open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Halliste malevkond

**Halliste malevkond** oli Kaitseliidu Pärnumaa maleva malevkond enne 1940. aastat.

Halliste malevkonna pealik oli nooremleitnant Peeter Nõmm, kes mõisteti Sverdlovskis 12. märtsil 1942 surma ja hukati sama aasta 4. mail..

## Viited

## Välislingid

* Abjas avatakse mälestusplaat kaitseliitlasest koolijuhile Peeter Nõmmele
* Nooremleitnant Peeter Nõmm saab mälestustahvli, Sakala, 29.03.2007.
* Halliste malevkonna käelindi pilt
Sadama malevkond

**Sadama malevkond** oli Kaitseliidu Tallinna maleva eksterritoriaalne allüksus.

## Ajalugu

1939. aastal kuulus Sadama malevkonda 239 liiget. 

Sadama malevkond taasloodi 1994. aastal.

2004. aasta algul nimetati Sadama malevkond Meredivisjoniks.

## Malevkonna lipp

Malevkonna lipu sinisel lipukangal oli valge noolrist, mille peal kuldsest ankruketist ümbritsetud tumesinine sõõr, mille mõlemast küljest eendub hõbedane kindlusemüür sakmelise torniga. Nende vahel oli püstiasendis hõbedane mõõk. Vardapoolses ülemises nurgas asetses Kaitseliidu embleem.

## Viited
Kuhjerand

**Kuhjerand** on rannatüüp, millele on iseloomulik setete juurdekandumine lainete toimel. Selle tulemusena suureneb ranniku pindala. 

Maailma mererandadest on umbes 10% kuhjerannad ja 90% kulutusrannad.

## Vaata ka
*Kulutusrand
Kulutusrand

**Kulutusrand** on ranna tüüp, millel lainetuse toimel toimub pidev setete ärakandumine merre. 

Kulutusrannad on maailmas kõige levinumad.

## Vaata ka
*Kuhjerand
Rudolf Marnot

**Rudolf Marnot** (17. september 1895 – 7. september 1942 Holm) oli Eesti sõjaväelane (major).

Ta teenis 10. Jalaväerügemendis, Tallinna Garnisonis ja Kalevi Üksikus Jalaväepataljonis. Ta oli Oleg Marnoti vend.
Kõrgemat järku funktsioon

**Kõrgemat järku funktsioon** on funktsioon, mis võtab funktsioone parameetritena ja/või tagastab funktsiooni.

## Näited

Järgnevad näited on toodud programmeerimiskeeltes Scheme ja JavaScript.

### Näide funktsioonist argumendina

Defineerime funktsiooni `find`, mis läbib massiivi ja kontrollib selle iga elemendi vastavust etteantud predikaatfunktsioonile pred. Kui pred tagastab mõne massiivielemendi korral tõeväärtuse `true`, siis tagastab funktsioon vastava elemendi, vastasel juhul tagastab ta tõeväärtuse `false`.


```scheme
(define (find pred lst)
  (cond ((null? lst) #f)
     ((pred (car lst)) (car lst))
     (else (find pred (cdr lst)))))

(find (lambda (x) (> x 3)) '(1 2 3 4 5 6 7)) ;; Tagastab 4
```



```javascript
function findInArray(pred, arr) {
    for (var i=0; i<arr.length; i++) {
        if (pred(arr[i]) {
            return arr[i];
        }
    }
    return false;
}

find(function(x){return x>10;}, [1, 2, 3, 4, 5, 6, 7]); // Tagastab false
```


### Näide funktsioonist tagastatava väärtusena

Defineerime funktsiooni `negate`, mis võtab funktsiooni f ja tagastab funktsiooni, mis tagastab tõeväärtuse `true`, kui f tagastab `false`, ning tõeväärtuse `false`, kui f tagastab `true`. Järgnevates näidetes oletame, et meil on olemas funktsioon `even`, mis tagastab `true`, kui selle ainsaks sisendparameetriks on paarisarv. Kasutades funktsiooni `negate`, loome funktsiooni `odd`, mis tagastab `true`, kui selle ainus sisendparameeter on paaritu arv:


```scheme
(define negate (f)
  (lambda (x)
    (not (f x))))
 
(even 4) ;; Tagastab true
(even 5) ;; Tagastab false
(define odd (negate even))
(odd 4) ;; Tagastab false
(odd 5) ;; Tagastab true
```



```javascript
function negate(f) {
    return function(x) {
        return !f(x);
    };
}
 
even(4); // Tagastab true
even(5); // Tagastab false
var odd = negate(even);
odd(4); // Tagastab false
odd(5); // Tagastab true
```


## Viited
Mannerheimi liin

**Mannerheimi liin** oli Soome lahest Laadoga järveni kulgenud Soome kindlustuste süsteem Karjala kannasel, millega püüti Talvesõjas Punaarmee pealetungi tõkestada. 

Mannerheimi liiniks nimetatakse rajatist Carl Gustaf Emil Mannerheimi järgi.
Liin oli 135 kilomeetrit pikk ja 90 kilomeetrit lai.

Peamiseks raskuseks Punaarmeele Talvesõja ajal kujunes loodus: sel ajal oli maas 1,5 meetrit lund ja hommikuti näpistas –41° C pakane.

Nõukogude Liit hävitas betoonist kaitserajatised, kui sai Talvesõja lõppedes Karjala kannase oma valdusse. Jätkusõjas ei olnud Mannerheimi liinil tähtsust, üksnes liini põhjapoolseid osi parandati aastatel 1943–1944.

## Välislingid

*Mannerheimi liini koduleht (*inglise*)
*Mannerheimi liini ajalugu (*inglise*)
Sherlock Holmesi tagasitulek

**"Sherlock Holmesi tagasitulek"** (inglise keeles *The Return of Sherlock Holmes*) on kolmeteistkümnest Arthur Conan Doyle'i jutustusest koosnev kogumik, kus kriminaalseid juhtumeid uurivad detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson.

Esimene kogumik "Sherlock Holmesi tagasitulek" ilmus Inglismaal 7. märtsil 1905 kirjastuses George Newnes Ltd.

## Jutustused kogumikus
* "Tühja maja mõistatus" (*The Adventure of the Empty House*, 1903)
* "Norwoodi ehitusmeistri mõistatus" (*The Adventure of the Norwood Builder*, 1903)
* "Kriipsukujukeste mõistatus" (*The Adventure of the Dancing Men*, 1903)
* "Üksildase jalgratturi mõistatus" (*The Adventure of the Solitary Cyclist*, 1903)
* "Priory kooli mõistatus" (*The Adventure of the Priory School*, 1903)
* "Musta Peetri mõistatus" (*The Adventure of Black Peter*, 1904)
* "Charles Augustus Milvertoni mõistatus" (*The Adventure of Charles Augustus Milverton*, 1904)
* "Kuue Napoleoni mõistatus" (*The Adventure of the Six Napoleons*, 1904)
* "Kolme üliõpilase mõistatus" (*The Adventure of the Three Students, 1904)
* "[[Kuldsete näpitsprillide mõistatus]]" (*The Adventure of the Golden Pince-Nez*, 1904)
* "[[Kadunud paremäär-kaitsja mõistatus]]" (*The Adventure of the Missing Three-Quarter*, 1904)
* "[[Abbey Grange'i mõistatus]]" (*The Adventure of the Abbey Grange*, 1904)
* "[[Teise laigu mõistatus]]" (*The Adventure of the Second Stain'', 1904)

## Eestikeelsed väljaanded
* "Sherlock Holmesi tagasitulek" (Varrak 1993; tõlkija Heli Greenbaum)
* "Sherlock Holmesi lood" 2. osa (Varrak 2003; tõlkijad Ester Heinaste, Krista Kaer ja Heli Greenbaum)
* "Sherlock Holmesi lühijutud" (Varrak 2010; tõlkija Krista Kaer)

## Vaata ka
*"Sherlock Holmesi ja doktor Watsoni seiklused"

## Välislingid

* The Return of Sherlock Holmes. The Complete Sherlock Holmes. Camden House
Viimane kummardus

**"Viimane kummardus"** (inglise keeles *His Last Bow*) on kaheksast Arthur Conan Doyle'i jutustustest koosnev kogumik, kus kriminaalseid juhtumeid uurivad detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson.

