open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mokopane

**Mokopane** (kuni 2003. aastani **Potgietersrus**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Waterbergi ringkonnas, Mogalakwena valla halduskeskus.

Asula rajasid buuri voortrekkerid ja nimetasid selle voortrekkerite juhi Piet Potgieteri järgi Potgietersruseks.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mokopane elanikest mustanahalisi aafriklasi 66,68%, valgeid 27,62%, India või Aasia päritolu inimesi 4,44%, värvilisi 0,68% ja teisi 0,58%. Pedi keelt pidas emakeeleks 46,51% inimesi, afrikaani keelt 27,75%, inglise keelt 7,45%, tsonga keelt 4,45%, ndebele keelt 3,89%, sotho keelt 2,85%, tsvana keelt 1,13% ja venda keelt 1,12%.

## Galerii

Pilt:Potgietersrus, South Africa - panoramio (32).jpg
Pilt:Potgietersrus, South Africa - panoramio (30).jpg
Pilt:Potgietersrus, South Africa - panoramio (34).jpg
Pilt:Mokopane, 0601, South Africa - panoramio (2).jpg


## Viited
Muldpõrand

**Muldpõrand** on põrand, mis koosneb enamasti kõvaks tambitud mullast.

Euroopas olid majades muldpõrandad valdavad kuni 14. sajandi keskpaigani. Tänapäeval on muldpõrandad kasutusel eeskätt arengumaades, aga ka mujal maapiirkonna ehitistes.

## Viited
Richards Bay

**Richards Bay** (afrikaani keeles **Richardsbaai**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis, King Cetshwayo ringkonna halduskeskus. Linn asub Mhlathuze jõe laguuni kaldal ja India ookeani rannikul.

Asula on rajatud 1954. aastal. Richards Bay sai linnaõigused 1969. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Richards Bay elanikest mustanahalisi aafriklasi 48,01%, valgeid 30,10%, India või Aasia päritolu inimesi 18,22%, värvilisi 3,25% ja teisi 0,42%. Suulu keelt pidas emakeeleks 40,57%, inglise keelt 33,79% ja afrikaani keelt 21,50%.

## Viited
Johanna Töpfer

**Johanna Töpfer** (sünninimi **Johanna Schrocko**; 3. aprill 1929 Schneidemühl (tänapäeval Piła, Poola) – 7. jaanuar 1990 Ida-Berliin) oli Saksa DV riigi- ja ametiühingutegelane.

Johanna Töpfer oli pärit töölisperekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta kaubanduskoolis ja töötas alates 1944. aastast raudteelase abilisena Schneidemühlis ja alates 1945. aastast Engelsdorfis Leipzigi lähedal. 1945. aastal astus ta Saksa Vabade Ametiühingute Koondisse. 1949–1950 töötas ta vagunipesijana ja 1950–1953 raamatupidajana. 1953. aastal alustas ta õpinguid Berliini Humboldti Ülikoolis, mille ta lõpetas hiljem kaugõppes majandusteaduste erialal. 1954–1955 oli ta Saksa Vabade Ametiühingute Koondise Keskõppeasutuse asedirektor Beesenstedtis ja 1955–1956 Grünheides. 1956–1959 ja 1964–1965 oli ta Saksa Vabade Ametiühingute Koondise Eestseisuse sektorijuhataja. 1965–1970 töötas ta Ametiühingute Kõrgkoolis Bernaus dotsendi, professori ja asedirektorina. 1965–1971 oli ta Saksa DV Läänekomisjoni liige. 1971. aasta jaanuarist kuni 1989. aasta novembrini oli Johanna Töpfer Saksa Vabade Ametiühingute Koondise aseesimees. 1971–1989 oli Töpfer Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige. 1972–1981 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo agitatsioonikomisjoni liige. 1976–1990 oli ta Saksa DV Rahvakoja liige ja 1981–1989 Saksa DV Riiginõukogu liige.

7. jaanuaril 1990 lõpetas Johanna Töpfer elu enesetapuga.

## Viited
Jääauk

**Jääauk** on jääkattes olev või jäässe raiutud auk. Jääauk võib olla tehtud näiteks jääpüügiks, talisupluseks ja jäätükkide võtmisest jäänud ava.

Jääaugu tegemiseks võib kasutada jääpuuri. Kahe jääaugu vahele võib tõmmata ka kalavõrgu, seda saab teha näiteks pika varda või jää jiggeriga.

## Vaata ka
*Ajujää
*Jääkelder
*Kinnisjää
*Lahvandus
*Paakjää
*Jää jigger

## Viited
Tuletõrjehoone

**Tuletõrjehoone** (ka **tuletõrjemaja**, argikeeles pritsimaja, pritsumaja) on hoone, kus hoitakse tuletõrjeks vajalikke vahendeid, sageli on seal ka tuletõrjujatele mõeldud eluruumid.

## Vaata ka
*pritsikuur

## Viited
Irmer

**Irmer** (varem **Irmler**) on Saksimaalt Grumbachist pärit Vene aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
Irmlerid olid XVI sajandi lõpul talupojad Saksimaal Grumbachis. Suguvõsaliin algab Matthäus Irmleriga. Tema pojapoja Michaeli (1654−1727) ajal kinnistus perekonnanimeks **Irmer**. Viimase pojapoeg Johann George Irmer (1747−1813) siirdus 1770. aasta paiku Riiga. Tema järeltulijad olid kaupmehed ja literaadid. Theodor Reinhold Irmer (1814−1864) tõsteti 1850. aasta paiku Vene pärusaadlikuks. Tema poeg Julius Eugen von Irmer (1855−1922) võeti 1884. aastal Liivimaa kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse; tema liin on tänaseni alles. Theodor Reinholdi noorem vend Hermann Julius Irmer (1820−1869) sai 1867. aastal Reussi vürstilt Heinrich XXII-lt vabahärra tiitli (**Irmer von Kulsdorf**); tema järeltulijad kasutasid kummatigi perekonnanime von Irmer. See haru kustus meesliinis 1945. aastal.

## Suguvõsa liikmeid
*Robert Eduard Irmer (1809−1845), Dole pastor
*Theodor Reinhold von Irmer (1814−1864), Liivimaa riigimõisate arst ja Liivimaa kubermanguvalitsuse arstivalitsuse inspektor
*Vabahärra Hermann Julius Irmer von Kulsdorf (1820−1869), kolleegiumiassessor, mõisavaldaja
*Theodor Eduard von Irmer (1853−1878), õigusteaduse doktor, kaastoimetaja
*Edgar Otto von Irmer (1885−?), arhitekt

## Irmeri suguvõsa mõisavaldused
*Liivimaa läti distrikt:
**Kalnamuiža (*Maikendorf*) (1851−?, pandivaldus), Ķieģeļi (*Kegeln*) (1858−1861, pandivaldus), Pāpēni (*Rosenblatt*) (1858−1861, pandivaldus), Roperbeķi (*Roperbeck*) (1851−?, pandivaldus)
## Viited

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 2. Teil. Nichtimmatrikulierter Adel. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 82 https://gdz.sub.uni-goettingen.de/id/PPN825936918?tify=%7B%22pages%22%3A%5B98%5D%2C%22view%22%3A%22info%22%7D.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd V. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1984. Lk 465-466.
*Hansen, Alfred von. *Stammtafeln nichtimmatrikulierter baltischer Adelsgeschelchter*. Bd II. Lief. 2. Hamburg-Hamm: Verlegt bei Harry von Hofmann, 1962. Lk 55-68.
*https://digi.ub.uni-heidelberg.de/diglit/siebmacher2_4/0011/image,info https://digi.ub.uni-heidelberg.de/diglit/siebmacher2_4/0024/image,info J. Siebmacher's großes und allgemeines Wappenbuch: in einer neuen, vollständig geordneten u. reich verm. Aufl. mit heraldischen und historisch-genealogischen Erläuterungen (Band 2,4): Der Adel der Fürstenthümer Reuß — Nürnberg, 1873
Eschede

**Eschede** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.

Valla pindala on 195,87 km². 31. detsembril 2015 elas seal 5926 inimest. Paiknedes ligikaudu 15 km Cellest kirdes, asub Eschede Südheide looduspargi piiril, mis on kaitseala suurte metsade ja nõmmedega. Täna on umbes 20 väikest küla "Samtgemeinde Eschede" osa.

