open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Koonduslaagrite vangide eraldustunnused

**Koonduslaagrite vangide eraldustunnused** juurutati natsionaalsotsialistliku Saksamaa koonduslaagrite süsteemis 1936. aastal. Markeerimissüsteemi eesmärgiks oli vangide rühmitamine ja nende tuvastamise lihtsustamine. 

Vangide eraldus-grupeerimissüsteem lihtsustas 
SS-surnupealuuüksuste (*[[SS-Totenkopfverbände]]*) valvuritel koonduslaagrite vangide identifitseerimist päritolumaa, rassi, rahvuse, süüteo jms alusel. Numbrid asendasid vangide nimesid.
Īve vald

**Īve vald** (läti keeles *Īves pagasts*) on vald Lätis Talsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lube, Valdgale, Dundaga ja Ārlava vallaga.

Valla pindala on 70,7 km². 2016. aastal elas seal 498 inimest. Valla keskus on Tiņģere küla, vallavanem on Andris Grīnbergs.

## Ajalugu

Īve valda on esimest korda mainitud 18. sajandil, mil see kuulus Vanema muinasmaakonda. 19. sajandil jagunesid selle alad Īve ja Tiņģere mõisa vahel. 1945. aastal moodustati Ārlava vallas Īve külanõukogu. 1990. aastal muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Talsi piirkonda.

## Loodus

Vald asub suuremas osas Põhja-Kuramaa kõrgustikul, kirdeosa jääb Rannikumadalikule. Kõrgeim koht ulatub 74,5 meetrit üle merepinna. Tähtsaim jõgi on Roja jõgi. Vallas on ka kaks väikest järve: 6,5 hektari suurune Kundumsi järv ja 2,3 hektari suurune Drokezersi järv.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on regionaalse kaitse all Īve tuulik, Oškalni muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu ja Kalnkalēji muinaskalmed. Looduskaitse all on Īve kuusk, mille kõrgus on 32 meetrit ja ümbermõõt 3,8 meetrit. Tegemist on suurima kuusega Lätis. Lisaks on looduskaitse all veel Sudarbkalniņi kirsipuu ja mitu nimeta põlispuud (üheksa tamme, kolm mändi, pärn ja hobukastan).

## Asustus

2011. aastal elas vallas 476 lätlast, 6 venelast, 6 valgevenelast, 1 ukrainlane, 3 poolakat ja 1 leedulane.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid küladesse mitte kuuluvates taludes.

## Viited


}}

## Välislingid
Lajos Kassák

**Lajos Kassák** (21. märts 1887 Érsekújvár, Austria-Ungari – 22. juuli 1967 Budapest) oli ungari avangardistlik kirjanik, tõlkija ja kunstnik, kes kirjutas luuletusi, näidendeid ja novelle, maalis, joonistas ja avaldas kultuuriperioodikat.

1909 elas ta Pariisis, kus suhtles Guillaume Apollinaire'i, Blaise Cendrarsi, Robert Delaunay ja Pablo Picassoga.

Tema 1922. aastal kirjutatud poeem "Hobune sureb ja linnud lendavad välja" (A ló meghal a madarak kirepülnek; eesti tõlge 2017. aastal Lauri Eesmaa, kirjastus Elusamus) on ungari avangardismi üks tähtsamaid teoseid.

Eesti keeles on valimik tema luuletustest ilmunud Ene Asu-Õunase tõlkes antoloogias "Mu ema must roos" (Varrak 2004).

## Teoseid
* *Életsiratás*, 1912
* *Misilló királysága*, 1914 (ilmus 1918)
* *Éposz Wagner maszkjában*, 1915
* *Máglyák énekelnek*, 1922
* *A ló meghal a madarak kirepülnek*, 1922
* *Tisztaság könyve*, 1926
* *Egy ember élete*, 1927–1935 (autobiograafia)
* *Marika, énekelj!* 1930
* *Az út vége*, 1946
* *Mögötte áll az angyal*, 1948
* *Szegények rózsái*, 1949
* *Ahogyan elindultak*, 1949
* *Szénaboglya*, 1955
* *Boldogtalan testvérek* ,1957
* *Mélyáram*, 1960
* *Költemények rajzok*, 1958
* *Szerelem szerelem*, 1962
* *A tölgyfa levelei*, 1962
* *Vagyonom és fegyvertáram*, 1963
* *Mesterek köszöntése*, 1965
* *Üljük körül az asztalt*, 1968
* *Összes versei*, 1970
* *Az izmusok története*, 1982
* *Összegyűjtött műfordítások*, 1986
Parim taimekasvataja

**Parim taimekasvataja** on Maaelu Edendamise Sihtasutuse poolt 2014. aastast antav aunimetus inimesele, kes on aasta jooksul saavutanud häid tulemusi taimekasvatuses. 

Aunimetuse väljaandmise eesmärk on tunnustada innovaatilist ja efektiivset tootmist ning avaldada tunnustust inimestele, kelle panus taimekasvatuse edendamisel on olnud arvestatav kogu Eesti ulatuses. Aunimetuse andmisel peetakse taimekasvatuse all silmas kõiki kultuure, mida saab koristada teraviljakombainiga.

Aunimetuse saaja väljaselgitamisel arvestatakse tootmisnäitajaid (saagikus, kvaliteet, tulukus), agrotehniliste võtete rakendamist, keskkonna- ja loodussõbralikkust taimekasvatusel, heakorda tootmisüksuses, talu/ettevõtte arengut ja innovaatilisust, jätkusuutlikkust, viljelusvõistlusel osalemist ja taimekasvatuse propageerimist.

Kandidaate parima taimekasvataja aunimetuse andmiseks võivad esitada Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda, Eestimaa Talupidajate Keskliit, MTÜ Viljeluspäevad, Eesti Taimekasvatuse Instituut, Eesti Seemneliit ja põllumeeste ühistud.

## Aunimetuse saajad aastati
* 2014 – Margus Lepp
* 2015 – Erki Oidermaa
* 2016 – Ivo Eenpalu
* 2017 – Madis Ajaots.
* 2018 – Raivo Sell
* 2019 – Margus Vahtramäe
* 2020 – Ahti Aruksaar
* 2021 – ???

## Viited
Tiņģere

**Tiņģere** (vanasti ka *Tiņģers muiža*) on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas, Īve valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Talsist 26 ja Riiast 135 kilomeetri kaugusel.

Tiņģere küla on kirjalikes allikates esmamainitud 1245. aastal kui Riia toomkapiitlile kuuluvat asulat. Hiljem rajati sinna Tiņģere mõis (*Tingern*), mille keskuse juurde tänapäevane küla ka tekkis. Aastal 1948 sai sellest Īve külanõukogu halduskeskus, see ehitati välja ka kohaliku kolhoosi keskasulana. 

Lisaks vallavalitsusele on külas veel postkontor, rahvamaja ja raamatukogu, mõisa häärberis asub kohalik põhikool. Tiņģeres asub ka valla vabaõhulava. Külas on Tiņģere bussipeatus.

Tiņģeres kasvab looduskaitsealune  Sudarbkalniņi kirsipuu ja mitmed teised nimetud põlispuud (kaks tamme, pärn ja hobukastan).

## Elanike arv


* 188 (1970)
* 248 (1979)
* 285 (1989)
* 267 (2000)

* 254 (2011)
* 223 (2017)
* 213 (2020)
* 184 (2025)


## Viited
VCA Palmaria

**VCA Palmaria** on Argentina 155mm soomustatud liikursuurtükk.

## Praegused kasutajad
* 

## Vaata ka
*Msta-S
*FH-70
*AHS Krab
*Sholef
*Automaatse laadimisega seade
*Suurtükkide loend
Starožilovo rajoon

**Starožilovo rajoon** (vene keeles *Старожиловский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Starožilovo alev.

