open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Künnivõistlus

**Künnivõistlus** on võistlus, milles kündjad demonstreerivad oma oskusi kündmises. Künnivõistluse kaudu näidatakse ka õigeid künnivõtteid, erinevaid atrasid ja traktoreid.

Vanema aja künnivõistlust on mõnikord nimetatud ka **võistukünniks**; võistukünnil selgitati paremusjärjestus hindajate mulje põhjal, kasutamata künnielementide hindamisel rangeid punktisüsteeme.

Võistlusklasse on kaks (tavaadrad ja pöördadrad) ning ka võistlusalasid on kaks (kõrrekünd ja söödikünd). Künnivõistlust peetakse tavaliselt kahel päeval: esimesel päeval küntakse kõrrepõldu ja teisel rohumaad.

Künnivõistlust hindavad kohtunikud. Hinnatakse künni elemente ja suurema punktisumma saavutanu on võitja.

## Künnivõistlused Eestis
1857. aastal peetud Tartu põllumajandusnäituse raames toimus Raadi mõisa põllul võistukündmine, kus osales viis võistlejat. Kasutati kolme erinevat atra ja eesmärgiks oli näidata uute atrade paremust vanade ees. Künnivõistlused olid ka 1860. aastal peetud Tartu põllumajandusnäituse programmis.

Eesti esimese künnivõistluse (võistukünd) korraldas Carl Robert Jakobson 10. augustil 1874 oma talus Kurgjal, demonstreerides hõlmadraga kündmise eeliseid harkadra ees. Võistlusel osales neli või viis võistlejat. Neid võistlusi on traditsiooniliselt peetud Eesti esimesteks.

Eestis korraldab künnivõistlusi Eesti Künniselts. 2025. aastal peetakse 51. Eesti künnimeistrivõistlused.

Eesti meistrivõistluste võitjad esindavad Eestit järgmise aasta maailmameistrivõistlustel.

## Maailmameistrivõistlused

Esimesed kündmise maailmameistrivõistlused toimusid 1953. aastal Kanadas. 2025. aastal peeti 70. künni-MM Tšehhis. MM-i korraldab Maailma Künniorganisatsioon (World Ploughing Organisation).

Esimest korda osalesid Eesti esindajad maailmameistrivõistlustel 1989. aastal.

69. kündmise maailmameistrivõistlused peeti 2024. aastal Tartu linnas Rõhu külas. See toimus 150 aastat pärast eesti talumeeste esimest künnivõistlust.

Eestlaste seni parimad tulemused on 8. koht tavaatrade klassis 2002. aastal (Mait Pajo) ja 8. koht pöördatrade klassis 2015. aastal (Jüri Lai).

## Viited
Kohtla-Järve Ahtme Põhikool

**Kohtla-Järve Ahtme Põhikool** on põhikool Ahtme linnaosas Kohtla-Järvel. 

Kool on asutatud 17. oktoobril 1962 ja kandis kuni 1994. aasta sügiseni nime **Kohtla-Järve 14. Keskkool**. Aastatel 1994–2019 oli kooli nimi **Kohtla-Järve Ahtme Gümnaasium**.

Seoses riigigümnaasiumi avamisega Kohtla-Järvel sügisel 2019 jätkas Ahtme Gümnaasium tööd põhikoolina ja kannab nime Kohtla-Järve Ahtme Põhikool.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Suulaeluu

**Suulaeluu** (ladina *os palatinum*) on paljudel selgroogsetel peas paiknev paariline näokoljuluu. Suulaeluu on seinaks nina- ja suuõõne, silmakoopa ning tiibjätkesuulae augule.
 
Suulaeluu areng, anatoomia, asend, kuju ja morfoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

Koduloomadel paikneb suulaeluu koljubaasil kiil- ja ülalõualuu vahel ja koosneb kahest lestmest (*[[lamina horizontalis]]*, *[[lamina perpendiculatis]]*). Suulaeluus esineb suulaeurge (*sinus palatinus*).

Inimestel on suulaeluu näokoljuluu, mis koosneb kahest omavahel ühenduvast luuplaadist – rõht- ja püstleste –, mis ühenduvad ülalõualuuga. 

### Suulaeluu ja hambad

Enamikul tänapäevastel madudel paiknevad uurijate arvates hambad ka suulaeluul, välja arvatud infraseltsi *[[Scolecophidia]]*, ja maoperekondadesse *[[Plectrurus]]*, *[[Rhinophis]]*, kilpsaba, kalabariia, kummiboa, *[[Apostolepis]]*, pinnaserästik, munamadu, *[[Elachistodon]]*, *[[Emydocephalus]]*, *[[Ophryacus]]* isenditel, perekondades *[[Calloselasma]]*, lõgismadu ja eefa on tuvastatud isendeid kellel on hambad suulaeluul ja ka neid kellel need puuduvad.
 
Suulaeluu koos tiibluu ja teiste luudega osalevad hammustamisel.

## Viited

## Välislingid
*Horst Erich König, Hans-Georg Liebich, Veterinary Anatomy of Domestic Mammals: Textbook and Colour Atlas, lk 69, 3.trükk, Schattauer, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 30.04.2014) (*inglise keeles*)
*Alexandra Deufel, David Cundall, Prey Transport in “Palatine-Erecting” Elapid Snakes, JOURNAL OF MORPHOLOGY 258:358 –375 (2003), veebiversioon (vaadatud 30.04.2014) (*inglise keeles*)
*Sissekanne Terminologia Anatomica-s A02.1.13.001: Os palatinum. Suulaeluu
*Sissekanne Nomina Anatomica Veterinaria-s Os palatinum. Suulaeluu, lk 16, 5. väljaanne, 2012
Külmhoone

**Külmhoone** ehk **külmutushoone** on ehitis, kus kiiresti riknevaid aineid (peamiselt toiduaineid) jahutatakse ja külmutatakse ning säilitatakse madalal temperatuuril. Külmhoone koosneb külmkambritest, kompressorjaamast, külmaaine jahutamise süsteemist ja abiruumidest. Jahutatud toiduaineid hoitakse külmkambris 0&nbsp;°C lähedasel temperatuuril, külmutamiseks alandatakse temperatuuri kuni –40&nbsp;°C. Külmutatud toiduaineid säilitatakse temperatuuril –18...–25&nbsp;°C. 

Külmhoone on ka ettevõte, kus tegeldakse külmtöötlemisega.

## Viited
NAMBLA

**NAMBLA** (**Põhja-Ameerika Mehe/Poisi Armastuse Assotsiatsioon**, North-American Man/Boy Love Association, NAMBLA) on Ameerika Ühendriikides tegutsev 1978. aastal asutatud homoseksuaalsete pedofiilide organisatsioon.

Organisatsiooni eesmärk on dekriminaliseerida seksuaalsuhted laste ja noorukitega.

FBI andmetel oli 1995. aastal organisatsioonil ligikaudu 1100 liiget.

## Viited

## Välislingid
*Põhja-Ameerika Mehe/Poisi Armastuse Assotsiatsiooni koduleht
Jens-Erik Madsen

**Jens-Erik Madsen** (sündinud 30. märtsil 1981 Randersis) on elukutseline Taani jalgrattur.

Ta on trekisõidus Taani võistkonnaga võitnud maailmameistrivõistluste kulla, hõbeda ja pronksi, olümpiamängude hõbeda ja Euroopa meistrivõistluste hõbeda.
Jugla

**Jugla** on asum Lätis, Riia linna Vidzeme eeslinna osa pindalaga 14,099 km². Jugla asub Ķīšezersi ja Jugla järve kaldal; lõunas puutub asum kokku Stopiņi piirkonnaga. Asum piirneb lõunas veel Dreiliņiga, kirdes Bukultiga, edelas Mežciemsi asumiga, läänes Čiekurkalnsi ja Teikaga ning kagus Brekšiga. 26 817 elanikku (2010). 

