open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Saksatanu

**Saksatanu**  (ka **oub** või *linnatanu*) oli talunaiste väike pitsist või kunstlilledest ning siidilintidest tanu. Ta läks moodi 19. sajandi lõpul, kui maal võeti kasutusele linnamoeline rõivastus ning kanti 20. sajandi alguseni.

## Viited

## Välislingid
*Saksatanu, Eesti Rahva Muuseum
Komga

**Komga** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Amathole ringkonnas.

Komga on saanud alguse 1854. aastal rajatud sõjalisest tugipunktist. Asula on Komga alates 1877. aastast, linnaõigused sai 1904. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Komga elanikest mustanahalisi aafriklasi 90,98%, värvilisi 4,71%, valgeid 3,72%, India või Aasia päritolu inimesi 0,25% ja teisi 0,35%. Koosa keelt pidas emakeeleks 88,63% inimesi, afrikaani keelt 5,04%, inglise keelt 4,43% ja viipekeelt 0,66%.

## Viited
Noorik

**Noorik** on noor naine alates abiellumisest, varem tanutamisest, kuni esimese tütre sünnini (sest poeg ei tee veel naiseks). Mitmel pool ka esimese lapse sünnini. 

Lõuna- ja Lääne-Eestis oli 19. sajandil tavaks isegi 2–3-aastane noorikupõli. Lapse sündi enne 9 kuu möödumist pärast pulmi peeti häbiasjaks.

Mõnel pool nimetati noorikuks ka mõrsjat pärast laulatamist, kui laulatus toimus enne pulmi. 

## Viited

## Välislingid
* Eesti noorik, EKM j 153:48 M 42, Eesti Kunstimuuseum
Tare tänav (täpsustus)

**Tare tänav** on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus:

***[[Tare tänav (Kobela)|Tare tänav]]** Kobela alevikus
***[[Tare tänav (Narva)|Tare tänav]]** Narva linnas
***[[Tare tänav (Pärnu)|Tare tänav]]** Pärnu linnas
***[[Tare tänav]]** Tallinna linnas
***[[Tare tänav (Viljandi)|Tare tänav]]** Viljandi linnas
***[[Tare tänav (Väike-Maarja)|Tare tänav]]** Väike-Maarja alevikus
Pruudiaasta

**Pruudiaasta** ehk **pruutaasta** oli aeg, mil mõrsja pidi kosjade ja pulmade vahelisel ajal mõnel päeval nädalas (teisipäeval, neljapäeval, laupäeval) käima peiuvanemate juures tööl (eriti viljalõikusel, kartulivõtmisel jne), et näidata oma töökust ja tragidust. Tulevane perenaine pidi olema tugev, terve ja töökas.
Oli mõeldav, et kui mõrsja töö ei meeldinud, maksti tööpäevad välja ja pulmad jäid pidamata (nt Jüri, Pühalepa, Mustjala, Kaarma, Muhu).

## Viited
Kreeka heliloojate loend

Silmapaistvamad Kreeka heliloojad on (olnud) järgmised:

*Mános Chatzidákis (Μάνος Χατζιδάκις, 1925 – 1994, éntechno, filmimuusika, The Academy Award for Best Original Song (Oscar), 1960 laulu "Poté tin kyriakí", "Ποτέ την Κυριακή", "Never on Sunday", "Mittekunagi pühapäeval" eest)
* Eléni Karaïndrou (Ελένη Καραΐνδρου, filmimuusika)
* Pávlos Karrér
* Níkos Karvélas (Νίκος Καρβέλας)
* Stávros Ksarchákos (Σταύρος Ξαρχάκος, laῖká, klassikaline muusika, filmimuusika)
* Stávros Kougioumtzís (Σταύρος Κουγιουμτζής, 1932 – 2005, uus laine/néo kýma)
* Leo Leandros
* Giánnis Markópoulos (Γιάννης Μαρκόπουλος)
* Thános Mikroútsikos (Αθανάσιος (Θάνος) Μικρούτσικος)
*Takis Morakis (Τάκης Μωράκης, 1916–1991)
* Dímos Moútsis (Δήμος Μούτσης)
* Mímis Pléssas (Μίμης Πλέσσας)
* Spýros Samáras
* Giánnis Spanós (Γιάννης Σπανός, uus laine/néo kýma)
* Míkis Theodorákis (Μιχαήλ (Μίκης) Θεοδωράκης, éntechno)
* Vassílis Tsitsánis (Βασίλης Τσιτσάνης, 1915 – 1984, rebétiko)
* Vángelis (Ευάγγελος Παπαθανασίου, elektrooniline muusika)
* Antónis Vardís
* Yánni (Γιάννης Χρυσομάλλης, elektrooniline muusika)
* Giánnis Xenákis (Γιάννης Ξενάκης, 1922 – 2001, konkreetne muusika, muusikateoreetik, arhitekt)

Paljud kreeka lauljad ja muusikud on saavutanud tuntuse ka heliloojatena:

* Stratos Dionysíou (Στράτος Δινυσίου, 1935–1990)
* Pános Gavalás (Πάνος Γαβαλάς, 1926–1988, συνθ.)
* Apóstolos Kaldáras (Απόστολος Καλδάρας, 1922–1990, συνθ.)
* Manólis Karandínis (Μανώλης Καραντίνης, bouzouki)
* Stélios Kazantzídis (Στέλιος Καζαντζίδης, 1931–2001)
*Mános Loïzos (Μάνος Λοΐζος, 1937–1982, συνθ.)
*Chrístos Nikolópoulos (Χρήστος Νικολόπουλος, bouzouki, συνθ.)
*Vangélis Perpiniádis (Βαγγέλης Περπινιάδης, 1927–2003, bouzouki)
*Démis Roússos (Ντέμης Ρούσσος, 1946–2015)
*Márkos Vamvakáris (Μάρκος Βαμβακάρης, 1905–1972, συνθ.)
*Giórgos Zabétas (Γιώργος Ζαμπέτας, 1925–1992, bouzouki, συνθ.)
*Spýros Zagoraíos (Σπύρος Ζαγοραίος, 1928–2014, συνθ.
*Manólis Chiótis (Μανώλης Χιώτης, 1920–1970, bouzouki, συνθ.)
*Christákis (Χρηστάκης, Χρήστος Σύρπος, 1924–1981, bouzouki, συνθ.)
*Níkos Xyloúris (Νίκος Ξυλούρης, 1936–1980)
Kikktanu

**Kikktanu** on ajalooliselt linasest riidest tärgeldatud või pappalusel koonusekujuline lühema sopiga lilltikandiga kaunistatud tanu. 

Seda kanti peamiselt Mihkli kihelkonnas Pärnumaal ja Läänemaal.

## Viited

## Välislingid
*Kikktanu, Eesti Rahva Muuseum
Kanahändtanu

**Kanahändtanu** on ajalooliselt valgest linasest riidest tärgeldatud või pappalusel koonusekujuline pikema või lühema sopiga tihedate püstkurdudega tanu. 

Seda kanti peamiselt Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal.

## Viited
Néo kýma

**Néo kýma** (kreeka keeles νέο κύμα – 'uus laine') on Kreeka muusikas entechno (või entehno, Kreeka k. έντεχνο) ja laika-muusika edasise arengu tulemusena 1960. aastatel tekkinud muusikastiil, milles on kasutatud ka Kreeka rahvaliku muusika ja rebetika elemente.

Esimesed silmapaistvad neo kyma heliloojad olid juba 1950. aastatel entechno-stiilis alustanud Manos Hatzidakis ja 1960. aastate alguses selles muusikat looma asunud Mikis Theodorakis, kes mõlemad olid õppinud klassikalist muusikat, nagu ka veidi hiljem liitunud Stavros Xarchakos, 

1960. aastatel lisandusid mitmed heliloojad, kellel klassikalise muusika tausta ei olnud ja keda peetakse pigem populaarmuusikalikuma neo kyma kui entechno viljelejateks, nagu Stavros Kougioumtzis, Giannis Spanos, Manos Loizos, Dionysois Savvopoulos, Dimos Moutsis jt.
Ari keel

**Ari keel** on Üld-Uus-Guinea hõimkonna gogodala-suki rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Paapua Uus-Guinea Lääneprovintsis Aramia jõe ääres Ari ja Serea külas. 2000. aasta Uus-Guinea rahvaloenduse järgi oli kõnelejaid 50.

