open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jaunate

**Jaunate** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Skaņkalne vallas. Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel Salatsi jõe kaldal ning jääb valla keskusest Mazsalacast 8 ja Riiast 141 km kaugusele.

Külas asub endise Jaunate mõisa (*Neu-Ottenhof*) keskus. Seal on Jaunate bussipeatus.

Jaunates kasvavad saar ümbermõõduga 4,7 meetrit, pärn ümbermõõduga 4,18 meetrit ja tammed ümbermõõduga 4,92 meetrit, 4,17 meetrit ja 4,18 meetrit on looduskaitse all.

2007. aastal elas külas 28 inimest. Aastail 2009–2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda.

## Viited
Jaapani naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Jaapani naiste jalgpallikoondis]] [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el**

## Võistkonna koosseis

## Vaata ka

Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Dzintari (Skaņkalne vald)

**Dzintari** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Skaņkalne vallas. 

Küla asub valla keskosas Ķirele jõe kaldal, valla keskusest Mazsalacast 2 kilomeetri kaugusel. Külas on Dzintari bussipeatus.

Külas asuv Rūnase ristikivi on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.

2000. aastal elas külas 32 inimest. Aastail 2009–2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda.

## Viited
Skaņkalne

**Skaņkalne** (vanasti ka **Skulberģi**) on küla (*ciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Skaņkalne vallas. Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel Salatsi jõe kaldal.

Külas asub endise Skulberģi mõisa (*Kolberg*) keskus. Külas on raamatukogu ja vabaõhulava. Küla kujunes välja nõukogude perioodil kui külanõukogu ja Skaņaiskalnsi kolhoosi keskasula. Sealne õigeusu kirik tegutses 1960. aastateni. Skaņkalne valla halduskeskus asus seal aastani 2012. Aastail 2009–2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda.

Skaņkalne ehk Kolbergi linnamägi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

Sealses pargis asub ühe hukkunud partisani hauatähis.

Külas  asuv Bezdelīgi paljand ja selle koopad on looduskaitse all.

## Elanikkond


* 116 (1967)
* 380 (1989)
* 376 (2000)
* 331 (2006)

* 281 (2011)
* 250 (2020)
* 244 (2022)
* 223 (2025)


## Viited
Florin Cîțu

**Florin-Vasile Cîțu** (sündinud 1. aprillil 1972 Bukarestis) on Rumeenia poliitik (Rahvuslik-Liberaalne Partei).

Florin Cîțu on lõpetanud Grinnelli Kolledži Iowa osariigis Ameerika Ühendriikides 1996. aastal. Magistrikraadi ja doktorikraadi makroökonoomika ning rahvusvahelise majanduse alal omandas ta Iowa Ülikoolis 2001. aastal. 2001–2003 töötas ta ökonomistina Uus-Meremaa Reservpangas ja 2003–2005 Euroopa Investeerimispangas. 2005–2011 töötas ta Rumeenias ING Group'is varade osakonna juhatajana ja peaökonomistina.

Alates 2016. aastast oli ta Rumeenia Senati liige.

4. novembrist 2019 kuni 23. detsembrini 2020 ja 8. juulist 2021 kuni 18. augustini 2021 oli ta Rumeenia rahandusminister.

Alates 23. detsembrist 2020 kuni 25. novembrini 2021 oli ta Rumeenia peaminister.

Alates 23. novembrist 2021 kuni 29. juunini 2022 oli ta Rumeenia Senati (parlamendi ülemkoja) president.

## Viited
Martin Himma

**Martin Himma** (sündinud 30. augustil 1999) on eesti murdmaasuusataja.

Esimesed individuaalsed maailma karikasarja punktid teenis Himma 19. detsembril 2020 Dresdeni vabatehnika sprindis, kus saavutas 27. koha.

## Viited


## Välislingid

* 
* Martin Himma andmed Eesti suusaliidu kodulehel
Jaapani naiste jalgpallikoondis

**Jaapani naiste jalgpallikoondis** (jaapani keeles サ ッ カ ー 日本 女子 代表, Hepburn: Sakkā Nippon Joshi Daihyō) või hüüdnimega Nadeshiko Japan (な で し こ ジ ャ パ ン) esindab Jaapanit naiste jalgpallis ja seda juhib Jaapani jalgpalliliit (JFA). See on Aasia jalgpalli konföderatsiooni edukaim naiste koondis. Selle kõrgeim koht FIFA naiste maailma edetabelis on 3. koht, mis saavutati 2011. aasta detsembris. 

Jaapani Nadeshiko alistas 2011. aasta FIFA naiste maailma karikavõistluste finaalis USA, tulles sellega esimest korda FIFA naiste maailmameistriks, olles esimene Aasia võistkond, kes seda tegi, ja olles naiste neljas maailmameister. Jaapan võitis 2012. aasta suveolümpiamängudel ja 2015. aasta FIFA naiste maailma karikavõistlustel hõbemedalid, olles ainus Aasia võistkond, kellel on kolm rahvusvaheliste meistrivõistluste medalit. Samuti võideti kuldmedalid AFC 2014. ja 2018. aasta naiste Aasia karikavõistlustel, 2010. ja 2018. aasta Aasia mängudel ning 2008., 2010. ja 2019. aasta EAFF-i jalgpalli meistrivõistlustel.
Epp Siimo

**Epp Siimo** (aastani 1937 **Elfriede Marie Wilhelmine Simenson**; 3. veebruar 1904 Narva – 21. august 1991 Tallinn) oli eesti arhivaar, Tallinna linnaarhiivi juhataja (1944–1950). 

Lõpetas Narva I Reaalgümnaasiumi. Õppis 1921–1927 Tartu ülikooli filosoofiateaduskonnas kunstiajalugu. 1928 aastal kaitses Tartu ülikoolis magistritöö "Narva Hermanni kindlus. Kirjeldus ja ehitusajalugu". 

Pärast ülikooli lõpetamist töötas Rakvere õpetajate seminaris, seejärel 1929–1939 õpetajana Põltsamaa gümnaasiumis.

1940. aasta jaanuaris tuli Tallinna Linnaarhiivi mittepalgalisele praktikandikohale, et omandada teadmisi arhiivinduses. Sama aasta septembrist oli ta samas teaduslik töötaja ja septembrist 1941 linnaarhivaari asetäitja. 

1944. aastal päästis Siimo viis kastitäit Eesti ajaloo jaoks olulisi dokumente (sh. Lübecki õigused aastatest 1257 ja 1282, Wanradt-Koelli katekismuse 11 lehefragmenti jm.) Saksamaale viimisest, viies need varjule Toompeale Riigi Keskarhiivi keldrisse. 

1. novembrist 1944 sai Siimo Linnaarhiivi juhataja kohusetäitjaks ja 1. oktoobrist 1947 Tallinna linna ja Harju maakonna arhiivi juhataja.

1950. aastal pärast EK(b)P Keskkomitee VIII pleenumit kaotas Siimo oma koha. Kuigi tal õnnestus "mittekoosseisulisena" teataval määral jätkata erialast tööd, ei piisanud sellest äraelamiseks. Nii töötas ta 1951–1952 Põhja Kõrgepinge Elektrivõrkudes sekretärina, 1952–1954 Tallinna 17. keskkooli laborandina ning 1954–1957 artellis "Täht" köitetöölise ja arhiivitöölisena.

1957. aasta veebruaris sai Siimo taas erialasele tööle Eesti NSV Riiklikus Ajaloomuuseumis, kus töötas vanemteadurina kuni pensionile jäämiseni 1965. aastal.

Tallinna Linnaarhiivis loodi juba Siimo eluajal tema personaalfond R-203, kus on 121 säilikut.

