open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elupaikade direktiiv

**Elupaikade direktiiv** (nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ, 21. mai 1992, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) on üks kahest Euroopa Liidu looduskaitse direktiivist (teine on linnudirektiiv).

Direktiivi ülesanne on kaitsta ohustatud looma- ja taimeliike ning nende elupaigatüüpe ja kasvukohti. Kaitsmisega aidatakse kaasa looduse mitmekesisuse säilimisele ja taastamisele. Direktiivi eesmärkide saavutamiseks on loodud loodusalade võrgustik Natura 2000.

Direktiiv võeti vastu 21. mail 1992, kuid seda on hiljem mitu korda muudetud, viimati 2013. aastal seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega Euroopa Liiduga.

## Viited


## Välislingid
* Brošüür "Elupaikade direktiiv. 20 aastat elurikkuse kaitsmist Euroopas", Brüssel, 2012.
* Korduma kippuvad küsimused Natura 2000 võrgustiku kohta. Euroopa Komisjoni veebisait.
Sala (Rootsi)

**Sala** on tiheasustusega paikkond (rootsi keeles *tätort*) Rootsis Västmanlandi läänis, ajaloolise haldusjaotuse järgi Västmanlandi maakonnas Sala vallas.

Salas elab 13 087 inimest (2013).

Sala asus algselt teises kohas kui tänapäevane Sala; see asus Sala Gustav Vasa ajal rajatud hõbedakaevanduse juures. 1624 sai Sala linnaõigused. Kui kaevandus 1908 tegevuse lõpetas, siis kaotas Sala ka linnaõigused ning Sala viidi kohta, kus see asub tänapäeval.

## Viited
Rasina külanõukogu

**Rasina külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1963. Külanõukogu halduskeskus asus Rasina külas.

Rasina külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Tartumaa Ahja valla koosseisus. Külanõukogu esimees 1945. aastast oli Johannes Hiiesalu.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Ahja vald likvideeriti ja Rasina külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu. 1954. aastal liideti Rasina külanõukogu senisele territooriumile likvideeritud Laane külanõukogu alad.

Rasina külanõukogu likvideeriti Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 18. jaanuari 1963 seadlusega. Selle alad liideti Mooste külanõukoguga.

## Viited
Üllatus

**Üllatus** on lühiajaline emotsioon, mida tuntakse ootamatu sündmuse puhul. Üllatus võib olla nii positiivne, negatiivne või neutraalne tunne ja esineda erineva intensiivsusega. Üllatust võib esile kutsuda ootamatu kohtumine, ootamatud sõnad, kingitused. Üllatusega kaasnevad sõltuvalt inimese tüübist ka füüsilised reaktsioonid nagu punetus, "suurenenud" silmad, naermine, avanenud suu, keha või kehaosade liikumine, kontrollimatud hüüatused. 

Lühikesele üllatustundele võib ka kohe järgneda hirm, rõõm või segadustunne.
Särna

**Särna** on tiheasustusega paikkond (rootsi keeles *tätort*) Rootsis Dalarna läänis Älvdaleni vallas Österdalälveni kaldal, ajaloolise haldusjaotuse järgi Dalarna maakonnas.

Särnas elab 675 elanikku (2015).

Särnas on Särna kirik, Särna vana kirik, talispordirajatisi, supeldav järv.

## Vaata ka
*särnaiit

## Viited
Nabi Avcı

**Nabi Avcı** (sündinud 8. oktoobril 1953 Demirköys) on Türgi poliitik, Õigluse ja Arengu Partei liige. Aastatel 2013–2016 oli ta Türgi haridusminister, aastatel 2016–2017 Türgi kultuuri- ja turismiminister.

Ta sündis aastal 1953 Demirköys Pazaryeri ringkonnas Bileciki provintsis. Ta lõpetas Lähis-Ida Tehnikaülikooli juhtimisteaduskonna. PhD kraadi sai ta Anatoolia Ülikoolist.

Ta töötas aastast 1974 Türgi kultuurimiministeeriumis. Lisaks oli ta Anatoolia Ülikooli õppejõud. Ta oli Türgi haridusministri ja Türgi peaministri (Recep Tayyip Erdoğani) nõunik.

2011. aasta Türgi parlamendivalimistel valiti ta Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks. 24. jaanuarist 2013 kuni 24. maini 2016 oli ta Türgi haridusminister. 24. maist 2016 kuni 19. juulini 2017 oli ta Türgi kultuuri- ja turismiminister.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on viis last.
Balti Metsaselts

**Balti Metsaselts** (*Verein baltischer Forstwirte*) asutati 1867. aastal Riias Liivimaa Ökonoomilise Sotsieteedi haruseltsina, see koondas metsaomanikke, -ametnikke, -teadlasi ja metsandushuvilisi.

## Vaata ka
*mahemetsandus
*metsandus
*metsateadus
Qol Şärifi mošee

**Qol Şärifi mošee** (tatari Кол Шәриф мәчете, Qol Şärif mäçete) on mošee Kaasanis. Asub Kaasani kremli territooriumil. 

Mošee ehitati 1552. aastal Ivan Julma vägede Kaasani vallutuse käigus hävitatud mošee kohale. Mošee on saanud nime ühe Kaasani kaitsja imaam Qolşärifi järgi. Seda hakati ehitama 1996. aastal ja see avati Kaasani 1000. aastapäeva pidustuste raames 24. juunil 2005. Mošees asub ka islami muuseum.

Mošeel on neli 58 meetri kõrgust ja kaks madalamat minaretti. Kupli kõrgus on 39 meetrit ja diameeter 17,5 meetrit. 

## Välislingid
*Mošee koduleht (vene keeles)
Gülçiçek Hatun

**Gülçiçek Hatun** (osmanitürgi keeles: گلچچک خاتون, kreeka keeles: Γκιουλτσιτσέκ Χατούν; 1335 – ?) oli sultan Murad I esimene naine ja Bayezid I ema.
Amela Terzić

**Amela Terzić** (serbia kirillitsas: Амела Терзић; sündinud 2. jaanuaril 1993 Pribojs) on Serbia kergejõustiklane, keskmaajooksja.

2011. aastal Tallinnas toimunud juunioride Euroopa meistrivõistlustel võitis ta kuldmedali 1500 meetri ja 3000 meetri jooksus.

2012. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Barcelonas võitis ta 3000 meetri jooksus hõbemedali.

1500 meetri distantsil on ta tulnud kahel korral Euroopa U23 meistriks.

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis osales ta 1500 meetri jooksus. Ta jõudis finaali eeljooksude parima ajaga (4.09,71). 10. juulil toimunud finaal oli aeglane ja Terzić jäi lõpuspurdis viimaseks, saades ajaga 4.37,70 12. koha.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros osales ta 800 meetri ja 1500 meetri jooksus. Terzić pääses 800 meetri jooksus oma eeljooksust edasi teisena oma hooaja parima tulemusega (2.00,99). Oma poolfinaalis jäi ta ajaga 2.03,81 eelviimaseks ja sai kokkuvõttes 23. koha. 1500 meetri jooksus ta poolfinaali ei jõudnud.

2017. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Londonis ta 1500 meetri jooksus poolfinaali ei pääsenud, saades ajaga 4.08,55 kokkuvõttes 28. koha.

2017. aasta suveuniversiaadil Taipeis võitis ta kuldmedali tulemusega 4.19,18.

Ta on võitnud mitmeid medaleid Euroopa krossijooksu meistrivõistlustelt juunioride ja U23 arvestuses.

Terzićile kuuluvad mitmed Serbia keskmaajooksu sise- ja välisrekordid distantsidel 800 meetrist kuni 3000 meetrini.

