open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Koreograafia

**Koreograafia** on liikumise loomise kunst, liigutuste järjekorda või mustrisse seadmine, et neist tekiks tähenduslik tervik. Koreograafiat loovat inimest kutsutakse koreograafiks. Koreograafiat seostatakse peamiselt tantsukunstiga, kuid see hõlmab lisaks tantsukunstile ka muid valdkondi. Mõne allika järgi on koreograafia (laias mõttes) sama mis tantsukunst.

## Ajalugu
Sõna „koreograafia“ tuleneb kreekakeelsetest sõnadest *khoreia* (tantsida) ja *graphein* (kirjutada). Sellest järeldades on koreograaf keegi, kes kirjutab, aga kes kasutab sõnade asemel tantsu. 17.-18.sajandil tähendaski koreograafia otseselt kirja pandud tantsu. Tänapäevaks on tähendus muutunud ja kirja pandud tantsu kutsutakse tantsukirjelduseks.

## Koreograafia elemendid
Koreograafia juures võivad rolli mängida mitmesugused tantsuelemendid, mõned neist otsesemalt ja teised kaudsemalt. Need elemendid on reeglina esindatud kõikides koreograafia valdkondades. Kõige otsesemalt tegeletakse nendega loovtantsus.

Nende elementide hulka kuuluvad:

* **kujundid**, mille keha loob;
* **liigutused**, mille keha esile toob;
* **aeg**, mis koreograafias avaldub rütmis, tempos, kehade või kehaosade omavahelises liikumisskeemis (kaanon, sümfonism);
* **suunad** (liigutuste otsesed suunad ruumis, fookus);
* **tasandid** (madal, keskmine, kõrge);
* **liikumiskvaliteedid** (jõud, sujuvus, kergus, raskus, kiirus jne);
* **koht/ruum,** kus keha liigub.

## Koreograafia kasutusvõimalusi
Koreograafia kasutusvõimalused hõlmavad väga paljusid valdkondi.

Näiteks:

* tantsukunst
* filmikunst
* teatrikunst
* füüsiline ja mälutreening
* lavaline esinemissituatsioon
* sport (võimlemine, iluuisutamine, sünkroonujumine jne)

## Koreograafia loomine
Koreograafia võib olla improvisatsiooniline ja/või loodud kindla struktuuriga. Improvisatsioonilises võtmes kasutab koreograaf rohkem märksõnalisi juhiseid liikumiseks ja liikumine ei pea moodustama kindlat jada, struktureeritud koreograafias on aga liigutuste järjekord ja detailid kindlalt paigas. Kindla koreograafia loomiseks on palju võimalusi, näiteks improvisatsioon ja katsetamine.

## Vaata ka

*koreograafide loend
*tantsukunst

## Viited
Nevada maakond

**Nevada maakond** (*Nevada County*) on maakond USA-s California osariigis Sierra Nevadas. 

Maakonna halduskeskus on Nevada City ja suurim linn Truckee. 

Maakonna pindala on 2520 km&sup2;, millest 40 km&sup2; moodustab veepindala.  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 98 764. Aastal 2000 oli elanikke 92 033. 
 
## Naabermaakonnad
*Placeri maakond (lõunas)  
*Yuba maakond (läänes)
*Sierra maakond (põhjas) 
*Washoe maakond (idas)

## Ajalugu
Nevada maakond moodustati 1851. aastal Yuba maakonna osadest. Maakond on saanud nime Nevada City linna järgi, mis omakorda on saanud nime Sierra Nevada järgi. 

## Kaitsealad
*Tahoe metsakaitseala (osa)
*Toiyabe'i metsakaitseala (osa)

## Viited

## Välislingid
*Nevada maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Hotševa

**Hotševa** (ukraina keeles Хочева) on küla Ukrainas Kiievi oblastis Ivankivi rajoonis. Elanike arv on 104. Pindala on 1 km².


Hocheva 1.jpg|
Hocheva 2.jpg|
Velõka Kisnõtsja

**Velõka Kisnõtsja** (ukraina keeles Велика Кісниця) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Jampili rajoonis. Elanike arv on 3212.
Saagjas leheserv

**Saagjas leheserv** on teravate, lehe tipu poole suunatud hammaste ja nendevaheliste teravate sälkudega leheserv.

Saagja leheserva hambad võivad asetseda korrapäraselt või korrapäratult.

## Vaata ka
*kahelisaagjas leheserv
Nevada maakond (Arkansas)

**Nevada maakond** (*Nevada County*) on maakond USA-s Arkansase osariigis.

Maakonna halduskeskus on Prescott.

Maakonna pindala on 1608 km², millest 2 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 8997. Aastal 2000 oli elanike arv 9955.
 
## Naabermaakonnad
* Clarki maakond (kirdes)
* Ouachita maakond (idas)
* Columbia maakond (lõunas)
* Lafayette'i maakond (edelas)
* Hempsteadi maakond (läänes)
* Pike'i maakond (loodes)

## Ajalugu
Nevada maakond moodustati 20. märtsil 1871. aastal Arkansase 63. maakonnana. Maakond on saanud nime Nevada osariigi järgi, kuna maakond meenutab oma kujult Nevada osariiki.

## Viited
Pierre Mauclerc

**Pierre Mauclerc** (1190 – 6. juuli 1250) oli Bretagne'i hertsog aastatel 1213–1221, siis aastatel 1221–1237 oma poja regent ning aastatel 1219–1235 ka Richmondi krahv.

Tema vanaisa vanem vend oli Prantsuse kuningas Louis VII.
Rowani maakond (Põhja-Carolina)

**Rowani maakond** (*Rowan County*) on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis.

Maakonna halduskeskus on Salisbury.

Maakonna pindala on 1357 km². Veepindala on 34 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 138 428. Aastal 2000 oli elanike arv 130 340.
 
## Naabermaakonnad
* Cabarrusi maakond (lõunas)
* Davidsoni maakond (idas)
* Davie maakond (põhjas)
* Iredelli maakond (läänes)
* Stanly maakond (kagus)

## Ajalugu
Rowani maakond moodustati 1753. aastal Ansoni maakonna osast. Maakond on saanud nime Põhja-Carolina kuberneri Matthew Rowani järgi.

## Viited

## Välislingid
* Rowani maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Rowani maakond

**Rowani maakond** (*Rowan County*) on maakond USA-s Kentucky osariigis.

Maakonna halduskeskus on Morehead.

Maakonna pindala on 741 km&sup2;, millest 14 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 23 333. Aastal 2000 oli elanikke 22 094.
 
## Naabermaakonnad
* Lewise maakond (põhjas)
* Carteri maakond (kirdes)
* Elliotti maakond (idas)
* Morgani maakond (lõunas)
* Menifee maakond (edelas)
* Bathi maakond (läänes)
* Flemingi maakond (loodes)

## Ajalugu
Rowani maakond moodustati 1856. aastal Masoni maakonna osast. Maakond on nime saanud senaator John Rowani järgi.

## Kaitsealad
* Daniel Boone'i metsakaitseala (osa)

## Viited

## Välislingid
* Laurensi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Organoloogia

**Organoloogia** (kreekakeelsetest sõnadest "organon" ja "ergos", "tööriist" ja , **) on anatoomia, bioloogia, zooloogia, botaanika ning meditsiiniteaduse allharu, mis uurib hulkraksete organismide osade, elundite ehk organite struktuuri, ehitust, arenemist, talitlust ja patoloogiat.

