open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tõnu Timm

**Tõnu Timm** (sündinud 17. juunil 1964) on eesti kitarrist, laulja, helilooja, raadio muusikasaadete toimetaja, etnomuusika kollektsionäär. Tema hüüdnimi on Tõun.

## Muusikaga seotud tegevus
Ta on mänginud ja laulnud ansamblites Beergrass (1986–1990), Jäääär (alates 1991), Bonzo ja Tõun (2004–2011), Koos Peep Pihlaku ja Teet Vellinguga moodustati 2018. aastal ansambel Graniidi 17. Duo Jaanus Nõgisto ja Tõnu Timm (alates 2013). Koostöös Nõgistoga on ilmunud albumid "Eesti Kuningriik" (2013) ja "Tulevikupärimused" (2015). Duo annab tänini kontserte. Tõnu Timm esineb ka koos Mikk Tammepõllu, Ilona Aasvere (Folkmill) ja Katrin Mandeliga (esinejanimega Kate), Stanislav "Stas" Bulganiniga, samuti sooloartistina.  2019 kevadel andis Tõnu Timm välja esimese sooloalbumi "Tõun", aastal 2024 ilmus teine sooloalbum "Portselanist koerad". 2024 sügisel loodud Tõnu Timm Trio, kuhu kuuluvad ka Teet Velling ja  Argo Toomel, esitavad Tõnu omaloomingut.

2025 ilmus Tõnu Timmi kolmas sooloalalbum "Impossible Bottle". Tegemist on instrumentaalalbumiga.

### Pillid ja partnerid
Multiinstrumentalistina tuntakse Tõnu Timmi peaasjalikult pedal steel kitarri, Weissenborni kitarri ja havaikitarri mängija. Lisaks mängib Tõnu Timm ka mandoliini ja viiekeelset banjot. Stuudiomuusikuna on ta mänginud slide kitarri ja steel kitarri paljude Eesti muusikute ja muusikakollektiivide plaatidel (Ultima Thule, Tõnis Mägi, Ivo Linna, Bonzo, Jaak Tuksam, Liisi Koikson, Silvi Vrait, Kukerpillid, Curly Strings ("Kauges külas"), Justament, Airi Allvee, Popidiot, Kollane Allveelaev G, Nine Lives,The Sun, Revolver, Mürr, Ühpäevikud, The Tritones, Revals, Tarvo Valm Band, Kaisa Ling Thing, Ülari Kirsipuu, Wildcard jt). Soleerinud külalisena Taani rokkansamblis Seagulls. Samuti mängis ta havaikitarri filmi "Röövlirahnu Martin" (2005) taustamuusikas, kitarri 2017. aastal linastunud Andres Puustusmaa filmis "Rohelised kassid". Kirjutas muusika Valge Daami vabaõhulavastusele „Viirastus”(2021). Mängis pedal steel kitarri joonisfilmi "Frikadellid ja pelmeenid" (2023) muusikalises kujundudes. 

**Raadiosaated**

Ta tegi 1990. aastatel Kuku Raadios saadet "Maailmamuusika". 2000–2008 tegi Vikerraadios samalaadset etnomuusikasaadet "Ilmahelid". 

### Akadeemiline tegevus
Ta on pidanud etnomuusikaloenguid Tallinna Ülikoolis. Oli 20 aastat maailmamuusika asjatundjate paneeli World Music Charts of Europe liige.

## Isiklikku
Tema vend on hüdrobioloog Henn Timm.

## Vaata ka
* Bonzo ja Tõun "Diip" (2010),  Jaanus Nõgisto ja Tõnu Timm "Eesti Kuningriik" (2013); Jaanus Nõgisto ja Tõnu Timm "Tulevikupärimused (2015); Graniidi17 "Kõik said tulla" (2020). Sooloalbumid: Tõun CD (2019), Portselanist koerad CD (2024); "Impossible Bottle" (2025)

## Viited
Kelmus

**Kelmus** on varalise kasu saamine tegelikest asjaoludest teadvalt ebaõige ettekujutuse loomise teel. 

Eestis karistatakse kelmuse eest rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega. Kui kelmuse on toime pannud füüsiline isik, kes on varem toime pannud kelmuse, varguse või omastamise, ametiisik või kui kelmus on toime pandud suures ulatuses, grupi või kuritegeliku ühenduse poolt või avalikkuse poole pöördudes, karistatakse kelmi ühe- kuni viieaastase vangistusega. Juriidilist isikut karistatakse kelmuse eest rahalise karistusega. 

Karistusseadustik

## Vaata ka
*Sõrmkübaramäng
*Rahanukk
* Arvutikelmus
* Internetipettus
* Investeerimiskelmus
* Kindlustuskelmus
* Soodustuskelmus
* Ponzi skeem
Aleksander Pürgvee

**Aleksander Pürgvee** (kuni 21. aprillini 1938 **Aleksander Bürger**, 13. oktoober 1908 Tapa – 29. juuni 1942 Norilsk) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant).

Lõpetas Sõjakooli ohvitserideklasside jalaväeklassi 15. augustil 1937.

Hukati. 

## Teenistuskäik
* 2. oktoober 1936 – ülendatud lipnikuks
* 15. august 1937 – üle viidud 1. Jalaväerügementi
* 18. veebruar 1938 – ülendatud nooremleitnandiks

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Karuse lahing

**Karuse lahing** oli 16. veebruaril 1270 Leedu suurvürstiriigi ja Vana-Liivimaa riikide vägede vahel peetud lahing. Lahingus hukkus Liivi ordu maameister Otto von Lutterberg.

Peamine info lahingu kohta pärineb Liivimaa vanemast riimkroonikast.

## Eellugu

Otto von Lutterberg viibis orduvägedega sõjakäigul Zemgales, kui sai teate, et leedulased planeerivad rüüsteretke Liivimaale. Ordumeister suundus kiiresti Riiga ning saatis oma käskjalad Tartusse, Lihulasse ja mujalegi.

Leedu väed suundusid suurvürst Traidenise juhatuse all läbi Läänemaa ning üle jäätunud mere Saaremaale, kus nad kõvasti rüüstasid. Ordumeister oli leedulaste järel liikunud Läänemaale ning tema väega olid ühinenud Tartu piiskop Friedrich ja Saare-Lääne piiskop Hermann I oma vägedega, samuti Taani vasallid Eestimaa hertsogkonnast.

## Lahing

Lahing leidis aset merejääl. Leedulased võitsid lahingu ning sundisid vastased põgenema. Kroonika andmeil hukkus lahingus 1600 leedulast ja 600 liivimaalast. Teiste hulgas hukkus ordumeister ja 52 ordurüütlit. Piiskop Hermann sai vigastada.

Lahingus langenud Otto von Lutteberg maeti tõenäoliselt Karuse kirikusse.

## Viited

## Kirjandus
*Jüri Kivimäe, Karuse Jäälahing anno 1270, Läänemaa Muuseumi toimetised = Proceedings of Läänemaa Museum > Läänemaa Muuseumi toimetised = Proceedings of Läänemaa Museum; XIX 2016
Adolf Orgna

**Adolf Reinhold Vilhelm Orgna** (kuni 21. veebruarini 1936 **Adolf Reinhold Vilhelm Orberg**, 11. detsember 1897 – 1. juuni 1942 Ussollagi vangilaager, Permi oblast) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor).

## Teenistuskäik
* 20. detsember 1921 – ülendatud nooremleitnandiks
* 25. november 1925 – ülendatud leitnandiks
* 19. veebruar 1932 – ülendatud vanemleitnandiks
* 27. november 1939 – nimetatud Muhu väina sadamate kapteniks alates 1. detsembrist 1939
* 16. veebruar 1940 – ülendatud kaptenmajoriks
Tegijamäärus

**Tegijamäärus** ehk **agentadverbiaal** on määruse liik, mis väljendab lauses tegijat tegevuse osalisena:

## Näited
**See moos on *'vanaema** keedetud.''
*''See ei ole **kriitikute poolt** heaks kiidetud.''
*''See on **kõigist*' alatu.*
Vahendimäärus

**Vahendimäärus** ehk **abinõumäärus** ehk **instrumentaaladverbiaal** on määruse liik, mis väljendab vahendit või abinõu. 

