open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
David Papineau

**David Papineau** (sündinud 1947) on Briti teadus- ja vaimufilosoof. 

Ta on õppinud Lõuna-Aafrika Vabariigis Natali Ülikoolis matemaatikat ja Cambridge'i Ülikoolis filosoofiat. Aastal 1974 sai ta Cambridge'ist Ian Hackingi juhendamisel doktorikraadi. 

Aastal 1990 sai ta Londoni King's College'i teadusfilosoofia professoriks. 

## Raamatud
*1978 – "For Science in the Social Sciences" 
*1979 – "Theory and Meaning" 
*1987 – "Reality and Representation" 
*1993 – "Philosophical Naturalism"
*1996 – "Philosophy of Science" (epistemoloogilise teadusfilosoofia antoloogia) 
*2000 – "Introducing Consciousness" 
*2002 – "Thinking about Consciousness"
*2003 – "The Roots of Reason: Philosophical Essays on Rationality, Evolution and Probability" 

### Kirjutised veebis
*Raamatu "Philosophical Naturalism" ümbertöötatud variant
*Katkend raamatust "Thinking about Consciousness" PDF-failina
*''Mind the Gap''
*''Normativity and Judgement
*''The Evolution of Knowledge''
*''The Rise of Physicalism''
*''Metaphysics over Methodology--Or, Why Infidelity Provides No Grounds To Divorce Causes from Probabilities''
*''Theories of Consciousness''
*''Is Representation Rife?''
*''Could There Be a Science of Consciousness?''
*''Why you don’t want to get in the box with Schrödinger’s cat''
*''Human Minds''
*''David Lewis and Schrödinger’s Cat''
*''Social Learning and the Baldwin Effect''
*''Phenomenal and Perceptual Concepts''
*''The Cultural Origins of Cognitive Adaptations''

## Vaata ka
*Antipateetiline eksitus

## Välislingid
* Koduleht King's College'is
**Publikatsioonide loend
Jens Arne Svartedal

**Jens Arne Svartedal** (sündinud 14. veebruaril 1976) on norra murdmaasuusataja.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

*2006 Torinos
** hõbemedal koht teatesprindis
** 5. koht 4×10 km teatesõit
** 44. koht 15 km klassikas
*2010 Vancouveris
** 23. koht 50 km klassikas

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2003 Val di Fiemmes:
**11. koht sprindis
**19. koht 15 km klassikas

*2007 Sapporos:
** **maailmameister** koht klassikasprindis
**19. koht 50 km klassikas

*2009 Liberecis:
**20. koht sprindis

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
#### Maailma karikas

* Üldkarikas
** 2. koht: 2004
** 3. koht: 2006
* Sprindikarikas
** **1. koht**: '''2007
** 2. koht: 2002, 2004
Jens Arne Svartedal on osalenud (seisuga 27. märts 2015) 132 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile 24 korral, millest 12 korral kõige kõrgemale astmele.

### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

* Jens Arne Svartedal FIS-i kodulehel
Välismaa sildade loend

''See loend loetleb sildu, välja arvatud Eesti sillad, mis on loetletud Eesti sildade loendis. On ka sildade loend riigiti. 

## A
Akashi-Kaikyō sild
- Alberti sild
- Alcántara sild
- Aleksander III sild
- Aleksander Nevski sild
- Amuri sild
- Anitškovi sild
- Anpingi sild
- Anshuni sild
- Antonivka sild
- Atatürki sild

## B
Blagoveštšenski sild
- Bolšoi Moskvoretski sild
- Bosporuse sild
- Britannia sild
- Broadway sild
- Brooklyni sild
- Brömsebro
- Bryggebroen

## C
Čevljarski most
- Chaudière'i sild
- Chelsea sild
- Cliftoni rippsild
- Colossus Bridge
- Conwy raudteesild
- Conwy rippsild

## D
Danyangi-Kunshani sild
- Darnõtsja sild
- Darnõtsja raudteesild
- Daugavpilsi raudteesild
- Djavolski most
- Draakoni sild
- Dvortsovõi sild

## E
Eshima Ohashi sild

## F
Forthi maanteesild
- Franz Josephi sild
- Forthi sild

## G
Grammene raudteesild
- Gupo sild

## H
Alexander Hamiltoni sild
- Hammersmithi sild
- Hangzhou lahe sild
- Henry Hudsoni sild
- Hongkongi-Zhuhai-Macau sild
- Humberi sild
- Höga Kusteni sild

