open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hall & Oates

:*Albumi kohta vaata artiklit [[Daryl Hall & John Oates (album)]].*

**Daryl Hall & John Oates** oli Ameerika Ühendriikide poprokiduett. Nad alustasid tegevust aastal 1970 Philadelphias Pennsylvanias. Üldiselt oli Daryl Hall solisti rollis ning John Oates saatis elektrikitarril ja taustalauljana. Hall ja Oates kirjutasid oma laulud enamjaolt ise, nende hiilgeaeg oli seitsmekümnendate keskpaigast kuni kaheksakümnendate lõpuni.

Kuigi üldiselt viidatakse neile vaid perenimedega, oli nende duo ametlik ja eelistatum nimi koos eesnimedega. Aastatel 1974–1991 jõudis nende 33-st singlist 29 edetabelisse "Billboard Hot 100". Kuus singlit jõudsid edetabeli tippugi: "Rich Girl" (1977), "Kiss on My List" (1980), "Private Eyes" ja "I Can't Go for That (No Can Do)" (1981), "Maneater" (1982) ja "Out of Touch" (1984). Esikümnesse jõudsid veel "She's Gone", "Sara Smile", "You Make My Dreams", "Family Man", "Say It Isn't So" ja "Method of Modern Love". Seitse Hall & Oatesi albumit said Ameerika Fonogrammitootjate Liidu plaatinasertifikaadi ja kuus kuldsertifikaadi.

Hall ja Oates tegid koostööd arvukate muusikutega, märkimisväärsemad neist kitarrist G. E. Smith, bassimängija Tom Wolk, trummar Mickey Curry ja multiinstrumentalist Charles DeChant. Nad kirjutasid lugusid ka koos õdede Sara ja Janna Alleniga.

Aastal 2003 arvati Hall ja Oates Muusikakirjutajate Kuulsuste Halli. Aastal 2018 tähistati Billboardi "Hot 100" 60. aastapäeva ning Hall & Oates paigutati aegade parimate "Hot 100" artistide nimistus 18. kohale ning duode ja ansamblite järjestused 6. kohale. Selle järgi on nad ajaloo kõige edukam duo, eespool nt The Carpentersist, The Everly Brothersist ja Simon & Garfunkelist. Aastal 2010 paigutas telekanal VH1 Hall & Oatesi kõigi aegade 100 parima artisti loendis 99. kohale. Aastal 2014 võeti duett Rock'n'rolli Kuulsuste Halli ja aastal 2016 said nad oma tähe Hollywoodi kuulsuste alleele. Aprillis 2014 vihjas Oates, et mehed ei esine enam koos, nende vahel oli ka kohtutüli.

## Viited
Cadillac DeVille

:*Mitte segi ajada [[Cadillac Seville]]ga.*
:*Keretüübi kohta vaata artiklit [[Coupé de ville]].*

**Cadillac DeVille** on luksusautomudel, mida aastatel 1958–2005 tootis Ameerika Ühendriikide autotootja Cadillac. Nimi võeti esmakordselt kasutusele juba aastal 1949, kuid siis oli see Cadillac Series 62 variant, mitte eraldi mudel. Nimi "DeVille" kaotati aastal 2006 ning selle asemele tuli Cadillac DTS (DeVille Touring Sedan).

## Põlvkonnad

Cadillac Coupe de Ville, Weston Park Transport Show 2015 (16763492833).jpg|1. põlvkond (1959–1960)
1961 Cadillac six window Sedan Deville fvl.jpg|2. põlvkond (1961–1964)
1965 Cadillac.jpg|3. põlvkond (1965–1970)
1973 Cadillac Sedan Deville.jpg|4. põlvkond (1971–1976)
1977 Cadillac Coupe Deville (01).jpg|5. põlvkond (1977–1984)
1988 Cadillac Coupe de Ville, front left, 09-28-2024.jpg|6. põlvkond (1985–1993)
1994-1996 Cadillac Deville -- 01-28-2010.jpg|7. põlvkond (1994–1999)
Cadillac Deville -- 10-30-2009.jpg|8. põlvkond (2000–2005)
Nothing (ettevõte)

**Nothing Technology Limited** (stiliseeritud kui **NOTHING**) on Briti tarbeelektroonika ettevõte, mille asutas 2020. aastal nutitelefonifirma OnePlusi kaasasutaja Carl Pei.

Ettevõte arendab näiteks nutitelefone ja kõrvaklappe. Eesmärk on luua lihtsa disainiga läbipaistvaid tooteid, mis eristuvad tavapärastest elektroonikaseadmetest. Näiteks on Nothingi juhtmevabad kõrvaklapid osaliselt läbipaistvad ja nende kujundus rõhutab seadme siseehitust.

## Ajalugu
Nothingu asutas OnePlusi kaasasutaja Carl Pei, kes lahkus firmast 2020. aasta oktoobris ja kaasas investoritelt 7 miljonit dollarit. Nothing avalikustati 2021. aasta jaanuaris. Seejärel omandas see Essential Productsi kaubamärgi varad.

## Viited
Out of Touch

**"Out of Touch"** on Ameerika Ühendriikide ansambli Hall & Oates laul nende 12. stuudioalbumilt "Big Bam Boom" (1984). Plaadifirma RCA Records avaldas albumi 1984. aasta oktoobris. "Out of Touch" oli selle esisingel. See oli duo kuues ja viimane laul, mis oli "Billboard Hot 100" esikohal (1984. aasta detsembris kaks nädalat).

"Out of Touchile" minnakse tihti sujuvalt üle "Big Bam Boomi" esimesest loost "Dance on Your Knees". Ka "Out of Touchi" muusikavideo algab "Dance on Your Kneesi" meloodiaga.

John Oatesi sõnul mõtles ta refrääni välja, kui klimberdas suvaliselt süntesaatorit, mida ta mängida ei osanud. Ta mõtles, et meloodia sobiks ansamblile The Stylistics, kuid järgmisel päeval stuudios veenis kaasprodutsent ta selle endale jätma. Oates ja Hall kirjutasid salmid koos.

## Vaata ka
* Hall & Oatesi diskograafia
* 1984. aasta Billboard Hot 100 nr 1 loend

## Viited

## Välislingid
* Muusikavideo YouTube'is
Patsilöömine

**Patsi löömine** (ka **"Viska viis!"**) on käežest, mille käigus kaks inimest tõstavad korraga ühe käe üles ning löövad peopesad üksteisega kokku. Mõnikord kaasneb žestiga hüüdlause nagu "Viska viis!" või "Anna patsu!". Tavaliselt tehakse seda tervituseks, õnnitluseks või millegi tähistamiseks.

Selle tava päritolu kohta on palju lugusid, ilmselt esimene dokumenteeritud olukord, kus kaks inimest teineteisele "patsu lõid", oli 2. oktoobril 1977, kui Ameerika Ühendriikide pesapallurid Dusty Baker ja Glenn Burke mängul teineteist tervitasid.

## Viited
Naeri-hiilamardikas

**Naeri-hiilamardikas** (*Brassicogethes aeneus*, sünonüüm *Meligethes aeneus*) on liik mardikalisi sugukonnast *[[Nitidulidae]]*, alamseltsist segatoidumardikalised.

## Välimus
Valmik on umbes 2 mm pikkune, metalse läikega, must ja tumesinine või must ja roheline. 

## Elutsükkel
Talvituvad valmikutena pinnases. Munevad õiesigimikku, üks emane umbes 150 muna. 7–10 päeva pärast munemist kooruvad kreemika värvusega vastsed, kes söövad peamiselt õietolmu. Vastsed kasvavad 2–3 nädalaga 3,5–4 mm suuruseks, misjärel langevad pinnasesse ja nukkuvad. 2–3 nädala pärast, suve teisel poolel, ilmuvad valmikud.

Elavad muuhulgas rapsil.

