open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Wind Beneath My Wings

**"Wind Beneath My Wings"** (kasutatud on ka pealkirju **"The Wind Beneath My Wings"**ja **"Hero"**) on Jeff Silbar ja Larry Henley kirjutatud laul aastast 1982. 

Silbar ja Henley kirjutasid laulu Bob Montgomeryle. Montgomery salvestas loost oma demo, muutes laulu algselt mõnevõrra kiirema tempo aeglaseks ballaadiks. Seejärel müüsid autorid laulu esitamiseks paljudele esitajatele. Esimese kommertsversiooni avaldas Roger Whittaker ning see leidub tema albumil "The Wind Beneath My Wings". Varsti pärast seda andis Austraalia laulja Colleen Hewett laulu välja singlina, mis jõudis edetabelis Kent Music Report kohale 52. 1982. aastal avaldasid laulu veel Sheena Easton (albumil "Madness, Money & Music") ja Lee Greenwood, järgmisel aastal Lou Rawls, Gladys Knight & The Pips (pealkirjaga "Hero" albumil "Visions") ja Gary Morris (1983). Billboardi edetabelis saavutas kõrgeima koha aga 1988. aastal salvestatud Bette Midleri versioon filmi "Beaches" heliribalt. See versioon anti välja singlina, mis jõudis 1989. aasta juunis olla ka ühe nädala edetabeli Billboard Hot 100 esikohal. Midleri versioon võitis 1990. aastal ka kaks Grammy auhinda ning 1992. aastal tunnistas Ameerika Fonogrammitootjate Liit (RIAA) selle plaatinaplaadiks.

2002. aastal Suurbritannias läbi viidud küsitluse tulemusel selgus, et laul oli sealmaal matustel mängituim laul.

Laulu on salvestanud veel näiteks Steven Houghton, Bill Tarmey, Rachel Morrison jt.
Ritsu Lasteaed-Algkool

**Ritsu Lasteaed-Algkool** oli lasteaed-algkool Valga maakonnas Tõrva vallas Linna külas. Koolis tegutseb Ritsu raamatukogu.

Kool alustas tööd 1993. aastal Valga EPT peahoones. Kool suleti 2023. aastal, kooliosa liideti Tõrva Gümnaasiumiga, lasteaiaosa Tõrva lasteaiaga Mõmmik.

## Viited

## Välislingid
*Ritsu Lasteaed-Algkooli koduleht
Tagula algkool

**Tagula algkool** oli algkool Valga maakonnas Tõlliste vallas Tagula külas.

Kool asutati 1768.

Kooli nimed:
*1768 Hengevõtja 3-aastane kool
*1858 Pugretsi 2-aastane kool
*...
*1927 Tagula 6-klassiline kool
*1944 Tagula 7-klassiline kool
*1960 Tagula algkool

Kool suleti 2001. aastal. Halvas seisukorras endine koolihoone on nüüdisajal eraomanduses.

## Viited
Elva Algkool

**Elva Algkool** oli algkool Tartu maakonnas Elvas. 

## Ajalugu
1. septembril 1987 alustas Elvas tööd kaks keskkooli: **Elva 1. Keskkool** (Elva Algkooli eelkäija) aadressil Tartu maantee 3 ja Elva 2. Keskkool (senine Elva Keskkool, tänapäeval Elva Gümnaasium) aadressil Oktoobri puiestee 2.

1991. aasta sügisest reorganiseeriti koolid vastavalt **Elva Põhikooliks** (Tartu mnt 3) ja Elva Keskkooliks (Puiestee 2).

1. juulil 1995 nimetati koolid ümber Elva Algkooliks (Tartu mnt 3) ja Elva Gümnaasiumiks (Puiestee 2).

2002. aastal liideti Elva Algkool, Elva Gümnaasium ja Peedu Algkool Elva Gümnaasiumiks.

Kooli direktor oli alates 1987. aastast kuni kooli sulgemiseni Kai Kivipõld.

## Viited
Kaimi põhikool

**Kaimi põhikool** oli põhikool Tartu maakonnas Elva vallas Kaimi külas. 

Kool asutati 1767.

Kaimi 8-klassiline Kool suleti 1976. aastal. Kool avati algkoolina taas 1988. aastal. Aastast 1992 kujundati algkool ümber põhikooliks.

Kool suleti 2001. aastal, kooli 35 õpilast jätkasid õppetegevust Puhja Gümnaasiumis.

Kooli nimed:
*1767 Võsivere algkool
*1944 Ulila 7-klassiline mittetäielik keskkool
*1946 Ulila keskkool
*...
*1988 Kaimi algkool
*1992 Kaimi põhikool

## Viited
Kolkja Lasteaed-Põhikool

**Kolkja Lasteaed-Põhikool** tegutseb Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kolkja asulas. 

Esimesed andmed Kolkja Põhikooli algusest on pärit 1901. aastast, mil tegutses vene õppekeelega "Емельяшина школа". Nimi anti koolile asukohamaja peremehe järgi ning koolis oli üks klassikomplekt ja üks õpetaja. Õpetajaks oli Persidski (pärit Välgi külast) ja koolis käisid ainult vabatahtlikud.

Esimesed kirjalikud andmed pärinevad 1929. aastast, mil kool kandis nime "Колецкое начальное училище". 1931. aastast muutus Kolkja Algkool 6-klassiliseks.

1944/1945. õppeaastal sai kool uue nime – Kolkja Mittetäielik keskkool (7 klassi). 1947/1948. õppeaastal õppis Kolkja Mittetäielikus Keskkoolis 8 klassikomplekti 223 õpilasega ja koolis oli kaks esimest klassi.

1990. aastal projekteeriti uus koolimaja ning algas koolimaja ehitamine. Koolimaja ehitus jäi katki seoses Nõukogude Liidu lagunemisega. Koolimaja hakati uuesti ehitama 1995. aastal ning see valmis 1997. aastal. Koolimaja avamisel olid kohal president Lennart Meri, haridusminister Mait Klaassen, Tartu maavanem Jaan Õunapuu ja Tartu Ülikooli raamatukogu direktor Peeter Olesk.

## Kooli nimed:
*1931 Kolkja 6-klassiline algkool
*1944 Kolkja mittetäielik keskkool
*1997 Kolkja põhikool

## Viited
Ulila põhikool

**Ulila põhikool** oli põhikool Tartu maakonnas Elva vallas Ulila asulas. 

Kool asutati 1946.

## Vaata ka
*Kaimi põhikool

## Viited
Torgu põhikool

**Torgu põhikool** oli põhikool Saare maakonnas Torgu vallas. 

Kool asutati 1965.

Kool suleti 2007. aastal.

## Viited
Orissaare sanatoorne internaatkool

**Orissaare sanatoorne internaatkool** oli erikool Saare maakonnas Orissaare vallas Orissaare asulas. 

Kool asutati 1959.

