open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eva Koff

**Eva Koff** (sünninimi **Eva Rõuk**; sündinud 17. aprillil 1973) on eesti kirjanik ja õpetaja.

## Haridus
Ta on lõpetanud 1991. aastal Tallinna Reaalkooli ning 1996. aastal Tartu Ülikooli bakalaureuseõppe prantsuse keele ja kirjanduse alal.

## Töökäik
Ta on töötanud prantsuse keele õpetajana Rocca al Mare koolis (2001–2006) ja 2020. aasta seisuga on ta prantsuse keele õpetaja Vanalinna Hariduskolleegiumis.  

## Looming
Ta on kirjutanud stsenaariumi Vikerraadio lastesaatele "Mina lood", mis oli eetris aastatel 2004–2007. Aastatel 2011–2014 oli ta Eesti Televisiooni lastesaate "Lastetuba" stsenarist.

### Ilukirjandus
* "Kust tulevad vastused?", Valgus, 2002
* "meie isa", 2002; esietendus 12. oktoobril 2002 Eesti Draamateatris
* "notre père" ("meie isa"), Presses Universitaires de Caen, 200;
* "Sabaga täht", 2005; esietendus 12. detsembril 2006 Pärnu teatris Endla
* "Mirr", Kirjastuskeskus, 2008; esietendus 5. veebruaril 2007 VAT Teatris
* "Laste hotell", koos Indrek Koffiga, lastenäidendite kogumik "Hea sõna", Eesti Teatri Agentuur, 2010
* "Keerutädi", Päike ja Pilv, 2012
* "Sinine mägi", Varrak, 2017 
* "Kirgas Uni", Härra Tee ja proua Kohvi, 2021 
* "Õhuskõndija", Varrak, 2025

### Tõlkeid
* Amélie Nothomb, "Jahmatus ja värinad", Varrak, 2006

## Tunnustus
* 2018 – aasta kirjanik ("Sinine mägi")
* 2021 – aasta kirjanik ("Kirgas uni")
### Kirjandusauhinnad
* 2001 – Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse I preemia ("Meie isa")
* 2005 – Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse III preemia ("Sabaga täht")
* 2011 – Põlvepikuraamatu konkurss, I koht („Keerutädi“, illustratsioonid Marja-Liisa Plats)
* 2017 – Eesti Kirjanike Liidu romaanivõistlus 2017 II preemia käsikirja "Sinine mägi" eest

## Isiklikku
Eva Koff oli abielus kirjanik Indrek Koffiga ja neil on neli last.
Rakvere saksa kogudus

**Rakvere saksa kogudus** oli aastail 1835–1939 Rakveres tegutsenud evangeelne kogudus.

Kogudus pidas jumalateenistusi Rakvere Kolmainu kirikus, õpetaja oli ühine Rakvere Kolmainu kogudusega, kuni 1923. aastal saadi oma õpetaja.

Aastail 1926–1935 moodustas kogudus iseseisva usuühingu, kuni astus Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku ja selle saksa praostkonna koosseisu.

Koguduse ainus õpetaja oli Walter von Holst, aastail 1923–1939.

1939. aastal Rakvere saksa kogudus andis oma varanduse üle Rakvere Kolmainu kogudusele, selle hulgas ka saksa koguduse suure surnuaia, mis asus linna sees.

## Viited
Kalle

**Kalle** ehk **kallakus** on pinna vm asend harilikult rõht- või püstasendiga (-tasandiga) võrreldes viltu, nurga all; konkreetse suurusena ka kaldumise määr (kaldenurk).

## Vaata ka
*Inklinatsioon
*Orbiidi kalle
*Rusukalle
*Telje kalle ehk pöörlemistelje kalle
Alfred Sharpe

**Alfred Sharpe** (19. mai 1853 Lancaster – 10. detsember 1935 London) oli Suurbritannia koloniaalametnik Aafrikas.

Alfred Sharpe sündis Inglismaal Lancashire'is Lancasteris. Tema isa oli raudteeinsener ja pidi töö tõttu tihti elukohta vahetama. Alfredi lapsepõlves kolis perekond algul Walesi, hiljem Šveitsi ja sealt Prantsusmaale. Ta õppis Hertfordi lähedal Haileybury and Imperial Service College'is ja hiljem advokaadibüroos ning sai 23-aastaselt advokaadi kutse.

Aastal 1883 sõitis ta koos oma nõoga Fidži Viti Levu saarele suhkruistandust pidama. Et neil puudusid maaharimiskogemused ja ka suhkruhind oli parajasti madal, sai juba esimese aastaga selgeks, et nende ettevõtmine on ebaõnnestunud. Aastatel 1885–1886 töötas Alfred Sharpe Fidžil kohtunikuna. Seejärel ütles ta ära tööpakkumisest riigiametnikuna ja suundus hoopis Kesk-Aafrikasse.

Aastal 1887 jõudis ta Njassa järve piirkonda ja plaanis järvest lõunas asuval Shire'i platool elevante jahtida ja elevandiluuga kauplema hakata. Ta sattus aga peaaegu kohe sõjatandrile. Peamiselt järve põhjakaldal Karongas käis sõda African Lakes Company ja araabia orjakaupmeeste vahel.

## Viited
Silmaümbrised kilbised

**Silmaümbristeks kilbisteks** nimetatakse paljudel soomuselistel silma ümber paiknevaid kilbiseid.   

Silmade ümber paiknevad soomused on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel. 

## Madudel

Madudel ääristavad silmakilbist ja loetakse silmaümbritsteks kilbisteks järgmised soomused:
* silmaeesne kilbis
* silmatagune kilbis
* silmaüline kilbis
* silmaalune kilbis.

Silma ümber paiknevate kilbiste morfoloogiat ja kirjeldust kasutatakse maoliste klassifikatsioonil.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Ocular scales]] seisuga 17.04.2014.*
Korrelatsioon

**Korrelatsiooniks** (keskladina keeles *correlatio*, vastastikune seos) nimetatakse statistikas juhuslike suuruste *X* ja *Y* vahel esinev statistiline seos. Teise definitsiooni alusel on korrelatsioon vastastikune seos ehk suhteseos, mis tähistab kahe või enama objekti, sündmuse, olukorra või funktsiooni seost. Kui korrelatiivne seos on tugev, vihjab see küll põhjusliku seose
võimalusele, ent ei tõesta veel selle olemasolu.

## Korrelatsioonikordajad
* Lineaarne korrelatsioonikordaja
* Astakkorrelatsioon
* Spearmani korrelatsioonikordaja

## Vaata ka
*Korrelatsioon (muusika)
*Kovariatsioon
*Relatsioon
*Anscombe'i kvartett
*Põhjuslikkus

## Viited
Pałata

**Palata** on jõgi Venemaal ning Valgevenes, Daugava parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Палата*, vene keeles *Полота*.

Jõe pikkus on 93 km, sellest Valgevene territooriumil 86 kilomeetrit. Valgla on 651 km², sellest Valgevenes 470 km². Jõe lang on 0,5 m/km.

Palata voolab välja Neklotši järvest Pihkva oblastis. Ta voolab algul 7 kilomeetrit Pihkva oblastis, seejärel läbib Połacki rajooni Viciebski oblastis, laskudes Połacki madalikule. Ülemjooksul asub veel Izmaki järv. Połacki rajoonis suubuvad temasse paremalt ka Lutaja  ja Stradań. Suurim asula selle jõe kaldal (Połack) asub Valgevenes, paigas, kus Palata  Daugavasse suubub.
Marksa hiiemägi

**Marksa hiiemägi** on hiiemägi Tõstamaa kihelkonna ja Pärnu linna Marksa külas.

Hiiemäe ümber paiknevad hooned on muinsuskaitseametile teadaolevalt ehitatud enne hiiemäe mälestiseks tunnistamist. Hiiemägi on muinsuskaitseameti hinnangul heas korras ja seda on hooldanud ümbruskonna elanikud. Hiiemäel on ohvrikivi.

