open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aspazija

**Aspazija** (õieti **Elza Pliekšāne**, sünninimi **Johanna Emīlija Lizete Rozenberga**, ka **Elza Rozenberga**; 16. märts 1865 – 5. november 1943) oli läti luuletaja ja näitekirjanik. Tema abikaasa oli Rainis.

## Elukäik
Aspazija sündis ja kasvas jõukas talunikuperes Jelgava lähedal. Osaledes liikumise Uus Vool (*Jaunā strāva*) tegevuses, tutvus ta Jānis Pliekšānsi ehk Rainisega, kes oli üks liikumise juhte. Nad abiellusid 1897. aastal. Lühikest aega elasid nad Leedus Panevėžysis. Kui Rainis arreteeriti ja mõisteti viieks aastaks (1897–1903) Venemaale pagendusse, järgnes Aspazija talle. Hiljem naasid mõlemad Lätisse.

Pärast 1905. aasta revolutsiooni puhkemist põgenesid Aspazija ja Rainis arreteerimise kartuses Šveitsi, kus elasid 1905–1920. Pärast I maailmasõja lõppu naasid nad iseseisvasse Lätisse. Aspazija oli tegev naisliikumises ning astus ka Läti Sotsiaaldemokraatlikku Töölisparteisse.

## Kirjanduslik tegevus
Aspazija esimesed kirjutised on realistlikud, ent enamik tema loomingust võib liigitada uusromantismi alla. Leidub nostalgilisi tagasivaateid minevikule, näiteks näidendi "Vaidelote" (1894) tegevus toimub 14. sajandil Leedu suurvürstiriigis.

Aspazija tuntumate teoste hulka kuulub näidend "Hõbelinik" ("Sidraba šķidrauts", 1905).

### Teoseid
#### Näidendid
* "Atriebēja" (1887)
* "Vaidelote" (lavastatud 1894)
* "Zaudētās tiesības" (lavastatud 1894; eesti keeles "Kaotatud õigused", tõlkinud Mart Pukits; Tartu: J. Mäesepp, 1909)
* "Ragana" (lavastatud 1895)
* "Neaizsniegts mērķis" (lavastatud 1895)
* "Zeltīte" (1901)
* "Sidraba šķidrauts" (1903, lavastatud 1905)
* "Aspazija" (1923)
* "Boass un Rute" (1925)
* "Torņa cēlājs" (1927)
* "Zalša līgava" (1928)
* "Jānis Ziemelis" (1931)
* "Pūcesspieģelis" (lavastatud 1932)
* "Velna nauda" (1933)

#### Luulekogud
* "Sarkanās puķes" (1897)
* "Dvēseles krēsla" (1904)
* "Saulainais stūrītis" (1910)
* "Ziedu klēpis" (1911)
* "Izplesti spārni" (1920)
* "Raganu nakts" (1923)
* "Trejkrāsaina saule" (1926) 
* "Asteru laikā" (1928)
* "Dvēseles ceļojums" (1933)
* "Kaisītās rozes" (1936)
* "Zem vakara zvaigznes" (1942)

#### Proosa
* "No atzīšanas koka" (1919)
* "Zila debess" (1924)
* "Zelta mākoņi" (1928)
* "Rudens lakstīgala" (1933)
Kristen Schaal

**Kristen Joy Schaal** (sündinud 24. jaanuaril 1978 Longmontis Colorados) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.

Ta on hollandi ja saksa päritolu.

Pärast Northwesterni ülikooli lõpetamist läks ta New Yorki, et alustada koomikukarjääri. 2005. aastal sai ta tuntuks, kui ajakiri New York rääkis temast artiklis "The Ten Funniest New Yorkers You've Never Heard Of" ('kümme naljakaimat newyorklast, kellest sa kuulnud ei ole').
Käibevara

**Käibevara** (inglise keeles *floating assets*, saksa keeles *die Gegenstände des Umlaufvermögens*, soome keeles *vaihto-omaisuus*) on majandusüksuse käsutuses mingil hetkel olevad ainelised ehk materiaalsed, ettevõtte käibesse investeeritud ja seal püsivalt ringlevad rahasummad ehk käibekapital.

Lähtudes majandusüksuse jooksvast majandusarvestusest on käibevaraks majandusüksuse vara, mis ei ole: ettevõtte lühiajalised aktivad, väärtpaberid, mitmesugused nõudeõigused; muu materiaalne vara, mis muudetakse rahaks ehk rahastatakse ettevõtte normaalse tegevuse käigus tavaliselt ühe aasta või tootmistsükli jooksul.

Raamatupidamiskohustuslike majandusüksuste igapäevastes raamatupidamistoimingutes, vastavalt Raamatupidamise seaduse lisale nr 1 käsitletakse käibevarana 

* Raha
* Finantsinvesteeringud
* Nõuded ja ettemaksed

* Varud
* Bioloogilised varad

## Vaata ka
*Raamatupidamiskohustuslane
*Raamatupidamise sise-eeskirjad

## Viited

## Välislingid
*Raamatupidamise seadus
Käibekapital

**Käibekapital** on käibevarasse investeeritud kapital, mis muudetakse rahaks ehk rahastatakse ettevõtte normaalse tegevuse käigus tavaliselt ühe aasta või tootmistsükli jooksul ).
Käibekapital hõlmab käibevarade ringlust, s.o käibevarasse tehtavate investeeringute juhtimist ja lühiajaliste kohustuste kasutamist, mille tulemusel lüheneb kapitaliseotuse aeg ning paraneb ettevõtte likviidsus. Ettevõtte likviidsust analüüsitakse eelkõige maksevõime (ehk likviidsuse) suhtarvude kaudu.

## Vaata ka
*Bilanss
*Käibevara
*Käibevara kordaja
*Raamatupidamise sise-eeskirjad
*Raamatupidamise aastaaruanne

## Viited

## Välislingid
*Raamatupidamise seadus
Matti Maimets

**Matti Maimets** (sündinud 30. aprillil 1956) on eesti arst.

Ta lõpetas aastal 1974 Tartu 2. Keskkooli ja aastal 1980 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna.

Ta on Tartu Ülikooli Kliinikumi sisekliiniku nakkushaiguste osakonna juhataja ja Tartu Ülikooli sisekliiniku infektsioonhaiguste õppetooli dotsent/juhataja. Matti Maimets on teaduste kandidaat meditsiini erialal. 

17. septembril 2018 teatati, et Keskkriminaalpolitsei pidas ta kinni kahtlustatuna sotsiaalministeeriumi HIV-i ravimite komisjoni liikmena korduvas altkäemaksu võtmises mitmetelt ravimfirmadelt.

## Pere
Tema isa Olev Maimets oli Tartu Ülikooli anatoomiaõppejõud.

Tema vend on Toivo Maimets.

## Viited

## Välislingid
*
Olev Maimets

**Olev Maimets** (9. mai 1929 – 1. juuni 1996 Tallinn) oli Tartu Ülikooli anatoomiaõppejõud.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Pere
Olev Maimets oli kaks korda abielus. Tema pojad on Matti Maimets ja Toivo Maimets. Insener Olev Maimets on tema vennapoeg.

## Välislingid
*Foto
Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituut

**Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituut** (ka **TÜMRI**, **TÜ MRI**, **MRI**) on Tartu Ülikooli instituut loodus- ja täppisteaduste valdkonnas. Instituut loodi 1990. aastal.

## Juhid
Instituudi juhid:
* 1990–1995 Ain Heinaru
* 1996–1999 Mart Ustav
* 1998 Alar Karis
* 1999 Richard Villems
* 1999–2003 Toivo Maimets
* 2003 Jaanus Remme
* 2003 Richard Villems
* 2003–2007 Juhan Sedman
* 2008–2021 Toivo Maimets
* al 2021 Maia Kivisaar

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Eesti Teadusfond

**Eesti Teadusfond** (lühend **ETF**) oli riikliku teaduspoliitika elluviimiseks, teadusprojektide finantseerimiseks loodud asutus.

