open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Küberneetika mõisteid

''Siin on loetletud küberneetika mõisteid. Vaata ka Informaatika mõisteid.

__NOTOC__

## E
*Edasiside

## H
*Homöorees
*Homöostaas

## I
*Informatsioon
*Iseregulatsioon

## J
*Juhtimine

## K
*Kahepunktiregulaator
*Kanali kodeerimise teoreem
*Küberneetiline süsteem

## M
*Must kast
*Müra

## P
*PID-regulaator
*positsioonreguleerimine
*programmjuhtimine
*püsivus

## R
*Regulaator
*Robot

## S
*Sensitiivsusanalüüs
*Signaal
*Sisend
*Stabiilsus

## T
*Tagasiside

## V
*Väljund
Ihasalu poolsaar

**Ihasalu poolsaar** on poolsaar Jõelähtme vallas Harju maakonnas Ihasalu ja Kaberneeme lahe vahel. 

Poolsaar on üle 5 km pikk ja kuni 2 km lai loodesse sirutuv Põhja-Eesti rannikumadaliku osa. Valdavalt liivase pinnaga poolsaart katab enamjaolt rannaniit ja mets.

Ihasalu poolsaar hakkas merest esile kerkima saarena umbes 3500 aastat tagasi. Mandriga ühines see saar ja moodustas poolsaare umbes 2000 aastat hiljem, 3.–5. sajandil. Poolsaar on valdavalt lauge, kohati astangulise rannaga. 

Poolsaar tipneb Uitru säärega. 

## Külad
Ihasalu poolsaarel asuvad Neeme ja Ihasalu küla.

Neeme külas on säilinud fragmente traditsioonilisest rannakülast. Poolsaarelt avanevad suurepärased vaated Kolga lahe saartele ja teiselt poolt Viimsi poolsaarele.

## Vaata ka
*Eesti poolsaarte loend
Õllevara

**Õllevara** on naljaga-pooleks hüüdnimi üsna leebe kasutusõigusega tarkvara kohta.
See võimaldab tarbijal kasutada programmi või teha ükskõik mida selle lähtekoodiga, 
kui kasutaja teeb autorile õlle välja või ka joob õlut autori
auks-kuulsuseks-terviseks.

## Välislingid
* “Õllevara” kasutustingimused leidsid järgimist, Forte, 02. jaanuar 2009
Anatoli Šmigun

**Anatoli Šmigun** (sündinud 5. detsembril 1952 Zlatoustis) on endine suusataja ja pikaaegne suusatreener. Ta on maailmameistri ja kahekordse olümpiavõitja Kristina Šmigun-Vähi isa ja treener. 

## Haridus
Anatoli Šmigun lõpetas 1969. aastal Ufaa Kehakultuuritehnikumi, 1977. aastal Moskva Kehakultuuri Keskinstituudi ning 1988. aastal Moskva Treenerite Kõrgkooli.

## Sportlaskarjäär ja tähtsamad saavutused
Anatoli Šmigun alustas sportimist 1965. aastal ning treenis aastatel 1969–1976 Pavel Koltšini juhendamisel.

#### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlused]]
1972  juunioride maailmameister 10 km distantsil ja teatesõidus

#### [[NSV Liidu meistrivõistlused|Nõukogude Liidu meistrivõistlused]]
1975 hõbemedal Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 70 km distantsil 

1975 pronksmedal Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 15 km distantsil 

1976  Nõukogude Liidu meister 70 km distantsil 

1979  Nõukogude Liidu meister 70 km distantsil 

Dünamo meeskonna koosseisus tuli Šmigun 4 × 10 km teatesõidus meistriks aastatel 1973, 1975 ja 1976. 1979. aastal võitis ta hõbemedali ja 1974. aastal pronksi.

#### [[Eesti Meistrivõistlused|Eesti meistrivõistlused]]
Aastatel 1977–1982 võitis Anatoli Šmigun Eesti Meistrivõistlustel individuaalselt seitse kulda, neli hõbedat ja ühe pronksi ning teatesõidus kaks hõbemedalit.

## Treeneritöö
Anatoli Šmigun alustas treeneritööd 1982. aastal Dünamo üleliidulise treenerina. Selles ametis tegutses ta 1986. aastani. Šmigun treenis nende lapsepõlvest alates oma tütreid Kristina ja Katrin Šmiguni. 2019. aastal alustas Šmigun konsultandina tööd Läti laskesuusakoondise juures, kus keskendus sportlaste suusatehnika tõhustamisele. Alates 2021. aastast on ta olnud nõu ja oskustega abiks Eesti murdmaasuusakoondise praegusele treenerile ja oma abikaasa vennapojale Aivar Rehemaale, keda Šmigun Rehemaa sportlaskarjääri jooksul ise treenis. 

## Tunnustus
*1998 – aasta treener
*2000 – Eesti Vabariigi spordipreemia (tulemusliku töö eest Kristina ja Katrin Šmiguni ettevalmistamisel suusaspordi suurvõistlusteks)
*2001 – Eesti Punase Risti medaliklassi teenetemärk
*2006 – Valgetähe III klassi teenetemärk
*2006 – aasta treener
*2007 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk

## Isiklikku
Anatoli Šmigun on abielus endise murdmaasuusataja Rutt Šmiguniga (sündinud Rehemaa). Nende mõlemad tütred – Kristina Šmigun-Vähi ja Katrin Šmigun – on samuti olnud suusatajad, keda isa Anatoli Šmigun treenis. 

## Viited

## Välislingid
*
Luuüdi

**Luuüdi** ehk **üdi** (ladina keeles *medúlla óssium*) on enamiku selgroogsete toruluude diafüüside õõsi ja käsnolluse põrgakestevahelisi ruume täitev sidekoeline aine, kus leidub mitmete vererakkude tüvivorme.

## Terminoloogia
Luuüdi on kantud kehtivasse inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse "Terminologia Histologica" ja rahvusvahelisse inimese anatoomia standardisse "Terminologia Anatomica".

## Ülesanded

Luuüdis toimub peamine hematopoees: erütropoees, leukotsütopoees ja osaliselt ka lümfotsütopoees (hiljem küpsevad lümfotsüüdid lümfoidorganites).
    
Kasvamise ajal on ülekaalus aktiivne ehk punane luuüdi (ladina keeles *medúlla óssium rúbra*), millest 4.–5. eluaastaks on osa muutunud rasvastunud ehk kollaseks luuüdiks (ladina keeles *medúlla óssium fláva*). Täiskasvanul toimub hematopoees peamiselt lameluude punases luuüdis, näiteks koljuluudes, lülisamba lülides, puusaluudes, abaluudes, rinnakuluus, roietes. Toruluude epifüüsides asendub see aja jooksul mitteaktiivse ehk kollase luuüdiga.  

Luuüdi strooma ehk toes koosneb suures osas kollasest luuüdist. 

## Histoloogia

Punases luuüdis komplekteeritakse erütrotsüüte, granulotsüüte ja trombotsüüte, mis tuuakse verre arteriaalsete kapillaaride venoosurgete kaudu. Punases luuüdis asuvad osteogeensed rakud komplekteerivad uut luukudet.

Luuüdi rakkude hulka kuuluvad hematopoeetilised tüvirakud. Luuüdi strooma koosneb retikulaarsest sidekoest. Stroomas leidub lisaks retikulaarrakkudele ka muud tüüpi rakke: fibroblaste, makrofaage, adipotsüüte, osteoblaste, osteoklaste, müotsüüte, dendriitrakke ja endoteelirakke. 

