open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tsooru külanõukogu

**Tsooru külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. 

Tsooru külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Lepistu vallas. Külanõukogu keskus asus Tsooru asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Tsooru külanõukogu 1950 septembris Antsla rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides J. M. Sverdlovi nimeline, "Oktoobri" ja "Tuleviku" kolhoos.

Seoses Antsla rajooni likvideerimisega liideti Tsooru külanõukogu 1959 veebruarist Võru rajooniga.

1960 oktoobrist Tsooru külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium jagati Rõuge külanõukogu ja Varstu külanõukogu vahel, nii et Luhametsa kolhoosi alad liideti Rõuge külanõukoguga ning J. M. Sverdlovi nimelise ja "Tuleviku" kolhoosi alad Varstu külanõukoguga.

## Viited
Feliks Soha

**Feliks Soha** (17. aprill 1930 – 5. veebruar 2010) oli eesti kirjastustegelane ja tõlkija.

1950. aastal lõpetas ta Tihemetsa Metsatehnilise Tehnikumi metsamajanduse eriala.

Ta töötas Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riikliku Kirjastuste, Polügraafia ja Raamatukaubanduse Komitee peatoimetajana, kirjastuse Valgus ühiskonnateaduste toimetuse juhatajana ja Eesti Raamatukaubastu direktorina.

Ta on maetud Rahumäe kalmistule.

## Tunnustus
* 1978 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited
Gusti mõis

**Gusti mõis** (saksa keeles *Gränhof*, läti keeles *Gusta muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Dzērbene kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal kolm adramaad, sellele allus 48 mees- ja 58 naishinge.

## Viited
Rice'i ülikool

**Rice'i ülikool**, ametlikult **William Marsh Rice University**, on Ameerika Ühendriikide era-teadusülikool, mis asub 295-aakrises ülikoolilinnakus Houstonis Texase osariigis. Ülikooli lähedal asub Houston Museum District ja see külgneb Texas Medical Centeriga. Rice'i ülikooli peetakse üheks kõrgeimalt hinnatud Texase ülikooliks.

## Viited
Auļi mõis

**Auļi mõis** (saksa keeles *Aula*, läti keeles *Auļu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Dzērbene kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Vecpiebalga piirkonnas Dzērbene vallas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 6 ja 1/2 adramaad, sellele allus 180 mees- ja 250 naishinge.

## Viited
Sääre kabel

**Sääre kabel** on varemetes kabel Saare maakonnas Saaremaa vallas Sääre külas. Kabeli varemed on arvele võetud kultuurimälestisena.

Kabel jäi Jämaja kihelkonda. Kabel oli ainus keskajal arvatavasti 14. sajandil ehitatud kabel Saaremaal.

## Viited

## Välislingid
*
Tõe koherentsiteooria

**Tõe koherentsiteooria** või **tõe koherentsusteooria** (*ld cohaerentia* 'sisemine seos') ehk kooskõlateooria kohaselt on tõene väide, mis on kooskõlas teiste (tõesteks) tunnistatud väidetega. Teiste väidetega kooskõlas olemine tähendab vasturääkivuste puudumist.

Koherentsteooria vastandub sellega tõe vastavusteooriale ehk tõe korrespondentsiteooriale.

## Koherentsiteooria pooldajad
Koherentsiteooriate pooldajaid jagatakse enamasti kahte rühma. Esimesse kuuluvad ajaloost tuntud ratsionalistlikud ja idealistlikud mõtlejad: Leibniz (1646–1716), Hegel (1770–1831), Francis Herbert Bradley (1846–1824), Harold Henry Joachim (1868–1938), Brand Blanshard (1892–1987). Teise koherentsiteoreetikute rühma kuuluvad nn Viini Ringi loogika positivist Otto Neurath (1882–1945) ning nende filosoofiline hingesugulane Carl G. Hempel (1905–1997), kes paljudes muudes filosoofia küsimustes pidasid eelnimetatute positsioone üksjagu talumatuks.

## Kuidas mõista koherentsust
Koherentsust on määratletud erinevalt, aga peamiselt mõistetakse seda loogilise vastuolu puudumisena. Näiteks, uskumus "Martin Heidegger sündis 1889" on kooskõlas uskumusega "Martin Heidegger sündis Euroopas", ent ei ole kooskõlas uskumusega "Martin Heidegger sündis 1789", sest üks ja seesama isik ei saa kahel eri ajal sündida.
Koherentsiteoreetikute jagunemine kaheks (ratsionalistlik-idealistlikuks ja positivistlikuks) kajastab erinevusi teooria pooldamise motiivides. Esimene rühm pooldas koherentsiteooriat eelkõige metafüüsilistel põhjustel. Nad lähtusid veendumusest, et ei saa rääkida eraldiseisvalt uskumustest ja objektidest. Maailm ongi ainult uskumuste süsteem ja tõde on selle sama süsteemisisene nähtus. Episteemilise lähtekoha esindajad võtavad küll omaks realistliku metafüüsika (maailma eksisteerib sõltumatult meie uskumustest), ent kuna nad suhtuvad skeptiliselt võimalusse kiigata uskumuste taha (et takseerida nende vastavust nn "objektiivseile faktidele"), on tulemuseks jällegi seisukoht, et tõde on uskumuste siseasi.

## Vastuväited
Tüüpiline etteheide koherentsiteooriale puudutab "uskumuste süsteemi". Kui tõde seisneb lause koherentsuses uskumuste süsteemiga, siis kelle uskumuste süsteemiga (või mis uskumuste süsteemiga) peab see kooskõlas olema. 
Teisal on avaldatud isegi kahtlust, et koherentsiteoreetik ei suuda tegelikult tõde väärusest eristada. Kahest uskumusest, "Piiskop Stubbs poodi mõrvari poolt" ja "Piiskop Stubbs suri oma voodis", on viimane tõene ning esimene kindlalt väär. Kõige tuntuma tõe koherentsiteooria kriitiku Bertrand Russelli järgi ei saa nii mõelda keegi, kes pooldab seda teooriat, sest ka väärale uskumusele võib leida mõne uskumuste hulga, millega see koherentne on. 

Koherentsiteooria kaitsjad saavad end kaitsta väitega, et jutt ei käi mitte suvalisest uskumuskogumist, vaid ikka sellisest, mida tegelikult on keegi omaks võtnud.

## Viited

## Kirjandus
* Kirkham, Richard L. (1992), Theories of Truth, MIT Press, Cambridge, MA.
* Runes, Dagobert D. (ed., 1962), Dictionary of Philosophy, Littlefield, Adams, and Company, Totowa, NJ.
Palade kalmistu

**Palade kalmistu** on kalmistu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Sakla külas. Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena.

