open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aja meistrid

**"Aja meistrid"** on Eesti 2008. aastal loodud animatsiooni elementidega dokumentaalfilm.

Filmi autor on Mait Laas ja helilooja Tõnu Kõrvits. Eesti nukufilmi ajaloo kaht suurkuju – Elbert Tuganovit ja Heino Parsi – käsitlev linateos valmis mõneti planeeritult Eesti nukufilmi 50 aasta juubeli puhul. Kaheaastase valmimisprotsessi ajal suri üks filmi peategelastest – Elbert Tuganov.

Animatsiooni elementidega dokumentaalfilmis ei astu Tuganov ja Pars vaataja ette mitte ainult elusuuruses, vaid ka nukuna. Samuti on kasutatud tasapinnalist lamedekoratsiooni. Linateosesse on põimitud ajastu kroonikakaadreid, vanu fotosid ning nukumeistrite loomingu katkendeid.

Mait Laasi jaoks on "Aja meistrid" debüüt dokumentaalfilmide alal.

## Süžee

Film räägib režissööridest ja Eesti Nukufilmi stuudio rajajatest Elbert Tuganovist ja Heino Parsist. Kuigi nende elu ulatub esimesest Eesti vabariigi ajast läbi maailmasõdade ja Nõukogude okupatsiooni iseseisvuse taastanud Eesti vabariiki, suutsid nad end heitlikele aegadele vaatamata teostada "aja kuningatena". Eesti nukufilmi suurkujude eluloo jutustamise kaudu avaneb aga ka Eesti nukufilmi ajalugu.

Sõnapaaril "aja meistrid" on mitu tasandit: nukufilmi loojad kui "aja meistrid" tööspetsiifikast lähtudes, loojad kui Eesti nukufilmi ajatuks muutjad ning aja (taas)loomine, kui loojad nendest tehtavas filmis iseendast räägivad.

## Festivalid ja auhinnad

**Festivalidel osalemine:**
* Sofia rahvusvaheline filmifestival (Bulgaaria), programmis "Lost and Found Reunion" 2008
* Melbourne'i rahvusvaheline filmifestival (Austraalia) 2008
* 15. Stuttgardi rahvusvaheline animafilmide festival (Saksamaa) 2008
* 27. Asolo Art Film Festival (Itaalia) 2008
* Lübecki filmifestival "Nordische Filmtage" (Saksamaa) 2008
* Balti filmifestival Berliinis (Saksamaa) 2008
* Londoni rahvusvaheline animafilmide festival (Inglismaa) 2008
* Tallinna Pimedate Ööde filmifestival (Eesti) 2008
* 6. Vilniuse dokumentaalfilmifestival (Leedu) 2008
* Lille'i rahvusvaheline lühifilmide festival (Prantsusmaa) 2009

**Auhinnad:**
* 27. Asolo Art Film Festival (Itaalia) 2008 – preemia parima eluloofilmi eest
* Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi 2008 auhind Neitsi Maali (aegumatu väljendusrikkuse ja südamesooja kaduvikueiramise eest)
* Tallinna Pimedate Ööde filmifestival 2008 – Balti võistlusprogrammis rahvusvahelise filmikriitikute ühingu FIPRESCI preemia
* Eesti Kultuurkapitali aastapreemia 2008 dokumentaalfilmi preemia

## Viited

## Välislingid
* Agne Nelk: "Aja meisterdamise kunst" Teater. Muusika. Kino, nr 7, 2008, lk 91–96
Ernst Kaltenbrunner

**Ernst Kaltenbrunner** (4. oktoober 1903 Ried im Innkreis – 16. oktoober 1946 Nürnberg) oli Saksamaa jurist, kes  töötas natsionaalsotsialismi ajal politsei- ja julgeolekuametnikuna. 30. jaanuarist 1943 kuni 12. maini 1945 oli ta Riigi Julgeoleku Peaameti juhataja (talle allusid ka Gestapo ja koonduslaagrid). USA sõjaväelased arreteerisid Kaltenbrunneri 12. mail 1945 Austria territooriumil. Teda süüdistati juudi rahva hävitamise plaani üheks arhitektiks olemises ja selles, et ta andis korralduse tappa laagrites neli miljonit juuti. Nürnbergi tribunali mõistis Kaltenbrunneri surma ja ta hukati.

Nürnbergis läks ta hukkamisele kolmandana von Ribbentropi ja Keiteli järel. Tegelikult oleks pidanud olema esimene hukatav Göring, ent ta jõudis paar tundi enne endalt elu võtta. Hukkamisel viibinud Ameerika Ühendriikide ajakirjanik Howard Kingsbury Simth kirjeldas Kaltenbrunneri hukkamist nii: "Ta astus hukkamisruumi kell 01.36, kandes oma sinise kaherealise pintsaku all kampsunit. Tema kõhetu, elukogenud nägu oli vanadest duelliarmidest krimpsus. Ta näis hirmunud, kui ta ruumis ringi vaatas. Ta niisutas närviliselt oma huuli, kui pöördus, et tapalavale tõusta, kuid tema sammud olid kindlad. Ta ütles oma nime rahuliku madala hääletooniga. Kui talle anti võimalus viimaseks sõnaks, ütles ta: "Ma armastasin oma saksa rahvast ja oma kodumaad kogu südamest. Ma olen täitnud oma kohust oma rahva seaduste järgi ja ma kahetsen, et minu rahvast juhtisid sel ajal mehed, kes ei olnud sõdurid, ning sooritasid kuritegusid, millest mina polnud teadlik." Kui talle must kott pähe tõmmati, kõneles ta ikka veel vaikselt. Tõlk tõlkis tema sõnad: "Saksamaa, õnn kaasa"."

## Viited
Halli laht

**Halli laht** (inglise *Hall Basin*) on väin Põhja-Jäämeres Gröönimaa ja Kanada põhjapoolseima saare Ellesmere'i vahel. See ühendab Kennedy väina Robesoni väinaga ja on Narese väina osa. 

Halli laht on saanud nime ameerika polaaruurija Charles Francis Halli auks. Väin nimetati laheks, sest esialgu arvati, et tegemist ongi lahega.

Kõige laiemas kohas on Halli laht 178 km lai.

## Välislingid
*Halli lahe pilt
Linuse seadus

**Linuse seadus** on mitu erinevalt sõnastatud reeglipära, sealhulgas  Linus Torvaldsi sõnastatud "seadus", mille kohaselt inimesel on kolm põhimist motiivi. 
Need on:
#elusäilitusmotiiv (*survival*)
#ühiselumotiiv (*social life*)
#meelelahutusmotiiv (*entertainment*)

Need on ühtlasi arengu kolm faasi, milles liikumine toimub ühelt motiivilt teisele.

## Kirjandus
* Linus Torvalds. "Mis on häkkerile sisemiseks tõukejõuks, ehk "Linuse seadus"." Raamatus: Pekka Himanen. "Häkkerieetika ja informatsiooniajastu vaim." Inglise keelest tõlkinud Kalle Kurg. Tallinn, Kunst 2003. ISBN 9949407001

## Vaata ka
*Inimvajaduste hierarhia
Tux

**Tux** on operatsioonisüsteemi Linux maskott, mis on tuntuim Linuxiga seostatud bränd alates 1996. aastast, mil Larry Ewing joonistas rahuoleva pingviini avaliku konkursi jaoks, ajendatuna Linuxi tuuma looja Linus Torvaldsi pingviinivaimustusest.

## Ajalugu
Linus Torvalds valis pingviini Linuxi maskotiks pärast seda, kui oli 1993. aastal Canberra loomaaeda külastades kääbuspingviini käest hammustada saanud.

Legend räägib, et Linuxi logo leidmise arutelu käigus Linux tuumale pühendatud ametlikus meililistis mainis Linus Torvalds, et talle meeldivad pingviinid. Sellest ajast peale keskendus Linuxi logo leidmise konkurss pingviinide temaatikale. Pingviine püüti joonistada kõikvõimalikes asendites ja olukordades, seal hulgas maakera kukil hoidvat pingviini. Linus Torvalds kommenteeris, et sellises asendis näeks vaene pingviin välja, nagu hakkaks maakera teda peatselt lömastama. Torvaldsi arvates peab pingviin olema armas, rahulolev ning kergelt ülekaaluline, nagu ta oleks end just kurguni heeringaid täis toppinud ja röhitsuse äärel.