Jugla asub Ķīšezersi ja Jugla järvede äärsel alal, mis ulatub 2–3 meetrit üle merepinna. Järvedest kaugemal on maapind kõrgem, ulatudes Brīvības gatve ümbruses 8–10, lõuna pool, Šmerļa metsa aladel, aga 6–16 meetrit üle merepinna. Asumi edelaosas, Mežciemsi piiri ääres, on arvukalt luiteid, mis ulatuvad kuni 20 meetrit üle merepinna (suhteline kõrgus 15–16 meetrit). Jugla asumit eraldab Bukultist Ķīšezersi ja Jugla järve vaheline Jugla jõgi. Lisaks kahele suuremale järvele asub Jugla territooriumil veel Bābelītise järv, aga Jugla ja Mežciemsi piiril asuvad Dambjapurva järv ja Velnezersi järv.

Keskajal läbis Jugla asumit Gauja äärde viiv tee (*Via magna*). Toona elasid Jugla asumi alal liivlased, asumi nimi tuleb liivi keelest, kus sõna *jog* tähendas jõge. XV sajandiks elasid piirkonnas aga juba valdavalt lätlased.

XVIII sajandil hakkasid Jugla aladele järvede äärde tekkima arvukad suvemõisad, kuigi Riia kaupmeestel ja majaomanikel olid järvede ääres olnud krundid juba aastast 1232. Tähtsamad mõisad selles piirkonnas olid Arhierei, Gravenheide, Krēgermuiža, Strazdumuiža ja Zēluste mõis. Jugla järve ääres asunud aladele tehti toona palju väljasõite; seal avati restoran *Coundray*. Bābelītise järve äärsed luited olid populaarsed üliõpilaste seas, neist üks, kus armastati joominguid korraldada, kannab nime *Šampanieša kalniņš* ehk Šampušemäeke.

XIX sajandil hakati asumisse rajama ka tööstusettevõtteid. 1812. aastal ehitati suhkruvabrik, 1827. aastal hakati tootma linasest riidest kardinaid, 1859. aastal ehitati asumisse paberivabrik, aastal 1873 tikuvabrik Valkanda, aastal 1899 avati aga tünnivabrik Merkurijs ja keemiatehas Gloveris. Aastal 1900 avati asumi territooriumil Jugla raudteejaam. Pärast Esimest maailmasõda tekkis asumisse ka tekstiilitööstus, seal avati vabrikud *Rīgas audums* ja *Rīgas manufaktūra*. Aastal 1906 avati tehaste juurde viiv trammiliin, mida aastal 1914 pikendati Jugla järveni.

Aktiivsem ehitustöö algas Juglas alles 1950. aastatel, mil Jugla järve ja Mežciemsi vahele kerkis eramute piirkond. 1960. aastatel hakati asumisse rajama ka korterelamuid.


Promenade by Jugla river in Jugla, Riga.jpg|Jugla promenaad
Shore of Jugla lake.jpg|Jugla järve kallas
Soviet time playground and fitness park in Jugla district of Riga 1.jpg|Nõukogudeaegne mängu- ja spordiväljak


## Välislingid
*Jugla koduleht (*läti keeles*)
Alatskivi raamatukogu

**Alatskivi raamatukogu** (varem *Alatskivi Valla Keskraamatukogu*) on raamatukogu Tartu maakonna Peipsiääre vallas.
Gravenheide mõis

**Gravenheide mõis** (läti keeles *Grāvenheides muiža*, ka *Goronska muižiņa*, *Garanska muižiņa* või *Garansku muiža*, saksa keeles *Gravenheide*) oli mõis Lätis Riia linnas Jugla asumis. 

Mõisa peahoone asus Ūdeļu ielā 7.

Gravenheide mõisa rajas Jugla järve kaldale aastal 1730 Riia kaupmees E. Heidevogel. Teda külastades peatus mõisas ka Johann Gottfried von Herder,  kes sai seal viibides inspiratsiooni mitme luuletuse kirjutamiseks (nende seas ka  "Ein Landlied auf Gravenheide"). Ajaloolane Arveds Švabe on oletanud, et sealt sai Herder  ka mitmeid filosoofilisi ideid, eriti rahvakultuuri sünkretistliku päritolu kohta.

Aastal 1772 avati mõisas puudritööstus. Aastal 1810 omandas mõisa Riia kaupmees Goronsky. Tema ajal töötasid puudritööstuses ühe meistri käe all kümme lihttöölist. 

Mõisa barokkstiilis hooned ehitati XVIII sajandil. Omal ajal oli Gravenheide üks Riia territooriumi uhkemaid mõisasid. Tööstuse areng tõi kaasa mõisakompleksi allakäigu. Tänapäeval on Gravenheide mõisa peahoone hävinud, nagu ka suurem osa kõrvalhoonetest. Säilinud on paar kõrvalhoonet ja mõned puud mõisa pargist.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Hemlock Society

**Hemlock Society** (tõlkes 'surmaputkeühing' või 'mürgikarikaühing') oli Ameerika Ühendriikides aastatel 1980–2003 tegutsenud eutanaasiat propageeriv ja edendav organisatsioon. Ühingu rajas Derek Humphry. 

Ühingu nimi viitab vanakreeka filosoofi Sokratese surma asjaoludele. Kui tema kodulinna Ateena ametivõimud olid ta surma mõistnud, lükkas Sokrates oma pooldajate pakutud põgenemisvõimaluse tagasi ning nõustus surmaga, juues täpilisest surmaputkest valmistatud alkoholiga segatud mürki, mida surmaotsuse täideviimiseks kasutati.

## Viited
Stabilisaatorvarb

**Stabilisaatorvarb** on auto vedrustuse osa, mille eesmärgiks on vähendada auto kere kaldumist kurvides või teekonaruste tõttu. Stabilisaatorvarb asub auto pikiteljega risti ja on auto kerega ühendatud läbi pukside. Selline ühendus võimaldab varva pöördliikumist. Varva otsad ühenduvad läbi spetsiaalsete liigendite õõtshoobade külge.

Kui auto kere hakkab kurvi läbides väliskurvi poole kalduma, siis kerkib väliskurvipoolne õõtshoova ots auto kere suhtes kõrgemale ja stabilisaatorvarb püüab ka teise kerepoole õõtshooba kõrgemale tõmmata. Kuna ratas jääb harilikult kontakti teepinnaga, siis kere rohkem ei kaldu.

Stabilisaatorvarvad on kasutusel autode mõlemal teljel. Vanematel autodel võivad stabilisaatorvarvad puududa.

## Viited
Fiat 500

**Fiat 500** on Fiati väikeauto ning Fiat 500 nime on kandnud kolm autopõlvkonda.

Kolmanda põlvkonna Fiat 500 on olnud tootmises alates 2007. aastast. 

## Fiat 500 Topolino

Fiat 500 A oli pisike linnaauto, mida toodeti aastatel 1936–1955. Mootoriks oli 569 cm3 neljasilindriline mootor. 13-hobujõulise mootoriga Topolino maksimaalne kiirus oli 85 km/h.

Fiat 500 B mootor oli juba 16-hobujõuline.

1949. aastal toodi turule Fiat 500 C, millel oli B-mudeli mootor, aga juba uus välisdisain. 
Fail:MHV Fiat 500 C Giardiniera 01.jpg|Fiat 500 C Giardiniera


## Fiat 500 (1957–1975)

1. põlvkonna Fiat 500 oli tagaveoline ja tagamootoriga väikeauto, mida toodeti aastatel 1957–1975.


Fiat 500 Cavallino au semaine italienne de Montréal 2017.png|1. põlvkonna mudel
2014-03-04 Geneva Motor Show 0766.JPG|1. põlvkonna Abarth
DSC08618 - Flickr - jns001.jpg|1. põlvkonna Abarth Zagato Coupe
1974 Fiat 500 Lucertola.jpg|1. põlvkonna Lucertola
Fiat 500 Break Dolomites.JPG|1. põlvkonna Giandiera
1961 Fiat 500 Jolly greenwich.JPG|1. põlvkonna Jolly
1970 Giannini 500.jpg|1. põlvkonna Giannini
File-Fiat500CoupeMoretti1960WP.jpg|1. põlvkonna Moretti Coupe
1969 Vignale Fiat 500 Gamine.jpg|1. põlvkonna Vignale Gamine


## Fiat 500 (2007 – tänapäev)
Retrostiilist inspireeritud 2. põlvkonna 500 tutvustati 2007. aastal – 50 aastat pärast esimese põlvkonna müügiletulekut.  

