open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ervin Roos

**Ervin Roos** (13. september 1908 Tartu – 25. juuni 1962 Lund) oli eesti keele- ja kirjandusteadlane, klassikaline filoloog. 

Ta lõpetas 1933. aastal *[[cum laude]]* Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna klassikalise filoloogina ning töötas samas õppejõuna. 1935. aastal kaitses ta magistritöö kreeka filoloogia alal ja sai filosoofiamagistri kraadi.

Juulis 1944 suundus Roos koos perega Rootsi, kus sai tööd raamatukogudes. Ta jätkas õpinguid Uppsala ja Lundi Ülikoolis. Lundis kaitses ta 1951. aastal doktoriväitekirja "Die tragische Orchestik im Zerrbild der altattischen Komödie". Lühikest aega õpetas ta Lundi ülikoolis klassikalist muinasteadust.

## Teoseid
* "Ülevaade vana-kreeka kirjandusest" (1935)
* "Ülevaade Rooma kirjandusest" (1936)
* "Eestikeelse kvantiteeriva heksameetri süsteem" (1938)
* "Odüsseia: sisuline, kunstikriitiline ja tekkelooline analüüs" (1941)
### Artikleid
*Õigluse antinoomia antiikses ühiskonnas – Akadeemia nr 7, 8 1939

## Isiklikku
Tema pojad on Naatan Roos (28.01.1934–21.11.1993), Paavo Roos ja Aarand Roos.

## Kirjandus
*Ivo Volt, Paavo Roos. "Ervin Roos (1908–1962): klassikaline filoloog Eestis ja Rootsis". Akadeemia 2010, nr 9, lk 1672–93

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Haud Lundi Põhjakalmistul
*''TLÜAR väliseesti isikud''
Daniil Štšenja

Vürst **Danil Štšenja** (vene Даниил Васильевич Щеня; surnud pärast 1514. a) oli Ivan III ja Vassili III aegne Moskva suurvürstiriigi väejuht ja vojevood, Novgorodi asevalitseja. 

Danil Štšenja viis ellu suurvürst Ivan III plaani ühendada ida-slaavi vürstiriigid Moskva suurvürstiriigi võimu alla, kroonikast: 

Danil Štšenja juhtis Moskva suurvürstiriigi vägesid Vene-Rootsi sõjas (1495–1497) Soomes, piiras edutult kolm kuud 1495. aastal Viiburi kindlust.

Aastatel 1501–1503 toimunud Liivimaa-Moskva sõjas juhtis ta Moskva suurvürstiriigi vägesid Helme (1501) ja Smolino (1502) lahingutes Liivi ordu maameistri Wolter von Plettenbergi vastu.

Daniil Štšenja oli ka koos Vassili Vassiljevitš Šuiskiga  Novgorodi asevalitseja.

## Mälestuse jäädvustamine
1862. aastal püstitati Novgorodi Kremlis ausammas "1000-aastasele Venemaale", millega mälestati teiste hulgas ka teda.
## Viited

## Välislingid
*Щеня Даниил (Данило, Данила) Васильевич
*Русские воеводы: Даниил Щеня
*Nancy Shields Kollmann: Kinship and politics 36. Patrikeev Princes lk. 225-226 ISBN 0804713405
Kurovitsõ

**Kurovitsõ** (vene *Куровицы*) on küla Venemaal Leningradi oblastis Gattšina rajoonis. Kuulub Siverski linnaasunduse haldusalasse.

2002. aastal oli elanike arv 733.

## Viited
Gustav Rose

**Gustav Rose** (18. märts 1798 Berliin – 15. juuli 1873 Berliin) oli saksa mineraloog. Tema isa oli farmakoloog Valentin Rose (1762–1807), tema vend Heinrich Rose (1795–1864) oli samuti mineraloog ja tema poeg Edmund Rose (1836–1914) oli tunnustatud kirurg.

Ta õppis Berliini Ülikoolis mineraloog Christian Samuel Weissi (1780–1856) käe all. Lisaks õppis ta Stockholmis füüsikalise keemiku Jöns Jakob Berzeliuse käe all. Stockholmis tutvus ta Eilhard Mitscherlichiga (1794–1863), kellest sai tema eluaegne sõber ja kellel ta aitas kristallide isomorfismi seadust välja töötada. Temast sai 1826. aastal Berliini ülikooli mineraloogia abiprofessor, aastal 1856 sai temast Berliinis asuva Kuningliku Mineraloogiamuuseumi direktor ja alates 1863. aastast kuni oma surmani oli ta Saksa Geoloogiaühingu president.

Ta osales 1829. aastal toimunud teaduslikus ekspeditsioonis Venemaale koos Alexander von Humboldti ja Christian Gottfried Ehrenbergiga. Ekspeditsiooni ajal uuris ta mineraale Altai ja Uurali mäestikes ning Kaspia mere äärses piirkonnas. Aastal 1850 käis ta koos Mitscherlichiga geoloogilisel uurimisreisil Vesuuvi ja Etna juures ning Lipari saartel. Aastal 1852 uuris ta Lõuna-Prantsusmaa kustunud vulkaane ja 1856. aastal sooritas ta geognostilisi uurimusi Krkonošes.

Gustav Rose uuris kristallograafiat ja petroloogiat. Tema tuntumad uurimistööd käsitlesid meteoriite ja kondreid. Koos Gustav Tschermak von Seyseneggi ja Aristides Brezinaga (1848–1909) töötas ta välja süsteemi meteoriitide klassifitseerimiseks: Rose-Tschermak-Brezina klassifikatsiooni.

Eriti huvitasid teda mineraalide kristallstruktuuri ja füüsikaliste omaduste seosed. Ta uuris kristallide vormi ja elektrilise polarisatsiooni seoseid, samuti kaltsiumkarbonaadi heteromorfismi. Teda peetakse sellise mineraalide süsteemi koostajaks, mis arvestab mineraalide keemilist koostist, isomorfismi ja morfoloogiat. Ta uuris kvartsi, päevakivi ja graniiti, põikintrusiivsete tardkivimite komponente jne. Roset peetakse peegeldava goniomeetri esmakasutajaks Saksamaal.

Ta avastas listeniidi leiukoha Berjozovskis tänapäeva Sverdlovski oblastis.

Tema järgi on nimetatud roosat värvi mineraal roseliit ja teda peetakse perovskiidi avastajaks. Perovskiit sai nime Vene mineraloogi Lev Aleksejevitš von Perovski (1792–1856) järgi. Teda peetakse terminite "hovardiit" ja "enkriit" väljamõtlejaks.

## Valitud teosed
**Elemente der Krystallographie* (1830)
**Mineralogischgeognostische Reise nach dem Ural, dem Altai and dem Kaspische Meere* (1. kd. 1837, 2. kd. 1842)
**Das Krystallo-chemische Mineralsystem* (1852)
**Beschreibung und Eintheilung der Meteoriten* (1863)

## Viited

## Kirjandus
Villem Daniel

**Adolf Villem Daniel** (ka **Adolf Vilhelm Daniel**; 19. jaanuar 1896 Võru – 4. august 1963 Tallinn) oli eesti õigusteadlane ja vandeadvokaat.

Õppis Tartu Ülikoolis 1915–1918 ja 1923–1924 (lõpetas) õigusteadust ja 1920–1923 kaubandust, Fraternitas Estica vilistlane.

Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. Sai 1924. aastal leitnandi auastme ja arvati reservi.

Kandideeris Vabadussõjalaste Rahvaliikumise kandidaadina (270. kolmikus koos Hans Laane ja Ferdinand Ruudiga) Tallinna linnavolikogu valimistel ja oli üks 77 hääleõiguslikust kodanikust, kes kirjutas alla Andres Larka riigivanema kandidaadi esitamiskirjale. Oli aastatel 1934–1935 vandeadvokaat Tallinnas, 1938–1940 õiguskantsleri nõunik ja asetäitja. 

