open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ussripik

**Ussripik** ehk **ussjätke** ehk **apendiks** (ladina keeles *appendix vermiformis*) on inimeste kõhuõõnes umbsoole alumises osas paiknev ussripikusuudmest algav rudimentaarne jätke (torujas moodustis).

Ussripikut tuntakse ka **pimesoolena**.

Ussripiku areng, anatoomia, asend, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad indiviiditi erineda.

Ussripikul eristatakse sarnaselt seedekanaliga kolme kesta: 
* sisemine limaskest;
* keskmine lihaskest;
* välimine serooskest.

Ussripik võib olla sirge või kõver ja ulatuda soolest välja mis tahes suunas.

Ussripiku mõõtmed on varieeruvad: 
* pikkus 3–20&nbsp;cm, keskmiselt 8&nbsp;cm,
* läbimõõt 0,5–1&nbsp;cm.

## Lümfoidkude

Ussripik liigitatakse lümfisüsteemi GALT-iks ehk sooltega seotud lümfikoeks.

Ussripiku seinas paiknevad koondlümfifolliikulid. Ussripiku sees on aga rohkelt lümfisooni, milles liikuv lümf suunatakse lümfisoonte kaudu rinna (*ductus thoracicus*) lümfijuhasse.

## Patoloogia

Ussripikupõletik on apenditsiit (äge apenditsiit (*appendicitis acuta*) või krooniline apenditsiit). Ussripikut võivad sageli haarata ka sellised kroonilised põletikulised soolehaigused nagu Crohni tõbi ja haavandiline koliit.
 
Iga 200–300 apenditsiidi kohta leitakse keskmiselt üks-kaks ussripiku neuroendokriinset kasvajat (NET-kasvajat)

Ussripiku pahaloomulised kasvajad klassifitseeritakse jämesoolevähina.

## Ajaloolist

Saksa anatoom Robert Ernst Eduard Wiedersheim (1848–1923) avaldas 1893. aastal nn jäänukelundite loetelu (*list of vestigial organs*), kuhu oli lisatud ka apendiks.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A05.7.02.007: Appendix vermiformis. Ussripik
*Äge apenditsiit, Tartu Ülikooli Kliinikum, Kirurgiakliinik
*Toomas Väli, Äge ussripikupõletik: esinemine ja diagnoosimine Tartus, Eesti Arst 2007; 86 (6): 394–399
CD (klassifikatsioon)

**CD-rakkude pinnatunnuste klassifitseerimissüsteem** (inglise *cluster of differentiation*; lüh **CD**) on rakkude pinnal ekspresseeruvate antigeenide numbrilise märgistamise ehk klassifitseerimissüsteem.

CD-klassifikatsioonisüsteem kooskõlastati 1982. aastal Pariisis peetud konverentsil "1st International Workshop and Conference on Human Leukocyte Differentiation Antigens (HLDA)". 

Algselt kasutati laborites CD-klassifitseerimissüsteemi valdavalt leukotsüütide antigeenide numbrilise märgistamise ehk klassifitseerimissüsteemina, hiljem lisandusid ka teised rakud.

Inimestel on klassifitseeritud 350 CD-markerit (2009) (nt CD1, CD2, CD3, CD4, CD5, CD7, CD8, CD9, CD10, CD11c, CD46, ... , CD150, CD152, CD279,...).

## CD-d ehk diferentseerumise markerid

**CD**-d ehk CD-molekulid täidavad organismis erinevaid ülesandeid, osaledes nii signaalrakkude, retseptoritena, osad vajavad diferenseerumiseks ensüümide kaasabi ja osad markerid leiavad kasutust kliinilises meditsiinis. 

Harilikult loetakse või mõõdetakse rakkude diferentseerumise markereid vooltsütomeetria meetodil. Rakkude populatsioon tähistatakse kas pluss- (+) või miinus- (-) märgiga. Kui eristunud molekul avaldub raku pinnal, lisatakse molekuli tähisele ülaindeksis plussmärk. Kui diferentseerunud molekuli pinnal diferentseerumise markerit ei tuvastata, siis lisatakse molekuli tähisele ülaindeksis miinusmärk. 
Näiteks "CD34+ CD31-" on rakk, mille pinnal on ekspresseerunud CD34, kuid mitte CD31 molekul. 
Diferentseerumismarkereid võidakse kirja panna ka järgmiselt: CD3+CD8- lümfotsüüdid. 

Osade rakupopulatsioonide kohta kasutatakse variatsioonide ära märkimiseks ka tähiseid *hi*, *mid* või *low*. 

## Viited

## Välislingid
*HCDM, Human Cell Differentiation Molecules 
*CD Markers

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Cluster of differentiation]] seisuga 04.03.2014.*
Inventsioon

**Inventsioon** on lühike kahe- või kolmehäälses kontrapunktis, tavaliselt klahvpillile kirjutatud muusikateos, mis on eeskätt mõeldud harjutuspalaks.

Tuntumad inventsioonid on Johann Sebastian Bachi 15 kahehäälset ja 15 kolmehäälset inventsiooni (3-häälseid nimetas Bach ise *sinfoniateks*).

Inventsioon sarnaneb vormilt fuugaga, kuid on palju lihtsam. See koosneb ekspositsioonist, töötlusest ja mõnikord repriisist. Peamine erinevus on, et inventsioonis ei ole tavaliselt teema vastust dominanthelistikus.

Ekspositsioonis esitab esimene hääl teema, mille järel esitab sama teema samas helistikus teine hääl, esimene hääl mängib samal ajal kõrvalteemat või vabas kontrapunktis. Töötluses on teema meloodilised või harmoonilised variatsioonid. Töötlus lõpeb põhihelistikus. Kui inventsioonil on repriis (teema uuesti esitamine muutmata kujul), on see väga lühike, tavaliselt ainult kaks või neli takti.
Hoyvík

**Hoyvík** on Streymoy saarel asuv Fääri saarte suuruselt kolmas linn. 2011. aasta 1. jaanuari seisuga elas linnas 3633 inimest.

Aastast 1978 moodustab Hoyvík Fääri saarte pealinna Tórshavniga ühe omavalitsuse ja sellest ajast peale on linna elanike arv väga kiiresti kasvanud. Hoyvík on muutunud pealinna põhjapoolseks eeslinnaks.

## Ülevaade
Kohanime Hoyvík esimene osa tuleb sõnast hein (*hoyggj*) ja teine osa viitab lahele (*vigen*), kus asula asub. Sealt pärit inimeste kohalik nimetus on *hoyvíkingur*.

Linnast idas asub väike, 0,8 hektari suurune asustamata Hoyvíkshólmuri laid, mis on üks Fääri saarte 11 laiust. Aastal 1939 ehitati sinna väike tuletorn, mis on alles ka praegu. Üle laiu avaneb vaade Nólsoyarfjørðuri väinale ja ida pool paistab Nólsoy saar. Kirdes paistab Eysturoy saar, millega ühenduse loomiseks on plaanitud ehitada merealune tunnel. Linnast lõunas asub Hoydalari org, kus asub gümnaasium ja mis moodustab ka piiri Tórshavniga. Lisaks asub linnas Fääri saarte ajaloomuuseum.

## Ajalugu
Hoyvík on vana kuninga vabatalupoegade asundus ja aastal 1584, mil alustati sealsete maade kohta raamatute pidamist, asus seal kaks talu. Aastal 1600 liideti need talud aga üheks. Tänu pealinna, kus töötasid ja elasid Taani ametnikud, lähedusele proovisid ametnikud saada talu enda renditaluks, et saada sealt lisa oma palgale. See õnnestus esimest korda aastal 1802 ja seejärel jagati talu üle kahe sajandi taas kaheks võrdseks osaks, millest üks kuulus ühiselt politseiülemale ja kohtunikule. Aastast 1819 kuulus see talu vaid politseiülemale.

