open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ahmed Musa

**Ahmed Musa** (sündinud 14. oktoobril 1992 Josis) on Nigeeria jalgpallur, kes mängib parema äärepoolkaitsjana Türgi kõrgliiga klubis Fatih Karagümrük ja Nigeeria jalgpallikoondises.

Aastatel 2012–2016 ja hooaja 2017–18 teises pooles mängis ta Venemaa kõrgliiga klubis Moskva CSKA, millega tuli kolmel korral Venemaa meistriks. Hooajal 2016–17 mängis ta Inglismaa kõrgliiga klubis Leicester City. 2018. aasta augustis liitus ta Saudi Araabia kõrgliiga klubiga Al-Nassr, kellega tuli kohe esimesel hooajal Saudi Araabia meistriks.

Hooaja 2020–21 lõpus mängis ta Nigeeria kõrgliiga klubis Kano Pillars, kus oli mänginud ka karjääri algusaastatel. 2021. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Fatih Karagümrükiga.

## Koondisekarjäär
Nigeeria jalgpallikoondises mängib Musa alates 5. augustist 2010; seal läks ta väljakule vahetusena mängus Madagaskariga. Esimese värava Nigeeria meeskonnas lõi Musa märtsis 2011 sõprusmängus Keenia vastu. 

2013. aasta Aafrika rahvaste karikavõistluste poolfinaalis lõi ta värava Mali vastu. Finaalis võideti Burkina Fasot ja tuldi kolmandat korda Aafrika meistriks.

Musa oli esimene Nigeeria jalgpallur, kes suutis jalgpalli maailmameistrivõistlustel ühes mängus kaks väravat lüüa (2014. aasta MM-il alagrupimängus Argentina vastu).

2018. aasta maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus võitis Nigeeria 2:0 Islandit ja Musa lõi Nigeeria mõlemad väravad.

## Saavutused
;CSKA
*Premjer Liga: 2012–13, 2013–14, 2015–16
*Venemaa karikas: 2012–13
*Venemaa superkarikas: 2013, 2014
;Al-Nassr
*Saudi Professional League: 2018–19
*Saudi Super Cup: 2019

## Viited

## Välislingid
Tsink Plekk Pang

**Tsink Plekk Pang** oli Tartus aadressil Küütri 6 1999–2014 tegutsenud hiina restoran-pubi.

Tsink Plekk Pang saavutas kiiresti populaarsuse ja oli tuntud mitte üksnes köögi poolest. Söögikoha ruumes toimusid ka näitused (nt Nerva ja Riin Liivamägi), kontserdid, tantsu- ja moeüritused. Kolmandale korrusele rajati vesipiibu-*[[lounge]]*. Tsink Plekk Pang pakkus toitlustust ka väljaspool Tartut toimuvail üritustel, sealhulgas Viljandi Pärimusmuusika Festivalil. Tähelepanu pälvisid ka hoone välimus ja Martti Ruusi kavandatud sisekujundus.

Kui Tsink Plekk Pang 1999. aasta oktoobris avati, olid omanikud vene taustaga naftaärimees Valeri Nadjuk ning hiljem Muhumaal OÜ-s Muhu Pagarid leivatootmisega tegelenud Martin Sepping, kes oli ka restorani tegevjuht. 2003 omandas ettevõtte Eva Kaitsale kuuluv OÜ Bop Direct. Maja kuulub Korneelia OÜ-le, mille omanik on pikaaegne Salvesti juht Tamara Gubenko. Restoran sulges uksed 29. juunil 2014, omaniku sõnul tuleb selle asemele Tartus Võru tänava alguses tegutsev Asian Chef, mida haldab Tartu ettevõtjale Naresh Modyle kuuluv OÜ Naan.

Enne Hiina söögikohta tegutses samades ruumides ettevõtjale ja muusikule Lauri Laubrele kuulunud söögikoht Dyrrelmatt, nõukogude ajal aga dieetsöökla Tempo.

## Viited

## Kirjandus
* Jaan Olmaru "Tsink Plekk Pang pani uksed kinni" Tartu Postimees, 30. juuni 2014, lk 1

## Välislingid
* Tsink Plekk Pang andmebaasis "Tartu ilukirjanduses"
* Anete Sammler ."Külastajad Tartus suletud legendaarsest söögikohast Tsink Plekk Pang: kvaliteet oli nagunii langenud" Õhtuleht 30. juuni 2014
* Sander Silm. "On probleeme raha ja aja põletamisega? Pole hullu, Tsink Plekk Pang aitab" Õhtuleht, 19. juuni 2008
* Elle Ranskalainen. "Tsink Plekk Pang – ääreni täis häid roogi" EPL 20. november 1999
* Andrus Esko. "Hindu kokk päästab Tartus Lauri Laubre unistusi" Õhtuleht 3. november 1999
Saduküla kalmistu

**Saduküla kalmistu** on kalmistu Kursi kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Saduküla külas Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas.

Õigeusu kogudus asutati Kursi kihelkonnas 1849. aastal. Tõenäoliselt asutati kalmistu umbes samal ajal, sest kihelkonnakalmistu asetses kaugel. Kalmistu algne suurus oli 1 Riia vakamaa (umbes 0,37 ha). 

Kalmistu paikneb õigeusu kirikust linnulennult umbes 1,5 km loode suunas. Praegu (juuni 2014) on kalmistu väheses kasutuses, kuid üldiselt hooldatud.

## Viited

## Välislingid
*
Valdek Jürisoo

**Valdek Jürisoo** (12. september 1926 Pärispea – 15. detsember 1987 Stockholm) oli eesti zooloog.

Ta on õppinud Tallinna Reaalkoolis, kuid seoses põgenemisega Rootsi lõpetas ta aastal 1947 Sigtuna Eesti Gümnaasiumi. 1958. aastal kaitses ta Stockholmi Ülikoolis filosoofiakandidaadi väitekirja, 1961. aastal samas filosoofialitsentsiaadi väitekirja ja 1961. aastal tööga "Agro-ecological studies on leafhoppers (Auchenorrhyncha, Homoptera) and bugs (Heteroptera) at Ekensgård farm in the province of Hälsingland, Sweden" filosoofiadoktori väitekirja. Ta oli korporatsiooni Ugala vilistlane.

Valdek Jürisoo töötas aastail 1955–1961 Rahvuslikus Taimekaitse Instituudis (Statens Växtskyddsanstalt). Seejärel töötas ta lektorina Sundbybergi Gümnaasiumis.

Ta oli E.E.L.K. Stockholmi koguduse juhatuse liige ja organisatsiooni Eesti Teaduslik Selts Rootsis liige. Tema hobiks oli laulmine (ta kuulus bassi häälerühma).

## Isiklikku
Valdek Jürisoo tutvus oma tulevase abikaasa Ingrid Seimiga (1930–2014) Stockholmis Eesti Noortekooris, neil sündisid poeg Mart (1950–2014) ja tütar Ann (1963–).

## Viited
PiibeLeht

**PiibeLeht** on Aravete Keskkooli koolileht. Nime on see saanud kooli juurest kulgeva Piibe maantee järgi. Koolimaja aadress on nimelt Piibe maantee 21.

Ajaleht ilmub alates 1993. aastast (välja arvatud aastad 2010-2012).

## Viited
KidZoneTV

**KidZone Max** on eestikeelne lastele suunatud telekanal. See alustas tegevust 13. juunil 2013. Tütarkanal on KidZone mini.

Kanal edastab saateid ka Lätti ja Leetu, kus saateid edastatakse läti ja leedu keeles.

