open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vilja Oja

**Vilja Oja** (aastani 1972 **Vilja Voolar**; sündinud 24. detsembril 1945 Tartus) on eesti keeleteadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1964 Tallinna 4. Keskkooli ja 1969 Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia osakonna soome-ugri keelte erialal, lingvistikamagister (1997, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Värvuste tähistamisest eesti murretes", filosoofiadoktor (2001, TÜ), väitekiri "Linguistic Studies of Estonian Colour Terminology". 

Ta oli 1969–1971 Eesti Keele ja Kirjanduse Instituudi (EKKI, hilisem EKI) eesti murrete ja lähisugukeelte sektori (aastani 2000 murdesektor) bibliograaf ja vanemlaborant, 1971–1994 nooremteadur, 1994–2001 teadur ning alates 2001. aastast vanemteadur.

## Isiklikku
Vilja Oja abielust Arno Ojaga on sündinud tütar Iris Oja. 

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: eesti ja sugulaskeelte murded, leksikoloogia, leksikograafia, geolingvistika. Eesti murrete sõnaraamatu koostajaid (1970–) ja toimetajaid (1994–) ning Eesti, Soome, Vene, Karjala lingvistide ühistöö, läänemeresoome keelte atlase ALFE ("Atlas Linguarum Fennicarum") koostajaid ja toimetajaid. Osales Euroopa keelte atlase ALE ("Atlas Linguarum Europae I" Assen/Maastricht; Roma 1983–) ainestiku kogumisel, tõlgendamisel ja redigeerimisel. Uurimistoetused Eesti Teadusfondilt ja Alfred Kordelini Sihtasutuselt (Soome). Esinenud rahvusvahelistel konverentsidel Saksamaal, Prantsusmaal, Poolas, Ungaris, Soomes, Rootsis jm. ALE Eesti rahvuskomitee sekretär ja toimetuskolleegiumi liige, ALFE toimetuskolleegiumi liige, eesti keele tasemeeksamite korraldamise parandamise ja eksamisüsteemi arendamise küsimustes haridusministrit nõustava komisjoni liige, EURALEX-i (Eur. Assoc. for Lexicography), SIDG-i (Société Int. de Dialectologie et Géolinguistique) ja Emakeele Seltsi liige. Üle 70 teaduspublikatsiooni, sh 9 raamatu autor või kaasautor.

## Teoseid
*Väike murdesõnastik II (kaaskoostaja). Tallinn, 1989
*Eesti murrete sõnaraamat (kaaskoostaja ja -toimetaja). Tallinn, 1994
*Värvinimetuste moodustamine eesti murretes. Tallinn, 1997
*The designation of colours in Estonian dialects. Tallinn, 1997
*Colour terms in dictionary and in database. Tallinn, 1998
*Läänemeresoome sooja-adjektiividest. // Oekeeta asijoo. SUST 228. Helsinki, 1998
*Linguistic Studies of Estonian Colour Terminology. // DPEUT 9. Tartu, 2001
*Words for Flax in the Finnic Languages. // Linguistica Uralica 2002
*The commentaries to the lexical maps of the Atlas Linguarum Fennicarum. // J. Int. Soc. Dialectology and Geolinguistics (2002)
*Atlas Linguarum Fennicarum ALFE 1 (koostajaid ja toimetajaid). // SKS Toim. Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen julkaisuja 118. Helsinki, 2004.

## Viited

## Kirjandus
*Lembit Vaba. Doktoritöö eesti värvinimetustest. // Keel ja Kirjandus (2001) 12, 889–892
*Helmi Neetar. Osav keelekaartidel orienteeruja. Vilja Oja 60. // Keel ja Kirjandus (2006) 1, 78–80
*Lembit Vaba. *Zum Jubiläum von Vilja Oja*. // Linguistica Uralica XLII (2006) 1, 45–47

## Välislingid
*
Vello Oja

**Vello Oja** (4. veebruar 1943 Viljandi – 22. detsember 2020 Tartu) oli eesti biofüüsik.

## Elulugu
Vello Oja isa oli mölder ja töötas kuni pensionini Tääksi veskis.

Vello Oja andekus paistis välja juba koolipõlves. Kui ta käis Tääksi kooli 6. klassis, hakkasid õpilased tunni ajal andma igavuse peletamiseks üksteisele hulknurga pindala leidmise ülesandeid. Hulknurk oli antud tippudega ruudulisel paberil ja kõik tipud pidid asuma vihiku joonte ristumistel. Pindala ühikuks olid vihiku ruudud. Püüdsin leida nii keerulist hulknurka, mille pindala ta ei suudaks leida. Lõpuks jäigi ühe hulknurga puhul pikemalt mõtlema, kuni tund sai läbi.
Vahetunnis aga näitas meetodit ehk algoritmi, kuidas ta tulevikus suudab iga sellise hulknurga pindala lihtsalt leida ja mäng kaotas põnevuse. 

Tema kirjeldatud võte oli sisuliselt integraali abil pindala leidmine pisut lihtsustatud sobitatud kujul. Integraalidest aga ei olnud meie, koolipoisid, loomulikult kuulnudki ja õpiti integraale siis alles ülikoolis. 
Bioloogiahuvi ja leidlikkus paistis samuti välja.  

Päris pintsette polnud siis kerge hankida ja nii tegi ta puust pintsetid, mille abil sai vapsikuid ja teisi nõelaga relvastatud putukaid ohutult kinni hoida ning uurida.   

Oja lõpetas 1961 Viljandi 2. Keskkooli, 1966 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna, füüsika-matemaatikakandidaat (1972, Krasnojarski FI), väitekiri "Экспериментальное исследование фотосинтеза листьев по обмену CO2". Oli 1967–1970 Füüsika ja Astronoomia Instituudi aspirant, 1970–1977 FAI/AAI nooremteadur, 1977–1992 Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudi vanemteadur, aastast 1992 TÜ MRI vanemteadur.   

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: lehe fotosünteesi uurimismeetodite ja aparatuuri arendamine; CO2 neeldumine fotosünteesis ja pH regulatsioon intaktses lehes; fotosüsteemide I ja II uurimine intaktses lehes. Eesti NSV teaduspreemia (1985, kollektiivis), Eesti Vabariigi teaduspreemia (1999, koos Agu Laisaga). Üle 80 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2008 Tartu Ülikooli aumärk
* 2013 Tartu Ülikooli medal

## Teoseid
* Dynamics of leaf photosynthesis (kaasautor A. Laisk). Canberra, 1998
* Oxygen yield from single turnover flashes in leaves (kaasautor A. Laisk). // Biohim. Biophys. Acta: Bioenergetics 1460 (2000)
* Negative feedback regulation is responsible for the non-linear modulation of photosynthetic activity in plants and cyanobacteria exposed to a dynamic light environment (kaasautor A. Laisk).// Biohim. Biophys. Acta: Bioenergetics 1607 (2003).

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 118
* Eesti Vabariigi teaduspreemiad 1999, 16–23
*
Maie Ojamaa

**Maie Ojamaa** (1981. aastani **Maie Jakobson**; sündinud 13. juulil 1957 Tartus) on eesti arstiteadlane ja taastusraviarst.