Kalmistu pindala on 1,95 ha. Kalmistul on 1555 hauda ja nendest 1315-l on säilinud ka hauatähis.

Kalmistule hakati matma 1885.

## Viited

## Välislingid
*
Kuriste kalmistu

**Kuriste kalmistu** on kalmistu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Taterma külas Kuriste kiriku lähedal.

Kalmistu pindala on 1,1 ha. Kalmistul on umbes 250 kalmu.

Vanim hauatähis pärineb aastast 1887. Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
Vietalva kihelkond

**Vietalva kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Fehteln*, läti keeles *Vietalvas draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu kreisis, varem Kalsnava-Vietalva kaksikkihelkonna osa.

Kihelkonnale pani aluse aastal 1641 ehitatud  kirik, mis oli Kalsnava kihelkonna abikirikuks. Uus kirik valmis aastal 1817. Hiljem moodustasid nende kahe kihelkonna alad Kalsnava-Vietalva kihelkonna.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Kalsnava ja Vietalva kihelkonnas kaks kihelkonnakooli, kus oli 24 õpilast.

Kirikuhoone sai kannatada, kui Punaarmee 1944. aastal sealses piirkonnas läbimurdelahinguid pidas. Sõja järel oli hoones muuseum. Kirik on osaliselt taastatud ja Vietalva kogudusele tagastatud. 

## Vietalva kihelkonna mõisad
*Odziena (*Odensee*) rüütlimõis
*Sausnēja (*Saussen*) rüütlimõis
*Vietalva (*Fehteln*) rüütlimõis

## Kirjandus
*Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Käina kalmistu

**Käina kalmistu** on kalmistu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käina aleviga piirnevas Nõmme külas. 

Kalmistu pindala on 5,45 ha.

Kalmistul oli 2004. aasta seisuga 1907 hauda.

Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Kalmistule maetuid
*Rudolf Tobiase pereliikmed
*Catharine von Stenbock
*Stackelbergid

## Vaata ka
*Käina kirikuaed

## Viited

## Välislingid
*
Vietalva mõis

**Vietalva mõis** (saksa keeles *Fehteln*, läti keeles *Vietalvas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Vietalva kihelkonnas. Tänapäeval asub see halduslikult Lätis Pļaviņase piirkonnas Vietalva vallas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 11 ja 1/4 adramaad, sellele allus 742 mees- ja 735 naishinge.

## Viited
Sausnēja mõis

**Sausnēja mõis** (saksa keeles *Saussen*, läti keeles *Sausnējas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Vietalva kihelkonnas. Tänapäeval asub see halduslikult Lätis Ērgļi piirkonnas Sausnēja vallas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 6 ja 1/2 adramaad, sellele allus 332 mees- ja 361 naishinge.

## Viited
Käina kirikuaed

**Käina kirikuaed** on kirikuaed Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käina asulas Käina kiriku varemete ümber. Kirikuaia pindala on umbes 1 ha. Kirikuaed on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Hauatähised
Käina kirikuaeda maeti 13. sajandist 19. sajandi II pooleni, kuid kalmistu hävitati 20. sajandil masina-traktorijaama rajamisega kalmistu territooriumile. Tänaseni on säilinud vaid Jausa Juhan Juurmanni (1794–1853) ja haagikohtuniku ning 1856. aastal Aadma mõisa valitsejaks olnud Richard von Gerneti ja Magdalene Pauline Charlotte von Gernet (neiupõlvenimi von Stackelberg) tütre Olga von Gerneti (1854–1856) hauatähised. 

Lisaks on säilinud mõningad uusaegsed hauaplaadid, mida säilitatakse kiriku juures. Üksikud fragmendid on hoiul ka SA Hiiumaa Muuseumid. Üks poolik 17. sajandi rõngasrist asub kirikust itta jääva 18. sajandi matusekabeli ja kiriku vahel, kuid see ei ole oma esialgses asukohas. Nimetatud matusekabel on hiljuti rekonstrueeritud ning see kuulus ilmselt pastor Thunderi suguvõsale.

Kirikaia piirdemüürist itta jääb 1941. aasta oktoobris hukatud kohalike ühishaud, kuhu maeti 1967. aastal ümber 13 tundmatu nõukogude sõduri säilmed. Esimene monument püstitati 1950. aastal. Seoses kommunistlike mälestusmärkide eemaldamisega avalikust ruumist 2020. aastatel, asendati varasem obelisk 2022. aastal neutraalsema hauatähisega.

## Arheoloogia

Käina kirikuaias on toimunud arheoloogilised jälgimised ja uuringud paaril korral. 1981. aastal Urmas Seliranna juhtimisel kiriku konserveerimistööde käigus kirikaias töid dokumenteeritud pole. 1989. aastal rajati kiriku lõunaportaali juurde veetrass, mille käigus avastati 7 luustikuga hauakabeli jäänused, 4 neist lapsed. Arvatavasti on tegu kirikuõpetaja Tunderi perekonna rahulaga 18. sajandist. Antud ala on täna osaliselt ketiga piiratud.   

2014. aastal rajati OÜ Arheoxi arheoloogide Keiti Randoja ja Taisi Juusi jälgimise all tänavavalgustus kiriku ümbrusesse ja kergliiklustee kiriku põhjaküljele. Tööde käigus leiti üksikuid inimluude fragmente vaid segatud kihist rajatud kergliiklustee juurest. Hiiu mnt 20 paralleelselt kulgenud trassidest leiti vaid 17.–19. sajandi leiumaterjali ja üksikuid loomaluid.

2020. aastal toimusid OÜ Arheograator arheoloogi Monika Reppo juhtimisel arheoloogilised uuringud seoses kiriku valgustamiseks rajatud valgustite rajamisega. Kokku ligi 175 m pikkade trasside põhjal oli võimalik kindlaks teha, et kirikust idas paiknevast kabelist ja piirdemüürist pole kalmistu kaugemale ulatunud.  

Ajalooliste fotode järgi oli antud ala aiaga piiratud ning siit polnud kirikule ka juurdepääsu. Kirikaia piirdemüürist kagus on ilmselt kiriku ehituse või parandustööde käigus lubjakivi või lupja. Tugevalt segatud ja lõhutud inimluid leiti vaid kirikust lõunas ja läänes. Olga von Gerneti hauaplatsist põhjas oli säilinud ka veidi kalmistuga seotud kultuurkihti, sealhulgas inimluid.  

