open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Posti tänav (Rakvere)

**Posti tänav** on tänav Rakvere kesklinnas.

Tänav saab alguse Vanalinna linnaosas Pikalt tänavalt ja suundub ida suunas läbi Südalinna linnaosa Kukeküla linnaosani. Tänava pikkus on 801 meetrit.

Ristuvad tänavad on Carl Robert Jakobsoni, Lai, Laada ja Võidu tänav. Tänav lõpeb Vene tänava ristmikul. 

Posti tänavaga külgnevad Rakvere Eakate kodu (Pikk 13), N-kaubamaja (Laada 15, arhitektuuribüroo Muru & Pere) ja Lai tänav 7 asuv Lääne-Virumaa Keskraamatukogu. 

Lai tänav 7 hoone ehitati 19. sajandi esimesel poolel kahes järgus (arhitektid Karl Burman ja Ferdinand Gustav Adoff). Laia tänava põhjapoolse kahekorruselise kõrge mansardkorrusega osa projekteeris arhitekt Karl Burman 1913. aastal Rakvere Ühispanga hoonena. 1929. aastal telliti Ferdinand Adoffilt kuni Posti tänavani laiendus, mis jätkas eelnevat maja joont. Hoones asus ka Muuseumi Selts. 1990. aastatel ehitati hoone osaliselt ümber ning alates 1998. aastast paikneb seal Lääne-Virumaa Keskraamatukogu.  

Aadressil Posti tänav 29 asub 1980. aastatel ehitatud lasteaed. Hoone rekonstrueeriti 2014. aastal ja tänapäeval asub seal Rakvere Linna Lasteaed. 

Posti tänava ääres asuvad põhiliselt pere- ja korterelamud, aga ka mõned ärihooned. 

## Ajalugu
Posti tänav kuulub Rakvere vanimate tänavate hulka. Sama nime kandis tänav juba 19. sajandil, sest Laia ja Posti tänava nurgal tegutses Tallinna–Peterburi postimaantee Rakvere hobupostijaam.

1911. aastal kolis algselt aadressil Pikk tänav 64 üüriruumides tegevust alustanud Rakvere Eesti Haridusseltsi III järgu algkool uude seltsi ehitatud koolimajja Posti tänaval. Aastatel 1909–1914 oli koolijuhatajaks Julius Seljamaa, kes sai hiljem tuntuks kui väljapaistev poliitik, diplomaat, Eesti Vabariigi välisminister. Haridusseltsi algkool oli ainus eestikeelne kool Rakveres. 1917. aastal andis haridusselts kooli üle linnale. Uueks nimeks sai Rakvere II algkool. 1918. aastal kolis kool aadressil Tartu tänav 4 asunud endise Tütarlaste Eragümnaasiumi ruumidesse.

Posti tänaval asus ka Rakvere Eesti Haridusseltsi pidusaal (endine muusikaseltsi Ööpik seltsimaja). Tänapäeval Lääne-Virumaa Keskraamatukogu kinnistul asunud hoones tegutses lauluselts "Linda", hiljem muusikaselts "Ööpik". “Ööpiku” ruume kasutas ka 1908. aastal asutatud Rakvere Eesti Haridusselts. 1913. aastal ehitas Rakvere Eesti Haridusselts krundi põhjaservale Laia tänava äärde uue hoone.

Posti tänav 15 hoones tegutses Rakvere Linna Poeglaste Gümnaasium ja Rakvere Linna Naiskutsekool. Hoone hävines teises maailmasõjas.

Laia ja Posti tänava nurgal asunud hoones tegutses enne Teist maailmasõda Viru Majandusühisus. Pärast Teist maailmasõda kinnistu alal tekkinud uus väljak sai vene nõukogude kirjaniku Aleksandr Fadejevi romaani “Noor Kaardivägi” peategelase Oleg Koševoi nime.

## Viited
Harilik puuvõõrik

**Harilik puuvõõrik** (*Viscum album* L.) on linalehikuliste sugukonda kuuluv igihaljas taim. See on poolparasiitne taim, mis elutseb mitmete puude ja põõsaste tüvedel ning okstel. 

## Levik
Ta on levinud Aasias ja mõnel pool Euroopas. Viimasel ajal on teda leitud ka Eestist.

## Morfoloogia
Lehed on süstjad, nahkjad, ühelt küljelt pruunikad, teiselt rohelised. 

Vili on valkjas mari.

## Kasvukoht
Harilik puuvõõrik kasvab enamasti lehtpuudel, näiteks vahtral, pärnal, pajul, kasel, paplil ja tammel. Tema varieteet *[[Viscum album austriacum]]* kinnitub okaspuudele, näiteks männile. 

## Kasutamine
Puuvõõriku ürti (*Visci herba*) ning harvem puuvõõriku vilju ja oksi (*Visci albi fructus et stipes*) kasutatakse droogina. Droogi kogutakse sügisel või ka suvel ja talvel.

## Viited

## Välislingid

*
Metsaökosüsteem

**Metsaökosüsteem** on ökosüsteem, milles püsivalt domineerivad puittaimed.

Metsaökosüsteemi moodustavad selle elustiku (kõigi elusorganismide) omavahelised suhted ja nende seosed keskkonnaga, sealhulgas aineringe kaudu. Metsaökosüsteemi talitlust kirjeldab metsaökoloogia.

## Komponendid
Metsaökosüsteem on keeruliste komponentide omavaheline toimimine, millel on teatav kooskõla ja tasakaal. Metsaökosüsteemi aineringe oluliseks tahuks on seos fotosünteesi ja hingamise vahel.

Ökosüsteemi oluliseks osaks on muld: selle elustik, toitainete rikkus, temperatuur ja niiskus. Mulla dünaamika sõltub, temperatuurist, organismide aktiivsusest ja hüdroloogilistest aspektidest.

## Häiringud
Metsaökosüsteemide uurijatele pakuvad suurt huvi häiringud ning pärast häiringut metsa taastumine ja selleks kuluv aeg. Tavalisemad häiringud on
# putukakahjustused,
# metsapõlengud,
# tuuleheited,
# lageraie.
Need häiringud mõjutavad metsaökosüsteemi elustikku väga suurel määral ja vähendab potentsiaali liigirikkuseks. Häiringutest taastumiseks võib metsaökosüsteemil kuluda aastaid, enne kui suudab täisväärtuslikku talitlust taas jätkata.

Pärast häiringut on metsaökosüsteem võimeline kasvama ja taastuma alles teatud perioodi järel. Selleks, et puude kasv jõudsalt edeneks, neelavad puud süsinikdioksiidi suurtes koguses endasse. Seepärast ei tohi ka raiuda maha suuri metsa-alasid (vaata metsatustumine), mis ei ole raieküpsust saavutanud. Troopikas on see suureks probleemiks, kui raiutakse maha hektareid metsi, et saada juurde põllumajanduseks kõlblikku maad.

## Vaata ka
* Agroökosüsteem
* Mets
* Metsa süsinikuringe
* Metsaökosüsteemi õhuniiskusega manipuleerimise eksperiment
* Veeökosüsteem

## Viited

## Välislingid
* Meelis Pärtel, Martin Zobel. Loodusmets ja tulundusmets elurikkuse kandjana. Sirp, 22. detsember 2017.
Piret Valk

**Piret Valk** (sündinud 27. märtsil 1973) on eesti tekstiilikunstnik. 

## Elukäik
Piret Valk õppis aastatel 1988–1991 Tallinna Kopli Kunstikeskkoolis ja seejärel kuni aastani 1992. Tallinna Kunstikoolis. 1996. aastal lõpetas ta Eesti Kunstiakadeemia tekstiiliosakonna bakalaureuseõppe ning 2002. aastal samas koolis magistriõppe. Aastatel 2012–2013 õppis ta Luua Metsanduskoolis maastikuehitust puukoolimajanduse õppesuunal.

