open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Johannes Kaiv

**Johannes Kaiv** (8. juuli 1897(ukj) – 21. november 1965) oli Eesti diplomaat.

Sündinud Puhjas, Järvaküla Mäelt-Loku talus, jõudis ta läbi Järvaküla algkooli, Puhja kihelkonnakooli ja Tartu reaalkooli 1917. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonda ja astus EÜS liikmeks. Reaalkooli viimastel aastatel töötas kooliraha teenimiseks Petrogradis Rosenkranzi vasevabrikus kontoristina. 

Saksa okupatsiooni ajal kuulutas ta 1918. aastal Tartu ülikoolile boikoti ja läks Pärnu Postimehe toimetajaks. Haridusteed jätkas Riias, kus õppis tehnilist keemiat. Vabadussõja puhkemisel viibis juhtumisi Tartus ja astus kohe vabatahtlikuna rahvaväkke, kust ta suunati tagasi Riiga, et ta kutsuks üles eesti üliõpilasi sõjaväkke astuma. Koosolekul korp! Vironia ruumes, tehtigi ühehäälne otsus tulla Tartusse. Vabadussõja lahingutest võttis Kaiv osa 2. jalaväepolgus kuni vaenlase surumiseni Irboskani. Edasi töötas valitsusasutustes sh Toitlusministeeriumi sekretärina, lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduse erialal ja stažeeris Haagis Haagi rahvusvahelises kohtus. 

Ta töötas aastatel 1925–1935 Kohtuministeeriumi nõunikuna. 1935. aastal lahkus Johannes Kaiv riigiteenistusest, sõitis Austraaliasse, kus tegutses äri alal, samuti aukonsulina. 1939. aastal kutsuti ta tagasi tööle diplomaadina.

Aastatel 1939–1965 oli ta New Yorgis peakonsuli kohustetäitja saadiku ülesannetes (alates 9. veebruarist 1965 peakonsul saadiku ülesannetes). Koos Ernst Jaaksoniga suutis ta tagada Eesti Vabariigi saatkondade tegevuse jätkumise demokraatlikus läänes pärast riigi okupeerimist Nõukogude Liidu poolt ning saavutada ka lääneriikidepoolse okupatsiooni mittetunnustamise. 

## Viited
Itatiaia rahvuspark

**Itatiaia rahvuspark** on Brasiilia vanim rahvuspark, asutatud 1937. aastal. Asub Rio de Janeiro ja Minas Geraisi osariigis Mantiqueira mägedes. Pindala on 280,8 km².

Itatiaia rahvuspargis elab 250 linnuliiki.

Rahvuspargis asub Brasiilia kõrguselt kolmas mägi Pico das Agulhas Negras (2878 m).

Rahvuspark hõlmab osa Atlandi vihmametsast.
Koomiksiautorite loend

*Siin on loetletud koomiksikunstnikke, -stsenariste jt [[koomiks]]iautoreid.*

## A
Charlie Adlard

## B
Carl Barks

## D
Don Rosa

## G
Neil Gaiman
– René Goscinny
– Bud Grace

## K
Olimar Kallas
– Robert Kirkman

## M
Frank Miller
– Alan Moore
– Tony Moore

## R
Marco Rota

## U
Albert Uderzo

## W
Bill Watterson
Konstanz

**Konstanz** on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal. Asub Bodeni järve ja Reini ääres, piirneb Šveitsiga ning on kokku kasvanud Šveitsi poolel asuva Kreuzlingeni linnaga.

## Ajalugu

Konstanzi kohal oli keltide asula, linna on esmamainitud 525. aastal. Umbes 585. aastal loodi Konstanzi piiskopkond.

1414–1418 peeti seal Konstanzi kirikukogu. 6. juulil 1415 põletati Konstanzis tuleriidal ketserina Jan Hus. 1417. aastal valiti seal paavstiks Martinus V.

1633. aastal piirasid Kolmekümneaastase sõja käigus linna rootslased.

Konstanz on krahv Ferdinand von Zeppelini sünnikoht.

Linnas asub Konstanzi Ülikool. Linna lähedal asub Mainau saar.

## Viited

## Välislingid

*Konstanzi koduleht
Krefeld

**Krefeld** (kuni 1929. aastani ka **Crefeld**) on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Kölnist põhjaloodes.
Asub Reini jõe ääres (Uerdingeni linnaosa).

Krefeldi kohal asus roomlaste sõjaväelaager **Gelduba**. Krefeldi on esimest korda mainitud 1105. aastal. 1929. aastal liideti Krefeldiga Uerdingeni linn, mis oli linnaõigused saanud juba 1255. aastal. Krefeld sai linnaõigused 1373. aastal.

Pärast Vestfaali rahu 1648. aastal sai Krefeldist mennoniitide varjupaik.

Krefeld on pikka aega olnud tähtis tekstiilitööstuse keskus. Seda hüütakse ka **sameti- ja siidilinnaks**. Krefeldis elas siiditööstur Adolf von der Leyen.

## Viited

## Välislingid
* Krefeldi koduleht
Rahvusvaheline signalisatsioonikood

**Rahvusvaheline signalisatsioonikood** (ingl INTERCO – *International Code of Signals*, **ICS**) on rahvusvaheline laevanduses kasutatav olulisemate signaalide visuaalse edastamise süsteem. 

Signaale edastatakse vastavate signaallippude heiskamisega. 

Signaalid on üldjuhul ühe- kuni neljalipulised. Tuntuimad on tänapäeval ühelipulised signaalid.

## Tähed

## Numbrid

## Asendajad
Kui on näiteks vaja heisata korraga kaks samasugust signaallippu, kuid igat lippu on olemas vaid 1 eksemplar, kasutatakse asenduslippe ehk asendajaid.

## Vastus ja kood

## Kasutamisest
Signaallippude kasutamine on efektiivsemate tehniliste sidevahendite arenguga vähenenud. Igapäevasemat kasutamist leiavad tänapäeval näiteks signaalid Alfa, Bravo ja Hotel, aga ka Lima. Mõningaid lippe kasutatakse signaalideks purjeregattidel. Siiski on signaallippude komplekt tänapäevalgi suurema töölaeva kohustuslikus varustuses. Signaallippe heisatakse masti raasse. Sagedamini kasutatakse signaallippe tänapäeval teenistuslaevadel, mille mast on üldjuhul lipusignaalide heiskamiseks sobivaimalt projekteeritud. 
 
Tänapäeval heisatakse signaallippe ilmselt kõige sagedamini pidulikkuse eesmärgil pika lipurivina **lipuehteks** kokku ühendades. Lipuehte koostamisel võiks iga viies lipp olla numbrilipp. Lipurivi heisatakse tavaliselt visuaalselt katkematuna piki laeva alates vöörist üle mastitopi (-toppide) ahtrisse. Kui see pole tehniliselt võimalik, heisatakse lipuehe lihtsalt võimalikult pika katkematu rivina kas piki laeva või piki masti. Pimeda ajaks võib lipuehte asendada või täiendada sarnaselt kulgeva lambiriviga. Veesõidukile heisatakse pidulikul puhul lipuehet kas sadamas või ankrus seismise ajaks, kuna sõidu ajal ei loeta lipuehte kandmist heaks meretavaks.

## Vaata ka

*Tähestikuline hääldamine
Heinrich VIII (Reußi prints)

**Heinrich VIII**, Reußi prints (sündinud 30. augustil 1944) on Reußi printsi Heinrich I ja Mecklenburgi hertsoginna Woizlawa Feodora vanim poeg.

Oma ema kaudu on Heinrich VIII Balti ühendatud hertsogiriigi (Eestimaa, Liivimaa ja Kuramaa) mõeldav troonipärija.