## Elulugu
Maie Ojamaa on töölise tütar.

Ta lõpetas 1975. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. 

Oli 1981–1985 Tartu Riikliku Ülikooli spordimeditsiini ja ravikehakultuuri kateedri nooremteadur, 1985–1991 assistent, 1992. aastast Tartu Ülikooli kardioloogiakliiniku vanemlaborant ning 1993. aastast spordimeditsiini ja taastusravi kliiniku assistent. Õpetanud spordimeditsiini ja taastusravi.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: hüpertensioon, üliõpilaste kehaline areng ja tervisekäitumine, südame isheemiatõve haigete taastusravi. Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2017 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
* Müokardi perfusiooni stsintigraafia südame isheemiatõve diagnoosimises (kaasautor). // Eesti Arst (1996) 5
* Diltiazem in the treatment and rehabilitation of hypertensive patients with coronary heart disease (kaasautorid M. Viigimaa, R. Välkman). // Acta Medica Baltica (1997) 1
* Eesti hüpertensioonijuhised (kaasautor) Tallinn, 1999
* Arteriaalse rõhu näitajate ööpäevane jälgimine firma SpaceLabs Medical'i ja Meditech'i monitoridega Tartu Ülikooli Kardioloogiakliinikus (kaasautorid K. Siim, M. Viigimaa). // Eesti Arst (1999) 2
* Arteriaalne hüpertensioon – praktilised aspektid (kaasautor) Tallinn, 2000
* Tegevteenistuseks piirangutega kõlblike ajateenijate tervislik seisund ja kehaline töövõime (kaasautor). // Eesti Arst (2001) 12
* Naisüliõpilaste kehalise arengu ja tervise käitumistrendide analüüs (kaasautor). // Eesti Arst (2004) 7
* Meesüliõpilaste kehalise arengu ja tervisekäitumistrendide analüüs (kaasautor). // Kehakultuuriteaduskonna teadus- ja õppemetoodiliste tööde kogumik 12. Tartu, 2004;

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 118
*
Ann Ojarand

**Ann Ojarand** (sündinud 20. jaanuaril 1977 Tallinnas) on eesti põllumajandusteadlane.

## Elulugu
Ann Ojarand on teenistujate tütar.

Lõpetas 1995 Tallinna Lilleküla Keskkooli, 1999 Eesti Põllumajandusülikooli agronoomiateaduskonna, 2001 EPMÜ-s magistrantuuri, M.Sc. keemilises bioloogias (2001, EPMÜ), väitekiri "Feromooni komponentide suhte mõju taramähkuri *Archips podana* Scop. (*Lepidoptera: Tortricidae*) kommunikatsioonile" (Tartu, 2001). Täiendas end 2000 (magistrandina) Umeå Ülikoolis Rootsis, 2001–04 (vaheaegadega) külalisteadurina MTT-s Soomes. Oli 1998–99 EPMÜ loomakasvatusinstituudi ökokeemia labori laborant, 1999–2003 teadur, 2003–10 Eesti Maaviljeluse Instituudi uurimiskeskuse EVIKA teadur, alates 2010 Eesti Põllumajandusülikooli Polli Aiandusuuringute Keskuse tehnik.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: taimehaiguste ning taimede genofondi pikaajalise säilitamise uurimine, puuviljandus. 23 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Mõnede õunasortide sisemise kvaliteedi muutusest säilitusperioodil (kaasautor) // Agronoomia 2012 (2012)
* The structure of Phytophthora infestans populations from organic and conventional crops (kaasautor) // European Journal of Plant Pathology 128 (2010)
* Dependence of leaf area index on different multiplication methods of potato meristem plants grown under field conditions (kaasautor) // Acta Agriculturae Scandinavica: Section B, Soil and Plant Science 60 (2010)
* Kartulisortide lehemädanikukindlus. // Agronoomia 2005. Tartu, 2005
* Variability of genitalia and pheromone communication channels of Archips podana (Scopoli) (Lepidoptera: tortricidae) (kaasautor) // Proceedings of the Estonian Academy of Sciences. Biology, Ecology 53 (2004)
* Fungitsiidid kartuli-lehemädaniku tõrjeks (kaasautor). // Agraarteadus (2004) 1
* Flea beetle (*Coleoptera: Chrysomelidae*) response to alkyl thiocyanates and alkyl isothiocyanates (kaasautor). // Agr. Res. 1 (2003), 2
* Attractivity of 11-tetradecenyl acetate isomers for *Archips podana* Scopoli and *Aphelia paleana* (Hübner) (kaasautor) // Norvegian J. Entomol. 48 (2001)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Maaviljeluse Instituut 1946–2006. Saku, 2006, lk 33
* 

## Välislingid
*
Heikki Ojansuu

**Heikki August Ojansuu** VR I/3 (26. juuli 1873 Tyrvää, Soome – 18. jaanuar 1923 Helsingi) oli soome keeleteadlane.

## Elulugu
Heikki August Ojansuu oli soomlane. Ta oli talupidaja poeg.

Õppis 1894–1899 Helsingi Ülikoolis, *dr. phil.* (1901, Helsingi Ülikool), väitekiri "Suomen lounaismurteiden äännehistoria". Oli 1903–1913 Helsingi Ülikooli soome keele ja kirjanduse dotsent, 1914–1920 filoloogia adjunkt, 1921–1923 Turu Ülikooli soome ja sugulaskeelte professor. Täiendas end Ungaris, Saksamaal ja Rootsis. Käinud Eestis uurimisreisidel 1905, 1908 ja pikemalt 1910–1911.

Ta on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Teadustöö
Uurinud Lõuna-Eesti murdeid, samuti Läti alal Leivu ja Lutsi keelesaarte murrakut; tegelenud ka eesti keele ajalooga. Oli rahvusvaheliselt tuntumaid läänemeresoome keelte uurijaid, kuulus ka Eesti-Soome sõprussuhete arendajate hulka.

## Tunnustus
*1920 – Vabadusristi I liigi 3. järk

## Teoseid
* Suomen lounaismurteiden äännehistoria. I–II. Helsingi, 1901–1903
* Über einige niederdeutsche Lehnwörter des estnischen. // SUS 23 (1906)
* Suomen suvun esihistoria. // Oma Maa. I. (1907)
* Murrete uurimise tähtsusest. // Eesti Kirjandus (1908)
* Mikael Agricolan kielestä. Helsingi, 1909
* Eesti keele häälekuju seitsme saja aasta eest. // Eesti Kirjandus (1910)
* Suomalais-virolaisetkielleliset kosketukset I. Viron kielen vaikutus suomeen. Jyväskylä, 1916
* Karjala-aunuksen äännehistoria. Helsingi, 1918
* Suomalaista paikannimi­tutkimusta. I. Helsingi, 1920
* Lisiä suomalais-baltialaisiin kosketuksiin. Turku, 1921
* Itämerensuomalaisten kielten pronominioppia. Turku, 1922

## Viited

## Kirjandus
* Eesti entsüklopeedia 7, 41
* Eesti biograafiline leksikon. Trt, 1926–1929, 351–352
* T(unkelo), E. A. Prof Heikki Ojansuu. // Virittäjä XXVII (1923), 2–7
*
Tiiu Ojasoo

**Tiiu Ojasoo** (sündinud 9. septembril 1945 Londonis) on eesti päritolu biokeemik.

## Elulugu
Lõpetas 1968 Cambridge'i Ülikooli biokeemia alal, jätkas õpinguid Prantsusmaal Pariisi Ülikoolis ning Pierre ja Marie Curie Ülikoolis, kus kaitses 1995 doktoriväitekirja molekulaarbioloogias. Töötas Pariisis Prantsuse Tervise Arendamise Rahvuslikus Agentuuris.

