open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Oskar Savik

**Oskar Savik** (13. jaanuar (vkj) / 25. jaanuar 1890 – 7. juuni 1985 Tallinn) oli Austraalia ja Eesti aednik ja aiandustegelane.

Ta asus 1926. aastal elama Austraaliasse. Töötas seal maalri ja kingsepana, hiljem rajas orhideekasvanduse.

Tema paarikümneaastase tegevuse tulemus oli suur orhideekogu. Ta hakkas 1950. aastate lõpul võtma ühendust Eesti aiandustegelastega, tema kogust saadud paljundusainesest rajati 1960. aastate esimesel poolel Tallinna Botaanikaaia orhideekogu.

Pärast teise abikaasa surma 1964. aastal Austraalias ning suureneva orhideekasvatuse konkurentsi tõttu USA-s likvideeris ta oma kasvanduse, võttis kaasa oma parima paljundusainese ning repatrieerus 1966. aastal Eestisse.

Ta töötas alates 1967. aastast Tallinna Botaanikaaias vanemaednikuna ja orhideekasvatamise konsultandina.

## Viited

## Kirjandus
*"Oskar Saviku orhideed Tallinnas". Ringvaade "Nõukogude Eesti" nr 10 (759), märts 1964
*"Austraaliast Eestisse naasnud Oskar Savik". Kodumaa nr 36, 7. september 1966. Lk 6
*"Oskar Savik". Kodumaa nr 5, 30. jaanuar 1980. Lk 7
*Eesti aianduse biograafiline leksikon. Tallinn 1998. Lk 125
*Eevi Siibak. "Kaunid ja kummalised orhideed. Tallinna botaanikaaia orhideekollektsioon sai alguse väga eriskummalisel moel juba enne botaanikaaia sündi tänu väliseestlasele Oskar Savikule". Sirp, 18. märts 2022
*Eevi Siibak. "Orhideekuninganna omas võluaias". KesKus, märts 2023. Lk 41

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Sõnateater

**Sõnateater** on üks neljast teatri valdkonnast, mille põhiline väljendusvahend on kõne.

## Välislingid
*Sprechtheater. Ludwig-Maximilians-Universität München, Fakultät für Geschichts- und Kunstwissenschaften, Theaterwissenschaft]
Eneida

**"Eneida"** (ukraina keeles Енеида) on ukrainakeelne burleskpoeem, mille kirjutas Ivan Kotljarevskõi aastal 1798. Seda pilakangelaslikku luuletust peetakse esimeseks täielikult tänapäevases ukraina keeles avaldatud kirjandusteoseks. Kuigi ukraina keel oli Ukrainas miljonite inimeste jaoks igapäevane keel, keelati ametlikult keiserliku Venemaa kontrolli all olevas piirkonnas selle kirjanduslik kasutamine. 

*Eneida* on Vergiliuse "Aeneise" paroodia, kus Kotljarevskõi muutis Trooja kangelased Zaporižžja kasakateks. Kriitikud usuvad, et see on kirjutatud Zaporižžja Sitši hävitamise valguses Katariina Suure käsul. Luuletus on kirjutatud romantismi ja rahvusluse kujunemise ajal Euroopas. Sel ajal oli osadel Ukraina eliidist nostalgia kasakate riigi järele, mille Venemaa 1775–1786 likvideeris.

Luuletuse kolm esimest osa avaldati autori teadmata 1798. aastal Peterburis. Kogu *Eneida* ilmus pärast Kotlijarevski surma 1842. aastal.

Luuletus on "100 parimat" edetabelis "Skovorodast tänapäevani: 100 kõige tähtsamat ukraina keelset loomingulist kunsti".

## Viited
Georgi Dimitrovi mausoleum

**Georgi Dimitrovi mausoleum** (bulgaaria keeles *Мавзолей на Георги Димитров*) oli mausoleum Sofia kesklinnas, kus aastatel 1949–1990 hoiti Bulgaaria kommunistliku partei- ja riigitegelase Georgi Dimitrovi palsameeritud surnukeha.

Georgi Dimitrov suri 2. juulil 1949 Moskva lähedal Barvihha sanatooriumis. 3. juulil 1949 võttis Bulgaaria Kommunistliku Partei Keskkomitee vastu otsuse mausoleumi rajamise kohta. Mausoleumihoone ehitati valmis mõne päevaga ja Dimitrovi palsameeritud surnukeha paigutati sinna 10. juulil 1949.

Hoone projekteeris arhitekt Georgi Ovcharov koostöös Racho Ribarovi ja Ivan Danchoviga.

17. juulil 1990 otsustas Bulgaaria valitsus Georgi Dimitrovi surnukeha mausoleumist eemaldada. Surnukeha kremeeriti ja maeti Sofia Keskkalmistule.

Georgi Dimitrovi mausoleumi hoone lammutati 1999. aasta augustis.

## Viited
Yeşil Sol Parti

**Yeşil Sol Parti** (Roheline Vasakpartei) ehk **YSP** on 25. novembril 2012 asutatud Türgi erakond.

Erakonna sümboliks on puu, mille lilla tüvi moodustab inimfiguuri, kroon koosneb üksikutest rohelistest lehtedest ja kollane päike moodustab inimfiguuri pea krooni keskel.

Erakonna kaasesimehed on Çiğdem Kılıçgün Uçar ja İbrahim Akın.

## Ajalugu
YSP, endise nimega *Yeşiller ve Sol Gelecek Partisi* (Roheline ja Vasak Tulevikupartei), asutati 25. novembril 2012. aastal Eşitlik ve Demokrasi Partisi (Võrdõiguslikkuse ja Demokraatia Partei) ja Yeşiller Partisi (Roheline Partei) ühinemise teel. See määratleb end vasakliberaalsete ideedega rohelise erakonnana.

2014. aastal toetas erakond Selahattin Demirtaşit presidendikandidaadina 2014. aasta Türgi presidendivalimistel. Samuti toetasid nad 2015. aasta juunis toimunud parlamendivalimistel HDP-d.

2. aprilli 2016 toimunud teisel korralisel kongressil võttis partei uueks nimeks *Yeşil Sol Partisi* (YSP). Praegune partei logo tuleneb 16. oktoobril 2022 toimunud teise erakorralise kongressi otsusest. Selahattin Demirtaş tegi hiljem ettepaneku, et võimaliku HDP keelustamise korral kandideerivad kõik HDP parlamendifraktsiooni kandidaadid 2023. aasta parlamendivalimistel YSP nime all.

24. märtsi 2023 otsustasid HDP, Emekçi Hareket Partisi (Töörahva Liikumise Partei) ja Toplumsal Özgürlük Partisi (Sotsiaalse Vabaduse Partei) kandideerida presidendi- ja parlamendivalimistel ühiselt YSP nimekirjades. Seda selleks, et tugevdada opositsiooniliidri Kemal Kılıçdaroğlu ja Millet İttifakı (Rahvusliit) allianssi. YSP on seega 2023. aasta presidendivalimistel võtmepartei.

## Viited
Ilja Repini Peterburi Kunstiakadeemia

**Ilja Repini Peterburi Kunstide Akadeemia** (ka  *Ilja Repini Peterburi Kunstiakadeemia*, vene keeles Санкт-Петербургская академия художеств имени Ильи Репина) on Peterburis tegutsev Venemaa suurim kõrgem kunstiõppeasutus. Alates 2015. aastast asub Venemaa Föderatsiooni Kultuuriministeeriumi haldusalas.

## Ajalugu
Repini Peterburi Kunstiakadeemia loeb oma asutamisaastaks 1757. aastat, kui Venemaa Keisririigi Valitseva Senati ukaasiga loodi Kolme Väärika Kunsti Akadeemia (Академия трёх знатнейших художеств).

