open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Saunatorn

**Saunatorn** on Tallinna linnamüüri kaitsetorn, mis asetseb linnamüüri kirdeküljel põhja-lõunasihilisel lõigul (aadressil Gümnaasiumi tänav 1). Saunatornist lõuna pool asetseb Nunnatorn ja põhja pool Kuldjala torn. Torn on saanud nime Püha Miikaeli kloostri sauna järgi.

## Ehituslugu
Saunatorn rajati aastatel 1371–1372 väikese sadultornina ja kuulus kuni 1422. aastani koos müürilõiguga lähedal asuvale Tsistertslaste ordu nunnakloostrile.

Saunatorni kõrgendati ja moderniseeriti koos müüriga 1380. aastatel, samuti 1422. aastal, mil torni kivist osa saavutas 12-meetrise kõrguse.

Oma lõpliku keskaegse kuju sai Saunatorn 15. sajandi keskel linna kaitsetornide uuendamise käigus, esialgsest tornist on säilinud vaid keskaegne alaosa. Torni ülaosa oli 19. sajandil varemeis ning lammutati enne 1898. aasta uuendamist, kui torni ülaosa rekonstrueeriti Nunnadetaguse torni eeskujul (küll algsest veidi erinevalt).

Saunatorni ja Nunnatorni vahelisse linnamüüri tehti arhitekt Wilhelm Neumanni projekti järgi 19. sajandi lõpul Kloostri tänavale teravatipuline värav koos kahe jalgväravaga.

## Tänapäev

2004. aastal tehti Saunatorni, Nunnatorni ja Kuldjala torni ja nende vahelise linnamüüri käigu konserveerimis- ja restaureerimistöid. Kaitsetornid konserveeriti ja restaureeriti, samuti vahetati tornide ja müüride kahjustatud katusekatted ja puitkonstruktsioonid.

2007. aastal kuulutas Tallinna Linnavolikogu , Nunnatorni, Saunatorni ja Kuldjala torni ning linnamüüri lõigu Nunnatornist Kuldjala tornini peremehetuks ning määras ehitised Tallinna kultuuriväärtuste ameti valitsemisalasse ja bilanssi.

1. novembrist 2009 on Nunnatorn, Saunatorn ja Kuldjala torn antud tähtajatult üürile mittetulundusühingule Tallinna Noorteklubi Kodulinn.

## Vaata ka
*Tallinna linnamüür
*Tallinna tornistik

## Viited

## Kirjandus
* Rein Zobel, "Linnamüür". Tallinn 1986.
* "Entsüklopeedia Tallinn", 2. köide. Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2004, ISBN 9985-70-169-0

## Välislingid

*"Kolm kaunitari. Nunnatorn, Saunatorn, Kuldjala torn" (telesaade, kestus 10 minutit) ETV 1995
Aktinomeetria

**Aktinomeetria** on teadusharu, meteoroloogia haru, mis uurib Päikese ja teiste taevakehade kiirguse ülekannet Maa atmosfääris ja hüdrosfääris ning päikesekiirguse peegeldumist maapinnalt (albeedot). 

## Vaata ka
*Aktinomeeter 
*Päikeseenergia
*Püranomeeter
*Tõravere aktinomeetriajaam

## Viited
Edmund Muskie

**Edmund Sixtus Muskie** (28. märts 1914 Rumford – 26. märts 1996 Washington) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, Demokraatliku Partei liige. 

Muskie oli poola päritolu, tema isa sünninimi oli Stephen Marciszewski, mille ta 1914. aastal oli Muskieks muutnud. 

Muskie oli Maine'i kuberner aastatel 1955–1958 ja senaator 1959–1980. 1968. aasta presidendivalimistel nimetati ta Demokraatliku partei asepresidendikandidaadiks. 1972. aastal kandideeris Muskie Demokraatliku partei nominatsioonile, kuid jäi 15 kandidaadi seas neljandaks. 

Muskie oli Ameerika Ühendriikide riigisekretär Jimmy Carteri valitsuses 1980–1981 pärast Cyrus Vance'i tagasiastumist. Tema juhitav osakond tegeles Iraani pantvangikriisi ajal 52 ameeriklase vabastamise korraldamisega. 1981. aastal anti talle Presidendi Vabadusmedal.
Sơn Đoòng

**Sơn Đoòng** on maailma suurim teadaolev koobas. Ta asub Vietnamis  Quảng Trị provintsis Phong Nha-Kẻ Bàngi rahvuspargis. Koobas on tuntud oma erakordsete mõõtmete ja ainulaadse loodusliku keskkonna poolest.

Sơn Đoòngi avastas 1990. aastal kohalik elanik Hồ Khanh, kuid koobas jäi pikaks ajaks uurimata. Rahvusvahelise tähelepanu pälvis see alles 2009. aastal, kui koobast uurisid Briti koopauurijad Vietnami–Briti koopauuringute rühmast (British–Vietnamese Cave Research Association).

Koopa käikude laius ulatub kohati kuni 200 meetrini ja kõrgus kuni 150 meetrini. Seni kaardistatud osa pikkus on üle 6,5 kilomeetri, kuid uuringud on näidanud, et koobas võib olla veelgi ulatuslikum. Koopa sees asuvad maa-alused jõed, hiiglaslikud stalagmiidid ning looduslikud varisenud avad, mille kaudu pääseb sisse päikesevalgus ja kasvab taimestik.

Sơn Đoòng sai maailma suurima koopa tiitli edestades Malaisias asuvat Gua Rusa koobast, mille keskmine ristlõige on ligikaudu 91 × 91 meetrit ja pikkus umbes 1,6 kilomeetrit.

## Viited

## Välislingid
Đồng Hới

**Đồng Hới** on linn Vietnami keskosas, Lõuna-Hiina mere rannikul Nhật Lệ jõe suudmes. See on Quảng Trị provintsi halduskeskus ning oluline piirkondlik transpordi- ja teeninduskeskus. Linnas asub Đồng Hới lennujaam, mis ühendab linna teiste Vietnami suuremate keskustega.

Linna rannikul paikneb ka Nhật Lệ rand, mis on populaarne puhke- ja supluskoht nii kohalike elanike kui ka turistide seas.

Linnast umbes 40 km kaugusel asub Phong Nha-Kẻ Bàngi rahvuspark, mis on tuntud karstimaastiku ja koobaste poolest ning kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Kliima
Linnas valitseb lähisekvatoriaalne kliima. Suved on kuumad ja niisked, õhutemperatuur tõuseb sageli kuni 30&nbsp;°C. Jaanuaris, mis on aasta jahedaim kuu, on keskmine õhutemperatuur 17&nbsp;°C. Vihmaperiood kestab peamiselt maist novembrini, mil esineb sagedasi ja tugevaid sademeid.

## Viited

## Välislingid
Sheldon Brown

**Sheldon Brown** (14. juuli 1944 – 4. veebruar 2008) oli Iiri ja Soome juurtega Ameerika kodanikust jalgrattamehaanik, jalgrataste täiustaja ja propageerija. Ta sai oma tegevuse eest mitmeid autasusid.

## Välislingid
* Sheldon Browni loodud jalgrataste alane veebileht
Qəbələ raadiolokatsioonijaam

**Qəbələ raadiolokatsioonijaam** (kasutatud ka nimekujusid **Qabala**, **Gabala**, **Gabalinski**, **Gabalinskaja**; vene keeles *Габалинская радиолокационная станция*, aserbaidžaani keeles *Qəbələ RLS*) oli Venemaa kosmosevägede kasutatud Darjal-tüüpi ballistiliste ja kosmiliste objektide avastamise ja jälgimise raadiolokatsioonijaam Aserbaidžaanis Qəbələ asula lähedal. Jaam oli osa Venemaa raketirünnakust varakult hoiatamise süsteemist 2013. aastani.