## Vaata ka
*Käina kalmistu
*Käina kirik

## Viited

## Välislingid
*
Emmaste kalmistu

**Emmaste kalmistu** on kalmistu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Emmaste külas Emmaste kiriku lähedal. Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena.

Kalmistu pindala on 2,94 ha. Kalmistul on umbes 2800 kalmu.

Kalmistut hakati kasutama 1867.

## Viited

## Välislingid
*
Kalana kabel

**Kalana kabel** oli kabel Hiiu maakonnas Kalana külas. Kabeli ümber oli kalmistu. Kihelkondlikult asus kabel Reigi kihelkonnas.

On teada, et kabel eksisteeris veel 1930. aastatel.

Kabeli kalmistusse lõpetati matmine arvatavasti 1772, kui jõustus ukaas, mille järgi kirikute juurde ei tohtinud enam matta.

## Viited
105. Grey Cup

**105. Grey Cup** oli Kanada jalgpalli mäng, milles 26. novembril 2017 läksid vastamisi Calgary Stampeders ja Toronto Argonauts, et selgitada 2017. aasta CFLi hooaja meister. Matš toimus TD Place Stadiumil Ottawas Ontarios. Viimati, kui need tiimid finaalis kohtusid (100. Grey Cup'il), võitis Argonauts. Ka 2017. aastal jäi Argonauts peale, mäng lõppes seisuga 27:14 ning Argonauts krooniti 17. korda CFLi meistriks.
Slobodan Praljak

**Slobodan Praljak** (2. jaanuar 1945 – 29. november 2017) oli Bosnia horvaadist sõjaväelane (kindral), insener, telerežissöör ja ettevõtja.   

Aastatel 1992–1995 teenis ta kindralina Horvaatia armees ja Horvaatia Kaitsenõukogus, Horvaatia Hertseg-Bosnia Vabariigi armees.  

Ta oli üks kuuest Bosnia horvaatide poliitika- ja sõjaväejuhist, kes asusid naaberriigi Horvaatia toel 1992.–1995. aasta sõja ajal Bosnia vägede vastu ning üritasid moodustada relva toel Bosnias etniliselt homogeenset horvaadi piirkonda.

Enne sõda lavastas Praljak näidendeid mitmes teatris, sealhulgas ka Mostaris, mille ajaloolise silla õhkulaskmiskäsu andmises teda süüdistati.
16. sajandist pärit Mostari sild hävines tankitules 1993. aastal, kui Bosnia moslemid ja horvaadid omavahel arveid klaarisid.

2004. aastal süüdistas Endise Jugoslaavia Rahvusvaheline Kriminaaltribunal (ICTY) teda sõjakuritegudes ning Praljak andis end üles. 2013. aastal mõisteti ta koos veel viie Bosnia horvaadi ametnikuga sõjakuritegevuses Bosnia-Horvaatia sõja ajal süüdi ning talle määrati 20-aastane vanglakaristus. 

2017. aastal arutati ICTY-s otsuse edasikaebamist, kuid 20-aastane vanglakaristus jäeti jõusse. Kohe pärast otsuse selgumist hüüdis Praljak, et ei ole sellega nõus, ning võttis mürki. Ta viidi haiglasse, kuid tema elu ei õnnestunud päästa.

## Viited
Kajamaa kool

**Kajamaa kool** on hariduslike erivajadustega õpilastele mõeldud põhikool Harju maakonnas Saku vallas Kajamaa külas. Kooli direktor on Merit Udusalu.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Muraste kool

**Muraste kool**

Muraste Kool on kool Harju maakonnas Harku vallas Muraste külas Lee tee 9.

Murastes on kool tegutsenud alates 1919, kui Muraste mõisa hoones hakkas tegutsema kool ja lastekodu. Need asutused tegutsesid 1990. aastateni, mil need suleti. Muraste kool taasasutati 2014. Tänane koolimaja Murastes valmis 2014. aastal. Esimesel aastal tegutses majas Vääna mõisakool, kuna nende koolimajas käis remont. Muraste Kool avati kuueklassiline 2015. Kohalikud elanikud lootsid aastaid, et kool kasvab 9-klassiliseks, kuid valla hariduspoliitika seda ette ei näe. Progümnaasiumi osa ehk 7.-9. klassid koondatakse kokku valla keskusesse Tabasalu Kooli.

**Hea teada:**

* Koolis õpib ligikaudu 300 õpilast ja 30 õpetajat.
* Koolipäev algab 8.30.
* Teise võõrkeelena saab valida vene ja hispaania keele vahel.

**Muraste Kooli juhid:**

* 2015-2020 Priit Jõe
* 2020-2020 Marek Männik
* 2021-2025 Liina Teesalu
* 2025 -       Dagmar Aus

**Muraste Kooli eripärad:**

* Koolis ei ole koolikella. 
* Päeva keskel on 60-minutiline söögi- ja õuevahetund. Lisaks söögivahetunnile saab süüa ka näksivahetunnis.
* Hindamine toimub 8-palli süsteemis. Õpilastele antakse kirjeldavat tagasisidet iga sooritatud hindelise töö kohta.
* Tegemist on kogukonnakooliga, mis kaasab lapsevanemaid kooli tegevustesse. Kooli juures tegutseb aktiivne hoolekogu, lastevanemate eestvedamisel Muraste Kooli Sihtasutus, lastevanemate eestvedamisel ja korraldamisel toimub kord aastas sisuka päevakavaga koolis ööbimine. Samuti on lapsevanemad on kaasatud erinevate koolisündmuste läbiviimisesse jooksvalt õppeaasta jooksul - külalistundide andmine, spordipäevadel osalemine, jõululaada ettevalmistamine, jm.
* Koolimaja ruumides tegutseb Muraste Külaselts.
* Eesti Vabariigi aastapäeva tähistatakse üheskoos külaseltsiga traditsioonilise öömatkaga.
* Koolimajas toimub mitmeid tasuta ja ka tasulisi huviringe. Viimaste kohta leiab rohkem infot Harku valla Huvitegevuse ja Noorsootöö SA kaudu.

Muraste Kool kuulub Liikuma Kutsuva Koolivõrgustikku.  Koolihoovis on staadion, jalgpalliväravad ja rulapark (valminud 2018. aastal tänu Muraste külaseltsile), hoovigolfi rada, välijõusaal, slackline ehk tasakaalurada, ronimispüramiid ja palju muud huvitavat, mida noored saavad õuevahetunnis, aga ka peale tundi aktiivselt kasutada. Koolimaja ees on suur rattaparkla ja paljud noored valivad kooli tulekuks hea meelega kaherattalise sõiduvahendi. 

