open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
J Dilla

**James Dewitt Yancey** (7. veebruar 1974 – 10. veebruar 2006), rohkem tuntud kui **J Dilla** (ka **Jay Dee**), oli Ameerika hiphopmuusika produtsent ja räppar. Karjääri alustas ta nime Jay Dee all, kuid 2001. aastast kasutas ta nime J Dilla. 

Dilla tööd produtsendina on hinnatud kõrgelt, tunnustust on jaganud isegi Kanye West, Just Blaze ja Pharrell Williams. Dilla valduses olnud salvestiste seas on palju selliseid teoseid, põhiliselt kasutamata räpitaustu, mida ta ei jõudnud albumitele panna, ning need on internetis laialdaselt levinud, mis on talle fänne juurde toonud.

## Elu lõpuaastad ja surm
2002. aastal asutasid J Dilla ja Los Angelese produtsent **Madlib** ansambli Jaylib. 2003. aastal andsid nad välja albumi "Champion Sound".  

2004. aastal kolis Dilla Detroitist Los Angelesse ja läks Jaylibiga turneele. 

Ajakirjade Urb (2004 märts) ja XXL (2005 juuni) artiklites väideti, et J Dilla on haige ja lebab haiglavoodis. Dilla väitis, et temaga on kõik korras, kuid novembris 2005 oli selge, et see nii ei olnud. Dilla käis küll ringreisil Euroopas, kuid ta esines ratastoolis. Hiljem avaldati, et ta põdes rasket verehaigust (nn TTP) ja luupust.

J Dilla suri 10. veebruaril 2006 oma kodus Los Angeleses. Tema viimane album "Donuts" ilmus vaid kolm päeva varem.

## Sooloalbumid
* 2001 Welcome 2 Detroit (BBE CD/LP)
* 2003 Ruff Draft EP (Original Issue LP-Mummy/Groove Attack) (2007 2CD/LP Reissue-Stones Throw) 
* 2006 Donuts (CD/LP, 2006, Stones Throw) 
* 2006 The Shining (BBE CD/LP) 
* 2007 Jay Love Japan (Operation Unknown/PayJay CD/LP)
* 2009 Jay Stay Paid (Nature Sounds CD/LP/MP3)

## Koostööd
* Slum Village liige, J-88 on teine nimi Slum Villagele.
* Slum Village - Fan-Tas-Tic (Vol. 1) CD/LP 1996 (Donut Boy Recordings) 1997 (Sudden Impact) 2006 (Barak) 
* Slum Village - Fantastic, Vol. 2 CD/LP 2000 (Goodvibe) 2002 (Capitol) 
* J-88 - Best Kept Secret CD/LP 2000 (Groove Attack) 
* Jaylib - Champion Sound CD/LP 2003 (Stones Throw)
* Illa J - Yancey Boys CD/LP 2008 (Delicious Vinyl)

## Instrumentaalplaadid
* Vol. 1: Unreleased CD/LP 2002 (Bling47.com) 
* Vol. 2: Vintage CD/LP 2003 (Bling47.com)
Abigail Kapiolani Kawananakoa

**Abigail Helen Kapiolani Kawananakoa** (14. märts 1903 Honolulu – 8. aprill 1961 Honolulu) oli Hawaii kuningliku perekonna pea alates 20. maist 1953.
Jamshīd bin ‘Abdullāh

**Jamshīd bin ‘Abdullāh** (16. september 1929  – 30. detsember 2024) oli viimane Sansibari sultan. Ta valitses 1. juulist 1963 kuni 12. jaanuarini 1964. Ta kukutati Sansibari revolutsiooni käigus.

## Välislingid
*Elulugu
Edward David Kalakaua Kawananakoa

**Edward David Kalakaua Kawananakoa** (10. märts 1904 Honolulu – 20. mai 1953 Honolulu) oli Hawaii kuningliku perekonna pea alates 11. novembrist 1917.

Ta oli David Kawānanakoa ainuke poeg. Tal oli ka kaks õde. Ta läbis sõjaväeteenistuse Californias ning osales Teises maailmasõjas USA vägede koosseisus.
Robert Wilcox

**Robert William Kalani-hiapo Wilcox** (15. veebruar 1855 Kahului – 23. oktoober 1903 Honolulu) oli Hawaii poliitik.

Tema isa oli ameeriklane Rhode Islandilt ja ema Hawaii kohalikku päritolu.
Post hardcore

***Post hardcore*** (ka ***post-hardcore***, harvemini lühendina **phxc** või **phXc**) on muusikastiil, mis põhiliselt mõjutatud ''hardcore'' pungist, ''emocoreist ja ''screamo''st.

*Post-hardcore* on enamasti äratuntav mitmekesise vokaali poolest. Näiteks võib laulja ühel hetkel sosistada ja järgmisel hetkel karjuda. Taustaks on enamasti pidev ja ilma suurema vahelduseta tempokas trummitagumine. Stiili võib iseloomustada ka sellega, et enamasti tundub nende muusikal olevat omapärane püüe korraga saavutada nii kaootilist, dissonantset efekti kui ka meloodiat ja korrapära. Pinge tõusud ja langused võivad vahelduda väga kiiresti ning vahel toimuvad peaaegu et korraga.
## Ajalugu
*Post-hardcore*i algusaja paikapanemisel on esinenud käsitluslikke vastuolusid. Üks seisukoht on, et muusikastiil sai alguse 1970. aastate lõpul ja 1980. aastate alguses. Võib arvata, et siis umbes sel ajajärgul võeti kasutusele termin *post-hardcore*, mis kirjeldas kõiki *hardcore*-pungi edasiarendusi. Tänapäevaks on aga välja kujunenud eraldiseisev *post-hardcore*'i muusikastiil.

Teine arvamus on see, et *post-hardcore* kujunes välja kõrvuti emoga Dischord Recordsi suure kaasabiga 1980. aastate lõpul ja 1990. aastate alguses. Kuna emo ja *post-hardcore* alged asuvad samas kohas, vaid arengusuunad on erinevad (ehkki mitte oluliselt), siis tihtipeale ei tehta žanritel vahet. See ei tule alati vaid ebaprofessionaalsusest žanri määramisel, vaid asjaolust, et ajas tagasi minnes saabki *post-hardcore* ja emo eraldada vaid mingi maani. Selleks punktiks, kus žanrite erinevusest on liiga raske aru saada, et neil vahet teha. võib pidada 1990. aastate algusaastaid. Ei tasu aga arvata, nagu oleks žanrid siis sündinud, sest mõlemad terminid eksisteerisid juba siis. Näiteks 1990. aastate alguses palju populaarsust kogunud bänd Fugazi, mis avaldas väga laia mõju mõlemale žanrile, on siiamaani diskussiooni allikaks, kuigi teda peetakse siiski rohkem *post-hardcore*i žanrisse kuuluvaks, on siiski väga toekaid argumente, mis räägivad *emocore*i kasuks.