Aastatel 2011 ja 2012 valiti ta Serbia aasta noortsportlaseks.

## Isiklikud rekordid
;Väljas

;Sees

Allikas: IAAF

## Viited

## Välislingid
*
Oostlandlied

**"Oostlandlied"** (alamsaksa keeles 'idamaalaul') on hollandi päritolu laul, mis ilmus esmakordselt teoses "Antwerps Liedboek" (1544) pealkirjaga "Een nyeu liedeken".

Laul räägib alamsaksa (hollandi) võitlejatest Idamaal, arvatavasti 12.–13. sajandi ristisõdades. 

Laul oli populaarne ka Saksamaal. Seda kasutasid ka Baltikumis võidelnud saksa vabakorpused. 

Teise maailmasõja ajal kasutati seda muudetud kujul natsipropagandas, mil oli aktuaalne ida-alade hõivamine (*[[Drang nach Osten]]*). Seda kasutas ka Hollandi Relva-SS-i leegion.

Laulus märgitud Idamaaks on peetud muuhulgas ka Poolat, Leedut ja isegi Eestit.

## Vanemad sõnad

1.
:In oostlant wil ic varen,   
:Mijn bliven en is hier niet lanck     
:Met eender schoonder vrouwen;     
:Si heeft mijn herteken bevaen. 

2.
:Hi nam dat maechdeken bijder hant,
:Al bider witter hant.   
:Hi leydese op een eynde,   
:daer hi een beddeken vant.   

3.
:Daer lagen si twee verborgen 
:den lieven langhen nacht,   
:Van tsavonts totten morghen,   
:Tot dat scheen den lichten dach.    

4.
:Wel op, ridder coene,’ 
:Sprack si, dat meysken fijn,    
:Keert u herwaerts omme,    
:Mi wect een wilt vogelken!’    

5.
:Hoe soude ic mi omkeren? 
:Mijn hooft doet mi so wee.’ 
:En waer dat niet geschiet, 
:Ten schiede nemmermeer

6.
:Had ic nu drie wenschen, 
:Drie wenschen also eel, 
:So soude ic nu gaen wenschen
:Drie roosen op eenen steel.

7.
:Die een soude ick plucken, 
:die ander laten staen,
:die derde soude ic schencken
:Der liefster die ic haen.

8.
:Aen ghene groene heyde
:Daer staen twe boomkens fijn.
:die een draecht noten muscaten,
:Die ander draecht nagelkijns.

9.
:Die naghelen die zijn soete,  
:die noten die zijn ront.    
:Wanneer so sal ic cussen    
:Mijns liefs rooden mont?    

10.
:Die ons dit liedeken sanck,
:So wel ghesonghen haet,
:dat heeft gedaen een lansknecht.
:God geve hem een goet jaer.

## Tõlge

Tahame reisida Idamaadele.
Tahame koos minna Idamaadele.
Kus parem elu meid ootab.

## Viited

## Välislingid
* Hollandi Relva-SS Leegioni Oostlandlied (hollandi ja inglise keelse tõlkega) https://www.youtube.com/watch?v=-zWGLCDEn3A
Ahja külanõukogu

**Ahja külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu halduskeskus asus algselt Ahja asunduses.

Ahja külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Ahja valla koosseisus. Külanõukogu esimees 1945. aastast oli Artur Truus.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Ahja vald likvideeriti ja Ahja külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu. 

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlusega likvideeriti Akste-Kärsa külanõukogu, millest osa (Akste ja Kärsa küla) liideti Ahja külanõukoguga.

1959. aasta seisuga oli külanõukogus Ahja, Musta ja Vana asundus ning Akste, Ibaste, Koseva, Kärsa, Loko, Metsaküla, Mustakurmu ja Pilpa küla.

Pärast väikekülade liitmisi 1977. aastal kuulusid Ahja külanõukokku Ahja alevik, Akste, Ibaste, Kosova, Kärsa, Loko, Mustakurmu, Mõtsküla ja Vanamõisa küla. 

Ahja külanõukogu territooriumi pindala 1978. aasta seisuga oli 79 km². Külanõukogu territooriumil tegutses Ahja kolhoos.

Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 19. detsembrist 1991 kinnitati Ahja valla omavalitsuslik staatus, millega seoses Ahja külanõukogu likvideeriti.

## Rahvastik
Külanõukogu elanike arv
*1959: 1772
*1970: 1506
*1979: 1400
*1989: 1312

## Viited
Ulricehamn

**Ulricehamn** on tiheasustusega paikkond (rootsi keeles *tätort*) Rootsis Västra Götalandi läänis Ulrichehamni vallas, ajaloolise haldusjaotuse järgi Västergötlandi maakonnas.

Asulas elab 10 629 inimest (2015).

Asulat on kirjalikult esmamainitud 1307. aastal (Bogesund). 15. sajandil sai asula linnaõigused. 1520. aastal toimus asula lähedal Bogesundi lahing. Asula sai praeguse nime (**Ulricehamn**) 1741. aastal.

## Viited
Mietoineni vald

**Mietoineni vald** (rootsi keeles Mietois) oli vald Edela-Soomes Päris-Soome maakonnas. Vald piirnes Soome lahega (täpsemalt Mietoineni lahega, soome keeles Mietoistenlahti). Vald kaotati 2006. Vallas elas enne selle kaotamist umbes 1700 elanikku.

Valla vaatamisväärsuste seas on kivikirik (Mietoineni kirik, ehitatud 1643) ja Mietoineni lahe linnukaitseala.
Korsholmi vald

**Korsholm** (soome keeles *Mustasaari*) on vald Lääne-Soomes Pohjanmaa maakonnas. Valla piiresse jäävad näiteks Vaasa linna ümbrus ja mõned Botnia lahe saared.

Vallas elab 19 330 inimest (2016). Umbes 72% inimestest on Soome rootslased ja 26% soomlased.

Piirkonna  ühte asulat (Mustasaari) on esmamainitud 1348. aastal ja Korsholmi linnust 1384. aastal.

## Viited
Jarkko Laine

**Jarkko Aarre Juhani Laine** (17. märts 1947 Turu – 19. august 2006 Turu) oli soome kirjanik ja tõlkija.

Tema sulest ilmus kakskümmend luulekogu ja seitse romaani. Lisaks kirjutas ta novelle, näidendeid, kuuldemänge ja laulusõnu. Laine debüteeris ajakirja Parnasso luulevõistlusel 1967. aastal ja tema esimene luulekogu "Muovinen Buddha" ilmus samal aastal. 

1969–1986 oli ta ajakirja Parnasso toimetuse sekretär ja 1987–2002 peatoimetaja. 1988–2002 oli ta Soome Kirjanike Liidu esimees.

Laine on tõlkinud soome keelde Mark Twaini, Bram Stokeri, Richard Brautigani, William Shakespeare'i ja tänapäeva ameerika kirjanike loomingut.

Eesti keeles on tema luulet ilmunud kogumikus "Kümme nüüdissoome luuletajat" Viivi Luige tõlkes.

Tema järgi on nimetatud alates 2011. aastast Soomes välja antav Jarkko Laine kirjandusauhind.

1991. aastal pälvis ta Pro Finlandia teenetemärgi.

Novembris 2001 pälvis ta Valgetähe III klassi teenetemärgi.

