open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hans Jónatan

**Hans Jónatan** (1784 St. Croix – 1827 Island) oli orjana Taani Lääne-Indias sündinud mees, kes põgenes Islandile ning elas seal Djúpivoguri külas elu lõpuni pidades kaubajaama. Teadaolevalt oli ta esimene Islandile jõudnud Aafrika päritolu inimene.

Hans Jónatani ema oli Lääne-Aafrika päritolu ori Emilia Regina ja arvatav isa saarel töötanud taanlane Hans Gram. Tema omanik oli Taani Lääne-India kuberner Heinrich Ludwig Ernst von Schimmelmann ja pärast tolle surma tema lesk. Kui tema omanikud naasid Taani, võeti ori kaasa ning Hans Jónatan teenis Taani-Norra mereväes, osaledes Napoléoni sõdades. Pärast sõjaväeteenistust taheti teda viia tagasi orjusesse, sest Taanis erinevalt Taani asumaast oli orjus keelatud. 1802. aastal otsustas kohus, et mees on Taani Lääne-India kuberneri lese Henriette Cathrine von Schimmelmanni eraomand ja tal on õigus Hans Jónatan endaga kaasa võtta. Hans Jónatan põgenes ning jõudis riigivõimu teadmata tollal Taanile kuulunud Islandile. 1820 abiellus ta Katrín Antoníusdóttiriga ja sai temaga kolm last, kellest kaks jõudsid täiskasvanuikka ning said järglasi.

2018. aastal avaldati uuringu tulemused, mille käigus oli uuritud Hans Jónatani järeltulijaid ning tehtud nende geenide põhjal kindlaks 38% Hans Jónatani ema genoomist. Selleks tehti kindlaks tema 788 elusolevat järeltulijat, kellest 182 uuriti geneetiliselt, sealhulgas 20 neist tehti täielik DNA-analüüs, ülejäänutel uuriti üksiku nukleotiidi polümorfismi. Tema ema genoomi põhjal tehti kindlaks, et ema esivanemad olid pärit tänapäeva Benini, Nigeeria ja Kameruni aladelt jorubate seast.

Gísli Pálsson on Hans Jónatani elust kirjutanud raamatu "Mees, kes varastas iseenda" (2014).

## Välislingid
*Järglaste geenid paljastasid 200 aastat tagasi elanud inimese genoomi, Postimees, 22. jaanuar 2018
*Genome of Man Who Died in 1827 Has Been Reverse-Engineered Without Any Remains
Vahtramütsik

**Vahtramütsik** (*Mycena alba* (Bres.) Kühner, 1938; ka *Phloeomana alba* (Bres.) Redhead, 2016 ) on mütsikute perekonda kuuluv seeneliik, mis kasvab tavaliselt sügiseti samblaga kaetud lehtpuude tüvedel. Kuulub Norra ohustatud seente punasesse raamatusse (*Red List Of Threatened Fungi In Norway*) ja on seal 2015. aasta andmete põhjal klassitatud ohustatud liikide lähedusesse (NT – near threatened).  Eriti iseloomulikult leidub teda vahtrate tüvedel.
## Levila
*Mycena alba* kasvab maailma eri paigus. Teda on leitud näiteks Norrast, Rootsist, Eestist, Saksamaalt, Austriast, Taanist, Sloveeniast, Hispaaniast, Itaaliast, Prantsusmaalt. Lisaks veel Marokost, Mehhikost, Bangladeshist, Ameerika Ühendriikidest jpm.

### Eestis
Eesti seenekogude andmebaasis on selle liigi kohta ainult neli kirjet, mis on korjatud samblaga kaetud elava puu tüve pealt. Eestis kasvab väga sageli vahtratel, harvem teistel lehtpuudel.

## Kirjeldus
Seenekübar on poolkerakujuline ning selle keskkoht on tavaliselt natuke allapoole lohkus. Kübara läbimõõt jääb vahemikku 2–10 mm. Seda katab läbipaistev kiht, mis kaob, kui seen kuivab. Värvus varieerub vastavalt vanusele. Noorena on seen valge või beež, mõnikord koos kollaka tipuga. Vananedes muutub värv määrdunud valgeks ja/või pruuniks ning keskosa ülejäänud kübarast tumedamaks.

Vahtramütsikul on tavaliselt 6–12 valget ja laia eoslehekest, mis on veidi kaarjad ning kinnituvad jala külge horisontaalselt.

Habras seenejalg võib olla kuni 12 mm pikk. Värv on kübaraga sama ehk valge, mis vananedes muutub pruuniks. Spetsiifilist lõhna sel pole.

Vahtramütsiku eosed on peaaegu kerajad kuni veidi ovaalsed. Nende pikkus jääb vahemikku 7–11 ja laius 6,5–9,2 mikromeetrit. Iseloomulikud on lihtsad tsüstiidid.

## Sarnased liigid
Nii välimuselt, kasvukohalt kui ka mikrotunnustelt sarnaneb temaga *Mycena hiemalis*.

## Viited

## Välislingid
*
Jõgeva vald

**Jõgeva vald** on 2. järgu haldusüksus (vald) Jõgeva maakonnas.

Jõgeva vald moodustati 2017. aastal Jõgeva, Palamuse ja Torma valla ning Jõgeva linna ühinemisel.

## Asustus
Vallas on üks linn (Jõgeva), seitse alevikku ja 89 küla.

Alevikud: Jõgeva, Kuremaa, Laiuse, Palamuse, Siimusti , Torma, Sadala

Külad: Alavere, Eerikvere, Ehavere, Ellakvere, Endla, Härjanurme, Imukvere, Iravere, Jõune, Järvepera, Kaarepere, Kaave, Kaera, Kaiavere, Kantküla, Kassinurme, Kassivere, Kaude, Kivijärve, Kivimäe, Kodismaa, Koimula, Kudina, Kurista, Kõnnu, Kõola, Kärde, Laiusevälja, Leedi, Lemuvere, Liikatku, Liivoja, Lilastvere, Luua, Lõpe, Mooritsa, Mullavere, Mõisamaa, Nava, Näduvere, Ookatku, Oti, Paduvere, Painküla, Pakaste, Palupere, Patjala, Pedja, Pikkjärve, Praaklima, Pööra, Raadivere, Raaduvere, Rahivere, Rassiku, Reastvere, Rohe, Ronivere, Rääbise, Saduküla, Selli, Soomevere, Sudiste, Sätsuvere, Süvalepa, Tealama, Teilma, Tooma, Toovere, Tuimõisa, Tõikvere, Tähkvere, Vaiatu, Vaidavere, Vaimastvere, Vana-Jõgeva, Vanamõisa, Vanavälja, Varbevere, Vilina, Viruvere, Visusti, Võduvere, Võidivere, Võikvere, Vägeva, Väljaotsa, Õuna, Änkküla

## Viited

## Välislingid

* Jõgeva valla koduleht
* Janno Zõbin: "Jõgeva vallast soovib lahkuda juba mitu küla" Tartu Postimees, 29. august 2018
Sinimütsik

**Sinimütsik** (*Mycena pseudocorticola* (Bres.) Kühner, 1938) on mütsiku perekonda kuuluv seeneliik, mis kasvab tavaliselt sügisel ja talvel samblaga kaetud elavate lehtpuude tüvedel. Kasvab näiteks mägivahtra (*Acer pseudoplatanus*), paju (*Salix*) ja saare (*Fraximus*) peal.   Eestist on teda mitmest kohast leitud.

