open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nelson Stone

**Nelson Stone** (sündinud 2. juunil 1984) on Paapua Uus-Guinea kergejõustiklane.. 

Ta osales 400 m jooksus 2012. aasta suveolümpiamängudel, kus ta ajaga 46,71 2. vooru ei pääsenud.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Mowen Boino

**Mowen Boino** (sündinud 16. detsembril 1979 Port Moresbys) on Paapua Uus-Guinea kergejõustiklane.

Ta on suveolümpiamängudel osalenud kolm korda. Ta on tulnud kaheksal korral Okeaania meistriks.

## Isiklikud rekordid

## Välislingid
*
Suryo Agung Wibowo

**Suryo Agung Wibowo** (sündinud 8. oktoobril 1983) on Indoneesia sprinter.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Seven Spanish Angels

**"Seven Spanish Angels"** (eestikeelse pealkirjaga **"Seitse inglit"** või ka **"Seitse valget kivist inglit"**) on 1984. aastal avaldatud singel. Laulu kirjutasid Troy Seals ja Eddie Setser ning esitasid Willie Nelson ja Ray Charles. Lugu on Ray Charlesi edukaim laul kantrimuusika edetabelites, jõudes Billboardi edetabelis "Hot Country Songs" 23. märtsil 1985 ka esikohale. 

Loost on tehtud hulgaliselt kavereid. Seda on esitanud näiteks George Canyon, Bryan Adams, Bucky Covington, Mike Denver, Big & Rich, Daniel O'Donnell, Alf Robertson (rootsi keeles "Sju små vita änglar") ja Heidi Hauge.

Eesti keeles esitas lugu Mati Nuude, sõnade autor oli Jüri Kõrgemaa.
Komposteerimine

**Komposteerimine** võib olla:

***[[kompostimine]]**, komposti valmistamine
*kompostriga augustamine, mulgustamine
Pilveatlas (film)

**"Pilveatlas"** on Saksamaa 2012. aasta film, mille on lavastanud Lana Wachowski, Tom Tykwer ja Andy Wachowski. Film põhineb David Mitchelli samanimelisel romaanil.
Holsteen

**Holsteen** (hiljem mainitakse taani ajalookirjutuses teda ka nimega *Holsten*) oli Kuningliku Taani-Norra Laevastiku 60 suurtükiga liinilaev. 

See võeti kasutusele 1775 ning läks Reidilahingus 2. aprillil 1801 Briti Kuningliku Laevastiku valdusse. Britid andsid laevale nimeks **HMS Holstein**, hiljem **HMS Nassau**. Ta osales ühes suures lahingus Suurtükipaadisõjas ning müüdi 1814.

## Reidilahing
Reidilahingus 2. aprillil 1801 osales Holsteen blokilaevana. Ta paiknes Taani-Norra kaitseliini põhjaotsa lähedal Infødstretteni ja Søhesteni vahel. Laeva kapten oli J. Arenfelt. 

Briti laev HMS Monarch sai kõvasti kannatada Holsteeni ja Siællandi ühise tule all. 

Kell 11.30 asus Holsteenile süttinud Dannebrogilt Taani-Norra vägede juht Olfert Fischer ning Holsteen sai lipulaevaks. Kui naaberlaev Infødsretten brittidele alistus, lahkus Fischer laevalt ning suundus Trekronerfortetisse.  

Umbes kell 14.15 oli kapten sunnitud brittidele alistuma. Britid  võtsid laeva sõjasaagiks ning vedasid sellega oma haavatud Londonisse.

## Välislingid
*Sissekanne saidil navalhistory.dk
Holsten

**Holsten** on:
***[[Holstein]]i** taanikeelne nimi
***[[Holsten-Brauerei]]**, õlletehas Hamburgis
*Taani sõjalaeva **[[Holsteen]]** nimevariant
Pilveatlas

**Pilveatlas** on nii romaan kui ka film.

*"Pilveatlas" on David Mitchelli aastal 2004 kirjutatud romaan, mis ilmus aastal 2006 Aet Variku tõlkes eesti keeles.
*"Pilveatlas" on aastal 2012 Lana Wachowski lavastatud David Mitchelli romaani järgi tehtud film.
*"Eesti pilveatlas" on aastal 2015 ilmunud Jüri Kameniku aimeraamat, mis ilmus kirjastuse Varrak sarjas "Roheline Eesti".
Aage Dons

**Aage Dons** (19. august 1903 Svanholm, Frederikssundi vald – 20. oktoober 1993) oli taani kirjanik.

Ta sündis Svanholmis Frederikssundi vallas Pealinna piirkonnas.

Tema esikteos "Walpurgisnacht" ilmus aastal 1931. Eesti keeles on ilmunud tema romaan "Siin kohtuvad kõik teed". Romaan ilmus kirjastuse Orto väljaandel aastal 1955 Torontos, tõlkija Agnes Antik.
Kelder

**Kelder** (ka ***keller''' või '''maakelder***) on hoone maa-alune või hoonest eemale kas pooleldi või tervenisti maa sisse ehitatud hoiuruum, kus säilitatakse näiteks kartuleid, juurvilju, veine, lihatooteid ja hoidiseid. Seda kasutatakse ka muude esemete hoidmise kohana. Maapinna soojustusomaduste ja loomuliku päevavalguse puudumise tõttu on keldris kogu aeg stabiilne temperatuur ja õhuniiskus.
 
Keldri nimetus pärineb ladinakeelsest sõnast *cella* (kamber jms). Venekeelne nimetus *podval* tuleneb asukohtadest, mis vanasti paiknesid kindlustes neid kaitsva mullavalli all, ehitistest madalamal. Prantsuse *sous-sol* tähendab sõna-sõnalt maa(pinna)st allpool asumist.

Keldrite kõrgus maast laeni on enam kui kaks meetrit, madalama variandi puhul ei ole tegemist enam ruumi, vaid lihtsalt põrandaalusega. Kõrgete hoonete keldrid on hoone püsivuse jaoks detailsemalt planeeritud ning võivad isegi koosneda mitmetest korrustest. Vähemate korrustega majades ei asu kelder tavaliselt väga sügaval.  

20. sajandi viimasel kolmandikul hakkas keldriga elamute arv seoses kesksoojusvarustuse levimisega langema ning lõppes keldritest ka pommivarjendite tegemine. Ilma keldrita hoonete ehitamisel väheneb oluliselt maa-aluse osa väärtus. Üleujutuste vältimiseks paigaldatakse keldritesse vajadusel drenaažisüsteem, tehakse välisseinte ja põranda hüdroisolatsioon, või paigaldatakse kelder maapinna veetasemest kõrgemale, õhuniiskuse reguleerimiseks on oluline keldrisse rajada ka ventilatsioonisüsteem. 

Väiksemaid keldreid on tavaliselt kasutatud majapidamistarvete ja riistvarade osade hoiustamiseks ning kommunikatsioonisüsteemide paigaldamiseks. Avaramatest keldritest tehakse tihti ladusid, väikseid kontoreid, ettevõtteid ja poode, suurtes kompleksides kasutatakse keldreid maa-aluste autoparklatena. 

Vanemates eramutes asuvad keldrid tavaliselt köögi all ning neid kasutatakse toiduainevaru, aiasaagi ja talvekonservide säilitamiseks. Enne keldrite kasutuselevõttu kasutati samalaadse hoiuruumina maasse kaevatud auku (nimetatud ka maa-auguks või koopaks).

Vanades ja ka tänapäevastes keldrites on soovituslik suhteline õhuniiskus 80–95% ja talvine jahedaim temperatuur +5 kuni +10 kraadi juures ning suvel ei tohiks see ületada +15 kraadi. Õigel keldril peab olema ka kaks ust. See tagab keldris stabiilse temperatuuri.