Rajoon piirneb põhjas Rjazani rajooniga, idas Spasski rajooniga, lõunas Korablino rajooniga ja läänes Pronski rajooniga.

Rajooni pindala on 1007 km². Elanike arv oli 2012. aastal 17 224, 2009. aastal 17 569 ja 2002. aastal 17 954.

Starožilovo rajoonis on 106 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Starožilovo alevi) ja kuue külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Pronja, Istja, Metša, Pesotšnaja, Noveška, Polka ja Tõsja.

## Viited
Zilga

**"Zilga"** on Eesti oludes külmakindel siniste, vahakirmega kaetud marjadega hübriidne lauaviinamarjasort.  

Sordi aretas 1964. aastal Lätis viinamarjakasvataja Pauls Sukatniks sortide "Smugljanka" (*Vitis vinifera x Vitis amurensis* e amuuri viinapuu), "Jubilei Novgoroda" ja "Dvietes Zila" (*Vitis labrusca* e põhja-viinapuu) ristandina. 

Külmakindla sordina kasvatatakse "Zilgat" nii Põhja-Euroopas, Venemaal kui ka Põhja-Ameerikas. Eestis talvituvad "Zilga" täiskasvanud taimed katmata, taludes külma kuni –35 °C. Eesti Aiandusliidu puuviljakomisjon soovitas 2004. aastal "Zilgat" äri- ja koduaias avamaal kasvatamiseks sobiva sordina.

Taim moodustab ennakvõrseid mõõdukalt ning seetõttu ei vaja väga palju lõikamist. Sügisel värvuvad "Zilga" lehed punaseks.

## Marjade omadused
"Zilga" marjad valmivad ka avamaal. Marjad on sinised, kaetud hallika vahakirmega, suurte seemnetega marjade sisu on veidi sültjas. Üleküpsenud marjad kaotavad kiiresti maitse. Katmikalal kasvatatud "Zilga" marjad on võrreldes avamaal kasvanutega märksa suuremad ja sageli meeldivama maitsega.

## Viited

## Välislingid
*"Zilga" rahvusvahelises viinapuusortide kataloogis VIVC (inglise keeles)
Somerset Seedless

**"Somerset Seedless"** on roosade, ilma seemneteta marjadega hübriidne lauaviinamarjasort. Sordi aretas USA viinamarjakasvataja Elmer Swenson sortide "Elmer Swenson 5-3-64" ja "Petite Jewel" ristandina.

Võrdlemisi külmakindla sordina on "Somerset Seedlessi" võimalik kasvatada ka Eesti soojemates piirkondades avamaal, kuid kindlasti valmivad marjad kilekasvuhoones. "Somerset Seedlessi" võrsed korgistuvad varakult ja talvituvad hästi, talvitumiseks vajab see sort kerget katmist. Teadaolevalt on sort ka vastupidav haigustele. Eesti Aiandusliidu puuviljakomisjon on soovitanud "Somerset Seedlessi" kütteta kasvuhoonesse sobiva perspektiivsordina.

Täiskasvanud taim moodustab palju tarjasid, mille harvendamata jätmisel kannatab saagi kvaliteet. Küpsed marjad säilivad taimel kaua riknemata.

## Marjade omadused
"Somerset Seedlessi" magusad mahlased marjad on väikesed, roosakad ja kõlujate seemnetega, nende maitse meenutab veidi jõhvikat. Tarjad on suhteliselt väikesed.

## Viited

## Välislingid
*"Somerset Seedless" rahvusvahelises viinapuu sortide kataloogis VIVC (inglise keeles)
Stridsvagn m/42

**Stridsvagn m/42** (Strv m/42) oli AB Landsverki toodetud Rootsi tank.

Rootsi maavägi võttis selle kasutusele 1941. aasta novembris ja kokku toodeti 282 tanki.
Ivo Eenpalu

**Ivo Eenpalu** (sündinud 29. oktoober 1980) on eesti taimekasvataja.

2016. aastal pälvis ta parima taimekasvataja aunimetuse. 2017. aasta algusest on Ivo Eenpalu Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja teraviljatoimkonna esimees.

## Haridus
Ivo Eenpalu lõpetas 1999. aastal Laagna Gümnaasiumi. Õppis Tallinna Tehnikaülikoolis soojustehnikat ning on lõpetanud Tallinna Majanduskooli õiguse erialal.

## Isiklikku
Tema ema on Anne Eenpalu ja vanavanaisa Kaarel Eenpalu.

## Viited

## Välislingid
* Põllumehe Teataja, nr 14, veebruar 2017
Spasski rajoon (Rjazani oblast)

**Spasski rajoon** (vene keeles *Спасский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti keskosas. Rajooni keskus on Spassk-Rjazanski linn.

Rajoon piirneb põhjas Klepiki rajooniga, kirdes Kassimovi rajooniga, idas ja kagus Šilovo rajooniga, edelas Starožilovo rajooniga ning läänes Rjazani rajooniga.

Rajooni pindala on 2684 km². Elanike arv oli 2012. aastal 29 448, 2009. aastal 29 396 ja 2002. aastal 34 024.

Spasski rajoonis on 134 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Spassk-Rjazanski linna) ja viieteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Oka, Pronja, Tõsja ja Istja.

## Viited
Steven Mnuchin

**Steven Terner Mnuchin** (sündinud 21. detsembril 1962 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide ettevõtja, kes oli 13. veebruarist 2017 kuni 20. jaanuarini 2021 Ameerika Ühendriikide rahandusminister. Ta on endine Goldman Sachsi töötaja. 

Ta sündis aastal 1962 New Yorgis juudi perekonnas. Ta on lõpetanud aastal 1985 Yale'i Ülikooli Bachelor of Arts kraadiga.
Beaumont (vintpüss)

**Beaumont** on Hollandi toodetud vintpüss. 
*Kaliiber: 11,3x50 mm
*Tüüp: 
*Pikkus: 1319,53 mm
*Raua pikkus: 550 mm
Vassili Vlassov

**Vassili Mihhailovitš Vlassov** (jakuudi keeles Василий Михайлович Власов; sündinud 23. augustil 1945 Malaja Marhas Jakutski rajoonis Jakuudi ANSV-s) on Sahha riigitegelane, Põhjatähe ordeni kavaler. 
 
Ta oli aastatel 1998–2002 Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsuse esimees. Vlassov oli Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tumeni) III koosseisu (2005–2009) ja V koosseisu (2013–2017) rahvasaadik. 

Alates 2008. aastast on Vlassov Sahha (Jakuutia) Vabariigi Briljantide ja Juveelitoodete Tootjate Gildi president.

## Haridus ja töökäik
Vlassov lõpetas 1968. aastal Irkutski Polütehnilise Instituudi mäeinseneri kutsega. 1984. aastal kaitses ta tehnikakandidaadi kraadi.
2000. aastal sai ta Ammossovi-nimelise Jakutski Riikliku Ülikooli ökonoomika ja juhtimise kateedri dotsendiks.

Kuni 1981. aastani töötas ta õpitud erialal Jakuutia ettevõtetes; alates 1981. aastast vastutaval parteitööl (kuni aastani 1990). Ta oli aastatel 1990–1993 Jakuudi ANSV (hiljem Jakuudi-Sahha NSV ja Sahha (Jakuutia) Vabariigi) Ülemnõukogu esimehe esimene asetäitja.

Aastatel 1993–1997 oli ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsuse esimehe asetäitja, 1998–2002 valitsuse esimees.

