open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Berdjansk

**Berdjansk** on linn Ukrainas Zaporižžja oblastis. Asub Aasovi mere kaldal.

## Ajalugu
Linn on asutatud 1827. aastal, 1830. aastani oli asula nimi **Kutur-Oglõ** ja seejärel 1842. aastani **Novo-Nogaisk**. 1939–1958 kandis nime **Ossõpenko** lenduri ja Nõukogude Liidu kangelase Polina Ossõpenko järgi.

### Sõjategevus 2022. aastal
2022. aasta veebruari lõpus okupeerisid Venemaa Ukrainasse sissetungi käigus Berdjanski linna ja rajooni Venemaa relvajõud. Zaporižžja oblastiadministratsiooni sõnul keeldus linnavõim okupantidega koostööst, linna asutused töötasid okupeerimise järel osaliselt, ühistransport seiskus. 24. märtsil hävitasid Ukraina relvajõud raketilöögiga Berdjanski sadamas paiknenud Venemaale kuulunud dessantlaeva Saratov (2022. aasta rünnak Berdjanski sadamale).

## Kultuur
Berdjanskis on kunstimuuseum, koduloomuuseum ja loomaaed.

## Taristu
Berdjanskis asub Aasovi mereväebaas.

## Galerii

Fail:Бердянск. Проспект. Почтовая открытка.jpg|Berdjansk 1910. aastal
Fail:Children affected by famine in Berdyansk, Ukraine - 1922.jpg|Nälgivad lapsed holodomori ajal 1922. aastal Berdjanskis
Fail:Центральний пляж у Бердянську.jpg|Suplusrand Berdjanskis 2017. aastal
Fail:Бердянский порт причал №8.JPG|Berdjanski kaubasadam 2013. aastal
Fail:Бердянск 017.jpg|Berdjanski linn ja sadam 2012. aastal
Fail:Berdyansk-2017 Azovskiy (Lenina) Av. 14 Hotel Palmira 01 (YDS 5138).jpg|Hotell "Palmõra" Berdjanskis 2017. aastal
Fail:Citizens of BERDYANSK (Ukraine) protest RUSSIAN occupation..webm|Berdjanski elanikud protestivad Venemaa vägede okupatsiooni vastu 2022. aasta märtsis


## Viited

## Välislingid
*Berdjanski koduleht
*3D-panorama Berdjansk
*Азовській військово-морській базі – бути!, 23. august 2018, *mil.gov.ua*
*War in Ukraine: Explosion seen in Berdyansk as navy claims to destroy Russian ship. BBC News, 24. märts 2022
Lhalung Pelgi Dorzi

**Palgyi Dordže** (Palgyi Dorje), (**dPal-gyi-rdo-rdzhe**)

Kuningas LangDarma (*Glang-dar-ma*) valitsemise (836–842) ajal, ta oli ise böni pooldaja alustati punamütsikeste suhtes kohe pogromme.

LangDarma võttis nyingmapa kloostritele kuuluva vara, sundis budiste üle minema böni usku. Seni rahulikult õpetusega tegelenud nyingmalased, keda kõik valitsejad olid siiani soosinud, sattusid raske põlu alla kuningakojas.

Probleem lahendati kiiresti 841. aastal nyingma poolt. Leiti vabatahtlik nende väheste munkade hulgast, kes alles veel olid jäänud, kes pidi sooritama poliitilise pääste operatsiooni. Selleks vabatahtlikuks osutus Lhalung Palgi Dorzi. Lhalung Palgi Dorzi määris enda ja musta hobuse tuhaga kokku, kappas kuningas LangDarma ette, kes oli kaaskonnaga tsamil (jumaluste auks korraldatav religioosne tants), kus püha snaiper tulistas vibuga 3 noolt LangDarmale keresse. Kuningas lartsatas surnult maha ja mõrtsukas laama Palgi Dorzi kihutas üritusel tekkinud segadust kasutades hobusega jõkke, kus vesi pesi tuha maha, teispool jõge ronis kaldale juba mustal hobusel ratsanik, keda tagaajajad enam kätte ei saanud. Palgi Dorzi kihutas aga Drag Yerpa kloostrisse, kust ta ise pärit oli. Nyingmapa oli edukalt sooritanud enda esimese poliitilise mõrva, mis lõppes edukalt. LangDarma valitsemisaeg oli lühike (836–842). Hiljem olid noored nyingma mungad Palgi Dorzi poole pöördunud palvega saata pühitsust raevukate jaoks. Palgi Dorzi keeldus ja ülejäänud elu veetis ta üksi koopas. Ajast, mil see tapmine toimus on osa nyingma rituaalidest saanud rikkamaks ühe instrumendi võrra. Nyingma hakkas kasutama vibunooli kui ritaal-esemeid.

Bhutanis siiani avalikel rituaalidel õnnistavad laamad rahvast nooltega. (*Ten da, Tshe da, La da, Da dar ja Chhe mar*) kaitse eesmärgil on nool rituaalis ka lapse sünni puhul. See kuninga tapmine jättis sügava jälje Nyingmaa ajalukku ja praktikasse.

Mongolitel on legend, kus Lhalung Palgi Dorzi oli mongol nimega Lalam-baldorzij ja kuninga nimeks oli Langdrom.

Õpetatud laama Lalam-baldorjj saabus Bat Khan Uul-i ja mediteeris seal kaua, enne kui võttis ette kuninga tapmise. Selles versioonis on tegu Gelugi, mitte nyingmapa laamaga. 

On veel üks loo versioon olemas, kus Palgyi Dordze oli taas siia ilma sündides mongolite esimese Bogdoo Zanabazari juures teenistuses olnud pikki aastaid.

Tänu LangDarma tegevusele, mis oli suunatud budistide vastu, jooksid paljud punamütsikesd Hiinasse ja Mongooliasse, kus budism tänu neile levis kohaliku rahva hulgas koos selle LangDarma tapmise looga, mida põgenikud endaga kaasa tõid.
Nālandā

**Nālandā** (hindi नालंदा) oli Indias Biharis 450. aastast eKr kuni 12. sajandini pKr tegutsenud vihaara ehk budistlik klooster.

## Ajalugu
Ajaloolane Sukumar Dutt jaotab Nālandā kooli ajaloo kahte ajajärku: 6.–5. sajand eKr, kui kool kasvas, arenes ja õitses ning seda iseloomustasid liberaalsed kultuuritraditsioonid, ning 9.–12. sajand, kui toimus kooli allakäik.

Õppeasutuse ajalugu ulatub tagasi Buddha aega. Usutakse, et Siddhārtha Gautama isiklikult külastas Nālandā kooli ja Pāvārika puudesalu, kus õpetas rahvast. Kevatta Sutta järgi olevat Nālandā olnud juba sel ajal mõjukas ja heal järjel linn, kuigi ei olnud veel õppekeskusena kuulsust kogunud. Buddha õpilane Sāriputta on sündinud ja ka surnud Nālandās. Arvatakse, et kuningas Ašoka olevat Nālandāsse tema auks lasknud ehitada templi. Tiibeti allikad väidavad, et Nāgārdžuna õpetas Nālandās.

Aastal 450 eKr rajasid Gupta dünastia Nālandā vihaara. Seda ja sellele järgnevat ajastut iseloomustab areng ja õitseng. Nendel aegadel õppis koolis kuni 20 000 üliõpilast, keda õpetas 2000 õppejõudu. Üks mahasiddhadest, Nālandā kuninga poeg Ghandhapa omandas hariduse Nālandās, kus temast sai munk-õpetlane. Hiljem tegutses ta Patna lähedal kuningas Devapala (809–849) valduses. 

Nālandā hiilgeaeg jäi 7. sajandisse, kui kooli eestseisja oli Harsavardhana Kannaujist (606–647). Nālandā õpilaskond oli rahvusvaheline. Teiste seas õppis seal Tangi dünastia (618–907) ajal aastaid hiina palverändur Xuanzang (602–644/664), samuti oli rahvast Koreast ja mujalt. Õppeprogrammis olevat ka olnud eriainena i-tsing. Xuanzang on oma kirjutistes sellest ajastust detailse pildi maalinud.

