open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Naatriumvesinikkarbonaat

**Naatriumvesinikkarbonaat** ehk **naatriumbikarbonaat** ehk **söögisooda** on keemiline ühend valemiga **NaHCO<sub>3</sub>**. See on vesinikkarbonaat ehk bikarbonaat, mis tähendab, et süsihappe (H2CO3) molekulides on üks vesinikuaatom asendunud naatriumi aatomiga. 

Märkus: mitte segi ajada naatriumkarbonaadi (Na2CO3) ehk pesusooda ehk soodaga; kaustiline sooda on naatriumhüdroksiid (NaOH).

Naatriumvesinikkarbonaat on vees lahustuv valge kristalne aine. Kasutatakse seda toidutööstuses (pagaritööstuses), meditsiinis, keemialaborites jm.  

## Keemilised omadused
Naatriumvesinikkarbonaat on amfoteerne aine, mille vesilahused on kergelt leeliselised, kuna moodustub süsihape ja hüdroksiidioon:
:HCO3- + H2O → H2CO3  + OH−
Naatriumvesinikkarbonaadi reaktsioonis hapetega moodustub sool ja süsihape, mis kergesti laguneb süsihappegaasiks ja veeks: 
:NaHCO3 + HCl → NaCl + H2CO3
:H2CO3 → H2O + CO2(g)

Naatriumvesinikkarbonaadi reaktsioonis leelistega nagu naatriumhüdroksiid moodustuvad karbonaadid:
:NaHCO3 + NaOH → Na2CO3 + H2O

## Vaata ka
*Karbonaadid
Holger Westerberg

**Holger Westerberg** oli Soome poksija.

Westerberg oli kokku kolmekordne Soome meister poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) aastatel 1927–1929 ning hõbemedalivõitja 1926. aastal.

Westerberg osales Soome eest kolm korda Eesti–Soome maavõistlustel, millest ta võitis ühe ja kaotas kaks kohtumist. Ta võitis poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) oma kohtumise Henn Kuuskme vastu 1927. aastal ning kaotas raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) oma kohtumise Karl Tenderi vastu 1926. aastal ja poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) Roman Kuura vastu 1928. aastal.
Narva Vanalinna Põhikool

**Narva Vanalinna Põhikool** (2023. aastani *Narva Vanalinna Riigikool*; vene keeles *Нарвская Ваналиннаская основная школа*) on keelekümbluse metoodika järgi tegutsev põhikool Narvas. Kool asub aadressil Kraavi tänav 2, kus varem tegutses Narva Poeglaste Gümnaasium.

Kooli juhataja on 2024. aastast Aljona Kordontšuk.

## Ajalugu
Narva Vanalinna Põhikool asutati põhikoolina 1. augustil 2000, kui Eestis alustas tegevust riiklikult toetatud keelekümblusprogramm. Varase keelekümbluse klassides alustavad vene kodukeelega lapsed õppimist täielikult eesti keeles, alates teise klassi teisest poolaastast lisandub vene keel ja seejärel juba neljandast klassist mõned õppeained vene keeles. Kuuenda kuni üheksanda klassi programmis jagunevad eesti ja vene keeles õpitavad ained pooleks.

Alates 1. septembrist 2009 tegutseb Narva Vanalinna Riigikool gümnaasiumina. 2009. aastal avati koolis üks gümnaasiumiklass, kus said jätkata õpinguid 2000. aastal esimeses klassis alustanud ja 2009. aastal põhikooli lõpetanud 22 õpilast. Järgnevatel aastatel avati veel gümnaasiumiklasse, et anda ka teistes Narva koolides keelekümblusprogrammi järgi õppinud õpilastele võimalus jätkata õpinguid sama metoodika järgi.

Alates 1. septembrist 2023 tegutseb Narva Vanalinna Põhikool taas põhikoolina ja kuulub Narva Eesti Kooli terviku alla. Koolis õpib 500 õpilast.

## Koolihoone ajalugu

Pärast seda, kui Narva Poeglaste Gümnaasium ja Narva Tütarlaste Gümnaasium 1919. aastal liideti, reorganiseeriti need kaheks kooliks - eesti ja vene õppekeelega kooliks. Aadressil Kraavi tänav 2 tegutses edasi eestikeelne gümnaasium, mis kandis aastatel 1919–1924 nime Narva I Reaalgümnaasium, Narva Eesti Gümnaasium, Narva I Ühisgümnaasium. 1920/21 õppeaastast jagati koolikursus reaal- ja humanitaarharuks alates 5. klassist. 1928. aastal ühendati eesti õppekeelega gümnaasium Narva Linna Kommertsgümnaasiumiga üheks keskõppeasutuseks. Vabariigi Valitsuse otsusega 4. juunist 1930. aastast likvideeriti järk-järgult reaalharu. Kool jäi töötama humanitaar- ja kommertsharuga.

1930. aastatel töötas kool gümnaasiumi õppekava järgi. Eesti Vabariigi ajal asus hoonetes ka Narva linna 2. algkool. 1934-1936 loodi gümnaasiumi juurde Narva Linna Keskkool, alates 1937. aastast kandis kool nime Narva I Gümnaasium. 1931. aastal sai Narva Ühisgümnaasiumi, alates 1934. aastast - Narva I Gümnaasiumi direktoriks Villem Nano. 1940. aastal koolid riigistati ja nimetati ümber keskkoolideks, 19. augustist 1940 vabastati ametist Narva I Gümnaasiumi direktor Villem Nano ja 19. augustil 1940 sai Villem Nano Narva I Keskkooli direktori kohuste täitjaks. Villem Nano püsis koolijuhi ametikohal kuni 1944. aastani. Teise maailmasõja ajal evakueeriti kool Vändrasse.

Pärast Nõukogude võimu taaskehtestamist Narvas 1944. aastal tegutses koolihoones Narva 3. Keskkool, millele anti 24. mail 1949 Aleksandr Puškini 150. sünniaastapäeva auks Aleksandr Puškini nimi. Hiljem muudeti kool Aleksandr Puškini nimeliseks Narva 3. Kooliks. Alates 1996. aastast kandis kool Narva Vanalinna Kooli nime.

## Viited

## Välislingid
* Kooli koduleht
Friedrich Palsa

**Friedrich Alexander Christian Palsa** (23. veebruar 1871 Mustvee – 6. august 1913 Varssavi) oli eesti rahvusest sõjaväevaimulik.

Lõpetas Tartus gümnaasiumi. Seejärel õppis aastatel 1889–1895 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal 1895–1897 Gattšina Nikolai koguduses. Ordineeriti õpetajaametisse Peterburis 9. märtsil 1897. 

Oli 1897–1913 sõjaväevaimulik Varssavi sõjaväeringkonnas. Friedrich Palsa on maetud Tartu Raadi kalmistule ja tema haud on arvatud kultuurilooliste haudade kategooriasse.

## Isiklikku
Friedrich Palsa vend Oskar Palsa oli Gattšina Nikolai koguduse õpetaja ja hiljem eestlaste luterlik piiskop Venemaal.

## Viited
Hugo Jaanus

**Hugo Jaanus** (20. august 1926 Eidapere, Lelle vald, Vändra kihelkond, Pärnumaa, Eesti – 20. august 1994 Remseck-Neckargröningen, Saksamaa) oli eesti vaimulik ja teoloog.

Jaanus õppis Vändra Gümnaasiumis, kuid pidi õpingud sõjaväkke mobiliseerimise tõttu katkestama. Ta sai sõjas raskesti haavata ja langes sõjavangi. Pärast vabanemist viibis ta mitmes Saksamaa DP-laagris. Jaanus lõpetas 1946. aastal Memmingeni Eesti Gümnaasiumi ja asus tööle ühe USA sõjaväeüksuse juures.

1947. aastal rändas ta Austraaliasse. Ta asus pärast ettenähtud töölepingu lõppemist Adelaide'is usuteadust õppima ning sooritas vajalikud eksamid 1952. aasta detsembriks. 18. jaanuaril 1953 ordineeris Ühendatud Austraalia Evangeeliumi Luteri Usu Kirik ta õpetajaametisse Angastoni linna Zioni luteri kirikus.