Kuigi *post-hardcore*i austajad väidavad sageli, et see muusikastiil on tihedalt seotud DIY põhimõtetega, siis pärast sajandivahetust on selle muusikastiili populaarsus hüppeliselt kasvanud ning enamik tänapäeval laiemalt tuntud *post-hardcore*i ansambleid on liitunud kommertsplaadifirmadega ja terminit *[[fashioncore]]* kasutatakse žanriliselt kõige rohkem just *post-hardcore*i bändide kohta. Neid bände peetakse silmapaistvaks pigem oma soengute kui muusika poolest.
Pikkjärv

**Pikkjärv** on mitme Eesti järve nimi:

* **[[Ivaste Pikkjärv]]** asub Tartu maakonnas Kambja vallas
* **[[Jussi Pikkjärv]]** asub Harju maakonnas Kuusalu vallas
* **[[Järvi Pikkjärv]]** asub Harju maakonnas Kuusalu vallas
* **[[Karula Pikkjärv]]** asub Valga maakonnas Valga vallas
* **[[Kõnnu Pikkjärv]]** asub Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas
* **[[Kaarepere Pikkjärv]]** asub Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas
* **[[Kooraste Pikkjärv]]** asub Põlva maakonnas Kanepi vallas
* **[[Lootvina Pikkjärv]]** asub Põlva maakonnas Põlva vallas
* **[[Tilsi Pikkjärv]]** asub Põlva maakonnas Laheda vallas
* **[[Tsolgo Pikkjärv]]** asub Võru maakonnas Võru vallas
* **[[Viitna Pikkjärv]]** asub Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas
*Palometsa Pikkjärv, Võru maakonnas Võru vallas

***Pikkjärv** ehk Jaanuse järv asub Valga maakonnas Otepää vallas
***Pikkjärv** ehk Kuusikjärv asub Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas
***Pikkjärv** ehk Pitkjärv asub Saare maakonnas Saaremaa vallas
***Pikkjärv** ehk Ubajärv asub Võru maakonnas Rõuge vallas

## Vaata ka
* Pikkjärve
* Pikkjärve (Valga)
* Pikkjärve mõis
* Pikkjärve paisjärv
* Pikajärv
Ussa (Ob)

**Ussa** on jőgi Aasias, jääb halduslikult Venemaa Kemerovo oblastisse. Algab Kuznetski Alataust. Voolab valdavalt edelasse. Suubub paremalt Tomi.

Jõe pikkus on 179 km, valgala suurus 3610 km².

Mežduretšenski linn asub Ussa ja Tomi ühinemiskohas ning need kaks jõge on kujutatud linna lipul ja vapil.
Post hardcore'i ansamblite loend

*Siin on loetletud [[post hardcore|post-hardcore'i]] viljelevaid ansambleid.*

## #
* 36 Crazyfists
## A
* Alesana
* Alexisonfire
* At the Drive-In
* American Tragedy
* As Cities Burn
* At the Drive-In
* A Day in Black and White
* A Day To Remember
## B
* Bear vs. Shark
* Big Black
* Bled, The
* Blessthefall
* Beautiful Mistake, The
* Biffy Clyro
* Blackout, The
* Bled, The
* Blind Channel
* Blood Brothers, The
* Boysetsfire

## C
* Cinemechanica
* Circus Lupus
* Crownhate Ruin, The
* Chasing Victory
* Chiodos
## D
* Decahedron
* Dismemberment Plan, The
* Draft, The
* Driver Side Impact
## E
* Effigies, The
* Emanuel
* Emery
* Engine Down
* Escape the Fate
* Enter Shikari
## F
* Fightstar
* From Autumn to Ashes
* From First to Last
* Flee the Seen
* Fugazi
* Funeral for a Friend
## G
* Girls Against Boys
* Glassjaw (varasem materjal)
* Greeley Estates
* Garrison
## H
* Handsome
* Hell Is for Heroes
* Hum
* Hundred Reasons
* heavy heavy low low
* Her Words Kill
* Halifax
* Harkonen
* He Is Legend

## I
* I Am Ghost
* I Am the Avalanche

## J
* Jawbox
* Jersey
* Juno

## L
* Les Savy Fav
* Jairus
* JR Ewing
* Kill Sadie
* LoveHateHero
* Light Pupil Dilate
* Lights Below
* Lorene Drive
## M
* Madina Lake
* Man Sized Action
* Milemarker

## N
* Naked Raygun
* No Division
## O
* On the Last Day
## P
* Poster Children
* Poison the Well
* Protest The Hero

* Pierce The Veil
## Q
* Quicksand
## R
* Rapeman
* Receiving End of Sirens, The
* Refused
* Reuben
* Rival Schools
## S
* Saosin
* Sense Field (varasem materjal)
* Shellac
* Shiner
* Showbread
* Shudder to Think
* Silverstein
* Sleeping, The
* Smoke or Fire
* Squirrel Bait
* Scary Kids Scaring Kids
* Sense Field
* Shai Hulud
* Showbread
* Sleeping, The
* Smokey Wambas, The
* Stutterfly
* Stiletto Formal, The

* Sleeping With Sirens
## T
* Taken
* Thrice
* Thursday
* There for Tomorrow
* Tidal
* Trauma
* Trenchmouth
* Turnstile

## U
* Underoath
* Unwound
## V
* Valley, The
Burlakid Volgal

**"Burlakid Volgal"** on Ilja Repini maal aastast 1873.

Maali süžee tekkis 1868. aastal jalutuskäigul piki Neeva kallast. Kunstnikku rabas pilt elegantselt riietatud jalutavast härrasrahvast ja sealsamas lotja tirivatest burlakkidest. Repin oli hüüdnud: "Missugune õudus! Inimesed loomarakmeis!" Sealsamas tegi ta ka oma esimese visandi. 

Temaga kaasa jalutanud Fjodor Vassiljevile visand meeldis, aga ta soovitas Repinil sõita Volga äärde "tõelisi burlakke vaatama". Vassiljev oligi selle reisi algataja ja korraldaja.

1870. aasta aprillis sõitis Repin koos Vassiljeviga Volga äärde, kus tegi eskiise ja etüüde kavandatavale maalile burlakkidest.

Maalil on kujutatud üksteist liival sammuvat meest, rihmad ümber rinna, kes veavad lotja mööda jõge vastuvoolu. Kõige ees on kujutatud burlakk Kaninit. Kanin meeldis Repinile kõige rohkem. Ta jättis mulje väga elutargast ja südamlikust inimesest. Repinit köitis tema nägu, liigutused ning terve tema olemus. Kanini kõrval on habemesse kasvanud Aguli Löömamees. Teisel pool Kaninit tirib lotja Ilka-Meremees. Meeste keskel on kujutatud Noor Larka, kes on haaranud kätega rihmadest, nagu tahaks ta neid endalt maha raputada. Pildil on näha ka agaralt astuvat endist soldatit, kellel ainsana on saapad jalas. Need on päris terved ning võib aimata, et sõdur pole veel burlakieluga kohaneda jõudnud. Stassov:*"Need üksteist meest, kes astuvad ühte jalga, rihmad üle rinna, ja tirivad lotja, on tugevad ja mehised – murdumatud mehed"*.

Kunstikriitik Vladimir Stassov on ka öelnud:*"Repin ei maalinud "burlakke" mitte selleks, et vaatajaid härdaks teha või kutsuda esile kaastundeohkeid. Teda vapustasid nähtud tüübid ja karakterid, temas tekkis vajadus maalida seda kauget tundmatut vene elu, ja ta maalis niisuguse stseeni, millele võrdset võib leida ehk [[Nikolai Gogol|Gogol]]i kõige hingestatumast loomingust."*

"Burlakid Volgal" eksponeeriti ülemaailmsel kunstinäitusel Viinis ja tõi kunstnikule üldise tunnustuse.
Jack Davenport

**Jack Arthur Davenport** (sündinud 1. märtsil 1973 Stuffolkis) on inglise näitleja.

## Elukäik
Jack elas oma elu esimesed seitse aastat Ibizal koos vanemate Maria Aitkeni ja Nigel Davenportiga, kes on samuti näitlejad. Kui Jack oli seitsmene, lahutasid ta vanemad abielu ning poiss saadeti Dragoni internaatkooli. Seejärel õppis ta Cheltenhami ülikoolis.

Davenporti onu Jonathan Aitken on poliitik.

Jack Davenport on abielus näitleja Michelle Gomezega.

## Karjäär
Davenporti näitlejakarjäär algas täiesti juhuslikult. Ta oli võtnud ühe aasta ülikoolist vabaks ja osales suvisel draamakursusel, kus teda märkas lavastaja Clwyd Theatr Cymru. 18-aastaselt sattus ta Walesi, kus ta hakkas esinema väikerollides näidendis "Hamlet". Seal sai ta tuttavaks Rhys Ifansiga ("Notting Hill").

