open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sergei Maasin

**Sergei Maasin** (varasem nimekuju **Sergei Mazin**; sündinud 5. septembril 1950 Tartus) on eesti laulja.

Hariduselt on Maasin insener-mehaanik. 1976. aastal lõpetas ta Riikliku Filharmoonia estraadistuudio.

Ta on laulnud Tartu kultuurimaja taidlusringis, armee taidlusansamblis, ETV laste ja noorte laulukonkursil "Kaks takti ette" (1972), Nõukogude Liidu Kesktelevisiooni muusikasaadetes, telekanali Rossija-1 2025. aasta 8. juuni muusikasaates "Песни от всей души", Moskva Riiklikus Raadios, kabareedes, ­varieteedes ja kirikukoorides, välismaal (Saksamaal, Ameerika Ühendriikides ja Hispaanias) ning ansamblites "Vana Toomas" (1976) ja "Pirita" (1976).

Ta on olnud Gershwini konkursi žürii liige.

Maasini esimesed laulud olid venekeelsed. Ta on tõlkinud tuntud vene laule eesti keelde. Laulusõnu on kirjutanud koos Margus Lepaga.

TV3 meelelahutussaates "Su nägu kõlab tuttavalt" (6. novembril 2016) parodeeris Inga Lunge Sergei Maasini laulu – "Viktoria".

Ta on produtseerinud kontserti "Kauge tähevalgus".

Ta on töötanud Lindakivi kultuurikeskuse direktori asetäitjana.

Ta kuulub Eesti Keskerakonda ja on kandideerinud kohalikel valimistel Lasnamäe linnaosas.

## Albumid
Maasin on avaldanud seitse eestikeelset ja kuus venekeelset heliplaati, sealhulgas:

* "Ema sõna" (2005)
* "Õnnelind" (2008)
* "Tantsi Eestimaa!" (2014)
* "Tantsi, Eestimaa! Vol II" (2017)
* "Mu hea, Viktoria" (DVD-plaat; 2018)
* "Tee valguse poole" (2025)

## Tunnustus
* Akadeemilise sõudmise meistersportlane

## Isiklikku
Tema bioloogilise isa perekonnanimi on Maasin, kasuisa on Rein Koitmets ja ema on Raissa Koitmets. Tal on kasuvend Olev Koitmets ja kasuõde Monika Tötterman.

Tema abikaasa on Svetlana. Nad kohtusid Vene Kultuurikeskuses Svetlana 55. sünnipäeval, kus Sergei esines. Nad elavad Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Maakodu asub Kesk-Eestis.

Tema lemmiklauljad on Uno Loop, Georg Ots, Muslim Magomajev ja Filipp Kirkorov.

Esinedes hoiab lavanärvi maandamiseks sõrmes kaht kuldsõrmust.

Sergeil on poeg.

## Viited
Tähtrist

**Tähtrist** (prantsuse keeles *étoile en croix*; saksa keeles *Sternkreuz* või *vierstrahliger Stern* 'neljatipuline täht', inglise keeles *mullet of four points*) on heraldikas kasutatav kujund, nelja tipuga täht, mille iga tipp on suunatud vapikilbi ühe külje keskpunkti. Seda ei loeta heraldikas, mitte ristide, vaid tähtede hulka kuuluvaks kujundiks.

## Näited

Utsjoki.vaakuna.svg|Utsjoki vapp
Zarubice CoA.svg|Zarubice vapp
Et-Paistu vald coa.svg|Paistu valla vapp
EST_Rägavere_vald_COA.png|Rägavere valla vapp


## Viited
Sela (ansambel)

**Ansambel Sela** on Eesti ansambel, mis kujunes 1960. aastate lõpus Eesti Metodisti Kiriku Tallinna koguduse juures tegutsevate noorte vaimulikust liikumisest. Ansambli asutaja ja üks peamisi eestvedajaid oli Jaanus Kärner (hiljem Jon Karner), kelle juhtimisel hakati kombineerima lääne eeskujudest inspireeritud gospelmuusikat kristliku kuulutustööga. Tegemist oli esimese omalaadse kollektiiviga Nõukogude Liidus, mille tegevus keskendus evangeeliumi levitamisele muusika kaudu.

Ansambel alustas mitmehäälsete spirituaalide esitamisega, millele hiljem lisandusid instrumendid ja lavalised väljendusvahendid. Esineti peamiselt koguduste ruumides Tallinnas ja mujal Eestis. Oluliseks tegevussuunaks kujunesid regulaarsed neljapäevased noorteteenistused, palveõhtud ja palveööd. Kollektiivi mõju oli märkimisväärne nii kirikus kui ka väljaspool, olles osaliselt vastureaktsioon traditsioonilistele muusikavormidele ja ideoloogilistele piirangutele.

Ansamblisse on aastate jooksul kuulunud üle 70 isiku, kelle hulgas oli mitmeid tuntud muusikuid nagu Erkki-Sven Tüür, Marju Kuut ja Kadri Hunt. Samuti osalesid ansambli tegevuses mitmed vaimulikud nagu näiteks Joel Luhamets ja Toomas Pajusoo.

Lisaks kontserttegevusele valmisid ka mitmed temaatilised muusikalid, näiteks Erki-Sven Tüüri "Via Avium" (1976) ja "Elav vesi" (1978), milles olid ühendatud muusika, tunnistused ja lavaline liikumine. Esimeseks salvestuspaigaks ja prooviruumiks kujunes Apteegi tänaval asunud kogudusemaja keldrikorruse ruumid. "Via Avium" salvestati Tallinna Tehnikaülikooli stuudios.

Ansambli tegevust saatsid mitmed välised takistused. Nõukogude võimude vastuseis avaldus jälgimises, ülekuulamistes ja esinemispiirangutes. Sellest hoolimata jätkus Sela töö järjepidevalt ning kollektiivi tegevusel oli märgatav mõju Eesti kristliku muusikakultuuri arengule. Lisaks muusikalisele panusele osales ansambel ka vaimuliku kirjanduse ning Piiblite levitamises, mis toimus koostöös kodu- ja välismaiste partneritega.

Ansamblit Sela on peetud üheks olulisemaks evangeelse liikumise väljenduseks Eestis 20. sajandi teisel poolel. Nende pärandit on käsitletud nii suulistes mälestustes kui ka teadustöödes, sealhulgas Naatan Hollmani 2025. aasta uurimistöös .
Külaplats

**Külaplats** on Eesti küladele omane ühistegevuseks mõeldud väljak, kus korraldatakse kultuuri- ja spordiüritusi ning muid kogukonna ettevõtmisi. Tavaliselt haldab külaplatsi kohalik külaselts.

## Kirjeldus
Külaplatsil või selle kõrval võib asuda mõni või kõik alljärgnevad:
* kogukonna hoone, mille nimi võib olla seltsimaja, külakeskus või külamaja (sageli varem kasutatud koolina), 
* väike laululava või kõlakoda esinemiseks
* väike lauluväljak koos tantsuplatsi ja istumisalaga
* külakiik (sel puhul võidakse kasutada ka nime kiigeplats)
* tsässon (Võrumaal ja Setumaal)
* lõkkease kasutamiseks Jaanipäeval, muinastulede ööl või muudel sarnastel pidustustel
* väike spordiplats (näiteks korvpallirõngas või minijalgpalli värav)
* mänguväljak lastele
* väliköök
* lipuväljak
* mälestuskivi, mis viitab küla ajaloole

02.06.2025 seisuga on Maa- ja Ruumiameti aadressiandmete infosüsteemis 60 kinnistut, mille nimes on "külaplats", ja veel 11 kinnistut, mille nimes on "külakeskus", kuid külaplatside kohta võidakse kasutada ka muid nimesid.