## Tunnustus
*1938 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Bernard Mändre

**Bernard Mändre** (kodanikunimega **Bernhard Methusalem** 21. märts 1903 Nõmme – 29. jaanuar 1984 Oakham, Rutlandi krahvkond, Inglismaa) oli eesti advokaat, loomakaitsja ja kirjanik.

Ta lõpetas 1922. aastal Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi. Ta võttis osa Vabadussõjast. Aastatel 1922–1927 õppis Tartu Ülikoolis õigusteadust (lõpetas), oli korporatsiooni Ugala vilistlane.

Ta oli aastatel 1927–1931 vandeadvokaat Hans Erjapea abi ja 1931–1932 vandeadvokaat Manfred Fiskari abi. Alates 1932. aastast advokaat Tallinnas. Bernhard Methusalem oli Eesti Vabadussõjalaste Liidu Nõmme osakonna juhatuse liige ja arreteeriti 12. märtsil 1934. 1936–1938 Eesti Loomakaitseliidu esimees. 1943–1944 Tartu maavanem.

Bernhard Mändre suri 29. jaanuaril 1984 Oakhamis Rutlandi krahvkonnas Inglismaal..

## Tsitaat
Kõrge ja õilis aade tiivustagu loomasõpru nende tegevuses nüüd kui ka edaspidi, niikaua kui loomakaitse aade muutub ka meie rahva ilmavaate äralahutamata osaks. Siis löövad loomakaitse tegevuse tagajärjed õitsele üle terve kodumaa, ning kõik elavolendid võivad elada kõigelähemas sõpruses endi vahel ja loodusega, kohelda usaldusega looduse kuningat – inimest – ja üheskoos temaga kuulata õrnade lindude võluvat laulu, nautida kirevate lillede hurmavat lõhna, meie kodumaa looduse võrratus ilus ja üheskoos olla pandiks meie parema ja õnnelikuma tuleviku eest. 

## Tunnustus
*Rohelise Risti I järgu rinnaskantav märk, II järk ja III järk

## Viited

## Välislingid
* Tartu Ülikooli üliõpilased
Hans Ester

**Hans Ester** (20. aprill 1887 Vigala vald (Vigala kihelkond), Läänemaa – 23. juuni 1941 Tallinn) oli eesti advokaat.

Lõpetas 1914 Peterburi Ülikooli õigusteaduskonna.

Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, alates 1924 advokaat Viljandis. Kaitseliitlane.

Arreteeriti NKVD poolt 17. veebruaril 1941, erinõupidamine mõistis ta 25. aprillil 1941 surma.
Elmar Ennomäe

**Elmar Ennomäe** (kuni 1935 **Elmar Velt**, 31. märts 1902 Pala vald, Tartumaa – 1975 Tallinn) oli Eesti jurist ja vanglaülem.

Osales Vabadussõjas.
 
Õppis 1924–1929 (lõpetas) Tartu Ülikoolis õigusteadust, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

1931–1934 Pärnu vangla ja 1934–1940 Lasnamäe vangla direktor. 

Arreteeriti 1945, oli vangis 1946–1952, naasis Eestisse.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Oru valitseja

**"Oru valitseja"** on aastatel 2000–2005 valminud Suurbritannia telesari, mis põhineb osaliselt Compton Mackenzie mägismaaromaanide sarjal. 

Telesari on enamjaolt filmitud Põhja-Šoti mägismaa Strathspey ja Badenochi piirkonnas. BBC Scotlandi tellimusel tootis sarja Ecosse Films ning algupäraselt jõudis "Oru valitseja" eetrisse kanalil BBC One.

Sarja vaadatavus oli esimese viie hooaja vältel brittide seas suur, kuid vähenes pärast mitme esialgse peategelase (Archie, Hector) sarjast väljakirjutamist. Kui sarja vaadatavus oli 2004. aastal veelgi vähenenud, otsustas BBC sarja tootmise lõpetada.

Eestis on telesarja näidanud Eesti Televisioon.

## Tegevustik
Noor Archie MacDonald naaseb pärast Londonis restoranipidamist kodukohta Šoti mägismaal. Ta võtab üle oma eaka isa Hector MacDonaldi võlgades maavaldused ja Glenbogle'i lossi ning saab ülesandeks lapsepõlvekodu endisaegne hiilgus taastada. Seejuures on talle abiks Glengoble'i palgal olevad Lexie, Golly ja Duncan. Suuri raskusi ja tagasilööke trotsides õnnestub Archiel valdus võlgadest välja tuua.

Peagi leiab Archie, et maaomaniku elu ei paku talle enam rahuldust, ning läheb Uus-Meremaale viinamarju kasvatama. Glenbogle'i võtab üle Archie vend Paul MacDonald.

## Osatäitjad
* Hector Naismith MacDonald – Richard Briers
* Molly MacDonald – Susan Hampshire
* Golly Mackenzie – Alexander Morton
* Alexandra (Lexie) MacDonald – Dawn Steele
* Archibald (Archie) Horatio Hector MacDonald – Alastair Mackenzie
* Duncan McKay – Hamish Clark
* Lord Angus Errol Sharon Kilwillie – Julian Fellowes
* Paul Bowman-MacDonald – Lloyd Owen
* Jessica (Jess) MacKenzie – Rae Hendrie
* Donald Ulysses MacDonald – Tom Baker

## Välislingid
* 
* Oru valitseja BBC Scotlandi veebilehel (*inglise*)
Malaja Višera

**Malaja Višera** on linn Venemaal Novgorodi oblastis, Malaja Višera rajooni keskus. Asub Malaja Višerka jõe ääres Veliki Novgorodist 75 km kirdes.

Asula rajati 1843 Moskva-Peterburi raudtee ehitamise käigus. Linnaõigused sai 1921. aastal.

Linnas on klaasivabrik, elektrotehnikatehas, veduriremonditehas ja puidutööstusettevõtted.

## Viited

## Välislingid

*Mitteametlik koduleht
Johannes Reinola

**Johannes Reinola** (kuni 1936 **Johannes Reinglas**, 13. jaanuar 1896 Novgorod – 29. juuni 1942 Norilsk, hukati) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1939).

Õppis aastatel 1936–1938 Prantsuse Kõrgemas Sõjakoolis.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Javai poolsaar

**Javai poolsaar** (Явай) on poolsaar Kara meres Euraasia põhjaosas Venemaal, Gõda poolsaare loodeosa. Selle rannikut ümbritsevad Obi laht läänest ja Gõda laht idast.   

Javai poolsaarel on piklik põhja-lõuna suunatud kuju, selle pikkus on üle 2100 km, aga laius on vaid 20-30 km. Poolsaare jätk on Šokalski saar, mis on eraldatud poolsaarest madala Gõda väinaga, mille laius on kuni 5 km. 

Poolsaarel on tasane künklik pinnamood, paikneb tohutult jõgesid ja järvi. Kohati on poolsaar rangelt soostanud. Üldkõrgus on kuni 75 meetrit. Taimkate on tundra.

Poolsaare põhjaosa kuulub Gõda looduskaitseala koosseisu. 

Poolsaare lõunaosas paiknevad suured süsivesinike leiukohad: naftagaasikondensaadi leiukoht Utrenneje ja maagaasileiukoht Štormovoje.

Javai poolsaar kuulub Jamali Neenetsi autonoomne ringkonna Tazi rajooni koosseisu.
Šokalski saar

**Šokalski saar** (vene *остров Шокальского*) on saar Aasia loodeosas Kara meres Obi lahe suudmeosas. Saare pikkus on umbes 30 km, laius kuni 20 km, kõrgus kuni 27 m, pindala 428 km&sup2;. Gõda väin eraldab saart Javai poolsaarest. Saarel on tasane pinnamood tundra taimkattega. 

Aastani 1926 oli saare nimi **Agnessa**, praegune nimi on antud okeanograaf Juri Šokalski auks.
Mikojan-Gurevitš MiG-35

**Mikojan-Gurevitš MiG-35** (NATO koodnimega Fulcrum-F) on Venemaal ekspordiks plaanitava Nõukogude Liidu hävituslennuki MiG-29 arendus.

