open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sukuma keel

**Sukuma keel** on bantu keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Tansaania loodeosas, Victoria järve lääne- ja lõunakaldal, paarisaja kilomeetri kaugusel ekvaatorist. 

Sukuma keel on lähedases suguluses njamvesi keelega – nende sõnavara kattub 80 protsendi ulatuses ning nende kõnelejatel on tihedad etnilised sidemed. Sukuma keele rääkijaid on ligikaudu 5 430 000 ning see arv kasvab pidevalt. Sukuma keele peamised murded on kiya murre ja kigwe murre. Enamik sukuma keele rääkijaid kõneleb ka suahiili keelt. Suahiili keel on Tansaania ainus riigikeel, sukuma keelel puudub ametlik staatus haridus- ja poliitilises sfääris ning suahiili keele poliitilise mõjukuse tõttu on sukumakeelne kirjandus peaaegu olematu. Linnades on inimesi, kes ei räägi sukuma keelt, ning ka maapiirkondades laenavad nooremad inimesed sõnu suahiili keelest. Siiski on sukuma kultuuril rikas suuline rahvapärimus ning lugusid jutustatakse ka lauldes. Sukuma keeles kasutatakse ladina kirja.

## Fonoloogia
Sukuma keeles on 7 täishäälikut e vokaali, mida saab hääldada lühidalt ja pikalt:

Sukuma keeles kehtib Dahli seadus, mistõttu on seal kasutusel helitud ninahäälikud e nasaalid.

Ei ole päris kindel, kas 'c ɟ' kuulub klusiilide või afrikaatide hulka ning kas see on palataalne.
 
Sukuma keeles on lühikestel vokaalidel neli tooni: kõrge, madal, tõusev ja langev.

## Grammatika
### Substantiivi e nimisõna ühildumine
Sukuma keele nimisõna klassi näitavad prefiksid on a-, ɪ- ja ʊ-. Neid kasutatakse kindlates konstruktsioonides. 

### Sõnajärg
Sukuma keeles esineb sõnajärje tüüp SVO (subjekt, verb, objekt). 

## Keelenäited
**O dũ saang ile.* – Ta leidis meid.
**Βa gĩ gunaan a.* – Nad aitasid üksteist.
**Wabeja* – Aitäh.
**Tuliho* – Tere tulemast
**Minzi* – Vesi 

## Viited
Kartoteek

**Kartoteek** (inglise *card index*) on sama suurte ja samast materjalist sedelite ehk kaartide kogu, mida kasutatakse sissekannete tegemiseks (kirjendamiseks) ja süstematiseerimiseks.

## Vaata ka
*kataloog

## Viited
Yangbeni keel

**Yangbeni keelt** kõneldakse peamiselt Kesk-Kamerunis. Seda nimetatakse ka kalongi, nuasue ja nukalonge keeleks . See kuulub Nigeri-Kordofani keelkonda (peetakse maailma suurimaks keelkonnaks ning Aafrikas kõneldakse selle keelkonna  keeli suurimal alal). 

Yangbeni keele rääkijaid on 2300: Kesk-Kamerunis, Mbamis, Bokitos. See keel on üks elujõulisemaid Kameruni keeli. Yangbeni keel koosneb kolmest dialektist: nukalonge, numende, nutanga.

Keel on kasutusel usulistel eesmärkitel ning keele kõnelejad ei usu, et prantsuse keel võiks asendada yangbeni keelt. Yangbeni keel kasutab ladina tähestikku.

## Ortograafia

Yangbeni tähestik koosneb 16 konsonandist ning 7 täishäälikust.

A a, B b, D d, E e, ε ε, F f, G g, H h, I i, K k, L l, Mm, N n, Ny ny, Ŋ ŋ, O o, ɔ ɔ, P p, S s,
T t, U u, W w, Y y .

Yangbeni keelest järgneb peaaegu alati tähtedele N ja M konsonant, mis muudab sõnas häälduse nasaalseks.

/Ns/	[ns]	kiansε	-	maja		Sõna keskel tekib nasaalne hääldus.

Teine iseärasus yangbeni keeles on palatalisatsioon pärast konsonanti. Kui I-täht järgneb konsonandile, siis hääldub see peenendatult.

/Tj/	[tj]	tiεkiε	-	kuidas		Sõnas tekib palatalisatsioon pärast t-d ning k-d.

Keelel on neli kõnetooni. Kõrge toon, madal toon, langev toon ning tõusev toon.

## Grammatika

Yangbeni keeles on ka eessõnu. Näiteks „na“, mis tähendab koos või sidesõna ja ning „á“, mis tähendab peal või sees. Kuid eessõna „á“ võtab enda ette k-tähe, kui järgnev sõna algab täishäälikuga (nagu inglise keele a/an).

Keeles kasutatakse samu kirjavahemärke ning samade tähendustega nagu eesti keeleski (nt punkt, hüüumärk, küsimärk). Samuti võib täheldada ütte eraldamist komaga.

:**Hεn 	Taat, 	    imεkuεl	kiak ?**
:Heh	isa, 	ma sulle tegin		mida?

## Kuude ja päevade nimetused

:Jaanuar: pikítíkítie, oólí ú kutúan (o.1)		
:Veebruar: siɛyɛ, oóli ú kándíɛ (o.2)
:Märts: ɔnsúmbɔl, oóli ú kátátúɛ (o.3)
:Aprill: mesiŋ, oóli ú kénie (o.4)
:Mai: ensil, oóli ú kátánuɛ (o.5)
:Juuni: ɔsɔn (o.6)
:Juuli: efute (o.7)
:August: pisuyú (o.8)
:September: imɛŋ i puɔs (o.9)
:Oktoober: imɛŋ i putúk,oóli ú kátíɛ (o.10)
:November: makandikɛ (o.11)
:Detsember: pilɔndɔ (o.12)

:Esmaspäev: móndie (md, m)
:Teisipäev: muányáŋmóndie (mw, m)
:Kolmapäev: metúkpíápɛ (et, e)
:Neljapäev: kúpélimetúkpiapɛ (kl, k)
:Reede: feléte (fl, f)
:Laupäev: séselé (ss, s)
:Pühapäev: sɔndiɛ (sd, s)

## Viited
Kaupmees

**Kaupmees** on **laiemas tähenduses** kaubandusega elukutseliselt tegelev inimene ehk kaubandustööline; **kitsamas tähenduses** on kaupmees isik, kes oma nimel sõlmib kaubanduslikke tehinguid.

## Vaata ka

*kaupleja

## Viited
Mambae keel

**Mambae keel** (inglise keeles *Mambai*, *Mambae*) on Ida-Timoris kõneldav keel, mis kuulub Austroneesia hõimkonna Kesk-Ida-Austroneesia keelkonna Kesk-Malai-Polüneesia keelte Timori-Babari keelerühma.  

Mambae keel on levinud Kesk-Timori mäestikus, Ermera, Aileu ja Ainaro ringkonnas. 131 000 kõnelejaga on see tetumi keele järel suuruselt teine keel Ida-Timoris. Kasutatakse ladina tähestikku, kuid puudub laialdaselt tunnustatud kirjasüsteem. Võrreldes tetumi keelega on mambae morfoloogiliselt väga väheproduktiivne. Keeles on neli peamist murret: Damata, Lolei, Mambae ja Manua murre. Lisaks on põhjamambae ja lõunamambae keeles olulised erinevused. 
Mambae keel on elujõuline, seda kasutavad näost näkku suhtlemisel kõik põlvkonnad. 

### Murdeerinevused
Riigi mägiseima piirkonna keelena on mambae killustunud paljudeks kohalikeks murreteks, mis jaotuvad lõuna- ja põhjagruppi. Kui lõunamambae murretes on jäänud austroneesia konsonant /p/ puutumatuks (nt *pat* 'neli'), siis põhja murretes muutub konsonant /p/ f-ks (*fat*). Lõuna murretes on paljud sõnad lühenenud nii sünkoobiliselt kui ka apokoobiliselt. Näiteks Ainaro piirkonna murde sõnad *lel* 'päike' ja *tor* 'aasta' on Aileu ringkonna Remexia piirkonna murdes vastavalt *lelon* ja *tonan*.

