open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vene Suurvürstiriik

**Велике князівство Руське****Vene Suurvürstiriik**

LippVapp

RiigikeelVanavene keelVanavalgevene keel
PealinnKiiev, Polotsk
Riigipeasuurvürst Švitrigaila
Iseseisvus1432–1435

**Vene Suurvürstiriik** (vanavene keeles Велике князівство Руське, vanavalgevene keeles *Wialikaje Kniastwa Ruskaje*) oli 1432 Leedu suurvürstiriigist lahku löönud osa, mida valitses Leedu suurvürst Švitrigaila ning mille Poola kuningriigi ja Leedu suurvürstiriigi väed 1435 tagasi vallutasid. 

Gedimiinidel oli pärast Vytautase surma 1430 Leedu suurvürsti troonile vaid kaks katoliiklasest kandidaati: Vytautase vend Žygimantas Kęstutaitis ja Jogaila vend Švitrigaila (Grodno uniooni vastane). Švitrigaila oli troonipretendent juba Vytautase valitsemisajal. Tema surma järel valitigi Švitrigaila Leedu suurvürstiks, kellena ta sai olla vaid paar aastat.

Švitrigaila kuulutas ennast Poola kroonist sõltumatuks, mis tähendas Grodno uniooni lõppu. See kutsus esile sõja Poola kuningriigiga. Vytautase noorem vend Žygimantas tõukas Poola kuningriigi toel 1432 Švitrigaila võimult. See vallandas omakorda kuluka kodusõja, milles Švitrigaila liitlaseks olid Leedu idapoolsete, slaavlastega asustatud alade vürstid ja Liivi Ordu.

1432. aastal sai Žygimantas Leedu suurvürstiks. Kaks aastat hiljem andis ta välja nn. Žygimantase privileegi, mis tagas Leedu õigeusulistele aadlikele nende katoliiklastest seisusekaaslastega võrdsed isiklikud ja varalised õigused. Selle eesmärk oli võita enda poole senised Švitrigaila toetajad Leedu suurvürstiriigi idaosas. Žygimantasel õnnestus võim tasakaalustada, see saavutatud, alustas ka tema Poola suhtes Leedu õiguste eest seismist.

1. septembril 1435 toimunud otsustavas Pabaiskase lahingus sai Švitrigaila lüüa, tema liitlane Liivi ordu maameister (1434–1435) Frank Kirskorf langes. Palju ordurüütleid langes vangi. See kaotus oli Liivi ordule peaaegu sama ränk kui Grünwaldi lahing 1410 oli olnud Saksa ordule. 31. detsembril 1435 kirjutati alla rahuleping, millega Liivi ja Saksa ordu kohustusid mitte sekkuma Poola-Leedu riigi siseasjadesse. Rahuleping ei muutnud Melno rahuga 1422 kindlaks määratud piire.

Švitrigaila jätkas lootusetut vastupanu Žygimantasele. Litviinide silmis oli Švitrigaila patrioot, kuna ta püüdis taastada Leedu riigi ühtsust. Kuid algul oli poolavastane ka Žygimantas (oli lausa Švitrigaila poolel), kuid Poola aadlikud kallutasid ta peatselt poolt vahetama. Nii loobus Žygimantas Vytautase poolt välja võideldud Leedu suveräänsuse tagatistest Poola kasuks.

Oma võidu tähistamiseks Pabaiskase lahinguks laskis Žygimantas ehitada kiriku. Hiljem kerkis selle ümber Pabaiskase küla.

Žygimantase tapsid 1440. aastal Trakai lossis Leedu suuraadlikud, kellele tema tsentralisatsiooni- ja poolavaenulik poliitika ei meeldinud. Tema surma järel sai Poolas võimule Kazimierz IV.
Diplomaatiline õigus

**Diplomaatiline õigus** laiemas mõistes on rahvusvaheliste normide kogumik, mis reguleerib riikidevahelisi suhteid alaliste diplomaatiliste esinduste sisseseadmise kaudu. 

Diplomaatiline õigus käsitleb rahvusvahelise suhtlemise organite ja nende töötajate õiguslikku seisundit ja tegevust, privileege ja immuniteete ning on välja kujunenud praktika kaudu läbi ajaloo.
Baieri kuningas

**Baieri kuningas** oli Baieri kuningriigi valitseja tiitel kuningriigi loomisest 1806. aastal kuni likvideerimiseni 1918. aastal. Kõik Baieri kuningad kuulusid Wittelsbachide dünastiasse.

## Baieri kuningad
*1806–1825 Maximilian I Joseph
*1825–1848 Ludwig I
*1848–1864 Maximilian II
*1864–1886 Ludwig II
*1886–1913 Otto
*1913–1918 Ludwig III

## Vaata ka
*Baieri hertsog
Bernard Kangro kirjanduspreemia

**Bernard Kangro kirjanduspreemia** on auhind, mida annab välja Võru maavalitsus. Preemia antakse Võrumaalt pärit või Võrumaaga seotud autorile või Võrumaa-ainelise loomingu eest. Üldjuhul ei arvestata ajakirjanduses ilmunud tekste. Erandid on võimalikud tähelepanuväärse draamateose või trükis ilmumata näidendi või kuuldemängu esmakordse ettekande puhul.

Esimene auhind anti 1990. aastal Bernard Kangrole. Alates 1991. aastast kannab auhind tema nime. 

Auhind määratakse Bernard Kangro sünniaastapäeval 18. septembril viimase aasta jooksul ilmunud teose eest.

## Laureaadid

* 1990 Bernard Kangro 
* 1991 Madis Kõiv
* 1992 Kauksi Ülle 1992. aastal ilmunud loomingu eest ; Raimond Kolk kirjandustegevuse ja võru keele ja kultuuri toetamise eest
* 1993 Valev Uibopuu kirjandusliku loomingu eest
* 1994 Rein Põder mitmekesise loomingu eest, sealhulgas romaanid "Hilised astrid" ja "Jahedad varjud"
* 1995 Heino Sikk postuumselt koduloolise tegevuse eest
* 1996 Julius Ungru, "Minu lapsepõlve Paganamaa"
* 1997 Hella Keem, "Võru keel"
* 1998 Voldemar Raidaru, "Hõbelusikad"
* 1999 Võru Instituut, "ABC kiräoppuse ja lugõmiku algkooli latsilõ"
* 2000 Jaan Ellen, "Võrumaa saaga" I-II
* 2001 Contra, "Suusamütsi tutt"
* 2002 Kaido Kama, "Ümbreilma reisikirä"
* 2003 Hans Sissas, "Meenutused"
* 2004 Oskar Kruus, "Bernard Kangro. Elukäik ja looming"
* 2005 Olavi Ruitlane, "Kroonu"
* 2006 Jan Rahman, "Painaja", "Sõit"
* 2007 Igor Kotjuh, "Teises keeles"
* 2008 Ilmar Vananurm, "Vii üle vii"
* 2009 Leo Kunnas, "Gort Ashryn. I osa. Enne viimast sõda"
* 2010 Rein Põder, "Unustatud"
* 2011 Grethe Rõõm, "Raamatuvardjad. Tähtraamatu tagasitulek"
* 2012 Lauri Sommer, "Räestu raamat"
* 2013 Ulis Guth, "Ärapööratud"
* 2014 Janika Kronberg, "Rännud kuue teejuhiga"
* 2015 Olavi Ruitlane, "Vee peal"
* 2016 Marek Kahro, "Seal, kus näkid laulavad"
* 2017 Lea Mändmets, "Mullumuiste"
* 2018 Heiki Kelp, "Elu ongi muinasjutt. 17 elumustrit Võrumaalt"
* 2019 Maarja Hollo, "Kõik, mis oli, on suurem ja suurem"
* 2020 Jaan Kaplinski, "Latsepõlve suve" ja "Piirpääsukese Euroopa. Baikalist Assoorideni"
* 2021 Erkki Koort, "Salakuulaja Vastseliinas", "Kättemaks Kirumpääl" ja "Veritasu Tartus"
* 2022 Vootele Ruusmaa, luulekogu "Purgatoorium"
* 2023 Igor Kotjuh, luulekogu "Sireenid ja sähvatused"
* 2024 Nele Reimann-Otsaru, lapsepõlve mälestusteraamat "Vanaimä pääsokõsõ´"
Riigikogu esimees

**Riigikogu esimees** (mitteametlikult ka *[[spiiker]]*) on Riigikogu liikmete hulgast valitud eesistuja, kes moodustab koos kahe aseesimehega Riigikogu juhatuse.  