Lennuki prototüüpi esitleti 2007. aasta Aero India lennundusnäitusel. Katsetuste järgus MiG-35 seeriatootmine on edasi lükkunud.

## Viited

## Välislingid
*Foto
Gõda väin

**Gõda väin** (Гыданский пролив) on väin Aasia loodeosas Javai poolsaare ja Šokalski saare vahel. Väina laius on 5 km.
Ameerika inglid

"**Ameerika inglid**" (ingl *Angels in America*) on viie Kuldgloobusega pärjatud 2003. aasta Ameerika Ühendriikide lühisari, mis põhineb Tony Kushneri näidendil "Inglid Ameerikas".

Eestis kuuluvad sarja näitamisõigused telekanalile ETV.

. 1985. aastal aset leidev film keerleb kuue newyorklase ümber, kelle elud ristuvad. Selle tuumaks on fantastiline lugu Prior Walterist, AIDSi põdevast geimehest,keda külastab ingel. Film uurib laia teemaderingi, sealhulgas Reagani-aegset poliitikat, levivat AIDSi epideemiat ning kiiresti muutuvat sotsiaalset ja poliitilist kliimat.

## Osatäitjad
*Al Pacino – Roy Cohn
*Meryl Streep – Hannah Pitt, Ethel Rosenberg, Rabbi ja Angel Australia
*Mary-Louise Parker – Harper Pitt
*Justin Kirk – Prior Walter ja Mees pargis
*Patrick Wilson – Joe Pitt
*Jeffrey Wright – Belize, Mr. Lies ja Angel Europe
*Ben Shenkman – Louis Ironson ja Angel Oceania
*Emma Thompson – põetaja Emily, kodutu naine ja Angel America
*James Cromwell – Henry
*Michael Gambon – Prior Walter Ancestor #1
*Simon Callow – Prior Walter Ancestor #2
*Robin Weigert – the Mormon Mother

## Auhinnad
**[[Kuldgloobus]]** (2004)
*Parim lühisari või telefilm
*Parim lühisarja või telefilmi meesnäitleja – Al Pacino
*Parim lühisarja või telefilmi naisnäitleja – Meryl Streep
*Parim telesarja, lühisarja või telefilmi meeskõrvalosatäitja – Jeffrey Wright
*Parim telesarja, lühisarja või telefilmi naiskõrvalosatäitja – Mary-Louise Parker

## Viited


## Välislingid
*
Vöör

**Vöör** ehk **käil** on laeva või muu veesõiduki kere esiosa ehk nina.

Vööri eesmist tugevdatud tala nimetatakse vöörtääviks. Vööri või selle veepealset osa nimetatakse mõnikord vanemas keelekasutuses ka käilaks ja vanemate purjelaevade käil oli sageli kaunistatud käilakujuga. 

Vööri kuju võib olla erinev vastavalt veesõidukile vajalikele sõiduomadustele või merekõlblikkusele, veesõiduki mõõtmetele, -otstarbele või ka ehitamise ajaloolisele ajajärgule. 

Vööris paiknevad tavaliselt laeva ankruseadmed ja ka sildumiseks vajalikud seadmed. Uuematel laevadel on sageli vööris veekindel vahesein, mis tagab vööriga otsekokkupõrke-avarii ja vöörtäävi veealuse osa deformeerumise korral laeva pinnal püsimise. Kohustuslik on selline vahesein vööriustega parvlaevadel.

## Vaata ka
* Pära ehk ahter
* Tääv
* Pirnvöör
* Ankur

## Pildid

Pilt:Bow-bulbous bow.svg| Pirnvöör
Pilt:Bow-clipper bow.svg| Klippri vöör
Pilt:Bow-curved bow.svg| 
Pilt:Bow-inverted bow.svg| 
Pilt:Bow-plumb bow.svg| 
Pilt:Bow-raked bow.svg| 
Pilt:Bow-ram bow.svg| 
Pilt:Bow-spoon bow-high chin.svg| 
Pilt:Bow-spoon bow-low chin.svg| 
Pilt:Bow-straight bow.svg| 


## Viited
* MereViki: Jäämurdevöör, vta.ee
Visiir

**Visiir** (prantsuse sõnast *visière* 'näokate') on mitmetähenduslik sõna.

***[[Visiir (kiiver)|Visiir]]** on keskaegsete kiivrite külge kinnitatav tõstetav näokaitse.
***[[Visiir (laevandus)|Visiir]]** on laeva vööri tõstetav osa.
***[[Visiir (metsandus)|Visiir]]** on raielanki piiritlev kitsas metsasiht.
***[[Visiir (sihtimisseadis)|Visiir]]** on näiteks geodeesiariista suunamist või sihtimist võimaldav seadis.

## Allikad
*Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  http://www.eki.ee/dict/ekss/
Vassili Vassiljevitš Šuiski

Vürst **Vassili Vassiljevitš Šuiski** (vene Василий Васильевич Немой Шуйский; surnud 1539) oli Ivan III ja Vassili III aegne Moskva suurvürstiriigi vojevood, sõjaväelane, diplomaat ja bojaar (1512. aastast). 

Aastatel 1500–1506 oli Novgorodi asehaldur. Juhtis koos  Daniil Štšenjaga Moskva suurvürstiriigi vägesid 1501–1503 aastate Liivimaa-Moskva sõja Seritsa (1501) ja Smolino lahingus (1502), Saksa ordu Liivimaa haru maameistri Wolter von Plettenbergi vastu.

## Viited

## Välislingid
*Biografija.ru: Шуйский князь Василий Васильевич
Loreida Põder

**Loreida Põder** (5. märts 1923 – 12. september 2007) oli eesti zooloog.

## Teoseid
*Põder, Loreida 1951. *Juhend ornitofenoloogilisteks vaatlusteks*. (Abiks loodusevaatlejale 1.) Tartu: Eesti Loodusuurijate Selts.
Aventail

**Aventail** oli keskaegse kiivri alaosa külge eriliste aasade vervellidega kinnitatud rõngastest krae, mis ulatus kaelale, õlgadele ja turjale.
Basinet

**Basinet** oli keskajal ühest tükist sepistatud pottkiiver, mis kattis koos aventaili ja visiiriga ühtlaselt pead ja kaela. Võeti Euroopas kasutusele 13. sajandi lõpust. Alates 14. sajandist samas valitsev kiivritüüp nii rüütlitel kui ka jalaväelastel. Kasutati tavaliselt koos kinnitatavate voodri, täiendavate kaela- ja õlakaitsekaitsega (aventaili) ja tõstetava näokaitse ehk visiiriga. Arenes tõenäoliselt välja varasemast kiivritüübist serveljeerist.
Gjerstad (täpsustus)

**Gjerstad** on Norras mitme koha nimi:
* Gjerstad, asula Agderi maakonnas, Gjerstadi valla keskus
* Gjerstad (Østfold), asula Østfoldi maakonnas
* Gjerstad (Vestfold), asula Vestfoldi maakonnas
* Gjerstad (Vestland), asula Vestlandi maakonnas

## Vaata ka
*Gjerstadi vald
*Gjerstadi kihelkond
Leukeemia

**Leukeemia** on vere ja luuüdi vähk ehk rahvakeeli **verevähk** või **valgeveresus**. Vähirakud veres takistavad vereloomet ning seetõttu ei saa keha tõhusalt võidelda nakkuste ja bakterite vastu. 

Õigeaegsel sekkumisel on ka pahaloomulised verehaigused ravitavad või muudetavad kontrolli all hoitavateks haigusteks.

## Välislingid

*Eesti leukeemia ja lümfoomihaigete liit
Daniil Penko

Vürst **Daniil Penko** (vene Даниил Александрович Ярославский-Пенько (Пенко, Пенек); surnud 1520) oli Ivan III ja Vassili III aegne Moskva suurvürstiriigi vojevood, sõjaväelane, diplomaat ja bojaar (1500. aastast). 

