open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Heinrich (eesnimi)

**Heinrich** on mehenimi.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 198 Heinrichi-nimelist inimest. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Heinrich 136 mehel. Heinrich on Eestis leviult 542. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Heinrich üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 7,04 ning Rapla maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 2,66. Heinrich oli keskmiselt 52 aasta vanune (mediaanvanus oli 55).

## Nime kandjaid
*Heinrich Aasamaa
*Heinrich Abel
*Heinrich Basedow
*Heinrich Bauer
*Heinrich von der Brüggen
*Heinrich von Böckenförde
*Heinrich von Böckenförde (Liivi ordu rüütelvend)
*Heinrich Böll
*Heinrich Dietzel
*Heinrich Fabricius
*Heinrich von Fick
*Heinrich von Fürstenberg
*Heinrich von Galen
*Heinrich Gutkin
*Heinrich Gutsleff
*Heinrich Göseken
*Heinrich von Hagemeister
*Heinrich Heine
*Heinrich Rudolf Hertz
*Heinrich Himmler
*Heinrich Ferdinand Hoffmann
*Heinrich Richard Hoffmann
*Heinrich Isaac
*Heinrich Kristal
*Heinrich Laakmann
*Heinrich Laas
*Heinrich Laretei
*Heinrich Lauri
*Heinrich Luht
*Heinrich Lõvi
*Heinrich Lüdinghausen-Wulff
*Heinrich Mark
*Heinrich Maru
*Heinrich Multer
*Heinrich Müller
*Heinrich von Münchhausen
*Heinrich Neff
*Heinrich Neuhaus
*Heinrich Neuhaus (pianist)
*Heinrich Wilhelm Olbers
*Heinrich Oldenburg
*Heinrich Paal
*Heinrich Johann Paucker
*Heinrich Raspe
*Heinrich Rickert
*Heinrich Riikoja
*Heinrich Rosenthal
*Heinrich Schliemann
*Heinrich Schultz
*Heinrich Schütz
*Heinrich Steding
*Heinrich Stahl
*Heinrich Tiidermann
*Heinrich von Tunderfelt
*Heinrich Uukkivi, eesti jalgpallur
*Heinrich Veromann
*Heinrich Viidekop
*Heinrich Wölfflin

## Vaata ka
*Hendrik
*Henrik
*Henri
*Hain

## Viited
Karoly Stern

**Karoly Stern** (13. juunil 1921 Budapest – 30. august 1975 Tallinn) oli Tallinna loomaaia direktor aastail 1961–1975.

Ungari juurtega Karoly Stern asus koos perega Eestisse 1935. aastal. Stern kogus oma eluajal ühe tähelepanuväärsema tervikliku animalistikakogu Eestis. Karoly ja tema venna, tuntud animalistliku kunstniku Sándor Sterni armastus kunsti vastu pärines ilmselt emalt Alma Allimannilt, kes oli sugulussidemetes muuhulgas animalistikat viljelenud Burmanite kunstnikeperekonnaga. Tähenduslik oli ka lapsepõlvekodu Budapestis loomaaia lähedal. Stern kogus eeskätt antikvariaatides leidunud Euroopa vanameistrite ja oma kaasaegsete nõukogude kunstnike loomingut. Isa rajatud kogu on pühendunult ja süstemaatiliselt täiendanud kardioloogist poeg Aleksander Stern.

Karoly Stern suri 30. augustil 1975 ja ta maeti 4. septembril Metsakalmistule.

## Pere
Tema vend oli kunstnik Sándor Stern.

## Viited

## Välislingid
*Kaal, Mati 2011. Nädala juubilar Karoly Stern 90. ''Kesknädal''.
Olev Ehrlich

**Olev Ehrlich** (5. jaanuar 1954 – 14. august 2013) oli raadiotöötaja. 

1998. aastast töötas ta Vikerraadio muusikajuhina. 

## Auhinnad
2013. aastal pälvis Ehrlich kolleegipreemia. 

## Isiklikku
Huvi raadio vastu tekkis 1970. aastatel. Muusikutest sõbrad hüüdsid teda abivalmiduse osakonna juhatajaks. 

## Viited
HTC Butterfly S

**HTC Butterfly S** on Taiwani telefonitootja HTC poolt arendatud Androidi operatsioonisüsteemi kasutav nutitelefon, mis on HTC Butterfly (HTC Droid DNA) järglane. Butterfly S ühendab endas riist- ja tarkvaraomadused, mida kõigepealt esitleti HTC One'is (näiteks Sense 5, UltraPixel pildisensor, Zoe kaameraomadused ja esiküljel paiknevad stereokõlarid), kuid see erineb One'ist suurema, 5-tollise 1080p ekraani, suurema 3200 mAh aku ja 1,9 GHz Snapdragon 600 protsessori poolest. Erinevalt firma lipulaevast, HTC One'ist, millel on metallist ühes tükis korpus, on Butterfly S tehtud plastikust.

Butterfly S avalikustati 19. juunil 2013. aastal Aasia turgudele saatmiseks 2013. aasta juuliks.
Lea Walter-Berggren

**Lea Walter-Berggren** (aastani 1946 **Lea Ilves**, aastatel 1946– **Lea Kõlar**; 20. oktoober 1926 – 8. august 2013) oli eesti tekstiilikunstnik, Eesti Kunstnike Liidu auliige.

## Elukäik
Ta lõpetas 1951. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi tekstiilikunsti erialal. Ta töötas aastatel 1951–1965 Kunstitoodete Kombinaadis kavandikunstnikuna, 1966–1967 Tallinna Kergetööstuse Tehnikumis kompositsiooniõpetajana ning 1967–1993 Arsi dekoratiivkudumise ateljee kunstilise juhina, seejärel tegutses vabakunstnikuna. Ta oli 1956. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige.

## Looming
Ta on viljelenud peaaegu kõiki kudumistehnikaid, kõige järjekindlamalt pindpõimet. Algul lõi peamiselt figuraalseid piltvaipu, kuid 1960. aastate esimesel poolel hakkas ta tõlgendama eesti rahvuslikku ornamenti.
### Isikunäitused
*1976 Tallinna Kunstihoone salong
*1984 Kärdla
*1985 "Lea Walteri vaibad", Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum
*1985 Kohtla-Järve
*1991 Flen, Rootsi
*1992 Kuressaare
*1996, 2001, 2005 Eesti Rahvusraamatukogu
*1994, 1995, 2006 Rahvusooperi Estonia talveaed
*2007 "Klassikud. Lea Walter", Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum

### Teoseid kogudes
* Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum
* Tallinna Linnamuuseum
* Eesti Ajaloomuuseum
* Eesti Rahva Muuseum

### Teoseid ühiskondlikes hoonetes
* Tallinna Rootsi-Mihkli kirik
* Narva Keskraamatukogu
* Tallinna Purjespordikeskus
* Tallinna Prantsuse Lütseum
* Eesti Rahvusraamatukogu
* Eesti Vabariigi Riigikantselei Stenbocki maja
* Eesti Vabariigi Riigikogu

## Tunnustus
*1978 hõbemedal NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näitusel
*1982 Eesti NSV teeneline kunstnik
*1988 Kristjan Raua preemia (põimevaip "Põhjala")

## Viited

## Välislingid
*Suri tekstiilikunstnik Lea Walter-Berggren
*In memoriam Lea Walter-Berggren
*In memoriam Lea Walter-Berggren
Adrian Goldsworthy

**Adrian Keith Goldsworthy** (sündinud 1969) on Briti ajaloolane, kes on spetsialiseerunud Vana-Rooma ajaloole.

## Bibliograafia
* *Goldsworthy, Adrian. How Rome Fell: Death of a Superpower*. New Haven, London, 2009.

## Välislingid
* Adrian Goldsworthy koduleht
Olga Botner

**Olga Botner** (sündinud 23. aprillil 1953 Varssavis) on Taani ja Rootsi füüsik.

Ta on Uppsala Ülikooli eksperimentaalse osakestefüüsika professor.