## Välislingid
* https://et-ee.facebook.com/kidzonetv.tv
Jüri Tiidus

**Jüri Tiidus** (sündinud 15. detsembril 1986 Pärnus) on eesti näitleja.

Ta lõpetas 2010. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (24. lend). Ta oli aastatel 2010–2012 vabakutseline näitleja. Aastast 2012 on ta Eesti Draamateatri näitleja.

## Rollid

### Eesti Draamateatris
* 2007 koor – Jean Anouilh *Antigone*
* 2008 ametnik – Nikolai Jevreinov *Kõige tähtsam* Lavakunstikooli XXIV lennu bakalaureuselavastus
* 2010 Olav – Mika Keränen *Varastatud oranž jalgratas*
* 2010 Jim – Andrus Kivirähk *Neegri vabastamine kõrgel kunstilisel tasemel*
* 2011 Salerio – William Shakespeare *Võlanõudjad*
* 2012 Fedotik – Anton Tšehhov *Kolm õde*
* 2012 1. sõdur – David Edgar *Nelipühad*
* 2012 Olav – Mika Keränen *Vana roosa maja*
* 2013 politseinik; Benoit – Tom Stoppard *Utoopia rannik. II osa. Laevahukk*
* 2013 Fredrik Löfvegren – Bengt Ahlfors *Tuhk ja akvaviit*
* 2013 konstaabel MacDonald – Graham Linehan *Teed juuakse kell viis*
* 2014 Joakim Puhk – Indrek Hargla *Wabadusrist*
* 2014 Volli – M. Karusoo, L. Aedmaa, J. Rahman, P. Saul-Gordilov *Laul, mis jääb*
* 2015 Smerdjakov; munk – Fjodor Dostojevski *Vennad Karamazovid*
* 2023 Kertu Moppel *Onu Bella tähestik*

### Teistes teatrites
* 2008 osaline – Strisdanddolia Vai *AHOI* Lavakunstikooli XXIV lennu suvelavastus Käsmu rahvamajas
* 2009 osaline – rahvapärimus *Runolaulud* NO99
* 2009 katlakütja; miilits – Mati Unt *Räägivad* Lavakunstikooli XXIV lennu koolitöö Kirjanike majas
* 2009 osaline – *Kummitus masinas* Lavakunstikooli XXIV lennu bakalaureuselavastus Von Krahli teatris
* 2009 osaline – Mihhail Bulgakovi ainetel *Margarita ja Meister* Lavakunstikooli XXIV lennu bakalaureuselavastus teatris NO99
* 2009 osaline – *Pikk pink* Lavakunstikooli XXIV lennu koolitöö
* 2010 Septimus Hodge; Augustus Coverly – Tom Stoppard *Arkaadia* Ugala
* 2011 sõdur – Anna Jablonskaja *Tühermaa* R.A.A.A.M.
* 2012 August – Compania La Resentida *Tahame luua näitemängu, mis muudaks maailma* R.A.A.A.M.

### Televisioonis
* 2008 Laur – Kelgukoerad
* 2012 suhtekorraldaja – Alpimaja
* 2012 Issak – Kelgukoerad
* 2013 Jan Paulmaa – Kättemaksukontor
* 2013–2014 Kevin – Kartulid ja apelsinid
* 2014 saatejuht – Klipijaht
* 2015 Jüri – Üheotsapilet

## Viited

## Välislingid
*Jüri Tiidus Draamateatri kodulehel
Friedrich III (Braunschweig-Calenberg-Göttingen)

**Friedrich III Rahutu** (1424 – 5. märts 1495 Hann. Mündenis) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ning Göttingeni vürstkonna ja Calenbergi vürstkonna valitseja aastast 1482 koos oma venna Wilhelm IV Nooremaga. Siiski kukutati ta aastal 1484.
Raevu päev

**Raevu päev**, ka **viha päev**, on ladinakeelse fraasi ***dies irae*** tõlge. Raevu päev kanda mitut tähendust.

* **"Raevu päev"** ("يوم الغضب") oli Araabia kevadel mitmes riigis korraldatud meeleavalduse päev.
* **"[[Põlisrahvaste raevu päev]]"**, lühendatult ka **"Raevu päev"**, oli meeleavaldus Oregonis, USA-s 2020. aastal.

**Raevu päev** on mitme teose pealkiri:
*"**[[Dies irae|''Dies irae'']]"**, 13. sajandist pärinev poeem viimsestpäevast.
****"[[Dies irae (muusika)|Dies irae]]"***, liturgilise muusika žanr.
***"[[Raevu päev (Gansovski)|Raevu päev]]"** ("День гнева") on Sever Gansovski ulmejutt, mis eesti keeles ilmus ajakirja Noorus 1974. aasta 1. ja 2. numbris.
* **"[[Raevu päev (film, 1985)|Raevu päev]]"** ("День гнева") on 1985. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.
ZALA 421-08

**ZALA 421-08** on Venemaal Iževskis ettevõtte ZALA Aero arendatav ja toodetav mitmeotstarbeline pisidroon.

## Ajalugu
Üks ZALA 421-08 tulistati alla 2014. aasta juuni lõpul Ukrainas Luhanski oblastis Venemaa piiri lähedal.

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Paik (lapp)

**Paik** on riide-, naha- vm tükk või lapp, millega parandatakse või tugevdatakse katkist või kulunud kohta esemel, ehitisel vm.

Ühe või mitme paiga kinnitamist nimetatakse paikamiseks või lappimiseks. Paigatakse riideesemeid, eriti kohtadest, kus need kõige rohkem kuluvad, näiteks püksipõlved ja -tagumik, varrukate küünarnukikohad, jalanõude tallaalused. Paigatakse ka näiteks katkist katust.

## Vaata ka
*Nõelumine
Macroscelides micus

***Macroscelides micus*** on torukoonlaste sugukonda torukoonu perekonda kuuluv imetaja.

Liigi esindajaid on kohatud ainult Namiibia loodeosa kivises kõrbes väga piiratud alal. Esimesed leiud tehti 2006. aastal ning 2014. aastal tunnistasid John Dumbacher ja tema kolleegid selle uueks liigiks.

*Macroscelides micus* näeb välja nagu pika toruja koonuga hiir. Ta on umbes 19 cm pikkune ja kaalub keskmiselt 28 grammi. Tal on punakas karvkate ning suhteliselt pikad ja peenikesed jalad.

*Macroscelides micus* toitub putukatest.

## Viited

## Välislingid
* A new species of round-eared sengi (genus Macroscelides) from Namibia, Journal of Mammalogy, 95(3):443–454, 2014
* New sengi species is related to an elephant, but small as a mouse
*  Science In Namibia, a tiny relative of the elephant
Lalsi kalmistu

**Lalsi kalmistu** on kalmistu Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Lalsi külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas.

Õigeusu kogudus asutati Kolga-Jaani kihelkonnas 1847. aastal. Õigeusklikke maeti algul Põltsamaa vanale õigeusu kalmistule, kuni rajati Kolga-Jaani õigeusu kalmistu Lalsi külla, mis pühitseti 11. detsembril 1850. 

Kalmistu paikneb õigeusu kirikust linnulennult umbes kolmveerand kilomeetrit põhja suunas. Praegu (juuni 2014) on kalmistu kasutuses ja üldiselt hooldatud.

## Kalmistule maetuid
*1923 - Julian Vares VR II/3 (2. mai 1897 – 5. oktoober 1923), Vabadussõja veteran

## Käsikirjad
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002

## Kirjandus
*Maire Sala. "Viljandimaa kalmistute lugu". Viljandi 2007. Lk 60 ja 98

## Välislingid
*Lalsi kalmistu. Viljandimaa kalmistute bibliograafia
*Lalsi kalmistu. Eesti kalmistute andmekogu
Christian Ludwig

**Christian Ludwigi** nime on kandnud mitu valitsejat:
* **[[Christian Ludwig (Braunschweig-Lüneburg)|Christian Ludwig]]**, Braunschweig-Lüneburgi hertsog, Calenbergi vürst ja Lüneburgi vürst
* **[[Christian Ludwig (Mecklenburg-Schwerin)|Christian Ludwig]]**, Mecklenburgi hertsog
* ...
Alexandre Brongniart

**Alexandre Brongniart** (10. veebruar 1770 Pariis – 7. oktoober 1847 Pariis, Prantsusmaa) oli prantsuse keemik, mineraloog ja zooloog. 
  