Mootorivalikus on 0,9-liitrine turboga bensiinimootor (105 hj, kütusekulu 4,2 l / 100 km). 2014. aastal lisandus uus tippversioon Fiat 500 Cult. 


2008-2010 Fiat 500 Sport hatchback 01.jpg|2. põlvkonna mudel
Fiat 500 Abarth - Flickr - exfordy.jpg|2. põlvkonna Abarth
3rd generation FIAT 500C front.JPG|2. põlvkonna C-mudel
Abarth 500 Cabrio Italia (6143616159).jpg|2. põlvkonna C Abarth
2013-03-05 Geneva Motor Show 8283 Fiat 500e.jpg|2. põlvkonna e-mudel
2013 Fiat 500S front.JPG|2. põlvkonna S-mudel
2008 FIAT 500 1.4 Lounge - Flickr - The Car Spy (17).jpg|2. põlvkonna Lounge
Fiat 500 Erdgas.jpg|2. põlvkonna Erdgas
2011-03-04 Autosalon Genf 1382.JPG|2. põlvkonna Zagato Coupe
Fiat Barbie 500.jpg|2. põlvkonna Barbie
Fiat 500 1.2 8V by Diesel – Frontansicht, 16. April 2011, Düsseldorf.jpg|2. põlvkonna Diesel
Fiat 500 C by Diesel 1.2 8V Pop front 20100821.jpg|2. põlvkonna C-mudel Diesel
Fiat 500 Gucci.JPG|2. põlvkonna Gucci
Barbie's 500.jpg|2. põlvkonna Pink
Fiat 500 1.4 16V Rosso Corsa – Frontansicht, 7. Mai 2011, Düsseldorf.jpg|2. põlvkonna Rosso Corsa
Motor Show 2007, Fiat 500 Valentino - Flickr - Gaspa.jpg|2. põlvkonma Valentino


## Fiat New 500  (2020 – tänapäev)
Fiat New 500 on täiselektriline Fiat 500 mudel, mida tutvustati 4. märtsil 2020 Milanos.
Kia Rio

**Kia Rio** on Lõuna-Korea autotootja Kia Motors toodetav väikeauto. Seda on toodetud neli põlvkonda ja erinevate keretüüpidega. 

Esimese põlvkonna teljevahe oli 2410 mm ning auto oli müügil alates 1999. aastast. Keretüüpidest olid saadaval sedaan ja universaal. 


'01-'02 Kia Rio Sedan.jpg|1. põlvkonna sedaan
'01-'02 Kia Rio RX-V (Front).JPG|1. põlvkonna RX-V
Kia Rio silver hl.jpg|1. põlvkond
Teist põlvkonda toodeti aastatel 2005–2011, sellel oli Hyundai Accentiga sama platvorm. 
'06-'09 Kia Rio5.jpg|2. põlvkond
'06-'09 Kia Rio Sedan (Cruisin' At The Boardwalk '11).jpg|2. põlvkonna sedaan
Kolmanda põlvkonna Riot keretähisega UB tutvustati 2011. aasta Genfi autonäitusel. Keretüüpe oli kolm: kolme- ja viieukselised luukpärad ja sedaan. Lisaks toodeti Vene ja Hiina turu jaoks veidi konservatiivsema disainiga Riot, mille keretähis oli QB.
'12 Kia Rio Hatchback (MIAS '12).JPG|3. põlvkond
2012-Kia-Rio-UK-2.jpg|3. põlvkond
Kia Rio sedan (Russia) (Front) (cropped).jpg|Kia Rio QB sedaan
Neljas põlvkond on müügil 2017. aastast. Keretüüpidest on saadaval viieukseline luukpära ja neljaukseline sedaan. Auto on disainitud Kia Saksamaa ja California disainikeskustes. Teljevahe on 2580 mm. 
2018 Kia Rio EX - Side.jpg|Kia Rio EX (2018)
2018 Kia Rio EX - Rear.jpg|Kia Rio EX (2018)
Kia Rio 2017 (Russia) (cropped).jpg|Kia Rio sedaan (2017)
Alfa Romeo MiTo

**Alfa Romeo MiTo** (tüüp 955) on Itaalia autotootja Alfa Romeo toodetud kolmeukseline väikeauto, mida esitleti 2008. aastal Milanos Castello Sforzescos. Mudelit toodeti Fiat Chrysler Automobilesi Mirafiori tehases Torinos kuni 2018. aastani.

Mudelinimi MiTo on akronüüm kahest Itaalia linnast: **Milano** (kus auto disainiti) ja **Torino** (kus seda toodeti). Ühtlasi tähendab sõna *mito* itaalia keeles müüti või legendi.

## Tehniline lahendus
MiTo ehitati Fiat Small platvormile, mida jagati Fiat Grande Punto ja Opel Corsa D-ga. Auto disain sai tugevaid mõjutusi Alfa Romeo superautolt 8C Competizione, mis väljendus eriti esitulede kujus ja kumeras tagaosas.

MiTo oli esimene Alfa Romeo mudel, mis kasutas süsteemi **Alfa DNA**. See võimaldab juhil valida kolme erineva sõidurežiimi vahel (*Dynamic*, *Natural* ja *All-Weather*), mis muudavad mootori reageerimist, rooli tundlikkust ja stabiilsuskontrolli sekkumise taset.

## Mudeliuuendused
Tootmisaja jooksul läbis MiTo mitu värskendust:
* **2014. aasta uuendus:** Auto sai uue kroomitud raamiga iluvõre, uue siseviimistluse ning 5-tollise puuteekraaniga multimeediasüsteemi Uconnect. Mootorivalikusse lisandus täiustatud 0,9-liitrine kahe silindriga Turbo TwinAir mootor (77 kW / 105 hj).
* **2016. aasta uuendus:** Mudeli välimust värskendati, et see sarnaneks uue Giuliaga. Muudeti logo disaini, iluvõre kuju ja mudelitähise kirjapilti tagaluugil.

## MiTo Quadrifoglio Verde

MiTo tippmudel kandis nime **Quadrifoglio Verde** (QV). See oli varustatud 1,4-liitrise MultiAir turbomootoriga, mis arendas 125 kW (170 hj). QV-l oli sportlikum vedrustus, võimsamad pidurid ja unikaalsed disainielemendid.

## Tootmise lõpetamine
Kokku toodeti kümne aasta jooksul ligikaudu 265 000 MiTot. Tootmine lõpetati 2018. aastal ilma otsese järeltulijata, kuna nõudlus kolmeukseliste väikeautode järele oli Euroopa turul oluliselt vähenenud ning Alfa Romeo suunas oma tähelepanu linnamaasturitele.
Oliver Masing

**Oliver Masing** (11. september 1926 – 17. veebruar 2010) oli eesti keemik ja õpetaja-metoodik. 

Ta oli aastakümneid keemiaõpetaja Tallinna 20. Keskkoolis. 

Oliver Masingu põrm maeti 30. aprillil 2010 Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Tunnustus
* 1968 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Välislingid
*kalmistud.ee
Babuškini rajoon

**Babuškini rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Vologda oblastis. Selle keskuseks on imeni Babuškina.

Rajoon jaguneb halduslikult 10 kohalikuks omavalitsuseks.

## Viited

## Välislingid

* Babuškini rajooni koduleht
Anne Juksaar

**Anne Juksaar** (1. jaanuar 1939 – 2. juuni 2010) oli eesti õpetaja. 

Ta töötas aastakümneid ajalooõpetajana Tallinna 20. Keskkoolis. 