## Teadustöö
Uurimistöös käsitleb steroidide retseptorite biokeemiat ja nende seoseid mitmesuguste haigustega ning nende matemaatilist analüüsi. Viimasel ajal on pälvinud tähelepanu bibliomeetriliste indikaatorite kriitilise analüüsiga. Internetiajakirja Science Tribune asetoimetaja.

## Teoseid
Üle 100 teaduspublikatsiooni.
* Unique steroid congeners for receptor studies (kaasautor J. P. Raynaud). // Cancer Res. 38 (1978)
* Towards the mapping of the progesterone and androgen receptors (kaasautor). // J. Steroid Biochem. 27 (1987)
* A multivariate approach to the description of patient populations. An example of the analysis of the hormone profiles of patients with advanced prostate cancer (kaasautor). // J. Steroid Biochem. Mol. Biol. 46 (1993)
* Taxonomy of nuclear receptors and serpins by multivariate analysis of amino-acid composition (kaasautor J. C. Dore). // J. Steroid Biochem. Mol. Biol. 58 (1996)
* Perioperative angiogenesis and autcome in premenopausal women with breast cancer (kaasautor J. C. Salomon). // Lancet. 352 (1998)
* The disciplines of national wealth. // Nature 391 (1998)
* Using the volumetric indices of telencephalic structures to distinguish Salamandridae and Plethodontidae: comparison of three statistical methods (kaasautorid J. C. Dore, M. Thireau). // J. Theor. Biol. 214 (2002) 3

## Viited

## Kirjandus
*ETVK, 85

## Välislingid
*
*TLÜAR väliseesti isikud
Leo Ojakäär

**Leo Ojakäär** (26. aprill 1926 Valga – 23. november 2015) oli Ameerika Ühendriikides tegutsenud eesti keemik.

## Elulugu
Lõpetas Valga Gümnaasiumi, 1953 Illinoisis Millikini Ülikooli orgaanilise keemia alal; keemiamagister (1961 Virginia Polütehniline Instituut ja Riiklik Ülikool), Ph.D. (org keemia, 1964 samas), väitekiri "The synthesis and study of new aromatic polycyclic hydrocarbons". Oli 1956–59 Rutgersi Ülikooli uurimisassistent ja 1964–1994 ettevõtte E. I. duPont de Nemours & Co eksperimentaalosakonna (Wilmingtonis) keemik-uurija.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: uued keemilised ühendid ja polümeermaterjalid, nende tööstuslik rakendus. Sünteesis ja uuris uusi kõrgmolekulaarseid aromaatseid süsivesinikke ja fluorosüsivesinikke, uusi isotsüanaate, uretaane ja neopreenühendeid, sünteetilist kummit ja elastomeere. Ameerika Keemiaühingu (ACS), Sigma X, Philambda Y liige. Avaldanud teaduspublikatsioone, üle 35 USA jt maade patendi.

## Viited

## Teoseid
* The Synthesis and Study of the New Aromatic Polycyclic Hydrocarbons. // Tetrahedron 847 (1966)
* Invention and Development of a New duPont Co Polyisocyanurate "Hylene" TRF and a Foam Insulation System. US Patent (1971), Can Patent (1970), Germ Patent (1967)
* Invention and Development of a New Tire Cord Adhesive Component for duPont Co. US patent (1974).

## Kirjandus
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 84
* American Men and Women of Science V (1986), 929
*
Eugen Ojamaa

**Eugen Ojamaa** (16. veebruar 1918 Narva – 20. märts 2003 Tallinn) oli eesti ehitusteadlane.

## Elulugu
Ta lõpetas 1937. aastal Tallinna Tehnikumi ehitusosakonna tehnikuna, 1947. aastal Moskva V. V. Kuibõševi nimelise Ehitusinseneride Instituudi, 1953. aastal aspirantuuri Moskvas Tööstushoonete Teadusliku Uurimise Instituudi juures, tehnikakandidaat (1953, samas). 

Oli aastatel 1947–1951 Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi nooremteadur, 1953–1959 vanemteadur ja sektorijuhataja, 1959–1972 teadusdirektor, 1972. aastast Silikaatbetooni TUPI laborijuhataja ja vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: ehitiste piirdekonstruktsioonide soojustehniliste omaduste määramine, kohalikud ehitusmaterjalid, kukermiitsideaine kasutamine seinaplokkide tootmises, erisuguste side- ja täiteainete kasutamine põlevkivituhkbetooni ning kuumuskindla betooni tootmisel, gaasbetoonist ehitusdetailide toomise tehnoloogia, põlevkivituhk-gaasbetooni ja vibraatormeetodil toodetava tavalise betooni tehnilis-majanduslik võrdlemine.
 
## Teoseid
*Kohalikud ehitusmaterjalid (kaasautor Feliks Kiviselg). Tallinn 1964
*The utilization of the inorganic portion of the kukersite oil shale (kaasautor Feliks Kiviselg). // UN Symp. on the Development and Utilization of Oil Shale Resources. Tallinn 1968

## Tunnustus
*1965 Nõukogude Eesti preemia

## Viited

## Kirjandus
*О деятельности НИИС. Tallinn 1987. Lk 106

## Välislingid
*
Kalju Ojaste

**Kalju Ojaste** (21. detsember 1927 Saaluse vald, Võrumaa – 8. november 2019) oli eesti mäeinsener ja tehnikateadlane.

## Elulugu
Kalju Ojaste oli talupidaja poeg. 

Lõpetas 1946. aastal Võru 1. Keskkooli, 1951. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi keemia-mäeteaduskonna, 1968. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi kaugõppeaspirantuuri, tehnikakandidaat (1969, TPI), väitekiri "Põlevkivituhk-portlandtsementtoodete püsivusest mitmesuguse reaktsioonivõimsusega täitematerjalide kasutamisel". Oli 1951–1992 TPI mäekateedri vanemlaborant, õppelabori juhataja, vanemõpetaja ja (aastast 1974) dotsent, 1992–2002 Tallinna Tehnikaülikooli mäeinstituudi rakendusgeoloogia õppetooli dotsent. Õpetas peamiselt kristallograafia, mineraloogia, petrograafia, ehitusgeoloogia, hüdrogeoloogia kursusi; koostas õppevahendeid. 