Tema kirjeldatud taksonid on tähistatud nimega **Al.Brongn.**

## Haridus ja töö
Ta töötas Pariisis École de Minesis juhendajana. 1800. aastast surmani töötas ta Sèvre'i portselanitehase direktorina.

## Panus teadusse
Brongniart avaldas 1800. essee "Essai d’une classification naturelle des reptiles", milles kirjeldas roomajate uut klassifikatsiooni. Roomajate klassi liigitas ta neli seltsi: *[[Batrachia]]* (tänapäeval klass *[[Amphibia]]*), *[[Chelonia]]*, *Ophidia* (tänapäeval on maolised soomuseliste seltsi alamselts) ja *[[Sauria]]*.

Lisaks avaldas ta kirjatöid mineraloogia ja keraamika vallas.

Alexandre Brongniart'd peetakse esimeseks, kes järjestas kronoloogiliselt tertsiaari geoloogilised üksused ja kirjeldas need.

### Publikatsioonid (osaline)
*1800 – "Essai d’une classification naturelle des reptiles" ( "Essay on the Natural Classification of Reptiles");
*1807 – "Traité élémentaire de minéralogie";
*1811 – koos G. Cuvier'iga, "Essai sur la géographie minéralogique des environs de Paris : avec une carte géognostique, et des coupes de terrain";
*1813 – "Classification minéralogique des roches mélangèes";
*1822 – "Histoire naturelle des crustacés fossiles";
*1827 – "Classification et Charactéres Minéralogique des Roches Homogénes et Hétérogènes";  
* 1854 – "Traité des arts céramiques, ou des poteries, considérées dans leur histoire, leur pratique et leur théorie", 1. köide.

## Isiklikku
Arhitekt Alexandre-Théodore Brongniart oli Alexandre Brongniart' isa. Brongniart abiellus Jeanne Cécile de Coquebert Montbret'ga. Neil sündis üks poeg Adolphe-Théodore Brongniart (elukutse botaanik) ja tütred Hermine Brongniart ja Mathilde Brongniart.

## Tunnustus
1823. aastal valiti ta Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks.

## Viited

## Kirjandus
*Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
*Nordisk familjebok, 253-254, Project Runeberg 
*BRONGNIART, Alexandre, veebiversioon (vaadatud 01.07.2014) (*prantsuse keeles*)
*Geology, veebiversioon (vaadatud 01.07.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Alexandre Brongniart]] seisuga 01.07.2014.*
Mõhhailivtsi

**Mõhhailivtsi** (ukraina keeles Михайлівці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Murovani Kurõlivtsi rajoonis. Elanike arv on 987. Pindala on 3,276 km².
Salme Rosalie Riig

**Salme Rosalie Riig** (ka **Riig-Schönberg** ja **Riig-Reiman** 12. august 1903 Pärnu – 5. september 1973 Palo Alto, California) oli eesti skulptor ja graafik.

Ta lõpetas 1922 Pärnu tütarlastegümnaasiumi ja 1924 Stettini (Szczecini) kodumajanduskooli ning töötas Tartus majapidamisõpetajana. 1934. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli kunstiajaloolasena ning 1943. aastal kunstikooli Pallas skulptuuriosakonna, kus õppis Anton Starkopfi juhendamisel. Kunstinäitustel hakkas esinema juba 1938. aastal. Tema väikesed aktifiguurid ja uusasjalikud seinapannood oli 1930. aastate teisele poolele omaselt natuurilähedased. 

Põgenes Eestist 1944. aastal. Asus esmalt Rootsi, sealt edasi 1949 Argentinasse ja 1968 USA-sse. Jätkas kunstnikuna tegutsemist ka Argentinas, pälvides 1951 Salon Nationali välismaalaste preemia ja 1957 Buenos Airese Salon Municipali Yrurtua auhinna. Käsitles oma loomingus mütoloogilisi ja Piibli teemasid.
Jackson Martínez

**Jackson Arley Martínez Valencia** (sündinud 3. oktoobril 1986 Quibdós) on Colombia jalgpallur, kes mängib ründaja Portugali kõrgliiga klubis Portimonense.

Ta mängis karjääri algusaastatel kodumaal Independiente Medellín. 2009. aastal suundus ta Mehhiko klubisse Chiapas. 2012. aastal liitus ta Portugali kõrgliiga klubiga Porto, kus mängis kolm hooaega ja oli kõigil neil hooaegadel Portugali liiga suurim väravakütt, lüües kõigil hooaegadel liigas vähemalt 20 väravat.

2015. aastal siirdus ta Madridi Atléticosse, kuid ei suutnud seal enam nii edukalt esineda. Hooajal 2015–16 pääses ta Hispaania kõrgliigas väljakule 15 mängus ja lõi vaid kaks väravat. Juba samal hooajal liitus ta 42 miljoni euro eest Hiina kõrgliiga klubiga Guangzhou Evergrande. Hiinas läks Martínezel veel halvemini, sest ta jäi vigastuse tõttu eemale kogu 2017. aasta hooajast. 2018. aasta augustis suundus ta laenule Portimonensesse.

Debüüdi Colombia rahvuskoondises tegi Martínez 2009. aasta 5. septembril 2010. aasta MM-i valikmängus Ecuadori vastu. Samas mängus lõi ta ka rahvuskoondises esimese värava.

2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel lõi ta viimases alagrupimängus 24. juunil kaks väravat Jaapani vastu.

Rahvuskoondises mängis Martínez kuni 2015. aastano

## Saavutused
;Independiente Medellín
*Categoría Primera A: 2009-II
;Jaguares de Chiapas
*Copa Mesoamericana: 2011
;Porto
*Primeira Liga: 2012–13
*Supertaça Cândido de Oliveira: 2012, 2013
;Guangzhou Evergrande
*Chinese Super League: 2016
*Chinese FA Super Cup: 2016
August I

**August I** nime on kandnud mitu valitsejat:
* **[[August I (Braunschweig-Lüneburg)|August I]]**, Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Lüneburgi vürst
* **[[August I (Oldenburg)|August I]]**, Venemaa sõjaväelane, Eestimaa kindralkuberner ja Tallinna sõjakuberner aastatel ning esimene Oldenburgi suurhertsog
* ...
Viil (perekonnanimi)

**Viil** on perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Viil 188 inimesel (93 mehel ja 95 naisel). Perekonnanimede levikult on Viil meeste puhul 898. ja naiste puhul 1012. kohal.

## Nime kandjaid
*Airi Viil (Airi Vipulkumar Kansar, Airi Ojamets)
*Aleksander Viil (Aleksander Viiret)
*Ivar Viil
*Juta Viil
*Karl Viil
*Leelo Viil

## Viited
Zenit

**Zenit** ('seniit') võib tähendada mitut asja.

***[[Peterburi Zenit]]** on Venemaa jalgpalliklubi.
***[[Zenit (rakett)|Zenit]]** on Vene ja Ukraina kanderakettide perekond.
***[[Zenit (satelliit)|Zenit]]** on NSV Liidu luuresatelliiditüüp.
***[[Zenit (kaamera)|Zenit]]** (vanemate aparaatide puhul **Zenith**) on aastail 1952–2005 Nõukogude Liidus ja Venemaal toodetud fotoaparaatide mark.

