open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hüpikämbliklased

**Hüpikämbliklased** (*Salticidae*) on ämblikuliste seltsi kuuluv sugukond.

Hüpikämbliklased on väikesed alla ühe sentimeetri pikad kirjud, hallikad või mustad ämblikud, kes liiguvad kiiresti ja ka hüppavad. Neil on lühikesed ja tugevad jalad, eeskeha eesosas kaks suuremat silma. Neid võib leida taimedel ja majaseintel. Ta ei püsi hetkegi paigal. Tal on mitmeplaaniline, terav ja värviline nägemine. Ka paljudel teistel ämblikel on kaheksa silma, kuid need on algelised ja võivad tajuda vaevalt rohkem kui valgust ja pimedust. Hoolimata oma kaheksast silmast vaatab ta oma liikuva pisikese peaga vilkalt ringi, kord üles, kord alla.

On olemas väike hüpikämbliklane, kes hiilib sipelgapessa ja elab moondatuna oma vaenlaste keskel. Et tema olemasolu seal ei avastataks, muudab ta oma välimust ja käitumist. Sipelgatel on kuus jalga ja kaks tundlat, ämblikul aga kaheksa jalga, kuid tundlad puuduvad üleüldse. Kuidas siis hüpikämblik end sipelgaks moondab? Ta jookseb ringi kuuel jalal ning sirutab kaks ülejäänud jalga tundlate sarnaselt ettepoole. Lisaks oskab ämblik oma "tundlaid" liigutada üsna sipelgale iseloomulikul viisil, nii et neid peetakse ekslikult sipelgatundlateks. See meistermaskeerija imiteerib koguni sipelgate katkendliku siksak-kõndi.

## Taksonoomia
Hüpikämbliklasi on umbes 500 perekonda, kokku umbes 5000 liigiga.

### Perekondi
**[[Maratus]]*

## Kirjandus
*Vilbaste, Asta 1969. *Eesti ämblikud I. Krabiämbliklased (Xysticidae), jooksikämbliklased (Philodromidae) ja hüpikämbliklased (Salticidae)*. Tallinn: Valgus, Zooloogia ja Botaanika Instituut.

## Galerii

Pilt:Salticus scenicus with a fly V.jpg|*Salticus scenicus*
Saitis barbipes MHNT Male Face2.jpg|isane *Saitis barbipes*
Image:Phidippus_audax3.JPG|*Phidippus audax*
Image:Phidippus_workmani_dorsal.jpg|*Phidippus workmani*
Image:Marpissa muscosa front (aka).jpg|*Marpissa muscosa*
Image:JumpingSpider.jpg|*Paraphidippus aurantius*
Image:Ant Mimic Spider.jpg|Sipelgat jäljendav hüpikämblik
image:Salticidae_Eris_sp.jpg|
Image:Plexippus setipes(Male).jpg|isane *Plexippus setipes*
Image:Phidippus mystaceus.jpg|Emane *Phidippus mystaceus*
Image:meta undata2.jpg|*Metacyrba undata*
Image:Holoplatys semiplanata.jpg|*Holoplatys semiplanata*
Silikaattellis

**Silikaattellis** on tellis, mis on valmistatud lubja ja liiva segu kokkupressimisel ja sellele järgneval kuumutamisel autoklaavis veeaurus, nii et moodustub hüdrosilikaatidest sideainel põhinev tehiskivi. Protsess võtab aega 6–12 tundi. Silikaattellised on populaarsed Euroopas, Aafrikas, Indias ning Austraalias.

Tehnoloogia pärineb 1880. aastatest, Eestis valmistati silikaattelliseid 1910. aastast Tallinna silikaat-telliskivi vabrikus. Silikaattellised sisaldavad 88–92% liiva ja 8–12% lupja. Puhas vesi on vajalik osa silikaattelliste tootmisel.

Silikaattellise tavamõõtmed Eestis on 65 × 120 × 250&nbsp;mm, moodulkivi mõõtmed on 88 × 120 × 250&nbsp;mm. Silikaattellised on väga täpsete mõõtmete ning ühtlase värviga.

Silikaattellise standardne survetugevus on 25N/mm² ning tulepüsivus REI120, mis tagab tulepüsivusklassi mittepõlev (klass A1).

Silikaattelliste kasutamine võib vähendada ehitusmaksumust, kuna nende tootmine on odav ning nendest ladumine nõuab vähe mörti.

## Vaata ka
*AS Silikaat

## Viited

## Välislingid
* "Teadlane selgitab, millal saab silikaattellisest tõeline kultuuriväärtus" ERR Novaator, 11. jaanuar 2020
Silikaat

***[[Silikaadid]]** on ränihapete soolad.
***Silikaadid** ehk **[[silikaatsed mineraalid]]** on mineraalid, mille kristallstruktuur sisaldab ränioksiidi tetraeedrit (SiO4).
***[[Silikaattellis]]** ehk **silikaat** on teatud tehiskivi.
***[[Silikaadi tehas]]** on silikaatkive tootev tehas Tallinnas.
*Silikaat (võrkpalliklubi)
Tartu tammik

**Tartu tammik** on haljasala Tartus Ihaste linnaosas Lammi tänava, Nõlvaku tänava ja Pallase puiestee ristmiku ääres.

Tammik avati 14. septembril 2007.

Tammikus kasvavad Tartule oluliste inimeste, linna aukodanike, linnapeade, Tartu sõpruslinnade esindajate, tähtsate külaliste jt istutatud tammed. Tammikus on infotahvel, millel on kirjas tammede istutajate nimed.

## Viited
Udria maastikukaitseala

**Udria maastikukaitseala** asub Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Perjatsi, Pimestiku Udria ja Meriküla  maadel ning lahustükiga Arumäe külas. Kaitseala suurus on 375 hektarit ning jääb Perjatsi oja ja Narva-Jõesuu linna vahele pikki mereranda.

## Ajalugu
Udria ala on osaliselt kaitse all juba alates 1939. aastast, mil tähelepanu alla võeti Udria kivikülv, hiljem ka rahnud. 1986. aastal moodustati seal *Utria jõe oru ja parkmetsa kaitseala*, pindalaga 9 hektarit.

Praegune staatus ja piirid on aastast 2007. Kaitseala on jagatud neljaks sihtkaitsevööndiks ja kaheks piiranguvööndiks.

Kaitsealal kaitstakse pangametsa, parki, klinti koos klindiastangute ja pankadega (Pimestiku pank, Udria pank koos Utria kõrgekalda ja Utria savikaldaga, Meriküla pank), rusukaldeid, rannavalle, pangaalust kooslust, püsitaimestikuga liivarandu ja metsastunud luiteid, vanu laialehelisi ning jääraku metsi, Utria ürgorgu ja selles voolavat Udria oja koos Utria joaga ja rändrahnudest mandrijää poolt mahajäetud kivikülve.

Kaitsealune taimeliik on mets-kuukress.

Kaitseala sisse jäävad ka I. aastatuhande esimesest (Papikivik) ja teisest poolest pärinevat neli kivikalmet.

## Vaata ka
*Udria
*Utria juga
*Utria dessant
*Utria kivikülv
*Udria oja
*Utria pank
*Utria savikallas
*Vaivara klindilõik
Õhutemperatuuri amplituud

**Õhutemperatuuri amplituud** on kõrgeima ja madalaima õhutemperatuuri vahe teatud ajavahemiku (tavaliselt ühe ööpäeva või aasta, harvem kuu) jooksul. 

Õhutemperatuuri amplituud on oluline kliimanäitaja.

## Vaata ka
*Ööpäevane õhutemperatuuri amplituud
*Aastane õhutemperatuuri amplituud
Euroopa meistrivõistlused korvpallis

**Euroopa meistrivõistlused korvpallis** on FIBA korraldatavad meeste rahvuskoondiste Euroopa meistrivõistlused korvpallis.