Elundid ehk organid koosnevad kudedest, on eri organismidel eripärase kuju, morfoloogia, asendi ja talitlusega ning võivad olla kas jäävad ehk definitiivsed või ajutised ehk provisoorsed.

Elutähtsateks elunditeks peetakse elundeid, mille töö häirumine ja/või lakkamine võib mõjutada organismi seisundit nii, et organism ei saa nendeta igapäevast talitlust jätkata. Elutähtsateks elunditeks peetakse taimedel juuri, varsi ja lehti (laiemas mõttes ka paljunemiselundid), inimestel aju, neere, maksa, kopse ja süda.

Organoloogia on tihedalt seotud selliste anatoomia allharudega nagu süstemaatiline anatoomia, funktsionaalne anatoomia, embrüoloogia, ealine anatoomia, kliiniline anatoomia ja patoanatoomia jpt.
 
## Liigitus
Uuritava objekti järgi saab eristada:
*taime morfoloogia – uurib taimede elunditega seotut 
*veterinaarorganoloogia – uurib loomade elunditega seotut 
*inimese organoloogia – uurib inimeste elunditega seotut

## Elundkonnad

Süstemaatiline anatoomia tegeleb elundkondade ehk elundisüsteemide ehk aparaatide käsitlemisega.
Inimese elundkondi ehk aparaate (seedeaparaat, hingamisaparaat jne) klassifitseeritakse anatoomias ja meditsiinis ka talitluse ja päritolu järgi: 
* Sisenõrenäärmete e sisesekretsioonielundite süsteem e endokriinsüsteem (med hormonoloogia) 
* Hingamiselundkond (sisuseõpetus e splanhnoloogia
*Katteelundkond (med dermatoloogia)
*Lihaskond (müoloogia)
*Lümfisüsteem (med lümfoloogia ka med endokrinoloogia)
*Skeletisüsteem (osteoloogia ja sündesmoloogia)
*Närvisüsteem (neuroloogia)
*Seedeelundkond (sisuseõpetus e splanhnoloogia)
*Kuse-suguelundkond e urogenitaalsüsteem (kuseelundid, suguelundid) (sisuseõpetus e splanhnoloogia)
*Südame ja soonte süsteem e vereringeelundite süsteem (soonteõpetus e angioloogia)

## Vaata ka
*Anatoomia
*Elundikultuur
*Elundisiirdamine
*Elundisüsteem
*Elunditestament
*Eluvormid
*Histoloogia
*Kude
*Organism
*Elundite loend 
*Organologist
*Organogenees
*Süstemaatiline anatoomia

## Viited
Yiyongjun Jinxingqu

**Yìyŏngjūn Jìnxίnqŭ** (义勇军进行曲; **Vabatahtlike marss**) on Hiina Rahvavabariigi riigihümn alates aastast 1949. Sõnad Tian Han, muusika Nie Er. 

## Hümni sõnad

起来！不愿做奴隶的人们！
把我们的血肉，筑成我们新的长城！
中华民族到了最危险的时候，
每个人被迫着发出最后的吼声。
起来！起来！起来！
我们万众一心，
冒着敌人的炮火，前进！
冒着敌人的炮火，前进！
前进！前进！进！

**[[Pinyin]]**is:

Qĭlái! Búyuàn zuò núlì de rénmen!

Bă wŏmen de xuèròu, zhùchéng wŏmen xīn de chángchéng!

Zhōnghuá Mínzú dào liăo, zuì wēixiăn de shí hòu,

Měigerén bèipò zhe fāchū, zuìhòu de hŏushēng.

Qĭlái! Qĭlái! Qĭlái!

Wŏmen wànzhòng yìxīn, 

Mào zhe dírén de pàohuŏ, qiánjìn!

Mào zhe dírén de pàohuŏ, qiánjìn!

Qiánjìn! Qiánjìn! Jìn!

## Vaata ka
*San Min Chu-i (Hiina Vabariigi riigihümn)
Rutherfordi maakond (Tennessee)

**Rutherfordi maakond** (*Rutherford County*) on maakond USA-s Tennessee osariigis .

Maakonna halduskeskus on Murfreesboro.

Maakonna pindala on 1616 km², millest 13 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 262 604. Aastal 2000 oli elanike arv 182 023.
 
## Naabermaakonnad
* Wilsoni maakond (põhjas)
* Cannoni maakond (idas)
* Coffee maakond (kagus)
* Bedfordi maakond (lõunas)
* Marshalli maakond (edelas)
* Williamsoni maakond (läänes)
* Davidsoni maakond (loodes)

## Ajalugu
Rutherfordi maakond moodustati 25. oktoobril 1803. aastal Davidsoni, Williamsoni ja Wilsoni maakonna osadest. Maakond on saanud nime ohvitser Griffith Rutherfordi järgi.

## Viited

## Välislingid
* Rutherfordi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Rutherfordi maakond (Põhja-Carolina)

**Rutherfordi maakond** (*Rutherford County*) on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis .

Maakonna halduskeskus on Rutherfordton.

Maakonna pindala on 1466 km², millest 5 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 67 810. Aastal 2000 oli elanike arv 62 899.
 
## Naabermaakonnad
* McDowelli maakond (põhjas)
* Burke'i maakond (põhjas ja kirdes)
* Clevelandi maakond (idas)
* Cherokee maakond (lõunas ja kagus)
* Spartanburgi maakond (lõunas ja edelas)
* Polki maakond (edelas)
* Hendersoni maakond (läänes)
* Buncombe'i maakond (loodes)

## Ajalugu
Rutherfordi maakond moodustati 1779. aastal Tryoni maakonna lääneosast. Maakond on saanud nimeohvitser Griffith Rutherfordi järgi.

## Viited

## Välislingid
* Rutherfordi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Luus

**"Luus"** on Peeter Sauteri 1997. aastal ilmunud arenguromaan. 

Enne romaanina ilmumist oli "Luusi" lõike avaldatud ajakirjas Vikerkaar ja eelnevas romaanis "Indigo" (1990). 

Romaani keskmes on O. V. nime kandev mees, kelle minavormis teksti kaudu antakse edasi tema päevade sisu. Ta küll deklareerib, et soovib lihtsalt olla, kuid teisalt muutub see lihtne minnalaskmismeeleolu talle aeg-ajalt ka koormavaks. Ta otsustab minna Inglismaale kerges lootuses, et sealne elu erineb Eesti omast, kuid tõdeb varjupaigas elades ja teiste elu hammasrataste vahele jäänutega suheldes, et see ei ole nii, ning Eestisse naasnuna on muutunud hoopis ta ise. Peategelase sisemonoloogi ja otsekõne vaheldumise tulemusena tekib pilt ka tema põlvkonna arusaamadest ja probleemidest. 

## Välislingid
*Janika Kronberg, Rutt Hinrikus "Loafing". Estonian Literature Centre (inglise keeles)
*Tiit Palu "Sauter on tühja eksistentsi monomaan". Õhtuleht, 5. veebruar 1998
*Udo Uibo "Kuidas värk on?". Eesti Ekspress, Areen, nr 3, 1998
Alexander Georg von Bulmerincq

**Alexander Georg von Bulmerincq** (16. august 1909 Tallinn – 1945 Poznani lähistel) oli baltisaksa päritolu Eesti orientalist. 

Ta õppis orientalistikat Tübingeni Ülikoolis Enno Littmanni juhendamisel ja kaitses 1932. aastal Tartus magistriväitekirja. Doktoritöö jäi alanud sõja tõttu lõpetamata. 

