open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kaalutus

**Kaalutus** ehk **kaaluta olek** (inglise keeles *weightlessness*) on keha selline olek, kus keha ei mõjuta riputusvahendit, alust ega keskkonda. Kaaluta olekus on ainsaks kehale mõjuvaks jõuks raskusjõud. 

Kui keha kiirendus on võrdne raskuskiirendusega, siis on selle kaal 0:

:\vec{a}=\vec{g} \Longrightarrow \vec{P}=0.

Kui keha kaal on 0, siis öeldakse, et keha on **kaaluta olekus**.

Kaaluta olekus on näiteks kosmosejaamas viibivad astronaudid, kuna nii kosmosejaam kui astronaut liiguvad orbiidil sama kiirusega ning seega ei avalda astronaut jõudu kosmosejaamale. Samuti on kaaluta olekus vabalt langevad kehad (nt läbi väga hõreda keskkonna liikuv langevarjur enne, kui ta avab langevarju).

## Viited
Kaaliumvesiniktartraat

**Kaaliumvesiniktartraat** (inglise *potassium hydrogen tartrate*; keemilise valemiga **KC<sub>4</sub>H<sub>5</sub>O<sub>6</sub>** on veinitegemise kõrvalsaadus. Keemiliselt on ta D-viinhappe ja D,L-viinhappe ehk viinamarihappe sool. 

Enamasti mõeldakse **kaaliumvesiniktartraadi** all D-viinhappe soola HOOC(CHOH)2COOK, mida rahvapäraselt nimetatakse **viinakiviks** või **kremortartariks**.

## Viited
Ignatios IV

**Ignatios IV** (kodanikunimega **Ḩabīb Hazīm**; &rlm; إغناطبوس الرابع هزيم، بطريرك أنطاكيا وسائر المشرق &lrm; 28. august 1921 Maḩardah, Süüria – 5. detsember 2012 Beirut, Liibanon) oli Antiookia Õigeusu kiriku patriarh.

Ta sündis Ḩamāh' provintsis Maḩardah's.

Ta valiti 2. juulil 1979 Antiookia Õigeusu kiriku patriarhiks.
Jünger

**Jüngrid** olid Uues Testamendis kirjeldatud Jeesuse lähimad õpilased, kes levitasid tema õpetust.

## Termini seletus
Sõna *jünger* pärineb kreekakeelsest sõnast μαθητής ning tähendab õpilast, õpetaja või meistri järgijat. Piiblis viitab see termin kaheteistkümnele kõige lähemale Jeesuse järgijale ja õpilasele (apostlid). Jeesus valis 12 apostlit välja rahva hulgast. Neid nimetatakse ka *saadetuteks*. Kõik 12 apostlit (nende hilisem nimetus) olid jüngrid, ent kõikidest jüngritest ei saanud apostleid. Jeesus valis tõenäoliselt kaksteist jüngrit just sellepärast, et esindada Iisraeli kahtteistkümmet tähtsat suguvõsa. Jüngritele viidatakse Uues Testamendis 261 korda, peamiselt Apostlite Tegudes.

## Jüngerlus
Jüngerlust iseloomustab elulise suhte loomine Jeesusega. Jüngriks saab inimene, keda Jeesus selleks kutsub. Jeesus kutsus end järgima inimesi nende sotsiaalsest, religioossest, etnilistest taustast ja soost olenemata. Jeesuse kutse jüngerlusse eeldas kutsutaval oma senise elu mahajätmist (perekond, elukutse). Jüngriks saamine andis inimese elule uue tulevikuväljavaate. Jüngerlus jagunes erinevatesse suurematesse ja väiksematesse gruppidesse. Suuremates järgijate gruppides oli suurema tõenäosusega ka naisi.

### Naisjüngrid
Reeglina esines naisjüngreid suuremates järgijategruppides, kes polnud Jeesusele niivõrd lähedased. Kuid esineb ka neid, kes pärast seda, kui Jeesus neid tervendas, teda ja 12 apostlit järgima hakkasid. Naisjüngrid olid erilised nähtused 1. sajandi Palestiinas. Rühm naisi järgnes Jeesusele Jeruusalemma ning nad olid tema ristilöömise tunnistajateks. Hiljem olid nad esimesed, kes avastasid, et haud, kuhu Jeesus maeti, oli tühi. Uues Testamendis on juttu naisjüngrist nimega Tabiita, kelle apostel Peetrus surnuist üles äratas. Tabiita tegi häid tegusid ja jagas palju almuseid (Ap. 9:36–41). Tema nimi tähendab Piibli erinevate tõlgete järgi hirve või gaselli.

## Apostlid

## Viited


## Kirjandus
* The Anchor Bible Dictionary: Volume 2. New York: Doubleday. 1992.
* Dictionary of Jesus and the Gospels. Inglismaa: InterVarsity Press. 1992. Lk 178–179.
* David F. Ford. Teoloogia. Tartu Ülikooli Kirjastus. 2013. Lk 121.
* Theological Dictionary of the New Testament. William B. Eerdemans Publishing Company. 1985. Lk 555–556.
Seekel

* **Seekel** on ajalooline massi- ja rahaühik vanades idamaades (Ees-Aasias, Lähis-Idas, Levandis), näiteks Mesopotaamias 9 g

* **[[Iisraeli seekel|Seekel]]** on Iisraeli rahaühik

* **[[Seekel (kinnitusvahend)|Seekel]]** on U-kujuline metallist kinnitusvahend

* **[[Seekelid]]** on ungarlaste etniline rühm Transilvaanias

## Välislingid
* seekel, ÕS2006
* seekel, EKSS
Samba

**Samba** on elavaloomuline tants, mis sündis 20. sajandi algul Rio de Janeiros. 

Selle nimetus pärineb arvatavasti Aafrikast ning ka suur osa tantsuelemente on pärit tumedanahaliste traditsioonist.  

Samba taktimõõt on 2/4 ja igas taktis tehakse kolm tantsusammu. Iseloomulik on omapärane vetruv liikumine. Samba kuulub Ladina-Ameerika võistlustantsude hulka. 

Samba kauge sugulane on bossanoova, mille 1950. aastal lõi džässmuusik ja helilooja Antonio Carlos Jobim.
Murru taandamine

**Murru taandamine** on murru lugeja ja nimetaja jagamine nende ühisteguriga. Murdu, mille lugejal ja nimetajal ühised tegurid puuduvad, nimetatakse **taandumatuks murruks**. 

Iga murru saab taandamise teel viia unikaalseks taandumatuks murruks. Selleks tuleb lugejat ja nimetajat jagada nende suurima ühisteguriga.

## Vaata ka

* Murru laiendamine

## Viited
Aaloelised

**Aaloelised** (*Aloaceae*) on üheiduleheliste taimede sugukond. 

## Süstemaatika

Mõned taimesüstemaatikud paigutavad aaloeliste sugukonna tooneliilialiste (*Asphodelaceae*) sugukonna alamsugukonnaks; mõned jällegi loevad aaloelisi liilialiste sugukonna alamrühmaks.

Cronquisti süsteemis on aaloelised (*Aloeaceae*) sugukonna staatuses.  

Sugukonda on arvatud 5 perekonda:  
**Aloe* – aaloe 
**[[Astroloba]]*    
**Gasteria* – gasteeria 
**Haworthia* – havortia
**[[Poellnitzia]]*. 

APG II süsteemis on aaloelised liigitatud toonelililiste (*Asphodelaceae*)  hulka.

APG III süsteemis liigitatakse aaloelised heinpuuliste (*Xanthorrhoeaceae*) hulka. 

## Sünonüüm

*Aloaceae* on *Xanthorrhoeaceae* taksonoomiline sünonüüm. 

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Aloaceae]] seisuga 19.07.2014.*
Põltsamaa Emadeklubi

**Põltsamaa Emadeklubi** on Jõgeva maakonnas Põltsamaal tegutsev mittetulundusühing, mis korraldab õpitubasid, koolitusi ja näitusi.