Riigikogu juhatus korraldab Riigikogu tööd vastavalt Riigikogu kodu- ja töökorra seadusega. Riigikogu esimees juhatab Riigikogu istungeid ning kutsub kokku ja juhatab Riigikogu juhatuse koosolekuid. Vajadusel kutsub Riigikogu esimees kokku Riigikogu täiendavad istungid või erakorralised istungjärgud. Riigikogu esimees täidab Vabariigi Presidendi ülesandeid, kui president ise ei ole võimeline oma ülesandid täitma või tema volitused on ennetähtaegselt lõppenud. 

Riigikogu esimees valitakse Riigikogu uue koosseisu esimesel istungil ja tema volitused kestavad ühe aasta. Riigikogu aseesimees täidab Riigikogu esimehe ülesandeid Riigikogu esimehe äraolekul, tema volituste peatumise korral Vabariigi Presidendi ülesannete täitmise ajaks ning muudel juhtudel Riigikogu esimehe kehtestatud korras.

Alates 10. aprillist 2023 on Riigikogu esimees Lauri Hussar.

## Riigikogu esimehed
**Parteid**

## Vaata ka
*Riigikogu esimene aseesimees
*Riigikogu teine aseesimees

## Viited


## Välislingid
* "Külli Taro: riigikogu istungi juhataja ülesanne pole olla üksnes teadustaja" ERR, 14. november 2022
Reagent

**Reagent** [reag'ent] on keemiline aine või ioon, mis võtab osa keemilisest reaktsioonist, on üks reaktsiooni lähteainetest, ja kasutatakse ära reaktsiooni käigus. Tihti kasutatakse reagendi tähenduses ka terminit **agent** või **reaktant**.

See on reagendi kõige laiem määratlus. Ka lahusti ja katalüsaator osalevad reaktsioonis, kuid neid ei nimetata reagentideks, sest nad ei kulu reaktsiooni käigus ära.

Keemilises analüüsis vaadeldakse reagendina ühte reaktsiooni lähteainet (tihti ka spetsiaalset ainete segu), mille reaktsioon määratava ainega võimaldab kindlaks teha selle oletatava aine esinemise või puudumise. Nende hulka kuuluvad näiteks lakmus ja fenoolftaleiin.

Orgaanilises keemias jagatakse tihti reaktsiooni lähteained substraadiks – see on lähteaine, mille põhistruktuur protsessis säilib – ja reagendiks – see on  keemiline aine (tavaliselt anorgaaniline või suhteliselt väikese molekulmassiga orgaaniline molekul), mida kasutatakse selle orgaanilise ühendi, substraadi, keemiliseks muundamiseks. Reagendid kas on keemiliselt küllalt aktiivsed või aktiveeritakse mingi initsiaatori või katalüsaatori toimel. Orgaanilise reaktsiooni mehhanismi tüübi määrab reagendi keemiline loomus, millele vastavalt tekitatakse
*vabad radikaalid (näiteks R•, Br•, NO• jt; tekitatakse kõrgel temperatuuril või valguskiirgusega)
*nukleofiilid (näiteks OH–, H2O, NH3, alkeenid jt)
*elektrofiilid (näiteks H+, Cl+, R+; lähtereagendid on happed, halogeenid, alküülhalogeniidid jt)
*oksüdeerijad (näiteks O; lähtereagendid on O2, H2O2, OsO4 jt) 
*redutseerijad (näiteks H; lähtereagendid on H2, LiAlH4 jt)

## Vaata ka
*Orgaaniline reaktsioon
*Reaktiiv
Württembergi kuningas

**Württembergi kuningas** oli Württembergi kuningriigi valitseja tiitel kuningriigi loomisest 1806. aastal kuni likvideerimiseni 1918. aastal. Tiitlit kandsid üksnes Württembergi dünastia liikmed.

## Württembergi kuningad
*1806–1816 Friedrich I
*1816–1864 Wilhelm I
*1864–1891 Karl
*1891–1918 Wilhelm II

## Vaata ka
*Württembergi hertsog
*Württembergi krahv
Vahur Sova

**Vahur Sova** (sündinud 9. aprillil 1956 Suure-Jaanis) on eesti arhitekt.

Keskhariduse omandas Vahur Sova Suure-Jaani Keskkoolis aastatel 1963–1974. Aastatel 1974–1979 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis majandusküberneetikat. Arhitektuurialase kõrghariduse omandas Vahur Sova Tallinna Kunstiülikooli arhitektuuriosakonnas aastatel 1987–1992.

Aastatel 1979–1981 töötas Vahur Sova ENSV Rahandusministeeriumi Koosseisude Valitsuses. 1984. aastast töötas ta Kultuurimälestiste Riikliku Projekteerimise Instituudis eelarvestaja-insenerina. 1991–1995 töötas Sova E. Laansoo Arhitektuuribüroos ning aastatel 1996–1999 M. Pressi Arhitektuuribüroos. Vahepeal vabakutselise arhitektina tegutsenud Vahur Sova töötab 2009. aastal arhitektuuribüroos Teigar Sova Arhitektid OÜ.

Suure osa Vahur Sova teostest moodustavad elumajad. Suurematest ühiskondlikest hoonetest kuuluvad tema loomingusse näiteks Tartu Zeppelini keskus ja Pargi lasteaed Viimsis. Tema töödele on iseloomulik mitmekülgne materjalikasutus, põnev mahujaotus ja funktsionaalne plaanilahendus.

## Töid
*eramu Tuule 16
*eramu Vaalu 7
*eramu Hiieotsa tee1
*korterelamu Tammiku 2, Jüri
*eramu Merirahu 66, Tallinn
*eramud Kapteni 5 ja 7, Tartu
*Pargi lasteaed Viimsis
*Zeppelini keskus Tartus

## Muud
Vahur Sova on 1999. aastast Eesti Arhitektide Liidu liige.

## Allikad
#
#
#

## Välislingid
*Teigar Sova Arhitektid
Eesti rahvaleksikon

"**Eesti rahvaleksikon**" (lühend **ERL**) oli aastail 1937–1940 Noor-Eesti Kirjastuse poolt Tartus välja antud üldentsüklopeedia ("rahvaentsüklopeedia").

Leksikoni peatoimetaja oli Jaan Roos, toimetuse liikmed Oskar Urgart, Johannes Piiper, Johannes Kiivet ja Mihkel Vellema, toimetuse sekretär Elmar Elisto, kujundaja Elmar Kits.

Leksikoni kavandatud maht oli 30 000 märksõna 1000 leheküljel 10 vihus. Tegelikult jõuti välja anda 8 vihku (768 lehekülge) kuni märksõnani *manustama*.

## Vaata ka
*entsüklopeedia
*Eesti Üleüldise teaduse raamat
*Eesti Entsüklopeedia
*Eesti entsüklopeedia
*Eesti nõukogude entsüklopeedia
*ENEKE
*TEA entsüklopeedia
*Eestikeelne Vikipeedia
Koduhani

**Koduhani** (*Anser anser domesticus* või *Anser cygnoides domesticus*) on kodustatud hani (kas hallhani või stepihani). 

Hanetõugudest on kõige tuntum emdeni hani. 

Hani kodustati umbes 4000 aastat tagasi.

## Välislingid
* Hanetõugude kujunemine
Izmailovo kaardiväepolk

**Izmailovo kaardiväe jalaväepolk** (vene keeles *Измайловский гвардейский полк*) oli Venemaa keisrinna Anna Ivanovna käsul 1730. aastal loodud sõjaväeosa.