## Viited

## Välislingid
*
Muraka hiiesaar

**Muraka hiiesaar** (ka nimega Tori hiiesaar) on hiiesaar Tori kihelkonna ja valla Muraka külas Pärnu jões.

## Välislingid
* 
* Ilme Mäesalu. Loodav arengukava kaitseb looduslikke pühapaiku. Pärnu Postimees, 1.04.2011.
Ehitusfüüsika

**Ehitusfüüsika** on teadusharu, kuhu on kombineeritud füüsika, matemaatika ja inseneriteaduse erialad, mõistmaks nende kolme valdkonna omavahelisi seoseid. Fundamentaalfüüsikas kombineeritakse erinevate probleemide lahendamist ja tehnilisi oskuseid, seega leidub antud valdkonnal laialdaselt rakendusi. Karjääri ehitusfüüsikas on tavaliselt (enamasti) võimalik teha ehitusvaldkonnas õppides tehnika-, rakenduskõrgkoolides, teadus-või rakenduslikfüüsikas teadustööd tehes. Interdistsiplinaarsed teadmised on mõeldud pideva innovatsiooniga, mis tehnoloogias esinevad.

## Viited
Kaupo Deemant

**Kaupo Deemant** (12. veebruar 1936 Kõrgepalu, Rõuge kihelkond, Võrumaa – 14. juuni 2010 Tallinn) oli eesti ajaloolane.

Ta lõpetas 1962. aastal Tartu Riiklikus Ülikoolis ajaloo eriala. 

Magistritöö "Proosa kivikalmistu" kaitses ta Tartu Ülikoolis 1993. aastal.

Ta töötas aastatel 1962–2002 Tallinna Linnamuuseumis. 

Aastatel 1970–1984 juhatas ta arheoloogilisi kaevamisi Proosa kalmeväljal ning 1985–1997 Proosa asulakohal.

Ta uuris ja kogus materjale Eesti Vabariigi riigitegelaste ja ohvitseride represseerimisest, 1941. aasta juuni- ja 1949. aasta märtsiküüditamisest, metsavendlusest; mälestusi ja suulist pärimust, teiste hulgas Marie Laidoneri ja Hengo Tulnola mälestusi.

## Liikmesus
*1988 Eesti Akadeemiline Sõjaajaloo Selts, asutajaliige

## Viited

## ''Personalia''
*https://epl.delfi.ee/artikkel/50958195/ajaloolane-kaupo-deemant-tootas-muuseumis-40-aastat?

## Välislingid
*"Tallinna Linnamuuseumi vanemteadur K. Deemant esinemas". Eesti Maaelumuuseumid SA, Eesti Põllumajandusmuuseum, EPM FP 10:16
*Profiil. Geni.com
*https://blogi.linnamuuseum.ee/meenutame-kaupo-deemantit-85-aastat-kauaaegse-kolleegi-sunnist/
Brooklyni sild

**Brooklyni sild** (inglise keeles *Brooklyn Bridge*) on sild New Yorgis. See on üks vanemaid rippsildu Ameerika Ühendriikides. Sild avati 24. mail 1883. Sild ühendab Manhattani ja Brooklyni linnaosa. See oli esimene terastraadist ehitatud rippsild. Silla projekteeris Preisi päritolu Ameerika ehitusinsener John Augustus Roebling (Johann August Röbling). Ehitise pikkus on 1825 meetrit, laius 26 meetrit, kõrgus merepinnast 84,3 meetrit ja kõige pikem kaarelaius 486,3 meetrit. 

Silla püloonid on ehitatud graniidist, lubjakivist ja Rosendale'i tsemendist. Graniidiplokid on pärit Vinalhaveni saarelt Maine'i osariigist.

1966. aastal kanti sild Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse (*National Register of Historic Places*). 29. jaanuarist 1964 on see New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjoni poolt kuulutatud kaitsealuseks mälestusmärgiks (*New York City Landmark*).

## Avamine
Brooklyni sild avati kasutamiseks 24. mail 1883. Avatseremoonial osales mitu tuhat inimest ja paljud laevad viibisid East Bays. President Chester A. Arthur ja linnapea Franklin Edson ületasid silla piduliku kahuritule saatel ja neid tervitas Brooklyni linnapea Seth Low. Pidustused jätkusid kontserdiga, lasti kahurituld laevadelt ja ilutulestikurakette. Esimesel päeval ületas silla 1800 sõidukit ja 150 300 inimest. Esimene silla ületaja oli Roeblingi minia Emily Warren Roebling.

## Jalakäijate ja sõidukite juurdepääs
Sild rajati esialgu hobuste ja raudteeliikluse jaoks ning sellel olid eraldatud kõnni- ja jalgrattateed. 1950. aastast on tehtud kuus sõidurada autode liiklemiseks. Sõiduteele on kehtestatud piirangud, mis keelavad silda kasutada üle 11 jala (3,4 m) kõrgustel ja üle 6000 naela (2700 kg) kaaluvatel sõidukitel.

## Vaata ka
*Manhattani sild

## Viited
Ušača

**Ušača** ehk **Ušatša** on jõgi Valgevenes, Daugava vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Ушача*, vene keeles *Ушача*.

Jõe pikkus on 118 km, valgla on 1150 km². Jõe lang on 0.5 meetrit kilomeetri kohta, keskmine vooluhulk jõe suudmes on 8 m³/s

Ušača algab Dokšycy rajoonist Viciebski oblastis. Ta voolab põhja suunas läbi Ušačy rajooni, läbides sealjuures ka Ušačy alevit. Ušačy rajoonis laskub jõgi Połacki madalikule, läbides teel mitut järve. Alamjooksul läbib jõgi veel Połacki rajooni, suubudes seejärel Navapołacki juures Daugavasse.
Josephus Nicolaus Laurenti

**Josephus Nicolaus Laurenti** (ka **Joseph Nicolaus Laurenti**) (4. detsember 1735 Viin – 17. veebruar 1805 Viin) oli Austria arst, loodusuurija, herpetoloog ja zooloog. 

Laurentit peetakse roomajate klassi esmakirjeldajaks 1768.aastal teoses "Specimen medicum, exhibens synopsin Reptilium emendatam cum experimentis circa venena et antidota Reptilium austriacorum". Roomajate klassile lisaks kirjeldas ta mitmeid kümneid kahepaiksete ja roomajate perekondi nagu *[[Bufo]]*, *[[Hyla]]*, *[[Salamandra]]*, *[[Gekko]]*, *[[Chamaeleo]]*, krokodill (*Crocodylus*),  *[[Iguana]]*, rästik (*Vipera*), kobra (*Naja*), *Constrictor*,  nastik (*Natrix*) jt. 

Tema kirjeldatud taksonid ja liigid on tähistatud nimega **Laurenti**.

## Roomajate liigid

Käesoleval ajal kehtivad roomajate andmebaasis järgmised Laurenti poolt kirjeldatud roomajate liigid:  
**[[Amphisbaena varia]]*, 1768
**[[Aspidelaps lubricus]]*, 1768
**[[Calliophis intestinalis]]*, 1768
**[[Chamaeleo africanus]]*, 1768
**[[Chamaeleo zeylanicus]]*, 1768
**[[Cnemidophorus murinus]]*, 1768
**[[Coronella austriaca]]*, 1768
**[[Crocodylus niloticus]]*, 1768
**[[Crotaphopeltis hotamboeia]]*, 1768
**[[Cylindrophis ruffus]]*, 1768
**[[Dipsas indica]]*, 1768
**[[Gonocephalus chamaeleontinus]]*, 1768
**[[Hierophis gemonensis]]*, 1768
**[[Hypnale nepa]]*, 1768
**[[Iguana delicatissima]]*, 1768
**[[Lacerta viridis]]*, 1768
**[[Naja siamensis]]*, 1768
**[[Natrix tessellata]]*, 1768
**[[Podarcis muralis]]*, 1768
**[[Siphlophis cervinus]]*, 1768
**[[Varanus salvator]]*, 1768
**[[Zamenis longissimus]]*, 1768. 