Anne Juksaare põrm on maetud 17. juulil 2010 Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Välislingid
*https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=q23aZwBOgB79
Honda Jazz

**Honda Jazz** on Honda poolt alates 2001. aastast toodetav viieukseline väike luukpäraauto, mis kannab paljudel turgudel nime **Honda Fit**. Seda on aastast 2001 toodetud neli põlvkonda ning uusimat Jazzi tutvustati 2020. aastal. Honda Jazzi müüakse üle maailma, 2013. aasta keskpaigaks oli müüdud üle 5 miljoni Jazzi. 

Esimene Euroopas müüdud Honda Jazz oli tegelikult peamiselt Jaapani turu jaoks toodetud **Honda City**, mida toodeti aastatel 1981–1986. Tegu oli kolmeukselise väikese linnaautoga.

1983 Honda City R.jpg|Honda City R (1983)
1984 Honda City (VF) Pro T hatchback (8744125562).jpg|Honda City


## Esimene põlvkond (GD)

Esimese põlvkonna Honda Jazzi esitleti 2002. aastal, Jaapani turul müüakse sama autot ka Honda Fiti nime all. 

Tänu esiistme alla paigutatud kütusepaagile ja kompaktsele tagavedrustusele oli ka esimese põlvkonna Jazz seest vägagi ruumikas. 

Väikeauto teljevahe on 2450 mm.

## Teine põlvkond (GE)

Teise põlvkonna Jazz avalikustati 2007. aastal 40 Tokyo Motor Show'l. 

2011. aastal saabus müügile ka hübriidajamiga Jazz Hybrid. 

## Kolmas põlvkond (GK)

3. põlvkond tuli müügile 2015. aastal.   

## Neljas põlvkond (GR/GS)

Neljanda põlvkonna Jazzi esitleti 23. oktoobril 2019 Jaapanis 46th Tokyo Motor Show'l. Jazz on endiselt väga ruumikas ja praktiline auto. Suurendatud on teljevahet, mis nüüd on 2530 mm. Hiinas müüakse Jazzi nime Honda Life all. 

Müügile jõudis auto 2020. aastal ning selle põlvkonna Jazzist on saadaval ka välimuselt linnamaasturit meenutav **Jazz Crosstar**.
Krēgermuiža mõis

**Krēgermuiža mõis** (läti keeles *Krēgermuiža*, ka *Baltā muiža*) oli mõis Lätis Riia linnas Jugla asumis. Mõisa peahoone asus Jugla järve kaldal Strazdumuiža internaatkooli juures. Saksa keeles oli mõisa nimi *Krögershof*.

Krēgermuiža mõis tekkis 1845. aastal, mil Strazdumuiža mõisa omanik Johan Teodor Pychlau eraldas sealsed maad pulmakingiks poeg Rheinhold Ludwig Pychlaule. Viimase surma järel päris valduse tema abikaasa Johanna Karoline, kelle neiupõlvenimi oli Kröger. Selle järgi on mõis ilmselt ka nime saanud.

Mõisa peahoone oli historitsistlik kahekorruseline kivihoone, mille juures domineerisid renessansiajastu elemendid. Hoone ehitati XIX sajandi teisel poolel.

Enne 1945. aastat kuulus häärber Riia linnale, seejärel haridusministeeriumile. 1951. aastast oli see kasutusel haiglana, seejärel lasteaiana. Tänapäeval seisab hoone tühjalt, katus on suuremalt jaolt sisse langenud.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Arhierei mõis

**Arhierei mõis** (läti keeles *Arķireja muiža* või *Arķireja muiža*, ka *Ozolkalna muižiņa*) oli ametimõis Lätis Riia linnas Jugla asumis. Mõisa peahoone asus Pakalniešu iela majade 22–26 piirkonnas. Saksa keeles oli mõisa nimi *Archiereis Höfchen*, ka *Eichenberg Höfchen*.

Arhierei mõis kuulus Läti õigeusu kiriku peapiiskoppidele. Aastal 1833 püstitati maja juurde ka kirik, mis oli valmistatud sõjaväehaigla juures asunud ja lammutatud kiriku detailidest. Aastal 1933 mõrvati mõisas peapiiskop Jānis Pommers ja maja süüdati põlema, tulekahjus hävisid kõik Arhierei mõisa hooned.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
2011. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus

**[[2011]]. aasta [[Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus]]** olid **30.** Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 4.–6. märtsini Pariisis Prantsusmaal. Võistlused toimusid Palais Omnisports de Paris-Bercy areenil. See oli teine kord, kui Euroopa sisemeistrivõistlused toimusid Pariisis, ja neljas kord, kui need toimusid Prantsusmaal.

Võistlustel osales 577 sportlast 46 riigist. Eestit esindas 10 sportlast.

## Tulemused
### Mehed
#### 60 m




Finaal: 6. märts
Osavõtjaid: 36
Ametlikud tulemused


#### 400 m




Finaal: 5. märts
Osavõtjaid: 26
[Ametlikud tulemused]


#### 800 m





Finaal: 6. märts
Osavõtjaid: 26
[Ametlikud tulemused]


#### 1500 m




Finaal: 6. märts
Osavõtjaid: 25
[Ametlikud tulemused]


#### 3000 m




Finaal: 5. märts
Osavõtjaid: 26
[Ametlikud tulemused]


#### 60 m tõkkejooks




Finaal: 4. märts
Osavõtjaid: 24
[Ametlikud tulemused]


#### 4x400 m teatejooks





Finaal: 6. märts
Osavõtjaid: 6
[Ametlikud tulemused]


#### Kõrgushüpe





Finaal: 5. märts
Osavõtjaid: 23
[Ametlikud tulemused]


#### Teivashüpe





Finaal: 5. märts
Osavõtjaid: 17
[Ametlikud tulemused]


#### Kaugushüpe





Finaal: 5. märts
Osavõtjaid: 30
[Ametlikud tulemused]


#### Kolmikhüpe





Finaal: 6. märts
Osavõtjaid: 23
[Ametlikud tulemused]


#### Kuulitõuge




Finaal: 4. märts
Osavõtjaid: 23
[Ametlikud tulemused]


#### Seitsmevõistlus





Finaal: 5.–6. märts
Osavõtjaid: 16
[Ametlikud tulemused]


### Naised
#### 60 m




Finaal: 6. märts
Osavõtjaid: 25
[Ametlikud tulemused]


#### 400 m



Finaal: 5. märts
Osavõtjaid: 18
[Ametlikud tulemused]


#### 800 m




Finaal: 6. märts
Osavõtjaid: 21
[Ametlikud tulemused]


#### 1500 m




Finaal: 6. märts
Osavõtjaid: 23
[Ametlikud tulemused]


#### 3000 m




Finaal: 6. märts
Osavõtjaid: 18
[Ametlikud tulemused]


#### 60 m tõkkejooks





Finaal: 4. märts
Osavõtjaid: 25
[Ametlikud tulemused]


#### 4x400 m teatejooks





Finaal: 6. märts
Osavõtjaid: 6
[Ametlikud tulemused]


#### Kõrgushüpe




Finaal: 6. märts
Osavõtjaid: 23
[Ametlikud tulemused]


#### Teivashüpe




Finaal: 6. märts
Osavõtjaid: 20
[Ametlikud tulemused]


#### Kaugushüpe





Finaal: 6. märts
Osavõtjaid: 21
[Ametlikud tulemused]


#### Kolmikhüpe




Finaal: 5. märts
Osavõtjaid: 21
[Ametlikud tulemused]


#### Kuulitõuge




Finaal: 5. märts
Osavõtjaid: 12
[Ametlikud tulemused]


#### Viievõistlus





Finaal: 4. märts
Osavõtjaid: 15
[Ametlikud tulemused]


## Medalitabel
Anneli Ohvril

**Anneli Ohvril** (sündinud 14. augustil 1972 Tartus) on eesti juhtimiskoolitaja ja turundusekspert.

Tuntumad tema osalusel algatatud projektid on "Teeme ära!", "Teeme ära – maailmakoristus", "Minu Eesti" mõttetalgud, "Killerkott tapab", "Lase inimene üle tee", "Prügihunt ja Superjänes", Eesti Toidupanga avakampaania ja SOS Lasteküla Sõprade Klubi.