Izmailovo kaardiväepolk loodi vastukaaluna Peeter I käsul loodud Preobraženski ja Semjonovskoje polgule, kelle ohvitserid ja juhtkond hakkasid pärast Peeter I surma osalema õukonnaintriigides ning osalesid ka paleepööretes.

Izmailovo kaardiväepolgu eripäraks loomisel oli selle suur baltisaksa osakaal ohvitserkonnas, kes olid lojaalsed keisrinna Anna Ivanovnale.

1730. aasta 31. detsembril moodustati Anna Ivanovna käsul veel Ratsaväe ihukaardiväepolk (*Лейб-Гвардии Конный полк*); sealgi mängisid juhtivat rolli baltisaksa päritolu ohvitserid.  

Kuulsamaid Izmailovo polgus teeninud sõjaväelasi:
*Carl Enckell, Soome poliitik ja välisminister 1919; 1922–1924
*Rudolf Walden, Soome sõjaminister 1919 ja kaitseminister 1940–1941
Valgelaup-sifaka

**Valgelaup-sifaka** (*Propithecus diadema*) on indrilaste sugukonda sifaka perekonda kuuluv poolahv.

Ta on kogukam kui samasse perekonda kuuluv tuttsifaka, kuid eluviisilt sellega sarnane. Ta on üks suurimaid tänapäevaseid poolahve: täiskasvanud isendi pikkus on keskmiselt 105 cm, millest poole moodustab saba. Tal on pikk ja siidine karvastik ning teda on kirjeldatud ühena kõige värvilisematest ja atraktiivsematest poolahvidest.

Ta elab Kagu-Madagaskari vihmametsades ja kuulub ohustatud liikide hulka. Valgelaup-sifakate vaatlemise kohad asuvad Mantadia rahvuspargis ja Tsinjoarivo metsades.

Ta elutseb salkades, kuhu kuulub harilikult 2–10 isendit. Salka võib kuuluda mitu täiskasvanud isast ja mitu täiskasvanud emast. Ühele salgale võib kuuluda 25–60 hektari suurune maa-ala, mille piire tähistavad lõhnanäärmete eritisega nii emas- kui isasloomad. Salk kaitseb oma maa-ala küll teiste valgelaup-sifakate eest, kuid võib seda jagada näiteks leemuritega. Selleks, et oma maa-ala piire tähistada, läbib valgelaup-sifaka suhteliselt pikki vahemaid, üle poolteise kilomeetri päevas. Seetõttu sööb ta mitmekesist ja energiarikast taimtoitu: üle 25 eri liiki taimi iga päev. Ta sööb mitte ainult puuvilju, vaid ka lilli, seemneid ja lehti. Toidu proportsioonid muutuvad aastaajati. Toidu suhtes on ta väga valiv.

Suure poolahvi kohta on valgelaup-sifaka küllaltki jõuline. Ta suudab külgsuunas läbi õhu liikuda kiirusega kuni 30 km/h. Tal on musklis jalad, millega suudab end vertikaalselt puutüvelt külgsuunas kaugele tõugata. On võimalik, ehkki tõestamata, et sellist jõudu soodustab kahe taime söömine, mis sisaldavad suures koguses alkaloide. Valgelaup-sifaka on puiseluline: maapinnal nähakse teda harva, pigem ronib ta püstise puu otsa ja hüppab külgsuunas teise puu otsa.

Tema ainsad looduslikud vaenlased on fossa ja niiluse krokodill. Kui röövloom saabub salga maa-alale, teeb valgelaup-sifaka hoiatushäälitsuse, mis meenutab suudluse heli.

Suguline küpsus saabub 2–3-aastaselt nagu teistelgi sifakatel, isastel pisut hiljem kui emastel. Nende paljunemiskäitumisest on teada vähe, kuid usutakse, et emane on selles osas vastuvõtlik üksnes paaril päeval aastas. Emasloom on domineeriv nagu teistelgi sifakatel ja paaride moodustumises on emasel suurem osa. Kopulatsioon toimub millalgi suvel (detsembris) ja üldiselt toob iga emane igal aastal ühe poja ilmale. Tiinus kestab 4 kuud nagu teistelgi sifakatel ja elu kestab kuni 18 aastat nagu teistelgi sifakatel.
Avahi

**Avahi** ehk **pisiindri** (*Avahi laniger*) on indrilaste sugukonda avahi perekonda kuuluv leemur.

Avahi tüvepikkus on 30–33 cm, saba on veidi pikem (33–37 cm). Karvastik on tihe ja pehme, põhiliselt hallikaspruun, saba ja jäsemed on roostekarva. Laubal on valge vööt. Kõrvad on väikesed ja karvade sees peidus, silmad aga suured.

Täiskasvanud loom kaalub 1–1,3 kg. Tagajalad on eesjalgadest pikemad.

Avahi on suhteliselt tavaline, kuid raskesti märgatav loom.

Avahi on Madagaskari vihmametsade ööloom, kes päeval magab kerratõmbunult puu otsas, tüvest pisut eemal lehestiku varjus. Avahid elavad monogaamsete paaridena koos järglastega. Omavahel suhtlevad nad röhkimise ja pika maheda või kõrge vile vahendusel.

Elab kuni kilomeetri kõrgusel merepinnast. Perekonna koduterritoorium on 1–2 hektarit suur.

Avahi toitub lehtedest, putukatest, puuviljadest, puukoorest ja õitest.

Paaritumine toimub aprillis või mais. Septembris või oktoobris toob emasloom ilmale ühe poja. Järgmised pool aastat elab poeg ema seljas ja reisib sellega kaasa.

1889 elas üks avahi Londoni loomaaias.

## Viited
Ehrenblatt des Heeres

**Jalaväe Auplaat** (saksa keeles *Ehrenblatt des Heeres*) oli Saksamaa sõjaväeline autasu Teise maailmasõja ajal alates 22. juulist 1941. Eestlastest autasustati auplaadiga ainsana kapten Oskar Ruutu.

## Välislingid
*Pilt auplaadist
Annami Draakoni orden

**Annami draakoni orden** on Annami keiserliku perekonna orden, mis on asutatud 14. märtsil 1886 Đồng Khánhi poolt. Suurmeister on prints Bảo Vang.
Nelja keisri ordu

**Nelja keisri ordu** (*Orden der vier Kaiser*) on 6. detsembril 1768 krahv Philipp Ferdinand von Limburg Stirumi asutatud rüütiordu nelja ajaloolise Saksamaa valitseja auks (Heinrich VII, Wenzel, Sigismund ja Karl IV).
Ordenikett

**Ordenikett** on ordeni või teenetemärgi kõrgeim klass, mida kantakse keti otsas kaelas.

Selle juurde kuulub rinnaskantav suur täht.


|Maarjamaa Risti kett
|Riigivapi teenetemärgi kett
|Valgetähe teenetemärgi kett


## Vaata ka
* Faleristika
* Ordenilint
Soolak

**Soolak** on soolalembeste taimedega maa-ala, mille mullas on palju kergesti lahustuvaid sooli. Soolakud on omased kuiva kliimaga aladele, näiteks stepile, kuivstepile, kõrbetele jt. Neis paigus on aurumise tüüpi veerežiim ehk aurumine ületab sademeid.

Soolakud võivad tekkida ka põldude ebaõigel niisutamisel, vastavaid soolakuid nimetatakse ka **sekundaarseiks soolakuiks**.
Sookuivendus

**Sookuivendus** on maaparandusvõtete kogum, mille eesmärk on märgalalt liigvee ärajuhtimine. See võimaldab uut kuivemat ala kasutada põllumajanduslikel või metsanduslikel eesmärkidel. 

Enamasti toimub sookuivendus dreenide või kraavide abil.

Sookuivenduse vastand on soode taastamine.

## Sookuivendus Eestis
Eesti alal toimusid laialdased sookuivendused Nõukogude Liidu perioodil. 

Umbes 12% Eesti soode kogupindalast on kuivendatud.

## Vaata ka
*Kuivendamine
*Sooviljelus

## Viited
Sapropeliit

**Sapropeliit** on põlevmaavara, mis on tekkinud kunagi veekogu põhja settinud peamiselt madalamaist organismidest. Sapropeliidi tekke eelduseks olid veekogude põhjas valitsevad redutseerivad tingimused ehk enamasti väga hapnikuvaene põhjakeskkond.

