open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Johannes Carlblom vanem

**Johannes Carlblom** (11. november vkj/22. november 1767 Noarootsi – 19. veebruar/2. märts 1812 Pärnu) oli Eesti vaimulik.

Hariduse sai koduõpetaja käe all. Õppis (immatrikuleeriti 7. novembril 1787) Jena ülikoolis ja (immatrikuleeriti 27. novembril 1793) Kieli ülikoolis. Ordineeriti 17. veebruaril/1. märtsil 1807 õpetajaks.

Oli aastatel 1807–1812 (introdutseeriti 12. mail/24. mail 1807) Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Jonas Laurentii Carlblom (1725–1784) oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Tema äi Benedikt Gottlieb Haken oli Jämaja Kolmainu koguduse ja Märjamaa Maarja koguduse õpetaja, vanaisa Andreas Hollming oli Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja. 

Tema vend Gustav Carlblom oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Tema vennapoeg Peter Carlblom oli Risti koguduse õpetaja, vennapoeg Friedrich Carlblom oli Viljandi Pauluse koguduse õpetaja, vennapoeg Paul Carlblom oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja, vennapoeg Johannes Carlblom oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja.

## Viited
Alexander von Patkul

**Alexander von Patkul** (1817  – 17. august 1877 Tsarskoje Selo) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi sõjaväelane (jalaväekindral; 1861).

## Noorus
Alexander von Patkul sündis Venemaa sõjaväelase ja riigitegelase Woldemar von Patkuli ja  Maria Elisabeth von Arpshofeni vanima pojana. Ta oli keiser Nikolai I ristipoeg. Patkuli noorukipõlv möödus Tsarskoje Selos, kus ta kasvas koos troonipärija Aleksander Nikolajevitšiga (tulevane keiser Aleksander II). 

Aleksander Nikolajevitši ja Alexander von Patkuli haridusteed ja väljaõpet juhtisid tsaariperekonnna koduõpetajad, kirjanik Vassili Žukovski ja Liivimaalt pärit erusõjaväelane Karl Merder. Alexander von Patkul oli troonipärija paaž, olles vormistatud teenistusse Paažikorpusesse, 

1835. aastal ülendas troonipärija Patkuli Pavlovski Ihukaitsepolgu praporštšikuks. Samal aastal määrati Alexander von Patkul troonipärija teenistusse Aleksander Nikolajevitši juurde, kes oli Pavlovski polgu šeff. Viibides teenistuses troonipärija juures, saatis Alexander von Patkul teda reisidel kodu- ja välismaal, teenistuse käigus ülendati 1839. aastal ta porutšikuks ning määrati jätkama teenistust troonipärija adjutandina. 

## Sõjaväeteenistus
1840. aastal osales Alexander von Patkul sõjategevuses Kaukasuses ning osales Tuapse lahingutes; teenete eest sõjategevuses mägilaste vastu autasustati teda 3. järgu Püha Anna ordeniga. 1855. aastal määrati juba polkovniku auastmes Alexander von Patkul Venemaa keisriks kroonitud Aleksander II  tiibadjutandiks ning juba 17. aprillil ülendas keiser ta kindralmajoriks ning määras teenistust jätkama oma õukonda. 24. mail 1855. aastal määrati Alexander von Patkul Pavlovski Ihukaitsepolgu ülemaks. 

15. novembril 1860. aastal lahkus Patkul polgust ning ta määrati 12. novembril 1860. aastal Peterburi ülempolitseimeistriks, 1861. aastal ülendati ta kindralleitnandiks; Peterburi ülempolitseimeistrina teenis ta 1862. aastani.

Pärast teenistust Peterburi ülempolitseimeistrina jätkas ta teenistust sõjaväes ning oli kuni 1869. aastani Varssavis dislotseerunud 10. jalaväediviisi komandör. 

## Riigiteenistus
1869. aastal määrati Alexander von Patkul Venemaa keisririigi Sõjanõukogu liikmeks ning ülendati jalaväekindraliks.

Alexander von Patkul suri 17. augustil 1877. aastal Tsarskoje Selos.

## Perekond
Alexander von Patkul oli abielus keisrinna õuepreili markiis Maria de Traversay´ga (1822–1900). Abielust sündisid:
*Alexandra von Patkul (1842–1873), õuepreili, abiellus kindral Karl Woidega
*Alexander von Patkul (1845–1896), polkovnik
*Marie von Patkul (sünd. 1848), abiellus riiginõuniku ja Dūre mõisniku Johann von Meyeriga
*Wladimir von Patkul (sünd. 1850), leitnant
*Alexei von Patkul (1852–1865)
*Ssergei von Patkul (1854–1884)
*Olga von Patkul (sünd. 1857), õuepreili
*Eugenie von Patkul (sünd. 1864)

## Esivanemad
Viited:

## Vaata ka
*Patkul

## Viited

## Kirjandus
*Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2 Estland, Bd. 1, Görlitz, 1930, lk.179–182
## Välislingid
*
Ekspositsioon (bioloogia)

**Ekspositsioon** ehk **eksponeeritus** on organismi kokkupuude kahjuliku teguriga (nt kiirgusega, toksikandiga, tugeva ilmastikumuutusega).

## Viited
Riia lahing

**Riia lahing**u nime all on tuntud mitmed Riia juures toimunud sõjalised konfliktid:
*Riia lahing toimus 1198. aastal saksa ristisõdijate ja liivlaste vahel, mille võitsid esimesed
*Riia lahing oli kuralaste ebaõnnestunud katse 1210. aastal linna vallutada
*Riia lahing oli linna ebaõnnestunud piiramine eestlaste poolt 1215. aastal
*Riia lahing toimus 1621. aastal rootslaste ja poolakate vahel, selle tulemusena vallutasid esimesed linna
*Riia lahing oli linna õnnestunud piiramine venelaste poolt 1710. aastal
*Riia lahing toimus 1917. aastal sakslaste ja venelaste vahel ning lõppes esimeste võidu ning linna vallutamisega
*Riia lahing toimus 1919. aastal
Laamad

**Laamad** võib tähendada mitut sõna mitmuses:

*laam, litosfääri plokk
*laama, õpetaja tiitel Tiibeti budismis
*laama, kaamellaste sugukonda kuuluv loom
Dolly (lammas)

**Dolly** (inglise keeles ka *Dolly the Lamb*; 5. juuli 1996 – 14. veebruar 2003) oli emane lammas, esimene imetaja, keda klooniti täiskasvanud isendi keharaku tuuma baasil.

Dolly kloonisid Roslini biotehnoloogiainstituudi teadlased eesotsas Ian Wilmuti ja Keith Campbelliga. 

Dolly tuumasiirdamiseks kasutati 277 munarakku, neist saadi 29 arenevat embrüot, mis siirati asendusuttedele. Nendest sündis kolm lambatalle, kellest kaks surid varakult ja ainult Dolly jäi ellu.

Dolly sai nime kantrilaulja Dolly Partoni järgi.

## Eluring
Dolly sündis 5. juulil 1996. Kogu elu elas ta Roslini instituudis Edinburghis. Ta sünnitas kuus talle. Esimene tall sündis 1998. aasta aprillis ja tema nimeks sai Bonnie.

Dolly surmati 14. veebruaril 2003, kuna tal oli kopsuhaigus ja ränk artriit. 

Dolly-sugused lambad elavad keskmiselt 11–12-aastaseks, aga Dolly oli surres kuueaastane.

## Viited
Jonas Laurentii Carlblom

**Jonas Laurentii Carlblom** (16. juuli 1725 Karleby, Falköping, Västergötland Rootsi kuningriik – 31. märts / 11. aprill 1784 Haapsalu Haapsalu kreis Tallinna asehaldurkond Venemaa keisririik) oli Eestimaa vaimulik.