## Organisatsioon
2012. aasta detsembri seisuga on Põltsamaa Emadeklubil 21 liiget. Klubi igapäevast tegevust korraldab 5-liikmeline juhatus.

## Ajalugu
Põltsamaa Emadeklubi loodi 1995. aastal Põltsamaa piirkonna emade poolt, et muuta Põltsamaa elu lastesõbralikumaks ning aidata lapsi ja raskustesse sattunud peresid. Esimestel tegevusaastatel vahendas emadeklubi humanitaarabi ja korraldas selle jagamist. MTÜ registreeriti 2004. aastal. 

## Tegevus
Emadeklubil on oma maja, kus paiknevad kangasteljed ning kus on olemas töötubade korraldamiseks vajalik inventar ja töövahendid. Klubi on korraldanud õpitubasid näiteks 4H noortelaagrites, noorkotkaste ja kodutütarde laagrites ja Põltsamaa lossipäevadel.

## Viited

## Välislingid
*Põltsamaa Emadeklubi koduleht
Borš

**Borš** (ukraina keeles ja vene keeles борщ, *borštš*) on Ukraina päritolu supp, mis on alates aastast 2022 kantud UNESCO inimkonna kiireloomulist kaitset vajava kultuuripärandi nimistusse. Supp on populaarne paljudes Kesk- ja Ida-Euroopa maades, sealhulgas Eestis. 

Enamasti kasutatakse borši põhikomponendina peeti, mis annab supile sügava punakaslilla värvi. Kuid mõnes piirkonnas kasutatakse põhilise koostisosana tomatit ja vähemal määral peeti. Boršist on ka peedita variante, näiteks tomatipastal põhinev oranž borš ja roheline borš (hapuoblikasupp).

## Vaata ka
*Boršisõda

## Viited
Adiantumilised

**Adiantumilised** (*Adiantaceae*) on taimede sugukond sõnajalgtaimede hõimkonnast.

Sugukonda arvatakse 12–56 perekonda ja sõltuvalt perekondade arvust umbes 1000 liiki.

## Süstemaatika
Mõned taimesüstemaatikud paigutavad adiantumilised äärisjalaliste (*Pteridaceae*) sugukonda, mõned süstemaatikud käsitlevad adiantumilisi ja äärisjalalisi sünonüümsetena.

## Viited
Pabradė

**Pabradė** (, poola *Podbrodzie*) on linn Leedus Švenčionyse rajoonis. Pabradė valla halduskeskus. Asub merepinnast 124 meetri kõrgusel Žeimena jõe ääres Dubinga suubumiskohas Valgevene piiri lähedal.

13 km kaugusel asuvas Zalavase (poola Zułów) külas sündis 1867. aastal Józef Piłsudski.

Linnas on 3 kirikut, 2 gümnaasiumi (üks neist poolakeelne) ja raamatukogu.

Tänapäeval läbib linna Vilniuse-Daugavpilsi raudtee.

## Ajalugu

Pabradėt on mainitud esimest korda 15. sajandil. Seal asunud väike mõis kuulus Nosilovskitele, Radziwillidele, Tiesenhausenitele, Massalskitele ja Tyszkiewiczitele. Küla läbis Daugavpilsi ja Vilniuse vaheline postimaantee, seal asusid XVIII sajandil rajatud kõrts ja hobupostijaam. 

Tsaariajal olid asula venekeelsed nimekujud Подбродзе ja Подбржезъ. Küla hakkas kasvama 19. sajandil, kui 1862 valmis Pabradėt läbiv Peterburi–Varssavi raudtee. Sinna rajati Pabradė raudteejaam ja asula sai alevi staatuse. Selle Žeimena vasakule kaldale jääv osa kuulus Sventsjanõ maakonda, paremkalda osa aga Vilno maakonda. Sealsed elanikud tegelesid metsandusega, alevis olid ka elektrijaam ja viinavabrik.

Aastal 1905 asutati tänapäeval linna koosseisu jäävas Bajorele külas kolmeklassiline kool, aastal 1928 ehitati kool ka Pabradėsse. Aastal 1916 rajas saksa sõjavägi Pabradėst Łyntupysse viiva harutee.

Aastail 1920–1939 kuulus asula Poolale. Aastal 1939 olid ligi kolmandik  alevi elanikest juudid. 1941. aasta juunis ja juulis hukati osa kohalikke juute, keda süüdistati koostöös kommunistidega. 1. septembril asustati sealsed juudid getosse, kust osa juute pages, kuna levisid kuuldused juutide massilistest hukkamistest. Hiljem viidi ligi sadakond põgenemiselt tabatud või getos elanud juuti üle Švenčionėliai getosse, kus nad hukati.

Linn aastast 1946. Aastal 2003 moodustati linna juurde vanausuliste kihelkond.

## Elanikkond

* 330 (1868)
* 400 (1898)
* 2 869 (1939)
* 4 489 (1959)
* 5 200 (1967)
* 5 790 (1970)
* 6 700 (1976)

* 6 655 (1979)
* 7 360 (1989)
* 6 525 (2001)
* 5 994 (2011)
* 5 528 (2017)
* 5 339 (2020)


2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pabradė elanikest poolakaid 44,73%, leedulasi 26,81%, venelasi 18,45%, valgevenelasi 5,27% ja ukrainlasi 1,17%.

## Viited

## Välislingid

*Poola Kuningriigi geograafiline leksikon
* Linn portaalis vietoves.Lt
Lissove

**Lissove** (ukraina keeles Лісове) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 548.
Ardatovi rajoon

**Ardatovi rajoon** on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Piirneb Nižni Novgorodi oblasti ja Tšuvaššiaga.

Rajoonis on 2 linna- ja 24 külaasundust.

## Viited

## Välislingid
* Rajooni koduleht
Clemente Rojas

**Clemente Rojas Pérez** (sündinud 1. septembril 1952 Cartagena del Chairás Caquetá departemangus) on Colombia endine poksija.

Rojas sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Philip Waruingele (Keenia) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta oli koos Alfonso Pérezega esimesed Colombia poksijad, kes võitsid olümpiamängudel medali.

Rojas poksis septembrist 1974 kuni novembrini 1983 elukutselisena. Ta pidas kokku 27 kohtumist, millest võitis 9 (neist 4 nokaudiga) ja kaotas 15 (neist 2 nokaudiga) kohtumist ning 3 kohtumist jäi viiki.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Ingvar

**Ingvar** või **Yngvar Harra** (Halljuuks) (surnud 7. sajandil) oli Östeni poeg, poolmüütiline Rootsi kuningas, kes taastas Rootsi troonil Yngligrid pärast seda, kui rootslased olid tõstnud mässu Sölvi vastu.

13. sajandi islandi luuletaja ja ajaloolane Snorri Sturluson on pannud kirja Yngligrite saaga, kus ta kirjutab Ingvarist järgmiselt: 

"Selle järel valitses rootslaste üle kuningas Östeni poeg, nimega Ingvar. See oli silmapaistev sõjamees ja võttis sagedasti osa laevaretkedest. Aga tol ajal kimbutasid Rootsimaad väga taanlased ja idapoolsed rahvad. Kuningas Ingvar, sõlminud
rahu taanlastega, hakkas laastama ja rüüstama idaalasid. Ühel suvel, kutsunud kokku sõjaväe, läks ta Eestimaale ja korraldas
samal suvel rüüstamise kohas, mis kannab nime Stein. Siis ruttasid kohale eesti viikingid (*Víkingr frá Esthland*) suure väega ja pidasid lahingu. Et kohaliku rahva vägi oli arvult ülekaalus, ei olnud rootslastel jõudu vastu panna. Sealsamas paigal langes kuningas Ingvar, ta sõjamehed põgenesid. Ta on maetud sinna kalmukünka alla, päris mere lähedale. Seda kohta nimetatakse Adalsyslaks.