ISO 639-3 keelekood on **aac**.

Lähim sugulaskeel on gogodala keel. Ari keele kõnelejad räägivad teise keelena gogodala keelt. Teise keelena kõnelevad ari keelt vagid. Eristatakse serea murret.

Kasutatakse ladina kirja.

## Viited

## Kirjandus
*G. Reesink. *Languages of the Aramia River Area. Papers in New Guinea Linguistics No. 19*,  Canberra: Pacific Linguistics 1976.

## Välislingid

*Ethnologue, 2015.
**Keelekaart (661)
*Sõnavara
Trio Comodo

**Trio Comodo** on kolmest eesti vennast (Hendrik, Priidik ja Edward Soon) koosnev ansambel.

## Välislingid
*Ansambli koduleht
Alijošiškės

**Alijošiškės** on küla Leedus Tauragė rajoonis Mažonai vallas. Küla asub Akmena jõe kaldal, seal asub Pagramantise regionaalpargi halduskeskus.

Külas asub Ööbikuoru nime kandev puhkepiirkond, kus paikneb vabaõhulava. Seal korraldatakse nii Tauragė kui ka Šilalė rajooni kultuuriüritusi.

## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Vahtra tänav (täpsustus)

**Vahtra tänav** on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus:

***[[Vahtra tänav (Aegviidu)|Vahtra tänav]]** Aegviidu alevis
***[[Vahtra tänav (Elva)|Vahtra tänav]]** Elva linnas
***[[Vahtra tänav (Haapsalu)|Vahtra tänav]]** Haapsalu linnas
***[[Vahtra tänav (Iisaku)|Vahtra tänav]]** Iisaku alevikus
***[[Vahtra tänav (Järvakandi)|Vahtra tänav]]** Järvakandi alevikus
***[[Vahtra tänav (Kadrina)|Vahtra tänav]]** Kadrina alevikus
***[[Vahtra tänav (Keila)|Vahtra tänav]]** Keila linnas
***[[Vahtra tänav (Kiili)|Vahtra tänav]]** Kiili alevis
***[[Vahtra tänav (Kiisa)|Vahtra tänav]]** Kiisa alevikus
***[[Vahtra tänav (Kiltsi)|Vahtra tänav]]** Kiltsi alevikus
***[[Vahtra tänav (Kiviõli)|Vahtra tänav]]** Kiviõli linnas
***[[Vahtra tänav (Kohtla-Järve)|Vahtra tänav]]** Kohtla-Järve linnas
***[[Vahtra tänav (Kose)|Vahtra tänav]]** Kose alevikus
***[[Vahtra tänav (Kuressaare)|Vahtra tänav]]** Kuressaare linnas
***[[Vahtra tänav (Kuusiku)|Vahtra tänav]]** Kuusiku alevikus
***[[Vahtra tänav (Lagedi)|Vahtra tänav]]** Lagedi alevikus
***[[Vahtra tänav (Laiuse)|Vahtra tänav]]** Laiuse alevikus
***[[Vahtra tänav (Lihula)|Vahtra tänav]]** Lihula linnas
***[[Vahtra tänav (Lähte)|Vahtra tänav]]** Lähte alevikus
***[[Vahtra tänav (Mustvee)|Vahtra tänav]]** Mustvee linnas
***[[Vahtra tänav (Märjamaa)|Vahtra tänav]]** Märjamaa alevis
***[[Vahtra tänav (Narva)|Vahtra tänav]]** Narva linnas
***[[Vahtra tänav (Otepää)|Vahtra tänav]]** Otepää linnas
***[[Vahtra tänav (Põlva)|Vahtra tänav]]** Põlva linnas
***[[Vahtra tänav (Raasiku)|Vahtra tänav]]** Raasiku alevikus
***[[Vahtra tänav (Rakke)|Vahtra tänav]]** Rakke alevikus
***[[Vahtra tänav (Rapla)|Vahtra tänav]]** Rapla linnas
***[[Vahtra tänav (Risti)|Vahtra tänav]]** Risti alevikus
***[[Vahtra tänav (Sauga)|Vahtra tänav]]** Sauga alevikus
***[[Vahtra tänav (Sindi)|Vahtra tänav]]** Sindi linnas
***[[Vahtra tänav (Suure-Jaani)|Vahtra tänav]]** Suure-Jaani linnas
***[[Vahtra tänav (Tabasalu)|Vahtra tänav]]** Tabasalu alevikus
***[[Vahtra tänav]]** Tallinna linnas
***[[Vahtra tänav (Tamsalu)|Vahtra tänav]]** Tamsalu linnas
***[[Vahtra tänav (Tapa)|Vahtra tänav]]** Tapa linnas
***[[Vahtra tänav (Tartu)|Vahtra tänav]]** Tartu linnas
***[[Vahtra tänav (Tõrva)|Vahtra tänav]]** Tõrva linnas
***[[Vahtra tänav (Valga)|Vahtra tänav]]** Valga linnas
***[[Vahtra tänav (Viljandi)|Vahtra tänav]]** Viljandi linnas
***[[Vahtra tänav (Ülenurme)|Vahtra tänav]]** Ülenurme alevikus
Lief- und Ehstländischer Staats- und Adress-Calender

"**Lief- und Ehstländischer Staats- und Adress-Calender auf das Jahr Christi 1785**" oli 1785 ilmunud aadressiraamat; ühtlasi esimene Liivimaa ja Eestimaa aadressiraamat. Raamatu andis välja Balthasar Bergmann ja raamatu trükkis Johann Jacob Kanter. Raamat ilmus Marienwerderis.

## Viited

## Välislingid
*Raamat TÜ DSpace'is
*
Ožtakiai

**Ožtakiai** on küla Leedus Telšiai rajoonis Varniai vallas. Küla asub Žemaidi kõrgustikul merepinnast 175,5 meetri kõrgusel, seal asub Varniai regionaalpargi halduskeskus. Külas on kultuurimaja ja raamatukogu.

Küla nimi oli aastani 1973 **Vaštakės**. Küla edelaosa asustasid varasematel aegadel juudid. Aastast 1969 oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. Leedu taasiseseisvumisel kolhoosi laiali ei saadetud, selle asemele moodustati kolm põllumajandusseltsi.

## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
LTT

**LTT** võib tähendada järgmist:

***[[loodus- ja täppisteadused ning tehnoloogia]]**
*LTT (ettevõte)
*Leedu talonase kood ISO 4217 järgi
*Tartu Ülikooli loodus- ja täppisteaduste valdkond
Šilinė

**Šilinė** on küla Leedus Jurbarkase rajoonis Skirsnemunė vallas. Küla asub Nemunase kaldal, seal asub Panemunė regionaalpargi halduskeskus.

Külas asub Kliučikai mõisale kuulunud XVIII sajandil ehitatud Šilinė kõrts. Hoones asuvad regionaalpargi administratsioon, infokeskus ja vanaaegsete kalapüügivahendite muuseum. Šilinė ja Pilis I külade vahel on jalakäijate tee.

## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Die Letten, vorzüglich in Liefland, am Ende des philosophischen Jahrhunderts

"**Die Letten, vorzüglich in Liefland, am Ende des philosophischen Jahrhunderts**" ('Lätlased, eeskätt Liivimaal, filosoofilise aastasaja lõpul') oli 1796 ilmunud Garlieb Merkeli raamat. Raamatus kirjeldas Merkel talupoegade elu ja baltisaksa maaomanike jõhkrust ning kutsus Vene valitsust üles olukorda sekkuma ja lätlaste elutingimusi parandama.

