open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Udmurtia lipp

**Udmurtia lipp** on Venemaa Föderatsiooni koosseisu kuuluva Udmurdi Vabariigi lipp. 

Praegune lipp võeti kasutusele 3. detsembril 1993, kuid 30. aprillil 2002 tehti lipuseaduses mõningad muudatused ning kinnitati lipp uuesti.

Lipu kujundaja on Juri Lobanov (Kutšõran Juri).

## Lipu kirjeldus
Udmurtia lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud vertikaalselt kolmeks võrdseks väljaks, vardapoolne väli on must, keskmine valge ja lehvipoolne punane. Valge välja keskel on kujutatud kaheksa terava tipuga risti (päikesemärk).

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2.

### Sümbolite tähendused
Lipuvärvid pärinevad udmurtide rahvariietelt. Valge sümboliseerib igavikku ja taevast, punane elurõõmu ja päikest ning must maad ja stabiilsust. Kaheksaharuline päikesemärk on õnne sümbol, mis kaitseb inimesi halva eest.

## Vaata ka
*Udmurtia vapp

## Välislingid
*Udmurtia lipp Vabariigi ametlikul kodulehel (*vene keeles*)
*Udmurtia Vabariigi lipust ''Geraldika.ru'' veebisaidil (*vene keeles*)
Rae valla vapp

**Rae valla vapp** on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Rae valla vapp.

Vapp on kinnitatud 5. mail 1992.

Vapi autor on Priit Herodes.

## Vapi kirjeldus
Kilbi jaotab neljaks hõbedane rist. Esimesel ja neljandal mustal väljal on hõbedane tammeleht, teine ja kolmas väli on punased.

## Põhjendus
Mustad väljad ühenduses hõberistiga sümboliseerivad valla seotust esimese eestikeelse piibli ilmumisega ja valla talupidamise traditsioonidega. Tammelehed tähistavad kohalikku legendi pruudi-peiu tammedest ja on seotud Lehmja tammikuga. Punased väljad koos hõberistiga viitavad Harjumaale ning Tallinna rae ühisele vapile.

## Vapi kasutamise kord
Valla vappi on lubatud kasutada:
#vallavolikogu, vallavalitsuse, Rae Vallavalitsuse kui ametiasutuse ja tema ametite, valla asutuste ning äri- ja muude ühingute, mille ainuaktsionäriks või ainuosanikuks on vald, pitsatitel, dokumendiplankidel ja muudel infokandjatel.
#valla aukirjadel, autasudel, meenetel ja ametimärkidel, samuti eelmises punktis nimetatud valla asutuse ümbrikel ja muudel ametlikel trükistel.
#Rae Vallavalitsuse hoonetel ja/või siltidel ning hoonetel, kuhu valla vapp ajalooliselt kuulus ja valla piiritähistel.

Valla vapi kujutisega tooteid (meened, laualipud, kleebised jms) võib valmistada ja müüa ainult vallavalitsuse loal.

Valla vapi kujutist on lubatud kasutada käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetamata asutuste ja organisatsioonidel infokandjatel, kui asutus või organisatsioon teostab töid vallavalitsuse tellimisel.

## Vapi ajalugu
Teadaolevalt on Rae valla vapp ja lipp esimesed vallasümbolid taasiseseisvunud Eestis. Need kanti riiklikku registrisse 5. mail 1992.

Äsja taastatud Rae valla juhid pöördusid abi saamiseks Priit Herodese poole, kuna Rae vallal ja Muinsuskaitse Seltsil oli seoseid enne kummagi juriidilist sündi. Rae valla sümboleid hakati kohe kasutama, kuigi tol ajal oli igasuguste meenete ja trükiste valmistamine hoopis keerulisem kui praegu. Rae valla vapp oli eksponeeritud ka esimesel suurel Eesti ja Soome ühisnäitusel "Heraldika tänapäeval", mis avati Eesti Vabariigi 75. aastapäeva ürituste raames Tallinnas Eesti Muinsuskaitse Seltsi 5. aastapäeval 12. detsembril 1992. See oli eksponeeritud ka muudel heraldikanäitustel nii kodu- kui ka välismaal.

Esimese volikogu koosseisu liikme Rein Karmi sõnade kohaselt on Rae valla vapp esimese vabariigi aegse Rae valla vapi edasikandja. Algkujutis saadi eestiaegse isikutunnistuse pitserilt, mida arutelude tulemusena täiendati tammelehtedega, mis osutavad iidsele tammikule ja legendile Lehmja tammiku pruudi-peiu tammedest.

## Vaata ka
*Rae valla lipp

## Välislingid
*Rae valla sümboolika valla kodulehel
*Rae valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Saue lipp

**Saue lipp** oli Harju maakonnas asuva Eesti linna Saue lipp.

Seoses 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformiga, kus Saue linn ühines naabervaldadega Saue vallaks, muutus lipp kehtetuks.

Lipp on kinnitatud 10. juunil 1997.

## Lipu kirjeldus
Lipu jaotab kaheks võrdseks väljaks horisontaalne müürihambuline rõhtjoon. Alumine osa on roheline ja ülemine kollane.

Lipu mõõdud on 165×105&nbsp;cm, pikkuse-laiuse suhe 11:7.

## Vaata ka
*Saue vapp

## Välislingid
*Saue sümboolika linna kodulehel
*Saue sümboolika Riigikantselei kodulehel
Saue vapp

**Saue vapp** on Eesti haldusüksuse Saue linna vapp.

Vapp on kinnitatud 10. juunil 1997.

## Vapi kirjeldus
Rohelisel kilbil kimbuna 6 tammelehte ja 3 tammetõru ning müürihambuline vapipäis – kõik kuldsed.

## Põhjendus
Vapi päises asuv linna staatust sümboliseeriv linnamüüri kujutis tuletab nii noore linna nagu Saue puhul meelde ka vähem informeeritud kodanikele, et tegemist on tõepoolest linnaga, iseseisva haldusüksusega, mitte aga enam mõne maakonna valla, asula või äärelinnaga.

Alumisel väljal asuv tammetõrude kimp sümboliseerib Saue peamist vaatamisväärsust – Saue tammikut, ning samal ajal ka selle linna stabiilsust ja kestmajäämist. Üheskoos kilbi rohelise värviga väljendab see linna püüdlust keskkonnasõbraliku ja harmoonilise elukeskkonna suunas.

## Vaata ka
*Saue lipp

## Välislingid
*Saue sümboolika linna kodulehel
Meie Mees

**Meie Mees** on eesti ansambel, mis hakkas koos musitseerima 1980. aastatel Eesti Üliõpilasmalevas.

19. aprillil 2007 sai Meie Mees auhinnavõistlusel "Kuldne Plaat" 2007. aasta ansambli auhinna.

## Koosseis
* Tarvi Jaago (klahvpillid, laul)
* Ivar Kannelmäe (kitarrid, laul)
* Toomas Pae (trummid, laul)
* Aivar Riisalu (laul)
* Vahur Parve (basskitarr, laul)
* Emil Oja (mandoliin, tamburiin, laul)

## Diskograafia
### Albumid
* 1997 "Ära näe vaeva" BGM Records
* 1998 "Piraat plaat" BGM Records
* 1999 "Sina oled minu sõber" BGM Records
* 1999 "Pest of 2000" BGM Records
* 2000 "Teen tapeeti" BGM Records
* 2001 "Pööning põleb" BGM Records
* 2001 "Pühi kogu perele" BGM Records
* 2002 "Lastelaulud" BGM Records
* 2002 "Kutse napsule" BGM Records
* 2003 "Klounide rünnak" BGM Records
* 2004 "Eesti mees on tantsulõvi" BGM Records
* 2004 "Pest off 2004" BGM Records
* 2005 "Meieh rullaadid" BGM Records
* 2005 "Jookse, põder!" BGM Records
* 2006 "Vaba mees" BGM Records
* 2006 "Pest of the Pest" BGM Records
* 2006 "Anekdoodid" BGM Records
* 2006 "Laulud lastele" BGM Records
* 2008 "Megamix 2015" BGM Records
* 2008 "Parimad 1" EAA
* 2008 "Hallo Maa" BGM Records
* 2008 "Parimad 2" BGM Records
* 2008 "Parimad 3" BGM Records
* 2009 "Täiesti olemas" BGM Records
* 2009 "Eesti kuld ja Eesti süda" EAA
* 2012 "Meie Mees 15" BGM Records
* 2013 "Puhas kuld" 2CD, BGM Records

### DVD
* 2004 "KaraOke" BGM Records
* 2008 "Viimane lend" EAA

## Vaata ka
* Mees (ansambel)

## Välislingid
* Meie Mehe koduleht
Ullr

**Ullr** on muinaspõhja mütoloogias Sifi poeg ja Thori kasupoeg.

Kuigi allikaid on vähe, arvatakse, et ta oli tähtis jumal eelajaloolisel ajastul. Teda on mainitud 3. sajandi Thosbergis alggermaani panteoni valitsejana.

