open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
6th Yard Posse

**6th Yard Posse** (6YP) on räpi suunitlusega *underground*-bänd, kuhu kuuluvad eri taustaga Pärnust pärit noored.

## Saavutused
2009. aastal osales 6th Yard Posse Pärnu linna ja maakondade noortebändide konkursil Proovikas 2009, kus pääses finaali. Aastal 2008 võitis 6th Yard Posse Digiloomingu konkursil omaloominguliste muusikavideote kategoorias esikoha.

## Välislingid
* http://www.myspace.com/6thyardposse
Tõnis Kaukvere

**Tõnis Kaukvere** (sündinud 19. märtsil 1986) on eesti jalgpallur, kes mängib Eesti meistriliiga klubis Nõmme Kalju.
Mark Švets

**Mark Švets** (sündinud 1. oktoobril 1976) on endine eesti jalgpallur.

## Koondisekarjäär
### Koondiseväravad

## Klubikarjäär
Ta oli läbi aegade esimene jalgpallur, kes suundunus otse FC Florast FC Levadiasse.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Statistika EJL-i lehel
*
Riina Dmohovski

**Riina Dmohovski** (aastani 1951 **Peterhoff**; 28. aprill 1931 Tartu – 27. september 2009 Tartu) oli eesti kirjanik. Ta on oma neiupõlvenimest tuletatud varjunime **Peeter R. Hoff** all avaldanud kaks romaani.

Ta õppis aastatel 1946–1951 Tartu 2. Keskkoolis, lõpetas 1956 Tartu Riikliku Ülikooli farmaatsia alal.

Ta töötas haiglates ja alates aastast 1971 biokeemikuna Tartu Linna Polikliinikus laborandina. 

## Looming
Ta debüteeris 1940. aastal ajakirjas Pioneer. Ta on avaldanud luulet (Looming, 1963, nr 12), lühiproosat ja kirjutanud kuuldemänge ("Ärklituba", "Kõige parem kingitus").
*"See ebatäiuslik maailm". Looming 1969, nr 10. Lk 1475–1507 **Loomingu novellivõistluse II auhind
*Peeter R. Hoff. "Daamide valik". Kupar. Tallinn 1994. 136 lk
**Vello Räim. "Sõnnik, millel tärkavad roosid" ("Daamide valiku" arvustus). Eesti Aeg, 1. veebruar 1995. Lk 15
**Reet Krusten. "Järjekordne müstifikatsioon" ("Daamide valiku" arvustus). Postimees, 2. märts 1995. Lk 21
**Erik Linnumägi. "Leentoolielu õpik ehk pooletoobiste pükstega poisu" ("Daamide valiku" arvustus). Kultuurileht, 8. detsember 1995. Lk 11
*Peeter R. Hoff. "Kaarna tüdrukud". Vanemuise Seltsi Kirjastus. Tartu 2001. 104 lk
**Malle Salupere. "Lihtsalt lahe vahelugemine" ("Kaarna tüdrukute" arvustus). Postimees, 8. veebruar 2002
**Berk Vaher. "Miks puudutakse grupipildilt?" ("Kaarna tüdrukute" arvustus). Sirp, 7. märts 2003. Lk 6 
*"Mälestusi koolist". // Sajandi kool: sada aastat Miina Härma gümnaasiumi. Miina Härma Gümnaasium. Tartu 2006. Lk 194–195

Tegutses ka harrastuskunstnikuna.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti kirjanike leksikon. Eesti Raamat. Tallinn 2000, lk 67, artikli autor Heino Puhvel 
*Riina Dmohovsky. "Sünniaasta 1931". // "Eesti rahva elulood: sajandi sada elulugu kahes osas", II köide. Tänapäev, Tallinn 2000, lk 96–101

## Välislingid
*Aita Ottas. Intervjuu. Postimees, 8. mai 1996
*
*Haud Tartu Maarja kalmistul
2S3 Akatsija

**152 mm liikursuurtükk 2S3 Akatsija** on Nõukogude Liidus külma sõja ajal valmistatud soomustatud liikurhaubits. On jätkuvalt mitme riigi relvastuses. GRAU koodnimetus 2S3.

## Taktikalis-tehnilised andmed
*Kaal: 27,5 t
*Pikkus rännakasendis rauaga: 8,4 m
*Laius: 3,25 m
*Kõrgus: 3,05 m
*Kliirens: 0,45 m
*Haubitsa kaliiber: 152,4 mm
*Raua pikkus: 27 kaliibrit
*Laskekaugus tavalise mürsuga: 17,5 km
*Laskekiirus: 4 lasku/min
*Kildmürsu normaalkaal: 43,56 kg
*Lahingkomplekt: 46 mürsku
*Tõstenurk: -4...+60°
*Laskesektor: 360°
*Kuulipilduja: 7,62 mm PKT

*Mootor: Vedelikjahutusega 4-taktiline diiselmootor V-59
*Võimsus: 520 hj 
*Kiirus: 63 km/h
*Kütuse tagavara: 830 ltr
*Kütusekulu: 165 ltr/100 km
*Sõidukaugus: 500 km

*Soomuskaitse: 15-30 mm
*Tõusunurk: 30°
*Ületatav kraav: 3 m
*ÜLetatav sein: 0,7 m
*Läbitav veetõke: 1,05 m

*Meeskond: 4 masinas + 2 positsioonil
## Variandid
***Objekt 303** - eksperimentaalprototüüp haubitsaga D-11 ja D-11M.
***2S3** - lahingkomplekt 40 mürsku, toodetud 1970-1975.
****2S3M** - trummelsalv 12 mürsuga, lahingkomplekt suurendatud 46 mürsuni, toodetud 1975-1987.
*****2S3M1** - lisatud juhtimiselektroonika ja uus sihik, toodetud 1987 - 1993, varasemad masinad moderniseeritud.
*****2S3M2** - versioon 155 mm haubitsaga, valmistatud aastal 2000.

## Ajalugu
2S3 oli vastukaaluks USA selleaegsele liikurhaubitsale M109. Haubitsa väljatöötamist alustati 1967. aasta suvel. Peakonstruktor oli G. Jefimov. Laskeseade D-22 kohaldati välihaubitsalt D-20, veermik GM-123 õhutõrjeraketisüsteemilt Krug. Esimesed kaks eksemplari valmisid juba 1968, kuid 1969. aastani kestnud testide tulemusena avastati puudujääke. Probleemid lahendati ja esimesed seeriahaubitsad valmisid 1970. aasta lõpul. Relvastusse võeti vägedes ametlikult 1971. aastal. Lääne vaatlejad märkasid neid esimest korda 1973. aastal ja sai NATO nimetuseks M1973. 1975. ja 1987. aastal haubitsat moderniseeriti. 
 
Tootmine lõpetati 1993; vaid 2000. a valmistati 155mm eksportversioon. Moodsa sõjanduse tingimustes jäi ebapiisavaks (jäi ka alla NATO haubitsatele) relva efektiivne laskekaugus. Järeltulijaks sai liikurhaubits 2S19 Msta-S. Siiski on Akatsijad veel relvastuses, sest uuemaid haubitsaid pole suudetud piisavalt toota.

Akatsijaid on kasutatud edukalt mitmetes relvakonfliktides, sealhulgas Nõukogude Liidu-Afganistani sõjas, Tšetšeenia sõdades ja Venemaa-Gruusia sõjas.

## Kasutajad
2S3 on relvastuses vähemalt 15 riigis. Enamus on Venemaal (u 1400 + u 1600 ladudes), Ukrainas (u 500) ja Valgevenes (u 165). Vene motolaskurbrigaadi suurtükiväepataljonis on tavaliselt 18 Akatsijat.