1953. aastal määrati ta teenima eestlasi Austraalias Queenslandi osariigis Brisbane'i linnas, kus ta asutas eesti koguduse. Lisaks eestlastele teenis ta Brisbane'i Wacoli immigratsioonilaagris elavaid sakslasi ja teiste rahvuste esindajaid. 

Jaanus siirdus Brisbane'ist 1954. aastal Canberrasse, kus ta asutas EELK koguduse ja teenis seda 1958. aasta sügiseni. Seejärel läks ta Saksamaale, et täiendada end Heidelbergi Ülikoolis. Heidelbergis õppis ta viis semestrit, süvendades teadmisi kirikuajaloo ja võrdleva keeleteaduse alal. 1961–1962 teenis ta Höxteri linnas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Weseri jõe kaldal asuvat diasporaakogudust ning töötas samal ajal kohalikus gümnaasiumis usuõpetajana.

1962. aasta septembris kolis ta Lõuna-Ameerikasse. Aastatel 1962–1967 teenis ta EELK Buenos Airese Reformatsiooni kogudust, pidades teenistusi eesti, inglise ja hispaania keeles. Samal ajal oli ta ka EELK São Paulo koguduse õpetaja. 1966. aasta augustis andsid EELK Buenos Airese Reformatsiooni kogudus ja EELK São Paolo kogudus talle ustava ja hoolsa teenimise eest EELK õpetajaameti kuldristi.

1967. aastal suundus Jaanus perega Lääne-Saksamaale, kus ta asus Württembergi evangeelse kiriku teenistusse. Ta teenis Stuttgardi lähedal asuvat Neckargröningeni kogudust. Vajaduse korral teenis ta ka eestlasi, eelkõige Pariisis ja Brüsselis. Ta läks 1987. aastal emerituuri.

Jaanus kaitses 1992. aastal Tartu Ülikoolis teoloogia magistrikraadi tööga "Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kirik eksiilis".

## Viited

## Välislingid
TLÜAR väliseesti isikud
Kfar Sava

**Kfar Sava** (kasutatakse ka nimekuju **Kfar-Saba**, vanemas latinisatsioonis *Kefar Sava*, heebrea keeles כפר סבא) on linn Iisraeli Keskringkonnas. 

2009. aastal elas linnas 83 700 inimest. Linna haldusterritoorium hõlmab 14,169 km².

Linn asub Tel Avivist kirdes. Kaugus Tel Avivist on 15 km ja Petaẖ-Tikvast 10 km.

Kfar Sava sai linnaks 1962. aastal.

Linnas asub meditsiinikeskus Me'ir.

## Vaatamisväärsusi
*Kfar Sava arheoloogiamuuseum
*Kfar Sava linnapark

## Välislingid

* Kfar Sava ametlik koduleht (*heebrea keeles*)
* Кфар Саба Он-лайн (*mitteametlik veebileht vene keeles*)
Toivo Zidbäck

**Toivo Zidbäck** oli Soome poksija.

Zidbäck oli kahekordne Soome meister raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) aastatel 1931–1932.

Zidbäck osales Soome eest ühe korra Eesti–Soome maavõistlustel, kus ta võitis 1931. aastal raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) oma kohtumise Elmar Adelmanni vastu.
Runar Dickman

**Runar Dickman** oli Soome poksija.

Dickman oli kokku kolmekordne Soome meister kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) aastatel 1928–1929 ja 1931 ning pronksmedalist aastatel 1927 ja 1930.

Dickman osales Soome eest kokku 8 maavõistlusel, millest ta võitis 2 ja kaotas 6 kohtumist. Nende hulgas oli ka kaks kohtumist Eesti – Soome maavõistlustel, kus Dickman võitis 1928. aastal  kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) oma kohtumise Valter Mürgi vastu ja kaotas 1927. aastal kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) oma kohtumise Anatoli Lutsu vastu.
Voldemar Ilja

**Voldemar Ilja** (13. november 1922 Tsiistre, Misso vald – 16. detsember 2010 Tallinn) oli eesti vaimulik, teoloog ja (kiriku)ajaloolane.

## Elukäik

Pärast põhikooli lõpetamist asus Voldemar Ilja Petseri lähedale tööstuskeskkooli keraamikat õppima, kuid Saksa okupatsiooni tõttu jäi kool pooleli. 1943. aastal sai ta mobilisatsioonikutse Saksa sõjaväkke. Ilja hoidis mobilisatsioonist kõrvale ja läks metsavennaks (asus nn rohelisse leegioni). 1953. aastal, pärast Stalini surma, korraldati metsas haarang ja Voldemar Ilja arreteeriti. Ta käis läbi kõik Eesti vanglad ning saadeti Arhangelski oblastisse metsatööle. 1954. aastal ta vabastati.

Vastseliina Katariina koguduse õpetaja Ago Viljari tutvustas Voldemar Iljat külas viibivale peapiiskop Jaan Kiivitile ja kõrgema katsekomisjoni juhatajale Evald Saagile. Voldemar Ilja oli ka rohelises leegionis õppinud (keeli). Voldemar Ilja asuski aastal 1955 õppima Tallinna Usuteaduse Kõrgemasse Katsekomisjoni. Pastoriks ordineeriti Voldemar Ilja 5. septembril 1956. Õpingud lõpetas ta aastal 1962.

Aastatel 1956–1967 teenis ta Petseri Peetri kogudust, 1967–1978 Võnnu Jakobi kogudust ja 1978–1999 Nõmme Rahu kogudust.

Voldemar Ilja suri 16. detsembril 2010 ja ta maeti 28. detsembril 2010 Hiiu-Rahu kalmistule.

## Tegevus teoloogi ja ajaloolasena
Voldemar Ilja on uurinud hernhuutluse ajalugu Eesti- ja Liivimaal. Ta kaitses 1967. aastal EELK Usuteaduse Instituudis magistritöö "Reformatsiooni ettevalmistavad liikumised XIV sajandi Böömimaal" ja 1995. aastal Helsingi Ülikoolis doktoritöö "Vennastekoguduse (hernhuutluse) ajalugu Eestimaal (Põhja-Eesti), 1730–1743" ning avaldas kokku kuus raamatut vennastekoguduse ajaloost. 

## Isiklikku
Voldemar Ilja vend Evald Ilja oli vaimulik Tudulinna, Palamuse, Äksi ja Vara Brigitta koguduses.

## Tunnustus
* 2001 – Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2006 – sai titulaarpraostiks
* 2007 – EELK Teeneteristi II järk
* 2010 – EELK elutööpreemia

## Teoseid
* Vennastekoguduse (hernhuutluse) ajalugu Eestimaal (Põhja-Eesti) 1730–1743 (1995)
* Vennastekoguduse (hernhuutluse) ajalugu Eestimaal (Põhja-Eesti). II, 1744–1764 (2000)
* Vennastekoguduse (hernhuutluse) ajalugu Liivimaal (Lõuna-Eesti) 1729–1750. III (2002)
* Vennastekoguduse (hernhuutluse) ajalugu Liivimaal (Lõuna-Eesti) 1750–1765. IV (2005)
* Vennastekoguduse (hernhuutluse) ajalugu Liivimaal (Lõuna-Eesti) 1766–1817. V (2006)
* Vennastekoguduse (hernhuutluse) ajalugu Eestimaal (Põhja-Eesti) : palvemajad. VI (2010)

## Viited

## Välislingid
*Õnnitlused teenekale õpetajale
*Uudishimu rahva usu- ja vaimuelu vastu
Visiitkaart

**Visiitkaart** on inimese või organisatsiooni kontaktandmete klassikaline kandja.

Valmistatakse paberist, kartongist, väikeformaadilisest plastikust. On olemas ka CD-visiitkaardid vähendatud 50 × 90 mm-ni CD-plaadi pinnal. Samuti leidub ka puidust ja metallist visiitkaarte. Visiitkaardi tekst sisaldab omaniku ees- ja perekonnanime, firma nimetust (tavaliselt logoga) ja kontaktandmeid (aadress, telefoninumber ja/või e-posti aadress).