## I
Iroise'i sild

## J
Jaapani sild - Johannese sild

## K
Kertši väina sild
- Kierbedźi sild
- Kingsgate'i sild
- Krimmi sild (Moskva)
- Krjukivi sild 
- Krki sild
- Kuldīga tellissild
- Kuldvärava sild
- Kvalsundi sild

## L
Laekeni raudteesild
- Lambethi sild
- Langfangi-Qingxiani viadukt
- Liteinõi sild
- Londoni sild

## M
Magdeburgi veesild
- Mala Rijeka viadukt
- Manhattani sild
- McCall's Ferry Bridge
- Mehmed-paša Sokolovići sild
- Menai rippsild
- Merefa-Hersoni sild
- Millau viadukt
– Minnesundi raudteesild
- Minnesundi vana sild
- Minnesundi uus sild
- Msta sild

## N
Nanjing Shi Jangtse sild
- Nikolai kettsild
- Novovolžski sild

## O
Ohete sild

## P
Palmburgi sild
- Pelješaci sild
- Permanent Bridge
- Pinzano sild
- Plougasteli sild 
- Pont de Cassagne
- Pont de Fontpédrouse
- Pontcysyllte akvedukt
- Ponte Vecchio 
- Ponte Sant'Angelo 
- Pont d'Avignon
- Pont Neuf
- Port Depositi sild
- Postbridge'i sild
- Puente Romano sobre el río Guadiana
- Punane sild

## Q
Quebeci sild
- Queensboro sild

## R
Raippaluoto sild
- Raudteesild Volga raudteejaama juures
- Raudteesild üle Luga jõe Tolmatšovo raudteejaama juures
- Rialto sild
- Riia raudteesild
- Royal Border Bridge
- Rževi raudteesild
- Russki saare sild

## S
Saami sild
- Schuylkilli kettsild
- Sinine sild
- Sotra sild
- Széchenyi kettsild
- Starovolžski sild
- Storstrømi sild
- Struve raudteesild
- Sundi sild
- Sundsvalli sild
- Suur-Beldi sild
- Sõzrani sild

## Š
Šeher-Ćehaja sild
- Štefániki sild

## Z
Zelenodolski raudteesild
- Zubizuri

## T
Tacoma Narrowsi sild
- Tarr Stepsi sild
- Tianjini sild
- Tiberiuse sild
- Toledo sild
- Topologi sild
- Toweri sild
- Traianuse sild
- Tsurunomai sild
- Tšonhari raudteesild
- Tšonhari sild
- Tutškovi sild
- Tveri raudteesild
- Tähtiniemi sild

## U
Uddevalla sild

## V
Vabadussild
- Vasco da Gama sild
- Vauxhalli sild
- Verebja sild
- Verrazano–Narrowsi sild
- Västerbron

## W
George Washingtoni sild
- Waterloo sild
- Westminsteri sild
- Williamsburgi sild

## Ö
Ölandi sild
- Öresundi sild

## Vaata ka
*Peterburi sillad
*Eesti sildade loend
Tsurunomai sild

**Tsurunomai sild** (jaapani 鶴の舞橋 *Tsurunomai-hashi*) on puitsild Tsuruta linnas Aomori prefektuuris Jaapanis. Sild ühendab Tsugaru-fujimi järve loodeosas moodustunud 200 meetri laiuse järvesopi kaldaid.

Puitsild on tehtud jaapani krüptomeeriast ja see on üks Jaapani pikkadest puitsildadest (pikim on Hōrai sild, mille pikkus on 897 meetrit). 

Tsurunomai sild on Tsuruta linna vaatamisväärsusi ja asub maalilises Fujimi järvepargis, kus leidub palju õnnekurgi. Jaapanlaste meelest meenutab madalate sillakaartega rajatis õnnekurgi õhus liuglemas, taustaks Iwaki vulkaan.

Tsurunomai silla üldpikkus on 300 m ja see ehitati 1994. aastal.


TsurunomaiBridge.JPG|Kolme madala sillakaarega Tsurunomai puitsild 
TugarufujimiLake.JPG|Tsurunomai sild on kergliiklussild
Fukaura_town_kitakanegasawa_seki_no_kame-sugi.jpg|Aomori prefektuur on üks neid piirkondi Jaapanis, kus on levinud jaapani krüptomeeria    


## Viited
Kateřina Neumannová

**Kateřina Neumannová** (sündinud 15. veebruaril 1973 Písekis) on Tšehhi endine murdmaasuusataja. Olümpiavõitja (2006) ja kahekordne maailmameister (2005 ja 2007). Ta on 2007. aasta kevadel lõppenud karjääri jooksul võitnud 11 suurvõistluste medalit.