Sapropeliidid on näiteks põlevkivi, kännelsüsi, boghed.

## Vaata ka
*Sapropeel
Thíra saared

**Thíra saared** ehk **Santoríni saared** on saarestik Kreekas Egeuse meres, Küklaadide lõunapoolseim osa. Nad jäävad Kreetast umbes 100 km põhja poole. Kogupindala on umbes 90 km²

Saarestiku peasaar on Thíra (Santoríni).   

Aastal 2001 elas saarestikus umbes 13 500 elanikku.

Saarestiku moodustab vulkaani kaldeera, mis on jäänuk tohutust vulkaanilisest plahvatusest II aastatuhande keskpaiku eKr. Saarestiku keskel Nea Kaimeni saarel asub Thíra vulkaan.
Skafander

**Skafander** on suletav tehiskeskkond, mille eesmärk on kaitsta astronauti avakosmoses valitsevate tingimuste eest.

Esimesed skafandrid leiutati 1930. aastatel stratosfääris toimuvate õhupallilendude tarbeks, kuna teatud kõrgusest alates polnud lenduritel enam tavalisest hapnikumaskist kasu.

## Nõuded

Skafander peab vastama paljudele ohutusnõuetele:

* stabiilne siserõhk. See võib olla tavalisest õhurõhust tunduvalt madalam, kuna inimkeha tööks ei ole vaja lämmastikku, mille sisaldus õhus on 78%. Madal rõhk võimaldab astronaudil kergemini end liigutada, kuid siiski on vaja 100% hapnikku, mis aga teeb skafandri seestpoolt väga tuleohtlikuks.

* hapnikuvarustus mitmeks tunniks. Enamikul skafandritel asub hapnikuvaru seljal paiknevates balloonides.

* jahutussüsteem, mis kaitseb astronauti ülekuumenemise eest. Olgugi et varjus on kosmose temperatuur vaid −270 °C (2,7 kelvinit), on seal siiski vaakum, millel puudub võime osakeste liikumise teel soojust ära kanda.

* kaitse ultraviolettkiirte ja mikrometeoriitide eest.

* manööverdamissüsteem, mis peamiselt toimib väikeste gaasitõukuritega, ja kommunikatsioonisüsteem, mis toimib raadio teel ning võimaldab astronautidel omavahel sidet pidada.

## Kosmose mõju ilma skafandrita

Inimene saab avakosmoses skafandrita ellu jääda vaid lühikeseks ajaks. Rõhuta keskkonnas lahkub hapnik vereringest ja inimene kaotab umbes 15 sekundi jooksul teadvuse. Lahtised kehavedelikud (sülg) hakkavad keema, kuid keha sees paiknevad mitte, sest rakud ja nahk on piisavalt tugevad, et seista tekkivale aururõhule vastu. Loomkatsed on näidanud, et elu on võimalik päästa umbes 90 sekundi jooksul, kui ohver ei hoia hinge kinni, mis vaakumis võib lõppeda eluohtliku kopsutraumaga.

## Tulevikuvisioonid

Tänapäeval on peamiseks probleemiks skafandrite juures asjaolu, et sees paikneva ülerõhu tõttu on astronautidel end raske liigutada. Selle lahendamiseks on välja pakutud uute (*Bio-suit*) skafandrite versioone, millel oleks ainult gaasiga täidetud kiiver, kuid ülejäänud kehale tagaks rõhu venivast materjalist liibuv kest. Selline skafander oleks praegustest palju kergem, võimaldaks astronautidel teha kiiremaid liigutusi ning tulevastel Marsi missioonidel keerukal maastikul töötada.

## Skafandreid
*Berkut
*Jastreb
*Orlan
*Sokol

## Vaata ka
* Tuukriülikond

## Viited

* http://imagine.gsfc.nasa.gov/docs/ask_astro/answers/970603.html
* http://www.astronautix.com/craft/biosuit.htm
Raske vesi

**Raske vesi**  on vesi, mille molekulis on vesiniku aatomitest üks prootiumi ja teine deuteeriumi aatom (valem **HDO**) või mõlemad deuteeriumi (**D<sub>2</sub>O**)  aatomid. 

Raske vee füüsikalised ja keemilised omadused on küllaltki sarnased hariliku vee omadega. 

Loodusvetes on enamasti ühe deuteeriumi aatomi kohta 6800 vesiniku aatomit. Loodusvetes esineb valdav osa rasket vett HDO kujul.

Kui vee molekulis on üks või kaks triitiumi aatomit, siis räägitakse üliraskest veest (T2O või 3H2O).

## Vaata ka
*Üliraske vesi

## Viited
Sumatra ninasarvik

**Sumatra ninasarvik** (*Dicerorhinus sumatrensis*) on ninasarviklaste sugukonda ninasarviku perekonda kuuluv kabjaline.

Sumatra ninasarvik on nüüdisaegsetest ninasarvikutest kõige vanapärasem. Ta on lähedane tertsiaaris elanud fossiilsetele liikidele. Tema kõrvadel on karvatutid ja kogu tema keha on kaetud karvadega, vaatamata soojale kliimale Sumatra saarel. Veel on tal säilinud lõikehambad, mis esinesid ninasarvikute eellastel.

Ta on väikseim ninasarvik, kelle tüvepikkus on 2,5–2,8 m ja õlakõrgus 1,1–1,5 m. Ta kaalub umbes 1000 kg.

Sumatra ninasarvikul on kaks sarve; eesmine on kuni 25 cm kõrge, aga tagumine on vaid madal kühm. 

Varem oli sumatra ninasarvik levinud laialt nii Ida-Pakistani, Ida-India, Birma, Tai, Kambodža ja Laose territooriumil, Malaka poolsaarel ning Sumatra ja Kalimantani saarel. Alles on vaid 100–150 isendit, neist Sumatral paarkümmend ja Birmas 20–25, üksikud isendid on veel Kalimantanil, Tais, Kambodžas ja Malakal.

Metsaraie ja põllumajanduskõlvikute laiendamine ning salaküttimine seavad kahtluse alla sumatra ninasarviku eksistentsi vabas looduses.

## Sumatra ninasarvikud loomaaedades
Sumatra ninasarvikuid on peetud loomaaedades ligi 150 aastat. Londoni loomaaed hankis kaks sumatra ninasarvikut 1872. aastal. Üks neist, emane Begum, püüti Chittagongist 1868 ja ta elas Londoni loomaaias 1900. aastani, mis on vangistuses elanud sumatra ninasarvikute rekord. Enne väljasuremist oli vähemalt 7 alamliigi *Dicerorhinus sumatrensis lasiotis* isendit loomaaedades ja tsirkustes.

Vangistuses pole sumatra ninasarvikute paljundamine õnnestunud. Kalkuta loomaaias sündis 1889 üks vasikas, kuid kogu 20. sajandil ei sündinud loomaaedades ühtegi sumatra ninasarvikut. 1972 suri viimane vangistuses peetud sumatra ninasarvik Kopenhaageni loomaaias.

1984–1996 püüti 40 sumatra ninasarvikut loodusest ja viidi maailma loomaaedadesse, et neid vangistuses uurida ja paljundada. 1990. aastate lõpuks ei olnud sündinud ühtegi ninasarvikut ja programm tunnistati ebaõnnestunuks. 1997. aastaks oli 20 vangistatud loomadest surnud. 

2001. aasta septembris sünnitas Los Angelese loomaaia emane sumatra ninasarvik Emi pärast hormooniravi terve isase vasika, kes sai nimeks Andalas. Andalas oli esimene vangistuses sündinud sumatra ninasarvik pärast 112 aastat. 30. juulil 2004 sündis Emil vasikas, kellele pandi nimeks Suci. 29. aprillil 2007 poegis Emi kolmandat korda, tuues ilmale isase vasika, kes sai nimeks Harapan.

