open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Barbadose riigipeade loend

**Barbadose riigipeade loendi** eesmärk on loetleda Barbadose riigipead alates riigi iseseisvumisest 1966. aastal.

Tulenevalt sellest, et Barbados on Rahvaste Ühenduse liikmesriik, tunnustas see kuni 2021. aastani oma riigipeana Suurbritannia kuningannat Elizabeth II. Kohapeal esindas Suurbritannia monarhi kindralkuberner, kelle nimekirja leiab Barbadose kindralkuberneride loendist.

Alates 2021. aastast on riigipeaks president.

## Vaata ka
*Barbadose valitsusjuhtide loend
Patti Ann Browne

**Patti Ann Browne** (sündinud 10. septembril 1969) on USA teleajakirjanik. 

Ta on Fox News Channeli uudistesaatejuht ja reporter.

Browne juhib Glenn Becki saate uudiseid ning rubriigi "Fox News Extra" saateosi, mida näidatakse reklaamide asemel.

## Välislingid
*Isiklik koduleht
*Fox News Bio
*Patti Ann Browne'i pildid
Jenna Lee

**Jennifer Anne Lee** (sündinud 30. mail 1980 San Franciscos) on USA teleajakirjanik. 

Ta on Fox Business Networki uudistesaatejuht. 

Ta on ka kanali varahommikuse äriuudiste saate "Fox Business Morning" kaassaatejuht koos Connell McShane'iga.

## Välislingid
* Elulugu veebilehel FoxBusiness.com
* ''Extra'' profiil
Julie Banderas

**Julie Banderas** (sünninimi **Julie E. Bidwell**; sündinud 25. septembril 1973) on Fox News Channeli korrespondent ja uudisteteadustaja. 

Ta on lõpetanud Bostoni Emerson College'i.

Ta alustas oma karjääri Bostoni kanalis WLVI-TV. Hiljem töötas ta kohalike uudiste diktorina WFSB-TV-s Hartfordis, WHSV-TV-s Harrisonburgis ja WBRE-TV-s Wilkes-Barre'is. Enne Fox Newsi tööleasumist oli ta 2005. aasta märtsini WNYW-TV-s New Yorgis uudistediktor.

2004. aastal võitis ta Emmy kategoorias "Outstanding Single Newscast" Republican National Conventioni kajastamise eest.

Ta vahetas välja Laurie Dhue, kes oli enne teda saate "Fox Report Weekend uudistediktor ning kes lahkus kanalist 15. märtsil 2008.

## Viited

## Välislingid
* Bio on FOXNews.com
* Julie Banderase fännileht
* Julie Banderas Twitteris
* Julie Banderas Joins Fox News Channel, TVNewser
Araabia vadavilbas

**Araabia vadavilbas** (*Turdoides squamiceps*) on vilbaslaste sugukonda ja vadavilbase perekonda kuuluv värvuline.

Ta elab peamiselt Araabia poolsaare lõunaosas.

Araabia vadavilbase käitumist ja morfoloogiat uurides sõnastas Iisraeli evolutsioonibioloog Amots Zehavi 1970. aastail händikäpiprintsiibi (inglise *handicap principle*).
Baleaari meri

**Baleaari meri** on osa Vahemerest. 

Meri piirneb lõunas Baleaaridega ja loodes Pürenee poolsaarega.
Konto debiteerimine

**Konto debiteerimine** (inglise keeles *debiting an account*) ehk debiteerimine on raamatupidamiskohustuslaste jooksvas raamatupidamises majandustehingute kirjendamine kontodel, mille käigus tehakse sissekanne konto deebetpoolele. Konto debiteerimine kasvatab käivet ning muudab konto saldot. 

## Vaata ka
*deebet
*deebetkaart
*konto

## Viited

## Välislingid

*Raamatupidamise seadus
Amots Zehavi

**Amots Zehavi** (kasutatud ka nimekuju *Amotz Zahavi*; 1. jaanuar 1928 Petaẖ-Tikva – 12. mai 2017 Tel Aviv) oli Iisraeli bioloog.

Ta uuris araabia vadavilbase käitumisbioloogiat.

Oma 1975. aasta töös sõnastas ta nn händikäpiprintsiibi. Sellega püüdis ta seletada mõnedel loomaliikidel esinevat kasutute kehaosade (nt ülemäära suure saba või sarvede) arengut. Tema seletuse kohaselt (mis järgib neodarvinistlikke sotsiobioloogilisi mudeleid) on energeetiliselt kuluka kehastruktuuri pidamine märgiks vastassugupoolele organismi heast tervisest ja võimekusest anda palju järglasi.
Rupert Murdoch

**Keith Rupert Murdoch** (tuntud rohkem kui **Rupert Murdoch**; sündinud 11. märtsil 1931 Melbourne'is) on Austraalia päritolu USA meediaärimees. 

Ta on ettevõtte News Corporation suuraktsionär, juhatuse esimees ja tegevdirektor. 1985. aastal sai ta Ameerika Ühendriikide kodakondsuse ja loobus Austraalia kodakondsusest. Kodakondsuse vahetuse tingis asjaolu, et USA seadused ei lubanud seal välismaalasel telejaamasid omada.

2007. aastal sai talle kuuluv News Corporation õiguse 5 miljardi USA dollari eest osta maailma mõjukaimat ärilehte Wall Street Journal välja andva Dow Jones & Co enamusaktsiad.  Samal aastal ostis Murdochi ettevõtte tütarettevõte News Corp Europe 100% Läti kõige vaadatuma eratelekanali Latvijas Neatkariga Televizijas aktsiatest ja 70% osaluse Läti telekanalis TV5. Murdoch maksis selle tehingu eest hinnanguliselt 414,4 miljonit Eesti krooni.
## Poliitiline tegevus

 

Väljaande The New York Times andmetel pidasid Ronald Reagani valimiskampaania korraldajad tema võidus oluliseks Murdochi ja talle kuuluva väljaande New York Post panust 1980. aasta presidendivalimistel. 

President Donald Trumpi ametiajal toetasid Murdochi väljaanded, sealhulgas Fox News, Trumpi oma kajastustega. 

2023. aastal tunnistas Rupert Murdoch Dominion Voting Systemsi ja Fox Newsi üle peetud kohtuistungil, et mõned telekanali saatejuhid levitasid teadlikult valelikku väidet valimispettuse kohta.

## Isiklikku
Murdoch on viiendat korda abielus.  

1956. aastal abiellus ta Patricia Bookeriga, kes oli poemüüja ja stjuardess, kellega tal sündis 1958. aastal tütar Prudence Murdoch. Nad lahutasid abielu 1967. aastal. Samal aastal abiellus mees šoti-eesti päritolu ajakirjaniku Anna Maria Torvaga, kes töötas Sydney ajalehes The Daily Telegraph. Anna Maria isa Jakob Tõrv oli pärit Tõrvanõmme talust Tõstamaa lähedalt. (Anna Torva samanimeline vennatütar Anna Torv on Austraalia filminäitleja.) 

Annal ja Murdochil on kolm last: Elisabeth Murdoch (s 1968), Lachlan Murdoch (s 1971) ja James Murdoch (s 1972). Murdochi ettevõtted avaldasid kaks Anna Murdochi romaani: "Family Business" (1988) ja "Coming to Terms" (1991). Abielu lahutati 8. juunil 1999. Lahutuse põhjuseks oli avalikuks tulnud Ruperti abielurikkumine hiinlanna Wendi Dengiga, kes oli STAR TV asepresident. Anna Murdoch sai lahutusega ühisvarast 1,2 miljardi USA dollari suuruse osa. 1999. aasta oktoobris abiellus Anna Torv William Manniga. Pärast teise abikaasa surma 2017. aastal abiellus Anna Torv 2019. aastal Ashton dePeysteriga.