## Konsortsium
Tema vastsetes elab parasitoidina juuluklane *[[Diospilus capito]]*.
Hiilamardiklased

**Hiilamardiklased** (*Nitidulidae*) on sugukond mardikalisi alamseltsist segatoidumardikalised.

Maailmas on neid 350 perekonda ja 4500 liiki.

## Eesti liikidega perekondi
**[[Brassicogethes]]*
**[[Carpophilus]]*
**[[Epuraea]]*
**[[Glischrochilus]]* – hiilatriinu
**[[Librodor]]*
**[[Meligethes]]*
**[[Omosita]]*
**[[Pityophagus]]*
**[[Pocadius]]*
**[[Pria]]*

## Eesti liike
**Glischrochilus quadripunctatus* - okaspuu-hiilatriinu
**Cychramus variegatus* - kirju-kerashiilakas
**Meligethes aeneus* - naeri-hiilamardikas
**Omosita colon* - laibahiilakas
Kasiino (täpsustus)

**[[Kasiino]]** on asutus, kus korraldatakse hasartmänge.

**Kasiino** võib olla veel

* Kasiino (film) (*Casino*), Martin Scorsese lavastatud 1995. aasta film
* Kasiino (kino), Tallinna kino 

## Vaata ka
* Casino (teater)
Pille-Riin Lillepalu-Tubli

**Pille-Riin Lillepalu-Tubli** (sünninimi **Pille-Riin Lillepalu**; sündinud 8. detsembril 1990 Albu vallas) on Eesti teatritöötaja (lavastusala juht) ja  omavalitsuspoliitik.

Ta on lõpetanud 2010. aastal Rakvere Reaalgümnaasiumi ja 2014. aastal lavastuskorralduse erialal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia. Ta on täiendanud end 2013. aastal Amsterdami Kunstide Ülikooli teatri- ja tantsuakadeemias produtsendi erialal ning õppinud 2019. aastast Tallinna Ülikooli keeleteaduse ja keeletoimetamise magistriõppes.

## Töökäik
Pärast akadeemia lõpetamist asus ta 2014. aastal tööle Viljandis Ugala teatris inspitsiendina. Alates 2017. aastast töötab ta samas teatri lavastusala juhina. Ta on mänginud ka lavastustes.

Ta on andnud aastatel 2020–2021 ja 2023–2024 Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias külalisõppejõuna lavakujunduse ja konstrueerimise õppeaineid.

## Omavalitsuspoliitikuna
Lillepalu-Tubli valiti 2025. aastal Valimisliidu Südamega Viljandis nimekirjas Viljandi Linnavolikokku. 

## Ettevõtjana
Ta on tegutsenud 2021. aastast ka ettevõttes Full of Junk Design OÜ, kus on loonud taaskasutuse põhimõttel kujundusi kultuurisündmustele, sealhulgas 2025. aastal kujunduse Eesti paviljonile Cannes’i festivali filmiturul Marché du Film.

## Tunnustus
*2023 – Eesti Teatriliidu lavastust ettevalmistava töötaja auhind (Ugala teatri lavastusala juht, kes on uuendanud teatri lavakujunduste tehnilist taset ja tööprotsessi (muu hulgas „Kolme musketäriga“ Õisu mõisa pargis) ning olnud rahvamajade lavaruumi virtuaaltuuride projekti juhte)

## Isiklikku
Ta on 2025. aastast abielus muusik Tõnu Tubliga.

## Viited
 

## Välislingid
*Margus Haav. "Kuidas tuua maailma ühelt tähtsamalt filmifestivalilt auhind ilma ühtegi filmi tegemata". Sakala, 21. mai 2025
Columna caelata

***Columna caelata*** on sammas, mille tüvest kaunistavad figuraalsed reljeefid.

Vana-Kreeka arhitektuurist tuntud *columna caelata* näited on Ephesose Artemisioni ja Didyma Apolloni templi reljeefkaunistustega sambad, millest on säilinud fragmente. Teateid seda tüüpi sammaste esinemisest on ka mujalt, näiteks on säilinud 16. sajandi algul tehtud joonistus kahest Napoli piirkonnas leitud sambast .

## Pildid

Column drum from the Temple of Artemis, British Museum (26934033911).jpg|Sambafragment Artemise templist. Briti Muuseum
Columna caelata Antikensammlung Berlin.jpg|Sambareljeefid Didymast. Antikensammlung Berlin


## Viited
Carl Pei

**Carl Pei Yu** (hiina keeles: 裴宇; pinyin: *Péi Yǔ*) on Rootsi ettevõtja. Ta kaasasutas OnePlus'i koos Pete Lauga ja oli 2013. aastal OnePlus Globali direktor. Ta lahkus firmast 2020. aastal oktoobris, et alustada uut tarbeelektroonika ettevõtet nimega Nothing.

## Viited
Taiga-võrkpoorik

**Taiga-võrkpoorik** (*Ceriporia tarda*, sünonüüm *Meruliopsis violaceae*) on võrkpooriku perekonda kuuluv torikulaadne seeneliik.

Seene ainus leiukoht terves läänepoolses Euroopas asub Kõpu poolsaarel Hiiumaal.

## Vaata ka
*ebatarrik

## Viited

## Välislingid
*''Ceriporia tarda'' kohta.
OnePlus

**OnePlus Technology (Shenzhen) Co., Ltd.** (hiina keeles: 一加科技; pinyin: *Yījiā Kējì*), tuntud kui **OnePlus**, on hiina tarbeelektroonika tootja.

Pete Lau ja Carl Pei asutasid OnePlus'i 16. detsembril 2013, et arendada *flagship* nutitelefoni, mis töötab Cyanogen OS-ga. Telefoni nimi on OnePlus One. 2020. aastal, OnePlus avaldas OnePlus Nord telefoni, mis oli esimene keskklassi telefon pärast OnePlus X'i, mis tuli välja 2015. aastal. Pei vastutas OnePlus'i toodete disaini ja turunduse eest kuni oma lahkumiseni ettevõttest 2020. aasta oktoobris, et asutada tarbeelektroonika ettevõte nimega Nothing.
Läik-lootoselind

**Läik-lootoselind** ehk **pronkslehik** (*Metopidius indicus*) on lootoselindlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Läik-lootoselind on 28–31 cm pikk. Isaslinnu tiiva pikkus on 150–180 mm, emaslinnul 167–197 mm. Nokk koos laubakilbiga on 34–46 mm pikk, jookse 61–76 mm, saba 40–52 mm. Kaalub 94–210 g.

Pea, kael, alapool ja hoosuled on mustad rohelise läikega. Selg ja tiiva kattesuled on pruunikasrohelised. Saba on punakaspruun lilla läikega. Silma kohal on valge triip. Silmad on pruunid. Nokk on kollane, nokatüvik on punane. Jalad on tumerohelised.

Läik-lootoselind sarnaneb välimuselt taida ja sarviktaidaga, kuid kummalgi neist pole silma kohal valget triipu.

## Levik
Läik-lootoselinnu levila ulatub Indiast Jaavani.

Elavad järvedes, tiikides ja soodes kasvavatel veetaimedel.

## Toitumine
Läik-lootoselinnud toituvad taimedest, putukatest ja tigudest.

## Pesitsemine
Rohust või taimevartest ehitatud pesa asub veetaimede peal. Isaslind ehitab pesa, emaslind aitab pesamaterjali koguda.

Indias ja Myanmaris pesitsevad vihmaperioodil. Emaslind paaritub 1–4 isasega. Kurnas on neli muna mõõtmetega 36 × 25 mm. Muna kaalub 11,9 g. Isaslind haub mune 21–24 päeva ja hoolitseb poegade eest 70 päeva.

## Viited

## Välislingid
Läik-lootoselind (perekond)

**Läik-lootoselind** (*Metopidius*) on lootoselindlaste sugukonda kuuluv lindude perekond.

Perekonna ainus liik on läik-lootoselind (*Metopidius indicus*).