Iidses Bengalis ja Magadhas tekkis Pāla ajastul (750–1174) arvukalt kloostreid-õppeasutusi. Tiibeti allikate järgi eristus viis tähtsamat: Vikramashila (esinduslikem ülikool), Nālandā (juba endist hiilgust kaotanud, kuid siiski eriliselt tuntud), Somapura, Odantapurā ja Jaggadala. Need viis kooli moodustasid võrgustiku. 

1193. aastal rüüstasid ülikooli türklased. Verise vandaalitsemise käigus olevat hukkunud tuhanded mungad ning hävitatud raamatukogu. Õppeasutus tegutses raskustele vaatamata siiski edasi. Kui Tiibeti tõlkija Chag Lotsawa (1197–1264) aastal 1235 Nālandāt külastas, leidis ta eest lagunenud ja rüüstatud kooli, kus 90-aastane õpetaja andis ligi 70 õpilasele tundi. Chag Lotsawa eluajal põgenesid needki õpilased, sest türklased jätkasid oma rüüsteretki.  

## Viited
Leszek Milleri valitsus

**Leszek Milleri valitsus** tuli Poolas võimule 2001. aasta valimiste järel 19. oktoobril, lahkus sisetüli tõttu 2. mail 2004. 

## Valitsuse koosseis




1Poola wiki järgi kuni 30. aprill 2004, samas valitsuse ametlik koduleht väidab, et lõpuni.

### Välislingid
* Valitsus:
1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**III [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti 3.–24. septembrini 1956. aastal Kiievis. Nii nagu kahel esimesel korralgi jõudis pjedestaali kõrgeimale astmele Iser Kuperman.
Šāntarakšita

**Šāntarakšita** (sanskriti *Śāntarakṣita*; tiibeti *zhi ba ‘tsho*; inglise *Shantarakshita*; tõlkes 'Rahu järele valvaja'; 8. sajand) oli Indiast pärit õpetlane ja tantrist, Vikramašīla klooster-ülikooli eestseisja.

Ta saabus Tiibetisse kuningas Trisong Detseni kutsel 767. aasta paiku selleks, et populariseerida budismi.  

Teda peetakse Vadžrapani kehastuseks. Ta on tuntud ka **[[Khenpo]] [[Bodhisattva]]** ja **[[Bhikšu]] Bodhisattva Šāntarakšita** nime all.

Šāntarakšita filosoofia on segu maadhjamika ja joogatšaara koolkonna õpetusest. Tema filosoofilise pärimusliini on taastanud ja selgitanud Mipham Rinpoche tekstikommentaaris "Madhyamaka Lamkara".

## Vaata ka

*Ningmapa koolkond
Jerzy Buzeki valitsus

**Jerzy Buzeki valitsus** tuli Poolas võimule 1997. aasta valimiste järel 31. oktoobril ning läks laiali järgmiste valimiste kaotamise järel 19. oktoobril 2001.  

## Valitsuse koosseis




1kohusetäitja
2 originaalis *Minister Rolnictwa i Gospodarki Żywnościowej*

## Välislingid
*
Tiibeti kunst

Tiibetlased seostavad kunsti alati peegliga, me-long ehk meie meelte peegeldusena. 

Tiibeti kunsti on mõjutanud India, Hiina, Nepal.

Geograafiliselt loetakse Tiibeti kunsti levipiirkonda Himaalaja regioonis asuvad Bhutan, Ladakh, Sikkhim.
Mõjutanud on ta Mongoolia, Hiina, Burjaatia, Kalmõkkia ja muude aasia maade kunsti.

Tiibeti traditsioonis loetakse kunsti alla kõik, mida inimene kasutab enda meelte stimuleerimiseks – värv, vorm, lõhnad, helid, maitse jne.

Kujutava kunsti väljendusvormideks tiibeti kunstis on mandala, (tanka, (thang-ka)), skulptuur (jumaluste kujud), arhitektuur (kloostrid, templid, hooned), sisekujundus, muusika (tseremooniatel esitatavad muusikapalad).

Amuletid.
Omaette nähtus on Dzii-kivid, mille kohta tiibetlased väidavad, et nood on taevast jumalate poolt visatud vöi kukkunud maale amuletid, mida kantakse kaelas. Sageli esineb võltsinguid; mõningate originaaleksemplaride puhul võib hind olla kuni 150 000 USA dollarit.

## Välislingid

*  Varajane budistlik kunst Indias
*  A rock art tradition found on the highest parts of the Tibetan plateau chronicles at least 3000 years
* THOGCHAGS A collection of Miniature Masterpieces
*  The Conservation of Tibetan Thangkas
* ' Tsakli Tibetan Ritual Miniature Paintings 
* The Huge Thangka of Amdo
*  Tibetan Budhist art
* Arts of China Consortium
* Early Portrait Painting in Tibet
* The Albuquerque Museum
* The Giant Thangkas of Tsurphu Monastery
80286

**Intel 286** ehk **286** ehk  **80286** on Inteli mikroprotsessor, mis kuulub Inteli x86-protsessorite perekonda. 

286 protsessorile eelnes 8086. Esimene 286 tüüpi protsessor ilmus veebruaris 1982 ja sisaldas 134 000 transistorit.

Protsessori töösagedused on 6, 8, 10, 12, 16, 20 ja 25 MHz.

## Arhitektuur
Protsessoril on kaks töörežiimi: reaalne ja kaitstud. Reaalne oli ühilduv 8086-ga. Kaitstud režiim kasutab samu võimalusi, mis 80286. Kaitstud režiimis suudab protsessor adresseerida 16 MB mälu. Kaitstud režiimi viidud protsessorit on tagasi reaalsesse režiimi võimalik viia ainult arvuti taaskäivitamisega.

## Konkurendid
*AMD
*HARRIS
*Siemens
Võistre

**Võistre** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Küla asub Viljandist 8 km põhjas Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee ääres.

Külas paikneb Võistre järv ja puhkeala. Külast ja Võistre järvest voolab läbi Uueveski oja. Külas voolab ka Polli oja (Võistre oja).

Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda.

## Viited
Włodzimierz Cimoszewiczi valitsus

**Włodzimierz Cimoszewiczi valitsus** tuli Poolas võimule 7. veebruaril 1996 ja lahkus järgmiste valimiste kaotamise järel 31. oktoobril 1997.

## Valitsuse koosseis





1 originaalis *Minister Rolnictwa i Gospodarki Żywnościowej*

### Välislingid
* Valitsus:
Lumbinī

**Lumbinī** on Siddhārtha Gautama sünnipaik, üks neljast tähtsamast budismi suurest pühapaigast ehk tšaitjast (sanskriti keeles *mahācaitya*).

Lumbinī oli juba esimestel sajanditel pärast Šākjamuni parinirvaanat palverännakute sihtpunkt. Seal asus hulgaliselt stuupasid ja kloostreid, kuid budismi hääbudes Indias vajus paik unustusse, kuni 1896 taasavastati. Pärimuse järgi oli see aed, kus kuninganna Mahāmāyā sünnitas tulevase Buddha. 

Lumbinī asub Nepali territooriumil Rummindai asulas Himaalaja jalamil India piiri lähedal. Koha geograafilised koordinaadid on 27° 29' N, 83° 17' E.   
Lumbinī avastati arheoloogilistel väljakaevamistel 1896. Tähtsaim leid oli 6,5 m kõrgune kivisammas, mille laskis 245 eKr püstitada kuningas Ašoka. Sellele on magadhi keeles brahmi kirjas kirjutatud: 

"Kakskümmend aastat pärast kroonimist tuli kuningas Devanampija Pijadasi [Ašoka] siia austust avaldama, sest siin on sündinud Buddha, Šākja soost tark. Ta laskis valmistada kivireljeefi, et näidata, et suurmees on siin sündinud. Lumbinī küla vabastas ta maksudest ning alandas selle loonused [tavaliselt veerandilt] kaheksandikule." 