Pärast seda lüüasaamist pöördusid rootslased kodumaale tagasi. Nõnda ütleb Thiodolf (aastail 858–928 valitsenud Norra
kuninga Harald Kaunisjuukse õukonna (skald):

:Kõikjal sai teatavaks,
:et Ingvari
:Sysla sugu
:on surmanud,

:ja et eestlaste vägi
:hiilgava kuninga ihhu
:haavad lõi
:Madalmere südame lähedal.

:Aga Läänemeri
:seal puhkavat rootslaste kuningat
:vetelauluga hellitab.»

Ladinakeelses Historia Norwegiæes on kokkuvõte Yngligrite saagast (mis on Snorri kirjutatust vanem) (Eysteinni (Ingvari isa) järgi):

"Ta poeg Ingvar, hüüdnimega Hallipäine, tapeti kohalike poolt Balti mere saarel mida kutsutakse nimega Eycilla või Eysysla (Saaremaa).

Yngligrite saaga toob ära, et juba järgmisel aastal peale Ingvari surma tuli tema poeg Onundr (keda saaga nimetab *eestlaste vihkajaks*) tasuretkele Eestisse, kus laastanud ja rüüstanud maad suurelt ja viinud sügiseks kaasa suure sõjasaagi.

## Ingvari oletatavad hauakohad
Ingvari hauakohta on otsitud mitmelt poolt. Muhus olla olnud suur kivi, millel olnud peal väiksem kivi ruunikirjaga. See olnud alles veel 20. sajandi alguses.

Ingvari sõjakäiguga on püütud seostada ka Salme muinaslaevadega seotud lahingupaika.

## Viited
Tsiitsitajalased

**Tsiitsitajalased** (*Emberizidae*) on lindude sugukond värvuliste seltsis.

Sugukonda kuulub 27 perekonda kokku ligikaudu 200 liigiga.
Lõolased

**Lõolased** (*Alaudidae*) on värvuliste seltsi laululindude alamseltsi kuuluv lindude sugukond.

Sugukonda kuulub 18 perekonda kokku 92 liigiga.
Jäävusseadus

**Jäävusseadus** (ingl *conservation law*) on füüsikaseadus, mis ütleb, et vaadeldavas isoleeritud süsteemis mingi kindel mõõdetav füüsikaline suurus ei muutu, kui selles süsteemis toimub mingi muutus.

Tuntuimad jäävusseadused on
*massi jäävuse seadus
*energia jäävuse seadus
*impulsi jäävuse seadus
*impulsimomendi jäävuse seadus
*elektrilaengu jäävuse seadus

## Viited
Petrivka (Lõpovetsi rajoon)

**Petrivka** (ukraina keeles Петрівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 65. Pindala on 0,66 km².


Петрівка1.jpg
Posio vald

**Posio** on vald Soomes Lapi maakonnas.

Naabervallad on Rovaniemi linn, Kemijärvi linn, Ranua vald, Salla vald, Kuusamo linn, Taivalkoski vald ja Pudasjärvi linn.

Valla pindala on 3545 km², millest 506 km² moodustavad veekogud. Soome keel on 99% elanike emakeel.

Posio vallas on ligi 2500 suvilat ja suvekuudel kahekordistub vallaelanike arv.

Vallas asub Riisitunturi rahvuspark.

Vallas tegutseb keraamikatehas Pentik.

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
* Statistika
Mõljatõtši

**Mõljatõtši** (ukraina keeles Милятичі) on küla Ukrainas Lvivi oblastis Pustomõtõ rajoonis. Elanike arv on 484. Pindala on 1,43 km².


Mylyatychichurch2.jpg|Mõljatõtši kabel
Mylyatychivertep2.JPG|
Nedantšõtši

**Nedantšõtši** (ukraina keeles Неданчичі) on küla Ukrainas Tšernihivi oblastis Tšernihivi rajoonis (kuni 2020. aastani asus Ripkõ rajoonis). Elanike arv on 730. Pindala on 3,65 km².
Turbiv

**Turbiv** (ukraina keeles Турбів) on alev Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. 2011. aastal oli Turbivis 6558 elanikku, alevi pindala on 7 km². 

Turbiv asub 31 km kaugusel rajoonikeskusest Lõpovetsist ja 25 km kaugusel Vinnõtsja linnast. Esimesed teated alevist pärinevad 1545. aastast. Asula piiresse jääb kaitsealune park, kus kasvab sadakond kahe-kolmesaja aasta vanust tamme.

## Galerii

Свято-Покровська церква в селищі Турбів Липовецького району Вінницької області.JPG|Eestpalve kirik
Turbiv12.JPG


## Sõpruslinnad
* – Miejska Górka
Michael Anthony

**Michael Anthony** on mitme tuntud inimese nimi:

***[[Michael Anthony (kirjanik)|Michael Anthony]]**, kirjanik (1930–2023)
***[[Michael Anthony (poksija)|Michael Anthony]]**, poksija (sündinud 1957)
***[[Michael Anthony (muusik)|Michael Anthony]]**, muusik (sündinud 1954), endine Van Haleni basskitarrist
***[[Mike Anthony (laulja)|Michael Anthony]]**, Suurbritannia laulja
Alfonso Pérez

**Alfonso Pérez** (sündinud 16. jaanuaril 1949 Cartagenas Bolívari departemangus) on Colombia endine poksija.

Pérez sai kergekaalus (kuni 60 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale László Orbánile (Ungari) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Tema ja Clemente Rojas olid esimesed Colombia poksijad, kes võitsid olümpiamängudel medali.

Pérez poksis aprillist 1973 kuni veebruarini 1981 elukutselisena. Ta pidas kokku 43 kohtumist, millest võitis 31 (neist 19 nokaudiga) ja kaotas 9 (neist 6 nokaudiga) kohtumist ning 3 kohtumist jäi viiki.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Jorge Julio

**Jorge Eliécer Julio Rocha** (sündinud 4. aprillil 1969 El Reténis Magdalena departemangus) on Colombia endine poksija.

Julio sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Aleksandǎr Hristovile (Bulgaaria) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. 

Julio poksis märtsist 1989 kuni maini 2003 elukutselisena. Ta pidas kokku 49 kohtumist, millest võitis 44 (neist 32 nokaudiga) ja kaotas 5 (neist 2 nokaudiga) kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Tõnu Ojavee

**Tõnu Ojavee** (15. märts 1949 – 1. november 2012) oli eesti illusionist.

Ta on lõpetanud Tallinna 2. Keskkooli (praeguse Tallinna Reaalkooli).

Ta harrastas nooruses žongleerimist ja nii kutsus Ervin Abel ta estraadilavadele. Hiljem õppis ta Kultuuriministeeriumi suunamisel Igor Kio käe all Moskvas mustkunsti.

Ojavee töötas aastatel 1972–1980 Riiklikus Filharmoonias, kus esitas vahepalu eelkõige ansambli Vana Toomas kontsertidel.

Viimasel elukümnendil elas Jõgeval.

Tal on tütar ja kaks poega.

## Viited

## Välislingid
*"Teenekas mustkunstnik Tõnu Ojavee läks igavikuteele" Maaleht, 2. november 2012
Šenderivka (Lõpovetsi rajoon)

**Šenderivka** (ukraina keeles Шендерівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 231. Pindala on 1,387 km².


Шендерівка1.jpg|
Шендерівка3.jpg|
Šenderivka

**Šenderivka** on mitme asula nimi:

* **[[Šenderivka (Lõpovetsi rajoon)|Šenderivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis
* **[[Šenderivka (Tšernivtsi rajoon)|Šenderivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšernivtsi rajoonis
* **[[Šenderivka (Tšerkassõ oblast)|Šenderivka]]**, küla Ukrainas Tšerkassõ oblastis Korsun-Ševtšenkivskõi rajoonis
Eristamatute identsus

**Eristamatute identsus** (inglise *identity of indiscernibles*) on Gottfried Wilhelm Leibnitzi sõnastatud printsiip, mille järgi ei leidu kahte objekti, mille kõik omadused oleksid ühed ja samad. Kui A-l ja B-l on täpselt ühesugused omadused, siis A ja B on identsed ning seega pole tegemist kahe objektiga.

