open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pärnu vapimärk

**Pärnu vapimärk** on Pärnu linna autasu, millega tunnustatakse isikuid Pärnu linnale osutatud eriliste ja pikaajaliste teenete eest.

Vapimärk kujutab endast lindiga ümbritsetud Pärnu vappi, mille kohal on kolm tammelehte ja all kiri "PÄRNU". Vapimärk on kahetasandiline. Alumiseks tasandiks on lint ja tammelehed, ülemiseks tasandiks emailitud Pärnu linna vapp. Vapimärk käib kahe ketihaaraga kinnituskruvi külge.

Hõbedast vapimärgi kõrgus on 32&nbsp;mm ja laius 30&nbsp;mm.

## Pärnu linna vapimärgi kavalerid
### 1993
*Paul Eha
*Jaan Hanson
*Sergei Joaveski
*Juhan Liitmaa
*Jaagup Loosalu
*Anton Peetersoo
*Georg Tamm
*Oskar Kase
*Avo Saarde

### 1994
*Armas Kuldsepp
*Omar Volmer
*Endel Veinpalu
*Mihkel Leppik

### 1995
*Elmar Roosna
*Lembit Mägedi
*Ali Rza Kulijev

### 1996
*Vello Rummo
*Matti Vaga
*Johannes Noormägi
*Leonhard Vernik
*Venda Sõelsepp

### 1997
*Richard Võlli
*Hilja Treuberg
*Tiit Rajaste

### 1998

*Rudolf Aller
*Aksel Randmer
*Õie Kurg

### 1999
*Sergei Menšikov
*Heimar Poopuu
*Alfred Põlluste
*Peeter Somelar
*Arnold Anton

### 2000
*Lauri Järventaka
*Leida Talts

### 2001
*Jüri Jaanson
*Torsten Carlsson
*Meelis Kukk

### 2002
*Mark Soosaar
*Silva Soll
*Arvo Villmann

### 2003
*Helju Sutt
*Neeme Järvi
*Ed van Tellingen
*Helmut Aasmäe

### 2004
*Bruno Sõmeri
*Raimo Rauhala
*Inger Anderson Sjöstet
*Vello Paluoja
*Olaf Esna

### 2005
*Vello Muliin
*Andres Põder

### 2006
*Ando Palginõmm
*Herbert Pulk
*Henno Sepp

### 2007
*Erki Mikael Asjala
*Jaan Lemendik
*Jüri Rahu

### 2008
*Margus Kangur
*Urve Krause
*Karl-Udo Köösel
*Hiie Martinson
*Jaak Saarniit
*Vivian Traks

### 2009
*Sten Nordqvist
*Saima-Õie Andla
*Feliks Kark
*Arbo Valdma

### 2010
*Rein Eglon
*Peter Hunt
*Vaino Kallas

### 2011
*Jaan Ennuse
*Uno Kõresaar

### 2012
* Maili Erastus
* Harald Nugiseks
* Maaja Voll

### 2013
* Egon Elstein
* Helmut Hunt
* Arvo Loorits
* Osvald Saulep
* Taimi Vilgas

### 2014
* Silvi Baradinskas
* Mati-Jüri Põldre
* Urmas Sule
* Aldur Vunk

### 2015
*Mart Sookand
*Jüri Saar
*Riina Müürsepp
*Margus Tammekivi

### 2016
*Krista Jaago
*Toomas Kivimägi
*Uno Mirme
*Elmu Mägi

### 2017
*Paavo Järvi
*Eino-Jüri Laarmann
*Toivo Ninnas
*Heli Tooman
*Ilmar Tõnisson

### 2018
*Albert Anderson
*Vahur Roosaar
*Raimo Vahtera

### 2019
*Andres Laanemets
*Eha Vellend
*Ester Vilgats

### 2020
*Kai Esna
*Jane Mets
*Janus Metsa
*Hillar Talvik

### 2021
*Raivo Lumiste
*Rita Mändla

### 2022
*Matti Killing
*Ingvar Kuusk
*Enn Saard 

### 2024
*Jüri Vlassov 
*Rein Veidemann 
*Jüri Kask (muinsuskaitsja) 
*Uudo Laane

### 2025
*Jaan Ratnik
*Arved Soovik
*Mart Tõnismäe
*Veiko Vahula

## Vaata ka
*Pärnu aukodanik
*Pärnu teenetemärk

## Välislingid
*Pärnu vapimärk
Mereväe kadetikorpus

**Mereväe kadetikorpus**, ka **merekorpus** (vene keeles *Морской кадетский корпус*, ka *Морской корпус*) oli keisrinna Jelizaveta Petrovna korraldusel 15. detsembril 1752 Peterburis Vassili saarel asutatud merealast haridust andnud õppeasutus. See on üks vanim Venemaa sõjalist haridust andev õppeasutus. 

## Ajalugu
Kooli eelkäijaks oli Peeter I poolt 1701. aastal rajatud **Matemaatika- ja navigatsiooniteaduse kool** (*Школа математических и навигацких наук*), millest sai 1715. aastal **Merekaardiväe Akadeemia** (*Академия морской гвардии*). Keisrinna Jelizaveta moodustas selle baasil 1752. aastal **Mereväe aadlikorpus**e (*Морской шляхетский корпус*). Kümme aastat hiljem nimetati see ümber Mereväe kadetikorpuseks. 1860. aastate reformide käigus kadetikorpus kaotati ja selle asemel rajati **Merekool** (*Морское училище*). 1891. aastal kadetikorpus taastati. 1906. aastal nimetati see ümber **Tema Keiserliku kõrguse Troonipärija mereväekorpus**eks (*Его Императорского высочества наследника Цесаревича Морской корпус*). I maailmasõja ajal 1916. aastal sai õppeasutusest taas Merekool. 1918. aastal pärast nõukogude võimu kehtestamist moodustati Venemaal Merekooli baasil Laevastikuohvitseride ettevalmistamise kursused, millest arenes hiljem välja M. Frunze nimeline Kõrgem sõjamerekool.

## Õppetöö
Õppetöö oli korraldatud kolmes klassis, milles igal tasemel oli 120 aadlike seast pärit õppurit. 1. ehk vanema klassi õppurid olid gardemariinid, kahe noorema klassi õppurid aga kursandid. 

Õppetöö toimus Peterburis Vassili saarel kuni 1771. aasta maini, mil õppehoone sai tulekahjus kannatada ja õppetöö viidi üle Kroonlinna. Keiser Paul I korraldusega 8. detsembrist 1796 õppetöö Peterburis Vassili saarel taastati. 

## Vilistlasi
*helilooja Nikolai Rimski-Korsakov
*arst ja etnograaf Vladimir Dal
Tektonosfäär

**Tektonosfäär** on Maa välimine kest, milles tekib ja avaldub tektooniline liikumine
. Tektonosfääris on litosfäär ja astenosfäär ligikaudses gravitatsioonilises tasakaalus
.

## Vaata ka
* Isostaasia

## Viited

## Välislingid
* Ю. М. Пущаровский. Тектоносфера Земли - новое видение
Tektoonilised tsüklid

**Tektonilised tsüklid** on samaaegsed globaalsed orogeneesiprotsessid, mille kestus on 100–200 mln aastat. 

Tänapäeval kasutatakse tektooniliste tsüklite mõistet piirkonna kohta.

## Viited
Tektoonilised rikked

**Tektoonilised rikked** on maakoore lasumusrikked, mida on põhjustanud geoloogilised sisejõud. 

**Kurd-** ehk **plikatiivsed rikked** on mitmesuguste kuju ja suurusega kurrud, mis paiknevad maakoores üksikult või rühmiti; need tekivad kivimite plastilise deformeerumise tagajärjel. 

**Rebend-** ehk **disjunktiivsed rikked** on maakoorelõhed, mida mööda kivimiplokid on nihkunud; need tekivad kivimite jäiga deformeerumise tagajärjel. Rebendrikete hulgas eristatakse siirdega rikkeid ehk paraklasse ning siirdeta rikkeid ehk diaklasse. Sügavuse järgi liigitatakse rebendrikked maakoore ülemises osas olevaiks murranguiks ning kogu maakoort läbivaiks ja kohati ülemisse vahevöösse ulatuvaiks süvamurranguiks. 