Carlblom õppis kodus kaplan Cederbergi käe all, hiljem Skara triviaalkoolis ja gümnaasiumis (aastatel 1736–1746). Turu ülikooli immatrikuleerus ta 10. septembril 1746, oli kohal veel aastal 1748. Oli seejärel Helsingis Andreas Helleniuse juures koduõpetajaks, samuti Tallinnas pastor Johann Roosi juures ja Vormsis. Ordineeriti 10./21. mail 1755 õpetajaks.

Oli aastatel 1755–1774 (kutsuti 16./27. märtsil 1753) Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Eestimaa konsistooriumi assessor oli 30. jaanuarist / 10. veebruarist 1769 – 13./24. juunini 1783. Saarte-Lääne praostkonna praostiks sai ta 16./27. septembril 1769. Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja oli ta (kutsuti 9./20. oktoobril 1773, oli Haapsalus kohal 28. aprillil / 9. mail 1774, introdutseeriti 25. mail / 5. juunil 1774) aastatel 1774–1784. Ranna-Lääne praostkonna praostiks sai ta 7./18. veebruaril 1774.

Carlblom oli aastal 1779 ilmunud eestikeelse jutluseraamatu üks koostajatest, temalt ilmus seal mitu jutlust.

## Isiklikku
Tema poeg Gustav Carlblom oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja, teine poeg Johannes Carlblom vanem oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja. Pojapoeg Peter Carlblom oli Risti koguduse õpetaja, pojapoeg Friedrich Carlblom oli Viljandi Pauluse koguduse õpetaja, pojapoeg Johannes Carlblom oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja, pojapoeg Paul Carlblom oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja. Tema äi Andreas Hollming oli Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*
Jägermeister

**Jägermeister** on Mast-Jägermeister AG 35% alkoholisisaldusega naturaalne ürdiliköör. 

Jooki toodetakse Saksamaal Wolfenbüttelis.

## Koostis ja tarbimine
Jägermeisteri koostises on 56 vürtsi, taime ja vilja. Selle retsept on saladus ja seda on toodetud muutmata kujul aastast 1935. Toote suhkrusisaldus on 140 grammi liitri kohta. Soovitatav on seda juua jääkülmalt, aga sobib ka segatult apelsinimahla, tooniku või koolaga.

## Viited
Friedrich Carlblom

**Friedrich Carlblom** (27. veebruar vkj/10. märts 1789 Haapsalu – 4. veebruar/16. veebruar 1857) oli Eesti vaimulik.

Hariduse sai koduõpetaja käe all. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1806–1808. Ordineeriti 1. oktoobril/13. oktoobril õpetajaks.

Oli aastatel 1811–1812 (introdutseeriti 5. novembril/17. novembril 1811) Viljandi Jaani koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1812–1821 Suure-Jaani Johannese koguduse õpetaja ja aastatel 1821–1856 Viljandi Jaani koguduse õpetaja. Võttis omale silmade nõrkuse tõttu aastal 1833 adjunktiks Valentin Karl Heinrich von Holsti. Jäi aastal 1856 emerituuri.

## Isiklikku
Tema isa Gustav Carlblom ja vanaisa Jonas Laurentii Carlblom olid Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetajad, teine vanaisa Joachim Heinrich Dahl oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja, vanavanaisa Andreas Hollming oli Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja. Tema onu Johannes Carlblom vanem oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja. Tema vend Peter Carlblom oli Risti koguduse õpetaja, vend Paul Carlblom oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja, vend Johannes Carlblom oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Tema äi (ta abiellus oma onu Johannes Carlblom vanema lesega) Benedikt Gottlieb Haken oli Jämaja Kolmainu koguduse ja Märjamaa Maarja koguduse õpetaja.

## Viited
Dick King-Smith

**Ronald Gordon King-Smith** (27. märts 1922 – 4. jaanuar 2011) oli Suurbritannia lastekirjanik.

Dick King-Smith osales Teises maailmasõjas ning pidas umbes 20 aastat pärast seda farmi. Tema esimene raamat ilmus 1978. aastal.

Tema tuntuim teos on 1983. aastal ilmunud romaan "The Sheep-Pig", mille põhjal on tehtud film "Babe". Eesti keeles on raamat ilmunud pealkirjaga "Põnn" (tõlkinud Külliki Saks; Hotger 1997; ISBN 9985839161).

Ta kirjutas kokku üle saja raamatu.
Gavriil Tanfiljev

**Gavriil Tanfiljev** (6. märts 1857 Tallinn – 14. september 1928 Odessa) oli vene botaanik, mullateadlane ja geograaf.

Tanfiljev sündis Tallinnas tolliametniku perekonnas. Ta õppis aastatel 1867–1876 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Aastal 1877 astus ta Peterburi ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna matemaatika osakonda, kuid aastal 1879 läks ta üle loodusteaduste osakonda, mille ta lõpetas aastal 1883. Tema kujunemisele avaldasid mõju botaanik Andrei Beketov ja mullateadlane Vassili Dokutšajev. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta maavarade ministeeriumis. Oli aastatel 1895–1905 Peterburi ülikooli õppejõud. Aastatel 1905–1928 oli ta Odessa ülikooli professor. Ta uuris tundra ja stepi metsatuse põhjuseid, mustmulla teket, soode kujunemist ja paiknemist ning maastikuvööndite vahelisi mõjusid, esitas esimese Venemaa soode rajoneeringu. Ta avaldas aastatel 1916–1924 neljaköitelise "Venemaa geograafia".

## Viited

## Välislingid
*http://www.eestigiid.ee/?Person=nimi&PYear=aasta&start=210&ItemID=157
Une enfant du siècle

**"Une enfant du siècle"** on Alizée album 2010. aastast. 

## Lood Albumil
# Eden, Eden
# Grand Central
# Limelight
# La Candida
# Les collines (Never Leave You)
# 14 decembre
# A coeur fendre
# Factory Girl
# Une fille difficile
# Mes Fantomes
Hauasammas

**Hauasammas** ehk **hauamonument** (ka: ) on hauda ehtiv mälestusmärk. Tavaliselt on hauasambale märgitud lahkunu või lahkunute nimed, sünni- ja surmadaatumid ning lahkunut või lahkunu religiooni tähistavad sümbolid ja ornamendid.

Tavaliselt on hauasambad valmistatud kivist, näiteks marmorist, graniidist või dolomiidist. Traditsiooniliselt kantakse kivile andmed käsitööna meisli ja haamri abil. Tehnoloogia arenedes valmistatakse üha enam hauasambaid liivapritsi või freespinkide abil.

Hauasammaste valmistajat kutsutakse ka kiviraiduriks.

## Vaata ka
*hauaplaat
*monument
*ruunikivi
Georgi Ball

**Georgi Ball** (vene Георгий Александрович Балл; 9. juuni 1927 Moskva – 1. jaanuar 2011 Moskva) oli vene kirjanik, kes peamiselt kirjutas lastele.

Georgi Ball oli rahvusvahelise PEN-klubi liige.
Mullateadlaste loend

*Siin on loetletud eesti ja välismaa [[mullateadlane|mullateadlasi]]*. 