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: põlevkivituhk-portlandtsemendi saamise teooria ja tehnoloogia ning pikaealisus. Lahendanud portlandtsementtoodete leeliskorrosiooni ja dolomiitsete lubjakivide dedolomitiseerumise probleemid. Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Kristallograafia. Mineraloogia. Petrograafia (kaasautor). Tallinn, 1964
* О возможностях использования карбонатных пород прибалтийских месторождеий в качестве заполнителя в сланцезольно-портландцементных растворах (kaasautor). // TPI Toimetised. A (1968) 272
* О стойкости сланцезольно-портландцементных растворов при взаимодействии щелочей с заполнителями (kaasautor). // TPI Toimetised 388 (1975)
* Mitmesuguse koostisega looduslike kivimite kasutamise võimalustest betoonides koos portland-põlevkivitsemendiga ja teiste leelisterikaste tsementidega. // 60 aastat mäeinseneride õpetamisest TTÜ-s. Tallinn, 1998
* Ursache und Wirkungsweise der Alkalireaktion in den aus estnischen Portlandölschieferzement hergestellten Betonen. // Zement-Kalk-Gips Int. (1999) 2.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 79
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 306
*
Helle-Maire Ojaveer

**Helle-Maire Ojaveer** (1963. aastani **Helle-Maire Vaska**; sündinud 31. märtsil 1937 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane.

## Elulugu

Lõpetas 1955 Rakvere 1. Keskkooli, 1960 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna; 1972 Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi kaugõppeaspirantuuri, tehnikakandidaat elektrofüüsikas (1973, Eesti TA), väitekiri "Исследование и усовершенствование передачи энергии в удвоителях частоты". Oli 1960. aastast Rakveres füüsika- ja matemaatikaõpetaja, 1961–1974 TEFI nooremteadur, 1974–1993 vanemteadur, 1993–1996 Eesti TA Energeetika Instituudi vanemteadur. 

## Isiklikku

Helle-Maire Ojaveer on kohtunik Richard Vaska tütar, Evald Ojaveere abikaasa ja Henn Ojaveere ning Ott Ojaveere ema.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: elektrofüüsika. Uurinud energia muundusprotsesse mittelineaarsetes elektriahelates, välja selgitanud jäävusseadusele alluvad hetkvõimsuskomponendid. Üle 50 teaduspublikatsiooni, sealhulgas 2 monograafiat, 5 autoritunnistust.

## Teoseid
* Магнитные преобразователи электроэнергии с удвоением частоты (kaasautor). Тлн, 1972
* Вентильно-индуктивные цепи непрерывного амплитудного регулирования переменного напряжения (kaasautor). Тлн, 1978
* Conservation properties of the instantaneous power components (kaasautor T. Sakkos, V. Sarv). Tallinn, 1990
* Generalized mathematical models of switch-controlled inductors and capacitors used for distortation reduction (kaasautor V. Sarv). Tallinn, 1990.

## Viited

## Kirjandus
* Ühe instituudi lugu: Loodusvarade Instituudist Eesti Energeetika Instituudini 1937–1997. Tallinn, 1997, 66–67, 70–71, 136, 229–230
*
Henn Ojaveer

**Henn Ojaveer** (sündinud 10. juunil 1965 Tallinnas) on eesti bioloog.

## Elulugu
Ta lõpetas 1983. aastal Tallinna 1. Keskkooli ja 1991. aastal Tartu Ülikooli bioloogiaosakonna. Kaitses 1997. aastal ihtüoloogia ja kalanduse alal Tartu Ülikoolis väitekirja "Composition and dynamics of fish stocks in the Gulf of Riga ecosystem" ja sai doktorikraadi. 

Oli 1991–1992 Eesti TA Ökoloogia ja Mereuuringute Instituudi insener, 1992–1993 Eesti Mereinstituudi insener ja assistent, 1993–1997 nooremteadur, 1998 teadur, aastast 1998 TÜ Eesti Mereinstituudi vanemteadur, ühtlasi 1997–2002 ka Eesti Mereakadeemia lektor ja dotsent, 2006–2008 TÜ Pärnu Kolledži erakorraline professor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: Läänemere kirdeosa toiduahela keskmistel ja kõrgematel astmetel olevate organismide ajalis-ruumiline muutlikkus ning selle seos looduse ja inimtegevusega, mere-võõrliikide levik ning nende mõju ökosüsteemi struktuurile ja funktsioneerimisele, jääaja jäänukliikide bioloogia ja ökoloogia Läänemeres. 

## Teoseid
Üle 50 teaduspublikatsiooni.
*Changes in the ecosystem of the Gulf of Riga from the 1970s to the 1990s (kaasautor). // ICES J. Mar. Sci. 56 (1999) Suppl
*Ecological impacts of Ponto-Caspian invaders in the Baltic Sea, European inland waters and the Great Lakes: an inter-ecosystem comparison (kaasautor). // Invasive Aquatic Species of Europe: Distribution, Impacts and Management. Dorthrecht 2002
* Microevolution of eelpout, *Zoarces viviparous*, in the Baltic Sea (kaasautorid M. Eero, A. Lankov). // Proc. Acad. Sci. Est. Ecol 53 (2004) 4
*Chinese mitten crab *Eriocheir sinensis* in the Baltic Sea – a supply-side invader? (kaasautor). // Biol. Invasions 9 (2007)
*Historical development of fisheries in northern Europe – reconstructing chronology of interactions between nature and man (kaasautor B. R. MacKenzie). // Fisheries Res. 87 (2007)
*Multi-decadal scale variability in the eastern Baltic cod fishery 1550–1860: evidence and causes (kaasautor). // Fisheries Res. 87 (2007)

## Liikmesus
*Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) mitme töörühma ja nõuandekogu (ACOM) liige
*HELCOM FISH kaasesimees, ülemaailmse mereuurimise programmi Census of Marine Life Euroopa komitee esimees, selle alaprogrammi History of Marine Animal Populations Põhjamere, Norra mere ja Läänemere piirkonna juhtkomitee liige 
*Läänemere Bioloogide Assotsiatsiooni (BMB) kahe töörühma jm organisatsioonide liige 

## Isiklikku
Tema isa on Evald Ojaveer ja ema on Helle-Maire Ojaveer. Tema kaksikvend Ott Ojaveer on aastast 2001 Hugo Treffneri Gümnaasiumi direktor.

## Viited

## Välislingid
*
*
Osvald Ojaveer

**Osvald Ojaveer** (aastani 1935 **Osvald Klimberg**, 24. jaanuar 1906 Meeksi vald, Võrumaa – 20. veebruar 1966 Tallinn) oli eesti põllumajandusteadlane.

## Elulugu
Osvald Ojaveer oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1925 Räpina Gümnaasiumi, 1931 TÜ agronoomiaosakonna. Oli 1929–36 Tooma sookultuuri- ja maaparanduskooli õpetaja, 1936–44 juhataja, 1944–49 TÜ maaparanduse ja sookultuuri kateedri vanemõpetaja, 1949–50 taimekasvatuskateedri vanemõpetaja, 1950–54 EPA heinaseemnekasvatuse agronoom, 1954–55 Tartu MTJ-i agronoom, 1955–56 Pärnu-Jaagupi sordikatsepunkti ja 1956–64 Kose sordikatsepunkti juhataja, 1964–65 Harju Kolhoosi- ja Sovhoositootmisvalitsuse rohumaa-agronoom, 1965–66 Tallinna Noorte Naturalistide Keskmaja juhataja. Õpetanud rohumaa- ja sookultuuri.