## Välislingid
*Fotod
*Video
Hollandi parlament

**Hollandi parlament** (hollandi keeles *Staten-Generaal van het Koninkrijk der Nederlanden*) on Hollandi kõrgeim seadusandlik kogu.

See koosneb kahest kojast: alamkojast (*Tweede Kamer* – eesti keeles 'teine koda') ja ülemkojast (*Eerste Kamer* – 'esimene koda'), millest olulisem on alamkoda; ülemkoda on mitteametlikult tuntud ka kui senat. 

Hollandi parlament asub Binnenhofis Haagi linnas.

## Alamkoda
Alamkoda ehk teine koda koosneb 150 liikmest, kes valitakse üldvalmistel neljaks aastaks. Esimehe määrab kuningas kolme kandidaadi hulgast teise koja poolt esitatud saadikute nimekirjast ühe istungjärgu ajaks.

## Ülemkoda
Ülemkoda ehk esimene koda koosneb 75 liikmest, kes valitakse provintside esindajate hulgast proportsionaalse esindatuse põhimõttel.
Eesti poolakeelsed kohanimed

NB! **SEDA LOENDIT MITTE TÄIENDADA-PARANDADA, OLEMAS ON [[Eesti mitmekeelne kohanimede loend]]**

**Eesti poolakeelsed kohanimed** on loend, mis aitab orienteeruda Eesti poolakeelsetes kohanimedes, eriti ajaloolises kirjanduses, mis puudutab ajastut 1561 - 1660, kui Eesti ala lõunapoolne osa kuulus Poola provintsi Inflanty koosseisu. 
__NOTOC__

## A

:Aluliina - Marienburg
:Antsla - Anzen

## E

:Emajõgi - Ema
:Ermistu - Ermes

## H

:Haapsalu - Hapsal
:Haljala - Haljal
:Heinaste - Andzel
:Helme - Helmet
:Hiiumaa - Dago

## I

:Irboska - Izborsk

## J

:Jaanilinn - Iwangorod
:Jõhvi - Jewe

## K

:Karksi - Karkus
:Kirumpää - Kirumpa
:Koivaliina - Adsel
:Kolga-Jaani - Kl. Sw. Jana
:Kuusalu - Kusal

## L

:Laiuse - Lais

:Liivi laht - zatoka Ryska

:Lämmijärv - jezioro Ciepłe

## M

:Märjamaa - Merjama

## N

:Navesti jõgi - Nawast
:Narva - Narwa
:Narva laht - odnoga Narwska

## O

:Otepää - Odenpal

## P

:Paldiski - Bałtycki Port
:Peetri (Suure-Jaani lähedal) - Kl. Sw. Piotra
:Peipsi järv - jezioro Pejpus, jezioro Czudzkie
:Petseri klooster - Monaster Peczerski
:Paide - Biały Kamień
:Pihkva järv - jezioro Pelba, jezioro Pskowskie
:Põltsamaa - Iberpol
:Pärnu - Parnawa
:Pärnu vojevoodkond - województwo parnawskie

## R

:Raanitsa - Neuhof
:Rannu - Randem

:Rõngu - Ringem
:Räpina - Rapina

## S

:Saarde - Saara
:Saaremaa - Ozylia

:Soome laht - zatoka Fińska

## T

:Tallinn - Rewel, Koływan
:Tartu - Dorpat
:Tartu vojevoodkond - województwo dorpackie
:Tarvanpää - Wesenberg

## V

:Valga - Walk
:Vastemõisa - Wast
:Vastseliina - Nowogród Inflanty
:Vigala - Fickel
:Viljandi - Felin
:Võrtsjärv - jezioro Wirckie

## Ü
Mandala

**Mandala** (sanskriti keeles *maṇḍala *‘ring’; tiibeti keeles *dkyil ’khor*; hiina keeles 曼荼羅 *mantuluo*; jaapani keeles *mandara*) on hinduismis, budismis, džainismis, šintoismis ja teistes idamaistes vaimsetes praktikates, rituaalides ja meditatsioonil kasutatav visuaalne kujund, objekt või sümboldiagramm, mis aitab ja toetab eriliste teadvusseisundite saavutamist.

Mandalad on tavaliselt ringikujulise põhiplaaniga ja võivad olla nii kahe- kui ka kolmemõõtmelised. *[[Yantra]]*d on lihtsamad ja abstraktsemad visuaalsed kujundid või sümboldiagrammid, mis samuti aitavad ja toetavad vaimset praktikat.

Mandala-taolisi kujundeid leidub ka kristluses, asteekidel, maiadel ja paljudes teistes kultuurides ja religioonides.

## Budistlikud mandalad

Budismis võib mandala sümboliseerida maailmakõiksust, aga ka Buddha ihu, kõnet ja meelt jmt.

Eriti palju kasutatakse mandalaid mediteerimise abivahendina vadžrajaanas. Seal kujutatakse mandalana sageli ühe või teise mütoloogilise buda budavälja, mille keskel asub antud süsteemi peamine buda, teda ümbritsevad teised budad ja bodhisattvad ning arvukad muud sümbolid.

Tiibeti ja Jaapani esoteerilises budismis kasutatakse mandalaid õpetuse kandjatena, rituaalsetel eesmärkidel ning meditatsiooni ja teadvustatud toimimise abivahenditena. 

### Liivamandala

Vadžrajaanas on tuntud mandala ohverdamise rituaal. Liivamandala luuakse rituaalselt värvilistest liivadest, korrates selle käigus pühasid palveid ja mantraid. Kui mandala on valmis, pühitakse see kokku, sümboliseerides kogu mateeria ja inimloomingu kaduvust, ning puistatakse voolavasse vette, et palved üle kogu maa kõikide olenditeni kanduksid. See rituaal on osa budistlikust praktikast ja seda võivad läbi viia vaid aastate jooksul vastava väljaõppe saanud mungad. Tänapäeval on hästi tuntud Tiibeti liivamandalad, mida on mitmetel kordadel ka Eestimaal tehtud.

## Vaata ka

* Yantra
* Mantra
* Buda
* Budasus
* Trikāya
* Dhjaanibudad
* Idam
* Ürgbuda

## Viited

## Kirjandus

*Tarthang Tulku. *Sacred art of Tibet 
*Jackson. *Thanka painting 
*Chögyam Trungpa. *The Heart of the Buddha
*M. Brauen. *The Mandala, Sacred circle in Tibetan Buddhism*. Serindia Press, London, 1997
*S. Cammann. *Suggested Origin of the Tibetan Mandala Paintings*. The Art Quarterly, Vol. 8, Detroit, 1950
*Sylvie Grossman, Jean-Pierre Barou. *Tibetan Mandala, Art & Practice*. The Wheel of Time, Konecky and Konecky, 1995
*Giuseppe Tucci. *The Theory and Practice of the Mandala*. Trans. Alan Houghton Brodrick. New York, Samuel Weisner, 1973
*Roberto Vitali. *Early Temples of Central Tibet*. London, Serindia Publications, 1990
*Alex Wayman. "Symbolism of the Mandala Palace". In: *The Buddhist Tantras*. Delhi, Motilal Banarsidass, 1973
* Tõnu Õnnepalu. *Mandala''. Varrak, 2012

## Välislingid

* Tiibeti sakraalne kunst
* Toporov, Vladimir. Mandala
* Buddhist Tantric Diagrams
* Introduction to Mandalas
* The Archetypal Mandala of India of the Star of David
*  Tibetan Buddhism and mandala
* Overhead photos of the mandala creation process
Jaak Järv

**Jaak Järv** on mitme tuntud inimese nimi.

***[[Jaak Järv (kirjanik)|Jaak Järv]]**, eesti kirjanik ja ajakirjanik (1852–1920)
***[[Jaak Järv (agronoom)|Jaak Järv]]**, eesti agronoom (1891–1973) 
***[[Jaak Järv (keemik)|Jaak Järv]]**, eesti keemik, akadeemik (1948–)
***[[Jaak Järv (sõjaväelane)|Jaak Järv]]**, Eesti sõjaväelane (1906–1942)
Hans Kann

**Hans Kann** (31. märts )1849 Kaagvere – 6. oktoober 1932) oli eesti koorijuht ja laulja, rahvusliku liikumise tegelane.

