open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
4 × 400 meetri teatejooks

**4 × 400 meetri teatejooks** ehk **pikk teatejooks** (võrreldes 4 × 100 m teatejooksuga) on kergejõustiku ala, kus neli jooksjat moodustavad meeskonna ja iga jooksja jookseb korra ringi (400 m) staadionil. 

Tavaliselt joostakse võistlustel esimesed 500 m (üks ring ja veel üks kurv) omal rajal, misjärel siirduvad jooksjad staadioni siserajale. 4 × 400 m teatejooksu stardikoht on erinev 400 m võrreldes just sellepärast, et esimesel 500 m tuleb joosta omal rajal ja läbida kolm täiskurvi. Jooksjatel on 20 m teatevahetusala (tavaliselt märgitud siniste joontega), kus teatepulk tuleb anda edasi järgmisele teatejooksjale.

## [[Kergejõustiku maailmarekordid|Maailmarekordite]] areng
### Mehed

Elektrooniline ajavõtt

### Naised

## [[Olümpiamängud]]e medalivõitjad
### Mehed



 
Algselt võitis 2000. aasta OM-i finaali USA võistkond (Alvin Harrison, Antonio Pettigrew, Calvin Harrison ja Michael Johnson) ajaga 2.56,35. USA diskvalifitseeriti hiljem, kuna Antonio Pettigrew tunnistas dopingu kasutamist. Kuld anti Nigeeriale, hõbe Jamaicale ja pronks algselt neljandaks jäänud Bahamale..


### Naised




Rahvusvaheline Olümpiakomitee tühistas kõik Marion Jonesi tulemused nii üksikaladel (100 m, 200 m ja kaugushüpe), kui ka teatejooksudes (4 × 100 m ja 4 × 400 m) dopingu kasutamise pärast. Medaleid ei ole ümber jagatud.


## [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistluste]] medalivõitjad
### Mehed



1999. aasta MM-i finaali võitis algselt USA võistkond (Jerome Davis, Antonio Pettigrew, Angelo Taylor, Michael Johnson) ajaga 2.56,45, kuid nende tulemus tühistati hiljem, kui Pettigrew tunnistas dopingu kasutamist.


### Naised

## Rekordid
### Mehed

### Naised

## Viited

## Välislingid
*Meeste 4 × 400 m teatejooksu kõigi aegade edetabel
*Naiste 4 × 400 m teatejooksu kõigi aegade edetabel
*Meeste 4 × 400 m teatejooksu edetabelid: 2007-2006-2005-2004-2003
*Naiste 4 × 400 m teatejooksu edetabelid: 2007-2006-2005-2004-2003
Jorge Batlle

**Jorge Luis Batlle Ibáñez** (25. oktoober 1927 Montevideo – 24. oktoober 2016 Montevideo) oli Uruguay poliitik. 

Aastatel 2000–2005 oli ta Uruguay president.

Ta oli valitseva Colorado Partei liige.

Teda valiti korduvalt parlamenti (nii alamkotta kui ka senaatoriks).

Esimest korda kandideeris ta presidendiks 1966. aasta valimistel.  

1980. ja 1990. aastatel oli ta Uruguay alaline esindaja ÜRO juures. 

Novembris 1999 võitis ta presidendivalimised ning astus ametisse 1. märtsil 2000. 

Presidendina püüdis ta välja selgitada 1970. ja 1980. aastate sõjaväelise diktatuuri ajal kaduma läinud teisitimõtlejate saatust. Hiljem on ta sellest loobunud ning paljude arvates püüdis ta valitsuse huvides teisitimõtlejate kallal toime pandud kuritegusid varjata.   

Aastal 2004 valiti tema järglaseks vasakpoolne Tabaré Vázquez, kes astus ametisse  1. märtsil 2005.
Gregorio Álvarez

**Gregorio** Conrado **Álvarez Armelino** (26. november 1925 Montevideo – 28. detsember 2016 Montevideo) oli Uruguay sõjaväelane ja riigitegelane, Uruguay president aastatel 1981 kuni 1985.

2007. aastal Álvarez arreteeriti süüdistatuna tema juhitud sõjaväelise diktatuuri valitsemise ajal toime pandud kuritegudes.
2009. aastal mõisteti ta lõplikult süüdi 37 inimese tapmises ja talle määrati 25 aastane vanglakaristus.

## Viited
Merikapsas

**Merikapsas** (*Crambe maritima*) on ristõieliste sugukonda krambe perekonda kuuluv mitmeaastane lihakas põõsakujuline rohttaim.

Väidetavalt on merikapsas eestikeelse nime saanud Johann Wilhelm Ludwig von Lucelt.

## Levila ja kasvukoht
Levinud Läänemere, Musta mere ja Atlandi ookeani Euroopa rannikul kuni Kesk-Rootsini. Eestis esineb kohati, peamiselt läänerannikul, ka saartel, Põhja-Eestist on teada vaid üksikuid leiukohti.

Kasvab klibusel ja kruusasel rannal, rannaniidul, kohtades, kus juured ulatuvad soolase mereveeni.

## Kirjeldus

Kuni 1 meetri kõrgune taim. Suured lihakad munaja kujuga sinaka kirmega lihtlehed. Alumised pikarootsulised, koos rootsuga kuni 65 cm pikkused, kuni 40 cm laiad. Ülemised lehed on väiksemad, lühirootsulised. Leheserv hõlmine, ebaühtlaselt hambuline, kurruline.

Õied on koondunud väga suurde sarikjasse õisikusse, asuvad kuni 1,5 cm pikkustel raagudel. Lõhnavad õied õitsevad juunis ja juulis, putuktolmleja. Viljaks on kõdrake.

Juur on väga jäme ja harunev, annab arvukalt maa-aluseid roomavaid võsundeid.

## Kasutamine
Merikapsa noored lehed on söödavad.

## Kirjandus
*Haide-Ene Rebassoo. *Laidude raamat*. Tallinn, 1972, lk 44.

## Välislingid
* 

*Liigikirjeldus
Marián Čalfa

**Marián Čalfa** [m'ariaan tš'alfa] (sündinud 7. mail 1946 Trebišovis praeguses Slovakkias) on endine Tšehhoslovakkia poliitik, peaminister 10. detsembrist  1989 kuni 2. juulini 1992 ning ajutine riigipea 10. kuni 29. detsembrini 1989, kuni president Václav Haveli ametisse astumiseni. 

## Välislingid

* Tšehhikeelne biograafia
Jugoslaavia riigipeade loend

**Jugoslaavia riigipeade loend** esitab Jugoslaavia riigipead aastatel 1918–2006 sõltumata nende ametinimetusest.

Aastatel 1918–1929 kandis Jugoslaavia ametlikult nime **Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriik**, kuid selle territoorium kattus hilisema Jugoslaavia territooriumiga ja Jugoslaavia oli mainitud kuningriigi õigusjärglane.

Aastatel 2003–2006 kandis see riik **Serbia ja Montenegro** nime. Selle moodustanud kaks riiki, Serbia ja Montenegro, käsitlesid uut liitriiki Jugoslaavia ainsa õigusjärglasena, kuigi teised varem Jugoslaavia koosseisu kuulunud riigid ei nõustunud selle pretensiooniga.

## Vaata ka

*Jugoslaavia valitsusjuhtide loend
*Bosnia ja Hertsegoviina riigipeade loend
*Horvaatia riigipeade loend
*Kosovo riigipeade loend
*Makedoonia riigipeade loend
*Montenegro riigipeade loend
*Serbia riigipeade loend
*Sloveenia riigipeade loend
Vojislav Koštunica

**Vojislav Koštunica** [v'oislav košt'unitsa] (sündinud 24. märtsil 1944 Belgradis) on Serbia poliitik. Ta oli Jugoslaavia president 2000–2003 ja  Serbia peaminister 2004–2008.