Heinrich VIII abiellus 14. juulil 1973 Dorit Freiin von Ruffiniga (sündinud 8. jaanuaril 1948). Neil on kaks poega:
* prints Heinrich XX (sündinud 24. novembril 1975)
* prints Heinrich XXIII (sündinud 1. märtsil 1979)
Merlot

**"Merlot"** [merl'oo] on Bordeaux'st pärit punase viinamarja sort, mis võistleb tuntuselt "Cabernet Sauvignoniga". 

Bordeaux' regioonis on "Merlot" selgelt kõige rohkem kasvatatav viinamari. Seda kasvatatakse laialdaselt ka mujal maailmas.

## "Merlot'st" valmistatud veinide omadused
"Merlot" on maitselt pehmem ja täidlasem kui "Cabernet Sauvignon" ning sisaldab vähem parkhapet. 

Aroomis on musta sõstart ja ploomi.
Syrah

**"Syrah"** on Prantsusmaalt Rhône'i orust pärit punane viinamarjasort.

Väljaspool Prantsusmaad on "Syrah" populaarne ka Austraalias, kus seda tuntakse "Shirazi" nime all, Lõuna-Aafrikas ja USA California osariigis. Argentinas on see üks viiest levinumast viinamarjasordist.

## Omadused
"Syrah'st" valmistatud vein on tumepunane, maitselt täidlane ja parkhappene, selle aroom on pigem vürtsikas kui puuviljane.
David Auburn

**David Auburn** [d'eivid 'oobön] (sündinud 1970. aastal Ameerika Ühendriikides Chicagos) on ameerika näitekirjanik ja teatrilavastaja.

David Auburni lapsepõlv ja noorus möödusid Ohio ja Arkansase osariigis. Ta on õppinud Chicago ülikoolis inglise kirjandust.

2001. aastal võitis David Auburn näidendiga "Proof" Pulitzeri preemia. 

Selle näidendi põhjal valmis 2005. aastal John Maddeni lavastatud mängufilm "Proof" ("Tõestus"), kus mängivad Gwyneth Paltrow, Hope Davis, Anthony Hopkins ja Jake Gyllenhaal.

## Looming
### Näidendid
*"Are You Ready?"
*"Damage Control"
*"Fifth Planet"
*"Miss You"
*"Three Monologues"
*"We Had A Very Good Time"
*"What Do You Believe About The Future?"
*"Proof" (eesti keeles "Tõestus"; tõlkija Anu Lamp)
*"Skyscraper"

### Filmistsenaariumid
*"Tõestus" (2005)
*"Maja järve ääres" (2006)

### Auburni looming [[Eesti teater|Eesti teatris]]
*"Tõestus" (Tallinna Linnateater; lavastaja Ain Prosa; esietendus 20. aprillil 2002)

## Välislingid
*
Agent M

**Agent M** oli eesti alternatiivroki ansambel.

## Viimase koosseisu liikmed
*Reilika Saks (vokaal)
*Marten Vill (kitarr, muusika)
*Reimo Va (bass)
*Taago Piisang (trummid)

### Endised liikmed
*Merili Varik (vokaal)
*Andres Aru *alias* Mõmmi (trummid)
*Margus Tammela (klahvpillid)
*Mihkel Kupits (trummid)
*Märten Rodes (kitarr)
*Ivan Korshunov (basskitarr)
*Andrus Kanter (klahvpillid)
*Jarmo Nuutre *alias* Chopper (trummid)

## Ajalugu

Agent M alustas *live*-koosseisuna 2005. aasta kevadest, kuid projekti tegelikku algusaega on raske määratleda. Ansambli looja Marten Vill on varem osalenud pungihõngulistes bändides Uss (vokaal, looming) ja Migreen (kitarr). Agent M-i nime kasutas Marten esimest korda aastal 2002 oma elektroonilisema kõlaga arvutimuusika puhul. Hiljem, 2003. aastal, pärast sõjaväest naasmist, hakkas Marten Kiviussi nime all viljelema retrohõngulist pseudopunki. Mõned lood jõudsid ka punk-kogumikele.

2004. aasta lõpul tekkis Martenil idee panna kokku täiekoosseisuline bänd ja seda uuesti Agent M-i nime all. Lauljaks sai tollal Tallinna Pedagoogikaülikoolis õppinud Merili Varik ja peagi valmisid esimesed ühised salvestised. 2005. aasta algul huvitus lugudest Raadio 2 ja pala „7 surmapattu" püsis nädalaid Top 20 tipus. Esimene kontsert anti mais koos Sõpruse Puiesteega Rock Café's. 2007. aastal ja hiljem astus bänd üles Rabarockil ja teistel suurematel festivalidel. Nelja tegutsemisaasta jooksul anti välja album „Spionaaž" ja kaks EP-d. Pärast mõningaid koosseisumuutusi lõpetas Agent M sel kujul tegevuse 2009. aasta sügisel.

2011. aasta sügisel alustas Agent M uuesti tegevust koos uue laulja (Reilika Saks) ja trummariga (Taago Piisang). Aasta jooksul avaldati mitu uut salvestist ja loo „Suvel meil majas sooja vett ei ole" muusikavideo. Juba esimestel taastegutsemise kuudel hakkas bändi uuema loomingu stiil varasemast palju erinema – loobuti taustade kasutamisest ning liiguti alternatiivsema ning agressiivsema roki suunas, kusjuures suurt osa loomingust hakkas kirjutama ka laulja Reilika.

2012. detsembris teatasid Marten ning Reilika, et jätkavad uue nime all Luna Vulgaris, loobudes täielikult 2011. aasta eelsest materjalist.

## Muusika

Agent M-i muusika on olnud segu mitmest erinevast stiilist – rokk, elektroonika, *indie*, punk. Esimese põhikoosseisu muusikas saab paralleele tõmmata tantsulist rokkmuusikat viljelevate *new wave*i ja *indie*-bändidega nagu Blondie, The Sounds jne. 2011 muutunud koosseisuga ning uue lauljaga on bändi looming võtnud alternatiivsema suuna, mis on lähemal post-pungile ja garaažirokile.

Valdav osa loomingust on eestikeelne, kuid paljud lood on ka inglise keeles.

Kogu produktsioon ja stuudiotöö on siiani bändi enda tehtud ning valminud kodustuudios.

## Diskograafia
* 2006 – EP „Šokolaad" (ise väljastatud)
* 2007 – singel „Väike tüdruk" (Kulundpea Records)
* 2007 – album „Spionaaž" (Kulundpea Records)
* 2009 – virtuaalne EP „Kloostris me elada ei saa"
* 2012 – virtuaalne EP „Minu koer ei hammusta"

## Videograafia
* 2005 – Kus on mu kodu
* 2006 – Shokolaad / Perfect World
* 2009 – Pidurid on surnud
* 2012 – Suvel meil majas sooja vett ei ole
Tõestus (näidend)

**"Tõestus"** (originaalpealkiri "*Proof*") on David Auburni näidend aastast 2000.

2001. aastal sai Auburne näidendi eest Pulitzeri preemia ja Tony auhinna.

Näidendi maailmaesietendus toimus 2000. aastal New Yorgis.

## Tegevus
Tegevus toimub pärast andeka, kuid vaimuhaigust põdenud matemaatikaprofessori surma. Matemaatikaprofessori tütar Catherine tunneb end pärast isa surma üksi ning teda vaevab küsimus, kui palju isa geniaalsusest ja hullumeelsusest on ta pärinud. Mõtiskleda selle üle aga ei lase tal tema vanem õde Claire – blondiin New Yorgist, kes on isa matusteks kohale sõitnud – ja matemaatikaprofessori õpilane, kes loodab professori paberitest midagi huvitavat leida.