Epp Siimo on maetud Metsakalmistule.

## Viited
Ķurbēni

**Ķurbēni** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Skaņkalne vallas. Küla asub valla lõunaosas Neķe jõe kaldal.

Ķurbēnis kasvav saar ümbermõõduga 4,56 meetrit ja sanglepp ümbermõõduga 2,57 meetrit.

2007. aastal elas külas 21 inimest. Aastail 2009–2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda.

## Viited
Promulti

**Promulti** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Mazsalaca vallas.

Küla asub valla kaguosas Salatsi jõe kaldal. Promulti jääb valla keskusest Mazsalacast 2 km kaugusele. Seal asub Promulti bussipeatus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda.

Küla lähistel asuv Promulti keskaegne kalmistu ehk Suurmägi on arheoloogiamälestisena regionaalse kaitse all.

2006. aastal elas külas 32 inimest.

## Viited
Tīši

**Tīši** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Mazsalaca vallas.

Küla asub valla idaosas. Tīši jääb valla keskusest Mazsalacast 1,5 km kaugusele. Külas asub Tīši bussipeatus. 

2006. aastal elas külas 26 inimest. Aastail 2009–2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda.

## Viited
Jānis Vagris

**Jānis Vagris** (17. oktoober 1930 Naudīte vald – 6. jaanuar 2023 Riia) oli Läti NSV partei- ja riigitegelane.

Jānis Vagris lõpetas 1955. aastal Läti Ülikooli mehaanikateaduskonna. 

1955–1958 töötas ta Jelgava Masinaehitustehases. 

1958. aastal astus ta NLKP-sse. 1958–1961 töötas ta Jelgava Linna Töörahva saadikute nõukogu esimehe asetäitjana. 1962–1964 oli ta NLKP Jelgava Linnakomitee teine sekretär. 1966–1973 oli ta NLKP Liepāja Linnakomitee teine ja seejärel esimene sekretär. 1973–1978 oli ta Lätimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee osakonnajuhataja. 1978–1985 oli ta NLKP Riia Linnakomitee esimene sekretär. 1986–1990 oli ta NLKP Keskrevisjonikomisjoni liige. 1979–1989 oli ta Nõukogude Liidu Ülemnõukogu 10. ja 11. koosseisu liige.

22. juulist 1985 kuni 6. oktoobrini 1988 oli ta Läti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees. 4. oktoobrist 1988 kuni 7. aprillini 1990 oli ta Lätimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee I sekretär.

## Viited
Juurdekasv

**Juurdekasv** (i.k. *increment, growth*) on  puu või  puistu  või selle elemendi mingi takseertunnuse lõpp- ja algväärtuse vahe valitud ajalõigul. Kui ajalõik algab puu või puistu tekkimisest, siis juurdekasvu nimetatakse kesk­miseks (aastaseks) juurdekasvus,  kui algab hiljem, siis perioodi (aastaseks) juurdekasvuks. 
Mõistet kasutatakse puude kogumi kohta, kui see on arvutatud kõigi algmomendil  
kasvanud puude alusel. Ajalõigu mõlemas otsas kasvanud puude kogumite vahet nimetatakse muuduks.
Blankas

**Blankas** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Bebri vallas.

Küla asub valla kaguosas. Blankas asub valla keskusest Vecbebrist 2,5, piirkonna keskusest Aizkrauklest 25,5 ja Riiast 106 km kaugusel.

Blankas on kujunenud endise Blankase karjamõisa keskuse juurde.

## Viited
Võrastik

**Võrastik** on võrade kogum. 

Võrastikku iseloomustatakse võrastiku liitusega. Metsas määrab võrastiku alumise piiri oksteni jõudev fotosünteesiks vajalik valguse hulk ja puuliikide varjutaluvus.
Koroonapandeemia Iiri Vabariigis

**Koroonapandeemia Iiri Vabariigis** on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud kiiresti leviva SARS-CoV-2 koroonaviiruse põhjustatud ülemaailmsest koroonapandeemiast.

Esimene nakatunu tuvastati Iirimaal 29. veebruaril 2020.

## Andmestik

## Nakkusjuhtumeid ja surmi





## Viited

## Välislingid
* Ireland's COVID-19 Data Hub
* COVID-19 updates from the Health Service Executive (HSE)
Saksamaa naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Saksamaa naiste jalgpallikoondis]] [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el**

## Võistkonna koosseis

## Vaata ka

Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Hiina naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Hiina naiste jalgpallikoondis]] [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el**

## Võistkonna koosseis

## Vaata ka

Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Aerotakseerimine

**Aerotakseerimine** (i.k. *aerial survey*) on puistute takseerimine mingilt lennuvahendilt. Sageli kasutatakse seda koos maapealse takseerimise või aerofotode dešifreerimisega (tõlgendamisega). Maa peal tehtud mõõtmistele tuginedes koostatakse näiteks puuvõra läbimõõdu ja rinnasdiameetri prognoosmudelid. Puude kõrgusi saab mõõta stereofotogrammeetria meetodite abil suure ülekattega tehtud aerofotodelt ja järjest enam ka laserskaneerimise andmete põhjal. Väiksemate alade aerotakseerimiseks arendatakse droonidel põhinevaid meetodeid eesmärgiga viia maapealsete mõõtmiste vajadus võimalikult väikeseks.

## Viited
Domagoj Vida

**Domagoj Vida** (sündinud 29. aprillil 1989 Našices) on Horvaatia jalgpallur, kes mängib kaitsjana Kreeka kõrgliigaklubis Ateena AEK ja Horvaatia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Horvaatia klubis NK Osijek, mille meeskonnas debüteeris ta Horvaatia kõrgliigas hooajal 2006–07.

2010. aasta aprillis sõlmis ta lepingu Saksamaa kõrgliigaklubiga Leverkuseni Bayer. Ta mängis hooajal 2010–11 kaheksas UEFA Euroopa Liiga kohtumises, kuid sai Saksamaa kõrgliigas väljakule vaid ühes kohtumises.

2011. aasta juunis naasis Vida Horvaatiasse, liitudes Zagrebi Dinamoga. Hooajal 2011–12 tuli ta klubiga Horvaatia meistriks.

Aastatel 2013–2018 mängis Vida Ukraina kõrgliigaklubis Kiievi Dinamo. Hooaegadel 2013–14 ja 2014–15 tuli ta klubiga Ukraina meistriks.

2018. aasta jaanuaris sõlmis ta nelja ja poole aastas pikkuse lepingu Türgi kõrgliigaklubiga Beşiktaş. Hooajal 2020–21 tuli ta Beşiktaşega Türgi meistriks.

2022. aasta juulis sõlmis ta lepingu Ateena AEK-ga.

Horvaatia jalgpallikoondises tegi Vida debüüdi 23. mail 2010 mängus Walesi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 10. septembril 2013 sõprusmängus Lõuna-Korea vastu. Ta on kuulunud Horvaatia koondisse kahtedel maailmameistrivõistlustel ja kolmedel Euroopa meistrivõistlustel. 2018. aasta maailmameistrivõistluste veerandfinaalis lõi ta värava Venemaa vastu.

## Saavutused
;Zagrebi Dinamo
*Prva HNL: 2011–12
*Horvaatia karikas: 2011–12
;Kiievi Dinamo
*Premjer-Liga: 2014–15, 2015–16
*Ukraina karikas: 2013–14, 2014–15
*Ukraina superkarikas: 2016
;Beşiktaş
*Süper Lig: 2020–21
*Türgi karikas: 2020–21
*Türgi superkarikas: 2021

## Viited

## Välislingid

* "Vihatud Domagoj Vida: tegin vea ja tahan vene rahva ees vabandada". sport.err.ee. 12.7.2018.
Fabrice Nsakala

**Fabrice Nsakala Mayélé** (sündinud 21. juulil 1990 Le Blanc-Mesnilis) on Prantsusmaal sündinud Kongo DV jalgpallur, kes mängis kaitsjana viimati Türgi kõrgliigaklubis Beşiktaş.

