open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Oļģerts Ābelīte

**Oļģerts Ābelīte** (26. veebruar 1909 Riia – 29. august 1972 Ikšķile) oli läti graafik.

Eriti tuntud on tema raamatuillustratsioonid, ta on illustreerinud üle 40 raamatu, teiste seas Jānis Ezeriņši, Ilona Leimane, Miguel de Cervantese, Rainise, Šarls de Kostērsi teoseid.

Ābelīte isa töötas maastikumaalijana Riia saksa teatris. 1917. aastal läks ta kooli, kuid langes välja keskkooli eelviimases klassis ning asus tööle reklaamistuudios. Hiljem töötas Riia sadamas ning võttis eratunde kunstnik Uga Skulmelt. 1940. aastal läks ta Ikšķilesse, kus elas kuni surmani.
Tooma Sookatsejaam

**Tooma Sookatsejaam** on soode ja rohumaade uurimiseks rajatud teadusbaas Jõgevamaal.

Sookatsejaama asutas Balti Sooparanduse Selts, mille esimees oli Kärde mõisa omanik Viktor von Stackelberg. Selts ostis 1910. aastal Tooma talu sookatsejaama jaoks. Lisaks osteti 1914. aastal naabertalu Kubja maad. Aastatel 1910–1938 ehitati sinna kahekorruselisi puitmaju, millest kujunes Tooma küla.

Katsejaama esimene juhataja oli dr. Arved von Vegesack. Seal töötas toona ka botaanik Heinrich Precht.

Alates 1921. aastast juhtis Eestimaa Sooparanduse Seltsi Tooma Sookatsejaama Leo Rinne. 

1938. aastal oli sookatsejaama pindala 310 ha, 1950. aastail kasvas see 1150 hektarini.

Aastail 1923–1939 töötas suviti sookatsejaamas botaanikuna Paul Thomson.

1956. aastal sai asutuse nimeks Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi Tooma Katsebaas.

## Viited
Reie nelipealihas

**Reie nelipealihas** (*musculus quadriceps femoris*) on inimese lihaste rühm reie esiküljel põlvest üleval pool. See katab reieluud eest ja külgedelt.

Reie nelipealihase ülesanne on sääre sirutamine.
Paul Thomson (täpsustus)

**Paul Thompsoni** nimega isikuid on mitu:
*Paul William Thomson (1892–1957) oli Eesti geoloog ja palünoloog
*Paul Thomson (1916–2008) oli ameerika pomoloog (viljapuude aretaja)
*...
Jobu (lisaleht)

**Jobu** oli Eesti Ekspressi ühekordne lisa, mis ilmus 13. septembril 2007.

Jobu lipulauseks oli "Jobu — ajakiri meestele, kelle eest otsustavad teised". Ajakirja idee sai alguse Eesti Ekspressi 2007. aastal aprillinaljana avaldatud uudisest ("Kruuda toob turule uue meesteajakirja Jobu"). Ajakirja peatoimetaja oli Barbi Pilvre, see ajakiri tõi talle aasta ajakirjaniku preemia. 

Ajakirja väljaandmist toetas konkursi "Mehed ja võrdõiguslikkus" raames 150 000 krooniga Avatud Eesti Fond.

## Viited

## Välislingid

* Eesti Ekspress - Vana Kuld: Pehmeid väärtusi propageeriv ajakiri "Jobu"
Vello Klein

**Vello Klein** (9. detsember 1943, Lelle, praegune Kehtna vald, praegune Rapla maakond) on eesti geoloog, Eesti Geoloogiakeskuse direktor.

Lõpetas Tartu Ülikooli 1970 geoloogia erialal. 1986 sai geoloogia-mineraloogiakandidaadiks.

1994–1998 oli Eesti Geoloogia Seltsi president.

## Viited
Eesti Looduseuurijate Seltsi geoloogiasektsioon

**Eesti Looduseuurijate Seltsi geoloogiasektsioon** oli Eesti Looduseuurijate Seltsi (ELUSi) aastail 1931–2024 tegutsenud erialane allüksus, mis ühendas professionaalseid geolooge. 

Sektsiooni viimane esimees oli Oive Tinn.

31. jaanuaril 2024 nimetati geoloogiasektsioon ümber paleontoloogiaühinguks. 

## Väljaanded
* Geoloogia sügiskool

## Vaata ka
* Eesti Geoloogia Selts

## Välislingid
* Eesti Looduseuurijate Seltsi geoloogiasektsiooni koduleht
Schola Geologica

**Schola Geologica** on geoloogia sügiskooli regulaarselt ilmuv ettekannete kokkuvõtete ja artiklite kogumik, mida annab välja Eesti Looduseuurijate Seltsi geoloogiasektsioon.

Ilmub alates aastast 2005.

## Ilmunud köited
*Verš, Evelin; Nemliher, Reet (toim.) 2005. *Teadus geoloogias*. (Schola Geologica 1.) Sulemees, Tartu. 106 lk.
*Amon, Leeli; Verš, E. (toim.) 2006. *Vasaraga tähtede poole*. (Schola Geologica 2.) Sulemees, Tartu. 108 lk.
*Verš, Evelin; Amon, Leeli (toim.) 2007. *Mudelid ja modelleerimine*. (Schola Geologica 3.) Sulemees, Tartu. 96 lk.
*Amon, Leeli; Verš, Evelin (toim.) 2008. *Suured teooriad*. (Schola Geologica 4.) Sulemees, Tartu. 84 lk.
*Verš, Evelin; Amon, Leeli; Laumets, Liina (toim.) 2009. *Piirideta geoloogia*. (Schola Geologica 5.) Sulemees, Tartu. 160.
*...
*Laanisto, Lauri; Vaiksoo, Raul Markus; Põldsaar, Kairi; Tinn, Oive; Kull, Kalevi (toim.) 2020. *Tihedalt kooselamise teooria*. (Schola Biotheoretica 46 et Schola Geologica 16.) Tartu: Eesti Looduseuurijate Selts. 184 lk.
Deluviaalsed veed

**Deluviaalsed veed** ehk **ajutised vooluveed** moodustuvad kõrgendike nõlvadel pärast suuremaid vihmasadusid ja lume sulamist. 

Deluviaalsete vete moodustumine oleneb nõlva kaldenurgast ja pinnase iseloomust.

Ajutised vooluveed kannavad kõrgematelt reljeefiosadelt peenemat murendmaterjali madalamatesse reljeefiosadesse, moodustades seal deluviaalseid setteid.

Ajutised vooluveed võivad endale uuristada ka voolusängi, mis pidevalt suurenedes muutub ovraagiks.

## Vaata ka
* Alluviaalsed vooluveed
* Deluuvium
James Dwight Dana

**James Dwight Dana** (12. veebruar 1813 – 14. aprill 1895) oli ameerika geoloog, mineraloog ja zooloog. 

Ta tegi olulisi uuringuid mägede tekke, vulkaanilise aktiivsuse, mandrite päritolu ja struktuuri ning ookeanide kohta.

## Tunnustus
James Dwight Dana valiti 1854. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Pomoloogia

**Pomoloogia** on taimesüstemaatikale tuginev aiandusteaduse haru, mis uurib puuviljanduse taimmaterjali – sorte ja pookealuseid ning liike, millest need pärinevad. Liikide ja sortide pärilikest tunnustest sõltuvad nendesse kuuluvate taimede ehitus ja nõuded väliskeskkonnale.

## Vaata ka
*Ampelograafia

## Viited
Perdicinae

***Perdicinae*** on kanaliste seltsi faasanlaste sugukonda kuuluv lindude alamsugukond. 

Neid leidub Euroopas, Aasias, Aafrikas ja Lähis-Idas. Tavaliselt on nad paigalinnud kogu aasta vältel, aga iga liigi kohta see ei kehti.