Just see talu muudeti aastal 1920 põllumajanduslikuks uurimisjaamaks ja sinna ehitati uued hooned. Kui jaam aastal 1982 põhja poole Kollafjørðurisse koliti, avati talus tänini tegutsev vabaõhumuuseum. Muuseumihoonena kasutatakse enne 1813. aastat ehitatud vana hoonet, mis sisaldab tööriistu ja nõusid, mida Fääri saarte taludes 200 aastat tagasi leidus. Talu teine osa jäi pärast 19. sajandi alguses toimunud jagamist perekonnale, kes on seal elanud alates 1600. aastast kuni tänapäevani.

Asula elanike arv oli enne 20. sajandit väga väike ja kuni 19. sajandi keskpaigani koosnes kogu rahvastik ühe talu elanikest. Hiljem jagunes talu kaheks ja väljapoole neid talusid ehitati esimesed majad aastal 1835. Pärast Teist maailmasõda ehitati talu maade lähedale veel mõni maja, kuid tõeline arendusbuum on seal olnud alates 1980. aastate algusest. Uued majad on ehitatud maale, mida varem peeti taluniku talust eemal asetsevaks põllumaaks.

2005. aasta 31. augustil kirjutati kohalikus muuseumis alla Fääri saarte ja Islandi vaheline vabakaubandusleping, mida tuntakse nimega Hoyvíki leping.

Sealsele esimesele kirikule pani nurgakivi 2005. aasta juunis Taani kuninganna Margrethe II. 2007. aasta 4. novembril pühitses kiriku ligikaudu 1000 külalise juuresolekul piiskop Hans Jacob Joensen.

Hoyvíkisse plaanitakse rajada Fääri saarte peaministri (*Løgmaður*) ametlik elukoht.

## Vaata ka
*Hoyvíki leping

## Viited

## Välislingid
* Faroeislands.dk: Hoyvík Fääri saarte asulate pildid ja andmed.
VAZ-2102

**VAZ 2102** on Volga autotehase esimene klassikaline viieukseline universaal. 

Esimene VAZ-2102 väljus konveieriliinilt 1971. aastal ning koosnes suuresti sedaani VAZ-2101 osadest ja detailidest. Esimesel tootmisaastal jõuti valmistada vaid 185 autot. Juhikoht on identne baasmudel VAZ-2101 omaga.

Üles avaneva tagaluugi alumine äär ulatub kaitserauani ja on samal kõrgusel pakiruumi põrandaga, selline konstruktsioon lihtsustab nii kauba maha- kui ka pealelaadimist. Tagavararatas ja bensiinipaak on viidud pakiruumi põranda alla, laiendades niimoodi pakiruumi ja muutes põranda tasapinnaliseks.
Tagumine iste on allaklapitav ja nii suureneb pakiruumi maht veelgi.

Tagumine registreerimisnumber asub tagaluugil, tagumised tuled on vertikaalsed ja asuvad tagaosa äärtes, tagurdustuli asub tagumise kaitseraua all tuledeplokist eraldi.

2102 ehituskvaliteet oli kehvem kui 2101, eriti hästi paistis see silma tagaluugi juures, mille tihendid kippusid tolmu läbi laskma ning kütusepaagi puhul, millest bensiin ajapikku välja auras.

Suurendamaks kandevõimet tugevdati sel mudelil nii tagavedrusid kui ka amortisaatoreid. VAZ-2102 suudab korraga ära vedada 2 inimest ja 290 kg kaupa, seda on üle 50 kg rohkem kui VAZ-2101-l. Erinevad olid ka veljed ja rehvid, rehvi laius oli 165 mm VAZ-2101 155 mm vastu. Suurendati ka kütusepaagi mahtu, mis nüüd küündis 45 liitrini.
VAZ-2102 on varustatud 64 hj bensiinimootoriga, suurimaks pöördemomendiks on 88 Nm ja väntvõlli pöörete arv maksimaalsel pöördemomendil on 3400 p/min. Auto tagadiferentsiaali ülekannet muudeti 1:4,44-ni. Selle tõttu vähenes tippkiirus 5 km/h võrra.

1974. a sai 02 VAZ-2101 moderniseeritud karburaatori, alates aastast 1976 pandi autole n-ö kolmanda seeria karburaator seerianumbriga 2101-1107010-03 ja alates 1979. aastast 2106 karburaator. 

1977. a sai auto uut tüüpi generaatori, 1983 uuendati elektrisüsteemi. 

1978 tuli välja uue 69 hj ja 1,3 l mootoriga VAZ-21021 ning VAZ-21023 71 hj ja 1,5 l mootoriga. 21023 oli mõeldud peamiselt ekspordiks.  

Eksport “nullkahele” paigaldati tagaklaasipesur ning klaasipuhasti, 2103 armatuur ja 2106 peatugedega istmed.
1980. aasta moderniseerimise käigus sai 02 uue süütesüsteemi, 2-liitrise klaasipesuvedeliku paagi ning jalgpumba klaasipesuvedeliku pumpamiseks.  

Aastatel 1982–1984 töödeldi nookureid ja nukkvõlle lämmastikuga, et saavutada suurem korrosioonikindlus ning kulumisele ja koormustele vastupidavus (seega karastati).
Nukkvõlli kiire kulumise probleemile tuli aga lahendus alles siis, kui mindi üle uuele tehnoloogiale koos nukkide valgendamisega, sellega lahendati ka nukkvõllide defitsiidiprobleem 1970. aastatel ja 1980. aastate esimesel poolel. Nende nukkvõllide erinevuseks on kuuskantvöö kolmanda ja neljanda nuki vahel.

Vaz 2102 tootmine lõpetati 1985. aasta suvel ning VAZ 2102 vahetas välja alates 1984. aastast tootmises olnud VAZ 2104. 

## Viited
Lymphocryptovirus

***Lymphocryptovirus*** on viiruste perekond. 

## Klassifikatsioon
Perekonda *Lymphocryptovirus* liigitatakse järgmised viiruste liigid:
*Epsteini-Barri viirus (EBV, EB-viirus, *Human herpesvirus 4*, HHV-4)
**[[chimpanzee lymphocryptovirus]]* ((LCV), *Pongine herpesvirus 1*, *PoHV-1*, *Herpesvirus pan*)
**[[orangutan lymphocryptovirus]]* ((LCV), *Pongine herpesvirus 2*,*PoHV-2*,*Orangutan herpesvirus*)
**[[Herpesvirus gorilla|gorilla lymphocryptovirus]]* (*Herpesvirus gorilla*, *Pongine herpesvirus 3*, *PoHV-3*)
**African green monkey EBV-like virus* (*Cercopithecine herpesvirus 14*, *CeHV-14*)
**[[rhesus lymphocryptovirus]]* (*rhesus LCV*, *RLV*, *McHV-4*, *Cercopithecine HV 15*)
**marmoset lymphocryptovirus* (*Callitrichine HV 3*, *CalHV-3*,*CHV3*)
**panine herpesvirus 1* (*Herpesvirus Papio*).

## Nimetus
*Lympho* tähendab tõenäoliselt perekonda liigitatud viiruste **lümfotroopsust** ehk lümfikoes paljunevat viirust. 
 