Sündis viimase Jaroslavli vürsti Aleksandr Brjuhhatõi (surnud 1471) pojana.

Oli aastatel 1496–1497 Jaroslavli asehaldur. Juhtis vägesid Liivimaa-Moskva sõja Seritsa ja Helme lahingus Wolter von Plettenbergi vastu ning 1503. aastal Liivimaal rootslaste vastu.

## Välislingid
* *Экземплярский А. В.* Пенько Даниил Александрович // Русский биографический словарь: В 25 т. / под наблюдением А. А. Половцова. 1896—1918.
* *[[Vladimir Boguslavski|Богуславский В. В]].* Славянская энциклопедия. Moskva, Olma-Press, 2001, ISBN 5224022517 lk.777
Maia Pork

**Maia Pork** (sündinud **Maia Hein**, 28. november 1929 Vastemõisa – 10. aprill 1979 Tartu) oli eesti botaanik, algoloog.

Ta lõpetas aastal 1949 Pärnu 2. Keskkooli ja aastal 1954  Tartu Riikliku Ülikooli bioloogiaosakonna. Aastal 1956 asus Zooloogia ja Botaanika Instituuti aspirantuuri; kaitses aastal 1960 väitekirjaga "Eesti järvede ränivetikad (Bacillariophyta)" bioloogiakandidaadi kraadi.

Ta oli aastatel 1952–1956 Zooloogia ja Botaanika Instituudi botaanikasektori laborant, 1960–1966 ja 1972–1978 nooremteadur, 1966–1972 Tartu Riikliku Ülikooli algoloogia labori insener.

Tema peamiseks uurimisalaks olid vetikad.

## Perekond
Tema abikaasa oli Kaljo Pork.
Lembit Muiste

**Lembit Muiste** (**Lembit Mädasson**; 23. aprill 1921 Tarvastu vald, Viljandimaa – 10. november 1994) oli eesti metsateadlane.

Ta sündis Viljandimaal Tarvastu vallas Pata talu kuuelapselises peres. 1935. aastal lõpetas ta Ämmuste algkooli ning 1941. aastal Viljandi 2. Keskkooli. 1942. aasta veebruaris astus ta Tartu ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakonda. Õpingud katkestas 1944. aasta veebruarimobilisatsioon. Muiste võttis osa sõjategevusest Narva jõe ääres piirikaitseüksuse koosseisus. Ametliku versiooni järgi oli ta tol ajal aga hoopis kodutalus, see võimaldas jätkata õpinguid ülikoolis. 1946. aasta alguses võeti ta põllumajandusteaduskonda tööle vanemlaborandina.

Ta õppis Tartu ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakonnas ja metsandusteaduskonnas 1942–1947 (lõpetas). 1958 cand. biol (Uurimusi Kagu-Eesti männikultuurpuistutes).

Ta oli 1946–1947 Tartu ülikooli metsakorralduse kateedri vanemlaborant, 1947–1951 assistent, 1951–1956 Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsakasvatuse kateedri assistent, 1956–1964 vanemõpetaja, 1964–1994 dotsent. 

Ta töötas pikka aega Eesti Põllumajanduse Akadeemias õppejõuna ning juhendas kokku 150 üliõpilastööd.

## Isiklikku
Tema poeg on Põllumajandusülikooli õppejõud, tehnikakandidaat Peeter Muiste.
Ülo Järvekülg

**Ülo Järvekülg** (alates 1959. aastast **Ülo Tuul**, 1929 – 1989) oli eesti zooloog.

Ta töötas ligi kolmkümmend aastat Tartu Ülikooli zooloogia muuseumi konservaatori-taksidermistina.

## Viited
Heinrich Aasamaa

**Heinrich Aasamaa** (kuni 1935 **Heinrich Hendrikson**; 27. jaanuar 1909 Lipstu, Rapla vald, Harjumaa – 9. august 2008) oli eesti botaanik ja harrastuskunstnik.

Ta lõpetas 1930. aastal Tallinna Õpetajate Seminari viimase lennu. Temalt ja tema organiseerimisel on Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseumi antud mahukas mitmetahuline mälestustekogu, mis puudutab õpinguid Tallinna Õpetajate Seminaris ning seal õppinuid ja nende hilisemat käekäiku.

1933. aastal astus ta Tartu Ülikooli, mille lõpetas 1940. aastal botaanikuna. 

Samast aastast töötas Botaanika Instituudi assistendina, seejärel botaanikaõppejõuna Tartu Riiklikus Ülikoolis 1956. aastani ning hiljem teadurina Eesti Maaviljeluse Instituudis. Töötas ka kaunite kunstide ja kehakultuuri õpetajana koolides. Eesti Looduseuurijate Seltsi liige alates 1936.

Tegeles kogu elu kahe suure harrastusega: maalimise ja taimede kogumisega. 

Tema maale on näitustel eksponeeritud alates 1920. aastatest. Tema isikupärases maalimisstiilis võib märgata 20. sajandi alguskümnendi Euroopa moodsate kunstivoolude ja Pallase koolkonna mõjusid. 

Aasamaa algatas Lipstu nõmme looduskaitse alla võtmise (kaitseala kinnitati 1937) ning temalt pärineb tänapäeva suurim üksikisiku herbaarlehtede kogu. Kogu asub Eesti Loodusmuuseumis. Aasamaa oli Eestimaa taimkatte kaardistajaid. Ta oli ka Jalase küla teadusnõukogu liige. Temalt on ilmunud "Väike luuleraamat".

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Aride

**Aride** on Seišellidele kuuluv saar India ookeanis. Saar kuulub Graniidisaarte hulka ning on Seišellide põhjapoolseim graniitsaar.

Aride'i saare geograafilised koordinaadid on .

Saar asub umbes 10 km Praslini saarest põhja pool. Aride'ist põhja poole jäävad veel kaks Seišellide korallsaart – Denis' saar umbes 45 km kaugusel põhjas ja Birdi saar umbes 75 km kaugusel loodes.

Aride'i pindala on 0,68 km². Saar on ida-lääne suunas umbes 1,75 km pikkune ja põhja-lõuna suunas umbes 0,5 km laiune.

Saarel on looduskaitseala. Ainsad elanikud on kaitseala töötajad, kes elavad saare lõunaosas.

Saarel kasvab endeemne madaraliste sugukonda kuuluv *[[Rothmannia annae]]*.

Aride'i saarel pesitseb regulaarselt üle 1,25 miljoni linnu. Aride'i saarel on maailma suurim väike-tõmmutiiru ja troopika-tormilinnu koloonia. Linnuliikide hulgas on veel roosatiir, roolind *[[Acrocephalus sechellensis]]*, kangurlindlane *[[Foudia sechellarum]]*, ohustatud rästaslane *[[Copsychus sechellarum]]*, seišelli sinituvi ja nektarilindlane *[[Cinnyris dussumieri]]*.

Saarel elab ka mitu sisalikuliiki ning kolm liiki mürgituid madusid. Rannikumeres võib näha ka kilpkonnalisi *[[Chelonia mydas]]* ja *[[Eretmochelys imbricata]]*.

## Välislingid
* Aride'i saare koduleht
Endel Annus (poksija)

**Endel Annus** (30. aprill 1922 – 4. august 1961 Tallinn) oli eesti poksija.  

Annus oli poolraskekaalus (kuni 79,4&nbsp;kg; alates 1951. aastast – kuni 81&nbsp;kg) kolmekordne Eesti NSV meister (1946, 1948 ja 1952).

Annus osales NSV Liidu meistrivõistlustel poolraskekaalus (kuni 79,4&nbsp;kg), kuid ei jõudnud auhinnaliste kohtadeni (1948 ja 1949). Ta sai Spartaki üleliidulistel meistrivõistlustel esikoha (1948). 

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009.