Nad on keskmise suurusega linnud, suuruselt suuremate faasanite ja väiksemate vuttide vahepealsed. 

Nad teevad pesa maapinnale. 

Need omapärase töntsaka kehaga linnud toituvad peamiselt putukatest, lehtedest ja seemnetest.

## Süstemaatika

Sellesse alamsugukonda kuuluvad järgmised perekonnad:
* Perekond *Lerwa* (lumekana)
* Perekond *Alectoris* (kivikana)
* Perekond *[[Ammoperdix]]* 
* Perekond *Perdix* (nurmkana)
* Perekond *Rhizothera* (suurnokk-kana)
* Perekond *Margaroperdix* (helmeskana)
* Perekond *Melanoperdix* (nõgikana)
* Perekond *Xenoperdix* (nõlvakana)
* Perekond *Arborophila* (künkakana)
* Perekond *Caloperdix* (roostekana)
* Perekond *Haematortyx* (süsikana)
* Perekond *Rollulus* (tanukana)
* Perekond *Ptilopachus* (rahnukana)
* Perekond *Bambusicola* (bambuskana)
Sideriit

**Sideriit** ehk **rauapagu** on mineraal, keemiliselt koostiselt raud(II)karbonaat.

Sideriidikristalli tahk on kollakasvalge või hallikas, murdepind pruun.
Sülviin

**Sülviin** on mineraal kloriidide klassist, keemiliselt koostiselt kaaliumkloriid. 

On värvuseta, vahel piimvalge, lisandite tõttu kollakas või pruunikas. Mõrkjassoolase maitsega. Lahustub vees.
F

**F** (**f**) on ladina tähestiku täht.

Eesti keeles esineb F ainult võõrsõnades ja võõrnimedes ja tähistab eesti keeles ja paljudes teistes keeltes helitut labiodentaalset frikatiivi. Tähe F võttis eesti keeles kasutusele Carl Robert Jakobson oma 1868. aastal ilmunud geograafiaõpikus.

## Ajalugu

## F sümbolina
*Keemias on F element fluori sümbol.
*SI-süsteemis märgib F faradit.
*F on Prantsusmaa sõidukite tunnus.
*Muusikas on F helirea noodi fa tähis.
*Füüsikas on F jõu tähis.
*°F on Fahrenheiti skaala tähis.

Väiketähena võib f olla:
*eesliite femto- lühend;
*füüsikas sageduse sümbol;
*muusikas *forte* lühend.

Kirillitsas vastab F-le Ф, kreeka kirjas fii (Φ).

## Viited
Ilja Metšnikov

**Ilja Iljitš Metšnikov** (Илья Ильич Мечников; 15. mai (3. mai vkj) 1845 Ivanivka küla, Harkovi kubermang – 15. juuli (2. juuli vkj) 1916 Pariis) oli Venemaa bioloog.

Ta oli üks immunoloogia rajajaid.

## Tunnustus
Ta oli kolmekordne Baeri kuldmedali laureaat. 
Ta oli Tartu Ülikooli auliige.

## Lisalugemist
*
* Ilja Iljitš Metšnikov.*Ilya Mechnikov - Nobel Lecture: On the Present State of the Question of Immunity in Infectious Diseases.* Nobelprize.org. 10 Jun 2013, Veebiversioon (vaadatud 10.06.2013)
*Semyon Zalkind, *Ilya Mechnikov: His Life and Work*, 2001 reprint from 1959, University Press of the Pacific, Google`i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 10.06.2013)
Atmosfääri koostis

**Atmosfääri koostis** on planeedi atmosfääri keemiline koostis. See seisneb sellest, milliste ainete (peamiselt gaaside) segu on mingi planeedi atmosfäär on ja kui suur on iga aine (gaasi) osatähtsus.

## Maa atmosfääri koostis

Maa atmosfäär koosneb peamiselt gaasidest ja lisanditest  (tolm, veetilgad, jääkristallid, mere soolad, põlemissaadused).

Atmosfääri moodustavate gaaside kontsentratsioon peaaegu ei muutu. Erandiks on vesi (veeaur; H2O) ja süsihappegaas (CO2).

Peale tabelis toodud gaaside esinevad atmosfääris vääveldioksiid SO2, ammoniaak NH3, vingugaas СО, osoon O3, süsivesinikud, vesinikkloriid HCl, vesinikfluoriid HF, elavhõbeda aur Hg, jood I2, ka  lämmastikmonooksiid NO ja väikeses koguses teisi gaase. Troposfääris esineb ka pidevalt suures koguses tahkeid ja vedelaid osakesi (aerosoole).
Anhüdriit

**Anhüdriit** on mineraal, keemiliselt koostiselt kaltsiumsulfaat.

Ta on tavaliselt hallika, valge või sinaka värvuse ning klaasiläikega.

Tekib peamiselt merelahtedes keemilisel settimisel.

Vee toimel muutub kipsiks.

## Välislingid
Arstivanne

**Arstivanne** on arstide ja proviisoride traditsiooniline kinnitus järgida arsti- ja proviisorikutse humaanseid põhimõtteid vahetult pärast diplomi kättesaamist.

Tartu Ülikooli arstiteaduskonna nõukogu kinnitas 18. märtsil 2009 uuendatud arstivande teksti. 

"Olles omandanud arstikutse, tänan oma õpetajaid. Tõotan oma au ja südametunnistuse nimel, et pühendun arstitöös inimese abistamisele ja humaansuse põhimõtete teenimisele. Minu tegevuse sihiks olgu rahva tervise säilitamine ja edendamine, haiguste ennetamine, haigete ravimine ning nende kannatuste leevendamine. Lähtun oma töös arstiteaduse põhimõtetest ja kasutan vaid selliseid raviviise, mille tulemuslikkus on teaduslikult ja eduka praktika kaudu tõendatud. Uuringu või raviviisi soovitamisel austan patsiendi tahet ning teavitan teda nii selle oodatavast kasust kui ka võimalikest ohtudest. Suhtun oma kolleegidesse austusega ega keeldu abist, kui nad oma patsiente ravides minu poole pöörduvad. Täiendan pidevalt oma teadmisi ja oskusi ning jagan neid oma kolleegidega. Hoian kõrgel arstikutse au nii patsientide kui ka kogu ühiskonna ees. Pean hoolikalt saladuses, mida patsiendiga seoses mulle on usaldatud. Täidan oma arstikohust ühtviisi kõigi patsientide suhtes, kedagi eelistamata. Miski ei saa mind sundida oma oskusi kasutama arstieetika põhimõtete vastu" .

## Vaata ka
*Hippokratese vanne

## Viited
Poni

**Poni** (*Equus ferus caballus*) on hobune, kelle turjakõrgus täiskasvanuna on alla 147 cm. Ponidel on spetsiifiline, hobustest erinev kehaehitus. Tihti on ponidel paksemad lakk, saba ja karvastik, proportsionaalselt lühemad jalad, laiem kere, jämedam kael ja lühem pea.

## Ponitõud

*Felli poni
*Šetlandi poni

## Vaata ka
*Ratsaponi
*Falabella poni

## Välislingid
Aleksander Mülber

**Aleksander Mülber** (ka **Aleksander Mühlberg**; 29. detsember 1897 Tallinn – 19. mai 1931 Pariis) oli eesti maalikunstnik ja graafik.

## Elukäik
Aleksander Mülber sündis politseinik Mihkel Mülberi ja ema Marie-Matilde Mülberi (Lints) peres 1897. aastal. 

Õppis Tallinna linnaalgkoolis ja Tallinna Reaalkoolis, mille lõpetas 1916. Maalimist õppis Eesti Kunstiseltsi kunstikursustel 1913–1914 ja aastatel 1915–1916 Ants Laikmaa ateljeekoolis. 

