open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
FC Kose

**FC Kose** on Eesti jalgpalliklubi.

## Ajalugu
FC Kose loodi 1998. aasta kevadel Kose-Uuemõisa ja Oru noorte poolt. Meeskond treenis algul Kose Gümnaasiumi staadionil, aga kuna sealsed tingimused olid viletsad, koliti Oru kooli staadionile. Seda kuni Kose koolistaadioni ümberehitustööde lõpuni, misjärel jätkati treeninguid taas Kosel. Praegu kasutatakse mõlemat staadioni.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Välislingid
*FC Kose jalgpall.ee
17 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 17** sõitis Tallinnas J. Sütiste tee ja Bussijaama vahel.
Alates esimesest augustist 2023 on marsruut 17 asendatud liiniga 67 Seli - Bussijaam - J.Sütiste.

Liin oli tähtis ühendus Kesklinnaga Retke tee ja Nõmme tee elanike jaoks. Liin oli käigus iga päev ning sellel sõitsid peaaegu iga kord lõõtsbussid. Liini teenindas Tallinna Linnatranspordi AS (kuni 19. juulini 2012 Tallinna Autobussikoondis). Sõiduaeg Sütistest Bussijaama oli tipptunnil 36 minutit.

Lepistiku
Siili
Linnu tee
Tedre
Koskla
Taskopark
Ülase
Ristiku
Tehnika
Toompark
Balti jaam
Kalamaja
Kungla
Volta
Erika
Karjamaa
Tööstuse
Sitsi
Kari
Randla
Supelranna
Rannapargi
Helme
Koldepuistee[[ LÕPP PEATUS

## Liini ajalugu
Kuni 31. jaanuarini 2006 sõitis liin J. Sütiste teelt kuni Sõjamäeni, pärast seda liin suleti. 2009. aastal bussiliin avati ja bussiliin 17A, mis sõitis tema varasemal marsruudil, hakkas sõitma Juhkentalini. Bussiliin 23, mis käis Juhkentalini, hakkas käima Kaubamajani. 2009 suleti ka bussiliin 23A.
Toora Jookus

**Toora Jookus** on August Gailiti romaani "Karge meri" tegelane. Ta on reeder, kes hukkus tormisel merel koos laevaga.

Arvo Kruusemendi 1981. aasta mängufilmis "Karge meri" mängis teda Ita Ever.
Alessandria

**Alessandria** on linn Itaalias Piemonte maakonnas, Alessandria provintsi keskus. Asub Torinost 70 km ida pool Tanaro ja Bormida jõe vahelisel tasandikul.

Linn asutati 1168. aastal. See nimetati Alessandriaks paavst Aleksander III (u 1100/1105–1181) auks.

Alessandriast on pärit semiootik ja kirjanik Umberto Eco.

## Viited

## Välislingid
*Alessandria koduleht
Pärnu Linnameeskond

**Pärnu Linnameeskond** oli jalgpallivõistkond, mis koosnes kolme Pärnu jalgpalliklubi (Pärnu JK Vapruse, Pärnu jalgpalliklubi ja Pärnu Kalevi SK) mängijatest ja oli linna esindusmeeskond. See tegutses aastatel 2011–2017 Pärnus. 

## Ajalugu
2010. aasta suvel toimus Pärnu Spordihoones kohtumine Pärnus noortejalgpalliga tegelevate klubide, Pärnu linna ja Eesti Jalgpalli Liidu vahel, et moodustada 2011. aasta hooajast Pärnu Linnameeskond.

2013. aastal otsustas Pärnu Linnameeskond loobuda Esiliigas mängimisest ja taanduda teise liigasse. 2013. aasta hooajal mängiti siiski aste kõrgemal, vastloodud Esiliiga B-tasandil.

2014. aastal mängiti Esiliigas, mis lõpetati 3. kohaga (Flora ja Levadia duubli järel) ning tagades koha Premium liigas hooajaks 2015. 

2017. aasta hooaja eel teatas MTÜ Jalgpalliklubide Liit (Pärnu JK, Pärnu Kalevi SK, Pärnu JK Vaprus), et Premium liigas hakkab Pärnu Linnameeskonna asemel alates 2017. aasta hooajast suvepealinna esindama Pärnu JK Vaprus. 

## Saavutused
***[[Esiliiga]]**
:**3. koht (1)**: 2014

***[[Esiliiga B]]**
:**2. koht (1)**: 2013

## Mängijad

### Viimane koosseis

## Personal

|-
|
### Viimase koosseisu tehniline personal

|
### Peatreenerite ajalugu

|}
## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad ja karikavõistlused

ImageSize  = width:800 height:60
PlotArea   = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis   = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period     = from:01/07/2010 till:01/07/2016
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2011
Colors =
  id:ML  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:EL  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:ELB value:rgb(0.9,0.7,0.2)
  id:II  value:rgb(0.9,0.5,0.0)
  id:III value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:IV  value:rgb(0.8,0.6,0.3)
  id:V   value:rgb(0.8,0.5,0.1)
PlotData   =
 bar:Position width:15 color:white align:center
 from:01/07/2010 till:01/07/2011 shift:(1,-4) text:8.
 from:01/07/2011 till:01/07/2012 shift:(1,-4) text:9.
 from:01/07/2012 till:01/07/2013 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2013 till:01/07/2014 shift:(1,-4) text:3.
 from:01/07/2014 till:01/07/2015 shift:(1,-4) text:8.
 from:01/07/2015 till:01/07/2016 shift:(1,-4) text:9.

 from:01/07/2010 till:01/07/2012 color:EL  shift:(0,13) text:"Esiliiga"
 from:01/07/2012 till:01/07/2013 color:ELB shift:(0,13) text:"Esiliiga B"
 from:01/07/2013 till:01/07/2014 color:EL  shift:(0,13) text:"Esiliiga"
 from:01/07/2014 till:01/07/2016 color:ML  shift:(0,13) text:"Premium liiga"


## Vaata ka
*Pärnu JK Vaprus
*Pärnu Jalgpalliklubi
*Pärnu Kalevi SK

## Viited
Paul McLaughlin

**Paul McLaughlin** (sündinud 5. detsembril 1974) on iiri ja Eesti filosoof.

1995. aastal kaitses McLaughlin Dublini University College'is bakalaureusekraadi filosoofias (*Double Honors*). 2001–2005 oli ta filosoofiadoktorantuuris Iiri Rahvusülikoolis Maynoothis. 2006 kaitses McLaughlin samas doktorikraadi filosoofias teemal "Anarchism and the Problem of Authority" (juhendaja John Cleary).

Aastatel 1999–2001 töötas McLaughlin Poolas Zielona Góra Ülikoolis assistendina, 2001 Adam Mickiewiczi Ülikoolis Poznańis külalislektorina ning 2002–2005 Mikołaj Koperniku Ülikoolis Toruńis poliitikateooria lektorina.

Aastatel 2006–2012 töötas McLaughlin Tartu Ülikoolis: algul erakorralise lektori ja erakorralise teaduri, hiljem teaduri ning alates 2010. aastast dotsendina filosoofia osakonnas. Ta andis mitmesuguseid kursusi marksismist, anarhismist, poliitilisest filosoofiast, keskkonnafilosoofiast, haridusfilosoofiast ja eetikast, samuti on juhendanud magistritöid. McLaughlini magistrantide hulka on kuulunud näiteks Mats Volberg.

2026. aasta seisuga töötab Paul McLaughlin Bath Spa Ülikoolis Inglismaal.

