open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aedvili

**Aedvili** on aianduses ühissõna köögiviljade, puuviljade ja aiamarjade tähistamiseks.

Üldkeeles nimetatakse aedviljadeks neist ainult köögivilju.
Korduskasutus

**Korduskasutus, ka uuskasutus** (ingl. *direct reuse*) on toote korduv kasutamine algotstarbeks.
Korduskasutus vähendab oluliselt jäätmete ja heitmete teket ning hoiab kokku loodusvarasid.  

Toote uuskasutus on praktika ja süsteem, kus tooteid kasutatakse järgmise tarbija poolt ilma seda remontimata ja uuenduskuuri läbi viimata, ehk sellistena nagu need olid algselt kavandatud. Uuskasutussüsteemi ettevõttele tagastatud toodet kasutatakse uuesti sarnasel eesmärgil, mille jaoks see oli algselt mõeldud. 

Ka paljudele tootjatele on saanud tavaks, et pärast kontrollimist ja puhastamist lähevad korduvalt kasutatavad pakendid ja tooted otse kasutusse tagasi. Toote remondi (ingl. *product repairing*) käigus viiakse toote vigastatud/kahjustatud osad toote esialgsesse funktsionaalsesse olekusse. Toote uuendamine (ingl. *product reconditioning*) ja toote restaureeriv uuendamine (ingl. *refurbishing*) on toote komponentide ja -osade taastamise protsess, kus need pannakse uuesti funktsioneerima või viiakse esialgsele kujule ja suunatakse taas müüki. 

## Vaata ka
*Taaskasutus

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=108 (vaadatud 30.01.2009)
Kinnine tootmistsükkel

**Kinnine tootmistsükkel** ehk **suletud tootmistsükkel** on tootmisprotsess tootmise keskkonnamõju vähendamiseks, kus abimaterjalina kasutatavad ained (nt vesi, õhk, kemikaalid) viiakse kordus- ja taaskasutusse.

## Viited
  

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=161 (vaadatud 30.01.2009)
Ökoefektiivsus

**Ökoefektiivsus** ehk **ökotõhusus** on strateegia jätkusuutliku arengu rakendamiseks ettevõtluses.

## Vaata ka
*dematerialiseerimine
*energiatõhusus
*faktor 4
*faktor 10
*puhtam tootmine

## Viited

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=520 (vaadatud 30.01.2009)
Vi (tekstiredaktor)

**vi** on perekond ekraanile orienteeritud tekstiredaktoreid, mis jagavad teatud iseloomuomadusi, nagu näiteks kutsungimeetodid operatsioonisüsteemi käsurealt ja iseloomulikud kasutajaliidese funktsioonid. vi programmide talitluse edasikantav alamkomplekt ja nendes programmides toetatud ex tekstiredaktori keel on kirjeldatud (ja seega ka standarditud) Single Unix Specificationi ja POSIX-i poolt.

Esialgse vi programmi kirjutas 1976. aastal Bill Joy varase BSD Unixi väljalaske tarvis. Mõne praeguse vi teostuse lähtekood pärineb Bill Joylt; teised on täiesti uued, suuresti ühilduvad uusteostused.

vi nimi tuletatakse lühimast ühemõttelisest `visual` käsu lühendist ex-is; asjassepuutuv käsk lülitab ex üherearedaktori visuaalrežiimi. vi nime hääldatakse "vi", inglispäraselt /ˈviːˈaɪ/ või /vaɪ/, kuid mitte kunagi "kuus", nagu Rooma number VI.

Lisaks mittevabadele omanduslikes Unixites esinevatele vi teostustele esineb mitu vaba ja avatud lähtekoodiga vi isendit. 2009. aasta Linux Journali küsitlus leidis, et vi oli vastajate seas kõige enam kasutatud tekstiredaktor, ületades pea kaks korda järgmise kõige enam kasutatu (36% 19%-le).

Üks levinud vi kloon on Vim (**''vi** i**m**proved'' ehk täiustatud vi), mis muuhulgas lisab osutusseadme (hiire) toetuse ja süntaksi esiletoomise.

## Välislingid
* Tekstiredaktor vi kasutusjuhend
Uudo Pragi

**Uudo Pragi** (17. november 1941 – 26. september 2015) oli eesti geograaf. 

Ta lõpetas 1958. aastal Põlva Keskkooli ja 1963. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geograafia osakonna majandusgeograafia erialal. Aastal 1971 kaitses ta Kaasani Riiklikus Ülikoolis väitekirja "Функциональная структура и иерархия системы городских поселений Эстонской ССР" ja sai geograafiakandidaadi kraadi.

Ta oli aastatel 1963–1966 Tartu Riikliku Ülikooli arvutuskeskuse vanemlaborant, 1966–1967 nooremteadur ja 1967–1968 vaneminsener. Aastatel 1968–1969 oli ta majandusgeograafia kateedri assistent, 1969–1980 vanemõpetaja ja 1980–1992 dotsent. Aastatel 1992–1995 oli ta Tartu Ülikooli geograafia instituudi inimgeograafia õppetooli dotsent. Ta oli 1995. aastast emeriitdotsent, aastatel 1995–1996 vanemteadur ja aastast 1996 samas lektor. 

## Teadustöö
Tema uurimisvaldkonnad olid: asulageograafia, regionalistika, matemaatiliste meetodite kasutamine geograafias, kooligeograafia sisu, inimgeograafia ajalugu. 

Ta on õpetanud Nõukogude Liidu ja välisriikide majandusgeograafiat, matemaatilisi meetodeid geograafias, inimgeograafia aluseid, Eesti sotsiaal- ja majandusgeograafiat.

## Teoseid
Ta oli mitme kooliõpiku autor ning üks kolmeköitelise "Geograafiaentsüklopeedia" hispaania keelest tõlkijatest.
*"Matemaatilised meetodid geograafias". Valgus. 1988
*Ülle Liiber, Uudo Pragi, Tiit Rummo ja Ene Saar. "Geograafia 7. klassile". Avita. 1996
*Uudo Pragi, Ülle Liiber, Maia Uibo. "Geograafia 10. klassile". Avita. 1997
*"Sissejuhatus inimgeograafiasse". Tartu 2002
*Raivo Aunap, Tiit Hang, Jaak Jaagus, Arvo Järvet, Arno Kanal, Juho Kirss, Ülo Mander, Tõnu Oja, Uudo Pragi, Ivar Puura. "Üldmaateadus gümnaasiumile". Koostaja Ülle Liiber. Eesti Loodusfoto. 2004
*Helle-Mai Pedastsaar, Tiia Pedastsaar ja Uudo Pragi. "Geograafia mõisted gümnaasiumile". TÜ Kirjastus. 2009

## Liikmesus
*Eesti Geograafia Seltsi liige.

Pensionipõlves oli ta EELK Tartu Pauluse koguduse vöörmünder. 

## Tunnustus
*2006 Tartu Ülikooli medal
*2006 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited
Harry Potter ja Fööniksi ordu (film)

**"Harry Potter ja Fööniksi ordu"** (inglise keeles "Harry Potter and the Order of the Phoenix") on Harry Potteri filmisarja 2007. aastal linastunud viies film, mis on valminud samanimelise romaani põhjal, mille on kirjutanud inglise kirjanik J. K. Rowling. Filmi režissöör on David Yates.