## Viited

## Välislingid
*Laurenti, Josephus Nicolaus, Reptilium emendatam cum experimentis circa venena et antidota Reptilium austriacorum, 1768, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 17.04.2014) (*ladina keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:en:Josephus Nicolaus Laurenti]] seisuga 17.04.2014.*
Causinae

***Causinae*** on roomajate klassi 
maoliste alamseltsi rästiklaste sugukonda kuuluv madude alamsugukond. 

## Klassifikatsioon

Alamsugukonna *Causinae* süstemaatika pole päris selge. 

*Integrated Taxonomic Information System*'is liigitatakse sellesse alamsugukonda üksainus maoperekond
: kärnrästik (*Causus*).

2 hilisemat molekulaar-fülogeneetilist uuringut paigutasid kärnrästikud pärisrästiklaste (*Viperinae*) sekka. Seega peetakse alamsugukonda *Causinae* mittesobilikuks taksoniks.  

## Viited

## Välislingid
*Wolfgang Wüster,  Lindsay Peppin,  Catharine E. Pook,  Daniel E. Walker, A nesting of vipers: Phylogeny and historical biogeography of the Viperidae (Squamata: Serpentes), Molecular Phylogenetics and Evolution, 2008, 49, 2, 445-459, Veebiversioon (vaadatud 17.04.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Causinae]] seisuga 17.04.2014.*
Obali jõgi

**Obal** on jõgi Valgevenes, Daugava parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Обаль*, vene keeles aga *Оболь* (Obol).

Jõe pikkus on 148 km ja valgla on 2690 km². Jõe langus on 56 meetrit ja lang 0,4 meetrit. Keskmine vooluhulk jõe suudmes on 19,4 kuupmeetrit sekundis.

Obal voolab välja Jeziaryšča järvest Haradoki rajoonis. Ta voolab algul Haradoki kõrgustikul läbi Haradoki rajooni, läbides Jeziaryšča alevi. Lähtest 32 kilomeetri kaugusel asub endine Klučahorskaja hüdroelektrijaam. Šumilina rajoonis pöörab jõgi lõunasse, seal suubub Obalisse ka veerohkeim lisajõgi Śvina. Seejärel suubuvad Obalisse paremalt Vydryca, Usysa ja Budavieść. Šumilina rajoonis läbib jõgi ka Obali alevi. Seejärel pöörab jõgi läände, voolates Połacki madalikul veel läbi Połacki rajooni, suubudes Daugavasse.
Elapomorphus

***Elapomorphus*** on maoperekond. 
 
## Klassifikatsioon
Perekonda *Elapomorphus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Elapomorphus lepidus]]* Reinhardt, 1861
* *[[Elapomorphus quinquelineatus]]* (Raddi, 1820)
* *[[Elapomorphus spegazzinii]]* Boulenger, 1913
* *[[Elapomorphus wuchereri]]* Günther, 1861.
 
## Levila

Need maod elavad Lõuna-Ameerikas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Animal Diversity Webis
*Sissekanne Catalogue of Life'is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Elapomorphus]] seisuga 17.04.2014.*
Tehniline füüsika

**Tehniline füüsika** on teadusharu, milles on ühendatud füüsika, matemaatika ja inseneriteaduse erialad, mõistmaks nende kolme valdkonna omavahelisi seoseid. Fundamentaalfüüsikas kombineeritakse erinevate probleemide lahendamist ja tehnilisi oskusi, seega leidub sel valdkonnal laialdaselt rakendusi.

Tehnilise füüsika valdkonnas on tavaliselt (enamasti) võimalik karjääri teha ehitusvaldkonnas, õppides tehnika-, rakenduskõrgkoolides, teadus- või rakenduslikfüüsikas teadustööd tehes. Interdistsiplinaarsed teadmised on mõeldud pideva innovatsiooniga, mis tehnoloogias esinevad.

## Ülevaade
Erinevalt tavapärastest insenerierialadest ei pruugi inseneriteadus/füüsika piirduda konkreetse teadusharu või füüsikaga. Selle asemel on inseneriteadus/füüsika eesmärgiks pakkuda põhjalikumat rakendust füüsikas valitud valdkondadele nagu optika, kvantfüüsika, materjaliteadus, rakendusmehaanika, nanotehnoloogia, mikrotehnoloogia, masinaehitus, elektrotehnika, biofüüsika, kontrolliteooria, aerodünaamika, energia, tahkisefüüsika jne. Selle teadusala eesmärgiks on luua ja optimeerida tehnilisi lahendusi süvendatud mõistmiseks ja integreeritud kohaldamiseks matemaatikas, loodusteadustes, statistikas ja inseneritöö põhimõtetes. Teadusala on mõeldud mitmekülgsele funktsionaalsusele ja aitab omavahel ühendada teoreetilist ja praktilist teadust rõhutades teadus- ja arendustegevust, projekteerimist ja analüüsimist.

Tehnilise füüsika või inseneriteaduse kraadist peetakse lugu paljudes riikides. Tähelepanuväärseks võib pidada, et paljudes keeltes termin "insenerifüüsika" oleks inglise keelest otse tõlgituna "tehniline füüsika". Mõnes riigis kasutatavad terminid "insenerifüüsika" ja "tehniline füüsika" tähendavad teadusala vastavat kraadi, millest esimene tähendab spetsialiseerumist tuumaenergia uurimisele ja viimane tehnilisele füüsikale. Mõnes institutsioonis on tehniline (rakenduslik) kõrgharidus füüsikas peamine teadusharu või spetsialiseerumiseriala inseneriteaduses või rakendusteaduses.

## Viited
Uła jõgi

**Uła** ehk **Ula** on jõgi Valgevenes, Daugava vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Ула*, vene keeles aga *Улла* (Ulla).

Jõe pikkus on 123 km,  valgla on 4090 km². Jõe langus on 30,2 meetrit, keskmine vooluhulk suudmes on 25,4 m³/s. Jõe laius on 30 meetrit, kohati ka kuni 50 meetrit.

Uła voolab välja Lepieli järvest Lepieli rajoonis, läbides Lepieli linna. Algul voolab jõgi kagusse, pöörates seejärel Čašniki linna juures põhja poole. Čašniki all voolab Ułasse ka jõe suurim lisajõgi Łukomka, seejärel aga Usviejka. Jõgi läbib Čašniki rajooni ja Biešankovičy rajooni laskudes seal Połacki madalikule. Biešankovičy rajoonis suubub Ułasse veel ka Sviačanka. Viimane suurem asula selle jõe kaldal (Uła) asub paigas, kus Uła  Daugavasse suubub.
Randrüütel

**Randrüütel** (Lääne-Eestis saartel ka: *tonger*) oli Vene keisririigi ajal Baltimaade randades tegutsenud ratsapiirivalvur. Randrüütli peaülesanne oli ohjeldada salakaubandust. 

## Viited
Ungru kool

**Ungru kool** oli Läänemaal tegutsenud kool.

Ungru kooli eelkäija oli 1762. aastal rajatud õppeasutus. See oli ühtlasi Ridala kihelkonna esimene kool.

Ungru kool pandi kinni 1952. aastal põhjendusega, et seal asunud sõjaväelennuväljale oli maad vaja. Sulgemise ajal õppis koolis viis last.