ETF-i ülesandeks oli:
* anda avaliku konkursi korras välja grante ja seeläbi finantseerida teadusuuringuid (nii alusuuringuid kui rakendusuuringuid kõigis teadusvaldkondades);
* esindada Eesti teadlaskonda rahvusvahelisel tasandil tehes koostööd Euroopa organisatsioonidega ja sõlmides koostööleppeid teiste riikide teadust rahastavate organisatsioonidega ning
* koordineerida rahvusvahelist teadusalast mobiilsust toetavaid programme.

Asutus loodi 1990. aastal riigiasutusena, 1997. aastal reorganiseeriti sihtasutuseks, 2012. aastal kujundati ETF ümber Eesti Teadusagentuuriks.

## Viited

## Välislingid
*ETF grantidest Eesti Teadusagentuuri kodulehel
*"Eesti teadusrahastus on Nõukogude Liidu aegsete välissuhete nägu" ERR Novaator, 21. juuni 2022
Eesti kullafond (Joel Steinfeldt)

**"Eesti kullafond"** on 2003. aastal välja antud kogumik, mis sisaldab Joel Friedrich Steinfeldti laule. Kogumiku andis välja Hitivabrik.

## CD 1
#Loodus andis loa (Bob Corbin / Joel Steinfeldt)
#Saarepiiga
#Eile, täna, homme
#Mees laial teel
#Disco-rock (Heiki Tark / Joel Steinfeldt)
#Vitamiin (Bernd Dietrich / Wolff-Ekkehardt Stein / Rainer Pietsch / Mart Helme)
#Autorong (Merle Haggard / Jaan Rello)
#Elisabeth Jõhvi
#Hing muusikas
#Aeg kaob ja kaob
#Raske unega (Heiki Tark / Joel Steinfeldt)
#Hallo, hallo!
#Öö ja päeva mõtisklus
#Tagasirändur (Rein Rannap / Ott Arder)
#Kaugus ja tee
#Ootaja
#Viimane tassike teed

## CD2
#Liivakasti disko
#Mägra maja (Johnny Cash / Helvi Jürisson)
#Uhke Tigu
#Mesimumm
#Tont Uugu
#Olen Tiigrikutsu
#Emale
#Väike Joe (A. P. Carter, M. Carter, S. Carter / Joel Steinfeldt))
#Kas Sina hõikad? (Tajo Kadajas / Viivi Luik)
#Dieet-rock
#Doktor
#Mõttelend
#Tiivutu
#Uus aeg
#Suur ja Väike Vanker
#Oo, My Lord (Kalle Tombak / Joel Steinfeldt)

## CD 3
#Dialoog
#Leitud õun
#Elulõng - El Shaddai (John Thompson / Michael Card / Joel Steinfeldt)
#Kaks südant
#Juubel südames
#Looja arm
#Kutse
#Lootus
#Hoia (Joel Steinfeldt / Lydia Koidula)
#Minu (meie) rõõm
#Suur Valge Ingel
#Külvist lõikuseni
#Lapsesuu ei valeta
#Sõimes laps kord uinus (traditsionaal / Leelo Tungal)
#Lepitus
#Lapsukese tänulaul
#Kõigel on kaal (Georgio Moroder / Ott Arder / Joel Steinfeldt)
Nathan Brooks

**Nathan Eugene Brooks** (27. veebruar 1933 Cleveland – 14. aprill 2020) oli USA poksija.

Brooks võitis kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

Brooks poksis jaanuarist 1953 kuni juulini 1958 elukutselisena. Ta osales kokku 19 kohtumisel ning võitis neist 10 (neist 3 nokaudiga) ja kaotas 9 (neist 4 nokaudiga) kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Giovanni Santi

**Giovanni Santi** (1435 Corbordolo – 1. august 1494 Urbino) oli *[[quattrocento]]* Itaalia maalikunstnik ja sisekujundaja, Raffaello Santi isa. Ta sündis Colbordolos Urbino hertsogiriigis. Mõnda aega oli ta väikekaupmees; seejärel õppis ta Piero della Francesca käe all. Teda mõjutas Fiorenzo di Lorenzo ja arvatavasti oli ta mõnda aega Melozzo da Forlì abiline ja sõber. Ta oli Urbino hertsogi õukonnamaalija ja maalis mitmeid altarimaale.

## Luule ja 15. sajandi maalikunstnike loend
Tema luule seas on eepos ühe oma patrooni, Urbino hertsogi Federico III da Montefeltro auks, millele järgnes arutlus maalimise teemal.

Seejärel loetleb Santi endale teadaolevate kuulsate 15. sajandi Itaalia ja Flandria kunstnike nimed. 

* Fra Angelico
* Domenico Ghirlandaio
* Piero ja Antonio Pollaiuolo
* Sandro Botticelli
*Leonardo da Vinci
* Filippino Lippi
* Pietro Perugino
* Luca Signorelli
* Gentile Bellini
* Giovanni Bellini
* Andrea Mantegna
* Andrea del Castagno
* Cosimo Tura
* Piero della Francesca
* Ercole de' Roberti
* Francesco di Pesello või Pesellino
* Masaccio
* Paolo Uccello
* Pisanello
* Domenico Veneziano
* Melozzo da Forlì
* Gentile da Fabriano
* Antonello da Messina
* Jan van Eyck
* Rogier van der Weyden

## Allikad
* August Schmarsow, *Giovanni Santi* (Berlin, 1887)
* Poetry and list derived from *Painting and Experience in Fifteenth Century Italy*. Michael Baxandall. Oxford University Press 1980.
* Giovanni Santi, 1999, Electa (Milano), ISBN 88-435-6825-6
* Antonio Forcellino: *Raffael.* Siedler Verlag 2008, ISBN 978-3886808816 (Eigentlich eine Biographie über Raffael aber mit vielen Angaben zu seinem Vater und der Familie)
*D. ATANAGI, *Il libro degli uomini illustri di Gaio Plinio Cecilio*, Venezia 1562.
*G. M. FACHECHI, J. D. Passavant in Giovanni Santi, Pesaro 1994.
*F. GUALDI, “Per Pintoricchio e Raffaello Giovane. Nuovi esiti di ricerche e “adornamenti”, libri, animali, oreficerie”, Accademia Raffello. Atti e Studi, Anno 2007, n° 2 (dic. 2007).
*A. H. LAYARD, *Giovanni Santi e l’affresco di Cagli*, a cura di Ranieri Varese, Firenze 1994.
*A. MAZZACCHERA, *Cagli in Palazzi e dimore storiche tra Catria e Nerone*, Bari 1997.
*A. MAZZACCHERA, *Il forestiere in Cagli. Palazzi, chiese e pitture di una antica città e terre tra Catria e Nerone*, Urbania 1997.
*L. MICHELINI TOCCI, *Il padre di Raffaello*, Pesaro 1961
*J. D. PASSAVANT, *Raffaello d’Urbino e il padre suo Giovanni Santi opera tradotta, corredata di note e di una notizia biografica dell’autore da Gaetano Guasti*, Firenze 1882.
*L. PUNGILEONI, *Elogio storico di Giovanni Santi pittore e poeta padre del gran Raffaello di Urbino,* Urbino 1822.
*R. VARESE, *Giovanni Santi*, Fiesole 1994.

