open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Abakus (arhitektuur)

**Abakus** (ladina keeles *abacus*, vanakreeka keelest ἀβαξ *ábax* 'lauake') on nelinurkne lame plaat, mis moodustab samba kapiteeli ülemise osa. Abakuse ülesandeks on anda kitsa kapiteeliga sambale suurem pind, kandmaks arhitraavi või muud talastikudetaili. Abakuse kasutamine oli antiikarhitektuuris ja hilisemas orderiarhitektuuris reegliks. Varakristlikus, Bütsantsi ja keskaja arhitektuuris asendas abakust talum.

## Ajaloost
Abakus on olnud kasutusel juba Vana-Egiptuses. Protodooria sambal oli kogu kapiteeli asemel liigendamata abakus. Sellist sammast nimetatakse ka abakusesambaks.

### Antiiksetes orderites
Dooria samba abakus on lihtne ja liigendamata. Nagu dooria sambalgi, on protojoonia ja Toscana sambal abakus ruudukujuline kiviplaat püstiste külgtahkudega.

Joonia ja Korintose sammastel on abakus ruudukujuline alt kitsenevate külgtahkudega. Korintose samba abakus on kergelt nõgusate servadega ning on varustatud profileeritud liistuga. Nurgad on nürid. Korintose samba abakusel on iga külgtahu keskel palmett või rosett (abakuseõis).

Hilisemas orderiarhitektuuris, renessansis ja barokis kasutati samu kujundusi. Kuna erinevalt Vana-Kreeka ja Vana-Rooma joonia sammastest, mille voluudid oli seinaga samas tasapinnas (ainult üksikutel juhtudel pöörati voluut templi nurgasammastel 45 kraadi, nagu Athena Nike templil Akropolisel), olid 16. sajandi renessanssehitiste ja hilisematel joonia sammastel voluudid seinatasandiga võrreldes 45 kraadi pööratud, kasutati nendega koos sageli korintose orderi nõgusate külgedega abakust (näiteks ka Tartu ülikooli aula sammaste kapiteelidel).

### Pildid

Fail:Luxor temple27.JPG|Luxori papüürussammaste abakused on kapiteeli ülaosast kitsamad
Fail:Mortuary Temple of Hatshepsut 032010 004.jpg|Protodooria abakussammas
Fail:Doric order - Temple of Poseidon - Paestum - Italy.JPG|Dooria templil Paestumis toetub arhitraav palju laiemale abakusele
Fail:AtenePartenoneTrabeazioneOvest.jpg|Parthenoni dooria kapiteelid ja ligikaudu abakuselaiune arhitraav
Fail:3094 - Athens - Stoà of Attalus - Ionic capital - Photo by Giovanni Dall&#039;Orto, Nov 9 2009.jpg|Joonia kapiteeli õhuke sirge profileeritud abakus
Fail:Darmstadt Ehem Hoftheater Portikus Kapitell.jpg|Korintose kapiteeli nõguskülgne profileeritud abakus
Tartu ülikooli peahoone aula.jpg|Tartu ülikooli peahoone aula sammasgalerii joonia kapiteelid pööratud voluutide ja korintose abakusega


## Vaata ka
* Talum
* Talumvöö

## Viited

## Välislingid
*Abakus. – Archipendium (saksa keeles)
Abakus (täpsustus)

"**Abakus**" on mitmetähenduslik sõna. 

***[[Abakus]]** on Vana-Kreekas, Vana-Roomas ja keskaegses Lääne-Euroopas kasutusel olnud arvutuslaud
***[[Abakus (katteplaat)|Abakus]]** on kapiteeli katteplaat. 
***[[Abakus (ehisliist)|Abakus]]** on ehisliist, mis on metoopide ja triglüüfide ülemiseks raamiks.
William III

**William III** (sünninimi *Willem Hendrik*; 14. november 1650 – 8. märts 1702), tuntud ka kui **Oranje William**, oli Oranje-Nassau dünastiast Oranje vürst (*Willem III*), Hollandi provintside Hollandi, Zeelandi ja Utrechti haldur alates 1672 ning Inglismaa ja Iirimaa kuningas 1689–1702 William III nimega ning Šotimaa kuningas William II nimega 1689–1702.

Oranje William osales sõdades Prantsuse kuninga Louis XIV-ga, Prantsuse-Hollandi 1672–1678 sõjas ning Hollandi riigihoidjana osana Üheksa-aastasest sõjast, kui Iirimaal ja Šotimaal  toimus sõda Inglismaa ja Šotimaa kuninga (1685–1688/1689) James II  ja Williami vahel. William ületas 1688. aasta novembris Põhjamere ja La Manche'i väina suure laevastikuga, mis maabus Torbays. Pärast vaid kaht väikest kokkupõrget armeede vahel ning katoliiklusevastaseid mässe mitmes linnas varises Jamesi võim kokku, suuresti kuninga otsustusvõimetuse mõjul. Siiski järgnesid sellele pikaajaline Williami sõda Iirimaal ja Dundee ülestõus Šotimaal.  Pärast Jamesi vägede lüüasaamist Readingi lahingus 9. detsembril 1688 põgenesid James ja ta naine riigist. James naasis siiski veel kaheks nädalaks Londonisse, misjärel lahkus lõplikult Prantsusmaale. Ähvardades oma väed tagasi Hollandisse viia, veenis William 1689. aasta veebruaris uut parlamenti kuulutama tema ja ta naise koos valitsevaiks monarhideks.

Kuulsa revolutsiooni ehk 1688. aasta revolutsiooniga, kui 1688. aastal Suurbritannias toimus parlamentlik riigipööre, mille tulemusena tõugati troonilt viimane Stuartite soost kuningas, katoliiklane James II (Šoti kuningana James VII) ning Inglise kuningakroon läks Hollandi päritoluga protestantliku valitsejapaari, William III (Oranje Willem) ja James II tütre Mary II kätte.
Oranje Willem oli Inglismaa ja Iirimaa kuningas alates 13. veebruarist 1689 William III nimega ning Šotimaa kuningas William II nimega alates 11. aprillist 1689 kuni oma surmani, aastatel 1689–1694 koos Mary II-ga.  Võimuvahetus lõpetas 17. sajandil Inglise-Hollandi sõdades tehtud Inglismaa katsed allutada Hollandi Vabariik endale sõjalise jõuga. Revolutsioonile järgnenud majandussidemete tihenemine ning Inglise ja Hollandi laevastike sõjaline koostöö viisid Inglismaa rolli maailma kaubanduses Hollandist ette.

Inglismaa kuningana liitus ta Prantsuse kuninga Louis XIV vastase Prantsusmaa vastase "Suure Allianssiga", kuhu kuulusid  Saksa-Rooma keiser Leopold I, Hispaania kuningas Carlos II, Savoia hertsog Vittorio Amedeo I ja mitmed Saksa-Rooma keisririigi printsid. Kui  Kuningas Williami sõjas Prantsuse ja nende Põhja-Ameerika Uus-Prantsusmaa põlisameeriklastest liitlased (abnakid) ründasid Briti Uus-Inglismaa piirialade asulaid,  ei suutnud  britid Québeci kaitsta, sõja lõpetas 1687. aastal Ryswicki rahu.

Šotimaal ja Põhja-Iirimaal kutsuti teda vahel ka kuningas Billy.

Iirimaa lipul 1848. aastast olev oranž laid näitab Iirimaa protestantide tänulikkust William III-le.

## Viited
William IV

**William IV** (21. august 1765 – 20. juuni 1837) oli Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuningas ning Hannoveri kuningas (*Wilhelm IV*) aastatel 1830–1837. 

Ta oli Suurbritannia kuninga (1760–1801), Iirimaa kuninga (1760–1801), Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuninga (1801–1820 (1811)), Braunschweig-Lüneburgi kuurvürsti (1760–1806), Hannoveri kuninga (1814–1820) George III poeg ja Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuninga (1820 (1811)–1830), Hannoveri kuninga (1820 (1811)– 1830) George IV vend.

