open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sünkrotronkiirgus

**Sünkrotronkiirgus** on elektromagnetkiirgus, mida kiirgavad radiaalselt valguse kiirusel liikuvad laetud osakesed, mis kaotavad energiat 
magnetväljas. Selline olukord tekib näiteks, kui sünkrotronides suunatakse laetud osakeste liikumist kasutades magneteid, võnguteid (ingl *undulator*) või loksuteid (ingl *wiggler*). Sünkrotronkiirgus tekitatakse tehislikult sünkrotron kiirendites või seda tekib looduslikult kui kiired elektronid liiguvad läbi magnetväljade. Kui osakse on relativistlik, on tegu sünkrotronkiirgusega. Sünkrotronkiirgusel on iseloomulik polarisatsioon ning sünkrotronkiirgusega on võimalik tekitada sagedusi kogu elektromagnetlaine spektri vahemikus. Kui osake aga pole relativistlik, on kiirguseks tsüklotronkiirgus, mis on kontsentreerunud suhteliselt kitsasse lainepikkuste vahemikku. 

## Sünkrotronkiirgus osakeste kiirendites
Sünkrotronkiirgus võib tekkida osakeste kiirendites nii nuhtlusena, põhjustades soovimatut energia kadu osakeste füüsika kontekstis, kui ka eesmärgipäraselt mitmete laboratoorsete rakenduste tarvis. Elektronid kiirendatakse suurtele kiirustele mitmes järgus, et saavutada lõplik energia, mis on tavaliselt GeV vahemikus. Suures Hardonite Põrgutis prootonid toodavad kiirgust suureneva amplituudi ja sagedusega kiirenedes läbi vaakumi, tekitades fotoelektrone, mis omakorda muutuvad sekundaarelektronideks torude seintes suureneva sagedusega ja tihedusega. Iga prooton võib kaotada 6,7 keV igal tiirul selle nähtuse tõttu.

## Sünkrotronkiirgus astronoomias

Sünkrotronkiirgust esineb ka looduslikult, astronoomiliste objektide tekitatuna. Tavaliselt relativistlikud liiguvad elektronid spiraalselt (ja seega muudavad kiirust) läbi magnetvälja.

## Välislingid
* https://en.wikipedia.org/wiki/Synchrotron_radiation (06.06.18)
* http://vana.loodusajakiri.ee/horisont/artikkel500_486.html (06.06.18)
Pāle mõis

**Pāle mõis** (saksa keeles *Sepkull*, läti keeles *Pāles muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Katriņa kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Limbaži piirkonnas Pāle vallas Pāles.

## Ajalugu
Esimesed teated sellest mõisast pärinevad 1489. aastast, mil seda mainiti päranduse jagamisel, kui Michael Hildebrand mõistis õigust Gottschalk von der Paaleni ja Hellmoldt Schmöllingi lese Anna vahel. 1510. aastal müüs Jacob Aderkas Reinold von Pahlenile 4000 marga eest pool sellest mõisast. Teise poole müüs Nicolaus Aderkas 1533. aastal 1000 marga eest Meinhard von Schierstädtile. 1554. aastal ostis mõisa 800 marga eest Riia peapiiskop Wilhelm von Hohenzollern.

Aastal 1589 andis Zygmunt III Waza mõisa Alexander Rogosinskyle eluaegseks kasutamiseks. See müüs mõisa 1000 taalri eest George von der Pahlenile ja nii läks mõis taas Pahlenite suguvõsa valdusse. 17. sajandi lõpul kuulus mõis Liivimaa maanõunik, Gustav von der Pahlenile (surn. 1701). Aastal 1726 läks mõis Bergide suguvõsa valdusse, aastal 1780 said mõisa omanikuks aga Fersenid. Aastal 1834 pani Anna von Medem (sündinud Fersen) mõisa panti ja aastani 1839 olid selle omanikuks õed Lindwartid, seejärel Armin Samson von Himmelstjerna. Aastal 1843 sai ta ka mõisa ametlikuks omanikuks.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 1/8 adramaad, sellele allus 182 mees- ja 224 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus 6 ja 1/2 adramaad. 1688. aastal oli mõisa suurus 7 ja 3/8 adramaad, 1734. aastal oli adramaid kaks, 1757. aastal aga 4 ja 1/8. Aastal 1823 oli mõisa suurus 5 ja 9/10 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 5 ja 19/20, aastal 1881 aga 9 ja 14/80, lisaks 6 ja 29/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad

Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis: *Sakke*.

## Viited
Suceni mõis

**Suceni mõis** (saksa keeles *Sutzendorf*, ka *Suzzen*, läti keeles *Sucenu muiža*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Katriņa kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Limbaži piirkonnas Pāle vallas Būdele külas.

## Ajalugu
Mõisa ajalugu on kogu aeg olnud seotud Šķirstiņi mõisaga. Aastal 1492 ostis Jürgen Weipte Claus Salze tarbeks Šķirstiņi mõisa Jürgen Koskullilt ära. aastal 1492 loovutas Claus selle oma vennale Heinrichile. Aastal 1512 ostis selle mõisa Jacob Aderkas. Tema abikaasa abiellus hiljem Wolff von Schierstädtiga. Nende tütar Agneta abiellus Magnus Brümmeriga, nende tütar omakorda Johann von Tiesenhauseniga.

Aastal 1723 ostis mõisa Albert Cadaeus, kelle poeg kindral Karl Gustav von Cahdeus selle 1751. aastal 8584 taalri eest õuekohtu sekretär ja assessor von Fischerile müüs. Aastal 1780 ostis mõisa ooberst Zimmermann, selle tehingu juures on eraldi esmamainitud ka Suceni mõisa. 1834. aastal müüs tema poeg selle koos Šķirstiņi mõisaga 92 500 rubla eest ooberst Carl von Sommerile. Carli surma järel pärisid mõisad tema lesk Anna ja nende lapsed. Aastal 1868 ostis Carli poeg ülejäänud pärijatelt nende pärandiosad 120 000 rubla eest välja ja sai Suceni ning Šķirstiņi ainsaks omanikuks.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Šķirstiņi mõisaga 4 ja 3/4 adramaad, neile allus 106 mees- ning 121 naishinge. Aastal 1641 oli nende mõisade suurus 3 ja 1/4 adramaad. 1688 oli mõisade suurus 5 ja 1/8 adramaad, aastal 1734 oli adramaid üks, aastal 1757 aga 4 ja 1/4. Aastal 1823 oli mõisade suurus 5 ja 9/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisadel adramaid 6 ja 8/20, aastal 1881 aga 4 ja 68/80, lisaks seitse adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Vaata ka
*Fideikomiss

## Viited
Sipa Patukahetsuse tamm

**Sipa Patukahetsuse tamm** (ka (Sipa) Patukahjatsuse tamm) on tamm Rapla maakonnas Märjamaa vallas Sipa külas Angasilla mäel. 

Tamm on madal kõveratüveline, maapinna lähedal hargneb tüvi kaheks. Kes hargnenud tüvest suudab läbi pugeda, selle patud pidavat kustutatama. Sellest ka puu nimi.

## Viited
Viļķene mõis

**Viļķene mõis** (saksa keeles *Wilkenhof*, läti keeles *Viļķenes muiža*) oli Riia linnamõis Liivimaal Volmari kreisis Katriņa kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Limbaži piirkonnas Viļķene vallas Viļķenes.