### Akadeemia varasemaid nimesid
* Keiserlik Kunstide Akadeemia (kuni 1894)
* Keiserliku Kunstide Akadeemia juures asuv Kõrgem Kunstikool (1894–1918)
* Leningradi Kõrgem Kunstitehniline Instituut (1924–1930)
* Leningradi Maalikunsti, Skulptuuri ja Arhitektuuri Instituut (1933–1944)
* Repini-nimeline Maalikunsti, Skulptuuri ja Arhitektuuri Instituut (1944–1947)
* NSV Liidu Kunstide Akadeemia Repini-nimeline Maalikunsti, Skulptuuri ja Arhitektuuri Instituut (1947–1957)
* NSV Liidu KA Tööpunalipulise Repini-nimeline Maalikunsti, Skulptuuri ja Arhitektuuri Instituut (1975–1992)
* Venemaa Kunstide Akadeemia Repini-nimeline Maalikunsti, Skulptuuri ja Arhitektuuri Instituut (1992–2002)
* Repini-nimeline Peterburi Riiklik Akadeemiline Maalikunsti, Skulptuuri ja Arhitektuuri Instituut (2002–2020)

## Teaduskonnad
* Maalikunstiteaduskond
* Graafikateaduskond
* Skulptuuriteaduskond
* Arhitektuuriteaduskond
* Kujutava kunsti teooria ja ajaloo teaduskond

## Vaata ka
* Surikovi Moskva Kunstiinstituut

## Välislingid
* Koduleht
Keiserliku Kunstide Akadeemia juures asuv Kõrgem Kunstikool

**Keiserliku Kunstide Akadeemia juures asuv Kõrgem Kunstikool** (vene keeles  Высшее художественное училище при Императорской Академии художеств) oli Keiserlikul Venemaal Peterburis Keiserliku Kunstide Akadeemia juures aastatel 1894–1918 tegutsenud kõrgem kunstiõppeasutus. 

## Ajalugu
Kõrgem Kunstikool tekkis Keiserliku Kunstide Akadeemia reformimise tulemusena aastatel 1893–1894. Endine akadeemia jagati kaheks institutsiooniks:

*personaalakadeemia (akadeemiline üldkogu, mis koosnes presidendist, asepresidendist, konverentssekretärist, 60 akadeemia tegevliikmest ja 20 auliikmest), riiklik institutsioon "kunsti säilitamiseks, arendamiseks ja levitamiseks Venemaal"
*Kõrgem Kunstikool akadeemia juures, mida juhtis rektor 

Mõlemad asutused asusid Universitetskaja naberežnajal asunud Keiserliku Kunstide Akadeemia ajaloolises hoones.

Vanade professorite asemel kutsuti Kõrgemasse Kunstikooli õppejõukohtadele peredvižnikuid. Akadeemiasse tulid uued professorid, kelle hulgast paistis silma Ilja Repin. Tema jaoks mõeldud õpikoda ehitati spetsiaalselt ümber teistest ruumidest Keiserliku Kunstiakadeemia hoone ülemisel korrusel. Teisi õpikodasid kutsuti juhtima tuntud kunstnikud, näiteks Vladimir Makovski, Ivan Šiškin ja Arhip Kuindži.

## Pärast 1917. aastat

Kõrgem Kunstikool jätkas tegevust ka pärast Keiserliku Kunstide Akadeemia likvideerimist aprillis 1918, alguses kui Vaba Kunstikool, oktoobrist 1918 kui Petrogradi Riiklikud Vabad Kunstiõppe Töökojad. Tänapäeval on kunstikool tuntud kui Ilja Repini Peterburi Kunstiakadeemia.

## Vilistlasi
*Karl Burman vanem
*Friedrich Leht
*Eduard Ole
*Vilhelms Purvītis
*Nikolai Roerich
*Janis Rozentāls
*Lev Rudnev
*Adolf Szyszko-Bohusz
*Aleksei Štšussev
Anna Kuvõtško

**Anna Kuvõtško** (vene keeles *Анна Александровна Кувычко*; sündinud 26. juunil 1979 Volgogradis) on Vene poliitik (Ühtne Venemaa) ja jurist.

Kuvõtško lõpetas Volgogradi Riikliku Ülikooli 2002. aastal mänedžmendi erialal ja 2003. aastal õigusteaduse erialal. Aastatel 2001–2003 töötas ta advokaadi abina ja alates 2003. aastast advokaadina. 2004. ja 2008. aastal valiti ta Volgogradi Linnaduuma liikmeks. 2013. aastal valiti ta Volgogradi oblasti Duumasse. 

18. septembrist 2016 kuni 11. oktoobrini 2021 oli ta Riigiduuma liige.

16. mail 2022 määrati ta Volgogradi linnapea asetäitjaks sotsiaalküsimuste alal.

2017. aasta novembris laadis telekanal "Novosti-Volgograd" YouTube'i video, milles Anna Kuvõtško koos Volgogradi 44. kooli kadetiklasside õpilastega esitas laulu "Дядя Вова, мы с тобой" ("Onu Vova, me oleme sinuga").

## Viited

## Välislingid
*Депутат ГосДумы Анна Кувычко и волгоградские кадеты "Дядя Вова, мы с тобой" (video)
Lisbeth Zwerger

**Lisbeth Zwerger** (sündinud 26. mail 1954 Viinis) on Austria lasteraamatute illustraator.

Aastail 1971–1974 õppis ta Viini Tarbekunsti Akadeemias, kuid õpingud jäid pooleli.

Lisbeth Zwergeri esimene illustreeritud raamat ilmus 1977. aastal. Selleks oli E. T. A. Hoffmanni "Das Fremde Kind". 

Eesti keeles on tema illustratsioonidega tõlkeraamatutest ilmunud L. Frank Baumi "Võlur Oz" (1998, tõlkija Peedu Haaslaava, kirjastus Avita) ja Wilhelm Hauffi "Kääbus Nina" (1998, tõlkija Tiit Matsulevitš, Avita).

## Tunnustus
*1990 Hans Christian Anderseni lastekirjanduspreemia

## Viited

## Välislingid
*Lisbeth Zwerger Biography
NSV Liidu Kunstide Akadeemia

**NSV Liidu Kunstide Akadeemia** (vene keeles  Академия художеств СССР) oli Nõukogude Liidus 1947. aastal asutatud juhtiv teadusasutus kujutava kunsti ja kunstihariduse valdkonnas, ühendas ka kui personaalakadeemia juhtivad kujutava kunsti tegelasi. Venemaa Kunstide Akadeemia eelkäija.

Akadeemiat peeti Keiserliku Kunstide Akadeemia klassikaliste traditsioonide järgijaks, kuid samal ajal oli akadeemia eesmärk edendada sotsialistliku realismi põhimõtete järgimist loomingulises arengus.

## Asutused akadeemia koosseisus
Akadeemia koosseisu kuulusid Moskvas asunud Kujutava Kunsti Teooria ja Ajaloo Teadusinstituut, Surikovi-nimeline Moskva Riiklik Akadeemiline Kunstiinstituut koos kunstikeskkooliga, Leningradis asunud Repini-nimeline Maali-, Skulptuuri- ja Arhitektuuriinstituut koos kunstikeskkooliga ning arvukalt muuseume ja loomingulisi õpikodasid.

## Liikmeskond
Akadeemia liikmeskonda kuulusid tegevliikmed (akadeemikud), korrespondentliikmed, auliikmed ja välisliikmed. Liikmeid valiti akadeemia üldkogul. 1970. aastate lõpus oli akadeemial 61 tegevliiget ja 95 korrespondentliiget.