Kooli nimed:
*1959 Orissaare internaatkool
*1970 Orissaare eriinternaatkool
*1984 Orissaare sanatoorne internaatkool

## Viited
Obsessiiv-kompulsiivne häire

**Obsessiiv-kompulsiivne häire** (**OKH**, inglise keeles *obsessive-compulsive disorder*; *OCD*) on harjumushäire, kui inimene tunneb vajadust teha korduvalt samasuguseid tegusid ja tal on korduvad teatud mõtted, sundmõtted või kinnisideed. 

Inimesel võib olla liialdatud vajadus käsi, erinevaid asju või põrandaid pesta, kontrollida, kas uks on lukus. Inimesel võib olla vajadus pidevalt endale uusi asju osta, ostmine võib olla seotud konkreetsete asjade ostmisega (raamatud, kingad jms), lihtsalt igasuguseid asju osta, suutmatus allahindlustel odavaid asju mitte osta. Inimesel võib olla raskuseid asjade ja prügi ära viskamisega ja mõnikord need inimesed toovad endale koju prügi juurde.   

Tüüpiliselt sundmõtted on seotud saastumisega, korra või sümmeetriaga, kahtlemisega, agressiivse või hirmutava teoga ning seksuaalsete kujutlustega. Sagedasemad sundteod on pesemine, puhastamine, koristamine/sättimine, kontrollimine, mõne tegevuse kordamine (nt ukseläve ületamine kindel arv kordi) ja kogumine. Sundteod võivad olla ka vaimsed rituaalid, näiteks "turvalise numbri" loetlemine või "turvalise mõtte" kordamine, häirivat mõtet või kujutluspilti korrigeeriva mõtte mõtlemine või kujutluspildi loomine. Tavaliselt peab isik rituaale kaitseabinõuks mõne tegelikult ebatõenäolise sündmuse vastu või kasutab neid vähendamaks irratsionaalset vastutust sündmuste ees, mis võiks olla talle/teistele ohtlik või tema enda esile kutsutud.

## Vaata ka
*Bibliomaania
*Oniomaania
*Patoloogiline koguja
*Trihhotillomaania

## Välislingid
*
Meeri eriinternaatkool

**Meeri eriinternaatkool** oli erikool Tartu maakonnas Nõo vallas Meeri külas. 

Kooli ajalugu ulatub aastasse 1924, kui asutati *Meeri lastekodu*. 1. septembril 1964 muudeti lastekodu eriinternaatkooliks.

## Viited
Tagavere algkool

**Tagavere algkool** oli algkool Saare maakonnas Orissaare vallas Tagaverel. Kooli hoone on arvele võetud kultuurimälestisena.

Kool asutati 1919 Tagavere avaliku 4-klassilise algkoolina. 1978 kool suleti. 1990 kool taasavati Tagavere algkoolina.

## Viited
Salski rajoon

**Salski rajoon** (vene keeles *Сальский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Salski linn.

Rajoon piirneb põhjas ja kirdes Proletarski rajooniga, idas Kalmõkkiaga, lõunas Pestšanokopskoje rajooniga, läänes Tselina rajooniga ja loodes Vesjolõi rajooniga.

Rajooni pindala on 3499 km². Elanike arv oli 2012. aastal 106 681, 2009. aastal 109 208 ja 2002. aastal 49 343.

Salski rajoonis on 54 asulat ja nad kuuluvad ühe linnaasunduse (Salski linna) ja kümne külaasunduse koosseisu.

## Viited
Valentin Jumašev

**Valentin Borissovitš Jumašev** (vene keeles Валентин Борисович Юмашев; sündinud 15. detsembril 1957 Permis Vene NFSV-s) on Venemaa poliitik, kinnisvaraarendaja ja endine ajakirjanik.

Koos abikaasa Tatjana Jumaševaga on ta ehitusfirma omanik ja kinnisvaraomanik Moskva eliitpiirkonnas. Jumaševitele kuulub 50% Moskva Siti ärikvartalis asuvast pilvelõhkujast Imperia Tower.
   
Jumašev on õppinud Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli ajakirjanduse teaduskonnas. 

Ta töötas 1987. aastast ajakirjas Ogonjok; aastatel 1991–1995 oli peatoimetaja asetäitja ja 1995–1996 peatoimetaja. 

1996. aastal sai Valentin Jumašev Venemaa presidendi Boriss Jeltsini nõunikuks massimeedia alal. 1997. aastal edutati ta Venemaa Föderatsiooni presidendi administratsiooni juhiks (oli selles ametis kuni 7. detsembrini 1998).  

Valentin Jumašev oli Venemaa esimese presidendi Boriss Jeltsini fondi asutajaid 2000. aastal.

## Isiklikku
Valentin Jumaševi teine abikaasa  on Boriss Jeltsini tütar Tatjana Jumaševa (abielu sõlmiti 2002. aastal). Neil on ühine tütar Marija Jumaševa (sündinud 2002). Valentin Jumaševi tütar esimesest abielust Polina Deripaska (sündinud 1980) on ettevõtja ja kirjastaja, abielus suurärimees Oleg Deripaskaga.

2009. aastal said Jumaševid Austria kodakondsuse.

## Viited
Sigapusma

**Sigapusma** on Järvamaal praeguse Järva valla alal asunud endine küla. Minevikus kuulus ta Peetri kihelkonda ja hiljem Koigi valda.

Sigapusmale lähimad külad on läänes Sõrandu, põhjas Silmsi, idas Vaali, kagus Lähevere ja lõunas Pätsavere. Muudest paikadest asub loodes Kiiluküla.

Sigapusmat on esmamainitud 14. sajandil kujul *Syckadenpuske*. Kesk- ja varauusajal kuulus Sigapusma küla Prandi vakuse koosseisu.

1937 arutas Koigi vallavolikogu Sõrandu ja Sigapusma elanike palvet need külad ühendada ja anda ühinenud külale nimeks Koigi küla, sest nende senised nimed olevat halva kõlaga ja kohta tuntavat juba nagunii Koigina endise Koigi vallamaja järgi ja peetavat Koigi valla keskuseks. Siiski jäi see palve tagajärjeta. Seepeale tehti 1939 vallavolikogule uus ettepanek vähemalt Sigapusma küla Sõranduga ühendada. 1945. aasta külade loendis enam Sigapusmat ei esine.

