open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aleksander Bobkovski

**Aleksander Bobkovski** (1854 Põltsamaa – 24. oktoober 1912 Rinsi) oli Eesti õigeusu preester.

Ta sündis 1854. aastal Põltsamaal õigeusu diakoni Andrei Bobkovski peres. 

Ta õppis Riia Vaimulikus Seminaris, lõpetas selle 1875. aastal. 

Aastatel 1875–1879 oli ta köster-kooliõpetaja Kastolatsi Neitsi Maarja Rõõmukuulutamise koguduses. 29. augustil 1879 pühitseti ta nii diakoniks kui ka preestriks ülempiiskop Filareti poolt.

Ta oli aastatel 1879–1912 preester Muhu-Rinsi Neitsi Maria Kaasani Pühakuju koguduses, lisaks hooldas ta aastatel 1885–1886 Muhu-Hellamaa Peetruse ja Pauluse kogudust.

## Isiklikku
Ta oli abielus Olga Bobkovskajaga (neiuna Borodkina), neil oli kaks poega ja viis tütart. Tütar Ljubovi mees Herman Aav oli õigeusu preester Lelles, Vändras ja Mustjalas, pärast lesestumist sai temast Karjala ja kogu Soome peapiiskop.

## Tunnustus
* 1885 puusaehe
* 1895 peaehe
* 1902 teenistuskübar 
* 1911 rinnarist

## Välislingid
* Aleksander Bobkovski Eesti Õigeusu Vaimulike andmebaasis
Gen Nakatani

**Gen Nakatani** (jaapani keeles 中谷 元 *Nakatani Gen*; sündinud 17. oktoobril 1957 Kōchis) on Jaapani poliitik, ta on Liberaaldemokraatliku Partei liige. Ta oli 24. detsembrist 2014 kuni 3. augustini 2016 Jaapani kaitseminister.

Ta on lõpetanud Jaapani Riigikaitse Akadeemia. Seejärel teenis ta neli aastat riigi omakaitsejõududes (sisuliselt armees). Poliitilise karjääri sidus ta Liberaaldemokraatliku Parteiga. Ta on aastast 1990 Jaapani parlamendi alamkoja liige. Aastatel 2001–2002 oli ta Jaapani kaitseagentuuri (Jaapani kaitseministeeriumi eelkäija) direktor. 24. detsembrist 2014 kuni 3. augustini 2016 oli ta Jaapani kaitseminister.
Vassili Medvedev

**Vassili Medvedev** (vene keeles *Василий Михайлович Медведев*; sündinud 18. detsembril 1957 Groznõis) on vene balletitantsija, ballettmeister ja tantsupedagoog.

Aastatel 1981–1989 oli ta Vanemuise teatri balletisolist ja ballettmeister.

## Elulugu
Medvedev lõpetas 1976. aastal Leningradi koreograafiakooli ja 1989. aastal ballettmeistri erialal Leningradi konservatooriumi.

Ta tantsis aastatel 1976–1979 Leningradi konservatooriumi ooperistuudio balletitrupis ja aastatel 1979–1981 Leningradi Väikeses Ooperi- ja Balletiteatris. 

## Tunnustus
*1988 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Välislingid
*Biography. Vasily Medvedev
Ilse Aichinger

**Ilse Aichinger** (1. november 1921 Viin – 11. november 2016 Viin) oli juudi päritolu Austria kirjanik.

Ta õppis Viini ülikoolis meditsiini, kuid ei lõpetanud õpinguid sõja ja poliitiliste olude tõttu. Hiljem töötas ta toimetajana ja kirjanikuna. Tema teosed käsitlevad sõja, tagakiusamise ja identiteedi teemasid ning väljendavad sügavat humanistlikku hoiakut.

Aichingeri tuntumaid teoseid on romaan "Die größere Hoffnung" ("Suurem lootus", 1948), mis põhineb osaliselt tema nooruspõlve kogemustel Teise maailmasõja ajal. Ta kuulus ka rühmitusse Gruppe 47 ning oli üks olulisemaid Austria sõjajärgse modernismi esindajaid.

## Valik teoseid
* "Die größere Hoffnung" (romaan, 1948) 
* "Spiegelgeschichte" (jutustus, 1949)
* "Rede unter dem Galgen" (esseekogu, 1952)
* "Kleist, Moos, Fasane" (1987)
* "Film und Verhängnis. Blitzlichter auf ein Leben" (autobiograafiline teos, 2001)

## Tunnustus
* 1971 – Nelly Sachsi auhind
* 1995 – Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind
NSV Liidu rahvaste spartakiaad

**NSV Liidu rahvaste spartakiaad** (vene keeles Спартакиада народов СССР) oli aastatel 1956–1991 Nõukogude Liidus toimunud spordiüritus (spartakiaad).

Spartakiaade oli kahte tüüpi: suve- ja talispartakiaad. Suvespartakiaad toimus aasta enne suveolümpiamänge. Talispartakiaad toimus kaks aastat enne taliolümpiamänge.

## Suvespartakiaadid
*1956. aasta NSV Liidu rahvaste suvespartakiaad
*1959. aasta NSV Liidu rahvaste suvespartakiaad
*1963. aasta NSV Liidu rahvaste suvespartakiaad
*1967. aasta NSV Liidu rahvaste suvespartakiaad
*1971. aasta NSV Liidu rahvaste suvespartakiaad
*1975. aasta NSV Liidu rahvaste suvespartakiaad
*1979. aasta NSV Liidu rahvaste suvespartakiaad
*1983. aasta NSV Liidu rahvaste suvespartakiaad
*1986. aasta NSV Liidu rahvaste suvespartakiaad
*1991. aasta NSV Liidu rahvaste suvespartakiaad

## Talispartakiaadid
*1962. aasta NSV Liidu rahvaste talispartakiaad
*1966. aasta NSV Liidu rahvaste talispartakiaad
*1974. aasta NSV Liidu rahvaste talispartakiaad
*1978. aasta NSV Liidu rahvaste talispartakiaad
*1982. aasta NSV Liidu rahvaste talispartakiaad
*1986. aasta NSV Liidu rahvaste talispartakiaad
*1990. aasta NSV Liidu rahvaste talispartakiaad
768 Struveana

**768 Struveana** on asteroid orbitaalperioodiga 5 aastat ja 214 päeva. Asteroidi avastas 4. oktoobril 1913 vene astronoom Grigori Neuimin.

Asteroid on nimetatud kolme Struve perekonna baltisakslasest astronoomi (Friedrich Georg Wilhelm von Struve, Otto Wilhelm von Struve ja Karl Hermann Struve) järgi.
Petrunivka

**Petrunivka** (ukraina keeles Петрунівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Krõžopili rajoonis. Elanike arv on 49. Pindala on 0,574 km².
Tamara Soone

**Tamara Soone** (sünninimi **Tamara Koptelkov**; aastatel 1974–1979 **Tamara Lekko**; 19. märts 1940 Tallinn – 4. veebruar 1983 Tallinn) oli Eesti baleriin.

1959. aastal lõpetas ta Tallinna Koreograafiakooli. Aastatel 1959–1980 oli ta Estonia balletisolist ning 1980–1983 Eduard Vilde nimelise Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõud.

Tema balletirollidest on film "Tantsib Tamara Soone" (režissöör Mai Murdmaa).

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1971 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Soone, Tamara, Eesti NSV teeneline kunstnik - RAT "Estonia" balletisolist (1971)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Soone, Tamara - RAT "Estonia" balletisolist (1971)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. RAT Estonia balletisolist Tamara Soone proovisaalis (1974)
*ERR arhiiv. Mälestusi Tamara Soonest (1990)
Vilma Valkonen

**Vilma Valkonen** (sünninimi **Vilma-Rihella Lepassalu**; 27. jaanuar 1928 – 13. mai 1999) oli eesti koolijuht ja Eesti NSV parteitöötaja.