Ta võitis 2000. aasta presidendivalimistel Slobodan Miloševići. Teda toetas Serbia demokraatlik opositsioon, sealhulgas tema oma partei, mõõdukalt rahvuslik väike Serbia Demokraatlik Partei. Temast sai 18 partei ühiskandidaat, kui teised opositsiooniliidrid, sealhulgas Vuk Drasković ja Zoran Đinđić, kõrvale jäid. Ta astus ametisse 7. oktoobril 2000 ja jäi presidendiks kuni 7. märtsini 2003. Ta oli Jugoslaavia viimane president, kuni Jugoslaavia asendus Serbia ja Montenegroga. 

Pärast parlamendivalimisi 2003. aasta detsembris, kus Demokraatlik Partei sai demokraatlike parteide seas kõige enam hääli, sai Koštunica 3. märtsil 2004 vähemusvalitsuse peaministriks. Ta oli peaminister kuni 7. juulini 2008.

Läänes peetakse Koštunicat sageli demokraadiks, kuid ka tema on rahvuslane, kes tahaks ühendada kõik serblased Suur-Serbia alla. Ent erinevalt teistest Serbia rahvuslastest, nagu näiteks Miloševićist, tahab ta seda saavutada rahumeelsete vahenditega. Koštunica vastustas ägedalt NATO pommirünnakut Serbiale 1999 ja teatas pärast ametisse astumist, et Serbia sõbrad ei ole ei Washington ega Moskva.

4. aprillil 2008 teatas Koštunica, et Euroopa Liidu liikmesus ei ole enam Serbia jaoks päevakorras. Ühtlasi teatas ta, et Serbia ei tohiks alla kirjutada Stabilisatsiooni- ja Assotsiatsioonilepingut, mis on Euroopa Liitu pääsemise eeltingimus. Selle ja järgmise kuu jooksul võttis ta korduvalt selle lepingu vastu sõna, nimetades seda "Solana lepinguks" ning "võltsinguks ja pettuseks".
Manuel Quezón

**Manuel Luis Quezón y Molina** (19. august 1878 Baler, Filipiinid – 1. august 1944 Saranac Lake, Ameerika Ühendriigid) oli Filipiinide esimene president.

Teda peetakse ka Emilio Aguinaldo järel Filipiinide teiseks presidendiks, kuid Aguinaldo valitsus ei leidnud rahvusvahelist tunnustust. 

Manuel Quezón sündis Filipiinidel Baleri linnas. 

Ta võitles aastatel 1899–1901 Filipiini-Ameerika sõjas, teenides Emilio Aguinaldo abina. Pärast kaotust sõjas asus Ameerika Ühendriikidega koostööd tegema.

1907 oli üks riigi esimese partei Partido Nacionalista asutajaid.

Aastatel 1909–1916 oli Quezón Filipiinide residentkomissar Ameerika Ühendriikide Kongressi juures, aastatel 1916–1935 aga Filipiinide Senati esimees. 1924. aastast oli ta ühtlasi Partido Nacionalista esimees.

Aastal 1935 võitis Manuel Quezón Filipiinide esimesed presidendivalimised. 

Pärast Jaapani sissetungi Filipiinidele Teises maailmasõjas läks ta 1942. aastal eksiili Ameerika Ühendriikidesse, kuid jäi ametlikult presidendiks elu lõpuni (1. augustini 1944).

Quezón põdes tuberkuloosi ja suri New Yorgi osariigis Franklini maakonnas Saranac Lake'is. Algul maeti ta Arlingtoni kalmistule. Hiljem maeti ta ümber Manilasse Manila Põhjakalmistule ja lõpuks Quezon Citysse Quezon Memorial Circle'i pargis asuvasse monumenti.
Julio María Sanguinetti

**Julio María Sanguinetti Coirolo** (sündinud 6. jaanuaril 1936 Montevideos) on Uruguay jurist, poliitik ja kirjanik. Oli riigi president aastail 1995–2000.
Skënder Gjinushi

**Skënder Et'hem Gjinushi** (sündinud 24. detsembril 1949 Vlorës) on Albaania poliitik. 

Ta lõpetas Tirana Ülikooli matemaatika erialal. 

Alates 1992. aastast on ta olnud parlamendi liige. Oli 1997. aastal ajutine president.

## Tunnustus
*valitud Albaania Teaduste Akadeemia liikmeks
Pjetër Arbnori

**Pjetër Filip Arbnori** (18. jaanuar 1935 Durrës – 8. juuli 2006 Napoli) oli albaania kirjanik, Albaania presidendi kohusetäitja 1992. aasta 6. aprillist kuni 9. aprillini ja Albaania parlamendi spiiker 6. aprillist 1992 kuni 24. juulini 1997.

Ta liitus 14-aastaselt illegaalse diktatuurivastase  grupiga. Ta lõpetas kahe aastaga filoloogiateaduskonna. Ta osales sotsiaaldemokraatliku organisatsiooni loomises ja kirjutas sellele programmi. 

1961 ta arreteeriti ja mõisteti surma. Kolme kuu pärast asendati surmanuhtlus 25-aastase vangistusega. Tegevuse eest vanglas süüdistati teda riigivastases agitatsioonis ja propagandas ning karistusele lisati kümme aastat.  

Augustis 1989 ta vabanes vanglast, kus oli 28 aastat karistust kandnud. 

## Välislingid
*Elulugu (albaania keeles)
José Eduardo dos Santos

**José Eduardo dos Santos** (28. august 1942 Luanda, Angola – 8. juuli 2022) oli Angola poliitik, Angola president aastatel 1979–2017. 

Ta astus ametisse Angola esimese presidendi Agostinho Neto järel. 
Mitmeparteilistel valimistel 1992 sai ta suure osa häältest, kuigi mitte enamust. Et UNITA juht Jonas Savimbi loobus konkureerimisest, sai dos Santosest formaalselt presidendi kohusetäitja.  

2001. aastal ta teatas, et kui järgmiste presidendivalimiste ajaks on saavutatud rahu, astub ta kõrvale. Ent detsembris 2003 valiti ta tagasi MPLA juhiks ning arvatakse, et ta kandideerib järgmistel presidendivalimistel. 2006. aastal teatas ta, et need toimuvad 2010. aastal.

José Eduardo dos Santos on olnud kolm korda abielus ja neist abieludest on sündinud kuus last. Tema esimene naine oli pärit Aserbaidžaanist. 

Tütar esimesest abielust Isabel dos Santos on suurinvestor, kes investeerib tänu soodsatele tehingutele riigiga kogutud varandust.
Tšehhi kirjandus

**Tšehhi kirjandus** on tšehhi keeles kirjutatud kirjandus.

## Tšehhi kirjanikke
*Hana Andronikova
*Ludvik Aškenazy
*Jan Balabán
*Anna Bolavá
*Otokar Březina
*Karel Čapek
*Karel Matěj Čapek-Chod
*Svatopluk Čech
*Václav Čtvrtek
*Jakub Deml
*Jan Drda
*Viktor Dyk
*Jiří Gruša
*Vítězslav Hálek
*Václav Havel
*Jaroslav Hašek
*Karel Houba
*Bohumil Hrabal
*Petra Hůlová
*Václav Jamek
*Alois Jirásek
*Zdeněk Jirotka
*Jiří Karásek ze Lvovic
*Ivan Klíma
*Jan Křesadlo
*Milan Kundera
*František Langer
*Arnošt Lustig
*Vladimír Macura
*Jiří Mahen
*Božena Němcová
*Jan Neruda
*Vítězslav Nezval
*Jan Otčenášek
*Patrik Ouředník
*Vladimír Páral
*Ferdinand Peroutka
*Zdeněk Pluhař
*Bohumil Říha
*Jaroslav Rudiš
*Jaroslav Seifert
*Miloslav Stingl
*Marek Šindelka
*Jáchym Topol
*Jan Trefulka
*Kateřina Tučková
*Hermann Ungar
*Ludvík Vaculík

## Välislingid
* Leopold Silberstein, Kolm viimast aastat tšehhoslovakkia kirjanduses, Looming nr 2 / 1938
Soolikarohi (perekond)

**Soolikarohi** (*Tanacetum*) on taimede perekond korvõieliste sugukonnast.

Soolikarohu perekonda kuulub umbes 188 liiki, mille peamine levila on põhjapoolkeral.