Jaama asuti kavandama 1960. aastatel. Esialgse plaani järgi pidanuks jaam paiknema Franz Josephi maa piirkonnas.

Jaama rajamist alustati 1976. aastal, valmis sai see 1985. Jaam oli kavandatud Nõukogude Liidu raketikaitse olulise osana. Radarijaam peaks suutma avastada ja jälgida kuni 6000 kilomeetri kauguselt (Aasiast ja India ookeani akvatooriumilt) maalt või merelt teele saadetud ballistilisi rakette. Samuti on seda võimalik kasutada pidevaks kosmoseseireks.

Radar võimaldab 20 kompleks- ja 100 üksikobjekti samaaegset jälgimist.

1997. aastal sõlmitud ning 2002. aastal ratifitseeritud ja jõustunud leping Venemaa Föderatsiooni ja Aserbaidžaani vahel tunnistab baasi Aserbaidžaani omandiks ja annab Venemaale baasi kasutusõiguse 2012. aasta jaanuarini 7 miljoni dollarilise aastatasu eest. Venemaa kohustub kogutud andmeid Aserbaidžaaniga osaliselt jagama.
Ettevalmistamisel on uus leping kahe riigi vahel. Eeldatavalt jõustub see 2012. aasta märtsis.

2007. aasta seisuga töötas baasis umbes 900 sõjaväeteenistujat ja 200 tsiviilisikust spetsialisti.

1990. aastatel tekkis Venemaal baasi tarvitatud elektrienergia eest tasumisel Aserbaidžaani ees suur võlg. Mõnedel andmetel kandis Aserbaidžaan kuni 1997. aastani kogunenud võlad 2010. aastal maha.

## Viited
Kullapalavik

**Kullapalavik** oli ja on aeg, kui töölised koondusid erinevaist maailma paigust kindlale alale, kus on leitud suuremas koguses kulda. Tihti on neist tekkinud uusasustused aladel, kus varem inimasustus oli hõre või puudus, eriti paistis see silma Austraalias ja Põhja-Ameerikas.

Kuigi kulda on kaevandatud juba Rooma Impeeriumist saadik ja varemgi, siis suurimad kaevandused jäid kullapalaviku perioodi 18. sajandi keskpaigast kuni 20. sajandi alguseni. Sel ajal võttis hoogu ka tööstusrevolutsioon, mis oli kaevandustes kasutatava tehnoloogia ja uute tehniliste lahenduste kiireks arendajaks, kõik see omakorda kiirendas muude kaevandusega seotud harude nagu transport, logistika, rasketehnika jne arengut. Kullakaevandus iseenesest ei olnud küll niivõrd tulus, aga paljud vahendajad ja transpordifirmad teenisid hiigaslikke kasumeid kulla käitlemisega, selle tulemusena tekkisid esimesed tõelised tänapäeva mõistes miljonärid ja teatud regioonis monopolfirmad.

Kuna maailma majandus ja rahandus on paljuski põhinenud kullal ja eriti on kullaindeks rohkem esile tõusnud madalamate majandusseisude ajal, siis lühiajalised nn mini-kullapalavikud tekivad ka sel ajal. Viimane taoline oli Kakamega kullapalavik. 2008. aasta majandussurutise järel, mis viis kulla hinna rekordkõrgustesse, on kullapalavikust rääkima hakatud ka Lõuna-Ameerikas.

## Vaata
* California kullapalavik
Alois Alzheimer

**Alois Alzheimer** (ametlikult **Aloysius Alzheimer**; 14. juuni 1864 Marktbreit – 19. detsember 1915 Breslau) oli saksa neuroloog ja psühhiaater. Ta kirjeldas esimesena preseniilset dementsust, mis nimetati hiljem Alzheimeri tõveks.

Alzheimer sündis notari perekonnas. Ta õppis Aschaffenburgi, Tübingeni, Berliini ja Würzburgi ülikoolis, lõpetades viimase 1887. 1888 hooldas ta 5 kuud vaimuhaigeid naisi ja asus siis tööle Frankfurdi riiklikku hullumajja. Selles asutuses töötaski ta järgmised veerand sajandit. Tema kaastööliste hulka kuulusid hullumaja direktor Emil Sioli (1852–1922), kolleeg Franz Nissi (1860–1919) ja õpilane Gaetano Perusini (1879–1915).

Alzheimer oli ajakirja Zeitschrift für die gesamte Neurologie und Psychiatrie kaasasutaja ja -väljaandja. Suuremas osas oma hilisemast tööst aju patoloogia alal kasutas ta Nissi meetodit kudede värvimiseks hõbeda abil, et need mikroskoobi all paremini näha oleksid. Kuid Alzheimer ei kirjutanud ühtki sellist raamatut, mida päris tema enda teoseks saaks nimetada.

1901. aastal jälgis ta Frankfurdi hullumajas Auguste Deterit (1850–1906), kellel ilmnesid käitumishäired ja lühiajalise mälu kaotus. Pärast Deteri surma laskis Alzheimer tema aju ja haigusloo tuua Münchenisse, kus ta töötas Emil Kraepelini laboratooriumis. 3. novembril 1906 peetud ettekandes kirjeldas ta esimest korda preseniilse dementsuse patoloogiat ja kliinilisi sümptomeid. Kuid 1997. aastal avastati uuesti need preparaadid, mille uurimise põhjal Alzheimer oma ettekande tegi, ja see võimaldab tema haiguslookirjeldust uuesti hinnata.

Sel ajal oli saksa keel teaduses, eriti psühhiaatrias ülemaailmselt levinud. Kraepelin avaldas raamatu, milles kirjeldas seda tõbe Alzheimeri tõvena, ja see tegi Alzheimeri maailmakuulsaks. Juba 1911 diagnoositi Alzheimeri tõbi esimest korda Ameerika Ühendriikides.

1912 määrati Alzheimer Breslau ülikooli psühhiaatriaprofessoriks. 1915. aasta detsembri keskel ta haigestus. Tõenäolisemalt sai ta streptokokknakkuse, millega kaasnesid reumaatiline palavik ja neerupuudulikkus. Ta suri nädala aja jooksul südamepuudulikkusse Breslaus (tänapäeva Wrocław Poolas).
Heino Viks

**Heino Viks** (ka **Heino Johann Viks**; 16. mai 1911 Kambja – 19. märts 2005 Viljandi) oli eesti vaimulik. 

Heino Viks sündis Kambjas talupidaja peres (tal oli kaks õde ja kolm venda) noorima lapsena. Õppima asus ta mitte kohalikus algkoolis, vaid kohe Hugo Treffneri Gümnaasiumis, mille lõpetas aastal 1930. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1931–1934. Ajateenistuse läbis Valgas soomusrongide divisjonis. Prooviaastal oli ta Tartu Peetri koguduses praost Gustav Rutopõllu juhendamisel. 8. septembril 1935 ordineeriti ta vaimulikuks. 

Ta oli aastatel 1935–1941 Tartus diakooniaõpetajaks ta oli põhiliselt linnamisjoni õpetaja ja haiglate hingehoidja, ta on teeninud ka pidalitõbiste hospidalis. Lisaks toimetas ta ja andis välja Tartu linnamisjoni lendlehte "Tee Kristuse juurde". Aastatel 1941–1999 oli ta Kolga-Jaani Johannese koguduse õpetaja. Emerituuri jäi ta 31. detsembril 1999. 

Ta suri 19. märtsil 2005 ning saadeti austusavaldustega teele Kolga-Jaani kiriku altari eest ja maeti Tartusse Pauluse kalmistule oma abikaasa Liivia (1912–1983) kõrvale.