## Tunnustus

* 2012 Tartu Ülikooli aumärk

## Isiklikku
Paul McLaughlin on jalgpallihuviline ja FC Liverpooli fänn.

## Publikatsioonid
* *Radicalism: A Philosophical Study*. Basingstoke: Palgrave Macmillan, 2012
* *Filosoofilise anarhismi kaitseks*. Akadeemia, 10/2009, lk 1901–1936
* *Mikhail Bakunin*. Ness, I. (Toim.). International Encyclopedia of Revolution and Protest: 1500 to the Present, lk 333–337. Oxford: Blackwell Publishing, 2009
* *The Ethics of Exploitation*. Studia Philosophica Estonica, 1/2008, lk 5–16.
* *Anarchism and Authority*. Aldershot: Ashgate Publishing, 2007
* *Społeczeństwo polskie a oświata: spostrzeżenia w warunkach polskich*. Piotr Borowiec and Barbara Krauz-Mozer (Toim.). Czas społeczeństwa obywatelskiego: Między teorią a praktyką, lk 183–194. Krakow: Uniwersytet Jagiellonski, 2007
* *The Ethics of Terrorism: A Preliminary Analysis*. Lebech, M.; Kavanagh, C. (Toim.). Yearbook of the Irish Philosophical Society, pp. 124–137. Maynooth: IPS, 2004
* *Mikhail Bakunin: The Philosophical Basis of His Anarchism*. New York: Algora Publishing, 2002
* *An Outline of Anarchism*. Maynooth Philosophical Papers, pp. 78–84. National University of Ireland, Maynooth, Faculty of Philosophy, 2002
* *Bakunin versus Marx: The Fate of the State*, Labyrinth, III/2001 (Winter)

## Viited

## Välislingid
* 
* Paul McLaughlini CV Tartu Ülikooli kodulehel
* McLaughlini foto Eesti filosoofia III aastakonverentsilt 2007
* Tartu iirlane: Eesti-Iirimaa kohtumised tulevad väravatevaesed. Tartu Postimees, 11. november 2011
Andrus Ansipi kolmas valitsus

**Andrus Ansipi kolmas valitsus** oli 46. Eesti Vabariigi valitsus 6. aprillist 2011 26. märtsini 2014. Valitsuse nimetas ametisse ja vabastas ametist president Toomas Hendrik Ilves.

Valitsuse moodustasid Eesti Reformierakond (7 ministrit) ja Erakond Isamaa ja Res Publica Liit (6 ministrit). Valitsus astus ametisse XII Riigikogu valimiste tulemusel. Valitsusliitu kuuluvatel erakondadel oli Riigikogus 56 saadikut. 

Valitsuses täitsid ministri ülesandeid 14 meest ja 2 naist.

## Valitsuse koosseis
Öö (singel)

**"Öö"** on laulja Ott Leplandi kolmas singel tema teiselt stuudioalbumilt "Laulan ma sind". Lugu hakati raadiojaamades esitama ja on digitaalselt allalaaditav alates aprillist 2011. Laulu viisi ja sõnad on kirjutanud Kaspar Kalluste.

## Välislingid
* Laulu "Öö" sõnad Sasslantis
Christian Heinrich Friedrich Lenz

**Christian Heinrich Friedrich Lenz** (6. august/18. august 1817 Rõngu – 19. detsember/31. detsember 1869 Tartu) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1837–1843. Seejärel töötas ta Kuramaal koduõpetajana. Ta oli aastal 1846 prooviaastal Rõngu Mihkli koguduses Arnold Friedrich Christiani juures. Ordineeriti 6. aprillil/18. aprillil 1847 õpetajaks.

Lenz oli aastatel 1847–1869 (introdutseeriti 4.mail/16. mail 1847) Saarde Katariina koguduse õpetaja. Peale selle oli ta veel aastatel 1858–1864 Pärnu praostkonna vaimulik koolirevident ja aastatel 1864–1869 Pärnu praostkonna praost.

## Isiklikku
Tema isa Alexander Magnus Karl Lenz oli Rõngu Mihkli koguduse õpetaja, tema poeg Johannes Woldemar Lenz oli Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja, Paldiski Nikolai koguduse õpetaja ja Tallinna Niguliste koguduse abiõpetaja. Ta oli kaks korda abielus, tema esimese naise Luise vend Ernst Behse oli Helme Maarja koguduse ja Taagepera Jaani koguduse õpetaja.

## Viited
Johannes Woldemar Lenz

**Johannes Woldemar Lenz** (1. august/13. august 1855 Saarde kirikumõis – 15/27. oktoober 1895 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Lenz õppis aastatel 1864–1866 algkoolis ja aastatel  1867–1873 gümnaasiumis Pärnus. Aastatel 1875–1880 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Korporatsioon Neobaltia liige.

Prooviaastal oli ta aastal 1880 Peterburi Mihkli koguduses kindralsuperintendent Guido Pingoud' juures. Ordineeriti 16. novembril/28. novembril 1880 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1880–1882 Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja ja samaaegselt gümnaasiumi usuõpetuse õpetaja. Aastatel 1882–1885 oli ta Paldiski Nikolai koguduse õpetaja (introdutseeriti 18. juulil/30. juulil 1882). Aastatel 1885–1895 oli ta Tallinna Niguliste koguduse abiõpetaja, olles ühtlasi aastatel 1886–1888 Tallinna Toomkooli õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Christian Heinrich Friedrich Lenz oli Saarde Katariina koguduse õpetaja, vanaisa Alexander Magnus Karl Lenz oli Rõngu Mihkli koguduse õpetaja, onu Ernst Behse oli Helme Maarja koguduse ja Taagepera Jaani koguduse õpetaja.

8/20. mail 1881 abiellus ta Saaremaa rüütelkonna sekretäri Balthasar von Rehreni tütre Agnese (Nessyga).

## Viited
Einar Jónsson

**Einar Jónsson** (11. mai 1874 Galtafell – 18. oktoober 1954 Reykjavík) oli Islandi skulptor. 

Reykjavíkis asub Einar Jónssoni Muuseum ja Einar Jónssoni skulptuuride aed, milles on 26 skulptuuri.

## Välislingid
* Einar Jónssoni Muuseum
Jaanika Palm

**Jaanika Palm** (sündinud 1973) on eesti lastekirjanduse uurija.

Ta lõpetas 1998. aastal Tartu Ülikooli eesti ja soome-ugri filoloogia erialal.

2000. aastast on ta Eesti Lastekirjanduse Keskuse uurija.

Palm on üks 2006. aastal ilmunud "Lastekirjanduse sõnastiku" koostajaid.

## Tunnustus

* 2013 Muhvi auhind

## Viited

## Publikatsioonid
*JAANIKA PALM: Heiki Vilepi uus lasteluulekogu on eelmistest teemarikkam, Eesti Päevaleht, 2. september 2005

## Välislingid

*Merje Kask "Ilmus "Lastekirjanduse sõnastik"" Õpetajate Leht, 15. detsember 2006
Jaan Lehepuu

**Jaan Lehepuu** (sündinud 14. juunil 1993) on eesti laulja. 

Ta saavutas 2011. aastal meelelahutussaates "Eesti otsib superstaari" 10. koha.

Lehepuu pääses finaali 3. aprillil 2011 toimunud "noormeeste nädala" teises stuudiovoorust, kus ta esitas Jaak Joala laulu "Saatanlik naine". Ta oli ainus, kes esitas eestikeelse loo. Kohtunik Maarja-Liis Ilus hindas noormehe esituse parimaks ning ennustas teda edasisaajaks.

## Elulugu
Jaan Lehepuu õppis Haapsalu Gümnaasiumis.
Jaan Lehepuu õppis Tallinna Tehnikaülikoolis.

## Muusikaline tegevus
10. märtsil 2011 osutus ta Haapsalu Kultuurikeskuses 16. korda korraldatud solistide laulukonkursil publiku lemmikuks ja üheks kahest gümnaasiumiastme võitjast.