* 
* 
* 

## Vaata ka
* M109
* Msta-S
* PzH 2000
* D-20

## Viited

## Välislingid
*FAS.org - 2S3
*Tootjatehas Motovilikinskije zavodõ - 2S3
Narnia kroonikad

**"Narnia kroonikad"** on C. S. Lewise fantaasiaraamatute sari. Raamatud on kirjutatud aastatel 1950–1956. 

Sarjas ilmunud raamatud:

*1950 – "Lõvi, nõid ja riidekapp"
*1951 – "Prints Caspian"
*1952 – "Koiduränduri teekond"
*1953 – "Hõbedane tool"
*1954 – "Hobune ja tema poiss"
*1955 – "Imetegija õepoeg"
*1956 – "Viimane lahing"

## Vaata ka
* Narnia
GoRail

AS **GoRail** on Go Group'pi kuuluv ettevõte, mis teostab reisirongiliiklust Tallinna, Peterburi ja Moskva vahel (Tallinna–Moskva raudteeliin).

27. maist 2012 kuni 11. maini 2015 oli Tallinna ja Peterburi vahel käigus ka eraldi Tallinna–Peterburi rongiliin. 

GoRaili rongid peatuvad Eestis lisaks Balti jaamale ka Tapal, Jõhvis ja Narvas. 

AS GoRail müüb rongipileteid kõikidele SRÜ ning Ida- ja Lääne-Euroopa kaugsõiduliinidele.
	
GoRaili rongides on võimalik osta suupisteid ja jooke, rongides on traadita internetiühendus.

## Välislingid
* Koduleht
Dmitri Skiperski

**Dmitri Skiperski** (sündinud 29. aprillil 1973) on endine vene jalgpallur. Ta on mänginud Eesti meistriliiga klubides Tallinna JK Dünamo, Tallinna FC Tevalte, Tallinna FC TVMK ja FC Kuressaare. 

2011. aastal lõpetas ta profikarjääri ning asus tööle EJL-is Meistriliiga arendusjuhina.

Ta on Eesti saalijalgpalli koondise peatreener

## Saavutused
### Individuaalsed
*  Meistriliiga
** FC Kuressaare parim väravakütt 2009

## Viited

## Välislingid
* Jalgpallur Skiperski tõlgib venekeelseid filme eesti keelde Õhtuleht, 3. november 2005
Sergei Mošnikov

**Sergei Mošnikov** (sündinud 7. jaanuaril 1988 Pärnus) on Eesti jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Eesti Meistriliiga klubis Paide Linnameeskond.

## Klubikarjäär
Täiskasvanute tasemel alustas mängimist 2005. aastal klubis Pärnu JK Vaprus. Järgneval aastal siirdus Tallinna FC Flora ridadesse kus mängis kuni 2011. aastani. Tuli Flora koosseisus kaks korda Eesti meistriks.

### Szczecini Pogoń
2011. aasta lõpus sõlmis Mošnikov kahe ja poole aastase lepingu Poola esiliiga klubiga Szczecini Pogoń. Järgneval aastal tõusis Pogoń kõrgliigasse. Mošnikov debüteeris Poola kõrgliigas 29. septembril 2012 mängus Białystoki Jagiellonia vastu kui ta 69. minutil vahetusest väljakule pääses.

## Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Mošnikov Eesti koondises 19. juunil 2010 Balti turniiril Läti vastu.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 4. detsember 2017*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 7. jaanuar 2018*

### Koondiseväravad

## Saavutused
### Klubi
;Flora:
*Meistriliiga: 2010, 2011
*Eesti karikas: 2008, 2009, 2011
*Eesti Superkarikas: 2009, 2011

;Infonet:
*Meistriliiga: 2016

### Individuaalsed
*Meistriliiga aasta parim jalgpallur: 2011

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
*Sergei Mošnikov (90minut.pl)
Deniss Malov

**Deniss Malov** (sündinud 8. juunil 1980) on Eesti jalgpallur, kes mängib Eesti meistriliiga klubis FC Levadia.

## Saavutused
### Meeskondlikud
*  Meistriliiga
**Eesti meister 2005, 2006, 2007, 2008, 2009

## Välislingid
*
Albert Prosa

**Albert Prosa** (sündinud 1. oktoobril 1990 Tartus) on Eesti jalgpallur, kes mängib Eesti meistriliiga klubis FCI Tallinn.

## Klubikärjäär

## Koondisekarjäär
Eesti koondises on Prosa pidanud seitse kohtumist. Debüüdi tegi ta 20-aastaselt 25. mail 2011 mitteametlikus sõprusmängus Baskimaa vastu. A-koondise ametliku debüüdi tegi ta 19. juunil 2011 sõpruskohtumises Tšiili vastu. Samas mängus debüteerisid veel Mikk Reintam, Henri Anier, Siim Tenno, Joel Indermitte, Meelis Peitre, Joonas Tamm ja Andrei Veis.

Esimese värava lõi ta koondises 6. jaanuaril 2016 Abu Dhabis peetud sõprusmängus Rootsi vastu.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 29. november 2017*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 29. november 2017*

### Koondiseväravad

## Saavutused
### Meeskondlikud
;Flora:
*Meistriliiga: 2015
*Eesti karikas: 2013
*Eesti Superkarikas: 2012, 2014

;FCI Tallinn:
*Eesti karikas: 2017
*Eesti Superkarikas: 2017

### Individuaalsed
*Premium liiga parim väravakütt 2017

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
* Oktoobri parimaks valiti Albert Prosa
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
Vahur Vahtramäe

**Vahur Vahtramäe** (sündinud 24. septembril 1976) on eesti jalgpallur, kes mängib Eesti meistriliiga klubis Paide Linnameeskond.

## Koondisekarjäär
Vahtramäe kuulus Eesti koondisse aastatel 1994–1996 ja mängis seitsmes kohtumises. Debüüdi tegi ta 18-aastaselt 26. oktoobril 1994 sõprusmängus Soome vastu (seal tegid debüüdi ka Rain Vessenberg ja Janek Kiisman).

## Saavutused
### Individuaalsed
*  Meistriliiga
** JK Tallinna Kalev parim väravakütt 2009

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend
Jürgen Kuresoo

**Jürgen Kuresoo** (sündinud 11. veebruaril 1987) on eesti jalgpallur, kes mängib Eesti Esiliiga B klubis FC Elva.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend
Eduard Ratnikov

**Eduard Ratnikov** (sündinud 13. septembril 1983) on endine Eesti jalgpallur.

## Isiklikku
Tema isa Sergei Ratnikov on endine jalgpallur ja praegune jalgpallitreener ja tema vend Daniil Ratnikov on samuti jalgpallur.
Janar Tükk

**Janar Tükk** (sündinud 1. veebruaril 1985) on eesti jalgpallur, kes mängib Eesti meistriliiga klubis Nõmme Kalju.
Martin Hurt

**Martin Hurt** (sündinud 27. juunil 1984 Tartus) on endine Eesti jalgpallur, kes mängis viimati JK Tammekas.

## Klubikarjäär
Aastatel 2010–2011 mängis ta Ungari liiga Nemzeti bajnokság II klubis Nyiregyhaza Spartacus.

## Saavutused
### Meeskondlikud
*  Meistriliiga
**Eesti karika võitja 2008

## Viited
Martti Pukk

**Martti Pukk** (sündinud 20. veebruaril 1977) on Eesti jalgpallur.

Ta mängis aastatel 2004–2011 ja 2013–2017 Eesti jalgpalliklubis FC Kuressaare. 2012. aastal mängis Hiiumaalt pärit ründaja Tallinna FC Floras, kus võitis Eesti meistrivõistlustel pronksmedali ja ka Eesti Superkarika.

## Klubikarjäär

## Välislingid
*Soccernet.ee portaalis
* 
*Flora kodulehel
*Transfermakt portaalis
Rene Aljas

**Rene Aljas** (sündinud 18. detsembril 1986) on eesti jalgpallur, kes mängib Eesti meistriliiga klubis FC Kuressaare.

## Viited
Timo Lomp

**Timo Lomp** (sündinud 26. juulil 1988) on Eesti jalgpallur, kes mängib Eesti meistriliiga klubis Paide Linnameeskond. 

Aastatel 2004–2007 õppis Lomp Audentese Spordigümnaasiumi Otepää filiaalis ja tegeles suusatamisega. Jalgpalli kasuks otsustas ta lõplikult 2009. aastal.