25. juunil 1999 (68-aastaselt) abiellus Rupert Murdoch tollal 30-aastase Wendi Dengiga. Neil on kaks last, Grace (s 2001) ja Chloe (s 2003); abielu lahutati 2013. aastal.  

Aastatel 2016–2022 oli Murdoch abielus modelli ja näitleja Jerry Halliga (s 1956), kes on nelja lapse ema varasemast kooselust muusik Mick Jaggeriga. Ka see abielu lahutati.

Juunis 2024 (93-aastaselt) abiellus Murdoch vene-juudi päritolu mikrobioloogi Elena Zhukovaga, kelle tütrel esimesest abielust (Darya "Dasha" Zhukoval) on kaks last varasemast abielust (2008-2018) Vene suuroligarhi Roman Abramovitšiga.

## Viited
Cargados Carajos

**Cargados Carajos** on saarestik India ookeanis, osa Maskareenidest.

Saarte pindala on 130&nbsp;ha. Saared on madalad korall-laiud, kõrgus kuni 6&nbsp;m.

Saared kuuluvad Mauritiusele.
Anna Torv

**Anna Torv** (sündinud 15. aprill 1978 Melbourne'is) on Austraalia näitleja. 

Ta on mänginud FOX-i seriaalis "Fringe" (2008–2013; "Ülisalajane") peaosa, FBI agenti Olivia Dunhamit, ja saanud selle osatäitmise eest koguni neljal aastal järjest (2009–2012) Saturni auhinna parima seriaali naisosatäitja kategoorias. 

Aastatel 2017–2019 mängis ta naispeategelast Wendy Carri Netflixi kriminaalsarjas "Mindhunter".

## Isiklikku
Anna ema on šoti juurtega Susan Torv (neiupõlvenimega Carmichael). Anna isa on eesti päritolu Hans Arvid Torv (Tõrv); isa õde ajakirjanik Anna dePeyster oli 31 aastat abielus meediamogul Rupert Murdochiga. Anna isapoolne vanaisa oli Jakob Tõrv, kes sündis 1912. aastal Eestis Tõstamaal ja asus Teise maailmasõja ajal elama Šotimaale. Seal võttis Tõrv naise ja sai kolm last, nende seas ka Anna isa.

## Viited
Rööpkanarbikulised

**Rööpkanarbikulised** (*Epacridaceae*) on kanarbikulaadsete hulka kuuluv taimesugukond.

Levinud lõunapoolkeral, peamiselt Austraalias.

Mitmeis süsteemides on ta liidetud üheks sugukonnaks kanarbikulistega.

Eesti uurijaist on rööpkanarbikulistega tegelenud Inno Salasoo, kes ka sellele sugukonnale ja mitmetele selle liikidele eestikeelsed nimed pani.

## Perekonnad
Peamisi perekondi on rööpkanarbik (*Epacris*) 35–40 liigiga.

Rööpkanarbikuliste hulka on arvatud 31 perekonda.
**Acrotriche* – kobarbik
**Andersonia* – lehterkanarbik
**Archeria*
**Astroloma* – tähtkanarbik
**Brachyloma* – sinikanarbik
**Choristemon* 
**Coleanthera* 
**Conostephium* 
**Cosmelia* 
**Cyathodes* 
**Cyathopsis* 
**Decatoca* 
**Dracophyllum* – loheleht
**Epacris* – rööpkanarbik
**Lebetanthus* 
**Leucopogon* – hõbekanarbik
**Lissanthe* – lõunajõhvikas
**Lysinema* – keerdkanarbik
**Melichrus* 
**Monotoca* – nõmmeluud
**Needhamiella* 
**Oligarrhena* 
**Pentachondra* – vaipjõhvikas
**Prionotes* 
**Richea* – nõmmeküünal
**Rupicola* 
**Sphenotoma* 
**Sprengelia* – embkanarbik
**Styphelia* – nõmmetääk
**Trochocarpa* – lõunasinikas
**Woolsia*
Vaimõisa kraav

**Vaimõisa kraav** on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Vaimõisa külas.

Kraavi pikkus on 1,9 km ning see suubub paremalt Konnaveski jõkke (4,7 km suudmest). Kraavi valgla on 2 km².

Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Vaimõisa kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1108100.

## Välislingid

*
August Alle tänav

**August Alle tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadriorus.

Tänav on sirge, kulgeb läänest itta ja on 200 meetrit pikk, algab Tormi tänavalt ja lõpeb Lahe tänaval.

## Ajalugu
Tänav tekkis 1928. aastal, kui Narva maantee ja A. Weizenbergi tänava vahelise maa-ala tükeldamisel nimetati Lahe ja Tormi tänava vaheline lõik Voolu tänavaks. 

Aastail 1940–1941 ja 1944–1952 elas Voolu tänava lähedal (Narva mnt 78) eesti luuletaja ja publitsist August Alle. Luuletaja mälestuseks anti Voolu tänavale 25. septembril 1959 A. Alle nimi.

Eesti NSV aegse haldusjaotuse järgi asus tänav Mererajoonis.

## Hoonestus
August Alle tänava hoonestus: August Alle tänav 3, 5, 7, 9 – kahe- ja kolmekorruselised hooned valmisid aastatel 1930–1931.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Keele Instituut: päring kohanimeandmebaasist
Cai Mingliang

**Cai Mingliang** (Chinese:蔡明亮; pinyin: Cài Míngliàng; sündinud 27. oktoobril 1957 Malaisias Kuchingis) on Taiwani filmilavastaja.

Ta on üks silmapaistvamaid Taiwani "teise laine" filmilavastajatest koos oma kaasaegsete Hou Hsiao-Hsieni ja Edward Yangiga. Tema filmid on linastunud maailma kõige tähtsamatel festivalidel ning võitnud palju auhindu, samuti on teda ülistanud filmikriitikud.

Pärast Taiwani kolimist 1977. aastal lõpetas ta Hiina Kultuuri Ülikooli 1982. aastal näitekunsti erialal ning järgmised 10 aastat elatas end töötades teatris ning kirjutades tele- ja filmistsenaariume. 

Debüütmängufilmiga "Rebels of the Neon God" (1992) saavutas ta rahvusvahelise edu ning teda hakati võrdlema noore Rainer Werner Fassbinderiga. Lisaks viimasele on Caid mõjutanud François Truffaut, eriti tema koostöö näitleja Jean-Pierre Léaud'ga. Nii kasutab ka Cai oma filmides harrastusnäitlejat Lee Kang-Shengi, kelle roll filmis "What Time Is It There?" (2001) on pühendatud Truffaut'le. Cai stiil erineb Truffaut' omast, nimelt kasutab ta pikki staatilisi kaadreid, vähest dialoogi, minimaalselt muusikalist tausta ja olematuid lähivõtteid. Tema filme iseloomustavad teemad on indiviidi võimetus teha arusaadavaks end nii ühiskonnale kui iseendale, üksindus, sürreaalsed karakterid ja võõrdumine.

Cai on auhinnatud Berliini filmifestivalil Hõbekaruga filmide "The Wayward Cloud" (2005) ja "The River" (1997) eest. Cannes'i filmifestivalil võitis FIPRESC-i auhinna filmi "The Hole" (1998) eest, lisaks kümneid auhindu mainekatelt festivalidelt.

## Filmograafia
* "Rebels of the Neon God" (1992)
* "Vive l'Amour" (1994)
* "The River" (1997)
* "The Hole" (1998)
* "What Time Is It There?" (2001)
* "Goodbye, Dragon Inn" (2003)
* "The Wayward Cloud" (2005)
* "I Don't Want to Sleep Alone" (2006)
* "Face" (2009)
Amandus Adamsoni tänav

**Amandus Adamsoni tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kassisaba asumis.

Tänav on nimetatud eesti skulptori akadeemik Amandus Heinrich Adamsoni mälestuseks.