## Teoseid
### Luulekogud
* "Muovinen Buddha" (1967)
* "Tulen ja jään sirkus" (1970)
* "Niin se käy" (1971)
* "Nauta lentää" (1973)
* "Valitut runot" (1975)
* "Viidenpennin Hamlet" (1976)
* "Paratiisi" (1978)
* "Elämä on vuokrahuone" (1980)
* "Amerikan cowboy" (1981)
* "Villiintynyt puu" (1984)
* "Elokuvan jälkeen" (1986)
* "Traagisen runoilijan talo" (1986)
* "Runot 1967–1987" (1987)
* "Oodi eiliselle sanomalehdelle" (1989)
* "Pyhä maanantai" (1991)
* "Iloisen neekerin katu" (1992)
* "Toinen mustakantinen vihko. Kriipustuksia, muistiinpanoja, reunamerkintöjä" (2003)

### Romaanid
* "Haamumaili" (1968)
* "Niin kulki Kolumbus" (1969)
* "Kuin ruumissaatto" (1970)
* "Vampyyri eli miten Wilhelm Kojac kuoli kovat kaulassa" (1971)
* "Nick Naantali itäisillä mailla" (1974)
* "Futari" (1977)
* "Vaikeita asentoja" (1982)
* "Naapuri" (koos M.A. Nummise ja Markku Intoga, 2002)

## Viited
Pentti Saaritsa

**Pentti Juhani Saaritsa** (29. detsember 1941 Helsingi – 9. aprill 2024 Helsingi) oli soome kirjanik ja tõlkija. 

Ta avaldas luulekogusid ja tõlkinud luulet peamiselt rootsi ja hispaania keelest.

Saaritsa oli ladina-ameerika kirjanduse tundja ja on pidanud loengusarju Helsingi ja Turu ülikoolis.

Saaritsa on tõlkinud soome keelde Jorge Luis Borgesi, Gabriel García Márqueze, Jevgeni Jevtušenko, Christer Kihlmani, Theodor Kallifatidese, Pablo Neruda, Fernando Pessoa, Edith Södergrani ja veel mitme kirjaniku loomingut. 1970. aastatel kirjutas ja tõlkis ta sõnu poliitilisele laululiikumisele. Ta on kirjutanud või tõlkinud soome keelde ligi 200 plaadistatud laulu sõnad.

Eesti keeles on tema luulet ilmunud kogumikus "Kümme nüüdissoome luuletajat" Debora Vaarandi tõlkes.

## Teoseid
### Luulekogud
* Pakenevat merkit. Helsinki: Kirjayhtymä, 1965.
* Huomenna muistan paremmin. Helsinki: Kirjayhtymä, 1966.
* Varmuus kerrallaan. Helsinki: Kirjayhtymä, 1967.
* En osaa seisahtaa. Helsinki: Kirjayhtymä, 1969.
* Jäsenkirjan lisälehdet. Helsinki: Kirjayhtymä, 1971.
* Syksyn runot. Helsinki: Kirjayhtymä, 1973. ISBN 951-26-0823-5.
* Tritonus. Helsinki: Kirjayhtymä, 1976. ISBN 951-26-1238-0.
* Yhdeksäs aalto. Helsinki: Kirjayhtymä, 1977. ISBN 951-26-1406-5.
* Nautinnon suola. Helsinki: Kirjayhtymä, 1978. ISBN 951-26-1516-9.
* Mitä näenkään. Helsinki: Kirjayhtymä, 1979. ISBN 951-26-1771-4.
* Ovi ja tie. Helsinki: Kirjayhtymä, 1981. ISBN 951-26-2075-8.
* Takaisin lentoon. Helsinki: Kirjayhtymä, 1982. ISBN 951-26-2333-1.
* Virtaava seinä. Porvoo, Helsinki, Juva: WSOY, 1984. ISBN 951-26-2685-3.
* Taivaan ja maan ero. Porvoo, Helsinki, Juva: WSOY, 1985. ISBN 951-0-13313-2.
* Maailmaa köyhempi. Porvoo, Helsinki, Juva: WSOY, 1988. ISBN 951-0-14962-4.
* Bagatelleja, opus 16. Porvoo, Helsinki, Juva: WSOY, 1991. ISBN 951-0-17447-5.
* Oltava on. Porvoo, Helsinki, Juva: WSOY, 1995. ISBN 951-0-19075-6.
* Pohjakosketus: 30 vuotta runoa. Porvoo, Helsinki, Juva: WSOY, 1998. ISBN 951-0-23007-3.
* Elävän mieli. Porvoo, Helsinki, Juva: WSOY, 1999. ISBN 951-0-24150-4.
* Yön soiva osa. Helsinki: WSOY, 2001. ISBN 951-0-26165-3.
* Valkoiseksi maalattu musta laatikko. Helsinki: WSOY, 2006. ISBN 951-0-31590-7.
* Tatuointeja ja lävistyksiä. Helsinki: WSOY, 2009. ISBN 978-951-0-34487-3.
* Julkiset salasanat. Helsinki: Siltala, 2014. ISBN 978-952-234-208-9.

## Viited
Imeni Babuškina

**imeni Babuškina** on küla (село) Venemaal Vologda oblastis, Babuškini rajooni keskus. Asub Ledenga jõe ääres, 249 km Vologdast ida pool. Küla läbib Totma ja Nikolski vaheline maantee.

Küla nimi oli algselt **Ledengskoje**, kuid 1941. aastal nimetati küla sealt pärit olnud revolutsionääri Ivan Babuškini järgi.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 4035 elanikku.
Lapoloogia

**Lapoloogia** (inglise keeles *lappology*) on fennistika haru, mis uurib lapi keelt ja lapi kultuuri.

Kõige olulisemad lapoloogiaga tegelevad asutused on järgmised: CeSam (Tromsø Ülikooli juures), SESAM (Umeå Ülikooli juures), instituut Giellagas (Oulu Ülikooli juures) ja kõrgkool Kautokeinos.
Ungari lühikarvaline linnukoer

**Ungari lühikarvaline linnukoer** on Ungarist pärinev koeratõug.

Ungari lühikarvaline linnukoer on "suurepärase  haistmismeelega, väga kindlameelne nii saagi piiramisel kui kättetoomisel. Ajab jälge ülima järjepidevusega isegi ujudes, mis talle väga meeldib."

Lühikarvalise linnukoera ja saksa karmikarvalise linnukoera ristamise tulemusena arenes 1930. aastatel ungari karmikarvaline linnukoer (*drótszőrű magyar vizsla*).


Anzu.JPG|
Wyżeł węgierski gładkowłosy 500.jpg|
Vizsla-profile.jpg|


## Vaata ka
*Ungari karmikarvaline linnukoer

## Viited

## Välislingid

* Ungari linnukoera ehk Vizsla kirjeldus koer.ee saidil
Fennistika

**Fennistika** (inglise keeles *Finnish studies*, saksa keeles *Fennistik*) on filoloogia haru, mis uurib soome (fennistika **kitsamas mõttes**) ja eesti (fennistika **laiemas mõttes**) keelt, kultuuri ja kirjandust. Mõnikord on fennistikat käsitletud fennougristika osana.

Fennistikat saab õppida näiteks Greifswaldi, Viini, Kölni ülikoolis, kusjuures Greifswaldis ja Kölnis on võimalik omandada valdkonnas magistrikraad.

## Vaata ka
*skandinavistika
Hiidhai

**Hiidhai** (*Cetorhinus maximus*) on kõhrkalade klassi kuuluv kalaliik. 

Hiidhai on vaalhai järel maailma suuruselt teine kala. Suurima mõõdetud isendi pikkus olnud 12,3 m. See kaalus hinnanguliselt 19 tonni. Keskmine hiidhai pikkus on 6–8 m ja kaal umbes 5 tonni.