Neumannová sai esimese maailmameistrivõistluste medali 1997. aasta maailmameistrivõistlustel Trondheimis, hiljem lisandus veel suurvõistluste hõbe- ja pronksmedaleid. 2005. aasta MM-il Oberstdorfis tuli ta 10 km distantsil vabastiilis maailmameistriks.

2006. aasta olümpiamängudel Torinos pidi Neumannová suusavahetusega sõidus finišisirgel tunnistama Kristina Šmiguni paremust ja saanud hõbemedali 1,9-sekundilise kaotusega. Kuid 30 km ühisstardiga vabastiilis distantsil tuli ta 1,4-sekundilise edumaaga Julija Tšepalova ees olümpiavõijaks.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1998  Naganos
**  hõbemedal 5 km klassikasõidus
**  pronksmedal 15 km jälitussõidus (5+10 km)
* 2002  Salt Lake Citys
**  hõbemedal 15 km vabastiilis ühisstardiga sõidus
**  hõbemedal 5 + 5 km suusavahetusega sõidus
* 2006  Torino
**  **olümpiavõitja** 30 km vabastiilis
**  hõbemedal 7,5+7,5 km suusavahetusega sõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1997  Trondheimis
**  pronksmedal 15 km vabastiilis
* 1999  Ramsaus
**  pronksmedal 5 km klassikasõidus
* 2005  Oberstdorfis
**  **maailmameister** 10 km vabastiilis
* 2007  Sapporos
**  **maailmameister** 10 km vabastiilis
**  hõbemedal 7,5+7,5 km suusavahetusega sõidus

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused‎|Maailma karikasarjas]]
#### Maailma karikas

* Üldkarikas
** 2. koht: 2002, 2005
** 3. koht: 1997, 2007
* Tavakarikas
** 2. koht: 2005, 2006, 2007
* Sprindikarikas
** 2. koht: 1999
** 3. koht: 1997, 2002

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Kateřina Neumannová osales 143 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile 48 korda, millest 18 korral kõige kõrgemale astmele.

## Välislingid

*Kateřina Neumannová koduleht
*
Altamira (täpsustus)

**Altamira** on mitme koha nimi.

***[[Altamira]]** on koopamaalide tõttu tuntud koobas Hispaanias.
***[[Altamira (Mehhiko)|Altamira]]** on sadam Mehhikos.
***[[Altamira (Brasiilia)|Altamira]]** on linn Brasiilias Pará osariigis.
***[[Altamira (Caracas)|Altamira]]** on linnaosa Venezuela pealinnas Caracases.

## Vaata ka
***[[Altamira vald|Altamira]]**, vald Brasiilias
Iwate prefektuur

**Iwate prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare põhjaosas. Asub Vaikse ookeani kaldal, põhjas piirneb Aomori prefektuuriga, läänes Akita ja lõunas Miyagi prefektuuriga.

## Loodus
Suurim jõgi on Kitakami jõgi.

## Sümbolid
Iwate prefektuuri tunnuslind on faasan (*Phasianus colchicus*), tunnuspuu on punane mänd (*Pinus densiflora*) ja tunnuslill printsessipuu õis (*Paulownia tomentosa*).

## Haldusjaotus
Iwate prefektuur on jaotatud 33 omavalitsuseks, millest 14 on linnad (市 *shi*).

### Linnad
* Hachimantai
* Hanamaki
* Ichinoseki
* Kamaishi
* Kitakami
* Kuji
* Miyako
* Morioka
* Ninohe
* Ōfunato
* Ōshū
* Rikuzentakata
* Takizawa
* Tōno

## Viited

## Välislingid
* Iwate prefektuuri koduleht *(jaapani, korea ja inglise keeles)*
Altamira vald

**Altamira** on vald (*município*) Brasiilias Pará osariigis. Valla keskus asub Xingu jõe ja Transamazonica maantee ääres. Altamira omavalitsus hõlmab 159 696 km² suuruse ala Iriri ja Curuá jõgikonnas. Altamira on pindalalt Brasiilia suurim omavalitsusüksus. Sellel alal elab 85 600 elanikku (2006).

## Viited
Aomori prefektuuri lipp

**Aomori prefektuuri lipp** on Jaapani Aomori prefektuuri lipp.

See on valge plagu, mille keskel on tumeroheline Aomori prefektuuri sümbol, mis on stiliseeritud Aomori prefektuuri kaardi kujutis.