## A
* Robert Abolin
* Alar Astover

## C
* George Nelson Coffey, USA
## D
* Charles Darwin (1809&ndash;1882), Suurbritannia
* Gleb Dobrovolski (1915), Venemaa
* Vassili Dokutšajev, (1840&ndash;1903), Venemaa
## H
* Osvald Hallik, (1906&ndash;1964), Eesti
* Eugene W. Hilgard, (1833&ndash;1916), USA

## J
* Hans Jenny (1899&ndash;1992), USA
## K
* Elmar Kaar
* Rein Kask, (1896&ndash;), Eesti
* Franklin Hiram King (1848&ndash;1911), USA
* Endel Kitse, (1896&ndash;2007), Eesti
* Ragnar Kokk
* Pavel Kostõtšhev (1845&ndash;1895), Venemaa
* Viktor Kovda (1904&ndash;1991), Venemaa
* Nikolai Krassilnikov, (1896&ndash;1973), Venemaa
* Johann Krause, (1757&ndash;1828), Eesti
* Raimo Kõlli

## L
* Justus von Liebig, (1803&ndash;1873), Saksamaa
* Alfred Lillemaa (1897–1965), Eesti 
* Erich Lõhmus, (1928–1995), Eesti

## M
* Curtis F. Marbut, (1863&ndash;1935), USA
## N
* Anton Nõmmik
* Hans Nõmmik

## O
* Aini Oja

## P
* Bernard Palissy (~1510 &ndash; 1590), Prantsusmaa
* Arno Piho (1924–1975)
## R
* Endla Reintam (1974–)
* Loit Reintam (1929–2010)
* Igna Rooma
* Hugo Roostalu
* Edmund Ruffin

## S
* Johann Friedrich Schmalz
* Ragnar Sepp
* Olivier de Serres (1529&ndash;1619), Prantsusmaa
* Nikolai Sibirtsev (1860–1900), Venemaa
## T
* Gavriil Tanfiljev (1857&ndash;1928), Venemaa
## V
* Sergei Vinogradski (1856&ndash;1953), Venemaa
## W
* Selman Waksman (1888&ndash;1973), USA
MM

**MM** või **Mm** või **mm** või **.mm** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*MM on **[[maailmameistrivõistlused]]**
*MM on Majandusministeerium
*MM on Meie Meel (ajaleht)
*MM on **[[EuroAtlantic Airways]]i** IATA kood.
*MM on Rooma number, mis tähistab arvu **[[2000 (arv)|2000]]**. Sageli kasutatakse seda aastaarvu **[[2000]]** tähistamiseks.
*Mm on Märjamaa rajoon (Eesti NSV ajal)
*mm on millimeetri tähis
*MM on Myanmari ehk Birma kahetäheline maakood standardi ISO 3166-1 järgi
**.mm on Birma üladomeen

## Vaata ka
*M&M's, šokolaadikommide bränd
Väino Sirk

**Väino Sirk** (sündinud 1. detsembril 1942 Tallinnas) on eesti ajaloolane.

Sirk õppis aastail 1950–1961 Valga 1. Keskkoolis ning alates 1961. aastast Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo osakonnas, mille lõpetas 1970. aastal ajaloolase ja ühiskonnateaduste õpetajana. Asus 1970. aastal tööle Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituuti, kus töötas algul nooremteadurina ja alates 1984. aastast vanemteadurina. Oli aastail 1996–2008 Ajaloo Instituudi ajaloo osakonna juhataja.

Sirgu varasemad uurimused käsitlevad Eesti kutsehariduse ajalugu. Kaitses 1975. aastal ajalookandidaadi kraadi väitekirjaga "Kutseharidus Eestis 19. sajandi algusest 1917. aastani" (juhendaja Endel Laul). Hilisem uurimistöö on keskendunud kultuuri ja haritlaskonna ajaloo temaatikale.

## Tunnustus
*Ajalookirjanduse aastapreemia (1997) monograafia "Eesti haritlaskonna kujunemine ja ideed 1850–1917" (kaasautor Toomas Karjahärm)
*B. G. Forseliuse Seltsi Suur Ignatsi Jaagu medal (2003) pikaajalise töö eest hariduse ajaloo alal

## Monograafiad

*Sirk, V. Kutseharidus Eestis 19. sajandi algusest 1917. aastani. Tallinn: Valgus, 1983.
*Sirk, V. Kutseharidus Eestis 1917-1920. Tallinn: Teaduste Akadeemia Kirjastus, 1989.
*Eesti kooli ajalugu. 1. köide. 13. sajandist 1860. aastateni. Tegevtoimetaja E. Laul. Tallinn: Valgus, 1989. (Kutsehariduse ja pedagoogikaõppeasutuste peatükid)
*Karjahärm, T., Sirk, V. Eesti haritlaskonna kujunemine ja ideed 1850-1917. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1997.
*Karjahärm, T., Sirk, V. Vaim ja võim : Eesti haritlaskond 1917-1940. Tallinn: Argo, 2001.
*Sirk, V., Laul, E., Liim, A., Tamm, J. Gustav Adolfi Gümnaasium 375. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2006.
*Karjahärm, T., Sirk, V. Kohanemine ja vastupanu: Eesti haritlaskond 1940-1991. Tallinn: Argo, 2007.
*Elango, A., Laul, E., Liim, A., Sirk, V. Eesti kooli ajalugu, 2. köide 1860. aastaist 1917. aastani. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Kirjastus, 2010.
Soomets

**Soometsad** on üks kahest Eesti metsatüübiklassist (teine on arumetsad). Soometsade alla kuuluvad soomuldadel kasvavad metsad.  

Soometsade alla arvatakse järgmised metsatüübirühmad: rohusoometsad, samblasoometsad ja kõdusoometsad.

Puurinne on üsna liigivaene põõsarinne hõre, rohurinne aga lopsakas ja koosneb peamiselt sootaimedest.Alustaimestikus domineerivad sootaimed. Mullad on liigniisked, ja seetõttu kasvab soometsa biomass tihtipeale aeglaselt.  Kaksikliigitusega piirdudes võib looduslikud soometsad jaotada rohusoo- (puurindes valdab kask või sanglepp) ja samblasoometsadeks (puurindes valdab mänd, harvemini kask).

Põhjavesi on mineraalaineterikas ja üsna maapinnalähedane. Aastaajati esineb veetaseme kõikumisi (kevadel kõrge ja suvel madal).

## Välislingid
*Metsatüübiklassi kirjeldus TÜ Loodusteadusliku hariduse keskuse interaktiivses õpikeskkonnas (bio.edu.ee)
Tooneseplased

**Tooneseplased** (*Anobiinae*) on alamsugukond mardikalisi sugukonnast teesklased (*Ptinidae*).

Varasemas süsteemis on seda rühma käsitletud kui sugukonda (*Anobiidae*)

## Eesti liigid
Eestist on teada 28 liiki tooneseplasi. Nende seas:
**Anobium punctatum* – mööbli-toonesepp
**[[Caenocara subglobosum]]* (elab hariliku murumuna viljakehades)
**[[Dorcatoma dresdensis]]*
**[[Dorcatoma janssoni]]*
**[[Dorcatoma lomnickii]]*
**[[Dorcatoma robusta]]*'
**Ernobius mollis* – hääletu toonesepp
**Hadrobregmus pertinax* (*Anobium pertinax*) – suur-toonesepp
**[[Microbregma emarginata]]*
**[[Priobium carpini]]*
**[[Ptilinus fuscus]]*
**[[Ptilinus pectinicornis]]*
**[[Ptinus villiger]]*
**[[Stagetus borealis]]*
**[[Xestobium rufovillosum]]*
**[[Xyletinus hanseni]]*
**[[Xyletinus tremulicola]]*

## Viited
HTZ-16

**HTZ-16** (ukraina ja vene keeles *ХТЗ-16*) oli improviseeritud soomusmasin (soomustraktor), mida ehitati Nõukogude liidus Teise maailmasõja ajal HTZ-3 traktorite põhjal. Erinevalt NI Tankist, mille relvastus asus pöörlevas tornis, oli HTZ-16-e 45 mm tankikahur paigutatud fikseeritud pealisehitisse.

HTZ-16 tootmist hakati plaanima 1941. aasta juulis ja augustis-septembris plaaniti toota 750 masinat. Tootmine pidi toimuma Harkivi traktoritehases. Soomuse paksus oli 10–25 mm, relvastuseks 45 mm tankikahur ja 7,62 mm kuulipilduja DP. Meeskond koosnes 2–4 mehest.