Aasta hiljem läks ta ülikooli East Anglia Ülikooli õppima filmikunsti ja inglise kirjandust. Ta proovis ülikoolis olles mitu korda näitlemist, kuid ei olnud sellest piisavalt huvitatud. Näitlemise asemel soovis ta saada pigem liikmeks filmi meeskonnas, kes jääb kaamera taha. Kuid pärast ülikooli lõpetamist veenis Davenporti ema teda kirjutama kirja John Cleese'ile ja küsima osa tolle uues filmis "Fierce Creatures". Seda siiski kaamera taga esialgu. Cleese aga toimis vastupidi ja saatis Davenporti kirja edasi näitlejate osakonda. Kuigi Davenporti roll filmis oli väga väike, sai ta siiski kaamera ees esinemise kogemuse.

Järgmisena sai näitleja osa BBC draamaseriaalis "This Life". Selle rolliga tõestas Davenport ennast näitlejana.

Nüüdseks on Davenport näidelnud paljudes edukates filmides ja seriaalides, sealhulgas "The Talented Mr. Ripley", "Coupling", "Ultraviolet" ning hiljutises kassahitis "Kariibi mere piraadid: Musta pärli needus" ja selle järgedes.

## Välislingid
*
Chloë Agnew

**Chloë Elisabeth Aislinn Moira Agnew** (sündinud 9. juunil 1989 Dublinis) on iiri laulja, kes on tuntuks saanud ansambli Celtic Woman lauljana. 

Hääleliigilt on Agnew sopran. Ta on laulnud inglise, iiri, ladina, itaalia ja saksa keeles. Aastatel 2004–2013 ja uuesti 2020. aastast on ta laulnud ansamblis Celtic Woman, 2014. aastast ka ansamblis Celtic Thunder. Need ansamblid viljelevad muusikat traditsioonilistest keldi meloodiatest kuni klassika ja poplauludeni. 

## Elukäik
Chloë Agnew on õppinud Alexandra tüdrukute kolledžis. 

Kuna ta meelelahutajast ema esines sageli telesaadetes, pole ime, et tütar tegi televisioonidebüüdi juba neljanädalaselt. Esimene avalik esinemine lauljana sai samuti teoks televisioonis, siis oli ta kuueaastane. 1998. aastal esindas ta Iirimaad rahvusvahelisel laste lauluvõistlusel Kairos lauluga "The Friendship Tree" ja võitis peaauhinna.  

Ta elab koos ema Adéle Kingi ja noorema õe Naomi Agnew'ga Knockylonis Iirimaal.
Hokilitter

**Hokilitter** ehk **hokiketas** on vulkaniseeritud kummist valmistatud must ketas, mida kasutatakse jäähokis mänguvahendina. 

Standardne hokilitter on must, 1 toll (2,54 cm) paks, 3-tollise (7,62 cm) läbimõõduga ja kaalub 6 untsi (170 grammi). Noortevõistlustel kasutatakse ka siniseid litreid, mille kaal on 4 untsi (113 grammi). Treeningutel kasutatakse löögi tugevuse harjutamiseks ka lillakaspunaseid litreid kaaluga 10 untsi ja teraslitreid kaaluga 2 naela (900 g). 

Hokilitriga mängitakse lisaks jäähokile veel kelguhokit ja allveehokit. Seevastu saalihokit, maahokit ja rulluisuhokit mängitakse palliga.

Rulluisuhokilitter on umbes sama suur kui standardne hokilitter, aga on valmistatud plastist ja sellepärast kergem. Nii nende ülemisel kui ka alumisel pinnal on väikesed ribid, mis vähendavad litri kontakti maaga, võimaldades paremat libisemist ja väiksemat hõõret. Sellega saab mängida ka puidul, asfaldil ja betoonil. Rulluisuhokilitter võib olla põhimõtteliselt ükskõik mis värvi, aga tavaliselt tehakse need eredat, kõige sagedamini punast värvi.

Hokimatši pealtvaatajad (nii kohapeal kui ka televisiooni kaudu mängu jälgijad) kurdavad sageli, et hokilitter on halvasti näha. Selle probleemi leevendamiseks leiutati 1996. aastal Foxtrax – litter, mille sisemuses on elektrooniline asukoha näitamise seadis, mille abil teleülekandes näidatakse litrit sinakalt hiilgavana. Litri söötmisel kuvatakse litrile komeedisaba. Kui litter liigub kiiremini kui 70 miili tunnis (113 km/h), kuvatakse komeedisaba punase värviga. 

## Vaata ka
* Jäähokikepp
Juba

**Juba** on küla Võru maakonnas Võru vallas Vagula järvest lõunas.

Külas asub Juba järv.

## Nimi
Kohanimekäändeks on "Jubale" või "Juppa".

Juba nimi tekkis talupoja lisanimest, mille päritolu on teadmata. Oletada võib mõnd J-iga algavat eesnime, näiteks Jakobi hollandi või friisi kuju Jaap või poola kuju Jakuba. Soomes on Juva-algulisi nimesid, mis arvatakse pärinevat Johannesest.

## Ajalugu
1684. aasta kaardil on küla asukoht tühi. Koha nime on esmamainitud 1765. aastal, kui on nimetatud *Jubba Jaani*, kes arvati Vana-Nursi mõisale kuuluva Vagula küla alla. 1796 on mainitud *Jubba Pola Juhhani Jaaku*. Sellest kirjapanekust leiab Poola talu nime ja see annab alust arvata, et Juba külas pidi siis olema mitu talu, muidu poleks olnud vaja talu eraldi välja tuua. 1798 on esmamainitud *Juba* karjamõisa, mis rajati küla keskele. 1817 müüdi Juba iseseisva mõisana. 1839 anti Juba mõisale uus nimi *Quellenhof* 'allikamõis'. Mõis ja küla kuulusid Rõuge kihelkonda. 1920. aastatel rajati Juba asundus, mis 1977 nimetati külaks. Nõukogude ajal liideti Jubaga Ligeri või Ligõri küla, mis hääbus pärast maailmasõda. 1977 liideti Ala-Vagula (ametlikult Vagula II) küla.

1993 rajati Juppa Kaitseväele kuuluv 32 ha suurune Tsiatsungõlmaa harjutusala, kus on ka lasketiir.

2024. aastal valmis külas Reedo sõjaväelinnak, mis on mõeldud liitlasvägede vastuvõtuks ja suudab majutada kuni 1000 sõdurit. Vastuvõtulinnakule anti Reedo nimi, kuna Ameerika liitlastele on Tsiatsungõlmaa nime hääldamine keeruline.

## Kultuurimälestised
Külas asub muistne arheoloogiamälestisena arvele võetud Ala-Vagula II asulakoht.

## Transport
Juba küla läbib Valga–Koidula raudteelõik, millel asus kuni 2001. aastani ka küla territooriumile jäänud Vagula raudteepeatus.

Külast lõunasse ja itta jääb Võru–Mõniste–Valga tee.

## Viited
Kasaritsa

**Kasaritsa** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Konrad Mägi on maalinud mitmed õlimaalid, millel kujutatakse Kasaritsa maastikku. 

## Vaata ka
*Kasaritsa mõis
*Kasaritsa / Vana-Kasaritsa vald (1866–1939)
*Kasaritsa vald (1939)

## Viited
Vassili Stassov

**Vassili** **Stassov** (vene keeles Василий Петрович Стасов; 4. august (vkj. 24. juuli) 1769 Moskva – 5. september (vkj. 24. august) 1848 Peterburi) oli vene arhitekt.

Aastatel 1783–1794 töötas Stassov arhitekti abilisena Moskvas. 1794–1795 teenis ta kaardiväes, 1802–1807 stažeeris Lääne-Euroopas. 1811. aastal valiti ta Peterburi Kunstide Akadeemia akadeemikuks. Ta kuulus Ehitiste ja hüdroloogiliste tööde komitee koosseisu.

Stassov töötas peamiselt Peterburis. Ta projekteeris Pavlovski polgu kasarmud (1817–1820), Jamskoi turu 1817–1819, Püha Kolmainsuse katedraali (1828–1835), Narva (1827–1834) ja Moskva (1834–1838) võiduvärava. 

Alates 1837 juhtis Stassov Leo von Klenze projekti järgi Uue Ermitaaži ehitust ja 1838–1839 Talvepalee tulekahjujärgset taastamist.