Muraste Kool tegeleb aktiivselt Erasmus+ rahvusvaheliste projektidega. Osaletud on erinevates projektides ja käidud koolitustel. Alates 2025 aastast viiakse ellu õpilaslähetusi.

## Viited

## Välislingid
* Kooli koduleht
* Kooli leht Facebookis
* Artikleid kooli kohta
Neeme kool

**Neeme kool** on kool Harju maakonnas Jõelähtme vallas Neeme külas.

Kool asutati 1897.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Paldiski põhikool

**Paldiski põhikool** oli põhikool Harju maakonnas Paldiskis aadressil Rae tänav 56. Kooli direktor oli Helve Mandzolo.

2020. aastal liideti Paldiski ühisgümnaasiumiga.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Paldiski vene põhikool

**Paldiski vene põhikool** on venekeelse õppekeelega põhikool Harju maakonnas Paldiskis aadressil Peetri 26. Kooli direktor on Ljudmila Zaitseva.

Aastani 1996 kandis kool nime *Paldiski Keskkool* ja seejärel aastani 2013 nime *Paldiski Vene Gümnaasium*.

## Vaata ka
*Paldiski ühisgümnaasium

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Zaķi mõis

**Zaķi mõis** (saksa keeles *Augustenthal*, läti keeles *Zaķu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Aumeistri kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Valka piirkonnas Zvārtava vallas Zaķi külas.

Aastal 1824 müüs Aumeistri mõisa omanik Friedrich Wilhelm von Wulff Zaķi ja Grundzāle mõisa Adolph von Wulffile. 

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Aumeisteri mõisaga 9 ja 1/4 adramaad, sellele allus 104 mees- ja 128 naishinge.

Aastal 1641 oli mõisa suurus koos Aumeistri mõisaga 3 adramaad. 1688. ja 1734. aastal oli mõisate suurus 9 adramaad. Aastal 1758 oli mõisal adramaid 3, aastal 1823 aga 5 ja 3/20 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal sama palju adramaid, aastal 1881 oli neid aga 2 ja 11/80, lisaks allus mõisale 4 ja 7/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Viited
Immaterialism

**Immaterialism** on Filosoofiline seisukoht, mille järgi mateeriat (materiaalset maailma) ei ole olemas. 
Erinevaid Asju (näiteks õunu, maju) käsitatakse immaterialismis erinevate ideede kogumitena.

Vanaaja filosoofias esines immaterialismi ainult Indias (eelkõige madhjamaka koolkonnas). Uusaja filosoofias on peamine süstemaatiline immaterialist George Berkeley.

## Õpetuse ajalugu

Esimesed kahtlused mateeria olemasolus tekkisid uusajal. Põhjuseks sai Descartesi õpetus oma uue kahtluse meetodiga. Descartes oma meetodiga arutades tuli selleni, et nähtav maailm võiks olla unenägu või hallutsinatsioon, mis on tulnud kurja vaimust. Kuid iseenda jaoks Descartes on lahendanud oma kahtlust sellega, et heaolu Jumal ei saa meid petta. Sellest ta järeldas, et materiaalne maailm on olemas. Kuid järgnevad filosoofid lükkasid tagasi seda argumenti, põhjendades sellega, et kui Jumal on loonud kurjust, ta võib meid ka petta. Selle tulemusena hakkas kahtlus materialismi vastu suurenema.

Descartesi järgija, prantsuse filosoof Malebranche arendas immaterialismi ideed. Samal ajal inglismaa filosoof Collier tegi järeldust, et materiaalne maailm eksisteerib ainult Jumala mõisuses. Teine inglise filosoof, Locke, häbistas substantsi mõistet; tema sõnul tähendab sõna substants midagi tundmatut, nagu India mütoloogias, kus maailm ripub elevandil, elevant on kilpkonna peal, aga kilpkonn on millegi tundmatul. Kõik need arutlused põhjustasid mateeria eitamist sellistele filosoofidele nagu Berkeley ja Hume.

Immaterialismi suunas töötas ka selline filosoof nagu Leibniz. Kuid kõige halastamatum mateeria kriitik oli Berkeley.

George Berkeley arvates pole tarvis oletust, et on olemas materiaalne maailm. Ta põhjendas seda kahe argumendiga.
Esiteks, unenäod ja illusioonid tõendavad, et inimesel võivad olla ideed, ilma et oleks väliseid objekte, millega need sarnaneksid. Seega pole vaja eeldada materiaalse kehade olemasolu, et seletada ideede tekkimist.
Teiseks, isegi kui oletada, et on olemas materiaalne maailm, ei suudaks inimene seletada, kuidas vaime materiaalsed asjad mõjutada vaimu (hinge, mõistust) ning kutsuda esile ideesid.
Niisis ei ole materiaalse maailma olemasolu eeldamine vältimatu ning see eeldus ei seletakski seda, mida ta peaks seletama. Immaterialismil õnnestub vältida keha ja vaimu vastasmõju probleemi, mis tekib dualistlikul interaktsionismil. 

Berkeley arutlusi arendas šoti filosoof Hume, kes oli filosoofias esimene kes täiesti eitas substantsi mõistet. See vaade omas suurt mõju järgnevates filosoofia sajandites.

Pärast immaterialismi vaadet laiendas ka saksa filosoof Lotze, kelle tööd jätkas tema õpilane, saksa filosoofTeichmüller, kes töötas ka Eestis.

## Viited
The Quest for Reality

**"The Quest for Reality: Subjectivism and the Metaphysics of Colour"** on Barry Stroudi filosoofiaraamat. See ilmus Oxford University Press väljaandel 2000. aastal.

## Kokkuvõte
### Eessõna
Raamat tegeleb tohutu metafüüsilise ettevõtmisega, mida ei saa ühes raamatus ega ühe eluga ammendavalt käsitleda. Filosoofia on väga keeruline, osalt sellepärast, et vastused filosoofilistele küsimustele kipuvad algama liiga hilja. Stroud nõustub John Austinile omistatud tähelepanekuga, filosoofiateostes on esimese lehekülje lõpuks tavaliselt 
kõik läbi. See, mis tegelikult loeb, on otsustatud juba enne, kui autori väljakuulutatus ülesanne algab.  Filosoofia on ühtne distsipliin ja edusammud ühes kohas sõltuvad mujal paiknevate küsimuste lahendamisest. Lõpuks jõutakse peaaegu kõikide teiste valdkondade ja küsimuste juurde. Kindlasti on see nii mineviku suurte filosoofide töödes. Praegune spetsialiseerumine tundub selles valguses halva naljana. See oleks naljakam, kui see ei mõjuks filosoofiale ja kogu vaimuelule nii katastroofiliselt.
Maupiti

**Maupiti** on atoll Prantsuse Polüneesias, üks Tuulealustest saartest. Koosneb 6 saarest. Pindala 11 km&sup2;. Atolli keskel asub vulkaan, mille kõrgus on 380 meetrit. Kuulub Prantsusmaale. Moodustab samanimelise valla. Lähimad saared on Tupai atoll 46 km kaugusel ja Bora Bora 48 km kaugusel.