### Tegevliikmeid
*Aleksandr Deineka (1947)
*Boriss Jefimov (1975)
*Sergei Merkurov (1947)
*Vera Muhhina (1947)
*Evald Okas (1975)
*Mihhail Possohhin (1979)
*Džemma Skulme
*Nikolai Tomski (1949)
*Zurab Tsereteli (1988)
*Jevgeni Vutšetitš (1953)

### Korrespondentliikmeid
*Günther Reindorff (1958)
*Eduard Einmann (1958)
*Afanassi Ossipov (1973)
*Olev Subbi (1988; hiljem valiti välisliikmeks)
*Fuad Əbdürəhmanov (1949)

### Välisliikmeid
*Herluf Bidstrup (1974)
*Renato Guttuso (1962) 
*Giacomo Manzù, Kuuba arhitekt (1967)
*Antonio Quintana Simonetti, itaalia skulptor (1983)
*David Alfaro Siqueiros, mehhiko kunstnik (1967)
Venemaa Kunstide Akadeemia

**Venemaa Kunstide Akadeemia** (vene keeles  Российская академия художеств, akronüüm **RAH**) on Venemaa Föderatsiooni riiklik teadusakadeemia, ka juhtiv kultuuriasutus kujutava kunsti valdkonnas. NSV Liidu Kunstide Akadeemia õigusjärglane. 

Aastatel 1997–2025 oli Venemaa Kunstide Akadeemia president Zurab Tsereteli. RAH-i kõrgeim organ on akadeemia tegevliikmete ja korrespondentliikmete üldkogu.

## Liikmeskond
Akadeemia liikmeskonda kuuluvad tegevliikmed (akadeemikud), korrespondentliikmed, auliikmed ja välisliikmed. Liikmeid valitakse akadeemia üldkogul. 

### Tegevliikmeid
*Afanassi Ossipov (1991)
*Mihhail Piotrovski (2001)

### Auliikmeid
Andrei Bitov, Andrei Filatov (2015), Juri Grigorovitš (2004), Rüstəm İbrahimbəyov, Kirsan Iljumžinov (2010), Anatoli Karpov (2011), Juri Ljubimov, Valentina Matvijenko, (2007), Vladimir Medinski (2013), Nikita Mihhalkov (2007), Jevgeni Primakov, Irina Prohhorova (2013), Vladimir Putin (2002), Edvard Radzinski (2007), Konstantin Remtšugov, Jevgeni Roizman (2007), Valentina Tereškova (2013), Juri Tšaika (2013), Vladimir Vassiljev (2021). 

### Välisliikmeid
*Audrey Azoulay (2019) 
*Alois de Liechtenstein (2014)
*Nane Annan (2001) 
*Igor Babailov (2012)
*Ban Ki-moon 
*Haltmaagijn Battulga (2021)
*Gurbanguly Berdimuhamedow (2011)
*Irina Bokova (2010)
*Andri Bokotei (2010)
*Fernando Botero (2007)
*Nani Bregvadze (2007)
*William Craft Brumfield (2006)
*Hélène Carrère d'Encausse (2008) 
*Mõkola Djomin (2007)
*Norman Foster (2004)
*Andris Freibergs (2015)
*Jean-Louis Georgelin (2011)
*Richard Gere (2004)
*Daisaku Ikeda (2007)
*Ilja Kabakov (2008)
*Gulnora Karimova (2011)
*Vadim Kosmatšjov (2018)
*Viktor Kovtun (2012)
*Ricardo Lagos (2002)
*Ivo Lill (2013)
*Nikita Lobanov-Rostotski (2016)
*Natalija Makarova (2013)
*Kōichirō Matsuura (2006)
*Steve Mattin (2020)
*Zubin Mehta (2012) 
*Muraz Murvanidze (2004)
*Riccardo Muti (2021)
*Katib Səfər oğlu Məmmədov (2013)
*Ernst Neizvestnõi (2010)
*Arnaldo Pomodoro (2001)
*Marija Romanova (2013)
*Nikola Selaković 
*Džemma Skulme
*Olev Subbi (1991)
*Sergei Tchoban (2014)

## Välislingid
*Koduleht
Helena Kottler Vurnik

**Helena Vurnik** (sünninimi **Kottler**; 26. september 1882 Viin – 4. aprill 1962 Radovljica) oli Austria-Ungari impeeriumis sündinud Sloveenia kunstnik, kes on tuntud Ühistute äripanga hoone fassaadil ja interjööris asuvate dekoratiivmaalide autorina.

## Elukäik
Ta sündis Viinis. Isa Moritz Kottler oli postkontori jurist ja ema Bronislawa oli pärit Poolast. Ta õppis kõigepealt Graphische Lehr und Versuchsanstaltis, seejärel Kunstschule für Frauen und Mädchenis ning lõpetas Viini Kunsti- ja Käsitöökooli.

## Töö ja looming
1910. aastal pälvis ta stipendiumi, mille toel sai õppida viis kuud Itaalias Modena ümbruses kunsti. Viini naasnult teenis ta elatist enda Itaalias maalitud maalide müügiga ja rentis kunstistuudiot. 1913. aastal tutvus ta Ivan Vurnikuga (kellega hiljem abiellus), kui mõlemad joonistasid salamandreid bioloog Franc Megušarile tema kodus. Ta lahkus illustraatoritöölt ajalehes Illustrirtes Wiener Extrablatt ning kolis koos Ivan Vurnikuga algul Triestesse, seejärel Ljubljanasse ja lõpuks Radovljicasse.

## Mälestuse jäädvustamine
Alma Lapajne lavastatud ja Sloveenia RTV-s linastunud dokumentaalfilm "Iskalca" (2012; ingl "Searchers") ning Boris Leskoveci kirjutatud raamat räägivad temast ja tema abikaasast.

## Viited

## Välislingid
* Artikkel näituse kohta Sloveenia biograafilises leksikonis (sloveeni keeles)
* 2017. aasta näitus kunstnikust Sloveenia rahvusgaleriis (sloveeni keeles)
Śnieżniki mäestik

**Śnieżniku mäestik** (poola keeles *Masyw Śnieżnika*, tšehhi keeles *Králický Sněžník*, saksa keeles *Glatzer Schneegebirge*) on mäemassiiv Ida-Sudeetides Tšehhi ja Poola piiril. Poola poolel katab seda suures osas kaitseala nimega Śnieżniki maastikupark.

Suuremad Poola linnad ja külad:
* Międzygórze
* Goworów
* Międzylesie
* Wilkanów
* Domaszków
* Sienna
* Kletno
* Bolesławów
* Nowa Morawa
* Jodłów
* Idzików

## Vaata ka
Suur-Määri riik
1I/ʻOumuamua

**1I/&#x02BB;Oumuamua** on 2017. aastal avastatud päikesesüsteemi läbiv tähtedevaheline objekt, mille kataloogitunnus on 1I/2017 U1.  Selle avastas Kanada astronoom Robert Weryk Hawaii Haleakalā observatooriumi vaatlusandmeid töödeldes 19.  oktoobril 2017. &#x02BB;Oumuamua oli seniks juba läbinud oma trajektoori periheeli ja eemaldus Päikesest.  &#x02BB;Oumuamua on mitmes mõttes iseäralik taevakeha. Selle vanus ja päritolu on teadmata. Sellele, kuidas tekib niisugune objekt ja saavutab nii suure kiiruse, mis viib ta oma tekke planeedisüsteemist välja, puudub seletus.

&#x02BB;Oumuamua sisenes päikesesüsteemi Veega suunalt kiirusega umbes 26 km/s ja läbis periheeli 9. septembril.  Selle taevakeha trajektoor on tugevalt hüperboolne ja orbiidi ekstsess 1.20, mis välistab, et see võiks olla pärit päikesesüsteemist. Päikese gravitatsiooniline tõmme kasvatas &#x02BB;Oumuamua kiiruse 87.7 kilomeetrini sekundis ja muutis lennusuunda rohkem kui 90 kraadi. &#x02BB;Oumuamua lahkub päikeseüsteemist Pegasuse tähtkuju suunas.  Päikesele lähim kaugus oli 0.255 astronoomilist ühikut. Trajektoori periheelis oli &#x02BB;Oumuamua Päikesele lähemal kui ükski päikesesüsteemi planeet. Eemaldudes jõudis &#x02BB;Oumuamua Jupiteri orbiidini 2018. aasta mais, Saturni orbiidini jaanuaris 2019 ja Neptuuni orbiidini 2022. aastal.