## Viited
Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Riiklik Kehakultuuri- ja Spordikomitee

**Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Riiklik Kehakultuuri- ja Spordikomitee** (lühemalt ka: **Eesti NSV Spordikomitee**) oli Eesti NSV ajal kehakultuuri ja sporti riiklikul tasemel juhtinud asutus. Komitee allus üheaegselt kolmele asutusele: EKP Keskkomiteele, Eesti NSV Ministrite Nõukogule ja Üleliidulisele Kehakultuuri- ja Spordikomiteele.

Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu juurde asutati Kehakultuuri- ja Spordikomitee 1940. aastal, Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu
määrusega 24. detsembril 1940. aastal.

Kehakultuuri- ja Spordikomitee ülesanded olid:
1. olla Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu juures, kehakultuuri ja spordi alal tööd kontrollivaks ja juhtivaks organiks Eesti
Nõukogude Sotsialistlikus Vabariigis.
2. teostada Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi territooriumil:
a) kõigi kehakultuuri-organisatsioonide tegevuse juhtimist;
b) kogu töö juhtimist spordi alal;
d) laste, õpilaste ja eelsõjaväe-ealise noorsoo kehalise kasvatuse üldist juhtimist;
e) osavõttu töö juhtimisest spordi sõjastatud erialadel (laske-, lennu-, purilennu-, langevarju- j. t.), mida teostavad massilised kaitseorganisatsioonid;
f) kesk- ja kursusteharidusega kehakultuuri- ja spordikaadrite ettevalmistamise, täiendamise ja paigutamise juhtimist;
g) kehakultuuri-õppeasutiste tegevuse üldist juhtimist;
h) kehakultuuri ja spordi õppelise programmilis-metoodilise materjali läbitöötamise ja kirjastamise organiseerimist riiklikkude programmide ja õppevahendite alusel, mida kinnitanud Üleliiduline Kehakultuuri- ja Spordikomitee NSVL Rahvakomissaride Nõukogu juures;
i) kehakultuuri-ehituste ja seadete ehitamise ja spordiinventari tootmise plaanimist ja juhtimist;
j) kogu kehakultuuri- ja sporditöö plaanimist ja aruannete saamist.

Aastatel 1959–1968 täitis komitee ülesandeid Eesti NSV Spordiühingute ja Organisatsioonide Liit.
## Komitee juhid
*1949–1953 Aleksei Šiskin, ENSV Kehakultuuri- ja Spordikomitee esimees
*1953–1955 Juhan Mandre, Eesti NSV tervishoiuministri asetäitja ja ENSV Spordikomitee esimees
*1955–1961 Boris Tolbast, Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Kehakultuuri ja Spordikomitee esimees 
*1974–1984 Juhan Unger, ENSV Kehakultuuri- ja Spordikomitee esimees
*1984–1996 Mati Mark, Eesti NSV Kehakultuuri- ja Spordikomitee esimees

## Viited
Amatöör (film)

**"Amatöör"** on 1979. aastal valminud Poola mängufilm.

## Süžee
Ühes Poola väikelinnas elav Filip ostab endale amatöörfilmi kaamera, et jäädvustada filmilindile oma hiljuti sündinud tütart. Tema huvi filmimise vastu äratab aga ka ta ülemuste tähelepanu ning Filipil palutakse teha film nende ettevõtte juubeli puhul. Harrastusfilmide festivalil võidab Filipi tehtud film auhinna. Filip asub tegelema oma uue huvialaga, kuid varsti ta märkab, et sellel on ootamatud tagajärjed. Tal tekivad pinged ja tülid oma naisega, ülemus aga püüab tema filmiharrastust kontrolli all hoida ja tsensuurile allutada.

## Osatäitjad
*Jerzy Stuhr – Filip Mosz
*Małgorzata Ząbkowska –  Irka, tema naine
*Stefan Czyżewski – direktor
*Ewa Pokas – Anna Włodarczyk
*Jerzy Nowak – Stanisław Osuch
*Tadeusz Bradecki – Witek Jachowicz, Filipi sõber
*Marek Litewka – Piotrek Krawczyk, Filipi naaber
*Bogusław Sobczuk – Kędzierski, TV toimetaja
*Krzysztof Zanussi – Krzysztof Zanussi
*Andrzej Jurga – Andrzej Jurga
Vićba

**Vićba** ehk **Vitsba** on jõgi Valgevenes, Daugava vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Віцьба*, vene keeles *Витьба* (Vitba).

Jõe pikkus on 33 km, valgla on 651 km², sellest Valgevenes 275 km². Jõe lang on 2,9 m/km, keskmine vooluhulk suudmes 1,8 m³/s.

Vićba algab Viciebski rajoonis Viciebski kõrgustikult. Jõel asub Tułava veehoidla. Viimased viis kilomeetrit voolab Vićba Viciebski linnas, linna vahel on jões kolm saart, jõe kallastel asub puhkeala, ka asub jõe kaldal Viciebski botaanikaaed. Viciebski linn on nime saanud jõe järgi. 


Pilt:Витебск. Река Витьба..JPG|Sild üle Vićba jõe
Pilt:Vitba-vitebsk.jpg|Vićba Viciebski vanalinnas
Ijiraq (kuu)

**Ijiraq**  või **Saturn XXII** on väike Saturni kuu, mis tiirleb Saturni pöörlemisega samas suunas. Selle avastas 2000. aastal Brett Gladmani ja John J. Kavelaarsi juhitud uurimisrühm. Algul sai kuu ajutiseks nimeks  **S/2000 S 6**. 2003. aastal nimetati see ümber inuiti mütoloogiasse kuuluva kujumuutva olendi Ijiraqi järgi,, kes röövib lapsi ja jätab nad hiljem maha. 

## Viited
Kiviuq (kuu)

**Kiviuq** (ka  **Saturn XXIV**) on Saturni üks mitmetest kuudest ning ta tiirleb oma emaplaneedi pöörlemisega samas suunas. Selle avastas 2000. aastal Brett J. Gladmani juhitud uurimisrühm. Kuu ajutiseks nimeks sai algul **S/2000&nbsp;S&nbsp;5**. Hiljem nimetati ta ümber inuiti mütoloogiasse kuuluva kangelase Kiviuqi järgi. 

Kiviuq on umbes 16-kilomeetrise läbimõõduga ja tiirleb ümber Saturni keskmisel kaugusel 11 384 000 kilomeetrit. Ühe tiiru ümber Saturni teeb ta 449,2 ööpäevaga. See kuu kuulub Saturni inuiti grupi kuude hulka. Värvilt on ta heledam punane ja infrapunaspektrilt sarnaneb teiste inuiti grupi kuude, Siarnaqi ja Paaliaqiga, mis toetab teooriat, et inuiti gruppi kuuluvad kaaslased on pärit ühelt samalt eellastaevakehalt, mis on kunagi tükkideks purunenud.

Arvatakse, et Kiviuq on Kozai resonantsis, mille tõttu ta orbiidi kalle tsükliliselt väheneb samal ajal kui suureneb orbiidi ekstsentrilisus ja vastupidi.

## Uurimine
30. augustil 2010 vaatles Kiviuqi kosmoseaparaadi Cassini ISS kaamera (ISS-*Imaging Science Subsystem*, pildikuva alamsüsteem) ning määras 9,3 miljoni kilomeetri kauguselt Kiviuqilt paistva valguse intensiivsuse perioodilise muutumise põhjal kuu pöörlemisperioodiks 21 tundi ja 49 minutit.

## Viited
Greip (kuu)

**Greip** (ka **Saturn LI**, esmane tähis **S/2006 S 4**) on üks Saturni teadaolevast 62 kuust. Selle avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid selle kuu olemasolust 26. juunil 2006. Andmed põhinesid 2006. aasta 5. jaanuarist kuni 1. maini tehtud vaatlustel.