## Klubikarjäär
Andrus Mitt

**Andrus Mitt** (sündinud 19. jaanuaril 1981 Pärnus) on eesti jalgpallur, kes mängib klubis JK Tabasalu II

## Saavutused
### Individuaalsed
*  Meistriliiga
** Nõmme Kalju parim väravakütt 2005, 2006, 2007

## Välislingid
*Profiil Soccernet.ee lehel
*ANDRUS MITT - Kui juba teha, siis täiega!
*Nõmme Kalju legend Andrus Mitt naaseb Hiiu staadionile
*Andrus Mitt eemaldati Kalju meeskonnast
Aleksei Naumov

**Aleksei Sergejevitš Naumov** (Алексей Сергеевич Наумов; sündinud 2. veebruaril 1972 Leningradis) on endine Venemaa jalgpallur, kes viimati mängis Eesti meistriliiga klubis JK Sillamäe Kalev.

## Klubikarjäär

## Saavutused
### Individuaalsed
*  Meistriliiga
** JK Sillamäe Kalev parim väravakütt 2009
Novuss

**Novuss** on lätlastel koroona nimetus, mida kasutatakse tihtipeale ka rahvusvaheliselt, näiteks koroona rahvusvahelise alaliidu nimes (Federation International Novuss-Sport Organisation, lühendatult FINSO), mis on asutatud 2008. aastal. 

Kavatsuste protokoll kirjutati alla 2007. aasta Euroopa meistrivõistlustel Valmieras, asutamiskoosolek toimus märtsis 2008 Peterburis ning organisatsioon registreeriti Kölnis. Selle mängu alaliit on Eestis MTÜ Eesti Novuse Liit (ENL).
Viire Talts

**Viire Talts** (sündinud 23. veebruaril 1968) on eesti koroonamängija. 

Ta on mitmeid kordi osutunud Eesti parimaks lauamängude mitmevõistlejaks, mille alad on male, kabe, koroona ja lauatennis. 

Viire Talts omandas maletreeneri kutse 1986–1990 Moskvas Venemaa Spordiülikoolis (venekeelne lühend *ГЦОЛИФК*). Aastatel 2010­­–2012 õppis ta Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas magistriõppes. Tema magistritöö pealkiri oli "Erineva raskusastmega löökide võrdlev biomehaaniline analüüs kõrgema ja madalama kvalifikatsiooniga koroonasportlastel". Alates 2012. aastast on ta jätkanud õpinguid Tartu Ülikoolis doktorantuuris.

## Viited

## Välislingid
M109

**155 mm liikursuurtükk M109** on USA-s külma sõja ajal valmistatud soomustatud liikurhaubits. See on üks tuntumaid ja enamtoodetud liikursuurtükke maailmas ning on jätkuvalt paljude riikide relvastuses.

Valmistatud on ka sama kere baasil laskemoonaveok M992.

## Põhilised taktikalis-tehnilised andmed

*Kaliiber: 155 mm
*Tõstenurk: &minus;5...+75°
*Laskesektor: 360°
*Mootor: Detroit Diesel vedelikjahutusega 2-taktiline diiselmootor 8V71T
*Silindrid ja töömaht: 8; 9300 cm³
*Võimsus: 356 hj
*Käigukast: 4 edasi- + 2 tagasikäiku
*Meeskond: Meeskonnaülem + 4 meeskonnaliiget + juht

## Variandid

Liikursuurtüki areng ja eri riikides vastavate USA põhiversioonide baasil ja suhtes edasi arendatud modifikatsioonid.

*M109 – USA põhiversioon
**M109A1
***M1091B
***M109A2
****M109A3
*****M109A3B
*****M109A4
******M109A5
*******M109A6 Paladin
***M109 AL Doher – Iisraeli versioon
****M109G – Saksamaa versioon
*****M109A3GA1
******M109A3GA2
*****M109A3DK – Taani versioon
*****M109A3GN – Norra versioon
******M109A3GNM
******M109A4BE – Belgia versioon
*******M109A5Ö – Austria versioon
*******M109 KAWEST – Šveitsi versioon

## Ajalugu

M109 on valmistatud USAs 1953–1960 liikursuurtüki M44 järeltulijana. Paralleelselt töötati välja ka 105 mm versioon M108, mis ei osutunud aga väga efektiivseks. Tootmine algas 1962 ja relvastusse võeti haubits järgneval aastal. Kokku on toodetud 9205 M109 tüüpi haubitsat ja tema modifikatsiooni. Tuleristsed sai M109 Vietnami sõjas, kus osutus väga efektiivseks just tänu ringsele laskesektorile. Hiljem on M109 osalenud tänu suurele toodanguarvule ja rohkele ekspordile paljudes lokaalsetes sõdades. Relva on palju moderniseeritud. Algne 23-kaliibriline raud on vahetatud 39-kaliibrilise vastu, täiustatud on sihtimis- ja laadimissüsteeme. Tootmine lõpetati täielikult 2003. 

Euroopas ja NATO-s on hakatud lahingukõlbulikku, kuid moraalselt siiski vananenud M109-t välja vahetama. Üks järeltulijaid on saksa PzH 2000, Suurbritannias aga AS-90.

## Kasutajaid
*  - alates 2022. aastast.
* ...

## Vaata ka
* 2S3 Akatsija
* 2S19 Msta-S
* AHS Krab
* PzH 2000

## Viited
Jalgrattatee

**Jalgrattatee** on tee, mida mööda sõidetakse jalgratastega. Jalgrattateed võivad kulgeda paralleelselt kõnniteedega. Jalgrattateed asuvad tavaliselt tänavate, maanteede jms ääres, kuid need võivad moodustada ka otseteid. Samuti võivad need asuda metsades jm haljasaladel tervisespordi eesmärgil. Jalgrattateed on tavaliselt märgistatud liiklusmärkidega.

## Vaata ka
* Tallinna jalgrattateed
* Kergliiklustee

## Välislingid

* Jalgrattateed ja rattaparklad Tallinnas
* Cycling infrastructure
Sõjaväelinnak

**Sõjaväelinnak** ehk **sõjaväebaas** on alaliste militaarülesannete täitmiseks rajatud või kasutusele võetud ehitiste kompleks. 

Reeglina on sõjaväelinnak piiratud aiaga, varustatud valvega ja suletud kõrvalistele isikutele. Hoonestus üritatakse paigutada kompaktselt ja funktsionaalselt. Sõjaväelinnakud võivad olla koondatud ühe garnisoni haldusalasse.

Sõjaväelinnak võib olla otstarbelt näiteks väeüksuse alaline paiknemiskoht, ladu või logistiline kompleks, valve- või seireteenistuse tugikoht, tervisekeskus või haigla, sõjaväelennuväli, sõjasadam, statsionaarsete relvasüsteemide positsioon, kindlus.

Üksuse või väekoondise paiknemislinnak koosneb üldjuhul staabihoonest, riviplatsist, pääslast, kasarmutest, sööklast, tehnikapargist, laatsaretist, spordikompleksist sõdurkodust või klubist, laokompleksist, lasketiirust, vahtkonna- ja arestimajast/-ruumidest.

Linnaku läheduses või territooriumil võib olla parkla sõjaväelaste või külastajate isiklikele sõidukitele. Samuti võib linnaku territooriumil või selle läheduses asuda kaadrisõjaväelaste ühiselamu.

## Vaata ka
*Sõjaväelaager
Leinapäev

**Leinapäev** on mälestuspäev, mil inimene või grupp inimesi mälestab, meenutab ja leinab traagilises sündmuses osaks saanud inimest või inimesi.

Eestis on leinapäevaks 14. juuni, mil mälestatakse 1941. aasta 14. juuni küüditamise ohvreid, 1949. aasta 25. märtsi ohvreid, Nõukogude lennuväe terrorirünnakutes hukkunud tsiviilelanikke, Läände põgenemisel hukkunuid, arreteeritutena maha lastuid või laagrites hukkunuid, võitluses Eesti eest langenuid, Teise maailmasõja ajal ja pärast sõda hukkunuid.

