Ribe koljutükk

**Ribe koljutükk** (**DR EM85;151B** Rundatas, tuntud ka kui **DK SJy39**) on inimese pealuu tükk, millele on kirjutatud ruunid ja mis avastati  Ribe linnas Taanis arheoloogiliste väljakaevamiste käigus 1973. aastal. Fragment pärineb umbes aastast 725 pKr. 

Kolju fragment on umbes 6 x 8,5 cm suurune ja see on võetud kolju ülaosast. Sellel on auk ja graveeritud üleminekuperioodi noorema futharki ruunid. Ruunikirjas on säilinud kaks vanema futharki tähemärki: ᚺ (H) ja ᛗ (M). Objekti uuriti viimati digitaalse mikroskoobi abil 2021. aastal ja leiti, et see sisaldab järgmisi ruune: 
 

## Tõlgendamine
Kirjutise võimalik tõlgendus on järgmine:

: *Ulfʀ auk Ōðinn auk Hō-Tīwʀ. Hiālp burin's/burins/Burins viðʀ þæim dværgi auk dværgyniu Bōur.*
: Ulfʀ ja Ōðinn ja High-Tīwʀ. Abi sünnib/vastsündinud/burinid aitavad selle kääbuse ja kääbusnaise Bōuri vastu. 

Kusjuures "Ulfʀ" viitab mingile tundmatule jumalusele, "Ōðinn" jumal Odinile ja "Hō-Tīwʀ" jumal Týrile. Sõna "hiālp" ja auk ülaosas muudavad eseme sarnaseks teiste kaitsvate amulettidega, näiteks Kvinneby omaga (Öl SAS1989;43). Järgmine ruunide jada ᛒᚢᚱᛁᚾᛋ võib tähendada kas *burin [e]s* 'on sündinud', mis oleks seotud auguga, *burins* 'vastsündinud', mis viitaks sellele, et ese on vastsündinut kaitsev amulett, või *Burins* 'Burins', amuleti poolt kaitstud isiku nimi. Fraas *„viðʀ þæim dværgi auk dværgyniu Bōur“* nimetab kahte olendit, kelle eest amulett kandjat kaitseb: kääbust, kellel võib olla sama nimi kui kandjal (st Burinn), ja kääbusnaist Bōuri.

Esemel on silmatorkav sarnasus Near Fakenhami tahvliga, mis on samuti kääbuse eest kaitsev ruuniamulett, ja üldisemalt anglosaksi amulettidega "kääbuse vastu", millest ühel on kujutatud isegi mees- ja naiskääbust (Wið Dweorh XCIIIb). Koos nende raidkirjadega näib Ribe kolju fragment olevat osa Põhjamere-äärsetest levinud uskumusest, et kääbused võivad põhjustada haigusi ja et nende peletamiseks saab kanda kaitsvaid amulette.

On välja toodud, et augus, mida oleks oodatud nööriga kaitsva amuletina kantimisel, puudub üldine kulumisjälg. Teisest küljest leiti fragment turuplatsi jäänuste hulgast, seega ei pruukinud seda keegi kunagi müüa ega kasutada.

## Varasemad lugemised ja tõlgendused
Ruuni 31 on varem loetud võimaliku **i**-na ning jada **HiAlbburiis**, kuna *Hiālp buri on* 'abi on puuri kaudu' või *Hiālp Būri on* 'Būri on abi'. Kuid Nordström (2021), kes uuris eset digitaalse mikroskoobiga, leidis, et ruuni tuleb lugeda **n**-na. Lisaks loeti ruuni 41 varem **A**-na ja jada **uiþʀ ¶ þAiMAuiA rki** kui *viðʀ þæima værki* 'selle valu vastu'. Siin leidis Nordström, et oksajooned lõikavad põhivarrast liiga kõrgelt, et seda saaks lugeda **a**-na. Lõpuks luges Stocklund (1996) ruuni 59 **n**-na ning jada **Auktuirkunin** kui *auk dværg[ʀ] unninn* „ja kääbus on alistatud“). Enamik teadlasi on seda siiski tõlgendanud kui **u**-d ja Nordström (2021) leidis, et oks ületas peamist noodirida liiga kõrgelt, et seda saaks lugeda **n**-na. Lisaks on tõlgendus *auk dværg unninn* keeleliselt väga ebatõenäoline, kuna nominatiivsel subjektil *dværg[ʀ]* puudub palataalne ʀ, mis oli kohustuslik aastal 700 ja esines teistel nominatiivsetel meessoost nimisõnadel (*Ulfʀ* ja *Tīwʀ*). Lisaks on Nordströmi pakutud tõlgendus *viðʀ þæim dværgi auk dværgyniu* samuti usutavam, kuna see esindab allitereerivat meessoost-naissoost paari nagu *æsir ok ásynjur.* Sõna *dværgynia*, mille pakkus esmakordselt välja Grønvik (1999), on kinnitatud ka hilisema lääne-norra vormis *dyrgja.*

## Vaata ka

* Canterbury loits 
* Kvinneby amulett
* Ribe ravipulk
* Saltfleetby spindli-keeris
* Sigtuna amulett I

## Viited