open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kasulik mudel

**Kasulik mudel** on leiutis, mis on uudne, millel on leiutustase ja mis on tööstuslikult kasutatav. Leiutise objektiks võib olla seade, meetod, aine, mida tunnustavad liitu kuuluvate riikide seadused.

Eestis reguleerib patendikaitsega seotud valdkonda Eesti kasuliku mudeli seadus ning mitmesugused rahvusvahelised lepingud, millega Eesti Vabariik on liitunud. Lepingute loetelu on toodud märksõna Patendiamet juures.

Leiutis on kaitstav kasuliku mudeliga, kui see:
* on uus,
* omab leiutustaset, 
* on tööstuslikult kasutatav. 

Leiutis on uus, kui see erineb tehnika tasemest. Tehnika tase määratakse kindlaks kogu teabe põhjal, mis enne taotluse esitamise kuupäeva või prioriteedinõude puhul enne prioriteedikuupäeva on ükskõik millises maailma osas avalikkusele teatavaks saanud kirjaliku või suulise kirjeldamise kaudu, kasutamise läbi või mis tahes muul viisil. Uudsuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse ka Patendiametile varem esitatud patenditaotluste ja kasuliku mudeli seaduse kohaselt esitatud kasuliku mudeli registreerimise taotluste sisu vastavalt nende esitamise kuupäevale või prioriteedinõude puhul prioriteedikuupäevale.

Leiutisel on leiutustase, kui see vastava ala asjatundja jaoks endastmõistetavalt ei tulene tehnika tasemest. 

Leiutis on tööstuslikult kasutatav, kui seda saab toota või kasutada majanduses. 

## Vaata ka

*Patendiamet
*Eesti Patendiraamatukogu
*patent
*tööstusomand
*kollektiivkaubamärk
*garantiimärk
*prioriteet

## Välislingid
*Kasuliku mudeli seadus
Great Channel

**Great Channel** ('suur väin') on väin, mis ühendab Andamani merd Bengali lahega ja eraldab Sumatrat Nicobaridest. 

Väina laius on umbes 150 km.
Tööstusdisainilahendus

**Tööstusdisainilahendus** (kasutatakse ka lühendit **TDL**) on toote tasapinnaline või ruumiline väliskujundus. Väliskujundusena käsitatakse Eesti tööstusdisaini kaitse seaduses toote välisilme tunnusjoonte kogumit, mille üksikult või kombinatsioonis moodustavad vorm, konfiguratsioon, ornament, värvilahendus, faktuur ja materjal. 

Tööstusdisainilahendusel võivad olla variandid. Need on sellised teisendid, mis vastava ala asjatundjale jätavad sama üldmulje. Tööstusdisainilahenduste komplekt on tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise klassifikatsiooni Locarno kokkuleppe järgi ühte klassi kuuluvate ja samas laadis kujundatud tööstusdisainilahenduste loogiline kogum. Tööstusdisainilahenduste komplekti käsitatakse käesolevas seaduses ühe tööstusdisainilahendusena.

## Tööstusdisainilahenduse õiguskaitse tagamine
* Õiguskaitse saab tööstusdisainilahendus, mis on uus, eristatav ning mille järgi on võimalik tööstuslikult või käsitöönduslikult valmistada tooteid. 
* Õiguskaitse antakse tööstusdisainilahenduse registreerimisega riiklikus tööstusdisainilahenduste registris seaduses sätestatud korras. 
* Tööstusdisainilahenduse õiguskaitse ulatuse määramisel võetakse aluseks tööstusdisainilahenduse reproduktsioon, mis on kantud registrisse. Õiguskaitse saanuks loetakse reproduktsioonil kujutatud tööstusdisainilahendus. Õiguskaitse laieneb ka reproduktsioonil kujutatud tööstusdisainilahendusega äravahetamiseni sarnastele tööstusdisainilahendustele. 
* Tööstusdisainilahenduste komplekt saab õiguskaitse tervikuna. Komplekti moodustavad tööstusdisainilahendused eraldi iseseisvat õiguskaitset ei saa. 

## Tööstusdisainilahenduse uudsus
Tööstusdisainilahendus on uus, kui enne tööstusdisainilahenduse registreerimise taotluse (edaspidi registreerimistaotlus) esitamise päeva või prioriteedinõude puhul enne prioriteedikuupäeva ei ole Eesti Vabariigis ega välisriigis avalikustatud sellega identset või äravahetamiseni sarnast tööstusdisainilahendust. Tööstusdisainilahenduse uudsuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse ka identne või äravahetamiseni sarnane registreeritud tööstusdisainilahendus pärast selle avalikustamist, kui selle registreerimise taotlus oli esitatud varem või prioriteedikuupäev oli varasem.

## Vaata ka
*Patendiamet 
*Eesti Patendiraamatukogu 
*patent 
*kasulik mudel 
*tööstusomand 
*kollektiivkaubamärk 
*garantiimärk 
*prioriteet

## Välislingid

*Tööstusdisainilahenduse kaitsmine
Sirikit

**Sirikit** (12. august 1932 Pathum Wan, Bangkok – 24. oktoober 2025 Bangkok) oli Tai kuninganna, kuningas Bhumibol Adulyadeji (Rama IX) abikaasa. Ta oli Tai kuninganna alates 28. aprillist 1950 kuni abikaasa surmani 13. oktoobril 2016. 

Sirikit sündis Bangkokis aadliperekonda. Tema isa oli prints Chandaburi Suranath (Mom Chao Nakkhatra Mangkala Kitiyakara) ja ema Mom Luang Bua Kitiyakara (neiuna Mom Luang Bua Snidwongse). 

Hariduse omandas Sirikit nii Tais kui ka Euroopas, õppides Pariisis, Šveitsis ja Taanis, kus ta kohtus ka tulevase abikaasa Bhumibol Adulyadejiga. Nad abiellusid 28. aprillil 1950 vahetult enne kuninga kroonimist. 

Kuninganna Sirikit oli tuntud oma heategevusliku tegevuse, Tai kultuuri ja käsitöö edendamise ning rahvusliku ühtsuse sümbolina. Ta oli mitme kümnendi vältel üks mõjukamaid ja austatumaid isikuid Tais. 

Sirikit Kitiyakara ja kuningas Bhumibol Adulyadej said neli last:

* printsess Ubolratana Rajakanya (sündinud 5. aprillil 1951)
* kuningas Maha Vajiralongkorn (sündinud 28. juulil 1952)
* printsess Maha Chakri Sirindhorn (sündinud 2. aprillil 1955)
* printsess Chulabhorn Valayalaksana (sündinud 4. juulil 1957)

Pärast abikaasa surma 2016. aastal elas Sirikit avalikust elust taandunult, kuid jäi rahva seas jätkuvalt armastatud ja austatud kuningannaks kuni surmani 24. oktoobril 2025. Ta suri 93-aastaselt. 

Tais on tema sünnipäev, 12. august, alates 1976. aastast emadepäev.

## Tunnustus
* 1960 – Itaalia Vabariigi teeneteordeni suurristi kavaler
* 1995 – Lindberghi auhind
* 1999 – Rumeenia Tähe rahvuslik orden

## Viited

## Välislingid
Tööstusomandi õiguskaitsetaotlus

**Tööstusomandi õiguskaitsetaotlus** on tööstusomandi kaitse seaduse ehk tööstusomandi eseme õiguskaitset sätestava eriseaduse kohaselt esitatud registreerimistaotlus tööstusomandi esemele õiguskaitse saamiseks. Patendikaitse taotlemise korral mõistetakse taotluse all patenditaotlust, kaubamärgikaitse taotlemise korral kaubamärgi registreerimise taotlust jne.

## Vaata ka
*Patendiamet

## Välislingid
Tööstusomandi õiguskorralduse aluste seadus
Jūbāli väin

**Jūbāli väin** (ar مضيق جوبال *maḑīq Jūbāl*) on väin, mis ühendab Punast merd Suessi lahega ja eraldab Siinai poolsaart Aafrikast. 