## Haridus ja töökäik
Olga Botner kaitses 1978. aastal *candidatus scientiarum*i (vastab magistrikraadile) kraadi Kopenhaageni Ülikoolis. Aastal 1985 kaitses ta samas *licentiatus scientiarum*i (vastab PhD-le) kraadi.

Uppsala Ülikool andis Olga Botnerile aastal 1990 osakestefüüsika dotsendi akadeemilise tiitli. Rootsi ülikoolides kasutatav *docent* ei ole ametikoht, vaid tiitel, mille saamiseks eeldatakse teadlaselt umbes neli aastat järeldoktori tasemel uurimusi, samuti teadustööde avaldamist retsenseeritavates teadusajakirjades. Selle tiitliga kaasneb *rätten att undervisa* ("õigus õpetada"). Botner ise liigitab selle tiitli oma *curriculum vitae*'s akadeemiliste kraadide loetelu alla.

Pärast kandidaadikraadi omandamist töötas Olga Botner Kopenhaageni Ülikooli Nils Bohri Instituudis teadurina (1978–1979), seejärel teadurina CERNis (1980–1982). Aastail 1982–1986 töötas Botner vaheldumisi nii CERNis kui ka Kopenhaagenis Niels Bohri Instituudis.

Pärast litsentsiaadikraadi edukat kaitsmist oli Olga Botner järeldoktor Uppsala Ülikooli füüsika-astronoomia osakonnas (1986–1987). Sealsamas Uppsala ülikoolis jätkus tema karjäär algul teadurina, seejärel lektorina (1992–1993), ülikoolilektorina (*universitetslektor*, 1993–1998), kaasprofessorina (*biträdande professor*, 1998–2000) ning 2000. aastast professorina.

## Nobeli füüsikaauhinna komitee liige
Nobeli 2011. aasta auhindade kätteandmise tseremoonial 10. detsembril 2011 usaldati füüsikaauhinna laureaatide esitluse ettekandmine Olga Botnerile.

Olga Botner kuulub Nobeli füüsikaauhinda määravasse kuueliikmelisse auhinnakomiteesse. Liikmed komiteesse valib kolmeaastaseks perioodiks Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia.

## Tunnustus
*2001 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks

## Isiklikku
Olga Botner on Taani kodanik 1971. aastast.

## Välislingid
*Olga Botner. Curriculum vitae Olga Botneri CV (inglise keeles)
*The Nobel Committee for Physics Nobeli füüsikaauhinna komitee koosseis Nobelprize.org kodulehel (inglise keeles)
Conspiracy

*"Vandenõu" ("Conspiracy", 2001) on BBC ja HBO toodetud ajaloodraama, mille keskseks sündmuseks on 20. jaanuaril 1942 toimunud Wannsee konverents, mille eesmärgiks oli võtta vastu juudiküsimuse lahendamise lõplik plaan ("Die Endlösung").
*"Vaikiv vandenõu" ("Conspiracy", 2008) on märulifilm Val Kilmeriga peaosas.
Hullumeelsus

**Hullumeelsuseks** (ka **hulluseks**) nimetatakse inimese mitmesuguseid meeleseisundeid, mille puhul tema mõtlemist ja käitumist peetakse tugevalt ebanormaalseks ehk sotsiaalsetele normidele mittevastavaks. Sellega võib kaasneda inimese ohtlikkus endale või teistele. Tänapäeval on "hullumeelsus" mitteametlik määratlus, mis kirjeldab üldiselt vaimset ebastabiilsust, see ei ole teaduslik mõiste. Meditsiinis eelistatakse spetsiifiliste vaimsete häirete nimetusi.

Hullumeelset inimest võidakse nimetada ka mõistuse või aru kaotanuks, meeletuks, arutuks, ogaraks.

## Vaata ka

*maania
Hullumeelsus (täpsustus)

**Hullumeelsus** tähendab mõistuse kaotust, aga rumalat, meeletut ning arulagedat tegevust.

## Filmid
*"Hullumeelsus" on Kaljo Kiisa film Jüri Järvetiga peaosas 1968. aastast.
*"Hullumeelsus" (inglise keeles "The Wackness") on 2008. aasta USA draamakomöödia, režissöör Jonathan Levine, peaosades Josh Peck, Ben Kingsley, Famke Janssen ja Olivia Thirlby.

## Ooper
*"Hullus", Donizetti ooper
Sol Invictus

**Sol Invictus** (ladina keeles 'võitmatu päike') oli Rooma impeeriumi ametlik päikesejumal ja sõdurite kaitsja.

## Ajalugu
Vastas Vana-Kreeka Heliosele. Keisririigi ajal samastati Mithraga. Keiser Elagabalus lasi 218. aastal tuua Sol Invictust kujutava kuju kodukohast Emesast Rooma. Keiser Aurelianus kehtestas 274. aastal Roomas *Deus Sol Invictus*e kultuse, mille rajamise aastapäeva tähistati 25. detsembril. Kultusel oli hilises Rooma keisririigis suur tähtsus, sest Soli peeti teistest jumalatest tähtsamaks. Selle kultuse pooldajaks on peetud keiser Constantius I Chlorust. 

## Viited
Doubek

**Doubek** on küla Tšehhis Ida-Praha piirkonnas, 7 kilomeetrit Říčani linnast kirdes ja 406 meetri kõrgusel merepinnast. Ümbruses on arvukalt metsi, mille järgi küla endale ka nime sai. 2011. aasta alguses elas külas 236 elanikku.

## Ajalugu
Arheoloogilised leiud on dateeritud 28. sajandisse e.m.a.
Doubeki küla nimi pärineb ümbritsevatelt metsadelt (*dub* – tamm). Vanim dokument, mis paika mainib, pärineb aastast 1330. 

## Tänapäev

Praegu kasvab küla rahvaarv tänu Praha lähedusele. Külas tegutseb vabatahtlike tuletõrjujate organisatsioon, mille järjepidevus ulatub 100 aasta taha, samuti jalgpalliklubi Bohemia, mis rajati aastal 1921. Regulaarne bussiühendus on lähima linna Říčaniga ja Prahaga, kus lõpp-peatusest Depo Hostivař saab metrooga edasi sõita, kuid küla läbib ka Mukařov-Modletice-Jesenice bussiliin.

## Viited
Heino Ross (kodu-uurija)

**Heino Ross** (5. juuni 1929 Sootiigi, Simuna kihelkond, Virumaa – 1. september 2016) oli eesti koduloolane.

Heino Ross tegeles ligi 50 aastat Virumaa kodu-uurimisega, kirjutas raamatuid ning ka tõlkis soome ja saksa keelest.

## Teosed
*"Simuna kihelkonna mõisad I" (Avanduse, Emumäe, Lammasküla, Lasinurme, Koila, Kärsa, Käru), Tallinn 2001, ISBN 9789949215058
*"Simuna kihelkonna Mõisad II" (Laekvere, Lõusa, Moora, Mõisamaa, Määri, Rahkla), 248 lk, 2011, ISBN 9789949218752 
*"Simuna kihelkonna mõisad III" (Rakke, Rohu, Selli, Tammiku, Võivere), 318-lk, 2011, ISBN 9789949301331 
*"Simuna kihelkonna mõisad IV" (Paasvere), 272 lk, 2012, ISBN 9789949304196 
*"Simuna kihelkonna mõisad V" (Muuga), 200 lk, 2012, ISBN 9789949305834 
*"Simuna kihelkonna mõisad VI", (Salla), 200 lk, 2012, ISBN 9789949307555 
*"Simuna kihelkonna mõisad. VII", Täiendused, Väike-Viru, 2013, 239 lk, ISBN 9789949309108 
*"Simuna. Kihelkonna keskus", Väike-Viru 2009, ISBN 9789949183111
*"Simuna kihelkonnas lauldi ja mängiti", 2001
*"Avanduse mõis" (1999) 
*"Simuna koolid" (2008) 
*"Simuna kihelkonnas lauldi ja mängiti" (2001) 
*"Simuna Laenu-Hoiu Ühisus 100" (2005), ISBN: 9949106001 
*"Simuna Post 90" (2005) 
*"Pudivere mõis Virumaal", 216 lk, Väike-Viru 2010, ISBN 9789949211319 
*"Salla/Külmojad" (2006) 
*"Venevere" /Lääne-Virumaal, 136 lk, Väike-Viru 2004, ISBN 994910579X
*Orguse küla (2009) 
*Perekond Berg ja Sangaste (2009) 
*Helme-Tõrva ajaloost (2009) 
*Maalikunstnik Carl Timoleon Neff I (2004) 
*Mary von Grünewaldt/Visandeid ja pilte Carl Timoleon von Neffi elust (2007) 
*Zoege von Manteuffel/Määri (2007) 
*Lurich ja Väike-Maarja (2006) 
*Olaf Tammarki lugu (2010) 
*Harald-Mattias Holm (2008) 
*Eesti kodurahad (1994) 
*Eesti kodurahad/Täiendused (2006) 
*Metsavendlus (2008) 
*Kolonel Alfons Rebane 100 (2008) 
*Behr Hermann Hundina Virumaa metsades (1994)