Maakoore tahkes ülaosas valdavad rebendrikked, suures sügavuses muutuvad kivimid plastiliseks ning ülekaalu saavad kivimite kurdrikked.

## Kirjandus
*Ülo Sõstra. Põlevkivimaa tektoonilised rikked
Franz Friedrich Ploschkus

**Franz Friedrich Ploschkus** (7. november 1748 Tallinn – 26. juuni 1806 Järva-Madise) oli Eesti vaimulik.

Ta immatrikuleeriti 31. augustil 1768 Greifswaldi ülikooli ja 15. oktoobril 1771 Leipzigi ülikooli. Alates 1775. aastast oli koduõpetaja Saaremaal Karja kihelkonnas Koiklas major Güldenstubbe juures. Ordineeriti pastoriks 2. septembril 1779.

Aastatel 1779–1780 oli vikaarõpetaja Valjala Martini koguduses. Kutsuti Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetajaks 19. mail 1780.

## Isiklikku
Pastor oli ka tema poeg Robert Heinrich Gottfried Ploschkus.

## Viited
Ado Köögardal

**Ado Köögardal** (9. jaanuar 1891 Naanu talu, Viljandimaa Karula vald – 16. aprill 1957 Keila) oli eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1910–1911 Tartu ülikooli ajaloo-keele- ja 1912–1916 usuteaduskonnas, ordineeriti 9. septembril 1917. Ta oli Fraternitas Estica vilistlane.

Ado Köögardal oli Oudova linna ja maakonna eesti koguduste õpetaja 1918–1919, Kanepi Jaani koguduse õpetaja 1919–1921, Urvaste Püha Urbanuse koguduse asetäitja õpetaja 1920–1921, Keila Miikaeli koguduse õpetaja 1921–1957. Teenistus tema ametisseseadmiseks peeti 4. detsembril 1921. Seega teenis ta Keila kogudust 35 aastat ja veidi üle nelja kuu. 

1935. aastast oli ta Lääne-Harju praostkonna praost. Köögardal tegutses ka Valga, Tartu ja Tallinna koolides usuõpetajana.

## Perekond

Ado Köögardal abiellus 26. märtsil (vkj 13. märtsil) 1915 Adele Hilda Kuusikuga (24. detsember 1892 Tartu – 14. aprill 1972 Tallinn). Abielust sündisid poeg ja kaks tütart. Tema naisevend oli Türi Püha Martini koguduse õpetaja Paul Voldemar Kuusik, tema kälimees oli kolonel Johannes Soodla. 

Lapselaps on Loomingu Raamatukogu kauane toimetaja ning tõlkija Anu Saluäär, tema tütar on arheoloog Ulla Kadakas. Ado Köögardal on maetud Keila kirikuaeda noorelt surnud tütre Hilda kõrvale.

## Ilukirjandus
Ado Köögardal kirjutas lastejutte ajakirjale Laste Rõõm ning 1938 romaani kirikuõpetaja elust "Rahula kirikla" (pseudonüüm A. Kaskemäe).. 1924 ilmus õhuke raamat “Keila kihelkonnaloost”, mis annab hea ülevaate Keilast, kirikust, kirikuaiast, kogudusest, Rannamõisa abikirikust, kihelkonna paikadest jms. 

Ta pidas aastakümneid (1910–1951) päevikut, kus lisaks kirikuloole on ka ajaloolist, kultuuriloolist ja kohalikku elu-olulist ainest. Päevaraamatuid aastaist 1924–1930 saab lugeda Harjumaa muuseumi kodulehelt. 2019. aasta sügisel ilmus Harjumaa muuseumi väljaandel raamatuna "Köögardal 1944", 2020. aasta sügisel "Köögardal 1945" ja 2022. aasta alguses "Ado Köögardali päevaraamat 1949". Detsembris 2022 ilmus neljas raamat ehk aastad 1946/47. 

Hiljem on lisandunud 1948. (nov 2023), 1924. aasta (esitletud märtsis 2024) ning 1925 (esitletud veebr. 2025). Viimati ilmus aasta 1940, mis tuli trükist novembris 2025. 

## Tunnustus
*1940 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk (21. veebruaril 1940)

## Viited

## Välislingid
* Elulugu
* Keila kirikuõpetaja Ado Köögardali näituse kataloog
*
Nikita Panin

Krahv **Nikita Ivanovitš Panin** (vene keeles *Панин Никита Иванович*; 18. september 1718 Danzig – 31. märts 1783 Peterburi) oli Venemaa riigiametnik ja poliitik, Välisasjade Kolleegiumi juht aastail 1763–1781. 

Nikita Panin pärines kuulsast Paninite suguvõsast. Ta sündis 1718. aastal Danzigis, kus teenis tollal tema isa Ivan Panin. Tema lapsepõlv möödus aga Liivimaa kubermangus Pärnus, kus ta isa teenis linna komandandina.

Panin alustas teenistust ratsakaardiväes ning seejärel tegi ta keisrinna Jelizaveta Petrovna õukonnas eduka karjääri: oli Venemaa saadik Taanis (1747) ja Rootsis (1748–1760). 1755. aastal autasustati teda kui edukat diplomaati Püha Anna ordeni ja Aleksander Nevski ordeniga ning talle anti kindralleitnandi auaste. 

Pärast Venemaale naasmist määras keisrinna Jelizaveta Petrovna ta tsareevitš Pauli ülemõuemeistriks ja kasvatajaks alates Pauli kuuendast eluaastast. Panin oli tulihingeline konstitutsioonilise monarhia poolehoidja, milleks ta sai eeskuju Rootsi kuningriigist.

Nikita Panin oli ka keisrinna Katariina nõunik välispoliitikas aastatel 1760-1773.

Kui Katariina pani 1762. aasta juunis toime paleepöörde ja tõukas võimult oma abikaasa Peeter III, üritas Panin juurutada Venemaal konstitutsioonilist monarhiat. Ta lubas toetada Katariina valitsemise legitiimsust juhul, kui Katariina kuulutab välja Panini koostatud manifesti keiserliku nõukogu loomisest. 

Nikita Panin oli Venemaa Keisririigi Välisasjade Kolleegiumi juht aastail 1763–1781.

1766kanti Nikita Ivanovitš Panin ja Pjotr Ivanovitš Panin (1721–1789) Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr  267 all.

1781. aastal eemaldus ta riigijuhtimisest ning suri 31. märtsil 1783.

Nikita Panin on maetud Peterburi Aleksander Nevski katedraali Blagoveštšenski kalmistule.

## Isiklikku
Nikita Panin ei olnud abielus ning tal ei olnud järglasi.

## Viited
Kogeja-omajalause

**Kogeja-omajalause** on üks eesti lause põhitüüp, kus alus ei ole lause algul või puudub lausest ja teemasse kuulub kogeja või omaja, mis on ühtlasi tegevussubjekt ja toimib lauses määruse või sihitisena. Seega on tegemist pöördjärjega lausetega.

### Eesti lause põhitüübid
Kõigis eesti keele lausetes ei lange alus,  tegevussubjekt ja teema ühte või on kokkulangevus osaline. Seetõttu jagunevad eesti laused kolme põhitüüpi:
***[[normaallause]]**, kus alus = tegevussubjekt = teema
*Õpetaja* (alus, tegevussubjekt, teema) *õpetab lapsi*
***eksistentsiaallause** ehk **[[olemasolulause]]**, kus alus = tegevussubjekt ≠ teema
*Õues* (teema) *puhub *'tuul*** (alus, tegevussubjekt)
*'''kogeja-omajalause''', kus (alus) ≠ tegevussubjekt = teema
''Rebasel'' (tegevussubjekt, teema) ''on '''saba*** (alus).

### Kogeja-omajalause omadused
* Kogeja-omajalause teemaks on kogeja või omaja, mis on määrus või sihitis.
***Nendel*** (määrus, teema, tegevussubjekt) *on lõbus supelda.

