open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Streik (film)

**"Streik"** (originaalpealkirjaga **"Walkout"**) on 2006. aastal televisiooni tarbeks valminud draamafilm. Filmi aluseks on 1968. aastal East Los Angeleses California osariigis aset leidnud sündmused. 
Alexa Vega mängib üliõpilasaktivist Paula Crisóstomot.
Agoonia

**Agoonia** on faas enne kliinilist surma – teadvuse ja pulsi kadumine, hingamise aeglustumine, reflekside kadumine. Elundkondade talitlus jätkub. Kui agoonias inimene abi ei saa, järgneb kliiniline surm.
Kemolitotroofid

**Kemolitotroofid** (ka **kemosünteesijad**, **kemosünteesijad bakterid**, **kemolitotroofsed bakterid**, **kemolitotroofsed mikroobid**) on mikroorganismid (peamiselt bakterid), kes saavad energiat keemiliste sidemete energiast (erinevalt autolitotroofidest, kes saavad energiat valguskiirgusest) ja kasutavad elektroni doonorina anorgaanilisi ühendeid (erinevalt kemoorganotroofidest, kes kasutavad selleks orgaanilisi ühendeid).

Kemolitotroofid on näiteks tioonbakterid, vesinikubakterid, sulfaatijad bakterid.

## Vaata ka
*kemoautotroofid
*toitumistüübid
Seitsmesed uudised

**"Seitsmesed uudised"** on TV3 eestikeelne uudistesaade.  

Saate pealkiri oli vahepeal "TV3 uudised", kuid nimi vahetati tagasi, sest rahvas teadis saadet kui "Seitsmeseid uudiseid". 

Saatejuhid on Liina Kanarbik ja Marek Lindmaa. Uudistejuht on Liina Kanarbik.

Päevatoimetajad on Sven Soiver ja Rasmus Sinivee. Reporterid on Allan Muuk, Marie Metsur, Karl-Johannes Kõiv, Virgo Pärn, Sven Soiver ja Rasmus Sinivee. Välisuudiste toimetaja on Sander Terras. Operaatorid on Sven Paldis, Riho Prees, Kalev Hillar ja Indrek Volens.

Ilmateadet kannavad ette Britta Luts ja Karmen Mai Karus.

Aegade jooksul on uudistesaatejuhid olnud ka Enn Eesmaa, Sirje Eesmaa, Ene Veiksaar, Mari Torga, Annely Adermann, Irmeli Karja, Hanno Tomberg, Andres Kuusk, Kalev Kruus ja Urmas Liiv. 

## Sisuturundus
Jaanuaris 2017 tabas "Seitsmeseid uudiseid" skandaal: ERRi uudisteportaal selgitas välja, et TV3 uudistesaatesse on võimalik osta sisuturunduslikke ehk reklaamuudiseid. Peatoimetaja Mart Mardisalu selgituse järgi olevat see võimalik üksnes uudistesaate meelelahutuslikus lõpuosas, kuid Tehnilise Järelevalve Amet algatas sel teemal siiski uurimise.

## Viited
Kadijivka

**Kadijivka** on linn Ukrainas Luhanski oblastis. 

1937–1940 oli linna nimi **Sergo** (Sergo Ordžonikidze järgi), enne 1937 ja 1940–1978 **Kadijivka** (venepäraselt *Kadijevka*). 1978–2016 kandis nime **Stahhanov** kaevur Aleksei Stahhanovi järgi. Seda nime kasutavad mässulised nn Luhanski Rahvavabariigi võimud siiani.

Peamine majandusharu on kivisöe kaevandamine. Linnas on ka metallurgiakombinaat ja vaguniehitustehas.

## Viited

## Välislingid
* 14. november 2014. *[[Ukrajinska Pravda]]*. Valitsus kinnitas riigi kontrolli all mitteolevate asulate nimekirja (*ukraina keeles*)
*http://www.stakhanov.org.ua/
* 31. oktoober 2014. *Liga Novosti*. Террористы оборудовали огневую позицию в центре Стаханова (*vene keeles*)
* 1. detsember 2014. *Liga Novosti*. В Стаханов прибыло спецподразделение "Вымпел" ФСБ РФ - Тымчук (*vene keeles*)
Miercurea-Ciuc

**Miercurea Ciuc** (ungari keeles *Csíkszereda*) on linn Transilvaanias Rumeenias, Harghita maakonna keskus.

2002. aastal moodustasid ungarlased 82% linna elanikest. Seekäid peavad seda oma maa kultuuripealinnaks. Miercurea Ciucs asub ka Ungari aukonsulaat.

Miercurea-Ciuci on esmamainitud 1558. aastal.

## Sõpruslinnad
* Bălți, Moldova
* Bečej, Serbia
* Berehove, Ukraina
* Budakeszi, Ungari
* Cegléd, Ungari
* Gyula, Ungari
* Gödöllő, Ungari
* Heves, Ungari
* Kaposvár, Ungari
* La Zubia, Hispaania
* Makó, Ungari
* Székesfehérvár, Ungari
* Tiszaújváros, Ungari
* Óbuda, Ungari
* Želiezovce, Slovakkia
* Riehen, Šveits

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht (ungari ja rumeenia keeles)
Nantes'i edikt

**Nantes'i edikt** [n'aanti ed'ikt] on 13. aprillil 1598. aastal Prantsusmaa kuninga Henri IV välja antud dokument, mille alusel tunnistati Prantsusmaal valitsevaks religiooniks katolitsism. 

Oma veendumusi lubati siiski kuulutada ka reformitud usutunnistuse pooldajatel. Hugenotid (protestandid), kes moodustasid sel ajal kümnendiku Prantsusmaa elanikkonnast, said õiguse pidada jumalateenistusi. Küll aga ei tohtinud nad jumalateenistusi pidada Prantsuse kuningakojas, samuti Pariisis ja linnast viie ljöö ümbruses. Ka Roueni, Dijoni, Toulouse'i ja Lyoni linnas ei lubatud neil jumalateenistusi pidada. Katoliku jumalateenistusi ei tohtinud pidada Saumuri, Sedani, La Rochelle'i, Montaubani ja Montpellier' linnades.

Kaitseks katoliiklaste võimalike kallaletungide eest olid hugenotid loonud väesalku ja kindluseid. Hugenottide eriõigused ei sobinud tugevnevale kuningavõimule. Juba Richelieu vallutas hugenottide tähtsaima kindluse La Rochelle'i [laro'šelli] ning tühistas hugenottidele antud poliitilised eriõigused. Senine usuvabadus siiski säilis.

## Vaata ka
*Pärtliöö
Analüütilise Spektromeetria Tippkeskus

**Analüütilise spektromeetria tippkeskus** (lühendatult **AST**) oli aastail 2001–2007 Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi (KBFI) allüksus.

Tippkeskuse juhataja oli akadeemik professor Endel Lippmaa.

AST moodustati KBFI keemilise füüsika laboratooriumi (KFL) kuue uurimisgrupi ja ühe bioloogiasuunalise uurimisgrupi
baasil haridusministri 13. detsembri 2001 käskkirjaga nr 855 ja see on kantud Eesti teaduse kümne tippkeskuse nimekirja.

Aastateks 2002–2006 kinnitatud strateegiline uurimis- ja arendustöö tegevusplaan tugines füüsika uusimatele arengusuundadele, kuid kuna osa rakendusi kuulus materjaliteaduse, keskkonnakaitse ning proteoomika ja funktsionaalse genoomika valdkonda, oli keskuse temaatika interdistsiplinaarne.

Kuna KBFI on iseseisev avalik-õiguslik uurimisasutus, on tippkeskuse kogu tegevus on olnud fundamentaalteadusliku
iseloomuga.

Uurimistöö, nagu ka kogu KBFI teadustegevuse nõustajaks ja suunajaks on olnud rahvusvaheline juhtkomitee, mida juhatab Nobeli auhinna laureaat professor Kurt Wüthrich.