## Tegelased
*Robert (vaimuhaige matemaatikaprofessor)
*Catherine (matemaatikaprofessori tütar)
*Claire (Katherine õde)
*Hal (matemaatikaprofessori endine õpilane)

## "Tõestus" [[Eesti teater|Eesti teatris]]
Eestis on "Tõestust" lavastatud Linnateatris. Lavastaja Ain Prosa. Näidendi eestindas Anu Lamp. Kunstnik Aime Unt.

### Osatäitjad
*Catherine – Elisabet Tamm
*Claire – Liina Olmaru või Evelin Pang
*Robert – Andres Ots
*Hal – Andres Raag
Halle

**Halle** (ka Halle an der Saale) on linn Saksamaal, Saksi-Anhalti liidumaa suurim linn. Asub Saale jõe ääres.

Hallet on esmamainitud 806. aastal.

Halle piirkond, Magdeburgi hertsogkonna eksklaav, oli ümbritsetud Anhalti vürstkonnast, Mansfeldi krahvkonnast  ja Saksimaa kuurvürstiriigist. Brandenburg-Preisimaa päris ala pärast hertsog Augusti surma 1680. aastal ja reorganiseeris sekulariseeritud territooriumi Magdeburgi hertsogkonnaks, Brandenburgi kuurvürstidega pärilike hertsogitena. Halle piirkonda nimetati, hertsogkonna luterliku aadelkonna soovide vastaselt valitsema kalvinistist kantsler. August Hermann Francke  (1663–1717) juhtimisel sai Hallest pietismi keskus Brandenburg-Preisimaal.

Linnas asub 1817. aastal asutatud Halle Ülikool. 

Linn on tuntud oma keemiatööstuse poolest, moodustades koos Merseburgi ja Bitterfeldiga nn. Kesk-Saksamaa Keemiakolmnurga (Mitteldeutsches Chemiedreieck). Linnast lõunas tegutses Schkopau eeslinnas Buna Werke ja Leunawerke, nende töötajate majutamiseks rajatigi 1967. aastal Halle-Neustadti planeeritud linn, mis 1990. aastast kuulub Halle alla.

## Kuulsaid linnaelanikke
Halles on sündinud Georg Friedrich Händel.

## Pildid


SalineHalle.JPG|Soolamuuseum
Halle(Saale) Hallescher Dom asv2024-04 img1.jpg|Halle toomkirik
Halle(Saale) Moritzkirche asv2024-04.jpg|Halle Moritzkirche
Stadthaus-Halle.jpg|Uusgooti linna haldushoone (*Stadthaus*)
Halle(Saale) Opernhaus asv2024-04 img1.jpg|Ooperiteater
Halle an der Saale Haendelhaus.jpg|Händel-Haus


## Viited

## Välislingid
*Halle koduleht
Enn Küng

**Enn Küng** (sündinud 31. oktoobril 1963 Tallinnas) on eesti ajaloolane ja Tartu Ülikooli õppejõud. 

Küng õppis aastatel 1982–1988 Tartu Riiklikus Ülikoolis ajalugu. 1992. aastal sai sealt magistrikraadi ja 2001. aastal doktorikraadi. 

Aastatel 1992–2005 töötas ta Eesti Ajalooarhiivis. Alates 1994. aastast on ta olnud Tartu Ülikooli õppejõud, aastatel 2005–2020 oli Eesti ajaloo õppetooli dotsent. Aastast 2021 on ta Eesti ajaloo (varauusaja ja uusaja) kaasprofessor. 

Enn Küng on peamiselt uurinud Eesti ja Rootsi varauusaega (16.–17. sajandit). Eriti huvitavad teda majandus- ja kaubanduspoliitika küsimused. 2002. aastal sai ta oma doktoritöö eest parima Eesti ajalooraamatu auhinna. 2025. aastal sai ta Tartu ajaloo kolmeköitelisena kavandatud koguteose peatoimetajaks. 

Küng oli aastatel 2000–2010 Akadeemilise Ajalooseltsi esimees. 

2013. aastal ilmus Küngi toimetatud ja koostatud Eesti ajaloo üldkäsitluse kolmanda köite uus versioon.

## Tunnustus

* 2013 Tartu Ülikooli aumärk
* 2023 Eesti Vabariigi teaduspreemia humanitaarteaduste alal.

## Teoseid ja publikatsioone
**Eesti rahvuslik postiteenistus 90*. Koos Aive Küngi ja Toomas Türkiga. Tartu: Eesti Post, Postimuuseum, 2008.
*Johann Köler und die Druckerei in Narva 1695 bis 1705. In: *Buch und Bildung im Baltikum: Festschrift für [[Paul Kaegbein]] zum 80. Geburtstag*. München: LIT, 2005.
**Läänemere provintside arenguperspektiivid Rootsi suurriigis 16./17. sajandil*. Koostaja. Tartu: Eesti Ajalooarhiiv, 2002. ISBN 998585828X
**Läänemere provintside arenguperspektiivid Rootsi suurriigis 16/17. sajandil. II*. Koostaja. Tartu: Eesti Ajalooarhiiv, 2006. ISBN 9985858476
*Arnold Soom. *Mälestusi. Artikleid: [kogumik]*. Koostaja. Tartu: Eesti Ajalooarhiiv, 1996.
*"*Narvaer Bürger- und Einwohnerbuch 1581-1704*"; koos Dirk-Gerd Erpenbeckiga. Dortmund, 2000. ISBN 3-923293-63-1
*"*Rootsi majanduspoliitika Narva kaubanduse küsimuses 17. sajandi teisel poolel*". Tartu: Eesti Ajalooarhiiv, 2001. ISBN 9985-858-24-7 (doktoritöö, köites)
**Võõrastekaubanduse reguleerimine Narvas ja linna suhted Läänega XVII sajandi teisel poolel: magistritöö*. Magistritöö. Juhendaja: Helmut Piirimäe. Tartu, 1992.
*Über die Grösse der Bevölkerung Narvas und Ivangorods in der Mitte des 17. Jahrhunderts. In: *Aus der Geschichte Alt-Livlands: Festschrift für [[Heinz von zur Mühlen]] zum 90. Geburtstag*. Münster:; Lit, 2004.
*„Paludes kristlikku päästmist ja kaitset”: Eestimaa seisuste alistumine Rootsi võimule 1561. aasta suvel, Tuna 2011, nr 3, lk 88-98
*Die Gefangenschaft Herzog Jakobs von Kurland in Ivangorod 1659–1660. Die Forschungen zur baltischen Geschichte (FzbG) 2015, nr 10, s. 69-90
*"*Mercuriuse ja Marsi vahel: Hansalinn Tallinn Rootsi riigi haardes. 1561–1632*". Tallinn: Tallinna Linnaarhiiv, 2022.

## Viited


## Välislingid
*Elulugu Tartu Ülikooli lehel
*Raimu Hanson, Uus ajalooköide kajastab uurimise viimast seisu, Postimees, 5. detsember 2013
*
Tõestus (film)

**"Tõestus"** (*"Proof"*) on 2005. aastal valminud Ameerika Ühendriikide mängufilm, mille lavastas režissöör John Madden. Film on valminud David Auburni samanimelise näidendi põhjal.

## Välislingid
*
Tempranillo

**"Tempranillo"** [tempran'iljo] on Hispaania üks tuntumaid punaseid viinamarjasorte.

Hispaanias kasvatatakse seda eelkõige Riojas, väljaspool Hispaaniat laialdasemalt Portugalis ja Argentinas, viimasel ajal ka Austraalias.

Tavaliselt kasutatakse "Tempranillot" veinides segatuna teiste viinamarjasortidega. Riojas segatakse seda näiteks "Garnacha" ja "Mazueloga", lisamaks mahlakust ja värvi.