## Ajalugu
Kuni tänavanimede korraldamiseni 1881–1882 kasutati A. Adamsoni tänava kohta mitmesuguseid nimesid, mis tulenesid tänava ääres paiknenud Toomkoguduse ja Toomgildi vaestemajadest ning kodukirikutest ja hilisema Falkspargi alal paiknenud Värvali tiigist: Kiriku tänav – Kirchenstrasse; Hospidali tänav – Hospital-strasse, Госпитальная улица; Seegi tänav – Siechenstrasse, Богадельная улица; Tiigi tänav – Teichstrasse, Красильная улица.

Aastatel 1652–1710 asus Adamsoni 14 ja Eha tänava 8 nurgal Toomhospidal.

Tänava ääres asus kunagi tiik, mis kuulus seal omal ajal elanud värvalile. Toomgildi oldermann Hans Heinrich Falck ostis selle maalapi, lasi tiigi kinni ajada, sinna mulda vedada ja puid istutada. Falck kinkis pargi 1868 Toomgildile ja seadis tingimuse, et seda tuleb rahval kasutada lasta ja korras hoida. 1860. aastast asus pargis mitmeid lõbustusasutusi, 1882.–1887. aastal renditi parki suviti eesti seltsile Lootus, kes korraldas seal suvepidusid. 1887. aastal toimus seal Harju kooride laulupidu.

Linnavolikogu otsusega 6. novembrist 1881 nimetati see tänav Vaeste tänavaks (Armenstrasse). Selline halvustav nimi aga ei meeldinud sealsetele elanikele ja nende taotluste põhjal pandi tänavale pargi järgi nimeks Falkspargi (Falcksparkstrasse, Фалькспаркская улица).

Algselt ulatus toonane Falkspargi tänav üle Balti raudtee Paldiski maanteeni. 1926. aastal, pärast Toomgildi likvideerimist, anti Falgi park Tallinna linnavalitsusele ja 1937 Kehakultuurihoone sihtasutisele. 1931. aastal liideti raudteest lääne poole jääv osa Madara tänavaga.

Tallinna linna Linna TSN TK otsusega 27. juunist 1950 nimetati see tänav Pargi tänavaks. Alates 25. septembrist 1959 kannab tänav eesti kujuri Amandus Adamsoni nime.

Eesti NSV-s asus tänav Oktoobri rajoonis, pöördudes J. Gagarini puiestee (tänapäeval Toompuiestee) ja Rahvapargi (endise Falks-pargi) nurgalt edelasse, ulatudes Tehnika tänavani. "Russalka" mälestussamba püstitamise ajal elas kunstnik selle tänava majas nr 8 (maja on hävinud).

A. Adamsoni tänava ja Toompuiestee vahelisel alal asub Falgi park. 
## Viited

## Välislingid
*Eesti Keele Instituut: päring kohanimeandmebaasist
Villem Reimani tänav

**Villem Reimani tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kompassi asumis.

Tänav algab Narva maanteelt ja kulgeb üldiselt edelasse. Kompassi väljakul jõuab ta Gonsiori tänavale ja lõpeb seal. Teiste tänavatega tal ühist ristmikku ei ole.

Tänav on tänapäeval 250 m pikk. Kõige suurem majanumber tänaval on tänapäeval 9.

Tänav on ühesuunaline. Sõita tohib Narva maantee poolt Gonsiori tänava poole.

Seda tänavat mööda kulgeb mitu bussiliini. Bussidel 60 ja 63 on seal peatus Maneeži.
## Hoonestus
Villem Reimani tänav 3 hoones asub ka Tallinna Mürakaru Lasteaed.

Villem Reimani tänav 9 asub kauplus-paviljon, endine lillepood Kannike.

File:2018-04-21-16-06-04-IMG 7514 (46229190734).jpg|
File:EU-EE-Tallinn-Kesklinn-William Reimani street.JPG|Villem Reimani tänav õhtuhämaruses

## Ajalugu

Tänav on nimetatud Villem Reimani järgi, kes oli eesti vaimulik ning üks rahvusliku liikumise juhte 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses.

Tänav ulatus loomisel 1934. aastal Ahtri / Karu tänavast Maakri tänavani, hiljem on sellest magistraaltänavate Narva maantee ja Tartu maantee lõikekohtades eraldatud tänased Parda tänav ja Kivisilla tänav. Lõikamisel muutusid ka majanumbrid, seda juba ENSV ajal, mil tänase Parda tänava lõigule ühtki aadressi ei omistatud.

Algsel aadressil Reimani tänav 9 asus OÜ Raadio-Elektrotehnika Tehas (RET) (hilisemad aadressikujud Ahtri 10a / Parda 8) ja aadressil Reimanni 11 AS "Are" raadiotehas (hilisemad aadressikujud Narva mnt 11e / Parda 6; tänapäeval on kogu see osa Reimani tänavast eraldatud eraldi Parda tänavaks).

Eesti NSV ajal kandis Reimani tänav Jaan Anveldi nime. See nimi anti tänavale 1957. aastal. Villem Reimani nime sai tänav tagasi 18. oktoobril 1991.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Keele Instituut: päring kohanimeandmebaasist
Ellamaa oja

**Ellamaa oja** (ka *Põldmäe jõgi*) on oja Harjumaal Saue vallas Ellamaa ja Lehetu külas ning Raplamaal Märjamaa vallas Kohatu, Leevre, Russalu ja Soosalu külas.

Oja suubub Kohatu külas paremalt Kasari jõkke (69,9 km suudmest). Ojja suubub paremalt Soosalu oja (8 km suudmest) ning vasakult Turba peakraav (8,2 km suudmest), Lehetu oja (6,9 km suudmest) ja Algemäe oja (6,9 km suudmest).

Oja on savika veega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Jõe vett kasutavad majanduslikult (vee erikasutusloaga) ettevõtted AS Tootsi Turvas ja Avoterm OÜ.

Ellamaa oja keskkonnaregistri kood on VEE1108200.

## Välislingid

*
Tuld klaverimängija pihta

"**Tuld klaverimängija pihta**" (prantsuse "Tirez sur le pianiste") on prantsuse filmirežissööri François Truffaut' 1960. aastal valminud mängufilm. 

Selle filmi kohta on Truffaut ise öelnud: "Ma tahtsin hüljata selge narratiivi ja teha filmi, mille kõik stseenid mulle meeldiksid. Mingeid muid kriteeriume mul polnud."

Tegemist on täiesti erineva filmiga võrreldes Truffaut' debüütmängufilmiga "400 lööki". Lugu on klassikaline *noir*, üsna vaba tõlgendus David Goodise *pulp*-loost "Down There". Filmi kangelane on kunagine kuulus kontsertpianist Charlie Koller/Eduard Saroyan (Charles Aznavour), kes tegi oma karjäärile järsu lõpu, kui sai teada, et naine teda pettis, ning mängib nüüd Pariisi odavas baaris klaverit. Oma pätistunud vendade tõttu satub ta kuritegeliku maailma kättemaksuloosse ja leiab end koos ettekandjast pruudiga keset jantlikku eluohtlikku afääri täis inimrööve ja tulistamisi.
400 lööki

**"400 lööki"** (originaalpealkiri **"Les Quatre cents coups"**) on Prantsuse režissööri François Truffaut' 1959. aastal valminud debüütmängufilm, millest sai koos Jean-Luc Godardi "Breathlessiga" üks esimesi filme, mis tutvustas Prantsuse "uue laine" (*La Nouvelle Vague*) filmiliikumist laiemale avalikkusele ja pani aluse liikumise õitsenguperioodi algusele. 

Film võitis parima režissööri auhinna 1959. aasta Cannes'i filmifestivalil, samuti parima originaalstsenaariumi Oscari.