## Välislingid
*
Juribei

**Juribei** on kahe jõe nimi:

*Juribei (Gõda poolsaar) — jõgi Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas Gõda poolsaarel.
*Juribei (Jamali poolsaar) — jõgi Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas Jamali poolsaarel.
Kai

**Kai**, ka **sadamakai** (inglise *quay*) on sadamarajatis, mille ääres silduvad ja seisavad laevad laadimis- või lossimistööde tegemiseks, reisijate pealeminekuks laevale või mahatulekuks laevalt. Kasutusel on erinevaid sadamakaisid: reisilaevade kai, multiteeninduse kai, ro-ro laevade kai, konteinerlaevade kai, puistlasti laevade kai, vedellasti aluste kai, kalalaevade kai jms. Täiesti erinevad on traditsioonilistest kaidest tankerite laadimiseks ja lossimiseks kasutatavad vedellasti laevade kaid. Kasutatakse ka kaisid, mille ääres seisavad ainult kindla otstarbega alused, näiteks päästelaevad, jäämurdjad, lootsikaatrid, puksiirid, punkerdajad jms.

Kaid võivad olla nii püsivesiehitised kui ka merepõhja ankurdatud ujuvkaid. Kaidel võivad olla laevade elektrivoolu- ja mageveega varustamise süsteemid ning lastide tõstmiseks kasutatavad tõstemasinad (portaalkraanad, konteinerkraanad, jms.).

## Kirjeldus
Sadama tegutsemise seisukohalt on nii tehniliselt kui ka majanduslikult olulised eelkõige kaid. Suuremad laevad vajavad pikemaid ja sügavama veega kaisid. Kai peab olema vastupidav suurtele raskustele ning tasane, et võimaldada sadamatehnikal kiiresti liikuda. Hea kai on piisavalt lai ning kraanade rööbasteed, pollarid ja muud ehitised ei takista sellel liiklemist. 

Sadamakaisid iseloomustavad sadamakai pikkus (inglise *quay length*) ja sadamakai sügavus (inglise *quay depth*). Sadamakai pikkus on kas kai kogupikkus meetrites või selle kasutatava osa pikkus meetrites. Sadamakai sügavus on vee sügavus sadamkai kogu pikkuse ulatuses mõõna ajal. Sadamakai sügavus määrab laeva süvise, millega on võimalik kai ääres silduda. Kaide sügavused jaotatakse järgmistesse klassidesse: kuni 4,0 m; 4,0–6,0 m; 6,0–8,0 m; 8,0–10,0 m; 10,0–12,0 m; 12,0–14,0 m; rohkem kui 14,0 m. 

Sadamakai veepoolsel küljel paiknevad reas põrkeseaded ehk vendrid (inglise *fender*), mis kaitsevad kaid ja laeva võimalike vigastuste eest sildumisel. Vendriteks nimetatakse ka kai seina külge kinnitatud (riputatud) puidust, kummist (veoautode rehvid) või muust materjalist valmistatud lööke absorbeerivad esemed. Olles kai seina ja laevakere vahel, kaitsevad need laevakeret vigastuste eest.

Laevad seisavad sadamakai või kairambi ääres sildumiskohal (inglise *berth*) kinnitatuna laadimise ajaks selle külge. Laeva sildumise ajal kinnitatakse laevalt kaile antud köied (kinnitusotsad) pollarite (inglise *bollard*) külge. Pollarid on kai esiservas paiknevad terasest kinnitid, mille külge kinnitatakse laeva kinnitusotsad hoidmaks sildunud laeva kai ääres.

Sadamates, kus võetakse vastu keskmise suurusega ja väikseid laevu, on tavaliselt vee sügavuseks kaide ääres 8–12 m. Paljudes maailma suurtes sadamates ehitati eelmisel sajandil kaisid veesügavusega 13,5 m, millest piisas enamasti ka suurimate aluste sildumiseks.

Kui Muuga sadamas on vee sügavus ookeani konteinerlaevadele mõeldud kai ääres 17–18 m, siis Rotterdami sadama uues konteinerterminalis silduvad maailma suurimad konteineralused, mis vajavad kai sügavust 25–26 m.

## Vaata ka
* ramp (laevandus)
* ujuksild (pontoonsild)
* kaldasild
* paadisadam
* muul

## Viited
Kalle Remm

**Kalle Remm** (sündinud 9. aprillil 1954 Tartus) on eesti zooloog, geograaf, kartograaf ja orienteeruja.

## Haridus
1972. aastal lõpetas Tartu 5. Keskkooli. 1977. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia eriala. 1990. aastal sai Leningradis Zooloogia instituudist bioloogiakandidaadi kraadi. 1999. aastal sai Tartu Ülikoolist teadusmagistri kraadi geoinformaatika ja kartograafia erialal.

## Töö
Aastatel 1977–1993 töötas Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudis inseneri ja nooremteadurina. 1993–1998 töötas Eesti Kaardikeskuses insenerina, 1998–1999 Maa-ametis kartograafiabüroo peaspetsialistina. 1998. aastast Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna teadur, 2002. aastast TÜ Ökoloogia- ja Maateaduste Instituudi geoinformaatika ja kartograafia teadur, 2005. aastast vanemteadur.

## Sporditegevus
Orienteerumisjooksu Eesti meistrivõistlustel on ta võitnud 4 kuldmedalit (1979 tavarajal, 1975, 1981 ja 1983 teatejooksus), 1 hõbemedali ja 1 pronksmedali. Kergejõustiku Eesti meistrivõistlustel võitnud 1983 pronksi 30 km maanteejooksus ja 1985 pronksi maratonis.

TRÜ võistkonnas on ta viis korda tulnud Jüriööjooksu võitjaks.

## Teadustöö
Üle 50 teaduspublikatsiooni. 2011. aastast Rahvusvahelise Arvutusökoloogia Seltsi liige. 

## Tegevus kartograafina
Ta on koostanud üle 70 orienteerumiskaardi, lisaks mitmesuguseid turismikaarte, linnaplaane ja muid kaarte.

## Tunnustus
*2014 Tartu Ülikooli aumärk
*2025 Eesti Orienteerumisliidu teenetemärk

## Pere
Tema isa oli Hans Remm ja ema on Eevi Remm. Maido Remm on tema vend. 

Ta on Tiit Remmi ja Jaanus Remmi isa.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
*
Kwango

**Kwango** (Angolas **Cuango**) on jõgi Aafrika edela osas Angolas ja Kongo Demokraatlikus Vabariigis. Algab Lunda lavamaalt. Voolab laias ja sügavas orus põhja, kärestikud ja joad vahelduvad laevatatavate lõikudega. Suubub vasakult Kasaisse. 

Pikkus 1100 km.
Varna laht

**Varna laht** (Варненски залив) on laht Musta mere läänekaldal Bulgaarias. Laius suudmes 7 km. Ulatub maasse 3 km pikkuselt. Sügavus kuni 18 m. Lahe kaldal asub Varna.
Astypálaia saar

**Astypálaia** (kreeka Αστυπάλαια) on saar Egeuse meres, üks Lõuna-Sporaadidest. Pindala 97 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 506 m. Kuulub Kreekale. Elanike arv on 1238 (2001).
Antananarivo linnapea

**Antananarivo linnapea** on Madagaskari pealinna ja suurima linna Antananarivo linnapea. Tegemist on Madagaskari ühe prominentsema ametikohaga. Tihti on seda ametikohta kasutatud hüppelauana suuremasse poliitikasse. Nii endine Madagaskari president Marc Ravalomanana kui ka pärast teda võimule tulnud ajutine president Andry Rajoelina on olnud Antananarivo linnapead.
Jamali poolsaar

**Jamali poolsaar** (vene keeles Ямал) on poolsaar Euraasia põhjaosas Venemaal Lääne-Siberi loodeosas Gõda poolsaarest lääne pool. Poolsaare pikkus on 700 km, laius kuni 240 km. Rannikut ümbritsevad Kara meri läänest ning selle osad – Baidarata laht edelast ja Obi laht idast. Malõgini väin eraldab seda Belõi saarest.