## Ajalugu
19. novembril 1621 kinkis Rootsi kuningas Gustav II Adolf Lemsalu piiskopilinnuse koos kõige sinnakuuluvaga Riia linnale. Kingitu hulgas oli ka Viļķene vakus (*Wilcken*), millest kujunes hiljem Riia linnale alluv Viļķene mõis.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal üksteist adramaad, sellele allus 342 mees- ning 413 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus koos Lemsalu ja Lāde mõisaga kuuskümmend viis adramaad. 1688 oli mõisa suurus 14 ja 3/4 adramaad, aastal 1734 oli adramaid kümme, aastal 1757 aga üksteist. Aastal 1823 oli mõisa suurus 14 ja 13/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 14 ja 12/20, aastal 1881 aga 4 ja 27/80, lisaks 15 ja 2/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Mõisale kuulus Indriķi karjamõis, kus aastal 1835 sündis Läti hümni autor Kārlis Baumanis.

## Viited
Dreiliņi mõis (Katriņa kihelkond)

**Dreiliņi mõis** (saksa keeles *Badenhof*, läti keeles *Dreiliņu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Katriņa kihelkonnas. Mõisakompleks jääb tänapäeval Limbaži piirkonda ja Pāle valda Drieliņi küla aladele.

Mõisa uksed on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

## Ajalugu
Esimesed teated mõisast pärinevad 1518. aastast, mil Diedrich Uexküll müüs selle hilisemale (1529–1534) Läänemaa stiftifoogtile ja oma õe abikaasale Klaus Hastferile (suri pärast 1541). Johann Hastfer pani mõisa aastal 1796 Reinhold Friedrich von der Ostenile panti ja viimane omandas aastal 1821 mõisa pärusvaldusena. Aastal 1845 ostis Georg Friedrich von der Osten-Sacken Dreiliņi ja Āstere mõisa teistelt pärijatelt välja, ent kaks aastat hiljem müüs ta need Vegesackidele.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 1/8 adramaad, sellele allus 51 mees- ja 56 naishinge. Aastal 1725 kuulus mõisale 3/4 adramaad maad, aastal 1734 oli adramaid üks. Aastal 1738 oli adramaid 1 ja 1/9, aastal 1744 aga 1 ja 1/2. Aastal 1757 oli mõisa valduses 2 ja 1/2 adramaad maad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 2 ja 16/20, aastal 1881 aga 2 ja 17/80, lisaks 2 ja 53/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Viited
Ahunapalu kadakad

**Ahunapalu kadakad** on kaks kadakat (üks hävinud) Tartu maakonnas Kastre vallas Ahunapalu külas Ahunapalu kalmistul. Säilinud kadakas on Eesti kõige kõrgem kadakas.

Säilinud kadaka rinnasümbermõõt on 102 cm ja kõrgus 13,5 m.

## Viited
Baltic Sea Basketball Cup

**Baltic Sea Basketball Cup** (Balti mere maade karikaturniir) on noorte korvpalliturniir, kus osalevad Läänemere-äärsete riikide noortekoondised (U18 ja U16).

## Välislingid
*Koduleht
Balti heitealade maavõistlus

**Balti heitealade maavõistlus** on Balti riikide vaheline võistkondlik võistlus, kus võisteldakse kettaheites, kuulitõukes, odaviskes ja vasaraheites.

Võidab lõppkokkuvõttes enim punkte teeninud riigi koondis.

Arvestust peetakse täiskasvanute, U-23, U-20 ja U-18 vanuserühmas.

## Toimunud võistlused

## Viited
Läti presidendi karikavõistlused

**Läti presidendi karikavõistlused** (ka **Balti võistkondlikud meistrivõistlused**) on Lätis igal aastal toimuv Balti riikide maavõistlus, kus võisteldakse 20 kergejõustikualal. Igast riigist osaleb igal alal kaks meest ja kaks naist. 

2012. aastal taaselustatud võistlused oli kuni 2017. aastani igal aastal koondpunktidega võitnud Läti. 2018. aastal võitis Leedu. 2019., 2020. ja 2021. aastal võitis Eesti. 2022. aastal võitis Leedu ning 2023. ja 2024. aastal Eesti.

## Viited

## Välislingid
*athletics.lv
Euroopa aasta muuseum

**Euroopa aasta muuseum** (inglise *European Museum of the Year Award*) on auhind, mida igal aastal annab välja Euroopa Nõukogu moodustatud Euroopa Muuseumifoorum (inglise *European Museum Forum*).  

Auhind antakse muuseumile, millel on tähelepanuväärseid saavutusi oma näitustega seotult. 

Auhinna asutas 1977. aastal Kenneth Hudson.

## Laureaadid
*1977 Ironbridge Gorge Museums, Ironbridge, Suurbritannia
*1978 Rheydti loss, Mönchengladbach, Saksamaa LV
*1979 Camargue'i Muuseum, Arles, Prantsusmaa
*1980 Museum Catharijneconvent, Utrecht, Holland
*1981 Peloponnesose rahvakunstimuuseum, Nafplio, Kreeka
*1982 Saint-Denis' kunsti- ja ajaloomuuseum, Saint-Denis, Prantsusmaa
*1983 Museum Sarganserland, Sargans, Šveits
*1984 Zuiderzee muuseum, Enkhuizen, Holland
*1986 Stockholmi keskajamuuseum, Stockholm, Rootsi
*1987 Beamishi muuseum, Stanley, Suurbritannia
*1988 Brandti muuseum, Odense, Taani
*1989 Sundsvalli muuseum, Sundsvall, Rootsi
*1990 Fourmies-Trélon'i regionaalne ökomuuseum, Fourmies, Prantsusmaa
*1991 Leventio muuseum, Nikosia, Küpros
*1992 Technoseum, Mannheim, Saksamaa
*1993 Alta muuseum, Alta, Norra
*1994 Taani Rahvusmuuseum, Kopenhaagen, Taani
*1995 Olümpiamuuseum, Lausanne, Šveits
*1996 Rumeenia talurahvamuuseum, Bukarest, Rumeenia
*1997 Anatoolia tsivilisatsioonide muuseum, Ankara, Türgi
*1998 National Conservation Centre, Liverpool, Suurbritannia
*1999 Prantsuse mängukaartide muuseum, Issy-les-Moulineaux, Prantsusmaa
*2000 Guggenheimi muuseum, Bilbao, Hispaania
*2001 Briti Riiklik Raudteemuuseum, York, Suurbritannia
*2002 Chester Beatty raamatukogu, Dublin, Iirimaa
*2003 Victoria ja Alberti muuseum, London, Suurbritannia
*2004 Alicante arheoloogiamuuseum, Alicante, Prantsusmaa
*2005 Hollandi vabaõhumuuseum, Arnhem, Holland
*2006 CosmoCaixa Barcelona, Barcelona, Hispaania
*2007 Saksa Emigratsiooni Keskus, Bremerhaven, Saksamaa
*2008 Kumu kunstimuuseum, Tallinn, Eesti
*2009 Salzburgi muuseum, Salzburg, Austria
*2010 Ozeaneum Stralsund, Stralsund, Saksamaa
*2011 Gallia-rooma muuseum, Tongeren, Belgia
*2012 Medina Azahara muuseum, Córdoba, Hispaania
*2013 Riverside'i muuseum, Glasgow, Suurbritannia
*2014 Süütuse muuseum, Istanbul, Türgi
*2015 Rijksmuseum, Amsterdam, Holland
*2016 Poola juutide ajaloo muuseum POLIN, Varssavi, Poola
*2017 Genfi etnograafiamuuseum, Genf, Šveits
*2018 Disainimuuseum, London, Suurbritannia
*2019 Rijksmuseum Boerhaave, Leiden, Holland
*2020 Stapferhaus, Lenzburg, Šveits
*2021 Elurikkuse keskus Naturalis, Leiden, Holland
*2022 Psühhiaatriamuuseum, Haarlem, Holland
*2023 Valencia etnoloogiamuuseum, Valencia, Hispaania
*2024 Siida, Inari, Soome
Witrivier

**Witrivier** (inglise keeles **White River**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Mbombela vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Witrivieri elanikest valgeid 60,25%, mustanahalisi aafriklasi 32,50%, värvilisi 4,30%, India või Aasia päritolu inimesi 2,51% ja teisi 0,44%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 42,16%, inglise keelt 28,71%, svaasi keelt 16,08%, tsonga keelt 3,00%, suulu keelt 2,36%, sotho keelt 1,64% ja pedi keelt 1,42%.