## Näiteid
**Poiss sõitis <u>rattaga</u>.*
**Keegi ei saanud seda <u>mõistusega</u> võtta.*
Valdajamäärus

**Valdajamäärus** ehk **habitiivverbiaal** on lauseliige, mis märgib harilikult elusolendit, kelle valdusse või toime-, taju-, vastutus- vms piirkonda miski suundub, sinna kuulub või sealt lähtub.

## Eesti keel

### Valdajamääruse liigid
Valdajamäärust on kolme liiki.
* latiivne valdajamäärus vastab küsimustele *kellele?*, vahel ka *millele?*. Latiivne valdajamäärus on põhiliselt alaleütlevas käändes nimisõna: *Kelner tõi* ***meile*** *kalja. –* ***Kellele*** *tõi kelner kalja?* 
* lokatiivne valdajamäärus vastab küsimustele *kellel?* ~ *millel?*: ***Meil*** *oli kali klaasides. –* ***Kellel*** *oli kali klaasides?*
* separatiivne valdajamäärus vastab küsimustele *kellelt?* *~ millelt?*: *Me saime* ***kelnerilt*** *kalja. –* ***Kellelt*** *said noored kalja?*

### Valdajamääruse vorm
Kui tüüpiliselt on valdajamäärus väliskohakäänetes nimisõna, siis eesti keeles saab kasutada ka kaassõnafraasi, mis koosneb kaassõnast ning kuuluvust väljendavast ja tähendussuhteid täpsustavast nimisõnavormist *kätte, käes, käest, valdusse, valduses, valdusest, käsutusse, käsutusest, hoolde, hooleks, hoole alla, peale, jaoks*.

Nt ***Sinu'' ''käest*** *ei tohi keegi midagi teada saada.*

*Kui palju* ***teie käsutuses*** *alluvaid on?*

*Siin trükitakse* ***pimedate jaoks*** *raamatuid.*

### Valdjamäärus või kohamäärus?
Valdajamäärus on nagu koha- ja ajamääruski lokaliseeriv adverbiaal. Ka valdaja on käsitatav omamoodi kohana, kusjuures mõnikord on valdaja- ja kohamäärus sisuliselt eristamatud. Nt sõnavormide *meil, teil, neil* puhul pole sageli selge, kas nende tähendus on ’meie/teie/nende valduses’ või ’meie/teie/nende juures/kodus/maal’.

Nt ***Meil*** *on uusi ettevõtmisi.*

***Teil*** *on tööpuudus.*

***Meil*** *ei jätku kõigi jaoks ruumi.*

*Miks* ***teil*** *öö läbi tuli põles?*
Tomski oblasti lipp

**Tomski oblasti lipp** on Venemaa haldusüksuse Tomski oblasti lipp.

Ametlikult võeti lipp kasutusele 29. mail 1997.

### Lipu kirjeldus

Tomski oblasti lipuks on ristkülikukujuline valge kangas, mille keskele on paigutatud Tomski oblasti vapp. Lipu teisel küljel olev vapp on peegelpildis.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

Valge ja roheline on traditsioonilised Siberi värvid. Roheline sümboliseerib metsa ja valge lund.

## Vaata ka
* Tomski oblasti vapp

## Välislingid
*Tomski oblasti vapi- ja lipuseadus. (*vene keeles*)
*Riiklik sümboolika: Tomski oblast - Tomsk (*vene keeles*)
Biomeetria

**Biomeetria** (ekslikult *biomeetrika*) ehk **biostatistika** on matemaatiliste meetodite, eriti matemaatilise statistika rakendamine biosüsteemide uurimiseks ning saadud andmete põhjal analüüsimine ja järelduste tegemine. Biomeetria hõlmab ka bioloogiliste objektidega eksperimentide planeerimist, mida eriti kasutatakse meditsiinis ja põllumajanduses.

Esimene biomeetria alane ajakiri *[[Biometrika]]* asutati aastal 1901 Karl Pearsoni poolt.

## Vaata ka
*matemaatiline bioloogia
Tomski oblasti vapp

**Tomski oblasti vapp** on Venemaa haldusüksuse Tomski oblasti vapp.

Ametlikult võeti vapp kasutusele 29. mail 1997. Vapi kavandi autor on Aleksandr Akimov.

### Vapi kirjeldus

Tomski oblastil on kasutusel nii suur kui ka väike vapp.

Tomski oblasti suur vapp on roheline prantsuse kilp proportsioonidega 9:8, millel on kujutatud hõbedast tagajalgadele tõusnud hobust. Hobuse silm ja keel on punased. Kilp on ümbritsetud kuldse tammepärjaga ning selle kohal on kuldne imperaatori kroon. Pärg on seotud kroonist väljuvate rohe-valgete lintidega.

Oblasti väike vapp on samasugune nagu suur vapp, kuid sellel puudub kilpi ümbritsev tammepärg. Kasutusel on ka väike vapp, millel puuduvad nii tammepärg kui ka imperaatori kroon.

### Vapi ajalugu

Esimene Tomski kubermangu vapp võeti kasutusele praktiliselt kohe pärast kubermangu moodustamist 12. märtsil 1804. Viimane muudatus tehti vapile 5. juulil 1878. Pärast Oktoobrirevolutsiooni vappi ametlikult ei kasutatud, kuid mitteametlikult oli kasutusel moonutatud kubermangu vapp. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist tõusid päevakorrale omavalitsuste vapid. Oblasti uue vapi kujundamisel ühendati piirkonna ajalooline vapp ning Siberi vappide traditsioon.

## Vaata ka
* Tomski oblasti lipp

## Välislingid
*Tomski oblasti vapi- ja lipuseadus. (*vene keeles*)
*Riiklik sümboolika: Tomski oblast - Tomsk (*vene keeles*)
Gita Teearu

**Gita Teearu** (11. jaanuar 1934 Sindi – 2. jaanuar 2025) oli eesti graafik.

Ta õppis ERKI-s 1956–1962. Tegutses vabakutselisena Tallinnas. Ta oli Eesti Kunstnike Liidu liige 1973. aastast.

## Looming
Tema teostele on iseloomulik mitmevärvilise sügavtrüki kasutamine. Ta on kujutanud peamiselt romantilisi loodusmotiive.

Esines näitustel alates 1961. aastast, isikunäitusi on olnud ka Soomes, Saksamaal, Austraalias, Ameerika Ühendriikides ja Rootsis.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotoinfosüsteem. Graafik Gita Teearu (1981)
*Eesti Kunsti ja Arhitektuuri Biograafiline Leksikon. Gita Teearu
Kaasnemismäärus

**Kaasnemismäärus** ehk **komitatiivadverbiaal** on määrus, mis väljendab kaasnejat.

**Kalle mängib *'koos Pillega** peitust.''
*''Tiiu käis poodides **ilma sõbrannata*'.*

Täpsemalt näitab kaasnemismäärus
*kellega või millega koos midagi tehakse või ollakse
*olendit, eset või nähtust, kelleta või milleta midagi tehakse või ollakse.

## Eesti keel
Kaasnemismäärusena esinevad käändsõnad kaasaütlevas või ilmaütlevas käändes ja käändsõnad ühes kaassõnadega, mis vastavad küsimustele *kellega? millega? kelleta? milleta?.*
**Vaenlane oli jõudnud nii ligidale, et Kalmar võis ta maha võtta <u>sapöörilabidaga</u>.*
**Esmaspäeva hommikul pidi Reili  <u>ühes emaga</u> mandrile tagasi sõitma.*

Väga sageli esinevad kaasnemismäärusena käändsõnad kaasaütlevas käändes ja märgivad olendit, kelle osavõtul midagi tehakse või kuskil ollakse.

**Jõudsime <u>Veikoga</u> Saarjärvele enne suvepäevade algust.*

Kaasnemismäärus kaasaütlevas käändes võib väljendada ka eset, mida kaasas kantakse, viiakse jne.