## Viited

## Välislingid
* ICTVdB Index of Viruses, veebiversioon (vaadatud 4.03.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Lymphocryptovirus]] seisuga 4.03.2014.*
Inimese lümfisõlmede loetelu

**Inimese lümfisõlmede loetelu**

Inimese lümfisõlmede loetelu loetleb inimese lümfisõlmi. Siia nimekirja palume kanda inimese lümfisõlmede nimetusi (ühel inimesel on tõenäoliselt 500 kuni 1000 lümfisõlme)

## Loetelu (osaline)
*alalõuaalused lümfisõlmed - *nodi lymphatici submandibulares*
*aorti ümbritsevad lümfisõlmed - *nodi lymphatici aortici*
*eesmised kaelalümfisõlmed - *nodi lymphatici cervicales anteriores*
*kaelalümfisõlmed - *nodi lymphatici cervicales*
*kaenlalümfisõlmed - *nodi lymphatici axillares*
*keelelümfisõlmed - *nodi lymphatici linguales*
*keskseinandi-lümfisõlmed - *nodi lymphatici mediastinales*
*kinnistilümfisõlmed - *nodi lymphatici mesenterici*
*kõhukelmetagused lümfisõlmed - *nodi lymphatici retroperitoneales*
*kopsulümfisõlmed - *nodi lymphatici pulmonales*
*kõrvaalused lümfisõlmed - *nodi lymphatici infra-auriculares*
*kõrvaeessed lümfisõlmed - *nodi lymphatici prae-auriculares*
*kõrvasüljenäärme-lümfisõlmed - *nodi lymphatici parotidei*
*kubemelümfisõlmed - *nodi lymphatici inguinales*
*kuklalümfisõlmed - *nodi lymphatici occipitales*
*külgmised kaelalümfisõlmed - *nodi lymphatici cervicales laterales*
*küünralümfisõlmed - *nodi lymphatici cubitales*
*lõuatsialused lümfisõlmed - *nodi lymphatici submentales*
*lülisambaeessed lümfisõlmed - *nodi lymphatici tici-praevertebrales*
*näolümfisõlmed - *nodi lymphatici facials*
*nibujätke-lümfisõlmed - *nodi lymphatici mastoidei*
*niudelümfisõlmed - *nodi lymphatici iliaci*
*paramammaarsed lümfisõlmed - *nodi lymphatici paramammarii*
*parasternaalsed lümfisõlmed - *nodi lymphatici parasternales*
*paratrahheaalsed lümfisõlmed - *nodi lymphatici paratracheales*
*pindmised lümfisõlmed - *nodi lymphatici superficiales*
*rangluuülesed lümfisõlmed - *nodi lymphatici supraclaviculares*
*regionaarlümfisõlmed - *nodi lymphatici regionales*
*roietevahelümfisõlmed - *nodi lymphatici intercostales*
*südame-eessed lümfisõlmed - *nodi lymphatici praepericardiales*
*süvad lümfisõlmed - *nodi lymphatici profundi*
*trahheobronhiaal-lümfisõlmed - *nodi lymphatici tracheobronchiales*
*vahelihase-lümfisõlmed - *nodi lymphatici phrenici*
*õndla-lümfisõlmed - *nodi lymphatici poplitei*

## Kirjandus
*"Meditsiinisõnastik" lk 444-445:2004.
Ogmodon

***Ogmodon*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Ogmodon* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Ogmodon vitianus]]* Peters, 1864
 
## Levila

Neid võib kohata Viti Levu saarel (Fidži).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Ogmodon vitianus]] seisuga 04.03.2014.*
Hoyvíki leping

**Hoyvíki leping** on Fääri saarte ja Islandi vahel 2005. aasta 31. augustil Fääri saartel Hoyvíki linnas allkirjastatud vabakaubandusleping. Pärast lepingu sõlmimist tuleb Hoyvíki nõukogu kokku igal aastal; näiteks 2012. aasta 2. veebruaril kohtuti Islandil Reykjavíkis.

Tegemist on kõige ulatuslikuma vabakaubanduslepinguga, millega kumbki osapool on liitunud. See tagab peaaegu täielikku kaupade, teenuste, isikute ja kapitali liikumise vabaduse. Leping tegeleb ka konkurentsi ning valitsuste toetustega ja keelustab mistahes rahvuse põhjal diskrimineerimise, välja arvatud juhul kui see on lepingus eritingimustega ette nähtud. Leping on Islandi jaoks ainulaadne, kuna tegemist on esimese sellise leppega, mis kehtestab vabakaubanduse ka põllumajandustoodangule: sektorile, mida Islandi võimud reeglina suuresti kaitsevad.

Märkimisväärne erand lepingus on kalandustööstuse eristaatus. Antud tööstuses varem kehtinud piiranguid välismaistele investeeringutele selle lepinguga ei kaotatud.

Lisaks vabakaubandusele näeb leping ette ka raamistiku suurenenud koostööks kahe rahva kõigi ühiste huvide suhtes. Täpsemalt mainitud koostöövaldkonnad hõlmavad järgmist: kultuur, haridus, sport, tervishoid, transport, kommunikatsioon, turism, keskkonnateemad, energeetika ja loodusrikkuste haldamine.

Fääri saarte parlament Løgting ratifitseeris lepingu 2006. aasta 2. mail ning Islandi Alþingi tegi sama kuu aega hiljem: 3. juunil.

Sama aasta 21. augustil toimunud iga-aastasel Lääne-Põhjamaade Nõukogu üldkogul tehti avaldus, et võimalust laiendada lepingut ka Gröönimaale (luues seega Lääne-Põhjamaade vabakaubanduspiirkonna) peaks tõsiselt uurima. Fääri saarte parlamendis märgiti ära, et tulevikus võib lepingut laiendada ka Norrale ja Kanadale.

## Vaata ka
* Lääne-Põhjamaade Nõukogu
* Põhjamaade Nõukogu

## Viited

## Välislingid
*Lepingu ratifitseerimise seadusandluse kavand, sisaldab lepingu täisteksti (Islandi keeles)
*Fääri saarte valitsuse pressiteade lepingu allkirjastamise kohta (Fääri keeles)
Aghori

**Aghori** (अघोर *aghōra*) tähistab šivaistlikku sekti ja sinna kuuluvaid askeete, keda kutsutakse aghorideks või aghori *[[sādhu]]*deks.

"Aghori’d on ühed salapärasemad India askeedid, elades sageli surnuaedades, kattes end põlenud kehade tuhaga ja süües väidetavalt võrdse entusiasmiga nii inimliha ja -väljaheiteid kui ka mitmekäigulisi gurmeelõunaid."

## Viited
Oleksandrivka (Lõpovetsi rajoon)

**Oleksandrivka** (ukraina keeles Олександрівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 22. Pindala on 0,362 km².
Oleksandrivka

**Oleksandrivka** on mitme koha nimi:

* **[[Oleksandrivka (Krasnogvardiiske rajoon)|Oleksandrivka]]**, asula Ukrainas Krasnogvardiiske rajoonis
* **[[Oleksandrivka (Lõpovetsi rajoon)|Oleksandrivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis
* **[[Oleksandrivka (Tomašpili rajoon)|Oleksandrivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tomašpili rajoonis
Sigonella lennuväebaas

**Sigonella lennuväebaas**, tuntud ka kui Sigonella  'Cosimo Di Palma' lennujaam (*L'aeroporto 'Cosimo Di Palma' di Sigonella*), on sõjaväelennuväli Itaalias Sitsiilia maakonnas, Siracusa ja Catania provintsi territooriumil, umbes 40 km Etna vulkaanist lõunas.

5. novembrist kuni 5. detsembrini 2012, naabruses asuva Catania Fontanarossa lennujaama remondi ajaks, oli Sigonella avatud ka tsiviilliikluseks.

Sigonella on kasutusel ka NATO baasina.

Vene-Ukraina sõja ajal on lennuväebaasist startinud mitmed USAF strateegilised luuredroonid RQ-44 Global Hawk ja teostanud lende vaenupoolte vahelise eraldusjoone kohal, Ukraina õhuruumis. 16. juulil 2017 16&#160;000 meetri kõrgusel toimunud retk oli 14. maist 2017 alates kolmas.