## Viited

## Kirjandus
* Sissekanne Terminologia Histologicas H2.00.04.4.00002: Medulla ossium. Luuüdi 
* Sissekanne Terminologia Anatomicas A13.1.01.001. Medulla ossium. Luuüdi
*"Meditsiinisõnastik", tõlkijad Katrin Rehemaa, Sirje Ootsing, Laine Trapido. 2004, Kirjastus Medicina, lk 440, 627, ISBN 9985-829-55-7.
*SA TÜ Kliinikum. Hematoloogia-onkoloogia Kliinik. *Normaalne veri ja luuüdi*. Veebiversioon (vaadatud 19.05.2013) (PDF)
*Meeli Roosalu, "Inimese anatoomia", lk 26, Kirjastus Koolibri. 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
*Walter Nienstedt, Osmo Hänninen, Antti Arstila, Stig-Eyrik Björkqvist. "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Werner Söderström Osakeyhtiö, Kirjastus Medicina, 6 trükk, lk 166-167, 2011, toimetaja Georg Loogna, tõlkija Heli Kõiv, ISBN 9985-829-36-0.
*Arne Lepp. "Inimese anatoomia. I osa. Liikumisaparaat, siseelundid", Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 45, 2013, ISBN 978-9949-32-239-8.

## Välislingid
Delirium Ridibundus

**"Delirium Ridibundus"** on ansambli The Belka esimene album. See ilmus aastal 1995. 

## Lood
### A-pool
#"Lies" – 3:03
#"Suicide" – 3:13
#"That all is game" – 5:07
#"April" – 4:23
#"Coming to reason" – 2:13
#"Seventeen" – 3:33

### B-pool
#"I  feel me crazy" – 4:06
#"Don't be mean" – 4:03
#"Minu kodu on mu kindlus" – 2:15
#"Naine kasvatab tiritamme" – 4:09
#"Ärge tapke mu ema" – 4:50
#"Swanflight" – 3:18
Ussilill

**Ussilill** (*Lysimachia thyrsiflora*) on mitmeaastane õistaim nurmenukuliste sugukonnast metsvitsa perekonnast. 

Taime vars on 20...60 cm pikk ja suhteliselt paks, mistõttu seest õõnes. 

Taime pisikesed õied moodustavad õisiku. Ussilill õitseb juunist augustini.

## Välislingid
*
Mesotroofid

**Mesotroofid** on mikroobid, kes vajavad elutegevuseks vähemalt ühte eelnevalt redutseeritud anorgaanilist ühendit. 

Mikroobide hulka kuuluvad nii organismis kui ka vees leiduvad mikroobid, näiteks enterobakterid ja pseudomonaadid.
Hüpotroofid

**Hüpotroofid** on intratsellulaarsed (rakusisesed) parasiidid, kes vajavad oma elutegevuseks peremeesraku mitmeid ainevahetuslikke komponente. Sellised on näiteks sugu- ja hingamisteede infektsioone põhjustavad klamüüdiad.
Klamüüdia

**Klamüüdia** (*Chlamydia*) on väikeste ainuomaselt rakusiseste mikroobide perekond, mis ühendab kolme inimpatogeenset liiki: *[[Chlamydia trachomatis]]*, *[[Chlamydia pneumoniae]]* ja *[[Chlamydia psittaci]]*.

## Klamüüdiate ajalugu
Esmakordselt kirjeldati klamüüdiaid 1907. aastal trahhoomihaige pisaratega nakatatud orangutani sidekesta rakkudes. Kirjelduses märgiti nende mantlitaolist paksendit ümber rakutuuma ja sellest sai ka alguse tekitaja nimetus (kreeka keeles *chlamys* 'mantel'). Esmakordselt isoleeriti klamüüdiad 1957. aastal kanaembrüotes Tang Feifani poolt.

## ''Chlamydia trachomatis''
*Chlamydia trachomatis* on nägemiskaotust põhjustava trahhoomi tekitaja, samuti sugulisel teel ülekantavate haiguste tekitaja, mille kaugtagajärjeks võivad olla ektoopiline rasedus ja sigimatus.

## ''Chlamydia pneumoniae''
*Chlamydia pneumoniae* on olmekopsupõletiku tekitaja ning tema esinemist seostatakse ka ägeda ja kroonilise südame isheemiatõvega.

## ''Chlamydia psittaci''
*Chlamydia psitacci* on mitteühtlane klamüüdiate grupp, mis tekitab zoonoose ja põhjustab hingamisteede infektsioone inimestel. Tegelikult põhjustavadki kõik kolm klamüüdialiiki hingamisteede infektsioone ja kõiki neid seostatakse ka südamehaigustega.

## Klamüüdiate üldiseloomustus
Klamüüdiad on liikumatud, ilma fimbriateta moodustised. Klamüüdiad esinevad kahe vormina, mis üksteisest morfoloogiliselt erinevad: väike (250–300 nm) ja rigiidne kondenseeritud moodustis ehk elementaarkehake (*elementary body*; **EB**), mis umbes 6–8 tunni jooksul organiseerub ümber suureks (800–1200 nm) retikulaarkehakeseks (*reticulate body*; **RB**), millel puudub elektrontihe nukleoid.

Klamüüdia elementaarkehake on metaboolselt inaktiivne ega pooldu kunagi. Ta sisaldab rohkesti lipiide, rakuseinas ka penitsilliini siduvaid proteiine, kuid viimased ei suuda rakuseina läbida ja samuti ei jõua ka intratsellulaarselt asuvasse parasiiti.

Klamüüdia retikulaarkehake on metaboolselt aktiivne. Rakuseinas on välismembraani proteiinid, mis võimaldavad ainete transporti, tsütoplasmas on prokarüootsed ribosoomid. Retikulaarkehakesed omavad ensüüme, nad sünteesivad endale oma DNA ja RNA, ja omavad ka proteiine ja lipiide. Neil puudub aga võime sünteesida energiarikkaid adenosiintrifosfaate (ATP-d). Seetõttu nimetatakse neid "energiaparasiitideks" ja sellepärast elutsevad nad raku sees. Bakteritega sarnaselt pärsivad mitmed antibakteriaalsed preparaadid nende kasvu.

## Viited

## Välislingid
Mükoplasma

**Mükoplasmad** (*Mycoplasma*) on mikroorganismid, kuuluvad *Mollicutes* klassi. Nad on väikseimad looduses vabalt elavad bakterid. Neid leidub nii taime- kui ka loomariigis, kokku on neid rohkem kui 150 liiki. Inimestel põhjustavad haigestumist 16 liiki.

## Mükoplasmade üldiseloomustus
Mükoplasmad on 0,2–0,3 μm suurused pleomorfsed mikroobid, mis esinevad nii kerajate kui ka hargnenud niitjate vormidena. See on tingitud rigiidse rakuseina puudumisest. Nende mikroobide omapäraks on see, et nad suudavad läbida bakterite filtreid.
Mükoplasmadel puudub rakusein, kuid samal ajal esineb neil välismembraan ning tsütoplasma on ümbritsetud tsütoplasmaatilise membraaniga.
Rakuseina puudumise tõttu ei toimi neile antibiootikumid, mis toimivad rakuseinale, nad ei värvu Grami meetodi järgi.

Mükoplasmad paljunevad pooldumise teel, nad on fakultatiivsed anaeroobid või aeroobid ja sisaldavad steroole, erinedes sellega teistest mikroorganismidest.

Mükoplasmad on väliskeskkonna mõjudele, eriti temperatuurile, väga tundlikud. Neid on võimalik surmata praktiliselt kõigi desinfitseerivate vahenditega, nad ei talu kuivamist ning hävivad juba 45–55 °C juures 15 minuti jooksul.
Emil Erlenmeyer

**Richard August Carl Emil Erlenmeyer** (28. juuni 1825 Taunusstein – 22. jaanuar 1909 Aschaffenburg) oli saksa keemik.

Ta on tuntud eelkõige Erlenmeyeri kolvi leiutajana.
Marek Kolk (pokkerimängija)

**Marek Kolk** (sündinud 8. märtsil 1971) on Eesti pokkerimängija. Ta võitis esimese eestlasena pokkeri suurturniiri UK Poker Open finaali 2006. aastal. Marek Kolk on PokerNews Eesti kaastoimetaja ning sai 2008. aastal esimese Eesti pokkerimängijana profilepingu pokkeritoaga. Leping lõppes juba poole aasta pärast, kuna sponsor (T6) sattus rahalistesse raskustesse.