Tema looming esindab vene ampiiriks nimetatavat stiili. Ta pöördus sageli rangete vormide poole ja kasutas palju dooria sambaid. Teda peetakse ka vene rahvusliku stiili (pseudovene stiil) rajajaks arhitektuuris. Seda stiili esindab näiteks Aleksander Nevski mälestuskirik Potsdamis (1826). Stiililt sarnane Desjatinnaja kirik Kiievis hävis Nõukogude ajal.

Vassili Stassov abiellus 1817 Maria Sutškovaga, kes suri 1831 koolerasse epideemia ajal. Neil oli viis poega, kellest neli said täiskasvanuks, ja kolm tütart, kellest kaks said täiskasvanuks. Teine poeg Aleksandr Stassov (1819–1904) oli ettevõtte Kavkaz i Merkuri direktor. Teine tütar Nadežda Stassova (1822–1895) oli naiste kõrgkooli Bestuževi kursuste üks asutajaid ja töötaja. Kolmas poeg Vladimir Stassov (1824–1906) oli muusika- ja kunstikriitik. Neljas poeg Dmitri Stassov (1828–1928) oli jurist, üks Venemaa 1860. aastate kohtureformi autoreid.
Põhjapolaarjoon

**Põhjapolaarjoon** on polaarjoon, selle laiuskraad on 66,5° N. Põhjapolaarjoonilt põhja poole esineb polaaröö ja polaarpäev.

Põhjapolaarjoon läbib järgmiste riikide territooriumi:
*Norra
*Rootsi
*Soome
*Venemaa
*USA osariik - Alaska
*Kanada
*Gröönimaa - Taani riigi koosseisu kuuluv omavalitsuslik ala
*Islandi koosseisu kuuluv saar Grímsey

Põhjapolaarjoonel asub üks linn maailmas - Salehard Venemaal. Kolm suurt linna asuvad põhjapolaarjoonest põhja pool - Murmansk, Norilsk ja Vorkuta. Norras asub põhjapolaarjoone lähedal Tromsø.
Poolus (täpsustus)

**Poolus** (ladina keeles *polos* poolus, naba) võib tähendada mitut asja.
***[[Geograafiline poolus|Poolus]]** on kujuteldav punkt, kus Maa pöörlemistelg lõikub Maa pinnaga.
***[[Maa magnetpoolus]]** on punkt, kus koonduvad Maa magnetvälja jõujooned.
***[[Taevapoolus]]** on taevasfääri punkt, mis ei osale näivas ööpäevases liikumises.
***Elektriline poolus** on üks kahest punktist (nt aku klemmist), mille vahel on elektripinge.
***[[Poolus (kompleksmuutuja funktsiooniteooria)|Poolus]]** on kompleksmuutuja funktsiooniteooria mõiste.
***Poolus** on perekonnanimi.
**Arnold Poolus, sõjaväelane
**Jüri Poolus, ENSV riigiametnik
Koolinädal

**Koolinädal** koosneb enamikus koolides nädalapäevadest esmaspäev kuni reede, olles seega viiepäevane.

Eestis on see valdav alates 1988/89. õppeaastast. Enne seda oli koolinädal kuuepäevane. 

Esimesena Eestis läks viiepäevasele koolinädalale üle Sindi Keskkool, mille peale tulid Moskvast olukorda kontrollima psühholoogid ja arstid.

Mõnes riigis või koolis võib koolinädal olla ka nelja- või kuuepäevane.

## Viited
Vladimir Stassov

**Vladimir** Vassiljevitš **Stassov** (vene *Владимир Васильевич Стасов*; 14. jaanuar (vkj. 2. jaanuar) 1824 Peterburi – 23. oktoober (vkj. 10. oktoober) 1906 Peterburi) oli vene muusika- ja kunstikriitik.

Vladimir Stassovi isa oli tuntud arhitekt Vassili Stassov.
Metroseksuaal

**Metroseksuaaliks** nimetatakse meest, kes pöörab palju tähelepanu oma esteetilisele välimusele ning kulutab omajagu aega ja raha oma kuvandile ja elustiilile. Ehkki see termin on läbinud transformatsiooni oma esialgsest tähendusest (heteroseksuaalne mees, kes nägi välja või käitus nagu gei), on praegused trendid näinud metroseksuaali tähenduse asetamist tavaliselt naiselikeks peetud praktikate omaksvõtule maskuliinsuse poolt ja mis pole spetsiaalselt seotud homoseksuaalsusega. Arutelu käib kasutuse ümber, kus terminit kasutatakse kui soo-dekonstruktsiooni teoreetilist avaldumist ja selle seoseid tarbimisühiskonnaga. Praegused seksuaalõpetlased näevad **metroseksuaalsust** kui terminit, mis esindab suhestatud arusaamise omaksvõttu lisaks termini elustiili- ja esteetilisuse-alastele tähendustele.

## Muutuv maskuliinsus
Traditsioonilised maskuliinsuse normid, nagu kirjeldatud Dr. Ronald F. Levanti teoses "*Masculinity Reconstructed"* ('Rekonstrueeritud maskuliinsus'): "naiselikkuse vältimine, iseseisvus (toetumine iseendale), tugevus ja agressioon ning homofoobia."

Statistika, sealhulgas Euro RSCG turu-uuring, näitab, et saavutuse- ja staatusejaht ei ole meestele enam nii tähtis nagu varem; ning samuti ei ole – teatud tasemeni – emotsioonide piiramine või seksi lahtiühendamine intiimsusest. Teine normimuutus on kinnitatud uuringute poolt, et mehed "enam ei pea seksuaalset vabadust üldiselt kütkestavaks." Kõige tähtsam nihe maskuliinsuses on feminiinsuse vähemamääralisemas vältimises ja "teatud segmendi meeste, kes on omaks võtnud kunagi naiste provintsi kuulunud kombed ja suhtumised, esilekerkimine." See, mida aktsepteeritakse "maksuliinsena", on aegade jooksul märkimisväärelt muutunud, seega kaasaegne kontseptsioon sellest, kuidas mees "olema peaks" erineb varasemate ajastute ideaalmehest. Mõned stiilid ja käitumismallid, mida tänapäeval peetakse naiselikeks, olid minevikus meeste erialaks (näiteks kosmeetika, juveelid, kunstist ja muusikast lugupidamine jne). Sellest johtuvalt on *feminiinsuse* kontseptsioon vallutanud rohkem territooriumi ja *maskuliinsus* muutunud piiratumaks. Võib-olla on metroseksuaalsus selle nihke vastu suunatud reaktsioon, kuna mõned mehed tunnevad end soorollides liiga kitsendatult. Seda saab samuti pidada vahendiks saavutamaks suuremat sugudevahelist võrdsust läbi androgüünsuse poole liikumise.

 Metroseksuaalid ilmusid nähtavale vaid pärast kultuurilisi muutusi keskkonnas ja maskuliinsuse kohta käivate vaadete muutuste järel.

Simpson seletab oma artiklis "*Metrosexual? That rings a bell..."* ("Metroseksuaal? Tuleb tuttav ette..."), et "Geimehed on esitanud metroseksuaalsuse varajasi prototüüpe. Otsustavalt vallalised, kindlasti linlikud, hirmus ebakindlad oma identiteedis (sellest ka rõhk uhkusele ja vastuvõtlikkusele värskeima brändi suhtes) ja sotsiaalselt emaskuleerunud geimehed tegid avastustööd maskuliinsuse ja ihaldatavuse aksessuariseerimise ja ühendamise äris."
Kiili Gümnaasium

**Kiili Gümnaasium** on põhi- ja keskharidust andev haridusasutus Harju maakonnas Kiili vallas.

Kool asutati 1858. aastal.

Uus koolihoone valmis 2005. aastal. Hiljem on tehtud juurdeehitusi, neist suurima käigus valmis 2020. aastal eraldi algklasside korpus, laiendati spordihoonet ja sööklat ning kool sai ka loodusainete klassid. Kooli direktor on Ruth Pekkenen.

2024. aasta 1. septembri seisuga õpib koolis 1006 õpilast, sh gümnaasiumiastmes 107 õpilast. 