## Liike
**Tanacetum vulgare* – harilik soolikarohi
**Tanacetum parthenium* – lõhnav neitsikummel 

## Muid liike
**[[Tanacetum abrotanifolium]]* 
**Tanacetum achilleifolium* – vene soolikarohi
**[[Tanacetum argenteum]]* 
**[[Tanacetum atkinsonii]]* 
**Tanacetum balsamita* – palsam-neitsikummel
**[[Tanacetum bipinnatum]]* 
**[[Tanacetum camphoratum]]* 
**Tanacetum cinerariifolium* – dalmaatsia neitsikummel
**Tanacetum coccineum* – roosa neitsikummel
**Tanacetum corymbosum* – kännasjas neitsikummel
**[[Tanacetum densum]]* 
**[[Tanacetum ferulaceum]]*
**Tanacetum haradjanii* – süüria neitsikummel
**[[Tanacetum huronense]]*
**Tanacetum macrophyllum* – suureleheline neitsikummel
**[[Tanacetum microphyllum]]* 
**[[Tanacetum parthenifolium]]* 
**Tanacetum parthenium* – lõhnav neitsikummel
**[[Tanacetum poteriifolium]]* 
**[[Tanacetum praeteritium]]* 
**Tanacetum ptarmiciflorum* – kanaari neitsikummel

## Pildid

File:Tanacetum balsamita 02.jpg|***[[Tanacetum balsamita]]***
File:Tanacetumcamphoratum1.jpg|***[[Tanacetum camphoratum]]***
File:Tanacetum_cinerariifolium_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-269.jpg|***[[Tanacetum cinerariifolium]]***
File:Tanacetum_coccineum_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-037.jpg|***[[Tanacetum coccineum]]***
File:Tanacetum corymbosum2 W.jpg|***[[Tanacetum corymbosum]]***
File:Tanacetum densum ssp. siasicum GotBot 2015.jpg|***[[Tanacetum densum]]***
File:Tanacetum ferulaceum kz1.JPG|***[[Tanacetum ferulaceum]]***
File:Chrysanthemum haradjanii 1.jpg|***[[Tanacetum haradjanii]]***
File:Tanacetum huronense.jpg|***[[Tanacetum huronense]]***
File:Tanacetum_macrophyllum-Stueber.jpg|***[[Tanacetum macrophyllum]]***
File:Tanacetum niveum 'jackpot' 3.JPG|***[[Tanacetum niveum]]***
File:Tanacetum parthenium0.jpg|***[[Tanacetum parthenium]]***
File:Tanacetum ptarmiciflorum 'Silver Feather' 2.JPG|***[[Tanacetum ptarmiciflorum]]***
File:Tanacetum siculum 0119.JPG|***[[Tanacetum siculum]]***
File:Pietaryrtti.jpg|***[[Tanacetum vulgare]]***


## Viited
Hübriidauto

**Hübriidauto** on auto, mille liikuma panemiseks kasutatakse mitut erinevat tüüpi jõuallikat. Enamasti kasutatakse sellistel autodel elektrimootorit ja sisepõlemismootorit.

Elektrimootori kasutamisel saab auto mootor energiat elektriakudest. Hübriidauto sisepõlemismootor paneb auto transmissiooni kaudu, kas otseselt liikuma ja käitab samal ajal ka akude laadimiseks vajalikku elektrigeneraatorit või käitab ainult elektrigeneraatorit. Sisepõlemismootor töötab modernsematel hübriidautodel enamasti siis, kui kütusekulu on vaja hoida optimumi lähedal. Sisepõlemismootor peab hakkama tööle ka siis, kui akud on teatud piirini tühjenenud ja elektrimootor ei saa seetõttu enam piisavalt elektrit.

Elektrimootorit kasutatakse eriti kiirendamisel, sõidu alustamisel ja aeglastel kiirustel, sest siis on sisepõlemismootoril suur kütusekulu ja heitgaaside kogus. Lisaks on elektrimootoril suurema kasuteguri tõttu sama võimsuse juures suurem kiirendus.

Hübriidauto eelised elektriauto ja sisepõlemismootoriga auto ees on järgmised:
#Auto siseruum saab olla elektroautost mahukam, sest autosse paigutatakse suhteliselt raskeid akusid vähem.
#Sisepõlemismootor võib olla palju väiksema võimsusega ja kergem kui tavalisel autol, võimaldades palju väiksemat kütuse erikulu.
#Pidurdamisel on võimalik rekuperatsioon ehk kineetilise energia muundamine uuesti elektrienergiaks, mis salvestub akusse.

Hübriidauto energia kokkuhoid tuleneb kolmest asjaolust:
*Auto sisepõlemismootor on väikese võimsusega ja töötab alati nimikoormusel, kui liikumiseks vajalikust veojõust jääb võimsust üle, laetakse ka akut. Kui aku on laetud, sisepõlemismootor seiskub ja auto sõidab jätkuvalt ainult elektrimootori jõul.

*Sisepõlemismootori osalise koormusega töö ja tühijooksu vältimisega paraneb mootori kasutegur, väheneb CO emissioon, kogu kütus põleb mootoris, katalüsaatorisse jõuab vähe CO-d. 

*Autol kasutatakse elektrimootori rekuperatiivpidurdust, st pidurduse ajal muutub mootor generaatoriks ja laeb auto kineetilise energia arvel akusid. Seetõttu on linnasõidul kütusekulu peaaegu sama kui maanteesõidul.

Hübriidautosid katsetati ja nendega sõideti juba 20. sajandi alguses. Esimese eduka elektri- ja sisepõlemismootoriga hübriidauto pani kokku Ferdinand Porsche 1928. aastal.

Tänapäeval on tuntumad hübriidautod Honda Insight ja Toyota Prius.

## Kirjandus
*Olev Toom. Prius, Prius, kallis anne. – Auto Bild Eesti, nr 3, 2004, lk 38–41.
*Tõnu Ojala. Teerajaja teine põlvkond. – Tehnikamaailm, nr 3, 2004, lk 40–41, 43.
*M.-H. K. Saja-aastane hübriidauto. – Autoleht, nr 6, 2004, lk 41–43.

## Välislingid

* Mis on hübriidauto? (inglise keeles)
Pierre Buyoya

**Pierre Buyoya** (24. november 1949 Bururi provints, Rutovu – 17. detsember 2020) oli Burundi poliitik. Ta oli Burundi president 1987–1993 ja 1996–2003. Sõjaväeliselt auastmelt major.

Septembris 1987 juhtis Buyoya sõjaväelist riigipööret Burundi Teise Vabariigi vastu, mille eesotsas oli Jean-Baptiste Bagaza, ja hakkas Kolmanda Vabariigi esimeseks presidendiks. Ta kuulutas välja liberaliseerimise ning hutude ja tutside vaheliste suhete parandamise programmi, kuid juhtis peamiselt tutsidest koosnevat huntat, mis rõhus hutusid. See viis hutude ülestõusuni augustis 1988, mille tõttu hukkus umbes 20 000 inimest. Pärast neid tapmisi nimetas Buyoya komisjoni, mis pidi leidma tee vägivallale lõpu tegemiseks.  

See komisjon koostas uue põhiseaduse, mille Buyoya 1992. aastal heaks kiitis. Põhiseadus nägi ette presidendi ja parlamendi ning mitteetnilise valitsemise. Juunis 1993 peeti demokraatlikud valimised, mille võitis hutu Melchior Ndadaye, kes moodustas valitsuse, milles osalesid nii hutud kui ka tutsid. Ent sõjavägi mõrvas Ndadaye ja puhkes taas kodusõda. Sõja käigus hukkus umbes 150 000 inimest. Korduvalt püüti moodustada valitsust, kuid ka koalitsioonivalitsus eesotsas Sylvestre Ntibantunganyaga ei suutnud sõjale lõppu teha. 

25. juulil 1996 tuli Buyoya riigipöördega taas võimule. Kodusõda jäi vähem ägedaks, kuid jätkus. Seati sisse ka rahvusvahelised majandussanktsioonid, sest Buyoya tuli võimule ebaseaduslikult. Sanktsioone leevendati, kui Buyoya moodustas valitsuse, kuhu kuulusid nii tutsid kui ka hutud. Buyoya valis oma asepresidendiks hutu Domitien Ndayizeye. Valitsusleppe tingimuste kohaselt pidi Buyoya 2003. aastal võimu üle andma, mida ta ka tegi. 30. aprillil sai presidendiks Ndayizeye.