Hiidhai on planktontoiduline. Nad toituvad planktonist ja selgrootutest, libisedes aeglaselt veepinna lähedal, filtreerides vett läbi lõpuste sõelaparaadi. Päevas vajab täiskasvanud hiidhai umbes 500 liitrit planktonit. Talvel laskuvad nad kuni 900 meetri sügavusele.

Inimesele on hiidhai ohutu.

## Viited
Kristjan Kannukene

**Kristjan Kannukene** (sündinud 18. juulil 1996) on eesti muusik. 

Ta õppis aastatel 2016–2024 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias vioolat ja kaasaegset improvisatsiooni. Aastal 2018/19 õppis ta vioolat Rivka Golani juhendamisel Londoni Trinity Labani konservatooriumis. Aastal 2024 õppis ta Šveitsis Luzerni ja Zürichi Kunstide ülikoolides magistriprogrammides "Music and Art Performance" ja "CAS Creation & Scenario in Music" muusiku ja visuaalkunstniku Charlotte Hugi juhendamisel.

## Isiklikku
Tema vanaisa oli teoloog ja vaimulik Robert Kannukene, tädi on brüoloog Leiti Kannukene.

## Diskograafia
*"333" (2017)

## Viited

## Välislingid
* https://www.kristjankannukene.ee/bio
Merimetsa tänav (Pärnu)

**Merimetsa tänav** on tänav Pärnus. Merimetsa tänav asub Raeküla linnaosas. 

Merimetsa algab Raja ja Mai tänava ristmikult ja kulgeb üldiselt kagu suunas. Merimetsa tänav lõpeb Rannametsa teega ristudes. Merimetsa ristub veel Saare, Viru (vasakult), Lääne, Harju, Järva, Tormi (paremalt), Haraka, Pilve (paremalt), Lennuki, Uku puiestee, Lembitu, Olevi (vasakult), Vambola, Tarva, Põdra, Hirve, Hiie ja Laane tänavaga.

Tänava pikkus on ligikaudu 2,7 kilomeetrit.

Merimetsa tänava ääres on ka viis bussipeatust: Viru, Haraka, Olevi, Hirve ja Metsamajand.

## Galerii

Fail:Merimetsa street, Pärnu 2020 (5).jpg|Merimetsa tänav juulis 2020
Fail:Merimetsa street, Pärnu 2020 (3).jpg|Merimetsa tänav juulis 2020
Fail:Merimetsa street, Pärnu 2020 (4).jpg|Merimetsa tänav juulis 2020
Fail:Merimetsa street, Pärnu 2020 (2).jpg|Merimetsa tänav juulis 2020
Fail:Merimetsa street, Pärnu 2020 (1).jpg|Merimetsa tänav juulis 2020
Fail:Pärnu metsamajandi sissepääs.jpg|Metsamajandi sissepääs, 27. jaanuar 2023
Pärnu metsamajandi hoone.jpg|Metsamajandi hoone, 27. jaanuar 2023
Merimetsa 121 ja 116, Pärnu.jpg|Merimetsa 121 ja 116, vaade Laane tänavalt, 2. veebruar 2023
Mänguväljak Raekülas.jpg|Mänguväljak Merimetsa-Hirve ristmikul, oktoober 2023
Gina Lückenkemper

**Gina Lückenkemper** (sündinud 21. novembril 1996 Hammis) on Saksamaa kergejõustiklane, sprinter. 

2015. aastal tuli ta 200 meetri jooksus juunioride Euroopa meistriks.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis osales ta 100 meetri jooksus, saades eeljooksus ajaga 11,34 kokkuvõttes 28. koha. Poolfinaalikohast jäi puudu viis sajandikku. 4×100 meetri teatejooksus sai ta Saksamaa naiskonnaga viienda koha.

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis võitis ta pronksmedali 200 meetri jooksus ja 4×100 meetri teatejooksus.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros jõudis ta 200 meetri jooksus poolfinaali ning sai seal ajaga 22,73 kokkuvõttes 14. koha. 4×100 meetri teatejooksus jäi ta koos Saksamaa naiskonnaga esimesena medalita.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis püstitas ta 100 meetri eeljooksus isikliku rekordi 10,95, parandades isiklikku rekordit kuue sajandikuga ning pääses poolfinaali eeljooksude parima ajaga. Enne teda oli viimase sakslannana alla 11 sekundi jooksnud Katrin Krabbe aastal 1991. Oma poolfinaalis jäi ta ajaga 11,16 kuuendaks ja sai kokkuvõttes 14. koha. 4×100 meetri teatejooksus sai ta Saksamaa teatenaiskonnaga neljanda koha ajaga 42,36.

2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis võitis ta 100 meetri jooksus 10,98-ga hõbemedali. Poolfinaalis oli ta sama tulemusega jooksnud Euroopa alla 23-aastaste rekordi. Lisaks võitis ta 4×100 meetri teatejooksus Saksamaa naiskonnaga pronksmedali.

2018. aastal valiti ta Saksamaa aasta naiskergejõustiklaseks.

Lückenkemper on tulnud kolmel korral Saksamaa meistriks välitingimustes ja kahel korral meistriks sisetingimustes.

## Isiklikud rekordid
;Väljas

;Sees

Allikas: IAAF

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
*
Ungari karmikarvaline linnukoer

**Ungari karmikarvaline linnukoer** on Ungarist pärinev koeratõug.

Karmikarvaline linnukoer on mitmekülgne "jahikoer, kes peab suutma töötada nii lagendikul, metsas kui vees."

Ungari karmikarvaline linnukoer arenes 1930. aastatel ungari lühikarvalise linnukoera (*rövidszőrű magyar vizsla*) ja saksa karmikarvalise linnukoera ristamise tulemusena.


Drótszőrű magyar vizsla.jpg|
Drótosvizsla fácánnal.jpg|
Drótosvizsla.jpg|


## Vaata ka
*Ungari lühikarvaline linnukoer

## Viited

## Välislingid
Toy Ride

**"Toy Ride"** on Toy-Boxi teine stuudioalbum. See avaldati 28. juulil 2001.

## Laulud

## Kohad edetabelites
Tartu Riikliku Ülikooli metsandusteaduskond

**Tartu Riikliku Ülikooli metsandusteaduskond** oli aastail 1946–1951 tegutsenud Tartu Ülikooli teaduskond.

Kuna Eesti NSV-s oli maa natsionaliseerimisega saanud metsade ainuomanikuks riik, suurenes vajadus metsandusspetsialistide järele, mida senine Tartu ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakond ei suutnud rahuldada. 12. juulil 1946 nimetas rektor ametisse metsandusteaduskonna organiseerimistoimkonna, mille juhataja oli Valdek Ritslaid (dekaan alates 15. aprillist 1947). Teaduskond alustas tegevust 1. septembril 1946. 

Alates 1950. aastast tegutsesid teaduskonnas üldmetsateaduse; metsakasvatuse ja dendroloogia; metsatakseerimise; metsatööstuse mehhaniseerimise; insenerikonstruktsioonide; ja veomasinate kateeder. Teaduskonnas tegutses metsakasvatuse ja -kaitse üliõpilaste ring. 

Seoses sundkollektiviseerimisega suurenes 1949. aastal vajadus kõigi põllumajandusspetsialistide järele üldse. Seetõttu asutati 1951. aastal Tartu ülikooli senise agronoomia-, metsandus- ja loomaarstiteaduskonna baasil Eesti Põllumajanduse Akadeemia, millele anti Tartu ülikoolilt eraldatud varad üle 4. juulil 1951 ja mille avaaktus toimus 31. augustil 1951.