## Viited


## Välislingid
*Ingliskeelne sumatra ninasarvikute kirjeldus
*Ingliskeelne kirjeldus National Geographicu veebilehel
*"Üliharuldased kaadrid sumatra ninasarvikutest" SL Õhtuleht, 25.04.2007
Avahi betsileo

***Avahi betsileo*** on öise eluviisiga avahiliik. 

Toitub puuviljadest, lehtedest, putukatest ja seemnetest.

Kaalub umbes 1 kg.

Üsna väikesearvuline liik.
Avahi (perekond)

**Avahi** (*Avahi*) on perekond indrilasi.

## Liigid
**[[Avahi betsileo]]*
**[[Avahi cleesei]]*
**Avahi laniger* (avahi ehk pisiindri)
**[[Avahi occidentalis]]*
**[[Avahi unicolor]]*

"Loomade elu" andmeil on avahi perekonnas üksainus liik: avahi ehk pisiindri. 

## Viited
Avahi cleesei

***Avahi cleesei*** on liik avahi perekonda kuuluvaid indrilasi.

Sel liigil on väga väike areaal, teda leidub ainult Madagaskari idaosas.

Avahid on öise eluviisiga, puu otsas elutsevad loomad. Nad söövad noori võrseid, putukaid ja tõuke.

Liiginimi on pandud inglise näitleja John Cleese'i järgi.

## Välislingid
*"John Cleese sai omanimelise leemuriliigi", Postimees Online, 11. november 2009.
Avahi occidentalis

***Avahi occidentalis*** on väga haruldane avahiliik, kes elab väikestes rühmades.

Ta elab Madagaskari lääneosa kuivades heitlehistes metsades. Ta on öise eluviisiga ning toitub lehtedest.
Rānchi

**Rānchi** (santali: ᱨᱟᱺᱪᱤ) on linn Indias, Jharkhandi osariigi pealinn ja Rānchi ringkonna keskus. 

Rānchi on rasketööstuse keskus.

2011. aasta rahvaloenduse andmeil elas linnas 1 456 528 inimest. 

Linnas asub Birla Tehnoloogiainstituut.

Rānchi Birsa Munda rahvusvaheline lennujaam asub 7 km kesklinnast lõunas.

## Välislingid

*Rānchi koduleht
Blobism

**Blobism** (inglise keeles *blob-architecture* või *blobitecture;* tuleneb sõnast *blob*, mis tähendab plekki või tilka) on 20. sajandi lõpul tekkinud arhitektuuristiil, mida üldjuhul iseloomustavad orgaanilised, kumera välise kujuga vormikad hooned, millega üritatakse jäljendada amööbi kuju ja liikumist. Seda peetakse üsna tavatuks taotluseks. 

Blobism stiilina hakkas levima 1990. aastate keskpaigas, kuid mõiste defineeriti esimest korda alles 2002. aastal. Sageli kasutatakse seda ka lihtsalt mõnd muud stiili esindava ülivormika hoone kohta.

Blobismi juures on suur roll arvutitehnoloogial, kuna ilma selleta on taoliste majade projekteerimine peaaegu võimatu.

Blobismi peetakse ka väga vastandlikuks stiiliks – kui osa selles stiilis ehitatud hoonetest on lopergused, siis osa võivad olla geomeetriliselt korrapärased. Blobism on väga levinud ka tööstusdisainis, olles VW Beetle'i ja Maci kuvarite koondnimetus. 

Tuntumad blobistlikud ehitised on:

* Bilbao Guggenheimi muuseum (arhitekt Frank Gerhy);
* Allianz Arena Münchenis (arhitektid Jacques Herzog ja Pierre de Meuron);
* Selfridgesi kaubamaja Birminghamis (arhitektuuribüroo Future Systems);
* Disney Hall New Yorgis (arhitekt Frank Gehry).

## Pilte

City.hall.london.arp.jpg|Londoni raehoone
Newcastle the sage innen.jpg|Sage Gateshead interjöör
Globen aug 1988.jpg|Ericsson Globe
Allianz Arena Pahu.jpg|Allianz Arena
Aqua (3671116648).jpg|Aqua, Chicago
Graz Kunsthaus vom Schlossberg 20061126.jpg|Kunsthaus Graz ehk Grazi kunstimuuseum


## Viited
Bruce Springsteen

**Bruce Frederick Joseph Springsteen** (sündinud 23. septembril 1949 New Jerseys) on Ameerika Ühendriikide laulja ja laulukirjutaja. 

Ta on pälvinud oma loomingu eest palju auhindu, sealhulgas 19 Grammyt, 2 Kuldgloobust ja 1 Oscari. RIAA andmetel on Ameerika Ühendriikides müüdud Springsteeni plaate üle 65 miljoni ja maailmas üle 120 miljoni eksemplari. Tema laulud keskenduvad enamasti elu hammasrataste vahele jäänud inimestele (enamasti töölisklassist) ja nende unelmatele. Bruce Springsteen, hüüdnimega The Boss, on tuntud ka oma kontsertide poolest, mis võivad kesta koguni neli tundi.

## Diskograafia
### Albumid
Tähtsamad stuudioalbumid (koht Billboardi esi-200-s):
* 1973 – Greetings from Asbury Park, N.J. (60.)
* 1973 – The Wild, the Innocent & the E Street Shuffle (59.)
* 1975 – Born to Run (3.)
* 1978 – Darkness on the Edge of Town (5.)
* 1980 – The River (1.)
* 1982 – Nebraska (3.)
* 1984 – Born in the U.S.A. (1.)
* 1987 – Tunnel of Love (1.)
* 1992 – Human Touch (2.)
* 1992 – Lucky Town (3.)
* 1995 – The Ghost of Tom Joad (11.)
* 2002 – The Rising (1,)
* 2005 – Devils & Dust (1.)
* 2006 – We Shall Overcome – The Seeger Sessions (3.)
* 2007 – Magic (1.)
* 2009 – Working on a Dream (1.)
* 2012 – Wrecking Ball (1.)
* 2014 – High Hopes (1.)
* 2019 – 
* 2020 – 
* 2022 – 

## Tunnustus
*2021 – National Medal of Arts

## Vaata ka
* "Dancing in the Dark"
* (Bruce Springsteeni laul)
* "The Ties That Bind"
* "Tougher Than the Rest"

## Isiklikku
Ta abiellus 1985. aastal näitleja ja modelli Julianne Phillipsiga (mängis peaosa telesarjas ). 1989. aastal abielupaar lahutas, kuna mees armus punajuukselisse taustalauljasse Patti Scialfasse. Nad abiellusid 1991. aastal ning neil on kolm last. Tütar Jessica sai 2020. aasta suveolümpiamängudel hõbemedali ratsutamises. 

## Viited


## Välislingid
* Bruce Springsteeni koduleht
* Bruce Springsteeni täielik diskograafia
* Bruce Springsteen "The Boss" Glastonburys 2009. aastal
Michael Bloomberg

**Michael Rubens Bloomberg** (sündinud 14. veebruaril 1942 Bostonis) on juudi päritolu Ameerika Ühendriikide ettevõtja ja poliitik. Ta oli 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2013 New Yorgi linnapea. 2020. aastal püüdis ta saada Demokraatliku Partei presidendikandidaadiks.

Michael Bloomberg on lõpetanud Johns Hopkinsi Ülikooli elektriinsenerina ning saanud ärijuhtimise magistrikraadi Harvard Business Schoolis. Ta on majandustarkvarafirma ja uudisteagentuuri Bloomberg L.P. peamine omanik. Ta on Ameerika Ühendriikides rikkuse poolest 13. inimene. 

Kuni 2001. aastani kuulus Michael Bloomberg Demokraatlikku Parteisse, kuid New Yorgi linnapeaks kandideerimise eel otsustas liituda vabariiklastega. 2001. aastal valiti ta linnapeaks ja 2005. aastal valiti ametisse tagasi. 2007. aastal otsustas ta hakata sõltumatuks. 2008. aastal õnnestus tal läbi suruda seadusemuudatus, mille tulemusel sai ta õiguse kandideerida linnapeaks ka kolmandaks ametiajaks. Ta valitigi 3. novembril 2009 uuesti ametisse tagasi. Kuigi New Yorgi linnapea kuupalk oli siis 225 000 dollarit, keeldus ta sellest ja sai oma töö eest aastas kõigest ühe dollari.