## Näitlejad
*Daniel Radcliffe – Harry Potter
*Rupert Grint – Ron Weasley
*Emma Watson – Hermione Granger
*Helena Bonham Carter – Bellatrix Lestrange
*Robbie Coltrane – Rubeus Hagrid
*Warwick Davis – Filius Flitwick
*Tom Felton – Draco Malfoy
*Ralph Fiennes – Lord Voldemort
*Michael Gambon – Albus Dumbledore
*Brendan Gleeson – Mad-Eye Moody
*Richard Griffiths – Vernon Dursley
*Jason Isaacs – Lucius Malfoy
*Matthew Lewis – Neville Longbottom
*Evanna Lynch – Luna Lovegood
*Gary Oldman – Sirius Black
*James Phelps – Fred Weasley
*Oliver Phelps – George Weasley
*Alan Rickman – Severus Snape
*Fiona Shaw – Petunia Dursley
*Maggie Smith – Minerva McGonagall
*Imelda Staunton – Dolores Umbridge
*Natalia Tena – Nymphadora Tonks
*David Thewlis – Remus Lupin
*Emma Thompson – Sybill Trelawney
*Julie Walters – Molly Weasley
*Bonnie Wright – Ginny Weasley

## Välislingid
*
Harry Potter ja surma vägised (film)

**"Harry Potter ja surma vägised"** (inglise keeles "Harry Potter and the Deathly Hallows") on inglise kirjaniku J. K. Rowlingu samanimelise raamatu järgi tehtud sarja 7. film, mis esilinastus kahes osas – novembris 2010 ja 7. juulil 2011. 

## Välislingid
* (I osa)
* (II osa)
*Mari Peegel, Eda Post. 3D-formaadis "Harry Potter ja surma vägised" linastub sügisel. Eesti Päevaleht, 8. juuli 2010
Voldemar Teppich

**Voldemar Teppich** (alates 1922. aastast **Voldemar Kasemets**; alates 1933 **Jaan Kallas**; 27. detsember 1899 Vaivara vald (Vaivara kihelkond), Virumaa – 23. aprill 1941) oli eesti kommunist.

Ta astus kommunistlikku parteisse 1917. aastal. 1918. aasta veebruaris mõistis Saksa sõjaväljakohus ta surma, kuid eksituse tõttu viidi ta Saksamaale sunnitööle. Jaanuaris 1919 mobiliseeriti ta Eesti sõjaväkke, arreteeriti kommunistliku tegevuse eest sama aasta augustis ja mõisteti kaheks aastaks parandusmajja. 1920. aasta suvel ta põgenes, tegutses põranda all ja arreteeriti uuesti 14. novembril 1920. 24. septembril 1921 mõisteti ta sõjaringkonnakohtus kuueks aastaks sunnitööle. 

1922. aastal vahetati ta Nõukogude Venemaale ja sai uueks nimeks Voldemar Kasemets. Ta mobiliseeriti Punaarmeesse, võitles basmatšidega. Haigestunud malaariasse, taotles ta enda Eestisse üleviimist. Järgnevalt teenis ta partei- ja poliittöötajana Kroonlinnas ja Leningradis.

1928. aastal suunati Voldemar Teppich Kominterni Eesti Sektsiooni käsutusse. 1931. aasta veebruaris saadeti ta Eestisse põrandaalusele tööle ja arreteeriti 10. juunil 1931 Nõmmel.

Pettunud kommunismis ja NSV Liidus, andis ta tunnistusi, mille alusel tabati 37 kommunisti ja avastati kaks salatrükikoda, mis hävitas kogu senise parteiorganisatsiooni. Kogu EKP põrandaalune koosseis registreeriti ümber ja uutena asutatud algorganisatsioonid allusid ilma omavahelise sidemeta otse Kominternile.

28. veebruaril 1932 mõisteti Voldemar Teppich 12 aastaks sunnitööle, koos seni kandmata eelmise karistusega 17 aastaks, 8 kuuks ja 21 päevaks. 2. jaanuaril 1933 teatas EKP, et Voldemar Teppich on parteist välja heidetud.

1. veebruaril 1933 Voldemar Teppich vabastati vanglast Jaan Kallase nime all. Samal aastal ilmus Päevalehes tema kirjutatud artiklite seeria Voldemar Teppich-Kasemetsa nime all.

1940. aasta novembris (ülekuulamised algasid 19. novembril) Jaan Kallas arreteeriti Nõukogude okupatsioonivõimude poolt, mõisteti 11. märtsil 1941 sõjatribunali poolt surma ja hukati.

## Kirjandus
* Kommunist Teppich-Kasemets jutustab. Päevaleht nr 35, 5. veebruar 1933, lk 4
* Voldemar Teppich-Kasemets. Põrandaaluste juhi paljastusi. Akadeemia nr 9, 2001 – nr 3, 2002
Mees ja naine

**"Mees ja naine"** (prantsuse keeles *Un homme et une femme*) on 1966. aastal valminud Prantsusmaa film.

Filmi lavastas Claude Lelouch, peaosades mängisid Anouk Aimée ja Jean-Louis Trintignant. Filmi muusika kirjutas Francis Lai.

"Mees ja naine" võitis 1966. aastal Cannes'i filmifestivali peaauhinna Kuldse Palmioksa. Samuti esitati film neljale Oscarile, millest ta võitis kaks – parima võõrkeelse filmi Oscari ja parima algupärase käsikirja Oscari.

1986. aastal ilmus filmile järg "Mees ja naine: 20 aastat hiljem".

## Välislingid
*
Heltermaa–Kärdla–Luidja tee

**Heltermaa–Kärdla–Luidja tee** (registrinumbriga 80) on üks Eesti tugimaanteedest.

See saab alguse Heltermaa külas (Heltermaa sadam). Tee pikkus on 50,2&nbsp;km. Tee lõpeb Luidja külas. Samas lõpeb ka Emmaste–Luidja tee. Kärdla linna tänavatena kannab nimesid Heltermaa maantee ja Kõrgessaare maantee. Kõrgessaare alevikus kannab nime Kõpu tee.

## Sillad Heltermaa–Kärdla–Luidja teel

Sildade nimistu pärineb teeregistrist.

## Asulad Heltermaa–Kärdla–Luidja teel

Heltermaa küla, Aruküla, Hilleste küla, Valipe küla, Pühalepa küla, Suuremõisa küla, Kerema küla, Tempa küla, Värssu küla, Hellamaa küla, Reikama küla, Kuri küla, Harju küla, Partsi küla, Palade küla, Sakla küla, Lõpe küla, Paluküla, Hausma küla, Linnumäe küla, Kärdla linn, Tareste küla, Risti küla, Malvaste küla, Kidaste küla, Sigala küla, Reigi küla, Rootsi küla, Pihla küla, Kõrgessaare alevik, Jõeranna küla, Paope küla, Luidja küla.
Müür-kipslill

**Müür-kipslill** (*Gypsophila muralis*) on taimeliik nelgiliste sugukonnast kipslille perekonnast.

Müür-kipslill on üheaastane 15–30&nbsp;cm kõrgune rohttaim. Moodustab kuni 30&nbsp;cm kõrguse laiuva puhma. Harulistel vartel on terveservalised, lineaalsed, vastastikku asetsevad lehed. Väga väikesed roosad õied asetsevad väikeses pöörises.

Eestis kasvatatakse müür-kipslille sorte suvelillena. Taim on mulla suhtes leplik, eelistab kuivemat lubjast pinnast.

Sobib kasvatada lillekastides ja peenral, hea lõikelilleks.

## Välislingid
*
Harry Potter ja segavereline prints (film)

**"Harry Potter ja segavereline prints"** (originaalpealkiri **"Harry Potter and the Half-Blood Prince"**) on Harry Potteri sarja kuues film. Film esilinastus 2009. aastal.

## Näitlejad
* Daniel Radcliffe – Harry Potter
* Rupert Grint – Ron Weasley
* Emma Watson – Hermione Granger
* Helena Bonham Carter – Bellatrix Lestrange
* Jim Broadbent – Horace Slughorn
* Robbie Coltrane – Rubeus Hagrid
* Warwick Davis – Filius Flitwick
* Tom Felton – Draco Malfoy
* Michael Gambon – Albus Dumbledore
* Alan Rickman – Severus Snape
* Maggie Smith – Minerva McGonagall
* Timothy Spall – Peter Pettigrew
* David Thewlis – Remus Lupin
* Julie Walters – Molly Weasley

## Välislingid

* Koduleht 
*
Mohácsi lahing

**Mohácsi lahing** toimus 29. augustil 1526 Suleiman Toreda juhitud Türgi vägede ja Ungari kuningriigi vägede vahel Lõuna-Ungaris Mohácsi linna lähedal.