Esimene kogumik "Viimane kummardus" ilmus Inglismaal oktoobris 1917. 

## Jutustused kogumikus
* "Pappkarbi mõistatus" (*The Adventure of the Cardboard Box*, 1893). Ameerika kirjastused paigutavad jutustuse "Pappkarbi mõistatus" kogumikku "Viimane kummardus", Briti kirjastused aga kogumikku "Sherlock Holmesi memuaarid". Eestikeelsetes väljaannetes on järgitud Ameerika kirjastusi.
* "Vistaariamaja mõistatus" (*The Adventure of the Wisteria Lodge*, 1908) 
* "Bruce-Partingtoni plaanide mõistatus" (*The Adventure of the Bruce-Partington Plans*, 1908) 
* "Kuradijala mõistatus" (*The Adventure of the Devil´s Foot*, 1910)
* "Punase ringi mõistatus" (*The Adventure of the Red Circle*, 1911)
* "Leedi Frances Carfaxi kadumine" (*The Disappearance of Lady Frances Carfax*, 1911)
* "Sureva detektiivi mõistatus" (*The Adventure of the Dying Detective*, 1913)
* "Viimane kummardus" (*His Last Bow*, 1917)

## Eestikeelsed väljaanded
* "Viimane kummardus" (Varrak 1993; tõlkija Krista Kaer)
* "Sherlock Holmesi lood" 2. osa (Varrak 2003; tõlkijad Ester Heinaste, Krista Kaer ja Heli Greenbaum)
* "Sherlock Holmesi lühijutud" (Varrak 2010; tõlkija Krista Kaer)

## Vaata ka
*"Sherlock Holmesi ja doktor Watsoni seiklused"

## Välislingid

* His Last Bow. The Complete Sherlock Holmes. Camden House
Nuno Ribeiro

**Nuno Ribeiro** on mitme tuntud inimese nimi:

***[[Nuno Ribeiro (stsenarist)|Nuno Ribeiro]]**, portugali stsenarist
***[[Nuno Ribeiro (jalgrattur)|Nuno Ribeiro]]**, portugali jalgrattur
* **Nuno Ricardo Oliveira Ribeiro** (**[[Maniche]]**) , portugali jalgpallur    
* **[[Nuno André da Costa Ribeiro]]**, portugali jalgpallur
Sherlock Holmesi märkmeraamat

**"Sherlock Holmesi märkmeraamat"** (inglise keeles *The Case-Book of Sherlock Holmes*) on kaheteistkümnest Arthur Conan Doyle'i jutustustest koosnev kogumik, kus kriminaalseid juhtumeid uurivad detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson.

Esimene kogumik "Sherlock Holmesi märkmeraamat" avaldati Inglismaal juunis 1927. 

## Jutustused kogumikus
* "Mazarini kalliskivi mõistatus" (*The Adventure of the Mazarin Stone*, 1921)
* "Thor Bridge'i probleem" (*The Problem of Thor Bridge*, 1922)
* "Roniva mehe mõistatus" (*The Adventure of the Creeping Man*, 1923)
* "Sussexi vampiiri mõistatus" (*The Adventure of the Sussex Vampire*, 1924)
* "Kolme Garridebi mõistatus" (*The Adventure of the Three Garridebs*, 1924)
* "Kuulsa kliendi mõistatus" (*The Adventure of the Illustrious Client*, 1924)
* "Kolme ärkliga maja mõistatus" (*The Adventure of the Three Gables*, 1926)
* "Kaame sõduri mõistatus" (*The Adventure of the Blanched Soldier*, 1926)
* "Lõvilaka mõistatus" (*The Adventure of the Lion´s Mane*, 1926)
* "Pensionärist maalermeistri mõistatus" (*The Adventure of the Retired Colourman*, 1926)
* "Looritatud üürniku mõistatus" (*The Adventure of the Veiled Lodger*, 1927)
* "Shoscombe Old Place'i mõistatus" (*The Adventure of the Shoscombe Old Place*, 1927)

## Eesti keeles ilmunud
* "Sherlock Holmesi märkmeraamat" (Varrak 1993; tõlkija Heli Greenbaum)
* "Sherlock Holmesi lood" 2. osa (Varrak 2003; tõlkijad Ester Heinaste, Krista Kaer ja Heli Greenbaum)
* "Sherlock Holmesi lühijutud" (Varrak 2010; tõlkija Krista Kaer)

## Vaata ka
* "Sherlock Holmesi ja doktor Watsoni seiklused"

## Välislingid

* The Case-Book of Sherlock Holmes. The Complete Sherlock Holmes. Camden House
Jorma Limmonen

**Jorma Johannes Limmonen** (29. september 1934 Helsingi – 27. november 2012) oli Soome poksija.

Limmonen oli kokku kümnekordne Soome meister – aastatel 1953–1955 kärbeskaalus (kuni 51 kg), 1957 ja 1958 kukk-kaalus (kuni 54 kg) ning 1959, 1960 ja 1962–1964 sulgkaalus (kuni 57 kg).

Limmonen võitis 1960. aasta Rooma olümpiamängudel sulgkaalus (kuni 57 kg) pronksmedali. Pärast sportlaskarjääri lõppu tegutses spordiajakirjanikuna.
Senat

**Rooma senat** (*Senatus Romanus*) oli Vana-Rooma poliitiline institutsioon, mis rajati varsti pärast Rooma linna asutamist, asutamisajaks loetakse traditsiooniliselt aastat 753 eKr. 
Rooma senat oli püsivaim poliitiline institutsioon Rooma riigis, elades üle kuningate kukutamise aastal 509 eKr, vabariigi kukutamise 1. sajandil eKr, Rooma riigi kaheks jagamise 395. aastal ja Lääne-Rooma keisririigi lõpu 476. aastal. Senati tähtsus ja mõjuvõim erinesid erinevatel ajajärkudel. 

## Vaata ka
* Tullus Hostilius ja Curia Hostilia
* Lucius Cornelius Sulla ja Curia Cornelia
* Gaius Julius Caesar ja Curia Iulia 
* SPQR

## Viited
Kapillaar

**Kapillaar** on väga väikese läbimõõduga torukujuline tühemik mingis aines. 

Kapillaarides ilmnevaid füüsikalis-keemilisi nähtusi nimetatakse kapillaarnähtusteks.

## Vaata ka
*Kapillaarsus
Elmar Məmmədyarov

**Elmar Məmmədyarov** (sündinud 2. juulil 1960 Bakuus) on Aserbaidžaani diplomaat ja poliitik.

Elmar Məmmədyarov õppis aastatel 1977–1982 Kiievi ülikoolis rahvusvahelisi suhteid ja rahvusvahelist õigust. Aastal 1991 sai ta kandidaadikraadi Nõukogude Liidu välisministeeriumi diplomaatide koolist.

Aastal 1982 alustas ta tööd Aserbaidžaani NSV välisministeeriumis. Aastatel 1992–1995 töötas ta New Yorgis Aserbaidžaani alalises esinduses ÜRO juures. Seejärel töötas ta välisministeeriumis. Aastatel 1998–2003 töötas ta nõunikuna Aserbaidžaani saatkonnas Washingtonis ning oli seejärel Aserbaidžaani suursaadik Itaalias.

Ta oli 2. aprillist 2004 kuni 16. juulini 2020 Aserbaidžaani välisminister.
Ewert von Bremen

**Ewert von Bremen** (ka **Eberhardt Bremen**; 10. november 1579 Tallinn, Rootsi kuningriik – 5. jaanuar 1645 Tallinn, Rootsi kuningriik) oli Vana-Liivimaa vasallisuguvõsast pärit Rootsi kuninglik riigitegelane Eestimaal.

Ewert von Bremen sündis Äntu mõisniku Tuwe Bremeni (surnud 1602) ja Anna von Delwigi pojana. 