Kann sündis Kanepi kihelkonnas Kaagveres. Oli samas koolmeister ning aktiivne seltsiliikumise tegelane: oli Kanepi pasunakoori asutaja ja lauluseltsi asutajaid, laulis kuulsas Kanepi kooris. Samuti kuulus ta Võru Eesti Põllumeeste Seltsi ja Eesti Kirjameeste Seltsi.

## Isiklikku
Tema tütred olid keeleteadlane ja õpetaja Kallista Kann ja muusikapedagoog Salme Kann.

## Välislingid
*Foto
Joosep Kapp

**Joosep Kapp** (12. mai (vkj 30. aprill) 1833 Rutikvere vald – 20. veebruar (vkj 8. veebruar) 1894 Suure-Jaani) oli eesti koolmeister ja muusik.

Kapp sündis Rutikveres Põltsamaa kihelkonnas. Tema isa oli koolmeister, kes venestamise alguses asus Adavere mõisa aidameheks. Alghariduse sai Joosep Kapp Rutikveres isa käe all, kuid peagi saadeti Tartusse Kreiskooli. Õpingudi jätkas ta Tartu gümnaasiumis ja aastatel 1850–1853 Cimze seminaris, kus tema klassikaaslaseks oli C. R. Jakobson, kellega ta jätkas koostööd ning kirjavahetust ka pärast kooli. 

1853. aastal sai temast 20-aastaselt Suure-Jaani kihelkonnakooli õpetaja ja kohalik köster. Joosep Kapi juures on õppinud mitmed hilisemad tuntud nimed. Erilist rõhku pani Kapp külakoolmeistrite väljaõpetamisele, üsna pea olid kõik oma kihelkonna õpetajad juba tema käe alt tulnud.

Üritades rikastada tolleaegset kehva koolikirjanduse valikut koostas Kapp 1878. aastal "Geomeetria. Kihelkonnakoolidele ja iseöpetuseks välja annud J. Kapp", mis oli esimene selleteemaline õpik ja jäi paljudeks aastateks ka ainsaks. 1879. aastal ilmus temalt "Eesti ema - lühikene teejuht emadele, kuidas nad oma lapsi esimeste eluaastate siis kasvatama peavad". 

Õpetajatöö kõrvalt leidis Kapp aega osaleda ka seltsiliikumises: asutas Suure-Jaani mees- ja mängukoori ning oli Aleksandrikooli liikumise raames aastast 1870 Eesti Aleksandrikooli peakomitee liige. Samuti oli ta Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsi asutajaliige, kuni 1872. aastani selle president, hiljem asepresident. Ta kuulus ka Eesti Kirjameeste Seltsi ning tegi kaastööd ajalehtedele Eesti Postimees ja Sakala. 1887. aastal asutas Joosep Kapp Suure-Jaani haridusseltsi Ilmatar.

Joosep Kapp on maetud Suure-Jaani kalmistule. 1896. aastal püstitati tema hauale Kapi endise õpilase, harrastusskulptor Meineri kavandi järgi hauasammas. Põhjaka nõmmelt leitud maakivist hauatähis on 5 meetrit kõrge ning läks maksma 500 rubla. Samba avamispäevaks oli Kapi noorim poeg Artur, kes siis õppis Peterburi Konservatooriumis, komponeerinud ühe oma esimestest lauludest.  

## Isiklikku
Tema pojad olid Artur, Aleksander ja Hans Kapp.

## Viited

## Välislingid
*
Pentium

**Intel Pentium** ehk **Pentium** on Inteli mikroprotsessor, mis kuulub Inteli viiendasse x86-protsessorite perekonda.

Pentium protsessorile eelnes Intel i486. Esimene Pentium tüüpi protsessor ilmus 22. märtsil 1993 ja sisaldas 3,1 miljonit transistorit.

## Erinevused 80486 ja Pentium vahel
* Superskalaarne arhitektuur - Pentium protsessoril on kaks konveierkanalit, mis lubavad ühe protsessori takti jooksul teha kaks operatsiooni. **U** ja **V** konveier. **U** konveier suudab kasutada kõiki käske, samas aga **V** konveier suudab ainult kõige lihtsamaid käske täita. 
*64 bitine andmetee 
*MMX käsustik - Hilisematel versioonidel ainult.

## Mudelid

**Mudel****Tootmise algus****Siini kiirus**
P503.22.199360, 66&nbsp;MHz
P54C10/10.199475, 90, 100, 120&nbsp;MHz
P54CS06.1995133, 150, 166, 200&nbsp;MHz
P55C03.27.1995120, 133, 150, 166, 200, 233&nbsp;MHz
Tillamook08.1997200, 233, 266, 300&nbsp;MHz


## Konkurendid
*NexGen
*Cyrix 
*AMD 
*WinChip
*Rise Technology

## Välislingid
Juhan Kunder

**Juhan Kunder** (26. detsember 1852 Holstre vald Kovali talu – 24. aprill 1888 Peterburi) oli eesti näitekirjanik, luuletaja, loodusloo õpikute autor ja pedagoog.

## Elulugu
Juhan Kunder õppis Pulleritsu külakoolis, Paistu kihelkonnakoolis, Viljandi alg- ja kreiskoolis. Aastail 1872–1875 õppis ta saksakeelses Tartu Elementaarkooliõpetajate Seminaris. 1873. aasta sügisel astus Eesti Üliõpilaste Seltsi, mis tollal tegutses Kalevipoja-õhtute vormis.

Pärast õpingute lõpetamist töötas ühe aasta õpetajana Tartus ja seejärel aastail 1876–1886 Rakveres, oli seal majaomanik, Rakvere elementaar- ja kreiskooli õpetaja, Rakvere linnavolikogu liige ja vabatahtliku tuletõrjeühingu abiesimees. 1878. aastal abiellus ta Theophile Freibergiga. 1882. aastal sooritas kreiskooli õpetaja eksami. 

Aastail 1885–1886 oli ta ajakirja Meelejahutaja toimetaja. Tegi kaastööd ka ajalehtedele Eesti Postimees, Sakala ja Valgus.

1886. aastal läks edasi õppima Kaasanisse, seejärel Peterburi, kus ta suri 24. aprillil 1888 tüüfusse. Juhan Kunder maeti 30. aprillil 1888 Rakvere linnakalmistule. 

Juhan Kunder kuulus Eesti Kirjameeste Seltsi (oli 1882–1888 seltsi asepresident), tegutses Aleksandrikooli liikumises ning kogus rahvaluulet.

## Looming
*1883 – "Lood lastele" (16 lk.)
*1884 – "Laste raamat" (30 pala)
*1884 – "Eesti muinasjutud" (53 juttu)
**rahvalikud imemuinasjutud, valikkogu "Imelik peegel"
*1877–1885 – "Looduse õpetus"
**I jagu – "Elajate riik" (zooloogia, 1877)
**II jagu – "Taimede riik" (botaanika, 1882)
**III jagu – "Kivide riik" (geoloogia, 1885)
*1878 – "Maakera elu ja olu"

### Luule
*"Õie-kuu ja külm elu maanteel" (1873)
*"Kümme laulu" (1876)
*"Algupäralised luuletused" (1889 postuumselt)

### Valik muinasjutte
*"Ahjualune"
*"Suur Peeter ja Väike Peeter"
*"Vaeslaps ja talutütar"
*"Vigur rehepapp"
*"Imelik peegel"

### Näidendeid
*"Mulgi mõistus ja tartlase tarkus" (1881)
*"Muru Miku meelehaigus" (1882)
*"Kroonu onu" (1885)
*"Mõrsja ja märatsejad" (1887)
*"Kingu Laos" (1890 postuumselt) 

## Isiklikku
Eesti rahvusliku liikumise tegelane Hain Henno oli Juhan Kunderi poolvend.

## Mälestuse jäädvustamine
Tema järgi on nimetatud Juhan Kunderi tänav Tallinnas ja Kunderi tänav Rakveres. Tema järgi on veel nime saanud rändrahn Suure Munamäe nõlval (Juhan Kunderi kivi).