Töötas Tallinna 4. Keskkooli vanempioneerijuhina. Aastatel 1946–1947 oli ta ELKNÜ Tallinna Linnakomitee sekretär koolide ja pioneeritöö alal, 1949–1951 ELKNÜ Tallinna Linnakomitee sekretär, 1953–1958 ELKNÜ Tallinna Linna Mererajooni Komitee sekretär. 

Aastatel 1965–1969 oli ta Pärnu 6. 8-klassilise kooli direktor. Hiljem oli ta EKP Tallinna Linnakomitee Marksismi-Leninismi Ülikooli direktor.

## Tunnustus
*1954 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri 
*1978 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Isiklikku
Tema abikaasa oli EKP Pärnu Rajoonikomitee sekretär, Eesti NSV Siseministeeriumi Miilitsavalitsuse ülem ja EKP Keskkomitee liige Aleksander Valkonen (1921–2000), poeg oli helilooja Andres Valkonen.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Valkonen, Vilma, EKP Tallinna Linnakomitee Marksismi-Leninismi Õhtuülikooli direktor, Tallinna Lenini rajooniorganisatsiooni XXII konverentsil (1974)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Vilma Valkonen, EKP KK Marksismi-Leninismi Õhtuülikooli direktor presiidiumis sõna võtmas (1980)
Vadokliai vald

**Vadokliai vald** (leedu keeles *Vadoklių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Panevėžysi rajoonis. 

Valla pindala on 16 900 hektarit. 2011. aasta seisuga elas vallas 1726 inimest. Valla keskus on Vadokliai alev (2011. aasta seisuga 519 elanikku). Vallamaja asub aadressil Ramygalos g. 39. Vallavanem on Vytautas Kaupas.

Lisaks küladele on vallas ka mitmed huutorid:

## Viited
Muskusveis

**Muskusveis** (*Ovibos moschatus*) on Arktikas elav kitslaste alamsugukonda kuuluv veislane.

Muskusveiste peamine eluala on Kanada arktikas ja Gröönimaal. Väiksemad introdutseeritud populatsioonid elavad Põhja-Skandinaavias, Põhja-Siberis ja Alaskal.
Nick Lane

**Nicholas James Lane** (sündinud 7. juunil 1967) on Suurbritannia evolutsionist-biokeemik, teaduskirjanik ja teaduse populariseerija.

Nick Lane on *London's Global University* (UCL, University College London) õppejõud. Tema loenguid on võimalik veebis jälgida. Nick Lane'i raamatud loovad seoseid teadusalade vahel, on võitnud auhindu ja on tõlgitud enam kui 20 keelde.

## Tunnustus
*2006 – Kuningliku seltsi teadusraamatu auhinna nominent ("Power, Sex, Suicide")
*2010 – Kuningliku seltsi teadusraamatu auhinna laureaat ("Life Ascending")
*2016 – Londoni Kuningliku Seltsi Michael Faraday auhind (panuse eest teaduskommunikatsiooni valdkonnas)

## Teosed
*2002 – *Oxygen: The Molecule that made the World*. OUP, Oxford
*2005 – *Power, Sex, Suicide: Mitochondria and the Meaning of Life*. OUP, Oxford
*2009 – *Life Ascending: The Ten Great Inventions of Evolution*. WW Norton/Profile
*2015 – *The Vital Question. Why is life the way it is*? WW Norton/Profile

## Tsitaat

## Viited

## Välislingid
*Nick Lane'i koduleht
*Nick Lane. thriftbooks.com
Leipzigi jagamine

**Leipzigi kokkulepe** või **Leipzigi jagamine** (saksa: *Leipziger Teilung*) sõlmiti 11. novembril 1485 Wettini soost Saksimaa kuurvürsti Friedrich II poegade, kuurvürst Ernsti ja tema noorema venna Albrecht III vahel. Kokkulepe kinnistas Wettini maade jagunemise Saksi ja Tüüringi osaks, mis pikas perspektiivis takistas Kesk-Saksamaa ülemvõimu edasist arengut Brandenburg-Preisimaa kasuks.

## Ajalugu

Aastal 1423 sai Ernsti ja Albrechti vanaisa, Meißeni markkrahv Friedrich IV Luksemburgist keiser Sigismundi käest Saksimaa kuurvürstkonna. Kuurvürstkond – varem Saksi-Wittenbergi hertsogkond – üheskoos liidendatud Meißeni markkrahvkonna ja Tüüringi maakrahvkonnaga moodustas ühendatud Wettini maad. Pärast Friedrichi surma 1464. aastal valitsesid tema maid aastani 1485 ühiselt tema kaks poega, siis jagasid need omavahel.

1485. aasta jagamisega sai vanem poeg, pärilik Saksimaa kuurvürst Ernst tingimata kuurvürstlikud maad Wittenbergi ümber. Ülejäänu jaotati põhimõttel "mina tükeldan, sina valid", kusjuures Ernst jaotas maad kahte ossa ja Albrecht valis ühe osa endale. Albrecht valis idapoolse territooriumi, endise Meißeni markkrahvkonna, Ernst aga omandas läänes enamiku Tüüringist. Ernst olla olnud pettunud, kuna lootis valitseda maid Meißeni ümbruses, mida Wettinid olid valitsenud 12. sajandist saadik, erinevalt äsja omandatud maadest Tüüringi lõunaosas.

Kuurvürst Ernst tegi Wittenbergist Saksi kuurvürstkonna pealinna ja kuulutas end Tüüringi maakrahviks. Hertsog Albrecht III tegi Meißenist albertiinide Saksimaa hertsogkonna keskuse ja kutsus ennast Meißeni markkrahviks.

Reformatsiooni käigus leidsid Wettini dünastia ernestiinide ja albertiinide harud end 1546.–47. aasta Schmalkaldeni sõja vastaspooltel. Sõja kaotanud ernestiini nõbu, kuurvürst Johann Friedrich I kirjutas alla Wittenbergi kapitulatsioonile ning albertiinist hertsog Moritz omandas võiduka keisri Karl V liitlasena Wittenbergi territooriumi ja kuurvürstitiitli. Sellest sündmusest alates valitsesid albertiinid endises Meißeni markkrahvkonnas kuurvürstkonda ja hiljem Saksimaa kuningriiki. Johann Friedrich I järglased säilitasid vaid Tüüringi territooriumi, mis edaspidi jagunes arvukateks ernestiinide hertsogkondadeks.

Kui pärast esimest maailmasõda Wettinid kukutati, sai albertiinide Saksimaa kuningriigi järglaseks Saksimaa Vaba Riik, sellal kui neli endist ernestiinide hertsogkonda moodustasid koos nelja muu väikeriigiga Tüüringi Vaba Riigi. See sündis pärast referendumit, milles Saksi-Coburg (ilma Gothata) hääletas siiski ühinemise poolt Baieriga, vältides sellega enda liidendamist SDV koosseisu pärast 1945. aastat.

## Vaata ka

* Lepingute loend
Trump Tower

**Trump Tower** on pilvelõhkuja New Yorgis Manhattanil aadressil 725 Fifth Avenue. 

Hoones asuvad bürooruumid, hotell, korterid, poed (2017. aasta juuli seisuga olid müügil Gucci tooted, Starbucksi kohvik, Donald Trumpi presidendikampaania „Make America Great Again“ materjal ja Ivanka Trumpi lõhnaõlid) ja restoranid. 

Hoones paikneb ettevõtte The Trump Organization peakorter. 

Hoone esimene korrus on avatud turistidele. Hoone sissekäigu ees on betoonkamakad, turvatarad, täisrelvastuses turvamehed. Hoone sees on turvaväravad ja ülekuulamisruum.

## Vaata ka
*Trump World Tower

## Viited

## Välislingid
*Trump Toweri koduleht
Katri Vala

**Katri Vala** (sünninimi ** Karin Alice Wadenström**, kodanikunimi abielus **Karin Alice Heikel**; 11. september 1901 Muonio vald – 28. mai 1944 Eksjö, Rootsi) oli soome luuletaja.