Williamil ei olnud legitiimseid järglasi, mistõttu sai pärast tema surma kuningannaks tema venna prints Edwardi tütar Victoria. Kuna aga Hannoveri kuningas võis olla vaid meessoost, lõppes sellega Suurbritannia ja Hannoveri personaalunioon ja Hannoveri kuningaks sai hoopis tema vend Ernst August I.

## Välislingid
Mõrtsukhai

**Mõrtsukhai** (*Carcharodon carcharias*) on heeringahailaste sugukonda kuuluv suurim röövkala.

Mõrtsukhai on peamine mereimetajatele jahti pidav kiskja ja kõige enam inimesi rünnanud hai. Peter Benchley menuromaanis "Lõuad" ja selle põhjal Steven Spielbergi filmisarjas kujutatakse mõrtsukhaisid "metsikute inimsööjatena". Tegelikult eelistab mõrtsukhai inimesele teisi saakloomi.

Täiskasvanud mõrtsukhai võib olla üle 7 meetri pikk ja 3,3 tonni raske. 

### Fossiilne päritolu

## Viited

## Välislingid

*"Haid kütivad sarimõrvaritena", Eesti Päevalehe veebiväljaanne, 23. juuli 2009
Papa

"**Papa**" tähendab eesti keeles 'isa'. 

Sama sõna tähendab ka ladina keeles 'isa', sellepärast nimetatakse ladina keeles ka paavsti ***papa***. 

NATO foneetilises tähestikus tähendab **Papa** P-tähte. 

**[[Papa (allveelaevade klass)|Papa]]** on allveelaevade klass. 

**Papa** oli kirjanik **[[Ernest Hemingway]]** hüüdnimi. 

**[[Papa (märter)|Papa]]** oli märter, kes hukati koos Abda ja Abdjesusega. 

**[[Papa (mütoloogia)|Papa]]** oli maoori mütoloogias esiema. 

**"[[Papa (seriaal)|Papa]]"** on Lõuna-Korea teleseriaal. 

**"[[Papa (laul)|Papa]]"** on laul telefilmist "Gideon's Daughter". 

**"[[Papa (film 2010)|Papa]]"** ("Farsan"), 2010. aasta Rootsi film; režissöör Josef Fares.

**"[[Papa (animafilm)|Papa]]"** on 2014. aasta eesti animafilm.

## Vaata ka
*PAPA, *[[Professional and Amateur Pinball Association]]*
**[[pāpa]]*, patt budismis
*Pápa, linn Ungaris
Islandi kirjandus

**Islandi kirjandus** on islandi keeles kirjutatud kirjandus. 

## Islandi kirjandust eesti keeles
* "Islandi novell". Tõlkinud Arvo Alas ja Henrik Sepamaa, autoriülevaated kirjutanud Arvo Alas. Eesti Raamat, Tallinn 1979, 324 lk

## Vaata ka
* Islandi kirjanike loend
*Eddad
* Põhjamaade saagad

## Kirjandus
* Arvo Alas, "Island. Lähipilk kirjandusmaastikule" – Looming 1984, nr 3, lk 378–387
* Mall Jõgi, "Kirjanduse toetamisest Islandil ja meil" – Looming 1997, nr 8, lk 1149–50
* Helgi Pukk, "Island - tule ja jää maa" (Põhjamaade kirjandus II). Greif, Tartu 1998, 76 lk
* Arvo Alas, "Madalalennulisi mõtteid Islandi kirjanduselust" – Looming 1998, nr 7, lk 1104–13 
* Arvo Alas, "Islandi saagad ja Eesti" – Looming 1999, nr 2, lk 244–248

## Välislingid
* Rein Veidemann, "Saagarahvas elab kirjanduses(t)" (Postimees 27. 4. 2002, lk 12)
Riigi julgeoleku volitatud esindaja

**Riigi julgeoleku volitatud esindaja** (lühend **NSA** ingliskeelsest *National Security Authority*) on Eesti Vabariigi institutsioon, mis täidab salastatud välisteabe volitatud vastuvõtja ja hoidja ülesandeid.

## Ajalugu
Institutsioon loodi 1995. aastal ülesandega tagada Eestile edastatud salastatud välisteabe kaitse. Vahemikus 1995–2001 täitis vastavaid kohuseid Riigikantselei julgeoleku ja riigikaitse koordinatsioonibüroo. 4. juulil 2001 anti Vabariigi Valitsuse määrusega nr 231 ülesanded üle Kaitseministeeriumile, kes volitas põhimäärusega NSA-na tegutsema Kaitseministeeriumi julgeolekuosakonna. Kohustuste üleandmise peamiseks põhjuseks oli asjaolu, et Eesti ja teiste NATO liikmesriikide vahelise salajase posti kogus suurenes tohutult (Eesti liitumiskõnelused NATOga), hakates ühtlasi koordinatsioonibüroo väiksearvulisele personalile üle jõu käima. Kaalumisel oli ka NSA üleandmine Kaitsepolitseiametile, kuid kuna tegemist oli peamiselt sõjalist infot sisaldava postiga, peeti Kaitseministeeriumit sobivamaks valikuks. 2009. aasta aprillis anti ülesanded üle Kaitseministeeriumi riigi julgeoleku volitatud esindaja osakonnale.

Alates 1. jaanuarist 2017 täidab ülesandeid Välisluureamet. Ülesanded anti Välisluureametile (endise nimega Teabeamet) seoses Kaitseministeeriumis tehtud ümberkorraldustega, mille eesmärgiks oli vabaneda oma põhitegevusega mitte seotud ülesannetest.

## Juhid

* 2000 – 20. november 2006 Herman Simm
* 24. aprill 2009 – 2011 Ingvar Pärnamäe
* märts 2011 – 2016 Märt Kraft

## Ülesanded
Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse paragrahv 52 alusel on NSA ülesanneteks:
* salastatud välisteabe selle avaldajalt vastuvõtmise, töötlemise ja sellele juurdepääsu korraldamine ning arvestuse pidamine; samuti salastatud teabe edastamine teistele riikidele;
* salastatud välisteabe põhiregistri pidamine ning allregistrite töö korraldamine ja kontrollimine;
* salastatud välisteabe kaitse tagamiseks rakendatavate turvameetmete ja nimetatud teabega kokkupuutuvate töötajate juurdepääsu kontrollimine, sealhulgas riigi välisesindustes ja väljaspool riigi territooriumi asuvates Kaitseväe üksustes;
* koolituste korraldamine salastatud välisteabe kaitse tagamiseks;
* salastatud välisteabe õigusvastasel avalikustamisel teabe avaldaja teavitamine avalikustamise asjaoludest välislepingus ettenähtud tingimustel;
* teabevaldajate teavitamine salastatud välisteabe salastamisaluse, -taseme ja -tähtaja muutusest;
* salastatud välisteabe juurdepääsusertifikaatide väljastamine ning salastatud välisteabe töötlemisnõuete tutvustamine juurdepääsu taotlevatele isikutele, samuti salastatud välisteabe avaldaja teavitamine juurdepääsu andmisest välislepingus ettenähtud tingimustel;
* osalemine oma pädevuse piires NATO ja Euroopa Liidu struktuuride töös;
* muude talle seaduse alusel antud õigusaktidega või välislepinguga pandud ülesannete täitmine.

## Viited
Keraämbliklased

**Keraämbliklased** (*Theridiidae*) on ämblikuliste seltsi kuuluv sugukond, kuhu kuulub üle 2000 liigi ja 87 perekonda. Keraämliklased on võrgukudujad, kuid nende võrk on kleepuv. Inglise keeles kutsutakse neid "Sassis võrguga ämblikud" (*Tangle web spider*). Nende tunnuseks on ka jalad, mille järgi neid kutsutakse ka kammjalaga ämblikeks nende neljanda jala eripära pärast.