**Paar tundi hiljem astus Margus oma suure <u>kotiga</u> autost välja.*

Kaasnemismäärus võib väljendada elusat olendit, eluta eset, samuti abstraktset mõistet.

**Lipniku jaoks elustusid valusad mälestused <u>koos</u> sügisese <u>spliiniga</u>.*

## Viited
Fotolitotroofid

**Fotolitotroofid** on organismid, kes eluks vajaliku energia saavad päikesekiirgusest ja elektronide doonoreiks on neil anorgaanilised ühendid. Fotolitotroofid on fotosünteesivad taimed ja osa bakteritest.

Fotolitotroofid sünteesivad metabolismi käigus lihtsaist ühendeist (näiteks CO2, NH3) orgaanilisi aineid.

## Vaata ka
*Litotroof
*Toitumistüüp
*Kemolitotroofid
*Fotoorganotroofid
Ernst Kollom

**Ernst Kollom** (18. detsember 1908 Võrumaa, Miiaste – 17. oktoober 1974 Tallinn) oli eesti raamatugraafik.

## Elukäik
Ta õppis aastatel 1923–1927 Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumis, 1927–1931 Kõrgemas Kunstikoolis Pallas Nikolai Triigi ateljees maali ja 1943–1945 Moskva Riiklikus Kunstiinstituudis P. Pavlinovi juures puugravüüri.

Kollom tegutses viljaka raamatukunstnikuna, luues iseäranis 1930. aastate teisel poolel silmapaistvaid kaanekujundusi ja illustratsioonisarju, sageli kahevärvilises puugravüüris (Karl Eduard Söödi luulekogu "Kuusirbi õsu", 1937). Kujundas 1930. aastatel raamatusarjade "Nobeli laureaadid", "Põhjamaade romaane" ning "Sõjaromaane ja memuaare" kaaneümbrised ning "Põhjamaade romaane" ja "Sõjaromaane ja memuaare" siseillustratsioonid (puugravüürid). Ta oli sarja "Eesti ajalugu (1935–)" kolmanda köite kaasautor. Tegutses ajakirja Tänapäev kujundajana, hiljem vabagraafikuna.

Vabagraafikas lõi ta peamiselt linnavaateid. Tema kujundusi ja graafikat iseloomustab bauhausilik laad.

## Isiklikku
Ta oli Gita Teearu abikaasa ja laste isa.

## Viited
Solveig Slettahjell

**Solveig Slettahjell** (sündinud 2. aprillil 1971 Bærumis) on norra džässilaulja.

Tema debüütalbum "Slow Motion Orchestra" ilmus 2003. aastal.
Tallinna Kalju Baptistikogudus

**Tallinna Kalju Baptistikogudus** (kunagine **Tallinna I Baptisti Kogudus**) on Eesti vanim baptistikogudus. See rajati 7. mail 1884. Kogudus tegutseb Kalamaja asumis Tallinnas, Kalju ja Soo tänava nurgal (Kalju tänav 1) asuvas 1902. aastal ehitatud paekivist palvelas (Tallinna Kalju baptistikoguduse kirikus).

## Välislingid
*Koguduse veebileht (vaadatud 27.07.2012)
*Tõnu Kallase kirjutatud Kalju koguduse ajaloo ülevaade (vaadatud 27.07.2012)
Viisimäärus

**Viisimäärus** on määrus, mis väljendab tegevuse, seisundi või protsessi toimumise viisi.

## Eesti keel
Viisimäärus vastab küsimustele *kuidas? mis moodi? mil viisil?* 

*Auto sõitis* ***aeglaselt***. 
*Vaatas* ***nagu laps***. 
*Kukkus* ***laginal*** *naerma*.

### Viisimääruse vorm
Viisimääruse ülesannet võib lauses täita:
* viisimäärsõna *kuidas, nii, niimoodi, hoogsalt, hästi, usinasti, valjuhäälselt, tagurpidi, edasi-tagasi, vargsi* jne, mis on tegusõna laiend. Viisimäärsõna võib väljendada ka võrdlust, näiteks *veel kiiremini, kõige kiiremini*. 
:*Ta käis mööda tuba* ***edasi-tagasi***. *Tüdruk laulis* ***valjuhäälselt***. *Kihutasin jalgrattaga kodu poole* ***nobedamini kui kiirrong***.

* viisimäärsõna, mis on omadussõna või määrsõna laiend
:***Suviselt*** *päikeseline ilm meeldis neile*, ***Ülevoolavalt*** *rõõmus käitumine võib häirida.*

* nimisõnafraas, mis märgib võrdlust ja sisaldab võrdlussõna *kui* ja *nagu* 
:*Otsin oma vihikut* ***nagu nõela heinakuhjast***. *Päev otsa on vihma kallanud* ***nagu oavarrest***. 

* kaassõnafraas, mis koosneb nimisõnast ja kaassõnast* järgi, alusel, põhjal, moodi, viisi, sarnaselt, vastavalt* jne
:***Ema sarnaselt*** *on ka minul pähkelpruunid silmad*. *Ma parandan oma tööd* ***kommentaaride põhjal***.

* tegusõna *des*- ja *mata*-vorm 
:*Kõik külalised seisid* ***vaikides***. *Astusin* ***kiirustamata*** *kodu poole*.

### Viisimääruseks käändsõna
Kui lauses on viisimääruseks käändsõna, võib see olla järgmistes käänetes:
* seesütlev
*See töö tuleb ära teha *'kiirkorras**.''

* [[seestütlev]] 
''Ta naeris **südamest**.''

* [[alalütlev]] 
''Maja taga voolas oja **vulinal**.''

* [[kaasaütlev]] 
''Ma lõpetasin oma töö **kiiruga***

* [[ilmaütlev]] 
''Me rääkisime '''hääleta.***

## Kirjandus

* M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993, lk 88-91
Igor Tšudinov

**Igor Tšudinov** (vene keeles Игорь Витальевич Чудинов; sündinud 21. augustil 1961 Frunzes) on vene rahvusest Kõrgõzstani riigitegelane.

Ta oli Kõrgõzstani peaminister 24. detsembrist 2007 kuni 21. oktoobrini 2009. 

Enne peaministriametisse nimetamist oli Tšudinov energeetika- ja tööstusminister.

Tšudinov ei valda kirgiisi keelt.

## Välislingid
* Elulookirjeldus centrasia.ru-s
Asotobakter

**Asotobakter** (*Azotobacter*) on mullas ja vees  vabalt elavate gramnegatiivsete bakterite perekond. 
Perekonnas eristatakse seitse liiki: *A. armeniacus*, *A. beijerinckii*, *A. chroococcum*, *A. nigricans*, *A. paspali*, *A. salinestris*, *A. tropicalis* ja *[[Azotobacter vinelandii|A. vinelandi]]*.

Asotobakterid on oluline, hädavajalik lüli lämmastikuringluses, sest nad on õhulämmastiku sidujad. Sellest tuleb nende nimigi (Άζωτο on kreeka keeles 'lämmastik').  

Esimese asotobakteri *A. chroococcum* avastas 1901 hollandi mikrobioloog ja botaanik Martinus Willem Beijerinck, kes on tuntuks saanud termini "viirus" leiutajana.

Asotobakterid on suhteliselt suured, läbimõõduga 1–2 μm. Tavaliselt on nad ovaalsed, aga neile on omane pleomorfism ehk teisisõnu võivad nad olla mitmesuguse välimusega, kerakujulisest kepikesekujuliseni. Elukeskkonna keemiline koostis võib pleomorfismi esile kutsuda, näiteks peptoon muudab rakud nii-öelda seenekujulisteks. Bakterid võivad paikneda üksikuna, paarikaupa ja ebakorrapäraste kogumitena, vahel ka mitmesuguse pikkusega ahelatena.

Asotobakterid ei moodusta eoseid. Küll aga võivad nad moodustada ümmikuid. Selleks suudavad nad tekitada paksu limakihi. Bakterid on arvukate viburitega ja sellepärast on nad pisut liikumisvõimelised.