## Kooli nimed
*1858 Kaarepere kool
*1900 Sausti kool
*1968 Sausti 8-klassiline kool
*1995 Kiili kool

## Viited

## Välislingid
* Kooli koduleht
Kirumpää

**Kirumpää** (võro keeles **Kiräpää**) on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Kirumpää on läbi ajaloo olnud oluline kindlus enne Tartut, mis kaitses Tartut Vene rünnakute eest. Rootsi ajal kaaluti ka Tartu ümberkolimist Kirumpääle, sest Tartu linna ei peetud kaitstavaks.

## Vaata ka
*Kirumpää piiskopilinnus

## Viited
Kolepi

**Kolepi** (kohalik hääldus **Koľepi** või **Koľebi**) on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Küla kuulub ajalooliselt Rõuge kihelkonda.

## Viited
Koloreino

**Kolereino** (ka: **Kolureino**, kohalik hääldus **Kol'ereinu**) on küla Võru maakonnas Võru vallas.

## Viited
Drag racing

***Drag racing*** (ka ***drag race***) ehk **kiirendussõit** on üks paljudest motospordialadest, kus autode või mootorratastega läbitakse sirge teelõik aja peale.

## Võistlusreeglid
Võisteldakse distantsil 1/4 miili (402,336 m) või 1/8 miili (201,168 m). Lisaks muutub üha populaarsemaks 1000 jala (304,8 m) pikkune võistlusdistants. Võistlusrada on sirge, kus on kõrvuti kaks võistlusrada ja lõpus pidurdusmaa. Autod ja mootorrattad on mootori töömahtude ja ülelaadeseadmete kasutamise põhjal jagatud võistlusklassidesse.

## Võistluse käik

Võistlevad sõidukid rivistatakse stardikoridorist tahapoole stardijärjekorda (*lineup*), tavaliselt klasside kaupa. 
Võistluse kulgu juhivad otseselt kaks starterit: *pre-starter* ja *starter*. *Pre-starter* annab võistlejatele loa siseneda stardialasse ning alustada rehvide soojendamist ehk *[[burnout]]*'i. Starteri ülesandeks on käivitada stardifoor. Lisaks jälgitakse kogu stardiprotseduuri vältel sõidukite tehnilist seisukorda ning reeglite (aknad suletud, keemilise ülelaade seadme kraani õigeaegne avamine jms) täitmist.

Sisenedes *burnout*'i alasse, teeb sõiduk *burnout*'i, mis võib lõppeda ka kaugel teisel pool stardijoont. Seejärel tagurdatakse tagasi stardialasse ning asutakse autot stardijoone taha paika sättima. Masina asetsemist stardijoonel näitavad stardifoori kaks ülemist, valget tuld (*pre-stage*- ja *stage*-tuled). Kui mõlemad sõidukid paiknevad joonel nii, et nimetatud tuled on süttinud, käivitab starter foori. Üksteise järel süttib kolm rida kollaseid tulesid ning seejärel alumised rohelised (tulede süttimise ajastus ja kord sõltub kasutatava stardifoori tüübist).

## Võistluspaigad
Tuntud võistluskohad Euroopas: Santa Pod Inglismaal, Alastaro Soomes, Mantorp Park Rootsis.

## ''Drag racing'' Eestis
Eestis tegeleb *drag racing*'u edendamise ja meistrivõistluste korraldamisega Baltic Hot Rod Association (BHRA), hiljem loodi Estonian Drag Racing Association (EDRA).

Esimesed ametlikud Eesti meistrivõistlused *drag racing*'us leidsid aset 2005. aastal.

* Võistlusklassid Eesti meistrivõistlustel 2007. aasta seisuga
** A: autod kuni 4 l vabalthingav
** B: autod üle 4 l vabalthingav ja kuni 4 l ülelaadimisega, v.a *bigblock*
** C: autod üle 4 l ülelaadimisega ja *bigblock*
** D: autode vabaklass (*outlaw*)
** *Bracket/streetman*
** E: tsiklid kuni 650 cm3
** F: tsiklid üle 651 cm3

Võistluskohad Eestis: Kiltsi lennuväli, Pärnu lennuväli, Raadi lennuväli, Rutja lennuväli.

## Välislingid
*''Drag racing''<nowiki/>'u terminid (vaadatud 07.11.2012)
Neuwied

**Neuwied** on linn Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal. Asub Reini paremal kaldal. 

Linn asutati 1653 ja kujunes 17. sajandi lõpus usupõgenike sihtkohaks.

## Viited

## Välislingid

*Neuwiedi koduleht
Advaita-vedaanta

**Advaita-vedaanta** ehk **advaita** (sanskriti keeles अद्वैत वेदान्त (*advaita-vedānta*)) on vedaanta levinuim alamkoolkond. Advaitat ('mittekahesus, mittedualism') peetakse enamasti monistlikuks süsteemiks. Sõna "advaita" viitab mina (aatmani) ja brahmani samasusele.

Kõigi vedaanta alamkoolkondade alustekstid on *[[Prasthānatrayī]]* – upanišadid, Bhagavadgītā ja Brahma-suutrad.

Advaita-vedaanta põhimõtted sõnastas lõplikul kujul Šankara.
Rūmī

**Mawlānā Jalāl ad-Dīn Muhammad Rūmī** (pärsia keeles مولانا جلال الدین محمد رومی, türgi keeles *Mevlânâ Celâleddin Mehmed Rumi*) ehk **Mawlānā Jalāl ad-Dīn Muhammad Balkhī**; varem eestindatult ka **Džalaluddin Rumi** või **Džalal ad-Din Rumi**; enamasti lihtsalt **Rūmī** (30. september 1207, Balkh tänapäeva Afganistanis või Vahš Kurgonteppa lähedal tänapäeva Tadžikistanis – 17. detsember 1273, Konya tänapäeva Türgis) oli pärsia luuletaja, jurist, teoloog ja õpetlane, sufi müstik. Suurema osa elust tegutses Konya linnas.

Jalāl ad-Dīn Rūmī pühendas oma ekstaatilisi nägemusi ja elamusi sisaldava mahuka gaseelikogu "Dīvān-e Šams-e Tabrīzī" ehk "Dīvān-e Kabīri" derviš Shams-i-Tabrīzīle, kelle juhtimisel ta avastas olemise metafüüsilise sügavuse. Rūmī umbkaudu 26 000 värsireast koosnev müstiline õpetuspoeem "Masnavī" on pärsiakeelses maailmas koraani järel kõige tähtsam kirjandusteos. Õpilaste kirjapandud on Rūmī vestlustekogu "Fihi ma fihi" ("Selles on, mis selles on"). Rūmī järgijad lõid tema eeskujul Mevleviye ehk pöörlevate dervišite vennaskonna, mille liikmed otsivad jumalikku ekstaasi erilise muusikalise saatega tantsurituaali abil.

Türgi kultuuri- ja turismiministeeriumi ettepanekul kuulutas UNESCO 2007. aasta rahvusvaheliseks Rūmī aastaks.

Ehkki veel 1979. aastal tõdes kirjandusteadlane ja tõlkekriitik Sergei Issakov, et teiste pärsia luuleklassikute kõrval on Rūmī jäänud eesti keelde tõlkimata, on nüüdseks tõlkes ilmunud mitu Rūmī värsikogu. Ingvar Luhaääre tõlkes on Eesti Luuleliidult ilmunud kogumikud "Mida öeldi roosile sellist" (2009) ja "Lend salajasse taevasse" (2012), Doris Kareva aga tõlkis ja avaldas kirjastuses Verb 2013. aastal kogumiku "Päikesesõnad", millele kirjutas kommentaarid ja järelsõna Kalle Kasemaa. 2020. aastal avaldas kirjastus Koolibri Mathura tõlgitud antoloogia "Paradiisisõnad". 

Rūmī ainetel on Eesti helilooja Maria Kõrvits loonud instrumentaalteose "Langedes ülespoole, taeva kaarjasse kaussi".

