Prantsusmaa sissetung Egiptusesse ja Süüriasse

:*Teiste konfliktide kohta vaata artiklit [[Osmani-Prantsuse sõda]].*
:*"Prantsusmaa sissetung Egiptusesse" viitab siia. 20. sajandi konflikti kohta vaata artiklit [[Suessi kriis]].*

**Prantsusmaa sissetung Egiptusesse ja Süüriasse** oli Prantsusmaa Vabariigi vägede sissetung ja sellele järgnenud okupatsioon Osmanite Riigile kuulunud Egiptuses ja Süürias. Sissetungi juhtis Napoleon Bonaparte ning see oli osa Prantsuse revolutsioonisõdadest. Selle ettevalmistuseks korraldati 1798. aasta Vahemere kampaania, mille käigus vallutati Malta.

Ekspeditsioonil oli mitu põhjust. Prantsuse Direktoorium tahtis lõhkuda Suurbritannia kaubateed ning rajada sadama, mis kataks nii Vahemerd kui Punast merd. Napoleoni sõnul korraldati pealetung et kaitsta Prantsusmaa kaubandushuve ja korraldada piirkonnas teadusuuringuid. Ta nägi kampaaniat esimese sammuna teel Indiasse, kus ta tahtis koondada väed prantsusmeelse Mysore Tipu Sultaniga, kes oli brittidega sõjas. Koos tahtis ta edasi rünnata Briti Indiat.

Alguses olid prantslased edukad: tungiti edukalt Egiptusse ning kinnitati jalga ka Süürias. Niiluse lahingus augustis 1798 purustas Briti merevägi Prantsuse mereväe ning prantslased jäid Egiptusse lõksu. Napoleoni ja tema armee lüüasaamine Akkos sundis prantslased mais 1799 Süüriast taganema. Pärast Süüriast põgenemist õnnestus juulis Abukiris ära hoida Osmanite dessant, kuid Napoleon sai aru, et kampaania on ebaõnnestunud. Lisaks jõudsid temani uudised Euroopast, kus Teine koalitsioon oli Prantsuse tagasi löömas. Napoleon kasutas võimalust, jättis oma väed Egiptusse, sõitis ise tagasi Prantsusmaale ning korraldas seal veretu riigipöörde. Prantsuse väed Egiptuses kapituleerusid augustis 1801 ning panid sellega Prantsusmaa ekspeditsioonile punkti. Allesjäänud Prantsuse sõdurid toodi Prantsusmaale tagasi, ametlikult lõppes sõda Pariisi lepinguga 25. juunil 1802.

Teaduse poole pealt läks ekspeditsioon korda, selle mõjul avaldati "Description de l'Égypte" ("Egiptuse kirjeldus"), avastati Rosetta kivi ning sai alguse egüptoloogia teadusharu. Sotsiaalselt ja tehnoloogiliselt oli sõjakäik märkimisväärne, kuna pärast seda võeti Egiptuses uuesti kasutusele trükimasin, avati Kairo Institut d'Égypte, Egiptuses hakkasid pead tõstma rahvuslus ja liberalism, alguse said modernne Euroopa imperialism ning orientalistlikud narratiivid moslemimaailmas.

## Vaata ka
* 1798. aasta Vahemere kampaania
* Briti-Türgi sõda (1807–1809)
* Ristisõdijate sissetungid Egiptusesse

## Viited

## Kirjandus
* Napoleon Was Here! An interactive journey following Napoleon's expedition to Egypt, The National Library of Israel
* 
* 
* 
* Burleigh, Nina. *Mirage*. Harper, New York, 2007. 
* 
* 
* 
* Jourquin, Jacques, *Journal du capitaine François dit 'le dromadaire d'Égypte*', 2 vol., introduction critique et annexes par Jacques Jourquin, éditions Tallandier (couronné par l'Académie française), 1984, new edition, 2003.
* 
* Mackesy, Piers. *British Victory in Egypt, 1801: The End of Napoleon's Conquest*. Routledge, 2013. 
* Miot, Jacques. ''Narrative of the French expedition in Egypt, and the operations in Syria. Translated from the French.'' (1816)
** Miot, Jacques-François. ''Mémoires pour servir à l’histoire des expéditions en Égypte et en Syrie. Deuxième édition.'' (1814).
*** 
* 
* Rickard, J French Invasion of Egypt, 1798–1801, (2006)
* 
* 
* 
* Strathern, Paul. *Napoleon in Egypt: The Greatest Glory*. Jonathan Cape, Random House, London, 2007.  online
* 
* Melanie Ulz: *Auf dem Schlachtfeld des Empire. Männlichkeitskonzepte in der Bildproduktion zu Napoleons Ägyptenfeldzug* (Marburg: Jonas Verlag 2008), .
* Napoleonic Egypt Digital Collection; Rare Books and Special Collections Library; the American University in Cairo