Teaduskond asutati Nõukogude Liidu okupatsiooni ajal rasketes poliitilistes tingimustes, mis kestsid kogu tema lühikese tegevusaja jooksul, süvenedes eriti pärast 1949. aastat. Teaduskonnas tegutsesid parteiorganisatsiooni ja ELKNÜ organisatsiooni grupp. 

Metsandusteaduskonna lõpetas 88 isikut, lisaks 3 Saksa okupatsiooni ajal ülikooli lõpetanut, kelle diplomit ei tunnustatud ja kes pidid uuesti ülikooli lõpetama.

Teaduskonna dekaan aastail 1947–1950 oli Valdek Ritslaid ja 1950–1951 Teodor Krigul.
Juhan Aruoja

**Juhan Aruoja** (kuni 1936 **Juhan Arbeiter**; 16. mai 1927 Laeva vald, Kursi kihelkond, Tartumaa – 26. juuli 1979 Pikknurme) oli eesti metsandustegelane.

Tema vanemad olid metsavaht Juhan Aruoja (1879–1962) ja Liisa Aruoja (sündinud Viira;  1896–1988).

Ta õppis 1946–1951 (lõpetas) Tartu Riikliku Ülikooli metsandusteaduskonnas, diplomitöö "Hooldusraiete analüüs ja edasiarendamise perspektiivid Tartu metsamajandi Laeva metskonnas".

1951–1954 oli ta Kurista metsamajandi metsakultuuride ja metsakasutuse insener, 1954–1979 Pikknurme metsaülem.

## Välislingid
*Geni
*Haud Põltsamaa uuel kalmistul
Hans Blumenberg

**Hans Blumenberg** (13. juuli 1920, Lübeck – 28. märts 1996, Altenberge) oli saksa filosoof. 

Ta tegeles filosoofilise antropoloogiaga.

## Kirjandus
*Pavesich, Vida 2008. Hans Blumenberg's philosophical anthropology: After Heidegger and Cassirer. *Journal of the History of Philosophy* 46(3): 421–448.
Soome Kirjandusteabe Keskus

**Soome Kirjandusteabe Keskus** (soome keeles Kirjallisuuden vientikeskus; inglise keeles Finnish Literature Exchange, lühend **FILI**) on Soome organisatsioon, mis toetab Soome kirjanduse tõlkimist, trükkimist ja väljaandmist ning vahendab Soome kirjandusega seotud infot välismaale. FILI on Soome Kirjanduse Seltsi üksus.

FILI asutati 1977. 

## Välislingid
*FILI koduleht
Doblougi preemia

**Doblougi preemia** (ka **Doblougi auhind**; rootsi keeles *Doblougska priset*, norra keeles *Doblougprisen*) on ilukirjandus- ja kirjandusteadus eest Rootsi Akadeemia välja antav preemia. 

Auhind on nimetatud norra filantroobi Birger Doblougi järgi, kes oma testamendiga 1938. aastal sellele aluse pani. Preemiat antakse välja 1951. aastast. Esialgu määrati see igal aastal ühele rootsi ja ühele norra kirjanikule, 1985. aastast aga igal aastal kahele rootsi ja kahele norra kirjanikule.

## Laureaadid

## Välislingid
*Rootsi Akadeemia koduleht
Fantastic (Toy-Boxi album)

**"Fantastic"** on debüütstuudioalbum Taani *[[bubblegum dance]]*'i viljelevalt popansamblilt Toy-Box. 

Album sisaldab hitte "The Sailor Song", "Teddybear", "Best Friend" ja "Tarzan & Jane". See avaldati 1999. aasta jaanuaris ja ka 1999. aasta mais. Singapuri versioon sisaldas arvutitele mõeldud videomängu "Toy-Box Space Trap". "The Special Christmas Editioni" versioon albumist sisaldas boonuslaulu "So Merry Christmas Everyone (X-MAS Bonus)", mis oli tehtud ja kohandatud Candy Hell Entertainmenti jaoks. Albumi kaanepilt sarnaneb Euroopa PlayStationi mängu omaga.

## Laulud

## Toy-Boxi videod
Toy-Box avaldas muusikavideod lauludele "The Sailor Song", "Best Friend", "Tarzan & Jane" ja "Teddybear". Enamikku Toy-Boxi videoid saab liigitada multifilmilike alla, kuid "Teddy Bear" on tõsisem video, see filmiti Pariisis ja seal näidati Amiri ja Aneelat romantilisemal viisil kui teistes videotes.

"Best Friendi" videos võitlevad Amir ja Aneela neoonmõõgaga ning muutuvad pallideks. "The Sailor Songi" videos kukuvad mehed paadist välja. "Tarzan & Jane" on tehtud elusate ahvide ja elevantidega multikaparoodiana.

## Singlid
* "Tarzan & Jane"
* "Best Friend"
* "The Sailor Song"
* "Teddybear"

## Kohad edetabelites
Fantastic

**"Fantastic"** on mitme asja nimi:
***"[[Fantastic (Wham!)|Fantastic]]"**, ansambli Wham! album
***"[[Fantastic (Toy-Boxi album)|Fantastic]]"**, ansambli Toy-Box album
*Fantasic, aastatel 1952–1980 USA-s ilmunud ulmeajakiri
Vidriži vald

**Vidriži vald** (läti keeles *Vidrižu pagasts*) on vald Lätis Limbaži piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Limbaži ja Skulte vallaga, Saulkrasti piirkonna Sēja vallaga ning Sigulda piirkonna Lēdurga ja Krimulda vallaga.

Valla pindala on 103 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1431 inimest. Valla keskus on Gravase küla, vallavanem on Ilmārs Tauriņš.

## Ajalugu

Aastal 1935 oli Vidriži valla pindala 108,2 km². 1945 moodustati valla aladel Vidriži ja Gravase külanõukogu, vald ise aga likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Vidriži külanõukoguga likvideeritav Gravase külanõukogu, aga aastal 1962 Bīriņi külanõukogu. Aastal 1971 arvati Skulte sovhoosi maad Skulte külanõukogu koosseisu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub Vidriži vald Limbaži piirkonda.

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Vidriži mõisa kabel ja selle väravad ning kaks vapireljeefi kabelis, Bīriņi mõisa hoonetekompleks (park, häärber ja kolme toa laed), helilooja Emilis Melngailise maja ja Kaniņi linnamägi. Vidriži mõisa häärberi fassaadi vapireljeef, Bīriņi mõisa kabelis asuv Mellinite hauatähis, hiiepaik Kaķi lohukivi, Rijnieki Rootsi kalmistu, Jumalaküngas (ka Jaaniküngas või Ohvriküngas) ja Upeslejase muinaskalmed on regionaalse kaitse all. Kohaliku kaitse all on Laļļi muinaskalmed ehk Rahumägi ja Unkšase muinaskalmed. 

## Loodus

Valda jääb 18,5 hektari suurune Bīriņi järv, lisaks veel Melderi (2 ha), Vidriži (1,5 ha) ja Igate (0,5 ha) veskijärved. Valla tähtsamad jõed on Aģe ja Ķīšupe jõgi. Soodest asuvad seal osaliselt Lauga soo (vallas 500 hektarit), osaliselt kuivendatud Pēterupe soo (vallas 200 hektarit), Nozari-Igate soo (vallas 10 hektarit) ja Aijaži soo (vallas 5 hektarit).