Väinas on palju saari ja rahusid. Nende vahelt läheb läbi umbes 9 kilomeetri laiune ja 80 meetri sügavune osa.
Turu saarestik

**Turu saarestik** on rohkem kui 20 000 saarest koosnev maailma saarterohkeim saarestik.  

See piirneb läänes Kihti väinaga, loodes Selkämerega, kirdes Soome rannikuga ja lõunas Läänemerega. 

Saarestiku piires olev veeala on Saaristomeri.

## Vaata ka
*Ahvenamaa saarestik
Rassism

**Rassism** on mõtteviis või ideoloogia, mille järgi erinevused inimeste iseloomus ja võimetes on otseses sõltuvuses nende rassist. Rassismile on iseloomulik püüd määratleda inimeste õigusi ja rolli ühiskonnas eelkõige rassiliste, aga ka rahvuslike ja etniliste tunnuste, sh nahavärvi ja päritolu alusel. **Rassismiks** nimetatakse ka sellisel mõtteviisil rajanevat poliitikat: näiteks apartheidirežiim või rassiline segregatsioon. Rassiteooriad on liigitanud inimesi vastavalt nende rassilistele tunnustele "kõrgemateks" ja "madalamateks", ning õigustanud ja põhjendanud sellega teiste rasside hävitamist või nende eluviisi muutmist.

Rassistlike arusaamade ja ebavõrdsuse kujunemisel on olulist rolli mänginud kolonialism. Näiteks Aafrikas kujundas pikk koloniaalajalugu peale ühiskondade majandusliku laastamise välja ka poliitilised rassilise ebavõrdsuse süsteemid, millest tuntuim on 1995. aastal lõppenud apartheid Lõuna-Aafrika Vabariigis. Ameerika Ühendriikides, kus ametlik segregatsioonipoliitika lõppes 1960. aastatel, väljenduvad rassism, eelarvamused ja rassiline diskrimineerimine tänapäeval muuhulgas afroameeriklaste ebaproportsionaalselt suures arreteerimiste, kohtu alla andmiste ja vangistamise, vaesuse ja sellega seotud terviseprobleemide protsendis, mis osutab institutsionaalsele ehk süstemaatilisele rassismile.

## Vaata ka
*apartheid
*eugeenika
*holokaust
*ksenofoobia
*natsionaalsotsialism
*rassiline diskrimineerimine
*rassiline segregatsioon
*rassipuhtus
*rassism Poolas
*spetsiesism

## Viited
Tartu Üliõpilaste Looduskaitsering

**Tartu Üliõpilaste Looduskaitsering** (lühend **TÜLKR**) on mittetulundusühing, mis ühendab loodusest ja looduskaitsest huvituvaid Tartu üliõpilasi.

Tartu Üliõpilaste Looduskaitsering ehk ring on väidetavalt vanim üliõpilaste looduskaitseühendus maailmas (asutatud 13. märtsil 1958). Ringile pani aluse Jaan Eilart, kes oli ka ringi kauaaegne teaduslik juhendaja. 

Ringi liikmeskond on koosnenud valdavalt Tartu Ülikooli bioloogia, geograafia ja geoloogia üliõpilastest. Ringist on läbi aegade välja kasvanud palju tuntud teadlasi, poliitikuid ja teisi avaliku elu tegelasi. Näiteks Peep Mardiste, Ülo Mander, Andres Tarand, Teet Jagomägi, Jaan Kaplinski jne. Paljud Tartu Ülikooli geograafia instituudi õppejõud on olnud ringi vilistlased.

Ringi tegevus on olnud suunatud eeskätt sissepoole, oma liikmetele. Looduskaitseringil on olnud märkimisväärne osa Eesti looduskaitse kujunemisel. Ringi vilistlastest on välja kasvanud ka mitu taasiseseisvunud Eesti keskkonnaministrit. 

Ringil on oma segakoor, asutatud 1999.

Ring on välja andnud kogumike seeriat "Looduskaitsealaseid töid" (I 1963, II 1968, III 1973, IV 1978, V 1983, VI 1998, VII 2003, VIII 2008, IX 2013, X 2018).

## Ringi presidendid

## Viited

## Kirjandus
*Eilart, Jaan 1978. First Student Nature Conservation Society. *Papers on Nature Conservation* 4: 51–52.
*Remmel, Jaan 1960. Tartu Üliõpilaste Looduskaitsering – looduse kaitsjate sepikoda. *Eesti Loodus* 6: 347–350.

## Välislingid
*Ringi koduleht
*Tartu Üliõpilaste Looduskaitseringi blogi
Ilmikvend

**Ilmikvend** (ladina keeles *frater laicus*) ehk **konvers** (ladina keeles *frater conversus*) on katoliikluses ajalooliselt kloostris elav mees, kes on andnud mungatõotused, aga ei ole preestriks pühitsetud ja teeb peamiselt füüsilist tööd. Nimetus konversvend tuleneb asjaolust, et vastristituid preestriks ei pühitsetud. Nunnakloostris oli nimetus **ilmikõde** ehk konversõde kasutusel vastandina kooriõele, kes tegeles peamiselt palvetamisega.

Tänapäeval nimetatakse ilmikvennaks väljaspool kloostrit elavat inimest, kes elab vastava ordu või kloostri reegli järgi, näiteks järgib kohustust iga päev tunnipalveid lugeda, breviaari alusel.

Ilmikvend võib olla ka teatud vaimsust järgiv abieluinimene, kellele kehtib nn kolmas tee.

## Vaata ka
* Upāsaka

## Kirjandus
**Blessed Ambiguity: Brothers in the Church.* Michael F. Meister, F.S.C., ed. Landover: Christian Brothers, 1993. ISBN 1-884904-00-9
**Medieval Monasticism: Forms of Religious Life In Western Europe In The Middle Ages.* C. H. Lawrence. London: Longman, 1984. ISBN 0-582-40427-4
**Who Are My Brothers?: Cleric-Lay Relationships in Men's Religious Communities.* Philip Armstrong, C.S.C., ed. New York: Society of St. Paul, 1988. ISBN 0-8189-0533-6

## Välislingid
*
Euroopa Kabekonföderatsioon

**Euroopa Kabekonföderatsioon** (inglise keeles **European Draughts Confederation**; lühend **EDC**) asutati 1998. aastal Tallinnas. 

Presidendiks valiti toona poolakas Jacek Pawlicki, kes püsis sellel ametikohal kuni tagasiastumiseni 2007. aasta märtsis. Ajutiselt täitis seejärel presidendi kohustusi organisatsiooni asepresident Rima Danilevičienė (Leedu), kuni novembris Aix-les-Bains'is peetud valimistel sai uueks presidendiks Janek Mäggi. EDC peakontor asus aastail 1998–2007 Szczecinis ning 2007. aasta novembrist asub see Tallinnas Paul Kerese Malemajas. 

## Välislingid
*Koduleht
Antonio de Torquemada

**Antonio de Torquemada** (u 1507 – 1569) oli hispaania renessansskirjanik.

Ta õppis Salamancas humanitaaraineid. 1520. aastate lõpul elas ta Itaalias.

Ta oli esimese kaberaamatu "*El Ingenio o juego de marro, de punta o damas*" (1547, Valencia) autor.