### Arvsõnad

Ka arvsõnades on erinevusi. Arvsõnad 1−10:

Aileu murdes: 

1 − *id*

2 − *ru*

3 − *teul*

4 − *fat*

5 − *lim*

6 − *neen*
7 − *hiut*

8 − *woulu*

9 − *sia*

10 − *sakul* 

Ainaro murdes: *id*, *rua*, *tel*, *pat*, *lim*, *lim-nain-ide*, *lim-nai-rua*, *lim-nai-tel*, *lim-nai-pata*, *sagúl* (6−9 on nö viiendnumbrid)

## Keelenäiteid

### Substantiivid

suu 		– *kukun*

juuksed 	– *ulun*

habe		– *kukunhulun*

silm		– *matan*

isik, persoon 	– *ema*

toit 		– *sauna*

### Adjektiivid

halb		– *klau*

pime, nägemisvõimetu − *matan klau* 

### Verbid

puhuma	– *fu*

sööma	– *mu*

lööma	– *bob*

ujuma 	– *nain* 

## Teised keeled Ida-Timoris

998 000 elanikuga Ida-Timoris on 15−25 põliskeelt, mis jagunevad omavahel mitte suguluses olevate paapua ja austroneesia keelte vahel. Ulatusliku kokkupuute tõttu − nii samasse keelkonda kui ka erinevatesse keelkondadesse kuuluvate keelte vahel − on neil palju tüpoloogilisi sarnasusi: ühine sõnavara, fonoloogilised lihtsustused, vähe- või mitteproduktiivne morfoloogia, sarnased grammatilised süsteemid aspekti, aja ja kõneviisi kategoorias ning passiivi puudumine. Kuid austroneesia keeled (sh mambae keel) on rangelt SVO-lausestruktuuriga, paapua keeled aga SOV sõnajärjega. 

## Viited
Sapipõis

**Sapipõis** (ladina keeles *vesica fellea* ehk *cystis fellea*) on enamikul inimestest ja paljudel selgroogsetel vahelduva kuju ja asendiga lihaseline õõneselund, kuhu koguneb sapijuhadest sapivedelikku. Sapipõis talitleb seedeelundkonnas reservuaari ja sapiväljutuselundina.

Sapipõis puudub rottidel, hobustel, delfiinidel, jõehobudel, ninasarvikutel, elevantidel jt.

## Roomajate sapipõis
Sapipõis on kõikidel roomajatel. 

### Maolistel
Madudel paikneb sapipõis maksast varieeruval kaugusel ning on ühenduses põrna ja kõhunäärmega. Üsna pikk sapijuha transpordib sapi maksaväliste sapijuhade kaudu sapipõide hoiule, kuni see väljutatakse kaksteistsõrmikusse.

#### Mikroelemendid

Maolised|Madude sapipõies ja sapis leiduvaid mikroelemente on vähe uuritud, kuid need olenevad indiviidi elupaigast, liigist, toitumusest, reproduktiivsest staatusest jpt teguritest. 

Hiinas 1993. aastal tehtud uuringus tuvastati ICP-AES-i (ingl *inductively coupled plasma atomic emission spectroscopy*) meetodil madude kehaosades rohkem kui 17 mikroelementi. Uuringu tarvis eemaldati pea neljal kilplõugmadude (*Agkistrodon*) perekonda liigitatud maoliigil: *[[Agkistrodon blomhoffei brevicaudus]]*, *[[Agkistrodon saxatilis]]*, *[[Agkistrodon shepaoensis]]*, *[[Agkistrodon ussuriensis]]*. 

Uuringu tulemuste järgi koostatud graafikute alusel on nende maksa, põrna ja sapipõie mikroelementide sisaldus üsna sarnane..

## Imetajate sapipõis
### Inimesel
Inimesel paikneb sapipõis valdavalt maksa alapinnal sapipõieaugus ja on ühismaksajuha väljasopistus.  

Sapipõis on 7–10 cm pikk ja 3–4 cm lai (laiem osa).
 
Sapipõis koosneb: 
*sapipõiepõhjast (*fundus vesicae felleae*)
*sapipõiekehast (*corpus vesicae felleae*)
*sapipõiekaelast (*collum vesicae felleae*), mille jätkuks on kitsenev sapipõiejuha (*dúctus cýsticus*).

Sapipõie sein koosneb 3 kihist (seestpoolt alates) limas-, lihas- ja serooskestast.

Sapipõie limaskestas paiknevad epiteelrakud on võimelised intensiivselt vett resorbeeruma, mille tulemusel saab sapp põies kontsentreeruda.

Sapipõie seinas paiknev silelihaskude moodustab kaksteistsõrmikusse suubudes sulgurlihase, mis on söögikordade vahel suletud olekus, võimaldades sapipõie sapil koguneda.   

Pärast söömist, kui eelseedinud toidumass kaksteistsõrmikusse liigub, hakkab sapipõis hormooni koletsüstokiniin-pankreosümiini toimel perioodiliselt kokku tõmbuma ning ühissapijuha kaudu sappi kaksteistsõrmikusse pritsima.

## Patoloogia

Sapipõiega ja sapijuhadega seostatakse nii loomadel kui ka inimestel mitmeid haiguslikke seisundeid, nagu parasiidid, sapipõiepõletik, sapikivitõbi, sapipõie kasvajad, sapipõievähk jpt.    
 
## Vaata ka
*ensüümid
*hormoonid
*kolesterool
*maks
*sapijuha
*sapikapillaarid
*sapinõristid
*sapp
*sapphape
*ühissapijuha

## Viited

## Välislingid
*Aristoteles, tõlkija William Ogle, *[http://classics.mit.edu/Aristotle/parts_animals.4.iv.html On the Parts of Animals]*, Written 350 B.C.E, IV. raamat, Veebiversioon (vaadatud 25.11.2013) (*inglise keeles*)
Purepetša keel

**Purepetša keel** (varem ka *tarasko keel*; inglise keeles *Purepecha*, *Tarascan*, *Tarasco*) on Põhja-Ameerika sugulaskeelteta indiaani keel

## Piirkond
Purepetša keelt kõneldakse põhiliselt **[[Mehhiko]]s**, täpsemalt Michoacánis, Pátzcuaro järve aladel, Cuanajo kagualadel ja Zipiajo põhjapoolsetel aladel. Räägitakse vähesel määral ka USA-s.

## Kõnelejate arv
Eri allikates andmed varieeruvad. 2005. aasta andmetel on **Purepetša keele kõnelejaid 175,000**. http://www.endangeredlanguages.com/lang/tsz

## Arvsõnad 1–10
* üks – ma
* kaks – tsimani
* kolm – tanimu
* neli – tʰámu
* viis – iumu
* kuus – kuimu
* seitse – iumu tsimani
* kaheksa – iumu tanimu
* üheksa – iumu tʰámu
* kümme – témbini

## Keele struktuur

### Vokaalid

On olemas veel keskvokaalid /e ja o/, mis on haruldased. /o/ on eriti haruldane.
Kõrget keskvokaali esineb pea iga kord pärast /s/ või /ts/-i.
Sõna viimane vokaal öeldakse tavaliselt n-ö sosinal või ei hääldata üldse. Erand on siis, kui sõna on lause lõpus. Vokaalide jada esineb harva.

### Konsonandid

Purepetša keeles puuduvad külghäälikud. Keeles on suur hispaania mõju.

## Keele kohta
### Keelenäide
Iamendu k'uiripuecha janguarhiparini ka majku jarhati ka jurhimbekuecha jingoni kueraaηasondikso ka.

Tähendus: Kõik inimesed sünnivad vabade ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt.

("Inimõiguste ülddeklaratsioon", artikkel 1)

### Kirjaviis
Purepetša keeles kasutatakse **foneetilist kirjaviisi**.

## Huvitavaid fakte
Arvude lugemisel on aluseks arv 20 (vigesimal ehk kahekümnendsüsteem). Paljud purepetša keele kõnelejad laenavad suured arvud hispaania keelest.
Purepetša keel oli Tarascani osariigi põhikeeleks. Selle tõttu nimetatakse seda vahel ka tarascani keeleks.
Purepetša keele hiilgeaeg oli aastatel 1400–1521, mil seda kõneldi kõige enam. http://www.omniglot.com/writing/purepecha.htm

## Viited
Kindlustusasutus

**Kindlustusasutus** (ka: *kindlustusselts*; inglise keeles *insurance company, insurer, underwriter*) on selts, mis müüb kindlustusvõtjatele kindlustusi.