Lipp võeti kasutusele 1. jaanuaril 1961.
Tasuta tarkvara

**Tasuta tarkvara** ehk **priivara** (inglise keeles *freeware*) on tasuta levitatav tarkvara. Selle kasutamisel võidakse ette näha kasutuskoha, -aja, -viisi või muid piiranguid. Samuti võib olla kasutajal endal keelatud tasuta tarkvara paljundada ja levitada. Tasuta tarkvara lähtekood ei pruugi olla avalik.

## Nimi
"Tasuta tarkvara" ehk "priivara" tuleb inglise keele sõnast *freeware*, kusjuures sõnal *free* on antud juhul tähendus "tasuta", mitte "vaba". Tasuta tarkvara on saadaval tasuta ja annab enamasti ainult väga piiratud õigusi kasutajatele.

"Vabavara" ehk "Vaba tarkvara" vastab inglise keele mõistele *free software*, kus sõna *free* viitab vabadustele, mis antakse tarkvara kasutajatele. Vaba tarkvara lähtekood on avalik, kasutajal on õigus teha lähtekoodis muudatusi ning neid levitada kas tasuta või tasu eest.

Heiki Vallaste arvutisõnastik pakub *freeware* vasteks kas "priivara" või "tasuta tarkvara". Pingviin.org Linux-kasutajate kogukond hoiatab terminite "tasuta tarkvara" ja "vabavara" segamini ajamise eest, mida võib mõnelt vanemalt veebisaidilt leida.

## Mõned väljatoodud litsentsipiirangud

Mõned tuntumate tasuta tarkvara nimetuste litsentsid keelavad selle tarkvara organisatsioonides kasutamise (sh ärides, mittetulundusühingutes, õppe-eesmärkideks jne), piirates kasutuseesmärgid vaid kodusteks või isiklikeks.

**Isikliku eesmärgi** klausel litsentsis võib kasutuse piiri ähmastada, põhjustades küsimusi, et kas niisugust tarkvara võib kontoris kasutada või mitte. Sellistel puhkudel on võib soovitada järgmist:
*Sellist tarkvara ei tohiks näiteks kontoris hoida, sõltumata sellest, kas see on arvutis või välisel andmekandjal (laserplaadi või ketta peal). Kui tegemist on sülearvutiga, peab selle omanik olema eraisik ja mitte organisatsioon.
*Kodustes tingimustes kasutamine on üldiselt lubatud. Võimalik, et *isikliku eesmärgi* klausel näeb ette olukorda, kus tarkvara võib paigaldada organisatsioonile kuuluvale tööarvutile, mis asub kodus või organisatsioonile kuuluvale sülearvutile, mida kasutatakse valdavalt kontoriväliselt ning mida kontoris ei hoita. Arvuti tagasiminekul kontorile (näiteks leiab töötaja uue töökoha) tuleks niisugune tarkvara arvutist eemaldada.

## Vaata ka
* Vabavara

## Viited
Suusahüpped 2002. aasta taliolümpiamängudel

**[[Suusahüpped]] [[2002. aasta taliolümpiamängud]]el** koosnesid kolmest medalialalt, mis toimusid 10. veebruarist kuni 13. veebruarini Park Citys.

Simon Ammannist sai kahekordne olümpiavõitja, olles ajaloo teine ​​suusahüppaja pärast Matti Nykäneni, kes on ühtedel olümpiamängudel võitnud kaks individuaalset kuldmedalit.

Peaaegu kuu enne esimesi olümpiavõistlusi sattus Simon Ammann õnnetusse. Willingenis toimunud maailmakarikavõistlusteks treenides astus ta vale sammu ja kukkus. Hüppaja viidi haiglasse, kus tal diagnoositi kaelalülide vigastus, arvukalt sinikaid ja kriimustusi. Vaatamata raskele kukkumisele jätkas sportlane treeninguid nädal pärast haiglast lahkumist ja teatas, et stardib olümpiavõistlustel Salt Lake Citys.