1942. aastal mobiliseeriti Bulmerincq Wehrmachti ridadesse ja määrati teenistusse Põhja-Aafrikasse, kus temast sai marssal Erwin Rommeli ülemtõlk. Pärast Aafrika korpuse kapituleerumist saadeti idarindele, hukkus 1945. aastal Poznani lähistel lahingus.

Ta oli Tübingeni üliõpilaskorporatsiooni Landsmannschaft Schottland liige.

## Isiklikku
Tema isa oli Tartu Ülikooli vana testamendi professor Alexander von Bulmerincq (1868–1938).

## Teoseid
* *Zum Gebrauch des Imperativus Futuri und des imperativischen Infinitivus bzw. Accusativus cum Infinitivo in den dorischen Inschriften*. Magistriväitekiri, Tartu 1932, 104 lk.
* *Orientalistika õpingud Tartu rootsiaegses ülikoolis*. Usuteadusline Ajakiri 3 (1932), lk. 39–44.
* Hans Wehr (Hrsg.), mit Benutzung der Vorarbeiten von A. v. Bulmerincq: *Altarabische Erzählungen. Wunderbare Erlebnisse, seltsame Begebnisse*. Wiesbaden 1956, ISBN 3-88400-134-5
## Välislingid
*
Montedinove

**Montedinove** on vald Itaalias Marche maakonnas Ascoli Piceno provintsis. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 

Montedinove asub  561 meetri kõrgusel merepinnast, Aso ja Tesino jõgede orgude vahelele jääva Ascensione mäe nõlval.

Montedinove piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Castignano, Montalto delle Marche, Montelparo (FM), Rotella.

Montedinove halduspiirides asuvad järgmised asulad: Croce Rossa, Lago, San Tommaso, Trippanera.

## Galerii

Montedinove(AP)ChiesaDiSanLorenzo.jpg|San Lorenzo kirik
Montedinove(AP)ChiesaDiSantaMariaDeCellis.jpg|Santa Maria de Cellise kirik
Montedinove(AP)PalazzoComunale.jpg|Haldushoone
Montedinove(AP)PiazzaCinoDelDuca.jpg|Piazza Cino del Duca
Montedinove(AP)PortaDellaVittoria.jpg|Porta della Vittoria


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Filling-in fenomenid

Filling-in fenomenid – taju- ja teadvuseuuringutes leitud nähtus, mis seisneb nägemissüsteemi võimes aktiivselt täiendada mingi piiritletud tühja piirkonda nägemisväljas nende tajutavate kvaliteetidega, mis seda tühja ala vahetult ümbritsevad. Selline „tühimiku täitmine“ on võimalik suhteliselt väikeste alade raames ning suhteliselt lihtsate sensoorsete ja pertseptiivsete  tunnuste osas, nagu heledus, värvus, tekstuur, kuid mitte keeruliste sümbolite, tervikobjektide teksti tasemel. 
Tuntuim näide sellest fenomenist on silma võrkkesta pimetähnile langeva nägemisvälja osa täitmine ümbritseva välja kvaliteediga tajus: inimene ei taju tühja auku, vaid sellesse piirkonda ekstrapoleeritakse näiteks paberi värvitoon või ümbritseva muru tekstuur.
Ivan Oja

**Ivan Oja** (29. juuni 1909 Alam-Linda – 27. detsember 1997) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane.

Ta lõpetas 1931. aastal Tbilisi hüdromelioratsiooni tehnikumi ja 1956. aastal NLKP KK juures asuva Kõrgema Parteikooli.

Ta oli aastatel 1947–1948 Eesti NSV sovhooside ministri asetäitja ja 1948–1950 EK(b)P Järvamaa maakonnakomitee I sekretär. Aastatel 1951–1953 oli ta Eesti NSV põllumajandusminister, 1953–1954 Eesti NSV põllumajanduse ja varumise ministri asetäitja ja 1954–1955 Eesti NSV põllumajandusministri asetäitja. Aastatel 1955–1957 oli ta Rakvere Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees, 1957–1960 EKP Jõhvi Rajoonikomitee I sekretär, 1960–1962 EKP Kohtla-Järve Linnakomitee I sekretär. Aastatel 1963–1966 EKP Parteikontrollikomisjoni osakonna juhataja.

Ta on olnud EKP Keskkomitee ja Eesti NSV Ülemnõukogu III koosseisu saadik.

Ivan Oja suri 27. detsembril 1997 ja ta maeti 31. detsembril 1997 Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.

## Tunnustus
* 2 Tööpunalipu ordenit
* Isamaasõja orden (I ja II järk)
* Kuulsuse orden

## Viited

## Kirjandus
* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951*2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
Etikukivi

**Etikukivid** on keskaegse elamu peaukse ees asuvat terrass-treppi ehk etikut raamivad ehisraidkivid bareljeefsete peremärgi või vapi kujutistega.

## Kirjandus
*Helmi Üprus "Tallinna etikukivid", Valgus 1971

## Välislingid
*Mustpeade klubi portaali kõrval olev etikukivi. Foto
Johann Weideling

**Johann Weideling** (1603 Erfurt, Saksamaa – 1635  Stockholm, Rootsi) oli Tartu ülikooli esimene heebrea, kaldea, süüria, araabia ja kreeka keele professor (aastail 1632–1633).

Johann Weideling sündis Erfurdis, sai 1624. aastal Erfurdi Ülikoolis filosoofiamagistri astme, pärast seda sai koduõpetaja Tallinnas.

1632. aastal kutsuti ta Tartusse vastasutatud Academia Dorpatensise heebrea keele korraliseks ja ühtlasi teoloogia erakorraliseks professoriks.

1633. aastal kolis ta Rootsi, kus ta sai Stockholmi Saksa kiriku juures diakoni koha.

## Viited
Salomon Matthiae

**Salomon Matthiae** (1609 Lüneburg – 1665 Narva) oli vaimulik ja õppejõud. 

Ta oli Academia Gustaviana heebrea, kaldea, süüria, araabia ja kreeka keele professor ning 1638. aastal ka Academia Gustaviana rektor.

Matthiae sündis Saksamaal Lüneburgis ja elas mõnda aega Hamburgis, kuid kolis siis Tallinna.

1636 kutsuti Salomon Matthiae Tartu ülikooli juurde heebrea keele professoriks. Lisaks heebrea keele professuurile oli 1637. aastast veel lisaks kreeka keele professuuris. Salomon Matthiae oli (1638, 1645 ja 1650) Academia Gustaviana rektor Tartus. 

1642. aasta 20. juunil vahetas Matthiae mõlemad keeleprofessuurid Tartu Ülikooli usuteaduskonna teoloogia õppetooli vastu, kus töötas 1650. aastani. 

Aastatel 1638–1650 oli S. Matthiae Tartu Jaani koguduse õpetaja ja 1642–1650 Maarja-Magdaleena koguduse hooldajaõpetaja.

1650. aastast oli Salomon Matthiae Narva Johannese saksa koguduse ülemkirikuõpetaja, aastatel 1664–1665 Narva ja Ingerimaa superintendent.

Aastatel 1658–1660 oli ta Stettinis ülemdiakon ning ühtlasi teoloogia ning heebrea keele professor Stettini gümnaasiumis. 

Aastatel 1660–1665 (ehk surmani) oli ta jälle Narva Johannese koguduse ülemkirikuõpetaja ja viimasel eluaastal ka Ingerimaa superintendent. 