"Vanema Edda" laul "Grimniri lugu" ("Grímnismál") mainib Ullri kahes stroofis:
Syn

**Syn** oli muinaspõhja mütoloogias hoolikuse ja tõe jumalanna Friggi abiline, keda kohtualused appi kutsusid.

Nooremas Eddas kirjeldatakse teda esmalt 16 aasi seas ja hiljem sisaldub ta nimekirjas 27 aasist.
Nefroosisündroom

**Nefroosisündroom** on neerupäsmakeste basaalmembraani kahjustuse tagajärjel tekkiv sündroom, mida iseloomustavad proteinuuria, hüpoalbumineemia, hüperlipideemia ja tursed.

Proteinuuria viib hüpoalbumineemia tekkele, mis omakorda alandab plasma onkootset rõhku ja põhjustab tursete tekkimist.
Usaldusühing

**Usaldusühing** on äriühing, milles kaks või enam isikut tegutsevad ühise ärinime all ja vähemalt üks neist isikutest (täisosanik) vastutab ühingu kohustuste eest kogu oma varaga ning vähemalt üks neist isikutest (usaldusosanik) vastutab ühingu kohustuste eest oma sissemakse ulatuses.

## Vaata ka
*Täisühing
*Osaühing
*Aktsiaselts
*Tulundusühistu

## Viited
Jafnharr

**Jafnharr** on muinaspõhja mütoloogias "saladusliku kolmiku" liige, kes valvab Valhallat. Ta on üks kolmest Gylfaginningi kuningast, kes istub oma troonil Asgardis. Ta vastas kuningas Gylfi küsimustele. Teised kaks olid Harr ja Thridi. Igaüks neist, nagu välja tuli, oli Odini kehastus.
Sigurd

**Sigurd** (vanapõhja keeles  **Sigurðr**) oli legendaarne kangelane muinaspõhja mütoloogias ja Völsunga saaga keskne tegelane.

Nimega **Siegfried** on ta kangelane "Nibelungide laulus" ning Richard Wagneri ooperis "Siegfried".

Nimega **Sivard Snarensven(d)** oli ta mitme Skandinaavia keskaegse ballaadi kangelane.

## Vaata ka

* Lohetapja
Odr

**Odr** (vanapõhja keeles **Óðr**) on Freyja mees muinaspõhja mütoloogias. Kuigi tema täpne mütoloogiline tähendus ei ole kindel, tähendab tema nimi "nutikus, hing" ja seda kasutatakse tähenduses "metsik jõud, energia".

Viktor Rydbergi teooria kohaselt oli Óðr Orvandili poeg ja samastus teiste skandinaavia mütoloogia tegelastega.
Ragnarök

**Ragnarök** ('jumalate saatus') on muinaspõhja mütoloogias maailmalõpule eelnev lahing. Seal võitlevad omavahel jumalad (aasid, keda juhib Odin) ja nende vaenlased (tulehiiglased, jotuunid ja erisugused koletised, keda juhib Loki). Apokalüptilises lahingus ei hävi mitte ainult jumalad, hiiglased ja koletised, vaid ka kõik ülejäänu universumis olev.

Viikingite ühiskonnas oli surm lahingus imetlusväärne. See kandub panteoni kummardamiseks, kus jumalad ühel päeval Ragnarökis kukutatakse. Mis juhtub, kes võitleb kellega ja osalejate saatused selles lahingus on Skandinaavia rahvastele hästi teada nende saagadest ja skaaldilisest luulest.

Ragnarök on pika-ajalise vastuolu ja konfliktide tulemus aaside ja hiiglastega liitunute vahel, mitte moraalne võitlus hea ja halva vahel nagu kristlikus viimsepäeva lahingus. Peale Ragnaröki surevad mõlemad pooled ja nad sünnivad tsüklina uuesti.

Vanapõhja keeles koosneb sõna *Ragnarök* osadest *ragna* (jumalad, juhtivad võimud) ja *rök* (saatus).

## Vaata ka
* Fimbulvetr
* Jörmungandr
* Fenrir

## Välislingid
*15 päeva järjekordse maailmalõpuni: viikingite Ragnarök saabub 22. veebruaril, Delfi Reisijuht, 7. veebruar 2014
Kausi

**Kausi** on küla Rapla maakonnas Märjamaa valla edelaosas Avaste mäe kirdenõlval. Küla läbib Avaste – Kivi-Vigala tee. Külast lähtub kohalik tee Ojapere külla.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.

Kausi silmapaistvaim loodusmälestis on Avaste mägi. Küla üldilme on valdavalt lage mõningate üksikute noorte männitukkadega.

Kausil on suhteliselt palju nõukogude aja pärandit – eelkõige kolhoosirajatisi (suurfarm, töökoda, tüüpprojekti järgi tehtud kolhoosnikeelamuid).

Kausi küla ajalooline nimi oli Pikauulitsa, aeg-ajalt on kasutatud ka nime Mäeküla. Enamasti kohalikud vanemad inimesed mõistavad Mäekülana siiski Ojapere Kausi-poolsemaid ja Kausi Ojapere-poolsemaid majapidamisi.

## Viited
Põhjamõõde

**Põhjamõõde** ehk **Põhjadimensioon** on Euroopa Liidu välis- ja piiriülese koostöö poliitika, mis hõlmab Põhjamaid, Läänemere maid, Arktika regiooni ning Loode-Venemaad.

Põhjamõõtme idee algataja oli Soome president Martti Ahtisaari 1994. aastal. Konkreetselt hakati Soome eestvedamisel Põhjamõõtme loomise suunas tegutsema 1997. aastal. Esialgse idee kohaselt pidi see olema Euroopa Liidu ühispoliitika osa. Põhjamõõtme partnerriikidest Eestist, Lätist, Leedust ja Poolast said 1. mail 2004 Euroopa Liidu liikmesriigid. See andis hoo Põhjamõõtme edasisele arendamisele. Kaasati ka üha enam Venemaa Loode föderaalringkond ja Kanada. Viimasel on koos USAga praegu vaatlejariigi staatus. 

Piirkondlikest organisatsioonidest on Põhjamõõtmes Läänemeremaade Nõukogu, Arktika Nõukogu, Barentsi Regionaalne Nõukogu, Läänemere Linnade Liit, Põhjamaade Ministrite Nõukogu ja Balti Ministrite Nõukogu. 

## Koostöövaldkonnad Põhjamõõtme raames

# majandus, äritegevus ja infrastruktuur; 
# inimkapital, haridus, kultuur, teadusuuringud ja tervishoid; 
# keskkond, tuumaohutus ja loodusressursid; 
# piiriülene koostöö ja regionaalareng; 
# justiits- ja siseasjad.