Rakveres aadressil Pikk tänav 29 tegutseb Juhan Kunderi Selts. Hoonele, kus selts tegutseb ja kus algselt oli Rakvere elementaarkool ja kus J. Kunder elas, paigaldati 24. aprillil 1998 mälestustahvel, millega tähistati 110 aasta möödumist Juhan Kunderi surmast. 2012. aastast annab selts välja Juhan Kunderi nimelist Vaimsuse auhinda.

1938. aastast on Kunderi mälestuseks Rakverre Pika tänava lõppu püstitatud Juhan Kunderi mälestussammas.

Kovali talu asukohta, kus Juhan Kunder sündis ja kus elas rahvusliku liikumise tegelane Hain Henno, on püstitatud mälestuskivi.

## Viited

## Välislingid

*
Friedrich Kuhlbars

**Friedrich Karl Johann Kuhlbars** (pseudonüümid **Villi Andi**, **Mangu Sild**, **Fritz Klüse**; 17. august 1841 Uniküla, Laatre vald, Sangaste kihelkond, Tartumaa – 28. jaanuar 1924 Viljandi) oli eesti kirjanik ja koolmeister.

Ta sündis koolmeistri pojana Sangaste kihelkonnas Unikülas. Oli Viljandis koolmeister, juhatas laulukoori, kuulus Eesti Kirjameeste Seltsi ja tegutses Eesti Aleksandrikooli liikumises.

## Elulugu

Kuhlbars õppis algul Tartu II elementaarkoolis ja kreiskoolis, seejärel aga õppis algkooliõpetajaks saksakeelses Tartu Elementaarkooliõpetajate Seminaris (1859–1861).

Pärast seminari lõpetamist töötas Kuhlbars 1861-1862 parun Wolffi koduõpetajana Gulbene mõisas Lätimaal. 1862. aastast töötas saksakeelse Viljandi Poeglaste Elementaarkooli õpetajana Viljandis ning valiti hiljem selle juhatajaks. Koolijuhataja kohalt tagandati Kuhlbars 1895 venestusajal riigikeele oskamatuse pärast. Pärast seda sai Kuhlbarsist vaba literaat, kes tegeles peamiselt pseudomütoloogiliste uurimustega (uuris muinasaega ja kohanimesid) ning luuletuste kirjutamisega.

Järelärkamisajal populaarse luuletajana toetus Kuhlbars peamiselt saksa romantilisele traditsioonile. Juba enne Lydia Koidulat kirjutas ta idüllilist luulet isamaa ülistamiseks. Tema tähtsamaid tekste on luuletus "Vanemuine", üldtuntud rahvaliku lauluna "Kui Kungla rahvas kuldsel aal…" (1869). 

1904. aasta 12. augustil oli Koidu seltsil vähisöömise õhtu, kus tõsteti üles mõte: 35-aastane koor vajab oma laulu. Luuletaja ja kooliõpetaja Friedrich Kuhlbars, kes seltsi üritustel alati kohal oli, võttis paberi ette ning veerandi tunni pärast oli üheksa rida teksti paberil: «Laulud nüüd lähevad kaunimal kõlal...» See on laul "Koit". 

Samuti on Kuhlbarsi välja pakutud Viljandi teatri Ugala nimi – Muinas-Eesti maakonna Ugandi järgi (Ugandi ja Sakala maakonnanimede liitmise teel).

Kuhlbarsi esimene raamat oli murdekeelne "Wastse laulo ja kannel" (1863), millele järgnes lauluõpik lastele "Laulik koolis ja kodus". Ka teised Kuhlbarsi luuletused on enamasti kirjutatudki koorilaulude tekstideks. Kuhlbars on tuntud ka lasteluuletajana, eriti teksti "Teele, teele kurekesed!" autorina. 
Elu lõpul koostas ta "Villi Andi luuletused" (I-III, 1923-1924). 

Friedrich Kuhlbars suri 1924. aastal Viljandis ning on maetud Viljandi vanale kalmistule.

Tema järgi on saanud nime Friedrich Kuhlbarsi tänav Tallinnas.

## Looming
Friedrich Kuhlbars on avaldanud järgmised luulekogud:
*1863 „Wastse laulo ja kannel“
*1868 „Laulik koolis ja kodus“
*1870 „Vanemuine ehk Neljakordne Laulu-Lõng“
*1877 „Viliènde“
*1899 „Laste laulik“
*1908 „Kooli kannel“
*1910 „Jõulu-pähkled ja teised luuletused“
*1904 „Vom Ostseestrande“
*1919 „Kannel ning mõõk“
*1923 „Villi Andi Luuletused“ I
*1923 „Villi Andi Luuletused“ II
*1924 „Villi Andi Luuletused“ III

## Vaata ka
*Laidoneri plats 3 – Kuhlbarsi kauaaegne elukoht

## Välislingid

* Eesti biograafiline andmebaas ISIK -  KUHLBARS, FRIEDRICH KARL JOHANN
Juhan Kurrik

**Juhan Kurrik** (29. mai 1849 Viljandi vald – 20. mai 1922 Tartu) oli eesti koolmeister ja rahvusliku liikumise tegelane.

Kurrik oli koolmeister Rõuges, Tartus ja Rannus. Asutas Rõuges Aleksandrikooli abikomitee, tegutses nii Eesti Kirjameeste Seltsi kui ka Aleksandrikooli peakomitee eestseisuses kirjatoimetajana, kuulus Vanemuise seltsi ja Eesti Üliõpilaste Seltsi.

## Looming
Ta oli Eesti Postimehe ja Sakala kaastööline.
*Ta koostas esimese eestikeelse stenograafiaõpiku (ilmus 1882). 
*"Turnimine – tähtjas ja tarvilik kooliasi", Eesti Postimees, nr 38-40, 17. september – 1. oktoober 1875, lk 223, 229, 235 

## Isiklikku
Tema tütar oli eesti etnograaf Helmi Kurrik. 
## Kirjandus
*Johannes Voldemar Veski. "Juhan Kurrik †". Eesti Kirjandus 1922, nr 6, lk 177–181; loetav ka digiteeritud ajakirjanduse aadressil; samas lk 181–193 ja http://digar.nlib.ee/otsing/avaleht?pid=nlib-digar:53188 nr 7, lk 239–249 Juhan Kurriku mälestused "Vilksatused ärkamisajast"
*Eesti kooli biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1998, lk 108, artikli autor Olaf Prinits
*Eesti kirjanike leksikon. Eesti Raamat. Tallinn 2000, lk 245, artikli autor Eerik Teder

## Välislingid
*
*
*Haud Tartu Maarja kalmistul
David Otto Wirkhaus

**David Otto Wirkhaus** (1. oktoober 1837 Vasula vald, Tartu-Maarja kihelkond – 29. juuli 1912 Sootaga vald, Äksi kihelkond) oli eesti seltsiliikumistegelane ja muusik. Ta oli David Wirkhausi poeg.

Wirkhaus tegutses "Vanemuise" seltsis, Tartu Eesti Põllumeeste Seltsis, Aleksandrikooli liikumises ning juhatas Väägvere pasunakoori ning üldlaulupidude pasunakoore.

## Mälestuse jäädvustamine
Tema auks antakse välja Wirkhausi-nimelist puhkpillimuusika stipendiumi.

## Isiklikku
Tema poeg oli muusikaõpetaja ja dirigent Adalbert Wirkhaus (1880–1961), kelle poeg oli dirigent Taavo Virkhaus (1934–2021). Helilooja ja koorijuht Leonhard Virkhaus (1910–1984) oli David Otto Wirkhausi pojapoeg.  