## Vaata ka
*Identsete eristamatus

## Viited
Ettemääratud harmoonia

**Ettemääratud harmoonia teooria** (inglise *pre-established harmony*) on Gottfried Wilhelm Leibnitzi seisukoht, et keha ja vaim ei mõjuta teineteist, kuid nii kehalised kui ka vaimsed sündmused on jumala poolt ette määratud ning kooskõlastatud. Need sündmuste ahelad on nagu kaks kella, mis pole omavahel kuidagi seotud, kuid näitavad ikka ühte aega.

## Viited
Soome president

**Soome Vabariigi president** (soome keeles *Suomen tasavallan presidentti*) on Soome kodanike valitud riigipea, kes koos riiginõukoguga (*valtioneuvosto*) juhib riigi välispoliitikat ja on kaitsejõudude ülemjuhataja (*Puolustusvoimien ylipäällikkö*).

2024. aastast on Soome president Alexander Stubb.

## Vaata ka
* Soome riigipeade loend
* 2006. aasta Soome presidendivalimised

## Viited
Ripuka Punamägi

**Ripuka Punamägi** ehk **Ripuka Linnamägi** on linnamägi Kärde külas Jõgeva vallas.

## Asukoht

Piki Kärde-Kõola voore Vaimastvere-poolset nõlva läheb väike külatee loodesse, kus asub linnamägi. Asukoht on muinsuskaitse all.

## Ajalugu

Eelrooma rauaajal (500 eKr – 50 pKr) oli linnusekoht nõrgalt kindlustatud. 11. sajandil rajati oosile tugevamad kindlustused. Linnus hävitati 11. sajandi keskpaiku. 13. sajandi alguses võeti mägi uuesti linnusena kasutusele, palkkonstruktsioone tugevdati ning valle kõrgendati. Punamäel paiknenud linnus samastub oletatavalt Henriku Liivimaa kroonikas mainitud Riole linnusega, kus 1220. aastal ristiti 500 inimest. Liivi sõja ajal 16. sajandil kasutasid kohalikud talupojad seda linnusekohta kindlustatud pelgupaigana.

## Kirjeldus

Muinaslinnus asus seljaku neemikuna lõppeval kagupoolsel otsal. Linnusease on loodest eraldatud madala valli ja välisjalamil oleva kraaviga. Valli pikkus on 26 ja laius 6-7 meetrit. Välisküljel on valli kõrgus kraavi põhjast on 2,8 m, siseküljel 1 m. Kultuurikihiga väikese siseõue pikkus on 33 m, laius 28 m. Muinaslinnuses on tuvastatud eristatavaid asustusperioode: eelrooma rauaaeg, 11. sajandi algus, 11. sajandi II pool – 13. sajandi algus ning hiliskeskaeg ja 16. sajand. 

## Kirjandus
Kunagist vaadet oma sünnikohast Punamäe künkalt Endla järvele on kirjeldanud Väike-Maarja kooliõpetaja Karl Voldemar Rosenstrauch luuletuses "Lauliku kodu".

:Mu kodu on kõrgel künkal,
:kus lai on silmapiir,
:kus rohkem on luulel jõudu
:ja soojem on päikese kiir.

:Sääl kõrgelt lagedalt künkalt
:silm tungib kaugele,
:kus mahe taeva sina
:suud annab metsale.

:Kus kuused Punamäe künkal,
:kus kõland kord sõja sarv
:ja kaugel virvendaja
:ja kaunis Endla järv.

:Sääl olen rahul hällis
:ma ükskord kiikunud,
:säält oma okasrada
:ma olen alanud.

:Ma pärast rohkem näinud,
:kui küngast Punamäel,
:ja koha vägevamat,
:kui vaikne Endla hääl.

:Kuid nüüdki tuleb meelde
:veel võõrsil Endla pind,
:mets Punamäel nii ilus, -
:siis kergeks läeb mu rind.

## Vaata ka
*Kärde mägi
*Äntu Punamäe linnus

## Viited

## Välislingid
*
Evolutsiooniline epistemoloogia

**Evolutsiooniline epistemoloogia** (inglise *evolutionary epistemology*) on tunnetuse käsitamine evolutsioonilise protsessina. Evolutsioonilise epistemoloogia puhul lähtutakse kas darvinismist või mõnest muust – nt neolamarkistlikust – evolutsiooniteooriast.

## Vaata ka
*geneetiline epistemoloogia
*sotsiaaldarvinism

## Viited
Epistemoloogiline anarhism

**Epistemoloogiline anarhism** (inglise *epistemological anarchism*) on epistemoloogiline teooria, mille käis välja Austria teadusfilosoof Paul Feyerabend. Feyerabend kritiseeris laialt levinud veendumust, et teadlased järgivad teaduslikku meetodit. Tema arvates pole teaduse ajaloos olnud ühtegi reeglit, mida ühel või teisel etapil poleks rikutud. Sellised rikkumised on olnud teaduse arenguks hädavajalikud.

## Viited
Ranua vald

**Ranua** on vald Soomes Lapi maakonnas.

Valla pindala on 3695 km², millest 241 km² moodustavad veekogud.

Naabervallad on Ii vald, Simo vald, Tervola vald, Rovaniemi linn, Posio vald ja Pudasjärvi linn.

Soome keel on 99,7% elanike emakeel.

Suurim järv on Simojärvi.

Vallas asub Ranua loomapark, kus elavad Soome ainsad jääkarud.


Pilt:Simojärvi1.JPG|Simojärvi
Pilt:Ursus maritimus Ranua.jpg|Jääkaru Ranua loomapargis
Pilt:Ranua.kuntakilpi.jpg
Pilt:Tolja forest in winter.jpg


## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
* Statistika
Filosoofiline loogika

**Filosoofiline loogika** (inglise *philosophical logic*) on ratsionaalse mõtlemise filosoofiline uurimine. Termini võttis kasutusele Bertrand Russell 1950. aastatel.

Filosoofilist loogikat võib nimetada filosoofia ja loogika ühisosaks. Filosoofiline loogika analüüsib osutuse ja tähenduse, otsustuse, tõe, eituse, modaalsuse, definitsiooni, järelduse jt mõisteid, mis seostuvad mõtlemise ratsionaalsusega. 

Filosoofiline loogika ei uuri mõtlemist psühholoogilise protsessina – seda teeb psühholoogia.

## Viited
Gödeli mittetäielikkuse teoreemid

**Gödeli mittetäielikkuse teoreemid** (saksa *Gödelscher Unvollständigkeitssätze*, inglise *Gödel's incompleteness theorems*) ehk **Gödeli teoreemid** on Kurt Gödeli (1906–1978) kaks teoreemi matemaatilises loogikas, mis demonstreerivad, et iga loogiline süsteem, mis sisaldab formaalset aritmeetikat, on piiratud ehk mittetäielik. Gödel näitas, et igas loogilises süsteemis, mis suudab mahutada formaalset aritmeetikat, leidub tõene lause, mis ei ole antud süsteemis tõestatav ega ümber lükatav, ning et loogilise süsteemi kooskõlalisust ehk vastuoluvabadust ei saa süsteemi enda vahenditega tõestada.