## Levila
Eestis on teda seenekogudesse korjatud viiest kohast. Teda on leitud hariliku pärna ja hariliku vahtra samblase koore pealt, samuti paju ja sanglepa pealt. On Eestis üsna tavaline.

Euroopas esineb Rootsis, Norras, Taanis, Suurbritannias, Iirimaal, Luksemburgis, Saksamaal, Hispaanias, Austrias, Sloveenias, Prantsusmaal jm.
## Kirjeldus
Sinimütsiku seenekübar on kooniline ja kumer ning selle läbimõõt jääb vahemikku 2–12 mm. Kübar on keskelt veidi lameda kujuga. Värvuselt võib olla sinine või hall. Vananedes muutub pruuniks. Kübara all tavaliselt 8–14 eoslehekest. Värvuselt hallid või sinakashallid.

Sinimütsikul on tavaliselt 8–14 suhteliselt laia eoslehekest, mis on külgedelt halli värvi ning serva pealt kahvatumad ja heledamad. 

Seenejalg on 5–25 mm pikk ja kuni ühemillimeetrise läbimõõduga. Värvus varieerub hallist sinakashalliks. Vananedes muutub samuti pruuniks. Jala alus on tihedalt kaetud pikkade valgete karvadega. Sel mütsiku liigil ei ole iseloomulikku lõhna.

Sinimütsiku eosed on ümarad ning nende pikkus ja laius varieerub vahemikus 7,5–10 mikromeetrit, tsüstiidid kaetud harunevate peenikeste jätketega. 
Sinimütsik kasvab tihti sama tüve peal koos korbamütsikuga (*Mycena meliigena*). Kahe liigi noori isendeid on lihtne eristada, kuid kui nad vananedes pruunikaks lähevad, on neil oluliselt raskem vahet teha.

## Viited

## Välislingid
*
Anna Lotta Jõgeva

**Anna Lotta Jõgeva** (sündinud 4. juulil 1999) on eesti mäesuusataja.

## Välislingid
*Anna Lotta Jõgeva FIS-i kodulehel
Diegees

**Diegees** (kreeka keeles διήγησις, *diḗgesis*, "kirjeldamine", "kujutamine") on mõiste mimees paarismõiste. Mõlemad mõisted on teineteisega proto-narratoloogilistel eesmärkidel ühendatud Platoni "Riigis" (3.392c–398b). 

Erinevalt tähendusest, mille diegees on omandanud tänapäeval, on see Platonil narratiiv laias tähenduses, kandes ja edastades ajaloolisele raamistikule tuginevat teavet (sündmused toimuvad kas "minevikus, olevikus või tulevikus", Riik 392d). Platonil on diegees diskursiivse stiili või esitusviisi (*lexis*) tasandil jagatud kolme tüüpi: 
:1) *haple diegesis*, "tavaline" ehk "segunemata" diegees, poeedi või mõne muu jutustaja "häälega" esitatud lugu (Riik 392d); 
:2) *diegesis dia mimeseos* ehk narratiiv "mimeesi abil", loo (näiteks draama) tegelase "häälega" esitatud otsene kõne (Riik 394b-c) ja
:3) *diegesis di’ amphoteron*, ehk ühendatud narratiiv, mis seob või segab mõlemat eelmist tüüpi, näiteks Homerose eepikas.

## Vaata ka
* Mimees

## Välislingid
* Stephen Halliwell. Diegesis - Mimesis
CCTV (täpsustus)

**CCTV** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
* Sisetelevisioon (inglise *Closed-Circuit Television*)
* Hiina Kesktelevisioon (inglise *China Central Television*) 中国中央电视台
ISO 8601

**ISO 8601** "Andmeelemendid ja andmevahetusvormingud. Infovahetus. Kuupäeva ja kellaaja esitlusviis" on rahvusvaheline standard, mis katab kellaaja ja kuupäevaga seotud info vahetamist. Standardi andis Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO) välja aastal 1988. Standardi eesmärk on pakkuda hästi defineeritud ja üheselt mõistetavat numbrilist aegade kujutamise viisi. Eriti on eesmärk ühene mõistmine erinevate kuupäeva kirjutamise viisidega riikides.

ISO 8601 kasutab kuvamiseks Gregoriuse kalendri kuupäeva ja 24-tunnist kella. Standard ei sätesta kuupäeva ja kellaaja tähendust, see oleneb kontekstist.

Standardi järgi esitatud kuupäevas on kuupäeva ja kellaaja elemendid järjestatud kõige suuremast (aasta) väiksema suunas. Need peavad olema kirjutatud vasakult paremale. Kõik elemendid peavad olema kirjas araabia numbrina või standardis ettenähtud tähemärkidega (näiteks "-", ":", "T", "W", ja "Z"). Sõnad nagu "jaanuar" või "neljapäev" ei ole standardi järgi lubatud.

## Viited
Kuusiku vald

**Kuusiku vald** (saksa keeles *Saage*) oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Rapla vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Kärdla vald

**Kärdla vald** (saksa keeles *Kertel*) oli vald Läänemaal Pühalepa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1920 ja siis korraldati see vald ümber Kärdla aleviks (hilisem Kärdla linn).

## Viited

## Välislingid
*
Kärevere vald

**Kärevere vald** (saksa keeles *Kerrafer*) oli vald Tartumaal Äksi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1874–1892 ja siis liideti see vald Laeva vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Kärevere-Laeva vald

**Kärevere-Laeva vald** (saksa keeles *Kerrafer mit Laiwa*) oli vald Tartumaal Äksi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1874 ja siis see kaksikvald jagunes eraldi valdadeks: Kärevere ja Laeva vallaks.

## Viited

## Välislingid
*
Käända vald

**Käända vald** (saksa keeles *Kända*) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1868–1897 ja siis liideti see vald Koluvere vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Kedristõlvikulised

**Kedristõlvikulised** (*Cordycipitaceae* Kreisel ex G.H. Sung, J.M. Sung, Hywel-Jones & Spatafora) on sugukond kottseeni seltsist helekottseenelaadsed.

Selle sugukonna seened on parasiteerivad erinevatel lülijalgsetel, nii nende vastsetel kui valmikutel. Varasematel aegadel käsitleti suurt osa praegust sugukonda perekonnana *Cordyceps* tungalteraliste sugukonnas. Praegu on endise perekonna *Cordyceps* liigid jaotatud kahe sugukonna vahel (teine sugukond on ''Ophiocordycipitaceae'') ja paljudeks perekondadeks 

## Perekondi
**[[Akanthomyces]]*
**[[Beauveria]]*
**Cordyceps* – kedristõlvik
**Gibellula* – mummtõlvik
**[[Isaria]]*
**[[Lecanicillium]]*
**[[Rotiferophthora]]*
**[[Simplicillium]]*
**[[Torrubiella]]*

## Viited
Kurtna vald

**Kurtna vald** (saksa keeles *Kurtna*) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Illuka vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Käända-Soosalu vald

**Käända-Soosalu vald** (saksa keeles *Kända-Sosal*) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1868 ja siis see kaksikvald jagunes eraldi valdadeks: Käända ja Soosalu vallaks.