## Isiklikku
Tema vend Valter Viks oli Rõuge Maarja koguduse õpetaja, hiljem eesti pastoriks Chicagos.

## Viited

## Välislingid
*100 aastat Kolga-Jaani õpetaja Heino Viksi sünnist "Eesti Kirik" 10. mai 2011
*Hea karjane on lahkunud "Eesti Kirik" 29. märts 2005
*TÜ üliõpilased
Karutubakas

**Karutubakas** (*Pilosella* Hill) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

Varasemates süstemaatikates on karutubaka perekond kuulunud hunditubaka (*Hieracium*) perekonda alamperekonnana (*Hieracium* subg. *Pilosella* (Hill) Gray).

Karutubakate uurimisega on Eesti tegelenud Albert Üksip ja Toomas Kukk.

## Liike
**Pilosella amaureilema* – mustjas karutubakas
**Pilosella aurantiaca* – punane karutubakas
**Pilosella echioides* – liiv-karutubakas
**Pilosella lactucella* – kõrv-karutubakas
**Pilosella officinarum* – harilik karutubakas
**Pilosella onegensis* – äänisjärve karutubakas
**Pilosella praealta* – kõrge karutubakas
**Pilosella vaillantii* – pehmekarvane karutubakas
**Pilosella x auriculoides* – kaunihambane karutubakas
**Pilosella x bifurca* – harkjas karutubakas
**Pilosella x blyttiana* – oranzh karutubakas
**Pilosella x brachiata* – käsijas karutubakas
**Pilosella x caespitosa* – aas-karutubakas
**Pilosella x collina* – petlik karutubakas
**Pilosella x cymosa* – kännas-karutubakas
**Pilosella x densiflora* – pääsküla karutubakas
**Pilosella x dubia* – kahtlik karutubakas
**Pilosella x flagellaris* – võsund-karutubakas
**Pilosella x glomerata* – kerajas karutubakas
**Pilosella x kalksburgensis* – kalju-karutubakas
**Pilosella x lobarzewskii* – Lobarzewski karutubakas
**Pilosella x macranthela* – suureõisikune karutubakas
**Pilosella x piloselliflora* – karvaseõiene karutubakas
**Pilosella x polioderma* – balti karutubakas
**Pilosella x polymastix* – kesa-karutubakas
**Pilosella x progenita* – karvaseõiene karutubakas
**Pilosella x schultesii* – tõmmu karutubakas
Harry Stack Sullivan

**Harry Stack Sullivan** (21. veebruar 1892 – 14. jaanuar 1949) oli Ameerika psühhiaater, kes kasutas psühhoanalüüsi uurimiseks ja arendamiseks otsest ja mõõdetavat vaatlust, mis vastandus Sigmund Freudi ja tema kaasmõtlejate eelistatud abstraktsema alateadvuse kontseptsiooni meetodile. 

## Elu ja töö
Sullivan sündis Norwichis New Yorgis iiri immigrantide peres. Ta elas antikatoliiklikus linnas ja oli seetõttu suure osa oma lapsepõlvest sotsiaalses isolatsioonis. Arvatakse, et see võib olla üks põhjustest, mis pani teda tundma huvi psühhiaatria vastu. Meditsiinihariduse sai ta 1917. aastal Chicago Meditsiini ja Kirurgia Kolledžis (*Chicago College of Medicine and Surgery*). Koostöös Clara Thompsoni, Karen Horney, Erich Frommi, Otto Allen Willi, Erik Eriksoni ja Frieda Fromm-Reichmanniga pani ta aluse indiviidi uurimisele läbi tema sotsiaalsete suhete võrgustiku. Ta töötas välja interpersonaalsetele suhetele tugineva teooria, kus vaimuhaiguste põhjusteks on kultuurist tulenevad jõud. Ta rõhutas, et tähelepanu tuleb suunata inimestevahelisele interaktsioonile, mitte inimese sisepsüühikale (*intrapsychic*). Inimeste eesmärk on leida rahulolu läbi suhete teiste inimestega. Seega tõlgendas Sullivan üksildust kui kõige piinarikkamat inimkogemust. Ta hakkas kasutama psühhoanalüüsi ka raskete psüühiliste häirete, nagu skisofreenia, raviks. 

Ta oli esimene, kes võttis kasutusele mõiste "olulised teised" (*significant others*). Ta lõi ka „mina süsteemi“ (*Self System*), mille olemuseks on lapsepõlves arenenud isiksuseomaduste konfiguratsioonid. Need isiksuseomadused on tugevasti sättunud läbi lapsepõlves kogetud positiivsete kinnituste ja turvalisuskäitumise, et vältida ärevust ja muid ohte enesehinnangule. Sullivani tööd interpersonaalsete suhete kohta said aluseks interpersonaalsele psühhoanalüüsile. Tegemist on psühhoanalüüsi haruga, mille kohaselt on oluline uurida täpsemalt patsiendi interaktsioonimustrite nüansse.

Sullivan on üks William Alanson White'i Instituudi asutajatest, mida peetakse tänapäeval üheks olulisemaks iseseisvaks psühhoanalüütilise koolkonna instituudiks. Samuti algatas ta 1937. aastal ajakirja Psychiatry avaldamise. 1936–1947. aastani juhtis ta Washingtoni Psühhiaatriakooli. 1940. aastal koostas Sullivan koos kolleeg Winfred Overholseriga juhised, kuidas viia läbi sõjaväkke astujate psühholoogilist hindamist. 

Ta sai oma eluajal kuulsaks tänu aastatel 1925–1929 Sheppar Pratti Haiglas toimunud eksperimentaalsele skisofreeniaravile. Kõik tema patsiendid olid homoseksuaalsed noored mehed ja kogu personal oli kas gei või vähemalt geisõbralik. Seega patsiendid, kes olid skisofreeniahaiged noored mehed, tervenesid tänu positiivsetele suhetele personaliga, mis aitas vähendada ühiskonnapoolse survestamise ja eelarvamuste tõttu tekkinud pingeid. Osakonna tervenemismäär oli ilma neuroleptiliste ravimiteta umbes 86 protsenti. 

### Peamised teosed

* *The Interpersonal Theory of Psychiatry* (1953) 
* *The Psychiatric Interview* (1954)
* *Conceptions of Modern Psychiatry* (1947/1966)
* *Schizophrenia as a Human Process* (1962)
UMA (ansambel)

**UMA** on Eesti *[[ambient]]-[[jazz]]*i ansambel.

## Ajalugu
UMA on kahe muusiku, Robert Jürjendali (kitarr) ja Aleksei Saksa (trompet, *[[corno da caccia]]*) koostööna 2007. aastal sündinud projekt. Muusikute kava koosneb enda kirjutatud paladest, mida võib iseloomustada kui segu erinevatest stiilidest: ambient, post-rock, elektroonika ja põhjamaine džäss.

## Plaadid
2008. aastal ilmus UMA esimene plaat "Civitas Soli" (Elwood), mida viimistles produtsent Markus Reuter ja *ambient*-muusika guru Robert Rich. Albumi lugu "Eight Months" ilmus London Jazz Festivali poolt väljaantaval CD-kogumikul "European Jazz Compilation 2010".

Teine album "Hymn To Undiscovered Land" (UMAMUSIC) ilmus 2010. aasta kevadel. Plaadi produtseeris Andi Pupato, löökpillimängija Šveitsi zen-funk kultusansamblist Nik Bärtsch's Ronin. Külalisena esineb plaadil ansambli No-Man laulja Tim Bowness.

Album "Eesti metsa lugu" ilmus 2011. aasta lõpus. Plaadi elektroonilised põhjad on loonud Andi Pupato. Janek Mäggi luulet loeb Guido Kangur.

Kolmas rahvusvaheline album "Meeting Unknown" ilmus 2012. aastal. Plaadil teevad kaasa Andi Pupato, Markus Reuter, Iris Oja.

15. veebruaril 2013 ilmus uus album "Peidus pool", mille muusika sündis Aleksei Saksa, Robert Jürjendali ja Iiris Oja koostöös ning mis on loodud Anzori Barkalaja luulele.