## Vaata ka
*Holokausti mälestuspäev
*11. septembri terrorirünnakud
*Madridi terrorirünnak
*2004. aasta India ookeani maavärin
*Smolenski lennuõnnetus
*Pariisi terrorirünnakud

## Viited

## Välislingid
*Eesti mäletab – Vabariigi President Pärnu Vallikäärus 28. mail 2001
Teenuse sild

**Teenuse sild** (silla number: 290) on sild Silla–Jädivere tee 10. kilomeetril Raplamaal Märjamaa vallas Teenuse külas. Sild ületab Kasari jõe. Sild on ehitatud aastal 1908, renoveerimiste kohta andmed puuduvad. Silla pikkus on 67,5 m, silla laius on 7,6 m ning sõidutee laius sillal on 5,45 m.
Taavet (Michelangelo)

**Taavet** on aastatel 1501–1504 loodud Michelangelo marmorskulptuur, mida peetakse üheks renessansiajastu meistriteoseks.

Skulptuur kujutab alasti kuningas Taavetit. Erinevalt varasemast traditsioonist kujutada Taavetit pärast võitlust Koljatiga otsustas Michelangelo jäädvustada hetkel, kui ta valmistub otsustavaks võitluseks.

Skulptuuri algne asukoht oli Firenzes Vana palee ees Sinjoriia platsil. Tänapäeval asub see Firenze Kunstiakadeemia galeriis.

Kuju kõrgus on 5,17 meetrit. 

## Välislingid
*
Baoshan Shi

**Baoshan** on ringkonna õigustega linn Hiinas Yunnani provintsis. Lõunas on Baoshanil lühike piirilõik Birmaga.

## Haldusjaotus

Linn koosneb 4 maakonnast ja 1 linnarajoonist:

* Longyangi linnarajoon (隆阳区 Lóngyáng Qū)
* Shidiani maakond (施甸县 Shīdiàn Xiàn)
* Tengchongi maakond (腾冲县 Téngchōng Xiàn)
* Longlingi maakond (龙陵县 Lónglíng Xiàn)
* Changningi maakond (昌宁县 Chāngníng Xiàn)

## Vaata ka
*Changbaishani lennujaam

## Välislingid

*Baoshani koduleht (*hiina ja inglise keeles*)
Al-Jazīrah

**Al-Jazīrah** (inglispäraselt *Al Jazeera*) on Katari päritolu ülemaailmne uudistekanal.

Al-Jazīrah alustas tegevust 1996. aastal. Laiema tuntuse kogus kanal 2001. aastal kajastades ainsa uudiste edastajana Afganistani sõda otse oma kohapealse kontori kaudu ning edastades Usāmah ibn Lādini ja teiste Al-Qā‘idah' liikmete videoteateid.

## Välislingid

* Al-Jazīrah' araabiakeelne koduleht
* Al-Jazīrah' ingliskeelne koduleht
Longyang

**Longyang** on Hiina ringkonna õigustega linna Baoshan Shi linnarajoon. 

Jaguneb 18 4. järgu haldusüksuseks.

## Välislingid

*Longyangi koduleht (*hiina keeles*)
Hiina autonoomsed haldusüksused

**Hiina autonoomsed haldusüksused** on Hiina Rahvavabariigi haldusüksused, mis on asustatud ühe või mitme vähemusrahvusega. Vastavalt Hiina RV põhiseadusele on autonoomsetel haldusüksusel nominaalselt mitmeid õigusi, mis puuduvad teistel haldusüksustel. Näiteks peab autonoomse haldusüksuse juht olema vastava haldusüksuse põhirahvuse esindaja. Samuti on neil autonoomia majanduse, teaduse ja kultuuri arendamises ning võimalus kasutada ametlikus asjaajamises kohalikku keelt. Poliitilistes küsimustes on autonoomia väga väike.

## Autonoomsete haldusüksuste tüübid

Vähemusrahvuste asualaks olevatel 4. järgu haldusüksustel rahvusvaldadel (民族乡) ja rahvussuurvaldadel (民族镇) ei ole erinevaid õigusi võrreldes teiste 4. järgu haldusüksustega. Neid on kokku 1162.

Autonoomse haldusüksuse nimes sisaldub ka vastava vähemusrahvuse nimi. Kui haldusüksuses on mitu vähemusrahvust, siis nimetatakse neid ka haldusüksuse nimes. Siiski on kahes haldusüksuses rahvusenimede asemel täiend 'paljurahvuseline' (各族 *gèzú*): Longlini paljurahvuseline autonoomne maakond ja Longshengi paljurahvuseline autonoomne maakond.

## Demograafia
Viiest autonoomsest piirkonnast on vaid Tiibetis nimirahvusel absoluutne ülekaal (üle 50%). Ametlikel andmetel on uiguuridel Xinjiangis suhteline ülekaal, s.t. nad on arvult suurim rahvus, kuid neid on alla 50%. Paljude uiguuride väitel ei vasta see tõele ja tegelikult on hiinlastel piirkonnas absoluutne ülekaal. Ülejäänud kolmes autonoomses piirkonnas on hiinlasi absoluutne enamus.
Türi–Arkma tee

**Türi–Arkma tee** (registrinumbriga 26) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Pärnu–Rakvere–Sõmeru tee 75. kilomeetril Särevere alevikus. Tee pikkus on 21,2 km. Tee lõpeb Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia tee 15. kilomeetril Arkma külas. Kolmandal kilomeetril lõikub maantee Lelle-Viljandi raudteega.

## Sillad Türi–Arkma teel

Sildade nimistu pärineb teeregistrist.

## Asulad Türi–Arkma teel

Särevere alevik, Taikse küla, Mäeküla, Raukla küla, Väljaotsa küla, Oisu alevik, Retla küla, Saareotsa küla, Kabala küla, Arkma küla.
Arlingtoni maakond

**Arlingtoni maakond** on haldusüksus USA-s Virginia osariigis. Läänes ja põhjas asuvast Washingtoni linnast eraldab seda Potomaci jõgi. Kuigi formaalselt on see maakond, on Arlington sisuliselt üks linn.

Piirkond eraldati 1846 Columbia ringkonnast ja liideti Virginiaga. 1847–1920 oli maakonna nimi **Alexandria maakond**.

Maakonnas asuvad USA Kaitseministeeriumi hoone Pentagon, Arlingtoni rahvuskalmistu ja Washingtoni Ronald Reagani lennujaam.

## Välislingid
*Maakonna koduleht
Los Gatos

**Los Gatos** on linn USA-s California osariigis Santa Clara maakonnas. 

Linn tekkis 1850. aastatel rajatud veski lähedale 1860. aastatel.

Los Gatos on Tallinna sõpruslinn.

## Välislingid

*Linna koduleht
Rafael Caldera

**Rafael Antonio Caldera Rodríguez** (24. jaanuar 1916 San Felipe – 24. detsember 2009 Caracas) oli Venezuela poliitik, aastatel 1969–1974 ja 1994–1999 Venezuela president.

Rafael Caldera jäi varakult orvuks ning kasvas üles oma tädi ja tema juristist abikaasa jõukas peres. Aastatel 1931–1938 õppis ta Venezuela Keskülikoolis õigusteadust ning omandas doktorikraadi. Hiljem oli ta mitmes ülikoolis sotsioloogia ja õigusteaduse õppejõud.

Poliitilist tegevust alustas ta noorte- ja üliõpilasorganisatsioonides. 1946. aastal oli ta üks kristlik-demokraatliku partei COPEI asutajaid. 1947. aastal oli ta esimest korda oma partei presidendikandidaat, kuid kaotas valimised.

Aastatel 1959–1962 oli ta Venezuela parlamendi alamkoja esimees.

Rafael Caldera kandideeris ka kõikidel järgmistel presidendivalimistel, kuni 1968. aastal osutus valituks. Ta oli president 11. märtsist 1969 kuni 12. märtsini 1974. Seejärel kuulus ta kuni 1994. aastani parlamendi ülemkotta.

1983. aastal kandideeris ta taas presidendiks, kuid kaotas Jaime Lusinchile. 1988. aasta valimistel ei valitud teda enam partei presidendikandidaadiks.

1993. aastal lahkus ta COPEI-st ja asutas uue partei, Convergencia Nacionali, mille esindajana kandideeris presidendiks, ning võitis valimised. 2. veebruaril 1994 alustas ta oma teist ametiaega presidendina, mis kestis 2. veebruarini 1999.