21. novembril 1917 asutas Mülber koos teiste noorte kunstnike Balder Tomasbergi, Oskar Kallise ja Aleksander Krimsiga ühingu Vikerla, mille eesmärk oli "edendada loovat mõtet ja kanda endas kunsti "püha tuld". Praktikas väljendus see ekspressionistlikus maalilaadis. 1918. aasta suve veetsid vikerlased Paldiskis ning suve tulemused pandi novembris välja VI eesti kunsti näitusele. Mülber esines 22 teosega.

1919. aastal tegutses Mülber energiliselt eesti kunstielu ülesehitamisel ning võttis osa peremeheta jäänud kunstivarade päästmisest Virumaa ja Läänemaa mõisatest. Tema ja Krimsi ülesanne oli kokku koguda ja arvele võtta Vabadussõjas langenud Balder Tomasbergi kunstilooming. Ta oli tegev ka eesti kunstnike ja kirjanike kongressi kokkukutsumisel ja läbiviimisel. Samal aastal esines ta ka eesti kunsti ülevaatenäitusel ning võttis osa Pallase näitusest .

1920. aastal ilmus Tartus moodsat kunsti toetava kirjastuse Arlekiin väljaandel Aleksander Mülberi 10-leheline linoollõigete album "Primeurs". 

1921. aastal lahkus hoogsal arenguteel olnud kunstnik Pariisi, kus veetis oma elu viimased 10 aastat. On teada, et suurlinnas elatus ta juhutöödest (maaler, siidsallide maalija). 1923. aastaks polnud ta veel alla andnud ning tegi katse saada Prantsuse valitsuselt eesti kunstnikule ette nähtud stipendiumi. Sealtpeale tema jäljed kaovad. 1930. pöördus Eesti Kirjanduse Selts Mülberi venna, tuntud teatritegelase ja fotograafi Johannes Mülberi poole. Viimane vastas, et tal pole Aleksandrist mingeid andmeid. 19. mail 1931 jõudis kodumaale teade Aleksander Mülberi surmast.

## Looming
Laikmaa ateljeekoolis õppimise ajast pärinevad tema rahvusromantilise kallakuga "Kalevipoeg ja vetevaim", "Kurnimängijad" ning katsetused õlimaaliga. Nimetatud pastellmaalid äratasid tähelepanu juba õpilastööde näitusel ning neid on peetud Mülberi loomingu põhiteosteks.

Mülber viljeles ekspressionismi ratsionaalsemat, vormimängulisemat suunda, mida on nimetatud ka kubofuturismiks. Temaatika seevastu võis olla vägagi ekspressionistlik (näiteks nüüdseks kadunud teosed "Protsessioon" ja "Marsche funebre").


Aleksander Mülber - Kalevipoeg (1915).jpg|Kalevipoeg ja sorts vägikaigast vedamas (1915)
File:Kurniviskajad, Aleksander Mülber, EKM j 405 M 1757.jpg|Kurniviskajad (1915)
File:Kompositsioon, Aleksander Mülber, EKM j 302-43 M 1715.jpg|Kompositsioon (1919)
File:Interjöör, Aleksander Mülber, EKM j 302-32 M 1709.jpg|Interjöör (1920)
File:Pea, Aleksander Mülber, EKM j 302-35 M 1712.jpg|Pea (1920)
File:Pea, Aleksander Mülber, EKM j 302-37 M 1714.jpg|Pea (1920)


## Viited

## Välislingid
*Mülber EKM-i digikogus
*Reet Mark. Noorte Kujurite Ühing Vikerla. 2008. Tartu Kunstimuuseumi kataloog
Unlambda

**Unlambda** on minimalistlik funktsionaalne programmeerimiskeel, mille leiutas David Madore. See põhineb kahel sisseehitatud funktsioonil (*s* ja *k*) ja omistamisoperaatoril (kirjutatakse *`* ehk graavis). Vaid nendest funktsioonidest ja operaatorist piisab, et Unlambda oleks Turingi mõttes täielik. Tegelikult lisanduvad mainitutele ka mõned sisend-väljundfunktsioonid, et oleks võimalik kasutajaga suhelda, mõned lühendatud funktsioonid (nn otseteed) ja täiendavad väärtustamisfunktsioonid. Unlambdas puuduvad muutujad.

## Põhiprintsiibid
Esoteerilise programmeerimiskeelena on Unlambda mõeldud pigem puhta funktsionaalse programmeerimise näitena kui praktiliselt kasuliku keelena. Peamine eripära on tavaliste operaatorite ja andmetüüpide puudumine. Ainsad andmed programmides on üheparameetrised funktsioonid. Sellele vaatamata saab andmeid simuleerida sobivate funktsioonidega. Mitmeparameetrilisi funktsioone saab esitada karritades.

Programmi "Hello world" realisatsioon Unlambdas näeb välja järgmine:

 `r```````````.H.e.l.l.o. .w.o.r.l.di

## Vaata ka
*Funktsionaalne programmeerimine

## Välislingid
*Unlambda homepage
*Felix-Hernandez Campos (1. aprill 2002), *[http://www.cs.unc.edu/~stotts/144/lectures/lect28apr.pdf Lecture 28: More on functional programming]*, Põhja-Carolina Ülikool COMP144
*Friday Pathological Programming: Unlambda, or Programming Without Variables
Doggerbank

**Doggerbank** on suur madal Põhjameres. Ta paikneb umbes samadel laiuskraadidel Inglismaa Yorkshire'i krahvkonna ning Middlesbrough' ja Ringkøbingi fjordiga (Taani). Madala lääneots on keskmiselt 100 km kaugusel Suurbritannia idarannikust, idaots umbes 125...150 km kaugusel Taani läänerannikust.

Madala pindala on umbes 17 600 km². Tema pikkus lääne-idasuunas on 300...350 km ning laius kuni 120 km. Ta meenutab kujult tilka, mille kitsam ots näitab Jüütimaa poole.  

Doggerbanki keskmine sügavus 30 m (Põhjamerel 94 m). Madalaimas kohas (54°...55° N, 1°...2° E) on sügavus kuni 13 m. Suurim sügavus on 36 m. 

1931. aasta Doggerbanki maavärin on võimsaim Suurbritannias registreeritud maavärin. 

Doggerbank on hea kalapüügikoht. Püütakse eriti turska. 

## Teke
Doggerbank tekkis tõenäoliselt moreenimoodustisena Pleistotseenis. See leidis aset jääaegse Reini jõe tollal tunduvalt põhjapoolsema suudme ees.  

Jääaegadel, kui merepind oli praegusest kuni 100 m madalamal ning Põhjamere lõunarannik praegusest umbes 600 km põhja pool, oli praegune Doggerbank koos ümbritsevate merealadega veest väljas ning moodustas Doggerlandi. Ka praegune La Manche oli veest väljas, nii et praegune Inglismaa oli praeguse Mandri-Euroopaga ühenduses. 

Merepinna languse tõttu Doggerbanki ja La Manche'i vahele tekkinud saarteribale kasvas näiteks Weichseli jäätumise lõpus napp taimkate. Madalamatel aladel Doggerbanki ja La Manche'i maaühenduste vahel praeguses Põhjamere lõunaosas oli järv.

Kui mesoliitikumis umbes 6500 eK oli kriidikaljudest ühendus praeguse Doveri ja Calais' linna vahel piisavalt erodeerunud, voolas selle järve vesi üle La Manche'i Atlandi ookeani. Hiljem merepind tõusis, nii et Doggerbank ja La Manche jäid jälle vee alla ning vesi sai voolata Atlandi ookeanist üle La Manche'i Põhjamerre, nagu jäävaheaegadel ja praegu, ning sealt edasi piki Norra rannikut Atlandi ookeani põhjaossa.