Aastatel 2002–2005 tegutses Vlassov teemanditöötlusettevõtete kontserni ALROSA asepresidendina ja 2003–2010 Sahha (Jakuutia) Vabariigi presidendi juures oleva Teemantide Nõukogu esimehena.

## Tunnustus
*2000 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Põhjatähe orden

## Viited
Kira Sipjagina

**Ki(i)ra Sipjagina** (1917 – 15. oktoober 1991) oli tõlkija ja Eesti NSV Eesti Telegraafi Agentuuri direktor.

Ta tõlkis vene keelest eesti keelde peamiselt lastekirjandust ja ajalookirjandust.

## Tunnustus
*1966 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Liiva kalmistul
PL-01

**PL-01** on Poola eksperimentaaltank, loodud OBRUMi poolt BAE Systemsi abiga Rootsi jalaväe lahingumasina mudeli CV90120-T põhjal. Sisekujunduselt sarnanes PL-01 lahingutankidega, kuid tegemist oli siiski kergetanki disainiga. 

## Arendus
Tootearendust alustati 2013. aastal.  Samal aastal avalikustati idee Poolas Kielce linnas International Defense Industry Exhibitioni ajal. Esialgsete plaanide kohaselt oleks pidanud täieliku funktsionaalsusega prototüüp valmima aastaks 2016, kuid tegelikult tank prototüübi testimisstaadiumist kaugemale ei jõudnud. 

## Viited
Antroponüümika

**Antroponüümika** on onomastika osa, mis uurib isikunimesid ehk antroponüüme. **Antroponüümika** all võidakse mõelda ka mingi maa-ala isikunimesid.

Eestis on antroponüümikaga tegelenud teiste seas Edgar Rajandi, Eduard Roos ja Henn Saari.

## Viited
Püramiidtamm

**Püramiidtamm** (*Quercus robur* 'Fastigiata') on hariliku tamme sort.

Püramiidtamm avastati vormina Saksamaa loodusest ja poogiti esmakordselt aastal 1783.

## Nimetus
Perekonna nimetus *Quercus* tuleb keldikeelsetest sõnadest *quer* ('ilus'), ja *cus* ('puu') ja kultivari nimetus *fasgiata* ladina keelest sõnast *fastigo*, mis tähendab "püstine".

## Kirjeldus
Puu on sambakujuline. Kasvab kuni 20 m kõrguseks. Tüvi osa on enamasti lühike, ühekojaline, mille koore värvus ulatub tume hallist kuni mustani. Tamme viljadeks on tammetõrud. Tõrud on ovaalsed, kuni 2,5 cm pikkused. Lehed on tumerohelised, teravatipulised, lehealused enamasti sinakas-rohelised, lühikese varrega, kasvult 7,5–13 cm.

## Kasvutingimused
Puu on jõulise kasvuga ning on sobiv kasvama karmides tingimustes. Püramiidtamm on sügavate juurtega ning talub ka keskmisest tugevamaid tuulepuhanguid. Kasvutingimusete suhtes on püramiidjas tamm vähenõudlik. Ta tuleb toime nii kuivades kui ka savistes muldades. Pruunjaid lehti võib tamm hoida mõnikord isegi kogu talveperioodi. Meeldivad päiksepaistelised kohad. Kasutatakse iluaianduses.

## Haigused
Püramiidtamme peetakse lihtsasti hooldavaks taimeks väheste probleemidega. Võib esineda seenhaigust (jahukaste) aga peamiselt niisketes kliimades. Tammed üldiselt on vastuvõtlikud paljudele haigustele: tamme närbumistõbi, võrsevähk, juuremädanik, antraknoos, äkksurm ning samuti kahjustavad püramiidtamme ka mitmed kahjurid.

## Kasutus
Püramiid tamm sobib hästi kasutamiseks linna aladel ja parkides. Puu on leplik linna tingimuste suhtes ning tänu sellele saab ta kasvada ka tänavaäärsetel kitsastel aladel.

Puu hoiab ise vormi, kärpida ei ole vaja.

## Pilte

Püramiidtamm Tartu Jaani kiriku taga.JPG|Püramiidtamm Tartu Jaani kiriku taga
Hariliku tamme kultivar, (Püramiidtamm) 1.jpg|Püramiidtamm Tallinna kesklinnas


## Viited
Ramses II (tank)

**Ramses II** on Egiptuse maaväe lahingutank, valmistatud Nõukogude Liidu T-55 tankide kaasajastamise tulemusel.

Tanki algne nimetus oli T-54E ("E" - egiptlane).

## Kasutajad
*  - Egiptuse maavägi: 425

## Vaata ka
* T-54/T-55
Rjazani rajoon

**Rjazani rajoon** (vene keeles *Рязанский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Rjazani linn (ei kuulu rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb põhjas Klepiki rajooniga, idas Spasski rajooniga, kagus Starožilovo rajooniga, lõunas Pronski rajooniga, edelas Zahharovo rajooniga ja loodes Rõbnoje rajooniga.

Rajooni pindala on 2170 km². Elanike arv oli 2012. aastal 57 102, 2009. aastal 54 765 ja 2002. aastal 56 836.

Rjazani rajoonis on 178 asulat, mis kuuluvad kaheksateistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Oka, Pavlovka, Pletenka, Raka ja Listvjanka.

## Viited
Alajõe kalmistu

**Alajõe kalmistu** on kalmistu Iisaku kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Alajõe külas Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas. 

Kalmistul on ka punamonument. 

## Välislingid
*Kalmistust HAUDI andmebaasis
Albu mõisa park

**Albu mõisa park** on mõisapark Järva maakonnas Järva vallas Albu külas endisaegse Albu mõisa alal.

Park on arvele võetud kultuurimälestisena.

Pargis on Albu mõisa sild.

## Viited

## Välislingid
*
Pronski rajoon

**Pronski rajoon** (vene keeles *Пронский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Pronski alev.

Rajoon piirneb põhjas Rjazani rajooniga, kirdes Starožilovo rajooniga, kagus Korablino rajooniga, lõunas Skopini rajooniga, läänes Mihhailovi rajooniga ja loodes Zahharovo rajooniga.

Rajooni pindala on 1070 km². Elanike arv oli 2012. aastal 31 094, 2009. aastal 33 154 ja 2002. aastal 34 467.

Pronski rajoonis on 76 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Pronski alevi ja Novomitšurinski linna) ning kuue külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Pronja, Kerd ja Istja.

## Viited
Germanistika

**Germanistika** ehk **germaani filoloogia** on germaani keeli, kirjandust ja kultuurilugu uuriv teadusala. Kitsamas mõttes on germanistika saksa keelt ja kirjandust uuriv teadusala.

Germanistikale panid 19. sajandi alguses aluse teiste seas Rasmus Christian Rask, Franz Bopp, Karl Lachmann.

## Viited
Kesk tänav (täpsustus)

**Kesk tänav** (ka **Kesktänav**) on tänav paljudes Eesti asulates.
*Kesk tänav (Elva)
*Kesk tänav (Jõgeva)
*Kesk tänav (Kohtla-Järve)
*Kesk tänav (Kuressaare)
*Kesk tänav (Narva-Jõesuu)
*Kesk tänav (Otepää)
*Kesk tänav (Põltsamaa)
*Kesk tänav (Põlva)
*Kesk tänav (Pärnu)
*Kesk tänav (Rakvere)
*Kesk tänav (Sillamäe)
*Kesk tänav (Sindi)
*Kesk tänav (Tamsalu)
*Kesk tänav (Tapa)
*Kesk tänav Tartus
*Kesk tänav (Valga)
*Kesk tänav (Võru)

## Vaata ka
*Keskallee
*Kesk kaar
*Keskpuiestee
*Keskpõik
*Kesktee
Ārlava vald

**Ārlava vald** (läti keeles *Ārlavas pagasts*) on vald Lätis Talsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Valdemārpilsi linna ning Īve, Lube, Valdgale, Vandzene, Laidze ja Roja vallaga.

