto- ja videokunstnik.
***[[Johannes Arro]]** (1892–1979) oli Eesti sõjaväelane.