## Seni toimunud meistrivõistlused ja medalivõitjad

## Medalitabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6| Euroopa meistrivõistlused 
|-
How to Touch a Girl

**"How to Touch a Girl"** on teine singel JoJo teiselt albumilt "The High Road".

## USA reklaamsingel
# "How to Touch a Girl" (raadioversioon) 
# "How to Touch a Girl" (instrumentaal) 
# "How to Touch a Girl" (*Call Out Hook*)
Puukooli park

**Puukooli park** on park, mis asub Tartus Rõõmu teel.

Pargis kasvab laias valikus võõrpuuliike, sh mitmed lehiste, mändide, kuuskede, paljude lehtpuude jne liigid.

Osa pargist asub linna avalikul territooriumil, osa jääb puukooli territooriumile.


Pilt:Puukooli park Tartus Rõõmu teel.jpg|Puukooli park
Pilt:Kollane mänd TPK.jpg|Kollane mänd Puukooli pargis
Pilt:Rumeelia mänd TPK.jpg|Rumeelia mänd Puukooli pargis
Pilt:Kääbusseedermänd TPK.jpg|Kääbus-seedermänd Puukooli pargis
Aastane õhutemperatuuri amplituud

**Aastane õhutemperatuuri amplituud** on kõrgeima ja madalaima õhutemperatuuri vahe aasta jooksul.

Aastane õhutemperatuuri amplituudiseloomustab kliima kontinentaalsust. Mandrilise kliimaga aladel on see väga suur. Näiteks Verhojanskis on aastane õhutemperatuuri amplituud suurim maailmas – 105&nbsp;°C (talvel võib õhutemperatuur langeda –68&nbsp;°C, aga suvel tõusta kuni +37&nbsp;°C). Merelise kliimaga ekvatoriaalsetel aladel on aastane õhutemperatuuri amplituud väga väike, Marshalli Saartel ja Quitos vaid 0,4&nbsp;°C.

## Vaata ka
*Õhutemperatuuri amplituud
*Ööpäevane õhutemperatuuri amplituud
Silm (täpsustus)

**Silm** on mitmetähenduslik sõna:
* **[[Silm]]** on nägemiselund.
* **[[Silm (perekond)|Silm]]** on kalade perekond sõõrsuude klassist silmlaste sugukonnnast.
* **Silm** ehk **[[jõesilm]]** on kala sõõrsuude klassist silmlaste sugukonnnast.
***[[Silm (geograafia)|Silm]]** on kitsas karide- või mõne muu geograafilise objekti vaheline laevatatava mereosa kohalik nimetus mõnedes Eesti kohtades
***[[Silm (maakitsus)|Silm]]** on maakitsus Saare maakonnas Muhu vallas.
***Silm** ehk silmus on nööri, paela, köie, lõnga, traadi või muu sellise suletud keerd või aas.
***[[Orkaani silm]]** on tuulevaikne ala orkaani keskmes. 
***[[Silm (perekonnanimi)|Silm]]** on perekonnanimi
****[[Helgi Silm]]** on dermatoloogia ja veneroloogia professor Tartu Ülikoolis.

## Filmid
*"**[[Silm (film 2002)|Silm]]**" ("Gin gwai") on 2002. aastal esilinastunud õudusfilm.
*"**[[Silm 2]]**" ("Gin gwai") on 2004. aastal valminud järjefilm.
*"**[[Silm 3]]**" ("Gin qwai 10") on 2005. aastal valminud teine järjefilm.
*"**[[Silm (film 2008)|Silm]]**" ("The Eye") on 2008. aastal esilinastunud õudusfilm, 2002. aasta filmi *remake*

## Vaata ka
* "Kolmas Silm" on Eesti alternatiivmeditsiiniajakiri.
* Kalasilm - optika
* Kirvesilm - kirve osa
* Konnasilm - meditsiin
* Nõelasilm - õmblemisega seotud mõiste; kohanimi Tallinna vanalinnas
* Sukasilm - riidematerjaliga seotud mõiste
* Tormisilm - sünoptika
* Võisilm - kulinaaria
* Ükssilm - ühesilmne hiiglane mütoloogias
* Lõosilm - taim
* Neiusilm - taim
* Pääsusilm - taim
* Särjesilm - taim
* Kassisilm - kvartsi teisend
* Tiigrisilm - kvartsi teisend
Jack R. Lousma

**Jack Robert Lousma** (sündinud 29. veebruaril 1936) on Ameerika Ühendriikide aerokosmose insener ja astronaut. 

Ta valiti astronaudiks 1966. aastal. Lousma oli Apollo programmi ajal lennujuht ning oli missiooni Apollo 13 sideohvitser ajal kui toimus kosmoselaeva hapnikutanki plahvatus. Ta osales hiljem missioonil Skylab 3 ja juhtis missiooni STS-3. Lousma lahkus NASA-st ja merejalaväest 1983. aastal.

Ta on endine merejalaväelane.

Lousma kandideeris 1984. aastal senatisse, kuid kaotas valimistel Carl Levinile.

Mõnikord on ekslikult arvatud, et ta on eesti päritolu, tegelikult pärinevad ta esivanemad Friisimaalt.

## Viited
Virbel

**Virbel** on puust, metallist või muust materjalist valmistatud pulgakujuline detail, millele kinnitub keelpilli keel ja mille abil on võimalik keele pikkust muuta ehk keelt häälestada.

Eri keelpillidel on virblid eri kujuga ja nende keeramiseks kasutatakse erisugust tehnikat. Osal pillidel keeratakse virbleid sõrmededega (nt viiul, kitarr), teistel spetsiaalse häälestusvõtmega (nt klaver, kannel).

## Galerii

Pilt:Tuning peg.jpg|Viiuli virbel
Pilt:Violin peg strings.jpg|Viiuli virblid G, D, A ja E keele häälestamiseks
Pilt:Stemmechanisme ukelele closeup-1.jpg|Ukulele virbel koos häälestusmehhanismiga
Pilt:Kandle roop.JPG|Kromaatilise kandle virblid
Stimmhammer Cembalo.JPG|Häälestusvõti
Mäejärv

**Mäejärv** on mitme järve nimi:

***[[Järvekülä järv]]** ehk **Mäejärv** Rõuge vallas
***[[Kavadi järv]]** ehk **Mäejärv** Rõuge vallas
***[[Kivijärv (Kambja)|Kivijärv]]** ehk **Mäejärv** Kambja vallas
***[[Mäeküla järv]]** ehk **Mäejärv** Mulgi vallas
***[[Paluküla Mäejärv]]** ehk **Mäejärv** Mulgi vallas
***[[Vaheru järv]]** ehk **Mäejärv** Saue vallas
***[[Viitina järv]]** ehk **Mäejärv** Rõuge vallas
***[[Väimela Mäejärv]]** ehk **Mäejärv** Võru vallas
Mäealuse

**Mäealuse** on mitme koha nimi Eestis:
***[[Mäealuse (Käina)|Mäealuse]]**, paik Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas
***[[Mäealuse (Vilina)|Mäealuse]]** ehk **Kirikuvalla**, paik Jõgeva maakonnas Vilina külas
***[[Mäealuse (Vana-Vinni)|Mäealuse]]**, paik Lääne-Viru maakonnas Vana-Vinni külas

## Vaata ka
***[[Mäealuse tänav (Tallinn)|Mäealuse tänav]]** Tallinnas
***[[Mäealuse tänav (Kohtla-Järve)|Mäealuse tänav]]** Kohtla-Järvel
***[[Mäealuse maastikukaitseala]]** Viimsi vallas
***Mäealuse piiranguvöönd** Mäealuse maastikukaitsealal
***[[Mustamäe (peatus)|Mustamäe]]** (varem **Mäealuse**), bussi- ja  trollipeatus Tallinnas
Anything

**"Anything"** on kolmas singel JoJo teiselt albumilt "The High Road".

## USA CD singel
#"Anything" (albumiversioon)
#"Anything" (instrumentaal)
#"Anything" (*Call Out Hook*)
#"Do Whatcha Gotta Do"

## Suurbritannia CD singel
#"Anything"
#"Anything (*WaWa club mix*)

Sisaldab ka "Anythingi" video võistluse võitja videot. Vt jojoonline.co.uk.