***Teda*** (sihitis, teema, tegevussubjekt) *huvitab matemaatika.* 
* Alus ei ole lause algul või puudub [[lause]]st.
*Teda* (tegevussubjekt, teema) *huvitab botaanika* (alus). 
* Teemasse kuulub [[tegevussubjekt]].
***Laiska kassi*** (tegevussubjekt, teema) *ei huvita hiir.*
* Tegija tüüpilisi väljendajaid on [[omastav kääne|omastava käände]] vorm.
***Börsikrahhi*** *tekitatud rahakriis*  'Börsikrahh tekitas kriisi'. ***Minu*** maha jäetud asjad 'Mina jätsin asjad maha'.
* Omaja või kogeja on enamasti [[alalütlev kääne|alal-]] või [[alaltütlev kääne|alaltütlevas käändes]] määrus.
***Mul** on maja* *Haapsalus. **Poisil** on juba pool päeva olnud  külm.* 
* Piltlikumas tähenduses pole välistatud [[sisekohakäänded]].
***Minus** on palju rõõmu ja õnne.* 
* Kohustuse subjekt esineb sageli alalütlevas käändes.
***Direktoril** tuleb väljastada käskkiri.* 
* Kogeja ei esine alati mitte lause alguses, vaid seda võidakse nimetada ka lause lõpus. 
***Mulle** meeldib suusatada.  Sa meeldid **mulle***.

===Verbid, mis tingivad kogejalause===
Kogejalause tingivad
* vaegpöördelised modaalverbid *tulema, tarvitsema, maksma, pruukima*
* [[öeldis]]ed *tarvis olema, tarvis minema, vaja olema, vaja minema.*

Verbid tingivad iseseisvalt neile omase kogejalause malli, kus [[tegusõna käändeline vorm|tegusõna käändelise vormi]] tegevussubjekt on alalütlevas käändes. [[Da-tegevusnimi|da-tegevusnime]] vormis [[laiend]] on sel juhul iseseisev [[lauseliige]] - [[Alus (keeleteadus)|alus]].

*Teil* (tegevussubjekt, teema) *pruugib ainult **küsida*** (alus).

*Vastajal* (tegevussubjekt, teema) *on tarvis **mõelda*** (alus).

==Kirjandus==
* Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. 1993. *Eesti keele grammatika II*. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut.
* Kerge, Krista. 2001. *Eesti süntaks keeleõppe praktikule.* Tallinn: TEA kirjastus.
* Erelt, Mati. 2013. *Eesti keele lauseõpetus: Sissejuhatus. Öeldis.'' Tartu: Tartu Ülikool
Otto Etzold

**Otto Wilhelm Etzold** (25. juuli (vkj 13. juuli) 1899 Uue-Pornuse mõis, Halliste kihelkond – 19. veebruar 1982 Laichingen, Tübingeni ringkond) oli Eesti vaimulik.

Otto Wilhelm Etzold õppis gümnaasiumis Viljandis ja Tartus. Lõpetas Tartu ülikooli usuteaduskonna aastal 1927. Oli prooviaastal Keila Miikaeli koguduses.

Ta ordineeriti 25. märtsil 1928 ja oli 1928–1939 Harju-Madise koguduse õpetaja. 

Ta oli 1914–1918 Venemaale küüditatud, 1918–1920 osales Vabadussõjas Balti Pataljoni koosseisus. Läks 1939 Saksamaale ja vabastati Eesti kodakondsusest 30. novembril 1939. Tema viimane elukoht Eestis oli Padise vallas. Oli 1940–1945 pastor Bellschwitzis (praegu Bałoszyce Iława maakonnas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas) Lääne-Preisimaal. 1946–1947 oli pastor Predöhlis (Lüchow-Dannenbergi kreisis Alam-Saksi liidumaal) ja samaaegselt ametis Rahvamisjonis. 1948–1965 oli pastor Seissenis (Ulmi lähedal). Läks aastal 1965 emerituuri, elukohaks Laichingen (Alb-Doonau kreisis Tübingeni ringkonnas Baden-Württembergi liidumaal), kus ta ka suri.

## Isiklikku
Tema Viljandis sündinud isa Ernst Heinrich Etzold (1858–1939) oli Saksi-Altenburgist pärit Gustav August Etzoldi (1807–1885) ja Viljandist pärit Emilie Spechti (1830–1887) poeg, kes õppis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas ja tegutses muuhulgas kihelkonnaarstina Helmes ja Voltveti mõisa lähedal Allikukivil (saksa keeles *Quellenstein*).  Arst oli ka tema vend Friedrich Wilhelm Etzold (1906–1979).

Otto Wilhelm Etzold oli abielus Hageri pastori Konstantin Thomsoni tütre Doraga. Tema naisevennad olid Hageri õpetaja Helmut Thomson, Pärnu Nikolai koguduse õpetaja Waldemar Thomson ja loodusteadlane Paul Thomson.

## Teoseid
*Gottes Weihnachten : Versuch einer bildlichen Einführung in den Römerbrief., Tallinn : Verlag F. Wassermann, 1934
*Glaubet ihr nicht - so bleibet ihr nicht : Bilder zur Gegenwart und Zukunft der Kirche., : F. Wassermann, 1934
*Sisemisjon ja hoolekanne : referaat peetud Tallinnas Sisemisjoni kursusel 26. apr. 1935. a. / Usuteadusline Ajakiri nr 3, 1935, lk 78–85

## Viited
Ernst Puusepp

**Ernst Puusepp** (ka **Ernst Pusep**; 1. aprill 1898 Lasva vald, Võrumaa – 6. oktoober 1944 Läänemeri) oli eesti vaimulik.

Puusepp lõpetas aastal 1926 eksternina Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Sel ajal tõlkis ta setu keelde Uue Testamendi neli evangeeliumi, mis avaldati 1926. aastal nime all "Mii' Issändä Jeesusõ Kristusõ pühä Evangeelium: Matteusõ, Markusõ, Luukasõ ja Johannõsõ kirotõt" ("seto kiilde ümbre pannu' Ernst Puusepp; keele poolõst õiõnduisi tennü' P. Voolaine" Tartoh: Akadeemiline Emakeele Selts, 1926).

Aastatel 1927–1936 õppis Puusepp Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Juba üliõpilasena töötas ta Petseri Peetri koguduses Usuteadlane Priit Rohtmets nimetab Puuseppa aga üheks 1920. aastate lõpul esile kerkinud nn valepastoritest: "Samuti tekkis sel peataoleku ajal mitmeid juhuseotsijaid, kes omamata küll vaimuliku kutset, suutsid vabakirikliku või protestantliku suuna näiliste pooldajate ja propageerijatena kogudusi meelitada üldkirikust lahkuma. /---/Nii juhtus see näiteks Petseris, kus Tartu Ülikooli usuteaduskonna üliõpilane Ernst Puusepp sarnast skeemi kasutades kohaliku koguduse õpetajaks valiti. Kuigi noor usuteadlane võitis palju poolehoidjaid, ei õnnestunud kogudusel kirikust eralduda. Seepeale asutas Puusepp oma pooldajatega uue, kuid endisega sama nime kandva usuühingu, mis aga ei allunud Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kiriku konsistooriumile."

4. detsembril 1930 arreteeriti Ernst Puusepp Tallinna raudteejaamas joobnuna magamise eest.

1930. aastatel töötas Ernst Puusepp Petseris perekonnaseisuametnikuna ning Tartus linnanõunikuna. 24. mail 1933 tagandas Tartu-Võru rahukogu ta Petseri perekonnaseisuametniku kohalt hooletu asjaajamise ja dokumentide sissekannete mittetäitmise pärast. Kui 1931. aasta septembris tehtud revisjoni järel kohus tagandas ta Petseri perekonnaseisuametniku kohalt "väärnähete pärast" (Postimehe teatel "selgus, et perekonnaseisu asju on aetud väga lohakalt"), otsustas linnavolikogu linnavalitsuse ettepanekul Puusepa kohtukulud (25 krooni) enda kanda võtta.

Õpetajaks ordineeriti Puusepp alles 19. detsembril 1937.