2007. aastal oli atollil 1248 elanikku.

Esimese eurooplasena nägi saart Jakob Roggeveen 1722. aastal.
Pardīsāni park

**Pardīsāni park** (pärsia keeles پارک پردیسان – Pārk e Pardīsān) on enam kui 270 hektaril asuv roheala Teherani loodeosas.

## Viited
Jamshīdieh' park

**Jamshīdieh’ park**, ka Jamshidieh’ kiviaed, on 69 hektaril asuv avalik park Teherani põhjaosas.


Jamshidieh Park 1.JPG
Jamshidieh_Park_2.JPG|
2010 Jamshidieh Park Tehran 4369370096.jpg


## Välislingid
* Fotos auf Flickr.com
* Satellitenbild des Parks
Kammerkoor Studium Vocale

**Kammerkoor Studium Vocale** on Tallinnas tegutsev kammerkoor.

Kammerkoor asutati 1999. aastal dirigent Tiina Sooba eestvedamisel.

Koor esitab nii vaimulikku kui ka ilmalikku muusikat, nii klassikat kui ka tänapäevast, eesti ja välisautorite heliloomingut. Repertuaari kuulub ka rahvalaule ja meelelahutuslikke lugusid. Kooris laulab keskeltläbi 20 liiget.

Alates 2000. aastast on koor osanud kõikidel Eesti laulu- ja tantsupidudel nii segakooride kui ka valiksegakooride kategoorias.
Kammerkoor on ette kandnud mitu suurvormi koostöös Üle-Eestilise Noorte Sümfooniaorkestri ja eesti solistidega (Uku Joller, Iris Oja, Maris Liloson, Pirjo Püvi, Kaire Vilgats, Lea Liitmaa jt). 

*2011. aasta detsembris ilmus koori esimene CD, millel kõlab esmakordselt Eestis Studium Vocale esitatud John Rutteri Magnificat. 
*2013. aasta juunis võitis koor Linzis Anton Bruckneri nimelisel rahvusvahelisel koorikonkursil hõbediplomi. 
*2015. aasta detsembris ilmus koori teine CD, millel kõlab W. A. Mozarti Missa Brevis G-duur ja kaunid jõululaulud koos sümfooniaorkestriga.

*2016. aastal andis koor Frankfurdis kontserdi briti vokaalansambliga VOCES8.
*2017. aasta kevadel osales koor John Rutteri töötoas Londonis.
*2019. aasta novembris esitati Viini kontserdimajas W. A. Mozarti Reekviemi.
*2023. aasta sügisel osaleti Eric Whitacre dirigeerimisel tema autorikontserdil Barcelonas.

## Viited
Niavarāni park

**Niavarāni park** on avalik park Iraani pealinna Teherani kirdeosas, Niavarāni paleest lõunas.

Pargi rajamiseks andis korralduse Moḩammad Reẕā Pahlavī.
Katrín Jakobsdóttir

**Katrín Jakobsdóttir** (sündinud 1. veebruaril 1976 Reykjavíkis) on Islandi poliitik, Vasak-Rohelise Liikumise esimees. Ta oli 30. novembrist 2017 kuni 9. aprillini 2024 Islandi peaminister.

Ta sündis aastal 1976 Reykjavíkis. Ta lõpetas aastal 1999 Islandi Ülikooli bakalaureusekraadiga põhiainena islandi keeles ja kõrvalainena prantsuse keeles. Aastal 2004 sai ta magistrikraadi islandi kirjanduse alal, väitekiri käsitles islandi kriminaalkirjanikku Arnaldur Indriðasoni.

Ta oli 2. veebruarist 2009 kuni 23. maini 2013 Islandi haridus-, teadus- ja kultuuriminister.

30. novembrist 2017 kuni 9. aprillini 2024 oli ta Islandi peaminister.

## Isiklikku
Ta on abielus Gunnar Örn Sigvaldasoniga ja neil on kolm poega (sündinud 2005, 2007 ja 2011).
Adolphe Quetelet

**Adolphe Quetelet** (sünninimega **Lambert Adolphe Jacques Quetelet** või **Lambert Adolphe Jacques Quételet** (; 22. veebruar 1796 – 17. veebruar 1874)  oli Belgia astronoom, matemaatik, statistik, sotsioloog ja polühistor. Ta oli Londoni Kuninglku Seltsi liige.

Quetelet asutas 1828. aastal Brüsseli observatooriumi ning oli selle esimene direktor. Ta edendas statistiliste meetodite kasutamist ühiskonnanähtuste uurimisel ja pani aluse nn sotsiaalfüüsikale, püüdes kirjeldada inimühiskonda seaduspärasuste kaudu.

Ta töötas välja kehamassiindeksi (KMI) mõiste, mida algselt nimetati Quetelet’ indeksiks ning mida kasutatakse tänapäeval kehakaalu ja pikkuse suhte hindamiseks.

## Viited

## Kirjandust
* Kevin Donnelly (2015). *Adolphe Quetelet, Social Physics and the Average Men of Science, 1796-1874*. University of Pittsburgh Press.
* Ian Hacking (1990). *The Taming of Chance*. Cambridge University Press, chapters 13–15.
* Alain Desrosières (1998). *The Politics of Large Numbers: A History of Statistical Reasoning*. Harvard University Press, chapter 3.
* Stephen Stigler (1999). *Statistics on the Table*. Harvard University Press, chapter 2.
* Philip Ball (2005). *Critical Mass: How One Thing Leads to Another*. Arrow Books 2005, chapter 3.
* Fabien Locher (2007). "The observatory, the land-based ship and the crusades: earth sciences in european context, 1830–1850", *British Journal for History of Science*, 40(4), 2007, pp. 491–504 (On the leading role of Adolphe Quetelet in the fields of meteorology and geomagnetism in early nineteenth-century).

лЦаК
Pfitsch

**Pfitsch** (itaalia: *Val di Vizze*) on org ja vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 45 km Bolzanost põhjas, piiril Austriaga.

## Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2966 inimest ja valla pindala on 142,3 km².