Suleimani sõjaväes oli 55 000–65 000 sõdurit, sealhulgas regulaarväge 45 000 ja abiväge 10 000. Türklastel oli 160 kahurit. Lajosil oli 35 000–40 000 sõdurit, kellest õigeks ajaks jõudis lahinguväljale 26 000, ja 85 kahurit. Ungari väed said lüüa ja kuningas Lajos II uppus põgenemisel Doonausse. Teine ungarlaste väejuht Pál Tomori langes samuti taganemise käigus. Transilvaania vürst János Zápolya saabus küll lahinguväljale koos 10 000-mehelise väeüksusega, kuid teadmata põhjusel ei võtnud lahingust osa.

Suleiman andis käsu mitte vange võtta. Pärast lahingut hukati 2000 sõjavangi, neist paljud Ungari ülikud. Lahingus hukkus kokku üle 14 000 Ungari sõduri.

Pärast lahingut langes suurem osa Ungarist türklaste võimu alla. Türklased hõivasid vastupanuta pealinna Buda ja rüüstasid selle. Ülejäänud Ungari läks Habsburgide võimu alla ja Ungari kaotas iseseisvuse. Saksa-Rooma keiser Ferdinand I oli abielus Lajos II õega ja kuna Lajosil polnud lapsi, kuulutas Ferdinand end tema pärijana Ungari kuningaks. Transilvaania jäi Türgi ülemvõimu all pooleldi iseseisvaks. Samuti kuulutas end Janos I nime all kuningaks János Zápolya, keda aga rahvas üldiselt ei toetanud, sest ta polnud Lajosi sugulane ja lootis kuningaks saada türklaste abil.

Järgnes peaaegu kaks sajandit vahelduva eduga kestnud sõda Habsburgide ja Osmanite vahel, mis toimus suuresti Ungari territooriumil.
Kännas-kipslill

**Kännas-kipslill** (*Gypsophila fastigiata*) on taimeliik  nelgiliste sugukonnast kipslille  perekonnast.

## Välislingid
*
Kärdla–Käina tee

**Kärdla–Käina tee** (registrinumbriga 81) on üks Eesti tugimaanteid.

See saab alguse Heltermaa–Kärdla–Luidja tee 26. kilomeetril Kärdla linnas Heltermaa maantee, Kõrgessaare maantee ja Rookopli tänava ristmikul. Tee pikkus on 21,7&nbsp;km. Tee lõpeb Suuremõisa–Käina–Emmaste tee 15. kilomeetril Selja külas. Kärdla linnas kannab see Käina maantee, Käina alevikus aga Hiiu maantee nime.

## Asulad Kärdla–Käina teel

Kärdla linn, Prählamäe küla, Paluküla, Tubala küla, Nõmba küla, Tammela küla, Villemi küla, Ristivälja küla, Allika küla, Mäeküla, Putkaste küla, Käina alevik, Laheküla, Selja küla.

## Viited
Kohalik Agenda 21

**Kohalik Agenda 21** on oma piirkonnas jätkusuutliku arengu edendamise strateegia ja tegevuskava, mida Agenda 21 kutsub kõiki maailma kohalikke omavalitsusi üles koostama.

Eestis on valminud Kuressaare, Tartu ja Pärnu kohalik Agenda 21.

## Vaata ka
*Eesti 21

## Viited
Kaunis kipslill

**Kaunis kipslill** (*Gypsophila elegans*) on taimeliik  nelgiliste sugukonnast kipslille  perekonnast.

Taime kõrgus 30–50 cm. Kaunil kipslilled on peened ohtralt harunevate varred. Kitsaste hallikasroheliste lehtedega taim õitseb juulis-augustis. Väikesed tähtjad õied on valged või roosad. Kiirekasvulist taime kasvatatakse Eesti suvelillena.

## Välislingid
*
Lehtma sadama tee

**Lehtma sadama tee** (registrinumbriga 82) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Tareste külas Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee 30. kilomeetril. Tee pikkus on 7 km. Tee lõpeb Lehtma külas (Lehtma sadam). 

## Asulad Lehtma sadama teel

Tareste küla, Lehtma küla.
Tarbimisharjumuste muutmine

**Tarbimisharjumuste muutmine** on tarbimise vähendamise, toodete kordus- ja taaskasutuse ning tarbijateadlikkusest lähtuv keskkonnahoidlike toodete ja teenuste eelistamise strateegia.

Jätkusuutliku arengu põhimõtetega seoses on üha enam teadvustatud üksikisikute tarbimisharjumuste mõju keskkonnale ning sellega seoses vajadust tarbimisharjumuse muutmise järele. 

## Vaata ka
*Keskkonnahoidlik tarbimine
*Konsumerism
*Nõudluse ohjamine
*Tarbimisühiskond
*Väärtushinnangute muutumine
*Ületarbimine
*Ostuvaba päev
*Enesetähtsustamise sajand

## Viited
  

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=367 (vaadatud 30.01.2009)
Tarbimisharjumused

**Tarbimisharjumused** on kaupade ja teenuste tarbimise harjumuslik eripära.

## Vaata ka
*Tarbimisühiskond
*Tarbimisharjumuste muutmine
Jared Leto

**Jared Joseph Leto** (sündinud 26. detsembril 1971 Bossier Citys Ameerika Ühendriikides) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja muusik. 

Ta on mänginud näiteks filmides "Kaklusklubi", "Katkenud elu", "Suitsiidisalk", "Paanikatuba", "Ameerika psühho", "Reekviem unistusele", "Chapter 27" ja "Hr. Nobody". 

Ta on esilaulja, rütmikitarrist ja peamine laulukirjutaja USA rokkansamblis 30 Seconds to Mars.

Nooruses täitis ta ühte peaosa telesarjas "My So-Called Life".

## Lapsepõlv

Jared Leto on sündinud USA-s Louisiana osariigis Bossier Citys. Lapsepõlves elas ta koos ema Constance'i ja vanema venna Shannoniga USA Louisiana, Wyomingi, Colorado ja Virginia osariigis ja lõpuks Haiti saarel.

## Välislingid
Suuremõisa–Käina–Emmaste tee

**Suuremõisa–Käina–Emmaste tee** (registrinumbriga 83) on üks Eesti tugimaanteedest. Asub Hiiumaal.

See saab alguse Heltermaa–Kärdla–Luidja tee 5. kilomeetril Valipe ja Pühalepa küla piiril. Tee pikkus on 31,2 km. Tee lõpeb Emmaste külas. Samas algab Emmaste–Luidja tee. Käina alevikus kannab nimesid Spordi tänav ja Sõpruse tänav.

## Sillad Suuremõisa–Käina–Emmaste teel

Sildade nimistu pärineb teeregistrist.

## Asulad Suuremõisa–Käina–Emmaste teel

Pühalepa küla, Suuremõisa küla, Kalgi küla, Viilupi küla, Jõeküla, Niidiküla, Vaemla küla, Kogri küla, Laheküla, Putkaste küla, Käina alevik, Mäeküla, Nõmme küla, Selja küla, Nasva küla, Luguse küla, Utu küla, Jausa küla, Valgu küla, Ulja küla, Harju küla, Prassi küla, Kõmmusselja küla, Tilga küla, Emmaste küla.
Emmaste–Luidja tee

**Emmaste–Luidja tee** (registrinumbriga 84) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Emmaste külas Hiiumaal. Samas lõpeb Suuremõisa–Käina–Emmaste tee. Tee pikkus on 29,9 km. Tee lõpeb Luidja külas. Samas lõpeb ka Heltermaa–Kärdla–Luidja tee.