Valla pindala on 134,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 935 inimest. Valla keskus on Valdemārpilsi linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Raiņa iela 16, vallavanem on Andris Grīnbergs.

Suuremad järved on Sasmaka järv ja Lubezersi järv. Suurim jõgi on Sasmaka järvest algav Mazroja jõgi.

## Ajalugu

Vald on vana liivlaste ja kuralaste asuala. Haldusüksusena moodustati see aastal 1666, valla vana saksakeelne nimi oli *Erwahlen*. Esimese Läti vabariigi ajal oli see Talsi maakonna suurim vald, mille pindala oli 226,9 km². Aastal 1925 oli seal 3764, aastal 1930 4048 ja aastal 1935 4257 elanikku. Tänapäeva vald moodustab toonase valla keskosa, lisaks kuuluvad selle alla suurem osa endisest Lubezersi vallast ja peaaegu kogu endine Nogale vald.

Aastal 1945 moodustati Ārlava vallas Ārlava, Īve, Valdemāri, Ziedoņi ja Lube külanõukogu, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1956 liideti Ārlava külanõukogu Valdemārpilsi linnaga ja moodustati Valdemārpilsi linna maaterritoorium. Aastal 1965 liideti sellega osa Lube ja Vandzene külanõukogust. 2009. aastast kuuluvad valla alad Talsi piirkonda. Aastal 2010 moodustati maaterritooriumist Ārlava vald. Aastal 2011 liideti osa valla maadest Valdemārpilsi linnaga.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Bašķiņkalnsi linnamägi ja Birznieki Kuradilaeva muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on kultuurimälestistest Ārlava kiriku orel, orelirõdu, altar ja kantsel, Nogale mõisa süda, sealhulgas park, häärber ja pruulikoda, häärberi kümme lage, kamin ja kaks kamin-ahju, tallid, teenijate maja ja kõrts, lisaks veel Zošukrogsi keskaegne kalmistu sealsete ristikividega, hiiepaik Ozoli Pühamägi ja Klāšase keskaegne kalmistu.

Looduskaitse all on Jāņis Metuzala dendraarium, osaliselt jääb valda ka Zemgaļi soo hoiuala. Looduskaitse all on 16 põlispuud, sealhulgas ka Sasmaka Ebajumalate pärn, Lubezere allee hiidsaar, Fēliksmāja hiidsaar, Vana aia kirsipuu, Lubezere korstna hiidsaar, Lubezere korstna hiidhobukastan, Lubezere lossi tamm, Lubezere kutsarimaja vaher, Lubezere pruulikoja hobukastan ja Lubezere allee saar.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 976 lätlast, 11 venelast, 12 valgevenelast, 9 ukrainlast, 9 poolakat ja 8 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid küladesse mitte kuuluvates taludes.


Manor Lub-Essern.jpg|Lubezere mõisa peahoone
Ārlava.jpg|Ārlava
Sasmakas ezers2.JPG|Sasmaka järv
Bašķiņkalns - pilskalns 06.jpg|Vaade Bašķiņkalnsi linnamäelt


## Viited

## Välislingid
Tartu Ülikooli Kliinikumi naistekliinik

**SA Tartu Ülikooli Kliinikumi naistekliinik** on Tartus asuv kliinik, Ludvig Puusepa tänav 8, Tartu. Naistekliiniku jaoks on tähtis ka teadustöö arendamine reproduktiivsuse ja fertiilsuse valdkonnas ning sünnitusabi ja günekoloogia arengu kindlustamine Eestis.

## Osakonnad
* Naistenõuandla ja perekeskus – Nõuandlas töötavad naistearstid ja ämmaemandad viivad läbi günekoloogiliste haigete ja rasedate uuringuid, ravi ja jälgimist.
* Günekoloogia – uuritakse ja ravitakse erinevaid ööpäevaringset haiglaravi vajavaid naistehaigusi ja teostatakse mitmesuguseid günekoloogilisi operatsioone.
* Sünnitusosakond

## Ajalugu
1804. aastal  anti välja haridusministri korraldus iseseisva sünnitusabi kateedri loomiseks. 1805. aastal  üüriti Soola tänava eramajast 4 tuba, asutus kandis nimetust   „Sünnitus asutis“. 1805. aastal oli esimene patsient naistekliinikus. 1806. aastal  esimene sünnitus naistekliinikus. 1806. aastal  prof Deutsch alustas loengutega naiste- ja lastehaiguste alal. 1808. aastal  valmis Kliinilise Instituudi hoone Toomemäel,  Lossi tänav 36. 1811. aastal avati  õppetooli juurde ämmaemandate kool. 1861. aastast kannab  kliinik nimetust Tartu Ülikooli Naistekliinik. 1920. aastal asus  õppetooli juhtima esimene eesti soost professor – Jaan Miländer.

## Naistekliiniku juhatajad
* Christian Friedrich von Deutsch (1805–1834)
* Piers Uso Friedrich Walter (1834–1859)
* Johannes Holst (1859–1883)
* Max Heinrich Runge (1883–1888)
* Otto Ernst Küstner (1888–1893)
* Aleksander Gubarev (1893–1897)
* Aleksander Muratov (1898–1901)
* Aleksander Solovjov (1901–1902)
* Sergei Dimitrovits Mihnov (1903–1918)
* Jaan Miländer (1920–1937)
* Harald Perli (1938–1944)
* Rudolf  Bernakoff (1944–1950)
* Irina Veermaa (1951–1958)
* Vladimir Fainberg (1955–1971)
* Vootele Meipalu (1971–1974)
* Kadri Gross (1974–1991)
* Helbe Sinimäe (1991–1995)
* Virve Kask (1995–1996)
* Kadri Matt (1996–1997)
* Andrei Sõritsa (1997)
* Helle Karro (alates 1998)

## Viited

## Kirjandus
* Velliste, A., Tael, K., Tartu Ülikooli Kliinikum 200 (SA Tartu Ülikooli Kliinikum, 2004)
Peigmees

**Peigmees** ehk **peig** ehk **peiu** on abielluda kavatsev (ka kihlatud) mees. Peigmehe vastaspool on pruut.

## Vaata ka
*abielumees

## Viited
Otto Küstner

**Otto Ernst Küstner** (26. august 1849 Trossin – 12. mai 1931 Trossin) oli saksa günekoloog. 

Küstner õppis meditsiini Leipzigis, Berliinis ja Halles, kus 1873. aastal kaitses väitekirja ja sai doktorikraadi. Küstner jätkas õpinguid Viinis, naasis aga Hallesse. 

1887. aastal nimetati Küstner günekoloogia ja sünnitusabi korraliseks professoriks Tartu Ülikoolis.

## Tunnustus
*1926 – valiti Leopoldina liikmeks
Pruut

**Pruut** ehk **mõrsja** on peatselt abielluv (kihlatud) naine. Pruudi vastaspool on peigmees.

Eesti talupojapulmas oli mõrsja keskne tegelane, kuid suhteliselt passiivne. Aktiivselt tegutses mõrsja pulmade eel (hundihänna ajamine, pulma kutsumine, veimede valmistamine jms). Pulmade ajal oli mõrsja toimekas ka uue koduga tutvumisel – jagades ande (algselt ohvreid) lävele, veevõtukohale, aidale, tuleasemele jne. Lisaks jagas toitu tema hooleks antavatele loomadele (algselt ohver koduhaldjale). Mõrsja nimetus kadus talt peale tanutamist – siis sai mõrsjast abielunaine, st noorik (noorikuna püsis ta esimese lapse sünnini).