1975. aastal hävitas suur tulekahju piirkonnas tohutul hulgal metsa. Koht on tuntud ka 1998. aasta Eschede rongikatastroofi poolest, kus ICE rong purunes, tappes 101 inimest ja tehes sellest suurima Saksamaa rongiõnnetuse Teisest maailmasõjast saati.

Maalikunstnik Albert König (1881–1944) sündis Eschedes ja "Albert-König-Museumi" saab külastada lähedalasuvas Unterlüßis.

Eschede oli endise Eschede ühisvalla keskus.

## Tuntud inimesed

* Wilhelm Brese (1896–1994), Saksa poliitik (DNVP, CNBL, CDU), oli Eschedes hoiu-laenuühistu esimees ja kirikunõukogu juht
* Erich Schell House (1901–1983), Saksa riigiteenistuja ja poliitik (NSDAP, hiljem GB / BHE, GDP, CDU), elas pärast sõda Eschede pastoraadis
* Goede Gendrich (1912–2000), Saksa metsnik ja kirjanik
* Hans-Hubertus Bühmann (1921–2014), Saksa metsanduse ja Alam-Saksimaa poliitik (CDU), oli metsaliidu nõukogu liige ja Samtgemeinde Eschedes Eschede vallavanem
* Ernst Bauerochse (1925–), Saksa misjonär ja kiriku esindaja, käis Eschedes koolis

## Sõpruslinn

* Barneville-Carteret, Manche, Alam-Normandia, Prantsusmaa

## Viited

## Välislingid
* www.eschede.de
Kurt Tiedke

**Kurt Tiedke** (30. mai 1924 Krebsfelde, Danzigi vabalinn (tänapäeval Nowy Dwór Gdański, Poola) – 14. aprill 2015) oli Saksa DV riigitegelane.

Kurt Tiedke oli pärit puusepa perekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel töötas ta aastatel 1938–1940 põllumajanduses. 1940. aastal kutsuti ta armeeteenistusse pioneeriüksuses. Sõjaväeteenistusest vabanemise järel õppis ta aastatel 1940–1942 mõõtetehnikuks ja töötas seejärel omandatud erialal. 1942–1945 oli ta Riigi Tööteenistuses ja teenis Wehrmachtis. Oli nõukogude sõjavangilaagris, kus õppis antifa-koolis. 

1948. aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1948–1950 töötas ta Seelowis esmalt instruktori ja osakonnajuhatajana ning seejärel maakonna parteiallorganisatsiooni 2. sekretärina. 1950–1951 õppis ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Parteikoolis ja töötas hiljem samas õpetajana, kateedrijuhataja asetäitjana ja kateedrijuhatajana. 1954–1957 õppis ta Moskvas NLKP KK juures asuvas Kõrgemas Parteikoolis 1957–1960 oli ta kateedrijuhataja Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Parteikoolis. 1961–1979 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee agitatsiooni ja propaganda osakonna juhataja. 1963. aastal sai Kurt Tiedke Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmekandidaadiks, 1967. aastast kuni 1989. aasta detsembrini oli ta Keskkomitee liige. 1971–1981 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo agitatsioonikomisjoni liige. 1979–1983 oli ta Magdeburgi ringkonna partei allorganisatsiooni esimene sekretär. 1979–1983 oli ta Saksa DV Kaitsekomitee liige. 1981. aastast kuni 1990. aasta märtsini oli ta Saksa DV Rahvakoja liige. 1983. aastast kuni 14. novembrini 1989 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Kõrgema Parteikooli rektor. 31. märtsil 1990 heideti ta Demokraatliku Sotsialismi Parteist välja.

## Viited
Faßberg

**Faßberg** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.

Vald asub ligikaudu 35 km Cellest põhjas ja 30 km Uelzenist läänes ja selle pindala on 102 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6142 inimest.

## Huviväärsused

* Ajalooline külakeskus Müden (Örtze)
* Berliini õhusilla mälestusmärk
* St. Laurentiuse kirik
* *[[Treppenspeicher]]* aidad 18. ja 19. sajandist
* Vana külaväljak koos vana sepikojaga, kus on *Sod* ja *Wippe*
* Vana kalmistu luuletaja Felicitas Rose ja kunstnik Fritz Flebbe haudadega
* Nõmmepoeedi Felicitas Rose endine elukoht
* Hermann Lönsi mälestustahvel majal *Salzmoor 2a*
* Nõmmetalud *[[Treppenspeicher]]* aitadega Schmarbeckis ja Oberohes
* Lönsi kivi nõmmemaaga Wietzer Bergil (Hermannsburgi suunas liidumaa teel L214)
* Haußelberg suurte nõmmealadega Gerdehusi juures
* Kadastik ja killustunud rändkivi Schmarbecki nõmmel
* Kiehnmoori looduskaitseala Schmarbecki lähedal
* Ajalooline vesiveski Müdenis (nüüd turismiamet, raamatupood ja abielubüroo)
* Hirvepark ja seikluslik ronimispark *Heuwegis* Müdenis (Örtze)


Pilt:Schafstall.jpg|Heidschnucke lambakasvatus Niederohes
Pilt:TreppenspeicherOheOberohe.jpg|*[[Treppenspeicher]]* ait Hof v. d. Ohe talus Oberohes
Pilt:Heidefläche.jpg|Nõmmemaa Haußelbergi juures
Pilt:Loensstein.jpg|Lönsi kivi Wietzer Bergil


## Viited

## Välislingid

* www.fassberg.de
Vello Nelikendkaks

**Vello Nelikendkaks** on Eesti publitsist või autorite kollektiiv. Selle pseudonüümi all on ilmunud kirjatükke nii sotsiaal- kui ka pabermeedias. 

2018. aastal ilmus raamat "Vello42 maailma avastamas" (kirjastus Paradiis, 317 lk).
Hambühren

**Hambühren** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.

Vald asub umbes 7 km Cellest läänes ja selle pindala on 56,7 km². 31. detsembril 2015 elas seal 10 227 inimest.

## Ajalugu

1944. aasta suvest kuni 1945. aasta veebruarini tegutses Hambührenis Bergen-Belseni koonduslaagri filiaal. Valvatuna SS personali poolt, sunniti umbes 400 naisvangi laiendama endist potasekaevandust ja paigaldama sinna rööbasteed, töid teostas firma Hochtief. Tunnelid olid ette nähtud Bremeni lennukitootja  Focke-Wulf maa-aluseks tootmispaigaks.

## Viited

## Välislingid

* www.hambuehren.de
Südheide vald

**Südheide** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.

See on nime saanud Südheide nõmmemaa järgi. See moodustati 1. jaanuaril 2015 seniste Hermannsburgi ja Unterlüßi valla ühendamisega. Valla pindala on 196,16 km². 31. detsembril 2015 elas seal 11 652 inimest.