## Põhjamõõtme partnerlusprogrammid

#Keskkonnapartnerlus. Põhjamõõtme keskkonnafond osales näiteks 2005. aastal avatud Peterburi veepuhastusjaama rajamisel.
#Rahvatervise ja sotsiaalse heaolu partnerlus. Peamine eesmärk tervisliku elustiili juurutamine ning nakkushaiguste (nt AIDS piiramine).
Norra kroon

**Norra kroon** (*krone*, mitm. *kroner*) on Norra rahaühik. Üks kroon jaguneb 100 ööriks (*øre*). ISO 4217 kood on **NOK**, kuigi tavapärane lühend on "**kr**".

Norra kroon võeti kasutusele 1875 Skandinaavia Rahaliidu tulemusel.

Norra münte ja rahatähti väljastab Norges Bank.

## Kursid

8. augustil 2011 kehtisid järgmised vahetuskursid:
* 1 EUR = 7.784 NOK, või 1 NOK = 0.12847 EUR 

Varasemad vahetuskursid:
* 1 EUR = 8.16969 NOK, või 1 NOK = 0.122403 EUR (18. mai 2007)
*1 Norra kroon = 1,9152 Eesti krooni (19. mai 2007, Eesti Pank)
*1 Norra kroon = 1,75632 Eesti krooni (8. aprill 2009, Eesti Pank)

## Rahatähed ja mündid
Praegu on kasutusel järgmiste nimiväärtustega mündid ja paberraha:

### Mündid

*20 kr
*10 kr
*5 kr
*1 kr
*50 ööri

### Paberrahatähed

* 1000 krooni, esiküljel Edvard Munch 
* 500 krooni, esiküljel Sigrid Undset
* 200 krooni, esiküljel Kristian Birkeland
* 100 krooni, esiküljel Kirsten Flagstad
* 50 krooni, esiküljel Peter Christen Asbjørnsen

## Välislingid

* Norra krooni kurss Eesti krooni suhtes 8.02.2007 - ..
Proteinuuria

**Proteinuuria** on seerumiproteiinide normaalsest suurem sisaldus uriinis.

Tervete inimeste uriin sisaldab vähe valke, nende suur sisaldus võib olla haiguse tunnus. Proteinuuriale viitab tihti uriini vahutamine, kuigi seda võivad põhjustada ka muud asjaolud.

Tõsine proteinuuria võib olla näiteks nefroosisündroomi sümptom.
Creative Commons

**Creative Commons** (CC) on San Franciscos asuv mittetulundusühendus, mis tegutseb eesmärgiga suurendada vabalt levitatavate ja kasutatavate loometeoste hulka.

Creative Commonsi asutas 2001. aastal Stanfordi ülikooli intellektuaalse omandi professor Lawrence Lessig, kes lahkus Creative Commonsi juhi kohalt 15. detsembril 2006. Tema järglaseks sai Joi Ito.

## Litsentsid
Creative Commonsi avaldatud litsentsid võimaldavad teose autoril osast oma õigusest loobuda selleks, et avaldatud teose edasine kasutamine oleks lihtsam. Autor ei pruugi loobuda õigusest nõuda, et viidatakse autorile, teost jagatakse samadel tingimustel, teost kasutatakse mitteärilisel eesmärgil või et teose põhjal ei looda tuletatud teoseid. Neid nelja õigust kombineerides on koostatud avaliku omandi litsents ja kuus eri piirangutega litsentsi:

Tabelis esitatud litsentsidest esimesed kolm (märgitud rohelisega) toetavad avatud teadmuse levikut ning vastavad vaba sisu nõuetele, kuid viimased neli (märgitud kollasega) piiravad teose kasutamist sellisel määral, et need välistavad selle kasutamise vabakultuuriga seotud projektides, sealhulgas ka näiteks Vikipeedia ja Debian ei kaasa sellist sisu, ka riigiasutuste avaldatud materjalide nagu avaandmed, avatud õppematerjalid puhul välistatakse vaba sisu nõuetele mitte vastavate litsentside kasutamine.

Algsed 2001. aastal avaldatud litsentsid lähtusid Ameerika Ühendriikide autorikaitseseadusest. 2007. aastal avaldati üldised versiooni 3.0 litsentsid, mis lähtuvad Ameerika Ühendriikide seaduse asemel rahvusvahelistest intellektuaalomandit käsitlevatest kokkulepetest. 2009. aastal avaldati litsents CC0, millega saab loobuda võimalikult paljudest õigustest ja anda teose avalikku omandisse. Põhiliste litsentside uusimad versioonid (4.0) on avaldatud 2013. aasta lõpul.

2003. aastal hakati litsentse kohandama lähtuvalt riikide jurisdiktsioonidest. Esimesed Eesti autoriõiguse seadusest lähtuvad litsentsid (versioon 3.0) avaldati 2011. aasta jaanuaris. Alates versioonist 4.0 kavatseb Creative Commons litsentside kohandamisest loobuda või teha seda vähesel määral, sest rahvusvaheline litsents peaks olema kõikjal kasutuskõlblik.

Creative Commonsi litsentse kasutatakse näiteks suurtel veebisaitidel nagu Vikipeedia, Flickr, Youtube, Soundcloud. Al-Jazīrah on Creative Commonsi litsentsi all avaldanud ka mõned televisioonis edastatud videolõigud. Eesti saitidest kasutatakse Creative Commonsi litsentsi näiteks teabekogus Estonica, Eesti Avaandmete Portaalis, e-koolikotis, see on vaikimisi litsents Tartu Ülikooli lõputööde avaldamisel ning seda soovitab Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutus kasutada hariduslike materjalide puhul, kohandatud litsentsi kasutati varem Eesti valitsuse veebisaidil. 2009. aastal kasutati Creative Commonsi litsentse hinnanguliselt 350 miljoni teose puhul.

## Vaata ka
* Avalik omand
* Copyleft

## Viited

## Välislingid
* Creative Commonsi koduleht
Saue valla vapp

**Saue valla vapp** on Harju maakonnas asuva Saue valla vapp.

Saue vald moodustati haldusreformi tulemusel 24. oktoobril 2017, mil ühinesid senine Saue vald, Kernu vald, Nissi vald ja Saue linn. Sellega seoses võeti kasutusele uus Saue valla vapp.

Vapiks on punane kilp, millel on kujutatud neli hõbedast, risti asetsevat tammelehte ja -tõru. See sümboliseerib nelja omavalitsuse jõu ühendamist, viljakat koostööd ja traditsioonide jätkamist. Saue vald asub Harju maakonnas ja seega viitab punane värv Harju maakonna vapile.

## Eelmine vapp

Priit Herodes: "Kõige hirmsam vapp, mis on maantee äärdegi välja pandud, on aga ilmselt Saue valla oma. See pseudoheraldiline märk, millel on mingid imelikud "kõrvad", on Harjumaa vapi äranarrimine."

## Viited

## Välislingid
*Sümboolikast Saue valla kodulehel
*Saue valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Patika

**Patika** on mitme Eesti asula nimi:
***[[Patika (Rae)|Patika]]** on küla Harjumaal Rae vallas
***[[Patika (Tapa)|Patika]]** on küla Lääne-Virumaal Tapa vallas

***[[Patika raudteepeatus]]** asub Tapa vallas Patika külas Tallinna-Tapa raudteel
Patika (Tapa)

**Patika** on küla Lääne-Virumaal Tapa vallas. 2011. aastal elas seal 36 elanikku. Külast idas on Lehtse alevik, lõunas Rägavere ja Jäneda küla, läänes Aegviidu alev ning põhjas Pillapalu küla. Küla piiril Anija vallas asub Nelijärve raudteepeatus. Patika külas oli kuni 2005. aastani ka Patika raudteepeatus.

## Vaata ka
*Kadaka allikad
*Villemihansu hiiekivi

## Viited
Lehtse

**Lehtse** on alevik Lääne-Virumaal Tapa vallas, kuni 2005. aastani Järvamaa Lehtse valla keskus. 

Alevikus asub Lehtse Kool, Tapa Vallaraamatukogu haruüksus Lehtse raamatukogu, Tapa Perearstikeskuse tervishoiupunkt ja Lehtse raudteepeatus.