David Otto Wirkhausi poolvend oli koolmeister ja seltsiliikumise tegelane Joosep Heinrich Wirkhaus (1854–1934) ning Tartu ettevõtja Karl Aleksander Wirkhaus (sünd. 1844), Põllumajandustarvete kaubandusosaühisus C. A. Wirkhaus asutaja, kelle pojad olid majandustegelane ja Jaan Tõnissoni teise valitsuse Eesti kaubandus- ja tööstusminister 1920. aastal, AS Kauba Pank juhatuse esimees, *Oscar* Johannes Leonhard Wirkhaus (1870–1920) ja *Adalbert* August Alexander Wirkhaus (1875–1928).
## Viited
Rolandi laul

**Rolandi laul** (prantsuse keeles *La Chanson de Roland*) on prantsuse kangelaslaul, mida peetakse vanimaks prantsuse eeposeks.

"Rolandi laulu" vanim käsikiri (nn Oxfordi käsikiri) pärineb 12. sajandi keskpaigast ning sisaldab 4004 kümnesilbilist värssi, mis moodustavad erineva värsiarvuga stroofe. Eepos võib olla sündinud 10. sajandi lõpul ja saanud lõpliku kuju esimese ristiretke (1096–1099) aegadel.

"Rolandi laul" on ühe poeedi looming, mis põhineb muinasprantsuse luulepärimusel. Sündmustiku aluseks on 778. aasta 15. augustil Roncevaux' kuristikus Pürenee mäestikus toimunud Roncevaux' lahing, kus baskid ründasid frankide kuninga Karl Suure Hispaania sõjaretkelt tagasipöörduva armee järelväge.

"Rolandi laulu" süžee esineb muu hulgas ka fääri traditsiooni kuuluvates lugulauludes *[[kvæði]]'des*.
Hans Wühner

**Hans Wühner** (sünninimi **Hans Vanakubja**; 13. november (30. oktoober vkj) 1836 Aidu vald (Paistu kihelkond) – 13. august (30. juuli vkj) 1911 Karula vald) oli kihelkonnakooliõpetaja ja eesti rahvusliku liikumise tegelane.

Ta õppis Aidu vallakoolis ja aastail 1849–1854 Viljandi elementaarkoolis ja Viljandi kreiskoolis. Sooritas 1854. aastal kihelkonnakooliõpetaja kutseeksami ja töötas seejärel Paistu kihelkonnakoolis (1854–1858), Tarvastu kihelkonnakoolis (1858–1880) ja Tarvastu köstrina. Koolmeistrina kasvatas Wühner õpilastes rahvustunnet ja isamaalisust. Tema käe all on õppinud Mihkel Veske, Ado Grenzstein, Martin Lipp.

Wühner oli aktiivne rahvusliku liikumise tegelane, edendades Tarvastu kultuuri- ja hariduselu ning korraldades ühiskondlikke üritusi. Ta asutas kohaliku laulukoori ning 1860. aastal ühe esimese eesti rahvaraamatukogu. Wühner oli koos Jaan Adamsoniga Eesti Aleksandrikooli mõtte algatajaid ning Eesti Aleksandrikooli peakomitee liige. Oli Eesti Kirjameeste Seltsi praktiline asutaja ning liige aastail 1972–1881 ja Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi esimees (1895–1897). Tegi kaastööd kõikidele rahvuslikele ajalehtedele. Wühner oli üks väheseid rahvuslasi, kes osales kõigis olulisemates ärkamisaja ettevõtmistes.

Ta ostis 1880. aastal Nõo kihelkonnas asunud Keeri mõisa ning oli Nõo kiriku eestseisja.

## Isiklikku
Tema pojad olid Karula koguduse pastor Theodor Hans Wühner ja Valga Peetri koguduse märterpastor Richard Alexander Georg Wühner.

Tema vend oli Martin Wühner.

## Välislingid
*
Janek Vadi

**Janek Vadi** (sündinud 15. veebruaril 1979) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1997. aastal Kiviõli 1. Keskkooli. Aastatel 1997–1998 õppis Tallinna Tehnikaülikooli energeetikateaduskonnas. 2003. aastal lõpetas Viljandi Kultuuriakadeemia näitlejana (4. lend).

Aastatel 2003–2005 oli ta vabakutseline näitleja, 2005. aastast töötab Ugala teatris.

## Rollid Ugalas

## Tunnustus

* 2015 Ugala kolleegipreemia – parim meesnäitleja (õppejõud lavastuses "Oleanna")
* 2015 Ugala kolleegipreemia – särav suts (Toorekung lavastuses "Väike Pii ja kiigelaud")
* 2023 Eesti Teatriliidu meeskõrvalosatäitja auhind (kardinal Richelieu lavastuses "Kolm musketäri" (Ugala teater))
* 2023 Ugala kolleegipreemia – parim meesnäitleja (Stanley Kowalski lavastuses "Tramm nimega iha")
* 2024 Ugala kolleegipreemia – silmapaistev meesroll (Alexi rolli eest lavastuses "Pikse jäljed")

## Viited

## Välislingid
*Janek Vadi Ugala teatri kodulehel
Tarvo Vridolin

**Tarvo Vridolin** (sündinud 26. novembril 1974) on eesti näitleja ja kujundusgraafik.

Ta on lõpetanud 1997. aastal Viljandi Kultuurikolledži näitlejana (1. lend). Töötab alates 1996. aastast Ugala teatris näitleja ja arvutigraafikuna, alates 2010. aastast ainult näitlejana.

## Looming

### Rollid Ugalas

### Filmirollid
* 2005 – "Stiilipidu" – valvur
* 2020 – "Vee peal" – Kalakaitse inspektor
* 2023 – "Vigased pruudid" – Mölder

### Telesarjad
* 2005 – "Lumejänesed" – Jänes Kapp
* 2011, 2012 – "Kättemaksukontor" – Janar Sedov
* 2014 – "Kättemaksukontor" – Hillar Metsanurk
* 2015 – "Varjudemaa" – inspektor Hein
* 2016 – "Doktor Silva" – Priidik Lohk
* 2017, 2018 – "Kättemaksukontor" – Ingo Lester
* 2018 – "Miks mitte?!" – Punnsilm
* 2020 – "Reetur" – Ain Põldroos
* 2020 – "Valguses ja varjus" – mees metsas
* 2023 – "Legend eluajal" – Ülo
* 2023 – "Minu küla" – Kalle

## Viited

## Välislingid

* Tarvo Vriodlin ETBL-s
Jakob Kõrv

**Jakob Kõrv** (3. detsember (21. november vkj) 1849 Kokora vald, Kodavere kihelkond, Tartumaa – 21. september 1916 Bern, Šveits) oli eesti kirjanik ja ajakirjanik.

Kõrv oli aastatel 1868–1874 Alatskivil koolmeister. 1874. aastal läks ta Tartusse ja proovis sisse saada Tartu Ülikooli. Seal tutvus ta Mihkel Veske ja teiste eesti rahvuslastega ning sai impulsi oma kirjandusliku tegevuse alustamiseks. Samas sõbrunes ta ka vene professori Pavel Viskovatoviga, kes hakkas teda mõjutama venemeelsuse suunas. 

Hiljem oli ta Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi sekretär ja Sakala abitoimetaja (1881–1882), üks Carl Robert Jakobsoni lähemaid kaasvõitlejaid. 1882. aastal hakkas ta Tallinnas välja andma oma ajalehte Valgus. Ta oli ka aktiivne rahvustegelane: kuulus Eesti Kirjameeste Seltsi, kogus rahvaluulet, tegi kaastööd mitmele ajalehele ning kuulus mitmesse seltsi.

Venestusajal loobus Kõrv aga rahvuslikest põhimõtetest ning hakkas 1880. aastate lõpul avalikult toetama venestamist. Kõrva ajaleht saavutas 1890. aastatel suure populaarsuse, sest ta avaldas seal põnevikke ja kirjutas ka ise kaasahaaravaid jutte. Võitluses konkurentidega (Jaak Järve "Virulane") kasutas ta isiklikke tutvusi Vene ametnike ja tsensoritega ning rikkus täielikult oma suhted rahvuslastega. 

Jakob Kõrv oli edukas majandustegelane ning 1904. aastail oli ta rikkaim eestlasest kinnisvaraomanik Tallinnas.

1899–1907 kuulus talle Jakob Kõrvi trükikoda, mille ta müüs 16. oktoobris 1907 Johannes ja Alma Paalmannile.