## Asulad Emmaste–Luidja teel

Emmaste küla, Riidaküla, Metsalauka küla, Viiri küla, Kabuna küla, Külama küla, Vanamõisa küla, Sinima küla, Selja küla, Ole küla, Prähnu küla, Leisu küla, Nurste küla, Kitsa küla, Metsapere küla, Laartsa küla, Kaderna küla, Haldi küla, Mänspe küla, Õngu küla, Jõesuu küla, Mardihansu küla, Nõmme küla, Puski küla, Villamaa küla, Luidja küla.
Izzy Stradlin

**Izzy Stradlin** (sündinud **Jeffrey Dean Isbell**; 8. aprillil 1962 Lafayette'is Indianas) on Ameerika Ühendriikide muusik, tuntud *hard rock*'i ansambli Guns N' Roses laulukirjutaja ja rütmikitarristina (1985–1991).

## Lapsepõlv
Inglise, šoti ja prantsuse päritolu Jeffrey Dean Isbell sündis USA Indiana osariigis.

Stradlini esimesed lemmikmuusikud olid peamiselt Hanoi Rocks, Alice Cooper, Aerosmith, Led Zeppelin, Scorpions, The Doors ja Rolling Stones, kuid enam mõjutas teda vanaema, kellel oli sõpradega bänd. Stradlin veenis oma vanemaid endale trumme ostma. Kui ta oli 14-aastane, hakkas ta koos mõne sõbraga bändis mängima. Üks neist oli William Bruce Bailey, laiemalt tuntud kui Axl Rose.

## Guns N' Roses (1985–1991)
Pärast kooli lõpetamist otsustas Stradlin, et Indiana ei ole piisav, kui ta tahab muusikamaailmas läbi lüüa. Ta pakkis oma trummikomplekti autosse ja suundus Los Angelesse. Ta katsetas mõnes bändis trummarina kaasa teha, kuid kui ta trummid ja auto varastati, lülitus ümber bassikitarrile. Lõpuks läks ta üle kitarrile, sest arvas, et kitarriga on lihtsam laule kirjutada ja laulude kirjutamine toob rohkem raha sisse. Paari aasta pärast järgnes talle Los Angelesse lapsepõlvesõber Bill Bailey ning nad hakkasid koos mängima bändis Shire. Tollal nimetas Stradlin end Izzy Belliks. Varsti lahkusid nad Shire'ist, moodustades bändi AXL (mille järgi sai Axl Rose nime 1986. aastal, kuid kohe muudeti bändi nimi peatselt Rose'iks seejärel Hollywood Rose'iks), mis oli esimene bänd, kus Stradlin kitarri mängis. Stradlin lahkus ametlikult bändist 1991. aasta novembris, olles tüdinud Guns N' Rosesi liikmete isepäisusest ning sellega seotud tagajärgedest (näiteks 1991. aastal Saint Louises toimunud mäss, mis toimus siis, kui Axl Rose jättis kontserdi pooleli, kuna ühel fännil oli kontserdil kaamera kaasas).
Aaspere kolhoos

**Aaspere kolhoos** oli kolhoos Rakvere rajoonis, nüüdses Haljala vallas Lääne-Viru maakonnas. 

Kolhoos kuulus Viitna külanõukogusse, 1972. aastast Haljala külanõukogusse. Kolhoosi maad (45,9 km²) hõlmasid selle ülemineku ajal Aaspere asunduse, Kavastu, Kavastu asunduse, Koigi, Kõldu, Kärmu, Liiguste, Raisma ja Sauste. 1974. aasta seisuga hõlmasid kolhoosi maad 46,3 km².  

Kolhoosi keskus oli Aaspere asundus. 

1973. aastal oli kolhoosis töötajaid keskmiselt 321.

Põllumajanduslikku maad oli 1974. aastal (ilma õueaiamaadeta 2740 ha, sealhulgas haritavat maad 2250 ha.  

Aastal 1976 ühines Aaspere kolhoos Haljala kolhoosi ja Vihula kolhoosiga kolhoosiks Viru.
Harilik söötreiarohi

**Harilik söötreiarohi** (*Herniaria glabra*) on rohttaimeliiküheaastane rohttaim reiarohuliste sugukonnast söötreiarohu  perekonnast.

## Kasvukohad
Harilik söötreiarohi kasvab liivikutel, kuivadel muruplatsidel, teeservadel, jalgradadel ja liivastel söötidel.

## Kirjeldus
Söötreiarohu vars on lamav, ümmargune, kuni 30 cm pikk ning paljude okstega. Lehed on vastakud, kuni 1 cm pikad, munajassüstjad, otsast teritunud ja otsast teravad. Õied on väikesed ja rohelised ning esinevad kuni kümneõieliste kerakestena. Õies on nii kroonlehti, tupelehti kui ka tolmukaid 5, emakakaelu 2. Kroonlehed on valkjad ja lühemad kui tupp. Tupelehed on rohekad. Vili on üheseemneline, must, sile ja läikiv. Õitseb juunist septembrini.

## Kasutamine

### Rahvamedistsiinis
Droog saadakse õitsemise ajal taime maapealsest osast, millest eemaldatakse puitunud osa. Droog sisaldab saponiine, flavonoide ning jääkidena eeterlikke õlisid ja alkaloide. Droogist valmistatud tee soodustab uriini eritumist ning seda kasutatakse mitmesuguste kusepõie- ja neeruhaiguste puhul.

## Viited


## Välislingid
*
Harilik võsalill

**Harilik võsalill** (*Moehringia trinervia*) on taimeliik  nelgiliste sugukonnast võsalille  perekonnast.

## Välislingid
*
Aasšampinjon

**Aasšampinjon** (*Agaricus arvensis*), vanasti põldsampion, on seeneliik šampinjoniliste sugukonna šampinjoni perekonnast. 

Šampinjoni viljakehad esinevad Eestis karjamaadel juulist oktoobrini. 

Aasšampinjon on väga hea söögiseen.

## Viited

## Välislingid
Aastaaberratsioon

**Aastaaberratsioon** on väljaspool Päikesesüsteemi asuva taevakeha (tavaliselt tähe) aberratsioon, mis sõltub Maa tiirlemisest ümber Päikese. 

Suurim aastaaberratsioon on taevakehal juhul, kui Maa liigub täpselt risti taevakehalt tuleva valguskiirega (see leiab aset kaks korda aastas). Teistel hetkedel on aastaaberratsioon väiksem. Iga tähe näiv asukoht taevavõlvil moodustab aastaaberratsiooni toimel aasta jooksul taevakoordinaatide süsteemi suhtes väikese ellipsi, mille läbimõõt on 41" ümber. Ainult need tähed, mis asuvad Maa trajektooriga ristisihis, moodustavad ringjoone. Selle ellipsi keskmine raadius on 20,49552″; seda nimetatakse aberratsioonikonstandiks.
Aastakäik

**Aastakäik** ehk **aastakomplekt** on perioodikaväljaande ühe kalendriaasta  üksiknumbrite komplekt.

**Aastakäiguks** (ehk **aastakäigu numbriks**, mõnikord ka **köiteks**) nimetatakse ka aastakäigu järjekorranumbrit alates väljaande ilmuma hakkamisest. 

Aastakäik võidakse kokku köita aastaköiteks.
Vesitähthein

**Vesitähthein** (*Myosoton aquaticum*) on nelgiliste sugukonda vesitähtheina perekonda kuuluv rohttaim, oma perekonna ainus liik.

Teaduslikult kirjeldas vesitähtheina esimesena Carl von Linné (Linnaeus), kes andis talle ka liiginime *aquaticum*, mis tähendab 'vesi-'. Kuid omaette perekonda eraldas ta esimesena saksa botaanik Konrad Mönch 1794. Mönch pani sellele taimele ka perekonnanime *Myosoton*. Selle moodustas ta vanakreeka sõnadest μυός 'hiir' ja ωτός 'kõrv'. See nimi viitab taime lehtedele. Linné kasutas perekonnanime *Cerastium*, määrates ta sellega kadakkaera perekonda. Tänapäeval on vesitähtheina ladinakeelne paralleelnimetus *[[Stellaria aquatica]]*, mis tuleb ladinakeelsest sõnast *stella* 'täht'.