Ensign of the 41º Stormo Antisom of the Italian Air Force.svg|Allveelaevatõrje&shy;üksuse 41º Stormo embleem
Nascsm.gif|Naval Air Station Sigonella embleem


## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* www.globalsecurity.org: NAS Sigonella
* Il 41º Stormo dell'AMI di stanza a Sigonella
* La lunga notte di Sigonella
Corrèze'i departemangu haldusüksuste loend

Siin on toodud ära kõik Corrèze'i departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on märgitud ka valdade INSEE koodid.

Departemangus on 3 ringkonda:
* Brive-la-Gaillarde'i ringkond
* Tulle'i ringkond
* Usseli ringkond

## Kantonid

Departemangus on kokku 19 kantonit. Vald Brive-la-Gaillarde on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. 

## Vallad

Departemangus on 280 valda (seisuga 1. jaanuar 2019):
Corrèze

**Corrèze** on mitme koha nimi:

* Corrèze'i departemang, departemang Prantsusmaal
* Corrèze'i jõgi, Vézère'i lisajõgi Prantsusmaal samanimelises departemangus
* Corrèze'i vald, vald Prantsusmaal samanimelises departemangus Tulle'i ringkonnas
Ohvrikivi

**Ohvrikivi** on ohverdamiseks kasutatud püha kivi, tihti ühe või mitme lohuga.

Kõige levinum ohvrikivi rahvapärane nimetus on Richard Viidalepa järgi **hiiekivi**, mis esineb 21 teates Viidalepale kasutatud ligikaudu 500 teatest 340 ohvrikivi kohta. 158 kivi neist oli kunstlike, inimeste tehtud lohkudega.


Kaisma ohvrikivi.jpg|Kaisma ohvrikivi
Ohvrikivi "Neljakuningakivi".JPG|Nelja kuninga kivi
Ohvrikivi Ristiallika.jpg|Ristiallika ohvrikivi
Ohvrikivi Tohtrikivi.jpg|Tohtrikivi


## Vaata ka
*Hiis
*Kultusekivi
## Viited

## Välislingid
Professor Lillepooli kroonika

**"Professor Lillepooli kroonika"** on eesti kirjaniku Herta Laipaiga ulmelugu. Raamat ilmus kirjastuse Eesti Raamat väljaandes 1982. aastal.
Hillar Ojaste

**Hillar Ojaste** (kuni 6. märts 1939 perenimi **Pappa**; 21. juuli 1927 Narva – 3. märts 1992 Tallinn) oli eesti sporditegelane.

Lõpetas 1967. aastal Tallinnas kaugõppekeskkooli.

Harrastas Tallinna Kalevis Alfred Neulandi juhendamisel tõstmist.

Oli 1944–1954 Tallinna Tselluloosi- ja Paberikombinaadi kehakultuurikollektiivi esimees, 1954–1957 Tallinna Kalevi esimees, 1957–1967 Tallinna Kalevi tõstetreener, 1967–1987 Kalevi Harju territoriaalnõukogu esimees ja 1987–1992 Harju Kalevi vaneminstruktor.

Kuulus Tõstespordisektsiooni/-föderatsiooni (1950–1963) ja Kurniföderatsiooni presiidiumi.

Tegutses tõstekohtunikuna (vabariiklik kategooria 1957).

## Tunnustus
*1964 – Kalevi auliige
*1974 – Eesti NSV teeneline sporditegelane

## Välislingid
*
*"Viktor Kingissepa nimelise Tselluloosi- ja Paberikombinaadi kehakultuurikollektiivi esimees Hillar Ojaste (vasakul) vestlemas kombinaadi kergejõustiklaste Margareta Põlluääre ja Arvo Kruusmaaga". Foto: Gunnar Vaidla, jaanuar 1953. EestiRahvusarhiiv, RA EFA.259.0.44333
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Eesti NSV teeneline sporditegelane

**Eesti NSV teeneline sporditegelane** on Eesti NSV-s välja antud aunimetus sporditegelaste tunnustamiseks.

Eesti NSV teenelise sporditegelase aunimetus kehtestati 1963. aastal. Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium "kehakultuuri ja spordi alal töötajatele, samuti isikutele, kellel on suuri teeneid vabariigi kehakultuuri ja spordi arendamises ning kehakultuuri- ja spordialases pedagoogilis-metoodilises ning teaduslikus uurimistöös."

## Nimetuse saajaid
*1964 Erna Abel, Erich Byström, Raimond Isok, Alfred Jalgma, Juhan Kalde, Johannes Kotkas, Fred Kudu, Alfred Neuland, Jüri Rebane
*1965 Paul Keres, Vaike Kõresaar, Eugen Piisang, Ruudi Toomsalu, Konstantin Vitsut
*1966 Elmar Ardma, Aleksander Kalamees
*1967 Erich Mõtlik, Feliks Parre, Endla Peets, Elmar Saar, Heinrich Troost
*1968 Eduard Jakobson, Karl Lont, Oliver Puri, Oleg Sapožnin
*1969 Edith Elgas, Hugo Esop, Bruno Junk, Johannes Nittim, Eugen Plovits
*1970 Harri Neem, Richard Rooden
*1971 Leili Kaas, Peeter Matsov, Aita Roots, Erich Truumure, Aleksandr Vinogradov
*1972 Mihhail Einola, Ellen Järvekülg, Vilma Jürisma, Ants Maiste, Heino Mikkin, Velju Rammo, Aksel Tiik
*1973 Himma Kama, Ivan Kasmeridi, Bernhard Lõhmus
*1974 Raymond Hallik, Sulo Johani, Martin Linnamägi, Juhan Mandre, Juri Noskov, Hillar Ojaste, Boris Valdek
*1975 Uno Ausmees, August Englas, Gunnar Hololei, Eli Kaldma, Ella Rekker
*1976 Harry Moikov, Heino Raam, Endel Soo, Virge Sõerde, Peeter Teesalu
*1977 Hilja Guržinski, Vello Kivi, Arne Kivistik
*1978 Anton Jürisson, Eva Koitla, Helmut Multer 
*1979 Helmuth Särekanno, Arnold Vaiksaar
*1980 Uno Sahva, Viive Õigus
*1981 Heino Kask
*1982 Harri Laos, Villu Ojassalu
*1983 Aino Läänmäe, Kalju Tiik
*1984 Johannes Häelme, Silvia Oja
*1985 Rein Kamarik, Tiiu Olm, Silvi Unt
*1986 Inge Otsmaa, Enn Tasalain
*1987 Uuno Aava, Heino Jeret, Karin Laine, Aksireelius Moorits, Artur Rand 
*1988 Ivar Hallop, Ülo Järv, Heinard Kaat, Helle Kokk, Linda Martis, Ants Männiste, Ülo Reedi 
*1989 Eugen Below, Tõnu Murašev, Richard Otstavel, Harri Pilbas, Ene Tõru

## Viited

## Kirjandus
*Nõukogude Eesti, Tallinn, 1975, lk 328
*Nõukogude Eesti, 2. trükk Tallinn, 1978, lk 394

## Välislingid
*Eesti spordi biograafiline leksikon
Harboes Bryggeri

**Harboes Bryggeri A/S** on Taani õlletootja, mille peakorter asub Taanis Skælskøris ning rajati 1883. Harboes on rahvusvaheline joogitootja, mil on tootmine kolmes riigis ja äritegevus enam kui 90 turul üle maailma. Kompanii kuulub juba 5 põlvkonda samale perekonnale.

Firma toodab õlut, pudelivett, siidrit, limonaadi, energiajooke, mahlu ja gaseerimata jooke, samuti linnastel põhinevaid koostisaineid.

Eestist kuulub Harboesi kontserni 1992. aastast AS Viru Õlu. Samuti kuulub firmale alates 2008. aastast ka Pärnu õlletehases kaks aastat varem kasutusele võetud kaubamärk H.F.Puls, mida samuti turustab Viru Õlu.

