Joonas Hellerma

**Joonas Hellerma** (sündinud 22. novembril 1984) on eesti kultuuriajakirjanik. 

ETV saate "Plekktrumm" tegijana on ta üks Eesti tippsaatejuhte, kes on pälvinud tunnustust nii silmapaistva arutlus- ja intervjueerimisoskuse ning selge keelekasutuse kui ka oma kultuuriteemaliste esseede eest. 

## Haridus
Joonas Hellerma on lõpetanud 2006. aastal Tallinna Ülikooli *[[cum laude]]* filmi- ja videokunsti erialal. 

2009. aastal sai ta magistrikraadi filosoofias (magistritöö "Elu fenomen. Vaates Martin Heideggeri loengusse Aristotelese fenomenoloogilised interpretatsioonid. Sissejuhatus fenomenoloogilisse uurimisse", juhendaja Tõnu Viik). Samal aastal astus doktoriõppesse. Filosoofia alal on ta end täiendanud Berliini Humboldti Ülikoolis (2011–2012).

## Töö ja looming
Joonas Hellerma on alates 2005. aastast töötanud Eesti Televisioonis toimetajana. Lisaks ETV kultuurisaadetele on ta toimetanud Vikerraadio ja Klassikaraadio saateid, sealhulgas "Ööülikooli" loenguid. 

Aastatel 2005–2010 oli ta kultuurisaate "OP!" kaastoimetaja (2005. aastal koos Margot Visnapi ja 2006. aastast koos Mariina Mälguga). 

Tema kui autori ja saatejuhi esimene täispikk saade oli portreesaade "Tähelaev" loodusemees Fred Jüssist, mis läks eetrisse 16. aprillil 2006. 2010. aastal oli Hellerma üks "Pöffihundi" saadete kaassaatejuhte. 

Alates 2012. aastast toimetas ta peamiselt muusikasaadet "MI", tegi saatele üksikuid intervjuulõike ja oli vahel ka terve saate saatejuht. 2013. ja 2014. aastal oli ta mitme "Jüri Üdi klubi" saatejuht. See kujunes ettevalmistuseks saatesarjale "Plekktrumm", mille esimene saade läks eetrisse 22. septembril 2014.

Alates 2014. aastast on Hellerma olnud üks Eesti Kontserdi ja Hennessy uusaastakontserdi teleülekande põhisaatejuhte. 

2025. aasta juuni seisuga kuulub ta Eesti Rahvuskultuuri Fondi nõukokku.

### "Plekktrumm"

Alates 2014. aastast on Joonas Hellerma firmamärgiks olnud intervjuudega kultuurisaatesari "Plekktrumm" (toimetajad Hedi Rosma, Lisete Velt). Saate keskmes on kultuuris tegutsevate inimeste mõttemaailm ja nende suhe ühiskonnaga. Saatesarja formaadi ja detailide väljatöötamise etapis sai Hellerma oma sõnul head nõu eeskätt Margus Saarelt, professionaalset nõu andis ka Marko Reikop. 2023. aasta hilissügise seisuga oli ta selles saatesarjas teinud ligi 300 intervjuud. 

2016. aastal pälvis saade Eesti Kultuuri Koja konkursi Kultuuri Tegu 2016 peaauhinna.

2020. ja 2021. aastal tegi ta lisaks "Plekktrummi" põhisaadetele kuueosalise erisaatesarja "Plekktrummi raamatud", kus iga arutlussaade keskendus ühele aktuaalsele teemale, mille aluseks olid väärt teosed eesti kirjandusest, värsketest tõlkeraamatutest või esseistikast.

### "ÖÖ-TV" ja intervjueerimiskunst
ETV 2020. aasta "ÖÖ-TV-s" pühendas Joonas Hellerma enda käsutusse saadud pooltunni intervjueerimiskunstile, tehes kummarduse eeskätt telelegend Urmas Otile ja tema 138 saatest koosnenud intervjuusaadete sarjale "Carte Blanche". Tänu Hellerma huvile ja jõupingutustele jõudis üle aastakümnete taas eetrisse rariteetseid katkendeid tolle sarja legendaarsetest intervjuudest, mida ERR-i arhiivis enam pole, kuid mille koopiad on säilinud Urmas Oti isiklikus arhiivis VHS-videotena, ning ajaloolisi kaadreid selle sarja saadete tegemisest ja saadetest välja jäänud mustast materjalist. Urmas Oti intervjueerimisoskusi aitas Joonas Hellerma saateosas avada rahvusvaheline intervjueerimismeister Neeme Raud, kes rääkis enda kui 1980. aastate Moskva üliõpilase muljeid sellest, kuidas jõudis Urmas Oti intervjueerimiskunst toona autorisaatesarjana "Teletutvus" Nõukogude Liidu Kesktelevisiooni ning kuidas seda Moskvas ja mujal Nõukogude Liidus vastu võeti.