## [[Eesti otsib superstaari (neljas hooaeg)|"Eesti otsib superstaari"]] saates esitatud laulud

## Diskograafia
### Singlid
* "Üksinda" (koos DJ TT-ga) (2011)
* "Lähen Siit" (koos DJ TT-ga) (2012)
*"Suveöö" (koos DJ TT-ga) (2012)
* "Ootan" (koos DJ TT-ga) (2012)
* "Vaid Meile" (koos DJ TT-ga) (2013)

## Vaata ka
*Sunberryz
*DJ TT

## Viited

## Välislingid
* Jaan Lehepuu Piplis
Leemet Onno

**Leemet Onno** (sündinud 5. juunil 1990) on eesti poplaulja.  

Ta on lõpetanud 2007. aastal Emmaste Põhikooli.  

## Muusikaline tegevus
Leemet Onno tunnistati 2002. aastal Hiiumaa laste lauluvõistlusel parimaks laulupoisiks (juhendaja Heli Lindmäe), millele lisandus ka parima merelaulu preemia. Ta on esinenud kahel korral Eesti Televisiooni "Laulukarusselli" finaalis ja tegutsenud solistina Emmaste puhkpilliorkestris.

2011. aastal sai Leemet Onno telesaates "Eesti otsib superstaari" seitsmenda koha. Ta pääses finaali 3. aprillil 2011 toimunud noormeeste nädala teisest stuudiovoorust, kus ta esitas Chris Medina laulu "What Are Words".

Alates 2007. aastast on ta ansambli The Filler solist.

2017. aasta Eesti Laulul osales ta lauluga "Hurricane".

2020. aasta jaanuaris asutas ta ansambli Leemet Onno @ Company, millega esitab ka enda loodud muusikat.

## Singlid
*"Suveööd" (2011)
*"Ja või Ei" (2012)
*"Mustang" (2012)
*"Hurricane" (2017)
*"Oma elu looja" (2017)
*"Jah, just nii" (2020)

## [[Eesti otsib superstaari (neljas hooaeg)|"Eesti otsib superstaari"]] saates esitatud laulud

## Viited

## Välislingid
* Leemet Onno Facebook
* Superstaari stuudiovoor: edasi pääsesid Leemet, Imre ja Jaan Õhtuleht, 3. aprill 2011
Mätastarn

**Mätastarn** (*Carex cespitosa*) on tarna perekonda kuuluv taimeliik.
 
Pokud Osmussaarel.JPG|Mätastarnad Osmussaarel


## Välislingid
*
Imre Saarna

**Imre Saarna** (sündinud 1. augustil 1976) on eesti poplaulja.  

Ta saavutas telesaate "Eesti otsib superstaari" neljandal hooajal 8. koha. Saarna pääses finaali 3. aprillil 2011 toimunud "noormeeste nädala" teisest stuudiovoorust, kus esitas Lionel Richie repertuaari kuulunud laulu "Hello". Saarna oli selle hooaja vanim esineja. Kohtunik Rein Rannap ennustas teda edasisaajaks. 

Imre Saarna on mänginud filmides "Täna öösel me ei maga" (2004) ja "Georg" (2006) ning Vanalinnastuudio lavastustes "Bent" ja "Cabaret".

## Saates [[Eesti otsib superstaari (neljas hooaeg)|"Eesti otsib superstaari"]] esitatud laulud

## Viited

## Välislingid
* Imre Saarna. Facebook
* Imre Saarna. Pipl
Ohtene tarn

**Ohtene tarn** (*Carex atherodes*, varem ka *Carex orthostachys* ja *Carex aristata*) on tarna perekonda kuuluv taimeliik.

Ohtene tarn sarnaneb lünktarna ja karvase tarnaga. Ta kasvab märgades kohtades, eelkõige jõekallastel ja luhtadel.

Maailmas on ohtene tarn levinud tsirkumpolaarselt, kuid katkendlikult nii Euraasias kui ka Ameerikas. Levikut pole piisavalt uuritud. Eestis kirjeldati seda esmalt Leonid Enari teoses "Eesti tarnad" (1943), leituna üksnes Abruka saarelt. Koguteos "Balti floora" (2003) kinnitab, et Baltimaades kasvab see üksnes Kirde-Lätis. 2008. aastast saati on seda siiski leitud Elva jõe vesikonna niitudelt, Haanja looduspargist ja Mõniste lähedalt.

## Viited

## Kirjandus
* Enari, Leonid 1943. Eesti tarnad. – Looduseuurijate seltsi aruanded 47 (3–4): 405–432.
* Hultén, Erik; Fries, Magnus 1986. Atlas of North European Vascular Plants. North of the Tropic of Cancer. 1–3. Koeltz Scientific Books, Königstein.

## Välislingid
*

* Thea Kull, Meeli Mesipuu Ohtene tarn on üllatavalt laialt levinud Eesti Loodus 8/2014, lk 52–53
Berkshire Hathaway

**Berkshire Hathaway Inc.** on USA valdusettevõte peakorteriga Omahas. 

Ettevõtte pikaajaline tegevjuht oli aastatel 1970–2025 tuntud investor Warren Buffett, kes omandas enamusosaluse 1964. aastal. 
Alates jaanuarist 2026 on tegevjuhiks Gregory Edward Abel (sündinud 1. juunil 1962). 

2008. aasta seisuga oli Berkshire Hathaway aktsia 44 aasta keskmine aastane väärtuskasv 20,3%. 2018. aasta seisuga teenis Buffett ettevõtte mediaanpalgast seitse korda rohkem. 

Berkshire Hathaway varaseim eellane on 1839. aastal Rhode Islandil asutatud tekstiiliettevõte Valley Falls Company, mis 1929. aastal liitus teise tekstiiliettevõtte, Berkshire Cotton Manufacturing Companyga (asutatud 1889). Ühinemise tulemusel loodud Berkshire Fine Spinning Associates ühines 1955. aastal omakorda Hathaway Manufacturing Companyga, uueks nimeks sai Berkshire Hathaway. 

Buffett hakkas tekstiiliettevõtte aktsiaid ostma 1962. aastal, kui tekstiilitootmine oli juba kokku kuivama hakanud. 1967. aastal alustas ta ettevõtte viimist kindlustus- ja muudesse äridesse.

## Viited

## Välislingid
* Berkshire Hathaway koduleht
Harilik paprika

**Harilik paprika** ehk **punapipar** ehk **kaunpipar** (*Capsicum annuum*; ka *türgi pipar*, *hispaania pipar*) on maavitsaliste sugukonna paprika perekonda kuuluv rohttaim.

## Kirjeldus
Taim on püstise varrega 20–125 cm kõrge. Lehed pikkade rootsudega, munajad kuni piklikmunajad, läikivad, hele- kuni tumerohelise värvusega. 

Õied on valged, kollased või violetsed.  

Vili, rahvapäraselt kaun, on paljuseemneline 2–4 kambriline ebamari.

Maitse järgi eristatakse maguspipart ja kibepipart. Jaotuse aluseks on alkaloid kapsaitsiini sisaldus, mis võib kõikuda üsna suurtes piirides (0,007–1,9%). Üks kibedaid sorte on 'Jalapeño'.

Magusate sortide viljad on pikliku kuni ümmarguse kujuga, rohelise, kollase või punase värvusega. Kaaluvad 10–200 g. Kibedatel sortidel on tavaliselt ümmargused või piklikud terava otsaga viljad.

Kibepipra valmimata kuivatatud vilju (*Capsici fructus*) kasutatakse droogina.


Red capsicum and cross section.jpg|Vili
Capsicum annuum flower.JPG|Õis


## Viited

## Välislingid
*
Helle-Reet Helenurm

**Helle-Reet Helenurm** (26. jaanuar (teistel andmetel 29. jaanuar) 1944 Paide – 23. veebruar 2003) oli eesti näitleja.

Helenurm lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 1968. aastal Voldemar Panso käe all (3.lend). Samas, 3. lennus olid näiteks Peeter Jakobi, Katrin Karisma, Enn Klooren, Kalju Komissarov, Mari Lill ja Jaan Tooming. Enne seda oli ta õppinud kaks aastat inglise filoloogiat Tallinna Pedagoogilises Instituudis.