Poolautobiograafiline film peegeldab Truffaut' ning tema sõprade lapsepõlve elu ja sündmusi. Linateos paistis silma ka selle poolest, et näitas, kui ebaõiglaselt Prantsusmaal alaealiste õigusrikkujatega sel ajal ümber käidi. 

Truffaut pühendas filmi oma vaimsele isale André Bazinile, kes suri vahetult pärast filmivõtete lõppu. 

## Süžee

Antoine on varateismeline poiss, kellel on probleeme nii koolis kui ka kodus. Tema õpetaja näeb teda vaid kui kritiseerimise ja karistamise objekti, ema suhtumine on jahe ja nõudlik ning sagedased kaklused abikaasaga (Antoine'i kasuisaga) vaid võimendavad poisi ängi. Tal on raske, sest ta ei kuulu kergesti kohanejate hulka. Asi ei ole selles, et ta oleks mässaja, kaugel sellest; ta lihtsalt erineb enamusest ega oska enda eest seista (mis teebki ta sümpaatseks). Natuke abitut, vahel vallatut, vahel valelikku, kuid kõigest hoolimata siirast poissi huvitab vaid see, kuidas olla õnnelik. Perekond on majanduslikes raskustes ning Antoine peab magama kõigi läbikäidavas koridoris. Koolis karistatakse tema igasuguseid eksimusi rängalt, mis viib omakorda selleni, et Antoine mässib end aina rohkem pahandustesse. Pärast järjekordset koolist puudumist ja Pariisi tänavatel hulkumist ta arreteeritakse ning saadetakse ema nõusolekul ümberkasvatuskolooniasse.

## Osatäitjad

* Jean-Pierre Léaud – Antoine Doinel
* Claire Maurier – Antoine'i ema Gilberte Doinel
* Albert Rémy – Antoine'i kasuisa Julien Doinel
* Guy Decomble – prantsuse keele õpetaja (Sourpuss)
* Patrick Auffay – Antoine'i sõber René Bigey
* Georges Flamant – René isa *monsieur* Bigey

## Kirjandus
Filmi analüüs leidub Olev Remsu raamatus "Filmidraamatehnika", TÜ kirjastus, 2016
Rush Limbaugh

**Rush Hudson Limbaugh III** (12. jaanuar 1951 – 17. veebruar 2021) oli Ameerika Ühendriikide raadiosaatejuht ja konservatiivne kommentaator. 

Ta juhtis saadet "The Rush Limbaugh Show", mida edastas Premiere Radio Networks.
Jan Trefulka

**Jan Trefulka** (15. mai 1929 Brno – 22. november 2012 Brno) oli tšehhi kirjanik, tõlkija, kirjanduskriitik ja publitsist. 

Ta käis samas koolis kirjanik Milan Kunderaga ja oli tema lähedane sõber.

Et ta oli kriitiline kommunistliku režiimi suhtes, heideti ta 1950. aastal koos Kunderaga "parteivastase tegevuse eest" kommunistlikust parteist välja. Samal ajal visati ta välja ka Karli Ülikoolist, kus ta õppis kirjandust ja esteetikat. Trefulka kirjutas oma esimeses romaanis "Pršelo jim štěstí" ("Õnne sajab neile" 1962) kommunistliku parteiga seotud seikadest. Trefulka oli seotud samizdatiga ning kirjutas alla Harta 77-le.

Trefulkal oli seetõttu keeruline tööd leida ning pärast Nõukogude invasiooni Tšehhoslovakkiasse aastal 1968 pidi ta leiba teenima lihttöölisena ja sageli olema ka töötu.

Pärast Sametrevolutsiooni ja kommunistliku režiimi kokkuvarisemist 1989. aastal lülitus ta aktiivsemalt avalikku ellu.

## Teoseid
* "Õnne sajab neile" ("Pršelo jim štěstí") (1962)
* "Õnnistatud olgu rumalad" ("O bláznech jen dobré") (1973)
* "Kriminaalne tõus" ("Zločin pozdvižen") (1978)
* "Võrgutatud ja reedetud" ("Svedený a opuštěný") (1983)
* "A Fool's Reader" ("Bláznova čítanka") (1998)

## Viited


## Välislingid
* Google Books, A handbook of Czech prose writing, 1940–2005
Gretchen Carlson

**Gretchen** Elizabeth **Carlson** (sündinud 21. juunil 1966 Minnesotas Anokas) on USA teleajakirjanik ja endine Miss America. Ta on Fox News Channeli saate "Fox & Friends" kaassaatejuht.

Carlson kasvas üles Minnesota osariigis Anokas, kus tema vanematel on autokauplus. 1984. aastal lõpetas ta kohaliku keskkooli. Ta valiti 1988. aastal Miss Minnesotaks ja 1999. aastal Miss Americaks; ta oli kolmas Minnesota osariigist pärit Miss America. Võistluse talendivoorus mängis ta viiulit ja võitis talendivooru. Viiulit mängib ta aeg-ajalt tänini.

Ta lõpetas 1990. aastal Stanfordi ülikooli omakoostatud õppekava järgi organisatsioonilise käitumise alal. Stanfordi ülikoolis õppimise kõrvalt õppis ta ka Oxfordi ülikoolis.

## Töö televisioonis
2000. aastast on ta töötanud reporteri ja uudistesaate juhina neljas vähetuntud telekanalis Dallases, Clevelandis, Cincinnatis ja Richmondis. 2006. aastast töötab ta Foxi uudistekanalis.

### Skandaalne telesaade
2007. aasta jaanuari telesaates "Fox & Friends", kus ta intervjueeris presidendi nõunikku Dan Bartletti, ütles ta, et opositsionääride juht, demokraadist senaator Ted Kennedy on Ameerika Ühendriikide "vaenlane", kes tegutseb "siinsamas siserindel". Bartlett vastas: "Noh, me ei pea Ted Kennedyt sisevaenlaseks. Me peame teda lihtsalt sõja avameelseks ja sagedaseks kritiseerijaks. Ta on olnud see algusest peale. Ma ei leia, et siin oleks midagi uut." Telekanali MSNBC saatejuht Keith Olbermann valis Carlsoni selle eest päeva halvimaks inimeseks maailmas.

Vasakpoolsed organisatsioonid ja kommentaatorid on süüdistanud teda parempoolses kallutatuses.

## Heategevus
Carlson on sünnidefektidega laste eest hoolitsemise ja lastehalvatusega võitlemise organisatsiooni March of Dimes aupressiesindaja.

## Isiklikku
Carlson on abielus sportlaste agendi Casey Close'iga. Neil ei ole lapsi.

## Viited

## Välislingid
* Fox & Friends
* Gretchen Carlsoni elulugu Fox News Channeli kodulehel
Cannes

**Cannes** [kann] on linn Lõuna-Prantsusmaal Vahemere rannikul Provence-Alpes-Côte d'Azuris. Kuulub Alpes-Maritimesi departemangu.

Asub 36,5&nbsp;km kaugusel Nice'ist, 55&nbsp;km kaugusel Monacost ja 60&nbsp;km kaugusel Itaalia piirist. Linn on tuntud tänu alates 1946. aastast toimuvale Cannesi filmifestivalile. Linnas toimub ka muusikamess Midem.

Linna lähedal meres asuvad Lérinsi saared, kuhu pääseb parvlaevaga. Linnast läände jääb Estereli mäestik.

## Kliima
Linnas on vahemereline kliima kuumade suvede ja pehmete talvedega. Juuli keskmine õhutemperatuur on 22,1&nbsp;°C, jaanuari keskmine õhutemperatuur on 7,9&nbsp;°C. Aasta keskmine sademete hulk on 857,7&nbsp;mm.