## Vaata ka
*Zenith, ristluslaev
Kuseelundid

**Kuseelundid** ( ladina *organa urinaria*) on paljude selgroogsete loomade urogenitaalsüsteemi osa. Kuseelundite hulka kuuluvad neerud, kusejuhad, kusepõis ja kusiti (nii mees- kui naiskusiti). 

Kuseelundid on embrüoloogiliselt päritolult sarnased suguelunditega(Roosalu, 2010: 127).

Vahel liigitatakse kuseelundid ka kuseteede (*viae urinariae*) kaupa: alumised kuseteed moodustavad kusepõis ja kusiti ning ülemised kuseteed neeruvaagnad ja kusejuhad. 

## [[Süstemaatiline anatoomia]]

Kuseelundid moodustavad suguelunditega tervikliku urogenitaalsüsteemi ja need on kantud kehtivasse looma anatoomia standardisse Nomina Anatomica Veterinaria.

## Patoloogia inimestel
### Uroloogia

Kuseelunditega seostatakse inimestel mitmeid haiguslikke seisundeid nagu tsüstiit, neeruvaagnapõletik ja eesnäärmehaigused. 

## Viited

## Muud allikad
* Eesti Uroloogide Selts, Eesti Onkoloogide Selts, Onko-uroloogilised ravijuhised, 2007, veebiversioon (vaadatud 01.07.2014).
Vladimir Penart

**Vladimir Penart** (10. detsember 1925 – 1. september 2015) oli Eesti NSV Siseministeeriumi töötaja.

Penart töötas Eesti NSV Siseministeeriumi Elva Rajooniosakonna ülemana ning 1953. aasta suvel valmistas ette ja korraldas Oskar Rudolf Rummi tapmise, kes varjas ennast okupatsioonivõimude repressioonide eest.

23. juunil 1953 kohtus Penart Elvas ennast kriminaalvastutuse eest varjava Rudolf Tuviga, kelle värbas NSV Liidu Siseministeeriumi mõrvaragendiks (agent–bojevik) hüüdnimega "Aus" ja tegi talle ülesandeks tappa Rumm. Lisaks Tuvi põhjalikule instrueerimisele kuidas tapmist korraldada, siseministeeriumi töötajatega sidet pidada ja ohvriga kontakti saavutada – andis Penart Tuvile ka püstoli TT ja 16 lahingpadrunit. Tuvi tappis Rummi lasuga kuklasse 3. augustil 1953, kasutades Penartilt saadud püstolit.

Järgmisena pidi Tuvi uurima välja Vendo Saksi asukoha ja tema abistajate nimed. Eesti NSV Siseministeeriumi Elva Rajooniosakond viis Tuvilt saadud info alusel 17. septembril 1953 Palupera valla Kure küla Kasemäe talus läbi "tšekistliku-sõjaväelise operatsiooni", mille käigus tapeti vastupanu mitteosutanud Vendo Saks sihilikult tulirelvalaskudega. Operatsiooni läbiviimise eest vastutas Eesti NSV Siseministeeriumi Elva Rajoonikomitee ülemana Penart.

Järgmisena pidi Tuvi selgitama välja metsavend Paul Miksi asukoha. 17. veebruaril 1954 viidi Palupera valla Astuvere küla Piiri talus läbi "tšekistlik operatsioon", mille käigus vastupanu mitteosutanud Paul Miks tapeti tulirelvalaskudega, kusjuures Penart võttis isiklikult tulistamisest osa.
 
## Kohtupidamine Penarti üle
Ta oli Venemaa kodanik. 2002. aastal Valga maakohtus Penart ennast inimsusvastastes kuritegudes süüdi ei tunnistanud ja kaebas süüdimõistva otsuse edasi nii ringkonnakohtusse ja esitas kaebuse Euroopa Inimõiguste Kohtusse. 24. jaanuar 2006 jõudis kaebus Penart *versus* Eesti arutamisele Euroopa Inimõiguste Kohtus, mis sedastas: "Kohus leiab, et kaebus on ilmselgelt põhjendamatu ning tuleb jätta läbi vaatamata vastavalt konventsiooni artikli 35 lõigetele 3 ja 4. Sellest lähtuvalt tunnistab kohus ühehäälselt kaebuse vastuvõetamatuks".
## Viited

## Välislingid
*http://www.kapo.ee/cms-data/_text/38/44/files/aastaraamat-2001-est.pdf
Neerunäsa

**Neerunäsaks** (ladina *papilla renalis*) nimetatakse paljudel selgroogsetel loomadel neeru säsi moodustavate neerupüramidi tippu, mis ulatub neeruurkesse. 

Neerunäsades paiknevad näsajuhad (*ductus papillares*). 

## [[Süstemaatiline anatoomia]]
Neerunäsa on kantud kehtivasse looma anatoomia standardisse *[[Nomina Anatomica Veterinaria]]*-sse. 

## [[Imetajad|Imetajatel]]
### [[Inimene|Inimestel]]

Neerunäsad on neerupüramiidide tipud, mis ulatuvad neeruurkesse.

### Patoloogia
#### Nefroloogia
Inimestel seostatakse neerunäsadega peamiselt nefrotoksiliste keemiliste ainete (sh mittesteroidsed põletikuvastased ravimid nagu ibuprofeen, atsetüülsalitsüülhape jpt koos vedelikupuudusega) toimel tekkivat neeru medullaarnekroosi.  

## Viited

## Kirjandus
* Bodil Schmidt-Nielsen ja Bent Schmidt-Nielsen, On the function of the mammalian renal papilla and the peristalsis of the surrounding pelvis, Acta Physiol (Oxf). Juuli 2011; 202(3): 379–385.,doi: 10.1111/j.1748-1716.2011.02261.x (vaadatud 01.07.2014) (*inglise keeles*) 
* Benjamin D. Humphreys, Slow-Cycling Cells in Renal Papilla: Stem Cells Awaken?, JASN 1. November, 2009, 20. köide, nr 11, 2277-2279, doi: 10.1681/ASN.2009090911 (vaadatud 01.07.2014) (*inglise keeles*)
Neeruvärat

**Neeruvärat** (ladina keeles *hilum renalis*, *hilus renalis*) on paljude selgroogsete loomade kuseelund. Neeruvärat paikneb süvendina neeru nõgusas servas ja tema kaudu kulgevad neeruarter, neeruveen, kusejuha, närvid ja lümfisooned.     

## [[Süstemaatiline anatoomia]]
Neeruvärat on kantud kehtivasse loomaanatoomia standardisse Nomina Anatomica Veterinaria. 

Varem liigitati inimeste anatoomias neeruvärat kuse-suguelundkonna kuseelundite hulka (Roosalu, 2010:128).

## [[Imetajad|Imetajatel]]
### [[Inimene|Inimestel]]

Neerul on nõgusal küljel lülisamba suunas süvend neeruvärat, mis suundub neeru sees olevasse neeruurkesse (*sinus renalis*), kus paiknevad neeruvaagen koos väikeste ja suurte neerukarikatega.

## Viited

## Kirjandus
* Histology image: 15901loa - Histology Learning System at Boston University (vaadatud 01.07.2014) (*inglise keeles*)
Roomamine

**Roomamine** on kulgemisviis, mille puhul organism liigub edasi kehaga pinnale toetudes. Saab eristada neljajalgsete loomade roomamist, mille puhul kõht on pinnaga kontaktis või sellele väga lähedal, ning edasiliikumine toimub kõigi nelja jäseme abil (nt inimesel, krokodillil), ning jäsemeteta loomade roomamist, mis toimub keha venitamise, lühendamise, painutamise, looklemise abil (nt maod).