## Viited
Omphale

**Omphale** [omfale] oli müütiline Lüüdia kuninganna. Omphale ostis Heraklese endale orjaks ja laskis tal teha ka naiste tööd. Armuelus nõudis Omphale Herakleselt kuulekust ja vahetas temaga riideid. Selline sugupoolte rolli vahetamine oli omane matriarhaadile. Omphale sai meeste üle võimutseva naise sünonüümiks. Omphale kuju on andnud ainet kujutavale kunstile (näiteks Rubensi maalid), lavateostele ja luulele.

## Välislingid
Homunkulus (filosoofia)

**Homunkulus** (ladina sõnast *homunculus* 'väike inimene') on oletatav väike inimene, kes elab inimese ajus või mõnes muus organis, tajub kõike seda, mida inimese meeled vastu võtavad, ning juhib sellest lähtudes inimese tegevust. Taolist arusaama on raske järjekindlalt pooldada, sest siis tuleks oletada, et ka homunkuluse sees on omakorda homunkulus jne lõpmatuseni.

## Vaata ka
*Keha ja vaimu probleem

## Viited
Kristjan Jalak

**Kristjan-Eduard Jalak** (21. märts 1882 Kastre vald, Tartumaa – 9. september 1944 Leningrad) oli Tartu töölisliikumise tegelane, Eesti ja Eesti NSV poliitik.

## Elulugu
Jalak sündis 21. märtsil 1882. aastal Tartumaal Kastre vallas, kus ta isa oli metsatööliseks. Pere kolis mitu korda: Kastrest Luunjasse, sealt Vana-Kuustesse, edasi Kavastusse. Lõpetas vallakooli. Õppis H. Treffneri gümnaasiumis, kuid pidi pärast kahte aastat raske majandusliku olukorra tõttu õpingud katkestama.

Töötas metallitöölisena Tartus, seejärel 1904. aastast katelsepana Tallinnas, kus võttis Nõukogude allikate järgi osa 1905. aasta revolutsioonist. 1906. aastal elas lühikest aega Peterburis, seejärel töötas Lõuna-Saksamaal Regensburgis keemiatehases. Ta naasis mõneks ajaks Tartusse, kuid töötas veel Venemaal mitmes suuremas ettevõttes Moskvas, Lõuna-Kaukaasia linnades, Tveris ja Pihkvas. 1917. aasta oktoobripöördes osales Petrogradis, kus elas 1921. aastani.

Tulnud taas Eestisse, leidis ta tööd müürsepana põlevkivibasseinis (esialgu Kohtlas, siis Narvas, Sondas, Küttejõus, Püssis, Kiltsis ja mujal). 1930. aastal asus Jalak Tartusse ning võttis osa sealsest töölistegevusest ametiühingutes. Ta osales Tartu Töölisteatri organiseerimises kuni selle sulgemiseni, tegutses kivitööliste ametiühingus ja Eesti Ehitustööliste Liidus, ning mängis olulist rolli Tartu Alkoholivastase Kultuuriühingu loomises, olles ka organisatsiooni esimees kuni selle sulgemiseni sisekaitseülema otsusega 17. märtsil 1940. Samuti oli ta 1934. aastast Tartu Töölisühingute Keskliidu esimees. 1938. aastal valiti Kristjan Jalak Tartu esindajana I Riigivolikogu liikmeks (46. valimisringkonnast).

Juunipöörde sündmustel oli ta üheks silmapaistvaks jõuks ja tema nõukogudemeelset 21. juuni sõnavõttu mainiti juba 22. juuni lehes. 1940. aasta juulis valiti Jalak okupatsioonitingimustes II Riigivolikogu koosseisu, samuti liitus ta kommunistliku parteiga ja määrati 30. juulil Tartu linnapeaks, mida ta oli kuni Eesti Vabariigi likvideerimiseni. 

Esimese Nõukogude okupatsiooni ajal oli Jalak ümbernimetatud Eesti NSV Ülemnõukogu I koosseisu liige ja 1941. aasta jaanuarist ka esimene Tartu Linna Täitevkomitee esimees. 1. veebruaril 1941 valiti ta EK(b)P Tartumaa Komitee liikmeks.

Teise maailmasõja sõjategevuse jõudmisel Eestisse korraldas Jalak kaitsetöid Nõukogude vägedele Tartus. Tema järgi on nimetatud Tartus sakslaste pealetungi takistamiseks rajatud nn Jalaka liin. Tartus elas ta majas Lootuse tänav 17. Sakslaste lähenedes Tartule põgenes Jalak juulis koos oma kaasvõitlejatega Mustvee ümbruskonda, kuid ta sattus autoga miinile ja sai raskesti kannatada.

Ta jõudis pageda Nõukogude Liitu, ent ta tervis enam ei taastunud täielikult ja ta jäi põduraks. Tagalas tegutses ta Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu volinikuna Omski oblastis, hallates seal elavaid Eestist evakueerituid. Kui Punaarmee vallutas 1944. aastal taas Tartu, määrati Jalak taas Tartu TSN Täitevkomitee esimeheks, kuid tema tervis ütles veel Leningradis tagalas olles 1944. aasta septembris üles. Ta maeti 10. septembril Leningradis Suur-Ohta kalmistule.

## Viited
Mellini kliinik

**Mellini kliinik** oli haigla Tartus, mis asus Pepleri ja Vanemuise tänava nurgal (Aia 36, Aia ja Pepleri tänava nurgal). 

Mellini kliinik rajati Tartus 1894. aastal, kliiniku asutajaks oli dr. med. Johannes Meyer. Esialgu tegutses kliinik tagasihoidlikult, 1911. aastal sai valmis Mellini kliinikule haigemaja. Selle haigemaja ehitustööd algasid juba 1907. aastal. Haigla mahutas kuni 75 haigewoodit. Kliiniku juures tegutses ka meditsiiniõdede kool. 

Mellini kliiniku hoone hävis Punaarmee kahuritules augustis 1944.

## Välislingid
*Fotod
*Mellini kliinik Erakliinikule?, Postimees (1886-1944), nr. 275, 12 oktoober 1939
Filosoofiline analüüs

**Filosoofiline analüüs** (inglise *philosophical analysis*) on mõistete, uskumuste, seisukohtade ja teooriate uurimine nende komponentide (varjatud) eelduste ja neist tulenevate järelduste selgitamise teel.

## Vaata ka
*Analüütiline filosoofia

## Viited
Filosoofiline antropoloogia

**Filosoofiline antropoloogia** (inglise *philosophical anthropology*) ehk **antropoloogiline filosoofia** (inglise *anthropological philosophy*) on distsipliin, mis tegeleb inimesega ja inimestevaheliste suhetega seotud metafüüsiliste ja fenomenoloogiliste küsimustega.

Filosoofilise antropoloogia esindajate hulka kuuluvad Max Scheler, Helmuth Plessner, Hans Blumenberg, Arnold Gehlen jpt.
Nõžtša Kropõvna

**Nõžtša Kropõvna** (ukraina keeles Нижча Кропивна) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis. Elanike arv on 292. Pindala on 1,743 km².
Kaarekustuti

**Kaarekustuti** (mõnel juhul ka **kaarekustutuskamber**) on seade kaitselülitis, mille ülesandeks on väljalülitamisel tekkiva elektrikaare kustutamine mistahes talitlusel.

Suuremate voolude lahutamisel võib elektrikaar mõnikord ka kaitselülitist välja ulatuda (nt. õhkkaitselülitid).

Kaarekustutist sõltub kaitselüliti piirlahutusvõime.

## Viited
ZeroTurnaround

**ZeroTurnaround** AS on Eestis asutatud tarkvaraettevõte, mis loob arendusvahendeid Java EE arendus- ja tootekeskkondadele (JRebel ja LiveRebel).

Juunis 2011 korraldas ZeroTurnaround konverentsi GeekOut Estonia, mis oli esimene Java konverents Eestis. Samal kuul sai ettevõte auhinna *2011 JAX Innovation Award for Most Innovative Java Technology* toote JRebel eest.