Tema kogutud teosed avaldati 1990. aastatel Madridis.
Guainía jõgi

**Guainía jõgi** on jõgi Lõuna-Ameerika põhjas Colombia idaosas. Moodustab umbes 200 km Colombia–Venezuela piiri. 

Voolab kogu ulatuses tasandikul, ülemjooksul itta, alamjooksul lõunasse. Ühinemisel Casiquiare jõega moodustab Rio Negro. Guainía jõe vesi on mustjat värvi.
Eesti maastikuüksuste loend

*Siin on loetletud [[Eesti]] [[maastikuüksus]]i.*

## A
*Alutaguse madalik

## H
*Haanja kõrgustik
*Harju lavamaa
*Hiiumaa

## I
*Irboska lavamaa

## J
*Jõhvi kõrgustik

## K
*Karula kõrgustik
*Kesk-Eesti lavatasandik
*Kõpu kõrgustik
*Kõrvemaa

## L
*Lahkme-Eesti
*Liivi lahe rannikumadalik 
*Lääne-Eesti madalik
*Lääne-Eesti saared
*Lääne-Saaremaa kõrgendik

## M
*Metsepole madalik

## O
*Otepää kõrgustik

## P
*Palumaa
*Pandivere kõrgustik
*Peipsi madalik
*Põhja-Eesti lavamaa
*Põhja-Eesti rannikumadalik

## S
*Saaremaa 
*Sakala kõrgustik
*Soomaa
*Soome lahe rannikumadalik
*Sõrve kõrgendik

## T
*Tõstamaa-Varbla kõrgustik

## U
*Ugandi lavamaa

## V
*Valga nõgu
*Viru lavamaa
*Vooremaa
*Võrtsjärve madalik
*Võru-Hargla nõgu

## Vaata ka
*Maastik
*Eesti maastikuline liigestus
*Maastikuüksus
## Välislingid
Ivar Arold. Eesti maastikud
Jannes van der Wal

**Jannes van der Wal** (12. november 1956 Driesum – 24. september 1996 Groningen) oli Hollandi kabetaja.

Ta sündis Friisimaal Driesumis ja kasvas üles Tjalleberdis. Pärast keskkooli õppis ta matemaatikat, kuid jättis õpingud pooleli, et kabele pühenduda. 1976. aastal sai temast elukutseline kabetaja. 

Van der Wal oli neljakordne Hollandi meister (1981, 1984, 1985 ja 1987). 1982. aastal tuli ta Brasiilias São Paulos maailmameistriks. 

Püstitas 16.-17. juulil 1987 maailmarekordi kabesimultaani andmises: ta mängis 225 laual (võitis 207, viigistas 14 ja kaotas 4 partiid; 2006. aastal ületas selle Anton van Berkel). 23. juunil 1996 andis ta simultaani 85 laual nii kabes kui ka males. See rekord püsib tänaseni.

Jannes van der Wal oli tuntud ka oma teleesinemistega, mis olid enamasti humoorikad, ja mõnikord veidra käitumisega nii kabelaua taga kui ka tavaelus. Näiteks ei jõudnud ta ükskord (1982) Hollandi meistrivõistlustele, sest ta jäi rongis magama ning sõitis mitu korda edasi-tagasi Groningeni ja Zwolle vahet. See läks talle maksma Hollandi meistri tiitli. Kuulus on tema ülesastumine Mies Bouwmani vestlussaates. Kui ta tuli maailmameistriks, kutsuti ta sellesse saatesse. Küsimuse peale, kui vana ta on, jäi ta täiesti vakka ega liigutanud end mitu minutit. Hiljem esines ta kümnetes saadetes. Tuntud tsitaat temalt kõlab nii: "Kabetaja ei räägi palju. Kui ta pagari juurde läheb, siis ta ütleb näiteks: "Üks sai.""

Et Van der Wali pahandas suur viikide arv kabes, mõtles ta välja modifitseeritud reeglitega kabemängu (*doordammen*).

Viimastel eluaastatel ta rahvusvahelistel võistlustel enam ei osalenud. Ta andis simultaane ja kommenteeris võistlusi. 

Ta suri 39-aastaselt leukeemiasse. Surivoodil korraldas ta esimese turniiri oma uute kabereeglitega. See mängiti 11.–14. septembril 1996.

1999. aastal valmis Rein Hazewinkelil temast dokumentaalfilm "Jannes".
Hudsoni väin

**Hudsoni väin** on väin, mis ühendab Labradori merd Hudsoni lahega ja eraldab Baffini saart Põhja-Ameerika mandrist. 

Väina pikkus on umbes 800 km. Laius 65...240 km. Sügavus kohati üle 900 meetri. Väinas on tugevad looded. 

Talviti on väin kaetud jääga, mis liigub koos loodetega, jää sulab suvel.

## Ajalugu
Väin on nimetatud inglise maadeavastaja Henry Hudsoni järgi, kes uuris väina 1611. aastal oma teisel ekspeditsioonil Põhja-Ameerikasse.

## Vaata ka
*Hudsoni laht
Guntis Valneris

**Guntis Valneris** (sündinud 6. septembril 1967 Riias) on Läti kabetaja, 1994. aasta maailmameister.

Guntis Valneris hakkas kabet mängima 10-aastaselt. Tema esimene treener oli Viktors Adamovičs. 

13-aastaselt tuli ta 64-ruudulises kabes Läti täiskasvanute meistriks ja Nõukogude Liidu noortemeistriks. Pärast seda spetsialiseerus ta rahvusvahelisele kabele ja tema treeneriks sai Emanuel Merins. 

1984. aastal tuli ta NSV Liidu juunioride meistriks juba sellel alal. Samuti jagas ta koos hollandlase Hendrik van der Zeega esikohta juunioride maailmameistrivõistlustel. Pärast järelmatši krooniti ta juunioride maailmameistriks. Juunioride maailmameistriks tuli ta ka 1985. ja 1986. aastal. 

1988. aastal tegi ta debüüdi täiskasvanute maailmameistrivõistlustel Paramaribos ning naasis sealt viienda kohaga. 1990. aasta maailmameistrivõistlustel jagas ta koos hollandlase Ton Sijbrandsiga Groningeni MM-turniiril teist-kolmandat kohta ning sai õiguse mängida tiitlimatši Aleksei Tšižoviga. 1991. aastal Tallinnas peetud maailmameistrimatšis tuli tal aga vastu võtta kaotus tulemusega 10:22. 1992. aastal tuli Valneris Euroopa meistriks ja saavutas Läti võistkonnas mängides kabeolümpial 3. koha. Samal aastal peetud maailmameistrivõistlustel tuli tal leppida kaheksanda kohaga. 1994. aastal tuli ta maailmameistriks, kui võitis Haagis toimunud turniiri. Aasta hiljem tuli tal maailmameistrimatšis tunnistada Aleksei Tšižovi paremust. 

2008. aastal tuli ta 16-aastase vaheaja järel taas Euroopa meistriks.

## Saavutused
* Maailmameister 1994
* MM-hõbe 1990, 1991, 1995, 2000, 2005
* MM-pronks 2003
* Euroopa meister 1992 ja 2008; hõbe 1995, 1999, 2012, pronks 2006
* Juunioride maailmameister 1984, 1985, 1986
* Tallinna rahvusvahelise turniiri võitja 1990, 1995, 1996, 1998, 2001, 2003, 2005, 2008, 2009, 2010
Johori väin

**Johori väin** on väin, mis ühendab Lõuna-Hiina merd Malaka väinaga ja eraldab Singapuri Malaisiast ja seega ka Euraasia mandrist. 

Väina pikkus on umbes 50 km, laius 1...5 km. 

Väina ületavad tamm ja sild.

## Välislingid
Aleksei Tšižov

**Aleksei Tšižov** (ka *Chizhov*) (sündinud 15. oktoobril 1964 Iževskis) on Venemaa kabetaja, 10-kordne maailmameister rahvusvahelises kabes.