1892. aastal heideti Kõrv Eesti Kirjameeste Seltsist välja, misjärel selts Kõrvi kaebuse peale suleti. Tema mõju hakkas aga "Tartu renessansi" (rahvusluse taasaktiveerumise) mõjul kiiresti vähenema ning 1906. aastal müüs Kõrv oma ajalehe Karl August Hermannile. Ta loobus avalikus elus tegutsemisest ja siirdus 1912. aastal Šveitsi, kus ta oli varemgi olnud ravil. 

Kõrv suri Berni lähedal närvikliinikus 1916. aastal.

Tema tuhastatud põrm maeti 1. märtsil 1981 koos tütar Alise põrmuga ümber Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Looming
* 

## Viited

## Välislingid
*
*Pille-Riin Larm. Jakob Kõrv (1849-1916). // Kreutzwaldi sajand. Eesti kultuurilooline veeb
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
John Forbes Nash

**John Forbes Nash Jr.** (13. juuni 1928 Bluefield, Lääne-Virginia – 23. mai 2015) oli USA matemaatik. Ta töötas põhiliselt mänguteooria ja diferentsiaalgeomeetria alal.

Aastal 1994 pälvis ta koos Reinhard Selteni ja John Harsanyiga Nobeli majandusauhinna panuse eest mänguteooria vallas. Ta on üks väheseid matemaatikuid, kes on Nobeli auhinna pälvinud, sest matemaatikaauhinda välja ei anta.

Nashi kui majandusauhinna saaja kandidatuur oli kaalumisel juba 1980. aastate keskel, kuid tema haigus ning uurimisasutustega ametlike sidemete puudumine tegi auhinna määrajad ettevaatlikuks. Otsustavaks sai haiguse taandumine ja Princetoni ülikooli otsus anda talle külalisteadlase nimetus, mis andis Nashile n-ö akadeemilise kodu.

## Tunnustus
* 1994 – Nobeli majandusauhind
* 2006 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
* 2015 – Abeli auhind

## Isiklikku
John Nash oli noorena väga lootustandev matemaatik. Kui ta oli 30-aastane, diagnoositi tal skisofreenia, millest ta paranes alles 1990. aastatel.

Nashi elust valmis 2001. aastal mängufilm "Piinatud geenius", mis pälvis neli Oscarit.

## Viited

## Välislingid
* John Nash, Princetoni Ülikool
Evolutsiooniline mänguteooria

**Evolutsiooniline mänguteooria** on mänguteooria haru, mis käsitleb erinevate käitumisviiside "ellujäämist" konkurentsis ja tekkivaid tasakaalulisi lahendeid.

See on eraldi uurimissuund alates John Maynard Smithi töödest. Ta oli suuna rajaja, rakendades 1970. aastatel mänguteooriat bioloogias. Tema klassikaline teos "Evolution and the Theory of Games" ilmus 1982. aastal.

Evolutsioonilist mänguteooriat on kasutatud laialt inimese käitumise seletamiseks, sealhulgas altruismi, õiglustunnetuse, ühisvara jagamise, empaatia, inimkultuuri, moraalse käitumise, eraomandi ja sotsiaalsete normide selgitamiseks. Teooriat on kasutatud ka loomade käitumise uurimisel.
Eesti Ekspress

**Eesti Ekspress** on eestikeelne Eestis kolmapäeviti ilmuv nädalaleht. Ajalehe esimene number ilmus 22. septembril 1989.

Eesti Ekspressi ajakirjanikud on enim võitnud uuriva ajakirjanduse auhinda Bonnieri preemiat.

## Peatoimetajad
*1989–1990 Hans H. Luik
*1990–1991 Ivo Karlep
*1991 Hans H. Luik
*1991–1992 Madis Jürgen
*1992–1996 Priit Hõbemägi
*1996–1997 Tiina Soone
*1997–2002 Aavo Kokk
*2002–2006 Tiina Kaalep
*2006–2011 Priit Hõbemägi
*2011–2013 Janek Luts
*2013–2016 Allar Tankler
*2016–2021 Erik Moora
*2021– Merili Nikkolo

## Lugejaskond ja käive
### Ajalehe lugejaskond
Ajalehe põhisihtrühm on 25–49-aastased lugejad, kellest 52% on nooremad kui 39 aastat ja 70% pole veel saanud 50-aastaseks. Ekspressi lugejaskond elab peamiselt Tallinnas ja Põhja-Eestis, vastavalt 18% ja 44% lugejaskonnast.

Eesti Ekspressi lugejaskond TNS Emor Meediauuringu järgi:

## Ajalehe rubriigid 2006. aastal
Ajaleht koosneb kolmest osast: A-osa, kultuurilisa "Areen" ja "TV Ekspress".

* A-ossa kuuluvad rubriigid "Magnet", "Kuum", "Persoon", "Äri", "Elu", "Sport", "Teadus", "Ajalugu", "Koolitus", "Töö", "Kranaat" (meelelahutus) ja "Crème" (toidu- ja joogiteemaline rubriik)
* "Areen" pühendub laiemalt kultuurile (popkultuur, arhitektuur ja disain, kultuurialade analüüsid, kriitika ja arvustused). "Areeni" tagakaanel on reisilisa "Kohver".
* "TV Ekspress" on kino- ja teleajakiri, kus leidub tele- ja kinokava, filmitutvustused, teave vaba aja veetmise kohta ning lastenurk.

Lisaks ilmuvad korra kuus ka moe- ja iluteemaline kuukiri "Mimi", sisustus- ja arhitektuurilisa "Moodne kodu", auto- ja tehnikalisa "Homme" ning "Tervis".

## Ajalehe lisasid
*Aasta Ettevõtja ...
*Jobu (lisaleht)

## Viited

## Välislingid

* Eesti Ekspress online
Hispaania grand prix

**Hispaania ''grand prix*** (*Gran Premio de España*) on Catalunya ringrajal [[Barcelona]]s [[Hispaania]]s peetav [[Vormel 1]] võidusõit suurele auhinnale.

== Ajalugu ==
Esimest korda toimus Vormel 1 Hispaania *grand prix* võidusõit Catalunya ringrajal 1951. aastal ja peale paariaastast pausi uuesti 1954. aastal.

Aastatel 1968–1975 toimus Hispaania *grand prix* vaheldumisi Circuito del Jarama ringrajal [[Madrid]]is ja Montjuich Park'i ringrajal Barcelonas.

Aastatel 1976 kuni 1981 toimus võidusõit Madridis.

Ajavahemikul 1981–1986 ei toimunud Hispaania *grand prix* etappe.

Aastatel 1986 kuni 1990 toimus *grand prix* Circuito de Jerez ringrajal [[Jerez de la Frontera]]s.

Aastast 1991 toimub Vormel 1 võidusõit uuesti Catalunya ringrajal Barcelonas.

== Hispaania *grand prix'' võitjad ==
Mats Wühner

**Mats Wühner** (ka **Matthias Wühner**; 9. aprill 1852 – 1935) oli eesti koolmeister ja rahvusliku liikumise tegelane.

Wühner sündis Paistu kihelkonnas Aidu vallas Kõrve talu rentniku pojana.

Ta õppis Aidu vallakoolis ja Tarvastu kihelkonnakoolis.

1873. aastal sooritas ta kihelkonnakooliõpetaja eksami. Pärast seda oli ta Tarvastus koolmeistriks ja hiljem köstriks.

1894. aastal kutsus Ado Grenzstein teda Tartusse Oleviku ajalehe ja raamatukaupluse ärijuhiks.

Tal oli Helme vallas talu. 1900. aastal ostis ta Sangla mõisa. 1914–1918 oli ta Rannu kihelkonna eestseisjaks. Pärast poja Erichi surma Vabadussõjas jättis ta mõisapidamise sinnapaika ja omandas Tartus mõned majad.

Ta tegi kaastööd Perno Postimehele, Eesti Postimehele, Sakalale ja Olevikule, osales Aleksandrikooli liikumises, kuulus Eesti Kirjameeste Seltsi ning juhatas laulu- ja pasunakoore.