## Viited

## Välislingid
*Väike-Maarja raamatukogus kohtuti kodu-uurija Heino Rossiga, Väike-Maarja Valla Infoleht, 4. detsember 2011
Sidestusreaktsioon

**Sidestusreaktsiooni** (ingl *Coupling reaction*) nimetust kasutatakse orgaanilises keemias mitmesuguste C–C sideme tekitamise reaktsioonide korral, milles metalliaatomit sisaldava katalüsaatori toimel kaks orgaanilist fragmenti ühinevad, andes produkti R–R’. 

Kõige enam kasutatud katalüsaator on tetrakis(trifenüülfosfiin)pallaadium(0). Reagentide RX ja R’X’ lahkuvate rühmadena on parimad kloriid, bromiid, jodiid või triflaat. Näiteks bromobenseen PhBr) ja vinüülkloriid (CH2=CHCl) annavad stüreeni (PhCH=CH2). Kahe molekuli jodobenseeni (PhI) ühinemisel saadakse bifenüül (Ph-Ph).

Ei-ichi Negishi, Akira Suzuki ja Richard F. Hecki panust sidestusreaktsioonide uurimisel tunnustati 2010. aastal Nobeli keemiaauhinnaga.
## Vaata ka
*Liitumisreaktsioon
*Keemiline reaktsioon
Vaade liikuvalt rongilt

**"Vaade liikuvalt rongilt"** on Georges Mélièsi poolt Prantsusmaal 1898. aastal loodud tummfilm.

## Välislingid
* ''Panorama pris d'un train en marche'' YouTube'is
Eesti Biokeskus

**Eesti Biokeskus** (lühend: **EBK**) on Eesti teadus- ja arendusasutus, mis kuulub Eesti haridus- ja teadusministeeriumi haldusalasse. Põhikirja järgi tegeleb EBK muu hulgas geeni- ja rakutehnoloogia arendustegevusega, bioloogia, biomeditsiini, bio- ja keskkonnatehnoloogia valdkonnaga.

EBK moodustati 1986. aastal TÜ ning Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi ühisasutusena.

Alates 1. jaanuarist 2018 on Tartu Ülikooli struktuuris uus genoomika instituut, mis moodustati TÜ Eesti geenivaramu ja ülikooliga 1. jaanuaril 2018 liitunud Eesti Biokeskuse alusel.

## Vaata ka
*Tartu Ülikooli Eesti geenivaramu

## Viited

## Välislingid
* Biokeskuse koduleht
Ilse-Aurelie Lepikson

**Ilse-Aurelie Lepikson** (aastani 1952 **Ilse Piksaar**, aastatel 1952–1972 **Ilse Rosenfeld**; 5. detsember 1926 Tallinn – 5. august 2013) oli eesti tarbegraafik ja portselanimaalija.

## Elulugu
Ilse-Aurelie Lepikson õppis aastatel 1943–1944 Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Koolis ning aastatel 1945–1949 Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis, mille lõpetas keraamikuna.

Aastatel 1949–1956 töötas ta ERKI keraamika ja klaasehistöö kateedris õppejõuna ning aastatel 1959–1975 kunstnikuna (aastast 1967 peakunstnikuna) kondiitritoodete vabrikus Kalev. Aastast 1975 tegutses ta vabakunstnikuna ja aastast 1957 oli Eesti Kunstnike Liidu liige.

## Looming
Ilse-Aurelie Lepikson oli tuntud viljaka portselanimaalikunstnikuna, kelle töid iseloomustab tavaliselt tervet eset kattev külluslik, jõuline ja tihe dekoor; graafilist joonerütmi täiendab erk, lausa hõõguv koloriit, kus autor on kasutanud julgelt punase-musta-kulla kombinatsioone, millele on lisandanud värviaktsentidena kõikvõimalikke toone portselanvärvide kogu paletist. Inspiratsiooni sai ta loodusest ja rahvakunstist, millest on sageli välja kasvanud abstraktsed kompositsioonid, kus põhitähelepanu lasub joonte ja pindade põneval rütmistikul. Samuti oli viljakas ja laiahaardeline tema tegevus tarbegraafikuna; ta on kujundanud rohkelt maiustuspakendeid, reklaamivoldikuid ja katalooge.

## Isiklikku
Tema teine abikaasa oli tehnikateadlane Heino Lepikson.

## Viited
Merilehm

**Merilehm** on müütiline olend.

Merilehm on tuntud erakordselt suure piimaanni poolest. Vahel harva tulevad merilehmad kaldale ning inimesel õnnestub loom kinni püüda vaid tema ümber täisringi tehes. Merilehmade kari kuulub mere valitsejale (haldjale, kuningale vm).

Merilehma motiivi on kasutanud Marie Under ballaadis "Merilehmad" ja Andrus Kivirähk romaanis "Rehepapp".

## Vaata ka
*merihärg (mütoloogia)
Maximinus Daia

**Maximinus Daia** (ladina keeles *Gaius Valerius Galerius Maximinus Daia Augustus*; 20. november 270 – juuli/august 313), tuntud ka kui **Maximinus II** või **Maximinus Daza**, oli Vana-Rooma keiser aastatel 308 kuni 313.
Rannaõigus

**Rannaõigus** on ajalooliselt olnud rannaelanike tava võtta enda valdusse merehätta sattunud laevu ja nende lasti või randa uhutud esemeid. 

Tava esines nt keskajal Läänemere-äärsetes piirkondades kuni ristiusustamiseni, mille järel kiriku- ja riigivõimud selle vastu võitlema asusid. 1211. aastal määras Riia piiskop Albert, et laevnikud säilitavad omandiõiguse oma avariist päästetud varandusele, hilisemad piiskopid ja ordumeistrid uuendasid rannaõiguse keeldu korduvalt. 1254. aastal tühistas kuningas Wilhelm Saksamaal rannaõiguse paganliku tavana. 16.–18. sajandil tavast loobuti ja see kuulutati suureks kuriteoks.

## Vaata ka
* Ajupuud 
* Haakrik 
* Hiiu madal 
* Igameheõigus
* Pootshaak
* Vandiraiuja 

## Viited
Folkloorifestival

**Folkloorifestival** on festival, kus osalevad folkloori viljelevad harrastusgrupid (folkloorirühmad) ja üksikesinejad. Folkloorifestival võib olla kas piirkondlik, üleriigiline või rahvusvaheline.