## Kindlustusseltsid Eestis
Eesti esimene kindlustusselts – Tallinna Vastastikune Kindlustusselts – asutati 1866. aastal.

## Vaata ka

*Kindlustusühistu

## Viited
Kiosk

**Kiosk** (ka: *müügiputka*) on väike paviljonilaadne kerge ehitis, kus müüakse ajakirjanduse väljaandeid (ajalehti ja ajakirju), tükikaupu (snäkke ja jooke) ja muud pudi-padi.

Kioskikaubanduse ajalugu ulatub Euroopas 19. sajandisse, mil seni peamiselt kuninglikke parke kaunistanud idamaises stiilis ilu- ja meelelahutusotstarbeliste paviljonide eeskujul hakati püstitama kergeid ehitisi ka kaubandustegevuseks. 


Fail:Kiosk-kohvik Tammsaare pargis.jpg|AS Uus Vargamäe kiosk-kohvik Tallinnas Tammsaare pargis (2018)
Fail:Endine kioskikaubanduse kiosk laste mängumajana.jpg|Endine kiosk laste mängumajana


## Viited
Ērberģe

**Ērberģe** on küla (*vidējciems*) Lätis Aizkraukle piirkonnas, Mazzalve valla halduskeskus. Asub Dienvidsusēja jõe kaldal. Aastatel 2009–2021 jäi asula Nereta piirkonda.

Ērberģes asub endise Ērberģe mõisa (*Herbergen*) süda, mõisa peahoones on praegu põhikool. Asulas on ka luterlik kirik.

Aastal 2015 oli külas 348 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 312.


Pilt:Erberges baznica.JPG|Ērberģe kirik
Pilt:Marijas tilts.JPG|Sild üle Dienvidsusēja

 
## Viited
Tivi keel (Austraalia)

**Tivi keel** kuulub Austraalia keelte hulka ning Tivi keelerühma. Keelt kõneldakse Põhja-Austraalias Bathursti ja Melville'i saarel. 2006. aasta seisuga oli kõnelejaid 1740, kuid inimesi, kes tivi keelt soravalt räägiks, ei ole. Tivi keele kõnelejad räägivad ka inglise keelt. Tivi keeles kasutatakse ladina tähestikku.

1993. aastal anti välja tivi-inglise sõnaraamat, 2011. aastal jõudis see ka internetti. Tivi keeles on välja antud ka piibel. Tivi keel on paralleelselt inglise keelega õppekeeleks kohalikes koolides. Sõna *tiwi* tähenduseks tivi keeles on *inimesed*. Tivi keelel on erinevaid vorme, näiteks eristatakse laste-tivi keelt ning ka tivi-inglise keelt.

## Häälikud
Kui eesti keeles on üheksa vokaali (a, e, i, o, u, õ, ä, ö, ü), siis tivi keeles on kõigest neli vokaali (a, u, i, o).

Poolvokaalid tivi keeles: w, y, g [ɣ]

Nasaalid e ninahäälikud: m, n, rn [ɳ], ny [ɲ], ng [ŋ]

Lateraalid e külghäälikud: l [l] rl [ɭ]

Klusiilid e stopp-häälikud: p, t, rt [ʈ], j [ʧ], k

Tremulandid e värihäälikud: r, rr

## Keele struktuur
Sõnajärg - SVO (subjekt-verb-objekt)

Kategooriad:

arv (ainsus/mitmus);

sugu (meessoost/naissoost): meessoost sõnad saavad lõpu -*ni* või -*ti*; naissoost sõnad saavad lõpu -*ŋa* või –*ka*;

aeg (minevik, olevik, tulevik);

aspektid (kestvus ajas, kordus, liikumine, algus, inhoatiiv);

kõneviisid (kindel, käskiv, subjunktiiv, sundiv);

tegumood (refleksiivne, vastastikune, kollektiivne, põhjustav). Võrdluseks: eesti keeles on vaid isikuline ja umbisikuline tegumood.

Lisaks on veel teisigi kategooriaid: asukoht, kellaaeg, kehahoiak (nt seisis püsti), rõhk.

## Arvsõnad tivi keeles
1 - jati

2 - jirara

3 - jiraterima

4 - jatapinti

5 - punginingita

6 - kervingara

7 - juwunkayi

8 - punyipunyinga

9 - punyipunyinga natinga

10 - wamutirrara 

## Keelnäited

jinuatəməniŋilipaŋəmatatumaŋələpiaŋkina - ta (meessoost) tuli ja varastas minu mee ära hommikul, kui mina veel magasin

Tivi keeles eristatakse traditsioonilist kirjakeelt ja uudset kirjakeelt.

Näide traditsioonilisest kirjakeelest: a-mpi-ni-watu-wujingi-ma-jirrikirnigi-yangurlimay-ami - tema (naissoost, päike) paistab seal hommikuti

Näide uudsest kirjakeelest: japinari wokapat a-mpi-jiki-mi kutawu with layt - tema läks jalutama valges

Erinevus traditsioonilise ja uudse keele vahel seisneb tegusõnavromides.

## Viited
Ērberģe mõis

**Ērberģe mõis** (läti keeles *Ērberģes muiža*, saksa keeles *Herbergen*) on mõis Lätis Nereta piirkonnas Mazzalve vallas Ērberģes. Vanasti teati seda ka kui **Taube** mõisa.

Ērberģe mõis kuulus aastast 1465 kuni Liivi sõjani Sellede perele, aastast 1562 aga Lüdinghausen-Wolffide suguvõsale. Aastal 1686 sai mõisa omanikuks Gotthard Wilhelm von Vietinghoff, tema tütar abiellus Aleksander von Taubega ja nii sattus mõis Taubede suguvõsa valdusse. Aastast 1806 kuni võõrandamiseni aastal 1920 kuulus mõis von Hahnide suguvõsale. Võõrandamise ajal oli mõisa suurus 1862 hektarit, maa jagati 158 talu vahel.

Ērberģe mõisa klassitsistlikus stiilis peahoone püstitasid Taubed, aastal 1868 tegid Hahnid seal suuri ümberehitusi. Pärast võõrandamist asus seal aastail 1922–1927 postkontor, seejärel koolimaja. Aastal 1944 asus seal Punaarmee laatsaret.

Mõisakompleksi juurde kuuluvad veel ait, kaks keldrit, pesuköök, mõisavalitseja maja aastast 1875, sepikoda ja veelindude laut. Mitmed hooned on varemetes, nende seas ka viinaköök, teenijate maja, küün ja laudad. Mõisakompleksi juurde kuulub ka üle Dienvidsusēja jõe viiv Marija sild. 

Mõisa Inglise stiilis park asub Dienvidsusēja jõe ääres. Pargi pindala on 7,8 hektarit. Pargis asub lava, mis ei ole mõisakompleksi osa.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Je cherche après Titine

**"Je cherche après Titine"** on fokstroti-šimmi rütmis laul, mille kirjutas 1917. aastal prantslane Léo Daniderff. Sõnade autorid on Louis Mauban ja Marcel Bertal. Laul sai maailmakuulsaks 1936. aasta menufilmiga "Moodsad ajad", kus seda esitas *[[gibberish]]*'i kasutades Charlie Chaplin.

Eestikeelsete sõnade ja pealkirjaga "Ma sauna ehitan" kuulus laul ansambli Kuldne Trio repertuaari.

## Välislingid
*Laulust pikemalt, selle originaalteksti ja Chaplini versiooni võrdlus (inglise keeles)
Pepetela

**Pepetela** (kodanikunimega **Artur Carlos Maurício Pestana dos Santos**; sündinud 29. oktoobril 1941 Benguelas Angolas) on tuntumaid Angola kirjanikke.