Looduslikult kasvab vesitähthein Kesk-, Põhja- ja Ida-Euroopas, Siberis ja Kaug-Idas. Ta on sisse viidud ka Põhja-Ameerikasse. Teaduslikult kirjeldati ta Hollandist kogutud eksemplaride järgi.

Vesitähtheina kasvukohaks on niisked põõsastikud, metsasääred, teede ja kraavide servad. Eestis on taim mandriosas tavaline, saartel esineb harva. Vesitähthein on meil veidi sagedam kui temaga väga sarnane salu-tähthein.

## Kirjeldus

Vesitähthein on mitmeaastane taim, millel on lihtne või harunenud tõusev vars.

Juurelähedased lehed on rootsuga, aga varrelehed on tavaliselt istuvad, rootsuta. Lehed on munajad või laiellipsoidsed, otsast teravad.

Õied võivad kasvada niihästi lehekaenaldes kui võsude tipus. Nad moodustavad koheva kilpja õisiku. Kandelehed näevad välja lehesarnased ja kasvavad paarikaupa vastakuti. Õietupp jaguneb 5 munajaks tuppleheks, mis on rohelised, aga vahel servast valged. Kroonlehti on 5, nad on valged ja aluseni kahejagused. Tolmukaid on kümmekond, aga mõnikord ei ole nad väljaarenenud. Emakakaelad on niitjad ja neid on 5. Taim õitseb juulis-augustis.

Vili on munajas, peaaegu kerajas kupar. Küps vili avaneb 5-6 poolmeks. Seemned on väikesed, tumepruunid või mustad ja neid on palju.

Vesitähtheina diploidne kromosoomiarv on 28.

## Välislingid
*
Armeenia mägismaa

**Armeenia mägismaa** (armeenia keeles Հայկական լեռնաշխարհ) on ulatuslik mägismaa Armeenias ja Türgis. See hõlmab ka Gruusia lõunaosa, Aserbaidžaani lääneosa ja Iraani loodeosa. Mägismaa põhjapiiriks on Väike-Kaukasuse ahelik, läänepiiriks Anatoolia mägismaa, idas läheb see üle Iraani mägismaaks ja lõunas piirneb see Mesopotaamia madalikuga.

Armeenia mägismaa pindala on 400 000&nbsp;km². Kõrgus 1500–3000&nbsp;m, kõrgeim tipp on Ararat (5137&nbsp;m).

Suurimad järved on Urmia, Van ja Sevan.
Vasco Núñez de Balboa

**Vasco Núñez de Balboa** (1475 Jerez de los Caballeros – 15. jaanuar 1519 Acla, Panama) oli hispaania konkistadoor, kes asutas Ameerikas esimese eurooplaste linna ning jõudis esimese eurooplasena 1513. aastal Vaikse ookeani idarannikuni.

Vasco Núñez de Balboa järgi on nimetatud üks Panamá rajoon ja Panama rahaühik balboa.

## Välislingid
Arved Tamm

**Arved Tamm** (  – 14. november 2017) oli eesti pikaealine, keda peetakse kõige vanemaks elanud eesti meheks. Alates 16. detsembrist 2015 kuni surmani oli ta vanim elusolev eestlane.

Ta oli Heino Kiige seitsmeosalise romaanisarja "Arve Jomm" nimitegelase prototüüp.

Arved Tamm jõudis töötada põllumehe, fotosuurenduste müügiagendi, laomehe, ekspediitori, turumüüja, brigadiri ja kiosköörina ning veel mitmes ametis.

## Viited

## Välislingid
*Aedniku aasta 2007 Videosalvestis: Heino Kiik 80! Filmi autorid Eve Ester ja Tõnu Aru
*"Kohtumine Arved Tammega, seitsme romaani peategelasega" Eesti Päevaleht, 16. jaanuar 2010
*"Romaaniseeria prototüüp Arved Tamm saab 100 aastaseks" Postimees, 30. jaanuar 2010
*"Romaaniseeria prototüüp Arved Tamm saab 100-aastaseks" ERR Uudised, 30. jaanuar 2010
*Saja viie aastane mees: viin on targa inimese jook ERR Uudised, 30. jaanuar 2015
Cesc Fàbregas

**Francesc Fàbregas i Soler** (sündinud 4. mail 1987 Arenys de Maris) on Hispaania jalgpallur, kes mängib Prantsusmaa kõrgliiga klubis Monaco. 

Varem on Fàbregas mänginud Londoni Arsenalis, Barcelonas ja Chelseas.

Ta on tulnud Barcelonaga ühe korra Hispaania meistriks ja Londoni Chelseaga kaks korda Inglismaa meistriks.

## Klubikarjäär

### Arsenal

Arsenali siirdus Fabregas Barcelona noortetiimist 2003. aastal. 

Ta võitis klubiga 2004–05 hooajal FA Cup'i.

Kokku mängis Fabregas Arsenalis üheksa aasta jooksul 303 mängu ja lõi 57 väravat.

### Barcelona

2011. aasta suvel siirdus Fàbregas tagasi Hispaaniasse ja kuni 2014. aasta suveni mängis Barcelonas. 

2012. aastal võitis ta Barcelonaga Hispaania karika ning tuli järgmisel aastal Hispaania meistriks.

### Chelsea

Fàbregas liitus 2014. aasta suvel Londoni Chelseaga.

2015. aastal tuli ta Chelseaga Inglismaa meistriks ja võitis liigakarika.

Fàbregas tuli klubiga 2016–17 hooajal taas Premier League'i võitjaks

Hooajal 2017–18 võideti Inglismaa karikas FA Cup.

## Koondisekarjäär

### Hispaania jalgpallikoondis

Fàbregas debüteeris Hispaania koondises sõprusmängus Elevandiluuranniku vastu. 

Rahvuskoondises on ta mänginud kolmedel maailmameistrivõistlustel (2006, 2010 ja 2014) ning Euroopa meistrivõistlustel (2008, 2012 ja 2016).

Fabregas andis resultatiivse söödu 2010. aasta maailmameistrivõistluste finaalmängus Andrés Iniesta võiduväravale. 

Hispaania koondises mängis ta aastatel 2006–2016 kokku 110 korda ja lõi 15 väravat, neist ühe ka Eesti vastu.

## Saavutused
### Klubid
;Arsenal
* FA Cup: 2004–05
* FA Community Shield: 2004
;Barcelona
* La Liga: 2012–13
* Copa del Rey: 2011–12
* Hispaania superkarikas: 2011, 2013
* Euroopa superkarikas: 2011
* Jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused: 2011
;Chelsea
* Premier League: 2014–15, 2016–17
* FA Cup: 2017–18
* Football League Cup: 2014–15

### Rahvuskoondis
;Hispaania jalgpallikoondis

*Jalgpalli maailmameistrivõistlused: 2010
*Euroopa meistrivõistlused: 2008, 2012

## Viited

## Välislingid

* Klubi koduleht
Aastaparallaks

**Aastaparallaks** on väljaspool Päikesesüsteemi asuva taevakeha (tavaliselt tähe) parallaks, mille baas on Maa orbiidi pikem pooltelg. 

Aastaparallaksi mõõtmine võimaldab määrata lähemate tähtede kaugust Maast.
Annaalid

**Annaalid** ehk **aastaraamatud** on sündmuste lühikesed ülestähendused kronoloogilises järjekorras aastate kaupa. 

## Vaata ka
*Annalistika
*Annalistid
*Kroonika
Aatomidiplomaatia

**Aatomidiplomaatia** on tuumarelva omamise või selle hankimise võimaluse kasutamine teistele riikidele surve avaldamiseks.