Inimesel on roomamine esimene omandatav liikumisviis.
Neeru fibrooskihn

**Neeru fibrooskihn** (ladina keeles *capsula fibrosa renis*) on paljudel selgroogsetel loomadel neerule kinnituv ja seda ümbritsev sidekoekiht. 

Neeru fibrooskihnu peal paikneb neeru rasvkihn (*capsula adiposa renis*). Seda omakorda ümbritseb neerufastsia ehk tihe sassiskiuline sidekude, mis seob neeru ümbritsevate organitega. 

Neeru fibrooskihnu areng, anatoomia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

## [[Süstemaatiline anatoomia]]
Neeru fibrooskihn on kantud kehtivasse loomaanatoomia standardisse Nomina Anatomica Veterinaria. 

Käesoleval ajal kehtivas inimese anatoomia standardis Terminologia Anatomica kuulub neeru fibrooskihn kuseelundite süsteemi. 

Varem liigitati neeru fibrooskihn kuse-suguelundkonna kuseelundite hulka (Roosalu, 2010:128).

## [[Imetajad|Imetajatel]]
### [[Inimene|Inimestel]]

Neeru fibrooskihnu varustavad verega neeru-sagaratevahearterid ja innerveerivad sümpateetilise närvisüsteemi närvid. 

## Patoloogia
Inimestel seostatakse neeru fibrooskihnuga mitmeid pahaloomulisi kasvajaid. 

## Viited

## Kirjandus
*Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A08.1.01.013: Capsula fibrosa. Neeru fibrooskihn
Linda Sõber

**Linda Sõber** (26. aprill 1911 Rannu vald, Tartumaa – 4. aprill 2004 Sanremo, Itaalia) oli eesti skulptor.

## Elukäik
Talurentniku perekonnast pärit Linda Sõber lõpetas 1930. aastal Tartu Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi tütarlastegümnaasiumi ning astus 1931. aastal Kõrgemasse Kunstikooli Pallas, kus õppis skulptuuri peamiselt Anton Starkopfi skulptuuriklassis. Ta lõpetas Pallase 1938 ning töötas aastail 1938–1944 Tartus vabakunstnikuna, kuuludes koos Amanda Jasmiini, Lydia Laasi, Salme Riigi ja Leontine Lind-Karuga Pallases kunstihariduse omandanud esimesse eesti naisskulptorite põlvkonda. 

Põgenes kolmanda Nõukogude okupatsiooni eest Suure põgenemise lainel 1944. aastal Saksamaale ja siirdus sealt 1950. aastal koos pojaga Itaaliasse Sanremosse.

## Looming
Linda Sõber esines kunstinäitustel juba õpinguaastail, olles üks 1930. aastate II poole tunnustatumaid ja lootustandvamaid noori skulptoreid. Vabaloomingu aastaist Tartus on säilinud aktifiguure ja büste peamiselt kipsis, vähemal määral pronksi valatuna.1940.aastal pälvis ta auhinna Stalini büsti eest, mille koopiatega kaeti Eestis kogu avalik ruum.  1943. aastal pälvis ta auhinna Lydia Koidula ausamba projekti eest. Tema tegevusest paguluses on väga vähe andmeid. Eesti Kunstimuuseumis ja Tartu Kunstimuuseumis asuvad tema teosed "Tantsijatar Helle Viidase portree" (1938), "Istuv tüdruk" (1938), "Naise büst" 1930. aastaist jt.

## Vaata ka
*Ulrika Jõemägi, Juta Kivimäe. "Kadunud eesti skulptorid. Linda Sõber (1911–2004) ja Endel Kübarsepp (1912–1972)". Eesti Kunstimuuseum, 2018

## Isiklikku
Oli abielus skulptor Endel Kübarsepaga.

## Välislingid
*Linda Sõbra teosed eesti muuseumide kogudes
Kiievi ja kogu Vene metropoliit

**Kiievi ja kogu Vene metropoliit** (ukraina keeles *Митрополит Київський та всієї Русі*, vene keeles *Митрополит Киевский и всея Руси*) oli Kiievi-Vene riigis ja selle järglasriikides Konstantinoopoli oikumeenilise patriarhi alluvuses tegutsenud Kiievi metropoolia eestseisja tiitel aastatel 988–1461.

## Ajalugu
Õigeusu vastuvõtmisega Bütsantsist Kiievi suurvürsti Vladimir Püha poolt 988. aastal laienes ristiusk riigiusuna Kiievi-Vene riigis.

Kiievi metropoolia oli Konstantinoopoli oikumeenilise patriarhi alluvuses. 9. sajandist olid idakirik ja läänekirik hakanud üksteisest eralduma, kui Rooma patriarhid hakkasid teistelt patriarhidelt allumist nõudma. Et Bütsantsi kirik ei soovinud alluda ega muuta usutunnistust, nagu soovis paavst, viis see kirikulõheni aastal 1054. 

Kiievi-Vene riigi lagunemise ja võimukeskuse tähtsuse kadumisega pärast Mongolite invasiooni Venemaale püüdis Galiitsia-Volõõnia vürst Danilo Romanovitš muuta Galiitsia-Volõõnia ühe uue võimukeskusena ka õigeusu kiriku keskuseks. Tema toetusel valiti vürstiriigi pealinna Chełmi piiskop Kirill II 1243. aastal Kiievi ja kogu Vene metropoliidiks. 1251. aastal tegi Kirill reisi Konstantinoopolisse oikumeenilise patriarhi juurde, kes kinnitas tema staatust metropoliidina. Kuid patriarh nõudis, et metropoliidi residents ei tohi asuda vürstiriigi pealinnas, kuna Danilo Romanovitš oli mongolivastase koalitsiooni moodustamisel lähenenud Rooma paavstile. Kuna senine metropoliidi asukoht Kiiev oli laastatud, siis valis Kirill 1299. aastal uueks residentsiks teise tähtsama võimukeskuse Vladimiri-Suzdali vürstiriigi pealinna Vladimiri Kljazma ääres.

Kuigi metropoliidid ei resideerinud Kiievis alates 1299. aastast, kasutasid nad 1461. aastani jätkuvalt Kiievi ja kogu Vene metropoliidi tiitlit.

Metropoliit Pjotr viis 1325. aastal Kiievi ja kogu Vene metropoliidi residentsi üle Moskva suurvürstiriiki, Moskva suurvürsti kaitse alla.

## Vaata ka
*Moskva ja kogu Venemaa metropoliit
*Moskva ja kogu Venemaa patriarh
*Vene õigeusu kiriku juhtide loend
Gray anatoomia

**"Gray anatoomia"**' (ingliskeelse täispealkirjaga "Henry Gray's Anatomy of the Human Body") on Henry Gray anatoomiaõpik, mille esmatrükk ilmus 1858. aastal. Raamatu oli illustreerinud Henry Vandyke Carter (1831–1897). 

2015. aastal ilmus raamatu 41. trükk.

## Valik illustratsioone

Fail:Surgical Anatomy of the Arteries of the neck Gray's Anatomy 1858.jpg
Fail:Grays Anatomy image392.png
Fail:Anatomy, descriptive and applied (1913) (18009587240).jpg
Fail:Anatomy, descriptive and applied (1913) (17576829933).jpg
Fail:Anatomy, descriptive and surgical (1897) (14761799591) (cropped4).jpg|alt=
Tõeteooria

**Tõeteooria** on mingi filosoofiline positsioon, mis selgitab tõesuse mõistet või sõna "tõene" tarvitust või tähendust, enamasti tõesuse definitsiooni või tõene olemise piisavate ja tarvilike tingimuste abil. 