## Liigid
Tinglikult võib kõiki visiitkaarte liigitada isiklikeks, äri- ja firmavisiitkaartideks.

* **Isiklikke visiitkaarte** kasutatakse mitteformaalsel suhtlemisel ja sõbralikul tutvumisel. Samuti need on üsna populaarsed vabakutseliste keskkonnas. Isiklikul visiitkaardil on märgitud omaniku ees- ja perekonnanimi ning telefoninumber. Amet ja aadress pole kohustuslikud. Visiitkaartide trükk võib olla teostatud erinevates stiilides ning kujundus on vastavalt omaniku eelistusele.
* **Firmavisiitkaart** ei sisalda reeglina nimesid ega teisi isiklikke andmeid. Sellel on ära toodud firma nimi, tegevusalad, üldised kontaktandmed, veebilehe aadress ja firma asukoha kaart. Tavaliselt on firmavisiitkaart valmistatud kooskõlas ettevõtte stiiliga. Seda kasutatakse reklaamikandjana ning antakse inimestele näitustel, konverentsidel ja kokkutulekutel jne.
* **[[Ärivisiitkaart]]i** kasutatakse ametlikel kokkusaamistel, läbirääkimistel ning antakse tulevastele klientidele. Ärivisiitkaardile on märgitud eesnimi, perekonnanimi, visiitkaardi omaniku amet, firma nimi ja ettevõtte tegevusala. Kujundi loomisel kindlasti kasutatakse firma stiili ja logo. Ärivisiitkaardid on reeglina konservatiivse kujundusega. Riigi ametlike esindajate ja töötajate visiitkaartidel võivad olla ka riigilipp ja -vapp. Aadressita ärivisiitkaart ei vasta etiketi normidele. Erandiks sellest reeglist on ainult diplomaadid ja kõrgemad riigiametnikud. Tekstid ärivisiitkaardil peavad olema kirjutatud selge ja hästi loetava kirjaga. Pole soovitatav kasutada dekoratiivkirju (kui seda ei nõua teie tegevusala), kursiivi ja paksemaid kirju.

## Mõõdud
* Levinuim visiitkaardi suurus Eestis on 90 × 50&nbsp;mm
* Tihti leidub ka visiitkaarte ISO 7810 ID-1 formaadiga, mida kasutatakse tavaliselt pangakaartide valmistamiseks 85,6 × 53,98&nbsp;mm (3,370 × 2,125 tolli ISO järgi), mõnikord 85 × 55&nbsp;mm (EU)
* Harva leidub A8-formaadis visiitkaarte (määratletud ISO 216, 1/16 formaadist A4) 74 × 52&nbsp;mm (2,913 × 2,047 tolli)
* DIN C8 (1/16 formaadist C4) 81 × 57&nbsp;mm
* Tavaline suurus USA-s 3½ × 2 tolli (88,9 × 50,8&nbsp;mm, mõnikord 89 × 51&nbsp;mm)
* Jaapanis (formaat jp. yongō) 91 × 55&nbsp;mm (3,582 × 2,165 tolli)
* Foto 100 × 65&nbsp;mm

## Välislingid
Bloemfontein

**Bloemfontein** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis, Free State'i provintsi ja Mangaungi linnaringkonna halduskeskus. Asub Highveldi lõunaservas 1400 m kõrgusel merepinnast. 

Bloemfontein on Lõuna-Aafrika üks kolmest pealinnast, nn juriidiline pealinn, Bloemfonteinis asub Lõuna-Aafrika Vabariigi ülemkohus. Linnas asuvad ka 16 000 üliõpilasega Free State'i Ülikool ja Free State Stadium, kus peeti 2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste kohtumisi. Linnas on ka botaanikaaed ja loomaaed.

Linn asutati ametlikult 1850. aastal ja sai nime sinna 1840. aastal rajatud farmi järgi. Bloemfontein tähendab hollandi keeles 'lilleallikas'. Linna sotho- ja pedikeelne nimi Mangaung tähendab 'gepardite koht'. Linn on tuntud ka rooside linnana, sest seal peetakse roosifestivali.

1854–1902 oli Bloemfontein Oranje Vabariigi pealinn ja seejärel Oranje koloonia halduskeskus. 1890. aastast on linnal raudteeühendus Kaplinnaga.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bloemfonteini elanikest mustanahalisi aafriklasi 56,11%, valgeid 29,79%, värvilisi 12,81%, India või Aasia päritolu inimesi 0,82% ja teisi 0,47%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 42,53% inimesi, sotho keelt 33,36%, inglise keelt 7,47%, koosa keelt 7,10%, tsvana keelt 5,87% ja suulu keelt 1,09%.

Bloemfonteinis on sündinud J. R. R. Tolkien.

Linnas on Bloemfonteini lennujaam, mida 2006/2007 majandusaastal läbis üle 350 000 lennureisija.

Bloemfonteinis asub Free State'i Ülikool.

## Viited

## Välislingid

*Bloemfonteini koduleht
*Lennujaama koduleht
Intonatsioon

**Intonatsioon** on mitmetähenduslik sõna, vt
* **[[intonatsioon (keeleteadus)|intonatsioon]]** keeleteaduses.
* **[[intonatsioon (muusika)|intonatsioon]]** muusikas.
Pariisi moodsa kunsti muuseum

**Pariisi moodsa kunsti muuseum** (prantsuse Musée d'Art moderne de la Ville de Paris) on moodsa kunsti muuseum Pariisis. Muuseum asub Tokyo palee idapoolses osas aadressil 11 avenue du Président Wilson, 75016.

Muuseumis eksponeeritakse umbes 8000 20. sajandi kunstiteost. Esindatud on Henri Matisse, Georges Braque, Pablo Picasso, Fernand Léger, Amedeo Modigliani, Francis Picabia, Robert Delaunay, César Baldaccini, Yves Klein, Christian Boltanski jpt.

Muuseum avati 1961. aastal.

20. mail 2010 varastati muuseumist viis maali. Varaste saagiks langes Amedeo Modigliani "Naine lehvikuga" (1920), Pablo Picasso "Tuvi roheliste hernestega" (1912), Henri Matisse'i "Pastoraal" (1906), Fernand Légeri "Natüürmort küünlajalgadega" (1922) ja "Georges Braque'i "Oliivipuu l’Estaque’i lähedal". 

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*"Kunstiajaloolane Pariisi suurröövist: kunstiväärtus enam ei loe"
*"Muuseumi häiresüsteem oli rikkis". Õhtuleht, 22. mai 2010
Silver Laas

**Silver Laas** (sündinud 22. oktoobril 1985) on eesti laulja. Ta laulab ansamblis Traffic. 

## Haridus
Silver Laas hakkas kolmeaastaselt õppima viiulimängu ning laulis Ave Kumpase laulustuudios, kust jõudis ETV lastekoori. Ta on õppinud Tallinna Muusikakeskkoolis viiulit (1992–2004) ning Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis rütmimuusikat ja džässlaulu. 2013. aastal lõpetas ta džässlaulu alal ka Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia (bakalaureuseõppes).

## Töö ja looming
2006. aasta sügisel asutas ta koos Stig Rästaga ansambli Traffic. Ansambli koosseis on aastate jooksul muutunud, kuid Silver Laas on ka 2025. aasta seisuga sama ansambli liider ja solist. Tema hittide hulka selles ansamblis kuuluvad näiteks laulud "Kallis, ära küsi", "Kesköödisko" ja "Für Elise".

Koroonapandeemia ajal, kui kontserttegevus oli koroonapiirangute tõttu paratamatult soikunud, käis Silver Laas koos bändikaaslase Joonas Mattias Sarapuuga 2021. aasta veebruarist maini Ida-Tallinna Keskhaigla koroonaosakonnas sanitarina tööl.

Alates 2022. aastast töötab ta ka Elisa Eestis tarkvaraarendajana.