Raamat pälvis Saksamaal arvestatava populaarsuse ning tõlgiti prantsuse, taani ja vene keelde. 1800. aastal avaldati algne saksakeelne versioon kordustrükis. 20. sajandil tõlgiti see ka läti keelde.

Merkeli raamat põhjustas Liivimaa maaomanike seas vihatormi ning Merkel oli sunnitud minema pagulusse. 
## Viited

## Välislingid
*
Nooriku tantsitamine

**Nooriku tantsitamine** oli pulmatseremoonia osa, mis järgnes tanutamisele ja põlletamisele.

See kuulus algselt arvatavasti muistsesse viljakus- ja sigivusrituaali. Esimesena tantsis tavaliselt isamees, siis peigmees, siis peiupoisid, seejärel teised pulmalised. Nooriku tantsitamine muutus 19. sajandi lõpul Põhja-Eestis (nt Simunas, Väike-Maarjas, Koerus jne) ja ka mujal üheks noorpaarile raha korjamise viisiks: iga tantsija pidi andma raha. Raha anti kas otse noorikule, pandi tema ees olevale taldrikule või visati kannu, millega pulmalisele oli juua pakutud. Esimesele tantsitajale pärast isameest ja peigmeest või viimasele nn lõhkitantsitajale on noorik kohati (Muhu, Tõstamaa, Pärnu-Jaagupi, Urvaste jne) kinkinud kindad (vöö).

## Viited
Sajandi 100 arukülalast

**"Sajandi 100 arukülalast"** oli 2018. aastal läbi viidud kodulooline aktsioon Eesti Vabariigi 100. aastapäeva raames, millega koguti kokku aastatel 1918-2018 Aruküla alevikku Harjumaal mõjutanud isikuid ja nende lugusid. Kogutud nimed pandi avalikule hääletusele ning selgitati välja 100 populaarsemat isikut Aruküla ajaloos. Need 100 avaldati kogumikus, mille väljaandmist toetati EV100 kogukondade taotlusvoorust.

Sajandi 100 arukülalase hulka hääletati:

* Peter Paul Alexander von Baranoff
* Andrei Jegorov
* Aleksander Jegorov (Nassi Sass)
* Tõnis Orgusaar
* Jüri-Rajur Liivak
* Kaarel Eenpalu
* Linda Eenpalu
* Johannes Trump
* Meeme Loik
* Valdur Peegel
* Vaike Kärner
* Andres Tarand
* Alide Sooster
* Heino Ojasoo
* Enn Kalle
* Peep Iher
* Tiiu Liiv
* Kaido Kaurit
* Helga Kohv
* Helvi Vilippus
* Anne Vilberg
* Aino Paumets
* Erika-Johanna Nõmmik
* Ester Niidas
* Raul Sepper
* Meeta Heinla
* Elgainu Hert
* Kaupo Hert
* Julius Misler
* Endla Koitla
* Arved Tammaru
* Olev-Jaan Varres
* Eve Saare
* Valdeko Kulvere
* Kadri Viira
* Veera Saar
* Nordheim Vilberg
* Tiina Rühka
* Evi Eelrand
* Astrid Kokk
* Elviira Väli
* Heino Puuste
* Jaanus Rahumägi
* Toivo Veenre
* Villu Vilberg
* Mai Erbe
* Kaja Arusalu
* Are Kaurit
* Meeli Teder
* Mairi Piir
* Ester Ilmets
* Rein Haasma
* Ivar Vilberg
* Helgi Adamson
* Ljubov Aljasmäe
* Maia-Reta Trampärk
* Reet Hänikene
* Silvia Luts
* Harri Aljasmäe
* Rein Koch
* Jaak Turro
* Olavi Uuemaa
* Tiit Reeder
* Karin Reiska
* Laili Pallon
* Malle Jaako
* Alari Kruusvall
* Eda Neeme
* Vaido Niinesalu
* Angela Allik
* Marju Rähni
* Olev Rähni
* Tiit Saare
* Henry Kari
* Regina Teino
* Meeli Veskus
* Garina Toomingas
* Ingrid Teino
* Age Imala
* Henri Reeder
* Vello Teder
* Ülo Udumäe
* Helgi Vain
* Juhan Trump
* Mae Trump
* Anne Eenpalu
* Juri Želobetski
* Avo Möls
* Leena Möls
* Mari Möls
* Andre Sepp
* Janno Trump
* Kaspar Aren
* Maarja-Ly Teino
* Eve Vendt
* Otto-Karl Vendt
* Ardo Niinre
* Cristina Kaska
* Külli Ovir
* Raivo Uukkivi

## Viited
KMV

**KMV** võib tähendada järgmist:
*Karl-May-Verlag, Saksamaa kirjastus
*Kavminvodõavia (Кавминводыавиа), Venemaa lennufirma 
*...
Kosmoseobservatoorium

**Kosmoseobservatoorium** või **kosmoseteleskoop** on kosmoses asuv teleskoop, millega saab vaadelda kaugeid planeete, galaktikaid ja teisi taevakehi. Erinevalt maapealsetest observatooriumidest ei mõjuta kosmoseteleskoope valgusreostus ega atmosfääri moonutused. Lisaks on ultraviolettkiirguse eri sageduste, röntgenikiirguse ja gammakiirguse vaatlemine võimalik ainult kosmosest, sest Maa atmosfäär ei lase neid läbi.

Kosmoseteleskoopi kirjeldas 1946. aastal esimesena Lyman Spitzer. Esimesed kosmoseteleskoobid olid Ameerika Ühendriikide Orbiting Astronomical Observatory ja Nõukogude Liidu Saljut 1 kosmosejaamas paiknenud Orion.

## Vaata ka
*Herscheli kosmoseteleskoop
*Hubble'i kosmoseteleskoop
*Spitzeri kosmoseteleskoop
*Euclid
*ROSAT 
*James Webbi kosmoseteleskoop 
*Kepler 
*WISE
*Gaia (← lingid | muuda)
*Transiting Exoplanet Survey Satellite
*Nancy Grace Romani kosmoseteleskoop 
*CHEOPS 
*Chandra kosmoseteleskoop 
*Planck

## Viited
Joe Quimby

**Joseph Fitzgerald O'Malley Fitzpatrick O'Donnell The Edge Quimby**, hüüdnimega **Diamond Joe**, on tegelane Ameerika Ühendriikide joonissarjas "Simpsonid", täpsemalt Springfieldi linnapea.

Quimby tegelaskuju parodeerib USA senaator Ted Kennedyt ja Kennedyte perekonda üleüldisemalt, kuuludes muuhulgas - nagu Kennedygi - Demokraatlikku Parteisse.

Quimbyle on hääle andnud näitleja Dan Castellaneta.

## Viited
Waylon Smithers

**Waylon J. Smithers Jr.**, üldiselt tuntud kui **Mr. Smithers** või lihtsalt **Smithers**, on tegelane Ameerika Ühendriikide joonissarjast "Simpsonid", kellele on oma hääle andnud näitleja Harry Shearer.

Ta on Springfieldi tuumaelektrijaama omaniku Mr. Burnsi personaalne assistent.
Looga tänav (täpsustus)

**Looga tänav** on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus:

***[[Looga tänav (Kohtla-Järve)|Looga tänav]]** Kohtla-Järve linnas
***[[Looga tänav (Märja)|Looga tänav]]** Märja alevikus
***[[Looga tänav (Narva)|Looga tänav]]** Narva linnas
***[[Looga tänav (Pärnu)|Looga tänav]]** Pärnu linnas
***[[Looga tänav]]** Tallinna linnas
***[[Looga tänav (Viljandi)|Looga tänav]]** Viljandi linnas
AB Kindlustuse Grupp

**AB Kindlustuse Grupp** oli Eesti kindlustusettevõte, mis tegutses aastail 1997–2010.

Ettevõtte ajalugu ulatub aastasse 1992, kui asutati Leonid Apananski suurosalusega AB Elukindlustus ja ASA Kindlustus. 1997 liideti need ettevõtted AB Kindlustuse Gruppi.