### Saavutused
*1981 – NSV Liidu noortemeister
*1983 – juunioride maailmameister
*1986 – võitis Tallinna rahvusvahelise turniiri
*1988 – esimest korda NSV Liidu meister täiskasvanute hulgas
* Samal aastal tuli Paramaribos Surinames kohe esimesel katsel maailmameistriks.
*1990 – kaitses ta maailmameistritiitlit matšis tuntud hollandlase Ton Sijbrandsiga
*Samal aastal säilitas ta tiitli turniiril Groningenis.
*1991 – mängis ta lätlase Guntis Valnerisega maailmameistritiitlile ja lausa purustab viimase. Matš ise peeti Tallinnas.
*1992 – tuli ta Toulon'i turniiril maailmameistriks
*1993 – taas maailmameister. Seekord alistas ta matšis teise hollandi suurnime Harm Wiersma. Sellegi matši kaks partiid peeti Tallinnas.
*1994 – tagasilöök, maailmameistriks krooniti Guntis Valneris
*1995 – taas tipus, matšis alistas Valnerise
*1996 – Abidjanis peetud turniiril tuli ta juba kaheksandat korda maailmameistriks
*1998 – esimene allajäämine tiitlimatšis, seekord tuli maailmameistriks Aleksandr Švartsman
*2000 – Moskvas peetud turniiril tuli Tšižov taas maailmameistriks (üheksas tiitel)
*2000 – Londoni kabeolümpial võitis Venemaa võistkonna koosseisus kuldmedali
*2002 – tuli tiitlimatšis alla vanduda Aleksandr Georgijevile
*2003 – taas Georgijevi järel teine.
*2005 – Amsterdamis peetud turniiril tuli kümnendat korda maailmameistriks
*2012 – Euroopa meister
Jugorski Šar

**Jugorski Šar** on väin, mis ühendab Barentsi merd Kara merega ja eraldab Vaigatši saart Euraasia mandrist. 

Väina laius on 2,5 km, sügavus kuni 39 meetrit.
Looduskaitse

**Looduskaitse** on mitmetähenduslik termin, mis kokkuvõtvalt hõlmab loodusvarade, looduskeskkonna, biodiversiteedi kaitset inimmõju (antropogeensed tegurid) negatiivsete aspektide eest, hooldamist ja võimalusel ka taastamist. 

Uuemates eestikeelsetes allikates ei püüta eristada termineid "loodushoid" ja "looduskaitse'", vanemad allikad (nt "Ökoloogialeksikon") püüavad aga vahet teha.

Umbes 1980. aastateni loeti looduskaitset laiemaks kui keskkonnakaitset, nüüdisajal on see vastupidi. 

Looduskaitsepiiride hägustumise ja mitmepalgelisuse tõttu on sageli eraldi määratletud nõndanimetatud **klassikaline looduskaitse**, mis keskendus üldjuhul regionaalsete loodusobjektide kaitsele (nt loodusharuldused, liigid ja maastikud) kaitsealade abil (looduskaitsealad, maastikukaitsealad jms).

## ''Ex situ'' ja ''in situ'' looduskaitse
Mõnikord räägitakse *[[ex situ looduskaitse|ex situ]]* ja *[[in situ looduskaitse|in situ]]* looduskaitsest. *Ex situ* looduskaitse on elurikkuse komponentide kaitse väljaspool nende looduslikku esinemiskohta. *In situ* aga elurikkuse komponentide kaitse nende looduslikes esinemiskohtades.

## Keskkonnaeetika looduskaitse kontekstis
Et looduskaitsel on mitmeid alusprintsiipe, võib seda pidada mõneti dogmaatiliseks, ent need loovad põhimõttelise aluse loodusväärtuste hoidmise maailmavaatele. Neid printsiipe ei saa tõestada ega kummutada, ka ei nõuta kelleltki nende printsiipide vastuvaidlematut omaksvõttu. 

1985. aastal postuleeris Michael Soulé (1985) järgmised looduskaitse eetilised alused:
#Elurikkus ehk biodiversiteet tuleb säilitada ning populatsioonide ja liikide enneaegset väljasuremist vältida.
#Ökoloogiline terviklikkus ja ökosüsteemide keerukus peavad säilima.
#Evolutsioon peab jätkuma.
#Elurikkusel on iseväärtus.

Neid postulaate täiendavad mitmed printsiibid:
#ettevaatusprintsiip
#dünaamilisuse printsiip
#evolutsioonilisuse printsiip
#pideva valveloleku printsiip
#inimese juuresoleku printsiip

## Eesti looduskaitse

## Vaata ka
*Eesti looduskaitse
*globaalne soojenemine
*globaalprobleemid
*kalakaitse
*keskkonnakaitse
*kohanduv kaitsekorraldus
*Kyōto protokoll
*looduskaitse biogeograafia
*Eesti looduskaitsemärgid
*looduskaitsebioloogia
*looduskaitsekuu
*looduskaitsepäev
*punane raamat

## Viited
Kaheksanda Kraadi väin

**Kaheksanda Kraadi väin** on väin, mis ühendab Araabia merd Lakadiivi merega ja eraldab Lakadiive Maldiividest. 

Väina laius on 114 km.

Nimi tuleneb sellest, et väin asub kaheksandal põhjalaiuskraadil.
Kalmari väin

**Kalmari väin** (rootsi keeles *Kalmarsund*) on väin Läänemeres, mis eraldab Ölandi saart ülejäänud Rootsi mandriosast. 

Väina laius on keskmiselt 3,5 kilomeetrit, sügavus 8 meetrit. Väina ületab Ölandi sild.
Lõuna-Sandwichi saared

**Lõuna-Sandwichi saared** on saarestik Atlandi ookeani lõunaosas. Saared kuuluvad Suurbritanniale, kuid neid taotleb endale Argentina.

Saarte pindala on 337 km&sup2;. Saared on vulkaanilised, kõrgus kuni 650 meetrit. 

Valitseb lähisantarktiline kliima. Saared on suuremalt osalt kaetud liustikega.

Saari nimetati algselt *Lõuna*-Sandwichi saarteks, eristamaks neid sellal Sandwichi saarteks kutsutud Hawaii saartest. Lõunapoolsed kaheksa saart avastas James Cook 1775. aastal, põhjapoolsed kolm Fabian Gottlieb von Bellingshausen 1819. aastal. 11 väikest saart, mis moodustavad Lõuna-Sandwichi saarestiku, on,põhjast lõunasse:

* Zavodovski
* Leskov (väikseim)
* Võssoki
* Candlemas
* Vindication
* Saunders
* Montagu (suurim)
* Bristol
* Bellingshausen
* Cook
* Morrell ehk Thule 

Viimased kolm saart moodustavad Lõuna-Thule saared.

## Vaata ka
*Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared
Marañóni jõgi

**Marañón** on jõgi Lõuna-Ameerikas Peruus. See on umbes 2000 km pikk ja selle valgla hõlmab 350 000 km², keskmine vooluhulk on 15 600 m³/s.

Marañón lähtub Peruu Andidest 4840 meetri kõrguselt üle merepinna. Ülemjooksul läbib jõgi sügavas kanjonis Kesk- ja Ida-Kordiljeerid, voolates algul loodesse, pärast itta. Alamjooksul Amazonase madalikul voolab ta rahulikult itta. Ühinedes Ucayaliga, moodustab Marañón Amazonase jõe.
Lõuna-Georgia

**Lõuna-Georgia** on saar Atlandi ookeani lõunaosas. 

Saare pindala on 4144 km&sup2;. Saar on mägine, kõrgus kuni 2934 meetrit. Valitseb lähisantarktiline kliima. Suurem osa saarest on kaetud liustikega. 

Falklandi sõja käigus oli lühikest aega okupeeritud Argentina poolt.

Kuulub Suurbritanniale.

## Vaata ka
*Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared
Casiquiare

**Casiquiare** ([kasikj´aare]; hispaania *Río Casiquiare*, ka *Caño Casiquiare*) on jõgi Lõuna-Ameerikas. Jõe pikkus on 326 km.

Casiquiare jõgi on Orinoco harujõgi. Voolab valdavalt edelasse. Ühinedes Guainía jõega, moodustab Rio Negro. Casiquiare jõgi on mudase veega.

Casiquiare muudab eriliseks asjaolu, et ta on looduslikult kujunenud ühendus kahe suure jõgikonna – Orinoco ja Amazonase – vahel.
Kara Värav

**Kara Värav** on väin, mis ühendab Barentsi merd läänes ja Kara merd idas ning eraldab Novaja Zemljad loodes Vaigatši saarest kagus. 