Piret Valk on töötanud Eesti Kunstiakadeemias vanemlaborandi ja õppejõuna ning aastast 2000. on ta seal dotsent. Aastatel 2000–2006 andis ta kursusi külalisõppejõuna Häme Ametikõrgkoolis Soomes. 2004. aastast on ta Tallinna Rahvaülikooli ja 2005. aastast ka Tartu Kõrgema Kunstikooli külalisõppejõud.

## Isikunäitused
*1998 "Lubatud viljapuuaed", Pärnu Endla teatri palmisaal
*1999 "Variatsioonid", Kuressaare Linnagalerii (koos Krista Leesiga)
*2002 "3Dekstiil", Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum, Tallinn (koos Monika Järgiga)
*2006 "Villased võsad, siidised salud", Toompea lossi kunstisaal (koos Tiina Puhkaniga)
*2007 "Villased võsad, siidised salud", Valga kultuurikeskuses (koos Tiina Puhkaniga)
*2007 "Võsade varjus", Rahvusooperi Estonia talveaed (koos Tiina Puhkaniga)
*2008 "Portreestikud", HOP galerii (koos Tiina Puhkaniga)

## Tunnustus
*2001 Mari Adamsoni nimeline parima tekstiilitudengi stipendium
*2004 3 auhinda "Work with Superior Quality" Japan Textile Contest 2004, Ichinomiya Fashion Design Center'i korraldatav Jaapani tekstiilikonkursil Ichinomiyas
*2004 Eesti Tekstiilikunstnike Liidu preemia Aasta noor tekstiilikunstnik
*2006 auhind "Work with Superior Quality" Japan Textile Contest 2006, Ichinomiya Fashion Design Center'i korraldatav Jaapani tekstiilikonkursil Ichinomiyas
*2006 II preemia Tallinna IV rakenduskunsti triennaalilt "Kaks lähedast"

## Viited
Lars Christian Lilleholt

**Lars Christian Lilleholt** (sündinud 2. märtsil 1965 Odenses) on Taani poliitik, ta kuulub erakonda Venstre. Ta oli 28. juunist 2015 kuni 27. juunini 2019 Taani energeetika- ja kliimaminister (Lars Løkke Rasmusseni teises valitsuses).
Trihhotillomaania

**Trihhotillomaania** on impulsihäire, mida iseloomustab pikaajaline tung omi juukseid välja tõmmata. Seda juhtub nii palju, et karvade kaotus on märgatav. Tavaliselt ei õnnestu seda tungi peatada.  Pea ja silmade ümbrus on kõige levinum. Karvu eemaldatakse sel määral, et see põhjustab stressi.

Häire võib olla iseloomulik tervele perele. See esineb sagedamini neid, kellel on obsessiiv-kompulsiivne häire. Karvade kitkumisele eelneb tavaliselt pingetõus ja järgneb kergendus ning rahulolutunne. Diagnoosi ei saa panna, kui on tegemist nahapõletikuga või kui juuste kitkumine on reaktsiooniks luulule või hallutsinatsioonidele.

## Viited
Daniel J. Siegel

**Daniel J. Siegel** (sündinud 17. juulil 1957) on ameerika lastearst, psühhiaater ja teadlane. Ta on loonud interpersonaalse neurobioloogia, mis integreerides erinevaid teaduslikke distsipliine kirjeldab "meele" (ingl k *mind*) mõistet ja selle optimaalset toimimist.

## Bibliograafia
* Lapse ajukeskne kasvatus (Tänapäev 2016).
Impulsihäire

**Impulsihäire** on psühhiaatrilise häire liik, mida iseloomustab impulsiivsus – suutmatus seista vastu kiusatusele, tung või impulss, mis võib kahjustada inimest ennast või teisi. Paljud psühhiaatrilised häired tulevad impulsiivsusest, sealhulgas ainetega seotud häired, käitumuslikud sõltuvused, tähelepanupuudulikkuse ja hüperaktiivsuse häire, antisotsiaalne isiksusehäire, piirialane isiksushäire, käitumise häired ja mõned meeleoluhäired.

Impulsihäiretele on Iseloomulikud on korduvad teod, millel pole selget ratsionaalset motiveeringut ja mis kahjustavad tavaliselt inimese enese ja teiste huve. Inimese enda sõnade järgi on käitumise põhjuseks kontrollimatud impulsid. Nende häirete põhjused on ebaselged ning need on ühendatud üldise kirjeldava sarnasuse tõttu, mitte sellepärast, et oleks teada muid olulisi ühisjooni. Siia ei kuulu alkoholi ja ravimite liigtarvitamine ega seksuaal- ja söömiskäitumisega seotud impulsi- ja harjumushäired.
Inkade riik

**Inkade riik** (1438–1533) oli Nelja ilmakaare riik, mis oli jaotatud neljaks suurprovintsiks (suyu), mille piiride lõikepunktis paiknes pealinn Cuzco: Chinchansuyu (Peruu loodeosa kuni Ecuadorini), Antisuyu (kirdeosa, põhiliselt Andide idanõlv ja vihmametsade madalmaa), Collasuyu (kagupoolne kõrgmaa, Titicaca järv, Boliivia, Argentina loodeosa ja Tšiili põhjaosa) ning Cuntinsuyu (Peruu lõuna- ja lääneosa kuni  Vaikse ookeani  rannikuni). Suurprovintsid koosnesid omakorda väiksematest piirkondadest. Riigi tipus oli ainuvalitseja – Sapa Inka (keiser), keda austati päikesejumala pojana ja peeti tema otsekes järeltulijaks. Tema järeltulijaks võis saada see peanaisega sigitatud poegadest, keda peeti trooni vääriliseks. Täisealisena anti troonipärijale võimalus tõestada end kaasvalitsejana. Kuigi keisril oli piiramatu võim, sõltus tema valitsemise edukus ülemkihi erinevate huvide rahuldamisest. Eriti tähtsal kohal olid siin sõjapealikute huvid. Keisrit abistas valitsemisel riiginõukogu, kuhu kuulusid troonipärija, mõned lähisugulastest kõrgametnikud, vägede ülemjuhataja ja päikesejumala ülempreester. Tegelik võimustruktuur oli rangelt hierarhiline ja läbipaistmatu. Vastavalt inkade muistse hõimuühiskonna etnilisele ja sotsiaalsele dualismile määrati provintsides valitsevatesse ametisse kaks paralleelset valitsejat, kes olid teineteisele abiks ja jälgisid teineteist. Analoogne võimujaotus valitses ilmselt ka muudes ametkondades. Keisri nõunikeks olid nelja suurprovintsi asehaldurid ja kõrgaadlikest provintsikubernerid, kes asetusid valitsemishierarhiasse vastavalt oma provintside suurusele, st maksukohuslastest perede arvule, kes olid jagatud kümmekondadesse. Mitteaadlikud tohtisid täita vaid kõige madalamaid haldusülesandeid. Ametnikehierarhia paistis välja nähtavate võimusümbolite – käitumise ja rõivastuse – kaudu. Alistatud rahvaste lojaalsed juhid jäeti troonile, kuid nad valitsesid pigem näiliselt ja andsid oma tegevusest aru inkadest keskvõimu esindajatele. Nad pidid oma lapsed õiges vaimus kasvatamiseks ja koolitamiseks pealinna pantvangideks saatma.

Inkade riigi pindala oli ligikaudu 2 miljonit km² ja seal elas hinnanguliselt 12 miljonit inimest.
Veski tänav (Rakvere)

**Veski tänav** on tänav Rakveres.

Tänav on 102 meetrit pikk ja see asub Südalinna linnaosas. Tänav paikneb Laada tänava ja Võidu tänava vahel.

Praeguse tänava idaosas paikneb alates 19. sajandi algusest tuulik, mida möldri järgi mäletati 20. sajandil kui Sõnajala veskit. Praegu seisab veski kasutuseta.

Rakvere tuuleveski on arhitektuurimälestis.