Asotobakterid elavad hapnikku sisaldavas neutraalses või kergelt aluselises keskkonnas. Kõige paremini sobib neile pH 7,0–7,5, aga nad on võimelised kasvama ka pH 4,8–8,5 juures.

Asotobakterid kasutavad oma elutegevuseks redoksreaktsioonides vabanevat energiat. Elektronidoonorina kasutavad nad orgaanilisi ühendeid. Süsiniku allikana suudavad nad kasutada süsivesinikke, alkohole ja orgaaniliste hapete sooli. Nad sünteesivad katalaasi ja oksüdaasi. Nende kasvuks on hapnik hädavajalik, aga nad on võimelised kasvama ka hapnikuvaeses keskkonnas.

Asotobakterid muundavad gaasilise õhulämmastiku lahustuvale kujule, mida taimed omastada suudavad, ja seetõttu soodustavad asotobakterid oluliselt taimekasvu (ja läbi taimede jõuab lämmastik biosfääris ka teiste elusorganismideni). Iga grammi tarbitud glükoosi kohta suudavad nad siduda 10 μg õhulämmastikku, aga selleks on vaja piisavalt molübdeeni ioone. Molübdeeni puudumist võib osaliselt korvata vanaadiumi ioonidega. Lämmastiku allikana suudavad nad kasutada nitraate, ammoniaagi ioone ja aminohappeid. Kuid nad suudavad elada ka täiesti lämmastikuvabas keskkonnas, näiteks mannoosi lagundades. Seda nimetatakse miksotroofiaks. Vesinik on pinnases täiesti olemas ja sellepärast pole asotobakteritel ka looduslik miksotroofia välistatud.

Asotobaktereid kasutatakse palju mudelorganismidena, eriti biotehnoloogias. Mõned asotobakterid (*A. vinelandii*) toodavad elutegevuse käigus alginaate. Mõnikord toodavad asotobakterid polühüdroksübutüraate. Asotobaktereid kasutatakse lämmastikväetiste tootmisel.

## Viited
Koaksiaalkaabel

**Koaksiaalkaabel** on kahe kontsentrilise (ühiskeskmese) soonega kaabel, mille sisemist soont ümbritseb dielektrikuga eraldatult väline silindriline soon. Kaabli välissoont isoleerib ja kaitseb välismõjude eest plastist kattekiht.

Sisemiseks sooneks on enamasti üks vasktraat (näiteks läbimõõduga 1&nbsp;mm), painduvatel kaablitel aga mitmest traadist keerutatud kiudjuhe. Väline soon on valmistatud vask- või alumiiniumtraatidest punutisena ja toimib ühtlasi elektromagnetilise varjena. Punutise all on enamikul kaablitel alumiiniumfooliumist elektrostaatiline varje, mis suurendab häirekindlust. Eriti häirekindlatel kaablitel on kaks omavahel isoleeritud varjesoont, vt triaksiaalkaabel.

Koaksiaalkaablit kasutatakse peamiselt televisioonisignaali edastamiseks, kuid seda on kasutatud ka andmeedastuseks 10Base2 ja 10Base5 Etherneti arvutivõrkudes.

Kaabli otsa monteeritakse pistikuna tavaliselt F-konnektor.
## Ajalugu
*1880 – koaksiaalkaabel patenteeriti Inglismaal Oliver Heaviside'i poolt (patent nr 1407).
*1884 – Siemens & Halske patenteerisid koaksiaalkaabli Saksamaal (patent nr 28&nbsp;978, 27. märts 1884).
*1894 – Oliver Lodge demonstreeris Royal Institutionis lainejuhti. Nikola Tesla sai USA patendi *Elektrijuhid* – 6. veebruaril.
*1929 – esimene kaasaegne koaksiaalkaabel patenteeriti Lloyd Espenschiedi ja Herman Affeli poolt AT&T, Bell Telephone Laboratories.
*1936 – toimus esimene telesignaaliedastus läbi koaksiaalkaabli. 1936. aasta suveolümpiamängude ajal Berliinist Leipzigi.
*1936 – ehitati maailma esimene veealune koaksiaalkaabel Austraalias Melbourne'i lähedalt Apollo Bay ja Stanley vahele. 300&nbsp;km pikkune kaabel suutis edastada vaid ühte lairibakanalit ja seitset telefonikanalit.
*1936 – AT&T paigaldas eksperimentaalse telefoni ja televisiooni koaksiaalkaabli New Yorgi ja Philadelphia vahele koos automaatsete võimenditega iga 10 miili tagant. See saadi valmis detsembris, sellega sai edastada juba 240 samaaegset telefonikõnet.
*1936 – Post Office (nüüd BT Group) paigaldas koaksiaalkaabli Londoni ja Birminghami vahele, võimaldades kasutada kuni 40 telefonikanalit.
*1941 – esimene kommertskaabel oli kasutusel USA-s AT&amp;T, Minneapolise (Minnesota osariik) ja Stevens Pointi (Wisconsini osariik) vahel. Kasutusel oli L1-süsteem, mis võimaldas edastada kas ühte telekanalit või 480 telefonikõnet.
*1956 – paigaldati esimene transatlantiline koaksiaalkaabel TAT-1.

## Viited
Tallinna päev

**Tallinna päev** on 15. mail tähistatav tähtpäev, millega mälestatakse Tallinnale Lübecki linnaõiguse andmist 1248. aastal. Sellega võeti Tallinn vastu Euroopa linnade liitu. Esimest korda peeti Tallinna päeva 2002. aastal. Päeva korraldamise peaeesmärk on suurendada tallinlastes oma kodulinna tunnet.

## Traditsioonid

Tallinna päevaks kutsutakse kokku Tallinna Aukodanike Kogu, mille liikmeteks on Tallinna teenetemärgi ja vapimärgi kavalerid.

Pidupäev algab kaitseväe orkestri marsi ehk äratusmänguga vanalinnas. Tavaliselt avatakse Tallinna päev Raekoja platsil, kus avasõnad ütleb Tallinna heerold Jüri Kuuskemaa ning päeva avab Tallinna linnapea. Tallinna vanalinnas leiab aset mitmekesine kultuuriprogramm, kuid väiksemaid üritusi toimub ka mujal linnas.

Tallinna linnavalitsus üritas 2002. aastast juurutada traditsiooni, kus peaminister tuleb ja koputab Lühikeses jalas linnaväravale ja palub all-linna sisselaskmist, misjärel linnapea värava avab. 2005. aastal peaministriks saanud Andrus Ansip selle aga lõpetas. Küll nõustus 2017. aastast peaminister Jüri Ratas väravatseremoonial osalema.

## Ürituste kava
* Tallinna päeva ürituste kava avaldatakse linna üritusteportaalis Huvi.

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Linnavolikogu otsuse eelnõu "Tallinna päeva tähistamine ja Tallinna Aukodanike Kogu asutamine ning kokkukutsumine". 27. veebruar 2002 
* "Tallinna päev" väärtustab ajalugu ja linnakodanikke / Pealinnaleht, 7. märts 2002
*Tallinna päeva veebileht / 14. mai 2021
Tallinna vapimärk

**Tallinna vapimärk** on Tallinna linna autasu, mis antakse füüsilistele isikutele linnapoolse erilise austusavaldusena. Tallinna vapimärgi kavalerid kuuluvad Tallinna Aukodanike Kogusse.

## Ajalugu
Tallinna vapimärki antakse alates 1997. aastast. Selle on kujundanud Priit Herodes.

## Teenetemärgi kirjeldus

Vapimärk koosneb kahest teineteise peale paigutatud käppristist. Alumine rist on sinine, pealmine pikem ja kitsam rist on valge ja selle keskmes asub valge vääriskivi (teemandi asendaja). Risti kohal on Tallinna täisvapp.

Vapimärgi tagaküljele on graveeritud märgi number ja märgi andmise aasta. Märk on valmistatud hõbedast, viimistletud kulla ja kuumemailiga.