## Teadustöö
Uurinud vaskväetiste tähtsust sookultuuride kasvatamisel, samuti heintaimede saagikuse suurendamise võimalusi.

## Viited

## Teoseid
* Wasewitrioli mõjust keeduviljadele madalsool. // Wasewitrioli (CuSO4) saakitõstvast mõjust madalsoo kultuurides. Tallinn, 1936
* Kuidas suurendada heinasaaki timutipõldudelt. // Rohkem odavat karjasööta omast majapidamisest. Tallinn, 1937.

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 381
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 408
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 318
*
Ülo Ojaveer

**Ülo Ojaveer** (8. juuli 1931 Tartu – 4. august 2019) oli eesti põllumajandusteadlane.

## Elulugu
Ojaveer lõpetas 1950 Tartu 1. Keskkooli, 1955 Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomiateaduskonna, 1965 samas aspirantuuri, põllumajanduskandidaat (1969, EPA), väitekiri "Mõningate maisisortide kasv ja areng Eesti NSV tingimustes". 

Ta oli 1962–1966 EMMI Antsla katsegrupi vanemteadur ja grupijuht, 1966–1988 Antsla katsejaama juhataja, 1988–1994 EMMI maaviljelussektori mullakaitse grupi vanemteadur ja grupijuht.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: maisi kasvatamise võimalused Eestis; viljavaheldus; põllukultuuride saagikus kergetel muldadel; eelviljade ja kesa osa saagi kujunemisel; kuppelalade kasutamine. Umbes 30 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Liivmuldade saagivõimest. // Aktuaalset põllumajanduses. Tallinn, 1973
* Kultuuride saagivõime liivmuldadel. // Teaduse saavutusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses 16 (1979)
* Lämmastikväetiste mõju odra- ja kaerasaagile ning seisukindlusele liivmuldadel. // Teaduse saavutusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses 19 (1979)
* Külvikorralülide produktiivsusest kergetel muldadel. // Teaduse saavutusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses 29 (1980).

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Maaviljeluse Instituut 1946–2006. Saku, 2006, 47
*
Elve Ojavere

**Elve Ojavere** (aastani 1961 **Elve Kiljako**; 6. september 1935 Tallinn – 6. juuli 2022) oli eesti geograaf ja majandusteadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1954 Tallinna 10. Keskkooli, 1959 Tartu Riikliku Ülikooli geograafiaosakonna ja 1963–1966 Eesti NSV TA Majanduse Instituudi (MI) aspirantuuri, geograafiakandidaat (1971, TRÜ), väitekiri "Eesti NSV tööstuse planeerimisotstarbelise kaardistamise küsimusi". Täiendas end 1990 Ungaris.

Oli 1967–1972 MI nooremteadur, 1972–1980 Eesti Teadus- ja Tehnikainformaatika ning Majandusuuringute Instituudi vanemteadur, 1980–1991 Majanduse ja Planeerimise TUI (aastast 1989 Eesti Majandusarengu Instituut) vanemteadur, laborijuhataja, sektorijuhataja ja juhtivteadur, 1992–1998 Nõmme Linnaosa Valitsuse arengunõunik ja peaspetsialist, 1998–2000 TTÜ Kõrgema Majanduskooli ja Tallinna Kommertskooli dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: kartograafia, territoriaalplaneerimine, regionaalökonoomika ja haldusjuhtimine. Kaardistanud töökohtade paiknemist Eestis ning regiooniti, analüüsinud ääremaade valdade arenguvõimet. 1990. aastail käsitlenud haldusreformi aktuaalseid küsimusi, eriti Tallinna Nõmme linnaosa arenguprobleeme.

## Teoseid
Üle 100 teaduspublikatsiooni, arvukalt aimeartikleid.
* Tööstuse kaartidest liiduvabariikide atlastes. // Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat 1964/65. Tallinn 1966
* Советский Союз. Географическое описание в 22 томах. Эстония (37 tekstikaardi autor). Moskva 1967
* Linnaliste asulate kartografeerimise metoodika täpsustamisest. // Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat 1973. Tallinn 1974
* Разработка системы социальных показателей для регионального плана. // Обзор ЭстНИИНТИ. Tallinn 1981
* О социогеографической изученности Эстонской ССР. // Уч. зап. ТГУ 623 (1982)
* Sotsiaalse infrastruktuuri mõjust sotsiaalsele arengule maal (kaasautor Lembit Pedak). // RPI "Eesti Maaehitusprojekt", 1986
* Vaegarengu piirkonnad Eesti NSV rajoonides. // Majanduse ja Planeerimise TUI teaduslike tööde kogumik. Tallinn 1987
* Haldusreform Tallinnas: 70-aastase Nõmme võimalus. // Eesti teadlaste kongress. Tallinn 1996

## Isiklikku
Tema isa oli sõjaväelane Tavid Kiljako.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn 2000. Lk 336–337
* Aado Keskpaik. Towards forming Estonian regional policy: objectives, problems, means. // Est. Geogr. Soc. 6 (1991), 32, 41, 57

## Välislingid
*
Udo-Rein Okk

**Udo-Rein Okk** (8. mai 1932 Kohtla-Järve – 4. september 2001 Tartu) oli eesti majandusteadlane ja -tegelane.

## Elulugu
Udo-Rein Okk oli kooliõpetaja poeg.

Lõpetas 1951 Tallinna 2. Keskkooli, 1956 TPI mehaanikateaduskonna masinaehituse erialal ning 1978 kaugõppeaspirantuuri, majanduskandidaat (1978, MI), väitekiri "Влияние повышения технического уровня производства на улучшение использования рабочей силы (на материалах машиностроительных предприятий Эстонской ССР)". Oli 1956–1960 Punase RET-i insener-tehnoloog, 1960–1989 Eesti NSV-s tegutsenud liidulise alluvusega Tartu Aparaaditehase peainsener, 1989–1996 TÜ majandusteaduskonna dotsent, seejärel oli tegev kaubanduses. Õpetas tööstusökonoomikat, ettevõtte majandustegevuse teooriat ja majandusliku ettevõtlikkuse aluseid.