## Viited
Wietze

**Wietze** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.

Vald asub Alleri jõe ja selle lisajõe Wietze kohtumiskohas, umbes 15 km Cellest läänes. Valla pindala on 62,94 km². 31. detsembril 2015 elas seal 8096 inimest.

## Viited

## Välislingid

* www.wietze.de
Tzaneen

**Tzaneen** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Mopani ringkonnas.

Tzaneen on asutatud 1903. aastal. Linnaõigused sai Tzaneen 1919. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tzaneeni elanikest valgeid 46,13%, mustanahalisi aafriklasi 44,97%, India või Aasia päritolu inimesi 6,98%, värvilisi 1,06% ja teisi 0,86%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 41,52%, pedi keelt 18,10%, tsonga keelt 13,49%, inglise keelt 13,35%, sotho keelt 2,89% ja venda keelt 1,59%.

## Viited
Toonoja küla

**Toonoja** (varem ka **Tonoja**) oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Karjasoo küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Karjasoo külaga.

Küla tekkis 19. sajandi lõpus vabadikukülana, nimi saadi külas voolanud Toonoja järgi. Asus Kuresoo raba põhjaosas Toonoja rabasaarel. Külas on olnud kuus elujõulist talu. Viimane elanik lahkus Toonojalt 1987. aastal. Tänapäeval külast alles vaid mõned taluasemed, maakelder ning Mardi taluhoone ja RMK ööbimiseks kohandatud saunahoone. 

## Viited
Madikwe

**Madikwe** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Moses Kotane vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Madikwe elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,06%, India või Aasia päritolu inimesi 0,36%, valgeid 0,25% ja teisi 0,30%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 89,68%, inglise keelt 4,14%, suulu keelt 1,82%, ndebele keelt 1,10% ja koosa keelt 1,05%.

## Viited
Brandvlei

**Brandvlei** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Hantami vallas.

Brandvlei on asutatud 1862. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Brandvlei elanikest värvilisi 89,93%, valgeid 5,00%, mustanahalisi aafriklasi 4,34%, India või Aasia päritolu inimesi 0,45% ja teisi 0,28%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 94,86% inimesi, viipekeelt 2,36%, koosa keelt 1,27% ja inglise keelt 0,53%.

## Viited
Elda poolsaar

**Elda poolsaar** (ka *Atla poolsaar*) on poolsaar Saaremaal. See jääb Atla küla ja Vilsandi rahvuspargi alale.

Rahvuspargi lõunaosas paikneval Elda poolsaarel on esindatud peamiselt loopealsed ning kinnikasvanud puisniidud. Loopealsed on kasvukohaks erinevatele orhideeliikidele nagu jumalakäpp (*Orchis mascula*) ja kärbesõis (*Ophrys insectifera*). Kauneid vaateid merele saab nautida Soeginina ja Elda pankadelt.

Soeginina pangal leidub siluri ajastu kivistisi ning pangapealses lehtmetsas kasvab rohkelt kaitsealust luuderohtu (*Hedera helix*) ja karulauku (*Allium ursinum*), rannikuäärsetel klibuvallidel aga salukõdrik (*Alliaria petiolata*). Soeginina pangalt avaneb vaade Innarahule, kus käivad lesimas ja jäävaestel talvedel poegimas hallhülged (*Halichoerus grypus*).

Elda pank on oma ümbruse poolest Soegininast erinev: pangapealne on lage ning mererannal paljandub ilus paepõrand. Pangalt lääne suunas paistab Salavamaa, mille taha jääb Eesti maismaa kõige läänepoolseim punkt – Nootamaa. Loode suunas asub rahvuspargi suuruselt teine saar – Loonalaid, põhja pool piirab vaadet Vilsandi saar tuletorniga.

## Viited
Okiep

**Okiep** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Nama Khoi vallas.

Okiep on asutatud 1862. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Okiepi elanikest värvilisi 93,78%, mustanahalisi aafriklasi 3,82%, valgeid 1,09%, India või Aasia päritolu inimesi 0,27% ja teisi 1,00%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,22% inimesi, koosa keelt 1,03% ja inglise keelt 0,66%.

## Galerii

Pilt:Chimney, Okiep.JPG
Pilt:Cornish Beam Pump and Mine Pit, Okiep.JPG


## Viited
Ivan Strinić

**Ivan Strinić** (sündinud 17. juulil 1987 Splitis) on horvaatia jalgpallur (vasakkaitsja).

## Koondisekarjäär
Debüüdi Horvaatia rahvuskoondises tegi Strinić 19. mail 2010 sõprusmängus Austria vastu.

Ta kuulus Horvaatia koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2012. ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused
;Spliti Hajduk
*Horvaatia karikas: 2009–10

## Viited

## Välislingid
Helary Mägisalu

**Helary Mägisalu** (sündinud 19. juulil 1997) on eesti maadleja. 

Ta võitis Venemaal Kaspiiskis toimunud 2018. aasta Euroopa meeste meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses hõbemedali (kaalukategoorias kuni 55 kg).

2017. aastal juunioride EM-il võitis ta pronksmedali (kuni 55 kg).

Helary Mägisalu kuulub spordiklubisse Vändra Suure Karu Pojad. Tema esimene treener oli Karl Pajumäe, praegused treenerid on Ivar Kotkas ja Mario Mägisalu

## Välislingid
*
Victoria West

**Victoria West** (afrikaani keeles **Victoria-Wes**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas, Ubuntu valla halduskeskus.

Asula on rajatud 1844. aastal, linnaõigused sai 1859. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Victoria Westi elanikest värvilisi 69,28%, mustanahalisi aafriklasi 23,70%, valgeid 5,65%, India või Aasia päritolu inimesi 0,45% ja teisi 0,94%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 82,11% inimesi, koosa keelt 13,78%, inglise keelt 1,09% ja viipekeelt 0,84%.

## Galerii

Pilt:Victoria West, 7070, South Africa - panoramio (1).jpg
Pilt:Kerkstraat, Victoria West (4199105377).jpg
Pilt:St John's Church, Victoria West 1869.JPG


## Viited
Lasnamäe Kergejõustikuhall

**Lasnamäe Kergejõustikuhall** on spordihall Tallinnas Lasnamäel Laagna asumis aadressil Punane 45.

Lasnamäe Kergejõustikuhall on Tallinna Spordi- ja Noorsooameti allasutuse Tallinna Spordihall filiaal.

Spordikompleksi kuuluvad kergejõustikuareen, asfaltkattega tennise- ja korvpalliväljak, kunstmurukattega täismõõtmetega jalgpalliväljak. Sportimisvõimaluste hulka kuuluvad ka kaljuronimine, *[[flygrossing]]*, jõusaal ja akrobaatikanurk.

2011. aastal püstitas Ashton Eaton Lasnamäe Kergejõustikuhallis 6568 punktiga meeste seitsmevõistluse maailmarekordi.

## Arhitektuuriline väärtus
Halli projekt valmis 2001. aastal ja hall valmis 2003. aastal. Projekti autorid olid arhitektid Siiri Vallner, Hanno Grossschmidt ja Tomomi Hayashi.

Ehitis asub Lasnamäel nõukogude ajale iseloomulikkude paneelmajade ümbruses. Et 1990. aastast alates on ümbruskonda täiendatud peamiselt uute kaupluste ning elamutega, on Lasnamäe Kergejõustikuhall omapärane ehitis selles piirkonnas.