## Promo CD singel
#"Anything" (albumiversioon)
#"Anything" (instrumentaal)
#"Anything" (*a cappella*)
#"Anything" (raadioversioon)
#"Anything" (*Wawa dub*)
#"Anything" (*Wawa mix*)

## Saksamaa CD singel
#"Anything"
#"Anything" (instrumentaal)
#"Get It Poppin'"
#"Too Little Too Late" (*Full Phatt remix feat. Tah Mac*)
Angels and Airwaves

**Angels and Airwaves** (lühidalt **AvA**) on USA California osariigis San Diegos tegutsev alternatiivroki ansambel, mille looja on Tom DeLonge.

AvA andis 2006. aastal välja debüütalbumi "We Don't Need to Whisper" ja singli "The Adventure". 2007. aasta novembris ilmus nende teine album "I-Empire".

## Koosseis
*Thomas DeLonge (vokaal, kitarr)
*David Kennedy (endine Box Car Raceri liige; kitarr)
*Matt Wachter (endine 30 Seconds To Marsi liige; basskitarr)
*Adam Atom Willard (endine Offspringi liige; trummid)
 
## Albumid
* We Don't Need to Whisper (2006)
* I-Empire (2007)
* Love (2010)
* Love: Part Two (2011)
* The Dream Walker (2014)
* Lifeforms (2021)
Agenda 21

**Agenda 21** (inglise *Agenda 21*) on maailma jätkusuutlikkuse programm, mille algatas ÜRO. Agenda 21-s on kirjas tegevused, mis peaksid toimuma nii globaalsel, rahvuslikul kui ka kohalikul tasandil. Number "21" tähistab 21. sajandit. Ka Eesti on ühinenud Agenda 21-ga.

Agenda 21 täielik sisu avaldati ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsi (UNCED) poolt 14. juunil 1992 Rio de Janeiro konverentsil, kus programmi kiitsid heaks 179 riigi valitsused. Programm sisaldab valitsuste, rahvusvaheliste arendusinstitutsioonide, ÜRO ja sõltumatute gruppide tegevuskava keskkonna degradeerumise vältimiseks. Agenda 21 peamine sisu on keskkonna- ja arenguküsimuste sidus käsitlemine ning vastavate strateegiate sõnastamine säästva arengu saavutamiseks maailmas.

Agenda 21 koostamise algatas Brundtlandi aruanne. 

## Rio+5
Aastal 1997 toimus ÜRO Rahvusassamblee erakorraline kokkutulek, kus hinnati Agenda 21 viie aasta tulemusi. Rahvusassamblee andis programmile hinde "ebavõrdne", kuna identifitseeriti jätkuvat globaliseerumist, suurenenud ebavõrdsusi sissetulekutes ja ülemaailmse keskkonnaolukorra halvenemise.

## Kohalik Agenda 21

Kohalikul tasandil toimuvaid tegevuskavasid hõlmavaid programme nimetatakse kohalikuks Agenda 21-ks. Eestis on koostatud näiteks Tartu Agenda 21.

## Vaata ka
*Agenda 2000 (ELi põllumajanduspoliitika dokument)
*Eesti 21
*Säästev Eesti 21
*Kohalik Agenda 21
*Läänemere Agenda 21
*Kodanikuühiskond

## Viited
 

## Välislingid
*Eesti Agenda 21
Elastsusteooria

**Elastsusteooria** (teisiti ka **elastsusõpetus**) on mehaanika osa, mis uurib elastsete kehade ja keskkondade deformatsioone ja liikumist.
Paatsa maalinn

**Paatsa maalinn** ehk **Paatsa linnus** (ka: **Paatsa linnusease**) asub Saare maakonnas Saaremaa vallas Küdema lahest idas Paatsa külas. Sinna juhatab teeviit Mustjala–Võhma maantee 7. kilomeetrilt.

Linnusease on luite lõunaotsale kuhjatud madala liivast ringvalliga, mis oli kuhjatud 13. sajandi lõpul ja 14. sajandi algul. Linnuseõu on umbes 3000 ruutmeetri suurune ala, kus oletatavasti 11.–13. sajandil oli kindlustamata asula.

1963. aastal teostatud arheoloogilistel väljakaevamistel Aita Kustini ja 1989.–1990. aasta kaevamisel Jüri Peetsi poolt avastatud hoonete jäänused (3 ahjualust, kisklaudadest puitpõrand jm) on mitu korda põlenud.

Linnuseasemest umbes 50 m loodes avastati 11.–14. sajandi sepapadade osalt kattuvate kontuuridega jäänuseid: 5 eriaegset lohkääsipõhja, alasikivi, söestunud seinapalke ja ukselävekive. Koguti enam kui 4 tonni rauaräbu ja paarkümmend toorrauatükki. Arvatavasti oli Paatsal Tuiu muistsete metallurgide tugikoht, see hävis tõenäoliselt Jüriöö ülestõusu ajal.

## Vaata ka
*Eesti linnuste loend

## Välislingid
*
Athanasius (eesnimi)

**Athanasius** on kreeka nime **[[Athanasios (eesnimi)|Athanasios]]** latiniseering.

Nime tuntuim kandja oli 4. sajandil elanud kirikuisa ja Aleksandria piiskop (patriarh) Athanasios, roomakatoliku traditsioonis tuntud Athanasius Suurena. Ladinapärasel kujul on nimi küllaltki harva kasutatav, selle all on tuntud mõned varakeskaegsed kirikutegelased, kelle loend asub siin. Eesnimena oli see kasutusel 17. sajandi saksa jesuiidil Athanasius Kircheril.

## Vaata ka
*Athanasios (täpsustus)
Athanasios (eesnimi)

**Athanasios** (uuskreeka *Αθανάσιος*) on kreeka nimi, mis tähendab surematut. Tuntuim selle kandja oli kirikuisa Athanasios Suur, kelle nime latiniseeringut Athanasius on kasutatud mõnevõrra eesnimena ka Lääne-Euroopas.

Athanasiose nime all on ennekõike tuntud varakeskaegsed kreekakatoliku kultuuriruumi kuuluvad inimesed, kes on loetletud siin.

## Nime kujud teistes keeltes
*Afanassi (vene Афанасий, ukraina Афанасій)
*Atanas (bulgaaria Атанас)
*Atanasio (hispaania, itaalia)
*Atanásio (portugali)
*Atanáš (tšehhi)
*Atanáz (ungari)
*Atanazije (horvaadi)
*Atanazy (poola)
*Athanase (prantsuse)
*Athanásios (*Αθανάσιος*; uuskreeka)
*Athanasius (ladina, saksa, inglise)

## Vaata ka
*Atanaasius
*Atanasius
Ipanema

**Ipanema** on Rio de Janeiro linnaosa. Asub linna lõunaosas Atlandi ookeani rannikul. Linnaosa on eelkõige tuntud seal asuva supelranna poolest. See on Copacabana kõrval linna tuntuim plaaž ja tähtis turismimagnet. Supelrannas orienteerutakse vetelpäästetornide (Posto) järgi. Ranna läänepiiril asuvad mäed Dois Irmãos ('Kaks Venda').

Ipanema on asutatud 1894. aastal ja on tänapäeval üks linna kallemaid piirkondi. Avenida Vieira Soutol asuvate elamute ruutmeetrihind on Brasiilia kalleim. 

Antônio Carlos Jobimi viisi ja  Vinícius de Moraesi sõnadega laul "Garota de Ipanema" tegi Ipanema 1962. aastal tuntuks. Inglise keeles laulis seda teiste hulgas Frank Sinatra.