## Vaata ka
*Eesti teaduse tippkeskused

## Välislingid
*http://www.kbfi.ee/Centreexc/EL_eesti.pdf
Andres Rennit

**Andres Rennit** (5. november 1860 Kuressaare küla, Tarvastu kihelkond – 3. september 1936 Viljandi) oli eesti kirjanik ja raamatukaubanduse ettevõtja. 

Sündis Tarvastu vallas Kuressaare külas Vaigu talus teise lapsena. Õppis Kuresaare maakoolis oma onu Aadu Renniti juures.

Hiljem täiendas end iseõppijana ning võttis eratunde Lilli Suburgi juures, kelle juures ta töötas abilisena, aidates toimetada ajakirja Linda. Selles lehes avaldas oma luuletusi ja jutustusi. Hiljem töötas Sakala toimetuses. Pärast seda läks tööle Tartusse Oleviku trükikotta trükiladujaks.

1893. aastal läks ta elama Viljandisse, kus avas oma raamatukaupluse. 1896. aastal asutas ta lisaks väikese trükikoja. Aastatel 1907–1910 andis välja huumoriajalehte Ulak. Trükikoda sattus kelmide süü tõttu majanduslikesse raskustesse ja ta pidi trükikoja sulgema. 1918. aastal avas ta Viljandis ajalehekontori.

Teenete eest kirjanduses ja teatrielus kingiti talle eluaegne priipääse Ugala teatrietendustele. 

## Isiklikku
Tema onupoeg Johannes Rennit oli Kambja ja Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja. Tema tädilapsed on muusikategelane Jaan Tamm, naiskodukaitse tegelane Mari Raamot ja laulja Aino Tamm.

## Looming
Esimene Andres Renniti luuletus ilmus 1880. aastal Sakalas.

### Luulekogud
*1883 "Sakala Ööpik"
*1894 "Nurmelt ja niidult"

### Näidendid
* "Kisa järele kihlus"
* "Abivaimud" *(tõlkis saksa keelest)*
* "Muuseumihoidjad" *(tõlkis saksa keelest)*
* "Mis pärast surma sündis" *(tõlkis saksa keelest)*

## Viited

## Välislingid
* 
* Geni Andres Rennit
Petseri maakonna vapp

**Petseri maakonna vapp** on Petserimaa vapp, mis kinnitati riigivanem Konstantin Pätsi otsusega 5. veebruaril 1937 järgmisel kujul: *vapil on sinisel väljal kuldne kannel viie keelega*.

Vapi varasema kuju kinnitas Petseri maavolikogu 1929. aasta 29. oktoobri otsuse alusel Vabariigi Valitsus 12. veebruaril 1930, sellel on ka Petserile nime andnud koobas. Selle kirjeldus oli järgmine: *Petserimaa vapp kujutab kahte ossa jagatud kilpi, mille vasakul pool kuld koobas sinisel põhjal ja paremal poolel – kannel hõbedasel põhjal.*

Praegu on vapp tarvitusel liiklusmärkidel, mis tähistavad Setumaa piire maanteedel.
## Viited
Riigivolikogu 79. valimisringkond

**Riigivolikogu 79. valimisringkonda** kuulusid Mõniste, Saru, Vana-Roosa, Tsooru, Sõmerpalu, Kärgula, Erastvere, Nursi ja Rõuge vallad Võrumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid valimisringkonda Mõniste, Varstu, Lepistu, Kasaritsa ja Linnamäe vald.

I Riigivolikogu valimistel seati ringkonnas ainsa Riigivolikogu kandidaadina üles Kaarel Eenpalu, kes vastaskandidaatide puudumise tõttu loeti Riigivolikogu liikmeks. Oskar Juul ei saanud 150 nõutavat soovitusallkirja ja tema kandidatuuri ei olnud seetõttu võimalik üles seada, ka tarvitati tema ja tema pooldajate vastu vägivalda.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Ruut Liiv, vastaskandidaat Oskar Juul.

## Viited
Sidi Ould Cheikh Abdallahi

**Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi** (araabia keeles سيدى محمد ولد الشيخ عبد الله; sündinud 1938 – 23. november 2020) oli Mauritaania poliitik.

19. aprillist 2007 kuni 6. augustini 2008 oli ta Mauritaania president. 

Abdallahi kukutati veretu sõjaväelise riigipöördega, mille panid toime sama päeva hommikul presidendi poolt ametist vabastatud presidendi kaardiväe ohvitserid.
Päästjärv

**Päästjärv** (ka: **Perajärv**) on järv Valga maakonnas Otepää vallas.

Asub Otepäält 10 km kaugusel Otepää-Puka tee ääres. Suurus 8,5 ha, kõrgus merepinnast 170,7 meetrit. Suurim sügavus umbes 5,5 meetrit, millest paar meetrit on lendmuda.

Päästjärve lähedal Mõtsatares Alajärve talus elas elu lõpuaastatel (1950-1955) kirjanik Alide Ertel.
Idols

**"Idols"** on telesaate "Pop Idol" (Eestis "Eesti otsib superstaari") mitme variandi nimi.

***"[[Idols (Holland)|Idols]]"** on telesaade Hollandis.
***"[[Idols (Lõuna-Aafrika)|Idols]]"** on telesaade Lõuna-Aafrika Vabariigis.
***"[[Idols (Lääne-Aafrika)|Idols]]"** on telesaade Lääne-Aafrikas.
***"[[Idols (Soome)|Idols]]"** on telesaade Soomes.
***"[[Idols (Taani)|Idols]]"** on telesaade Taanis.
Idols (Soome)

**"Idols"** on lauljate võistlusliku telesaatesarja "Pop Idol" Soome variant. Esimesed "Idolsi" saated jõudsid Soomes eetrisse augusti lõpus 2003.
Esimese hooaja alguses hääletas kehvemad võistlejad välja žürii, mida peeti liiga karmiks. 12. detsembril, kui algasid poolfinaalid, said vaatajad hääletada, keda pidasid sobivaimaks võitjaks. 

"Idolsi" võitjad on olnud Hanna Pakarinen (2004), Ilkka Jääskeläinen (2005), Ari Koivunen (2007), Koop Arponen (2008) ja Martti Saarinen (2011).

## Žürii
* Asko Kallonen (2003–2004, 2007)
* Hannu Korkeamäki (2003–2004, 2008)
* Nanna Mikkonen (2003–2004)
* Jone Nikula (2003–)
*Laura Voutilainen (2012–)
* Tommi Liimatainen (2012–)
* Kim Kuusi (2005)
* Nina Tapio (2005–2011)
* Jarkko Valtee (2005)
* Patric Sarin (2008)
* Sami Pitkämö (2011)
*
***Külaliskohtunikud** (2007–)

## Vaata ka
* "Eesti otsib superstaari"
Reporter (Kanal 2)

**"Reporter"** (suvel **"Suvereporter"**) on Kanal 2 toodetud *magazine*-tüüpi uudistesaade, mis oli esimest korda eetris 30. augustil 2004. 

"Reporter" sisaldab uudiseid, sporti, ilmateadet ning päästeameti- ja politseiteateid. Lisaks on saates põhiuudiste laienduslood, nähtuse-, sündmuse- ja isikukesksed olemuslood, reportaažlik mälumäng ja palju muud. 

2007. aasta suvel lõi "Reporter" oma veebilehel videoveebi "Reporter online". See on esimene sellise mahuga videoveeb kogu Eestis. Lisaks "Reporteri" lugudele näidatakse seal ka spetsiaalselt videoveebi jaoks tehtud uudis- ja meelalahutusvideoid. 

"Reporteri" meeskonda kuuluvad näiteks reporterid Elo Mõttus-Leppik, Hetlin Villak, Ingrid Sembach-Hõbemägi, Raivo Rimm, Eda-Liis Kann ja Imre Kaas, assistent Margit Lepla, operaatorid Ülo Lipp, Janar Volmer ja Raivo Teeäär ning Tartu osakonnas Martin Mae, Jürgen Puistaja ja veebireporter Sander Valge.