Tänu maapinna geotermaalenergiale on keldrid suurepärased hoiuruumid, mis mahutavad palju ning seda elektrikuluta. Tänu maapinna katvatele ja kaitsvatele omadustele on ka vanad keldrid säilinud ja kasutuskõlblikud.

Traditsioonilised keldrid on ehitatud tellistest või maakividest, on võlvlagedega ning kaetud ühemeetrise pinnasekihiga. Tänapäevased keldrid ehitatakse monoliitsest raudbetoonist, on kaetud veekindla soojustusega ning on luksuslikud iluaia südames mis kestavad põlvest põlve.

## Vaata ka
*Jääkelder

## Viited

## Välislingid
Frederikssundi vald

**Frederikssundi vald** (taani keeles *Frederikssund Kommune*) on 2. järgu haldusüksus Taanis Pealinnapiirkonnas, mis moodustati pärast 2007. aasta haldusreformi.

Aastal 2012 elas Frederikssundi vallas 44 345 inimest ja valla pindala oli 247,0 km<sup>2</sup>. Valla keskus asub Frederikssundis.

## Välislingid

* Frederikssundi valla koduleht
Teadusajakirjanduse sõbra auhind

**Teadusajakirjanduse sõbra auhind** on auhind, mida annab välja Eesti Teadusajakirjanike Selts. Selleks on keraamik Piret Kändleri loodud kuju "Ökul".

Auhinna eesmärgiks on "esile tõsta, tänada ja tunnustada teadlast, kes tähelepanuväärselt asjatundlikul, entusiastlikul ja heatahtlikul moel teeb ajakirjanikega koostööd, pakkumaks ühiskonnaliikmetele üldmõistetaval ja meeliköitval kujul ajakohast ja asjatundlikku teavet teadusmahukatel ja teadusse puutuvatel teemadel".

Teadusajakirjanduse sõbra auhinda hakati välja andma 2011. aastal. 

## Laureaadid

*2011 – vulkanoloog Heidi Soosalu
*2012 – Tartu Observatooriumi vanemteadur ja Tartu Ülikooli dotsent füüsik Mart Noorma
*2013 – akadeemik Tarmo Soomere
*2014 – klimatoloog Ain Kallis
*2015 – Tartu ülikooli füüsika instituudi direktor Jaak Kikas
*2016 – molekulaarbioloog Toivo Maimets
*2017 – Tallinna Tehnikaülikooli biorobootikaprofessor Maarja Kruusmaa
*2018 – Tartu Ülikooli botaanika vanemteadur Aveliina Helm
*2019 – Tartu Observatooriumi astronoom Laurits Leedjärv 
*2020 – Tartu Ülikooli meditsiinilise mikrobioloogia ja viroloogia professor Irja Lutsar
*2021 – Tartu Ülikooli loomaökoloogia kaasprofessor Tuul Sepp
*2022 – Tartu Ülikooli matemaatilise statistika professor Krista Fischer
*2023 – linnuökoloog Marko Mägi
*2024 – folklorist Mare Kõiva

## Vaata ka
* Eesti teadusajakirjanike selts
* Eesti teaduse populariseerimise auhind
* Ökuli muna

## Viited
Johann Gottfried Seume

**Johann Gottfried Seume** (29. jaanuar 1763 Poserna − 13. juuni 1810 Teplice) oli saksa kirjanik.

Tema raamatutest on tuntumad kolm: 1801. aasta detsembris alustatud üheksakuulisel jalgsirännakul Sitsiiliasse põhinev "Spaziergang nach Syrakus im Jahre 1802" ("Jalutuskäik Sürakuusasse aastal 1802"; 1803), Venemaa, Baltimaade (sh Eesti), Soome, Rootsi ja Taani reisimuljeid kirjeldav "Mein Sommer 1805" ("Minu suvi 1805"; 1807) ning autobiograafia "Mein Leben" ("Minu elu"; 1813).
Korsten

**Korsten** on harilikult torujas ehitis või ehitise torujas osa, millega võidakse tekitada tõmmet ja mille kaudu juhitakse küttekolletest ja tööstusahjudest põlemisel tekkinud suits ja heitgaasid välja (õhku).

Korstnad võivad olla kas tellistest (elamud ja vanemad tööstusehitised), raudbetoonist (kõrgus kuni 500 m) või terasest (kõrgus kuni 300 m).

Eestis hakati taluelamutele korstnaid ehitama alates 19. sajandi algusest. Linnamajadel olid aga korstnad juba keskajal.

## Vaata ka

*Mantelkorsten
*Korstnapühkija
*Korstnamärk

## Viited
The Songs for the Rockoning Day: The Complete Lordi Song Book

**"Songs for the Rockoning Day"** on 2007. aastal ilmunud Lordi laulik, mis sisaldab bändi kolme albumi, "Get Heavy", "The Monsterican Dream" ja "The Arockalypse" sõnu ja noote. Lisaks on raamat, kus bändi liikmed räägivad laulude saamisloost.
Jeremy Roff

**Jeremy Roff** (sündinud 22. novembril 1983) on Austraalia kergejõustiklane (keskmaajooksja).

## Isiklikud rekordid

## Viited
Mae Koime

**Mae Koime** (sündinud 14. detsembril 1983 Port Moresbys) on Paapua Uus-Guinea sprinter.

Ta on Paapua Uus-Guinea kiireim ja üks Okeaania kiiremaid naissprintereid. Koime on esindanud kodumaad 2004. aasta suveolümpiamängudel, 2006. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel ning 2003., 2005. ja 2007. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Sean Wroe

**Sean Wroe** (sündinud 19. märtsil 1985 Melbourne'is) on Austraalia sprinter.. 

Wroe on võitnud suveuniversiaadilt 2 kulda ning ühe hõbeda ja pronksi, maailmameistrivõistlustelt ühe pronksi, Rahvaste Ühenduse mängudelt kulla ja hõbeda ning Okeaania kergejõustiku meistrivõistlustelt ühe kuldmedali.

Wroe on ka kahekordne Austraalia meister 400 meetri jooksus (2007, 2009).

## Isiklikud rekordid

## Viited
Arnold Sorina

**Arnold Sorina** (sündinud 1. juunil 1988 Port Vilas) on Vanuatu kergejõustiklane (keskmaajooksja).

Ta osales 2012. aasta suveolümpiamängudel 800 meetri jooksus, kuid esimest voorust edasi ei pääsenud.
## Isiklikud rekordid

## Viited
Dieudonné Disi

**Dieudonné Disi** (sündinud 24. novembril 1980) on Rwanda pikamaa- ja krossijooksja. 

## Isiklikud rekordid

## Viited
Dale Stevenson

**Dale Stevenson** (sündinud 1. jaanuaril 1988) on Austraalia kergejõustiklane (kuulitõukaja)

Ta osales 2012. aasta suveolümpiamängudel. Stevensoni kuulitõukerekord on 20.63 meetrit, mis on püstitatud 12. mail 2012 Clemsonis, ja kettaheiterekord 58.50.

## Viited
Emanuele Fuamatu

**Emanuele Tusitatino Taulol Fuamatu** (sündinud 27. oktoobril 1989 Sydneys) on Samoa kergejõustiklane (kuulitõukaja).

Fuamatu osales 2012. aasta suveolümpiamängudel, kus ta sai 35. koha. Sama aasta sisemaailmameistrivõistlustel oli ta 22. Fuamatu kuulitõuke rekord on 19.46 meetrit, mis on püstitatud 3. märtsil 2012 Melbourne'is ja kettaheite rekord 44.04.