Marek Kolk juhib alates 2012. aasta jaanuarist Eestis Tonybeti spordiennustust.   

## Saavutused
* €500 NL Hold'em World Speed Poker Championships – 1. koht (2004, Tallinn)
* $1500 PL Hold'em 37th World Series of Poker (WSOP) – 81. koht (2006, Las Vegas)
* $1000 NL Hold'em 37th World Series of Poker (WSOP) – 41. koht (2006, Las Vegas)
* $1500 NL Hold'em Shootout 37th World Series of Poker (WSOP) – 27. koht (2006, Las Vegas)
* 888.com UK Poker Open Final – 1. koht (2006, Maidstone)
* $300 NL Hold'em Betfair Asian Poker Tour – 1. koht (2006, Singapur)
* A$10000 Main Event Aussie Millions – 61. koht (2007, Melbourne)
* NL Hold'em Partypoker.net: East VS West Cup – 5. koht (2007, Viin)
* €1000 NL Hold'em Vienna Spring Poker Festival – 3. koht (2007, Viin)
* $1500 Limit Hold'em Shootout 38th World Series of Poker (WSOP) – 41. koht (2007, Las Vegas)
* €1050 NL Hold'em Main Event Anniversary Tour 2007 – 4. koht (2007, Tallinn)
* A$1000 NL Hold'em Aussie Millions – 17. koht (2009, Melbourne)
* €500 NL Hold'em Main Event Anniversary Tour 2009 – 2. koht (2009, Tallinn)

## Välislingid
*PokerNews Eesti
Code One

**Code One** oli eesti popmuusika ansambel, mis tegutses 1995. aasta kevadest kuni 2007. aastani.

Ansambel moodustati esialgu üheks suveks, kuid tegutses pausidega kuni 2007. aastani.

Algul oli Code One trio, kuna Koit Toome ja Sirli Hiiusega oli laval süntesaatorimängija Paul Lilje. Aeg-ajalt esineti ka koos tantsutüdrukutega.

Duett osales arvukatel suveturneedel, millest esimene ja üks menukamaid oli "Kolm säravat silma" (1995, koos Jami ja Hovery Coveryga Eesti vabaõhulavadel). Edaspidi tuuritati koos Maarja-Liis Ilusaga, ansamblitega Zone, E-Miljon, Kuldsed Lindid jm.

Code One'i üheks suuremaks hitiks võib lugeda 1995. aasta jõulude eel ilmunud singlit "On küll hilja", mis püsis Eesti Televisiooni edetabelisaates "7 vaprat" järjepanu neli kuud, ja alati esikohal, enne kui lugu edetabelist välja langes.

## Ansambli koosseis
* Koit Toome (vokaal, klahvpillid)
* Sarah ehk Sirli Hiius (vokaal)
* Reigo Ahven (trummid)
* Mihkel Mälgand (basskitarr)
* Priit Jääger (kitarr)

## Albumid
* 1995 "Code One" Valindo, CD MC
* 1996 "Code One 2" U-Boot Stuudio, CD MC
* 1998 "Best of Code One" Baltic Records, CD MC
* 2005 "Best of Code One" Global Music Group, CD (teine väljalase)

## Hitid
*"Kuum"
*"On küll hilja"
*"Sellest saab meie suvi"
*"Vikerkaar"
*"Vältida ei suutnud"

## Viited

## Välislingid
* Facebook
* Code One'i koduleht
Club Illusion

**Club Illusion** on Tartus asuv ööklubi, mis tegutseb alates 23. veebruarist 2006.

Club Illusion on ehitatud endise kino Illusioon ja *underground*-pidude toimumiskoha ruumidesse Raatuse tänaval Tartus. Täpne aadress on Raatuse tänav 97. Varem asus samas majas kino Komsomol.

Klubis Illusion on kaks saali: ovaalse baariga peasaal ja suur baariga rõdu. Klubi programm on mitmekesine. Selle sisustavad mitmesuguse muusikalise suunitlusega (popp, rokk, *urban*, *house*, *drum & bass*) üritused, kus võib näha ja kuulda nii välismaa kui ka Eesti DJ-sid ja bände.

Kolmapäeviti mängitakse popmuusikaklassikat üritusel "Retro".

Reedeti ja laupäeviti kuuleb tavaliselt edetabelihitte, toimuvad pop-, rokk- ja *urban*- (hiphop) muusika kontserdid ning kord kuus *drum & bass*'i sari "Sin City".

## Sariüritused
* Sin City
* Retro

## Vaata ka
*Illusioon (kino)

## Välislingid
*Club Illusioni koduleht
Anahoreedid

**Anahoreedid** on erakud, kelle elukorraldus sai alguse varakristluse ajal.

Erinevalt täielikus üksinduses elanud esimestest kristlikest erakutest, eremiitidest, koondusid anahoreedid väikestesse kogukondadesse, mida juhtisid tavaliselt autoriteetsed isikud ehk Isad. Tuntuimaks anahoreetide juhiks võiks pidada Antonios Suurt. Nende elukorraldus on siiski küllaltki eraklik, ühiselt korraldati elu vaid seoses välismaailmaga, millest nad eremiitidest erinevalt polnud täiesti ära lõigatud. Anahoreedid tegutsesid esialgu Põhja-Aafrikas. Nende liikumist peetakse kloostrikorralduse eelkäijaks. Hiljem levis anahoreetlus ka mujale ning segunes osaliselt üldise kloostrikorraldusega (näiteks kartuuslaste puhul).

Anahoreetlik eluviis on säilinud tänini õigeusus ja katoliikluses. Viimases on see korraldatud katoliku kiriku 1983. aastal vastu võetud kanoonilise seaduse järgi.
Giuliano de' Medici

**Giuliano de' Medici** oli mitme Medicite dünastiasse kuuluva isiku poeg:
* Giuliano di Piero de' Medici oli Piero di Cosimo de' Medici poeg ja Lorenzo Toreda noorem vend
* Giuliano di Lorenzo de' Medici oli Lorenzo Toreda kolmas poeg
* Giuliano di Cosimo de' Medici
Giulio de' Medici

**Giulio de' Medici** nime kandsid mitu Medicite dünastia esindajat:
*Giulio di Giuliano de' Medici oli Lorenzo Toreda venna Giuliano di Piero de' Medici poeg ja paavst Clemens VII
*Giulio di Alessandro de' Medici oli Alessandro de' Medici ebaseaduslik poeg
Club Privé

**Club Privé** on Tallinna vanalinnas asuv ööklubi.

## Ajalugu
Club Privé sai alguse 1999. aasta detsembris Liiva Keskuses toimunud Vibe üritusel Wipeout, kui väljakujunenud seltskond vajas privaatsemat kohta. Nii sündis kontseptsioon Pidu Peo Sees ehk Party Inside the Party ja avati Club Privé nimeline VIP-ruum.

Nagu nimigi ütleb, siis see osa peost oli privaatne ja valitud seltskonnale. Club Privés olid omal kohal muusika, kostüümid, performansid ja vabameelne õhkkond. Iga Club Privé üritust usaldati eest vedama mõni tuntud kunstnik-moelooja, kelle idee alusel loodi vastav sisekujundus, muusika valik ja programm. Väljavalituteks on aastate jooksul osutunud näiteks Raoul Kurvitz, Ene-Liis Semper, Gerly Tinn jpt.

Esimesena Eestis kehtestati üritustel kindel rõivastusstiil, mis on nüüd kasutusel ka muudel üritustel ja ööklubides.

Pärast aastatepikkust tegutsemist vanas tehasehoones koliti klubi kesklinna ja Club Privé avas uksed ööklubina Harju tänaval.