## Viited

## Välislingid
*
Kutsuge McCall

**"Kutsuge McCall"** (originaalpealkirjaga **"The Equalizer"**) on USA kriminaalseriaal, mis räägib segasevõitu minevikuga endisest spioonist, kes aitab süütuid inimesi ohtlikuks kiskuvates olukordades. 

Sari oli esmalt eetris telekanalis CBS aastail 1985–1989. Peategelast Robert McCalli kehastas Edward Woodward.

## Välislingid
*
Mycena citricolor

***Mycena citricolor*** (Berk. & M.A. Curtis) Sacc. on mütsiku perekonda kuuluv seeneliik, mis on kübarseente seas erandlikult parasiit taime lehtedel ja viljadel.

Liik kahjustab läänepoolkeral kohvipuu istandusi kõrgemal kui 1000 meetrit üle merepinna niisketes oludes. Seent on nimetatud ka kohviroosteks, sest enne viljakehade moodustumist meenutavad nakkuskohad roosteseente kahjustust, seen paljuneb sel ajal kübarseente seas haruldasel viisil, sugutult. Hiljem võivad samas või juba varisenud lehtedel areneda tüüpilised mütsikute viljakehad. Peale kohvipuu võib seen kahjustada ka kakaopuuid ja tsitruseid.

## Viited
Euroopa Sulgpalli Liit

**Euroopa Sulgpalli Liit** (inglise *Badminton Europe* (BE), enne 2006 *European Badminton Union* (EBU)) on Euroopa sulgpalli katusorganisatsioon. Liit on Rahvusvahelise Sulgpalliföderatsiooni liige. 

Liit asutati 27. septembril 1967 Frankfurdis. 

Seisuga 2017 oli liidul 52 liiget, sh Eesti Sulgpalli Liit.

## Välislingid
*Liidu koduleht
Lumekahur

**Lumekahur** on seade veest tehislume tootmiseks.

Lumekahuri leiutas 1940. aastatel Kanada teadlase Ray Ringeri töörühm kogemata; töörühma eesmärk oli uurida hoopis jää mõju lennuki reaktiivmootorile, tekkinud lumi oli ainult tööd segav komponent (mootori düüsi pritsitud veest tekkinud lund tuli pidevalt ära kühveldada).  

Lund tootma hakati alles 1950. aastal, kui Wayne Pierce sama põhimõtet (kompressor, pihustid ja aiavoolik) kasutas ning 1954. aastal ka patendi sai.  

Tehislund (kunstlund) toodetakse ka plastist, näiteks filmide ja dekoratsioonide tarbeks.
## Viited
Sulgpalli maailmameistrivõistlused

**Sulgpalli maailmameistrivõistlused** on maailmameistrivõistlused sulgpallis, mida korraldab Rahvusvaheline Sulgpalli Föderatsioon. Alates 2006 toimuvad võistlused igal aastal, välja arvatud olümpiamängude aastal.

Esimesed võistlused toimusid 1977 Malmös. 

Nagu tenniseski on eraldi maailmameistrivõistlused meeskondadele: alates 1949 toimub Thomas Cup meeste rahvusmeeskondadele ja alates 1957 Uber Cup naiste rahvusmeeskondadele.

## Vaata ka
*Sulgpalli Euroopa meistrivõistlused
*Sulgpalli Eesti meistrivõistlused
IceCream

**IceCream** on endine Eesti tütarlastebänd. Bändi kuulusid Pille-Riin Karro, Helena Pruuli ning kolmanda liikmena eri aegadel Meri-Kris Jaama, Endla Vaher ja Anna-Lisa Rink. Bänd tegutses aastail 2001–2004; selle asutasid Are Jaama ja Külli-Katri Kirber. Ansambel sai laiemalt tuntuks 2002. aasta sügisel lauluga "Helista mulle mobiilile".

## Albumid
*"Oled minu järgi hull" (2003)
*"Teen mis tahan" (2004)

## Välislingid
*"Helista mulle mobiilile" saates "Täna õhtul Alex Lepajõe"
Judo maailmameistrivõistlused

**Džuudo maailmameistrivõistlused** on maailmameistrivõistlused džuudos, mida korraldab Rahvusvaheline Džuudo Föderatsioon (IJF). 

Džuudo maailmameistrivõistlused toimuvad igal aastal, välja arvatud aastatel, kui toimuvad olümpiamängud. Esimene võistlus toimus 1956. aastal Jaapanis, kus oli ainult üks kaaluklass ja osa said võtta ainult mehed. Eesti on džuudo maailmameistrivõistlustelt võitnud kokku kolm hõbemedalit ja ühe pronksmedali.

## Ajalugu

Esimene džuudo maailmameistrivõistlus toimus 1956. aastal Tokyos Jaapanis ja sellest võttis osa 21 riiki. Sellel võistlusel ei olnud kaaluklasse ja võistelda said ainult mehed. Esimeseks maailmameistriks sai jaapanlane Shokichi Natsui, kes võitis finaalis Yoshihiko Yoshimatsut. Kaks aastat hiljem toimus Tokyos järgmine võistlus ning ka seal võitis jaapanlane. 1961. aastal toimusid džuudo maailmameistrivõistlused esimest korda väljaspool Jaapanit – Pariisis, kus hollandlane Anton Geesink võitis kuldmedali üle Koji Sonet, saades esimeseks džuudo maailmameistriks, kes ei olnud pärit Jaapanist.

Järgmine võistlus toimus Brasiilias Rio de Janeiros 1965. aastal, kus esimest korda võeti kasutusele kaaluklassid kuni 68 kg, kuni 80 kg ja üle 80 kg. Džuudo oli esimest korda osa olümpiamängudest 1964. aastal Tokyos ning sai püsiva koha pärast 1968. aasta mängudelt puudumist.

Naised said osaleda džuudo maailmameistrivõistlustel esimest korda alles 1980. aastal New Yorgis, kuigi nende võistlus oli eraldi meeste omast. Naiste džuudo maailmameistrivõistlusi korraldati regulaarselt iga kahe aasta tagant kuni aastani 1987, millal naiste ja meeste võistlused ühendati. 

Džuudo maailmameistrivõistlusi korraldati iga kahe aasta tagant kuni 2009. aastani, kui otsustati hakata võistlusi pidama igal aastal, välja arvatud olümpiamängude aastal.

## Kaaluklassid
Nüüdisajal on maailmameistrivõistlustel kokku 16 turniiri, meeste ja naiste 8 kaaluklassis.

## Vaata ka
* Džuudo Euroopa meistrivõistlused
* Džuudo Eesti meistrivõistlused

## Välislingid
* Džuudo entsüklopeedia (inglise keeles)
* Rahvusvaheline Džuudo föderatsioon
Noorte olümpiamängud

**Noorte olümpiamängud** on noortele (14–18-aastastele) mõeldud spordivõistlused, mis jäljendavad täiskasvanute olümpiamänge. Noorte olümpiamängud toimuvad nagu olümpiamängudki iga nelja aasta tagant nii suvel kui ka talvel. Noorte olümpiamänge korraldab Rahvusvaheline Olümpiakomitee.

Esimesed noorte suveolümpiamängud toimusid 2010. aastal Singapuris ja esimesed noorte taliolümpiamängud 2012. aastal Austrias Innsbruckis.