## Vaata ka
* Doggerland

## Viited
Erlang

**Erlang** on üldotstarbeline samaaegne programmeerimiskeel. Lineaarne alamosa keelest on funktsionaalne keel, agara arvutuse, ühekordse omistamise ja dünaamilise tüüpimisega. Samaaegsuse jaoks kasutab Erlang aktorite mudelit. Selle töötas välja Ericsson, et toetada hajutatud, veakindlate, reaalaja programmide loomist. Keele esimese versiooni töötas välja Joe Armstrong 1986. aastal. 

Erlang toetab kuumvahetust, mis tähendab, et koodi saab muuta süsteemi peatamata. Algul oli Erlang Ericssoni omanduses, kuid 1998. aastal anti see välja avatud lähtekoodiga.

## Viited
Keldriöölane

**Keldriöölane** (*Scoliopteryx libatrix*) on öölaste sugukonda kuuluv liblikaliik. 

## Levik Eestis
Keldriöölane on Eestis tavaline. 
Keldriöölane on üks vähestest liblikaliikidest, kes Eestis talvituvad valmikuna. Talvitumiskohtadeks on koopad, keldrite laed ja seinad, kaevurakked. 
Röövikud toituvad põdrakanepil, pajudel jm. Valmikud on pikaealised, võivad elada kauem kui aasta.

## Välislingid
*
Scheme

**Scheme** on funktsionaalne programmeerimiskeel ning üks kahest  programmeerimiskeele Lisp põhidialektist. Erinevalt teisest peamisest dialektist Common Lisp järgib Scheme minimalistlikku disaini, arendades väikest standardset tuuma koos võimsate lisavahenditega keele laiendamiseks. Keele kompaktsus ja elegantsus on teinud ta populaarseks õppejõudude, keeledisainerite, programmeerijate ja implementaatorite poolt.	

Scheme loodi MIT-i tehisintellekti laboris Guy L. Steele ja Gerald Jay Sussmani poolt, kes tutvustasid seda akadeemilisele maailmale aastatel 1975–1980 läbi memode seeria, mida nüüd tuntakse Lambda paberite nime all. Scheme ametlikuks standardiks on IEEE 1178-1990, kuid *de facto* standardiks on *Revised<sup>n</sup> Report on the Algorithmic Language Scheme* (RnRS).

Scheme oli esimene Lispi dialekt, mis kasutas leksilist skoopi ning esimene, mis nõudis kompilaatoritelt *tail-call* optimeerimist.

## Viited

## Välislingid
* IEEE Std 1178-1990 IEEE Standard for the Scheme Programming Language – Description
* The Revised<sup>6</sup> Report on the Algorithmic Language Scheme
Satelliitöölane

**Satelliitöölane** (*Eupsilia transversa*) on öölaste sugukonda kuuluv liblikaliik.

Satelliitöölase levila ulatub Briti saartest Jaapanini. Levila ulatub lõunas Põhja-Hispaania, Sardiinia, Kesk-Itaalia, Põhja-Makedoonia, Bulgaaria, Väike-Aasia, Kaukaasia ja Kesk-Aasiani. Põhjas ulatub levila Fennoskandias põhjapolaarjooneni ja teda on leitud ka Islandil. Ta talub hästi külma, suudab elada tundras metsapiirist kaugemal, aga Alpides ei tõuse ta kõrgemale kui 1800 m merepinnast.

Satelliitöölane on üsna muutliku välimusega. Tal on hallikad või punakaspruunid eestiivad, mis on sageli tumedate ribadega. Tiivatäpp on silmatorkav ning valget, kollast või punast värvi. Tagatiivad on pruunid ja kahvatuma äärisega. Tiibade siruulatus on 40–48 mm.

Briti saartel lendab satelliitöölane peamiselt öösiti septembrist kuni aprillini, sealhulgas isegi pehmetel talveöödel. Teda tõmbab ka valgus ligi, aga veelgi tugevamini tõmbavad teda ligi suhkur ja mitmesuguste lilleõite lõhn.

Satelliitöölase röövikud on polüfaagid. Nad toituvad mitmesuguste puude ja põõsaste lehtedel, kuid neid on leitud toitumas ka võilillel ja isegi teiste liikide röövikuid söömas. Üldse on tema toidutaimede ring lai: sinna kuuluvad näiteks vaher, *[[Amelanchier]]*, kask, kastanipuu, harilik sarapuu, viirpuu, harilik angervaks, harilik saar, kuslapuu, õunapuu, toompuu, pirnipuu, tamm, punane sõstar, murakas, paju, pihlakas, võilill, pärn, jalakas ja lodjapuu.

## Levik Eestis

Satelliitöölane on Eestis tavaline. 

Satelliitöölane on üks vähestest liblikaliikidest, kes Eestis talvituvad valmikuna.

## Välislingid
*
Kõrg-Tatra

**Kõrg-Tatra** (slovaki ja tšehhi *Vysoké Tatry*, poola *Tatry Wysokie* on Tatrate osa Slovakkia ja Poola piiril. 

Suurem osa Kõrg-Tatrast kuulub Slovakkiale. Slovakkias asub ka Kõrg-Tatra kõrgeim mägi Gerlachovský štít (2655 m).

Kõrgemad mäed:

Kõrg-Tatras on palju haruldasi taime- ja loomaliike. Seal elavad karu, Euraasia ilves, nugis, hunt ja rebane. 

Seal loodi Euroopa esimese piiriülene rahvuspark – Tatra rahvuspark (*[[Tatranský národný park]]* Slovakkias 1948. aastal ja *[[Tatrzański Park Narodowy]]* Poolas 1954. aastal).

Piirkond on tähtis talispordikeskus.

## Välislingid

* Kõrg-Tatra koduleht (*inglise ja slovaki keeles*)
Sooldumine

**Sooldumine** on mullas toimuv protsess, mis esineb palava ja kuiva kliimaga aladel. Et aurumine on nendes piirkondades intensiivne ja mulla läbiuhtumine toimub väga harva või ei toimu üldse, sisaldavad mullad rohkelt vees lahustuvaid soolasid. Soolane põhjavesi liigub kapillaaride kaudu üles, vesi aurab ja soolad jäävad kirmena või kihina maapinnale. Tekkivad solontšakid, mis on levinud kõige sagedamini kõrbetes ja poolkõrbetes, kohati ka parasvöötme rohtlades.

Muldade korrapäratu niisutamise korral võib toimuda nende **sekundaarne sooldumine**. Üleliigse niisutamise puhul tõuseb põhjaveetase ning intensiivse aurumise tõttu tõusevad maapinnale vees lahustunud soolad. Vesi aurustub ja soolad jäävad maapinnale.

Sooldumise vältimiseks tuleb mulda korrapäraselt niisutada. Sooldumise likvideerimiseks on vaja muld suure koguse veega läbi uhta.
APL

**APL** (nimetatud raamatu "A Programming Language" järgi) on interaktiivne massiiv-orienteeritud programmeerimiskeel ning integreeritud arenduskeskkond. Keel baseerub matemaatilisel notatsioonil ning loojaks on Kenneth E. Iverson.

APL-il on mitmed ebatavalised omadused:

* Ta on kompaktne, kasutades sõnade asemel sümboleid ning rakendades funktsioone kogu massiivile kasutamata eraldi väljatoodud tsüklit.
* Ta on lahendus-orienteeritud, rõhutades algoritmide esitust eraldiseisvana masina arhitektuurist ja operatsioonisüsteemist.
* Tal on vaid üks lihtne ja läbiv rekursiivse järjekorra reegel: funktsiooni parempoolne argument on kogu temast paremale poole jääva avaldise tulemus.