Katri Vala lõpetas 1922. aastal õpetajate seminari. Kuni 1929. aastani töötas ta õpetajana. 1928. aastal haigestus Katri Vala tuberkuloosi, millest ta täielikult kunagi ei paranenudki. 1930. aastal abiellus ta keemiku Armas Heikeliga, kes oli radikaalsete vasakpoolsete vaadetega. Katri Vala osales kirjandusliku rühmituse "Tulenkantajat" ("Tulekandjad") tegevuses. Ta oli üks esimesi soome luuletajaid, kes kasutas vabavärssi. Katri Vala osales ka 1936. aastal asutatud vasakpoolse kirjandusliku rühmituse "Kiila" tegevuses.

Aastatel 1935–1937 töötas Katri Vala Lauritsalas õpetajana. 1940. aastal asus ta elama Rootsi. 1944. aasta mai lõpus suri ta Eksjö sanatooriumis tuberkuloosi.

Eesti keeles on ilmunud Debora Vaarandi tõlkes Katri Vala valikkogud "Maa rinnal" (1959) ja "Sinine rohtaed" (1974).

Helilooja Eino Tamberg lõi 1968. aastal Katri Vala sõnadele laulu "Kordan sinu nime" (tlk Debora Vaarandi), mille laulis kuulsaks Helgi Sallo. Muusikaprofessionaalidest koosnenud žürii valis selle Eesti Autorite Ühingu 25. aastapäeva tähistamiseks käivitatud projektis "Muinaslugu Sinilinnust" aastatel 1945–1980 loodud 100 Eesti kuulsama poplaulu seast 18 parima hulka.

## Viited
Enn Veertee

**Enn Veertee** (17. märts 1942 – 16. detsember 2012) oli eesti alpinist.

Ta oli esimene eestlane, kes tõusis üle 7000 m kõrguse mäe tippu.

   
Ta võttis osa 1964. aastal Kesk-Aasia sõjaväeringkonna ekspeditsioonist Pamiiris ja tõusis selle käigus Nõukogude Liidu kõrguselt kolmanda mäe Lenini mäe tippu (7134 m).

## Viited

## Välislingid
*Lenin – inimene ja mägi (2001). Dokumentaalfilm. efis.ee
Hillar Kaal

**Hillar-Kalev Kaal** (15. august 1930 Tallinn – 8. august 1983 Tallinn) oli eesti alpinist.

Ta on lõpetanud Tallinna Ehitustehnikumi.. Hiljem asus ta õppima Tallinna Polütehnilisse Instituuti ja lõpetas selle 1965. aastal tööstus- ja tsiviilehituse erialal.

Ta on töötanud projekteerimisinstituudis Eesti Projekt.

## Mägironimine
Mägimatkamise ja alpinismiga hakkas tegelema 1950. aastate teisel poolel Peeter Varepi õhutusel.

1957. aastal saavutas ta Oliņkalnsis Lätis Balti liiduvabariikide kaljuronimise meistrivõistlustel esikoha.

1958. aastal juhtis  ta Kaukasuses Eesti mägironijate gruppi Elbruse tippu (5642 m).

1960. aastal võttis ta osa ekspeditsioonist Pamiiris Taga-Alai ahelikus. 30. juulil esmavallutati tema juhtimisel 6211 meetri kõrgune seni veel vallutamata mäetipp. Tipp nimetati Estonia mäetipuks. See oli eestlaste esimene tõus üle 6000 m kõrguse mäe tippu.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli ooperilaulja Anu Kaal, kes harrastas ka mägironimist (üritas 1958. aastal Elbruse tippu ronida).

## Viited

## Välislingid
*Anu Kaalu mäed. reisiajakiri.gomaailm.ee
*Nelikümmend aastat hiljem. efis.ee
L. Dee Fink

**L. Dee Fink** (sündinud 2. septembril 1940) on Ameerika Ühendriikide kõrghariduskonsultant ja õppimist mõtestavate raamatute autor.
## Akadeemiline tegevus

L. Dee Fink töötas Oklahoma ülikoolis ja tema põhiteemad on õpetaja/õppejõu areng, kursuse nn pöördplaneerimine (inglise keeles *Backwards Design*), mõtestatud või olulise (tähendusliku) õpikogemuse loomine (inglise keeles *Creating Significant Learning Experience*) ja tiimiõpe (inglise keeles *Team-Based Learning*) aktiivõppe vormina. Ta on rahvusvaheliselt tunnustatud esineja seminaridel ja konverentsidel. L. Dee Fink on käinud ka Eestis.

## Publikatsioone

* Creating Significant Learning Experiences (*Jossey-Bass 2003; täiendatud 2013*)
* Listening to the Learner: An Exploratory Study of Personal Meaning in College Geography Courses (University of Chicago Geography Research Papers) (1977)

## Viited

## Välislingid

* Fink Consulting

* Dee Fink Keynote Presentation: 5 High-Impact Teaching Practices

* Dee Fink: Transformative Practices 

* International Higher Education Teaching and Learning Association. Creating Significant Learning Experiences: An HETL Interview with Dr. Dee Fink
* A Self-Directed Guide to Designing Courses for Significant Learning - kuidas kursust koostada, kas ja kuidas hinnata.
*Tähenduslik õppimine: kuidas muuta õppe kvaliteeti ja kvantiteeti?
Edith Södergran

**Edith Irene Södergran** (4. aprill 1892 Peterburi – 24. juuni 1923 Raivola (tänapäeval Roštšino, Leningradi oblast)) oli soomerootsi luuletaja.

Edith Södergran sündis Peterburis soomerootsi perekonnas. Ta kasvas üles Karjala kannasel Raivolas. Södergren õppis Peterburis saksakeelses koolis. 1909. aasta jaanuaris diagnoositi tal tuberkuloos. 1911 ja 1912. aastal käis ta ravil Šveitsi sanatooriumites. Edith Södergrani esikkogu "Dikter" ('Luuletused') ilmus 1916. aastal. 1917. aastal kaotasid Södergranid seoses Vene revolutsiooniga oma varanduse. Seejärel elasid nad majanduslikult rasketes oludes. Södergrani teine luulekogu "Septemberlyran" ('Septembrilüüra') ilmus 1918. aastal. "Framtidens skugga" ('Tuleviku vari') (1920) oli viimane Edith Södergrani eluajal ilmunud luulekogu. Ta suri 1923. aasta juunis oma kodus Raivolas tuberkuloosi. Postuumselt ilmus ta luulekogu "Landet som icke är" ('Maa, mida ei ole') 1925. aastal.

Edith Södergran oli 1920. aastate algul Soome luule peamisi uuendajaid. Tema modernistlik looming on mõjutanud ka Skandinaavimaade luulet.

Eesti keeles on 1986. aastal ilmunud Södergrani luule valikkogu "Tuleviku vari".

## Viited
2016. aasta muusikas

## Muusikasündmused
* 5. märts – Eesti Laul 2016
* 14. mai – 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

## Muusikaauhinnad
* 2016. aasta Eesti Muusikaauhinnad
* 2016. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhinnad
* Aasta muusik ...