## Elukäik
Pepetela sündis Benguelas Portugali päritolu vanemate peres, kes oli mitmendat põlve Angolas elanud. 14-aastaselt asus ta õppima Angola pealinnas Lubangos. Aastal 1958 astus Lissaboni Instituto Superior Técnicosse (Kõrgemasse Tehnikainstituuti), kuid asus aastal 1960 õppima Lissaboni Ülikooli filoloogiateaduskonda, kus õppis aastani 1961, mil ta õpingud katkestas Portugali koloniaalsõda. Soovimata asuda Portugali sõjaväe teenistusse, läks ta Pariisi sotsioloogiat õppima. 1963. aastal sai ta aga stipendiumi, et jätkata õpinguid Alžiiris. Seal lähenes talle Angola Vabastamise Rahvaliikumise (MPLA) liige Henrique Abranches, kes palus Pepetela abi Angola õpingute keskuse loomisel, millega viimane ka nõustus.

## Tunnustus
* 1997 Camõesi auhind
* 1999 Prince Claus Award

## Valik teoseid

* "Platoo ja stepp" (*O Planalto e a Estepe*, 2009; e k 2013)
Obal

**Obal** on alev Valgevenes Viciebski oblastis Šumilina rajoonis, Obali jõe kaldal. Alev on Obali külanõukogu halduskeskuseks. 

Asula nimi on poola keeles *Obol*. Nimi tuleneb ilmselt leedukeelsest sõnast *obolis*, mis tähendab õuna.

Obalis asuvad keskkool ja laste muusikakool, kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Alevis on õigeusu kirik ja katoliku kabel. Obalis on keraamikatehas, metsakombinaat, turbatööstus. Vaatamisväärsustest asub Obalis Grabnitskite mõisakompleks XIX sajandist.

## Ajalugu
Obali küla mainitakse ajaloos esimest korda aastal 1503. Obal on kuulunud Molskitele, Voinadele, Vetrynskitele ja aastast 1615 Grabnitskitele. Aastal 1772 läks küla esimesel Poola jagamisel Venemaa koosseisu. Aastal 1866 rajati läbi Obali Połacki–Viciebski raudtee ja Obali asula juurde tekkis raudteejaam. Aastail 1894–1914 tegutses Obalis puidukeemia ettevõte, kus toodeti piiritust ja sütt.  Aastast 1924 oli Obal Valgevene NSV koosseisus. Aastal 1968 sai Obalist alev.

## Pilte

Pilt:Палац Амбургера.jpg|Obali mõis
Pilt:ShumilinaRaion-Obal1.JPG|Obali vaade


## Välislingid
* Obal valgevene võrguentsüklopeedias
Dobu keel

**Dobu keel** kuulub Austroneesia keelte hõimkonda, Paapua poolsaare keelte hulka. Täpsem piirkond, kus dobu keelt kasutatakse, on Milne Bay provints, Esa’ala rajoon, Sanaroa, Dobu, osa Fergussoni ja Normanby saarest. Kokku kõneldakse seda keelt umbes 500 külas. Kõnelejate arv oli 1998. aasta andmetel 10 000. Keelt kasutatakse laialdaselt. Dobu keeles on kasutusel ladina tähestik.

## Hääldus
y = i

w = u

## Silpide dubleerimine ehk reduplikatsioon
Dobu keeles korratakse tavaliselt teist silpi, kui tahetakse väljendada nt kavatsust, räägitakse minevikust, hetketegevusest vms.

Nt [ya'wali] – "ma laulan (harjumuspärane, pidevalt toimuv)", aga [ya'wali'wali] "ma laulan (hetkeline tegevus)".

['siwa] – "valama" aga ['siwasi'wena] "valatud"

Kõige lühemad sõnad dobu keeles on "be/ga" - tähenduses "ja", "ta" - tähenduses "jah/aga" ning "o" - tähenduses "jah". Ülejäänud sõnad on vähemalt kaks silpi pikad.

Rõhk sõnades ei ole kunagi kõnes kindel, eriti lühemate sõnade puhul.

## Häälikud
**[[Täishäälik|Täishäälikud]]:** i, e, a, o, u

**[[Kaashäälik|Kaashäälikud]]:**

- huulhäälikud ehk bilabiaalid: p, pw, b, pw

- hambasombuhäälikud ehk alveolaarid: t, d

- pehme suulae häälik ehk velaar: k, kw, g, gw

- hõõrdhäälik ehk frikatiiv: s

- külghäälik ehk lateraal: l

- ninahäälik ehk nasaal: m, mw, n

- pool-täishäälik: w, y

## Arvsõnad
1- 'e bweu

2 - 'e rua

3 - 'e to

4 - 'e ata

5 - nima

6 - nima 'e bweu

7 - nima 'e rua

8 - nima 'e to

9 - nima 'e ata

10 - sanau

## Keelenäide
**Kagutoki** – Tavaline tervitus

**Mwao utautauya?/Mwao?** - Kuhu sa lähed?

**Gonagona boboana** – Tere hommikust!

**Boiboi boboana** – Head ööd/õhtut!

## Huvitavat dobu keele kohta
*  Dobu saarel on viis murret: Edugaula, Ubuya, Galubwam, Sanalowa ja Loboda.
*  Kui sõnas on järjest kaks täishäälikut, tekib nende täishäälikute vahele paus, nagu oleks sõna silbitatud.
* 
*  Dobu keel on ametlik kiriku- ja töökeel.
* 
*  80% rahvastikust on kirjaoskajad.
* 
*  nt üks 14 silpi pikk sõna: si'a.wa'a.wa'go.ma'ge.yo'ge.yo'ni.da.ya – nad ütlevad, et me oleme tõepoolest halvad inimesed.
* 
*  Dobu rahvas moodustab Dobu-Duau-keelte hulgas suurima grupi.

## Viited
Kavaiisu keel

**Kavaiisu keel** (omakeelne nimi 
*Nɨwɨ'abigidɨ, Nɨwɨ'abigipɨ*) kuulub lõuna-numi keelte hulka. Kavaiisu keel kuulub jutoasteegi keelkonda.

## Piirkond
Kavaiisu keelt kõneldakse põhiliselt USAs **[[Lõuna-California|Lõuna-Californias]]**, täpsemalt Mojave kõrbe Tehachapi-Mojave piirkonnas. .http://www.ethnologue.com/language/xaw 

Keelekood (ISO 639-3): xaw

## Kõnelejate arv
Erinevates allikates andmed varieeruvad. 2013. aasta seisuga oli järel vaid 3 üle 60-aastast inimest, kes kavaiisu keelt ladusalt kasutada mõistavad. 

## Fonoloogia

### Vokaalid
Kavaiisu keeles on numi keeltele omaselt 6 täishäälikut:

### Konsonandid
Kawaiisu keelt võib teiste numi keelte seas ebaharilikuks pidada, sest keele konsonandisüsteem ei ole tuletatud numi keeltest. Konsonante on seeläbi ka palju rohkem. 

 
Häälikud l ja ŋ esinevad vaid võõrsõnades.

## Arvsõnad
* üks - suui
* kaks – wahai
* kolm – pahei
* neli – watsuui;
* viis – münügi;
* kuus – navahai;
* seitse – noomizh;
* kaheksa – nanawatsuui;
* üheksa – suukumüsuui;
* kümme – mamümüsuui 

## Keelenäited
* Nü’ü kiyagweevaad kapaan nüvüvi. – Ma hakkan lume sees mängima.  
* Nü'ü hivikweed aakanuts po'o. – Ma jõin natuke vett.  
* Wüntiikweeneekeen. – Ta tõusis püsti. 

### Kirjaviis
Keele säilitamiseks ja paremaks õpetamiseks on kasutusele võetud ladina tähestikul põhinev kirjaviis. 

## Taaselustamine
Kavaiisu keele päästmisega on viimastel aastatel väga aktiivselt ning edukalt tegelema hakatud. Arvestades asjaolu, et seda keelt emakeelena kõnelevaid inimesi oli 2013. aasta seisuga alles kolm, on kättesaadavat materjali selle keele õppimiseks suhteliselt palju, sealhulgas (lisaks mitmele ilmunud õpikule koos CD-materjalidega) ka YouTube’i videod https://www.youtube.com/watch?v=frqTDVdRRLA. 