## Galerii

Pilt:Hageri pargi lava.jpg|Hageri külaplatsi laululava, lauluväljak, külakiik, tantsuplats ja korvpalliplats
Pilt:Tammispää1.jpg|Tammispää külaplats (suurvee ajal mais 2010)
Pilt:WMEE-exp2019-(145).jpg|Vana-Roosa külaplats
Pilt:Tapiku laululava, Pajusi vallas.JPG|Kõlakoda Tapiku külaplatsil
Pilt:Kihmla külaplats.jpg|Külaplats Kihmla ja Salumäe küla piiril
Pilt:Sakla klubi ja muuseum.jpg|pisi|294x294px|Sakla klubi ja muuseum külaplatsil
Pilt:Kaavere (Kolga-Jaani) külaplats.jpeg|Kaavere külaplats külakiigega
Pilt:Tolla külaplats 2024.jpg|Tolla külaplats
Pilt:Päite külaplats.JPG|Päite külaplats (2008) mälestuskiviga


## Viited
Osakeste avastamise ajajoon

Ajajoon hõlmab kõiki osakesi, mis on praeguste teadmiste järgi elementaarosakesed, samuti kõige olulisemate liitosakeste (mitme elementaarosakese kombinatsioonid) ja antiaine avastamise aegu 


ImageSize = width:300 height:750
PlotArea = left:50 bottom:10 top:10 right:0

DateFormat = yyyy
Period = from:1890 till:2015
TimeAxis = orientation:vertical order:reverse
ScaleMajor = unit:year increment:10 start:1890
ScaleMinor = unit:year increment:1 start:1890

Colors =
 id:blue value:blue
 id:red value:rgb(0.9,0.05,0.05)

# there is no automatic collision detection,
# so shift texts up or down manually to avoid overlap

Define $dx = 25 # shift text to right side of bar

# shift texts up or down when two have same year
Define $up = shift:($dx,3)
Define $dw = shift:($dx,-8)

PlotData=
 bar:Osakeaed anchor:till color:blue width:17 textcolor:black align:left fontsize:S mark:(line, white) shift:($dx,-4)
 from:start till:end
 at:1897 text:"elektron"
 at:1937 text:"müüon"
 at:1956 text:"elektronneutriino"
 at:1962 text:"müüonneutriino"
 at:1968 text:"u- d- ja s-kvark"
 at:1974 text:"c-kvark"
 at:1975 text:"tau"
 at:1977 text:"b-kvark"
 at:1979 text:"gluuon"
 at:1983 text:"W- ja Z-boson"
 at:1995 text:"t-kvark"
 at:2000 text:"tauneutriino"
 at:2012 text:"Higgsi boson"



## Vaata ka
* Osakeste loend
Karol Nawrocki

**Karol Tadeusz Nawrocki** (sündinud 3. märtsil 1983 Gdańskis) on Poola ajaloolane ja poliitik. Ta valiti 2025. aasta 1. juunil Poola presidendiks ning vannutati ametisse 6. augustil 2025. 

Ta on aastast 2021 Rahvusliku Mälu Instituudi juht. Aastatel 2017–2021 oli ta Gdański Teise Maailmasõja Muuseumi direktor.

Nawrocki on uurinud kommunismivastast võitlust Poolas, organiseeritud kuritegevust Poola Rahvavabariigis ja spordiajalugu. Veebruaris 2024 kuulutas Venemaa ta tagaotsitavaks tema tegevuse tõttu Poola punamonumentide eemaldamise juures. Novembris 2024 teatas erakond Õigus ja Õiglus, et toetab parteitut Nawrockit 2025. aasta presidendivalimistel.

Tema kampaaniaplatvormi on kirjeldatud patriootliku, kristliku, NATO-meelse ning Donald Trumpi-meelsena. Ta on pigem konservatiivsete vaadetega ning on süüdistanud valitsuskoalitsiooni ja seksuaalvähemusi laste seksualiseerimises. Ta toetab Katoliku kiriku ja valitsuse lähedaste suhete jätkumist, abordi kriminaliseerimist ja on vastu homoabieludele (ning -kooseludele). Geopoliitiliselt on ta toetanud suhete arendamist Ameerika Ühendriikide ja NATO-ga, kuid olnud vastu Euroopa integratsioonile.

## Viited
Heidi Iivari

**Heidi Iivari** (õieti **Heidi Sanna Maarika Iivari**; sündinud 10. aprillil 1974 Espoos) on soome päritolu luuletaja, tõlkija,  kultuurikorraldaja ja kirjanduskoolitaja, kes alates 2006. aastast elab ja töötab Eestis.

## Elukäik
Ta on lõpetanud 2001. aastal Tampere Ülikooli magistriõppes soome kirjanduse erialal.

Heidi Iivari tutvus Eestiga sai alguse 1999. aastal, kui ta soome üliõpilasena tuli Tamperest vahetusüliõpilaseks Tartu Ülikooli ja hakkas eesti-soome kultuurisuhtluse vallas tegutsema Tartus Tampere majas. 2006. aastast elab ta püsivalt Eestis, kus on õpetanud soome keelt, tõlkinud ilukirjandust ja korraldanud kirjandusüritusi. 

Aastatel 2006–2011 ja 2020–2022 töötas ta Tartus Soome Instituudis. 2014–2017 töötas ta Tartu Ülikooli maailma keelte ja kultuuride kolledžis soome keele õpetajana ning kirjandusfestivali "Luulesõit" pressiesindajana. Soome keelt on ta õpetanud ka Tartu Rahvaülikoolis.

## Loominguline tegevus
Enda luulet hakkas ta kultuuriüritustel esitama ja tutvustama alates 2018. aastast. 2020. aastal sai ta kolmanda koha Eesti Luuleprõmmu finaalis ja esindas Tartut UNESCO kirjanduslinnade Slam-O-Visioni lavaluulevõistlusel. Iivari luulet on tõlgitud inglise, hispaania, prantsuse, läti ja võru keelde ning tema tekste saab lugeda eesti ja soome keeles veebiantoloogias "Viron runokartta" ja antoloogias "Sinisild/Sinisilta" (2020).

### Teosed
#### Luulekogud
Iivarilt on 2026. aasta jaanuari seisuga ilmunud kaks luulekogu, mille eripära on kakskeelsus:
* Heidi Iivari. "Tarton sarjarakastaja = Tartu sariarmastaja". Vantaa, Enostone 2021; 2. trükk 2023. 151 lk.
* Heidi Iivari. "Meidän suvun miehet = Meie suguvõsa mehed". Vantaa, Enostone 2024. 123 lk.

#### Tõlgitud raamatuid
* Elke Unt. "Kirkonrotta Luterius ja ystävät". Tartu, Elke Unt 2016.
* Kätlin Vainola, Ulla Saar. "Mistä on pienet virolaiset tehty?". Tallinn, Eesti Instituut 2017.
* Paša Matšinov. "Leninin valssi". Vantaa, Enostone 2023.
* Mudlum. "Tätini Ellen". Vantaa, Enostone 2023; 2. trükk 2024.
* Maimu Berg. "Stalin Tallinnassa. Valitut novellit." Vantaa, Enostone 2025. 
 

## Viited

## Välislingid
* Janno Zõbin. Heidi Iivari: Olen elutervel moel rahul sellega, et olen soomlane Tartu Postimees, 3. juuni 2020
* Nädala autor: Heidi Iivari (Sisaldab Heidi Iivari eestikeelseid luulenäiteid.) Tartu Linnaraamatukogu veebiblogi. 20. märts 2023
* Andra Teede. Mida nendest suguvõsalugudest ikka kirjutada? Heidi Iivari luulekogu arvustus. Sirp.ee, 8. november 2024
Sari Multala

**Sari Susanna Multala** (sündinud 5. juulil 1978 Helsingis) on Soome purjetaja ja poliitik, ta on Rahvusliku Koonderakonna liige. Ta valiti 2015. aasta Soome parlamendivalimistel Rahvusliku Koonderakonna esindajana Uusimaa valimisringkonnast eduskunna liikmeks. Alates 24. jaanuarist 2025 on ta Petteri Orpo valitsuses Soome keskkonna- ja kliimaminister. Varem oli ta (20. juunist 2023 kuni 24. jaanuarini 2025) Petteri Orpo valitsuses Soome teadus- ja kultuuriminister. Ta on Vantaa linnavolikogu liige ja oli aastatel 2017–2023 Vantaa linnavolikogu esimees. Ta on kolmekordne maailmameister purjetamises.