Ta alustas klubikarjääri Prantsusmaa klubis Troyes, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2004. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Prantsusmaa esiliigas hooajal 2008–09. Hooajal 2012–13 mängis ta klubiga Prantsusmaa kõrgliigas.

2013. aasta augustis sõlmis ta lepingu Belgia kõrgliigaklubiga Anderlecht. Hooajal 2013–14 tuli ta Anderlechtiga Belgia meistriks ja võitis lisaks Belgia superkarika. 2016. aastal läks ta laenule Türgi kõrgliigaklubisse Alanyaspor, kellega sõlmis aasta hiljem püsiva lepingu.

2020. aasta augustis siirdus ta Alanyasporist Beşiktaşesse. Hooajal 2020/21 tuli ta Beşiktaşega Türgi meistriks.

Nsakala kuulus Prantsusmaa noortekoondistesse, kuid debüteeris 2015. aastal Kongo DV jalgpallikoondises. Ta kuulus Kongo DV koondisse 2017. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

## Saavutused
;Anderlecht
*Belgia kõrgliiga: 2013–14
*Belgia superkarikas: 2014
;Beşiktaş
*Süper Lig: 2020–21
*Türkiye Kupası: 2020–21
Puistu arenguklass

**Puistu arenguklass** (i.k. *development class*) on puistu suhtelist vanust ja stadiaalset aren­gut iseloo­mustav takseertunnus. Arenguklasse on seitse:  la­gedad alad, selguseta alad, noorendikud, lati-, kesk­ealised, val­mivad ja küpsed met­sad.

## Viited
Reither Spitze

**Reither Spitze** on mägi Karwendelis Austria Tirooli liidumaal, mis tänu oma asukohale Erlspitze rühma edelapoolses otsas on eriti tuntud suurepäraste vaadete tõttu tipust ümbruskonnale. Selle nimi on tuletatud Reith bei Seefeldi külast, mis asub selle edelajalamil.

Mäenõlvalt laskub Inni lisajõgi Schlossbach.

## Tõus

Reither Spitze tippu võib jõuda 20-minutilise ronimisega Nördlingeri hütist lõunasse. Nördlingeri hütt on tunnise jalutuskäigu kaugusel Härmelekopfi köisraudtee ülemisest jaamast; Härmelekopfist saab Reither Spitzele tõusta ka otse Reither Jochi kaudu. Tõus Reith bei Seefeldist või Seefeldist võtab aega umbes kolm tundi. Seefelder Spitzelt pääseb Reither Spitzele hõlpsalt või otse piki ühendavat harja, millele on määratud UIAA raskuskategooria III.


Pilt:Reither Spitze im Winter.jpg|Reither Spitze talvel
Pilt:Reither Spitze W.JPG|Reither Spitze vaadatuna Seefeldist
Pilt:ReitherSpitzeSeekirchl01.jpg|Härmelekopf ja Reither Spitze talvel
Pilt:Reither Spitze W (Rauthh).JPG|Vaade Hohe Munde jalamilt


## Geoloogia

Reither Spitze tipp ja Seefelder Spitze hari (2221 m) on peadolomiidist. Seda ülemise peadolomiidi tsooni ümbritseb rõngakujuline õli ja osaliselt kivistisi sisaldav Seefeldi lademe tsoon. Kalakivististe tõttu nimetatakse selle piirkonna õlisisaldavat kiltkivi ka vanakreeka kala tähendava sõna *ἰχθύς* järgi ihtüoolkilt. Neid kive kaevandati erinevates kohtades Reither Spitze ümbruses ihtüooli saamiseks. Peamine karjääriala asus Reither Spitze jalamil Seefeldist kagus *Reither Jochalmi* piirkonnas.
Atiba Hutchinson

**Atiba Hutchinson** (sündinud 8. veebruaril 1983 Bramptonis) on Kanada jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Türgi kõrgliiga klubis Beşiktaş ja Kanada jalgpallikoondises.

Ta alustas jalgpallurikarjääri Kanadas. 2003. aastal liitus ta Rootsi kõrgliiga klubiga Östers. Aastatel 2004–2006 mängis ta Rootsi kõrgliigas Helsingborgsi ridades. 

Aastatel 2006–2010 mängis Hutchinson Taani kõrgliiga klubis FC København ja aastatel 2010–2013 Hollandi kõrgliiga klubis PSV Eindhoven. Københavniga tuli ta neli korda Taani meistriks. Hooajal 2009–10 valiti Hutchinson Taani kõrgliiga ja Københavni hooaja parimaks mängijaks.

2013. aasta juulis liitus ta Beşiktaşega. Hooaegadel 2015–16 ja 2016–17 on klubiga tulnud Türgi meistriks.

Kanada jalgpallikoondises tegi Hutchinson debüüdi 2003. aasta jaanuaris sõprusmängus USA vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 9. oktoobril 2004 MM-i valikmängus Hondurase vastu. Alates 2003. aastast on ta kuulunud Kanada koondisse kuuel CONCACAF Gold Cup'il.

Hutchinson on kuus korda valitud Kanada aasta jalgpalluriks (aastatel 2010, 2012, 2014–2017). 

## Saavutused
;København
*Superligaen: 2005–06, 2006–07, 2008–09, 2009–10
*Taani karikas: 2008–09
;PSV Eindhoven
*KNVB beker: 2011–12
*Johan Cruijff Schaal: 2012
;Beşiktaş
*Süper Lig: 2015–16, 2016–17
Arvestuslank

**Arvestuslank** on jätkusuutliku metsamajanduse kavandamisel kavandatav uuendusraiete aastane pindala. Arvestuslangi suurus saadakse metsakorralduse tulemusel arvestades puistute vanuselist jagunemist ning raiet maht kavandatakse vähemalt 20-30 aastat ette.

Riigimetsas on alates 1000 ha suurusest metsakorraldusobjektist aastaks uuendusraie pindala määramise alus arvestuslank, mis arvutatakse majandamisüksuste kaupa. Arvestuslangi leidmiseks arvutatakse esitatud valemite järgi peapuuliikide kaupa kõvalehtpuupuistute, männikute, kuusikute, kaasikute, haavikute ja sanglepikute ning kõikide puuliikide summaarne küpsuslank, I vanuslank, II vanuslank, ühtlase kasutuse lank ning integraallank. Langid arvutatakse kitsendusteta majandatava metsa ja kitsendustega metsa kohta, kus on lubatud uuendusraie.
* Ühtlase kasutuse lank ehk normaallank arvutatakse jagades puuliigi kõigi puistute pindala keskmise lageraiet lubava vanusega, millele on lisatud 5 aastat.
* Küpsuslank arvutatakse jagades kõigi küpsete puistute, mille vanus on võrdne uuendusraie vanusega või sellest suurem, pindala kümnega.
* I vanuslank arvutatakse jagades küpsete ja valmivate puistute, mis saavad raieküpseks 10 aasta pärast, pindala kahekümnega.
* II vanuslank arvutatakse jagades küpsete puistute ja lähima 20 aasta jooksul küpsuse saavutavate puistute pindala kolmekümnega.
* Integraallank arvutatakse summeerides puistu vanuse ja raieküpsusvanuse suhtega kaalutud puistute pindalad.