## Omadused
"Tempranillost" valmistatud veinid on puuviljamaitselised, tugeva värviga, madala happesuse ja parkainesisaldusega. See teeb need populaarseteks ja lubab neid mitmesuguste roogadega hästi kokku sobitada.
Riisling

**Riisling** (saksa keeles *Riesling*) on traditsiooniline Saksamaa ja Alsace'i valge viinamarjasort, mida kasutatakse eelkõige riislingiks nimetatava veini valmistamiseks.

Tegemist on väga vana sordiga, esimene kirjalik märge riislingi kohta on aastast 1435. Peale Saksamaa ja Prantsusmaa kasvatatakse seda ka Austrias ja Põhja-Itaalias.

Austrias on riisling kasvatatavuselt teisel kohal, kohe pärast viinamarjasorti "Grüner Veltliner". 

Riislingi viinapuid kasvatatakse ka Austraalias, seal ta on valgetest viinamarjadest kasvatatavuse poolest 2.-3. kohal olev viinamarjasort.

## Riislingist valmistatud veinide omadused
Veini potentsiaalse kvaliteedi poolest on riisling võrdne Chardonnay'ga, kuid pole sugugi nii populaarne. Riisling on tihti kuiv, väga aromaatne, tsitruseline, lilleline ja mineraalne vein. Kui enamik valgeid veine on kahe- kuni nelja-aastase normaalse elutsükliga, siis riislingil hakkab sel ajal alles teine hingamine ning tänutäheks hoidmise eest täieneb aroomibukett petrooliste ja kuivatatud puuviljaliste nootidega, mis on intelligentse veini puhul lausa suurepärased aroomibuketi lisandid. Ka on riisling vastupidav ilmastikuoludele, mis võimaldab kasvatada seda ka külmadel ja põhjapoolsetel aladel. Heal riislingil on spetsiifiline, veidi bensiini meenutav aroom.

## Sarnase nimega viinamarjasordid
On mitu viinamarjasorti, kus vaatamata sellele, et nimes sisaldub sõna "riesling", ei ole mingit moodi seotud eespool nimetatud viinamarjasordiga.
*"Welschriesling" – see viinamarjasort on levinud sellistes riikides nagu Austria, Horvaatia, Tšehhi, Ungari ja Rumeenia. Vaatamata sarnasele nimele ei ole tal midagi ühist päris riislingiga.
*"Schwarzriesling" ('must riisling') – tegu on saksakeelse nimetusega viinamarja "Pinot Meunier" kohta.
*"Gray Riesling" – seda viinamarjasorti tuntakse ka "Trousseau grisi" nime all. Seos tegeliku riislingi viinamarjaga puudub.
*"White Riesling" – see on nn 'õige' riisling, mõnikord kutsutakse seda ka "Johannisbergi Rieslingiks". Nimi tuleneb Johannisbergi lossist (Schloss Johannisberg). Samuti on levinud väljend "Reini jõe riisling".

## Välislingid
* "Riesling – viinamarjade kuninganna"
Fats Domino

**Fats Domino** (kodanikunimega **Antoine Dominique Domino**; 26. veebruar 1928 New Orleans Louisiana osariik – 24. oktoober 2017) oli USA *[[rhythm and blues]]* ja *[[rock'n'roll]]* laulja ja pianist. Tema näol on kahtlemata tegemist *rock'n'roll* ühe tugevama esindajaga. Elvis Presleyt kutsutakse küll *rock'n'roll* kuningaks, kuid Fats Dominot võib vabalt tituleerida *rock'n'roll* isaks.

1949. aastal ilmus Fats Domino esimene lugu "The Fat Man". Esile kerkis Fats aga aastal 1956 looga "Blueberry Hill", millest sai tema suur hitt ning mis tõstis ta samale tasemele Elvis Presley, Bill Haley ja Chuck Berryga.

Fats Domino polnud vihane *[[Rockerid|rocker]]*, vaid hoopis tõsisem ja rahulikum kui näiteks Jerry Lee Lewis ja Elvis Presley. Domino oli mõjutatud džässist ta tundnud nooruses huvi Fats Walleri muusika vastu. Arvatavasti oligi Fats Waller talle suunanäitajaks.

Domino on läinud muusikaajalukku eelkõige omapärase külmetanud kõlaga madala häälega, mida paljud, teiste hulgas näiteks Led Zeppelin, on püüdnud matkida.

Domino oleks peaaegu surma saanud, kui orkaan Katrina 2005. aastal ta kodulinnast üle käis. Domino jäi selle käigus kadunuks ja päästeti 1. septembril.

Domino on hääletatud ajakirja Rolling Stone poolt ajaloo 25. *rock'n'roll* suurkujuks.

Viimastel aastatel esines Domino harva.

## Tunnustus
*1998 – National Medal of Arts

## Vaata ka
*My Girl Josephine

## Välislingid
Lõhkeaine

**Lõhkeainetel** on järgmised omadused:
* Keemiline või energeetiline ebastabiilsus
* Süütamine tekitab aine laienemise, millele järgneb soojuse eraldumine ning suured muutused rõhus (ja tüüpiliselt välgatus või vali heli), mida nimetatakse plahvatuseks.

Lõhkeaineid klassifitseeritakse nõrkadeks või tugevateks lõhkeaineteks vastavalt nende dekompositsiooni (lagunemise) näidule: nõrgad lõhkeained põlevad kiiresti (või deflageeruvad), samas tugevad detoneeruvad. Täpset erinevust nõrkade ja tugevate lõhkeainete vahel on raske leida, kuna ei ole võimalik täpselt jälgida, ega mõõta dekompositsiatsiooni. Keemiline dekompositsioon võib võtta aega aastaid, kuid, päevi, või sekundi murdosa. On kaks dekompositsioonivormi – deflagratsioon ja detonatsioon. Detonatsiooni kasutatakse plahvatusfenomeni seletamiseks, kus dekompositsiooni põhjustab plahvatusjõud. Plahvatusjõud suudab levida läbi tugeva lõhkeaine suurtel kiirustel, tavaliselt tuhandeid meetreid sekundis. Nõrgas lõhkeaines põhjustab dekompositsiooni leek, mis liigub läbi aine aeglasemalt. Suurtes kogustes detoneeruvad ka peaaegu kõik nõrgemad lõhkeained.

#### Oksüdeerijate ja kütuse segu
Must püssirohi: kaaliumnitraat, puusüsi ja väävel.

Välgupulber: metallipulber (tavaliselt alumiinium või magneesium) ning tugev oksüdeerija (nagu kaaliumkloraat või -perkloraat)

Ammonaal: ammooniumnitraat ja alumiiniumipulber

Armstrongi segu: kaaliumkloraat ja punane fosfor. See on väga tundlik segu, mis on peamiselt tugev lõhkeaine. Väävliga on võimalik asendada mõned või kõik fosforid, et vähendada tundlikkust.

ANFO: ammooniumnitraadi ja kütuseõli segu

#### Keemiliselt puhtad ained
**[[Nitroglütseriin]]:** väga ebastabiilne ja tundlik vedelik, tuntud kui dünamiit, kui segatud koos saepuruga, ränikivi pulbriga või tavaliselt diatomiitkivimiga, mis töötavad kui stabilisaatorid.

**[[Atsetoonperoksiid]]:** väga ebastabiilne valge orgaaniline peroksiid

**TNT ([[trotüül]] ehk trinitrotolueen):** kollased mittetundlikud kristallid, mida saab sulatada ja vormi valada ilma detonatsioonita.

**[[Nitrotselluloos]]:** Nitreeritud polümeer, mis saab olla tugev või nõrk lõhkeaine, olenevalt nitratsiooni tasemest ja konditsioonidest.

RDX (Tsüklometüleentrinitramiin), PETN (Pentaerütrittetranitraat), HMX (tsüklotetrametüleentetranitramiin): väga tugevad lõhkeained, mida saab kasutada ka plastiliste lõhkeainetena.