2008. aastal osales ta esimese "Teeme ära!" üle-eestilise koristuspäeva organiseerimisel ja on sellest ajast maailmas tutvustanud Eestist alguse saanud kodanikualgatuse formaati. Kümme aastat kestnud vabaühenduste, riikide ja munitsipaalvalitsuste nõustamisest ja inspireerimisest kasvas välja ühiseid väärtusi ja Eesti eeskuju järgiv globaalne võrgustik.  

15. septembril 2018 toimus esimene World Cleanup Day üleilmses formaadis maailmakoristus, milles osales ametliku loenduse andmetel vähemalt 18 miljonit inimest 157 riigist. 2023. aasta seisuga on maailmakoristuspäev kasvanud üheks suurimaks kodanikuliikumiseks maailmas, sellest võtab igal aastal osa kümneid miljoneid inimesi. Maailmakoristust juhitakse Eestist Tallinnast. Anneli Ohvril on maailmakoristuspäevade tegevjuht. 

2012. aastal valiti Anneli Ohvril koos Vanemuise teatrijuhi Paavo Nõgene ning Tallinna Tehnikaülikooli innovatsiooni ja rahvusvahelistumise prorektori Alar Kolgiga silmapaistvaks nooreks eestlaseks. 

2020 lõpetas Anneli Ohvril *cum laude* Tartu Ülikooli esimese muutuste juhtimise magistrikava ning on sellest ajast nõutud lektor ja koolitaja muutuste ja protsesside korraldamise, kavandamise ja mõtestamise teemal ettevõtetes ja organisatsioonides. 

2021. aasta populaarsete koolitusprojektide eest pälvis Anneli Ohvril Äripäeva aasta koolitaja 2022 auhinna.

2022. aastal pälvis Anneli Ohvril välisministeeriumi teeneteristi maailmakoristuspäeva idee eduka realiseerimise eest. 

Anneli Ohvril on Eesti Ettevõtlike Noorte Koja ehk JCI Estonia senaator ja JCI Go koja asutaja. Ta oli 2011. aastal JCI Estonia president.
2020. aastal pakkus Anneli Ohvril välja eestikeelse mõiste "ringmood", koondamaks mõisteid "ringmajandus", "taaskasutus", "uuskasutus", *fashion tuning* ja *upcycling* tekstiili- ja moeloomingu valdkonnas. 

## Viited
Korteriühistu

**Korteriühistu** (ka: *korterikooperatiiv*) on mittetulundusorganisatsioon (ühistu), mis on loodud eesmärgiga majandada korteriteks jaotatud ehitist ja selle krunti ning esindada korteriühistu liikmete huvisid. 

Eestis reguleerib korteriühistutega seotut 2014. aastal vastu võetud Korteriomandi- ja korteriühistuseadus, eelnevalt 1994. aasta korteriühistuseadus.

## Vaata ka
*Eesti Korteriühistute Liit

## Viited
 

## Välislingid
*Korteriomandi- ja korteriühistuseadus (lühend - KrtS)
*Korteriühistute hanked
Blake Lively

**Blake Ellender Lively** (sündinud 25. augustil 1987) on Ameerika näitleja. 

Ta on tuntud teismeliste telesarjast "Kõmutüdruk" ("Gossip Girl") ja ka paljudest filmidest, näiteks "Metslased". 

Praegu on ta abielus Kanada näitleja Ryan Reynoldsiga, aga tema endiste poiss-sõprade hulka kuuluvad ka näiteks Leonardo DiCaprio ja Penn Badgley.
Jõulud Vigalas

**"Jõulud Vigalas"** on 1980. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm.

## Süžee
Filmi tegevust leiab aset 1905. aasta sündmuste ajal. Vigala mõis rüüstatakse ja süüdatakse põlema. Kohale saabuvad karistussalklased ja algavad repressioonid. Edumeelne talupoeg ja rahvavalgustaja Bernhard Laipman mõisa rüüstamisest osa ei võtnud, kuid ametivõimud kavatsevad temaga arved õiendada. Hoolimata oma naise ja venna nõuannetest Bernhard Laipman ei sõida ära. Ta arreteeritakse ning sündmused lõpevad traagiliselt.

## Osatäitjad
*Evald Aavik – Bernhard Laipman
*Kersti Kreismann – Liisa Laipman
*Jüri Arrak – Ants Laikmaa
*Linnar Priimägi – parun Uexküll
*Ago Roo – parun Rennenkampf
*Viktor Balašov – kindral Bezobrazov
*Margus Oopkaup – Anton Kolumbus
*Omar Volmer – Madis Lensmann
*Arvo Kukumägi – Mihkel Värbu, kutsar
*Ants Jõgi – Laipmani isa
*Jaan Kaplinski – pastor Busch
*Ain Kaalep – parun Budberg
*Peeter Simm – Konstantin Päts
*Peeter Urbla – Jaan Teemant
*Häli Saarm – tütar Salme
*Kadriann Soosaar – tütar Anna

## Filmi retseptsioon
Film ei mahtunud mitte kuidagi filmi vastuvõtu komisjonide stampmõtlemise raamidesse ning oli seetõttu pikka aega üldse vastu võtmata. Kaaluti, kas anda filmile linastusluba või mitte. Esilinastus siiski toimus ning lõpuks jõudis film ka publiku ja kriitikute ette. Kuid ka siin tekkis väga palju eri arvamusi. Oli neid, kellele film meeldis, ja neid, kes ühinesid vastuvõtukomisjoni seisukohaga, et filmis on palju ajaloolist ebatäpsust, koguni ajaloo võltsimist. Filmile heideti ette Bernhard Laipmani deheroiseerimist. Mõnede arvustajate meelest oli teda filmis kujutatud kõhkleva ja heitlikuna. Tegelikult oli ta olnud intelligentne, tasakaalukas ja põhimõttekindel. Filmi kunstilisele küljele pöörasid kritiseerijad palju vähem tähelepanu.

## Viited
Assol (laevaklass)

**Assol** (vene keeles Ассоль) on Nõukogude Liidus massiliselt toodetud ja harrastajatele mõeldud lihtne purjejaht. See on tänapäevani kasutusel.

## Andmed
* Pikkus: 5,53 m
* Laius: 1,96 m
* Süvis: 1,2 m (0,6 m – svert üleval)
* Veeväljasurve, maksimaalne: 1070 kg
* Purjepind: 13,66 m²

## Ajalugu ja kirjeldus
Jahi töötas välja konstrueerimisbüroo Neptun. Jahti toodeti 1970.–1980. aastail. Kere on valmistatud klaasplastist. Jaht on n-ö alapurjestatud, mis suurendab ohutust ja võimaldab turvaliselt sõita ka algajatel. Kiil ehk svert on ülestõstetav, mis võimaldab sõita madalasse vette. Merekõlblikkus on kuni 5 palli. Ahtrisse on võimalik kinnitada päramootor. Assolidele on korraldatud isegi spetsiaalseid regatte.

Jahi hind nõukogude ajal oli 3000–6000 rubla, tänapäeval on võimalik osta see 2500–5000 euroga.

## Välislingid
* Jahist vene keeles – http://www.vodnyimir.ru/Yahta_Assol.html
Kaubanduskool

**Kaubanduskool** oli ühe- või kolmeaastase õppeajaga kutsekool, mille eesmärgiks oli õpilaste ettevalmistamine tööks kaubandus- ja tööstusettevõtetes ning kontoritööks erinevates ametiasutustes. 

Kooli sisseastumiseks oli vajalik kaheklassilise ministeeriumikooli või kihelkonnakooli lõpetamine. Kaubanduskoole pidasid üleval nii eraisikud kui ka õpetajate ühingud (Tallinnas ka Tallinna Linnavalitsus). Kaubandusekooli võisid astuda nelja-aastase kursusega linna-algkoolide lõpetajad, kaubandusekool oli oma õiguste poolest alama järgu kool, nagu kõrgem linna-algkool, kooliõpetajate seminar, progümnaasium ja kunst-käsitöökool. Kaubandusekooli lõpetajatel ei olnud õigust astuda kõrgematesse õppeasutustesse, sest kaubandusekoolid on selleks asutatud, et neis kontoritele ja kauplustele raamatupidajaid ja kirjavahetajaid ette valmistada.