## Viited
Halfdan Christensen

**Halfdan Christensen** (12. detsember 1873 – 17. september 1950) oli norra näitleja ja teatridirektor.

Lavadebüüdi tegi ta 1896. aastal Norra ühes vanemas teatris Den Nationale Scene. Aastast 1899 töötas näitlejana Norra Rahvusteatris.

Christensen oli aastail 1911–1923 ja 1930–1933 Norra Rahvusteatri (Nationaltheatret) direktor.

Ta oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli näitleja ja koreograaf Gyda Christensen. 1922. aastast oli ta abielus näitleja ja lavastaja Gerda Ringiga, neil sündisid tütar Bab Christensen ja poeg Pelle Christensen, kellest said samuti näitlejad.
Erna Kaasik

**Erna-Johanna Kaasik** (sünninimi **Erna Johanna Poll**; 12. oktoober 1912 Tännassilma, Alliku vald, Järvamaa – 24. aprill 2014 Türi) oli eesti rahvatantsujuht ja raamatukoguhoidja.

Õppis Tännassilma algkoolis, Retla ministeeriumikoolis ja Türi Aiamajandusgümnaasiumis.

1929. aastal õppis Tallinna rahvatantsujuhtide seminaris, seejärel asutas Tännassilmas esimese rahvatantsurühma.

Aastatel 1945–1968 töötas ta Türi Keskkooli raamatukogus. Ta oli Türi Keskkooli ja Türi Linna Kultuurimaja rahvatantsuringi juht.

1962. aastal oli ta I noorte laulu- ja tantsupeo V–VI klasside tantsurühmade üldjuht.

Ta on maetud Türi Saunametsa kalmistule.

## Tunnustus
*1963 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*1997 – Järvamaa kultuuri elutööpreemia

## Viited

## Välislingid
*Eesti Muuseumide Veebivärav. Järvamaa muuseumi fotokogu. Erna Kaasik
Tuvi tänav (Rakvere)

**Tuvi tänav** on tänav Rakveres. 

Tänav on umbtänav pikkusega 127 meetrit ja asub Rakvere Linnuriigi linnaosas.  Ta saab alguse Kauri tänavast.  

## Viited
Pääsukese tänav (Rakvere)

**Pääsukese tänav** on tänav Rakveres. 

Tänav on umbtänav pikkusega 288 meetrit ja asub Rakvere Linnuriigi linnaosas, mis on linna kõige kagupoolsem. Ta saab alguse Kauri tänavast idas, ristudes Värvu tänavaga.

Rakvere Linnuriigi linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi lõpuosas, mil piirkonda ehitati rohkesti ühepereelamuid. Tänavatele pandud linnunimede järgi sai ka see linnaosa nime.

## Viited
Kotka tänav (Rakvere)

**Kotka tänav** on tänav Rakvere linna kaguosas. Kaugus Turu platsist (keskväljak) on linnulennult 2,5 km. 

Tänav on 341 m pikk ja 25 meetrit lai ning asub Rakvere Linnuriigi linnaosas, olles üks lõunapoolsemaid tänavaid linnas. Ta ühendab Kauri, Räägu, Rähni, Metsise ja Tedre tänavat. 20. sajandi alguses asus piirkond Rägavere valla territooriumil, seal paiknesid talumaad. Nõukogude ajal kuulus Kotka tänava ümbrus Vinni külanõukogu koosseisu. 1990. aastatel liideti Linnuriigi tänavate ala Rakvere linnaga.

Tänav saab alguse Tedre tänava ristmikult, kulgeb ida suunas ja lõpeb Kauri tänava ristmikul. Tänav on paralleelne Kure tänavaga.

Metsise tänava äärde rajati 20. sajandi lõpukümnenditel eramud koos abihoonetega, osaliselt on see kõrghaljastatud. Tänav on välisvalgustuse ja asfaltkattega sõiduteega, kõnniteed puuduvad.

## Viited

## Välislingid
*Geoportaal
*Vaade Kotka tänavale ida suunas
Piiri tänav (Rakvere)

**Piiri tänav** on tänav Rakvere linna kaguosas. Kaugus linna keskväljakust on linnulennult 1,15 km.

Tänav on 608 meetrit pikk, laius on ligikaudu 12 meetrit ja see asub Seminari linnaosas. Piiri tänav algab edela poolt Vabaduse tänavast, mis on piiriks Õpetaja Heinamaa linnaosaga, ning lõpeb Rägavere teel, mis on piiritänavaks Paemurru linnaosaga. Vahepeal ristub Piiri tänav Lõuna tänavaga.

Tänava keskosast saab lõuna suunas alguse ligi 100 aasta vanune ja 200 meetri pikkune puiestee, mis viib endise Rakvere Õpetajate Seminari hooneteni. Hoonekompleksi (ehitatud 1913–1915) pidas samas hoones õppinud Villem Raam Tsaari-Venemaa kõige eeskujulikumaks kooliansambliks. Praegu asub seal Rakvere Ametikool aadressiga Piiri 8. Rakvere Õpetajate Seminari hooned on arhitektuurimälestistena kaitse all.

## Viited
Västriku tänav (Rakvere)

**Västriku tänav** on tänav Rakveres. 

Tänav asub Rakvere Linnuriigi linnaosas. See on lühike umbtänav pikkusega 86 meetrit, mis saab alguse Kauri tänavast. 

## Viited
Constanța kasiino

**Constanța kasiino** (rumeenia keeles *Cazinoul din Constanța*) on kunagine rannakasiinona tegutsenud hoone Musta mere äärses Rumeenia sadamalinnas Constanțas.  

Kuigi endist privilegeeritud seltskonna rannaklubi peetakse linna sümboliks, on selle siseruumid praegu varisemisohtlikkuse tõttu alaliselt suletud. Hoone asukoha aadress on Regina Elisabeta puiestee 2. 

Aastatel 1880–1902 samas kohas asunud puidust hoone asemele lasi Rumeenia esimene kuningas Carol I aastal 1900 tellida uue kasiinohoone. Õitsengu ajastut (*La Belle Époque*) esindanud kosmopoliitsete mõjutustega juugendstiilis hoone projekteeris peamiselt rumeenia arhitekt Daniel Renard. Ehitust alustati 1904. aastal. Kui hoone 1910. aasta augustis avati, langes selle ilme kohaliku pressi kriitika osaliseks; välisviimistlus lõpetati alles 1912. aastal.

## Ajalugu

1914. aasta suvel külastas Euroopa eliidi soositud rannaklubi Venemaa keisri Nikolai II perekond, kellele peeti seal kuninglik gala. 14. juunil lahkusid nad keiserliku jahtlaeva Štandart pardal Odessast. Nad veetsid Constanțas aega vahetult enne Esimese maailmasõja puhkemist Nende eesmärk oli sobitada diplomaatilist abielu suurvürstinna Olga ja kroonprints Carol II vahel, millest esimene enda tahtel loobus.

Musta mere ääres asetsevas kasiinos korraldati muu hulgas teatrietendusi ja heategevuslikke balle ning selle ümbrus oli pühapäevajalutajatele ja turistidele lõõgastuspaigaks, kus mängiti samuti sportmänge.

Teise maailmasõja ajal kasutati hoonet haiglana, pärast sõda aga restoranina. Hoone ülalpidamine oli siiski liiga kallis ning seetõttu on kasiino alates 1990. aastast suletud. Hoonet remonditi viimati ulatuslikumalt aastatel 1986–1988. 

Constanța kasiino on tänapäeval Rumeenia kultuuri ja rahvusliku kultuuripärandi ministeeriumi ajalooliste monumentide nimekirjas.

## Viited

## Välislingid
* Hoone sisevaated Business Insideris

## Vaata ka

*''Belle époque''
*Juugend
Räägu tänav (Rakvere)

**Räägu tänav** on tänav Rakveres. 

Tänav on pikkusega 363 meetrit ja see asub Rakvere Linnuriigi linnaosas. Ta ühendab Kajaka ja Kotka tänavat.