Projektis on palju ebatavalisi ning huvitavaid lahendusi. Halli sissepääs asub teisel korrusel, mis võimaldab sisenedes saada tribüünidelt hea vaate spordiplatsile. Vaatamata massiivsusele, mis tuleneb betooni kasutamisest põhilise ehitusmaterjalina, on spordihoone väga valgusrohke tänu suurtele akendele, mis on suunatud kõige päikeserohkemas suunas. Halli välisseinadele on autorid loonud toed luuderohule, mis võiks muuta kogu maja roheliseks, mis  ümbritseva roheluse nappust arvestades on huvitav lahendus.

## Kergejõustiku rekordid

### Maailmarekordid

### Halli rekordid

#### Mehed

#### Naised

## Vaata ka
*Lasnamäe kergejõustikuhalli kunstmuruväljak

## Viited

## Välislingid
*Koduleht – Tallinna Spordihall
*
*Andmed EKJL-i kodulehel
*Halli rekordid
*Lasnamäe Kergejõustikuhall Eesti Arhitektide Liit
*Kirjeldus Kavakava arhitektuuribüroolt
Winsen (Aller)

**Winsen an der Aller** või **Winsen (Aller)** on linn ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.

Valla pindala on 155,39 km². 31. detsembril 2015 elas seal 13 017 inimest.

Winsen asub Lüneburgi nõmme lõunaservas, Alleri kallastel, mõnevõrra lääne pool selle lisajõest Örtzest ja umbes 15 km Cellest loodes. Peale linna enda kuuluvad Winseni valda ka külad Bannetze, Meißendorf, Stedden, Südwinsen, Thören, Walle ja Wolthausen.

## Ajalugu

Linna nimi tuleb *Wynhausenist* (*Wyn* = *Weideland* või aas). Winseni kirik on pühitsetud Ristija Johannesele. Kuna kõigi kirikuga külade nimede saamine selle kaitsepühaku järgi toimus 800. aasta paiku, tuleb arvata, et see oli nii ka siis, kui asutati Winsen.

Tänapäeval on Winsen kohalik puhkuse ja puhkepäevade lemmikpaik. 1975. aastast on see tunnistatud ametlikult klimaatiliseks tervisekeskuseks (*Luftkurort*).

## Kultuur ja huvipaigad

* Loodus- ja linnukaitseala Meißendorfi tiigid ja Bannetzeri raba on suurima ulatusega veeala Lüneburgi nõmmel, hõlmates kogupindala 815 ha, sealhulgas 350 ha vett.
* Winseni Muuseumfarm (*Museumshof Winsen*) portreteerib talumajapidamist *[[Südheide looduspark|Südheide]]* nõmmel ehitistega 17.–19. sajandist, samuti *Dat groode Hus*, 1795. aasta Alam-Saksi maja või *Fachhallenhaus*, tänapäeval kogukonna kultuurikeskus.
* Varaseim ülestähendus Winseni veskitest on 1589. aastast. Tänapäevane pukktuulik (*Bockwindmühle*) ehitati 1732. aastal ja töötas kuni sulgemiseni 1929. aastal. 1938. aastal sai sellest linna omand.
* Kirik, nagu ka linn, tekkis arvatavasti Saksimaa misjoniajastul 9. sajandil. Ristija Johannese kirik ehitati 14. sajandil gooti stiilis pikkmajana, mida laiendati põhjaküljel 1597. aastal. 1822. aastal algas kirikuhoone suur laiendamine, millest sai tegelikult uus hoone.
* *Junkruvärav* (*Junkerntor*) on üks vanimaid veel säilinud ajaloolisi ehitisi Winsenis. Seda kasutati sissepääsuna mõisamajja (*Rittergut*). Aastatel 1691 kuni 1729 läänistas selle koos maaga Stechinelli perekond, mille tõttu kutsutakse seda ka Stechinelli väravaks ja perekonna vapp on vasakpoolsel väravapostil. Värav ise moodustab osa Winseni vapist.
* Printsikivid (*Prinzensteine*) asuvad Winseni ja Oldau vahelisel rajal ning meenutavad Lüneburgi pärilussõja (*Lüneburger Erbfolgekrieg*) otsustavat lahingut 28. mail 1388. Legendi järgi haavasid kaks printsi selles kohas teineteist surmavalt, enne kui nad mõistsid, et on vennad.
* Tänapäevane raekoda (*Rathaus*) ehitati esialgu 1727. aastal ringkonna kantseleiks (*Amtshaus*), kuid tuli lammutada, kuna allolev pinnas ei olnud piisavalt kindel. Seejärel ehitati see barokkstiilis. 4. mail 1972 anti endisele ringkonna kantseleile, mida vahepeal kõrtsina kasutati, uus funktsioon raekojana.


Bockwindmühle Winsen (Aller) IMG 5969.jpg|Pukktuulik
St. Johannes der Täufer-Kirche in Winsen IMG 5911.jpg|Ristija Johannese kirik
Junkerntor in Winsen (Aller) IMG 5916.jpg|Junkruvärav
Rathaus Winsen (Aller) IMG 5960.jpg|Winseni raekoda


## Tuntud inimesi

* Theodor Lohmann (1831–1905), haldusjurist, riigiteenistuja ja sotsiaalreformist, sündis Winsenis.

## Viited

## Välislingid

* www.winsen-aller.de
Kenhardt

**Kenhardt** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas Kai !Garibi vallas.

Kenhardt on asutatud 1868. aastal, linnaõigused sai 1909. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kenhardti elanikest värvilisi 92,22%, valgeid 4,32%, mustanahalisi aafriklasi 1,92%, India või Aasia päritolu inimesi 1,05% ja teisi 0,50%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,51% inimesi, tsvana keelt 0,69% ja inglise keelt 0,63%.

## Galerii

Pilt:Old English church on Kenhardt.jpg
Pilt:Kenhardt Old Library building.JPG


## Viited
Šime Vrsaljko

**Šime Vrsaljko** (sündinud 10. jaanuaril 1992 Rijekas) on horvaatia jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Kreeka kõrgliigaklubis Olympiakós ja Horvaatia jalgpallikoondises.

2010. aastal valiti ta Horvaatia jalgpalli aasta tulevikulootuseks.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Horvaatia rahvuskoondises tegi Vrsaljko 9. veebruaril 2011 sõprusmängus Tšehhi vastu.

Ta on kuulunud Horvaatia koondisse 2014. ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2012. ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused
;Zagrebi Dinamo
*Prva HNL (4): 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2012–13
*Horvaatia karikas (2): 2010–11, 2011–12

;Madridi Atlético
*La Liga: 2020–21
*UEFA Euroopa Liiga: 2017–18

## Viited

## Välislingid
Estland (saar)

**Estland** on Soome lahes asuv Soome saar, mis halduslikult jääb Raseborgi linna piiridesse. Saar asub 70 km Helsingist läänes.

Saare pindala on 1,6 ha. Kagust loodesse on saare läbimõõt 260 meetrit.
Lohheide

**Lohheide** on inkorporeerimata ala Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.

Valla pindala on 91,32 km² ja 31. detsembril 2015 elas seal 3564 inimest. Koos Osterheidega on see osa Bergen-Hohne polügoonist.