## Viited



## Välislingid
* Bairro: Ipanema 
* Fotogalerii
Wilhelm III

**Wilhelm III** nime all on tuntud mitu monarhi:
***[[Wilhelm III (Baieri)|Wilhelm III]]** oli Baieri hertsog
***[[Wilhelm III (Burgundia)|Wilhelm Laps]]** oli Burgundia krahv
***[[Wilhelm III (Jülich)|Wilhelm III]]** oli Jülichi krahv
***[[Wilhelm III (Saksimaa)|Wilhelm III]]** oli Saksi hertsog
***[[Wilhelm III (Weimar)|Wilhelm III]]** oli Weimari ja Eichsfeldi krahv
***[[Wilhelm III (Hessen)|Wilhelm III]]** oli Hesseni maakrahv
***[[Wilhelm III (Meißen)|Wilhelm III]]** oli Meißeni markkrahv

*Luksemburgi suurhertsog **Wilhelm III** oli Madalmaade kuningas **[[Willem III]]**

## Vaata ka
*Guillaume III
*Guglielmo III
*William III (täpsustus)

*Wilhelm I (täpsustus)
*Wilhelm II (täpsustus)
*Wilhelm IV
*Wilhelm V
*Wilhelm VI
Wilhelm IV

**Wilhelm IV** nime all on tuntud mitu valitsejat:
***[[Wilhelm IV (Baieri)|Wilhelm IV]]** oli Baieri hertsog
***[[Wilhelm IV (Saksi-Weimari)|Wilhelm IV]]** oli Saksi-Weimari hertsog
***[[Wilhelm IV (Burgundia)|Wilhelm IV]]** oli Burgundia krahv
***[[Wilhelm IV (Jülich)|Wilhelm IV]]** oli Jülichi hertsog
***[[Wilhelm IV (Hessen)|Wilhelm IV]]** oli Hesseni maakrahv
***[[Wilhelm IV (Meißen)|Wilhelm IV]]** oli Meißeni krahv

***Wilhelm IV** oli Luksemburgi suurhertsogi **[[Guillaume IV (Luksemburgi suurhertsog)|Guillaume IV]]** saksapärane nimekuju

## Vaata ka
*Guillaume IV
*William IV (täpsustus)

*Wilhelm I (täpsustus)
*Wilhelm II (täpsustus)
*Wilhelm III
*Wilhelm V
*Wilhelm VI
Wilhelm V

**Wilhelm V** nime all on tuntud mitu monarhi:
***[[Wilhelm V (Baieri)|Wilhelm Vaga]]** oli Baieri hertsog.
***[[Wilhelm V (Jülich-Kleve-Berg)|Wilhelm Rikas]]** oli Jülich-Kleve Bergi hertsog.
***[[Wilhelm V (Hessen-Kasseli maakrahv)|Wilhelm V]]** oli Hessen-Kasseli maakrahv.

## Vaata ka
*Guillaume V

*Wilhelm I (täpsustus)
*Wilhelm II (täpsustus)
*Wilhelm III
*Wilhelm IV
*Wilhelm VI
Vanderbilti Ülikool

**Vanderbilti Ülikool** (inglise *Vanderbilt University*) on Ameerika Ühendriikides Nashville'is asuv eraülikool, mille asutas 1873. aastal laevandus- ja raudteemagnaat Cornelius Vanderbilt.

2007. aastal õppis ülikoolis 11 600 üliõpilast.

U.S. News & World Reporti edetabelis on Vanderbilti Ülikool USA ülikoolide seas 18. kohal.

## Välislingid
*http://www.vanderbilt.edu/
Elastsuslaine

**Elastsuslaine** tekib elastselt deformeeruvas keskkonnas, kui mõne(de) osakes(t)e kohalt nihutamine rikub süsteemi tasakaalu. Paigalt nihutatud osakese ja naaberosakeste vahel tekivad sel juhul elastsusjõud, mis
*sunnivad paigalt nihutatud osakest pöörduma tagasi tasakaaluasendisse,
*nihutavad paigalt naaberosakesi.

Mõne võnke järel selline süsteem tasakaalustub, sest võnkumisega kaasnevad paratamatult energiakaod. Kui võnkuv punkt saab energiat juurde, näiteks heliallikalt, siis kandub võnkumine keskkonda ja tekib ruumis leviv lainetus.
1949. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis

**1949. aasta [[Euroopa meistrivõistlused korvpallis]]**, ametliku nimega ***EuroBasket*** 1949, olid 6. Euroopa meistrivõistlused korvpallis. Need toimusid 15.–22. mail Egiptuses Kairos.

## Finaali tulemused

## Mängud

## Välislingid
*FIBA EuroBasket 1949 tulemused
Al Gore

**Albert Arnold Gore** (sündinud 31. märtsil 1948) on USA poliitik, äritegelane ja keskkonnakaitsja. Aastatel 1993–2001 oli ta Bill Clintoni ametiajal 45. Ameerika Ühendriikide asepresident. 

Poliitik Albert Gore seeniori poeg Gore juunior töötas aastatel 1977–1985 Ameerika Ühendriikide Esindajatekojas, 1985–1993 Senatis, kus esindas Tennessee osariiki. 

Al Gore oli 2000. aasta USA presidendivalimistel Demokraatliku Partei presidendikandidaat. Gore'i ja George W. Bushi valimisvõitlus oli üsna vastuoluline, millest võitjana väljus viimane, hoolimata sellest, et Gore sai kokku rohkem hääli (543 895). Ta oli esimene demokraat pärast John Nance Garnerit, kes teenis asepresidendina kaks täisametiaega.

Gore oli Demokraatliku Partei kandidaat Ameerika Ühendriikide presidendiks 2000. aasta presidendivalimistel, kus ta kaotas valimiskogus vabariiklaste kandidaadile George W. Bushile tulemusega 266–271, hoolimata sellest, et võitis rahvahääletuse 543 895 häälega. Valimised lõppesid pärast seda, kui USA ülemkohus otsustas Bush vs. Gore'i kohtuasjas tulemusega 5–4, tühistades Florida ülemkohtu varasema otsuse, mis määras häälte ülelugemise ja mis oleks tõenäoliselt võimaldanud Gore'il Floridas napi eduseisu saavutada. Ta on üks viiest presidendikandidaadist USA ajaloos, kes on valimised kaotanud vaatamata rahvahääletuse võitmisele. 

Gore on olnud Ameerika televisioonikanali Current TV president ning on investeerimisfirma Generation Investment Management eesistuja, suurettevõtte Apple Inc. juhtkonna liige ja Kliimakaitse Liidu (Alliance for Climate Protection) eesistuja. 
Pärast asepresidendikandidaadi ametiaja lõppu 2001. aastal sai Gore'ist kirjanik ja keskkonnaaktivist ning tema töö kliimamuutuste aktivismi alal tõi talle 2007. aastal Nobeli rahuauhinna. Gore oli ja on endiselt mitme ettevõtte asutaja ja tegevjuht ning Google'i vanemnõunik. Ta on töötanud külalisprofessorina Middle Tennessee State Universitys, Columbia ülikoolis, Fiski ülikoolis ja California ülikoolis Los Angeleses. 

## Gore kui keskkonnakaitsja
Gore peab ülemaailmselt loenguid globaalsest soojenemisest, mida ta kutsub "kliimakriisiks". Aastal 2006 mängis ta peaosa Oscariga pärjatud dokumentaalfilmis "Ebamugav tõde" ("An Inconvenient Truth"), kus peateemadeks on globaalne soojenemine ja keskkonna seisund ning sellega seotud probleemid. 

Al Gore'i juhtimisel annab tema organisatsioon Save Our Selves heategevuskontserti "Live Earth", millega soovib inimestele selgitada kliimamuutusprobleeme. 2007. aasta 7. juulil (07.07.07) kanti kontserti üle kogu maailmas. 2007. aasta juulis juhtis ta koos Cameron Diaziga televisioonis kliimateemalist saadet "60 Seconds to Save the Earth", et toetada inimeste püüdu lahendada kliimakriisi.