## Viited
Bastioni tänav

**Bastioni tänav** on tänav Rakveres. 

Tänav on pikkusega 160 meetrit ja asub Rakvere Vallimäe linnaosas, oosi Rakvere Vallimägi lääneküljel.  Ta ühendab Sügise ja Vallikraavi tänavaid. 

Rakvere Vallimäe linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. 

## Viited
Varsakopli tänav

**Varsakopli tänav** on tänav Rakveres. 

Tänav asub Rakvere Vallimäe linnaosas,Rakvere Vallimäe oosi lääneküljel ning ühendab Kevade ja Vallikraavi tänavat.   Tänav on ida-läänesuunaline ja 148 meetrit pikk.  

Rakvere Vallimäe linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. 

## Viited
Veere tänav

**Veere tänav** on tänav Rakveres. 

Tänav on ida–läänesuunaline pikkusega 150 meetrit ja asub Rakvere Vallimäe linnaosas, Rakvere Vallimäe oosi lääneküljel. See ühendab Kevade ja Vallikraavi tänavat.  
Rakvere Vallimäe linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. 

## Viited
Johannes Stark

**Johannes Nikolaus Stark** (15. aprill 1874 Schickenhof – 21. juuni 1957 Traunstein) oli saksa füüsik ja Nobeli füüsikaauhinna laureaat, kes oli lähedalt seotud liikumisega Deutsche Physik.

## Elukäik
Stark sündis Schickenhofis Baieri kuningriigis (tänapäeval Freihungi osa) ning õppis Bayreuthi gümnaasiumis, hiljem Regensburgis. 1894. aastal astus ta Müncheni ülikooli, kus õppis füüsikat, matemaatikat, keemiat ja kristallograafiat. Ülikooli lõpetas 1897. aastal doktoritööga “Untersuchung über einige physikalische, vorzüglich optische Eigenschaften des Rußes” (“Uurimus mõnede tahma füüsikaliste, peamiselt optiliste omaduste kohta”).

## Karjäär
Stark töötas oma ülikooli füüsikainstituudis mitmel ametikohal kuni aastani 1900, mil sai palgata õppejõuks Göttingeni Ülikoolis. 1906. aastast oli ta professor Hannoveri ülikoolis, 1908 sai Starkist professor Aacheni ülikoolis. 1922. aastani töötas ta ja tegi uurimistööd eri ülikoolide füüsikateaduskondades, kaasa arvatud Greifswaldi ülikoolis. Aastal 1919 sai mees Nobeli füüsikaauhinna oma avastuste eest "Doppleri efekt positiivsete osakeste kiirguses ja spektrijoonte lahknemine elektriväljades” (viimane on tuntud kui Starki efekt). 1933. aastast kuni pensionile jäämiseni 1939 oli Stark Physikalisch-Technische Reichsanstalt president, ühtlasi oli ta ka ühingu Deutsche Forschungsgemeinschaft president.

Stark oli see, kes aastaraamatu "Jahrbuch der Radioaktivität und Elektronik" toimetajana palus 1907. aastal (sel ajal veel suhteliselt tundmatuna) Albert Einsteinil kirjutada ülevaatliku artikli relatiivsusprintsiibi kohta. Stark näis vaimustuvat relatiivsusest ja Einsteini varajasest tööst. Hiljem oli kogu Starki töö Einsteini-vastane: liikumisega Deutsche Physik võitles Stark relatiivsuse vastu.

Stark avaldas rohkem kui 300 kirjatööd, peamiselt elektrist. 

## Tunnustus
Tema tegevust tunnustati Nobeli füüsikaauhinnaga, Baumgartneri preemiaga, Göttingeni teaduste akadeemia Vahlbruchi preemiaga ja Matteucci medaliga. Tema tuntuim panus füüsika vallas oli Starki efekti avastamine aastal 1913. Johannes Starkile anti 1915. aastal Matteucci medal.
1992. aasta paraolümpiamängud

**1992. aasta paraolümpiamängud** toimusid 3.–14. septembrini 1992 Hispaanias Barcelonas. Need olid üheksandad suveparaolümpiamängud.

Paraolümpiamängudest võttis osa 3020 sportlast 82 riigist (sh Eestist 6 sportlast).

Paraolümpiamängude edukaim riik oli USA, kelle sportlased võitsid kokku 175 medalit, millest 75 olid kuldmedalid.

1992. aasta paraolümpiamängud olid esimesed, kus Eesti riik oli esindatud.

## Vaata ka
*1992. aasta suveolümpiamängud
Sõudmise maailmameistrivõistlused

**Sõudmise maailmameistrivõistlused** (inglise *World Rowing Championships*) on Rahvusvahelise Sõudmise Liidu (FISA) korraldatavad maailmameistrivõistlused sõudmises.

Esimesed meistrivõistlused toimusid 1962 Šveitsis Luzernis. Aastani 1974 toimusid meistrivõistlused iga nelja aasta tagant. Alates 1974 toimuvad meistrivõistlused igal aastal.
Hispaania Feministlik Partei

**Hispaania Feministlik Partei** (hispaania keeles *Partido Feminista de España*) on Hispaanias tegutsev marksistlik-feministlik erakond.

Erakonna programm lähtub seisukohast, et naised moodustavad eraldi sotsiaal-majandusliku klassi, mida ekspluateerivad mehed.

Erakond asutati 1979. aastal, registreeriti ametlikult 1981. aastal. Seda juhib Lidia Falcón.

2015. aastal liitus Hispaania Feministlik Partei erakondade koalitsiooniga Ühinenud Vasakpoolsed.

## Välislingid

* Erakonna veebileht
Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises

**Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises** on igal aastal jaanuaris toimuvad Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises. Võistlusi korraldab Rahvusvaheline Uisuliit (ISU).

Esimesed võistlused toimusid 1891. aastal Saksamaal Hamburgis. 1930. aastani osalesid võistlustel vaid meesiluuisutajad.

Iluuisutamise Euroopa meistrivõistlusi on korraldanud ka Eesti – 2010. aastal ja 2022. aastal.

## Toimunud meistrivõistlused

## Välislingid
* Rahvusvahelise Uisuliidu koduleht
Hypo Tirol Innsbruck

**Hypo Tirol Innsbruck** on Austria võrkpalliklubi, mis osales Austria meistriliigas. Klubi asutati 1997.

## Eesti mängijad
*Raimo Pajusalu (2005–2006)
*Eerik Jago (2009–2010)
*Oliver Venno (2014–2015)
*Martti Juhkami (2014–2015, 2016–2017)
*Renee Teppan (2015–2017)
*Mihkel Varblane (2022–2024)
*Robert Viiber (2024–2025)

## Võidud
**Austria meistrivõistlused**
***Meistrid (12):** 2005, 2006, 2009, 2010, 2011, 2012, 2014, 2015, 2016, 2017, 2023, 2024, 2025

**Austria karikavõistlused**
***Karikavõitjad (6):** 2004, 2005, 2006, 2008, 2014, 2023, 2025

**Kesk-Euroopa (MEVZA) liiga**
***Meistrid (3):** 2009, 2012, 2015

## Välislingid
*Klubi koduleht
Jäähall

**Jäähall** on spordihoone (hall), kus on vähemalt üks jääväli. Jäähallis võivad toimuda jäähoki- või iluuisutamis.

## Eesti jäähalle
*Tallinna Linnahall
*Jeti Jäähall
*Škoda Jäähall
Automaatkontroll

**Automaatkontroll** on automaatika haru, mille ülesandeks on tootmisprotsessis ettenähtust hälbivate olukordade või seisundite avastamine kontrollitavate (mõõdetavate) suuruste, näiteks rõhu, temperatuuri, värvuse, koostise jt jälgimise abil.

Automaatkontrollisüsteeme liigitatakse otstarbe järgi **automaatsignalisatsiooni-, automaatsorteerimis- ja automaatmõõtmissüsteemideks**, toimekauguse järgi lokaal-, distants- ja kaugsüsteemideks. Automaatkontrolli rakendamine moodustab enamiku tootmisprotsesside automatiseerimise esimese astme.