Maailmas tuntuim liik sellest sugukonnast on must leskämblik ehk must lesk (*Latrodectus mactans*). Leskämbliku (*Latrodectus*) perekonda kuuluvad ka *[[Latrodectus variolus]]*, *Latrodectus hesperus*, punane lesk (*Latrodectus bishopi*) ja pruun lesk (*Latrodectus geometricus*)

## Perekonnad
**[[Achaearanea]]*
**[[Anelosimus]]*
**[[Argyrodes]]*
**[[Cabello]]*
**[[Cerocida]]*
**[[Chrosiothes]]*
**[[Chrysso]]*
**[[Craspedisia]]*
**[[Enoplognatha]]*
**[[Episinus]]*
**[[Hetschkia]]*
**Latrodectus* (leskämblik)
**[[Paratheridula]]*
**[[Spintharus]]*
**[[Steatoda]]*
**[[Stemmops]]*
**[[Styposis]]*
**[[Theridion]]*
**[[Theridula]]*
**[[Thwaitesia]]*
**[[Tidarren]]*
**[[Wirada]]*
Formalism

"**Formalism**" tähendab üldkeeles kuju eelistamist sisule või formaalsuste ainutähtsustamist. 

Sõna "**formalism**" on ka termin, millel on mitu eritähendust. 

***[[Formalism (matemaatika)|Formalism]]** oli matemaatika aluste suund, mis seadis eesmärgiks matemaatika aksiomaatikate täielikkuse ja mittevastuolulisuse tõestamise ainuüksi vormi põhjal. 
***[[Vene formalism]]** oli kirjandusteaduse koolkond, mis vaatles kirjandusteost kirjandusliku faktina ega tegelnud selle tõlgendamisega.  ***[[Formalism (kirjandusteadus)|Formalism]]** on kirjandusteaduses lähenemine, mis juhindub kirjandusteaduse tõlgendamisel ja hindamisel ainult selle tekstist, mitte selle loomise või retseptsiooni kontekstist. 
***[[Formalism (kunstiteadus)|Formalism]]** on kunstiteaduses Heinrich Wölfflini algatatud lähenemine, mis vaatleb kunstiteoseid eelkõige välise vormi, stiili seisukohalt.
*"**Formalism**" oli Nõukogude Liidus sõimusõna sotsialistliku realismi kaanonitele mittevastava kunsti vastu (vt võitlus formalismi vastu).
***[[Formalism (eetika)|Formalism]]** eetikas on lähenemine, mis seab tegu õigsusele formaalsed kriteeriumid.  
***[[Formalism (kunstifilosoofia)|Formalism]]** on kunstifilosoofias seisukoht, et kunstiteose väärtus ja kunsti olemus on seotud üksnes kunstiteose vormiga. 
***[[Formalism (religioon)|Formalism]]** on religioonis rõhu asetamine ainult rituaalide järgimisele. 
***[[Formalism (õigus)|Formalism]]** on õigusteoorias vaade, mille kohasel õigus määrab (näiteks õigusemõistmise jaoks) eneseküllased reeglid, mida pole tarvis täiendada muude kaalutlustega. 
***[[Formalism (luule)|Formalism]]** ehk **neoformalism** on luules vabavärsile vastanduv suund,  mis kasutab kunstitaotluslikult riimi ja rütmi.
***[[Formalism (film)|Formalism]]** on filmikunsti suund, mis paneb rõhku montaaži, kaadri kompositsiooni, kaamera liikumise jms vahendite kunstitaotluslikule kasutamisele. 
***[[Formalism (antropoloogia)|Formalism]]** on majandusantropoloogias vaade, mille kohaselt kõiki ühiskondi saab mõista majandusteaduse neoklassikalise koolkonna doktriini põhjal. 
*...
Kristel Kiigemägi

**Kristel Kiigemägi** (sündinud 30. märtsil 1980 Rakveres) on eesti kultuurikorraldaja, kirjandusõpetaja ja -kriitik, Eesti Kirjanduse Seltsi Tallinna esindaja. 

Ta on lõpetanud 1998. aastal Rakvere Reaalgümnaasiumi ja seejärel Tallinna Ülikooli eesti filoloogia eriala.

Ta on töötanud Tallinna 37. Keskkoolis ja Tallinna 21. Koolis eesti keele ja kirjanduse õpetajana. Ta oli Tallinna kirjandusfestivali HeadRead eelkäija, kirjandusürituse Sotsia (toimus 2001–2008) projektijuht.

Kristel Kiigemägi osales arheoloogistel kaevamistel Keava linnamäel 2002. aastal.

## Tunnustus

* 2003 Sirbi laureaat (koos Sirli Ojastega)

## Välislingid
* Peegel, Mari. Kristel Kiigemägi: Sotsia pageb keele juurde tagasi. Eesti Päevaleht, 15. aprill 2008
Morris Weitz

**Morris Weitz** [m'orris u'iits] (24. juuli 1916 – 1. veebruar 1981 Boston) oli USA esteetik. 

Ta sai doktorikraadi Michigani Ülikoolist ning õpetas 9 aastat Vassar College'is, aastatel 1954–1969 Ohio Osariigi Ülikoolis ja 1969. aastast Brandeisi Ülikoolis. Viimati oli ta Brandeisi Ülikooli Richard Koreti professor.   

Weitz sai tuntuks väitega, et kunsti ei ole võimalik defineerida, sest kunstiks nimetatakse nähtusi, mille vahel on perekondlik sarnasus Ludwig Wittgensteini mõttes. Enamik esteetikuid püüdis tema väidet ümber lükata, kuid tulemusena hakkasid esteetikud taas huvi tundma analüütilise filosoofia vastu.  

Weitz töötas välja kriitika filosoofia, mille järgi kriitik peab kunstiteost tõlgendama, hindama ja lõpuks teose üle teoretiseerima. 

Tema tuntuim raamat on "Hamlet and the Philosophy of Literary Criticism".

## "Teooria roll esteetikas"
Weitz avaldas 1956 ajakirjas Journal of Aesthetics and Art Criticism artikli "The Role of Theory in Aesthetics", kus ta eitas kunsti defineerimise võimalikkust. 

Kunstifilosoofias on "teooria" Weitzi sõnul otsinud kunsti olemust definitsiooni, nimelt tarvilike ja piisavate tingimuste kaudu. Formalism, voluntarism, emotivism, intellektualism, intuitivism ja organitsism esitavad igaüks oma definitsiooni, pidades seda ainuõigeks definitsiooniks, mis avab kunsti olemuse. Paljude teoreetikute väitel ei saa kunsti adekvaatselt tajuda ega põhjendada ühe kunstiteose paremust teise ees, teadmata kunsti loomust. Eri teooriate vastastikune välistavus ning üksmeele puudumine hoolimata pikaajalistest otsingutest paneb kahtlema definitsiooni leidmise võimalikkuses. 

Weitz väidab, et kunsti definitsiooni ("teooriat") polegi võimalik leida ning tuleb loobuda küsimast kunsti loomuse järele; kunsti mõistmiseks piisab vastamisest teistele küsimustele. Õiget ("reaalset") definitsiooni ei saagi olemas olla. Ometi on püüdlustel seda leida suur tähtsus kunsti mõistmisel. 

Clive Belli formalistlik teooria tegeleb peamiselt maalikunstiga, kuid pretendeerib üldistatavusele teistele kunstiliikidele. Maalikunsti olemus on plastilised elemendid omavahelises suhtes. Maalikunsti defineeriv omadus on tähenduslik vorm – mingid joonte, värvide, vormide ja mahtude kombinatsioonid, mis kutsuvad esile unikaalse vastukaja. Emotivist aga leiab, et kunsti defineeriv omadus on hoopis emotsiooni väljendamine tajutavas avalikus meediumis. Intuitivistidest leiab näiteks Benedetto Croce, et kunstile on iseloomulik eriline loov, tunnetuslik ja vaimne akt. Kunst on tunnetuse esimene aste, milles kunstnikud kujundid ja intuitsioonid lüüriliseks selgitamiseks või väljendamiseks. Kunst on mittemõisteline teadvus, asjade unikaalse individuaalsuse teadvus; olles väljaspool mõistelist mõtestamist ja väljaspool toimingut, on ta teadusliku ja moraalse sisuta. 