## Viited
Sting (droon)

**Sting** (ukriana keeles Стінг) on  püüdurdroon, mille Ukraina arendas Shahed-tüüpi droonide õhus tabamiseks. Venemaa kasutab rünnakutes sadu Shahed droone, mistõttu Ukraina pidi leidma alternatiivi ülikallitele õhutõrjesüsteemidele, nt MIM-104 Patriot. 

## Viited
Keeduvorst

**Keeduvorst** on vorst, mis on valmistamisel keedetud, mistõttu see on valmisküpsetatud ning on koheselt tarvitatav ilma kuumtöötlemiseta. Keeduvorst on tavaliselt suur ja jäme.
Apadana

***Apadana*** (𐎠𐎱𐎠𐎭𐎴, vanapärsia transliteratsioonis *a-p-d-a-n-*, transkriptsioon *apadāna-*) on sammastega audientsisaal, mille tuntuim näide on suur sammassaal (hüpostüül) Persepolises Iraanis. Seda peetakse Persepolise linna vanimasse ehitusjärku kuuluvaks osaks ja dateeritakse Dareios I valitsusaega 5. sajandi eKr esimeses pooles, kuigi palee ehituse lõpetas Xerxes I. Palee seinu kaunistavad reljeefid kujutavad idealiseeritud ühiskondlikku korraldust.

Säilinud ja osaliselt rekonstrueeritud on *apadana* tüüpi sammassaaliga ehitised Persepolises ja Susas. Tekstides on säilinud teateid *apadana* rajamisest ka Ekbatanas Meedias. Terminit on kasutatud ka Ahhemeniidide- eelse Urartu arhitektuuri sammassaalide puhul Altıntepes ja Erebunis, mida mõned uurijad peavad hilisema Pärsia *apadana* eellaseks.

## Pildid

Persepolis 24.11.2009 11-49-59.jpg|Persepolise *apadana* säilinud sambad
Persepolis1Z.jpg|Reljeefidega seinad ja trepid
Persepolis stairs of the Apadana relief02.JPG|Trepireljeefid Persepolises
بقایای ستون کاخ آپادانای شوش.jpg|Susa palee *apadana* samba fragment
History of Egypt, Chaldea, Syria, Babylonia and Assyria (1903) (14584070300).jpg|Susa *apadana* rekonstruktsioon, 1903


## Viited

## Välislingid
* Video: Persepolise hoonete, sh ''apadana'' rekonstruktsioon. - LACMA
Hüpostüül

**Hüpostüül** (kreeka keeles ὑπόστυλος 'sammaste all') on antiikarhitektuuris sammastele toetuva lameda talalaega saal. Ruumitüüp esineb Vana-Egiptuse, Ahhemeniidide Pärsia, Vana-Kreeka ja Aasia maade arhitektuuris, samuti varases islami arhitektuuris.

Vana-Egiptuse arhitektuuris on hüpostüüli näide Karnaki templitekompleksi Amoni templi sammassaal, Pärsias Persepolise palee *[[apadana]]*.

## Pildid

Karnak Temple Complex, Egypt37.jpg|Hüpostüüli sambad Karnaki templikompleksis
Abydos Erscheinungssaal 01.jpg|Abydose templi sammassaal
Templo de Afaia3.JPG|Aphaia templi hüpostüüli sambad Aiginal Kreekas
Lathe turned pillars at Chennakeshava temple in Belur.jpg|Chennakeshava tempel Beluris Indias
Arcade pillars of Adhai Din Ka Jhonpra.jpg|Adhai Din Ka Jhonpra mošee sammassaal Ajmeris Indias


## Vaata ka
* Peristüül
* Apadana
* Aatrium
* Portikus

## Viited
Iisai puu

**Iisai puu** on üks kristlikus kunstis esinevaid pilditüüpe, Jeesus Kristuse esivanemate kujutamine sugupuuna sümboolselt puu kujul, mis saab alguse Taaveti isast Iisaist (kasutatud on ka vormi Jesse).

Puul kujutatud genealoogia rajaneb Matteuse evangeeliumi tekstil, milles Taavet on üks Maarja esivanemaid, samuti Jesaja raamatu ettekuulutusel Messia ilmumise kohta (mida kristluses tõlgendati Jeesuse sündimise ettekuulutusena) "Aga Iisai kännust tõuseb vitsuke ja võsu tema juurtest kannab vilja! Ja tema peal hingab Jehoova Vaim [---]" (Js 11:1-2). Tavaliselt on puu tipus Maarja, kes kannab oma kätel Jeesuslast, puu teistel okstel kujutatud isikuid on nimetatud Matteuse ja Luuka evangeeliumides.

Pilditüüp oli väga populaarne keskajal, selle varaseim teadaolev näide pärineb 11. sajandi illumineeritud käsikirjast. Keskaegsetes psaltrites leidub motiivi sageli, seda psalmide looja Taaveti seose tõttu. Samuti leiab Iisai puud vitraažidelt, katedraalide portaalide raiddekoorist, kirikute seina- ja laemaalingutelt, ka tarbekunstist nagu tikanditelt ja elevandiluureljeefidelt.

## Viited
Darja Jegereva

**Darja Jegereva** (vene Дарья Анатольевна Егерева; sündinud 7. aprillil 1977 Kolpaševos) on sölkupi rahvusest Venemaa inimõigus- ja kliimaaktivist ning poliitvang.

Jegereva sündis Tomski oblastis Kolpaševos ja veetis lapsepõlve Obi-äärses sölkupi külas Ivankinos. Ta lõpetas Tomski riikliku pedagoogikaülikooli ning töötas Venemaa põhja põlisrahvaste assotsiatsioonis RAIPON. Hiljem asus ta tööle Moskvas. 2013. aastal, kui RAIPON läks riigi kontrolli alla, lahkus Jegereva koos mitemete mõttekaaslastega RAIPONist moodustades seejärel põlisrahvaste aktivistide võrgustiku Aborigen-Forum, mille Venemaa võimud 2024. aastal terroristlikuks kuulutasid.

Jegereva on juhtinud tähelepanu sölkupi rahva rahvusprobleemidele ja keskkonna küsimustele ning tõstatanud sölkuppide hariduse küsimusi, kritiseerides ka pea olematut sölkupi keele õpet koolides. Jegereva on osalenud mitmel ÜRO kliimakonverentsil. Alates 2023. aastast on ta Rahvusvahelise põlisrahvaste kliimamuutuste alase foorumi (IIFPCC) aseesimees.

17. detsembril 2025 arreteeriti ta ning viibib sellest päevst alates eeluurimisvangistuses süüdistusega ekstremismis ja terrorismis, mille eest teda ähvardab kuni 20 aastane vanglakaristus. Tema kohest vabastamist on nõudnud lisaks IIFPCC-le ja ÜRO Inimõiguste Ülemvoliniku Ametile mitmed rahvusvahelised organisatsioonid. RAIPON on keeldunud Jegereva kaitsmisest.

## Viited

## Välislingid
*https://www.daria-egereva.org/
Malle Vahtra

**Malle Vahtra** (29. juuli 1946 – 18. detsember 2025) oli Eesti omavalitsuspoliitik.

Ta sündis Viljandimaal Sürgaveres. Et ta isa oli teeninud Saksa sõjaväes, asus perekond isa vangilaagrisse saatmise vältimiseks elama Kohtla-Järvele. 1953. aastal sai perekonna elukohaks taas Sürgavere.

1960. aastal lõpetas ta Sürgavere 8-klassilise Kooli, 1964. aastal Suure-Jaani Keskkooli ja 1969. aastal piima ja piimatoodete tehnoloogia erialal Eesti Põllumajanduse Akadeemia.

Vahtra töötas aastatel 1969–1977 Viljandi Piimakombinaadis laborijuhatajana ja alates 1977. aastast kombinaadi tootmisdirektorina. 1998. aastal sai temast AS-i Mulgi Meier juhatuse esimees, ühtlasi töötas ta 2001. aastast ka AS-i Ühinenud Meiereid tootmisdirektorina. Tema töö mõlemas  ettevõttes lõppes 2001. aastal.