## Välislingid

*Giovanni Santi at Panopticon Virtual Art Gallery
*Teosed ja lühibiograafia veebigaleriis vaadatud 2012-05-31
Kuula (album)

**"Kuula (album)"** on spetsiaalselt 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse jaoks loodud minialbum (EP), mis sisaldab Eestit Eurovisioonil esindanud Ott Leplandi loo "Kuula" nelja erikeelset versiooni. "Kuula" kõlab albumil eesti-, hispaania-, vene- ja ingliskeelsena. Aapo Ilvese eestikeelsed sõnad on eri keeltesse seadnud Stanislav Bulganin.

## Lood albumil

## Viited

## Välislingid
* Ott Leplandi koduleht
* Ott Leplandi Facebooki leht
* Ott Leplandi fännide foorum
* Ott Leplandi MySpace'i leht
* "Kuula" (laulusõnad @ sasslantis) 
* "Escucha" (laulusõnad @ sasslantis) 
* "Слушай" (laulusõnad @ sasslantis) 
* "Hear Me" (laulusõnad @ sasslantis)
Seemiskollane

**Seemiskollane** (prantsuse keeles *[http://:fr:Chamois%20(couleur) chamois]*, inglise keeles *buff*) on üks kollastest värvitoonidest, hele kergelt ookerkollase või kollakaspruuni poole kalduv, seemisnaha värvust meenutav tuhmjas kollane toon.

## Pildid

Chamois-natural.jpg|Naturaalsest seemisnahast puhastuslapp
Roper Boot.jpg|Naturaalsest seemisnahast saabas
Coat MET C.I.50.98.3 F.jpg|Nahast 17. sajandi sõdurikuub (*buff coat*)
Buff Orpington chicken, UK.jpg|Pruunikaskollase värvusega orpingtoni kana
SayilmisSecimZarflari.JPG|Pleegitamata, kollakast paberist ümbrikud
Natrolite-231217.jpg|Punakas natroliit
Kingfisher portrait.jpg|Jäälind (Alcedo atthis) kalaga


## Variatsioonid
1821. aasta värviõpikus "Werner's Nomenclature of Colours" esineb toon *buff orange*, soe pruunikas või oranžikas kollane toon, mis segatakse oranžkollasest (*Dutch orange*) ja sieenast. Näidetana loodusest on nimetatud jäälinnu silmatriip, valgeõielise kiviroosiku (*Cistus*) tolmukad ja ruuge natroliit. Värvitoon on oranžikas hele kollane .

Prantsuskeelne värvinimetuste portaal pourpre.com annab seemiskollase vasteks tuhmkollaste toonide värvivahemiku  .

Veebivärv *Buff* on kas tuhmkollane    või oranžikas kollakaspruun  .

## Viited
Zemgale

**Zemgale** (ka **Semigalia** või **Sem(i)gallia** (läti keeles *Zemgale*, saksa keeles *Semgallen*, poola keeles *Semigalia*, leedu keeles *Žiemgala*, liivi keeles *Zemgāl*) on Läti ajalooline ja etnograafiline piirkond riigi keskosas, mis mõne kirjelduse kohaselt hõlmab ka tänapäevase Leedu alasid.

Zemgalega piirnevad ajaloolised piirkonnad Sēlija, Samogiitia, Kuramaa ja Liivimaa. Piirkond on peamiselt tasane. Kõige tähtsamad jõed on Daugava ja Lielupe. Suurim linn on Jelgava, kunagise Kuramaa ja Zemgale hertsogiriigi pealinn. 
Piirkonda kuuluvad Jelgava linn ning Auce, Baldone, Dobele, Engure, Iecava, Jaunpilsi, Jelgava, Ozolnieki, Rundāle, Tērvete, Tukumsi ja Vecumnieki omavalitsus. 

1795–1918 kuulus Zemgale haldusjaotuses Kuramaa kubermangu ning läks koos selle territooriumiga pärast Esimest maailmasõda Läti Vabariigile.

Piirkonna nimi on tulnud muistse balti rahva semgalite nimetusest. 13. sajandist on seeli rahvalt nime pärinud Sēlijat peetud Zemgale osaks, tänapäeval moodustab see Zemgale valimisringkonna idaosa. Ka ajalooline Sēlija hõlmab osa Kirde-Leedust.

## Vaata ka
*Kurzeme
*Latgale
*Vidzeme
*Sēlija
Charles Adkins

**Charles Adkins** (ka **Chuck Adkins**; 27. aprill 1932 Gary, Lake'i maakond, Indiana osariik – 8. juuli 1993 Gary, Lake'i maakond, Indiana osariik) oli USA poksija.

Adkins võitis I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

## Elukutselisena
Adkins poksis elukutselisena augustist 1953 kuni jaanuarini 1958. Ta pidas kokku 22 kohtumist, millest võitis 17 (sealhulgas kaheksa nokaudiga) ja kaotas viis (neist neli nokaudiga).

## Viited

## Välislingid
* 
*
Maksevõime kordaja

**Maksevõime kordaja** on ettevõtte finantsjuhtimises kasutatav maksevõime suhtarv. Maksevõime kordaja näitab ettevõtte suutlikkust korraga katta kõik lühiajalised võlgnevused lühiajalise varaga. 

Maksevõimeliseks arvestatakse varad, mida saab kiiresti rahaks teisendada, säilitades raamatupidamisliku väärtuse. Et kõik võlgnevused samal ajal tasuda, peab ettevõtte maksevõime kordaja olema 1 või suurem. Maksevõime kordajat nimetatakse ka **likviidsuskordajaks** või **happetestiks**.

## Valem
\mbox{Maksevõime kordaja} = {\mbox{raha ja raha ekvivalendid} + \mbox{kaubeldavad väärtpaberid} + \mbox{laekumata arved}\over \mbox{lühiajaline võlgnevus}}

## Äriline rakendus
Oluline on tähele panna, et kaupu ei arvestata maksevõime kordajas, küll aga lühiajalise võlgnevuse kattekordajas. Kordajate abil saab kontrollida ettevõtte elujõulisust, kuid see ei anna täielikku ülevaadet ettevõtte seisundist. Näiteks kui ettevõttel on suur hulk laekumata arveid, mille maksetähtaeg on pikk (näiteks 120 päeva), ning kohe tuleb tasuda olulisi ärikulusid ja lühikese tähtajaga arveid, siis maksevõime kordaja ei peegelda probleemi, kuid tegelikult saab ettevõttel kohe raha otsa. Vastupidi, kui ettevõtte klientide maksetähtajad on lühikesed ning tähtajad tarnijatele on pikad, siis võib maksevõime kordaja olla väga väike, samas ettevõte suurepärases seisus.

## Happetest
Sageli kasutatakse maksevõime kordajat viitamaks raha kordajale.

\mbox{Happetest} = {\mbox{käibevarad} - \mbox{varud}\over \mbox{lühiajaline võlgnevus}}

## Vaata ka
*Finantsanalüüs
*Käibekapitali kordaja
*Maksevõime suhtarvud
Delphi (programmeerimiskeel)

**Delphi** (erinevad versioonid kannavad nimesid **Borland Delphi**, **Inprise Delphi**, **Turbo Delphi**, **Codegear Delphi** ning alates 2010. aastast **Embarcadero Delphi**) on firma Borland poolt välja töötatud programmeerimiskeel ja graafiline arenduskeskkond. 2015. aastal ostis Idera Software ära tarkvara arendaja Embarcadero, kuid säilitas selle oma allüksusena ning ka programmeerimiskeskkonna nimi jäi endiseks.

Keele süntaksi poolest on tegemist Object Pascali dialektiga.

## Vaata ka
*Pascal
*Turbo Pascal
*Borland Kylix
*Lazarus

## Viited
Floyd Patterson

**Floyd Patterson** (4. jaanuar 1935 Waco, Clevelandi maakond, Põhja-Carolina osariik – 11. mai 2006 New Paltz, Ulsteri maakond, New Yorgi osariik) oli USA poksija.