### Pruudikimp
Pruudikimpu kasutasid esimesena vanad roomlased. Algselt koosnes kimp enamjaolt maitsetaimedest, et kujutada viljakust ja truudust.

Inglismaal oli 16. sajandil tavaks lisada pruudikimpu võililli, et kujutada igavikulist armastust ja truudust. Victoria valitsusajal oli kombeks omistada kimbule tähendus, näiteks kirbumünt viitas eitavale vastusele ja ananass nõusolekule. Tähenduse rõhutamine lõppes Esimese maailmasõja paiku.

## Vaata ka

*abielunaine

## Viited
Abielumees

**Abielumees** (ka **naisemees**) on abielus olev mees. Eesti keeles öeldakse abielumehe kohta enamasti lihtsalt **[[abikaasa]]**.

Ajaloo vältel on abielumehe õigused ja kohustused oma abikaasa (abielunaine) suhtes olnud väga erinevad.

## Viited
Abielunaine

**Abielunaine** on abielus olev naine. 

Ajaloo vältel on abielunaise õigused ja kohustused oma abikaasa  suhtes olnud väga erinevad.

## Viited
Isikunimi

**Antroponüüm** ehk **isikunimi** on inimese nimi, mis võib esineda individuaalnimena (nt eesnimi) või rühmanimena (nt perekonnanimi, sugukonnanimi). 

Valdkonda, mis uurib antroponüüme, nimetatakse **[[antroponüümika]]ks**.

## Viited
Gubaa

**Gubaa** (vene keeles *губа*) oli 16.–17. sajandil kohtu- ja halduspiirkond Venemaal. Gubaa-asutuste ülesannete seas oli valvata avaliku korra üle, mõista kohut.

Gubaa-asutused kaotati 1702. aastal.

## Viited
Nonart

**Nonart** (ka **Nonnert** ja **Nonhard**) oli XVI sajandil Tartu- ja Pärnumaal maavaldusi omanud suguvõsa.

## Ajalugu
Suguvõsa päritolu on jäänud ebaselgeks. Liivimaal on nende kohta teateid Poola-ajast. 

1582. aastal oli Stephan Nonnert Vorbuse mõisnik. 1586. aastal läänistas Poola kuningas Stefan Batory vendadele Stanislaus ja Peter Nonhardile Vastseliina mõisale kuulunud Sänna küla, kuhu hiljem tekkis mõis. Kuningas andis neile läänina ka Helme mõisa. Stanislaus Nonhardile kuulus veel Tsooru mõis, mille ta Tartu Jaani kirikule pärandas. 1606. aastal läänistas Poola kuningas vendadele Nonharditele ka mõisa, mille juurde kuulus 2 küla ja 38 adramaad.

## Suguvõsa liikmeid
*Stephan Nonnert (suri pärast 1582), Vorbuse mõisnik

## Viited
Aḩmad al-Fahad al-Aḩmad aş-Şabāḩ

**Aḩmad al-Fahad al-Aḩmad aş-Şabāḩ** (araabia keeles أحمد الفهد الأحمد الصباح; sündinud 12. augustil 1963 Liibanonis) on Kuveidi riigi- ja sporditegelane. Ta on šeik ja kuulub Şabāḩi dünastiasse.
 
Ta on Kuveidi valitsuskabineti liige ja rahvusvahelise haardega spordijuht. Ta on 1992. aastast Rahvusvahelise Olümpiakomitee liige ja 2012. aastast Rahvuslike Olümpiakomiteede Assotsiatsiooni esimees. Ta oli aastatel 1991–2017 Aasia Olümpianõukogu esimees (lahkus ametist enne tähtaega korruptsioonikahtlustuse tõttu).

Ta juhib Aasia Käsipalli Föderatsiooni ja 1990. aastast Kuveidi Jalgpalli Assotsiatsiooni. Aastatel 1991–2001 oli ta Kuveidi Olümpiakomitee esimees.

## Haridustee ja töökäik
Aḩmad al-Fahad on lõpetanud Kuveidi Ülikooli politoloogina ja Kuveidi Sõjaväeakadeemia.

Ta oli Kuveidi informatsiooniminister (2001–2003), energeetikaminister (2003–2006) ja on 2006. aastast rahvusliku julgeoleku minister.

## Tunnustus
*Busanis asuva Donga Ülikooli audoktor
*Taipei Riikliku Ülikooli audoktor.
*Ammossovi-nimelise Kirde Föderaalülikooli auprofessor (2015)
*Sahha (Jakuutia) VabariigiPõhjatähe orden (2015)

## Isiklikku
Ta on tegelenud ratsaspordiga ja laskmisega.

Tema isa Fahd Al-Ahmad Al-Yaber Al-Sabah oli Kuveidi Olümpiakomitee asutaja.

## Viited

## Välislingid
*World Business: Interview with Sheikh Ahmad Al-Fahad Al-Sabah. youtube.com, 2. märts 2011
Mattias Forbes

**Mattias Forbes** (saksakeelses traditsioonis **Matthias Fohrbuss**) (suri 20. märts 1641 Myrskylä; rootsi keeles Mörskom) oli šoti päritolu Rootsi sõjaväelane, Vorbuse mõisnik.

## Elulugu
Mattias Forbes põlvnes vanast šoti Forbesi-nimelisest aadlisuguvõsast. Tema isa oli Mecklenburgis sündinud, kuid Rootsi elama siirdunud maksuametnik Ernald Forbes, ja ema Carin Mattsdotter (Björnram). 1618. aastal oli ta ooberst Samuel Cockburni tallmeister. 1624. aastal oli ta Ernst Creutzi rügemendi leitnant. Järgmisel aastal ülendati ta juba kapteniks ja 1632. aastal ooberstleitnandiks. Ta osales Saksamaal Kolmekümneaastases sõjas ja oli 1634. aastal Osnabrücki komandant. 1635. aastal sai temast Ingerimaa rügemendi ooberst. Rootsi kuninganna Kristiina ajal introdutseeriti ta 1638. aastal naturaliseeritud aadlikuna Rootsi rüütelkonda nr 249 all. Ta on maetud Soomes Myrskyläs.

## Vorbuse mõis
1625. aastal läänistas Rootsi kuningas Gustav II Adolf talle Vorbuse (tollal tuntud Voore nime all). Tema valdusõigust kinnitati 1634. aastal. Pärijad valdasid mõisa kuni aastani 1684, mil see neilt reduktsiooni käigus ära võeti. Tema nimest on tulnud mõisa nii eesti- kui saksakeelne (*Forbushof*) nimekuju.

## Maavaldused Soomes
Talle kuulusid mitmed maavaldused ka Soomes. 1636. aastal omandas ta Norrköpingi õiguse alusel Mörskömi (praegu Myrskylä). Talle kuulusid veel Idlaks ja Jackarby, mille ta omandas 1638. aastal.

## Vaata ka
*Vorbuse mõis

## Viited

## Välislingid
*Forbes’i aadliperekonna sugupuu
Hoki

**Hoki** (inglise keeles *hockey*) on spordiala, kus kaks omavahel võistlevat võistkonda proovivad hokikepiga visata palli või litrit vastase väravasse. Tuntumad hoki liigid on jäähoki, maahoki ja saalihoki. Eesti spordis peetakse **hoki** all harilikult silmas **jäähokit**.