2025. aasta sügishooajal osales ta TV3 meelelahutussaates "Su nägu kõlab tuttavalt".

## Isiklikku
Tema ema on viiuldaja Anu Laas ja isa on tšellist Mart Laas.

Ta on 2006. aastast abielus Anni Laasiga. Neil on 2007. aastal sündinud tütar Lola Mari ja 2020. aastal sündinud poeg Priidik.

## Viited
Üleliiduline Põllumajandusteaduste Akadeemia

**Üleliiduline Lenini-nimeline Põllumajandusteaduste Akadeemia** (vene *Всесоюзная академия сельскохозяйственных наук имени В. И. Ленина*, vene lühend *ВАСХНИЛ*) oli Nõukogude Liidus kõrgeim teadusasutus põllumajandusteaduse alal. 

See asutati aastal 1929, ta tegevus lõppes aastal 1992.

Selle esimene president (1929–1935) oli Nikolai Vavilov. Aastail 1938–1956 ja 1961–1962 oli akadeemia presidendiks Trofim Lõssenko.

## Akadeemia presidentide loend
* 1929–1935 – Nikolai Vavilov
* 1935–1937 – Aleksandr Muralov
* 1938–1956 – Trofim Lõssenko
* 1959–1961 – Pavel Lobanov
* 1961–1962 – Trofim Lõssenko, teist korda
* 1962–1965 – Mihhail Olšanski
* 1965–1978 – Pavel Lobanov, teist korda
* 1978–1983 – Pjotr Vavilov
* 1984–1992 – Aleksandr Nikonov
Nikolai Vavilov

**Nikolai Ivanovitš Vavilov** (Николай Иванович Вавилов, 25. november 1887 Moskva – 26. jaanuar 1943 Saratov) oli vene botaanik ja geneetik, kultuurtaimede levikutsentrite uurija.

## Nikolai Vavilovi süüasi
Nikolai Vavilov arreteeriti fabritseeritud süüdistuste alusel 1940. aastal ning tema vastu algatati süüasi nr 1500. 1941. aasta süüdimõistva otsusega (§§ 58-1a, 58-7, 58-9, 58-11 alusel) mõisteti ta mahalaskmisele, hiljem asendati see 20-aastase vangistusega. Vavilov rehabiliteeriti postuumselt 1955. aastal.

## Tunnustus
*1923 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks (1929. aastast NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik)
*1925 – valiti Leopoldina liikmeks
*1936 – valiti Edinburghi Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1942 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1942 – valiti Rahvusliku Teaduste Akadeemia, India välisliikmeks

## Isiklikku
Tema vend Sergei Vavilov oli füüsik.

## Teosed eesti keeles
* "Viis kontinenti". Tõlkinud ja eessõna lk 5–9 "Akadeemik N. Vavilov ja ta "Viis kontinenti"": Jaan Eilart. Sari Maailm ja mõnda, Eesti Raamat, Tallinn, 1967, 207 lk

## Kirjandus
* Jaan Eilart, "Veendumusest ei taganeta" – Sirp ja Vasar 1. jaanuar 1965, nr 1 (artikkel pälvis ajalehe aastapreemia)
* Jaan Eilart, "Akadeemik Nikolai Vavilovi juubel" (80. sünniaastapäev" – Edasi 30. november 1967, nr 280
* "Ekspeditsioon teadlase mälestuseks" (Vavilovile pühendatud ekspeditsioonist Pamiiri, toimetuse intervjuu Jaan Eilartiga) – Edasi 13. september 1967, nr 216
* Jaan Eilart, "Akadeemik Vavilovi mälestuse jäädvustamiseks" (konverents Leningradis) – Edasi 21. detsember 1967, nr 296
* Jaan Eilart, "Teadlasetee alguse ja lõpu linnas" (Saratovis, konverents N. Vavilovi mälestuseks 25. 09. 1970) – Edasi 7. oktoober 1970, nr 235
* Jaan Eilart, "Kuulsa bioloogi mälestuseks" (Leningradis avati N. Vavilovi mälestusmärk) – Edasi 11. mai 1972, nr 109
* Jaan Eilart, "Elu on lühike – kiirusta!" (katkendeid 1967. aastal kirjutatud pikemast esseest; N. Vavilovi 80. sünniaastapäevale pühendatud ekspeditsioonist Pamiiri) – Kultuur ja Elu 1973, nr 2, lk 31–36; nr 3, lk 30–36; nr 4, lk 26–34
* Jaan Eilart, "Teaduse eetikakesksus teisenevas ajas" (N. Vavilovi 100. sünniaastapäevaks) – Sirp ja Vasar 27. november 1987, nr 48
* Jaan Eilart, "Teadustõde ja eetika" (N. Vavilovi töödest geneetikas) – Horisont 1987, nr 11, lk 24–27

## Välislingid
* Igor G. Loskutov, Vavilov and his Institute, International Plant Genetic Resources Institute, 1999
* Vaapo Vaher, "Galilei ja Bruno" (vennad Sergei ja Nikolai Vavilov) – Sirp 28. märts 2003
Samblikusäälik

**Samblikusäälik** (*Setophaga americana*) on linnuliik sääliklaste sugukonnast. Pesitsusajal elab ta Põhja-Ameerika idaosas Lõuna-Kanadast Floridani. Talvitab Lõuna-Floridas, Kesk-Ameerika põhjaosas, Lääne-Indias ja enamikul Väikestel Antillidel. Lääne-Euroopas on ta väga haruldane eksikülaline. Samblikusääliku pikkus on 11 cm, tal on peamiselt hall ülapool, seljal on rohekas laik ja kummalgi tiival kaks valget vööti. Kurgualune ja rind on kollane, kõht on valge. Hundsulestikus isaslinnul on sinakas ja ruske vööt pugualal ja selge valge katkeline silmarõngas. Emaslind on tuhmim ja puguvöötideta. Samblikusääliku pesitsusaegne elupaik on habesambliku või tillandsia (*Tillandsia*) kasvuga metsamaastik. Ta teeb pesa puu otsa habesambliku või tillandsia puhmasse ja muneb 3-7 muna. Toiduks on putukad ja ämblikud. 

## Viited

* Curson, J., Quinn, D. and Beadle, D. (1994). *New World Warblers*. Helm. ISBN 0-7136-3932-6
Speedest

**Speedest** on Eestis toimuv autode ja mootorrataste rahvusvaheline kiirendusvõistlus. Esimene sellenimeline võistlus toimus 1999. aastal Haapsalus Kiltsi lennuväljal.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Johann Christoph Schwartz

**Johann Christoph Schwartz** (27. august 1869 Tartu – 4. jaanuar 1942 Opalenitza (praegu Opalenica), Reichsgau Wartheland) oli Eesti vaimulik.

Ta lõpetas Birkenruh' maagümnaasiumi (asus Cēsise lähedal Berzaines) ja õppis aastatel 1891–1896 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Põlva ja Kanepi koguduses. Ordineeriti 10. novembril 1899 õpetajaametisse.

Töötas aastatel 1899–1903 Põlva koguduse abiõpetajana ja 1903–1932 õpetajana ning 1903–1932 Võru praostina. 1932. aastal jäi emerituuri.

1939. aastal põgenes Saksamaale.

## Isiklikku
Tema isa Johann Georg Schwartz noorem ja vanaisa Johann Georg Schwartz olid samuti Põlva koguduse õpetajad. Tema väimees Carl Helmut Intelmann oli Varbla Püha Urbanuse koguduse õpetaja. Tema õe Helene abikaasa Karl Ferdinand Baer oli Ruhja koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*EELK – Johann Georg Schwartz
Karmen Pedaru

**Karmen Pedaru** (sündinud 10. mail 1990 Kehras) on eesti modell.

## Viited

## Välislingid
*Eesti modell Karmen Pedaru Vogue'i esikaanel, elu24.ee, 12. jaanuar 2010
*Supermodell Karmen Pedaru lubas mitte kunagi ülbeks minna, elu24.ee, 23. jaanuar 2010
*Galerii: Karmen Pedaru vallutab moelavasid, elu24.ee, 18. veebruar 2010
*Tarmo Vahter, Sulev Vedler, Karmen Pedaru nõuab modellifirmalt New Yorgi kohtus 17 miljonit krooni, Eesti Ekspress, 2. detsember 2010
Leeksäälik

**Leeksäälik** (*Oreothlypis gutturalis*) on sääliklaste sugukonda kuuluv lind. 

## Levila
Leeksäälik on levinud Costa Rica ja Panama lääneosa mägimetsades 1850–3000 meetri kõrgusel.  Kariibi mere poolsetel mäenõlvadel võib teda vihmaperioodil septembrist novembrini leiduda madalamale kuni 1400 meetrini. Leeksäälik on enamasti paikne. 

