Flandria krahv

**Flandria krahv** oli Flandria krahvkonna võimukandja või asevalitseja 9. sajandist kuni ameti kaotamiseni Prantsuse revolutsionääride poolt aastal 1790. Tiitlit anti kaks korda ka belglaste kuninga noorematele poegadele, viimane selle tiitli kandja suri aastal 1983.

Kuigi varajased valitsejad, alates Arnulf I-st, olid mõnikord markkrahvideks või markiideks kutsutud, langes see rööptiitel 12. sajandil suuresti kasutusest ära. Sealt alates kutsuti Flandria valitsejaid vaid krahvideks.

Flandria krahvid laiendasid oma valdusi rea diplomaatiliste manöövrite kaudu. Hainaut', Namuri, Béthune'i, Nevers'i, Auxerre'i, Retheli, Burgundia ja Artois' krahvkonnad omandati abielude kaudu koos vastavate pärijannadega. Flandria krahvkond koges ise sama saatust. Krahvinna Margaretha III abieluga Burgundia hertsogi Philippe Südiga asusid krahvkond ja alamkrahvkonnad aastal 1405 personaaluniooni Burgundia hertsogkonnaga. Krahvkond ise lakkas olemast aastal 1795.

## Flandria krahvide loend
### Flandria dünastia

* Balduin I (860. aastad – 879)
* Balduin II (879–918)
* Arnulf I (918–964), üheskoos:
**Balduin III (958–962)
* Arnulf II (964–988)
* Balduin IV (988–1037)
* Balduin V (1037–1067)
* Balduin VI (1067–1070)
* Arnulf III (1070–1071)
* Robrecht I (1071–1093)
* Robrecht II (1093–1111)
* Balduin VII (1111–1119)

### Taani dünastia

* Charles I (1119–1127)

### Normandia dünastia

* Guillaume Cliton (1127–1128)

### Elsassi dünastia

* Thierry (1128–1168)
* Filips I (1168–1191)
* Marguerite I (1191–1194)
** üheskoos oma abikaasa Hainaut' Balduiniga

### Flandria dünastia

* Balduin VIII (1191–1194), ka Hainaut' krahv Baudouin V ja Namuri markkrahv Baudouin I
* Baudouin IX (1194–1205), ka Hainaut' krahv, Baudouin VI ja Ladina keisririigi keiser (1204–1205), Baudouin I
* Johanna (1205–1244), üheskoos:
**Ferrand (1212–1233)
** Thomas (1237–1244)
* Margaretha II (1244–1278)
** üheskoos poegadega teisest abielust: Guillaume (1247–1251) ja Gui (1251–1305)

:*Aastal 1244 nõutasid Flandria ja Hainaut' krahvkondi Margaretha II pojad, poolvennad [[Jan I (Hainaut)|Jan]] ja Guillaume [[Flaami pärilussõda|Flaami pärilussõjas]]. Aastal 1246 andis [[Louis IX]] Flandria Guillaume'ile.

=== Dampierre'i dünastia ===

* [[Guillaume (Flandria)|Guillaume]] (1247–1251)
* [[Gui (Flandria)|Gui]] (1251–1305)
* [[Robrecht III (Flandria)|Robrecht III]] (1305–1322)
* [[Lodewijk I (Flandria)|Lodewijk I]] (1322–1346)
* [[Lodewijk II (Flandria)|Lodewijk II]] (1346–1384)
* [[Margaretha III (Flandria)|Margaretha III]] (1384–1405)
** üheskoos oma abikaasa [[Philippe II (Burgundia)|Philippe Südiga]]

=== [[Valois-Burgundia dünastia]] ===

* [[Jean Kartmatu]] (1405–1419)
* [[Philippe Hea]] (1419–1467)
* [[Charles Südi]] (1467–1477)
* [[Marie (Burgundia)|Marie]] (1477–1482)

=== [[Habsburgid]] ===

* [[Philipp Ilus]] (1482–1506)
* [[Karl V|Karel III]] (1506–1555)

Karl V kuulutas 1549. aastal välja [[1549. aasta Pragmaatiline sanktsioon|Pragmaatilise sanktsiooni]], mis ühendas Flandria igaveseks teiste Madalmaade valdustega personaaluniooni. Kui Habsburgide impeerium Karl V pärijate vahel jagati, läksid [[Seitseteist provintsi|Madalmaad]], sealhulgas Flandria, [[Felipe II]]-le Habsburgide Hispaania harust.

* [[Felipe II|Filips V]] (1555–1598)
* [[Isabel Clara Eugenia]] (1598–1621)
** üheskoos oma abikaasa [[Albrecht VII von Habsburg|Albrechtiga]]
* [[Felipe IV|Filips VI]] (1621–1665)
* [[Carlos II|Karel IV]] (1665–1700)
* [[Felipe V|Filips VII]] (1700–1706)

Aastatel 1706–1714 tungisid [[Hispaania pärilussõda|Hispaania pärilussõja]] ajal Flandriasse inglased ja hollandlased. Lääni nõudsid [[Habsburgid]] ja [[Bourbonid]]. Aastal 1713 lahendas [[Utrechti rahu]] järgluse ja Flandria krahvkond läks Habsburgide Austria harule.

* [[Karl VI|Karel V]] (1714–1740)
* [[Maria Theresia]] (1740–1780)
**[[Franz I (Saksa-Rooma keiser)|Franz I]] (1740–1765)
* [[Joseph II|Joseph I]] (1780–1790)
* [[Leopold II|Leopold]] (1790–1792)
* [[Franz II]] (1792–1835)

Tiitel kaotati *de facto* pärast Flandria annekteerimist [[Prantsuse revolutsioon|revolutsioonilise Prantsusmaa]] poolt aastal 1795. Keiser Franz II loobus oma nõudmistest Madalmaadele 1797. aasta [[Campo Formio rahu]]ga ja ala jäi Prantsusmaa osaks kuni [[Napoleoni sõjad|Napoleoni sõdade]] lõpuni.

== Kasutamine uuemal ajal ==
=== [[Saksi-Coburgi ja Gotha dünastia]] ===

Uuemal ajal, pärast 1840. aastat, on Flandria krahvi tiitlit antud kahele [[Belglaste kuningas|Belglaste kuninga]] ([[Ladina keel|ladina]] *rex Belgarum'') nooremale pojale. Teine neist suri 1983. aastal, pärast seda pole tiitlit enam antud.

* Prints Filips (1840–1905)
* Prints Karel (1910–1983)

### [[Bourbonid]]

* Felipe VI, Hispaania kuningas

Flandria krahvi tiitel on üks Hispaania krooni tiitleid. See on ajalooline tiitel, mida kasutatakse vaid nominaalselt ja tseremoniaalselt.

## Vaata ka

* Flandria krahvkond
* Flandria Staadid
* Vallooni Flandria
* Westhoek