## Viited
Teet Toome

**Teet Toome** (sündinud 11. märtsil 1974 Pärnus) on eesti orientalist. 

## Haridustee

*1994–2000 Tartu Ülikool, BA eesti kirjanduse erialal.
*2000–2001 Shanghai Võõrkeelte Ülikool, täiendõpe.
*2001–2003 Tartu Ülikool, maailmakirjanduse magistrant.
*2007–2009 Delhi Ülikool, Budoloogia osakond, magistrant.
*2011–2011 Budapesti Budistlik Ülikool, suvekool, täiendõpe.
*2012–2020 Tartu Ülikool, maailmakirjanduse doktorant.

## Publikatsioone

*Toome, T. (2004). Some remarks on Oriental Studies in Estonia. Estonia, Korea, Central and East Europe: Comparative Perspectives from the Humanities and Social Sciences: Conference of KACEES; Tartu; 2004. Soul; Tartu: Tartu Ülikool, 83−89.
*Toome, T. (2006). Samantamukha peatükk: Avalokitešvara erinevate kujude õpetus. Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi Aastaraamat (87−96). Tartu: Eesti Akadeemilise Orientaalselts.
*Toome, T. (2010). Nõndaläinu eluea pikkus: "Lootossuutra" 15. peatükk. Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi Aastaraamat (10−20). Tartu: Eesti Akadeemiline Orientaalselts.
*Toome, T. (2012). Avalokita - päästja või/ja vaatleja? XXIV orientalistikapäevad. Konverents. Ida mõttelugu eesti keeles: tõlked ja tõlgendused. Tartu: Eesti Akadeemilise Orientaalselts, 21.
*Toome, Teet (2012). Avalokiteshvara's name in the Lotus Sutra. In: Belief Narratives International Symposium. Local Legends in the Global Context, February 6-8, 2012 (46). Manipur University, Imphal. Imphal: Departments of English and Manipuri, Manipur University. 
*Toome, Teet (2016). The structure of the Lotus Sutra. In: 2nd Baltic Allience for Asian Studies. Conference. Program and abstracts (66−67). University of Tartu, Centre for Oriental Studies.
*Toome, Teet (2018). Stories in the Lotus Sutra. In: 3rd Conference of Baltic Alliance for Asian Studies. Dynamic Asia: shaping the future (61). University of Latvia, Riga, April 13-15, 2018. The University of Latvia.
*Toome, Teet (2020). Karma in the Lotus Sutra. In: Baltic Alliance for Asian Studies, the 4th BAAS Conference (65−66). 5.-7.03.2020 Vytautas Magnus University. 

## Välislingid
*
Gilesi maakond (Virginia)

**Gilesi maakond** (*Giles County*) on maakond USA-s Virginia osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Pearisburg.

Maakonna pindala on 932&nbsp;km², millest 8&nbsp;km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 17 286. Aastal 2000 oli elanike arv 16 657.
 
## Naabermaakonnad
* Summersi maakond (põhjas)
* Monroe maakond (põhjas)
* Craigi maakond (idas)
* Montgomery maakond (kagus)
* Pulaski maakond (lõunas)
* Blandi maakond (läänes)
* Merceri maakond (loodes)

## Ajalugu
Gilesi maakond moodustati 1806. aastal Montgomery, Monroe, Wythe'i ja Tazewelli maakonna osadest. Maakond on saanud nime Virginia kuberneri William Branch Gilesi järgi.

## Kaitsealad
* Jeffersoni metsakaitseala (osa)

## Viited

## Välislingid
* Gilesi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Ahkju

**Ahkju** ehk **ahke** on ühe laia jalasega käsiregi. Eesti alal kasutati ahkjut ainult Kuusalu rannakülades. 

## Viited
Ahu

**Ahu** (murdes *tulekumm, tuleroov*) on talurahvaelamus olev tulekolle, mis on tehtud kivist või savist ja pealt kaetud kummiga.  

Ahu kasutati 19. sajandil mõnedes Kagu-Eesti taluehitistes. 

## Viited
Gilesi maakond

**Gilesi maakond** (*Giles County*) on maakond USA-s Tennessee osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Pulaski.

Maakonna pindala on 1583 km², millest 1 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 29 485. Aastal 2000 oli elanike arv 29 447.
 
## Naabermaakonnad
* Maury maakond (põhjas)
* Marshalli maakond (kirdes)
* Lincolni maakond (idas)
* Limestone'i maakond (lõunas)
* Lawrence'i maakond (läänes)

## Ajalugu
Gilesi maakond moodustati 14. novembril 1809. aastal Maury maakonna osast. Maakond on saanud nime Virginia kuberneri William Branch Gilesi järgi.

## Viited

## Välislingid
* Gilesi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Ahervare

**Ahervare** ehk **ahervars **(ka *ahivars*, *ahjuvars, ahuvars*) on Eesti rahvakultuuris ohverdamispaigana kasutatud kivikuhjatis, mis arvati olevat kummituste ja kodu kaitsevaimude asukohaks.

Ahervaremeks võis olla endine hoonease, vanaaegne matusekoht või lihtsalt kokku kantud kivihunnik.

Ohvriaedade kõrval olid ahervaremed Mulgimaal ning mujal Lõuna-Eestis kõige levinumad ohverduskohad. Need asusid kas taluõue lähedal suuremas taluaias, puudesalus või taludest eemal põllul, kus käis ohverdamas kogu küla. Ahervare võis olla ka ühe talu ohvrikoht ohvriaias.

Ahervaremete kasutamine ohverdamiseks lõpetati 19. sajandi keskpaiku.

Tänapäevases tähenduses peetakse ahervaremeks põlenud hoone(te) (kivi)jäänuseid. 

## Vaata ka
*Ohvriallikas
*Ohvriand
*Ohvrikivi

## Viited
Ahjuluud

**Ahjuluud** oli Eesti talurahva majapidamises väike luud, mis tehti varre külge takuse nööriga seotud kasevihast.    

## Kirjeldus
Ahjuluuda kasutati ahjupõranda puhastamisel enne leivaküpsetamist. Pühkimise eel niisutati ahjuluuda vees. Oli kasutusel 20. sajandi keskpaigani, kui lõppes kodune leivaküpsetamine.

Muhus tehti ahjuluud kadakatest, Pöides hanepajust. Ahjuluudasid tehti ka kuuse ja männi okstest ning  vanadest saunavihtadest. Enamasti seisis ahjuluud aia najal.

## Vaata ka

*Ahjuesine
*Ahjukivi
*Ahjukülg
*Ahjukumm
*Ahjukülg
*Ahjulagi
*Ahjulääv
*Ahjupealne
*Ahjupõrand
*Ahjuredel
*Ahju suitsuauk
*Ahjusuu
*Ahjusüda
*Ahju võlvkaar
*Reheahi

## Viited
Ahing

**Ahing** (ka **västar**, **västraraud, kalaraud, piht**) on puuvarrest ja kiskudega piidest kalapüügivahend. 

## Viited
Montalto delle Marche

**Montalto delle Marche** on vald Itaalias Marche maakonnas Ascoli Piceno provintsis.

Montalto delle Marche piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Carassai, Castignano, Cossignano, Monte Rinaldo (FM), Montedinove, Montelparo (FM), Ortezzano (FM).

Montalto delle Marche asub 513 m kõrgusel merepinnast. 

Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. Montalto delle Marche halduspiirides asuvad järgmised asulad: Madonna del Lago, Patrignone, Porchia.

Rikkalikud arheoloogilised leiud neoliitikumi ja Rooma aja asulatest on pandud välja arheoloogia&shy;muuseumis. 
16. sajandil lõpus asutas paavst Sixtus V Montaltos mündikoja.