## Viited
Punktipilv

**Punktipilv** on ruumiliselt laiali olevate punktide kogum, milles igale punktile on määratud ruumilised koordinaadid.

Tavaliselt on igal punktil kolm koordinaati: X, Y ja Z. Punktipilvesid kasutatakse enamasti erinevate objektide kuju kirjeldamiseks. Olemasolevaid objekte mõõtes saadakse mõõtmiste andmetest kokku punktipilv. Näiteks laserskaneerimise tulemiks on punktipilved, millest töötluse käigus saadakse vajalikud mudelid ja muud andmed. Laserskanneriga andmete kogumise käigus määratakse igale punktile asukoht X,Y ja Z koordinaatidega ning töö tulemusena saadakse punktipilv, mida vastavalt vajadusele edasi töödeldakse. 

## Viited
Hagudi Põhikool

**Hagudi Põhikool** on põhikool Rapla maakonnas Rapla vallas Hagudi asulas. 

Kool asutati 1870. aastal.

## Kooli nimed
*1870 Hagudi kool
*1872 Seli kool
*1931 Ühendatud Iseseisev Seli-Hagudi Kool
*1933 Seli-Hagudi 6-klassiline Algkool
*1945 Seli-Hagudi Mittetäielik Keskkool (7-klassiline)
*1952 Seli-Hagudi 7-klassiline Kool
*1960 Seli-Hagudi 8-klassiline Kool
*1961 Hagudi 8-klassiline Kool
*1988 Hagudi 9-klassiline Kool
*1991 Hagudi Põhikool

## Viited

## Välislingid

* Hagudi Põhikooli veebisait
Irina Raud

**Irina Raud** (aastani 1971 **Irina Luhtein**; sündinud 29. juulil 1945 Tallinnas) on eesti arhitekt ja õppejõud.

## Tunnustus
* 1998 - Eesti Muinsuskaitse Seltsi Karuteene medal "järjekindla kultuurimälestiste lammutamise planeerimise ja muinsuskaitseseaduse rikkumisele õhutamise eest" (Hiiu keskuse planeering, Jaani seegi kvartal, linnamüüri ja bastioni lõhkumine Harju tänaval)
* 1999 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Vilen Künnapu, Liivi Künnapu, Leonhard Lapini, Inga Raukase ja Toomas Tammisega; Põhja- ja Baltimaade arhitektuuritriennaali 1999. aasta toimkonnale - triennaali õnnestunud korraldamine ja traditsiooni järjepidevuse hoidmine)
* 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa oli graafik ja kunstipedagoog Paul Luhtein.

## Viited
Kodila Põhikool

**Kodila põhikool** oli põhikool Rapla maakonnas Rapla vallas Kodila külas. Kool suleti 2017. aastal. 

Kool asutati 1851.

## Kooli nimed
*1851 Kodila 3-klassiline kool
*... 
*... Kodila 9-klassiline Kool
*1992-2006 Kodila Lasteaed-Põhikool
*2006-2017 Kodila Põhikool

## Viited

## Välislingid
* "Kodila kool 160: Mõtisklus" Maaleht, 10. detsember 2011
* "Mis saab Kodila koolist ja lasteaiast?" Raplamaa Sõnumid, 1. veebruar 2017
Kuimetsa algkool

**Kuimetsa algkool** oli algkool Rapla maakonnas Rapla vallas Kuimetsa külas. 

Kool asutati 1787.

Kooli nimed:
*1868 Oblo vallakool
*1880 Iida kool
*1889 Kuimetsa 1-klassiline õigeusu kihelkonnakool
*1921 Kuimetsa algkool
*1945 Kuimetsa mittetäielik keskkool
*...
*1990 Kuimetsa algkool

## Viited
Tallinna Kopli Ametikool

**Tallinna Kopli Ametikool** on 2003. aastal asutatud munitsipaalkutsekool Tallinnas. 

Kool asub aadressil Kopli tänav 98.

## Välislingid
*Koduleht
Vesjolõi rajoon

**Vesjolõi rajoon** (vene keeles *Весёловский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Vesjolõi alev.

Rajoon piirneb põhjas Semikarakorski rajooniga, idas Proletarski rajooniga, kagus Salski rajooniga, lõunas Zernogradi rajooniga ja läänes Bagajevskaja rajooniga.

Rajooni pindala on 1355 km². Elanike arv oli 2017. aastal 25 506.

Vesjolõi rajooni asulad kuuluvad nelja külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Manõtš.

## Viited
Graun im Vinschgau

**Graun im Vinschgau** (itaalia: *Curon Venosta*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paikneb umbes 70 km Bolzanost loodes, piiriks on Austria ja Šveitsi piir.

## Geograafia

2011. aasta 1. jaanuari seisuga elas seal 2447 inimest.

Valla pindala on 210,5 km².

Graun im Vinschgau vallas on alljaotused Langtaufers/Vallelunga, Reschen/Resia, Rojen/Roja ja Sankt Valentin auf der Haide/San Valentino alla Muta.

Graun im Vinschgau külgneb järgmiste valdadega: Mals, Kaunertal (Austrias), Nauders (Austrias), Pfunds (Austrias), Sölden (Austrias), Valsot (Šveitsis) ja Scuol (Šveitsis).

Küla külgneb suures ulatuses süvendatud ja laiendatud Reschensee järvega. See tekkis, kui orgu hüdroelektrienergia tootmiseks paisutati.

Esialgset linna ei saa enam külastada, kuna see jäeti maha tammi valmimise ajal 1950. aasta juulis. Graun ehitati uuesti üles uuele kaldale. Iidsest pooleldi uputatud kellatornist sai maamärk ja see on valla vapil kesksel kohal.

## Ajalugu

Aastal 15 eKr said ülemises Vinschgau orus elanud keldid Rooma riigi alamateks. Järgnes ärilise ja sõjalise tee ehitamine üle Alpide (tänapäevase nimega Rescheni kuru), teed hakati nimetama „Via Claudia Augusta”.

Alpiülene tee oli tähtis tee kogu keskajal. Seda kutsuti erinevalt: „Ülemiseks teeks” ("Oberer Weg"/"Via Superiore") või „Švaabi teeks” ("Schwabenweg"/"Via di Svevia").

450. aasta järel saabusid linnast Chur kristlikud misjonärid. Musta surma ajal (1348), mil enamus selle aja rahvast suri, asustasid saksakeelsed inimesed enamus Vinschgau orust, sealhulgas Graun; erandiks oli Müstairi külgorg, kus romanši keel on tänapäevani säilinud. Saksa keel on jäänud sellest ajast saati Graunis enamuskeeleks ja 2011. aastal oli saksa keel esimeseks keeleks rohkem kui 97%-le rahvastikust.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 97,34% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 2,66% itaalia keelt. See suhe oli 2001. aasta rahvaloenduse ajal peaaegu sama.

## Transport

Valla teenistuses on ühistransport (buss). Sihtkohtadeks on Mals lõunas, Nauders Austrias ja Martina põhjas.