Kavaiisu keel oli 1994. aastaks väga suures väljasuremise ohus. Üleüldse oli tollal kõnelejaid kokku kahekümne ringis. Tänaseks on olukord eeskätt tänu keeleuurijaile Julie Turnerile, Harold Williamsile, Alan P. Garfinkelile ja nende 2002. aastal loodud kavaiisu keele ja kultuuri keskusele Californias [Kawaiisu Language & Cultural Center] väga palju paranenud. http://www.kawaiisu.org 

## Viited

## Välislingid
*http://www.ethnologue.com/language/xaw
*http://www.soas.ac.uk/linguistics/research/workingpapers/volume-16/file88045.pdf
*http://www.kawaiisu.org/_documents/PracticalGrammar/Chapter5/5_28_13Chapter5.pdf
*https://www.youtube.com/watch?v=frqTDVdRRLA
*http://www.kawaiisu.org
Dogribi keel

**Dogribi keelt** (Tłı̨chǫ keel, Thlingchadine, tlicho, thi cho dinne ) kõneldakse Põhja-Kanadas peamiselt piirkonnas, mis asub Suure Orjajärve ja Suure Karu järve vahel. Dogribi keele kirjutamisel kasutusel ladina kirjapilt.
## Fonoloogia

### Täishäälikud

#### Lühikesed
a /a/
e /e/
ı /i/
o /o/
ą /ã/
ę /ẽ/
ı̨ /ĩ/
ǫ /õ/

#### Pikad
aa /aː/
ee /eː/
ıı /iː/
oo /oː/
ąą /ãː/
ęę /ẽː/
ı̨ı̨ /ĩː/
ǫǫ /õː/

Ninahäälikud märgitakse ogonekiga "sabaga". nt: ą - wįghǫą - 'selle väike nina'
Madalaid häälikuid märgitakse graavisega. nt: à - wets'aà - 'selle müts'
Kõrgeid häälikuid ei märgita.

### Konsonandid

## Grammatika

Dogribi keeles on kasutusel SOV sõnajärg. Selle puhul on ebatavaline, et sõna moodustamisel kasutatakse dogribi keeles eesliiteid (keeltes, mis on SOV sõnajärgedega esinevad tavaliselt järelliited).

Dogribi keeles on kaks võimalust olemise määramuseks. NT:  Nàzèe-dǫǫ̀ ts’įįlį ja Nàzèe-dǫǫ̀ ats’įįt’e tähendavad mõlemad "me oleme küttijad". esimene variant näitab, et nad on mõlemad kütid (ajutiselt), teine variant aga näitab, et nad on kütid elukutseliselt.

Peale tegusõnade ja nimsõnade esineb dogribi keeles asesõnu, numeraale, postpositsioone, määrsõnu, sidesõnu ja demonstratiive. Omadussõnu on väga vähe. Enamik kirjeldavaid sõnu on pigem tegusõnad.

## Dogribi keele näited
### Sõnad

### Arvsõnad

1 ı̨łè                                                                    

2 nàke                                     

3 taı                                          

4 dı̨                                           

5 sı̨làı                                        

6 ek'ètaı                                 

7 łǫ̀hdı                                     

8 ek'èdı̨                                   

9 łǫǫ̀tǫ                                    

10 Hoònǫ                                 

11 Hoònǫ daats'ǫ̀ ıłè                           

12 Hoònǫ daats'ǫ̀ nàke                      

13 Hoònǫ daats'ǫ̀ taı                         
  
14 Hoòno daats'ǫ̀ dı̨                             

15 Hoòno daats'ǫ̀ sı̨làı                         

16 Hoòno daats'ǫ̀ ek'ètaı   

17 Hoòno daats'ǫ̀ łǫ̀hdı      

18 Hoòno daats'ǫ̀ ek'èdı̨    

19 Hoòno daats'ǫ̀ łǫǫ̀tǫ                     

20 naènǫ

## Viited
Niue keel

**Niue keel** (Niuē) on keel, mis kuulub Austroneesia hõimkonda, Kesk-Ida-Austroneesia keelkonda, Polüneesia keelte rühma. Keelt räägitakse Niue saarel Vaikse ookeani lõunaosas, umbes 2400 km Uus-Meremaast kirdes. Lisaks ka Uus-Meremaal, Tongas ning Ameerika Ühendriikides. 1991. aastal rääkis seda umbes 2200 inimest.

Keelekood: niu

Kasutatakse ladina kirjaviisi.

## Foneetika
Tähestik: a, ā, e, ē, f, g, h, i, ī, k, l, m, n, o, ō, p, s, t, u, ū, v. 
R-häälikuga ei alga mitte ühtegi sõna.

## Morfoloogia
Keeles on prefiksid, nt *faka-*, millel on mitmeid tähendusi (*Fakamolemole* 'ﾠpalun'), ja sufiksid, näiteks tegusõnade puhul lisandub *-aga* (*maaga* 'ﾠkohtuma').

Paljud sõnad on moodustatud teiste sõnade kokku liitmisel. Näiteks *vakalele* - lennuk, mis koosneb kahest osast: *vaka*- kanuu ja *lele*- lendama.

## Keelenäiteid
**Hau nakai a Bowen po ke nākai?* Kas Bowen tuleb või ei?
**Ko hai a koe?* Kes sa oled?
**Hafagi e tau fakamaama.* Tee palun aknad lahti.
### Arvsõnad

## Viited
Santali keel

**Santali keel** on Austroaasia hõimkonda munda keelkonda kuuluv keel.

Santali keelt kõneldakse Nepalis, Bhutanis, Bangladeshis ja Indias. Enamik kõnelejaid elab Indias Jharkhandi, Assami, Bihari, Odisha ja Tripura osariigis. Indias kõneleb santali keelt 5 940 000 inimest (loendatud 2001 a.). Kõigis riikides kokku hinnati santali keele kõnelejate arvuks aga 6 218 900.

Santali keel on aglutinatiivne keel.

Santali keele põhisõnajärg on SOV ehk subjekt-objekt-verb.

## Keele ehitus

### Ol Chiki tähestik

Santali keelel on oma tähestik – Ol Chiki. Kasutatakse ka ladina alfabeeti. Ol Chiki tähestiku lõi Pandit Raghunath Murmu (tuntud ka kui Guru Gomke) 1925. aastal. 

**Ol Chiki** koosneb 30 tähest. Tabelisse on tähed paigutatud kujul: 6 x 5, kus 6 tähte esimeses tulbas on täishäälikud ja ülejäänud 24 tähte kaashäälikud. 5 tähte kolmandas tulbas esindavad aga kahekordseid kaashäälikuid ja seetõttu tuleb tegelikult kokku 29 kaashäälikut.

Diakriitikuid kasutatakse Ol Chikis täishäälikute nasaalsuse märkimiseks.

#### Vokaalid
Santali keeles on 9 vokaali. Esimesed 6 on näidatud esimeses tulbas Ol Chiki tähestiku tabelis. Ülejäänud 3 vokaali tekivad kui kõrvutada diakriitiline märk Gahla Tudag ( " . " ), sest see aitabki luua lisavokaale.

### Käänded

**Arvukategoorias** eristatakse kolme liiget: ainsus, duaal ja mitmus:

## Keelenäited
Orak' ko tek' yar kana. – Nad ehitavad maju.

Noa gaDa re tayanko menak' koa. – Selles jões on krokodillid.

### Arvsõnad santali keeles

1 – mit, midok

2 – bar, barea

3 – pe (pɛ), pea

4 – po, ponea

5 – more (mɔ̃ɽɛ̃)

6 – turui

7 – eae

8 – irol (irəl)

9 – are (arɛ), lo

10 – gel (gɛl)

## Viited

## Välislingid
* http://www.ethnologue.com/language/sat
* http://srpbypst.blogspot.com/2010/03/santali-language-structure_23.html
* http://wesanthals.tripod.com/id45.html
Tivi keel

**Tivi keel** on bantulike keelte hulka kuuluv keel, mida kõneleb 2,2 miljonit inimest peamiselt Nigeeria Benue osariigis, aga ka teistes osariikides ja Kamerunis.
Ephalophis

***Ephalophis*** on maoperekond. Neid üsna väikeseid madusid peetakse mürkmadudeks.
 

## Klassifikatsioon
Perekonda *Ephalophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik:
* *[[Ephalophis greyae]]* SMITH, 1931. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne WoRMS-is
*S. B. McDowell, *[http://www.jstor.org/discover/10.2307/1562807?uid=3737920&uid=2&uid=4&sid=21103052747153 Additional Notes on the Rare and Primitive Sea-Snake, Ephalophis greyi]*, Journal of Herpetology Vol. 8, No. 2 (Apr. 29, 1974), pp. 123-128, Society for the Study of Amphibians and Reptiles, Veebiversion (vaadatud 25.11.2013) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Ephalophis greyae]] seisuga 25.11.2013.*
Jastreb (skafander)

**Jastreb** on avakosmoses kasutamiseks loodud kosmoseskafander, mida toodeti Nõukogude Liidus kosmoselaeva Sojuz meeskondade tegevuseks avakosmoses ja Kuul.