## Viited

## Välislingid
* Reporter
Mart Port

**Mart Port** (4. jaanuar 1922 Pärnu – 3. veebruar 2012) oli eesti arhitekt.

Teises maailmasõjas oli mobiliseeritud Punaarmeesse. Pooleli jäid 1940. alanud õpingud TPI-s. Sõja lõpetas laskurkorpuse üksikus-keemiakaitseroodus. 

Aastal 1950 lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi.

Aastatel 1955–1979 oli Eesti NSV Arhitektide Liidu esimees

## Teoseid
Ta osales mitme Eesti linna, näiteks Tallinna, Tartu, Pärnu ja Viljandi üldplaneerimisel ning Tallinna linnaosade Mustamäe, Väike-Õismäe ja Lasnamäe projekteerimisel. 

Tema projekteeritud on rida ehitisi Tallinnas ja mujal, näiteks:
* Tallinna Mustamäe Gümnaasium (1965 / Keskuse 18)
* EKP KK hoone (Välisministeeriumi maja; koos Uno Tölpuse ja Olga Kontšajevaga; 1968)
* Viru hotell (koos Henno Sepmanniga; 1972)
* Rävala puiestee 8 asuv Projekteerijate maja (koos Peep Jänese ja Arvo Niineväliga; 1982)
* Maarjamäe obelisk (1960)
* Langenute monument Velikije Luki linnas (1960) 

## Tunnustus
* 1965 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane
* 1972 – Nõukogude Eesti preemia (autorite kollektiivile hotell Viru projekteerimise eest)
*1978 – NSV Liidu rahvaarhitekt
* 1986 – NSV Liidu riiklik preemia (koos Malle Meelakuga Väike-Õismäe planeerimise eest)
*2002 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa oli botaanik Jaan Port. Sporditeadlane Kristjan Port on Mart Pordi poeg. 

## Teosed
*"Arhitekti pilguga Inglismaal", Eesti Raamat 1966
*"Nõukogude Eesti arhitektuur", Perioodika 1983

## Välislingid
*Siim Sultson. Mart Port – murelik arhitektuuri jälgija, *[[Äripäev]], 3. aprill 2006*
Ruhnu puukirik

**Ruhnu Püha Magdaleena kirik** ehk **Ruhnu puukirik** on kirik Ruhnu saarel. Kirik rajati 1643–1644 ja on vanim säilinud puithoone Eestis. 

Kirikut kasutab EELK Ruhnu Püha Magdaleena kogudus.

Puukiriku kõrval asub 1912. aastal püstitatud kivihoones Ruhnu uus kirik. Kahte kirikut ümbritseb Ruhnu kirikuaed.

## Ajalugu

Ehitus algas 22. novembril 1643 ning kirik pühitseti 22. aprillil 1644.

Stockholmi ajaloomuuseumis (Historiska museet) asub Ruhnu puukiriku klaasimaalide ("rubiinide") kogu. See on Eesti klaasikunstiajaloo vanim ja kõige väärtuslikum kogu, sisaldades kuut 17. sajandi klaasimaali. Kui ruhnlased 1944. aastal Rootsi põgenesid, võtsid nad klaasimaalid koos muu väärtusliku kirikuvaraga endaga kaasa. Ruhnu kiriku tinaraamides aknad restaureeriti ja klaasmaalid kopeeriti 1998. aastal Eesti Kunstiakadeemia klaasiosakonnas.

2000. aastate algul koostatud Ruhnu kiriku dendrokronoloogilised uuringud kinnitasid kiriku vanust. Uuringus selgus, et altariruumi seinapalkide viimane kasvuaasta oli 1641 ja pikihoone idaseina palkidel 1643, mis langevad kokku kiriku teadaoleva ehitusajaga. Palkide erinev langetusaasta võib olla tingitud ehitusmaterjali pikemast kogumisest. Kiriku altariraami palkide viimane kasvuaasta oli 1645, mistõttu paiknes altar kiriku valmimise ajal ilmselt ajutisel alusel. Kiriku meestepoole pingistiku alustala viimane kasvuaasta oli 1642, millest järeldati, et see pingistik ehitati kirikuga samal ajal. Naistepoole pingistikku on ilmselt hiljem uuendatud, sest selle alustala viimane kasvuaasta oli 1772. Veel hilisem kasvuaasta (1850) avastati naistepoole pingistiku kirikutornipoolse jätku alustalast. Selline lisajätk leidus ka meeste pingireas. Samuti erines kirikutorni palkide vanus kiriku vanusest. Kirikutorni raamipalkide viimane kasvuaasta oli 1850, millest järeldati, et kirikutorn võib olla ehitatud 1851. aastal ning ilmselt samal aastal pikendati kiriku siseruumi ja lisati uusi pingiridu. See aastaarv on lõigatud ka kiriku tornikiivrisse ning seisab kirikupeaportaali kohal kiriku valmimisaasta "1644" kõrval. See ei välista küll võimalust, et torn oli kirikul olemas ka varem ning lihtsalt asendati 1851. aastal, kuid seda peetakse ebatõenäoliseks.

## Pilte

Ruhnu Püha Magdaleena kirik lõunast.JPG|Vaade kirikule lõunast
Ruhnu puukirik 2021 (010).jpg|Tornikiiver
Ruhnu puukirik 2021 (016).jpg|Sissepääs
Ruhnu vana kirik seest.jpg|Sisevaade
Ruhnu puukirik 2021 (017).jpg|Altar
Ruhnu puukirik 2021 (059).jpg|Pingiread
Ambernus Mauraeus.jpg|Klaasimaal vitraažaknal
Ruhnu puukirik 2021 (050).jpg|Klaasimaal
Ruhnu puukirik 2021 (057).jpg|Lühter
Ruhnu puukirik 2021 (022).jpg|Kuramaa hertsog Wilhelm Kettleri paraadportree 1895. aastal valmistatud koopia (originaal asub Rundāle loss-muuseumis)
Ruhnu puukirik 2021 (078).jpg|Jaala mudel kirikus
Ruhnu puukirik 2021 (100).jpg|Tornikell


## Vaata ka
*Votiiv

## Viited

## Välislingid

*
Jaan Port

**Jaan Port** (28. jaanuar (vkj)/ 9. veebruar 1891 Holstre vald, Paistu kihelkond, Viljandimaa – 24. jaanuar 1950 Tartu) oli eesti botaanik.

## Hariduskäik
Lõpetas 1910. aastal Tartu Õpetajate Seminari, sooritas 1922. aastal Tartu riikliku eksamikomisjoni ees gümnaasiumi lõpueksamid.

1921 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna vabakuulaja, alates 1922. aastast üliõpilane. Lõpetas 1926. aastal ülikooli, samal aastal magistrikraad väitekirjaga "Neutraalsoolade mõjust vesinik- ja hüdroksüülioonide tungimisele läbi taimeraku plasma". Akadeemiliselt oli ta EYS Veljesto liige.

Aastatel 1927–1929 täiendas ennast Tartu Ülikooli stipendiaadina aianduse alal Saksamaal. 1932. aastal *dr phil nat* Tartu Ülikoolist väitekirjaga "*Untersuchungen über die Wirkung der Neutralsalze in Abhängigkeit von ihrer Konzentration auf das Keimlingswachstum*".

1937. aastal täiendas end aianduse alal Inglismaal.

## Töökäik
Oli 1910–1913 Väike-Maarja kihelkonnakooli õpetaja, 1913–1921 algkooliõpetaja Pärnus ja Räpinas. 1923–1926 Tartu Ülikooli botaanika instituudi taimefüsioloogia labori assistent. Aastatel 1930–1937 töötas ta Tartu Ülikooli Botaanikaaias ülemaednikuna. Aastatel 1937–1940 oli ta Tartu Õpetajate Seminari juhataja.