Väina pikkus on 33 km ja laius 45 km, sügavus 52 m kuni 119 m. Talviti on väin kaua jääs.

Läbi Kara Värava kulgeb Kirdeväila lõunapoolne haru.
Isidore Weiss

**Isidore Weiss** (1867 – 12. juunil 1936) oli Austriast pärit Prantsuse kabetaja. 

Ta võitis 1899. aastal Amiensis toimunud turniiri, mille järel teda peeti 1912. aastani  kabe maailmameistriks. 

Vahepeal jagas ta 1900. aastal G. Beudiniga esikohta Pariisis toimunud turniiril, võitis 1902 turniiri Pariisis, 1904 matši hollandlase J. de Haasiga (10:10), 1907 jälle matši J. de Haasiga (21:19), 1909 turniiri Pariisis ja 1911 matši hollandlase Herman Hooglandiga.

1912 kaotas ta matši Alfred Molimardile (9:21).
Alfred Molimard

**Alfred Molimard** [alfr'ed molin'aar] (29. oktoober 1888 Serres (Hautes-Alpes) – 25. jaanuar 1943) oli Prantsuse kabetaja. 

1907 liitus Alfred Molimard meditsiiniüliõpilasena Lyoni kabeklubiga. Marcel Bonnardi õpilasena tegi ta kiireid edusamme ning tuli 1909. aastal Lyoni meistriks. 

Samal aastal tuli ta Pariisis meistrite turniiril Isidore Weissi järel teiseks, edestades Jack de Haasi, Stanislas Bizot'd ja Marius Fabre'it. 

Mais 1910 võitis ta Marseilles peetud võistluse, edestades Sonier'd ja Le Goffi. Novembris 1910 võitis ta Prantsusmaa meistrivõistluste turniiri, kus kogus 19 punkti ning edestas Weissi (17), Sonier'd (13), Bonnardi (11), Raphaëli (9), Fabre'it (9) ja Ottinat (6). Meistritiitlist jäi ta siiski ilma, kaotades Weissile matši, mis turniirile järgnes. 

Septembris 1911 tuli Molimard Prantsusmaa meistriks, kui alistas senise meistri Weissi 20-partiilises matšis tulemusega 21:9 (Molimard võitis 7 partiid ja kaotas ühe). Amsterdamis peetud matšis võitis ta 20-partiilises matšis tulemusega 21:19 de Haasi.  

1912 sai ta meditsiinidoktoriks ning tuli Prantsusmaa ja Euroopa meistriks. Ühel Rotterdamis peetud turniiril jagas ta Weissiga Herman Hooglandi (25 punkti) ja de Hassi (24 punkti) järel kolmandat kohta (23), edestades Bonnardi (219, Fabre'it (20), Battefeldi (149 ja teisi. 

1919 kolis Molimard Amberti Puy-de-Dôme'i departemangu ning kuigi sageli kabevõistlustel ei osalenud.   

1922. aastal kaotas ta Prantsusmaa meistri väljaselgitamisel Fabre'ile. Samal aastal võitis ta Marseilles koloniaalnäitusel korraldatud rahvusvahelise turniiri, edestades Bonnardi, Springerit ja Herman de Jonghi. 

Viimast korda kabetas ta rahvusvahelisel areenil 1928 Amsterdamis, kus ta maailmameistrivõistlustel jagas de Haasiga teist kohta, kaotades Benedictus Springerile ning edestades Bonnardi, Fabre'it, Rustenburgi, Bizot'd, Kuyerit, Bélardi, Vosi, Weissi ja W. Polmanit. 

Pärast seda loobus ta tippvõistlustest, kuid julgustas noori meistreid. 1930. aastatel käis tal külas tulevane maailmameister Maurice Raichenbach.

Molimard suri 25. jaanuaril 1943 ajuverejooksu tagajärjel. 

## Välislingid
*Foto; allikas
Kihti

**Kihti** (rootsi keeles *Skiftet*) on ligikaudu 100 km pikk väin, mis kitsusena ühendab Läänemere keskset ulgumereala lõuna-põhja suunal skääride vahelt Selkämerega. Loetakse seda piiriks, mis eraldab Ahvenamaa saarestikku mannermaa lähedasest Turu saarestikkust.

## Vaata ka
**[[Fjärd]]*
Andris Andreiko

**Andris Andreiko** (17. oktoober 1942 Riia – 10. märts 1976 Riia) oli läti kabetaja, kolmekordne maailmameister rahvusvahelises kabes (1968, 1969, 1972).

Ta oli rahvusvaheline suurmeister aastast 1966.

Esimest korda tuli ta maailmameistriks 1968. aastal Itaalias Bolzanos peetud turniiri võitjana; teist korda 1969. aastal Moskvas peetud tiitlimatšil Ton Sijbrandsiga, kolmandat korda Tallinnas peetud matšis Iser Kupermaniga 1972. aastal.
  
Maailmameistrivõistlustel on ta peale kolme võidu kahel korral jäänud teiseks. Euroopa meistrivõistlused on ta ühel korral võitnud (Itaalia, Arco, 1974), kaks korda jäänud teiseks ja ühe korra kolmandaks. Andreiko oli ka kaheksakordne Nõukogude Liidu meister (1961, 1965, 1966, 1968, 1970, 1971, 1972, 1975). Kolmel korral tuli ta teiseks. Rahvusvahelistel turniiridel sai ta 10 esikohta, 9 teist kohta ja ühe kolmanda koha. 

Andreiko mängis teravalt kombinatsioonilist mängu riski piiril. Tal oli ülihea mälu ja võime väga kiiresti variante arvestada. Ta jälgis pidevalt teooriauuringuid. Samuti tugines ta intuitsioonile. Ta reageeris väga kiiresti, mistõttu ta mängis väga hästi ajahädas ja välkpartiides. Hilisemad analüüsid näitasid, et isegi kõige ebatavalisemad intuitiivselt tehtud käigud olid õigustatud.  

Ta lähtus positsioonist ning väitis, et partii kui tervik ei tekita temas mingeid positiivseid emotsioone. Ta ei armastanud teoretiseerida ega teha spekulatiivseid üldistusi.  

Peale selle võttis ta alati arvesse mängupartneri isikut. Ta tõi maailma kabesse psühholoogilise mängumaneeri. Andreiko oli väga auahne ja võitluslik. Ta ei halastanud enesele ega mängupartneritele. Ta elas kaotusi raskelt üle. Tema sõnul elab kabetaja ühe partii kestel läbi rohkem emotsioone kui tavakodanik terve aasta jooksul. Näiteks kui ta 1962. aastal NSV Liidu meistrivõistlustel oma esimesele kabetreenerile Valdis Zvirbulisele kaotas, ei rääkinud ta tollega päev läbi ühtegi sõna. Andreiko muutus ajapikku väga kinniseks ning oli suhtlemises mõnikord järsk. Teised tajusid seda sageli upsakusena. See muutis ta üksildaseks.  

Ta oli alati valmis võistlema kellega tahes ja milles tahes. Ta võis päevade kaupa Aivars Ģipslisega välkmalet mängida. Roomas võttis ta kord osa Itaalia kabe turniirist, olles mängureeglitega tutvunud mõni minut enne algust, ning võitis selle. 1975. aastal esines ta edukalt NSV Liidu karikavõistlustel Vene kabes. 

Andreiko käitus sageli nagu poisike. Anatoli Gantvarg meenutab, kuidas nad kord rahvast täis linnatänaval Andrise ettepanekul võidu jooksid. 

1976. aastal leiti ta oma korterist tapetuna.

Riias peetakse Andris Andreiko mälestusvõistlusi.   

## Välislingid

*Fotod; allikas
*Foto
*Fotod
Lõuna-Orkney saared

**Lõuna-Orkney saared** asuvad Atlandi ookeani lõunaosas Lõuna-Ameerikast edela pool ja Antarktika poolsaarest kirde pool.