Ernst Puusepp oli aastatel 1938–1943 Harju-Risti ja Nõva koguduse õpetaja. Aastatel 1943–1944 oli ta Mustjala Anna koguduse õpetaja; lisaks hooldas ta aastal 1944 veel Pöide, Muhu ja Saaremaa Jaani kogudust.

Ernst Puusepp hukkus Eestist põgenemisel Läänemerel laeval Nordstern.

## Viited

## Kirjandus
* Õpetaja "isikliku talaariga". Rahvaleht, 14. aprill 1931, nr 43, lk 4.
Pestovo rajoon

**Pestovo rajoon** on haldus- ja omavalitsusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Novgorodi oblasti idaosas. Piirneb lõunas Tveri oblasti ja põhjas Vologda oblastiga.

1927–1944 kuulus rajoon Leningradi oblastisse.

Rajoonis on 8 esmatasandi omavalitsust: 7 külaasundust (*сельское поселение*) ja Pestovo linnaasundus.

Peamised jõed on Mologa ja selle lisajõed.

## Viited

## Välislingid

*http://adm-pestovo.ru/
Fredrikstad/Sarpsborg

**Fredrikstad/Sarpsborg** on tiheasustusega paikkond (*tettsted*) Norras  Østfoldi maakonnas Fredrikstadi ja Sarpsborgi vallas.

See on moodustunud Fredrikstadi ja Sarpsborgi linna kokkukasvamisel.

Fredrikstad/Sarpsborg on Norra suuruselt viies asula. Seisuga 1. aprill 2006 oli Norra Statistikaameti andmetel selle elanike arv 121&nbsp;097, sellest 50&nbsp;135 Sarpsborgis ja 70&nbsp;962 Fredrikstadis.

Seisuga 1. jaanuar 2011 oli Norra Statistikaameti andmetel selle elanike arv 104 382 ja pindala 66,99 km².
Jaan Gnadenteich

**Jaan Gnadenteich** (11. november 1904 Võnnu, Tartumaa – 27. oktoober 1968 Göteborg) oli eesti vaimulik ja pedagoog.

Gnadenteich lõpetas 1924. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Õppis aastatel 1924–1929 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Otepää Maarja koguduses praost Johannes Oskar Lauri juures. Ta ordineeriti õpetajaks 16. veebruaril 1930.

Ta oli 1930. aastal Valga praostkonna vikaarõpetaja. Tapa Jakobi koguduse õpetaja oli ta aastatel 1930–1944. Lisaks oli ta usuõpetaja Tapa Linna Algkoolis (aastatel 1930–1944) ja Tapa Ühisgümnaasiumis (aastatel 1930–1944).

Põgenes 1944. aastal Rootsi, oli Göteborgi koguduse asutajaõpetaja, teenides kogudust 1952–1968. Ta oli ka Göteborgi Põllumeeste Kogu esimene esimees.

## Isiklikku
Tema vanaonu tütrepoja tütar oli Eha Masing.

## Raamatud
*Igavese elu sõnad/(kaasautor Jaan Gnadenteich) Kaarli Kog. Noorte Koonduse äratusnädala väljaanne. [Tallinn]: Kaarli Koguduse Noorte Koondus, 1935
*Jumala imelised teed : tõestisündinud lugusid Jumala ilmutusist uuemal ajal : usklikule eesti kodule / J. A. Luur, J. Gnadenteich. Tallinn: Töökool, 1935
*Kodumaa kirikulugu : usuõpetuse õpperaamat : progümnaasiumi V ja reaalkooli III klassile / J. Gnadenteich. Tartus: Noor-Eesti, 1938
*Mälestuse leht: Tapa Jakobi kiriku nurgakiwipühitsemise päewal 29. mail 1932. a.
*Uus jutluseraamat: wõitlewa põlwe tunnistusi ja kogemusi/ toimetanud Jaan Järwe (kaasautor Jaan Gnadenteich). Tallinn: J. Loosalu, 1935
*Üldine kirikulugu: uusaeg: gümnaasiumi II klassile/ J. Gnadenteich. Tartus : Noor-Eesti, [1938]
*Üldine kirikulugu: vana- ja keskaeg: gümnaasiumi I klassile/ J. Gnadenteich. Tartus: Noor-Eesti, 1937

## Viited

## Välislingid
*https://eelk.ee/elulood/gnadenteich_jaan.html
Johannes Kerg

**Johannes Kerg**, algselt **Jaan Kerge** (27. detsember 1848 Rõhu, Tähtvere vald (Nõo kihelkond) – 22. august 1926 Soore, Valga lähedal) oli eesti vaimulik.

Johannes Kerg sündis Tähtvere vallas Rõhu külas Kerge talu rentniku pojana. Saksakeelses ja -meelses koolis muudeti puht eesti nimi Jaan Kerge Johannes Kergiks. Õppis 1859–1860 Nõo kihelkonnakoolis, 1861–1863 1. Elementaarkoolis, 1863–1866 Kreiskoolis, 1867–1871 Gümnaasiumis. Õppis 1872–1877 Tartu Ülikoolis usuteadust. Prooviaastal oli ta Kursi koguduses Carl August Reinhold Toepfferi juures. Ordineeriti 17. aprillil 1878 pastoriks Tartus.

Eesti rahvuslikest püüetest hakkas Johannes Kerg osa võtma juba keskkooli õpilasena, võttes osa Vanemuises Lydia Koidula juhatusel 1871 ja 1872 näitemängude ettekandmisest. Ülikoolis liitus ta väikesearvulise Eesti üliõpilaste koondisega ning oli 1874. aastal esimese, illegaalselt tegutseva Eesti Üliõpilaste Seltsi esimees. Ka astus Johannes Kerg üliõpilasena Eesti Kirjameeste Seltsi, oli 1875–1881 eestseisuse liige, kuid lahkus suurema lõhe tekkimise tõttu (1881) ühes teistega seltsist.

Introdutseeriti Kärla Maarja-Magdaleena koguduse õpetajaks 2. juulil 1878. Oli Kärla koguduse õpetaja 1878–1906. Oli 1879–1882 ja 1885. aastal ka Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja. Ning samadel aegadel ka Kaarma õpetajate seminari juhataja. Oli 17. augustist 1893 kuni 17. maini 1894 pastoriametist kõrvaldatud (suspendeeritud), kuna viis läbi kiriklikke talitusi rekonvertiitidele (õigeusus pettunutele).

Kirikuõpetajana oli Johannes Kerg 1882–1906 Saaremaa koolivalitsuse liige ja revideeris mitmel korral kõiki Saaremaa koole, mõjustas paremate koolimajade ehitamist Kärlal, edendas laulukooride ja rahvaraamatukogude asutamist. Vabal ajal tegi ta koos Holzmaieri, professor Loeschke ja Hausmanniga arheoloogilisi kaevamisi. 1883. aastal asutati Johannes Kergi eestvõttel Saaremaal esimene eestikeelne ajaleht Saarlane, mille tegevtoimetajaks oli Kärla köster Peeter Südda. 1896. aastal valis Liivimaa kirikuõpetajate sinod ta Eesti Piibli keele parandamise komitee liikmeks.

Johannes Kergi tegevus 1905. aasta revolutsiooni ajal (eriti suurema rahvakoosoleku juhatamine Kuressaares, kus tehti mõned käredad otsused), äratas Saaremaa mõisnike ringkonnas pahameelt ning Saaremaa konsistoorium tagandas sellekohase kaebuse põhjal, milles teda süüdistati rahva ässitamises riigivalitsuse ja mõisnike vastu, Johannes Kergi ajutiselt kirikuõpetaja kohalt. Varsti rahuldati ta tema soov omal soovil Kärla koguduse õpetaja kohustustest vabastamise kohta. 

Seejärel töötas ta Valgas keskkoolide usuõpetajana, 1907. aastal teenis Luke kiriku eesti koguduse õpetajana Lätis. 03.02.1919-18.10.1919 oli Valga linnapea. Eesti iseseisvuse ajal korraldas ta Lätis asuvate eestlaste vaimulikku elu, olles Luke (Lugaži) koguduse eesti õpetaja.