## Ajalugu

Linna kohale rajasid liguurid 2. sajandil eKr Aegitna asula. 69. aastal pKr toimus seal kokkupõrge Othose ja Vitelliuse vägede vahel. 19. sajandi alguseni oli Cannes väike kaluriküla, 1830. aastatel hakkasid Cannesi suvilaid rajama prantsuse ja välismaa aadlikud. Sinna asus elama ka endine briti lordkantsler Henry Brougham. 1868 hakati rajama promenaadi La Croisette. 20. sajandi alguses avati seal mitu luksushotelli. Linna keskel asub 9 hektari suurune kalmistupark Cimetière du Grand Jas.

Linnapea on alates 2014. aastast David Lisnard.

## Majandus

Osaliselt linna piires asub Cannes'i Mandelieu kosmosekeskus.

Cannes on tähtis turismilinn. Suveperioodil võib elanike arv kasvada kolmekordseks. Linnas on kolm kasiinot.

## Transport
Linnast 24&nbsp;km kirdes asub Nice'i Côte d'Azuri lennujaam. Pariis asub 8 tunni autosõidu kaugusel mööda A8-kiirteed. Linnal on ka raudteeühendus suuremate Prantsusmaa linnadega.

## Sport

Linna võrkpalliklubi RC Cannesi naiskond on mitmekordne Prantsusmaa meister. Ka meeste võrkpalliklubi AS Cannes on tulnud korduvalt Prantsusmaa meistriks.


Fail:La Castre Cannes IMG 1303.jpg|La Castre
Fail:Aero cannes.jpg
Fail:Cannes SPOT 1160.jpg|Cannes satelliidifotol
Fail:Cannes - Mairie.jpg|Cannesi raekoda


## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Internetiaadress

**Internetiaadress** ehk **üldine infoallika asukohamääraja** (ingl *uniform resource locator*, **URL**) on infotehnoloogias ühene aadress, mida kasutatakse infoallikate leidmiseks ja kasutamiseks internetis. Internetiaadressi esimene osa näitab ära kasutatava protokolli (näiteks HTTP, FTP), sellele järgneb serveri nimi (lõpeb domeeni nimega), port, mille poole pöördutakse – juhul, kui ei ole tegemist protokolli vaikepordiga –, alamkataloogi nimi ja failinimi. 

Veebisaidi poole pöördumiseks on vaja ainult protokolli ja domeeninime
(``).

Serverinime järele kirjutatakse kataloogi ja/või faili nimi
(``).
(``).

## Vaata ka
* Domeeninimede süsteem ja Nimeserver ja DNSSEC (domeeninimede süsteemi turvalaiendused)
* IP-aadress
* Võrguaadress
* Ühtne ressursiidentifikaator (URI)
* Ühtne ressursinimi (URN)

## Viited
Greta Van Susteren

**Greta Conway Van Susteren** (sündinud 11. juunil 1954 Wisconsini osariigis) on Ameerika Ühendriikide teleajakirjanik, kes juhib alates 2002 Fox News Channeli saadet "On the Record w/ Greta Van Susteren".

Ta oli 1994–2002 CNNi saate "Burden of Proof" kaassaatejuht koos Roger Cossackiga. Van Susteren mängis saates kaitsjat, Cossack süüdistajat.

Ta on lõpetanud Wisconsini ülikooli, kus õppis geograafiat ja majandust. Majanduses sai ta sealt bakalaureusekraadi. 1979. ja 1982. aastal sai ta Georgetowni Ülikooli õigusteaduskonnast doktori- ja magistrikraadi. 1984–1999 töötas ta Georgetowni Ülikooli abiprofessorina.

## Isiklikku

Greta Van Sustereni õde Lisa Van Susteren on kohtupsühhiaater ja kandideerinud Demokraatliku Partei esindajana senatisse. Nende vend Dirk Van Susteren on ajakirjanik, kes oli pikka aega ajalehe Vermont Sunday toimetaja.

Ta on abielus John P. Coale'iga. See oli Coale'ile kolmas ja van Susterenile esimene abielu. Nad elavad Florida osariigis. 

Mõlemad on saientoloogid. Van Susteren hakkas saientoloogiks pärast abiellumist. Ta on annetanud saientoloogia kirikule rohkem kui 100 000 USA dollarit. .

Coale on advokaat, kes on spetsialiseerunud eraisikute hagidele suurettevõtete vastu. Sealhulgas on ta esindanud saientoloogia kiriku lihtliikmeid hagides saientoloogiavastaste organisatsioonide vastu. 

## Viited

## Välislingid
*Saate "On the Record w/Greta Van Susteren" kirjeldus FOX Newsi kodulehel
Veeb 2.0

**Veeb 2.0** on teise põlvkonna veebidisain, mis võimaldab inimestevahelist infovahetust ja koostööd suhtlusvõrgustike, vikide, veebipäevikute, RSS-kanalite, ühisjärjehoidjate, ühismärgendamise, ühistarkvara, veebiprogrammiliideste ning mitmesuguste veebiteenuste kaudu.

Nimi Web 2.0 avalikustati O'Reilly Media 2004. aasta konverentsil ja see kannab nn uue veebiversiooni mõtteviisi. 

## Vaata ka
*Industry 4.0
*Semantiline veeb (Web 3.0)
## Viited

## Välislingid
*Mis on Web 2.0?, *OKIA* blogi
*Patsient “veeb 2.0” ajastul, *Med24*, 11. märts 2009
*Katariina Täht: "Veel üks Web 2.0 – nii, et küll saab" ADM Interactive blogi, 22. oktoober 2009
Romain Grosjean

**Romain David Jeremie Grosjean** (sündinud 17. aprillil 1986 Genfis) on Prantsusmaa ja Šveitsi kodakondsusega vormelisõitja.

2009. aasta hooajal sõitis ta alates Euroopa GP-st Valencias Vormel 1 sarjas. Ta palgati Renault F1 meeskonda Nelson Piquet' asemele. Ta osaleb taas 2012. aastal Lotus F1 Teamis.

Vormel 1 sarjas sõitis ta Prantsusmaa litsentsiga.

2016–2020 sõitis ta meeskonnas Haas F1 Team.

2021–2024 võistles ta IndyCari sarjas. 

## Tulemused
Courtney Friel

**Courtney Friel** (sündinud 22. aprillil 1980) on Ameerika Ühendriikide KTLA i meelelahutusreporter. 

Ta on mitme meelelahutusprogrammi kaastööline kanali veebilehel FoxNews.com. Samuti on ta aeg-ajalt külaline saates "Red Eye w/ Greg Gutfeld", kus teda tuntakse seoses rubriigiga "Ab News", milles ta treenis oma kõhulihaseid, kui Greg Gutfeld luges ette uudiseid.

## Karjäär

Ta asus Fox News Channelis tööle 2007. aasta veebruaris meelalahutusreporterina. Ta juhib samas kanalis saadet Lips & Ears.

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*Courtney Frieli profiil Facebookis
*Elulugu Fox News Channeli kodulehel
*Itervjuu ajakirjas ''FHM''
*YouTube'i kanal
Kuldvits

**Kuldvits** (*Solidago* L.) on taimede perekond korvõieliste sugukonna putkõieliste alamsugukonnast.

Kuldvitsa perekonda kuulub umbes 100 liiki. Enamasti on tegu mitmeaastaste rohttaimedega, mille kasvukohaks on Põhja-Ameerika aasad, heinamaad, teede ääred, kraavid ja tühermaad. Mõned liigid kasvavad ka Mehhikos, Lõuna-Ameerikas ja Euraasias. Mõned ameerika liigid on naturaliseerunud ka Euroopas.