Kuid 9. oktoobriks 1941. aastal, kui traktoritehase evakueerimine Harkivist lõppes, oli toodetud 100 komplekti soomust HTZ-16-e soomustamiseks. Komplekteerida jõuti umbes 50–60 masinat, võimalik, et ka mõnevõrra rohkem, kuid täpsed arvud ei ole teada. Tootmist pidurdas ilmselt tehase evakueerimise algus 18. septembril. Harkiv langes sakslaste kätte 20. oktoobril ja tehase territooriumil leidus 809 pooleli jäänud masinat.

## Viited

## Kirjandus
* Steven J. Zaloga, James Grandsen *Soviet Tanks and Combat Vehicles of World War Two* Weidenfeld & Nicholson military 1984 ISBN 0853686068 *Inglise k.*

## Välislingid
* Armored Tracktors
Piparmünt

**Piparmünt** (*Mentha × piperita)* on huulõieliste sugukonna mündi perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim, vesimündi (*Mentha aquatiaca*) ja rohemündi (*Mentha spicata*) hübriid.

## Nimetus
Piparmündi nimetuse esimene pool tuleneb sanskritikeelsest pika pipra *(Piper longum)* nimetusest *pippali* (पिप्पलि, पिप्पली).

Nimetuse teine pool on tõenäoliselt tuletis ladinakeelsest nimetusest *mentha* või *menta*, mis on omakorda laenatud kreekakeelsest sõnast *minthe* (μίνθη), *mentea* (μέντηα) või *minte* (μίντη), mille tähendust täpselt ei teata. Kindel on see, et nimetust *mintha* tunti juba Mükeenes.

Piparmünti on rahvapäraselt nimetatud *vehvermintsiks*.

## Päritolu
Piparmünt on vesimündi ja rohemündi hübriid, mis on saadud 1696 Inglismaal looduslike liikide ristamisel. Inglismaalt levis piparmündi kasvatamine Euroopasse ja Aafrikasse. Tänapäeval leiab piparmünti metsistununa Kesk- ja Lõuna-Euroopas.

## Morfoloogia
Taim on 30–60 cm kõrgune, soodsal kasvukohal võib kasvada ka 80 cm kõrguseks. Kandiline vars püstine, peaaegu paljas. Lehed piklikud või süstjad, paljad, mõnikord alumisel pinnal roodude kohal karvased, teravalt saagja servaga. Tavaliselt tumerohelised, kuid mõnikord värvuvad punakaks. Leherootsud 6–8 mm pikad.

Õisik tihe, tähkjas. Õied roosad või lillad.

## Paljunemine
Piparmündil meie tingimustes reeglina seemned ei valmi ja kui valmivadki, ei anna vanematega sarnaseid järglasi. Paljuneb maa-aluste võsunditega.

## Kasvatamine

Vajab kerges varjus, niisket, huumusrikast, umbrohupuhast kasvukohta.

Piparmündi levinuimad teisendid on valge piparmünt (*Mentha × piperita* f. *pallescens*) ja belgia piparmünt (*Mentha × piperita* var. *ouweneelii*) ning vorm must piparmünt (*Mentha × piperita* var. *piperita*). Just viimane on tõenäoliselt Inglismaal sündinud originaalhübriid. Tuntakse tänapäeval 'Black Mitchami' nime all. Mustaks piparmündiks kutsutakse seda vormi taime tumevioletsete varte tõttu. Tumeda värvuse annab taimele antotsüaniin. Hilisemad teisendid antotsüaniini ei sisalda ja sellest ka nimetus "valge piparmünt".

Tuntakse ka hulgaliselt sorte: 'Candymint', 'Citrata' (bergamoti lõhnaline), 'Lime Mint' (lehed laimilõhnalised), 'Chocolate Mint'.

Aretatud on ka dekoratiivsorte, näiteks 'Variegata' (lehed rohelise ja kahvatukollase kirjud) ja 'Crispa' (käharalehine).

## Kasutamine

Piparmündilehtedest valmistatud tee ja tinktuur mõjuvad valu vaigistavalt, vähendavad iiveldust ning gaaside teket.

Kulinaarias on piparmündilehed kasutusel erinevate roogade (eriti magustoitude) maitsestamisel.

Sobib ka püsilillepeenras ilutaimena kasvatamiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Munajas leht

**Munajas leht** on piklik leht, mille laba kõige laiem koht on keskkohast allpool (st leherootsule lähemal).

## Viited
Allikrohi (perekond)

**Allikrohi** ehk **rabasalat** *(Montia)* on portulakiliste sugukonda kuuluv ühe- või mitmeaastaste rohttaimede perekond. 

Perekonda kuulub 10–15 liiki.

Allikrohud on väikesed vastakute lehtedega rohttaimed, mis kasvavad niisketes kohtades. Nende õietupp on kahejagune, kroon on liitlehine ja viiehõlmaline, tolmukaid on kolm. Õied asetsevad 2–5 kaupa väikestes tipmistes või külgmistes ebasarikates. Vili on 2–3 seemnega kupar.

## Liike ja alamliike
**[[Montia bostockii]]*
**[[Montia chamissoi]]* 
**[[Montia dichotoma]]*
**[[Montia diffusa]]*
**Montia fontana* (harilik allikrohi)
***Montia fontana* subsp. *amporitana* (oja-allikrohi)  
***Montia fontana* subsp. *chondrosperma* (väike allikrohi) 
**[[Montia howellii]]* 
**Montia lamprosperma* (läikviljaline allikrohi) 
**[[Montia linearis]]* 
**[[Montia parvifolia]]*
Efemeerid

**Efemeeride** all võidakse mõista:

*lühieataimi;
*lühikese valmikueaga (vaid mõneks päevaks suguküpseks saavaid) putukaid, näiteks ühepäevikulisi (*Ephemeroptera*).

## Vaata ka
*Efemeroidid
Pööre (raudtee)

**Pööre** on tehniline seade raudteeveeremi juhtimiseks ühelt raudteelt teisele.

Pöörang on pöörme osa, mis koosneb raamrööbastest, sulgrööbastest ja seademehhanismist.

Pöörme tähtsamad komponendid:
*sulgrööpad
*raamrööpad
*riströöpad
*riströöpa kand
*kontrarööpad
*pöörmeseade
*pöörmeprussid

## Viited
Gerry Rafferty

**Gerry Rafferty** (õieti **Gerald Rafferty**; 16. aprill 1947 Paisley – 4. jaanuar 2011 Upton, Dorset) oli šoti päritolu laulja, laulukirjutaja, kitarrist ja produtsent.

Tema esituses on tuntuks saanud laulud "Baker Street", "Right Down the Line" ja "Stuck in the Middle".

Rafferty sündis Glasgow eeslinnas Paisleys töölisklassi peres. Tema isa ja vanaisa olid mõlemad kaevurid. Isa Joseph Rafferty oli sündinud Iirimaal. Ta oli vägivaldne alkohoolik, kes suri, kui Gerry oli 16-aastane. Ema Mary (sündinud Skeffington) oli iiri ja šoti päritolu. Gerryl oli kaks venda Jim ja Joe (Joe suri 1995).

Ema õpetas Gerryle nii iiri kui šoti rahvalaule. Lisaks rahvalauludele mõjutasid Gerryt The Beatles ja Bob Dylan. Juba noorelt hakkas ta kirjutama ka omi laule.

Rafferty alustas karjääri tänavamuusikuna Londonis. 1969 liitus ta folk-popansambliga "The Humblebums", kuid lahkus sealt 1970 ning salvestas oma esimese sooloalbumi. 1972 moodustas ta koos Joe Eganiga ansambli Stealers Wheel, mis lagunes 1975. Rafferty jätkas soolokarjääri ja tema teine album "City to City", mis ilmus 1978, osutus ülimenukaks, tõustes USA albumimüügiedetabeli tippu. Samalt albumilt pärinev singel "Baker Street" tõusis USA singlimüügiedetabelis 2. kohale ja Suurbritannias 3. kohale. Edu saatis ka järgmist albumit "Night Owl", kuid 1980. aastatel hakkas ta populaarsust kaotama, sest ta ei tahtnud kontserte anda. Ta oli kriitiline teatud muusikatööstusega kaasnevate nähtuste suhtes ega soovinud olla staar.