## Tunnustus
*2007. aastal pälvis Albert Arnold Gore koos organisatsiooniga Valitsustevaheline Kliimamuutuste Paneel Nobeli rahuauhinna. 
*2008. aastal valiti ta Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
*2024. aastal pälvis ta Presidendi Vabadusmedali.
Eesti soojuselektrijaam

**Eesti soojuselektrijaam** (lühendatult **Eesti SEJ**; ametlik nimi **Eesti Elektrijaam**) on 100-protsendiliselt ettevõttele Eesti Energia kuuluva aktsiaseltsi Narva Elektrijaamad osa, soojuselektrijaam Narva lähedal Auvere külas Mustajõel, mis töötab alates 1969. aastast. Eesti SEJ põhikütuseks on põlevkivi, ent elektrijaama 2005. aastal valminud keevkihtplokis on võimalik asendada kuni 50% põlevkivist biokütusega. 

Eesti SEJ on Eesti suurim elektrijaam: selle elektriline võimsus on 1615 MW ja soojuslik võimsus 84 MW. Ühtlasi on tegu maailma suurima põlevkivielektrijaamaga. Kokku töötab jaamas kaheksa energiaplokki, sealhulgas ka 2005. aastal rajatud keskkonnasõbralikul keevkihttehnoloogial kaasaegne energiaplokk. Kokku katab elektrijaam ja selle tuhaärastussüsteem 810 hektari suuruse maa-ala. 

## Ajalugu

1965. aastal algas elektrijaama vundamendi süvendi kaevamine. Algselt kandis elektrijaam Uus-Balti Elektrijaama (vene k. *Ново-Прибалтийская ГРЭС*) nime, 1966. aastast nimetust  NSV Liidu 50. aastapäeva nimeline Eesti Elektrijaam (vene k. *Эстонская ГРЭС им. 50-летия СССР*). 

Esimene energiaplokk käivitati 30. juunil 1969. Projekteeritud võimsuse – 1600 MW – saavutas elektrijaam neli aastat hiljem. Kahe korstna kõrgus on 250 meetrit. 

2014. aasta lõpus töötas Eesti Energia Narva Elektrijaamades, kuhu lisaks Eesti soojuselektrijaamale kuulub ka Balti soojuselektrijaam, 693 töötajat.

## Vaata ka
*Balti soojuselektrijaam

## Viited

## Välislingid
*Eesti SEJ kohta info Narva Elektrijaamade kodulehel
Eesti kahepaiksed

**Eesti kahepaiksed** on Eesti Vabariigi territooriumil looduses elavad ja sigivad kahepaiksed. Neid on 11 liiki, millest 10 liiki pärismaised ja 1 liik (järvekonn *Rana ridibunda*) introdutseeritud.

Eesti kahepaiksed kuuluvad kahte seltsi: päriskonnalised (*Anura*) ja sabakonnalised (*Caudata*). Päriskonnalisi on 9 ja sabakonnalisi 2 liiki. Neist looduskaitse alla kuuluvad harivesilik, juttselg-kärnkonn (kõre), rohekärnkonn ja mudakonn – kõik II kaitsekategoorias; ja rohu-, raba-, vee-, tiigi- ja järvekonn – kuuluvad III kaitsekategooriasse. 

## Eesti kahepaiksete süstemaatiline nimestik
I selts: sabakonnalised, *Urodela*

1. sugukond: salamanderlased, *Salamandridae*
**Tähnikvesilik, *Triturus vulgaris* 
**Harivesilik, *Triturus cristatus* 

II selts: päriskonnalised, *Anura*

2. sugukond: mudakonlased, *Pelobatidae*
**Mudakonn, *Pelobates fuscus*

3. sugukond: kärnkonlased, *Bufonidae*
**Harilik kärnkonn, *Bufo bufo*  
**Rohekärnkonn, *Bufo viridis* 
**Juttselg-kärnkonn e. kõre, *Bufo calamita* 

4. sugukond: konlased, *Ranidae*
**Rohukonn, *Rana temporaria*  
**Rabakonn, *Rana arvalis*  
**Järvekonn, *Rana ridibunda*  
**Veekonn, *Rana esculenta*  
**Tiigikonn, *Rana lessonae*

## Vaata ka
*Eesti kahepaiksete punane nimestik
*Eesti roomajad
*Eesti loomastik
*Eesti elustik
Eesti roomajad

**Eesti roomajad** on Eesti territooriumil looduses elavad ja sigivad roomajad. Eestis on 5 liiki roomajaid, kes kuuluvad soomuseliste (*Squamata*) seltsi kahte alamseltsi: sisalikulised (*Sauria*) ja maolised (*Serpentes*). 

Kõik 5 liiki on looduskaitse all: kivisisalik II kaitsekategoorias, ülejäänud III kaitsekategoorias.

Kõige arvukamalt leidub arusisalikku ja rästikut.

Minevikus – u 5000–8000 aastat tagasi – on Eesti alal elanud ka sookilpkonn.

## Eesti roomajate süstemaatiline nimestik

*'''selts''': soomuselised (*Squamata*)
**alamselts: sisalikulised (*Lacertilia*)
***sugukond: sisaliklased (*Lacertidae*)
****kivisisalik (*Lacerta agilis*) 
****arusisalik (*Zootoca vivipara*)
***sugukond: vaskuslased (*Anguidae*)
****vaskuss (*Anguis fragilis*)
**alamselts: maolised (*Ophidia*)
***sugukond: nastiklased (*Colubridae*)
****nastik (*Natrix natrix*)         
***sugukond: rästiklased (*Viperidae*)
****rästik (*Vipera berus*)

## Vaata ka
*Eesti roomajate punane nimestik
*Eesti kahepaiksed
*Eesti loomastik
*Eesti elustik
Kohtla-Järve soojuselektrijaam

**Kohtla-Järve soojuselektrijaam** (lühendatult **Kohtla-Järve SEJ**; ametlik nimi **Kohtla-Järve Elektrijaam**) on Viru Keemia Grupi koosseisu kuuluv soojuselektrijaam Kohtla-Järvel, mis töötab alates 1949. aastast.

Kohtla-Järve SEJ põhikütuseks on põlevkivi, olles üks vähestest elektrijaamadest maailmas, mis kasutab seda kütusena.

## Välislingid
*VKG Soojus AS koduleht
1953. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis

**1953. aasta [[Euroopa meistrivõistlused korvpallis]]** olid 8. Euroopa meistrivõistlused korvpallis. Need toimusid 24. maist 4. juunini  Nõukogude Liidus Moskvas.

## Finaali tulemused

## Mängud

## Välislingid
*FIBA EuroBasket 1953 tulemused
Sillamäe Soojuselektrijaam

**Sillamäe soojuselektrijaam** (lühendatult **Sillamäe SEJ**) on ettevõttele Silmet Grupp kuuluv soojuselektrijaam Sillamäel, mis töötab alates 1997. aastast.

Sillamäe SEJ põhikütus on maagaas ja põlevkivi.

## Välislingid
*Koduleht
Christina Milian

**Christina Milian** (kodanikunimega **Christina Marie Flores**; sündinud 26. septembril 1981) on Kuuba päritolu Ameerika Ühendriikide laulja, produtsent, näitleja ja endine MTV saatejuht. 

Tal kui lauljal on ilmunud kolm stuudioalbumit ja üks kogumik.

## Isiklikku
Aastatel 2009–2011 oli ta abielus The-Dreamiga, neil on 2010. aastal sündinud tütar Violet. 2020. aastast on ta abielus M. Pokoraga.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Ringtee-Aardla ristmiku tunnel

**Ringtee-Aardla ristmiku tunnel** on tunnel Tartus Ränilinna ja Tammelinna piiril Ringtee ja Aardla tänava ristmiku all. Tunnel avati 14. septembril 2007.

Raudbetoonvundamendile tehtud terasest karpkonstruktsiooniga tunnel on 46 meetrit pikk, 5 meetrit lai ja 3,2 meetrit kõrge. Tunnel on mõeldud jalakäijatele ja jalgratturitele, kuid vajaduse korral saavad tunnelist läbi sõita ka väikeautod.