Automaatkontrolli ülesanded on
*jälgimine (seire);
*mõõtmine ja registreerimine;
*erandolukordade avastamine ja signalisatsioon;
*automaatkaitse (ebanormaalsete olukordade vältimine).

## Viited
Liivimaa Talurahva Rentpank

**Liivimaa Talurahva Rentpank** (saksa k. *Livländische Bauerrentenbank, Livländische Bauer-Rentenbank*, Liivimaa Talurahva Rendikassa) oli pank Liivimaal, mis asutati 1849. aasta Liivimaa talurahvaseaduse alusel ja  Liivimaa maamarssali (1848–1851) ja Liivimaa maanõuniku (1847–1848) Wilhelm Hamilkar von Fölkersahmi eestvedamisel.  

Panka tegevust juhtis panga ülemvalitsus – president ja 2 liiget ning kantseleitöötajad, Eesti ja Läti distriktide jaoks loodi eraldi piirkonnavalitsused Tartus ja Riias. Pank väljastas vastavaid pantkirju ja renditähtede pidaja kohad rajati Võnnus (Cesises), Valgas, Viljandis ja Võrus. Talurahvapanga ametnikud, välja arvatud kantseleipersonalil, pidid kuuluma Liivimaa immatrikuleeritud aadlike hulka. Pangaametnikud valiti Liivimaa maapäeval.

## Talurahva Rentpanga ülemvalitsus
Liivimaa Talurahva Rentpanga ülemvalitsuse direktorina tegutses aastatel 1850– Wilhelm Hamilkar von Fölkersahm (1811–1856), 1858–1870 Nicolai Conrad von Oettingen (1826–1876), 1893–1911 Eduard von Transehe  (1847−1918).

## Talurahva Rentpanga Eesti distrikt
Liivimaa Talurahva Rentpanga Eesti distrikti direktorina tegutses 1852–1860 Arthur von Richter (1824–1892), 1858–1870 Nicolai von Oettingen (1826–1876).

Liivimaa Talurahva Rentpanga, teised nimetused: Talurahva rendikassa, Talurahva rentpanga eesmärk oli soodustada talumaade müümist. Panga tegevus oli väheedukas, sest talle töötasid vastu vanameelne aadel ja Liivimaa Mõisnikkude Maakrediitselts.,  ja suurem osa taludest panditi tegelikult Liivimaa Aadli Maakrediidiseltsi krediitkassale.

## Viited

## Vaata ka
*Liivimaa Maakrediitselts
Sara Danius

**Sara Maria Danius** (5. aprill 1962 Täby Stockholmi lään – 12. oktoober 2019) oli rootsi kirjandusteadlane ja esteetik, Rootsi Akadeemia liige. Danius oli Rootsi kirjaniku Anna Martha Sofia Wahlgreni (s. 1942) ja Lars Daniuse (1907–1996) tütar. 

Ta oli 2013. aastast Stockholmi Ülikooli kirjandusprofessor. 2013. aastal valiti ta Knut Ahnlundi surma tõttu vabaks jäänud Rootsi Akadeemia 7. toolile. 2015. aastal valiti ta akadeemia alaliseks sekretäriks.

Ta lõpetas 1986. aastal Stockholmi Ülikooli. Magistrikraadi (*Magister Artium*) sai ta 1989. aastal Nottinghami Ülikoolist ja doktorikraadi 1997. aastal Duke'i Ülikoolist. Aastatel 2008–2013 töötas ta Södertörni ülikoolis esteetikaprofessorina.

Temalt ilmus kirjutisi kirjanduse ja ühiskonna vahelistest suhetest ning muuhulgas ka Marcel Proustist, Gustave Flaubertist ja James Joyce'ist.

## Tagasiastumine
Seoses Rootsi Akadeemias puhkenud mitme skandaaliga (algas 2017. aasta novembris kirjanikust akadeemia liikme Katarina Frostensoni abikaasa süüdistamisega ahistamises) sai akadeemia maine tugevalt kannatada ning Danius astus 12. aprillil 2018 akadeemia alalise sekretäri kohalt tagasi.

## Tunnustus
*2010 – valiti Kuningliku Kirjanduse, Ajaloo ja Muististe Akadeemia liikmeks

## Viited

## Välislingid

*Chair no. 7 – Sara Danius svenskaakademien.se
Gnassingbé Eyadéma

**Gnassingbé Eyadéma** (sünninimi **Étienne Eyadéma**; 26. detsember 1935 Pya, Prantsuse Togomaa – 5. veebruar 2005 Pariis, Prantsusmaa) oli Togo sõjaväelane (kindral) ja poliitik, Togo president aastatel 1967–2005. 

Ta osales aastatel 1963 ja 1967 kahes õnnestunud sõjaväelises riigipöördes, aprillis 1967 sai temast Togo president. Presidendina asutas ta poliitilise partei Rassemblement du peuple togolais (RPT), 1990. aastate alguseni kehtis Togos kommunismivastane üheparteiline režiim. 1990. aastatel viidi riigis läbi demokraatlikke reforme, kuid Eyadéma võitis presidendivalimised ka aastatel 1993, 1998 ja 2003; opositsioon boikoteeris 1993. aasta valimisi ja nimetas 1998. ja 2003. aasta valimistulemusi võltsituteks. Eyadéma oli president kuni surmani; ta oli tollal Aafrika pikima valitsusajaga riigipea. Pärast tema surma sai Togo presidendiks tema poeg Faure Gnassingbé.

Tema nimi on antud rahvusvahelisele lennujaamale Togo pealinnas.
Lotta Lotass

**Britt Inger Liselott Lotass** (sündinud 28. veebruaril 1964 Gagnefi vallas Dalarna läänis) on rootsi kirjanik ja kirjandusteadlane, Rootsi Akadeemia liige.

2009. aastal valiti ta Sten Rudholmi surma tõttu vabaks jäänud Rootsi Akadeemia 1. toolile. Kuni 2016. aastani, kui akadeemiasse valiti Sara Stridsberg, oli ta noorim akadeemia 18-liikmelises koosseisus.

Ta sai 2002. aastal doktorikraadi Göteborgi Ülikoolist võrdleva kirjandusteaduse alal. Doktoritöö "Friheten meddelad. Studier i Stig Dagermans författarskap" käsitles Stig Dagermani loomingut. 

Lotta Lotass on Rootsi Kirjanduspanga toimetuskolleegiumi liige. Ta ise on avaldanud romaane (esikromaan ilmus 2000. aastal) ja näidendeid. 2012. aastal kirjutas ta näidendi "Everest" Briti 3. mägiekspeditsioonist Džomolungmale 1924. aastal, mille käigus jäid kadunuks George Mallory ja Andrew Irvine. 

## Tunnustus
*2005 – Rootsi Raadio romaaniauhind ("Tredje flykthastigheten")
*2006 –  Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna nominent ("Skymning:gryning")
*2009 – Stina Aronsoni auhind
*2014 – Selma Lagerlöfi auhind
*2010 – valiti Kuningliku Teaduse ja Kirjanduse Seltsi Göteborgis liikmeks

## Teosed
*2000: *Kallkällan*
*2001: *Aerodynamiska tal*
*2002: *Band II Från Gabbro till Löväng*
*2004: *Tredje flykthastigheten*
*2005: *Skymning:gryning*
*2005: *Samlarna*
*2006: *Min röst skall nu komma från en annan plats i rummet*
*2007: *Den vita jorden*
*2007: *Arkipelag. Hörspel*
*2008: *Dalén*
*2008: *Den röda himlen*
*2008: *Redwood* 
*2009: *Hemvist* 
*2009: *Speleologerna*
*2009: *Den svarta solen*
*2009: *Kraftverk* 
*2010: *Klar himmel*
*2010: *Sparta*
*2011: *Fjärrskrift*
*2011: *Nya dikter* 
*2012: *Konungarnas tillbedjan*
*2012: *Everest*
*2013: *Mars*
*2014: *Varia*
*2014: *Örnen*

## Viited

## Välislingid
*Lotta Lotass. albertbonniersforlag.se
Aulakoosolek

**Aulakoosolek** toimus 27.–29. novembril 1905 Tartu ülikooli aulas (toimumiskoha järgi ka nimetus); aulakoosolek oli 1905. aasta revolutsiooni üks sündmusi Eestis. 