Elu viimastel aastatel kannatas ta Parkinsoni tõve all.
Rapla–Järvakandi–Kergu tee

**Rapla–Järvakandi–Kergu tee** (registrinumbriga 27) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Tallinna–Rapla–Türi tee 48. kilomeetril Rapla linnas (Rapla linna tänavana Tallinna maantee). Tee pikkus on 40,8 km. Tee lõpeb Aluste–Kergu tee ja Pärnu-Jaagupi – Kergu tee lõikumiskohas Kergu külas. Järvakandi alevi tänavatena kannab maantee nimesid Tallinna maantee, Tehaste ja Pargi.

## Asulad Rapla–Järvakandi–Kergu teel

Rapla linn, Tuti küla, Mahlamäe küla, Väljataguse küla, Juula küla, Raela küla, Raikküla, Kaigepere küla, Põlma küla, Purku küla, Vahakõnnu küla, Ahekõnnu küla, Järvakandi alev, Selja küla, Kõnnu küla, Kaisma küla, Sohlu küla, Kergu küla.

## Viited
Metsatundravöönd

**Metsatundravöönd** on ülemineku loodusvöönd, mis paikneb Põhja-Ameerika ja Euraasia põhjaosas  tundra- ja okasmetsavöötme vahel.

Moodustab riba laiusega 30 kuni 300 km kogu Põhja-Ameerika üle ja Koola poolsaarest Indigirka jõgikonnani ning kohati ka ida pool.

Metsatundravöötmele on iseloomulik metsatundra bioom.
Autonoomne ringkond

**Autonoomne ringkond** (自治州 *zìzhìzhōu*) on Hiinas 2. järgu haldusüksus, mis on asustatud vähemusrahvustega.

Neid on kokku 30.

### Gansu
*Gannani Tiibeti autonoomne ringkond
*Linxia Huei autonoomne ringkond

### Guizhou
*Qianxi'nani Bui-Mjao autonoomne ringkond
*Qiandongnani Mjao-Tungi autonoomne ringkond
*Qiannani Bui-Mjao autonoomne ringkond

### Hubei
*Enshi Tutsja-Miao autonoomne ringkond

### Hunan
*Xiangxi Tutsja-Miao autonoomne ringkond

### Jilin
*Yanbiani Korea autonoomne ringkond

### Sichuan
*Garzê Tiibeti autonoomne ringkond
*Liangshani Jii autonoomne ringkond
*Ngawa Tiibeti-Tsjangi autonoomne ringkond

### Qinghai
*Haibei Tiibeti autonoomne ringkond
*Hainani Tiibeti autonoomne ringkond
*Haixi Mongoli-Tiibeti autonoomne ringkond
*Huangnani Tiibeti autonoomne ringkond
*Gologi Tiibeti autonoomne ringkond
*Yushu Tiibeti autonoomne ringkond

### Xinjiang
*Bayingolini Mongoli autonoomne ringkond
*Bortala Mongoli autonoomne ringkond
*Changji Huei autonoomne ringkond
*Ili Kasahhi autonoomne ringkond
*Kizilsu Kirgiisi autonoomne ringkond

### Yunnan
*Chuxiongi Jii autonoomne ringkond
*Dali Bai autonoomne ringkond
*Dehongi Tai-Tsingpo autonoomne ringkond
*Dêqêni Tiibeti autonoomne ringkond
*Honghe Hani-Jii autonoomne ringkond
*Nujiangi Lisu autonoomne ringkond
*Wenshani Tšuangi-Miao autonoomne ringkond
*Xishuangbanna Tai autonoomne ringkond

## Vaata ka
*Hiina haldusjaotus
Autonoomne maakond

**Autonoomne maakond** on 3. järgu haldusüksus Hiinas, kus elavad vähemusrahvused. Hiinas on 117 autonoomset maakonda. Kõige rohkem on neid Yunnani provintsis.
Wuzhi

**Wuzhi** (hiina 五指山; *[[pinyin]]*is *Wuzhi Shan* (*Wǔzhǐ Shān*); 'viie sõrme mägi') on mägi Hiinas, Hainani saare kõrgeim tipp. Mäe kõrgus on 1840 m.

Mäe järgi on nime saanud Wuzhishani linn.

Wuzhi ümbruses elavad peamiselt liid. Mäega on seotud mitmed legendid ja sellest on kirjutatud palju luuletusi.
Šokolaad (täpsustus)

* Šokolaad on toiduaine.
* Šokolaad (jook)

* "Šokolaad" (originaalpealkirjaga "Chocolat") on 1988. aastal valminud draamafilm koloniaalses Kamerunis elavast Prantsuse perekonnast. Filmi lavastas Claire Denis.

* "Šokolaad" (originaalpealkirjaga "Chocolat") on Joanne Harrise romaan.
* "Šokolaad" (originaalpealkirjaga "Chocolat") on tolle romaani alusel 2000. aastal valminud draamafilm, mille lavastas Lasse Hallström ja tuntumad osatäitjad on Juliette Binoche ja Johnny Depp.

*"Šokolaad" on ansambli Agent M 2006. aastal ilmunud EP.
*"Šokolaad" on selle plaadi nimilaul.
Kunming Shi

**Kunming** (hiina keeles 昆明; *[[pinyin]]*'is *Kūnmíng*) on ringkonna õigustega linn Hiinas, Yunnani provintsi halduskeskus.

Linn asutati aastal 765 eKr ja kandis alguses nime Tuodong. Tänapäevase nime sai 1276. aastal.

Mõõduka kliima tõttu on Kunming tuntud kui Kevade linn või Igavese Kevade linn (春城). Kunmingi keskus on turismikeskus, kus on palju pilvelõhkujaid ja luksushotelle. Keskus asub Diani järve põhjakaldal.

Kunmingis elab palju vähemusrahvuste esindajaid. Suuremad neist on jiid, hueid ja baid.

## Haldusjaotus

Ringkonna õigustega linn koosneb ühest maakonna õigustega linnast, kolmest maakonnast, kolmest autonoomsest maakonnast ja seitsmest linnarajoonist:

* Chenggongi linnarajoon
* Dongchuani linnarajoon
* Guandu linnarajoon
* Jinningi linnarajoon
* Panlongi linnarajoon
* Wuhua linnarajoon
* Xishani linnarajoon
* Anningi linn
* Fumini maakond
* Songmingi maakond
* Yiliangi maakond
* Luquani Jii ja Miao autonoomne maakond
* Shilini Jii autonoomne maakond
* Xundiani Huei ja Jii autonoomne maakond

## Viited

## Välislingid

* Kunmingi koduleht
Pu'er

**Pu'er** (hiina 普洱市, *[[pinyin]]*'is *Pǔ'ěr*) on ringkonna õigustega linn Hiinas Yunnanis. Piirneb läänes Birmaga ning kagus Laose ja Vietnamiga.

1950–2007 oli linna nimi Simao. 

## Haldusjaotus

Ringkonna õigustega linn koosneb Simao linnarajoonist ja üheksast autonoomsest maakonnast:

* Jiangchengi Hani-Jii autonoomne maakond
* Jingdongi Jii autonoomne maakond
* Jinggu Tai-Jii autonoomne maakond
* Lancangi Lahu autonoomne maakond
* Mengliani Tai-Lahu-Vaa autonoomne maakond
* Mojiangi Hani autonoomne maakond
* Ning’eri Hani-Jii autonoomne maakond
* Zhenyuani Jii-Hani-Lahu autonoomne maakond
* Ximengi Vaa autonoomne maakond

## Majandus

Pu'eri üks peamisi tooteid on Pu-erhi tee.

## Välislingid

*Pu'eri koduleht
Yuxi

**Yuxi** (hiina 普洱市) on ringkonna õigustega linn Hiinas Yunnani provintsis. 

31,76% elanikest kuulus 2003. aastal vähemusrahvustesse.