Praegu arendab ZeroTurnaround edasi enda tooteid JRebel and LiveRebel, mis lihtsustavad Java EE tarkvara arendust ja hooldust ja põhinevad Java virtuaalmasinal (JVM).

2017. aasta lõpus müüsid eestlastest omanikud ettevõtte ameerika firmale Rogue Wave.

## JRebel
JRebel (esialgse nimega JavaRebel) on Nortali uurimis- ja arendusosakonna leiutis tarkvaratootmise efektiivsuse tõstmiseks, mida hakati arendama 2006. aastal. Programm võimaldab Java programmeerimiskeeles kirjutatud tarkvara töökindlust ilma ooteajata kontrollida. 2009. aastal võitis JRebel Jolt Awardsi produktiivsuse auhinna. Alates 1. augustist 2009 arendatakse JRebelit ettevõttes OÜ ZeroTurnaround.

## Viited
Obstruktsioon

**Obstruktsioon** ehk **juntimine** on parlamendi töö sihilik ja kunstlik takistamine opositsiooni poolt.

Tavaliselt tuleb selleks pidada hirmpikki kõnesid.

Vahel aga esitab opositsioon ka palju parandusettepanekuid ja võtab enne iga ettepaneku hääletamist 10 minutilisi vaheaegu.

Põhjaliku ülevaate obstruktsiooni ajaloost ja vaheditest on koostanud Peet Kask ja Arvo Junti : 'obstruktsiooni ajalugu ja piiramise vahendid' (avaldanud ERR 10. august 2023).

## Vaata ka

* Filibuster

## Viited
Save the Last Dance for Me

"**Save the Last Dance for Me**" on Doc Pomuse ja Mort Shumani kirjutatud populaarne laul, mida on esitanud väga paljud nimekad artistid. 

Esimesena salvestas loo 1960. aastal Ben E. King koos ansambliga The Drifters, kelle esituses jõudis see USA singlite edetabelis Billboard Hot 100 oktoobris 1960 üheks nädalaks esikohale, Suurbritannias kohale number kaks.

Hiljem on seda esitanud teiste seas Dolly Parton, Michael Bublé, Jay and the Americans, Ike & Tina Turner, Buck Owens, Jerry Lee Lewis, The Beatles, Billy Joe Royal, Harry Nilsson, John Rowles, Petula Clark, Bon Jovi, Emmylou Harris ja Leonard Cohen. 

Ajakirja Rolling Stone 2004. aastal koostatud 500 kõigi aegade parima laulu edetabelis jõudis lugu The Driftersi esituses 182. kohale.

------

''Billboard'' Hot 100**"SAVE THE LAST DANCE FOR ME" – THE DRIFTERS**Esikohasingel 1 nädal17.–24. oktoober 1960

◄ "Mr. Custer" – Larry VerneBrenda Lee – "I Want to Be Wanted"►

------
Big Bang

**Big Bang** tähistab inglise keeles Suurt Pauku. Seda nime kannavad:
***[[Big Bang (Lõuna-Korea bänd)|Big Bang]]**, Lõuna-Korea ansambel
***[[Big Bang (Norra bänd)|Big Bang]]**, Norra ansambel

## Vaata ka
*The Big Bang Theory
Olga Relve

**Olga Relve** (sünninimi **Olga Orgussaar**; 29. august 1917 – 14. oktoober 1996) oli eesti kokaraamatute autor.

## Teoseid
*"Tass kohvi", Valgus 1976, 1980
*"Tass teed", Valgus 1979

### Koos [[Salme Masso]]ga
*"Lihatoidud", Valgus 1976, 1978
*"Supid ja ühepajatoidud", Valgus 1981, 1984
*"Võileivad", Valgus 1971, 1973, 1977	

### Tõlkijana
*Anita Pasopa ja Milda Peterson "Kokaraamat", Valgus 1968

## Isiklikku
Tema poeg on Hendrik Relve.
Jõgevamaa Spordiliit "Kalju"

**Jõgevamaa Spordiliit Kalju** on Jõgeva maakonnas tegutsev mittetulundusühing, mis ühendab 30 maakonna spordiklubi ning koordineerib ja korraldab maakonna noorte ja täiskasvanute sporditegevust.

Jõgevamaa Spordiliit Kalju on asutatud 1989. aastal

## Viited


## Välislingid
* Jõgevamaa Spordiliit Kalju koduleht
Samsung

**Samsung Group** on Lõuna-Koreas baseeruv rahvusvaheline korporatsioon, mis tegeleb mitmesuguste kaupade tootmise ja teenuste osutamisega peamiselt Samsungi kaubamärgi all.

Korporatsiooni peakorter asub Soulis Samsung Townis.

Samsungi asutas 1938. aastal Lee Byung-chul kaubandusettevõttena. Järgneval kolmel aastakümnel mitmekesistas ettevõte tegevust, asudes tegelema toidu- ja tekstiilitööstusega, kindlustusteenuste ja jaekaubandusega. 1960. aastate lõpus liitus ettevõte elektroonikatööstusega ning 1970. aastate keskel hakkas tegelema ehituse ja laevaehitusega. Alates 1990. aastatest on elektroonika olnud korporatsiooni tuntuim ja põhiline tuluallikas kogu maailmas.

## Vaata ka
* Samsung Electronics
Kodu (täpsustus)

***[[Kodu]]** on elukoht.
__NOTOC__
### Luuletused ja laulud
***"[[Kodu (Koidula luuletus)|Kodu]]"** (1865) on Lydia Koidula luuletus.
*"Kodu" (1967?) on Gennadi Tanieli laul, mida teiste seas esitas Vello Orumets
*"Kodu" (2011) on Luisa Värgi singel.
*"Kodu" (2012) on Ott Leplandi singel.

### Perioodika
*Kodu (ajaleht, 1907)
*Kodu (ajakiri, 1907)
*Kodu on ajakiri, mis ilmus aastatel 1920–1940.

### Filmid ja telesarjad
*"Kodu" ("Home") on Ursula Meieri lavastatud draamafilm aastast 2008.
*"Kodu" ("Home") on Yann Arthus-Bertrandi 2009. aasta film planeedist Maa.
*"Kodu" ("Home") on Tim Johnsoni animafilm aastast 2015.
*"Kodu", Norra telesari

### Organisatsioonid
*Rahvatööndusettevõte Kodu
*Kodu, käsitööndusartell

*Valimisliit Kodu on Saku valla valimisliit.  

### Nimi ja inimesed
***[[Kodu (perekonnanimi)|Kodu]]** on perekonnanimi
**Arno Kodu, sõjaväelane ja poliitik
**Margus Kodu, materjaliteadlane

## Vaata ka
*Melbourne'i Eesti Ühing "Kodu"
*Detroidi Eesti Haridusselts "Kodu"
*Kõdu
Joosep Meibaum

**Joosep Meibaum** (pseudonüüm **J. Meig**; 16. aprill (vkj) / 28. aprill 1895 Laius-Tähkvere vald, Tartumaa – 7. oktoober 1941 Tartu lähistel) oli Eesti poliitaktivist.

Ta astus Gattšina reaalkooli võltsitud küpsustunnistusega Tartu Ülikooli, mille matemaatika-loodusteaduskonnas õppis aastail 1920–1924, oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

26. novembril 1928 mõistis Tallinna-Haapsalu Rahukogu ta küpsustunnistuse võltsimise eest kolmeks aastaks vangiroodu. Ta vabastati ennetähtaegselt 1931. aastal.

1932. aastal avaldas ta J. Meigi nime all raamatu "Meie eluraskused" ja 1933. aastal "Põletavaist nähtusist meie elus", milles ta esitas süüdistusi valitsuse ja Riigikogu vastu. Kuna ta ei suutnud oma väiteid tõestada, mõistis Tartu-Võru Rahukogu 19. oktoobril 1934 ta kaheks kuuks vangi. Varem, 12. jaanuaril 1934, oli Tartu-Võru rahukogu karistanud teda valekaebuse tõstmise eest oma kirjastaja Karl Puusepa vastu kolmenädalase arestiga.