## Välislingid
*Foto 
*Foto
Sylvestre Ntibantunganya

**Sylvestre Ntibantunganya** (sündinud 8. mail 1956) on Burundi poliitik. Ta oli president 1994–1996.

Ta on rahvuselt hutu.
Cyprien Ntaryamira

**Cyprien Ntaryamira** (6. märts 1956 – 6. aprill 1994) oli Burundi president veebruarist aprillini 1994. Ta hukkus lennuõnnetuses.

Ta oli rahvuselt hutu. 

## Välislingid
*Foto
Sylvie Kinigi

**Sylvie Kinigi** (sündinud 1952 Bujumbura provintsis Mugoyis) on Burundi poliitik, kes oli ajutine president ja peaminister 1993–1994.

Ta on rahvuselt tutsi.

## Välislingid

*Foto
Melchior Ndadaye

**Melchior Ndadaye** (28. märts 1953 – 21. oktoober 1993) oli Burundi esimene demokraatlikult valitud president 1993. aasta 10. juulist kuni 21. oktoobrini, rahvuselt hutu. Ta rööviti ja tapeti vähem kui neli kuud pärast presidendiks saamist tutsi mässuliste korraldatud riigipöörde käigus. Tema tapmine oli Burundi kodusõja ajendiks.
Jean-Baptiste Bagaza

**Jean-Baptiste Bagaza** (29. augustil  1946  Rwanda Murambi – 4. mai 2016 Brüssel) oli Burundi poliitik. Ta oli Burundi president 1976–1987.

Ta oli tutsist ohvitser. Sai võimu sõjaväelise riigipöördega 1976. aastal. Aeti riigist minema Pierre Buyoya poolt aastal 1987. 

Pärast seda elas (1987–1993 Ugandas). Kui Buyoya teise riigipöörde kavandamise eest ta koduaresti pani, põgenes ta 1998. aastal taas Ugandasse. 

Naasis riiki juunis 2002, lubades parandada Burundi, Aafrika ühe vaeseima riigi majandust. 

Vabastati pärast kuue kuu pikkust koduaresti 4. aprillil 2003.
Domitien Ndayizeye

**Domitien Ndayizeye** (sündinud 2. mail 1953 Muragos, Kayanza provintsis) on Burundi poliitik. 30. aprillist 2003 kuni 26. augustini 2005 oli Burundi president.

Juba noorena puutus hutude enamusrahvusse kuuluv Domitien Ndayizeye kokku tutsidepoolse rõhumisega. Ta alustas varakult poliitilist tegevust. 1982 läks ta eksiili Belgiasse ja hakkas inseneriks õppima. 

Seejärel läks ta Rwandasse ja pöördus kodumaale tagasi alles 1993, veidi aega pärast esimese demokraatlikult valitud hutust presidendi Melchior Ndadaye võimuletulekut. Ndadaye mõrvamisest samal aastal sai alguse kodusõda, mis maksis sadade tuhandete inimeste elu. 

1995/96 võeti ta vahi alla. Seejärel valiti ta oma partei *Front pour la démocratie au Burundi* alaliseks sekretäriks. Arushas 2000. aastal alla kirjutatud rahulepingu järgi sai tutsi Pierre Buyoya 2001. aastal üleminekuvalitsuse presidendiks ja Ndayizeye asepresidendiks. Vastavalt lepingule loovutas Buyoya 18 kuu pärast koha Ndayizeyele. 

Ndayizeye valitsusajal valmistati 2004. aastal ette Burundi uus põhiseadus, mis 28. veebruaril 2005 toimunud rahvahääletusel ka heaks kiideti. Tutside ja hutude peamiste poliitiliste jõudude koostöö tulemusel saavutati uuele põhiseadusele 92-protsendiline poolehoid.

Kui augustis 2005 valiti riigi uueks presidendiks Pierre Nkurunziza, andis Ndayizeye võimu üle ja asus tööle Burundi senaatorina. Sellel ametikohal tegutses ta 21. augustini 2006, mil senat otsustas ta parlamendiliikme puutumatusest ilma jääda. Kohe pärast seda vahistas politsei Ndayizeye Bujumburas senatihoone ees. Teda süüdistatakse väidetava riigipöördekatse kavandamises.

## Välislingid
*Foto
Henrique Rosa

**Henrique Pereira Rosa** (16. jaanuar 1946 Bafatá – 15. mai 2013 Porto) oli Guinea-Bissau poliitik. Ta oli Guinea-Bissau ajutine president aastast 2003 pärast riigipööret, millega kukutati eelmine president Kumba Ialá.

Varem oli ta ärimees. Riigipeaks nimetas ta sõjaväelaste määratud komitee, mida juhtis Veríssimo Correia Seabra. Henrique Rosa ei tahtnud seda kohta algul vastu võtta.

Uus president valiti märtsis 2005. 

## Viited
Osvaldo Dorticós Torrado

Doktor **Osvaldo Dorticós Torrado** (17. aprill 1919 Cienfuegos – 23. juuni 1983 La Habana) oli Kuuba poliitik. Ta oli 1959–1976 Kuuba president.

Ta astus 1947. aastal Kuuba Rahvaparteisse  (*[[Ortodoxos]]*) ja 1952. aasta parlamendivalimistel partei saadikukandidaat. Kuid 10. märtsil võttis president Carlos Prío Socarrásilt võimu kindral Fulgencio Batista ja tühistas valimised.

Dorticós sooritas pärast abikaasa surma 1983. aastal enesetapu.

## Välislingid
*Foto
Manuel Urrutia Lleó

**Manuel Urrutia Lleó** (1901 Kuuba, Las Villas, Yaguajay – 1981 New York) oli Kuuba president 3. jaanuarist 17. juulini 1959.

## Välislingid
* Foto
* Foto
Põlvnemine

**Põlvnemine** on isendi või indiviidi seotus oma esivanematega.

Indiviidi põlvnemist uurib genealoogia.  

Laiemas mõttes räägitakse ka rasside või liikide ja teiste taksonite põlvnemisest, pidades silmas seotust fülogeneetiliselt eelnevate taksonitega.

Inimese põlvnemist eellasliikidest nimetatakse antropogeneesiks, seda uurib füüsilise antropoloogia haru.
Vehklemine

**Vehklemine** on võitlusviis ja spordiala, kus vastased püüavad teineteist tabada relva torke või löögiga. Sportlik vehklemine jaguneb epeeks, floretiks ja espadroniks. Kolm kategooriat erinevad üksteisest reeglite ja relvade poolest.

## Ajalugu
Mõõgavõitlus on tuhandeid aastaid vana võistlusala, mis vanasti kuulus sõjaoskuste hulka. Vehklemiseks nimetatakse renessansiajastul alguse saanud mõõgavõitlusstiili, milles kasutatakse kergemapoolseid hästi tasakaalustatud relvi. Vehklemistehnikates on tähtis osa lõigetel ja torgetel.

Sportlik vehklemine sai alguse Inglismaal 16. sajandil ja Prantsusmaal eriti Louis XIV õukonnas 17. sajandil, mil see oli ainult aadlike ja õppurite privileeg. Vehklemises on endiselt liigutusi ja reegleid, mis on pärit tollest ajast. Spordialaks muutus vehklemine 19. sajandil, kui duellide pidamine Euroopas keelati.

## Olümpiamängudel

Olümpiamängudel on vehklemine olnud kavas kõikidel mängudel alates 1896. aastast. See oli pikka aega peamiselt meeste ala. Naised võistlesid olümpiamängudel esimest korda alles 1924. aastal floretis. Epee on naistel olümpiamängude kavas 1996. aastast Atlantas. Olümpia-aastatel loetakse olümpiavõistlused maailmameistrivõistluseks.