1905. aastal asutati Tartus Jaan Thomsoni Poeglaste Kaubanduskool ja Hans Margensi Tütarlaste Kaubanduskool. 1906. aastal asutas Gustav Narusbek Tallinnas Gustav Narusbeki Kaubanduskooli ja Tallinna Linna Tütarlaste Kaubanduskool (1906–1936), 1909. aastal avati Tallinna Linna Poeglaste Kaubanduskool. 1919–1936 ja 1938–1944 (vaheajaga) tegutses Tallinna Linna Poeglaste Kaubanduskooli ja Kommertskooli direktorina Otto Johannes Kiisel. 

1906. aastal asutati Valgas, Uus tänav 14 Andres Kamseni era-kaubanduskool (1906–1913), 1910. aastal Tartu I Kooliõpetajate Ühisuse era-ühiskaubanduskool (1910–1919), 1912. aastal Valga Kooliõpetajate Ühisuse kaubanduskool, 1913. aastal Pärnu II Kooliõpetajate Ühingu kaubanduskool.

Eestis Vabariigis arendati kommerts- ja kaubanduskoolide võrk välja esimese vabariigi ajal ja see säilis 1944. aastani. 7. detsembril 1922 võeti vastu avalike keskkoolide seadus: selle põhjal kuulusid keskkoolid kas humanitaar-, reaal-, kaubandus-, majapidamis-, tehnika-, aiandus-, põllumajandus- või sotsiaalharusse. 1937. aastal võeti vastu kutsehariduslike õppeasutuste seadus, millega viidi kutsehariduslikud õppeasutused ühtluskooli süsteemi. Kehtestati kolmeastmeline süsteem: alam-, kesk- ja kõrgema astme kool ning nelja-aastase õppeajaga kaubanduskoolid muudeti kaubanduskeskkoolideks. 

Saksa okupatsiooni ajal allusid kaubandus- ja kommertskoolid Eesti Omavalitsuse Haridusdirektooriumile. Vastavalt haridusdirektori 30.09.1941 määrusele jätkasid nad tegevust 1937. aastal vastu võetud kutsehariduslike õppeasutuste seaduse alusel. Nõukogude okupatsiooni oludes korraldati need koolid ümber majandus- ja kaubandustehnikumideks. Kutsehariduslikud õppeasutused anti järk-järgult üle Eesti Vabariiklikule Tööjõureservide Valitsusele ja mõned oma profiilile vastavatele ametkondadele, enamik kaubandus- ja kommertskoole reorganiseeriti mitmesugusteks tehnikumideks.
## Vaata ka
*Tallinna Juhkentali Kaubanduskool
## Viited
Tühjus (eetika)

**Tühjus** ehk **tühjustunne** on vaimse kriisi, leina, eluaegse vangistuse ja depressiooni puhul kogetav olukord, kus väärtused on tuhmunud ja maailm on kaotanud külgetõmbavuse. Tühjust võidakse kogeda kõige tähendusetusena, vahetegemise ja väärtusetunde kaotusena, täieliku relativismi peadpööritava tundena, isegi vooruse ja vooruslike täieliku vihkamisena, armastuse täieliku puudumisena.

Risti Johannese järgi saadab Jumala arm usklikule kriisi, kus talle tundub, et ta on Jumala armastusest ilma jäänud. Kaob Jumala kohalolu tunne ja usk enese väärtuslikkusse. See annab võimaluse vabaneda enesekesksusest ja armastada Jumalat tõelisemalt. 

Kui tühjust ei taluta ega aktsepteerita, tekitab see kiusatuse täita see lohutavate fantaasiatega. Simone Weili järgi tekitab aktsepteerimata tühjus vihkamist, kibestumist ja trotsi.

Weili järgi võib tühjusest päästa armastus Jumala vastu, Murdochi järgi ka armastus mõne inimese vastu. 

Murdoch kujutab tühjust romaanis "Inglite aeg". 

## Kirjandus
*Simone Weil, *Gravity and Grace*,  London: Routledge 1963
*Iris Murdoch. *[[Metaphysics as a Guide to Morals]]*, London: Chatto & Windus 1992, ptk 18 "Void", lk 498–503.
*Tony Milligan. Love in dark times: Iris Murdoch on openness and the void. – *[[Religious Studies]]*, 2014, 50, nr 1, lk 87–100.
Olev

**Olev** (kreeka keeles *to on*, keskaja ladina keeles *ens*, saksa keeles *Seiendes*) on Martin Heideggeril kõik see, millest me kõneleme ning mis ja kuidas me ise oleme. Olev on hoopis teistsugusel viisil kui olemine.

Filosoofias olev võib olla ka üksik asi või tõsiasi ning kõik see, mis eksisteerib, kogu ruumiliselt ja ajaliselt määratletav maailm.

Igal oleval on olemine. Olev on saamises, mööduv ning saanud võimalik. Vahel olevale vastandatakse olemist.  

Ontoloogia peamine eesmärk oli kõige oleva olemuse uurimine. 20. sajandi teisel poolel ei uurita filosoofias enam olemusi, vaid olevat.

## Vaata ka
*olemine
*entiteet

## Viited
Hydromorphus

***Hydromorphus*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Hydromorphus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Hydromorphus concolor]]* Peters, 1859
* *[[Hydromorphus dunni]]* Slevin, 1942. 

## Levila

Need maod elavad Kesk-Ameerikas ja Colombias. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBio-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Hydromorphus]] seisuga 01.05.2014.*
Olev (täpsustus)

**[[Olev]]** on see, mis on. 

**[[Olev kääne]]** ehk **olev** ehk **essiiv** on üks käänetest.

**[[Olev (eesnimi)|Olev]]** on eesti mehenimi.

**[[Olev (perekonnanimi)|Olev]]** on eesti perekonnanimi.

**[[Olev (laev)|Olev]]** on laev. 

**[[Olev (kartulisort)|Olev]]** on kartulisort.
Miri loss

**Miri loss** (valgevene keeles *Мірскі замак*) on endine Iliniczite ja Radziwillide loss Valgevenes Hrodna oblasti Kareličy rajoonis Miri alevis. Loss kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse, ühtlasi on see üks seitsmest "Valgevene imest".

## Ajalugu

Linnuse ehitamist alustati arvatavasti 1506. aasta paiku, mil Mir kuulus Iliniczitele. Algne ehitis oli puidust. Aastast 1568 läks loss üle Radziwillide suguvõsale, kes rajasid kivilinnuse Valgevene gooti arhitektuuri stiilis. Linnuse juurde ehitasid Radziwillid renessansspalee, lossimüüride taha rajati aga bastionid.

Aastal 1655 rüüstasid lossi kasakad, aastal 1705 rootslased, aastal 1785 venelased.

Aastal 1812 pidasid Miri all lahingu vene väed ja prantslased. Kuigi venelased võitsid, taganesid nad Miri alt ja lasid lossi lahkudes õhku. Uued omanikud, Wittgensteinid, rajasid lossist eemale uue mõisakompleksi. Aastast 1891 kuulus Miri loss aga Światopełk-Mirscytele. Nemad hakkasid vana lossi rekonstrueerima, kuigi ei jõudnud sellega kuigi kaugele.

Aastal 1941 võeti Miri loss kasutusele juudi getona. Aastail 1944–1956 oli loss kasutusel majutusasutusena, mis tõi lossi interjöörile veel enam kahju.

Uus rekonstrueerimine algas 1980. aastatel ja jõudis lõpule 2010. aastaks. 2000. aastal arvati Miri loss UNESCO maailmapärandi nimistusse. Kaitsealuse ala pindala on 27 ha.

Praegu asub Miri lossis muuseum.