Ta sündis aastal 1978 Helsingis. Ta on lõpetanud *Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu*, kust sai ärijuhtimise magistrikraadi. Lisaks lõpetas ta aastal 2015 Kuortane lütseumi, kust sai treeneri kvalifikatsiooni.

Ta elab Kuninkaanmäkis Vantaas. Ta valiti Rahvusliku Koonderakonna kandidaadina Vantaa linnavolikokku 2012. aasta kohalikel valimistel ja eduskunda 2015. aasta Soome parlamendivalimistel Uusimaa valimisringkonnast 6118 häälega. 2019. aasta Soome parlamendivalimistel sai ta 7724 häält ja valiti teiseks ametiajaks. Ta on töötanud eduskunnas hariduskomisjonis, põllumajandus- ja metsanduskomisjonis, keskkonnakomisjonis, luurejärelevalve komisjonis ja õiguskomisjonis.

Ta oli 20. juunist 2023 kuni 24. jaanuarini 2025 Petteri Orpo valitsuses Soome teadus- ja kultuuriminister. 24. jaanuarist 2025 on ta Petteri Orpo valitsuses Soome keskkonna- ja kliimaminister.

## Spordijutte
Bandvagn 202

**Bandvagn 202** (**Bv 202**) on amfiibne lume peal liikuv roomikutega liigendmaastikusõiduk, mille töötas välja Volvo tütarettevõte Bolinder-Munktell Rootsi armee jaoks 1960. aastate alguses.

## Kirjeldus

Sõiduk koosneb kahest kummist Kegresse roomikuüksusest, mille vahel on mitmesuunaline pöördliigend. Esiosa sisaldab mootorit ja käigukasti, mille kaudu jõuülekanne toimub esiratastele, ning pöördmehhanismis oleva kardaanvõlli kaudu ka tagumistele rööbastele. Pöördtelje hüdrauliline silinder "paindub" sõiduki keskelt, et seda juhtida – rööbasteeüksusi ei pidurdata roolimiseks nagu tavalistel roomikmasinatel. Juhtimisseadmed on tavaline rool sõiduki vasakul esiosas. See võib saavutada kiiruse 35&nbsp;km/h maal ja 7 km/h (3,8 kn) vee peal.

Bv 202-l on esivagunis on juht ja komandör ning tagavagunis on kuni kaheksa sõdurit või 800 kg. Seda saab kohandada ka muudeks rakendusteks.

Tootmine algas Arvikas 1964. aastal ja lõppes 1981. aastal. Bv 202 järeltulijaks on hiljem olnud Bandvagn 206, mille konstrueeris ja ehitas Rootsi insenerifirma Hägglund &amp;amp; Söner ning mida nüüd toodab BAE Systems AB.

Bv 202 oli mõeldud vägede ja varustuse transportimiseks Põhja-Rootsi lume- või sooaladel. Viimane Rootsi üksus, mis seda sõidukit kasutas, oli ratsavägi, kelle arvates oli manuaalkäigukast Bv 202 palju vaiksem kui automaatkäigukast Bv 206.

Norra armee üksused, millel olid nii Bv 202 kui ka Bv 206, kasutasid Bv 202-t esimese sõidukina, kui lumeolud olid keerulised. Bv 202 toimis paremini sügavates ja/või keerulistes lumeoludes.

Mk1 Bv 202 jõuallikaks on 82,5-hobujõuline Volvo B18, MK2-l 97-hobujõuline (72 kW) B20. Sellel on väiksem surve maapinnale kui suusatajal ja see on täielikult amfiibne.

Bv 202-t kasutasid NATO väed ja see vahetas välja vanema Rootsi Snow Trac ST4 lumesõiduki, mida kasutas NATO alluvuses Briti merejalavägi.

## Kasutajad
* 
* Tšehhoslovakkia 1
*  – vahetati Bv 206 ja Sisu Nasu vastu
* 
*  – asendas M29 Weasel ja vahetati välja Bv 206 vastu
*  – vahetati Bv 206 vastu
*  – vahetati Bv 206 vastu
*  – annetatud Rootsi poolt

### Tsiviilkasutajad

*  Vähemalt 27 masinat müüdud Norra poolt.

## Sarnased sõidukid
Bv 202 ATV-ga sarnased sõidukid on järgmised:

* Sisu Auto Sisu Nasu 
* ST Kinetics Bronco maastikul roomikveok 
* Hägglund ja Söner Bv206 
* BAE Systems AB BvS 10 
* (Ishimbai transpordimasinate tehas) Vityaz (ATV)  Nõukogude Liit

## Vaata ka
* Bv 206

## Viited
Boliivia ararauna

**Boliivia ararauna** (*Ara glaucogularis*) ehk **boliivia lasuuraara** on linnuliik aara perekonnast papagoilaste sugukonnast.

Boliivia ararauna on 85 cm pikk. Tiiva pikkus on 330–363 mm, saba on 422–480 mm. Kaalub 600–800 g. Suled on seljapoolel sinised ja kõhupoolel kollased. Nokk ja jalad on tumehallid. Silmad on kollased, noorlindudel pruunid. Sarnaneb araraunaga, kuid äratuntav sinise kurgualuse järgi.

Boliivia araraunad elavad ainult Kirde-Boliivias.

Elavad savannides, palmisaludes ja liigivaestes troopilistes metsades 200–300 m kõrgusel merepinnast.

Elavad paaridena. Arvatakse, et nad on vähem sotsiaalsed kui teised aarad. Pojad elavad vanemate juures lühikest aega. Parvedena nähakse boliivia araraunasid harva.

Boliivia araraunad toituvad puuviljadest, seemnetest ja lehtedest.

Võivad pesitseda koos ararauna ja rohetiib-aaraga. Pesitsevad puuõõnsustes. Kurnas on 2–3 muna. Haudeperiood kestab 26–28 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 90–94 päeva vanuselt.

Boliivia araraunad võivad elada kuni 32-aastaseks.

## Viited
Ordinaarid

**Ordinaarid** (prantsuse keeles *pièces ordinaires*) on heraldikas vappidel kasutatavad lihtsad geomeetrilised kujundid, mis tavaliselt on sirgete piirjoontega, ulatuvad vapikilbi servadeni ning enamasti hõlmavad ligikaudu kolmandiku kilbi pinnast.

Ordinaaride kitsamate ja mitmekordsete teisendite puhul kasutatakse ordinaari nimetuse deminutiivvormi (näiteks *chevron* 'sarikas' ja *chevronel*, *bar* 'latt' ja *barrulet*). Ordinaaride arv ja kategoriseerimine tähtsamateks (auväärseteks) ordinaarideks (prantsuse keeles *pièces honorables*) ja **subordinaarideks** (näiteks inglise traditsioonis loetakse sinna geomeetrilised kujundid, mis ei ulatu kilbi ühest servast teiseni) erineb eri maade heraldikatraditsioonides.