Saarte pindala on 621&nbsp;km². Saared on mägised, kõrgus kuni 1265 meetrit. Valitseb lähisarktiline kliima, suurem osa saartest on kaetud liustikega.
Reinier Cornelis Keller

**Reinier Cornelis (Kees) Keller** (14. september 1905 Emmerich – 10. september 1981 Amsterdam) oli Hollandi kabetaja, rahvusvaheline suurmeister rahvusvahelises kabes.

Keller oli 13-kordne Hollandi meister aastail 1926–1955.
Marcel Deslauriers

**Marcel Deslauriers** [mars'el delorj'e] (22. juuli 1905 Montréal – detsember 1988) oli Kanada kabetaja, suurmeister rahvusvahelises kabes. 

Ta võitis 1956. aastal kabe maailmameistrivõistluste olümpiaturniiri ning pälvis sellega ka maailmameistri nimetuse, kuid kaotas selle taas 1958. aastal maailmameistrimatšis Iser Kupermanile.

Deslauriers oli tippmängija ka Kanada kabes.
Marius Fabre

**Marius Fabre** (18. aprill 1890 Marseille – 16. märts 1945 Pariis) oli prantsuse kabetaja, rahvusvahelise kabe maailmameister 1926 ja 1931.

Tema järgi on nime saanud Fabre'i löök.
Anatoli Gantvarg

**Anatoli** Abramovitš **Gantvarg** (valgevene *Анатоль Абрамавіч Гантварг*; vene *Анатолий Абрамович Гантварг*; sündinud 3. oktoobril 1948 Minskis) on juudi päritolu Valgevene kabetaja, neljakordne maailmameister rahvusvahelises kabes (1978, 1980, 1984, 1985). Ka võitis ta neljal korral (1969, 1973, 1977, 1981) NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes.

Aastatel 1984 ja 1985 valiti ta Valgevene aasta sportlaseks.

Ta on lõpetanud Valgevene Riikliku Ülikooli matemaatika alal.

## Välislingid
*Foto ja venekeelne intervjuu
Benedictus Springer

**Benedictus Springer** (18. juuni 1897 Amsterdam – 29. august 1960 Pariis) oli Hollandi kabetaja, rahvusvahelise kabe maailmameister 1928.
Herman Hoogland

**Herman Hoogland** (13. oktoober 1891  Utrecht – 25. november 1955 Utrecht) oli Hollandi kabetaja, rahvusvahelise kabe maailmameister 1912.
Maurice Raichenbach

**Maurice Raichenbach** (poolapäraselt **Maurycy Rajchenbach**; 12. mai 1915 Powązki, Varssavi lähedal – 1. märts 1988 Haut-de-Seine'i departemang, Garches, Prantsusmaa) oli Poola päritolu prantsuse kabetaja, 6-kordne maailmameister rahvusvahelises kabes.

Esimese maailmameistritiitli võitis ta aastal 1933. Seda tiitlit suutis ta viiel korral ka maailmameistrimatšides kaitsta (kuni 1938. aastani). II maailmasõja tõttu katkes ka kabe maailmameistrite väljaselgitamine ja pärast sõja lõppu peetud matšis (1945) tuli Raichenbachil alla vanduda kaasmaalasele Pierre Ghestemile.
Pierre Ghestem

**Pierre Ghestem** (14. veebruar 1922 Lille – 11. aprill 2000) oli prantsuse kabetaja ja bridžimängija. 

Rahvusvahelises kabes tuli ta maailmameistriks aastail 1945 ja 1947. Prantsusmaa meistriks krooniti ta samuti kahel korral, aastail 1942 ja 1943.

Koos oma partneri René Bacherichiga on ta tulnud bridžis maailmameistriks (1956), olümpiavõitjaks (1960) ning Euroopa meistriks (1953, 1955 ja 1962). Ta on ka Monaco ja Ghestemi konventsioonide autor.

Noorena mängis ta ka malet. Ka sel alal tuli ta Prantsusmaa meistriks.
Ekskommunikatsioon

**Ekskommunikatsioon** on kirikust väljaheitmine (lahutamine kiriku osadusest). Laiemas mõttes võidakse **ekskommunikatsiooniks** nimetada väljaheitmist mis tahes religioossest kogukonnast.

Katoliku ja õigeusu kirikus on ekskommunikatsioon raskeim karistus kanoonilises õiguses. Ekskommunitseeritu ei saa vastu võtta sakramente ega saa osaleda teatavates muudes talitustes. Ekskommunitseeritakse teiste seas skismaatikuid ja hereetikuid.

## Katoliku kirik
Ekskommunikatsioon on kõige raskem kirikukaristus. Ekskommunitseeritud isik ei ole kiriku poolt ära neetud, kuid ta ei saa osaleda kiriku osaduses. Välise märgina keelatakse ekskommunitseeritul osaleda liturgias: ta ei tohi saada armulauda ega võtta vastu muid sakramente. Samuti võetakse ekskommunitseeritult ära mõned muud õigused ja eesõigused, mis kiriku liikmeks olemisest tavaliselt tulenevad, nagu näiteks kirikliku ameti pidamine. Ekskommunitseeritud preester ei tohi läbi viia missat ega muud vaimulikku talitust.

Ekskommunikatsioon on mõeldud ajutise abinõuna, mille eesmärgiks on süüdlast patukahetsusele juhtida. Katoliku kirikus lõpeb ekskommunikatsioon tavaliselt patukahetsuse, pihi ja absolutsiooniga. Süütegusid, mis tõid kaasa ekskommunikatsiooni, peab absolveerima kõrgem vaimulik või preester kõrgema vaimuliku loal.

Kanooniline õigus rtistab kaht tüüpi ekskommunikatsiooni: 
* *ferendæ sententiæ*: ekskommunikatsioon, mis jõustub spetsiaalse otsusega 
* *latæ sententiæ*: ekskommunikatsioon, mis tuleneb süüteo faktist (automaatne ekskommunikatsioon; kanooniline õigus peab sellised juhtumid eksplitsiitselt ette nägema).

## Automaatne ekskommunikatsioon
1983. aasta kanoonilise õiguse koodeksi järgi ekskommunitseeritakse:  
* apostaadid, skismaatikud ja hereetikud,
* need, kes sooritavad füüsilise vägivalla akti paavsti vastu,
* preestrid, kes absolveerivad abielurikkumisel põhinevas partnerluses osaleja,
* need, kes kasutavad pühitsetud hostiaid pühadust teotaval eesmärgil,
* piiskopid, kes ordineerivad piiskopi ilma paavsti mandaadita, samuti nii ordineeritud piiskopid (hiljuti toimus see Püha Pius X Vennaskonnas),
* preestrid, kes otseselt rikuvad pihisaladust  ,
* abordi toimepanijad ja kaasosalised.

Kõik konklaavidel kohalviibijad, sealhulgas kardinalid ja nende abilised, on seotud vandega hoida konklaavi üksikasjad saladuses. Ainult paavst võib anda loa valimiste üksikasjade teatavakstegemiseks. Kui mõni konklaavil viibija avaldab salajast teavet ilma paavsti loata, tabab teda automaatne ekskommunikatsioon.

Mõned kiriklikud süüteod toovad kaasa automaatse interdikti, mis ilmiku jaoks on peaaegu sama mis ekskommunikatsioon.

Kirikust **ametlik** väljaheitmine, mille tagajärjel kaovad juriidilised õigused. Vaimulikult ei saa pühitsust ära võtta, see on eluaegne, aga vaimulikuna töötamise saab lõpetada.

Õpetuse järgi arvab inimene end ise kirikust välja ränga ebaväärika teoga, mida ta ka ei kahetse.

Ajaloos eelnes ekskommunikatsioonile esmalt, hoiatusena, armulaua osadusest eemaldamine. Ekskommunikatsioon oli paavstide poliitilise võitluse vahend.