## Looming
Oli üks Eesti iluaianduse ja kooliaedade rajamise algatajaid ning uue kalmistukultuuri propageerijaid.
*1934 Antsla Metsakalmistu projekt
### Raamatuid
*1933 "Iluaiad ja kodu ümbruse kaunistus"
*1940 "Aianduse õpperaamat" (kaasautorid August Mätlik ja Aleksander Siimon)
*1949 "Ehisaiandus"
### Tõlkeid
*1945 Kliment Timirjazev. "Taimede elu" 
*1949 Charles Darwin. "Loodusuurija reis ümber maailma purjekal Beagle"

## Tunnustus
*1938 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema pojad olid arhitekt Mart Port ja ehitusinsener Jaan Port.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*
Baptism (Kravitz)

**"Baptism"** (Virgin Records, 2004) on USA rokkmuusiku Lenny Kravitzi seitsmes stuudioalbum.

## Lugude nimekiri

# "Minister Of Rock'n'Roll" 
# "I Don’t Want To Be A Star" 
# "Lady" 
# "Calling All Angels"
# "California" 
# "Sistamamalover" 
# "Where Are We Runnin'?" 
# "Baptized" 
# "Flash" 
# "What Did I Do With My Life?" 
# "Storm" 
# "The Other Side" 
# "Destiny"
Sabrina Salerno

**Sabrina Debora Salerno** (sündinud 15. märtsil 1968 Genovas) on itaalia laulja, kes oma karjääri tipul oli tuntud **Sabrina** nime all. Tema plaate on müüdud üle 20 miljoni eksemplari.

Sabrina läbimurdehitiks sai laul "Boys (Summertime Love)", mille muusikavideo sai kuulsaks sellega, et seal vilksatas korduvalt lauljanna rinnanibu. Teised tuntumad lood olid "Like a Yo-Yo", "All of Me (Boy Oh Boy)" ja "My Chico". 

Ta avaldas oma karjääri tipul kaks ingliskeelset albumit "Sabrina" (1987) ja "Super Sabrina" (1988). 

1990. aastate keskpaigast alates hakkas ta kasutama esinejanimena oma täisnime ja laulma ka itaalia keeles.

### Albumid
* 1987 – "Sabrina"
* 1988 – "Super Sabrina"
* 1988 – "Something Special"
* 1990 – "Super Remix"
* 1991 – "Over the Pop"
* 1996 – "Maschio dove sei"
* 1999 – "A Flower's Broken"
* 2008 – "Erase/Rewind Official Remix"

### Singlid
* 1986 – *[[Sexy Girl]]*
* 1987 – *[[Lady Marmalade]]*
* 1987 – *[[Boys (Summertime Love)]]*
* 1987 – *[[Hot Girl]]*
* 1988 – *[[All of Me (Boy Oh Boy)]]*
* 1988 – *[[My Chico]]*
* 1988 – *[[Like a Yo-Yo]]*
* 1988 – *[[Sex_(singolo)|Sex]]*
* 1989 – *[[Gringo (singolo)|Gringo]]*
* 1990 – *[[Yeah Yeah]]*
* 1991 – *[[Siamo donne]]*
* 1991 – *[[Shadows of the Night]]*
* 1991 – *[[Cover Model]]*
* 1994 – *[[Rockawillie]]*
* 1994 – *[[Angel Boy]]*
* 1995 – *[[Boys (Summertime Love)|Boys '95]]*
* 1996 – *[[Fatta e rifatta]]*
* 1999 – *[[I Love You (singolo)|I Love You]]*
* 2006 – *[[I Feel Love (Good Sensation)]]*
* 2008 – *[[Erase/Rewind]]*
* 2009 – *[[Erase/Rewind (Remix By Andrea T Mendoza Vs Tibet)]]*

## Välislingid
*Sabrina Salerno koduleht
Kitagawa Utamaro

**Kitagawa Utamaro** (喜多川 歌麿 1753 – 31. oktoober 1806) oli jaapani puulõikekunstnik. Ta on tuntud eriti oma meisterlikult loodud ilusaid naisi kujutavate puulõigete poolest, mida nimetatakse *bijinga*'ks.

## Teosed
* "Ootus" 1792–1793
* "Aastalõpu suurpuhastus" värviline puugravüür, u 1800
Hiroshige

**Utagawa Hiroshige** (jaapani keeles 歌川広重, tuntud ka kui **Andō Hiroshige** (安藤広重) ja **Ichiyusai Hiroshige**, kodanikunimega **Andō Tokutarō**; 1797 Edo (tänapäeval Tōkyō) – 12. oktoober 1858) oli jaapani puulõikekunstnik.

Ta sündis Tōkyōs, mis sel ajal kandis nime Edo, Edo lossist idas olevas Yaesus. Tema kodanikunimi oli Andō Tokutarō. Tema isa oli Edo lossi tuletõrjeüksuse pärilik juht. Isa sissetulek oli väike, aga stabiilne ja töö oli lihtne. Peamiselt veetsid tuletõrjujad oma päevi hasartmängude, joomingute ja muu meelelahutusega.

Nagu paljud väikeaadlikud (samuraid), ei olnud ka Hiroshige sissetulek tuletõrjeülemana äraelamiseks piisav ja ta pidi töö kõrvalt juurde teenima. See oli tuletõrjeülemal lihtne, sest tal polnud vahel pikka aega üldse tööd.

Andō Tokutarō õppis joonistama arvatavasti väga noorelt ja teda õpetas üks tema isale alluvaist tuletõrjujaist.

Ta kasutas joonperspektiivi ning valgust ja varju, mis mõnevõrra lähendas teda Euroopa kunstile.

## Teosed

* "Mishima hommikuudus". Puulõige
* "Vihmane öö". Puulõige
* "53 jaama Tōkaidōl"
* "Edo 100 kuulsat kohta"
* "100 Edo vaadet". Puugravüürisari

## Näitus Eestis

2003. aasta juulis oli Adamson-Ericu muuseumis näitus "300 aastat Jaapani puulõike traditsiooni. Ukiyo-e puulõiked meister Keizo Sato töökojast". Seal oli kõige enam eksponeeritud Hiroshige graafilisi lehti.
Valgehobusemägi

**Valgehobusemägi** on kõrgendik Järvamaal Järva vallas Mägede külas. 

Kõrgus 106 m. Tipus asub vaatetorn, kust avaneb vaade üle Kõrvemaa ja kaugemalegi.

Mäe jalamile on rajatud Valgehobusemäe suusakeskus.

Mäele ehitati 1897. aastal triangulatsioonitorn. Ühe ehitusel töötanud talumehe valge hobune saanud sealjuures palgikoormat mäkke vedades surma. Surnud hobuse järgi nimetatudki mägi Valgehobusemäeks.

## Viited
Ojakivi

**Ojakivi** (tuntud ka kui **Sagadi kivi** või ka **Võsu rändrahn**) on rabakivist hiidrahn Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vergi poolsaare lõunaosas. Ojakivi asub Võsult umbes 2 km kirdes, oja ääres, keset metsa. 

Ojakivi pikkus on 11,6 m, laius 10,0 m, kõrgus 6,0 m ja ümbermõõt 33 m. Maht on eri allikate põhjal kas 274 või 294 m³.

Kivi kujutab hulknurkset püstiste küljeseintega püsttahukat. Põhjaküljel on läänepoolses osas ülalt 2/3 ulatuv lõhe. Läänekülje keskmises osas all püstine lai lõhe, lõunapoolses servas suur vertikaalne lõhe. Rohkesti esineb enamasti vertikaalseid lõhesid; neid on ka kaguküljel. Kirdeküljel on väikesi erisuunalisi praokesi. Rahnu ülemisel pinnal on suur lääne-idasuunaline kuni 3 cm laiune lõhe, mis ulatub rahnu lääneseinast kuni keskmise osani. Rahn on kaetud paksult samblaga, eriti põhja- ja lääneküljel. Rahn istub sügaval liivases pinnases. Kivi ümbruses kasvab kuuse-segamets. 