## Eestis toimuvad folkloorifestivalid

*Hiiu folk
*Märjamaa folk
*Ostrova festival
*Peda folk
*Seto folk
*Uma pido
*Viljandi pärimusmuusika festival
*Viru Folk
*Võru folkloorifestival

## Vaata ka
*Folkloorifestival Baltica
*Soome-ugri rahvaste folkloorifestival
*Tartumaa trallam
*Viru säru

## Viited
Folkloorirühm

**Folkloorirühm** (rahvamuusika esitajad: *folklooriansambel*) on folkloori viljelevatest harrastajatest koosnev rühm.

Folkloorirühm võib esitada veel elujõulist rahvakultuuri (nt Kihnu või Setumaa kultuuri viljelevad rühmad) või kadunud rahvakultuuri, ühtlasi seda siis taaselustades.

Eestis tegutseb u 120 folkloorirühma (2002), kus ühtekokku on u 3000 inimest.

## Eesti folkloorirühmi
*Kiitsharakad
*Helmekaala
*Kihnumua
*Leiko

## Viited
Sindi raudteejaam

**Sindi raudteejaam** oli raudteejaam Pärnumaal Sindis.

Raudteejaam asus kitsarööpmelise Lelle–Papiniidu raudtee ääres. See asus Lelle raudteejaamast 62 kilomeetri kaugusel. Jaam avati 1928. aastal, jaamahoone valmis 1927. aastal. Avamisaegse haldusjaotuse järgi jäi jaam Taali valda.

Sindi raudteejaamale eelnes Pärnu poole sõites Tammiste pooljaam ja järgnes Papiniidu jaam. Sindi ja Papiniidu vahel asusid veel Pustusi, Lodja ja Lennuki raudteepeatus. 

Sindi jaam suleti 1969. aastal seoses Lelle–Pärnu raudteelõigu laiarööpmeliseks ehitamise ja sellest johtunud trassimuutusega. 

Alates 1998. aastast on Sindi jaamahoone kultuuriministri käskkirjaga arvel kultuurimälestisena (nr 16762).

Hoone renoveeriti 2005. aastal, samast aastast kolis sinna Sindi Avatud Noortekeskus.

## Vaata ka
* Kitsarööpmeline raudtee Eestis
* Eesti Muuseumraudtee

## Viited
Auna tänav

**Auna tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. 

Auna tänav algab Ristiku tänavalt, ristub Söödi ja Aru tänavaga ning lõpeb Sõle tänaval. Auna tänav on ligikaudu 360 meetri pikkune.

## Hoonestus

1920. aastail ehitati Tallinna Linnavalitsuse eestvõttel mitmeid munitsipaalmajade gruppe, sealhulgas linnaarhitekt Herbert Johansoni projekteeritud traditsionalistlike hoonetega Pelgulinnas. Sama projekti oli kasutatud ka varem Tallinna keskhaigla töötajate elamute Herne tänaval ja Maisi tänav 4a ja Maisi 6 hoonete rajamisel.

* Auna 3, 5, Herbert Johansoni projekteeritud ja 1929. aastal ehitatud kahekorruselised korterelamud.
* Auna 7, Herbert Johansoni projekteeritud ja 1940. aastal ehitatud kahekorruseline korterelamu.
*Auna 9, tüüpprojekti järgi ehitatud kolmekorruseline korterelamu.
* Auna 11, 13, 15, tüüpprojekti 1-244-1, Б-8-50 järgi ehitatud kahekorruselised korterelamud.

## Tänava nimed
Esialgu oli tänava nimi **Muru tänav** (alates 26. oktoobrist 1932). Korduvate tänavanimede kaotamisel aga tänava nimi muudeti ja 25. septembril 1959 sai Auna tänav oma praeguse nime.

## Galerii

File:Tallinn, elamu Auna 3, 1929 (2).jpg|Auna 3
File:Tallinn, elamu Aru 8-Auna 5,1929 (1).jpg|Auna 5 ehk Aru 8
File:Tallinn, elamu Aru 8-Auna 5,1929 (2).jpg|Auna 5 ehk Aru 8
File:Põhja-Tallinna elamu, Aru 11 ehk Auna 7, Aru tänava suunalt.JPG|Auna 7 ehk Aru tänav 11
File:Põhja-Tallinna elamu, Aru 11 ehk Auna 7, Auna tänava suunalt.JPG|Auna 7 ehk Aru tänav 11, vaade Auna tänava suunalt
File:Põhja-Tallinna elamu, Aru 11 ehk Auna 7, Auna tänava poolt.JPG|Auna 7 ehk Aru tänav 11, vaade Auna tänava suunalt

## Viited
Medal

**Medal** (prantsuse keeles *medaille*, ladina keelest *metallum* 'metall') on väike, enamasti metallist või sulamist valmistatud, tavaliselt ümar, lame mälestusese või autasu. 

Medaleid vermitakse mingi sündmuse mälestuseks, juubelikuupäeva puhul, autasuks sõjalise vapruse eest ning teaduse, tehnika, kultuuri, spordi, õppe- või mistahes töö alal saavutatud väga heade tulemuste eest jne.

Eristatakse medali esikülge (avers), tagakülge (revers) ja serva.

## Medalite liigid
* riiklikud medalid
* juubelimedalid
* asutuste medalid
* ühiskondlike organisatsioonide medalid
** usuorganisatsioonide medalid
** poliitiliste erakondade medalid
* koolimedalid
* spordimedalid

## Eesti medalid
*Mäleslutsmedal "10 aastat taastatud Kaitseväge" 
*Mälestusmedal "10 aastat taastatud piirivalvet"
*Eesti füüsika seltsi aumedal
*Eesti Muinsuskaitse Seltsi teenetemedal
*Eesti Rahva Tänumedal
*Suur Ignatsi Jaagu medal
*Ignatsi Jaagu medal
*Järvamaa teenetemedal
*Konrad Mäe medal
*Kreutzwaldi mälestusmedal
*Maarja medal
*Mente et Manu (Tallinna Tehnikaülikooli teenetemedal)
*Oskar Rütli medal
*Rahvusvahelistes rahuoperatsioonides osalenute medal
*Rahvusvahelistes sõjaoperatsioonides osalenute medal
*Johan Skytte medal
*Suur Kuldtukat
*Tallinna raemedal
*Tartu medal
### Eesti Teaduste Akadeemia medalid
*Eesti Teaduste Akadeemia medal
*Nikolai Alumäe medal
*Paul Ariste medal
*Karl Ernst von Baeri medal
*Harald Kerese medal
*Wilhelm Ostwaldi medal
*Karl Schlossmanni medal
*Paul Kogermani mälestusmedal (1983–1991)
### Tartu Ülikooli medalid
*Johan Skytte medal
*Tartu Ülikooli suur medal
*Tartu Ülikooli medal
*August Rauberi medal
*Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal

## Nõukogude Liidu medalid
*Kuldtähe medal
*Vapruse eest
*Lahinguteenete eest
*Töövapruse eest
*Eeskujuliku töö eest
*Isamaasõja partisani medal
*Leningradi kaitsmise eest
*Suure Isamaasõja võidu medal
*Vapra töö eest Suures Isamaasõjas
*Uudismaade ülesharimise eest
*Emamedal
*Tööveterani medal
### Juubelimedalid
*20 aastat võidust
*30 aastat võidust
*40 aastat võidust
*Medal Vladimir Iljitš Lenini 100. sünniaastapäeva tähistamiseks

## Norra medalid
*Aftenposteni kuldmedal

## Prantsusmaa medalid
*Médaille militaire
*Saint Helena medal

## Rootsi medalid
*Illis quorum

## Saksamaa medalid
*Gottfried Wilhelm von Leibnizi medal
*Kroonprints Rupprechti medal
*Medal "Talvelahing Idas"

## Suurbritannia medalid
*Balti medal
*Võidu medal

## Ameerika Ühendriikide medalid
*Kongressi kuldmedal
*Medal of Honor

## Venemaa medalid
*Medal Teenete eest Isamaa ees
*Georgi medal

## Medalid teadusliku töö alal
### Bioloogias
*Akadeemik Sergei Vavilovi medal

### Füüsikas
*Endel Lippmaa medal
*Max Plancki medal
*William Murray medal

### Keemias
*Thomas Burr Osborne'i medal

### Matemaatikas
*Fieldsi medal

### Meditsiinis
*Ernst Homéni medal
*Ludvig Puusepa medal

## Rahvusvahelised medalid
*Balti assamblee medal
*Balti teaduste akadeemiate medal
*IEEE aumedal

## Viited

## Välislingid
Lafayette Benedict Mendel

**Lafayette Benedict Mendel** (5. veebruar 1872 Delhi, New York – 9. detsember 1935 New Haven, Connecticut) oli Ameerika Ühendriikide biokeemik. 