### Kultuuridokumentalistika
2019. aastal pälvis erisaate kategoorias Eesti filmi- ja teleauhinna (EFTA) ETV saade "Arvo Pärdi keskuse avamine", mille üks autoreid ja saatejuht on Joonas Hellerma (produtsendid Heidi Pruuli ja Heiki Sepp). Tegu oli 2018. aasta oktoobris eetrisse läinud mammutsaatega, mille  tegi keerukaks asjaolu, et eetriaeg oli keskuse avamisega samal päeval. Eelsalvestatud materjal ühendati otseülekande vormis filmitud avakontserdi ja külaliste usutlustega. 2019. aasta aprillis esilinastus ETV-s ja oktoobris Arvo Pärdi Keskuses dokumentaalfilm "Tintinnabuli metsas", mille režissöör on Erle Veber ning stsenaristid Erle Veber ja Joonas Hellerma.

2022. aastal tegi Joonas Hellerma semiootiku ja kirjandusteadlase Juri Lotmani 100. sünniaastapäeva tähistava ülevaatesaate/dokumentaalfilmi "Unustamatu Lotman". Meenutussaade, mis jõudis esimest korda ETV eetrisse 1. märtsil 2022, sisaldab muu hulgas varem avaldamata katkendeid ammustest vestlustest Lotmani lähimate kolleegidega Tartu-Moskva koolkonnast.

Septembris 2022 jõudis ETV2 eetrisse Tõnu Õnnepalu 60. sünnipäevaks tehtud portreesaade "Õnnepalu aeg". Hellerma viib seal televaataja kirjaniku meelispaikadesse Pariisis ja Hiiumaal, kus too on kirjutanud näiteks sellised teosed nagu "Piiririik", "Harjutused" ja "Paradiis". Koos arutletakse, mis ühendab Õnnepalu raamatuid ning millist rolli mängivad nende juures usk ja armastus.

2023. aastal valmis Hellermal helilooja Rudolf Tobiase 150. sünniaastapäeva puhul dokumentaalne tagasivaade "Tobiase torm ja tung".

Hellerma on ka 2024. aastal valminud dokumentaalfilmi "Vara küps" (alapealkirjaga "Kuhu kadus Eesti mets?"; režissöör Martti Helde) intervjuude autor.

### Tegevus kultuuriürituste vestlusjuhina
Tänu suurepärastele arutlus- ja intervjueerimisoskustele on Joonas Hellerma oodatud loengupidaja ja vestlusjuht paljudel kultuuriüritustel. Nii on ta osalenud arvamusfestivalidel, kultuuritegelaste mälestusüritustel, olnud kultuuriürituste konferansjee, sissejuhataja või õhtujuht. Näiteks:

* Oktoobris 2015 oli ta Kanadas Torontos peetud dokumentaalfilmifestivali "Estdocs" ürituste moderaator.
* Augustis 2019 juhtis ta Läänemere festivali raames vestlust allveerobootika asjatundjast akadeemiku Maarja Kruusmaaga.
* Oktoobris 2021 vestles Hellerma Eesti Kontserdi muusikafestivali TubIN tutvustava osana festivali muusikalise juhi Mihhail Gertsiga Eduard Tubina muusikast ning festivali sünniloost. 
* Aprillis 2022 modereeris ta Vanemuise teatri Wagneri päeva ning mais 2023 Tallinna Tehnikaülikoolis peetud doktorantide konverentsi "Doktorikraadiga inimesed elavad kauem ja on tervemad".
* Septembris 2023 toimus Eesti Nüüdismuusika Keskuses avalik debatt "Heliredeliga raamaturiiulisse" klassikalise muusika ökosüsteemist ja muusikaharidusest 2023. aastal, üritust modereeris Joonas Hellerma.
* Detsembris 2023 oli ta Äripäeva korraldatud vaimse tervise konverentsi "Meelerahu 2023 – teadus või usk?" jutujuht.
* Detsembris 2023 toimus Kumu kunstimuuseumis osana näituse "Nende meeltes on lõputu universum. Itaalia transavangard ja Eesti külm ekspressionism" publikuprogrammist Sirje Helme ja Joonas Hellerma vestlusüritus "Kunstivoolude mõisted ja mõistatused".
* Veebruaris 2024 pidas ta Konstantin Pätsi 150. sünniaastapäeva üritusel Eesti Panga hoones kõne "Päts ja mesilased", mille avaldas märtsis ka kultuurileht Sirp.
* Märtsis 2024 juhtis ta Kumu näituse „Nende meeltes on lõputu universum“ publikuprogrammis vestlust arhitekt Vilen Künnapuga teemal "Irratsionaalsus, alateadvus ja maagia moodsas maalikunstis". 