## Ajalugu

1935. aastal rajasid Saksa relvajõud *([[Wehrmacht]])* Bergeni ja Fallingbosteli vahele Bergeni polügooni. Kokku 24 küla evakueeriti ja nende elanikud paigutati ümber. 1938. aastal loodi polügooni haldamiseks Bergeni ala valdus (*Gutsbezirk Platz Bergen*) ja see allutati Fallingbosteli kreisile. 1945. aastal jaotati *Gutsbezirk* kaheks eraldi piirkonnaks, Osterheide ja Lohheide valdused. Osterheide jäi Fallingbosteli kreisi osaks, samas Lohheide allutati taas Celle kreisile. Täna asub Lohheide NATO Bergen-Hohne tulistamisalas Soltau-Fallingbosteli kreisis, mis loodi 1958. aastal.

## Õiguslik staatus

Alam-Saksimaa omavalitsuskorralduse (NGO) § 16 järgi peab inkorporeerimata alade haldamine olema reguleeritud määrusega. Käesoleva määruse kehtiv versioon anti välja 4. detsembril 1996. See sätestab, et "avalike teenuste pakkumine ala tegevussfäärile on maaomaniku vastutusel", kes Lohheide ja Osterheide puhul on föderaalvalitsus. Inkorporeerimata ala põhimäärus erineb valla põhimäärusest. Selle tööriistad on ringkonna juht (*Bezirksvorsteher*) ja elanike poolt valitud esindajate volikogu. Linnapeaks teevad ettepaneku maaomanikud ja siis valitakse ta volikogu poolt. Elanike osalusõigused piirduvad esindajate valimisega, samuti võimalusega esitada küsimusi ja kuulata volikogu avalikke menetlusi.

## Kultuurilised mälestusmärgid ja huvipaigad

Lohheides on järgmised huvipaigad:

* *[[Schloss Bredebeck]]* Liethbachi oja ääres (osa Hohne laagrist),
* Bergen-Belseni koonduslaagri külastuskeskus ja mälestuskoht,
* türannia ohvrite kalmistu Hohne laagris,
* Saksa sõjakalmistu ja
* mälestusmärk kindralooberst Werner von Fritschile,
* Nõukogude sõjakalmistu Hörsteni lähedal

## Välislingid

* Lohheide infoleht
* www.lohheide.de
Flotwedeli ühisvald

**Flotwedel** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis. See paikneb Alleri jõe ääres, umbes 10 km Cellest kagus. Selle keskus on Wienhausenis.

Samtgemeinde Flotwedel koosneb järgmistest valdadest:

# Bröckel 
# Eicklingen 
# Langlingen 
# Wienhausen
Lachendorfi ühisvald

**Lachendorfi ühisvald** (*Samtgemeinde Lachendorf*) on ühisvald (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis. Selle keskus on Lachendorfis.

Lachendorfi ühisvald koosneb järgmistest valdadest:

# Ahnsbeck 
# Beedenbostel 
# Eldingen 
# Hohne 
# Lachendorf
Wathlingeni ühisvald

**Wathlingen** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis. Selle keskus on Wathlingenis.

Samtgemeinde Wathlingen koosneb järgmistest valdadest:

# Adelheidsdorf 
# Nienhagen 
# Wathlingen
Betoonitööd

**Betoonitööd**, ka **betoneerimine**, on monoliitsete betoon- ja raudbetoonkonstruktsioonide, samuti monoliitsete betoon- ja raudbetoonehitiste püstitamisel betooniseguga tehtavad tööd. 

Betooni valmistamiseks kasutatavate koostismaterjalide (sideaine, vesi ja täitematerjalid) veel tardumata segu nimetatakse **betooniseguks**.

Betoonitöid võib eristada järgmiselt: betoonitööd ehitusplatsil ja betoonitööd betoontoodete tehases.

Ehitusplatsil teostatavate betoonitööde alla käivad:
*betoonisegu valmistamine (valmistatakse harilikult betoonitehastes)
*betoonisegu toimetamine ehitusplatsile
*betoonisegu paigaldamine raketisse
*paigaldatud segu tihendamine (põhimoodus on vibreerimine)
*kivistuva betoonisegu hooldamine ja kvaliteedi kontroll 

Betoonitöödega tegelevaid ehitustöölisi nimetatakse **betoneerijateks**. Betoonitöödega on tihedalt seotud raketisetööd (raketis on betoonkonstruktsiooni vorm, millesse valatakse betoonisegu) ja armatuuritööd (raudbetoonkonstruktsioonide sarruse paigaldamine enne betoneerimist).

## Pildid

Concrete pouring 0020.jpg|Betoonpõranda valamine
US_Navy_071121-N-7367K-002_Seabees_with_U.S._Naval_Mobile_Construction_Battalion_(NMCB)_1,_Guam_Det.,_began_laying_concrete_in_one_section_of_the_roof_of_the_Orote_Point_concrete_masonry_unit-block_mechanics%27_shop_on_board_Nava.jpg|Monoliitne vahelagi enne betoneerimise algust
US Navy 070912-F-8678B-080 Builder Constructionman Lauren M. Nikaido, attached to Naval Mobile Construction Battalion (NMCB) 4, uses a concrete vibrator to ensure concrete is even and free of air bubbles during an overhead conc.jpg|Betoneerija (1) 
US Navy 030104-N-5319A-012 Seabees attached to Naval Mobile Construction Battalion Seventy-Four (NMCB-74) pour concrete for a C-130 aircraft staging area.jpg|Betoneerija (2)
Construction_worker_J2b.jpg|Betoneerija töötab betoonitihendajaga
Eicklingen

**Eicklingen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.

Valla pindala on 22,79 km². 31. detsembril 2015 elas seal 3202 inimest.

Kuulub Flotwedeli ühisvalda.

## Viited
Teemu Leppänen

**Teemu Leppänen** (sündinud 1993 Piikkiös Päris-Soome maakonnas) on soome jõutõstja, Euroopa noortemeister, noorte maailmarekordi omanik.

Ta on võitnud jõutõstmises maailmameistrivõistlustelt noorteklassis pronksi (2010) ja hõbeda (2011) ning tulnud 2011. aastal Euroopa noortemeistriks. Tema poolt jõutõmbes püstitatud maailma- ja Euroopa rekord noorteklassis on tänaseni ületamata.

## Rahvusvahelised tiitlivõistlused (MM ja EM)
2010. aasta oktoobris Tšehhis Pilsenis peetud IPF-i maailmameistrivõistlustel jõutõstmises tuli Leppänen kuni 18-aastaste noorte klassis kehakaalus kuni 100 kg  kogusummaga 752,5 kg Eesti esindaja Alex-Edward Rausi ja Venemaa sportlase Sergei Ussovi järel kolmandaks. Lisaks pronksmedalile kolmevõistluses sai Leppänen jõutõmbes tulemusega 315,0 kg väikese kuldmedali. 

2011. aasta juunis Suurbritannias Northumberlandis peetud EPF-i Euroopa noorte ja juunioride meistrivõistlustel jõutõstmises tuli Leppänen kuni 18-aastaste noorte klassis kehakaalus kuni 105 kg  kogusummaga 787,5 kg kuldmedalile. Lisaks kuldmedalile kolmevõistluses sai Leppänen kolm väikest medalit: kükis ja jõutõmbes kuldmedali ning lamades surumises hõbemedali. 

2011. aasta septembris Kanadas Moose Jaw's peetud IPF-i noorte ja juunioride maailmameistrivõistlustel jõutõstmises tuli Leppänen kuni 18-aastaste noorte klassis kehakaalus kuni 105 kg  kogusummaga 794,0 kg Venemaa esindaja Sergei Ussovi järel hõbemedalile. Lisaks hõbemedalile kolmevõistluses sai Leppänen jõutõmbes tulemusega 321,5 kg väikese kuldmedali.