C-4 (Kompositsioon-4): RDX plastiline lõhkeaine, tehtud plastiliseks, et see oleks kleepuv ning sepistatav.

## Vaata ka
*Brisantlõhkeaine, tüüp A, B, C, D ja E
*Perforsaatorlaeng
*Heksoliit/(heksotool)
*Lõhkeaine brisantsus
*Lõhkeaine tundlikkus
*Lõhkeaine töövõime
Odra

**Odra jõgi** ehk **Oderi jõgi** (tšehhi ja poola keeles *Odra*, saksa keeles *Oder*, antiikaja ladina keeles *Viadua*, *Viadrus*, keskaja ladina keeles *Odera*, *Oddera*) on jõgi Kesk-Euroopas. 

Jõe pikkus on 854 km, millest 112 km kulgeb Tšehhis ja 742 km Poolas. Jõe viimased 187 kilomeetrit moodustavad Poola-Saksamaa piiri. Odra on Visla järel Poola suurim jõgi. Valgla pindala on 118 861 km², millest 106 056 km² (89%) asub Poolas, 7217 km² (6%) Tšehhis ja 5587 km² (5%) Saksamaal. 

Odra voolab läbi Sileesia, Opole, Alam-Sileesia, Lubuszi ja Lääne-Pomorze. Alamjooksul piirneb jõgi Brandenburgi ja Mecklenburg-Vorpommerni liidumaaga. Suurimad linnad Odra ääres on Ostrava, Wrocław, Frankfurt Oderi ääres ja Szczecin. Ta suubub Läänemerre Szczecini laguuni, moodustades kolmeharulise delta. Delta saared on Usedom ja Wolini saar.

Kanalid ühendavad Odrat Haveli, Spree, Visla ja Kłodnicaga. Odra on suuremas osas laevatatav, kuni Kozle linna ja Gliwicki kanalini. Laevatatavuse huvides on ülemjooksu süvendatud ja kanaliks muudetud.

## Viited

## Välislingid
* "Poolas ja Saksamaal on Oderi jõgi täis surnud kalu" ERR, 13. august 2022
Põhjagermaani keeled

**Põhjagermaani keeled** ehk **skandinaavia keeled** on läänegermaani keelte ja väljasurnud idagermaani keelte kõrval üks kolmest germaani keelte harust.

Neid kõneldakse Taanis, Norras, Rootsis, Soomes, Fääri saartel, Islandil ja mingil määral Gröönimaal, samuti immigrantide seas Põhja-Ameerikas ja Austraalias. 

Keeltegruppi on mõnikord nimetatud ka Põhjamaade keelteks, see on otsetõlge levinud terminist, mida kasutavad Taani, Rootsi ja Norra õpetlased. Skandinaavias kasutatakse terminit "Skandinaavia keeled" ka viidates vastastikku mõistetavatele keeltele kolmes Skandinaavia riigis. Skandinaavia mõiste kasutamine tõusis 18. sajandil varajase keelelise ja kultuurilise skandinavismi liikumise tulemusel, viidates inimestele, kultuuridele ja keeltele kolmes Skandinaavia riigis ning rõhutades oma ühist päritolu. Mõistet "põhjagermaani keeled" kasutatakse geneetilises keeleteaduses, samas kui mõiste "skandinaavia keeled" esineb kaasaegse standardkeele õpingutes ja Skandinaavia murretes.

Umbes 20 miljonile inimesele Põhjamaades on skandinaavia keeled emakeelteks, kaasa arvatud Rootsi vähemused Soomes. Keeli, mis kuuluvad põhjagermaani keelepuusse, räägitakse mõningal määral Gröönimaal ning immigrantide gruppide poolt peamiselt Põhja-Ameerikas ja Austraalias.

## Ajalugu
### Päritolu ja tunnused
Germaani keeled jagatakse tavaliselt kolme gruppi: lääne-, ida- ja põhjagermaani keeled. Väheste tõenditega ruunides pealiskirjadest on raske täpset sugulust kindlaks teha, need jäid vastastikku mõistetavaks terve Rahvarände perioodi kestel, nii et mõningaid eraldiseisvaid erinevusi on raske liigitada. Murded, mis on tunnuste poolest määratud põhjakeelte gruppi, moodustusid alggermaani keelest hilisel eelrooma rauaajal.

Alates aastast 200 on põhjagermaani haru kõnelejad muutunud eristatavaks teistest germaani keelte kõnelejatest. Selle haru lahknemisest annavad tunnistust ruunikirjad. 

### Kõnelejate arv

## Keeled
Kõik põhjagermaani keeled pärinevad muinaspõhja keelest. Nad jagunevad kaheks keelerühmaks:
* **Lääneskandinaavia keeled**
** Islandi keel
** Fääri keel
** Norni keel (väljasurnud)
** Norra keel
****Trøndersk* (Trøndelagi murre)
****Østlandsk* (idamurre)
****Midlandsk* (keskmurre)
****Vestlandsk* (läänemurre)
****Nordlandsk* (põhjamurre)
****Sørlandsk* (lõunamurre)
* **Idaskandinaavia keeled**
** Taani keel
*** Saare taani keel
*** Ida-Taani keel
*** Jüütimaa keel
** Rootsi keel
*** *Sveamål* (svea murre – Svealand)
*** *Norrländska mål* (põhjamurre – Norrland)
*** *Götamål* (göta murre – Götaland)
*** *Östsvenska mål* (idamurre – Soome)
*** *Sydsvenska mål* (lõunamurre – Blekinge, Halland, Skåne)
*** *[[Gutni keel|Gutni]]* (Ojamaa)

## Vaata ka
*Läänegermaani keeled
Bud Grace

**Bud Grace** ehk **Bo Grace** (hüüdnimi **Buddy Valentine**; sündinud 1944) on USA koomiksiautor, kes on loonud koomiksisarja "Ernie", hilisema nimega  "Piraaja Klubi". Grace võitis "Ernie" koomiksiga 1993. aastal ka hinnatud *[[National Cartoonists Society]]* auhinna.

Bud Grace omandas 1971. aastal Florida osariigi ülikoolis füüsika alal doktorikraadi. 

Ta alustas joonistamist 1979. aastal ning koomiksidebüüdi tegi 1987. aastal. 

## Isiklikku
Grace elab  Virginias koos oma abikaasa Lorraine'iga. Neil on poeg Allen.
Lavassaare valla vapp

**Lavassaare valla vapp** on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Lavassaare valla vapp.

Vapp kinnitati Eesti Vabariigi Riigikantselei riigisümboolika osakonna poolt 14. mail 2004 ning oli kasutusel 20. oktoobrini 2013, kui Lavassaare vald ühines Audru vallaga. Uue valla nineks sai Audru vald ning kasutusele jäi Audru valla vapp. Lavassaare valla vapp anti hoiule Lavassaare Külaseltsile.

Lavassaare valla vapi autor on Priit Herodes.

## Vapi kirjeldus

Lavassaare valla vapi rohelisel kilbil on siseäärisena kuldne ehisnöör, mille kaunistused koosnevad sõõrikujulistest marjadest ja lehtedest. Kilbi parempoolses ülanurgas on kuldne ruut kahe diagonaalse musta joonega. Mustad jooned langevad paremalt vasakule.

## Põhjendus
Roheline sümboliseerib loodust ja elu. Kollane ääris tähistab valda ning seda ümbritsevad lehed ja marjad valla rikkusi. Kollane ruut kahe musta diagonaalse joonega tähistab Pärnu maakonda, kohalikku turbatööstust, kitsarööpmelist raudteed ning Lavassaares asuvat raudteemuuseumi.