## Esinemised festivalidel
UMA on esinenud sellistel festivalidel nagu London Jazz Festival, Jazzkaar, Tallinna Kultuuripäevad Peterburis, Tallinn Music Week, Matsalu Loodusfilmide Festival, Viljandi Kitarrifestival, ECMi festival "Täiuslik vaikus", Ateena Jazz Festival.

## Viited

## Artiklid
* Aeglane elekter Eesti UMA ambient-jazz’i bändilt Postimees 30. aprill 2011
* Jazzkaar 2011 All About Jazz 29. aprill 2011
* Vaikusest sündinud helide jahe maailm Sirp 12. veebruar 2010

## Välislingid
*
*Burning Shed

## Videod
* Meeting Unknown YouTube'is
Etta James

**Etta James** (kodanikunimega **Jamesetta Hawkins**; 25. jaanuar 1938 – 20. jaanuar 2012 Riverside, California) oli ameerika bluusi, souli, *[[rhythm and blues]]*'i, *[[rock'n'roll]]*'i, gospeli ja džässlaulja. 

Suurema tuntuse saavutas kaveritega Mack Gordoni ja Harry Warreni lauludest "At Last" ja "I'd Rather Go Blind".

Ta põdes leukeemiat ning pidi 2011. aasta jõulud vastu võtma haiglas. Haiglast kirjutati ta välja 5. jaanuaril.
Jamesetta Hawkins suri 20. jaanuaril 2012 USA California osariigi Riverside'is.

## Välislingid

* Ametlik koduleht
* Etta James Diskographie
Ricky Martin

**Ricky Martin** (kodanikunimega **Enrique Martín Morales**; sündinud 24. detsembril 1971 San Juanis) on Puerto Rico laulja ja näitleja. 

Muusikaga hakkas ta tegelema latiino-poistebändis Menudo. Alates 1991. aastast tegutseb ta sooloartistina. 

2010. aastal teatas Ricky Martin, et on gei.

## Diskograafia
*"Ricky Martin" (1991)
*"Me Amarás" (1993)
*"A Medio Vivir" (1995)
*"Vuelve" (1998)
*"Ricky Martin" (1999)
*"Sound Loaded" (2000)
*"Almas del Silencio" (2003)
*"Life" (2005)
*"Música + Alma + Sexo" (2011)
*"A Quien Quiera Escuchar" (2015)

## Välislingid

* Ricky Martini koduleht
Laura Pausini

**Laura Pausini** (sündinud 16. mail 1974) on itaalia laulja.

## Diskograafia
**Laura Pausini* (1993)
**Laura* (1994)
**Le cose che vivi / Las cosas que vives* (1996)
**La mia risposta / Mi respuesta* (1998)
**Tra te e il mare / Entre tú y mil mares* (2000)
**From the Inside* (2002)
**Resta in ascolto / Escucha* (2004)
**Io canto / Yo canto* (2006)
**Primavera in anticipo / Primavera anticipada* (2008)
**Inedito / Inédito* (2011)
**Grandes éxitos* (2013)
**Simili / Similares* (2015)
*Laura Xmas / Laura Navidad (2016)
*Fatti sentire / Hazte sentir (2018)
*Anime parallele / Almas paralelas (2023)

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Eesti Loomasõber

**Eesti Loomasõber** (kuni 1934. aastani **Loomakaitsja**) oli Eesti Loomakaitse Liidu ajakiri, mis ilmus aastail 1931 ja 1934–1938 Tallinnas.

Eesti Loomasõber oli järg aastatel 1931–1934 ebaregulaarselt ilmunud ajakirjale Loomakaitsja ning järgis eelneva ajakirja formaati ja teemasid. Aastatel 1935–1939 ilmus kuus numbrit aastas, 1937. aastast alates neli. 1938. aastal tuli trükist vaid kaks numbrit ja 1939. aastal üks, kokku ilmus 26 numbrit, millest mõni oli kaksik- või mitmiknumber.

1935. aasta alguses ühines Eesti Loomasõbraga Tartus kirjastatud Loomakaitse Ajakiri. 1939. aastal liideti ajakiri Eesti Loomasõber Loodushoiu- ja Turismi-Instituudi looduskaitseajakirjaga Loodushoid ja Turism.

## Viited
Siiri Angerkoski

**Siiri Saimi Angerkoski** (sünninimi **Palmu**; 21. august 1902 Oulu – 28. märts 1971 Helsingi) oli soome näitleja.

Tema kõige tuntum roll oli Justiina Puupää komöödiafilmides "Pekka ja Pätkä" aastatel 1953–1960. Ta mängis ka filmides "Nõmmekingsepad" ("Nummisuutarit") ja "Suomisen perhe" jm.

## Isiklikku
Ta oli abielus Kaarlo Angerkoskiga. 

Siiri Angerkoski suri 68-aastaselt Helsingi Meilahti haiglas soolevähki.

Siiri Angerkoski ja tema abikaasa oma maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Phil Collins

**Philip David Charles Collins** (sündinud 30. jaanuaril 1951) on inglise laulja, trummar, laulukirjutaja, pianist ja näitleja. Aastatel 1970–1995 oli Collins ansambli Genesis trummar ja pärast Peter Gabrieli lahkumist ka laulja. Paralleelselt tegeles ta oma sooloprojektidega (nt Brand X, Flaming Youth, The Phil Collins Big Band). 

## Diskograafia
### Sooloalbumid
* *[[Face Value]]* (1981)
* *[[Hello, I Must Be Going!]]* (1982)
* *[[No Jacket Required]]* (1985)
* *[[...But Seriously]]* (1989)
* *[[Both Sides]]* (1993)
* *[[Dance into the Light]]* (1996)
* *[[Testify]]* (2002)
* *[[Going Back]]* (2010)

## Välislingid

* Ametlik koduleht
TV5

**TV5** endine **TV Viisi** ja "'Viisi"' on Soome tasuta telekanal. See alustas saateid 12. märtsil 2004. Peamiselt näidatakse Soome ja USA telesarju ja mängufilme.

## Saated ja sarjad
*"Kuumad seitsmekümnendad"
*"The Fresh Prince of Bel-Air
*"Friday Night Project"
*"Kodus ja võõrsil"
*"Farscape"
*"The Fast Show"
*"Little Britain"
Kolmetäheline akronüüm

**Kolmetäheline akronüüm** on kolmest tähest koosnev lühend, mis on moodustatud mitme sõna algustähtedest.

Enamik kolmetähelisi akronüüme on koostatud lühendatava fraasi sõnade esitähtedest, Tavaliselt, kuid mitte alati, hääldatakse kõik tähed üksikute tähtedena. Akronüüm kirjutatakse suurte tähtedega.

Inglise keeles on kolmetähelised akronüümid laialt levinud ning neid omakord tähistatakse (mõnevõrra irooniliselt) kolmetähelise akronüümiga TLA: *three-letter acronym*.