## Teadustöö
Uurinud tootmise tehnilise ja organisatsioonilise taseme tõstmise võimalusi masina- ja aparaadiehituse ettevõtetes, osalenud Tartu linna ja Eesti arengukontseptsioonide väljatöötamises. Tartu Inseneride Klubi juhatuse liige. Üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
*1975 Eesti NSV teeneline insener
*1988 Eesti NSV riiklik preemia (kollektiivi liikmena)

## Teoseid
*Materiaal-tehnilise varustamise organiseerimine ja planeerimine rahvamajanduses. Tartu 1990
*Ettevõttesisesest isemajandamisest. // Tehnika ja Tootmine (1990) 11
*Andmetöötlussüsteemid tootmisettevõttes. // Tehnika ja Tootmine (1992) 4
*Ettevõtlus üleminekul turumajandusele. // TÜ Toimetised 946 (1993)
*Ettevõtlus ja rahandus üleminekul turumajandusele. // TÜ Toimetised 959 (1993)

## Viited

## Kirjandus
*Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995. Käsikiri, 119–120
*Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn 2000, 337–338

## Välislingid
*
Arved Oksaar

**Arved Oksaar** (aastani 1924 **Arved Grandberg**; 6. detsember 1920 Koeru – 16. oktoober 2016 Hamburg) oli eesti riigiteadlane ja spordisotsioloog.

## Elulugu
Arved Oksaar oli talupidaja poeg ja Els Oksaare abikaasa.

Lõpetas 1940 Nõmme Gümnaasiumi. 1941 osales major Hirvelaane pataljonis võitluses Punaarmee vastu Eesti territooriumil. Õppis 1942–1943 Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas. 1943 mobiliseeriti Saksa lennuväkke. 1944 põgenes Rootsi.

Lõpetas 1952 Stockholmi Ülikooli filosoofiakandidaadi kraadiga, poliitikateaduste doktor (1966, Stockholmi Ülikool), väitekiri "Den kommunala finansieringen av idrott och frilufts- tiv i Sverige 1952–1961" (Stockholm, 1966). Oli esialgu riigiametnik Rootsi Kuninglikus Sotsiaalametis, aastast 1961 enda poolt Rootsis asutatud avaliku arvamuse ja turumajanduse uuringute ettevõtte juht, aastast 1967 juhtinud selle tegevust Hamburgis.

## Teadustöö
Uurinud massispordi ja ühiskonna seoseid, spordi ning inimeste vaba aja ratsionaalse ja tervisliku kasutamise, amatöör- ning professionaalse spordi probleeme. Algatas 1956–1957 sügis- ja talvesemestril Stockholmi Ülikoolis spordiideoloogiaalase loengusarja "Idrotten som samhällsfaktor" ("Sport ühiskonna faktorina"). Arendas koostööd TÜ kehalise kasvatuse teaduskonna ning arstiteaduskonna õppejõududega, esines ettekannetega Eesti teaduskonverentsidel. Keskkoolis ning ülikoolipäevil oli aktiivne kergejõustiklane, tulles 1940–1943 mitmel korral Eesti meistriks teatejooksus. Oli aastast 1946 väliseesti spordikeskuste ning spordiliikumise organiseerija Rootsis ning rahvusvaheliste võistluste korraldaja. Osales 1994–1995 konsultandina Eesti spordiseaduse koostamisel. Eesti Spordiajaloo Seltsi liige (1993).

## Teoseid
* The Introduction of the Soviet System in Estonia in the Years 1940-1941. // Harvard, 1954
* Idrotten och det mellanfolkliga samarbetet, Idrott är... (väljaandja ja kaasautor). Sveriges Riksidrottsförbund, Falun, 1957
* Production-site Gymnastics and Open-Air-Reservations. // Gymnasion, 5, 1968
* Spordiliikumise areng ja olümpiamängud. // Eesti Spordimuuseumi ja Eesti Spordiajaloo Seltsi Toim I. Tartu, 1996
* Spordiliikumise tähtsusest arenenud ühiskonnas. // Eesti Spordi Kongress, 4/4, 1998
* Sport muutuvas ühiskonnas (koost ja kaasautor). Tallinn, 2003

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 435
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 85
* Lääne, T. Välis-Eesti spordielu 1940–1991. Tallinn, 2000, 214–215
* Eesti spordi biograafiline leksikon. Tallinn, 2001, 441
* Kokla, J. Arved Oksaar 70-aastane. // Eesti Päevaleht (1990), 12. XII
* 

## Välislingid
*
Kalju Ojaveski

**Kalju Ojaveski** (kuni märts 1935 **Mühlbach**; 24. september 1928 Nõmme – 12. september 2016) oli eesti põllumajandusteadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1947 Tallinna 10. Keskkooli, 1952 Eesti Põllumajandusakadeemia agronoomiateaduskonna, põllumajanduskandidaat (1966, Eesti TA), väitekiri "Keemilise umbrohutõrje väljatöötamine kõrsheinte seemnepõldudel". 

Oli 1957–1966 EMMI taimekaitseosakonna nooremteadur, 1966–1988 vanemteadur ja osakonna asejuhataja, 1988–1993 juhtivteadur, aastast 1993 pensionil.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: taimekaitse, peamiselt keemiline umbrohutõrje.

## Teoseid
Üle 80 teaduspublikatsiooni.
*Keemiline umbrohutõrje (kaasautor Mihhail Levin). Tallinn 1961
*Keemilise umbrohutõrje katsetulemusi põldoa seemnepõllul. Tallinn 1964
*Taimekaitseüsteem kolhoosidele ja sovhoosidele (kaasautor). Tallinn 1977

## Isiklikku
Tema isa oli poliitik ja omavalitsustegelane Ludvig Ojaveski.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti Maaviljeluse Instituut 1946–2006. Saku 2006. Lk 52

## Välislingid
*
Ivo Okk

**Ivo Okk** (11. mai 1928 Tallinn – 11. oktoober 1996 Tartu) oli eesti spordipedagoog.

## Elulugu
Ivo Okk oli pagari poeg.

Lõpetas 1948. aastal Tallinna Kehakultuuri Tehnikumi, 1954. aastal Leningradi Lesgafti Kehakultuuri Instituudi, alates 1964. aastast Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) aspirantuuris, pedagoogikakandidaat (1967, TRÜ), väitekiri "Tootmisvõimlemise põhjendus autojuhtide töörežiimis".

Aastatel 1954–1960 töötas ta õppejõuna Eesti Riikliku Ülikooli võimlemisosakonnas. 1967. aastal edutati ta vanemõpetajaks ja töötas selles ametis kuni 1972. aastani. Samal aastal sai temast dotsent, ametikoht, mida ta pidas kuni 1995. aastani. Aastatel 1967–1973 juhtis ta ka osakonda selle juhatajana.