## Pildid

Image:Ringtee-Aardla crossroad subway 1.jpg|Vaade lääne poolt
Image:Ringtee-Aardla crossroad subway 2.jpg|Vaade lääne poolt
Image:Ringtee-Aardla crossroad subway 3.jpg|Vaade lääne poolt
Image:Ringtee-Aardla crossroad subway 4.jpg|Vaade lääne poolt
Image:Ringtee-Aardla crossroad subway 6.jpg|Vaade ida poolt
Image:Ringtee-Aardla crossroad subway 7.jpg|Vaade ida poolt


## Viited
1955. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis

**1955. aasta [[Euroopa meistrivõistlused korvpallis]]** olid 9. Euroopa meistrivõistlused korvpallis, mis toimusid 7.–19. juunini Budapestis Ungaris.

## Finaali tulemused

## Mängud

## Välislingid
*FIBA EuroBasket 1955 tulemused
Pidula maalinn

**Pidula maalinn** asub Saare maakonnas Saaremaa vallas endise Pidula mõisa "suures aias", selle põhjapoolses otsas.

Pidula maalinna ehitusaega arvatakse I aastatuhande esimesse poolde. 

Linnuse vall on laotud peaaegu ristkülikukujuline. Valli kõrgus on 0,5–1 m kõrge ja laius 3 m. Ühest otsast on vall veidi ümarduv. Läbimõõt kirde-edela suunas 95 m, ristipidi 60 m. Linnuse sees on kividest laotud 2 m kõrgune ja 17 m läbimõõduga ringvall, mis võib olla kujundatud Pidula mõisniku Tolli poolt, arvestades tema muinsushuvi.

## Välislingid
*
Kuuldelävi

**Kuuldelävi** on minimaalne puhastooni heliintensiivsuse tase, mida inimene on võimeline tajuma helina.

Sagedusel 1000&nbsp;Hz on kuuldelävi võetud võrdseks 10−12 W/m2 (2·10−5 Pa).

Kuulmise uurimise tulemuste esitamisel suhtelises helirõhuskaalas (tavaliselt logaritmilises skaalas detsibellides) on see helirõhu väärtus võetud baas- ehk võrdlustasemeks (0&nbsp;dB).

Konkreetsel indiviidil võib tegelik kuuldelävi sellest väärtusest oluliselt erineda. Konkreetse indiviidi korral on kuuldelävi sõltuv veel vanusest, kuulmise seisundist ja muudest asjaoludest.

Uuringud kinnitavad kuuldeläve, eriti aga selle sagedussõltuvuse olulist sõltuvust vanusest (vt graafikut).
(NB! Sagedustelg toodud graafikul ei ole logaritmiline.)

Nagu näha, võib meeste puhul täheldada kuuldeläve halvenemist vanuse kasvades 20 eluaastast 60 eluaastani 6–12&nbsp;dB võrra (2–4 korda) nn parima kuulmise sagedusalas 2000–4000&nbsp;Hz, kuid kõrgematel sagedustel 4000–6000&nbsp;Hz halveneb nende kuuldelävi ligikaudu 30&nbsp;dB (ehk suurusjärgus 1000 korda).

Statistiliselt võib täheldada veel sõltuvust soost, mingil määral ka rassist ja muudest asjaoludest.
Valulävi

**Valulävi** on ärrituse intensiivsus, millest alates tekib valuaisting.   

Helide puhul heli intensiivsus või -rõhk, millest valjemate helide puhul tekib kõrvas valutunne. Selle väärtus on 100 W/m2 (200 Pa).
1957. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis

**1957. aasta [[Euroopa meistrivõistlused korvpallis]]** olid 10. Euroopa meistrivõistlused korvpallis. Need toimusid 20.–30. juunil Bulgaarias Sofias.

## Finaali tulemused

## Mängud

  

## Välislingid

*FIBA EuroBasket 1957 tulemused
Soosaare soostik

**Soosaare soostik** on soostik Viljandi maakonnas Võrtsjärve madaliku põhjaosas tasandikul. 

Soostiku lõunaosa on moodustunud Võrtsjärve kinnikasvamisel, ülejäänud osa mineraalmaa soostumisel. Soostik toitub peamiselt sademetest, põhja- ja tulvaveest.

Soostiku rabalasund on suurim (6,8 meetrit) Soosaare rabas. 

## Välislingid
*Soosaare soostik Eesti entsüklopeedia
Hommikuleht

**Hommikuleht** oli Eesti ajaleht, mis ilmus aastatel 1992–1995. Lehe reklaamnumber ilmus 17. novembril 1992, esimene number ilmus 4. jaanuaril 1993. Esimene peatoimetaja oli Enno Tammer.

Hommikuleht oli teistest päevalehtedest kallim ja püüdis täita kvaliteetlehe nišši.    

5. juunil 1995 ühinesid Hommikuleht, Päevaleht (endine Noorte Hääl) ja Rahva Hääl uueks väljaandeks, mille nimeks sai Eesti Päevaleht.
Justus Heinrich von Radingh

**Justus Heinrich von Radingh** (25. mai (vkj 15. mai) 1665 – 6. jaanuar 1742 (vkj. 26. detsember 1741) Riia) oli baltisaksa päritolu Hollandi, Pfalzi, Hessen-Kasseli ja Venemaa sõjaväelane (kindralmajor) ning Tiinuse mõisnik.

Justus Heinrich von Radingh sündis Tiinuse mõisniku Reinhold von Radinghi (surnud 1717) ja Maria Agnese Oldekopi (sündinud 1644) pojana. Tema emapoolne vanaisa oli kuulus saksa jurist Justus Oldekop (1597–1663).

Radingh asus noore mehena väeteenistusse Hollandi Sinisesse Kaardiväkke, mille koosseisus tegi kaasa Oranje Willemi sõjakäigu Inglismaale. 

1701. aastal asus ta brigaadimajori auastmes teenima Pfalzi sõjaväes, saades brigaadimajori auastme. 

Alates 1703. aastas teenis ta Hessen-Kasseli kroonprints Friederichi (hilisem Rootsi kuningas Frederik I) vägedes. Esialgu teenis Radingh ooberstleitnandina Hesseni grenaderirügemendis ning alates 1705. aastast ooberstina ühes Hesseni jalaväerügemendis. Hessen-Kasseli teenistuses võttis ta osa ka Hispaania pärilussõjast. Alates 1709. aastast oli ta Hessen-Kasseli 10. jalaväerügemendi ülem. Hessen-Kasseli teenistuses oli ta 1720. aastani.

1736. aastal asus ta Venemaa teenistusse ja võttis Burchard Christoph von Münnichi alluvuses osa Vene-Türgi sõjast. Elu lõpuaastatel teenis ta Riia ning Dünamünde ülemkomandandina.

Justus Heinrich von Radingh maeti Anseküla kiriku krüpti, mis oli Tiinuse Radinghite matusepaik.

Anseküla kirikus asus Justus Heinrich von Radinghi tellitud suur maal, millel olid koos temaga kujutatud sünnitusel surnud teine abikaasa ning kolm noorelt surnud last. Kirikus asus ka Radinghi ja tema abikaasa kingitud armulauakarikas.

## Perekond

Justus Heinrich von Radingh abiellus 1706. aastal Weselist pärit Johanna Christina von Costiga, kes oli Brandenburgi ooberstleitnant Gerhard von Costi ja tema abikaasa Johanna Christina (sündinud Hartman) tütar. Abielust sündis üks tütar:
* Friederike Christina Catharina von Radingh (1708–1789), abiellus Triigi, Vaemla, Kassari ja Aunaku mõisniku Heinrich Caspar von Stackelbergiga (1702–1778)

Hiljem abiellus Justus Heinrich von Radingh 1720. aastal Hamburgis Katharina von Breverniga (1697–1730), kes oli Vainiži ja Ķieģeļi mõisniku, Liivimaa maanõuniku, tõelise riiginõuniku ning Riigi Justiitskolleegiumi asepresidendi Hermann von Breverni (suri 1721) ja tema abikaasa Katharina (sündinud von Reutern) tütar. Abielust sündisid:
* Hermann Reinhold von Radingh (suri noorelt)
* Hermann Johann von Radingh (1724–1790)
* Katharina von Radingh (1725–1763), abiellus 1748 Georg Johann von Hastferiga
* Gustav Heinrich von Radingh (suri noorelt)
* Karl Ludwig von Radingh (suri noorelt)

## Esivanemad

## Vaata ka
*Radingh

## Viited
1975. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis

**1975. aasta [[Euroopa meistrivõistlused korvpallis]]** ehk **EuroBasket 1975** olid 19. Euroopa meistrivõistlused korvpallis. Need toimusid 7.–15. juunini Jugoslaavias. Alagrupimängud peeti Belgradis, Splitis, Karlovacis ja Rijekas.