Rafferty kohtus 1965 tantsusaalis 15-aastase juuksuriõpilase Carla Ventillaga. Ventilla oli itaalia päritolu ja elas Glasgow eeslinnas Clydebankis. Nad abiellusid 1970 ja said tütre Martha. Algul elasid nad Šotimaal, 1970. aastate lõpus kolisid Lõuna-Inglismaale, kus neil oli kodu Londonis Hampsteadis ja lisaks talu Kenti ja Sussexi piiri lähedal.

Rafferty hakkas juba noorena alkoholi kuritarvitama, aga palju aastaid ei paistnud see õieti välja. Omaenese suurest viinajoomisest rääkis ta mitmes oma noorpõlve laulus. Ajapikku hakkas alkoholism tema pereelu segama ja 1990 tema abielu lahutati, kuigi ta jäi oma naisega lähedaseks. 2005. aasta aprillis kukkus ta purjuspäi oma kodus trepist alla ja sai raske peavigastuse. Rafferty suri oma kodus alkoholismist tingitud maksapuudulikkuse tagajärjel.

## Stuudioalbumid
* "Can I Have My Money Back" (1972)
* "City to City" (1978)
* "Night Owl" (1979)
* "Snakes and Ladders" (1980)
* "Sleepwalking" (1982)
* "North and South" (1988)
* "On a Wing and a Prayer" (1993)
* "Over My Head" (1994)
* "Another World" (2000)

## Viited
Kultuurrohumaa

**Kultuurrohumaa** on külviga rajatud rohumaa. 

Kultuurrohumaade hulka käivad kultuurniidud ja kultuurkarjamaad.

## Vaata ka
*Looduslik rohumaa

## Välislingid
*Kultuurrohumaade rajamine Eesti põllu- ja maamajanduse nõuandeteenistus
Eduard Vilde monument

**Eduard Vilde monument** on Eduard Vilde mälestuseks püstitatud monument Harju tänaval Tallinna Kirjanike Maja vastas. 

Monumendile pandi nurgakivi 4. märtsil 1965 Eduard Vilde 100. sünniaastapäeva tähistamiseks. Tseremooniast võttis osa ka kirjaniku lesk Linda Vilde-Jürmann. 

## Monumendi konkursist ja püstitamisest
Monumendi loomiseks korraldati konkurss, mille võitis arhitekt Allan Murdmaa ja skulptor Albert Eskli kavand. Konkursil sai kolmanda koha Endel Taniloo ja Ülo Sirbi kavand jalutavast kirjanikust, mille kipsist makett asub Eduard Vilde muuseumi arhiivis. Oma kavandi esitasid ka arhitektid Rein Kersten ja Peep Jänes.

Ehitustöid vedasid eest insener Leonhard Sokk ja Tallinna Remondi- ja Linnaehitus.

## Monumendi kirjeldus
Mustjala karjäärist pärit punakast dolomiidist monument kujutab endast avatud raamatut, mille parempoolsel küljel on Eduard Vilde pronksist reljeefportree ja autogramm ning tekst ja vasakpoolsel küljel stseenid tema ajaloolisest triloogiast ("Mahtra sõda", "Kui Anija mehed Tallinnas käisid", "Prohvet Maltsvet").

Monumendil on Eduard Vilde tekst: "*Januneb inimese hing loodusesunduslikult ilu järele, siis januneb ta ühes sellega tõe järele – elutõe, ilutõe, kunstitõe järele, ja kas ei ole teile teatavaks saanud nähtus, et suured ja sügavad vaimud kõigist rahvustest – kirjanikud, luuletajad, filosoofid – et nad kõik tõe, õiguse ja õigluse teenistuses seisavad, et nende sulg välja astub rõhutute eest ja rõhujate vastu, vaevatute eest ja vaevajate vastu, et esteetik ja eetik nende teostes üheks akordiks koonduvad. Nad ei saa teisiti, kui inimest armastada.*" 

Monumendi ees on mitu massiivset betoonist dekoratiivvaasi.

## Viited
27. strategeem

**27. strategeem** 36 strategeemist on "mängi lolli, kaotamata tasakaalu ".

Narr. 

## V 3. (27.) Mängi lolli, kaotamata tasakaalu

假癡不癲 (*Jiǎ chī bù diān*) 

Peitu lolli, joodiku või hullu maski, et tekitada segadust oma kavatsuste ja motiivide mõistmisel. Tee nägu, et ei näe vaenlase pandud püüniseid, ja saa sellest kasu. Pane ta uskuma oma üleolekut! Pane vastane alahindama oma võimeid, oskusi, mõistust ja informeeritust, kuni ta kaotab valvsuse. Siis võib rünnata.
 
21. võimuseadus: püüdmaks jobu, mängi tobu.

## Põhimõtte selgitus
:*Parem on teha nägu, et ei tea midagi ja ei soovi midagi teha,*
:*kui teha nägu, et tead midagi ja tegutseda arutult.*
:*See, kes viibib rahus, ei reeda oma plaane.*

Tuleb teada ja teha nägu, et ei tea. Kui pole võimalik tegutseda, siis teha nägu, et ei kavatsegi tegutseda, kui on võimalik siis tegutseda. Kuni pole saabunud aeg tegutsemiseks ,on vaja säilitada rahu ja näha võimalikult loll välja. Kui sarnaselt tõelise lollpeaga anda oma tahtele voli, siis reedad oma tõelised sihid ning su tegevus osutub mitteaegseks ja kutsub esile üldise kahtluse.  

"Sunzi" 4. : *Kes on sõjaasjanduses osav, võidab seal kus on kerge võita. Seetõttu kui sõjaasjanduses osav võidab, ei omanda ta asjatundja kuulsust ja kangelase teeneid (autasusid julguse eest).*

## Tsitaat [[Muutuste raamat]]ust
:*Kõu pilvedes, Kuusjoon 3. Zhun (Algraskus, idu).*

## Näiteid

Songi dünastia ajal sai Di Wuxiang (1008–1057) keisrilt käsu alistada mässulised barbarite hõimud impeeriumi lõunapiiril. Lõuna elanikud olid väga ebausklikud ja ei võtnud ühtegi asja ette ilma palveteta jumalate poole. Et tõsta oma sõdurite võitlusvaimu, korraldas ka Di Wuxiang palveteenistuse ja lausus sellise palve: “Ma ei tea, kas ma võidan või kaotan. Siin on sada münti. Ma viskan need õhku ja kui saatus on meile armuline, siis kukuvad need kõik kull ülespoole." 
Di Wuxiangi lähedased tõttasid teda ta meeletuses ümber veenma, aga ta jäi kindlaks. Mündid visatud, langesid need kõik kull ülespoole! Kogu vägi vastas sellele rõõmuhõiskega, mis veeres kajana läbi oru. Ta lausus: “Kui me naaseme võiduga, siis ma toon need mündid ohvrianniks jumalatele,” lasi mündid põranda külge naelutada ja katta siidilooriga. Seejärel viis ta väed mässuliste vastu ja saavutas hiilgava võidu. Naasnult laagri käskis ta mündid kokku koguda. Siis nägid kõik, et neist igal oli mõlemal küljel kull! (Sarnane juhtum Jaapanis on ära toodud "Kivide ja liiva kogus".)