Arvestuslank määratakse eksperdihinnangu alusel peapuuliikide kaupa, kusjuures summaarne arvestuslank ei tohi ületada suurimat arvutatud lanki. Peapuuliikide kaupa ei tohi uuendusraie pindala olla aastas suurem selle puuliigi arvutatud maksimaalsest langist, välja arvatud juhul, kui kavandatud uuendusraie pindala on majandamise kitsendustega metsas 3,0 ha või alla selle ning kitsendusteta metsas 5,0 ha või alla selle. Turberaie pindala osakaalu aluseks arvestuslangi määramisel on kavandatud raiejärkude arv.

Riigimetsa majandamiskavas on soovitav märkida uuendusraiete pindala raieaastate ja peapuuliikide kaupa, lähtudes mõlemal juhul ühtlase kasutuse põhimõttest.

## Viited
Kreeka naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Kreeka naiste jalgpallikoondis]] [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el**

## Võistkonna koosseis

## Vaata ka

Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Wildsee (Seefeld)

**Wildsee**, mida aeg-ajalt ka *Seefelder Seeks* ("Seefeldi järveks") nimetatakse, on järv Austria Seefeldi kuurordi lähedal Gschwandtkopfi (1495 m) jalamil. Selle pindala on 6,1 ha ja maksimaalne sügavus 5,1 m. Suurem osa järvest kuulub Seefeldi vallale, selle lõuna- ja läänekallas on Reith bei Seefeldi osa.

Järve toidavad Haglbach, mis algab Seefelder Jochi sadula alt ja suubub järve kagust, ning *Reither Moori* raba ja teiste väikeste ojade vesi. Selle valgla on veidi alla 7 km². Järve tühjendab põhjasuunas Seebach, mis suubub Isarisse. Järve idakaldal on väikesed pilliroo- ja lõikheinapeenrad; läänekaldal ulatub järveni segamets. Järvest lõunas on *Reither Moori* raba, mis on tekkinud Wildsee settimisest, kus kasvavad mägimännid. Lõunakallas ja *Reither Moor* on looduskaitsealad.

Wildsee andis tõenäoliselt oma nime Seefeldi külale, mida on esmamainitud 1022. aastal. Keiser Maximilian I kasutas seda kalakasvatuseks ja lasi sisse viia silmud, mistõttu kandis järv ka *Lampretensee* nime. Sel ajal hinnatud delikatessiks peetud kala aretus kestis siiski vaid paar aastakümmet. Täna on Wildsee populaarne suplusjärv kahe rannaga. Limnoloogiliste uuringute kohaselt on toitainete sisaldus järves väike või keskmine. Järve rabalaadse iseloomu tõttu on nähtavus vaid umbes 1-3 m. 2013. aastal klassifitseeriti vee kvaliteet suurepäraseks.

Wildseed ähvardab Haglbachi toodud setete tõttu mudastumine. Tulevikus kaevatakse *Innsbrucker Straßest* ida poole setete kinnipüüdmiseks tiik. Kaalutakse ka järve laiendamist.

## Galerii


Pilt:Seefeld Wildsee Winter.JPG|Külmunud Wildsee talvel
Pilt:Wildsee Seefeld.JPG|Wildsee, taamal Gschwandtkopf
Arilena Ara

**Arilena Ara** (sündinud 17. juulil 1998 Shkodëris), tuntud ka kui lihtsalt **Arilena**, on Albaania poplaulja. 

Ta võitis 2012. aastal talendisaate "X Factor Albania" ning pidi esindama 2020. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Albaaniat lauluga "Fall from the Sky", kuid võistlus jäeti koroonapandeemia tõttu ära.

## Diskograafia
### Singlid

## Auhinnad
### Festivali i Këngës

### Kënga Magjike

### Astana Dausy

### Videofest

## Viited
Boniteediklass

**Boniteediklass** (i.k. *site quality class*) on M. Orlovi boniteerimisskaala kasutamisel puistu tootlikkuse kaudne näitaja, mis määratakse vastavate valemite/lähendite või tabelite järgi teades puistu (enamus)puuliiki, selle keskmist vanust ja keskmist kõrgust.
Bussool

**Bussool**  (i.k. *compass-boussole*, *surveyor’s compass*) on metsas kasutatav kompassi põhimõttel töötav lihtsaim sirgjoone orienteerimise riist, mis võimaldab mõõta ka horisontaalnurki.
Brasiilia naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Brasiilia naiste jalgpallikoondis]] [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el**

## Võistkonna koosseis

## Vaata ka

Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Volderer See

**Volderer See** või **Voldersi järv** on väike järv Voldersi küla lähedal Austrias. Oluliselt kahanenud järv, mis on kaotanud suure osa suurusest, sarnaneb nüüd tiigiga. Järvel ei ole looduslikku sisse- või väljavoolu ning see saab vett peamiselt vihmast ja ka Inni pinnaseveest. Vee kvaliteet on mõõdukas, kõikudes B ja C klassi vahel ning vetikad kimbutavad seda sageli. Järve ümbritseb väike mets ning see asub Karlsi kirikust vasakul kiirteesilla juures Voldersi küla sissepääsu juures. Legendi kohaselt blokeeris hiiglane suure rändrahnuga järvele sissevoolu, mille tulemusel kahanes selle suurus.
Optimaalpuistu

**Optimaalpuistu** (varem ka **etalonpuistu**) on puistu, mis antud kasvukohatingimustes kasvades annab soovitule ligilähedasima tulemuse.
Haopuit

**Haopuit** ehk hagu (inglise keeles *brushwood*) on raiutud põõsaste ja puude oksad ning peened (rinnasläbimõõt olenevalt puuliigist alla 6 cm) tüved.
Rähkmuld

**Rähkmuld** (*Solo aspero*) on mulla liik, rähkse rendsiina rahvapärane nimetus. WRB süsteemis vastab sellele *Calcaric Cambisols*.

Rähk on karbonaatsete kivimite murenemisel tekkinud teravakandilistest osistest koosnev kivirusu. 

Rähkmuld kujuneb lubjakivirikastel lähtekivimitel (tugevasti karbonaatsel rähkmoreenil, rannaklibul või fluvioglatsiaalsetel setetel) ja profiili kesk- või allosas võib sisaldada massiivset paekivi. Tänu karbonaatsetele kivimitele on rähkmuldadel neutraalne reaktsioon (pH 6,5...7,5) ja nad on toitainerikkad. Aga nende muldade viljakus võib varieerida suure ulatuses sõltuvalt sellest, kui suur on kivide sisaldus ja kui suur on huumushorisondi tüsedus. Õhemad ja räharikkad mullad sisalduvad 7...10% huumust, tüsedamad põllumullad 3...5%.

Ehituse järgi võib rähkmuldi jaotada järgmisteks rühmadeks:
* väga õhuke rähkmuld  – huumushorisondi paksus alla 10 cm, tüüpiline profil A-C või A-C-D;
* õhuke rähkmuld – huumushorisondi paksus  10–20 cm, tüüpiline profil A-C või A-C-D;
* keskmise sügavusega rähkmuld – huumushorisondi paksus  20–30 cm, tüüpiline profil A-Bm-C(D);
* sügav rähkmuld – huumushorisondi paksus üle 30 cm, tüüpiline profil A-Bm-C(D).

Kui huumushorisont on õhuke ja sisaldub palju kive (20–50% või rohkem), on rähkmuld põuekartlik ja seda on raske harida. Suure tüseduse ja vähese rähasisaldusega rähkmullad on hästi viljakad.

Inimtegevuse poolt puutumata aladel ja puisniitudel esineb väga liigirikas rohttaimestik. Kasvavad kadakad ja sarapuud ning mitmesugused lehtpuud. Kuivematel aladel kujunevad männikud, niiskematel kuuse-segametsad.