Aastatel  2002–2003 oli ta bussifirma Viljandi ATB tegevdirektor.

## Omavalitsuspoliitikuna
Parteitu ja varem poliitikast eemale hoidnud Vahtra kutsuti Viljandi linnapeaks 2003. aasta märtsis, kui varasem linnapea Peep Aru siirdus riigikokku. Linnapeakoht kuulus toona valimisliidule Kodune Viljandi.

2005. aasta valimised Kodune Viljandi küll võitis, kuid koalitsiooni ei pääsenud. Malle Vahtra jätkas poliitikas osalemist volikogu liikmena.

2013. aastal moodustasid Viljandis võimuliidu Isamaa ja Kodune Viljandi ning Malle Vahtrast sai abilinnapea. Sel kohal töötas ta veidi üle aasta, kuni koalitsioon lagunes.

Malle Vahtra suri 2025. aastal ja maeti Suure-Jaani kalmistule.

## Tunnustus
*2006 – Viljandi linna teenetemärk

## Viited
Mortadella

**Mortadella** on jäme seahakklihast valmistatud keeduvorst, milles on vähemalt 15% pekitükke. See vorst on algselt pärit vanast Roomast või varasemast ajast. Selle nime kohta on kaks seletust, üks et see tuleneb ladinakeelsest sõnast *mortarium*, mis tähendab *uhmer*, ning teine et see tuleneb sõnast *murtada*, kuna see algselt sisaldas mürti. Tuntumad versioonid Mortadella vorstist on Mortadella Bologna ja Bologna vorst.

## Vaata ka
*Vana-Rooma köök
*Itaalia köök

## Viited
Bologna vorst

**Bologna vorst** on Ameerika Ühendriikides valmistatav jäme keeduvorst, mis sarnaneb itaalia vorstile Mortadella Bologna, kuid selles ei ole pekitükke. Seda valmistatakse enamasti sealihast, kuid võidakse valmistada ka veiselihast või kanalihast, on ka taimne versioon sojaubadest. Selle nimi tuleneb Itaalia linna Bologna nimest.

Sellest vorstist on erinevate nimedega versioone igal pool maailmas, nagu Polony Inglismaal, Devon Austraalias ja Doktorivorst.

## Vaata ka

## Viited
Andres Soosaar (omavalitsuspoliitik)

**Andres Soosaar** (sündinud 28. juunil 1949 Viljandis) on Eesti ettevõtja ja omavalitsuspoliitik.

Ta on õppinud Viljandi 4. 8-klassilises Koolis ning lõpetanud 1968. aastal tehnik-elektriku kvalifikatsiooniga Tallinna Polütehnikumi ja 1976. aastal elektriinsenerina Tallinna Polütehnilise Instituudi.
  
Ta on töötanud Viljandi Piimatoodete Kombinaadis vanemtehnoloog-insenerina, seejärel peametroloogina, peainsenerina ja alates 1983. aastast kombinaadi direktorina. Oli toona NLKP liige (hiljem astus välja).

1989. aastal valiti ta Viljandi linnanõukogusse (Viljandi Linna RSN), oli selle aseesimees. Kandideeris edukalt 1993. aastal valimisliidu Kodune Viljandi nimekirjas Viljandi linnavolikokku. Valiti Viljandi linnapeaks 1993. aastal, kellena töötas 1996. aastani. Parteiline kuuluvus: Eesti Koonderakond.

Hiljem on ta olnud ettevõttejuht (Viljandi Pagaritööstus, Topmilk, AS Ühinenud Meiereid ja OÜ Rootsi Mööbel).

## Tunnustus
*1997 – Viljandi linna teenetemärk

## Viited
Sky Fortress

**Sky Fortress** on Ukrainas välja töötatud akustiline droonituvastussüsteem eeskätt Shahed-136-tüüpi droonide avastamiseks ja kahjutuks tegemiseks.

Maastikule paigutatud akustilised sensorid, AI ja masinõpe võimaldavad tuvastada lähenevaid droone, mis lendavad madalal ning tekitavad iseloomulikku heli. Süsteem on seniste õhutõrjevahenditega võrreldes oluliselt odavam ning Ukraina kogemus pakub huvi ka muudes riikides. 

## Viited
Nina kalmistu

**Nina kalmistu** on kalmistu, mis asub Nina külas Peipsiääre vallas.

Kalmistu asub otse Peipsi järve kaldal, Nina õigeusu kiriku kõrval sellest loode pool. Kalmistu on ümbritsetud maakivimüüriga.

Kalmistu on rajatud 1824. aastal.

## Viited
2009. aasta Eesti meeste karikavõistlused võrkpallis

**[[Eesti karikavõistlused võrkpallis|Eesti meeste karikavõistlused võrkpallis]] 2009** oli 62. korda toimunud karikavõistlused Eesti võrkpalliklubidele, mida korraldas Eesti Võrkpalli Liit. Esimene mäng toimus 13. oktoobril ning karikavõistlused lõppesid finaaliga 20. detsembril. Karikavõistlustest võttis osa 13 Eesti meeste Balti-, esi- ja rahvaliigas osalevat võrkpalliklubi.

Karikavõistluste finaal toimus 20. detsembril 2009 Paide spordihallis. Karikavõistlused võitis Selver Tallinn, alistades finaalis 3:2 Pärnu võrkpalliklubi.

## Võistkonnad
2009. aastal osales karikavõistlustel 13 Eesti võrkpalliklubi (6 meistriliiga klubi, 5 esiliigaklubi ja 2 rahvaliigaklubi).
### Asukohad ja personal

## Turniiritabel

Allikas: Eesti Võrkpalli Liidu arhiiv, Eesti Karikavõistlused 2009 Tulemused

## Lõppjärjestus

## Viited
The Atlantic

:*Teiste tähenduste kohta vaata artiklit [[Atlantic (täpsustus)]].*

**The Atlantic** on Ameerika Ühendriikide ajakiri. See tegutseb Washingtonis ning kajastab poliitikat, majandust, kultuuri, tehnoloogiat ja teadust.

The Atlantic (algselt The Atlantic Monthly) hakkas ilmuma aastal 1857 Bostonis ning avaldas alguses tuntud kirjameeste arvamuslugusid hariduse, abolitsionismi ja muudel päevakajalistel teemadel. Ajakirja asutasid W. E. B. DuBois, Ralph Waldo Emerson, Oliver Wendell Holmes Sr., Henry Wadsworth Longfellow, Harriet Beecher Stowe ja John Greenleaf Whittier. Esimene peatoimetaja oli James Russell Lowell. Üheksateistkümnendal ja kahekümnendal sajandil avaldas The Atlantic ka iga-aastast almanahhi. Ajakiri vahetas aastal 1999 omanikku ning muudeti laiapindsemaks. The Atlantic kuulub aastast 2017 Laurene Powell Jobsi firmale Emerson Collective.

Aastatel 1857–2000 ilmus The Atlantic Monthly korra kuus, aastal 2001 ilmus 11 numbrit ning aastatel 2003–2024 ilmus The Atlantic 10 korda aastas ning aastast 2025 uuesti korra kuus. Nime osast "Monthly" (inglise keeles "Igakuine") loobuti kaanel aastal 2004 ning ametlikult aastal 2007. Aastal 2022 võitsid The Atlanticu ajakirjanikud Pulitzeri preemia. Aastal 2024 ületas ajakirja tellijate arv 1 miljoni piiri ning see muutus pärast mitut aastat kasumlikuks.