## Epee

Epeevehklemises kasutatakse rasket relva. Punkti saamiseks võib torgata vastase ükskõik millist kehaosa. Kaks võistlejat võivad punkte saada ka korraga.  
## Florett

Floretis kasutatakse kerget ja paindlikku relva. Punkti saamiseks tuleb torgata torsot, rindmikku, õlgu või selga. Kaks võistlejat korraga punkti saada ei või.

## Espadron

Espadronis kasutatakse kerget relva ning erinevalt floretist ja epeest võib punktide saamiseks vastast lisaks torkamisele ka relva küljega lüüa. Punktide saamiseks tuleb torgata keha ülevalpool vööd, välja arvatud labakäed. Kaks võistlejat korraga punkti saada ei või.

## Vaata ka

* Tallinna Mõõk
* En Garde 
* Mõõgasport
* Ajalooline mõõgavõitlus
* Vehklemine olümpiamängudel
* Vehklemise maailmameistrivõistlused
* Vehklemise Euroopa meistrivõistlused
* Vehklemine 2024. aasta suveolümpiamängudel
* :Kategooria:Vehklemine olümpiamängudel
* :Kategooria:Eesti meistrivõistlused vehklemises
* :Kategooria:NSV Liidu meistrivõistlused vehklemises

## Välislingid

* Eesti Vehklemisliit
** Vehklemisest
* FIE: Fédération Internationale d'Escrime, International Fencing Federation
** FIE @Facebook
** FIE: Fencing history
Põhja-Osseetia vapp

**Põhja-Osseetia vapp** on Venemaa koosseisu kuuluva Põhja-Osseetia Alaania Vabariigi vapp.

Vapi saamiseks kuulutati välja konkurss, millest tehti kokkuvõtted 1994. aastal. Vapi autor on M. F. Džigkajev. Seadusele, mis sätestab vapi kasutamise, kirjutas president Ahsarbek Galazov alla 24. novembril 1994.  

Põhja-Osseetia vapil on ümmargusel punasel kilbil kuldset maad mööda kõndiv mustatähniline kuldne lumeleopard. Tema taga kõrguvad seitse hõbedast mäge (üks, kolm ja kolm). Esimesel alumisel mäel on kaks tippu, millest esimene on kõrgem.  

Lumeleopard mägede taustal on Osseetia ajalooline embleem ja oli keskajal osseedi riigi vapiks. Kilp on traditsiooniliselt ümmargune, idamaine. Kilbi punane värv märgib õigust, jõudu ja mehisust.

Lumeleopard sümboliseerib osseedi riiklust ja tugevat võimu, kuldne värv ülimuslikkust, suursugusust ja austust.

Mäeahelik tähistab kaheksatipulist kosmoloogilist Ilmamäge, mis kajastab osseetide ürgset arusaama maailmakorrast. Ülemine üksik tipp on jumalik absoluut, ülim võim. Kesktaseme kolm tippu on inimeste maailma kolm sotsiaalset funktsiooni. Alumise, eesmise rea neli tippu märgivad nelja ilmakaart. Mägede hõbedane värv tähendab puhtust, tarkust ja rõõmu.

## Vaata ka
*Lõuna-Osseetia vapp
## Välislingid
*Põhja-Osseetia vapi kirjeldus ja seadus Parlamendi kodulehel
Lõuna-Osseetia vapp

**Lõuna-Osseetia vapp** on rahvusvaheliselt tunnustamata Lõuna-Osseetia Vabariigi vapp, mis praegusel kujul on kasutusel alates 1990. aastast.

Vapil on kujutatud kollast leopardi seitsme lumise mäe taustal. Mäed on punase taeva taustal. Vappi ümbritsevad ringina kirjad, üleval vene Республика Южная Осетия ja all osseedi keeles Республикæ Хуссар Ирыстон.

## Vaata ka
*Põhja-Osseetia vapp
## Välislingid
*varasem Lõuna-Osseetia vapp
7. aastatuhat eKr

**7. aastatuhat eKr** ehk **seitsmes aastatuhat eKr** on ajavahemik, mis algas 1. jaanuaril 7000 eKr ja lõppes 31. detsembril 6001 eKr.

## Sündmused Eestis
*Kunda kultuur

## Sündmused maailmas
*Vanimad neoliitilise asustuse jäljed.
*Tantsude kujutised.
* Umbes 6000 eKr Vahemere maade idaosas hakati arvatavasti sööma läätse, põlduba ja kikerhernest.

### Euroopa
*Põhjalahe ääres lõppes jääaeg.
* Lepenski Viri mesoliitilised kujukesed. 
* Umbes 6500 eKr tekkis La Manche. 
* Umbes 6500 eKr algas Euroopas (Kreekas ja Itaalias) põlluharimine. 
*Umbes 6200 eKr. Vanimad põlluharijate asulad Sitsiilias. Tõenäoliselt olid elanikud pärit Balkani poolsaarelt.

### Põhja-Aafrika
* Sahara idaosas algas karjakasvatus ja teraviljakasvatus.
*Umbes 7000 eKr tekkisid Sahara alal kalurite asulad. 
*Umbes 6500 eKr oli Saharas kõrb ainult väikesel alal Sahara keskosas. Sellest ajast pärineb palju elevantide, kaelkirjakute, ninasarvikute ja antiloopide kujutisi kaljujoonistustel.
*Umbes 6200 eKr Nähtavasti kasvatati Sahara alal sorgot ja hirssi. Leidus ka otra, mis toodi arvatavasti sisse Aasiast.

### Lääne-Aasia
* Umbes 7000 eKr Anatoolias rajati Çatal Hüyüki asula. Algul oli see väike küla, hiljem linn. Kasvatati nisu, otra, hernest ja läätse. Koguti õunu, mandleid ja pistaatsiapähkleid. Kasvatati veiseid. Hasan Daği vulkaanilt hangiti obsidiaani. See oli üks esimesi kohti, kus töödeldi vaske. Seda kasutati põhiliselt ehtimiseks; tööriistade jaoks oli metall liiga pehme. Sealt on pärit ka vanimad lina leiud.
*Umbes 6500 eKr jõudis koduveis Anatooliasse, umbes 6000 eKr Lähis-Itta.

### India
* Umbes 7000 eKr Põllundus ja asula Mehrgarhis (Induse orus).

### Kaug-Ida
*Umbes 6000 eKr Hiinas Huanghe jõe orus kasvatati hirssi. Siga oli kodustatud. 
* Umbes 6000 eKr Neoliitikum Koreas.

### Austraalia ja Okeaania
*Umbes 7000 eKr Uus-Guinea saarel hakati kasvatama tarot.

### Ameerika
*Umbes 7000 eKr Amazônias kasvatati maniokki.
*Umbes 7000 eKr Mehhikos algas maaviljelus. 
*Umbes 6500 eKr Peruus algas esimest korda Lõuna-Ameerikas teraviljakasvatus.  
*Umbes 6300 eKr Peruus aretati platookultuurid. Kasvatati ka kartulit.

## Leiutised
*Tõendid kolju trepanatsioonist kivist riistadega.
* Umbes 7000 eKr Võeti kasutusele keraamika (mitmel pool Lähis-Idas, Vahemere maades kuni Hispaaniani läänes ja Etioopiani lõunas). 
* Hakati kasutama kulda.

### Lääne-Aasia
*Umbes 7000 eKr Väike-Aasias kodustati siga. 
*Küproselt on leitud matus, kus inimene oli maetud koos kassiga.
* Umbes 6000 eKr Mesopotaamias võeti kasutusele niisutuspõllundus. 
* Hakati kasutama ehedat vaske (leid Konyast (Anatoolia)).
* Umbes 6200 eKr Çatal Hüyüki linnas valmistati esimene kaart – seinamaal, mis näitab asulat koos Hasan Daği vulkaaniga.
* Lähis-Idas kasutati õhu käes kuivatatud savitelliseid.

### Põhja-Aafrika
*Umbes 6500 eKr Praeguse Sahara alal kodustati veis.

### Ameerika
*Kesk-Ameerikas hakati kasvatama maisi, kartulit ja türgi uba.
Hõralaid

**Hõralaid** (ka **Höralaid**) on 22,5 hektari suurune laid Hiiumaa idaranniku lähedal Väinameres Hiiumaa valla territooriumil.