Tuxi nime kannab Linuxi maskott mitmel põhjusel. Esiteks kõlab Tux nagu *tuxedo* (inglise keelest tõlgituna 'smoking'), sest pingviinide looduslik värvus jätab mulje, nagu kannaksid nad smokingut. On ka muid tõlgendusi Tuxi nime valikul. Vaba tarkvara kogukonnas on populaarne esitähtlühendite kasutus ning brändi nimetuse päritoluks on peetud ka (T)orvalds (U)ni(X) lühendit, millega tuli välja John Hughes. 

## Linuxi logo
Huvitaval kombel ei saanud Tux siiski Linuxi ametlikuks logoks. 1996. aasta Linuxi logo konkursi viimase hääletusvooru käigus valiti 785 häälega Linuxi ametlikuks logoks aga hoopis teine töö (Tux kogus 541 häält).

Tänaseks saab aga kindlalt öelda, et Tux on faktiliselt Linuxi peamine ja kõige tuntum sümbol.

## Viited

## Välislingid
* Tuxi evangeelium
20. juuli vandenõu

**20. juuli vandenõu** (saksa keeles tuntud kui *Das Attentat vom 20. Juli 1944*) oli tähtsaim Adolf Hitleri vastu suunatud tapmis- ja riigipöördekatse.  

Rohkem kui 200 osavõtja seas oli üks kindralfeldmarssal (Erwin von Witzleben), 19 kindralit, 26 ooberstit, kaks suursaadikut, seitse diplomaati, üks minister ning mitmed teised riigiametnikud. Vandenõu eesmärgiks oli esmalt tappa Adolf Hitler ning võtta üle riigi poliitiline ja sõjaline juhtimine, misjärel oleks võimalikult kiiresti sõlmitud rahu liitlasvägedega. 

Vandenõus osalenud proovisid Hitlerit tappa viiel korral, kuid kõik katsed olid ebaõnnestunud. Hitleri tapmise muutis keerulisemaks ka Gestapo, mis oli hakanud kahtlustama, et sõjaväe peastaabis töötavad ohvitserid plaanivad Hitleri vastu atentaati. Viimaks plaaniti Hitler tappa, lõhates Ida-Preisimaal Hundikoopas toimunud koosoleku ajal pommi, mis oli peidetud kohvrisse. Pommi paigutas ruumi kolonelleitnant Claus von Stauffenberg, kes lahkus seejärel telefonikõne tegemiseks ruumist. Arvatavalt liigutas kohvrit kolonel Heinz Brandt, kes polnud vandenõust teadlik. Pomm plahvatas mõni minut hiljem. Plahvatuses hukkus üks ning veel kolm sõjaväelast, sealhulgas Brandt, surid hiljem plahvatuses saadud vigastustesse, kuid Hitler jäi ellu. 

Plahvatusele järgnenud nädalatel arreteeris Gestapo kõik, kel oli vandenõuga väiksemgi seos. Kokku arreteeriti üle 7000 inimese, kellest 4980 hukati. Mitmed vandenõulased sooritasid enne kohtuistungit või hukkamist enesetapu.  

Seda vandenõu on kajastatud mitmes filmis, millest tänapäeval on vast tuntuim 2008. aastal valminud "Operatsioon "Valküür"".

## Viited
Estobuntu

**Estobuntu** on Ubuntu baasil koostatud eestikeelne operatsioonisüsteem.

Operatsioonisüsteemiga on kaasas tugi MP3-failide, Flashi, DivX-failide ja DVD-de esitamiseks, samuti on Firefox vaikimisi eestikeelne ja sisaldab eesti konteksti jaoks seadistatud reklaamitõrjet Adblock Plus.

Optiliselt kettalt käivitatud süsteemis, s.t juba enne paigaldamist saab kasutada Kõu mobiilseid seadmeid.

Estobuntu sisaldab kaugabirakendust, mis võimaldab Estobuntu süsteemidele interneti kaudu tugiteenust osutada.

Estobuntu 14.04 versiooni Live-DVD kasutamiseks on soovituslik vähemalt 2 GB RAM-mälu.

## Ajalugu
Esimene Estobuntu põhines Ubuntu versioonil 7.04 ja toodi avalikkuse ette märtsis 2008.

Viimane Estobuntu väljalase kannab versiooninumbrit 14.04, väljalaskekuupäev on 2. mai 2014.

Estobuntu oli varustatud sisseehitatud ID-kaardi toega, mis distro iga versiooni väljalaske ajal funktsioneeris. 2018. aasta seisuga on Estobuntu viimases versioonis (14.04) olev ID-kaardi tarkvara aegunud ega tööta enam. Püüded ID-kaarti vananenud tarkvaraga kasutada võivad kaardi ära rikkuda.

Samuti on aegunud muu Estobuntu selles versioonis leiduv tarkvara, sealhulgas brauser Mozilla Firefox.


Pilt:Estobuntu-809-desktop.jpg| Estobuntu 8.09
Pilt:Estobuntu-905-Desktop.png| Estobuntu 9.05


## Viited

## Välislingid

*Estobuntu artiklid Pingviini vikis
*Siiri Erala. "Tasuta eestikeelne opsüsteem – Estobuntu" Tarbija24.ee, 24. aprill 2008
Erwin von Witzleben

**Job-Wilhelm Georg Erwin von Witzleben** (4. detsember 1881 Breslau (tänapäeval Wrocław, Poola) – 8. august 1944 Berliin) oli Saksamaa sõjaväelane (alates 1940. aastast kindralfeldmarssal) ning 20. juuli vandenõust osavõtja.

## Auastmed

## Viited
Georg von Brevern

**Karl Georg von Brevern** (vene keeles Егор (Георгий, Карл Георг) Иванович фон Бреверн; 4. august 1807 Kehra – vkj 23. juuni / 5. juuli 1892 Berliin) oli baltisaksa päritolu ajaloolane, genealoog, tarbetekstide autor ja Venemaa riigitegelane.

Ta õppis 1827–1831 Tartu Ülikoolis (mag. 1834), 1835–1838 reisis Saksamaal, Šveitsis ja Itaalias, oli 1839–1844 Eestimaa rüütelkonna sekretär, salanõunik, Tema Keiserliku Majesteedi Isikliku Kantselei II Osakonna ametnik, 1862. aastast kohtureformi teostamise komisjoni liige, tõeline salanõunik, senaator (1867) ja Venemaa keisririigi Riiginõukogu liige.

## Teosed
*Die Stellung der Verwaltungsbeamten im Staate : erstes Capitel einer bei Einer hochverordneten Juristen-Facultät zu Dorpat zur Erlangung der Magisterwürde eingereichten Inaugural-Dissertation / verfasst von Georg von Brewern aus Ehstland. Riga, 1834 pdf, Andmed ESTERis
*Das Verhältniss der Staatsverwaltungsbeamten im Staate. Leipzig, Riga u. Dorpat : E. Frantzen, 1835  Andmed Tallinna ESTERis Andmed Tartu ESTERis 
*Studien zur Geschichte Liv-, Esth- und Kurlands. Erster Band. Der Liber Census Daniae und die Anfänge der Geschichte Harrien und Wirland's (1219-1244). Dorpat: Heinrich Laakmann 1858 Andmed ESTERis Digitaalselt
*Zur Geschichte der Familie von Brevern. T. 1–4. Berlin: Puttkammer & Mühlbrecht, 1878–1885
**Erster Band (Sisaldab ka: Hermann von Brevern's [1663–1721] nachgelassene Schriften). 1878 Andmed ESTERis  BSB: 
**Zweiter Band, Catharina von Brevern, geb. von Reutern : (Die Generalin Bohn). 1880 Andmed ESTERis  BSB: 
**Dritter Band, Carl von Brevern (geb. 22. Oct. 1704, gest. 3. Jan. 1744). 1883 Andmed ESTERis  BSB: 
**Vierter Band, Johann von Brevern (geb. 16. Januar 1749, gest. 27. October 1803). 1885 Andmed ESTERis  BSB: 
*Meine Erinnerungen an die Anfänge der zweiten Agrarreform in Esthland : 1839 bis 1842. Berlin : Druck der Norddeutschen Buchdruckerei, Wilhelmstrasze Nr. 32., 1892 Andmed ESTERis
*Georg von Brevern, geboren 4. August 1807, gestorben 23. Juni 1892 : Erinnerungen aus seinem Leben und an die Anfänge der zweiten Agrarreform in Estland 1839 bis 1842. Reval : Kluge u. Ströhm ; Leipzig : Rudolf Hartmann, 1907 Andmed ESTERis