The Atlanticu peatoimetaja on aastast 2016 Jeffrey Goldberg. Aastal 2025 läbi viidud uuringu järgi on The Atlanticu lugejaskond teiste suurte Ameerika Ühendriikide väljaannetega võrdluses kõige haritum – 62% lugejatest on vähemalt bakalaureusekraadiga.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Iraani president

:*Loendi kohta vaata artiklit [[Iraani presidentide loend]].*

**Iraani president** (pärsia keeles رئیس‌جمهور ایران, *Rais Jomhur-e Irān*) on Iraani Islamivabariigi valitsusjuht. Pärast 1979. aasta revolutsiooni sisse seatud riigikorra järgi on *de facto* riigipea kõrgeim juht.

Presidendi ametikoht loodi pärast islamirevolutsiooni vastu võetud põhiseadusega. Esimesed presidendivalimised toimusid aastal 1980. President on pärast kõrgeimat juhti Iraani tähtsuselt teine inimene ning juhib valitsuse igapäevatööd. President allub kõrgeimale juhile ning viib tema dekreete ellu.

President nimetab ametisse ministrid, kelle peavad parlament ja kõrgeim juht kinnitama. Kõrgeim juht saab samuti ministreid ja asepresidente oma suva järgi nimetada ja lahti lasta. President annab välja käskkirju, võtab vastu ja saadab saadikuid, allkirjastab rahvahääletuse, parlamendi või kohtu poolt vastu võetud seadusi ja parlamendi poolt kinnitatud välislepinguid. ÜRO-s on president märgitud riigi *de jure* juhiks.

Presidendi valib rahvas, valida saavad kõik vähemalt 18-aastased kodanikud. Kandidaadid peab kinnitama 12-liikmeline nõukogu ning üks inimene saab järjest pidada kuni kaks ametiaega.

Iraani president on aastast 2024 Masoud Pezeshkian.

## Vaata ka
* Iraani presidentide loend
* Iraani presidendi kantselei
* Iraani presidentide abikaasade loend

## Viited
Kuldlauk-lootoselind

**Kuldlauk-lootoselind** ehk **kuldlauk-jassaana** (*Jacana spinosa*) on lootoselindlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Kuldlauk-lootoselind on 17–23 cm pikk. Tiib on 113–141 mm pikk, nokk 28–36 mm, jookse 48–62 mm, saba 38–49 mm. Isaslind kaalub keskmiselt 91 g, emaslind 161 g.

Pea, kael, ülaselg ja rind on mustad rohelise läikega. Labakattesuled on tumepruunid. Hoosuled on rohekaskollased, suleotsad on pruunid. Ülejäänud sulestik on punakaspruun. Silmad on pruunid. Nokk ja laubakilp on kollased. Jalad on hallikasrohelised.

Udusulis poja ülapool on pruunitriibuline, alapool on valge.

Kuldlauk-lootoselind sarnaneb välimuselt lokut-lootoselinnuga, kuid kuldlauk-lootoselinnu laubakilp on kollane ja kõht on punakaspruun.

## Levik
Kuldlauk-lootoselinnu levila ulatub Mehhikost Panamani. Nad elavad ka Kuubal, Jamaical ja Haiti saarel.

Elavad märgaladel veetaimede ujulehtedel. Costa Ricas on neid kohatud kuni 1500 m kõrgusel merepinnast.

## Toitumine
Kuldlauk-lootoselinnud toituvad putukatest ja vesirooside seemnetest, vahel ka kaladest.

## Pesitsemine
Isaslind ehitab pesa veetaimedest.

Kuldlauk-lootoselinnud pesitsevad aasta läbi. Emaslind paaritub 1–4 isasega. Kurnas on neli muna mõõtmetega 30 × 23 mm. Muna kaalub 8,3 g. Isaslind haub mune 28 päeva ja hoolitseb poegade eest 12 nädalat.

## Looduslikud vaenlased
Kuldlauk-lootoselinnu mune ja poegi söövad koldjalg-sultantaidad.

## Viited

## Välislingid
Kodud rahaks

**"Kodud rahaks"** on Eesti kinnisvara- ja sisekujundussaade, mille keskmes on kodude väärtuse tõstmine enne müüki või üürile andmist. Saade on näidatav Kanal 2-s ja see läks esimest korda eetrisse 7. septembril 2022.

Saadet "Kodud rahaks" juhib Keili Sükijainen, kelle kõrval on ka sisekujundusentusiast Merlin Miido, kuid mõningates hooaegades on teda asendanud teised sisekujundusentusiastid nagu Liis Reisner ja Kirke Talu. Neile sekundeerivad mitmed sisekujunduse ja remondi eksperdid, sõltuvalt hooajast ja episoodist. Saates on veel lisaks kinnisvaraeksperdid, kes hindavad kodu väärtust enne ja pärast remonti. 

## Saate formaat
Saates "Kodud rahaks" näidatakse, kuidas nutikate sisustuslahenduste, remondi ja turundusvõtete abil on võimalik kinnisvara atraktiivsust ja turuhinda märkimisväärselt kasvatada. Igas osas keskendutakse ühele või mitmele kodule, mille omanik soovib oma kinnisvara edukamalt turustada. Saate meeskond analüüsib objekti seisukohta koos kinnisvaraeksperdiga, seejärel tehakse ettepanekuid muudatusteks ning viiakse ellu vajalikud uuendused. Tulemuseks on visuaalselt ja funktisonaalselt parem kodu, millel on suurem müügi- või üüripotentsiaal.

## Saate meeskond

## Hooajad ja osad

### Esimene hooaeg, sügis 2022

### Teine hooaeg, kevad 2023

### Kolmas hooaeg, kevad 2024

### Neljas hooaeg, kevad 2025

### Viies hooaeg, talv 2025

### Kuues hooaeg, 2026

## Hooaegade kokkuvõte

## Viited
Merili Käsper

**Merili Käsper** (esinejanimega **m els**; sündinud 11.märtsil 1991 Loksal) on eesti laulja ja laulukirjutaja.

## Elulugu
Merili Käsper alustas laulmisega juba nelja-aastaselt, kui esines koos õe Marikiga Lasteekraani mudilaskooris. 25-aastaselt liitus ta WAFi kooriga, kus jätkas laulmist, sai muusikalist juhendamist ning arendas edasi oma vokaaloskust.

Mõnda aega elas Käsper ka Austraalias, kus ta puutus esimest korda tõsisemalt kokku laulude kirjutamisega. Sealne kogemus innustas teda lisaks laulmisele ka muusikat looma.

## Muusikakarjäär
Käsper on avaldanud muusikat nii oma nime all kui ka artistinimede Miel ja m els alt. Tema varasemate lugude hulka kuuluvad näiteks singlid „Ma põlen” ja „Sõpruskohtumine”.

Laialdasemat tuntust kogus ta 2021. aastal, kui osales saates „Eesti otsib superstaari”, jõudes kümne parima hulka, kuid hääletati oktoobris juba esimeses finaalsaates välja. Samuti osales ta 2023. aastal konkursil Eesti Laul looga „So Good (At What You Do)”, millega jõudis finaali ja saavutas üheksanda koha.

## Tegevus laulukirjutajana
Tema kaasautorina kirjutatud lood on jõudnud ka Aasia muusikaturule, sealhulgas K-pop-artistide repertuaari. Näiteks poiste ansambli EXO laul „Crazy“.

Valik laule, mille kaasautor on Merili Käsper ja mis on avaldatud teiste artistide esituses:

* "Crazy" (esitaja EXO)
* "Mesimagus" (esitaja Grete Paia)
* "Tomorrow Never Comes" (esitaja Ant)
* "Vaata minu poole" (esitaja Helen)
* "Vaid Eemalt" (esitaja Koit Toome)

## Viited
Rehvitakso

**Rehvitakso** on Eesti ettevõte, mis tegeleb rehvide müügi, rehvivahetuse ning mobiilse rehviabi teenusega. Ettevõte tegutseb peamiselt Tallinnas ja Harjumaal ning pakub lisaks rehvide paigaldusele ka velgede ja autohooldusega seotud teenuseid.