Patterson võitis II keskkaalus (kuni 75 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

Patterson poksis septembrist 1952 kuni septembrini 1972 elukutselisena. Ta osales kokku 64 kohtumisel. Ta võitis neist 55 (neist 40 nokaudiga) ja kaotas 8 (neist 5 nokaudiga) kohtumist ning viigistas 1 kohtumise.

Patterson on olnud mitmekordne ja noorim elukutseliste absoluutne maailmameister. Tema kõige kuulsamad vastased olid Ingemar Johansson, Sonny Liston ja Muhammad Ali.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Tüll (perekond)

**Tüll** (*Charadrius*) on lindude perekond tülllaste sugukonnast.

Tüllid on väiksed lühikese nokaga kahlajad. Tiivad on terava otsaga ja alla 150 mm pikad. Tavaliselt on pika saba lõpus must triip. Paljudel liikidel on näol või kuklal valged ning kaelal või rinnal mustad laigud. Udusulis poegadel on kuklal valge laik.

Perekonda kuulub 11 liiki:
*ameerika tundratüll (*Charadrius semipalmatus*)
*hõbetüll (*Charadrius melodus*)
*idatüll (*Charadrius placidus*)
*kaljutüll (*Charadrius forbesi*)
*kilatüll (*Charadrius vociferus*)
*liivatüll (*Charadrius hiaticula*)
*mudatüll (*Charadrius melanops*)
*mustpea-tüll (*Charadrius cucullatus*)
*urutüll (*Charadrius novaeseelandiae*)
*väiketüll (*Charadrius dubius*)
*vöötpugu-tüll (*Charadrius tricollaris*)

Liiva- ja väiketüll on Eestis harilikud haudelinnud ja läbirändajad.

## Viited
Onkovalk

**Onkovalk** on onkogeeni produktiks olev valk, mis on seotud raku kasvu ja diferentseerumise regulatsiooniga.
Bengt Berg

**Bengt Magnus Kristoffer Berg** (9. jaanuar 1885 – 30. juuli 1967) oli rootsi ornitoloog, kirjanik, fotograaf ja filmitegija.

## Teosed
* "Sjöfallsboken" (1910)
* "Måseskär" (1912)
* "Genezareth" (1912)
* "Tåkern: en bok om fåglarnas sjö" (1913)
* "Där kriget rasar: skisser från kampen i öster" (1915)
* "Stora Karlsö: en bok om hafvets fåglar" (1915)
* "En german: berättelse från den nya tiden" (1916)
* "Sällsynta fåglar" (1916–1919)
* "Min vän fjällpiparen" (1917)
* "De rikas hunger : berättelse från den nya tiden" (1918)
* "Vad skola vi göra med ekskövlarna?" (1920)
* "Hägrar och storkar: en bok om skånska fåglar" (1920)
* "Med tranorna till Afrika" (1922); eesti keeles "Kurgedega Aafrikasse", Loodus 1937
* "De sista örnarna" (1923); eesti keeles "Viimased kotkad", Eesti Raamat 1972
* "Abu Markúb: på jakt efter jordens märkvärdigaste fågel" (1924)
* "Arizona Charleys pojke" (1927)
* "Gypaëtus: den flygande draken i Himalaya" (1931)
* "På jakt efter enhörningen" (1932)
* "Tigrar" (1934)
* "Mina försök med vildgäss" (1937)
* "Försök med hjortar" (1953)
* "Äventyr med vildgäss" (1957)
* "Farligt storvilt" (1959)
* "Örnar" (1960)

## Eesti keeles
Bengt Bergi mitu teost on ka eestindatud.
* 1937. aastal ilmus Tartus Looduse kirjastuses raamatuna "Kurgedega Aafrikasse" Adelaide Lemberi tõlkes.
* 1968. aastal ilmus ajakirjas Eesti Loodus järjejutuna "Viimsed kotkad" Viktor Masingu tõlkes.
* 1972. aastal ilmus "Viimased kotkad" raamatuna Henrik Sepamaa tõlkes rootsi keelest Eesti Raamatu kirjastuselt (sarjas Maailm ja mõnda).
* 1990. aastate alguses ilmus ajakirjas Eesti Loodus järjejutuna "Minu sõber mornel" ("Min vän fjällpiparen").

## Viited
Lühiajalise võlgnevuse kattekordaja

**Lühiajalise võlgnevuse kattekordaja** on likviidsuse suhtarv, mis näitab, kas ettevõtte suudab majandusaasta kohustusi täita. Sellega võrreldakse käibevara ja lühiajalist võlgnevust. Lühiajalise võlgnevusega kattekordajat nimetatakse ka **käibekapitali kordajaks** või lihtsalt **lühiajaliseks kordajaks**.

## Valem
\mbox{Lühiajalise võlgnevuse kattekordaja} = \frac {\mbox{käibevara}} {\mbox{lühiajaline võlgnevus}}

## Äriline rakendus
Lühiajalise võlgnevuse kattekordaja annab ülevaate ettevõtte likviidsusest turul ja võimekust täita kohustusi võlausaldajate ees. Kattekordaja kõlblikkus erineb tööstusharude kaupa, kuid üldiselt peetakse heaks suhtarvu vahemikus 1,5–2. Kui ettevõtte lühiajalise võlgnevuse kattekordaja jääb sinna vahemikku, siis see näitab head lühiajalist finantsseisundit. Kui lühiajalised võlgnevused ületavad käibevara (kattekordaja on alla 1), võib ettevõttel esineda raskusi lühiajaliste kohustuste täitmisega. Liiga suur lühiajaline kordaja võib tähendada, et ettevõte ei kasuta oma käibevara tõhusalt. Samuti võib see näidata probleeme käibekapitali haldamisega.    

Väike väärtus (alla 1) näitab, et lühiajaliste kohustuste täitmine võib olla raskendatud. Kuid väike väärtus ei ole siiski kriitiline probleem. Näiteks kui organisatsiooni pikaajalised väljavaated on head, saab vahel lühiajalisi kohustusi katta pikemaajaliste väljavaadete arvelt. On ärisid, mille lühiajalise võlgnevuse kattekordaja on tavaliselt alla ühe. Näiteks kui kaupade käive on kiirem kui tasumistähtajad, võib lühiajaline suhtarv olla alla ühe. 

Teisi tegureid mitte arvestades on võlausaldaja jaoks, kes ootab 12 kuu jooksul makset, parem suur kui väike lühiajaline suhtarv, sest suur suhtarv tähendab suuremat tõenäosust, et 12 kuu sisse jäävad kohustused suudetakse täita.

## Vaata ka
* Finantsanalüüs
* Maksevõime kordaja
* Maksevõime suhtarvud
Jaxy

**Jaxy** on 1995. aastal moodustatud eesti rokkansambel. 
Ansamblis musitseerivad Ott Jalakas, Kertu Vaino, Veiko Tõkman, Viktor Vassiljev, Kristo Rajasaare, Elmu Värk, Raul Vaigla, Risto Rebane ja Aulis Nemvalts.

