open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Infiniitfraas

Infiniifraas on tegusõna- ehk verbifraas, mille peasõna on tegusõna käändeline vorm, näiteks: 

:*Hakkasin hommikul *'raamatut lugema**.
:''Onu Tiit oli kutsunud **suppi sööma**.''

==Eesti keel==
*Tegusõna käändeline vorm väljendab üldist tegevust, kuid ei väljenda [[kõneviis]]i, [[isik (keeleteadus)|isikut]] ega [[Arv (keeleteadus)|arvu]]. Seega väljendab infiniitfraas üldist tegevust ilma kindla [[aeg (keeleteadus)|ajalise]], kõneviisilise ja isikulise määratluseta.

*Tegusõna käändelistel vormidel puuduvad mitmed [[tegusõna]]le omased tunnused ning nad lähenevad sõnaliigilt [[nimisõna|nimi-]], [[omadussõna|omadus-]] ja [[määrsõna]]dele.

*Infiniitfraas on [[Endotsentriline fraas|endotsentriline]], s.t et [[Fraasi peasõna|fraasi põhisõna]] võib esineda ka ilma [[fraasi laiendosa|laiendita]] ja samas täita terve fraasiga võrdset [[lauseliikmed|süntaktilist funktsiooni]]. Vrd näiteks :
	 
:''Liia tahtis kindlasti **nukuga mängida*** –  fraasi peasõna on tegusõna ''mängida''
	 
:''Liia tahtis kindlasti '''mängida***

*Infiniitfraasist (nagu ka finiitfraasist) puudub lauseliige alus, sest öeldise ja aluse vahel on predikatsiooniseos.
*Infiniitfraas tekib rektsiooniseose tõttu.

Infiniitfraasi peasõnaks võivad olla käändelised verbivormid:

* nimisõnaliste omadustega

:''da''- või ''ta''- tegevusnimi: *ema käskis *'õppida***;
	
:[[ma-tegevusnimi|''ma''-tegevusnimi]]: ''pidin hakkama '''õppima''', leidsin end '''õppimas''', keeldus '''õppimast''', eile jäi kõik '''õppimata''', '''õppimaks''' tundma kodulinna, ilma '''õpetamata''' ei saa elada'';

* [[omadussõna]]liste omadustega

:[[kesksõna]]d: ***õppiv** eestlane, on **õpitav** keel, oli keelt **õppinud**, keelt oldi **õpitud***;

* [[määrus]]like omadustega
	
:[[Des-vorm|gerundiiv ehk ''des''-vorm]]: ''oma keelt '''õppides***.

## Viited
*Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut
*Erelt, Mati; Kasik, Reet; Metslang, Helle; Rajandi, Henno; Ross, Kristiina; Saari, Henn; Tael, Kaja; Vare, Silvi (1995). Eesti keele grammatika I. Morfoloogia, sõnamoodustus.. Tallinn: Eesti TA Keele ja Kirjanduse Instituut.
A3

**A3** on:

***[[A3 (formaat)|A3]]**, paberiformaat ISO 216 järgi;
***[[A3 (Läti)|A3]]**, Läti maantee;
***[[A3 (Itaalia)|A3]]**, kiirtee Itaalias;
***[[Audi A3|A3]]**, Audi automudel.
A5

**A5** võib olla:
***[[A5 (formaat)|A5]]**, paberiformaat ISO 216 järgi 
***[[A5 (Itaalia)|A5]]**, kiirtee Itaalias
***A5** (Leedu tähis) ehk **[[Kaunase-Suwałki maantee]]**
***[[Audi A5|A5]]** – Audi automudel.

## Vaata ka
*A0
*A1
*A2
*A3
*A4
*A6
*A7
*A8
*A9
Mati Kuusvere

**Mati Kuusvere** (sündinud 20. juulil 1970) on Eesti sõjaväelane, Kaitseliidu Alutaguse maleva pealik. 

Kuusvere oli alates 2011. aasta 1. juunist Kaitseliidu Jõgeva maleva pealiku kohusetäitja. Maleva senine pealik Janno Rosenberg andis maleva lipu 2011. aasta 27. mail üle Mati Kuusverele, kes sai malevapealiku kohusetäitjaks.  Kaitseväe juhataja kinnitas oma käskkirjaga Mati Kuusvere malevapealikuks alates 2012. aasta 4. juunist.  Varem on ta teeninud Jõgeva maleva staabiülema ja väljaõppeülemana. Mati Kuusvere sai Kaitseliidu Jõgeva maleva väljaõppeülemaks 2008. aasta 5. novembril. 
 
Mati Kuusvere on lõpetanud Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste Kõrgema Sõjakooli keskastme kursuse, teeninud piirivalves, õhutõrjedivisjonis, Kaitseliidu Peastaabis ning välismissioonidel Kosovos, Liibanonis ja Iisraelis ÜRO sõjalise vaatlejana.  

President Lennart Meri andis Kuusverele oma käskkirjaga kaitseväe juhataja ettepanekul kapteni auastme 20. juunil 2001. 

President Toomas Hendrik Ilves andis Kuusverele oma käskkirjaga kaitseväe juhataja ettepanekul majori auastme 2. veebruaril 2011. 

## Viited
A6

**A6** võib olla:
***[[A6 (formaat)|A6]]**, paberiformaat ISO 216 järgi 
***[[A6 (Itaalia)|A6]]**, kiirtee Itaalias
***[[Audi A6|A6]]** – Audi automudel.
A7

**A7** võib olla:
***[[A7 (formaat)|A7]]**, paberiformaat ISO 216 järgi 
***[[A7 (Itaalia)|A7]]**, kiirtee Itaalias
***[[A7 (Prantsusmaa)|A7]]**, kiirtee Prantsusmaal
***A<sup>7</sup>**, väike mažoorseptakord A-duuris
***[[Apple A7|A7]]**, iPhone 5S telefonis kasutatud kiip
***[[Audi A7]]**, automudel
A8

**A8** võib olla:
***[[A8 (formaat)|A8]]**, paberiformaat ISO 216 järgi 
***[[A8 (Itaalia)|A8]]**, kiirtee Itaalias
***[[A8 (Prantsusmaa)|A8]]**, kiirtee Prantsusmaal
***[[Audi A8|A8]]** – Audi automudel.
A9

**A9** võib olla:
***[[A9 (formaat)|A9]]**, paberiformaat ISO 216 järgi 
***[[A9 (Itaalia)|A9]]**, kiirtee Itaalias
***[[A9 (Austria)|A9]]**, maantee Austrias
***[[A9 (Horvaatia)|A9]]**, maantee Horvaatias
***[[A9 (Prantsusmaa)|A9]]**, maantee Prantsusmaal
***[[A9 (Läti)|A9]]**, maantee Lätis
A10

**A10** võib olla:
***[[A10 (formaat)|A10]]**, paberiformaat ISO 216 järgi 
***[[A10 (Itaalia)|A10]]**, kiirtee Itaalias
***[[A10 (Läti)|A10]]**, tee Lätis
***[[A10 (ajakiri)|A10]]**, Hollandi ajakiri
Kristi Kirsberg

**Kristi Kirsberg** (kuni 2012 **Kristi Vahemaa**; sündinud 24. novembril 1980 Simunas) on Eesti spordiajakirjanik ja suhtekorraldaja.

Ta on lõpetanud 1999. aastal Rakvere gümnaasiumi ja 2003. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal.

Töötanud aastatel 2002–2005 Eesti Spordilehe toimetajana ning 2005–2006 Eesti Päevalehe reporterina ja 2006–2013 spordiosakonna juhatajana. 

Aastatel 2013–2019 töötas Meta Advisory Group OÜ konsultandina. 

2019. aastast on ta Eesti Kohtute kommunikatsioonijuht.