## Vapi kasutamise kord
#Värvides ja värvideta vapi kujutist kasutatakse volikogu, vallavalitsuse ja ametiasutuse hallatavate asutuste dokumendiplankide, pitsatite, trükiste, suveniiride, siltide jms kujunduselementidena. Muudel juhtudel reguleerib vapi kujutise kasutamist vallavalitsus.
#Vapi kujutisega pitsat on sõõr, mille keskel on vapi kujutis. Pitsati läbimõõt on 3,5&nbsp;cm.
#Teistel juhtudel toimub vapi kasutamine ainult vallavalitsuse loal.

## Vaata ka
*Lavassaare valla lipp

## Välislingid
* Lavassaare valla sümboolika Lavassaare valla kodulehel
* Lavassaare valla sümbolid Riigikantselei kodulehel
* Lavassaare valla vapp lehel geraldika.ru
Ska

***Ska*** on 1950. aastate lõpus tekkinud Jamaica päritolu tantsumuusika stiil, milles on kokku sulanud Kariibi muusikatraditsioon (mento, kalüpso) ning raadio kaudu Ameerika lõunaosariikidest tuntuks saanud džäss ja rütmibluus. *Ska* on kiire ja rütmikas, 4/4-taktimõõdus, trumm ja rütmikitarr rõhutavad teist ja neljandat lööki. Levinumad harmoonilised järgnevused on A-D-E, C-F-G, A-D-E9-A, G-Em-C-D. Traditsiooniline *ska*-ansambel koosnes trummidest, basskitarrist, kitarrist, klahvpillist ja puhkpillist (saksofon, tromboon või trompet). 

Nimetus *ska* tuleb levinud legendi kohaselt Jamaica kuulsa basskitarristi Cluet Johnsoni iseloomulikust tervitusest "Skavoovie!". Tantsupidudel kasutatavate mobiilsete helisüsteemide omanikud Prince Buster, Clement "Coxsone" Dodd ja Duke Reid lõid Kingstonis esimesed helistuudiod, kus salvestati *ska*-muusikat. 1960. aastate keskel jõudis *ska* Põhja-Ameerikasse ja Suurbritanniasse, kus kasvas Kariibi päritolu kogukond. *Ska* kuulajatateks olid ka skinheedid, modid ja *rudeboy*'d. Samal ajal oli Jamaical *ska*'st arenemas *[[rocksteady]]*. Teiseks *ska*'st välja kasvanud muusikastiiliks on *[[reggae]]*.

1970. aastatel võtsid Suurbritannias *ska*-rütmid kasutusse punkrokkarid. Selle nn teise laine *ska* tuntuimaks esindajaks sai ansambel Madness. Kolmas laine tekkis Ameerika Ühendriikides 1980. aastate keskel, kuid vaibus suuresti 1990. aastate lõpuks. 

## Vaata ka
**[[Ska-punk]]*

## Välislingid
*Eesti ska assotsiatsioon
Sauga valla lipp

**Sauga valla lipp** on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Sauga valla lipp.

Lipp kinnitati 11. oktoobril 1996.

Lipu autor on M. Lauk.

## Lipu kirjeldus
Sauga valla lipp on ristkülikukujuline vapilipp, millel on Sauga valla vapil olevad kujutised paigutatud ülaosaga varda poole. Rohelisel kangal on vardapoolsetest nurkadest lähtuv valge teravik, milles samasuunaline roheline teravik kümne kollase viisnurkse tähega 4+3+2+1. Iga tähe üks tipp on suunatud varda poole.

Lipu normaalmõõtmed 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

## Põhjendus
Roheline tähistab loodust, ärassarikas märgib Sauga ja Pärnu jõe ühinemist, tähed tähistavad valla külasid.

## Lipu kasutamise kord
#Valla lippu võib heisata riiklikel pühadel, valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsustega, samuti muudel avalikel üritustel.
#Valla lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes vallavolikogu otsuse või vallavalitsuse korraldusega.
#Valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
#Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipu või mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna Eesti riigilipust, mõne teise riigi või omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muust lipust vasakul.
#Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus on ligi kolm korda suurem lipu laiusest. Heisatud valla lipul jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele. Heisatav lipp peab olema puhas ja terve. 
#Valla lippu võib kasutada kujutisena valla poolt üleantavatel suveniiridel.
#Valla lipu valmistamine ja kasutamine toimub üksnes vallavalitsuse loal.

Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub hävitamisele.

## Vaata ka
*Sauga valla vapp

## Välislingid
* Sauga valla sümboolika
*Sauga valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Proof

"***Proof***" [pruuf] tähendab inglise keeles 'tõestus'. 

Seda nime kannavad mõned kunstiteosed:
*David Auburni näidend **'"''Proof''"** (**"[[Tõestus  (näidend)|Tõestus ]]"**)
**selle näidendi järgi tehtud John Maddeni film **"''Proof''"** (**"[[Tõestus (film)|Tõestus]]"**; 2005)
*Jocelyn Moorhouse'i film **"''[[Proof (1991)|Proof]]''"** (1991)

**[[Proof (räppar)|Proof]]** oli USA räppar (õieti **DeShaun Holton**).

Proof on ka müntide valmistamise tehnika.
Teatrite loend

''Siin on loetletud teatreid.

## A
*Abaj-nimeline Kasahhi Riiklik Akadeemiline Ooperi- ja Balletiteater
*Vaso Abašidze nimeline Thbilisi Muusika- ja Draamateater
*Abbey Theatre
*Ajateater
*Aleksandra teater
*Aleksei Rõbnikovi teater
*Antiigiteater
*Aserbaidžaani Riiklik Akadeemiline Ooperi- ja Balletiteater
*AX-teater

## B
*Balti Laevastiku Draamateater
*Brjantsevi-nimeline Noorsooteater

## C
*Cabaret Rhizome

## D
*David H. Koch Theater
*De Nederlandse Opera

## E
*Eesti Draamateater
*Emajõe Suveteater
*Endla Teater
*ERMi teater
*Rahvusooper Estonia
*ET Teater

## G
*Gorki-nimeline Primorje draamateater

## H
*Hansahoovi Teater
*Hevosenkenkä teater
*Hommikteater

## I
*Improgrupp Jaa!

## J
*Josefstadti teater
*Juudi Muusikaline Kammerteater

## K
*Kehra Nukk
*Krimmitatari riiklik akadeemiline muusika- ja draamateater
*Kuressaare Teater
*Kuusalurahva Teater
*Kärdla Nukuteater

## L
*La Scala
*Lasteteater Trumm
*Läti Kunstiteater
*Läti Rahvusteater

## M
*Manoeli teater
*Maria teater
*Monte Carlo ooperiteater
*Moskva Kunstiteater

## N
*Navoiy teater
*Nice'i ooperiteater
*Norilski Polaarjoonetagune Draamateater
*NUKU teater

## O
*Odéon

## P
*Peterburi Maria teater
*Gorki-nimeline Primorje Krai Akadeemiline Draamateater
*Puškini-nimeline vene draamateater
*Põlva Eksperimentaalteater
*Pärimusteater Loomine

## R
*Rakvere Teater
*Riia Vene Teater

## S
*Sadamateater
*Sahha akadeemiline teater
*Sahha estraaditeater
*Sahha rahvuslik tantsuteater
*Sahha ooperi- ja balletiteater
*Salle Favart
*San Juan Theater
*Soome Rahvusteater
*Suur Teater
*Svenska Teatern
*Südalinna Teater

## T
*Taganka teater
*Tallinna Kammerteater
*Tallinna Linnateater
*Tallinna Töölisteater
*Tartu Teatrilabor
*Tartu Uus Teater
*Tartu Üliõpilasteater
*Teater NO99
*Teater NORA
*Teatrike
*Teatro Olimpico
*Théâtre Royal de la Monnaie
*Theatrum
*Tovstonogovi-nimeline Suur Draamateater
*Tšehhovi-nimeline Moskva Kunstiteater
*Turu Linnateater
*Turu Rootsi Teater

## U
*Ugala
*Uru Noorteteater
*Uus Riia Teater
*Uus Vana Teater

## V
*Valmiera Draamateater
*Vana Baskini Teater
*Vanalinnastuudio
*Vanemuine
*VAT Teater
*Viini Riigiooper
*Von Krahli Teater
*Võru Linnateater

## Ü
*Üle-Eestiline Noorte Muusikaliteater
Lippe

**Lippe** on jõgi Euroopas, Reini lisajõgi. Jõe pikkus on 255&nbsp;km ja valgla 4881,8&nbsp;km². Keskjooksul Hammi lähedal on jõe vooluhulk 23 m³/s.