## Viited
Mihkel Tamm

*Sri Rama Michael Tamm
* ajakirjanik Mihkel Tamm
* räppar Mihkel Tamm (esinejanimi Päevakoer), bändi 5MIINUST liige
Andres Luure

**Andres Luure** (sündinud 22. mail 1959 Tallinnas) on eesti filosoof, tõlkija ja vikipedist. 

Andres Luure on tõlkinud eesti keelde filosoofilist kirjandust, teiste seas Aristotelese, Immanuel Kanti, Ludwig Wittgensteini, Friedrich Nietzsche, Jürgen Habermasi, Gilbert Ryle'i ja Esa Saarineni teoseid, samuti Ulrich Becki jt raamatuid.

Ta on eestikeelse Vikipeedia esimene aktiivne eestlasest kaastööline.

## Elulugu
Luure õppis 1966–1977 Tallinna 42. Keskkoolis ning astus seejärel Tartu Riiklikku Ülikooli, kus õppis kaks aastat. Ta lõpetas 1983 Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli matemaatika erialal, diplomitöö teemaks oli "Абелевы алгебры" ('Abeli algebrad').

1998. aastal sai ta Tallinna Pedagoogikaülikoolist magistrikraadi tööga "A combinatorial model of referring" (juhendaja Lembit Valt).

2006. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktorikraadi semiootika alal tööga "Duality and sextets: a new structure of categories" ('Duaalsus ja sekstetid: uus kategooriate struktuur'; juhendaja Kalevi Kull).

Alates 2009. aastast kuni 2014. aastani töötas ta Tallinna Ülikooli Eesti Humanitaarinstituudis filosoofia dotsendina. Sealt edasi oli ta tööl lektorina kuni novembrini 2022. Ta on olnud juhendajaks filosoof Oliver Laasi doktoritööle.

## Looming
*Liiv, Peeter; Luure, Andres 2003. Muinasjutt armastusest. *[[Päikesetuul (ajakiri)|Päikesetuul]]*, september.
*Luure, Andres 2006. *[http://dspace.ut.ee/handle/10062/185 Duality and sextets: a new structure of categories]*. (Dissertationes Semioticae Universitatis Tartuensis 9.) Tartu: Tartu University Press.
*Luure, Andres 2008. Meanings come in six. *[[Sign Systems Studies]]* 36(2): 493−508.
*Luure, Andres 2009. Action in signs. *[[Sign Systems Studies]]* 37: 270−280.
*Luure, Andres 2018. Kaitse esiti teist... *[[Teater. Muusika. Kino]]*, aprill.

## Tunnustus
*2008 Aasta vabatahtlik
*2013 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2019 Semiootiline Jälg

## Viited

## Kirjandus
*Peeter Liiv ja Andres Luure. "Muinasjutt armastusest", Päikesetuul arenevale inimesele: Kultuur. Filosoofia. Religioon, OÜ Hüperborea, lk 15–18, september 2003
*"Armastuse põhjendus. Pühendusteos Andres Luurele, filosoofile ja semiootikule". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2019. Toimetanud Kalevi Kull ja Margus Ott. ISBN 9789949030231

### Intervjuud
*Hedvig Hanson 2020. Lõpuni mineva armastuse võimalikkusest. Filosoof Andres Luure: “Jah, see on raske. Aga ühtlasi lootusrikas”. *Edasi.org* 18. aprill.

## Välislingid

* 
* Andres Luure "Duality and sextets: a new structure of categories" Tartu: Tartu University Press, 2006 (doktoritöö, ilmus sarjas Dissertationes semioticae universitatis Tartuensis 9)
* Andres Luure loengud Ööülikoolis 2001/2010
* Ööülikool: Kas Sa armastaksid robotit?
* "Plekktrumm: Andres Luure" Eesti Televisioon, 30. aprill 2018
* Marek Strandbergi intervjuu Andres Luurega. "Vikipeedia täiendab seda, mis kahjuks üldse puudub" Sirp, 2. september 2011
* Kairi Prints. "Andres Luurega teadmise luurel" Eesti Ekspress, 1. november 2009
* Kristi Helme. "Kahtlemist on keeruline õpetada" Õpetajate Leht, 1. mai 2009
* Sisemine tarkus - filosofeerivad Mart Laisk ja Andres Luure
Monrovia

**Monrovia** on Libeeria pealinn ja suurim linn. Asub poolsaarel Atlandi ookeani rannikul Montserrado maakonnas.

Esimesed afroameeriklastest asunikud saabusid 1822. aastal ja asutasid Christopolise linna, mis 1824. aastal nimetati Ameerika Ühendriikide presidendi James Monroe järgi Monroviaks.

Kodusõdades on linn kõvasti kannatada saanud. Seetõttu on linnas palju kodutuid lapsi ja noorukeid.

Monrovia on riigi majanduskeskus ja tähtis sadamalinn. Sadama kaudu eksporditakse peamiselt kautšukit ja rauamaaki.

## Viited
Neu-Ulm

**Neu-Ulm** on linn Saksamaal Baieri liidumaal, Neu-Ulmi kreisi keskus. Asub Doonau paremal kaldal, Ulmi vastas.

Neu-Ulm oli osa Ulmist 1810. aastani, mil piir Baieri ja Baden-Württembergi vahel tõmmati piki Doonau jõge. Nii jäi väike osa linnast Baierisse. Neu-Ulmi on esmamainitud 1814. aastal. 1869 sai Neu-Ulm kreisivabaks linnaks. 

1972. aastal liideti linn Neu-Ulmi kreisiga. Aastatel 1945–1991 asus linnas USA sõjaväebaas.

## Viited

## Välislingid

* Neu-Ulmi koduleht
Marika Vernik

**Marika Vernik** (sündinud 14. augustil 1957) on eesti näitleja, jätkuvalt seotud draama kui kunsti, eneseväljendamise viisi ja teraapiavahendiga.

Lõpetas aastal 1980 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (9.lend) näitlejana, aastal 1994 Tartu Ülikooli ajaloo erialal, 2005 Tallinna Psühhodraama Kooli psühhodraama rakendajana, Tallinna Psühhodraama Koolis (Moreno Keskus) psühhodraama lavastaja (CP 2008).

Töötas 1980–1994 Rakvere Teatris näitlejana, 1994–1996 Teatri- ja Muusikamuuseumis teadurina, 1999–2004 Rakvere Linnavalitsuses kultuurinõunikuna. Töötanud Tantsu- ja Kunstikoolis Athena kooli juhatajana, Tallinna Vaimse Tervise keskuses tugiisikuna ja terapeudina.

Ta on lavastanud kümmekond lavastust noorte ja täiskasvanud harrastusnäitlejatega ning kirjutanud teatriloolisi artikleid, teatri- ja kunstiarvustusi.

## Rolle
*Lisette (Pierre de Marivaux "Armastuse ja juhuse mäng", 1982)
* Alison (John Osborne "Vaata raevus tagasi", 1984)
* Ing (Hendrik Lindepuu "Süda kaheks", 1985)
* Anita (Leonard Bernstein "West Side'i lugu", 1986)
* Varja (Anton Tšehhov "Kirsiaed", 1987) 
* Väike Merineitsi (Hans Christian Andersen "Väike Merineitsi", 1989)
* Liisi (Tammsaare "Jumalaga, Vargamäe", 1991)
* Karin (Tammsaare "Abielu ja õnn", 1992)
* Rosalie Liiv (Toomas Suuman "Liivad", 1997)
Emil Nolde

**Emil Nolde** (sünninimi **Emil Hansen**; 7. august 1867 – 15. aprill 1956) oli saksa maalikunstnik.

Emil Nolde kuulus aastast 1906 rühmitusse Die Brücke.

Emil Nolde maalis religioossetel teemadel, samuti natüürmorte ning algeliselt ja kirglikult müstilisi maastikke.

## Välislingid
Suurima kaaluga bitt

**Suurima kaaluga bitt** (ka **vanim bitt**, **kõrgeim bitt**; inglise keeles *most significant bit*, lühend **MSB**) on bitt, mis esitab positsiooni, kus asub kahendarvu suurima väärtusega bitt.