## Vaatamisväärsused
* Santa Maria Assunta toomkirik (*Concattedrale di Santa Maria Assunta*, ehituse algus: 30. mai 1589, ehituse lõpp: 17. sajandi lõpp)
* Endine Sant'Agostino kirik
* Palazzo ex Sacconi
* Palazzo Paradisi ja San Pietro kirik
* Pasqualini palee
* Palazzo del Governatore dello Stato di Montalto (praegune haldushoone)
* Kirik – Santa Maria in Viminatu (Patrignones)
* Santa Lucia kirik (Porchias)
* Madonna di Reggio (Beata Vergine della Ghiara) oratoorium
* Arheoloogiamuuseum


Cattedrale di Montalto delle Marche.jpg|Concattedrale di Santa Maria Assunta


### Sõpruslinnad
*  – Montreuil-le-Gast

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
* Montalto delle Marche, città di Sisto V
* La Nuova Montalto
* Montalto, patria carissima
Hardingi maakond (New Mexico)

**Hardingi maakond** (*Harding County*) on maakond USA-s New Mexico osariigis.

Maakonna halduskeskus on Mosquero ja suurim linn Roy.

Maakonna pindala on 5506 km², millest 3 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 695. Aastal 2000 oli elanike arv 810.
 
## Naabermaakonnad
* Unioni maakond (põhjas ja kirdes)
* Quay maakond (kagus)
* San Migueli maakond (lõunas)
* Mora maakond (läänes)
* Colfaxi maakond (loodes)

## Ajalugu
Hardingi maakond moodustati 4. märtsil 1912. aastal.

## Kaitsealad
* Kiowa National Grassland (osa)

## Viited

## Välislingid
* San Migueli maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Naast (riietus)

**Naast** on metallist, pärlmutrist, luust vm materjalist kaunistav, tugevdav või kinnitav ehisplaadike või -nupuke mingil esemel (nt rõival, vööl, relval). Naastud võidi kinnitada kaunistatavale materjalile õmmeldes, neetides või naelutades.

## Pildid

Belt mount (FindID 86320).jpg|Vasesulamist vöönaast 14.-15. sajandi vahetusest Inglismaalt
Gold Belt Mount with Loop MET dp30457.jpg|Kullast vöönaast aasaga, 700. aastad
Late Medieval silver mount (FindID 739919).jpg|Hiliskeskaegne hõbenaast laekalt või raamatukaanelt
Medieval silver mount or strap fitting (FindID 888802).jpg|Keskaegne hõbenaast neediaukudega
Ivory plaque or mount (1 of 2).jpg|Elevandiluust naast Hunti muuseumis, oletatavasti Türgi päritolu
Plaque MET sf1976-406s1.jpg|Maalinguga pärlmutternaastu katke Metropolitani Kunstimuuseumis. Kopti kunst, 8.-9. sajand


## Vaata ka
* Litrid
* Malid
* Tinulised
* Ehisnael

## Viited
Hardingi maakond

**Hardingi maakond** (*Harding County*) on maakond USA-s Lõuna-Dakota osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Buffalo.

Maakonna pindala on 6935 km², millest 18 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1255. Aastal 2000 oli elanike arv 1353.
 
## Naabermaakonnad
* Bowmani maakond (põhjas)
* Adamsi maakond (kirdes)
* Perkinsi maakond (idas)
* Butte'i maakond (lõunas)
* Carteri maakond (läänes)
* Falloni maakond (loodes)

## Ajalugu
Hardingi maakond moodustati 26. veebruaril 1909 Maury maakonna osast.

## Kaitsealad
* Custer metsakaitseala (osa)

## Viited

## Välislingid
* Hardingi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Mänd (etnograafia)

**Mänd** on talurahva majapidamises tavaliselt toitude ja vedelike segamiseks ja kloppimiseks kasutatav vahend. Vahend on tehtud noore männi ladvast.

## Vaata ka
*Lutsumänd

## Viited
McDowelli maakond (Põhja-Carolina)

**McDowelli maakond** (*McDowell County*) on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis .

Maakonna halduskeskus on Marion.

Maakonna pindala on 1155 km², millest 13 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 44 996. Aastal 2000 oli elanike arv 42 151.
 
## Naabermaakonnad
* Mitchelli maakond (põhjas)
* Avery maakond (põhjas ja kirdes)
* Burke'i maakond (idas)
* Rutherfordi maakond (lõunas)
* Buncombe'i maakond (läänes)
* Yancey maakond (loodes)

## Ajalugu
McDowelli maakond moodustati 1842. aastal Burke'i ja Rutherfordi maakonna osadest. Maakond on saanud nime Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja liikme Joseph McDowelli järgi.

## Kaitsealad
* Blue Ridge Parkway (osa)
* Pisgahi metsakaitseala (osa)

## Viited

## Välislingid
* McDowelli maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Vanutamine

**Vanutamine** (ka *uhtmine*) on aurutatud või kuuma veega niisutatud villase materjali (tavaliselt kanga) hõõrumine või muljumine eesmärgiga muuta materjal vastupidavamaks.  

Vanutamisel kasutati vee lisandina seepi ja leelist, vahel lisati ka lihasoolvett. Enamasti kasutati vanutusrulli, kuid seebitatud kangast nühiti ka erinevatel aluspindadel: nööridega mähitud laual, kummulikeeratud tünni või tõrre põhjal, ukse peal, linalõuguti vahel, vankriredelite vahel jne. Saartel tambiti villaseid kangaid puulasnadega suure tõrre sees. Vanutatud kangas loputati ja mähiti ümber puukaika, seejärel keerati linase riide sisse ning pandi mõneks tunniks ahju kuivama.

Vanutamisel töötas tavaliselt kuus inimest. Tööd tehti peamiselt saunas või saunakojas kevadtalvel, kui ilmad juba soojenesid.
19. sajandi lõpul hakati veskites kasutama mehaanilisi vanutusrulle.

## Vaata ka
*vanutusrull
*vanutustalgud

## Viited

## Välislingid
*Vildi vanutamine. Eesti Rahva Muuseum
*Kuidas vanutada....
Tete provints

**Tete provints** on 1. järgu haldusüksus Mosambiigis.

Provintsi pindala on 100 724 km² ja elanike arv 1 551 949 (2006). Provintsi halduskeskus on Tete. Tete provintsist lõunas asub Sofala provints, kirdest Malawi, loodest Sambia, läänes ja edelas Zimbabwe.

Tete provints jaguneb kaheteistkümneks ringkonnaks:

* Angónia ringkond
* Cahora-Bassa ringkond
* Changara ringkond
* Chifunde ringkond
* Chiuta ringkond
* Macanga ringkond
* Magoé ringkond
* Marávia ringkond
* Moatize ringkond
* Mutarara ringkond
* Tsangano ringkond
* Zumbo ringkond

## Viited
Kangas

**Kangas** on kangaspuudel või kudumismasinal kootud pikk riidetükk, millest saab teha rõivaid ja muid tekstiilesemeid.

## Eesti alad
Eestis osati juba muinasaja lõpul, 9.–12. sajandil, kududa üsna keeruliste koekirjadega linaseid ja villaseid kangaid. Taludes hoiti kangaid rullikeeratuna kirstus ja need olid oluline osa pruudi kaasavarast. 19. sajandi lõpul loobuti rõivakangaste valmistamisest, kuna rahvarõivaste kandmine vähenes
. 