## Viited
Koduloomuuseum

**Koduloomuuseum** on muuseum, mis tutvustab ja uurib mingi piirkonna loodust, majandust, kultuuri ja ajalugu.

## Eesti koduloomuuseume
*Avinurme koduloomuuseum
*Helme koduloomuuseum
*Kose-Uuemõisa koduloomuuseum
*Nõo koduloomuuseum

## Viited
Graskop

**Graskop** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Thaba Chweu vallas.

Graskop on asutatud 1880. aastal kullakaevanduse laagrina. Tänapäeval on linnas peamiseks tegevusalaks turism.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Graskopi elanikest mustanahalisi aafriklasi 61,25%, valgeid 22,89%, värvilisi 12,99%, India või Aasia päritolu inimesi 0,85% ja teisi 2,03%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 29,39%, pedi keelt 22,03%, sotho keelt 14,85%, inglise keelt 10,89%, svaasi keelt 9,74%, tsonga keelt 6,65% ja suulu keelt 2,30%.

## Galerii

Pilt:Graskop, magasins dans la rue principale.jpg
Pilt:Graskop - panoramio.jpg
Pilt:ZA-graskop-01.jpg
Pilt:ZA-graskop-03.jpg


## Viited
Malalane

**Malalane** (kuni 2007. aastani **Malelane**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas, Nkomazi valla halduskeskus.

Malalane on asutatud 1949. aastal. Linn asub Krügeri rahvuspargi lähedal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Malalane elanikest mustanahalisi aafriklasi 43,26%, valgeid 43,23%, India või Aasia päritolu inimesi 10,67%, värvilisi 2,55% ja teisi 0,32%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 41,23% inimestest, svaasi keelt 25,64%, inglise keelt 17,89%, tsonga keelt 3,42% ja suulu keelt 1,71%.

## Galerii

Pilt:Looking down steet past Spar - panoramio.jpg
Pilt:Glimpse of Kruger Park from Fish Eagle - panoramio.jpg


## Viited
Gerinši mõis

**Ģerinši mõis** (saksa keeles *Jehrenhof*, läti keeles *Ģerinšu muiža*) oli poolmõis Liivimaal Volmari kreisis Volmari kihelkonnas. Mõisakompleks asub tänapäeval Valmiera piirkonnas Valmiera vallas Jeri külas.

## Ajalugu
1681. aastal on Kokmuiža mõisa koosseisus nimetatud Ģerinsi talu (*Gesinde Jerre*). 1826. aastal oli olemas karjamõis. Valdus oli pikka aega Volmari pastori lese elukohaks. Lesekassa müüs selle Kokmuiža mõisnikule Theodor von Schröderile, kes selle omakorda 1888. aastal müüs lätlasele Jānis Enkmanisele (1856−1915) ja sellest sai iseseisev poolmõis. Enkmanis oli mõisaomanik veel 1909. aastal.

## Viited

## Kirjandus
**Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 244.
Mūri mõis

**Mūri mõis** (saksa keeles *Muremoise*, läti keeles *Mūrmuiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Volmari
 kihelkonnas. Mõisakompleks jääb tänapäeval Valmiera piirkonda Kauguri valda Mūrmuiža külla. Peahoones tegutseb tänapäeval kohalik postkontor.

## Ajalugu
Mūri oli varasemal ajal koos Skangaļi mõisaga Volmari lossiala osa või vakus. Mõis doneeriti eravaldusse alles 1793. aastal, mil selle omanikuks sai kindral Möller-Zakomelski. Aastal 1798 ostis mõisa 44 000 taalri eest Magnus Johann von Lilienfeld. Aastal 1828 omandas mõisa 28 320 rubla eest Christoph Drachenauer. 

1843. aastal sai mõisa omanikuks Johann August von Knieriem, kes ostis selle Christophi leselt tema laste nõusolekul 49 000 rubla eest.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 8 ja 1/2 adramaad, sellele allus 187 mees- ning 229 naishinge. Aastal 1641 oli Mūri mõisa, Kokmuiža, Kauguri ja Volmari mõisade suurus 103 adramaad. Aastail 1688 ja 1734 oli mõisa suurus 7 ja 1/2 adramaad, aastal 1757 aga 8 ja 1/2. Aastal 1823 oli mõisa suurus 7 ja 9/10 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal adramaid sama palju, aastal 1881 kuulus mõisale aga 4 ja 8/80 adramaad, lisaks 13 ja 11/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Mõisale kuulus aastal 1816 kaks karjamõisa: *Swarge* ja Skangaļi, mis hiljem iseseisvus (*Skangal*).

## Viited
Kauguri mõis

**Kauguri mõis** (saksa keeles *Kaugershof*, läti keeles *Kaugurmuiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Volmari kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Valmiera linna, mõisakompleks asub Cēsu iela majade 50–54 piirkonnas.

## Ajalugu

Kauguri oli varasemal ajal Volmari lossiala osa. 1737. aastal doneeris Anna Leopoldovna mõisa feldmarssal Münnichile. 1740. aastal müüs too mõisa oma kasupojale parun Mengdenile. 

1795. aastal omandas mõisa 60 000 taalri eest Georg Heinrich Ludwig Mengden. 1832. aastal ostis mõisa tema lastelt 120 000 rubla eest Alexander Mengden. 1861. aastal aga 115 000 rubla eest Moritz Mengden. 1873. aastal pantis too mõisa 90 000 rubla eest Gustav Krüdenerile. Tolle järeltulijad panid mõisa 1876. aastal enampakkumisele, ja see müüdi 170 000 rubla eest. Moritz vaidlustas kohtus selle tulemuse ja 1879. aastal tagastati talle see valdus.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 21 ja 3/4 adramaad, sellele allus 433 mees- ja 529 naishinge. Aastal 1641 oli Kauguri, Mūri, Kokmuiža ja Volmari mõisade suurus 103 adramaad. Aastal 1688 oli mõisa suurus 24 ja 1/4 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 19 ja 1/8, aastal 1757 aga 21 ja 3/8. Aastal 1823 oli mõisa suurus 19 ja 1/2 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 19 ja 1/3, aastal 1881 kuulus mõisale aga 7 ja 13/80 adramaad, lisaks 19 ja 14/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Mõisale kuulus aastal 1816 viis karjamõisa: *Neuhof*, *Lisettenhof* (ka *Elisabethshof*), *Constancenhof*, *Friederikenhof* ja *Alexandershof* (ka *Axelshof*).

## Viited
Rēza mõis

**Rēza mõis** (saksa keeles *Resenhof*, ka *Rösenhof*, läti keeles *Rēzas muiža*) oli rüütlimõis, hiljem Riia linnamõis Liivimaal Volmari kreisis Lemsalu kihelkonnas.