## Teenetemärgi andmine
Vapimärk võidakse anda Eesti kodanikele või välismaalastele. Välismaalaste all mõeldakse nii välisriigi kodanikke kui ka kodakondsuseta isikuid. Vapimärgi andmise otsustab linnavolikogu. 
Vapimärgi annab autasustatavale kätte linnapea üldjuhul Tallinna Raekojas.

## Teenetemärgi kandmine
Vapimärgi kandmise õigust tõendab vastav tunnistus, mis kirjutatakse alla linnapea poolt ja antakse kätte koos vapimärgiga. Autasustatute nimed kantakse Tallinna vapimärkide kavaleride raamatusse.

Vapimärki kantakse linnalipu värvides muareesiidist õlalindi küljes vasakul puusal. Meeste õlalindi laius on 105&nbsp;mm ja naiste õlalindi laius on 64&nbsp;mm. Originaalsuuruses vapimärgi asemel võib kanda vapimärgi miniatuuri, rosetti või lindilõiget.

## Tallinna vapimärgi kavalerid

*1997 Neeme Järvi 
*1998 Jaan Kross 
*1999 Eri Klas 
*2000 Veljo Tormis 
*2002 Olev Subbi 
*2003 Dmitri Bruns 
*2004 Heinz Valk 
*2005 Olga Kistler-Ritso 
*2006 Lennart Meri, Mati Hint 
*2007 Ita Ever, Jüri Kuuskemaa, Edgar Savisaar 
*2008 Urmas Ott
*2009 Arnold Rüütel, Jüri Uppin
*2010 Ellen Niit, Eino Baskin 
*2011 Arvo Pärt 
*2012 Toomas Vitsut 
*2013 Lauri Leesi 
*2014 Mati Kaal 
*2015 Kuno Areng, Merike Martinson 
*2016 Harri Lumi, Raimo Pullat 
*2017 Elmo Nüganen, Jaan Tammsalu 
*2018 Tarmo Soomere, Tiina Mägi 
*2019 Boris Dubovik, Aleksei Turovski
*2021 Vaino Väljas  
*2022 Leelo Tungal, Vladimir Zelenski, Lilia Laul-Gontšarenko (Eesti Punase Risti Tallinna seltsi koordinaator) 
*2023 Tõnu Kaljuste 
*2024 Raine Karp 
*2025 Taavet Hinrikus

## Vaata ka
* Tallinna teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna põhimääruse muutmine. Tallinna Linnavolikogu 8. aprilli 1999. a määrus nr 9. Elektrooniline Riigi Teataja
* Tallinna päeval tuleb kokku Aukodanike Kogu. 14.05.2009

## Välislingid
*Vapimärgi kavalerid Tallinna kodulehel
Conrad Aiken

**Conrad Potter Aiken** (5. august 1889 Savannah, Georgia – 17. august 1973 Savannah, Georgia) oli Ameerika Ühendriikide luuletaja. Ta loomingule on omased intensiivsed vaimsed otsingud. Kirjutanud ka lühiproosat ja kriitikat.

## Tunnustus
*1941 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia tegevliikmeks
Nimelised reaktsioonid

**Nimelised reaktsioonid** keemias on need reaktsioonid, mis on saanud tuntuks selle esmakirjeldaja(te) nime järgi. Eri keeltes võib nimetamisel esineda variatsioone. 

*Baeyeri-Villigeri oksüdatsioon
*Claiseni kondensatsioon
*Dielsi-Alderi reaktsioon
*Friedeli–Craftsi alküülimine
*Friedeli–Craftsi atsüülimine
*Friedeli-Craftsi reaktsioon
*Grignardi reaktsioon
*Mitsunobu reaktsioon
*Sommelet' reaktsioon
*Suzuki reaktsioon
*Ugi reaktsioon
*Vilsmeieri-Haacki reaktsioon
*Ziegleri-Natta polümerisatsioon

## Vaata ka

*Keemiline reaktsioon
*Orgaaniline reaktsioon
Harry Ottmaa

**Harry Ferdinand Ottmaa** (kuni 30. maini 1936 **Harry Ferdinand Otmann**, 31. oktoober 1899 Pärnu – 14. aprill 1942 Sverdlovsk (hukati)) oli Eesti sõjaväelane (major).

## Teenistuskäik
* 3. august 1919 – lõpetas Sõjakooli I kursuse, ülendatud lipnikuks, määratud 9. Jalaväepolku
* 26. november 1924 – teenis 6. Jalaväerügemendis, ülendatud leitnandiks
* 18. veebruar 1931 – ülendatud kapteniks
* 16. juuni 1934 – üle viidud 1. Jalaväerügementi
* 16. veebruar 1940 – teenis Oru lossi garnisonis, ülendatud majoriks

Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941. Hukati 14. aprill 1942 Sverdlovskis Venemaal.

## Välislingid
*Harry Ottmaa ohvitseride andmekogus
Enn Urbalu

**Enn Urbalu** (kuni 30. aprillini 1936 **Ernst Uulberg**; 15. juuni 1895 – 1. oktoober 1941 Solikamsk) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1939).

## Teenistuskäik
* 18. veebruar 1931 – teenis Varustusvalitsuses, ülendatud majoriks
* 1. mai 1936 – määratud Oru lossi komandandiks
* 17. veebruar 1939 – teenis Sõjavägede Staabi IV osakonnas, ülendatud kolonelleitnandiks

## Tunnustus
* 15. veebruar 1938 – Kotkaristi IV klassi teenetemärk
Alfred Ruben

**Alfred Eberhard Ruben** (4. november 1899 Tudulinna, Virumaa – 30. oktoober 1943 Taišet) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

## Teenistuskäik
* 29. august 1925 – ülendatud nooremleitnandiks
* 27. november 1929 – teenis 1. Jalaväerügemendis, ülendatud leitnandiks
* 19. veebruar 1937 – ülendatud kapteniks

## Tunnustus
*Kotkaristi V klassi teenetemärk, 1938
Hans Jaanhold

**Hans Elmar Jaanhold** (20. veebruar 1909 Olustvere vald, Viljandimaa – 10. august 1941 Hagudi) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

## Teenistuskäik
* 26. august 1931 – ülendatud nooremleitnandiks
* 28. jaanuar 1935 – lähetatud ohvitseride ratsaväekursustele
* 12. november 1935 – lõpetas ohvitseride ratsaväekursused
* 18. veebruar 1936 – teenis 1. Jalaväerügemendis, ülendatud leitnandiks
* 8. juuni 1936 – üle viidud jalaväest ratsaväkke

## Tunnustus
* 15. veebruar 1938 – Kotkaristi V klassi teenetemärk

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
Pensilvaania vaher

**Pensilvaania vaher** (*Acer pensylvanicum*) on puuliik seebipuuliste sugukonna vahtra perekonnast. 

## Morfoloogia

Tüve kõrgus on kuni 10 m. 

Puukoor on iseloomulik hallikaspruun kontrastsete püstiste, pisut looklevate valgete vöötidega. 

Lehed on kuni 15 cm pikkused piklikud, kolme teravtipulise hõlmaga, leheserv on saagjas. Lehe pealispind on sügavroheline, kurruline, tugevate roodudega, alapool veidi roostevärvi karvadega. 

Silmatorkamatud rohelised õied on rippuvates kobarates. Õitseb kevadel.

Vili on kuni 2,5 cm pikkuste tiivakestega kaksiktiibvili.

## Levik
Pensilvaania vahtra levila on Põhja-Ameerika idaosa. 

## Elupaik
Kasvab niisketes metsades. 

## Ökoloogia

Ta on putuktolmleja.

Tema koor on põtrade lemmikroog.

## Kultiveerimine
Palju kasutatakse kultivari 'Erythrocladum', millel on erkpunased võrsed ja pungad.

## Viited
Hõbevaher

**Hõbevaher** (*Acer saccharinum*) on seebipuuliste sugukonda vahtra perekonda kuuluv puuliik.

## Morfoloogia

Hõbevaher kasvab 15–25, erandjuhtudel kuni 35 m kõrgeks. Juba 10 aasta vanune puu on 8 m kõrge. Kasvab sageli veekogude kallastel ja märgaladel. 