## Mängupaigad

## Lõplik paremusjärjestus
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Välislingid
*FIBA Eurobasket 1975 tulemused
Heinrich Caspar von Stackelberg

**Heinrich Caspar von Stackelberg** (1702 – 30. august/10. september 1778 Triigi) oli Eestimaa ja Saaremaa mõisnik ning Preisimaa sõjaväelane (leitnant).

Heinrich Caspar von Stackelberg sündis  Triigi mõisniku Friedrich von Stackelbergi (1662–1710) ja Gertruda Regina von Radinghi (1675–1751) pojana.

Talle kuulusid Triigi, Vaemla, Kassari ja Aunaku mõis. Samuti maja Kuressaares (krunt nr. 96, 1747).

Ajaloomuuseumis on trükitud kujul säilinud Karja kirikuõpetaja Friedrich Wilhelm Willmanni (1746–1819) koostatud Heinrich Caspar von Stackelbergi matusejutlus.

## Perekond

Heinrich Caspar von Stackelberg abiellus 1735. aastal oma onutütre Friederika Christina Catharina von Radinghiga (1708–1789), kes oli Tiinuse mõisniku kindralmajor Justus Heinrich von Radinghi (1665–1742) ja Johanna Christina von Costi tütar.

Abielust sündis 9 last, kellest vaid neli said täiskasvanuks:
* Justus Friedrich von Stackelberg (1737–1800), Kassari ja Mõisamaa mõisnik;
* Caspar Adolph von Stackelberg (1739–1799), Vaemla ja Triigi mõisnik;
* Johann Ernst von Stackelberg (1741–1818), Vene major, Väike-Rõude mõisnik;
* Wilhelm Gottfried von Stackelberg (1749–1809), Saastna ja Matsalu mõisnik.

## Esivanemad
Viited:

## Vaata ka
*Stackelberg

## Viited
1935. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis

**1935. aasta [[Euroopa meistrivõistlused korvpallis]]** ametliku nimega ***EuroBasket 1935*** olid 1. Euroopa meistrivõistlused korvpallis, mis toimusid 2.-7. maini Šveitsis Genfis.

## Välislingid

*FIBA EuroBasket 1935 tulemused
Beniamino Gigli

**Beniamino Gigli** (20. märts 1890 Recanati – 30. november 1957 Rooma) oli itaalia tenor.

Ta debüteeris ooperilaval 1914. aastal Enzo rollis Amilcare Ponchielli ooperis "La Gioconda". Rahvusvahelise tunnustuse tõi talle esinemine Milano La Scala teatris 1918. aastal Arrigo Boito ooperis "Mefistofele". 

Gigli oli 20. sajandi üks tuntumaid tenoreid, keda hinnati tema hääle kauni tämbri ja väljendusrikkuse poolest. Tema repertuaar oli mitmekesine ning hõlmas nii ooperi- kui ka kontserdimuusikat. Suure populaarsuse saavutas ta ka Napoli laulude esitamisega.

## Välislingid
* Beniamino Gigli M. Malkovi saidil (vene keeles)
Kõrvits (perekond)

**Kõrvits** (*Cucurbita*) on taimede perekond kõrvitsaliste sugukonnast. 

Perekonnas on umbes 15 liiki paljude alamliikidega.

Kõrvitsa vili on botaanilises mõttes mari.

Eestis kasvatatakse põhiliselt harilikku kõrvitsat. 

## Liigid ja muid rühmi
**Cucurbita argyrosperma* – hõbeseemneline kõrvits
**[[Cucurbita cordata]]*
**[[Cucurbita digitata]]*
**[[Cucurbita ecuadorensis]]*
**Cucurbita ficifolia* – viigilehine kõrvits
**Cucurbita foetidissima* – piisonikõrvits 
**Cucurbita Kabocha* – kambodža kõrvits ehk kabotša (suureviljaline kõrvits × muskaatkõrvits) 
**[[Cucurbita lundelliana]]*
**Cucurbita maxima* – suureviljaline kõrvits ehk hiigelkõrvits
***Cucurbita maxima maxima*  – banaankõrvits
***mustkõrvits
***hokkaido kõrvits
****Hubbardi kõrvits
***mammutkõrvits
***turbankõrvits
***argentiina suvikõrvits ehk sapallito
**[[Cucurbita mixta]]* või *[[Cucurbita argyrosperma argyrosperma]]*
**Cucurbita moschata*  – muskuskõrvits ehk muskaatkõrvits 
**juustkõrvits
***keegelkõrvits
**jaapani muskuskõrvits
**[[Cucurbita okeechobeensis]]*
**[[Cucurbita palmata]]*
**[[Cucurbita pedatifolia]]*
**Cucurbita pepo* – harilik kõrvits
***Cucurbita pepo fraterna* – velikõrvits 
***Cucurbita pepo gumala* – guatemaala kõrvits 
***Cucurbita pepo ovifera*  – munakõrvits
***tõrukõrvits
***käändkõrvits
***bataatkõrvits
***ilukõrvits
***pirnkõrvits
***taldrikkõrvits ehk patisson
***nuikõrvits
***ozarki kõrvits
***teksase kõrvits
***[[Cucurbita pepo pepo]]*
***õlikõrvits 
****gruusia õlikõrvits
****puhmik-õlikõrvits
****roomav õlikõrvits 
***õli-rullkõrvits (roomav õlikõrvits × rullkõrvits) 
***apelsinkõrvits 
***pikk kõrvits ehk kokosell
***söögikõrvits
***tõlvkõrvits
***spagetikõrvits
***näsakõrvits
***rullkõrvits ehk kabatšokk ehk melonkõrvits 
**[[Cucurbita radicans]]*
**[[Cucurbita × scabridifolia]]*
Mirella Freni

**Mirella Freni** (õieti **Fregni**; 27. veebruar 1935 Modena – 9. veebruar 2020 Modena) oli itaalia ooperilaulja (sopran).

Ta debüteeris 20-aastaselt Modenas Bizet' ooperis "Carmen". Võitis 1958. aastal Viotti lauljate konkursi ja sealt algas tema rahvusvaheline karjäär. 

Ta on laulnud maailma suurimates ooperiteatrites (La Scala, Viini Riigiooper, Londoni Covent Garden, New Yorgi Metropolitan Opera jpt). On tuntud eelkõige Wolfgang Amadeus Mozarti ja Giacomo Puccini teoste interpreedina. Tähtsamad rollid: Mimi (G. Puccini "Boheem"), Cio-cio-san (G. Puccini "Madama Butterfly"), Susanna (W. A. Mozarti "Figaro pulm").
Vittorio Gui

**Vittorio Gui** (14. september 1885 Rooma – 16. oktoober 1975 Firenze) oli itaalia dirigent ja helilooja. 

Oli lisaks itaalia ooperi arendamisele ka hinnatud 20. sajandi esimese poole muusika (Maurice Ravel, Claude Debussy) interpreet.
Aino Toomaspoeg

**Aino Toomaspoeg** (sünninimi **Aino Saar**; 4. november 1916 – 28. märts 2003) oli eesti tõlkija. 

Ta tõlkis saksa keelest eesti keelde. Tema tõlgitud seitsme teose seas on näiteks Bernhard Kellermanni romaan "Sinine lint", mis räägib Titanicu esmareisist.

Tema enda jutustuste kogumik "Võtmehoidjad" (248 lk) ilmus 1964. aastal.