APL oli oluliseks mõjuriks tabelarvutuse ja funktsionaalse programmeerimise arengule, ning praegustele matemaatikaprogrammidele. Samuti on ta inspireerinud mitmeid hilisemaid programmeerimiskeeli.

## Hello, world
Hello world programm APL'is:

 'Hello, world!'
COBOL

**COBOL** on üks vanimaid programmeerimiskeeli. Keele nimi on lühend sõnadest **''CO**mmon **B**usiness **O**riented **L**anguage''. Tema peamiseks rakendusalaks on äri-, finants- ja administratiivsüsteemid ettevõtetele ja valitsustele.

COBOL on standardiseeritud standardiga ISO/IEC 1989. COBOL sisaldab alates 2002 standardist tuge objektorienteeritud programmeerimisele ja teistele moodsatale omadustele.

## Hello, world

Hello world programm COBOL'is:

      IDENTIFICATION DIVISION.
      PROGRAM-ID. HELLO-WORLD.
      PROCEDURE DIVISION.
          DISPLAY 'Hello, world'.
          STOP RUN.

## Kriitika

COBOLit on laialt kritiseeritud tema sõnaohtruse poolest. Näiteks on Edsger Dijkstra maininud: "COBOLi kasutamine vigastab mõistust; tema õpetamist tuleks seetõttu käsitleda kui kriminaalset tegevust."

## Viited
Grüneriit

**Grüneriit** on amfiboolide rühma (ahelsilikaatide ning linoamfiboolide hulka) kuuluv lintstruktuuriga mineraal. 

## Keemiline koostis
Selle keemiline valem on Fe7Si8O22(OH)2. 

## Struktuur, värvus ja läige
Grüneriit kristalliseerub monokliinses süngoonias. Kristallid on prismalised. Nad on enamasti nõeljad kuni kiudjad (peenekiulised, asbestjad, erim amosiit), radiaalkiirtega. 

Nad on  tuhkhallid või pruunikasrohelised kuni pruunid. 

Kristallid võivad olla läbipaistvad, nende tahkudel on klaasiläige. Läbipaistmatu, kiudja haabituse korral (amosiit) on tahkudel pärliläige. 

Kriips on valge. 

## Kõvadus ja tihedus
Mineraali kõvadus Mohsi astmikul on 5 kuni 6 ja tihedus on 3,4–3,6.

## Teke ja paragenees
Grüneriit moodustub kontaktmoonde käigus keskmise ja kõrge astme rauaformatsioonides ja mõnes sinikildas. 

Grüneriit esineb parageneesis muu hulgas koos  fajaliidi, granaatide, hematiidi, hedenbergiidi, magnetiidi, kvartsi ja ribekiidiga. 

## Leiukohad
Grüneriiti on 2010. aasta seisuga leitud umbes 150 kohast Ameerika Ühendriikides, Austraalias, Austrias, Boliivias, Brasiilias, Hiinas, Hispaanias, Indias, Jaapanis, Kamerunis, Kanadas, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Madagaskaril, Norras, Portugalis, Prantsusmaal, Rootsis, Slovakkias, Soomes, Suurbritannias, Tšehhis, Ukrainas, Ungaris ja  Venemaal.

## Ajalugu
Grüneriidi avastas 1853 Prantsusmaal Sarvengude'i jäärakus  Collobrièresi lähedal   Gustav Adolf Kenngott, kes pani mineraalile nime seda esimesena analüüsinud Šveitsi-Prantsuse keemik Louis Emmanuel Gruner' auks. 

## Kaevandamine
Amosiiti kaevandatakse peamiselt Lõuna-Aafrika Vabariigis, kus sellega tegeleb ettevõte Asbestos Mines of South Africa, mille lühendi järgi amosiit on nime saanud. 

## Kasutamine
Amosiiti tarvitati Euroopas varem asbestina, kuid nüüd see on keelatud. Mõnel pool mujal on ta veel ehitusmaterjalina kasutusel. 

## Mõju inimese organismile
Pikemaajaline kokkupuude grüneriidiga võib sissehingamise tõttu tekitada vähktõbe. 

## Viited
C Sharp

*Selle artikli pealkiri peaks olema *'C#**, kuid vikitarkvara ei võimalda sellist pealkirja.''



**C#*' (loetakse *C Sharp'') on üldotstarbeline programmeerimiskeel. Arendatud Microsofti poolt .NET initsiatiivi raames, standardiseeritud ECMA ja ISO poolt.

C# on üks .NET-raamistiku keeltest. Tema praegust arendust juhib Anders Hejlsberg. Keele nimi on tuletatud programmeerimiskeele C++ nimest ning samuti tähistab nooti C diees, kuna '++' tähendab suurendamist ühe võrra, ning samuti '#' on nagu kaks märki '+' teineteise peal.

## Keele disaini põhimõtted
ECMA standardi järgi on C# disaini põhimõtted järgmised:
* C# on lihtne kaasaegne üldotstarbeline objektorienteeritud programmeerimiskeel.
* Keel ja selle teostused toetavad tarkvaraarenduse põhimõtteid nagu tugev tüüpimine, massiivi piiride kontrollimine, väärtustamata muutujate kasutamise avastamine ning automaatne mälukoristus. Tähtsad on tarkvara robustsus ja programmeerija tootlikkus.
* Keel on mõeldud tarkvarakomponentide loomiseks hajusates keskkondades.
* Lähtekoodi porditavus on väga oluline, nagu ka äratuntavus programmeerijatele, kes on tuttavad keeltega C ja C++.
* Rahvusvahelikustamise toetus on tähtis.
* C# on sobilik rakenduste kirjutamiseks erinevates süsteemides, alates keerulisi operatsioonisüsteeme kasutavatest süsteemidest lõpetades manussüsteemidega.
* Kuigi C#-rakendused peaksid kasutama mälu ja arvutusvõimsust säästlikult, ei võistle keel jõudluses ega mälukasutuses otseselt C või assemblerkeelega.

## Hello world
Hello world programm C#-is:


```csharp
class Program
{
    static void Main(string[] args)
    {
        System.Console.WriteLine("Hello, world");
    }
}
```


## Viited
Uvs

**Uvs** (mongoli Увс нуур, tõva Успа-Холь, vene Убсу-Нур) on väga suure soolsusega (18,8 promilli) järv Mongoolias ja  Venemaal (järve kirdetipp asub Venemaal Tõva Vabariigis). 

Järve pindala on 3350 km², ta on pindala poolest suurim järv Mongoolias. Uvsi pikkus on 84 km ja laius 79 km, keskmine sügavus on 6 m. 

Järve vesi on viis korda soolasem kui ookeanivesi.

Järves on teada 29 kalaliiki, millest üks (altai osman) on söödav.

Uvs kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Vaatamata karmile kliimale on Uvsi ääres kuni 173 linnuliiki ning 41 liiki imetajaid, sealhulgas ülemaailmselt ohustatud lumeleopard, muflon ja kaljukits.
Kaevandus

**Kaevandus** on koht, kus toimub maavarade kaevandamine. Eristatakse pealmaakaevandusi (karjääre) ja allmaakaevandusi. Eesti maapõueseaduse mõistes on kaevandus kitsamalt allmaakaevandus.

Tehniliselt moodustab allmaakaevanduse kaeveõõnte ning masinate ja seadmete kogum. Selle juurde võib kuuluda pealmaakompleks.

Maa alt kaevandatakse tavaliselt kivisütt (kivisöekaevandus), põlevkivi (põlevkivikaevandus), kulda (kullakaevandus), soola (soolakaevandus), teemante (teemandikaevandus), vaske (vasekaevandus), väävlit (väävlikaevandus) jt. 