## Liikmesus
* 2013–2016 Eesti Spordiajakirjanike Seltsi juhatuse esimees ja 2016–2018 juhatuse liige 
* 2013–2016 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali nõukogu liige

## Raamatud
* 2023 "Biatlon A&O. Ükski märk ei jää üles. 25 lugu laskesuusatamisest" (kaasautor koos Jan Jõgis-Laatsiga)

## Viited

## Välislingid
*
Dietrich Brauer

**Dietrich Brauer** (sündinud 3. jaanuaril 1983 Vladivostokis) on Venemaa vaimulik, Venemaa Euroopa-osa Evangeelse Luterliku Kiriku piiskop.

Keskhariduse omandas Moskvas. 2001–2005 õppis Novosaratovka usuteaduslikus seminaris. 2005–2010 töötas ta kirikuõpetajana Kaliningradi oblastis Gussevis.

11. märtsil 2011 valiti ta peapiiskopiks.

2022. aasta märtsis lahkus Venemaalt Saksamaale.https://e-kirik.eelk.ee/2022/dietrich-brauer-see-on-soda-inimkonna-vastu/  1. juunil 2022 tegi peapiiskopi kohalt lahkumisavalduse. 8. juunil peapiisikopiks valiti tema asetäitja Vladimir Provorov.
Mineviku kesksõna

**Mineviku kesksõna** ehk mineviku partitsiip on tegusõna käändeline vorm. See väljendab omadust või seisundit, mis on tekkinud või tekitatud suhtelises minevikus.

## Eesti keel
Mineviku kesksõnad on
* isikulise tegumoe kesksõna ehk ***nud-''kesksõna''': ''ela/'''nud***, *maga/*'nud***, ''söö/'''nud***
* umbisikulise tegumoe kesksõna ehk ***tud-***/*(dud-)***kesksõna**: *ela/*'tud***, ''maga/'''tud***, *söö/*'dud***.
Mineviku kesksõna tegumoevorme võib käsitleda eri kesksõnadena ning nimetada neid ''nud''-kesksõnaks ja ''tud''-kesksõnaks.<br />
<br />
Mineviku kesksõna on [[sõnaliik|sõnaliigilt]] kaheplaaniline. 
* Mineviku kesksõna võib käituda nagu [[tegusõna]] ja olla [[lause]]s:
** [[öeldis]], kus tegusõna käändeline vorm koos abiverbiga ''olema'' moodustab [[liitvormi]]: ''Toidukaupade hinnad '''on''' viimase paari kuu jooksul märgatavalt '''tõusnud***.
Tegussõna liitvormi osana saavad peale sihiliste verbide esineda umbisikulises tegumoes ka sihitute verbide mineviku kesksõnad: *Eks *'ole** varemgi nii **elatud***.

* Mineviku kesksõna võib käituda nagu [[omadussõna]] ning olla lauses:
** [[täiend]]: ***Valmistatud** õhtusöök oli imehea''.
*** [[Eestäiend]]ina mineviku kesksõna [[kääne|käände-]] ja [[arv (keeleteadus)|arvukategooriaga]] ei seondu, st ta ei [[ühildumine|ühildu]] oma põhjaga: ''Nendelt teotahtelistelt ja **elukogenud** noortelt oli meil nii mõndagi eeskujuks võtta''.
*** [[Järeltäiend]]ina esinev mineviku kesksõna seondub käände- ja arvukategooriaga, ühildudes oma põhjaga käändes ja arvus: ''Nendelt noortelt, teotahtelistelt ja **elukogenutelt**, oli meil nii mõndagi eeskujuks võtta.''
** [[öeldistäide]]: ''Kas see koht on **võetud**?''
** [[seisundimäärus]]: ''Pikast retkest **väsinuna*' heitsime kohe magama*.

## Vaata ka
* Oleviku kesksõna

## Kirjandus
* Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1995. Eesti keele grammatika I. Morfoloogia, sõnamoodustus. Tallinn: Eesti TA Keele ja Kirjanduse Instituut, § 47.
* Erelt, Mati, Tiiu Erelt, Kristiina Ross 2007. Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, lk 268–269.
Maugi saared

**Maugi saared** (tšamorro keeles *Ma'ok* 'kindel' või 'igavene') on kolm koos paiknevat saart Vaikses ookeanis Mariaani saarestikus. Saarestiku kogupindala on 2,128 km².

Saared kuuluvad halduslikult Põhja-Mariaanidesse ja on seetõttu osa Ameerika Ühendriikidest.

Kolm saart on:
*Kita ehk Põhjasaar, 46,6 ha, kõrgus 227 m
*Higashi ehk Idasaar, 95,1 ha, kõrgus 215 m
*Nishi ehk Läänesaar, 71,1 ha, kõrgus 178 m.

Saared on vee all oleva kustunud vulkaani kaldeera servad. Vulkaani kunagise tipu asemel on tänapäeval sügav ja ruumikas looduslik sadam. Saartele on iseloomulikud kõrged ja järsud kaljud. Põhjas ja läänes on näha basaldist sambaid, mis meenutavad hauakive.

Maugi saarte taimkate koosneb peamiselt rohttaimedest. Leidub üksikuid kookospalme.

Teise Maailmasõja ajal oli Maugi saartel Jaapani mehitatud ilmajaam.

6. jaanuaril 2009 määras USA president George Bush noorem Maugi saared osaks Mariaani süviku merekaitsealast, mistõttu selles piirkonnas on keelatud kalapüük äriliseks otstarbeks.

## Välislingid
Religioonifenomenoloogia

**Religioonifenomenoloogia** ehk **usundifenomenoloogia** on teadus, mis uurib religiooni komponente (nt jumal, ohver, usk, surm) ja võrdleb nende avaldumist religioonides.

## Viited
Absolutsioon

**Absolutsioon** on pattude andeksandmine: roomakatoliiklastel pattude sakramentaalne andeksandmine, protestantidel andestuskuulutus.

## Vaata ka
*Piht
*Sakrament

## Viited
Aioon

**Aioon** on gnostitsistlikes religioonides ja uusplatonistlikes õpetustes jumaliku igavese algenergia osakesed, mis voolavad eesmärgipäraselt välja kõrgeimast jumalast, moodustades ja elustades alamat järku jumalusi olendeid ja maailmu.
Aioonid on hüpostaasid, st iseseisvate olendite või jõududena kujutletud jumalikud omadused.

## Vaata ka
*Emanatsioon
*Gnostitsism

## Viited
Alcheringa

***Alcheringa*** ehk **unenägude aeg** on eriti Austraalia aborigeenide mütoloogias esinev ürgajastu, millest toimub loomislugu ja jumalate ning kultuuriheeroste tegevus.

## Viited
Analoogiamaagia

**Analoogiamaagia** ehk **homöopaatiamaagia** on maagiline riitus, mille puhul kasutatakse põhimõtet "võrdne kutsub esile võrdse", mis tähendab, et mingi tegevuse või sündmuse eesmärgipärane järeleaimamine (imiteerimine) kutsub imiteerija meelest selle sündmuse esile ka tegelikult.

## Vaata ka
*Kontagioosne maagia (kontaktmaagia)

## Viited
Raivo Tamkivi

**Raivo Tamkivi** (21. märts 1953 Tallinn – 22. november 2012) oli eesti füüsik ja teadusparkide rajaja.

Ta lõpetas aastal 1971 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1976 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika erialal. Aastal 1982 kaitses ta füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja.

## Isiklikku
Tema isa Paul Tamkivi (1927–2012) oli elektrotehnikateadlane, poeg Sten Tamkivi on infotehnoloog, onupoeg Jaanus Tamkivi on poliitik.

## Viited

## Välislingid
* Suri teadusparkide rajaja Raivo Tamkivi
*
Aitioloogia (üldmõiste)

**Aitioloogia** (ka **etioloogia**; kr sõnast *aitia* 'põhjus') on õpetus millegi või kellegi tekkimisest ja päritolust. 

Meditsiinis ja veterinaarias tähendab aitioloogia haigusepõhjuseõpetust ehk etioloogiat. Usundiloos, mütoloogias ja folklooris nimetatakse aitioloogiliseks nähtuste, asjade, isikute (aitioloogiline isik) tekkimisega seonduvat.