## Viited

## Välislingid
* "ERR USA-s: demokraatide kandidaadiks pürgiv Bloomberg on vastuoluline poliitik" ERR, 28. veebruar 2020
Paralleelreaktsioonid

**Paralleelreaktsioonid**  ehk **konkureerivad reaktsioonid** (*competing reactions*) on samal ajal kulgevad keemilised reaktsioonid, millel on vähemalt üks ühine lähteaine. Harvem esineb paralleelseid reaktsioone, milles osalevad erinevad lähteained, kuid on ühine produkt. 

Iga reaktsiooni korral esineb põhimõtteliselt konkurents võimalike (mitte kõikvõimalike!) reaktsioonisuundade vahel. Oluline on, mil määral üks või teine suund realiseerub: kas  0,1 või kuni 99,9%. Näiteks  elimineerimisprotsessides on E1 ja E2 mehhanismid kaks konkureerivat reaktsiooni teed. Lisaks esineb elimineerimisreaktsioonide konkurents nukleofiilse asenduse reaktsioonidega: E2 *vs* S<sub>N</sub>2 ja E1 *vs* S<sub>N</sub>1. Veelgi enam, karbokatioonsete mehhanismide korral (E1 ja SN1) võivad esineda mitmed karbokatioonidele iseloomulikud reaktsioonid, näiteks  isomerisatsioon. 

Näiteid:
*Fenooli nitreerimisel moodustuvad *orto*-, *meta*- ja *para*-nitrofenoolid.
*Bensooli ja toluooli nitreerimimisel lämmastikhappega on viimane ühiseks lähteaineks mõlemas reaktsioonis. 
*Elimineerimisreaktsioonide konkurents nukleofiilse asenduse reaktsioonidega.

Kui paralleelselt kulgevad sama järku reaktsioonid, siis moodustuvate produktide X1, X2 ja X3 kontsentratsioonid igal ajamomendil on määratud vastavate produktide moodustumise kiiruskonstantidega k1, k2 ja k3:

:[X1]:[X2]:[X3] = k1:k2:k3   (kehtib eeldusel, et [X1]0 = [X2]0 = [X3]0 = 0).

## Vaata ka
*Keemiline reaktsioon
*Keemiline kineetika
*Kemoselektiivsus
Rudolph Giuliani

**Rudolph William Louis Giuliani** (**Rudy Giuliani**, sündinud 28. mail 1944 New Yorgis Brooklynis) on Ameerika Ühendriikide jurist, ärimees ja poliitik.

Giuliani alustas poliitikas demokraadina. Ta armastas Kennedyte perekonda ja kui Robert Kennedy kandideeris presidendiks, töötas tema kampaanias vabatahtlikuna. Alates ajast, mil Gerald Ford oli USA president (1974–1977), hakkas Giuliani vabariiklastelt tööd saama ja 1975 lahkus ta Demokraatlikust Parteist. 8. detsembril 1980, kuu aega pärast Ronald Reagani valimist presidendiks, liitus ta vabariiklastega.

1983 määrati Giuliani New Yorgi lõunapiirkonna riiklikuks süüdistajaks. Süüdistajana keskendus Giuliani uimastikaubanduse, maffia ja korruptsiooni vastu võitlemisele. Ta saavutas oma ametiajal 4152 süüdimõistvat kohtuotsust, millest ainult 25 tühistati. Paljusid nendest kohtuprotsessidest kajastati ajakirjanduses laialdaselt. Ta astus ametist tagasi 1989. aasta jaanuaris pärast seda, kui Reagan ametist lahkus.

1985–1986 oli Giuliani süüdistaja suures maffiaprotsessis, kus vahistati kõigi 5 suurima New Yorgi organiseeritud kuritegeliku rühmituse juhid ja 6 nende alluvat. Kõik nad mõisteti aastakümneteks vangi. Niisugused protsessid suurendasid Giuliani tuntust ja populaarsust.

Esimest korda kandideeris Giuliani New Yorgi linnapeaks 1989, aga kaotas David Dinkinsile kõige tasavägisematel valimistel New Yorgi ajaloos. Järgmistel valimistel 1993 ta võitis Dinkinsit, keskendades oma kampaania suurele kuritegevusele linnas.

1. jaanuarist 1994 kuni 31. detsembrini 2001 oli ta New Yorgi linnapea. Linnapeana pani ta suurimat rõhku kuritegevuse vähendamisele ning juurutas niinimetatud nulltolerantsi seaduserikkumiste suhtes. See poliitika osutus üllatavalt edukaks: kui 1993, enne Giuliani linnapeaks saamist sooritati New Yorgis iga 100 elaniku kohta umbes 8 kuritegu ja USA keskmine oli pisut üle 5, siis 2003 sooritati iga 100 elaniku kohta New Yorgis 3 ja USA-s 4 kuritegu.

Tegevuse eest 11. septembri rünnakute ajal nimetas ajakiri Time Rudy Giuliani 2001. aasta inimeseks.

Aastal 2008 kandideeris ta presidendivalimistel Vabariikliku Partei eelvalimistel, kuid loobus varakult toetajate vähesuse tõttu ja asus toetama John McCaini kandidatuuri.
Rudolf Virchow

**Rudolf Ludwig Carl Virchow** (13. oktoober 1821 Schivelbein (praegu Świdwin, Poola) – 5. september 1902 Berliin) oli saksa arstiteadlane, patoloog, bioloog, poliitik ja antropoloog, keda peetakse üheks rakupatoloogia rajajaks ja moodsa meditsiini alusepanijaks.

Virchow oli esimene, kes sõnastas seisukoha, et kõik rakud pärinevad olemasolevatest rakkudest (ladina keeles *[[Omnis cellula e cellula]]*), mis muutis oluliselt arusaamu haiguste tekkest ning aitas kaasa kaasaegse patoloogilise anatoomia ja histoloogia arengule. Tema teadustöö hõlmas ka nakkushaigusi, kasvajalisi protsesse, vereringet ja tromboosi.

Lisaks oli Virchow aktiivne sotsiaalreformija ja poliitik, kes nägi meditsiini kui vahendit ühiskondlike probleemide lahendamiseks. Ta tegeles ka arheoloogia, antropoloogia ja rahvatervise küsimustega ning oli mitmete teadusasutuste asutaja või liige.

## Tunnustus
*1891 Tartu Ülikooli auliige
*1898 Helmholtzi medal

## Teosed (osaline)
*Die Cellularpathologie in ihrer Begründung auf physiologische und pathologische Gewebelehre, Berliin, 1858

## Viited

## Välislingid
Plaadifirma

**Plaadifirma** (inglise keeles *recording company*) on heli-, sealhulgas muusikasalvestuse ja müügiga tegelev ettevõte, tavaliselt äriühing, mille nimi on registreeritud kaubamärgina. Eesti õigusruumis kasutatakse ka nimetust "fonogrammitootja".

Nime seotus sisuga on näha ettevõtte tootes, mis mõningatel juhtudel 21. sajandi alguses on veel plaadikujuline,
CD, DVD, Blu-ray.

## Plaadifirmasid
### Eesti plaadifirmasid
*Aidem Pot
*ARM Music
*Corelli Music
*Elwood Muusik
*Estonian Record Productions
*Fucking Cunt Records
*Hitivabrik
*Hyper Records
*Kulundpea Records
*LeHelMus
*MFM Records
*Michael Pärt Musik OÜ
*Mindnote Records
*MKDK
*Moonwalk (ettevõte)
*O.K. Records
*OÜ Crunch Industry
*OÜ Forte
*Records 2000
*Roy Strider Records
*Seksound
*TopTen
*Ulmeplaadid
*Umblu Records
*Õunaviks

## Viited

## Välislingid
* Autoriõiguse seadus
Neeme Katt

**Neeme Katt** (sündinud 21. augustil 1962) on eesti õpetaja, Jõgeva Põhikooli keemia- ja informaatikaõpetaja, õppematerjalide autor. 