Kuigi &#x02BB;Oumuamua möödus Päikesest väga lähedalt, ei olnud sellel komeedile omast helendavat saba. Selle taevakeha liikumiskiiruse muutused ei ole seletatavad ainult gravitatsiooniga, täiendavat mõju avaldas kas kiirgusrõhk või mittehelenduv gaasi väljavool või need mõlemad.

&#x02BB;Oumuamua oli vaadeldav 80 päeva. Avastamise ajal oli selle heledus umbes 23 tähesuurust ja detsembri keskpaigaks kahanes heledus nii väikeseks, et see polnud enam vaadeldav ka kõige võimsamate maapealsete teleskoopidega.

&#x02BB;Oumuamua on piklik või kettakujuline punakas tahke keha pikkuse ja läbimõõdu suhtega rohkem kui 5:1, mis pöörleb umbes 8-ööpäevase perioodiga, aga pöörlemistelg ei ühti ühegi selle keha põhiteljega.  &#x02BB;Oumuamua pikkus (ketta läbimööt?) on vahemikus 100 kuni 1000 m ja läbimööt (ketta paksus?) 35 kuni 167 meetrit. Peegeldusomadustelt sarnaneb see päikesesüsteemi asteroididele.

&#x02BB;Oumuamua on esimene teadaolev tähtedevahelisest ruumist saabunud ja siis uuesti lahkunud taevakeha.

## Allikad
* Ingliskeelne Wikipedia
* Uno Veismann. &#x02BB;Oumuamua. Kas miski kosmosest külastas meid? Sirp 31.03.2023.
Mikkeli piirkond

**Mikkeli piirkond** on majanduspiirkond Soomes Lõuna-Savo maakonnas.

Sinna kuuluvad Hirvensalmi vald, Kangasniemi vald, Mikkeli linn, Mäntyharju vald, Pertunmaa vald ja Puumala vald.

## Ajalugu

* 2001. aastal liideti Anttola ja Mikkeli vallad Mikkeli linnaga.
* 2004. aastal eemaldati Haukivuori Pieksämäki piirkonnast ja liideti Mikkeli piirkonnaga.
* 2007. aastal liideti Haukivuori Mikkeli linnaga.
* 2009. aastal kaotati Juva piirkond ja Puumala liideti Mikkeli piirkonnaga.
* 2013. aastal liideti Mikkeli linnaga Suomenniemi ja Ristiina.
Pieksämäki piirkond

**Pieksämäki piirkond** on majanduspiirkond Soomes Lõuna-Savo maakonnas.

Sinna kuuluvad Juva vald ja Pieksämäki linn.

2011. aastast läks Rantasalmi vald üle Savonlinna piirkonda ning 2021. aastal läks Joroineni vald üle Varkause piirkonda.

## Viited
Lambres

**Lambres** (pikardi: *Lambes*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandusküla asub u. 16 km Béthune'ist loodes ja 48 km Lille'ist läänes, teede D90 ja N43 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* 18. sajandi taluhoone.
* St. Lamberti kirik, pärineb 16. sajandist.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Lapugnoy

**Lapugnoy** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Väike põllumajandus- ja metsandusküla asub u. 8 km Béthune'ist läänes ja 53 km Lille'ist edelas, maantee D70 ääres, Clarence'i kallastel, valda läbib *[[Autoroute A26]]*.

## Vaatamisväärsused

* Sõjakalmistu.
* St. Vaasti kirik, pärineb 19. sajandist.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Savonlinna piirkond

**Savonlinna piirkond** on majanduspiirkond Soomes Lõuna-Savo maakonnas.

Sinna kuuluvad Enonkoski vald, Rantasalmi vald, Savonlinna linn ja Sulkava vald.
Reiley

**Rani Petersen** (lavanimega **Reiley**; sündinud 24. novembril 1997 Tórshavnis) on Fääri saartelt pärit *[[electropop]]*-muusikat viljelev laulja ja mõjutaja, kes osaleb ühismeedias. Esimese fäärlasena võitis ta Dansk Melodi Grand Prix', mida korraldati esimest korda Næstvedis. Võistluslooga “Breaking My Heart” esindas ta Taanit 2023. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, mida korraldati Liverpoolis Ühendkuningriigis.

Ta on kontsertidel esinenud 2019. aastast.

## Diskograafia
### [[EP]]
* “BRB, Having an Identity Crisis” (2021)

### Singlid
* “Let It Ring” (2021)
* “Superman” (2021)
* “Blah Blah Blah”
* “Moonlight” koos AB6IX-iga (2022)
* “Breaking My Heart” (2023)

## Vaata ka
*Fääri saarte muusika

## Viited

## Välislingid
* www.reileyofficial.com
Næstved

**Næstved** on linn Taanis Sjællandi piirkonnas, Næstvedi valla keskus.

## Ajalugu
Praegused linna alad olid asustatud juba poolteist tuhat aastat enne viikingiaega.

Linna nimi Næstved tuleneb kahest taanikeelsest sõnast: *næs* ja *tved*. *Tved* tähendab puhastatud maad või puhastatud puitu ja viitab linna asukohale Lõuna-Sjællandi metsades Suså jõe kaldail. *Næs* on tähendab väikest poolsaart ja viitab tõenäoliselt linna paiknemisele Ydernæsil, Grimstrup Næsil ja Appenæsil.

1135. aastal said benediktiini mungad enda valdusse Püha Peetruse kiriku koos ümbritseva maaga, kuhu rajati samanimeline klooster. Seda peetaksegi tänapäeval Næstvedi linna asutamise aastaks.

## Viited

## Välislingid
Pseudojuhuslik müra

Pseudojuhuslik müra on müraga sarnanev signaal. Esmapilgul võib tunduda, et pseudojuhuslik müra on täiesti suvaline, aga tegelikult koosneb see kindla pikkusega korduvast signaalist. Seejuures võib tavakasutusel signaali kordumiseni minna mitmeid aastaid.
Digitaalses andmesides kasutatakse mõistet pseudojuhuslik kood (:en:pseudo-random-noise code), mis sarnaneb suvalisele bitijadale, aga koosneb kindlast bitijärjestusest. 

## Kasutusvaldkonnad

### Elektroonikaseadmete testimine
Pseudojuhuslik müra koondab endas kahte väga kasulikku omadust:
# sarnasus harilikule mürale
# korratavus 
Need kaks omadust muudavad pseudojuhusliku müra väga kasulikuks vastuvõtjate ja sensoreid kasutavate elektroonikaseadmete testimisel. Pseudojuhusliku müra eelis võrreldes tavalise müraga on võimalus katseid korrata identsetel tingimustel mitmeid kordi. Katsete korratavus võimaldab tulemusi võrrelda ja süsteemidele parendusi luua. 

### Krüptograafia
Krüptograafias kasutatakse pseudojuhuslikku müra sõnumite krüpteerimisvõtmete loomiseks ja nende võtmete jagamaise lihtsustamiseks. Väga pikkade võtmete loomine ja edastamine osapoolte vahel on üpris tülikas ja võtme sattumisel kolmandate osapoolte kätte, oleks teate dekrüpteerimine väga lihtne. Mõlemat probleemi annab vältida pseudojuhusliku müra generaatorit kasutades - generaatorile antakse ette teatud pikkusega "alge", millest luuakse vajaliku pikkusega näiliselt täiesti juhuslik võti. Saatja saab nüüd edastada sõnumi koos võtme algega ja vastuvõtja saab võtme alget kasutades taasluua võtme enda ning sõnumi dekrüpteerida. Sellise lähenemise puhul on ei piisa kolmandale osapoolele võtme kättesaamisest - tal on lisaks vaja teada, millist pseudojuhusliku müra generaatorit kasutati ning kui pikk peaks olema võti. 

### Valge müra masinad
Valge müra masinates kasutatakse pseudojuhuslikku müra, et tekitada kindla tooni/tekstuuri, ribalaiuse ja/või sagedusvahemikuga taustmüra tinnituse käes kannatajatele ning teistele, kes soovivad ümbritsevad heli katta, magamiseks või rahustuseks.