## Näited

* Riigid: USA (Ameerika Ühendriigid) ja LAV (Lõuna-Aafrika Vabariik).
* Poliitikud: JFK (John Fitzgerald Kennedy) ja LBJ (Lyndon Baines Johnson).
* Arvutitehnika mõisted: DOS (kettaoperatsioonisüsteem, *disk operations system*), ROM (püsimälu).
* Kontsernid: IBM, AMD ja NEC.
* Ametikohad: CEO (tegevjuht, *chief executive officer*), CFO (finantsjuht, *chief finance officer*).
* Kolmetähelised asutused ja organisatsioonid: **[[Luure Keskagentuur|CIA]]**, **[[Föderaalne Juurdlusbüroo|FBI]]**, **[[FSB]]** ja **[[NSA]]**.
* Telekanalid ja meediakontsernid: **[[ETV]]** (Eesti), **ABC** (Ameerika Ühendriigid ja Austraalia), **[[BBC]]** (Suurbritannia) ja **[[Canadian Broadcasting Corporation|CBC]]**, **[[NTV]]**, **[[ORT]]** (Venemaa).
* Isikukirjeldused: **SBM** (inglise keeles *single black male*), **STR** (*short-term relationship*).
* Keemia, bioloogia ja farmaatsiavaldkonnas: **[[Geneetiliselt muundatud organism|GMO]]**, **[[LSD]]**, **[[DNA]]**.
* Lühendid suhtlusvõrgustikes: **[[LOL]]** ja **[[OMG]]**.
* Sõjandus ja relvastus: RPG, AKM
* ISO koodid: **[[Euro|EUR]]**, **[[Suurbritannia naelsterling|GBP]]**, **[[Jaapani jeen|JPY]]** ja **[[Ameerika Ühendriikide dollar|USD]]**.
* IATA lennujaamakoodid:  **[[Tallinna lennujaam|TLL]]**, **[[Kuressaare lennujaam|URE]]**, **[[Helsingi Vantaa lennujaam|HEL]]**,  **[[Londoni Heathrow' lennujaam|LHR]]**, **[[Charles de Gaulle'i rahvusvaheline lennujaam|CDG]]**,** [[John F. Kennedy rahvusvaheline lennujaam|JFK]]**.
* Spordiliigad: **[[NFL]]**, **[[NHL]]**.
*Sõjalaevade eesliited: **[[Her Majesty's Ship|HMS]]**, **[[United States Ship|USS]]** ja **[[Royal Mail Ship|RMS]]**

## Võimalike kombinatsioonide arv
Kolmetäheliste lühendite võimalik koguarv, kasutades rahvusvaheliselt tunnustatud 26 tähte A kuni Z (AAA, AAB ... kuni YYX ja YYY) on 24 336.
Vändra Gümnaasium

**Vändra Gümnaasium** on gümnaasium Vändras aadressil Kooli 13.

Kooli vana maja ehitati aastatel 1911–1914, esimese maailmasõja tõttu kooli ei avatud, pärast sõda valitsusasutustelt luba kooli avamiseks ei saadud. Kool avati **Vändra Rahva Hariduse Seltsi Eesti Õppekeelega Ilma Õigusteta Era-Ühisreaalgümnaasiumi** nime all 17. septembril 1922, Hariduse Seltsi erakoolina töötas kool 1. jaanuarist 1924, mil see võeti riigikoolide võrku **Vändra Põllumajandusliku Ühisgümnaasiumi** nime all. Aastatel 1925–1930 oli aktuaalne kooli ümberkorraldamine, 1931. aastal arvati see riigikoolide võrgust välja, 1932. aastal võeti kool tagasi riigikoolide võrku **Vändra Majandusgümnaasiumi** nime all, 1934. aastal sinna õpilasi enam vastu ei võetud, tööd alustas reaalkool. 1937. aastal viidi ellu koolireform, mille käigus alustas tööd **Vändra Gümnaasium**. 1940  aastal sai kool nimeks **Vändra Keskkool**, 1941. aastal **Vändra Gümnaasium**, 1944. aastal **Vändra Keskkool** ja 1995. aastal **Vändra Gümnaasium**.

2022. aasta seisuga õpib koolis 316 õpilast. Koolil on võimla mõõtmetega 36 x 16 meetrit ja eraldi tiibhoones 32 kohaga õpilaskodu.

## Kooli direktorid

* 1922–1931 Jaan Nuudi
* 1931–1940 Johan Kalep
* 1940–1941 Kurt Hugo Lipp
* 1941 Sergei Pärl
* 1941–1944 Arthur Virro
* 1944–1945 Jaan Lubi
* 1945–1951 Johannes Taperson
* 1951–1953 Theodor Genno
* 1953–1955 Ervin Reiljan
* 1955–1972 Kaljo Pilt 
* 1972–1989 Olga Kängsep
* 1989–1997 Avo Juss
* 1997–1999 Valvo Paat
* 1999–2000 Juhan Hirson
* 2000–2005 Heinrich Jürna
* 2005–2014 Peeter Putk
* 2014–2023 Marget Privits
* 2024–... Aivar Paas

## Tuntud vilistlasi

## Vaata ka
* Vändra kihelkonnakool

## Viited

## Välislingid
* Vändra Gümnaasiumi koduleht
Vändra kihelkonnakool

**Vändra kihelkonnakool** oli kihelkonnakool, mis asus Vändras.

Vändra kihelkonnakool asutati 1834. aastal. Uus koolimaja valmis 1885. aastal.

## Õpilasi
*Johann Voldemar Jannsen
*Karl Ernst Särgava 1878–1881
*Anton Õunapuu 1901–1903
*Mart Järvik 1908–1911
*Arthur Lossmann
*Ernst Rungi

## Õpetajaid
*Johann Voldemar Jannsen 1838–1850
*Anton Jürgenstein 1885–1905 (juhataja)
*August Univer 1902–1905
*Ferdinand Gustel 1903–1906 (õpetaja), 1906–1920 (juhataja)
*Ernst Rungi 1906–1914
*Priit Ardna 1918–1920 (muusikaõpetaja)

## Vaata ka
*Vändra Gümnaasium
Hugo Viktor Carl Wühner

**Hugo Viktor Carl Wühner** (25. juuni/7. juuli 1877 Pallaste mõis – 26. mai 1932 Sindi) oli eesti vaimulik.

Wühner sündis Paldiski lähedal Pallastes (praegu Paldiski äärelinnas). Ta õppis aastatel 1887–1897 Pärnus Neumanni koolis ja gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1897–1902. Prooviaastal oli ta Ambla ja Viru-Jaakobi koguduses. Ta ordineeriti 23. augustil 1908 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1908–1915 Pärnu praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1915–1917 oli ta adjunktõpetaja ja 1917–1931 õpetaja Sindi koguduses. Jäi seejärel tervislikel põhjustel emerituuri.

Wühneri teeneid vaimulike laulude loomisel on võimatu üle hinnata. Ainuüksi kiriku laulu- ja palveraamatus on tema kirjutatud kümneid laule.

## Viited

## Välislingid
*Hugo Wühner. In memoriam. H. N. "Eesti Kirik" 9. juuni 1932.
Roraima mägi

**Roraima mägi** on mägi Lõuna-Ameerika põhjaosas Pacaraima mägedes, Guajaana mägismaa kõrgeim mägi.

Mäe moodustab järskude seintega tasane kaljuplatoo (*[[tepui]]*), mille pindala on 31 km².
Selle platoo piires asub ka koht, kus Guyana, Brasiilia ja Venezuela piirid kokku saavad. Umbes 80 protsenti platoost asub Venezuelas.

Roraima lavamäe suurim kõrgus on 2875 meetrit. Guyana kõrgeim mäetipp platoo piires on 2810 m. Kogu Venezuela kõrgeim tipp Pico Bolívar (4979 m) jääb riigi loodeossa Andidesse.

## Viited

## Välislingid
Urikivi

**Urikivi** on Taarausus uritule põletamise koht, mille juures hiisiti. Hiisimisi võisid läbi viia askod, kohalike hiite vanemad ning perekondlikel hiisimistel kõik täisealised taaralased. Hiisimisega taotleti hingeliste nõuete rahuldamist elujaatava mõjutamise abil. Uritule leek sümboliseeris puhastumist. Uritule süütamisel osalesid hiislar, tulevanem ja kaks hiieneitsit. Uritule süütamiseks oli kujundatud eriline tseremoonia (Üldised ettekirjutused hiisimiseks).

Urikivi oli enamasti valmistatud maakivist või kipsist, meenutades väikest piklikku kaljupanka. Urikivi ülemises osas asus auk, kuhu asetati piklik värvilisest metallist toruke süütevedeliku (piirituse) jaoks. Torukese peale olid paigutatud ribid, mis andis tulele pöörleva kuju. Urikivi või asuda õues, aga ka toas, kus selle jaoks sisustati eraldi nurk elavate lillede, roheliste okste ja kallite mälestusesemetega..