Koosolek toimus pärast seda, kui 10. detsembril (ukj) 1905 toimunud üle-eestiline rahvaesindajate koosolek lõhenes kaheks: mõõdukaks tiivaks ja radikaalseks tiivaks. Aulakoosolekust võtsid osa radikaalse tiiva esindajad.

Aulakoosolekut juhatasid Jaan Teemant, Mihkel Martna ja Hans Pöögelmann. 

12. detsembril (ukj) võttis koosolek vastu käredad otsused (nn aulaotsused). Otsustega taheti kukutada Venemaa keisririigi keisri isevalitsus, valida Venemaa Asutavat Kogu ja rajada demokraatlik vabariik.

Aulaotsustes nõuti mõisnike eesõiguste kaotamist ja nende maavalduste piiramist, kloostri- ja kroonumaade konfiskeerimist, rahvamiilitsa salkade asutamist, revolutsiooniliste talurahvakomi teede moodustamist ning demokraatliku vabariigi kehtestamist.

## Vaata ka
*Bürgermusse koosolek, Jaan Tõnisson, Eesti Rahvameelne Eduerakond

## Viited
Kristina Lugn

**Gunhild Bricken Kristina Lugn** (14. november 1948 Tierpi vald, Uppsala lään – 9. mai 2020 Stockholm) oli rootsi luuletaja ja näitekirjanik, Rootsi Akadeemia liige.

2006. aastal valiti ta Lars Gyllensteni surma tõttu vabaks jäänud Rootsi Akadeemia 14. toolile. 

Tema kirjanduslik debüüt toimus 1972. aastal, kui ilmus tema esimene luulekogu. Kokku on tal ilmunud 8 luuleraamatut ja hulk näidendeid.   

## Tunnustus
*1991 – Rootsi Raadio luuleauhind 
*1997 – Karl Vennbergi auhind
*2006 – Kultuuriauhind
*2009 – Övralidspriset
*1999 – Selma Lagerlöfi auhind
*1999 –  Doblougi preemia
*2011 – De Nio suur auhind

## Välislingid
*Kristina Lugn. albertbonniersforlag.se
Puuvõõriku ürt

**Puuvõõriku ürdiks** (*Visci herba*; *Visci albi herba*) nimetatakse hariliku puuvõõriku värskeid või kuivatatud noori oksi koos lehtede, õite ja viljadega (harvem kasutatakse **puuvõõriku vilju ja lehti** (*Visci albi fructus et stipes*)). 

Puuvõõriku ürti kasutatakse väga erinevatel eesmärkidel ja valmistusviisidel nii töönduslikult kui ka kodumajapidamises. 

## Kogumine
Droogi kogutakse sügisel või ka suvel ja talvel.

## Keemiline koostis

Puuvõõriku keemiline koostis ja toime olenevad puuliigist, kellel puuvõõrik kasvab. Puuvõõriku ürdis leidub glükoproteiide – lektiine umbes 11% (mistellektiin I, mistellektiin II, mistellektiin III), mistellektiine I, II ja III, lignaane, flavonoide, kardiosteroide, rasvõli.

## Toimed ja näidustused

Traditsiooniliselt on puuvõõriku ürti kasutatudkardioloogiliste ja onkoloogiliste näidustustega patsientidel. 

Ürt tugevdab immuunsüsteemi, langetab vererõhku (20–30 mmHg võrra).

Puuvõõrik võib olla näidustatud ka hüsteeria, peavalu ja ateroskleroosi korral.
## Puuvõõrikupreparaadid
Euroopas müüakse puuvõõriku ürti mitmesuguste preparaatidena: Iscador, Eurixor, Helixor, Isorel, Vysorel, ABNOBAviscum jpt. 

Kuna puuvõõriku keemiline koostis ja toime olenevad puuliigist siis on ära toodud puuvõõriku peremeestaim, nii on männipuuvõõriku ekstraktil Helixor® P immunomodulatoorsed ja kasvajavastased toimed. Kasutatakse peamiselt maliigse nahamelanoomi, luuvähi, neeruvähi ja rinnavähi korral.

Raali arvates saab tänapäeval lugeda vähktõve korral põhjendatuks üksnes tööstuslike preparaatide süstimist. Süsteravim suurtes annustes veeni süstituna võib aga südamelihasele mürgiselt mõjuda.

## Ajalugu
Ravimtaimena kasutatakse puuvõõrikut alates antiikajast. Hippokratese järgi aitas puuvõõrik verel hüübida. 

Rahvameditsiinis on puuvõõrikut tarvitatud vererõhu langetamiseks, rasedusaegse verejooksu peatamiseks ja kopsutuberkuloosi korral, samuti langetõve, köha, astma ja mõnede teiste seisundite korral.

Antroposoofilises meditsiinis on puuvõõrik vähivastane preparaat. Antroposoofilise meditsiini rajaja Rudolf Steineri eestvedamisel oli puuvõõrik alates 1917. aastast saadaval vähivastase preparaadina ka apteekides.

Aleksander Heintalu järgi on puuvõõrikutee kasutusalad alkoholism, arterite skleroos, emakaverejooks, kopsuverejooks, kramptõbi, spasmid, mao ja seedekulgla äkkvalud (haavandilised kasvajad), veenipõletik, hemorroidid ja närvivalu, sealhulgas kolmiknärvivalu. Kasvajate korral kasutatakse seda sümptomaatilist abiainena.

## Viited

## Kirjandus
*Max Wichtl (toim). *Herbal Drugs and Phytopharmaceuticals: A Handbook for Practice on a Scientific Basis*, Third expanded and completely revised edition, medpharm Scientific Publishers – CRC Press 2004, lk 650–652.

## Välislingid
* Mistletoe-Pharmacy
Nõukogude Liidu korvpallikoondis

**Nõukogude Liidu korvpallikoondis** oli rahvusvahelistel korvpallivõistlustel aastatel 1947–1990 Nõukogude Liitu esindav korvpallikoondis. 

Nõukogude Liidu koondis tuli 14 korda Euroopa meistriks ja on tänini sellega meistrivõistluste edukaim võistkond. Koondis tuli kolm korda ka maailmameistriks ning võitis kahel korral suveolümpiamängude korvpalliturniiri kuldmedali (1972 ja 1988).

## Vaata ka
*Venemaa korvpallikoondis
Rahutuur

**Rahutuur** (prantsuse keeles *Course de la Paix*, saksa keeles *Friedensfahrt*, vene keeles *Велогонка Мира*) oli jalgrattavõistlus, mis toimus aastatel 1948–2006 Kesk-Euroopas. Enne 1989. aastat oli see kõige olulisem amatöörjalgrattaspordi võistlus. Enamasti oli tuuri stardi- või finišikoht Berliin, Praha või Varssavi. 

Tuuri ametlik sümbol oli Pablo Picasso maal rahutuvist.

1977. aastal võitis tuuri eestlane Aavo Pikkuus.

## Viited
Kimmkatus

**Kimmkatus** on kimmidest tehtud katus, mis on maailmas kõige levinum puitkatuse tüüp. Eestis hakkas see levima alles 20. sajandil. Pakust või plangust saetud või lõhestatud kiilukujulised kimmid on valdavalt ühest otsast 3–5 mm ja teisest 13–25 mm paksud, 7–14 cm laiad ja 60–65 cm pikad. Mõnikord lõigatakse neisse vee ärajuhtimiseks ka sooned. Laiema ehk nähtavale jääva otsa kujundus varieerub, mistõttu on ka katusemustrid erinevad.