Ta oli Jaanilinna asehaldur (1616–1620), 1617. aastast Eestimaa maanõunik, 1620–1633 Rootsi asehaldur Tallinnas ja kuningliku Tallinna linnusekohtu president. 1626 juhtis Moskvasse Moskva tsaari juurde läkitatud saatkonda.  Seejärel oli 1634–1637 Narva asehaldur, 1644–1645 Tallinna asehaldur, Äntu pärushärra ja Rummu, Vao, ning Pikavere härra.

Ta maeti 17. veebruaril 1645 Tallinna Toomkirikusse.

## Perekond
Ewert von Bremen abiellus 1603. aastal Rummu, Vao ja Pikavere mõisa pärija Anna von Meyborgiga (surnud 15.06.1646 Tallinnas), kes oli Rummu mõisniku Bertram von Meyborgi ja Anna Riesebieteri tütar. Abielust sündisid:
*Tuve von Bremen (Tuwe Bremen; 1604–1645), jalaväe rügemendi ooberst, Kolbergi komandant Rootsi Pommeris, Christiansprisi (da:) kindluse ja Kieli komandant Holsteinis
*Jakob von Bremen (1620–1645), Pfalz-Kleeburgi hertsog Adolf Johanni õuemeister
*Anna von Bremen ( –1657), Ingliste, Pae, Hagudi ja Keava mõisniku ooberstleitnant Reinhold Anrepi (hukkus 1641) abikaasa
*Magdalena von Bremen ( –1684), Väike-Vigala mõisniku ja rittmeistri Georg (Jürgen) Üxkülli (maetud 1636) abikaasa
*Agneta von Bremen ( –1683), Äntu pärija, Kärsa mõisniku ja meeskohtuniku Hans Paykülli (1614–1695) abikaasa, Kaarma mõisa Payküllide esivanem
*Maria von Bremen, Rummu pärija, Otto Wilhelm Taube ( –1663) abikaasa

## Viited
Kauni kooli auhind

**Kauni kooli auhind** on tunnustus, mis antakse igal aastal ühele Eesti koolile. 

Aunimetuse saaja valib Eesti Õpetajate Liit. Auhinna annab üle Eesti president.

## Aunimetuse saanud

* 2000 – Vara Põhikool
* 2001 – Konguta Algkool
* 2002 – Ülenurme Gümnaasium
* 2003 – Pala Põhikool
* 2004 – Raudna Põhikool
* 2005 – Illuka Põhikool
* 2006 – Lohusuu kool
* 2007 – Pühajärve Põhikool
* 2008 – Laupa Põhikool
* 2009 – Valga Põhikool
Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituut

**Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituut** (lühend **PKI**) on Eesti Maaülikooli instituut.

Instituut loodi 2005. aastal Zooloogia ja Botaanika Instituudile viie suure uurimisrühma (agronoomiateaduskond, Keskkonnakaitse instituut, Eksperimentaalbioloogia Instituut, Polli Aianduse Instituut ning Taimebiotehnoloogia Uurimiskeskus EVIKA) liitmise teel. Moodustunud instituut on Maaülikooli viiest instituudist suurim. 

## Teaduslik kaader
Instituudi tuuma moodustavad tipprühmad Eesti bioloogia varasematest juhtivatest instituutidest — Zooloogia ja Botaanika Instituudist ja Eksperimentaalbioloogia Instituudist. Instituudi juhtida on Keskkonnamuutustele kohanemise tippkeskus. Instituudis töötajaskonnas on ka mitmeid välisprofessoreid (Robert Bunce, Henri-Charles Dubourguier jt.).

## Instituudi struktuur
Instituudi struktuur aastast 2017:

# Aianduse õppetool
# Elurikkuse ja loodusturismi õppetool
# Hüdrobioloogia ja kalanduse õppetool
# Keskkonnakaitse ja maastikukorralduse õppetool
# Maamajanduse ökonoomika õppetool
# Maastikuarhitektuuri õppetool
# Mullateaduse õppetool
# Taimekasvatuse ja taimebioloogia õppetool
# Taimetervise õppetool
# Polli Aiandusuuringute Keskus
# Rõhu Katsejaam

Aastail 2005–2017 oli instituudil 11 osakonda (nende juhatajad 2010):
* Aianduse osakond (Kadri Karp)
* Botaanika osakond (Tiiu Kull)
* Keskkonnakaitse osakond (Valdo Kuusemets)
* Maastikuarhitektuuri osakond (Simon Bell)
* Maastikukorralduse ja loodushoiu osakond (Kalev Sepp)
* Mullateaduse ja agrokeemia osakond (Alar Astover)
* Mükoloogia osakond (Bellis Kullman)
* Taimefüsioloogia osakond (Ülo Niinemets)
* Taimekaitse osakond (Marika Mänd)
* Taimekasvatuse ja rohumaaviljeluse osakond (Merrit Noormets)
* Zooloogia osakond (Olavi Kurina)
Samuti kuuluvad instituudi juurde
*Limnoloogiakeskus (Ain Järvalt)
*Polli Aiandusuuringute Keskus (Ave Kikas)
*Rõhu Katsejaam (Toomas Tõrra)
*Puhtu Bioloogiajaam

## Direktorid
*Illar Lemetti (2005–2010)
*Aret Vooremäe (alates 2010)

## Viited

## Välislingid
*Instituudi koduleht
Mesosfäär

**Mesosfäär** on atmosfäärikiht kõrgusel 40–50 kuni 80–90&nbsp;km. Stratosfäärist seda eraldab stratopaus ja termosfäärist mesopaus. Õhutemperatuur selles kihis kõrgusega tõuseb, temperatuuri maksimum (umbes +50&nbsp;°C) on kõrgusel umbes 60&nbsp;km. Edasi toimub temperatuuri langus kuni −70 või −80&nbsp;°C.

Mesosfääris esinevad ja tavaliselt põlevad ära meteoorid.

Mesosfääris esinevad helkivad ööpilved.
Valdo Jahilo

**Valdo Jahilo** (sündinud 27. jaanuaril 1972 Tallinnas) on eesti ajakirjanik ja suhtekorraldaja. Ta on mitme anekdoodikogumiku autor. 

## Elukäik
Jahilo on lõpetanud Tallinna 32. Keskkooli ja 1994. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal.Ta on töötanud ajakirjandusväljaannetes Liivimaa Kroonika, Postimees, Sõnumileht, SL Õhtuleht; 1998. aastast ilmuvad Valdo Jahilo anekdoodid regulaarselt ajalehes Postimees ja 2000. aastast ajalehes SL Õhtuleht

Ta on töötanud ka Q-Raadios ja Tartu Raadios ning teinud aastatel 1992–1993 kaastööd Eesti Televisioonile (huumorisarjade "Rutikud" (3 osa) ja "Kahe sõbra lood" stsenaristina ning 1994–1998 osalenud EHHEE TV koosseisus telesketšide loomisel Alo TV-le, EVTV-le, Kanal 2-le ja ETV-le.

Aastatel 2001–2005 oli ta reklaamiagentuuri Baltic FCB *copywriter* ja 2005. aastast üritusturundusagentuuri Event Masters loovjuht.

2025. aasta seisuga töötab ta Tervise Arengu Instituudi avalike suhete juhina.

## Saavutusi

* Valdo Jahilo osalusel on mitmed loovlahendused jõudnud reklaami- ja üritusturunduskonkursi Kuldmuna finaali ning võitnud auhindu 
* 1997. aastal püstitas Valdo Jahilo koos Erkki Kõluga maailmarekordi anekdootide kestusrääkimises, esitades anekdoote 61 tundi järjest. Tulemus on fikseeritud ja kinnitatud Londonis asuvas Guinness World Recordsi rekordite keskuses.
* 1998. aastal rääkis Valdo Jahilo koos Erkki Kõluga Tallinna Loomaaias hüäänipuuris seitse tundi järjest loomaanekdoote.
* 2001. aastal rääkis Valdo Jahilo ürituse Grillfest raames 24 tunni jooksul 4001 anekdooti.
* 2001. aastal Väätsal peetud huumorivõistlusel „Maamees muigab“ tunnistati Valdo Jahilo ja Erkki Kõlu parimateks naljameesteks. 