## Suvemängud

## Talimängud

## Eesti noorte olümpiamängudel

## Viited
Juan Ignacio Zoido

**Juan Ignacio Zoido Álvarez** (sündinud 21. jaanuaril 1957 Montellanos) on Hispaania jurist ja poliitik, ta kuulub Rahvaparteisse. Ta oli 4. novembrist 2016 kuni 1. juunini 2018 Hispaania siseminister.

Ta sündis aastal 1957 Montellanos Sevilla provintsis, üles kasvas ta Fregenal de la Sierras Badajozi provintsis. Ta õppis õigusteadust algul Almería ülikoolis Almería provintsis Andaluusias, kuid lõpetas aastal 1979 Sevilla ülikooli Sevillas Andaluusias.

4. novembrist 2016 kuni 1. juunini 2018 oli ta Hispaania siseminister.
Diegeetiline heli

**Diegeetiline heli** (inglise keeles *diegetic sound*), ka **tegelik heli** (inglise keeles *actual sound*) on filmimuusikas heli, mille allikas on kaadris näha või mille allika olemasolu on järeldatav filmi maailmas ja filmi loos toimuva tegevuse põhjal.

Diegeetiliste helide hulka kuuluvad kõik filmi maailma helid.

Sõltuvalt heli tekitava objekti asukohast võib filmi maailmas asuv diegeetiline heli olla kas kaadrisisene (*on screen*) või kaadriväline (*off screen*).

Diegeetiliste helide hulka kuuluvad näiteks 
* filmi tegelaste hääled
* helid, mida tekitavad filmi maailmas olevad objektid
* otsene muusika (*source music*), mida tekitavad filmi looga samas filmi ruumis asuvad muusikainstrumendid või muusikat mängivad muud helitekitajad   

Filmimuusika mõiste 'diegeetiline' on seotud vana-kreeka mõistega diegees, mis tähendab "jutustatud lugu" (*recounted story*). Filmi diegees on võrdne filmi maailmaga, kus toimub filmi lugu. 

## Vaata ka
* mittediegeetiline heli

## Välislingid
* Diegetic sound. FilmSound.org. Learning Space dedicated to the Art and Analyses of Film Sound Design
Freestyle

***Freestyle*** (ingl sõna-sõnalt 'vabastiil') võib tähendada järgmist:
**[[freestyle (muusikastiil)]]*
*Freestyle, Rootsi ansambel
*"Freestyle", Lady Antebellumi singel, 2014

**freestyle* suusatamine ehk vigursuusatamine
**freestyle* on vahel aga ka murdmaasuusatamise uisutehnika ehk vabastiil
**freestyle* aeroobika
**freestyle* slaalom on üks rulluisutamise võistlusalasid
*Freestyle BMX
*Freestyle Motocross ehk FMX

*Reebok Freestyle, naiste spordijalats
*Ford Freestyle, SUV
*Freestyle on Jakovlev Jak-141 NATO-koodnimi

## Vaata ka
*"Freestyler", ansambli Bomfunk MC's suurim hitt
Albert Anni

**Albert Anni** (19. veebruar 1920 Jadrošino – 29. mai 2005 Tartu) oli eesti maalikunstnik, kunstipedagoog ja fotograaf.

## Elukäik
Albert Anni sündis 19.02.1920 Moskva lähedal Jadošino külas Moostest välja saadetud August Anni ja Karjalast pärit Ida Adamsoni esimese pojana. Peres oli kokku viis last: pojad Albert, Johannes, Leo ja Vladimir ning tütar Alviine, kes suri lapsena difteeriasse. Albert tegi väiksena kõiki talutöid, kuid leidis juba siis aega joonistamiseks. Töövahendiks oli peamiselt süsi. 

1938. aastal kuulutati suur ja töökas talupere kulakuteks. Alberti isa viidi vangi ning tapeti, kodu anti kolhoosile. Külas, kus peamiselt elasid eestlased ja lätlased, tabas teisi peresid sama saatus. Alberti ema Ida kolis koos oma õe Mariaga Moskva lähistele Istrasse. Nad ehitasid ühiselt maja ning kasvatasid üles mõlema pere lapsed. 

Istras elades alustas Albert kunstiõpinguid. Aastatel 1937–1941 õppis Albert Anni Moskvas M. Kalinini nimelises Rakenduskunsti koolis. 1941. aastal astus ta Moskva Pedagoogilisse Instituuti maali erialale. 1945–1950 õppis ta Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis maali fakulteedis, mille lõpetas tahvelmaali erialal Johannes Võerahansu õpilasena.

1952–1980 oli Anni Tartu Kujutava Kunsti Kooli joonistamise, maalitehnoloogia ja maali õpetaja ning 1958. aastast kuulus Eesti NSV Kunstnike Liitu. 30 aasta vältel pildistas Albert Anni Tartu Riiklikus Kunstimuuseumis arhiivi ning kataloogide jaoks kunstiteoseid. See töö õpetas teda kunstiteoseid põhjalikult analüüsima. 1970. aastate lõpus seadis ta Tartu Kunstikooli juurde sisse fotolabori.

Albert Anni on maetud Tartu Raadi kalmistule (P 33-98). 

## Isiklikku
Albertil oli esimesest abielust Zelmaga poeg Albert ning teisest abielust Linda Altiniga tütar Silvia.

## Looming
Loomingus köitis teda maastik erinevatel aastaaegadel, lilled, natüürmordid ja portreed. Oma elutööks pidas Albert Anni kunstipedagoogi tööd Tartu Kunstikoolis ja soovis üle kõige, et tema õpilased omandaksid temalt joonistamise oskuse ning kujuneksid omanäolisteks kunstnikeks. Ta ei väsinud õpilastele kordamast: "Omanda kunstiajaloost põhitõed, üldista need ja loo omanäoliselt!" Pedagoogina oli tema suurim soov õpilasi nende loomingulisel teel aidata. Selleks sõnastas, mõtestas, üldistas ja kujutas ta graafiliselt loomeprotsessi. 

Enda looduga polnud ta kunagi rahul ning jäi väljenduslaadilt alati otsivaks.

## Pildid

Albert ema Ida ja isa Augustiga.jpg|Albert ema Ida ja isa Augustiga
Albert peab loengut.jpg|Albert peab loengut
Albert õpilastega.jpg|Albert õpilastega
Manufaktuuri tänav

**Manufaktuuri tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosa Sitsi asumis. Tänav algab Kopli tänavalt ja lõpeb Sõle tänavaga ristumisel.

Tänav on moodustatud endise Balti Puuvillavabriku territooriumile. Manufaktuuri tänav sai nime 5. mail 2010.