      

## Raamatud

* "Philosophy in literature" (1963)
* "Philosophy of the arts" (1964)
* "Hamlet and the philosophy of literary criticism" (1964)
* toimetaja, "Problems in aesthetics" (1959, 2. trükk 1970) 

## Isiklikku
Weitzi abikaasa oli Margaret. Neil sündisid pojad Richard ja David ning tütar Catherine.

Viimati elas ta Newtonis Massachusettsi osariigis.
Viljandi Muusikakooli Puhkpilliorkester

**Viljandi Muusikakooli Puhkpilliorkester** on eesti puhkpilliorkester, mis alustas tegevust 2004. aasta sügisel Viljandi Muusikakoolis.

Puhkpilliorkestris hakkavad noored mängima juba teisest pilliõppimise aastast.

Orkester on osalenud paljudel Eesti puhkpillimängijate konkurssidel, näiteks Eesti Noorteorkestrite konkursil EST-NOK. 2005. aastal saavutas orkester seal 3. koha, 2007. aastal 9. koha ning 2009., 2011. ja 2014. aastal esikoha. 

2023. aastal osales orkester Helmut Orusaare nimelisel noorteorkestrite konkursil Türil ning sai seal kulddiplomi ja peaauhinna (*grand prix*).

Viljandi Muusikakooli Puhkpilliorkester on pälvinud 2009. ja 2023. aasta Eesti Kooriühingu "Aasta puhkpilliorkestri" preemia.

## Peadirigendid
*2004–2007 Harry Illak
*alates 2007 Bert Langeler

## Abidirigendid
*2004–2005 Tuulike Agan
*2006-2021 Arno Anton
*2018-2019 Mart Aus
*2021-2022 Kerstin Kingo
*2022-2025 Gunnar Mändmets 
*2025-... Hans-Jürgen Kruus 

## Välislingid
* VMK puhkpilliorkestrist Viljandi Muusikakooli kodulehel
Harjumaa Noorte Puhkpilliorkester

**Harjumaa Noorte Puhkpilliorkester** (HNPO) on Harju maakonna eri paikade noortest koosnev puhkpilliorkester. 

Orkester loodi 1996. Orkestri dirigentideks on Harry Illak, Sirly Illak, Olev Roosa ja Lauri Metus. Orkestri mänedžer on Kristiina Liivik.

Märtsis 2006 ja Veebruaris 2017 toimusid Estonia kontserdisaalis orkestri juubelikontserdid.

## Konkursid, autasud

*2002 H. Orusaare nim. puhkpilliorkestrite konkursi Grand Prix 
*2002 H. Orusaare nim. puhkpilliorkestrite konkursil kooliväliste orkestrite kategoorias 1. koht
*2003 Eesti Kooriühingu „Aasta orkester”
*2005 EST-NOK'05 Regionaalorkestrid: 1. koht, kulddiplom
*2005 Eesti Noorte Puhkpilliorkestrite konkurss, Grand Prix
*2006 Puhkpilliorkestrite konkurss „Turniir”, 6. koht
*2006 Puhkpilliorkestrite konkurss „Turniir”, 6. koht ja hõbediplom 
*2007 EST-NOK'07 Regionaal- ja kesk-erimuusikakoolide orkestrid: 5. koht, kulddiplom
*2011 CISM aktsepteeritud Rahvusvahelisel Puhkpilliorkestrite konkurss, 2. koht
*2011 EST-NOK'11, Maakondlikud ja piirkondlikud orkestrid 1. koht, kulddiplom

## Harjumaa Noorte Puhkpilliorkestri väliskontsertreisid

*1997 Musse Combo festival Visbys (Rootsi) 
*2001 Ledøje-Smørum (Taani) 
*2002 Szombathely (Ungari) 
*2003 Malgrat de Mar (Hispaania) 
*2004 Confolens (Prantsusmaa) 
*2005 Island 
*2005 orkestrite festival Panevėžysis (Leedu) 
*2006 rahvusvaheline festival „Talsi city 775” (Läti) 
*2007 Soome – Eesti laulupidu Poris (Soome)
*2009 Soome – Salo Laulufestival
*2009 Norra
*2011 CISM aktsepteeritud Rahvusvahelisel Puhkpilliorkestrite konkurss (Praha)
*2016 Slovakkia - Bratislava orkestri- ja koorimuusika konkurss
*2017 Ahvenamaa ja Fiskars (Soome)
*2023 Ahvenamaa (Soome)
*2024 Kandern (Saksamaa)

## Salvestised
2005. aasta Harjumaa Noorte Puhkpilliorkestri 10. tegevusaasta koond-CD „Oleme teel”

## Välislingid
*Koduleht
*Heldur Saade. Mängivad pasunapoisid Õpetajate Leht, 17. mai 2002
*Külli Koppelmaa. Harjumaa noorte puhkpilliorkester sai 10-aastaseks Sõnumitooja 
*Ülle Tamm. Harjumaa Noorte Puhkpilliorkestrile Prahas kulddiplom  Sõnumitooja, 12. jaanuar 2011
*Mürtsub trumm ja pillid hüüavad! Saue Sõna, 19. aprill 2011
*Moonika Lepp. Isa ja tütar Illakud peavad kokku 80. sünnipäeva  Harju Elu, 8. juuli 2011
*http://uus.saue.ee/public/files/saue_august_26_2011_internet_uus.pdf Saue Sõna, 26. august 2011, lk 1
Ekvatoriaalvööde

**Ekvatoriaalne kliimavööde** on ekvaatori ümbruses paiknev põhikliimavööde, kus aasta läbi valitseb ekvatoriaalne õhumass. Sellele kliimavöötmele on iseloomulik väga väikse kõikuvusega kõrge õhutemperatuur ja suur sademete hulk. Aasta läbi puhuvad pöörijoonte piirkonnast lähtuvad passaadid. Päike on aasta läbi seniidis või väga kõrgel. Aastane päikesekiirguse hulk on seetõttu suur (kuid pilvisuse tõttu näiteks väiksem kui troopikavöötmes).

Aasta läbi on õhutemperatuur +25&nbsp;°C ümber, iga päev sajab pärast lõunat vihma. Sademete hulk on üle 2000&nbsp;mm aastas. Valitsevad vihmametsad ja asustus on hõre.

Ekvatoriaalsesse kliimavöötmesse jääb osa Kesk-Aafrikast, Lõuna-Ameerika põhjaosast ja Kagu-Aasiast.

## Vaata ka
*Kliimavööde
*Ekvatoriaalne kliima
Saue Muusikakooli Puhkpilliorkester

**Saue Muusikakooli Puhkpilliorkester** on eesti orkester, mis tegutseb Harjumaal Sauel. 

Orkester on välja kasvanud 1993. aastal Saue Keskkoolis tegutsemist alustanud vaskpilliorkestrist **Saue Yamaha Brass Band**. Orkestri esialgne nimi kajastas grupiõppemetoodikat, millel põhines sealne vaskpilliõpetus. Õppijad olid peamiselt algkooli õpilased.

Saue Muusikakooli loomisel 1996. aastal hakkas orkester seal tegutsema. Orkestri algne koosseis koosnes ainult vaskpillidest, kuid aja jooksul lisati puupille ja löökpille. Tänapäeval on puhkpilliorkester integreeritud muusikakooli puhk- ja löökpillide õppekavadesse. Lisaks pillimänguoskuse arendamisele saavad noored orkestrandid osaleda suuremas muusikakollektiivis. Samuti õpivad nad hindama esteetilisi väärtusi ja arendama loovust muusika tõlgendamisel.

Orkestri repertuaar on valitud nii, et see võimaldaks orkestrit kaasata piirkonna avalikel üritustel, andes sellega oma panuse kohaliku kultuurielu rikastamisse. 

Orkestri looja, muusikaline juht ja dirigent on Harry Illak. Aastatel 2001–2008 oli orkestri dirigent Sirly Illak-Oluvere.
Formalism (kunstifilosoofia)

**Formalism** on kunstiteoorias ja kunstifilosoofias vaade, mille kohaselt 1) kunstiteose väärtus on täielikult määratud  tema vormiga ja 2) kunsti olemus on määratud kunstiteose vormiga.
Eesti puhkpilliorkestrite loend

''Siia nimekirja palume kanda Eesti puhkpilliorkestreid.