Skafander kujutab endast pehmet tüüpi kosmoseülikonda, millesse saab siseneda eest ja millel on mahavõetav metallist kiiver. Kiivril on avatav vaatevälja klaas ning pööratav valgusfilter. Skafandri loomine algas 1965. aastal ning esimene versioon sai valmis 1967. aastal. Peamine vajadus uus skafander luua tuli sellest, et skafandril Berkut avastati puudused, mis tekkisid Aleksei Leonovi ajaloo esimesel väljumisel avakosmosesse. Uue kosmoseülikonna Jastreb loomisel oli Aleksei Leonov üks konsultantidest.

Skafandri Jastreb elutalitluse süsteem asus metallist seljapaunas ning see oli regeneratiivne. Elektritoide, side ja telemeetria toimus kosmoselaeva pardaga juhtmete abil. Elutalitluse süsteemi sai monteerida lisaks seljale ka jalgade peale, et kergendada kosmonaudi sisenemist vaid 600&nbsp;mm diameetrise luugiga kosmoselaeva Sojuz pardale.

Esimene skafandri katsetamise võimalus saabus pärast kosmoselaeva Sojuz-1 katastroofi ja kosmoselaevade Sojuz-2 ja Sojuz-3 ühendamisel tekkinud probleeme. Skafandri Jastreb esimene praktiline kasutus toimus alles 1969. aasta jaanuaris kosmoselaevade Sojuz-4 ja Sojuz-5 missioonidel. Esimesed kosmonaudid, kes seda skafandrit avakosmoses kasutasid, olid Jevgeni Hrunov ja Aleksei Jeliseev üleminekul Sojuz-5 kosmoselaevast Sojuz-4 pardale. Skafandrid pandi selga Sojuz orbitaalses vahesektsioonis teise kosmonaudi abiga. See oli esimene ja viimane skafandri Jastreb kasutus kosmoses.

Skafandri Jastreb kasutamine plaaniti ka kosmoselaevade Sojuz-7 ja Sojuz-8 ühendamisel kosmoses, aga see nurjus ja skafandrit ei kasutatud.

## Tehnilised andmed
* Tootja: NPP "Zvezda"
* Missioonid: Sojuz-4 ja Sojuz-5
* Skafandri kaal: 20&nbsp;kg
* Seljapauna kaal: 21,5&nbsp;kg
* Rõhk skafandris: 400 hPa
* Elutalitluse süsteemi toetuse aeg: 2,5 tundi

## Faktid
Sõna "Jastreb" on vene keelest tõlkes "kull".

## Vaata ka
* Berkut (skafander)
* Orlan (skafander)
* Sokol (skafander)

## Viited

## Kirjandus
* Aleksejev S. M., Umanskij S. P. Kosmoseskafandrid, Masinaehitus, 1973, lk. 282

## Pildid

Yastreb suit.jpg|Skafander Jastreb Kosmonautika Memoriaaluuseumis Moskvas
Yastreb space suit (MMA 2011) (4).JPG|Skafander Jastreb Kosmonautika Memoriaaluuseumis Moskvas
Yastreb space suit (MMA 2011) (2).JPG|Skafander Jastreb Kosmonautika Memoriaaluuseumis Moskvas
Yastreb space suit (MMA 2011) (1).JPG|Skafander Jastreb Kosmonautika Memoriaaluuseumis Moskvas
Yastreb space suit (MMA 2011) (3).JPG|Skafander Jastreb Kosmonautika Memoriaaluuseumis Moskvas
Berkut (skafander)

**Berkut** (vene keeles *Беркут* 'kaljukotkas') on universaalne kosmoseskafander, mis loodi Nõukogude Liidus aastatel 1964-1965 ja mis oli mõeldud inimese kaitsmiseks väljumisel avakosmosse ning päästmiseks kosmoselaevas tekkivate rõhu muutuste korral. Berkut kuulub pehmet tüüpi skafandrite hulka ehk ei sisalda kõva karkassi.

Kosmoses kasutati skafandrit ainult ühel korral kosmoselaeva Voskhod-2 lendamisel. 18. märtsil 1965 väljus Aleksei Leonov esimese inimesena ajaloos avakosmosesse. Skafandrit kandsid kosmoselaeva ülem P. I. Beljajev ja piloot A. A. Leonov. Missioonil avastatud vead viisid skafandri Jastreb loomise algusele.

## Tehnilised andmed
* Tootja: NPP "Zvezda".
* Skafandri kaal: 20&nbsp;kg
* Seljapauna kaal: 21,5&nbsp;kg
* Rõhk skafandris: 400 hPa (0,4 atmosfääri) võimalusega alandada kuni 270 hPa (0,27 atmosfääri).
* Elutalitluse süsteemi toetuse aeg:
** Kosmoselaeva kabiinis rõhu järsul vähenemisel - 4 tundi
** Avakosmoses - 45 minutit

## Vaata ka
*Orlan (skafander)
*Sokol (skafander)

## Viited

## Kirjandus
* Aleksejev S. M., Umanskij S. P. Kosmoseskafandrid, Masinaehitus, 1973, lk. 282

## Välislingid
* Skafandri Berkut pildid (№ 38 и 39). Kosmonautika Memoriaalmuuseum, Moskva
*
Sokol (skafander)

**Sokol** on Nõukogude Liidus loodud skafander, mida kannavad kõik kosmonaudid kosmoselaeva Sojuz üleslennul ja maandumisel. Kasutatakse 1973. aastast siiani. See NPP Zvezda toodetud skafander on päästeskafander, kuna on mõeldud ainult kosmonaudi päästmiseks kosmoselaeva kabiinis rõhu järsu vähenemise korral. Sokol sarnaneb USA skafandriga ACES, mida kandsid astronaudid Space Shuttle'i üleslennul ja maandumisel. Skafandriga Sokol ei saa väljuda avakosmosesse.

## Mudelid
### Mudel K
See on Sokoli esimene mudel, mida kasutati kosmoselaeva Sojuz-12 lennul 27. septembril 1973.

* Nimetus: Sokol-K päästeskafander
* Tootja: NPP Zvezda
* Missioonid: Sojuz-12 (1973) kuni Sojuz-40 (1981)
* Rõhk skafandris: 400 hPa
* Kaal: 10 kg

### Mudel KR
See mudel oli loodud kasutamiseks kosmoseaparaadil TKS (Транспортный корабль снабжения; varustuse transportimise kosmoseaparaat), mis oli osa programmist Almaz. Testimine jäi aga ära, kuna TKS ei lennanud mehitatuna. Peamine erinevus tavalisest Sokolist oli selles, et skafander oli disainitud töötamiseks regeneratiivse elutalitluse süsteemiga.