## Vaata ka
*Aitioloogiline isik
*Aitioloogiline müüt

## Viited
Oleviku kesksõna

**Oleviku kesksõna** ehk **oleviku partitsiip** on tegusõna käändeline vorm. See väljendab tegevust, mis iseloomustab suhtelises olevikus tegevussubjekti või tegevusobjekti.

## Eesti keel
Oleviku kesksõna tunnus on *v*, mis liitub tüvele (*põle/*'v***) või umbisikulise tegumoe tunnusele: ''põle/ta/'''v***. Kaashäälikuga lõppeva tüve järel tekib oleviku kesksõna tunnuse ja tüve vahele *e* (*laul/ma : laul/*'ev***).

Oleviku [[kesksõna]]d on
* [[Isikuline tegumood|isikulise tegumoe]] kesksõna ehk ''v''-kesksõna, mis iseloomustab tegijat: ***lamav** koer'', ***uinuv*' kaunitar*,
* [[Umbisikuline tegumood|umbisikulise tegumoe]] kesksõna ehk *tav*- kesksõna, mis iseloomustab tegevusobjekti: ***vaadatav** saade*, ***värvitav** sein*.

Umbisikulises tegumoes saab esineda ainult [[Sihiline tegusõna|sihilise tegusõna]] oleviku kesksõna: *põlev: põletav*, *jooksev: joostav*, aga ainult *lehkav*, *hõljuv*.

Oleviku kesksõna [[Lauseliikmed|süntaktilised funktsioonid]] kattuvad täiesti [[omadussõna]] süntaktiliste funktsioonidega. See võib esineda lauses

* [[täiend]]ina: *Lavalt kostis **meeldiv** muusika*.
* [[Öeldistäide|öeldistäitena]]: *See uudis on küll **rõõmustav***.
* [[seisundimäärus]]ena: *Supp toodi **auravana** lauale*.

Oleviku kesksõna seostub nagu ka omadussõna [[kääne|käände-]] ja [[arv (keeleteadus)|arvukategooriaga]]: ***tilkuv** kraan* : ***tilkuvast** kraanist* : ***tilkuvaid** kraane*. Võrdluskategooriaga seostuvad vaid need oleviku kesksõnad, mille tähendus on algsest protsessi tähendusest eemale nihkunud: ***helisev** hääl* : ***helisevam** hääl''.

## Vaata ka
*Mineviku kesksõna

## Kirjandus
* Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. Eesti keele grammatika I. Morfoloogia, sõnamoodustus. Tallinn: Eesti TA Keele ja Kirjanduse Instituut, 1995, lk 66–67.
* Eesti Keele Instituut. Eesti keele käsiraamat. Morfoloogia. http://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?link=M_78
Moolisuhe

**Moolisuhe** (inglise *mole ratio*) näitab lahuses oleva aine kontsentratsiooni; see on  lahustunud aine moolide ja teiste  lahuses olevate ainete moolide arvu suhe (dimensioonita suurus; mõõtühikud mol/mol).

Komponendi i moolisuhe (*r<sub>i</sub>*) avaldub: 
::*r<sub>i</sub> = n<sub>i</sub> / (n<sub>tot</sub> - n<sub>i</sub>)*

kus *n<sub>i</sub>* on aine moolide hulk (ainehulk) ja *n<sub>tot</sub>* on kõikide komponentide summaarne moolide hulk. Ühe lahuses oleva aine korral on moolisuhe aine ja lahusti moolide suhe.

## Vaata ka
*Kontsentratsioon
*Moolimurd
Süvapsühholoogia

**Süvapsühholoogia** (saksa keeles *Tiefenpsychologie*) on mitme 20. sajandi psühholoogiavoolu ühisnimetus, mis ravile ja uurimisele psühhoanalüütiliselt lähenedes arvestavad ka alateadvusega. 

Süvapsühholoogia hulka kuuluvad Sigmund Freudi psühhoanalüüs, neofreudism, Alfred Adleri individuaalpsühholoogia, Carl Gustav Jungi analüütiline psühholoogia, egopsühholoogia.

Mõnikord räägitakse ka **süvapsühholoogia koolkonnast**, millele pani aluse Sigmund Freud.

## Vaata ka
*kollektiivne alateadvus
*psühhoanalüüs
*psühhoteraapia

## Viited
Shin Joon-sup

**Shin Joon-sup** (koreapäraselt 신준섭; sündinud 17. juunil 1963 Namwonis Põhja-Jeolla provintsis) on Lõuna-Korea endine poksija.

Shin võitis II keskkaalus (kuni 75 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

Shin oli esimene Lõuna-Korea poksija, kes võitis olümpiamängudel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

## Viited

## Välislingid
*
Gambrinus (kauplus)

**Gambrinus** (täisnimega **Õllepood nr 1 Gambrinus**) on Tartus Rüütli tänaval tegutsev Tartu esimene ja Eesti teine õllepood, mille 2012. aastal asutas politoloog Karmo Tüür. 

Pood on spetsialiseerunud õlle, õlletarvikute ja õllepruulimistarvete müügile. Õllevalikusse ei kuulu laiatarbeõlled, seevastu on esindatud mitmed väiketootjad, näiteks Šoti BrewDog, Soome Huvila, Belgia Lindemans ja Taani Mikkeller. Lähimad analoogsed poed asuvad Tallinnas, Peterburis ja Riias.

## Välislingid
* Anna-Liisa Villmann "Tartus avati esimene õllepood" Delfi, 18. juuni 2012
* Juhan Lang "Politoloog avas Tartu esimese õllepoe" Tartu Ekspress, 19.06.2012
* Kristiina Kruuse "Politoloog avas esimese kiiksuga õllesõprade poe" Postimees, 20.06.2012
* Rein Sikk "Ülikooli politoloog peab õllepoodi" EPL, 27. november 2012
Karmo Tüür

**Karmo Tüür** (sündinud 5. juunil 1967 Pärnus) on eesti politoloog, õlleentusiast ja ettevõtja.

Koolihariduse omandas Tüür Pärnu Ühisgümnaasiumis, seejärel õppis ta Tartu Ülikoolis ajalugu ja politoloogiat. 2001. aastal kaitses ta bakalaureusekraadi (väitekiri "Piiriülene koostöö: Eesti-Vene näide", juhendaja Kaido Jaanson).

Tüür on Akadeemilise Balti ja Vene Uuringute Keskuse asutaja (aastast 1997) ja juht, samuti töötab ta Tartu Ülikooli riigiteaduste instituudis. Varem on ta töötanud Riiklikus Kultuurimälestiste Projekteerimise Instituudi Pärnu grupis ja Sütevaka Seltsis.

Ta on olnud Rahvusvaheliste Suhete Ringi akadeemiline juhendaja ning toimetanud selle artiklikogumikke alates 2005. aastast, samuti ABVKeskuse lühiajalisi prognoose Venemaa teemal alates 2000. aastast.

Karmo Tüür on Pärnu õlleklubi Gambrinus asutaja (aastal 1991) ning selle esimene ja ka praegune president.

2012. aastal avas Tüür Tartus Rüütli tänaval õllepoe Gambrinus.