Lehtse on saanud nime samanimelise mõisa järgi (saksa keeles *Lechts)*.

Lehtse mõisa Kurge kõrvalmõisas Ambla kihelkonnas tegutses 1887. aastal valminud Kurge piiritusevabrik, mis oli toona Paide kreisi suurim.

Lehtse lähistel Rabasaarel ja Lehtse jaamast umbes 4 km kaugusel Läste ja Rebase rabades tegutses 1936. aastal riikliku aktsiaseltsi Eesti Turbatööstused Lehtse Turbatööstus. Rabasaare tööstusasulas oli ligi 20 hoonet. Turbatööstust teenindas kitsarööpmeline (750 mm rööpmelaiusega) raudteeliin, kogu toodang veeti vagonettidega Lehtse raudteepeatusse, kus see raudteele ümber laaditi või jaama lähedal ladustati. Algne vabrikuhoone hävis tulekahjus 1959. aastal, uus vabrik ehitati Lehtse jaama juurde ning see hoone on säilinud tänini. Turbatööstus toimis kuni 1992. aastani.

Lehtsest on pärit laulja Elina Born, klaasikunstnik Silvia Raudvee, vabadussõjalane Artur Sirk, loodusuurija  Friedrich Alexander Georg von Hoyningen-Huene, luuletaja Linda Ruud, muusikapedagoog Ulvi Tamm, fotograaf Rene Viljat, dirigent ja muusikapedagoog Tiiu Tikkerber, looduskaitse- ja omavalitsustegelane Teet Koitjärv, ajakirjanik Robert Rool ja sõjaväelane Boris Parm.

## Vaata ka
*Lehtse Keskusehoone
*Lehtse koduloomuuseum
*Lehtse kolhoos
*Lehtse Kool
*Lehtse mõis
*Lehtse raudteepeatus
*Lehtse soo
*Pruuna mõis
*Lehtse Piiritusetehas, Kurgel

## Viited

## Välislingid
Urmas Roosimägi

**Urmas Roosimägi** (sündinud 18. aprillil 1958 Tallinnas) on Eesti erukaitseväelane, brigaadikindral (alates 2009. aastast).

Alates suvest 2008 oli Maaväe staabiülem.

Urmas Roosimägi alustas oma sõjaväeteenistust 1980. aastal, pärast Kiievi Kõrgema Õhutõrje-Raketiinseneride Sõjakooli lõpetamist, Nõukogude armees, kuhu ta jäi 1991. aastani, tõustes rühmaülemast väeosaülemaks. 

**Teenistus Eesti Kaitsejõududes**
*1991–1995 Hiiumaa riigikaitseosakonna ülem, 
*1995–1998 Üksiku Raadiotehnilise Õhukaitsepataljoni (hilisema Õhutõrjedivisjoni) ülem, 
*1999–2000 kaitseväe juhataja kohusetäitja, 
*2000–2003 Kaitsejõudude Peastaabi õhutõrjeinspektor
*2004–2008 LtVÕK Tapa VÕK-i ülem ja Kirde kaitseringkonna ülem

*kolonel Roosimägi täitis maaväe ülema kohuseid alates 2008 aasta juunist, mil kolonel Indrek Sirel suundus aastaks Ameerika Ühendriikide armee sõjakolledžisse õppima.

Juunist 2008 kuni 1. aprillini 2009 oli Maaväe staabi ülem, siis läks erru ning sai brigaadikindrali auastme.

Aastatel 2009–2016 oli ta Tapa vallavolikogu esimees.

## Viited

## Välislingid
*Pilt
*"Erru minev kolonel Roosimägi sai brigaadikindrali auastme" Postimees, 2. aprill 2009
*"Brigaadikindral süüdistab presidendi julgeolekunõunikku" Postimees 16. aprill 2009
*"Urmas Roosimägi: sõnumitooja tapmine – Eesti sõjaväeluure saatus" Postimees, 5. oktoober 2009
* "Urmas Roosimägi: Afganistani vari" Postimees, 27. oktoober 2009
* "Urmas Roosimägi: saame turvafirma nimega Kaitsevägi" Postimees, 2. märts 2010
* "Urmas Roosimägi: keskmaa õhutõrje on vajalik, kuid väga kallis" ERR, 22. märts 2022
Viimsi valla vapp

**Viimsi valla vapp** on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Viimsi valla vapp.

Vapp on kinnitatud 27. augustil 1993.

Vapi autor on Tõnis Soop.

## Vapi kirjeldus
Sinise kilbi ülaservast lähtuv allasuunatud V-kujuline teravik toetub lainelõikelisele vardale - kõik hõbedased. Vapitüvi on must.

## Põhjendus
Viimsi vapi värvid must ja sinine vastavad riigilipu värvidele. Vapil olev sinine tähendab merd. Hõbedane lainelõikeline joon sümboliseerib nii laineharju kui ka kaldale loksuvat vahust lainet - ühel pool meri, teisel pool maa. Valla vapi keskel on kujutatud V-kujulist noolt, mis üheltpoolt viitab Viimsile, teisalt kujutab see laineharjal sõitvat paati või laeva või ka randuva paadi nina.

## Vapi kasutamise kord
#Valla vappi võib kasutada vallavolikogu, vallavalitsuse ja tema struktuuriüksuste, pitsatitel, dokumentidel, siltidel, trükistel ning suveniiridel, samuti panna üles nende ruumides. 
#Muudel juhtude võib valla vappi kasutada ainult vallavalitsuse loal ja tingimustel. 
#Valla vapi kujutisega pitsat on ringi kujuline, mille keskel on kilbita valla vapp ja äärel kasutaja nimi. Pitsati läbimõõt on 3,5 cm. 

Valla vapi näidis asub vallakantseleis.

## Vaata ka
*Viimsi valla lipp
*Harju maakond

## Välislingid
* Viimsi valla sümboolika valla kodulehel
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Viimsi vald.
Pöördkeha

**Pöördkeha** on geomeetriline keha, mis moodustub tasandilise kujundi pöörlemisel ümber kujundi tasandil asetseva sirge (telje).

Pöördkehadeks on
* Silinder
* Koonus
* Kera
Burjaatia lipp

**Burjaatia lipp** on Venemaa Föderatsiooni koosseisu kuuluva Burjaatia Vabariigi lipp. 

Lipp võeti ametlikult kasutusele 29. oktoobril 1992.

### Lipu kirjeldus
Burjaatia lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud kolmeks horisontaalseks laiuks. Ülemine väli on sinine, keskmine valge ja alumine kollane. Sinine laid moodustab 2/4 ning valge ja kollane kumbki 1/4 lipu laiusest. Ülemise välja vardapoolses osas on  kollane sümbol - sojombo.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2.

### Sümbolite tähendused
Sinine on burjaatide rahvusvärv, mis on ajalooliselt ühendanud Burjaatia rahvaid ning see sümboliseerib ka vankumatust ja ustavust. Valge on kõrge moraali, õnne, rahulikkuse, heaolu, rahu, ühtsuse ja terviklikkuse värv. Sinine ja valge on pärit Venemaa lipult ning tähistavad Burjaatia kuulumist Venemaa Föderatsiooni koosseisu. Kollane (kuldne) on aga hingede värv, kuid sümboliseerib ka halastust, inimeste ja looduse vahelist harmooniat ning nende hinge täiustamist teineteise poolt.

Burjaatia sojombo koosneb kolmest elemendist, üleval on tuleleek, keskel päike ja all kuu. Tuli tähistab soojust, elu, valgust, taastumist, heaolu ja tulekollet ning on puhtuse ja kodu kaitse sümbol. Leegil on kolm keelt, millest esimene tähistab minevikku, teine olevikku ja kolmas tulevikku. Tuleleegid koos viitavad kestvale ja järjepidevale ajaloole. Päike on elu allikas ning viitab elujõule, valgusele, rikkusele ja küllusele. Kuu on mongoli ja türgi rahvastel peamine taevakeha, mida nemad peavad öö valitsejaks.