Oma elu lõpuaastatel elas Wühner koos abikaasaga Tartus.

## Vaata ka
* Mathias Wühneri kapital

## Viited
Joosep Heinrich Wirkhaus

**Joosep Heinrich Wirkhaus** (17. veebruar 1854 Vasula – 15. detsember 1934 Tartu) oli eesti koolmeister ja seltsiliikumise tegelane.

Wirkhaus sündis Tartu-Maarja kihelkonnas koolmeister David Wirkhausi pojana.

Ta õppis Väägvere külakoolis, aastatel 1873–1875 Tartus Hollmanni seminaris vallakooliõpetajaks ja 1876. aastal sai Valga Cimze seminarist kihelkonnakooliõpetaja-köstri kutse. Wirkhaus õppis Tartu ülikooli juures F. Brenneri ja H. Zöllneri juhendamisel ka muusikat.

Aastatel 1875–1878 töötas ta õpetajana Võrumaal Lalli koolis, 1878–1893 Raadi mõisa erikoolis, oli ka Raadi mõisas mõisavalitseja. Töötas ka karjaravitseja ja meierina Vasulas.

Ta organiseeris keel- ja puhkpilliorkestreid ja laulukoore, lõi kaasa "Vanemuise" seltsis ning Aleksandrikooli liikumises.

Aastatel 1879–1910 võttis oma kooridega osa üldlaulupidudest. IV üldlaulupeol juhatas ta keelpilliorkestreid, olles koos vend David Otto Wirkhausiga ühed peo üldjuhtidest.

Temalt ilmus ka muusikakirjutisi.

## Viited
1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**IV [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]**

1957. aastal meistrit ei selgitatud ja nii peeti IV meistrivõistlused 2.–26. aprillini 1958. Leningradis. Osavõtjate seas ei olnud kõikidel eelmistel kordadel võidutsenud Iser Kupermani. Kuldmedal läks aga taas Ukrainasse – seekord võitis Mihhail Korhov.
Vilen Künnapu

**Vilen Künnapu** (sündinud 30. juunil 1948) on eesti arhitekt.

Ta on projekteerinud hulgaliselt hooneid nii Eesti külades kui ka Tallinna ja Tartu kesklinnas. Tema projekteeritud on näiteks Viru keskus Tallinnas, Tigutorn Tartus ja Kareda Valla Maja Peetri alevikus Järvamaal.

## Elulugu

Vilen Künnapu on lõpetanud 1971. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi. Alates 2000. aastast on ta Tallinna Tehnikakõrgkooli professor. Aastatel 2006–2007 oli ta ka Tartu Ülikooli vabade kunstide professor.

1969–1991 töötas ta arhitektina projekteerimisinstituudis EKE Projekt ning alates 1991. aastast on ta seotud arhitektuuribürooga Künnapu & Padrik.

## Töid
* Tartu Tigutorn (2008), koos Ain Padrikuga
* Triumph Plaza (2006, Narva mnt 7, Tallinn), koos Ain Padrikuga
* Tallinna Viru keskus (2004), koos Ain Padrikuga
* Radisson SASi hotell (2001, Rävala pst 3, Tallinn), koos Ain Padrikuga
* Tallinna metodisti kirik (2000, Narva mnt 51), koos Ain Padrikuga
* Tallinna Botaanikaaia palmimaja 1999
* Endine EVEA panga hoone (1998, Pronksi 19, Tallinn), koos Ain Padrikuga
* Hansapanga Tallinna peahoone (1995, Liivalaia tänav 8), koos Ain Padrikuga
* Hukkunud politseinike mälestusmärk (1995, Mäo teerist)
* Pärnu sanatooriumi Tervis 2. järk (1978–1988)
* Endine Eesti NSV Autotranspordi Arvutuskeskuse hoone (1973–1983, Tartu maantee 13, Tallinn)
* Lillepood, 1983, Väike-Karja tänav 6, Tallinn 
* Endine Laekvere kolhoosi kontor-klubi (1984–1990)
* Endine Kehra sovhoosi kontor-klubi (1984–1990)
* Endine Valgu sovhoosi kontor-klubi (1981–1987)
* Käravete elamurajoon (1977–1984)
* Endine Põlva kolhoosi keskus ja klubi (1970–1973, Mammaste)

## Arhitektuurivõistlused
* West Coast Gateway (Lääneranniku Värav), Los Angeles, 1988 (2. koht)
* Rovaniemi Arktika Keskus, 1984 (eripreemia)

## Tunnustus
*1999 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Liivi Künnapu, Leonhard Lapini, Irina Raua, Inga Raukase ja Toomas Tammisega; Põhja- ja Baltimaade arhitektuuritriennaali 1999. aasta toimkonnale - triennaali õnnestunud korraldamine ja traditsiooni järjepidevuse hoidmine)
*2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk
*2021 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali elutööpreemia (arhitektuuri sihtkapitali elutööpreemia julgele ning isepäisele arhitektile ja mõtlejale, kes on aastakümnete jooksul pakkunud ainest nii ajakohastele kui ka arhitektuuriajaloolistele diskussioonidele)

## Isiklikku
Tema abikaasa Liivi Künnapu on kunstiajaloolane, nende poeg August Künnapu on arhitektiharidusega maalikunstnik. Tema tädi oli Olga Lauristin, täditütar on Marju Lauristin, tädipoeg Jaak Allik.
## Viited

## Välislingid

*Vilen Künnapu koduleht
*Künnapu & Padrik arhitektuuribüroo
*Arhitektuur kui ekstaatiline ilmutus Eesti Ekspress 28. jaanuar 2004
*Tõusu tänavale tõuseb maja Virumaa Teataja 16. juuli 2005
* Tanel Veenre, "Vilen Künnapu – filosoof arhitektirüüs", EPL 28. juuni 2008 
* 60-aastane arhitekt, kes kompab kosmost Postimees 30. juuni 2008
* Ants Juske: Vilen Künnapu pühitseb sündi, Eesti Päevaleht, 8. oktoober 2008
* Priit Pullerits. Vilen Künnapu: elu peabki raske olema Postimees 26. märts 2016
Arhitekt

**Arhitekt** on ehitisi projekteeriv kunstnik. 

Arhitektuur kuulub ainelisse kultuuri ja kunsti, mistõttu arhitekti töö sõltub oluliselt nii ajastu ehitustehnikast (eriti ehitusmaterjalidest ja konstruktsioon) ning otstarbenõudeist kui ka ilupõhimõtteist ja kunstivaadetest.

## Vaata ka

*arhitektuur
*välismaa arhitektide loend
*Eesti arhitektide loend
*Eesti NSV teeneline arhitekt
*linnaarhitekt

## Viited
Raivo Puusepp

**Raivo Puusepp** (sündinud 21. märtsil 1960) on eesti arhitekt.

Ta on projekteerinud muu hulgas SEB Eesti Ühispanga peakontori (1999), WW Passaaži (1997), Sikupilli ärikeskuse, Opeli keskuse hooned, Solarise keskuse (2009) ja Lasnamäe linnaosavalitsuse hoone (2011) Tallinnas, Põltsamaa tuletõrjedepoo (koos Krista Väärtnõu ja Peeter Looga; 2000), Tervise Paradiisi Pärnus (2004) ning Tartu Kaubamaja Tartus (2005).

Puusepp lõpetas 1983. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi. 1992. aastal asutas arhitektibüroo Raivo Puusepp OÜ, kus tegutseb juhi ja vastutava arhitektina.

## Välislingid

* Askur Alas "Raivo Puusepp: Tartu kaubamaja idealistlik autor" Eesti Päevaleht, 15. oktoober 2005
* Piret Peensoo "Ühispanga pilvelõhkuja lõi “city” arengule hääled sisse" Eesti Päevaleht, 18. mai 2007
* Muusika minus. Raivo Puusepp. ERR arhiiv, oli eetris 19. oktoobril 2008
* Urve Eslas "Solarise arhitekt Raivo Puusepp: linnaruum ei ole lahinguväli" Postimees, 10. oktoober 2009