## Perekond
Tema vanemad olid Kostivere (1817–1843) ja Kehra mõisaomanik, major (laevastikukapten) Heinrich Johann (Iwan) von Brevern (1775–1850) ja Georgi sünnitusel surnud Helene Margarethe Sophie von Benckendorff (1784–1807), kes oli Alexander von Benckendorffi (1781–1844) onutütar.
 Tema poolvend oli 1852. aastal krahvitiitli saanud ratsaväekindral, kindraladjutant ja Riiginõukogu liige Alexander Brevern de la Gardie (1814–1890), kelle juures Haapsalus hilisem keiser Aleksander III armastas suvitamas käia.  
;Sugupuu

## Viited

## Kirjandus
*Carl Schirren: Beitrag zum Verständniss des Liber Census Daniae : Analyse und Kritik der Schrift Georgs von Brevern : der Liber Census Daniae und die Anfänge der Geschichte Harriens und Wirlands (1219-1244) St. Petersburg: Eggers, 1859 Andmed ESTERis
*Wolfgang Drechsler: Safeguarding Municipal Autonomy by the Supreme Court, Juridica International, II 2007, pp.111-115, ISSN 1406-1082
Johannes Brever (1616−1700)

**Johannes Brever** (ka **Breverus**) (11. märts (vkj) 1616 Eisleben, Mansfeldi krahvkond – 12. mai (vkj) 1700 Riia) oli pedagoog, vaimulik ja kirjanik, Breverni aadlisuguvõsa Liivimaa liini rajaja. 1690. aastast oli ta Riia superintendent.

## Elulugu
### Päritolu ja varasem elukäik
Brever põlvnes XVII sajandi algul Alam-Sileesiast Frankensteinist Tüüringisse Mansfeldi krahvkonda elama asunud literaadisuguvõsast. Tema isa Johannes Brever (suri 1626) oli Eislebenis Mansfeldi krahvkonna konsistooriumi sekretär ja notar. Ema nimi oli Magdalena Happach. Õppis Eislebeni gümnaasiumis. 19-aastase noorukina lahkus ta 1634. aastal oma kodulinnast ja asus elama Liivimaale Riiga.

### Haridustee
Riias õppis ta neli aastat gümnaasiumis ja tulevase Liivimaa superintendendi Hermann Samsoni juures. Riia rae stipendiaadina astus ta 1639. aastal Marburgi ülikooli, kus promoveerus järgmisel aastal teoloogiamagistriks. 1641. aastal immatrikuleeriti ta Helmstedti ülikooli. Järgnevalt reisis ta Ida- ja Lääne-Friisimaal. Seejärel täiendas end Leideni, Leipzigi ja Wittenbergi ülikoolis. 1643. aastal naasis Riiga.

### Pedagoog
Pärast Riiga tagasipöördumist sai temast samal aastal Riia gümnaasiumi kõnekunstiprofessor. Aastatel 1645−1650 oli ta gümnaasiumis filosoofia- ja seejärel ka ajalooprofessor. 1655. aastal tegutses Riia toomkooli inspektorina. Juba vaimulikus ametis teenides oli alates 1677. aastast Riia gümnaasiumi teoloogiaprofessor.

### Vaimulik
1656. aastal ordineeriti ta vaimulikuks ja nimetati Riia toomkoguduse diakoniks. 1957. aastal sai temast sama koguduse nädalapastor. Seejärel oli ta lühikest aega Riia Peetri koguduse ülemnädalapastor ja aastatel 1657−1658 Riia toomkiriku Riia toomkoguduse pastor. Alates 1657. aastast teenis ta ühtlasi Riia linnakonsistooriumi assessorina. 1658. aastal sai temast Riia Püha Peetri kiriku koguduse ülempastor, kellena oli ametis surmani 1700. aastal. 1690. aastal valiti ta Riia superintendendiks. 1693. aastal promoveeriti Uppsala ülikooli teoloogiadoktoriks.

## Mõisavaldused Liivimaal
1665. aastal pantis ta Zögede aadlisuguvõsalt viieks aastaks Krimulda kihelkonnas Sēja mõisa. 1679. aastal ostis ta selle päriseks, aga ilmselt ei jäänud see tema kätte kauaks. 1677. aastal langes tema kätte Johann Strubergi võlgade katteks Brieži mõis. Selle valdajana on teda nimetatud veel 1688. aastal.

## Viited

## Kirjandus
*Brevern, Georg von. *Zur Geschichte der Familie von Brevern*. Erster Band. Berlin: Puttkammer & Mühlbrecht, 1878. Lk 1−19 https://www.digitale-sammlungen.de/de/view/bsb11371696?page=13.
**Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918*. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1977. Nr 213.
*Recke, Johann Friedrich von. Napiersky, Karl Eduard. *Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland*. Erster Band. A−F. Mitau: bey Johann Friedrich Steffenhagen und Sohn, 1827. Lk 250−255 http://daten.digitale-sammlungen.de/~db/bsb00000340/images/index.html?seite=266

## Välislingid
*
Salto (arhitektuuribüroo)

**Salto AB** on arhitektuuribüroo Tallinnas.

Salto asutasid 2004. aastal arhitektid Karli Luik, Maarja Kask ja Ralf Lõoke. 

Salto arhitektid Maarja Kask ja Ralf Lõoke, skulptor Neeme Külm ning kuraator Ingrid Ruudi olid Veneetsia 11. arhitektuuribiennaalil 2008. aastal Venemaa ja Saksamaa paviljonide vahele paigutatud keskkonna- ja geopoliitilise ruumiinstallatsiooni „Gaasitoru” autorid.

## Olulisemad hooned
Salto tuntumad ehitatud projektid on Maaülikooli spordihoone, Tartu Kesklinna kooli juurdeehitis, Sõmeru keskushoone, Eesti Maanteemuuseumi välialad, NO99 Põhuteater, Balti Filmi- ja Meediakool, Viljandi Riigigümnaasium. 

Pilt:MaaylikooliSpordihoone.JPG|Maaülikooli spordihoone Tartus
Pilt:Põhuteater Rannamäel.JPG|Põhuteater


## Arhitektuurikonkursid
Salto arhitektid on võitnud preemiaid rohkem kui 40 arhitektuurivõistlusel.

## Tunnustus

* 2021 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri aastapreemia (koos arhitektuuribürooga Stuudio Tallinn, Tallinna Sadama vanasadama kruiisiterminal)

## Viited

## Välislingid
* Salto AB koduleht
* Gaasitoru/Gas Pipe
Maaülikooli spordihoone

**Eesti Maaülikooli spordihoone** on Tartus Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav 3, Eesti Maaülikooli linnakus asuv spordihoone.

Hoone projekteeris arhitektuuribüroo Salto AB. Hoone avati 7. septembril 2009 sõnadega "Terves kehas Tartu vaim!".

Tartu linnavalitsuse konkursil "Aasta parim ehitis 2009" tunnistati Eesti Maaülikooli spordihoone aasta parimaks uusehitiseks Tartus, rõhutades silmapaistvat maastikku sulanduvat arhitektuurset lahendust ning puidu uuenduslikku kasutamist avaliku hoone fassaadimaterjalina.