## Tähtsamad ordinaarid
* päis (prantsuse keeles *chef*, inglise keeles *chief*), vapikilbi ülaosa
* vapitüvi, tüvimik (*champagne*), vapikilbi allosa
* püstpalk, vai (*pal*, *pale*), vertikaalne riba kilbi keskel
* ristpalk, palk (*fasce*, *fess*), horisontaalne riba kilbi keskel
* kaldpalk (*bande*, *bend*), kaldne riba ülalt vasakult alla paremale (vaataja poolt)
* kaldpalk vasakult (*barre*, *bend sinister*), kaldne riba ülalt paremalt alla vasakule (vaataja poolt)
* sarikas (*chevron*)
* rist (*croix*, *cross*), paljude erikujudega
* kaldrist (*sautoir*, *saltire*)
* harkrist (*pairie*, *pall*)
* sakk (*pile*)
* teravik (*pointe*, *spitze*)
* kilbinurk ehk kanton (*canton*)
* veerandik (*franc quartier*, *quarter*)
* ääris (*bordure*)
* südakilp ehk kilbike (*écusson*, *écu en coeur*, *inescutcheon*)
* siseveerik, ka suur siseraam (*[[orle]]*, ka *[[trecheur]]*, *[[tressure]]*)
* piit ehk flank (*flanqué*), kilbi ääres olev külgsegment sirge või kaarja piirjoonega, esineb üksikult või paarikaupa
* varras ehk latt (*burele*, *trangle*, *berrulet*)
* kolmnurk (*giron*, *gyron*)
* halg (*billet*)
* kaldruut ehk romb (*lozenge*)
* rondell (*roundel*)
* turniiribarjäär (*lambel*)

## Mõned erikujud

Iga ordinaar ja subordinaar (ja ka vapikujund) saab esineda ka õõnes kujul (prantsuse keeles *vidé*, inglise keeles *voided*). See tähendab, et kujundi keskel on kujundiga samakujuline auk, millest paistab kilbi või taga oleva kujundi värvus. Kui see värvus erineb allpool asetsevast, nimetatakse see ja kirjeldatakse väiksemat kujundit suurema peal asetsevana. Samuti võib kujund olla läbistatud ehk ümmarguse auguga keskel, millest paistab tagapool asuva kilbi või kujundi värvus.

Mõnikord on läbistatud ja õõnes kujunditel oma nimetused. Inglismaa heraldikas on kaldruut (*lozenge*) õõnes kujul *mascle*, läbistatud kujul *rustre*.


Gyron green wiki.jpg|Õõnes kolmnurk viie kalasabatapplõikelise vardaga rohelisel lipul (Green, Šotimaa)
Blason fam fr Rohan.svg|Üheksa õõnes rombi Rohani suguvõsa vapil (Prantsusmaa)
Blason Saint-Martin-Boulogne.svg|Läbistatud rombid Saint-Martin-Boulogne'i vapil
Arms of Assheton-Smith.svg|Läbistatud tähed (vapikujund) Assheton-Smithi perekonna vapil
Kullamaa_valla_vapp.gif|Õõnes pügalrist Kullamaa valla vapil
Blason Languedoc.svg|Õõnes rist (*croix cléchée*, Provansi rist) Languedoci vapil
Christ Banner (1415).svg|Õõnes käpprist (Kristuse Ordu rist) ordu lipul (1415)


## Viited
Ratsasport olümpiamängudel

**[[Ratsasport]] olümpiamängudel** oli esimest korda kavas 1900. aasta suveolümpiamängudel Pariisis. Need lisati uuesti 1912. aasta olümpiamängudele ja on sellest alates kuulunud kõikide järgnevate olümpiamängude kavva. Praegu on olümpiaratsutamise distsipliinideks koolisõit, kolmevõistlus ja takistussõit. Igal alal jagatakse nii individuaalseid kui ka võistkondlikke medaleid. Alates XV olümpiaadist Helsingis 1952. aastal võistlevad naised ja mehed võrdsetel tingimustel.

Koos moodsa viievõistluse ratsutamiskomponendiga on see ainus olümpiaala, kus osalevad loomad. 

Rahvusvaheline ratsaspordi juhtorgan on Fédération Équestre Internationale. Esimesed olümpiamängud peeti selle alluvuses 1924. aastal. Sellest ajast peale on Saksamaa  ratsutamisvõistluste juhtivaks jõuks saanud.

## Medalid

## Välislingid

*[Ratsasport [ROK]-i veebilehel]
*"Ratsasport: ratsaspordi ajalugu olümpiamängudel"
Quetzalcoatl

**Quetzalcoatl** (nahuatli keeles *Quetzalcōātl* 'helendavate sabasulgedega madu', 'sulismadu') on jumal mitmes Mesoameerika kultuuris: sealhulgas tolteekidel, asteekidel ja maiadel.
Päis (heraldika)

**Päis** on heraldikas üks ordinaaridest, vapikilbi ülaosa ühest servast teiseni ulatuv horisontaalne väli või riba, mis võib katta vapi kõrgusest veerandi kuni kolmandiku. Päis võib olla tühi, üksnes mingis heraldilises värvis, või kanda vapikujundeid.

## Näited
Päis võib olla kombineeritud mõne teise ordinaariga, kuid ei ulatu üle selle. Ta võib aga vapil asetseda mõne subordinaari peal, näiteks äärisel, *[[orle]]*il või suurel siseraamil.


Chef-pal.png|Päise ja püstpalgi liitmisel on vapil T-tähe taoline kujund
Armoiries de Wiltz 4.svg|Päis kahe kammkarbiga
Armes Rogman - Waes Dender.jpg|Maleruudustatud must ja hõbedane päis
Blason ville be Fernelmont (Namur).svg|Hammaslõikega päis (Fernelmont, Belgia).
Blason ville fr Brinon-sur-Beuvron.svg|Lainelõikega päis (Brinon-sur-Beuvron, Prantsusmaa).
Armoiries de Wolckrange 1.svg|Põiminguga (*fretty*) päis  (Wolkrange, Belgia).
Armoiries de Sampigny.svg|Harv juhtum, kui sarikas ulatub päise peale (Sampigny, Prantsusmaa).
Etoncollegearms.svg|täiendatud päis (Eton College).


Päis võib olla väljaks, millel vapi omanik demonstreerib kuulumist mõnda gruppi, kas poliitilisse rühma või dünastiasse. Näiteks *[[chef de France]]* kandis kuldseid liiliaid sinisel taustal ning see esineb Bourbonide vappidel, samuti mõnede linnade vappidel; Itaalia vappidel võib päis näidata suguvõsa gvelfide või gibelliinide hulka kuulumist.


Araldiz capo francia antica.jpg|*Chef de France* vana, liiliatega üle puistatud variant
Araldiz capo francia.jpg|*Chef de France* uuem, kolme liiliaga variant
Coa gaioli boidi.svg|Must kotkas kuldsel taustal märgib kuulumist gibelliinide pooldajate hulka
Coa fam ITA casanuova2.jpg|Sinine Anjou dünastia sümbolitega päis näitab kuulumist gvelfide poolehoidjate hulka


## Viited
Lõhestamine

**Lõhestamine** (inglise keeles *knapping*) on kivitöötluses kildude ja laastude eemaldamine nukleuse küljest. Selleks on mitmeid viise, mida nimetatakse kasutatavate abivahendite ja tehnika järgi. Peamised tehnikad on kõva lööktehnika või pehme lööktehnika ning vahendatud lööktehnika või vahetu lööktehnika. Kõva lööktehnika puhul kasutatakse löögi andmiseks kõva abivahendit, näiteks löögikivi, pehme puhul võib selleks olla sarvest või puust vasar. Vahetu lööktehnika puhul antakse löök nukleuse pihta otse, vahendatud lööktehnikas on vasara ja nukleuse vahel tavaliselt sarvest kärn. Lisaks on surutehnika, mille puhul lööke ei kasutata, vaid surutakse sarvest või puust survitsatega oma keha jõudu kasutades kilde nukleusest lahti. Esemete viimistlemiseks, näiteks kõõvitsate terade kujundamisel, kasutatakse retušši, mis on olemuselt surutehnika, aga suurte kildude asemel eraldatakse kivieseme servalt ja pinnalt pisikesi killukesi.

## Viited
Osake (akustika)

**Osake** (mõnikord ka **heliosake**) on akustikas kujuteldav lõpmatult väikese ruumalaga keskkonna (tahke keha) osa, mis mingis kindlas ruumi punktis helilaine olemasolu korral liigub koos keskkonnaga. Seeläbi omistatakse heliosakesele akustikas helilaine tekitatud keskkonna lokaalseid liikumisi iseloomustavaid suurusi, nagu osakese siire, osakese kiirus ja osakese kiirendus. Täpsustuseks tuleb märkida, et heliosakesed on määramatult väikese ruumalaga võrreldes helilaine lainepikkusega.
Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi Infotehnoloogia Keskus

**Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi Infotehnoloogia Keskus** (lühend **REMITK**) on Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi valitsemisala IT keskus, mis alustas tegevust 1. juunil 2025.