## Ajalugu
Rehvitakso asutati 2007. aastal. Ettevõte alustas tegevust mobiilse rehviabi teenusega, pakkudes rehvide paigaldust ja vahetust kliendi juures Tallinnas. Hiljem laiendas ettevõte tegevust rehvitöökodade ning rehvide e-poega.

2020. aastatel laiendas ettevõte tegevust mitme hooajalise
rehvitöökojaga Tallinnas ning arendas edasi rehvide
e-kaubandust ja mobiilset rehvivahetuse teenust.

## Teenused
Rehvitakso pakub mitmeid autoteenuseid, sealhulgas:

* rehvide müük
* rehvivahetus
* mobiilne rehvivahetus
* velgede paigaldus
* rehvide e-pood

Ettevõte tegutseb mitmes rehvitöökojas Tallinnas ning pakub hooajalisi rehvivahetuse lahendusi Eesti kliimasse.

## Rehvid ja liiklusohutus
Rehvid mängivad olulist rolli sõiduki ohutuses ja juhitavuses. Õigesti valitud ja hooldatud rehvid aitavad parandada sõidumugavust ning liiklusohutust.

## Viited




## Välislingid
* https://www.rehvitakso.ee
Ameerika Ühendriikide Rahvusvahelise Arengu Rahanduskorporatsioon

**United States International Development Finance Corporation** (**DFC**; **Ameerika Ühendriikide Rahvusvahelise Arengu Rahanduskorporatsioon**) on Ameerika Ühendriikide föderaalvalitsuse all tegutsev arengupank. DFC investeerib arenguprojektidesse peamiselt madala ja keskmise sissetulekuga riikides. Asutus loodi 2019. aasta lõpus, kui liideti Overseas Private Investment Corporation (OPIC), Ameerika Ühendriikide Rahvusvahelise Arengu Agentuuri (USAID) alla kuulunud Development Credit Authority (DCA) ja veel mitu väiksemat ametkonda ning fondi.

DFC pakub laene, tagatisi, otseinvesteeringuid ja poliitilise riski kindlustusi, et toetada erasektori algatatud arenguprojekte. DFC poolt rahastatavad sektorid on näiteks energeetika, tervishoid, taristu ja tehnoloogia. Endale võetud prioriteedid on naiste õigused, innovatsioon, investeeringud Lääne-Aafrikas ja läänepoolkeral ning kliimamuutused.

## Vaata ka
* Export–Import Bank of the United States

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
MAN Truck & Bus

**MAN Truck & Bus SE** (varem **MAN Nutzfahrzeuge AG**) on Saksamaa autotööstusettevõte ning kontserni TRATON SE tütarettevõte. Ettevõtte peakorter asub Münchenis ning see on üks Euroopa juhtivaid tarbesõidukite tootjaid.

## Ajalugu
MAN-i tarbesõidukite ajalugu sai alguse 1915. aastal, mil ettevõte alustas Lindaus veoautode tootmist. Ettevõtte tehnoloogilised juured on aga märksa sügavamal:
* 1893–1897: Insener Rudolf Diesel konstrueeris Augsburgi masinatehases (hilisem MAN) maailma esimese töötava diiselmootori. See saavutus pani aluse kaasaegsele rasketranspordile.
* 1924: MAN esitles esimest kütuse otsesissepritsega diiselmootoriga veoautot.
* 2001: MAN omandas maineka Saksa bussitootja Neoplan Bus GmbH.

### Ühinemine TRATON-iga
2021. aastal ühendati valdusettevõte MAN SE juriidiliselt kontserniga TRATON SE (Volkswageni tarbesõidukite grupp). Selle tulemusel muutus MAN Truck & Bus SE TRATON-i otseseks tütarettevõtteks, võimaldades tihedat koostööd teise grupi liikme Scania AB-ga.

## Tooted
* Veoautod: Seeriad TGX (raskeveokid), TGS (ehitus- ja eriveokid), TGM ja TGL (keskklassi ja kergveokid).
* Bussid: Mudelipere Lion's City (linnabussid), Lion's Coach (turismibussid) ja Neoplan (luksuslikud turismibussid).
* Kaubikud: MAN TGE (põhineb Volkswagen Crafteril).

## Tehnoloogilised suunad (2024–2026)
2026. aastaks on MAN seeriatootmisse toonud uue põlvkonna rasked elektriveokid (eTGX ja eTGS), mis võimaldavad tänu MCS-laadimisstandardile (Megawatt Charging System) läbida päeva jooksul kuni 800 km. Samuti on ettevõte turule toonud väikeseeria vesiniksisepõlemismootoriga raskeveokeid (hTGX).

## MAN Eestis
Eestis on MAN Truck & Bus SE veoautode, busside ja kaubikute ametlik importöör, edasimüüja ning hooldusteenuse pakkuja Keil M.A., mille teeninduskeskused asuvad Eestis Tallinnas, Valgas ja Tartus.

MAN-i bussid ja veoautod on Eestis laialdaselt levinud. Suurimad pargid kuuluvad Tallinna Linnatranspordi AS-ile (TLT), kus on kasutusel sajad MAN-i surugaasibussid ning uue põlvkonna täiselektrilised Lion's City E mudelid.

## Viited
Trjohgornõi

**Trjohgornõi** (vene keeles *Трёхгорный*) on linn Venemaal Tšeljabinski oblastis. See on kinnine linn.

Trjohgornõi asub Uuralites Jurjuzani jõe ääres 190 km Tšeljabinskist edelas.

## Ajalugu

Asula tekkis 1952. aastal rajama hakatud tuumarelvade uurimiskeskuse juurde. 1955. aastal sai koodnime **Zlatoust-20**. 1959. aastal nimetati ümber **Zlatoust-36**-ks. 1993. aastal sai praeguse nime.

Elanike arv oli 2023. aastal 32 478.

Linna peamine ettevõte on Rosatomi tuumarelvastust tootev tehas.

## Viited

## Välislingid
Aivar Kommisaar

**Aivar Kommisaar** (sündinud 30. juulil 1968 Viljandis) on eesti veemotosportlane ja treener. 

Ta on lõpetanud 1987. aastal Gagarini-nimelise Näidissovhoostehnikumi. Veemotospordiga on ta tegelenud 2006.  aastast. Ta on võitnud klassis T-550 MM-il 2 pronksi (2011, 2012), EM-il kulla (2015), 3 hõbedat (2013, 2016, 2017) ja pronksi (2012) ning klassis GT-30 MM-il hõbeda (2015), EM-il hõbeda (2017) ja pronksi (2016).  2011. ja 2012. aastal tuli ta klassis T-550 ning 2018. aastal klassis GT-30 Balti meistriks.

Eesti meistriks on Kommisaar tulnud 2007., 2008., 2010. ja 2011. aastal kuni 1100 cm3 päramootoriga kaatrite klassis, 2010. ja 2011. aastal klassis T-550 ning 2018. aastal klassis GT-30.
 
Ta on 2007.  aastast Viljandis tegutseva motospordiklubi Nord juhatuse liige ja noorte veemototreener (6. kutsetase, 2014). Tema õpilasi: Andres Virumann, Paul Zujenkov, Matthias Agur, Henri Fatkin, Brandon Timofejev, Paul Richard Laur. Ta on tegutsenud ka võistluste korraldajana, sealhulgas olnud 2011. aastal Viljandis toimunud T-550 klassi MM-i peakorraldaja. 

Aastatel 2010–2013  kuulus ta Eesti Veemoto Liidu juhatusse.

## Tunnustus
*2025 – Viljandi linna spordipreemia nominent
*2025 – Viljandi linna aastapreemia nominent

## Viited
Paramysis lacustris

***Paramysis lacustris*** on müsiidiliste seltsi kuuluv vähilaadne. 

Eestisse sisse toodud 1974. aastal, mil Tarmo Timm tõi Kegumsi veehoidlast Daugava jõelt Lätis mõnisada isendit ja laskis Võrtsjärve.