### Mudelid KM ja KV
Skafandri Sokol-K täiustamine algas 1973. aastal kohe pärast selle tutvustamist. Sokol-KM ja -KV olid kesktaseme mudelid. Esimese skafandri loomise jooksul tekkinud ideed rakendati uue Sokol-KV2 mudeli peal. Kumbki neist mudelitest ei jõudnud kunagi kosmosesse. Skafandrid Sokol-KM ja -KV jagunesid omakorda kaheks osaks, ülemiseks ja alumiseks osaks, mida ühendas tõmblukk. Sokol-KV2 loomisel sellest aga loobuti. Teised muudatused sisaldasid ideed suurendada jäsemete liikuvust ja parandada kinnaste töövõimet. Samuti lisati skafandrile vedeljahutusega aluspesu, et suurendada kehasoojuse eemaldamise võimekust. Varem kasutati jahutamiseks õhu liikumist.
* Nimetus: Sokol-KV ja Sokol-KM päästeskafander
* Tootja: NPP Zvezda
* Missioonid: puudub
* Rõhk skafandris: 400 hPa
* Kaal: 12 kg

### Mudel KV2

Sokol-KV2 on praegu kasutusel olev skafander, mida kasutati esimest korda kosmoselaeval Sojuz T-2 1980. aasta 5. juunil.
Peamiseks uuenduseks oli Sokol-K kummist survekihi asendamine kummiga kaetud polükaprolaktaami kihiga, seda eelkõige kaalu alandamiseks. Samuti uuendati kiivrit, et suurendada kasutaja vaatevälja. Mudel KV2 jaoks jäeti alles Sokol-KV parandatud liikuvuse omadused, kuid loobuti vedeljahutusega aluspesust.
* Nimetus: Sokol-KV2 päästeskafander
* Tootja: NPP Zvezda
* Missioonid: alates missioonist Sojuz T-2 (1980. aasta) kuni tänaseni
* Rõhk skafandris: 400 hPa
* Kaal: 10 kg

## Faktid
Venekeelne sõna "сокол" tähendab küll jahikulli ja pistrikku, kuid piltlikult ka lendurit. 

## Pildigalerii

Space suit SOKOL (1970).jpg|Skafander Sokol
Sokol K space suit (MMA 2011) (2).JPG|Skafander Sokol-K
Sokol K space suit (MMA 2011) (1).JPG|Skafander Sokol-K
2012-10-23 Sokol-KV-2 space suit anagoria.JPG|Skafander Sokol-KV2
ISS-Expedition 1-crew.jpg|ISS meeskond


## Vaata ka
* Orlan (skafander)
* Berkut (skafander)
* Jastreb (skafander)

## Viited
VIP

**VIP** (akronüüm ingliskeelsest nimetusest *Very Important Person*&nbsp;– 'väga tähtis isik') ehk **vipp** (*very very important person*) on isik, kellele tema staatuse, tähtsuse, populaarsuse või varandusliku seisundi tõttu on antud erilised privileegid.

Vippideks võivad olla riigipead/valitsusjuhid, poliitikud ja muud avaliku elu tegelased – prominendid. Vipid liiguvad avalikes kohtades tavaliselt ihukaitsjate saatel.

Vene päritolu lühend VIP on tuletatud venekeelsest nimetusest *весъма именитая персона* (*vesma imenitaja persona&nbsp;– 'üpris nimekas isik'), millega [[vene emigrandid]] hakkasid kutsuma [[Aristokraatia|aristokraate]], kes olid jäänud enne [[1917. aasta revolutsioonid Venemaal|1917. aasta revolutsioone]] ilma oma kõrgest staatusest ning asunud elama [[Prantsusmaa]]le või [[Suurbritannia]]sse. 

==Vaata ka==
* [[Aristokraatia|Aristokraat]]
* [[Prominent]]
* [[Eliit]]

==Viited==


== Kirjandus ==
* Jh. Ayto. *Movers and shakers: a chronology of words that shaped our age*. Oxford University Press US, 2006.
* Erinevad autorid, *Dossier Nocturno n.4*. Sesso & violenza, Milano, 2001.
* Hugues Bazin, *La cultura hip hop'', Nardņ, 1999
White Marsh

**White Marsh** on asula Ameerika Ühendriikides Virginia osariigis Gloucesteri maakonnas. White Marsh asub maantee U.S. Route 17 ääres Gloucester Courthouse'ist 8 km kaugusel lõunas.

White Marshis asuvad Abingdoni kirik ja Fairfieldi ala on kantud riiklikku ajalooliste paikade registrisse (National Register of Historic Places).

Asula asub merepinnast 16 m kõrgusel.

## Viited
Volofi keel

**Volofi keel** on Atlandi keelkonda kuuluv keel, volofide emakeel, mida kõneletakse Senegali jõe lääne- ja keskosa vasakkaldast Roheneemeni, samuti Prantsusmaal, Gambias, Guinea-Bissaus, Malis ja Mauritaanias.

Volofi keele kõnelejaid on Senegalis 3 930 000 (2006), kokku on kõnelejaid 3 976 500.

## Arvsõnad

## Häälikud
Volofi keeles on 15 täishäälikut, neist 8 lühikest ja 7 pikka häälikut ning 24 kaashäälikut. Sõnade rõhk asub esimesel silbil.
 
## Grammatika
Sugu ei eristata. Nimisõnale järgneb järelliiteid.

* *Feeburama*. Ma ei ole haige.
* *Feebaruloo*. Sa ei ole haige.
* *Feebarul*. Ta ei ole haige.
* *Feebarunu*. Me ei ole haiged.
* *Feebaruleen*. Te ei ole haiged.
* *Feebaruñu*. Nad ei ole haiged.

## Nimisõnad

## Relatiivlaused

On olemas kolme peamist liiki relatiivlauseid:

 

## Keelenäide

*Deg nga Angale?* – Kas sa räägid inglise keelt?

## Kiri

Kasutatakse peamiselt ladina kirja, aga ka araabia kirja maghribi ja *[[naskh]]*i kirjaviisi.

## Arvsõnade süsteem

## Viited
Bemba keel

**Bemba keel** (ka ***chibemba***, ***chiwemba***, ***cbemba***, ***ichibemba*** ja ***wemba keel***) on keel, mida räägitakse Ida-Aafrikas Sambia Vabariigis. Enim kõnelejaid asub riigi põhjapoolses osas ning Copperpelti ja Luapula maakonnas. Bemba keelt räägitakse ja Kongo Demokraatlikus Vabariigis. Bemba keelt kõneleb umbes 3,6 miljonit inimest.
Bemba keel on laialdaselt kasutatav *[[lingua franca]]* just linnapiirkondades. Seda kasutatakse nii hariduslikel kui ka administratiivsetel eesmärkidel. Bembat õpetatakse algkoolides, lisaks antakse selles keeles välja ajalehti ja tehakse raadiosaateid.

Bemba keelt loetakse Benue-Kongo keeleks. Tal on mitmeid dialekte – kabende, lembue, lomotua, lunda, mukulu, ngoma, linna-bemba. Viimane põhineb Bemba baasil ning on segunenud inglise- ja naaber-bantu keeltega.

## Fonoloogia

Mitmed bantu keeled on tonaalsed. Bemba keel samuti. Hääletoon omab sõna tähenduses väikest rolli, sest sõnu, mida võidakse tooni erinevuse pärast segamini ajada, on väike. Rõhk langeb sõnadel prefiksile, juhul kui see on olemas. Sellega võivad kaasneda kerged muudatused sõna tähenduses.

## Bemba keele tähed ja nendele vastavad hääldused

## Keelele iseloomulikku

*r, q, v, x ja z ei eksisteeri bemba tähestikus.

*d, g ja j saab kasutada ainult koos n-iga.

*b-d saab kasutada koos m-iga.

*c hääldatakse alati nagu ch-d (tš).

*h kasutatakse ainult koos s-iga, andes tulemuse sh (š).

*ŋ on bemba keelele eripärane. Hääldatakse nagu ingliskeelses sõnas 'singing'.

*Täishäälikuid a, e, i, o, u hääldatakse üsnagi eestipäraselt. Võrreldes eesti keelega ei muutu nende hääldused märgatavalt.

## Keelenäited

Ma õpin bemba keelt – *Nde sambilila iciBemba*

Ma lähen tööle – *Naya ku nchito*

Mis su nimi on? – *Ishina lyenu nimwe bani?*

## Numbrid 1–10 bemba keeles

üks – kamo

kaks – tubili

kolm – tutatu

neli – tune

viis – tusano

kuus – mutanda

seitse – cine lubali

kaheksa – cine konse konse

üheksa – pabula

kümme – ikumi limo
## Kirjaviis

Bemba keelt kirjutatakse ladina tähtedega. Trükiseid ilmub ka Braille kirjas.

## Viited
Krio keel

**Krio keel** on inglise keelel põhinev kreoolkeel, mis kuulub Atlandi keelkonda. 

Enamik keele sõnavarast (ligi 70%) tuleb inglise keelest, kuid häälikusüsteem ja grammatika sarnanevad pigem Aafrika keelte, eriti joruba keele omaga. Krio keel sarnaneb väga Nigeeria pidžini ja Jamaica provintsikeelega.