2001. aasta augustis alustas politsei Apananski tegevuse uurimist, pankrotihalduri avalduse kohaselt oli ASA Kindlustuse aktsionäridele ja võlausaldajatele tekitatud 38,9 miljonit krooni (2,49 miljonit eurot) kahju. Keskkriminaalpolitsei alustas Apananski tegevuse uurimist 2002. aasta juunis, kahtlustades, et ASi AB Kindlustuse Grupp nõukogu ja juhatuse liikmed on ametiseisundit kuritarvitades riisunud firma raha ligi 48 miljonit krooni (3,07 miljonit eurot). Prokuratuur lõpetas kriminaalasja uurimise 2004. aasta septembris, tuues põhjuseks et AB Kindlustuse Grupiga seotud vaidlusalustest tehingutest oli möödunud viis aastat ehk aegumistähtaeg. 2004. aastal lõppes Apananski kriminaalasja uurimine, sest kuriteo kohta tõendeid ei leitud.

AB Kindlustuse Grupp ile kuulus 12korruselise büroohoone Tallinnas Maakri tänaval (Maakri 23), ASA Kindlustus ning AB Elukindlustus rahastasid hoone ehitust ja ostsid paarikümne miljoni krooni eest võlakirju kindlustusreservide arvelt.

## Viited

## Vaata ka
*ASA Kindlustuse AS

## Välislingid
*AB Kindlustuse Grupp plaanib ühinemist, arileht.delfi.ee, 27.10.1998
*Väinu Rozental, Apananski kantis oma tarbeks kõrvale 50 mln, arileht.delfi.ee,  3.11.2000
*Apananski äriskeemide uurimine venib, www.postimees.ee, 27. veebruar 2003
*Kohtutäitur arestis Leonid Apananski varad, www.aripaev.ee, 28. jaanuar 2014
FEB

**FEB** võib tähendada järgmist:
*FEB (ettevõte)
**[[Federación Española de Baloncesto]]*, Hispaania Korvpalliföderatsioon
*...
Toivo Vähä

**Toivo Vähä** (4. detsember 1901 – 18. juuni 1984) oli Soomest pärit NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi piirivalvevägede polkovnik. Ta on tuntud muuhulgas Suurbritannia luuraja Sidney Reilly vahistamises osalejana 1925. aastal (vt Operatsioon Trust).

Soome kodusõjas võitles Vähä punaste poolel ja põgenes pärast sõda Nõukogude Venemaale. Ta lõpetas 1923. aastal Petrogradi internatsionaalse punaste komandöride kooli ja 1928. aastal piirivalve kõrgema kooli (Высшая пограничная школа ОГПУ) ning teenis seejärel pikka aega piirivalvevägede ohvitserina. Vähä oli üks väheseid Stalini terrorist eluga pääsenud soome revolutsionääre. 

## Teoseid
* И. М. Петров (Тойво Вяхя), Красные финны. Воспоминания. «Карелия», 1970.
* И. М. Петров (Тойво Вяхя), Красные финны: Воспоминания. — 2-е изд., доп. — Петрозаводск: «Карелия», 1973. — 239 с., ил.
* И. М. Петров (Тойво Вяхя), В переломные годы: Воспоминания. — Петрозаводск: «Карелия», 1978. — 263 с.
* И. М. Петров (Тойво Вяхя), Мои границы. Изд. «Карелия», 1981

## Viited
ET Teater

**ET Teater** on Soome eestlaste teater, mis asutati 2. oktoobril 2015 Helsingis.
Teatrile pani aluse eesti näitleja ja filmitegija Mait Lepik. 

Teatri repertuaar koosneb eestikeelsetest ja peamiselt eestlaste kirjutatud näidenditest. Algajad näitlejad on saanud nõu ja õpetust oma ala proffidelt ning karastunud paljudes tele- ja filmirollides.

## Lavastused ja lavastajad

### 2023
* Lydia Koidula. Minu elu. – Ana Lepik
* Jälle need Naksitrallid – Ana Lepik

### 2022
* Superdektektiivid tegutsevad – rühmatöö
* Pikapäkk kadus ära – Ana Lepik
* Taevaredel – Ana Lepik

### 2021
* Pikapäkk kadus ära (2021) – Ana Lepik
* Taevaredel (Abruka) – Ana Lepik

### 2020
* Kohting – Rein Kübarsepp
* Martin Leipä – Mait Lepik
* Whistleri Ema – Rein Kübarsepp
* Tuuliku Mäed – rühmatöö
* Pisuhänd (kuuldemäng) – Ana Lepik

### 2019
* Väike Nõid – Ana Lepik
* Nali naljaks feat. Meelejahutaja – rühmatöö
* Mõistuse avantüür – Mait Lepik

### 2018
* Naksitrallid – Ana Lepik
* Lennujaama lutikad – Mait Lepik
* Täitsa Mihkel – Mait Lepik
* Nali naljaks – rühmatöö
* Jänesepoeg otsib sõpra – Elo Lammi

### 2017
* Peeter, sõpradele Peetrike – Mait Lepik
* Seitse venda – Mait Lepik
* Koera pulm – Mait Lepik
* Nu pogodi – rühmatöö
* Siin me oleme – Mait Lepik
* Sasipäiste printsesside saar – Elo Lammi

### 2016
* Memme musi – Elo Lammi
* Mardileib – Mait Lepik

## Välislingid
*https://www.etteater.fi/
*https://www.facebook.com/etteater/
*https://www.instagram.com/etteater/
*https://www.youtube.com/@etteater

## Meedia
*https://saartehaal.postimees.ee/7298191/lugeja-kiri-ei-ole-siin-paris-ilma-imeta-ehk-taevaredel
*https://maaleht.delfi.ee/uudised/eestlaste-karantiiniteater-lendab-1-mail-soomest-laia-ilma?id=89617933
*https://sakala.postimees.ee/7833646/kuhjavere-teatrifestival-naerutas-ja-pani-motlema
Fabian Feyaerts

**Fabian Feyaerts** (sündinud  1. jaanuaril 1998 Arendonks) on Belgia laulja. 2012. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga " Abracadabra".
Sakste Mats

**Sakste Mats** : *armsale rahwale ajawiiduks ja Balti sakstele suureks kiiduks kirjapandud*, oli satiirileht, mis ilmus 1908. aastal Tallinnas.

Sakste Mats oli järjeks 1907. aastal ilmunud satiirilehele Matside Mats. Sisuks olid jutustused, humoreskid ja karikatuurid.

Toimetas Jakob Ploompuu.

Ajakirja trükiti Tallinnas Voldemar Ehrenpreisi (Woldemar Constantin Ehrenpreis) trükikojas. Väljaande maht oli 8 lk ja müügihind 5 kopikat.

Ilmus vaid üks number. 

Edasi ilmus satiirileht nimega Matsi poeg Ats.

## Vaata ka
"Meie Mats" (1902) > "Nalja Madis" (1903) > "Nalja Liisa" (1904) > "Meie Matsi vastane" (1905) > "Uus Meie Mats" (1906) > "Meie Mats" > "Päris Meie Mats" (1907) > "Matside Mats" (1907) > "Sakste Mats" (1908) > "Matsi poeg Ats" (1908) > "Matsi poeg Mats" (1908) > "Meie Mats Ise" (1908) > "Vana Meie Mats" (1914)

## Viited
Himeville

**Himeville** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Harry Gwala ringkonnas Dr Nkosazana Dlamini-Zuma vallas.

Himeville on asutatud 1905. aastal. Linna on saanud nime Natali asumaa peaministri Albert Hime'i auks.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Himeville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 83,56%, valgeid 15,03%, värvilisi 1,12%, India või Aasia päritolu inimesi 0,06% ja teisi 0,29%. Suulu keelt pidas emakeeleks 72,36% inimesi, inglise keelt 16,66%, koosa keelt 4,68%, sotho keelt 2,43% ja afrikaani keelt 1,12%.