Aastatel 1968–1994 töötas Helenurm näitlejana Eesti Draamateatris ja 1994–1995 Vanalinnastuudios. Samuti mängis ta Eesti Riiklikus Noorsooteatris ning oli hiljem vabakutseline. Lisaks lavarollidele mängis ta kuuldemängudes, luges raadios järjejutte, salvestas audioraamatuid, osales 9 aastat Eesti Raadio meelelahutussaates "Meelejahutaja" ning Eesti Televisiooni sketšisaadetes.

Helle-Reet Helenurme säravaimateks osatäitmisteks on nimetatud Leenat August Kitzbergi näidendis "Tuulte pöörises", nimiosa Juhan Smuuli "Leas", Krõõta Jaan Kruusvalli "Pilvede värvides" ning Jelenat Maksim Gorki "Päikese lastes". Viimastel eluaastatel mängis ta vaid teleseriaalis "Õnne 13".

"Ta oli suure koomilise andega inimene. Samas tulid tal hästi välja ka traagilised osad," iseloomustas Helenurme näitleja ja lavastaja Eino Baskin. "Kuid ta polnud nii-öelda peaosade lõhkuja. Igas tükis usaldati talle siiski küllalt tähtsad rollid." Katrin Karisma on nimetanud teda oma eeskujuks, Helenurm oli ka ta poja ristiema.

## Isiklikku
1967–1971 oli Helle-Reet Helenurm abielus Kalju Komissaroviga.

Pearu Helenurm on tema poeg.

2003. aastal suri ta vähki.

## Tunnustus
*1986 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
* Katrin Pauts "Ta jagas meiega arstidelt saadud lootust." Õhtuleht, 26. veebruar 2003
* Verni Leivak "Kõik oli nii, et küll me veel kohtume..." Õhtuleht, 28. veebruar 2003
* Helle-Reet Helenurme lühibiograafia portaalis Kino-Teatr.ru
Iirlased

**Iirlased** (iiri keeles *Muintir na hÉireann, na hÉireannaigh*) on keldi rahvas, kes pärineb Iirimaalt, saarelt Loode-Euroopas. Ajalooliselt on iirlased kõnelnud iiri keelt, kuid tänapäeval on selle kõnelejate arv järsult vähenenud ning suurem osa iirlastest kõneleb emakeelena inglise keelt.

Iirimaa on olnud asustatud umbes 9000 aastat. Legendide järgi põlvnevad iirlased sellistest müütilistest esivanematest nagu nemeedlased, fomoorid, Fir Bolg, Tuatha Dé Danann ja mileeslased.

Keskajal suhtlesid iirlastega peamiselt šotlased ja viikingid. Nende kontaktide tõttu on oluline hulk islandlasi iiri päritolu. Kõrgkeskajal toimunud anglonormanni sissetung ning sellele järgnenud Inglise asunike immigratsioon ja Inglise ülemvõim tõid Iirimaale hulgaliselt normanne ja flaame. Märksa varem jõudsid saarele kõmrid, piktid, bretoonid ning väiksemad gallide ja anglosakside rühmad.

Ajaloos on olnud arvukalt silmapaistvaid iirlasi. 6. sajandi iiri munka ja misjonäri Columbanust on nimetatud üheks "Euroopa isadest"; talle järgnesid Würzburgi Kilian ja Salzburgi Vergilius. Teadlane Robert Boyle kannab hüüdnime "keemia isa", Johannes Scotus Eriugena ja George Berkeley olid mõjukad filosoofid. Kuulsate maadeavastajate hulka kuuluvad Brendan Meresõitja, Ernest Shackleton ja Tom Crean. Iirlaste seas on olnud palju kirjanikke, näiteks Jonathan Swift, George Bernard Shaw ja Oscar Wilde, nobelistid William Butler Yeats ja Seamus Heaney. Mõningatel andmetel pärines esimene Põhja-Ameerikas sündinud eurooplasest laps mõlema vanema poolest iirlastest. Iirlane oli legendi järgi ka esimene eurooplane, kes astus Ameerika pinnale Christoph Kolumbuse ekspeditsiooni käigus 1492. aastal.

Paljud iirlased elavad Lääne riikides, eriti ingliskeelsetes maades. Ajalooliselt on väljarännet põhjustanud poliitilised ja majanduslikud põhjused ning näljahäda. Tänapäeval elab diasporaas hinnanguliselt 50 kuni 80 miljonit iirlast. Suurimad iiri kogukonnad on Suurbritannias, Ameerika Ühendriikides, Austraalias, Kanadas, Argentinas, Tšiilis, Jamaical, Trinidadil, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Uus-Meremaal, Mehhikos, Prantsusmaal, Saksamaal ja Brasiilias. Kõige enam iiri päritolu inimesi elab USA-s – umbes kümme korda rohkem kui Iirimaal. 

Samas võivad hinnangud olla ülimalt ebatäpsed, sealhulgas ka USA-s ja Kanadas rahvaloendusel saadud päritoluandmed. Enamik immigrante (nt Austraalias, USA-s ja Kanadas) on segapäritolu ning nende valik suguvõsaliinide vahel põhineb sageli mitte faktidel, vaid isiklikul eelistusel või perekonnalegendidel. Jim Webbi arvamust mööda põlvnevad ligi pooled väidetavad iiri päritolu ameeriklased, eriti protestandid, tegelikult Ulsteri šotlastest (šotlastest, kes elasid Põhja-Iirimaal, mitte Šotimaal).

## Vaata ka

* Iirimaa
* Iiri keel
* Iirikeelne kirjandus
* Iiri mütoloogia
Kuningas Oidipus

"**Kuningas Oidipus**" (vanakreeka keeles "Οἰδίπους Τύραννος" ("Oidipous Tyrannos"), ladina keeles "Oedipus Tyrannus" või "Oedipus Rex") on Ateena näitekirjaniku Sophoklese värsstragöödia, mis esietendus umbes 429 eKr. See on teine Sophoklese kolmest Teeba-ainelisest tragöödiast (Teeba triloogia), kuid on ajalises järgnevuses esimene; sellele järgnevad "Oidipus Kolonoses" ja "Antigone". Sajandite jooksul on seda hakatud pidama üheks parimaist Kreeka tragöödiaist.

## Sisukokkuvõte
Tragöödia süžee põhineb Antiik-Kreeka legendil Teeba kuninga Laiose pojast Oidipusest, kelle isale oli ennustatud, et tema poeg tapab ta ning abiellub tema naisega. Püüdes ennustatut vältida, andis Laios karjasele käsu poeg tappa, karjane aga halastas lapsele ning jättis ta ellu.

Suureks kasvanuna naasis Oidipus kodumaile. Teel juhuslikult Laiosega kohtudes ei tundnud nad teineteist ning neil tekkis tüli, mille tulemusel Oidipus Laiose tappis. Seejärel jõudis ta Teebasse, mis oma surnud kuningat leinas. Ta abiellus kuninganna Iokastega, kes oli tema ema, ning sai ise Teeba kuningaks.

Kui Teebat tabas katk, ütles Delfi oraakel Oidipusele, et Teebas elab Laiose tapja ning kui too välja saadetakse, lõpeb ka katk. Pooleldi juhuse läbi sai Oidipus oma abikaasalt ja emalt teada Laiose surma asjaoludest ning karjaselt oma päritolust. Seepeale torkas ta endal silmad välja ning lahkus maalt. Meeleheites poos Iokaste end üles.