Gracian, Baltasar. *Kasuta rumalust, Seda teevad vahetevahel isegi kõige targemad inimesed. On olukordi, kus suurim tarkus seisneb selle nähtavas puudumises.* 

Kes peab end ülal nagu loll, see võidab. Aga kes näeb ennast nagu loll, see kaotab. "Teeseldes lolli on võimalik seista vastu vastasele ja juhtida seejuures väge."  

## Viited

## Välislingid
* English and French translation of the ''Thirty-Six Stratagems'' 27. 
*  Taiwanilt pärinevast 36 strategeemist 27. 
*  27. algtekst Hiina Vikipeedias tõlkega inglise keelde
Vanglaekspress

**"Vanglaekspress"** on 1997. aasta USA mängufilm, mille režissöör on Simon West.  

Peategelased on Cameron Poe (Nicolas Cage), Vince Larkin (John Cusack) ja Cyrus Grissom (John Malkovich). 

Film oli nomineeritud Oscarile parima laulu ja parima heli kategoorias, kuid mõlemas kategoorias saatis edu hoopis "Titanicut".
Astrolaab

**Astrolaab** (< kreeka *astron* 'täht' + *lambanein* 'võtma, haarama') ehk tähesihik on vahend taevakehade kõrguse mõõtmiseks ja kalendriarvutuste tegemiseks.

Tuntuim on tasapinnaline taevaskera kujutav astrolaab, mille aluseks on ekvaatori tasandile kujundatud taevaskera. Tüüpiline astrolaab oli vasest, kuni 60&nbsp;cm läbimõõduga plaat, millele oli kraabitud taevakaart. Plaadi keskpunkti oli kinnitatud 15&nbsp;cm läbimõõduga ring, mis oli jaotatud kraadideks ja tundideks. Ringile oli kinnitatud sihikuga visiir ehk alidaad, mis suunati taevakehale. Tagaküljele graveeriti arvutuste tegemiseks vajalikud nomogrammid (näiteks araabia astrolaabidel olid seal palvuse aja ning Meka suuna leidmise skaalad).

Antiik-Kreeka esimesi taevauurijaid Hipparchos, kes koostas täheteatmiku, leiutas ka riista taevakeha kõrguse mõõtmiseks, mida loetakse esimeseks astrolaabiks. Taolist vahendit kasutas ka Ptolemaios.

Keskajal kasutasid taevakehade kõrguse, kohaliku aja ja kohaliku laiuse määramiseks laialt astrolaabi araablastest taevauurijad, meremehed ja ennustajad. Mekasse suunduvad palverändurid leidsid kõrbes tee samuti astrolaabi abil. Araabia taevauurija Muhammad al-Fazari leiutas esimesena astrolaabi pärsia-araabia rahvaste seas, järgnevalt al-Battani ja az-Zarqali täiendasid astrolaabi nii, et vaatlusi sai teostada mitte üksnes kindlal geograafilisel laiusel, vaid igal pool. Keskaegsesse Euroopasse tuli astrolaab läbi islami võimu all oleva Andaluusia 12. sajandil. 15. sajandist on säilinud Abraham Zacuto poolt jäädvustatud astrolaabi kirjeldus ja kasutusjuhend Lissabonis.

Astrolaab jäi tuntuimaks taevakehade mõõtmisvahendiks 17. sajandi keskpaigani, mil selle vahetasid välja lihtsamini kasutatavad mõõteriistad. Arvestades astrolaabi kohmakust, mitme inimese osaluse vajadust vaatlusel ja kasutamiskeerulisust õõtsuval laeval, leidis astrolaab meresõidus vähest kasutust. Selle asemel võeti tarvitusele lihtsustatud mereastrolaab, mis koosnes vaid kraadideks jaotatud ringist koos alidaadiga. Sellist vahendit kirjeldas esimesena Mallorcalt pärit taevauurija Ramon Llull 1292. aastal ning see oli meresõidu puhul kasutusel kuni 17. sajandi lõpuni, mil seda hakkasid asendama veelgi lihtsamini käsitletavad kvadrant ja Davise kvadrant.

## Vaata ka
*Sfääriline astrolaab

## Kirjandus
*"Mereleksikon". Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1996

## Välislingid
*The Astrolabe
Vassili Dokutšajev

**Vassili Vassiljevitš Dokutšajev** (vene keeles Василий Васильевич Докучаев; 1. märts (17. veebruar vkj) 1846 — 8. november (26. oktoober vkj) 1903) oli vene geoloog ja mullateadlane, vene mullateaduse kooli ja mullageograafia rajaja. 

Vassili Dokutšajevi järgi on muld eriline looduslik keha. Dokutšajev avastas muldade geneesi ja paiknemise peamised seaduspärasused.
Piparmündiõli

**Piparmündiõli** *(Menthae piperitae aetheroleum)* on piparmündi maapealsetest värsketest osadest veeauruga destilleeritud eeterlik õli. 

Õli on kahvatu- või rohekaskollase värvusega, tugeva, meeldiva lõhna ja maitsega. Seistes muutub õli viskoosseks ja värvuselt tumedamaks. Külmutatud õlist kristalliseerub välja mentool. Õli sisaldab 50–55% mentooli ning lisaks metüülatsetaati, mentooni ja väiksemas koguses muid komponente.

Piparmündiõli on üks kõige populaarsemaid ja sagedamini kasutatavaid eeterlikke õlisid. See on kergelt antibakteriaalse ja valu vaigistava toimega. Selle õliga maitsestatakse alkohoolseid jooke, maiustusi, kompvekke, närimiskumme, seepe, pastille, sigarette jne.

Meditsiinis kasutatakse piparmündiõli ülemiste hingamisteede katarride korral, välispidiselt lihase- ja närvivalude leevendamiseks. Õli on kasutusel nohu- ja reumasalvide koostisosana, kosmeetikas ja hügieenivahendite (hambapastad, suuloputusveed) tootmisel.

## Viited
Vadim Makšejev

**Vadim Makšejev** (vene keeles Вадим Николаевич Макшеев; 4. september 1926 Leningrad – 7. veebruar 2019 Tomsk) oli lapsepõlve Eestis veetnud vene kirjanik ja ajakirjanik.

Vadim Makšejevi isa oli valgekaardi ohvitser, kes osales Krimmi vabastamises ja pärast selle ebaõnnestumist lahkus Venemaalt üle Türgi ja Prantsusmaa Eestisse Tartusse. 12. novembril 1923 laulatati Tartu Uspenski kirikus tulevase kirjaniku vanemad. 1926. aastal sõitis Vadimi rase ema Leningradi oma lähedaste juurde Leningradi sünnitama, Vadim sündis 4. septembril. Mõne kuu pärast sõitsid ema ja Vadim tagasi Tartusse. Aastatel 1930–1931 töötas Vadimi isa Tartu–Petseri raudtee ehitusel kümnikuna, olles õppinud Tartu ülikoolis aastatel 1923–1926 kaubandust ja aastatel 1927–1928 majandust (matr. nr. 8410). 1933. aastast töötas tema isa Kiviõlis, olles vabal ajal vene emigrantide lastest moodustatud skaudimaleva juhiks. Samal aastal hakkas Vadim algkoolis käima. 1939. aastal õppis Vadim Tartu eesti reaalkoolis, 1940. aastast aga Narva Vene Gümnaasiumis (hilisema nimetusega Narva 2. Keskkool).

Küüditati 14. juunil 1941 koos ema ja õega Siberisse Tomski oblastisse Vasjugani rajooni Volkovosse. Ema ja õde surid aastal 1942. Isa suri aastal 1941 Sverdlovski oblastis, Stupino kinnipidamiskohas. Vasjuganis elas Makšejev 20 aastat, nendest 14 aastat eriväljasaadetuna. Ta töötas mitmes kolhoosis, pidades mitmeid ameteid, elatades end nii füüsilise töö kui ka raamatupidamisega.