Kahendsüsteemis reastatakse kõik bitid kaalu järgi, tavaliselt kaalu vähenemise järjekorras. Vasakpoolseima ehk suurima kaaluga biti väärtus on 2*n*–1 (kus *n* on kahendarvu kohtade arv). Vähima kaaluga biti väärtus on 20 ehk 1. Näiteks kahendarvu 100101012 väärtus kümnendsüsteemis on: 27+0+0+24+0+22+0+20 = 14910. Suurima kaaluga biti väärtus on siin 28–1 = 27 = 128 (kahendarvus on 8 positsiooni).

Tavaliselt kirjutatakse kahendarv nii, et MSB on kahendarvu vasakpoolseim bitt. Mõnede arvutite arhitektuuris ja krüptograafia rakendustes kasutatakse ka esitusviisi, kus MSB on parempoolseim bitt.

Inglise keeles  püütakse vahet teha kahel lühendil: **msb** ja **MSB** – vastavalt *most significant bit* ja teine *Most Significant Byte*. Viimasel juhul viidatakse mitmebaidilise sõna kõige suuremat kaalu omavale baidile.

## Vaata ka
*Vähima kaaluga bitt
Nikolaus Lenau

**Nikolaus Lenau** (õieti **Nikolaus Franz Niembsch Edler von Strehlenau**; 25. august 1802 – 22. august 1850) oli Austria luuletaja. 

## Vaata ka
*"Kuus Nikolaus Lenau luuletust ja Reekviem"
Vähima kaaluga bitt

**Vähima kaaluga bitt** (ka **noorim bitt**, **madalaim bitt** (inglise keeles *least significant bit*, lühend LSB) on bitt, mis esitab positsiooni, kus asub kahendarvu väikseima väärtusega bitt.

Kahendsüsteemis reastatakse kõik bitid kaalu järgi alates nullist kuni antud kahendarvu bittide arv miinus üks. Esimene kaaluga null on LSB ehk vähima kaaluga bitt, viimane kaaluga *n*–1 (kus *n* on kahendarvu kohtade arv) on MSB. Näiteks kahendarvu 100101012 bitid kaalu järgi on: **1**×27+**0**×26+**0**×25+**1**×24+**0**×23+**1**×22+**0**×21+**1**×20. Vähima kaaluga bitt on siin **1**×20.

Tavaliselt kirjutatakse kahendarv nii, et LSB on kahendarvu parempoolseim bitt. Mõningate arvutite arhitektuuris ja krüptograafia rakendustes kasutatakse ka esitusviisi, kus LSB on vasakpoolseim bitt.

Sageli kasutatakse mõistet "noorim bitt" või "madalaim bitt". Nendel on kasulik omadus – nad muutuvad kiiresti, kui kahendarvu väärtus veidikenegi muutub. Näiteks kui liita kahendsüsteemis 310'ele 110 (000000012+000001102) on tulemuseks 410, aga noorimad bitid on täiesti muutunud 0112 -> 1002. See noorimate bittide omadus leiab suurt kasutust pseudojuhuslike arvude genereerimisel.

Inglise keeles püütakse vahet teha kahel lühendil: **lsb** ja **LSB**. Esimene on *least significant bit* ja teine *Least Significant Byte*. Viimasel juhul viidatakse mitmebaidise sõna kõige väiksemat kaalu omavale baidile.

## Vaata ka
*Suurima kaaluga bitt
Mikojan-Gurevitš MiG-15

**[[Mikojan|Mikojan-Gurevitš]] MiG-15** (vene keeles МиГ-15; NATO koodnimi Fagot, kaheistmelise koodnimi Midget) on Nõukogude Liidus ehitatud ja kasutusel olnud reaktiivhävituslennuk. 

MiG-15 prototüübi esmalend toimus 1947. aastal, 1949. aastal võeti see lennuväes kasutusse. Kokku ehitati üle 12 000 lennuki, millega MiG-15 on maailmas kõige arvukam reaktiivlennuk.

## Ajalugu
MiG-15 oli ehitatud hävituslennukiks – õhuvõitluseks teiste lennukitega. Korea sõja alguses ilmnes, et MiG-15-l oli Koreas ÜRO vägede koosseisus lendavate USA õhujõudude hävituslennukitega võrreldes mitmeid eeliseid lennuomadustes ja tulejõus, sellega tulistati alla nii USA kolbmootoritega pommituslennukeid B-29 kui ka reaktiivhävitajaid F-80 ja F-84. Alles hävituslennukite F-86 Sabre kasutuselevõtmine, mis mõneti ületasid MiG-15 taktikalisi omadusi, suutis ülekaalu Korea õhuruumis ÜRO vägede kasuks kallutada.

Hiljem jätkas Nõukogude Liit edukalt oma lennukite tehnilist arendamist, mille käigus töötati välja ka mitu täiuslikumat MiG-15 versiooni.

Nõukogude Liit üritas hoolega varjata oma pilootide osalemist Korea sõjas. Selleks kaeti Nõukogude MiG-15-d kas Põhja-Korea või Hiina eraldusmärkidega, ning piloodid kandsid kas Põhja-Korea sõjaväe vormiriietust või tsiviilrõivaid. Raadioside jaoks anti neile paberid kirillitsas kirjutatud koreakeelsete lennundusterminitega.

1950. aastate lõpuks oli MiG-15 juba moraalselt vananenud lennuk ja asendati MiG-17-ga.

## Tehnilised andmed

Lennuki ehitamise käigus kasutati Saksamaa kapituleerumise järel saadud uuringuid, jooniseid ja Saksamaalt Nõukogude Liitu deporteeritud lennundusinsenere. Samuti polnud Nõukogude Liidul sel ajal piisava võimsuse ja töökindlusega reaktiivmootorit, selle tootmiseks kopeeris NSV Liit Suurbritannialt ostetud Rolls-Royce Nene tsentrifugaal-kompressoriga reaktiivmootori.

***Meeskond:** 1 (oli ka kahekohaline õppelennuk MiG-15UTI)
***Pikkus:** 10,11 m
***Tiivaulatus:** 10,08 m
***Tiiva pindala:** 20,60 m²
***Kõrgus:** 3,70 m
***Tühimass:** 3580 kg 
***Suurim stardimass:** 6105 kg
***[[Mootor]]:** 1× Klimov VK-1 turboreaktiivmootor, 26,5 kN 
***Kiirus:** 1031 km/h (5000 m kõrgusel)
***Lennukaugus:** 1200 km, 1975 km tiiva-aluste lisapaakidega
***Lennulagi:** 15 500 m 
***Relvastus:** 2 x NR-23 automaatkahurit (23 mm) ja üks automaatkahur NL-37 (37 mm)
Otto Mueller

**Otto Mueller** (16. oktoober 1874 – 24. september 1930) oli saksa maalikunstnik, ekspressionist.

Otto Mueller kuulus 1910. aastast kunstnike rühmitusse Die Brücke.

### Galerii

Image:Otto Mueller Landschaft mit Badenden.jpg
Image:Otto Mueller Häuser mit grünen Dächern.jpg

Image:Otto Mueller Fünf gelbe Akte am Wasser.jpg


## Välislingid
Mis on armastusel sellega pistmist

**"Mis on armastusel sellega pistmist"** (kasutatud ka pealkirja "Tina Turneri lugu") on USA 1993. aasta eluloodraama, mis põhineb laulja Tina Turneri elul ja karjääril.

Film põhineb Tina Turneri ja ajakirjanik Kurt Loderi raamatul "I, Tina" (1986), mis jutustab tema keerulisest abielust Ike Turneriga, koduvägivallast ja hilisemast tõusust superstaariks.

Peaosas mängib Angela Bassett, kes kehastab Tina Turnerit, ja Laurence Fishburne, kes mängib Ike Turnerit. Mõlemad näitlejad pälvisid oma rollide eest Oscari nominatsiooni – Bassett parima naispeaosa ja Fishburne parima meespeaosa kategoorias.