## Teemad
"Kuningas Oidipust" on aastatuhandete vältel kommenteeritud ja tõlgendatud vägagi erinevatest vaatenurkadest. Teose põhiteemade hulka on arvatud saatuse vältimatus, paradoksaalsus ja traagiline iroonia, vaba tahte küsitavus, inimliku ülbuse hukatuslikkus ning teadmiste küündimatus jumaliku kõigeteadmise ees. Samas kuuluvad oluliste motiivide hulka ka eneseohverdus, südametunnistus, tõe ohtlikkus, valitseja vastutus rahva ees ning inimese vastutus ka oma tahtmatute tegude pärast, nägemine ja pimedus.

## Töötlused
"Kuningas Oidipusest" on tehtud mitut laadi töötlusi pea kõigis kunstižanrides. 1679. aastal avaldas John Dryden tragöödia töötluse värssdraamana, mida saatis suur lavaline edu. 1927. aastal lavastas Igor Stravinski sellest ooper-oratooriumi "Oedipus rex", 1936. aastal esietendus George Enescu ooper "Œdipe" ning 1990 P. D. Q. Bachi vesterniteemaline satiiriline oratoorium "Oedipus Tex". Esimene filmiversioon sündis 1957 (režissöör Tyrone Guthrie, peaosas Douglas Campbell), teise tegi Philip Saville (Oidipust mängis Christopher Plummer). 1967. aastal lavastas tugevalt moderniseeritud filmi Pier Paolo Pasolini.

Eesti keeles ilmus "Kuningas  Oidipus" 1964. aastal Ain Kaalepi ja Üloi tõlkes, 2006. aasta väljaande on kommenteerinud Anne Lill. Sellest inspireeritud teoste hulka kuuluvad eesti kirjanduses näiteks Mart Kivastiku "Kuningas Oidipus" (2004), Mati Undi näidend "Vend Antigone, ema Oidipus" (2006), Arne Merilai romaan "Türann Oidipus" (2009) ning Mats Traadi luulekogu "Oidipus läheb Toompeale" (2010).

## Vaata ka
* Oidipuse kompleks
* Isatapp
* Intsest
Talupoeg

**Talupoeg** on põllumajandustööline, kellele kuulub või kes rendib vaid väikest maatükki.

Tööstusrevolutsiooni eelses agraarühiskonnas moodustasid talupojad tavaliselt suurema osa põllumajanduslikust tööjõust, sõltuvalt kultivatsioonisüsteemist: ilma toidutagavarata pidid nad elama või nälgima, sõltuvalt viimasest saagist. Seepärast olid külakogukondades levinud sotsiaalsed tugivõrgustikud. Eriti karmima kliimaga maades toetas kogukond neid, kelle saak ikaldus või keda tabasid muud laadi õnnetused. Talupoegadel oli sageli vaid üks komplekt rõivaid, paremal juhul kaks. Samuti pidi talupoeg andma oma maaisandale 20% teenistusest. Preestrile või piiskopile pidid nad maksma 10% kümnist. Ka rüütlitel oli õigus ning enamasti ka tava nõuda maksudeks oma osa. Kokkuvõttes jäi talupojale tihti vaid 10–20% nende sissetulekust.

Keskajal oli enamik inimestest talupojad. Globaliseerumise mõjul on agraarühiskonnad Maal järsult vähenenud ning seepärast on kogu maailmas ka aina vähem talupoegi. Eestis kaotati talupoegade seisus koos teiste seisustega 1920. aastal.

Saksamaal oli talupoeg 2. oktoobril 1933 Adolf Hitleri allkirjastatud seaduse järgi vere- ja tõupuhas võõrandamatu pärustalu pidaja. Muud talundite omanikud olid põllumehed ja neile ei laienenud talupoegadele ette nähtud soodustused.

Eesti sõnale *talupoeg* vastab üldjuhul inglise *farmer*. Tööstusrevolutsioonile eelneva ühiskonna talupoega tähistab inglise sõna *peasant*, mis on 15. sajandi laensõna prantsuse keelest: *païsant* (keegi, kes on pärit maalt – prantsuse *pays*).  
## Vaata ka
*Talurahvas
## Viited
Viktor Ignatjev

**Viktor Ignatjev** (1. veebruar 1916 Tallinn – 2. detsember 1994 Tallinn) oli Eesti helilooja ja levimuusik. 

Õppis Eesti Heliloojate Liidu algajate noorte autorite seminaris, lõpetas 1968 Heino Elleri kompositsiooniklassi. Tegutses akordionisti ja trompetistina, on töötanud ka ENSV Riikliku Filharmoonia estraadiansamblis ja Eesti Raadio Estraadiorkestris. On aastast 1969 Eesti Heliloojate Liidu liige. 

Laulukirjutajana oli väga populaarne eeskätt 1970. aastatel, samuti on ta võitnud mitmetel lauluvõistlusel oma laulude eest auhindu. Kirjutas põhiliselt levilaule, kuid ka sümfoonilist muusikat (orkestriavamänge, puhkpillikvintette, keelpillikvartette jm) ja vokaalkammermuusikat (põhiliselt romansid). Kirjutanud instrumentaalset levimuusikat (akordionile, trompetile, saksofonile), kuid kaalukam osa tema loomingust moodustavad lüürilised levilaulud, millest populaarsemad on:

Jüri Kõrgema sõnadele 

* Kes teist tujust ära on
* Nüüd, mil kevad käes

Otto Rootsi sõnadele

* Meri ja maa
* Sõbra õlg
* Üks harilik lugu
* Luigetiik
* Tuhala, minu kodu
* Käed
* Rahutu laul
* Tule tantsima
* Neli sõlme
* Laul laulust
* Minu legend
* Täna sain kuusteist
* Hällilaul
* Kaevu juures
* Ränduri laul
* Otsin päikest
* Ootan sind
* Kingin sulle uue laulu
* Kõik kordub
* Ei või, ei saa
* Su juurde jään ma
* Tuul üle taeva tõttab
* Sina ja viis

Tema laule esitasid tihti Heli Lääts, Uno Loop, Jaak Joala, Helgi Sallo, Heidy Tamme jpt.
Jaan Koha

**Jaan Koha** (17. detsember 1929 Tartu – 15. november 1993 Tallinn) oli eesti helilooja ja muusikapedagoog. 

Ta õppis 1942–1949 Tartu Muusikakoolis klaverit ja paistis juba tollal silma esimeste loomingukatsetustega. 1949–1954 õppis Tallinna Riiklikus Konservatooriumis kompositsiooni, algul Mart Saare, hiljem Heino Elleri klassis. Selle kõrvalt töötas Eesti Raadios toonmeistrina. Konservatooriumi diplomitöö oli sümfooniline muistend Fr. R. Kreutzwaldi ainetel.

Pärast konservatooriumi lõpetamist suunati ta Tartu Muusikakooli teoreetiliste ainete õpetajaks, kus töötas 1958. aastani. 1958–1966 töötas taas Tallinnas Eesti Raadios, kuni valiti Heliloojate Liidu vastutavaks sekretäriks. 1979. aastast oli Jaan Koha ka Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõud ja 1980. aastast kuni surmani kateedrijuhataja.

## Looming
Kirjutas põhiliselt vokaal- ja koorimuusikat, kuid ka klaveri- ja sümfoonilist muusikat. Mitmed tema loomingupärandi suurvormid lähtuvad eesti kirjanduspärandist või -luulest. Kolme sümfoonia, kahe klaverikontserdi, paljude üheosaliste orkestriteoste ja instrumentaalpalade kõrval said populaarseks ka tema lastelaulud: “Buratino laul”, “Aatomiku laul”, “Enteltentel”, “Pardi laul”, “Sünnipäeva laul” jt.

## Viited
Heljo Sepp

**Heljo Sepp** (15. oktoober 1922 Valga – 27. november 2015) oli eesti pianist, muusikapedagoog ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia emeriitprofessor. 