### Artikleid
Joonas Hellerma meediaretsensioone ja filmiarvustusi on ilmunud Sirbis ja Maalehes, filosoofilisema sisuga kirjutisi ajakirjades Looming ja Akadeemia. Üksikuid artikleid on tal ilmunud ka ajalehtedes Postimees, Eesti Ekspress, Eesti Päevaleht, Eesti Spordileht ja Eesti Elu ning ajakirjades Teater. Muusika. Kino, Keel ja Kirjandus, Muusika jm.
*"Kujutiste teadmata asupaik", Sirp, 30. märts 2007
* "Hiljaks jäänud mõtted Urmas Otile" Sirp, 24. oktoober 2008
* "Joonas Hellerma: kannatav kultuur", Postimees, 2. aprill 2011
* "Kriitika tühisusest ja tõest". Sirp, 27. märts 2015
* "Looduse õnnistavad seaduspärad Spinoza "Eetikas"" Sirp, 17. juuni 2016
* "Filosoofiaprofessori surm ja kirjanduse ülesanne" Sirp, 23. september 2022 
* "Minerva öökulli lendutõus. Eeskõne Hegeli "Õigusfilosoofia põhijoontes"". Akadeemia nr 1 (406) / 2023 

Hellerma on kirjutanud Rein Veidemanni esseekogumiku „Kui sõna on su saatus“ (Eesti Keele Sihtasutus, 2019) kaassõna "Fausti mõistatus" ning toimetanud norra filosoofi Lars Svendseni raamatu "Igavuse filosoofia" tõlke (Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2012).

## Tunnustus
* 2002 – Sirbi laureaat ("meediakriitiliste hammaste kasvamise eest")
* 2017 – Eesti filmi- ja teleauhind – parim meessaatejuht ("Plekktrumm", ETV)
* 2017 – Tallinna Ülikooli silmapaistev vilistlane (eetikat austava ja publikut köitva teletöö eest)
* 2018 – Selge Kõneleja auhind
* 2019 – Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane
* 2019 – Hea Sõna auhind
* 2019 – Ene Mihkelsoni kultuurimõtestaja preemia (auhinna esimene laureaat)
* 2022 – Emakeeleõpetuse sõbra auhind
* 2023 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia – artikliauhind (artikli "Fausti evangeelium" ("Tõlkija hääl", nr 11) eest)
* 2024 – Loomingu aastapreemia – Universalia kuldauhind (artikli "Minerva öökulli lendutõus. Eeskõne Hegeli "Õigusfilosoofia põhijoontes"" eest)
* 2025 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema ema on kirjanik ja toimetaja Kärt Hellerma ning isa kirjandusteadlane Toomas Haug. Tema vend on Juhan Hellerma.

## Viited

## Kirjandus
* Meelis Oidsalu. "Plekktrummide kõrvulukustav vaikimine" Sirp, 15. aprill 2016
* Mariliis Mõttus. "Plekktrummi kõla kümnendi taustal. Intervjuu Joonas Hellermaga" Müürileht, 25. jaanuar 2021
* Anu Viita-Neuhaus. "Joonas Hellerma naudib otsesaate võlu. "Kui partituur on mingil kujul valmis, jagub ruumi ka ootamatusteks."" Õhtuleht/Naisteleht, 21. aprill 2023

## Välislingid

* "Käbi ei kuku... Kärt ja Joonas Hellerma" ERR Vikerraadio saade, 7. jaanuar 2024