## Ajalugu
Esimesed teated sellest mõisast pärinevad aastast 1509, mil Riia peapiiskop Michael Hildebrand selle Lorenz Kehlile läänistas. Tema järel kuulus see Hans Koskullile. Aastal 1526 ostis selle Johann Albedyll. Aastal 1571 ostsid Albedyllid kaheksa Rūstuži mõisa lõikust. 9. mail 1653 ostis mõisa Riia linn. Aastal 1657 kinnitas Karl X Gustav selle Riia linna omandiks ja allutas Lemsalu mõisale.

## Viited
Viffhuseni mõis

**Viffhuseni mõis** (saksa keeles *Vyshusen, Viffhusen*, rootsi k. *Wyffhusen*) oli rüütlimõis, hiljem Lemsalu karjamõis Liivimaal Volmari kreisis Lemsalu kihelkonnas.

## Ajalugu

Selle mõisa andis Riia peapiiskop Michael Hildebrand aastal 1504 Albert Stapelile. Tolle tütar Barbara müüs mõisa aastal 1545 500 marga eest Andreas Koskullile. Aastal 1638 oli mõisa omanik Jürgen/George Koskull ja selle pindala oli 1 ning 1/8 adramaad. Toona omandas Riia linn  selle 165 taalri eest. 

Hiljem kujunes see Lemsalu mõisa osaks.

## Viited

## Vaata ka
*Riia peapiiskop :1348–1369 Fromhold von Vyshusen
*Tartu piiskop: 1302/1303–1312/1313 Dietrich II Vyshusen (Viffhusen), 1346–1373 Johannes I Viffhusen (Johann I)
Buddenbrockshofi mõis

**Buddenbrockshofi mõis** (saksa keeles *Buddenbrockshof*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Lemsalu kihelkonnas.

Mõisa omandas Riia linn 600 taalri eest aastal 1640, selle varasem omanik oli George Buddenbrock. Hiljem kujunes see Lemsalu mõisa osaks.

## Viited
Springfontein

**Springfontein** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Xhariepi ringkonnas Kopanongi vallas.

Springfontein on asutatud 1904. aastal, linnaõigused sai 1912. aastal. Springfontein on tähtis raudteesõlm.

Teise buuri sõja ajal asus Springfonteini lähedal buuri tsiviilelanikkonna koonduslaager.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Springfonteini elanikest mustanahalisi aafriklasi 75,1%, värvilisi 21,1%, valgeid 3,1%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5% ja teisi 0,1%. Koosa keelt pidas emakeeleks 41,5% inimesi, afrikaani keelt 28,9%, sotho keelt 22,8%, tsvana keelt 3,1% ja teisi keeli 3,8%.

## Viited
Krüdenershofi mõis

**Krüdenershofi mõis** (saksa keeles *Krüdenershof*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Lemsalu kihelkonnas.

Mõis kuulus Wolmar ja Johann Jarensbachile. Vennad pantisid selle aastal 1621 2000 taalri eest Werner von Diepenbrockile. Tolle kasupoeg Arend Thor Avest loovutas mõisa omakorda Riia linnale. Hiljem kujunes see Lemsalu mõisa osaks.

## Viited
Gerķise mõis

**Gerķise mõis** (saksa keeles *Garkisch*, ka *Gerkes*) oli rüütlimõis, hiljem Riia linnamõis Liivimaal Volmari kreisis Lemsalu kihelkonnas.

## Ajalugu
Esimesed teated sellest mõisast pärinevad aastast 1548, mil Riia peapiiskop Wilhelm von Hohenzollern selle oma sekretärile Georg Niederlandile kinkis. Aastal 1567 omandas too Adam Chodkiewiczilt veel kolm ja pool adramaad maad. Aastal 1647 müüs Johann Niederland kuue adramaa suuruse mõisa Riia linnale, osa selle maadest eraldati siis Lemsalu kirikumõisa tarbeks. Aastal 1657 kinnitas Karl X Gustav selle Riia linna omandiks ja allutas Lemsalu mõisale.

## Viited
Vecķipēni mõis

**Vecķipēni mõis** (saksa keeles *Alt-Eck*, varem *Eckenhof*, läti keeles *Vecķipēnu muiža*) oli rüütlimõis, hiljem Lemsalu karjamõis Liivimaal Volmari kreisis Lemsalu kihelkonnas.

## Ajalugu
Algselt oli tegemist Ķipēni mõisa osaga. Aastal 1701 ostis Ķipēni mõisa 4300 taalri eest Martin Schlüter. Seejärel pärisid mõisa tema lesk ja kasupoeg Gerhard Bluhm. Aastal 1738 sai Bluhmist mõisa ainuomanik. Ta pani mõisas panti ja aastal 1732 müüs parun Campenhausen, kellele mõis oli panditud, osa maadest Vecķipēni mõisa nime all Lemsalu mõisale.

## Viited
Kliķi mõis

**Kliķi mõis** (saksa keeles *Kusemannshof*, ka *Kliechenhof*, *Marthahof* ja *die lebendige See*, läti keeles *Kliķu muiža*) oli rüütlimõis, hiljem Vana-Salatsi kõrvalmõis Liivimaal Volmari kreisis Salatsi kihelkonnas. Mõisakompleks jääb tänapäevase haldusjaotuse kohaselt Limbaži piirkonda Salatsi valda. 

## Ajalugu

Mõis kuulus algselt Puikule mõisale. Aastal 1670 müüsid sealsed Vana-Salatsi mõisa omanikud Werner ja Dietrich Diepenbrockid mõisa 600 taalri eest. Aastal 1698 müüsid Dietrich ja Werneri lesk sealse mõisa sama hinnaga Martin Schlüterile. Selle lesk müüs mõisa aastal 1720 koos oma kasupoja ja uue abikaasaga mõisa Johann Wilhelm Paufflerile (suri 1737), kellelt mõisa omandas omakorda Werner von Diepenbrocki tütar, sel ajal von Dannenstern.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal (koos Vana-Salatsi mõisaga) 12 ja 1/8 adramaad, sellele allus 419 mees- ja 513 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus koos Vana-Salatsi ja Uue-Salatsi mõisaga 22 ja 3/4 adramaad. Hiljem arvestati mõisa pindala ikka koos Vana-Salatsi mõisaga. Aastal 1688 oli mõisate suurus 13 ja 1/2 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 8 ja 1/2, aastal 1757 aga 14 ja 1/2. Aastal 1823 oli mõisate suurus 12 ja 1/2 adramaad. Aastal 1836 oli mõisatel adramaid 12 ja 1/20, aastal 1881 aga 22 ja 15/60, lisaks viisteist adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Viited
Philippolis

**Philippolis** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Xhariepi ringkonnas Kopanongi vallas.

1823. aastal rajatud Philippolis on vanim linn Free State'i provintsis. Philippolis asutati Londoni Misjoniseltsi misjonijaamana, linnaõigused sai 1861. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Philipolise elanikest mustanahalisi aafriklasi 65,1%, värvilisi 27,6%, valgeid 5,9%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5% ja teisi 0,9%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 41,2% inimesi, koosa keelt 29,3%, sotho keelt 25,7%, inglise keelt 1,3% ja teisi keeli 2,3%.

## Galerii

Pilt:Nederduitse Gereformeerde Church Voortrekker Street - Philippolis-001.jpg
Pilt:Philippolis, Free State (3212509803).jpg


## Viited
Hobhouse

**Hobhouse** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Thabo Mofutsanyana ringkonnas Mantsopa vallas.

Houbhouse on asutatud 1912. aastal, linnaõigused sai 1913. aastal. Linn on saanud nime Briti filantroobi ja ühiskonnategelase Emily Hobhouse'i (1860–1926) järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hobhouse'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 94,5%, valgeid 2,8%, värvilisi 2,1%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,2%. Sotho keelt pidas emakeeleks 91,7%, afrikaani keelt 3,9%, inglise keelt 1,7%, viipekeelt 1,4% ja teisi keeli 1,3%.