Rähkmuldade osatähtsus Eesti mullastikus on 6,3%, põllumaast see on 11,1%. Nad on levinud peamiselt Põhja- ja Loode-Eestis (Harjumaal ja Läänemaal) ning saartel (Saaremaal), vähemal määral Kagu-Eesti kõrgustikel.

Rähkmullad valiti aastal 2021. aasta mullaks.

## Viited
Hoiumets

**Hoiumets**  oli metsa kategooria, mille alla kuulusid reservaadid ja erilist kaitset ning pikemaajalist säilitamist vajavad metsad. Varasem metsaseadus jagas metsa kolme kategooriasse: hoiumets, kaitsemets ja tulundusmets. Alates 2009. aastast sellist jagunemist metsaseaduses enam ei ole.
Archibald Hill

**Archibald Vivian Hill** (26. september 1886 – 3. juuni 1977) oli Briti füsioloog ja biofüüsika teerajaja. 

Hill sündis Mehhikos ja õppis Cambridge'i Ülikooli Trinity College'is. 1909. aastal asus ta tegelema füsioloogiaga. 

Esimese maailmasõja ajal teenis ta laskurina Briti armees. 1915. aastal määrati ta arendama õhutõrjet. 1918. aastal sai Hill Briti impeeriumi ordu ohvitseriks.

1922. aastal sai Hill koos Otto Fritz Meyerhofiga Nobeli meditsiiniauhinna lihaste soojuse tekkemehhanismi uurimise eest. Aastatel 1923–1925 oli ta University College Londoni füsioloogiaprofessor ning aastatel 1926–1952 biofüüsikalabori direktor. 

## Tunnustus

* 1918 Briti impeeriumi ordu ohvitser
* 1918 Londoni Kuningliku Seltsi liige
* 1922 Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind
* 1946 Aurüütlite ordu liige
* 1948 Copley medal
* 1952 Briti Teadusühingu president

## Viited
Tears, Idle Tears

"**Tears, Idle Tears**" on viktoriaanliku poeedi Alfred, Lord Tennysoni (1809–1892) 1847. aastal avaldatud luuletus.

Nõukogude ajal oli luuletus (kärbitud kujul, 2. lõiguta) inglise keele süvaõppega keskkoolide inglise kirjanduse õppekavas.

## Viited

## Kirjandus
* Hill, Robert W., Jr., ed. (1971). *Tennyson's poetry; authoritative texts, [[juvenilia]] and early responses, criticism*. New York: W. W. Norton & Company. ISBN 0-393-09953-9
*
Jooneraldis

**Jooneraldis** (*line object*) on metsakorralduse kaardimaterjalil mõõtkavas enamasti mitteväljendatav joonekujuline leppemärk/eraldis (teed, sihid, kraavid, trassid, jne). Jooneraldiste pindala lahutatakse  metsaregistrisse kantavast eraldise pindalast maha.
Bismarcki pruun Y

**Bismarcki pruun Y** on diasoühendite hulka kuuluv asovärv ideaalvalemiga [(H2N)2C6H3N2]2C6H4 - tegelikult on värvaine segu mitmest sarnasest ühendist. Tegemist on ühe esimese sünteesitud asovärviga; esimesena kirjeldas seda 1863. aastal saksa keemik Carl Alexander von Martius. Kasutatakse peamiselt histoloogias kudede toonimiseks.

Värvainete indeksis on värvaine tähised C.I. 21000 ja C.I. Basic Brown 1.

Värvainet on kasutatud ka vahade, rasvade, lakkide, naha ja puidu toonimiseks.

## Viited

## Välislingid
* Bismarcki pruun Y andmebaasis PubChem
* Sample / Bismarck brown. - National Museum Scotland
* Bismarcki pruun kunsti- ja konserveerimismatejalide andmebaasis CAMEO
Jämedusklass

**Jämedusklass** (*degree of thickness*, *class of thickness*) on puistu kluppimisel kasutatav 
kokkuleppeline rühmitamine puu tüve (okste, juurte) läbimõõtude väljendamiseks. Mõnikord kasutatakse ka terminit jämedusaste.
Juurdekasvupuur

**Juurdekasvu puur** (*increment borer*) ehk Pressleri puur on instrument puust võetavate 4...6 (12) mm jämeduste silindrikujuliste proovikehade saamiseks, millelt loetud aastarõngaste arvu järgi saab muuhulgas otsustada puu vanuse, tüve kvaliteedi või  aastarõngaste laiuse järgi puu juurdekasvu üle. Puursüdamikke kasutatakse ka dendrokronoloogilistes uuringutes.
Otto Fritz Meyerhof

**Otto Fritz Meyerhof** (12. aprill 1884 – 6. oktoober 1951) oli saksa arst ja biokeemik.

Meyerhof õppis meditsiini Berliini, Strasbourgi ja Heidelbergi Ülikoolis ning lõpetas viimase 1909. aastal. 1912. aastal asus ta tööle Kieli Ülikooli, kus ta sai 1918. aastal professoriks. 1922. aastal sai ta koos Archibald Hilliga Nobeli meditsiiniauhinna lihaste metabolismi uurimise eest.

Kuna Meyerhof oli juut, võtsid Saksamaal võimule tulnud natsid talt 1935. aastal õpetamislitsentsi ja 1938. aastal emigreerus ta esmalt Pariisi, kust suundus Ameerika Ühendriikidesse Philadelphiasse.

## Viited
Järelkasv

**Järelkasv** (*undergrowth* ehk *young growth*)  on noor metsapõlvkond, mis on võimeline moodustama uut puistut. Võib olla seemnelise või vegetatiivse päritoluga. Juurdekasvu maksimumkõrgus sõltub puistu esimese rinde keskmisest kõrgusest ja on sellest kuni veerand, alla 16 m kõrguse esimese rinde korral kuni 4 m.
Bartne

**Bartne** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Gorlice maakonnas Sękowa vallas. Bartne asub Slovakkia piirist umbes 12 km kaugusel, Gorlicest umbes 15,5 km kagus.

Küla on esmamainitud 1629. aastal.

## Viited
Thomas Thwaites

**Thomas Thwaites** (sündinud 1980) on Briti disainer ja kirjanik. Tema tööd on muu hulgas käsitlenud inimese, teaduse ja tehnoloogia suhet.

## Haridus
* 2004 bakalaureusekraad, humanitaarteadused, University Colledge London
* 2009 magistrikraad Disaini interaktsiooni (*design interaction*) erialal, Londoni Kuninglik Kunstiakadeemia

## Teoseid
### Looduslikust toorainest valmistatud röster

2009. aastal kaitses Thwaites Londoni Kuninglikus Kunstiakadeemias disaini interaktsiooni (*design interaction*) erialal magistritöö "The toaster project". Ta üritas ehitada rösterit tööstuslikest toorainetest, kaevandades ise metallimaaki, hankides murrust vilgukivi jne. Töö põhitees oli uurida inimese ja tehnoloogia vahelist suhet ning avada olmeseadmete näilise lihtsuse taga peituvat tehnoloogilist keerukust.

Thwaites otsustas ehitada rösteri, sest see oli kõige odavam olmeseade, mille ta kohaliku poe kataloogist leidis. Hiinas valmistatud röster maksis kataloogis 3,94 naelsterlingit. Thwaites avastas odavat rösterit lahti võttes, et see koosneb ligi 400 komponendist ja ligi 100 materjalist. Rösteri primitiivne koopia töötas enne hävimist 5 sekundit ja selle materjalikulu hind oli 1187,54 naelsterlingit.