## Euroopa ja maailmarekord noorteklassis
2011. aasta algul kehtestati maailma ja Euroopa noorterekordi normid varustusega jõutõstmises. Poole aasta pärast Northumberlandis püstitas Leppänen jõutõmbe maailmarekordi noorteklassis ja Euroopa noorterekordi tulemusega 320,0 kg. Sama aasta septembris Moose Jaw's parandas Leppänen Euroopa noorterekordit kahel korral (320,5 ja 321,5 kg) ning noorte maailmarekordit ühel korral (321,5 kg). Need rekordid kehtivad tänini.

## Viited

## Välislingid
*Teemu Leppänen YouTube'is
Bröckel

**Bröckel** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.

Vald kuulub Flotwedeli ühisvalda ja selle pindala on 16,33 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1778 inimest.

Bröckel asub Cellest kagus. Fuhse jõgi, mis eraldab Bröckelit naabervallast Uetzest, voolab umbes 2 km külast lõunas.

### Vallaosad

Valda kuuluvad asundused Katzhorn ja Weghaus.

## Ajalugu

Valda on esmamainitud 1215. aastal. Küla nimi tuleneb sõnast *Brockelhe* (*Brauck* = *Bruch* s.o. soo või lodu).

## Majandus ja taristu

Bröckelis on sisepark Viva Arena.

### Transport

Bröckel asub liidumaanteel B214, mis kulgeb möödumiseks ümber küla.


Pilt:Marienkirche Bröckel IMG 3445.jpg|Maarja kirik
Pilt:Ortsbild Bröckel (Uetze) IMG 3433.jpg|Külapilt
Pilt:Grundschule Bröckel (Uetze) IMG 3431.jpg|Algkool


## Viited

## Välislingid

* Samtgemeinde Flotwedeli veebileht
Dimbaza

**Dimbaza** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Buffalo City linnaringkonnas.

Dimbaza on asutatud 1967. aastal. Kuni 1994. aastani kuulus Dimbaza Ciskei bantustani koosseisu.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dimbaza elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,42%, värvilisi 0,18%, India või Aasia päritolu inimesi 0,05%, valgeid 0,05% ja teisi 0,30%. Koosa keelt pidas emakeeleks 91,62% inimesi, inglise keelt 5,08%, viipekeelt 0,77% ja afrikaani keelt 0,60%.

## Viited
Wienhausen

**Wienhausen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.

Wienhausen on Flotwedeli ühisvalla keskus.

See on tuntud Wienhauseni kloostri poolest, mida on kujutatud ka valla vapil.

Valla pindala on 40,38 km². 31. detsembril elas seal 4159 inimest.

## Viited

## Välislingid

* www.wienhausen.de
Süvamuusika ja levimuusika

**Süvamuusika ja levimuusika** ehk **tõsine muusika ja kerge muusika** (saksa keeles *E- und U-Musik*, *ernste Musik und Unterhaltungsmusik*, 'tõsine muusika ja kerge muusika') on muusika liigitamise viis, mis tekkis 20. sajandi alguses seoses muusika turumajandusliku väärtuse hindamisega. Liigitamine süva- või levimuusikaks hakkas mõjutama muusikute tasustamist jpm. 

Süvamuusika ja levimuusika vastandamine on tavaliselt ebajärjekindel ja sellel puuduvad ühtsed esteetilised kriteeriumid. Levimuusikas on juba ammu esindatud kõik needsamad vormid ja žanrid, esituskoosseisud ja kompositsioonivõtted mis tolles süvamuusikaski. Ingliskeelses keskkonnas tehakse samamoodi vahet populaarsel ja kunstmuusikal (*popular music*, *art music*), pidades viimast elitaarsemaks, sügavamaks või keerukamaks. Lääne muusika ajaloos on kõik muusikastiilid välja kasvanud tarbemuusikast ning väga sageli just nimelt tantsumuusikast. Tõsiselt võetavat muusikateoreetilist kirjandust ilmub popmuusika kohta viimastel aegadel üha rohkem.

## Vaata ka

* levimuusika
* süvamuusika

## Viited
Ahnsbeck

**Ahnsbeck** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.

Vald paikneb Lüneburgi nõmme lõunapiiril, 10 km Cellest idas ja kuulub Lachendorfi ühisvalda. Valla pindala on 20,59 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1654 inimest.

## Ajalugu

Ahnsbecki küla on esmamainitud 13. sajandil nimega Alrebekesa, mis tähendab Alleri jõe lammi, mis kajastub ka vapil.

31. detsembrini 2004 kuulus Ahnsbeck Lüneburgi ringkonda *([[Ringkond (Saksamaa)|Regierungsbezirk]])*.

## Viited

## Välislingid

* www.lachendorf.de
Hannu Malinen

**Hannu Malinen** (sündinud 1955) on soome jõutõstja, maailmameister ja paljukordne Soome meister.

Ta on Põhja-Karjala maakonna väikelinna Kitee jõutõsteklubi Pajarin Puntti tuntumaid sportlasi. Ta on võitnud jõutõstmises maailmameistrivõistlustelt kulla (1988) ja hõbeda (1987) ning Euroopa meistrivõistlustelt 2 hõbe- ja 2 pronksmedalit. Pärast mitmeaastast vaheaega jätkas ta 2000. aastatel võistlusspordis, tuli 2002. aastal maailmameistrivõistlustel avatud klassis 4. kohale ja Euroopa meistrivõistlustel 6. kohale. Malinen võistles kaalukategoorias kuni 82,5 kg, hiljem, veteraniklassis, kuni 90 kg.

## Euroopa ja maailmameistrivõistlused
1983. aasta Rootsis peetud IPF-i maailmameistrivõistlustel jõutõstmises tuli Malinen kehakaalus kuni 82,5 kg kogusummaga 735,0 kg neljandaks. 1984. aastal tõi ta Euroopa meistrivõistlustelt pronksmedali, aasta hiljem tuli ta Euroopa MV-l neljandaks.

1987. aasta Norras Fredrikstadis peetud IPF-i maailmameistrivõistlustel jõutõstmises tuli Malinen hõbemedalile kogusummaga 762,5 kg. Samal aastal toimunud Euroopa meistrivõistlustelt tõi ta hõbemedali.

1988. aasta novembris Austraalias Perthis peetud IPF-i maailmameistrivõistlustel jõutõstmises tuli Malinen kogusummaga 750,0 kg võitjaks. Hõbemedali saanud Norra sportlane sai kogusummas sama tulemuse. Samal aastal peetud Euroopa meistrivõistlustel saavutas Malinen hõbemedali. 1989. aastal tuli ta MM-l kuuendaks. 1993. aasta võitis Malinen Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali.

2002. aasta novembris Slovakkias Trencinis peetud IPF-i maailmameistrivõistlustel jõutõstmises tuli 47-aastane Malinen avatud klassis võisteldes kehakaalus kuni 82,5 kg kogusummaga 797,5 kg neljandaks. Samal aasta toimunud Euroopa meistrivõistlustel sai ta kuuenda koha.

## Viited

## Välislingid
*Hannu Malinen. pajarinpuntti.com
*Hannu Malinen võistlemas 2009. aastal Soome meistrivõistlustel. youtube.com, 22. veebruar 2009
Pajarin Puntti

**Pajarin Puntti Ry**, lühend **PaPu**, on Soome jõutõsteklubi, mis edendab Kitees Põhja-Karjala maakonnas jõutõstmist. 

Klubi kuulub Soome Jõutõsteliitu. Pajarin Puntti asutati 1972. aastal.