## A

## B
*Big Band Tartu

## C

## D

## E
*Eesti Dirigentide Akadeemia Puhkpilliorkester (EDAP)
*Eesti kaitseväe orkester
*Eesti Noorte Kontsertorkester
*Eesti Noorte Puhkpilliorkester (ENPO)
*Elva Muusikakooli Puhkpilliorkester

## F

## G

## H
*Harjumaa Noorte Puhkpilliorkester (HNPO)

## I

## J
*Jõgeva puhkpilliorkester

## K
*Kaitseliidu Pärnumaa maleva puhkpilliorkester Saxon
*Kaitseliidu Tallinna maleva orkester
*Kaitseliidu Jõgeva maleva ja Torma puhkpilliorkester
*Keila Linnaorkester

## L
* Lasnamäe Muusikakooli Puhkpilliorkester
* Lihula muusika-ja kunstikooli orkester
* Lääne Maleva orkester

## M

## N
*Nõmme Muusikakooli Puhkpilliorkester

## O

## P
*Puhkpilliorkester "Tamme"
*Põltsamaa Linnaorkester
*Pärnu Noorte Puhkpilliorkester
*Pühajärve Puhkpilliorkester

## R
*Rapla Maakonna Noorte Puhkpilliorkester
*Rõngu Pasunakoor

## S
*Saue Muusikakooli Puhkpilliorkester
*Sõjaväeorkester

## Š

## Z

## Ž

## T
*Tapa Linna Orkester
*Tartu Karlova Kooli Puhkpilliorkester
*Tartu Saksikoor
*Tartu Mart Reiniku Kooli puhkpilliorkester
*Tallinna Muusikakooli Puhkpilliorkester
*Tallinna politseiorkester
*Tallinna Tuletõrjeühingu Puhkpilliorkester
*Tallinna Tehnikaülikooli Puhkpilliorkester
*Tallinna Muusika- ja Balletikooli MUBA Sümfooniline Puhkpilliorkester
*Tõrva Muusikakooli Puhkpilliorkester

## V
*Vabariiklik Orkestrijuhtide Puhkpilliorkester (VOP)
*Vedu puhkpilliorkester
*Viljandimaa Puhkpilliorkester
*Viljandi Muusikakooli Puhkpilliorkester
*Väägvere Pasunakoor

## Ä

## Ö

## Ü
Pöörijoon

**Pöörijoon** on kujutletav joon maakera pinnal, mille laiuskraad on 23,5° N (põhjapöörijoon) või 23,5° S (lõunapöörijoon). Nendel paralleelidel on päike seniidis üks kord aastas (pööripäeval). 

## Vaata ka
*Polaarjoon
*Ekvaator
Küüni tänav

**Küüni tänav** on tänav Tartu kesklinnas. 

Tänav algab Raekoja platsilt ja ulatub Riia tänavani ning on üks käidavamaid tänavaid Tartus. Tänava pikkus on umbes 410 meetrit ja laius 18 meetrit. Tänav on kogu ulatuses liiklemiseks ainult jalakäijatele ning jalgratastele.

Ajalooliselt on tegemist olnud kaubandustänavaga, 1821. aastast kuni Teise maailmasõjani asus seal Kaubahoov, tänapäeval on selle koha peal Kaubahoovi park ehk Keskpark. Küüni tänaval asuvad Tartu Kaubamaja uus hoone aadressiga Riia tänav 1 (valmis 2005), Tartu kaubahall  Küüni 7 (1989) ja kunagise hotelli London kohale rajatud GMP Plaza Küüni 5B.

2004. aasta lastekaitsepäeval paigaldati Küüni tänavale Ülo Õuna 1977. aastal valminud skulptuur "Isa ja poeg".

16. jaanuaril 2008 andis Tartu Linnavalitsus välja korralduse Küüni tänava rekonstrueerimise tingimuste kohta. Ümberehituse eesmärgid: paigaldada Tartu vanalinna makett; paigaldada 3x4 meetri suurune infoekraan; fikseerida iga-aastase konkursi "Aasta tegu" võitja; rajada kohtumispaik. Ümberehitamisele läks ka osaliselt Uueturu tänav. Ümberehitused loodeti valmis saada 2010. aastaks.
 
## Pilte

Pilt:Küüni street 2007 1.jpg|Vaade Tartu Kaubamaja (Riia tänav 1) juurest Raekoja platsi suunas
Pilt:Küüni street 2007 2.jpg|Vaade umbes poolelt tänavalt Raekoja platsi suunas
Pilt:Tartu, ulice.jpg|Vaade Riia tänava suunas
Jalgrattahoidja Tartus Küüni tänaval, 25. august 2012.jpg|Jalgrattahoidja Küüni 1 ees
File:Tartu Küüni 3.jpg|Küüni 3
Küüni 5, Tartu.JPG|Küüni 5
File:Tartu, Estonia - panoramio (11).jpg|Küüni 5 // Poe tänava nurgahoone
File:Tartu, ulice.jpg|GMP Plaza, Küüni 5b // Vallikraavi tänava nurgahoone
File:Tartu. Küüni street - panoramio.jpg|GMP Plaza

## Ajalugu

Küüni nime kandis tänav aastatel 1550–1936. Saksakeelne nimekuju oli Venemaa Keisririigi lõpuaastatel *Kühnstraße*, venekeelne nimekuju *Кюновская улица*. 1936. aastal nimetati see **Võidu tänavaks** ning alates 17. septembrist 1940 aastast kandis koos Rüütli tänavaga **21. Juuni tänava** nime. Keskaegne nimi taastati 1989. aastal.

Kuni 1941. aastani oli Küüni tänav üsna lühike tänav. Praeguse Poe tänava ja  Riia tänava vaheline lõik oli Barclay plats (*Barklei Platz*) ja Aleksandri tänava osa.

Võidu tänav 30 asus enne teist maailmasõda trükikoda „Ilutrükk" ja Võidu tänav 14 Gustav Rohti trükikoda. 
## Viited
Avalik arvamus

**Avalik arvamus** ehk **ühiskondlik arvamus** on massiteadvuse avaldumisvorm, mille moodustab viis, kuidas ligikaudu ühetaolistes oludes elavad inimesed tegelikkusesse suhtuvad ning mis hõlmab inimeste arvamuste ja hoiakute kogumit.

Ühiskonna võim indiviidi üle avaldub seadusandluse ja avaliku arvamusena. Seadusandlus on mõjutatud avalikust arvamusest ning seaduste olemasolu või puudumine mõjutab omakorda avalikku arvamust. Seadusandlus mõjutab indiviidi võimaliku karistuse abil, avalik arvamus aga indiviidi heakskiidu või hukkamõistu abil.

Seadusandlus kehtestatakse, avalikku arvamust ei saa kehtestada. Avalik arvamus on mõjutatav ühiskonna poolt aktsepteeritud arvamusliidrite seisukohtade, ühiskonnas levitatava reklaami ja propaganda poolt. Tänapäeval on avaliku arvamuse üheks suuremaks mõjutamise kanaliks ajakirjandus.

## Viited
Geograafiline pikkus

**Pikkus** ehk **geograafiline pikkus** (λ) on suurus, mis iseloomustab maapinnal asuva punkti nurkkaugust algmeridiaanist.

Pikkus algmeridiaanil on 0°. Pikkus suureneb ida poole ja lääne poole 180°-ni.

Maapinnal asuva punkti laius ja pikkus moodustavad selle punkti geograafilised koordinaadid.
Raekoja plats

**Raekoja plats** asub mitmes linnas:

* Raekoja plats Tallinnas
* Raekoja plats Tartus
* Raekoja plats Narvas

***Raekoja plats** oli Keila Keskväljaku nimevariant.
***Raekoja plats** oli Viljandi Raekoja õue nimevariant.

## Vaata ka
*Raekoja park
*Raekoja tänav
XADO

**XADO** on Harkivis Ukrainas asuv keemiaettevõte, mis toodab nii lisandeid määrdeainetele kui ka nende baasil määrdeaineid masinatele. Tootja väitel omavad tema lisandid taastavat toimet hõõrduvatele pindadele.

Asutatud 1991.