### Elektroonilise muusika instrumendid
Pseudojuhusliku müra generaatorit kasutati näiteks *Psych-tone* meloodia süntesaatori tooni generaatorina. Seade võimaldas luua erinevaid meloodiaid kasutades pseudojuhusliku "müra" abil. Kuna meloodiate aluseks oli pseudojuhuslikult loodud helid, siis oli võimalik neid igal ajal taasluua kasutades sama seadistust.

### Navigatsioon

Pseudojuhusliku müra kood on kasutusel :GPS süsteemides distantsi määramiseks kasutatavate signaalidena. Lisaks GPS-le kasutatakse pseudojuhusliku müra koodi ka teistel GNSS lahendustel (nt. GLONASS ja GALILEO).

## Viited
Andres Oja (trummar)

**[[Andres Oja (trummar)|Andres]] Oja** (sündinud 11. aprillil 1958 Tallinnas) on eesti muusik ja saatejuht.

Andres Oja on muusikahuviline olnud lapsest peale, mänginud trumme ansamblites Deemon (1973-1975), Sfinks (1975-1976), Vello Orumets ja ERFIA (1979-1983), Vitamiin (1984-1989), Magnetic Band (1990) ja Kolumbus Kris (alates 1990). Ta on teinud kaastööd raadiotele Kuku, B3, Raadio Maania ja Vikerraadio. Vikerraadios on varem eetris olnud saade "Õhtublues". Ta tegi lisaks pärastlõunaprogrammile 2020-2023 saadet "Heli nälg".

Andres eelistab rokki diskole ja kala lihale, on eluaegne tallinlane, juurtega Järvamaalt.

Andres Oja on raamatute "Tsepeliini triumf" (2016), "Trammiga Moskvasse" (2018) ja "Väikesed imed, suured imelised ja kõige rokenrollimad mehed" (2022 kõik kirjastus "Tänapäev") autor.

## Isiklikku
Andres Oja poeg on muusik Paul Oja.

## Viited

## Välislingid
* Heli nälg: Andres Oja 65 -- Vikerraadio, saatejuht Janek Luts
* Andres Oja saatesari "Heli nälg" 
* 6. mai 2018: "Käbi ei kuku ... Andres ja Paul Oja"  -- Vikerraadio, saatejuht Sten Teppan
* 1. aprill 2023: "Päevatee. Terviseteadlik trummar Andres Oja" -- Vikerraadio, saatejuht Piret Kooli
Palais-Royal

**Palais-Royal** (prantsuse keelest 'kuninglik loss') on väljak, loss ja park Pariisis Louvre'i põhjatiiva vastas. 

Loss on ehitatud aastatel 1630–1639 arhitekt Pierre Fontaine'i projekti järgi. 

Lossiansamblisse kuulub ka 1790. aastal valminud teatrihoone Salle Richelieu Comédie-Française'i jaoks.

## Välislingid
Salle Richelieu

**Salle Richelieu** (prantsuse keelest 'Richelieu saal') on Pariisis Palais-Royalis asuv teatritrupi Comédie-Française'i teatrihoone (koduteater).

Teatrihoone ehitati aastatel 1786–1790 arhitekt Victor Louis' projekti järgi.

Teatrisaalis on 862 istekohta.

## Välislingid
Comédie-Française

**Comédie-Française**, tuntud ka kui **Théâtre-Français** on teater Pariisis, üks väheseid riigile kuuluvaid teatreid Prantsusmaal.

Teater on asutatud 1680. aastal. Comédie-Française on vanim tegutsev teatritrupp maailmas. Alates 1799. aastast mängitakse põhiliselt koduteatris Salle Richelieus (asub Palais-Royalis).

## Välislingid

*Koduleht
Gatis Eglītis

**Gatis Eglītis** (sündinud 4. detsembril 1978 Dobeles) on Läti majandusteadlane, riigiametnik ja poliitik, ta kuulub Uue Konservatiivse Partei ridadesse. Ta oli aastatel 2021–2022 sotsiaalminister Arturs Krišjānis Kariņši esimeses valitsuses.

Ta lõpetas Dobeles gümnaasiumi. Kõrghariduse omandas Riia Majanduskoolis, Viini Diplomaatide Akadeemias ja Hopkinsi Ülikoolis Itaalias. Ta on õppinud ka Taanis.

Pärast õpingute lõpetamist töötas ta Läti välisministeeriumis, tegeledes välismajanduskoostöö ja julgeoleku (NATO) küsimustega. 2005. aastal asus ta tööle Brüsselis Euroopa Komisjonis, kus ta tegeles Läti majandus-, finants- ja eelarvejärelevalve küsimustega.

2015. aastal sai Gatis Eglītisest peaminister Laimdota Straujuma majandusnõunik ja 2016. aastal majandusminister Arvils Ašeradensi majandusnõunik.

Ta oli ainsa lätlasena Euroopa Komisjoni ja Rahvusvahelise Valuutafondi Läti laenuprogrammi (2008–2012) eksperdimeeskonnas ning ainuke lätlane, kes osales Euroopa Komisjoni ja Euroopa Keskpanga ametlikul hindamisel eurole üleminekul.

Ta astus aastal 2017 Uue Konservatiivse Partei liikmeks ja valiti 2018. aasta Läti parlamendivalimistel seimi liikmeks. Seimis töötas ta eelarve- ja rahanduskomisjonis ning Euroopa asjade komisjonis selle esimehena.

Juunis 2021, kui Arturs Krišjānis Kariņši esimeses valitsuses vahetati välja mitu ministrit, kinnitati ta sotsiaalministriks (Ramona Petraviča asemele). Ta oli sotsiaalminister 3. juunist 2021 kuni 14. detsembrini 2022. 

Ta kandideeris seimi ka 2022. aasta Läti parlamendivalimistel, kuid kuna Uus Konservatiivne Partei ei ületanud valimiskünnist, ei pääsenud ta seimi. Seejärel astus Jānis Bordāns Uue Konservatiivse Partei juhi ametikohalt tagasi ja asemele valiti Gatis Eglītis.

## Isiklikku
Tal on kolm last. Lisaks läti keelele valdab ta inglise, vene, prantsuse, taani ja itaalia keelt.
Margus Rava

**Margus Rava** (sündinud 17. mail 1964 Tallinnas) on eesti diplomaat. 

1989. aastal lõpetas Rava Tallinna Polütehnilise Instituudi elektroonikainsenerina ja 1992. aastal Eesti Diplomaatide Kooli. 

Aastatel 1994–1997 töötas ta poliitikadiplomaadina Eesti saatkonnas Riias ja 2000–2002 oli ta majandusdiplomaat Eesti saatkonnas Londonis. 

Rava oli aastatel 2006–2010 Eesti suursaadik Prantsusmaal ja Eesti alaline esindaja UNESCO juures ning 2013–2018 Eesti suursaadik Kreekas, Küprosel ja Albaanias. 

Alates 2022. aastast on ta Eesti suursaadik Kanadas. 

## Tunnustus
* 2007 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited
Martin Cooper (leiutaja)

**Martin Cooper**, tuntud ka kui **Marty Cooper** (sündinud 26. detsembril 1928 Chicagos) on Ameerika insener ja leidur. Tal on traadita side valdkonnas 11 patenti. 1973. aasta 3. aprillil tegi ta New Yorgis mobiiltelefoniga esimese kõne.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Jerevani ajaloomuuseum

**Jerevani ajaloomuuseum** (armeenia keeles Երևանի Պատմության Թանգարան) on Armeenia pealinna Jerevani ajaloomuuseum. Muuseum asutati 1931. aastal **kommunaalmuuseumina**. Praegu asub muuseum Jerevani raekoja juurde kuuluvas hoones. Hoone arhitekt oli Jim Torosyan.