Filmi lavastas Brian Gibson, ja selle muusikaline taust kasutab Tina Turneri originaallugusid, sealhulgas hittlugu "What's Love Got to Do with It".
Filosoofide loendid

Filosoofid on loetletud:
***[[Välismaa filosoofide loend]]is**
***[[Eesti filosoofide loend]]is**
*On ka teadusfilosoofide loend
Fritz Bleyl

**Fritz Bleyl** (sünninimi **Hilmar Friedrich Wilhelm Bleyl**; 8. oktoober 1880 Zwickau – 19. august 1966 Bad Iburg) oli saksa maalikunstnik ja graafik, kes on tuntud eelkõige kui ekspressionistliku kunstirühmituse Die Brücke üks asutajaliikmeid.

Bleyl õppis arhitektuuri Dresdeni Kuninglikus Tehnilises Kõrgkoolis, kus ta tutvus kaasüliõpilaste Ernst Ludwig Kirchneri, Erich Heckeli ja Karl Schmidt-Rottluffiga. Nendega koos asutas ta 1905. aastal kunstirühmituse Die Brücke, mille eesmärk oli tuua saksa kunsti uusi, modernistlikke suundi ning murda traditsioonilise akadeemilise kunsti norme. Bleyl oli rühmituse üks algatajaid ja varajasi kujundusautoreid – näiteks lõi ta plakateid ja kujundas kutseid rühma esimesele näitusele.
Erinevalt teistest Brücke liikmetest ei pühendunud Bleyl täielikult kunstile, vaid jätkas oma tegevust arhitektina. 1907. aastal lahkus ta rühmitusest, kuna tema kunstilised huvid ja eluvalikud hakkasid üha enam erinema ülejäänud liikmete omadest. Pärast lahkumist Die Brückest keskendus Bleyl peamiselt arhitektuurile ja pereelule ning tema kunstiline tegevus jäi tagaplaanile.

Kuigi ta ei tegutsenud kunstnikuna kuigi kaua, oli Fritz Bleyl oluline figuur Die Brücke varases arengus ja saksa ekspressionismi kujunemisloos.

## Viited
Käätso

**Käätso** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Aastal 1977 liideti Käätsoga Lalli, Reedo ja Tinnüste küla.

## Viited
Eesti filosoofide loend

''See lehekülg loetleb Eesti filosoofe. Loe ka Eesti filosoofia kohta üldiselt.

## A
Leo Anvelt

## B
Rem Blum

## C
Gustav Carlholm (Carlhielm) - Daniel Cohnitz

## D
Michael Dau - Alexander Davies

## E
Helen Eenmaa-Dimitrieva - Jaana Eigi - Jüri Eintalu

## F
Walter Freymann

## G
Aleksandra Gorjatšova - Ene Grauberg - Igor Gräzin

## H
Georg Hackenschmidt - Tiiu Hallap - Juhan Hellerma - Eik Hermann - Elof Holstenius - Vladimir Hütt

## I
Tõnis Idarand - Urmas Ivask

## J
Roomet Jakapi - Jüri Jekimov - Jan Jõemets - Marek Järvik - Gottlob Benjamin Jäsche

## K
Laine Kadakas - Aleksander Kaelas - Ülo Kaevats - Triin Kallas - Jaan Kangilaski - Mart Kangur - Jaan Kaplinski - Toomas Karmo - Enn Kasak - Siobhan Kattago - Rainer Kattel - Liisi Keedus - Külli Keerus - Hermann von Keyserling - Eve Kitsik - Rainer Kivi - Mart Kivimäe - Jaan Kivistik - Anne Kokkov - Kristin Kokkov - Alfred Koort - Rudolf Kulpa - Karin Kustassoo - Piret Kuusk - Madis Kõiv - Riin Kõiv - Kaupo Känd - Theodor Künnapas

## L
Taavi Laanpere - Oliver Laas - Margo Laasberg - Kristjan Laasik - Peeter Laido - Lilian Langsepp - Petrus Lidenius - Airi Liimets - Jüri Lipping - Tõnis Loit - Eero Loone - Toomas Lott - Tõnu Luik - Leo Luks - Andres Luure - Indrek Lõbus - Endla Lõhkivi - Kristi Lõuk

## M
Mihhail Makarov - Uku Masing - Iivi Masso - Ülo Matjus - Mauritius - Paul McLaughlin - Indrek Meos - Heidy Meriste - Ave Mets - Janar Mihkelsaar - Margus Mägi - Indrek Männiste - Tanel Mätlik - Bruno Mölder - Peeter Müürsepp juunior

## N
Gustav Naan - Eveli Neemre - Rita Niineste - Leo Näpinen

## O
Evald Oldekop - Francesco Orsi - Jēkabs Osis (Jakob Ohse) - Rain Ots - Margus Ott

## P
Kalju Paaver - Karel Pajus - Veiko Palge - Andreas Palmroot - Eduard Parhomenko - Andrus Park - Valdar Parve - Aive Pevkur - Eva Piirimäe - Peeter Pints - Oleg Podliševski - Moritz Conrad Posselt - Vivian Puusepp - Märt Põder - Jaan Pärnamäe

## R
Konstantin Ramul - Arne Rannikmäe - Rein Raud - Mart Raukas  - Jaan Rebane - Indrek Reiland - Merike Reiljan - Mario Rosentau - Rein Ruutsoo

## S
Jüri Saar - Grigori Sapožnikov - Daniel Sarcovius - Michael Savonius - Walter Schmied-Kowarzik - Carolus Schulten - Peeter Selg - Viktor Sieben - Kadri Simm - Riin Sirkel - Gabriel Sjöbergh - Inta Soms - Andres Soosaar - Jaanus Sooväli - Henrik Sova - Otto Stein - Leonid Stolovitš - Ludwig Adolf Heinrich Strümpell - Margit Sutrop - Toomas Sutt

## Š
Dimitri Šardin

## T
Edit Talpsepp-Randla - Michael Tamm - Jüri Tammaru - Ilmar Tammelo - Gustav Teichmüller - Tarmo Tirol - Valentin Tomberg – Andrus Tool - Uku Tooming - Kuldar Traks - Ivar Tröner

## U
Jakob von Uexküll - Aleksander Uibo - Anto Unt - Uno Uri - Undo Uus

## V
Lembit Valt - Vootele Vaska - Raul Veede - Aleksander Veingold - Katrin Velbaum - Margus Vihalem - Rein Vihalemm - Tõnu Viik - Mats Volberg - Marek Volt

## Vaata ka
*Filosoofide loend
Meegomäe

**Meegomäe** (ka: **Meegumäe**) on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Külas asub Lõuna-Eesti Haigla AS, küla lähistel voolab Meegomäe oja. Lahingukooli hoonetes asus Nõukogude ajal ALMAVÜ lahingukool (autokool). Varem tegutses külas Jaani külakool; see koolimaja on arvele võetud ajaloomälestisena.

1977. aastal liideti Meegomäe külaga Hallamäe.

## Viited
Mõisamäe

**Mõisamäe** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Mõisamäe külas sündis rahvalaulik Helmi Vill.

## Viited
Loosu

**Loosu** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Külas asuvad August Teppo Lõõtsamuuseum ja Väimela mõisa Richterite kalmistu. Seal paiknes Loosu karjamõis.

Külas paikneb Loosu järv.

Seal asub August Teppo mälestuskivi. 

1940. aastal kuulus Loosu küla Võru valda Võrumaal.

1950. aastate alguses, umbes 1953. aastal, rajati Loosu küla idaservas kulgeva Võru–Põlva maantee Väimela teeristi juurde puhkeala skulptuuriga "Kommunistlik noor linnuga". Skulptuur ei ole säilinud.

## Viited
Vagula

**Vagula** on küla Võru maakonnas Võru vallas.


Vagula bussipeatus.JPG|Vagula bussipeatus
Vagula laudad.JPG|Vagula laudad


## Vaata ka
*Vagula järv
*Vagula raudteepeatus

## Viited
Hintsiko

**Hintsiko** (ka **Hindsiku**) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 37 inimest. Kõik olid eestlased.

## Viited
Linkimine

**Linkimine** võib tähendada:
* Hüperlinkimine erinevate veebisaitide vahel.
* Programmi objektifailide ning teekide linkimist, vaata linkija.
*  sise- ja välislinkide lisamine.