## Galerii

ZA-KZ-drakensb-sanipass-hotel.jpg
Himeville War Memorial.jpg


## Viited
Jill & Lauren

**Jill & Lauren** on Belgia ansambel. 2010. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Get up!".
Muhumaa radarijaam

**Muhumaa radarijaam** on Muhu saarel Levalõpme külas asuv Eesti õhuväe Õhuseiredivisjoni hallatav radarijaam, kus paikneb mobiilne keskmaa õhuseireradar Ground Master 403. Radarijaam on lülitatud Eestit, Lätit ja Leedut hõlmavasse õhuseiresüsteemi BALTNET.

Radarijaam asub endise Nõukogude Liidu Liiva raketibaasi territooriumil, kus aastatel 1960–1992 paiknes 210. Punalipuline seniitraketibrigaadi (hiljem 1176. seniitraketipolk ja 210. seniitraketibrigaad) koosseisu kuulunud 7. seniitraketidivisjon, mille relvastuses oli maa-õhk-tüüpi keskmaa raketisüsteem S-125.

Radarijaama hoonete- ja taristukompleksi kuuluvad peahoone, abihoone, trassid, piirdeaed ja helikopteri maandumisplats. Radariposti mehitab vahetustega umbes 20 inimest: õhuväe tegevväelased, üheksaliikmeline palgaline valvemeeskond, majahoidja ja koristaja.

Hoonete- ja taristukompleksi rajas aastatel 2011–2012 AS NCC Ehitus ning radaripost avati 26. märtsil 2013.

## Vaata ka
* Tõikamäe radarijaam
* Kellavere radarijaam
* BALTNET
* Ämari õhusuveräänsuskeskus
* Liiva raketibaas

## Viited

## Välislingid
* "Muhumaal avati õhuväe uusim radaripost". Sõdurileht. YouTube
* Kertu Kalmus (13. mai 2016). "GALERII ja VIDEO: Muhus kaitsti radariposti vaenlase eest". Saarte Hääl
Oliver Symons

**Oliver Symons** (sündinud 14. juulil 1993 Sint-Job-in-'t-Gooris Belgias) on Belgia laulja, muusik ja muusikaprodutsent. 2008. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Shut up". 

2010. aastal asutas ta ansambli Noble Tea, kuhu kuulusid Emiel Van Den Abbeele (kitarr), Anthony Foscez (trummid), Moreno Claes (bass) ja Daan Schepers (kitarr, süntesaator). Kollektiiv avaldas plaadi "Solitary Motion". 

Symons õppis muusikat Hasselti Ülikooli juurde kuuluvas muusikakõrgkoolis PXL. Õpingute ajal loodud ansambli Warhola koosseisus on Oliver Symons (vokaal, klahvid, kitarr), Wouter Souvereyns (bass), Daan Schepers (klahvid), Niels Meukens (trummid) ja Simon Ruyssinck (trummid). Ansambel võitis 2014. aastal Belgia rokibiennaali Humo's Rock Rally. 2015. aastal saavutas edu ka tema teine ansambel Bazart.

Produtsendina teeb Symons koostööd ansamblitega Bazart, Felix Pallas, TsarB jts, millest esimene on võitnud mitmeid Belgia muusikaauhindu (Music Industry Awards).
Kiriku tänav (täpsustus)

**Kiriku tänav** on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus:

***[[Kiriku tänav (Jüri)|Kiriku tänav]]** Jüri alevikus
***[[Kiriku tänav (Kallaste)|Kiriku tänav]]** Kallaste linnas
***[[Kiriku tänav (Kasepää)|Kiriku tänav]]** Kasepää alevikus
***[[Kiriku tänav (Kihelkonna)|Kiriku tänav]]** Kihelkonna alevkikus
***[[Kiriku tänav (Kilingi-Nõmme)|Kiriku tänav]]** Kilingi-Nõmme linnas
***[[Kiriku tänav (Kuressaare)|Kiriku tänav]]** Kuressaare linnas (endine Toomtänav (Duhm Gasse))
***[[Kiriku tänav (Laiuse)|Kiriku tänav]]** Laiuse alevikus
***[[Kiriku tänav (Mehikoorma)|Kiriku tänav]]** Mehikoorma alevikus
***[[Kiriku tänav (Narva)|Kiriku tänav]]** Narva linnas
***[[Kiriku tänav (Narva-Jõesuu)|Kiriku tänav]]** Narva-Jõesuu linnas
***[[Kiriku tänav (Nõo)|Kiriku tänav]]** Nõo alevikus
***[[Kiriku tänav]]** Tallinna linnas
***[[Kiriku tänav (Viljandi)|Kiriku tänav]]** Viljandi linnas
Laura Omloop

**Laura Omloop** (sündinud 18. mail 1999 Berlaaris Belgias) on Belgia poplaulja. 2009. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis esindas ta Belgiat lauluga "Zo verliefd (Yodelo)", mis sisaldas joodeldamist. Omloopi saavutatud neljas koht oli Belgia seni parim tulemus Laste Eurovisioonil.

Eurovisioonil oli kümneaastane Omloop noorim osaleja. 

2010. aasta juunis avaldas Omloop singli "Stapelgek op jou", koos plaadiga "Verliefd". Singli videost võib näha, et laulja on vasakukäeline.

## Diskograafia
Plaadid koos kohaga flaami muusika edetabelis "Vlaamse Ultratop 50":
* "Verliefd" (ilmus 29.10.2010), 7. koht, 21 nädalat edetabelis, plaatinaplaat
* "Wereld vol kleuren" (ilmus 28.10.2011), 12. koht, 28 nädalat edetabelis, plaatinaplaat
* "Klaar voor!" (ilmus 26.10.2012), 26. koht, 24 nädalat edetabelis
* "Meer" (ilmus 16.11.2014), 13. koht, 30 nädalat edetabelis

Singlid koos kohaga flaami muusika edetabelis "Vlaamse Ultratop 50":
* "Zo verliefd (Yodelo)" (ilmus 16.10.2009), 3. koht, 15 nädalat edetabelis
* "Wereld vol kleuren" (ilmus 17.10.2011), 63. koht
* "Zijn we alleen" (ilmus 27.02.2012), 58. koht, koos Stan Van Samang
* "Meer" (ilmus 11.10.2014), 3. koht, Flaami top 50 esikoht
* "Zo zonder jou" (ilmus 19.01.2015), 33. koht, koos Monsifiga
* "Sorry" (ilmus 18.05.2015), 25. koht

## Viited
Friedrich Wilhelm von Lohmann

**Friedrich Wilhelm von Lohmann** (Venemaal tuntud kui **Fjodor Jakovlevitš**, vene keeles *Фёдор Яковлевич Ломен*) (26. mai (vkj) 1753 Taagepera − 11. juuni 1822 Tallinn) oli Venemaa mereväelane (viitseadmiral) ja Tallinna eskaadri komandör aastatel 1809−1822.

## Elulugu
Põlvnes XVIII sajandi algul Saksimaalt Lüneburgist Venemaale elama asunud aadlisuguvõsast. Tema isa oli polkovnik ja polgukomandör Jakob von Lohmann (1723−1758) ja ema Justina Elisabeth von Anrep (1725−?). Õppis alates aastast 1766 Kroonlinnas merekadetikorpuses, mille lõpetas 1769. aastal gardemariini auastmes. Ohvitseriauastme sai 1771. aastal. 1772−1775 teenis Vahemere laevastikus. 1777. aastaks oli ta saanud leitnandiks. Järgmisel aastal komandeeriti ta Inglismaale ja ta teenis kuni 1780. aastani Inglise mereväes. Seejärel naasis Venemaale ja oli mitme sõjalaeva komandör. Osales 1788−1790 fregatikomandörina sõjas Rootsiga. 1803. aastal ülendati kontradmiraliks. 1809. aastal määrati Tallinna eskaadri komandöriks, kellena oli ametis surmani.