## Viited
Saaremaa Teater

**Saaremaa Teater** (kuni 13. märtsini 2015 **Saaremaa Rahvateater**) on alates 24. jaanuarist 1963 Saaremaal tegutsev harrastusteater.

Teater asutati 1951. aastal isetegevusteatrina (Kuressaare rajooni kultuurimaja näitering). 24. jaanuaril 1963 pälvis näitering Aadu Hindi "Tuulise ranna" lavastuse eest Saaremaa Rahvateatri nimetuse.

Üldkoosolekul 22. jaanuaril 2015 hääletas liikmeskond teatri uueks nimeks Saaremaa Teater. Teatri uus nimi kinnitati 13. märtsil 2015 Tartu Maakohtu registriosakonnas.

Teatri repertuaari lõviosa moodustavad merest ja meremeestest rääkivad näidendid.

## Vaata ka
* Salme Vallateater

## Viited

## Välislingid
*Saaremaa Teatri Facebooki leht (vaadatud 20.10.2019)
Arresø

**Arresø** on järv Taanis Pealinnapiirkonnas Sjællandi saarel. Järv asub Ølstedist põhjas ja Frederiksværkist idas.

Arresø on Taani suurim järv. Selle pindala on 39,87 km². Järv on ühenduses Roskilde fjordiga Arresø kanali kaudu, mis asub Frederiksværkis. Kanalit hakati rajama 1717. aastal kuninga käsul. Kanali ehitasid Taani sõjaväelased ja Rootsi sõjavangid.

Järve suubuvad paljud jõed, millest suurim on Pøleå. Järve läänekaldal on palju künkaid ja seljakuid. Nende seas on Maglehøj, Frederiksværkis, ja Arrenakke künkad, millest avaneb suurepärane vaade järvele. Frederiksværki linna idaosa asub poolsaarel, mis ulatub järve.

Varem, umbes 4000 aastat tagasi, oli Arresø fjord, mis oli ühenduses Kattegatiga, kuid sellest loodes asuv maapind kerkis pärast viimast jääaega ning fjordist sai järv.

Arresøl on esindatud paljud linnu- ja taimeliigid. Järve ümber on loodud kaitsealuseid loodusparke.

Järvel toimuvad ekskursioonid renoveeritud puitlaeval M/S Frederikke. Ekskursioonid toimuvad juulist augustini ning algavad Arresødali mõisas.

## Välislingid
*
Karyne Di Marco

**Karyne Di Marco** (neiupõlvenimega **Karyne Perkins**; sündinud 14. märtsil 1978 Whyallas) on Austraalia naiskergejõustiklane (vasaraheitja).

Tema isiklik rekord vasaraheites on 67,44 meetrit, mis on püstitatud 2004. aasta märtsis. Tema kuulitõukerekord on 10.88.

## Viited
Andrea Miller

**Andrea Miller** (sündinud 13. märtsil 1982) on Uus-Meremaa kergejõustiklane (100 m tõkkejooksja). 

Miller võitis 2010. aasta Rahvaste Ühenduse mängudelt pronksmedali naiste 100 meetri tõkkejooksus.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Dedeh Erawati

**Dedeh Erawati** (sündinud 25. mail 1980 Sumedangis) on Indoneesia kergejõustiklane (100 m tõkkejooksja). 

Erawati osales 2008. aasta suveolümpiamängudel, kus ta sai ajaga 13,49 35. koha. Erawati rekord 100 meetri tõkkejooksus on 13,18, mis on püstitatud 26. mail 2012 Taipeis.

## Viited
Valvaja

**Valvaja** oli aastal 1898 Tallinnas asutatud karskus- ja vabaharidusselts. Seltsi tegevus lõppes 1930. aastatel. Seltsi tegevusalade hulka kuulus koorilaul, orkestri- ja näitemäng ning kehakultuur.

Alates 8. veebruarist 1910 tegutses Valvaja Väike-Pärnu maantee 31 Käsitööliste seltsi hoonetes. Uued suuremad ruumid võimaldasid seltsi tegevust laiendada ja eriti heaks kujunesid sportimisvõimalused. Kalevi võimla esise muruväljaku kohal asunud ruumid õnnistati sisse 16. aprillil 1910. Valvaja peakoosolekul 1. novembril 1910 kinnitati Krulli masinatehase külmutusseadmete meistri August Paasi eestvõtmisel spordiosakonna kodukord. Osakonda registreerus 27 mees- ja 7 naistöölist Lutheri vabrikust, Dvigatelist ning raudtee- ja sadamatehasest.

Esimese maailmasõja ajaks kujunes aga olukord, kus Valvaja tegevus oli mitmekesine, kuid üheski valdkonnas mitte eriti tugev. Kui Lutheri vabriku rahvamaja anti 1914. aastal üle sõjaväevõimudele, kolisid rahvamajas peavarju saanud bolševikud Valvaja ruumidesse. Bolševikud pääsesid ka Valvaja juhatusse ja võtsid seltsi juhtimise 1915. aastal lõplikult üle. Kuna Valvaja oli ametlikult karskusselts, siis ei takistanud Saksa võimud okupatsiooni ajal seltsi tegevust.

Kui kommunistid 1917. aasta oktoobris võimule said, moodustati endise Lutheri vabriku rahvamaja näitetrupi juhi Julius Rossfeldti ja Alfred Umbergi eestvedamisel Valvaja näitetrupist 1917. aastal Tallinna Tööliste Teater. Enne seda, 1916. aastal oli rühm Tartu Vanemuise teatrist lahkunud näitlejaid rajanud Tallinnas Pandorini seltsi juurde kutselise teatri, mida 1917. aastal hakati nimetama Tallinna Draamateatriks. Samal aastal ühines trupi tuumik Tallinna Tööliste Teatriga. Viimane andis etendusi Tallinna saksa teatri majas.

Karskusseltsi Valvaja tegevus jätkus Pärnu maantee 41 (endine Väike-Pärnu maantee 31) ruumides 1922. aastani, olles endiselt kohalike kommunistide mõju all. Samas olid seltsil suured probleemid üüri maksmisega. Kinnistu omanik Jaan Arnover nõudis 1922. aastal üürivõlglaselt ruumide vabastamist, kuid Valvaja ei täitnud seda korraldust ning 1923. aasta algul tõstis politsei nad välja. Seltsi tegevuses olid näitemängud ja sport peamiselt poliitika kattevarjuks. 1922. aastal moodustati uuesti vahepeal tegevuse lõpetanud jalgpallimeeskond. Valvaja ruume kasutasid ka teised kommunistlikud ringid ja ühendused, näiteks spordiselts Herkules ja Eesti Iseseisva Sotsialistliku Partei Tallinna osakond. Sellel perioodil tegutses Pärnu mnt 41 veel Üle-eestimaaline Noorproletaarlaste Ühing, mis riigivastase tegevuse pärast pidi siseministri määrusega 14. aprillist 1921 tegevuse lõpetama.

1923. aastal avati endistes "Walwaja" ruumides, Väike-Pärnu maantee 31, kino "Kungla".

Hoone hävines 1944. aasta märtsipommitamise tagajärjel
## Viited

## Välislingid
*Usuvastane meeleavaldus karskusseltsi Valvaja platsil Pirital koos vaimulike raamatute ja leeritunnistuste põletamisega
Korstnapühkija

**Korstnapühkija** on isik, kelle ametiks on korstnate ja lõõride puhastamine tahmast. 

Tuleohutuse seadus §11 lõige 5: üks kord viie aasta jooksul peab ahju, kaminat või pliiti ning nende korstnat ja ühenduslõõri puhastama korstnapühkija **[[kutsetunnistus]]ega isik**, kes väljastab küttesüsteemi tehnilise seisukorra ning ohutuse kohta korstnapühkimise akti.