Krio keelt kõneldakse peamiselt Sierra Leones (Freetowni kogukonnad, poolsaarel, Banaanisaared, Yorki saar, Bonthe).  Samuti leidub krio keele kõnelejaid Gambias, Guineas, Senegalis, Ameerika Ühendriikides.

1993. aasta andmetel oli Sierra Leones krio keele kõnelejaid 473 000. Uuemate andmete järgi kõneleb krio keelt umbkaudu 6 250 000 inimest – peaaegu terve Sierra Leone elanikkond (97% elanikest).

## Arvsõnad
Kuna krio keel on inglise keelel põhinev kreoolkeel, sarnanevad selle keele arvsõnad (1–10) inglise keele arvsõnadega.

# (wan) – üks
# (two) – kaks
# (treee) – kolm
# (foh) – neli
# (five) – viis
# (six) – kuus
# (sevin) – seitse
# (ayt) – kaheksa
# (nine) – üheksa
# (ten) – kümme

## Grammatika
Krio keeles ei ole grammatilist sugu. Küll aga on olemas nimetav, osastav ja omastav kääne.

### Küsisõnad

Krio keel kuulub toonikeelte hulka, st intonatsioonierinevused eristavad sõnade tähendusi. Nagu paljudes teisteski kreoolides, saab küsimust küsida ainult intonatsiooni muutmisega.

Näiteks: “Yu de go?”: “Kas sa lähed?” või “Yu de go.”: “Sa lähed.”

Krio keeles on 6 täishäälikut ja 23 konsonanti:

### Asesõnad
 

Krio keel kasutab ladina kirjasüsteemi, kuid mitte tähti q ja x. Lisatud on kolm tähte Aafrika tähestikust: Ɛɛ, Ŋŋ (eng) ja Ɔɔ.

Siin on näidatud krio keele kirjutamissüsteemi soovituslik ortograafia, mida kasutatakse Sierra Leone koolides ja ülikoolides. Osade täishäälikute jaoks kasutatakse foneetilisi sümboleid.

Näited krio keele häälikutest inglise keele abil:
*ɛ nagu inglise keeles 'bed'
*e nagu inglise keeles 'day'
*ɔ nagu inglise keeles 'cot'
*o nagu inglise keeles 'bowl' or 'boat'
*u nagu inglise keeles 'fool'
*i nagu inglise keeles 'seat'

Pehme nasaalne suulae häälik 'ŋ' (nagu inglise sõnas 'king') on krio keeles kasutuses ‘fulɔp piŋ’ (ääreni täis). 

## Keelenäited
*Kuidas sul läheb? – Aw Di bodi? / Aw di go de go?
*Ma olen väsinud. – Ah taya bad bad.

### Krio keeles on rohkelt idiomaatilisi väljendeid
Näiteks:
*big yay (suur + silm) 'ahnus'
*swit mOt (magus + suu) 'veenvus'
*swit pis (magus+ uriin) 'diabeet'
*tranga at (tugev + süda) 'järeleandmatu'
*big at (suur + süda) 'uhke", 'kangekaelne'
*bad at (halb + süda) 'kadedus', 'armukadedus' 

## Viited
Atšoli keel

Atšoli  kuulub Niiluse-Sahara keelte hõimkonda, Ida-Sudaani keelkonda, Lääne-Niiluse keelte hulka. Seda kõneletakse Ugandas ja Lõuna-Sudaanis.
Atšoli keele rääkijaid on Ethnologue'i andmetel 1 197 000: Ugandas räägib seda keelt 1 170 000 inimest, Lõuna-Sudaanis räägib seda keelt umbes 27 000 inimest. Ugandas räägitakse atšoli keelt riigi põhjaosas (Kitgumi, Gulu, Amuru, Lamwo, Nwoya, Adjumani ja Paderi piirkonnas); Lõuna-Sudaanis räägitakse seda riigi lõunapoolses osas. Atšoli keele kõnelejate arv kasvab. 
Dialektid: Dhupalou, Nyakwai, Lango, Kumam ja Dhopadhola. Leksikaalne sarnasus on Lango, Kumami ja Dhapadholaga.

## Arvsõnad
Arvsõnu ühest üheksani väljendab kindel sõna:

* Kümneid väljendab sõna pyer: 20 – pyeraryo, 30 – pyeradek, 40 – pyer aŋwen 
* Sadat väljendab sõna miya. (100 – miya; 200 – miya aryo; 300 – miya adek)
* Tuhandet väljendab sõna elfu. (2000 – elfu aryo; 3000 – elfu adek)

## Grammatika
Atšoli keel on tooni keel. Mõned sõnad ongi eristatavad ainult tooni põhjal. Näiteks bèl – kortsus (madal) ja bél – mais (kõrge). 
Atšoli keeles on 16 konsonanti ja 9 vokaali (ainult viiel neist on kirjapilt). Liitkonsonantideks on bw, ny ja pw. Poolvokaalideks on w ja y.

Atšoli tähestik ja hääldus
:

Vokaalid: 
*Igal vokaalil on kaks häälduspõhimõtet: madal vokaal (open) ja kõrge vokaal (close). 
Näiteks: Koyo (madal o) – külm; Koyo (kõrge o) – eraldama.

* Ühesilbilised sõnad lõpevad enamasti pika vokaaliga. Pikka vokaali väljendatakse topelttähtedega.
Näiteks: daa (minu vanaema), koo (bambus), lee (loom), maa (minu ema)
* Diftong: Atšoli keeles algavad kõik diftongid poolvokaali w või y-ga.

Konsonandid :
*c – hääldus on alati ch
*ny – hääldatakse samamoodi nagu itaalia keeles sõna *signore*
*k – kui k on kahe vokaali vahel, siis hääldus on *h'
*t – kahe vokaali vahel pehmendatakse seda ja hääldus on *r''

## Keelenäide
Keelenäiteks on kõige tuntum atšolikeelne kirjutis Okot p’Biteki luuletus "Song of Lawino". See ilmus 1966. aastal. 

"I acakki piny Lok onoŋo tye, Lok tye bot Lubaŋa, Lok en Lubaŋa. Jami dcu en aye ceŋ otiyo, pe tye gin mo ma ceŋ giketo laboŋo en. I en con tye kwo, kwo meno con ceŋ pa dano."

(Algul oli sõna ja see sõna oli koos Jumalaga ja sõna oli Jumal. Sama oli algselt Jumalaga. Kõik asjad olid Tema tehtud ja ilma Temata ei oldud midagi tehtud, mis oli tehtud.) 

## Muud huvitavat
Atšoli keelt kasutatakse Ugandas igapäevakeelena. Seda õpetatakse algkoolides. Keskkoolis õpetatakse seda eraldi ainena. Atšoli keeles antakse välja ajalehti ja tehakse raadiosaateid. Piibel tõlgiti atšoli keelde 1986. aastal.

## Viited
Kuvasuhe

**Kuvasuhe** näitab kujutise laiuse ja kõrguse vahelist matemaatilist suhet ehk kujutise laiuse suhet kõrgusesse. Koos kuvaseadme lahutusvõime ja kaadrisagedusega määrab see ära video peamised tehnilised omadused.

## Võrdlus
* Kahe sama diagonaaliga kujutise kuvasuhte võrdlus

* Kahe sama pindalaga (pikslite arv) kujutise kuvasuhte võrdlus

* Kahe sama kõrgusega kujutise kuvasuhte võrdlus

* Kahe sama laiusega kujutise kuvasuhte võrdlus

## Välislingid

* The Changing Shape of Cinema: The History of Aspect Ratio
* The Letterbox and Widescreen Advocacy Page
* American Widescreen Museum
* Widescreen Apertures and Aspect Ratios
* Aspect – combined aspect ratio, frame size and bitrate calculator
* Aspect Ratios Explained: Part 1 Part 2
* Explanation of TV Aspect Ratio format description codes
* Display aspect ratio and pixel aspect ratio used in TV and video applications.
* Number of DVDs for each aspect ratio
* TECHNICAL BULLETIN Understanding Aspect Ratios 708&nbsp;KB
* SCADplus: 16:9 Action plan for the television in the 16:9 screen format – European Union
* Online Aspect Ratio Calculator