Greip on umbes 6-kilomeetrise diameetriga. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 937,14 ööpäeva. Tema orbiidi keskmine pikem pooltelg on 18 457 000 km. Orbiidi kalle ekliptika suhtes on 174,8° ja ekstsentrilisus on 0,3146. Ta tiirleb ümber Saturni selle pöörlemisele vastupidises suunas (retrograadne orbiit).

Saturni kuu Greip on saanud nime mitte tsitruselise greibi, vaid Skandinaavia mütoloogiasse kuuluva naishiiu Greipi järgi.

## Viited

## Välislingid
* MPEC 2006-M45: ''Eight New Satellites of Saturn'' 26. juuni 2006 (andmeid) Vaadatud: 18.04.2014
Stoffel Vandoorne

**Stoffel Vandoorne** (sündinud 26. märtsil 1992 Kortrijkis) on Belgia vormelisõitja.

2014. aasta hooajal on ta Vormel 1 sarjas McLareni meeskonnas testsõitja.

## Viited
Luke Shaw

**Luke Paul Hoare Shaw** (sündinud 12. juulil 1995 Londonis) on Inglismaa jalgpallikoondise ja Manchester Unitedi kaitsja.

Luke Shaw on Southamptoni noorteakadeemia kasvandik. Southamptoni esindusmeeskonda pääses ta esimest korda hooajal 2011–2012. Järgmisest hooajast kuulus ta juba Southamptoni põhikoosseisu. Hooajal 2013–14 tuli ta klubiga Inglise kõrgliigas kaheksandale kohale ja Shaw valiti sel hooajal kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2014. aasta juunis liitus ta 30 miljoni naela eest Manchester Unitediga.

Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta hooaja 2018–2019 esimeses mängus 10. augustil 2018 Leicester City vastu. Samal hooajal valiti ta fännide poolt Manchester Unitedi hooaja parimaks mängijaks.

Esimest korda mängis ta Inglismaa jalgpallikoondises 5. märtsil 2014 18-aastaselt. Ta kuulus Inglismaa koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel. Ta pääses platsile alagrupiturniiri viimases mängus Costa Rica vastu. Ta oli noorim mängija turniiril.

## Saavutused
;Manchester United
*FA Community Shield: 2016
*UEFA Euroopa Liiga: 2016-17

## Viited

## Välislingid
Saturni kaaslaste skandinaavia grupp

**Saturni kaaslaste skandinaavia grupp** (*Norse group*) on Saturni kaugete retrograadse orbiidiga kaaslaste rühm. Sellesse kuuluvad taevakehad on saanud nimed skandinaavia mütoloogia tegelaste järgi, välja arvatud *Phoebe*, mis on võetud Kreeka mütoloogiast.

Nende keskmine kaugus Saturnist on 12...24 miljonit km, orbiidi kalle Saturni ekvaatori tasandist 136...176°, orbiidi ekstsentrilisus 0,12...0,77. 

Orbiitide retrograadsuse ja suure ekstsentrilisuse tõttu arvatakse, et nad ei ole tekkinud Saturni ümbritsevast tolmukettast akretsiooni teel, vaid on Saturnist möödumisel jäänud kinni selle raskusvälja. 

Keskmiste kauguste ning orbiidi kallete ja ekstsentrilisuse suurte erinevuste tõttu arvatakse, et tegu ei ole üheainsa kokkupõrkel lagunenud taevakeha tükkidega. Võib-olla on nad mitme taevakeha tükid.

Füüsikaliste ja orbitaalsete tunnuste põhjal arvatakse selles grupis eristuvateks veel vähemalt kaks alagruppi. Skathi alagruppi kuuluvad kaheksa kaaslast, mille orbiitide kalded varieeruvad 147° ja 158° vahel. Omaette alagrupi moodustab koos Bestlaga veel Narvi.

**Skandinaavia gruppi kuuluvad Saturni kaaslased**(järjestatud alates Saturnile lähimast kuni kaugeimani):

## Viited
Subaru Forester

**Subaru Forester** on Subaru väike maastur, mis on tootmises 1997. aastast ning mida on toodetud 5 põlvkonda. Kõik Foresterid kasutavad sama platvormi, mida kasutab ka Impreza. 
Teist põlvkonda tutvustati 2002. aasta Chicago autonäitusel. 

Kolmas põlvkond jõudis Euroopasse 2008. aastal.
File:'01 Subaru Forester.JPG|1. põlvkond

File:'03-'05 Subaru Forester (Auto classique Jukebox Burgers '11).JPG|2. põlvkond
File:'10 Subaru Forester PZEV (MIAS '10).jpg|3. põlvkond

4. põlvkonda müüdi 2014. aasta märtsis Eestis 36 tükki.

File:CIAS 2013 - 2014 Subaru Forester XT (8481239645).jpg|4. põlvkond

5. põlvkonda esitleti 2018. aastal ning mootorivalikusse lisandus *Subaru e-Boxer*  hübriidajam.

File:Subaru Forester Genf 2019 1Y7A5496.jpg|5. põlvkond
Eesti-Vene Kaubanduskoda

**Eesti-Vene Kaubanduskoda**  1923. aastal loodud organisatsioon, mis korraldas Eesti ja Nõukogude Liidu kaubandussuhteid.

## Viited

## Kirjandust
*Eesti-Vene Kaubanduskoda (kollektiivautorid), 1924. Устав Эсто-Русской торговой палаты. Tallinn : I. Tsimmermann. 16 lk
Coffee In Kioskid OÜ

**Coffee In Kioskid OÜ** on Eesti toitlustusettevõte.

2011. aastal sai ettevõte praeguse nime Coffee In Kioskid OÜ (10427320). Kaubamärgi Coffee In all tegutseb Tallinnas 15 ja Tartus 4 kohvipoodi. Varajagamise käigus loovutas senine Estkompexim osa oma varast kolmele samuti Alexander Kofkini kontrolli all tegutsevale  ettevõttele, osaühingutele Estkompexim Toitlustus, Estkompexim Grupp ja Meriton Food Botique. 
## Ajalugu
Ettevõtte ajalugu ulatub 1987. aastasse, kui Tallinnas loodi tootmis- ja kaubandusettevõte **Estkompexim**. Selle ettevõtte asutasid ühiselt Tallinnas tegutsenud ENSV Agrotööstuskomitee Liha- ja Piimatööstuse Konstrueerimise ja Tehnoloogia Büroo ja Šveitsi firma Kompexim AB. 29. aprill 1991 avati esimene Kofkini Bistroo Alexander Kofkini firma Kompexim AG kiirsöögiketi Bistroo esimene lüli avas uksed Tallinnas Narva maanteel ja Estkompexim Toitlustus OÜ rendis äriruume Tallinnas Raekoja platsis.

1987. aasta lõpus loodud Estkompexim tõi Eestisse Pingviini jäätisekohvikud ja bistrood.

## Viited
Citroën Berlingo

**Citroën Berlingo** on Citroëni toodetav mahtuniversaal ja kaubik. Tehniliselt on tegu sama autoga, mis on **Peugeot Partner**. Seda on toodetud kolm põlvkonda ja kolmanda põlvkonna autosid müüakse ka nimede **Opel Combo** ja **Toyota ProAce City** all.

## Esimene põlvkond (M49; 1996)
Esimest põlvkonda tutvustati Pariisi autonäitusel 1996. aasta juulis.

Mudeliuuendus (tähistus M59) tehti Belringole 2003. aastal. 

Fail:2003 Citroen Berlingo (1).jpg|1. põlvkonna mahtuniversaal
Fail:Berlingo 2.jpg|1. põlvkonna mudeliuuendus, mahtuniversaal
Fail:Citroën Berlingo I Facelift front.JPG|1. põlvkonna mudeliuuendus, kaubik


## Teine põlvkond (B9; 2008)
2008. aastal esitletud teise põlvkonna Berlingo saabus turule 2 erineva mudelina: tavaline Berlingo/Partner ja lisaks väiksem mudel **Citroën Nemo** (sõsarmudel **Peugeot Bipper**), mis valmis koostöös Fiatiga. Nemo toodi turule eesmärgiga pakkuda ostjale väiksemat ja soodsama hinnaga väikekaubikut.