Heljo Sepp õppis klaverit esmalt Heino Elleri abikaasa Anna Elleri juures, seejärel Londoni Kuninglikus Muusikaakadeemias, Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Bruno Luki klaveriklassis ja Moskva Riiklikus Konservatooriumis Heinrich Neuhausi juhendamisel. Heljo Sepp õppis ka kompositsiooni Heino Elleri kompositsiooniklassis.

Heljo Sepp esines tihti koos viiuldaja Vladimir Alumäega.

1938. aastal osales ta Heino Elleri soovitusel Londoni rahvusvahelisel noorte pianistide konkursil ning võitis 11. mail 1938 Briti Muusikanõukogu muusikaauhinna ja kolmeaastase stipendiumi (250 naelsterlingit aastas) õpinguteks Londoni Kuninglikus Muusikaakadeemias, mis andis talle võimaluse end täiendada maineka pianisti Vivian Langrishi käe all, kuid sõja tõttu jäid õpingud pooleli.

Heino Elleri tsükli "Viis pala keelpilliorkestrile" (1953) viimase pala klaveriredaktsiooni pealkirja "Kodumaine viis" autor on Heljo Sepp.

Õppejõuna töötas Tallinna Riiklikus Konservatooriumis aastast 1952 ning oli Eesti Heliloojate Liidu liige aastast 1962.

Heljo Sepal oli üle poolesaja õpilase, nende hulgas tuntumad Peep Lassmann, Mart Humal, Helju Tauk, Marje Lohuaru, Nina Maiorova jt.

Heljo Sepp oli läbi aegade eesti üks populaarsemaid ja armastatumaid kontsertpianiste, kes on erilise rõhu oma repertuaaris pannud Heino Elleri klaveriloomingu propageerimisele. 

## Tunnustus

* 1957 Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1998 Heino Elleri nimeline muusikapreemia
* 2004 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (pikaajalise loomingulise ja pedagoogilise tegevuse eest)

## Isiklikku
Heljo Sepp oli tuntud eesti muusikapublitsisti ja helilooja Valter Ojakääru abikaasa. Nende poeg oli raadioajakirjanik Jaak Ojakäär.

## Kirjandus
* "Heino Elleri klaverilooming", Eesti Riiklik Kirjastus 1958
* "Heino Eller sõnas ja pildis", Eesti Raamat 1967

## Biograafiad ja intervjuud
* Tuisk, O. Heljo Sepa kunstnikutee // Nõukogude Naine, 1957, nr 6, lk 10-11
* Loo, A. Heljo Sepp // Sirp ja Vasar, 7. märts 1958
* Põldmäe, Mare. Heljo Sepp, Londoni Kuningliku Muusikaakadeemia liige. // Kultuurileht, 15. märts 1996, lk 15
* Saar, E. Mööda ajavikerkaart [Heljo Sepast] // Kommunist, 1975, nr.164
* Keskpalu, Helju. Pianist Heljo Sepp käis oma töötoaga Valga Muusikakoolis // Valgamaalane, 14. mai 1998
* Intervjuu ajakirjas Teater. Muusika. Kino, detsember 2002

## Välislingid

*Pianist Heljo Sepa duubelplaat ja plaadi esitluskontsert 15.11.2010
*Klassikaraadio intervjuu Heljo Sepaga 2007
*Eesti Raadio intervjuu Heljo Sepaga 1982
Mariam Kaïdama Sidibé Cissé

**Mariam Kaïdama Sidibé Cissé** (sündinud 4. jaanuaril 1948 Tombouctous - 6. november 2021) on Mali poliitik.

Ta oli 3. aprillist 2011 kuni 22. märtsini 2012 Mali peaminister.

Ta oli Mali esimene naispeaminister.

Varem oli ta muu hulgas põllumajandus-, keskkonna- ja maaeluminister ning presidendi nõunik.
Parun

**Parun** (ladina keeles *baro*) on Euroopa aadlitiitel, mis jääb feodaalses hierarhias krahvide ja rüütlite vahele. Paruni naissoost vaste on *paruness*, paruni maavaldust nimetatakse *parunkonnaks*.

Sõna *parun* tuleneb vanaprantsuse sõnast *baron*, mille aluseks on vanaülemsaksa ja ladina *(liber) baro* '(vaba) mees' või '(vaba) sõdalane'. Inglise keeles sulandus sellega vanainglise *beorn* 'aadlimees'.

Algselt kuulusid parunid väikefeodaalide hulka, kes polnud küll kuninga asevalitsejad nagu krahvid, kuid võisid olla üpriski võimsad.

Inglismaal juurutas parunitiitli William Vallutaja, tõstmaks esile mehi, kes olid talle truudust vandunud. Enne seda oli Inglismaal anglosaksi kuningriikides kuninga kaaslaste tiitliks *earl* 'krahv' ning Šotimaal *thane* 'taan'. Samas eristati juba sadakond aastat hiljem suuri ja väikesi paruneid. Suurtele parunitele saadeti eraldi kutsed kuninga nõukokku (millest ajapikku arenes Suurbritannia parlamendi ülemkoda), väikestele läkitati aga üks üldine kutse šerifite kaudu. Hiljem võis valitseja luua parunitiitleid kahel viisil: kedagi parlamenti määrates või patendikirjaga. Tänapäeval ei ole parunitiitel enam otseselt maaomandiga seotud. Suurbritannias on parunil õigus kanda krooni, millel on kuus hõbekuuli, mida nimetatakse pärliteks (ent mitte kunagi päris pärlid).

Revolutsioonieelsel Prantsusmaal võisid aadlikest maaomanikud end paruniteks tituleerida, kuid mitteaadlikud said olla ainult "parunkonna isandad" (*seigneur de la baronnie*). Parunkondi võis vabalt müüa kuni feodalismi kaotamiseni 1789. aastal. Paljud aadlikud kasutasid parunitiitlit asendustiitlina tegeliku tiitlikandja perekonnaliikmete jaoks.

Saksamaal vastas parunitiitlile vabahärra (*Freiherr*). 

## Eestis

Venemaa keisririigis seati parunitiitel sisse alles 18. sajandil, mil ka Balti kubermangude aadlisuguvõsade esindajad said õiguse ennast paruniks tituleerida. Keiser Aleksander II ajal anti rida parunitiitleid ka neile aadlikele, kel neid varem polnud. Seetõttu kasutasid parunitiitlit sageli ka suguvõsad, kes tegelikult kandsid varem vabahärra (*Freiherr*) tiitlit.

Erinevalt vabahärratiitlist tarvitati parunitiitlit ilma partiklita *von* (mõningate eranditega).

Kuna Eesti alamaadli seas oli rohkelt just parunitiitli kandjaid, on eesti keeles levinud tava kõnelda "parunitest" ka saksa(keelse) aadli üldnimetusena.
Timbuktu

**Timbuktu** on linn Malis, Timbuktu piirkonna keskus.

Linn asub Nigeri jõe ääres Sahara kõrbe lõunaosas.

Timbuktu rajati 11.–12. sajandil. See on ajalooliselt Põhja-Aafrika tähtsamaid kaubalinnu ja kultuurikeskusi. Linnas asub Sankoré ülikool.

Timbuktu kuulub alates 1988. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Aastal 2009 elas linnas 54 453 inimest.
Hans Kink

**Hans Kink** VR II/3 (25. detsember 1894 Puhu talu, Sürgavere vald, Suure-Jaani kihelkond, Viljandimaa – 16. november 1968 Paide) oli Eesti endine sõjaväelane (nooremseersant).

Ta lõpetas Suure-Jaani kihelkonnakooli 1910. aastal.

Ta võttis osa Esimesest maailmasõjast Riia rindel ning sai 1916. aastal lahingus põrutada. Teenis 2. Eesti Polgus aastatel 1917–1918.

Ta võttis osa Vabadussõjast ja teenis 3. jalaväepolgus. 

1940. aastal ülendati ta nooremseersandiks.

Ta vangistati 1945. aastal ning saadeti 1946. aastal Siberi vangilaagritesse. 1953. aastal tuli ta Siberist tagasi ning elas kuni 1968. aastani Kabalas.