## Sariüritused
* Meet the Mixer
* Choice
* Jus'Fine
* Fried Funk 
* Classics
* Soul Heaven 
* Defected in the House
* Hed Kandi
* Kiddology
* Garage City
* Fashion Avenue
* Kriim (Cream)

## Välislingid
* Club Privé ametlik koduleht
Ööklubi

**Ööklubi** (või lihtsalt **klubi**) on tantsimise ja teiste meelelahutuslike tegevuste paik, mis avatakse hilistel õhtutundidel. 

Ööklubi erineb baaridest, pubidest ja kõrtsidest peamiselt selle poolest, et seal on tantsuplats ja DJ-pult, millest   mängitakse tantsu- ja popmuusikat. Enamik ööklubisid on spetsialiseerunud mingile kindlale muusikastiilile. 

Ööklubisse sissepääs on tavaliselt reguleeritud vanusepiiranguga, sageli 18. eluaastast alates.
Zombi

**Zombi** ehk **sombi** (ka *zombie*) on afrokariibi mütoloogias ja voodoos nõiduse abil taaselustatud surnukeha. Sõna pärineb arvatavasti Lääne-Aafrika keeltest (kikongo keeles *zumbi* 'iidol', kimbundu keeles *nzambi* 'jumal' jt). 

Popkultuuris (õudusfilmid jms) kujutatakse zombisid elavate laipadena, kes on piiratud intelligentsiga ning tunnevad nälga elavate inimeste liha järele.

Neuroteadustes nimetatakse zombiks (zombiseisundis olevaks) inimest, kes reageerib sensoorsetele sisenditele kiirelt ja stereotüüpselt neid teadvustamata (mõtlemata). Selline seisund võib esineda nii lihtsate (näiteks liinitööl) kui ka suhteliselt keerukate (näiteks liikluses liiklemine) käitumiste korral.

## Vaata ka
*kodukäija
**[[Zombie walk]]*
Gruusia sõjatee

**Gruusia sõjatee** (gruusia keeles საქართველოს სამხედრო გზა *Sakharthvelos samhedro gza*; vene keeles Военно-Грузинская дорога *Vojenno-Gruzinskaja doroga*) on peamine ajalooline tee Gruusiast läbi Kaukasuse Venemaale. Teised kaks on Osseetia sõjatee ja Transkam.

Gruusia sõjateed on teadaolevalt esimest korda kirjalikult mainitud Straboni "Geograafias". Tänapäevasel kujul hakkas 208 kilomeetri pikkust Gruusia sõjateed ehitama Vene armee 1799. aastal, Aleksei Jermolov, kes juhatas Vene vägesid Kaukaasia sõjas, teatas ehituse valmimisest 1817. aastal. Sõjatee ühendab Venemaal asuvat Vladikavkazi Thbilisiga. Tereki orgu Aragvi oruga ühendav tee on väga maaliline, tõuseb kuni 2379 meetri kõrgusele ning ületab oma teel mitmeid mäekurusid ja kuristikke.

Sioni, Georgian Military Road, Khevi, Georgia.jpg 
Sioni tower, Khevi, Georgia.jpg
Darial Gorge, Terek River 2, Georgia.jpg 
Georgische Heerstrasse-Kalksinter-02-Tunnel-2019-gje.jpg|
Treaty of Georgievsk Monument-08-Parkplatz-2019-gje.jpg|
Gojko Mitić

**Gojko Mitić** (**Гojкo Митић**; sündinud 13. juunil 1940) on Jugoslaavia (praegune Serbia) päritolu filminäitleja, kes on tuntuks saanud peamiselt Saksa DV indiaanifilmides indiaanlasi kehastades.

Filmid, kus ta on peaosa mänginud: "Suure Karu pojad", "Chingachgook", "Black Hillsi kuld", "Valged hundid", "Shave Head", "Tecumseh", "Apatšid", "Winnetou Apatšide pealik", "Kotka jälg", "Saatuslik eksitus" jt.
Melanie South

**Melanie Jayne South** (sündinud 3. mail 1986 Kingstoni linnaosas Surreys) on Briti endine tennisist ja praegune tennisetreener. 

Elukutselisena mängis ta tennist aastatel 2004–2013. Üksikmängus jäi tema kõrgeimaks kohaks WTA edetabelis 99. (2. veebruarist 2009) ja paarismängus 120. koht (9. märtsist 2009).

## Saavutused

### [[Rahvusvaheline Tenniseföderatsioon|ITF-i]] turniirivõidud üksikmängus
* 2006 – Chengdu, Hiina (25 000 $)
* 2006 – Hull (10 000 $) 
* 2005 – Bath (10 000 $) 
* 2004 – Mumbai, India (10 000 $)

### ITF-i turniirivõidud paarismängus
* 2007 – La Coruna (25 000 $) koos uusmeremaalanna Marina Erakoviciga
* 2007 – Felixstowe (25 000 $) koos Karen Patersoniga
* 2007 – Surbiton (25 000 $) koos Karen Patersoniga
* 2006 – Nantes (25 000 $) koos Rebecca Llewellyniga
* 2006 – Nottingham (25 000 $) koos Karen Patersoniga
* 2005 – Edinburgh (10 000 $) koos Rebecca Llewellyniga
* 2005 – Bournemouth (10 000 $) koos Claire Peterzaniga
* 2005 – Bath (10 000 $) koos Surina de Beeriga
* 2004 – Tipton (10 000 $) koos Rebecca Llewellyniga

## Tipphetked

2006. aastal pääses Melanie South tänu nn vabapääsmele (*wild card*) Wimbledoni turniirile. Esimeses ringis alistas ta 11. asetusega itaallanna Francesca Schiavone, teises ringis jäi alla ameeriklanna Shenay Perryle. Võit Francesca Schiavone üle oli tennisepiiga esimene võit WTA esikahekümnes asuva mängija üle.

## Isiklikku
Melanie Southi isa John South oli jalgpallur, kes mängis Fulhami ja Brentfordi klubis aastatel 1964–1967. Melanie õppis Nonsuch High Schoolis.

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Shenay Perry

**Shenay Perry** (sündinud 6. juulil 1984 Washingtonis) on Ameerika Ühendriikide elukutseline naistennisist. Ta resideerib Florida osariigis Coral Springsis. 

Shenay suurimateks eelisteks tennises peetakse tema tugevat ja kiiret servi. Ta eelistab mängida kõva kattega väljakutel. 

Shenay isa Ronald oli ametis tuletõrjujana, kuid kui tütrel avaldus 4-aastaselt huvi tennise vastu, pühendus ta täielikult oma tütre treenimisele. Isa oligi Shenay esimene treener. Kui Shenay oli 11-aastane, siirdus perekond Floridasse, et tütar saaks treenida tuntumates tenniseakadeemiates. 

Shenayl on vend Ronald juunior. Tema nõbu on Timothy Perry, keda peetakse meeste profitennise tõusvaks täheks.

Shenay alustas WTA karjääri 2004. aastal Aucklandi turniiril, kus ta jõudis veerandfinaali võiduga hispaanlanna Virginia Ruano Pascuali üle. 2006. aasta Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel jõudis Perry kolmandasse ringi.

Shenay Perry oli ainus Ameerika naistennisist, kes jõudis 2006. aasta Wimbledoni turniiril 16 parema hulka.

Ta lõpetas oma professionaalse tennisemängija karjääri 2010. aasta septembris. Hiljem on ta olnud Kristie Ahni treener.

## Välislingid
*WTA andmed Shenay Perry kohta
Dielektrik

**Dielektrik** ehk **isoleeraine** on väga suure eritakistusega (>108 Ω∙m) aine. Dielektrikud võivad olla nii tahked, vedelad kui ka gaasilised.

Dielektrikut nimetatakse ka mittejuhiks ja seda peamiselt liigituses juht – pooljuht – mittejuht.

Elektriväli tekitab dielektrikus dielektrilise polarisatsiooni. Osa välja energiast muutub soojuseks, mida väljendab dielektrikuskadu. Kui elektrivälja tugevus ületab kriitilise väärtuse, toimub dielektriku läbilöök.