Levinud materjal on mänd ja kuusk, leidub ka tammest kimme. Paigaldus sarnaneb sindelkatuse põhimõttega: kolm kihti, nii et ülemine kiht katab alumise vahed ja naelapead.

## Vaata ka

* puitkatus
* katusepilbas
* sindel
* Eesti taluarhitektuur
* laudkatus

## Viited

## Kirjandust
*Joosep Metslang. "Katuseraamat" 2016

## Välislingid
*
*https://www.puitkatused.ee/ee/kimmkatused
Katarina Frostenson

**Alma Katarina Frostenson Arnault** (sündinud 5. märtsil 1953 Stockholmis) on rootsi kirjanik ja tõlkija. Ta oli Rootsi Akadeemia liige 1992–2019 ning oli sunnitud kohast loobuma oma abikaasa Jean-Claude Arnault' põhjustatud skandaali tõttu.

1992. aastal valiti ta Artur Lundkvisti surma tõttu vabaks jäänud Rootsi Akadeemia 18. toolile. 

Tema kirjanduslik debüüt toimus 1978. aastal, kui ilmus tema esimene luulekogu. Esimese näidendi kirjutas ta 1990. aastal, lavale jõudis see 1997. aastal.

Ta on rootsi keelde vahendanud Emmanuel Bove'it, Henri Michaux'd, Marguerite Durasit,  Georges Bataille'd.

## Tunnustus
*1989 – De Nio suur auhind
*1994 – Rootsi Akadeemia Bellmani auhind
*1996 – Rootsi Raadio luuleauhind 
*2004 – Erik Lindegreni auhind
*2016 – Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind

## Välislingid
*Katarina Frostenson. albertbonniersforlag.se
Lambada (laul)

"**Lambada**" ehk "**Chorando Se Foi (Lambada)**" või "**Llorando se fue (Lambada)**" on Prantsuse popansambli Kaoma salvestatud ja esitatud laul, mis anti välja singlina. Laulu esitab külalislaulja Brasiiliast Loalwa Braz. Laul ilmus Kaoma debüütalbumil "Worldbeat".

Singel oli ilmumise ajal Euroopa edukaim singel, seda müüdi Prantsusmaal 1,8 miljonit eksemplari ja mujal Euroopas 4 miljonit eksemplari; maailmas müüdi singlit üle 15 miljonit eksemplari.

Laulu muusikavideo filmiti Atlandi ookeani rannikul Bahias (Brasiilia osariik), selles esinevad ka Chico & Roberta – "Lambada" laulu saateks tantsiti lambadat.

"Chorando se foi (Lambada)" muusika ja laulu sõnad ei ole originaallooming, arvatakse, et need on mugandused popansambli Los Kjarkase 1981. aasta loost "Llorando se fue" ning olid registreeritud Saksamaa autorite ühingus GEMA Germany's Music and Authors Society. 

Enne Kaoma 1989. aasta "Lambada" laulu oli ilmunud mitu "Llorando se fue" kaverit tantsulugudena:
*1984 – "Cuarteto Continental" singlil "Fiesta de Cumbias"
*1984 – Armonia 10 singlil "El Chinchorro, Vol. 2"
*1984 – "Sexteto Internacional"
*1984 – "Tropical Pingüino"
*1984 – Wilkins albumil "Una Historia Importante – 15 Grandes Exitos"
*1985 – Juan "Corazón" Ramón albumil "Cada Día Mejor"
*1985 – Don Medardo y sus Player albumil "Lo Mejor del Año, Vol.4"
*1985 – Vico y su Grupo Karicia singlil "Voz y sentimiento"
*1986 – Márcia Ferreira
*1986 – Los Graduados albumil "Flor de un día"
*1987 – Sonora Andacollo albumil "Norte Tropical – Lambada"
*1988 – Los Hermanos Rosario albumil "Otra Vez"
*1988 – Ana Morena albumil "Baila Baila Baila, Vol. 2"
*1988 – Tropicalismo Apache albumil "Exitos Quemantes"
*1989 – Los Flamers albumil "Gran Reventon Gran, Vol. 5"

Jennifer Lopeze singel "On the Floor" meenutab Kaoma "Lambadat" – loo produtsendiks on RedOne ja loos teeb kaasa ka USA räppar Pitbull. 

## Viited

## Välislingid
* "Lambada" video
* "Lambada" laulusõnad
* "Lambada" Deep House REMIX – "Lambada" 2017
Demokraatia indeks

**Demokraatia indeks** on Briti ettevõtte Economist Intelligence Unit koostatav loend, milles alates 2006. aastast hinnatakse demokraatia olukorda 167 maal, millest 166 on suveräänsed riigid ja 165 ÜRO liikmesriigid. Vaatluse all ei ole 30 ÜRO liikmesriiki (nendest enamus mikroriigid). Tabel koostatakse jälgides iga riigi demokraatia viit põhikomponenti: valimisprotsessi, valitsuse toimimist, poliitilist osalust, poliitilist kultuuri ja kodanikuvabadusi. Indeksis jaotatakse riigid skoori alusel nelja kategooriasse: täielikult demokraatlikud riigid, vigase demokraatiaga riigid, hübriidsed riigid ja autoritaarsed riigid.

## Loend režiimitüübi järgi

## Loend piirkonna järgi

## Riigid demokraatia indeksi järgi (2023)

Vaatluse all ei ole  olnud: 
Andorra,
Antigua ja Barbuda,
Bahama,
Barbados,
Belau,
Belize,
Brunei,
Dominica,
Grenada,
Kiribati,
Kosovo,
Liechtenstein,
Lõuna-Sudaan,
Maldiivid,
Marshalli Saared,
Mikroneesia Liiduriigid,
Monaco,
Nauru,
Saalomoni Saared,
Saint Kitts ja Nevis,
Saint Lucia,
Saint Vincent ja Grenadiinid,
Samoa,
San Marino,
São Tomé ja Príncipe,
Seišellid,
Somaalia,
Tonga,
Tuvalu,
Vanuatu,
Vatikan.

## Viited
Liisa Tomasberg-Koidu

**Liisa Tomasberg-Koidu** (sündinud 25. veebruaril 1974 Tallinnas) on eesti tekstiilikunstnik. 

## Elukäik
Liisa Tomasberg-Koidu on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia tekstiili eriala bakalaureuseõppe 2000. aastal ja magistriõppe aastal 2004.
2012. aastast on ta MTÜ Kersleti Ateljee juhataja ja kunstnik.

## Isikunäitused
*2000 Rõivakollektsioon moeetendusele "Hoilii-Hoilaa" Expo 2000, Hannover
*2008 "Tuubipark", Soo-Soo galerii (koos Liisa Kallamiga)
*2009 "Duo", Rahvusooperi Estonia talveaed (koos Liisa Kallamiga)
*2010 "Duo", Uue Kunsti Muuseum, Pärnu (koos Liisa Kallamiga)

## Tunnustus
*2000 – Mari Adamsoni nimeline parima tekstiilitudengi stipendium
*2002, 2003, 2005, 2007 – Põhjamaade Ministrite Nõukogu reisistipendium Soome ja Islandile
*2012 – Läänemaa kodanikeühenduste tunnustus *Läänemaa sädeinimene* Kersleti avatud ateljee rajamise eest Vormsi saarele.

## Liikmesus
Liisa Tomasberg-Koidu kuulub Eesti Tekstiilikunstnike Liitu aastast 2002. Ta on ka Rahvusvahelise Viltijate Ühingu (*International Feltmakers Association*) liige aastast 2004. 