## Liikmesus
*VRVÜ Viljandi osakond
*Kaitseliidu Sakalamaa Maleva Pilistvere malevkond
*1925–1944 Kabala Vabatahtlik Tuletõrje Ühing 
*1936–1944 Kabala-Kurla Piimaühingu juhatuse liige 

## Tunnustus
*1920 Vabadusristi II liigi 3. järk (vapruse eest 17. aprillil 1919 Egle kõrtsi juures toimunud lahingus) 
*10 000 marka ja tasuta maa normaaltalu suuruses (hilisem Saeveski talu Kabala vallas)
*Eesti Vabadussõja mälestusmärk
*Läti iseseisvuse 10. aastapäeva mälestusmedal

## Isiklikku
Tema isa oli Vene erusoldat.

Ta suri Paide haiglas südamepuudulikkuse ja kopsuskleroosi tõttu. Maetud Pilistvere kalmistule. 

Tal oli tütar Elvi (1925–1990). Tütrepoeg Ants elab Saeveski talus.

## Viited

## Välislingid
*Suure-Jaani kihelkond ja Vabaduse Risti vennad
Karl Friedrich Paul

**Karl Friedrich Paul** (10. juuli/22. juuli 1801 Tartu – 6. märts/18. märts 1874 Tartu) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis Tartus kreiskoolis ja gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1819–1822. Ta ordineeriti 10. veebruaril/22. veebruaril 1824 õpetajaks. 

Ta oli aastatel 1824–1835 (introdutseeriti 2. märtsil/14. märtsil 1824) Saarde Katariina koguduse õpetaja. Aastatel 1836–1868 (introdutseeriti 21. juunil/4. juulil 1836) oli ta Audru Püha Risti koguduse õpetaja. Aastatel 1840–1858 oli ta Pärnu praostkonna vaimulik koolirevident. Jäi 4. juulil/16. juulil 1868 emerituuri, emerituuris olles elas Tartus.

## Viited
Kuku: Mina jään ellu

**"Kuku: Mina jään ellu"** on Eesti 2010. aasta dokumentaalfilm, mille autorid on Andres Maimik ja Kaidi Kaasik. Film räägib näitleja Arvo Kukumäest. 

## Välislingid
* Raul Ranne "Väga karm film ehk jälgige Kukumäe nägu". Eesti Ekspress, Areen, 19. veebruar 2011
* Andrus Kivirähk "Arvustus: Homsest kinodes: Kukumägi ja tema salalik deemon". Eesti Päevaleht, 22. veebruar 2011
* Tiit Tuumalu "Arvo Kukumäe sõit ameerika mägedel". Postimees, 22. veebruar 2011
* Urmas Vahe "Arvo Kukumägi: filmiga on siin vähe pistmist. See on elu ise.". Õhtuleht, 23. veebruar 2011
* Tarmo Teder "Kuku mammuti seljas ja pudelipõhjas ". Sirp, 11. märts 2011
* Kristiina Davidjants "Arvo Kukumägi: Kes ei upu, see jääb ellu". Maaleht, 13. märts 2011
Vaike Paduri

**Vaike Paduri** (19. august 1911 Taheva vald – 30. juuli 1995) oli eesti võimleja, iluuisutaja ja treener. 

Vaike Paduri sündis Valgamaal Taheva vallas. Ta lõpetas 1930. aastal Tallinna Õpetajate Seminari, 1933. aastal kodumajanduskooli ja 1954. aastal Leningradis Lesgafti-nimelise kehakultuuriinstituudi. 

Iluuisutamistreeninguid alustas 15-aastaselt Tallinna Kalevis Eduard Hiiopi juhendamisel, võimlemist ja rahvatantsu harjutas Ernst Idla ja Anna Raudkatsi rühmades.

## Saavutused sportlasena
Ta tuli iluuisutamises üksiksõidus NSV Liidu meistriks (1945) ning võitis 8 korral üksik- ja paarissõidus ning jäätantsus hõbemedali; tuli üksiksõidus 14 korda ning paarissõidus mitu korda Eesti meistriks. Sellega oli ta üldse esimene Eesti naissportlane, kes tulnud Nõukogude Liidu meistriks. Teine maailmasõda veel käis, kui ta tuli 1945. aasta veebruaris Gorkis Nõukogude Liidu meistriks naiste üksiksõidus. 

## Töö treenerina
Ta töötas aastatel 1936–1940 Eesti Võimlejate Liidus, 1945–1968 iluvõimlemis- ja iluuisutamistreenerina Tallinna koolides ja Dünamos. 

Paljude arvates on Eesti iluuisutamine sellisena tänapäeval olemas vaid tänu Vaike Padurile. Vaike Paduri üks tuntumaid õpilasi on Tiiu Valgemäe (neiuna Tomson), kelle käe alt omakorda on võrsunud mitu tuntud uisutajat. Tema õpilaste hulgas oli Juhan Zimmermann.

Vaike Paduri suri 30. juulil 1995 ning on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
* 1967 Eesti NSV teeneline treener

## Välislingid
*
Liborius Gustav Wilhelm Krüger

**Liborius Gustav Wilhelm Krüger** (31. oktoober / 12. november 1825 Riia Liivimaa kubermang Venemaa keisririik – 22. veebruar / 5. märts 1892 Viljandi Liivimaa kubermang Venemaa keisririik) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1839–1845 Riia Kubermangugümnaasiumis. Aastatel 1845–1850 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Aastatel 1852–1853 oli ta koduõpetaja Ruhja koguduse õpetaja Richard Bergmanni  (1805–1878) juures, olles samal ajal ka prooviaastal. Ordineeriti 23. mail / 4. juunil 1854 Riias õpetajaks.

Ta oli aastatel 1854–1861 (introdutseeriti 27. juunil / 9. juulil 1854) Pärnu Nikolai koguduse abiõpetaja. 1858. aastal hakkas (introdutseeriti ametisse 20. aprillil / 2. mail 1858) pidama samas ka lätikeelseid jumalateenistusi. 

Aastatel 1861–1892 oli ta (introdutseeriti 9.aprillil / 21. aprillil 1861) Viljandi Jaani koguduse õpetaja. Lisaks sellele oli ta õpetaja Gustav Max Schmidti Eragümnaasiumis. Aastatel 1876–1883 oli ta veel Viljandi praostkonna praost.

## Isiklikku
Tema poeg Leopold Liborius Johann Krüger  (1863–1945) oli pastor Cesvaines, Vecpiebalgas ja Valmiera-Veides kihelkonnakogudustes, hiljem tegutses Danzigis, Potsdamis ja Neuruppinis (Brandenburgi liidumaal).

## Tunnustus
*1892 – kullatud rinnarist

## Viited
Sinod

**Sinod** selle sõna ajaloolises tähenduses on kirikukogu, mis koguneb tavaliselt arutama kiriku doktriini või juhtimise küsimusi. Tänapäeval tähendab *sinod* ka mõne kiriku juhtorganit sõltumata sellest, kas see parasjagu istungit peab või mitte. Vahel viidatakse selle sõnaga ka kirikule, mida juhib sinod.

Sõna pärineb kreeka keelest: *σύνοδος* tähendab 'kogunemist', millele vastab ladina *concilium* ('nõukogu'). Algselt oli sinod piiskoppide kogunemine, selles tähenduses kasutatakse sõna katoliku ja õigeusu kirikutes tänini.