## Vaata ka
*Burjaatia vapp

## Välislingid
*Burjaatia sümboolikast Burjaatia ametlikul kodulehel (*vene keeles*)
*Burjaatia Vabariigi lipust ''Geraldika.ru'' veebisaidil (*vene keeles*)
*Riiklik sümboolika: Burjaatia Vabariik - Ulan-Ude (*vene keeles*)
X

**X** (**x**) [iks] ehk **iks** on ladina tähestiku täht ja eesti tähestiku võõrtäht. 

## Ajalugu

Häälikuühendit /ks/ märgiti vanakreeka keeles kas tähega hii (Χ; läänekreeka kiri) või tähega  ksii (Ξ; idakreeka kiri). Läänekreeka kirjas nimetati hii-d ksii-ks ning hii-na võeti kasutusele uus täht, mis nägi välja nagu horisontaalselt läbikriipsutatud Y. Lõpuks hakkas hii märkima aspireeritud k-häälikut   /kʰ/ ning ksii ühendit /ks/. Etruski kirja ning sealtkaudu ladina kirja on täht *Χ* laenatud vanemast läänekreeka kirjast, mistõttu ta hakkas neis kirjades märkima häälikuühendit /ks/.  

Pole teada, kas hii- ja ksii-täht on leiutatud Kreekas või on nad pärit mõnest semiidi kirjast. Hii paigutati koos fii, psii ja oomega kreeka tähestiku lõpuossa semiidi päritolu tähtedest tahapoole, mis lubab arvata, et tegu on uue tähega. Pealegi pole semiidi kirjades häälikuühendit /ks/ märkivat tähte.  Oli küll foiniikia täht      (*[[cheth]]*), mida hääldati tõenäoliselt  /ħ/, mis on häälikule /kʰ/ veidi sarnane, kuid see võeti kreeka kirja üle algul hääliku   /h/ tähisena ning hiljem sai sellest pikka e-d märkiv eeta (Η). Seetõttu  hii-täht nähtavasti tollest foiniikia tähest ei pärine.  

Ksii-tähe allikaks peetakse tavaliselt foiniikia tähte   (*[[samech]]*), mis märkis  häälikut /s/, kuid nagu öeldud, oli hii-tähel teistsugune kuju kui ksii-tähel. Sellegipoolest võis neil olla ühine allikas. Hii-täht võis tekkida horisontaalkriipsude "ärakulumise" tulemusena, ksii-tähel seevastu püstkriipsu äralangemisel. On arvatud, et ksii-täht võetigi tarvitusele sellepärast, et  hii-tähte hakati teisiti hääldama. 

Foiniikia täht *samech* pärineb võib-olla egiptuse hieroglüüfist, mis tähistab sammast *[[djed]]*, kuid see pole kindel, sest pole teada vahelüli siinai kirjas. Teise tõlgenduse järgi tuleneb *samech* kala skeletti tähistavast märgist.
Hippolyte

**Hippolyte** oli vanakreeka mütoloogias amatsoonide kuninganna, sõjajumal Arese ja amatsoonide kuninganna Otrera vanim tütar. Ta päris emalt amatsoonide kuninganna tiitli.

Isa Ares andis Hippolytele imekauni vöö, mida on nimetatud ka võlutud vööks, ent ükski jutustaja ei märgi, milles võluvõime seisnes. Selle äratoomine oli Heraklese üheksas vägitöö. Vöö käskis Heraklesel tuua Eurystheus oma tütre Admete palvel. Herakles purjetas amatsoonide maale koos Ateena kuninga Theseuse, Sthenelose ja Telamoniga. Pole teada, kas retkel osales Eurystheuse isa ja Heraklese vanaonu Sthenelos või tema nimekaim.

Herakles lubas rahumeelselt lahkuda, juhul kui Hippolyte vöö loovutab. Hippolyteni olid juba jõudnud kuuldused Heraklese vägitöödest, mistõttu eelistas ta tüli vältida ja loovutas vöö vabatahtlikult. Järgnenud peo käigus läks Hippolyte õde ja troonipärija Antiope Heraklese laevale. Mõne versiooni järgi viidi ta sinna vägisi. Järgnes relvastatud kokkupõrge amatsoonide ja kreeklaste vahel, mille käigus Herakles tappis Hippolyte ja põgenes koos oma meeste, vöö ja Antiopega. Väidetavalt tappis Herakles kuninganna kogemata ja kurvastas hiljem väga. Hippolytele järgnes troonil tema õde Penthesilea.

Ateena kuningas Theseus viis Antiope Ateenasse ja abiellus temaga. On ka väidetud, et Hippolyte jäi ellu, sõitis Ateenasse ja abiellus Theseusega, kellega sai ühe lapse, poja Hippolytose. Legend, et Theseuse naine suri sünnitusel, on tõenäoliselt vale, sest uue naise võttis Theseus alles siis, kui Hippolytos oli hilisteismeline. 

Teise legendi järgi hülgas Theseus oma naise noorema ja kaunima Phaidra pärast. Antiope (või Hippolyte) kutsus amatsoonid appi ja need ründasid laevastikuga Ateenat Theseuse ja Phaidra pulmapäeval, ent said lüüa ja Antiope (või Hippolyte) langes lahingus. Theseuse eluajal Ateena rohkem ei sõdinud.
X (täpsustus)

**X** (**x**) on ladina tähestiku täht. 

Ta on kasutusel ka sümbolite ja tähistena, mis on loetletud artiklis X. 

Peale selle kannavad seda nime järgmised asjad:

## Ansamblid
***[[X (USA ansambel)|X]]**, USA punkansambel (Exene Cervenka, John Doe)
***[[X (Austraalia ansambel)|X]]**, Austraalia punkansambel (Ian Rilen)
***[[X Japan]]** (varasem nimi **X**)

## Muusikaalbumid

* 1978: **"[[X (Klaus Schulze)|X]]"** (Klaus Schulze)
* 1990: **"[[X (INXS)|X]]"** (INXS)
* 1996: **"[[X (The Beloved)]]"** (The Beloved)
* 2000: **"[[X (K-Ci and JoJo album)]]"** (K-Ci and JoJo)
* 2000: **X**, ansambli Queens of the Stone Age albumi "Rated R" vinüülversioon 
* 2002: **"[[X (Def Leppard)]]"** (Def Leppard)
* 2002: **"[[X (Joboj)]]"** (Joboj)
* 2002: **"[[X (Ánna Víssi)]]"** (Ánna Víssi)
* 2005: **"[[X (Liberty X album)]]"** (Liberty X)
* 2007: **"[[X (Kylie Minogue)]]"**
*2008: **"[[X (Trace Adkins)]]"**
*2009: **"[[X (Blacky)|X]]"** (Blacky)
*2011: **"[[X (Korn)]]"**
*2014: **"[[x (Ed Sheerani album)|x]]"** (Ed Sheeran)

## Manga ja animesari
***"''[[X (manga)|X]]''"** ehk **"''X/1999''"**, manga, millest hiljem tehti animeseriaal

## Film
***"[[X (film)]]"** ehk **"X: The Man with the X-Ray Eyes"**, Roger Cormani ulmefilm (1963)
***X** oli filmi **"[[Malcolm X (film)|Malcolm X]]"** pealkiri kinoposteril

## Tegelane
***[[X (Salatoimikud)|X]]** ehk **Mr. X**, tegelane seriaalist "Salatoimikud"

## Tehnika
*Nasa X lennukid (X-planes)

## Vaata ka
*Twitter
*Kamen Rider X
*Mac OS X
*Malcolm X
*The X
*The X's
*The Ex
*Theatre X
*.x
**[[X Window System]]* (X11R6)
**[[X-gun]]*
Alaline Vahekohus

**Alaline Vahekohus** (inglise keeles *Permanent Court of Arbitration, PCA*) 29. juulil 1899 ja 18. oktoobril 1907 Haagi I ja II rahukonverentsil asutatud vanim rahvusvahelisi vaidlusi lahendav rahvusvaheline organisatsioon. Algseks asutamise eesmärgiks oli aidata diplomaatilisel teel kaasa Vaikse ookeani piirkonna kolooniate haldamisest tulenevate tüliküsimuste lahendamisele. 1907 Haagi II konventsiooniga muudeti statuuti ja laiendati kohtu volitusi mitmesuguste rahvusvaheliste lahkhelide lahendamiseks. 