Dielektrikute iseloomustussuurusi:
*eritakistus,
*suhteline dielektriline läbitavus,
*dielektriline vastuvõtlikkus,
*dielektriline läbilöögitugevus,
*kaonurga tangens.

Dielektrikuid kasutatakse laialdaselt elektriisoleermaterjalina.

## Vaata ka
*Dielektriline läbitavus
*Dielektrikuskadu
*Kõrge-k-dielektrik
*Madal-k dielektrik
Melatoniin

**Melatoniin** on enamiku selgroogsete käbinäärmes sünteesitav hormoon. Inimestel reguleerib melatoniin bioloogilist ööpäevarütmi.

Melatoniini esineb bakterites, taimedes (näiteks liht-naistepunas) ja teistes elusolendites peale inimese. Melatoniin on ka tugev antioksüdant.

Melatoniini struktuur sarnaneb serotoniini struktuuriga.

## Nimetused ja tähised
IUPACi nomenklatuuri tähis: *N-[2-(5-methoxy-1H-indol-3-yl)ethyl] acetamide*.

CAS-i registreerimisnumber on **73-31-4**. PubChemi number on CID 896.

Farmakoterapeutiline rühm: psühholeptikumid, melatoniini retseptorite agonistid, ATC-kood: N05CH01 (nt Circadin jt)

Eestis müüakse melatoniini apteekides käsimüügis näiteks kaubamärkide "Melatonina Diet" ja "Sleep Aid" all.

## Biosüntees
Melatoniini sünteesi hulka kontrollivad hüpotalamusest algavad närviteed, mille aktiivsus sõltub reetina fotoretseptorite aktiveerumisest, ehk silmadeni jõudva valguse hulgast. Melatoniini tootmine hakkab suurenema õhtul pärast pimeduse saabumist ning saavutab maksimaalse taseme kella 2 kuni 4 paiku. Pärast seda hakkab melatoniini tootmine langema.

Melatoniini biosüntees toimub trüptofaanist mis esmalt muudetakse kindla ensüümi poolt serotoniiniks.

## Kasutamine
Melatoniini kasutatakse unehäirete ravis, 1993. aastast on see toidulisandina müügil Ameerika Ühendriikides. Paljudes maailma riikides on melatoniin käsimüügis, kuid Austraalias, Uus-Meremaal ning Euroopa Liidus kuulub see retseptiravimite hulka. Eksogeenset melatoniini kasutatakse unehäirete, ajavahestressi ning niinimetatud kevadväsimuse sümptomite ravis. Melatoniini kasutatakse tihti ATH ravis, sest viimase ravim põhjustab ligi 94% kasutajatel unetust.

## Välislingid
*Sissekanne PubChemis
*CHEMID: Melatoniini
*Ravimiinfo bulletään: melatoniin
*Kliinik.ee:talvedepressioon ja melatoniin
* Urmas Kokassaar, Mihkel Zilmer, Pimedushormoon melatoniin 8. veebruar 1998

* Pertsov SS., Effect of melatonin on the thymus, adrenal glands, and spleen in rats during acute stress. Lühikokkuvõte., Bull Exp Biol Med. märts 2006 ;141(3):292-5., veebiversioon (vaadatud 04.10.2014) (inglise keeles)
* M. C. Naranjo, J. M. Guerrero, A. Rubio, P. J. Lardone, A. Carrillo-Vico, M. P. Carrascosa-Salmoral, S. Jiménez-Jorge, M. V. Arellano, S. R. Leal-Noval, M. Leal, …, Melatonin biosynthesis in the thymus of humans and rats, Cellular and Molecular Life Sciences, märts 2007, 64. väljaanne, nr 6, lk 781-790, veebiversioon (vaadatud 29.10.2014) (inglise keeles)

* Eesti Rahvusringhääling, Öine valgustus võib peatada vähiravi toime 29. juuli 2014
* Harvard Health Letter, Blue light has a dark side 2. september 2015
Neio koolulaul & Suurõq sajaq

**"Neio koolulaul & Suurõq sajaq"** on setu rahvalaulik Anne Vabarna loodud paariseepos. Tegemist on kahe sarnase süžee, kuid erineva lõpplahendusega looga. 5580-värsiline "Suurõq sajaq" võeti esmakordselt linti 1923. aasta suvel soome folkloristi Armas Otto Väisäneni poolt.

## Kirjandust
*Lauri Honko, Anneli Honko, Paul Hagu. The Maiden's Death Song & The Great Wedding. Anne Vabarna's Oral Twin Epic written down by A. O.Väisänen. FF Communications 281, Helsinki: Academia Scientiarum Fennica, 2003. 529 lk.
Põrn

**Põrn** (ladina keeles *splen*, *lien*) on selgroogsete (sealhulgas inimese) kõhuõõnes paiknev immuunelund. Põrn osaleb vereloomes.

## Roomajatel

### Madudel
Madude põrn on väike punaka värvusega elund. Põrn paikneb neil sapipõie ja pankrease vahel. Maopoegadel toimub elundis vereloome (punalibled, T-rakud) ja täiskasvanud madudel punaliblede lagundamine ning vere hoiustamine (depoopõrn).   

Osade autorite arvates on 50–70% põrna lümfotsüütidest siiski pärit harkelundist.

Osadel madudel on põrn pankreasega niivõrd seotud, et kaht elundit nimetatakse põrn-pankreaseks (inglise *splenopancreas*).

Põrna varustab verega põrnaarter (*arteria splenica*). Põrnaarter sisaldab valget põrnapulpi (*pulpa lineis alba*) (lümfoidkude). Madudel puudub punane põrnapulp.

## Imetajatel

### Koduloomadel
Koduloomade põrna ümbritseb elastsetest ja kollageensetest kiududest paks kihn (*capsula*, A13.2.01.002). Kihnust, mis on kas osaliselt või täielikult kaetud kõhukelmega, suunduvad põrna sisemusse põrnapõrgad (*trabeculae lienis*, A13.2.01.003), mille sees paikneb arvukate veresoontega põrnapulp (*pulpa splenica*, A13.2.01.004).

Põrnapulp koosneb:
* punasest põrnapulbist (*pulpa lineis rubra*);
* valgest põrnapulbist (*pulpa lineis alba*) (lümfoidkude, koosneb lümfifolliikulitest).

### Inimestel
Inimestel paikneb põrn kõhuõõne vasakus ülaosas. See asetseb ühe küljega vastu diafragmat, teisega vastu mao põhja ja vastu vasakut neeru. Väljast ümbritseb teda kõhukelme. Põrn on pehme pudeda konsistentsiga piklik tumepunane elund, mis kaalub 150–200g.

Inimestel võib esineda lisaks põrnale ka lisapõrn.

Põrn mängib olulist rolli inimese immuunsüsteemis. Põrnas moodustuvate lümfotsüütide funktsiooniks on organismi kaitsmine nakkuste vastu. Põrnas lagundatakse punaliblesid.

Inimestel seostatakse põrnaga näiteks selliseid haiguslikke seisundeid nagu põrnasuurenemus, splenohepatomegaalia, splenopaatia, põrnapõletik (spleniit), põrnavähk jms.

## Vaata ka
* Põrnainfarkt
* Põrnatõvebatsill

## Viited

## Välislingid

*Sissekanne Terminologia Anatomicas A13.2.01.001: Splen. Põrn
Reet Montonen

**Reet Montonen** (neiupõlvenimega **Reet Talussaar**; 25. detsember 1959 – 27. jaanuar 2008) oli eesti psühholoog.

Ta lõpetas 1978. aastal Tartu 5. Keskkooli (õppis bioloogia-geograafia eriklassis). 