## Galerii

File:Manufaktuuri tänav, Sitsi asum (Tallinn)-20190331.jpg|Majad Manufaktuuri tänaval (Sitsi Õunaaia arendus), 31.03.2019
File:Manufaktuuri tänav, Sitsi asum (Tallinn)-20190331-3.jpg|Majad Manufaktuuri tänaval (Sitsi Õunaaia arendus), 31.03.2019
File:Manufaktuuri tänav, Sitsi asum (Tallinn)-20190331-4.jpg|Manufaktuuri tänav, 31.03.2019
File:Manufaktuuri tänav, Sitsi asum (Tallinn)-20190331-vana osa 2.jpg|Manufaktuuri tänava vana osa, 31.03.2019
File:Manufaktuuri tänav, Sitsi asum (Tallinn)-20190331-vana osa 3.jpg|Manufaktuuri tänava vana osa, 31.03.2019
File:Manufaktuuri tänav, Sitsi asum (Tallinn)-20190331. Direktori elamu.jpg|Manufaktuuri tänava vana osa (vaade Balti Puuvillavabriku direktori elamule (1899)), 31.03.2019
File:Manufaktuuri tänav, Sitsi asum (Tallinn)-20190331-vana osa 5.jpg|Manufaktuuri tänava vana osa (Balti Puuvillavabriku tootmishoone peakorpus), 31.03.2019
File:Manufaktuuri tänav 14.10.2018.jpg|Majad Manufaktuuri tänaval (Sitsi Õunaaia arendus), 14.10.2018
File:Manufaktuuri tänav (2017).jpg|Manufaktuuri tänav Sõle tänava suunast (28.12.2017)
File:Kopli 35.jpg|Manufaktuuri tänava algus (12.07.2017), Kopli tn 26 // Manufaktuuri tn 4/1


## Vaata ka
* Balti Puuvillavabrik

## Viited

## Välislingid

* Manufaktuuri kvartal (Hepsor)
*Põhja-Tallinna puuvillamanufaktuuri taaselustamine (KOKO Arhitektid)
* Sitsi Õunaaed
Kõinastu vald

**Kõinastu vald** (saksa keeles *Keinast*) oli vald Saaremaal Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Maasi vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Kõrgepalu vald

**Kõrgepalu vald** (saksa keeles *Hohenheide*) oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Tsooru vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Kõrvetaguse vald

**Kõrvetaguse vald** (saksa keeles *Körwentack*) oli vald Läänemaal Märjamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Vaimõisa vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Küdema vald

**Küdema vald** (saksa keeles *Kiddemetz*) oli vald Saaremaal Mustjala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Mustjala vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Laagna vald

**Laagna vald** (saksa keeles *Lagena*) oli vald Virumaal Vaivara kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891.
## Vaata ka
*Peetri vald
## Viited

## Välislingid
*
Lasila vald

**Lasila vald** (saksa keeles *Lassila*) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Saksi vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Silver Pramann

**Silver Pramann** (sündinud 28. veebruaril 1972 Tallinnas) on eesti pedagoog ja haridusjuht.

Ta on lõpetanud 1990. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1995. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli. Tal on magistrikraad hariduse juhtimise alal ja ta on täiendanud end Humprey stipendiumi toel Washingtoni Ülikoolis.

Silver Pramann on Tallinna Noorsootöö Keskuse looja ja oli aastatel 2000–2007 selle direktor. Seejärel oli ta Integratsiooni Sihtasutuses kultuuri ja noorsootöö üksuse juht ning Kultuuriministeeriumis nõunik. Aastatel 2013–2015 oli ta Tallinna Ülikooli Pedagoogilise Seminari direktor ja seejärel alates 2015. aasta sügisest kuni õppetöö lõppemiseni Tallinna Ülikooli Rakvere Kolledži direktor.

2020. aasta sügisest töötab Silver Pramann Haridus- ja Noorteameti noortevaldkonna kvaliteedi ja arenguseire osakonna juhatajana.

## Viited
Mittediegeetiline heli

**Mittediegeetiline heli** (inglise keeles *non-diegetic sound*), ka **kommenteeriv heli** (inglise keeles *commentary sound*) on filmimuusikas heli, mille allikat pole ei kaadris näha ega selle olemasolu pole järeldatav ei filmi maailmas ega ka filmi loos toimuva tegevuse põhjal. Mitte-diegeetiline heli pärineb väljastpoolt filmi maailmas toimuvat filmi lugu.

Diegeetilise ja mitte-diegeetilise heli erinevus sõltub meie kokkuleppest, kuidas me filme vaatame ja kuulame ning kuidas me filmidest aru saame. Tänu neile kokkulepetele me teame või aimame, et teatud helid on pärit filmi maailmas toimuvast filmi loost ning teised on pärit filmi maailmast ja loost väljastpoolt. Mängu diegeetilisi ja mittediegeetilisi helisid puudutavate kokkulepetega on võimalik kasutada näiteks määramatuse tunde (õudusfilm) tekitamiseks või publiku üllatamiseks (komöödia). 

Mittediegeetilise heli näideteks on:
* filmi loost kõrval seisva jutustaja kommentaar;
* heliefektid, mis on lisatud suurema dramaatilise efekti saavutamiseks;
* meeleolumuusika (*mood music*)

## Vaata ka
* Diegeetiline heli

## Välislingid
* Non-diegetic sound. FilmSound.org. Learning Space dedicated to the Art and Analyses of Film Sound Design
Lasinurme vald

**Lasinurme vald** (saksa keeles *Lasinorm*) oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1868–1893 ja siis liideti see vald Salla vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Lauguta vald

**Lauguta vald** (ka **Lõuguta vald**; saksa keeles *Laukota*) oli vald Läänemaal Ridala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Sinalepa vallaga.

Valla moodustamise ajal oli Lõugutas vaid neli meeshinge ja üks talu.

## Vaata ka
* Lauguta mõis

## Viited

## Välislingid
*
Lehmja vald

**Lehmja vald** (saksa keeles *Rosenhagen*) oli vald Harjumaal Jüri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kurna vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Linnape vald

**Linnape vald** (saksa keeles *Linnapäh*) oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Ambla vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Lõhavere vald

**Lõhavere vald** (saksa keeles *Lehowa*) oli vald Viljandimaal Suure-Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Sürgavere vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Loobu vald

**Loobu vald** (saksa keeles *Loop*) oli vald Virumaal Haljala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893.

## Viited

## Välislingid
*
Lööne vald

**Lööne vald** (saksa keeles *Köln*) oli vald Saaremaal Valjala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kogula vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Lümandu vald

**Lümandu vald** (saksa keeles *Limmat*) oli vald Läänemaal Märjamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1868–1891 ja siis liideti see vald Vaimõisa vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Maramaa vald

**Maramaa vald** (saksa keeles *Marrama*) oli vald Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Raadi vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Morna vald

**Morna vald** (saksa keeles *Morne*) oli vald Viljandimaal Paistu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1902 ja siis liideti see vald Õisu vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Munalaskme vald

**Munalaskme  vald** (saksa keeles *Munnalas*) oli vald Harjumaal Nissi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Riisipere vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Lõmala vald

**Lõmala vald** (ka Lömala vald; saksa keeles *Lemmalsnäse*) oli vald Saaremaal Anseküla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Abruka vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Mädapea vald

**Mädapea vald** (saksa keeles *Mättapäh*) oli vald Virumaal Rakvere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Rakvere vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Määri vald

**Määri vald** (saksa keeles *Meiris*) oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1868–1893 ja siis liideti see vald Avanduse vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Mõigu vald

**Mõigu vald** (saksa keeles *Moik*) oli vald Harjumaal Jüri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kurna vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Mõtsu vald

**Mõtsu vald** (saksa keeles *Metzeboe*) oli vald Läänemaal Hanila kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Paadrema vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Mõnnuste vald

**Mõnnuste vald** (saksa keeles *Mönnust*) oli vald Saaremaal Kärla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kärla vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Ohakvere vald

**Ohakvere vald** (saksa keeles *Ahagfer*) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891.

## Viited

## Välislingid
*
Beaux-Arts

**Beaux-Arts**, **Beaux Arts** või **Beaux arts** on prantsuskeelne mõiste, mis vastab eesti keeles kaunitele kunstidele. Mõiste võib viidata järgmisele:

*Société nationale des beaux-arts, kahte prantsuse kunstnike rühmitust koondav Kaunite Kunstide Liit
*Académie des Beaux-Arts, kunstiinstitutsioon Prantsusmaal
*École des Beaux-Arts, kunstikoolid Prantsusmaal
**École nationale des beaux-arts de Lyon, Lyon
**École nationale supérieure des Beaux-Arts, Pariis
*Académie Royale des Beaux-Arts, kunstikool Belgias
*Beaux-Arts Institute of Design ehk BAID, arhitektuuri- ja kunstikool New Yorgis
*Beaux-Arts arhitektuur, uusbarokne arhitektuuristiil
*Palais des Beaux Arts,
*Beaux Arts Gallery, Briti moodsa kunsti muuseum
*Beaux Arts Trio, USA instrumentaalansambel
*Beaux Arts (Washington), väike asula Seattle'i suurlinnastus
*kaunis kunst, populaarne maalikunsti stiil 19. ja 20. sajandi vahetusel, "kaunite kunstide" üldise mõiste kontseptsioon, mis tähendab kunsti kunsti pärast
Vigursuusatamise maailmameistrivõistlused

**Vigursuusatamise maailmameistrivõistlused** on maailmameistrivõistlused vigursuusatamises ehk *freestyle*. Võistlusi korraldab Rahvusvaheline Suusaföderatsioon (FIS). Tänapäeval kuuluvad võistluste kavasse muu hulgas vigurhüpped (inglise *aerials*), mogulsuusatamine, suusakross (inglise *skicross*), rennisõit (inglise *half-pipe*) ja pargisõit (inglise *slopestyle*).

Esimesed võistlused toimusid 1986 Prantsusmaal Tignes's. 

## Vaata ka
*Maailma karikavõistlused vigursuusatamises
*Vigursuusatamise Euroopa meistrivõistlused
*Vigursuusatamise Eesti meistrivõistlused
Navesti vald

**Navesti vald** (saksa keeles *Nawwast*) oli vald Viljandimaal Suure-Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899(?) ja arvatavasti siis liideti see vald Olustvere vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Kiiruisutamise maailmameistrivõistlused

**Kiiruisutamise maailmameistrivõistlused** on maailmameistrivõistlused kiiruisutamises. Võistlusi korraldab Rahvusvaheline Uisuliit (ISU).

Esimesed võistlused toimusid 1893. 

## Vaata ka
*Kiiruisutamise Euroopa meistrivõistlused
*Kiiruisutamise Eesti meistrivõistlused
Mündi vald

**Mündi vald** (saksa keeles *Müntenhof*) oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Mäo vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Moodsa viievõistluse maailmameistrivõistlused

**Moodsa viievõistluse maailmameistrivõistlused** on maailmameistrivõistlused Moodsas viievõistluses. Võistlusi korraldab Rahvusvaheline Moodsa Viievõistluse Liit (UIPM).

Esimesed võistlused toimusid 1949 Stockholmis. 

## Vaata ka
*Moodsa viievõistluse Euroopa meistrivõistlused
*Moodsa viievõistluse Eesti meistrivõistlused
Saviecki rajoon

**Saviecki rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 13,7 km². 2015. aasta seisuga elas seal 161 572 inimest.

Rajoon loodi aastal 1938, mil see oli üks kolmest esimesest Minski rajoonist. Algselt kandis see Vorošilovi nime, ent aastal 1961 sai see praeguse nime. Tänapäevastes piirides on rajoon aastast 1977.

Aastal 1940 avati Saviecki rajooni territooriumil Minski raadiotehas. Aastal 1956 hakkas sinna sõitma tramm. Aastal 1964 avati Valgevene Riiklik Informaatika ja Raadioelektroonika ülikool (enne rajooni moodustamist asutati selle territooriumil veel Valgevene Riiklik tehnikaülikool. Kino hakkas rajoonis tegutsema aastal 1975. Aastal 1984 avati rajoonis esimene metroojaam. Täitevkomitee hoone asub aadressil вул. Дарашэвіча, 8, rajooni juhib Juryj Uładzimiravič Truščanka. Raamatukogusid on Saviecki rajoonis viis.

Rajooni territooriumile jääb Kamaroŭka linnaosa. Osaliselt asub seal ka Zialony Łuh, kuid see linnaosa asub osaliselt ka Pieršamajski rajoonis.
## Viited

## Välislingid
*Rajooni koduleht (*vene keeles*)
Vibulaskmise maailmameistrivõistlused

**Vibulaskmise maailmameistrivõistlused** on maailmameistrivõistlused vibulaskmises. Võistlusi korraldab Rahvusvaheline Vibulaskmise Föderatsioon (WA).

Esimesed võistlused toimusid 1931 Poolas Lvovis. 

## Vaata ka
*Vibulaskmise Euroopa meistrivõistlused
*Vibulaskmise Eesti meistrivõistlused
Suusaorienteerumise maailmameistrivõistlused

**Suusaorienteerumise maailmameistrivõistlused** on maailmameistrivõistlused suusaorienteerumises. Võistlusi korraldab Rahvusvaheline Orienteerumisföderatsioon (IOF).

Esimesed võistlused toimusid 1975 Soomes Hyvinkääs. 

2021. aasta suusaorienteerumise maailmameistrivõistlused toimusid 22.–28. veebruaril Käärikul koos noorte Euroopa meistrivõistluste ja juunioride maailmameistrivõistlustega. Võistluste korraldaja on Värska Orienteerumisklubi Peko koos Eesti Orienteerumisliiduga.

## Vaata ka
*Euroopa meistrivõistlused suusaorienteerumises
*Eesti meistrivõistlused suusaorienteerumises
Suvebiatloni maailmameistrivõistlused

**Suvebiatloni maailmameistrivõistlused** on maailmameistrivõistlused suvebiatlonis ehk suvelaskesuusatamises. Võistlusi korraldab Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit (IBU). Võistlused koosnevad rullsuusatamisest (või murdmaajooksust) ja laskmisest. Võistlused toimuvad igal aastal ja enamasti hilissuvel. Erinevalt klassikalistest biatloni maailmameistrivõistlustest toimuvad suvebiatloni maailmameistrivõistlused ka taliolümpiamängude aastal. Suvebiatloni maailmameistrivõistluste raames toimuvad alati ka suvebiatloni juunioride maailmameistrivõistlused.

Esimesed võistlused toimusid 1996 Austrias Hochfilzenis. Tookord oli murdmaajooks ja laskmine ning võisteldi sprindis ja individuaalsõidus. Alates 1997 on võistluste kavas ka jälitus- ja meeskonnasõit.

Alates 2006 on murdmaajooksu asemel ka rullsuusatatud.

Võistlused on kahel korral (2007 ja 2016) toimunud ka Otepääl.

## Vaata ka
*Euroopa meistrivõistlused suvebiatlonis
*Eesti meistrivõistlused suvebiatlonis
Trekisõidu maailmameistrivõistlused

**Trekisõidu maailmameistrivõistlused** on maailmameistrivõistlused trekisõidus. Võistlusi korraldab Rahvusvaheline Jalgrattasõidu Liit (UCI).

Esimesed võistlused toimusid 1893 Chicagos. 