Pfitsch külgneb järgmiste valdadega: Brenner, Freienfeld, Mühlbach, Mühlwald, Sterzing, Vintl, Finkenberg (Austrias), Gries am Brenner (Austrias) ja Vals (Austrias).

### Frazioni

Pfitschi vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Kematen (Caminata), St. Jakob (San Giacomo) ja Wiesen (Prati).

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 90.98% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 8.94% itaalia keelt ja 0.08% ladiini keelt.

## Vaata ka

* Pfitschi oja
* Pfitschtal

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
* Pfitschi veebikaamera
Tuuru külanõukogu

**Tuuru külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s 1945–1954. 

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Ridala vallas. Külanõukogu keskus asus Tuuru külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Tuuru külanõukogu 1950 septembris Haapsalu rajooni koosseisu. 

1954. aastal Tuuru külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Ridala külanõukoguga. 

## Viited
Tõhela külanõukogu

**Tõhela külanõukogu** oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Tõstamaa külanõukoguga. 

## Viited
Dispositsioon (filosoofia)

**Dispositsioon** on millegi omadus käituda võimalikes olukordades teatud viisil.  

## Välislingid
* Sungho Choi. Dispositions, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2018.
* Gérard Mauger. DISPOSITION, sociologie, Encyclopædia Universalis.
Tõia külanõukogu

**Tõia külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.  

Tõia külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Tori valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Tõia külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Tõia külanõukogu 1950 septembris Vändra rajooni koosseisu.

Tõia külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Tori külanõukoguga.

## Viited
Tõikvere külanõukogu

**Tõikvere külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Tõikvere külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Torma vallas. Külanõukogu keskus asus Tähkvere asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Tõikvere külanõukogu 1950 septembris Mustvee rajooni koosseisu.

1954 juunis Tõikvere külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Lullikatku külanõukoguga.

## Viited
Tõlliste külanõukogu

**Tõlliste külanõukogu** oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Tõlliste vallas. Külanõukogu pindala oli 133 km² (1977). 

## Viited
Tõlluste külanõukogu

**Tõlluste külanõukogu** oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Pihtla külanõukoguga. 

## Viited
Uhtna külanõukogu

**Uhtna külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati septembris 1945 Sõmeru vallas Virumaal. Külanõukogu keskus asus Sämi-Jänese külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega arvati Uhtna külanõukogu septembrist 1950 Rakvere rajooni koosseisu. 

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Sirbi ja Vasara", "Viisnurga" ja Uhtna kolhoos. Külanõukogu keskus asus siis Uhtna asulas.

Uhtna külanõukogu likvideeriti 1. oktoobril 1960 ja selle alad jagati Kaarli külanõukogu ja Viru-Nigula külanõukogu vahel, nii et Uhtna ja "Viisnurga" kolhoosi territooriumid liideti Kaarli külanõukoguga ning "Sirbi ja Vasara" kolhoosi territoorium Viru-Nigula külanõukoguga.

## Viited
Unametsa külanõukogu

**Unametsa külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Unametsa külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Suislepa vallas. Külanõukogu keskus asus Unametsa külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Unametsa külanõukogu 1950 septembris Tõrva rajooni koosseisu.

1954 juunis Unametsa külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Vooru külanõukoguga.

## Viited
Uue-Kariste külanõukogu

**Uue-Kariste külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel nimetati see ümber Kariste külanõukoguks. 

## Viited
Mardikas toosis

**Mardikas toosis** (ingliskeelse nimetusega *The Beetle in a Box*) on Austria-Inglise filosoofi Ludwig Wittgensteini loodud mõtteeksperiment, mis mõtestab lahti inimeste suutmatust tajuda maailma kellegi teise pilgu läbi.

## Termini tähendus
Näitlikult tuleb selleks ette kujutada, et igal inimesel ruumis on käes karp või toos, kus nad hoiavad midagi, mida nimetatakse "mardikaks". See, mida või kuidas igaüks oma "mardikat" ette kujutab, erineb olenevalt inimese kujutlusvõimest. Keegi ei tohi näha, mis on teiste karpide sees, kuid peab kirjeldama, mis on nende karbis. Sõna "mardikas" omandab sel viisil erinevaid tähendusi, kuigi karp võib olla ka täiesti tühi.  

Ludwig Wittgensteini analoogias tähistab kast meie meelt. Me oletame, et teiste inimeste mõtted ja tajud, nagu valutunne, armastus, eneseteadvus on meie enda omadega sarnased, kuid see on kõigest oletus. Me teame ainult seda, mis toimub meie endi peas, ja suudame kirjeldada kogetavat oma sõnadega teistele inimestele, kellel on meie kogemusest aga oma arvamused. Seda fenomeni nimetatakse ka privaatkeele argumendiks.

## Välislingid
* Wittgenstein's Beetle In A Box Says You'll Never Know What It's Like To Be Someone Else. Curiosity.com
Chitgari park

**Chitgari park** on metsapark Iraani pealinna Teherani lääneosas.

Pargis asub Chitgari järv.

Chitgar Lake 2015 (1).JPG|Chitgari järv 2015. aasta märtsis


## Viited

## Kirjandus
* Adelkhah, Fariba (2004). *Being Modern in Iran*. New York: Columbia University Press.
*(1996). "Tehran leisure park gets go-ahead." *Middle East Economic Digest*. September 6.
Äärmus

Äärmus on piiripealne aste mingil omadusel, nähtusel või olukorral. 

Äärmus on teisissõnu ekstreemsus.

Äärmus on keskteele vastanduv toimimisviis või lahendus.  

## Vaata ka
* üldakt
* Illegaalsus

## Viited

## Välislingid
* https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/extreme
* https://en.oxforddictionaries.com/definition/extreme
Uue-Kasaritsa külanõukogu

**Uue-Kasaritsa külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Kasaritsa valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus Utri külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Uue-Kasaritsa külanõukogu 1950 septembris Võru rajooni koosseisu.

1954 juunis Uue-Kasaritsa külanõukogu likvideeriti. Selle alad liideti senise Vana-Kasaritsa külanõukogu aladega ja moodustati Kasaritsa külanõukogu.  

## Viited
Uulu külanõukogu

**Uulu külanõukogu** oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Tahkuranna vallas. Külanõukogu pindala oli 109 km² (1977). 

## Viited
Vahastu külanõukogu

**Vahastu külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Kaiu külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kuimetsa vallas. Külanõukogu keskus asus Vahastu mõisas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Vahastu külanõukogu 1950 septembris Rapla rajooni koosseisu.

1954 juunis Vahastu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Kaiu külanõukoguga.