### Tüvi

Noorel puul on koor hall ja sile. Vananedes muutub see kestendavaks ja annab uinuvatest pungadest uusi võsusid. 

### Leht

Lehed on kuni 15 cm pikad ja 6–12 cm laiad ning sõrmjagused. Hõlmasid on 5. Need on peensaagja servaga ja tipust teravad. Lehe ülapind on heleroheline, alapool hallikasroheline ja veidi karvane. Leherootsud on nõrgad ja kuni 15 cm pikad, mistõttu leht väreleb väikesegi tuulepuhanguga ja näitab hallikat alapoolt. 

### Õis

Nii emas- kui ka isasõied on väikesed, rohekaskollased ja koondunud kobaraisse. Hõbevaher õitseb kevadel, lehtede puhkemise ajal, ja on putuktolmleja. 

### Vili

Tiibviljad on kuni 2,5 cm pikad ja kahe kaupa ühinenud. Viljad valmivad varasuvel ja nende tiivad on 3–5 cm pikad. Tiivulisi seemneid võib tuul mõnel määral edasi kanda, kuid seemned ise on rasked ja levivad ka veevooluga. Ühelgi teisel vahtral pole nii suuri seemneid.

### Juured

Hõbevahtra juured asuvad madalal ja on kiulised. Seetõttu võib ta oma juurtega purustada vanu veetorusid ja muid kommunikatsioone, samuti kõnniteesillutist ja isegi majavundamente. Puujuur ajab kergesti võsusid ja kui neid ei pügata, siis kasvatab endale mitu tüve. 

## Levik

Hõbevahtra levila on Põhja-Ameerika idaosa Ontariost Floridani. 

## Kasutamine

USA idaranniku mõnes piirkonnas on hõbevahtra õiepöörised kevadel oravate põhiline toit, sest paljud varutud tõrud ja pähklid on idanema läinud ja oravatel on nälg käes.

Kasvatatakse laialdaselt ilupuuna, sest teda on lihtne istutada, kasvatada ja hooldada. Talub hästi linnaõhku, mistõttu on levinud alleepuu. Hõbevaher on üks Põhja-Ameerika kõige kiiremini kasvavaid vahtraid. Ta on õrnema kujuga võraga kui mägivaher. Võra on hõre, lehed on kahevärvilised ja annavad tuule käes võbeledes puule iseäraliku ilu. Puit on üsna rabe, mis tähendab, et harud ja oksad murduvad aeg-ajalt näilise põhjuseta. Seetõttu kahjustavad tormid hõbevahtraid rohkem kui muid puid.

Sügisel muutub hõbevaher vähem kirevaks kui teised vahtrad, lõpetades tavaliselt kahvatukollasena, ehkki mõned isendid lähevad erekollaseks, vahel isegi oranžiks või punaseks. Seevastu mõnel isendil lehed ei muudagi värvi, vaid varisevad rohelistena.

Hõbevaher kohandub kergesti mitmesuguste kasvutingimustega. Kasvab ka kuivas, kui on sinna istutatud, kuid vajab siiski rohkem päikest kui teised vahtrad, ja kuivas kliimas kastmist. Istutatud puud kasvavad põhjas kuni Kesk-Norrani ja lõunas Orlandoni. Teda on istutatud Jeruusalemma, Lõuna-Brasiiliasse, Uruguaysse ja Põhja-Argentinasse.

## Vaata ka
*Vaemla hõbevaher

## Viited

## Välislingid
*
Tallinna vapipäev

**Tallinna vapipäev** on 22. detsembril ning sellega tähistatakse pidulikult Tallinna Linnavolikogu esmakogunemist 1877. aastal.

## Kirjandus
*Tallinnas tuleb vapipäev. / Postimees 13. detsember 2007
Mustpea-hänilane

**Mustpea-hänilane** (*Motacilla flava feldegg*) on hänilase alamliik. Mõnes süsteemis käsitletakse teda eraldi liigina.

Rohkete hübriidide esinemise tõttu on mustpea-hänilase eristamine teistest hänilase alamliikidest keeruline. Mustpea-hänilane on Eestis eksikülaline.
Põhjahänilane

**Põhjahänilane** (*Motacilla flava thunbergi*) on hänilase alamliik. Mõnes süsteemis käsitletakse teda eraldi liigina. 

Erinevalt lambahänilasest puudub põhjahänilase isaslinnul valge kulmutriip. 

Põhjahänilane on Eestis hajusalt levinud haudelind ja tavaline läbirändaja. Asustab samu elupaiku nagu lambahänilane.
Liiva raudteejaam

**Liiva raudteejaam** on raudteejaam Tallinnas Nõmmel Liiva asumis, Männiku tee ja Vabaduse puiestee ristumiskoha lähedal. 

Liiva raudteejaam asub Balti jaamast mööda raudteed 7 kilomeetri kaugusel. Jaamas peatuvad kõik Elroni edelasuunalised reisirongid (liiguvad Viljandi, Türi, Lelle ja Rapla suunas), kokku umbes 20 väljumist päevas. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine.

Liiva peatusele eelneb kõikidel Tallinnast väljuvatel rongiliinidel Tallinn-Väike ning järgneb Männiku (välja arvatud Viljandi kiirrongide puhul, kus järgnev on Saku). Piletihinnalt kuulub peatus I tsooni, mille piires liiklemine on tallinlasele tasuta, ja II tsooni.

Jaamas paikneb seitse raudteeharu. Tõsi, aegade jooksul on nende koguarv vähenenud (näiteks harutee Liiva jaamast üle Kalmistu tee laoplatsile).

## Ajalugu

Kuni 1971. aastani oli jaamas kitsarööpmeline raudtee.

1913–1971 algas jaamahoone ja veetorni vahelt algse  Peeter Suure Merekindluse kindlusraudtee Liiva – Nõmme-Väikse raudteelõik, mis oli kuni 1962. aastani osa Liiva–Vääna raudteest. Raudtee üheks silmapaistvamaks osaks oli Rahumäe viadukt üle laiarööpmelise raudtee. Harutee selle lõigu Rahumäe kitsarööpmelise jaama juurest viis Tondile, Koplisse ja Mustamäe suurtükiladudesse. Liiva–Nõmme-Väikse raudtee jätkus Nõmme-Väikse–Sõrve raudteena ja sellel liikusid Tallinna–Vääna reisirongid.

Liiva ja Männiku jaamade vahel asus algusaastatel Valdeku raudteepeatus, mis vahepeal likvideeriti, ent taastati aastal 2017.

Liivalt sai sõita kuni 8. detsembrini 2018 ka Pärnusse.

## Jaamahoone

Liiva jaamahoone valmis 1917. aastal Peeter Suure merekindluse raudtee tüüpprojekti järgi. Praeguse laiarööpmelise raudtee lääneküljel asub ühes jaamahoonega ka 1917. aastal valminud veetorn. Jaamahoone kuulub Edelaraudteele ja on siiani kasutuses.

## Pilte


Train_in_Liiva_railway_station_15May2009.jpg|Edelaraudtee reisirong DR1 Liiva jaamas
Liiva raudteejaam (2).JPG|Liiva raudteejaam vaatega lõunasse
Liiva raudteejaam (3).JPG|Liiva raudteejaam vaatega põhja
Liiva raudteejaama veetorn,1917.JPG|Liiva raudteejaama veetorn (ehitatud 1917, foto 2011)
Liiva jaama perroon.jpg|Liiva jaama uus perroon veebruaris 2020


## Viited

## Välislingid

* Liiva jaam Eesti kitsarööpmeliste raudteede lehel (allikas)
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaamahoone kultuurimälestiste riiklikus registris
* Veetorn kultuurimälestiste riiklikus registris
Kirjandusarhiiv

**Kirjandusarhiiv** on blogiformaadis ilmuv veebiajakiri, mis avaldab peamiselt enne II maailmasõda Eestis ilmunud kirjanduslikku kriitikat, esseistikat, ajaloolisi artikleid ja kirjandustutvustusi. 