## Viited
Brigita Pruul

**Brigita Pruul** (kuni 2020. aasta lõpuni **Brigita Murutar**; sündinud 9. veebruaril 1997) on eesti poplaulja.

Ta on õppinud Pärnu Ülejõe Gümnaasiumis, Valtu Põhikoolis ja Tartu Tamme Gümnaasiumis. Pärast gümnaasiumi lõpetamist läks ta õppima Tartu Tervishoiu Kõrgkooli füsioteraapiat, kuid pettus erialavalikus. 2018. aastal astus ta Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemiasse, kus õppis huvijuht-loovusõpetajaks.

Laulmist on ta õppinud Thea Paluoja ja Ursel Oja laulustuudios ning ukulele- ja klaverimängu Ülenurme Muusikakoolis.

Ta tegi lauljana debüüdi laulukonkursil Eesti Laul 2014 lauluga "Laule täis taevakaar", mis saavutas finaalkontserdil 7. koha.

Ta on töötanud Kanal 2 uudistesaate "Reporter" ilmatüdrukuna ja raadios Elmar.

Alates 2019. aasta sügisest töötab ta Jõgeva Põhikoolis muusikaõpetajana.

Ta on tegelenud triatloni ja ratsutamisega.

## Isiklikku
Tema vanemad on Alo ja Kati Saara Murutar. 

2017. aastal sündis tema ja Paul Neitsovi tütar Loore. Detsembris 2020 abiellus ta Priit Pruuliga. Neil on 2022. aastal sündinud tütar Sandra.

## Viited

## Välislingid
* Tema blogi triatloniks valmistumisest
* Brigita Murutar: mu vanemad hoiavad madalat profiili ja lasevad mul esiplaanil olla
* Fotod: Brigita Murutar tegi läbi täieliku stiilimuutuse
* Püha Brigita tulemine
* Video: Brigita Murutar – "Laule täis taevakaar"
* ELU24 UNPLUGGED/ Külas käis särasilmne Brigita Murutar
* Video: Brigita Murutar "Laule täis taevakaar"
* Suurim üllataja? Nooruke Brigita Murutar kogus rahvalt rohkem hääli kui Lenna!
* Brigita Murutar toob Eesti Laulule üdini positiivse loo
Tupp (täpsustus)

**Tupp** on mitmetähenduslik sõna.

**[[Tupp]]** on ümbritsev (kaitsev) moodustis või ese, ümbris, ka kest, kas organismi osal (nt lehetupp) või esemel (mõõgatupp).

## Anatoomias
**[[Tupp (anatoomia)|Tupp]]** (ladina *vagina*) on emasloomade (sh naiste) paaritu sisesuguelund.

Tupp võib olla veel:
* Kõõlusetupp ehk kõõlusesünoviaaltupp (*vag. synovilais tendinis*) 
* Kõõlusefibroostupp (*vag.fibrosa tendinis*)
* Kõhusirglihase-tupp (*vag.m.recti abdominis*)
* Pika I varba eemaldaja kõõluse tupp (*vag. tendinis m. abductoris figiti I longi*)
* Kodarmise randmesirutaja kõõluse tupp (*vag.tendinis m. extensoris carpi radialis*)
* Küünarmise randmesirutaja kõõluse tupp (*vag.tendinis m. extensoris carpi ulnaris*)
* Eesjala lateraalse varvastesirutaja kõõluse tupp (*vag.tendinis m.extensoris digitorum lateralis manus*)
* Ühise varvastesirutaja kõõluste tupp (*vag.tendinum m.extensoris digitorum communis*)
* Tagajala lateraalse varvastesirutaja kõõluse tupp (*vag.tendinis m.extensoris digitorum lateralis pedis*)
* Pika varvastesirutaja kõõluste tupp (*vag.tendinum m.extensoris digitorum longi*)
* Mediaalse varvastepainutaja kõõluse tupp (*vag.tendinis m.flexoris digitorum medialis*)
* Lateraalne pika pindluulihase kõõluse tupp (*vag.tendinis m.peron(a)ei longi lateralis*)
*...

Silma nägemisnärvil eristatakse: 
*nägemisnärvi välimine tupp (*vag.externa n.optici*)
*nägemisnärvi sisemine tupp (*vag.interna n.optici*)

## Taimemorfoloogia
**Tupp** ehk **[[õietupp]]** on õiekatte välimine ring.  
## Vaata ka
*lehetupp
*silmamunatupp
*sünoviaaltuped
*tupp-villpea

## Välislingid
*Enn Ernits, Esta Nahkur,"Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
*EKSS "Eesti keele seletav sõnaraamat" (vaadatud 05.03.2014)
Bradley (jalaväe lahingumasin)

**Bradley** on Ameerika Ühendriikides firma BAE Systems Land and Armaments valmistatud jalaväe lahingumasin. Bradley on praegu Ameerika Ühendriikide maavägede relvastuses kasutusel.

## Iseloomustus
Bradley on mõeldud jalaväe või luurajate transportimiseks soomuskaitstud lahingumasinaga, pakkudes samal ajal kattetuld vaenlase vägede ja soomusmasinate tegevuse mahasurumiseks. Bradley variandid hõlmavad jalaväe lahingumasinat M2 Bradley ning luure- ja jalaväe lahingumasinat M3 Bradley. M2-l on kolmeliikmeline meeskond (komandör, laskur ja juht) ja kuus täisvarustuses sõdurit. Eesmärk on tagada jalaväerühma kaitstud transport kriitilistesse lahingupunktidesse. M3 viib peamiselt läbi luuremissioone ja kannab lisaks tavapärasele kolmeliikmelisele meeskonnale kahte luurajat. Lahingumasin kaalub üle 27 tonni ja selle maksimaalne kiirus on 56 km/h. 

## Ajalugu
Jalaväe lahingumasinate väljatöötamist ajendanud põhieesmärk oli vajadus soomustatud sõiduki järele, mis tegutseks Euroopas intensiivse sõjalise konflikti korral, kui see hõlmab ka tuuma-, bioloogiliste või keemiliste relvade kasutamist.  
Bradley töötati 1970. aastatel välja vastuseks Nõukogude Liidu BMP-1, BMP-2 jt jalaväe lahingumasinate loomisele. Bradley oli ette nähtud kasutamiseks nii soomustransportööri kui ka tankitõrjerelvana. Üks konstruktsiooninõue oli, et see peaks olema sama kiire kui M1 Abramsi põhilahingtank.

Esimesed Bradleyd võeti relvastusse 1981. aastal. 
Bradley tootmine lõpetati 1995. aastal. 2000. aasta mai seisuga oli USA armee jaoks toodetud 6724 Bradleyt (4641 M2 ja 2083 M3). Programmi kogumaksumus oli 5,7 miljardit dollarit ja lahingumasin maksis keskmiselt 3,2 miljonit dollarit.

2010. aastal alustas USA armee M2 Bradley asendamiseks programmi Ground Combat Vehicle.

### Vene-Ukraina sõda
2023. aasta jaanuaris teatas USA, et võib Ukrainale üle anda versiooni M2A2 ODS. Sama aasta jaanuaris avaldati esimesed kaadrid sellest, kuidas toimus Ukraina sõjaväelaste Bradley jalaväelahingumasinate väljaõpe. 2023. aasta veebruaris lõpetas esimene Ukraina pataljon Saksamaal Bradley väljaõppe.

## Relvastus
Bradley M2/M3 põhirelvastuseks on 25 mm kiirlaskekahur M242 Bushmaster. Laskekiirus kas 100 või 300 lasku minutis, täpsusega 3000 m (ligikaudu kaks miili). Samuti on see relvastatud TOW raketiheitjaga tankitõrjeks. Rakettmürske, mis on võimelised hävitama enamiku tanke kuni 4000 meetri kauguselt, saab tulistada ainult siis, kui sõiduk seisab. Lisaks on lahingumasin relvastatud keskmise kuulipildujaga M240C, millel on 2200 padrunit 7,62x51 mm laskemoonaga. Bradley on kaitstud lamineeritud soomusega 14,5–30 mm, samuti reaktiivsoomusega. 