Rahn on tõenäoliselt saanud nime lähistel voolava, kuid põuastel suvedel kuivava oja järgi. 

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning jääb Lahemaa rahvuspargi territooriumile. 

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*Ojakivi Keskkonnaregistris
Rooni järved

**Rooni järved** on kaks pea ühesuurust metsajärve Valgamaal Tõrva vallas. Nad on eraldatud kitsa maaribaga ja kraaviga ühendatud. 

Läänepoolsem Rooni järv on 5 ha suur ja 17 m (koos lendmudaga) sügav ning idapoolsem Nauska järv on 5,7 ha suurune ja kuni 10 m sügavune.

Järvedevahelisel maaribal on sõjaaegsete kaevikute jäänused. Järvedest kirde suunal asus salajane NSV Liidu raketibaas, millest on säilinud lagunenud ja lagastatud rajatised. Rooni järve ümbritsev põlismets vääriks looduskaitse alla võtmist.
Kallukse mänd

**Kallukse mänd** (ka *Kitlimänd*) on looduskaitsealune üksik põllul kasvav põlispuu ja hiiemänd Virumaal Kadrina kihelkonna Kolu külas Kallukse maastikukaitseala naabruses. Ümbermõõt eri andmetel 3,3 kuni 3,8 m, kõrgus 12 m.

Kallukse männiga on seotud ka mitmed rahvapärimused. Näiteks 1885. aastast on pärit ülestähendus, mille järgi olnud mänd üle tuhande aasta vana juba siis, kui eestlased Eesti aladele rändasid. Samuti kinnitati, et seda puud ei tohi vigastada, kuna siis hakkab temast verd voolama ja rahvale tuleb suur õnnetus.

Teise pärimuse järgi olevat puu all põletatud libahunt.

## Viited

## Välislingid
* 
* 
* Kallukse mänd Hiite Maja SA andmekogus.
Ehalkivi

**Ehalkivi** (ka *Letipea Suurkivi*, *Ehakivi*, *Linnukivi*, *Veljeste kivi*) on Eesti suurim rändrahn. See asub Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Kunda lähistel Letipea neeme tipus liivasel laugrannal madalal merevees.

Rahn on korrapäratu munakujuline ning selles on lõhesid. 

Rahnul olnud vanasti meremärk.

Ehalkivi saanud nime sellest, et kaluritaludest vaadatuna läinud selle kohal päike looja. Teise versiooni järgi kogunenud selle kivi juurde küla tütarlapsed ja poisid käinud nende juurde ehale. 

Muistendite kohaselt on Ehakivi Kalevipoja viskekivi. Sellega tahtnud Kalevipoeg Malla mõisa akna sisse visata, aga kivi läinud viltu ja kukkunud varem maha. Teine viskekivi olevat kusagil Malla mõisa lähedale kukkunud. Ühe muistendi järgi olnud Vanapagan Malla mõisnikuga riius ja südametäiega visanud Soomest kiviga. Ei jaksanud aga nii kaugele visata ja kivi kukkus Letipea neemele.

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning jääb Letipea maastikukaitseala territooriumile.

## Mõõtmed
*maapealse osa maht 930 m3
*pikkus 16,5 m
*laius 14,3 m
*ümbermõõt 49,6 m
*kõrgus 7,6 m
*mass umbes 2500 tonni

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Rehessaare rändrahn

**Rehessaare rändrahn** ehk **Saunasaare kivi** (ka *Rehessaare Suurkivi, Saunakivi*) on graniidist hiidrahn, mis asub Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Aegviidust mõni kilomeeter lõuna pool Kõrvekülas, Mägede küla piirist 400 m ida pool metsade keskel.
 
Ümbermõõt 26,0 m, pikkus 10,0 m, laius 4,9 m ja kõrgus 5,2 m. Maht on umbes 170 m3.

Rahn on püstprisma kujuga, selle lagi on kallak. Küljed on püstloodsed, kohati väikese negatiivse kallakusega, välja arvatud kirdepoolne, mis on üle 40° kallak. Loodepoolne ülaosa on sarnaneb viilkatusega. Rahnus esineb kallak- ja püstlõhesid, kaguküljel on näha peaaegu horisontaalselt kulgev lõhe. Lagi on sammaldunud üle poole pinnast. Seal esineb vagusid ja väikeseid lohke. Püstloodsed küljed on kattunud samblikega ja laiguti samblaga.

Rahvajutu järgi on Rehessaare ehk Reisaare Suurkivi visanud siia Kalevipoeg. A. Saare järgi narrinud kord siitkandi vembumees Saunassaare Siim (Saunassaare talu asus Mägede küla põhjaosas) Kalevipoega. Viimane vihastanud, võtnud Aegviidust paraja kivi, mille tahtnud Saunassaarde virutada. Viskajal aga jalg libastunud lehmasõnnikul ning kivi kukkunud hoopis nüüdsesse Suurekivi saarde.

Rahn on alates 1959. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning jääb Kõrvemaa maastikukaitseala territooriumile.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Aarniku

**Aarniku** on Põlva maakonnas Põlva vallas Ahjast ida pool Kadaja külas paiknev liivane männimetsaala, kus mitme kilomeetrisel alal asuvad arvukad Aarniku muinaskalmed. Seal paikneb ka väärtuslik Aarniku männik, mis 2006. aastal oli veel osaliselt säilinud.

## Vaata ka
*Aarniku veski
Trabzon

**Trabzon** (varasemad eestikeelsed nimed *Trapesund*, *Trapezund*; vanakreeka kontekstis *Trapezus* (*Τραπεζοῦς*)) on linn praegusel Türgi territooriumil, Musta mere lõunakaldal. 

Trabzon on Trabzoni provintsi halduskeskus. Linna seisukohalt on väga tähtis Musta mere sadam, peale selle asuvad seal Trabzoni ülikool, Karadenizi tehnikaülikool ja lennujaam.
 
## Ajalugu
Kunagine Vana-Kreeka koloonia, millest sai viimane Bütsantsile kuulunud Trebizondi linnriik enne türklastele alistumist (eksisteeris 1204 kuni 1461). Asutati 756 eKr. 


Pilt:Trabzonsign.jpg|Trabzon
Pilt:Trabzon Hagia Sophia 4900.jpg|Hagia Sofia kirik Trabzonis


## Vaata ka
*Trabzonspor

## Välislingid
Virussaare rabasaar

**Virussaare rabasaar** on looduskaitsealune salumetsaga kaetud moreenkõrgendik Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Maima rabas.

Rabasaar paikneb Lavassaare asulast umbes 9&nbsp;km põhja pool, keset lageraba. Saare läbimõõt on umbes 0,5&nbsp;km, pindala umbes 12&nbsp;ha, kõrgus 30&nbsp;m üle merepinna ja kuni 5&nbsp;m kõrgemal ümbritsevast rabast.

Rabasaare loodeosas asub muinasaegne kindlustuse ase. Varasematel aegadel kasutati Virussaart pelgupaigana. 20. sajandi esimesel poolel oli rabasaar jagatud neljateistkümneks krundiks ning oli kasutusel heinamaana. Hiljem, 1950. aastal loobuti saarel heina tegemisest ja nüüdseks on see metsastunud.

Liigiliselt kasvab seal kuuse-segamets, kus leidub pärna, jalakat, saart, tamme ja teisi puuliike.

Rabasaar võeti 1957. aastal kaitse alla kui Virussaare (rabasaare) kaitseala.

Virussaare rabasaare geograafilised koordinaadid on .

## Viited

## Välislingid
* Virussaare rabasaar Keskkonnaregistris
*
Tšakrate avamine

**Tšakrate avamine** on meditatsioonitehnika, mis peaks stimuleerima ja lihtsustama psüühiliste tegevustega tegelemist. 

## Tšakrate kujuteldav avamine

Tšakrate avamiseks on palju erinevaid moodusi, vastavalt religioonile või siis selle puudumisele.