Keskus arendab ja haldab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teenuseid ministeeriumi valitsemisala valdkonnas ning pakub neid teenuseid ministeeriumile ja tema valitsemisala asutusele, kelle infosüsteem on liidetud keskuse infosüsteemiga:

* Regionaal- ja Põllumajandusministeerium
* Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (PRIA)
* Põllumajandus- ja Toiduamet (PTA)
* Riigi Laboriuuringute ja Riskihindamise Keskus (LABRIS)
* Maaelu Teadmuskeskus (METK).

REMITK teenindab kokku 1500 valitsemisala töötajat.

Asutuse juht on alates 1. juunist 2025 Hanno Hussar.

## Välislingid
* REMITK koduleht
Hugo Alter

**Hugo-Eduard Alter** (10. mai 1929 – 14. jaanuar 2003) oli eesti ajakirjanik ja puhkpillimuusika edendaja, Vabariikliku Orkestrijuhtide Puhkpilliorkestri (VOP) asutajaliige ning orkestri kroonik.

## Elulugu

### Puhkpillimuusika edendaja
Hugo-Eduard Alter alustas puhkpillimängu 1946. aastal Viljandi II Keskkooli, täna Viljandi Kesklinna Kooli, puhkpilliorkestris. Tema esimeseks õpetajaks oli V. Tünder. Samas koolis hakkas ta 1949. aastal juhendama ka noortest õpilastest koosnevaid õpilasorkestreid. 

**Orkestrite juhendamised:** 

* 1951–1954 Raudna rahvamajas
* 1954–1957 Tallinnas
* 1957–1960 Orissaare kultuurimajas
* 1963–1975 Sandla sovhoosis
* 1976–1998 Jõgeva puhkpilliorkestris abidirigendi ja dirigendina.

VOP-i kroonikuna koostas ta mitmeid ajaloolisi ülevaateid orkestri tegevusest ja esitas neid pidulikel kontsertidel. Ta avaldas rohkelt puhkpillimuusikaga seotud kirjutisi ajalehtedes ja ajakirjades.

### Ajakirjanikutöö

Hugo Alter õppis ajakirjandust Vabariiklikus Parteikoolis ja Moskva Kõrgemas Parteikoolis. 1996–2001 töötas ta Eesti Ajakirjanike Liidu tegevjuhina ja vastutas ajalehe Ajaleht toimetuse eest. 

* 1951–1954 ajaleht Traktoristi Sõna peatoimetaja Viljandis,
* 1959–1975 ajaleht Kommunismiehitaja peatoimetaja Saaremaal,
* 1976–1995 ajaleht Vooremaa (kuni 1988 Punalipp) peatoimetaja Jõgeval

Alates 2001. aastast oli ta Eesti Ajakirjanike Liidu auliige.

## Tunnustus

* 1986 – Eesti NSV teeneline ajakirjanik
* 2000 – Eesti Ajakirjanike Liidu auliige

## Välislingid
* **Eesti Entsüklopeedia** - Alter, Hugo-Eduard
* **Vooremaa** 10.05.2014 Jaan Lukas - Hugo Alter oli rahutu hingega entusiastlik mees
Leini (eesnimi)

**Leini** on eesti naisenimi.

2025. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1103. naisenimi. 1. jaanuari 2025 seisuga oli Eestis eesnimi Leini 55 naisel.

## Nime kandjaid
*Leini Mälk
*...

## Viited

## Välislingid
*
Šeik Saidi ülestõus

**Šeik Saidi ülestõus** (kurdi keeles *Serhildana Şêx Seîd*; türgi keeles *Şeyh Said İsyanı*) oli kurdide rahvuslik ja islamistlik ülestõus Anatoolia kaguosas aastal 1925. Seda juhtis äsjaloodud Türgi Vabariigi vastu Azadî liikumise ja kohalike usu- ja feodaaljuhtide toetusel Šeik Said. Ülestõusu vedasid peamiselt zazad, kuid sellel oli ka piirkonna kurmandžikeelse kogukonna toetus.

Mässu usulist ja rahvuslikku tausta on küsimärgi alla seatud. Šeik Saidi ülestõusu on samas nimetatud ka esimeseks laiaulatuslikuks kurdide rahvuslikuks mässuks.

## Vaata ka
* Kurdi-islami süntees

## Viited

## Allikad
* 
*
Kairit Sirts

**Kairit Sirts** (sündinud 7. aprillil  1980) on Eesti keeletehnoloogia valdkonna juhtiv teadlane, kes töötab Tartu Ülikooli arvutiteaduse instituudis keeletehnoloogia kaasprofessorina.

Tema teadustöö keskendub loomuliku keele töötlemisele (NLP) ning selle rakendusele vaimse tervise ja sotsiaalteadustes.

## Viited
Eesti Tehisintellekti Tippkeskus

**Eesti Tehisintellekti Tippkeskus** (**EXAI**) on Tartu Ülikooli juhtimisel loodud teadus- ja arenduskeskus, mille eesmärgiks on arendada usaldusväärseid tehisintellektisüsteeme, mis teenivad ühiskonna huve.

Rakendusteaduse fookusvaldkonnad on e-valitsemine, küberkaitse, haridus, tervishoid ja äriprotsessid. 

Keskuse juht on Tartu Ülikooli arvutiteaduse instituudi professor Meelis Kull. Partneriteks on Tartu Ülikool, Tallinna Tehnikaülikool ja Cybernetica AS. Keskuses tegutseb 13 uurimisrühma, mille liikmed on teadlased nii Eestist kui ka välismaalt.
Kurdide küüditamised

**Kurdide küüditamised** olid alguses Osmanite Riigi ning seejärel Türgi Vabariigi võimude poolt läbi viidud deportatsioonid, mille käigus saadeti sadu tuhandeid kurde Türgi Kurdistanist teistesse riigi piirkondadesse, et Türgi Kurdistani türgistada. Ajaloolased on rõhutanud fašismi mõju Türgi valitsuse poliitikale ning sedastanud, et Kemal Atatürgi ideaalide hulka kuulus Kurdi-Türgi konflikti verine lahendamine ja türklaste ülemvõimu tekitamine. Kurdide massilised küüditamised toimusid pärast armeenlaste genotsiidi ning paljud kurdid kartsid, et neid ootab armeenlastega sama saatus. Ajaloolased on toonud ka välja, et kurdide küüditamised on näide sellest, kuidas ühes ajahetkes kuritegude toimepanijate rollis olijast võib kiiresti saada ohver, kuna kurdide roll armeenlaste genotsiidis oli märkimisväärne.

## Vaata ka
* Armeenia intellektuaalide küüditamine 24. aprillil 1915
* Hasan Hayri

## Allikad
*
*
*
*
*
*
*

## Kirjandus
*
*
*
*
Dersimi veresaun

**Dersimi veresaun** (ka **Dersimi genotsiid**) oli veresaun, mille Türgi sõjavägi korraldas kolme operatsiooniga aastatel 1937–1938 Dersimis Türgis (praegune Tunceli provints). Sihtmärgiks olid kurdidest aleviidiusku mässulised ja tsiviilisikud. Tapeti tuhandeid inimesi ning paljud küüditati Türgi teistesse osadesse. Massimõrva tarbeks tellisid Türgi võimud 20 tonni kemikaale, sealhulgas sinepigaasi. 1990. aastatel kinnitas kindral Osman Pamukoğlu, et operatsiooniks andis käsu president Mustafa Kemal Atatürk.