Alalise Vahekohtu peakorter asub Haagis (Holland) Rahupalees. Hoone ehitati vahekohtu tarbeks 1913. aastal Carnegie fondi annetustest. 

Kohus kasutab probleemi tundmaõppimiseks rahvusvaheliste uurimis- ja vahenduskomisjonide abi. Kujutab endast mitte alaliselt tegutsevat institutsiooni, vaid on juristide diskussioonipaneel, mis annab soovitusi ja teeb tülitsevatele pooltele ettepanekuid probleemi lahendamiseks. Iga probleemi lahendamiseks valitakse kohtunikud-vahendajad, kes ei saa olla tülitsevate maade esindajad. Jooksvat tegevust korraldab Administratiivnõukogu (koguneb vähemalt kord aastas), mis koosneb Hollandi välisministrist ja Haagi akrediteeritud diplomaatilistest esindajatest. 

Kuna kohtu liikmed võtsid endale kohustuse arvestada kohtu otsuseid, siis 20. sajandi alguses tegutses kohus tulemuslikult. Kõige aktiivsemaks tegevusperioodiks oli aastad 1900–32, mil lahendati 20 riikidevahelist tüliküsimust. Seejärel tõrjuti kõrvale Alalise Rahvusvahelise Kohtu (PCIJ) ja ÜRO egiidi all tegutseva Rahvusvahelise Kohtu (ingl. *International Court of Justice, ICJ*) poolt. Aastatel 1946–1990 oli vahekohus väheaktiivne. Seetõttu saigi Rahupalee tuntuks ICJ asukohana.

Tänapäeval tegeleb peamiselt kommertsarbitraažiga, publitseerib erialaseid käsiraamatuid, annab hinnanguid üksikute riikide õigusalasele praktilisele tegevusele ja tegeleb rahvusvahelise õiguse teoreetiliste küsimustega

Alalisel Vahekohtul oli 2018. aasta alguses liikmeteks 119 ÜRO liiget pluss Kosovo ja Palestiina. Eesti sai liikmeks 28. juunist 2003, mil tema suhtes jõustus 18. oktoobril 1907. aastal vastu võetud rahvusvaheliste vaidluste rahumeelse lahendamise konventsioon.

## Välislingid
*Rahvusvaheliste vaidluste rahumeelse lahendamise konventsioon
*Alalise Vahekohtu lehekülg
Liivaküla

**Liivaküla** on mitme Eesti asula nimi:

* **[[Liivaküla (Lääne-Nigula)|Liivaküla]]**, küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas 
* **[[Liivaküla (Haapsalu)|Liivaküla]]**, küla Lääne maakonnas Haapsalu linnas
* **[[Liivaküla (Väike-Maarja)|Liivaküla]]**, küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas

## Vaata ka
*Liiva
Eksiton

**Eksiton** (ka *ekstsiton*) on elektroni ja augu seotud paar pooljuhi või dielektriku kristallivõres. Eksiton on elektriliselt neutraalne kvaasiosake. Eksitoni erijuht on vaba eksiton, st elektroni ja augu paar, mis võib liikuda läbi kristalli. Vaba eksiton kannab edasi energiat, kuid mitte laengut, sest on elektriliselt neutraalne. Eksiton käitub liikuva neutraalse osakesena, mis allub Bose-Einsteini statistikale.

## Viited
Järvakandi valla vapp

**Järvakandi valla vapp** on Rapla maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Järvakandi valla vapp.

Vapp kinnitati 1. veebruaril 1999.

Vapi autor on Tõnu Kukk.

## Vapi kirjeldus
Hõbedasel kilbil sinine, kilbi ülaservani ulatuv sarikas. Sarika all sinine karikas, millest tõuseb punane leek.

## Põhjendus
Sinine värv viitab järvedele, soodele, laugastele. Traditsiooniliseks klaasitööstuse sümboliks on klaaspeeker. Üle saja aasta on Järvakandis põlenud tuli klaasisulatusahjudes, sellest karikas ja leek selle kohal. Leek on ka kodukolde ja valla elujõu sümboliks.

## Vaata ka
*Järvakandi valla lipp

## Välislingid
*Järvakandi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Valitsusväliste organisatsioonide loend

See loend loetleb valitsusväliseid organisatsioone; valitsustevahelisi organisatsioone loetleb rahvusvaheliste organisatsioonide loend.

## A

*Aafrika ja Aasia Rahvaste Solidaarsuse Organisatsioon
*Amnesty International
*ATTAC

## B
*BATUN

## E
*Esindamata Rahvaste Organisatsioon
*European Digital Rights

## H
*Human Rights Watch

## K

* Koola Saamide Assotsiatsioon

## M

*Murmanski Oblasti Saamide Ühendus

## P
*Piirideta Arstid

## R
*Rahvusvaheline Noorte Demokraatide Liit

## S
*Saami Nõukogu
Rahvusvaheline Mereõiguse Kohus

**Rahvusvaheline Mereõiguse Kohus** (üldkasutatav lühend **ITLOS**) on ÜRO mereõiguse konventsiooni alusel loodud, 1996. aastast tegutsev vaidlusi lahendav rahvusvaheline organisatsioon. Kohtu pädevuses on vaidlused, mis on tekkinud mereõiguse konventsiooni põhjal; samuti vaidlused, mis on tekkinud mereõiguse konventsiooni eesmärkidega seotud konventsioonide põhjal.

Kohus asub Hamburgis ja selles on 21 kohtunikku.

## Välislingid
* Rahvusvaheline Mereõiguse Kohtu ametlik veeb
* The International Foundation for the Law of the Sea (IFLOS)  – Sihtasutus
Alaline Rahvusvaheline Kohus

**Alaline Rahvusvaheline Kohus** (inglise keeles *Permanent Court of International Justice*, prantsuse keeles *Cour permanente de justice internationale*) oli aastatel 1922–1946 Rahvasteliidu kohtuorgan. Kohus asus Alalise Vahekohtu ruumides Haagis, Rahupalees.

ÜRO loomisel võttis Alalise Rahvusvahelise Kohtu funktsioonid üle Rahvusvaheline Kohus.
Juuru valla vapp

**Juuru valla vapp** on Rapla maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Juuru valla vapp.

Vapp kinnitati 4. mail 1998.

## Vapi kirjeldus
Püstiselt poolitatud puna-hõbedase kilbi punasel väljal on seisva sookure hõbedane siluett; hõbedasel väljal kaks püstist punast rohelise tammelehega teivast.

## Põhjendus
Sookurg meenutab, et valla territooriumil on laialdased sooalad, mis on nende majesteetlike lindude elupaigaks; kurge peetakse ühtlasi arukuse ja valvsuse võrdkujuks. Teibad sümboliseerivad siinmail toimunud Mahtra sõja sndmusi, kus teibad olid talumeeste peamised relvad; rohelised tammelehed näitavad, et mehemeelt jätkub valla elanikel ka tänapäeval. Punane on vapruse ja julguse sümbol; hõbe on aga puhtuse ja lootuse võrdkuju.