Looduskaitse all on Igate vaher, Igate pärn, Igate tammed, Slūži nuka tamm, Aģe tamm, Megari pärn, Vidriži Topeltjalakas, Vidriži viirpuu, Ganītese künnapuud, Ganītese Kolme Isa Lepingu tamm, Upeslejase tammed, Baldoņi tamm, Austriņi vaher, Austriņi tammed, Līči tammed, Līči kadakad, Lauči õunapuu, Barauskase künnapuu, Barauskase tamm, Barauskase pärn, Pemmase tammed, Lauči tammed, Kārklandži tamm, Kārklandži Vana tamm, Kārklandži pärnad, Bīriņi must mänd, Bīriņi hobukastan, Bīriņi kooli tamm, Bīriņi allee tammed, Bīriņi allee pärn, Bīriņi pargi paju, Bīriņi pargi remmelgas, Bīriņi pargi tamm, Bīriņi pargi pärnad, Kahetüveline pärn, Sleikase Vana tamm, Sleikase Uus tamm, Armastuse tamm, Kapeņi pärn, Dore tamm, Millase tammed, Putniņi tamm ja Kaķi tamm. Valla idaosa asub osaliselt Lauga soo hoiualal, põhjaosa aga Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 460 lätlast, 27 venelast, 10 valgevenelast, 6 ukrainlast, 7 poolakat ja 2 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


Bīriņu ezers. Latvija.jpg|Bīriņi järv
Melngaiļi - E. Melngaiļa muzejs pie Vidrižiem 2000-10-07.jpg|Emils Melngailise majamuuseum


## Viited

## Välislingid
Bombay Sapphire

**Bombay Sapphire** on Inglismaal toodetav džinn. Selle tootmist alustati aastal 1987. Toote valmistamise retsept on pärit juba aastast 1761.

## Tootmisviga 2017. aastal
2017. aastal jõudis Kanadas müügile džinn, mille etiketile oli trükitud 40-protsendine alkoholisisaldus, kuid laboriuuringud näitasid, et tegelikult on alkoholisisaldus 77-protsendine. Kaubamärgi omanikfirma Bacardi esindaja kinnitas, et 1,14-liitristes pudelites olev džinn on liiga kange ja tegemist on tootmiveaga.

## Viited
Loend (andmestruktuur)

**Loend** on informaatikas andmestruktuur andmeelementide hoidmiseks järjestatud kujul.

Loend erineb massiivist selle poolest, et loendi maht ei ole eelmääratud. See tähendab, et olemasolevasse loendisse saab elemente lisada ja neid sealt eemaldada.

Loendis saab olla mitu võrdset elementi, erinevalt näiteks hulgast.

## Operatsioonid
Operatsioonid, mida loendiga saab teha, sõltuvad loendi konkreetsest implementatsioonist. Operatsioonid võivad olla järgmised:
* elemendi lisamine loendi lõppu,
* elemendi eemaldamine,
* elemendi lugemine asukohast ehk indekseerimine,
* elemendi ülekirjutamine asukohas,
* elemendi sisestamine asukohta,
* loendi tühjendamine.

## Loendi realiseerimine

Loendit saab implementeerida ahelloendina või massiivi abil. Ahelloendis viitab iga element endale järgnevale elemendile, tänu millele saavad elemendid olla mälus hajutatud.

Massiivi kasutades saab loend algul elementide hoidmiseks luua väärtustamata massiivi, millel on kindel pikkus. Kui elementide lisamisel loendisse saab massiiv täis, siis saab elementide hoidmiseks luua uue massiivi.
Jaan Jaakson

**Jaan Jaakson** (10. november 1903 Enge vald, Pärnumaa – 17. september 1944 Kavastu) oli Eesti ohvitser.

## Päritolu
Jaan Jaakson sündis Pärnumaal Enge vallas kuuelapselise pere kolmanda lapsena ning kasvas üles Velise vallas, Nurtu külas. Tema vanem vend Juhan Jaakson oli Velise vallavanem. Peres valitses rahvuslik vaimsus.

Jaan Jaakson ja tema hilisem võitluskaaslane Richard Ottomar Saaliste olid üheküla mehed ning head sõbrad. 

Pärast erruminekut elas Järva-Jaani vallas Jalgsema külas ja Paide linnas. 

## Haridus
Jaan Jaakson käis algkoolis Velise vallas. Seejärel läks ta Pärnu Ühiskaubanduskooli, kus õppis kaks aastat. Selle järel jätkas Jaan Jaakson õpinguid Tallinna Poeglaste Reaalgümnaasiumis (Tallinna Reaalkool), mille lõpetas *cum laude* 1924. aastal.

1924. aastal siirdus õppima Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste Tondi Sõjakooli tehnilisväe osakonda, spetsialiseerudes side erialale, mille lõpetas 1927. aastal, saades nooremleitnandi auastme.

## Teenistuskäik
Pärast sõjakooli lõpetamist määrati Sidepataljoni teenistusse. Alates 1. juulist 1928 oli ta 3. sidekompanii 2. rühma ülem. Alates 6. septembrist 1929 oli ta 1. sidekompanii 3. rühma raadiojaama ülem.

15. septembril 1929 arvati Jaan Jaakson enda palvel reservi (1. Sidepataljoni käskkiri nr 157 paragrahv 4).

Reservis olles valiti Järva-Jaani Kaitseliidu juhiks aastatel 1931–1932. Pidas aastatel 1929–1938 loenguid tsiviilkaitsest gaasirünnakute korral ning osales Eesti Kaitseväe korraldatud ühisõppustel.

### Teine maailmasõda
Saksa okupatsiooni alguses 1940. aastal ei liitunud Jaan Jaakson Saksa vägedega vaid ERNA II rühmaga. ERNA II rühm osales Eesti vabastuslahingutes liikudes Kautla rabast Tallinna peale. Suurimaid võidukaid lahinguid toimus 27. augustil Tallinna külje all Ülemiste rabas Nõukogude mereväe madruste vastu, kelle väeosa purustati täielikult. 

Seejärel võttis Erna II Wehrmachti 217. jalaväediviisi koosseisus osa 17.–27. septembril Saaremaa ja Kuressaare vallutamisest. Kuressaares aidati kohalikke punase terrori ohvrite tuvastamisega.  

Saksa okupatsiooni ajal Jaan Jaakson arreteeriti ning paigutati Rakvere vanglasse. Tõenäoliseks põhjuseks oli majanduslikest erimeelsustest provotseeritud tüli.

Pärast vangistusest vabanemist liitus Jaan Jaakson 1944. aastal Eesti sõjaväelaste baasil formeeritud 1. Piirikaitserügemendiga ning nimetati selle 3. pataljoni 10. kompanii ülemaks. Samas kompaniis teenis reamehena tema kasupoeg Kaljo Vehnik (sündinud 17. septembril 1927 Järva-Jaanis – langenud lahingus 17. septembril 1944 Luunja vallas).

Jaan Jaakson langes Emajõe forsseerimise kaitselahingutes 17. september 1944 Kavastu küla juures Tartumaal Luunja vallas, kui nende staabi punker sai Nõukogude vägede ettevalmistavas kahuritules otsetabamuse.

## Viited
Skulte vald

**Skulte vald** (läti keeles *Skultes pagasts*) on vald Lätis Limbaži piirkonnas Liivi lahe kaldal. Vald piirneb sama piirkonna Limbaži, Vidriži ja Liepupe vallaga ning Saulkrasti piirkonna Saulkrasti ja Sēja vallaga.

Valla pindala on 146,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 2098 inimest. Valla keskus on Mandegase küla, vallavanem on Artis Ārgalis.

Valda läbib Via Baltica. Tähtsaimaks jõeks on Aģe jõgi.