## Teadustöö
Uurinud tootmisvõimlemist eri kutsealade töötajatele.

## Teoseid
Üle 60 teaduspublikatsiooni, sh 8 õpikut
* Sportlik võimlemine. Kaasautor. Tallinn 1959
* Tootmisvõimlemine. Tallinn 1966
* Zur Frage der Orforschung der Zweckmässigkeit der Arbeitsbewegungen. Kaasautor // Arbeit und Sport. Kurzreferate. Dresden 1966
* Akrobaatika koolis. Tartu 1971
* Töövõimlemise teoreetilised alused. // Kehakultuur (1975) 1
* Akrobaatika rühmaharjutused. Tallinn 1977
* Hommik- ja töövõimlemine. // Sport igaühele. Tallinn 1983
* Применение методов психорегуляции для ускорения восстановления спортсменов при повторной работе. Kaasautor. // TRÜ Toimetised 723 (1985)

## Tunnustus
*1966 Kalevi auliige

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987. Lk 328
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri). Leht 119
* Eesti spordi biograafiline leksikon. Lk 440

## Välislingid
* 
*
*Haud Tartu Maarja kalmistul
Herma Olak

**Herma Olak** (14. veebruar 1938 Sangaste vald, Valgamaa – 9. veebruar 2014) oli eesti agrotehnikateadlane.

## Elulugu
Herma Olak oli väiketalupidaja poeg.

Lõpetas 1956 Valga 1. Keskkooli, 1963 Eesti Põllumajandusakadeemia põllumajanduse mehhaniseerimise teaduskonna, 1969 aspirantuuri Leningradi PI-s, tehnikakandidaat (1970, Leningradi Põllumajanduse Instituut), väitekiri "Исследование влияния теплоизоляции и охлаждения поршня на тепловую напряженность двигателя с впрыском легкого топлива". 

Oli 1956–1958 Sangaste kolhoosi mehaanik-elektrik, 1961–1966 ja 1969–1972 EPA autode ja traktorite kateedri (aastast 1992 põllumajandustehnika õppetool) mehaanik ja assistent, 1972–1993 dotsent, 1977–1987 ka kateedrijuhataja, 1994–2000 EPMÜ põllumajandustehnika instituudi dotsent, aastast 2000 oli hooldusteenistuse tehnikaosakonna juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: traktori- ja automootorite töökindlus ja ökonoomsus, keskkonnakaitse. Uurinud mootori silindrikolvigrupi pingestatuse küsimusi.

## Teoseid
Üle 20 teaduspublikatsiooni, 1 autoritunnistus.
*Исследование возможностей снижения тепловой напряженности поршня двигателя легкого топлива. // Зап. Ленинградского с.-х. ин-та 131 (1969), 2
*Ускоренные испытания и профилактика нагароотложений в агрегатах турбокомпрессора тракторных дизелей. // Сб. науч. тр. Ленинградского с.-х. ин-та 127 (1987) 2
*Повышение эффективности тракторных дизелей путем стабилизации работы турбокомпрессоров. // Сб. науч. тр. Эстонской с.-х. академии 165 (1989)
*Rüpsiõli diiselmootori kütuseks (kaasautor). // EPMÜ tead tööde kogumik 193 (1997)
*Bioloogiliste diislikütuste kasutusomaduste analüüs (kaasautor A. Tammik). // EPMÜ tead tööde kogumik 200 (1998)
*Rapsiõli baasil biodiislikütuse valmistamise ja kasutamise kogemusi. // Taastuvate energiaallikate uurimine ja kasutamine. Tartu 2001

## Viited

## Kirjandus
*Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Tartu 1981, 142–143
*Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Tartu 1991, 171–172
*Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Tartu 1996, 144

## Välislingid
*
Werner Oldekop

**Werner Oldekop** (1. jaanuar 1927 Tallinn – 30. september 2024) oli Eesti päritolu füüsik ja tehnikateadlane.

## Elulugu
Werner Oldekop oli baltisakslane.

Lahkus 1941 koos vanematega Saksamaale, teenis 1942–44 lennuväe abiteenistuses ja 1944–45 Saksa armees, 1945 viibis sõjavangis. Sooritas 1946 abituuriumi Flensburgis, 1947–51 õppis Göttingeni Ülikoolis füüsikat, *dr. rer. nat.* (1952, samas), väitekiri käsitles füüsikalisi protsesse pooljuhtides. Oli 1952–53 Kölni Ülikooli teoreetilise füüsika instituudi assistent, 1953–66 Siemens-Schuckertwerke AG teadur Erlangenis, ühtlasi 1963–65 Darmstadti Tehnikaülikoolis õppeülesande täitja. Kutsuti 1965 Braunschweigi Tehnikaülikooli vastloodud kosmoselennutehnika ja reaktoriteooria õppetooli professoriks, 1985–87 oli masinaehituse ja elektrotehnika teaduskonna nõukogu eesistuja ja 1988–90 ülikooli asepresident, aastast 1992 emeriitprofessor. Juhendanud 25 doktoritööd. Õppetöö kõrval täitis msg ametikohuseid teisteski teadusasutustes ja firmades: oli 1966–74 DFVLR-i elektriajamite ja energiavarustuse instituudi direktor, 1968–78 GKSS-i majandus-tehnilise nõukogu esimees ja 1978–87 Kraftwerk Union AG järelevalvenõukogu liige.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: termoelekter, tuumareaktoritehnika, vahetu energiamuundamisega väikereaktorid, alternatiivenergeetika süsteemid, solaartehnika, satelliitide energiavarustus. Pidanud loenguid päikeseenergia kasutamisest ja päikeseelementidest ka Eestis. Umbes 80 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Theoretische Untersuchung elektromagnetischer Plasmabeschleuniger vom Hall-typ (kaasautor). München, 1967
* Druckwasserreaktoren für Kernkraftwerke. München, 1974
* Einführung in die Kernreaktor- und Kernkraftwerkstechnik. Teil 1–2. München, 1975
* Näherungsmethoden zur Berechnung der mit Solarkollektoren nutzbaren Wärmeenergie(kaasautor). Düsseldorf, 1983

## Viited

## Kirjandus
*
Rein Ole

**Rein Ole** (sündinud 19. aprillil 1939 Tartus) on eesti arstiteadlane ja radioloog.

## Elulugu
Rein Ole on käsitöölise poeg.

Lõpetas 1957 Tartu 3. Keskkooli, 1963 Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) arstiteaduskonna. 

Oli 1963–1965 Nõukogude armees, 1966–1968 Räpina haigla peaarst ja röntgenoloog, 1968–1975 Tartu Riikliku Ülikooli sisehaiguste propedeutika kateedri assistent, 1976–1977 Tartu Linna Onkoloogia Dispanseri ning 1977–1987 ja 1989–1995 ka kiiritusravi osakonna juhataja, ühtlasi 1975–1981 TRÜ sisehaiguste kateedri õppeülesande täitja, 1992–2004 Tartu Ülikooli Kliinikumi onkoloogia ja radioloogia kliiniku ning hematoloogia ja onkoloogia kliiniku radioloog, 1994–1996 Tartu Ülikooli radioloogia ja onkoloogia kliiniku ning 2000–2004 hematoloogia ja onkoloogia kliiniku assistent, aastast 2005 konsultant.