## Vaata ka
*Juuru valla lipp
*Rapla maakond

## Välislingid
*Juuru valla sümboolika valla kodulehel
*Juuru valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Francis Fukuyama

**Francis Yoshihiro Fukuyama** (sündinud 27. oktoobril 1952 Chicagos) on ameerika filosoof, politoloog ja kirjanik.

## Haridus
Ta sai bakalaureusekraadi klassikalises filoloogias Cornelli ülikoolist ja doktorikraadi politoloogias Harvardi ülikoolist. Ta on Johns Hopkinsi ülikooli professor.

## Teosed
Fukuyama on tuntud eeskätt oma teose "Ajaloo lõpp ja viimane inimene" kaudu. Selles ta väidab, et ajalugu kui ideoloogiate võitlus on maailma jõudmisega liberaalse demokraatiani pärast Berliini müüri langemist ja külma sõja lõppu suuremalt jaolt lõppenud. 2022. aasta 21. märtsil eetris olnud HARDtalki intervjuus kinnitas ta intervjueerija Sarah Montague'le, et sellest pole õigesti aru saadud.

## Poliitilised vaated
Algselt seostati Fukuyamat neokonservatismiga, kuid Iraagi sõja ajal hakkas ta sellest taanduma. 19. veebruaril 2006 ilmus New York Timesis tema artikkel "After Neoconservatism" ("Pärast neokonservatismi"), milles ta võrdles neokonservativismi leninismiga.

## Tunnustus
* 2015 Johan Skytte auhind (Rootsi)
* 2018 Tartu Ülikooli audoktor

## Teosed eesti keeles
* "Suur vapustus: inimloomus ja ühiskondliku korra taastamine" Tallinn: Tänapäev, 2001, ISBN 9985-9329-8-6
* "Ajaloo lõpp ja viimane inimene" Tallinn: Tänapäev, 2002, ISBN 9985-62-084-4
* "Riikluse ehitamine: valitsemine ja maailmakord 21. sajandil" Tallinn: Tänapäev, 2006, ISBN 9985-62-372-X
* "Identiteet: Väärikuse nõudmine ja kibestumise poliitika" Tallinn: Postimehe Kirjastus OÜ, 2022, ISBN 978-9916-698-02-0

## Viited

## Välislingid

* FRANCIS FUKUYAMA: demokraadid oleksid pidanud juba ammu võitma, EPL, 31. oktoober 2008
* Francis Fukuyama - Political Economist  Sarah Montague speaks to renowned US political scientist Francis Fukuyama. What does Russia's invasion of Ukraine mean for the progress of liberal democracy? HARDtalk, 21. märts 2022
Leisure Suit Larry

**"Leisure Suit Larry"** on arvutimängusari, milles keskne autor on Al Lowe ja mille enamik osi on seiklusmängud. 

Esimene osa kasutab tekstimängu SoftPorn mõistatusi ja tegevuskohti, aga lisab graafika ja iroonia. Sarja peategelane Larry Laffer on naistemehe karikatuur, 1970. aastate peoülikonnas ja kiilas vanamees. Esimene mäng on "In the Land of Lounge Lizards"(1987) , mis toimub SoftPorni ööelu laiendatud versioonis. Esimese osa liigses siivutuses süüdistamise tõttu on teine mäng "Looking for Love (In Several Wrong Places)" (1988) traditsioonilisem seiklus, kus Larry tõmbab katsetega naisi võrgutada endale KGB tähelepanu. Esialgse triloogia lõpetab "Passionate Patti In Search for Pulsating Pectorals"(1989), kus kurja doktori käest päästetud troopikaparadiis, kus Larry arvas õnne leidnud olevat, muutub turismikeskuseks. Larry leiab urbaniseerunud pärismaalanna asemele hoopis klaverikunstnik Patti.  

Mängu valmistajafirma Sierra Online nõudis järge. Al lahendas asja elegantse absurdiga. Järgmine mäng (1991) kannab pealkirjas numbrit 5 ja neljanda Larry puudumine mõistatus on süžee osa. Kuues osa "Shape Up or Slip Out" toob seiklused tagasi tavalisemale rajale. Luksuskuurordis toimuv mäng lihtsalt unustab Larry mineviku ja kriminaalsete saladuste lahendamise asemel tuleb seal jälle naisi taga ajada. Seitsmes osa on multifilmi tasemel graafikaga "Love For Sail" (1996), mille tegevus toimub luksuslaeval. Larry sugulasest Larry Lovagest valmis kaks mitteseiklusmängu "Leisure Suit Larry: Magna Cum Laude" ja "Leisure Suit Larry: Box Office Bust". Larry esimesest osast valmis aastatel 1991 ja 2013 kaks uusversiooni, millest uuem "Leisure Suit Larry: Reloaded" on esialgse mänguga võrreldes laiendatud.  

2018. aastal tuli välja mängusarja järjekordne osa "Wet Dreams Don't Dry". 

Algselt vanematel operatsioonisüsteemidel nagu DOS jooksnud mängusarja osi on praegu võimalik mängida enamikul platvormidel abiprogramme DosBox või ScummVM kasutades.
Jõesuu

**Jõesuu** on jõe **[[suue]]**. 

**Jõesuu** on ka mitme Eesti küla nimi:

* **[[Jõesuu (Hiiumaa)|Jõesuu]]**, küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas 
* **[[Jõesuu (Jõelähtme)|Jõesuu]]**, küla Harju maakonnas Jõelähtme vallas
* **[[Jõesuu (Tori)|Jõesuu]]**, küla Pärnu maakonnas Tori vallas

* **[[Jõesuu (Viljandi)|Jõesuu]]**, endine küla Viljandi vallas Viljandimaal

## Vaata ka
* **[[Narva-Jõesuu]]**
* **[[Vääna-Jõesuu]]**
Piraadid

**Piraadid** on merel tegutsevad kurjategijad, kelle eesmärgiks on teiste aluste röövimise või merelt maal olevate objektide ründamise kaudu saada tulu.

Eristatakse kahte tüüpi piraate:
* **kaaperdajad** – mereröövlid, kellele on valitsus andnud ametliku kaaperkirjaga loa röövida mõne teise riigi laevu. Sellist piraatluse vormi kasutati vastaste nõrgestamiseks. Vahemere korsaarid olid korrapäratu ja kohati juhuslik segu mereröövlitest ja kaapritest;
* **mereröövlid** – piraadid, kellel puudub valitsuse luba, ongi laiemas tähenduses piraadid ehk merel tegutsevad röövkurjategijad. Mereröövleid on eri aegadel ja eri kohtades nimetatud mitut moodi, näiteks Läänemerel vitaalivendadeks, Kariibi merel bukanjeerideks ja flibustjeerideks.

Piraatluse nagu ka teiste kuritegevuse liikide üks peamistest põhjustest on vaesus.

Tänapäeval kehtib rahvusvahelises õiguses ÜRO mereõiguse konventsioon, mis on kinnitatud 10. detsembril 1982.

Selle konventsiooni artikkel 101 määrab piraatluse tänapäeval järgmiselt:
* ebaseaduslikke kinnipidamisi, ründeid või muid vägivallaakte, mille on isikliku kasu saamise eesmärgil toime pannud eravalduses oleva laeva või õhusõiduki meeskond või reisijad ning mis on suunatud
** teise laeva või õhusõiduki või selle pardal asuva vara või isikute vastu avamerel;
** laeva, õhusõiduki, isikute või vara vastu kohas, mis ei kuulu ühegi riigi jurisdiktsiooni alla;
* vabatahtlikku ja teadlikku osalemist sellise laeva või õhusõiduki tegevuses, mida on võimalik määratleda piraatlaeva või -õhusõidukina;
* eelnevates punktides nimetatud tegudele õhutamist või nende teadlikku soodustamist.