### Galerii

US Navy 050215-N-5319A-020 Photographer's Mate 1st Class Steven Harbour, assigned to Fleet Combat Camera Atlantic, prepares for a ride in a M2A3 Bradley fighting vehicle while photographing U.S. Army Soldiers.jpg|M2A3 Bradley tagumine osa
M242-1.jpg|M242 Bushmaster


## Kasutajad
*  – umbes 4300 lahingüksustes, millele lisandub umbes 2000 laos.
*  – 400.
*  – 32 masinat.
* 

### Potentsiaalsed kasutajad
* 
* 

## Viited

## Välislingid
*
Unenägude seletaja

**Unenägude seletaja** on raamat, milles tõlgendatakse unenägude motiive. 

Iidsed rahvad uskusid, et une abil suudame suhelda üleloomulike jõududega. Tänapäeval seostatakse unenägusid pigem inimese enda alateadvusega.

## Vaata ka
*kirgas unenägu
Glencadami destilleerimiskoda

**Glencadami destilleerimiskoda** on 1825. aastal asutatud viski destilleerimiskoda Šotimaal Anguse omavalitsuses.
Strathisla destilleerimiskoda

**Strathisla destilleerimiskoda** on aastal 1786 asutatud viski destilleerimiskoda Šotimaal Moray omavalitsuses.
Bladnochi destilleerimiskoda

**Bladnochi destilleerimiskoda** on Šotimaal aastal 1825 asutatud viski destilleerimiskoda.

Destilleerimiskoda asub Bladnochi jõe ääres.
Glenkinchie destilleerimiskoda

**Glenkinchie destilleerimiskoda** on Šotimaal aastal 1837 asutatud viski destilleerimiskoda.

See asub umbes 15 miili kaugusel Edinburghist.
Andres Käärik

**Andres Lembit Käärik** (27. jaanuar 1954 Stockholm – 20. oktoober 2007 Stockholm) oli eesti rahvusest Rootsi poliitik ja eesti aktivist Rootsis.

Ta lõpetas Stockholmi Kuningliku Tehnikaülikooli (rootsi keeles *Kungliga Tekniska högskolan*) ja oli EÜS Põhjala liige.

Pärast kõrgkooli lõpetamist töötas ta ajakirjanikuna päevalehes Upsala Nya Tidning. Seejärel töötas ta Suur-Stockholmi omavalitsuses ja Stockholmi lääni omavalitsuses; ta oli ka tervishoiunõunik.

Ta oli Liberaalse Rahvapartei liige, Stockholmi Eesti Kooli juhatuse esimees. Ta astus pidevalt välja Balti riikide vabaduse eest kongressidel ja demonstratsioonidel ning osales resolutsioonide koostamisel. 

Ta osales Eesti kodanike komiteede tegevuses ning 1990. aastal valiti ta Eesti Kongressi liikmeks (1990–1992). 

Andres Käärik suri 20. oktoobril 2007 Stockholmis ja on maetud Stockholmi Metsakalmistule.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli ajakirjanik Katrin Käärik, isa Kaljo Käärik oli tehnikateadlane, ema Aino Käärik (neiuna Mathiesen) on botaanik ja metsateadlane, vanaisa Andres Mathiesen oli metsateadlane.

## Kirjandus
* Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=939
Amazing

**"Amazing"** on Timo Vendti laul, millega poplaulja ja tantsija Tanja Mihhailova esindas Eestit 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Taanis Kopenhaagenis. Laul ei pääsenud finaali, kuna hääletati võistluse I poolfinaalis 12. kohale.

Laul pääses 2014. aasta "Eesti laulu" finaali esimese poolfinaali võitjana. Lavaesituses tegid peale solisti kaasa taustalauljad Marilin Kongo, Kaire Vilgats ja Marvi Vallaste ning tantsija Argo Liik.
Borštši (Bari rajoon)

**Borštši** (ukraina keeles Борщі) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 89. Pindala on 0,461 km².
Haiti voodoo

**Haiti ''voodoo*** ((hääldus vuuduu); ka *vodun* või *vodoun*, *vudu* jm) on [[Sünkretism|sünkretistlik]] [[religioon]], mida praktiseeritakse peamiselt [[Haiti]]l ja Haiti [[diasporaa]]s. Praktiseerijaid kutsutakse "vodouistideks" ([[Prantsuse keel|prantsuse]] päraselt ka *vodouisantideks*) või "vaimude teenriteks" (Haiti [[kreoolkeel]]es: *sèvitè*).

Vodouistid usuvad, et on üks peamine looja-jumal, keda kutsutakse *Bondye* ("Bondye" on tõenäoliselt tuletatud prantsuskeelsest terminist *Bon Dieu* – otsetõlkes "hea jumal"). Kuid kuna Bondye ei interakteeru inimeste maailmaga siis vodouistid kummardavad erinevaid Bondye alluvusse kuuluvaid vaime ehk *loa*sid. Iga vaim ehk *loa* esindab mingit teatud aspekti inimeste elus.

Et tavaelus paremini toime tulla, kultiveerivad vodouistid loadega häid isiklikke suhteid, tehes neile annetusi, luues altareid ja muid pühendusega objekte. Tähtsad on ka tseremooniad, milles kasutatakse laulu, tantsu, muusikat ja esineb ka vaimude poolt seestumisi.

Haiti *vudu* on alguse saanud 18. sajandil prantslaste asutatud orjakolooniates [[Saint-Domingue]]'is (Haitil), kus orjastatud aafriklaste enda religiooni suruti aktiivselt maha ning neid sunniti üle võtma kristlust. Tänapäevane *vudu* on lähedaselt seotud ja välja kasvanud [[Lääne-Aafrika vodun]]ist. *Vudu* sisaldab ka teiste Aafrika rahvaste sümboleid-elemente, näiteks [[jorubad]]elt ja [[bakongod]]elt; samuti Taíno religioonist, ja on ka elemente Euroopa vaimsest kultuurist – Rooma katoliiklusest, Euroopa müstitsismist, vabamüürlusest ja teistest.

==Nimed ja etümoloogia==
*Vodou* on Haiti kreoolkeelne sõna, mis varem viitas ainult väiksemale kogumile Haiti rituaalidele. See tuleneb ayizokeelsest sõnast, mis tähendab müstilisi jõude, mis valitsevad maailma ja ka neid, kes selles asuvad, kuid ka mitmeid kunstilisi vorme, mis toimivad nn *voodoo* energiate abil. Haitil kasutavad *voodoo* praktiseerijad nimetust *vodou*, kui viitavad Haiti religioonile üldiselt. Tavaline on ka see, et *voodoo* praktiseerijad kasutavad enda kohta väljendit "need, kes teenivad vaime" (*sèvitè*) rituaalsetes tseremooniates osalemisega, mida kutsutakse "*loa*le pühendatud teenistusteks" (*sèvis loa*) või "Aafrika teenistusteks" (*sèvis gineh*). Neid nimetusi (kreoolkeelseid) võidakse kasutada märkimaks ka tervet Haiti *voodoo* usundid üldiselt.