## Välislingid

*Xado koduleht
*Xado Eesti koduleht
Nõmme Muusikakooli Puhkpilliorkester

**Nõmme Muusikakooli Puhkpilliorkester** on puhkpilliorkester, kus mängivad Nõmme Muusikakooli õpilased.

Orkester asutati 1992. aastal. Palju aastaid oli orkestri dirigent Ago Lend. Viimastel aastatel on dirigendipuldis olnud Harry Illak, Ülo-Mati Sõro, Vigo Uusmäe, Mart Kivi ja Aigar Kostabi.

Orkester on esinenud Nõmme Muusikakooli avalikel kontsertidel ja saavutanud auhinnalisi kohti vabariiklikel konkurssidel:
*1994. aastal võideti vabariiklikul konkursil Grand Prix ja reis Bad Krozingenis toimunud puhkpilliorkestrite festivalile.
*2005. aastal võideti vabariiklikul konkursil esikoht esimeses kategoorias ja kulddiplom.
*2006. aastal võideti konkursil "Orkestrite Turniir" hõbediplom.
Lõunapolaarjoon

**Lõunapolaarjoon** on lõunapoolkera polaarjoon, mille laiuskraad on 66,5° S. Lõunapolaarjoonest lõuna pool esineb polaaröö ja polaarpäev.

Ainus manner, mida lõunapolaarjoon läbib, on Antarktis.

## Vaata ka
*Põhjapolaarjoon
*Ekvaator
*Pöörijoon
Vähi pöörijoon

**Põhjapöörijoon** ehk **Vähi pöörijoon** on pöörijoon, mille laiuskraad on 23,5° N. Selle paralleeli peal on päike seniidis üks kord aastas – suvise päikeseseisaku ajal. Sel ajal on põhjapoolkeral suvi ja lõunapoolkeral talv. Põhjapöörijoon on tinglik piir palavvöö ja parasvöö vahel.

Põhjapöörijoon läbib järgmiste riikide territooriumi:

*USA (Hawaii osariik) - ainult merel
*Mehhiko
*Bahama
*Lääne-Sahara (Maroko poolt okupeeritud)
*Mauritaania
*Mali
*Alžeeria
*Niger
*Liibüa
*Tšaad – selle põhjapoolseim punkt asub põhjapöörijoonel.
*Egiptus
*Saudi Araabia
*Araabia Ühendemiraadid (ainult Abu Dhabi emiraat)
*Omaan
*India
*Bangladesh
*Birma
*Hiina, Guangzhoust põhja pool
*Taiwan

## Vaata ka
*Lõunapöörijoon
*Põhjapolaarjoon
*Lõunapolaarjoon
*Ekvaator
Aeg antud elada, aeg antud surra

**"Aeg antud elada, aeg antud surra"** on Erich Maria Remarque'i romaan.

## Sisukokkuvõte
Romaan algab sellega, et 19-aastane peategelane, Saksa sõdur Ernst Graeber sõdib Nõukogude Liidu territooriumil. Ta on Wehrmachti ridades sõdinud juba kaks aastat. 

Ernst on mitmest kohustuslikust sõjapuhkusest rindeolukorra halvenemise tõttu ilma jäänud. Lõpuks saab ta endale 14-päevase puhkuse. Saksamaal vanematekodu otsides näeb ta pommitatud Saksa linnu, samuti on hävinud tema kodumaja ning vanemad on teadmata kadunud. Ernsti tungiv soov leida oma vanemaid viib ta otsingute käigus kokku mitme rindekaaslase ja klassivennaga, ta kohtub ka Elisabethiga, kelle isa on koonduslaagris. Ernst armub tüdrukusse ja toimub kiire sõjalaulatus. 

Ernsti päevad tsiviilisikuna kutsuvad temas esile kehtiva korra vihkamise (mis tegelikult on juba hoopis varem tekkinud) ja veendumise jätkuva sõja mõttetuses, mis juba on praktiliselt kaotatud.

Ernst ei saagi oma vanematest midagi kindlat teada. 15 päeva möödudes (ühe päeva on ta lisaks võtnud) naaseb ta oma rügemendi juurde Nõukogude Liidu territooriumil. Rindel tuleb Ernstil valvata nelja partisanist vene sõjavangi, kelle vastu Ernst on aga liialt heatahtlik, uskudes nende headusse ja süütusesse. Nende vabadusselaskmisel haarab üks partisanidest relva ja laseb Ernsti maha.
Theridion

**Theridion** on perekond ämblikke keraämbliklaste seltsist.

Selle perekonna tuntuim esindaja on *[[Theridion grallator]]* (Simon, 1900).  Tema näopiirkonna värvide muster meenutab naerunägu. *Theridion grallator* on vaid üks Havai 11  perekonna *Theridion* ämblikust. 

## Välislingid

*Foto: ''Theridion grallator''
Aaderduspintsel

**Aaderduspintsel** on pintsel, mida kasutatakse aaderdamisel või varjustamisel. 

Üks aaderduspintsli tüüp (inglise keeles *flogger*) on pika harjasega (kõvakarvaga) pintsel, mida kasutatakse aaderdamisel teatud metsamaterjalile soonelise efekti andmiseks. 

Teine aaderduspintsli tüüp (inglise keeles *blender*) on lühikese kandilise soobli- või veisekarvadest otsaga pintsel, mida kasutatakse värvide segamisel varjustusefektide saamiseks.

## Vaata ka
*Aaderduskamm

## Välislingid
Aadressiregister

**Aadressiregister** (*address register*) on register, mis tagab käsu aadressiosa täitmise. 

## Vaata ka
*Mäluaadressiregister
Mäluaadressiregister

**Mäluaadressiregister** ehk **aadressiregister** (*memory address register*, *MAR*) on keskprotsessori register, mis tagab järgmise mälupesa aadressi viitamise.
Aadressiruum

Informaatikas on **aadressiruum** teatud hulk võimalikke aadresse, mis vastavad kas mälupesadele (mäluaadress), arvutivõrgu sõlmedele (IP-aadress) või muudele füüsilistele või loogilistele olemitele.

Registripidajate jaoks jagab IP-aadresse aadressiruumidesse IANA (Internet Assigned Numbers Authority).

## Viited
Aadressisiin

**Aadressisiin** on protsessoris paiknev ja aadressiregistrit mäluga ühendav sidekanal, mis võimaldab protsessoril mälu juhtida. Mälujuhtimise abil määratakse mälupesa, millega lugemis- või kirjutamisoperatsioon teostatakse.
Aadressiteisendus

**Aadressiteisendus** (*address modification*) on aadressi muutmise protseduur masinakäsus, nii et selle käsu täitmisel võidakse viidata erinevatele mälupesadele.
Aadressitu käsk

**Aadressitu käsk** (*zero-address instruction*) on arvutustehe, mille puhul operandide asukoha määrab käsukood ja seda sõltumatult ei spetsifitseerita.

Aadressituid käske kasutatakse näiteks Java baitkoodis, kus aritmeetiliste tehete operandidele ei viidata tehte enda käsus, vaid need laaditakse eelnevalt pinusse. Järgnevas näites tehakse arvutus 3 + 4. Operandid 3 ja 4 laaditakse pinusse, seejärel võtab aadressitu käsk *iadd* operandid pinust välja ja laadib pinusse liitmistehte tulemuse 7.

```
iconst_3
iconst_4
iadd
```
Aadressiarvutus

**Aadressiarvutus** (*address calculation*) on protseduur, millega masinakäsu aadressivälja sisude põhjal määratakse absoluutaadress.
Aadressiin

**Aadressiin** on üks rakupinnavalke, eriti vereringet ääristavatel endoteelirakkudel, mis annab signaale leukotsüütide suunamiseks konkreetsetele kudedele.

## Välislingid
Aafrika malleus

**Aafrika malleus** ehk **hobuste epizootiline lümfangiit** on hobuste krooniline nakkuslik lümfangiit, mida põhjustab nakatumine pärmiga *[[Histoplasma farciminosus]]*.
Aare

**Aare** on väärisasjade kogum, mille tarbimine või müümine on pikaks ajaks edasi lükatud. Aare on sageli peidetud.

## Vaata ka
*Aardekogumine
*Aardeleid
Aare (täpsustus)

**[[Aare]]** on väärisasjade kogum, mille tarbimine või müümine on pikaks ajaks edasi lükatud. 

***[[Aare (eesnimi)|Aare]]** on eesnimi. 
***[[Aare (perekonnanimi)|Aare]]** on perekonnanimi
***Aare** ehk **[[Aare jõgi]]** on jõgi Šveitsis. 