Ta oli Eesti Rahvusfašistide Kogu asutaja, kuid jaanuaris 1933 heideti ta kogust välja.

1934. aasta oktoobris hakkas ta koos endise vapside Paldiski osakonna esimehe Rudolf Reha ja vapside korjandusraha omastanud Martin Seppaga kavandama Konstantin Pätsi, Johan Laidoneri ning Kaarel Eenpalu atentaate. Nad kavandasid atentaate Tartumaal Valgeveski talus. Veebruaris 1935 vahistati nad selle eest. 27. septembril 1935 mõistis Sõjaringkonnakohus Joosep Meibaumi vaps-terroristide protsessil kuueks aastaks vangimajja.

1941. aastal leidis ta, et Eestil peaks olema oma natsipartei. Partei lipp pidi olema sinine, sellel valgel ringil must haakrist. Hiljem said kavandatava partei liikmed teada, et Joosep Meibaum on NSV Liidu spioonina hukatud.

Edgar Aavik väitis 1970. aastail, et 1941. aastal moodustati Tartus Eesti valitsus, mille peaminister oli Joosep Meibaum, kes olevat saanud selleks volituse Jüri Uluotsalt. 

## Teosed
*1932 – J. Meig. "Meie elu raskused, nende põhjused ja kõrvaldamise võimalused : rahva elu paremale järjele tõstmise küsimuste selgitamiseks". Tartu 1932. 2. trükk: Tartu 1933
*1933 – J. Meig. "Põletavaist nähtusist meie elus : meie olukorra paremale järjele tõstmise küsimuste selgitamiseks". Tartu 1933

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti biograafiline andmebaas ISIK
*"(Tartu Vabadussõjalaste Liidu juht) Joosep Meibaum arreteerituna". Foto: 1935. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, RA EFA.222.A.249.97
*Pekka Erelt. "Terrorist Eesti Mussolini tahtis Pätsi gaasitada". Eesti Ekspress, 11. oktoober 2017
Esku Külaselts

**MTÜ Esku Külaselts** on Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas tegutsev mittetulundusühing, mille eesmärgiks on Esku piirkonna külade arendamine. Külaselts asutati 17. septembril 2004 ja sinna on haaratud Esku piirkonna kuus küla: Esku, Vitsjärve, Räsna, Nõmavere, Rõstla ja Lebavere.

Oma eesmärkide saavutamiseks korraldab külaselts kontserdi- ja teatrikülastusi ning üritusi nii kohapeal kui ka väljaspool piirkonda. Selts arendab ka kohalikku raamatukogu, aitab rajada ja korrastada kultuuri- ja spordiobjektide ning tegeleb kohaliku ajaloo- ja kultuuripärandi säilitamisega.

## Vaata ka
* Esku küla

## Viited
Tsilna rajoon

**Tsilna rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Uljanovski oblasti põhjaosas. Piirneb põhjas Tatarstaniga.

Elanikest 58% on tšuvašid, 27% venelased ja 13% tatarlased.

Rajoonis on 8 kohaliku omavalitsuse üksust, neist üks linnaline. Põhiline tegevusala on põllumajandus. Tööstusharudest on peamine toiduainetetööstus.

Rajoonis leidub põlevkivi ja fosforiiti.

## Viited

## Välislingid
* Tsilna rajooni koduleht
Järelturg

**Järelturg** (inglise *aftermarket*) ehk **teisene turg** (inglise *secondary market*) on finantsturg, kus kaubeldakse juba varem väljalastud finantsinstrumentidega, nagu aktsiad, võlakirjad, optsioonid, futuurid. **Kitsamas mõttes** mõeldakse järelturu all **[[väärtpaberiturg]]u**.

## Vaata ka
*Esmaturg

## Viited
Novaja Malõkla rajoon

**Novaja Malõkla rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Uljanovski oblasti idaosas. Piirneb  idas Tatarstani ja Samara oblastiga.

Elanikest on 31,6% tatarlased, 28% mordvalased, 21,8% venelased ja 18,6% tšuvašid.

Rajoonis on 5 kohaliku omavalitsuse üksust.

## Viited
Jõustumine

**Jõustumine** (inglise *entry into force*) on mingi õigusakti (nt seaduse) kehtima hakkamine, seadusjõusse astumine.

Näiteks Eestis jõustub põhiseaduse kohaselt mingi seadus (kui ei ole vastavas seaduses teisiti sätestatud) kümnendal päeval pärast selle avaldamist Riigi Teatajas.
Aidu võidualtar

**Aidu võidualtar** ehk **Vabadussõja Aidu lahingu mälestusmärk** ehk **Aidu lahingu mälestussammas** on Vabadussõja mälestussammas Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Aidu külas. 

4. jaanuaril 1919 peetud Aidu lahinguga peatati bolševike rünnak Põltsamaale. Altar tähistab kohta, kuhu jõudis kõige kaugemale tunginud punaarmeelane. Ohvri Altari kavandi joonistas Eduard Järv. Mälestusmärk avati 23. juunil 1929.

1932. aastal istutati mälestusmärgi juurde kaks tamme, millest üks on säilinud. 4. jaanuaril 1934 istutas 2. üksik jalaväepataljon Aidu lahingu mälestuseks Aidust toodud tamme Tartu Lembitu kasarmute väljakule.

Mälestusmärk õhiti 1940. aasta sügisel ja purustati lõplikult 1965. aastal. 

23. juunil 1989 taastati mälestusmärk algsel kujul ja endises kohas Jõgeva–Põltsamaa maantee ääres.

Mälestusmärk on arvele võetud ajaloomälestisena.


Aidu lahingu mälestusmärk.JPG|Aidu lahingu mälestusmärk (mai 2012)
Vabadussõja Aidu lahingu mälestusmärk 2.jpg|Aidu lahingu mälestusmärk (mai 2021)


## Viited

## Välislingid
*
Juveniilhormoonid

**Juveniilhormoonid** (inglise *juvenile hormones*, lühendatult JHs) on terpenoidide rühma kuuluvad ühendid, mis reguleerivad putukate füsioloogia mitmeid tahke: arengut, sigimist, diapausi ja polüfenisme (inglise *polyphenisms*).

## Vaata ka
*juvenoidid

## Viited
Jääpurjekas

**Jääpurjekas** (inglise *ice boat* või *iceboat*) on kolmel jalasel libisev purjega jääsõiduk.

Tänapäeval kasutatakse jääpurjekaid spordis – jääpurjetamises.

## Viited
Jäävaheaeg

**Jäävaheaeg** ehk **interglatsiaal** (inglise *interglacial period* või *interglacial*) on jääaegade vaheline suhteliselt soojema kliimaga geoloogiline periood.

Praegune jäävaheaeg (Holotseeni jäävaheaeg) algas pärast Pleistotseeni lõppu ehk umbes 11 400 aastat tagasi.

Kvaternaaris eristatakse sõltuvalt piirkonnast 2–5 jäävaheaega.

## Viited
Murru laiendamine

**Murru laiendamine** on murru lugeja ja nimetaja korrutamine ühe ja sama arvu või avaldisega. Seda arvu (või avaldist) nimetatakse **laiendusteguriks**.

## Vaata ka

* Murru taandamine

## Viited
Võisiku-Kundrussaare Külaselts EWA

**MTÜ Võisiku-Kundrussaare Külaselts EWA** on Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas tegutsev mittetulundusühing, mille eesmärgiks on Võisiku küla arendamine.

Külaselts asutati seltsinguna 2000. aastal ja registreeriti mittetulundusühinguna 2001. aastal.

MTÜ Võisiku-Kundrussaare külaselts on edendanud Võisikul sporditegevust, moodustanud huvialaringe ja korraldanud nende tööd. Olulisel kohal on ka aktiivse-ettevõtliku mõttelaadi edendamine külarahva hulgas.