Eestis on ajalooliselt allmaakaevandustes kaevandatud liiva (Piusa ja Aruküla kaevandused), uraani (Sillamäe kaevandus), fosforiiti (Ülgase ja Maardu kaevandused) ning põlevkivi (Kukruse, Kiviõli, Kohtla jt. kaevandused). Praegu kaevandatakse Eestis allmaamoodusel vaid põlevkivi, mis toimub kolmes kaevanduses: Estonia, Ojamaa ja Uus-Kiviõli II.

Kohtla-Nõmmel on suletud Kohtla kaevandusse rajatud Eesti Kaevandusmuuseum.

## Vaata ka
*Allmaakaevandamine
Öölased

**Öölased** (*Noctuidae*) on putukate sugukond liblikaliste seltsis. 

See on väga suur sugukond, kus on kokku umbes 25 000 liiki. Enamiku liikide valmikutel on paks keha ja kitsad tiivad ning nad on öise aktiivsusega. Röövikud on enamasti paljad. 

Euroopas elab öölasi 1104 liiki, Eestis 341 liiki. 

## Perekonnad
Järgnevalt on loetletud kõik need perekonnad, milles leidub Eestis elavaid liike.

## Vaata ka
*kääbuskaruslased

## Viited
Min (mütoloogia)

**Min** (*mjn*) on vanaegiptuse mütoloogias viljakus- ja sigivusjumal. 

Teda kujutati fallosega mehena.

Mini olulisem kultusekeskus oli Koptoses.
Befunge

**Befunge** on magasinipõhine reflektiivne esoteeriline programmeerimiskeel. Tema peamiseks erinevuseks harilikest programmeerimiskeelest on, et programmikood on organiseeritud kahemõõtmelise ruudustikuna. Nool-instruktsioonid viivad programmi täitmise järje kas üles, alla, paremale või vasakule, ning tsüklid on konstrueeritud ringikujuliselt.

## Hello world

Hello world programm Befunge's:

                  v
 >v"Hello world!"0<
 ,:
 ^_25*,@

## Viited

## Välislingid
*Cat's Eye Technologies, originaalautori veebileht.
Bash

**Bash** on Unixi kest (shell), vaba tarkvara, mis kirjutatud GNU projekti raames Brian Foxi poolt. See anti välja aastal 1989 ja see on laialt levinud kui Linuxi ja Mac OS X kest. See on ka üle kantud Microsoft Windowsi operatsioonisüsteemi  ja levitatakse koos Cygwin ja MigGW, DOSi DJGPP projekti poolt ja Androidile paljude terminaliprogrammide poolt.

Bash on interpreteeriv Käsurida, tavaliselt toimiv tekstiaknana, kuhu kasutaja saab käskusid kirjutada. Sarnaselt teiste Unixi kestadega on tegemist täisväärtusliku programmeerimiskeelega. Bash saab käskusid lugeda ka skripti failidest. Keele märksõnad, süntaks ja teised baasvõimalused on kopeeriti Bourne shellist. Teised võimalused, näiteks ajalugu - csh, tcsh ja ksh-st. Bash on POSIX'i kest paljude laiendustega.

Nimi on lühend sõnadest **''B**ourne **A**gain **SH**ell''. Sarnaselt oma eellase Bourne shelliga (lühidlat sh).

## Vaata ka

*Shellshock

## Viited
Autentimine

**Autentimine** (inglise keeles  *authentication*) on protsess, millega üks kasutaja, süsteem või muu olem saab kontrollida teise olemi väidetava identiteedi tõesust, tavaliselt mingi esitatud spetsiifilise teabe (näiteks parooli), omatud  eseme (näiteks kiipkaardi, passi, töötõendi, võtme või muu turvatud tõendi), olemusliku eristava püsitunnuse (biomeetriku), asukohateguri jm alusel.
Sidesüsteemides tehakse autentimisega kindlaks, et sõnum tuleb tõepoolest sellest allikast, millest see väidetavalt on teele pandud.

Autentimise käigus kontrollitakse ja kinnitatakse näiteks seadme kõlblikkust või isiku vastavust pääsemaks ligi teatud liiki informatsioonile või sisenemaks piiratud juurdepääsuga ruumidesse või territooriumile. Isikute kontrollimisel kasutatakse enamasti masinloetavaid koode ja eelkoostatud nimekirja isikutest, kellele võimaldatakse juurdepääs infole või sisenemine teatud ruumidesse. 

**Elektroonne autentimine** on elektroonne protsess, mis võimaldab füüsilise või juriidilise isiku e-identimist või elektrooniliste andmete päritolu ja tervikluse kinnitamist. Peab näiteks andma vastuse küsimusele "kui Mari väidab et ta on Mari - kas ta on tegelikult Mari?".

Ebaturvaline on autentimiseks kasutada ainult kasutajanime ja parooli. Seetõttu kasutavad paljud asutused ja ettevõtted (näiteks Google ja Facebook) kaheastmelist autentimist ja rohkemate teguritega multiautentimisi. Kaksikautentimise aktiveerimine on eriti oluline sotsiaalmeedia saitide puhul.

## Vaata ka
* Elektrooniline isikutuvastamine
* Autentsus
* Autoriseerimine

## Viited

## Välislingid
* Autentimine, Tartu Ülikool Infoturve 2013/14 sügis, vaadatud 22.06.2017
* Kaheastmeline autentimine: Facebook, RIA blogi, 4. november 2016
* Kaheastmeline autentimine: Gmail, RIA blogi, 4. november 2016
* Kaheastmeline autentimine: Microsofti kontod, RIA blogi, 27. detsember 2017
* Kaheastmeline autentimine: Twitter, RIA blogi, 8. jaanuar 2018
Parool (informaatika)

**Parool** ehk **salasõna** on salajane märgijada, mida kasutatakse autentimisel, et tõestada oma isikusamasust või saada kuskile juurdepääs. Sel juhul võib parooli võtta kui juurdepääsukoodi. 

## Parooli valiku juhistest
Teoses *The Memorability and Security of Passwords*, uurivad Jeff Yan ja teised kasutajatele antud hea parooli valiku juhiste mõju. Nad selgitasid välja, et paroolid, mis on tuletatud mingi lause või fraasi sõnade esitähtedest, on sama hästi meelde jäävad kui kasutaja poolt vabalt valitud parool-sõna ning sama raskesti  murtavad kui juhuslikest tähemärkidest genereeritud paroolid.

Teine hea meetod parooli loomiseks on kombineerida kaks või enam sõna, mis pole omavahel otseselt seotud, ning asendada seejuures mõned tähed eritähemärkide või numbritega.. 

## Ajalugu
Tänini levinud paroolinõudeid (nt regulaarne muutmine, numbrite ja sümbolite kasutamine) populariseeris 2003. aastal toonane USA Riikliku Standardite ja Tehnoloogia Instituudi (ing k National Institute of Standards and Technology) ekspert Bill Burr. Vastavatest soovitustest juhindusid ametkonnad, ülikoolid ja ettevõtted. Hiljem on Bill Burr tunnistanud, et ta soovitused pole põhjendatud ja kohati on need kasutajatele kahjulikudki. Nii toob paroolide pideva muutmise nõue kaasa kasutajate kombe pruukida sarnaseid paroole, et neid lihtsamini meeles pidada. Samuti on üsna lihtsalt lahti murtav tähti numbritega asendav parool, samas kui mõni pikk lause oleks märksa raskemini häkitav. Sellele vaatamata on paljud vastavaid soovitusi järgivad paroolinõuded endiselt kasutuses.