## Tõeteooriaid
*performatiivne tõeteooria ehk tõe aameniteooria (Peter Strawson, "Truth", 1949)
*pragmatistlik tõeteooria
*semantiline tõeteooria ehk Tarski tõeteooria või jutumärgitustamisteooria
*tõe identsusteooria
*tõe koherentsiteooria
*tõe liiasusteooria
*tõe vastavusteooria ehk tõe korrespondentsiteooria
Shinji Okazaki

**Shinji Okazaki** (jaapani keeles 岡崎 慎司, *Okazaki Shinji*; sündinud 16. aprillil 1986 Takarazukas) on Jaapani jalgpallur, ründaja. Alates 2019. aastast mängib ta Hispaania kõrgliiga klubis Huesca.

Aastatel 2015–2019 mängis ta Inglismaa kõrgliiga klubis Leicester City. Hooajal 2015/2016 tuli ta Leicester Cityga Inglismaa meistriks. 2016. aastal valiti ta Aasia aasta jalgpalluriks.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Jaapani rahvuskoondises tegi Okazaki 9. oktoobril 2008 mängus Araabia Ühendemiraatide vastu. Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 20. jaanuaril 2009 Aasia meistrivõistluste valikmängus Jeemeni vastu.

2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste viimases alagrupimängus 24. juunil lõi ta värava Taanile.

2011. aasta Aasia meistrivõistluste viimases alagrupimängus 17. jaanuaril tegi ta Saudi Araabia vastu kübaratriki. Okazaki tuli Jaapani koondisega Aasia meistriks ja valiti lisaks turniiri sümboolsesse koosseisu.

2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistluste teises alagrupimängus 19. jaanuaril lõi ta värava Itaaliale ja viimases alagrupimängus 22. juunil värava Mehhikole.

2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste viimases alagrupimängus 24. juunil lõi ta värava Colombiale.

2015. aasta Aasia meistrivõistluste esimeses alagrupimängus 12. jaanuaril lõi ta värava Palestiinale.

2008. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Jaapani olümpiakoondisse.

## Saavutused
;Leicester City
* Inglismaa meister (1): 2015–16
;SD Huesca
*Hispaania esiliiga (1): 2019–20

## Viited

## Välislingid
Luigeprintsess

"**Luigeprintsess**" ("The Swan Princess") on 1994. aastal valminud muusikaline animafilm. Film põhineb balletil "Luikede järv".

## Välislingid
*
Raivo Lugima

**Raivo Lugima** (17. juuni 1965 – 2. juuli 2014 Tallinn) oli eesti teleprodutsent.

Raivo Lugima on õppinud Eduard Vilde nimelises Juuru Keskkoolis ja G. Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis.

Ta oli teleproduktsioonifirma Filmimees asutaja, režissöör ja produtsent. Ta on režissööri või produtsendina osalenud näiteks telesaadete "Unistuste prints" (1999, TV3), "Naistevahetus" (TV3), "Jazzi kokakool" (2003-2004, Kanal 2) jm tegemisel.

Raivo Lugima vend oli muusik, ansamblis Günf klahvpille mänginud Ivar Lugima.

## Välislingid
* Suri Filmimehe asutaja ja produtsent Raivo Lugima
Maiken Pius

**Maiken Pius** (kuni 2019. aastani **Maiken Schmidt**; sündinud 17. aprillil 1985) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2003. aastal Kilingi-Nõmme Gümnaasiumi, 2006. aastal Tallinna Ülikooli koreograafia erialal ning 2012. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (25. lend).

Ta on 2012. aastast Tallinna Linnateatri näitleja.

## Rollid teatris
### Linnateatris

### Mujal

## Filmid
### Filmirollid

### Telesarjarollid

## Tunnustus
* 2013 – parima naisnäitleja eripreemia filmifestivalil "Blue Sea Baltic Herring" (Soome) osatäitmise eest lühifilmis "Kevad á la carte"
* 2014 – AS-i ESPAK näitlejapreemia
* 2017 – Eesti Päevalehe eripreemia
* 2023 – Ants Lauteri nimeline auhind (osatäitmised: Kelluke – „Jumala narride vennaskond“ (2010); Donna – „Vaata, ma kukun“ (2011, mõlemad Tallinna Linnateater ja EMTA lavakunstikool); Nan Janeway ja Lina – „Kolm vihmast päeva“ (2013, Tallinna Linnateater); Riina – „Testamenditäitjad“ (2014, Kuressaare Linnateater); Curley naine – „Hiirtest ja inimestest“ (2014); Agnes – „See hetk“ (2016); Meredith, Dublant, Arst ja Näitlejanna – „Inimesed, kohad ja asjad“ (2016); Helena – „Abel Sánchez. Ühe kire lugu“ (2021); osatäitja – „Osnap“ (2022); Linnapealiku tütar – „Revident“ (2022, kõik Tallinna Linnateater); Krõõt – „Tõde ja õigus“ (2019, Allfilm))

### Teatrisisesed auhinnad
* 2013 – Tallinna Linnateatri kolleegipreemia parimale naiskõrvalosatäitjale rollide eest lavastuses "Lantimiskunstnikud"
* 2014 – Tallinna Linnateatri juhtkonna preemia möödunud aasta jooksul enim etendusi andnud naisnäitlejale

## Isiklikku
Tema abikaasa on näitleja Priit Pius, nad abiellusid juulis 2019. Neil on poeg (2018) ja tütar (2020).

## Viited

## Välislingid
* Maiken Pius (Linnateatri kodulehel)
* Maiken Schmidt Eesti filmi andmebaasis
* 
* Maiken Pius Eesti Entsüklopeedia veebiversioonis
Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni Parlamentaarne Assamblee

**Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni Parlamentaarne Assamblee** (OSCEPA) on üks Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni organitest.

320-liikmelise assamblee põhiülesandeks on aidata kaasa parlamentidevahelisele dialoogile. Assamblee kõrgeimaks esindajaks on president, kes valitakse ametisse kord aastas peetaval Assamblee istungil. Üheaastase ametiaja täitumisel võidakse president täiendavaks üheaastaseks ametiajaks tagasi valida.

2014. aasta juuli alguse seisuga olid kõigi kolme OSCEPA Peakomitee (*General Committee*) eesotsas naised; komiteede üheksast ametikohast seitsmel on samuti naised.

Assamblee XXIII istung toimus Aserbaidžaani pealinnas Bakuus 28. juuni – 2. juuli 2014.

Assamblee võttis 2. juulil vastu Bakuu deklaratsiooni. Dokumendi kesksete teemade seas on Ukraina kriis. Venemaa Föderatsiooni poolt Helsingi põhimõtete rikkumist käsitleva resolutsiooni 20. punktis nõutakse, et Venemaa Föderatsioon lõpetaks sõjalennukite provokatiivsed ülelennud Põhjamaade-Läänemere piirkonna kohal, kutsuks kohe tagasi relvajõud Balti riikide piiridelt ning lõpetaks õõnestustegevuse Eesti, Läti ja Leedu etnilise vene elanikkonna hulgas.

Bakuu deklaratsiooni vastuvõtmise poolt hääletas 97 parlamendiliiget, vastu hääletas üks parlamendiliige.

5.–9. juulil 2015 Soome pealinnas Helsingis toimunud XXIV istungil võeti vastu 2015. aasta Helsingi deklaratsioon.

## Presidendid, asepresidendid ja peasekretärid

## Viited

## Välislingid

* www.oscepa.org
National Geographic Eesti

**National Geographic Eesti** oli Eesti ajakiri, ajakirja National Geographic eestikeelne väljaanne. Seda andis välja meediaettevõte AS Äripäev.

Alates oktoobrist 2011 kuni detsembrini 2021 ilmus eestikeelne väljaanne kord kuus. Alates 2022. aastast ilmus eesti keeles kuus erinumbrit aastas. Viimaseks eriväljaandeks jäi 2024. aasta lõpus ilmunud "Jeesus. Illustreeritud elulugu". Alates 2025. aastast ajakirja National Geographic eesti keeles enam välja ei anta.