## Isiklikku
Valdo Jahilo on abielus kunstnik Kirsti Jahiloga.

## Raamatud
*"500 fakti abielust" (anekdoodikogumik). Tallinn, K-Kirjastus 2001. ISBN 9985-9263-9-0
*"500 anekdooti: Vahvad ametid" (anekdoodikogumik). Tallinn, Ühiselu 2002. ISBN 9985-3-0569-8
*"Veri, naer ja pisarad: Anekdoodid uusrikastest ja nende tüdruksõpradest” (anekdoodid). Tallinn, Meediakontor 2002. ISBN 0085-9422-5-6
*"Minu esimene laptop" (naljalood). Tallinn, Kirjamees 2003. ISBN 9949-10-229-4
*"Päkapikud meie ümber" (lühijutud). Tallinn, Kirjamees 2003. ISBN 9949102731
*"Summukas otsib jõule" (lastejutud). Tallinn, Print Best Trükikoda 2004. ISBN 9949-10-822-5
*"Blondiinid ja bikiinid" (anekdoodikogumik). Tallinn, Tammerraamat 2005. ISBN 9985-9604-1-6
*"Võllanaljad" (anekdoodikogumik). Tallinn, Tammerraamat 2006. ISBN 9985-9641-3-6
*"112 Häda abi naljad" (anekdoodikogumik). Tallinn, Tammerraamat 2007. ISBN 978-9985-9785-2-8
*"Naljakas amet" (anekdoodikogumik). Tallinn, Tammerraamat 2008. ISBN 978-9985-9851-7-5

## Viited

## Välislingid
* OÜ Sulg ja Kaabu koduleht
* Verni Leivak. "Naljamehed rääkisid 24 tunniga 4001 anekdooti" Õhtuleht.ee, 25. juuni 2001
* Villu Päärt. "Jahilo-Kõlu purustasid anekdoodirääkimise maailmarekordi" Postimees.ee, 2. juuni 1997
* Tarmo Michelson. "Naljamehed pannakse puuri" Õhtuleht.ee, 8. august 1998
Tekes

**Tekes** on jõgi Aasias. 

Jõgi algab Terskej-Ala-Toost. Voolab valdavalt itta. Ühinedes Künesiga, moodustab Ili.

Tekes on 438 km pikkune.
Prints Charlesi saar

**Prints Charlesi saar** (inglise keeles *Prince Charles Island*) on Kanadale Nunavutti kuuluv asustamata saar Foxe'i meres. 

Saare pindala on 9521 km². Ta on maailma suuruselt 78. ja Kanada suuruselt 19. saar. Saar on madal, kuni 73 meetrit kõrge. Tema ulatus põhjast lõunasse on 130 km ja idast läände 94 km ning tema ümbermõõt on 402 km.

Prints Charlesi saarest nii põhja, itta kui lõunasse jääb Baffini maa. Selle lähimad punktid on põhjas Bairdi poolsaar, kagus Dominioni neem ja lõunas Foxe'i poolsaarel asuv Dorchesteri neem. Foxe'i mere põhjaosas asub palju saari, millest lähimad on Air Force Island idas, Foley kirdes, Rowley loodes ja Lõuna-Spiceri saar läänes. Kaugemal läänes teisel pool Foxe'i merd asub Melville'i poolsaar, mille idaservas asuvad Parry laht ja Wilsoni neem. Saar on ümar, suuremate lahtede ja neemedeta. 

Hoolimata oma suurusest, avastati see alles 1948 ja nimetati Walesi printsi Charles Mountbatten-Windsori järgi, kes sündis samal aastal. Seda tegi Kanada õhuväe lendur Albert-Ernest Tomkinson. Arvatavasti teadsid kohalikud inuitid saarest juba tükk aega varemgi, ehkki selle kohta pole tõendeid. Juba järgmisel aastal korraldati saarele esimene ekspeditsioon, mida juhtis Thomas Manning.

Saar on asustamata ja seal valitseb arktiline kliima. Temperatuurid saarel ei tõuse üle +5 °C.

Saare taimestiku moodustavad rohttaimed, samblad ja samblikud. Loomastikus on kõige silmatorkavamad mitmesugused kurvitsalised, keda pesitseb seal umbes 300 000 paari. Kohtab jääkarusid, polaarrebaseid ja lemminguid. Baffini maalt satuvad sinna karibukarjad.

## Viited
Sulund (informaatika)

**Sulund** on informaatikas avaldis (harilikult funktsioon), millel võib olla vabu muutujaid koos keskkonnaga, mis neid seob ("sulgub" ümber nende muutujate).

Mõnikord nimetatakse sulunditeks ka lihtsalt anonüümseid funktsioone.

Sulundeid kasutades saab objektorienteeritud programmeerimiseks implementeerida objekte ja klasse.

## Näited

Näiteks defineerime programmeerimiskeeles Scheme kõrgemat järku funktsiooni `make-counter`, mis tagastab loenduri: funktsiooni, mis suurendab igal väljakutsel tema loomise kontekstis nähtavat muutujat `count` ühe võrra ja tagastab saadud väärtuse:


```scheme
(define make-counter ()
  (let ((count 0))
    (lambda ()
      (set! cnt (+ count 1)))))
```


Seejärel loome `make-counter` abil kaks loendurit:


```scheme
(define counter-a (make-counter))
(define counter-b (make-counter))
```


Võime hakata kumbagi funktsiooni välja kutsuma ja näeme, et kummagi loendur suureneb omaette:


```scheme
(counter-a) ;; --> 1
(counter-a) ;; --> 2
(counter-a) ;; --> 3
(counter-b) ;; --> 1
(counter-b) ;; --> 2
(counter-b) ;; --> 3
(counter-a) ;; --> 4
(counter-a) ;; --> 5
(counter-a) ;; --> 6
(counter-b) ;; --> 4
```


## Viited
Parool

**Parool** on salaja kokkulepitud sõna või lause, mille järgi tuntakse läbi- või juurdepääsuõigusega isikuid valvatava objekti juures või kontaktisikut salajase ülesande täitmisel või mis on märguandeks kokkulepetud tegevuse alustamiseks.
Tyskie

**Tyskie** on Poola õllemark. 

Tyskie õlut toodetakse Poznańi Kompania Piwowarska kontsernile kuuluvas Tychy linnas töötavas õlletehases Tyskie Browary Książęce. 

Tyskie õlut toodetakse aastast 1629, seda peetakse Poola vanimaks õlleks.

Nimi Tychy linna nimest.

## Välislingid
*Koduleht
Okas

**Okas** on kseromorfse ehitusega muundunud leht. Okkad on üldjuhul nõelja kujuga.

Ristlõikeid on kolme tüüpi:
*rombjas – kuusk;
*kaarjas – mänd;
*lame – nulg, jugapuu, lehis.

## Pildid

Picea glauca twig Denali NP AK.jpg|Kanada kuusk
Abies concolor leaves.jpg|Hall nulg
Pinus monophylla foliage-crop1.jpg|Üheokkaline mänd
Taxus baccata MHNT flowers male.jpg|Harilik jugapuu 
Norway spruce needle anatomy.jpg|Hariliku kuuse okka ristlõige
Pontus Fredrik De la Gardie

Krahv **Pontus Fredrik De la Gardie** (Pontius Friedrich de la Gardie; 4. oktoober 1630 Runsa mõis, Upplands Väsby vald, Uppland – 9. oktoober 1692 Stockholm) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane, krahv Jakob De la Gardie poeg, Magnus Gabriel De la Gardie ja Axel Julius De la Gardie vend.

Ta oli Upplandi ratsaväerügemendi ülem, 1664 ülendati kindralmajoriks ja temast sai Malmö komandant ja 1665 ka Skåne asekuberner. 1666 sai riiginõunikuks ja töötas sõjanõunikuna Sõjakolleegiumis. Pärast Skåne sõda oli 1679. aastast Tartu õuekohtu president.  

Ta maeti 2. aprillil 1693 algselt Riddarholmi kirikusse Stockholmis, kuid hiljem maeti ümber Västeråsi toomkirikusse, kus asub ka tema vappepitaaf. 