## Viited
Püha Vaimu kirik

**Püha Vaimu kirik** on mitme kiriku nimi:

* **[[Tallinna Püha Vaimu kirik]]**
***[[Tartu Püha Vaimu kirik]]**
***[[Pärnu Püha Vaimu kirik]]**, endine kirik Pärnus
* **[[Wackeni Püha Vaimu kirik]]** Saksamaal
* **[[Püha Vaimu kirik (Sitsiilia)|Püha Vaimu kirik]]** Sitsiilias
* **[[Püha Vaimu kirik (Newtown)|Püha Vaimu kirik]]** Inglismaal
Sartang

**Sartang** (vene Сартанг, jakuudi Сартаҥ) on jõgi Venemaal põhjaosas Sahhas. 

Jõgi algab Verhojanski mägedest ning voolab läbi Jana mägismaa põhja. Dulgalahhiga ühinedes moodustab ta Jana jõe.

Sartangi jõe pikkus on 620 km, valgala pindala 17 800 km². Keskmine äravool on umbes 50 m³/s. Laevatatav suudmest 174 km kaugusele.
Côn Đảo

**Côn Đảo** on 16 saarest koosnev saarestik Lõuna-Hiina meres Vietnami ranniku lähedal.

Saarte pindala on 75 km². Saared on mägised, kõrgus kuni 557 m. Nad kuuluvad Vietnamile Hồ Chí Minhi linna koosseius. Saared on mandrist vähem kui 100 km kaugusel.

Saared on asustatud. Seal elab umbes 5000 inimest.

Saartel on Côn Đảo lennujaam.

16. juunil 1702 asutas Briti Ida-India Kompanii saartele asunduse. 2. märtsil 1705 saarel olev asula ja garnison hävitati. 

Ajal, mil Vietnam oli Prantsuse Indohiina koosseisus, asutasid prantslased saarestiku suurimale saarele Côn Sơnile vangla. Sel ajal nimetati seda Côn Lôni saareks ja vangla kandis sama nime.

1984. aastal võttis Vietnam palju saari saarestikus kaitse alla ja sinna moodustati Côn Đảo rahvuspark. 1998. aastal rahvusparki laiendati. Kaitstavate loomaliikide hulka kuuluvad bissa, rohekilpkonn ja dugong. Kaitstavate ökosüsteemide hulka kuuluvad mererohutasandikud, korallrifid ja mangroovimetsad.

1990. aastal avastati saarestikust 1690. aasta Hiina laeva vrakk. Kuni 1992. aastani toimunud uuringutel leiti vrakist umbes 60 000 eset, peamiselt Qingi dünastia ajast pärit Hiina portselani. Osa leidudest on näha Vũng Tàu muuseumis.
Toomas Hirvoja

**Toomas Hirvoja** (sündinud 22. novembril 1966) on eesti õigeusu (MPEÕK) vaimulik.

Ta lõpetas 1985. aastal Tallinna 44. Keskkooli, pärast seda läbis kohustusliku ajateenistuse Nõukogude armees.

1992. aastal pühitseti ta diakoniks, sama aasta 11. septembrist 31. detsembrini teenis ta Tallinna Nõmme Ristija Johannese kogudust. Hiljem teenis diakonina Tallinna Neeva Aleksandri peakirikus.

Preestriks pühitseti ta 7. märtsil 1999. Algul teenis ta Neeva Aleksandri (Aleksandr Nevski) peakiriku eesti kogudust, hiljem Tallinna Kopli Püha Nikolause kogudust. Alates 11. juunist 2006 on ta Tallinna Nõmme Ristija Johannese koguduse esipreester.

Hirvoja oli 2000. aastal üks Püha Issidori Õigeusu Kirjastusseltsi asutajaid ja juhib siiani selle tegevust. Kirjastusseltsi liikmed on tõlkinud eesti keelde arvukalt õigeusu kirjandust, koostanud ja välja andnud kirikuloolisi, hariduslikke ja palveraamatuid.

Isa Toomas Hirvoja on Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Sinodi liige. Ta on olnud koguduste teenimise kõrval ametis ka Sinodi sekretärina ning Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Korneliuse referendina.

Ta on osalenud eesti-vene õigeusu seletava sõnastiku, eestikeelse õigeusu palveraamatu ja raamatu "Õigeusu alused" koostamises ning on raamatute "Meie püha isa, Optina kloostri staaretsi munkpreester Leonidi elulookirjeldus" (1999), "Õigeusu hingekarjased Eestimaal" (2002), "Kiriku saladus" (2007), "Mitte sellest maailmast" (2008) ning "Seitse leiba ja pisut kalukesi" (2010) toimetaja.
Robesoni väin

**Robesoni väin** (inglise *Robeson Channel*) on väin Põhja-Jäämeres Taani põhjapoolseima saare Gröönimaa ja Kanada põhjapoolseima saare Ellesmere'i vahel. See on Narese väina põhjapoolseim osa, mis ühendab Kennedy väina Lincolni merega.

Väinh on umbes 80&nbsp;km pikk ja 18–20&nbsp;km lai. Gröönimaa kaldal asub Nyeboe maa, Ellersmere'i kaldal Alert, mis on maailma kõige põhjapoolsem asula. Seal elas 2006. aasta seisuga 5 inimest.

Robesoni väin on saanud nime 1871. aastal Isaac Israel Hayesi ja Charles Francis Halli polaarekspeditsiooni käigus Ameerika Ühendriikide presidendi Ulysses S. Granti administratsiooni mereväesekretäri George Robesoni auks.
Oksamännas

**Oksamännas** on puul tüvepiirkond, millest ligikaudu samal kõrgusel väljub mitu oksa.

## Vaata ka
*Männas

## Välislingid
Operatsioon "Valküür" (film)

**"Operatsioon "Valküür""** (originaalpealkirjaga *Valkyrie*) on 2008. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide mängufilm Hitleri-vastasest vandenõust, mille režissöör on Bryan Singer. Peaosatäitja Tom Cruise kehastab vandenõu juhti Claus von Stauffenbergi. Cruise on ka filmi kaasprodutsent.

Filmivõtteid alustati 19. juulil 2007 Berliinis ja film valmis 2008. aastal. Eestis esilinastus film 13. veebruaril 2009.

## Näitlejad
* Tom Cruise – Oberst Claus von Stauffenberg
* Kenneth Branagh – General Henning von Tresckow
* Bill Nighy – General Friedrich Olbricht
* Tom Wilkinson – Generaloberst Friedrich Fromm
* Carice van Houten – Nina Schenk Gräfin von Stauffenberg
* Thomas Kretschmann – Major Otto Ernst Remer
* Terence Stamp – Generaloberst Ludwig Beck
* Eddie Izzard – General Erich Fellgiebel
* Kevin McNally – Dr. Carl Goerdeler
* Jamie Parker – Oberleutnant Werner von Haeften
* Christian Berkel – Oberst Albrecht Mertz von Quirnheim
* David Bamber – Adolf Hitler
* Tom Hollander – Oberst Heinz Brandt
* David Schofield – Generalfeldmarschall Erwin von Witzleben
* Kenneth Cranham – Generalfeldmarschall Wilhelm Keitel
* Halina Reijn – Margarethe von Oven
* Werner Daehn – Major Ernst John von Freyend

## Vastukaja
Stauffenbergi poeg Berthold Maria Schenk Graf von Stauffenberg esitas vastuväite sellele, et tema isa mängib saientoloogiakirikusse kuuluv Cruise. 25. juunil 2007 teatas Saksamaa kaitseministeerium, et ei luba võtteid oma valduses oleval territooriumil, sealhulgas Berliinis Bendlerblocki memoriaalis, kui filmis osaleb Tom Cruise. Kaitseministeeriumilt selleks luba ei küsitud. 27. juunil teatas Kaitseministeerium, et nad tervitavad asjaolu, et filmi võtted toimuvad Saksamaal, ning et filmivõtete lubamine Bendlerblockis ei ole nende pädevuses, sest memoriaal kuulub rahandusministeeriumile. Rahandusministeerium keelas võtted Bendlerblockis, lisades, et põhjuseks on asjaolu, et tegemist on memoriaaliga, ja sellel keelul pole seost Cruise'i kuuluvusega saientoloogiakirikusse.