## Välislingid
* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Hardi Tooming

**Hardi Tooming** (13. august 1966 Jõgeva rajoon – 15. juuli 2016) oli eesti ehitus- ja restaureerimisettevõtja.

Ta lõpetas 1984. aastal Jõgeva Keskkooli. 

Ta oli ehitus- ja restaureerimisettevõtte OÜ Hard-Restauraatori asutaja, omanik ja juhataja aastatel 2003–2015. Tema juhtimisel restaureeriti mitu olulist ehitist Tallinnas vanalinnas (Hellemani torn, Rootsi Mihkli kirik) ja vanemates eeslinnades, aga ka mujal Eestis (Kehtna mõisas, Laitse mõisa tallides) ja väljaspool (Berliini Eesti saatkonna hoone). 

## Tunnustus
*2017 Tallinna Linnaplaneerimise Ameti tunnustus "pikaaegse panuse eest Tallinna muinsuskaitses" (postuumselt)

## Isiklikku
Ta on maetud Käsmu kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Vallo Toomet, Toivo Tänavsuu, Tuuli Koch. "Hard-Restauraator on taastanud 25 vanalinna maja". Eesti Ekspress, 9. juuli 2007
*"Restaureerija: pappmajade ehitajad renoveerivad nüüd mõisu". Ehitusuudised.ee, 25. november 2009
*Ia Mihkels. "Vanas majas on ajalugu". Õhtuleht, 3. juuni 2011
*"Tallinn jagab muinsuskaitsepreemiaid". 24. mai 2017
Lelle põhikool

**Lelle põhikool** oli põhikool Rapla maakonnas Kehtna vallas Lelle asulas. 

Kool asutati 1868. Enne seda tegutses piirkonnas Lelle õigeusu abikool (asutatud 1854) ja Lelle luteri usu vallakool (asutatud 1855).

Kooli nimed:
*1868 Lelle õigeusu kihelkonnakool
*1918 Lelle õigeusu kiriku erakool
*1919 Hiiekannu kõrgem rahvakool
*1921 Lelle Hiiekannu 6-klassiline algkool
*...
*1992 Lelle põhikool

Kool suleti 2009. aastal.

## Viited
Artur Nugis

**Artur Nugis** (23. november 1915 Krimm – 22. november 1987 Tallinn) oli sõjaväelane ja lektor.

Enne Teist maailmasõda elas Orjolis, töötas õpetajana. Lõpetas Orjoli sõjakooli. Teise maailmasõja ajal oli 8. Eesti Laskurkorpus vanempolitruk, auastmelt polkovnik.

Pärast sõda oli ta ühingu Teadus juhatuse sõjaliste teadmiste ja sõjalispatriootilise kasvatuse sektsiooni esimees ja rahvaülikoolide lektor.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1986 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited
Latsch

**Latsch** (itaalia: *Laces*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, umbes 40 km Bolzanost loodes. Valla pindala on 78,8 km².

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 5156 inimest.

Latsch (Laces) külgneb järgmiste valdadega: Kastelbell-Tschars, Martell, Schnals, Schlanders ja Ulten.

## Alajaotus
Latschi vallas asuvad järgmised *[[frazione|frazioned]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused): Goldrain (Coldrano), Morter, St. Martin am Kofel (San Martino al Monte) ja Tarsch (Tarres).

## Galerii

Pilt:Tussen Latsch en Kastelbell, wegpanorama 2012-08-12 14.07.jpg|Maanteepanoraam Latschi ja Kastelbelli vahel
Pilt:Latsch, monumenale kerk (Dm15656) in straatzicht foto1 2012-08-12 14.16.jpg|Kirik *Unsere Liebe Frau auf dem Bichl* (*Jumalaema künkal*)
Pilt:Latsch, Pfarrkirche St. Peter und Paul Dm15654 foto2 2012-08-12 14.24.jpg|Pühade Peetruse ja Pauluse kihelkonnakirik
Pilt:Latsch, Sankt Nikolaus Kirche Dm15663 in straatzicht foto7 2012-08-12 14.30.jpg|Püha Nikolause kirik


## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 97,99% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 1,97% itaalia keelt ja 0,04% ladiini keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Kagalnitskaja rajoon

**Kagalnitskaja rajoon** (vene keeles *Кагальницкий район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Kagalnitskaja staniitsa.

Rajoon piirneb põhjas Bagajevskaja rajooniga, idas Zernogradi rajooniga, lõunas Krasnodari krai Kuštšovskaja rajooniga, läänes Azovi rajooniga ja loodes Aksai rajooniga.

Rajooni pindala on 1391 km². Elanike arv oli 2017. aastal 28 188.

Kagalnitskaja rajooni asulad kuuluvad kaheksa külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Kagalnik, Rossoš ja Elbuzd.

## Viited
Kahu külanõukogu

**Kahu külanõukogu** oli külanõukogu külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Kahu külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Elva vallas. Külanõukogu keskus asus Kalme külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kahu külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu.

1954 juunis Kahu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium jagati Elva ja Rõngu külanõukogu vahel.

## Viited
Bagajevskaja rajoon

**Bagajevskaja rajoon** (vene keeles *Багаевский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Bagajevskaja staniitsa.

Rajoon piirneb põhjas Ust-Donetski rajooniga, kirdes Semikarakorski rajooniga, idas Vesjolõi rajooniga, lõunas Zernogradi rajooniga, edelas Kagalnitskaja rajooniga, läänes Aksai rajooniga ja loodes Oktjabrski rajooniga.

Rajooni pindala on 950,6 km². Elanike arv oli 2012. aastal 34 629, 2009. aastal 34 615 ja 2002. aastal 35 400.

Bagajevskaja rajoonis on 25 asulat ja nad kuuluvad viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Don ja Zapadnõi Manõtš.

## Viited
Kaisma külanõukogu

**Kaisma külanõukogu** oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kaisma vallas. Külanõukogu pindala oli 154 km² (1977). 

## Viited
Kaiu külanõukogu

**Kaiu külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1972.

Kaiu külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kuimetsa vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Kaiu asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kaiu külanõukogu 1950 septembris Rapla rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Kaiu külanõukoguga likvideeritud Kuimetsa ja Vahastu külanõukogu territooriumid. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piires "Tasuja", "Sädeme", "Punalipu", "Lenini Tee" ja "Oktoobri" kolhoos. Külanõukogu keskus asus Kasvandu külas.

1970. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 251 km² ja elanike arv 1692. Külanõukogus tegutsesid Kaiu kolhoos ja Kuimetsa kolhoos. 

1972 juulis Kaiu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Juuru külanõukoguga.

## Viited
Glurns

**Glurns** (itaalia: *Glorenza*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 80 km Bolzanost loodes.

## Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 876 inimest.

Valla pindala on 13,0 km².