Rösteri ehitamisel kasutas Thwaites kaasaegseid abivahendeid, näiteks lehepuhureid, mikrolaineahju, pliiti, interneti otsingumootoreid jne. Ta põhjendas abivahendite kasutamist sellega, et muidu ei oleks olnud võimalik projekti teostada. Juba sünteetilisest kangast särgi ja kaasaegsete jalanõude kandmine oleks nn reeglite rikkumine.

Rösteri ehitamisest kirjutas Thwaites raamatu "The Toaster Project", millest on ilmunud kolm trükki.

### "Kitsmees"
2016. aastal kehastus Thwaites kitseks ja elas 3 päeva koos kitsekarjaga Alpi aasadel Šveitsis. Thwaites on öelnud, et tema projekti eesmärk oli puhata inimeseks olemisest ning leida tehnoloogilisi viise kehastuda loomaks. Lisaks on ta öelnud, et kitseks kehastumine avardas tema jaoks hetkes elamise tunnet.

Thwaites käis aasadel ringi käpukil, kandes käte ja jalgade otsas erilisi proteese, mille ta ise disainis ja valmistas. Proteesid pidid disaineri kõnnaku ja oleku tegema võimalikult kitsesarnaseks. Ta kandis kõhu all nn lisamagu, kuhu sülitas muru, mida ta aasalt oma hammastega haaras ja mälus. Õhtuti keetis ta lisamao sisu survekatlas pehmeks ja sõi ära. Thwaites kandis peas kiivrit, et kaitsta ennast kitsedega peapoksi eest.

Kitseks kehastumise teekonnast ja kitseks olemisest kirjutas disainer raamatu "GoatMan How I Took a Holiday from Being Human". Selle töö eest pälvis Thwaites ka pila-Nobeli auhinna bioloogias.

## Viited
Jämeduse juurdekasv

**Jämeduse juurdekasv**. Läbimõõdu juurdekasv ei ole ühtlane kogu puu tüve pikkuses, suurem on see kännu ja võra piirkonnas ning kõige väiksem alumises 1/6…1/4 puu tüve pikkuses. Jämeduse juurdekasvu suurus võib varieeruda aastati enam kui 30% ulatuses ja on tsükliline, näiteks aastarõngaste laiuses on täheldatud 3 kuni 5, 9–10, 20–22, 35 ja 90–100 aastasi tsükleid.
Puistu rinne

**Rinne** (*storey*, *layer*) on puistu vertikaalse struktuuri element. Puistus eristatakse tavaliselt kuni kaht, harva enamat puurinnet, järelkasvu, alusmetsa, puhma-, rohu- ja samblarinnet. Puistu takseerimisel/inventeerimisel pööratakse põhitähelepanu puurinnetele, kirjeldades neist iga rinnet eraldi. 

Mitmevanuselistes puistutes, millel on üks vertikaalselt liitunud võrastik, kirjeldatakse esimest rinnet põlvkondade viisi. Põlvkondi tuleb eristada, kui nende vanuse erinevus on vähemalt 40 aastat. Puistus võidakse eraldi kirjeldada ka üksikpuude – põhirindest vanemate ja tavaliselt kõrgemate puude madala täiusega rinnet ning surnud puude rinnet. Kõige madalamast puurindest madalam on järelkasv ja alusmets. Rinnete kirjeldamiseks kehtestatakse sageli miinimumtäiuse kriteerium. Rinnete rohkus puistus on iseloomulik viljakamatele kasvukohtadele ja valguslembeste puuliikide puistutele, mis on tavaliselt ka füsioloogiliselt vastupidavamad.

* 1. (ehk põhi-)rinne on puistus tavaliselt suurima tüvemahuga ning enamasti määratakse selle rinde elementide järgi mitmed tuletatud tunnused ja majanduslikud soovitused. Üldiselt on 1. rinne ka suurima kõrgusega. 
* 2. rinde kõrgus on 0,25...0,75 esimese rinde keskmisest kõrgusest, kuid mitte alla 4 m (3. rinne on samade tunnustega 2. rinde keskmise suhtes). Teise rinde kirjeldamine on kohustuslik alates täiusest 15%. Noorendikes teist rinnet ei kirjeldata.
* Järelkasvu rinne, on rinne, millest võib loota tulevikupuude kasvu. Järelkasvu rinnet kirjeldatakse alates latiealisest metsast.

* Vajaduse korral võib kirjeldada põõsarinnet, mille hulka loetakse ka alusmets. Põõsarinde kirjeldamisel märgitakse koosseisukordajad, liigid, kõrgus ja liitus.

## Viited
Kaaspuuliik

**Kaaspuuliik** (*secondary species*) on enamuspuuliigiga samas puistu rindes olev mõni teine puuliik.

Eestis on enim esinevad kaaspuuliigid kuusk ja kask.

Puistu, kus kaaspuuliigid moodustavad alla 10% puude mahust, on puhtpuistu, suurema osakaalu puhul segapuistu.

## Viited
Kahjustatud puu

**Kahjustatud puu** (*(affected) damaged tree*) on raielangi hindamisel kasutatav mõiste. Puu tüveosa on kahjustatud (mehaaniliselt, tüvemädanike või putukkahjurite poolt jne.) sedavõrd, et tüvest ei saa tarbepuitu  või saab tarbesortimente normaalsest vähem või on need madalama väärtusega. Takseerimisel võidakse määrata kahjustatud tüveosa algus ja lõpp,  kahjustuse põhjus,  kahjustatud puude arv protsentides jne.
Kaitsemets

**Kaitsemets** (*protection forest*) koosneb peamiselt mulda, vett, asulaid, rajatisi (enamasti teid),  maastikke ja muid objekte kaitsvad puistutest. Kaitsemetsa puistute majandamisel kehtivad teatud piirangud.

## Vaata ka
*Metsamajandus
Kasvukäigutabel

**Kasvukäigutabel** (*yield-table*) on puistu kasvamisel ja arenemisel tema mitmesuguste takseertunnuste dünaamikat käsitlev tabel. Võib olla koostatud normaal- või moodpuistute kohta.
Keskealine puistu

**Keskealine puistu** (*middle-aged stand*) on puistu, mille keskmine rinnasläbimõõt on 12 ja enam cm ja mis eeloleva 10 aasta jooksul ei saavuta küpsusvanust. Klassikaliselt on see järjekorras 2. periood puistu elus, mil aeglustub puude diferentseerumine puistus, puud hakkavad laasuma, valgusnõudlike puuliikide kõrguse juurdekasv langeb, varjutaluvatel aga kulmineerub, rinnas­pindala juurdekasv suureneb. 

## Vaata ka
*Puistu arenguklass
Litoolrubiin BK

**Litoolrubiin BK** (tuntud ka nimede all *Pigment Rubine*, *Carmine 6B*, *Brilliant Carmine 6B*, **litoolrubiin**) on punakas sünteetiline värvaine, koostiselt asovärv, mida kasutatakse trükitööstuses, kosmeetikas ja toiduainetetööstuses.

Värvainete indeksis kannab litoolrubiin tähist PR57:1 (Pigment Red 57:1), toiduvärvina on ta tuntud e-aine tähise **E180** all.

## Omadused
Ühendit kirjeldasid esimestena 1903. aastal R. Gley ja O. Siebert. Aine on tahkel kujul praktiliselt lahustumatu punane pulber, lahustub vähesel määral kuumas vees, külmas vees on lahustumatu, samuti etanoolis. Lahustatuna dietüülformamiidis on ühendi absorptsioonimaksimum u 442 nm. Tavaliselt kasutatakse litoolrubiini kaltsiumisoola kujul. Väga vastupidav nii valgusele kui ka kuumutamisele.