## Diskograafia
*"Like A Shadow" (singel) (OK Records, 1995, CD)
*"Flying High" (singel) (OK Records, 1996, CD)
*"The Eve of The End" (OK records, 1996, CD, MC)
*"Blowing a Fuse" (BGM records, 1997, CD, MC) 
*"Streets Are Calling" (singel) (Global Music Group, 2002, CD)
*"When I start to Fly" (Global Music Group, 2002, CD)
*"Demons" (singel) (Global Music Group, 2005, CD)
*"Time" (singel) (Global Music Group, 2008, CD)
Blowing a Fuse

**"Blowing a Fuse"** on ansambel Jaxy 1997. aastal ilmunud album.

## Lugude nimekiri
# All Alone	 	
# What Do You Need	 	
# Stage	 	
# Bad Stuff	 	
# It's Not Real	 	
# Piece of Crap	 	
# Hold On to My Heart	 	
# Steamy Windows	 	
# Losing You	 	
# Unbeliveable	 	
# Fade Away
Marja poe varing

**Marja poe varing** (tuntud ka kui **Marja poe katastroof**) oli 1994. aasta 12. veebruari pärastlõunal toimunud varing Tallinnas tegutsenud Marja poes. Ehitusvea tõttu väsis müügisaali lage toestanud tala, mis purunedes põhjustas katuse ja lae kokkukukkumise. Õnnetuses sai kohapeal viis inimest surma ja kolmteist sai vigastada, neist üks suri hiljem haiglas. Üks laps jäi õnnetuses orvuks.

## Õnnetus
1994. aasta 12. veebruaril oli Marja poes tavalisest rohkem inimesi, sest õhtul oli Lillehammeri taliolümpia avamine ja enamik linlasi soovis omad sisseostud hommikul teha. Pärastlõunal oli poes juba rahulikum, kui kassapidaja kuulis äkki vorsti- ja lihaleti juures raksatust. Tunnistaja Leida Laane sõnul: «Kõik ragises ja mürises. Ripplagi hakkas alla kukkuma, seejärel tulid robinal paneelid». Õnnetuspaigale kiirustas 11 kiirabiautot, kaks reanimobiili, päästeteenistus ja politsei kogu Tallinnast. Kuna Tallinna päästjatel polnud raske- ja eritehnikat, siis kutsuti kohale Eriautobaasi kraana, mille abil prooviti tõsta varisenud paneele. Et Eriautobaasi kraana nokk oli selleks tööks liialt lühike, tuli erafirmalt tellida tööks sobilikum kraana. Päästeoperatsioon lõppes kell kaks öösel, kui kõik paneelid oli majast välja saadud. 

## Fotod õnnetuspaigalt ja varingu likvideerimiselt
Rahvusarhiivi fotode andmebaas sisaldab fotosid õnnestuspaigalt ja varingu likvideerimiselt. Fotode numbrid arhiivis: 0-174037, 0-174038, 0-245123, 0-245124, 0-245125, 0-245126, 0-245127, 0-245128, 0-245129, 0-245130, 0-245131, 0-245132, 0-245133, 0-245134, 0-245135. Fotode otsimisel võib kasutada väljal Sisu kirjeldus ka fraasi "Marja poe".

## Põhjused
Uurimiskomisjon selgitas, et katuslae varingu põhjustas Kuldnoka tänava poolt teisele postireale toetuva betoontala toesõlme purunemine. Betoneerimise eel oli autorijärelevalve tala üle vaadanud ja nõudnud lisaarmatuuri panekut. Seda ehitajad aga ei teinud, ning 17 aastat hiljem tala väsis ja varises alla. Otseseid süüdlasi pole tänaseni teada.

## Ülesehitus
Uue kaupluse projekti hakkasid Voldemar Herkel, Kalle Rannula ja arhitektuuribüroo Harmin koostama 1994. aasta kevadel. Esimese korruse konstruktsioonid on betoonist, seinad betoonplokkidest, teine korrus seisab metallkarkassil. Poerahva soovide järgi projekteeriti kauplus osaliselt ilma vahelaeta, et katuseaknast kumav valgus langeks alati kohale, kus õnnetuse põhjustanud tala alla varises. Uue hoone ehitus algas 1994 sügisel, maja avati 30. juunil 1995.

## Vahejuhtumid
Kummaline lugu juhtus aga siis, kui Päästeamet läks Siseministeeriumilt erafirmast saadud arvega raha kraana töö kuludeks välja kauplema. Toonane siseminister Heiki Arike küsis üllatunult: "Miks te siis kraanasid tellite, kui teil raha ei ole?".

## Viited
Soov.ee

**Soov.ee** on kuulutuste veebiportaal, mis on loodud ajalehe Soov juurde. 

## Vaata ka
*blocket.se

## Välislingid
*Soov.ee
Tüll

**Tüll** võib tähendada:
***[[Tüll (perekond)|Tüll]]** (*Charadrius*) on lindude perekond kurvitsaliste hulgast
***[[Tüll (riie)|Tüll]]** on teatav riidesort
***[[Tüll (perekonnanimi)|Tüll]]** on perekonnanimi
Maksevõime suhtarvud

**Maksevõime suhtarvud e indikaatorid**  (inglise keeles *financial ratios*) on ettevõtte maksevõime hindamiseks kasutatavad suhtarvud. Levinumad maksevõime suhtarvud on:

*Käibekapitali kordaja
*Lühiajalise võlgnevuse kattekordaja
*Maksevõime kordaja
*Maksevalmiduse kordaja

## Vaata ka
*Finantsanalüüs
*Käibekapital

## Viited
Protsendipunkt

**Protsendipunkt** (lühend **PP**) on ühik, millega väljendatakse protsendimäärade aritmeetilist vahet.
 
Protsendipunkt on ühik, millega väljendatakse mingi protsendimäära (protsentides avaldatud osamäära) muutu. See leitakse kahe protsendimäära vahena, lahutades suuremast protsendimäärast väiksema.

Oskuskeeles (näiteks majandusmatemaatikas) lähtutakse seejuures järgmisest:
* protsendimäär on osa suurus tervikust, see esitatakse protsentides;
* protsendimäära muutu väljendatakse protsendipunktides. 

## Vaata ka
*protsent

## Viited

## Välislingid
*"Keelesäuts. Protsendipunkt. Egle Pullerits" ERR Vikerraadio, 6. mai 2013
Beverly Hills

**Beverly Hills** on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis Los Angelese maakonnas. Seda ümbritsevad Los Angeles ja West Hollywood. 

Beverly Hills sai linnaõigused 28. jaanuaril 1914. Linn on saanud nime Beverly Farmsi piirkonna järgi Beverly linnas Massachusettsi osariigis.

Beverly Hills on tuntud luksusliku elustiili ja kuulsate elanike poolest, kelle seas on tippjuhte, kunstnikke, filmitähti. Seal asub ka tuntud luksuspoodide piirkond Rodeo Drive.

Linna pindala on 14,79 km². 2020. aastal oli seal 32 701 elanikku. Beverly Hills asub keskmiselt 79 m kõrgusel merepinnast.

Beverly Hillsi järgi on saanud pealkirja teleseriaal "Beverly Hills, 90210".

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Roheline Värav (portaal)

**Roheline Värav** ehk **GreenGate** oli keskkonnateemaline Eesti veebiportaal, mis tegutses Eestimaa Looduse Fondi eestvedamisel aastatel 1999–2015.

Selle portaaliga oli seotud ka ajaleht Roheline Värav, mis ilmus aastatel 2001–2011.

## Vaata ka
*Bioneer

## Välislingid
*Väljaanne ja portaal Roheline Värav Eestimaa Looduse Fondi kodulehel
Massaciuccoli järv

**Massaciuccoli järv** (itaalia *lago di Massaciuccoli*) on rannikujärv Itaalias Lucca provintsis. 

Järve ümbritseb suurim märgala Toscanas. 

Järve pindala on 6,9 km², keskmine sügavus 1,6 m, kohati 3–4 m. 

Järv ja seda ümbritsev märgala on tekkinud kunagisest laguunist mere taganemise ja jõesetete kuhjumise tagajärjel.