## Publikatsioonid
* Liisa Kallam, Liisa Tomasberg, Liina Veskimägi "Taasleitud vilt", Ajakirjade Kirjastus, 2010, ISBN=9789949476039

## Viited

## Välislingid
*Kersleti ateljee blogi
Londoni vasar

**Londoni vasar** ehk **Londoni artefakt** on rauast ja puust vasar, mis leiti 1936. aastal USA-st Texase osariigist Londoni asula lähedalt. Mõnede kreatsionistide arvates on see kohatu artefakt, kuigi pole alust arvata, nagu see ei pärineks 19. sajandist. 

## Leidmine
Juunis 1936 leidsid Max Hann ja tema abikaasa Texases  Londoni lähedal Red Creeki ääres matkates puutüki, mis ulatus välja ümbritsevatest kivimimoodustistest eraldi olevast liivakivitükist. Aastal 1946 või 1947 lõhkus nende poeg kivi ning leidis vasara, mis oli osaliselt kivi sees. Aastal  1983 müüs perekond Hann kivi kreatsionist Carl E. Baugh'le

## Kreatsionistide väide
Carl E. Baugh ja teised kreatsionistid on väitnud, et kivi ning järelikult selle sees olnud vasara vanus on 500 kuni 300 miljonit aastat (Kambrium kuni Karbon), kuigi  Red Creeki kaljud pärinevad Vara-Kriidist (115–115 miljonit aastat tagasi). Peale selle ütleb ümbritsevate kaljude vanus vasara vanuse kohta vähe, sest on teada juhtumeid, kus setted on eseme ümber kõvastunud mõnekümne aastaga.

Aastatel 1997–1999 uuriti vaatamata Baugh' pikaaegsele vastuseisule lõpuks vasara puitvart radiosüsiniku meetodil ning saadi tulemuseks 0 kuni 700 aastat tagasi. Rohkem teavet nende uuringute kohta pole avaldatud..

Tõenduseks, et tegu pole võltsinguga, viitavad kreatsionistid Ohios Columbuses Batelle'i Laboratooriumides tehtud uuringutele, mille järgi vasara metallist pea sisaldab 96,6% rauda, 2,6% kloori ja  0,74% väävlit. Baugh on kinnitanud, et säärast sulamit pole tänapäeva tehnoloogia abil võimalik valmistada, kuid pole seda tõendanud.

Baugh' väitel tingib just selline koostis selle, et metall ei ole roostetanud. Ka spetsiaalselt uurimiseks tehtud väikesest kriimustusest ei olevat tekkinud roostet. Ent kreatsionistide saidil oleval fotol on näha roostet kõikjal vasara peal.

Laboratooriumis Texas Utilities 1992. aastal tehtud röntgenuuring näitas, et vasara peas puuduvad mullid ja selle tiheduse on ühtlane. Kuigi tänapäeva kõrgahjudes sulatatud raua puhul on see tavaline, pani Baugh ka selle veeuputuseelse arenenud tehnoloogia arvele.

## Vasara hiljutine päritolu
Kõik olemasolevad tõendid viitavad vasara hiljutisele päritolule: vasara kuju on tuttav, metall ei ole kivisse difundeerunud, vasara vars ei ole kivistunud. Vasar on kujult väga sarnane USA-s 19. ja 20. sajandil levinud vasaratega.

## Viited

## Välislingid
* Glenn J. Kuban. The London Hammer: An Alleged Out-of-Place Artifact, paleo.cc, 1997–2008.
Kõrs

**Kõrs** on seest õõnes taimevars, mis koosneb sõlmevahedest ja sõlmedest. Kõrred on näiteks kõrrelistel.

## Vaata ka
*Kõrre tänav

## Viited
Euroopa meistrivõistlused karates

**Euroopa meistrivõistlused karates** on Euroopa meistrivõistlused karates. Võistlused toimuvad igal aastal ja neid korraldab Euroopa Karate Föderatsioon.

Esimesed meistrivõistlused toimusid 1966 Prantsusmaal Pariisis. Meistrivõistlused on mitu korda toimunud ka Eestis, näiteks 2002. ja 2008. aastal.

## Meistrivõistluste loend
*1966. aasta Euroopa meistrivõistlused karates
*...
*2002. aasta Euroopa meistrivõistlused karates
*...
*2008. aasta Euroopa meistrivõistlused karates
*...
Recep Akdağ

**Recep Akdağ** (sündinud 8. mail 1960 Erzurumis) on Türgi arst ja poliitik, ta kuulub Õigluse ja Arengu Parteisse. Ta oli 24. maist 2016 kuni 19. juulini 2017 Türgi tervishoiuminister Binali Yıldırımi valitsuses, varem oli ta Türgi tervishoiuminister aastatel 2002–2013.

Ta sündis aastal 1960 Erzurumis. Erzurumis lõpetas ta alg- ja põhikooli, Ankaras keskkooli. Aastal 1984 lõpetas ta Erzurumis asuva Atatürki Ülikooli arstiteaduskonna. Ta praktiseeris Karabükis kaks aastat. Aastal 1990 sai tast lastearst.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kuus last; tema naine kannab pearätikut.
Marko Mumm

**Marko Mumm** (sündinud 28. oktoobril 1971) on eesti fotograaf.

Marko Mumm lõpetas 1991. aastal Tallinna Sidekooli fotograafia eriala.  

Pärast seda on ta töötanud fotolaborandina uudisteagentuuris ETA ning fotograafina ajalehtedes Hommikuleht, Rahva Hääl ja Eesti Päevaleht. 

2010. aastast töötab ta vabakutselise fotograafina enda loodud firmas Meediafoto oü, ühtlasi annab välja Eesti alternatiivmuusikat vinüülplaatidel.Suurimateks klientideks on Helsingin Sanomat ja Eesti Kergejõustiku Liit

## Viited

## Välislingid
*Mumm Recordsi koduleht
Põllukultuur

**Põllukultuur** (ka põllumajanduskultuur) on põllul või mõnes teises inimese loodud kasvukeskkonnas kasvatatav kultuurtaim ehk inimese külvatud taim. Põllukultuuride hulka kuuluvad ka seened ja vetikad.

Põllukultuure kasvatatakse toidu saamiseks, rõivaste valmistamiseks, loomade söödaks, biokütuseks, meditsiinis, mullastiku omaduste parandamiseks jne.

Eestis kasvatatakse biokütuse tootmiseks rapsi ning loomasöödaks kasvatatakse põhiliselt maisi, ristikut ja lutserni. Põllukultuure kasvatatakse samuti mesilastele nektarikorjeks, populaarsed taimed on valge mesikas, tatar, valge ja roosa ristik. Inimese toiduks kasvatatakse köögivilju, puuvilju ja teravilju.

Igal põllukultuuril on oma kindel kasvuperiood. Eristatakse kevad-, suve- ja sügistaimi.

Põllukultuure kasvatatakse põllul, kasvuhoones, aias, vesileotises ja mujal.

Põhilised põllukultuurid Eestis on hernes, porgand, nisu, kurk, tomat, kartul, ristik, oder, kaer, sibul, maasikas jne.

#### Vaata ka
*vahekultuur

## Viited
Emili Kool

**Emili Kool** on üldhariduslik erakool Tallinnas aadressil Keevise 2.

Kool asutati 2016. aastal Kalli-Kalli lasteaia eestvedajate ja lastevanemate algatusel, kaasa aitas Tallinna Ülikooli haridusinnovatsiooni keskus. Kooli nimi viitab Jean-Jacques Rousseau' teosele "Émile ehk kasvatusest" ja Astrid Lindgreni teosele "Vahtramäe Emil".

Kooli eripära on projektõppe kaudu omavahel päriseluga seotud tervikuks lõimitud õppeained ja õppijat toetav hindamissüsteem. Õppetöös on fookus lugemisel, regulaarselt kasutatakse tänapäevaseid digiõppevahendeid, VEPA-metoodikat rakendatakse õpilaste eneseregulatsiooni arengu toetamiseks ja KiVa-metoodikat kiusamise ennetamiseks. Kool on Liikuma kutsuv kool – tundides on regulaarsed liikumispausid ja pikad õuevahetunnid.

## Viited


## Välislingid
* Kooli koduleht