## Artikleid
* "Mis russofoobia, kus?" Delfi, 13. september 2007
* "Pärnu hansapäevade kaja Venemaal" Postimees, 10.07.2010
* "Eesti-Vene suhetes poleks pronksööta midagi teisiti" Postimees, 26.04.2012
* "Gruusia - kas tõesti kursimuutus?" Delfi, 9. oktoober 2012

## Välislingid
* Karmo Tüür "Venemaa - mis see on ja miks me peame teda tundma" Narva Lasteülikooli loeng, UTTV, 20.03.2012
* "Karmo Tüür: Hiina hoiatustel pole tõsiseid tagajärgi" ERR, 17.08.2011
* Anna-Liisa Villmann "Tartus avati esimene õllepood" Delfi, 18. juuni 2012
* Juhan Lang "Politoloog avas Tartu esimese õllepoe" Tartu Ekspress, 19.06.2012
* Kristiina Kruuse "Politoloog avas esimese kiiksuga õllesõprade poe" Postimees, 20.06.2012
* Epp-Mare Kukemelk "Karmo Tüür: Soomel on Venemaaga "erisuhted"" Delfi, 26. juuni 2012
* "Karmo Tüür: Venemaa pagulased ei ilmuta erilist armastust Eesti vastu" Delfi, 8. august 2012
* "Politoloog Tüür peab piirilepet Venemaale oluliseks teemaks" Delfi, 18. september 2012
* Rein Sikk "Ülikooli politoloog peab õllepoodi" EPL, 27. november 2012
Gambrinus

**Gambrinus** on legendaarne Flandria kuningas, õlle leiutaja ning õlle ja õllepruulide mitteametlik kaitsepühak. Tavaliselt kujutatakse Gambrinust Euroopa kuninga, keskaegse Inglise rüütli või (harvemini) tüseda vanamehena. Väidetavalt oli Gambrinuse sünnipäev 11. aprill.

Tõenäoliselt oli Gambrinuse legendi aluseks Jean Kartmatu (Jean sans Peur, 1371–1419), kes mõnede allikate andmeil võis leiutada humalaõlle. Teiste allikate kohaselt oli Gambrinus üks joogivalajaist Karl Suure (742–814) õukonnas. 1543. aastal kirjutas Saksa luuletaja Burkart Waldis, et Gambrinus õppis õllepruulimise kunsti Egiptuse viljakusjumalannalt Isiselt. Algne Gambrinus võis olla ka Brabanti hertsog Jean I (Jan Primus, 1254–1298) – seda päritolu toetab Gambrinuse-nimelise laagriõlle tootja Plzeňský Prazdroj (Pilsner Urquell).

Võimalikeks ladina etümoloogiateks on pakutud *cambarus* (keldrihoidja) ja *ganeae birrinus* (kõrtsis jooja), samuti võis Gambrinus tuleneda nimest Gambrivius. Vähem tõenäoline allikas on keldi sõna *camba*, mis tähendab õllepruuli panni.

Gambrinuse tähtsuse tõttu kasutavad tema nime enda õllebrändides mitme Euroopa ja Põhja-Ameerika õlletootjad, samuti kannavad Gambrinuse nime mitmed silmapaistvad pruulikojad. Tuntumad neist on Gambrinus Tšehhi Vabariigis Plzeňis, Gambrinus Company USA-s Texase osariigis San Antonios ning Gambrinus Prantsusmaal Elsassis Mulhouse'i linnas.

Tartus tegutses 1863. aastast õlletehas Gambrinus, mis hiljem liideti aktsiaseltsiga A. Le Coq.

1990. toodeti Gambrinuse-nimelist õlut Pärnu õlletehases, kuni Tšehhi firma Plzeňský Prazdroj nõudis, et lõpetataks neile kuuluva kaubamärgi kasutamine.

## Viited
Adelbert Eljand

**Adelbert Eljand** (2. veebruar 1914 Pringi – 1982) oli eesti kunstnik ja viiuliõpetaja.

Tartumaalt Puka lähedalt pärit Eljand töötas aastatel 1957–1974 Jõgeva Lastemuusikakoolis viiuliõpetajana, ta oli ka üks kooli loomise eestvedajaid.

Sageli korraldas Eljand Jõgeval näitusi koos Jõgeva kinovõrgu kunstniku Osvald Läänega, nende loomingut eksponeeriti ka üle-eestilistel näitustel.

## Isiklikku
Adelbert Eljandi poeg oli arhitekt Ülevi Eljand.

## Viited
Raudteeülesõidukoht

**Raudteeülesõidukoht** on raudtee rööbastee ja maantee samatasandiline ristumiskoht. Ohutuse tagamiseks varustatakse ülesõidud tänapäeval tõkkepuude ja fooridega.

Kui raudtee ülesõidukoht on varustatud nii tõkkepuu kui ka valgusfooriga, siis on keelatud sõita sellele vilkuva punase fooritulega. Tõkkepuu asendil ei ole seejuures tähtsust: valgusfoor hakkab vilkuma enne seda, kui tõkkepuu sulgub, ja jätkab vilkumist pärast seda, kui see avaneb. Raudtee ülesõidukoha läbimisel ei tohi viivitada. Raudtee ülesõidukohale on keelatud sõita, kui on oht, et tuleb sellel seisma jääda. Sel juhul peate seisma jääma tõkkepuu ees, märgi „Peatu ja anna teed“ olemasolul aga selle ees. Kui enne ülesõidukohta ei ole tõkkepuud, võite seisma jäämise koha ise valida, kuid see ei tohi olla lähimale rööpale lähemal kui 5 m.

Linnasisestel hõreda liiklusega raudteeülesõidukohtadel on tihtipeale vaid ohutusmärgistus.

## Viited
Atsidoos

**Atsidoos** (inglise *acidosis*; ladina *acidus* – hapu), ka **happemürgistusseisund,** on vere ja teiste kudede happelisus, kus suurenenud vesinikuioonide kontsentratsiooni tulemusel langeb pH alla normväärtuse. See tähendab, et happeliste ja aluseliste ainete tasakaal veres on häirunud. Atsidoos tekib põhiliselt juhul, kui alkalisereserv ehk leelisereserv väheneb. Selle tagajärjel kuhjuvad happelised ainevahetussaadused (näiteks suhkurtõve ning maksa- ja neeruhaiguste korral). Atsidoosi võib põhjustada ka hüpoventilatsioon – sel puhul alkalireserv ei vähene. Atsidoosiga seotud seisundeid liigitatakse metaboolseks ja respiratoorseks atsidoosiks. 

## Vaata ka
*Alus
*Hape
*Leelis
*pH

## Viited
Bigemiinia

**Bigemiinia** (inglise *bigeminy*) südame arütmia vorm, kus iga teine südame löök on ekstrasüstol, mille tõttu on iga teise löögi järel kompensatoorne paus, nimetatud ka paaritiseks pulsiks . 

## Vaata ka
*arütmia
*EKG
*kokkutõmme
*pulss
*südamelöök
*südame rütm
*süstol

## Viited
De Motu

"**De Motu**" või "**De motu**" (ladina keeles "Liikumisest") on pealkiri, mida on kandnud mitu kirjatööd. Enamik neist on pikema pealkirjaga, kuid teaduskirjanduses lühendatakse pealkirjad tihti just sellele kujule.

* "De Motu" on Iiri filosoofi George Berkeley kirjutis aastast 1721;
* "De motu corporum in gyrum" ("Kehade liikumisest orbiidil") on käsikiri, mille Inglise füüsik Isaac Newton saatis 1684. aasta novembris Edmund Halleyle;
* "De motu cordis" ("Exercitatio Anatomica de Motu Cordis et Sanguinis in Animalibus") on Inglise arsti William Harvey peateos, 1628. aastal avaldatud raamat;
* "De motu antiquorum" on Itaalia astronoomi Galileo Galilei dialoog, avaldatud 1590.

Vahel nimetatakse nii ka teoseid, mille pealkiri on "De Motu Animalium" ("Loomade liikumisest"):
* "De motu animalium" on Vana-Kreeka filosoofi Aristotelese traktaadi ladinakeelne pealkiri;
* "De motu animalium" on Itaalia füüsiku Giovanni Alfonso Borelli (1608–1679) teos, mis võrdleb loomade ja masinate liikumist;
* "De motu animalium spontaneo" ("Loomade iseeneslikust liikumisest") on prantsuse filosoofi Pierre Petit (1617–1687) traktaat René Descartesi ja kartesiaanluse vastu.