1803. aasta 5. veebruaril (vkj) võeti ta Eestimaa rüütelkonna matriklisse.

## Mõisavaldused
1801. aastal sai ta ukaasiga 12 aastaks tasuta rendile Eži mõisa (*Eschenhof*). Lepingu tähtaeg oli 1807−1819, tema nimel oli see veel 1818. aastal. 1817. aastal sai ta 12 aastaks tasuta rendile ka Pati (*Pattenhof*) ja Suigu (*Suick*) mõisad. Leping pidi jõustuma 1820. aastal ja kehtima 1832. aastani. Tema nimel olid need veel 1825. aastal, ehkki ta oli siis juba surnud.

## Sõjaväeline karjäär

## Autasud
* Püha Georgi ordeni IV klass (26. november 1783)
* Püha Vladimiri ordeni IV klass (1790)
* Püha Anna ordeni II klass (1797)
* Püha Anna ordeni I klass (1800)
* Püha Jeruusalemma Johannese orden (1800)

## Viited

## Kirjandus
*Erik Amburgeri andmebaas. Nr 71985 https://dokumente.ios-regensburg.de/amburger/index.php?id=71985&mode=1.
*
Friedland (Alam-Saksi)

**Friedland** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.

Valla pindala on 75,68 km². 31. detsembril 2015 elas seal 11 210 inimest. Vald paikneb Leine jõe ääres, umbes 13 km Göttingenist lõunas. Selle keskus on Groß Schneeni külas, üks viiest kogukonnast vallas. Teised on Friedland, Klein Schneen, Lichtenhagen ja Reiffenhausen.

## Friedlandi põgenikelaager

Septembris 1945 ehitas Liitlaste Kontrollkomisjoni Briti osapool Friedlandi laagri, Ameerika (Hessen) ja Nõukogude (Tüüringi) okupatsioonitsoonide lähedale. Laager oli mõeldud esimese vahejaamana põgenikele, evakueeritutele ja tagasipöörduvatele sõduritele. Alates 1947. aastast haldas laagrit Alam-Saksi liidumaa. Massilise väljasaatmise ajal aastatel 1944–1945 pakkus laager teenust suurele hulgale pagulastele. Pärast seda toimis see peamiselt vahejaamana saksa (või etniliste saksa) väljarändajatele Idabloki maadest, eriti Poolast, Rumeeniast ja Nõukogude Liidust. Aastatel 1950–1987 läks umbes 1,4 miljonit saksa päritolu inimest idast Lääne-Saksamaale; rohkem kui 60% nendest väljarändajatest tulid Poolast.


Bundesarchiv B 145 Bild-F005100-0011A, Lager Friedland, Lager mit Baracken.jpg|Osa Friedlandi põgenikelaagrist (1958)
Lichtenhagen Am Foersterberg.jpg|Lichtenhagen
Lichtenhagen church.jpg|Lichtenhageni kirik


## Viited

## Välislingid
* www.friedland.de
Tõikamäe radarijaam

**Tõikamäe radarijaam** on Otepää kõrgustikul Pilkuse külas Tõikamäel asuv Eesti õhuväe Õhuseiredivisjoni hallatav radarijaam, kus paikneb mobiilne keskmaa õhuseireradar Ground Master 403. Radarijaam on lülitatud Eestit, Lätit ja Leedut hõlmavasse õhuseiresüsteemi BALTNET.

Radari asukoht pakuti välja 2001. aastal Eesti õhuseire võimalusi uurinud NATO analüütikute poolt. Radarijaam avati 27. jaanuaril 2015.

Radarijaam hoonete- ja taristukompleksi kuulub peahoone, abihoone, trassid, piirdeaed ja juurdepääsuteed, mille rajamine läks maksma 7,5 miljonit eurot. Radariposti mehitab vahetustega umbes 20 inimest – õhuväelased, palgaline kaitseliitlastest valvemeeskond ja kinnisvara hooldajad.

## Vaata ka
* Muhumaa radarijaam
* Kellavere radarijaam
* Soodevahe radarijaam
* BALTNET
* Ämari õhusuveräänsuskeskus

## Viited

## Välislingid
* Sõdurileht (28. jaanuar 2015) "Tõikamäe radari avamine". Youtube
Gleichen

**Gleichen** on vald *(Gemeinde)* Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.

Valla pindala on 128,93 km². 31. detsembril 2015 elas seal 8894 inimest. Nimetatuna kahe lossi järgi, Neuen-Gleichen ja Alten-Gleichen kahel künkatipul, asub see umbes 10 km Göttingenist kagus, kust need tipud näha on. Valla keskus on Reinhausen.

## Paiknemine

Gleicheni vald paikneb Göttingenist kagus, Duderstadtist lääneedelas ja Heilbad Heiligenstadtist põhjaloodes. Garte jõgi voolab läbi mitme küla vallas, nagu ka väike Wendebachi oja, mille on varjutanud Wendebachi veehoidla. Mõlemad on Leine parempoolsed lisajõed.

Valla keskel on Die Gleichen, paar küngast, 430 m kõrged, mis kerkivad Appenrode, Bettenrode ja Gelliehauseni vahel. Mõlema künka otsas on kunagi olnud lossid, mille varemed on veel näha.

## Vallaosad

Reinhauseni kõrval on vallas järgmised külad:

* Beienrode
* Benniehausen
* Bischhausen
* Bremke
* Diemarden
* Etzenborn
* Gelliehausen
* Gross Lengden
* Ischenrode
* Kerstlingerode
* Klein Lengden
* Rittmarshausen
* Sattenhausen
* Weißenborn
* Wöllmarshausen

### Kultuurilised ressursid ja vaatamisväärsused
Akademie Waldschloesschen asub Reinhauseni ja Bremke vahel. Bremkes on Waldbühne vabaõhulava, kus aastast 1949 on esitatud näidenditena muinasjutte.

## Inimesed

* Gottfried August Bürger(1747–1794), luuletaja, elas aastatel 1772–1773 Gelliehausenis ja aastatel 1774–1784 Wöllmarshausenis ning töötas aastatel 1772–1784 kohtuvanemana Gelliehauseni kontoris
* Werner Schröder (1916–2010), jurist, *Bundessozialgerichti* kohtunik Kasselis
* Klaus-Peter Bruns (1913–2011) Saksa talunik ja poliitik (SPD).

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht
Rosdorf

**Rosdorf** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.

Valla pindala on 66,39 km². 31. detsembril 2015 elas seal 11 762 inimest. Vald asub umbes 4 km Göttingenist edelas.

## Viited

## Välislingid
* www.rosdorf.de
Sauga vantsild

**Sauga vantsild**, ametlikult **Vana-Pärnu jalakäijate sild**, on Pärnus asuv sild üle Sauga jõe Põllu ja Vana-Sauga tänava vahel. 

Tarinduslikult on see vantsild ning see asub Sauga jõe suudmest umbes 1 km ülesvoolu. Silla pikkus on umbes 75 meetrit.

Sild avati 2. novembril 1998. 

## Vaata ka
*Pärnu sillad

## Viited

## Välislingid
*Kalev Vilgats. "Sauga jõe vantsilla lugu". Pärnu Postimees, 10. märts 2018(maksuline, s.t loetav raha eest)
Helen Sooväli-Sepping

**Helen Sooväli-Sepping** (sündinud 17. detsembril 1974) on eesti kultuurigeograaf.

Ta on õppinud Tartu Ülikoolis skandinavistikat.
Ta sai doktorikraadi 2004. aastal väitekirjaga "Saaremaa waltz: Landscape imagery of Saaremaa island in the 20th century". 

Ta oli aastatel 2016- 2020 Tallinna Ülikooli professor ning linnakorralduse ja keskkonnakorralduse eriala kuraator. 

## Tunnustus
* 2019 Tallinna teenetemärk
Marju Unt

**Marju Unt** (sündinud 14. jaanuaril 1959) on eesti pedagoog.

Ta on lõpetanud 1976. aastal Nõo Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli rakendusmatemaatika erialal. Ta töötab koolitajana.