## Ajalugu

Aastal 1935 oli Skulte valla pindala 84 km²,elanikke oli seal 2411. 1945 moodustati valla aladele Skulte ja Straume külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Skulte külanõukoguga likvideeritav Straume külanõukogu. Aastal 1967 liideti Skulte külanõukogu Zvejnieksi kalurikolhoosi maad Saulkrasti aleviga. Aastal 1971 liideti külanõukoguga Stiene ja Vidriži külanõukogu Skulte sovhoosi maad. Aastal 1977 arvati Skulte külanõukogu koosseisu veel veidi Liepupe ja Limbaži külanõukogu maadest. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub Skulte vald Limbaži piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Skulte kirik, selle portaal, uksed, altar ja kantsel ning selle maalingud. Regionaalse kaitse all on Stārasti linnamägi.

Looduskaitse all on Menkuļi hõbepappel, Čorki sanglepp, Kadakamäe mänd, Blusase mänd, Kursieši tammed, Jaunpriedese mänd, Priedese männid, Ādiņi keerdus tamm, Vangase künnapuu, Skulte tammed, Skulte kahe tüvega mänd, Lääne elupuu, Piemiņa kask, Osīši remmelgas, Lauči rändrahn, Pahakask, Niedrītese või Žurki paju, Stārasti linnamäe tamm, Kirikumänd, Rootsi mänd, Droņi pärn, Droņi tamm, Lejasbeļavase Majatamm, Gaiļi tamm, Kaupiņi tamm ja Zeltiņi tamm. Valla põhjaosa asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal. Valla mererand jääb Vitrupe-Tūja kaitstavale merealale.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 460 lätlast, 27 venelast, 30 valgevenelast, 18 ukrainlast, 10 poolakat ja 14 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


LaucuAkmens.jpg| Lauči rändrahnud
Ārņi, Skultes pagasts, Latvia - panoramio (3).jpg|Ārņi rand
Vārzas, Vidzemes akmeņainā jūrmala 2.jpg|Vārzase rand


## Viited

## Välislingid
Rahvuslike akadeemiate teaduskommunikatsiooni auhind

**Rahvuslike akadeemiate teaduskommunikatsiooni auhind**  (inglise keeles *National Academies Communication Award*) on iga-aastane teadusauhind, mida  alates 2003. aastast annavad ühiselt välja USA Rahvuslik Teaduste Akadeemia, Rahvuslik Inseneriakadeemia ja Rahvuslik Meditsiiniakadeemia teaduskommunikatsiooni valdkonnas. 

Auhinda haldab Keck Futures Initiative. Auhinda rahastab W. M. Keck Foundation, auhinnaraha suurus on 20 000 $. Auhinda antakse välja neljas kategoorias:
*raamat
*film/raadio/televisioon
*ajakiri/ajaleht
*internet (alates 2009. aastast)
 
## Laureaadid raamatu kategoorias
*2003 – Carl Safina. *Eye of the Albatross: Visions of Hope and Survival*
*2004 – Matt Ridley. *The Agile Gene: How Nature Turns on Nurture*
*2005 – John M. Barry. *The Great Influenza: The Epic Story of the Greatest Plague in History*
*2006 – Charles C. Mann. *1491: New Revelations of the Americas Before Columbus*
*2007 – Eric Kandel. *In Search of Memory*
*2008 – Walter Isaacson. *Einstein: His Life and Universe*
*2009 – Neil Shubin. *Your Inner Fish*
*2010 – Richard Holmes. *The Age of Wonder*
*2011 – Rebecca Skloot. *The Immortal Life of Henrietta Lacks*
*2012 – Daniel Kahneman. *Thinking, Fast and Slow*
*2013 – David George Haskell. *The Forest Unseen*
*2014 – Dan Fagin. *Toms River: A Story of Science and Salvation* 
*2015 – Mark Miodownik. *Stuff Matters: Exploring the Marvelous Materials That Shape Our Man-Made World*
*2016 – Deborah Cramer. *The Narrow Edge: A Tiny Bird, an Ancient Crab, and an Epic Journey*

#### Tõlked eesti keelde
*2009 – Walter Isaacson. *Einstein. Tema elu ja universum*. Tõlkinud Matti Piirimaa. Eesti Raamat, ISBN 	978-9985657508
*2016 – Daniel Kahneman. *Kiire ja aeglane mõtlemine*. Tõlkinud Jana Linnart. Kirjastus Tänapäev, ISBN 978-9949274277

## Viited
Michael Faraday auhind

**Michael Faraday auhind**, ka **Michael Faraday medal ja loeng**, (inglise keeles *Michael Faraday Prize*) on iga-aastane teadusauhind, mida annab välja Londoni Kuninglik Selts alates 1986. aastast erakordselt heade saavutuste eest teaduskommunikatsiooni valdkonnas Suurbritannias. Auhind on nimetatud Michael Faraday järgi.

Auhind koosneb medalist, 2500-naelasest auhinnarahast ja avalikust loengust.

## Laureaadid

## Viited
Underberg

**Underberg** on bitter, mida toodetakse Rheinbergi linnas Saksamaal.

## Tootest
Underbergi hakkas 1846. aastal tootma Hubert Underberg-Albrecht. Tootes kasutatakse ürte 43 riigist. Laagerdumine toimub paar kuud Sloveeniast pärit tammevaatides.

## Viited
Golgi kõõlusorgan

**Golgi kõõlusorgan** ehk Golgi organ (*organum sensorium tendinis*) on selgroogsete loomade liigutusi reguleeriv organ. 

See asub lihase kõõluseks ülemineku kohas. Tas asuvad propriotseptiivsed retseptorid.

Organ on saanud nime itaalia arsti Camillo Golgi (1843–1926) järgi.
John Heard

**John Matthew Heard** (7. märts 1945 Washington – 21. juuli 2017 Palo Alto) oli USA filminäitleja.

Ta mängis 1988. aasta filmis "Reedetud", mille lavastas Costa-Gavras.

Eesti televaatajale on ta tuntud peamiselt filmidest "Üksinda kodus" ja "Üksinda kodus 2", kus ta mängis pereisa Peter McCallisteri.

1993. aasta filmis "Tulejoonel" kehastas ta professor Rigerit, 1993. aasta filmis "Pelikani memorandum" ‎aga Gavin Vereeki. 

1999. aastal oli ta nomineeritud Emmyle osatäitmise eest sarjas "Sopranod". 

"s" mängis ta Calleigh Duquesne'i isa; "Põgenemises" mängis ta Frank Tancredit.
Maria Brink

**Maria Diane Brink** (sündinud 17. detsembril 1977) on Ameerika laulja ja laulukirjutaja.

Ta on tuntud kui Ameerika ''metalcore''-ansambli In This Moment laulja. 

## Elulugu
Tema isa ahistas teda lapsena seksuaalselt, hiljem aga hülgas pere. Maria lahkus kodust varajases eas. Ta hakkas omaette korteris elama. Kui ta oli 15-aastane, sündis tema poeg Davion Brink. Sellel ajal tätoveeris ta oma sõrmedele sõna *believe*, et ennast motiveerida. Brink töötas pesumajas, et maksta oma korteri üüri ja aidata oma poega Davioni. 18aastaselt otsustas ta saada lauljaks. 19-aastaselt sai temast bändi The Pulse liige, aga see bänd läks juba mõne aja pärast lahku. Ta lahkus Albanyst, et proovida õnne Los Angeleses Californias. Seal töötas ta rõivapoodides, baarides ja muudes kohtades otsides bändi.

2004. aastal tegi Chris Howord esinemisproove oma bändile laulja leidmiseks. Brink otsustas seal esineda, kuid esialgu lükati ta tagasi, sest ta on naine. Teise korra prooviesinemisel näitas Brink suurepärast talenti ja Howord valis tema. Koos tegid nad bändi Dying Star, mille hiljem nimetasid ümber In This Momentiks. Oma lauludes kasutab ta nii tavalist laulmist kui ka *growl*'imist. Brink räägib oma minevikust, kaasa arvatud oma isa hülgamisest laulus "Daddy's falling Angel" ja sõbra surmast laulus "Legacy of Odio". Huvi rokkmuusika vastu on ta saanud emalt, kes kuulas Black Sabbathit, Patti Smithi ja Rolling Stonesi.