## Vaata ka
* De Motu Animalium
Harilik mürkputk

**Harilik mürkputk** (*Cicuta virosa*) on sarikaliste sugukonda mürkputke perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Mürkputk kasvab veekogude kaldaservades ja madalas kaldavees. Suurvee ajal võib leida ka hulpivaid juurikaid koos jämedate säilitusjuurtega. Mürkputkel on kitsad tumerohelised lehed ja valged kobarõied. Talvel ja kevadel on mürkputke raske ära tunda. Kindlaks tunnuseks on risoomi ülaosa kambriline ehitus, mis tuleb nähtavale, kui juurikas pikuti keskelt lõhki lõigata.

Mürkputk on eluohtlikult mürgine. Kõige mürgisemad on juur ja risoom, kuid ohtlikud on ka taime kõik muud osad. Täiskasvanul piisab eluohtliku mürgistuse saamiseks vaid paarist grammist värskest juurikast, lastele surmavalt mõjuv kogus on mitu korda väiksem. Taime mürgisus ei kao ka taime kuivatamisel. Lõhn ja maitse ei anna kuidagi märku taime mürgisusest.

Mürgistusnähtude esimesed tundemärgid on kõrvetus- ja sügelustunne suus. Sellele järgnevad oksendamine, keele halvatus, kõhuvalu, tugevad krambid, nägemise halvenemine, suur janu. Mõne tunni jooksul võib mürgistus viia hingamise peatumiseni. Mürgistuskahtluse korral tuleb kohe kutsuda kiirabi. Tarvilik esmaabi on oksendamise esilekutsumine, mille järel tuleb anda ohtralt juua. Hingamise peatumise korral tuleb teha kunstlikku hingamist kuni väljaõppinud abi saabumiseni.

## Välislingid
*
De Motu Animalium

"**De Motu Animalium**" (ladina keeles "Loomade liikumisest") on pealkiri, mida on kandnud mitu kirjatööd:

* "De motu animalium" on Vana-Kreeka filosoofi Aristotelese traktaadi ladinakeelne pealkiri;
* "De motu animalium" on Giovanni Alfonso Borelli (1608-1679) kaheosaline traktaat, mis võrdleb loomade ja masinate liikumist;
* "De motu animalium spontaneo" on Pierre Petit' (1617–1687) traktaat René Descartesi ja kartesiaanluse vastu.

## Vaata ka
* De Motu
Hillar Eller

**Hillar Eller** (15. detsember 1939 Kärdla – 22. veebruar 2010 Kärdla) oli eesti poliitik.

Ta lõpetas 1958. aastal Kärdla Keskkooli ja 1973. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta töötas aastatel 1958–1964 Hiiumaal spordiühingus Jõud. Aastatel 1970–1972 oli ta kalurikolhoosi Hiiu Kalur osakonnajuhataja ja ühtlasi ka Hiiumaa rahvakontrollikomitee esimees.

Aastatel 1964–1970 oli ta ELKNÜ Hiiumaa rajoonikomitee sekretär, aastatel 1966–1972 oli ta ELKNÜ Keskkomitee liige. Ta lõpetas 1981. aastal Leningradi Kõrgema Parteikooli. Hillar Eller oli 1977–1989 EKP Hiiumaa Rajoonikomitee esimene sekretär, EKP Keskkomitee liige ning Eesti NSV X, XI, XII Ülemnõukogu liige (1982–1992). 

Eller oli Põhiseaduse Assamblee liige. 

## Tunnustus
*2002 Riigivapi V klassi teenetemärk
*2006 Riigivapi III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
Euronics

**Euronics** on rahvusvaheline koduelektroonikat turustav ettevõte.

Euronicsi kett asutati 1990. aastal ning hõlmas algul kauplusi 5 riigis: Saksamaal, Belgias, Hollandis, Hispaanias ja Itaalias. Tänu pidevale kasvule on Euronicsist saanud Euroopa suurim elektroonikakaupade ostugrupp, olles esindatud 35 riigis ning pakkudes kvaliteettehnikat enam kui 7500 kaupluses. Olles orienteerunud just Euroopa turule, pakub Euronics elektroonikakaupu, kodutehnikat, telekommunikatsiooni- ja arvutikaupu enam kui 600 miljonile tarbijale. Euronicsi ostugrupi 2011. aasta müügikäive oli 16,2 miljardit eurot, aastal 2023 ligi 23 miljardit eurot.

Euronics on alates aastast 2023 UEFA naiste jalgpalli ametlik toetaja.

## Euronics Baltikumis
Eesti turule tuli Euronics 2003. aastal ning on nüüd esindatud 19 kauplusega. Lätis töötab 7 ja Leedus 4 Euronicsi kauplust. Baltikumis kokku on Euronicsi kaubamärgi all tegutsevaid kauplusi 29 ning müügipinda on kokku üle 20 000 m2. 

## Viited

## Välislingid
*Eesti koduleht
*Läti koduleht
Ubalehelised

**Ubalehelised** (*Menyanthaceae*) on astrilaadsete seltsi kuuluv sugukond. 

Sugukonda kuulub umbes 60–70 veelembeliste taimede liiki, mis on jaotatud viide perekonda. Liht- või liitlehed kinnituvad vahelduv vahelduvalt roomavale risoomile. Õied on kas kollased või valged.

## Perekonnad
* *[[Liparophyllum]]*
* *Menyanthes* – ubaleht
* *[[Nephrophyllidium]]* 
* *Nymphoides* – järveõis 
* *[[Villarsia]]*
Pisisaare Algkool

**Pisisaare Algkool** on algkool Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Pisisaare külas. Pisisaare Algkool on munitsipaalkool.

Kooli asutas 1853. aastal Pajusi mõisa omanik von Wahl mõisatööliste lastele. Kool tegutseb 2008. aastast lasteaed-algkoolina. Õppetöö toimub 1872. aastal ehitatud koolimajas. 

Hoones paikneb 5 klassiruumi, spordisaal, lasteaia rühmaruumid, 40-kohaline söökla, köök ning hulk abiruume. 2011/2012. õppeaastal õppis kooli 6 klassis 24 õpilast ja lasteaia liitrühmas käis 22 last. 

## Viited


## Välislingid
*Juubel! Pisisaare algkool 160-aastane, Põltsamaa.info, 4. november 2013
Pierre Petit

**Pierre Petit** [pjeer p(ö)t'i] (1617–1687) oli Prantsuse õpetlane, arst, luuletaja ja latinist.

Petit õppis meditsiini Montpellier's ja sai meditsiinidoktori kraadi, kuid arstina praktiseerima ei hakanud. Pariisi naasnult elas ta mõnd aega president Guillaume de Lamoignoni juures tolle poegade koduõpetajana. Hiljem oli ta rahandusministeeriumi esimese presidendi Aymar de Nicolai kirjanduslik kaastööline. Petit suri 1687. aastal, peatselt pärast abiellumist.

## Viited
Chang Kyou-chul

**Chang Kyou-chul** (korea 장규철; varem **Chang Sun-gil** (korea 장순길); 19. juuni 1946 Seoul – 19. aprill 2000) oli Lõuna-Korea poksija.

Chang sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Eridadi Mukwangale (Uganda) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. 

Chang poksis oktoobrist 1970 kuni juunini 1974 elukutselisena ning pidas kokku 22 kohtumist, millest võitis 17 (neist 5 nokaudiga) ja kaotas 5 (neist 1 nokaudiga) kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*
De Motu (Berkeley)

**"De Motu"** (ladina keeles "Liikumisest") on iiri filosoofi George Berkeley traktaat, mis avaldati 1721. aastal. Teose täispikk pealkiri on "De motu: Sive; de motu principio et natura, et de causa communicationis motuum" ("Liikumisest ehk liikumise printsiibist ja loomusest ning liikumiste edasikandumise põhjusest").

Berkeley esitas traktaadi Prantsuse Teaduste Akadeemia väljakuulutatud auhinnale, kuid edutult.