## Viited
Vaida külanõukogu

**Vaida külanõukogu** oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1963 ja seejärel liideti see Sommerlingi külanõukoguga. 

## Viited
Vaikla külanõukogu

**Vaikla külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Vaikla külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Iisaku vallas. Külanõukogu keskus asus Vaikla külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Vaikla külanõukogu 1950 septembris Jõhvi rajooni koosseisu.

1954 juunis Vaikla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Iisaku külanõukoguga.

## Viited
Vajangu külanõukogu

**Vajangu külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaa Vajangu vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Kõde külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega arvati Vajangu külanõukogu 1950 septembrist Väike-Maarja rajooni koosseisu.  

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides Karl Marxi nimeline kolhoos, Viktor Kingissepa nimeline kolhoos, Kalevipoja kolhoos ja Aavere Invaliidide Kodu. Külanõukogu keskus asus Vajangu külas.

1960 oktoobrist Vajangu külanõukogu likvideeriti ja selle alad jagati Kiltsi ja Tamsalu külanõukogu vahel nii, et Kalevipoja sovhoosi territoorium liideti Kiltsi külanõukoguga ja Tamsalu sovhoosi territoorium Tamsalu külanõukoguga.

## Viited

## Välislingid
*
Valgu külanõukogu

**Valgu külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954. Külanõukogu keskus asus Valgu asunduses.

Valgu külanõukogu moodustati 1945 septembris Velise vallas. 1950. aastast, pärast maarajoonide moodustamist, oli Valgu külanõukogu Pärnu-Jaagupi rajooni koosseisus. 1954. aastal liideti Valgu külanõukogu Velise külanõukoguga.

## Viited
Valjala külanõukogu

**Valjala külanõukogu** oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Valjala vallas. Külanõukogu pindala oli 209 km² (1977). 

Külanõukogus tegutses Viktor Kingissepa nimeline kolhoos.

## Viited
Valma külanõukogu

**Valma külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Lalsi ja Uusna külanõukoguga. 

## Viited
Valtu külanõukogu

**Valtu külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Rapla vallas. Külanõukogu keskus asus Kaerepere külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Valtu külanõukogu 1950 septembris Rapla rajooni koosseisu.

1954 juunis Valtu külanõukogu likvideeriti, selle territooriumi põhjaosa liideti Rapla külanõukoguga ja lõunaosa Kehtna külanõukoguga.

## Viited
Vana-Kasaritsa külanõukogu

**Vana-Kasaritsa külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Kasaritsa valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus Vana-Kasaritsa külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Vana-Kasaritsa külanõukogu 1950 septembris Võru rajooni koosseisu.

1954 juunis Vana-Kasaritsa külanõukogu likvideeriti. Selle alad liideti senise Uue-Kasaritsa külanõukogu aladega ja moodustati Kasaritsa külanõukogu, mille keskuseks jäi Vana-Kasaritsa küla. 

## Viited
Vao külanõukogu

**Vao külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. 

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaal Väinjärve vallas. Külanõukogu keskus asus Vao külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Vao külanõukogu 1950 septembris Paide rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Vao külanõukoguga likvideeritud Abaja külanõukogu territoorium. Külanõukogu piirides tegutsesid "Avangardi", "Leegi", Vao ja M. I. Kalinini nimeline kolhoos.

1960 oktoobris Vao külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium jagati Esna ja Koeru külanõukogu vahel, nii et Vao kolhoosi ja Udeva ning Viisu sovhoosi territoorium liideti Koeru külanõukoguga ja M. I. Kalinini nimelise kolhoosi territoorium Esna külanõukoguga.

## Viited
Vara külanõukogu

**Vara külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1991. 

Vara külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Vara vallas. Külanõukogu keskus asus Välgi külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Vara külanõukogu 1950 septembris Kallaste rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides kolhoosid "Teel Kommunismile" ja "Murrang". Külanõukogu keskus asus Matjamaa külas.

Seoses Kallaste rajooni likvideerimisega liideti Vara külanõukogu 1959 veebruarist Tartu rajooniga.

1960 oktoobrist liideti Vara külanõukoguga likvideeritud Välgi külanõukogu territoorium.

1977. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 202 km². Külanõukogus tegutsesid Koosa sovhoos ja Vara sovhoos. 

11. juulil 1991 kinnitati Vara valla omavalitsuslik staatus ja külanõukogu lõpetas tegevuse.

## Viited
Varangu külanõukogu

**Varangu külanõukogu** oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Haljala ja Viru-Nigula külanõukoguga. 

## Viited
Varbla külanõukogu

**Varbla külanõukogu** oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Varbla vallas. Külanõukogu pindala oli 331 km² (1977). 

## Viited
Varbola külanõukogu

**Varbola külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1954–1972. 

Varbola külanõukogu moodustati 1954 juunis Märjamaa rajoonis likvideeritud Põlli ja Russalu külanõukogu alade liitmisel. Külanõukogu keskus asus Vaimõisa külas.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piires "Sirbi ja Vasara", "Oktoobri Võidu", "Arengu" ja "Sangari" kolhoos, Saida sovhoosi Niidu osakond, Risti Metsapunkt ja Vardi Tellisetehas.

Seoses Märjamaa rajooni likvideerimisega liideti Varbola külanõukogu 1962. aastal Rapla rajooniga.

1972 juulis Varbola külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Märjamaa külanõukoguga.

## Viited
Varnja külanõukogu

**Varnja külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Varnja külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Kavastu vallas. Külanõukogu keskus asus Tähemaa külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Varnja külanõukogu 1950 septembris Kallaste rajooni koosseisu.

1954 juunis Varnja külanõukogu likvideeriti ja selle ala liideti Peipsiääre külanõukoguga.

## Viited
Varstu külanõukogu

**Varstu külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Varstu külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Varstu vallas. Külanõukogu keskus asus Varstu alevikus.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Varstu külanõukogu 1950 septembris Antsla rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Varstu külanõukoguga likvideeritud Krabi külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Nõukogude Eesti", C. R. Jakobsoni nimeline, А. H. Tammsaare nimeline ja S. M. Kirovi nimeline kolhoos.

Seoses Antsla rajooni likvideerimisega liideti Varstu külanõukogu 1959 veebruarist Võru rajooniga.

1960 oktoobrist liideti Varstu külanõukoguga osa likvideeritud Tsooru külanõukogu territooriumist, millel asusid J. M. Sverdlovi nimelise ja "Tuleviku" kolhoosi maakasutused.