Ta uuris A-vitamiini, B-vitamiini, lüsiini ja trüptofaaniga seotut. Lafayette Benedict Mendelit peetakse A-vitamiini kaasavastajaks (1913).

Lafayette Mendel oli alates 1921. aastast Yale'i Ülikooli Sterlingi professor.
   
## Töökäik
*1891 lõpetas ta Yale'i Ülikooli. Kuni doktorikraadi saamiseni oli ta Russell Henry Chittendeni assistent;
*1893 anti Mendelile doktorikraad;
*1893–1895 töötas ta Yale'i Sheffieldi Teaduskoolis (*Yale's Sheffield Scientific School*) instruktorina;
*1896. aastal määrati Mendel Yale'i Chittendeni laboratooriumi abiprofessoriks;
*1903 määrati ta Yale'i Meditsiinikooli, Yale Graduate Schooli ja Sheffieldi Teaduskooli professoriks; 

Lafayette Mendel valiti 1911. aastal The American Society For Biochemistry and Molecular Biology presidendiks.

## Teadus
*1909 alustas Mendel koostööd Connecticuti Põllumajanduskultuuride Katsejaama keemiku Thomas Burr Osborneiga uurimaks seemnevalkude toitumuslikke omadusi.
Mendeli laboratoorium paiknes Sheffieldi linna häärberi kunstigalerii ruumides kuid toitumiseksperimente viis ta koos Osborneiga läbi Connecticuti Põllumajanduskultuuride Katsejaamas.
Eksperimentide käigus "valguvaba piimapulbri" jpt toitainetega ning sünteetiliste preparaatidega, sai neile selgeks, et looduslikes toitainetes on asendamatud toitumisfaktorid, nad rääkisid ka vesilahustuvast faktorist *B*; 
*1913 avastas ta koos Thomas Burr Osborne'iga võirasvas *lisatoitumisfaktori*, mis hiljem nimetati ümber A-vitamiiniks.
*1928. aastaks sai neile selgeks, et albiino rottide sünteetilises toiduratsioonis omavad aminohapped trüptofaan ja lüsiin essentsiaalset rolli loomade kasvamisel, vaatamata asjaolule, et rottide organism suudab teatud aminohappeid sünteesida.

## Publikatsioonid
**Some Historical Aspects of Vegetarianism ...*, 1904
**Animal Experimentation and Nutrition*, 1909
*Lafayette Benedict Mendel koos Thomas Burr Osbornei ja Edna L. Ferryga, ''Feeding experiments with isolated food-substances'' Veebiversioon (vaadatud 16.08.2013) Washington D.C., 1911, Carnegie Institution of Washington, Publication No 156
**The Action of Salts of Choline on Arterial Blood Pressure*, 1912
**Viewpoints in the Study of Growth*, 1914
*koos Thomas Burr Osborneiga, *Acceleration of Growth After Retardation*, 1916
*koos Martha Richardson Jonesiga, *Studies on Carbohydrate Metabolism in Rabbits*, 1920
**The Beaumont Medical Club*, 1922
**Nutrition: The Chemistry of Life*, 1923
*koos Marion Fay`ga, *Nitrogen and Sulfur Metabolism in the Dog*, 1926
*koos Martha Koehne`ga, *The Utilization of Fatty Oils Given Parenterally*, 1929

## Tunnustus
Lafayette Benedict Mendel valiti 1913. aastal USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks.

Aastal 1916 valiti ta Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

Mendel pälvis 1927. aastal American Institute of Chemistsi väljaantava kuldmedali.

## Isiklikku
Lafayette Mendel abiellus 29. juulil 1917 Alice R. Friendiga.

## Viited
Hüübi tänav

**Hüübi tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis. 

Hüübi tänav algab Luige tänavalt ja kulgeb Tedre tänava suunas, kuid lõpeb umbtänavana. Hüübi tänav on põhjakirde-lõunaloode suunaline ning ligikaudu 140 meetri pikkune.

Hüübi tänav sai nime 14. veebruaril 1958.

## Viited
Thomas Morgan

**Thomas Hunt Morgan** (25. september 1866 Lexington, Kentucky – 4. detsember 1945 Pasadena, California) oli ameerika geneetik, Nobeli auhinna laureaat.

Aastal 1933 pälvis ta avastuste eest kromosoomi rollis pärilikkuses Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna.

## Tunnustus
*1915 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
*1919 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1933 – Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind

## Viited
Carausius

**Marcus Aurelius Mausaeus Valerius Carausius** (suri 293) oli Rooma impeeriumi väejuht ja usurpaator 3. sajandil. Määrati 285. aastal ühe Põhja-Gallia rannikul paikneva Rooma mereväe laevastiku ülemaks, kelle ülesanne oli kaitsta seda piirkonda piraatide eest ning suutis tõrjuda nende rünnakuid. Talle heideti ette piraatidega kokkulepete sõlmimist ja nende saagi endale jätmist. Briti ajaloolase Adrian Goldsworthy arvates oli Rooma riigis tavapärane kasutada sõjalist jõudu koos diplomaatiaga. Kuulutas enda 286. aastal keisriks. 

## Viited
Candlemass

**Candlemass** on Rootsi *[[doom metal]]*'i ansambel, mis on tegutsenud vaheaegadega 1984–1994, 1997–2002 ja aastast 2004.

1984. aastal asutas bassimängija Leif Edling uue bändi, mille nimeks sai Candlemass. Selle lauljaks sai Johan Längqvist, trummariks Mats Ekström ning kitarristideks Mats Björkman ja Klas Bergwall. 1986. aastal ilmus bändi esimene album "Epicus Doomicus Metallicus", mis kindlustas Candlemassile kohe tugeva positsiooni *doom metal*'i ringkondades. 1987. aastal lahkus Längqvist laulja kohalt ning Candlemassi uueks vokalistiks sai Messiah Marcolin. Samal aastal ilmus ansambli teine album "Nightfall", kuid bändist lahkusid ka Bergwall ja Ekström. Seejärel sai Candlemassi trummariks Jan Lindh ning kitarristiks Lars Johansson. Nii 1988. kui ka 1989. aastal anti välja uus album, vastavalt "Ancient Dreams" ja "Tales of Creation". 1991. aastal lahkus bändist Messiah Marcolin.

Marcolini lahkumise järel sai Candlemassi uueks lauljaks Thomas Vikström, kellega anti 1992. aastal välja album "Chapter VI". Kuna album polnud kuigivõrd edukas ning Leif Edling otsustas rajada uue ansambli, Abstrakt Algebra, siis peatus Candlemassi tegevus 1994. aastal. Kuid kolm aastat hiljem otsustas Edling Candlemassi tegevust jätkata. Peale tema olid ülejäänud bändi liikmed täiesti uued ning 1998 ja 1999 ilmusid uued albumid: "Dactylis Glomerata" ja "From the 13th Sun". 2002. aastal tulid Candlemassi nime all taas kokku selle varasemad liikmed ning lauljaks sai taas Messiah Marcolin. Kuid juba samal aastal läks Candlemass liikmetevaheliste erimeelsuste tõttu taas laiali ning Edling asutas koos Abstrakt Algebra laulja Mats Levéniga uue ansambli – Krux.