"De Motus" kritiseeris George Berkeley selliseid Isaac Newtoni teostes kasutatud mõisteid nagu "absoluutne ruum", "absoluutne aeg"," jõud" ja "gravitatsioon" (ehk raskusjõud). Selle kirjatöö tõttu on mitmed autorid eesotsas Karl Popperiga nimetanud Berkeleyt Ernst Machi ja Albert Einsteini eelkäijaks.

## Viited

## Kirjandus
* Myhill, John (1957) "Berkeley's "De Motu" - An Anticipation of Mach" Rmt: "George Berkeley: Lectures delivered before the Philosophical Union of the University of California" Berkeley and Los Angeles: University of California Press (University of California Publications in Philosophy, Volume 29)

## Välislingid
* George Berkeley kogutud teosed inglise tõlkes, Project Gutenberg (sh "De Motu")
Jee Yong-ju

**Jee Yong-ju** (korea 장규철; 19. detsember 1948 Wonju, Gangwoni provints – 25. august 1985 Wonju, Gangwoni provints) oli Lõuna-Korea poksija.

Jee sai helveskaalus (kuni 48 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Francisco Rodríguezele (Venezuela). 

## Viited

## Välislingid
*
Prõborivka

**Prõborivka** (ukraina keeles Приборівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv oli 2001. aasta rahvaloenduse andmeil 1168. Pindala on 1525 km².

Esimesed teated Prõborivkast pärinevad 1630. aastast. Külas on mälestusmärk 1932.–3193. aasta näljahädas (holodomoris) hukkunutele ning vennaskalmistul mälestusmärk lagenutele Teises maailmasõjas 1941–1945.

Läbi küla läheb Vinnõtsja–Turbovi maantee. Küla ümbritsevad suured metsamassiivid.

Prõborivkas tegutsevad I–II astme kool (edasi õpib enamik lapsi Turbovi 1. Keskkoolis) ning Ukraina õigeusu kiriku Svjato-Pokrovski kirik (1905. aastast).

Küla sihtnumber on 22515, telefonikood 4358.


File:Pryborivka5.JPG|Teises maailmasõjas hukkunute mälestusmärgile on pärast Ukraina iseseisvumist lisatud krutsifiks.
File:Pryborivka13.JPG|Mälestusmärk Stalini-aegse näljahäda ohvritele
Pilt:Приборівкацерква.jpg|Prõborivka kabel


## Välislingid
Lüüra (tähtkuju)

**Lüüra** (ladina keeles *Lyra*) on väike põhjataeva tähtkuju Linnutee serval, rahvaastronoomias tuntud ka Vanade Reinadena. See on üks 48-st Ptolemaiose kirjeldatud tähtkujust ja kuulub 88 tänapäeva tähtkuju hulka. Pindalalt on see 52. tähtkuju, kattes 286 ruutkraadi. Lüüra heledaimad tähed on Veega, Lüüra gamma ja Lüüra beeta. Veega moodustab koos Altairi ja Deenebiga Suvekolmnurga.

Lüürat ümbritsevad Lohe, Herkules, Rebane ja Luik.

Eestis on Lüüra tähtkuju peaaegu loojumatu.

Lüüras asub ka binokliga vaadeldav Lüüra rõngasudu.

## Viited
Jurino rajoon

**Jurino rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Mari Eli Vabariigis. Asub Vabariigi lääneosas. Piirneb läänes Nižni Novgorodi oblastiga.

Rajoon jaguneb 1 linna- ja 6 külaasunduseks (*сельское поселение*).

Üle poole elanikest on venelased. Rajooni keskus on Jurino alev.

2010. aastal oli rajooni 8758 elanikust 93,1% (8152) venelased ja 4,3% (375) marid.

## Viited

## Välislingid
*http://portal.mari.ru/jurino/
Dinda Gorlée

**Dinda Liesbeth Gorlée** (sündinud 1943) on hollandi semiootik ja tõlketeoreetik.

Ta on uurinud Ludwig Wittgensteini keeleteooriat ja rakendanud Charles Peirce'i mudeleid tõlketeoorias.

Ta oli ühingu Nordic Association for Semiotic Studies esimene president.

## Teoseid
*Gorlée, Dinda L. 2015. *From Translation to Transduction: The Glassy Essence of Intersemiosis*. (Tartu Semiotics Library 15.) Tartu: University of Tartu Press.

## Välislingid
*D. Gorlée koduleht
*D. Gorlée lühibiograafia
Lüüra

**Lüüra** on keelpill, mida kasutati juba Antiik-Kreekas.
Lüüra erineb harfist selle poolest, et keeled on kinnitatud põikpuu külge, mis on kõlalauaga ühel tasandil. Lüürasid on kahte tüüpi: puidust kõlakastiga kastlüürad ja kilpkonna kilbikujulise loodusliku või õõnestatud resonaatoriga lüürad.
Lüürat mängiti juba Sumeris 3000 eKr. Keeli oli 8 – 12 ja neid näpiti mõlema käe sõrmedega. Mesopotaamiast levis lüüra Süüriasse ja Iisraeli.
Lüürat peetakse Apolloni pilliks.
Proletaar

**Proletaar** (lad *proletarius*) oli Vana-Roomas vaene Rooma kodanik, kellel oli väga vähe või mitte üldse vara.

Nimetus tulenes sellest, et rahvaloendusel märgiti selliste kodanike varaks nende lapsed (*proles*).

Proletaarid olid vabastatud sõjaväekohustusest.
Sõvakivtsi

**Sõvakivtsi** (ukraina keeles Сиваківці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 795 (2001). Pindala on 2,525 km².
Haana Zuba-Reinsalu

**Haana Zuba-Reinsalu** (sünninimi **Haana Veibri**; sündinud 1. jaanuaril 1968) on eesti metsandustegelane, Luua Metsanduskooli direktor.

Ta on lõpetanud 1991. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse erialal. 2001. aastal kaitses ta magistritööd metsatööstuse erialal.

Aastatel 1994–1998 töötas ta Eesti Maaülikooli metsandusteaduskonnas metoodikuna ja 1998–2001 Luua Metsanduskoolis õppedirektorina. 2001. aastast on ta Luua Metsanduskooli direktor.

## Liikmesus
*2003 MTÜ EUROPEA Eesti Keskuse juhatuse esimees
*2008 Eesti Erametsaliidu juhatuse liige
*2010 Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liidu juhatuse liige
*2011 Eesti Kutseõppe Edendamise Ühingu juhatuse liige

## Tunnustus
*2012 Jõgevamaa Kuldrist
* 2024 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited
Tšuprõnivka

**Tšuprõnivka** (ukraina keeles Чупринівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 146. Pindala on 0,611 km².
Fallibilism

**Fallibilism** on filosoofia mõttemuster ja epistemoloogiline teooria, mis ühendab erinevad hoiakud, mille kohaselt võivad meie uskumused, ootused ja arusaamad maailmast osutuda ekslikeks, kuid see ei tähenda, et me ei võiks neid olemasolevate teadmiste piires uskuda. Fallibilism on avatud uutele tõenditele, mis võivad minna vastuollu mõne varem tõeseks peetud uskumusega. Charles Sanders Peirce’i järgi ei pea uskumused olema tõsikindlad ning me võime rahulduda mõne uskumusega ka siis, kui see osutub uute tõendite valguses ümberlükatavaks.

Erinevalt skeptitsismist ei nõua fallibilism, et peaksime loobuma pretensioonist millegi teadmisele või et peaksime suutma oma teadmisi loogiliselt ammendavalt õigustada või põhjendada. Et empiirilised teadmised võivad järjest täpsemaks muutuva uurimise tagajärjel alati suuremal või vähemal määral revideerimist vajada, siis võib põhimõtteliselt ekslikuks osutuda kõik, mida me üldse teadmiseks peame. Mõned fallibilistid teevad erandi matemaatika- ja loogikatõdedele, kuid teised leiavad, et isegi kui sellised aksiomaatilised süsteemid ise ei saa olla ekslikud, siis võib ometi osutuda ekslikuks viis, kuidas me nende tõdedega ümber käime.