## Eestis kasvavad liigid
Eestis leidub üks pärismaine kuldvitsaliik ning kaks sissetoodud ja invasiivseks muutunud liiki. 
**Solidago virgaurea* – harilik kuldvits (Eestis sage)
**Solidago canadensis* – kanada kuldvits (ilutaim, metsistub, invasiivne)
**Solidago gigantea* – sügis-kuldvits (ilutaim, metsistub)

## Liike
* *[[Solidago albopilosa]]* 
* *[[Solidago altiplanities]]* 
* *[[Solidago arguta]]* 
* *[[Solidago auriculata]]* 
* *Solidago bicolor* – valkjas kuldvits
* *[[Solidago brachyphylla]]* 
* *[[Solidago buckleyi]]* 
* *Solidago caesia* – sinkjas kuldvits
* *[[Solidago calcicola]]* 
* *[[Solidago californica]]* 
* *Solidago canadensis* – kanada kuldvits
* *Solidago cutleri* – pisi-kuldvits
* *[[Solidago deamii]]* 
* *[[Solidago discoidea]]*
* *[[Solidago fistulosa]]* 
* *[[Solidago flaccidifolia]]* 
* *Solidago flexicaulis* – võnk-kuldvits
* *[[Solidago gattingerii]]*  
* *Solidago gigantea*  – sügis-kuldvits
* *Solidago glomerata*  – kera-kuldvits
* *[[Solidago gracillima]]* 
* *[[Solidago guiradonis]]* 
* *[[Solidago hispida]]* 
* *[[Solidago juliae]]* 
* *[[Solidago juncea]]* 
* *[[Solidago latissimifolia]]* 
* *[[Solidago leavenworthii]]* 
* *[[Solidago ludoviciana]]* 
* *Solidago macrophylla*  – suurelehine kuldvits
* *[[Solidago missouriensis]]* 
* *[[Solidago mollis]]* 
* *Solidago multiradiata*  – kaljumäestiku kuldvits
* *[[Solidago nana]]* 
* *[[Solidago nemoralis]]* Ait. : Gray Goldenrod, American Western Goldenrod
**Solidago ×niederederi* Khek (*[[Kanada kuldvits|Solidago canadensis]]* × *[[Harilik kuldvits|Solidago virgaurea]]*) – Niederederi kuldvits
* *[[Solidago odora]]* 
* *[[Solidago ouachitensis]]* 
* *[[Solidago patula]]* 
* *[[Solidago petiolaris]]* 
* *[[Solidago pinetorum]]* 
* *[[Solidago plumosa]]* 
* *[[Solidago porteri]]* 
* *[[Solidago puberula]]* 
* *[[Solidago pulchra]]* 
* *[[Solidago radula]]* 
* *[[Solidago roanensis]]* 
* *Solidago rugosa*  – korts-kuldvits
* *[[Solidago rupestris]]* 
* *[[Solidago sciaphila]]* 
* *[[Solidago sempervirens]]* 
* *[[Solidago shortii]]* 
* *[[Solidago simplex]]* 
* *[[Solidago simulans]]* 
* *Solidago speciosa*  – ilus kuldvits
* *[[Solidago spectabilis]]* 
* *[[Solidago spathulata]]* 
* *[[Solidago sphacelata]]*
* *[[Solidago spithamaea]]* 
* *[[Solidago squarrosa]]* 
* *Solidago stricta*  – jäik kuldvits
* *[[Solidago tortifolia]]* 
* *[[Solidago tenuifolia]]* 
* *[[Solidago uliginosa]]* 
* *[[Solidago ulmifolia]]* 
* *[[Solidago velutina]]* 
* *[[Solidago verna]]* 
* *Solidago virgaurea*  – harilik kuldvits
* *[[Solidago wrightii]]*
Wilhelm Struve tänav

**Wilhelm Struve tänav** on tänav Tartu kesklinnas. See on 340 m pikkune.

Wilhelm Struve tänav on Tähe tänava endine algusosa, Tiigi tänavast kuni Riia tänavani. Wilhelm Struve tänav ristub Kitsa tänava ja Vanemuise tänavaga.

Tänava alguse juures on Senffi trepid, mis ühendavad seda Vallikraavi tänavaga. Kitsa tänava ja Vanemuise tänava vaheline osa Wilhelm Struve tänavast on kasutatav vaid jalakäijaile, selle ääres paiknevad Juri Lotmani mälestusmärk, Konstantin Koniku mälestusmärk ning purskkaevud. 

Wilhelm Struve tänaval asuvad Eesti Looduseuurijate Seltsi maja, Tartu Ülikooli Raamatukogu ja korporatsioon Filiae Patriae konvent.

Tänav on nimetatud Tartus töötanud astronoomi Friedrich Georg Wilhelm von Struve järgi 1964. aastal. Tänava alguse vastas teisel pool Vallikraavi tänavat on Tartu tähetorn, kus W. Struve töötas.

## Tänava nime kirjutamisest
Tänava, see tähendab ka isiku nime on kohati ekslikult kirjutatud *Struwe*, isegi ka *W. Struwe*. Arvatavasti tuleneb see aegadest, kus eestipäraselt kirjutati häälikut *v* kui *w* (näiteks ka *wabariik*) kuna *v* täht on saksapärases häälduses *f* ehk saksa *fau*; saksapärane täht *w* hääldub kui *vee*. Samas isiku nimena, seda enam saksa nimena, peab kirjutama alati *Struve* ja saksapäraselt hääldama *štrufe*.

Kirjutatud on ka tänava nimena lühidalt *Struve* – mis on ilma tänavale nime andnud isiku eesnimeta tegelikult ekslik. Struve nime kandnud astronoome on veel. Muu maailma tekstides ja kaartidel on eesnime esitähega *W. Struve* tänav teisendatud mõnikord *West Struve*. Selle vältimiseks, samuti mõnede maade kirjutamisreeglite tõttu on mõnedes kohtades kirjutatud tänava nimena välja *Wilhelm Struve*.

## Välislingid
Eesti Looduseuurijate Seltsi raamatukogu

**Eesti Looduseuurijate Seltsi raamatukogu** on Eesti Looduseuurijate Seltsile kuuluv erialaraamatukogu. Raamatukogu asub ELUSi majas Tartus, Struve 2.

Raamatukogu on spetsialiseerunud Eesti loodust ja selle uurimist puudutavaile trükistele, ning on selles valdkonnas maailma suurim. Seal on üle 150 000 trükise.

## Välislingid
*ELUSi veebilehel olev raamatukogu tutvustus ja andmebaasid
Senffi trepid

**Senffi trepid** on Tartus Wilhelm Struve tänavat Vallikraavi tänavaga ühendavad trepid.

Trepid on nime saanud Tartu ülikooli joonistuskooli esimese õpetaja kunstnik Carl August Senffi järgi, kelle maja asus samas mäenõlval Tiigi ja W. Struve tänava nurgal. Tema järgi nimetati ka Liivamäge Senffi mäeks või Senffi kõrgendikuks. Senff lasi sellesse kohta ehitada esimesed trepid, et Tiigi tänavalt tulijad pääseksid mugavamalt ülikooli ja Toomkirikus töötanud raamatukokku, kuna enne treppe oli sel kohal järsk tee, mis jätkas Pikk Liivamäe tänavat (*Die lange Sandberg Gasse*). 1830. aastal kirjeldati Senffi mäe teed (*Senffsche Bergweg*) kui väga järsku ja ainult erakordselt vagurate hobustega sõidetavat.

19. sajandi teisel poolel olid trepid osa Tähe tänava jätkust. Tänav korraldati põhjalikult ümber 1870. aastatel. Esialgne plaan oli ehitada sinna jalakäijatele käsipuudega kivitrepp. Eelarve koostas ehitusmeister Conrad Robert von Sengbusch, ülikooli rektor Ottomar Meykow eraldas linna toetuseks vahendeid.

Varaseimad vaated treppidele pärinevad ajast paar aastat pärast ehitise valmimist, kui istutatud puud olid veel väikesed. 2010. aastal meenutas Varje Sootak, et veel mõnikümmend aastat varem kasvasid trepi kõrval Senffi-aegsed sirelid.