Poolsaare pinnamood on tasane, kõrgeim tipp on Sopka Sogsjangseda (102 m) poolsaare lõunaosas. Poolsaarel on palju jõgesid (suurim neist on Juribei) ja järvi (näiteks Njoito järved ja Jaroto järved). Poolsaare põhjaosa pinnas on kaetud tundra taimkatte ja lõunaosa metsatundra taimkattega. 

Kliima on lähisarktiline, poolsaare põhjaosas arktiline. Jaanuari keskmised õhutemperatuurid on –23...–27 °C, juuli omad +3...+9 °C. Aasta keskmine sademete hulk on kuni 400 mm. Lumikatte paksus kuni 50 cm.

Poolsaarel on levinud põhjapõdrakasvatus ja kalandus. On suured maagaasi leiukohad.

Kuulub Jamali Neenetsi autonoomse ringkonna koosseisu. Seal asuvad Drovjanoi, Bovanenkovski, Sejahha, Japtiksale, Mõss-Kamennõi, Novõi Port ja Jar-Sale asulad.
Hanno Tomberg

**Hanno Tomberg** (sündinud 22. mail 1967) on eesti ajakirjanik ja meediajuht.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli 1993. aastal ajakirjanduse erialal.

## Töökäik
*1990–1992 Eesti Raadio sporditoimetuse toimetaja 
*1992–1999 Äripäeva uudistetoimetuse juhataja 
*2000–2001 Eesti Päevalehe peatoimetaja 
*2001–2004 TV3 uudiste peatoimetaja 
*2004–2007 Eesti Raadio uudiste- ja sporditoimetuse juhataja 
*2007 – 1. juuni 2014 Eesti Rahvusringhäälingu juhatuse liige (esitas lahkumisavalduse seoses Margus Allikmaa otsusega vallandada Marko Kaljuveer) 
*14. juuli 2014 – 26. november 2016 Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) juhatuse esimees (kutsuti tagasi seoses OÜ Ermamaa skandaaliga) 
*8. veebruar – 1. september 2017 AS Eesti Meedia sisu- ja programmidirektor 
*2. jaanuar 2018 – 31. juuli 2020 sihtasutuse Archimedes juhatuse liige 
*1. novembrist 2020 Tallinna Tehnikaülikooli avatud ülikooli juhataja

## Isiklikku
Tema isa oli Ilo Tomberg ja ema on Ene Tomberg.

## Viited

## Välislingid
* Hanno Tomberg: praegu ei pea ma reaalseks täielikult venekeelse kanali tulekut Eesti Päevaleht, 21. august 2007
* "Käbi ei kuku... Ene ja Hanno Tomberg" ERR Vikerraadio, 23. oktoober 2022
* Hanno Tomberg: lapse sünd on kõige olulisem asi maailmas ERR Eeter, 24. oktoober 2022
Ilse Rootsmäe

**Ilse Rootsmäe** (kuni 1950 **Ilse Luts**; 19. juuni 1925 Tapa – 4. jaanuar 2006) oli eesti arst ja ornitoloog.

Ta õppis Tapa Ühisgümnaasiumis (lõpetas 1944) ja Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas (lõpetas 1953), töötas seejärel arstina Mustvees ja Tartus.

## Tunnustus
* 1995 Eerik Kumari looduskaitsepreemia (koos Lemming Rootsmäega)

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Lemming Rootsmäe, nende poeg on laulja ja kitarrist Andrus Rootsmäe.
Narva Keeltelütseum

**Narva Keeltelütseum** on üldhariduslik munitsipaalkool Narvas, mille põhitegevus on põhi- ja gümnaasiumihariduse andmine. Õppekeel põhikoolis on vene keel ja gümnaasiumis eesti keel.

Koolis õpib üle 900 õpilast ja töötab 102 inimest.

Kool asutati 1988. aastal **Narva 14. Keskkooli** nime all.

Alates 1992. aastast õpetati inglise keelt süvaõppega.

1995. aastal anti koolile gümnaasiumi staatus ning sellest ajast kandis ta **Narva Humanitaargümnaasiumi** nime.

2003. aastal liitus kool hiliskeelekümbluse ja 2007. aastal varakeelekümbluse programmiga.

Aastal 2014. muudeti kooli nimi **Narva Keeltelütseumiks**.

Kooli aadress on Kangelaste 32.

## Direktorid
*Mihhail Mihhaltšenko – september 1988 – mai 2006
*Nadežda Tšerkašina – alates maist 2006

## Välislingid
*Kooli koduleht
*Vabariigi President esines loenguga Narva Humanitaargümnaasiumis
Aino Kumari

**Aino Kumari** (sündinud **Aino Bergmann**; alates 1. veebruarist 1938 kuni 1940. aastani **Aino Helemäe**; 15. september 1908 Põlva – 17. oktoober 2004 Tartu) oli eesti ornitoloog.

Tema isa Rudolf Bergmann (Helemäe) oli apteeker.

Ta õppis Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi tütarlaste gümnaasiumis Tartus, lõpetas 1927. aastal Võrumaa Rahvahariduse Seltsi Tütarlaste Gümnaasiumi ja õppis 1927–1930 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas ja 1932–1935 arstiteaduskonnas.

Alates 1941. aastast töötas ta Tallinnas Riiklikus Loodusteaduste Muuseumis (1944–1946 direktorina). Aastatel 1947–1978 töötas Kumari Zooloogia ja Botaanika Instituudi ornitoloogiasektoris.

Kumari uuris kurvitsaliste toitumisökoloogiat, Lääne- ja Ida-Eesti rabade linnustikku, lindude levikut ja arvukust Väinamere saartel, lindude rännet, naerukajaka levimist mandri veekogudel, lindude rõngastamist.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Eerik Kumari.

## Viited
Ahto Jõgi

**Ahto Jõgi** (14. veebruar 1932 Kuressaare – 1. august 1974 Tartu) oli eesti ornitoloog.

Ta tegeles lindude rände uurimisega. Ta töötas Zooloogia ja Botaanika Instituudis teadusliku töötaja ja teadussekretärina. 

Talle on püstitatud mälestustahvel Puhtu ornitoloogiajaamas rändevaatluste torni jalamile.

Ta on maetud Tartu Raadi kalmistule.

## Viited
Salme Rubel

**Salme Rubel** (aastani 1930 **Salme Kõiv**; 7. august 1908 Võru – 16. aprill 1988 Tartu) oli eesti entomoloog.

## Elulugu
Ta lõpetas 1926 Võrumaa Rahvahariduse Seltsi Tütarlaste Gümnaasiumi ja 1945 Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonna agronoomina. 1961 kaitses ta TRÜ-s väitekirja "Eesti NSV-s esinevad naksurlased ja nende tähtsus põllumajanduslike kultuuride kahjuritena" ning sai bioloogiakandidaadi kraadi. 

Aastatel 1945–1951 oli ta TRÜ rakenduszooloogia ja entomoloogia kateedri assistent, 1951–1955 Eesti Põllumajanduse Akadeemia zooloogia ja entomoloogia kateedri juhataja, 1956–1964 entomoloogia ja aianduse kateedri vanemõpetaja, 1964–1971 dotsent.

## Teadustöö
Tema peamised uurimisvaldkonnad olid põllumajandus- ja metsaentomoloogia, tiigikalandus ja taimekaitse. Ta uuris Eesti naksurlasi ja ürasklasi.

## Teoseid
*Eesti NSV naksurlased.// Abiks loodusvaatlejale 38. Tartu 1958
*Eesti naksurlaste faunast. 1959
*Eesti ürasklaste (*Ipidae*) määraja. Tallinn 1956; 2. trükk 1987
*Vaske sisaldavate taimekaitsevahendite mõjust marjade maitsele (kaasautor Mall Reeben). // Sotsialistlik Põllumajandus (1966) 11

## Isiklikku
Tema abikaasa oli põllumajandusteadlane Peter Rubel ning nende lapsed olid keemik Mall Reeben ja paleontoloog Madis Rubel.