Pärast Tartu Riikliku Ülikooli lõpetamist töötas Reet Montonen Tartu Psühhiaatriakliinikus. Tema kitsamad erialad olid lastepsühholoogia, psühhoanalüüs ja pereteraapia. Magistrikraadi sai Reet Montonen eripedagoogika erialal.
Kookospähkel

**Kookospähkel** on kookospalmi (*Cocos nucifera*) vili. Botaanilises mõttes ei ole tegu mitte pähkliga, vaid luuviljaga. Kookospähkli kesta kutsutakse kookoseks. 

## Tootmine
2012. aastal toodeti maailmas kokku 62,1 miljonit tonni kookospähkleid ning istandike pindala oli 12,1 miljonit hektarit. Viljadest tarbitakse ja töödeldakse peaaegu kõik tootjariigis ning vaid tühine osa (alla ühe protsendi) läheb ekspordiks.

## Kasutamine
Pärast kookospähklite koristamist raiutakse luuvilja pealt kiudkiht ära. Paljastunud luukest meenutab tõesti pähklit ja et eurooplased on näinud tavaliselt just sellist puhastatud luuvilja, siis ongi nad hakanud seda kookospähkliks nimetama. Vilja õõnsus on täidetud vedelikuga mida kutsutakse kookosveeks. Kääritanud kookosvett kasutatakse veinide, likööride ja kookosäädika valmistamisel.

Kookospähklid lüüakse pooleks ja pannakse päikese kätte kuivama. Mõne aja pärast tõmbub kõvaks kuivanud toitekude luukesta küljest lahti ja see on siis kopra. Igalt palmilt saadakse 5–30 kg koprat. Koprat kogutakse ja saadetakse maailmaturule, sellest pressitakse väärtuslikku taimeõli ning pressimisjäätmed on loomadele tunnustatud jõusöödaks.

### Viljaliha toiteväärtus ja biokeemiline koostis
Viljaliha moodustab vilja massist 52%. Kuigi kookospähkli viljaliha sisaldab vähem rasva kui teised kuivad pähklid (mandlid, maapähklid), peetakse seda ikkagi suure küllastunud rasvade sisaldusega viljaks. Samuti sisaldab kookospähkli viljaliha vähem suhkruid, kui teised puuviljad (banaan, õun), kuid on rikas raua ja fosfori sisalduse poolest. 

## Vaata ka
*Kookosõli

## Viited

#### Välislingid
Tümosiinid

**Tümosiinid** on mitmetes kudedes paiknevad, kuid biokeemiliselt ja funktsionaalselt erinevad valgud, mis evivad organismis hormoonilaadseid toimeid.

Varem liigitati tümosiinid hormoonide hulka.

## Liigitus

Tümosiinid liigitatakse kaksikiooni alusel kolme rühma: 
*alfatümosiinid (pH  7,0).

## Funktsioonid

Tümosiinidel on kudedes mitmeid funktsioone. Alfa- ja beetatümosiinid moduleerivad immuunvastuseid, kuid osalevad ka kasvajate patogeneesis.

Tümosiinid mõjutavad ka südame veresooni, osalevad angiogeneesis, rakkude migratsioonis, aga ka tüvirakkude diferentseerumises.

Mitmed tümosiinid osalevad T-rakkude koolitamisel ja diferentseerumisel.

## Ajalugu

Esimene tümosiin TF5 (*thymosin fraction 5*) ehk tümosiin beeta-4 eraldati esmakordselt vasika tüümusest 1966. aastal, kuid hiljem on seda leitud veel muudeski kudedes.

## Vaata ka
* Tüümuse stromaalne lümfopoetiin

## Viited

## Välislingid
* Allan L. Goldstein, Arabinda Guha, Marion M. Zatz, Mark A. Hardy, ja Abraham White, Purification and Biological Activity of Thymosin, a Hormone of the Thymus Gland (thymus/rosette-forming cells/thymectomy/lymphoid cells/mouse), Proc. Nat. Acad. Sci. USA, 69. väljaanne, nr 7, lk 1800–1803, juuli 1972, veebiversioon (vaadatud 27.11.2014) (*inglise keeles*)
* Thomas Huff, Christian S.G. Müller, Angela M. Otto, Roland Netzker, Ewald Hannappel, β-Thymosins, small acidic peptides with multiple functions, The International Journal of Biochemistry & Cell Biology 33 (2001) 205–220, veebiversioon (vaadatud 27.11.2014) (*inglise keeles*)
* Hannappel E., beta-Thymosins. Lühikokkuvõte., Ann N Y Acad Sci. september 2007 ;1112:21–37, veebiversioon (vaadatud 27.11.2014) (*inglise keeles*)
* Mannherz HG, Hannappel E., The beta-thymosins: intracellular and extracellular activities of a versatile actin binding protein family. Lühikokkuvõte., Cell Motil Cytoskeleton. oktoober 2009 ;66(10):839–51. doi: 10.1002/cm.20371, veebiversioon (vaadatud 27.11.2014) (*inglise keeles*)
* ERRi teadusuudised, Leiti võimalik ravim, mis aitab vältida infarkti tagajärjel tekkivaid südamekahjustusi, 13.06.2011, veebiversioon (vaadatud 27.11.2014)

* Gómez-Márquez J, Anadón R., The beta-thymosins, small actin-binding peptides widely expressed in the developing and adult cerebellum. Lühikokkuvõte., Cerebellum. 2002 aprill;1(2):95–102, veebiversioon (vaadatud 27.11.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Thymosins]] seisuga 27.11.2014*
Eesti Mälumänguliit

**Eesti Mälumänguliit** on mittetulundusühing, mis korraldab Eestis mälumänge ja koondab mälumängureid. 

Eesti Mälumänguliit asutati 1998. Selle mõttelised eelkäijad olid 1970. aastatest mälumängureid ühendanud klubi Meridiaan ja 1985. aastast Eesti Kilvaklubide Liit, mis kadusid NSV Liidu lagunemisega. Otsene eelkäija oli Meridiaan, mis korraldas Eesti Meistrivõistlusi ja suuremaid mänge. Eesti Kilvaklubide Liit oli Meridiaanist lahku löönud rühm, kes korraldas nn. alternatiivseid meistrivõistlusi. 

Eesti Mälumänguliit on Eesti Olümpiakomitee liikmesorganisatsioon ja sinna kuulub umbes 100 mälumängurit. Eesti Mälumänguliidu tähtsaimad ettevõtmised on korraldada meistrivõistlusi üksik- ja paarismängus ning kuni 5-liikmelistele võistkondadele, peamiselt omavalitsuste võistkondi hõlmavat üleriigilist sarja Maakilb ja 2003. aastast meistrivõistlusi koolinoortele. Pärast ühe läbi aegade edukaima mälumänguri Aare Sireli surma korraldatakse 1998. aastast temanimelist mälestusvõistlust neljaliikmelistele võistkondadele.

2013. aastal andis liit välja Enn Limbergi koostatud teose "Väike Eesti mälumängu biograafiline leksikon" (ISBN 9789949332274).

## Välislingid
* Eesti Mälumänguliidu koduleht (sisaldab mängude küsimusi, tulemusi ja tähtsamate võistluste medalitabeleid läbi aegade)
Kullerkupp (perekond)

**Kullerkupp** (*Trollius*) on õistaimede perekond tulikaliste sugukonnast. 

Perekonda kuulub umbes 30 liiki ja see on lähedases suguluses tulika perekonnaga.

Perekonna tüüpliik on harilik kullerkupp ehk kullerkupp. Kullerkupp on levinud parasvöötme jahedama kliimaga piirkondades, eelistades niisket savikat pinnast. 