2004. aasta novembris tuli Candlemass aga uuesti kokku ning seejärel salvestati album "Candlemass" (2005), mis võitis ka Rootsi Grammy (Grammys). Vastuolud bändis siiski jätkusid ning 2006. aastal lahkus laulja Messiha Marcolin. 2007. aastal sai Candlemassi uueks lauljaks Robert Lowe, kellega salvestati juba samal aastal album "King of the Grey Islands". 2007. aastal tähistati tagantjärele ka Candlemassi asutamise 20. aastapäeva, mispuhul esines Candlemassiga esimest korda laval ka bändi esimese albumi laulja Johan Längqvist.

2009. aastal ilmus Candlemassi kümnes stuudioalbum "Death Magic Doom" ning 2012. aasta juunis "Psalms for the Dead", mis Leif Edlingi sõnul peaks jääma bändi viimaseks. Juba enne viimase albumi ilmumist lahkus ansamblist laulja Lowe ning tema ülesanded võttis üle Kurxi laulja Mats Levén. Lisaks liitus Candlemassi kontsertkoosseisuga klahvpillimängija Per Wiberg.

2013. aasta jaanuaris valis Sweden Rock Magazine Candlemassi Rootsi kõigi aegade parimaks *[[hard rock]]*'i või *[[heavy metal]]*'i ansambliks.

## Albumid
* Epicus Doomicus Metallicus - 1986
* Nightfall - 1987
* Ancient Dreams - 1988
* Tales of Creation - 1989
* Live - 1990 - live, 1990
* Chapter VI - 1992
* Dactylis Glomerata - 1998
* From the 13th Sun - 1999
* Doomed for Live - Reunion 2003 - live, tuplalevy, 2003
* Candlemass - 2005
* King of the Grey Islands - 2007
* Death Magic Doom - 2009
* Psalms for the Dead - 2012
* The Door to Doom - 2019
* Sweet Evil Sun - 2022
Kirjaklamber

**Kirjaklamber** ehk **nell** on peamiselt paberilehtede kooshoidmiseks kasutatav vahend, mis on harilikult valmistatud piklikuks spiraaliks keeratud traadist.

Esimene patent traadist valmistatud kirjaklambrile registreeriti Ameerika Ühendriikides 1867. aastal Samuel B. Fay nimele. Kuigi Fay klamber oli praktiline ja funktsionaalne, ei peeta seda ega 50 teist enne 1899. aastat patenteeritud klambrit tänapäevase kirjaklambri disaini aluseks.

## Viited

## Välislingid

* History of the Paper Clip
Auli tänav

**Auli tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi ja Lilleküla asumis. 

Auli tänav algab Västriku tänavalt, ristub Käo tänavaga ja lõpeb seejärel umbtänavana. Auli tänav on ligikaudu 300 meetri pikkune.

Auli tänav sai nime 16. augustil 1949.

## Viited
Rapla tänav

**Rapla tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. Rapla tänav algab Pärnu maanteelt ja lõpeb Kauba tänaval. Rapla tänav on lääneloode-idakagusuunaline ja ligikaudu 150 meetri pikkune.

## Tänava nimed
Tänava endine nimi **Siiversi tänav** (saksa keeles *Sieversstrasse*, vene keeles *Сиверская улица*) on esmakordselt fikseeritud 1913. aastal.

Endine nimi oli pandud sealse köösneri Friedrich Sieversi perekonnanime järgi, kes selle maa-ala hiljem tükeldas. Praeguse nime sai Rapla tänav 25. mail 1939.

## Viited
Hagudi tänav

**Hagudi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. Hagudi tänav algab Pärnu maantee viadukti juurest ja lõpeb Kauba tänaval. Hagudi tänav on lääneloode-idakagu suunaline ning ligikaudu 250 meetri pikkune.

## Tänava nimed ja ajalugu
Tänav rajati 1899. aastal seoses Tallinna-Viljandi kitsarööpmelise raudtee ehitamisega ja sai nimeks **Viljandi tänav** (saksa keeles *Felliner-Strasse*, vene keeles *Феллинская улица*). Viljandi raudteel avati liiklus 25. juunil 1900. 

25. septembril 1959 nimetati Viljandi tänav ümber Hagudi tänavaks Viljandi maanteega äravahetamise vältimiseks.

## Viited
Alevi tänav (Tallinn)

**Alevi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. Alevi tänav algab Pärnu maanteelt ja lõpeb Tondi tänaval.

Alevi tänav on kagu-loodesuunaline ja ligi 150 meetri pikkune.

Alevi tänav sai nime 1912. aastal. Tänav rajati linna agulis asunud maa-ala tükeldamisel. Tänava saksakeelne nimi oli *Vorstadtstrasse* ja venekeelne *Форштатская улица*.

Aastatel 1927–1936 läbis tänavat trammitee, kuni ringteed pikendati Tondi raudteejaamani.
 
## Viited
Sten Sture Noorem

**Sten Sture Noorem** (rootsi keeles **Sten Sture den yngre**; 1493 – 3. veebruar 1520) oli Rootsi regent (*riksföreståndare*) aastail 1512–1520. Ta oli Svante Nilssoni poeg.
Hane tänav

**Hane tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis. 

Hane tänav algab Linnu teelt, ristub Kajaka tänavaga ja lõpeb Siili tänaval.

Hane tänav on põhjakirde-lõunaedelasuunaline. Hane tänav on põhiosas paralleelne Sõpruse puiesteega ja ligikaudu 400 meetri pikkune.

Hane tänav sai nime 14. veebruaril 1958.

## Viited
Barney versioon (film)

"**Barney versioon"** on 2010. aasta Kanada komöödia-draamafilm, mille lavastaja on Richard J. Lewis. Linateose aluseks on Mordecai Richleri samanimeline raamat. Film oli nomineeritud Kuldlõvile 67. Veneetsia filmifestivalil.

## Sisu
Barney Panofsky elab oma sõbra Boogiega Roomas. Ta abiellub seal Clara Charnofskyga, kelle vaimne tervis pole raske lapsepõlve tõttu päris korras, ent Clara väidab, et ta on rase ja ootab Barney last. Kuigi hiljem saab Barney teada, et nii see ei ole, ja nõuab lahutust. Clara teeb enesetapu ja endast väljas Barney otsustab koju Montréali tagasi lennata.

Barney saab kiiresti tööd ning kohtub oma tulevase naisega. Nende juudi traditsioone järgivas pulmas kohtub Barney Miriam Granti ja armub temasse esimesest pilgust. Kui Miriam lahkub, jookseb Barney talle järele, ent naine ei soovi temaga elama asuda, tuues ettekäändeks Barney äsjase abielu. Vaatamata sellele saadab Barney Miriamile pidevalt lilli ja kingitusi. Ent kui Barney toob oma vana sõbra Boogie võõrutusravilt mõneks päevaks oma suvekoju, kuhu saabub ka tema naine ja leiab nad koos voodist, on Barney ülirõõmus. Naine lahkub ja nõustub lahutusega. Ent Barney hakkab kahtlema Boogie teguviisis. Ühises kähmluses, kus mõlemad on purjus, komistab Barney, püstol käes, oma paadisillal ning Boogie kukub vette, saades kuuliga pihta. Barney ei usu, et Boogie uppus ja terve filmi loodab, et Boogie tuleb tagasi. Juhtumit uuriv politseiuurija loodab küll Barneylt informatsiooni välja peksta, ent Barney isa Izzy sekkub. Ning kuna politsei ei suuda surnukeha leida, jääb uurimine pooleli.

Kui Barney lõplikult senisest naisest lahutab, kutsub ta Miriami kohtama.
Sten Sture vanem

**Sten Sture vanem** (rootsi keeles **Sten Sture den äldre**; 1440 – 14. detsember 1503) oli Rootsi regent aastail 1470–1497 ja 1501–1503.
Leevikese tänav

**Leevikese tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Lille allasumis. Leevikese tänav algab Nõmme teelt, ristub Hauka tänavaga ja lõpeb Vindi tänaval. Leevikese tänav on lääneloode-idakagusuunaline ja ligikaudu 150 meetri pikkune.

Leevikese tänav sai nime 9. juunil 1953.