Korterelamutes, ühiskondlikes hoonetes, ettevõtete hoonetes jne peab küttesüsteemi puhastama kutsetunnistusega korstnapühkija vähemalt **üks kord aastas**.

Kasutusel olevat ahju, kaminat või pliiti ning nende korstnat ja ühenduslõõri peab puhastama vastavalt vajadusele, kuid mitte harvemini, kui nende dokumentatsioonis on ette nähtud. Kui dokumentatsioon puudub või kui dokumentatsioonis ei ole ette nähtud muud sagedust, siis tuleb neid puhastada vähemalt üks kord aastas.

Tuleohutuse seadus §11 lõige 8: Ahju, kamina või pliidi ning korstna ja ühenduslõõri puhastamise käigus avastatud tuleohutusnõude rikkumisest ja tuleohust peab korstnapühkija kirjalikult teavitama valdajat ja Päästeametit kümne päeva jooksul alates puhastamise päevast.

**Korstnapühkija tööd:**

* puhastab küttesüsteemid, ventilatsioonisüsteemid, korstnalõõrid ja ühenduslõõri ning annab hinnangu küttekollete seisukorrale. Vajadusel likvideerib korstnapühkija ummistused korstnas ja vahetab tahmatopsid.
* dokumenteerib teostatud tööd ja annab kliendile vajalikud aktid.
* teavitab klienti ja päästeteenistuse tuleohutusjärelevalve ametnikke puudusega ja ohtlikest seadmetest.

Küttesüsteemide regulaarne hooldus ja kontroll on olulised mitmel põhjusel:

* **Tuleohutus:** Korstnapühkimine eemaldab tahma, pigi ja muud setted, mis võivad süttida ja põhjustada tulekahju. Regulaarne puhastamine vähendab tuleohtu ja aitab tagada teie kodu turvalisuse.

* **Süsinikmonooksiidi mürgistuse vältimine:** Kütteseadmete korraliku hoolduse ja ventileerimisega välditakse süsinikmonooksiidi kogunemist eluruumides, mis on eluohtlik gaas.

* **Energiatõhusus:** Puhastatud ja hooldatud kütteseadmed töötavad tõhusamalt, vähendades kütusekulusid ja keskkonnamõju. See tähendab madalamat energiatarbimist ja säästetud raha.

* **Kütteseadmete pikem kasutusiga:** Korrapärane hooldus ja kontroll pikendavad teie kütteseadmete kasutusiga, hoides neid töökorras ja vähendades vajadust kulukate remontide järele.

** Kokkuvõte: **

Korstnapühkimine ja kütteseadmete hooldus on kriitilise tähtsusega igale kodule, mis kasutab kütteseadmeid, nagu ahjud, kaminad või puuküttega pliidid. Korsnapühkijal peab olema taseme kutsetunnistus, et tagada teie kodu ohutus ja energiatõhusus.

## Viited

## Välislingid
* Korstnapühkimistööde juhend, MTÜ Eesti Korstnapühkijate Koda, vaadatud 16. mai 2015
* Korstna.ee, Kuldne Korsten OÜ, vaadatud 17. juuni 2023
Napalm Death

**Napalm Death** on Inglismaal Birminghami lähedal 1981. aastal asutatud *[[grindcore]]*-ansambel. Ta on üks *grindcore*i rajajaid.

Kuigi asutajaliikmeid ansamblisse enam ei kuulu, on suurema osa ansambli ajaloost olnud liikmeteks laulja Mark Greenway, basskitarrist Shane Embury, kitarrist Mitch Harris ja trummar Danny Herrera.

Napalm Death on esinenud Eestis neli korda: 1994 Tallinna Lauluväljakul Rock Summeril, 2007 Tartus klubis Illusion Hard Rock Clubi 10. aastapäeval, 2011 Vana-Vigalas Hard Rock Laagris ning 2017 Tallinnas klubis Tapper.

## Albumid
*Scum (1987)
*From Enslavement to Obliteration (1988)
*Harmony Corruption (1990)
*Utopia Banished (1992)
*Fear, Emptiness, Despair (1994)
*Diatribes (1996)
*Inside the Torn Apart (1997)
*Words from the Exit Wound (1998)

*Enemy of the Music Business (2000)
*Order of the Leech (2002)
*Leaders Not Followers: Part 2 (2004)
*The Code Is Red...Long Live the Code (2005)
*Smear Campaign (2006)
*Time Waits for No Slave (2009)
*Utilitarian (2012)
*Apex Predator - Easy Meat (2015)
*Throes of Joy in the Jaws of Defeatism (2020)

## Viited

## Välislingid
*Ansambli koduleht
Abdoulkader Kamil Mohamed

**Abdoulkader Kamil Mohamed** (sündinud 1951) on Djibouti poliitik, alates 1. aprillist 2013 Djibouti peaminister.

Ta kuulub parteisse Rahvaühendus Progressi eest.

Aastatel 2005–2011 oli ta põllumajandusminister ja 2011–2013 kaitseminister.

Ta on õppinud Prantsusmaal Limogesi ülikoolis.
Ellen Pettitt

**Ellen Pettitt** (sündinud 13. mail 1986) on Austraalia kergejõustiklane (kõrgushüppaja).

Isiklik rekord kõrgushüppes on 1.91, mis on püstitatud 2006. aastal.

## Viited
Kopti keel

**Kopti keel** (araabiakeelsest sõnast ‏قبطي‎ *qibtī*, *qubtī*, mis tuleneb vanakreekakeelsest sõnast Αἰγύπτιος 'egiptlane') on afroaasia keelkonna Egiptuse rühma kuuluv keel, mida kõneldi 3.–17. sajandi Egiptuses. Praegu on ta kasutusel koptide kultuskeelena. 

Kopti keel on egiptuse keele viimane faas pärast vara-, vana-, kesk-, uus-, (hilisegiptuse) ja demootilist keelt. 

Kopti keele sõnavara on tugevasti mõjutanud kreeka keel.

## Kirjandus
* Wolfgang Kosack: *Lehrbuch des Koptischen.Teil I:Koptische Grammatik.Teil II:Koptische Lesestücke*, Graz 1974.
* Wolfgang Kosack: *Der koptische Heiligenkalender. Deutsch - Koptisch - Arabisch nach den besten Quellen neu bearbeitet und vollständig herausgegeben mit Index Sanctorum koptischer Heiliger, Index der Namen auf Koptisch, Koptische Patriarchenliste, Geografische Liste*. Christoph Brunner, Berlin 2012, ISBN 978-3-9524018-4-2.
* Wolfgang Kosack: *Schenute von Atripe De judicio finale.* Papyruskodex 63000.IV im Museo Egizio di Torino. Einleitung, Textbearbeitung und Übersetzung herausgegeben von Wolfgang Kosack. Christoph Brunner, Berlin 2013, ISBN 978-3-9524018-5-9.
* Wolfgang Kosack: *Koptisches Handlexikon des Bohairischen.* Koptisch - Deutsch - Arabisch. Verlag Christoph Brunner, Basel 2013, ISBN 978-3-9524018-9-7.
Bronwyn Eagles

**Bronwyn Eagles** (sündinud 23. augustil 1980 Camdenis Uus-Lõuna-Walesi osariigis) on Austraalia kergejõustiklane (vasaraheitja).

2001. aasta maailmameistrivõistlustel Edmontonis võitis ta tulemusega 68.87 pronksmedali.