## Nimi
August Wilhelm Hupel mainis 1782 laidu *Herralaid*..

## Asukoht

Saar asub Heltermaa sadamast 3,5&nbsp;km kirdes, Eerikulaiust 2,8&nbsp;km edelas ja Vohilaiust 1,5&nbsp;km kagus. Rohuküla–Heltermaa laevateest teisele poole, Hõralaiust 7&nbsp;km kagusse jääb Heinlaid.

## Loodus
Hõralaid on lubjakivist aluspõhjalise tuumikuga, mis on idaosas kaetud ainult 30&nbsp;cm paksuse liivakihiga. Saare keskosas ja lääne pool leidub rannavalle, mille absoluutne kõrgus saare kõrgeimas punktis on 3,6 meetrit.

Saare keskosa on kaetud männituka ja põõsastikuga, mida ümbritseb kohati üleujutatav rannaniit.

2006. aasta seisuga on saarelt leitud 121 liiki soontaimi (või 125 liiki), 52 liiki samblaid ja 103 liiki samblikke.

Soontaimedest on kaitsealuseid liike kolm: suur käopõll, rohekas käokeel ja kärbesõis.

Madalal rannal on ulatuslik rannaniit, kus kasvavad tuderluga, rannikas, randkamaras, randristik, rand-õisluht ja väike maasapp. Saare keskosas on loopealne. Kohati liigniisketes metsatukkades leidub palju angervaksa, sinihelmikat, jänesesalatit.

## Ajalugu
Hõralaid oli 20. sajandi esimesel poolel asustatud. Laiul elas 1924–1927 Vahtrepalt Matse talust pärit Priidu (Fjodor) Sadam perekonnaga. Kui Priidu naine Elisaveta sünnitamise ajal suri, kolis perekond Haapsallu.

Priidu Sadam kinkis hooned nooremale vennale Augustile, kelle perekond elas laiul 1929–1941. Hiljem ei lubatud enam laiul elada ja perekond kolis Vahtrepa külla Jaagu talusse.

1944 rajati laiule Nõukogude armee vaatetorn.

Saar on olnud kasutusel karjamaana, ka tänapäeval karjatatakse saarel lambaid.

## Vaata ka
*Harilaid

## Viited
Kirjavahemärkide loend

**Kirjavahemärkide loend** loetleb kirjavahemärke.

*hüüumärk (!, ¡) 
*jutumärgid ('), (‘, ’), ("), (“,”), (‹, ›), («, »), (‚, ‘), („, “)
*kaldkriips (/)
*kurakaldkriips (\)
*koma (,) 
*koolon (:)
*küsimärk (?, ¿)  
*mõttekriips (–), (—) 
*mõttepunktid (…) 
*punkt (.) 
*semikoolon (;)
*sidekriips (-), (‐)
*sulud
**ümarsulud ((, ))
**nurksulud ([, ])
**loogelised sulud ({, }) 
**noolsulud () 
*sõnavahe ( ) 
*ülakoma ('), (’) 

## Vaata ka
*Interpunktsioon
Norra Töölispartei

**Norra Töölispartei** ehk **Norra Tööpartei** ehk **Norra Tööerakond** (norra keeles *Det Norske Arbeiderparti*; DNA) on Norra erakond, mille ideoloogia on sotsiaaldemokraatia. 

Erakond asutati 1887. aastal, suurimaks parteiks sai 1927. Partei lõhenes 1921, sest läks Kominterni alla. 1923. aastal eraldus Norra Tööpartei Kominternist ja 1927 taasühendati. Nad ütlesid lahti kommunismi rajamise soovist 1930. aastatel. 1961 asutasid vasaksotsialistid Sotsialistliku Rahvapartei. Tööerakonna esimene valitsus oli 1928. aastal (kaks nädalat). Pikim valitsusaeg kestis 1935–1965, välja arvatud okupatsiooniaeg 1940–1945 ja üks kuu 1963. aastal. Norra Tööpartei on ehitanud modernse heaoluriigi.

Norra Tööpartei põhiväärtused on vabadus, demokraatia ja sotsiaalne õiglus. Siiski on erakonna juhitud valitsused viimastel aastakümnetel privatiseerinud avalike teenuseid ja ettevõtteid, soodustanud konkurentsi ja majanduse dereguleerimist, teisisõnu on hakanud pooldama turumajandust enam kui 20. sajandi algupoolel.  NTP pooldab Norra liitumist Euroopa Liiduga.

15. septembril 2005 toimunud üldvalimiste eel näitasid Norra arvamusuuringud, et NTP on favoriidiks tõusnud ja moodustab tõenäoliselt pärast punarohelise enamusvalitsuse koos Sotsialistliku Vasakpartei (Sotsialistliku Rahvapartei järeltulija) ja Norra Keskparteiga. Valimistel saadigi esikoht ja moodustatigi vastav valitsus.

## Tööerakonna peaministrid
*Christopher Hornsrud (26. jaanuar – 15. veebruar 1928
*Johan Nygaardsvold (1935&ndash;1945)
*Einar Gerhardsen (1945&ndash;1951)
*Oscar Torp (1951&ndash;1955)
*Einar Gerhardsen (1955&ndash;1965)
*Trygve Bratteli (1971&ndash;1972)
*Trygve Bratteli (1973&ndash;1976)
*Oddvar Nordli (1976&ndash;1981)
*Gro Harlem Brundtland (4. veebruar – 14. oktoober 1981)
*Gro Harlem Brundtland (1986&ndash;1989)
*Gro Harlem Brundtland (1990&ndash;1996)
*Thorbjørn Jagland (1996&ndash;1997)
*Jens Stoltenberg (2000&ndash;2001; 2005&ndash;2013)
*Jonas Gahr Støre (2021–)

## Valimistulemused

## Partei juhid

*Anders Andersen (1887–1888)
*Hans G. Jensen (1888–1889)
*Christian Holtermann Knudsen (1889–1890)
*Carl Jeppesen (1890–1892)
*Ole Georg Gjøsteen (1892–1893)
*Gustav A. Olsen Berg (1893–1894)
*Carl Jeppesen (1894–1897)
*Ludvig Meyer (1897–1900)
*Christian Holtermann Knudsen (1900–1903)
*Christopher Hornsrud (1903–1906)
*Oscar Nissen (1906–1911)
*Christian Holtermann Knudsen (1911–1918)
*Kyrre Grepp (1918–1922)
*Emil Stang (1922–1923)
*Oscar Torp (1923–1945)
*Einar Gerhardsen (1945–1965) 
*Trygve Bratteli (1965–1975)
*Reiulf Steen (1975–1981)
*Gro Harlem Brundtland (1981–1992)
*Thorbjørn Jagland (1992–2002)
*Jens Stoltenberg (2002–2013)
*Jonas Gahr Støre (2013–)
Fradique de Menezes

**Fradique de Menezes** (sündinud 21. märtsil 1942) on São Tomé ja Príncipe poliitik.

Ta oli São Tomé ja Príncipe president 23. juulist 2003 kuni 3. septembrini 2011.
Fernando Pereira

**Fernando Pereira** (hüüdnimi **Cobo**; sündinud 1963) on São Tomé ja Príncipe major, kes juhtis 16. juulil 2003 toimunud sõjaväelist riigipööret, kuid loovutas 23. juulil võimu.  

## Välislingid
*Foto
René Préval

**René** Garcia **Préval** [rön'ee prev'all] (17. jaanuar 1943 Cap-Haïtien – 3. märts 2017) oli Haiti poliitik. 

Ta oli Haiti president 1996–2001 ja 14. maist 2006 kuni 14. maini 2011 (kuulutati presidendivalimiste võitjaks 16. veebruaril 2006).

Ta oli ka Haiti peaminister 1991. aastal, kuid pidi võimust loobuma sõjaväelise riigipöörde tõttu.

## Esimene ametiaeg presidendina
1996. aastal valiti Préval presidendiks 5 aastaks 88% häältega. Temast sai Haiti Vabariigi enam kui kahe sajandi pikkuse ajaloo teine demokraatlikult valitud president (esimene oli Jean-Bertrand Aristide 1990) ja esimene president, kes lahkus võimult sellepärast, et tema ametiaeg sai läbi.