## Kuulsad piraadid
* Henry Morgan (kõmri keeles *Hari Morgan*)
* Thomas Tew
* Edward Teach (Blackbeard ehk Musthabe)
* Bartholomew Roberts (Must munk)
* William Kidd
* Stede Bonnet
* Howel Davis
* Henry Avery
* Edward England
* Olivier Levasseur
* Calico Jack Rackham
* Klaus Störtebeker

## Piraatlus tänapäeval

Peamisteks mereröövide piirkondadeks loetakse
* Somaalia rannik  – vt ka Somaalia piraadid ja Operatsioon Atalanta
* Malaka väin
* Nigeeria rannik
* Venezuela rannik

## Tsitaat

## Vaata ka
*Piraatluse kuldajastu

## Viited

## Välislingid

* Lloyd's List - Piracy Timeline
* Live Piracy Map International Chamber Of Commerce, Commercial Crime Services, International Maritime Bureau
* NationalGeographic: Accidental Pirate @youtube.com
* Pekka Erelt: Piraatide Läänemeri, Eesti Ekspress, 31. mai 2007
* Noonsite: Piracy
* Euroopa Parlamentidevahelise Julgeoleku- ja Kaitseassamblee (WEU) raportöör Tarmo Kõuts: Eestis võiks piraadikütte välja õpetada
* Monday 11 May 2009, Giles Tremlett, Somali pirates guided by London intelligence team, report says @guardian.co.uk - Document obtained by Spanish radio station says 'well-placed informers' in constant contact by satellite telephone
* Daily Vessel Casualty and Piracy Report
Saarlased

**Saarlased** on Läänemere saare Saaremaa (Eesti) põlisasukad.

Nad olid juba muinasajal tuntud uljaste meremeestena.

13. sajandi lõpus kirjutatud Liivimaa vanem riimkroonikas iseloomustatakse Liivimaa ristisõja eelseid saarlasi järgmiselt: *"Saarlased on õelad paganad, nad on kuralaste naabrid. Nende maa on ümbritsetud merega, mitte kunagi ei karda nad suurt sõjaväge; suvel, see on meile teada, laastavad nad ümbritsevaid maid, kuhu nad merd mööda tulla saavad. Nad on palju sõjasaaki võtnud kristlastelt ja paganatelt. Nende suurim jõud on laevad."*

Saaremaal räägivad vanemad inimesed eesti keele saarte murret, nooremate hulgas on levinud saare aktsent. Saaremaal kõneldakse saarte murde Anseküla, Jämaja, Kihelkonna, Kaarma, Karja, Püha, Valjala, Jaani ja Pöide murrakut. Seda murrakute rühma nimetatakse rahvakeeles saare keeleks.

## Vaata ka

*Hiidlased
*Muhulased
*Sõrulased
*Ylle, Culle, Env, Muntelene, Tappete, Yalde, Melete ja Cake

## Viited

## Kirjandus
*Edgar V. Saks. Saarlaste kaebekiri paavstile. Võitleja nr 12, detsember 1967. Lk 7
Riigi õigusjärglus

**Riigi õigusjärglus** on õigusjärgluse juhtum riigi puhul. Riigi õigusjärgluse puhul asendub ühe riigi suveräänsus territooriumi üle teise riigi omaga ja **järglasriik** võtab üle eellasriigi kohustused. 

Tähtsaim põhimõte riikide õigusjärgluses on *uti possidetis juris* põhimõte: uus riik on kohustatud järgima eelnenu riigipiire.

Enamikul juhtudel ei ole järglasriik seotud eellasriigi sõlmitud välislepingutega. Tal on siiski võimalik lepingu depositaari teavitada, et soovib asuda lepingu osapooleks, mis on mõnevõrra lihtsam kui algusest peale lepinguga ühinemine. Rahvusvaheliste organisatsioonide liikmeks tuleb järglasriigil astuda tavalistel tingimustel. Üldjuhul saab järglasriik endale nii eellase varad kui võlad.

Võib eeldada, et enamikul juhtudel järglasriik võtab üle kõik eellase kodanikud. Juhul kui ta seda ei tee, võib tekkida kodakondsuseta isikute probleem.

Järglasriikide näideteks on Venemaa, mis on Nõukogude Liidu õigusjärglane ja Serbia on Jugoslaavia Föderatiivse Sotsialistliku Vabariigi õigusjärglane. Samas näiteks Tšehhoslovakkia lagunemisel ei saanud ei Tšehhi ega Slovakkia riigi õigusjärglaseks – Tšehhoslovakkia ÜRO liikmesus katkes 1. jaanuaril 1993 seoses riigi lagunemisega, ning Tšehhi ja Slovakkia said mõlemad uute riikidena ÜRO liikmesuse sama aasta 19. jaanuaril.

## Vaata ka
*Riigi järjepidevus
*Õiguslik järjepidevus
*Õigusliku järjepidevuse põhimõte
258

**258. aasta**

Sajandid: 2. sajand - **[[3. sajand]]** - 4. sajand

Aastakümned: 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad - **[[250. aastad]]** - 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 

Aastad: 253 254 255 256 257 - 258 - 259 260 261 262 263

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Sixtus II, paavst
* Laurentius, märterpühak
* Novatianus, õpetlane ja vastupaavst
Saare keel

**Saare keeleks** nimetatakse rahvakeeles Saaremaa põliselanike saarlaste murrakuid. Keeleteaduslikult on tegu eesti keele saarte murde Anseküla, Jämaja, Kihelkonna, Kaarma, Karja, Püha, Valjala, Jaani, Mustjala ja Pöide murrakuga, mida murdeliigendustes jagatakse Ida-Saaremaa ja Lääne-Saaremaa murrakurühmaks. Teatud hulga tunnuste järgi on saare keelt võimalik kuulates eristada näiteks keskmurdest ja läänemurdest (nn mandrimeeste keel). Saare keelt on võimalik teiste tunnuste järgi (näiteks intonatsioon) eristada hiiu keelest.

Saaremaa murdekeele üheks tuntuimaks tunnuseks on õ asemel ö hääldamine.

## Vaata ka
* muhu keel
* kihnu keel

## Välislingid
* Saare keele pilkamisvormel Eiseni naljaraamatust
* Enel Põld, Anton Malmi: "Kas saarlaste kõnepruuk näitab tõesti hääbumise märke?" ERR Novaator, 31. juuli 2019
312

**312. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad - **[[310. aastad]]** - 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad

Aastad: 307 308 309 310 311 - 312 - 313 314 315 316 317

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 28. oktoober – Maxentius, Vana-Rooma keiser
Hiiu keel

**Hiiu keeleks** nimetatakse rahvakeeles hiidlaste murrakuid.

Keeleteaduslikult on tegu eesti keele saarte murde **Hiiumaa murrakurühmaga**, mis omakorda jaguneb läänehiiu (Emmaste ja Reigi  murrak) ja idahiiu (Pühalepa ja Käina  murrak) rühmaks. Teatud hulga tunnuste järgi on hiiu keelt võimalik kuulates eristada näiteks keskmurdest ja läänemurdest (nn mandrimeeste keel), teiste tunnuste järgi (näiteks intonatsioon) saare keelest.

Keelenäide: *Kui saap mind tunne, siis ma ütle, et ma ole eht hiidlene ja ma kirjuta riigi keeles. Neh, sa tääd ju küll, et maa ilmes aa kolm mere riiki. Nee aa Hiiumaa, Saaremaa ja Inglismaa. Nenna, et hiiu keel aa riigi keel ja ma kirjuta senne keele Pühalepa murde peel. Mis möted sool muidu pees mölkuved?* 

## Vaata ka

* kihnu keel

## Välislingid
*Hiiu sõnaraamat
* Rinno Lige: Hiiu keel ja meel (Hiiumaa, 3. september 2003)
622

**622. aasta**

Sajandid: 6. sajand - **[[7. sajand]]** - 8. sajand

Aastakümned: 570. aastad 580. aastad 590. aastad 600. aastad 610. aastad - **[[620. aastad]]** - 630. aastad 640. aastad 650. aastad 660. aastad 670. aastad

Aastad: 617 618 619 620 621 - 622 - 623 624 625 626 627
----

## Sündmused

* 16. juuli – Päev millest algab islamistliku kalendri ajaarvestus. Toimus hidžra.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...