## Ajalugu
Alates 1931. aastast asus muuseum Jerevani tuletõrjehoone teisel korrusel kahes ruumis ja 1936. aastal kolis see Sinisesse mošeesse (*Gyoy-Djami*). Aastatel 1994–1997 asus muuseum endises Hripsime naiste gümnaasiumis. Aastatel 1997–2005 tegutses muuseum Stepan Shahoumiani nimelise kooli N1 ühes majas. 2005. aastal rajati muuseum uude majja; see moodustab koos Jerevani raekojaga arhitektuurikompleksi.

## Kogud
2017. aasta seisuga on Jerevani ajaloomuuseumis hoiul üle 94 000 eseme, mis esindavad kohalikku kultuuri iidsetest aegadest tänapäevani. 

## Viited
Laventie

**Laventie** (lääneflaami: *Wentie*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Väike põllumajandus- ja kergetööstusküla asub u. 16 km Béthune'ist kirdes ja 19 km Lille'ist läänes, teede D166, D173 ja D174 ristumiskoha ümbruses. Kuulus oma kirsside poolest.

## Ajalugu

Esimeses maailmasõjas, nagu ka teistes Pas-de-Calais' departemangu asulates, oli Laventie üle tugev võitlus Saksa ja liitlasvägede vahel. Alates 1915. aastast toimusid piirkonnas pidevad maa-alused lahingud, milles osalesid mitmed tunnelikompaniid. *Laventie* on sõjapoeedi ja helilooja Ivor Gurney luuletuse pealkiri.

Kunstnik Eric Kennington paiknes 1914.–15. aasta talvel koos oma üksusega Laventie's. Pärast haavatasaamist ja evakueerimist maalis ta lumisel külatänaval oma rühma liikmeid. Maal *[[The Kensingtons at Laventie]]*, mida paljud peavad tema kõige olulisemaks tööks, on Londoni *[[Imperial War Museum]]i* kogus.

Hortagi põllumajanduslabida insener ja leiutaja A S Bullock meenutab tegevust Laventie's ka postuumselt avaldatud mälestusteraamatus (kirjutatud 1970. aastatel). Eelkõige meenutab ta, kuidas vanade kindlustuste lähedal asuvat ala ei kaitstud mitte kaevikutega (sest veetase oli liiga kõrge), vaid okastraati takerdumisega, ja ta jutustab kogemusest, kui talle anti käsk minna üle selle okastraadi ja asuda positsioonile endises piiritusetehases, ning seejärel vabatahtlikuna peaaegu võimatuks ülesandeks naasta öösel üksi pataljoni ja viia rühmale tagasi sõnum.

## Vaatamisväärsused

* Sõjakalmistud.
* Saksa sõjakalmistud.
* St. Vaasti kirik, pärineb 20. sajandist.

## Sõpruslinnad

* Iserlohn, Saksamaa, aastast 1967

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Richard Peramets

**Richard Peramets** (3. märts 1922 Tallinn – 25. jaanuar 1974 Tallinn) oli eesti näitleja ja administraator.

Peramets sai Tallinnas gümnaasiumihariduse ja õppis aastatel 1946–1948 Riikliku Draamateatri õpperühmas. 

Aastatel 1942–1946 oli ta Draamateatri lavatööline ja 1946–1948 inspitsient, seejärel 1954. aastani Tallinna tööstuskooperatiivi isetegevusteatri näitleja. Aastatel 1954–1965 oli Peramets Eesti NSV Riikliku Filharmoonia näitleja, 1965. aastal asus ta tööle Eesti NSV Riiklik Noorsooteatri peaadministraatorina (töötas ka näitlejana) ja 1968. aastal Tallinnfilmi vanemadministraatorina. 

Richard Peramets oli Eesti NSV Teatriühingu liige aastatel 1954–1972.

## Filmitöö
### Näitlejana
* 1957 "Pöördel" mängufilm, episoodiline osa
* 1968 "Mehed ei nuta" telemängufilm, Priidiku isa (unetu)
* 1968 "Meie Artur" dokumentaalfilm, kaastegev näitleja
* 1975 "Variant Omega" teleseriaal, Voenvrach
* 1976 "Minu naine sai vanaemaks" telemängufilm, mees balalaikaga

### Administraatorina
* 1970 "Elavad mustrid" muusikafilm
* 1971 "Inspiratsioon" muusikafilm
* 1975 "Briljandid proletariaadi diktatuurile, I jagu" mängufilm
* 1976 "Briljandid proletariaadi diktatuurile, II jagu" mängufilm

## Näitlejatöö mujal
* Vostrikov (Konstantin Simonov "Päevad ja ööd", 1947)
* Pastor, Brahmaan jt (Jules Verne / Pavel Kohout" 80 päevaga ümber maailma", 1966)
* Osric (William Shakespeare "Hamlet", 1966)
* Hamrajev (Jakov Voltšek "Kohtukroonika", 1967)

Richard Peramets oli koomilise ampluaaga näitleja, kes esines ka estraadikavades, näiteks "Seitse paremale" (1954), "Keelatud on" (1959), "Kuu peale" (1958), "Prillid" (1960), "Kits kärneriks" (1961) jt, kuuldemängus "Puldanportfell" (1969).

## Isiklikku
Richard Peramets oli abielus Eesti Televisiooni diktori ja saatejuhi Ruth Peramets-Püssiga (1968. aastani). Tema poeg on ettevõtja Priit Peramets (sündinud 1951), kes on mänginud ka filmis "Mehed ei nuta".

## Viited

## Välislingid
* Helmut Vaag ja Richard Peramets 1955 aastal. Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum.
* Humoresk "Kurg katusel". Richard Peramets ja Karl Kalkun. arhiiv.err.ee, 15. juuli 1966.
Lespesses

**Lespesses** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Väike põllumajandusküla asub u. 16 km Béthune'ist loodes ja 53 km Lille'ist läänes, teede D185 ja D185e1 ääres, Nave'i jõe kallastel. *[[Autoroute A26]]* jagab valla pooleks.

## Vaatamisväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 16. sajandist.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Artemis 2

**Artemis 2** (ametlikult **Artemis II**) on NASA Artemise programmi teine missioon, mis algab 1. aprillil 2026. See on Space Launch System'i (SLS) teine lend ning Orioni kosmoselaeva ja Artemise programmi esimene mehitatud missioon. See on ühtlasi esimene mehitatud lend väljapoole Maa-lähedast orbiiti ning esimene mehitatud lend ümber Kuu pärast 1972. aastal toimunud missiooni Apollo 17. 

NASA nimetas missiooni meeskonna 2023. aasta aprillis. 2025. aasta septembris teatas NASA, et plaanib missiooni starti veebruaris 2026. Start on kavandatud 1. aprilliks 2026. 

Kümnepäevase missiooni käigus lendavad NASA astronaudid Reid Wiseman, Victor Glover ja Christina Koch ning Kanada Kosmoseagentuuri astronaut Jeremy Hansen ümber Kuu ja tagasi Maale. Plaani kohaselt möödub Artemis II Kuust ligikaudu 7400 kilomeetri kauguselt ning suundub seejärel tagasi Maale. Gloverist saab esimene tumedanahaline inimene, Kochist esimene naine ning Hansenist esimene mitteameeriklane, kes lahkub madalalt Maa orbiidilt ja tiirleb ümber Kuu. Missioon viib meeskonna Maast kaugemale kui ükski varasem inimkonna kosmoselend ning Maa atmosfääri sisenemisel saavutatakse rekordiline kiirus ligikaudu 40 000 km/h. 

2026. aasta 17. jaanuaril tarniti 98 meetri kõrgune kuurakett 1,6 km/h liikuva roomikmasinaga stardiplatvormile. Liigutamist alustati varahommikul ja lõpetati videvikus. Järgmiseks katsetati raketi kütust.

## Meeskond

## Viited
Julija Sanina

**Julia Oleksandrivna Bebko** (neiuna **Holovan**; ukraina keeles: Юлія Олександрівна Бебко (Головань), sündinud 11. oktoobril 1990 Ukrainas Kiievis), esinejanimega **Julia Sanina**, on Ukraina laulja ja ukraina alternatiivrokkbändi The Hardkiss põhisolist.