Presidendina viis Préval läbi hulga majandusreforme, millest kõige silmatorkavam oli mitme riikliku ettevõtte erastamine. On oletatud, et see toimus Rahvusvahelise Valuutafondi ja teiste välisjõudude survel. Töötus, ehkki endiselt kõrge, langes kogu tema võimu ajal ja jõudis kõige madalama tasemeni pärast Duvalier' kukutamist. Ta toetas tugevalt eelmiste režiimide ajal sõjaväe ja politsei poolt toime pandud inimõiguste rikkumiste uurimist ning vastavaid kohtuprotsesse.
François Duvalier

**François Duvalier** tuntud ka kui "**Papa Doc**" (14. aprill 1907 – 21. aprill 1971) oli Haiti president alates 1957. aastast ja diktaator aastast 1964 kuni oma surmani.

Tema valitsemisaeg paistis silma brutaalsuse, korruptsiooni ja majanduse allakäigu poolest. Duvalier' "epohhiloov" teos "Œuvres essentielles", mis koondas tsitaate tema kirjutistest, esinemistest ja kõnedest, muutus kõikjal kohustuslikuks kirjanduseks, ülikoolide lõputöödes pidi kommenteerima ja diskuteerima Duvalier' seisukohti.

Tema surma järel võttis võimu tema poeg Jean-Claude Duvalier (kelle ta isa oli lasknud oma poliitiliseks pärijaks määrata "referendumi" alusel, kus 100% oli poolt hääletanud).

## Viited
Buhhaara emiraat

**Buhhaara emiraat** oli riik Zarafšoni alamjooksu ja Amudarja keskjooksu oaasides.

Tähtsamad linnad olid Buhhaara ja Samarkand.

Praegu jaguneb kunagise Buhhaara riigi ala Usbekistani ja Türkmenistani vahel.

## Ajalugu
Buhhaara emiraat loodi ametlikult 1785. aastal, esimeseks juhiks sai Šahh Murad. Buhhaara oli üks väheseid Kesk-Aasia riike, mida ei juhtinud Tšingis-khaani järeltulijad, Buhhaara kasutas riigi vundamendina Tšingis-khaani pärivuse asemel islami põhimõtteid. Riigijuht ei olnud mitte khaan, vaid emiir. Mõlema Buhhaara naabri, Hiiva ja Kokandi khaaniriigi valitsejad olid Mongoolia khaanide järeltulijad; Buhhaara emiraadile eelnenud Buhhaara khaaniriiki valitsesid samuti Tšingis-khaani järeltulijad. 18. sajandi jooksul olid tulevased emiirid endale Buhhaara khaaniriigis teatava mõjuvõimu kogunud, täites *ataliq*'i (khaani laste õpetaja) kohustusi. Aastaks 1740, kui khaaniriigi vallutas Iraani väepealik Nadir-šahh, oli selge, et emiiridel oli riigis tegelik võim. Pärast Nadiri surma 1747. aastal tappis *ataliq* Muhammad Rahim Bi Abulfayz khaani ja tema poja; sellega lõppes janiidide dünastia. Pärast seda jätkasid khaanid riigi valitsemist, kuid *[[de facto]]* oli võim juba emiiride käes. Selline kord lõppes, kui Abu l-Ghazi Khan suri ning šahh Murad esimese emiirina troonile tõusis.

### Venemaa impeeriumis
Alates 1860. aastate teisest poolest kuulus Buhhaara emiraat vasallriigina Venemaa keisririigi koosseisu, selle viimane emiir oli Alim Khan.

### Nõukogude periood
Septembris 1920 emiir kukutati ning 14. septembril 1920 kuulutati välja Buhhaara Nõukogude Rahvavabariik. See nõukogude riik oli Vene SFNV-ga "lepingulistes suhetes".

19. septembril 1924 nimetati Buhhaara NRV ümber Buhhaara NSV-ks.

Buhhaara riik likvideeriti lõplikult 27. oktoobril 1924, mil tema territoorium jagati Kesk-Aasias rahvuslike liiduvabariikide moodustamise käigus Usbeki NSV ja Turkmeeni NSV vahel.

## Vaata ka
* Buhhaara khaaniriik – Buhhaara emiraat
* Buhhaara NRV – Buhhaara NSV
* Buhhaara riigipeade loend
* Usbeki NSV
* Turkmeeni NSV

## Viited
Arm (täpsustus)

**Arm** tähendab järgmist:
* arm, haava paranemisel kudedesse jääv jälg

* armuõigus, keskajal
* Arm, Briti ettevõte
* "Arm", VAT Teatri lavastus

**ARM** tähendab järgmist:
* Armeenia maatähis (mootorsõidukeil, spordis, ISO 3166-1 standardis)
* ARM (arvutiarhitektuur)
* Avatud Ruumi meetod
Schleswig-Holsteini vapp

**Schleswig-Holsteini vapp** on Saksamaa Schleswig-Holsteini liidumaa vapp.

Vapikilp on vertikaalselt kaheks jaotatud. Vasakul pool on kuldsel taustal üksteise kohal kaks sinist lõvi, kes vaatavad paremale. Lõvid kui Schleswigi sümbolid pärinevad Taani vapilt. Paremal pool on punasel taustal hõbedane nõgeseleht, mis on Holsteini sümbol.
Lääne-Saksamaa

**Lääne-Saksamaa** on nimi, mida kasutati **[[Saksamaa|Saksamaa Liitvabariigi]]** (1983. aastani eesti keeles **Saksa Föderatiivne Vabariik** (lühend **Saksa FV**)) kohta ajal, kui ta eksisteeris kõrvuti Saksa DV ehk Ida-Saksamaaga. 

Nime "Lääne-Saksamaa" saab kasutada Saksamaa LV kohta ajavahemikul Saksamaa LV moodustamisest Ameerika Ühendriikide, Suurbritannia ja Prantsusmaa okupatsioonitsoonis 23. mail 1949 kuni Lääne- ja Ida-Saksamaa ühendamiseni 3. oktoobril 1990.

1952. aastal liideti endine USA okupatsioonitsoonis moodustatud Württemberg-Badeni liidumaa koos Prantsusmaa okupatsioonitsoonis moodustatud Württemberg-Hohenzollerni ja Lõuna-Badeni liidumaadega ühtseks Baden-Württembergi liidumaaks. 1955. aastal korraldati Saarimaal, mis toona oli Prantsusmaa protektoraat, rahvahääletus iseseisvuse küsimuses, kuid see lükati tagasi, ning 1957. aastal sai Saarimaast Lääne-Saksamaa osa.

Lääne-Saksamaa pindala oli 248 171 km&sup2;, rahvaarv (1980) 59 000 000 ja pealinn Bonn.

## Vaata ka
*Lääne-Berliin
*Saksa DV
*Saksamaa

## Viited
1994. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused

**1994. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused** olid XV maailmameistrivõistlused jalgpallis, mis toimusid 17. juunist – 17. juulini Ameerika Ühendriikides.

Valikturniiril osales 133 koondist.

Tegemist oli esimeste jalgpalli maailmameistrivõistlustega, kus finaalmängus, mis toimus Brasiilia ja Itaalia jalgpallikoondiste vahel, lõppesid nii normaal- kui ka lisaaeg seisuga 0:0. Otsustavaks said penaltid ehk 11-meetri karistuslöögid, kus Brasiilia tabas 3, Itaalia aga 2 lööki. Itaalia võimalused luhtusid, kui viies lööja Roberto Baggio üle värava lõi.

## Mängukohad

## Tulemused

### Alagrupimängud

#### Grupp A

----

----

----

----

----

#### Grupp B

----

----

----

----

----

#### Grupp C

----

----

----

----

----

#### Grupp D

----

----

----

----

----

#### Grupp E

----

----

----

----

----

#### Grupp F

----

----

----

----

----

#### Grupis kolmanda koha saanud meeskondade järjestus

### Väljalangemismängud

#### Kaheksandikfinaalid

----

----

----

----

----

----

----

#### Veernadfinaalid

----

----

----

#### Poolfinaalid

----

#### Kolmanda koha mäng

#### Finaal
Jaanuar 1904

**Jaanuar [[1904]]**, sündmuste kroonika

*Mark Twain alustas oma autobiograafia dikteerimist.