## Viited
Hüüdnimi

**Hüüdnimi** on isiku mitteametlik individuaalnimi, mida kasutatakse enamasti suulises pruugis ilma muid nimesid (nt eesnime) lisamata. Hüüdnimi võib olla nt neutraalne, hellitav (hellitusnimi), pilkav (pilkenimi), halvustav (sõimunimi).

## Vaata ka
*hellitusnimi
*pilkenimi
*pseudonüüm
*sõimunimi

## Viited
Vene saun

**Vene saun** (vene keeles баня) on venelaste traditsiooniline saun.

Vene saun on puust majake nagu Soome saungi. Seda köetakse ahjuga maksimaalselt temperatuurini 50 °C, seejärel visatakse nii palju leili, et tekivad paksud aurupilved. Soome saunaga võrreldes on Vene saunas jahedam, kuid tunduvalt niiskem. Saunaskäimise protseduur on aga sarnane. Keha kuumutatakse mitu korda ja jahutatakse kas külma välisõhu, vee või lumega.
Stephan Nonnert

**Stephan Nonnert** (suri pärast 1582) oli XVI sajandil elanud Vorbuse mõisnik.

Stephan Nonnert põlvnes täpselt teadmata päritolu suguvõsast, kes omas Poola-ajal Tartumaal maavaldusi. Ta omandas varem Kärkna kloostrile kuulunud Vorbuse. Tema ajal on allikais esmamainitud Vorbuse mõisa (*Hof Worr*). Mõisa XVII ja XVIII sajandil käibel olnud saksakeelne nimi *Nunnarts Hof* ja *Nunnenhof* on tulnud tema nime järgi.

## Vaata ka
*Vorbuse mõis

## Viited
Odós Athanásiou Diákou

**Athanásiou Diákou tänav** (kreeka keeles: Οδός Αθανάσιου Διάκου *Odós Athanásiou Diákou*), mis on nime saanud Kreeka vabadussõja kangelase Athanásios Diákose järgi, on lühike, kuid avar kesktänav Ateenas Vasilíssis Amalíase ja Andréa Syngroú puiestee vahel. 

Athanásiou Diákou tänaval on väike haru, mis ühendab seda Vouliagménise puiesteega, kus see lõpeb koos Kalliróise ja Árditou tänavaga. Viimased kaks omakorda ristuvad Vasiléos Konstantínou puiesteega. Sellel kohal on ka väike kokkupuutepunkt Iosíf Rogoú tänava ristmikuga, mida kasutatakse kohaliku liikluse jaoks. Selle kogupikkus on ligi 200 m. Elamud Athanásiou Diákou tänaval paiknevad edelaosas ja metsad kirdes.
Terlan

**Terlan** (itaalia: *Terlano*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias.

## Geograafia

Vald paikneb Adige jõe orus, umbes 9 km Bolzanost loodes. Terlan on kuulus oma veini- ja spargli tootmise poolest. See on põhjapoolseim vald Überetsch-Unterlandi ringkonnas, külgnedes järgmiste valdadega: Andrian, Eppan, Bolzano, Gargazon, Mölten, Nals ja Jenesien.

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 4128 inimest ja valla pindala on 18.7km².

### Frazioni

Terlani vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Siebeneich (Settequerce) ja Vilpian (Vilpiano).

## Ajalugu
 

Asulat *Torilan* on esmamainitud Salzburgi peapiiskopi 923. aasta dokumendis. 1200. aasta paiku püstitasid Tirooli krahvid kõrgele Adige oru kohale Neuhausi lossi. Linnus läks hiljem Meinhardiinide dünastia kätte ja sai 19. sajandil nime Maultaschi loss krahvinna Margarete järgi, kelle elukohana ei ole see siiski tõendatud. Habsburgidest Austria ertshertsogite Friedrich IV ja Sigismundi valitsemisajal oli see tähtis plii (galeniidi) ja hõbeda kaevandamise keskus, sealhulgas asus mitu sulatusahju ja laadimisjaama Adige jõel. 

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 83,61% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 16,07% itaalia keelt ja 0,32% ladiini keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Troika

**Troika** (vene тройка) on mitmetähenduslik sõna.
***Troika** on kõnekeelne nimetus NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi juures asuva Erinõupidamise kohta.
***[[Troika (hobuveok)|Troika]]** on hobuveok.
***"[[Troika (Kikerpuu)|Troika]]"** on Kustas Kikerpuu laul.
***[[Troika (restoran)|Troika]]** on restoran Tallinnas.
***[[Troika (maal)|Troika]]** on Vassili Perovi maal.
ASCOD

**ASCOD** (Austrian Spanish Cooperation Development) on Austria Steyr-Daimler-Puch AG ja Hispaania General Dynamics Santa Bárbara Sistemas arendatud soomukiperekond. 

## Kasutajad

### Praegused
*  – 112 ASCOD Ulani. Ostetud aastatel 2001–2005.
*  – 261 ASCOD Pizarrot, 144 neist ostetud aastal 2003 ja 117 aastal 2011.
*  — 589 ASCOD 2 põhjal ehitatud Ajaxi perekonna soomukit: 245 Ajaxit, 93 Arest, 112 Athenat, 50 Apollot, 38 Atlast ja 51 Argust.

### Potentsiaalsed kasutajad
*  — General Dynamics European Land Systems (GD-ELS) on ASCOD-i esitanud kandidaadiks Tšehhi maaväe programmile, mis tegeleb Tšehhi armee vananevate BMP-2'le asenduse leidmisega.

## Vaata ka

* M2 Bradley
* CV-90
* WPB Anders
* BMP-3
* BVP M-80
* K21
* ELVO Kentaurus
* Type 89 IFV
* Dardo IFV
* Puma (rauter)
* MLVM
* MLI-84

## Viited
Tramin an der Weinstraße

**Tramin an der Weinstraße** (itaalia: *Termeno sulla Strada del Vino*), sageli lühidalt **Tramin** või **Termeno**, on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Bolzanost edelas. Viinamarjasordi *[[Gewürztraminer]]* nimi pärineb Traminist.

## Geograafia

Valla pindala on 19,4 km² ja 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 3296 inimest.

Tramini vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Rungg (Ronchi) ja Söll (Sella).

Tramin külgneb järgmiste valdadega: Amblar, Kaltern, Coredo, Kurtatsch, Neumarkt, Montan, Auer, Sfruz ja Vadena.

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 96,37% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 3,44% itaalia keelt ja 0,20% ladiini keelt.

## Sõpruslinnad

Tramini sõpruslinnad on:

* Rödermark, aastast 1978
* Mindelheim, aastast 1994
* Schwaz, aastast 1998

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
* Tramini turismiinfo (inglise, saksa, itaalia ja hollandi keeles)
Kōichirō Matsuura

**Kōichirō Matsuura** (jaapani keeles 松浦 晃一郎 *Matsuura Kōichirō*; sündinud29. septembril 1937 Yamaguchi prefektuuris) on Jaapani diplomaat, UNESCO peadirektor (1999–2009). 
 
Matsuura lõpetas 1959. aastal Jaapanis Tōkyō Ülikooli õigusteaduskonna ja 1961. aastal USA-s Pennsylvania osariigis asuva Haverford College'i. Ta töötas aastatel 1992–1994 Jaapani asevälisministrina ja 1994–1999 Jaapani suursaadikuna Prantsusmaal.

Matsuura oli aastatel 1999–2009 UNESCO peadirektor.

2006. aastal võttis ta osa Sahhas toimunud rahvusvahelisest Venemaa põhjaregioonide hariduse, teaduse ja kultuuri arengu foorumist.

2009. aastal anti talle Ungaris üle Ungari Teaduste Akadeemia Pro Cultura Hungarica auhind.