Ajakirja peatoimetaja oli Erkki Peetsalu. Eesti keel oli 33. kohalik keel, milles ajakirja National Geographic lisaks inglise keelele välja anti.

## Viited

## Välislingid
* Ajakirja koduleht (2025. aasta seisuga see enam ei tööta)
Leili Muuga

**Leili Muuga** (14. november 1922 Maima küla, Oiroodi autonoomne oblast, Vene NFSV – 1. august 2016) oli eesti maalikunstnik.

Leili Muuga sündis Venemaal maamõõtja perekonnas. 1925. aastal kolis perekond Pjatigorskisse ja sealt edasi 1938. aastal Naltšikisse. 1940. aastal lõpetas ta seal kuldmedaliga keskkooli. 

Aastatel 1940–1941 õppis ta Moskva Tehnoloogia Instituudis keemiat. Pärast seda töötas kaks aastat kunstiateljee meistri ja juhendajana ning meditsiiniõena. Aastatel 1943–1945 õppis ta Ordžonikidze Mäe ja Metallurgia Instituudis ning jätkas õpinguid Leningradi Mäeinstituudi IV kursusel. 

1946. aastal kolis pere Tartusse, kus Leili Muuga töötas joonestaja-konstruktorina arhitektuurivalitsuse juures projekteerimisbüroos. Maali õppis ta aastatel 1947–1951 Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis Alfred Kongo käe all ning lõpetas õpingud Tallinnas 1953. aastal Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis. Aastatel 1962–1977 töötas ta kunstiinstituudis õppejõuna, seejärel hakkas vabakunstnikuks. 

## Looming
Tema loomingus moodustavad valdava osa maastiku- ja meremaalid, silmapaistvad on suured kompositsioonid. Järjepidevalt on Muuga viljelenud aga ka emotsioone ja intiimset õhustikku peegeldavaid lillemaale ja natüürmorte.  

Leili Muuga on portreteerinud hulka loomeinimesi. Tema modellid on olnud näiteks Veljo Tormis (1970), Anna Ekston (1967) ja Mari Adamson (1963), uuemate seas on näiteks Malle Leisi ja Tiiu Pallo-Vaigu portreed. 

Leili Muuga teoseid on Eesti Kunstimuuseumis, Tartu Kunstimuuseumis, Tallinna Kunstihoone Fondis, Tretjakovi Galeriis ja mitme Venemaa kunstimuuseumi kogudes.

## Liikmesus
*1953 Eesti Kunstnike Liit

## Tunnustus
* 1959 Balti liiduvabariikide temaatiline maal. Eesti Kunstnike Liidu I preemia ja diplom
*1965 Eesti NSV teeneline kunstnik
*1967 “Teater ja muusika kujutavas kunstis”, Moskva, kuldmedal ja esimene preemia
*1996 Tallinna kevadnäituse aastapreemia
*1996 Eesti Kultuurkapitali loominguline stipendium
*Eesti Kunstnike Liidu auliige

## Kirjandus
*Hilja Läti. "Muuga, Leili, maalikunstnik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 325

## Välislingid
*Õhtu kunstniku ateljees
*Nekroloog Postimehes
Hugo Gottfried Masing

**Hugo Gottfried Masing** (18. märts 1873, Tartu – 1939) oli Tartust pärit, Venemaal ja Saksamaal tegutsenud peenmehaanik ja ettevõtja, seismograafide konstrueerija.

Hugo Gottfried oli vanim Tartu kaupmehe Aleksander Woldemar Masingu seitsmest lapsest, tema ema Marie neiupõlvenimi oli Steinberg. Ta lõpetas Tartu reaalkooli, õppis eriala Tartu optiku Bernhard Schulze juures ning täiendas end hiljem Saksamaal. 1901 abiellus ta Anna Fohmanniga.

1901. aastal kutsus Peterburi Teaduste Akadeemia füüsikainstituudi direktor vürst Boriss Golitsõn Masingu tööle akadeemiasse. Seal pälvisid tunnustust nende valmistatud seismograafid. Teistel andmetel oli Hugo Masing Peterburi Keiserliku Teaduste Akadeemia mehaanikatöökoja juhataja ja iseseisva mehaanikatööstuse omanik Peterburis juba varasemast ajast, 1896—1920.

1920. aastal opteerus Hugo Masing Eestisse koos sakslannast abikaasa ja viie lapsega. Tartus asusid nad elama Masingu isakoju aadressil Jaani tänav 18 (üks Tartu vanemaid puumaju, praegu 19. sajandi linnakodaniku muuseum). Samas tegutsesid ka Masingu töökoda ja kontor. Teistel andmetel kuulus talle Tallinnas tegutsev teadusaparatuuri ja seismograafide tööstus, mis eksportis seadmeid "kõikidesse maailmajagudesse".

1938. aastal müüsid Masingud kaks elumaja koos krundiga 19 150 Eesti krooni eest perekond Petersonile. Aasta pärast lahkusid nad Saksamaale baltisakslaste repatrieerumisaktsiooni raames. Hugo Masing, sündinud 19. märtsil 1873, viimase elukohaga Eestis Tartu, Lai 17–2, vabastati Eesti kodakondsusest Vabariigi Valitsuse otsusega 23. novembrist 1939.

## Viited

## Välislingid
* "Masing, Hugo", "Eesti majandustegelased". Kaubandus-Tööstuskoda, 1938
Aleksander Woldemar Masing

**Aleksander Woldemar Masing** (1838–1905) oli Tartu kaupmees ja Suurgildi vanem.

1874. aastal avas Masing praeguse Lossi ja Ülikooli tänava nurgal koloniaalkaupluse, kus müüs vürtse, väljamaa veine ja fajanssi. Samal aastal võeti ta vastu Tartu kodanikuseisusse ning aasta pärast Suurgildi.

Aastate vältel pidas Masing mitmeid ühiskondlikke ameteid, sealhulgas oli ta 1888–1905 Suurgildi vanem.

Aleksander Woldemar Masingule kuulus Tartus maja Jaani tänav 18, kus praegu tegutseb 19. sajandi linnakodaniku muuseum.

Ta on maetud Vana-Jaani kalmistule (hauakivi Olevi Kulli hauakivi kõrval).

## Pere
1871. aastal abiellus Aleksander Woldemar Masing kaupmehesellina tisler Ferdinand Woldemar Steinbergi vanema tütre Maria Johannaga. Kokku oli neil seitse last, kellest vanim, Hugo Gottfried Masing, oli tunnustatud peenmehaanik.
Gao Jingyi

**Gao Jingyi** (hiina 高晶一, *[[pinyin]]*is *Gāo Jīngyī*, sündinud 1982) on pikka aega Eestis elanud hiina keeleteadlane.

Tema peamised uurimisvaldkonnad on etümoloogia ja filoloogia. Ta on avaldanud kolm monograafiat ja artikleid, sealhulgas ka sellistes indekseeritud ajakirjades nagu Linguistica Uralica ja Trames Eestis, Yǔyán yánjiū (Keele uurimine) Hiinas, Studies in Language Hollandis ja Central Asiatic Journal Saksamaal.

Ta on uurinud ühiseid etümoloogiaid ka nendes keelkondades, mida tavaliselt ei võrrelda, nt hiina ja germaani keelte vahel, hiina ja uurali keelte vahel, ungari ja jenissei keelte vahel.

Gao on kaitsnud 2014. aastal Tartu Ülikoolis üldkeeleteaduse erialal filosoofiadoktori kraadi (juhendaja Urmas Sutrop). Ta on töötanud alates 2008. aastast Eesti Keele Instituudis, lisaks alates 2010. aastast Tartu Ülikoolis. Ta on õpetanud ka Tallinna Ülikoolis. 