1961 oktoobris liideti Varstu külanõukoguga osa Rõuge külanõukogu territooriumist, millel asus J. M. Sverdlovi nimelise kolhoosi maakasutus.

1972 veebruaris eraldati Varstu külanõukogust 5717 ha suurune osa varasema Tsooru külanõukogu aladest, millel asus J. M. Sverdlovi nimelise kolhoosi maakasutus ja liideti see Antsla külanõukoguga.

1976. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 165 km² ja elanike arv 1843. Külanõukogus asusid Harju, Hindsiko, Kangiste, Krabi, Kõrgepalu, Lüütsepa, Matsi, Metsaküla, Metstaga, Mutemetsa, Paganamaa, Punsa, Pähni, Roosa (Varstu), Savira, Soolätte, Sulemõisa, Tagakolga ja Viru küla ning Varstu alevik. Külanõukogu maadel tegutses Varstu sovhoos.

30. juulil 1992 kinnitati Varstu valla omavalitsuslik staatus ja külanõukogu lõpetas tegevuse.

## Viited
Vasalemma külanõukogu

**Vasalemma külanõukogu** oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Keila vallas. Külanõukogu pindala oli 123 km² (1977). 

## Viited
Vastemõisa külanõukogu

**Vastemõisa külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Vastemõisa vallas. Külanõukogu pindala oli 262 km² (1977). 

## Viited
Vastse-Roosa külanõukogu

**Vastse-Roosa külanõukogu** oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Mõniste külanõukoguga. 

## Viited
Vee külanõukogu

**Vee külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Vee külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Halinga valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Vee külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Vee külanõukogu 1950 septembris Pärnu-Jaagupi rajooni koosseisu.

Vee külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Halinga külanõukoguga.

## Viited
Velise külanõukogu

**Velise külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Velise külanõukogu moodustati 1945 septembris Velise vallas. 1950. aastast, pärast maarajoonide moodustamist, oli Velise külanõukogu Pärnu-Jaagupi rajooni koosseisus. 1959. aastast oli Velise külanõukogu Rapla rajooni koosseisus.

Külanõukogu keskus asus Velise külas.

Külanõukogu liideti 1976 Märjamaa külanõukoguga. 

## Viited
Veretino külanõukogu

**Veretino külanõukogu** oli külanõukogu Meremäe vallas ja Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Meremäe külanõukoguga. 

Külanõukogu koosseisu kuulus Ussvada (Uusvada), Tiirhanna, Külasova (Küllatova), Veretina, Gorski, Toplova (Tuplova), Jaanimäe, Võmmorski, Meltova, Madlõva, Jermakova, Helbi, Trigina ja Vinski küla. 

## Viited
Verhulitsa külanõukogu

**Verhulitsa külanõukogu** (ka **Verhuulitsa külanõukogu**) oli külanõukogu Järvesuu vallas ja Põlva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Värska külanõukoguga. 

Külanõukogu koosseisu kuulus Suure-Treski, Väike-Treski, Suure-Netsaja, Väike-Netsaja, Ersova, Verhuulitsa, Lutepää, Kostkova ja Määsovitsa küla. 

## Viited
Vidrike külanõukogu

**Vidrike külanõukogu** oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Otepää külanõukoguga. 

## Viited
Vihavu külanõukogu

**Vihavu külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Vihavu külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Puhja vallas. Külanõukogu keskus asus Porikülas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Vihavu külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu.

1954 juunis Vihavu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Puhja külanõukoguga. 

## Viited
Vihterpalu külanõukogu

**Vihterpalu külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s 1945–1954. 

Vihterpalu külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Nõva vallas. Külanõukogu keskus asus Vihterpalu külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Vihterpalu külanõukogu 1950 septembris Keila rajooni koosseisu. 

1954 juunis Vihterpalu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Risti külanõukoguga.

## Viited
Viluste külanõukogu

**Viluste külanõukogu** oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris aastatel 1945–1954, seejärel liideti see Veriora külanõukoguga. 

## Viited
Vissuvere külanõukogu

**Vissuvere külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kolga-Jaani külanõukoguga. 

## Viited
Vohnja külanõukogu

**Vohnja külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1966.

Vohnja külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Vohnja vallas. Külanõukogu keskus asus Vohnja külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Vohnja külanõukogu 1950 septembris Tapa rajooni koosseisu.

Seoses Tapa rajooni likvideerimisega liideti Vohnja külanõukogu 1. aprillist 1962 Paide rajooniga, kuid 21. detsembril 1962 viidi Vohnja külanõukogu üle Rakvere rajooni koosseisu. 1963 detsembris muudeti Harju ja Rakvere rajooni piiri ning osa Vohnja külanõukogust liideti Harju rajooni Anija külanõukoguga.

1966 novembris Vohnja külanõukogu likvideeriti, osa selle territooriumist liideti Viitna külanõukoguga ja teine osa Kadrina külanõukoguga.

## Viited
Väimela külanõukogu

**Väimela külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Võru valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus algselt Raiste külas. 

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Väimela külanõukogu 1950 septembris Võru rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides J. V. Stalini nimeline, akadeemik R. Viljamsi nimeline, S. M. Kirovi nimeline ja Järve kolhoos ning Väimela Loomakasvatustehnikumi õppemajand. Külanõukogu keskus asus Võrus. 

1960 oktoobrist Väimela külanõukogu likvideeriti. Järve kolhoosi territoorium liideti Lasva külanõukoguga, ülejäänud aladest koos Kasaritsa külanõukogu aladega moodustati Võru külanõukogu keskusega Võru linnas. 

## Viited
Väljaküla külanõukogu

**Väljaküla külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Väljaküla külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Tihemetsa valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Alliku külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Väljaküla külanõukogu 1950 septembris Kilingi-Nõmme rajooni koosseisu.

Väljaküla külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Saarde külanõukoguga.

## Viited
Vändra külanõukogu

**Vändra külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Vändta külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Vändra vallas. Külanõukogu keskus asus Vändra alevikus.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Vändra külanõukogu 1950 septembris Vändra rajooni koosseisu.

1954. aasta juunis Vändra külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Aluste külanõukoguga.

1966. aastal moodustati Vändra külanõukogu uuesti Pärnu rajooni koosseisus Aluste ja Rõusa külanõukogu territooriumide liitmise tulemusel.

1972. aastal liideti Vändra külanõukoguga Kaansoo küla maad.

1976. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 441 km² ja elanike arv 2867.

26. septembril 1991 läks Vändra külanõukogu üle omavalitsusele ja kinnitati Vändra valla omavalitsuslik staatus.

## Viited