## Mõisad

Talle kuulus 1661. aastast Skånes asuv Skarhulti loss, *Axholmen*i, Svanå ja 1667. aastal ostetud Velamsundi mõis. Skarhulti lossi pärijaks sai tema abikaasa surma järel kaheaastane tütretütrepoeg Erik Brahe (1722–1756).  Liivimaal kuulusid talle Viljandi lossilään (*Schloß Fellin*) koos Vastemõisaga, Sürgavere (Surgefer, kuni 1663), Olustvere (Ollustfer, kuni 1688) ja Kilingi (Kurkund, kuni 1663) mõis.

## Perekond
Ta abiellus 13. juulil 1655 Stades krahvitar Beata Elisabeth von Königsmarckiga (1637–1724), kes oli Rootsi teenistuses olnud sõjaväelase, Västerviki ja Stegeholmi krahvi (1651) ning feldmarssali (1655) Hans Christoff von Königsmarcki (1600–1663) ja *Krantzlihni*st pärit Barbara Maria Agathe von Lehsteni (ka Leesten, Leist; 1608–1671 Agathenburg) tütar, Christopher von Leesteni tütretütar ja Otto Wilhelm von Königsmarcki õde.  Abielust sündisid:

* Ebba Maria De la Gardie (1657 Tullgarn – 1697 Stockholm; sv), Rootsi poetess, maeti 1698 Riddarholmi kirikusse Stockholmis.
* Johanna Eleonora De la Gardie (1661 Hamburg – 1708 Stockholm; sv), Londonis elanud Rootsi kirjanik ja luuletaja, abiellus 28. veebruaril 1691 Hamburgis krahv Gustaf Otto Stenbocki poja, ülemkammerhärra ja kindralleitnandi Erik Gustaf Stenbockiga (1662–1722), maeti 1709 Püha Jakobi kirikusse Stockholmis. Krahvinnade, Beata Elisabeth Stenbocki (1693–1765) (ülemadmirali ja vabahärra Carl Georg Siöbladi (1683–1754) abikaasa), Velamsundi mõisa pärijanna Hedvig Kristina Stenbocki (1699–1759) (riiginõuniku Arvid Posse (1689–1754) abikaasa) ja Skarhulti mõisa pärijanna Fredrika Vilhelmina Stenbocki (1701–1723) (Nils Brahe (1697–1722) abikaasa) ema.
* Christina Juliana (1662 Agatenburg – 1664 Hamburg), maeti St. Marie kirikusse Stades.
* Christina Vilhelmina (1664–1664 Hamburg), maeti St. Marie kirikusse Stades.

## Esivanemad

## Viited

## Kirjandus
*Pontus Fredric De la Gardie kiri Magnus Gabriel De la Gardiele 6. juuni 1667 Malmö / Nya Handlingar rörande Skandinaviens historia, 16, Stockholm 1831 lk. 150-153
Rahvastikugeograafia

**Rahvastikugeograafia** on inimgeograafia haru, mis uurib eri piirkondade rahvastikuprotsesse, sealhulgas rahvastiku ja asustuse kujunemise ja arengu seaduspärasusi eri sotsiaalsetes, majanduslikes, ajaloolistes ja looduslikes tingimustes.
Elina Pähklimägi

**Elina Pähklimägi** (aastatel 2014–2022 **Elina Purde**; sündinud 7. veebruaril 1983  Amblas ) on eesti näitleja ja lavastaja.

## Haridus
Ta on lõpetanud 2002. aastal Rakvere Reaalgümnaasiumi ja õppinud aastatel 2002–2004 Sisekaitseakadeemias maksundust. 2004. aastal sooritas ta teisel katsel edukalt eksamid astumaks Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (esimene katse oli 2002.aastal) ning lõpetas kooli 2008. aastal (23. lennus). 
2007. aastal õppis ta vahetusüliõpilasena Londonis Rose Bruford College’is.

## Loominguline tegevus

2008. aastal mängis ta peaosalist Liinat filmis "Soovide puu" (režissöör Liina Paakspuu). 

Elina Pähklimägi on mänginud ka telesarjades "", "Ohtlik lend", "Kelgukoerad", "Eestlane ja venelane", "Kättemaksukontor" ja "Alpimaja".

Ta on näidelnud filmides"Kormoranid ehk Nahkpükse ei pesta", "Imelise ajastu lõpp", "Mehetapja/Süütu/Vari", "Svingerid" ja "Erik Kivisüda", samuti mitmetes lühifilmides..
Teatrinäitlejana on ta üles astunud VAT Teatris, Draamateatris, Vanemuises, Vene Teatris jm. 

Lavastajana on ta loonud lavastused "Fanny ja Faggot" (2010, Cabaret Rhizome), "Lähedus", "Hobune, kes kaotas prillid ära" (2013, Rakvere Teater) ja "Hullemast hullem" (2018, Rakvere Teater). 

2013. aastal osales ta kohtunikuna telesaates "Su nägu kõlab tuttavalt".

## Isiklikku
Ligi viis aastat (2006-2011) oli tema elukaaslaseks näitleja Kristjan Sarv

2012. aastast oli Elina suhtes Andrus Purdega ja nad abiellusid 2014. aastal. Neil on kaks ühist tütart (sündinud 2014 ja 2019). 2022. aastal läksid nad lahku ning Elina kannab taas perekonnanime Pähklimägi.

## Muu
2022. aastal pälvis ta Eesti Päevalehe, LP ja Delfi koostatud edetabelis "Eesti mõjukad 2022" 93. koha.

Elina Pähklimägi kuulub MTÜ Käsikäes Ukrainlastele juhatusse. MTÜ eesmärk on aidata leida Ukraina sõjapõgenikele Eestist kindlam peatuspaik, võib-olla ka kodu. MTÜ tegevus kuulus President Alar Karise poolt kodanikuühiskonna 2022. aasta tegijate ja aasta vabatahtlike tunnustuse saajate hulka.

Elina Pähklimägi harrastab triatloni. 18. juunil 2023. aastal läbis ta Pedeli paisjärve ümbruses elu esimese võistluse sellel alal, tulles 6. kohale (40–44 aastased naised).

## Viited

## Välislingid

*Näitleja Elina Pähklimägi oli kaks aastat maksuametnik, Elu24, 12. detsember 2008
*Tiiu Laks, Elina Pähklimägi toob lavale lapsmõrtsuka loo, Eesti Päevaleht, 6. veebruar 2010
*Eva Kübar, Noor lavastaja arutleb kuritöö ja karistuse üle, Postimees.ee, 12. veebruar 2010
*MTÜ Käsikäes Ukrainlastele aitab sõjapõgenilele uut kodu leida. pealinn.ee, 14. detsember 2022.
Termosfäär

**Termosfäär** on atmosfäärikiht, mis paikneb eri allikate järgi kõrgustel 80–400&nbsp;km või 85–500&nbsp;km. Mesosfäärist eraldab teda mesopaus ja eksosfäärist termopaus.

Sõna osade algallikad on vanakreeka sõnad θερμός 'soe' ja σφαῖρα 'kera' või 'kerapind'.

Õhutemperatuur termosfääris kasvab kõrguseni 200–300&nbsp;km ja võib ulatuda 1000–1500 K, päikese aktiivsuse aastal 1800 K. Selle põhjuseks on päikese ultraviolettkiirguse neeldumine kõrgusel 150–300&nbsp;km, mis põhjustab hapniku ioniseerumist.

Termosfääri ulatus ja temperatuur kõiguvad ööpäeva ja aasta lõikes. Päeval tõuseb temperatuur päikese soojuse mõjul kuni 800&nbsp;°C ja toimub selle kihi märkimisväärne soojuspaisumine. Öösel jahutub õhk kiiresti maha ja kiht tõmbub kokku. Termosfääri ulatust mõjutavad ka aastaajad, Maa magnetism ja päikesekiirguse intensiivsus.

Termosfäär koosneb lämmastiku ja hapniku aatomitest ja ioonidest.

Termosfääris esinevad virmalised; seal lendavad kosmoselaevad ja satelliidid. Seal pidurduvad ja põlevad ära meteoorid; seega kaitseb termosfäär Maad maailmaruumi ohtlike mõjude eest.