2011. aastal palus Türgi peaminister Recep Tayyip Erdoğan nende sündmuste eest vabandust ning nimetas Dersimi veresauna üheks Türgi lähiajaloo traagilisemaks juhtumiks. Ta lisas, et kuigi seda on proovitud põhjendada vastusena kurdide vastuhakule, oli tegemist üksikasjalikult ettevalmistatud operatsiooniga. Erdogani sõnu on peetud ebasiiraks katseks saavutada edu opositsioonilise Vabariikliku Rahvapartei ees.

## Vaata ka
* Ararati ülestõus
* Koçgiri ülestõus
* Šeik Saidi ülestõus
* Kurdi alevism
* Türgi sõjakuriteod

## Viited

## Kirjandus
* 
*Boztas, Özgür Inan. "Did a Genocide Take Place in the Dersim Region of Turkey in 1938?." Strassler Center for Holocaust and Genocide Studies (2015): 1–20.
* 
*  
*  
*
Kurdi külade hävitamine Türgi poolt

Türgi võimud on hävitanud hinnanguliselt ligi 3000 kurdide küla. Aastatel 1984–2025 toimus ka Türgi sõjaline kampaania Kurdistani Töölispartei hävitamiseks. Aastaks 2000 olid Türgi võimud küüditanud linnadesse ligi kaks miljonit kurdi, küüditamiste käigus oli hukkunud kümneid tuhandeid inimesi.

## Vaata ka
* Türgi kurdid
* Kurdide külade hävitamine Iraagi arabiseerimiskampaania ajal
* Cizre komandanditund (detsember 2015 – veebruar 2016)

## Viited
Atatürgi rahvusvaheline rahupreemia

**Atatürgi rahvusvaheline rahupreemia** (türgi keeles *Atatürk Uluslararası Barış Ödülü*) on auhind, mida on alates 1986. aastast antud maailmarahusse märkimisväärselt panustavatele inimestele ja organisatsioonidele. Auhinda antakse välja kooskõlas Mustafa Kemal Atatürgi lausungiga "Rahu kodus, rahu maailmas". Selle lõi Atatürgi Kultuuri, Keele ja Ajaloo Selts 1980. aasta riigipöörde korraldanud president Kenan Evreni ametiajal. Kandidaate saavad esitada valitsusvälised organisatsioonid, Türgi ülikoolide senat, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär, Islami Koostöö Organisatsiooni peasekretär, Türgi president ja Türgi parlamendi esimees. 2025. aasta seisuga ei ole auhinda välja antud aastast 2000.

## Laureaadid
* 1986 – Joseph Luns (NATO peasekretär)
* 1987 – Richard von Weizsäcker (Saksamaa president)
* 1989 – Takihito (Jaapani prints ja akadeemik)
* 1990 – Kenan Evren (Türgi president)
* 1992 – Nelson Mandela (Lõuna-Aafrika Vabariigi president)
* 1995 – Türgi Punane Poolkuu (Türgi heategevusorganisatsioon)
* 1996 – UNICEF (ÜRO hädaabifond)
* 1997 – SFOR (NATO rahuvalvemissioon)
* 1999 – Heydər Əliyev (Aserbaidžaani president)
* 2000 – Rauf Denktaş (Põhja-Küprose president)

## Viited
Sandra Bergqvist

**Sandra Ida Christina Bergqvist** (sündinud 14. aprillil 1980 Nauvos) on Soome poliitik, ta on aastast 2019 olnud Soome Rootsi Rahvapartei (RKP) parlamendiliige Päris-Soome valimisringkonnast. Ta oli alates 20. juunist 2023 kuni 13. juunini 2025 Soome kehalise kasvatuse, spordi ja noorsoo minister Petteri Orpo valitsuses.

Ta on ametilt põllumajandusettevõtja. Ta lõpetas aastal 2000 Pargase Rootsi Gümnaasiumi ja aastal 2005 Åbo Akademi magistrikraadiga politoloogia alal. Ta on muuhulgas töötanud Rootsi noortekeskuse Turu ringkonna sekretärina, Soome Rootsi parlamendi pressiesindajana, haridus- ja kultuuriministeeriumi peainspektorina, Åbo Akademi ülikooli projektikoordinaatorina ning enne parlamendiliikmeks valimist töötas ta alates 2013. aastast Kohalike ja Regionaalsete Omavalitsuste Liidus. Ta on aastast 2019 olnud ka Soome Rootsi parlamendi esimees.

Ta oli aastatel 2009–2013 Paraineni linnavolikogu liige. Ta valiti 2019. aasta Soome parlamendivalimistel Päris-Soome valimisringkonnast parlamendiliikmeks 2983 häälega ja uuesti 2023. aasta Soome parlamendivalimistel 6771 häälega.

Ta on parlamendi õiguskomisjoni aseesimees ning transpordi- ja kommunikatsioonikomisjoni liige. Ta oli Rootsi parlamendirühma teine aseesimees (7. juunist 2019 – 19. juunini 2023).

Ta mmärati 20. juunil 2023 Soome kehalise kasvatuse, spordi ja noorsoo ministriks Petteri Orpo valitsuses. sellel ametikohal oli ta kuni 13. juunini 2025.

## Isiklikku
Ta elab Parainenis. On vabaabielus ja kolme lapse ema.
1991. aasta Türgi parlamendivalimised

**1991. aasta Türgi üldvalimised** olid valimised Türgis 20. oktoobril 1991. Valiti 19. Türgi parlamendi koosseis. Esmakordselt osales valimistel ilma oma juhi Turgut Özalita võimupartei Emamaa, Özalist oli kaks aastat varem saanud Türgi president. Kaks põhilist konkureerivat erakonda olidki Emamaa Partei ning valimised võitnud Süleyman Demireli juhitud Tõelise Tee Partei. Võrreldes eelmise parlamendi koosseisuga ületas 10-protsendilise valimiskünnise kaks uut erakonda. Neliteist aastat kestnud pausi järel pääses parlamenti taas usulise taustaga erkond, Necmettin Erbakani Heaolu Partei. Kolm aastat hiljem toimunud kohalikel valimistel õnnestus Heaolu Parteil taas edukas olla, muuhulgas võideti Istanbuli provintsis. Seitse kohta sai parlamendis ka Bülent Eceviti Demokraatlik Vasakpartei. Valimisaktiivsus oli peaaegu 84%.

## Tulemused

## Viited
Liitiumkloriid

**Liitiumkloriid** on liitiumi ja kloori ühend, sool valemiga LiCl (*M* = 42,40 g/mol). Liitiumkloriid on tugevalt niiskust imav valge kristallaine, sulamistemperatuuriga 614 °C ja keemistemperatuuriga 1382 °C. Lahustub väga hästi vees (83,2 g/100g, 20 °C). Veidi lahustub etanoolis (2,5 g/100g, 25 °C), paremini metanoolis (17 g/100g, 25 °C).

Liitiumkloriidi toodetakse liitiumkarbonaadi neutraliseerimisel vesinikkloriidhappega, mille järel ta kristallitakse lahuse kontsentreerimisega.

Liitiumkloriidi kasutatakse peamiselt metallilise liitiumi tootmisel. Kuna ta sulanuna lahustab mitmeid metallioksiide, siis kasutatakse teda räbustite ja kastmisvannide koostisosana alumiiniumi ja kergmetallisulamite keevitamisel ja kõvajootmisel. Lisaks kasutatakse teda gaaside kuivatamiseks. Dimetüülatsetamiidi ja LiCl segu on võimeline lahustama mitmeid polüsahhariide, sealhulgas tselluloosi.

## Viited
Leo Tedremäe

**Leo Tedremäe** (29. aprill 1934 – 21. juuni 2002) oli Viimsi elukeskkonna kujundaja ja Pirita Lillekasvatuse Näidissovhoosi direktor aastatel 1963–1998.

1985. aastal pälvis Leo Tedremäe Eesti NSV teenelise agronoomi aunimetuse.