## Valmistamine
Eesti taludes kooti mitmesuguseid linaseid ja takuseid, labaseid või toimseid põlle- ja särgikangaid, samuti suviseid seeliku-, püksi- jms kangaid. Poolvillaseid ja villaseid kangaid kooti koerips- ja mitmes toimses tehnikas. Harvem kasutati atlasstehnikat ülerõiva-, sõba-, teki- jm kangaste kudumiseks. Linaseid ja takuseid kangaid pesti, hautati tuhaleelises ning seejärel pleegitati päikeses. Villaseid kangaid vanutati.

## Vaata ka
*kangaspuud
*kangareha
*kangasõlg

## Viited
Nuu keel

**Nuu keel** (ka **n|uu**, **nǁng**, keelekood **ngh**) on lõunakhoisani keelte hulka kuuluv keel, mida kõnelesid nuud Lõuna-Aafrika Vabariigis.

Nuu keel on kriitiliselt ohustatud – 2013. aasta märtsi seisuga oskas seda rääkida vaid 5 inimest (kõik kõrges eas naised), teistel andmetel 6või 2 inimest. 2023. aastal oli alles vaid 1 nuu keelt oskav inimene. Valdav osa umbes 500 nuust kõnelevad afrikaani ja nama keelt.

Nuu lähimad sugulaskeeled on väljasurnud hami keel ja elavatest keeltest hoo keel.

Nuu keelel on kaks säilinud murret: nǀuu (nǀhuki) ja ǁʼau. Väljasurnud murrete seas on ǂkhomani ja langebergi. Nuu keele kohta tarvitatakse ka nimetust **nǁng**, mis tuleb sõnast /ᵑǁŋ̀ŋ̀ ǂé/ 'inimesed'. Nimetus "nuu" tuleb tegusõnast, /ᵑǀùú/ 'nuu keelt rääkima', kuid ǁʼau murde rääkijad seda oma keele jaoks ei kasuta.

Nuu keeles, nagu ka teistes lõunakhoisani keeltes on väga palju foneeme, sealhulgas ka imihäälikuid. Nuu keele rääkijate peal on ultraheliga uuritud imihäälikute artikulatsiooni.

## Viited

## Välislingid

* "Disappearing Nu language of the San", videokatked nuu keelejuhtidest
Limestone'i maakond

**Limestone'i maakond** (*Limestone County*) on maakond USA-s Texase osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Groesbeck.

Maakonna pindala on 2416 km&sup2;, millest 62 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 23 384. Aastal 2000 oli elanike arv 22 051.
 
## Naabermaakonnad
* Navarro maakond (põhjas)
* Freestone'i maakond (kirdes)
* Leoni maakond (kagus)
* Robertsoni maakond (lõunas)
* Fallsi maakond (edelas)
* McLennani maakond (läänes)
* Hilli maakond (loodes)

## Ajalugu
Limestone'i maakond moodustati 11. aprillil 1846 Robertsoni maakonna osast. Maakonna keskuseks sai siis Springfield, 1873. aastal sai keskuseks Groesbeck.

## Viited

## Välislingid
* Limestone'i maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Colfaxi maakond (New Mexico)

**Colfaxi maakond** (*Colfax County*) on maakond USA-s New Mexico osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Raton.

Maakonna pindala on 9759 km², millest 28 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 13 750. Aastal 2000 oli elanike arv 14 198.
 
## Naabermaakonnad
* Taosi maakond (läänes)
* Mora maakond (lõunas)
* Hardingi maakond (lõunas)
* Unioni maakond (idas)
* Las Animase maakond (põhjas)
* Costilla maakond (loodes)

## Ajalugu
Originaalne Colfaxi maakond moodustati 1852. aastal Taosi maakonna osast ja maakond oli üks üheksast algsest maakonnast New Mexico territooriumil. 1859. aastal moodustati Taosi maakonna idaosast ja kogu Colfaxi maakonna territooriumist Mora maakond. Colfaxi maakond moodustati 25. jaanuaril 1869. aastal Mora maakonna põhjaosast ja sai nime asepresident Schuyler Colfaxi järgi. Maakonna halduskeskuseks sai Elizabethtown.

Pärast 1872. aasta kullapalviku lõppu viidi halduskeskus üle Cimarronasse. 1881. aastal viidi maakonna halduskeskus üle Springeri, mis asus endisel Atchison, Topeka & Santa Fe Railroadi raudteeliinil.

1893. aastal moodustati Colfaxi, Mora ja San Migueli maakonna osadest Unioni maakond.

Pärast 1897. aasta referendumit viidi maakonna halduskeskus üle Ratoni.

## Kaitsealad
* Carsoni metsakaitseala (osa)
* Kiowa National Grassland (osa)
* Maxwell National Wildlife Refuge

## Viited

## Välislingid
* Colfaxi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Limestone'i maakond (Alabama)

**Limestone'i maakond** (*Limestone County*) on maakond USA-s Alabama osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Athens.

Maakonna pindala on 1572 km², millest 101 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 82 782. Aastal 2000 oli elanike arv 65 676.
 
## Naabermaakonnad
* Gilesi maakond (põhjas)
* Lincolni maakond (kirdes)
* Madisoni maakond (idas)
* Morgani maakond (kagus)
* Lawrence'i maakond (edelas)
* Lauderdale'i maakond (läänes)

## Ajalugu
Limestone'i maakond moodustati 6. veebruaril 1818. Maakond on saanud nime Limestone Creeki jõe järgi.

## Kaitsealad
* Wheeler National Wildlife Refuge (osa)

## Viited

## Välislingid
* Limestone'i maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Carassai

**Carassai** on vald Itaalias Marche maakonnas Ascoli Piceno provintsis.

Carassai asub  365 meetri kõrgusel merepinnast. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Carassai piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Cossignano, Montalto delle Marche, Monte Vidon Combatte (FM), Montefiore dell'Aso, Ortezzano (FM), Petritoli (FM), Ripatransone

Carassai halduspiirides, 4 km kaugusel Carassaist, asub Rocca Monte Varmine asula, 14. sajandil endise ehitise varemetele ehitatud Monte Varmine lossiga.

1. aastatuhandel eKr oli maa-ala asustatud pitsendi hõimude poolt. Alates 3. sajandist eKr hakkas Carassai langema roomlaste mõju alla.

## Mälestusmärgid ja vaatamisväärsused
* Santa Maria del buon Gesù kirik (*Chiesa di Santa Maria del buon Gesù*). Umbes 1470. aastal püstitatud ehitise näol oli tegemist ühe suure ruumiga, mida kasutati koosviibimisteks. 1472. aastal valmis kiriku lööv.