## Viited
Sigfrid Aronus Forsius

**Sigfrid Aronus Forsius** (ka **Sigfridus Aronius Forsius** või **Siegfried Aronus Forsius**; umbes 1550 – 1624 Tammisaari) oli Helsingist pärit soome vaimulik,  astronoom, astroloog ja kirjamees.

Ta oli 5. märtsist 1591 Tallinna toomkooli õpetaja ja toomkiriku rootsi koguduse pastor, ning määrati riiginõukogu otsusega 5. septembril 1595 Narva koolmeistriks. Ta oli ka Karl Horni perekonna koduõpetajaks. Eestimaal tegutsedes õppis ära eesti keele.

Oli Uppsala Ülikooli astronoomiaprofessor, avaldas muuhulgas 1608 Rootsi esimese aastaraamatu (1623. aastaks oli ilmunud 23 almanahhi) ja 1613 (ilmus 1643) esimese Soomet käsitleva geoloogiaõpiku "Minerographia".

Aastal 1611 avaldas ta esimese joonistatud värvisüsteemi põhivärvustega punane, kollane, roheline ja sinine; visand kujutas kera.  

Tema järgi on nime saanud asteroidide vöö asteroid 3223 Forsius, mille avastas 1942. aastal Soome astronoom Yrjö Väisälä.

## Viited

## Kirjandus
*Liivi Aarma: Per visibilia ad invisibilia! Nähtavalt nähtamatule, Horisont Nr.5, 1995, lk.55 (Siegfried Aron Forsiuse kirjeldused Tallinnast aastaist 1594-1596)
*Liivi Aarma: Helsingist pärit pastorid Forsiused ja Forseliused Tallinnas 16. sajandi lõpul ja 17. sajandil  // Vana Tallinn. VII (XI). Tallinn : Estopol, 1997, lk. 36-54. - Bibliograafia lk. 50-53 (54 nim.). - Resümee saksa k. lk. 55-56 : Die aus Helsinki stammenden Pastoren Forsius und Forselius in Tallinn am Ende des 16. Jh. und im 17. Jh..
*Terhi Kiiskinen: Sigfrid Aronus Forsius: Astronomer and Philosopher of Nature./ Europäische Studien zur Ideen- und Wissenschaftsgeschichte / European Studies in the History of Science and Ideas  Vol. 15, Peter Lang Publishing: 2007, ISBN 0820487864 / ISBN 0-8204-8786-4 / ISBN 9780820487861 http://www.peterlang.com/Index.cfm?vID=56146&vLang=E

## Välislingid
* Arno Forsius: ''Sigfridus Aronus Forsius, Curriculum vitae''
Tondimõisa park

**Tondimõisa park**, varasema nimega **Dunteni park**, on park Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi tänava, Tammsaare tee ja Nõmme tee vahelisel alal Tondi Selveri vastas. 4,6-hektarisel alal on pärna- ja hobukastaniallee, mitu mänguväljakut lastele ja koerte jalutusväljak.

## Vaata ka
* Tondi

## Välislingid
*Tondimõisa park veebilehel Tallinn.ee
*"Kristiine linnaosa saab Tondimõisa pargi" veebilehel Tallinn.ee
Mesopaus

**Mesopaus** on atmosfäärikiht, mis eraldab mesosfääri termosfäärist. See asub 80–90 km kõrgusel. 

Õhutemperatuur on selles kihis –225 °C (120–180 K).

Seal esinevad helkivad ööpilved.

## Viited
Jānis Akuraters

**Jānis Akuraters** (13. jaanuar 1876 Dignāja vald – 25. juuli 1937 Riia) oli läti luuletaja, proosa- ja näitekirjanik ning poliitik.

Akuratersi esimene luuletus "Ziema" (Talv) ilmus 1895. aastal ajakirjas Austrums. Töötas kooliõpetajana. 1903 läks Moskvasse meditsiini õppima, kuid tuli 1904 Lätisse tagasi ja sai samal aastal asutatud Läti Sotsiaaldemokraatliku Ühenduse ideeliseks juhiks. Ta vangistati pärast 1905. aasta revolutsiooni, kuid põgenes Soome ja Rootsi kaudu Norrasse. 1908 tuli Lätisse tagasi. Esimese maailmasõja ajal võitles Läti Küttide polgus.

Ta oli 1918. aastal Läti iseseisvuse välja kuulutanud Rahvuskogu liige. 1930–1934 oli ta Läti Raadio direktor.

Akuraters on kirjutanud romantilisi ja sümbolistlikke luuletusi, jutustusi, näidendeid ja romaane.

Riias asub tema majamuuseum. Jānis Akuraters on maetud Riia metsakalmistule.

## Teosed

**Luulekogud**

* "Zvaigžņu naktis" (1905)
* "Ziemeļos" (1906)
* "Bez svētnīcas" (1907)
* "Astras" (1909)
* "Sirds varā" (1911)
* "Saules valgos" (1920)
* "Dienu prieks" (1921)
* "Latvijas balādes" (1922)
* "Rožains vējš" (1922)
* "Eleģiski momenti" (1925)

**Romaanid**

* "Pēters Danga" (1921)
* "Klusums un gaisma" (1921)
* "Ugunīgie ziedi" (1925)

**Näidendid**

* "Taisnības meklētāji" (1902, eesti keeles "Õigluse otsijad", 1904)
* "Lāču bērni" (1910)
* "Ķēniņa meita" (1910)
* "Saules gredzens" (1911)
* "Kurzemē" (1914)
* "Šis un tas Itnekas" (1920)
* "Kaupo, līvu virsaitis" (laval 1913)
* "Pieci vēji" (1922)
* "Viesturs" (laval 1920)
* "Tautas darbinieki" (1924, eesti keeles "Lõbus peremees", 1932)
* "Sidraba birze" (1924)
* "Apvienosimies" (1926)
* "Bezdarbnieki" (1934)
* "Vecie un jaunie" (1934)

**Jututstused ja esseed**

* "Cilvēks" (1905)
* "Kalpa zēna vasara" (1911, eesti keeles "Sulaspoisi suvi", 1929)
* "Degošā sala" (1912)
* "Iz bijušām dienām" (1913)
* "Puķes ziemeļos" (1914)
* "Parādības" (1914)
* "Sapņi un likteņi" (1919)
* "Draugu sejas" (1920)

## Viited
Olavi Kurina

**Olavi Kurina** (sündinud 10. septembril 1966) on eesti entomoloog.

Ta on spetsialist kahetiivaliste, eriti seenesääsklaste (*Mycetophilidae*) süstemaatika alal.

Ta töötab Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudis, varem töötas Zooloogia ja Botaanika Instituudis.

Olavi Kurina võitis 2021. aasta Eesti teadusfoto võistlusel esikoha mikroskoobipiltide kategoorias fotoga seenesääse *Clastobasis loici* isase isendi tagakeha tipust.

## Teosed
* Kurina, Olavi 1998. Fungus gnats in Estonia (*Diptera*: *[[Bolitophilidae]]*, *[[Keroplatidae]]*, *[[Macroceridae]]*, *[[Ditomyiidae]]*, *[[Diadocidiidae]]*, *[[Mycetophilidae]]*). (Dissertationes biologicae Universitatis Tartuensis 38.) Tartu: Tartu University Press.
* Olavi Kurina, Erki Õunap, Kadri Põldmaa. Two new Neuratelia Rondani (Diptera, Mycetophilidae) species from Western Palaearctic: a case of limited congruence between morphology and DNA sequence data, ZooKeys 496: 105–129 (16. aprill 2015), doi: 10.3897/zookeys.496.9315

## Viited

## Välislingid
*
Tarbija

**Tarbija** (ingl.k. *consumer*) on füüsiline isik, kes on ostnud mingi toote isiklikuks kasutamiseks või kasutamiseks kodumajapidamises. Tarbija on ka ettevõte, kes on soetanud mingeid materjale või valmistooteid oma tegevuse toetamiseks, mitte müügiks ega vahetuks kasutamiseks tootmises. 

Tarbija on hüviseid tarbiv isik. Tarbija on füüsiline isik, kes tegutseb eesmärgil, mis ei ole seotud tema majandus- või kutsetegevusega.