Järv on sajandeid olnud Aafrikas talvituvate rändlindude peatuspaigaks. Kallastel kasvab rikkalikult mitmesuguseid kõrrelisi, nagu harilik pilliroog (*Phragmites australis*) ja tarnu. Massaciuccoli on üks peamisi lääne-mõõkrohu (*Cladium mariscus*) kasvukohti Itaalias.

Massaciuccoli kuulub Migliarino, San Rossore Massaciuccoli loodusparki ning on linnukaitseala. Loodusmatkajate jaoks on ehitatud laudteid ja linnuvaatlusonne.  
 
Järve ökoloogilist tasakaalu ohustab vee eutrofeerumine. Lindude arvukust mõjutas veel hiljuti ka jahipidamine.  Järve ilmet on kujundanud aegade jooksul kaevatud kuivenduskanalid ning turbatööstus ja klaasitööstusele vajaliku liiva kaevandamine 20. sajandil. 

Järve merepoolses küljes paikneb Torre del Lago küla, millele 1938. aastal lisati Puccini nimi järve ääres aastaid elanud helilooja mälestuseks.

## Viited

## Välislingid

* 
* 
*
Kirjendamine

**Kirjendamine** ehk kirjendi tegemine on raamatupidamiskohustuslaste jooksvas asjaajamises majandustehingute teadaolevate andmete kandmine mis tahes dokumendile või registrisse ).

## Vaata ka
* deebet
* deebetkaart
* konto
* konto debiteerimine

## Viited

## Välislingid
* Raamatupidamise seadus
Piero del Pollaiolo

**Piero del Pollaiolo** (1441 Firenze &ndash; 1496 Rooma), tuntud ka kui **Piero del Pollaiuolo** või **Piero Benci**, oli *[[quattrocento]]* Itaalia maalikunstnik Firenzest. Tema vend Antonio oli samuti maalikunstnik  ja vennad töötasid sageli koos. Piero teine vend Simone oli arhitekt. 

Kunstnik suri Roomas 1496. aastal.

Giorgio Vasari "Kunstnike elulood" sisaldab Piero del Pollaiolo biograafiat.

## Kirjandus
* Aldo Galli, *I Pollaiolo*, collana "Galleria delle arti" n.7, Milano, 5 Continents Editions, 2005.
* Alessandro Cecchi, *Botticelli e l’età di Lorenzo il Magnifico*, collana “I grandi maestri dell’arte. L’artista e il suo tempo”, Firenze, E – ducation.it, 2007, pp. 92 - 107 (sulle *Virtù* del Tribunale della Mercanzia e sulla tavola del Cardinale del Portogallo), p. 115 (sul *Martirio di San Sebastiano*).
* Anna Padoa Rizzo (a cura di), *Arte e committenza in Valdelsa e in Valdera*, Firenze, Octavo, 1997, pp. 57 - 58 (sull' *Incoronazione della Vergine* di San Gimignano). ISBN 88-8030-104-7
* L. D. Ettlinger, Antonio and Pietro Pollaiuolo, Phaidon, Oxford, 1978, 183 p.
* Les Pollaiolo de Aldo Galli, éditeur : Éditions 5 Continents (2005) (ISBN 887439148x)
## Välislingid

*Teosed ja biograafia veebigaleriis vaadatud 2012-05-31

*Piero del Pollaiolo at Panopticon Virtual Art Gallery
Lendav Läänlane

**Lendav Läänlane** tüübitähisega *DeM 31* oli aastal 1935 Eestis valminud elektriliste veomootorite ja diisel-jõuallikaga laiarööpmeline mootorvagun.

Vagun valmis Raudtee Peatehastes Tallinna–Haapsalu liini tarbeks. Mootorvagun komplekteeriti diiselmootoriga Taanist, veoelektrimootoritega Rootsist, generaatori valmistas Eesti Volta tehas. Saksamaal Berliini ja Hamburgi vahel ühendust pidanud Lendava Hamburglase (*Fliegender Hamburger*) eeskujul nimetati vagun Lendavaks Läänlaseks. 

Sõit Tallinnast Haapsallu kestis ligikaudu kaks tundi, Rohuküla sadamast sai laevaga jätkata reisi Kuressaarde.Tänaseks pole säilinud ühtegi selle rongi vagunit. 

Sama nime kannab ka üks Elroni FLIRT-tüüpi elektrirong.

## Tehnilised andmed

Tehnilised andmed:
* valmimisaasta: 1935
* tähis: DeM 31
* pikkus: 21 m
* laius: 3,2 m
* tühimass: 41,5 t
* jõuallikas: 240 hj diiselmootor 6175 CA
* jõuülekanne: elektriline
* maksimaalne kiirus: 100 km/h
* istekohti: 88
* piduritüüp: õhkpidur
* järelvaguneid: 1

## Viited

## Välislingid
* Legendaarne Eesti kiirrong Tehnikamaailm, 2. veebruar 2014
MAN Lion's City

**MAN Lion's City** on Saksa bussitootja MAN linnabuss. 

Esimene Lion's City valmis 1996. aastal. 

Eestis kasutab neid busse peamiselt Tallinna Linnatranspordi AS, kellel on 25 lühikest ja 10 lõõtsaga Lion's City bussi. 2017. aastast on ka AS-il Sebe Tartus kolm seda marki lühikest gaasibussi.
Lisaks kasutab neid Tallinna Lennujaam.
Eesti Talurahva Liit

**Eesti Talurahva Liit**  oli 1917. aastal Põhja-Eestis asutatud erakond,  Eestimaa kubermangus.

Eesti Talurahva Liidu tegevuses osalesid: Konstantin Päts, Friedrich Karl Akel ja Ado Birk.

ETL ja Eesti Maarahva Liidu nimekirjast valiti 1917. aastal Eestimaa Kubermangu Ajutisse Maanõukogusse 13 esindajat.

## Vaata ka
*Eesti Maarahva Liit
John Roberts

**Jonathan "John" Roberts** (sündinud 1979) on USA filminäitleja.

## Välislingid

* John Roberts IMDb andmebaasis
Audru polder

**Audru polder** on Pärnu maakonnas Audru aleviku ja Valgeranna vahelisest 2,5 kilomeetri pikkusest alleest lõuna poole jääval ranna-alal asuv Eesti esimene polder, mis rajati 1938. aastal üleujutuste vastu. Ligi 2000 hektari suurune Audru polder on paljude linnuliikide pesitsus- ja läbirändeaegne puhkepaik ning kuulub Natura 2000 võrgustiku linnualade hulka.

## Välislingid
* Silja Joon: Audru polder uputab põllumaid. Pärnu Postimees 31.05.2012
Eesti Maarahva Liit

**Eesti Maarahva Liit** (lühend **EMRL**; nimetatud ka: **Maaliit**) oli 1917. aastal Eestimaa kubermangu Lõuna-Eestis asutatud erakond.

## Eestimaa Kubermangu Ajutises Maanõukogus
EML ja Eesti Talurahva Liidu nimekirjast valiti 1917. aastal Eestimaa Kubermangu Ajutisse Maanõukogusse 13 esindajat.

## Asutavas Kogus
Asutava Kogu valimistel 1919. aastal valiti EML nimekirjast Asutavasse Kogusse: Konstantin Päts, Jaan Teemant, Jaan Hünerson, August Jürmann, Jüri Uluots, Karl Ipsberg, Jaan Raamot, Kristjan Haho.

1919. aastal toimunud Asutava Kogu valimistel sai EML (8 kohta), kehvi valimistulemusi seostati selle liidri Konstantin Pätsi tõttu, kes oli ka Ajutise Valitsuse peaminister - Vabadussõja aegsete vabaduste kitsenduste ning majanduslike ebameeldivustega. Samuti oli Eesti Maarahva Liit ainsa legaalse parteina tegutsenud ka Saksa okupatsiooni ajal ning omas seega saksa okupatsioonivõimudega koostööd teinud kollaboratsionistide mainet.