## Välislingid

* Lillepeod 1980tel olid nii popid, et tuli tuleohutuseeskirju rikkuda ja karta oli lava kokkukukkumist. Maaleht, 21. jaanuar 2021
* Pirita Lillekasvatuse Näidissovhoos varustas tallinlasi nii lillede kui ka erinevate isikutega pea 40 aastat. Viimsi Teataja, 11. oktoober 2019
Helsingi eesti Püha Pauluse kogudus

**Helsingi eesti Püha Pauluse kogudus**  (soome keeles *Helsingin eestiläinen Pyhän Paavalin seurakunta*) oli aastatel 1912–1918 Soomes, Helsingis tegutsenud luteri kogudus.

Koguduse pastor oli August Nigol, koguduse tegevus lõpetati 1918. aastal Soome kodusõja ajal ning liideti kohaliku soome kogudusega.

## Viited

## Kirjandus
*Riho Saard. *Helsingin virolainen Pyhän Paavalin seurakunta ja Suomen sisällissota*. Kanava, 2009 (4-5), sivut 273-277

## Välislingid
*Riho Saard. [Helsingi eesti Püha Pauluse kogudus ja selle pastor August Nigol](https://usuteadus.ee/wp-content/uploads/2001_1%20(48)/05_UA_1_200148_Saard.pdf). https://ojs.utlib.ee/index.php/UA/article/view/23000/17412
*''Helsingin eestiläinen Pyhän Paavalin seurakunnan väestörekisteriarkisto 1914-1918''. en.digihakemisto.net
Ottawa konventsioon

**Ottawa konventsioon**, ametlikult **Jalaväemiinide kasutamist, varumist, tootmist ja üleandmist keelustav ning nende hävitamist nõudev konventsioon** (inglise keeles *The Anti-Personnel Mine Ban Convention* või *Ottawa Treaty*), on rahvusvaheline leping, mille eesmärk on täielikult ära keelustada jalaväemiinide kasutamine. See võeti vastu 1997. aastal ning jõustus 1999. aastal. Konventsiooni vastuvõtmise põhjuseks oli see, et jalaväemiinid on tapvad ning toovad inimkonnale palju kannatusi, kuivõrd sellised miinid jäävad maha kauaks ning tekitavad traumasid ja surmasid ka pärast sõjaaja lõppu.

Konventsiooniga liitudes võtab osariik endale kohustuse "mitte kunagi mitte mingisugustel tingimustel jalaväemiine kasutada, neid otseselt või kaudselt arendada, toota või muul viisil hankida, varuda, hoida või üle anda ega ükskõik mis viisil abistada, julgustada või mõjutada kedagi ette võtma midagi, mis on osalisriigile konventsiooniga keelatud". Konventsioon näeb ette ka meetmed ohvrite abistamiseks ja paremaks integreerimiseks ühiskonda. Lisaks kohustab konventsioon nelja aasta jooksul alates selle jõustumisest riigi suhtes hävitama oma miinivarud ja kümne aasta jooksul puhastama mineeritud alad.

Konventsiooni edendas paljude vabaühenduste koalitsioon The International Campaign to Ban Landmines – Cluster Munition Coalition (ICBL–CMC), mis pälvis 1997. aastal Nobeli rahuauhinna.

## Ajalugu
Jalaväemiinide kasutamine ulatub tagasi 19. sajandi lõppu, kuid nende massiline levik toimus eriti 20. sajandi teise poole relvakonfliktides, sealhulgas Korea, Vietnami ja Afganistani sõdades; eriti hästi näitlikustas miinide ohtlikkust Kambodža ja Angola kogemus, kus tuhanded inimesed (sh lapsed) kaotasid jäsemeid või elu miiniplahvatustes. 1991. aastal viidi Ottawas läbi diplomaatiline konverents, kus 122 riiki allkirjastasid konventsiooni ning loobusid täielikult jalaväemiinide tootmisest, ladustamisest, kasutamisest ja üleandmisest.

## Liitunud riigid
Ottawa konventsiooniga on liitunud 165 riiki. Mitte-liitunute seas on Venemaa, USA, Hiina, Iraan, India, Põhja-Korea, Pakistan jt. Eesti liitus konventsiooniga 2004. aastal, Läti 2005. aastal ning Leedu 2003. aastal.

### Balti riikide ja Poola lahkumine konventsioonist 2025. aastal
2025. aasta märtsis sai teatavaks, et Eesti, Läti, Leedu ja Poola kavatsevad lahkuda Ottawa konventsioonist regioonis kasvanud pingete tõttu. Kaitseministrite ühine avaldus viitas sellele, et vajadusel on ülalmainitud riikide relvajõud valmis kaitsma enda maid mis iganes vahendeid kasutades, sh jalaväemiine. Välisminister Margus Tsakhna märkis, et Venemaa pole konventsiooniga liitunud, nii et sellises olukorras on jalaväemiinidest keeldumine vale samm.

## Viited
Vikerruum

**Vikerruum** on alates 2010. aastast toimuv LGBT-pidude seeria Tartus. 

Üritus, mida on kirjeldatud kui "heterosõbralikku geipidu", toimub igakuiselt Genialistide Klubis ning on olnud lavaks kohalikele ja välismaisetele artistidele. 

Lisaks Tartule on Vikerruum toimunud Tallinnas *pride*-festivalide ajal, Tallinna Mökus, Rakveres filmifestivalil Festheart ja Pärnus. 

2025. aastal toimus Vikerruum osana näituse "Kellele kuulub öö?" lõpetamisest Eesti Rahva Muuseumis.

## Viited
Sarikas (heraldika)

**Sarikas** (*chevron*, vanem vorm *cheveron*) on heraldikas üks ordinaaridest, tagurpidi pööratud V kujuline kujund.

## Kirjeldus ja erikujud
Sarikas on kirjeldatud kaldpalgi ja vasakul kaldpalgi liitmise tulemusena tekkinud kujundina. Sarikaid võib olla vapil üks või mitu. Vaikimisi on sarikas suunatud tipuga üles, nagu on tavaline katusesarikate puhul.

Kui sarikas paikneb vapil 180 kraadi võrra pööratuna, on see **ärassarikas**; sarikas võib vapil olla ka 90 kraadi pööratud.

Sarika nurk võib varieeruda, kuid tavaliselt valitakse see visuaalselt harmooniline. Sarikas võib esineda ka ümberpööratud kujul. Kitsamat sarikat nimetatakse deminutiiviga *chevronel*.

## Ajaloost
Ornamendimotiivina on see kujund väga vana, seda on leitud neoliitikumi keraamikal ja kaljujoonistel, Kreeta-Mükeene kunstis ja Nuubia kuningriigi artefaktidel. Heraldikas peetakse sarikat üheks vanimaks auväärsetest ordinaaridest.

Inglise ja prantsuse keeles on sarikakujundi nimetus ja siksakmustri nimetus sama tüvega (romaanikale iseloomulik siksakfriis (*chevron moulding*), murdtoimne sidus (*chevron weave*), ševroonhelmes jm).

## Sarikas vappidel
Sarikas esineb ordinaarina heraldikas juba väga varakult, eriti Normandias ja Skandinaavias (Sparre-nimelised perekonnad).


Trans wappen.svg|Transi vapp, Graubündeni kantonis, Šveits
CHE Bioley-Magnoux COA.svg|Lainelõikega sarikas Bioley-Magnoux' vapil,  Vaud, Šveits
File:Newport COA shield.svg|Ärassarikas Newporti vapil, Wales
Image:CHE Bolligen COA.svg|Sarikas ja ärassarikas põimununa Bolligeni vapil, Berni ringkond, Berni kanton, Šveits
Coat of Arms of Cardinal Richelieu.svg|Kardinal Richelieu vapp kolme sarikaga
Ekesparre suguvõsa aadlivapp.jpg|Ekesparre suguvõsa aadlivapp (*sparre* 'sarikas')
Ytterjärna kyrka, vapen, huvudbaner för Lars Eriksson Sparre, död 1644, 2019.jpg|Maamarssal Lars Eriksson Sparre (surnud 1644) vappepitaaf  Ytterjärna kirikus
EST Sillamäe linn COA.png|Sakklõikes sarikas Sillamäe vapil


## Sarikas sõjaväe insiigniana
Sarikakujund (eestikeelsetes kirjeldustes on kasutatud väljendit "V-nurk") esineb sageli sõjaväelise auastme eraldusmärkidel, näiteks käisemärkidel, pagunitel vm.