Glurns külgneb järgmiste valdadega: Mals, Prad am Stilfser Joch, Schluderns ja Taufers im Münstertal.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 96,13% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 3,87% itaalia keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Proosaselts

**Proosaselts** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Proosaselts on pandud Kulina mõisas Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Proosaseltsi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Murumaa.

1. jaanuari 2026. aasta seisuga sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei elanud või oli neid vähem kui 5.
Looring

**Looring** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanimi Looring (Loring) pärineb Velise mõisast Vigala kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Looring uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Lorberg, Lorenz ja Neumann. Aleksander Looringu palvel kanti Looring perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 182 all (Siseministeeriumi teadaanne 17. detsembrist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Looring Eestis 26 mehel ja 24 naisel. 

*Aleksander Looring (1910–1942), eesti ajaloolane
*Lilian Looring (1899–1963), eesti baleriin
Kallemäe külanõukogu

**Kallemäe külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. 

Kallemäe külanõukogu moodustati 1945 septembris Saaremaal Valjala vallas. Külanõukogu keskus asus Viira külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kallemäe külanõukogu 1950 septembris Orissaare rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel "Kungla", "Hommiku" ja V. Kingissepa nimeline kolhoos.

Seoses Orissaare rajooni likvideerimisega 1959. aastal arvati Kallemäe külanõukogu Kingissepa rajooni koosseisu.

1960 septembris Kallemäe külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Valjala külanõukogu koosseisu.

## Viited
Kalma külanõukogu

**Kalma külanõukogu** oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Lohusuu külanõukoguga. 

## Viited
Kalvi külanõukogu

**Kalvi külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Kalvi külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Mahu vallas. Külanõukogu keskus asus Kalvi külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kalvi külanõukogu 1950 septembris Kiviõli rajooni koosseisu.

1954 juunis Kalvi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Aseri külanõukoguga.

## Viited
Kalatškovo külanõukogu

**Kalatškovo külanõukogu** (ka **Kalatsova külanõukogu**) oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Külanõukogu moodustati 13. septembril 1945 Võrumaa Meremäe valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus Kalatškovo külas. 

Külanõukogu koosseisu kuulus Kuksina, Meeksi, Salova, Pelski, Vaosaare, Sulbi, Kislova, Peterova, Meremäe, Tuulova, Viro, Hillekeste, Kalatsova, Lutja, Taklova, Treiali ja Tsirgu küla.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Meremäe vald likvideeriti ja Kalatškovo külanõukogu territoorium arvati Vastseliina rajooni koosseisu. 

1954. aastal liideti Kalatškovo külanõukogu ja Veretino külanõukogu ning moodustati Meremäe külanõukogu. 

## Viited
Kalevi külanõukogu

**Kalevi külanõukogu** oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954 Kassinurme külanõukogu ja Mullavere külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu halduskeskus asus Arukülas. Külanõukogu pindala oli 121 km² (1977). 

## Viited
Kanaküla külanõukogu

**Kanaküla külanõukogu** oli külanõukogu Kilingi-Nõmme rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Tihemetsa külanõukoguga. 

## Viited
Loosalu (perekonnanimi)

**Loosalu** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Loosalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Veide. Jakob Loosalu palvel kanti Loosalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 25 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. märtsist 1935).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

*Jaagup Loosalu (1898–1996), eesti kirjastaja, ajakirjanik, põllumajandusteadlane ja poliitik

## Välislingid
*Geni
Karuse külanõukogu

**Karuse külanõukogu** oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Hanila ja Varbla külanõukoguga. 

## Viited
Kasaritsa külanõukogu

**Kasaritsa külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s Võru rajoonis. 

Külanõukogu moodustati 1954 juunis Vana-Kasaritsa külanõukogu ja Uue-Kasaritsa külanõukogu alade ühendamise tulemusel. Külanõukogu keskus asus Vana-Kasaritsa külas. Külanõukogu piirides tegutsesid "Lembitu", "Kommunismi Тее" ja V. Kingissepa nimeline kolhoos ning Kubija Sanatoorium. 

1960 oktoobrist Kasaritsa külanõukogu likvideeriti. "Kommunismi Tee" kolhoosi territoorium liideti Lasva külanõukoguga, ülejäänud aladest koos osa Väimela külanõukogu (end. Võru vald (1939)) aladega moodustati Võru külanõukogu keskusega Võru linnas.

## Viited
Kase külanõukogu

**Kase külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Kase külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Tori valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kase külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kase külanõukogu 1950 septembris Vändra rajooni koosseisu.

Kase külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Tori külanõukoguga.

## Viited
Loovere

**Loovere** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Loovere uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Sernov (Tallinnas ja Elistvere vallas 1935. aastal). Eduard Loovere palvel kanti Loovere perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 170 all (Siseministeeriumi teadaanne 7. novembrist 1935).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

*Eduard Loovere (1884–1942), Eesti politseinik

## Välislingid
*Eduard Loovere, Geni
Kasepää külanõukogu

**Kasepää külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1949. 

Kasepää külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaa Peipsiääre vallas. Külanõukogu keskus asus Kasepää külas.

1949. aastal liideti Kasepää ja Kolkja külanõukogu ning moodustati Peipsiääre külanõukogu.

## Viited
Karitsa külanõukogu

**Karitsa külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Rakvere vallas. Külanõukogu keskus asus Karitsa külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Karitsa külanõukogu 1950 septembris Rakvere rajooni koosseisu.

1954 juunis Karitsa külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Rakvere külanõukoguga.

## Viited
Kariste külanõukogu

**Kariste külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Rimmu vallas Uue-Kariste külanõukoguna ja nimetati Kariste külanõukoguks 1954. aastal. Kariste k/n liideti Halliste k/n koosseisu 1977. aastal.Külanõukogu pindala oli 112 km² (1977). 

## Viited
Looväli

**Looväli** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Looväli uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Läks, Lamstern, Land, Laufer, Luden ja Moritson. Virmo Loovälja palvel kanti Looväli perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 209 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Looväli Eestis 7 mehel ja 8 naisel.

*Jüri Looväli (1897–1963), Eesti poliitik
Keeni külanõukogu

**Keeni külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Keeni külanõukogu moodustati 1945 septembris Valgamaal Sangaste vallas. Külanõukogu keskus asus Keeni asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Keeni külanõukogu 1950 septembris Valga rajooni koosseisu.

1954 juunis Keeni külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Sangaste külanõukoguga.

## Viited
Kehra külanõukogu

**Kehra külanõukogu** oli külanõukogu Anija vallas ja Harju rajoonis, külanõukogu keskus asus Kehra asulas. 

Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Anija külanõukoguga. 