Litoolrubiini asokompleksi soolad teiste metallidega on tuntud järgmiste nimetuste ja tähiste all:
* naatriumisool on litoolrubiin B, "D&C Red No. 6", PR57 (Pigment Red 57), C.I. 15850;
* baariumisool on "D&C Red No. 6 Barium Lake", PR57:2 (Pigment Red 57:2), C.I. 15850:2.

## Kasutamine
Litoolrubiin kuulub kõige enam ja mitmekülgsemat kasutust leidnud orgaaniliste pigmentide hulka. Seda saab kasutada plastikute, värvide ja trükitintide värvimiseks, samuti tekstiilitrükiks. Iseloomuliku värvuse tõttu kasutatakse seda kolme- ja neljavärvitrükis ühe protsessvärvi magentana.

Litoolrubiini kasutatakse ühe värvainena juuksevärvides. 

Litoolrubiini on lubatud toiduainetetööstuses kasutada ainult söödava juustukooriku värvimiseks.

## Terviseriskid
Litoolrubiini ADI (*Acceptable Daily Intake*) ehk aktsepteeritav päevane tarbimiskogus on 1,5 mg kehakaalu kilogrammi kohta. Võib tekitada terviseprobleeme neil, kes on allergilised bensoehappe või salitsüülhappe ja nende derivaatide suhtes, samuti ei soovitada astmaatikutele ja allergikutele.

## Viited
John James Richard Macleod

**John James Richard Macleod** (6. september 1876 – 16. märts 1935) oli šoti biokeemik ja füsioloog.

Macleod õppis Aberdeeni Ülikoolis meditsiini ja sai 1898. aastal doktorikraadi. Macleod õppis aasta Leipzigi Ülikoolis biokeemiat ning sai 1902. aastal Londoni Haigla Meditsiinikooli õppejõuks. 

1920. aastal emigreerus ta Ameerika Ühendriikidesse ja töötas Ohio osariigis ülikooli õppejõuna. Pärast I maailmasõda sai ta Toronto Ülikooli õppejõuks, õpetades füsioloogiat. 1928. aastal naasis Macleod Šotimaale ja asus tööle Aberdeeni Ülikooli.

Macleod sai 1923. aastal koos Frederick Bantinguga Nobeli meditsiiniauhinna insuliini avastamise eest. Macleodile auhinna andmine oli tol ajal vastuoluline, sest Banting väitis, et Macleodi panus insuliini avastamisel oli väike. Banting ja Macleod läksid seetõttu tülli ning nad ei suhelnud enam kunagi. 1954. aastal tehtud sõltumatu uurimine leidis, et Macleodi panus oli Bantingu väidetust oluliselt suurem.

## Viited
Keskmine diameeter

**Keskmine diameeter**. Puistu elemendi keskmise läbimõõdu võime: 

 määrata kas silmamõõduliselt, mõõtes silmamõõduliselt valitud keskmise puu läbimõõdu, 
 saada mõõtes proovitükkidel kasvavate antud elemendi puude läbimõõdud ja üldistades nende põhjal arvutatud keskmise kogu elemendile,
arvutada W. Bitterlichi meetodil määratud rinnaspindala ja puude arvu alusel, või
arvutada elemendi kõigi puude mõõdetud läbimõõtude alusel.
Hallpapagoi

**Hallpapagoi** (*Psittacus erithacus*) on liik papagoilasi.

See on üks kahest hallpapagoi perekonna liigist. 

Elab troopilises Aafrikas.

## Vaata ka
*tuhkpapagoi
Hallpapagoi (perekond)

**Hallpapagoi** (*Psittacus*) on perekond papagoilasi.

Perekonnas on kaks liiki:
**Psittacus erithacus* – hallpapagoi
**Psittacus timneh* – tuhkpapagoi

Mõlemad elavad troopilises Aafrikas.
Parkmaļi

**Parkmaļi** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Mazsalaca vallas.

Küla asub valla lõunaosas Valtenbergi mõisa pargi ääres. Parkmaļi jääb valla keskusest Mazsalacast kilomeetri kaugusele, olles sellega samahästi kui kokku kasvanud. Aastail 2009–2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda.

Külas asub Mazsalacas vidusskola bussipeatus.

Külas kasvav Valtenbergi esimene pärn ümbermõõduga 5,15 meetrit on looduskaitse all, nagu ka üheksa pärna. Küla jääb osaliselt Salatsi ürgoru maastikukaitsealale.

2006. aastal elas külas 77 inimest.

## Viited
Liitpuistu

**Liitpuistu** (*multi-storeyed stand*) on mitmerindeline puistu. Puude võrad asuvad mitmes, kõrguses üle 20% erinevas, tasapinnalises kihis. Eestis on tavalised liitpuistud, kus valgusnõudlikud puuliigid kasvavad ülemises põhirindes ning harilik kuusk madalamas teises rindes.
Lihtpuistu

**Lihtpuistu** (*single-storeyed stand*) on üherindeline puistu. Puude võrad asuvad praktiliselt ühes tasapinnas.

## Vaata ka
*liitpuistu
Johannes Fibiger

**Johannes Andreas Grib Fibiger** (23. aprill 1867 – 30. jaanuar 1928) oli taani arst ja Kopenhaageni Ülikooli anatoomilise patoloogia professor.

1883. aastal astus ta Kopenhaageni Ülikooli õppima zooloogiat ja botaanikat. Pärast nende õpingute lõppu õppis ta meditsiini ja lõpetas ülikooli 1890. aastal. Seejärel töötas ta sõjaväes ja Kopenhaageni ülikoolis, kus sai 1900. aastal professoriks.

Fibiger sai 1926. aastal Nobeli meditsiiniauhinna ümarussi *Spiroptera carcinoma* ja vähi vahelise seose avastamise eest. Fibigeri uurimistulemused lükati pärast tema surma ümber ja ta oli auhinna saanud ekslikult. Hilisemad uurimised tõestasid, et Fibigeri laborirottidel leitud kasvajad ja vähk olid põhjustatud A-vitamiini puudusest ning ilmselt oli ta metaplaasia ajanud segi pahaloomulise neoplaasiaga.

## Viited
Istandik

**Istandik** on põllumaale rajatud puittaimede (tavaliselt) monokultuur. Taimed on istutatud rangelt regulaarsete vahedega. Siia kuuluvad näiteks viljapuuaiad, jõulukuuseistandikud, hübriidhaavaistandikud. 

## Välislingid

* Istandike liigitus
Agrometsandus

**Agrometsandus** on maakasutuse üks viis. FAO poolt läbi viidavas üleilmses metsainventuuris kuulub agrometsanduseks kasutatav maa klassi "muu puittaimestikuga maa" (*Other land with tree cover*), kus kasvab hõre puittaimestik, mille all kasvatatakse põllukultuure, heina või karjatatakse loomi. 

## Viited
Julius Wagner-Jauregg

**Julius Wagner-Jauregg** (7. märts 1857 – 27. september 1940) oli Austria psühhiaater.

Wagner-Jauregg õppis meditsiini Viini Ülikoolis, mille lõpetas 1880. aastal. 1927. aastal sai Nobeli meditsiiniauhinna, olles esimene psühhiaater, kes on selle saanud.

## Viited
Liitunud puistu

**Liitunud puistu** (*closed forest*)) on loodusliku metsa alajaotus, mida kasutatakse üleilmses metsainventuuris. 

Liitunud puistu koosneb erinevatest puurinnetest ja alusmetsast, mis katavad vähemalt 40% maapinnast. Liitunud puistule on iseloomulik tiheda rohurinde puudumine. Need  puistud võivad olla nii majandatavad või asuda  reservaatides. Need võivad olla nii primaarsed kui sekundaarsed puistud, mida on raiutud korduvalt, kuid kus on säilinud kõik metsale iseloomulikud tunnused.