**Tarbekaup**, tarbekaubad (ingl.k. *consumer goods*) on kaubad, mida toodetakse rahuldamaks pigem üksikisikute vajadusi, kui kasutamiseks tootmises ja teenuste osutamisel. Need on kaubad, mida ostetakse ostja poolt isiklikuks kasutamiseks, tema perekonnaliikmete või kodumajapidamise tarvis. 

## Turundus
Tarbija on see, kes ostab tooteid vaid tarbimise, mitte edasimüügi või reklaami eesmärgil. Tarbija on indiviid, kes maksab mingi hulga raha, et tarbida soovitud/vajalikku toodet või teenust. Tarbija käitumist võivad mõjutada ja suunata erinevad reklaamid ja turundus, kuid otsuse, kas osta toodet või mitte, teeb lõpuks ikkagi tarbija. Tarbijal on suur roll majandussüsteemis. Tarbija nõudluseta puuduks tootjatel motivatsioon toota ning seda tarbijale edasi müüa. Tarbija moodustab osa turustusahelast.

## Tarbija kulutusi määravad tegurid
Tarbijate kulutusi mõjutavad erinevad tegurid. Kõige olulisem tegur on sissetulek. Ilma selleta puuduks tarbijal vahendid, et kaupu osta. Sissetulekute kasvades kasvab ka nõudlus. Tihti loovad tootjad suure nõudluse rahuldamiseks juurde uusi töökohti. Kui töötajate palgad tõusevad, hakkavad nad rohkem kulutama. Sellest kujuneb tsükkel, mis viib pideva majandusliku laienemiseni. Kui tootjad ei suuda nõudlust rahuldada ega suurenda pakkumist, tõstavad nad hindu, mis loob inflatsiooni.

## Tarbija põhiõigused
Tarbijal on õigus:
# nõuda ja saada kaupa või teenust, mis vastab nõuetele, mis on ohutu tarbija elule, tervisele ja varale ning mille omamine ja kasutamine ei ole keelatud;
# saada pakutavate kaupade ja teenuste kohta vajalikku ja tõest teavet teadliku valiku tegemiseks ning õigeaegset teavet kauba või teenusega seotud riskide kohta;
# saada tarbijaõigus- ja tarbimisalast teavet;
# saada nõu ja abi, kui tema õigusi on rikutud;
# nõuda endale tekitatud varalise ja mittevaralise kahju hüvitamist;
# taotleda oma huvide arvestamist ning olla tarbijaühingute ja -liitude kaudu esindatud tarbijapoliitikat kujundavate otsuste tegemisel.

## Vaata ka
*Tarbijate ühistu
*Tarbimine

## Viited
Aleksander Kuller

**Aleksander Kuller** (16. september 1886 Sindi – 20. oktoober 1937 Tallinn) oli esimene Sindi alevivanem aastatel 1921–1934.

Ta sündis Sindis ja käis seal koolis.

Ametilt oli ta elektritööline ja töötas Sindi vabriku hüdroelektrijaamas. Ta oli aktiivne töölisliikumise tegelane. Ta osales ametiühingu, töölisnõukogu, Sõpruse seltsi juhatuse töös. Elu viimastel aastatel oli alevivolikogu, revisjonikomisjoni ja Eesti Panga nõukogu liige.

Ta suri Tallinna–Pärnu rongis südamerabanduse tõttu. Ta on maetud Sindi uuele kalmistule.

## Viited
Panspermia

**Panspermia** on hüpoteetiline elu levimine  (eelkõige mikroorganismide kujul) universumis taevakehalt taevakehale.

Panspermia hüpoteesiga tegeleb astrobioloogia, mis uurib mikroorganismide taevakehadevaheliste "kosmosereiside" võimalikust.

Panspermiat on Maal oleva elu päritolu selgitamisel oletanud näiteks Francis Crick.

## Vaata ka
*Astrobioloogia
*Eksobioloogia
*Infopanspermia
Seenestik

**Seenestik** (varasem nimetus on ka **mükofloora**) on mingil territooriumil elav seeneliikide kogum. Seenestiku uurimisega tegeleb mükoloogia.

## Vaata ka
*elustik
*floora
*mikrofloora
Mikrofloora

**Mikrofloora** on mikroorganismide kogum mingis paigas.  

Näiteks jämesooles elavate mikroorganismide kogumit nimetatakse jämesoole mikroflooraks.

Mulla mikroflooraks nimetatakse mulla mikroorganismide (bakterite, seente|) kogumit suurusega alla 10 μm. Väikeste loomade (algloomade, nematoodide) kogumit suurusega 10–100 μm nimetatakse mikrofaunaks.

## Vaata ka
*jämesoole mikrofloora
*tupe mikrofloora
*konsortsium
*mikrobioom
*seenestik

## Viited
Lihhenofloora

**Lihhenofloora** on mingis paigas elavate samblikuliikide kogum.

## Vaata ka
*brüofloora
*Eesti samblikud
*Eesti samblike süstemaatiline nimestik
*taimestik ehk floora

## Välislingid
*Eesti lihhenofloora. Loengumaterjal, Tartu Ülikool
Brüofloora

**Brüofloora** ehk **sammaltaimestik** on mingis paigas elavate samblaliikide kogum.

## Vaata ka
*Eesti samblad
*lihhenofloora
*taimestik ehk floora
Fükofloora

**Fükofloora** (ka **algofloora**, **vetikafloora**) on mingis paigas elavate vetikaliikide kogum.

## Vaata ka
*mikrofloora
*mükofloora
*taimestik
2007. aasta 12. juuli õhurünnak Bagdadis

**2007. aasta 12. juuli õhurünnak Bagdadis** toimus Bagdadis *New Bagdad*i linnaosas. See intsident pälvis üleilmse tähelepanu pärast piloodikabiinist filmitud videolõigu avaldamist 5. aprillil 2010.

12. juulil 2007 avasid kaks Ameerika Ühendriikide armee AH-64 Apache helikopterit tule rühma iraaklaste pihta, tappes kaksteist inimest, sealhulgas kaks Reutersi uudisteagentuuri töötajat:  Namir Noor-Eldeeni ja Saeed Chmaghi.

5. aprillil 2010 avaldas Wikileaks salastatud videolõigu intsidendist pealkirjastades selle "tsiviilisikute mõrvana" (*Collateral Murder*) avaldamata seejuures video saamise kuupäeva ning allikat. Reuters väitis, viidates anonüümseks jääda soovinud USA sõjaväe ametnikule, et "video ja heli olid autentsed."

## Viited

## Välislingid

* WikiLeaks: Collateral Murder
Jacob Casimir De la Gardie

Krahv **Jakob Casimir De la Gardie** (3. veebruar 1629 Stockholm – 7. oktoober 1658 Kopenhaagen) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane, Läckö ja Kuressaare krahv, Ekholmeni vabahärra; Kolga, *Sonsenberg*i, Kiiu, Tarvastu, Runsa, Arnö, Tiurala ja Biskopsdorpi härra. 

Ta sai 1651 Dalregementeti ülemaks, 1653 riiginõunikuks ja samal aastal sõjanõunikuks, osales kindralmajorina sõjas Poola vastu ja juhtis kindralleitnandina, koos Carl Gustaf Wrangeli ja ratsaväe kindralmajori, Ääsmäe pärushärra, vabahärra Fabian Berendesiga (1610–1678) Rootsi väge Karl X Gustavi esimese Taani sõja Frederiksodde lahingus. 

8. novembrist 1657 kuni Roskilde rahuni 26. veebruaril 1658 oli ta Taanilt vallutatud Jüütimaa sõjakuberner, Sjællandi ja Fyni kuberner ja kogu Rootsi jalaväe ülem.

Ta hukkus Karl X Gustavi teise Taani sõja Kopenhaageni piiramise ajal ja maeti 24. juulil 1659 Riddarholmi kirikusse Stockholmis.

## Perekond
  
Tema vanemad olid Rootsi väejuht ja riigitegelane Jakob De la Gardie (1583–1652) ja Visingsborgi krahvinna Ebba Brahe (1596–1674).