## Välimus
Vanalinnu pikkus on 12 cm, tema ülapool on kilthall; seljal on must kolmnurkne laik, valjasriba ja silma ümbrus on mustad; kurgualusest kuni kõhuni oranžpunane, mis vastandub valge kuni hallika kõhuga.
Sugupooled on peaaegu samased, isaslinnul on silma ümbruses musta ulatuslikumalt. 
Noorlinnu ülapool on pruunim ja alapool tuhmim, nõrk silmatriip ja tiivavöödid kollakad. Häälitsus on terav *tšit*.

## Pesitsemine ja toit
Leeksäälik rajab sügava tassikujulise pesa puu otsa või nõlvakule. Pesa varjavad ülalt epifüüdid või samblad. Märtsi ja maikuu vahel on kurnas kaks valget muna. 
Toiduks on tõugud, putukad ja ämblikud, mida oma terava nokaga nopib lehestikust. Vahel sööb ka võõrikute (*Loranthaceae*) ja muid marju.

## Viited

## Kirjandus
*Curson, J., Quinn, D. and Beadle, D. (1994). *New World Warblers*. Helm. ISBN 0-7136-3932-6
* Avibase
* NeotropicalBirds
Carl Helmut Intelmann

**Carl Helmut Intelmann** (6. märts 1904 Iisaku – 1990 Münden, Hesseni liidumaa) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1913–1922 Tallinna Toomkoolis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1922–1926. Aastatel 1926–1927 täiendas ennast Göttingeni Ülikoolis. Prooviaastal oli ta Põlva koguduses Johann Christoph Schwartzi ja Jõhvi koguduses Jaak Variku juures. Ordineeriti 19. veebruaril 1928 Tallinna Toomkirikus õpetajaametisse.

Oli 1928–1929 Võru praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1929–1939 oli Varbla Püha Urbanuse koguduse õpetaja.

Lahkus aastal 1939 Saksamaale. 1940–1945 oli ta Opalenica koguduse (Nowotomyski maakonnas Suur-Poola vojevoodkonnas) õpetaja, kuid samal ajal tuli teenida Wehrmachtis sõjaväevaimulikuna. Sõja lõpus elas ta ka üle lühikese sõjavangipõlve, kuid vabanedes siirdus pere läände. Aastatel 1947–1957 töötas ta Heringhauseni (Waldeck-Frankenbergi maakonnas Hesseni liidumaal) koguduse õpetaja. 1957–1969 oli ta Mündeni (Waldeck-Frankenbergi maakonnas Hesseni liidumaal) koguduse õpetaja. Aastal 1969 läks ta emerituuri.

## Isiklikku
Tema isa Carl Albert Intelmann oli Iisaku koguduse õpetaja. Varalahkunud vend Reinhold Carl Intelmann oli Narva, Simuna ja Iisaku koguduste adjunktõpetaja. Kahe õe abikaasa Bruno Hörschelmann oli Lüganuse Ristija Johannese koguduse õpetaja. Äi Johann Christoph Schwartz oli Põlva koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
* http://www.eelk.ee/elulood/intelmann_carl%20helmut.html
* http://www.varbla.ee/ul/september06.PDF
Rudolf Nilsen

**Rudolf William Nilsen** (18. veebruar 1901 Kristiania – 29. aprill 1929 Pariis) oli norra luuletaja.

1919. aastast oli ta Norra Sotsiaaldemokraatliku Noorsooliidu liige. 1923 astus ta Norra Kommunistliku partei liikmeks.

Elu viis viimast aastat oli ta abielus näitleja Ella Signe Quist Kristofferseniga, hilisema nimega Ella Hval.

Rudolf Nilsen suri 28-aastaselt tuberkuloosi.

## Looming
Nilsenit peetakse tähtsaimaks norra töölisluuletajaks. Tema luuletused kajastavad klassivõitlust. Ta kirjutas ka apoliitilisi luuletusi. Osa neist on romantilised, teised kirjeldavad Oslot ja selle inimesi. 1970. aastatel kasvas huvi tema loomingu vastu ja mõned tema luuletustest on viisistatud.

## Teosed

*"På stengrunn" (1925, Ny Tid)
*"På gjensyn" (1926, Ny Tid)
*"Hverdagen" (1929, postuumselt, Gyldendal)
*"Samlede dikt" (1935, Arnulf Øverlandi eessõnaga, 2. tr. 1946)
*"Hilsen og håndslag", (1974, Gyldendal), luuletusi ajalehtedest ja ajakirjdest
*"Rulle forteller : Rudolf Nilsens prosa i utvalg". Koostanud Jon Michelet ja Martin Nag. Oktober, 1974 Valik artikleid ISBN 82-7094-079-8

## Välislingid
*Rudolf Nilseni luuletused
Tüvesäälik

**Tüvesäälik** (*Mniotilta varia*) on linnuliik sääliklaste sugukonnast.

## Levila
Liik pesitseb Põhja-Ameerika idaosas Lõuna-Kanadast kuni Floridani. Talvitab Floridas, Kesk-Ameerikas ja Lääne-Indias kuni Peruuni. Satub väga harva Euroopasse, kus teda kohatakse enamasti Iirimaal ja Suurbritannias. 

## Välimus
Pikkus 13 cm. Hundsulestikus isaslinnul on tugev must-valge triibustus. Tiival on kaks valget vööti. Emaslinnul ja noorlinnul on sarnane sulestik, kuid isaslinnu omast tuhmim ja vähesema triibustusega. 

## Elupaik ja pesitsemine
Tüvesäälik pesitseb laialehistes või segametsades, eelistab märjemaid piirkondi. Kausikujulise pesa teeb maapinnale, kurnas on 4–5 muna.

## Toitumine
Toiduks on putukad ja ämblikud, mida ta hangib ronides mööda tüvesid ja oksi üles-alla nagu puukoristaja. Laul on kõrgetooniline vidistus. 

## Viited

## Kirjandus
* Curson, J., Quinn, D. and Beadle, D. (1994). *New World Warblers*. Helm. ISBN 0-7136-3932-6
* Stiles and Skutch, *A guide to the birds of Costa Rica’’ ISBN 0-8014-9600-4  *
Elin Pelin (linn)

**Elin Pelin** on linn Bulgaaria lääneosas Sofia piirkonnas, Elin Pelini valla keskus. 

Linn asub umbes 24 km Sofiast kagus. Asula varasem nimi oli **Novoseltsi** (**Novoselci**). 1950 sai praeguse nime kirjanik Elin Pelini järgi ja 1960 sai linnaõigused.

## Viited

## Välislingid
Plaksumais

**Plaksumais** ehk **popkorn** ehk **paukmais** ehk **paismais** on erilist sorti maisist (*Zea mays var. everta*) valmistatav toiduaine. 

Maisiteradel on kõva kinnine kest ja tihe tärkliserohke sisu. Kuumutamisel tõuseb kesta sees rõhk, mis paneb selle plahvatama. Sisu paisub pehmeks ja õhuliseks.

Plaksumaisi saab kodus valmistada kaanega potis lahtistest teradest, lisades soovi järgi õli ja maitseaineid, näiteks suhkrut, soola või pipart, või tööstuslikult ette valmistatud kinnises pakendis teradest mikrolaineahjus. Poest saab osta ka valmis ja maitsestatud plaksumaisi.