## Viited
Desmond Lee

**Desmond Lee Ti-Seng** (sündinud 15. juulil 1976 Singapuris) on Singapuri poliitik ja jurist, ta on Rahvapartei liige ja aastast 2025 Rahvapartei esimees.

Ta on 23. maist 2025 Singapuri haridusminister (Lawrence Wongi valitsuses) ja 27. juulist 2020 Singapuri sotsiaalteenuste integreerimise eest vastutav minister (Lawrence Wongi ja Lee Hsien Loongi valitsuses). Varem oli ta 1. maist 2017 kuni 10. septembrini 2017 Singapuri poetfellita minister ja samaaegselt Singapuri sotsiaal- ja perekonnaarengu minister ja Singapuri asesiseminister (Lee Hsien Loongi valitsuses); 1. maist 2017 kuni 26. juulini 2020 oli ta Lee Hsien Loongi valitsuses Singapuri sotsiaal- ja perekonna arengu aseminister. 

Enne poliitikasse astumist töötas ta juristina avaliku sektori institutsioonides, sealhulgas ülemkohtus, peaprokuröri kojades, justiitsministeeriumis ja siseministeeriumis. Ta on olnud aastast 2011 Singapuri parlamendi liige.

Ta on õppinud tsiviilõigust Singapuri Riiklikus Ülikoolis ja Oxfordi Ülikoolis.

## Isiklikku
Ta on abielus ja kolme lapse isa.
Bakal

**Bakal** (vene *Бакал*) on linn Venemaa Tšeljabinski oblastis Satka rajoonis. Asub 200 km Tšeljabinskist läänes.

Asula tekkis 1755. aastal avastatud rauamaagi maardla juurde. 1951 sai linnaõigused.

1941–1943 tegutses asula juures GULAGi sunnitöölaager.

1989. aasta rahvaloenduse järgi elas asulas 24&nbsp;101 inimest ja 2010. aasta rahvaloenduse järgi 20&nbsp;940 inimest. 


Рудник Иркускан - panoramio (1).jpg|Üleujutatud Irkuskani kaevandus
Дворец Культуры горняков г. Бакал.jpg|Kultuurimaja
Памятник Великой Отечественной войны, г. Бакал.jpg|Teise maailmasõja mälestusmärk

## Viited

## Välislingid
Ergo Küppas

**Ergo Küppas** (sündinud 19. juunil 1980 Kadrinas) on Eesti näitleja.

### Haridus ja elukäik
Tal on nii Eesti kui ka ema poolt osaliselt Ukraina päritolu. 

Pärast Kadrina keskkooli lõpetamist 1998. aastal astus ta Tartu teeninduskooli, kuid juba samal aastal jätkas õpinguid Soomes Lapin Opisto turismikoolis.

2000. aastast töötas ta Tallinnas hotellis ja 2004. aastast lennufirmas Estonian Air.

Alates 2015. aastast töötab ta kinnisvarasektoris.

Esimesed kokkupuuted kaamera ees esinemisega on tal 2004. aastast. Lisaks on Küppas tegelenud ka modellindusega.

### Näitlejana filmides ja telesarjades
The Structure (2026) lühifilm, Young Outlaws (2026) mängufilm, Solace (2026) mängufilm, Öö (2026) lühifilm, Memory Merchant (2025) lühifilm, Darkness (2026) TV seriaal, Meie Erika (2026) mängufilm, Vinski 2 (2026) mängufilm, A-Men to That (2026) mängufilm, Terapia (2025) mängufilm, Surematu 2 (2025) mängufilm, Orenda (2025) mängufilm, Mute (2024) lühifilm, Eyes that Stare Too long (2024) lühifilm, August (2024) lühifilm, Ei koskaan yksin (2024) mängufilm, Rakett (2024) mängufilm, Sünnipäevatüdruk (2023) mängufilm, Ära nuta (2023) lühifilm, Amoris Imperium (2023) lühifilm, Koputus (2022) mängufilm, Vee kaitsja (2022) mängufilm, Omerta 6/12 (2021) mängufilm, Reetur (2019) TV seriaal, Kingitus orbiidilt (2021) lühifilm, Mädät omenat (2021) TV seriaal, Cheeper (2020) lühifilm, Belyy sneg (2020) mängufilm

## Isiklikku
Ergo Küppas abiellus 2018. aastal Eva Küppasega, neil on 2011. aastal sündinud poeg Marten.

## Viited
Eduard Grünfeldt-Tamme

**Eduard Grünfeldt-Tamme** (4. september 1887 Kirepi – 3. detsember 1982 Tallinn) oli eesti
insener.
Ta sai Saksamaal masinaehituse inseneri hariduse ja töötas seejärel Tartus alumiiniumivabrikus juhtival 
kohal.

Ta õppis Mittweida tehnikumis aastatel 1911–1914. Ta oli kaks aastat üliõpilasorganisatsiooni
TDC Franconia (Technischer Diletanten Club Franconia) esimees.
Ta abistas optik Bernhard Schmidti peeglite 
lihvimisel ja poleerimisel.
Ta oli Schmidti autojuht ja kahekesi võeti ette pikki automatku Saksamaal ja 
Šveitsis.

## Isiklikku
Ta on Enn Tamme ja Anne-Liis Kleesmenti isa.

## Viited
Anne-Liis Kleesment

**Anne-Liis Kleesment** (sündinud 30. septembril 1935 Tartus) on eesti geoloog, mineraloog ja litoloog.

Lõpetas 1959 Tartu Riikliku Ülikooli.

Ta on tuntud eelkõige Eesti Devoni kivimite, mineraloogiliste protsesside ja Kärdla meteoriidikraatri kivimite uurijana. Ta kaitses kandidaadikraadi 1969. aastal.

## Isiklikku
Tema vend on Enn Tamme ja isa Eduard Grünfeldt-Tamme.

## Viited
Phanericium

***Phanericium*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente perekond.

## Liike
**[[Phanericium tuberculatum]]*

## Välislingid
*
West Texas Intermediate

**West Texas Intermediate** (**WTI**) on toornafta sort. Kõnekeeles nimetatakse WTI-ks toornaftat, mille futuuridega kaubeldakse New Yorgi kaubabörsil (NYMEX). Põhimõtteliselt ei ole WTI geograafiliselt määratletud ning selle alla mahub teatud nõuetele vastav nafta hoolimata päritolust.

WTI hinda kasutatakse tihti meedias nafta hinna analüüsimiseks koos Põhjamerest pärit Brenti toornaftaga. Peale WTI ja Brenti kasutatakse ka nt Dubai toornaftat, Uurali naftat ja OPEC-i võrdluskorvi.

## Vaata ka
* Dubai kaubabörs
* Toornaftatoodete loend
* Iraani naftabörs
* Naftavaluuta
* Nafta

## Viited
Lokut-lootoselind

**Lokut-lootoselind** (*Jacana jacana*) on lootoselindlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Lokut-lootoselind on 17–23 cm pikk. Tiib on 113–143 mm pikk, nokk 29–33 mm, jookse 51–62 mm, saba 37–52 mm. Isaslind kaalub 89–118 g, emaslind 140–151 g.

Pea on must. Ülapool on punakaspruun. Hoosuled on kollased, suleotsad on tumepruunid või mustad. Laubakilp ja lokutid on punased. Nokk on kollane. Jalad on hallikasrohelised või roosakaskollased.

*J. j. hypomelaena* ülapool ja küljed on mustad. Levila põhjaosas elavad isendid on lõunapoolsetest veidi väiksemad.

Udusulis poja ülapool on pruunitriibuline, alapool on valge.