## Haldusjaotus

Ringkonna õigustega linn jaguneb üheks linnarajooniks, viieks maakonnaks ja kolmeks autonoomseks maakonnaks:

* Hongta linnarajoon (红塔区)
* Jiangchuani  maakond (江川县)
* Chengjiangi  maakond (澄江县)
* Huaningi maakond (华宁县)
* Yimeni maakond (易门县)
* Tonghai maakond (通海县)
* Eshani Jii autonoomne maakond (峨山县)
* Xinpingi Jii-Tai autonoomne maakond (新平县)
* Yuanjiangi Hani-Jii-Tai autonoomne maakond (元江县)

## Välislingid

*Yuxi koduleht
PS Troika - 20

**20 - Best Of** on ansambli PS Troika 2007. aastal album.

## Lood
#"Põdrakasvataja"
#"Kui meri oleks õlu"
#"Sinust"
#"Bahama mama"
#"Õnnega koos"
#"Kloon"
#"Poro poro"
#"Lumine laul"
#"Raha ei ole"
#"Õnneonn"
#"Pruun beib"
#"Miljon aastat"
#"Vormel 1"
#"Alkoholisõltlane"
#"10 väikest põtra"
#"Kopamees"
#"Ievan polkka (Dolly song)"
#"Kole on möödas"
#"Ära ütle, et elu on inetu"
#"Ei, ma ei tantsi" Singel 2007
Seewald (album)

**"Seewald"** on ansambli PS Troika 2006. aastal ilmunud album.

## Lood
#"Ievan Polkka"
#"Poro poro"
#"Auto on suur"
#"Ostupohmell"
#"Honolulu öö"
#"Sada rauda"
#"Ülle"
#"Hullumeelne elu (Livin' la vida loca)"
#"Kahju on"
#"Ela maal"
#"Aeg maha"
#"La camisa negra (Seewaldi instr. versioon)"
#"Poro poro" Video
#"Honolulu öö" Video
Wenshani Tšuangi-Miao autonoomne ringkond

**Wenshani Tšuangi-Miao autonoomne ringkond** on 2. järgu haldusüksus (autonoomne ringkond) Hiinas Yunnani provintsis. Piirneb lõunas Vietnamiga.

## Haldusjaotus
Jaguneb kaheksaks maakonnaks: 
* Guangnani maakond (广南县)
* Funingi maakond (富宁县)
* Maguani maakond (马关县)
* Malipo maakond (麻栗坡县)
* Qiubei maakond (丘北县)
* Wenshani maakond (文山县)
* Xichou maakond (西畴县)
* Yanshani maakond (砚山县)

2000. aasta rahvaloenduse andmeil oli ringkonna rahvuslik koosseis järgmine:

## Välislingid
* Ringkonnavalitsus
Christian Adolph Klotz

**Christian Adolph Klotz** (13. november 1738 Bischofswerda – 31. detsember 1771 Halle) oli Saksa filoloog.

Ta õppis Leipzigi Ülikoolis ja Jena Ülikoolis ning töötas seejärel Göttingeni Ülikoolis ja Halle Ülikoolis.

Ta oli väga populaarne oma heastiililiste kirjutistega mitmete kultuuriteemade kohta. 

Tema mõjukaiks oponentideks olid Johann Gottfried Herder ja Gotthold Ephraim Lessing.
Segu

**Segu** on kahe või enama aine koosesinemine, kus komponendid pole omavahel keemiliselt ühinenud; ühtlasi ka erilaadsete ainete mehaanilise segamise või segunemise tulemus. Näiteks õhk või sulamid.

## Vaata ka
*Lahus
*Suspensioon

## Viited
Priima (album)

**"Priima"** on ansambli Vennaskond kogumikalbum 1999. aastast.

## Lood

# 	Pille-Riin
# 	Kui mustavad udud
# 	3
# 	Tütarlaps mustas
# 	Mõrtsukdaamid
# 	Lapsepõlveplika
# 	Lähen ja naeran
# 	Loss Taivalkoskis
# 	Riia mu arm
# 	Külaskäik
# 	Vennaskonna hümn
# 	Musta lipu valguses
# 	Eleegia
# 	Subatlantiline kohtumine
# 	Segan suhkrut malbelt tassis
# 	Lili Marleen
# 	Dostojevskilik Doris
# 	Oi te poisid
# 	Õhtud Moskva lähistel
# 	Pikad linad
# 	Igavest elu lõppevas öös
# 	Täna jälle me joome bensiini
# 	*** (Öösinine taevas)
# 	Sine
# 	Võluri tagasitulek
# 	Maardu mu arm
#	Teater Odeon
# 	Sinine vagun
# 	Reis Kuule
# 	Tuled öös
# 	Uimane ja väsinud
# 	Viimane jõuluöö
# 	Malemaja star
# 	Mina
# 	Lalla-laa
#	Depressiiv-maniakaalne psühhoos
# 	Kopenhaagen
#	Ma armastan Ameerikat
#	15
# 	Ootame sind pimedusemaal
# 	Blow The Candle Out
# 	Suveharjanäkid
# 	Appi! Ma vajan armastust!!!
#	Disko
# 	Auld Lang Syne
# 	Insener Garini hüperboloid
# 	Maailma lõpus on kohvik, kus kunagi kohtume kõik
#       Tseremoonia
Ajavaim

**Ajavaim** (saksa keeles *Zeitgeist*) on üldine kultuuriline, intellektuaalne, eetiline, vaimne või poliitiline kliima koos moraali ja moega mingis kultuuris mingil perioodil. 

## Mõiste päritolu
Mõiste pärineb Johann Gottfried Herderilt, kes aastal 1769 kirjutas kriitika filoloog Christian Adolph Klotzi teosele "Genius seculi" ning võttis selles kasutusele saksakeelse sõna *Zeitgeist* ladinakeelse väljendi *genius seculi* (ladina keeles: *genius* – 'vaim', ja *saeculi* – 'sajandi') tõlkena. Selle mõiste võtsid kasutusele ka teised saksa romantikud, kuid laialt tuntuks sai see Hegeli ajaloofilosoofia kaudu.

## Vaata ka
*Mainstream
*Trend
Mida külvad...

**"Mida külvad…"** on dokumentaalfilm Peeter Simmi filmi "Ideaalmaastik" valmimisest.

## Välislingid
* Peeter Simmi „Ideaalmaastik“ jõuab ideaalsena kinno Sõprus. Kino Artis, 22. oktoober 2008
* Kristiina Davidjants. "Ideaalmaastik" 30 aastat hiljem "veel ideaalsem". Eesti Päevaleht, 25. oktoober 2008
Kevadkülvi volinik

"**Kevadkülvi volinik**" ehk täieliku pealkirjaga "Kevadkülvi volinik. Ühe noore inimese 30 elupäeva kroonika" on Karl Helemäe jutustus 16 peatükis.

Jutustus ilmus ajakirjas Looming (nr 9 ja 10) 1977. aastal ning selle alusel valmis 1980. aastal mängufilm "Ideaalmaastik".
James Mancham

Sir **James Richard Marie Mancham** (11. august 1939 Victoria – 8. jaanuar 2017) oli Seišellide poliitik, riigi esimene president aastatel 1976–1977.

James Manchami isa oli edukas ärimees, kes saatis poja Suurbritanniasse õigusteadust õppima. 

Kui Seišellide iseseisvumise plaanid teatavaks said, asutas James Mancham 1964. aastal Seišellide Demokraatliku Partei, mille juhiks ta jäi kuni 2005. aastani. Suurbritannia ülemvõimu ajal oli ta koloonia peaminister ning pani eelkõige turismi edendamise abil aluse riigi majanduslikele edusammudele. Kui Seišellid 1976. aastal iseseisvusid, valiti ta presidendiks. Ta astus ametisse 29. juunil 1976.

Juunis 1977 kõrvaldas France-Albert René James Manchami Tansaania abiga tehtud riigipöörde tulemusel võimult. Demokraatliku partei tegevus keelati 1979. aastal ning kehtima hakkas Seišellide Progressiivse Rahvarinde ainuvõim. James Mancham läks seejärel pagulusse ning tegeles Suurbritannias äriga. Aastatel 1978–1981 püüdis ta Lõuna-Aafrika Vabariigis elavate Seišelli pagulaste kaudu palgasõdurite abil Renéd võimult kukutada, kuid riigipöördekatse kukkus läbi.

Pärast France-Albert Renéd toetanud Nõukogude Liidu lagunemist demokraatia taastati ning James Mancham pöördus kodumaale tagasi ja asus taas turismiga tegelema.