## Levinumaid liike
**Trollius acaulis* – varretu kullerkupp
**Trollius altaicus* – altai kullerkupp
**Trollius asiaticus* – aasia kullerkupp
**Trollius chinensis* – hiina kullerkupp
**Trollius dschungaricus* – džungaaria kullerkupp
**Trollius europaeus* – harilik kullerkupp
**[[Trollius farreri]]*
**Trollius ircuticus* – irkutski kullerkupp 
**[[Trollius japonicus]]*
**Trollius laxus* – ameerika kullerkupp
**Trollius ledebourii* – Ledebouri kullerkupp
**[[Trollius lilacinus]]*
**[[Trollius paluster]]* 
**[[Trollius papaverus]]*
**Trollius pulcher* – tore kullerkupp 
**Trollius pumilus* – madal kullerkupp
**Trollius ranunculinus* – avaõieline kullerkupp
**Trollius riederianus* – Riederi kullerkupp 
**Trollius yunnanensis* – jünnani kullerkupp
Sugukond

**Sugukond** tähistab genealoogias ühe meesisiku või esivanemate paari kõiki järglasi meesliinis, st. välja jättes naisliikmete lapsi ja nende järeltulijaid. Kui sugukonda loetakse ka naiste järglased, on tegemist suguvõsaga. Etnoloogias samastub mõiste klanniga ehk laiendatud perekonnaga, millena mõistetakse sugukonda sugukondliku korra ajal. 

## Vaata ka
*hõim
*sugupuu
Opava

**Opava** (saksa keeles *Troppau*) on statutaarlinn Tšehhis Morava-Sileesia maakonnas, Opava ringkonna halduskeskus. Linn asub Odra lisajõe Opava ääres. 

Opava sai linnaõigused 1224. aastal Tšehhi kuningriigis. Linna on esmamainitud 1185. aastal. 

Opava on oluline liiklussõlm. 1820. aastal toimus Opavas Püha Liidu II kongress.

## Viited

## Välislingid
*Opava koduleht
Paulus Orosius

**Paulus Orosius** (u 380–420) oli Hispaaniast pärit vanarooma ajaloolane ja ristiusu presbüter. 

Ta koostas oma õpetaja, mõjuka hilisantiigi kristliku õpetlase Augustinuse ettepanekul esimese kristliku maailmaajaloo teose "Historiarum adversus paganos libri septem" ("Ajalugu paganate vastu"). Teos käsitleb ajalugu alates maailma loomisest kuni autori kaasajani.  

Teos haarab ajavahemikku maailma loomisest piibli järgi (5199 e.m.a) kuni Rooma vallutamiseni gootide poolt (410 m.a.j). Teos levis laialt tolleaegses Lääne-Euroopas. 888.–893. aastal tõlgiti see Wessexi kuninga Alfredi ülesandel (ja tõenäoliselt tema isiklikul osavõtul) vanainglise keelde.

## Viited
Haylie Duff

**Haylie Katherine Duff** (sündinud 19. veebruaril 1985 Houstonis) on USA näitleja ning laulja. 

Ta on tuntud Sandy osatäitjana seriaalis "Seitsmes taevas".

Tema õde Hilary on samuti näitleja.
Pektiin

**Pektiin** on taimne polüsahhariid. Keemiliselt on ta polü-D-galakturoonhape, tavaliselt metüülesterdatud. Pektiini peaahel sisaldab ka α-L-ramnoosijääke. Pektiin kuulub lahustumatu liitpolüsahhariidi pektoosi (ehk protopektiini) koostisse. Pektoosi osana kuulub ta peaaegu kõigi taimede rakukesta koostisse. Pektiini kirjeldas esimesena prantsuse keemik Henri Braconnot oma 1825. a artiklis.

Väga madala kuni olematu metüülestri sisaldusega pektiini nimetatakse pektiinhappeks.

Ained, mis sisaldavad pektiine, nimetatakse pektiinaineteks.

Pektiinil on geelistumisvõime. Madala metoksüleeritusega pektiinid geelistuvad mitmevalentsete katioonide (peamiselt kasutatakse Ca2+) juuresolekul, samas kõrge metoksüleeritusega pektiinid geelistuvad suhkrute juuresolekul.

Pektiini kasutatakse moosi tegemisel moosipaksendajana. Toidulisandina tähistatakse pektiini kui E440.

## Viited
Pell

**Pell** on muistne mulgi viljakushaldjas või majavaim. Nimi on pärit kas piiblist (Baal, Bel) või läti naaberaladelt .

Pellile ohverdati peamiselt karjasaadusi; talud ohverdasid omaette kivi või puu juures, aianurgas, varemeis või ohvriaias. Pelli kummardati, et vältida õnnetusi ja haigusi.

Maavalla Koja vanem Ahto Kaasik on lugenud Pelli üles piirkondlikult tuntud maausu jumalate hulgas.

## Vaata ka
*Baal

## Viited
Pella

**Pella** oli Makedoonia pealinn 5. sajandi lõpust kuni aastani 168 eKr. Pella oli keisririigiaegse Rooma koloonia.

## Vaata  ka
*Otradnoje (Venemaa laevatehas Pella)
Karl Selter

**Karl Selter** (24. juuni 1898 Puhmu küla, Kapu vald – 31. jaanuar 1958 Genf) oli Eesti jurist, diplomaat ja poliitik. Ta  oli 1938–1939 Eesti Vabariigi välisminister. Karl Selter on läinud ajalukku sellega, et just temal tuli 1939. aastal Moskvas kirjutada alla nn baaside lepingule.

## Elulugu
Aastal 1914 lõpetas Westholmi eraprogümnaasiumi, 1916 Peetri Reaalkooli ja 1921 Tallinna Õhtugümnaasiumi.
Osales õppursõdurina Vabadussõjas ja sai seal haavata.
1919–1921 osales vabakuulajana Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas.
1921–1925 õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas ja astus korporatsioon Vironiasse. 
Töötas mitmel ametikohal sõja- ja kohtuministeeriumis ja vandeadvokaadina.
20. oktoobrist 1933 kuni 9. maini 1938 oli majandusminister ja 9. maist 1938 kuni 12. oktoobrini 1939 välisminister. 
Aastal 1939 määrati Eesti esindajaks Rahvasteliidu juurde Genfis. Ta oli ühtlasi aastatel 1939–1940 saadikuks Vatikanis ja 1940 Šveitsis Bernis.
1936 Eesti Olümpiakomitee liige, Eesti Aeroklubi president. 1937 aastal Rahvuskogu liige, 1938 asutatud Loodusvarade Instituudi auliige.

Konstantin Päts ütles tema kohta: "Selter pole minu valitsuses mitte ainult kasvult kõige pikem, vaid ka vaimuannetelt ja võimetelt" (Minister Karl Selter †. Võitleja, veebruar 1958, nr. 2, lk. 5).

Kuni 29. novembrini 1939 I Riigivolikogu liige 74. valimisringkonnast.

Jäi elama Šveitsi ja oli Eesti mitteametlik esindaja Saksamaa LV valitsuse juures Bonnis ning Euroopa Ikestatud Rahvaste Esinduskogu Eesti delegatsiooni liige.

Tema isa oli Joosep Selter (28. oktoober 1871 Koeru, Järvamaa – 13. jaanuar 1940 Tallinn).

## Tunnustus
*Kotkaristi I klassi teenetemärk (20. veebruar 1935)
*Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk 
*Pälvis ka Soome, Hollandi, Belgia, Läti ja Saksamaa aumärke.

## Artikleid
* "Kas olite silmakirjalikult truud K. Pätsile?" Stockholms-Tidningen Eestlastele, 20. veebruar 1953, nr. 41, lk. 2.

## Viited

## Kirjandus
*EE 14.kd. ja "Eesti majandustegelased" (1938).
*Minister Karl Selter †. Võitleja, veebruar 1958, nr. 2, lk. 5.