## Isiklikku
Ta oli abielus Matilde Dorothea Oetteliga, kelle õde Eugenie oli abielus Jakob Hurdaga. Matilde Dorothea teine õde (Julie Marie) oli abielus Christian David Dsirnega (oli pastor Saratovi lähedal Jagodnaja Poljanas, Jelgavas ja Raunas (Cēsise lähedal)).

## Viited

## Välislingid
*
Tara (meteoroloogia)

**Tara** ehk **pärg** (kuupärg, Päikese või Kuu tara) on optiline nähtus atmosfääris. See on värviline oreool – mõne (1–5) kraadi laiusega värvilised rõngad kuu- või päikeseketta ümber. Lähima rõnga värvus on valkjas, valge või nõrgalt rohekas, kollakas või sinakas, millele järgnevad eredamavärvilised rõngad (helesinised, oranžid, punakad ja lillakaspunased). Nad võivad kaasneda kõrgrünkpilvede ja kihtrünkpilvedega.  

Eriti hästi on tara nähtav Kuu ümber talveöödel, kui kõrgrünkpilved on kõrgel ja õhukesed. Päikese ere valgus segab nende jälgimist, selle tõttu saab seda näha tolmurikkas atmosfääris.

Tara tekkimise põhjuseks on difraktsioon ehk lainete kõrvalekaldumine sirgjoonelisest teest ja paindumine tõkete taha, sellepärast tekib tara, kui Kuu või Päikese ees on läbipaistvad pilved või udu. Tara intensiivsust mõjutab pilvede tihedus ja ümbermõõt on pöördvõrdelises seoses pilvepiiskade suurusega. 

Tara vaatlusi võib kasutada ilma ennustamiseks: tara mõõtmete suurenemine tähendab pilvi moodustavate osakeste läbimõõdu vähenemist ja viitab ilma paranemisele, aga tara läbimõõtu vähenemine tähendab osakeste suurenemist ja saju võimalust. 

## Vaata ka
*Halo

## Viited
Ungari Kultuuriselts

**Ungari Kultuuriselts** ehk UKS (ungari keeles *Magyar Kulturális Egyesület*) on Tartus registreeritud mittetulundusühing, mille liikmeskond koosneb Eestis elavatest ungarlastest, ungari keelt õppivatest üliõpilastest ja teistest Ungari-huvilistest. 

Ühingu eesmärk on tutvustada Ungari kultuuri Eestis ning edendada Eesti ja Ungari vahelisi kultuurisuhteid ürituste kaudu. Selts korraldab selleks kirjandusõhtuid, filmipäevi, näitusi, kontserte, seminare ning infopäevi. Eriline tähelepanu on Ungari kirjanduse tõlkimisel ja eesti publikule tutvustamisel. Ungari Kultuuriseltsi silmapaistvaim üritus on oktoobris Tartus korraldatavad Ungari filmipäevad.

Ungari Kultuuriselts asutati **HEEMP Eesti-Ungari Kultuuriseltsi** nime all 2004. aastal. Samal ajal loodi ka Budapestis seltsi sõsarorganisatsioon, mis edendab Ungaris Eesti kultuuri. Eestis tegutsev selts muutis oktoobris 2007 nime Ungari Kultuuriseltsiks.

Seltsis on umbes kolmkümmend liiget, neist pooled osalevad seltsi tegevuses aktiivselt.

Peale Ungari Kultuuriseltsi tegutseb Eestis ka Eesti-Ungari Selts ning Mihály Munkácsy nimeline Eestimaa Ungarlaste Ühing. Eestis elas 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 172 ungarlast.http://pub.stat.ee/px-web.2001/Database/Rahvaloendus/Rahvaloendus.asp

## Vaata ka
* Eesti ungarlased

## Välislingid
*https://www.facebook.com/pages/Ungari-Kultuuriselts/224368657599292
* HEEMP Hungarian Estonian Massive Progress
* Ungari Kultuuriseltsi põhikiri
* Ungari Kino (Ungari filmipäevad)
2010. aasta Kõrgõzstani revolutsioon

**Kõrgõzstani 2010. aasta ülestõus**, **mäss**,  **revolutsioon** või **riigipööre** oli sündmusteahel, mis kukutas president Kurmanbek Bakijevi ja tõi võimule ajutise valitsuse Roza Otunbajevaga eesotsas.

Rahutused algasid 6. aprillil Talasis ja levisid järgmisel päeval teistesse Kõrgõzstani põhjaosa linnadesse. Rahutustes hukkus vähemalt 85 inimest, täiendavaid ohvreid tõid kaasa järgnenud korratused.

## Rahutuste põhjused

Võimuvahetuse järel kokku tulnud "sõltumatu ühiskondlik komisjon" 6. kuni 8. aprilli sündmuste uurimiseks, leidis, et rahutused põhjustas Bakijevi korruptsioonis, onupojapoliitikas ja riigi vara kõrvaletoimetamises süüdistatud valitsuse "laostav poliitika", sotsiaalse kindlustunde vähenemine, laiade ühiskonnakihtide vaesumine (ostujõu vähenemine ja kiire inflatsioon), opositsiooni ja ajakirjanike laiaulatuslik tagakiusamine, poliitiliste mõrvade seeria ning sõltumatute trükiväljaannete, raadio- ja telekanalite sulgemine.

Rahutuste vahetuks käivitajaks on peetud hinnatõusu. Elektri- ja küttehinnad olid kahekordistunud, tõusnud olid näiteks mobiilteenuste hinnad.

## Talasi sündmused

6. aprilli hommikul vahistati Talasis partei Ata-Meken aseesimees Bolotbek Šernijazov. Lõunaks kogunes sadu vahistatu poolehoidjaid miilitsajaoskonna juurde ja Šernijazov vabastati. Meeleavaldajad liikusid oblastivalitsuse hoone juurde ja võtsid pantvangi oblastijuhi. Hangiti kive ja bensiini, valmistati ette pudeleid süüteseguga.

Õhtul saabusid Biškekist lennukid ja helikopterid 200 korrakaitsejõudude teenistujaga, kes pidid asepeaminister Akõlbek Džaparovi juhtimisel läbi viima erioperatsiooni oblastijuhi vabastamiseks. Meeleavaldajate vastu kasutati pisargaasi, kummikuule ja valgusmüra granaate(?). Oblastijuht vabastati ja Bolotbek Šernijazov võeti jõudu kasutades uuesti vahi alla.

Rahvahulk piiras sisse grupi miilitsatöötajaid, asus neid peksma ja süütas oblastivalitsuse hoone, kuhu umbes 150 miilitsat varjunud olid. Miilitsail lõppes erivarustus, täiendusi toonud sõiduki hõivasid mässajad ja kasutasid valdusse võetud vahendeid miilitsa vastu.

Ööl vastu 7. aprilli vahistati Biškekis ja Ošis mitu opositsioonijuhti, sealhulgas Ömürbek Tekebajev, Almazbek Atambajev ja Temir Sarijev.

Tuhanded inimesed kogunesid piirama presidendi- ja valitsushoonet Biškekis. Julgeolekujõud kasutasid rahva laialiajamiseks tulirelvi. Bakijev lahkus pealinnast Džalal-Abadi. Roza Otunbajeva, Tekebajev, Atambajev ja teised tuntud opositsionäärid kuulutasid endid ajutiseks valitsuseks. Bakijev varjas end kuni 15. aprillini ja lahkus seejärel Valgevenesse.

## Viited
Aleksander Jürgenson (Suure-Jaani)

**Aleksander Jürgenson** (5. aprill 1905 Vaimastvere vald, Tartumaa – 9. aprill 1945 Planek, Tšehhi) oli eesti kirikuõpetaja.

Sündinud Vaimastvere vallas, kolis pere varsti pärast Aleksandri sündi Viljandimaale Sulustverre. Nelja aasta pärast asus pere elama Pajusi valda, kus Aleksander asus õppima Lahavere algkooli. Õppis 1916–1919 Põltsamaa kihelkonnakoolis, lõpetas 1924 Põltsamaa Ühisgümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1924–1933 (lõpetas). Õpingud venisid pikemaks seoses raske majandusliku olukorraga (ema oli surnud aastal 1920). Prooviaastal oli Tartu Peetri koguduses Gustav Rutopõllu juures. Ordineeriti 20. mail 1934 ja tast sai Tartu praostkonna vikaarõpetaja.