## Elulugu
Sanina sündis muusikute peres. Esimest korda astus ta laval üles kolmeaastaselt; laulmist saatis ansambel mida juhatas tema isa. Lõpuks hakkas ta esinema nii soolovokalistina kui ka lastebändi ja jazz bigbändi ühe liikmena.

2005. aastal lõpetas ta džässi- ja estraadikunsti muusikakooli. Hiljem astus ta Kiievi Tarass Ševtšenko nimeline Rahvusülikool filoloogiainstituuti ja omandas 2013. aastal magistrikraadi folkloristika erialal. Kolledžis õppides kasvas tal huvi ka ajakirjanduse vastu.

Aastatel 2006–2008 oli ta vokalist ansamblis Sister Siren.

2011. aasta septembris lõid Sanina ja muusikaprodutsent Valeri Bebko popdueti Val & Sanina, mis esitas laule vene keeles. Nad salvestasid proovi-videoklipi ja mõned laulud, millest üks on "Armastus on tulnud" (vene keeles: Любовь настала; sõnad: Robert Roždestvenski, muusika: Raimonds Pauls).

Mõni aeg hiljem muutsid nad oma bändi nimeks *The Hardkiss* ja parandasid lavapilti. Samamoodi hakkasid nad ka ise inglise keeles laule kirjutama ja muutsid esitamisel kõla raskemaks. 2011. aasta sügisel andsid nad välja paar uut lugu ja salvestasid oma debüütvideoklipi "Babylon". 2011. aasta oktoobri lõpus oli The Hardkiss soojendus bändiks Briti bändi Hurts jaoks.Hiljem samal aastal andsid nad välja veel ühe videoklipi "Dance with me", mis jõudis isegi juhtivate muusikakanalite eetrisse.

2012. aasta veebruaris sõlmisid nad lepingu plaadifirmaga Sony BMG. Bänd hakkas kiiresti populaarsust koguma ja võitis mitmeid auhindu nii Ukrainas kui ka teistes välisriikides. 2014. aastal hakkas Sanina oma YouTube'i kanalile üles laadima videoblogisid oma elust ja bändi elust telgitagustest. 2016. aastal sai Saninast üks neljast kohtunikust "Ukraina X Factori" seitsmendas sarjas.

Sanina juhib 2023. aasta Eurovisiooni lauluvõistlust Liverpoolis koos Alesha Dixoni ja Hannah Waddinghamiga ning Graham Norton ühineb nendega finaalis.

## Isiklikku
Ta abiellus 2011. aastal Valeri Bebkoga, kes oli The Hardkissi loominguline produtsent ja kitarrist. Nad tutvusid 2010. aastal, kui Sanina intervjueeris Bebkot, kes oli tol ajal MTV Ukraina produtsent. Paar oli oma suhet varjanud viis aastat (alates 2009. aastast), kuid nad abiellusid pärast seda, kui nad olid koos olnud vaid kaks aastat. Nende pulmad olid sisustatud autentses ukraina stiilis. Paari esimene laps Danylo sündis 21. novembril 2015.

## Stiil
Sanina pöörab oma riietusele palju tähelepanu. Stilistid nagu Slava Tschaika ja Vitali Datsjuk loovad rõivaid kõigile The Hardkissi liikmetele. Bänd teeb tihedat koostööd ka noorte disaineritega (Ivanova, Bekh, Nadja Dziak, Anouki Bicholla jt). Sanina imetleb tohutult Alexander MC Queeni, Vivienne Westwoodi ja Gareth Pughi loomingut. Igapäevaelus eelistab ta kanda Dieselit, H&Mi, Topshopi.

## Viited

## Välislingid
* ''The HARDKISS Vlog''
Jeremy Hansen

**Jeremy Roger Hansen** (sündinud 27. jaanuaril 1976) on Kanada õhuväelane ning Kanada Kosmoseagentuuri (CSA) astronaut.

Hansen valiti CSA astronaudiks 2009. aastal koos David Saint-Jacquesiga. Valituks osutumisel teenis ta lendurina kuninglikus õhuväes ning oli määratud Cold Lake'i õhuväebaasi. Hiljem on ta ülendatud koloneliks.

Aprillis 2023 teatas NASA Hanseni määramisest missioonile Artemis 2, mis toimub 2026. aastal ja suundub Kuu orbiidile. Hansenist saab esimene kanadalane ja esimene mitte-ameeriklasest astronaut, kes on käinud Kuu orbiidil.

## Viited
Maarja Soomre

**Maarja Soomre** (sündinud 11. septembril 1987) on eesti laulja, muusik ja pedagoog. Ta laulab ansamblites RÜÜT ja Päri Päri. 

## Haridustee
Aastatel 1994–2003 õppis ta Metsapoole põhikoolis; 2003–2006 Pärnu Koidula Gümnaasiumis.  

Ta on omandanud rakendusliku kõrghariduse Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemias jazzlaulu erialal 2011. aastal ning magistrihariduse Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias rütmimuusika vokaalpedagoogika suunal. 

## Töökäik
Ta on töötanud Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis alates 2013. aastast rütmimuusika teooria õpetajana ning 2019. aastast olnud rütmimuusika õppekogukonna juht. 

Alates 1. septembrist 2021 oli ta Tallinna Muusika- ja Balletikooli rütmimuusika õppejuht.

Alates augustist 2023 töötab Maarja Soomre Viljandi Muusikakooli direktorina.
Erik Naissaar

**Erik Naissaar** (sündinud 12. aprillil 1999 Tallinnas) on Eesti sporditegelane. 

Ta arendab Pärnumaa spordielu ja Eestimaa kalisteenikasporti. Ta on spordiklubi Striidikool asutaja, Eesti Kalisteenika ja Tänavaspordi Liidu asutaja ning president (2022-2026) ning spordifestivali Kevad Battles peakorraldaja (2016-2025). Erik Naissaar on Pärnumaa Spordiliidu juhatuse liige aastast 2024.

Erik on 2015. aastast arendanud Eestis kalisteenikasporti, suunates noori välijõusaalidesse ja korraldades koolides töötubasid, rajades välijõusaale ning korraldades rahvusvahelisi tänavaspordiüritusi jõudes ka alaliidu loomiseni.  Eestis on kokku rajatud ligikaudu 500 välijõusaali.
Kõik kõikjal ja korraga

"**Kõik kõikjal ja korraga**" ("Everything Everywhere All at Once") on 2022. aasta Ameerika Ühendriikide draamakomöödia, mille lavastasid Daniel Kwan ja Daniel Scheinert, kes produtseerisid teose koos Anthony ja Joe Russo ning Jonathan Wangiga. Film räägib loo Hiina immigrandist USAs Evelyn Quan Wangist (Michelle Yeoh), keda auditeerib maksuamet, kuid kes avastab samal ajal, et ta peab ühinema enda paralleeluniversumite alternatiivsete versioonidega selleks, et peatada võimast olendit hävitamast multiversumit. Teistes suuremates rollides mängivad Stephanie Hsu, Ke Huy Quan, Jenny Slate, Harry Shum Jr., James Hong ja Jamie Lee Curtis.

Linateost peetakse 2023. aasta seisuga kõigi aegade kõige autasustatumaks filmiks. Tegemist on ühe enim Oscari auhindadele nomineeritud ja auhindu võitnud filmiga: teos kandideeris 11le Oscarile ja võitis neist seitse, sh parima filmi, parima lavastaja, parima naispeaosatäitja (Yeoh), parima meeskõrvalosatäitja (Quan) ja parima naiskõrvalosatäitja Oscarile (Curtis).

## Osatäitjad

## Viited

## Välislingid
* 
* 
* "Kõik kõikjal ja korraga" filmiarvustuste lehel Rotten Tomatoes
Stuudio Kvartal 95

**Stuudio Kvartal 95** (ukraina keeles Сту́дія «Кварта́л-95») on avalik-õiguslik televisiooni meelelahutusettevõte, mis tegutseb Ukrainas alates 2003. aastast. Ettevõtte asutasid praegune Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi ja tema koolisõbrad. Ettevõte toodab vene ja ukraina keeles audio- ja visuaalset sisu (näiteks filme, telesarju ja meelelahutussaateid) ning korraldab kontserte.