## Viited
Ketuküla külanõukogu

**Ketuküla külanõukogu** (ka **Ketu külanõukogu**) oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Ketuküla külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Vastemõisa  vallas. Külanõukogu keskus asus Ketukülas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Ketuküla külanõukogu 1950 septembris Viljandi rajooni koosseisu.

1954 juunis Ketuküla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Vastemõisa külanõukoguga.

## Viited
Kergatsi külanõukogu

**Kergatsi külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Kergatsi külanõukogu moodustati 13. septembril 1945 Võru maakonnas Haanja valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus Kergatsi külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kergatsi külanõukogu 1950 septembris Võru rajooni koosseisu.

1954 juunis Kergatsi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Haanja külanõukogu koosseisu.

## Viited
Kernu külanõukogu

**Kernu külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1954–1960. 

Kernu külanõukogu moodustati 1954 juunis Keila rajoonis likvideeritud Haiba ja Ruila külanõukogu alade liitmisel. Külanõukogu keskus asus Jaani külas. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus "Uue Elu" ja "Võitluse" kolhoos ning Haiba sovhoos. Külanõukogus asus Kernu Invaliidide Kodu.

1960 septembris Kernu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Nissi külanõukogu koosseisu.

## Viited
Kihelkonna külanõukogu

**Kihelkonna külanõukogu** oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kihelkonna vallas. Külanõukogu pindala oli 232 km² (1977). 

## Viited
Kihlepa külanõukogu

**Kihlepa külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Kihlepa külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Audru valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kihlepa külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kihlepa külanõukogu 1950 septembris Pärnu rajooni koosseisu.

Kihlepa külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Audru külanõukoguga.

## Viited
Kilksamaa-Räägu külanõukogu

**Kilksamaa-Räägu külanõukogu** (ka **Kilksama-Räägu külanõukogu**) oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Sauga külanõukoguga. 

## Viited
Kiiu külanõukogu

**Kiiu külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kuusalu vallas. Külanõukogu keskus asus Kiiu asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kiiu külanõukogu 1950 septembris Loksa rajooni koosseisu.

1954 juunis Kiiu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Kuusalu külanõukoguga. 

## Viited
Martna külanõukogu

**Martna külanõukogu** (kuni 1972 *Kirna külanõukogu*) oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Kirna külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Martna vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Kirna külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kirna külanõukogu 1950 septembris Haapsalu rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Kirna külanõukoguga likvideeritud Rannamõisa külanõukogu territoorium. Külanõukogu piirides tegutsesid Molotovi-nimeline, J. Tombi nimeline ja "Kaardiväe" kolhoos ning Niinja sovhoos. Külanõukogu keskus asus Putkaste külas.

1964 mais viidi Kirna külanõukogu keskus Putkaste külast üle Enivere külla.

Külanõukogu pindala oli 248 km² (1972). 1972 liideti Kirna külanõukoguga Kirbla külanõukogus asunud Kasari asundus, Keskküla, Kurgema ja Laiküla. Liitmise tulemusena nimetati Kirna külanõukogu ümber Martna külanõukoguks.

## Viited
Luhandi

**Luhandi** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Luhandi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Helstein, Laufer, Lukashev ja Lukashov. Olga Luhandi palvel kanti Luhandi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 287 all.

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

## Välislingid
*Olga Lukasev
Lehtmets (perekonnanimi)

**Lehtmets** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Lehtmets (Lechtmets, Lechtmetz) on pandud Juuru, Jõelähtme, Kose, Rapla ja Risti kihelkonnas Harjumaal, Järva-Jaani ja Koeru kihelkonnas Järvamaal, Hanila kihelkonnas Läänemaal, Pärnu-Eliisabeti kihelkonnas Pärnumaal ja Simuna kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Lehtmets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kõlvet, Poolake, Raisk, Scherbakov, Sikk ja Zimmer. Richard Lehtmetsa palvel kanti Lehtmets perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 53 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. aprillist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Lehtmets Eestis 179 mehel ja 220 naisel.

*Elmar-Aleksander Lehtmets (1901–1942), Eesti advokaat, ajakirjanik ja poliitik
*Tõnis Lehtmets (sündinud 1937), eesti kirjanik
*Valfried Lehtmets (1900–1984), eesti loomaarst

*Ly Lehtmets-Lukk (1928–2014), eesti päritolu USA arst ja sõjaväelane
Richard Lint

**Richard Lint** (3. juuni 1919 Puhja, Tartumaa – 17. märts 2009) oli eesti ajakirjanik ja kultuuritöötaja.

Ta õppis Hugo Treffneri Gümnaasiumis. 

Teise maailmasõja algaastatel teenis 232. laskurpolgu koosseisus. 

1944. aasta septembris määrati ta Järvamaal ajalehe Uus Järvalane vastutava toimetaja kohusetäitjaks, seejärel töötas 14 aastat ajalehe Järvalane (1951–1956 Stalinlik Tee, 1956. aastast Võitlev Sõna) toimetuses. 

Aastatel 1958–1962 oli ta Paide rajooniraamatukogu juhataja, 1962–1966 Paide Tööstuskooli nr. 16 direktori abi kultuuri- ja kasvatustöö alal. 1966. aastast oli ta Paide rajooni kultuurimaja instruktor, hiljem klubitöö vanemmetoodik. 1981. aastast töötas Paide Kutsekeskkoolis nr 25 tootmisõpetuse meistrina.

Aastatel 1967–1985 juhatas ta sõjaveteranide ansamblit Rindesõbrad.

Ta on maetud Puhja kalmistule.

## Tunnustus
*1972 – Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1974 – rinnamärk "Eesti NSV kultuuritöö eesrindlane"
*1978 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*1986 – Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri

## Viited
Geoidi mudel

**Geoidi mudel** on mudel, mis arvutab geoidi pindala etteantud alal, toetudes referentsüsteemidele. 

Geoidi mudel võimaldab geodeetilised kõrgused ümber arvutada normaalkõrgusteks. Seega saab enamikus rakendustes nivelleerimise tehnika asendada kõrguste määramisega GPS-meetodil.

Praegu kehtib Eestis geoidi mudel Est-Geoid2011. Mudel Est-Geoid 2011 on korrigeeritud riikliku geodeetilise võrgu I ja II klassi punktide EUREF-EST97 ellipsoidaalsete ja BK77 normaalkõrguste väärtuste põhjal. Seoses üleminekuga uuele kõrgussüsteemile EH2000 võetakse kasutusele 1. jaanuaril 2018. a uus mudel EstGeoid2017.

## Vaata ka
*GPS-i gravimeetriline geoidi mudel

## Viited
Kirbla külanõukogu

**Kirbla külanõukogu** oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kirbla vallas. Külanõukogu pindala oli 227 km² (1977). 