1950. aastate keskel hakkas Makšejev ajakirjandusele kaastööd tegema. Aastal 1960 võeti ilma passita kolhoosnik Vadim Makšejev ajakirjanike liidu liikmeks. Aastal 1960 ühinesid Vasjugani ja Kargasoki rajoonid ning Makšejev suunati Kargasoki rajooni ajalehe Severnaja Pravda maaelu osakonna juhatajaks. Aastal 1962 asus ta ümber Tomskisse, oblasti ajalehe Krasnoje Znamja maaelu osakonna juhatajaks. Samuti hakkas ta ka pikkamööda päris kirjanduse poole kalduma.

## Tunnustus
*2011 Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk

## Raamatuid eesti keeles
*Makšejev, Vadim. Viige talle lilli! Jutud. Vene keelest tõlkinud Averonika Beekmann, Jaan Viira; kunstnik Igor Balašov. Tallinn: Aleksandra, 2009
*Makšejev, Vadim. Narõmi kroonika. Vene keelest tõlkinud Jüri Ojamaa. Tallinn: Varrak, 2011
*Makšejev, Vadim. Damoklese mõõk. Vene keelest tõlkinud Peep Varju, Jaan Viira, Averonika Beekmann. Eessõna: Peep Varju. Tallinn: Valge Raamat, 2018

## Viited

## Välislingid
*http://tomskhistory.lib.tomsk.ru/page.php?id=10
*http://tomskhistory.lib.tomsk.ru/files2/20.pdf
Mullageograafia

**Mullageograafia** on loodusgeograafia ja mullateaduse allharu, mis tegeleb maakera muldade levimise seaduspärasuse uurimisega mullageograafilise rajoneerimise eesmärgiga.
Aramil

**Aramil** on linn Venemaal Sverdlovski oblasti lõunaosas, Aramili linnaringkonna keskus. Linn asub Isseti ääres 15 km Jekaterinburgist kagus.

Asula tekkis 1675. aastal riigi lõunapiirile rajatud sõjaväeposti juurde. Linnaõigused sai 1966. aastal.
Tea Varrak

**Tea Varrak** (sündinud 15. veebruaril 1960) on endine Tallinna Tehnikaülikooli prorektor ja Eesti riigiametnik.

Tea Varrak on lõpetanud 1992. aastal Tallinna Tehnikaülikooli raamatupidamise ja majandusanalüüsi erialal. 1998. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis magistritöö ärijuhtimises. 

Ta on olnud Mainori Majanduskooli, Audentese ja Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse juht.

5. septembrist 2005 kuni 26. jaanuarini 2006 oli ta Rahandusministeeriumi abiminister ning 27. jaanuarist 2006 kuni 26. jaanuarini 2011 Rahandusministeeriumi kantsler.

Alates märtsist 2011 oli ta Tallinna Tehnikaülikooli innovatsiooni- ja ettevõtluskeskuse direktor ning alates septembrist 2013 innovatsiooni- ja rahvusvaheliste suhete prorektor.

Alates 27. märtsist 2017 kuni 19. detsembrini 2018 oli ta Haridus- ja Teadusministeeriumi kantsler.

2019. aasta kevadel asus ta tööle ilukliiniku Decus International OÜ juhatuse liikme ja tegevjuhina, kuid lahkus sealt kümne kuu pärast. 16. märtsist 2020 töötas Varrak Sotsiaalministeeriumis sotsiaalvaldkonna nõunikuna.

## Tunnustus
*2005 – ettevõtluse sõber
*2010 – Eesti Kaubandus-Tööstuskoja II klassi aumärk
*2011 – Valgetähe III klassi teenetemärk
*2011 – aasta naine
*2015 – Mente et Manu

## Isiklikku
Tema abikaasa oli energeetikainsener ja keskmaajooksja Peeter Varrak (1936–2018).

## Viited

## Välislingid
*Euro-kantsler Tea Varraku saatus selgub järgmisel nädalal Delfi, 4. jaanuar 2011
*Euro peatehnik, e24.ee, 8. jaanuar 2011
Simona Senoner

**Simona Senoner** (13. juuni 1993 Bolzano – 7. jaanuar 2011 Freiburg, Baden-Württemberg) oli Itaalia suusahüppaja.

## Välislingid

*Tragöödia: 17-aastane Itaalia naissuusahüppaja suri, Postimees.ee, 8. jaanuar 2011
Bundeswehr

**Bundeswehr** on  Saksamaa Liitvabariigi relvajõud. See jaguneb harudena maaväeks, mereväeks, õhuväeks, Ühendatud toetusteenistuseks, Küber- ja informatsiooniruumiks, Ühendatud meditsiiniteenistuseks ja Bundeswehri haldusteenistuseks.

## Ajaloost

1950. aastal oli muutunud maailmapoliitilise olukorra tõttu ette näha, et ka Saksamaa Liitvabariik peaks omama kaitsevõimet. Selle tõttu said
uueks alguseks üles otsitud endise Wehrmachti ohvitserid ülesande töötada välja uute Saksa relvajõudude moodustamise põhimõtted. Kõige raskem küsimus oli, kuidas siduda omavahel relvajõududes vältimatu hierarhiline kord, käsk, kuulekus ning liberaaldemokraatlik põhiseadus. Endistest Wehrmachti ohvitseridest komisjon koostas 1950. aasta oktoobris Eifelis Himmerode kloostris dokumendi „Sõjalise eksperdikomisjoni memorandum Saksa väekontingendi moodustamise kohta riikideüleste relvajõudude raames Lääne-Euroopa kaitseks“. Edaspidi Himmerode memorandumina tuntud dokumendi viiendas peatükis, mis käsitleb relvajõudude „sisestruktuuri“, käsitleti  poliitilisi, eetilisi ja kasvatuslikke ülesanded. Selles rõhutati kohustusi nii omaenese isamaa kui ka Euroopa ees. Bundeswehr asutati 12. novembril 1955. Bundeswehri arengut käsitletakse kahe perioodina: aastatel 1955–1990 (Külm sõda, mis lõppes Saksamaa ühinemisega) ja alates aastast 1990 kuni tänapäevani.

2000. aastal asutati ühendatud toetusteenistus.

### Muudatused alates 2022. aastast
2022. aastal moodustati Bundeswehri territoriaalne väejuhatus, mille ülesandeks sai ametiabi kriiside korral ja riigi territooriumi kaitse korraldamine. 2023. aastal moodustati uus Luure ja mõju väejuhatus asukohaga Daunis ja Informatsioonitehnika teeninduse väejuhatus Rheinbachis. 2024. aasta aprilli alguses teatas kaitseminiteerium järgmiste reformide kavatsustest: 
1) territorialne väejuhatus (siseriiklik) ja operatsioonide väejuhatus (välisoperatsioonid) liidetakse üheks Bundeswehri operatsioonide väejuhatuseks (OpFüKdoBw);
2) Küber- ja informatsiooniruumist (CIR) saab maa-, lennu- ja mereväe kõrval eraldi väeliik;
3) toetus- ja meditsiiniteenistuse ühendamine.