Carassai.jpg
Rocca Montevarmine 2.jpg|Rocca Monte Varmine


## Viited

## Kirjandus
* M. Leopardi. *Vita di Niccolo Bonafede vescovo di Chiusi*. Pesaro
* G. P. Polini, *Storia di Carassai*, Liguori Napoli 1975
* G. Michetti, *Rocca Monte Varmine*, Fermo 1986
* L. Pallottini, *Itinerario culturale-archeologico turistico di Carassai*, Archeoclub di  Carassai, Pollenza (MC) 1989
* E. Tassi (a cura di), *Storia della chiesa e della confraternita di Santa Monica di Carassai*, Comitato per la promozione dello studio e della cultura, Carassai 1990
* L. Mozzom e G. Paoletti (a cura di), *Lorenzo Lotto*, Comune di Jesi Pinacoteca Comunale, 1996
* S. Virgili, Carassai. *Pagine di vita paesana*, Carassai 1997
* G. Paci - R. ROSSI, *Monete ed inscrizioni romane di Carassai*, Tivoli editrice 1997
* L. Pallottini, *I castelli del territorio di Carassai e Rocca Monte Varmine*, Archeoclub di Carassai, Grottammare (AP) 1957
* S. Virgili,* Castrum Campori dopo la distruzione*, Carassai 1998
* G. Capriozzi Vittozzi, *Oggetti, idee, culti egizi nelle Marche*, Tivoli, Editrice Tivoli 1999
* F. Regi e S. Virgili. *Personaggi Piceni*, Centobuchi (AP) 2000
* G. Pannelli, B. Alfei e A. Satinelli (a cura di), *Varietà di olivo nelle Marche*. Assam, Urbania (PU) 2001
* L. Pallottini, *Novana nel Piceno*, Fermo 2004
* L. Pallottini. *Vicende fermane del Cinquecento*, in *Il Montani* Associazione ex Allievi dell'I.T.I. Montani, Fermo 2006
* S. Virgili, *11 castello di Monte Varmine*, Fermo, Andrea Livi Editore, 2007

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Tiigi efekt

**Tiigi efekt** ehk **Marshi efekt** põhineb James A. Davise 1966. aasta uurimusel, kus selgus, et õpilased hindavad oma akadeemilist võimekust võrdluses sama kooli õpilastega ning kõrgema akadeemilise kvaliteediga koolides on õpilaste akadeemiline minapilt madalam. Davise töös käsitletakse seda paradoksi kui konnatiigi efekti (*Frog Pond effect*), mida hakati sotsioloogia valdkonnas uurima seoses õpilaste minapildiga koolikeskkonnas ja kollektiivse enesehinnangu kujunemisega gruppides. 

1960. aastatel hakati lisaks Festingeri sotsiaalse võrdluse teooriale üha enam tähelepanu pöörama relatiivse deprivatsiooni ilmnemisele kooli keskkonnas. Wertsi ja Watley seletuse kohaselt seisneb relatiivse deprivatsiooni teooria selles, et kõrge tasemega eliitkoolides õppivad õpilased saavad halvemaid hindeid, kui nad saaksid keskmise tasemega koolides, ning see viib madalamate enesekohaste hinnangute tekkimiseni.

Davise ideed arendas psühholoogia vallas edasi Herbert W. Marsh, nimetades seda nähtust tiigi efektiks (*Big-Fish-Little-Pond Effect*). Marshi põhjal on tiigi efekti alustaladeks nii sotsiaalse võrdluse teooria kui relatiivse deprivatsiooni teooria. Marshi järgi seisneb tiigi efekt selles, et võrdse võimekusega õpilastel on kõrge akadeemilise tasemega koolides madalam akadeemiline minapildiga kui madala akadeemilise tasemega koolides.

Tänapäeval uuritakse tiigi efekti valdavalt psühholoogia vallas ning selle üldistatavuse kontrollimiseks on riigiti tehtud mahukaid uurimusi.
 
## Viited
Colfaxi maakond

**Colfaxi maakond** (*Colfax County*) on maakond USA-s Nebraska osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Schuyler.

Maakonna pindala on 1085 km&sup2;, millest 13 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 10 515. Aastal 2000 oli elanike arv 10 441.
 
## Naabermaakonnad
* Dodge'i maakond (idas)
* Butleri maakond (lõunas)
* Platte'i maakond (läänes)
* Stantoni maakond (põhjas)
* Cumingi maakond (kirdes)

## Ajalugu
Colfaxi maakond moodustati 1869. aastal. Maakond on saanud nime USA asepresidendi Schuyler Colfaxi järgi.

## Viited

## Välislingid
* Colfaxi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Perkinsi maakond (Lõuna-Dakota)

**Perkinsi maakond** (*Perkins County*) on maakond USA-s Lõuna-Dakota osariigis.

Maakonna halduskeskus on Bison ja suurim linn Lemmon.

Maakonna pindala on 7487 km², millest 49 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2982. Aastal 2000 oli elanike arv 3363.
 
## Naabermaakonnad
* Adamsi maakond (põhjas)
* Corsoni maakond (idas)
* Ziebachi maakond (kagus)
* Meade'i maakond (lõunas)
* Butte'i maakond (edelas)
* Hardingi maakond (läänes)

## Ajalugu
Perkinsi maakond moodustati 3. novembril 1908. aastal. Maakond on saanud nime Henry E. Perkinsi järgi.

## Kaitsealad
* Grand River National Grassland (osa)

## Viited
Perkinsi maakond (Nebraska)

**Perkinsi maakond** (*Perkins County*) on maakond USA-s Nebraska osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Grant.

Maakonna pindala on 2290 km², millest 3 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2970. Aastal 2000 oli elanike arv 3200.
 
## Naabermaakonnad
* Lincolni maakond (idas)
* Hayesi maakond (kagus)
* Chase'i maakond (lõunas)
* Phillipsi maakond (edelas)
* Sedgwicki maakond (läänes)
* Keithi maakond (põhjas)

## Ajalugu
Perkinsi maakond moodustati 1887. aastal. Maakond on saanud nime raudteepresident Charles E. Perkinsi järgi.

## Viited

## Välislingid
* Perkinsi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Tazewelli maakond (Virginia)

**Tazwelli maakond** (*Tazewell County*) on maakond USA-s Virginia osariigi edelaosas.

Maakonna halduskeskus on Tazewell.

Maakonna pindala on 1347 km². Veekogusid ei ole.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 45 078. Aastal 2000 oli elanike arv 44 598.
 
## Naabermaakonnad
* McDowelli maakond (põhjas ja läänes)
* Merceri maakond (kirdes)
* Buchanani maakond (loodes)
* Russelli maakond (läänes)
* Smythi maakond (lõunas)
* Blandi maakond (idas)

## Ajalugu
Tazewelli maakond moodustati 20. detsembril 1799 Wythe'i ja Russelli maakonna osadest. Maakond on nime saanud USA senaatori Henry Tazewelli järgi.

## Kaitsealad
* Jeffersoni metsakaitseala (osa)

## Viited

## Välislingid
* Tazewelli maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Tazewelli maakond

**Tazewelli maakond** (*Tazewell County*) on maakond USA-s Illinoisi osariigis.

Maakonna halduskeskus on Pekin.

Maakonna pindala on 1704 km², millest 23 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 135 394. Aastal 2000 oli elanike arv 128 485.
 
## Naabermaakonnad
* Woodfordi maakond (põhjas)
* McLeani maakond (idas)
* Logani maakond (lõunas)
* Masoni maakond (edelas)
* Fultoni maakond (läänes)
* Peoria maakond (loodes)

## Ajalugu
Tazewelli maakond moodustati 31. jaanuaril 1827. aastal Peoria ja Fayette'i maakonna osadest. Maakond on saanud nime Virginia kuberneri Littleton Waller Tazewelli järgi.

## Kliima
Madalaim kuu keskmine temperatuur jaanuaris on maakonna halduskeskuses Pekinis  −10 °C (14 °F) ja kõrgeim juulis 30 °C (86 °F). Madalaim temperatuur on mõõdetud 1884. aasta jaanuaris −33 °C (−27 °F) ja kõrgeim temperatuur 1936. aasta juulis 45 °C (113 °F). Keskmine kuu sajuhulk varieerub 38 mm jaanuari ja mai 106 mm vahel.