EML tegevuses osalesid: Kristjan Arro, Konstantin Päts, Jaan Hünerson, Jaan Raamot, Jüri Uluots ja Otto Tief.

1920. aastal reorganiseeriti EML Põllumeeste Kogudeks.
## Vaata ka
*Eesti Talurahva Liit
Dan Mintz

**Daniel Alexander Mintz** (sündinud 25. september 1981 Anchorage'is) on USA koomik ja filminäitleja.

## Välislingid

* Dan Mintz IMDb andmebaasis
Põllumeestekogude ja Põllumeeste, Asunikkude ning Väikemaapidajate Koondis

**Põllumeestekogude ja Põllumeeste, Asunikkude ning Väikemaapidajate Koondis** (kasutas ka lühemat nime **Ühinenud Põllumeeste Erakond**) oli aastatel 1932–1933 Eestis tegutsenud agraarerakond.

Ühinenud Põllumeeste Erakonnast valiti V Riigikogusse 42 saadikut (39,8 %) V Riigikogust.
Autofaagia

Rakubioloogias on **autofaagia** ("autophagy") kataboolne protsess, mis hõlmab kahjustunud rakuorganellide fagotsütoosi raku enda kaudu . See on täpselt reguleeritud protsess, mis mängib normaalset osa rakkude kasvus, arengus ja homöostaasis, mis aitab säilitada tasakaalu sünteesi ja lagunemise ning sellele järgneva rakuliste toodete ringlussevõtu vahel. See on oluline mehhanism, mille abil nälgiv rakk paigutab ümber toitaineid tarbetutest protsessidest olulisematele protsessidele- kusjuures eelistatud jäävad edastatud ning vastuvõetud raku/rakkude kasvusignaalid.

## Vaata ka
*apoptoos
*Desoksüribonukleiinhape
*Mitokondriaalne DNA
*rRNA
*Rakutuum
*RNA
*Tsütoplasma
*Tuumake
*Tuumapoor
*Vähk

## Viited
Eesti Radikaal-Sotsialistlik Partei

**Eesti Radikaal-Sotsialistlik Partei** oli 1917. aastal moodustatud erakond.

Partei asutamiskongressil manifesteeriti erakonna toetust nii vaimset kui ka füüsilist tööd tegevale inimesele ning töö ja töötamise väärtustamist. Eesmärgiks seati moodustada osariigina Venemaa föderaalvabariiki kuuluv Eesti demokraatlik vabariik.  Tööerakondlased kritiseerisid föderatiivse Venemaa loomise vastu olnud bolševikke ja kadette. 

Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu valimise järel toimus Tallinnas  Estonia teatrisaalis 15. juulil (2. juuli vkj) 1917. aastal Tallinna Eesti Liidu ja Eesti Keskliidu korraldatud Eesti Rahvuskogu kongress kus saadikuteks olid maaelanikkonda esindavad Maanõukogu valijamehed ning linnavolikogude, ühiskondlike organisatsioonide ja Eesti nõukogude esindajad. Üldpoliitilistes küsimustes ilmnesid kokkutulnute vahel suured erimeelsused ja sotsialistliku ja kommunistliku meelsusega saadikud, kes moodustasid 800 kohalolijast ligi poole, ja sotsialistid-enamlased, vähemlased ja Eesti sots.-revolutsionäärid,  radikaal-sotsialistid ja tööerakondlased  lahkusid saalist. Kohalejäänud väljendasid soovi kindlustada õiguskorda ja vastustada võimu taotlevaid tööliste ja saadikute nõukogusid. 16.–17. juulil  (3.–4. juulil vkj) toimus Tallinnas Estonia kontserdisaalis  Eesti rahvuskongressi kogunemine. Kongressil võeti vastu otsus „Eestimaa tulevase korralduse kohta“, milles taotleti rahvastele enesemääramisõigust, Venemaal demokraatliku föderatiivse vabariigi loomist.

Eesti Radikaal-Sotsialistlik Partei moodustati 1917. aasta kevadel, kuid juba 1917. aasta 30. septembrist 2. oktoobrini toimunud kongressil muudeti partei  Eesti Tööerakonnaks.

Erakonna juhttegelased olid Jüri Vilms, Otto Strandman ja Ants Piip.

## Vaata ka
*Eesti Tööerakond
## Viited
Mõõtmistulemus

**Mõõtmistulemus** ehk **mõõtetulemus** on mõõtesuuruse ehk mõõdetava suuruse väärtus, mis on saadud mõõtmise teel.

Mõõtetulemusega on seotud mõõtemääramatus, mis iseloomustab mõõtesuurusele põhjendatult omistatavate väärtuste tõenäosusjaotust.

Mõõtetulemuse oluline omadus on jälgitavus, mis võimaldab tulemust katkematu võrdlusteahela kaudu etaloniga seostada. Mõõtetulemuste jälgitavuse tõendamise korra määrab Eestis kindlaks mõõteseadus.

## Vaata ka
*Mõõtmised ja mõõtemääramatused

## Viited
Korea kiri

**Korea kiri** ehk ***hangul*** (ka ***hangeul*** (한글) ja *chosŏn'gŭl* (조선글)) on foneetiline korea kirjasüsteem. See loodi 15. sajandi keskel ja on kujundatud nii, et seda oleks võimalikult lihtne lugeda. Laiemasse kasutusse jõudis see alles 19. sajandi lõpuaastatel. Seda kasutatakse korea keele kirjutamiseks nii Põhja-Koreas kui ka Lõuna-Koreas, kuid Lõuna-Koreas kasutatakse lisaks mõnikord ka hiina kirjamärke hanjat.

Korea kirjas on 24 kirjamärki (14 kaashääliku- ja 10 täishäälikumärki), mida erinevalt ladina kirjast rühmitatakse silpide kaupa plokkidesse. Näiteks koosneb silp 한 ('han') kolmest eraldi kirjamärgist ㅎ h, ㅏ a ja ㄴ n. Iga plokk võib koosneda 2–5 kirjamärgist, igas vähemalt 1 täis- ja 1 kaashäälik. Plokid paigutatakse kas horisontaalselt vasakult paremale või vertikaalselt ülevalt alla. Teoreetiliselt võib märkidest kombineerida 11 172 erinevat plokki, kuid tegelikus kasutuses on neid palju vähem.

Transliteratsiooniks kasutatakse Põhja-Koreas ametlikult McCune-Reischaueri süsteemi. 2000. aastal läks Lõuna-Korea üle uuele transliteratsioonile.


Pilt:Korean vowels.jpg|Korea vokaalid
Pilt:Korean consonants.jpg|Korea konsonandid


Silpidest moodustatakse sõnu ja lauseid, kuid ka igal silbil on tähendus (või mitu tähendust).

Silpide kirjutamisel kehtivad kindlad reeglid, millest kõige tähtsam on see, et igas silbis peab kirjapildis olema vähemalt üks täishäälik ja üks kaashäälik.

Selle saavutamiseks kasutatakse korea keeles nn tühihäälikuid ㅇ ja ㅡ . Esimene neist on kaashäälik ㅇ(hääldatalse [ng]), mis silbi täitena jääb aga hääldamata. Teine häälik on täishäälik ㅡ (hääldatakse [õ]), mis samuti jääb silbi täitena hääldamata.

Korea keele silpide kirjutamisel tuleb meeles pidada, et silp algab alati kaashäälikuga. Ühes silbis saab olla kuni 4 häälikut või kirjamärki.