## Vaata ka
*Tuumaheidutus
Tuumakaitse

**Tuumakaitse** (ka *aatomikaitse*) on vägede kaitsmine tuumarelva eest.

## Vaata ka
*Tsiviilkaitse

## Kirjandus
*Mihhail Gvozdjev, Vladimir Jakovkin, (tõlkinud V. Raid): "Aatomirelv ja aatomikaitse", Eesti Riiklik Kirjastus 1959.
Tuumamootor

**Tuumamootor** ehk **aatomimootor** on hüpoteetiliselt võimalik mootor, mis muundab tuumaenergia vahetult mehaaniliseks energiaks. 

Tuumamootori  tehniline lahendus puudub.
Aatomimudel

**Aatomimudel** on atomistikas või uusaegses keemias või füüsikas kasutatav aatomi mudel.

## Aatomimudeleid
### Demokritose atomistika
Demokritos (umbes 400 eKr) postuleeris, et on olemas mitmesuguse kujuga tahked massiivsed jagamatud osakesed (aatomid). Nad võivad olla ümmargused, siledad, ebakorrapärased, kõverad jne; nad erinevad ainult kujult. Nende  erinevatest kombinatsioonidest moodustuvad meile tuntud kehad. Kehade erinevus sõltub aatomite erinevusest ning nende vastastikusest asendist.

### Daltoni mudel
John Dalton avaldas 1808 raamatu "A New System of Chemical Philosophy", milles ta esitas hüpoteesi, et igale keemilisele elemendile vastab jagamatu osake (aatom). Eri elementide aatomid erinevad massi poolest. Ühe elemendi aatomid on ühesuguse suuruse ja massiga. Eri keemilistes ainetes on aatomid omavahel ühendatud; keemiliste reaktsioonide käigus muutub selle ühenduse viis.  Keemilised protsessid ei saa aatomeid tekitada ega purustada.

### Dünamiidimudel

Philip Lenardi dünamiidimudeli (1903) järgi koosnevad aatomid suurelt jaolt tühjast ruumist pöörlevate elektriliste dipoolide (dünamiidide) vahel.

### Thomsoni aatomimudel

Joseph John Thomsoni välja töötatud Thomsoni aatomimudeli (1903) järgi koosneb aatom ühtlaselt jaotunud positiivsest elektrilaengust ja negatiivse elektrilaenguga elektronidest, mis selles liiguvad.

### Planetaarmudel

Planetaarmudeli (1904) järgi on aatom suur positiivse elektrilaenguga kera, mida ümbritsevad negatiivse elektrilaenguga elektronid. Analoogselt Saturni rõngaste stabiilsusega ennustas see mudel massiivset tuuma, mille ümber tiirlevad Coulombi seadusega seotud elektronid.

### Rutherfordi aatomimudel

Rutherfordi aatomimudeli (Ernest Rutherford, 1911) järgi koosneb aatom positiivselt laetud aatomituumast, mille arvel on peaaegu kogu aatomi mass, ja elektronkattest, mis sisaldab ümber tuuma tiirlevaid elektrone.

### Bohri aatomimudel

Bohri aatomimudeli (Niels Bohr, 1913) järgi koosneb aatom positiivse elektrilaenguga massiivsest  tuumast ning elektronidest, mis tiirlevad ümber tuuma diskreetsetel ringjoonelistel orbiitidel.

### Bohri-Sommerfeldi aatomimudel

Bohri-Sommerfeldi aatomimudel (Arnold Sommerfeld, 1916) on Bohri aatomimudeli edasiarendus, mis näeb ette ka ellipsikujulisi orbiite.

### Orbitaalimudel
Orbitaalimudel (1928) on kvantmehaanikal põhinev aatomimudel, mille järgi aatom koosneb aatomituumast, mida ümbritsevad orbitaalid. Orbitaalid on Schrödingeri võrrandi lahendid. Nende kuju tuleneb elektronide esinemise tõenäosusjaotusest.

### Kihimudel
Kihimudel lihtsustab aatomit, kujutades seda positiivse elektrilaenguga aatomituumana, mida ümbritsevad kerakihid, kus asuvad elektronid. Elektronide liikumise kohta ei öelda selles mudelis midagi.

### Kerapilvemudel
Kerapilvemudel ehk Kimballi aatomimudel on koolis sageli kasutatav aatomimudel, orbitaalimudeli lihtsustus.
Ljudmõla Pavlitšenko

**Ljudmõla Pavlitšenko** (12. juuli 1916 – 10. oktoober 1974) oli snaiper, sõjaveteran, poliitik.

## Elulugu
Ljudmõla Pavlitšenko oli teise maailmasõja ajal Nõukogude Liidu Punaarmees teeninud snaiper. Teda meenutatakse kui 309 vaenlase sõduri hävitajat. Ta osales Punaarmeega Odessa ja Sevastopoli piiramisel, lahingutes Idarinde varajastes staadiumides. Tema 309 tapetud vaenlase skoor paigutab tõenäoliselt ta kõigi aegade viie parima snaiperi hulka, kuid tema tapmiste arv võib olla märkimisväärselt suurem, kuna kinnitatud tapmine peab olema kolmanda osapoole tunnistatud.

Pärast seda, kui ta lahingus sai mürsuhaavata, evakueeriti ta Moskvasse. Pärast vigastustest taastumist koolitas ta teisi Punase Armeega snaipreid ning oli Punase Armeega avalik esindaja. 1942. aastal tegi ta ringreisi Ameerika Ühendriikidesse, Kanadasse ja Ühendkuningriiki. Pärast sõja lõppu 1945. aastal määrati ta Nõukogude mereväe vanemteaduriks. Ta suri 58-aastaselt insuldi tagajärjel.

Ljudmila Belova sündis 1916. aastal Vene Impeeriumi Kiievi kubermangus Bila Tserkvas (praegu Kiievi oblastis Ukrainas) Mihhail Belovi ja tema abikaasa Elena Trofimovna Belova (1897–1972) peres. Perekond kolis Kiievisse, kui Ljudmila oli 14-aastane. Tema isa oli Kommunistliku Partei liige ja teenis Punases Armees polgukomissarina, olles autasustatud Punase Lipu ordeniga. Lapsepõlves oli Ljudmila ennast kirjeldanud poisilikuna tüdrukuna, kes oli võistlushimuline sportlikes tegevustes. Kiievis liitus ta OSOAVIAKhIM-i lasketiiru klubiga, arenes amatöör-snaipriks ja teenis välja Vorošilovi snaipri märgi ja laskuri tunnistuse. 1937. aastal abiellus ta Aleksei Pavlitšenkoga ja sündis poeg Rostislav (1932–2007). Siiski lahutati abielu peagi ning Ljudmila läks elama oma vanemate juurde. Ta õppis õhtukoolis ja tegi selle kõrvalt koduseid töid. Päeval töötas ta lihvijana Kiievi Arsenal tehases. 1933. aastal astus ta Kiievi Ülikooli, kus õppis ajalugu ja kavatses saada teadlaseks ja õpetajaks. Seal võistles ta ülikooli kergejõustikumeeskonnas sprindis ja teivasületamises. Ta oli ka kuue kuu jooksul Punaarmee poolt snaipriõppekoolis registreeritud.

Ljudmõla Pavlitšenko pärand ulatub kaugemale tema sõjategevusest, olles inspireerinud paljusid naisi kogu maailmas, kes soovivad näidata üles julgust ja visadust oma eesmärkide saavutamisel.

## Mälestuse jäädvustamine
Pavlitšenko nime kannavad tänavad Ukrainas Sevastopolis ja Bila Tserkvas.

## Viited
Louis Antoine de Bougainville

**Louis Antoine, Bougainville'i [[krahv]]** (12. november 1729 Pariis – 31. august 1811 Pariis) oli prantsuse sõjaväelane (viitseadmiral) ja meresõitja, esimese prantsuse ümbermaailmareisi juht.

Bougainville sündis notari pojana. Nooruses õppis ta õigusteadust, kuid loobus varsti sellest elukutsest. 1753 astus ta musketäride üksusse. 1754 avaldas ta artikli integraalarvutuse kohta, mis täiendas Guillaume de l'Hôpitali 1696 ilmunud raamatut "Lõpmata väikeste suuruste analüüs kõverate mõistmiseks". 1755 saadeti ta Londonisse Prantsusmaa saatkonda sekretäriks ja seal sai ta Kuningliku ühingu liikmeks.