## Viited
Mmabatho

**Mmabatho** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Mahikengi vallas.

Mmabatho oli aastatel 1977–1994 Bophuthatswana bantustani pealinn. 1994. aastal oli Mmabatho lühikest aega Loodeprovintsi halduskeskus.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mmabatho elanikest mustanahalisi aafriklasi 95,89%, värvilisi 2,04%, India või Aasia päritolu inimesi 0,98%, valgeid 0,96% ja teisi. Tsvana keelt pidas emakeeleks 73,66%, inglise keelt 9,01%, sotho keelt 3,61%, koosa keelt 2,81%, afrikaani keelt 2,02%, suulu keelt 1,92%, pedi keelt 1,26% ja ndebele keelt 1,21%.

## Viited
Dzanani

**Dzanani** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Vhembe ringkonnas Makhado vallas.

Dzanani oli aastatel 1979–1994 Venda bantustani koosseisus.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dzanani elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,07%, India või Aasia päritolu inimesi 0,58%, valgeid 0,05%, värvilisi 0,02% ja teisi 0,28%. Venda keelt pidas emakeeleks 92,86%, inglise keelt 1,35%, tsonga keelt 0,52%, afrikaani keelt 0,43% ja pedi keelt 0,43%.

## Viited
Groblersdal

**Groblersdal** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis, Sekhukhune ringkonna ja Elias Motsoaledi valla halduskeskus.

Linn on saanud nime kohaliku farmeri W. J. Grobleri järgi. Põhiline tegevusala Groblersdalis on põllumajandus. Groblersdali lähedal asub Loskopi tamm.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Groblersdali elanikest valgeid 47,61%, mustanahalisi aafriklasi 47,29%, India või Aasia päritolu inimesi 3,58%, värvilisi 0,79% ja teisi 0,74%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 50,08% inimesi, pedi keelt 25,32%, inglise keelt 6,96%, suulu keelt 3,46%, ndebele keelt 2,79%, tsonga keelt 1,88%, tsvana keelt 1,86%, sotho keelt 1,74% ja venda keelt 1,17%.

## Galerii

Pilt:Groblersdal limit sign.jpg
Pilt:R33 oos van Groblersdal.jpg


## Viited
Valge karikakar

**Valge karikakar** (*Anthemis arvensis*) on korvõieliste sugukonda karikakra perekonda kuuluv taimeliik.

Teda leidub Eestis hajusalt. Ta on üheaastane põlluumbrohi.

## Sarnaseid liike
Valge karikakar sarnaneb õite poolest mitme liigiga. Neid saab eristada lehtede järgi.

Harilikul härjasilmal on saagja servaga äraspidimunajad varrele vahelduvalt kinnituvad lihtlehed.

Harilikul kesalillel ja teekummelil on lehed niitjad; seejuures teekummeli õisikud on palju väiksemad ning kummis (kuhikja) õisikupõhjaga.

Valgel karikakral on sulgjalt lõhestunud, ent mitte niitjad lehed.


Tripleurospermum perforatum.jpeg|Kesalille õisik
Matricaria recutita 002.JPG|Teekummeli õisikud
Several daisies (Asteroideae) top.jpg|Härjasilma õisikud
Anthemis arvensis L. (7477574550).jpg|Valge karikakra õisikud


## Vaata ka
*härjasilm
*harilik kesalill
*teekummel

## Välislingid

*
Amanzimtoti

**Amanzimtoti** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis eThekwini linnaringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul, Durbanist ligikaudu 25 km edelas.

Asula on rajatud 1928. aastal, linnaõigused sai 1939. Praegustes piirides on Amanzimtoti alates 1961. aastast.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Amanzimtoti elanikest valgeid 67,26%, mustanahalisi aafriklasi 22,10%, India või Aasia päritolu inimesi 8,20%, värvilisi 1,89% ja teisi 0,54%. Inglise keelt pidas emakeeleks 50,92% inimesi, afrikaani keelt 30,63%, suulu keelt 14,02% ja koosa keelt 1,33%.

## Galerii

Pilt:Toti Main Beach sunrise.JPG
Pilt:Sweet Waters.JPG
Pilt:Amanzimtoti Beach - panoramio.jpg


## Viited
Port Shepstone

**Port Shepstone** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis, Ugu ringkonna ja Ray Nkonyeni valla halduskeskus. Linn asub India ookeani rannikul Umzimkulu jõe suudmes.

Port Shepstone on asutatud 1867. aastal. Linn on saanud nime Natali asumaa riigitegelase Theophilus Shepstone'i järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Port Shepstone'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 39,71%, India või Aasia päritolu inimesi 32,12%, valgeid 21,33%, värvilisi 6,33% ja teisi 0,50%. Inglise keelt pidas emakeeleks 55,34% inimesi, suulu keelt 21,37%, koosa keelt 10,51% ja afrikaani keelt 9,28%.

## Galerii

Pilt:9 2 439 0001-Paddock Station1-Port Shepstone-KZN-s.jpg
Pilt:Port Shepstone Lighthouse.jpg


## Viited
Vudila mängumaa

**Vudila mängumaa** (ametlikult **OÜ Vudila Mängumaa**) on Eesti meelelahutuskeskus, mis asub Tartu maakonnas Tartu vallas Kaiavere külas endise Kaiavere vutifarmi alal. 

Keskus avati 1. juunil 2010.

Vudila Mängumaa tegevjuht on Geidi Lemming.

## Tunnustus

* Tartumaa Uuendaja 2022

## Viited

## Välislingid
*Keskuse koduleht
Kummel

**Kummel** (*Matricaria* L.) on taimede perekond korvõieliste sugukonnast.

Kummel sarnaneb õisiku poolest härjasilma ja valge karikakraga, ent erineb selgesti lehtede poolest. Kummeli lehed on niitjate harudega, karikakral jagused, ent siiski selge lapiku lehelabaga, härjasilma lehed on aga jämesaagja servaga ning talbja või äraspidimunaja lehelabaga.

Kummel on tavaline taim Euroopa, Aasia ja Ameerika parasvöötmes, neid kasvab nii Põhja- kui ka Lõuna-Aafrikas ning mõned liigid on naturaliseerunud Austraalias.

## Eesti liigid
Eestis on levinud kaks liiki:
**Matricaria chamomilla* (sünonüümid *Chamomilla recutita*, *Matricaria recutita*) – teekummel
**Matricaria discoidea* (sünonüümid *Chamomilla suaveolens*, *Matricaria suaveolens*, *Matricaria matricarioides*) – lõhnav kummel

## Muid liike

## Vaata ka

*härjasilm
*karikakar
*kesalill
David Rubenstein

**David Mark Rubenstein** (sündinud 11. augustil 1949 Baltimore'is) on USA rahandustegelane ja filantroop, Carlyle Groupi kaasasutaja ja -juht.

1987. aastal asutas ta koos William E. Conway Jr. ja Daniel A. D'Anielloga ettevõtte The Carlyle Group Inc., mis on kasvanud üheks maailma suurimaks varahaldusfirmaks ja muutnud Rubensteini üheks USA rikkamaks inimeseks. Ajakiri Forbes hindas 2018. aastal tema vara väärtuseks 2,8 miljardit USA dollarit, millega ta kuulus USA 300 rikkama inimese sekka.