## Viited

## Kirjandus
**Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944*, 2. köide. Tartu 1994. Lk 452
*Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987, lk 409
*Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Tartu 1981, I kd, lk 46
*Sotsialistlik Põllumajandus 1961 (14)

## Välislingid
*
*Haud Tartu Vana-Jaani kalmistul
Leida Leivategija

**Leida Leivategija** (12. september 1918 – 26. mai 2004) oli eesti entomoloog ja põllumajandusteadlane.

1942. aastal asus ta tööle Tartu ülikooli entomoloogia katsejaama Raadil Kaarel Leiuse käe all. 1951. aastal jätkas ta tööd vastloodud Eesti Põllumajandusakadeemia zooloogia ja entomoloogia kateedris. Ta lõpetas töö kõrvalt 1954. aastal EPA agronoomiateaduskonna ning töötas siis algul assistendina ja vanemõpetajana. 1964. aastal kaitses ta dissertatsiooni "Õunamähkuri (*Laspeyresia pomonella* L.) bioloogia ja tõrje". Pärast seda töötas ta dotsendina kuni pensionile minekuni 1987. aastal. Ta õpetas zooloogiat ja entomoloogiat, aga ka keemilist taimekaitset.

Ta oli Tartu Esperanto Seltsi aktiivne liige.

## Teoseid
*"Õunamähkur". Eesti Riiklik Kirjastus 1963
*"Juhend viljapuude pritsimiseks". Eesti Riiklik Kirjastus 1963 (koos Paul Juurikaga)
*"Entomofenoloogilised vaatlused". Eesti NSV Teaduste Akadeemia Loodusuurijate Selts. 1968
*"Taimekaitses kasutatavad pestitsiidid". Eesti Põllumajanduse Akadeemia. 1970
*"Pestitsiidid taimekaitses". Eesti Põllumajanduse Akadeemia. 1977
*"Taimekaitse". Valgus. 1982 (kaasautorid Ruuta Kuusksalu, Eedi Kõverjalg, T. Paide, I. Randalu ja Ilmatar Tammaru)

### Tõlkijana
*Issaak Šapiro ja Stepan Tupenevitš. "Köögivilja- ja kartulihaiguste ning kahjurite tõrje". Eesti Riiklik Kirjastus. 1955

## Viited

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Leili Järva

**Leili Järva** (14. september 1936, Tubala – 18. mai 2010) oli eesti mükoloog.

Ta lõpetas 1955. aastal Kärdla Keskkooli ja 1960. aastal Tartu Riikliku Ülikooli botaanikuna . Ta töötas pikka aega Zooloogia ja Botaanika Instituudis. Ta oli spetsialist puguseente alal.

## Teosed
*Järva, Leili; Kalamees, K.; Kalamees, U.; Nikolajeva, T.; Parmasto, E.; Raitviir, A. 1963. *Juhend makroseente kogumiseks ja määramiseks*. (Abiks Loodusevaatlejale 48.) Tartu: Eesti Looduseuurijate Selts.
*Järva, Leili 1965. *Eesti NSV puguseened (Gasteromycetes)*. (Abiks Loodusevaatlejale 52.) Tartu: Eesti Looduseuurijate Selts.

## Välislingid
*In memoriam
Rudolf Tamm

**Rudolf Tamm** (27. jaanuar 1898 Adila vald, Harjumaa – 21. jaanuar 1987 Jõgeva) oli eesti sordiaretaja ja loodusvaatleja. 

Õppis 1920–1928 (lõpetas) Tartu Ülikoolis agronoomiat, cand. agr. 1953 ("Kaheaastaste köögiviljade seemikute toitepindade mõju seemnesaagisse"). Liivika vilistlane.

Osales Vabadussõjas. Alates 1924 Jõgeva sordiaretusjaama instruktor, asjaajaja ja teaduslik sekretär. 1959–1961 Eesti Põllumajanduse Akadeemia dotsent. Ta tegeles köögivilja- ja lillesortide aretamisega. 

Ta tegeles ornitoloogiliste ja fenoloogiliste vaatlustega. 

Tema iluaed Jõgeva lähedal on olnud Eesti aiakultuuris tähelepanuväärne. Aias oli mitmeid Anton Starkopfi skulptuure. 

## Tunnustus
*1939 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Perekond
Tema abikaasa Fernanda Tamm oli tuntud iluvõimleja ja võimlemispedagoog. 
Tema poeg on Eesti bioloog ja Leigo turismitalu omanik Tõnu Tamm.

## Teosed
*Tamm, Rudolf. *Ornitofenoloogilised vaatlused*. Tartu: Eesti Loodusuurijate Selts, 1957.

## Viited

## Kirjandus
*Nende esimesed ühised sammud. Uus Eesti, 29. jaanuar 1940, nr. 27, lk. 6.
## Välislingid
* 
* Rudolf Tamme fotokogu kategoriseerimisrakenduses Sift.pics
Villem Voore

**Villem Voore** (10. aprill 1903 Peterburi – 24. märts 1982) oli eesti pedagoog, zooloog ja looduskaitsetegelane. 
 
Maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Teosed
* 1956. "Magevee loomastik" (Abiks loodusevaatlejale 24.) 
* 1957. "Elavnurk koolis"
* 1961. "Zooloogilisi ekskursioone"
* 1966. "Lindude päev koolis"

## Välislingid
*Intervjuu Villem Voorega Eesti Looduses
Asta Vilbaste

**Asta Vilbaste** (sündinud **Asta Tuisk**, 5. aprill 1923 Vändra – 25. aprill 2010 Tartu) oli eesti zooloog (arahnoloog).

Ta lõpetas 1942. aastal Vändra Gümnaasiumi, 1950. aastal Tartu Riikliku Ülikooli  bioloogina ning sai samas 1956. aastal bioloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Eesti NSV puugid (faunistilis-ökoloogiline ülevaade)".

Ta on uurinud Eesti puuke, Eesti ämblike faunat ja töötanud pikka aega Zooloogia ja Botaanika Instituudis.

## Teoseid
*"Juhend puukide kogumiseks". Abiks loodusevaatlejale 19. Eesti Looduseuurijate Selts. Tartu 1955
*"Eesti ämblikud I. Krabiämbliklased (*Xysticidae*), jooksikämbliklased (*Philodromidae*) ja hüpikämbliklased (*Salticidae*)". Valgus, Zooloogia ja Botaanika Instituut. Tallinn 1969 
*"Eesti ämblikud (*Aranei*): Annoteeritud nimestik". Valgus. Tallinn 1987

## Isiklikku
Tema abikaasa oli entomoloog Juhan Vilbaste ja poeg oli bioloog Kaarel Vilbaste.
Elli Lellep

**Elli Lellep** (sünninimi **Elly Armilde Lellep**; 5. aprill 1914 Valma küla, Vana-Tänassilma vald, Viljandimaa – 3. detsember 1997) oli eesti botaanik.

Ta töötas Tartu Ülikooli botaanikaaias ja rajas seal eesti taimede osakonna.

1937 lõpetas Vahi aiandus-mesinduskooli, õppis 1938–1945 (lõpetas) Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas.

1936–40 praktikant ja abiaednik Kadrioru pargis. 1944–1961 TRÜ taimesüstemaatika ja geobotaanika kateedri vanemlaborant, 1961–1964 vanemteadur, 1964–69 TRÜ botaanikaaia direktor.

## Kirjandus
*"Elli Lellep (5. IV 1914-3.XII 1997)" Eesti Loodus, veebruar 1998 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:341429/298697/page/23
*"Elli Lellep 100" Eesti Loodus, aprill 4/2014 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:240311/184633/page/56

## Välislingid
*Foto
Mihhail Fridman

**Mihhail Maratovitš Fridman** (vene keeles Михаил Маратович Фридман; sündinud 21. aprillil 1964 Lvivis) on juudi rahvusest Venemaa ettevõtja. 