Teist põlvkonda müüdi 2014. aasta märtsis Eestis 34 tükki.

Fail:Bluereef SK59VYY.jpg|2. põlvkonna kaubik

Fail:Citroen Berlingo - Radio Koszalin.JPG|2. põlvkonna mahtuniversaal


## Kolmas põlvkond (K9; 2018)
Kolmanda põlvkonna Berlingo ja uue **Peugeot Rifter**i esitlus toimus 2018. aasta Genfi autonäitusel. See saabus müügile ka **Opel Combo** nime all pärast seda, kui PSA grupp omandas Opeli, ning 2019. aasta lõpust ka **Toyota ProAce City** nime all.

Fail:Citroen Berlingo, Paris Motor Show 2018, IMG 0700.jpg|3. põlvkonna Berlingo
Fail:Citroën Berlingo at Paris Motor Show 2018, Paris (1Y7A0458).jpg|3. põlvkonna Berlingo Van
Fail:Opel Combo Monrepos 2019 IMG 1929.jpg|Opel Combo
Fail:Toyota ProAce City IMG 2589.jpg|Toyota Proace City
Volkswagen Tiguan

**Volkswagen Tiguan** on Volkswageni maastur, mida esitleti 2007. aastal ning tegu oli teise maasturimudeliga Volkswageni mudelivalikus. 

## Esimene põlvkond (5N; 2007)
Esimese põlvkonna Tiguan avalikustati 2007. aasta juunis. Tegu oli kahe istmereaga ning ristiasetusega mootoriga väiksema linnamaasturiga. Esimese põlvkonna Tiguan kasutas Volkswageni PQ46 platvormi, mis oli ka Volkswagen Passatil (B6) kasutusel.

Müügisaalidesse jõudis Tiguan 2008. aasta alguses.  

Mudeliuuenduse läbis esimene põlvkond 2011. aasta suvel, mille käigus muudeti oluliselt ka esi- ja tagatulede disaini.  

Esimese põlvkonna Tiguani müüdi 2014. aasta märtsis Eestis 29 tükki. Tiguan on ruumikas, mõningase mootorivaliku ning suure kaaluga. 2,0 TDI kütusekulu on 7,2 l/100 km.

Fail:VW Tiguan 20090809 front.JPG|Tiguan I
Fail:VW Tiguan 20090809 rear.JPG|Tiguan I
Fail:VW Tiguan Sport & Style (Facelift) – Frontansicht, 25. August 2013, Düsseldorf.jpg|Tiguan I mudeliuuendus


## Teine põlvkond (AD/BW; 2016)
Teist põlvkonda esitleti 2016. aastal Frankfurdi autonäitusel.

2017. aastal esitleti pikema kerega mudelit Tiguan Allspace, mis on 22 cm pikem kui tavaline Tiguan. 

Fail:Volkswagen Tiguan (2017).jpg|Tiguan II
Fail:2018 Volkswagen Tiguan SE Nav TSi 1.4.jpg|Tiguan II
Fail:VW Tiguan Allspace Comfortline 4MOTION (II) – Heckansicht, 10. Mai 2018, Düsseldorf.jpg|Tiguan II Allspace
Fail:VW Tiguan Life (II, Facelift) – f 03012021.jpg|Tiguan II mudeliuuendus

Tiguan on ka vägagi populaarne ning oluline mudel Volkswageni jaoks - 2019. aasta alguseks oli müüdud tervelt 5 miljonit Tiguani, millest 2018. aastal müüdi ligi 800 000 tk.

2020. aasta kevadeks oli toodetud juba 6 miljonit Tiguani ning 2019. aastal toodeti 910&nbsp;926 autot. See teeb Tiguanist Volkswageni ja Volkswagen Grupi enimmüüdud mudeli ning kõige populaarsema linnadžiibi Euroopa turul.  

## Viited
Tartu Spordiselts Kalev

**Tartu Spordiselts Kalev** on mittetulundusühinguna tegutsev Eesti spordiselts. Ühingu ajalugu ulatub aastasse 1901. 

Põhikirja järgi on seltsi põhieesmärgid järgmised:
*propageerida aktiivset ja tervislikku eluviisi ning arendada sportlikku tegevust elanikkonna hulgas;
*valmistada ette spordi järelkasvu laste ja noorte hulgas;
*propageerida firmasporti;
*koordineerida liikmete vahelist ühistegevust.

## Viited

## Välislingid
*Ühingu koduleht
Subaru Legacy

**Subaru Legacy** on Jaapani autotootja Subaru poolt toodetav keskklassi sõiduauto, mida toodetakse alates 1989. aastast ning millele on iseloomulik boksermootor ja nelikvedu. 

Keretüüpidest on saadaval olnud kuue põlvkonna jooksul sedaan ja universaal ning viimane 7. põlvkond on tootmises vaid sedaankerega ning mida müüakse ainult Põhja-Ameerika turul.

1996. aastal toodi turule selle versioon Legacy Outback, mida saatis müügiedu ja mis arendati 2008. aastaks eraldiseisvaks mudeliks Subaru Outback.

Austraalia turul müüdi Subaru Legacyt kuni 2020. aastani Subaru Liberty nime all.

5. põlvkonna Legacyt müüdi 2014 märtsis Eestis 31 tükki.


'93-'94 Subaru Legacy Sedan.JPG|1. põlvkonna sedaan
1st Subaru Legacy wagon -- 03-16-2012 front.JPG|1. põlvkonna universaal
'95-'96 Subaru Legacy Sedan.jpg|2. põlvkonna sedaan
'95-'96 Subaru Legacy Wagon Front (Byward Auto Classic).jpg|2. põlvkonna universaal
'00-'02 Subaru Legacy L Sedan.JPG|3. põlvkonna sedaan
'03-'04 Subaru Legacy 2.5GT Wagon (Front).jpg|3. põlvkonna universaal
'08 Subaru Legacy Sedan (Montreal).JPG|4. põlvkonna sedaan
'08 Subaru Legacy Wagon (Montreal).JPG|4. põlvkonna universaal
'10 Subaru Legacy (MIAS '10).jpg|5. põlvkonna sedaan
5th Subaru Legacy 1.jpg|5. põlvkonna universaal
2015 Subaru Liberty (MY15) 3.6R sedan (2017-07-15) 01.jpg|6. põlvkonna sedaan
2020 Subaru Legacy Premium AWD, front 2.14.20.jpg|7. põlvkonna sedaan
Dacia Duster

**Dacia Duster** on Renault' ja selle tütarettevõtte Dacia koostöös loodud väikemaastur, mida tutvustati 2009. aasta lõpus. 

Mehhikos, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Venemaal, Indias ja mujal müüakse seda mudelit läbi märgivahetuse nimega **Renault Duster** (2014. aastal moodustasid Renault' nime all müüdud autod 60% kogumüügist) ning näiteks India turul müüdi esimese põlvkonna Dusterit ka **Nissan Terrano** nime all.

## Esimene põlvkond (HS; 2010)
Esimese põlvkonna Dusterit tootmisvalmis versiooni tutvustati meediale 2009. aasta lõpus ning seejärel 2010. aasta märtsis Genfi autonäitusel. Duster oli ehitatud Renault/Dacia B0 platvormile ja auto pikkuseks oli 4,31 meetrit. Esimese põlvkonna Dusterit pakuti esi- või nelikveolisena ja 4×4 variandid kasutavad Nissani nelikveosüsteemi. 

Selle mudeli autosid müüdi 2014. aasta märtsis Eestis 26 tükki.