## Viited

## Välislingid
* 
* Jan Kaus. Ajalootund eetilistest natsidest. Sirp 
* Valkyrie / Operatsioon "Valküür" (USA/Saksamaa 2008). Blogi Danzumees, 1. veebruar 2009
* Salajane Saksamaa (Operatsioon "Valküür"). Blogi Tsitronkollane, 20. veebruar 2009
Saematerjal

**Saematerjal** on puidu osad, mis on saadud suuremate mõõtmetega palkide või massiivpuidu pikisaagimisel või freesimisel järgneva võimaliku järkamise või masintöötlusega vajaliku kvaliteedi tagamiseks.
Pundumine

**Pundumine** on mingi materjali (puit jne) mõõtmete suurenemine vee vm vedeliku või niiskuse imendumise tõttu.

## Vaata ka
*Polümeeride pundumine

## Viited
Ümarpuit

**Ümarpuit** on ladvaosast järgatud langetatud puu, millelt on kõik oksad eemaldatud ning mida on või ei ole pärast seda järgatud.

## Vaata ka
*Metsamaterjal
*Palk
Kevadpuit

**Kevadpuit** on puidul aastarõnga osa, mis on moodustunud kasvuperioodi varases staadiumis.

Sageli väiksema tihedusega ja heledam kui sügispuit.
Reaktsioonpuit

**Reaktsioonpuit** on tavaliselt erinevate anatoomiliste tunnustega puit, mis moodustub enamasti viltustel tüvedel või paindunud okstel ja mille abil puu püüab taastada normaalset asendit.

Lehtpuudes esineb reaktsioonpuit tõmbepuiduna ja okaspuudes ränipuiduna.
Sügispuit

**Sügispuit** on puidul aastarõnga osa, mis on moodustunud kasvuperioodi hilises staadiumis.

Sageli suurema tihedusega ja tumedam kui kevadpuit.
Ränipuit

**Ränipuit** on reaktsioonpuit, mis moodustub enamasti okaspuude okste alumistel külgedel ja viltustel või kõveratel tüvedel.

## Vaata ka
*Tõmbepuit
Jamāl ‘Abd an-Nāşir

**Gamal Abdel Nasser** (araabia keeles جمال عبد الناصر; *Gamāl* ehk *Jamāl ‘Abd an-Nāṣir*; 15. jaanuar 1918 Aleksandria – 28. september 1970 Kairo) oli Egiptuse poliitik ja sõjaväelane, riigi teine president aastatel 1956–1970.

Nasser sündis keskklassi perekonnas Egiptuses ja teenis juba üpris noorelt sõjaväes. 1952. aastal kuulus ta rahvuslike ohvitseride hulka, kes kukutasid kuningas Faruk I ja rajasid Egiptuse vabariigi.

1956. aastal sai temast Egiptuse president, kes alustas sotsialistlikke reforme: veel samal aastal, 26. juulil riigistas ta Suessi kanali, mis põhjustas Suessi kriisi, mille ajal Suurbritannia ja Prantsusmaa poolt toetatud Iisrael ründas 29. oktoobril Egiptust. Nasser võttis isiklikult üle sõjaväe ülemjuhatuse. Lõpuks lahenes kriis aga läbirääkimistega. 8. aprillil 1957 avati kanal taas ja Iisrael tõmbas oma väed Siinai poolsaarelt tagasi. Kanali natsionaliseerimisest saadud tulusid kasutati Assuani paisu rajamiseks.

Järgnevalt sõlmis Nasser tihedad suhted Nõukogude Liiduga ja kaldus veelgi enam sotsialismi suunas. Samuti püüdis ta saada araabia maailma üldtunnustatud juhiks. Sel eesmärgil algatas ta 1967. aastal Araabia riikide sõja Iisraeli vastu, kuid Kuuepäevases sõjas said need hävitavalt lüüa. 1970. aastal suri Nasser ootamatult infarkti ja uueks presidendiks sai Anwar as-Sadat.

Nasser abiellus Tahia Kazemiga (sündinud 1920), silmapaistmatu Iraani päritolu ametniku tütrega. Neil oli viis last: pojad Halid, Abdel Hakim ja Abdel Hamid ning kaks tütart Hoda Abdel ja Mona. Vanem tütar Hoda sai politoloogiks ja on Kairo ülikooli politoloogiaprofessor. Tema abiga on kogutud, dokumenteeritud ja Aleksandria raamatukogus või internetis avaldatud palju haruldasi dokumente. Noorem tütar Mona oli abielus Egiptuse miljardäri Ashraf Marwaniga kuni viimase surmani 2007. aastal.

## Kirjandus
*President Nasseri kiri kapten Lippingule. Võitleja, märtst 1959, nr. 3, lk. 3.
Eesti Teaduste Asutus

**Eesti Teaduste Asutus** oli 27. mail 1920 Asutava Kogu poolt vastu võetud seaduse (RT 1920, 87/88, 223) järgi Eesti teadust ja teaduslikke püüdeid edendav institutsioon.

Tema ülesandeks oli teaduslikkude ettevõtete ja uurimiste toimetamine, algatamine, korraldamine, juhtimine, koondamine ja toetamine, eriti Eestisse puutuvail aladel.

Asutuse juhatus asus Tartus, tema liikmeteks pidid olema Eesti kõrgemate koolide teaduslikud õppejõud, kaasliikmed, teaduslikud asutused, organisatsioonid ja seltsid, kirjasaatjad liikmed ja auliikmed.

Tegelikult asutust ei loodud ja ta asendati 1938. aastal asutatud Eesti Teaduste Akadeemiaga.

## 1. Eesti teaduste asutuse seadus

võetakse kolmandal lugemisel ilma vaielusteta vastu: poolt 29 häält ja vastu 28 häält.

Komisjoni aruandja Ernits (s.-d.) paneb ette vastu võetud seadusele edasilükkamatuse iseloomu anda (saalis üleüldine naer). Ettepanek lükatakse tagasi.

## Viited
Alutaguse maakond

**Alutaguse maakond** oli 1920. aastal luua kavatsetud Eesti maakond.

6. septembril 1920 Vabariigi Valitsuse poolt vastu võetud seadusega Valga ja Alutaguse maakondade asutamise kohta (RT 1920, 145/146, 304) asutati Narva linnast ja tema ümbruskonna valdadest iseseisev Alutaguse maakond.

Tegelikult maakonda ei loodud ja 26. augustil 1921 muudeti seadus ära Alutaguse maakonna asutamise osas.

1939. aastal taotles Narva linnavalitsus uuesti iseseisva maakonna loomist, kuhu oleks kuulunud Virumaa idaosa kuni Illuka ja Voka vallani. Maakonna keskuseks oleks olnud Narva linn, maakonna nimi oleks olnud Alutaguse või Narva. Ida-Virumaa oli oma geograafilise asendi tõttu Virumaast lahutatud olnud, seal asusid oma prefektuur ja Kaitseliidu malev. Rakveres asunud Virumaa maakonnavalitsus oli kauge ja raskesti kättesaadav. Narva tagant maakonnalinna sõitmine võttis iga kord aega kolm ööpäeva. 

Ajutise valitsemise korra § 12-a põhjal vabariigi valitsuse poolt 6. septembril 1920. a. vastu võetud
## Viited

## Kirjandus

* Narva tahab maakonda. Vaba Maa, 23. november 1937, nr. 270, lk. 1.
* Idapiirile uus iseseisev maakond. Rahvaleht, 25. jaanuar 1939, nr. 21, lk. 5.
Karl Hunt

**Karl Hunt** VR II/3 (1/13. august 1898 Ilmapõllu talu, Suure-Kõpu vald (Kõpu kihelkond), Viljandimaa – 2. detsember 1984 Sepa-Löövi talu, Viiratsi külanõukogu, Viljandi rajoon) oli eesti põllumees ja Vabadussõja veteran (kapral).