## Viited
Mikiel Anton Vassalli

**Mikiel Anton Vassalli** (5. märts 1764 Żebbuġis Maltal – 12. jaanuar 1829) oli Malta rahvusliku ärkamise suurkuju, kirjanik ja lingvist, kes avaldas tähtsaid maltakeelseid raamatuid, sealhulgas malta-itaalia sõnaraamatu, malta keele grammatika, maltakeelsed evangeeliumid ning elu lõpul ka raamatu Malta vanasõnadest.

Tema raamatutel oli suur ühiskondlik ja poliitiline tähendus. Selle ajani oli kogu kultuuriline ja intellektuaalne tegevus Maltal toimunud võõrkeeltes. Nii polnud Vassalli eesmärk mitte üksnes uurida malta keelt, vaid aidata kaasa Malta rahva arengule ja haridusele, mida ta pidas võimalikuks vaid emakeeles. Poliitiliste veendumuste tõttu pagendati ta Maltalt korduvalt, kuna Vassalli rahvuslik tegevus oli vastuolus nii Malta ordu kui ka 1800. aastast Maltat valitsenud Briti võimuga.

## Elulugu
Mikiel Anton Vassalli sündis talupoja perekonnas ning jäi kaheaastaselt isata. 1785. aastal hakkas ta 21-aastaselt õppima ida keeli Roomas La Sapienza ülikoolis. 

Hiljem sai temast Malta Ülikooli esimene malta keele professor. Olles teist korda pagenduses Prantsusmaal, abiellus ta 1813 Catherine Formosa de Freamaux'ga.

Vassalli suri 1829. Kuna katoliku kirik keeldus teda matmast, maeti Vassalli protestandi kalmistule, mida kasutasid peamiselt britid.
TLA

**TLA** on lühend, mil on mitu tähendust:
* Tallinna Linnaarhiiv
*Tahkuranna Lasteaed-Algkool
* *Three-Letter Acronym* ehk kolmetäheline akronüüm
*Alaskas asuva Telleri lennujaama (Teller Airport) IATA-kood
Tommy Hilfiger

**Thomas Jacob Hilfiger** (sündinud 24. märtsil 1951) on Ameerika moelooja, kes rajas omanimelise brändi **Tommy Hilfiger**.

USA New Yorgi osariigist Elmirast pärit Hilfiger sündis iiri-ameerika päritolu perekonnas teise lapsena üheksast. Enda väitel põlvneb ta Šoti luuletajast Robert Burnsist.

18. eluaastast töötas Hilfiger jaekaubanduses, tuues New Yorgist riideid, mida müüs oma kodulinnas. Ehkki seitse aastat pärast oma poe The People's Place avamist pidi ta selle pankroti tõttu sulgema, oli ta hakanud disainima riideid oma poeketi teistele poodidele New Yorgi osariigis. 1984. aastal rajas ta uue firma Tommy Hilfiger Corporation, mis läks 1992. aastal New Yorgi börsile (NYSE:TOM). 2004. aastaks oli ettevõttel 5400 töötajat ning selle tulu ületas 1,8 miljardit USA dollarit.

Müügi languse tõttu müüs Hilfiger oma firma 2006. aastal 1,6 miljardi dollari eest investeerimisfirmale Apax Partners. 2010. aasta märtsis ostis selle 3 miljardi dollari eest Phillips-Van Heusen, millele kuulub ka moefirma Calvin Klein.

Hilfigeri on kritiseeritud töölisi ekspluateeriva riidetootmise pärast USA-le kuuluval Saipani saarel Põhja-Mariaani saarestikus. Seal valmistatud rõivad võivad kanda kirja "Made in the USA" ("Valmistatud USA-s"), kuid Saipanil ei kehti USA föderaalne miinimumpalganõue. 2000. aasta märtsis saavutas firma koos teiste kaitsjatega kohtuvälise lahendi kohtuasjas, kus Saipani tekstiilitöölised hagesid enam kui 20 suurt USA tekstiilitootjat töötajate ebaseadusliku kohtlemise süüdistusel.

## Kirjalikud väljaanded
Whitney Houston

**Whitney Elizabeth Houston** (9. august 1963 New Jersey – 11. veebruar 2012 Beverly Hills, California) oli ameerika rütmi ja bluusi ning poplaulja, filminäitleja ja modell.

Houstoni plaate on kokku müüdud hinnanguliselt 220 miljonit, millega ta kuulub kõigi aegade parima plaadiläbimüügiga lauljate esikümne lõppu. Filmi "Ihukaitsja" ("The Bodyguard", 1992) ''soundtrack''-album pälvis 1994. aastal Grammy auhinna aasta albumi kategoorias.

Whitney Houston sündis keskklassi peres. Tema isa John Ruddell Houston noorem (13. september 1920 – 2. veebruar 2003) oli meelelahutusärimees, ema Cissy Houston (sündinud 1933) edukas souli- ja gospelilaulja. Vanem vend Michael oli samuti laulja, ehkki mitte edukas, emapoolne vanem poolvend Gary Garland mängis NBA-s korvpalli.

Whitney abiellus 1992. aastal laulja Bobby Browniga, kes oli temast 6 aastat noorem. Neil sündis 1993 tütar Bobbi Kristina Brown. Bobby oli mitut puhku seadusega pahuksis, peamiselt narkokuritegude ja purjuspäi autojuhtimise eest, ta kandis ka vanglakaristust. Abielu lõppes 2007. aastal lahutusega.

Ta võitis kaks Emmy ja kuus Grammy auhinda ning 30 Billboardi ja 22 Ameerika muusikaauhinda.

Whitney suri ülejärgmisel päeval pärast oma viimast esinemist. Ta leiti oma toast The Beverly Hiltonis vannist teadvusetuna. Parameedikute pingutused teda elustada jäid viljatuks ja pool tundi pärast leidmist tunnistati ta surnuks. 22. märtsil 2012 avaldas Los Angelese maakonna koroneri kohtumeditsiiniekspertiisi osakond Houstoni surma põhjuste uurimise aruande. Surma põhjustas uppumine, millele aitasid kaasa aterosklerootiline südamehaigus ja narkootikumid. Pisut enne surma oli Houston tarvitanud difenhüdramiini, alprasolaami, kanepit ja tsüklobensapriini. Surma ametlikuks põhjuseks märgiti õnnetusjuhtum.

31. jaanuaril 2015 juhtus Whitney tütre Bobbiga umbes sama mis tema endaga: ta leiti oma kodust vannist teadvusetuna. Ta jäi ellu, ent tema aju oli saanud kahjustada ja sellest ajast ta enam teadvusele ei tulnud. Bobbi suri 26. juulil 2015.

## Stuudioalbumid
* "Whitney Houston" (1985)
* "Whitney" (1987)
* "I'm Your Baby Tonight" (1990)
* "My Love Is Your Love" (1998)
* "Just Whitney" (2002)
* "One Wish: The Holiday Album" (2003)
* "I Look to You"(2009)

## Filmid

## Vaata ka
*"I Wanna Dance with Somebody (Who Loves Me)"

## Välislingid

* 12 February 2012, US singer and actress Whitney Houston dies aged 48, BBC News
Karl Siilivask

**Karl Siilivask** (20. jaanuaril 1927 Veriora vallas Võrumaa – 18. november 2017) oli Eesti NSV ja Eesti Vabariigi ajaloolane, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1977).

## Haridus
Karl Siilivask asus 1940. aastal õppima Võru Keskkooli, kus sõja ning nõukogude tagalasse evakueerumise tõttu õpingud katkesid. 1945 sooritas ta lõpueksamid Tallinna 9. keskkoolis. 1951 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo osakonna, 1954 kaitses TRÜ-s kandidaadiväitekirja "Eesti töölisklassi võitlus rahvusvahelise imperialismi ja kapitalistliku diktatuuri vastu kodusõja aastatel (1918-1920)" ja 1968 doktoriväitekirja "Suur Sotsialistlik Oktoobrirevolutsioon Eestis" veebruari- ja oktoobrirevolutsioonist Eestis.