## Isiklikku
Aino Toomaspoeg oli Juhan Toomaspoja abikaasa. Laur Toomaspoeg on nende poeg.
Leontyne Price

**Mary Violet Leontyne Price** (sündinud 10. veebruaril 1927) on USA ooperilaulja (sopran). 

Ta on üks esimesi mustanahalisi ooperilauljaid, kes saavutas rahvusvahelise tuntuse. Ta on laulnud maailma suuremates ooperiteatrites ja laulnud helisalvestistele rohkesti muusikat. Teda hinnatakse ühe parema Giuseppe Verdi dramaatiliste ooperikangelannade esitajana.

Olulisemad ooperid tema repertuaaris: G. Verdi "Aida", "Saatuse jõud", "Ernani", "Trubaduur" ja "Maskiball". Leontyne Price oli Herbert von Karajani lemmiklaulja. Ta lahkus lavalt 1985. aastal Aida rolliga New Yorgi Metropolitan Operas.

## Tunnustus
*1985 – National Medal of Arts
Victor de Sabata

**Victor Alberto de Sabata** (10. aprill 1892 Trieste – 11. detsember 1967 Santa Margherita Ligure) itaalia dirigent ja helilooja.

Omandas muusikateadmised Milano konservatooriumis ja töötas palju aastaid La Scala teatris, olles samal ajal ka rahvusvaheliselt tunnustatud dirigent. Oli hinnatud Richard Wagneri, Giuseppe Verdi ja Giacomo Puccini ooperite esitaja.
Kõrgustähistus

**Kõrgustähistus** on noodikirjas helikõrguse tähistus.

*Absoluutne ja suhteline kõrgustähistus
*Täht- ja silpnimetused
*Noodijoonestik
*Noodivõti
*Võtmemärgid
Eesti keraamikute loend

*Siin on loetletud [[Eesti]] [[keraamik]]uid.*

## A
*Adamson-Eric
*Aino Alamaa
*Ingrid Allik
*Liisu Arro

## B
*Georg Bogatkin

## E
*Valli Eller

## H
*Helmi Herman
*Terje Hütt

## I
*Anu Ivask
*Sergei Isupov

## J
*Silva Jaanberg
*Elsie Johanson
*Maia Juhkam
*Maila Juns-Veldre
*Lydia Jõõts
*Mai Järmut-Winnal
*Kadri Jäätma

## K
*Kadri Kaerma
*Karin Kalman
*Kaido Kask
*Jaan Koort
*Luule Kormašova
*Tõnis Kriisa
*Helene Kuma
*Sirje Kuuskmann

## L
*Kersti Laanmaa
*Tiiu Lass
*Ene-Mai Luur
*Tiina Lõhmus

## M
*Jutta Matvei
*Maanus Mikkel
*Reet Moor

## N
*Ingrid Nõges
*Helina Nelis
*Maia Noorväli

## O
*Eva Ole
*Aigi Orav
*Susanna Otema

## P
*Ilmar Palm
*Ellinor Piipuu
*Urmas Puhkan

## R
*Evi Rass
*Leo Rohlin
*Liina Roomet
*Aivar Rumvolt
*Mari Rääk

## S
*Viive Semper
*Kärt Seppel
*Herko-Rasmus Servet
*Mari Simmulson
*Velda Soidla
*Juuli Suits
*Saima Sõmer

## T
*Marget Tafel 
*Kattri Taklaja
*Annika Teder
*Aurora Tippe
*Anne Türn

## U
*Naima Uustalu

## V
*Mall Valk
*Annes Varjun
*Helle Videvik
*Viive Väljaots

## Õ
*Jüri Õim
*Õnne Õunap

## Ü
*Meedi Ümar

## Vaata ka
*Keraamikute loend
Tarvilik tuba

**Tarvilik tuba** on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" üks Sigatüüka salajastest ruumidest. Sinna ruumi on sattunud sajad õpilased, kuid vähesed on täielikult aru saanud, kuidas see tuba toimib.

## Tutvustus

Tarviliku toa ülesandeks on muutuda iga inimese jaoks, kes selle avastab just selleks, mida see inimene vajab. Näiteks Albus Dumbledore, kellel oli pissihäda, leidis tarvilikust toast tualeti. Harry Potteri jaoks muutus see tuba kohaks, kus loitse ja needusi harjutada, Draco Malfoy jaoks muutus see peidetud asjade toaks ning Fred ja George Weasley peitsid seal ennast Sigatüüka majahoidja Argus Filchi eest. Tarvilik tuba ei ole kelmikaardil, kuna kaardi tegijad ei teadnud toast midagi.

## Tähtsus

Tarvilik tuba on olnud väga tähtis kogu Harry Potteri sarja jooksul. 5. osas korraldas seal kohtumisi Koolidirektori Armee, et õppida kaitset mustade jõudude vastu. 6. osas parandas Malfoy Kaduva konku ning tõi selle kaudu Sigatüükasse surmasööjad ning 7. osas varjasid seal ennast kõik Sigatüüka õpilased, kes Voldemorti vastu võitlesid.
Võhma maalinn

**Võhma maalinn** asub Saare maakonnas Saaremaa vallas Võhma küla idapoolses osas.

Võhma maalinn kujutab endast kahte kontsentrilist kiviringi, mis praegu asuvad keset karjamaad. Suurema ringi läbimõõt on loode-kagu suunas 55 meetrit, kirde-edela suunas 45 meetrit. Kivivallidel on paaris kohas vahed sees, mis võisid olla linnuse väravad.

Arvatakse, et linnus oli ka kultusekohaks, kus viidi läbi rituaale.

1980. aastatel Vello Lõugase tehtud arheoloogilised väljakaevamised täpsustasid valli ehitust. Saadi ka mõned leiud, millest osa on väga vanad, näiteks kivitalb. See viitab, et maalinna võib pidada pronksiaegseks.

## Vaata ka
*Eesti linnuste loend
*Linnus
*Maalinn

## Välislingid
*
Yasuo Fukuda

**Yasuo Fukuda** (jaapani keeles 福田康夫 *Fukuda Yasuo*; sündinud 16. juulil 1936 Takasakis Gunma prefektuuris) on Jaapani poliitik, peaminister aastatel 2007–2008. 

Ta on endise Jaapani peaministri (1976–1978) Takeo Fukuda poeg.

Fukuda kuulub Jaapani Liberaaldemokraatlikku Parteisse. Ta on alates 1990. aastast Jaapani parlamendi alamkoja liige ning on olnud peaministrite Yoshiro Mori ja Jun'ichirō Koizumi ajal peaministri büroo peasekretär aastatel 2000–2004.

25. septembril 2007 sai ta peaministriks. 1. septembril 2008 astus ta tagasi; alates 24. septembrist 2008 on peaminister Tarō Asō.
Harilik kõrvits

**Kõrvits** ehk **harilik kõrvits** (*Cucurbita pepo*) on kõrvitsaliste sugukonna kõrvitsa perekonda kuuluv üheaastane rohttaim. 

## Kirjeldus
Juurestik on hästi arenenud. Peajuur tungib kuni 2 m sügavusele, kõrvaljuured sellest aga 2–5 m kaugusele. 

Vars on enamasti roomav, kuni 5 m (mõnedel vormidel isegi kuni 10 m pikk). Vars sügavasooneline, kandiline, ogalise karvastusega. 

Lehed suured südajad, 5–7 hõlmised, peenehambulise servaga. 

Lehtede kaenlas moodustuvad külgvõsud, 3–5 harulised köitraod ning kollase või rebukollase krooniga 8–10 cm läbimõõduga isas- ja emasõied. 

Vili on marjataoline, ümmargune, kõva koorega ja mahlaka oranži või kollase viljalihaga. Seemned on valged või kreemikad. 

Hariliku kõrvitsa teisendite seas on  taldrikkõrvits ehk patisson, rullkõrvits ehk kabatšokk ja puhmik-õlikõrvits ehk tsukiini.

## Toiteväärtus ja biokeemiline koostis
Tabelites on antud värske ja lisanditeta keedetud kõrvitsa toiteväärtus ja biokeemiline koostis.

## Viited

## Välislingid
*