Kirjandusarhiivi ülesanne on tutvustada osaliselt maha vaikitud ajastu vaimu- ja kultuurielu ning võimaldada lugeja jaoks sellele juurdepääs kiiresti kättesaadaval kujul.

Väljaandes avaldatakse ajakirjade Looming, Eesti Kirjandus, Ajalooline Ajakiri, Varamu, Akadeemia, väiksemate kultuuriväljaannete ja aastatel 1900–1940 ilmunud koguteoste materjale.

Veebiajakiri hakkas ilmuma 2008. aastal ning ilmub aasta läbi, täienedes pea iga kuu artiklitega.

## Välislingid
*Kirjandusarhiivi koduleht
Surami

**Surami** on alev Gruusias Šida Kharthli piirkonnas Hašuri rajoonis. Asub Surami aheliku kagunõlval Surami kuru lähedal.

Surami on kuurortasula, mis on tuntud ka keskaegse kindluse ja 16.-17. sajandil ehitatud Jumalaema kirikukompleksi asukohana.

Surami lähedal asub Bordžomi-Haragauli rahvuspark.

Alevis asub seal oma viimased elukuud veetnud Lesja Ukrainkale pühendatud muuseum.

## Viited
Mustvares

**Mustvares** (*Corvus corone*) on liik linde varese perekonnast. 

Pikka aega käsitleti hallvarest ja mustvarest ühe liigi kahe alamliigina (*Corvus corone cornix* ja *Corvus corone corone*), kuivõrd nad kokkupuutealal omavahel ristuvad.

Mustvares pesitseb Mandri-Euroopa lääne- ja keskosas ning Suurbritannias. 

Mustvares sarnaneb välimuselt väga künnivarese noorlinnuga ja nende liikide eristamine on raske.

Eesti filmides, teleklippides ja raadioklippides kasutatakse sageli taustahelina mustvarese kraaksumist kuigi Eestis mustvarest ei ela. Mustvarese kraaksumise heli pärineb lihtsalt suurematest helipankadest.

## Viited
Simmu Tiik

**Simmu Tiik** (sündinud 19. veebruaril 1959 Tartus) on Eesti diplomaat.

## Haridus
Simmu Tiik lõpetas 1977. aastal Tartu 1. Keskkooli (Hugo Treffneri Gümnaasiumi); 1989. aastal Tartu Ülikooli ajalooteaduskonna ning 1992. aastal Kopenhaageni ülikooli ajalooteaduskonna.

## Töökohad
* 1980–1989 Tartu linna keskraamatukogu
* 1989–1993 Tartu Ülikool (õpingud)
* 1993–1996 Välisministeerium, poliitika planeerimise osakond
* 1997–1999 Eesti suursaatkond Kopenhaagenis
* 1999–2003 Välisministeerium, Riigikantselei , Peaministri büroo, välisnõunik
* 2003 Välisministri kantselei direktor
* 2003–2006 Suursaadik Iirimaal 
* 2006–2008 Välisministeerium, 3. poliitikaosakond, peadirektor
* 2008–2012 Eesti suursaadik Venemaal, 
* oktoobrist 2011 oktoobrini 2014 suursaadik Usbekistanis  
* 2012–2016 Eesti suursaadik Norras
* alates 2016 Eesti suursaatkonna Bukarestis nõunik (asukohaga Chișinăus)

## Tunnustus
*2006 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Simmu Tiik on abielus raamatukoguhoidja Marianne Marlene Tiigiga (sündinud 21. oktoobril 1958) ja tal on tütar. Tema isa oli majandusgeograaf, ajaloolane ja raamatukogundustegelane Leo Tiik.

## Viited

## Välislingid
*Simmu Tiik: töö Moskvas on mulle nagu puhkus Postimees, 13. mai 2009
*Eesti suursaadik: euromündil on tänapäeva Eesti piirjooned, delfi.ee, 05. jaanuar 2011
Tallinna raemedal

**Tallinna raemedal** on Tallinna linna autasu, mis antakse füüsilisele isikule linnapoolse tunnustusena linnale osutatud teenete või silmapaistvate saavutuste eest.

## Ajalugu
Tallinna raemedal antakse alates 2004. aastast. Selle on kujundanud Priit Herodes.

## Teenetemärgi kirjeldus
Raemedali aluseks on keskaegse Tallinna raepitsatid. Medali hõbedasel sõõril on gooti kilbil kolm sammuvat otsevaatavat lõvi. Kilbi kohal on pikkade juustega kroonikandev pea. Medalit ääristab kahe kontuurjoone vahel lehtedest ornament. Kõik kujundid on reljeefsed. Medali tagumine külg on sile. Medali läbimõõt on 32 mm.

## Teenetemärgi andmine
Raemedal võidakse anda Eesti kodanikule või välismaalasele. Välismaalase all mõeldakse nii välisriigi kodanikke kui ka kodakondsuseta isikuid.

## Teenetemärgi kandmine
Raemedalit kantakse 30 mm laiuse linnavärvides lindi küljes vasakul pool rinnal.

## Raemedali kavalerid
### 2004
* Amanda-Matilda Purje 
* Mart Puusepp 
* Raik Saart

### 2005
*Kapitolina Bardina 
*Raimund Pundi 
*Vassili Külaots 
*Ain Siimann 
*Nikolai Tšurilin

### 2007
*Reet Artemjev 
*Anne-Marie Ivask 
*Ljudmilla Kapatsõna 
*Tamara Kisseljova 
*Jüri Kuuskemaa 
*Hugo Linholm 
*Jüri Nõmmsalu 
*Katrin Paalme 
*Amalia Seeman

### 2008
*Mati Kaal 
*Antonina Kerge 
*Elle-Mari Linsmann 
*Meeli Maurus 
*Ülo Märjamaa 
*Ivi Sepp
*Eino Tikerpuu 
*Ants Värnik

### 2009
*Kaie Kiilaspää
*Arvo Sirel

### 2010
*Eve Aser
*Evald Liivik
*Ann Mändveer
*Toots Normann
*Evald Okas
*Raimo Pullat
*Mari-Anna Puskar

### 2012
*Ene Annus 
*Reet Oruste

### 2013
*Vladimir Fainštein 
*Aino Johanson 
*Sergei Kasatkin 
*Kalle Niinas 
*Natalja Poljakova 
*Niina Safronova 
*Maruta Varrak

### 2014
*Kuno Areng 
*Viktoria Ivanova 
*Voldemar Kuslap 

### 2015
* Natalja Baranova	
* Saima Heinberk
* Reet Hunt	
* Ene Jakobson
* Igor Kotjuh
* Evi Kraan
* Ando Leps 
* Hilja-Anne Merzin
* Külli Puhkim
* Tõnu Raudsepp
* Naida Toomingas

### 2016
* Maile Harik 
* Leelo Nairismägi
* Ebe Otto
* Aare Rebane
* Sirje-Anne Rei
* Ants Üleoja

### 2017
* Kaie Leesment 
* Jussi Pajunen
* Kaja Palmiste

### 2018
* Elle Arusoo
* Diana Harusoo
* Gerd Kanter
* Natalja Lapikova
* Paul Oberschneider
* Aide Vare

### 2019
* Milena Pogodajeva
* Sergei Šub
* Heidi Sarapuu
* Eha Vain

### 2020
* Sergei Kozlov
* Anna Krõlova
* Tatjana Lüter 
* Kaarin Reinsalu
* Andres Vakra
**2021**

* Elvira Liiver Holmström
* Tiina Jaska
* Heiki Kiidli
* Mats Traat

### 2022
* Krista Mühlbaum
* Reet Ojasoo 
### 2023
* Kalju Orro

## Kirjandus
*Tallinna põhimääruse muutmine. Tallinna Linnavolikogu 8. aprilli 1999. a määrus nr 9. Elektrooniline Riigi Teataja

## Välislingid
*Tallinna autasud
*Raemedali laureaadid Tallinna kodulehel
Tallinna Aukodanike Kogu

**Tallinna Aukodanike Kogu** on Tallinna linnavalitsuse nõuandev organ, kuhu kuuluvad linna teenetemärgi või vapimärgi pälvinud inimesed. 