Lippe algab Bad Lippspringe linna lähedalt 134 meetri kõrguselt üle merepinna ja kannab nime Alme kuni ühinemiseni Paderiga. Tema suurimad lisajõed on lähtest suudme poole Pader, Heder, Glenne, Ahse, Seseke ja Stever. Ahse ja Seseke on vasakpoolsed, teised parempoolsed lisajõed. Reini suubub ta Weseli linnas 20 meetrit üle merepinna.

Lippe ääres asuvad lähtest suudme poole Paderborn, Lippstadt, Hamm, Waltrop, Marl ja Wesel, samuti hulk väiksemaid asulaid.

Lippe voolab läbi tööstuspiirkonna. Tema sängi on korduvalt muudetud ja seetõttu oli jõe ökoloogiline seisund kohutav. Tänapäeval tehakse pingutusi jõe fauna taastamiseks.

Lippel sõitsid laevadega juba vanad roomlased. 1826 avati Lippel laevaliin. Lippstadtist Hammini nägi sõiduplaan ette 1 päeva, sealt Weselini veel 4, kokku 5. Laevaliin suleti, kui raudteeliiklus kiiremaks ja odavamaks sai.

## Välislingid
*Lippe jõe koduleht (saksa keeles, väga head kaardid)
Christian III

*See lehekülg räägib Taani kuningast, teiste samanimeliste valitsejate kohta vaata: [[Christian III (täpsustus)]]*
----

**Christian III** (eestipäraselt ka **Kristian III**; 12. august 1503 – 1. jaanuar 1559) oli Taani kuningas 1534–1559 ja Norra kuningas 1537–1559. 

Christian III oli Taani ja Norra kuninga (1523–1533) Frederik I poeg ja Taani ja Norra kuninga (1559–1588) Frederik II ning hertsog Magnuse isa.

## Krahvivaenus
, *[[Christoph von Oldenburg]]*
Christian III ajal oli elus ka tema onupoeg,  ning Taani, Norra (1513–1523) ja Rootsi Rootsi kuningas (1520–1521) Christian II, kes oli mõni aasta enne esimese võimuletulekut püüdnud oma võimu taastada. Seetõttu jättis ka Christian oma isa kombel vana kuninga vangi. Too suri mõni päev pärast Christian III surma.

1544. aastal jagati Schleswig-Holstein kuningas Christian III ning tema poolvendade Schleswig-Holstein-Haderslebeni hertsogi  (1544–1580) Hansu ja Schleswig-Holstein-Gottorpi hertsog (1544–1586) Adolfi vahel. 1580. aastal Hans suri meessoost järglasteta ja aastal 1581 jaotati tema hertsogkond kuningas Frederik II ja Adolfi vahel.
## Christian III ja Liivimaa
Christian III oli seotud ka Eestiga, kuna Liivi sõja alguses pöördusid mitmed Vana-Liivimaa võimukandjad, sealhulgas ordumeister Wilhelm Fürstenberg, abipalvetega tema poole. Vana kuningas oli ettevaatlik midagi lubama, kuid 1558. aasta augustis püüdis Christoph von Münchhausen (Saare-Lääne ja Kuramaa piiskopi Johann V von Münchhauseni vend) isikliku kasu huvides Tallinna Taanile maha mängida. Asi kukkus läbi, kuna Christian polnud huvitatud oma riigi kahtlasesse afääri ja Moskooviaga konfrontatsiooni kiskumisest. Samuti otsustas ta loobuda piiskop Johann von Münchhauseni müügitehingust, millega Saare-Lääne piiskopkond ja Kuramaa oleks läinud Taanile, otsesemalt tema teisele pojale Magnusele. Kuid enne, kui ta sellest piiskopile teatada jõudis, kuningas suri. Uus kuningas, Frederik II, võttis pakkumise aga vastu ning segas Taani Liivi sõtta.

## Vaata ka
*Taani ajalugu
Hamm

**Hamm** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Ruhri linnastus. Asub Lippe jõe ääres.

## Ajalugu

Hamm on asutatud 1226. aastal. 1350. aastal jäi pärast katkuepideemiat ellu vaid 7 perekonda.

Teises maailmasõjas hävis pommitamiste tagajärjel 60% linnast.

## Viited

## Välislingid

* Hammi koduleht
Tocantinsi osariik

**Tocantins osariik** on Brasiilia osariik, 1. järgu haldusüksus Põhjapiirkonnas.

Osariik on moodustatud 1988. aastal Goiási osariigi põhjaosast. Osariik on nime saanud Tocantinsi jõe järgi, mis voolab läbi osariigi lõunast põhja.

## Rahvastik
Pealinn ja suurim linn on Palmas (hinnanguline elanike arv 1.7.2005: 208 165).

Teised suuremad linnad on:

* Tocantinópolis
* Colinas do Tocantins
* Araguaína
* Gurupi
* Taquarussu do Porto

## Viited
Mülheim

**Mülheim** (ka **Mülheim Ruhri ääres**, saksa *Mülheim an der Ruhr*) on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Ruhri linnastus. Asub Ruhri jõe ääres, Düsseldorfist 20 km põhja pool.

## Ajalugu

Asula tekkis umbes 900. aastal ehitatud Broichi linnuse juurde. Asulat (*Mulinheim*) on esmamainitud 1093. aastal. 1806. aastal vallutasid linna Prantsuse väed. Linnaõigused sai Mülheim 1808. aastal. 1815. aastal läks linn Preisimaa koosseisu. 1871. aastal asutas August Thyssen linnas ettevõtte Thyssen (tänapäeval ThyssenKrupp), millest sai Euroopa suurim söetööstuse- ja metallurgiaettevõte.

## Viited

## Välislingid
* Mülheimi koduleht
Gewürztraminer

**"Gewürtztraminer"** [gev'ürtstram'iiner] (IPA: [ɡɛʼvyːʀtstʀamiːneʀ]) on vähehappeline tumeroosade marjadega mutatsioon Itaaliast pärinevast viinamarjasordist Tramini.

Peamiselt kasvatatakse "Gewürtztraminerit" Prantsusmaal, Alsace'i piirkonnas ja Saksamaal.

## Veini omadused
See on viinamarjasort, millest valmistatud vein on kõige täidlasem valgete veinide hulgas. Veini aroom on väga parfüümne, selles on tunda mitmesuguste eksootiliste troopiliste puuviljade lõhna. Suure täidluse ja madala happesuse tõttu sobib neile, kes ei armasta kuivi veine nende happesuse tõttu.
Ruhr

**Ruhr** on jõgi Saksamaal. Jõe pikkus on 217 km ja valgala 4485 km². Ruhri ääres asub Ruhri linnastu.
Ruhr saab alguse Rothaargebirgest ja voolab peamiselt idast läände. Suubub Reini Duisburgi linnas.

Suuremad lisajõed on Hille, Neger, Gierskoppbach, Elpe, Valme, Nierbach, Henne, Gebke, Wenne, Wanne, Röhr, Möhne, Hönne, Baarbach, Elsebach, Lenne, Volme, Ölbach ja Deilbach.