Järgnev näidis ei ole otseselt seotud ühegi religiooniga:

Võta sisse endale mugav asend ja rahusta oma hing, keha ja mõtted. Kui oled saavutanud vaikuse ja rahu enda ümber ja mõtetes, siis kujutle kinnise õienupuga lille oma juurtšakra peal. Pane sellele lillele mingi värv, mis parasjagu sulle meeldib. Siis saada sama värv oma tšakrasse ja jätka seda seniks, kui sa arvad, et piisab. Hinga sügavalt sisse ja samal ajal kujutle, et tõmbad seda lille ülespoole järgmise tšakra punktini. Ava lilleõit natuke ja samuti sisesta värvi oma tšakrasse. Jätka samamoodi, kuni sa jõuad kroontšakrani ja lille õis on täielikult avatud.

Kui oled värvi kõikidesse tšakratesse sisestanud, siis kujutle enda pea kohal ust, mille avad. Ning läbi ukse saadad sama värvi enda kehasse ja kujutle, kuidas see värv suure mullina sinu kehas ringi liigub.

Kui oled lõpetanud psüühilise tegevuse või on midagi, mis tekitab sinus rahulolematust või ebameeldivat tunnet, siis lihtsalt sulge uks oma pea kohal, ja mine sama moodi tšakratega tagasi, nagu sa üles tulid. Kuid seekord sulged lille ja võtad värvi ülevalt alla, mööda tšakrasid liikudes.

## Vaata ka
*Tšakrad
*Meditatsioon
Abi Titmuss

**Abi Titmuss** (õieti **Abigail Evelyn Titmuss**; sündinud 8. veebruaril  1976 Inglismaal Lincolnshire'is Sleafordi lähedal Ruskingtonis) on Briti modell, telesaatejuht ja näitleja. 

## Elulugu
Ta lõpetas 1998 Londoni Linnaülikooli, olles praktiseerinud haiglas *[[St Bartholomew's Hospital]]*, ning asus tööle Londoni haiglas *[[University College Hospital]]*.

### Leslie afäär
Aastal 1998 tutvus Titmuss ühel peol telesaatejuht John Lesliega. Neil kujunes peagi suhe. Praktika ajal elas Titmuss vaheldumisi haigla juures ja Leslie kodus Londoni edelaosas Barnesis.

Aastal 2002 avaldas telesaatejuht Ulrika Jonsson autobiograafia, kus ta vihjas, et üks tuntud telesaatejuht on teda vägistanud.   

Mõne nädala pärast ilmusid ajalehe News of the World esiküljel pildid, millel John Leslie tõmbas ühes kohvikus kokaiini sisse. Järgmisel nädalal ilmusid samas lehes pildid, millel kujutati Leslie kodus toimunud seksiorgiat, milles osalesid Leslie ning Titmuss ja teised, sealhulgas sarivägistaja Lanre Onabowale, kes esines korvpallur  Jayson Blayde'ina, ja tema sõbratar.

Järgmisel nädalal kuulutati Matthew Wrighti hommikutelevisioonisaates "Five", et John Leslie ongi Jonssoni vägistanud telesaatejuht. 

*[[Metropolitan Police Service]]* arreteeris Leslie ning tema üle mõisteti kohut. Titmuss oli protsessi ajal tagasihoidlikult Leslie kõrval. Titmussi olek oli täielikus vastuolus enne protsessi   avaldatud kirjelduste ja fotodega. Enamik juhtkirju suhtus temasse soosivalt.  

Leslie mõisteti õigeks, kuid tema karjäär jäi soiku. Titmuss, kes esines kaamera ees vabalt, oli aga saanud nii tuntuks, et talle hakati pakkuma telesaatejuhi tööd. Ta võttis  vastu osaajatöö Leslie sõprade Richardi ja Judy saate reporterina, jätkates töötamist õena. 

Mõne kuu pärast kaotas Titmuss aga teletöö, sest Internetti ilmus koduvideo, mis kujutas grupiseksi Leslie, Titmussi ja veel ühe naise vahel. Leslie ja Titmussi suhe katkes kohe. Titmuss väitis, et Leslie on video ajakirjandusele müünud, et saada raha oma pillava elustiili finantseerimiseks.

### Karjäär fotomodellina
Titmuss tegi panuse oma uuele imidžile sekspommina. Näiteks ajalehele Sunday Mirror ütles ta nii: "Ma pole selline nagu need kaanetüdrukud, kes ütlevad: "ma olen tõesti ihar [*dirty*], ma olen tõesti paha," ja siis lihtsalt poosetavad [*pose around*]. Ma olengi ihar ja paha – ma armastan seksi."
Saaremaa superintendent

**Saaremaa superintendent** oli luteri kiriku Saaremaa konsistooriumi vaimulik juht. 

Eestimaa ja Liivimaa aladel oli superintendent Rootsi ja Venemaa keisririigi võimuajal kõrgeimaks piirkondlikuks vaimulikuks ja kirikuelu korraldajaks. Superintendendid valitsesid piiskoppidest väiksemaid maa-alasid provintsides.

Saaremaa superintendendi ametikoht ja Saaremaa konsistoorium kaotati 1890. aastal ja selle asemele loodi VELK Saaremaa konsistooriumiringkonna Saaremaa praostkond.

## Saaremaa superintendendid
*1627–1641 Christophorus Cothenius, Taani valitsusaegne Saaremaa superintendent ja ka  Kuressaare Laurentiuse koguduse pastor
*1642–1645 Theodor Pretorius 
*1645–1650 Joachim Jhering asesuperintendent
*1650–1661 Theodor Pretorius 
*1662–1665 Georg Preuss 
*1666–1686 Justus Heinrich Oldekop 
*1686–1704 Johann Stemann 
*1705–1706 Gabriel Skragge 
*1707–1710 Hermann Witte (1666–1728), hilisem Turu piiskop 1721–1728
*1711–1719 Balthasar Johannes Rubusch 
*1720–1726 Georg Martin Bürger 
*1726–1737 Johann Quirinius Metzhold 
*1738–1747 Eberhard Gutsleff 
*1750–1784 Leonhard Samuel Swahn 
*1784–1807 Olaus Kellmann 
*1808–1814 Johann Werner Gilzebach 
*1814–1835 August Heinrich Schmidt 
*1836–1841 Hermann von Harten 
*1842–1871 Gottlob Alexander von Schmidt 
*1871–1882 Conrad Eduard Hesse 
*1882–1890 Reinhold Winkler

## Viited

## Kirjandus
*Arved von Schmidt, DIE PASTOREN OESELS SEIT DER REFORMATION, Abhandlungen des Instituts für wissenschaftliche Heimatforschung an der Livländischen Gemeinnützigen u. Ökonomischen Sozietät, Band 5, J. G. KRÜGER, TARTU 1939, seite  86
Kooraste Kõverjärv

**Kõvvõrjärv** (ka *Kooraste Kõverjärv, Kooraste Kõvvõrjärv*) on järv Põlvamaal Kanepi vallas Kooraste külast 1 km ida pool, metsade rüpes paiknev liigestatud kaldajoonega maaliline järv.

Järve pindala umbes 10,9 ha, suurim sügavus 10 meetrit.

Järve järsemal idakaldal on säilinud ribana tükike põlist, umbes paarisaja aastast männimetsa segus üksikute kuuskedega. Põhjakaldal on supluskoht ja ühenduskraav Mutsina järvega. Siin leiduvad ka mõned muistsed kalmed.

Taimestik on järves liigirikas. Leitud on 33 liiki, sealhulgas punakat penikeelt.

Järvel tehakse hüdrobioloogilist seiret.