## Elulugu
Fridman sündis Lvivis, kus ta veetis ka lapsepõlve. Ta õppis Moskva Terase ja Sulamite Instituudis. Asutas koos õpingukaaslaste German Hani ja Aleksei Kuzmitšoviga 1980. aastate lõpus Alfa grupi kooperatiivina, mille tegevusalaks oli akende puhastamine. Ta on Alfa grupi üks omanikke, Alfa grupi nõukogu esimees, Alfa-Banki nõukogu esimees, TNK-BP nõukogu liige. Tegutseb muuhulgas naftakaubanduse, panganduse, telekommunikatsiooni (Altimo) ja jaekaubanduse valdkonnas. 1990. aastate erastamise käigus omandas ta suurosaluse naftatootmisettevõttes TNK. 2003. aastal loodi selle baasil ühisettevõttena BP-ga TNK-BP.

2008. aastal hindas Forbes tema varanduse suuruseks ligi 21 miljardit dollarit, millega ta mahtus 20 maailma rikkaima inimese hulka. 2009. aasta algul oli vara Forbesi hinnangul vähenenud 6,3 miljardi dollarini, 2014. aasta alguseks aga kasvanud 17,6 miljardi dollarini.

Fridman on Venemaa Ühiskondliku Palati liige.

## Sanktsioonid
28. veebruaril 2022 kehtestas Euroopa Liit talle seoses Venemaa kallaletungiga Ukrainale viisa- ja majandussanktsioonid. Tema Euroopa Liidus olevad varad külmutati.

## Isiklikku
Fridman on lahutatud, tal on neli last: kolm tütart ja üks poeg.

## Vaata ka
* TNK-BP

## Viited

## Välislingid
Aleksei Jepinatjev

**Aleksei Jepinatjev** (vene keeles *Алексей Дмитриевич Епинатьев*; 1819 – 29. oktoober 1878 Tallinn) oli vene päritolu Tallinnas elanud kaupmees ja vene kultuuri arendaja.

Aleksei Jepinatjevi isa Dmitri Jepinatjev kolis koos pere ja vendadega Tallinna pärast 1812. aasta sõda Rostovi linnast Jaroslavli kubermangust. Ta võttis rendile osa tühermaast Tallinna linnas ja hakkas tegelema aiapidamisega, seejärel asutas kaubaäri. Kasvatatud köögivilja realiseeriti vanalinnas Rohelisel turul (Pika ja Olevimäe nurgal). 

1840. aastate alguses oli II gildi kaupmehel Jepinatjevil juba väljaostetud eramaja koos aiaga Narva tänaval (Narva maantee maja 26, maja fassaadil on tänini säilinud omaniku initsiaal "Е"), kaubaärikontor Tallinna Vanalinnas Viru tänaval majas 10 ning kaks reisilaeva, mis kurseerisid Tallinna ja Peterburi vahel. 

1846. aastal sai Aleksei Jepinatjev koos vennaga II gildi kaupmeheks. 

## Tegevus vene kultuuri arendamisel
1. septembril 1864 asutati Aleksei Jepinatjevi kodus esimene vene kultuuriselts Eestis Gusli (*Русское общество любителей пения «Гусли»*).

## Välislingid
* Любители русского искусства. Семья Епинатьевых
* Из прошлого таллиннцев
* "На Нарвской улице близ Екатериненталя…"
* Остзейские православные
Vegårsvatnet

**Vegårsvatnet** on järv Norras Gjerstadi ja Vegårshei valla piiril (Gjerstadi valda jääb väike osa järvest selle põhjaosas). Geograafilised koordinaadid on 58°48...51' N, 8°51...52' E.

Järve pindala on 17,70 km², ümbermõõt 113,84 km.

Kõrgus merepinnast on 189 m.

## Viited

Selle artikli kirjutamisel on kasutatud saksakeelse Vikipeedia artiklit seisuga 22.3.2009.
Tsementaed

"**Tsementaed**" on Briti menukirjaniku Ian McEwani 1978. aastal ilmunud esikromaan.

## Süžee
Romaani jutustajaks on 15-aastane noormees Jack, kellel on kaks õde – Julie ja Sue – ning noorem vend Tom. Järjest surevad laste isa ja ema, kuid lapsed otsustavad viimase surma varjata, kartes, et muidu nad lahutatakse ja paigutatakse eraldi peredesse. Nad matavad ema laiba salaja keldrisse betooni sisse ja üritavad omapäi elades hakkama saada. Lapsed elavad oma majas eemaletõmbununa ühiskonnast ja selle reeglitest, kuid betoonhaud aina mõraneb ning lastel muutub oma ainulaadse elukorralduse varjamine aina raskemaks.

## Dramatiseeringud
1993. aastal lavastas Andrew Birkin romaani põhjal samanimelise filmi, peaosas Charlotte Gainsbourg.

## Mitmesugust
Raamatu tsitaati (filmis Charlotte Gainsbourgi öeldud) kasutatakse Madonna 2000. aasta laulus "What It Feels Like For A Girl".

## Välislingid
* Peeter Künstler "Karmimat sorti lastekirjandus". Sirp, 9. märts 2001.
Seaduse ees

"**Seaduse ees**" on Franz Kafka mõistujutt, mis on 1925. aastal avaldatud romaani "Protsess" kuulsamaid katkendeid. See on osa raamatu 9. peatükist "Kirikus", milles peategelane Josef K. kohtub preestriga, kes talle selle loo jutustab. Sarnaselt mõistujutu peategelasega sureb ka Josef K. lõplikke vastuseid saamata. 

Erinevalt "Protsessist", mis ilmus aasta pärast Franz Kafka surma, avaldati "Seaduse ees" eraldi lühijutuna juba tema eluajal 1915. aastal.

## Tegevustik
Üks maamees soovib kohtuda seadusega, kuid teda takistab väravavaht. Mees ootab aastaid seaduse sissepääsu ees, tüütab väravavahti oma küsimustega ja proovib teda kingitustega ära osta. Väravavaht võtab küll kingitused vastu, kuid teeb seda enda sõnul vaid mehe meelerahu nimel. Surma eel küsib mees väravavahilt, miks teised inimesed seaduse jutule ei kipu. Selle peale teatab väravavaht, et sissepääs on mõeldud vaid sellele mehele. Mees sureb sealsamas ilma seaduse ette pääsemata ja väravavaht sulgeb sissepääsu. 

## Vaata ka
*Allegooria
Rothmannia annae

***Rothmannia annae*** on ohualdis puuliik madaraliste sugukonnast. 

## Levik
*Rothmannia annae* on endeemne liik, mis kasvab ainult Seišellidel Aride'i saarel. Saarel on teada 7 kasvukohta; osa neist ainult paari meetri kõrgusel merepinnast, osa aga mäetipus. Saarel on loendatud 922 tervet täiskasvanud isendit.

Veel 20. sajandi alguses kasvas puu ka Mahé, Silhouette'i, Praslini ja Félicité saarel, kuid arvatavasti metsade maharaiumise tõttu on liik neilt saartelt hävinud. 

## Kirjeldus
Puu kasvab kuni 6 meetri kõrguseks. Tüvi on sile, koor hallikasroheline. 

Lehed on suhteliselt pikad (kuni 12 cm) ja kitsad, teravatipulised, tumerohelised. 

Õied on valged, punaste tähnidega; tugeva joovastava lõhnaga. Puu õitseb kogu vihmaperioodi vältel, oktoobrist maini, kuid õite eluiga on lühike.

Puu vili on kuni 6 cm pikkune oliiviroheline mari, mis sisaldab palju seemneid.

## Säilitamine
Aride'i saarel on loodud looduskaitseala, kust on eemaldatud peaaegu kõik võõrliigid. Puud on istutatud ka Silhouette'i ja Frégate'i saarele.

## Viited

## Välislingid
* Fotod