## Vaata ka
*AARE
*Aare liustik
*Aare kuristik
Berni kanton

**Berni kanton** (saksa keeles *Kanton Bern*, prantsuse keeles *Canton de Berne*) on kanton Šveitsi keskosas.

Berni kanton on nii pindalalt (Graubündeni kantoni järel) kui ka elanike arvult (Zürichi kantoni järel) Šveitsi kantonite seas teisel kohal. Kantoni kõrgeim punkt on Finsteraarhorn (4273 m).

Kantoni ametlikud keeled on saksa ja prantsuse keel. Saksakeelne enamus räägib šveitsisaksa keele Berni murdeid (*Bärndütsch*)  ning teisi šveitsisaksa murdeid. See on enamasti kõnekeel, kirjutamiseks kasutatakse tavaliselt saksa kirjakeele Šveitsi normi (kuigi eksisteerib ka Berni murretes kirjandus).

Kantoni mitteametlik hümn on "Berner Marsch".

## Haldusjaotus
Berni kanton jaguneb 5 halduslikuks piirkonnaks: Bern-Mittelland, Berner Jura, Emmental-Oberaargau, Oberland ja Seeland. Piirkonnad jagunevad 10 ringkonnaks. Ringkondades on kokku 388 valda.


Karte Kanton Bern Verwaltungsregionen 2026.png|Berni kantoni piirkonnad
Karte Kanton Bern Verwaltungskreise 2026.png|Berni kantoni ringkonnad


## Viited
Samoa saared

**Samoa saared** on saarestik Vaikses ookeanis Polüneesias.

Saarestik koosneb 13 saarest. Suuremad saared on vulkaanilised, osa väikesaari aga korallilised atollid.

Saarestiku lääneosa, mille moodustavad kaks suuremat saart Savai'i ja Upolu koos ümbritsevate väikesaartega, kuulub Samoale.

Idapoolsed saared, Tutuila saar koos seda ümbritsevate väikesaartega ning Manu'a saared (Tau, Ofu ja Olosega) kuuluvad Ameerika Samoa koosseisu.

## Välislingid
*
Aarne Ermus

**Aarne Ermus** (sündinud 14. aprillil 1966 Abja-Paluojal) on Eesti sõjaväelane (kolonel). Aastatel 1996–2007 töötas ta eri ametikohtadel Kaitsejõudude Peastaabis, olles 2000–2002 ka selle ülem. Alates 1. augustist 2007 kuni 2013. aasta 28. juunini oli ta Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste ülem.

## Elulugu
### Haridus
Aarne Ermus on lõpetanud 1984. aastal Karksi-Nuia Keskkooli ja jätkanud õpinguid Venemaal Omskis Kõrgemas Juhtivkoosseisu Sõjakoolis. Hiljem on ta ennast täiendanud Ameerika Ühendriikide Armee Juhtimis- ja Staabikolledžis (aastatel 1998–1999) ja Soome Maakaitse Kõrgkoolis Eesti riigikaitse kõrgema juhtkonna erikursustel (aastatel 1999–2000).

### Teenistus Nõukogude armees
Omski sõjakooli lõpetamise järel oli Aarne Ermus esmalt motolaskurrühma ülem Kaug-Idas. Sealt viidi ta 1989. aastal üle 31. tankidiviisi luurepataljoni, mis paiknes algul Tšehhoslovakkias, hiljem Venemaal Gorki oblastis. Selles pataljonis teenis ta luurerühma ülemana.

### Teenistus Eesti armees
Seoses Eesti iseseisvumisega pöördus Aarne Ermus 1991. aastal tagasi kodumaale ja ühines kaitseväega, teenides algul Kaitsejõudude Peastaabi operatiivosakonna peaspetsialisti ametikohal.

Aastatel 1992–1996 oli ta seotud Kuperjanovi Üksik-jalaväepataljoniga, teenides selles üksuses eri ametikohtadel: kompaniiülema, staabiülema ja lõpuks aastast 1994 ka kogu pataljoni ülemana. Aastal 1992 anti talle leitnandi ja aastal 1993 kapteni auaste.

Aastal 1996 ülendati Aarne Ermus majoriks ja viidi üle Kaitsejõudude Peastaabi teenistusse. Seal töötas ta operatiivosakonnas, olles planeerimisgrupi, operatiivjaoskonna ja planeerimisjaoskonna ülem. Aastal 1999 anti talle kolonelleitnandi auaste ja temast sai Kaitsejõudude Peastaabi ülema kohusetäitja. 2000. aastast 2002. aastani oli kolonelleitnant Ermus Kaitsejõudude Peastaabi ülem ja seejärel viis aastat operatiivülem.

2007. aastal valiti ta kaitseväe juhatajaks nimetatud Ants Laaneotsa asemel Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste uueks ülemaks. Tema volitused sellel ametikohal lõppesid 28. juunil 2013.

## Tunnustus
*Kotkaristi IV klassi teenetemärk (veebruar 1997)
*Mälestusmedal "10 aastat taastatud Kaitseväge"

## Isiklikku
Aarne Ermus on abielus. Tal on kaks poega.

Aarne Ermus oli filmi "Nimed marmortahvlil" sõjaline konsultant.

## Välislingid
*Aarne Ermus Eesti Teadusinfosüsteemis
*Elulookirjeldus Eesti Kaitseväe lehel
**[http://www.postimees.ee/260707/esileht/siseuudised/274186.php Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste uueks juhiks saab Aarne Ermus]* Postimees, 26. juuli 2007
Aarike Hooldekeskus

**SA Aarike Hooldekeskus** on Kambja vallas Virulase külas tegutsev vallale kuuluv hooldekeskus. Ta paikneb osas Aarike talu ümberehitatud majadest. 

Hooldekeskus asutati 28. novembril 2004.

2007. aasta seisuga on seal 47 hoolealust. 

Varem tegutses samades ruumides 1948. aastal loodud Aarike Invaliididekodu (rahvasuus ka vanadekodu), hiljem Aarike Internaatkodu ja aastast 1991 sotsiaalministeeriumi otsealluvusega Aarike Hooldekodu.
Abasthumani

**Abasthumani** (gruusia omaladinas *Abastumani*) on alev ja kuurort Gruusia lõunaosas.

Abasthumanis on soodat ja väävlit sisaldavad soojaveeallikad temperatuuriga 30–39,9 °C. 19. sajandil tekkis sinna populaarne kuurort. Rajati palju sanatooriume tuberkuloosi, bronhiaalastma, aneemia ning südame- ja veresoonkonna haiguste raviks. Pärast Gruusia iseseisvumist 1991. aastal sanatooriumiturism lakkas ja kõik sanatooriumid tuli sulgeda. Vahepeal on kaks sanatooriumi uuesti avatud.

Kanobili mäel avati 1892. aastal Venemaa esimene astronoomiline mägiobservatoorium. 1932. aastal lisandus astrofüüsikaobservatoorium. 1990. aastaks oli seal avastatud 558 tähte. 1930. aastatel saksa ekspeditsiooni rajatud kuplis on praeguseni töötav Jena Carl Zeissi tehases ehitatud refraktor.

Koha järgi on nimetatud asteroid 1390 Abastumani.

## Viited
Aamulehti

**Aamulehti** ('Hommikuleht') on Soomes Tamperes väljaantav soomekeelne päevaleht. 

Ta on tiraažilt Soomes ajalehe Helsingin Sanomat järel teine päevaleht. Aastal 2005 oli lehe tiraaž argipäeviti 136 743 ja pühapäeviti 140 703. Lugejaid on aastatel 2005–2006 tehtud turu-uuringu andmetel 319 000. Ka lugejate arvu poolest on ta Soomes teisel kohal. 

Lehe esimene number ilmus 3. detsembril 1881. 