## Isiklikku
Tema vanemad on Valdur Tiit ja Ene-Margit Tiit.

## Viited
Dransfeldi ühisvald

**Dransfeld** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.

Selle pindala on 122,42 km². 31. detsembril 2016 elas seal 9354 inimest. Selle keskus on Dransfeld.

Samtgemeinde Dransfeld koosneb järgmistest valdadest:

# Bühren
# Dransfeld
# Jühnde
# Niemetal
# Scheden
Gieboldehauseni ühisvald

**Gieboldehausen** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.

Selle pindala on 104,7 km². 31. detsembril 2016 elas seal 13 781 inimest. Selle keskus on Gieboldehausen.

Samtgemeinde Gieboldehausen koosneb järgmistest valdadest:

# Bilshausen
# Bodensee
# Gieboldehausen
# Krebeck
# Obernfeld
# Rhumspringe
# Rollshausen
# Rüdershausen
# Wollbrandshausen
# Wollershausen
Staufenberg (Alam-Saksi)

**Staufenberg** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.

Valla pindala on 77,55 km². 31. detsembril 2015 elas seal 7855 inimest. Vald asub Fulda jõest idas, umbes 6 km Hann. Mündenist lõunas ja 12 km Kasselist kirdes. Valla keskus on Landwehrhagen.

## Huviväärsused
* Habichtsborni arboreetum

## Viited

## Välislingid
* www.staufenberg-nds.de
Hattorf am Harzi ühisvald

**Hattorf am Harz** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.

Selle pindala on 57,49 km². 31. detsembril 2016 elas seal 7356 inimest. Selle keskus on Hattorf am Harz.

Samtgemeinde Hattorf am Harz koosneb järgmistest valdadest:

# Elbingerode
# Hattorf am Harz
# Hörden am Harz
# Wulften am Harz
Radolfshauseni ühisvald

**Radolfshausen** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.

Selle pindala on 68,34 km². 31. detsembril 2016 elas seal 7201 inimest. See asub umbes 15 km Göttingenist idas. Selle keskus on Ebergötzen.

Samtgemeinde Radolfshausen koosneb järgmistest valdadest:

# Ebergötzen
# Landolfshausen
# Seeburg
# Seulingen
# Waake
Bühren

**Bühren** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.

Valla pindala on 13,99 km². 31. detsembril 2016 elas seal 536 inimest.

## Viited

## Välislingid
* www.buehren.de
Jaan Põldra

**Jaan Põldra** (kuni 1936. aastani **Jaan Peterson**; 26. mai (vkj)/ 7. juuni 1877 Viisuküla, Holstre vald, Paistu kihelkond, Viljandimaa – 3. juuni 1942 Põltsamaa) oli eesti õpetaja, koolijuht, pangajuht ja ühiskonnategelane.

## Haridus
Ta õppis Holstre külakoolis (teistel andmetel Holstre külakooli asemel Pirmastu vallakoolis, Õpetajate Lehe andmetel õppis ka Vasila abikoolis), Paistu kihelkonnakoolis ja Tartu õpetajate seminaris, mille lõpetas 1896. aastal.

## Töökäik ja ühiskondlik tegevus
Pärast õpetajate seminari lõpetamist asus 1906. aastal tööle Pilistvere kooli juhatajana. Aastatel 1909–1936 töötas ta Põltsamaa algkooli juhatajana.

1917. aastal oli ta üks Põltsamaa Reaalgümnaasiumi asutajatest ja oli selle esimene juhataja.

Tema juhtimisel asutati 1910. aastal Põltsamaa Ühispank, mille juht oli ta aastaid.

Kuulus Põltsamaa Põllumeeste Seltsi juhatusse ja oli hiljem selle esimees. Oli aastaid Viljandi maakonnanõukogu esimees, Põltsamaa alevi- ja hiljem Põltsamaa linnavolikogu juht, Eesti Rahvapanga, Ühistegelise liidu nõukogu ja Ühistegevuskoja liige, asutas ja oli juhtiv tegelane Põltsamaa piimaühingus ning majandusühingus. Osales kaitseliidu ja isamaaliidu töös. Oli aastakümneid Põltsamaa segakoori juhataja, juhtiv tegelane laulupäevade ja muude muusikaliste ettekannete korraldamisel. Laulis Põltsamaa meeskooris, osales Põltsamaa Õpetajate Ühingu ja Õpetajate Kooperatiivi asutamisel ja tegutses neis revisjonikomisjoni liikmena.

1940. aasta jaanuaris valiti ta koos Karl Jürmanniga Põltsamaa linna vabatahtliku tuletõrjeühingu auliikmeks.

Jaan Põldra maeti 7. juunil 1942 Põltsamaa kalmistule.

## Tunnustus
*1937 – Haridusministeeriumi teenetetunnistus

## Viited

## Välislingid
*Foto: Jaan Põldra 1930. aastatel
*Haud Põltsamaa uuel kalmistul
Moldova Kultuuriselts Luchaferul

**Moldova Kultuuriselts Luchaferul** on Eesti moldaavlaste organisatsioon. Organisatsiooni juhatuse esimees on Jelena Pevtsova.

Organisatsioon asutati 24. märtsil 1998.

Organisatsiooni juures tegutsevad rahvatantsu- ja vokaalansambel.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 66
Mustlas-Eestlasnoorte Kultuurikeskus

**Mustlas-Eestlasnoorte Kultuurikeskus** on Eesti mustlaste ja eestlaste kultuurikeskus.

Keskus asub Võrus aadressil Koreli tänav 7. Keskuse juhatuse esimees on Jaan Mitrauskis.

Keskus asutati 22. juunil 2000.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 69
Põhja-Eesti Romade Ühing

**Põhja-Eesti Romade Ühing** on Eesti mustlaste organisatsioon.

Ühingu kontor asus Tallinnas aadressil Majaka tänav 11. Juhatuse esimees oli Roman Lutt.

Ühingu asutas 18. veebruaril 2000 osa Eestimustlaste Kultuuriseltsi liikmetest. Ühing kustutati Äriregistrist 07.detsembril 2017. aastal.

## Viited

## Kirjandus
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 70
Kohtla-Järve Poolakate Selts

**Kohtla-Järve Poolakate Selts** on Eesti poolakate organisatsioon.

Organisatsiooni kontor asub Kohtla-Järvel aadressil Ahtme maantee 51. Juhatuse esimees on Viktor Kolesen.

Organisatsioon asutati 14. augustil 1997.

Organisatsiooni juures tegutseb laste tantsukollektiiv Raduga.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 73
Poola Selts Stos

**Poola Selts Stos** on Eesti poolakate organisatsioon.

Kontor asub Narvas aadressil Linda tänav 4, juhatuse esimees on Opolenia Mitšenko.

Organisatsioon asutati 24. aprillil 1996. Igal aastal korraldatakse Narvas Poola päevasid. Organisatsiooni juures tegutseb koor Przyjaciółki.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 74
Marilaste Kogukond Eestis

**Marilaste Kogukond Eestis** oli Eesti marilaste organisatsioon, mis tegutses 2001–2012. Organisatsiooni kontor asus Tallinnas aadressil Roosikrantsi tänav 6. Marilaste Kogukonna Eestis juhatuse esimees on olnud Vitali Rõbakov.

Organisatsioon asutati 1. juunil 1990 Eesti-Mari Seltsina.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 65
Balti-Kaukaasia

MTÜ **Balti-Kaukaasia** on Eesti organisatsioon, mis arendab koostööd Baltimaades ja Kaukaasias tegutsevate rahvusorganisatsioonidega. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Angerja tänav 13. Organisatsiooni juhatuse esimees on Vidadi Mamedov.

Organisatsioon asutati 19. novembril 1997.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 59
Eestimaa Sakslaste Selts

**Eestimaa Sakslaste Selts** on Eesti sakslaste organisatsioon. Seltsi kontor asub Tallinnas aadressil Gonsiori 29. Selts asutati 1990.