## Haridus
Neeme Katt on lõpetanud 1985. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemia erialal.

## Ametialane ja ühiskondlik tegevus
Ta on õpetanud alates 1985. aastast Jõgeva 2. Keskkoolis, hiljem Jõgevamaa Gümnaasiumis ja Jõgeva Põhikoolis. Ta on juhendanud Jõgeva 2. Keskkoolis matkaringi ja õpetab Jõgevamaa Gümnaasiumis valikkursust "Matkamise alused". Neeme Katt on ka juutuuber, tema omanimelisel Youtube'i kanalil on arvukalt keemiateemalisi videoid. Ta on koostanud mitmeid e-õppematerjale: Moodle'i kursused "Uurimistöö alused" ja "Programmeerimine I, II, III; "Informaatika 8. klassile".

## Tunnustus
* 2017 – Jõgevamaa kuldrist
*2013 – Aasta gümnaasiumiõpetaja (riiklik)
* 2013 – Maakonna parim gümnaasiumiõpetaja
* 2026 – Valgetähe V klassi teenetemärk

Neeme Kati juhendatud õpilaste uurimistööd on korduvalt edukalt osalenud vabariiklikel ja rahvusvahelistel uurimistööde konkurssidel, töid on avaldatud õpilaste teadusajakirjas "Akadeemiake".

## Teosed
* 2000, uuendatud 2017 – "Keemia lühikursus gümnaasiumile"
* 2004, täiendatud 2007, uuendatud 2021 – "Keemia lühikursus põhikoolile"

## Isiklikku
Ta vanemad olid õpetajad.

Tema abikaasa on Jõgeva Muusikakooli direktor ja koorijuht Merike Katt, neil on lapsed Maria, Anna ja Joosep.

Huvitub matkamisest ja fotograafiast ning on korraldanud õpetajakarjääri algusest peale matku õpilastega nii mägedesse kui ka kõrbetesse.

Tema kursusekaaslane oli muusik ja saatejuht Onu Bella ehk Igor Maasik.

Tal on leitnandi auaste.

## Viited

## Välislingid
* Neeme Katt Youtube'is
Jõgeva alevivolinike loend

*Siin on loetletud Jõgeva alevivolikogu volinikke.*

## 1929
8. ja 9. detsembril 1929 valiti Jõgeva alevivolinikeks järgmised isikud, kelle volitused algasid 1930. aasta jaanuaris.

Üürnikkude ja teenijate koonduse rühm

* Artur Kangur
* Richard Jakobson
* Ernst Lehtmets
* Joosep Guss

Alevi kõigi kodanikkude huvide kaitse rühm

* Kristjan Jukk
* August Meos
* August Jukk
* Voldemar Pruuli

Majaomanikkude ja kinnisvara pooldajate rühm

* Paul Jürmann
* Jaan Luha

Väikemajaomanikkude ja käsitööliste rühm

* Martin Lall
* August Vindi
* Jaan Soplepmann

Väiketöösturite ja üürnikkude rühm

* Aleksander Tani
* Osvald Eglit

## 1934
14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Jõgeva alevivolinikeks järgmised isikud (RTL 1934, 18):

Alevi heakorra ja õigluse pooldajate valimisliit

* Peeter Valge
* Ernst Lehtmets 
* Orest Lääne

Ametnikkude, väikemajaomanikkude ja tööliste ühine kandidaatide valimisliit
 
* August Jukk 
* Artur Kangur

Jõgeva alevi majaomanikkude valimisliit

* Jaan Madisson

Vabadussõjalaste rahvaliikumise valimisliit

* Ernst Hansson
* August Vindi
* Voldemar Pruuli 
* Eduard Tedre

Väiketöösturite, kaupmeeste ja üürnikkude valimisliit

* Aleksander Tani

Vaba ruutudega valitud volinikud

* Paul Jürmann 
* August Meos 
* Richard Jakobson 
* Johannes Võsu

## Vaata ka
* Jõgeva linnavolinike loend
Konsekutiivsed reaktsioonid

**Konsekutiivsed reaktsioonid** ehk **jadareaktsioonid** ehk **järjestikused reaktsioonid** (*consecutive reactions*) on keemilised reaktsioonid, milles esmase reaktsiooni stabiilne saadus on lähteühendiks teisele reaktsioonile. Näiteks metaani kloorimisel moodustuvad üksteisele järgnevalt CH3Cl, CH2Cl2, CHCl3 ja CCl4.

Siin nimetatud reaktsioone tuleb eristada astmelisetst reaktsioonidest (*stepwise reaction*), mis kulgevad üle ebastabiilsete intermediaatide.

Lihtsaim järjestikuliste reaktsioonide juht on kaks pöördumatut esimest järku reaktsiooni:

:A → B → C   kiiruskonstantidega k1 ja k2

Vastavad kineetilised võrrandid saame:
:d[A]/dt = -k1[A]
:d[B]/dt = k1[A] - k2[B]
:d[C]/dt = k2[B]
:algmomendil (t=0) lähtekontsentratsioonid [B]0 = [C]0 = 0

Nende võrrandite integreerimine annab kontsentratsioonid ajas:

[A]=[A]_0 e^{-k_1 t}

[B]=[A]_0 \frac{k_1}{k_2 - k_1}\left ( e^{-k_1t}-e^{-k_2t} \right )

 [C] = \frac{[A]_0}{k_2-k_1} \left [ k_2 \left ( 1- e^{-k_1t} \right ) - k_1 \left (1- e^{-k_2t} \right ) \right ] \quad = [A]_0 \left (1 + \frac{k_1 e^{-k_2t}-k_2e^{-k_1t}}{k_2-k_1} \right )

Siinjuures vahesaaduse B kontsentratsioon reaktsiooni algperioodil kasvab, kuid lõpupoole kahaneb. Selleks et saada saadus B, tuleb protsess katkestada madalal või mõõdukal konversiooni astmel.

## Vaata ka
*Keemiline reaktsioon
*Keemiline kineetika
*Statsionaarne olek (keemia)
Urvalind

**Urvalind** (*Acanthis flammea*) on linnuliik vintlaste sugukonnast ohakalinnu perekonnast.

Rahvapäraseid nimetusi: urvalind, kasesiisike, lepavarblane, linalind.

## Levila
Urvalind elab Euraasia ja Põhja-Ameerika põhjaosas. Eestis on urvalind tavaline läbirändaja ja talikülaline, kelle talvist arvukust hinnatakse 10 000 – 500 000 isendile.

Ta on väga seltsiv ja tegutseb peaaegu alati salkadena. Sügisel nähakse Eestis esimesi urvalinde augustis-septembris. Suuremad parved saabuvad oktoobris ja novembris, nendest väiksem või suurem osa jääb ka talveks kohale. Kevadel nähakse meil esimesi läbirändajaid tavaliselt märtsis, läbiränne saavutab haripunkti aprillis ja vaibub mais. Urvalinde satub meile harva ka suviste invasioonide ajal.

## Välimus
Üldpikkus 12–14 cm. Koheva sulestikuga väike lind. Sulestiku värvus on muutlik. Ülapool hallikaspruun ja alapool valkjas.Tiival on kaks kitsast heledat vööti. Laubal on punane laik ja lõua all väike must tähn. Esimesel talvel võib punane laubalaik puududa. Lühike ja terav nokk on õlgkollane ja tumeda seljakuga.

Hundsulestikus isaslinnul on laup ja puguala karmiinpunased, mistõttu ta sarnaneb isase kanepilinnuga. Põhjapoolseid alamliike on raske eristada hele-urvalinnust.

Lennuhäälitsus on korratav *dje-dje-dje...* või *tšä-tšä-tšä...*, tihti ka tugevakõlaline *trrrrr*. Kutsehüüd on tõusva lõpuga *düüi* või *duüii*. Laul on vuristav ja sidistav sädin. Laulab nii lennul kui istudes.