Juulis 1934 asus Aleksander Jürgenson Suure-Jaani, kus tast sai Georg Alfred Rosenbergi isiklik adjunkt, siis õpetaja kohisetäitja ja aastast 1935 Suure-Jaani Johannese koguduse täieõiguslik õpetaja. Lisaks sai ta aastal 1939 Viljandi abipraostiks. Märtsis 1941 siirdus ta Saksamaale.

Aastatel 1941–1942 teenis Aleksander Jürgenson vabatahtlikult eestlastest koosnevas Saksa politsei üksuses. Aastal 1943 tahtis ta taas asuda pastoriametisse Viljandimaal. Ent piiskop Kõpp keeldus teda ametisse taastamast, öeldes, et ordineeritud vaimulikel tuleb ametisse kandideerida ühtedel alustel. Siis pöördus ta Hjalmar Mäe poole, aga sealt ta abi ei saanud, kuna dokumentide järgi ei ole ta teeninud enam üheski koguduses. 

Põgenedes taas bolševismi eest, sai ta 9. aprill 1945 surma õhurünnaku tagajärjel Tšehhis Planekis.

## Viited

## Välislingid
*http://www.eelk.ee/elulood/jyrgenson_aleksander.html
*Rita Pokk, Saatuse eest ei põgene, Eesti Kirik, 6. aprill 2005
Toledo (täpsustus)

**Toledo** võib tähendada järgmist:

* Toledo, linn Hispaanias
* Toledo provints, provints Hispaanias
* Toledo (Ohio), linn Ameerika Ühendriikides Ohio osariigis
* Toledo ringkond, ringkond Belize'is
* Toledo (Minas Gerais), omavalitsusüksus Brasiilias Minas Geraisi osariigis
* Toledo (Paraná), omavalitsusüksus Brasiilias Paraná osariigis
* Toledo (Uruguay), linn Uruguays
* Toledo kirjastus, Tartus tegutsev kirjastus

## Vaata ka
*Toledo sild
Aleksander Jürgenson

**Aleksander Jürgenson** on mitme tuntud isiku nimi: 

***[[Aleksander Jürgenson (vaimulik Venemaal)|Aleksander Jürgenson]]**, eesti vaimulik (1861–1929)
***[[Aleksander Jürgenson (diplomaat)|Aleksander Jürgenson]]**, Eesti diplomaat (1882–1936)
***[[Aleksander Jürgenson (Suure-Jaani)|Aleksander Jürgenson]]**, eesti vaimulik (1905–1945)
Academia.edu

**Academia.edu** on suhtlusportaal teadlastele ja kraadiõppuritele. 

Portaali hakati välja töötama 2007. aastal ja see avati septembris 2008. Seda on nimetatud "Geni-portaaliks teadlastele".

Samataoline (veidi varasem) teadlastele suunatud suhtlusvõrgustiku portaal on ka ResearchGATE, kus aga on veidi suurem rõhk töökohtade pakkumisel ja otsimisel. Seevastu Academia.edu on pannud rõhu lähedaste huvidega teadlaste ja teadustekstide suunatud otsimisele-leidmisele. Teadlastele suunatud analoogsed portaalid on ka iAMscientist, ResearcherID, CoS. Academia.edu on neist suurimaid. 

2019. aasta oktoobris ületas portaaliga ühinenud teadlaste arv 100 miljonit.

## Viited

## Välislingid
*Academia.edu koduleht
Kraadiõppur

**Kraadiõppur** on magistriõppe või doktoriõppe üliõpilane. 

Magistriõppes ehk magistrantuuris õppijad on magistrandid, magistrikraadi omandanud on nad magistrid.
Doktoriõppes ehk doktorantuuris õppijad on doktorandid, doktorikraadi omandanud on doktorid.

Vastavalt Bologna protsessile on Eestis magistrantuuri kestus 2 ja doktorantuuri kestus 4 aastat.
ResearchGate

**ResearchGate** on suhtlusportaal teadlastele ja kraadiõppuritele. 

Sarnane teadlastele mõeldud suhtlusvõrgustikuportaal on ka Academia.edu.

ResearchGate on saanud tugevat kriitikat mõõdikute osas, millega kasutajaid märgitakse.

## Viited

## Välislingid
* ResearchGate'i koduleht
Üliõpilane

**Üliõpilane** (sõna "tudeng" on argikeelne) on ülikoolis või muus kõrgkoolis õppiv inimene.

Üliõpilaseks saadakse immatrikuleerimise kaudu ja üliõpilaseks olemine lõpeb ülikooli või muu kõrgkooli lõpetamise tõttu  või muul põhjusel eksmatrikuleerimisel. 

## Majanduslik haavatavus
Üliõpilased on alati olnud üks haavatavamaid gruppe majanduslikult rasketel aegadel, kuna üliõpilane on üleminekufaasis iseseisva elu peale – paljud üliõpilased peavad hakkama ennast ise ülal pidama, kuid on sealjuures ka õpilased, mistõttu pole neil eriti palju aega ja võimalusi tööl käia. Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna üliõpilaste küsitlus näitas vastavaid raskusi 1921. aastal ja ka sada aastat hiljem, vaatamata 2013. aastal toimunud kõrgharidusreformile, pole kõrgkooli astunute osakaal erinevate sotsiaalsete rühmade hulgas muutunud, ehk raskematest tingimustest pärit õpilastel ei lihtsustunud kõrgharidusele ligipääs.

## Vaata ka

*kraadiõppur
*õpilane
*üliõpilasliikumine
*üliõpilasorganisatsioon

## Viited
Selgeltnägijate tuleproov

**"Eesti selgeltnägijate tuleproov"** on  TV3 (2008. ja 2009. aastal Kanal 2) tõsielusari, kus võistlevad selgeltnägijateks peetavad inimesed Eestist ja mujalt. Auhind võitjale on kristallkäsi ja 5000 eurot. Kasutatakse "Psychic Challenge'i" formaati, mille alusel tehakse saateid üle maailma: Ameerika Ühendriikides ("America's Psychic Challenge"), Aserbaidžaanis ("Ekstra hiss"), Venemaal ("Битва экстрасенсов"), Kasahstanis ("Qıl köpіr"), Leedus ("Ekstrasensų mūšis"), Lätis ("Ekstrasensu cīņas"), Ukrainas ("Битва екстрасенсів"), Austraalias ("The One").  

Eestis juhtis saateid neli esimest hooaega Urmas Eero Liiv. 

Esimene hooaeg oli 2008. aastal. Finaalis olid Veeliks ja Nastja. Esimese hooaja saatesarja võitis Nastja.

2009. aastal võitjat ei selgunud, auhinnaraha annetati liikumispuudega laste toetuseks

Kolmanda hooaja võitis Anu. Tema poolt hääletas 53% televaatajatest, Jelena sai 23% ja Antonina 23% häältest. 

Saatesarja neljanda hooaja 2017. aastal võitis Alisa. 

Finaalis sai Alisa 89%,  Helve 7%,  Anete 3% ja Washtara 1% televaatajate häältest.

Viienda hooaja saatesse kandideeris rohkem kui 200 selgeltnägijat Eestist, Lätist, Ukrainast ja Soomest, välja valiti 14 osalejat.

Hooaja peasaatejuht oli Eve Kallaste, saatejuhtideks olid veel Kethi Uibomägi ja Riho Kütsar. Finaalsaates liitus finalistide Heli Ayera, Žanna ja Evaldiga ka must hobune *wicca*-nõid Renata.

Viienda hooaja 2018. aastal võitis šamaan Evald.

## Viited

## Vaata ka
*Selgeltnägijate tuleproov (Venemaa)
Magistriõpe

**Magistriõpe** ehk **magistrantuur** on õppevorm ülikoolides, mille lõpus on ette nähtud magistritöö kaitsmine.  

Magistriõppes õppiv üliõpilane on magistrant. Magistriõppe käigus läbitakse magistriõppekava, mille kestus on tavaliselt kaks aastat; selle läbimisel saadakse magistrikraad. 