Aastal 1764 asutas ta Falklandi saartel prantsuse koloonia Les nouvelles Malouines ('Uus-Malviinid'). See oli Prantsusmaa valitsuse projekt selle saarestiku koloniseerimiseks. Sellegipoolest rahastas ta põhiosa selle koloonia tegevusest ise. Esialgu koosnes koloonia ühest asulast, mis oli nimetatud Bougainville'i enese järgi ja kandis nime Port St. Louis. Kuigi selle rahvaarv ei ületanud kunagi 150 elanikku, tekitas see ometi Suurbritannias kadedust ja Hispaanias hirmu. Hispaania valitsus kartis, et Falklandi rajatakse mereväebaas, kust hakatakse ründama Peruust Hispaaniasse kulda vedavaid laevu. 31. jaanuaril 1767 müüs Bougainville Prantsuse valitsuse käsul saarestiku Hispaaniale ja Hispaania maksis talle selle eest 603 000 naela. Ühtlasi likvideeris Prantsusmaa valitsus asula, ehkki Hispaania valitsus mehitas selle kohe uuesti ja nimetas Puerto Soledadiks.

Aastatel 1766–1769 sooritas ta Prantsusmaa valitsuse käsul laeval "La Boudeuse" ümbermaailmareisi. See oli läbi aegade Prantsusmaa esimene ja kogu maailma 14. ümbermaailmareis. Selle reisi eesmärk oli tõsta Prantsusmaa mainet pärast kaotust Seitsmeaastases sõjas. See oli ühtlasi esimene ümbermaailmareis, mille tegid kaasa teadlased, nii loodusteadlased kui geograafid, teiste seas Philibert Commerçon, Jeanne Baret ja astronoom Pierre-Antoine Véron.

Louis Antoine de Bougainville'i järgi on nimetatud Bougainville'i saar ja taimeperekond *[[Bougainvillea]]*.

## Välislingid
*Vapp
Tuumaallveelaev

**Tuumaallveelaev** ehk **aatomiallveelaev** on allveelaev, mille jõuallikas ja pardasüsteemid saavad energiat ühest või mitmest tuumkütusega laetud tuumareaktorist.
## Kirjeldus
Tuumaallveelaeval on märgatavad eelised "tavalise", harilikult diisel-, ja elektrimootori jõul liikuvate allveelaevade ees. Tuumareaktor ei vaja tööks õhku ja see vabastab laeva vajadusest sageli pinnale tõusta. Reaktori toodetav energia võimaldab laeval arendada kestvalt suurt kiirust ja kuna tuumkütust kulub suhteliselt vähe, siis ei ole seda ka tarvis sageli täiendada. Tuumaallveelaev võib jääda vee alla seniks, kuni laevas näiteks meeskonnal toit või laskemoon (torpeedod, raketid jne.) otsa saab. Tänapäevased tuumaallveelaevad on mõeldud kasutamiseks näiteks 25 aasta vältel ja sel ajal ei ole mitte kordagi tarvis tuumkütusevaru täiendada. Seevastu traditsioonilised diiselelektrilised allveelaevad võivad vee alla jääda kõigest mõneks päevaks ja arendada tippkiirust ainult mõne tunni vältel.

Tuumaallveelaeva puuduseks on vastava tehnoloogia kallidus ja tuumajäätmete käitlemine (mahakantud laevade reaktorid), mistõttu selliseid laevu saavad endale lubada vähesed riigid.

## Ajalugu

Esimesena esitas idee tuumajõul liikuvast laevast USA Mereuuringute Laboratooriumi töötaja Ross Gunn 1939.

Esimene aatomiallveelaev ja ühtlasi esimene tuumalaev üldse oli USA allveelaev Nautilus (SSN-571) (1955–1980). Nautilus võis vee alla jääda 4 kuuks järjest, enne kui pidi pinnale tõusma.

Nautiluse ehitamine sai võimalikuks tänu USA Aatomienergia Komisjoni merereaktorite osakonna teadlaste ja inseneride rühma edukale arendustööle tuumareaktorite väljatöötamise alal. 1951. aasta juulis eraldas USA Kongress raha maailma esimese tuumaallveelaeva ehitamiseks. Ehitustöid juhtis kapten Hyman Rickover, kes hiljem sai admiraliks ja merereaktorite osakonna juhiks. Allveelaev oli 97,5 m pikk ja maksis 55 miljonit USA dollarit. Laev lasti vette 21. jaanuaril 1954 ja võeti teenistusse 30. septembril 1954.

1950. aastate algul hakkas tuumaallveelaeva välja töötama ka NSV Liit. Töid juhtis Anatoli Aleksandrov, kellest hiljem sai Kurtšatovi instituudi juht. Esimene Nõukogude tuumaallveelaev Leninski Komsomol lasti vette 9. oktoobril 1957 ja võeti teenistusse 1. juulil 1958. Laev oli 107,4 m pikk.

1963 ehitasid tuumaallveelaeva oma laevastikule Suurbritannia, 1969 Prantsusmaa ja 1974 Hiina.

NSV Liidus oli neli tuumaallveelaevade ehitamise ettevõtet: Severodvinskis Sevmaš, Peterburis Admiralteiskije Verfi, Gorkis Krasnoje Sormovo ja Amuuri-äärses Komsomolskis Amurski Zavod. Külma sõja ajal suudeti igaühes neist neljast tehasest ehitada 5–10 tuumaallveelaeva aastas. Kuni 1997. aastani ehitas NSV Liit ja selle järglane Venemaa 245 tuumaallveelaeva, rohkem kui kõik ülejäänud maailma riigid kokku.

Tänapäeval on tuumaallveelaevad kuue riigi laevastikus: Venemaal, USA-s, Prantsusmaal, Suurbritannias, Hiinas ja Indias. Mitmes muuski riigis, sealhulgas Argentinas ja Brasiilias, töötatakse samuti tuumaallveelaevu välja.

#### Välislingid
Aažioteooria

**Aažioteooria** ehk **intressiteooria** on Eugen von Böhm-Bawerki raamatus "Kapital und Kapitalzins" esitatud teooria, mis seletab intressi sellega, et praeguste hüviste väärtus ja hind on suuremad kui samasugustel hüvistel tulevikus. 

Böhm-Bawerk polemiseerib Karl Marxi lisaväärtusteooriaga.
Keskkonnaharidus

**Keskkonnaharidus** (inglise keeles *environmental education*) on ühiskonnas käibivate looduskasutusse, üldökoloogiasse ja keskkonnaga seotud humanitaarharidusse puutuvate teadmiste, oskuste ja hoiakute ning väärtuste süsteemne edastamine.

Keskkonnahariduse laialdast õppekavadesse integreerimist on alates 1980. aastate teisest poolest tehtud eriti Põhjamaades. Seal on varem domineerinud loodusteaduslike ainete kõrval hakanud pearõhk minema keskkonnaga seotud ühiskonnateadustele.

## Keskkonnahariduslikud asutused Eestis
Eestis on loodud mitu keskkonnahariduskeskust ja loodushariduskeskust:
*Tartu Keskkonnahariduse Keskus
*Lehola Keskkonnahariduskeskus Tallinnas
*Pernova Hariduskeskus Pärnus
*Palade Loodushariduskeskus Hiiumaal
*Viitina Loodushariduskeskus Võrumaal

Loodushariduse andmisega tegelevad ka
*Tartu Loodusmaja
*Tallinna Loomaaed

Keskkonnahariduslike ettevõtmistega tegelevad ka looduskoolid — Palupõhja looduskool, Muraste looduskool, Mäe loodusmaja, Sagadi looduskool, Tipu looduskool.

17. oktoobril 2018 allkirjastasid Eesti haridus- ja teadusminister Mailis Reps ja Eesti keskkonnaminister Siim Valmar Kiisler keskkonnateadlikkuse ja -hariduse riikliku tegevuskava.