## Vaata ka
*Trekisõidu Euroopa meistrivõistlused
*Trekisõidu Eesti meistrivõistlused
Suvebiatlon

**Suvebiatlon** ehk **suvelaskesuusatamine** on kombineeritud spordiala (laskesuusatamine), mis toimub lumevabal perioodil. Suvebiatlon koosnev rullsuusatamisest (või murdmaajooksust) ja laskmisest. 

Toimuvad mitmesugused suvebiatloni võistlused, näiteks suvebiatloni maailmameistrivõistlused, suvebiatloni Euroopa meistrivõistlused.
Läti 2018. aasta taliolümpiamängudel

**[[Läti]]** osales **[[2018. aasta taliolümpiamängud|2018. aasta taliolümpiamängudel]]** Pyeongchangis. Läti saatis olümpiamängudele 35 sportlast (neist 1 varumees), kes osalesid 9 võistlusalal. Neist 14 osalesid olümpiamängudel esimest korda.

## Bobisõit
Bobisõidus sai Läti välja panna kaks kahebobi ja kaks neljabobi. Ühtekokku saadeti võistlema 8 Läti bobisõitjat (Daumants Dreiškens, Oskars Melbārdis, Jānis Strenga, Arvis Vilkaste, Jānis Jansons, Oskars Ķibermanis, Helvijs Lūsis, Matīss Miknis) ja 1 varumees (Intars Dambis).

Kahebobimeeskond koosseisus Jānis Strenga ja Oskars Melbārdis võitis pronksmedali.

## Iluuisutamine
Lätit esindasid olümpiamängudel Deniss Vasiļjevs meeste üksiksõidus ja Diāna Ņikitina naiste üksiksõidus.

## Kelgutamine
2017–2018 kelgutamise maailma karikasarja tulemuste põhjal pääses olümpiamängudele 8 Läti kelku: 3 meeste ühekelku, 2 meeste kahekelku ja 3 naiste ühekelku. 
Lätit esindasid:
* Elīza Cauce
* Ulla Zirne
* Kendija Aparjode
* Inārs Kivlenieks
* Kristers Aparjods
* Artūrs Dārznieks
* Juris Šics
* Andris Šics
* Oskars Gudramovičs
* Pēteris Kalniņš

Andris Šics ja Juris Šics tulid meeste kahekelgul 7. kohale.

## Kiiruisutamine
Lätit esindas kiiruisutamises 1 sportlane: Haralds Silovs. Ta saavutas 4. koha 1500 m distantsil ajaga 1:45.25.

## Lühirajauisutamine
Lühirajal pääsesid starti 2 läti uisutajat: Roberto Puķītis ja Roberts Zvejnieks.

## Laskesuusatamine
Läti laskesuusatajatest pääses olümpiamängudele 2 meest ja 1 naine: Andrejs Rastorgujevs, Oskars Muižnieks ja Baiba Bendika.

## Murdmaasuusatamine
Meestest võistles Indulis Bikše, naistest Patrīcija Eiduka ja Inga Paškovska.

## Mäesuusatamine
Mäesuusatajatest kuulusid Läti koondisse Kristaps Zvejnieks ja Lelde Gasūna.

## Skeleton
Lätit esindasid skeletonis Martins Dukurs, Tomass Dukurs ja Lelde Priedulēna.

Martins Dukurs sai 4. koha, Tomass Dukurs 5. koha ja Lelde Priedulēna naiste sõidus 7. koha.

## Viited
Loov enesetõhusus

**Loov enesetõhusus** (*creative self-efficacy*) on isiku uskumus oma võimetesse välja pakkuda loovaid lahendusi ning käitumisviise. See on soov ja oskus olla uuendusmeelne, täita mistahes ülesanne vähemalt isikule endale uudselt.  Kui inimene usub, et ta on loov, siis seda tõenäolisemalt ta tegutseb erinevates olukordades loovalt .

Isik, kellel on kõrge loov enesetõhusus, on pühendunud, paindlik, püsiv ning valmis pingutusteks.
Ta usub, et võib välja pakkuda suurepäraseid ideid, on hea kujutlusvõimega ning julgeb oma  uusi mõtteid välja öelda. Kõrgema loova enesetõhususega inimesed on uudishimulikumad, julgevad enam riskeerida ja mõtlevad loovamalt .

Loovus on kõige laiema määratluse järgi asjakohase ja väärtusliku uudsuse (idee, käsituse, meetodi, materjali või eseme) genereerimine inimtegevuse eri valdkondades.

Enesetõhusus on hinnang oma suutlikkusele organiseerida või sooritada mingeid tegevusi või käitumist ehk enesekohane teadmine mis põhineb inimese eneseteadlikkusel ja tema teadmistel enesest.

## Kuidas loov enesetõhusus mõjutab inimese tegevust

Loovalt elamine on loomulik osa igapäevaelust ning hästi elamise põhikomponent. Peamine,  elada hästi ning luua ilu tegevustes, mis on täiesti tavalised ja maalähedased. Hea elu on kui tillukestest sammudest moodustuv igavesti muutuv protsess, mitte ülim seisund või tulemus.

Meie väikesed igapäevaelu tegevused ja valikud liituvad suuremateks kogumiteks, mida mõnikord iseloomustatakse sõnaga „kaos“. See võib viia meid uue, üllata arusaamiseni.
Maailm muutub kiiresti ning inimesed ja organisatsioonid  peavad õppima pidevate muutustega tõhusalt kohanema. Hea kohanemise tagab paindlikkus ja võime näha asju uuest perspektiivist.  Seega räägitakse üha rohkem loovusest ja innovatsioonist, mis on olulised uute teadmiste omandamisel ning võimaldavad näha ja lahendada probleeme erinevatest vaatenurkadest.

## Viited
Ohukotsu vald

**Ohukotsu vald** (saksa keeles *Odenwald*) oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Vardi vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Orgita vald

**Orgita vald** (saksa keeles *Rosenthal*) oli vald Läänemaal Märjamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Haimre vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Osmussaare vald

**Osmussaare vald** (saksa keeles *Odinsholm*) oli vald Läänemaal Noarootsi kihelkonnas. Vald moodustati 1887 Uuemõisa vallast eraldatud osast, kuna Osmussaare talupojad nõnda soovisid. 

1890 liideti Osmussaare vald Riguldi vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Betelgeuse

**Betelgeuse** (tuntud ka kui **Alpha Orionis**) on Orioni tähtkujus asuv täht, mis on heleduselt teine täht Orioni tähtkujus ja üheksas tähistaevas. See on poolkorrapärane muutlik täht, mille näiv tähesuurus on 0,2 kuni 1,2, millega Betelgeuse on esimese suurusjärgu tähedest suurim muutuja. Betelgeuse oleks tähistaeva heledaim täht, kui inimsilm suudaks näha valguse kõiki lainepikkusi.

Betelgeuse on vaatlemisel märgatavalt punakas. See on klassifitseeritud kui M2 spektriklassi punane ülihiid. Betelgeuse on üks suurimaid tähti, mida teatakse. See on peaaegu 1000 korda suurem kui Päike ja kui see asuks Päikesesüsteemi keskpunktis, ulatuks see üle Asteroidide vöö, kuni Jupiteri orbiidini. Erinevatel põhjustel on selle kaugust olnud keeruline mõõta ning selle kauguseks hinnati 2020. aastal 530 valgusaastat. Vähem kui 10 miljoni aasta vanusena on Betelgeuse oma suure massi tõttu kiiresti arenenud ja eeldatavasti muutub see supernoovaks tõenäoliselt 100 000 aasta jooksul. Betelgeuse plahvatamisel särab see rohkem kui kolm kuud sama eredalt kui poolkuu, kuid muud mõju Maale ei ole.