Pilt:Senffi_trepid_sügisel.jpg|Sügisene vaade Tiigi tänavalt.
Pilt:Senffi trepid.jpg|Ülalt.
Pilt:Senffi trepid alt.JPG|Alt.
Graffiti in Tartu 04.JPG|Grafiti Senffi treppide ääres.


## Viited

## Kirjandus
* Ingrid Abram "Kus on Senffi trepid?" Postimees 7. mai 1997
* E. Kudu "Senffi treppidest". Edasi 30. mai 1985 (M. Eimre ja S. Saarepi ajaloolise õiendi väitel ebapiisav ja ebatäpne)

## Välislingid
* M. Eimre ja S. Saarep "Ajalooline õiend Senffi treppide kohta" Tallinn: ENSV MN Riikliku Ehituskomitee Kultuurimälestiste Riiklik Projekteerimise Instituut, 1987 (käsikiri avaldatud kultuurimälestiste riiklikus registris)
Masashi Yamamoto

**Masashi Yamamoto** (jaapani 山本政志 *Yamamoto Masashi*; sündinud 24. jaanuaril 1956 Ōitas) on jaapani filmirežissöör.

Tema filmid käsitlevad Jaapani popkultuuri süngemaid kurve.

## Filmograafia

*"Yami no kānibaru" (*Öine karneval*) (1982)
*"Robinson no niwa" (*Robinsoni aed*) (1987)
*"Atoranta bugi" (*Atlanta Boogie*) (1996)
*"Janku fudo" (*Rämpstoit*) (1997)
*"Limousine Drive" (*Limusiinisõit*) (2000)
*"Kikareta onna no mirareta yoru" (*Mees, naine ja sein*) (2007)
Yami no kānibaru

**"Yami no kānibaru"** ("Öine karneval") on Masashi Yamamoto 1982. aastal valminud mängufilm, mis kannab endas Tōkyō *underground*-kino väljendusrikkust ning pungivaimu. Filmi kestus on 109 minutit.

## Sisu
Robustse punkansambli lauljanna jätab oma poja oma eksabikaasa hoolde ning alustab rännakut öiselt vilkuvas Tōkyōs, kus iga järgnev persoon, kellega ta kohtub, on eelmisest kummalisem.

## Välislingid
Janku fudo

**"Janku fudo"** ("Rämpstoit") on jaapani filmirežissööri Masashi Yamamoto 1997. aastal valminud mängufilm, mis oma postmodernse lähenemisega Tōkyō räpasesse, vägivaldsusest ja hedonismist tiinesse ühiskonda šokeeris vaatajaid. 

Yamamoto kasutas filmis mitteprofessionaalseid näitlejaid ning tema visuaalselt stiili võrreldi Takashi Miike omaga.

## Välislingid
*IMDb
Kareda vald (1939)

**Kareda vald** oli Järva maakonna vald aastail 1939–1950.

Vald kuulus Riigivolikogu 21. valimisringkonda, kust valiti Nikolai Viitak, ja Paide põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.
## 1939. aasta vallareform
Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Esna valla maa-alast, välja arvatud suurem osa Vodja asunduse maa-alast.
## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
1945 augustis moodustati Kareda vallas Esna külanõukogu keskusega Esna külas, Peetri külanõukogu keskusega Peetri külas ja Viisu külanõukogu keskusega Koordi külas. 1950. aastal Kareda vald likvideeriti ja selle alad arvati Paide rajooni koosseisu.

## Vaata ka

Kareda vald 1991–2017

## Viited
Võru vald (1939)

**Võru vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

Vald kuulus Riigivolikogu 80. valimisringkonda, kust valiti Jaan Murro.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88
26. Võru  vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Võru valla maa-alast; b) senise Aleksandri valla Väimela-Nõrgi, Väimela-Suurküla, Väimela-Tagaküla ja Kanarbiku külade ning Kärnamäe, Kõrgemäe, Lapi, Haigri ja Väiso asunduste piirkondadest; c) senise Erastvere valla Mõrgi küla piirkonnast; d) senise Timo valla lahustüki maa-alast senise Võru valla piires.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kääpa külanõukogu, Loosu-Navi külanõukogu ja Väimela külanõukogu. 

26. septembril 1950 arvati vald Võru rajooni koosseisu.

## Viited
Mike Huckabee

**Michael Dale "Mike" Huckabee** (sündinud 24. augustil 1955) on USA Vabariikliku partei poliitik, ABC Radio ja Fox News Channeli saatejuht, alates 2025. aastast Ameerika Ühendriikide suursaadik Iisraelis. Ta oli Arkansase osariigi kuberner 1996 kuni 2007. 

Ta kandideeris 2008. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimistel Vabariikliku Partei kandidaadiks, kuid loobus 4. märtsil 2008 kui John McCain oli taganud endale üle 50% valijameeste häältest.

Huckabee kandideeris ka 2016. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimistel, kuid loobus Donald Trumpi kasuks.

Tema tütar Sarah Sanders (snd 1982) töötas aastatel 2017–2019 Donald Trumpi alluvuses Valge Maja pressisekretärina ning on alates 2023. aasta 10. jaanuarist Arkansase osariigi kuberner. Ta oli 2024 aastal üks favoriitidest Donald Trumpi asepresidendikandidaadi kohale.

## Vaata ka
* Who Made Huckabee?
* The Huckabee Report

## Viited
Koigi vald (1939)

**Koigi vald** oli vald Järva maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Tamsi külas.

## 1939. aasta vallareform
Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga  senise Koigi valla maa-alast; senise Väinjärve valla Pädaniku asunduse ja Huuksi metskonna Norra metsandiku kvartaalide nr. 42–48 maa-aladest; senise Mäo valla Prandi asunduse maa-alast, välja arvatud Veskiaru talumaa-ala; senise Imavere valla Laimetsa asunduse piirkonnast; senise Rutikvere valla Pendimetsa küla ja Rutikvere asunduse piirkonnast.

Koigi vald kuulus Riigivolikogu 20. valimisringkonda, kust valiti August Jürima.
## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
1945 augustis moodustati Koigi vallas Koigi külanõukogu keskusega Koigi asunduses, Päinurme külanõukogu keskusega Päinurme asunduses ja Sõrandu külanõukogu keskusega Sõrandu külas. 1950. aastal Koigi vald likvideeriti. Koigi ja Sõrandu külanõukogu alad arvati Paide rajooni koosseisu, Päinurme külanõukogu ala Põltsamaa rajooni koosseisu.

## Viited

## Kirjandus
* Koigi saab ajakohase vallamaja. Järva Teataja, 12. juuni 1940, nr. 68, lk. 9.
Salme vald (1939)

**Salme vald** oli Saaremaa vald aastail 1939–1950. Vallamaja asus Salme külas.

Vald kuulus Riigivolikogu 42. valimisringkonda, kust valiti Johannes Perens, Sõrve põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda ning Saaremaa 1. jaoskonnakohtu tegevus- ja valimispiirkonda.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Anseküla külanõukogu ja Tiirimetsa külanõukogu.

25. märtsil 1946 liideti Anseküla külanõukogu Rahuste küla Torgu valla Kargi külanõukoguga.

Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776):
:*14. Salme vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise [[Salme vald (Anseküla kihelkond)|Salme valla]] maa-alast; b) senise [[Torgu vald (Jämaja kihelkond)|Torgu valla]] [[Rahuste]] küla piirkonnast; c) senise [[Lümanda vald (Kihelkonna kihelkond)|Lümanda valla]] talude lahus-heinamaatükkide maa-aladest; d) senise Kihelkonna valla [[Pidula asundus]]e talude Kaesna nr. A-41, nr. A-95 ja nr. A-42 maa-aladest; e) senise Kaarma-Suure valla [[Keskranna]] küla piirkonnast.*

## Viited
Veriora vald (1939)

**Veriora vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

Esimene vallavanem oli Jaan Viia, kes valiti 17. aprillil 1939 Võru maavolikogu liikmeks.