Ta osaleb kampaanias The Giving Pledge ja plaanib valdava osa oma varast annetada heategevuseks. Seni on ta toetanud enim kõrgharidust ja meditsiiniuuringuid, aga ka kultuuripärandi säilitamist ja muid valdkondi. Näiteks on ta toetanud Washingtoni monumendi renoveerimist, Smithsoniani loomaaia hiidpandade programmi ja John F. Kennedy Keskuse laiendamist.

## Viited

## Välislingid
* Urmo Kübar "David Rubenstein: tahan elada piisavalt kaua, et oma raha ära annetada. Kui see õnnestub, olen õnnelik" edasi.org, 24. mai 2018
Lepieli maakond

**Lepieli maakond** (valgevene keeles *Лепельскі павет*; vene keeles *Лепельский уезд*) oli Venemaa Keisririigi ja Valgevene NSV Vitebski kubermangu haldusüksus.

## Ajalugu

Sealsed maad läksid Venemaa koosseisu teise Poola jagamise järel. Maakond rajati 1793. aastal endise Polotski vojevoodkonna aladele. Alghselt oli see Polotski asehaldurkonna koosseisus. See likvideeriti aastal 1796 (samal aastal kui asehaldurkondki) ja moodustati taas aastal 1802. Aastal 1923 nimetati maakond ümber **Botšeikovo maakonnaks**, ühtlasi läks osa selle alasid üle Senno maakonna koosseisu. Maakond likvideeriti 20. juunil 1924. See piirnes läänes Vilno kubermanguga, põhjas Drissa maakonnaga, kirdes  Polotski maakonnaga, lõunas aga Mogiljovi ja Minski kubermanguga. Maakonna pindala oli 3900 km²

Aastal 1897 elas maakonnas 156 700 inimest. Elanikest moodustasid enamiku valgevenelased (82%), juute oli 11,6%, poolakaid 4% ja venelasi 1,7

Aastal 1913 oli maakonna territooriumil üks linn (Lepiel), 13 alevit ja 27 valda.

## Haldusjaotus

Venemaa keisririigi koosseisus jagunes maakond valdadeks (vene keeles *Волость*). Maakonna keskuseks oli maakonnalinn (Lepiel, lisaks oli maakonnas aastal 1913 veel 13 alevit ja 27 valda.

Alevid olid aastal 1906: Arechaŭna, Babyničy, Pietuchoŭščyna, Hryckaŭščyna, Sciapaniki, Sialco, Čubatyja, Bačejkava, Biešankovičy, Varoničy, Zaskarki, Vietryna, Kubličy, Sielišča, Pyšna, Uła, Ušačy, Kamień ja Čašniki. Popovštšina ja Soroki aleveid tänapäeval ei eksisteeri.

27 valda maakonna koosseisus olid:


*Babyničy vald (*Бобиничская*)
*Bačejkava vald (*Бочейковская*)
*Biełaje vald, keskus Mosar (*Бельская*)
*Biešankovičy vald (*Бешенковичская*)
*Varoničy vald, keskus Carkoŭna (*Вороничская*)
*Vorańi vald (*Вороньская*)
*Vietryna vald (*Ветринская*)
*Haradčevičy vald (*Городчевичская *)
*Huta vald, keskus Sudziłavičy (*Гутовская*)

*Zabałaccie vald (*Заболотская*)
*Kamieńi vald (*Каменская*)
*Kopcievičy vald (*Коптевичская*)
*Kubličy vald (*Кубличская*)
*Marcinava vald, keskus Chocina (*Мартиновская*)
*Nača vald, keskus Špakoŭščyna (*Начская*)
*Niesina vald (*Несинская*)
*Arechova vald (*Ореховская*)
*Pyšna vald (*Пышнянская*)

*Smaljancy vald (*Смолянецкая*)
*Stanisłavova vald, keskus Kutki (*Станиславовская*)
*Stryžava vald, keskus Słabodka (*Стрижевская*)
*Ciapina vald (*Тяпинская*)
*Uła vald (*Улльская*)
*Usaja vald (*Усайская*)
*Ušačy vald (*Ушачская*)
*Franopali vald, keskus Jurkoŭščyna (*Франопольская*)
*Čarscviady vald (*Черствятская*)


## Viited
Scottburgh

**Scottburgh** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Ugu ringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul, 58 km Durbanist edela pool.

Scottburgh on asutatud 1860. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Scottburghi elanikest valgeid 46,76%, mustanahalisi aafriklasi 27,69%, India või Aasia päritolu inimesi 21,98%, värvilisi 3,02% ja teisi 0,56%. Inglise keelt pidas emakeeleks 68,02% inimesi, suulu keelt 15,98%, afrikaani keelt 11,20% ja koosa keelt 2,08%.

## Galerii

Pilt:Scottburgh Beach, South Africa.JPG
Pilt:Scottburgh Beach and Pool.jpg
Pilt:Scottburgh Beach.jpg


## Viited
Umkomaas

**Umkomaas** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis eThekwini linnaringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul.

Umkomaas on asutatud 1861. aastal. Kuni 1924. aastani oli linna nimi **South Barrow**.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Umkomaasi elanikest valgeid 64,21%, mustanahalisi aafriklasi 19,29%, India või Aasia päritolu inimesi 13,99%, värvilisi 1,91% ja teisi 0,63%. Inglise keelt pidas emakeeleks 61,45% inimesi, afrikaani keelt 22,64% ja suulu keelt 11,93%.

## Galerii

Pilt:Umkomaas.jpg
Pilt:Umkomaas by air.jpg


## Viited
Sterkspruit

**Sterkspruit** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Joe Gqabi ringkonnas Senqu vallas. Linn asub Lesotho piirist ligikaudu 20 km kaugusel.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sterkspruiti elanikest mustanahalisi aafriklasi 96,20%, India või Aasia päritolu inimesi 2,11%, värvilisi 0,90%, valgeid 0,42% ja teisi 0,37%. Koosa keelt pidas emakeeleks 73,46% inimesi, sotho keelt 14,23%, inglise keelt 4,29% ja afrikaani keelt 1,03%.

## Viited
Tartu botaanikaaia vaher

**Tartu botaanikaaia vaher** on harilik vaher, mis kasvas Tartu botaanikaaias. See oli Eesti jämedaim vaher, langetati ohtlikuks muutumise tõttu 2014. aastal.

Puu rinnasümbermõõt on 424 cm ja kõrgus 27 m.

## Viited
Margate (LAV)

**Margate** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Ugu ringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul.

Margate on kuurortlinn.

Margate on asutatud 1908. aastal. Linn on saanud nime Suurbritannias Kentis asuva Margate linna järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Margate'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 47,27%, valgeid 46,90%, India või Aasia päritolu inimesi 3,05%, värvilisi 2,21% ja teisi 0,56%. Inglise keelt pidas emakeeleks 35,83% inimesi, koosa keelt 22,53%, afrikaani keelt 19,83% ja suulu keelt 18,35%.

## Galerii

Pilt:Margate_Main_beach.jpg
Pilt:View from flat 21 Rondevoux, for holiday rental, -27 039 312 2242 www.margateholidays.com-Margate-rondevoux-21 - panoramio.jpg


## Viited
Kambja lehis

**Kambja lehis** on euroopa lehis Tartu maakonnas Kambja vallas Suure-Kambja külas Suure-Kambja pargis. See on Eesti jämedaim lehis.

Puu rinnasümbermõõt on 448&nbsp;cm ja kõrgus 23 m.