## Viited
Dunika vald

**Dunika vald** (läti keeles *Dunikas pagasts*) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas.

Vald piirneb sama piirkonna Rucava, Bārta, Kalēti, Nīca ja Otaņķi vallaga. Vald asub Leedu piiri ääres, Leedus piirneb see Skuodase rajooni Skuodase ja Lenkimai vallaga.

Valla pindala on 210,5 km². Valla keskus on Sikšņi, vallavanem on Agija Kaunese.

## Ajalugu
Dunika vald moodustati aastal 1919 Nīca, Rucava ja Bārta valla 13 küla maadest. Aastal 1935 oli Dunika valla pindala 174,6 km² ja seal oli 2550 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Sikšņi ja Dunika külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Sikšņi külanõukoguga likvideeritav Kāķišķe külanõukogu. Aastal 1968 liideti Bārta külanõukogus asunud kolhoosi Nākotne maad Sikšņi külanõukoguga, ent Sikšņi külanõukogus asunud kolhoosi Padomju Latvija territoorium liideti Rucava külanõukoguga. Aastal 1989 nimetati Sikšņi külanõukogu ümber Dunika külanõukoguks. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Rucava piirkonda.

## Kaitstavad objektid
Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all Rāti keskaegne kalmistu ja Sanderi keskaegne kalmistu ehk Rootsi hauad.

Looduskaitse all on arvukalt nimetuid vallas kasvavaid põlispuid; suurem osa neist kasvab valla põhja- ja kirdepiiril voolava Bārta jõe kallastel. Vallas asuvad Nīca jugapuutuka hoiuala pindalaga 108 hektarit ja Dunika hoiuala pindalaga 1800,9 hektarit.

## Asustus

2011 aasta seisuga elas seal 680 inimest. Aastal 2011 elas vallas 584 lätlast, 23 venelast, 4 valgevenelast, 2 ukrainlast, 2 poolakat ja 62 leedulast.

}}

## Välislingid
Põdrakahjustus

**Põdrakahjustus** tekib puudele, kui põder koorib puu koort või murrab või kärbib väiksemate, tavaliselt alla 2,5 meetri kõrguste, puude latvu. Põdrakahjustusi esineb tihti lati- ja keskealistes kuusikutes ja - haavikutes ning haava- ja männinoorendikes.

Lepik põdrakahjustusega 20170312 152828.jpg| Põdrakahjustus hall-lepikus
Kasvava metsa müük

**Kasvava metsa müük** on tehing, kus võõrandatakse puistu maapealne osa. Kokkuleppel võidakse võõrandada ka kännud. Maa ei ole tehingu objektiks. Kasvava metsa müügi aluseks on tavaliselt metsa takseerandmed või kluppimisandmed. 

Kasvava metsa müümiseks sõlmitakse leping, milles sätestatakse (tavaliselt) metsamajanduskava alusel tehingu objektiks olevate metsaeraldiste loend (lisatakse kaardimaterjal). Lepingus määratakse raiumise ja metsamaterjali väljaveo ajavahemik, makstav hind ning raielankide, kuivendussüsteemide ja teede korrastamise nõuded peale materjali äravedu. Kasvava metsa ja raieõiguse müüki on kõige turvalisem korraldada läbi metsaühistu või mõnes avalikus metsatehingute oksjoni keskkonnas.
Kooreprotsent

**Kooreprotsent** on metsanduses näitaja, millega väljendatakse koore mahtu suhtarvuna puu tüve koorega mahust. Koore paksus ja maht oleneb puu liigist, vanusest, puu genotüübist ja kasvukohast. Puukoore osakaalu on oluline teada näiteks vineeripakkude puhul.

## Viited
Keskmine kõrgus

**Keskmine kõrgus** on puistu või  puistu elemendi  takseertunnus.

Puistu elemendi keskmist kõrgust võime määrata kas:

 silmamõõduliselt, mõõtes silmamõõduliselt valitud keskmise kõrgusega puu kõrguse, 
mõõtes proovitükkidel kõigi kasvavate sama elemendi puude kõrgused ja üldistades nende põhjal arvutatud keskmise kogu elemendile, või
mõõtes proovitükkidel või puistus teatud hulga puude läbimõõdu ja kõrguse paarid ning arvutades (või leides graafiliselt) nende alusel keskmise läbimõõdu järgi elemendi keskmise kõrguse.
Keskmine puu

**Keskmine puu** on puu, mille all mõeldakse harilikult nii tüveomadustelt kui läbimõõdult ja kõrguselt mingi puudegrupi (näiteks proovitüki sama puuliigi kuivanud puud) keskmist puud.
Puistu koosseisu valem

**Puistu koosseisu valem** (*percentage of stand composition*) on puistut moodustavate puuliikide lühendite  loetelu koos lühendi ees seisva kordajaga, mis näitab puuliigi tüvemahu osatähtsust protsentides (varem ümardatult kümnetes protsentides) puistu rinde tüvemahust.  Võib aluseks võtta ka rinnaspindala. Noorendikes võidakse kordaja määrata toetudes puuliigi puude arvu osatähtsusele üldisest puistu puude arvust. 

Männikuks e. männipuistuks (kuusikuks, kaasikuks jne.) nimetatakse puistuid, milles männi (või vastavalt mõne teise) vastava puuliigi osakaal moodustab vähemalt 70% elusate puude tüvede mahust. Okaspuu segapuistuks nimetatakse puistut, milles okaspuude osatähtsus on vähemalt 70%, okas- ja lehtpuu segapuistutes on okaspuuliikide osatähtsus 31…69%, lehtpuu segapuistutes on lehtpuu osatähtsus vähemalt 70%.

## Viited
Timothy Castagne

**Timothy Castagne** (sündinud 5. detsembril 1995 Arlonis) on Belgia jalgpallur, kes mängib kaitsjana Inglise kõrgliiga klubis Fulham ja Belgia jalgpallikoondises. Ta on tavaliselt paremkaitsja, kuid võib mängida ka vasakkaitsjana.

Ta alustas klubikarjääri Belgia klubis Genk, mille põhimeeskonnas debüteeris ta Belgia kõrgliigas hooajal 2014–15.

Aastatel 2017–2020 mängis ta Itaalia kõrgliiga klubis Atalanta.

2020. aasta septembris siirdus ta Leicester Citysse, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Inglismaa kõrgliigas debüteeris ta 13. septembril 2020 mängus West Bromwich Albioni vastu ja lõi selles mängus ka värava. Ta sai sellega viiendaks Belgia mängijaks, kes on oma Premier League'i esimeses mängus värava löönud.

Suvel 2023 liitus ta ligi 13 miljoni euro eest Fulhamiga.

Belgia jalgpallikoondises debüteeris Castagne 7. septembril 2018 sõprusmängus Šotimaa vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 8. juunil 2019 EM-i valikmängus Kasahstani vastu.

## Viited
Charles Nicolle

**Charles Jules Henri Nicolle** (21. september 1866 – 28. veebruar 1936) oli prantsuse bakterioloog.

Nicolle õppis meditsiini Pariisi Ülikoolis, mille lõpetas 1893. aastal. 1903. aastal sai ta Tunise Pasteuri Instituudi direktoriks ja oli selles ametis kuni surmani. Pasteuri Instituudis uuris ta tüüfust ja avastas koos Louis Manceaux'ga alglooma *[[Toxoplasma gondii]]*, mis põhjustab toksoplasmoosi.

Nicolle avastas, et täid levitavad epideemilist tüüfust ja sai selle eest 1928. aastal Nobeli meditsiiniauhinna. 

## Viited