## Eestis välja antud albumid
*...

## Surnud
*5. jaanuar – Pierre Boulez,  prantsuse helilooja ja dirigent
*10. jaanuar – David Bowie, inglise laulja
*12. jaanuar – Anti Marguste, eesti helilooja
*3. veebruar – Saulius Sondeckis, leedu helilooja ja dirigent
*13. veebruar – Ines Rannap, eesti viiuldaja
*26. veebruar – Eri Klas, Eesti dirigent
*8. märts – George Martin, inglise muusikaprodutsent
*6. aprill – Merle Haggard, USA kantrilaulja
*21. aprill – Prince, USA laulja ja näitleja
*23. aprill – Vjatšeslav (Slavka) Kobrin, Eesti kitarrist
*27. juuli – Einojuhani Rautavaara, soome helilooja
* 22. august – Toots Thielemans, Belgia džässmuusik
*12. september – Uno Veenre, eesti orkestrijuht ja helilooja
* 27. oktoober – Valter Ojakäär, eesti muusik ja ajakirjanik
*7. november – Leonard Cohen, Kanada juudi päritolu laulja
Velžysi vald

**Velžysi vald** (leedu keeles *Velžio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Panevėžysi rajoonis.

Valla pindala on 14 434 hektarit. 2011. aasta seisuga elas vallas 6889 inimest. Valla keskus on Panevėžysi linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Nevėžio g. 54. Vallavanem on Andrius Viržaitis.

Aastal 2008 liideti kuus valda kuulunud küla Panevėžysi vallaga, neli küla Upytė vallaga ja üks küla hakkas kuuluma Ramygala valda.

Lisaks küladele on vallas ka mitmed huutorid:

## Viited
Edward Victor Appleton

**Edward Victor Appleton** (6. september 1892 Bradford – 21. aprill 1965 Edinburgh) oli inglise füüsik.

1947. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind 1924. aastal korraldatud katsete eest, kus ta tõestas ionosfääri olemasolu.

## Tunnustus

* 1927 – Londoni Kuningliku Seltsi liige
* 1933 – Hughesi medal
* 1946 – Faraday medal
* 1947 – Chree medal
* 1947 – Nobeli füüsikaauhind
* 1950 – Kuninglik medal
* 1950 – Alberti medal
* 1962 – IEEE aumedal

## Välislingid
* Nobeli auhinna laureaadid 1947
Ivi Kreen

**Ivi Kreen** (sündinud 9. oktoobril 1935 Kiviõlis) on eesti endine telediktor.

Aastatel 1961–1990 töötas ta Eesti Televisioonis algul diktori, siis uudistesaate "Aktuaalne kaamera" diktorina. Astus 1957.aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedrisse, kuid lahkus selle 1. lennust enne viimast semestrit. Pensionärina töötas alates 1994. aastast üle 20 aasta NUKU teater valveadministraatorina. 

## Tunnustus
*1985 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Isiklikku
Ta oli abielus laulja Uno Kreeniga (1928–1996), nende poeg oli näitleja Toomas Kreen.

## Viited

## Välislingid
*ERR arhiiv. Ivi Kreen (1978)
Tiiu Bolzmann

**Tiiu Bolzmann** (sünninimega **Lepik**, sündinud 26. märtsil 1946 Saksamaal eesti põgenikelaagris) on eesti päritolu pereterapeut ja konstellöör. Ta on õppinud Frankfurdi ülikoolis filosoofiat, pedagoogikat ja sotsioloogiat, hiljem pereteraapiat. 1990 tutvus saksa psühhoterapeudi Bert Hellingeri ja tema loodud perekonstellatsioonide süsteemiga. 2000. aastast elab ja töötab Tiiu Argentinas. Ta on Bert Hellingeri instituudi asutaja Argentinas ja praegu Ladina-Ameerika Perekonstellatsioonide Instituudi juht. Tema kirjastus Editorial Alma Lepik annab alates 2003. aastast välja perekonstellatsioonide alast kirjandust hispaania keeles.

## Bibliograafia
* Tiiu Bolzmann. "Perekonna varjatud seadused: suhete käsiraamat sünnist surmani". Väike Vanker 2013 (tõlkija ja illustratsioonid: Cami Nante, toimetaja Tiia Kõnnussaar).

## Välislingid
*Konstellatsiooni meetodi abil seitsme põlve tagusesse aega. Kristo Kiviorg, Psühholoogia Sinule, märts 2015.
*Hallo, Kosmos! 2.11.2014 Tiiu Bolzmanniga. Saatejuht Ingrid Peek.
*Perekond tummfilmis. Krista Kiviorg, Pere ja Kodu, 29.10.2015.
Heino-Taavi Kään

**Heino-Taavi Kään** (24. jaanuar 1935 – 25. detsember 2023) oli eesti ajakirjanik ja toimetaja.

Ta lõpetas 1953. aastal Tartu 1. Keskkooli.

1980. aastatel oli ta kirjastuse Eesti Raamat peatoimetaja. 

Kään toimetas ka Tartu ajalehte “Edasi”. Lisaks toimetajatööle oli Kään viljakas ajalooraamatute arvustaja ja selleteemaliste artiklite autor.

## Tunnustus
*1981 Eesti NSV Ministrite Nõukogu ja Eesti NSV Ametiühingute Nõukogu aukiri aktiivse osavõtu eest XXII Moskva olümpiamängude Tallinna purjeregati ettevalmistamisel ja läbiviimisel 
*1985 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited
Ren ja Stimpy

**"Ren ja Stimpy"** on USA-Kanada joonissari, mille peategelasteks on kaks sõpra: Ren Hoëk, neurootiline, astmat põdev *[[chihuahua]]*, ja Stimpson J. Cat, loll kass. Sarja looja on Kanada animaator John Kricfalusi. Eestis on sarja näidanud Eesti Televisioon.

Sarja tähendab läbimurret lastele mõeldud animafilmide tootmises, sest see sisaldab musta huumorit, vägivalda, skatoloogia ja absurdset süžeet. Väiksemad tegelased sarja sisaldab George Liquor, Powdered Toast Man, Muddy Mudskipper, Mr. Horse, Sven Hoëk ja teiste rolli paavsti esitas Frank Zappa. Sarja oli ka paroodia reklaam puutükiga nagu ideaalne mänguasi. Sarja võitis palju fänne, kuid drastiline stseene ja multikas liialdus toonud hulgaliselt proteste vanemad ja sponsorid, kelle tegevusega on uuringu eesmärk oli võidelda tsensuuri ja sekkumist lepingu lõpuks võib leida Kricfalusi.

Inspireerituna sarja loonud palju arvutimänge "The Ren & Stimpy Show: Buckaroo$!", "The Ren & Stimpy Show: Veediots!" ja "The Ren & Stimpy Show: Fire Dogs". Aastal 2003 oli filmitud järge sarja "Ren & Stimpy "Adult Party Cartoon" mõeldud ainult täiskasvanud publikule, tõstatatud Spike TV, kuid pärast kuuendat osa loobuti.

## Välislingid
*
Turu toomkirik

**Turu toomkirik** (soome keeles *Turun tuomiokirkko*, rootsi keeles *Åbo domkyrka*) on Soome Evangeelse Luterliku Kiriku ja Turu peapiiskopkonna peakirik. See asub Turu kesklinnas ja on üks olulisemaid kiriklikke ehitisi Soomes.

Katoliku kiriku Soome piiskopi asupaik oli algselt Nousiainenis, siis Koroinenis ja siis Turus, 13. sajandi keskpaiku sai Soome piiskopkond ka Turu piiskopkonna nime. Kiriku algne puust hoone ehitati arvatavasti 13. sajandi lõpus ning pühitseti 1300. aastal Neitsi Maarjale ning pühale Henrikule. Samal aastal määrati see katoliku kiriku Soome ja Turu piiskopkonna peakirikuks.

14. ja 15. sajandil toimusid suured laiendustööd, mille käigus kirik sai tänapäevase ilmega gooti stiilis kiviehitiseks. 

Järk-järgult kujunes Turu toomkirikust Soome vaimne ja usuline sümbol, samuti tähtis matmispaik. Sinna on maetud mitmeid silmapaistvaid isikuid Soome ja Rootsi ajaloost, sealhulgas Rootsi kuninganna ja kuningas Erik XIV abikaasa Karin Månsdotter.

1827. aasta Turu suures tulekahjus sai katedraal tugevasti kahjustada, kuid see taastati peagi ning on hiljem mitmel korral restaureeritud. 