Aastal 1993 kandideeris ta presidendiks. Ta sai 36,72 protsenti häältest, kuid kaotas France-Albert Renéle. 1998. aasta presidendivalimistel jäi ta 13,8 protsendiga häältest France-Albert René ja Wavel Ramkalawani järel kolmandaks. Aastal 2001 ta enam presidendiks ei kandideerinud.

James Mancham kirjutas kaks raamatut. "Paradise Raped" räägib riigipöördest ja "War on America Seen from the Indian Ocean" 11. septembri sündmustest.

Ta oli abielus Austraalia ajakirjaniku Catherine Olseniga.

## Välislingid
* 10-ruupiane rahatäht James Manchami portreega
Kuidas kuningas kuu peale kippus

"**Kuidas kuningas kuu peale kippus**" on Joachim Knauthi näidend, mis põhineb Lääne-Euroopas tuntud muinasjutul.

Esimest korda ilmus see muinasjutt eesti keeles sarja "Saja rahva lood" raamatus "Prantsuse muinasjutte".

1976. aastal valmis Eesti Televisioonis samanimeline telelavastus (lavastaja Elvi Koppel, muusika Peeter Volkonski, osades Urmas Kibuspuu, Eero Spriit, Anne Paluver, Külliki Tool jt).

2004. aastal valmis ansamblitel Kosmikud ja No-Big-Silence lavastuse muusikast samanimeline album ("Kuidas kuningas kuu peale kippus").

2009. aastal lavastati näidend Vanemuise teatris (lavastaja Uku Uusberg).

## Välislingid
*Telelavastus ETV saadete arhiivis
Robert Frost

**Robert Frost** (26. märts 1874 San Francisco, California – 29. jaanuar 1963 Boston, Massachusetts) oli Ameerika Ühendriikide luuletaja. 

Tema loomingut iseloomustavad looduslähedane kujundikeel ning näiliselt lihtne, kuid sügava filosoofilise sisuga käsitlus. Luules keskendus ta inimese ja looduse suhtele, valikute tegemisele, üksindusele ja moraalsetele dilemmadele. Elu jooksul pälvis ta neli Pulitzeri preemiat ning kuulub Ameerika kirjanduse klassikute hulka.

Haridust omandas Frost lühikest aega Dartmouthi kolledžis ja Harvardi ülikoolis, kuid ei lõpetanud kumbagi. Kirjutamisega alustas ta nooruses ning esimene luuletus ilmus 1894. aastal. Tema debüütkogu "A Boy’s Will" avaldati 1913. aastal Londonis ning sellele järgnenud "North of Boston" (1914) tõi talle laialdase tunnustuse.

## Tunnustus
*1916 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
*1937 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks

## Eesti keeles ilmunud
*Robert Frost. *Lehtedel sammuja*. (Inglise keelest tõlkinud Minni Nurme.) Tallinn: Eesti Raamat, 1965. (Sari "XX sajandi luule".)

## Viited

## Välislingid
Seišelli ruupia

**Seišelli ruupia** (seišellikreooli keeles *roupi*) on Seišellide rahaühik. Üks ruupia jaguneb sajaks sendiks. 

Paberraha võeti kasutusele 1914. aastal, mündid 1939. aastal.

Raha emiteerib Seišellide keskpank. Seišelli ruupia ISO 4217 kood on **SCR**, kasutatakse ka lühendeid **SR** ja **SRe**.

Käibel on paberraha nominaalväärtustega 10, 25, 50, 100 ja 500 ruupiat ning mündid väärtusega 1, 5, 10 ja 25 senti ning 1 ja 5 ruupiat. 

## Välislingid
* Seišelli ruupia keskpanga lehel
SCR

Lühend **SCR** võib tähendada:

*Seišelli ruupia, Seišellide rahaühik, selle ISO 4217-kood
*Sportclub "Rapid", Austria jalgpalliklubi
*.scr, Microsoft Windowsi ekraanisäästja failinimelaiend
Vello Orumets LP

**"Vello Orumets"** on Vello Orumetsa 1982. aasta album.

## Lood
* A1 "Näita mulle tähte" (Werner Twardy/Vally Ojavere) ans. Laine
* A2 "Meenuta" (A. Bojadzijev/V. Ojavere) ans. Erfia
* B1 "Eikellegimaa" (Lotar Olias/V. Ojavere) ans. Laine
* B2 "Aastad" (Uno Naissoo/Heldur Karmo) ans. Laine
Koste Seselwa

**"Koste Seselwa"** ('tulge kokku, seišellased') on Seišellide riigihümn. See võeti kasutusele 18. juunil 1996. 

Hümni viisi ja kreoolikeelsete sõnade autorid on David François Marc André ja George Charles Robert Payet. 

## Hümni sõnad
:Sesel ou menm nou sel patri
:Kot nou viv dan larmoni
:Lazwa, lanmour ek lape
:Nou remersye Bondye

:Preserv labote nou pei
:Larises nou losean
:En leritaz byen presye
:Pour boner nou zanfan  

:Reste touzour dan linite
:Fer monte nou paviyon
:Ansanm pou tou leternite
:Koste Seselwa
Lehtmetsavöönd

**Lehtmetsavöönd** on loodusvöönd, mis on levinud peamiselt põhjapoolkeral, Põhja-Ameerikas ja Euroopas parasvöötme lääneosas üsna katkendlikult okas- ja segametsavööndist lõuna pool.
Nende katkendliku leviku on tinginud paljuski inimtegevus. Kuna lehtmetsavööndis on väga viljakad mullad, on metsad suuresti maha võetud ning üles haritud.

Lehtmetsavööndis kasvavad lehtmetsad, mille hulka kuuluvad nii kitsalehised kui ka laialehised metsad. Selletõttu sõltuvalt loodusvööndite klassifikatsioonist eristatakse parasvöötmes mõnikord laialehiste metsade vööndit, teinekord moodustatakse aga vöönd laialehiste ja segametsade kokkuarvestamisel (laialehiste ja segametsade vöönd).

## Vaata ka
* Okasmetsavöönd
* Segametsavöönd
Avo Kittask

**Avo Kittask** (sündinud 1944 Stockholmis) on eesti ooperilaulja.

Avo Kittask on lõpetanud Michigani ja Toronto ülikooli muusika ja ooperi alal.

Ta on organisatsiooni Eestlaste Kesknõukogu Kanadas esimees ja Korp! Fraternitas Estica liige.

Ta elab Kanadas Torontos.

Avo Kittask on esinenud filmides "Iolanthe" (1984) ja "The Mikado" (1983).

## Viited

## Välislingid
* Ühishingamises on võit!, Eesti Elu, 19. juuni 2009
* Foto
Eestlaste Kesknõukogu Kanadas

**Eestlaste Kesknõukogu Kanadas** (inglise keeles *Estonian Central Council in Canada*) on väliseesti organisatsioon Kanadas. See on asutatud 1951. aastal.

## Välislingid
* Koduleht
Polaarpaju

**Polaarpaju** (*Salix polaris*) on pajuliste sugukonda paju perekonda kuuluv puhmaliik.

Polaarpaju lehed on veidi läikivad, terve servaga. Ta talub vaevapajuga võrreldes kuivemaid kasvukohti ja eelistab lubjarikast mulda. 

Kõikidest pajudest leidub polaarpaju kõige kaugemal põhjas, näiteks Norra mägedes või Hibiinides Koola poolsaarel, ka Islandi saarel.

Polaarpaju kasvas pärast mandrijää taganemist praeguse Eestimaa tundralikult karmides oludes, aga kliima soojenedes taandus ta põhja poole.