## Viited
Stephen Sondheim

**Stephen Joshua Sondheim** (/ˈsɒnd.haɪm/; 22. märtsil 1930 – 26. november 2021) oli Ameerika helilooja ja laulusõnade kirjutaja. 

Sondheim oli muusikateatris tegev üle 50 aasta. Ta võitis oma töö ja loomingu eest ühe Oscari (ingl *Academy Award*), kaheksa Tony auhinda (rohkem kui ükski teine helilooja), sealhulgas Tony eriauhinna elutöö eest teatris, kaheksa Grammy auhinda, Pulitzeri preemia ja Laurence Olivier' auhinna. 

Ajalehes New York Times iseloomustati teda 2000. aastal kui Ameerika muusikateatri suurimat ja tõenäoliselt tuntumat artisti.

## Tunnustus
*1983 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
*1996 – National Medal of Arts

## Viited
Vindi tänav

**Vindi tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis. Vindi tänav algab Tihase tänavalt, ristub Leevikese tänavaga ja lõpeb Tedre tänaval.

Vindi tänav on põhjakirde-lõunaedela suunaline, paralleelne Nõmme teega ja ligikaudu 400 meetri pikkune.

Vindi tänav sai nime 25. septembril 1959.

## Galerii

Pilt:Vindi Street-1.jpg
Pilt:Vindi Street-2.jpg
Pilt:Vindi Street-3.jpg


## Viited
Kauri tänav

**Kauri tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis. 

Kauri tänav algab Liblika tänavalt ja lõpeb Talviku tänaval ning on lääneloode-lõunakagu suunaline. 

Kauri tänav on paralleelne Tihase tänavaga ja ligikaudu 100 meetri pikkune.

Kauri tänav on nime saanud 16. augustil 1949.

## Viited
Västriku tänav (Tallinn)

**Västriku tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi asumis. 

Västriku tänav algab Tedre tänavalt, ristub Pardi, Lõokese ja Auli tänavaga ning Linnu teega ning lõpeb seejärel umbtänavana.

Västriku tänav on paralleelne Käo tänavaga ning ligikaudu 410 meetri pikkune.

Västriku tänav sai nime 17. oktoobril 1928.

Västriku 8 asub, 1972. aastal ehitatud Tallinna Kutsekeskkooli nr 1 ühiselamu, tänapäeval Tallinna Ülikooli üliõpilasküla Dormitorium. Dormitorium haldab Karu tänav 17, Västriku 8, Räägu tänav 49a üliõpilaselamuid.

## Viited
Kaks pimedat meest

**"Kaks pimedat meest"** on Georges Mélièsi poolt Prantsusmaal 1900. aastal loodud tummfilm. Filmi peetakse kaotsiläinuks.
Kulli tänav

**Kulli tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis. Kulli tänav algab Käo tänavalt, teeb seejärel 90-kraadise pöörde ja lõpeb Kajaka tänaval. Kulli tänav on ligikaudu 220 meetri pikkune.

Kulli tänav on hoonestatud eramutega.

Kulli tänav sai nime 16. augustil 1949.

## Viited
Mirta tänav

**Mirta tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. 

Mirta tänav algab Uustalu tänavalt, ristub Veerise ja Lõimise tänavaga ning lõpeb seejärel umbtänavana.

Mirta tänav on ligikaudu 700 meetri pikkune.

Mirta tänav sai nime 19. aprillil 2000. Tänav on saanud nime Mirta talu järgi.

## Viited
Käbliku tänav

**Käbliku tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis. 

Käbliku tänav algab Sõpruse puiestee äärest, ristub Liblika ja Talviku tänavaga ning lõpeb Tiiva tänaval.

Käbliku tänav on ligikaudu 415 meetri pikkune.

Käbliku tänav sai nime 9. aprillil 1946.

## Viited
Domitius Domitianus

**Lucius Domitius Domitianus** (surnud 297) oli Vana-Rooma usurpaator, kes haaras Diocletianuse valitsemisajal lühikeseks perioodiks Egiptuses võimu.
Matti Mattsson

**Matti Mattsson** (sündinud 5. oktoobril 1993 Poris) on Soome ujuja.

2022. aasta jaanuaris valiti Mattsson Soome aasta sportlaseks 2021.

Mattssonile kuuluvad Soome rekordid 100 meetri (59,99, 17. mail 2021 EM-il) ja 200 meetri rinnuliujumises (2.07,13, 29. juulil 2021 OM-il) pikal rajal ning 200 meetri rinnulijumises (2.04,63, 14. detsembril 2019 Soome MV-il) lühirajal.

## Saavutused
### [[Suveolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2020  Tōkyōs
**  pronksmedal 200 m rinnuliujumises (**2.07,13**)

### [[Ujumise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2013  Barcelonas
**  pronksmedal 200 m rinnuliujumises (**2.08,95**)

## Välislingid
* Profiil FINA kodulehel
Tiiva tänav

**Tiiva tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis. 

Tiiva tänav algab Nõmme teelt, ristub Meika, Käbliku ja Tihase tänavaga ning lõpeb Luige tänaval.

Tiiva tänav on ligikaudu 490 meetri pikkune.

## Tänava nimi ja ajalugu
Tiiva tänav sai nime 10. augustil 1935. 10. novembril 1949 liideti selle tänavaga endine **Kaarna tänav** (mis oli nime saanud 18. septembril 1935). Kaarna tänava nime kandis praeguse Tiiva tänava Luige ja Tihase tänava vaheline lõik.

## Galerii

Pilt:Tiiva Street-1.jpg
Pilt:Tiiva Street-2.jpg
Pilt:Tiiva Street-3.jpg


## Viited
Meika tänav

**Meika tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis. Meika tänav algab Tulika ja Talviku tänava vahelisest hoovist ja lõpeb Tiiva tänaval.

Meika tänav on põhjaloode-lõunakagu suunaline ning ligikaudu 315 meetri pikkune.

Meika tänav sai nime 9. aprillil 1946.

## Viited
Roger-Maurice Bonnet

**Roger-Maurice Bonnet** (23. detsember 1937 Prantsusmaa Essonne'i departemang Dourdan – 19. jaanuar 2026) oli prantsuse astrofüüsik.

Roger-Maurice Bonnet oli Bernis asuva Rahvusvahelise Kosmoseteaduse Instituudi teadur.

## Karjäär
Bonnet lõpetas Pariisi Ülikooli. Samas ülikoolis kaitses ta 1968. aastal doktorikraadi.

Roger-Maurice Bonnet töötas 18 aastat Pariisis Euroopa Kosmoseagentuuri juhtkonnas: teadusdirektorina aastail 1983–1997 ja peadirektorina 1997–2001.

## Tunnustus
### Valitud akadeemiatesse
*Rahvusvaheline Aeronautika Akadeemia (1985)
*Academia Europaea (1989)
*Air & Space Academy (1989)
*Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia (2002)

### Muu tunnustus
*Londoni Ülikooli audoktor (1997)
*Rahvusvahelise Aeronautika Akadeemia von Karmani auhind (2009)

## Välislingid
*Biographie de Roger-Maurice Bonnet futura-sciences.com (prantsuse keeles)
Aarne Toomsalu

**Aarne Toomsalu** (sündinud 2. juulil 1961) on Eesti poliitik.

Toomsalu oli 2001–2008 erakonna Res Publica, hiljem Isamaa ja Res Publica Liidu liige. Seejärel ühines ta Eesti Vabaduspartei – Põllumeeste Koguga ning 2010. aastal valiti ta erakonna juhatusse. Toomsalu on olnud ka erakonna esimees.

## Viited
Arheoloog (film)

**"Arheoloog"** on Henry Otto poolt Ameerikas 1914. aastal loodud tummfilm.

## Näitlejad
* Ed Coxen – Billy Green
* Winifred Greenwood – Mary Devon
* John Steppling – James Devon, Mary isa
* Edith Borella – Mimi
* Charlotte Burton – Edna Lee 
* George Field – Snow Ball
Arvo Andresson

**Arvo Andresson** (3. veebruar 1954 – 28. september 1994) oli Eesti laevakapten. Ta töötas Eesti Merelaevanduse laevadel. 1992. aastal sai ta parvlaeva Georg Ots ja 1993. aastal Estonia kapteniks.