Kasutatakse ka tänapäeval kuuriaga vastuollu läinud isikute puhul. Põhjuseks on enamasti hereesia ehk valeõpetus.
Vjatšeslav Štšegolev

**Vjatšeslav Štšegolev** vene keeles *Вячеслав Иванович Щеголев* (30. detsember 1940 Moskva – 9. oktoober 2022 Puštšino) oli Venemaa kabetaja, maailmameister aastail 1960 ja 1964. 

NSV Liidu meister rahvusvahelises kabes 1959, 1963, 1964 ja 1976.
Kuuria

**Kuuria** (ladina *curia*, tuleneb sõnast vanas ladina keeles *coviria* ehk *kogunemine*) oli Vana-Roomas patriitsisugukondade ühendus, triibuse alajaotis. See vastab Kreeka fraatriale. Rooma kodanikud jagunesid 30 kuuriasse, mille järgi rühmitus ka rahvakoosolek (*[[comitia curiata]]*).

Kuuriaks nimetati ühtlasi algul kuuria kultuse- ja kogunemishooneid, hiljem ka senati koosolekute hoonet: Roomas algul Curia Hostilia, lühikest aega Curia Pompei (Pompeius laskis selle ehitada, kuid pärast Caesari tapmist 44 eKr see suleti) ja Curia Julia. Viimane on nimetatud Caesari järgi, kelle ajal ehitustöid alustati; hoone valmis Augustuse ajal 29 eKr. Kuuriaks nimetati isegi senatit ennast, samuti provintsilinna nõukogu ja selle hoonet. Niimoodi oli impeeriumi ajal igas munitsiipiumiks saanud linnas oma kuuria.

11. sajandist alates nimetatakse kuuriaks paavsti õukonda. Hiljem kandus see nimetus Kirikuriigi ja Vatikani (Püha Tooli) administratiivaparaadile (Rooma kuuria).
Stanislas Bizot

**Stanislas Bizot** (22. detsember 1879 Nice – 2. juuni 1950 Pariis) oli prantsuse kabetaja, rahvusvahelise kabe maailmameister 1925.
Suhkruturniir

**Suhkruturniir** oli Amsterdamis aastail 1969–1977 peetud esinduslik kabeturniir. 

## Peaturniiri võitjad

# 1969 Ton Sijbrands ja Harm Wiersma
# 1970 Anatoli Gantvarg ja Iser Kuperman
# 1971 Anatoli Gantvarg
# 1972 Ton Sijbrands
# 1973 Anatoli Gantvarg ja Nikolai Mištšanski
# 1974 Harm Wiersma
# 1975 Harm Wiersma
# 1976 Harm Wiersma
# 1977 Harm Wiersma ja Rob Clerc

1971. aastast viiakse selle turniiri raames läbi ka juunioride turniiri ning 1972. aastast kujunesid sellest juunioride maailmameistrivõistlused. 1973. aastal hakati läbi viima ka naiste maailmameistrivõistlusi ning kuni viimase suhkruturniirini peetigi naiste ja juunioride maailmameistrivõistlusi suhkruturniiri ühe osana.
Ülemaailmne Kabeföderatsioon

**Ülemaailmne Kabeföderatsioon** (inglise keeles **World Draughts Federation**, prantsuse keeles **Fédération Mondiale du Jeu de Dames**, lühend **FMJD**, inglise keeles ametlikult **World Draughts Federation**) on rahvuslikke kabeliite ühendav rahvusvaheline organisatsioon. 

**Rahvusvaheline Kabeföderatsioon** (prantsuse **Fédération Internationale du Jeu de Dames**, lühend **FIJD**) asutati 14. septembril 1947 Pariisis nelja riigi (Hollandi, Prantsusmaa, Šveitsi ja Belgia) kabeliitude osalusel. 1960. aastal nimetati organisatsioon ümber Ülemaailmseks Kabeföderatsiooniks. 

2015. aastal kuulub FMJD-sse 68 kabeföderatsiooni. Eesti Kabeliit võeti FMJD liikmeks 19. oktoobril 1991. FMJD ametlikud keeled on inglise, prantsuse ja vene keel.

FMJD peakorter asub Utrechtis. Föderatsiooni tähtsaim organ on kahe aasta tagant peetav peaassamblee, kus valitakse ka FMJD president.

FMJD on GAISF-i (*Global Association of International Sports Federations*) liige. FMJD on IMSA (*International Mind Sports Association*) asutajaliige.

## Presidendid
* 1947 J. H. Willems, Holland
* 1968 – Beppino Rizzi, Itaalia
* 1975 – Huib van de Vreugde, Holland
* 1978 – Piet Roozenburg, Holland
* 1980 – Wim Jurg, Holland
* 1984 – Vadim Bairamov, NSV Liit
* 1985 – *interim* Piet Roozenburg
* 1986 – Piet Roozenburg
* 1990 – Vadim Bairamov
* 1991 – Chr.H. ten Haaf, Holland
* 1992 – *interim* Gaetano Mazzilli, Itaalia
* 1992 – Wouter van Beek (Walter E.A. van Beek), Holland
* 2003 – Ivan Shovkopljas, Ukraina
* 2005 – Vladimir Ptitsõn, Venemaa
* 2009 – Harry Otten, Holland
* 2017 – Janek Mäggi, Eesti
* 2021 – Jacek Pawlicki, Poola 
* 2025 – Janek Mäggi

## Vaata ka
*Rahvusvaheline Kabeföderatsioon (IDF)

## Viited


## Välislingid
*Ingliskeelne koduleht
Valgla

Veekogu **valgla** ehk **valgala** (ka *vesikond*, *bassein*) on maa-ala, millelt vesi sellesse veekogusse voolab.

Jõe valgla (jõgikond) toimib nagu lehter: kõikjalt valglast voolab vesi sellesse jõkke kokku. Jõe igal lisajõel on oma valgla, mis kuulub emajõe valgla koosseisu.

Valglaid lahutavat piiri nimetatakse veelahkmeks ehk veelahkmejooneks. Veelahkmejoon on tihti piiriks kahe riigi vahel, kui piir kulgeb piki mäestikke.

Valgla jaguneb maapealseks ja maa-aluseks valglaks. Valglast rääkides peetakse tavaliselt silmas maapealset valglat, sest maa-alust valglat on enamasti raske kindlaks teha.

Maakera maismaast 32% kuulub Atlandi ookeani valglasse, 15% Põhja-Jäämere valglasse, 13% Vaikse ookeani ja 13% India ookeani valglasse. Antarktikat, mis moodustab maismaast 8%, ei ole sinna hulka arvatud.

## Äravooluta valglad

Osa maismaast ei kuulu ühegi ookeani valglasse. Seda nimetatakse äravooluta alaks. Äravooluta alale langevad sademed võivad voolata umbjärve (Kaspia meri, Araali meri) või lihtsalt ära aurata või pinnasesse imenduda, ilma et nad jõuaksid kusagile voolata. Okavango jõgi moodustab delta, mille harud kaovad kõrbeliiva. Sageli on äravooluta alad väga kuivad, nii et sinna oluliselt sademeid ei langegi. Maailma maismaast moodustab äravooluta ala umbes 18%.

## Suurimate valglatega jõed
Maailma kolm suurima valglaga jõge on Amazonas, Kongo jõgi ja Mississippi. Euroopa kolm suurima valglaga jõge on Volga, Doonau ja Dnepr. Eesti suurima valglaga jõgi on Narva jõgi: Narva jõe valgla on suurem kui Eesti.