Ruhri äärde jäävad suurematest linnadest Meschede, Arnsberg, Dortmund, Hagen, Bochum, Essen, Mülheim, Oberhausen ja Duisburg.
Herne

**Herne** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Ruhri linnastus. Asub Bochumist põhjas ja 16 km Dortmundist läänes Reini-Herne kanali ääres.

## Rahvastik
Elanike arv aastati:
*1968: 102 000
*2005: 166 100
*2007: 169 900

## Majandus
Aastatel 1856–1978 olid linnas suured söekaevandused.

Hernes toodetakse mäetööstusseadmeid jm masinaid, katlaid ja torusid ning klaasi. On ka elektroonika-, keemia- ja tekstiilitööstusettevõtteid.

Endises Wanne-Eickelis on suur ümberlaadimisraudteejaam.

Hernes on 41-kraadine kuumaveeallikas, mille veega ravitakse reumaatilisi ja hingamisteede haigusi. 

## Ajalugu

Hernet on esmamainitud juba 880. aasta paiku (*haranni*). Herne oli väike küla 19. sajandini.

Linnaõigused sai 1897. aastal. 

1975. aastal liideti Hernega Wanne-Eickeli linn.

## Vaatamisväärsused
Ühes linna parkidest on Strünkede loss (16.–17. sajand) 1747. aastast pärineva lossikabeli ning 1725. aastast pärit oranžeriiga. Lossis on Emschertalmuseum.

Augustis toimub suur rahvapidu Cranzer Kirmes, mida igal aastal külastab umbes 4 miljonit inimest.

## Viited
  

## Välislingid

*Herne koduleht
Oberhausen

**Oberhausen** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Ruhri linnastus. Oberhauseni naaberlinnad on Bottrop, Duisburg, Mülheim ja Essen.

## Ajalugu

Oberhausen on moodustatud 1862. aastal ja sai linnaõigused 1874. aastal.

## Viited

## Välislingid

* Oberhauseni koduleht
Hagen

**Hagen** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Ruhri linnastus. Asub Ruhri, Volme, Lenne ja Ennepe jõe ääres.

## Ajalugu

Hageni küla on esmamainitud 775. aastal. 1724. aastal hävis suurem osa külast tulekahjus. Hagen sai linnaõigused 1746. aastal. 

Hagen on tähtis raudteede sõlmpunkt.

## Vaata ka
*Hageni ülikool

## Viited

## Välislingid

*Hageni koduleht
Black Sabbath

**Black Sabbath** on Suurbritanniast Birminghamist pärit *[[heavy metal]]*'i ansambel, mis alustas tegevust 1969. aastal. Bändi peetakse tavaliselt *heavy metal*i kui stiili üheks algatajaks.

Bändi nimevaliku põhjustas liikmete huvi musta maagia ja okultismi vastu. Otseselt oli see ilmselt inspireeritud 1963. aasta filmist "Black Sabbath". Enne, kui bändi nimeks sai Black Sabbath, kandis see lühikest aega (1968–1969) ka nimesid **Polka Tulk Blues Band** ja **Earth**.

Black Sabbath oli esimesi bände, mis tõi rokkmuusikasse sünged, surma ja maagiaga seotud teemad ning mängis sellega olulist osa *heavy metal*i stiili väljakujunemisel. Sellest võtsid eeskuju mitmed praegugi tuntud bändid, rääkimata kümnetest vähem tuntutest, ka Eesti bänd Must Missa võttis oma nime ilmselt just Black Sabbathi järgi. 

Lisaks Black Sabbathile loetakse *heavy metal*'i stiili loojaks ka Led Zeppelini, kelle teise albumi "Led Zeppelin II" esimest lugu "Whole Lotta Love" peetakse lausa *heavy metal*'i hümniks.

Black Sabbathi alustalaks ja hingeks oli soolokitarrist Tony Iommi. Bändi kaubamärgiks sai pärast nendega liitumist laulja Ozzy Osbourne, kelle ainulaadne metalse kõlaga monotoonne hääl on olnud Black Sabbathi eduloo aluseks läbi aastakümnete. Black Sabbath saavutas laialdasema tuntuse 1970. aastal, mil ilmus nende teine LP "Paranoid", millelt said laiemalt tuntuks nimilugu "Paranoid", esimene lugu "War Pigs", mis kajastas tollal Vietnami sõja vastast protesti, ja "Iron Man".

Läbi nelja aastakümne jätkunud koosseisu muudatused on olnud tunnistajaks Ozzy Osbourne'i ja tema järglaste – Ronnie James Dio ja Tony Martini – tulemistele, minemistele ja naasmistele (rääkimata Deep Purple'i ekslauljast Ian Gillanist ja Glenn Hughesist, kes mõlemad pidasid vastu ühe albumi jagu (David Donato, Ray Gillen ja Dave Walker ei suutnud sedagi). Black Sabbathi koosseisus on läbi aegade mänginud ja laulnud mitu kuulsust nagu juba mainitud Ronnie James Dio (vokaal) ja Ian Gillan (vokaal), lisaks veel Cozy Powell (trummid), Glen Hughes (vokaal, bass) ja paljud teised. Kuulsaim on aga algne koosseis. 

Aastal 2019 pälvis ansambel Grammy elutööauhinna.

## Algne koosseis

*Ozzy Osbourne – vokaal, suupill (1969–1979, 1997–2006)
*Tony Iommi – soolokitarr, klahvpillid, flööt (1969–2006)
*Terry "Geezer" Butler – basskitarr, süntesaator (1969–1985, 1990–1994, 1997–2006)
*Bill Ward – trummid, muud löökpillid, vokaal (1969–1980, 1983, 1985, 1994, 1997–2006)

## Diskograafia
* Black Sabbath (1970)
* Paranoid (1970)
* Master of Reality (1971)
* Black Sabbath Vol. 4 (1972)
* Sabbath Bloody Sabbath (1973)
* Sabotage (1975)
* Technical Ecstasy (1976)
* Never Say Die! (1978)
* Heaven and Hell (1980)
* Mob Rules (1981)
* Live Evil (1982)
* Born Again (1983)
* Seventh Star (1986)
* The Eternal Idol (1987)
* Headless Cross (1989)
* Tyr (1990)
* Dehumanizer (1992)
* Cross Purposes (1994)
* Forbidden (1995)
* Reunion (1998) 	 
* Past Lives (2002)
*13 (2013)
Kirk Hammett

**Kirk Lee Hammett** (sündinud 18. novembril 1962) on USA *[[heavy metal]]*'i bändi Metallica juhtkitarrist. Teda peetakse sageli üheks maailma parimaks *metal*-kitarristiks. 

Metallicas on Hammett alates 1983. aastast, kui ta vahetas välja bändi senise kitarristi, alkoholismi käes vaevelnud Dave Mustaine'i.

## Välislingid

* Kirk Hammetti fännileht
Jason Newsted

**Jason Curtis Newsted** (sündinud 4. märtsil 1963) on USA muusik, basskitarrist. Ta on peamiselt tuntud *heavy-metal*-bändi Metallica endise liikmena. Praegu on ta ansamblis Voivod. Enne Metallicasse tulekut kuulus ta bändi Flotsam and Jetsam, Metallicaga liitus ta pärast eelmise bassimängija Cliff Burtoni hukkumist ja mängis seal aastatel 1986–2001.
Salma Hayek

**Salma Hayek Pinault** (sünninimi **Salma Valgarma Hayek Jiménez **; sündinud 2. septembril 1966 Coatzacoalcoses) on Mehhiko filminäitleja.

Üks tema tuntumaid rolle on Frida Kahlo 2002. aasta filmis "Frida".

Ta abiellus 14. veebruaril 2009 François-Henri Pinault'ga.

## Osaline filmograafia

## Välislingid