Eesti kõrgkoolides järgneb magistriõpe bakalaureuseõppele ja eelneb doktoriõppele. Iga astme läbimine on järgmise astme alustamiseks kohustuslik.

Kui Bologna protsessi raames võeti Eestis kasutusele kolmeaastane bakalaureuseõpe, võrdsustati varem, nelja-aastase või pikema bakalaureuseõppe vältel omandatud bakalaureusekraadid ja ülikoolidiplomid (mis on saadud õppekavadelt, mis olid akrediteeritud enne 1. septembrit 2002) nüüdse magistrikraadiga.

## Vaata ka
* Doktorantuur
* Kraadiõppur
Tertsett (värsivorm)

**Tertsett** ehk **kolmikvärss** ehk **tristihhon** on luuleteoses või laulus kolmest värsist koosnev stroof (salm). 

Soneti kolmas ja neljas stroof on tertsetid.

## Vaata ka
* Haiku
Kopa (täht)

**Kopa** (ka **koppa**; suurtähena **Ϙ**, väiketähena **ϙ**, kreeka *ϙοππα*) on arhailine kreeka tähestiku täht. Kopa väärtus kreeka numbrina on 90. 

Kopale vastavad ladina tähestiku Q ja kirillitsa Ҁ.

## Välislingid
*Kopa (*inglise keeles*)
Lause kõrvalliikmed

**Lause kõrvalliikmed** on sihitis, öeldistäide, määrus ja täiend.  

Nii lause pea- kui ka kõrvalliikmete määratlemisel lähtutakse moodustaja sõnaliigist, grammatilise seose tüübist ning moodustaja konkreetsest grammatilisest vormist.

Sihitis, öeldistäide ja määrus on verbi seotud laiendid, mis tähendab, et nende olemasolu ja vorm sõltub tegusõna tähendusest. Nende vahel on **[[rektsioon]]iseos**. Mõned määrused võivad olla ka verbist sõltumatud omadus- ja määrsõna laiendid. Täiend aga ei sõltu tegusõnast kunagi, ta on **[[nimisõnafraas]]i** laiendosa.

## Sihitis
**[[Sihitis]]** ehk **grammatiline objekt** on verbi laiend, mis näitab, kellele või millele on tegevus sihitud, ning vastab küsimusele *keda? mida? kelle? mille? kes? mis?* 
 
Nt *Ma kohtasin *'sõpra**. Ostsin poest **suure leiva**. Loe **see raamat** läbi.''

==Öeldistäide==
**Öeldistäide** ehk **predikatiiv** on verbi ''olema'' laiend, mis näitab, kes, mis või missugune on alusega tähistatu. 

Nt ''Laps on **haige**. Härra Tamm on **kunstnik**. Inimesi on **häid ja halbu**.''

==Määrus==
**Määrus** ehk **adverbiaal** on verbi, omadus- või määrsõna laiend, mis pole alus, sihitis ega öeldistäide. 

Nt ''Käisin **poes**. Juku rääkist juhtunust **emale**. Poiss vaatas teda **nukralt**''.

==Täiend==
**Täiend** ehk **atribuut** on nimisõna laiend, mis väljendab nimisõnaga tähistatu tunnust.

Nt ''Riie on **täpselt** poolteist **meetrit** lai. **Kõik** nad olid tudengid. **Üks pikk tumedapäine*' mees*.

## Vaata ka
* Lauseliige
* Lause pealiikmed

## Kirjandus
* Erelt, M., Kasik, R., Metslang, H., Rajandi, H., Ross, K., Saari, H., Tael, K., Vare, S. 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn, 1993
* Erelt, M., Erelt, T, Ross, K. Eesti keele käsiraamat. Tallinn, 2000
Marek Talivere

**Marek Talivere** (sündinud 3. juunil) on Eesti DJ.

Ta alustas raadiotööd Lõuna-Eestis 1990. aastate lõpus, töötades raadiotes Raadio Valga, Raadio Ruut ja Ring FM. Aastatel 2002–2017 töötas ta Tallinn Power Hit Radios.

DJ festivalidel (Weekend Festival, Airport Jam jms) ja muudel esinemistel on tema muusikavalikus on eelkõige praegused *mainstream*- ja klubihitid. 

## Viited
Ave Nahkur

**Ave Nahkur** (sündinud 19. jaanuaril 1962) on eesti naivismi viljelev kunstnik. 

Ta lõpetas 1980. aastal Tallinna 24. Keskkooli keraamika haru.

2016. aastast elas ja maalis ta Kanaaride La Gomera saa­rel. 2019. aastal kolis ta Hispaaniast Eestisse tagasi, elab praegu Viljandis. 

## Looming
Ta on tuntuks saanud peamiselt "Meie kü­la ei­te­de" maa­li­de­ga, kuid on illustreerinud ka raamatuid.

Tema maale eksponeeritakse Hiiu Õlletoas ja endises Raudoja kõrtsis.
### Isikunäitused
* 13. detsember 1999 – jaanuar 2000 – "Meie küla eided valmistuvad millenniumiks". Sebra galerii
* 1. juuli – 1. august 2014 – “Meie küla eided”. Pärnu, Villa Artis
* juuni – september 2019 – "Lumehelmekese teekond Viljandist La Gomerale". Viljandi, Kondase Keskus
### Grupinäitused
* 2. september 2010 – 15. september 2010 – "Kadri Kaerma ja külalised. Vibalik 25". Tallinn, Vabaduse galerii
### Raamat
*Kanaari saarte elust on ta kirjutanud ja illustreerinud reisiraamatu "Meie küla eided La Gomeral. Üks muhe reisiraamat". Tallinn: Hea Lugu 2017
*"Meie küla eided tuunivad Viljandit. Üks muhe taaskasutusraamat". Ave Nahkur, Krista Kivisalu; tekstid Krista Kivisalu jt; koostaja ja toimetaja Krista Kivisalu; kujundaja Aila Utsu-Püttsepp. Tallinn: Helios kirjastus, 2022. ISBN 9789916656877
### Illustratsioonid
* Mervi Marttila. "Paranenud ravist hoolimata". Kirjastus Kunst 2008. ISBN 9789949437221
*Reformierakonna 2009. aasta kalendri pildid 
* Krista Kivisalu, Sandra Urvak. "Meie küla eided peavad pidu: üks muhe kokaraamat: külas Ave Nahkuril". Ajakirjade Kirjastus, illustratsioonid Ave Nahkur. 2011. ISBN 9789949476473
*"Meie küla eided otsivad tarkuse teri". Koostaja Laine Randjärv, pildid Ave Nahkur, toimetaja Ruth Maria Roosi-Ott, kujundaja Kadi Pajupuu. Tallinn: SE&JS, 2015. ISBN 9789949954797
*"Meie küla loomad teritavad tarkusehambaid. Valik loomade kohta käivaid eesti vanasõnu". Koostaja Laine Randjärv, joonistused Ave Nahkur, toimetaja Ruth Maria Roosi-Ott. Tallinn: SE&JS, 2016. ISBN 9789949966578

## Vaata ka
* Raudoja kõrts

## Isiklikku
Tema noorem poeg Rudolf Toltsberg on muusik.

## Viited

## Kirjandus
* Greta Kaupmees. Kunstnik Ave Nahkur ja muud loomad. Eesti Päevaleht, 11. juuli 2001
* Rainer Kerge. Ave Nahkur: eitedes on ikka viha ja jonni. Õhtuleht, 10. juuni 2006
* Anne-Ly Lehtla. Ave Nahkuri külaeided toimetavad Kondases. Sakala, 20. juuli 2006
* 2007. aastal tehti Nahkurist ja tema maalidest dokumentaalfilm "Elulood" 
* Jaanus Kulli. Naivist Ave Nahkur: "Tean, et ma pole Picasso. Et tõmban ühe kriipsu ja küsin selle eest miljoni". Õhtuleht, 22. august 2009
* Portreesaade "Tähelaev" Ave Nahkurist. Eesti Televisioon, 13. september 2009
* 14. jaanuaril 2019 esilinastus ETVs temast tehtud dokumentaalfilm "Eesti lood: Kliimapagulased"

## Välislingid
*"Ave Nahkur". Veebiandmekogu "EKABL" 
* Ave Nahkuri kunsti kohvik Piibe maanteel
Edgar Egipte

**Edgar Egipte**; ka **Egipt**; tuntud ka kui **Ennustaja Edgar** või **Mähe Edgar** (5. märts 1952 – 4. detsember 2018 Kohtla-Järve) oli eesti ennustaja.