Plaksumaisimasin leiutati 19. sajandi lõpus.

Plaksumaisi müüakse paljudes kinodes suupisteks filmivaatamise kõrvale.
Soufrière Hills

**Soufrière Hills** on tegev kihtvulkaan Montserrati saarel Kariibi meres.

Vulkaani geograafilised koordinaadid on .

Vulkaani kõrgus on 915 meetrit. Vulkaan võtab enda alla suurema osa saare lõunaosast. See on peamiselt andesiitne vulkaan. 

Soufrière Hills oli mitusada aastat uinunud olekus. Ajaloolisel ajal on registreeritud purse 17. sajandil, ka 19. sajandi lõpus ning 20. sajandi keskel täheldati mingil määral seismilist aktiivsust, kuid 1995. aastal ärkas vulkaan uuesti ning on vaheaegadega pursanud siiani.

18. juulil 1995 toimus purse, mille tagajärjel kattis plahvatuslikult mööda nõlva liikuv lõõmpilv suurema osa saare lõunaosast mitme meetri paksuse püroklastilise materjali kihiga. Inimesed evakueeriti, saare edelaosas asunud pealinn Plymouth hävis praktiliselt täielikult. Umbes kaks kolmandikku varem saarel elanud inimestest lahkus ega pöördunud ka hiljem tagasi. Hävis ka saare lennuväli.

25. juunil 1997 toimunud purske tagajärjel hukkus 19 inimest.

1995. aasta purskest on tehtud dokumentaalfilm sarjas "Seconds from Disaster".

## Välislingid

* Montserrat Volcano Observatory
* USGS: Soufriere Hills Volcano
Järvi

**Järvi** võib tähendada järgmist:
*Järvi (perekonnanimi)
**Jyrki Järvi, soome purjetaja (sündinud 1966)
**Kristjan Järvi, eesti dirigent (sündinud 1972)
**Marius Järvi, eesti tšellist (sündinud 1981)
**Mihkel Järvi, eesti pianist (sündinud 1985)
**Neeme Järvi, eesti dirigent (sündinud 1937)
**Paavo Järvi, eesti dirigent (sündinud 1962)
**Raivo Järvi, eesti kunstnik, saatejuht ja poliitik (sündinud 1954)
**Teet Järvi, eesti tšellist

## Vaata ka
*Järvi Instrumentalists
*Järvi järvestik
Lena Meyer-Landrut

**Lena Johanna Therese Meyer-Landrut** (sündinud 23. mail 1991 Hannoveris) on eesti päritolu saksa laulja.

Ta esindas Saksamaad 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel ja võitis võistluse lauluga "Satellite", mis sai 29. mail peetud finaalis 246 punkti. Samuti esindas ta Saksamaad 2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Taken by a Stranger" ja saavutas 10. koha.

Ta on baltisaksa päritolu Saksa diplomaadi Andreas Meyer-Landruti lapselaps.

## Diskograafia
### Albumid
*"My Cassette Player" (2010)
*"Good News" (2011)
*"Stardust" (2012)
*"Crystal Sky" (2015)
*"Only Love, L" (2019)
*"Loyal to Myself" (2024)

### Singlid
* "Satellite" (2010)
* "Bee" (2010)
* "Love Me" (2010)
* "Touch a New Day" (2010)
* "Taken by a Stranger" (2011)
* "What a man" (2011)
* "Stardust" (2012)
* "Neon (Lonely People)" (2013)
* "Mr. Arrow Key" (2013)
* "Traffic Lights" (2015)
* "Wild & Free" (2015)
* "Beat to My Melody" (2016)
* "Lost in You" (2017)
*"If I Wasn't Your Daughter" (2017)

## Viited

## Artikleid
* Kais Allkivi. Saksa eurolaulja: "Seda kõike on väikse Lena peakesele liiga palju!" Õhtuleht, 30. mai 2010
* Jaanus Noormets. Lena ajalooline triumf. Nädal/Naistemaailm, 3. juuni 2010

## Välislingid

* Lena Meyer-Landruti koduleht
* Lena Myspace'is
* Lena Last.fm
* Ametlik muusikavideo "Satellite" YouTube'is
Andreas Meyer-Landrut

**Bruno Andreas Meyer-Landrut** (sündinud 31. mail 1929 Tallinnas) on endine Saksamaa diplomaat. 

Ta oli Saksamaa Liitvabariigi suursaadik Nõukogude Liidus 1980–1983 ja 1987–1989. Ta on töötanud ka Brüsselis, Tōkyōs ja Brazzaville'is. 1984–1986 oli ta asevälisminister ja 1989–1994 töötas liidupresidendi Richard von Weizsäckeri kantseleiülemana.

Laulja Lena Meyer-Landrut on tema lapselaps.

## Tunnustus
*Saksamaa Liitvabariigi teeneterist tähe ja õlapaelaga
*2001 Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk 

## Välislingid

*Andreas Meyer-Landrut - Diplomat und Lenas Opa
Tsässon

**Tsässon** on õigeusu külakabel Setumaal.

## Tsässonate loetelu

Tsässonad Võru maakonnas:
*Küllätüvä tsässon
*Laossina tsässon
*Lüübnitsa tsässon
*Meldova tsässon
*Miikse Jaanikivi tsässon
*Mikitamäe vana tsässon 
*Mikitamäe uus tsässon
*Obinitsa tsässon
*Pelsi tsässon
*Podmotsa tsässon
*Rokina tsässon
*Rääsolaane tsässon
*Serga tsässon
*Suure-Rõsna tsässon
*Säpina tsässon ehk Matsuri tsässon
*Treski tsässon
*Tobrova tsässon
*Ulaskova tsässon
*Usinitsa tsässon
*Uusvada tsässon
*Viro tsässon (endine, mille kohta tähistab Viro kivirist)
*Võmmorski vana tsässon 
*Võmmorski uus tsässon
*Võõpsu tsässon
*Väike-Rõsna tsässon

Neist on Mikitamäe vana tsässon teadaolevalt vanim puitehitis Mandri-Eestis – valminud 1694. aastal. Eesti vanim säilinud puitehitis on Ruhnu puukirik (1643–1644).

## Viited

## Kirjandus
*"Setomaa tsässonad". Koostanud Tapio Mäkeläinen ja Ahto Raudoja. Setu Kultuuri Fond, 2011. - 578 lk. ISBN 9789949916405

## Välislingid
*Eesti lugu: Tsässon Vikerraadio, 31. mai 2014. Tsässonatest räägib Tartu Ülikooli õppejõud, ajaloodoktor Heiki Valk
Raouli saar

**Raouli saar** on Uus-Meremaale kuuluv vulkaaniline saar Vaikses ookeanis, põhjapoolseim ja suurim Kermadeci saartest. Asub 900 km Tongast edelas ning 1100 km Uus-Meremaa põhiosast kirdes. 

Raouli saar kujutab endast samanimelise vulkaani maapealset osa. Selle kõrgeim tipp on  Moumoukai mäetipp (516 m). Vulkaanipursked on saarel toimunud 2200 aastat tagasi ning 19. ja 20. sajandil.

Raouli saare ümber on palju laide ja kaljusid.

Saar on asustamata.
Tijuana

**Tijuana** on linn Mehhikos Baja California osariigis, Tijuana valla halduskeskus. See on osariigi suurim linn.

Tijuana on Mehhiko kõige läänepoolsem linn. Ta asub Ameerika Ühendriikide piiri ääres ning moodustab koos vahetult teisel pool piiri paikneva San Diegoga umbes viie miljoni elanikuga kaksiklinna.

Tijuana asutati 1889. aastal.

Linna läbib Tijuana jõgi.

Tijuanas asuvad paljude ettevõtete, eelkõige elektroonikatööstuse ettevõtete koostetehased. Oluline elatusallikas on turism. Tijuana piiripunkti läbib umbes 300 000 inimest päevas.