## Teadustöö
Uurinud peamiselt kiiritusravi, kiirguse mõju seedesüsteemile. 18 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Всасывание витамина B12 при лучевой терапии (kaasautor K. Villako). // ТÜ toimetised 297 (1972)
* Эксреция летучих фенилов у больных, подвергающих лучевой терапии (kaasautorid A. Tamm, K.Villako). // TÜ toimetised 297 (1972)
* Стоимость стационарного лечения больных раком пищеварительного тракта (kaasautorid V. Viirsalu, A. Tamm). // TÜ toimetised 854 (1989)
* Всасывание витамина B12 и d-ксилозы при лучевой терапии (kaasautor K. Villako). // Мед. радиол. 21 (1976) 3
* Celebration of the 70th year of radiotherapy at the University of Tartu (kaasautor V. Viirsalu). // TÜ toimetised 965 (1993)

## Viited

## Kirjandus
* 
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 119
*
Gennadi Olenev

**Gennadi Olenev** (16. august 1955 Tartu – 7. august 2003 Tartu) oli Eesti matemaatik.

## Elulugu
Gennadi Olenev oli Sofia Oleneva poeg.

Ta lõpetas 1972. aastal Tartu 4. Keskkooli, õppis Leningradi Riikliku Ülikooli matemaatika-mehaanikateaduskonnas (ei lõpetanud), lõpetas 1978. aastal kiitusega Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna ja 1983 aspirantuuri; füüsika-matemaatikakandidaat (1985, TRÜ), väitekiri "Динамический изгиб жесткопластических круглых и кольцевых пластинов и цилиндрических оболочек и оптимальное расположение дополнительнх опор к ним". 

Oli aastatel 1983–1992 Tartu Ülikooli rakendusmatemaatika labori teadur ja vanemteadur ning 1993–1995 rakendusmatemaatika instituudi vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: elastsete ja plastsete konstruktsioonide arvutamine ja optimeerimine, mehaanikaülesannete matemaatiline modelleerimine. Juhendas 1981–1991 Õpilaste Teadusliku Ühingu matemaatika-küberneetika sektsiooni; 1992–1993 üks Eesti võistkonna ettevalmistajatest rahvusvaheliseks matemaatikaolümpiaadiks. Üle 30 teaduspublikatsiooni.

### Teoseid
* Об оптимальном расположении дополнительной опоры к жесткопластической цилиндрической оболочке при импульсном нагружении. // TRÜ Toimetised 659 (1983)
* О задаче изгиба упругопластической пологой оболочки. // Актуальные поблемы механики облочек. Казань, 1988
* Matemaatikaolümpiaadid Eestis III (kaasautorid E. Abel, L. Lepmann, E. Mitt). Tallinn, 1991.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 383
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 119
*
Sofia Oleneva

**Sofia Oleneva** (1948. aastani **Sofia Korpelainen**; 10. detsember 1921 Leningradi oblast – 2004) oli Eesti slavist.

## Elulugu
Sofia Oleneva oli soomlane, talupidaja tütar ja Gennadi Olenevi ema.
Ta lõpetas 1941. aastal Peterhofi Keskkooli ning 1951. aastal Tartu Riikliku Ülikooli vene keele ja kirjanduse osakonna. 

Oli aastatel 1951–1952 Leningradi Riikliku Ülikooli ja 1976 Moskva Riikliku Ülikooli stažöör, 1952–1956 Eesti Põllumajanduse Akadeemia keelte kateedri vanemõpetaja, 1957–1985 Tartu Riikliku Ülikooli vene keele kateedri, 1975–1991 vene keele metoodika kateedri vanemõpetaja.

Ta on maetud 11. juulil 2004 Tartu Pauluse kalmistule.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: vene keele õpetamise metoodika. Õpetas ka tänapäeva vene keele ja kirjanduse ajaloo kursusi. 15 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Сборник текстов для студентов юридического факультета. Трт., 1966
* Учебное пособие по русскому языку для эстонских вузов (kaasautor). Тлн., 1968
* Сборник текстов для студентов экономического факультета. Трт., 1969
* Изучение собирательных числительных в нерусской аудитории. // TÜ Toimetised 405 (1976)
* Учет родного языка в учебном процессе. // Nõukogude Kool (1980) 5.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 233–234
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 119
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 245
*
Katrin Pihor

**Katrin Pihor** (aastani 2006 **Katrin Olenko**; sündinud 17. veebruaril 1976 Haapsalus) on eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Katrin Pihor on teenistuja tütar.

Lõpetas 1994 Haapsalu 1. Keskkooli, 1998 Tartu Ülikooli majandusteaduskonna, 2001 TÜ-s magistrantuuri, M.A. majandusteaduses (2001, TÜ), väitekiri "Eesti võimalused Euroopa Majandus- ja Rahaliiduga liitumiseks optimaalse valuutapiirkonna teooria põhjal" (Tartu, 2000). Aastast 2001 TÜ doktorant. Töötas 1997–98 ERA Pangas, oli 2000–02 TPÜ riigiteaduste osakonna majandusteaduste õppetooli assistent, 2001–02 ka Rahandusministeeriumi rahvusvahelise suhtlemise osakonna peaspetsialist, 2002 TÜ Euroopa Kolledži teadur ja lektor, 2004– asedirektor. Koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: Eesti jätkusuutliku ja tasakaalustatud arengu strateegiad. Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Euroopa Liidu monetaarpoliitika. // Euroopa Liidu sotsiaalmajanduspoliitika idalaienduse taustal. Tartu, 1999
* Eesti kohalike omavalitsuste finantsolukord ja selle parandamise võimalused (kaasautorid Janno Reiljan, Kadi Timpmann). // Euroopa Liiduga liitumise mõju Eesti majanduspoliitikale. Tallinn, 2002
* Fiskaalpoliitiline koostöö Euroopa Liidus: tagamaad, arengud, probleemid. // TÜ Euroopa Kolledži Toimetised 24 (2004)
* Ühiskonnaõpetus (kaasautor Anu Toots). Tallinn, 2005
* Sustainability of the Estonian macroeconomic performance in the light of the EMU membership. // Estonia, the new EU economy: building a Baltic miracle. Aschgate, 2006

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*
Juta Olesk

**Juta Olesk** (ka **Jutta Pia Ollesk**; 28. juuli 1907 Tartu – 7. august 1970 Tallinn) oli eesti arstiteadlane ja pediaater.

## Elulugu
Juta Olesk oli advokaadi tütar.

Lõpetas 1926 Tartus ENKS Tütarlaste Gümnaasiumi, 1934 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. 

Oli 1934–37 TÜ farmakoloogia instituudi assistent, 1937–39 lastekliiniku assistent, 1939 vanemassistent, 1940–49 Tallinna II Emade ja Laste Nõuandla juhataja, aastast 1950 Tallinna Kiirabijaama laste vältimatu abi arst, hiljem Tallinna I Lastehaigla pediaater. 

## Viited

## Teoseid
* Zur Frage der Identitet der Blutkatalase mit dem leicht abspaltbaren Bluteisen (kaasautor G. Barkan). // Hoppe-Seyler's Z. physiol. Chem. 236 (1935), 2
* Resorbtions- und Ausscheidungsversuche mit Lecibis, einem injizirbaren Wismutpreparat (kaasautorid G. Barkan, G. Kingisepp). // Dtsch. med. Wschr. 25 (1935)
* Zur Bewertung der üblichen Hämotoglobinbestimmungen (kaasautor G. Barkan). // Klin. Wschr. 13 (1936)
* Über die Farbwert saurer Hämatinlösung. (kaasautor G. Barkan). // Biochem. Z. 289 (1937), 3–4

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 452
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 272
*