## Välislingid
Konfessionaliseerumine

**Konfessionaliseerumine** (saksa *Konfessionalisierung*) on alates 1970.–1980. aastatest laiemalt kasutusel olev reformatsiooni- ja sotsiaalajaloos kasutatav mõiste. See tähistab kiriku, riigi ja ühiskonna vastastikmõjust kantud protsessi, mis viis selgete usuliste vastasleeride kujunemiseni eriti Saksa-Rooma riigis ning riigisiseselt ühe läänekristliku uskkonna (konfessiooni) kehtestamiseni riigiusuna ja ühes sellega ka riikliku kontrolli kasvamisega kogu ühiskonna üle. Mõistet on kasutatud Euroopa, eriti aga Saksamaa ajaloos perioodi 1555–1648 (Augsburgi usurahust Vestfaali rahuni) kohta, mida on nimetatud ka konfessionalismiajastuks. 

Konfessionaliseerumise mõiste eelkäijaks oli konfessioonirajamine (saksa *Konfessionsbildung*), mille võttis kasutusele Ernst Walter Zeeden, tähistades sellega riiklikku konfessioonipoliitikat riigikiriku rajamisel. Konfessionaliseerumise mõiste võtsid aga 1970. aastatel kasutusele Saksa ajaloolased Heinz Schilling ja Wolfgang Reinhard. Nad hakkasid seda kasutama tunduvalt laiemas tähenduses kui Zeeden, nimelt mõjutas konfessioonide kujunemine ja nende riiklik rajamine nende tõlgenduses sisuliselt kõiki ühiskondlikke protsesse, eriti aga riigi keskvõimu tugevnemist ning seega riigi ja absolutismi kujunemist, sellega seoses ka riikliku sunnivõimu olulist laienemist oma alamate üle. Seetõttu on konfessionaliseerumist seostatud ka sotsiaalse distsiplineerimise mõistega. 

Kuigi konfessionaliseerumine mõjutas Reinhardi ja Schillingi järgi kogu ühiskonda, oli selle keskmeks siiski kiriku ja riigi vahekord. Konfessionalismiajastul kujunes välja tugev riigikirik, mis asus koostöös riigiga ühiskonnale peale suruma seaduseid, norme ja piiranguid. Konfessiooni tähtsus hakkas aga vähenema seda enam, mida tugevamaks muutus riigiaparaat, mis hakkas kirikuvõimu tagaplaanile tõrjuma. Üldiselt loetakse konfessionalismiajastu lõpuks 17. sajandi keskpaika, ent samas jäi kiriku positsioon ühiskonnas mõjukaks veel vähemalt 18. sajandini, mil konfessionaliseerumine valgustusajastu jooksul oma tähenduse kaotas.

Konfessionaliseerumise mõistet kasutatakse kõigi peamiste 16.–17. sajandi läänekristlike konfessioonide, nii katoliikluse, luterluse kui ka kalvinismi kontekstis.

Alates 1990. aastatest on Reinhardi ja Schillingi esialgset konfessionaliseerumisteooriat ka kritiseerima asutud. On leitud, et see on liialt riigikeskne ning ka, et väljaspool Saksamaad selle peamised karakteristikud täies ulatuses ei kehti: Lääne-Euroopas näib, et kiriku positsioon jäi võrreldes riigi omaga nõrgemaks või ei integreeritud seda kuigivõrd riigi struktuuridesse; idapoolses Euroopas (eriti Ungaris ja Poolas) aga polnud keskvõim piisavalt tugev, et kirikut endale allutada või keskset kirikukorraldust rajada.

## Viited
Toba järv

**Toba järv** (indoneesia keeles *Danau Toba*) on järv Indoneesias, Sumatra saare põhjaosa keskel.

Järve pindala on 1130 km², pikkus 100 km, laius 30 km, suurim sügavus 505 m, kõrgus 900 m ja maht 240 km³. Järv ulatub punktist  punkti . Toba on Indoneesia suurim järv ning maailma suurim vulkaaniline järv.

Peamine väljavoolukanal on Asahani jõgi ja suurim saar on 630 km² suurune Samosir, mis on maailma suurim saarel asuv saar ning suuruselt viies järvesaar.

Toba järv on toitainevaene (oligotroofne), seepärast on selles vähe kalaliike. Ainsad endeemsed kalad on *[[Rasbora tobana]]* (mida leidub ka mõnes järve suubuvas harujões) ning *[[Neolissochilus thienemanni]]*, mida kohalikud tunnevad "bataki kala" nime all.

Enamik Toba järve ümbruses elavaid inimesi on rahvuselt batakid.

## Vulkaaniline päritolu
Toba järv asub paigas, kus 69 000 kuni 77 000 aastat tagasi purskas hiidvulkaan. See on tohutu, Maakera kliimat muutev sündmus. Hinnanguliselt kuulus purse vulkaanipursete skaalal 8. suurusjärku. See oli suurim teadaolev vulkaanipurse kogu Maal viimase 25 miljoni aasta jooksul. Toba katastroofiteooria järgi olid sel ülemaailmsed tagajärjed: purske mõjul suri enamik sellal elanud inimestest, mistõttu tekkis Kesk- ja Ida-Aafrikas ning Indias rahvastiku pudelikael, mis mõjutas kõigi tänapäeval elavate inimeste geneetilist pärandit. See hüpotees pole siiski pälvinud laialdast tunnustust, kuna pole leitud jälgi teiste loomaliikide järsust kahanemisest või väljasuremisest, seda isegi keskkonnamuutuste suhtes tundlike liikide seas. Üldiselt on siiski tunnistatud, et Toba purse kutsus esile vulkaanilise talve, mil temperatuur langes kogu maailmas 3–5 °C ning kõrgematel laiuskraadidel kuni 15 °C.

## Pildid

File:Toba Lake Parapat Arrival.JPG |Vaade Toba järvele Parapati linnast.
File:Lake Toba Driver Ambarita.JPG |Vaade Toba järvele Ambarita linnast.
File:Toba Lake Villages Samosir.JPG |Külad Samosiri saarel Toba järves.
File:Parapat-harbor 09N9196.jpg|Parapati laht.
File:Batak-village 09N9400-01.jpg|Bataki küla.
File:Simanindo 09N9454-55.jpg|Vaade järvele Simanindo piirkonnast.


## Viited
Hõim

**Hõim** on rahvast väiksem etniline üksus, mille liikmeid ühendavad keel, kultuur ja päritolu. Näiteks võib ütelda, et muistse vabadusvõitluse aegu kuulusid eestlaste ehk eesti rahva hulka saarlased, ugalased ja muud hõimud. Samas on hõimu ja väikerahva vaheline piir hägus, seepärast võidakse sama inimrühma vahel nimetada nii rahvaks kui ka hõimuks. Nii on eesti keeles traditsiooniliselt kõneldud indiaani hõimudest, ehkki neid võib vaadelda ka rahvastena.

Tavaliselt kõneldakse hõimudest riikide eelses või välises kontekstis. Mõnel pool on hõimud moodustanud hõimuliite, sugulashõimude või ka eri päritolu hõimude poliitilisi ühendusi. Üks võimalik, ehkki tänapäeva teaduse seisukohalt vananenud käsitlus on, et mingi maa-ala elanikkonna killustumine hõimudeks on rahva või rahvuse väljakujunemise ehk etnogeneesi varane staadium ühiskonna arengus.

Kuni u 499 eKr olid algrahvad ülekaalukalt hõimuühiskonnad (kaldealased Paabelis, iisraellased enne hajalat, Kyrose riik). Hiljem hakkas see muutuma. Esimestena iraanlaste ja hajalajuutide seltskonnad ei tähistanud enam päritolu vaid ühte usku tunnistavate inimeste liitu. Oluline polnud tõug ega keel vaid ühine kogemus. Seda laadi uus rahvas oli Sassaniidide riik. 

## Vaata ka
*rahvus
*sugukond

## Viited