Mereväevanemmadrus.png|Eesti mereväe vanemmadruse eraldusmärk
Army-USA-OR-02.svg|Ameerika Ühendriikide maaväe reamehe eraldusmärk


## Viited
Sulgpall olümpiamängudel

**[[Sulgpall]]i on [[suveolümpiamängud]]el** mängitud aastast 1992. 1972. aastal peeti Münchenis sulgpalli näidisspordina (ilma naispaarismänguta). Teist korda oli sulgpall Soulis 1988. aastal näidisspordiala. Toona oli aga juba selge, et 1992. aastal lülitatakse sulgpall olümpiaspordialaks. ROK oli selle otsuse teinud juba 1985. aastal. 2020. aastal kuulus sulgpall esmakordselt ka paraolümpiamängude programmi.

## Ülevaade võistlustest

Toimub viis osavõistlust (meeste ja naiste üksikmäng, mees- ja naispaarismäng ning segapaarismäng). Esimesed neli ala on mängude programmis aastast 1992. Igal alal anti välja neli medalit, sealhulgas kaks pronksi. Järgmistel 1996. aasta mängudel oli 5 võistlust, millele lisandus segapaarismäng. Alates 1996. aastast toimub kahe poolfinaali kaotaja vahel play-off, et selgitada välja pronksmedali ainuvõitja. See formaat on jätkunud kuni 2024. aasta olümpiamängudeni.

## Medalid

## Välislingid

*[Sulgpall [ROK]-i veebilehel]
Sveta baar

**Sveta baar** oli aastatel 2017–2023 Põhja-Tallinnas Telliskivi depoo aladel tegutsenud baar ja klubi.

Sveta baar alustas tegevust riidepoe ja baarina ning kasvas välja hinnatud klubiks ja kontserdipaigaks. Sveta programmi kuulusid lisaks elava ja klubimuusika üritustele näitused, heategevuslikud üritused, teatrietendused ja filmilinastused. Sveta baar oli ka üks Tallinn Music Weeki toimumispaiku.

Üle-euroopaline kontserdipaikade võrgustik Liveurope valis Sveta baari esimese Baltimaade nominendina 2022. aastal Euroopa 22 erilisema kontserdipaiga hulka.

Sveta baar sulges uksed 2024. aasta 1. jaanuaril, tuues põhjuseks piirkonna gentrifikatsiooni ja majanduspoliitiliselt keerulise olukorra, mille tekitasid koroonapandeemia ja Venemaa sissetung Ukrainasse.

Sveta baaris toimunud eri kultuuride ja subkultuuride kohtumisi ja lõimumist on esile tõstetud nii järelehüüetes kui ka teadustöös.

## Tunnustus

* 2020 Aasta klubi/kontserdipaik – Eesti Muusikaettevõtluse auhinnad
* 2023 Vikerkaarekangelane äri ja ettevõtluse kategoorias
* 2024 Eriline tänu – Madleen ja Luke Teetsov-Faulkner Eesti Muusikaettevõtluse auhinnad

## Viited
Türgi Suur Rahvuskogu

**Türgi Suur Rahvuskogu** (türgi keeles *Türkiye Büyük Millet Meclisi* (**TBMM**), kõnekeeles *Parlamento* (türgi keelest *Parlament*)) on Türgi Vabariigi parlament. See on ühekojaline ning Türgi põhiseaduse järgi kuulub rahvuskogule riigi seadusandlik võim. Türgi parlament alustas Ankaras tööd Türgi vabadussõja ajal 23. aprillil 1920. Esimene ajutine valitsus alustas tööd 1920. aasta mais. Parlamendi loomine oli aluseks hiljem Türgi esimeseks presidendiks saanud Mustafa Kemal Atatürki ja tema kaastööliste katsetele rajada Osmanite Riigi jäänustele uus riik.

## Vaata ka
* Türgi poliitika
* Naised Türgi poliitikas
* Türgi erakondade loend
* Ulusal Egemenlik ve Çocuk Bayramı
* Parlamentide loend riikide järgi

## Allikad
* 
*
Sõudmine olümpiamängudel

**[[Sõudmine]] on olnud [[suveolümpiamängud]]e** osa alates selle debüüdist 1900. aasta mängudel. Sõudmine oli kavas 1896. aasta suveolümpiamängudel, kuid see jäi kehva ilma tõttu ära. Kuni 1976. aasta suveolümpiamängudel Montrealis võisid võistelda ainult mehed, mis andis riiklikele alaliitudele stiimuli toetada naiste võistlusi ja katalüüsis naiste sõudmise kasvu. Kergekaalu sõudmise alad (millel on piiratud kaaluga võistkonnad - meestel kuni 70 kg ja naistel 55 kg.) tutvustati 1996. aastal mängudel. Sõudmisvõistlustele kvalifitseerumine kuulub Maailma Sõudeliidu (FISA) jurisdiktsiooni alla. Maailma sõudmine toimus enne kaasaegseid olümpiamänge ja oli esimene rahvusvaheline spordiliit, mis liitus kaasaegse olümpialiikumisega.

## Võistluste formaat

2020. ja 2024. aasta olümpiamängudel võisteldi nii meeste kui naiste arvestuses järgmisel 14 alal: ühepaadil, paarisaerulisel kahepaadil, paarisaerulisel neljapaadil, kergekaalu paarisaerulise kahepaadil, paarisaerulise roolita, neljapaadil, kaheksapaadil.

Kergekaalu võistlused sattusid esmakordselt ohtu 2002. aastal. Kergekaalusõudmist ähvardas väljalangemine juba paar aastat pärast selle kasutuselevõttu, sest 2002. aastal otsustas Rahvusvaheline Olümpiakomitee (ROK) mitte võtta programmi enam ühtegi kaaluklassi, välja arvatud võitlusspordialad. Kergpaadiklasside kaotamisega sooviti selgelt vähendada teiste spordialadega võrreldes suhteliselt suurt osavõtjate arvu ja võisteldavate olümpiapaadiklasside arvu. Rahvusvahelise sõudmisliidu sekkumise järel kaitsi aga olemasolevad alad, sealhulgas kergekaalusõudmine.

ROK-i presidendi Thomas Bachi niinimetatud "Agenda 2020" raames kaaluti muudatuste tegemist sõudmise olümpiakavas alates 2013. aastast. Rahvusvaheline sõudmisliit keskendus seetõttu olümpiavõistluste koostamisele eelkõige soolise tasakaalu ja universaalsuse vaatenurgast. Arutati ka radade vahemaa muutmist, et rahuldada soodsate võistluspaikade nõudlust. FISA astus ROK-i jõupingutustele vastu. 9. juunil 2017. aastal kiitis ROK heaks FISA pakutud programmi 2020. aasta olümpiamängudeks. Olümpiasõudmise kvoodikohtade koguarvu vähendati 550-lt 526-le.

2024. aasta olümpiamängud olid viimased, kus kergekaalu sõudmine kaasati.

## Eestlaste medalivõidud

## Olümpiamängude kokkuvõte

## Medalid

## Välislingid

*[Sõudmine [ROK]-i veebilehel]
Leyla Zana

**Leyla Zana** (sündinud 3. mail 1961) on kurdi rahvusest Türgi poliitik. Ta oli oma poliitaktivismi tõttu kümme aastat vangis, kuna Türgi kohtud leidsid, et tema tegevus kahjustas riigi ühtsust. Aastal 1995 andis Euroopa Parlament Zanale Sahharovi auhinna, mille ta sai vastu võtta pärast vanglast vabanemist 2004. aastal. Aastal 1994 sai ta kurdide õiguste eest võitlemise eest Rafto auhinna.

## Vaata ka
* Inimõigused Türgis

## Viited