## Klubi tuntud sportlasi
*Hannu Malinen (sündinud 1955), jõutõstmise maailmameister (1988), võitnud maailmameistrivõistluste hõbemedali (1987) ning Euroopa meistrivõistlustelt 2 hõbe- ja 2 pronksmedalit. 2000. aastatel jätkas võistlussporti, tuli 2002. aastal MM-l veteranide klassis 4. kohale. Võistles kaalukategoorias kuni 82,5 kg, hiljem kuni 90 kg.
*Anti Liimatainen (sündinud 1976), varustusega jõutõstmises võitnud 2016. aasta maailmameistrivõistlustel veteranide klassis kehakaalus kuni 83 kg pronksmedali. Lamades surumises (eraldi võistlusala) toonud pronksmedali 2005. aastal maailmameistrivõistlustelt, 2008. aastal Põhjamaade meistrivõistlustelt ja 2009. aastal Euroopa meistrivõistlustelt.
*Aku Korhonen (sündinud 1983), võitnud Soome meistrivõistlustelt lamades surumises kaks medalit. Võistles kehakaalus kuni 83 kg.
*Vili Honkanen (sündinud 1989), võitnud 2007. aastal noorte maailmameistrivõistlustel jõutõstmises kehakaalus kuni 90 kg pronksmedali
*Yury Pellya (sündinud 1994), tulnud 2012. aastal noorte maailmameistriks ja Euroopa noortemeistriks ning 2014. aastal Põhjamaade juunioride meistriks. Võistles kehakaalis kuni 105 kg.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Pajarin Puntti videod. youtube.com
Langlingen

**Langlingen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.

Valla pindala on 33,34 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2179 inimest.

See kuulub Flotwedeli ühisvalda.

## Viited

## Välislingid

* www.langlingen.de
Hankey

**Hankey** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Kouga vallas.

Hankey on asutatud 1826. aastal. Linn on saanud nime Londoni Misjoniseltsi sekretäri William Alers Hankey (1771–1859) järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hankey elanikest värvilisi 51,47%, mustanahalisi aafriklasi 45,46%, valgeid 2,33%, India või Aasia päritolu inimesi 0,13% ja teisi 0,62%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 55,69% inimesi, koosa keelt 39,42% ja inglise keelt 2,04%. 

Hankey asub maanteede R330 ja R331 ristumiskohas ning linna läbib Avontuuri raudtee.

## Galerii

Pilt:South Africa-Hankey01.jpg
Pilt:South Africa-Hankey-Sundial01.jpg


## Viited
Eldingen

**Eldingen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.

Valla pindala on 56,71 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2020 inimest.

Eldingen kuulub Lachendorfi ühisvalda.

## Ajalugu

Eldingeni on esmamainitud 1231. aastal. Dokument kinnitab Eldingeni (*Elthinge*) kiriku ostmise naaberkloostri poolt.

1543. aastal muutus küla protestantlikuks. Eldingi isandate asupaigana – mitme vaba mõisa ja kirikuga – elas see 30-aastase sõja üle.

## Viited

## Välislingid

* www.lachendorf.de
Sirje Eesmaa

**Sirje Eesmaa** (sündinud **Hoffert**; 27. märtsil 1952) on eesti ajakirjanik, endine modell ja tantsija.

Koolipõlves tegeles ta algul iluvõimlemisega, seejärel estraaditantsuga Jaan Kreuksi nimelise Noorsoo Kultuuripalee liikumisrühmas. Tallinna Polütehnilise Instituudi üliõpilasena ja aastaid pärast sedagi töötas ta modellina ja tantsis Viru Varietees. Tantsijana on kaasa teinud ka muusikafilmides, näiteks filmis "Duett-duell" (ETV 1979).

1983. aastal sai ta Eesti Raadio diktorite konkursi kaudu raadiodiktoriks. 1989. aastal kutsus Enn Eesmaa ta raadiotöö kõrvalt ka Eesti Televisiooni "Aktuaalse kaamera" uudistediktoriks. Aasta jooksul tegi ta uudistesaate kõrvalt ka lastesaadet.

1994. aastal kutsusid Viktor Siilats ja Harry Kõrvits ta osaajaga tööle EVTV uudistesaatesse. Eesmaa põhitöö Eesti Raadio diktorina aga jätkus. Sellest peale, kui 1996. aastal sündis EVTV ja RTV ühinemise järel telekanal TV3, on Sirje Eesmaa töötanud seal, algul teadustaja ja saatejuhina ning aastatel 1998–2021 "Seitsmeste uudiste" saatejuhina. 2021. aasta sügishooajast on ta TV3-s juhtinud saadet "Pühapäev Sirjega" ja hiljem saadet "Sirjega külla".

Alates 2009. aastast on ta kuulunud TV3 tänugala "Eestimaa uhkus" eelvalikužüriisse ning mõnel aastal seda pidulikku telesaadet juhtinud.

Sirje Eesmaa on kirjutanud oma elust ja kohtumistest mälestusteraamatu "Minu inimesed" (koostajad Sirje Eesmaa ja Annely Adermann, Tänapäev, 2014).

## Tunnustus
* 2011 – Kuldmikrofon

## Isiklikku
Sirje Eesmaa isa oli Leopold Eduard Hoffert. 

Sirje Eesmaa abikaasa Priit hukkus 1983. aastal liiklusõnnetuses. Paari tütar Ulrika on jurist ja poeg Richard logistik.

## Viited
Aavena säär

**Aavena säär** on maasäär Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Muriste külas.

Aavena säär asub Väinamere hoiualal.

## Välislingid
*Silvia Paluoja. Aavena säärel sulgub rõngas linnu jalal. Pärnu Postimees, 21. juuni 2005
Alliklepa laht

**Alliklepa laht** (ka *Allika laht*; eestirootsi keeles *Apelkvike*) on laht Harju maakonnas. 

Lahe ääres asub Alliklepa sadam.

Lahe koordinaadid on .

Alliklepa lahe suudmealal umbes nelja kilomeetri sügavusel toimus 2022. aasta 13. juunil maavärin magnituudiga 2,3.

## Viited
Annamõisa (paikkond)

**Annamõisa** on paikkond Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Nõmavere külas.

1930. aastatel oli see küla staatuses (**Anna** või **Annamõisa**).

## Viited
Tagala (sõjandus)

**Tagala** on rindest kõige kaugemal asuvate sõjaväe jõudude kontsentratsioon, kus tegeletakse relvajõudude ainelise ja tehnilise varustamisega, tehnohooldusega ja meditsiinilise teenindamisega.

Tagalas on esindatud tavaliselt kõik relvajõudude teenindamiseks vajalikud elemendid – toidu- ja meditsiinitarvete varud, olulised varjendid, vägede peakorter jms.
Dominik Livaković

**Dominik Livaković** (sündinud 9. jaanuaril 1995 Zadaris) on horvaatia jalgpallur. Ta mängib Türgi kõrgliiga klubis Fenerbahçe SK väravavahina.

Aastatel 2015–2023 mängis ta Zagrebi Dinamo eest. Suvel 2023 liitus ta Fenerbahcega.

Debüüdi Horvaatia rahvuskoondises tegi 14. jaanuaril 2017 mängus Hiina vastu.