## Vaata ka
*Paroolihaldur

* Kasutajakonto
* KeePass

## Viited

## Välislingid

* AKIT: parool
* “Paha Panda” varastab postkaste, Zone Media, 27. juuni 2017
Tallinna aeg

**Tallinna aeg** on Tallinna kohalik aeg.

Tallinna aeg kehtis ametlikult (välja arvatud raudteel) kuni 31. detsembrini 1898/12. jaanuarini 1899, kui kell 17.37 lükati kellaosuti 18.00 peale (kehtestati kogu Venemaal kehtinud Pulkovo aeg).

Uuesti kehtestati Tallinna aeg Kesk-Euroopa aja asemel kogu Eestis 10. jaanuaril 1919, kell 00.00, mil osutid lükati 00.38 peale.

1. mail 1921 kehtestati Eestis Ida-Euroopa aeg.

## Kirjandus

* J. Wittlich. "Saksa aeg" ei sobi meile. Vaba Maa, 1. november 1937, nr. 251, lk. 7.
Seleniit

**Seleniit** on plaatjas läbipaistev kipsi erim.  

Nimetus pärineb J. G. Walleriuselt  (1747 "Mineralogia, eller Mineralriket" (lk. 50), -  'selenites'). Nimetus kreeka keelest 'σεληνη' (kuu), arvatavasti kahvatu sinaka helgi tõttu. Venekeelses kirjanduses on seleniidiks nimetatud põhiliselt kiulise tekstuuriga kiudkipsi. 

## Vaata ka
*Alabaster
Vivianiit

**Vivianiit** on mineraal keemilise valemiga Fe3(PO4)2×8H2O. Nimetus on tulnud mineraloogi John Henry Viviani järgi, kes selle 1817. aastal Cornwallis avastas. Värvipigmendina on seda nimetatud ka "**siniseks ookriks**".

Kõige rohkem leidub vivianiiti Venemaal, Ukrainas ja Inglismaal.

## Koostis
Vivianiit sisaldab raud(II)fosfaati ja seda nimetatakse **mineraalseks raudfosfaadiks**.

Vivianiiti leidub paljudes kivimites,  see moodustub rauamaagilademete moondel maapinna lähedal või fosfaatide moondel pegmatiidis. Neid leidub ka turbasoodes. Vivianiidikristalle leidub sageli karpide ja tigude fossiilsetes kodades. Sarnastes paikades leidub götiiti, kipsi ja limoniiti. Fosforisisalduse tõttu peetakse teda rauamaagis kahjulikuks lisandiks.

## Omadused
Vivianiidikristallid on tumesinist või tumesinakasrohelist värvi, prismakujulised või lamedad.

Vivianiidi kõvadus on Mohsi skaala järgi 2, tihedus 2,6–2,7. Ta võib olla nii läbipaistev kui läbipaistmatu. Läige on klaasjas. Süngoonia on monokliinne. Murdejoon on helesinine või valge. Ta lahustub soolhappes ja lämmastikhappes. Keemiliselt stabiilne, välja arvatud tumenemine õhuhapniku toimel, kui Fe2+-ioonid oksüdeeruvad Fe3+ ioonideks.

## Kasutamine värvipigmendina
Vivianiiti kasutatakse dekoratiivse materjalina, kuid ajalooliselt on seda kasutatud värvipigmendina maalikunstis indigosinise värvi saamiseks. Pigmendi saamiseks vivianiidikristallid koguti, purustati, hõõruti peeneks ja puhastati saadud pulber lisanditest. Jahvatatud ja puhastatud pigment on pastellsinise värvusega, kollase linaseemneõliga segatult annab indigosinise õlivärvi. Pigmendina on tuntud antiigist alates, kuid selle kasutamine õlivärvis on haruldane.

#### Näiteid
Jan Vermeeri maalil "Kupeldaja" on esiplaanil oleva idamaise vaiba mustri rohekas-sinakad osad maalitud vivianiidivärviga.

File:Johannes Vermeer - The Procuress - Google Art Project.jpg|Jan Vermeer. Kupeldaja. 1656.


## Viited

## Välislingid

* Vivianiit portaalis webmineral.com
* Vivianiit kunsti- ja värviajaloo portaalis colourlex.com
* Youtube: Vivianite - the blue ochre (värvi valmistamine vivianiidist; inglise keeles)
Muskoviit

**Muskoviit** ehk **kaaliumvilk** on vilkude hulka kuuluv mineraal.

Muskoviit koosneb õhukestest lehtedest, on läbipaistev, ühtlaselt kollakas, hallika või roheka tooniga.

## Välislingid
Funktsionaalne programmeerimine

**Funktsionaalne programmeerimine** on programmeerimise paradigma, mis rõhutab funktsioonide rakendamist väärtustele vastandina imperatiivsele programmeerimisele, mis käsitleb väärtuste muutmist.  Funktsionaalse programmeerimise juured on lambda-arvutuses.

Funktsionaalsed programmeerimiskeeled on oma ajaloo vältel pälvinud rohkem teoreetikute kui praktikute tähelepanu. Sellegipoolest on laia kasutusse jõudnud mitmed funktsionaalsed keeled: Scheme, Erlang, OCaml, Haskell.

Funktsionaalsest programmeerimisest pärinevad mitmed programmeerimise kontseptsioonid: kõrgemat järku funktsioonid, rekursioon, laisk väärtustamine ja palju muud. Ajapikku on paljud neist leidnud implementeerimist paljude praktilisema suunitlusega keelte poolt.

Funktsionaalses stiilis programmeerimiseks pole tingimata vaja puhtalt funktsionaalset keelt. Paljud tänapäeva keeled (näiteks Perl ja JavaScript) sisaldavad funktsionaalse programmeerimise elemente.
Ortoklass

**Ortoklass** on mineraal.

Värvuselt enamasti heleroosa või punakas. Suurte tükkidena on tavaliselt läbipaistmatu, õhukesena paistab läbi nagu klaas. Löögi tagajärjel puruneb rööptahukakujulisteks tükikesteks. Murenemisel muutub kaoliniidiks.

Ortoklass kuulub põhimineraalina graniidi, süeniidi jt tardkivimite koostisse.

## Välislingid
Kirjutuskaitse

**Kirjutuskaitstud** ehk **kirjutuskaitsega** on dokumendid või andmed, mida saab lugeda, aga ei saa muuta ega kustutada.

## Vaata ka
* CD-ROM

## Välislingid
* Kirjutuskaitstud, vallaste.ee
* Read-only, whatis.com
Euroopa Liidu narkostrateegia

**Euroopa Liidu narkostrateegia** on Euroopa Ülemkogu algatatud meetmete kompleks, mille eesmärgiks on kaitsta ja parandada ühiskonna ja üksikisiku heaolu, kaitsta rahva tervist, tagada elanikkonna kõrge turvalisuse tase ning narkoprobleemi tasakaalustatud ja terviklik käsitlemine. Kehtiv narkostrateegia on piiritletud aastatega 2005–2012..

Euroopa Liidu narkostrateegial põhinevad ka liikmesriikide narkomaania ennetamise riiklikud strateegiad. Näiteks Eesti narkomaania ennetamise riiklik strateegia hõlmas meetmeid kuni aastani 2012.

## Viited
Mont

**Mont** võib tähendada üht järgmistest:

*'''Mont''' on vald Prantsusmaal Pyrénées-Atlantiquesi departemangus
*'''Mont''' on vald Prantsusmaal Saône-et-Loire'i departemangus

*Mont oli supertankeri Knock Nevis viimane nimi
***[[Month]]** oli vanaegiptuse sõja- ja võitlusjumal
Yushan

**Yushan** on mägi Taiwani saarel, Taiwani kõrgeim mägi. 

Yushani geograafilised koordinaadid on .