Jakob Casimir De la Gardie abiellus 1652. aastal vabapreili Ebba Sparrega (1626–1662), kes oli riiginõuniku, vabahärra Lars Eriksson Sparre (1590–1644) ja Djursholmist pärit Märta Banéri (1593–1638) tütar, Gustaf Banéri tütretütar. Abielust sündisid:
*Jakob (1653–1655), maeti Veckholmi kirikusse;
*Christina, sündis 1655 Stockholmis ja maeti koos isaga 24. juuli 1659 Riddarholmi kirikusse;
*Ebba (1657–1657), maeti Veckholmi kirikusse.

## Esivanemad

## Vaata ka

*De la Gardie

## Viited

## Kirjandus
*Gustaf Henrik Mellini novell: Jacob Casimir De la Gardie, Stockholm: Östlund & Berling 1849, Google Books
Gerontokraatia

**Gerontokraatia** on oligarhia liik, kus valitsejad on oluliselt vanemad kui enamik riigi täiskasvanud elanikkonnast. 

Näiteks Nõukogude Liidu valitsemiskorda stagnatsiooniajal (enne Mihhail Gorbatšovi) nimetati gerontokraatiaks. Kui 1952. aastal oli Poliitbüroo liikmete keskmine vanus 55 aastat ja 1964. aastal 61 aastat, siis 1980. aastal oli see juba 70 aastat. 10. novembril 1982 suri Leonid Brežnev 75-aastaselt, kuu enne oma 76. sünnipäeva. Tema surma ajal oli ka välisminister Andrei Gromõko 73-aastane, kaitseminister Dmitri Ustinov 74-aastane ja Ministrite Nõukogu esimees Nikolai Tihhonov 77-aastane. Pärast Brežnevi surma valiti uueks peasekretäriks 68-aastane neerupuudulikkust põdev Juri Andropov, kes suri kõigest 15 kuud hiljem 9. veebruaril 1984. Tema järeltulijaks sai 72-aastane Konstantin Tšernenko, kes suri 13 kuu pärast 10. märtsil 1985. Tšernenko surmast kuuldes oli toonane Ameerika Ühendriikide president Ronald Reagan, kes oli Tšernenkost seitse kuud (ja Andropovist kolm aastat) vanem, olevat märkinud: "Kuidas ma saan venelastega kuhugi jõuda, kui nad minu otsas vaid surevad?" ("How am I supposed to get anyplace with the Russians if they keep dying on me?") Reagan ise suri alles umbes 20 aastat hiljem, 5. juunil 2004 93-aastaselt, olles siis juba üle 15 aasta presidenditoolilt eemal olnud.

Ka teistes kommunistlikes riikides polnud 70–80-aastased valitsejad haruldased: Albaania liider Enver Hoxha suri 11. aprillil 1985 76-aastaselt, Bulgaaria liider Todor Živkov oli 10. novembril 1989 tagasi astudes 78-aastane, Tšehhoslovakkia president Gustáv Husák oli 10. detsembril 1989 tagasi astudes 76-aastane (kuu enne tema 77. sünnipäeva), Hiina esimees Mao Zedong suri 9. septembril 1976 82-aastaselt, Saksa DV liider Erich Honecker oli 77-aastane, kui ta sunniti oktoobris 1989 tagasi astuma, Ungari KP peasekretär János Kádár oli 75-aastane (4 päeva enne 76. sünnipäeva), kui ta 22. mail 1988 sunniti erru minema, Jugoslaavia president Josip Broz Tito oli 87-aastane (3 päeva enne 88. sünnipäeva), kui ta 4. mail 1980 suri, Rumeenia president Nicolae Ceaușescu oli 71-aastane (kuu enne 72. sünnipäeva), kui ta 25. detsembril 1989 hukati. Ka liiduvabariikide tasemel oli Gruusia NSV KP peasekretär Vasil Mžavanadze 70-aastane, kui ta 28. septembril 1972 ametist lahkuma sunniti jaLeedu KP peasekretär Antanas Sniečkus suri 22. jaanuaril 1974 71-aastaselt.
Tennessiin

**Tennessiin** (lühend **Ts**; varasema nimetusega **ununseptium**, lühend **Uus**) on keemiline element järjenumbriga 117. 

Tennessiini ainsa leitud isotoobi massiarv on 292 ja poolestusaeg 78 millisekundit.

4. aprillil 2010 teatasid Venemaal Dubnas asuva Tuumauuringute Ühendatud Instituudi teadlased, et on kaudsel teel kindlaks teinud tennessiini aatomite tekkimise berkeeliumi ja kaltsiumi aatomite põrkumisel.

Elemendi olemasolu leidis kinnitust 2014. aastal pärast Saksamaal läbi viidud sõltumatuid katseid, kus õnnestus märgata kahte tennessiini aatomit, mis tekkisid berkeeliumi ja kaltsiumi aatomite ühinemisel.

Juunis 2016 tehti ettepanek nimetada senine ununseptium USA Tennessee osariigi järgi **tennessiiniks** (ladina Tennessine, lühend Ts). 28. novembril 2016 muudeti ametlikult elemendi nimetus tennessiiniks.

## Viited

## Välislingid
*Российские физики открыли новый элемент
Varvokronoloogia

**Varvokronoloogia** ehk **varvomeetria** on vanuse määramine, mis põhineb viirjärvesetetena kujunenud viirsavi varvide loendamisel ja korreleerimisel. Varvokronoloogia abil saab määrata viirsavi kuhjumist, kiirust, millega mandriliustik taandus, jääjärvelise keskkonna ajalist kestust ning sette absoluutset vanust .

Varvokronoloogia koostamiseks tuleb mõõta viirsavi varvid, selle nii heledad kui ka tumedad kihid, ning koostada graafik. Graafiku kõverad näitavad aastakihtide suhtelist paksust ning kõveraid korreleeritakse omavahel nende kujude põhjal. Kui mitmes läbilõikes on varvide paksuste intervallide muutused samad, siis järelikult pärinevad need samast ajast ning on ühevanused. 

Kui niimoodi kõrvutada eri läbilõikeid, siis saab koostada pika ajarea – kronoloogia, mis hõlmab rohkemat kui ühte läbilõiget. 

Varvokronoloogiat on kasutatud näiteks Billingeni katastroofi toimumise aja määramisel.

## Vaata ka
*dendrokronoloogia
*stratigraafia
*Before Present

## Viited

## Kirjandus
*Bakhmutov, V.; Zagnii, G.; Karukäpp, R. 1987. Paleomagnetism and varvometry of varved clays in Estonia and Leningrad district. In: Punning, J. -M., Ivanova, I., Kind, N. & Chichagova, O. (eds.), New Data in Quaternary Geochronology. Moscow: Nauka.
Aptenodytes

***Aptenodytes*** on lindude perekond pingviinlaste sugukonnast. Nimetus tuleb vanakreeka keelest: *a/α* 'ilma' *pteno-/πτηνο*- 'sulg' või 'tiib' ja *dytes/δυτης* 'sukelduja'.

Sellesse perekonda kuuluvad liigid eristuvad teistest pingviinidest oma suuruse, pika peenikese noka ja värvilise sulestiku poolest. Keiser- ja kuningpingviin on kõige kauem ja kõige sügavamale sukelduvad llnnud. Nad ei ehita pesa ja munevad ainult ühe muna.

## Taksonoomia
Perekonda kuulub kaks retsentset liiki:
* kuningpingviin, *Aptenodytes patagonicus*
* keiserpingviin, *Aptenodytes forsteri*

Fossiilide järgi teatakse ka kolmandat liiki *[[Aptenodytes ridgeni]]*, kes elas Pliotseeni ajastul.

## Viited

## Välislingid
Liibanoni kodusõda

**Liibanoni kodusõda** oli aastatel 1975–1990 Liibanonis aset leidnud kodusõda.

Konfliktis osalesid lisaks mitmele Liibanoni rühmitustele eri aegadel ka Süüria, Iisrael, Palestiina Vabastusorganisatsioon ja Ameerika Ühendriigid.

Sõjas hukkus 130 000 kuni 250 000 tsiviilisikut.

## Viited