## Vaata ka
*Keskkonnateadvus
*Keskkondlik paradigma
*Säästva arengu haridus

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=125 (vaadatud 31.01.2009)

## Välislingid
*Eesti keskkonnahariduse keskused
Keskkonnahoidlik tarbimine

**Keskkonnahoidlik tarbimine** ehk **säästev tarbimine** on tarbija teadlik valik tarbida võimalikult väikese keskkonnamõjuga kaupu ja teenuseid.

Keskkonnahoidlik tarbimine tähendab üldise tarbimise vähendamist, ökoloogilisi tehnoloogiaid, vastupidavaid ja parandatavaid tooteid, kordus- ja taaskasutust, toodete asendamist teenustega (nt auto üürimine selle omamise asemel) ja ühiskasutust. Sageli hõlmab keskkonnahoidlik tarbimine ka sotsiaalselt säästvaid aspekte, näiteks lapstööjõu vältimine.

Tarbimise keskkonnahoidlikkuse mõõtmiseks on mitmeid meetodeid. Neist tuntuim on ökoloogiline jalajälg. 

## Vaata ka
*Keskkonnamärgis
*Ökomärgis
*Tarbimisharjumuste muutmine
*Õiglane kaubandus
*Ökoloogiline turundus 

## Viited
 
## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=149 (vaadatud 30.01.2009)
Keskkonnaindikaator

**Keskkonnaindikaator** ehk **keskkonnanäitaja** ehk **keskkonnamõõdik** on näitaja, mis iseloomustab keskkonna seisundit ning selle mõju inimestele, ökosüsteemidele ja materjalidele.

## Keskkonnaindikaatorid viies rühmas
Euroopa Keskkonnaameti ja EUROSTAT-i kasutatavas DPSIR-mudelis jaotatakse keskkonnaindikaatorid viide rühma, mis kirjeldavad ühiskonna ja keskkonna vahelisi seoseid. Need viis rühma on:
:1. **liikumapanevad jõud** (*driving forces*) on inimtekkelised mõjurid, mis põhjustavad keskkonnakoormust (nt poliitikad, sotsiaal-majanduslik struktuur, eluviis);
:2. **koormuse**- ehk **surveindikaatorid** (*pressure*) peegeldavad inimtegevuse intensiivsust (nt taastumatute loodusvarade ja energia tarbimismahud, transpordimahud ja nende muutumine, saasteainete heitkogused);
:3. **seisundiindikaatorid** (*state*) näitavad surve tagajärjel muutuvat keskkonnaelemendi või terviku kvaliteeti ja/või kvantiteeti (nt vee ja õhu kvaliteet, liigiline arvukus, veekvaliteet, taastumatute loodusvarade kogused);
:4. **mõjuindikaatorid** (*impact*) mõõdavad seisundi muutuste tagajärgi inimesele, ökosüsteemidele ja tehiskeskkonnale (nt muutused ökosüsteemide viljakuses, toitainete ringes, inimese tervises);
:5. **vastumõjuindikaatorid** (*response*) iseloomustavad keskkonnaseisundi hoidmise või parandamise põhimõtteid ja tegevust (nt keskkonnainvesteeringud, keskkonnamaksud, korduskasutus, keskkonnaharidus, puhtam tootmine).

Keskkonnaindikaatorite rühmitamine ei ole absoluutne, vaid võib sõltuda probleemi käsitlusviisist.

## Vaata ka
* Keskkonnategevuse tulemuslikkuse indikaator
* Säästva arengu indikaator
* Keskkonnainfo
* Keskkonnaaruanne
* Bioindikaator

## Viited

## Kirjandus
* Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. (Vaadatud 30.01.2009)
Keskkonnainfo

**Keskkonnainfo** ehk **keskkonnateave** on igasugune kirjalik, suuline, visuaalne, elektrooniline jm info, mis kajastab inimest ümbritsevat ja mõjutavat keskkonda, samuti ökosüsteemide ja looduse mitmekesisuse seisundit. Info tegevuse või meetmete kohta, mis tõenäoliselt või tegelikult mõjutavad keskkonnaseisundit, samuti analüüside ja oletuste kohta, mida kasutatakse keskkonnaalaste otsuste langetamisel.

## Vaata ka
*Århusi konventsioon
*Juurdepääsu-põhimõtted
*Keskkonnaindikaator
*Keskkonnapoliitika vahend

## Viited
Liiapeksi–Loksa tee

**Liiapeksi–Loksa tee** (registrinumbriga 85) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Tallinna–Narva tee 53. kilomeetril Kolga aleviku ja Liiapeksi küla piiril. Tee pikkus on 15,5 km. Tee lõpeb Loksa linnas Tallinna ja Rohuaia tänava ristmikul. Samas algavad Loksa–Viinistu tee ja Loksa–Pärispea tee. Loksa linna tänavana kannab see nime Tallinna tänav.

## Asulad Liiapeksi–Loksa teel

Kolga alevik, Kõnnu küla, Kolgaküla, Kotka küla, Loksa küla, Loksa linn.

## Viited
Bahreini kuningas

**Bahreini kuningas** (araabia keeles ملك البحرين, *malik al-Baḩrayn*) on alates 2002. aastast Bahreini riigipea tiitel.  

Bahreini kuningas on konstitutsiooniline monarh, kelle õigused ja kohustused on määratletud 2002. aasta põhiseaduses. Talle kuulub riigis peaaegu absoluutne võim. Muuhulgas kuulub kuninga kompetentsi Bahreini Rahvusassamblee ülemkoja 40 liikme nimetamine.

Bahreini kuninga tiitli võttis omale senine emiir Ḩamad ibn ‘Īsá Āl Khalīfah 14. veebruaril 2002. Enne seda kandsid Bahreini monarhid aastatel 1783–1971 Bahreini ḩākimi ja aastatel 1971–2002 Bahreini emiiri tiitlit.

## Vaata ka

*Bahreini emiir
*Bahreini ḩākim
*Bahreini riigipeade loend
Kuressaare–Võhma–Panga tee

**Kuressaare–Võhma–Panga tee** (registrinumbriga 86) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Kuressaare ringtee 9. kilomeetril Laheküla külas. Tee pikkus on 36,8 km. Tee lõpeb Panga külas Pahapilli–Panga tee 6. kilomeetril. Aste alevikus kannab nime Võhma maantee.

## Asulad Kuressaare–Võhma–Panga teel

Laheküla küla, Unimäe küla, Pähkla küla, Saia küla, Aste alevik, Laoküla, Vantri küla, Aste küla, Hakjala küla, Tõru küla, Lussu, Järise küla, Võhma küla, Panga küla.
Claude Lelouch

**Claude Lelouch** (sündinud 30. oktoobril 1937 Pariisis) on prantsuse režissöör, filmistsenarist ja -operaator.

Tema isa Simon Lelouch oli Alžeeria juut ja ema Charlotte (sündinud Abeilard) oli judaismi pöördunu.

Tema tuntuimad filmid on "Mees ja naine" (1966), "Mees ja naine kakskümmend aastat hiljem" (1986) ning "Hüljatud" (1995).

Claude Lelouchil on seitse last: Simon (sündinud 1969), Sarah (1976), Salom (1983), tütar Sabaya (1987), poeg Sachka (1989), tütar Shaya (1992) ja Stella. Hiljaaegu kolis ta noorima lapse emast Alessandra Martinesest lahku elama.

## Tunnustus
*Oscar
**1967 parima võõrkeelse filmi kategoorias filmi "Mees ja naine" eest
**1967 parima algupärase stsenaariumi kategoorias filmi "Mees ja naine" eest

*Cannes'i filmifestivali auhind 
** Kuldne Palmioks 1966. aastal filmi "Mees ja naine" eest

*Kuldgloobus
**1996. aastal parima võõrkeelse filmi kategoorias filmi "Hüljatud" eest

## Välislingid

*