2002. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel Manchesteris võitis ta tulemusega 65.24 hõbemedali.

Tema isiklik rekord vasaraheites on 71.12, mis on ühtlasi Austraalia rekord.

## Välislingid
*
Malik Beyleroğlu

**Malik Beyleroğlu** (sündinud 21. jaanuaril 1970 Aserbaidžaanis) on Aserbaidžaani ja Türgi endine poksija, rahvuselt aserbaidžaanlane. Ta elas kuni 1991. aastani Aserbaidžaanis, kuid läks siis Türki ja hakkas võistlema Türgi eest.

Beyleroğlu sai II keskkaalus (kuni 75 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Ariel Hernándezele (Kuuba).

Beyleroğlu osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 7. maailmameistrivõistlustel (Tampere, 1993), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Alfredo Duvergelile (Kuuba) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales II keskkaalus (kuni 75 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995), kuid kaotas 2. ringis jälle hilisemale hõbemedalivõitjale Alfredo Duvergelile (Kuuba) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Beyleroğlu osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 30. Euroopa meistrivõistlustel (Bursa, 1993), kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales II keskkaalus (kuni 75 kg) 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996), kuid kaotas jälle 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Aandu karstiala

**Aandu karstiala** asub Rapla maakonnas Kohila vallas; nimetatud ürglooduse objektiks. Karstiala pindala on 16 ha.

Karstiala võeti kaitse alla 1961. aastal. Seal kaitstakse **Aandu karstiorgu**, mis on põhja-lõunasuunaline ja umbes 800 m pikkune. Karstiorus on mitmeid kurisuid, sinna neeldub Teemandi oja.

## Viited

## Välislingid
*
Karksi ürgorg

**Karksi ürgorg** (ka Halliste ürgorg) on kaitstav ürgorg Sakala kõrgustikul. Org asub Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Org on kaitse all alates 1964. aastast, praegune Karksi maastikukaitseala on moodustatud 2016. aastal.

## Kirjeldus

Ürgorg on Karksi-Nuia kohal järsuveeruline (nõlvad on 30–35° kaldega) ja sügav (kuni 32 m) ning pakub kauneid maastikuvaateid. Ürgoru laius on 400–800 m, nõlvadel leidub allikaid. Orus voolab Halliste jõgi, millele on paisutatud Linnaveske järv ja Karksi järv.

## Vaata ka
*Karksi maastikukaitseala

## Viited

## Välislingid
*
*
Beaveri maakond

**Beaveri maakond** on maakond mitmes USA osariigis ja ka Kanadas:

* **[[Beaveri maakond (Oklahoma)|Beaveri maakond]]** Oklahomas
* **[[Beaveri maakond (Pennsylvania)|Beaveri maakond]]** Pennsylvanias
* **[[Beaveri maakond (Utah)|Beaveri maakond]]** Utah's
* **[[Beaveri maakond (Kanada)|Beaveri maakond]]** Kanadas Alberta provintsis
Võhandu jõe ürgorg

**Võhandu jõe ürgorg** on kaitstav ürgorg Põlva maakonnas Räpina vallas. Kaitseala pindala on 709 ha. 

Ürgorg on aastast 1964 võetud kaitse alla (**Võhandu jõe ürgoru kaitseala**). Ürgorus paljanduvad devoni liivakivipaljandid, millest tuntuimad on Põdramüür, Tsirgumüür, Sõjatare ja Kalmate müür.  

## Viited

## Välislingid
*
Kavilda ürgorg

**Kavilda ürgorg** on osaliselt kaitstav ürgorg Tartu maakonnas Elva vallas.

Ürgorg on osaliselt aastast 1964 (teistel andmetel maastikuelemendina 1957) võetud kaitse alla (**Kavilda ürgoru kaitseala**). Kaitseala pindala on 56 ha.  Ürgorg on järskude veergudega ja sügavus u 30 m; orgu suubub mitmeid sälkorge. Ürgorg algab Elva lähedalt ja selle pikkus on 19 km. Ürgoru põhjas voolab Kavilda jõgi. Kaitseala piiresse jäävad Siidri linnamägi ja ohvriallikas Käve läte. Ürgoru keskosas jäävad selle nõlvadele Erumäe maastikukaitseala ja Aru mõisa park.

## Viited

## Välislingid
*
Abula pank

**Abula pank** on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas; ühtlasi jääb Koorunõmme looduskaitsealale. Pank on nimetatud ürglooduse objektiks. 

Panga pikkus on u 700 m ja kõrgus 2 m. Pangal paljanduvad Jaagarahu lademe Vilsandi kihtide laguunsed ja Maasi kihtide madala vööndi kivimid.

## Viited

## Välislingid
*
Aegna saare maastikukaitseala

**Aegna saare maastikukaitseala** ehk **Aegna maastikukaitseala** on maastikukaitseala, mis loodi 1991. aastal kogu Aegna saare maastiku kaitseks. Seal kaitstakse saare loodust ja kultuuripärandit, kusjuures külastuskoormus on tugev.

Saare tähelepanuväärsemate objektide seas on Lemmiku ninal liivasel maasäärel kasvavad kooslused, samuti Tulekivi ehk Sihi suurkivi ja Lemmiku kivikülv.

## Pildid

Vana rannamänd Aegna saarel.jpg|Vana rannamänd Aegna põhjarannikul


## Viited

## Välislingid
*
*Aegna maastiku kaitsealakaitsekorralduskava 2012-2021
Aasumägi

**Aasumägi** asub Rapla maakonnas Rapla vallas Karitsa külas; nimetatud ürglooduse objektiks. Kaitseala pindala on 7 ha.

Aasumägi on aastast 1961 võetud kaitse alla (**Aasumäe kaitseala**). Seal kaitstakse kuhjepinnavormi (suhteline kõrgus u 7 m) ja seda katvat segametsa.

Aasumägi on pärimuslik jaanitulepaik.

## Viited

## Välislingid
*
Ironi maakond

**Ironi maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* **[[Ironi maakond (Michigan)|Ironi maakond]]** Michiganis
* **[[Ironi maakond (Missouri)|Ironi maakond]]** Missouris
* **[[Ironi maakond (Utah)|Ironi maakond]]** Utah's
* **[[Ironi maakond (Wisconsin)|Ironi maakond]]** Wisconsinis
Aela-Viirika sookaitseala

**Aela-Viirika sookaitseala** oli 1981–2007 Kõrvemaa lõunaosas Raplamaal Kaiu vallas Kuimetsa, Suurekivi ja Toomja külas. Hõlmas Aela raba, Käometsa raba, Maassilla raba, Päri raba, Väljataguse raba ja Plangimäe raba põhjaosa. 2007 kaitseala laiendati ja nimetati Aela maastikukaitsealaks.
Lumetorm

**Lumetorm** on torm, mis toob endaga kaasa tugeva lumetuisu.

## Vaata ka

* lumetorm Monika
* lumekoristus
Allikukivi maastikukaitseala

**Allikukivi maastikukaitseala** on kaitseala  Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kaitsealale jäävad kolm Allikukivi koobast ja Allikukivi ehk Kärsu allikas, mis võeti kaitse alla 1976. aastal. Allikukivi maastikukaitseala moodustati 2017. aastal varasema koobaste ja allika kaitsealaga ligikaudu samas ulatuses.

Kaitseala pindala on 23,7 ha.

## Viited

## Välislingid
*
Ammassaare mägi

**Ammassaare mägi** on kaitsealune soosaar Ammassaare rabas Rapla maakonnas Rapla vallas. Soosaar on võetud kaitse alla (**Ammassaare mäe kaitseala**) 1964. aastal ja selle pindala on 7,2 ha. 