## Viited
Kääriku talu tamm

**Kääriku talu tamm** on tamm Viljandi maakonnas Viljandi vallas Heimtali külas Kääriku talu alal.

Puu rinnasümbermõõt on 155 cm ja kõrgus 11 m.

## Viited
Mändiku taropettäi

**Mändiku taropettäi** (kirjakeeles **Mändiku tarumänd**) on kaitsealune mänd Võru maakonnas Antsla vallas Kaika külas Mäe-Mändiku talu alal. Puu on nimetatud selle järgi, et selles on kasvatatud mesilasi (metsmesindus). See on ühtlasi viimane Kagu-Eestis olev tarumänd.

Puu rinnasümbermõõt on 306 cm ja kõrgus 22 m.

## Viited
Maarjamäe ohvripärn

**Maarjamäe ohvripärn** (kohalikus keelepruugis *Maarjamäe pähn*) on pärn Põlva maakonnas Räpina vallas Linte külas Läsa talu alal Linte Maarjamäel.

Puu rinnasümbermõõt on 385 cm ja kõrgus 19 m.

## Viited
Tsuura kuusk

**Tsuura kuusk** on kuusk Valga maakonnas Otepää vallas Kääriku külas Tsuura talu alal. Koos teise kuusega (kuuskede kuningas) on nad Eesti jämedaimad kuused.

Puu ümbermõõt on 432 cm (mõõdetuna 0,7 m kõrguselt) ja kõrgus 29 m.

## Viited
Pesanäkk

**Pesanäkk** (*Anthrenus scrophulariae*) on nahanäklaste sugukonda kuuluv mardikaline. Algselt oli tema elupaigaks Euroopa, Lähis-Ida ja Nearktis, kuid nüüd on levinud üle maailma. Pesanäki vastsed toituvad loomsest koest ja kahjustavad vaipu, villa, tekstiili ja ka näiteks muuseumieksponaate. Täiskasvanud toituvad nektarist ja õietolmust.

## Kirjeldus
Täiskasvanud pesanäkk on ovaalse kujuga ja 2,5–3,8 mm pikkune. Tema pea on must ja enamasti eesrindmikuga varjatud. Tal on 11 segmendilised tundlad, millest 3 viimast moodustavad nuia. Kattetiivad ja rindmik on samuti mustad ning kaetud valgete ja punakate või oranžide soomustega.

Emane pesanäkk muneb 30–60 muna, mis kooruvad 10–20 päeva pärast. Munad on väikesed, valget värvi ja kinnituvad pindadele.

Vastsed on pruuni värvi. Viimases arengujärgus on vastne 2,5–5,5 mm pikkune, punakas-pruuni värvi ja kaetud tumedate karvadega.

## Elutsükkel
Täiskasvanud pesanäkid toituvad õietolmust ja nektarist. Looduses munevad emased näiteks loomade pesadesse, mesilastarudesse ja surnud loomade peale. Sisetingimustes munevad riietele, vaipadele, muuseumisäilikutele ja muudele loomset või taimset päritolu esemetele.

Pesanäki vastsete toit on loomset päritolu. Nende areng kestab toatemperatuuril 66 päeva, mille jooksul nad läbivad 6 arengujärku ja seejärel nukkuvad. Nukuna veedavad nad 7–15 päeva. Valmik puhkab vastse nahas umbes 18 päeva ja muutub alles siis aktiivseks, et toituda ja paarituda.

## Majanduslik tähtsus
Pesanäki vastsed hävitavad muuseumieksponaate, tekstiile, vaipu, kangaid, tekitades neisse auke. Lisaks võivad nad põhjustada dermatiiti, kui inimese nahk puutub kokku vastsekestadega.

## Viited

## Välislingid
*
Beechcraft Super King Air 350ER

**Beechcraft Super King Air 350ER** on kahe turbomootoriga lennuk, mille tootja on Ameerika Ühendriikide ettevõte Beechcraft. 350ER on eriotstarbeline lennuk, mis on valitsusele, sõjaväele ja äriklientidele kättesaadav sellisteks eriotstarbelisteks toiminguteks nagu õhu-uuringud, kiirabilennud, lennujuhtimine ja järelevalve.

Beech Super King Air 350ER on alates selle loomisest olnud eriline lennuk nii kõrge sertifitseerimiskategooria kui ka mahutavuse poolest, nt suur kaubalaadimise ala, avar kabiin. Laiendatud ulatusega ER versioon on loodud selleks, et lennata ainulaadse missiooni eesmärgil.

## Ajalugu
Mudelite 200- ja 300-seeriaid turustati esialgu Super King Airi nime all, aga 1996. aastast alates ei kasutatud nimes enam sõna “super". Kingi lennuliin seati kokku King Airi mudeliseeriatega 90 ja 100.

1988. aastaks oli Beechcraftil selge soov vahetada välja mudelid 300. Vana mudeli kere oli tehtud peaaegu kolme meetri pikkuseks, millele lisandus kaks kokpitiakent mõlemal küljel.

13. juunil 2005 teatas Beechcraft, et arendab King Air 350ER versiooni, mis on samaväärne 200-seeria varasema mudelitega 200T ja B200T. Täiendused hõlmasid MTOW-i suurenemist 16 500 naela (7430 kg) võrra. 11. novembril 2007 teatas Hawker Beechcraft, et 350ER on FAA poolt sertifitseeritud.

Beechcraft teatas 6. märtsil 2007, et Iraagi õhujõud tellisid viis King Air 350ER-i, nende tarne algas 2007. aasta lõpus. Hawker Beechcraft esitles lennukit King Air 350ER 2007. aastal Paris Air Show'l ja Royal Internationalil. Võrreldes King Air 350ER-i välimust standardse B300 mudeliga, on peamised erinevused visuaalselt tajutavad peamiselt kere kõhupalli ja laiendatud mootorikäru juures.
## Interjöör
King Air 350ER pakub paindlikku, konfigureeritavat interjööri, muutes need võrdselt võimekaks nii reisijateveoks, lastiveoks kui ka kiirabiveoks või muudeks missioonideks.

## Eripära
King Airi lennukitel kasutatakse Rockwell Collins Pro Line Fusioni süsteemi, mis arvestavad piloodi suurt töökoormust. Selles süsteemis on lihtsustatud ühe piloodiga käitamine, mis on loodud piloodi väsimuse ja ökonoomika vähendamiseks. Pro Line Fusions moderniseeritud keskkonsool pakub alternatiivset sisestamismeetodit paindlikuks juhtimiseks.

350ER uus laiendatud kütuseseade on täielikult automatiseeritud. Kui midagi peaks valesti minema kütuse automaatsele ülekandmisele mootoritesse, saab piloot süsteemi tühistada, et tagada pidev vool. Pratt & Whitney PT6A-60A turbopropelleri mootorid – nagu tavalisel 350-l – on end väga hästi tõestanud ja kvalifitseeruvad remontimiseks 3600-tunnise ajaga.  

## Tehnilised andmed

350ER maksimaalne stardimass on 16 500 naela, mis on 1500 naela suurem kui tavalisel standardsel King Air 350-l. See lisapidurduskaal lubab 350ER-il tankida lennukile 1581 naela kütust, mille kogumaht on 5192 naela.

## Viited
Tartu Ehitus- ja Kergetööstuskool

**Tartu Ehitus- ja Kergetööstuskool** (lühemalt **Ehitus- ja Kergetööstuskool**) oli kutsekool Tartus, mis tegutses 1956–2002. 

Kool asus aadressil Vanemuise tänav 35 ja Kopli tänav 1.
.