## Arhitektuur

Miri loss on ebakorrapärase nelinurkse põhiplaaniga. Gooti stiilis kindluse neljas nurgas on tornid, lisaks sellele on linnuse juures veel viies torn, mis on teistest kõrgem. See torn oli kasutusel väravatornina. Kindluse müüride vahel asus Radziwillide renessansspalee.

XVII sajandil rajati lossi juurde itaalia aed, kus lisaks kohalikele puudele ja põõsastele kasvasid ka sellised eksootilised puud nagu apelsini- ja sidrunipuud. Ka lisandus Miri lossile barokseid vorme, kui lossi pärast rüüsteretki taastati.

Lossi ümber asuvad muldvallid. Lisaks keskaegsele lossile on kaitse all veel XIX sajandil lisandunud osa: tiik, park, kabel, Światopełk-Mirscytele kuulunud mausoleum, väravavahi maja koos väravatega, mõisavalitseja maja. XIX sajandil ehitatud häärber on hävinud.

## Pilte

Belarus-Mir-Castle-15.jpg|Miri lossi hoov
Інтер'еры Мірскага замка.JPG|Miri lossi interjöör
Бальная зала. Мірскі замак.jpg|Ballisaal Miri lossis
MIR CASTLE COURTYARD - BELARUS.jpg|Lossi väravatorn
Mir, ujaznaja brama.jpg|XIX sajandi mõisakompleksi värav
Belarus-Mir-Chapel-Burial-Vault of Svyatopolk-Mirsky-1.jpg|Światopełk-Mirscyte mausoleum


## Välislingid

* Loss Valgevene fotoentsüklopeedias
* Miri lossi koduleht
* Miri lossi UNESCO lehekülg
Sapotillipuulised

**Sapotillipuulised** (*Sapotaceae*) on õistaimede sugukond.

Sapotillipuuliste hulka kuulub umbes 800 liiki igihaljaid troopilisi puid ja põõsaid, mis on jagatud 35–75 perekonda.

Paljudel taimedel on söödavad viljad. On ka õlirohkete seemnetega taimi.

## Perekonnad

* *[[Aningeria]]*
* *Argania* – argaaniapuu
* *[[Aubregrinia]]*
* *[[Aulandra]]*
* *[[Autranella]]*
* *Baillonella* – moabipuu
* *"[[Beccariella]]"* (mõnikord arvatakse marmelaadipuu perekonna alla)
* *[[Boerlagella]]* Cogn. (mõnikord arvatakse marmelaadipuu perekonna alla)
* *[[Breviea]]*
* *[[Burckella]]*
* *[[Capurodendron]]*
* *[[Chromolucuma]]*
* *[[Chrysophyllum]]*
* *[[Delpydora]]*
* *[[Diploknema]]*
* *[[Diploon]]*
* *[[Eberhardtia]]*
* *[[Ecclinusa]]*
* *[[Elaeoluma]]*
* *[[Englerophytum]]*
* *[[Faucherea]]*
* *[[Gluema]]*
* *[[Inhambanella]]*
* *[[Isonandra]]*
* *[[Labourdonnaisia]]*
* *[[Labramia]]*
* *[[Lecomtedoxa]]*
* *[[Leptostylis]]*
* *[[Letestua]]*
* *Madhuca* – maduuka
* *Mimusops* – ahvipuu

* *Manilkara* – manilkaara
* *Mastichodendron* – kalepuu
* *[[Micropholis]]*
* *[[Neohemsleya]]*
* *[[Neolemonniera]]*
* *[[Nesoluma]]*
* *[[Niemeyera]]*
* *[[Northia]]*
* *[[Omphalocarpum]]*
* *Palaquium* – palakpuu
* *[[Payena]]*
* *[[Pichonia]]*
* *[[Planchonella]]* Pierre (mõnikord arvatakse marmelaadipuu perekonna alla)
* *Pouteria* – marmelaadipuu
* *[[Pradosia]]*
* *[[Pycnandra]]*
* *[[Sarcaulus]]*
* *[[Sarcosperma]]*
* *[[Sersalisia]]* R.Br. (mõnikord arvatakse marmelaadipuu perekonna alla)
* *[[Sideroxylon]]*
* *Synsepalum* – imemari
* *[[Tieghemella]]*
* *[[Tridesmostemon]]*
* *[[Tsebona]]*
* *[[Van-royena]]* Aubrév. (mõnikord arvatakse marmelaadipuu perekonna alla)
* *Vitellaria* – võiseemnik
* *[[Vitellariopsis]]*
* *[[Xantolis]]*

## Välislingid
Lila Tretikov

**Lila Tretikov** (; sünninimi **Ljalja Tretjakova** (Ляля Третьякова); sündinud 25. jaanuaril 1978 Moskvas) on vene päritolu USA äritarkvaratehnoloog ja ettevõtja. 

Ta oli Wikimedia Foundationi tegevdirektor 1. juunist 2014 kuni märtsini 2016.

## Haridus
16-aastaselt kolis ta Ameerika Ühendriikidesse, kus õppis California Ülikoolis Berkeleys arvutiteadust ja disaini ning uuris masinõpet.

## Karjäär
1999. aastal alustas Tretikov karjääri Sun Microsystemsis insenerina Sun-Netscape Alliance'is, töötades Java serveritega. Peagi rajas ta tehnoloogiaturundusfirma GrokDigital.

2007–2014 oli Tretikov äritarkvaratootja SugarCRM (2011. aastal kliendibaasilt maailmas kolmas CRM-tarkvarafirma) infodirektor (*chief information officer*) ja asepresident insenerinduse alal. Ta on ka Zamurai Corporationi nõukogu nõunik.

2012. aastal pälvis ta 9. Stevie' auhinna (Stevie Awards) naisettevõtjate kategoorias.

## Patendid
Lila Tretikovile kuulub terve rida patente intelligentse andmekaardistuse ja dünaamiliste keelerakenduste vallas. 

* US 20120197907 "System and method for intelligent data mapping, including discovery, identification, correlation and exhibit of crm related communication data."
* US 20110314447 "Multi-instance "shadow" system and method for automated resource redundancy reduction across dynamic language applications utilizing application of dynamically generated templates."
* US 20110252360 "Business software application system and method with productivity bar and expression engine."
* WO 2008124181 "Data center edition system and method."
* US 20130110932 "Automated action building for social networking data changes in a customer relationship management (CRM)."

## Viited

## Välislingid
* "Why SugarCRM Hired A CIO" (intervjuu Lila Tretikoviga) Forbes/Youtube, 17. veebruar 2011
Teokonsekventsialism

**Teokonsekventsialism** on moraalifilosoofias seisukoht, mille järgi teo moraalne õigsus või väärus sõltub täielikult teo tagajärgedest. Tegu on õige, kui tal on parimad võimalikud tagajärjed. 

Teokonsekventsialism on laiem mõiste kui   teoutilitarism, sest tagajärgede headuse hindamisel võidakse arvestada ka õigluskaalutlusi.

## Vaata ka
*Konsekventsialism
*Reeglikonsekventsialism 

## Kirjandus
*Amartya Sen. Utilitarianism and Welfarism. –  *[[Journal of Philosophy]]*, 1979, kd LXXVI, nr 9, lk 463–489.
*Samuel Scheffler. *The Rejection of Consequentialism*, 1981.
Valgetiib-pirk

**Valgetiib-pirk** (*Sarothrura ayresi*) on ruiklaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Ta kuulub kriitilises seisundis liikide hulka.

Valgetiib-pirki on kohatud Etioopias, Zimbabwes ja Lõuna-Aafrika Vabariigis; kinnitamata andmetel ka Sambias ja Rwandas. Ainsad teadaolevad pesitsuspaigad on Kesk-Etioopia märgaladel 2200–2600 meetri kõrgusel merepinnast tihedate kiirestikasvavate rohttaimede keskel. Lind pesitseb 20–40 cm kõrguste taimede vahel piirkondades, mis ei ole liiga üle ujutatud. On täheldatud, et üsna pea pärast poegade koorumist kolitakse pesakond tihedama rohuga alale, mis on püsivamalt vee all.