Alates 2016. aastast on ta Pekingi rahvusvaheliste õpingute ülikooli (Beijing International Studies University) erakorraline professor. 

Ta on esimese eesti keelest otse hiina keelde tõlgitud raamatu "Eesti muinasjutud" (Peking, 2010) tõlkija.

Ta on koos Märt Läänemetsaga koostanud esimese spetsiaalselt eesti õppijale mõeldud hiina keele õpiku (Tartu Ülikooli Kirjastus, 2015).

Gao on koostanud esimese eesti-hiina sõnaraamatu "Eesti-hiina põhisõnavara sõnastik" (EKSA, 2019).

## Tunnustus
* 2010 Kreutzwaldi Memoriaalmuuseumi Kreutzwaldi mälestusmedal (Friedrich Reinhold Kreutzwaldi muinasjuttude hiina keelde tõlkimise eest)

## Viited

## Välislingid
*Gao Jingyi koduleht
*Hiina Baidu Encyclopedia artikkel Gao Jingyist
*Jingyi Gao: "Hiina ja soome-ugri keelte ühisest päritolust" Novaator ERR, 30. jaanuar 2015
*Eesti-hiina sõnaraamat, Eesti keele põhisõnavara sõnastiku alusel koostanud Gao Jingyi, Eesti Keele Instituut, Eesti Keele Sihtasutus, 2014.
Alfa (jõelaev)

**Alfa** on 1984 Soomes ehitatud ning Tartus Emajõel 2014. aastast reisijaid vedav mootorlaev. 

Laeva haldab Seto Line Reisid OÜ.

14,5 m pikkune laev toodi Tartusse Soomest ning on mitmekümne aasta jooksul esimene uus laev Tartus. Laevale mahub kuni 80 reisijat, kruiisikiirus on 9–10, tippkiirus 11–12 sõlme. Laeva kapten on Rain Kiidma.

## Viited

## Välislingid
* "Jõelaev M/l Alfa'ga sõit Emajõel" Visittartu.com
* Jaan Olmaru "Uus laev toob jõeliiklusse uut elu" Postimees 29. aprill 2014
* "VIDEO: Milline näeb välja Tartu uus puust lõbusõidulaev" EPL 29. aprill 2014
* "Puulaev Alfa alustab reisidega" 13. juuni 2014
Memphis Depay

**Memphis Depay** (sündinud 13. veebruaril 1994 Moordrechtis) on Hollandi jalgpallur. Ta mängib Brasiilia kõrgliigaklubis Corinthians ja Hollandi jalgpallikoondises ründajana.

## Klubikarjäär
Ta alustas klubikarjääri PSV Eindhovenis. Hooajal 2014–15 oli ta 22 väravaga Hollandi kõrgliiga suurim väravakütt ja ta valiti samal aastal Hollandi jalgpalli aasta talendiks. Aastatel 2015–2017 mängis Manchester Unitedis.

Aastatel 2017–2021 mängis ta Prantsusmaa kõrgliigaklubis Lyoni Olympique. Hooajal 2017–18 lõi ta Prantsusmaa kõrgliigas 19 väravat. Hooajal 2020–21 lõi ta 20 väravat ja jäi sel hooajal Prantsusmaa kõrgliigas parimate väravaküttide arvestuses jagama teist kohta. Lisaks oli Depay hooajal 2020–21 Prantsusmaa kõrgliigas enim väravasööte andnud mängija (12) ning ta valiti samal hooajal liiga sümboolsesse koosseisu.

2021. aasta juunis sõlmis ta kaheaastase lepingu Hispaania kõrgliigaklubiga FC Barcelona. 2023. aasta jaanuaris sõlmis ta kahe ja poole aasta pikkuse lepingu Madridi Atléticoga. Tema edukaim hooaeg Hispaania kõrgliigas oli 2021/22, kui ta lõi Barcelonas mängides 12 väravat.

2024. aasta septembris sõlmis ta kaheaastase lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Corinthians.

## Koondisekarjäär
Debüüdi rahvuskoondises tegi Depay 15. oktoobril 2013 mängus Türgi vastu. Louis van Gaal valis jalgpalluri 2014. aasta maailmameistrivõistlustel osalemiseks. Esimest korda tuli Memphis Brasiilias vahetusena platsile alagrupi teise vooru mängus Austraalia vastu, kui kaitsja Bruno Martins Indi sai vigastuse. Samas mängus lõi Depay võiduvärava tugeva löögiga umbes 30 meetri kauguselt ja sai Hollandi ajaloo noorimaks väravalööjaks MMil. Teine värav MM-il tuli alagrupi viimase vooru mängus Tšiiliga, mille Oranje 2:0 võitis.

2021. aasta Euroopa meistrivõistluste teises alagrupimängus lõi ta penaltist värava Austria vastu ja viimases alagrupimängus värava Põhja-Makedoonia

2022. aasta maailmameistrivõistluste kaheksandikfinaalis lõi ta värava USA vastu.

## Saavutused
;PSV
*Eredivisie: 2014–15
*KNVB beker: 2011–12
*Johan Cruyff Shield: 2012
;Barcelona
*Supercopa de España: 2022–23

## Viited
Märt Pius

**Märt Pius** (sündinud 4. veebruaril 1989) on eesti näitleja. 

Lõpetas 2008. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi ja 2012. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (25. lend). 

2012. aastast töötab Tallinna Linnateatri näitlejana.

## Rolle
* 2010 – Peter Barnes / Elmo Nüganen "Jumala narride vennaskond" (Frapper, Esimene teener)
* 2011 – Johanna Emanuelsson / Diana Leesalu "Vaata, ma kukun" (Eskil)
* 2011 – Molière / Elmo Nüganen "Scapini kelmused" (Scapin)
* 2011 – Saša Pepeljajev "Gizzelle" (Albert)
* 2012 – A. H. Tammsaare / Elmo Nüganen "Tõde ja õigus. Teine osa" (Lible)
* 2012 – Diana Leesalu / Paavo Piik "Lantimiskunstnikud" (Priimus)
* 2012 – Aleksis Kivi / Elmo Nüganen "Seitse venda" (Aapo)
* 2013 – Tom Stoppard / Elmo Nüganen "Utoopia rannik. I osa. Teekond" (Nikolai Sazonov)
* 2013 – Ferenc Molnár / Mart Koldits "Pál-tänava poisid" (Kolnay)
* 2013 – Diana Leesalu "Offline" (-rax-)
* 2013 – Mark Twain / Aapo Ilves / Andres Puustusmaa "Prints ja kerjus" (Prints Edward Tudor)

## Filmirollid
* 2014 – Margus Karu / Mihkel Ulk "Nullpunkt" (Johannes)
* 2015 – "1944"
* 2017 – "Sangarid" (Ralf)
* 2017 – "Rohelised kassid" (Justiitsametnik)
* 2018 – "Eia jõulud Tondikakul" (Moorits)
* 2023 – "Vaba raha" (Taavi)
* 2024 – "Fränk" (Aivar)
* 2025 – "Uus raha" (Taavi)

## Lavastused

* 2026 – "Uskuja"

## Tunnustus
* 2010 – Voldemar Panso nimeline auhind

## Isiklikku
Tema kaksikvend on näitleja Priit Pius. 

Ta abiellus 9. juunil 2019 näitleja Saara Kadakuga. 25. märtsil 2017 sündis tütar Susanna, 31. mail 2020 poeg Mihkel.

## Viited

## Välislingid
* Märt Pius (Linnateatri kodulehel)
* Märt Pius Eesti filmi andmebaasis
* https://www.elisa.ee/et/eraklient/tv/elisa-elamus/seriaal/alo