Mäe kõrgus on 3952 meetrit.
Neith

**Neith** on Vana-Egiptuse religioonis ürgjumalanna; jahi- ja sõjajumalanna. 

Neith oli Sais'i (vanaegiptuse Zau) linna kaitsejumalanna. Tema kultus koondus Niiluse delta lääneossa ning jäi esimese dünastia perioodi(~3075 eKr– 2890 eKr). Sõjajumalannana õpetas ta sõdalastele relvade valmistamist ja valvas langenute kehasid.

Ta on allikais esinenud Hnumi elukaaslasena.

Neithi on nimeatud Jumalate Emaks ja Põhja Kaitsjaks, hiljem eelkõige Surnute Kaitsjaks. Tema nime tõlgendatakse kui mõistet *vesi* ja aja jooksul on temast saanud loomisjumalanna - isikustatud ürgvesi. Neithi sümbol ja osa tema hieroglüüfist sarnaneb kangastelgedega. Hilisemates Egiptuse müütides on ta kudumisjumalanna, siis omandas nimi Neith tähenduse 'kuduja'.
Toakärbes

**Toakärbes** (*Musca*) on putukate perekond kahetiivaliste seltsist. Perekonna esindajad võivad levitada selliseid nakkushaigusi nagu kõhutüüfus, düsenteeria, antraks ja Aafrika unitõbi.

## Eesti liigid
**[[Musca autumnalis]]*
**Musca domestica* – harilik toakärbes
**[[Musca tempestiva]]*

## Viited
Kimberley (Lõuna-Aafrika Vabariik)

**Kimberley** on linn  Lõuna-Aafrika Vabariigis, Põhja-Kapimaa provintsi ja Frances Baardi ringkonna halduskeskus.

Linn on asutatud 1873. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kimberley elanikest mustanahalisi aafriklasi 63,1%, värvilisi 26,8%, valgeid 8,0%, India või Aasia päritolu inimesi 1,2% ja teisi 0,9%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 43,2%, tsvana keelt 35,8%, inglise keelt 8,7%, koosa keelt 6,0% ja teisi keeli 6,3%.

## Viited
Narkostrateegia

**Narkostrateegiaks** ehk **uimastipoliitikaks** nimetatakse püüet riiklikul või riikideülesel tasemel võidelda narkomaania ja narkootiliste ainete kuritarvitamise negatiivsete mõjude vastu.

Riigid üritavad võidelda uimastite kuritarvitamise vastu mitmesuguste strateegiatega. Nõudluse vähendamine hõlmab meetmeid nagu keelupoliitika, trahvimine ja vangistamine narkokuritegude eest, vabatahtlik ja sunniviisiline sõltuvusravi, ühiskondlikud teabekampaaniad ja tugiprogrammid. Pakkumise vähendamiseks keelustatakse välispoliitika toel uimastite tootmiseks kasutatavaid taimi ja aineid ning püütakse avastada ja peatada uimastikaubandust. Samuti on riigiti kasutusel uimastikahjude vähendamise strateegiad nagu süstlavahetus süstivatele sõltlastele, asendusravi ja laborid, kus narkootikumide puhtust tasuta testitakse.

Eri jurisdiktsioonides on eri liiki uimastid reguleeritud eri rangusega. Näiteks heroiin on keelustatud või rangelt reguleeritud peaaegu kõikjal, aga kata ja kodeiin on nii mõneski piirkonnas legaalsed. Üha enam on hakatud liberaliseerima kanepit keelustavaid seadusi.

## Rahvusvahelised lepingud
Esimene uimastipoliitikat käsitlev rahvusvaheline leping oli 1912. aasta rahvusvaheline oopiumikonventsioon. Leping jõustus globaalselt 1919. aastal, mil see lisati Versailles' rahulepingusse. Muudetud kujul registreeriti leping Rahvasteliidu lepingute nimekirjas aastal 1928. Muudatuste hulgas oli ka uimastava kanepi ekspordi ja impordi osaline regulatsioon. Eksport keelati riikidesse, mis olid kanepi keelustanud ning import toimus edaspidi ainult selliste riiklike sertifikaatide alusel, mis kinnitasid, et imporditavat kanepit tarvitatakse ainult meditsiinilisel või teaduslikul eesmärgil.

Eelnevate lepingute asendamiseks võeti 1961. aastal vastu ühtne konventsioon narkootiliste ainete kohta eesmärgiga kontrollida globaalset uimastikaubandust ja uimastite tarvitamist. Konventsioon keelas sõltlaste ravimise sõltuvusainega, lubades vaid nende ainete meditsiinilise ja teadusliku kasutamise. Konventsioon ei kirjutanud riikidele ette täpseid uimastiseadusi, vaid kohustas neid vastu võtma oma seadusi lähtuvalt konventsiooni põhimõtetest.

## Eesti
Uimastiennetuse valimiskomisjoni tellimusel valmis 2014. aasta alguses uimastitarvitamise vähendamise poliitika ehk valge raamat. See dokument on aluseks tegevussuundadele uimastite kättesaadavuse piiramisel, tarvitamise vältimisel ja sõltlaste ravimisel.

## Vaata ka
*Euroopa Liidu narkostrateegia
*Argumendid uimastite keelustamise poolt ja vastu

## Välislingid
*Eesti narkopoliitika aastani 2030: valge raamat
*Nähtamatud barjäärid: uimastisõltuvus ja -probleemid praktikas
Telelavastus

**Telelavastus** on filmi- ja teatrikunsti vahenditega televisioonis loodud lavastus. Telelavastuste eelkäijateks on peetud teatrilavastuste teleülekandeid 1940. aastatel Ameerika Ühendriikides, Jaapanis jm. 

Spetsiaalselt televisioonile kirjutatud näitekirjanduse (telelavastuse aluseks olevate stsenaariumide/näidendite) kui omaette žanri sünni põhjustas televisiooni spetsiifikaga tööpraktika (filmikunstis kasutatava stsenaariumiga lähedane stsenaarium ja sarnased kujundisüsteemi loomise vahendid, mõlemas kasutatav videotehnika jm). Telelavastuste (mis põhinevad televisioonile kirjutatud stsenaariumil või kohandatud üksiknäidendil) eeskujul on hakatud looma ka kas algupäraseid või kirjanduslikel allikatel põhinevaid telesarju. Stuudiot või televisiooni allüksust, kus toodetakse telelavastusi, võidakse nimetada teleteatriks.

## Telelavastused ja telelavastuste sarjad Eestis
Esimene eesti teleteatri etendus oli stsenaristi ja lavastaja Leo Martini "Nimekiri" Eduard Vilde samanimelise jutustuse järgi Eesti Televisioonis 1956. aastal. Aastatel 1956–1958 anti eetrisse ligi 20 omalavastust. Esimese algupärase telelavastuse "12 päeva puhkust" (1958, lavastaja Grigori Kromanov) stsenaariumi autor oli näitleja Jüri Järvet.

Esimene eesti lavastatud telesari on Cyril Northcote Parkinsoni "Parkinsoni seadus" I–VIII (1966, lavastaja Virve Aruoja).

Hillar-Vahur Peebu sõnul moodustas lavastuslik tegevus eraldi peatüki televisiooni neis toimetustes, kus see ei olnud põhitööks. Saadetes levisid sellised vormid nagu instseneeritud fakt ja instseneeritud kroonika, illustratsiooniks lavastatud situatsioonid pereelu- ja õigussaadetes või koguni katkendid näidenditest. 

## Eesti Televisiooni Teleteatri lavastajaid
* Virve Aruoja
* Ivo Eensalu
* Evald Hermaküla
* Tõnis Kask
* Ago-Endrik Kerge
* Virve Koppel
* Endel Koppel
* Grigori Kromanov

## Vaata ka
*Telelavastuste loend

## Viited

## Kirjandus
*Hillar-Vahur Peep. "Teatrietendus televisioonistuudiost." – "Teatri aeg 1956–1958." ."