Kirikus asub ka kirikumuuseum, mis tutvustab hoone ajalugu ja Soome kirikuelu kujunemist läbi sajandite.
## Galerii

File:Kirkko sisältä 15.4.2014.jpg|
File:Turku Cathedral 31.jpg|
File:Schiffsmodell Dom Turku.jpg|
File:Tigerstedt sukuvaakuna, Turun tuomiokirkko.jpg|Tigerstedtide suguvõsa vappepitaaf
File:Vapensköld 1 i Åbo domkyrka, den 27 juni 2007.jpg|


## Viited

## Vaata ka
*Turu linnus, Turu katoliku piiskopi Kuusisto piiskopilinnus
*Turu Akadeemia
Koidu Leppik

**Koidu Leppik** (sündinud  17. juunil 1936) on eesti raamatukoguhoidja.

Alates 1970. aastatest töötab ta Soonurme Raamatukogu juhatajana.

## Tunnustus
*1990 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*2005 Aasta maaraamatukoguhoidja
*2006 Ida-Virumaa kultuuri elutööpreemia

## Viited

## Välislingid
*Koidu Leppik. "Ükski hea mõte pole liiga pisike, et jätta see rakendamata". Põhjarannik, 19. november 2005
Iván Böszörményi-Nagy

**Iván Böszörményi-Nagy** (19. mai 1920 Budapest – 28. jaanuar 2007 Glenside, Pennsylvania) oli ungari päritolu USA psühhiaater, üks pereteraapia valdkonna rajajaid.

Tema koolkonda nimetatakse kontekstuaalteraapiaks.
Koidu Räägel

**Koidu Räägel** (1912 – 21. november 1979) oli eesti kultuuritegelane.

Aastatel 1954–1973 oli ta Raasiku Rahvamaja juhataja.

Ta on maetud Raasiku uuele kalmistule.

## Tunnustus
*1955, 1958 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1962 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Raasiku rahvamaja juhataja Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Koidu Räägel (1962)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Raasiku rahvamaja juhataja Koidu Räägel (1963)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV naiste kongressi delegaat, Raasiku rahvamaja juhataja Koidu Räägel
Zofia Jagiellonka

**Sophia Jagiellon** (ka **Sophia Poolast**; poola keeles **Zofia Jagiellonka**; 6. mai 1464 – 5. oktoober 1512) oli Poolast pärit Jagelloonide dünastia liige, kes oli abielu kaudu Brandenburg-Ansbachi ja Brandenburg-Kulmbachi markkrahvinna.

Ta sündis 1464. aastal Krakówis, tema isa oli Leedu suurvürst ja Poola kuningas Kazimierz IV, tema ema oli ertshertsoginna Austria Elisabeth, kes omakorda oli Saksa kuninga Albrecht II tütar. Sophia sai nime oma isapoolse vanaema, Poola kuninganna Sophie Holszańska järgi.

Sophia ristis Krakówi piiskop Jan Gruszczyński. Tema lapsepõlve ja hariduse kohta pole teavet.
Magustoit

**Magustoit** ehk **dessert** on lääne köögikultuuris toidukorra viimane käik, tavaliselt magus roog, mille juurde võivad kuuluda sobivad joogid.

Magustoitude hulgas on tordid, koogid, küpsised, magusad pirukad ja muud küpsetised, tarretised, jäätised, pudingid, kissellid, kompotid, magusad supid. Väga tihti leiab magustoitudest puuvilju tänu nende loomulikule magususele.
Kanadan Sanomat

**Kanadan Sanomat** on Kanadas ilmuv soomekeelne nädalaleht.

Kanadan Sanomat loodi kahe ajalehe liitumise tulemusel:
* Vapaa Sana – ilmus aastatel 1931–2012 Torontos;
* Canadan Sanomat – ilmus aastatel 2001–2012 Thunder Bays.

## Välislingid
* Kanadan Sanomat(*soome keeles*)
Sulev Laugasson

**Sulev Laugasson** (23. märts 1935 – 10. jaanuar 2001 Tallinn) oli eesti poksija.

Ta poksis Tallinna Kalevis ja Tööjõureservides.

Ta oli I keskkaalus (kuni 71 kg) kahekordne Eesti NSV meister aastatel 1954–1955. Ta sai 1957. aasta Eesti NSV meistrivõistlustel II keskkaalus (kuni 75 kg) 2. koha.

Ta sai 1952. aasta Nõukogude Liidu noorte meistrivõistlustel kergekaalus (kuni 60 kg) 3. koha.

## Isiklikku
Sulev Laugasson on maetud Tallinna Pärnamäe kalmistule.

## Viited

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 377

## Välislingid
*Sulev Laugassoni sporditulemused
Enn Raa

**Enn Raa** (kodanikunimi **Heinrich Berg**; 26. jaanuar 1910 Valga – 15. mai 1962 Tartu) oli eesti laulja (bassbariton).

1926. aastal lõpetas ta Valga 2. Algkooli.

Aastatel 1934–1944 laulis ta Vanemuise teatri ooperikooris. Aastatel 1944–1962 oli Vanemuise ooperi- ja operetisolist.

Ta on maetud Tartu Vana-Peetri kalmistule.

## Tunnustus
*1961 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
*Eesti NSV teeneline kunstnik Enn Raa. Sirp ja Vasar, 7. juuli 1961
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Ooperisolist Enn Raa nimiosas G. Donizetti ooperis "Don Pasquale" teatris "Vanemuine" (1943)
Schwarzburg-Rudolstadt

**Schwarzburg-Rudolstadt** oli väike riik Saksamaal, tänapäeva Tüüringis, pealinnaga Rudolstadtis.

## Ajalugu

Schwarzburg-Rudolstadt loodi aastal 1599 Schwarzburgi dünastia maade ümberasustamise käigus. 11. sajandist alates oli krahvipere elukohaks olnud Schwarzburgi loss, kuigi pärast 1340. aastat oli enamiku riigina eksisteerimise ajast pealinnaks suurem linn Rudolstadt. Aastal 1583 suri Schwarzburgi krahv Günther XLI, Günther XL Rikka vanim poeg ja ühendatud Schwarzburgi maade valitseja järglasteta. Tema troonijärglased olid ta nooremad vennad, kusjuures Albrecht VII sai territooriumi Rudolstadti ümber. Pärast seda, kui nende vend, Schwarzburg-Frankenhauseni krahv Wilhelm I aastal 1597 suri, rajasid elusolevad vennad Albrecht VII ja Johann Günther I 1599. aasta Stadtilmi lepinguga kaks krahvkonda: Schwarzburg-Rudolstadti ja Schwarzburg-Sondershauseni.

Albrechti järglased valitsesid suveräänsete Saksa-Rooma riigi krahvidena. Krahv Albert Anton (1662–1710) ülendati keiser Leopold I poolt vürstiseisusse, kuid alles tema poeg Ludwig Friedrich I (1710–1718) oli see, kes esimesena vürstitiitlit kandis, kusjuures Schwarzburg-Rudolstadt sai vürstkonnaks aastal 1711. See pidas vastu mediatisatsioonile, pärast keisririigi kaotamist ühines aastal 1807 Reini Liiduga ja aastal 1815 Saksa Liiduga.

23. novembril 1918, novembrirevolutsiooni käigus ja kõigi Saksa monarhiate langemisel oli vürst Günther Victor viimane, kes kukutati. Endisest vürstkonnast sai aastal 1919 vabariik, mis liideti järgmisel aastal uue Tüüringi liidumaaga. Aastal 1905 oli Schwarzburg-Rudolstadti pindala 940 km² ja rahvaarv 97 000.