Seltsi juhatuse esimees on Erika Weber.
## Vaata ka
* Eestimaa Saksa Selts, Liivimaa Saksa Selts
## Viited

## Kirjandus
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 76
Ida-Virumaa Sakslaste Ühing

**Ida-Virumaa Sakslaste Ühing** on Eesti sakslaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Jõhvis aadressil Kutse tänav 3. Organisatsiooni juhatuse esimees on Igor Kukolev.

Organisatsioon asutati 20. detsembril 1991.

Organisatsiooni eestvedamisel tegutseb Jõhvi kirikus saksakeelne kogudus.

Organisatsiooni juures tegutseb saksakeelne laulugrupp.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 77
Narva Linna Sakslaste Selts Harmonie

**Narva Linna Sakslaste Selts Harmonie** on Eesti sakslaste organisatsioon. Organisatsiooni juhatuse esimees on Boris Eidemiller.

Organisatsioon asutati 30. detsembril 1990.

Organisatsiooni üks põhitegevusi on 1806 Narvas asutatud Harmonie-nimelise organisatsiooni ajaloo uurimine.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 78
Harmonie

**Harmonie** võib tähendada järgmist:
*Harmonie, 1806 Narvas asutatud organisatsioon
*Narva Linna Sakslaste Selts Harmonie
*...
Rein Murakas

**Rein Murakas** (sündinud 5. märtsil 1961) on eesti sotsioloog, noorsoouurija  ja andmeteadlane. Ta töötab Tartu Ülikooli sotsioloogia õppetooli lektorina. Tema peamisteks uurimisteemadeks on longituuduuringud, haridus, noorsootöö, ettevõtlus ja sotsiaalteaduslike andmestike taaskasutus.
## Tunnustus

* 2008 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited


## Kirjandus
* Beilmann, Mai; Linno, Merle; Murakas, Rein; Rämmer, Andu; Soo, Kadri; Veltmann, Vello; Veski, Lauri; Visnapuu, Uku; Paasmäe, Peeter (2010). Eesti noorsootöötaja, tema pädevused ja koolitusvajadused: kokkuvõte uuringutulemustest. Tartu: Tartu Ülikool.
* Dsiss, H.; Eiche, I.-E.; Leppik, Ü.; Lille, R.; Lutter, K.; Merilain, M.; Murakas, R.; Nestor, A.; Rämmer, A.; Veski, L. (2011). Tartu ettevõtlus 2010. Sotsioloogilise uuringu kokkuvõte. Tartu: Tartu Ülikooli sotsioloogia ja sotsiaalpoliitika Instituut.
* Helemäe, J., Murakas, R., Saar, E., Titma, M.,Trapanziere I. (1995). Paths of a generation: a profile of age cohort in late twenties in successor states of USSR. Minsk: Academy of Sciences.
* Murakas, Rein (2006). Tartu ettevõtlus 2006: hetkeseis ja arengusuunad. Sotsioloogilise uurimuse kokkuvõte. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
* Murakas, R., Kõiv, Kersti (2003). Tartu ettevõtlus 2002: sotsioloogiliste uurimuste kokkuvõte. Tartu: Tartu Ülikooli Narva Kolledž.
* Murakas, R. (2003). Tartumaa ettevõtlus 2003: sotsioloogilise uurimuste kokkuvõte. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
* Murakas, R. Tartu ettevõtlus 2000. Sotsioloogiliste uurimuste kokkuvõte. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
* Murakas, R.; Rämmer, A. (2010). Social Science Data Archiving and Needs of the Public Sector: the case of Estonia. IASSIST Quarterly (IQ), 34 (2), 6−8.
* Titma, M.; Murakas, R. (2004). Income Inequalities in the Baltic States. International Journal of Sociology, 34 (2), 11−38.
* Murakas, R.; Trapido, D. (2004). Eri teed tulevikku? Kolmekümneaastaste põlvkonna sissetulekuallikate struktuur ja selle muutused üleminekuperioodil postsotsialistlikes maades. Akadeemia, 7-8, 1542-1561; 1764-1791.

## Välislingid
*Rein Muraka loeng
Läänemaa Slaavi Kultuurhariduslik Heategevusühing Bõliina

**Läänemaa Slaavi Kultuurhariduslik Heategevusühing Bõliina** on Eestis elavate slaavlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Haapsalus aadressil Jalaka tänav 1a. Organisatsiooni juhatuse esimees on Vassili Pereverzev.

Organisatsioon asutati 28. novembril 1995.

Organisatsiooni juures tegutseb muu hulgas folklooriansambel, käsitööring ja rahvateater.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 81
Indrek Ude

**Indrek Ude** (19. veebruar 1961 – 28. juuni 2024) oli eesti ajakirjanik ja toimetaja.

Ta lõpetas Tartu 5. keskkooli, õppis Tallinna Polütehnilises Instituudis tööstuse ja tsiviilehituse erialal ning 1980–1985 Tartu Ülikoolis filoloogiateaduskonnas, mille lõpetas žurnalistika erialal.

Indrek Ude töötas aastail 1985–1988 TRÜ ajalehes korrespondendina ning oli 1989. aastal ilmuma hakanud ajakirja Akadeemia tegevtoimetaja alates selle esimesest numbrist kuni oma surmani.

Ude oli Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi aastaraamatu (aastast 2011 Idakiri) tegevtoimetaja selle ilmumise algusest 2006 ja ühtlasi selle väljaande loomise mõtte algatajaid.

2025.a. asutas Eesti Akadeemiline Orientaalselts Indrek Ude mälestuseks temanimelise uurimisstipendiumi.

## Teoseid
*2008 "Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi aastaraamat 2007". Toimetaja Indrek Ude. Tartu: Eesti Akadeemiline Orientaalselts

## Tunnustus
*Eesti Akadeemiline Orientaalselts andis 2026. aastal esimest korda välja Indrek Ude nimelise uurimisstipendiumi (selle sai türkoloog ja religiooniteadlane Helen Haas).

## Viited
Narva Linna Slaavi Kultuuriselts Svätogor

**Narva Linna Slaavi Kultuuriselts Svätogor** on Eestis elavate slaavlaste organisatsioon. Organisatsiooni juhatuse esimees on Alla Matvejeva.

Organisatsioon asutati 26. märtsil 1998.

Organisatsioonil on oma kultuurikeskus.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 82
Pärnu ja Pärnumaa Slaavi Kultuuriühing

**Pärnu ja Pärnumaa Slaavi Kultuuriühing** on Eestis elavate slaavlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Pärnus aadressil Kanali tänav 2d. Organisatsiooni juhatuse esimees on Ljudmila Sivolobova.

Organisatsioon asutati 19. augustil 1992.

Organisatsiooni juures tegutseb muu hulgas lastestuudio, mitu naisteklubi.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 83
Rakvere Slavia Ühing

**Rakvere Slavia Ühing** on Eestis elavate slaavlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Rakveres aadressil Tallinna tänav 29. Organisatsiooni juhatuse esimees on Aleksei Nikolenko.

Organisatsioon asutati 4. septembril 1998.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 84
Indrek Talpsep

**Indrek Talpsep** (sündinud 3. septembril 1984) on eesti keskkonnatehnoloog.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli keskkonnatehnoloogina.
Ta on uurinud bioaugmentatsiooni. 

Ta töötab Eestimaa Looduse Fondis tehismärgalade ja harjureostuse eksperdina.
Kiviõli Linna Slaavi Kultuuriühing

**Kiviõli Linna Slaavi Kultuuriühing** on Eestis elavate slaavlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Kiviõlis aadressil Rahvamaja tänav 2. Organisatsiooni juhatuse esimees on Nikolai Fedorovitš.

Organisatsioon asutati 29. aprillil 1997.

Organisatsioon korraldab muu hulgas Ida-Virumaa koorimuusikapäeva ja lõõtspillimuusikapäeva.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 80