## Tunnustus
*Suurvürst Gediminase orden (2001)
*Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli audoktor (2003)
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi Põhjatähe orden (2006)
*valiti Venemaa Kunstide Akadeemia välisliikmeks (2006)
*Seoulis asuva Kyung Hee Ülikooli audoktor (2008)
*Venemaa Rahvaste Sõpruse Ülikooli audoktor (2008) 
*Venemaa Kunstide Akadeemia välismaine liige

## Viited

## Välislingid
Peetrileht

**Peetrileht** (*Succisa pratensis*) on mitmeaastane ühekojaline taimeliik kuslapuuliste sugukonnas.

Taime rahvapärased nimetused on peetri-piibeleht, peetruse-kõhuvalurohi, jumalajalg, südamevalurohi, lilla karunupp.

## Botaanilised tunnused
Taime kõrgus on (20) 30–60 (90) cm.

### Õis
Peetrilehe õied on sinakad (harvem sinakaslillad, valkjad või roosakad), kaheli õiekattega. Õiekroon on liitlehine, nelja hõlmaga. Iga õie alusel on ripsmelise servaga kandeleht. Õied on koondunud tihedateks kerajateks nuttideks. Kõik õied on õisikus peaaegu samasuurused. Õisikul on üldkatis, mis koosneb kahes reas asetsevatest rohtjatest karvastest ripsmelise servaga kõrglehtedest.

### Leht
Lehed on terve servaga, terava tipuga, kujult munajas-elliptilised kuni süstjad, pealt paljad, alumised küljed mõnikord hõredalt karvased. Lehekodariku lehed on rootsuga ja suured, vartel ilma rootsuta, vastakuti asetsevad ja oluliselt väiksemad.

### Vars
Vars on püstine, üldjuhul natuke harunenud, alusel paljas, ülemises osas liibuvate karvadega.

### Risoom
Risoom on lühike, tugev, tipul järsult ahenev, rohkete narmasjate juurtega, värvuselt mustjas.

## Levik
Peetrileht on levinud peamiselt Euroopas, vähem Lääne-Siberis ja Väike-Aasias.

Eestis on peetrileht levinud üle kogu maa.

## Kasvukoht
Peetrilehe kasvukohtadeks on peamiselt niisked päris-, soo- ja puisniidud, lodumetsad, madal- ja siirdesood ning soometsad.

## Paljunemine

Peetrileht paljuneb seemnetega. Rikkalikult nektarit sisaldavaid õisikuid tolmeldavad putukad. Peetrileht on hea meetaim. Taim õitseb Briti saartel juunist oktoobrini  (Eestis tavaliselt alates juulist).

## Viited

## Välislingid
*
Kaie Tanner

**Kaie Tanner** (sündinud 19. augustil 1975) on eesti dirigent, Eesti Kooriühingu tegevjuht ning Eesti Raadio Laste Laulustuudio õppealajuhataja. Aastatel 2010–2016 kuulus ta Euroopa Muusikanõukogu juhatusse.

1996–99 oli Eesti-Saksa noortekoori, 2001–2004 EELK Kirikumuusika Liidu noortekoori „Candela ardora“ ja 1999. aastast lastekoori „Väike küünal“ peadirigent. 2000–2007 juhatas Eesti Segakooride Liidu koori. Juhatanud lastekoore vaimulikel laulupidudel 2000. aastal Pärnus ja 2005. aastal Tartus ning laste- ja naiskoore Tallinna kirikukooride laulupäevadel. 2007. aastal toimunud X noorte laulupeol Ilmapuu juhatas ta mudilaskoore ning valiti mudilaskooride liigidirigendiks ka XXV laulupeole 2009. aastaks.
XII noorte laulu- ja tantsupeol oli ta mudilaskooride dirigent.

Oli Europa Cantat XX peakorraldaja.

## Haridus
* 1993. aastal lõpetas kuldmedaliga Tallinna 13. Keskkooli
* 1993–1996 õppis Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis koorijuhtimise ja muusikapedagoogika erialal
* 1994–1996 õppis EELK Kirikumuusikakoolis organist-koorijuhi erialal
* 1996–2000 õppis Eesti Muusikaakadeemias koorijuhtimise erialal ja kirikumuusika lisaerialal

## Töökäik
* 1995–2001 Kaarli Koguduse Lasteaia muusikaõpetaja
* 1994–2001 Kaarli kiriku lastekooride dirigent ja laste muusikatöö koordinaator
* 2000–2009 Eesti Kooriühingu vastutav sekretär

## Tunnustus
*2016 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (koorielu järjepidevuse hoidmise eest)
*2018 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (koorimuusika aastapreemia koorimuusika pikaajalise arendamise eest ja festivali Europa Cantat korralduse eest)
*2020 Gustav Ernesaksa koorimuusika edendamise stipendium

## Viited

## Välislingid
* Kukul külas, 01.07.2018. Kaie Tanner.
Priit-Andres Pärtna

**Priit-Andres Pärtna** (15. oktoober 1939 Lüganuse – 28. august 2020) oli eesti dirigent ja koolijuht.

Ta lõpetas 1962. aastal Tallinna Muusikakooli koorijuhtimise erialal ja 1968. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise erialal Arvo Ratassepa õpilasena.

Ta oli Kiviõli Muusikakooli (tänapäeval Kiviõli Kunstide Kooli) juhataja ja Lüganuse segakoori dirigent.

## Tunnustus
*1986 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*2003 – Ida-Viru maakonna kultuuri elutööpreemia
*2006 – Ida-Virumaa teenetemärk
*2009 – Kultuurkapitali Ida-Virumaa aastapreemia

## Isiklikku
Tema poeg on kontrabassimängija Tiit Pärtna.

## Viited

## Välislingid
*Haud Lüganuse kalmistul
Vadena

**Vadena** (saksa: *Pfatten*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 10 km Bolzanost edelas. See on üks viiest vaid peamiselt itaaliakeelsest vallast Lõuna-Tiroolis.

## Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1005 inimest ja valla pindala on 13,5 km².

Vadena külgneb järgmiste valdadega: Auer, Bolzano, Bronzolo, Eppan, Kaltern, Laives ja Tramin.

### Frazioni

Vadena vallas on *[[frazione]]* (alljaotus) Piccolongo (Piglon) ja seal asub keskaegne loss *Laimburg*.

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 61,50% rahvastikust esimese keelena itaalia keelt, 38,06% saksa keelt ja 0,44% ladiini keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (itaalia ja saksa keeles)
Überetsch

**Überetsch** (saksa: *Überetsch*; itaalia: *Oltradige*) on künklik osa Etschtalist Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias. See asub Bolzanost edelas ja on tuntud turismisihtkoht, kuulus oma veinide, losside ja järvede (Kalterer See, Montiggler Seen) poolest. Vallad Überetschis on Kaltern ja Eppan.

## Vaata ka

* Überetsch-Unterland
* Lõuna-Tirooli lauskmaa
* Überetschi raudtee
ELVO Kentaurus

**Kentaurus** on ELVO loodud Kreeka jalaväe lahingumasin. 

## Vaata ka

* M2 Bradley
* CV90
* Puma
* Warrior
* ASCOD
* Dardo
* Anders
* Tulpar
* Bionix
* K21
* Tüüp 89
* T-15 Armata
* VCTP
* Abhay
* MLI-84
* MLVM
Grupeto

**Grupeto**, ka **grupetto** (itaalia keeles *grupetto* või *gruppetto*, väike rühm) on muusikas tavaliselt viiest helist koosnev ornament, mille mudel võib olla
* põhiheli - ülemine naaberheli - põhiheli - alumine naaberheli - põhiheli
* põhiheli - alumine naaberheli - põhiheli - ülemine naaberheli - põhiheli

Grupeto noodikirja märk asetatakse põhiheli kohale. Märgi peale või alla lisatakse vajadusel naaberheli alteratsioonimärk.
Truden im Naturpark

**Truden im Naturpark** (itaalia: *Trodena nel parco naturale*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Bolzanost lõunas. 2008. aasta märtsini kutsuti seda lihtsalt **Truden**.

## Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1007 inimest ja valla pindala on 20,7 km².

Truden külgneb järgmiste valdadega: Aldein, Altrei, Capriana, Carano ja Montan.

### Frazioni

Trudeni vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Kaltenbrunn (Fontanefredde), Mühlen (Molini di Trodena) ja San Lugano.

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse andmetel kõneleb 73,94% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 25,42% itaalia keelt ja 0,64% ladiini keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
WPB Anders

**WPB Anders** (poola keeles *Wielozadaniowa Platforma Bojowa Anders*) on Poola jalaväe lahingumasin. 

See on nimetatud Teise maailmasõja aegse Poola kindrali ja hilisema Poola eksiilvalitsuse liikme Władysław Andersi järgi.
K21

**K21** on Lõuna-Korea jalaväe lahingumasin. 

See on loodud asendama Lõuna-Korea varasemaid K200 KIFV jalaväe lahingumasinaid.

Tootmine algas 2008. aastal ja Lõuna-Korea maavägi saab kokku umbes 466 ühikut.

## Vaata ka

* ASCOD
* Bionix AFV
* BMP-3
* CV90
* Dardo IFV
* FV510 Warrior
* M2 Bradley IFV
* Schützenpanzer Puma
* Tulpar IFV
* WPB Anders
* ZBD-97
* YPR-765
Bionix

**Bionix** (**BX**) on ST Kineticsi toodetud Singapuri soomukiperekond.

Bionix loodi asendama Singapuri maaväe vananevaid M113 tüüpi soomukeid.

## Välislingid
*
Dardo

**Dardo** on Iveco Fiat Oto Melara Syndicated Company välja töötatud ja toodetud Itaalia jalaväe lahingumasin.

Seda kasutab Itaalia maavägi, kus Dardo vahetas välja Ameerika päritolu soomustransportöörid M113. Itaalia armeel on 200 seda tüüpi lahingumasinat.

## Välislingid

* Koduleht
Eha (kolhoos)

**Kolhoos "Eha"** oli Läänemaal Hanila vallas (endise nimega Karuse vallas) 12. septembril 1949. aastal moodustatud kolhoos.
1. jaanuaril 1951 liideti kolhoos "Eha" kolhoosiga "Nurme" ning moodustus kolhoos "Esimene Mai".

## Kolhoosi moodustamine
Kolhoos moodustati Kiska ja Torgu küla baasil. Asutamiskoosolek toimus 12. septembril 1949 Laanevälja talu ruumides, kus olid koos inimesed 13 majapidamisest. Koosoleku juhatajaks valiti August Pärna ja protokollijaks Ellen Itter. Koosolekul otsustati igale perele kolhoosis kasutamiseks jätta 0,25–0,60 hektarit põllumaad ning 1 lehm ja üks noor loom. Kolhoosi tüüppõhikirjale kirjutas alla 11 kolhoosnikku (August Pärna, Ellen Itter, M. Madisson, M. Soontak jt).

Kolhoosi tarbeks ühistati 30 isiku vara. Vara hulka kuulusid mitmesugused loomad (kanad, hobused jne), aga ka köied, äkked, vankrid, hooned jms. Kolhoosi inventariraamatus on kirjeldatud järgmised varad:

## Kolhoosi tegevus
1950. aasta lõpuks planeeris kolhoos "Eha" omada 175 hektarit ühiskondliku külvipinda (nt kartulit plaaniti kasvatada 13 hektaril). Toodangu planeerimisel arvestati, et üks kana muneb 1950. aastal keskmiselt 100 muna. Piimatoodangu planeerimisel lähtuti sellest, et üks lehm toodab aastas 1700 liitrit piima. Töö organiseerimisel arvestati 36 inimesega (24 naist ja 12 meest). Külvata sooviti järgmisi sorte: kartulit "Majesteet", suvinisu "Diamant", otra "Jõgeva 453" ja talirukist "Sangaste".

1. jaanuaril 1951 liideti kolhoos "Eha" kolhoosiga "Nurme" ning moodustus kolhoos "Esimene Mai".

## Viited
BVP M-80

**BVP M-80** on Jugoslaavia jalaväe lahingumasin, mida toodeti 1980. aastatest kuni Jugoslaavia lagunemiseni.

## Kasutajad

### Praegused kasutajad
*  – 103+ M-80A'd
*  – 104 M-80A'd + 24 9P113 Polo
*  – 550 M-80A'd
*  – 52 M-80A'd
*  – М-80А

### Endised kasutajad
*  – Edasiantud järglasriikidele.

## Viited

## Vaata ka
* MLI-84

## Välislingid
*
Korablino rajoon

**Korablino rajoon** (vene keeles *Кораблинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Korablino linn.

Rajoon piirneb põhjas Starožilovo rajooniga, idas Sapožoki rajooniga, kagus Uhholovo rajooniga, lõunas Rjažski rajooniga, läänes Skopini rajooniga ja loodes Pronski rajooniga.

Rajooni pindala on 1171 km². Elanike arv oli 2020. aastal 21 701, 2012. aastal 22 944, 2009. aastal 24 085 ja 2002. aastal 26 026.

Korablino rajoonis on 115 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Korablino linna) ja üheksa külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Pronja ja Ranova.

## Viited
Sapožoki rajoon

**Sapožoki rajoon** (vene keeles *Сапожковский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Sapožoki alev.

Rajoon piirneb kirdes Putjatino rajooniga, idas Sarai rajooniga, lõunas Uhholovo rajooniga, läänes Korablino rajooniga ja loodes Šilovo rajooniga.

Rajooni pindala on 960 km². Elanike arv oli 2012. aastal 10 850, 2009. aastal 11 518 ja 2002. aastal 12 542.

Sapožoki rajoonis on 54 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Sapožoki alevi) ja nelja külaasunduse koosseisu.

## Viited
MLI-84

**MLI-84** on Rumeenia jalaväe lahingumasin, mis põhineb Nõukogude Liidus toodetud BMP-1-l.

Seda kasutab Rumeenia maavägi. 

MLI-84'id toodeti aastatel 1985–1991 kokku 178 ühikut.

## Vaata ka
* BVP M-80

## Välislingid
*
Puma (lahingumasin)

**Puma** on Rheinmetall Landsysteme ja Krauss-Maffei toodetud Saksa jalaväe lahingumasin. 

## Ajalugu
Puma loodi Saksa maaväe vananevate Marderite asemele. Marderite väljavahetamise programm kestis aastatel 2010–2020. Pumade masstootmine algas 6. juulil 2009.

## Viited
Tulpar (rauter)

**Tulpar** on Otokari toodetud Türgi jalaväe lahingumasin. 

Tulpar on nimetatud Turgi mütoloogiast pärit lendava hobuse Tulpari järgi.

## Viited
Abhay

**Abhay** (sanskriti keeles अभय) on Anusandhān evaṃ Vikās Sangaṭhani toodetud India jalaväe lahingumasin. 

Lahingumasinat arendatakse alates 1990. aastatest ja selle esimest kavandit tutvustati 2001. aastal. Prototüüpi demonstreeriti 2005.

Abhay peaks välja vahetama India armee kasutatavad Nõukogude Liidu päritolu BMP-2-d.