## [[4. jaanuar]]
Ameerika president Theodore Roosvelt selgitas kongressile, et USA-l pole mingit osa Panama revolutsioonis. President rõhutas, et on aeg asuda Panama kanalit ehitama. 

## [[7. jaanuar]]
*Guglielmo Marconi võttis kasutusele rahvusvaheline hädasignaali "SQD", mis oli hädasignaali "SOS" eelkäija. 

## [[11. jaanuar]]
*Algas hererode ülestõus Saksa Edela-Aafrikas (praegu Namiibia), mis kestis 1907. aastani. Esimesel päeval hukkus 123 saksa kolonisti.

## [[12. jaanuar]]
*Henry Ford püstitas uue autode kiirusrekordi 91,37 miili tunnis (147,05 km/h).

## [[13. jaanuar]]
*Budapestis oli esiettekandel Béla Bartóki sümfooniline poeem "Kossuth". See oli Bartóki esimene suurem töö, mis ette kanti.
*Jaapan tegi Venemaale viimased ettepanekud Mandžuuria kohta. Vene välisminister Vladimir Lamsdorff selgitas: "Mandžuuria pole Venemaal enam läbirääkimiste objektiks Jaapaniga, see maa läheb korda ainult Venemaale ja Hiinale." 

## [[16. jaanuar]]
*Zwickau maakonnakohus mõistis  Rosa Luxemburgi majesteedi solvamise eest kolmeks kuuks vangi. Ta oli 1903. aasta valimisvõitluses süüdistanud keiser Wilhelm II ebakompentsuses. Luxemburg asus karistust kandma alles 26. augustil 1904.
 
## [[17. jaanuar]]
* Moskvas toimus Anton Tšehhovi näidendi "Kirsiaed" esietendus.

## [[22. jaanuar]]
*Norra linn Ålesund põles maatasa. 12 000 inimest jäi peavarjuta.
Veebruar 1904

**Veebruar [[1904]]**, sündmuste kroonika

## [[5. veebruar]] (vkj 23. jaanuar)
*Jaapan katkestas igasugused läbirääkimised Venemaaga. 

## [[7. veebruar]]
*USA-s Marylandi osariigis põles suurem osa Baltimore'i linnast maatasa. 30 tunniga hävis 1500 hoonet. Hukkus palju inimesi. Ainelist kahju hinnatakse 50 miljonile dollarile.

## [[9. veebruar]] (vkj 27. jaanuar)
*Toimus Port-Arturi lahing. Öösel ründasid Jaapani torpeedokaatrid ootamatult Vene eskaadrit Port Arturi (praegu Lüshun) reidil ja vigastasid tugevalt nelja laeva.  See oli Vene-Jaapani sõja faktiline algus. 
*Jaapan võttis Koreas võimu enda kätte.

## [[10. veebruar]] (vkj 28. jaanuar)
*Jaapan kuulutas ametlikult Venemaale sõja  (Vene-Jaapani sõda). 

## [[17. veebruar]]
*Milanos esietendus ilma erilise menuta Giacomo Puccini ooper "Madame Butterfly".  

## [[23. veebruar]]
*USA sai 10 miljoni dollari eest kontrolli Panama kanali tsooni üle.  
*Korea ja Jaapan sõlmisid liidu. 

## [[24. veebruar]] (vkj 11. veebruar)
*Suurbritannia teatas oma neutraliteedist Kaug-Idas toimuvas sõjas (Vene-Jaapani sõda).
Jaanuar 1905

**Jaanuar 1905**

Sündmuste kroonika

## [[22. jaanuar]] (vkj 9. jaanuar)
*Vene sõdurid tapsid Peterburis Verisel pühapäeval 500 meeleavaldajat.

## [[24. jaanuar]] (vkj 11. jaanuar)
*Peterburis seati tsaar Nikolai II ukaasiga sisse sõjaväeline diktatuur.

## [[25. jaanuar]] (vkj 12. jaanuar)
*Tallinnas vallandus tööliste streigiliikumine, mis oli ajendatud mõni päev varem toimunud verisest pühapäevast Peterburis. Eestis kestis streik mitu kuud ja laienes ka Tallinnast väljapoole. Streikijad esitasid algul majanduslikke, hiljem ka poliitilisi nõudmisi.

## [[26. jaanuar]]
*Pretoria lähedalt leiti maailma suurim teemant, 3106,75-karaadine Cullinan.

## [[27. jaanuar]] (vkj 14. jaanuar)
*Vene kirjanikud ja õpetlased nõudsid demonstratsioonil Maksim Gorki vabastamist.
*Peaaegu kõigis Venemaa suuremates linnades toimusid massilised streigid, ei ilmunud ajalehed. Demonstrantide kokkupõrked politseinike ning sõjaväelastega.
Veebruar 1905

**Veebruar [[1905]]**, kroonika

## [[1. veebruar]]
* Tsaar Nikolai II võttis vastu Peterburi tööliste esindajad. Tsaar ütles, et ta andestab tööliste nende üleastumise (meeleavalduse) ja lubas omalt poolt teha kõik, et edaspidi parandada tööliste olukorda.

## [[12. veebruar]]
* Vene aadlikekogu palus tsaaril säilitada monarhia ja kaasata aadel vajalike reformide teostamisse.
* Nikolai II andis korralduse uurida tööliste tegelikku olukorda.

## [[17. veebruar]]
* Suurvürst Sergei, Peterburi kuberner, suri atentaadi tagajärjel.

## [[24. veebruar]]
* Vene põllumajandusminister Aleksei Jermolov soovitas tsaarile saadetud märgukirjas võtta vastu põhiseadus.

## [[25. veebruar]]
* Komisjon leidis, et Vene admiral S. Roždestvenski on süüdi Doggerbani vahejuhtumis, kus Vene sõjalaevad tulistasid 21. oktoobril 1904 Inglise kalapaate, pidades neid Jaapani torpeedokaatriteks. Venemaalt nõuti kahjutasu.

## [[27. veebruar]]
* Maksim Gorki lasti kautsjoni vastu vabaks. Tema elukohaks määrati Riia.
Juuni 1904

**Juuni 1904**, sündmuste kroonika

Jaanuar 1904 - Veebruar 1904 - Märts 1904 - Aprill 1904 - Mai 1904 - **Juuni 1904** - Juuli 1904 - August 1904 - September 1904 - Oktoober 1904 - November 1904 - Detsember 1904

## [[2. juuni]] [[1904]]
* Sündis Johnny Weissmüller (suri 20. jaanuar 1984), ujumise olümpiavõitja 1924, 1928 ja kuulus Tarzani osatäitja.

## [[10. juuni]] [[1904]]
* Vene anarhist haavas Bernis Vene saadikut.

## [[12. juuni]] [[1904]]
* Berliinis algas rahvusvaheline naistekongress.

## [[14. juuni]] [[1904]]
* Ebaõnnestus venelaste katse vabastada Port Artur (Vene-Jaapani sõda).

## [[15. juuni]] [[1904]]
* New Yorgis hukkus ühel lõbusõiduaurikul puhkenud tulekahjus ligi 1000 inimest. Enamik hukkunutest olid lapsed.

## [[16. juuni]] [[1904]]
* Soome senatiametnik E. Schumann tappis Vene saadiku Nikolai Ivanovitš Bobrikovi, kes oli alates 1898. aastast Soome kindralkuberner.

## [[24. juuni]] [[1904]]
* Vene laevastik üritas Port Arthurist välja murda, kuid oli sunnitud Jaapani sõjalaevade ägeda suurtükitule all tagasi pöörduma. Venelased kaotasid ühe laeva.

## [[25. juuni]] [[1904]]
* Saksa keiser Wilhelm II võttis oma jahi Hohenzollern pardal vastu Inglise kuninga Edward VII. Kuningas osales Kieli nädalal ja pöördus 30. juunil tagasi kodumaale.