Ta kuulus Horvaatia koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;NK Zagreb
*Druga HNL: 2013–14

;Zagreb Dinamo
*Prva HNL: 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2020–21, 2021–22, 2022–23
*Horvaatia karikas: 2017–18, 2020–21
*Horvaatia superkarikas: 2019, 2022, 2023

## Viited
Szczyrk

**Szczyrk** (saksa keeles *Schirk*) on linn Poolas Bielsko-Biała maakonnas Sileesia vojevoodkonnas. 

Szczyrk sai linna staatuse 1973. aastal.

## Elanike arv
*2004 – 5810
*2016 – 5734

## Sport
2012. aasta septembris toimusid Szczyrkis IPF-i noorte ja juunioride maailmameistrivõistlused jõutõstmises.

2018. aasta augustis peetakse Szczyrkis rahvusvaheline kabeturniir 100-ruudulisel laual, mis on ühtlasi üks rahvusvahelise kabe maailma karikasarja etappe.


Skalite_gora.JPG| Szczyrki suusahüppemägi (1) 
Skocznia_narciarska_Skalite_-_Szczyrk.JPG| Szczyrki suusahüppemägi (2)
Skocznia_Szczyrk_2005.JPG | Szczyrki suusahüppemägi (3)


## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Nõukogude okupatsioon Lätis (1944–1991)

**Nõukogude okupatsioon Lätis** (1944–1991) oli Läti ala okupeerimine Nõukogude Liidu poolt Teise maailmasõda käigus ja selle järel. See algas jaanuaris 1944 Nõukogude vägede sissetungiga Lätisse ning lõppes Läti Vabariigi taastamisega augustis 1991 ja Nõukogude vägede väljaviimisega Lätist augustis 1994.
Nõukogude okupatsioon Leedus

**Nõukogude okupatsioon Leedus** oli Leedu ala okupeerimine Nõukogude Liidu poolt Teise maailmasõja käigus ja selle järel.

See toimus esimest korda Teise maailmasõja käigus (1940–1941). See algas juunis 1940 Nõukogude vägede sissetungiga Leedusse ja lõppes Saksa okupatsiooni algusega juulis 1941. Teist korda algas see jaanuaris 1944 Nõukogude vägede sissetungiga Leetu ja lõppes Nõukogude vägede väljaviimisega 1993. aastal.
Sotsiaalkorter

**Sotsiaalkorter** on omavalitsusüksuse munitsipaalomandis olev eluruum, mis antakse üürile sotsiaalteenusena eluaset hädasti vajavale isikule või perekonnale, kes ise ei ole suuteline ega võimeline seda endale tagama.

## Eestis
Eestis reguleerib sotsiaalkorteri üürileandmist kohaliku omavalitsuse korralduse seadus, sotsiaalhoolekande seadus ja elamuseadus. Iga omavalitsusüksus, kelle valduses on sotsiaalkortereid, saab nende seaduste alusel kehtestada sotsiaalkorteri üürile andmise ja kasutamise korra, arvesse võttes konkreetse omavalitsusüksuse eripära.

Näiteks Abja Vallavolikogu määruse "Sotsiaalkorteri üürile andmise ja kasutamise korra" alusel võib sotsiaaleluruume üürile anda sotsiaalkorteri tubade kaupa juhul, kui toad on mitteläbikäidavad ja lukustatavad. Ka on seal öeldud, et vabanenud sotsiaaleluruumi üürileandmise otsustamisel kaalub vallavalitsus selle üürileandmist kõigile eluasemeteenuse vajajana arvele võetud isikutele ja arvestab otsuse langetamisel iga isiku arveloleku aega, arvelevõtmise põhjuseid, eluasemeprobleemi tõsidust, vabanenud eluruumi vastavust isiku vajadustele ja muid olulisi asjaolusid.

## Vaata ka
*Sotsiaalmaja

## Viited
Günter Sieber

**Günter Sieber** (11. märts 1930 Ilmenau – 26. november 2006 Strausberg) oli Saksa DV riigitegelane ja diplomaat.

Günter Sieber oli pärit masinalukksepa perekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta aastatel 1944–1947 metsatööliseks ja töötas sel erialal. 1945. aastal astus ta esse ja 1948. aastal Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1947–1948 töötas ta metsavahina. 1949–1950 õppis ta Saksa Riigi- ja Õigusteaduste Akadeemias Potsdamis. 1949–1951 töötas ta referendina Planeerimisministeeriumis ja 1951–1952 peareferendina Saksa DV Riiklikus Plaanikomitees. 1953. aastal õppis ta Parteikõrgkoolis. 1954–1962 oli ta Saksa DV Riikliku Plaanikomisjoni parteiallorganisatsiooni sekretär. 1962–1963 oli ta Saksa DV Ministrite Nõukogu juures asuva Riigikontrolli Keskkomisjoni aseesimees ja 1963–1965 Tööliste ja Talupoegade Inspektsiooni Komisjoni esimehe asetäitja. 1963–1967 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskrevisjonikomisjoni liige. 1967 aastal lõpetas ta kaugõppes Sotsialistliku Majandusjuhtimise Keskinstituudi. 1965–1972 oli Günter Sieber Saksa DV kaubanduse ja varustuse minister. 1973–1980 oli ta Saksa DV suursaadik Poola Rahvavabariigis. 1976–1981 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmekandidaat ja 1981 kuni 3. detsembrini 1989 Keskkomitee liige. 1980–1989 töötas ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee rahvusvaheliste suhete osakonna juhatajana. 1981. aastast kuni 1990. aasta märtsini oli ta Saksa DV Rahvakoja liige. Günter Sieber oli 1989. aasta 8. novembrist kuni 3. detsembrini Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaat.

## Viited
Chris Grayling

**Christopher Stephen Grayling** (sündinud 1. aprillil 1962 Londonis) on Suurbritannia poliitik, kes kuulub Konservatiivse Partei ridadesse. Ta oli 4. septembrist 2012 kuni 9. maini 2015 Suurbritannia justiitsminister ja lordkantsler. 14. juulist 2016 kuni 24. juulini  2019 oli ta Suurbritannia transpordiminister.

Ta sündis aastal 1962 Londonis, kuid kasvas üles Buckinghamshire'is. Ta lõpetas aastal 1984 ajaloo alal Sidney Sussex Colledži Cambridge'i Ülikoolis.

4. septembrist 2012 kuni 9. maini oli ta Suurbritannia justiitsminister. 14. juulist 2016 kuni 24. juulini 2019 oli ta Suurbritannia transpordiminister.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks poega.
Truu valvur

"**Truu valvur**" on eesti maalikunstniku Johann Köleri (1826–1899) maal.

Maal kuulub Eesti Kunstimuuseumi kogusse ja seda eksponeeritakse Kumu kunstimuuseumis.

Köler oli 1870. aastatel Peterburis tuntud portretist. Portreemaali kõrval lõi ta 1870. aastate teisel poolel mõned õlimaalid erksa loodusetajuga kompositsioonis, sealhulgas maali "Truu valvur", milles ilmneb idealiseeriv kallak. Köler signeeris maali "J. Köler (Viljandi)".

## Pildi sisu kirjeldus
Ees paremal lillelisel niidul suure kase tüve najal istuv tütarlaps, vasemal suur pikakarvaline koer. Kase taga tihe kuusk, mille oksad koos kase oksastikuga katavad kogu pildi ülemise osa. Okste alt vaade päikeselisele puisniidule.
  
## Viited

## Välislingid
*Jüri Arraku miniloeng maalist "Truu valvur" arhiiv.err.ee (salvestatud Eesti Televisioonis 1995. aastal)
*"Truu valvur" Eesti postmargil (2018)