Teenis 3. Diviisi tagavarapataljonis ja 6. Jalaväepolgus, sai Vabadusristi vahvuse eest, mis üles näidanud 16. augustil 1919 Podglinje küla all toimunud lahingus. Ta sai 1935. aastal Urge talu, müüs selle ära ja ostis 1936. aastal Sepa-Löövi talu Vana-Võidu vallas Viljandimaal.
Jaak Kitsing

**Jaak Kitsing** VR II/3 (28. veebruar/12. märts 1893 Ulge talu, Oiu küla, Vana-Võidu vald, Viljandimaa – 5. juuli 1981 Oru talu, Viiratsi külanõukogu, Viljandi rajoon). Abiellus 19.03.1922 Kolga-Jaani kirikus Helmi Ant'iga (1901–1996).

Oli Vabadussõja veteran (veltveebel, 1940 nooremveebel).

Võitles vabatahtlikuna Scoutspataljonis. 

Sai autasumaa (Oru talu) Vana-Võidu mõisast. 1945–1957 oli vangis ja asumisel.

Lapsed: Endel (1923–), Ellen (1931–1991), Riho (1945).

Õppis Vana-Võidu vallakoolis ja lõpetas 1912.aastal Kolga-Jaani kihelkonnakooli.

Esimeses maailmasõjas osales alates 1914 aastast. Võttis osa lahingutest Saksa vägedega, autasustatud Georgi rist IV järgu, teenis 2. Eesti Polgus 1917–1918 ratsarügemendis.

Eesti Vabadussõjas alates 3.01.1919 vabatahtlikult Scouts väeosa A companys. Ülendati vanemallohvitseriks mais 1919, veltveebliks juulis 1919. Võttis osa lahingutest Lõuna-Eestis ja Lätimaal ning Narva all Punaarmee ja Landeswehri vastu. Senine aukraad nimetati juunis 1940 ümber nooremveebliks.

Autasustatud Vabadusristiga VR II/3, nr. 1575/19.10.1920 "Scouts polgu weltweeblile Jaak Kitsingule hinnates wahwust, mis ülesnäidatud lahingus 16.weebruaril 1919 aastal raud silla waldamisel."

Vabaduse Ristile lisandus 15 000 marka, tasuta maa normaaltalu suuruses, Vabadussõja mälestusmärk ja Läti iseseisvuse 10. aastapäeva mälestusmedal.

Autasumaa, suurusega 11,48 hektarit eraldati Viljandimaa Vana-Võidu mõisast mais 192, koht sai nimeks Oro/Oru talu. Ehitati elumaja ja kõrvalhooned. Koht kinnistati tema nimele aprillis 1929.

Jaak tegeles edaspidi talupidajana.

Jaak oli Vana-Võidu Piimaühingu esimees / talu maadele rajati meierei hoone.

Kaitseliidu Sakalamaa Maleva keskmalevkonna liige, Seltsi Scouts Rügement ja VRVÜ Viljandi osakonna liige.

Kuulus Vana-Võidu vallavolikogusse.

Saksa ajal 1941–1944 oli Viljandi valla Omakaitse jao ja rühmaülem ning alates juunist 1944 kompaniiülem.

Viljandi vallanõukogu liige 1943–1944.

Jaanuarist 1944 VRVÜ Viljandi osakonna juhatuse liige.

Arreteeriti Nõukogude repressiivorganite poolt 30. juunil 1945 Oru talus. Algul peeti teda kinni Viljandi vanglas, seejärel Sverdlovski ja Vladimiri oblasti vangilaagrites.

Mõisteti 18. detsembril 1946 NSVL RJM Erinõupidamise otsusega 8 aastaks vangi. Juunis 1953 pärast vanglast vabanemist, saadeti asumisele Krasnojarski kraisse, aastast 1955 oli perekonna juures Siberis Irkutski oblastis Bohani rajoonis, kuhu pere oli küüditatud 21. märtsil 1949.

Koos perega vabaneti Siberist 1957 ja tuldi tagasi Eestisse. Algselt elati kõrtsitalus ja hiljem saadi kodutallu.

Jaak Kitsing töötas kohalikus kolhoosis põllutöölise ja öövahina ning kütjana viljakuivatis.

Jaak Kitsing suri 5. juulil 1981 kodutalus Oru talus ning on maetud Viljandi Toome kalmistule.

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Viljandi Toome kalmistul
Anna Kukk

**Anna Marie Kukk** VR II/3 (kuni 1922 **Anna Marie Vares**; 7/20. detsember 1901 Pahuvere mõis, Tuhalaane vald, Viljandimaa – 26. august 1987 Viljandi) oli Eesti sõjaväelane (reamees). 

Ta teenis Vabadussõjas 1. ratsapolgus, kasutades sõjaväes nime **Peeter Ronk**. Paistis silma 20. märtsil 1919 Munamäe lahingus, mille eest teda autasustati Vabaduseristi II liigi 3. järguga. 

Küüditati 25. märtsil 1949 Venemaale, tagasi Eestisse jõudis 1958. aastal. 
1. oktoobril 1970 valiti ta Viljandi Pauluse kiriku koristajaks.

## Tunnustus
*1920 – Eesti Vabaduse Risti II liigi 3. järk
*1946 – Emamedali II järk

## Kirjandus
*1920 – "Naissõdur Wadaduse-Risti saanud". Kaja, 3. september 1920. Lk 1
*1934 – "Wabadusristi õde". Kaja, 12. mai 1934. Lk 5
*1938 – "Peeter Ronk". Esmaspäev, 11. aprill 1938. Lk 5
*2008 – Jaak Pihlak, "Viljandi kihelkond ja Vabaduse Risti vennad" Viljandi Muuseumi aastaraamat 2008, lk 200
*2016 – Anneli Aasmäe. "Kolme linnunimega sõjakangelanna". Elukiri 7/2016 (Eesti ajaloo erinumber). Lk 64-71
Aleksander Pajur

**Aleksander Pajur** VR II/3 (kuni 1937. aastani **Aleksander Potarik**; 26. juuni (vkj)/8. juuli 1897 Vana-Tänassilma vald, Viljandi kihelkond, Viljandimaa – 15. september 1986 Pärna talu, Altnurga küla, Puurmanni külanõukogu, Jõgeva rajoon) oli Vabadussõja veteran (reamees).

Teenis vabatahtlikuna 1. ratsapolgus.
Tokyo Mew Mew

**Tokyo Mew Mew **(東京ミュウミュウ, Tōkyō Myū Myū) on Shōjo-manga. Sellest on ka anime. Selle on kirjutanud Reiko Yoshida ja joonistanud Mia Ikumi. 

Viis tüdrukut avastavad, et neil on loomade geene: Ichigol kassi, Mintol linnu, Retasul silepringli, Zakurol hundi ja Purinil ahvi geene. Koos sõpradega kaitseb Ichigo maad vaenlaste eest. Nad käiväd tööl Cafe Mew Mew's. 

*Ichigo Momomiya – ta on peaaegu alati rõõmsameelne. Ichigo nimi tähendab eesti keeles maasikat.
*Minto Aizawa – Minto pere on väga rikas. Ta on tööl laisk ning Ichigo on alati ta peale vihane. Ta oli enne Café Mew Mew'sse tulemist tõusev täht baleriinimaailmas. 
*Retasu Midorikawa – Retasu on kobakäpp ja pelglik tüdruk, aga oskab hoolida teistest.
*Purin Fong – ta on väga osav väike tüdruk, 10 aastat vana, tal pole ema ega isa, elab koos oma 4 väikse venna ja ühe väikse õega ning on nende eest juba aastaid hoolt kandnud. Teenib elatist tänaval.
*Zakuro Fujiwara – Zakuro on vaikne supermodell. Tal polnud sõpru, kui ta oli väike. Zakuro nimi tähendab eesti keeles õunapuud.
*Berry Shirayuki – Berry on nipsakas. Ta armastab kauneid asju ja oskab prantsuse keelt. Ta on ainult mangas. Eesti keeles on ta nimi Maarja.
Nõmme seltside ja ühenduste loend

**Nõmme seltside ja ühenduste loend** loetleb ajaloolise Nõmme ja kaasaegse Tallinna Nõmme linnaosas tegutsenud/tegutsevad seltse ja ühendusi. Nimekirjas on toodud vaid need organisatsioonid, mille reaalne tegevus on leidnud kajastamist ajakirjanduses jm. dokumentides. 