## Välislingid

*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944

## Audiovisuaalsed allikad
### Videod
*Ajavaod. Riigi mehed: Karl Selter (ERR 2016)
Ubaleht (perekond)

**Ubaleht** (*Menyanthes*) on õistaimede perekond ubaleheliste sugukonnast.

Perekonna ainus esindaja on ubaleht (*Menyanthes trifoliata*).
Mistraal

**Mistraal** (prantsuse keeles *mistral*) on tugev ja külm loodetuul Prantsusmaal, mis puhub kevadel Sevennidelt Vahemere rannikule ja Rhône'i orgu. Mistraal tekitab suurt kahju Provence'i ja Rhône'i oru põllumajandusele, rebides sageli puid koos juurtega maast välja. Tuule püsiv mõju on nähtav üksikute puude kujul, mis on tavaliselt kaldus lõuna suunas.
Kämping

**Kämping** (inglise keeles *camping*) on turistide ja matkajate ajutine peatuskoht, kus asuvad telgid või kerged puitehitised.

Eestis on peamised kämpingualad Kablis, Rannamõisas, Uulus, Vääna-Jõesuus, Mändjalas (Mändjala kämping) jm.
Julia Alpid

**Julia Alpid** (sloveeni keeles *Julijske Alpe*, itaalia keeles *Alpi Giulie*) on mäestik Euroopas Sloveenias ja Itaalias, osa Alpidest. Kulgevad loode-kagu suunas. Kõrgus kuni 2863 meetrit (Triglav). 

Mäestik on saanud nime Julius Caesari auks.

## Välislingid
Mulli saar

**Mull** (gaeli *Muile*) on saar Atlandi ookeanis, üks Sise-Hebriididest. Pindala 875 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 966 meetrit. Kuulub Suurbritanniale.
Pullukala

**Pullukala** ehk **liiperkala** ehk **euroopa kulleskala** (*Liparis liparis*) on meripuugiliste seltsi kulleskalalaste sugukonda kuuluv Atlandi ookeani põhjaosas, Põhja-Jäämeres ja Läänemeres elav kalaliik. 

Kala pikkus on 10–12 cm. Liiperkala keha on kullesekujuline. Toitub peamiselt selgrootuist.

## Vaata ka
*Eesti kalade süstemaatiline nimestik

## Välislingid
* 

*Pärnumaal jäi kalavõrku tõeline haruldus
Lozva

**Lozva** (vene keeles *Лозьва*) on Tavda vasakpoolne lähtejõgi Venemaal Sverdlovski oblastis. 

Jõe pikkus on 637 km. Valgla pindala on 17 800 ruutkilomeetrit. 

Lozva jõgi saab alguse Põhja-Uuralist ja jõuab Lääne-Siberi lauskmaale. 

Jõgi on jääkattes novembrist maini. 

Lozva jõe suuremad lisajõed on Põnovka, Bolšaja Jevva, Popil ja Ivdel.
Luht

**Luht** ehk **lamminiit** on suurveega üleujutatav niit jõe oru lammil või madalal järverannal.

Luhad on sageli madalsood või soostunud niidud. Ained, mida veega üha peale kantakse (eriti fosfor), muudavad luha mulla viljakaks. Võrreldes teiste poollooduslike kooslustega on luhtade taimestik lopsakas, kuid liigivaene. Luhtasid kasutatakse peamiselt loodusliku heinamaana. Söödaväärtus on seal harilikult väike.

## Kujunemine
Luhad on kujunenud enamasti lammimetsadest. Tuntumad luhad paiknevad suuremate jõgede (Emajõgi, Pärnu, Kasari) ääres. Enamasti on need luhad lagedad, puid ja põõsaid esineb harva. Kui luhta ei niideta ega kasutata karjamaana, siis kasvab ta kiiresti kinni. Luhtade pindala on Eestis viimase 50 aasta jooksul tunduvalt vähenenud just karjatamise puudumise tõttu. Enamasti on luhad tekkinud inimtegevuse mõjul: niidukooslused on kujunenud jõgede ääres asunud (lammi)metsade maharaiumisele järgnenud karjatamise ja niitmise tulemusena. Sajandeid kestnud inimmõju ja looduslike tingimuste (üleujutustega kaasnev toitainete ja muda juurdekanne ning liigniiskus) toimel on luhtadel välja kujunenud omapärased taime- ja loomakooslused.  

## Esindatud liigid
Puurindes kasvavad luhal tamm, hall lepp, haab, toomingas, sanglepp ja paju. Põõsasrindes võib kohata pajusid ja harilikku sarapuud. Rohurindes kasvab palju aruniitude taimi. Luhal kasvavad lamba-aruhein, keskmine värihein, harilik kastehein, punane aruhein, kassikäpp, mägiristik, angerpist, keskmine teeleht, pikalehine mailane, tarnad, hanijalg, angervaks ja veel paljud rohttaimed.

Kuigi luhtadel elab palju kurvitsalisi, erineb sealne linnustik rannaniitude ja alvarite omast. Luhtadele on iseloomulikud tikutaja, kiivitaja, rukkirästas, suurkoovitaja, rohunepp, mustsaba-vigle, tutkas, soo-loorkull, roo-loorkull ja paljud ujupardid, näiteks sinikael. Iseloomulikke pesitsejaid on kokku umbkaudu 30 liiki.

## Eesti luhad ja nende hooldamine

1960. aastatel arvati luhad katvat Eestis 830 km². Aastatel 1993–1996 tehtud inventuuri andmetel oli heas või rahuldavas seisukorras säilinud luhtasid alles veel 125 km². Niitmise ja karjatamise lõppemisel hakkab luhtadel vohama võsa. Kinnikasvamise tulemusena kaovad luhtadele iseloomulikud kooslused.

Luha hooldamiseks on vaja seda igal aastal niita (mitte enne 1. juulit) ning hein riisuda ja ära vedada. Luhta tuleb niita nn keskelt lahku või servast serva meetodil. Äärest keskele ei tohi niita, sest heina sees elab pisielukaid, kes põgenevad veel niitmata alale. Kui viimane niitmata ala on heinamaa keskel, on nad kõik sinna läinud, ja kui seegi lõpuks ära niidetakse, saavad nad hukka. Kui niidetakse keskelt lahku või servast serva, annab see väikeloomadele võimaluse heinamaalt lahkuda.

## Vaata ka
*lammimuld
*rannaniit

## Viited

## Välislingid

* Pärandkoosluste kaitse ühingu lehelt: Lamminiit
* Niidud @ TLÜ
Luks

**Luks** (ladina k sõnast *lux*, 'valgus') on valgustustiheduse ühik SI-süsteemis, tähis on **lx**.

Pinna valgustustihedus on 1 lx, kui pinna 1 ruutmeetrile langeb valgusvoog 1 luumen:
:1 \ \operatorname{lx} = 1 \ \frac{\operatorname{lm}}{\operatorname{m^2}}.
Kuplee

**Kuplee** (prantsuse sõnast *couplet*) on kordusriimiline salmilaul, enamasti aktuaalse sisuga, humoristlik või satiiriline. Kupleede koostajat või esitajat nimetatakse **kupletistiks**. 

Üks tuntumaid eesti kupletiste oli Olaf Kopvillem. Hardi Tiidus esines niisamuti kupleedega, täna viljeleb humoorikaid kupleelaule meelelahutaja Andreas Melts.

Kupleedeks on nimetatud ka rondovormis korduva osa ehk nn refrääni vahel olevaid erinevaid osi.
Laugas

**Laugas** on väike huumustoiteline, tavaliselt pruuniveeline sooveekogu, mis on tekkinud nõgusal või lamedal rabapinnal älvest, kui pinnavee äravoolamine on peatunud. Lauka põhjas on turbamuda. Laukad on iseloomulikud rabadele. Laugaste kogumit nimetatakse **laugastikuks**.

Tavaliselt on lauka servad toitaineterikkamad kui keskkoht. Seda põhjustab lainetuse ja tuule pikaajalisel mõjul toimunud mineraliseerumine.

Toitainete kogunemine võib viia õõtsiku kujunemiseni laukale.

Laukavesi on tavaliselt pruunikas, toitainetevaene, huumusaineterikas ja düstroofne.

Eesti rabades on loendatud umbes 20 000 rabalaugast. Eesti suurimaks laukaks võib pidada Väikest Loosalu järve Raplamaal (3,4 hektarit).

## Viited