Mõnikord nimetatakse sinodiks oikumeenilist kirikukogu. Samuti tähistab see sõna mõne autokefaalse idakiriku piiskoppide kogu. Ka patriarhaalsete õigeusu kirikute igapäevane valitsemine on antud sinodi hoolde. Püha Sinod on Vene Õigeusu Kiriku kõrgeim juhtorgan kirikukogude vahel. Niinimetatud sinodaalsel perioodil (1721–1917), mil Vene Õigeusu Kirikus ei olnud patriarhi ja kirikukogusid kokku ei kutsutud, oli Pühim Valitsev Sinod Vene Õigeusu Kiriku alaline kõrgeim juhtorgan. Gruusia Apostlikku Autokefaalset Õigeusu Kirikut juhib Püha Sinod, mille pea on katoolikos-patriarh Ilia II.

Eesti Evangeelses Luterlikus Kirikus on sinod praostkonna esinduskogu. Iga praostkonna sinod valib ametisse praosti ja abipraosti, kelle kinnitab ametisse konsistoorium. Sinod valib ka praostkonna kolm esindajat kirikukogule. Sinodi võimuses on seada kogudustele koormisi. Selle otsused on kohustuslikud tervele praostkonnale, tema kogudustele ja ametiisikutele. Sinodi otsuse täitmise võib konsistoorium peatada, kuid mitte tühistada; kui sinod jääb oma otsuse juurde, võib konsistoorium suunata selle lõplikuks otsustamiseks kirikukogule. Igast kogudusest valib sinodi saadikud koguduse nõukogu.

## Välislingid
* Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku põhikiri (ptk 5.5 "Praostkonna sinod")
* Kiriku organisatsiooniline skeem EELK Rakvere Kolmainu koguduse kodulehel
Agen

**Agen** on linn Edela-Prantsusmaal Nouvelle-Aquitaine'i piirkonnas, Lot-et-Garonne'i departemangu keskus.
Asub Garonne'i jõe ääres.

Linnas asub kaksiklööviga ja omapärase arhitektuuriga Ageni katedraal, mille vanimad osad pärinevad 12. sajandist.

## Sõpruslinnad
* Tuapse, Venemaa (1976)
* Dinslaken, Saksamaa (1975)
* Llanelli, Suurbritannia (1989)
* Toledo, Hispaania (1973)
* Nishinomiya, Jaapan (1992)
* Corpus Christi, Ameerika Ühendriigid (1996)

## Viited

## Välislingid

*Ageni koduleht
Poleerimine

**Poleerimine** on protsess, millega parandatakse poleeritava objekti pinnakvaliteeti eemaldades selle pinnalt õhuke kiht materjali.

Poleerimisrežiimi mõjutavad tegurid on poleerpadja valik, poleerpasta valik ning masina pöörlemiskiirus.
Ülendi ohvripärn

**Ülendi ohvripärn** (ka **Ülendi niinepuu**, **Ülendi lõhmus**, **Ülendi Pühapärn**, **Ülendi äbajumal** ~ **ebajumal**) on püha puu Ülendi külas Hiiumaal.

Võeti looduse üksikobjektina looduskaitse alla 1959. aastal. Kuna Ülendi oli 1977–1997 liidetud Kiduspe külaga, oli varasemates allikates puu asukohaks märgitud ka Kiduspe.

1989. aastal puu põles. Ave Alavainu kirjutas sellest luuletuse "Ohvripuu põlemine". Kuigi enamik puust hävis, elas pärn tulekahju üle.

1999. aastal mõõtis Hendrik Relve puu kõrguseks 4,5 m ja rinnasmõõduks 590 cm.

## Kohapärimus
Põlengu eel on pandud ande pärna õõnsusse.

1939. aastal Kõpu küla elaniku Gustav Lauri jutustatud lugu kirjeldab puule viidud ande ja talle omistatud ravivaid võimeid: "Ülendi külas Kõpu kabeli ligidal on vana pärn. Rahvas üiab teda "Ülendi äbajumalaks". Selle pärna okste külges oli enne alati kõiksugu paelu ja lipsusi. Minu ema, kes oli sündinud 1860. a., mäletas veel, et suvistepühadel ja jaanipäeval viidud pärnale ohvriande. Siis ta ilustatud veel tupsude ja lipsudega ära. Kellel paised olnd, see pigistand sene paelaga, mis seal külges oli, siis kadusid paised kohe ära. Ta koor on kangesti pahkline; need olla inimeste ädad, mis jumal oma külge on võtnd. Ükskord Ülendi Toomal olnd tagumiku peal suur paise ja see põle kudagi paranend. See olnd üks nelipühi esimese püha omigu, kui Toomas viind ohvri pärnale. Sellesama pääva paise läind lõhki ja akand paranema. See lugu juhtus umbes 60–70 a. eest."

1940. aastal samuti Kõpu külas elanud Paavel Pihelilt kogutud lugu vahendab sarnaseid Ülendi pärnaga seotud uskumusi: "Vanasti seda puud on peetud pühaks ja on toodud talle ohvreid. Ohvriandideks on olnud värvilised lindid ja paelad, isegi raha, mis on paigutatud puutüves leiduvaisse aukudesse ja konarusisse ja mis on näha sääl praegugi veel. Puu tüvi on kaetud üleni seesuguste pahkadega. On räägitud, et need olevat inimeste patud ja paised, mis pärn kui jumal on võtnud inimestelt enda kanda (rääkinud Ligude Maret, kes suri 20 a. tagasi 84 a. vanuses). Veel umbes a. 40–50 tagasi on olnud Ülendi Toomal kuri pais, mis kuidagi ei tahtnud paraneda. Viimases hädas viinud Toomas pärnale ohvri, ja kohe samal päeval lõhkenud pais ja hakanud paranema."

## Pildid

Image:Ülendi_ohvripärn_6.jpg|Ülendi ohvripärna vana osa 2023. aastal
Pilt:Ülendi ohvripärn 3.jpg|Ülendi ohvripärn
Pilt:Ülendi ohvripärn.jpg|Ülendi ohvripärn
Pilt:Ülendi ohvripärn 2.jpg|Ülendi ohvripärn


## Vaata ka
* Kaitstavad looduse üksikobjektid Hiiumaal

## Viited

## Kirjandus
* Marju Kõivupuu. 101 pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 66–67.

## Välislingid
* 
* Ülendi küla. Kõrgessaare valla koduleht
Kiigeoru hiiesalu

**Kiigeoru hiiesalu** (ka *Koke Kiigeoru hiiesalu*) on looduslik pühapaik Võnnu kihelkonna Koke külas, kus asub lisaks kümme künnapuud, mida on peetud hiie- ja ohvripuudeks, ohvriallikas (Kiigeoru hiiesalu ohvriallikas) ja ohvrikivi (Kiigeoru hiiesalu ohvrikivi).

## Viited

## Kirjandus
* Marju Kõivupuu. 101 pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 138.

## Välislingid
* 
* Koke Kiigeoru hiiesalu Hiite Maja SA andmekogus. 
* 
* 
*
Euroopa äriühing

**Euroopa äriühing** (lühend **SE**, ladina keeles **Societas Europaea**) on aktsiaseltsi vorm Euroopa Liidu õiguses, mis on loodud rahvusvaheliste, mitmes Euroopa Liidu liikmesriigis tegutsevate ettevõtete tarbeks.

Euroopa äriühingute regulatsioon on esitatud Euroopa Liidu Nõukogu määruses 2157/2001/EÜ Euroopa äriühingu põhikirja kohta.

2011. aasta aprilli alguses oli Eesti äriregistrisse kantud viis Euroopa äriühingut, millest üks tegutses töötleva tööstuse ning neli finants- ja kindlustustegevuse valdkonnas.

Euroopa äriühinguna on Eestis registreeritud elukindlustusseltsid Mandatum Life Insurance Baltic SE, Swedbank Life Insurance SE ja Compensa Life Vienna Insurance Group SE.

## Vaata ka
* Euroopa ühistu
* Aktsiaselts

## Viited
SE

**SE** või Se või se on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Euroopa äriühing (ladina: Societas Europaea)
*Setu murre
*Setumaa
*seleen, keemiline element
*Rootsi Tippdomeen
*...