## Välislingid
*
*
Njandoma rajoon

**Njandoma rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Arhangelski oblastis. Rajoonikeskuseks on Arhangelski-Moskva raudtee ääres asuv Njandoma linn.

Kohaliku omavalitsuse üksusena on rajoon Njandoma munitsipaalringkond. Rajoonis oli 2022. aastani kolm 3. järgu haldusüksust (*муниципальное образование*): Njandoma linn, Moša külaasundus ja Šalakuša külaasundus.

## Viited
Njandoma

**Njandoma** (soome-ugri keeltest tuletatuna Mändide maa) on linn Venemaal Arhangelski oblastis, Njandoma rajooni halduskeskus.

Rajati 1898, linnaõigused sai 1939. aastal.

Njandoma on suur raudteesõlm. Linna läbib Arhangelski–Moskva raudtee. Njandoma linna tekkimine ja areng on läbi ajaloo olnud tihedas seoses linna läbiva magistraalraudteega. Algselt oli põhiliselt raudteeliikluse teenindamise, kogu veeremi remondi, auruvedurite tankimise, vahetamise ja muude operatsioonide teostamise paik.

## Ajalugu
Jaamahoone ja kiriku ehitus algas 1895.

1905 oli asulas 1000 alalist elanikku. 1909 sai raudteejaam telefoniühenduse.

1914–1915 rekonstrueeriti Arhangelsk–Moskva raudtee kitsarööpmelisest laiarööpmeliseks.

1929 oli linnas 6500 elanikku ja ta sai  ringkonna- ja rajoonikeskuseks.

## Viited

## Välislingid

*Njandoma mälestised (*vene keeles*)
Seisuste kaotamise seadus

**Seisuste kaotamise seadus** oli Eesti Asutavas Kogus 9. juunil 1920 vastu võetud ja sama aasta 27. augustil jõustunud seadus, millega kaotati Eestis seisused (aadel, vaimulikud, linnaelanikud ja talupojad), kõik seadused ja määrused, mis sisaldasid seisuslikke õigusi, eesõigusi, kohustusi ja õiguste kitsendusi, sealhulgas eriti Balti provintsiaalseadustiku II jagu. 

Eestimaa ja Liivimaa talurahvaseadus kaotasid kehtivuse ja Balti eraseadus jäi ainsaks eraseaduseks, välja arvatud endise Peterburi ja Pihkva kubermangu maa-alad, kus jäi kehtima Vene tsiviilseadustik (seda sätet ei viidud tegelikult ellu). 

## Seaduse põhisätted
Seaduse kohaselt: 
*Eesti demokraatlikus vabariigis kaotati ära kõik seisused. Seadusega kaotasid Eesti vabariigis oma jõu kõik seadused ja määrused, mis sisaldavad seisuslikke õigusi, eesõigusi, kohustusi ja õiguste kitsendusi ehk üleüldse seisuslikke iseäraldusi. Keelatud on igasuguste seisustest olenevate nimetuste, aunimede ja tiitlite ametlik tarvitamine. 
*Seisuslikkude asutuste ja varandused likvideeriti: 
**§ 1. Endiste seisuslikkude vallakogukondade liikuvad ja liikumata varandused läksid vastavate seisuseta valdade omanduseks. 
**§ 2. Kõik rüütelkondade ja nende seisuslikkude asutuste liikuvad ja liikumata varandused tunnistati riigi omanduseks. 
**§ 3. Kõik rüütelkondade ja nende seisuslikkude asutuste liikuvad ja liikumata varandused, samuti need varandused, mis olid rüütelkondade asutuste valitsemisel, võeti vabariigi valitsuse valdamisele või valitsemisele järgmiste ministeeriumide kaudu: a) kõik väljaspool linnade piire seisvad maatükid, milledel põllumajanduslik iseloom, võeti ühes nende päralduste ja inventaariga põllutöö ministeeriumi alla; b) kõik heategevad ja hoolekande asutused, ühes nende liikuva ja liikumata varandusega, samuti kõik rüütelkondade valitsemisel olnud sihtvarandused (*Stiftungen*) töö- ja hoolekandeministeeriumi alla; 6) rüütelkondade poolt ülevalpeetavad koolid, muuseumid ja raamatukogud kõigi hoonete, sisseseade ja nende päralt olevate varandustega haridusministeeriumi alla; e) rüütelkondade vaestelastekohtud, nende asjaajamine, arhiivid ja kõik, mis nende kohtutega ühenduses, kui ka sihtvarandused, mis senini maksvate seaduste ehk sellekohaste põhikirjade järele mõisnikkude vaestelaste kohtute valve all seisid kohtuministeeriumi alla; g) kõik muud rüütelkondade liikuvad ja liikumata varandused, ükskõik missugused ja mil kujul, samuti need varandused, mis olid rüütelkondade asutuste valitsemisel siseministeeriumi alla. 

Seniste seisuslike (talupoegade) valdade varandused läksid mitteseisuslike valdade omandusse ning rüütelkondade varandused riigile, välja arvatud Kuressaare loss, mis läks Kuressaare linnale.

## Vaata ka
*Eestimaa rüütelkond, Liivimaa rüütelkond, Saaremaa rüütelkond
*von
## Viited

## Kirjandus
*Gildede varandus jagamisele. Kaja, 8. veebruar 1929, nr. 33, lk. 9.

## Välislingid
Suurjärv

Suurjärv on järv, mille pindala on suurem kui 100 km².

**Suurjärv** on ka mitme Eesti järve nimi.

Ametlik nimi "Suurjärv":
* Jussi Suurjärv, järv Harjumaal Kuusalu vallas
* Karinu Suurjärv, järv Järvamaal
* Kurtna Suurjärv, järv Ida-Virumaal
* Kooraste Suurjärv, järv Põlvamaal
* Lehtma Suurjärv, järv Hiiumaal Hiiu vallas
* Näkijärv, järv Valgamaal Palupera vallas
* Rõuge Suurjärv, järv Võrumaal Rõuge vallas
* Udriku Suurjärv, järv Lääne-Virumaal Kadrina vallas
* Vetiku Suurjärv, järv Lääne-Virumaal Vinni vallas

Mitteametlik nimi "Suurjärv":
* Aheru järv, järv Valgamaal Taheva vallas
* Kaisma järv, järv Pärnumaal Vändra vallas
* Kangruaadu järv, järv Läänemaal Hanila vallas
* Kikkajärv, järv Võrumaal Varstu vallas
* Killatu järv, järv Saaremaal
* Laijärv, järv Harjumaal Kuusalu vallas
* Matsi järv, järv Tartumaal Kambja vallas
* Ohepalu järv, järv Lääne-Virumaal Kadrina vallas
* Peipsi järv, Eesti-Venemaa piiriveekogu
* Plaani Küläjärv, järv Võrumaal Haanja vallas
* Rootsiküla järv, järv Läänemaal Lääne-Nigula vallas
* Soitsejärv, järv Tartumaal Võnnu vallas
* Suur Kalajärv, järv Harjumaal Anija vallas
* Tihu järv, järv Hiiumaal Käina vallas
* Vaiste järv, järv Pärnumaal Varbla vallas
* Vahtsõkivi järv, järv Võrumaal Antsla vallas
* Viitna Pikkjärv, järv Lääne-Virumaal Kadrina vallas

**Suurjärv** ehk **Keeri järv** on Keeri järve suurema osa nimi.

Väljaspool Eestit:
* Augstroze Suurjärv, järv Umurga vallas

## Viited
Kursk (allveelaev)

**Kursk** (ehitatud 1992–1994 Severodvinskis Venemaal) oli vene 949А Antei-klassi (NATO klassifikatsioonis Oscar-II) allveelaev. Laev kuulus Põhjalaevastiku koosseisu. Laev sai nime Kurski lahingu mälestuseks.

## Laeva andmed
Laev oli 155 meetrit pikk, kahekordse korpusega niinimetatud uppumatu allveelaev. Kere välimine kest oli valmistatud 8,5&nbsp;mm paksusest nikkelkroomterasest, mis on vähemagnetiline ja korrosioonikindel.