## Alamliigid ja levik
Liigil on kuus alamliiki:
**J. j. hypomelaena* (Gray, 1846) – Lääne-Panamast Põhja-Colombiani
**J. j. intermedia* (Sclater, 1857) – Põhja- ja Kesk-Venezuelas
**J. j. jacana* (Linnaeus, 1766) – Trinidadil ja Lõuna-Colombiast Prantsuse Guajaanani, lõunas Uruguayni
**J. j. melanopygia* (Sclater, 1857) – Lääne-Colombiast Lääne-Venezuelani
**J. j. peruviana* Zimmer, 1930 – Kirde-Peruus ja Loode-Brasiilias
**J. j. scapularis* Chapman, 1922 – Lääne-Ecuadoris ja Loode-Peruus

Lokut-lootoselinnud elavad peamiselt madalikel, kuid Venezuelas pesitsevad kuni 720 m kõrgusel merepinnast.

## Toitumine
Lokut-lootoselinnud toituvad selgrootutest ja seemnetest.

## Pesitsemine
Pesa on 30 cm lai ja ujub vee peal. Selle ehitab peamiselt isaslind.

Lokut-lootoselinnud pesitsevad juunist veebruarini. Emaslind paaritub 1–3 isasega. Kurnas on neli muna mõõtmetega 30 × 23 mm. Muna kaalub 8,3 g. Isaslind haub mune 28 päeva ja hoolitseb poegade eest 50–60 päeva.

## Looduslikud vaenlased
Lokut-lootoselinnu mune söövad pale-loorkullid.

## Viited

## Välislingid
Phanericium tuberculatum

***Phanericium tuberculatum*** (sünonüüm *Efibula tuberculata*) on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente liik.

Seen kasvab surnud lehtpuudel ja meenutab vammikuid.

## Välislingid
*
Hargeysa

**Hargeysa** (somaali keeles Hargeysa, araabia keeles هرجيسا *Harjīsā*) on linn Somaalias, *de facto* iseseisva Somaalimaa pealinn.

Linn rajati 19. sajandi lõpus. 1941. aastast oli Hargeysa Briti Somaalimaa pealinn.

1988. aastal, Somaalia kodusõja ajal sai linn keskvalitsuse pommirünnakutes tugevasti kannatada, kuid ehitati pärast sõda uuesti üles.

1958. aastal elas linnas umbes 30 000 inimest. 2026. aasta seisuga on linna elanike arv koos eeslinnadega hinnanguliselt 1,28 miljonit.

Linnas on Hargeysa rahvusvaheline lennujaam.

## Viited

## Välislingid
Tornimäe sadamakoht

**Tornimäe sadamakoht** on viikingiaegne sadamakoht Saaremaa vallas Tornimäe külas. 

## Sadama tähtsus
Tornimäe sadam paiknes kohas, kust avanes hea ülevaade nii Suurele väinale kui ka Saaremaa suure saare ja praeguse Kõrkvere poolsaare vahel tollal olnud väinale. Koht oli soodne, sest sealt sai kontrollida veeteid mööda kulgevat liiklust ja see oli sobiv koht peatumiseks laevadele, mis suundusid näiteks Ojamaalt Soome lahele. Tõenäoliselt oligi Tornimäe sadam seotud Idateega, kuigi rahvusvaheliseks kaubasadamaks seda pidada ei saa. Idateega seotusele viitab ka selle sadamakoha mahajätmine 1000. aasta ümbruses; see võis siiski seotud ka maatõusuga. Hilisem sadamakoht on asunud viikingiaegsest mõnisada meetrit mere pool.

## Arheoloogilised uuringud sadamakohal
Esimesed uuringud Tornimäe sadamakohal toimusid 1960ndatel. Et toona olid täpsed maakaardid kättesaamatud, ei näinud muistist uurinud arheoloog Aita Kustin, et tegu oli kasutusajal vahetult mererannal paiknenud kohaga, ja ta tõlgendas seda tavalise viikingiaegse asulana.

2000ndate algul tegi sadamakohal arheoloogilisi uuringuid Marika Mägi. Kuigi kaevand oli võrdlemisi väike, lõikas see ilmselt ühe omaaegse rõhtpalkidest hoone jäänuseid ja mõningaid laialiaetud tuleasemeid. Arvatavaid koldekohti leiti juba Kustini kaevamiste käigus, kuid seni pole Tornimäel tuvastatud ühtegi ahjudega hoonet. Võimalik, et sadam oli kasutusel üksnes suvekuudel, mil ahjusid kütmiseks ei vajatud.

### Kultuurkiht
Kultuurkiht sadamakohas on intensiivne, kuigi hilisem põlluharimine on seda tugevasti rikkunud. Eriti palju leiti keraamikakilde, kuid saadi ka mitmeid metall-leide, näiteks ehteid, relvi ja tööriistu. Samuti leiti käsitööle, sealhulgas helmeste valmistamisele viitavaid leide ja paadineete. Rohkesti leidus ka koduloomade ja kalade luid – nähtavasti oli tegu ka kalasadamaga. Väliskaubandusele viitavad leiud, peale mõne võõrapärase potikillu ja mõne ehteasja, seni puuduvad.

Sadamakoha leiuaines on silmatorkavalt sarnane sellest umbes 7 km kaugusel paikneva Pöide maalinna leidudega.

## Viited


## Välislingid
*Tornimäe sadamakoht, Osiliana
Rahvusvaheline Mootorrattaspordi Föderatsioon

**Rahvusvaheline Mootorrattaspordi Föderatsioon** (itaalia keeles **Fédération Internationale de Motocyclisme**, lühend **FIM**) on mootorrattaspordi ülemaailmne juhtiv ja sanktsioneeriv organisatsioon. See esindab 123 riiklikku motospordi föderatsiooni, mis on jagatud kuueks mandriliseks liiduks.
XFM Eesti

XFM on üle-eestiline raadiojaam, mis alustas tegevust 2026. aasta jaanuaris. Jaam levib üle-eestiliselt FM-sagedustel ja DAB+ digiraadio võrgus.

Muusikaline profiil keskendub värskele, alternatiivsele ja kultuuriteadlikule muusikale ning isikupärastele häältele. XFM pakub kuulajale ausat, valitud sisu ja ootamatumat raadiokogemust – ilma liigse müra ja kompromissideta.

 

#### Mida mängitakse?

●	Alternatiiv-pop (indie-pop)
●	Elektrooniline muusika
●	Eksperimentaalne pop
●	Uus ja sõltumatu muusika (sh Eesti artistid)

#### Kanali sisu

#### Olulisemad saated

"Klap" – Saade, mida juhivad loomeinimesed boipepperoni, Kermo Murel ja qslap. "Klap" kureerib ja tutvustab värsket elektroonilist ning alternatiivset popmuusikat, keskendudes kohalikele ja rahvusvahelistele skeenele, popkultuurile ja subkultuuridele. 
Eetris R 21:00 ja L 22:00.

"Xenon" ja Simo Toode – orienteeritud progressiivsetele ja rütmilistele muusikavooludele. 
Eetris N 20:00 ja P 21:00.

"Xtra by Sven Arusoo" – keskendub tantsu- ja klubimuusika laiemale spektrile, tutvustades nii uut loomingut kui ka žanriklassikat.
Eetris R 20:00 ja L 21:00.

#### Välislingid

XFM-i kodulehekülg
Kultuur.err.ee
Best Marketing
Õhtuleht
Giacomo Agostini

**Giacomo Agostini** (sündinud 16. juunil 1942) on endine Itaalia mootorratta võidusõitja. Ta võistles FIM Grand Prix' mootorrataste võidusõidu maailmameistrivõistlustel aastatel 1963 kuni 1977, peamiselt MV Agusta tehasevõistkonnas. Agostini oli 60ndate lõpu ja 70ndate alguse üks silmapaistvamaid sõitjaid, saavutades 122 Grand Prix' võitu ja 15 maailmameistrivõistluste tiitlit.

## Viited
Juur-pisitõlvik

**Juur-pisitõlvik** (*Typhula phacorrhiza*) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv liik seeni.

Seen kasvab taimejäänustel, nt nõgesel.

## Välislingid
*