## Ajalugu
Stuudio Kvartal 95 asutati 2003. aastal KVN-i meeskonna Kvartal 95 baasil, mis omakorda on nime saanud Krõvõi Rihis asuva 95. kvartali järgi. Kvartal 95 KVN-i meeskond asutati 1997. aastal, ametlik debüüt toimus 1998. aastal KVN-i festivalil Sotšis. Stuudio ja ka KVN-i meeskonna lõi Volodõmõr Zelenskõi, kes kandideeris 2019. aasta Ukraina presidendivalimistel ja valiti Ukraina presidendiks.

Zelenskõi sõnul on ettevõtte eesmärk "muuta maailm paremaks, lahkemaks ja rõõmsamaks paigaks nende tööriistade abil, mis meil on, milleks on huumor ja loovus". See on produtseerinud selliseid populaarseid (Ukrainas) saateid nagu "Veširnõi Kvartal" (eesti keeles 'õhtune kvartal'), "Svatõ" ('äiad') ja "Rahva teener".

Pärast Zelenskõi ametisseastumist liitus enamik Kvartal 95 juhtivaid tegelasi Zelenskõi administratsiooniga Ukraina presidendi administratsiooni juhi asetäitjateks ja üks määrati Ukraina Julgeolekuteenistuse juhi asetäitjaks.

## Viited
Gundega Muzikante

**Gundega Muzikante** (sündinud 15. novembril 1964 Riias) on läti illustraator.

Ta on Rahvusvahelise Noorsookirjanduse Nõukogu (IBBY) Läti osakonna aktiivne liige.

Gundega Muzikante õppis aastail 1984–1990 Läti Kunstiakadeemias graafika erialal, 2009. aastal sai magistrikraadi.

Oma esimese raamatu illustreeris ta 1990. aastal ja juba samal aastal võitis ta lasteraamatute illustraatorina Indrikis Zeberiņši auhinna. 
Sellest ajast peale on ta illustreerinud või kujundanud igal aastal vähemalt ühe raamatu. 

Paljude teiste seas on Gundega Muzikante illustreerinud Juhani Püttseppa lasteraamatu "On kuu kui kuldne laev" (Tammerraamat, 2020), mis sai 2020. aastal Eesti Lastekirjanduse Keskuse Aasta Rosina auhinna ja 2022. aastal ilmunud "Pauline unistuste mets".

## Viited
Nalivka

**Nalivka** on marjadel või puuviljadel hoitud piiritusest valmistatud poolkuiv või magus alkohoolne jook alkoholisisaldusega 15–35%. Kõige sagedamini valmistatud kirsist, aga ka murakast, mustikast või ploomist, Eestis on levinud ka mustsõstrast ning arooniast valmistatud nalivka.

Nalivka valmistamiseks hoitakse piiritust värsketel või külmutatud marjadel 1–6 kuud, seejärel marjad kurnatakse ning piiritusesegule lisatakse vajadusel magustamiseks suhkrut või alkoholisisalduse alandamiseks vett (suhkru saab kindlaks kujunenud retsepti puhul lisada ka protsessi alguses). Piiritusena kasutatakse kõige sagedamini teraviljapiiritust, aga ka viinamarja-, kirsi- või õunapiiritust.

Nalivka tööstuslikuks valmistamiseks kasutatakse ka marjakontsentraate, sel juhul jääb marjade piirituses leotamise protsess ära. Marjakontsentraadist valmistatud nalivka erineb enda maitse poolest marjade leotamise teel saadud nalivkast. 

Nalivka on levinud jook Poolas, Ukrainas, Balkanil ja teistes Ida-Euroopa maades.
Sõnumilühend

**Sõnumilühend** on andmetest tuletatud lühike väärtus, näiteks räsi või kontrollsumma.

Näiteks saab sõnumilühendi abil kontrollida, kas andmed on edastatud muutmata kujul, võrreldes omavahel saatja ja vastuvõtja poolel räsifunktsiooniga arvutatud räsi.
Egert Belitšev

**Egert Belitšev** (sündinud 6. detsembril 1984) on Eesti piirivalve ja migratsioonivaldkonna kõrge politseiametnik, aastast 2023 Politsei- ja Piirivalveameti (PPA) peadirektor. 

Egert Belitšev alustas avalikku teenistust Kodakondsus- ja Migratsiooniametis migratsioonijärelevalve valdkonnas. Pärast PPA loomist jätkas ta Eesti migratsioonivaldkonna arendamist ja õigusloomes osalemist ning esindas Eestit Euroopa Liidu Nõukogu rände töögruppides. 2016. aastal sai temast justiits- ja siseasjade nõunik Eesti alalises esinduses Euroopa Liidu juures, Brüsselis. Belitšev vastutas piirivalve, tagasisaatmise ja politseikoostöö teemade eest, sh juhtrollis Eesti Euroopa Liidu eesistumise perioodil 2017. aasta teisel poolel. 

2020. aasta 8. mail allkirjastas Jüri Ratase teise valitsuse siseminister Mart Helme PPA põhimääruse muudatuse, millega loodi ameti sees piirivalveosakond ning Egert Belitšev asus PPA peadirektori asetäitja ametikohale piirivalve alal. 

Egert Belitšev on viimastel aastatel juhtinud mitmete kriiside lahendamist. Ta vastutas COVID-19 leviku tõkestamiseks kehtestatud piirikontrolli taastamise eest ja juhtis põgenikega seotud hädaolukorra lahendamist Vene Föderatsiooni Ukraina-vastase sõjalise agressiooni algusperioodil. Ta on olnud üks Eesti idapiiri väljaehitamise eestvedajaid.  

Alates 24. märtsist 2023 täitis ta pärast Elmar Vaheri ametist kõrvaldamist Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori ülesandeid. Kaja Kallase teine valitsus nimetas Egert Belitševi PPA peadirektori ametikohale alates 3. maist 2023.

## Teenistuskäik

* 2006–2007 Kodakondsus- ja migratsiooniameti vaneminspektor, peainspektor

* 2007–2010 Kodakondsus- ja migratsiooniameti migratsioonijärelevalve peaspetsialist

* 2010–2016 Politsei- ja Piirivalveameti (PPA) integreeritud piirihalduse büroo juhtivpiiriametnik

* 2016–2018 Eesti esindus Euroopa Liidu juures, justiits- ja siseasjade nõunik

* 2018-2018 PPA integreeritud piirihalduse büroo juhtivpiiriametnik

* 2018–2020 PPA integreeritud piirihalduse büroo juht

* 2020–2023 PPA peadirektori asetäitja piirivalve alal 
* 2023– PPA peadirektor 

## Hariduskäik
* 2003 Saaremaa Ühisgümnaasium
* 2011 Sotsiaalteaduste bakalaureus Õigusteadustes, Tartu Ülikool
* 2013 Õigusteaduste magister, Tartu Ülikool

## Teenistusastmed
* 2017 Politseikapten
* 2020 Politseimajor
* 2020 Politseikolonelleitnant

## Isiklikku
Egert Belitšev on pärit Kuressaarest. 

Ta on abielus ja tal on kaks last. 

## Välislingid

* PPA uus juht Egert Belitšev: turvalisust ei saa luua inimene, kes ei tunne ennast turvaliselt – Eesti Päevaleht (delfi.ee)
* FOOKUS Egert Belitšev: Vajadus piiri kaitsta ei kao – Issuu
* Piirivalve tagasitulek: piirivalvejuhiks saab Egert Belitšev (postimees.ee)
* Magistritöö: Alaealise kinnipidamine väljasaatmismenetluses
* Bakalaureusetöö: Vabatahtlik tagasipöördumine Eestis naasmisdirektiivi rakendamisel
* PIIRIEHITUS. Ehituslik meistriklass