Kaitsealune soosaar on moreenist kõrgendik (suhteline kõrgus 4 m), mida katab 60–100-aastane segamets.

## Viited

## Välislingid
*
Haava allikad

**Haava allikad** on asuvad Järva maakonnas Järva vallas. Need on kolm lähedal (10–20 m raadiuses) asuvat tõusuallikat.

Allikate koguvooluhulk on suvel u 25 l/s, nende temperatuur on 5,4 °C.

## Viited

## Välislingid
*
Alliku liigikaitseala

**Alliku liigikaitseala** asub Viljandi maakonnas Mulgi vallas ja see moodustati 1992. aastal must-toonekure kaitseks. Kaitseala pindala on 74 ha. 

## Viited

## Välislingid
*
*
Helme koopad

**Helme koopad** (ka *Helme Põrgu*) on koopad Helme mõisa pargis Valga maakonnas Tõrva vallas.

Koopad on uuristunud (hiljem ka inimese laiendatud) Burtnieki lademe kollakashalli liivakivisse.

Koobastes leidub paljandeid (*Helme koopa paljandid*). 

Esialgu koosnes Helme koobastik seitsmest omavahel käikudega eraldatud ja kuni 3 meetri kõrgusest koopast. Suurimad neist koobastest kandsid nimesid Vanakurja vats ja Moosese kirik.

## Rahvapärimuses
Rahvajutu järgi viis koobastest üks käik Viljandisse, teine käik Pokardisse ja kolmas käik Helme kiriku juurde.

## Galerii

Helme koopad.JPG
Pelgupaik "Helme koopad" a*.jpg
Helme koobas ,nimetatud ka Kurjavats.jpg|Sisselangenud koobas "Kurjavats"


## Viited

## Välislingid

* 
* 
* 
*
Alatskivi parkmets

**Alatskivi parkmets** on kaitsealune parkmets Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Parkmets asub Saburi külas, aga jääb osaliselt ka Metsakivi küla piiresse.

Parkmetsa esinduslikuim osa on üle 100 aasta vanune saarik.

Kaitseala pindala on 21 ha. 

Parkmets võeti kaitse alla 1964. aastal (**Alatskivi parkmetsa kaitseala**).  

## Viited

## Välislingid
*
Rakett (täpsustus)

**Rakett** võib tähendada mitut asja:
* **[[Rakett]]** on rakettmootoriga lennuaparaat.
* **[[Rakett (pürotehnika)|Rakett]]** on pürotehnilise seguga täidetud kest, mida kasutatakse ilutulestikuks, signalisatsiooniks, valgustamiseks jms.
*Rakett (ettevõte), Eesti disainibüroo
* **"[[Rakett (Terminaator)|Rakett]]"** on Terminaatori album.

## Vaata ka
*"Rakett 69", Eesti Televisiooni saade
Jõepere allikad

**Jõepere allikad** asuvad Pandivere kõrgustikul, jäädes halduslikult Lääne-Viru maakonna Kadrina valda. Allikaid kaitstakse Jõepere veskiallikate kaitsealal. 

Allikad on rühm tõusu- ja langeallikaid Loobu jõe orus paisjärve põhjas ja järve kaldal. Allikate suurim vooluhulk on 100 l/s. 

## Viited

## Välislingid
*
Kit Carsoni maakond

**Kit Carsoni maakond** (*Kit Carson County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°31' N, 102°60' W. 

Maakonna halduskeskus on Burlington. 

Maakonna pindala on 5598 km&sup2;. Veepindala on 2 km&sup2;. 

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 8270. Aastal 2000 oli elanikke 8011. 

## Naabermaakonnad
*Yuma maakond (põhjas)
*Cheyenne'i maakond (Nebraska) (kirdes) 
*Shermani maakond (Kansas) (idas) 
*Wallace'i maakond, Kansas (kagus)
*Cheyenne'i maakond (Colorado) (lõunas)
*Lincolni maakond (läänes)
*Washingtoni maakond (loodes)

## Ajalugu
Maakond asutati 1889 Elberti maakonna osadest. 

## Rahvastik
### Linnad ja alevid
*Bethune
*Burlington
*Flagler
*Seibert
*Stratton
*Vona

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Kit Carsoni maakonnas oli 8011 inimest, 2990 leibkonda ja 2081 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 1 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 3430 (keskmine tihedus 1/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 87,28%
*mustanahalisi 1,74%
*põlisameeriklasi 0,51% 
*aasialasi 0,32% 
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,04% 
*teistest rassidest 9,20% 
*kahest või enam rassist 0,91%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 13,67%.  

2 990 leibkonna seas oli 
*33,60% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi 
*59,40% koos elavad abielupaarid 
*6,30% neid, kus oli ilma abikaasata naine 
*30,40% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*27,20% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*12,50% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,50 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,07 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*26,70% alla 18-aastasi; 
*7,50% 18–24-aastasi; 
*29,00% 25–44-aastasi; 
*22,20% 45–64-aastasi; 
*14,60% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 37 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 112,20 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 112,10 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 33 152 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 41 867 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 28 700 dollarit, naistel 19 978 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 16 964 dollarit.  

12,10% elanikkonnast ja 9,40% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 16,60% alla 18-aastasi ja 11,10% üle 65-aastasi.

## Viited

## Välislingid
*Kit Casroni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Hadhari Djaffar

**Hadhari Saindou Djaffar** (sündinud 17. novembril 1978) on Komooride sprinter.

Ta osales 100 m jooksus 2000 ja 2004. aasta suveolümpiamängudel. Ateena olümpiamängudel oli ta Komooride lipukandja.

Talle kuulub Komooride rekord 100, 200 ja 400 meetri jooksus.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Gloria (Umberto Tozzi laul)

"**Gloria**" on populaarne laul, mille autorid on itaallased Umberto Tozzi ja Giancarlo Bigazzi. Umberto Tozzi andis selle loo singlina välja 1979. aastal. 

1982. aastal sai see laul USA-s tuntuks Laura Branigani esituses. Ingliskeelsete sõnade autor on Trevor Veitch. Seda singlit müüdi üle kahe miljoni eksemplari. 

Eestis sai laul tuntuks Mait Maltise ja ansambli Vitamiin esituses. Eestikeelsete sõnade autor on Jaak Veski.
Kihme allikad

**Kihme allikad** (ka: **Sadama allikad**, **Silmaallikad**, **Punapardi allikad**) on allikad Järva maakonnas Järva vallas.

Allikatest saab alguse Kihme oja. Allikate vooluhulk on aastaajati väga muutlik.

## Viited

## Välislingid
*
Kiltsi allikad

**Kiltsi allikad** on tõusuallikad Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Allikad jäävad Kiltsi mõisapargi kaitsealale.

Allikatest saab alguse Kiltsi oja. Allikate koguvooluhulk on 150 l/s.


Kiltsi allikad 1.jpg|Vaade allikale lääne poolt
Kiltsi veskipaisjärv 2.jpg|Vaade edelasse, veskipaisjärvele üle allikaoja
Kiltsi allikad 2.jpg|Vaade allikalt lääne poole, veskipaisjärvele
Kiltsi allikad 3.jpg|Vaade allikaojale ja veskipaisjärvele ida suunast


## Viited

## Välislingid
*
Mamma Maria (laul)

"**Mamma Maria**" on populaarne laul, mille autorid on itaallased Cristiano Minellono ja Dario Farina. Loo laulis tuntuks ansambel Ricchi e Poveri. Lugu avaldati nende 1982. aastal ilmunud samanimelisel albumil, singlina anti laul välja 1983. aastal. 