## Keskorganisatsioon

## Arendus- ja turvaseltsid

## Poliitilised ühendused

## Noorteühendused
Nõmme Õpilasesinduste Liit

## Kultuur-hariduslikud ühendused

## Spordi ja jahimeeste seltsid

## Majandus- ja kutsealaühendused

## Heakorra- ja loodushoiuühendused
Argolída laht

**Argolída laht** (kreeka *Αργολικός Κόλπος*) on Myrtooni mere laht Peloponnesose idakaldal. Kirdes piirneb , kagus ühenduses Myrtooni merega. Pikkus umbes 50 km, laius umbes 30 km, sügavus kuni 800 m.
Conway

**Conway** on laid Korallimeres. 

Conway geograafilised koordinaadid on 

Pindala on 2 ha. Laid on madal, kõrgus umbes 2 m. Kuulub Fidžile.
Hansalinn

**Hansalinn** oli linn, mis kuulus Hansa Liitu. 

Linna kuulumine Hansa Liitu andis selle linna kaupmeestele mitmesuguseid privileege. 

Hansa Liiduga seotud linnu oli üle 160. 

## Hansalinnad

## Hansakontorid

## Hansa kauplemispunktidega sadamad
* Berwick-upon-Tweed
* Bristol
* Boston
* Damme
* Leith
* Kingston upon Hull
* Newcastle upon Tyne
* Great Yarmouth
* Kings Lynn
* York

## Viited
Hüpokaleemia

**Hüpokaleemiaks** ehk **kaaliumivaeguseks** ehk **vaegkaaliumiveresuseks** nimetatakse paljude loomade (sh inimeste) vere normaalsest madalamat kaaliumisisaldust.

Kaaliumi hormonaalne kontroll allub neerupealise koore ja ajuripatsi hormoonidele.  

## Imetajatel
### Inimestel

Normaalne kaaliumisisaldus veres on umbes 3,5–5,0 mEq/L.

## Klassifikatsioon
Rahvusvahelises haiguste klassifikatsioonis klassifitseeritakse kaaliumivaegus jaotises: E87 **Muud vedelike, elektrolüütide ja happe-leelise tasakaaluhäired**:
*[E87.6] – Kaaliumivaegus. 

## Sümptomid
Nõrk hüpokaleemia ei tekita tihti mingeid sümptomeid, kuid võimalik on kerge vererõhu tõus ning harvad südame rütmihäired. 

Mõõdukas hüpokaleemia (2,5–3 mEq/L) võib põhjustada lihasnõrkust, -valu või -krampe. 

Kaaliumivaeguse kliinilisteks tunnusteks on: 

* südame-veresoonkonnas: uimasus, ebanormaalselt madal vererõhk, südame rütmihäired ja südame seiskumine. 
* seedeelundkonnas: oksendamine, anoreksia, kõhulahtisus.
* kuse-suguelundkonnas: liigkusesus. 
* tugi- ja liikumiselundkonnas: lihasnõrkus, väsimus, jalakrambid.
* närvisüsteemis: närvilisus, segadus, depressioon , reflekside vähenemine jt.

Tõsise hüpokaleemia tagajärjeks võib olla lihashalvatus ja reflekside kadumine.

## Põhjused
Hüpokaleemia põhjuste hulgas on vähene kaaliumi saamine toidust (harva otsustavaks teguriks), liigne kaaliumi väljutamine organismist suurte vedelikukaotustega (kõhulahtisus või liighigistamine) või uriiniga teatud ravimite mõjul, magneesiumipuudus, alkaloos ehk happe defitsiit veres. 
Kaaliumivaegust võivad põhjustada ka alkoholi, kofeiinirikaste jookide (nt kohvi jm), suhkru ja soola liigtarbimine.

### Ravimite mõjul
Kaaliumi madalat taset veres võib põhjustada mitmete ravimpreparaatide pikaajaline kasutamine, nagu abirateroon (ZYTIGA), aspiriin, *[[Albuterol]]*, *[[Bisacodyl]]*, kortikosteroidid, furosemiid, levodopa, nifedipiin, antibiootikumid (penitsilliin), *[[Verapramil]]* jpt.

## Ravi
Tavalisemad ravimeetodid on kaaliumirikaste toitude söömine, vedelikukaotuste vältimine (nt kõhulahtisuse ravi) ning selliste ravimite võtmise lõpetamine, mille tõttu uriiniga väljutatakse normaalsest rohkem kaaliumi. Nõrga kaaliumipuuduse korral aitab ka kaaliumi manustamine toidulisandina. Tõsise hüpokaleemia puhul võib olla vajalik kaaliumit sisaldava lahuse tilguti abil veeniverre viimine, kuid isegi tõsistel juhtudel on eelistatud suukaudne manustamine.

## Vaata ka
*aldosteroon
*hüperkaleemia
*naatriumpump

## Viited

## Välislingid
*Lippincott Williams & Wilkins,Professional Guide to Diseases 9 th Edition, 2008,lk 581 – 582, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 31.01.2014) (*inglise keeles*)
Katrin Tammik

**Katrin Tammik** (aastani 1972 ** Katrin Sau**; 21. detsember 1945 Võru – 17. veebruar 1999 Tartu) oli eesti luuletaja.

Ta on muuhulgas õppinud ka Tartu 8. Keskkoolis, kus tema kirjandusõpetaja oli Vello Saage.

## Teoseid
*"Tuuletallajad" (avaldamata noorsooromaan), 1971
*"Ussihari". Kujundanud Tõnis Vint, illustreerinud Maara Vint. Eesti Raamat. Tallinn 1990
*"Nõiutud armastus: luuletusi 1983–1990". Koostanud Ülo Alo Võsar, illustreerinud Taavo Võsu. Perioodika. Viljandi 1990

## Viited

## Kirjandus
*Silvia Nagelmaa. "Tammik, Katrin". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 578–579
*Oskar Kruus. "Mälestusi kirjanikest. Katrin Tammik". Videvik, 21. september 2000. Lk 4

## Välislingid

*Oskar Kruus. "Mälestusi kirjanikest. Katrin Tammik". Videvik, 21. september 2000
*Haud Tartu Rahumäe kalmistul
CNN

**Cable News Network** (lühend **CNN**) on Ameerika Ühendriikide uudistekanal, mille asutas 1980. aastal Ted Turner.

CNN-i peakorter on Atlantas.

## Vaata ka
* CNNi efekt

## Välislingid
*
Tüüpsõna

**Tüüpsõna** on keeles sõna, mille najal on võimalik käänata või pöörata teisi sõnu.

## Välislingid
* ÕS 2018 muuttüübid ja tüüpsõnad
Hüdrotransformaator

**Hüdrotransformaator** ehk **hüdrotrafo** on hüdrauliline seade pöördemomendi muutmiseks. Pöördemomenti saab muuta 2–3 korda. Trafot kasutatakse näiteks sisepõlemismootoriga autode automaatkäigukastides.

Automaatkäigukastiga autodel kannab hüdrotrafo pöördemomendi mootorilt üle planetaarreduktorile, võimaldades sarnaselt siduriga mootori käigukastist lahutamist ja sujuvat ühendamist auto kohaltvõtmisel. Peale selle suurendab hüdrotrafo edasiantavat pöördemomenti just siis, kui seda kõige rohkem on vaja, näiteks auto kohaltvõtmisel. 

Reeglina paikneb hüdrotrafo sarnaselt siduriga sisepõlemismootori hooratta ja planetaarülekandega automaatkäigukasti vahel.
Germany's Next Topmodel

**"Germany's Next Topmodel"** on Saksamaa tõsielusaade, mis põhineb Tyra Banksi saate "Ameerika supermodellid" kontseptsioonil. Võistlussaadet juhib Heidi Klum, kes on ka peakohtunik ja tegevprodutsent.
Heidi Klum

**Heidi Klum** (novembrist 2009 kodanikunimega **Heidi Samuel**; sündinud 1. juunil 1973 Saksamaal Bergisch Gladbachis) on Saksamaa ja Ameerika Ühendriikide modell, näitleja ja saatejuht. Ta on juhtinud telesaateid "Project Runway" ja "Germany's Next Topmodel".