## Schwarzburg-Rudolstadti valitsejad

### Schwarzburg-Rudolstadti krahvid

* 1574–1605: krahv Albrecht VII (1537–1605), Schwarzburgi krahvi Günther XL poeg, Schwarzburg-Rudolstadti krahvkonna (riigi) asutaja
* 1605–1630: krahv Karl Günther (1576–1630), järgnes noorem vend Ludwig Günther I
* 1612–1634 krahv Albrecht Günther (1582-1634)
* 1630–1646: krahv Ludwig Günther I (1581–1646)
* 1646–1662: regent Emilie von Oldenburg (1614–70)
* 1662–1710: krahv Albert Anton (1641–1710)

### Schwarzburg-Rudolstadti vürstid

* 1710–1718: vürst Ludwig Friedrich I (1667–1718)
* 1718–1744: vürst Friedrich Anton (1692–1744)
* 1744–1767: vürst Johann Friedrich (1721–67)
* 1767–1790: vürst Ludwig Günther II (1708–90)
* 1790–1793: vürst Friedrich Karl (1736–93)
* 1793–1807: vürst Ludwig Friedrich II (1767–1807)
* 1807–1814: regent Karoline von Hessen-Homburg (1771–1854)
* 1814–1867: vürst Friedrich Günther (1793–1867)
* 1867–1869: vürst Albert (1798–1869)
* 1869–1890: vürst Georg Albert (1838–90)
* 1890–1918: vürst Günther Victor (1852–1925), pärast vürst Karl Güntheri surma aastal 1909 ka Schwarzburg-Sondershauseni vürst.

## Vaata ka

* Schwarzburgi dünastia
Helvi Raamat

**Helvi Raamat** (sündinud 8. novembril 1947 Tallinnas) on eesti laulja (sopran) ja filmiprodutsent.

Aastatel 1966–1968 õppis ta Tallinna Muusikakoolis Peeter Perensi klassis koorijuhtimist, 1973 lõpetas Tallinna Muusikakoolis Ester Lepa lauluklassi. 1978. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi Linda Sauli lauluklassi. 1979. aastal täiendas end Moskva Konservatooriumis Irina Maslennikova juures. Aastatel 1981–1982 täiendas end Milanos La Scala laulukoolis Giulietta Simionato juures.

Aastatel 1971–1980 laulis ta Estonia teatri ooperikooris, 1980–1991 oli Estonia ooperisolist.

Aastatel 2005–2012 on ta olnud mitme dokumentaalfilmi produtsent koos abikaasa Rein Raamatuga.

## Tunnustus
* 1985 Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1985 Eesti NSV Teatriühingu muusikaauhind

## Viited

## Kirjandus
* Pille Palm. Helvi Raamat. Eesti NSV Kultuuriministeerium 1986

## Välislingid
* ERR arhiiv. Helvi Raamat (1981)
* ERR arhiiv. Muusikaline tund: Kuidas läheb, Helvi Raamat? (1997)
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. RAT "Estonia" solist Helvi Raamat (1982)
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. RAT "Estonia" näitlejad pärast külalisetendusi Moskvas arutelul NSV Liidu Kultuuriministeeriumis. Esiplaanil Helvi Raamat (1985)
4 Non Blondes

**4 Non Blondes** oli 1989-1995 tegutsenud USA alternatiivrokkansambel.

Ansambli hittlugu oli 1993 välja antud "What's Up".

Ansambel andis välja ühe stuudioalbumi: "Bigger, Better, Faster, More!" (1992).

## Koosseis
*Linda Perry (vokaal)
*Roger Rocha
*Christa Hillhouse
*Dawn Richardson
*Wanda Day
*Shaunna Hall
Harri Kelder

**Harri Kelder** (2. märts 1928 Vatku küla, Aaspere vald, Virumaa – 14. november 2013) oli eesti koolijuht.

1942. aastal lõpetas ta Võivere 6-klassilise kooli, seejärel õppis Rakvere I Gümnaasiumis, 1945. aastal läks üle Rakvere Õpetajate Seminari. 1947. aastal astus Tallinna Õpetajate Instituudi ajaloo osakonna viiendale kursusele, et omandada kõrgharidust. 1949. aastal lõpetas instituudi ja sai seitsmeklassilise kooli ajaloo ja keskkooli 5.–7. klassi ajalooõpetaja kvalifikatsiooni. 1955. aastal lõpetas ta töö kõrvalt Tallinna Pedagoogilise Instituudi ajaloo osakonna. Aastatel 1962–1965 oli ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi aspirant.

1. veebruarist 1948 kuni 1. septembrini 1949 töötas ta Tallinna 27. Koolis ajaloo õpetajana. 1949. aastast töötas Tallinna 1. Keskkoolis ajaloo ja NSV Liidu konstitutsiooni õpetajana. 7. detsembril 1951 määrati ta Tallinna 1. Keskkooli direktori kohusetäitjaks, 1. septembrist 1952 kooli direktoriks. 1. septembrist 1953 edutati ta Eesti NSV Haridusministeeriumi kaadriosakonna juhatajaks. 8. septembrist 1965 kuni 1. juulini 1971 töötas ta Tallinna 24. Keskkooli direktorina. 1971 juulist 1988 aprillini töötas ta Tallinna 32. Keskkooli direktorina. Pärast pensionile jäämist oli ta aastatel 1988–1996 osalise koormusega Kultuuri- ja Haridusministeeriumi koolituspoliitika osakonna ekspert.

Ühiskondliku Pedagoogika Uurimise Instituudi juures tegi ta uurimistööd Eesti NSV koolivõrgu arengust ja üleminekust kohustuslikule kaheksaklassilisele haridusele aastatel 1959–1965. Uurimus ilmus Endel Laulu toimetatud kogumikus "Hariduse ja kooli ajaloost Eestis".

Harri Kelder on maetud Rahumäe kalmistule.

2016. aasta märtsis avati Mustamäel talle mälestuspink.

## Tunnustus
*1969 Eesti NSV teeneline õpetaja
*1976 Oktoobrirevolutsiooni orden

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Kelder, Harri – Tallinna linnanõukogu saadikukandidaat, Tallinna 24. keskkooli direktor (1969)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Tallinna 32. Keskkooli direktor Harri Kelder (1971)
Vladas Vitkauskas

**Vladas Vitkauskas** (sündinud 7. mail 1953 Raseiniai rajoonis) on leedu alpinist ja fotograaf. 

Ta on Baltimaade esimene alpinist, kes on  vallutanud Džomolungma. Tipputõus toimus 10. mail 1993. Aastatel 1993–1995 tõusis ta seitsme tipu klubi kõigile 7 eri paigus asuvaile mäetipule.

27. juunil 2006 püstitas  ta (koos Vitautas Samarinasega) kuumaõhupallil  Leedu kõrgusrekordi (10 640 m).

Ta on Leedu Alpinistide Assotsiatsiooni asutajaid ja oli selle president aastatel 1996–1999.  Ta on Leedu Olümpiakomitee liige.

Fotograafina on tal olnud arvukalt isikunäitusi ja ta on jõudnud auhinnalistele kohtadele rahvusvahelistel fotovõistlustel.

## Haridustee
Ta õppis aastatel 1970–1975 Kaunase Polütehnilises Instituudis.

## Tunnustus
22. aprillil 1993 jäi kadunuks Džomolungma tipult laskumisel Nepali naisalpinist Pasang Lhamu Sherpa. 10. mail Džomolungma tipult laskumisel leidis tema surnukeha Vladas Vitkauskas. 15. mail tõusis ta kaaslastega uuesti mäele, et surnukeha alla tuua. 1996. aastal pälvis ta selle mehise teo eest Fair Play Rahvusvahelise Komitee poolt väljaantava  auhinna (audiplomi) World Fair Play Award.

## Viited

## Välislingid
*V.Vitkauskas ir V.Samarinas oro balionu šturmuos Everesto aukštį. 7.11.2006. delfi.lt (leedu keeles)
*Reinhold Messner ja Vladas Vitkauskas. Foto on tehtud Katmandus hotellis
Liidia Panova

**Liidia Panova** (ka **Liidia Panova-Järvi**; sündinud 6. märtsil 1928 Narvas) on eesti ooperilaulja (metsosopran).

1953. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakooli Jenny Siimoni lauluklassis. 