Eesti keeles on laulu esitanud Mait Maltis.

Lugu on esitanud veel Conny & Jean, Müncheni sümfooniaorkester, Willy Sommers, Diana Sorbello, Sasha & Davy.

## Välislingid
*Ricchi e Poveri – "Mamma Maria" Youtube'is
Mamma Maria

*"Mamma Maria", Itaalia ansambli Ricchi e Poveri 1982. aasta album
*"Mamma Maria", selle albumi nimilaul
Koljaku-Oandu allikad

**Koljaku-Oandu allikad** on allikad Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Allikad jäävad Lahemaa rahvuspargi alale. 

Allikad paiknevad paekalda jalamil u 4 km pikkuses ja 100 m laiuses allikasoos (*Koljaku-Oandu soo*); see on ühtlasi Eesti suurim allikasoo. Allikate seas on nii lange- kui tõusuallikaid. Nende vooluhulk on (0,1) 1–3 l/s.

## Viited

## Välislingid
*
Keema järved

**Keema järved** on aheljärvestik Võrumaal Antsla lähedal Keema ürgorus. Järvi on seitse.

Järvedest tuntuim on Keema järv (sügavus 27,5 m), mis on Eesti üks sügavaimaid.

Nelja kagupoolse järve ja neid ümbritseva maastiku kaitseks on moodustatud Keema järvede kaitseala.

## Viited
Kose allikad

**Kose allikad** (ka: **Kose Kirikuallikad**) on kolm allikat Harju maakonnas Kose vallas Kose kiriku lähistel.

Allikad avanevad Pirita jõe oru nõlval. Need allikad on Siniallikas, Kangru ja Konnaveski allikas. Allikatest saab alguse oja, mis suubu Pirita jõkke. Allikate koguvooluhulk ojas on 10 l/s.

## Viited

## Välislingid
*
Taani Punase Risti ambulatoorium

**Taani Punase Risti ambulatoorium** ehk **Taani Punase Risti ambulants** (kuningas Valdemar II auks ka *Valdemar II Võitja ambulants*; taani keeles *Valdemar Sejr Ambulancen*) oli 1919. aastal Eesti Vabadussõja ajal Valgas tegutsenud laatsaret. Ambulatoorium moodustati Briti Punase Risti toetusel ning selle juhatajaks oli ülemarst doktor Ludvig Boye Lundstein. Laatsareti personali kuulusid peale juhataja veel 4 Taanist tulnud arsti ja 12 halastajaõde. Haigemaja oli 90-kohaline ning selles viibis ravil suurem osa Taani vabatahtlike kompanii haigeid ja haavatuid, kuid samuti Eesti sõjaväelasi. Taani Punane Rist pakkus ravimiabi ka Eesti sõjaväe tervishoiuasutustele. Ambulatooriumi tegevus kestis 13. juulist kuni 30. novembrini 1919.

Vabadussõjas osalenud Taani Punase Risti ambulatooriumi arstidele ja õdedele pühendatud mälestuskivi asub Rõuges ning on ühendatud Taani Vabatahtlike Korpuse mälestuskiviga.

## Vaata ka
*Eesti Punane Rist

## Viited

## Välislingid
*Foto rahvusarhiivis
Kõrgkultuur

**Kõrgkultuur** on ajaloos ühiskonnakorraldus, mis on oma eelkäijatest või naabritest eesrindlikum, erinedes neist järgmiste tunnuste poolest:
* plaanipärane põllumajandus (kunstniisutus, ladustamine, kauplemine)
* linnade olemasolu, mis kujutavad enesest kaubanduse ja valitsemise keskpunkte ning millega liitub soodus asukoht, kaubateede ristumine, sõjaline stabiilsus, organisatsiooniline ühtsus
* ühiskonna poliitiline organiseeritus ja keskne valitsemine (planeerimine, hierarhiad, organiseeritud valitsemis-, õigus- ja administratiivsüsteem ning tugev sõjavägi)
* tööjaotus, spetsialiseerunud sotsiaalsed klassid, palgasõdurid
* kirja olemasolu, mis võimaldab kaubandust ja planeerimist
* arenenud kunstisaavutused näiteks kirjanduse, muusika, kujutava kunsti, arhitektuuri valdkonnas
* teaduste areng
* arenenud religioosne süsteem, mis põhineb kas polü- või monoteismil
* keele, kultuuri ja religiooni kaudu moodustunud ühine mõtlemine ja tunnetus
* ühtne ajaarvamissüsteem 

Kõrgkultuuri mõistet ajaloos analüüsib Arnold J. Toynbee oma teoses "Uurimus ajaloost" (A Study of History, London 1934–1954). Millised kultuurid on kõrgkultuurid ja millised mitte, on teadusliku arutelu objekt. 

Kõrgkultuuri määratlemisel pole tingimata vajalik kõigi nende tunnuste olemasolu.
Kõrgepalu mänd

**Kõrgepalu mänd** on Eesti üks jämedamaid mände, mis kasvab Võru maakonnas Rõuge vallas Kõrgepalu pargis. Kõrgepalu mänd oli 2018. aastani looduskaitse all.

Puu ümbermõõt on 452 (või 458 või 450) cm (1,3 m kõrguselt mõõdetuna), kõrgus 33 m ja vanus üle 90 aasta. Kaheharulise männi üks haru on kuivanud.

## Viited

## Välislingid
*
Kaasani kiriku pappel

**Kaasani kiriku pappel** on must pappel, mis kasvab Tallinnas Liivalaia tänaval Tallinna Kaasani kiriku õuel.

Eesti jämedaim must pappel kasvas Tallinnas Liivalaia tänaval Tallinna Kaasani kiriku aias, puu ümbermõõt oli 698 cm. Kuni murdumiseni 16. novembril 2004 oli see Tallinna jämedaim puu.

## Viited

## Välislingid
*
Väike-Saadu pärnad

**Väike-Saadu pärnad** on kaitsealused pärnad, mis kasvavad Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kassi külas Väike-Saadu talu õues. Need on kaks pärna, millest suurema ümbermõõt on 394 cm (mõõdetuna maapinnalt), kõrgus 25 m.

## Vaata ka
*Väike-Saadu pihlakas

## Viited

## Välislingid
*
Väike-Saadu pihlakas

**Väike-Saadu pihlakas** on kaitsealune ja Eesti üks jämedamaid pihlakaid, mis kasvab Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kassi külas Väike-Saadu talu õues. 

Pihlaka ümbermõõt on 213 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt), kõrgus 15 m.

## Vaata ka
*Väike-Saadu pärnad

## Viited

## Välislingid
*
Lümati künnapuu

**Lümati künnapuu** (botaaniliselt vigaselt nimetatud ka: *Lümati jalakas*) on kaitsealune ja Eesti jämedaim künnapuu, mis kasvab Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. 

Künnapuu ümbermõõt on 608 cm (mõõdetuna 1,2 m kõrguselt), kõrgus 17 m.

## Viited

## Välislingid
*
Loodi lehised

**Loodi lehised** (ka: **Loodi Püstmäe lehisepuistu**) on kaitsealune euroopa lehise puistu, mis kasvab Viljandi vallas Viljandi maakonnas. Lehised jäävad Loodi looduspargi alale.

Puistu rajas 1820. aastal Loodi mõisnik Heinrich August von Bock. 

Lehiste keskmine kõrgus on 40,5 m ja diameeter 54 cm. Lehiste seas kasvab ka Eesti kõrgeim lehis, mille kõrgus on 43,9 m (2007. aasta andmetel).