## Välislingid
Tulerõngas

**Tulerõngas** võib tähendada:

* Vaikse ookeani tulerõngas on Kõrge seismilise aktiivsusega ala, mis ümbritseb Vaikset ookeani
* ...
Ramul

**Ramul** (*Varicorhinus*) on kalade perekond karpkalalaste sugukonnas. 

Perekonnas on järgmised liigid:
**[[Varicorhinus altipinnis]]*
**[[Varicorhinus ansorgii]]*
**[[Varicorhinus barbatulus]]*
**[[Varicorhinus beso]]*
**[[Varicorhinus brauni]]*
**[[Varicorhinus capoeta]]
***Varicorhinus capoeta capoeta* 
***Varicorhinus capoeta gracilis*
***Varicorhinus capoeta sevangi*
**Varicorhinus capoetoides*
**Varicorhinus damascinus*
**Varicorhinus ensifer*
**Varicorhinus fimbriatus*
**Varicorhinus iphthimostoma*
**Varicorhinus jaegeri*
**Varicorhinus latirostris*
**Varicorhinus leleupanus*
**Varicorhinus longidorsalis*
**Varicorhinus lufupensis*
**Varicorhinus macrolepidotus*
**Varicorhinus mariae*
**Varicorhinus maroccanus*
**Varicorhinus nasutua*
**Varicorhinus nelspruitensis*
**Varicorhinus pellegrini*
**Varicorhinus platystoma*
**Varicorhinus pungweensis*
**Varicorhinus ruandae*
**Varicorhinus ruwenzorii*
**Varicorhinus sandersi*
**Varicorhinus semireticulatus*
**Varicorhinus sieboldii*
**Varicorhinus steindachneri*
**Varicorhinus stenostoma*
**Varicorhinus tinca*
**Varicorhinus tornieri*
**Varicorhinus upembensis*
**Varicorhinus varicostoma*
**Varicorhinus werneri*
**Varicorhinus wittei''
Rutja

**Rutja** on küla Põhja-Eestis Haljala vallas, Soome lahe rannikul, Selja jõe läänekaldal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Asub Kundast umbes 10 km kaugusel läänes. Piirneb idas Karepaga. 

Rutjal on kaunid rannad ja männimetsad. Külast lääne pool asub Rutja lennuväli. 

Küla on esmamainitud 1489. aastal.

Rutjal asub mälestuskivi piirivalvekoer Dembele.

## Viited

## Välislingid
*Urmas Jaagant. Rutja rannakülade elanikud on laskevälja rajamise vastu. EPL, 19. november 2008
Solaarkonstant

**Solaarkonstant** on Maa atmosfääri ülakihile risti langeva päikesekiirguse intensiivsus Maa keskmisel kaugusel Päikesest.

Solaarkonstant ei ole päris konstantne suurus, sest päikesekiirguse intensiivsuses esinevad lühema ja pikema perioodiga fluktuatsioonid, mille tekke põhjused on ebaselged. Satelliidimõõtmistega on tuvastatud umbes 0,1% solaarkonstandi muutus Päikese 11-aastase tsükli kestel.

Solaarkonstandi mõõtühik on W/m².

Solaarkonstandi väärtus on 1360,8 W/m² Päikese aktiivsuse miinimumi ajal ja umbes 1362 W/m² maksimumi ajal. 

## Viited
Ton Sijbrands

**Ton Sijbrands** (õieti **Teunis Sijbrands**; sündinud 15. detsembril 1949 Amsterdamis) on Hollandi kabetaja, maailmameister rahvusvahelises kabes (1972 ja 1973).

Esimest korda tuli ta maailmameistriks 22. mail 1972.

Ta on ka neljakordne Euroopa (1967, 1968, 1969 ja 1971) ning kuuekordne Hollandi meister (1967, 1969, 1970, 1971, 1973 ja 1988). Pärast teist korda maailmameistriks tulemist loobus ta tippkabest ning pühendus ala populariseerimisele. 

Talle kuulub pimesimultaani maailmarekord. 

Ta annab välja kabeajakirja Dammen ning tal on iganädalane rubriik Hollandi suuruselt teises ajalehes Volkskrant.

Tom Sijbrandsil on kabemaailmas väga suur autoriteet.  

Sijbrandsil on lopsakad punakasblondid lokid. Kord visati ta koolist välja, sest ta keeldus juuksuri juurde minemast. 
 
## Välislingid
*Fotod
*Fotod: simultaani andmas
*Ton Sijbrands
Rooma Klubi

**Rooma Klubi** on 1968. aastal Roomas asutatud mõttekoda. Kirjeldab end kui "mõttetalgute keskkond ning uurimiskeskus, mis keskendub loovusele ja algatusvõimele". See on grupp teadlasi, ökonoomikuid, majandusinimesi, kõrgetasemelisi avaliku sektori töötajaid, valitsusjuhte ja endisi valitsusjuhte üle maailma. Rooma Klubi asutas Itaalia ärimees Aurelio Peccei eesmärgiga tegeleda suuremate probleemidega, kui suudavad tegeleda praegused liiga kitsa valdkonna uurimiskeskused või valitsused, mis on liialt osakondadeks jagatud. 

Rooma Klubi uurib tänapäevaseid globaalseid probleeme ja võimalikke tulevikustsenaariume, mõistmaks mis on toimumas, ning soovitamaks tegutsemist mitmetel tasanditel – indiviidist kuni valitsusteni. Klubi liikmed jagavad usku, et iga inimene on võimeline andma oma panuse ühiskondade parandamiseks.

Klubi tellib globaalprobleemide teemal aruandeid teadlastelt. Nende põhjal on ilmunud sari mõjukaid raamatuid.

"Kasvu piirid" (*The Limits to Growth*) on Rooma Klubi tuntuim raamat aastast 1972. Sellele on kirjutatud terve hulk analüüse ja järgesid - 20/30/40/50 aastat hiljem, sh ka kunagiste autorite ja Rooma Klubi poolt. 

## Eesti Rooma Klubi
Eesti Rooma Klubi (ERK) asutati 9. jaanuaril 2001 kui Rooma Klubi rahvuslik haru. ERK liikmete hulka kuulub 40-50 mõjukat teadlast, majandus- ja ühiskonnategelast. Rooma Klubi auliikmena on Eestist kuulunud Rooma Klubisse Andres Tarand. ERK liikmeks valitakse juhatuse otsusega, liikmed, president, juhatus ja asutajad ning Klubi tegevus on avalik ERK kodulehel.

## Rooma Klubi aruandeid
Rooma Klubi aruanded on kirjutatud erinevate autorite poolt, enamasti Klubi liikmete hulgast. Aruannete ehk selles ajas kõige olulisemate globaalsete muutuste või trendide analüüsivad kokkuvõtted arutab läbi klubi kogu ning määrab, kas antud uuring on Rooma Klubi raport või ei. 

## Organisatsioon

Kaaspresidendid on Sandrine Dixson-Declève ja Mamphela Ramphele. 

Teisi tuntumaid liikmeid: Ugo Bardi, Carlos Alvarez Pereira, Ashok Khosla, Eberhard von Koerber, Benjamin Bassin, Hollandi kuninganna Beatrix, Juan Luis Cebrian, Orio Giarini, Talal Halman, Fernando Henrique Cardoso, José Sarney, Javier Solana, Manmohan Singh, Kamal Hossain, Esko Kalimo, Martin Lees, Roberto Peccei, Maria Ramirez Ribes, Viktor Sadovnitši, Keith Suter, Majid Tehranian, Raoul Weiler, Anders Wijkman ja Mihhail Gorbatšov.

## Kriitika

Rooma Klubi seisukohtades on leitud uusmaltusiaanlikke väiteid. Klubi on süüdistatud ka liigses elitaarsuses ja Euroopa-kesksuses, samuti poliitilises pahempoolsuses. 

Vandenõuteoreetikud nagu dr John Coleman on pidanud Rooma klubi salajaseks võimukeskuseks.

## Viited

## Välislingid
* Rooma Klubi koduleht 
* Eesti Rooma klubi koduleht
* Raamat "Limits of Growth – the 30 year update"
* Heliintervjuu Dennis Meadowsiga (üks Rooma klubi liikmetest ja raamatu autoritest) 9. oktoober 2004
* Aastakonverents 2004: "Limits of Ignorance"
* Uppsala Protocol: näide, kuidas käituda ühe ressursi limiidi puhul