Tema kooliharidus piirdus kolme klassiga.

Ta oli üks tegelasi Eesti Televisiooni 1998. aasta dokumentaalses saatesarja "Kuritöö ja karistus" saates "Kelm Edgar Egipte". See saade tutvustas teda kui kriminaalkorras karistatud petist, kes müüs inimestele võõrast vara (kortereid, autosid ja muud).

## Viited

## Kirjandus
*Tiiu Põld. "Mähe ennustaja". // Kurjuse karistus. Filmimees, Tänapäev. Tallinn 2002. Lk 198–207

## Välislingid
*"Mähe ennustajana tuntud mees teenis lubadusi müües miljoni". Postimees, 21. veebruar 2000
*"Ennustaja Edgar teab, et George Bush tuleb kunagi Eestisse elama". Elu24.ee, 23. oktoober 2007
*"Ennustaja Edgar Egipte kraaksub häda". Reporter.ee, 6. aprill 2010
*Jaanika Vilipo. "Peeter Võsa meenutab viimast kohtumist ennustaja Edgariga: tal oli tervis juba üsna sant ja liikumine kehv". Õhtuleht, 12. detsember 2018 
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Poorsus

**Poorsus** ehk **urbsus** on aine mahutavuse omadus, mille põhjuseks on varjatud (silmaga mittenähtav) tühimike (õõnsuste) olemasolu.
Mõiste on kasutusel peamiselt keraamikas, farmaatsias, metallurgias, maa- ja ehitusteaduses.

Poorsust iseloomustab poorsustegur (p), mis on pooride mahu (v) suhe pinnase kogumahtu (V) protsentides: p=(v/V)*100% 

Kivimite poorsus on kõigi tühimike kogum kivimites mineraalsete või muude agregaatide vahel.

Kivimite poorsust iseloomustatakse järgmiste näitajate kaudu:
# üldine poorsus P, mis iseloomustab pooride ruumala (v) osakaalu kogu kivimi ruumala (V) suhtes. Seda väljendatakse protsentides;
# poorsustegur K – poorsusteguriks nimetatakse pooride ruumala suhet mineraalskeleti ruumalasse.

Üldine poorsus ja poorsustegur on omavahel seotud. Teades ühte, on võimalik leida teine.

Tekkepõhjuste järgi jagatakse poorid primaarseteks (tekkinud kivimi moodustumise ajal) ja sekundaarseteks (tekkinud hiljem geoloogiliste protsesside käigus).

Poorsus on pinnase füüsikalis-mehaaniline tegur. Settekivimitest on suurim poorsus hästi sorteeritud ja hästi ümardatud teradega liivakividel. Sorteerituse halvenedes väheneb ka peaaegu proportsionaalselt setendi poorsus, sest väiksemad osakesed täidavad üsnagi efektiivselt suuremate vahele jääva ruumiosa. Samuti vähendab setendite poorsust tsementatsioon/autigeensete mineraalide kasvamine pooriruumis. Reeglina on magma ja moondekivimid ning ka karbonaadid väikese poorsusega, kuid samas on need massiivsed kivimid tihti lõhelised.

## Välislingid
* LK 4, Ehitusmaterjalide poorsus
Sardid

**Sardid** ehk **sardiinlased** on rahvas Itaalias Sardiinia saare keskosas. 

Neid on umbes 1,5 miljonit. 

Nad kõnelevad sardi keelt.
Ave Kumpas

**Ave Kumpas** (sünninimi **Ave Maior**; 17. mai 1936 Hargla – 1. aprill 2025) oli eesti muusikapedagoog.

Ta õppis aastatel 1955–1960 Tallinna Pedagoogilises Instituudis kehalise kasvatuse ja muusikaõpetaja erialal. Magistriõppe läbis ta aastatel 1998–2000 Tallinna Pedagoogikaülikoolis, 2001. aastal sai ta pedagoogikamagistri kraadi.

Tema tuntumate õpilaste hulgas on Maarja-Liis Ilus, Hanna-Liina Võsa ja Kaido Põldma.

## Töö Eesti Televisioonis
Ta hakkas Eesti Televisioonis lastesaateid tegema 1972. aastal.

1980. aastatel võtsid Eve Viilup, Karin Nurm ja Ave Kumpas üle televisiooni laste lauluvõistluse eestvedamise. 1992. aastal hakkasid nad korraldama laste lauluvõistlust „Laulukarussell“, mis oli eetris kuni 2017. aastani.

## Tegevus helilooja ja pedagoogina
Ta kirjutas ligi 300 lastelaulu, millest paljud jõudsid tema laulustuudio õpilaste esituses nii kontsertidele kui ka populaarsetesse ETV lastesaadetesse "Hei, pöialpoisid!" ja "Kikerikii".

Ave Kumpas pani Eestis aluse uuele muusikakasvatuslikule suunale – beebikoolile. Idee sai alguse 1990. aastal Helsingis toimunud rahvusvahelisel muusikakasvatuse kongressil (ISME), kus rõhutati arengu tähtsust väikelapseeas. Samal aastal rajas Ave Kumpas esimese beebikooli Eestis.

## Tunnustus
*2001 – Valgetähe medaliklassi teenetemärk
*2006 – Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium
*2019 – Tallinna ülikooli sajandi vilistlane

## Isiklikku
Tema isa Jaan Maior oli Hargla koguduse ja Otepää Maarja koguduse õpetaja, ema Linda Maior oli Otepää Maarja koguduse abiõpetaja, teine ordineeritud naisvaimulik Eestis.

## Raamatuid
*"Väikese lapse laulud". Tallinna Raamatutrükikoda 2000. ISBN 4741231113171 
*"Väikese lapse laulud". Ajakirjade Kirjastus 2006. ISBN 9790540020460
*"Väikese lapse laulud 2". Ajakirjade Kirjastus 2008. ISBN 9789949443444 (kahasse Jana Silmaga)

## Viited
Tony Beatz

**Tony Beatz (Anti Taar)** on Eesti DJ ja produtsent, kes mängib peamiselt Electro Pop, Dirty Electro, Dutch House, Tech - Trance muusikat.

Ta on mänginud enamikus suurtes ööklubides Eestimaal (Hollywood, Sunset, Atlantis, Club Von Überblingen jne) ning mitmel suurel festivalil (Dance Planet 7, Sun Dance Music Festival, Freedon Parade jne).

Olnud pikka aega seotud Club Visioniga.

Astunud üles väga paljude välisartistidega: Tiesto, ATB, Cosmic Gate, Richard Durand, Pendulum, Panacea, Showtek jpt.

Produtseerinud muusikat sellistele artistidele nagu Mad-Masterz, Släm, Joanna Vega, M.E.A.N, Kairit Tuhkanen, Vaido Neigaus ja Summerstyle.

## Välislingid
* Tutvustus Club Visioni lehel
*Mart Rauba. Päevaintervjuu: Diskor miksis end kolmandaks, virumaateataja.ee, 2. aprill 2004
Dokumendi objektimudel

**Dokumendi objektimudel** (inglise keeles *Document Object Model*, lühend **DOM**) on platvormist ja keelest sõltumatu XML-, XHTML- ja HTML- dokumentidega suhtlemise liides. Selle levinumaks rakenduseks on DOM-i implementatsioonid erinevates brauserites, mis võimaldab JavaScriptiga veebilehtede sisu dünaamiliselt muuta. DOM on standardiseeritud W3C poolt.

## Vaata ka
* XML

## Viited

## Välislingid
* e-Teatmik: DOM, dokumendiobjektide mudel, vallaste.ee
* W3C DOM-i leht