Alates 2019. aasta oktoobrist hakkas Betelgeuse märgatavalt hämarduma ja 2020. aasta veebruari keskpaigaks oli selle heledus langenud ligikaudu 3 korda. Hiljem tavapärane heledus taastus. Infrapunavaatlused ei leidnud viimase 50 aasta jooksul heleduses olulist muutust, mis viitab sellele, et hämardumine oli tingitud pigem muutusest tähe ümber kui suuremast muutusest. Hubble'i kosmoseteleskoobiga tehtud uuring viitab sellele, et tähe ümber tekkis ajutiselt tolmupilv, mis põhjustas Betelgeuse helenemise vähenemise.

## Viited

## Välislingid
* "Betelgeuse tuhmumine võib anda märku peatsest supernoovast" ERR Novaator, 30. detsember 2019
* "Hiidtähe Betelgeuse tulevik paistab taas ere" ERR Novaator, 25. veebruar 2020
Kakiemon

***Kakiemon*** (jaapani 柿右衛門) on Jaapani portselani stiil, mida iseloomustab glasuuripealne maal, mistõttu kutsutakse seda ka "emailkeraamikaks."

Algselt toodetud Arita ümbruse tehastes. Oli populaarne aastatel 1603–1867.

Sellel stiilil on palju ühist Hiina "Famille Verte" stiiliga.

Põhipalett sisaldab pehmet punast, kollast, sinist ja türkiisrohelist.

Avatud vormidel kasutatud piimvalget glasuuripinda (*nigoshide*) ei kasutatud kinniste anumate nagu vaaside ja teepottide ega ka kujude jaoks.

Selline õhkõrn stiil oli populaarne ajal, mil Hiina keraamika import oli häiritud või peatunud.
Palu vald

**Palu vald** (saksa keeles *Pallo*) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Sargvere vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Pidula vald

**Pidula vald** (saksa keeles *Piddul*) oli vald Saaremaal Kihelkonna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kihelkonna vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Piila vald

**Piila vald** (saksa keeles *Pihla*) oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Loona vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Piira vald

**Piira vald** (saksa keeles *Piera*) oli vald Virumaal Rakvere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893.

## Viited

## Välislingid
*
Paju vald

**Paju valla** all võidakse mõelda järgmisi endisi valdasid:
*Paju vald (Kihelkonna kihelkond)
*Paju vald (Põltsamaa kihelkond)
*Paju vald (Luke kihelkond)
Pilistvere vald

**Pilistvere vald** (saksa keeles *Pastorat Pillistfer*) oli vald Viljandimaal Pilistvere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899 ja siis liideti see vald Kõo vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Pindi-Leevi vald

**Pindi-Leevi vald** (saksa keeles *Bentenhof mit Löweküll*) oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1876 ja siis see kaksikvald jagunes eraldi valdadeks: Pindi ja Leevi vallaks.

## Viited

## Välislingid
*
Poka vald

**Poka vald** (saksa keeles *Heihohof*) oli vald Tartumaal Võnnu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1874–1892 ja siis liideti see vald Mäksa vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Pootsi vald

**Pootsi vald** (saksa keeles *Podis*) oli vald Pärnumaal Tõstamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Seliste vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Landecki ringkond

**Landecki ringkond** (itaalia *Distretto di Landeck*) on ringkond Austrias Tiroolis. See külgneb põhjas Reutte ringkonnaga, idas Imsti ringkonnaga, lõunas Lõuna-Tirooliga (Itaalia) ja Graubündeniga (Šveits) ning läänes Bludenzi ringkonnaga (Vorarlberg).

Rahvaarv oli 43 886 (1. jaanuar 2015), rahvastiku tihedus oli 28 in/km².

## Loodus

Ringkond koosneb Inni oru ülemisest otsast ja selle kõrvalorgudest: Kaunertal, Stanzer Tal ja Paznaun. Ringkonna mäestike hulka kuuluvad Ötztali Alpide osad, Samnauni grupp, Verwalli ja Lechtali Alpide osad ning Arlberg.

## Haldusjaotus

Ringkond on jaotatud 30 vallaks, üks neist on linn.
Vana-Pornuse vald

**Vana-Pornuse vald** (saksa keeles *Alt-Bornhusen*) oli vald Pärnumaal Halliste kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus tänapäeva Halliste aleviku aladel.

1939. aasta vallareformiga moodustati Penuja, Abja, Pornuse, Vana-Kariste ja Uue-Kariste vallast Abja vald. Senise Pornuse valla põhjapoolne maa-ala liideti aga Rimmu valla koosseisu.

## Viited

## Välislingid
*
Pruuna-Põriki vald

**Pruuna-Põriki vald** (saksa keeles *Tois und Porrik*) oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Lehtse vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Praakli vald

**Praakli vald** (saksa keeles *Brackelshof*) oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kaarma-Suuremõisa vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Preedi vald

**Preedi vald** (saksa keeles *Sitz und Rehho*) oli vald Järvamaal Koeru kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Väinjärve vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Aleksandr Petrov (diplomaat)

**Aleksandr Mihhailovitš Petrov** (sündinud 13. juuni 1953) on Venemaa Föderatsiooni diplomaat, kes oli aastatel 2015–2021 Venemaa Föderatsiooni erakorraline ja täievoliline suursaadik Eesti Vabariigis.

NSV Liidu Välisministeeriumis asus Petrov tööle 1977. aastal, mil ta lõpetas õpingud NSV Liidu Välisministeeriumi Moskva Riikliku Välissuhete Instituudis.

Aastatel 1989–1992 oli ta konsul NSV Liidu (hiljem Venemaa Föderatsiooni) saatkonnas Saksa Liitvabariigis Münchenis. Aastatel 1996–1999 nõunik Venemaa saatkonnas Saksamaal. 1999–2000 oli ta Venemaa peakonsul Saksamaal Bonnis. 2005–2011 oli ta nõunik-saadik (советник-посланник) Venemaa saatkonnas Saksamaal. 2011–2015 oli ta Venemaa Föderatsiooni Välisministeeriumi Euroopa kolmanda osakonna direktori asetäitja.

Ta valdab vene, saksa ja prantsuse keelt. Ta on abielus ning tal on tütar.
Pudivere vald

**Pudivere vald** (saksa keeles *Poidifer*) oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1868–1893 ja siis liideti see vald Avanduse vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Päinurme vald

**Päinurme vald** (saksa keeles *Assik*) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1875–1892 ja siis liideti see vald Koigi vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Venemaa välisministeerium

**Venemaa Föderatsiooni Välisministeerium** (vene keeles Министерство иностранных дел Российской Федерации, lühend МИД России) on Venemaa valitsusasutus, mis tegeleb riigi välispoliitikaga.

## Vaata ka
*Venemaa välisministeeriumi ettekanded inimõiguste teemal
*Venemaa Välisministeeriumi Moskva Riiklik Rahvusvaheliste Suhete Instituut

## Välislingid
*Venemaa Föderatsiooni Välisministeeriumi osakondade ja nende juhtide loetelu kontaktandmetega