## Hukkumine
Kursk hukkus 12. augustil 2000 lahinguõppustel 135&nbsp;km kaugusel Severomorskist. Tõenäoline hukkumise põhjus oli uuetüübilise torpeedo katsetuse käigus toimunud plahvatus.

Hukkus kogu laeva meeskond, 118 meremeest, kellest 115 säilmed suudeti leida. Hiljem eemaldati vee all laeva ninas paiknenud torpeedokamber, ninata laev tõsteti Norra ja Taani päästelaevade Giant 4 abil üles ning pukseeriti Severomorski dokki.

## Välislingid
*Сенсационная версия гибели подлодки "Курск"
Lähisarktiline kliimavööde

**Lähisarktiline kliimavööde** on põhjapoolkeral asuv vahekliimavööde, kus talvel valitseb arktiline õhumass ja suvel parasvöötme õhumass. Sellele kliimavöötmele on iseloomulikud väga külm talv ja jahe suvi (kõige soojema kuu keskmine temperatuur jääb alla +12 °C) ning väike sademete hulk. Polaarjoonest põhja pool esineb polaaröö ja polaarpäev.

Lähisarktiline kliimavööde hõlmab Arktika saarte ning Põhja-Ameerika ja Euraasia põhjaranniku piirkonna.

## Vaata ka
*Kliimavööde
Chicago koolkond (majandusteadus)

**Chicago koolkond** oli Chicago koolides moodustunud liberaalsete majandusteadlaste grupp, kes käisid välja teooria, et turg on parim alternatiiv mistahes muule ühiskonna organiseerimise moodusele. Koolkonna liidrid olid George Stigler ja Milton Friedman, kes pälvisid ka Nobeli majandusauhinnad. Chicago koolkonna mõiste tuli esmakordselt kasutusele 1950. aastatel.
Valguta Mustjärv

**Mustjärv** (ka *Valguta Mustjärv*) on järv Tartumaal Elva vallas. Mustjärv asub Võrtsjärve nõos 1,7 km Võrtsjärvest idas.

Pindala on 20,4 ha. Väljavool Nigula ojasse. Sisse voolab mitu kuivenduskraavi naabruses asuvast turbarabast.

Mustjärv on mudase põhjaga rabajärv, vaba vett on kõige rohkem umbes meetri jagu.

Lähikonnas asub endine freesturbaväli, kus nüüd on jõhvika- ja teiste metsamarjade kasvandus.

## Välislingid
*
Nigula oja

**Nigula oja** (Raudja oja) on oja Tartumaal Elva vallas Vehendi külas. Oja saab alguse Mustjärvest ja suubub Trepimäe lahte Võrtsjärves.

Oja pikkus on 6,1 km ja valgla pindala 36,9 km². Ojal on tegutsenud vesiveski Nigula talus 20. sajandi esimesel poolel ja kalakasvatus Oja talus.

## Viited

## Kirjandus
* "Võrtsjärv" (monograafia). Koostanud ja toimetanud T. Timm. Eesti NSV Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituut. Valgus 1973.
Mustjärv

**Mustjärv** on mitme Eesti järve põhinimi:

* **[[Helme Mustjärv]]**, järv Valga maakonnas Tõrva vallas
* **[[Hino Mustjärv]]**, järv Võru maakonnas Rõuge vallas
* **[[Holstre Mustjärv]]**, järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas
* **[[Jussi Mustjärv]]**, järv Harju maakonnas Kuusalu vallas
* **[[Kaadsi Mustjärv]]**, järv Valga maakonnas Valga vallas
* **[[Kantküla Mustjärv]]**, järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas
* **[[Kokora Mustjärv]]**, järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas
* **[[Kurtna Mustjärv]]**, järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas
* **[[Leevi Mustjärv]]**, järv Põlva maakonnas Räpina vallas
* **[[Leppsilla Mustjärv]]**, järv Harju maakonnas Anija vallas
* **[[Luhasuu Mustjärv]]**, järv Võru maakonnas Rõuge vallas
* **[[Nohipalu Mustjärv]]**, järv Põlva maakonnas Räpina vallas
* **[[Orava Mustjärv]]**, järv Võru maakonnas Võru vallas
* **[[Paunküla Mustjärv]]**, järv Harju maakonnas Kose vallas
* **[[Peraküla Mustjärv]]**, järv Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas
* **[[Piigandi Mustjärv]]**, järv Põlva maakonnas Kanepi vallas
* **[[Rohusaare Mustjärv]]**, järv Harju maakonnas Anija vallas
* **[[Timo Mustjärv]]**, järv Põlva maakonnas Räpina vallas
* **[[Tsolgo Mustjärv]]**, järv Võru maakonnas Võru vallas
* **[[Turvaste Mustjärv]]**, järv Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas
* **[[Uibu Mustjärv]]**, järv Põlva maakonnas Põlva vallas
* **[[Valguta Mustjärv]]**, järv Tartu maakonnas Elva vallas
* **[[Vasavere Mustjärv]]**, järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas
* **[[Vedama Mustjärv]]**, järv Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas
* **[[Võrumõisa Mustjärv]]**, järv Võru maakonnas Võru vallas

;variantnimena:
*Kägari Kaanjärv
Kalme

**Kalme** on  kividest, pinnasest või muust taolisest materjalist tehtud maapealne, vahel ka maa sisse ulatuv muistne rajatis (haud), kuhu on maetud surnud.

## Kalmete liike
*Kangurkalme
*Kivikalme
*Kivikirstkalme
*Kurgaan
*Laevkalme
*Tuhakalme
*Püramiid
*Rahnkalme
*Tarandkalme

## Vaata ka
*Kalmistu
*Kukruse kalmed,http://www.postimees.ee/?id=306608
*Jõelähtme kivikalmed
*Kunda Hiiemäe kalmed,http://www.maavald.ee/maausk.html?rubriik=76&id=599&op=lugu
*Võhma kivikalmed, http://www.saartehaal.ee/index.php?content=artiklid&sub=41&artid=21253&sec=1
*Jabara kalmed
*Kurevere kivikalmistu
*Jaagupi tarandkalme
*Virunuka kivikalmistu
*Hundikangrud
*Pärnamäe tuhakalme
*Lüganuse Tark-Jaagu kalme
*Kõmsi kalme
*Kurevere kalme
*Toila kalme
*Tõnija kalme
*Proosa kalme
*Lehmja kalmed
Kõverjärv

**Kõverjärv** on mitme Eesti järve nimi või nimeosa:

* **[[Jussi Kõverjärv]]** Harju maakonnas Kuusalu vallas
* **[[Kooraste Kõverjärv]]** ehk Kooraste Kõvvõrjärv Põlva maakonnas Kanepi vallas
* **[[Pulli Kõverjärv]]** ehk Viisu Kõverjärv Viljandi maakonnas Viljandi vallas
* **[[Põlula Kõverjärv]]** Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas
* **[[Päidla Kõverjärv]]** Valga maakonnas Otepää vallas
* **[[Vatku Kõverjärv]]** ehk Vohnja Kõverjärv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas

**Kõverjärve** all võidakse mõelda ka järgmisi järvi:
* Haanja Kõverjärv ehk Kõverjärv Võru maakonnas Rõuge vallas
* Alavere järv ehk Helmjärv Põlva maakonnas Räpina vallas
* Helmjärv ehk Alavere järv Põlva maakonnas Räpina vallas
* Kõvera järv ehk Orava Kõverjärv Võru maakonnas Võru vallas
* Lammastejärv ehk Suur Kõverjärv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas
* Pangajärv ehk Väike Kõverjärv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas
* Saaluse Alajärv ehk Saaluse järv Võru maakonnas Rõuge vallas
* Tsolgo järv ehk Kõvvõrjärv Võru maakonnas Võru vallas
* Ulli järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas