open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kivi-Vigala Põhikool

**Kivi-Vigala Põhikool** on üldhariduskool Märjamaa vallas Kivi-Vigala külas.

Koolis omandab seisuga 01.09.2009 haridust 72 õpilast.

## Ajalugu
Kivi-Vigala kooli sünniajaks peetakse 1687. aastat, millest pärinevad esimesed teated kihelkonnakooli kohta Kivi-Vigalas. Koolis õppis sel ajal 15 õpilast. See kool lõpetas tegevuse 1692. aastal. 1727.–1854. aastani tegutses Vigala kihelkonnakool vaheaegadega Kivi-Vigalas, Naraveres ja Jädiveres.

Aastal 1854 asutati Sääla külla endisesse Raba kõrtsihoonesse kool. Raba koolina tuntuks saanud õppeasutus kujunes Kivi-Vigala piirkonna tähtsaimaks kooliks. 1863. aastal liideti kooliga Jädivere külas asunud Lepiku kool. 1882. aastal tehti hoones kapitaalremont, mille tulemusena saadud välimus on koolihoonel tänaseni. Raba algkooli juures töötas 20. sajandi algul ka suvekool, mis aitas õpilastel linnakoolidesse edasi minna.

Raba algkool suleti 1972. aastal, kui naabruses valmis kaasaegne Kivi-Vigala koolihoone. Uude Kivi-Vigala põhikooli (siis Vigala 8-klassilisse kooli) viidi üle Raba algkooli, Peru 8-klassilise kooli ning Päärdu algkooli õppevahendid, õpilased ja õpetajad. Esimene direktor oli Jaan Annusver ja õppealajuhataja Elvi Reiner.

2002. aastal tehti Kivi-Vigala koolihoonele kapitaalremont.

## Koostöö teiste koolidega
2000. aasta sügisel hakkas kool täiskasvanutele korraldama arvutikursusi. 2002. aasta novembrist 2003. aasta augustini toimunud Vaata Maailma Sihtasutuse algkursustel koolitati 102 inimest.

2005. aastast on kool osalenud ka Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskooli eelkutseõppes (IXe klass, 02.02.2007. seisuga 19 õpilast).

Kivi-Vigala kooli sõpruskool on Muhu Põhikool.

## Välislingid
* Koduleht
Vana-Vigala Põhikool

**Vana-Vigala Põhikool** on üldhariduskool Märjamaa vallas, mis asub ajaloolises Vana-Vigala mõisas. Koostöös Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskooliga pakutakse ka eelkutseõpet. Koolil on õpilaskodu. 

Kool peab oma sünniajaks aastat 1841, kui asutati Vana-Vigalas tütarlastekool (Eesti maapiirkondades esimene omataoline). 1853. aastal viidi kool Vanamõisa külla ja reorganiseeriti segakooliks (vt Peru kool).

20. detsembril 1944 asutati Vigala Algkool Vana-Vigala Jaama külasse. 

Aastast 1976 kolis algkool Vana-Vigala mõisa, kus seni oli tegutsenud kutsekool (vt Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskool). 

1989 reorganiseeriti kool Vana-Vigala 9-klassiliseks kooliks ning alates 1991. aastast kannab nime Vana-Vigala Põhikool. 

I lennu lõpetajate hulgas aastal 1994 oli ka tulevane maailmameister ja olümpiavõitja Gerd Kanter.  

=Galerii=

Vana-Vigala Põhikool eestpoolt 1.jpg|eestpoolt 1
Vana-Vigala Põhikool eestpoolt 2.jpg|eestpoolt 2
Vana-Vigala Põhikool tagant.jpg|tagant
Vana-Vigala Põhikooli esik.jpg|kivisaal
Vana-Vigala Põhikooli kaminasaal.JPG|kaminasaal
Vaade Vana-Vigala mõisa rõdult.JPG|vaade rõdult


=Välislingid=
*Kooli koduleht
Vigala külanõukogu

**Vigala [[külanõukogu]]** oli haldusüksus Eesti NSV-s aastail 1945–1990. 

1945. aastal loodi Läänemaa Vigala valla territooriumile kaks külanõukogu: Vigala (Vana-Vigala ümbruses) ja Kivi-Vigala (lisaks Kivi-Vigala piirkonnale hõlmas ka Velise vallast Päärdu ümbruse.

1950. aastal likvideeriti vallad ja maakonnad. Alles jäid külanõukogud ning maakondade asemele loodi tunduvalt väiksemad rajoonid. Vigala ja Kivi-Vigala külanõukogu arvati Pärnu-Jaagupi rajooni koosseisu.

Seoses Pärnu-Jaagupi rajooni likvideerimisega 1959. aastal arvati Vigala külanõukogu Märjamaa rajooni koosseisu.

1960. aastal Vigala ja Kivi-Vigala külanõukogu liideti Vigala külanõukoguks. Keskus oli Kivi-Vigala.

1962. aastal likvideeriti Märjamaa rajoon ning Vigala külanõukogu arvati Rapla rajooni koosseisu.

Esimene kolhoos rajati Vigalas 1948. aastal. 1949. aastal oli majandeid kahe külanõukogu peale kokku 16. Nõukogude perioodi lõpus oli Vigala külanõukogus kaks kolhoosi: Vigala (keskasula Kivi-Vigala) ja "Vabadus" (keskasula Vana-Vigala). Kolhoosi jäänukina tegutses "Vabaduse" osaühistu 1994. aastani ning Vigala osaühistu 1997. aastani. Ühistute asemele tekkis mitu eraettevõteet. 

20. detsembril 1990 muudeti Vigala külanõukogu Vigala vallaks ning sai omavalitsusliku staatuse.

## Vaata ka
*Eesti NSV külanõukogude loend

## Viited
Motala

**Motala** on tiheasustusega paikkond Rootsis Östergötlandi läänis, Motala valla keskus. Asub Göta kanali ääres Vätterni ja Boreni järve vahel.

## Viited
Selja-Põdra hoiuala

**Selja-Põdra hoiuala** on Natura 2000 võrgustiku kaitseala Märjamaa vallas. Pindala 1531 hektarit.

Kaitsealale ulatub Palase mäe lõunaosa. Kaitseala väärtuseks on vanad puisniidud, väikesed soomassiivid, vanad loodusmetsad, laialehised metsad, kuusikud, soovikumetsad. Alal kasvab ka käpaline kaunis kuldking (*Cypripedium calceolus*).
Norrköping

**Norrköping** on tiheasustusega paikkond Rootsis Östergötlandi läänis Norrköpingi vallas. Asub Motala jõe mõlemal kaldal.

## Ajalugu
Norrköping sai linnaõigused 1384. aastal.

17. sajandil rajas hollandi ärimees Louis de Geer linna paberi-, relva- ja laevatehase. Tööstuse arenedes kasvas Norrköping elanike arvult Rootsi teiseks linnaks. Norrköping kujunes tekstiilitööstuse keskuseks, kuid 1960. aastatel hakkas tekstiilitööstus hääbuma välismaise konkurentsi tõttu.

Linnas asub Rootsi meteoroloogiainstituut. Linna lähedal asub Kolmårdeni loomaaed.

Norrköping on üks kolmest Rootsi linnast, kus on käigus tramm.

Tänapäeval on tiheasustusega paikkond Rootsis elanike arvult 10. kohal.

## Eestlased Norrköpingis
II maailmasõja ajal ja vahetult pärast seda saabus sinna palju eesti põgenikke. Norrköpingis ja selle lähiümbruse põgenikelaagrites oli II maailmasõja lõpus umbes 2000 eestlast.

Eesti aukonsul Norrköpingis on Michael Pääbo.

## Vaata ka
* IFK Norrköping
* Norrköpingi kogudus

## Viited

## Välislingid
* , Norrköpingi eesti organisatsioonid ja ringid
Örebro

**Örebro** on tiheasustusega paikkond Rootsis, Örebro lääni ja Örebro valla keskus. Asub Hjälmareni läänekalda lähedal.

Linnas asub 14. sajandil ehitatud Örebro loss.

## Vaata ka
* Örebro kogudus
* Örebro ülikool

## Viited

## Välislingid

* Kus süüa ja mida vaadata Örebros?
Hjälmaren

**Hjälmaren** on Rootsi suuruselt neljas järv. Asub Mälarenist edelas ja on sellega ühendatud 1639. aastal ehitatud 13 km pikkuse Hjälmare kanali kaudu.

Hjälmareni pindala on 485 km², pikkus 63 km ja suurim laius 20 km.

Järve lääneotsa lähedal asub Örebro linn.

Suuremad saared on Vinön, Björkön, Valen ja Äsön.
Tremoliit-ferroaktinoliit

**Tremoliit-ferroaktinoliit** on amfiboolide hulka kuuluv mineraal, mis moodustab magneesiumi ja raua ioonide asendumise tõttu isomorfse rea, mis on kokkuleppeliselt jaotatud kolmeks osaks.  

Kui magneesium moodustab magneesiumi ja raua koguhulgast enam kui 90%, nimetatakse vastavat mineraali tremoliidiks. Kui magneesiumi on 50...90%, nimetatakse mineraali aktinoliidiks (varem kandis nime **uraliit**), alla 50% koguse korral aga ferroaktinoliidiks. Ferroaktinoliit on ülejäänud kahest tunduvalt haruldasem.

Keemiline valem: Ca2(Mg,Fe2+)5Si8O22(OH,F)2

Mitmesuguste asendumiste tõttu esinevad ka üleminekud tremoliit-ferroaktinoliidilt teiste amfiboolideni, kuid enamasti ei moodustu pidevaid ridu ning asendumised on ka keerukamad, hõlmates mitmeid ioone, mistõttu käsitletakse seda rühma amfiboolide hulgas eraldi üksusena.

Tremoliit ja aktinoliit on moondemineraalid. Nad esinevad nii regionaal- kui ka kontaktmoonde kivimeis.

## Viited
Kino (ansambel)

**Kino** (vene keeles Кино) oli rokkansambel, mis tegutses Nõukogude Liidus aastatel 1982–1990. Kultusfiguurina tuntud ansambli asutaja ja laulja Viktor Tsoi hukkumine autoõnnetusel 15. augustil 1990 põhjustas ansambli laialimineku. Enne seda lõpetati ja anti välja veel Kino viimane stuudioalbum "Чёрный альбом" ('must album'). Ansambel kuulus Leningradi rokiklubisse. Peaaegu kõigi laulusõnade ja -viiside autor oli Viktor Tsoi. Ansambel avaldas üheksa aasta jooksul stuudioalbumitel üle saja laulu, mitu kogumikku ja kontsertsalvestust, samuti suure hulga mitteametlikke *[[bootleg]]*e.

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
*"45" (1982)
*"46" (1983)
*"Начальник Камчатки" (1984)
*"Это не любовь" (1985)
*"Ночь" (1986)
*"Группа крови" (1988)
*"Последний герой" (1989)
*"Звезда по имени Солнце" (1989)
*"Чёрный альбом" (1990)

## Välislingid
*kinoman.net Ansamblile Kino ja Viktor Tsoile pühendatud veebisait.
*Группа "Кино" Ansambel Kino kroonika, fotoalbum, fonoteek, mälestused Viktor Tsoist jm (vene keeles).
*Группа "Кино": Киномания в сети Ansamblile Kino ja Viktor Tsoile pühendatud parimate veebisaitide lingid (vene keeles).
*Kino Sõprus toob ekraanile filmi, mis rokkis katki Nõukogude Liidu www.elu24.ee (Film "Assa" on lugu Viktor Tsoist ja tema ansamblist Kino)
Ilistvere

**Ilistvere** on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Laekvere vallas.

## Viited
Vigala Roheline Energiakeskus

**Vigala Rohelise Energiakeskus** on loodav säästvat majandamist propageeriv pilootprojekt, mida haldab MTÜ Põrgupõhja (tegutseb Märjamaa vallas Tiduveres).

Pilootprojekti eesmärgiks on luua end taastuvast energiast majandav kommuun. Samas peaks projekt elavdama külaelu. Loodetakse, et tulevikus võiks Vigala Roheline Energiakeskuskus saada turismiatraktsiooniks. Alustatud on ühe pukktuulik-generaatoriga (võimsus 40 kW).

## Vaata ka
*Tallinna Tehnika- ja Teaduskeskus

## Välislingid
*Vigala Rohelise Energiakeskuse koduleht
Rahkla

**Rahkla** on mitme koha nimi:

***[[Rahkla (Vinni)|Rahkla]]**, küla Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas
***[[Rahkla (Rakvere)|Rahkla]]**, küla Rakvere vallas Lääne-Viru maakonnas

***[[Rahkla mõis (Simuna)|Rahkla mõis]]** (Rachküll), mõis Simuna kihelkonnas
***[[Rahkla mõis (Viru-Nigula)|Rahkla mõis]]** (Rachkell), mõis Viru-Nigula kihelkonnas
***[[Rahkla allikad]]** asuvad Rakvere vallas
Rahkla (Rakvere)

**Rahkla** on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda.

## Viited
Rajaküla

**Rajaküla** on mitme koha nimi:

***[[Rajaküla (Vinni)|Rajaküla]]**, küla Vinni vallas Lääne-Virumaal
***[[Rajaküla (Alutaguse)|Rajaküla]]**, küla Alutaguse vallas Ida-Virumaal

## Vaata ka
*Raja
Rajaküla (Alutaguse)

**Rajaküla** on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda.

Külas on Uhe kalmistu.

## Viited
Hematiit

**Hematiit** ehk **raudläik** on oksiidne mineraal.

Hematiit on kolmevalentse raua oksiid (Fe2O3).

Hematiit on magnetiidi kõrval peamine rauamaak.

Hematiit võib esineda nii kristallide kui ka neerjate, muldjate või kiudjate agregaatidena. Hematiit on enamasti hallikat värvi, kuid temaga tõmmatud kriips on alati iseloomulikult kirsipunane. Hematiit annab punaka värvuse rauda sisaldavaile settekivimeile ja mineraalidele. Näiteks liivakivi ja lateriit on punakad peamiselt hematiidisisalduse tõttu. Graniit on enamasti punakat värvi, sest üks tema koostisosa, kaaliumpäevakivi, sisaldab peendispersset hematiiti, mis värvib puhtana valge mineraali roosakaks.

Tardkivimeis on hematiit vähem levinud kui settekivimeis ja nende moondunud ekvivalentides. Hematiit on tihti sekundaarne mineraal, mis tähendab seda, et ta on tekkinud mõne teise rauda sisaldava mineraali arvelt. 

Hematiit on polarisatsioonimikroskoobis praktiliselt läbipaistmatu, mistõttu tabelis esitatud kristallooptilised andmed pole enamasti reaalselt jälgitavad.

## Pigment
Hematiidi peenestamisel saadakse hea värviandvusega mittemürgine ja lihtsalt kasutatav anorgaaniline pigment, mida nimetatakse punaseks (ja lillaks) ookriks. Savi ja kriidiga segatult on hematiit punase kriidi ehk sangviini peamine koostisosa. Savirikkam hematiiti sisaldav värv on punane boolus, mida kasutatakse kuldamisalusena.

Keraamikas kasutatakse hematiiti angoobide koosseisus savinõude maalimiseks ja katmiseks.

Analoogfotograafias kasutatakse punast hematiitpigmenti suureformaadiliste negatiivide retušeerimiseks selle pigmendi omaduse tõttu kuivada opaakseks, valgust mitte läbilaskvaks, samas jäädes negatiivilt kergesti mahapestavaks.

## Vaata ka
* punane ooker
* sangviin
* boolus

## Viited
Manama

**Manama** on Bahreini pealinn. Linn asub Bahreini saare kirdetipus väikesel poolsaarel. Alates 2002. aastast kuulub Manama pealinna kubernerkonda, varem asus see administratiivselt Manama piirkonnas.

## Rahvastik

Suur osa linna elanikest on araablased, kuid Bahreini kodanikud moodustavad arvuliselt vähemuse. Rahvaloenduste andmetel elas linnas 1981. aastal 108 684, 1991. aastal 120 937 ja 2001. aastal 143 035 inimest. Bahreini kodanikke oli viimati nende seas vaid veidi üle 50 000. Palju on võõrtöölisi eri riikidest üle maailma. Üle 60 protsendi elanikest on mehed, naisi on vähem kui 40 protsenti.

Tänases pealinna kubernerkonnas kokku elas aprillis 2001 rahvaloenduse andmetel 163 696 inimest.

## Ajalugu

Kroonikates on Manamat esmamainitud 1345. aastal. Linn langes aastal 1521 portugallaste ja seejärel aastal 1602 pärslaste võimu alla. 1783. aastast on saart ja linna valitsenud Āl Khalīfah' dünastia.

Aastal 1958 anti linnale vabasadama staatus ja kui Bahrein 1971. aastal iseseisvus, sai Manamast riigi pealinn.

## Majandus

Manama on Bahreini haldus- ja majanduskeskus. Linnas asub sadam, 15 kilomeetri kaugusel paikneb Bahreini rahvusvaheline lennujaam.

Linnas asuvad mitmete nafta- ja rasketööstusettevõtete peakorterid. Peamiseks tegevusalaks Manamas on siiski rahandus- ja pangandusteenuste osutamine, kusjuures valdav osa linna pankadest tegutseb diplomaatide linnaosas.

Seoses turismi osatähtsuse kasvuga riigi majanduses on ka pealinnas üha enam ostukeskusi ja hotelle. Linna keskosas annavad tooni väikesed töökojad ja tänavakaubitsejad.

## Kultuur ja haridus

Manamas asub suurem osa 1986. aastal asutatud Bahreini Ülikooli õppehoonetest. Linnas tegutsevad ka mitme välisülikooli filiaalid.

Linn on oluline meelelahutuskeskus, kus võib leida arvukalt baare ja ööklubisid. Alkoholi tarbimine on lubatud. Populaarseimaks spordialaks on jalgpall. Kolm pealinna meeskonda osalevad Bahreini esiliiga mängudes.

## Viited

## Välislingid

* Manama koduleht
Maatööliste ja Väikemaapidajate Koda

**Maatööliste ja Väikemaapidajate Koda** oli Eesti maatööliste ja põllumajapidamisest või põllutööst ülalpidamist saavate väikemaapidajate kutseesindus.

Koja valimistel oli hääleõigus 82 204 palgalisel põllutöölisel ja 70 000 väikemaapidajal, koja kulud kaeti Põllutööministeeriumi toetusest, liikmemaksu ei olnud.

Koja esimees oli Helmut Maandi, alates 21. veebruarist 1940 Juhan Post.

20. septembril 1936 valiti koja liikmeteks: 

*1.Jüri Buksmann
*2.Taavet Karp
*3.Jakob Aamer
*4.Alfred Tammar
*5.Jaan Tamberg
*6.Georg Taalmann
*7.Voldemar Härmaküla
*8.Jüri Lehtmets
*9.Juhan Viik
*10.Kustav Seppel
*11.Heinrich Rist
*12.Andrei Sepp
*14.Kirill Prooses
*15.Aleksander Remm
*16.Anton Kodasma
*17.Johann Post
*18.Johannes Simmo
*19.Rein Marrandi
*20.August Põder
*21.Mart Kase
*22.Martin Tapopere
*23.Jaan Kongas
*24.Karl Ploom
*25.Johannes Arst
*26.Elmar Kohal
*27.August Ude
*28.Johannes Konsa
*29.Ants Leib
*30.August Rosenberg
*31.Elmar Vassil
*32.Rudolf Allas
*33.Gustav Lode
*34.Paul Järv
*35.Ivan Jürisaar
*36.Feodor Pahomov

Koja peasekretär oli kuni 1940 Oskar Hendrikson, seejärel Vello Saul.

## Vaata ka
* Eesti Põllumajandusliit

## Viited


## Kirjandus
* Maatöölised ja väikemaapidajad saavad oma koja. Uus Eesti, 18. aprill 1936, nr. 104, lk. 2.
* Maatöölised valisid koda. Uus Eesti, 7. september 1936, nr. 242, lk. 1.
* Maatööliste ja väikemaapidajate koda valiti. Uus Eesti, 21. september 1936, nr. 256, lk. 3.
* Maatööliste koja koosseis. Uus Eesti, 22. september 1936, nr. 257, lk. 3.
* Maatööliste koja esimeheks H. Maandi. Uus Eesti, 10. november 1936, nr. 305, lk. 3.
* Maatööliste ja väikemaapidajate kojal suuri ülesandeid. Uus Eesti, 7. detsember 1936, nr. 332, lk. 9.   
* Selgusid maatööliste ja väikemaapidajate koja määratavad liikmed. Uus Eesti, 8. veebruar 1940, nr. 37, lk. 2. 
* Tasakaal maa- ja linnatööliste vahele. Uus Eesti, 22. veebruar 1940, nr. 51, lk. 4.

## Välislingid
*Maatööliste ja väikemaapidajate koja 1939/40. aasta eelarve
*s:Maatööliste koja esimeheks H. Maandi
Agronoomide Koda

**Agronoomide Koda** oli omal kutsealal tegutsevate Eesti agronoomide kutseesindus.

Agronoomide Koja esimees oli Kaarel Liidak, alates 26. jaanuarist 1940 Ants Käspre.

Agronoomide koja esindaja osavõtul valiti põllumajanduse ja kalanduse alalt viis Riiginõukogu liiget. Peale I Riiginõukogu liikme Aleksander Onno valiti agronoomide hulgast veel kolm I Riigivolikogu liiget: Tõnis Kint, August Miljan ja Karl Pajos.

## Agronoomide Koja nõukogu esimene koosseis
14., 15., 16. ja 19. oktoobril 1935 valiti koja nõukogu liikmeiks järgmised isikud:
*1.Jaan Mägi
*2.Karl Liideman
*3.Aleksander Raidla
*4.Peeter Kõpp
*5.August Miljan
*6.Mart Järvik
*7.Kristjan Jaama
*8.Ants Käsebier
*9.Jaak Ümarik
*10.Karl Pajos
*11.Alfred Truu
*12.Arnold Kivimäe
*13.Aleksander Ratt
*14.Nikolai Masso
*15.Tõnis Kind
*16.Peter Rubel
*17.Anton Kruus
*18.Jaan Mets
*19.August Muuga
*20.Aksel Ruderström
*21.Alfred Tealane
*22.Juhan Saarsoo
*23.Juhan Kalm
*24.Arno Jakobson
*25.Heinrich Steinhaus

## Agronoomide Koja nõukogu teine koosseis
15., 16., 17. ja 20. oktoobril 1939 valiti koja nõukogu liikmeteks:
*1.Kaarel Liidak (Põllutööminister, suri 16. jaanuaril 1945)
*2.Tõnis Kint (I Riigivolikogu liige, Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis, suri 5. jaanuaril 1991)
*3.Aleksander Raidla (suri 13. jaanuaril 1964)
*4.Mart Järvik (suri 10. septembril 1956)
*5.Arnold Kivimäe (suri 28. augustil 1988)
*6.Peeter Kõpp (suri 20. augustil 1960)
*7.August Miljan (I Riigivolikogu  ja Põllutöökoja liige, suri 25. augustil 1973)
*8.Ants Käspre (suri 21. veebruaril 1942)
*9.Ferdinand Sööt (suri 20. juulil 1968)
*10.Joosep Nõu (suri 13. aprillil 1999)
*11.Ernst Ant (suri 6. oktoobril 1944)
*12.August Muuga (suri 7. novembril 1992)
*13.Jaak Ümarik (suri 4. novembril 1981)
*14.Aleksander Ratt (suri 5. septembril 1998)
*15.Hendrik Selja (suri 2. septembril 1990)
*16.Aleksander Onno (I Riiginõukogu liige, suri 11. juunil 1969) 
*17.Juhan Saarsoo (suri 5. veebruaril 1990)
*18.Oskar Vabamets (suri 18. mail 1971)
*19.Ott Paluoja (suri 1. aprillil 1956)
*20.August Eslas (suri 13. jaanuaril 1985)
*21.Alfred Truu (suri 28. novembril 1984)
*22.Alfred Tealane (suri 22. augustil 1945)
*23.Johannes Ritslaid (suri 1. jaanuaril 1989)
*24.Nikolai Masso (suri 12. veebruaril 1948)
*25.Jaan Mets (suri 18. septembril 1969)

## Vaata ka
*Eesti Agronoomide Selts

## Kirjandus
*Agronoomide koja nõukogu valiti. Uus Eesti, 21. oktoober 1935, nr. 34, lk. 2.
*Argonoomide koda valis juhatuse. Uus Eesti, 10. november 1935, nr. 54, lk. 5.
*Agronoomide Koja nõukogu uus koosseis. Uus Eesti, 24. oktoober 1939, nr. 290, lk. 7.
*Dir. K. Liidak lahkub Agronoomide Koja esimehe kohalt. Uus Eesti, 29. detsember 1939, nr. 353, lk. 3.
*Uus esimees agronoomide kojale. Uus Eesti, 27. jaanuar 1940, nr. 25, lk. 2.
Eraettevõtete Ametnikkude Koda

**Eraettevõtete Ametnikkude Koda** oli Eesti eraettevõtete ametnike ja äriteenijate kutseesindus. Koda valiti 1. kuni 3. jaanuarini 1937. Hääleõiguslikke kodanikke oli 9818, kellest käis valimas 4790.

## Eraettevõtete Ametnikkude Koja liikmete loend
### 1. (ettevõtete) sektsioon
* August Vihvelin, Viljandi 
* Jakob Klassen, Nõmme 
* Peeter Juhanson, Tallinn 
* Ludvig Parkas, Tallinn (sektsiooni esimees)
* Alfred Kiviste, Tartu 
* Fromhold Lauristin, Tallinn
* Teodor Klassen, Nõmme
* Teodor Kanemägi, Tartu 
* Salme Jantra, Tallinn
* Aleksander Oinas, Tallinn (koja esimees)
* Eduard Kindel, Tallinn
* Martin Hornbruch, Tallinn

### 2. (kontoriametnikkude) sektsioon
* Salme Einer, Tartu
* Voldemar Palm, Tartu
* Toomas Kangur, Narva
* Ants Melles, Tallinn
* Aleksander Künkmaa, Nõmme (sektsiooni esimees)
* Bruno Kerem, Tallinn
* Curt Mertzlin, Tallinn
* William Grossthal, Tartu
* Albert Otti, Tartu
* Hans Weiss, Tallinn
* James Kroll, Tallinn
* Valter Vidau, Harjumaa

### 3. (äriteenijate) sektsioon
* Karl Tammer, Nõmme (sektsiooni esimees)
* Jaan Kasak, Tartu
* Mihkel Esmann, Viljandi
* Karl Varju, Tartu
* Gerhard Pommer, Tallinn
* Eduard Pärn, Narva
* Julius Laksberg, Petseri
* Jaan Ustav, Tallinn
* Alfred Matti, Nõmme
* Paul Maurer, Vändra alevik
* Reinhold Tõnnison, Pärnu
* Martin Vestung, Tallinn

## Viited

## Kirjandus
* Eraettevõtete ametnike koja valimiste tulemusi. Vaba Maa, 7. jaanuar 1937, nr. 4, lk. 3.
* Eraametnike koja koosseis. Vaba Maa, 9. jaanuar 1937, nr. 6, lk. 3.
* Eraametnike koda avati. Uus Eesti, 16. veebruar 1937, nr. 47, lk. 3.
* Valimised eraametnike kojas. Uus Eesti, 17. veebruar 1937, nr. 48, lk. 1.
Kalanduskoda

**Kalanduskoda** oli kalapüügi alal tegutsevate isikute kutseesindus Eestis aastail 1936–1940.

Kalanduskoja esimees oli Mart Laagus.

18. detsembril 1934 otsustas Pärnus peetav Lõuna-Eesti kalurite kongress kaluritekoja asutamise tarvilikuks tunnistada.

1936. aastal leidis Eestis kalanduse alal ülalpidamist 16 555 inimest. Purje- ja sõude-kalapaate oli umbes 13 000 ja mootorpaate 1600.

1938. aastal Ühiskonna Organisatsiooni Uurimise Koondise korraldatud ankeedi andmeil oli kojal 10.072 hääleõiguslikku valijat, ametnikke keskasutises 3 ja maal 4, 1938/39. aasta eelarve suurus 42.233 krooni, üürikulud aastas 1440 krooni, häälekandja oli kord kuus ilmuv ajakiri "Eesti Kalandus".  

Koja koosseisu kuulus 35 valitavat ja viis põllutööministri määratavat liiget. 2. augustil 1936 kinnitas Põllutööminister Kalanduskoja valimistulemused. 
### Virumaalt
* Martin Konga (suri 30. juunil 1937; tema asemele kutsutud Aleksander Brutus, kes suri 27. augustil 1939; tema asemele kutsutud Nikolai Markelov)
* Pääru Pääro
* Arnold Liebreich
* Ivan Lütter
* Nikolai Zibriev (suri 4. märtsil 1940)

### Harjumaalt
* Joosep Kain
* Eduard Parkas
* Oskar Vilbaste
* Johannes Kuul
* Johannes Kallasmaa-Mikkov
* Erik Rosenberg

### Läänemaalt
* Karl Kibus
* Aleksander Somp
* Aleksander Berggren
* Herbert Elmi

### Saaremaalt
* Madis Kolk
* Mihkel Aer
* Nikolai Kahju
* Jüri Tõru
* Vassili Valvas
* Hindrek Sepp

### Pärnumaalt
* Ardalion Mihkelson
* Jaan Juhansoo
* Martin Laagus
* Juhan Randmaa
* Enn Arget

### Järva-, Viljandi- ja Valgamaalt
* Jaan Jõgi

### Tartumaalt
* Ivan Gvoszkov
* Stepan Orlov
* Jaan Kraus
* Rudolf Rasin

### Võru- ja Petserimaalt
* Eduard Kiudorf
* Peeter Vanjukov
* Nigul Kaliste (valiti 23. augustil 1936)
* Jefim Troitski (valiti 23. augustil 1936)

### Põllutööministri määratud liikmed
18. septembril 1936 määras põllutööminister vastavate organisatsioonide esitatud kandidaatide seast Kalanduskoja liikmeteks järgmised isikud: 
* Liisa Born, Eesti suurim kalaeksportöör
* Arthur Anderson, kalatööstur Tallinnas
* Abel Käbin, Põllutöökoja nõuandetalituse juhataja
* Aleksander Määr, Eesti Kalaasjanduse Seltsi poolt soovitatud kalaasjanduse teadlane
* August Mölder, advokaat, kalastussportliste organisatsioonide esindaja

## Viited

## Kirjandus
* Kalurite koja koosseis. Vaba Maa, 7. mai 1935, nr 107, lk. 6.
* Kalurid said oma koja. Uus Eesti, 30. jaanuar 1936, nr 29, lk. 8. 
* Kus elutsevad kalanduskoja valijad? Uus Eesti, 2. juuli 1936, nr 175, lk. 2.
* Kes kandideerivad kalanduskotta? Vaba Maa, 31. juuli 1936, nr 171, lk. 5.
* Kalurid valisid oma koda. Uus Eesti, 3. august 1936, nr 207, lk. 5.
* Kalanduskoda valimas käis üle 4300 kaluri. Uus Eesti, 4. august 1936, nr 208, lk. 3.
* Kalanduskoja valimised kinnitati. Uus Eesti, 9. august 1936, nr 213, lk. 1.
* Nimetati viis kalanduskoja liiget. Uus Eesti, 18. september 1936, nr 253, lk. 3.
* Kalanduskoda avati. Uus Eesti, 26. september 1936, nr 261, lk. 3. 
* Kalanduskoja esimeheks valiti M. Laagus. Uus Eesti, 27. september 1936, nr 262, lk. 1.
* Kaluriks saab tulevikus eksamiga. Uus Eesti, 16. detsember 1937, nr 342, lk. 2.
Sootaguse (Vinni)

**Sootaguse** (18. sajandi L.A. Mellini kaardil *Sotagga*) on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Laekvere vallas.

## Vaata ka
*Metsaküla (Käru)
*Luusika

## Viited
Meierite Koda

**Meierite Koda** oli oma kutsealal tegutsevate kutseõiguslikkude Eesti meierite kutseesindus. 1939. aastal oli koja valimisõigus 340 isikul. 

1930. aastail olid piimasaadused (või ja juust) Eesti tähtsamaid ekspordikaupu.

Koda andis välja erialast ajakirja Piimandus.

## Meierite Koja elluviimise komitee
* August Muuga (esimees)
* Julius Grünberg 
* Juhan Kaigas
* August Kõrgesaar
* Rudolf Kermann 

## Meierite Koja nõukogu

Meierite Koja nõukogu valiti 20.–22. ja 25. aprillil 1936 ja kinnitati Põllutööministri poolt 29. aprillil 1936. Koda alustas tegevust 9. juunil 1936.

*1. Johan Kaigas (õiendus RTL 1936, 40)
*2. August Kõrgesaar
*3. Juhan Aud
*4. Herman Grünthal
*5. August Kulasalu
*6. Voldemar Kontson
*7. Rudolf Kermann
*8. Jakob Kaints
*9. Johannes Peterson
*10. August Kalamees
*11. August Braats
*12. Tiido Mae
*13. August Soe
*14. Adalbert Noorhani
*15. Ants Kuus
*16. Johannes Kulbok
*17. Huko Randma
*18. Oskar Argibus
*19. Johannes Arak
*20. Voldemar Otto
*21. Arnold Ruubas
*22. Juhan Kukk
*23. Juhan Arula
*24. Eduard Pedanik
*25. Jaan Naut

## Kirjandus
*Meierid said oma seisuse. Vaba Maa, 15. märts 1935, nr. 64, lk. 6.
*Meieritele oma koda. Uus Eesti, 5. detsember 1935, nr. 79, lk. 1.
*Koda suretab ühingu. Vaba Maa, 19. märts 1936, nr. 64, lk. 6.
*Meierite koda valis juhatuse. Uus Eesti, 29. mai 1936, nr. 145, lk. 1.
*Meierite kutseseadus väljatöötamisele. Uus Eesti, 7. juuli 1936, nr. 180, lk. 3.

## Välislingid
*s:Meierite koja nõukogu valiti
*s:Meierite kutse-eetika normid
Sootaguse

**Sootaguse** on mitme koha nimi:

***[[Sootaguse (Vinni)|Sootaguse]]**, küla Vinni vallas Lääne-Virumaal
***[[Sootaguse (Väike-Maarja)|Sootaguse]]**, küla Väike-Maarja vallas Lääne-Virumaal
***[[Sootaguse (Kadrina)|Sootaguse]]**, küla Kadrina vallas Lääne-Virumaal
***[[Sootaguse (Alutaguse)|Sootaguse]]**, endine küla Alutaguse vallas Ida-Virumaal praeguses Puhatu külas
Ago

**Eesti lennuliinide aktsiaselts Ago** oli Eesti lennufirma, mis tegutses aastatel 1939&ndash;1940. 

## Asutamine
Ago asutati Eesti Vabariigi eestvedamisel 21. veebruaril 1939 ja selle põhikapital oli 550 000 krooni, millest Eesti riigi osalus oli 200 000, OÜ Mootoril 100 000 ja Carl F. Gahlnbäckil 50 000 krooni.

1939. aastal tellis Ago Saksamaalt 680 000 krooni eest kaks Junkers Ju 52/3m tüüpi lennukit. Neist esimesega, Eesti registreerimistunnusega ES-AGO (endine D-AXWA), lendas Eestisse lendur Peeter Olt 5. oktoobril 1939. Teise, ES-AUL (D-AXWB), toimetas kohale Saksa lendur Dautzenberg 19. oktoobril.
### Teedeministeeriumi teadaanne.

## Tegevus
Lennuliinide avamine viibis seoses Talvesõjaga. Ago reisilennuki esimene välislend toimus 27. märtsil 1940 Stockholmi, esimene regulaarlend Tallinna–Helsingi liinil 2. aprillil ja Tallinna–Stockholmi liinil 10. aprillil  1940. Esimene lennureisija oli Rumeenia Oslo saatkonna atašee Leist, kellele anti vastav diplom ja rinnamärk. Sama aasta 7. mail avati Tallinna–Riia–Königsbergi lennuliin. Lend Tallinnast Helsingisse maksis 25 krooni ja edasi-tagasilend 45 krooni; Tallinna–Stockholmi liinil olid vastavad hinnad 120 ja 216 krooni.

Lennufirmale kuulus muuhulgas 1939. aastal Eestis valmistatud kerega buss Scania-Vabis registreerimismärgiga A-3681, mis anti aga 1940. aastal üle bussiettevõttele Mootor. 

26. septembril 1940 natsionaliseerisid okupatsioonivõimud Ago. 

Juunis 1941 viidi mõlemad Junkersid Nõukogude Liitu. Lennukite edasine saatus on teadmata. Kinnitamata andmetel kasutati neid Junkerseid Nõukogude Liidu siseliinidel.

## Viited

## Kirjandus

* Eestile oma lennuliinid. Uus Eesti, 27. november 1938, nr. 325, lk. 5.
* Asutati Eesti lennuliinide aktsiaselts AGO. Uus Eesti, 7. veebruar 1939, nr. 37, lk. 1. 
* Lennuselts "Ago" alustas tegevust. Uus Eesti, 22. veebruar 1939, nr. 52, lk. 3. 
* Saabus eesti esimene reisilennuk. Uus Eesti, 7. oktoober 1939, nr. 273, lk. 6.
* "Ago" teine lennuk jõudis kodumaale. Uus Eesti, 21. oktoober 1939, nr. 287, lk. 7. 
* "Ago" reisilennuki esimene välisreis. Uus Eesti, 28. märts 1940, nr. 82, lk. 1.
* Eesti lennukid kahel liinil käiku. Uus Eesti, 30. märts 1940, nr. 84, lk. 1.
* Täna algab lennuühendus Soomega. Uus Eesti, 2. aprill 1940, nr. 87, lk. 3.
* Rumeenia diplomaat Eesti lennureisijaks nr. 1. Uus Eesti, 3. aprill 1940, nr. 88, lk. 3.
* J. V. Lend Riiga. Uus Eesti, 6. mai 1940, nr. 120, lk. 4.

## Välislingid
*Eesti Kultuurfilm rv. 71/1939 - Lennuselts "Ago" esimese reisilennuki saabumine 06.10.1939
*„Ago" lennuliin algab tegevust oktoobris, Päewaleht, nr. 187, 14 juuli 1939
Tapiku

**Tapiku** on küla Jõgeva maakonna lääneosas Põltsamaa vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.

Külas asub Tapiku raamatukogu.

Tapiku küla kuulub Tapiku, Tõivere ja Kauru külast koosnevasse Tapiku piirkonda, mida on võrreldud saarega, mida igast küljest ümbritseb mets. 1. jaanuari 2007 seisuga oli Tapiku piirkonna kolme küla 38 majapidamises 76 elanikku. Lähimad linnad on Põltsamaa ja Jõgeva.

Küla keskpunktiks on 19. sajandi II poolel ehitatud Tapiku mõisahoone. Tapiku mõisat (saksa keeles *Tappik*) on esmamainitud 17. sajandi teisel poolel. Mõisahoone on lihtne, kuid väga pikk ühekorruseline poolkelpkatusega hoone, mis on säilinud enam-vähem algkujul. Alates 1820. aastatest kuni 1919. aasta võõrandamiseni kuulus mõis von Wahlidele. Mõisa viimane võõrandamiseelne omanik oli Axel von Wahl. Mõisahoonet ümbritseb mõisapark. Pärast mõisa riigistamist ostis Pajusi vald riigilt mõisahoone, selles tehti remont ja 1926. aasta sügisel alustas Tapiku 4-klassiline algkool uues majas õppetööd. Tapiku kool suleti 1974. aastal õpilaste vähesuse tõttu. 

Tapiku soikujäänud seltsielu hakati ellu äratama 2004. aasta lõpus. Toimekatel naistel tärkas mõte, et küla peab ärkama ning keegi väljastpoolt ei tule seda tegema. Ühiselt korrastati mõisa parki, rajati külaplats koos külakiigega, kahel suvel on korraldatud küla päeva ning tubasteks tegemisteks remonditi raamatukogu hoones infopunkti ruum.

## Viited
Sootaguse (Väike-Maarja)

**Sootaguse** (18. sajandi L.A. Mellini kaardil *Sotak*) on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

## Viited
Laekvere

**Laekvere** on alevik Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli alevik Laekvere valla halduskeskus.

Alevikus asub looduskaitsealune pühapuu Laekvere mänd ja Laekvere Raamatukogu.

## Ajalugu
Laekveret on teadaolevatel andmetel esimest korda mainitud 1496. aastal. Laekvere mõisat (Ladigfer, Laydickfer) on esmamainitud 1547. aastal.

1925–1935. aastail ehitati Paasvere valla Laekveres suured põllukivist hooned: Laekvere Tarvitajate Ühisuse "Talupoeg" kaupluse hoone,  6-klassilise algkooli  Laekvere koolimaja,  Laekvere Piimaühisuse Laekvere meierei ja Paasvere valla Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu Laekvere pritsikuur. 

Piimaühisus likvideeriti 1970. aastate lõpul ja ühendati Rakvere Piimakombinaadiga. Laekvere meierei remonditi 1970. aastate teisel poolel ja võeti kasutusele Laekvere kolhoosi kontorina (1978–1990). 1991. aastast kasutati hoonet Laekvere vallamajana.

## Vaata ka
*Laekvere mõis
*Laekvere külanõukogu
*Laekvere vald
## Viited

## Välislingid
*Ülo Mustasaar, Laekvere läbi aegade
Ao

**Ao** (saksa  *Hackeweid*, 19. sajandil ka *Hao* ja *Hageweid* või *Haggeweid*) on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

Asub Rakkest 2 km loodes Põltsamaa jõe ääres.

Ao mõisas on sündinud Friedrich Robert Faehlmann.

Küla alal asub Ao veskijärv ja osa Ao paisjärvest.

Külas asub Ao kalmistu.


Ao kalmistu 1 - OlariPilnik.jpg|Ao kalmistu
Ao veskijärv 4 - OlariPilnik.jpg|Ao veskijärv
Ao paisjärv 1 - OlariPilnik.jpg|Ao paisjärv


## Ajalugu
Ao küla ja mõisa on kirjalikes allikais esmamainitud 1559. aastal.

## Vaata ka
*Ao-Saunaküla

## Viited
Gneisenau (lahingulaev)

**Gneisenau** oli saksa sõjalaevastiku lahingulaev aastatel 1938–1945. Laeva ehitas Deutsche Werke.

## Laeva üldandmed
Pikkus: 235 m

Laius: 30 m

Süvis: 9,9 m

Veeväljasurve: 38 900 t

Võimsus: 165 000 hj

Kiirus: 31,5 sõlme

Meeskond: 1840 inimest

## Relvastus
*9 suurtükki kaliibriga 280 mm
*12 suurtükki kaliibriga 150 mm
*14 õhutõrjesuurtükki kaliibriga 105 mm
*16 õhutõrjesuurtükki kaliibriga 37 mm
*10 õhutõrjekuulipildujat kaliibriga 20 mm
*4 vesilennukit luure teostamiseks

## Soomus
*veeliinil 350 mm
*tekil 100 mm
*suurtükitornidel 360 mm

## Välislingid
*http://www.scharnhorst-class.dk/
Ehitusbörs

**Ehitusbörs** on ajakirjandusväljaanne, mis kajastab 1998. aastast informatsiooni kõigi Eesti piirkondade ehitusobjektide kohta. Aastatel 1998–2003 ilmus väljaanne paberil, hiljem veebiväljaandena. 

Ehitusbörsist leiab infot ehitusobjektide asukoha, hetkeseisu, tööde mahu, teostamise aja, töövõtjate, kontaktisikute jms kohta. Kajastatakse nii riigihankeid kui ka väiksemamahulisi projekteerimise ja ehitustööde pakkumisi, detailplaneeringuid, informatsiooni töö käigus toimunud muudatustest. Kirjeldatakse objektide etappe, alates kavandamisest kuni ehitise valmimiseni. 

Ehitusbörsi väljaandja on olnud OÜ Eesti Ehitusbörs ja Infotöötlemise OÜ. Alates 2023. aasta maist kirjastab Ehitusbörsi Spetsialist Meedia. Sama ettevõte annab välja ka portaali Ehitusleht.

## Viited

## Välislingid
*Veebiväljaanne
Peza

**Peza** (vene k. *Пеза*) on jõgi Venemaal. Algab Timaani kõrgustikult. Voolab valdavalt läände. Suubub paremalt Mezenisse.
Sahara Atlas

**Sahara Atlas** on mäestik Aafrikas, osa Atlasest. Kulgeb ida-lääne suunas, lõunajalamil on Sahara kõrb. Kõrgus kuni 2338 meetrit (Djebel Aissa).
Ka'ahumanu

**Elizabeth Ka'ahumanu** (17. märts 1768 – 5. juuni 1832) oli Hawaii kuningriigi regent kuninganna ja kuninga Kamehameha I abikaasa. Ta oli kuninga soosituim naine ning osales ka riigi poliitikas. 

Pärast Kamehameha I surma mängis ta riigi poliitikas tähtsat rolli ka järgnevate kuningate võimuperioodil, täites peaministritaolist rolli.

## Elulugu
Ta sündis Maui saarel. Tema isa nimi oli Keʻeaumoku ja ema Namahana. 

Ka'ahumanu abiellus 13-aastaselt isa eestkostel Maui kuninga Kamehamehaga. Kamehamehal oli arvukalt abikaasasid, kuid tema lemmikuks sai Ka'ahumanu. Tema julgustusel alustas kuningas sõda Hawaii saarte ühendamiseks.
Carmen (täpsustus)

**[[Carmen (eesnimi)|Carmen]]** on hispaania naisenimi. 

**[[Carmen (tegelane)|Carmen]]** on ka Prosper Mérimée novelli **"[[Carmen (novell)|Carmen]]"** ja Georges Bizet' ooperi **"[[Carmen (ooper)|Carmen]]"** tegelane.

## Filmid
***"[[Carmen (film 1909)|Carmen]]"**,  Itaalia 1909. aasta tummfilm.
***"[[Carmen (film 1918)|Carmen]]"**,  Saksamaa 1918. aasta tummfilm
***"[[Carmen (film 1984)|Carmen]]"**, Francesco Rosi 1984. aasta ooperfilm.
Elysioni väljad

**Elysioni väljad** (kreeka keeles Πεδιον Ηλυσιον; eesti keeles ka: *Elüüsiumi väljad*, *Elüüsioni väljad*, *Elysiumi väljad*, *Elysion*, *Elüüsion*, *Elüüsium*, *Elysium*)  olid vanakreeka mütoloogias osa allmaailmast, vagade ja õiglaste surnute elupaik. 

Algselt mõeldi Elysioni väljade all maailma lääneserva piirkonda, kus pärast surma elavad igaveses õndsuses kangelased (näiteks Achilleus ja Menelaos). Valitsejaks on seal Rhadamanthys.

## Viited
NGC 4414

**NGC 4414** on spiraalgalaktika 62 miljoni valgusaasta kaugusel Berenike Juuste tähtkujus.

Seal avastati 1974. aastal supernoova SN 1974G.

Galaktika NGC 4414 avastas 13. märtsil 1785 astronoom Wilhelm Herschel.

Galaktikat on pildistanud Hubble'i kosmoseteleskoop 1995. ja 1999. aastal.

## Viited
Edru

**Edru** (19. sajandil ka *Edro* või *Eddro*) on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. 2000. aasta rahvaloenduse andmeil elab külas 55 elanikku.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

## Loodus
Edru lähedal kulgeb enam kui 10 km pikkune vallseljak – Seljamägi. Seljamäe kõrval raudteest idas on 0,5 ha suurune kinnikasvav Edru Kaanjärv. Edru voore kõrgemal harjal (133 m) asub surnute põletamise paik (I aastatuhande esimene pool). Raudteeülesõidu ja karjalauda vahel on maantee pervel paarikümne lohuga kultusekivi.

## Muistendid
Mingil põhjusel on selle küla kohta liikvel palju naljandeid, näiteks:

"Kord võttis Edru mees tütre ja pojaga heinakeeritisi üles. Vihm tuli peale. Mees ajas ka kuivad heinad küünist välja ja ütles: "Säh, söö need ka!""

Eriti laialt tuntud on aga Edru-ainelised kõnekäänud: 
*"Omadega väljas nagu Edru mees lehmatoiduga – hein otsas ja lehm lõpnud." 
*"See töö on sul nagu Edru mehel lähkri ladumine – ühe laua paned, kaks kukub." 	

Seljamägi olnud muistsete sõdade ajal ümbruskonna rahva pelgupaik. Edru küla asunud varem metsa sees ja selle algne nimi olnud Redu küla.

## Vaata ka
*Edru voor
*Edru Kaanjärv
*Seljamägi

## Viited
Emumäe

**Emumäe** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

Emumäel korraldatakse igal kevadel Emumäe jooksu.

Küla põhjaosas asub Emumägi. Selle ümbrust kaitstakse Emumäe maastikukaitseala koosseisus.

Küla keskosas asub kaitsealune Emumäe park.

## Vaata ka
*Mursi talu kalmistu

## Viited
Jäätma (Väike-Maarja)

**Jäätma** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

18. sajandi L. A. Mellini kaardil on Koilat läbinud Salla jõe ja Käru vahel märgitud koht **Tilike**.

## Viited
Jäätma

**Jäätma** on mitme koha nimi:

***[[Jäätma (Väike-Maarja)|Jäätma]]**, küla Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas
***[[Jäätma (Rakvere)|Jäätma]]**, küla Rakvere vallas Lääne-Viru maakonnas

***[[Jäätma (perekonnanimi)|Jäätma]]** on perekonnanimi
**Kadri Jäätma
Kaavere (Väike-Maarja)

**Kaavere** (18. sajandi L. A. Mellini kaardil *Kafer*) on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Rakke valda.

## Vaata ka
*Lessu

## Viited
Kaavere

**Kaavere** on mitme koha nimi:

***[[Kaavere (Viljandi)|Kaavere]]**, küla Viljandi vallas Viljandi maakonnas
***[[Kaavere (Põltsamaa)|Kaavere]]**, küla Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas
***[[Kaavere (Väike-Maarja)|Kaavere]]**, küla Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas

## Vaata ka
***[[Kaavere mõis]]**, mõis Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal
***[[Kaavere soo]]**, soo Jõgeva maakonnas
Kaavere (Viljandi)

**Kaavere** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kolga-Jaani vallas.

## Viited
Kadiküla

**Kadiküla** (18. sajandi L. A. Mellini kaardil *Kaddikül*) on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

Eesti 2000. aasta rahvaloenduse andmeil Kadikülas elanikke ei olnud.

## Ajalugu
18. sajandil oli L. A. Mellini kaardi järgi Kadikülas vesiveski, mida läbis Salla jõe vesi. Tänapäeval on ala kuivendatud ja kõrval asuvast Emumäe külast saab alguse Koila peakraav. Salla jõge nimetati kohaliku veski nime järgi Parra ojaks. Parra veski aseme juures on märgata vana tammipealset. Lisaks Parra veskile töötas ka Tamme veski.
19. sajandil tekkis Kadiküla ääremaadele Jäät­ma küla. 20. sajandi algul kasvas Kadikülas And­rese niinepuu. Samas kasvas rühm mitmesaja-aastasi kaski, mis olevat märkinud muistse hiie asukohta.

## Viited
Kamariku

**Kamariku** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

Porkuni lademe laiendatud stratotüüp on pärit Kamariku puuraugust. Sealt on pärit ka Kamariku kihistiku stratotüüp ja  Koigi kihistiku stratotüüp.

## Ajalugu
Simuna kõrtsi teenistusega ostis ärimees Karl Kaddak Rakke lähedale talukohad ja Jaola külast Kärsa mõisale kuulunud lubjaahju. Jaola külla Kamariku karjäärist läänes kujunes väike töölisasula, mis sai seal paiknenud talu järgi nimeks Kamariku.

## Vaata ka
*Kamariku karjäär
*Kamariku karjääri järv
*Jaola
*Uhe
*Kärsa mõis

## Viited
Kellamäe (Väike-Maarja)

**Kellamäe** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

Teedevõrgus paikneb küla Ao ja Edru vahelise tee ääres. 

## Viited
Kitsemetsa

**Kitsemetsa** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

## Ajalugu
Lasinurme mõisa maadel asusid Kitsemetsa ja Sootaguse küla ning Parisvere (*Parifer*, verstakaardil *Париферъ*) karjamõis. 18. sajandi L.A. Mellini kaardil on Sootaguse küla (*Sotak*), samuti Virumaa piirest välja jääv *Kemba* Villakvere küla põhjaosas. Lasinurme mõisa juures oli ka piiritusevabrik.

## Vaata ka
*Olju
*Lasinurme
*Emumäe

## Viited
Koluvere (Väike-Maarja)

**Koluvere** (*Wäggewa Kollofer*) on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

Koluvere paikneb Piibe maantee ääres Piibe ja Vägeva vahel. Küla piirneb lõunas Endla looduskaitsealaga ja põhjas Seljamäe hoiualaga.

## Ajalugu
1639. aastal jagati Liigvalla mõis kaheks. Teine mõis moodustati Piipe, kuhu kuulus Koluvere.

## Vaata ka
*Rakvere – Väike-Maarja – Vägeva maantee 
*Tartu–Jõgeva–Aravete maantee
*Seljajärv
*Vägeva raudteejaam

## Viited
Kõpsta

**Kõpsta** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

Külas asub Lahu Algkool.

Kõpsta, Lahu, Piibe, Nõmmküla ja Koluvere moodustavad Lahu piirkonna, mis paikneb Lääne-Virumaa lõunaosas Lääne-Virumaa, Järvamaa ja Jõgevamaa piiril, olles maakonna ja valla ääremaa. Rakke asub 12 km kaugusel, Koeru Järvamaal 14 km kaugusel. Maakonna keskusse Rakverre on 60 km, Jõgevale 36 km ja Paidesse 45 km.

## Ajalugu
Järva maavalitsuse otsusega eraldati Kõpsta asundus 1. oktoobril 1935 Väinjärve valla küljest ning liideti Liigvalla valla külge vastavalt Kõpsta elanike soovile. Kõpsta asunduse pindala 1935. aastal oli 122 ha ja see koosnes 8 talust kokku 25 elanikuga. Kõpsta asundus paiknes pika kiiluna Liigvalla valla sees.

## Vaata ka
*Piibe maantee

## Viited
Kellamäe

**Kellamäe** on mitme koha nimi:

***[[Kellamäe (Kaarma)|Kellamäe]]**, küla Kaarma vallas Saare maakonnas
***[[Kellamäe (Väike-Maarja)|Kellamäe]]**, küla Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas
***[[Kellämäe]]**, küla Rõuge vallas; aastani 1997 *Kellamäe*

## Vaata ka
*Kellamäe soo
*Kellamäe mõis
Lahu

**Lahu** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

## Ajalugu
Esimest korda on küla mainitud 1253. aastal. Vakuraamatu järgi oli Lahu külas 55 suitsu ja samapalju adramaid (u 500 ha). Piiskop Henricus rajas 1442. aastal lepingu järgi Lahu külla mõisa. Mõis sai sinodi istumiste järgi nimeks Sitz ('istuma'). Ehitustele ette jäänud talud asustati ümber. 

1639. aastal kuulus Lahu Preedi mõisale.
18. sajandi L.A. Mellini kaardi järgi oli Lahu ja Piibe vahel ka kaks hajatalu *Raja perre* ja *Ora perre*. Lahust Ao mõisa poole jäi *Laupä* küla. Liigvalla poole jäi *Arro* abimõis või vabrik Lahu-Nõmme juures.

Lahu Algkool asutati 5. detsembril 1873. 1902. aastal ehitati Lahu külla uus koolimaja, kus töötas kolmeklassiline kool. Pärast kuueklassilise koolikohustuse kehtestamist õppis seal 4.–6. klass, 1932. aastal muudeti kool kuueklassiliseks algkooliks. 
1940. aastal valmis Alar Kotli projekteeritud koolimaja naaberkülla Kõpstale, kus 1940/41. õppeaastal asus õppima kolm klassikomplekti.

## Viited
Lammasküla

**Lammasküla** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

## Ajalugu
Lammasküla poolmõis (*Lammasküll*) eraldati Järvamaa Ao mõisast 1819. aastal. 
Lammasküla liideti uuesti Järvamaa Liigvalla vallaga suvel 1936. Lammasküla lahutamisega Virumaa Salla valla koosseisust vähenes Viru pindala 360,34 ha ja elanike koguarv 32 võrra.

Lammasküla mõisal oli tärklisevabrik.

Lammaskülas oli 19. sajandi keskel (alates 1856. aastast) meditsiinipunkt, kus töötas dr O. L. Hoffmann, kes teenindas ka Simuna, Väike-Maarja, Koeru ja Järva-Jaani asulat.

## Vaata ka
*Räitsvere
*Kamariku
*Tammiku

## Viited
Lasinurme

**Lasinurme** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

Lasinurmes oli mõis.

## Loodusmälestised
*Lasinurme Emumäe-poolne heinamaa on Kalevipoja hobuse vähkremisase. Väärtust ohustab ala põllumajandusliku kasutuse hääbumine ja võsastumine Lasinurme-Mõisamaa vahelisel alal.
*Lasinurme künnis
*Lasinurme mõisa park

## Viited
Liigvalla

**Liigvalla** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

Külas asub Liigvalla orjakivi.

Liigvallas oli mõis.
Liigvallat läbib Preedi jõgi.

## Ajalugu
*13. sajandi keskpaigast kuulus piirkond koos muu Järvamaaga Ordule ja samas lähedal oli Taanile kuuluva Virumaa piir. Vaatamata kohati levinud arvamusele ei ole Liigvalla küla mainitud Taani hindamisraamatus (1241.a) Eestimaa nimistus, kuna küla jäi Järvamaale ehk Ordu aladele, mille kohta hindamisraamat külasid välja ei too. Lähimad hindamisraamatus välja toodud külad on ida pool Rakkest (Kärsa, Hirla, Tammiku, Salla) nn Katkukülakonna ehk Pudiviru aladel (tänapäeva Simuna piirkond), mis kuulus Taanile.
*1590.a, Liivi sõja järgsel ajal, kui Põhja-Eesti omanikuks oli saanud Rootsi (1561. a), läänistas Rootsi kuningas Johan III Liigvalla mõisa Göran Boije'le (Boye).
*1633.a jagati mõis Görani poegade Claes ja Carl Boye vahel. Pool endisest mõisast jäi Liigvallale (Carl) ja teisest poolest tekkis Piibe mõis (Claes). 
*17. sajandi alguse Rootsi kaardil on Liigvalla tähistatud nimega *Liggewaldt*.
*u 1659.a Adam Oleariuse vähetäpsel Läti- ja Liivimaa kaardil on märgitud *Lingvall* (või *Lingvall Endela*)
*17. sajandi teise poole Rootsi idaprovintside täpsel kaardil on Liigvalla tähistatud nimega Levolde, numbriga 32, Järvamaa piirides suure veetee ääres (Preedi jõgi), naabriks Kapu (nr 31)
*18. sajandi L.A. Mellini kaardile on eraldi märgitud Liigvalla küla (*Liigwalla*) ja kõrvalasuv Liigvalla mõis (*Lewald*).

## Vaata ka
*Padaküla
*Varangu
*Vahuküla
*Ao-Saunaküla

## Viited