## Viited
Filoloog

**Filoloog** on filoloogia eriala lõpetanud spetsialist, kes on keele ja kirjanduse asjatundja.

## Viited

## Vaata ka
*Filoloogide loend
Zhaotong

**Zhaotong** (hiina 昭通市) on ringkonna õigustega linn Hiinas Yunnanis. 

## Haldusjaotus

Zhaotong jaguneb 1 linnarajooniks ja 10 maakonnaks:

* Zhaoyangi linnarajoon (昭阳区)
* Daguani maakond (大关县)
* Ludiani maakond (鲁甸县) 
* Qiaojia maakond (巧家县)
* Shuifu maakond (水富县)
* Suijiangi maakond (通海县)
* Zhenxiongi maakond (镇雄县)
* Weixini maakond (威信县)
* Yanjini maakond (盐津县)
* Yiliangi maakond (彝良县)
* Yongshani maakond (永善县)

## Välislingid

*Zhaotongi koduleht
Laialehiste ja segametsade vöönd

**Laialehiste ja segametsade vöönd** on loodusvöönd, mis moodustatakse laialehiste ja segametsade kokkuarvestamisel. Teiste geobotaaniliste klassifikatsioonide järgi eristatakse segametsavöönd ja laialehiste metsade vöönd eraldi.
Kasarm

**Kasarm** (*kasarmu* nimetava käände vormina ei ole korrektne) on ehitis, mis on mõeldud sõjaväestatud formeeringute (allüksused või üksused) alaliseks või ajutiseks majutamiseks. 

## Kirjeldus
Alalised kasarmud paiknevad tavaliselt sõjaväelinnakutes, ajutise või hooajalise kasutusiseloomuga primitiivsed kasarmubarakid on ehitatud näiteks polügoonide välilaagritesse.

Kasarmu ruumid projekteeritakse nii, et isikkoosseisu saaks paigutada-eraldada allüksuste kaupa ja üldjuhul üks kompanii (harvem rühm) paikneks juhtimise ja ülevaate hõlbustamises samal korrusel. 

Kasarmus on tavaliselt järgmised ruumid:
*elutoad (magalad) sõduritele ja allohvitseridele,
*rühmade ja kompaniide juhtkondade kabinetid või tööruumid,
*pesemisruumid, tualettruumid, mõnikord ka saun, 
*varustuse ja riiete kuivatusruumid, 
*relvastuse hoiuruumid,
*majanduslaod esmavajalikele tarvetele ja laod kallimale varustusele,
*isikkoosseisu puhkeruumid või õppeklassid,
*korruste peakoridorid (nn *lennuväli*), kuhu on võimalik rivistada kogu korruse (kompanii) isikkoosseis.

## Sisekord
Kasarmus on kehtestatud kindlad sisekorranõuded. Kasarmus valvab sisekorrast kinnipidamist kompanii sisetoimkond. Sisetoimkonna teenistuskoht on tavaliselt korruse peakoridoris, peaukse lähedal või/ja relvaruumide nägemisulatuses.

## Vaata ka
*Ujuvkasarmu

## Välislingid
Savoy ball (Eesti film)

**"Savoy ball"** on 1985. aastal valminud Eesti muusikaline draama, mille on lavastanud Ago-Endrik Kerge.

Film on Pál Ábrahámi opereti "Savoy ball" ekraniseering.
Xishuangbanna

**Xishuangbanna Tai autonoomne ringkond** on 2. järgu haldusüksus (autonoomne ringkond) Hiinas Yunnani provintsis. Piirneb lõunas Birma ja Taiga. Ringkonna halduskeskus Jinghong asub Mekongi ääres.

Ringkonna nimi tähendab tai-lõõ keeles 'kaksteist tuhat riisipõldu'.

Ringkonnas valitseb troopiline kliima. Sealsete vihmametsade elusloodus on väga mitmekesine. Seal elutsevad Hiina viimased looduses elavad metsikud india elevandid. Ringkonna järgi on nime saanud endeemne kannatuslille liik *[[Passiflora xishuangbannaensis]]*.

## Haldusjaotus
Jaguneb üheks maakonna õigustega linnaks ja kaheks maakonnaks: 
* Jinghong (景洪市)
* Menghai maakond (勐海县)
* Mengla maakond (勐腊县)

2000. aasta rahvaloenduse andmeil oli ringkonna rahvuslik koosseis järgmine:

Ringkonnas asub Xishuangbanna Gasa lennujaam.

## Välislingid
* Ringkonnavalitsus
France-Albert René

**France-Albert René** (16. november 1935 – 27. veebruar 2019) oli Seišellide poliitik ja jurist. Aastatel 1977–2004 oli ta Seišellide president.

France-Albert René õppis Suurbritannias õigusteadust ning töötas aastatel 1957–1961 Seišellidel juristina.

Aastal 1964 asutas ta vasakpoolse Seišellide Ühinenud Rahvapartei, mille nimeks sai hiljem Seišellide Progressiivne Rahvarinne. See on siiani Seišellide juhtiv partei.

Aastal 1976 määras president James Mancham France-Albert René peaministriks. Aastal 1977 kukutas ta Tansaania toetusel veretu riigipöördega president James Manchami ning astus 5. juunil 1977 ise presidendi ametisse. Aastal 1979 jõustunud põhiseaduse muudatusega kehtestas ta üheparteisüsteemi.

Aastatel 1979, 1984 ja 1989 toimunud presidendivalimistel valiti ta ainsa kandidaadina ametisse tagasi. Aastal 1993 taaslubati ka teiste parteide tegevus ning France-Albert René võitis presidendivalimistel oma vastaskandidaati James Manchamit. Ta valiti tagasi ka 1998. ja 2001. aastal. Kuigi teda süüdistati inimõiguste rikkumises, sai Seišellidest tema valitsusajal üks piirkonna jõukamaid riike.

14. aprillil 2004 astus France-Albert René tagasi ning presidendiks sai tema asepresident James Michel.
Concurrent Versions System

**Concurrent Versions System** (**CVS**) on vaba versioonihalduse tarkvara. See süstematiseerib ja säilitab informatsiooni faili muutmise ajaloo kohta (kes tegi, mida ja millal). Lisaks kehtestab CVS faili muutmise tingimused ja jälgib nende täitmist, mis võimaldab vältida muudatuste hävimist kui ühe ja sama failiga töötab paralleelselt mitu inimest.

Failis toimuvad muudatused jagunevad ajaliselt järjestatud versioonide vahel, mida CVS nimetab väljaanneteks (*revision*). Iga väljaanne kannab faili kontekstis unikaalset järjekorranumbrit, mis näitab väljaande loomise aega – suurem number tähendab hilisemat väljaannet. Seda nimetab CVS väljaande numbriks (*revision number*). Failid ja nende erinevad väljaanded koonduvad mooduliteks (*module*).

Väljaandeid säilitab keskhoidla (*repository*), mille käest saab pärida ajutist töökoopiat (*working copy*). Andmevahetus keskhoidla ja ajutise töökoopia vahel toimub käskjalana tegutseva programmi (*CVS client*) abil. Uus väljaanne tekib keskhoidlasse kahel juhul. Sagedamini siis kui kasutaja saadab sinna mõne varasema väljaande põhjal ehitatud uue versiooni. Harvemini lisab kasutaja mooduli töökoopiasse täiesti uue faili ja saadab selle keskhoidlasse – esialgne fail saab esimeseks väljaandeks. Ühel failil võib olla kuitahes mitu väljaannet, millest omakorda moodustub faili väljaannete ajalugu (*revision history*). Olemasolevat väljaannet pole võimalik muuta ega püsivalt kustutada, välja arvatud juhul kui toimub kogu keskhoidla kustutamine.

Keskhoidlas olevate failide kõige värskemad väljaanded moodustavad erilise hulga, mida CVS nimetab keskhoidlas säilivate väljaannete tipuks (HEAD). See kajastab keskhoidla kui terviku ”olevikku”, kuhu toimub väljaannete lisamine. Keskhoidla väljaannetest muu suvalise komplekti moodustamiseks saab kasutada silte (*tag*) – samasse komplekti kuuluvatele väljaannetele tuleb külge riputada ühesugune silt.

## Välislingid
* CVSi programme, sourceforge.net
Hotani ringkond

**Hotani ringkond** on 2. järgu haldusüksus (ringkond) Hiinas Xinjiangis. Piirneb läänes Pakistaniga.

## Haldusjaotus

Jaguneb 1 maakonna õigustega linnaks ja 7 maakonnaks:

* Hetian Shi (keskus Hotan) 
* Guma maakond
* Hotani maakond 
* Karakaxi maakond 
* Keriya maakond
* Lopi maakond 
* Niya maakond
* Qira maakond