## Viited

## Välislingid
* Tazewelli maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Slavna

**Slavna** (ukraina keeles Славна) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 514. Pindala on 1,387 km².
Ranet Lepik

**Ranet Lepik** (sündinud 23.novembril 1980 Pärnus) on eesti jalgpallitreener. Ta tegutseb klubis Vändra JK Vaprus.

## Klubikarjäär
Jüri Kraft

**Jüri Kraft** (6. jaanuar 1935 Kasepää vald, Tartumaa – 15. märts 2023 Tallinn) oli eesti majandustegelane ja endine Eesti NSV riigitegelane. 

Ta lõpetas 1954. aastal Mustvee 1. Keskkooli ja 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna. 

Kraft oli aastatel 1963–1972 õmblusvabriku Sangar direktor ja 1972–1974 Vilhelmine Klementi nimelise Õmblustootmiskoondise direktor. Aastatel 1974–1977 oli Kraft Eesti NSV kergetööstuse ministri asetäitja ning 1977–1988 Eesti NSV kergetööstuse minister. 

1985–1990 oli Kraft Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige. 
Ülemnõukogu saadikuna allkirjastas ta 16. novembril 1988 Eesti suveräänsusdeklaratsiooni. 

NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi liikmena (1989–1991) aitas Kraft kaasa Molotovi-Ribbentropi pakti avalikustamisele. 

Viimastel aastatel osales Jüri Kraft ka heategevuses. Ta kuulus aastaid Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) Tallinna Piiskopliku Toomkoguduse nõukogusse ja juhatusse ning oli EELK Kirikufondi nõukogu liige ja annetaja. Ta pidas väga oluliseks Eesti kultuuripärandi säilimist.

## Tunnustus
* 2005 Valgetähe III klassi teenetemärk 
* 2007 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk 
*2012 EELK Teeneteristi III järk
*2019 Eesti aasta ettevõtja elutöö preemia
* 2021 EELK Tallinna Piiskopliku Toomkoguduse Maarja medal

## Viited

## Välislingid
* Priit Pullerits.  Elupõline tööstusjuht Jüri Kraft: eestlasi ja venelasi kokku panna ei saa! Postimees, 15. märts 2019.
Käitumisökonoomika

**Käitumisökonoomika** (inglise keeles *behavioral economics*) on majandusteaduse haru, mis uurib, kuidas inimesed käituvad, vastandudes seejuures "ratsionalistlikule" majandusteooriale. Käitumisökonoomika eeldab, et inimesed ei käitu alati ratsionaalselt ning nende otsuste tegemisel mängivad rolli emotsioonid, tunded, sotsiaalsed normid ja muud irratsionaalsed tegurid.

Käitumisökonoomika uurib erinevaid valdkondi nagu tarbimiskäitumine, investeerimisotsused, tööotsingu käitumine, sotsiaalne mõju, tervisekäitumine, keskkonnakäitumine jne. Käitumisökonoomika aluseks on kahe peamise mõttekoolkonna - eksperimentaalse ja käitumusliku majanduse - ideed. Eksperimentaalne majandus kasutab laborikatseid, et uurida, kuidas inimesed käituvad erinevates majanduslikes stsenaariumides. Käitumuslik majandus keskendub sellele, kuidas psühholoogilised ja sotsiaalsed tegurid mõjutavad majanduslikku käitumist.

## Käitumisökonoomika ajaloost
19.sajandi lõpul valitses füüsikute seas üldine arvamus, et on avastatud kõik, mida saab avastada. Arvati, et kõik suured avastused on juba tehtud ja tuleviku teadlaste osaks jääb vaid detailide lihvimine. Majandusteadus tundub praegu olevat mõneti sarnases seisus.
Majanduslikus mõttes on iga süsteem seda efektiivsem, mida korrastatum ja täpsemalt reguleeritud ta on. Pürgimine suurema tõhususe poole on majandusarengu alus. Ülereguleerimine on aga küllaltki ohtlik. Siit ilmnebki käitumisökonoomika kahesugune väärtus. Ühest küljest aitab arusaam meie otsustusprotsessi ebatäiuslikkusest puudujääke kompenseerida ja seeläbi targemaid otsuseid langetada. Teisalt avab see omamoodi Pandora laeka, rajades seniste müügivimkade asemel teed teaduslikul alusel töötavate manipuleerimistehnoloogiate loomisele.

## Käitumisökonoomika mõistmine
Ideaalses maailmas teevad inimesed alati optimaalse valiku, mis tooks neile kõige rohkem kasu või rahuldust. Majanduses ütleb aga ratsionaalse otsuse teooria seda, et kui inimestele esitada mitmeid valikuid tingimuses, kus neil pole suurt midagi, valivad nad valiku, mis on neile endile kõige rohkem rahuldust pakkuv. See teooria eeldab, et inimene teeb oma piirangute ja eelistuste raames alati kõige ratsionaalsema otsuse, võttes arvesse iga valiku kulusid ja kasulikkust. Lõplikuks otsuseks saab alati parim valik selles olukorras selle teatud isiku jaoks. Ratsionaalset inimest ei mõjuta emotsioonid ning ta on enesevalitsev, selle tõttu teab täpselt, mis on talle parim.  Paraku selgitab käitumisökonoomika, et inimesed ei ole ratsionaalsed ja pole võimelised tegema parimaid otsuseid.

## Viited
Anders de la Motte

**Lars Anders Thomas de la Motte** (sündinud 19. juunil 1971) on politseiniku taustaga rootsi kriminaalkirjanik ja IT-spetsialist. 

## Teoseid eesti keeles
*"[BUZZ]", Tänapäev 2013, tõlkinud Kadri Papp (ISBN 9789949273249)
*"[GEIM]", Tänapäev 2012, tõlkinud Kadri Papp (ISBN 9789949272723)

## Välislingid
*Internet: vahend maailmaga manipuleerimiseks, Postimees, 16. mai 2013
Leoni maakond

**Leoni maakond** (*Leon County*) on maakond USA-s Florida osariigis. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Tallahassee. 

Maakonna pindala on 1818 km&sup2;, millest 91 km&sup2; moodustab veepindala.  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 275 487. Aastal 2000 oli elanike arv 239 452. 
 
## Naabermaakonnad
*Grady maakond (põhjas)  
*Thomase maakond (kirdes)
*Jeffersoni maakond (idas) 
*Wakulla maakond (lõunas)
*Gadsdeni maakond (läänes)
*Liberty maakond (läänes)

## Ajalugu
Leoni maakond moodustati 29. detsembril 1824 Escambia ja Gadseni maakonna osadest. Maakond on saanud nime esimesena Florida pinnale jõudnud Euroopa maadeavastaja Juan Ponce de Leóni järgi.

## Kaitsealad
*Apalachicola metsakaitseala (osa)

## Viited

## Välislingid
*Leoni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Hilli maakond (Texas)

**Hilli maakond** (*Hill County*) on maakond USA-s Texase osariigi keskosas.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Hillsboro.

Maakonna pindala on 2554 km&sup2;, millest 62 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 35 089. Aastal 2000 oli elanikke 32 321.
 
## Naabermaakonnad
* Johnsoni maakond (põhjas)
* Ellise maakond (kirdes)
* Navarro maakond (idas)
* Limestone'i maakond (kagus)
* McLennani maakond (lõunas)
* Bosque'i maakond (läänes)

## Ajalugu
Hilli maakond moodustati 1853. aastal. Maakond on saanud nime sõja- ja mereväe ministri George Washington Hilli järgi.

## Viited

## Välislingid
* Hilli maakonna koduleht (*inglise keeles*)