## Organisatsioon
Bundeswehri tegevust juhib ja kontrollib Saksamaa kaitseministeerium.

### Juhtorganid
*  Bundeswehri territoriaalne väejuhatus
*  Bundeswehri operatsioonide väejuhatus
*  Ühendatud toetusteenistuse väejuhatus 
*  Küber- ja informatsiooniruumiteenistuse väejuhatus

### Koosseis

### Õppeasutused
*  Bundeswehri Juhtimisakadeemia
*   Bundeswehri Sanitaarakadeemia
*  Bundeswehri Logistikakool
*  Bundeswehri strateegilise luure kool
*  Sisemise juhtimise keskus
* Bundeswehri hariduskeskus 

#### Ülikoolid
* Universität der Bundeswehr München
* Helmut-Schmidt-Universität

#### Maavägi
* Maaväe Ohvitserikool
* Jalaväekool
* Tankivägede Kool

### Lennuvägi
*  Luftwaffe Ohvitserikool
*  Luftwaffe Allohvitserikool

## Viited

## Välislingid

*Bundseswehr
*http://www.bundeswehr-karriere.de/
Südajas leht

**Südajas leht** on lehealusel sügava terava väljalõikega ja ümarate hõlmadega munajas leht.

## Viited
Odajas leht

**Odajas leht** on leht, mille lehelabast on enamik piklikult kolmnurkne ja mille aluse  moodustavad kaks külgedele suunatud teravat hõlma.
Santa Fe Instituut

**Santa Fe Instituut** on uurimisasutus Santa Fe linnas, Ameerika Ühendriikides. 

Instituut loodi aastal 1984, ning selle peamiseks uurimisvaldkonnaks on keerukate süsteemide teooria. See sisaldab nii bioloogiliste, sotsiaalsete kui majanduslike süsteemide uurimist. Santa Fe Instituut on maailma tuntumaid interdistsiplinaarseid uurimisrühmi keerukate süsteemide teooria alal.

## Välislingid
*Santa Fe Instituudi koduleht
Ludiidid

**Ludiidid** ehk **masinapurustajad** ehk **masinalõhkujad** olid Inglismaal 1811–1817 mässu tõstnud inimesed.

## Ajalugu
18. sajandil alanud tööstusrevolutsiooni käigus lisandus vesirattale aurujõud ning leiutati uut tüüpi, senisest suurema tootlikkusega kangasteljed ja muidki kanga ja rõivaste tootmise masinaid. Otsustavalt vähenes oskuskäsitöö vajadus, kangastelgedel võis töötada peaaegu igaüks. Järsud muudatused tehnoloogias mõjusid traditsioonilistele kangakudujate kogukondadele šokina.

Meeleheitel tööta jäänud töölised asusid ründama riidevabrikuid ja sepavasaratega lõhkuma uusi masinaid, leides nende suure tootlikkuse olevat töö kaotamise põhjuseks. Masinate lõhkumisega päädinud mässe oli puhkenud ka varem, sealhulgas 18. sajandi lõpus, kuid kaugeltki mitte nii laiaulatuslikke kui nüüd. Napoleoni sõdade ajal muutus nii tööliste kui ka ettevõtjate olukord Inglismaal raskeks. Sõjategevuse ning prantsuse sadamate blokaadi tõttu kaubandus katkes. Ettevõtjad tootsid veel mõnda aega lattu, kuni töö lõplikult seiskus. Elanikel kadus ostujõud, lisandus ikaldus põllumajanduses.

Ludiidid said nimetuse arvatava 18. sajandi lõpu masinalõhkuja Ned Luddi järgi (mäss puhkes toona ühismaade erastamise tõttu, 1779 lõhuti umbes 300 masinat). Masinalõhkujad allkirjastasid oma ähvarduskirjad järgmiselt: „Ned Lud(d)i kontor, Sherwoodi mets“. Nende tegevus algas märtsis 1811 Nottinghami ümbruses, kust levis puuvillatööstuse keskusse Manchesteri. Asuti mõrvama vabrikante ja röövima toiduladusid; rahutused jõudsid põhja villriiet tootvate Yorkshire'i vabrikuteni ja Lancashire’i. Parlament kehtestas karistuseks masinate lõhkumise eest surmanuhtluse (näiteks lord Byron pidas seda liiga karmiks karistuseks), mistõttu mässajad püüdsid igati varjata oma nimesid ning nõgistasid oma näod. Nad ei kutsunud üksteist nimepidi, vaid igaühel oli oma number. Rünnaku alustamiseks või lõpetamiseks andsid nad sageli märku püstolipaukudega. Hinnanguliselt lõhuti 1811. aastal üle 1000 masina.

Ehkki Briti armee sõdis korraga Mandri-Euroopa ja Põhja-Ameerika rinnetel (sõda USA-ga 1812–1815), saadeti mässajatele vastu 12 000 sõdurit; valitsus poetas masinalõhkujate sekka salakuulajaid. Armee ja ludiidide vahel toimus mitmeid kokkupõrkeid. Näiteks 1812. aasta aprillis ründas 150 ülestõusnut öösel William Cartwrighti vabrikut Rawfoldis Huddersfieldi lähistel (umbes poolel teel Leedsi ja Manchesteri vahel), mida kaitses väike rühm sõdureid ja tsiviilisikuid. Võitlus oli meeleheitlik, kaks ründajat sai surma. Vabrik jäi vallutamata, ükski kaitsja viga ei saanud. 14 Cartwrighti vabrikut rünnanut ja rünnakuga seotud meest hukati ligi aasta hiljem.

1812. aastal hakkas mäss vaibuma. Hukati üle kahekümne ludiidi, paljud saadeti Austraaliasse asumisele. See sünnitas kättemaksuhimu, rahutused, aga ka hukkamised ja väljasaatmised kestsid kuni 1817. aastani. Samas püüdis Alamkoda vastutulekuna keelata uued masinad, millega sai hõlpsalt sukakandu teha, kuid Ülemkoda tühistas keelu, leides, et tehnika arengut pole õige takistada.

## Kangrute deklaratsioon

## Ludiidide vanne
Jing Fang

**Jing Fang** (京房 *pinyin*: Jīng Fáng, 78–37 eKr), sünninimega Li Fang (李房) ja lisanimega Junming (君明), oli silmapaistev vanahiina matemaatik, muusikateoreetik, astronoom, astroloog ja “Muutuste raamatu” asjatundja. Elas Hani dünastia ajal. Sündis Puyangi linnas (praeguses Henani provintsis). Õppis ja uuris “Yi Jingi” kanonistist idzingisti Meng Xi õpilase Jjao Yanshou juhendusel.

## Jing ja astroloogia
Jing Fani sulest pärineb traktaat "Jingxi Yizhuan" (京氏易傳, Isand Jingi Muutuste traditsioon), mis kujutab endast "Yi Jingi" kasutusele tuginevat astroloogilist kalendrit. Rida tema poolt kasutusele võetud reegleid ja guade korrastusi on "Yi Jingi" traditsioonis ja taoismis laialt levinud. Tuntumad on järgmised korrastused: 
* Kaheksa palee korrastus, milles on 64 kuusjoont jagatud 8 rühmaks. Skeem leidis kasutust sisemises alkeemias, akupunktuuris ja astroloogias. 
* Reegel *nаjia,* mis määrab vastavused 64 kuusjoone, 60 tsükli märkide, tüvede, oksade, kuu faaside ja kuu peatuste vahel. Reeglit kasutatakse astroloogias ja sisemises alkeemias.

## Kirjandus
* McClain, Ernest. *Chinese Cyclic Tunings in Late Antiquity*, Ethnomusicology Vol. 23 No. 2, 1979. pp.&nbsp;205-224.
* Ban Gu, *Han Shu* : Biography of Jing Fang (part 88 roll 58).
* Huang, Xiangpeng, "Jing Fang". *[[Encyclopedia of China]]* (Music and Dance Edition), 1st ed.
* McClain, Ernest and Ming Shui Hung. "Chinese Cyclic Tunings in Late Antiquity," *Ethnomusicology*, Vol. 23, No. 2 (1979): 205-224.
* Needham, Joseph (1986). *Science and Civilization in China: Volume 3, Mathematics and the Sciences of the Heavens and the Earth*. Taipei: Caves Books, Ltd.

* Еремеев В.Е. Порядок Вэнь-вана и лунные стоянки
* Jing Fangi paleed
* Сазонов В.А. Солнечные и лунные циклы в интерпретации “И цзина”. - “Общество и государство в Китае” 1985.
* Агеев Н.Ю. Учение Цзин Фана о Восьми дворцах и календарные приложения этого учения // XXXIV научная конференция "Общество и государство в Китае" М., 2004.- С. 134-141.