==Vaata ka==
*[[New Orleansi voodoo|New Orleansi *voodoo*]]
*[[Lääne-Aafrika vodun|Lääne-Aafrika *vodun'']]
New Orleansi voodoo

**New Orleansi ''voodoo*** ehk *'Louisiana *voodoo**' on nimetus [[Aafrika]] [[diasporaa]]st pärinevale ja põhiliselt [[USA]]-s, [[Louisiana]] osariigis levinud uskumuste kogumile. New Orleansi *voodoo* on alguse saanud [[Prantslased|prantslaste]] poolt Aafrikast sinna toodud orjadest, kelle kultuuri ja religiooni segunemiselt [[kristlus]]ega selline usundivorm tekkis. Louisiana *voodoo* võtmeelementideks on erinevate taimede kasutamine, mürgid ja rituaalide abil kõikvõimalike kaitsvate või vaenlasele kahjutoovate [[amulett]]ide loomine.

==Vaata ka==
*[[Haiti voodoo|Haiti *voodoo'']]
*Lääne-Aafrika vodun
Fonid

**Fonid** või *Fon nu* on Lääne-Aafrikas, Beninis ja edela Nigeerias peamine etniline ning ligvistiline grupp, koosnedes üle 3,5 miljonist inimesest. Lõuna Beninis räägitavatest keeltest peamine on Gbe keelte hulka kuuluv foni keel. Fonid arvatakse pärinevat Tadost, Benini piiri lähedal kagu Togos asuvast külast.
Enamik fone elab tänapäeval külades ja väikelinnades, mudast seinte ja lainelisest plekist katustega majades. Fonide ehitatud linnade hulka kuuluvad ajalooline Dahomee pealinn Abomey ja Orjarannikul asuv Ouidah. Need linnad olid orjakaubanduse ühed peamised keskpunktid.

## Asuala
Enamus fone elab Ida-Beninis ja Edela-Nigeerias Benini-Nigeeria piiri lähedastel aladel.

## Päritolu
Fonide suuliselt edasiantud pärimuse järgi on Benini fonid *[[aja]]*de järeltulijad. Fonide suulise pärimuse kohaselt emigreerusid 12.-13. sajandi paiku mõned *ajad*, kes ise olid pärit Kagu-Togo külast Tadost ja Mono Jõe äärest, idapoolsetele aladele, mis on praegune Benin, ja lõid seal Allada linna. Hiljem moodustasid Allada *ajad* uue riigi: Suure Ardra, kus kuningad valitsesid järgides küla vanemate juhiseid ja nõuandeid. Allada oli Suure Ardra pealinnaks.

Aasta 1625 paiku olevat tekkinud aga kuninga kolme poja vahel vaidlus, et kes nendest pärib isa trooni. Selle dispuudi tulemusel jagunes kuningriik kolmeks osaks: üks vend, Kokpon, püüdis säilitada Suurt Ardrat. Teine vend, Do-Aklin, rajas Abomey linna ja kolmas, Te-Agdanlin, rajas Ajatche linna või Väikse Ardra (kutsutakse portugali kaupmeeste järgi, kes seal kauplesid ka Porto-Novo'ks). Ajad, kes elasid Abomeys, segunesid aeglaselt kohalike hõimudega, mille tulemusel olevatki tekkinud "fonid".

## Viited
Borštši

**Borštši** on mitme asula nimi:

* **[[Borštši (Bari rajoon)|Borštši]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis
* ...
Triatsetüültselluloos

**Triatsetüültselluloos** ehk **triatsetaattselluloos** on tselluloosi keemilisel modifitseerimisel saadav polümeerne saadus põhiliselt kiud- ja kilematerjalide tootmiseks. 

Triatsetüültselluloos saadakse tselluloosi (polüsahhariidi) molekulides hüdroksüülrühmade maksimaalsel asendamisel atsüülrühmadega (vähemalt 92% ulatuses). Selle keemiline valem on [C6H7O2(OOCCH3)3]n. Saadakse see tselluloosi atsetüülimisel jää-äädikhappe või äädikhappeanhüdriidiga. 

Triatsetaat sarnaneb monoatsetüültselluloosiga, kuid on oluliselt kuumuskindlam materjal. 

## Vaata ka
*Tselluloos
*Atsüülimine
Borõslav

**Borõslav** (ukraina keeles *Борислав*, poola keeles *Borysław*) on linn Ukrainas Lvivi oblastis Drohobõtši rajoonis. Borõslav asub Lvivist umbes 75 km edelas.

Linna on esmamainitud 1387. aastal. 

Borõslav on naftatööstuse keskus.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Borõslavi elanikest ukrainlasi 95,8%, venelasi 2,6% ja poolakaid 0,8%.

## Viited

## Välislingid

*Borõslavi koduleht
Gröönimaa leping

**Gröönimaa leping** (täielik nimi inglise keeles *Treaty amending, with regard to Greenland, the Treaties establishing the European Communities*) oli Euroopa Majandusühenduse liikmesriikide vaheline kokkulepe seoses Gröönimaa väljaastumisega. See järgnes 1982. aastal toimunud Gröönimaa referendumile, millega valijad otsustasid ühendusest välja astuda. 1984. aasta 13. märtsil sai kaheksas ametlikus keeles leping Brüsselis kümne osapoole allkirjad. Leping jõustus 1985. aasta 1. jaanuaril ning sama aasta 1. veebruaril astus Gröönimaa ka vormiliselt ühendusest välja.

Lisaks Gröönimaa väljaastumisele parandas leping varasemaid ühenduse lepinguid ning sel kujul on tegemist ka Euroopa Liidu põhiseadusliku aluse lahutamatu osaga. Otsus ühendusest lahkuda tehti pärast seda, kui Gröönimaa oli saanud autonoomia, ning selle sammu eesmärk oli tagada Gröönimaa õigused oma kalavetele ja piirata väliseid mõjusid.

## Vaata ka
* Gröönimaa ja Euroopa Liidu suhted

## Viited
Mälu-T-rakud

**Mälu-T-rakkudeks** ehk **T-mälurakkudeks** (inglise *memory T cells*) nimetatakse paljude selgroogsete lümfisüsteemi (lümfoid(-immuun)süsteemi) rakke. Mälu-T-rakud liigitatakse T-lümfotsüütide hulka, kuna nad moodustuvad nii CD4<sup>+</sup>T- kui ka CD8<sup>+</sup>-T-rakkudest.

T-mälurakud on tüümustekkelised, kuid migreeruvad hiljem luuüdisse.

## Ülesanded
T-mälurakkude populatsioon on väike, kuid nad ringlevad mitte ainult lümfoidkoes, vaid kogu organismis. Nende ülesandeks loetakse antigeeniga kokkupuute kohta käiva informatsiooni säilitamist ja kiiret reageerimist sama antigeeniga kokkupuutel, isegi aastate möödudes.

## Toime

T-mälurakke ja B-mälurakke (indutseeritud vaktsiinipõhiseid) seostatakse immuunmäluga. 
T-mälurakkude kohta on vähe andmeid. Kokkupuutel sama antigeeniga aktiveerivad APC-rakud arvatavasti 2 tunni jooksul T-mälurakud. Pärast aktivatsiooni moodustavad T-mälurakud üsna kiiresti hulgaliselt T-abistaja- ja tsütotoksilisi T-rakke. 
Enamik T-lümfotsüüte hävib pärast ägeda nakkuse taandumist, kuid arvatakse, et T-mälurakud jäävad siis ellu.

## Kliiniline meditsiin
Arvatakse, et T-mälurakud on need, kes käivitavad siiratud elundite hülgamise.

## Liigitus

T-mälurakkude populatsioonil eristatakse järgmisi allpopulatsioone:
**central memory* ehk *(T<sub>CM</sub> cells)* – komplekteerivad ja eritavad IL-2, kuid mitte gammainterferooni (IFNγ) või IL-4;
**effector memory* ehk *(T<sub>EM</sub> cells)* – komplekteerivad tsütokiine IFNγ ja IL-4.