## Vaata ka
*Dogmatism
*Skeptitsism

## Viited
Fideism

**Fideism** (ladina sõnast *fides* 'usk') on epistemoloogiline teooria, et usk on teatud tõdedeni (enamasti religioossete) jõudmisel olulisem kui mõistus.
Jumal on surnud

**"Jumal on surnud"** (saksa *Gott starb*; tõlgitud ka kui **"Jumala surm"**; saksa fraasist *Tod Gottes*) on Nietzsche väide (inglise *statement*), mis kuulutab, et meid on jäetud omapead ning me ei peaks enam püüdma avastada transtsendentset ja varjatud tõde, ega leiutama maailma lõpu jaoks transtsendentset ja lõplikku tõde.
Josh McDowell

**Joslin "Josh" McDowell** (sündinud 17. augustil 1939) on USA kirjanik, kristluse apologeet ja evangelist. 

Tema nimekaim teos on "Kaalukad tõendid" (originaalpealkiri "Evidence That Demands a Verdict"), mis ilmus 2006. aastal ka eesti keeles.
Hekto

**Hekto** oli noorteklubi, mille moodustasid Jõgeva noored 1976. aastal Ants Paju eestvõttel. Klubi tegutses 1984. aastani.

Koos ei käidud ainult meelt lahutamas, vaid tehti ka tõsist tööd: korrastati Siimusti lauluväljaku ümbruse metsa ja kalmistut, rajati metsa katsekultuure Kaarepere metsakatsejaama Söe arboreetumisse, tehti talguid Palamuse muuseumi ennistamisel ja sovhoosides, ehitati Palale suusahüppemägi jms. Käidi isegi Kaukaasias Punasel Lagedal Anton Hansen Tammsaare kunagist maja remontimas. Hekto eeskujul tekkis ulatuslik noorteklubide liikumine, mis levis nii Eestis kui ka väljaspool Eestit. 

Hektost räägiti ja kirjutati ning 1981. aastal valmis klubist film "Rong peatub kaks minutit". Filmi stsenarist oli Rein Karemäe, režissöör Kaljo Kiisk, operaator Arvo Vilu. 

## Viited
Ürgalge

**Ürgalge** (kreeka *arche*) oli antiikaja filosoofias see, millest kõik tekib, mille olemasolu tõttu püsib ning mis on hävimatu. Maailma ja kogu oleva alge küsimusega tegelejaid antiikfilosoofias määratletakse natuurfilosoofidena.

## Vaata ka
*Element

## Viited
Usu ja mõistuse vahekord

**Usu ja mõistuse vahekord** (inglise *relationship between faith and reason*) on uskumuse kaks tüüpi (inglise *two modes of belief*), mis tulevad esile näiteks mingil teemal vaidlemisel. Kui mõistuspärasus ehk ratsionaalsus põhineb mõistusel või tõenditel, siis usk põhineb inspiratsioonil, ilmutusel (inglise *revelation*) või autoriteedil.

## Vaata ka
*Usun, sest on absurdne (ladina *credo, quia absurdum*)
*Usun, selleks et aru saada (ladina credo, ut intellegam)
*Mõistan, selleks et uskuda (ladina *intellego ut credam*)
*Fideism
*Ratsionaalsus
Ilmalikustamine

**Ilmalikustamine** ehk **sekulariseerimine** (ka **sekularisatsioon**) on ühiskonna usuliste väärtuste ja institutsioonide (nt kirikute) domineerimise asendamine mittereligioossete ehk ilmalike väärtuste, asutuste ja institutsioonidega.
Joogisarv

**Joogisarv** on vedelike joomiseks kasutatud erinevast materjalist (seest õõnestatud loomasarv, klaas, metall, keraamika jm) sarvekujuline jooginõu. See oli kasutusel juba klassikalisel antiikajal, eriti Balkanil, jäänukina tseremoniaaljooginõuna keskajal ja mõnel pool ka tänapäeval, eriti Germaani-Euroopas ja Kaukaasias.

Joogisarv oli oluline viikingite tseremooniates.

## Joogisarve kasutamine Eestis
Eestis oli joogisarv oluline muinasusundlike peiede pidamise rituaalides. Joogisarve kujutist on kujutatud mitmel eesti paganlikul sõjameeste trapetsiaalsel hauaplaadil (nt Muhu kiriku seinas, Karuse kalmistul von Wistinghausenite kabelis jm).

## Viited
Leonhard Krull

**Leonhard Johann Krull** VR II/3 (20. juuni 1890 Kuressaare, Saaremaa (maakond) – 13. aprill 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast, NSV Liit) oli Eesti sõjaväelane (staabikapten) ja poliitikategelane (Eesti Vabadussõjalaste Liit).

Leonhard Krull sündis 1890. aastal Saaremaal, lõpetas 1910. aastal Pihkva maamõõtjate kooli. Esimese maailmasõja alguses 1914. aastal mobiliseeriti L. Krull Venemaa keisririigi armeesse, 1915. aastal lõpetas Pauli sõjakooli ja saadeti rindele, kus sai haavata. 1916. aastal ülendati ta alamleitnandiks, sama aasta oktoobris leitnandiks, 1917. aasta augustis juba alamkapteniks. 

1917. aasta lõpul moodustatud Eesti rahvusväeosade moodustamise ajal saabus L. Krull 20. detsembril 1917. aastal  Turkestani Kütipolgust 1. Eesti jalaväepolku, kus ta määrati 3. roodu, rooduülemaks.

1918. aasta novembris Alanud Eesti Vabadussõjas  suundus ta 26. detsembril 1918 Krull 1. jalaväepolgu 13. roodu ülemana rindele, mis asus Tallinnas 30-40 km kaugusel Anija piirkonnas. 3. jaanuaril pidas staabikapten Krulli 13. rood lahingu 1. Tallinna Eesti kommunistliku kütipolgu rooduga Priske lahingu.

Pärast Priske lahingut, 7. jaanuaril alanud Eesti vägede pealetungilahinguid jõudis ta väeosaga 1919. aasta veebruaris Federovkasse, kus sai aga lahingus poole tunni jooksul kolm korda haavata ja saadeti tagalasse paranemisele. Pärast haavade paranemist ja puhkust teenis ta 1. jalaväepolgu majanduse jaoskonna ülema abina ja demobiliseeriti 26. novembril 1919. aastal.

Vapruse eest Vabadussõjas autasustati teda Vabaduse Risti II liigi 3. järguga. 1923. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna.

Leonhard Krull oli ka aktiivne ühiskonnaelutegelane, ta oli Ülemaalise asunike ja riigirentnike liidu keskjuhatuse liige. 1924. aastal oli ta Saaremaa asunike ja riigirentnike kongressi esimees. Pärast 1929. aastal Eesti Vabadussõjalaste Keskliidu asutamist oli Krull Saaremaal maakonna vabadussõjalaste juhiks.

1935. aastal mõisteti Leonhard Krull kaheksaks kuuks tingimisi vangi. 

Leonhard Krull oli talisupleja.

Leonhard Krull arreteeriti nõukogude võimu poolt Kuressaares 1941. aastal ja mõisteti sõjatribunali otsusega  surma, ta hukati 13. aprillil 1942. aastal.

## Viited

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Kalkogeenid

**Kalkogeenid** (inglise *chalcogens*) on keemiliste elementide perioodilisussüsteemi 16. rühma elemendid (hapnik, väävel, seleen, telluur, poloonium ja livermoorium).

See elementide rühm on tuntud ka kui hapniku perekond. Hapniku käsitletakse vahel küll teistest kalkogeenidest eraldi, sest selle keemilised omadused erinevad oluliselt teistest selle rühma elementidest.

## Viited
Inspiratsioon

**Inspiratsioon** on ebateadlik (inglise *unconscious*) ja äkiline loomingulisuse sähvatus (või ka loomingulise aktiivsuse seisund), mida esineb kirjanike, muusikute jt kunstialade inimeste loomingutegevuse käigus.

## Viited
K5

**K5** võib tähendada mitut asja:
*K5 ehk Gasherbrum I, mägi Aasias Karakoramis Pakistani ja Hiina piiril.
*K5 ehk NATO küberkaitsekoostöö keskus
*...
In silico

***In silico*** on väljend (termin), mida kasutatakse bioloogilise protsessi kirjeldamiseks arvuti või arvutisimulatsiooni kaudu.

## Vaata ka
**[[in vivo]]*
**[[in vitro]]*
Kalmer Lain

**Kalmer Lain** (sündinud 7. juunil 1968 Paides) on eesti ettevõtja ja poliitik, endine Jõgeva linnapea, endine Tabivere vallavanem ja Reformierakonna Jõgeva piirkonna juht. Ta oli ka XII Riigikogu liige 2014–2015.

Kalmer Lain on lõpetanud 1986. aastal Jõgeva 1. Keskkooli. 2006. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli ärijuhtimise erialal ning astus samal alal magistrantuuri.

1990–1993 oli Lain AS-i Carmen kommertsdirektor, 1993–1996 Gamer Kaubanduse OÜ kommertsdirektor ja 1996–2005 tegevdirektor, 2005–2009 Jõgeva abilinnapea ning 2009–2013 Jõgeva linnapea. Ettevõtjana on Lain tegelnud baaripidamise ja ehitusmaterjalide müügiga. 2013. aasta jaanuaris lagunes IRL-i ja Reformierakonna koalitsioon Jõgeva linnavolikogus, Lainile avaldati umbusaldust ning uueks linnapeaks sai IRL-i kuuluv senine abilinnapea Mihkel Kübar. 2013. aasta augustis valiti Kalmer Lain Tabivere vallavanemaks.

2002. aastast kuulub Lain Reformierakonda, 2005. aastast juhib selle Jõgeva piirkonda.

Linnapea ameti kõrvalt on Kalmer Lain olnud SA Jõgeva Haigla nõukogu liige, Jõgeva linna terviseedenduse komisjoni esimees ja Jõgeva maakonna tervisenõukogu liige.

18. novembril 2014 seoses Tartu maavanema Reno Laidre tagasiastumisega sai Lainist XII Riigikogu liige.

Lain oli Jõgeva Ettevõtjate Klubi asutajaliige ja kolme aasta vältel klubi president. Samuti on ta Järvamaa Ettevõtjate Seltsi ja Jõgeva Lyons Klubi asutajaliige.

## Välislingid
* Kalmer Lain Reformierakonna kodulehel (arhiiviversioon)
* Risto Mets "Jõgeva eksmeerist sai Tabivere vallavanem" Postimees, 27.08.2013
* Vahur Koorits "Jõgevamaa reformierakondlased annetasid kahe nädalaga erakonnale 85 000 krooni" Delfi, 8. juuli 2012
* Jaanika Kressa "Kalmer Lain: Tuleb mõelda, kuidas külmast võitu saada!" Vooremaa, 30.01.2010
* Marju Unt "Ärge öelge, et kasvule pole alternatiivi!" Director, märts 2011
* "Jõgevamaa Reformierakonda juhib nüüdsest Kalmer Lain" Reformierakonna pressiteade, 7.12.2005
3. aastatuhat eKr

**3. aastatuhat eKr** ehk **kolmas aastatuhat eKr** on ajavahemik, mis algas 1. jaanuaril 3000 eKr ja lõppes 31. detsembril 2001 eKr.

(4. aastatuhat eKr – **3. aastatuhat eKr** – 2. aastatuhat eKr – Sajandid)

## Sajandid
*30. sajand eKr
*29. sajand eKr
*28. sajand eKr
*27. sajand eKr
*26. sajand eKr
*25. sajand eKr
*24. sajand eKr
*23. sajand eKr
*22. sajand eKr
*21. sajand eKr

## Sündmused Eestis
*...
 
## Sündmused maailmas
*Induse kultuur arendas välja ühtse kaalu- ja mõõtühikute süsteemi ning saavutas suure täpsuse pikkuste, massi ja aja mõõtmises. 
*Minose kultuur
* Mesopotaamias hakati kasutama klaasi iseseisva kunstlikult loodud materjalina
*2367 eKr – Hiina ajaarvamine algus.
*...
 

## Olulised isikud
*...
 
## Avastused, leiutised ja uuendused
*...
Põltsamaa üksikkompanii

**Põltsamaa üksikkompanii** on Kaitseliidu Jõgeva maleva territoriaalne allüksus. 

Põltsamaa üksikkompanii vastutusala hõlmab Põltsamaa linna, Pajusi valda ja Puurmani valda. 

## Viited
Torma üksikkompanii

**Torma üksikkompanii** on Kaitseliidu Jõgeva maleva territoriaalne allüksus. 

Torma üksikkompanii vastutusala hõlmab Mustvee linna, Torma valda, Saare valda ja Kasepää valda. 

## Viited
2. aastatuhat eKr

**2. aastatuhat eKr** ehk **teine aastatuhat eKr** on ajavahemik, mis algas 1. jaanuaril 2000 eKr ja lõppes 31. detsembril 1001 eKr.

(3. aastatuhat eKr – **2. aastatuhat eKr** – 1. aastatuhat eKr – Sajandid)

## Sajandid
*20. sajand eKr
*19. sajand eKr
*18. sajand eKr
*17. sajand eKr
*16. sajand eKr
*15. sajand eKr
*14. sajand eKr
*13. sajand eKr
*12. sajand eKr
*11. sajand eKr
## Sündmused Eestis
*... 
## Sündmused maailmas
*Assüüria riik
*Vana-Egiptuse Keskmine riik
*Minose kultuur
*Egeuse kultuur
*Mükeene kultuur
*Babüloonia
*Hetiidid
*...
## Olulised isikud
*...
## Tsivilisatsioonid, kuningriigid ja dünastiad
*...
## Avastused, leiutised ja uuendused
* Karlova tüüpi kivikirves, leitud Emajõe ürgoru nõlvalt
* Vanimad Eesti alalt leitud kivikõplad
K3

**K3** võib tähendada järgmist:
*Broad Peak, Aasia mägi
*...

## Vaata ka
*K0
*K1
*K2
*K4
*K5
*K6
*K7
*K8
*K9
Otto Anslan

**Otto Anslan** (sündinud 17. juunil 1941) on eesti poliitik, endine Jõgeva linna RSN TK esimees.

1956. aastal lõpetas Anslan Torma 7-klassilise kooli (nüüdse Torma Põhikooli). Aastal 1969 lõpetas ta kaubatundjana Tallinna Riikliku ja Kooperatiivkaubanduse Tehnikumi.

1987–1993 oli Otto Anslan Jõgeva Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees. Ta kuulus ka 1992. aasta 13. novembril asutatud Jõgevamaa Linnade ja Valdade Liidu (nüüdse Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu) esimesse juhatusse. Hiljem on ta olnud Jõgevamaa Tarbijakaitse Ühingu juhatuse esimees.

1993. aastal kandideeris Anslan kohaliku omavalitsuse valimistel Jõgeval üksikkandidaadina (sai 38 häält), 1999. aastal valimisliidu Jõgeva Rahva Liit nimekirjas (sai 2 häält). 07.02.1997–01.01.2004 kuulus ta Rahvaliitu.

## Viited

## Välislingid
* Otto Anslani foto Rahvusarhiivis (veebruar 1988)
Gravimeetriline analüüs

**Gravimeetriline analüüs** (inglise *gravimetric analysis*) ehk **kaalanalüüs** on analüütilises keemias kasutatav kvantitatiivse analüüsi liik, mis põhineb uuritava tahke aine (analüüdi) massi määramisel.

Enamasti analüüt sadestatakse, sade eraldatakse, kuivatatakse ja kaalutakse. Teatud juhtudel saab proovi kaalutise põletamise (tuhastamise) järel määrata orgaanilise ja anorgaanilise aine sisaldust.