Linnu eluviisi ja käitumise kohta on vähe kindlaid andmeid. Pole ka teada, kas levila põhja- ja lõunaosas kohatud linnud esindavad sama populatsiooni või on paiksed.

Valgetiib-pirk toitub seemnetest, putukatest, ämblikest, ussidest ning väikestest konnadest ja kaladest. Pesas on tavaliselt 4–6 muna. Arvatav haudeaeg on 15–16 päeva.

Populatsiooni ohustavad eelkõige sobilike rohumaade hävimine karjapidamise tõttu, niitmine, kuivendamine ja paisutamise tagajärjel tekkinud üleujutused. Populatsioon väheneb väga kiiresti.

## Viited

## Välislingid
* Species Factsheet, BirdLife
Matteo Renzi

**Matteo Renzi** (sündinud 11. jaanuaril 1975 Firenzes) on Itaalia poliitik, kes oli alates 22. veebruarist 2014 kuni 12. detsembrini 2016 Itaalia peaminister. Ta on kõigi aegade noorim Itaalia peaminister.

Ta õppis Firenze ülikoolis õigusteadust.

Matteo Renzi oli aastatel 2004–2009 Firenze provintsi president ja 2009–2014 Firenze linnapea. 

Peaministrina soovis Mattoe Renzi Itaalia parlamenti reformida. Selleks esitati kõigepealt  8. aprillil 2014 senatile eelnõu, mille esimene lugemine toimus senatis 13. oktoobril 2015 ja saadikutekojas 11. jaanuaril 2016, teine lugemine toimus senatis 20. jaanuaril 2016 ja saadikutekojas 12. aprillil. Kuna eelnõu ei võetud mõlemas kojas vastu vajaliku kahe kolmandiku hääleenamusega, korraldati põhiseaduse artikli 138 kohaselt 4. detsembril 2016 rahvahääletus. Matteo Renzi lubas kaotuse korral ametist tagasi astuda. Rahvahääletusel hääletas 59,11% reformide vastu ja Renzi astuski 12. detsembril tagasi. Tema asemel sai Itaalia peaministriks senine välisminister Paolo Gentiloni.

Matteo Renzi oli kuni 2019. aastani Demokraatliku Partei liige ja alates 15. detsembrist 2013 selle peasekretär. 2019. aastal sai temast erakonna Italia Viva esimees.
Tammām Salām

**Tammām Şā'īb Salām** (araabia keeles تمام صائب سلام; sündinud 13. mail 1945 Beirutis) on Liibanoni poliitik, kes oli 15. veebruarist 2014 kuni 18. detsembrini 2016 Liibanoni peaminister. 

25. mail 2014 läksid talle ajutiselt üle ka Liibanoni presidendi volitused, sest president Mīshāl Sulaymāni ametiaeg lõppes ning parlament ei suutnud enne seda riigile uut riigipead valida. Presidendi kohuseid täitis ta kuni 31. oktoobrini 2016. 

Ta on mitu korda peaministri ametis olnud Şā'īb Salāmi poeg. 

Tammām Salām ei kuulu ühtegi erakonda. Aastatel 2008–2009 oli ta kultuuriminister.
Kõne Tallinna juutkonnale

**Kõne Tallinna juutkonnale** oli 29. mail 1926 Johan Laidoneri peetud kõne Tallinnas toimunud nn Palestiina koosolekul. Üritus toimus luuletaja Leib Jaffe külaskäigu puhul. Kõne stenogrammi põhjal tehtud saksakeelne tõlge on säilinud Jeruusalemma Sionistlikus keskarhiivis ja eesti keeles avaldatud tagasitõlkena ajakirjas Akadeemia.

## Kontekst
Johan Laidoner viibis 1925. aastal Lähis-Idas juhtides Rahvasteliidu komisjoni esimehena Iraagi ja Türgi vahelise piiri demarkeerimist. Seejärel ei pöördunud ta kohe Eestisse tagasi, vaid suundus Palestiinasse, kus arvatavasti viibis inkognito. Seda reisi mainis ta ka oma kõnet alustades, nentides, et viibis Palestiinas lühikest aega ja "on halvasti kursis sionismiküsimuse ja liikumisega".

29. mail 1926 toimus Tallinnas juutide Palestiinasse asutamise eest  vastutava sionistliku keskorganisatsiooni Keren Hayessodi esindaja Leib Jaffe külaskäigule pühendatud kõnekoosolek, kuhu kutsuti esinema ka Johan Laidoner ja toonane haridusminister Jaan Lattik. Viimane kõnekoosolekul isiklikult ei osalenud ja tema pöördumine loeti ette.

## Kajastus
Nii Leib Jaffe kui sündmusest kirjutanud Eesti ajakirjandus tõid hiljem välja Laidoneri Palestiina-visiidi. Jaffe mainis Laidoneri esinemist oma aruandes koosoleku kohta, lisades juurde, et too on "väga populaarne isiksus Eestis ja Rahvasteliidu delegaat Mossuli küsimuses". Ajaleht Kaja leidis Palestiina koosoleku kohta kirjutatud ülevaates, et Laidoner on Palestiina reisilt hulga huvitavaid muljeid kaasa toonud ja ühtlasi nimetab ka tema kõnet "reisimuljeteks Palestiinast". Samuti mainis Laidoneri Palestiina-reisi kõnekoosolekust kirjutanud Päewaleht.

Päewaleht refereeris Laidoneri kõnet pikalt ja leidis, et seda "kuulati suure huvi ja tähelepanekuga". Ka Kaja pühendas kõne sisule rohkelt leheruumi ja rõhutas, et "kõne kutsus […] kiiduavaldused esile ja erilise tänukõne hra L. Jaffe poolt".

## Kõne teksti eripärad
Laidoneri kõnest on teadaolevalt säilinud ainult üks eksemplar, mida säilitatakse Jeruusalemma Sionistlikus keskarhiivis. Ehkki Laidoner kõneles eesti keeles, on säilinud tekst tema kõne stenogrammi põhjal kiiruga tehtud saksakeelne tõlge, milles leidub mitmeid vigu. Michael Heltzeri väitel ei olnudki Laidoneril kirjutatud teksti, vaid ta kõneles peast.

1993. aastal ilmus ajakirjas Akadeemia saksakeelsest tekstist tagasi eesti keelde tehtud tõlge koos Heltzeri joonealuste märkustega tekstis sisalduvate vigade kohta.

## Võimalik mõju
Michael Heltzer on pidanud võimalikuks, et Laidoner "tolle aja Tallinna juutidele oma kõnega mõju avaldas ja et nii mõnigi perekond selle mõjul nüüd Iisraelis elab".

## Väljavõtteid

## Viited

## Kirjandus
* Michael Heltzer. "Iisraeli arhiivi materjale Eesti ja juutide suhete kohta". – Eesti TA Toimetised: Humanitaar-ja sotsiaalteadused, 1992/41, lk 299–300.
* Michael Heltzer. "Lisaks [järelsõna Laidoneri kõnele]".  – Akadeemia, 1993/11, lk 2320–2321.
* Johan Laidoner. "Kõne Tallinna juutkonnale 29. mail 1926". – Akadeemia, 1993/11, lk 2312–2320. (tõlkinud Krista Läänemets)

## Välislingid
* Michael Heltzer. Eesti Vabariigi ja Palestiina juudi asunduse suhted kahe maailmasõja vahelisel ajal
Eugen Bachblum

**Eugen Bachblum** (14. märts 1921 Narva – 13. september 1994) oli eesti õpetaja. 

Ta võttis osa Teisest maailmasõjast Eesti Laskurkorpuse ridades. Ta on olnud Tallinna Pedagoogilise Instituudi eelkooliealise pedagoogikateaduskonna dekaan.

Ta töötas aastakümneid Tallinna 20. Keskkoolis tööõpetuse õpetajana.

Eugen Bachblumi põrm maeti 20. septembril 1994 Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.

## Tunnustus
* 1945 Punatähe orden

## Viited

## Välislingid
* https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=wJLNJBJ1JNPK
* http://www.ra.ee/fotis/index.php?type=2&id=324494