## Töökäik
Aastatel 1954–1957 oli Karl Siilivask Tartu Riikliku Ülikooli Nõukogude Liidu ajaloo kateedri vanemõpetaja, 1957–1969 dotsent, 1969–1974 professor, olles ühtlasi 1962–1974 kateedrijuhataja, 1962–1964 ja 1971–1973 ajaloo-keele- ning 1973–1974 ajalooteaduskonna dekaan. Aastatel 1974–1983 oli ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi direktor, 1984–1992 Oktoobrirevolutsiooni ajaloo sektorijuhataja, aastatel 1974–1992 ühtlasi kohakaaslasena Tartu Ülikooli professor. Alates 2004. aastast töötas Karl Siilivask Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Eesti Ühenduses vanemteadurina.

1977. aastal valiti ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks ajaloo alal. 1986. aastal pälvis Eesti Teaduste Akadeemia medali.

## Teadustöö
Akadeemik Karl Siilivase uurimistöö peasuundadeks oli 19. ja 20. sajandi Eesti ajalugu ja teadusajalugu. Ta on avaldanud üle 200 teadustöö, sh ligikaudu 40 monograafiat, koostanud kesk- ja kõrgkoolide ajalooõpikuid. 

Teadusajaloo valdkonnast oli tema tähtsaim töö kolmeköitelise ülevaateteose "Tartu Ülikooli ajalugu 1632–1982" koostamine ja vastutav toimetamine. Ta algatas ka sarja "Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi", mida on ilmunud üle 30 köite. 

Tema töö kajastub seeriakogumikes "Teaduslugu ja nüüdisaeg", "Teaduse ajaloo lehekülgi Eestist" ning Balti teadusajaloo konverentside materjalides (a-st 1977 "Historiae Scientarum Baltica"). Alates 1995. aastast oli akadeemik Siilivase eestvedamisel koostamisel ja toimetamisel Eesti teaduse biograafiline leksikon", millest ilmusid paberil 1. ja 2. köide.

### Teaduskorralduslik tegevus
Ülikooliaastail oli akadeemik Siilivask Üliõpilaste Teadusliku Ühingu ja spordiklubi esimees. 1971–1985 oli ta Tartu Ülikooli ajalookomisjoni esimees ning aastast 1974 Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Eesti Ühenduse esimees, 1991–1993 ja 1999–2001 Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Balti Assotsiatsiooni president ja 1993–1999 asepresident.

## Viited

## Välislingid
* Karl Siilivask, Tartu ülikooli ajaloo kaanestaja
* Karl Siilivask TA kodulehel
* Karl Siilivask  20. I 1927 – 18. XI 2017. Sirp, 24. november 2017
Ämblikuvõrgus

*"Ämblikuvõrgus" (originaalpealkiri "Along Came a Spider") on 2001. aasta põnevusfilm Morgan Freemaniga peaosas; režissööriks on Lee Tamahori.
*"Ämblikuvõrgus" (originaalpealkiri "In the Spider's Web") on 2007. aasta õudusfilm, mille lavastas Terry Winsor.
Hüdra

* **[[Lerna hüdra]]** ehk Hydra oli vanakreeka mütoloogias koletis, kes elas Argoses Lerna järve juures.
* **[[Hüdra (perekond)|Hüdra]]** on ainuõõssete hõimkonda hüdraloomade klassi arvatud perekond.
***[[Hüdra (tähtkuju)|Hüdra]]** on tähtkuju.
*Hüdraloomade **hüdrataolist** arenguastet nimetatakse polüübiks (harvem hüdrapolüübiks) (sõnaraamatutes, nt ÕS-is ja EKSS-is on **hüdraks** nimetatud ekslikult ka polüüpi).

## Vaata ka
* Hydra
* Hüdraloomad
* Hüdrapolüüp (polüüp)
Gustav Adolf Pelkonen

**Gustav Adolf Pelkonen** (9. juuli 1864 Pielisjärvi – 4. mai 1902 Helsingi) oli soome ja Eesti vaimulik.

Ta sündis aastal 1864 Pielisjärvil (praeguse haldusjaotuse järgi Põhja-Karjala maakonnas, on ühinenud Lieksa linnaga) pastori perekonnas. Ta lõpetas Kuopios lütseumi. Aastatel 1882–1888 õppis ta (immatrikuleeriti 14. juunil 1882) Helsingi Ülikoolis usuteadust. Ordineeriti 4. juulil 1888 Kuopios õpetajaks.

Ta oli aastatel 1888–1889 Soomes Oulus adjunktõpetaja. Aastatel 1889–1892 oli ta Peterburi kubermangu  Jamburgi maakonna Narva linna Narva soome-rootsi Püha Mihkli koguduse ja filiaalkoguduse Kosemkina (Narvusi) adjunktõpetaja, 1892–1902 aga samade Narva soome-rootsi Püha Mihkli koguduse ja Kosemkina filiaalkoguduse pastor.

## Viited
Blohm & Voss BV 40

**Blohm & Voss BV 40** oli Saksamaa purilennuk-hävitaja, mis loodi lääneliitlaste pommitajate vastaseks tegevuseks. Kui loobuti mootorist ja piloot paigutati lamavasse asendisse, vähenes lennuki ristlõikepindala – see muutis lennuki pommituslennukite pardalaskuritele keeruliseks sihtmärgiks.

Lennuki kabiin oli üsna kitsas ja suhteliselt tugevalt soomustatud. Lennuki relvastus koosnes kahest 30 mm MK 108 kahurist tiiva kinnituskohtadel. Laskemoona oli väga piiratud koguses. Kere oli valmistatud peamiselt puust, mis ei olnud strateegiline materjal. Oma lennuaja jooksul oli lennukil väga piiratud aeg sihtmärgi ründamiseks. Seejärel pidi lennuk maanduma, kuigi mõnda aega mõeldi ka võimalusest lennuki taga pommi vedada. 

Lennuki esmalend toimus 6. mail 1944. Jõuti valmistada mitu prototüüpi, kuid sõja lõpu lähenedes projekt lõpetati. 

## Üldandmed
Andmed raamatust "War Planes of the Third Reich"
* **Meeskond:** 1
* **Pikkus:** 5,70 m
* **Tiivaulatus:** 7,90 m
* **Kõrgus:** 1,63 m
* **Tiivapindala:** 8,70 m2
* **Tühimass:** 838 kg
* **Maksimaalne stardimass:** 952 kg
* **Kiirus:** 900 km/h (pikeerides)

### Relvastus
* 2x fikseeritud 30 mm Rheinmetall Borsig MK 108 kahur

## Viited

### Kirjandus
* Green, William. *War Planes of the Third Reich* New York: Doubleday, 1972. ISBN 0-385-05782-2.

### Lisalugemist
* Green, William. *War Planes of the Second World War, Volume One: Fighters*. London: Macdonald & Co.(Publishers) Ltd., 10th impression 1972, lk. 78–79. ISBN 0-356-01445-2.
* Smith, J. Richard and Kay, Anthony. *German Aircraft of the Second World War*. London: Putnam 7 Company Ltd., 3rd impression 1978, lk 84–88. ISBN 0-370-00024-2.
* Wood, Tony and Gunston, Bill. *Hitler's Luftwaffe, a pictorial history and technical encyclopedia of Hitler's air power in World War II*. London: Salamander Books, 1977, lk 138. ISBN 0-86101-005-1.

## Välislingid
* Pildid BV 40V1-st (*saksa keeles*)
Twisted Sister

**Twisted Sister** oli ameerika *[[heavy metal|heavy]]*- ja *[[glam metal]]*'i ansambel, mis hakkas tegutsema 1970. aastate algul Long Islandil.