Arvo Andresson oli lõpetanud Pärnu V 8-klassilise kooli. 1973. aastal lõpetas ta Tallinna Merekooli ja 1982. aastal Leningradi Admiral Makarovi nimelise Kõrgema Merekooli. Kaugsõidukapteniks sai ta 1986. aastal.

Esimese Eesti kaptenina sai Estonia kapten Arvo Andresson Rootsi Meresõiduametilt lootsita läbisõidu õiguse Stockholmi saarestiku lõunaosas. Ta hukkus Estonia laevakatastroofis.

## Viited
Avo Piht

**Avo Piht** (29. november 1954 – 28. september 1994) oli Eesti laevakapten.

Avo Piht töötas kaptenina Eesti Merelaevanduse puistlastilaevadel, esimese laevana 1991. aastal Eesti lipu saanud ro-ro-laeval Transestonia ning parvlaevadel Saint Patrick II ja Estonia. 

Laevahuku ajal oli ta Estonial reisijana. Tema nimi ilmus laevahukujärgsetel päevadel mõnesse päästetute nimekirja.

## Viited
Detektiiv Braun

**"Detektiiv Braun"** on Rudolf Meinerti poolt Saksamaal 1914. aastal loodud tummfilm.

## Näitlejad
* Alwin Neuß - Sherlock Holmes  
* Friedrich Kühne - Stapleton

## Bibliograafia
* Bergfelder, Tim & Bock, Hans-Michael. *The Concise Cinegraph: An Encyclopedia of German Cinema*. Berghahn Books, 2009.
Naisvõmm

**"Naisvõmm"** on Jerold T. Heveneri poolt Ameerikas 1914. aastal loodud tummfilm.

## Näitlejad
* Mae Hotely - Myra McGinnis
* Julia Calhoun - pr Brown
* Oliver Hardy - Babe Hardy
Kure tänav (Tallinn)

**Kure tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni allasumis. Kure tänav algab Räägu tänavalt ja lõpeb Linnu teel.

Kure tänav on põhjakirde-lõunaedela suunaline. Kure tänav on paralleelne Mooni ja Vuti tänavaga ning ligikaudu 400 meetri pikkune.

Kure tänav sai nime 14. veebruaril 1958.

## Viited
Baskerville'ide koer (film)

**"Baskerville'ide koer"** on Rudolf Meinerti poolt Saksamaal 1914. aastal loodud tummfilm. 

Tegemist on Arthur Conan Doyle'i samanimelise teose esimese ekraniseeringuga.

## Viited
Õhulossid

**"Õhulossid"** on Louis H. Chrispijni poolt Hollandis 1914. aastal loodud tummfilm. 

## Näitlejad
*Willem van der Veer	... 	Jack
*Annie Bos	... 	Alice Stanton
*Jan van Dommelen	... 	Visser / Fisherman
*Theo Frenkel		
*Eugenie Krix	... 	Mevrouw Stanton / pr Stanton
*Koba Kinsbergen		
*Alex Benno		
*Fred Homann	... 	Visser / Fisherman
Ari Mannio

**Ari Pekka Mannio** (sündinud 23. juulil 1987 Lehtimäes) on Soome meeskergejõustiklane (odaviskaja).

## Parimad tulemused aastati

* 2003 – 60,58 Pihtipudas 6.7
* 2004 – 70,63 Grosseto 16.7
* 2005 – 76,40 Seinäjoki 15.8
* 2006 – 79,68 Kuortane 24.6
* 2007 – 80,31 Kuortane 3.6
* 2008 – 81,54 Pihtipudas 29.6
***2009 – 85,70 Leppävirta 24.5**
* 2010 – 85,12 Äänekoski 13.6
* 2011 – 85,12 Turu 7.8
* 2012 – 84,62 Lahti 26.8
* 2013 – 84,65 Turu 16.6
Don Juan (film 1913)

**"Don Juan"** on Léon Boedelsi poolt Hollandis 1913. aastal loodud tummfilm. 

## Näitlejad
*Willem van der Veer	... 	Don Juan
*Caroline van Dommelen		
*Tilly Lus		
*Constant van Kerckhoven Jr.

## Viited
Päikesekiir (film)

**"Päikesekiir"** on Theo Frenkeli poolt Hollandis 1919. aastal loodud tummfilm. 

## Näitlejad
* Kees Lageman - Jan van Zutphen
* Frits Bouwmeester - Maurits Groen
* Annie Wesling - Maurits Groeni naine
Elu varjud

**"Elu varjud"** on Theo Frenkeli poolt Hollandis 1916. aastal loodud tummfilm. 

## Näitlejad
* Coen Hissink - Henri van Dijck
* Mary Beekman - Van Dijcki naine
* Cor Smits -  juhataja
* Tonny Stevens - Van Dijcki poeg
* Balthazar Verhagen
* Herre de Vos
* Jan Wensma - preester
* Willem Faassen - noor varas
* Kees Lageman
* Piet Urban - kohtunik
* Sylvain Poons 
* Annie Wesling
* Toon van Elsen
* Jacques Sluyters
* Jan Lemaire Sr.

## Viited
Major Frans

**"Major Frans"** on Maurits Bingeri poolt Hollandis 1916. aastal loodud tummfilm. Film tugineb Anna Louisa Geertruida Bosboom-Toussainti samanimelisele romaanile.

## Näitlejad
*Annie Bos – Francis Mordaunt *alias* major Frans
*Frederick Vogeding – Leopold 'Leo' van Zonshoven
*Lily Bouwmeester – noor Francis Mordaunt
*Willem van der Veer – Rudolf von Zwenken
*Louis H. Chrispijn – John von Zwenken
*Willem Hunsche – Rolf
*Paula de Waart – Nanny
*Christine van Meeteren – Coachmani lesk
*Maria Bouwmeester-Clermont – tädi Roselaar
*Minny Erfmann		
*Nola Hatterman		
*Jan van Dommelen – kolonel
*Alex Benno		
*Lola Cornero		
*Ernst Winar
Küünlavalgel

**"Küünlavalgel"** on Tom Rickettsi poolt Ameerikas 1914. aastal loodud tummfilm. 

## Näitlejad
* William Garwood  – Ralph, noor kunstitudeng
* Vivian Rich  – Marian, Ralphi armastatu
* Charlotte Burton  – Nina, modell
* Louise Lester  – Ralphi ema
* Harry Edmondson  – Ralphi isa
* Josephine Ditt  – Mariani ema
* Harry von Meter  – Mariani isa
* Jack Richardson – Bertran, kunstnik
* Reaves Eason – Louis, kunstnik
Moskva pisaraid ei usu

**"Moskva pisaraid ei usu"** (vene keeles "Москва слезам не верит") on Nõukogude Liidu 1979. aasta film, mille režissöör oli Vladimir Menšov.

Film räägib noorest provintsitarist, kes läheb Moskvasse õppima ja õnne otsima. Filmi peakangelane armub, kuid kallim jätab ta maha. Siiski ei heida noor naine meelt ning kasvatab üksi üles tütre ja teeb seejuures veel tööl hiilgavat karjääri. Lõpuks kingib elu talle kohtumise suurepärase mehega ja tõelise õnne... 

Film sai 1981. aastal parima võõrkeelse filmi Oscari.

## Kirjandus
*Valentin Tšernõhh. "Halamisest pole abi", filmi "Moskva pisaraid ei usu" kirjanduslik stsenaarium, tõlkinud Heli Speek ja Olev Remsu. Loomingu raamatukogu nr. 18, 1983, Tallinn, kirjastus “Perioodika”
*Filmi analüüs leidub Olev Remsu "Filmidraamatehnikas", TÜ kirjastus, 2016.