Veriora vald  moodustati Veriora, Kahkva ja Toolamaaa vallast.
## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88

25. Veriora  vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Veriora valla maa-alast, välja arvatud osa endise Palu mõisa piirkonnast; b) senise Kahkva valla Väike-Veerksu, Männisalu ja Kirmsi külade ning Võika ja Kahkva asunduste piirkondadest; c) senise Toolamaa valla Võuküla ning Võiardi ja Ruusa asunduste piirkondadest.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega moodustati Veriora valla koosseisus Ruuna külanõukogu, Viluste külanõukogu ja Väike-Veerksu külanõukogu. 

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega vald likvideeriti ja selle territoorium arvati Räpina rajooni koosseisu.
## Viited
Vastseliina vald (1939)

**Vastseliina vald** oli  vald Võru maakonnasaastail 1939–1950.

Vald kuulus Riigivolikogu 76. valimisringkonda, kust valiti Albert Kendra, ning Vastseliina põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. Esimene vallavanem oli Arvo Pilt.

Vabariigi Valitsuse otsusega 16. maist 1940 liideti vallaga arvates 1. juunist 1940 osasid Misso ja Ruusmäe vallast. See oli viimane Eesti Vabariigis toimunud vallapiiride muutmine.

Valla koosseisus moodustati 13. septembril 1945 Kapera külanõukogu, Mauri külanõukogu, Perametsa külanõukogu ja Tsolli külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Vastseliina rajooni koosseisu.

Vastseliina vald moodustati väikeste piirimuudatustega Vastseliina vallast.
## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88

24. Vastseliina vald – maa-alaga, mis moodustub senise Vastseliina valla maa-alast, välja arvatud Tserepi, Puspuri ja Tikka külade ning Tunka, Tõnkova, Uuri, Preeksa, Soldani, Savioja, Kärina, Põnni ja Põnisiksala talude piirkonnad.

## Viited

## Välislingid
*Vabariigi Valitsuse otsus 16. maist 1940
Deebetmakse

**Deebetmakse** on rahanduses üks sularahata arveldamise instrumente. Deebetmakse puhul annab käsundiandja kontopidajale kohustuse reserveerida maksja kontol teatud summa käsundiandja kasuks.
Paganapea

**Paganapea** (*Filago*) on taimede perekond korvõieliste sugukonnast.

Eestis on levinud kaks liiki:
**Filago arvensis* – põld-paganapea (hajusalt)
**Filago minima* – väike paganapea (harva)
Kassiurb

**Kassiurb** (*Gnaphalium*) on taimede perekond korvõieliste sugukonnast.

Eestis on levinud kaks liiki:
**Gnaphalium sylvaticum* – mets-kassiurb (tavaline)
**Gnaphalium uliginosum* – soo-kassiurb (tavaline)
Inkassonõue

**Inkassonõue** ehk **inkasso** ehk **inkassoarveldus** (inglise keeles *collection*, saksa keeles *Inkasso*) on rahanduses maksemeetod, mille puhul maksja (ostja) makse väljastatakse nõudjale (müüja) esitajapanga kaudu veksli, tšeki, kviitungi või muu dokumendi alusel. Seega pank või mõni teine juriidiline isik ehk käsundiandja nõuab raha sisse sobiva dokumendi alusel. Inkassofirma on võlglastelt raha sissenõudev ettevõte. Inkasso summa juurde üldiselt arvestatakse intresse, mh ka tasu inkasso nõudmise eest.

## Ajalugu
Võlg muutus inkassonõudeks siis, kui raha tekkis. Enne seda tehti partertehinguid, kui vahetati üht kaupa teise vastu. Võlga hakati süsteemselt koguma antiikajal Mesopotaamias, kui arvestati võlasummasid hõbedas. Lihtrahval oli õigus tasuda kohustusi teraviljaga või mõne muu vahendiga, mida avalikud institutsioonid aktsepteerisid. Alates antiikajast võis jääda võlaorjusse, kus võlgnik ja tema perekond olid sunnitud loobuma oma vabadusest ja töötama tasuta võlaandjale, tasudes niiviisi oma võla. Suuremad võlad märgiti üles tahvlitele kiilkirjas, mis jäid mõlemale tehingu osapoolele kinnituseks.

Suurimate religioonide sünniga telgajastul tõusis ka raha kui käibevahendi osatähtsus majanduses, mis tähendas müntide ja teiste rahavormide laiemat levikut. Väärismetalle sisaldavad mündid võimaldasid väejuhtidel maksta armeele palka. Sõjakäikudes saadud orjad kaevandasid väärismetalli, millest maksti just sõduritele palka.

Keskajal pöörduti tagasi virtuaalse krediitraha poole, näiteks vekslite vormis. Kirik kehtestas range kontrolli raha- ja laenupoliitika üle ning keelustas võlaorjuse. Üks võlga tõestav dokument oli täkitud pügalpulk, mis lõhestati kaheks ja anti mõlemale osapoolele.

## Inkassofirma
Inkassoarvelduse korraldus on sätestatud võlaõigusseaduses. Inkassoarvelduse puhul vahendab inkassofirma ehk makseteenuse pakkuja käsundiandja korraldusel ja kulul käsundiandja jaoks kolmandalt isikult ehk inkassovõlgnikult raha sissenõudmist. Inkasso võib olla ka muu sissenõude või maksekohustuse omaksvõtmine. Inkassofirmal on õigus inkassojuhiste täitmiseks kaasata juurde teine inkassofirma. Käsundiandja juhise täitmata jätmise või puuduliku täitmise korral langeb vastutus inkassofirmale.

## Inkassojuhis
Inkasso nõutakse sisse inkassojuhise alusel, mille on koostanud käsundiandja. Inkassojuhist peavad inkassofirmad võlaõiguse seadusest tulenevalt täitma professionaalse hoolsusega. Võlgnik saab inkassojuhise ja teised dokumendid algvormis inkassofirmalt, v.a inkassofirma tehtud märked ja pealdised.

Inkassovõlgniku makstud võlasummad peab inkassofirma kandma viivitamatult üle käsundiandjale, kellelt inkassojuhis saadi. Seetõttu lasub ettevõttel teatamiskohustus. Inkasso sissenõudmisel tekkinud probleemide korral peab inkassofirma teatama käsundiandjat probleemidest ja küsima juhiseid edasise tegutsemise kohta. Lisaks on makseteenuse pakkujal kohustus vastutada inkassonõudega seotud dokumentide seisukorra üle. Inkassofirmad ei vastuta teiste makseteenuse pakkujate inkassojuhiste ja võlgniku kohustuste täitmata jätmise eest. Käsundiandjal on kohustus hüvitada inkassoarveldusega seotud kulutused inkassofirmale.

## Viited
Belize'i riigipeade loend

**Belize'i riigipeade loendi** eesmärk on loetleda Belize'i riigipead alates riigi iseseisvumisest 1981. aastal.

Tulenevalt sellest, et Belize kui Rahvaste Ühenduse liikmesriik tunnustab oma riigipeana Suurbritannia monarhi, on Belize'i riigipead leitavad Suurbritannia riigipeade loendist. Seni on Belize'il olnud kaks monarhi: kuninganna Elizabeth II (1981–2022) ja kuningas Charles III (alates 8. septembrist 2022).

Kohapeal esindab Suurbritannia monarhi kindralkuberner, kelle nimekirja leiab Belize'i kindralkuberneride loendist.

## Vaata ka
*Belize'i valitsusjuhtide loend