## Viited

## Välislingid
Raoul

**Raoul** on mitme koha nimi:
***[[Raouli saar]]** Uus-Meremaal
***[[Raoul (vulkaan)|Raouli vulkaan]]** Raouli saarel
***[[Raoul (Georgia)|Raoul]]**, asula Georgia osariigis USA-s

***[[Raoul (eesnimi)|Raoul]]** on eesnimi.
***[[Raoul (perekonnanimi)|Raoul]]** on perekonnanimi.
Avarua

**Avarua** on Cooki saarte pealinn ja samanimelise ringkonna keskus. Asub Rarotonga saare põhjarannikul.

2006. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanike arv 5445.

Asulast 3&nbsp;km lääne pool asub Rarotonga rahvusvaheline lennujaam.

## Viited
Katteloor

**Katteloor** on polüpropüleenkiududest taimede kaitsekate.

See on väga kerge kangas, mille ruutmeeter kaalub reeglina vaid 10–20 grammi. Toodetakse ka paksemaid ja raskemaid loore.

Katteloor laotatakse vahetult kasvavate taimede peale ja ta ei vaja mingeid kandekonstruktsioone. Äärtest kinnitatakse peamiselt kivide või mullaga, aga ka liivakottide, vett täis voolikute, armatuuraualattide või muu sarnasega, olenevalt olukorrast. Õigesti paigaldatud kerget katteloori kannavad ka kõige nõrgemad taimed raskusteta enda peal.

Katteloori kasutatakse peamiselt:

* saagialguse kiirendamiseks
* öökülma kaitseks
* kaitseks kahjurite eest
Novgorodi rajoon

**Novgorodi rajoon** on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Novgorodi oblastis.

Rajoonis on 4 linna-asundust (*городское поселение*) ja 18 külaasundust (*сельское поселение*). Halduskeskus on Veliki Novgorodis, mis rajooni ei kuulu.

Linna-asundused: Pankovka, Proletari, Tjosovo-Netõlski, Tjosovski.

Vallad: Borki, Božonka, Bronnitsa, Gosttsõ, Grigorovo, Jermolino, Lesnaja, Novaja Melnitsa, Novoselitsõ, Podberezje, Rakomo (Staroje Rakomo), Savino, Selo-Gora, Sergovo, Syrkovo, Trubitšino, Tšetšulino ja Volotovo.

Suuremad asulad on Pankovka ja Proletari.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni koduleht
Melon

**Melon** (*Cucumis melo*) on kõrvitsaliste sugukonda kurgi perekonda kuuluv taimeliik.

## Klassifikatsioon

Varem on melonit klassifitseeritud kõrvitsaliste sugukonnas omaette taimeperekonnana, nüüd on see aga eraldi taimeliik. Melon liigitatakse järgmisteks alamliikideks (Pitrat et al. 2000):
* *Cucumis melo agrestis* – metsik melon
* *Cucumis melo melo* – harilik melon ehk dessertmelon

Melon on soojanõudlik taim.

Eestis on meloni kasvatamine võimalik katmikalal – kasvuhoones või avamaal katteloori all.

## Välislingid

* 
*Meloni kasvatamine Eestis
Veneküla (Lohusuu)

**Veneküla** ehk **Vene-Lohusuu** (vene keeles *Логовесь*) oli küla Peipsi järve looderannikul Avijõe suudmes.

Küla rajasid vene kalurid 18. sajandil. 1975. aastal liideti Veneküla Lohusuu alevikuga.

Veneküla territooriumile jääb Lohusuu Issanda Ristimise kirik.
Nick Út

**Nick Ut** (ka **Nick Út**; õieti **Huỳnh Công Út**; sündinud 29. märtsil 1951 Long Anis) on vietnami päritolu USA fotograaf. 

Ta tegi 8. juunil 1972 sõjareporterina Vietnamis Trảng Bàngi külas foto, mis kujutab Lõuna-Vietnami lennukilt eksikombel heidetud napalmipommist põletushaavu saanud lapsi põgenemas. Pildi keskmes on alasti tüdruk Phan Thị Kim Phúc. See on üks tuntumaid Vietnami sõjast tehtud fotosid. See vallandas maailma üldsuse nõudmise Vietnami sõda lõpetada. Foto valiti 1972. aastal aasta pressifotoks ning pälvis 1973. aastal Pulitzeri preemia. 

## Tunnustus
* 1973 – Pulitzeri preemia
* 2020 – National Medal of Arts
Lagedi (Lohusuu)

**Lagedi** on endine küla Peipsi järve looderannikul Lagedi oja suudmes.

1965. aastal rajati külla Tartu Spordiveteranide Klubi puhkekodu (praegu Tartu Spordiveteranide Koondise Lagedi puhkebaas).

1977. aastal liideti küla Lohusuu alevikuga.

## Vaata ka
*Lagedi tee (Lohusuu)

## Viited
Özlem Sara Cekic

**Özlem Sara Cekic** (sündinud 7. mail 1976 Ankaras) on kurdi päritolu Taani poliitik ja meditsiiniõde. Ta kuulub Sotsialistlikku Rahvaparteisse ja oli 2007–2015 Folketingi liige. Enne seda töötas ta Rigshospitaletis.

Taani immigreerus ta kümneaastaselt.

## Välislingid

*Cekici koduleht
*Tutvustus Folketingi kodulehel
Phan Thị Kim Phúc

**Phan Thị Kim Phúc** (sündinud 1963 Vietnamis Tây Ninhi provintsis Trảng Bàngis) on vietnami päritolu Kanada aktivist. 

Ta sai 8. juunil 1972 Lõuna-Vietnami lennukilt heidetud napalmist raskeid põletushaavu. Nick Úti foto, mis kujutab teda pärast seda alasti põgenemas, on üks tuntumaid fotosid Vietnami sõjast. 

1994. aastal nimetati ta UNESCO hea tahte saadikuks.

## Välislingid
*Foto põletushaavadega jooksvast alasti tüdrukust
Milan Stanković

**Milan Stanković** (serbia keeles Милан Станковић; sündinud 9. septembril 1987 Belgradis Jugoslaavias) on serbia laulja. 

Ta esindas Serbiat 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Oslos lauluga "Ovo je Balkan" ("See on Balkan") ja saavutas finaalis 72 punktiga 13. koha.
Arvo Sirendi

**Arvo Sirendi** (sündinud 4. aprillil 1939 Siuge külas Kuimetsa vallas Harjumaal) on eesti põllumajandusteadlane ja poliitik.

## Elulugu
Ta lõpetas aastal 1963 Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia erialal. Tal on põllumajandusdoktori kraad. 

Ta on töötanud Sakus Eesti Maaviljeluse Instituudis vanemteadurina ja oli 1988–1990 selle direktor. 

Ta oli Maaliidu liige ja esimees selle parteina tekkimisest 1991. aastal kuni liitumiseni Rahvaliiduga 2000. aastal. 2010. aastal juhtis ta pärast Karel Rüütli loobumist ajutiselt uuesti Rahvaliitu. Septembris teatas ta Rahvaliidust väljaastumisest.

Ta oli Põhiseaduse Assamblee, VII Riigikogu, VIII Riigikogu ja IX Riigikogu liige. 

## Liikmesus
*Eesti Rooma Klubi

## Tsitaat
"Põllumajanduse ajalugu on inimkonna pärisajalugu või kõige olulisem osa sellest. See on inimliku loova töö ajalugu, mis selgelt eristub sellest ebainimlikust ajaloost, mis kirjutab ajaloo sisuks peaasjalikult brutaalsed sõjad, purustused ja vägivalla. Põllumajanduse ajalugu on inimese ellujäämise, mitte tema tapmise ajalugu. See on põhiliselt see osa ajaloolisest ajast, mil sõja purustused taastati, loodi uus tasakaal ning inimkonna häbiks ka reservid ja valmisolek uuteks sõdadeks. Põllumajanduse ajalugu on inimkonna ajalugu Maal, kus seda ei oldud küll algselt valmis vastu võtma ning ära elatama miljardeid asukaid, ent kus olid lähte-eeldused nii selleks kui ka teiseks siiski olemas".