Linnakutsekool nr 16 võeti õppima vähemalt 15-aastasi noormehi mööblitisleri, puusepa, müürsepa-monteerija, armeerija-betoneerija ja santehniku erialale. Õppeaeg oli I–2 aastat.

Aastal 2002 liideti Tartu Ehitus- ja Kergetööstuskool, Tartu Teeninduskool, Tartu Tööstuskool ja Tartu Õppekeskus Tartu Kutsehariduskeskuseks.

## Kooli nimed
Kool on kandnud järgmisi nimesid:
*12.1956–1957 Ehituskool nr 21
*08.06.1957–1960 Tööstuskool nr 13
*12.05.1960–1963 Ehituskool nr 25
*01.09.1963–1972 Linnakutsekool nr 16
*1972–1990 Leen Kullmani nimeline Kutsekeskkool nr 16
*1990–15.10.1991 Kutsekeskkool nr 16
*15.10.1991–31.08.2002 **Tartu Ehitus- ja Kergetööstuskool**.

## Viited

## Välislingid
*
Linnakohus

**Linnakohus** on linnas asuv kohus, kus arutatakse tsiviil-, kriminaal- ja väärteoasju. Eestis on see olnud esimese astme kohus.

## Endisi linnakohtuid
*Tallinna linnakohus
*Tartu linnakohus
*Narva linnakohus
*Kohtla-Järve linnakohus
*Pärnu linnakohus
*Sillamäe linnakohus

## Vaata ka
*maakohus

## Viited
Sutherland (LAV)

**Sutherland** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Karoo Hooglandi vallas.

Sutherland asub Roggeveldi mäestikus, keskmiselt 1450 meetri kõrgusel merepinnast.

Sutherland on asutatud 1858. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sutherlandi elanikest värvilisi 78,24%, valgeid 12,69%, mustanahalisi aafriklasi 7,97%, India või Aasia päritolu inimesi 0,81% ja teisi 0,28%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,90% ja inglise keelt 1,91%.

## Viited
Tartu Raadi Gümnaasium

**Tartu Raadi Gümnaasium** (ka **Raadi Gümnaasium**) oli venekeelse õppekeelega gümnaasium Tartus Ülejõe linnaosas. Kool liideti 2002. aastal Tartu Puškini Gümnaasiumiga.

## Viited

## Välislingid
*https://tartu.postimees.ee/1869777/raadi-gumnaasium-ulejoel-laheb-kinni
Tartu Puiestee kool

**Tartu Puiestee kool** (ka **Puiestee kool**) oli erivajadusega lastele mõeldud venekeelse õppekeelega kool Tartus. Kool suleti 31. augustil 2002. Vaimupuudega lapsed võisid seejärel õppima minna Tartu Kroonuaia kooli ja õpiraskustega lapsed Tartu slaavi gümnaasiumi.

## Viited
Tartu spordikool

**Tartu spordikool** oli spordikool Tartus. Kool tegutses 1945–2000.

## Kooli nimed
Kool kandis järgmisi nimesid:
*15.11.1945–31.12.1949 Tartu Laste Spordikool
*01.01.1950–31.07.1954 Tartu Noorte Spordikool
*01.08.1954–31.10.1967 Tartu Laste Spordikool
*01.11.1967–31.05.1992 Tartu Linna Laste- ja Noorte Spordikool
*1992–2000 **Tartu Spordikool**.

## Viited
Tartu Teeninduskool

**Tartu Teeninduskool** oli kutsekool Tartus. Kool tegutses aastatel 1984–2002.

Kool alustas tegevust 1. septembril 1984 nime all *kutsekool nr 44*. 1992 nimetati kool ümber *Tartu Toidutööstus- ja Teeninduskooliks*. 1998 nimetati kool ümber **Tartu Teeninduskooliks**. Kool lõpetas tegevuse 31. augustil 2002, kui Tartu Ehitus- ja Kergetööstuskool, Tartu Teeninduskool, Tartu Tööstuskool ja Tartu Õppekeskus liideti Tartu Kutsehariduskeskuseks.

## Kooli nimed

* 1984-1992 Kutsekool nr 44
* 1992-1998 Tartu Tööstus- ja Teeninduskool
* 1998-2002 **Tartu Teeninduskool**

## Viited

## Välislingid
*
Tartu Tööstuskool

**Tartu Tööstuskool** oli kutsekool Tartus. Kool tegutses 1926. aastast ja aastail 1944–2002.

Tartu Linna Tööstuskool asutati juba 1926. aastal, kui 1925. aasta lõpul võttis Riigikogu vastu Tööstuslikkude koolide seaduse, mille põhjal muudeti Tartu Puu- ja Rauatöökool 01. augustil 1926 Tartu Linna Tööstuskooliks.

1944. aastal taasavati Tööstuskool nr.12, mis 1949. aastal nimetati Eritööstuskooliks nr 12. Eritööstuskooli õppekorpus ja töökojad asusid Leningradi maantee 2, ühiselamu ja söökla Pirogovi 3 (tänapäeval Munga tänav), võimla ja mõned erialaklassid Vanemuise tänav 35

Aastal 2002 liideti Tartu Ehitus- ja Kergetööstuskool, Tartu Teeninduskool, Tartu Tööstuskool ja Tartu Õppekeskus Tartu Kutsehariduskeskuseks.

## Kooli nimed
Kool kandis järgmisi nimesid:
*01.10.1944–07.10.1949 Tööstuskool nr.12
*07.10.1949–28.01.1954 Eritööstuskool nr 12
*28.01.1954–30.09.1960 Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tööstuskool nr 3
*01.10.1960–01.10.1963 Tööstuskool nr 17
*01.10.1963–1970 Kutsekeskkool nr 17
*1970-06.1992 Tartu Kutsekeskkool nr 17
*10.06.1992–31.08.2002 Tartu Tööstuskool.

## Direktorid

* 1983–2001 Vladimir Šokman ...

## Viited

## Välislingid
*
Douglas (LAV)

**Douglas** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas, Siyancuma valla halduskeskus.

Douglas asutati misjonijaamana 1848. aastal, linnaõigused sai 1867. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Douglase elanikest värvilisi 58,28%, mustanahalisi aafriklasi 32,12%, valgeid 7,98%, India või Aasia päritolu inimesi 0,76% ja teisi 0,86%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 93,12%, tsvana keelt 2,26% ja inglise keelt 1.53%.

## Galerii

Pilt:Douglas_church.jpg
Pilt:Douglas suburbia.jpg


## Viited
Fraserburg

**Fraserburg** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas.

Esimesed eurooplastest asunikud saabusid piirkonda 1759. aastal. Fraserburg on rajatud 1851. aastal, linnaõigused sai 1862. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Fraserburgi elanikest värvilisi 84,75%, valgeid 9,51%, mustanahalisi aafriklasi 4,79%, India või Aasia päritolu inimesi 0,63% ja teisi 0,30%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,73% inimesi, koosa keelt 1,27% ja inglise keelt 0,99%.

## Galerii

Pilt:Fraserburg mainroad.jpg
Pilt:Pepperpot, Fraserburg.JPG


## Viited
Tõramaa

**Tõramaa** oli küla Pärnumaa ja Viljandimaa piiril. Küla kaotati 1977, mil enamik alast liideti Tipu ja mõned talud Riisa külaga.

Veel umbes aastal 1900 oli Tõramaa talude rühmana.

## Vaata ka
*Tõramaa jõgi

## Viited
Kauksi järv

**Kauksi järv** (ka **Vanaküla järv**) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas. Järve pindala on 11,3 ha. Järvest saab alguse Lutsu jõgi.

## Viited

## Välislingid
*