## Viited
Zekleri mõis

**Zekleri mõis** (saksa keeles *Secklershof*, läti keeles *Zeklera muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Võnnu kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas.
Dubinska mõis

**Dubinska mõis** (saksa keeles *Dubinsky*, läti keeles *Dubinska muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Võnnu kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub see Lätis Cēsise piirkonnas Cēsises.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 7/8 adramaad, sellele allus 101 mees- ja 115 naishinge.

## Viited
Blusumuiža mõis

**Blusumuiža mõis** (saksa keeles *Blussen*, läti keeles *Blusumuiža*) oli poolmõis Liivimaal Võnnu kreisis Võnnu kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel allus mõisale 1816. aastal 56 meeshinge, adramaid sel ei olnud.

## Viited
Dukuri mõis

**Dukuri mõis** (saksa keeles *Duckern*, varem *Liphartshof*, läti keeles *Dukurmuiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Võnnu kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Priekuļi piirkonnas Priekuļi vallas.

## Ajalugu
Gustav II Adolf andis selle mõisa Lademacherite suguvõsale. Aastast 1823 kuulus mõis Sieversitele.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 1/2 adramaad, sellele allus 56 mees- ja 56 naishinge.

## Viited
Priekuļi mõis

**Priekuļi mõis** (saksa keeles *Freudenberg*, läti keeles *Priekuļu muiža*) oli riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Võnnu kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Priekuļi piirkonnas Priekuļi vallas Priekuļis.

## Ajalugu
1526. aastal läänistas Liivimaa ordumeister Wolter von Plettenberg Georg Freudenbergile mitu maatükki, millest kujunes mõis. Poola ajal liideti valdus Võnnu staarostkonnaga. Rootsi ajal läks see kantsler krahv Axel Oxenstiernale. XVII sajandi lõpul langes mõis reduktsiooni käigus riigile ja edaspidi oli see riigimõis.

## Knēža karjamõis
Priekuļi ainsat karjamõisa (*Kneesche*) on nimetatud 1826. ja 1909. aastal. Rootsi ajal 1681. aastal oli selle asemel talu (*Gesinde Knehse*).

## Mõisa kõrtsid
Mõisale kuulus kaks kõrtsi. 1900. aastal on nimetatud Knēža kõrtsi (*Kneesche-Krug*), mille kõrtsmikuks oli Andsch Zimsche. Raune kõrtsi (*Raune-Krug*) kõrtsmik oli Peter Purmal. Aastast 1908 oli kõrtsmikuks Jan Rumpit.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal kolmteist adramaad, sellele allus 381 mees- ja 417 naishinge.

1892. aastal kuulus riigimõisale 970 tiinu (1060 hektarit) mõisamaad ja 2553 tiinu (2789 hektarit) talumaad; mõisamaast oli õigeusu vaimuliku käsutusse antud 63 tiinu (69 hektarit). Üle 3500 tiinuse valdusena kuulus see suurte mõisate hulka. Edaspidi selle suurus vähenes tuntavalt. 1909. aastal oli selle suuruseks 540 tiinu (590 hektarit), seega oli see muutunud väikese suurusega mõisaks. Kui mõis aastal 1920 maareformi käigus likvideeriti, kuulus sellele 387 hektarit maad.

## Mõisamajandus 1909. aastal
Riigimõisa majandus oli võrdlemisi laiaulatuslik. Selle meiereist turustati igal aastal Võnnusse 50 000 toopi piima. Mõisal oli kaks veskit: vesiveski Vaives ning vesi- ja tuuleveski Kunzes. Lisaks sellele kuulus mõisale kaks tellisetehast, saekaater, sindlihöövel ja lubjapõletusahi.

## Mõisa nimest
Saksakeelne nimi *Freudenberg* tuleneb XVI sajandi maavaldaja Georg Freudenbergi nimest. Läti nimekuju on tulnud samuti mõisavaldaja järgi: lätikeelne sõna *prieks* tähendab rõõmu (saksa keeles *Freude*).

## Viited

## Kirjandus
**Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 171.
Lenči mõis

**Lenči mõis** (saksa keeles *Lenzenhof*, läti keeles *Lenču muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Võnnu kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Pārgauja piirkonnas Raiskumsi vallas Lenči külas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 9 ja 1/2 adramaad, sellele allus 224 mees- ja 245 naishinge.

## Viited
Ya'akov Ne'eman

**Ya'akov Ne'eman** (heebrea keeles יעקב נאמן
  
16. september 1939 Tel Aviv – 1. jaanuar 2017 oli Iisraeli õigusteadlane, advokaat ja poliitik, erakonna Yisra'el Betenu liige. 

Ta oli 1971–1976 Ramat-Gani Bar-Ilani Ülikooli lepinguõiguse, konstitutsiooniõiguse, äriühinguõiguse ja maksuõiguse professor. 1976. aastal oli ta California Ülikooli, aastatel 1977–1979 Tel Avivi Ülikooli, 1989–1990 New University ja 1990–1994 Jeruusalemma Heebrea Ülikooli külalisprofessor. 1990. aastast oli ta Bar-Ilani Ülikooli kuratooriumi liige. 

1972. aastal asutas ta koos partneritega advokaadibüroo Herzog, Fox & Ne'eman. Temast sai üks Iisraeli juhtivaid maksuadvokaate.

Ta oli korduvalt Iisraeli Panga nõukogu liige. Ta tegutses riigisisestes ja rahvusvahelistes maksu- ja finantsõiguse komiteedes. Aastatel 1979–1981 oli ta Iisrael Rahandusmnisteeriumi peadirektor, lennufirma EI AI direktor ja Maailmapanga keskkomitee liige. 

18. juunist 1996 kuni 9. juunini 1996 oli ta Binyamin Netanyahu esimese valitsuse justiitsminister ning seejärel kuni 18. detsembrini 1998 rahandusminister. Rahandusmnistrina juhtis ta ka Ne'emani komisjoni.   

31. märtsist 2009 kuni 18. märtsini 2013 oli ta uuesti justiitsminister. Oktoobris 2010 kiitis Knesset heaks tema seaduseelnõu, mille järgi mittejuudid peavad Iisraeli kodakondsuse saamisel andma lojaalsusvande Iisraelile kui demokraatlikule juudiriigile.

Ta ei olnud kunagi Knesseti liige.

## Välislingid
*Elulugu saidil Jewish Virtual Library
*Sissekanne Knesseti lehel
*Jaakov Neeman der neue israelische Finanzminister, berliner-zeitung.de, 8. juuli 1997
*Hokuspokus mit israelischen Ausweisen, welt.de, 28. jaanuar 1998 
*Former Justice Minister Yaakov Neeman passes away, israelnationalnews.com, 1. jaanuar 2017
Jāņmuiža mõis

**Jāņmuiža mõis**, varem **Jāņamuiža mõis** (saksa keeles *Johannenhof*, läti keeles *Jāņmuiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Võnnu kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Priekuļi piirkonnas Priekuļi vallas Jāņmuižas.

## Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 1/2 adramaad, sellele allus 78 mees- ja 42 naishinge.

Kui mõis aastal 1920 maareformi käigus likvideeriti, kuulus sellele 150 hektarit maad. Suurem osa sellest läks endise mõisaomaniku poja diplomaat Andrejs Kampe (1905−1942) valdusse ja sellest kujunes Vairogi talu.

## Mõisaansambel
Peahoone on XVIII sajandi lõpust pärit ja hiljem täiendatud barokne puitehitis, mis on oma üldilme säilitanud. 

## Vaata ka
*Jāņmuiža

## Viited

## Kirjandus
**Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 245.
*Sakk, Ivar. *Läti mõisad*. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 136.
Strīķi mõis

**Strīķi mõis** (saksa keeles *Strikenhof*, läti keeles *Strīķu muiža*) oli riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Võnnu kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 7/8 adramaad, sellele allus 189 mees- ja 195 naishinge.

## Viited
Võnnu mõis (Võnnu kihelkond)

**Võnnu mõis** (saksa keeles *Schloß Wenden*, läti keeles *Cēsu pilsmuiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Võnnu kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Cēsises.

## Mõisaansambel

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 21 ja 1/2 adramaad, sellele allus 337 mees- ja 318 naishinge.

## Viited
Alamõisa kihelkond

**Alamõisa kihelkond** ehk **Lejasciemsi kihelkond** (saksa keeles *Kirchespiel Aahof*, läti keeles *Lejasciemu draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Valga kreisis. Sealne kogudus kannab tänapäeval nime Lejase kogudus.

Kihelkonnakirik oli Alamõisa  kirik.

## Alamõisa kihelkonna mõisad
*Alamõisa (*Pastorat Aahof*) kirikumõis
*Alamõisa (*Aahof*) rüütlimõis
*Amši (*Amsche*) Alamõisa kõrvalmõis
*Auguliena (*Roseneck*) rüütlimõis
*Dūre (*Duhrenhof*, varem *Cappendorf*) rüütlimõis

## Viited

## Kirjandus
*Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Raikküla Lasteaed-Algkool

**Raikküla Lasteaed-Algkool** oli lasteaed-algkool Rapla maakonnas Raikküla vallas Lipa külas. Kool suleti 2009. aastal.

Kool asutati 1787. aastal.

## Kooli nimed
*1849 Raiküla kool
*1867 Raiküla vallakool
*1908 Raiküla 2-klassiline ministeeriumi algkool
*...
*1939 Raikküla 6-klassiline algkool
*...
*1991 Raikküla Põhikool
*2005 Raikküla Lasteaed-Algkool

## Viited

## Välislingid
* "Uus aeg suleb vana kogukonna südame" Maaleht, 16. juuli 2009
Rapla Täiskasvanute Gümnaasium

**Rapla Täiskasvanute Gümnaasium** on kool Rapla maakonnas Raplas. 

Kool asutati 1946.

Kooli nimed:
*1946 Rapla maanoorte kool
*1947 Rapla töölisnoorte keskkool
*1966 Rapla kaugõppekeskkool
*1987 Rapla õhtukeskkool

## Viited
Mary Tyler Moore

**Mary Tyler Moore** (29. detsember 1936 Brooklyn – 25. jaanuar 2017 Greenwich, Connecticut) oli USA näitleja.

Ta on tuntud rollidega komöödiaseriaalides "The Mary Tyler Moore Show" (1970–1977), kus ta mängis Mary Richardsit, vallalist naist, kes töötas Minneapolises kohalike uudiste produtsendina, ja "The Dick Van Dyke Show" (1961–1966), kus ta mängis Laura Petriet, endist tantsijat, kellest oli saanud Westchesteri koduperenaine, abielunaine ja ema. Ta mängis muu hulgas filmides "Thoroughly Modern Millie" (1967) ja "Ordinary People" (1980), kus ta mängis oma seriaalirollidest väga erinevat rolli, mille eest ta nomineeriti parima naisnäitleja Oscarile.

Tema viimaseks näitlejatööks jäi film "Ujudes vastuvoolu".

Seriaalides mängis ta tegelasi, kes sageli hälbisid soostereotüüpidest ja -rollidest, mistõttu temast sai kultuuriikoon, kes inspireeris paljusid nooremaid näitlejaid ja feministe.
Varbola lasteaed-algkool

**Varbola lasteaed-algkool** on lasteaed-algkool Rapla maakonnas Märjamaa vallas Varbola külas. 

Kool asutati 1882.

Kooli nimed:
*1882 Pajaka algkool
*1987 Varbola lasteaed-algkool
*1993 Varbola põhikool-lasteaed
*2000 Varbola kool

## Viited
Are Kool

**Are Kool** on põhikool Pärnu maakonnas Tori vallas Are asulas. 

Kool asutati 1829. 2015. aastal liideti Are Põhikool ja Suigu Lasteaed-Algkool, uue õppeasutuse nimeks sai Are Kool. Põhikool asub Ares ning lasteaed Suigus.

## Kooli nimed
*1918 Are 4-klassiline algkool
*...
*1992 Are Põhikool
*2015 Are Kool

## Viited
Juurikaru põhikool

**Juurikaru põhikool** on põhikool Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas (varem Vändra vallas) Säästla külas. 

Kool asutati 1852.

Kooli nimed:
*1852 Juurikaru vallakool
*1945 Juurikaru 7-klassiline kool
*...
*1991 Juurikaru põhikool

## Viited
Velēna kihelkond

**Velēna kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Wellan*, läti keeles *Velēnas draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Valga kreisis. Kihelkond eraldati Tirza-Velēna kaksikkihelkonnast 19. sajandi lõpul; mõlemal kihelkonnal oli sama pastor.

## Velēna kihelkonna mõisad
*Lizumsi (*Lysohn*) rüütlimõis
*Mālmuiža (*Mahlenhof*) rüütlimõis
*Sinole (*Sinohlen*) rüütlimõis

## Kirjandus
*Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Marga van Rooy

**Marga Henrietta van Rooy** (25. jaanuar 1942 Burgersdorp – 15. jaanuar 2017 Pretoria) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi näitleja.

Tema tuntuim roll oli Ella seriaalis "Vetkoekpaleis" ning meeldejäävaks kujunesid tema osatäitmised seriaalides "Egoli", "Molly en Wors" ja "Villa Rosa". Ta mängis muuhulgas filmides "Verkeerde nommer", "Die Windpomp" ja "Vrou soek boer".

Koos vanema tütre Henriëtte Bootiga kirjutas ta raamatu "In die skadu van skisofrenie" ('skisofreenia varjus') (2016).