Leht oli pikka aega Rahvusliku Koonderakonna häälekandja, kuid 1992 kuulutas ta end teiste kohalike lehtede eeskujul sõltumatuks. Ometi peetakse teda endiselt parempoolseks leheks. 

Alates 1998. aastast kuulub leht kontserni Alma Media.

## Välislingid

*Aamulehti
Marina Kesler

**Marina Kesler** (sündinud 22. juunil 1970) on Eesti balletitantsija, koreograaf ja õppejõud. 

Marina Kesler on lõpetanud 1988. aastal Tallinna Koreograafiakooli (õpetajad Ilse Adusson, Tiiu Randviir) ja 1997. aastal Venemaa Teatrikunsti Akadeemia (GITIS). GITIS-es sai ta 2006. aastal magistrikraadi (õpetaja Natalja Orlovskaja). Ta on läbinud täiendõppe Viinis moderntantsu alal ("International Impulstanz Vienna"; õpetajad Joe Alegado, Lisa Corbet). 

Ta on Tallinna Balletikooli õppejõud ja koreograaf.

## Tunnustus

* 2005 preemia Moskva X rahvusvahelisel koreograafide konkursil etteaste eest "Püha kevad" (Stravinski)
* 2008 Eesti Teatriliidu balletiauhind
*2021 Eesti Teatriliidu balletiauhind

## Koreograafiatöid
*2000 – koreograafia revüü-lavastusele "Beau-Mont", lavastaja Mart Sander, teater Bel-Étage (Tallinn)
*2001 – koreograafia lavastusele "Cabaret", lavastaja Ago-Endrik Kerge, teater Bel-Étage (Tallinn)
*2004 – koreograafia lavastusele "Kolme neitsi maja" , lavastaja Arne Mikk
*2006 – koreograafia operetigalale "Estonia 100"
*2006 – Tallinna Balletikooli lühiballeti "Üks päev" (Mozart, Tiersen) koreograaf-lavastaja, libretist. 
*2007 – kaasaegse balleti "Libahunt" (Pärt, Sumera jt., RO Estonia) koreograaf-lavastaja
*2007 – ooperi "Carmen" (Bizet) koreograaf
*2015 – balleti "Kratt" (Tubin) lavastaja-koreograaf
*2020 – balleti "Anna Karenina" (Šostakovitš, RO Estonia) koreograaf-lavastaja.

## Viited
Johan Mjällby

**Johan Mjällby** (sündinud 9. veebruaril 1971 Järfälla vallas) on endine Rootsi jalgpallur, keskkaitsja.

Koondises lõi ta 49 mängus 4 väravat. Ta oli Rootsi koondise kapten 2002. aasta maailmameistrivõistlustel ning kuulus koondisse ka 2000. ja 2004. aasta euroturniiridel.

## Klubid
*1990–1998 AIK Solna – 135 (8)
*1998–2004 Celtic – 144 (13)
*2004–2005 Levante – 3(0)
*2006 AIK Solna – 1(0)

## Isiklikku
Johan Mjällby on 187 pikk ja kaalub 85 kilo. Ta on abielus Jenniferiga ning neil on kaks last.
Häädemeeste Keskkool

**Häädemeeste Keskkool** on keskkool Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Häädemeeste alevikus aadressil Kooli 10.

Kooli direktor on Marika Merirand. Kooli logol on kujutatud raamatut ja purjelaeva.

## Ajalugu
Häädemeeste kooli on esmamainitud 1688. aastal, ürikutes on kirjas 15 õpilast. Põhjasõja ja katku tõttu oli kool aastakümneid varjusurmas. 1770. aastal on mainitud köster Hindrikut, kellel on 3 õpilast. 1854. aastal algas pidev koolihariduse andmine, 1855. aastal loodi seoses usuvahetusega õigeusu abikool, 1874. aastal loodi Häädemeeste õigeusu kihelkonnakool. 

1917. aastal ühendati luteri ja õigeusu vallakoolid üheks 4-klassiliseks algkooliks, 1919 liideti sellega kihelkonnakool 6-klassiliseks kooliks.

Nõukogude okupatsiooni kehtestamise järel loodi mittetäielik 7-klassiline keskkool, 1941. aastal taastati 6-klassiline kool, 1944. aastal taastati mittetäielik 7-klassiline keskkool. 1958. aastal muudeti kool keskkooliks. 1964. aastal valmis uus 16 klassiruumi ja ainekabinetiga koolihoone (arhitektid Mart Port ja Allan Murdmaa) 550 õpilase jaoks. Kooli 300. aastapäeva puhul paigaldati kooli õuele mälestuskivi.

1990. aastatel kooli renoveeriti ja rajati arvutiklass. 2003. aasta kevadel avati spordihoone, 2005. aastal läbis maja kapitaalremondi. 2006. aastal rajati kaasaegne arvutiklass, 2017. aastal rajati kooli kõrvale välijõusaal ja kettagolfirada, 2020. aastal rajati kooli kõrvale *skatepark* ja kaasaegne õppeklass HEV-õpilastele.

## Õpilaste arv

## Viited

## Välislingid
* Kooli koduleht
Steatoda

***Steatoda*** on keraämblikuliste sugukonda kuuluv perekond, kuhu kuulub üle 120 liigi. Tavaliselt on nad tumedat värvi, tagakehal on neil valge triip, millele lisandub veel heledaid täppe ja/või triipe. 

Neid kiputakse segi ajama musta lesega ja seepärast kutsutakse neid mõnikord ka valedeks mustadeks leskedeks. Igatahes on *Steatoda* perekonna ämblikud inimesele vähem ohtlikud kui must lesk (*Latrodectus*). Segi ajamist võimaldab see, et nad mõlemad on keraämblikute perekonnad, mille iseloomustajaks on ilus ümmargune tagakeha. Üldjuhul on *Steatodad* mustadest leskedest ka väiksemad.

Eestis on meie elamutes ja kõrvalhoonetes üpris tavaline elanik kuni 4-7 millimeetri pikkune tumepruun ümara läikiva tagakehaga rasvämblik (*Steatoda bipunctata*), kelle Euroopa Arahnoloogiaselts valis 2018 Euroopa aasta ämblikuks.

## Liigid
*Steatoda bipunctata* rasvämblik 
*[[Steatoda borealis|S. borealis]]*
*[[Steatoda capensis|S. capensis]]*
*[[Steatoda grossa|S. grossa]]*
*[[Steatoda iheringi|S. iheringi]]*
*[[Steatoda hespera|S. hespera]]*
*[[Steatoda nobilis|S. nobilis]]*
*[[Steatoda paykulliana|S. paykulliana]]*
*[[Steatoda triangulosa|S. triangulosa]]*
Nimekiri pole täielik.

## Viited
Härjedalen

**Härjedalen** on ajalooline maakond (rootsi keeles *landskap*) Rootsis. Asub Norrlandis, võtab enda alla osa Jämtlandi lääni maa-alast.

## Viited
Guatemala peapiiskopkond

Katoliku kiriku **Guatemala peapiiskopkond** ehk **Guatemala Püha Jaakobus vanema peapiiskopkond** (lad *Archidioecesis Guatimalensis* ehk *Archidioecesis Sancti Jacobi majoris de Guatemala*) on peapiiskopkond Guatemalas, Ameerikas.
 Escuintla, Jalapa, Santa Rosa de Lima, Verapazi, Cobáni ja Zacapa y Santo Cristo de Esquipulase piiskopkonnad.

Guatemala ehk Santiago de Guatemala piiskopkond (ladina keeles *Dioecesis Guatimalensis* ehk *Dioecesis Sancti Jacobi Majoris de Guatemala* "Guatemala püha Jaakobus vanema piiskopkond") loodi 28. detsembril 1534 Santo Domingo piiskopkonnast. See kuulus México peapiiskopkonna alla.

16. septembril 1743 sai sellest Guatemala peapiiskopkond.

Aastal 2002 oli peapiiskopkonna teenistuses 476 preestrit.

Aastal 2006 oli peapiiskopkonna teenistuses 469 preestrit. Peapiiskop on kardinal Rodolfo Quezada Toruño

## Vaata ka
*Guatemala piiskopid ja peapiiskopid