Fail:2012 Dacia Duster 1.5 dCI front.JPG|Duster 1.5 dCI
Fail:Dacia Duster 1.5 dCi rear 20100928.jpg|Dacia Duster
Fail:Dacia Duster Urban Explorer 3.JPG|Dacia Duster Urban Explorer
Fail:Renault Duster 1.6 Expression 2017 (33179734784).jpg|Renault Duster
Fail:Nissan Terrano 2013 india.jpg|Nissan Terrano (2013)


## Teine põlvkond (HM; 2017)
2. põlvkonna Dusterit tutvustati 2017. aasta sügisel Frankfurdi autonäitusel. Olulisemad uuendused olid elektriline roolivõimendi, MultiView 360-kraadine kaamerasüsteem, pimenurgaandurid, kliimaseade ning võtmevaba autosse sisenemine ja käivitamine.


Dacia Duster Back IMG 0462.jpg|Duster 2. põlvkond
Dacia Duster IMG 0915.jpg|Duster 2. põlvkond


## Kolmas põlvkond (P1310; 2024)
Kolmanda põlvkonna Dacia Duster esitleti 29. novembril 2023. a 2024. aasta mudeliaasta jaoks. Duster sai uue platvormi ning kasutusele võeti CMF-B moodulplatvormi pikem versioon, millel põhineb praegusel Renault Capturil, mida kasutavad ka Dacia Sandero ja Jogger.

Samuti on teatatud, et uuele põlvkonnale ei pakuta enam diiselmootoreid.

Fail:Dacia Duster III (P1310) 03.png|Dacia Duster III
Fail:Dacia Duster III (P1310) 04.png|Dacia Duster III
Fail:Dacia Duster III (P1310) 02.png|Dacia Duster III


## Viited
Leonid Mihhelson

**Leonid Mihhelson** (vene keeles Леонид Викторович Михельсон; sündinud 11. augustil 1955 Kaspiiskis) on vene oligarh, vene gaasifirma Novatek suurosanik. 

2014. aasta alguses hindas ajakiri Forbes tema varanduse väärtuseks 15,6 miljardit dollarit, millega ta oli sel ajal Venemaa Föderatsioonis rikkuselt viies inimene.

## Viited
Isco

**Francisco Román Alarcón Suárez** (enam tuntud nime **Isco** järgi; sündinud 21. aprillil 1992 Benalmádenas) on Hispaania jalgpallur. 

Ta mängib poolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Real Betis. Aastatel 2013–2019 esindas ta 38 mängus Hispaania jalgpallikoondist.

## Koondisekarjäär
2009. aastal sai ta Hispaania noortekoondisega noorte maailmameistrivõistlustel kolmanda koha. 

Ta kuulus Hispaania olümpiakoondisse 2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril.

2013. aastal tuli ta Hispaania noortekoondisega Euroopa U21 meistriks. Isco lõi turniiril kolm väravat ja valiti turniiri sümboolsesse koosseisu.

Debüüdi Hispaania rahvuskoondises tegi ta 6. veebruaril 2013 mängus Uruguay vastu.

Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 15. novembril 2016 EM-i valikmängus Valgevene vastu.

2018. aasta maailmameistrivõistluste viimases alagrupimängus lõi ta värava Maroko vastu.

Isco esindas Hispaaniat ka 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused
;Madridi Real
*La Liga: 2016–17
*Hispaania superkarikas: 2017
*Copa del Rey: 2013–14
*UEFA Meistrite Liiga: 2013–14, 2015–16, 2016–17, 2017–18
*UEFA Superkarikas: 2014, 2016, 2017
*Jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused: 2014, 2016, 2017, 2018

## Viited

## Välislingid

* Profiil Madridi Reali kodulehel
Andrei Melnitšenko

**Andrei Igorevitš Melnitšenko** (vene keeles: Андрей Игоревич Мельниченко, valgevene keeles: Андрэй Мельнічэнка, sündinud 8. märtsil 1972 Gomelis Valgevenes) on vene oligarh ja Evrohimi omanik.

2018. aasta alguses hindas ajakiri Forbes tema varanduseks 15,5 miljardit dollarit.

## Viited
S/2006 S 1

**S/2006 S 1** on Saturni looduslik kaaslane, mis kuulub Saturni skandinaavia grupi kuude hulka. Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid ta olemasolust 26. juunil 2006 vaatluste põhjal, mida tehti 4. jaanuarist kuni 30. aprillini 2005.

S/2006 S 1 on umbes 6-kilomeetrise läbimõõduga ning ta tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas (retrograadsel orbiidil) ning ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 970 ööpäeva (või 972,41 ööpäeva). Orbiidi pikem pooltelg on tal 18 981 135 km, orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 154,2° ja ekstsentrilisus 0,130. 

## Viited
Põhuteater

**Põhuteater** oli 2011. aastal Tallinnas Rannamäel kultuuripealinna programmi raames Teater NO99 initsiatiivil pooleks aastaks rajatud ehitis. Põhuteater valmis 30. aprillil 2011 ja lammutati sama aasta 1. oktoobril. Põhuteatri projekteeris arhitektuuribüroo Salto. Põhuteatri ehitamisel kasutati põhku.

Ajutise hoonena rajatud Põhuteatri liimpuittaladest kandekonstruktsioon ja muu taaskasutatav ehitusmaterjal viidi lammutamise järel Lilleorgu ning kasutati ära Lilleoru kogukonna koolitus- ja kokkusaamiskeskuse (Teadlikkuse Rakendamise Kooli) püsihoone ehitamiseks.

## Vaata ka
* Euroopa kultuuripealinn Tallinn

## Viited

## Välislingid
*Põhuteatrist Teatri NO99 kodulehel
*Madis Filippov. Ojasoo: Põhuteater pani inimesed taas Skoone bastionit märkama, Tallinna Postimees, 1. oktoober 2011
Bestla

**Bestla** (vanapõhja keeles *Bestla*) on skandinaavia mütoloogias naishiid (jöötun), keda nii Eddades kui ka  skaldide loomingus mainitakse Odini emana. 

Tal on Börriga peale Odini ka pojad Vili ja Vé. 

Bestla on hiid Bölþorni tütar ja tal on teadmata nimega vend, kellelt Odin õppis oma loitsud. Võib-olla on see hiid Mimir, kellel on Odiniga tihedad sidemed, mis on vastavad sellisele sugulusele.

Bestla nimi ei ole enam, täpselt tõlgitav. Rudolf Simeki arvates annab see tunnistust nime iidsusest. Tähenduseks arvatakse kas 'armastatu' või 'niin' või 'puukoor'.

Franz Rolf Schröder jõudis järeldusele, et Bestla on jugapuujumalanna. Tema arvates austati germaani puudekultuses algselt ktoonilisi jumalusi, kes olid tihedas seoses viljakuskultusega. Ka esimesed inimesed Ask ja Embla olevat pärinenud puudest. Waltraud Hunke peab mõtet, et Henkla oli puu, kes sünnitas Odini, siiski liiga kaugele minevaks.

Bestla järgi on nime saanud Saturni kaaslane Bestla. 

## Vaata ka
* Germaani loomislugu

## Märkused
S/2004 S 13

**S/2004 S 13** on Saturni looduslik kaaslane ning ta on üks Saturni kaaslaste skandinaavia grupi kuudest.

Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid selle olemasolust 4. mail 2005, vaatluste põhjal, mida oli tehtud 12. detsembrist 2004 kuni 9. märtsini 2005.

S/2004 S 13 on umbes kuuekilomeetrise läbimõõduga ning ta tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas (retrograadsel orbiidil) ning ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 906 ööpäeva (või 905,85 ööpäeva). Orbiidi pikem pooltelg on tal 18 450 000 km, orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 167,37° ja ekstsentrilisus 0,261. Näiv tähesuurus on 24,5.