## Viited

## Välislingid
*Külaseltsist Jõgevamaa Koostöökoja kodulehel, arhiveeritud versioon http://web.archive.org/save/www.jogevamaa.com/home/index.php?option=com_content&view=article&id=22:kylaselts-ewa&catid=5:liikmed-piirkond-poltsamaa-vald&Itemid=54]
*Võisiku külamaja võtab ilmet. Vooremaa, 4. juuli 2009
*Võisiku küla ja külaselts astuvad ühte jalga. Vooremaa, 4. juuli 2005
Ühistegur

**Ühistegur** ehk **ühisjagaja** on naturaalarv, millega jaguvad kõik vaadeldavad täisarvud. Näiteks arvude 24, –132 ja 60 ühistegurid on 1, 2, 3, 4, 6 ja 12.

Ühisteguri mõiste on üldistatav polünoomidele.

## Vaata ka

* Suurim ühistegur

## Viited
Tallinna maantee (Aruküla)

**Tallinna maantee** on tänav (maantee) Arukülas. 

Tallinna maantee on Aruküla pikim tänav. Selle pikkus on umbes 2100 m. Tallinna maantee algab raudteeülesõidust ja lõpeb Hellemaa talu juures.

## Asutused Tallinna maanteel
*VildiVilla, Tallinna mnt 5.
*Aruküla Ehituskaup, Tallinna mnt 6.
*Aruküla Konsum, Tallinna mnt 8.
*Raasiku vallavalitsus, Tallinna mnt 24.
*Bodilsen Estonia AS, Tallinna mnt 34.
*Aruküla Huvialakeskus Pääsulind, Tallinna mnt 38.
Tallinna maantee

**Tallinna maantee** on tänav mitmes Eesti asulas.

*Tallinna maantee (Aruküla)
*Tallinna maantee (Haapsalu)
*Tallinna maantee (Jõgeva)
*Tallinna maantee (Keila)
*Tallinna maantee (Lihula)
*Tallinna maantee (Narva)
*Tallinna maantee (Paldiski)
*Tallinna maantee (Põltsamaa)
*Tallinna maantee (Pärnu)
*Tallinna maantee (Raasiku)
*Tallinna maantee (Rapla)
*Tallinna maantee (Risti)
*Tallinna maantee (Sillamäe)
*Tallinna maantee (Võru)

## Vaata ka
*Tallinna tänav
Toomas Kapten

**Toomas Kapten** (sündinud 4. juunil 1957 Tallinnas) on eesti koori- ja orkestridirigent ning muusikapedagoog. 

Ta on lõpetanud Tallinna Muusikakeskkooli koorijuhtimise ja kompositsiooni erialal.
Kapten jätkas dirigeerimisõpinguid Tallinna Riiklikus Konservatooriumis (praeguses Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias) Kuno Arengu (koorijuhtimine) ja Roman Matsovi (orkestrijuhtimine) käe all. Seejärel täiendas end dirigeerimise alal Leningradi Konservatooriumis professorite Alexander Dmitrijevi ja Jelizaveta Kudrjavtseva juures.

Aastatel 1994–2011 oli Toomas Kapten EMTA dirigeerimisosakonna juhataja. 

Alates 2004. aastast on ta EMTA professor.

## Töö dirigendina
* 1978–1983, 1987–1989 Tallinna Kammerkoor
* 1984–1987 Vanemuise Sümfooniaorkester
* 1987–2006 Tallinna Muusikakeskkooli Sümfooniaorkester
* 1988–1995 Eesti Noorte Filharmoonia Orkester
* 1990–1995 Eesti Raadio Segakoor

## Välislingid
* Toomas Kapten; Eesti Muusika Infokeskus
Nestori karikas

**Nestori karikas**, kahe sangpaariga kuldkarikas (*kantharos*) teise aastatuhande keskpaigast e.m.a. Karika leidis Mükeene kaevandushauast 1876. aastal Heinrich Schliemann. Võimalik, et tegemist on "Iliases" kirjeldatud Pylose kuninga Nestorile karikaga. 

Karikas asub Ateena Riiklikus Arheoloogiamuuseumis.
Palvetav poiss

**"Palvetav poiss"** on pronksist poisikuju, mis arvatakse olevat 4. sajandist e.m.a pärit kreeka kuju pronkskoopia. 

Kuju asub Berliini Riigimuuseumis. 

Poisi poosi on tõlgendatud palveasendina.
Pedro Nolasco

**Pedro Julio Nolasco** (20. veebruar 1962 La Romana – 15. september 1995 La Romana) oli Dominikaani Vabariigi poksija.

Nolasco sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Maurizio Steccale (Itaalia) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. 

Nolasco oli esimene Dominikaani Vabariigi sportlane, kes on olümpiamängudel võitnud medali. 

Nolasco poksis maist 1986 kuni jaanuarini 1989 elukutselisena ning pidas kokku 11 kohtumist, millest võitis 5 (neist 1 nokaudiga) ja kaotas 6 (neist 5 nokaudiga) kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Piip

**Piip** on kahast (suitsetatava aine kamber) ja varrest (suitsutorust) koosnev riist, mida kasutatakse mõnuainete suitsetamiseks. Tavaliselt suitsetatakse piibus tubakat. 

Spetsiaalse konstruktsiooniga piipu, milles suits läbib veega täidetud jahutuskambri, nimetatakse vesipiibuks. 

## Kirjeldus
Enamik piipe on tänapäeval lihtsa konstruktsiooniga ning kaasaskantavad. Valdavalt valmistatakse piibud nüüdisajal puidust, harvem mineraalidest (näiteks sepioliidist), maisitõlvikutest või sünteetilistest materjalidest.

## Tervistkahjustav toime
Traditsiooniliselt ei hingata piibusuitsetamisel tubakasuitsu alla, seetõttu on aeg-ajalt väidetud, et piibusuitsetamine kahjustavat tervist vähem kui sigarettide suitsetamine. Meditsiinilised uuringud seda ei kinnita.

## Ajaloost

Piip võeti Eestis kasutusele 17. sajandi algul ning sai 18. sajandil talurahva hulgas tavaliseks. Arenes kodune tubakakasvatamine ning piibud tehti tavaliselt kodus ise, ehkki Eestis tegutsesid ka piibumeistrid, kelle piibud olid tulekindlamast materjalist ning varustatud vasega. Piibud tehti kasepuust, noaga nikerdati välja piibu kuju, kahaauk tehti oherdiga ja varreauk piibupuuriga. Piip viiliti siledaks, lihviti ning lakiti piirituslakiga. Piibukahasse pandi väga õhuke vaskplekk ning äärde vits. Piibuvarre otsas oli vaskrõngas piibupitsi kinnitamiseks. 

Kuulsamad piibuvalmistajad olid Haanjas. Parematel piipudel nikerdati kaha inim- või loomapeakujuliseks. 19. sajandi lõpus hakati rohkem paberosse suitsetama.

## Vaata ka
*Rahupiip
*Piibupuur
*Piibualasi
*Piibusoon

## Viited

## Kirjandus
*Pallo, Sirje. Piiburaamat = Book of pipes / Sirje Pallo, Erki Russow ; [tõlge: Kristi Tarand, Tuuli Stewart ; toimetajad Tõnis Liibek, Erki Russow ; kujundus: Maarja Meeru ; fotograafid Vahur Lõhmus, Anu Ansu, Arp Karm]. – Tallinn : S. Pallo : M. Meeru, 2008. – 269 lk. ISBN 9789949157662

## Välislingid

*Aivar Kriiska. Suitsetajate horisont. Pilguheit suitsetamise ajaloo algusesse Eestis. Horisont 6/2010
*Toomas Tiivel. Uhke raamat uhkest asjast Horisont 5/2008
*Piip, Eesti Rahva Muuseum