1952. aastast laulis ta Estonia teatri ooperikooris, aastatel 1960–1994 oli Estonia ooperisolist.

1974. aastal jäädvustati Liidia Panova teiste ooperisolistide seas režissöör Virve Aruoja muusikafilmis "Ooperiball".

## Tunnustus
*1967 Eesti NSV teeneline kunstnik
*2002 Georg Otsa nimeline auhind

## Isiklikku
Tema abikaasa oli dirigent Vallo Järvi (1923–1994), neil on ühine tütar, baleriin Lemme Järvi-Saarma.

## Viited

## Kirjandus
* "Liidia Panova-Järvi" Koostaja Pille Palm, Tallinn: Eesti NSV Kultuuriministeerium, 1987, 16 lk (eesti ja vene keeles)

## Välislingid
* Siiri Rebane, "Vaeses Narva peres sündinud Liidia Panova jõudis Estonia lavale", Õhtuleht, 13. detsember 2022
* "Endine ooperilaulja Liidia Panova: olin Georg Otsa kõrvuni armunud", ERR/ETV "Ringvaade", 27.03.2023
* "Kontsertpalad 8. Laulab Liidia Panova" 1956
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Panova, Liidia - RAT "Estonia" ooperisolist
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. G. Verdi ooper Aida teatris Estonia. Amneris – Liidia Panova (1969)
Dainius Makauskas

**Dainius Juozas Makauskas** (19. september 1939 Kaunas – 1. detsember 1990 Dhaulagiri, Nepal) oli leedu alpinist.

Ta lõpetas 1968. aastal Kaunase meditsiiniinstituudi.

Ta hakkas alpinismiga tegelema 1956. aastal.

Ta on esimene Balti liiduvabariikide alpinist, kes pälvis aunimetuse "Lumeleopard" ja esimene leedulane, kes on tõusnud kaheksatuhandelise tippu (1990).

Ta hukkus 1. detsembril 1990 Himaalajas laskumisel Dhaulagiri mäetipult (8167 m).

## Tunnustus
*1981 – aunimetus "Lumeleopard" (tõusnud nelja Nõukogude Liidu üle 7000 m kõrguse mäe tippu)

## Viited
Linda Sellistemägi

**Linda Sellistemägi** (ka **Linda Sellistemägi-Moor**; 24. mai 1909 Tallinn – 20. aprill 1981 Tallinn) oli eesti ooperilaulja (sopran).

Aastatel 1944–1946 õppis ta Tallinna Riikliku Konservatooriumis Made Pätsi lauluklassis.

Aastatel 1937–1942 laulis Estonia teatri ooperikooris. Aastatel 1942–1974 oli ta Estonia ooperi- ja operetisolist.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1969 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Ta oli alates 1943. aastast abielus näitleja Felix Mooriga (1903–1955).

## Viited

## Kirjandus
*Helga Aumere. Linda Sellistemägi. Tallinn: Eesti Raamat, 1976

## Välislingid
*ERR arhiiv. Linda Sellistemägi 50. sünnipäeva tähistamine (1959)
*ERR arhiiv. Linda Sellistemägi 60-aastane (1969)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. RAT "Estonia" ooperisolist Linda Sellistemägi Donna Elvira osas W. A. Mozarti ooperis "Don Juan" (1952)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Sellistemägi, Linda - RAT Estonia ooperisolist (1969)
Tiiu Kunst

**Tiiu Kunst** (sündinud 19. augustil 1958) on eesti muuseumitöötaja.

Ta on olnud Seto Leelopäevade kunstiline juht.

Ta on Värska talumuuseumi rajamise üks eestvedajaid, muuseumi peavarahoidja.

## Tunnustus
*1995 Anne Vabarna nimeline omakultuuripreemia
*1997 Anne Vabarna nimeline omakultuuripreemia
*1999 Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Setu Talumuuseumi varahoidja Tiiu Kunst töötamas kangastelgedega (2000)
Richard Mölder

**Richard Mölder** (30. jaanuar 1922 Koimla, Lümanda vald, Saaremaa – 6. juuli 1975 Tallinn) oli eesti trompetist ja dirigent.

## Haridus
Aastatel 1937–1940 oli ta Tallinna Garnisoni puhkpilliorkestri õpilane-kasvandik ning õppis professor Julius Vaksa trompetiklassis.

1952. aastal lõpetas ta Moskva Gnessinite-nimelise Riikliku Muusikapedagoogika Instituudi trompeti erialal (Mihhail Tabakovi klassis).

## Töö
Nõukogude–Saksa sõja aastatel (1942–1944) mängis ta Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite Džässorkestris.

Aastatel 1944–1947 ja 1954–1975 mängis trompetit Eesti NSV Riikliku Filharmoonia džässorkestris (1957. aastast Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadiorkester, 1971. aastast orkester Vana Toomas). Aastatel oli 1954–1961 ka sama orkestri dirigent.

Aastatel 1952–1954 oli Kohtla-Järve Muusikakooli direktor.

Richard Möldri trompetimäng on salvestatud 1958. aastal firma "Meloodia" heliplaadil, kus ta esitab Eino Tambergi "Concertto grosso" trompeti soolopartiid.

## Tunnustus
*1970 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
*Riikliku Filharmoonia estraadiorkestri trompetist Richard Mölder. Foto: Valdur-Peeter Vahi, 1970. Eesti Rahvusarhiiv, RA EFA.412.0.317487]
*Eesti NSV teeneline kunstnik Richard Mölder. Olev Eensalu plakat (1972)
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Saulius Vilius

**Saulius Vilius** (sündinud 15. detsembril 1971 Šiauliais) on leedu alpinist ja matkategelane.

Ta on viie kaheksatuhandelise vallutamisega Baltimaade edukamaid mägironijaid.  

Ta on Vladas Vitkauskase järel teine leedu alpinist, kes on tõusnud Džomolungma tippu.

Ta oli aastatel 2007–2009 Leedu Alpinismi Assotsiatsiooni president.

## Alpinism
Mägironimisega hakkas ta tegelema 1987. aastal. Ta ronis kahel aastal järjest Tian Shanis Han-Tengri (7010 m) tippu (1998, 1999) ja tõusis 2002. aastal Pamiiris Lenini mäetippu (7134 m).

Ta on 4-kordne Balti meister (2002, 2003, 2004 ja 2006) ja 8-kordne Leedu meister alpinismis (2001 ja 2002 kahes ning 2003, 2004, 2006 ja 2007 ühes kategoorias).

### Tõusud kaheksatuhandeliste tippu
Oma esimese kaheksatuhandelise tippu jõudis ta 2003. aastal, kui ta Eesti Himaalaja ekspeditsiooni koosseisus tõusis 22. mail koos Alar Sikuga Džomolungmale (8848 m) mäe põhjaküljelt (Tiibeti poolt).

2004. aastal ebaõnnestus tal tipputõus Xixabangmale (8027 m) Himaalajas.

2006. aastal üritas ta teha talvist soolotõusu Dhaulagirile (8167 m). Üritus luhtus. 

2008. aastal viidi läbi tema juhtimisel Leedu Himaalaja ekspeditsioon Dhaulagirile (8167 m), pühendatud Dainius Makauskase mälestuseks. Seekord tippu ei jõutud.