Ansambli tuntumad lood on "We're Not Gonna Take It" ja "I Wanna Rock".

## Koosseis
### Viimane koosseis
*Dee Snider &ndash; vokaal (1976–2016)
*Jay Jay French &ndash; kitarr (1973–2016)
*Eddie "Fingers" Ojeda &ndash; kitarr (1975–2016)
*Mark "The Animal" Mendoza &ndash; bass (1978–2016)
*Mike Portnoy – trummid (2016)

## Albumid
*"Under The Blade" (1982)
*"You Can't Stop Rock 'N' Roll" (1983)
*"Stay Hungry" (1984)
*"Come Out And Play" (1985)
*"Love Is For Suckers" (1987)
*"Still Hungry" (2004)
*"A Twisted Christmas" (2006)

## Välislingid

* Twisted Sister. Myspace
* Twisted Sister lyrics. DarkLyrics
* Twisted Sister USA senaatorist kohtus kangem. Just24, 19. november 2007
Käguvamplased

**Käguvamplased** ehk **käguvaablased** (*Ichneumonidae*) on putukate sugukond kiletiivaliste seltsist.

Neid iseloomustab pikenenud tagakeha. Nad on teiste putukate parasitoidid.

Üle maakera leidub neid rohkem kui 60 000 liiki.

Varem peeti käguvamplasi oluliseks erandiks elurikkuse reeglile, mille järgi liigiline mitmekesisus suureneb poolustelt troopika suunas, kuid nüüd on see erandlikkus hulga uute troopiliste liikide avastamise tõttu kahtluse alla pandud.

Eestis kuni 2500 liiki.

Suurimad neist Eestis on *[[Megarhyssa perlata]]* ja *[[Megarhyssa rixator]]*.

## Viited
Lehevaablased

**Lehevaablased** (*Tenthredinidae*) on putukate sugukond kiletiivaliste seltsist.

See on suurim sugukond pidevkehaliste hulgas. Maailmas kuulub sellesse sugukonda üle 6000 liigi.

## Perekondi
**[[Athalia]]*
**Caliroa* – nälkvaablane
**[[Dolerus]]*
**[[Empria]]*
**Rhogogaster* – rohevaablane
**[[Tenthredo]]*

## Vaata ka
*harivaablased
Kaptenmajor

**Kaptenmajor** on sõjaväeline auaste, Eesti kaitseväes mereväe vanemohvitseri auaste, asudes otse allpool kaptenleitnandi auastet. Maa- ja õhuväes vastab sellele majori auaste.

Kaptenmajorist ühe astme võrra madalam on vanemleitnandi auaste.
Kaptenleitnant

**Kaptenleitnant** on Eesti kaitseväe mereväe vanemohvitseri auaste, asudes otse allpool mereväekapteni auastet. Maa- ja õhuväes vastab sellele kolonelleitnandi auaste.

Kaptenleitnandist ühe astme võrra madalam on kaptenmajori auaste.
Michel Qissi

**Michel Qissi** (sünninimi **Mohammed Qissi**; sündinud 12. septembril 1962) on Maroko päritolu Belgia näitleja, kelle tuntuim roll on Tong Po võitluskunstide filmis "Kickpoksija".
Ülemveebel

**Ülemveebel** (inglise keeles *Sergeant Major of the Land Forces*) on Eesti maaväes kasutusel olev auaste, mis on ühtlasi kõige kõrgem allohvitseri auaste.

Ülemveebli põhiametikoht on väeliigi vanema allohvitseri ametikoht. Eesti Kaitseväes on ülemveebli ametikohad Kaitseliidu veebel ja Kaitseväe veebel.
The Police

**The Police** on inglise rokkansambel, mis loodi 1977. aastal Londonis.

Grammy auhinnaga on pärjatud ansambli loomingust laulud "Reggatta de Blanc" (1980), "Don't Stand So Close to Me" (1981), "Behind My Camel" (1981) ja "Every Breath You Take" (1983).

## Koosseis
*Sting: vokaal, basskitarr, taustavokaal (ainult kontsertidel) (1977–1984, 1986, 2007–2008)
*Andy Summers: kitarr, taustavokaal (ainult kontsertidel) (1977–1984, 1986, 2007–2008)
*Stewart Copeland: trummid, löökpillid, taustavokaal (ainult kontsertidel) (1977–1984, 1986, 2007–2008)
*Henry Padovani: kitarr (1977)

## Albumid
*"Outlandos d'Amour" (1978)
*"Reggatta de Blanc" (1979)
*"Zenyattà Mondatta" (1980)
*"Ghost in the Machine" (1981)
*"Brimstone & Treacle" (1982)
*"Synchronicity" (1983)
*"Every Breath You Take: The Singles" (1986)
*"The Police" (2007)
*"" (2008)

## Vaata ka
*"¡Policia!: A Tribute to the Police"

## Välislingid

*Ametlik koduleht
*Fansite for The Police
Seal

**Seal** (kodanikunimega **Seal Henry Olusegun Olumide Adeola Samuel**; sündinud 19. veebruaril 1963 Paddingtonis Londonis) on Suurbritannia laulja ja laulukirjutaja.

Tema isa on pärit Brasiiliast ja ema Nigeeriast.

Grammy auhinnaga on pärjatud tema laul "Kiss from a Rose" (1996) filmist "Batman igaveseks" (*Batman Forever*, 1995).

Ta on abielus saksa modelli Heidi Klumiga.

## Albumid
* *[[Seal (1991 album)|Seal]]* (1991)
* *[[Seal (1994 album)|Seal II]]* (1994)
* *[[Human Being]]* (1998)
* *[[Seal (2003 album)|Seal IV]]* (2003)
* *[[System]]* (2007)
* *[[Commitment]]* (2010)

## Eesti kontserdid
* 2008 – Saku Suurhall
* 2011 – Pärnu Vallikäär, Veefestival Watergate

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Nooremmaat

**Nooremmaat** on Eesti kaitsejõudude mereväe sõjaväeline auaste, mis on vanemmadrusest kõrgem ja maadist madalam. 

Nooremmaat on madalaim mereväe nooremallohvitseri auaste. Nooremmaadi auastme saavad 11 kuu ajateenijad pärast NAK-i lõpetamist. 

Maa- ja õhuväes vastab nooremmaadile nooremseersant.
Vanemmadrus

**Vanemmadrus** on Eesti kaitsejõududes kasutusel olev sõjaväeline mereväe auaste, mis on madrusest kõrgem ja nooremmaadist madalam.

Maa- ja õhuväes vastab vanemmadrusele kapral.
Nooremallohvitseride kursus

**Nooremallohvitseride kursus** (lühend **NAK**) on kursus 11 kuu ajateenijatele, et neile anda teadmisi jao juhtimisest ja taktikast, samuti pioneerioskustest, meditsiinist, allüksuse relvadest ja sidest. 

Suurt rõhku pannakse õpitu praktilisele harjutamisele. Kursuse lõpus sooritatakse eksamid, mille alusel otsustatakse nooremseersandi auastme andmine. Kursuse jooksul valitakse välja sobivad kandidaadid reservrühmaülema kursusele.

Mereväes on ajateenijatel võimalik läbida nooremallohvitseride baaskursus. Kursuse edukalt lõpetanud ajateenijatele antakse nooremmaadi auaste. Erialased teadmised omandatakse pärast kursuse läbimist erinevates mereväe allüksustes.
Vanemmaat

**Vanemmaat** on Eesti kaitsejõududes kasutusel olev sõjaväeline mereväe auaste, mis on kõrgem maadist ja madalam nooremveeblist. Vanemmaat on kõige kõrgem nooremallohvitseri auaste. Maa- ja õhuväes vastab vanemmaadile vanemseersandi auaste.