## Viited

## Välislingid
*
*
Lokuta kadakas

**Lokuta kadakas** (ka: **Metsküla kadakas**) on kaitsealune ja Eesti üks jämedamaid kadakaid, mis kasvab Rapla maakonnas Rapla vallas Metskülas Lokuta talu lähedal.

Kadaka ümbermõõt on 206 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt), kõrgus 10 m.

## Viited

## Välislingid
*
Christfried Voldemar Anton Assmuth

**Christfried Voldemar Anton Assmuth** (15. september 1882 Tallinn – 27. juuni 1945 Brandenburg) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

Ta sai Haibas koduõpetust, seejärel õppis ta Schmiedti erakoolis ja Jukumi koolis Tallinnas ning lõpetas Peterburis Wiedemanni Eragümnaasiumi. Aastatel 1902–1905 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, seejärel läks üle Königsbergi Ülikooli arstiteaduskonda ja lõpetas aastal 1908 Tübingeni Ülikooli arstiteaduskonna arstiastmega. Samal aastal kaitses ta ka Tübingeni Ülikooli juures doktoriväitekirja teemal "Über primäres Chorionepithelioma des Ovariums" ja sai *dr. med.* kraadi. Naasnud Venemaale, pidi ta aastal 1909 kordama arstieksameid Harkovi Ülikoolis.

Aasta 1909 esimesel poolel oli ta Tallinnas Diakonisside Asutise haigla assistent, kuid sama aasta lõpus asus ta tööle Sindi Kalevivabriku arstina, kus töötas aastani 1911. Aastatel 1911–1922 oli ta jaoskonnaarst Hallistes ja Karksis, osaledes aastatel 1914–1918 esimeses maailmasõjas. Aastatel 1922–1923 täiendas ta end Saksamaal professor Karl Schlossmanni juures Düsseldorfis lastehaiguste alal ja professor Kösserathi juures sisehaiguste alal. Aastal 1923 asus ta tööle Port Kunda tsemendivabriku arstina. Ta oli Eestimaa Arstide Abistamise Seltsi liige ja kuni aastani 1933 selle revisjonikomisjoni liige. Lisaks oli ta aastatel 1923–1933 Tallinna Tegelike Arstide Seltsi liige ja juhatuse liige laekahoidjana.

Aastal 1939 repatrieerus ta koos abikaasaga Saksamaale. Seal astus ta vabatahtlikult Saksa sõjaväkke ja töötas arstina Idarindel, taganedes koos armeega Saksamaale.

Ta langes 27. juunil 1945 granaadikillu läbi Brandenburgis ja on maetud sealsele vennaskalmistule.

## Isiklikku
Tema isa Alexander Carl Woldemar Assmuth oli Harju-Risti ja Tallinna Jaani koguduse II pihtkonna õpetaja, vanaisa Eduard Johann Assmuth oli Torma Maarja koguduse õpetaja. Teine vanaisa Adolf Ferdinand Haller oli arst.
## Viited

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 50
* Brennsohn, I. Die Aerzte Estlands von Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart. Riga, 1922, 
## Välislingid
* Christfried Anton Woldemar (03.09.1882 Tallinn — 27.04.1945 Brandenburg), med dr
*
Kuuskede kuningas

**Kuuskede kuningas** on kaitsealune ja Eesti üks jämedamaid kuuski, mis kasvab Pärnu maakonnas Saarde vallas.

Puu ümbermõõt on 434 (või 420) cm (1,3 m kõrguselt mõõdetuna), kõrgus 33 m.

## Viited

## Välislingid
*
Kaisma raba

**Kaisma raba** (ka *Kaisma soo*) on raba Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Soo pindala on 1723 ha. Soo jääb Kaisma hoiuala piiresse.

Soo on tekkinud veekogu soostumise tagajärjel.

Rabas asub kaks järve: Kaisma järv ja Kaisma Väikejärv.

Turba paksus on soos kuni 5,8 m.

## Viited

## Välislingid
*
Kolgu raba

**Kolgu raba** on raba Mahtra soostiku lõunaosas, halduslikult jääb Rapla maakonda Rapla valda. Raba on aastast 1981 kaitse all. Varasem sookaitseala hõlmas ainult Kolgu raba ja selle pindala oli 545 hektarit. Alates 2007. aastast kuulub raba ühes põhjapoolse Mahtra raba ja teiste ümbruskonna soodega Mahtra looduskaitseala koosseisu.

## Viited

## Välislingid
*
Tróodos

**Tróodos** on mäestik Küprose saare lääneosas. Selle kõrgeim tipp, Olümpos (1952 m), on ühtlasi riigi ja saare kõrgeim mäetipp. 

Mäestik ulatub peaaegu ristkülikukujuliselt. Lääne- ja põhjanõlvadel on tihedad metsad, idapoolsed nõlvad aga laskuvad tasapisi Mesaoría tasandikule, moodustades looduslikke orge. Mäestikust algavad mitmed väiksemad jõed, sealhulgas Pediaíos, mis voolab idasse ja suubub Famagusta lahte.

Mäestikus on palju bütsantsiaegseid kloostreid ja kirikuid, millest kümme neist on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse ning tuntud kui Tróodose regiooni maalitud kirikud. Lisaks on Tróodos tuntud looduskaunite radade, metsade ja mitmekesise taimestiku poolest, muutes selle populaarseks nii matkamiseks kui ka loodushuvilistele.

## Viited
Karlo Funk

**Karlo Funk** (sündinud 1971) on eesti ajakirjanik ja filmikriitik.

Ta on õppinud Tartu Ülikoolis ajalugu ja filosoofiat. Ta olnud töötanud kultuuriajakirjanikuna (ajalehtedes Noorte Hääl, Päevaleht ja Eesti Ekspress) ning teinud filmisaateid televisioonis ja raadios.

Aastatel 1999–2000 töötas ta reklaamifirmas Tank, 2001–2006 Eesti Filmi Sihtasutuses välissuhete juhina ja 2006–2013 peaeksperdina. Aastatel 2013–2016 oli ta Eesti Instituudi direktor. Seejärel töötas lühikest aega Telia digi-TV hankejuhina ja Eesti Rahvusringhälingus. Alates 2020. aasta kevadest on ta Eesti Filmimuuseumi kuraator.

## Tunnustus

* 2000 Aasta filmiajakirjanik
* 2000 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (filmikriitiku preemia)

## Välislingid
* Margit Tõnson. Kuldne mees Karlo Funk *Eesti Ekspress* / Areen, 21. oktoober 2010
Vuspjurt-Tšuratšiki

**Vuspjurt-Tšuratšiki** ehk **Vuspürt Tšuratšok** (vene *Вуспюрт-Чурачики*, tšuvaši *Вуспӳрт Чурачӑк*) on küla  Venemaal Tšuvaššias Tšeboksarõ rajoonis Išlei külaasunduses.  Asub 34 km kaugusel Tšeboksarõst.

Küla asutati 18. sajandi lõpus Tšuratšiki külast ümberasujate poolt. 1795 oli külas 10 talu 28 mehe ja 26 naisega. 1897 oli külas 168 elanikku, 1939. aastal 203 elanikku ja 2002. aastal 37 majapidamist ning 113 elanikku. 

Elanikud on peamiselt tšuvašid.

## Viited
Liköör (kakaomass)

**Liköör** (ingl k *liquor*) on kakaopuu viljade töötlemise tulemusel tekkinud mass. 

Fermenteerunud kakaooad (millelt on koored juba eraldatud) jahvatatakse vedelaks massiks, mida töödeldakse kemikaalidega (eri vahekordades ja temperatuuridel). Liköörist valmistatakse kakaopulbrit ja mitmeid muid šokolaaditooteid.

## Viited