## Viited

## Välislingid
*Fadi G. Lakkis, Mohamed H. Sayegh, Memory T Cells: A Hurdle to Immunologic Tolerance, JASN September 1, 2003 vol. 14 no. 9 2402-2410, Veebiversioon (vaadatud 06.03.2014) (*inglise keeles*) 
*Camille L Novis, Nancie M Archin, Maria J Buzon, Eric Verdin, June L Round, Mathias Lichterfeld, David M Margolis, Vicente Planelles, Alberto Bosque, Reactivation of latent HIV-1 in central memory CD4+ T cells through TLR-1/2 stimulation, Retrovirology 2013, 10:119 doi:10.1186/1742-4690-10-119, Veebiversioon (vaadatud 06.03.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Memory T cell]] seisuga 06.03.2014.*
Ryhor Baradulin

**Ryhor Ivanavič Baradulin** (valgevene keeles Рыгор Іванавіч Барадулін; 24. veebruar 1935 Vierasovka talu, Haradok 2, Ušačy rajoon, Viciebski oblast Valgevene – 2. märts 2014 Minsk, Valgevene) oli valgevene luuletaja, esseist ja tõlkija.

## Elulugu
Rõhor oli Ivan ja Kulina Baradulini poeg. Ta lõpetas kooli Ušačys 1954. aastal ning jätkas õpinguid Valgevene Riiklikus Ülikoolis Minskis, mille lõpetas 1959.

Ta töötas toimetajana ajalehtedes ja ajakirjades, näiteks ajalehes Sovetskaja Belorussija – Belarus Segodnja ning ajakirjades Bjarozka ja Polõmja. Samuti töötas ta kirjastustes Belarus ja Mastatskaja Litaratura. Rõhor Baradulin kuulus Valgevene Kirjanike Liitu ja Valgevene PEN-klubisse, mille president ta oli 1990–1999. Ta oli Valgevene Rahvarinde (Партыя БНФ) liige.

## Teosed
Rõhor Baradulin oli viimane inimene, kes pälvis Valgevene rahvakirjaniku tiitli (1992). Oma luulekogude ja tõlgete eest sai ta ka auhindu. Avaldamist alustas ta 1953. aastal. Tema esimesed luuletused ilmusid ajalehes Tšõrvonaja zmiena. Baradulini esimene luulekogu "Maladzik nad stepam" ilmus 1959. Kokku avaldas Rõhor Baradulin umbes 70 luuleraamatut (sh lasteluule, satiir ja naljaluule), artikleid, esseid ja tõlkeid. 2006. aastal esitati ta luulekogu "Kstõ" eest Nobeli kirjandusauhinna kandidaadiks. Tema luuletsükli "Štšõmlivõja Ramansõ" viisistas Mikalai Jatskov.

## Viited

## Välislingid
*Rõhor Baradulini koduleht Internet Archive'is
*Baradulini luuletuse valgevene ja vene keeles
Gröönimaa Ülikool

**Gröönimaa Ülikool** (grööni keeles *Ilisimatusarfik*; taani keeles *Grønlands Universitet*) on Gröönimaa ainus ülikool. 

Ülikool sai ülikooli staatuse 1989. aastal, enne seda oli tegemist Inuiti Instituudiga (*Ilisimatusarfik*). Õppeasutus asub Gröönimaa pealinnas Nuukis, sel on samas linnas kolm instituuti. Enamik kursusi toimub taani keeles, osa ka grööni keeles.

2014. aasta seisuga õppis ülikoolis 600 üliõpilast. Tagasihoidlik üliõpilaste arv on tingitud valitsuse poliitikast, mis võimaldab saada tasuta kõrgharidust ükskõik kus Euroopas või Põhja-Ameerikas. Seetõttu õpib enamik Gröönimaalt pärit üliõpilasi Taanis.

## Ajalugu
Ülikool rajati eesmärgiga anda kohapeal kõrgharidust. Algul asus kool endises hernhuutlaste misjonijaamas Nye-Hernhut, 2009. aastal koliti selleks otstarbeks ehitatud uuringukompleksi Ilimmarfik. Ülikooli eelarve on 14,8 miljonit krooni.

## Osakonnad

Ülikool koosneb neljast instituudist, mis tegelevad uurimistööga ning annavad täielikku haridust järgmistel erialadel.
* Ühiskonna, majanduse ja ajakirjanduse instituut
** majandus- ja ühiskonnateadused
** ajakirjandus
** sotsiaaltöö
* Kultuuri, keele ja ajaloo instituut
** kultuur ja sotsiaalajalugu
** teoloogia
** keel, kirjandus ja meedia
** kirjalik ja suuline tõlge
* Pedagoogikainstituut
** põhikooli pedagoogika
** hindamine ja õppekavaarendus
* Õenduse ja terviseteaduse instituut
** õendus ja terviseteadus

## Raamatukogu
Ülikooli raamatukogu kogud koosnevad 30 000 raamatust ja 125 eri teadusvaldkondi hõlmavast ajakirjast.

## Viited

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Olev Must

**Olev Must** (sündinud 7. jaanuaril 1950 Sangastes Valgamaal) on eesti psühholoog. 

## Elukäik
Ta lõpetas 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogina. Teaduste kandidaadiks pedagoogikas sai ta 1986. aastal.

Aastatel 1974–1981 töötas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemias teadurina, kust liikus edasi ENSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudi teaduriks (1981–1986). 1986. aastast on Musta karjäär olnud seotud Tartu Ülikooliga, kus ta töötas esialgu vanemõpetajana (1986–1993). 1993. aastast oli Must Tartu Ülikooli psühholoogia instituudis sotsiaalpsühholoogia dotsent, märtsist 2014 kuni juulini 2015 ka psühholoogia instituudi juhataja kohusetäitja.  

Praegu töötab ta Tartu Ülikooli õpetaja- ja kõrghariduse keskuse psühhomeetria vanemteadurina. 2020. aasta oktoobris tunnustas ülikooli senat teda erilise panuse eest intelligentsusuuringutesse ja Tartu Ülikooli akadeemilise testi välja töötamise eest Tartu Ülikooli suure medaliga . Must on aastaid koostanud Tartu Ülikooli akadeemilist testi .

Tema peamisteks uurimisvaldkondadeks on olnud sotsiaalne taju, vaimne võimekus ja kõrgkooli akadeemilist toimetulekut mõjutavad tegurid. Ta on avaldanud teadusartikleid muuhulgas Flynni efekti kohta.

## Tunnustus
* 2005 Tartu Ülikooli aumärk
* 2010 Tartu Ülikooli medal
* 2020 Tartu Ülikooli suur medal 

## Isiklikku
Olev Must on abielus ja tal on kaks tütart.

## Viited

## Välislingid
* 
* Olev Must, CV
Alfred Schmidt (täpsustus)

**Alfred Schmidt** on mitme tuntud isiku nimi:
***[[Alfred Schmidt (filosoof)|Alfred Schmidt]]** (1931–2012), Saksa filosoof
***[[Alfred Schmidt (kunstnik)|Alfred Schmidt]]** (1858–1938), Taani illustraator ja kunstnik
***[[Alfred Schmidt (jalgpallur)|Alfred Schmidt]]** (1935–2016), Saksa jalgpallur
***[[Alfred Schmidt]]** (1898–1972), eesti tõstja
Sage Kotsenburg

**Sage Kotsenburg** (sündinud 27. juulil 1993 Coeur d'Alene'is Idahos) on USA lumelaudur. Ta võitis 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis kuldmedali esimest korda mängude kavas olnud lumelaua pargisõidus.

2010. ja 2012. aastal sai Kotsenburg teise koha ekstreemspordivõistlusel X Games pargisõidus. 2011. aastal saavutas ta samadel võistlustel vigurhüpetes kolmanda koha.

## Viited

## Välislingid
* Sage Kotsenburg U.S. Snowboardingu veebilehel
* Sotši olümpiamängude profiil
* Sage Kotsenburg Facebookis
* Sage Kotsenburg Twitteris