#### Edukad tipputõusud
*2003 – Džomolungma (8848 m)
*2006 – Gasherbrum II (8034 m)
*2007 – Broad Peak (8051 m)
*2010 – Cho Oyu (8188 m), koos Allan Valge ja Tanel Tuuleveskiga
*2012 – Gasherbrum I (8080 m)

## Tunnustus
*2003 – Leedu parim alpinist
*2006 – Leedu parim alpinist

## Viited

## Välislingid

*Alar Sikk ründab koos Läti ja Leedu alpinistidega uut tippu (ettevalmistus Leedu-Eesti-Läti ühisekspeditsiooniks. epl.delfi.ee, 18. märts 2005.
*Leedu versus Läti – elukutselised mägironijad!. reisiajakiri.gomaailm.ee
*Himaalaja ekspeditsioon: Cho Oyu vallutanule oli suurim õnnestumine sõber Siku päästmine. postimees.ee, 28. mai 2010
Meeste laul

**"Meeste laul"** on Miina Härma meeskoorilaul Jakob Liivi sõnadele.

## Laulu saamine
Miina Härma kirjutas "Meeste laulu" 1900. aastal tellimise peale. Laulu tellis Kalevala kvartett, kes oli ka selle laulu esimene esitaja. Laul avaldati kvarteti repertuaarikogumikus 1901. aastal. Laul on loodud meeskoorile *[[a cappella]]*.

## Laulu kärpimine
Esimest korda kõlas "Meeste laul" VIII üldlaulupeol 1923. aastal.
Ajal, mil Eesti oli Nõukogude Liidu poolt okupeeritud, keelati "Meeste laulu" teine salm ära. Aastakümnetega jõudis lühendatud laul rahva seas juurduda. Keelatud salmi ei laulda ka taasiseseisvunud Eestis. Kuid laulu alguse tekst on jäänud samaks: "Nii tugevad kui kaljud suures meres on mehed igas eluvõitluses ..."

## Laulu tähtsus
"Meeste laul" on eesti üks populaarsemaid meeskoorilaule. Laul on mehisuse, jõulisuse ja heroismi sümboliks, sellest on saanud meeskooride hümn. Eesti Rahvusmeeskoor alustab iga uut hooaega "Meeste lauluga".

## Vaata ka
*Jakob Liiv

## Viited

## Välislingid
* Eesti Muusika Infokeskus Miina Härma / Jakob Liiv, *Meeste laul*
Rumen Radev

**Rumen Georgiev Radev** (bulgaaria keeles *Румен Георгиев Радев*; sündinud 18. juunil 1963 Dimitrovgradis) on Bulgaaria sõjaväelane (aastast 2014 kindralmajor) ja poliitik, kes oli 22. jaanuarist 2017 23. jaanuarini 2026 Bulgaaria president. 

1982. aastal lõpetas ta Haskovo matemaatikakooli kuldmedaliga. 1987. aastal lõpetas ta Georgi Benkovski nimelise Bulgaaria õhuväe ülikooli cum laude. 1992. aastal lõpetas ta Maxwelli eskadrilli ohvitseride kooli Ameerika Ühendriikides. 

Aastatel 1994–1996 õppis ta Rakovski nimelises Kaitse- ja Staabikolledžis, mille ta 
lõpetas oma kursuse parimana. 
2003. aastal lõpetas ta kiitusega õhusõjakolledži Maxwelli õhujõudude baasis Ameerika Ühendriikides strateegiliste uuringute magistrikraadiga. 

Tal on ka sõjateaduste doktori kraad lennumeeskondade taktikalise väljaõppe ja õhulahingute simulatsioonide alal. 

Aastatel 2009–2014 oli ta Bulgaaria õhujõudude ülema asetäitja ja 2014–2016 Bulgaaria õhuväe ülemjuhataja. 

2016. aasta augustis esitasid Bulgaaria Sotsialistlik Partei ja Bulgaaria Taaselustamise Alternatiiv (ABV) Radevi ametlikult kandidaadiks 2016. aasta novembri presidendivalimistel. 

Ta valiti 13. novembril 2016. aasta Bulgaaria presidendivalimiste teises voorus Bulgaaria presidendiks ning astus ametisse 22. jaanuaril 2017. 

21. novembril 2021 valiti ta teiseks viieaastaseks ametiajaks riigipeaks tagasi. Tema ametiaeg lõpeb 2027. aasta jaanuaris. 

19 jaanuaril 2026 lubas ta esitada konstitutsioonikohtule oma lahkumisavalduse presidendi ametikohalt. 

## Viited
Liidia Golovataja

**Liidia Golovataja** (sündinud 13. märtsil 1944 Kozarovõtši külas Kiievi oblastis) on Eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1966. aastal Kiievi Karpenko-Karõi-nimelise Riikliku Teatriinstituudi.

Ta on töötanud aastatel 1966–1968 Odessa noorsooteatris ja aastast 1968 Tallinna Vene Teatris. 

31. märtsil 2018 toimus Vene Teatris tema loominguline õhtu.

2018. aastal mängis ta lavastustes "Poiss, kes ei kartnud midagi", "Häda mõistuse pärast", "Florence", "Richard III" ja "Üks täiesti õnnelik küla". Veidi varem oli ta teinud meeldejäävad rollid lavastustes "Kroonimine", "Mets" ja "Onukese unenägu". 

2019. aastal näitles ta Anton Tšehhovi “Kolme õe“ ainetel tehtud lavastuses "Prozorovite maja. 40 aastat hiljem".

2020. aastal mängis ta R. Thomase "Kaheksas armastavas naises".

Ta on mänginud filmides "Mina olin siin", 2008, Amrion, Helsinki-filmi), "Punane elavhõbe", 2010, Taska Film, Arnold & Gregor Productions). Samuti on ta Koostanud ja esitanud koos Jevgeni Gaitšukiga luulekavu ja teinud kaastööd Eesti Raadio venekeelsetele lastesaadetele.

## Tunnustus
* 1988 Eesti NSV teeneline kunstnik
* 2016 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* Eesti Näitlejate Liidu auliige 
* 2021 Tallinna teeneka kultuuritegelase preemia

## Isiklikku
Tema abikaasa on Jevgeni Gaitšuk.

## Viited

## Välislingid
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. V. Panso nimelisel sõnakunsti konkursil esineb Eesti NSV Riikliku Vene Draamateatri näitleja L. Golovataja (1980)
Our English Coasts

„**Meie Inglismaa rannikud**“ (inglise keeles „Our English Coasts“), tuntud ka kui „**Eksinud lambad**“ („Strayed Sheep“), on inglise kunstniku William Holman Hunti õlimaal lõuendil.

1852. aastal valminud teose omandas 1946. aastal Art Fundi vahendusel Tate'i galerii.

## Viited

## Välislingid
* English Coasts, 1852 (`Strayed Sheep')'' Smarthistory saidil
Eugen Saanpere

**Eugen Saanpere** (sündinud **Eugen Saanbär**; 29. august 1917 Türi – 3. juuni 2001 Tallinn) oli eesti fagotimängija.

Ta õppis fagotti aastatel 1937–1940 Tallinna Konservatooriumis Andrei Meri ja Leino Ernitsa klassis, 1940–1941 Läti konservatooriumis ning 1945–1948 Tallinna Muusikakoolis Sergei Prohhorovi klassis. 1953. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi Sergei Prohhorovi fagotiklassis.

Aastatel 1937–1940 mängis ta fagotti Tallinna Töölismuusika Ühingu puhkpilliorkestris, 1940–1941 Balti sõjaväeringkonna puhkpilliorkestris, 1942–1944 Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite sümfooniaorkestris ja puhkpillikvintetis. Aastatel 1944–1978 oli ta ERSO fagotist, seejuures 1956–1978 fagotirühma kontsertmeister. Lisaks mängis ta aastatel 1952–1976 fagotti Jaan Tamme nimelises puhkpillikvintetis, 1961–1976 Tallinna Kammerorkestris ning perioodil 1956–1966 vaheaegadega ka Estonia teatri orkestris. 

1953–1963 oli ta ka fagotiõppejõud Tallinna Pedagoogilises Instituudis.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1974 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti Raadio ja Televisiooni sümfooniaorkestri fagotisolist Eugen Saanpere (1967)