## Viited
Euroopa kultuuripealinn Tallinn

**Euroopa kultuuripealinn Tallinn** oli tiitel, mida Tallinn kandis 2011. aastal Euroopa kultuuripealinna programmi raames.

Tallinna kultuuripealinna kontseptsioon oli pealkirjastatud "Mereäärsed lood" (inglise keeles "Stories of the Seashore") ning selle raames koostatud kultuuriprogramm sisaldas üle 250 ürituse, mille kogumaksumus oli u 110 miljonit krooni. Kultuuriürituste seas oli 29 etenduskunsti-, 18 audiovisuaalkunsti-, 7 kirjandus-, 64 valdkondadevahelist, 14 spordi-, 16 pärimuskultuuri-, 24 kunsti-, 11 linnaruumi- ja disaini- ning 68 muusikaprojekti.

## Programmi projekte
*Kultuurikilomeeter
*Põhuteater
*Objekt nr. 2011
*Vabaduse laul
*New Baltic Drama 2011

## Vaata ka
*Euroopa kultuuripealinn Tartu

## Viited

## Välislingid
*Kultuuripealinna programm SA Tallinna Kultuurikatel kodulehel
*Tallinn 2011 kultuuripealinna koduleht
S/2007 S 2

**S/2007 S 2** on Saturni looduslik kaaslane ning ta kuulub Saturni skandinaavia grupi kuude hulka. Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid selle olemasolust 1. mail 2007 vaatluste põhjal, mida tehti 2007. aasta 18. jaanuarist kuni 19. aprillini.

S/2006 S 1 on umbes kuuekilomeetrise läbimõõduga ning ta tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas (retrograadsel orbiidil); ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 800 ööpäeva (või 792,96 ööpäeva). Orbiidi pikem pooltelg on tal 16 560 000 km, orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 176,68° ja keskmine ekstsentrilisus 0,218. Näiv tähesuurus on 24,4.

## Viited
UEFA Meistrite Liiga 2013–2014

**UEFA Meistrite Liiga 2013–14** hooaeg oli Euroopa parimate klubimeeskondade vaheliste võistluste 22. hooaeg (UEFA Meistrite Liiga eelkäija, Euroopa karikavõistluste 59. hooaeg). Saksamaa klubi Müncheni Bayern oli tiitlikaitsja.

2013–2014 hooaja finaalmäng toimus Lissabonis Estádio da Luzi staadionil 24. mail 2014. Turniiri võitis Madridi Real.

Klubi FK Austria Wien jaoks oli 2013–2014 hooaeg esimene UEFA Meistrite Liigas (grupifaasis).

## Alagrupiturniir
## Väljalangemismängud
### Poolfinaal

} align="right" width="250"|Meeskond 1
!align="center" width="80"|&nbsp; Lõppskoor &nbsp;
!align="left" width="250"|Meeskond 2
!width="80"|&nbsp; 1. mäng &nbsp;
!width="80"|&nbsp; 2. mäng &nbsp;
|-
! align="right" width="250"|Madridi Real  
!align="center" width="80"|&nbsp; 5:0 &nbsp;
!align="left" width="250"| Müncheni Bayern
!width="80"|&nbsp; 1:0 &nbsp;
!width="80"|&nbsp; 4:0 &nbsp;
|-
! align="right" width="250"|Madridi Atletico 
!align="center" width="80"|&nbsp; 3:1 &nbsp;
!align="left" width="250"| Londoni Chelsea
!width="80"|&nbsp; 0:0 &nbsp;
!width="80"|&nbsp; 3:1 &nbsp;
|}

### Finaal
Surtr

**Surtr** (vanapõhja keeles *Surtr* 'must'; islandi keeles *Surtur*, rootsi keeles, norra keeles ja taani keeles *Surt*) on skandinaavia mütoloogias tulehiid, aaside vaenlane, Muspellsheimi valitseja.

Ragnarökis lõhub ta oma tulemõõga Surtalogiga Midgardi ja Asgardi ühendava silla. Koos Muspellsheimi poegadega paneb ta maailma põlema, loobib tuld igas suunas ja hävitab kõik elava (maailmatulekahju). Ta võitleb relvastamata Freyriga ning tapab  ta. 

Surtri järgi on nime saanud vulkaaniline koobas Surtshelliri saarel. 

Aastatel 1963–1967 tekkis Islandi saarest edelas saar, mis sai  nimeks Surtsey ('Surtri saar'). 

## Kirjandus
* Rudolf Simek. *[[Lexikon der germanischen Mythologie]]*, 3. täielikult ümbertöötatud trükk, Alfred Kröner Verlag: Stuttgart 2006, ISBN 978-3-520-36803-4.

## Välislingid
Łučosa

**Łučosa** ehk **Lutšossa** on jõgi Valgevenes, Daugava vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Лучоса*, vene keeles aga *Лучо́са* (Lutšossa), aastani 1984 *Лучеса* (Lutšessa), *Лучёса* (Lutšjossa).

Jõe pikkus on 90 km,  valgla on 651 km², sellest Valgevenes 3510 km². Keskmine vooluhulk jõe suudmes on 21,4 m³/s.

Jõe nimi on balti päritolu, sarnase nimega jõed on nii Lätis kui Leedus.

Łučosa voolab välja Zielanskoje järvest Lozna rajoonis. Paar kilomeetrit allavoolu ühineb temaga suurim parempoolne lisajõgi  Čarnica. Seejärel läbib Viciebski rajooni Viciebski oblastis, suubudes Viciebskis Daugavasse. Viciebski rajoonis voolavad Łučosasse veel vasakult poolt Sierakaratnianka ja Abalanka, paremalt aga  Suchadroŭka. Suurim asula selle jõe kaldal on Viciebski linn.
Rootsi-Eesti Ühing

**Rootsi-Eesti Ühing** oli 1930. aastatel Rootsis tegutsenud ühing. Ühingul oli 184 liiget. Ühingu esimees on olnud rootslane Bengt Bergqvist.

## Vaata ka
*Eestlased Rootsis
*Stockholmi Eesti Ühing

## Viited
Stockholmi Eesti Ühing

**Stockholmi Eesti Ühing**  aastal 1932 Rootsis Stockholmis asutatud ühing. 

## Vaata ka
*Eestlased Rootsis
*Rootsi-Eesti Ühing

## Viited
Ülemaailmne Eesti Kesknõukogu

**Ülemaailmne Eesti Kesknõukogu** (lühend **ÜEKN**) on 1954. aastal Ameerika Ühendriikides asutatud väliseestlaste organisatsioon. ÜEKN loodi selleks, et ühendada eesti kogukondi välismaal ja aidata ülemaailmset koordineerimist Eesti taasiseseisvumiseks.

ÜEKNi asutamisel mängisid pearolli kolm katusorganisatsiooni: Eesti Rahvuskomitee Ühendriikides, Eestlaste Kesknõukogu Kanadas ja Rootsi Eestlaste Liit.

## ÜEKNi liikmed
ÜEKNi liikmed põhikirja järgi:
* Eesti Rahvuskomitee Ühendriikides
* Eestlaste Kesknõukogu Kanadas
* Rootsi Eestlaste Liit
* Inglismaa Eestlaste Ühing
* Austraalia Eesti Seltside Liit
* Eesti Ühiskond Saksa Liitvabariigis
* Eesti Selts Belgias
* Eesti Selts Hollandis
* Johannesburgi Eesti Selts Lõuna-Aafrikas

## ÜEKNi toimkonnad
*Ad hoc toimkond
*Investeeringute toimkond
*Meedia ja kommunikatsiooni toimkond
*Välispoliitika toimkond
*Ülemaailmne Eesti Kesknõukogu Suurpõgenemise Toimkond

## Viited

## Välislingid
*ÜEKNi koduleht