## Tunnustus
*2001 Riigivapi III klassi teenetemärk
*2007 Rukkiräägu kultuuriauhind

## Viited
Nancy Cartwright

**Nancy Campbell Cartwright** (sündinud 25. oktoobril 1957) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Ta on tuntud eelkõige dublaažinäitlejana Bart Simpsoni osas telesarjast "Simpsonid". 

"Simpsonite" sarjas dubleerib ta veel teisigi tegelasi, sealhulgas Nelson Muntz, Ralph Wiggum, Todd Flanders ja Kearney.

Ta sündis USA Ohio osariigis Daytonis Frank ja Miriam Cartwrighti kuuest lapsest neljandana. Ta avastas oma häälte imiteerimise ande juba lapsena ja võitis koolis mitmesuguseid kõnevõistlusi.

Alates 1978. aastast elab ta Hollywoodis. Oma 1988. aasta sünnipäeval tutvus ta koomiksikirjanik Warren Murphyga (1933–2015), kellega kahe kuu pärast abiellus. Neil sündis kaks last: Lucy ja Jack. 2002. aastal abielu lahutati.

Tema esimene palgaline dublaažitöö oli Gloria-nimelise tegelase dubleerimine multifilmisarjas "Richie Rich".

13. märtsil 1987 tuli Cartwright "The Tracey Ullman Show" varieteeprogrammi konkursile, kus otsiti laste häälenäitlejaid Simpsonite lühisketšide jaoks. Ta kavatses kandideerida Lisa rolli, kuid kui ta käsikirja lugedes avastas, et Lisa oli suhteliselt igav keskmine laps, tekkis tal suurem huvi hoopis Barti rolli vastu, keda ta kirjeldas kui "kavalat, halbade hinnetega, kooli vihkavat, lugupidamatut [ja] tarka" (*devious, underachieving, school-hating, irreverent, [and] clever*). Sketšide looja Matt Groening lasi tal Barti rolli proovida ja jäi rahule, palgates ta kohapeal. Ka üks Barti tuntud fraasidest - "Eat my shorts" - pärineb Cartwrighti enda keskkoolipäevilt, kui ta õppis Daytoni äärelinnas Ketteringis Fairmont Westi keskkoolis. Ta oli kooli marsiorkestri liige, kord hüüdsid orkestri liikmed tavapärase "Fairmont West! Fairmont West!" asemel "Eat my shorts!". Ta arvas, et see kõlas väga Barti moodi ja improviseeris selle kohapeal.

Ta on olnud kaks korda USA parima telesarjanäitleja auhinna Emmy nominent, mõlemal korral dublaažinäitleja kategoorias Bart Simpsoni rolli eest, aga 25-aastase vahega: 1992. aastal 3. hooaja 18. osa "Separate Vocations" eest ja 2017. aastal 28. hooaja 20. osa "Looking for Mr. Goodbart" eest. Ta pälvis neist esimese.

## Viited
Maggie Simpson

**Margaret Lenny Simpson**, hüüdnimega **Maggie**, on tegelane teleseriaalis "Simpsonid". 

Ta on perekonna pesamuna, kes on saainud nime telesarja looja Matt Groeningu noorema õe Margaret Groeningu järgi. 

Tema vanem õde on Lisa ja vanem vend Bart, ema Marge ja isa Homer. Vanaema nimi on Mona ja vanaisa nimi Abraham. Tädid on Patty ja Selma Bouvier.

Maggie sündis, kui Lisa oli kuuene ja Bart kaheksane.

Maggie on kiindunud oma punasesse lutti ning nutab või saab vihaseks, kui see temalt ära võetakse.
Nancy Cartwright (filosoof)

**Nancy Cartwright** (sündinud 24. jaanuaril 1944 Pennsylvanias) on ameerika teadusfilosoof.

## Tunnustus
Nancy Cartwright valiti 2004. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

## Publikatsioone
*Do the Laws of Physics State the Facts? – *Pacific Philosophical Quarterly*, 1980, kd 61, nr 1–2, lk 75–84.
**[[How the Laws of Physics Lie]]*, Oxford University Press 1983. ISBN 978-0-19-824704-3
**Tõlgitud hiina keelde.
* *[[Nature's Capacities and Their Measurement]]*, Oxford University Press 1989.  ISBN 0-19-824477-0
* XII—Fundamentalism vs. the Patchwork of Laws. – *Proceedings of the Aristotelian Society*,  1994, kd 94, nr 1, lk 279–292.
* *[[The Dappled World]]: A Study of the Boundaries of Science*, Cambridge University Press 1999, ISBN 0-521-64411-9.
*What Is Wrong With Bayes Nets? – *Monist*,  2001, kd 84, nr 2, lk 242–264.
*Causation: One Word, Many Things. – *Philosophy of Science*, 2004,  kd 71, nr 5, lk 805–820. Veebiversioon.
* *[[Hunting Causes and Using Them]]: Approaches in Philosophy and Economics*, Cambridge University Press 2007, ISBN 0-521-86081-4. **Tõlgitud hiina keelde.
* A philosopher's view of the long road from RCTs to effectiveness. – *The Lancet*, 2011, kd 377, lk 1400–1401.
* koos Jeremy Hardiega. *[[Evidence Based Policy]]: A Practical Guide to Doing It Better*, Oxford University Press 2012
*koos John Pembertoniga. *Aristotelian Powers: Without Them, What Would Modern Science Do?* – Ruth Groff, John Greco (toim). Powers and Capacities in Philosophy: The New Aristotelianism, Routledge 2013, lk 93–112.
* koos Eleonora Montuschiga. *[[Philosophy of Social Science: A New Introduction]]*, Oxford University Press 2014
* koos E. Munro, J. Hardie ja Eleonora Montuschiga. *Improving Child Safety: deliberation, judgement and empirical research* 2017
* *[[Nature, the Artful Modeler]]: Lectures on Laws, Science, How Nature Arranges the World and How We Can Arrange It Better (The Paul Carus Lectures)*, Open Court (2019
Tartu Peetri kirik

**Tartu Peetri kirik** on luteri kirik Tartus Emajõe ürgoru nõlval aadressil Narva maantee 104.

Kirikus tegutseb EELK Tartu Peetri kogudus.

Uusgooti stiilis kirik valmis aastatel 1882–1884 arhitekt Viktor Schröteri projekti järgi. Kirik pühitseti sisse septembris 1884. Lõplikult valmis kirik 1903. aastal, kui valmisid kiriku läänetorn ja tornikiivrid (arhitekt Georg Hellat). Kiriku ehitamine maksis 110 000 rubla, raha koguti suures osas annetustest.

Kiriku interjöör on samuti valdavalt uusgooti stiilis. Sisustuses on tähelepanuväärsed altarisein (1900, Gustav Beermann), altarimaal "Kutsuv Kristus" (1897, Johann Köler) ja 22 registriga orel (1891, Wilhelm Müllverstedt).

2007. aastal hakkas kogudus ette valmistama kiriku torni remontimist, milleks hakati korjama annetusi. 2010. aasta lõpus lubas Tartu ettevõtja Tiit Veeber toetada torni taastamist ja katuse väljavahetamist vähemalt 5 miljoni krooni (u 320 000 euro) ulatuses ning ehitust alustati 2011. aastal. Kiriku renoveerimine jõudis lõpule 2013. aasta kevadel, tööde kogumaksumus oli üle 10 miljoni krooni.

## Galerii

Fail:Tartu Peetri kirik 2012.jpg|Tartu Peetri kirik, 2012
Fail:Narva mnt Tartus.JPG|Vaade Narva maanteelt, 2012
Fail:PeetriKirikuOrel.jpg|Peetri kiriku orel, 2015
Fail:Tartu Peetri kiriku katusepanek 2011. a. 03.JPG|Tornitipp, 2011
Fail:TartuPeetriKirikuSisevaade.jpg|Altarimaal "Kutsuv Kristus" (1897, Johann Köler) 


## Viited

## Välislingid

* 
* Peetri kirik {ru}