Esmakordselt kogunes Aukodanike Kogu istungit pidama 2002. aastal. 

Traditsiooniliselt kogunetakse iga aasta 15. mail Tallinna päeval raekotta. 

## Vaata ka
* Tallinna teenetemärk
* Tallinna vapimärk  

## Kirjandus
*Tallinna päeval koguneb Aukodanike Kogu. Tallinn.ee 14. mai 2008
Rahumäe viadukt

**Rahumäe viadukt** on endine kitsarööpmelise raudtee viadukt üle Tallinna–Keila laiarööpmelise raudtee. See asub Tallinnas Rahumäe kalmistu juures. Kitsarööpmelise raudtee puhul asus viadukt Liiva ja Rahumäe kitsarööpmelise jaama vahel, laiarööpmelise raudtee puhul asub Järve ja Rahumäe peatuse vahel.

Algne viadukt ehitati 1913. aastal. See oli valmistatud puidust ning asus kitsarööpmelisel Liiva ja Sõrve vahelisel PSM kindlusraudteel (hiljem tsiviilkasutuses Liiva–Vääna raudtee), mis kulges üle Tallinna–Keila raudtee.

Tallinna–Pääsküla raudteelõik elektrifitseeriti 1924. aastal. Seetõttu kasvas reisivajadus ning lõigule hakati ehitama teist rööpapaari. Selleks lammutati vana puitviadukt ning ehitati uus ja pikem raudbetoonviadukt insener Ado Johansoni projekti järgi. 1925. aastal ehitatud betoonviadukt on alles tänapäevani. Kui 1971. aastal võeti lõigul rööpad üles, siis neid viaduktilt ei eemaldatud ja rööpad jäi sinna aastateks.

Tänapäeval viib üle Tallinna–Keila raudteelõigu viadukti kergliiklustee (jalakäijatele ja jalgratastele).

## Viited

## Välislingid

*Eesti kitsarööpmelised raudteed: Rahumäe (allikas)
*
Triin Soomets

**Triin Soomets** (sündinud 2. märtsil 1969) on eesti luuletaja. Ta debüteeris 1990. aastal luulekoguga "Sinine linn", mis kuulus kogumikku "Luulekassett '90". Samas kassetis debüteerisid ka Elo Vee (Elo Viiding), Liisi Ojamaa, Ats (Aidi Vallik) ja Ruth Jyrjo.

## Teosed

* „Sinine linn“ Tallinn: Eesti Raamat, 1990
* „Randmes unejanu“ Tartu: T. Soomets, 1994
* „Janu masinas“ Tartu: T. Soomets, 1994
* „Pidurdusjälg“ Tallinn: Tuum, 1999
* „Soon“ Tallinn: Tuum, 2000 (valikkogu)
* „Kaardipakk“ Tallinn: Näo Kirik, 2001 (ühiskogu, kaasautorid Asko Künnap, Jürgen Rooste, Karl Martin Sinijärv ja Elo Viiding)
* „Leping nr 2: luuletusi 2000–2003“ Tallinn: Tuum, 2004
* „Toormaterjal“ Tallinn: Verb, 2004
* „Kaamose kiuste“ Tallinn: Verb, 2004 (ühiskogu, kaasautorid Ülar Ploom, fs, Jan Kaus, Leelo Tungal, Kristiina Ehin, Jürgen Rooste, Doris Kareva, Karl Martin Sinijärv ja Lauri Kitsnik)
* „Teisele poole sinist: luulet kümnelt maalt. Tekste kolmandalt Põhjamaade luulefestivalilt Tallinnas 2003. aasta kevadel“ Tallinn: Eesti Raamat, 2004 (ühiskogu, kaasautorid Marie Lundquist, Pia Tafdrup, Muniam Alfaker, Lars Saabye Christensen, Eva Runefelt, Toroddur Poulsen, Kalev Kesküla, Eugenijus Ališanka, Bragi Ølafsson, Jyrki Kiiskinen, Aleksandr Skidan, Riina Katajavuori, Steinar Opstad, Dace Sparane ja Catharina Gripenberg)
* „Väljas“ Tallinn: Tuum, 2006
* „Kaardipakk Kaks“ Tallinn: Näo Kirik, 2006 (ühiskogu, kaasautorid Asko Künnap, Jürgen Rooste, Karl Martin Sinijärv ja Elo Viiding)
* „Varjatud ained“ Tallinn: Tuum, 2009
* „Kaardipakk Kolm“ Tallinn: Näo Kirik, 2011 (ühiskogu)
* „Miks sul pole saba?“ Tallinn: Päike ja Pilv, 2012 (lasteluule)
* „Unerong“ Tallinn: Päike ja Pilv, 2013 (lasteluule)
* „Asjade omadused“ Tallinn: Verb, 2013
* „Hea ja kurja jutud“ Saue: Päike ja Pilv, 2015
* „Hulgakesed“ Tallinn: Verb, 2015
* „Valitud omadused. Valitud luulet 1990–2015“ Tallinn: Tuum, 2016 (valikkogu)
* „Kolmteist eesti kirja“ Kultuurileht, 2016
* „Targa ja rumala jutud“ Lelle: Allikaäärne, 2017
* „Vaba raha“ Tallinn: NyNorden, 2017
* „Armukesed. Luulet 2017–2018“ Tallinn: Tuum, 2017
* „Pind ajajoone all. Luulet 2019–2021“ Tallinn: Tuum, 2021
* „Kerge kogu jõust“ Tallinn: Tuum, 2024
* „Jäälind“. Loomingu Raamatukogu 1/2026

2019. aastal toimunud XXVII üldlaulupeol „Minu arm“ esitasid segakoorid Kadri Voorandi laulu „Ära mind lahti lase“ (Triin Soometsa sõnadele), mis on kirjutatud 2018. aastal spetsiaalselt XXVII üldlaulupeo tarbeks.

## Tunnustus

* 2000 Juhan Liivi luuleauhind („Sulle ma kingiksin sydame ...“)
*2005 Eesti Raudtee ja Sirbi kirjanduspreemia („Toormaterjal“)
*2009 Juhan Liivi luuleauhind („Surm ei möödu meist“)
*2010 Ivar Ivaski Mälestusfondi stipendium (luulekogu „Varjatud ained“)
*2013 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia („Asjade omadused“)
*2014 stipendium „Ela ja sära“
Jäähoki maailmameistrivõistlused

**[[Jäähoki]] maailmameistrivõistlused** korraldati esimest korda 1920. aastal. Maailmameistrivõistlusi korraldab Rahvusvaheline Jäähokiföderatsioon (IIHF).

Algselt võisid neil osaleda ainult harrastussportlased. Alates 1976. aastast võivad MM-il osaleda ka elukutselised mängijad.

Esimesed MM-võistlused toimusid samal ajal Antwerpenis peetud 1920. aasta suveolümpiamängudega. 1983. aastal kinnitas Rahvusvaheline Jäähokiföderatsioon need võistlused ametlikult esimesteks maailmameistrivõistlusteks. Ka 1924. ja 1928. aasta taliolümpiamängudel peetud jäähokivõistlused said 1930. aastal tagantjärele MM-võistluste väärtuse. Samal aastal otsustati, et MM-võistlusi hakatakse korraldama igal aastal. Vahele jäid MM-võistlused aastatel 1940–1946. 1971. aastani ühendati MM olümpiamängude aastal olümpiaturniiriga. 1980.–1988. aastani MM-turniiri olümpiamängude aastal ei korraldatud. 1989. aastast toimub MM-turniir igal aastal.

## Maailmameistrivõistlused

## Medalivõitjad

## Vaata ka

* Jäähoki olümpiamängudel
* Naiste jäähoki maailmameistrivõistlused