2011. aastal laulis ta vokaale laulule "Maria" "Operation: Mindcrime" albumilt koos Queensrÿchega Shiprocked 2011 kontserdil.

Maria Brink on näide raskustest väljarabelevast naisest koos võimsa häälega, mitte märkida tema sensuaalsust samuti koos hea klaverimängu oskusega.

## Tunnustus
Brink on pälvinud järgmised auhinnad: "Rock Goddess of the Year" 3. ja 5. Annual Loudwire Music Awardsil, "Hottest Chick in Metal" aastal 2010, üks üheteistkümnest naisest heavy metalis, kes loevad Yell! ajakirjalt aastal 2012 ja Revolver Magazine märkis teda "25 Hottest Chicks in Hard Rock & Metal" pingereas.

## Diskograafia
### In This Moment
#### Albumid

#### Koostööd

* Albumil A Star-Crossed Wasteland on koostööd lauludel "The Road"*,* kus Gus G mängib kitarri ja "The Promise", kus Adrian Patrick laulab vokaale.
* Albumil Black Widow on koostöö laulul "Sexual Hallucination", kus Brent Smith laulab vokaale.
* Albumil "Ritual on koostöö laulul , kus Rob Halford laulab vokaale.

## Filmograafia
* 2002 – "Self Righteous Suicide"
* 2003 – "Paper Doll"
Gravas

**Gravas** on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas, Vidriži valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 85 meetri kõrgusel Ķīšupe jõe kaldal, piirkonna keskusest Limbažist 23 ja Riiast 63 kilomeetri kaugusel.

Lisaks vallavalitsusele asuvad külas veel postkontor ja Vidriži kalmistu. Looduskaitse all on tamm ümbermõõduga 4.28 meetrit.

Küla tekkis Vidriži mõisa maadel asuvasse teede ristumiskohta. Kuni aastani 1949 oli see Vidriži valla keskuseks, seejärel viis aastat Gravase külanõukogu halduskeskuseks, siis aga kuni valla taastamiseni Vidriži külanõukogu keskuseks. Külas asub Gravase bussipeatus.

## Elanikkond


* 116 (1935)
* 93 (1970)
* 129 (1979)
* 90 (1989)
* 117 (2000)

* 43 (2011)
* 39 (2015)
* 35 (2021)
* 41 (2025)


## Viited
Ozolaine

**Ozolaine** on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonna Limbaži vallas. Küla asub Dūņezersi kaldal merepinnast 65 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Limbažist 2 ja Riiast 88 kilomeetri kaugusel. Külas on lasteaed, see kuulub Limbaži ühistranspordivõrku. Külas asub Ozolaine bussipeatus.

Küla tekkis Teise maailmasõja järel Ozolaine Mezmuiža mõisa hoonete juurde kui Limbaži sovhoosi keskasula. 

Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale, osaliselt ka Dūņezersi järve kaitsealale. Looduskaitse all on Ozolaine tammed ja mänd ümbermõõduga 2,58 meetrit.

## Elanikkond


* 378 (1970)
* 549 (1979)
* 823 (1989)
* 748 (2000)

* 698 (2011)
* 711 (2015)
* 642 (2021)
* 641 (2025)


## Viited
Jason Martin

**Jason Martin** (sündinud 2. septembril 1970 Jerseys) on maalikunstnik, kes elab vaheldumisi Londonis ja Portugalis.

Tal on bakalaureusekraad Londoni Ülikooli Goldsmithi kolledžist (1993).

Tema maalid on sageli ühevärvilised või kolmemõõtmelised.

Tal on olnud isikunäitusi Prantsusmaal, Saksamaal, Suurbritannias, Soomes, Rootsis, Itaalias, Austrias, Belgias, Portugalis, Hispaanias, USA-s, Singapuris, Brasiilias, Hiinas ja Jaapanis.

## Viited
Mandegas

**Mandegas** (ka **Mandaga**, **Mandagas**, **Mandagi**, nõukogude ajal **Skulte**) on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas, Skulte valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 30 meetri kõrgusel Aģe jõe kaldal, piirkonna keskusest Limbažist 40 ja Riiast 55 kilomeetri kaugusel.

Küla rajati nõukogude perioodil «Skulte» sovhoosi keskasulaks. Aastal 1983 sai sellest ka Skulte külanõukogu halduskeskus. Külas on raamatukogu.  Seal asuvad Skulte raudteejaam ja Pilskalni ning Mandegase bussipeatused.

Külas asub Teises maailmasõjas langenud sõdurite ühishaual mälestusmärk. Regionaalse kaitse all on Stārasti linnamägi. Looduskaitse all on Stārasti linnamäe tamm.

## Elanikkond


* 139 (1970)
* 188 (1979)
* 302 (1989)
* 334 (2000)

* 294 (2011)
* 282 (2015)
* 271 (2021)
* 259 (2025)


## Viited
Ameerika Keemiaühing

**Ameerika Keemiaühing** (ka Ameerika Keemia Ühing, Ameerika Keemiaselts, Ameerika Keemia Selts; inglise keeles American Chemical Society) on USA teadusorganisatsioon, mis ühendab keemiaga seotud teadlasi ja töötajaid. Tänapäeval kuulub ühingusse üle 160 000 liikme. Ühingu peakontor asub Washingtonis.
 
Ühing asutati 1876. aastal New Yorgi Ülikooli juures.

Ühing annab välja teadusajakirju, näiteks ajakirja Journal of the American Chemical Society ja Chemical & Engineering News.

Ühing annab välja auhindu, näiteks Priestley medalit.

## Välislingid
*Ühingu koduleht
Sean Paul

**Sean Paul Ryan Francis Henriques** (sündinud 9. jaanuaril 1973) on Jamaica räppar, laulja ja muusikaprodutsent. 

2012. aastal abiellus Sean Paul oma ammuse kallima Jodi Stewartiga, kes on Jamaical telesaatejuht. Neil on kaks last (sündinud 2017 ja 2019).

## Diskograafia

### Albumid
* "Stage One" (2000)
* "Dutty Rock" (2002)
* "Duttyology" (2004)
* "The Trinity" (2005)
* "Imperial Blaze" (2009)
* "The Odyssey Mixtape" (2009)
* "Tomahawk Technique" (2012)
* "Full Frequency" (2014)

### Koostöö
Sean Paul on teinud kaasa ka teiste artistide lugudes.
T-Pain

**Faheem Rashad Najm** (sündinud 30. septembril 1985), lavanimega **T-Pain**, on ameerika räppar, laulja, laulukirjutaja ja produtsent Tallahasseest USA Florida osariigis. Tema debüütalbum "Rappa Ternt Sanga" ilmus 2005. aastal. 

Aastal 2007 andis T-Pain välja oma teise stuudioalbumi "Epiphany", mis jõudis esikohale USA Billboard 200 edetabelis. Tema kolmas album "Thr33 Ringz" ilmus 2008. aastal. 

T-Pain on välja andnud mitu hittsinglit, sealhulgas "I'm Sprung", "I'm 'n Luv (Wit a Stripper)", "Buy U a Drank (Shawty Snappin')", "Bartender", "Can't Believe It", "5 O'Clock" ja veel mõned laulud.

## Vaata ka
* "Sex Love Rock n Roll (SLR)" (2014)