## Elupaik ja pesitsemine

Elab põõsastikes, tundra- ja mägikaasikutes, metsaservades ja hõredates metsades. Ehitab paksuseinalise pesa madalale puule, põõsale või kõrgele kuusele. Kurnas on 4–6 muna, mida emaslind haub umbes poolteist nädalat.
Urvalinnu esmakordne pesitsemine Eestis tõestati 2008. aastal, mil Saaremaal Loode kadastikus vaadeldi kogu pesitsusperioodi jooksul territoriaalset paari ning nähti ka poegi toitvaid vanalinde.

## Toitumine
Sööb seemneid ja putukaid. Nokib meelsasti kase- ja lepaurbasid.

## Vaata ka
*Urvalind (alamliik)

## Viited

## Välislingid
*
Vööt-käbilind

**Vööt-käbilind** (*Loxia leucoptera*) on linnuliik vintlaste sugukonnast käbilinnu perekonnast.

## Levila
Vööt-käbilind on levinud okasmetsavööndis Põhja-Ameerikas, Alaska poolsaarel ja Aasias kuni Kirde-Euroopani. 
Siberis on ta tüüpiline taiga lind.
Eestis on ta ebajärjekindel ja harv külaline oktoobrist märtsini. Teda kohatakse enamasti kuuse-käbilindude hulgas.

## Välimus
Üldpikkus 15–18 cm. Kuuse-käbilinnust natuke väiksem ja saledama nokaga. Iseloomulikud on kaks laia valget tiivavööti ja küünarsulgede valged tipuäärised. Ka kuuse-käbilinnul võivad tiibadel olla valged vöödid, kuid need on selgelt kitsamad. Siiski on ka noorel ja esimese aasta vööt-käbilinnul kitsad tiivavöödid ja küünarsulgede tipud võivad olla täielikult kulunud. Isaslinnu sulestik on põhiliselt karmiinpunane, emaslinnul rohekaskollakas, noorlinnul tumedatriibuline. Lennul näib ta kuuse-käbilinnust sihvakam ja pikema sabaga.

Vööt-käbilind häälitseb lennul kuuse-käbilinnust kõrgemalt ja pehmemalt *khiip, khiip*. Kutsehüüd on mängupasuna kõlaga ninahäälne venitatud *tööt*. Laul on kiirem kui teistel käbilindudel, selles on kiireid kurinaid, sirinaid ja muud sarnast.

## Pesitsemine
Pesitsemine algab ilmselt natuke hiljem kui teistel käbilindudel, märtsis-aprillis. Pesa asetseb tavaliselt kuusel 5–10 meetri kõrgusel ja on samasugune nagu teistel käbilindudel. Kurnas on tavaliselt kolm või neli muna.

## Toitumine
Sööb peamiselt okaspuuseemneid, Siberis põhiliselt lehise, ka kuuse-, männi- ja seedermänni, Ameerikas tsuuga seemneid. Sööb ka pihlakaid ja suvel toitub palju putukatest.

Vööt-käbilinnu Haiti saare alamliik *megaplaga* arvatakse vahel liigiks *Loxia megaplaga.*

## Viited

## Välislingid
*
Dan Lead

**Daniel Müntinen** (alias **Dan Lead**; sündinud 5. juunil 1983) on eesti animafilmirežissöör.

Ta on auhindu võitnud amatöörfilmi "Punapäine päikseloojang" autor.

2009. aastal tegutses ta stuudios Birds Of Paradise Animation.

## Viited
Punapäine päikseloojang

**"Punapäine päikseloojang"** on eesti harrastusfilm, mis pälvis 2002. aastal toimunud 37. üleriigilisel amatöörfilmide festivalil esikoha ning samuti parima animafilmi eriauhinna. Filmi autorid olid varjunime Dan Lead kasutavad Daniel Müntinen ja Christian Kask.

Luksemburgis toimunud 54. ülemaailmsel UNICA amatöörfilmide festivalil võitis film 2002. aastal pronksmedali.

## Viited
Woldemar von Aderkas (1849–1908)

**Woldemar Alexander Emanuel Viktor von Aderkas** (15/27. aprill 1849 Kuressaare – 7/20. mai 1908 Riia) oli Saaremaa maanõunik, Oti ja Koigi mõisnik.

Woldemar von Aderkas sündis Pöide mõisniku Karl Wilhelm Ottokar von Aderkasi (1806–1869) ja Antoinette Amalie von Wrangelli (1821–1862) pojana.

Ta suri vallalisena ja pärandas Oti ja Koigi mõisa oma nooremale vennale Ottokarile.

## Sugupuu
Viited:
 
## Vaata ka
*Aderkas

## Viited

## Välislingid
* Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Friedrich Birkenfeldt

**Friedrich Birkenfeldt** (2/14. aprill 1833 Haimre – 5/17. detsember 1884 Perm) oli Eestimaa arst.

Ta õppis 1854–1859 Tartu ülikooli arstiteaduskonnas, kus omandas 1860 arsti kutse, oli kuni 1876. aastani Märjamaa kihelkonna arst, seejärel asus Venemaale.

## Viited
Laul

**Laul** (soome *Laulu*, inglise keeles *song*, saksa keeles *Lied*) on muusikas üldmõiste vokaalmuusika žanritele, millesse kuuluvad heliteosed on loodud laulmiseks või mida esitatakse lauldes. 

Laul võib olla ühehäälne või mitmehäälne. 

Laulu esituskoosseis võib olla solist, vokaalansambel (sealhulgas duett, trio, kvartett, kvintett, sekstett, septett, oktett, nonett) või koor. Vastavalt esituskoosseisule võib laulul olla täpsustavaid nimetusi, näiteks
* laulu, mida esitab üks laulja kas saatega või ilma, nimetatakse soololauluks ;
* mitmehäälset laulu kas saatega või ilma nimetatakse ansamblilauluks, mille alažanrid on duett, tertsett jne. Kümnest lauljast suuremale vokaalansamblile laulmiseks mõeldud laulu nimetatakse lihtsalt ansamblilauluks;
* koori esitatavat laulu nimetatakse koorilauluks.

Laul võib olla rahvalaul või kunstlaul.

Laulu tekst võib koosneda luule- või proosavormis sõnadest. Laulu tekst võib olla nii olemasolevas kui ka väljamõeldud keeles, koosneda ainult üksikutest silpidest, foneemidest või üldse puududa. Laulu, millel tekst puudub, nimetatakse vokaliisiks.

Laul võib olla esitamiseks koos muusikainstrumentidega või ilma. Laulu võib esitada ka muusikainstrument. 

Laul võib olla erinevas muusikastiilis.

Laul võib olla iseseisev muusikažanr või osa suuremast muusikažanrist, näiteks ooperi, oratooriumi või kantaadi osa võib olla retsitatiiv või aaria.

Laulul võib olla erinevaid esituskoha, -aja ja -olukorraga seotud funktsioone, näiteks kirikulaul, töölaul, pulmalaul, massilaul, seltskonnalaul, jõululaul, joogilaul, sõjalaul jne 

Laulud võivad moodustada suurvormi, näiteks vokaaltsükli.

Laulu esitamine võib eeldada erineva vokaaltehnika kasutamist, näiteks *[[bel canto]]*, kõnelaul, kõrilaul.

Laulu esitaja on laulja.

## Vaata ka
*Eeslaulja ja regilaul
*Rahvalaul
*Poplaul
*Kunstlaul
*Laulutsükkel
*Vokaalmuusika
*Linnulaul
*Retsitatiiv
*Hümn
**[[Lied]]*
*Koraal
Johannes Burchart VII

**Johannes Burchart VII** (20. juuni/1. juuli 1748 Tallinn – 26. detsember 1808/7. jaanuar 1809) oli Tallinna arst ja apteeker.

Ta oli Johannes Burchart VI poeg.

Õppis 1768–1769 Halle ja Berliini ülikoolis, 1769–1772 Leipzigi ülikoolis arstiteadust (Dr. med.), pöördus septembris 1772 Tallinna tagasi.

Ta maeti esimese Burchartina Kopli kalmistule, mitte kirikusse.

Ta oli Johannes Burchart VIII isa.

## Viited