Tema karjäär algas 1992. Konkursil Model ’92, mis toimus Thomas Gottschalki hilisöises sõus, võitis ta 19-aastaselt 25 000 konkurenti ja sai 300 000 USA dollari väärtusega fotomodellilepingu. Ta elab alates 1993 USA-s. 1998. aastal sai ta modellina tuntuks tänu fotodele ajakirjas Sports Illustrated.

Edaspidi oli ta pesufirma Victoria’s Secreti palgal. Ta on 2009. aasta seisuga Victoria's Secreti staažikaim modell (aastast 1999).

## "Germany's Next Topmodel"
Ta oli tõsielusaate "Germany's Next Topmodel" saatejuht ja kohtunik. Selle võitsid Lena Gercke, Barbara Meier, Jennifer Hof ja Sara Nuru. Nelja saatehooaega näidati kanalil Pro7.

## Isiklikku
1997. aastal abiellus Klum stilist Ric Pipinoga. Abielu lahutati 2002. aastal.

Seejärel käis ta itaalia ärimehe ja Vormel 1 meeskonna omaniku Flavio Briatorega, kellega sai 2004. aastal tütre, kuid ei abiellunud. Briatore ei osale oma tütre kasvatamises.

2005. aastal abiellus Klum Mehhikos Nigeeria päritolu muusiku Sealiga. Neil on kaks ühist poega (sündinud 2005 ja 2006) ning tütar (2009).

2008. aastal sai ta USA kodakondsuse.

## Välislingid
* Heidi Klumi ametlik koduleht (saksa ja inglise keeles)
* Intervjuu ajakirjale Der Spiegel, 12.02.2006 (inglise keeles)
* Heidi Klumi Sports Illustrated Swimsuit Issue fotogalerii
Gisele Bündchen

**Gisele Bündchen** (sünninimi **Gisele Caroline Nonnenmacher Bündchen**; sündinud 20. juulil 1980 Horizontinas Rio Grande do Suli osariigis) on Brasiilia modell ja näitleja.

Ta alustas karjääri 1990. aastate lõpus ja saavutas kiiresti rahvusvahelise tuntuse, olles aastaid üks enimteenivaid ja nõutumaid supermodelle maailmas.

Bündchen on osalenud paljude maailmakuulsate moebrändide, nagu Chanel, Versace, Louis Vuitton ja Victoria's Secret, reklaamkampaaniates ning esinenud lugematutel moelavadel ja ajakirjade esikülgedel. Tema isikupärane stiil ja kaubamärk on mõjutanud tugevalt nii moe- kui ka ilumaailma.

Lisaks modellitööle on Gisele tegutsenud näitlejana ja osalenud mõnes filmis, sealhulgas komöödias "Saatan kannab Pradat" ("The Devil Wears Prada", 2006). Samuti on ta tegelnud heategevusega, eelkõige keskkonnakaitse ja säästva arengu valdkonnas. Ta on tuntud oma tegevusega kliimamuutuste vastu võitlemisel ning on olnud ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) hea tahte saadik.

## Isiklikku
Gisele Bündchen oli abielus Ameerika jalgpalluri Tom Bradyga aastatel 2009–2022. Neil on kaks last: poeg Benjamin Rein (sündinud 2009) ja tütar Vivian Lake (sündinud 2012). Samuti on Gisele olnud lähedane Brady varasema poja Jackiga, keda ta nimetab oma “boonuslapseks”.

Pärast lahutust alustas ta suhet jūjutsu treener Joaquim Valente'iga, kellega tal sündis 2025. aastal poeg

## Viited

## Välislingid
* 
* Kodulehekülg
Oskar Lafontaine

**Oskar Lafontaine** (sündinud 16. septembril 1943 Saarlouisis) on Saksamaa poliitik.

Aastatel 1976–1985 oli ta Saarbrückeni linnapea. Aastatel 1985–1998 oli ta Saarimaa liidumaa peaminister, aastatel 1998–1999 Saksamaa rahandusminister. Aastatel 1995–1999 oli ta Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees.

Aastatel 2007–2010 oli ta koos Lothar Biskyga Vasakpartei kaasesimees.

2009. aastal diagnoositi tal eesnäärmevähk ning 2010. aasta jaanuaris teatas ta poliitikast lahkumisest.
Parkal

**Parkal** on oskustööline, kelle põhitöö on nahkade parkimine.

## Vaata ka
*karusnahk

## Välislingid

*Parkal Rajaleidja portaal
Huumusained

**Huumusained** on mulla huumust moodustavad ained, mis on tekkinud biokeemilisel teel keerukamatest lähteainetest.

Huumusained jagatakse lahustumatuteks humiinaineteks, s.t., mis ei lahustu ei vees, leelistes ega mineraalhapetes. Leelistes lahustuvaid huumusaineid nimetatakse huumushapeteks ja kui neid huumushappeid töödelda mineraalhappega, siis humiinhapped sadestuvad ja fulvohapped jäävad lahusesse. 

## Viited
Jessica Simpson

**Jessica Ann Simpson** (sündinud 10. juulil 1980 Abilenes, Texase osariigis) on Ameerika Ühendriikide laulja, näitleja, moedisainer ja ettevõtja.

Muusikukarjääri alustas ta 1990. aastate lõpus. Laialdase tuntuse saavutas ta 1999. aastal debüütalbumiga "Sweet Kisses", millelt pärineb hittsingel "I Wanna Love You Forever". Tema hilisemad albumid, sealhulgas "Irresistible" (2001) ja "In This Skin" (2003), olid samuti edukad. Simpson on müünud maailmas kokku üle 20 miljoni plaadi.

2003–2005 osales ta koos tollase abikaasa Nick Lacheyga MTV tõsielusarjas "Newlyweds: Nick and Jessica", mis tõi talle suure meediatähelepanu. Simpson on esinenud ka filmides, sealhulgas "The Dukes of Hazzard" (2005).

2005. aastal asutas ta moebrändi The Jessica Simpson Collection, mis on kujunenud üheks edukaimaks kuulsustele kuuluvaks kaubamärgiks Ameerika Ühendriikides, hõlmates rõivaid, jalanõusid, aksessuaare ja ilutooteid.

2006. aastal avaldas ta autobiograafilise teose "Open Book", milles käsitleb isiklikke kogemusi ja karjääri. Raamat jõudis The New York Timesi bestsellerite nimekirja.

Jessica Simpsonil on kolm last ning ta on alates 2014. aastast abielus Eric Johnsoniga.

## Välislingid
*
Dulgalahh

**Dulgalahh** on jõgi Aasias Venemaal Sahhas.

Ta algab Verhojanski mägedest ja voolab laias orus valdavalt põhja. Ühinedes Sartangiga, moodustab Jana.

Jõe pikkus on 507 km.
Tõnu Runnel

**Tõnu Runnel** (sündinud 26. septembril 1981) on eesti disainer, fotograaf ja ettevõtja, Fraktali ja Edicy looja.

Ta lõpetas 2005. aastal bakalaureusekraadiga Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

Runnel on andnud välja fotojutustuste raamatu "Eesti" ja tema fotod olid Tõnu Tunneli ja Toomas Volkmanni omade kõrval fotonäitusel ja raamatus "Eesti läbi 100 silmapaari".

## Tunnustus
* 2024 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tõnu Runnelil on neli last ja ta on abielus disainer Stella Runneliga. Tema isa on luuletaja Hando Runnel ja ema luuletaja Katre Ligi. Runnel kuulub korp! Vironia liikmeskonda.

## Viited

## Välislingid
* Kristiina Kruuse: "Ettevõtja Tõnu Runnel eirab norme" Tartu Postimees, 18. juuni 2012
* Mariliis Pinn: "Tõnu Runnel – huvid vahetuvad, veeb jääb" Äripäev, 26. mai 2015
* "Tõnu Runnel: „Tegele sellega, mis sulle meeldib.“" juhtimine.ddakadeemia.ee
* Tõnu Runnel: "Uutmoodi allikakriitika" Postimees, 20. jaanuar 2014
* "Multitalent Tõnu Runnel: mis sa tühja unistad, mine tee ära!" Geenius, 26. mai 2017