## Tulemused

### Normaalmägi


					 			

Finaal: 10. veebruar
Osavõtjaid: 60
Riike: 21
**[[Suusahüpped 1998. aasta taliolümpiamängudel#Normaalmägi|Olümpiavõitja 1998]]**: Jani Soininen, 
**[[2001. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused#Normaalmägi|Maailmameister 2001]] **: Adam Małysz, 
**[https://www.olympics.com/en/olympic-games/salt-lake-city-2002/results/ski-jumping/normal-hill-individual-men Ametlikud tulemused]**


### Suur mägi


					 			

Finaal: 13. veebruar
Osavõtjaid: 60
Riike: 21
**[[Suusahüpped 1998. aasta taliolümpiamängudel#Suur mägi|Olümpiavõitja 1998]]**: Kazuyoshi Funaki, 
**[[2001. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused#Suur mägi|Maailmameister 2001]] **: Martin Schmitt, 
**[https://www.olympics.com/en/olympic-games/salt-lake-city-2002/results/ski-jumping/large-hill-individual-men Ametlikud tulemused]**


### Meeskonnavõistlus


 

Finaal: 18. veebruar 
Osavõtjaid: 13 riiki 
**[[Suusahüpped 1998. aasta taliolümpiamängudel#Meeskonnavõistlus|Olümpiavõitja 1998]]**: ***'<br><small>[[Takanobu Okabe]]<br>[[Hiroya Saito]]<br>[[Masahiko Harada]]<br>[[Kazuyoshi Funaki]]</small>
<br>'''[[2001. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused#Meeskonnavõistlus suurel mäel|Maailmameister 2001]]''':  ***'Sven HannawaldMichael UhrmannAlexander HerrMartin Schmitt 
**Ametlikud tulemused: <br>[https://www.olympics.com/en/olympic-games/salt-lake-city-2002/results/ski-jumping/teams-men ROK-i veebilehel]****[https://medias4.fis-ski.com/pdf/2002/JP/3195/3195RL.pdf FIS-i veebilehel]**


## Medalid

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Salt Lake City 2002 
|-

## Välislingid

*Tulemused sports-reference.com veebilehel
Naturalism (täpsustus)

"**Naturalism**" on mitmetähenduslik sõna.

***[[Naturalism]]** on kunstivool, mis taotleb tegelikkuse ilustamata kujutamist. 
***[[Naturalism (filosoofia)|Naturalism]]** on filosoofias üldnimetus mitmele seisukohale, mis lähendavad filosoofiat loodusteadusele. 
***[[Naturalism (eetika)|Naturalism]]** eetikas ehk **naturalistlik eetika** on üldnimetus mitmele seisukohale, mis paigutavad eetika uurimisvaldkonna loodusliku maailma raamesse.

## Vaata ka
*naturalist
Julija Tšepalova

**Julija Tšepalova** (sündinud 23. detsembril 1976 Komsomolskis Amuuri ääres) on evengi päritolu Venemaa murdmaasuusataja. Kolmekordne olümpiavõitja (1998, 2002 ja 2006) ning kolmekordne juunioride ja kahekordne täiskasvanute maailmameister (2001 ja 2005).

Augustis 2009 avalikustati, et Julija Tšepalovalt jaanuaris 2009 võetud dopinguproovist leiti keelatud ainet EPO-t. Pärast uudise avaldamist teatas Tšepalova sportlaskarjääri lõpetamisest.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

*1998 Naganos
** **olümpiavõitja** 30&nbsp;km vabastiilis
*2002 Salt Lake Citys
** **olümpiavõitja** sprindis
** hõbemedal 10&nbsp;km klassikasõidus
** pronksmedal 15&nbsp;km vabatehnika ühisstardiga sõidus
*2006 Torinos
** **olümpiavõitja** 4×5&nbsp;km teatesõidus
** hõbemedal 30&nbsp;km vabatehnika ühisstardiga sõidus
**9. koht 7,5 + 7,5&nbsp;km suusavahetusega sõidus
**26. koht 10&nbsp;km klassikasõidus
**27. koht vabastiilisprindis

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

*2001 Lahtis
** **maailmameister** 4×5&nbsp;km teatesõidus
** pronksmedal sprindis
*2005 Oberstdorfis
** **maailmameister** 7,5 + 7,5 suusavahetusega sõidus
** hõbemedal 10&nbsp;km vabatehnikasõidus
** 4×5&nbsp;km teatesõidus
** sprinditeates

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

*1993 Harrachovis
** hõbemedal 15&nbsp;km vabastiilis 
*1994 Breitenwangis
** **juunioride maailmameister** 15&nbsp;km vabastiilis
*1995 Gällivares
** **juunioride maailmameister** 15&nbsp;km vabastiilis
*1996 Asiagos
** **juunioride maailmameister** 15&nbsp;km vabastiilis
** pronksmedal 5&nbsp;km klassikastiilis

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
#### Maailma karikas
*Üldkarikas
****1. koht**: **2001**
**3. koht: 2006
*Tavakarikas
****1. koht**: **2006**

Julija Tšepalova osales karjääri jooksul 169 MK-etapil ja jõudis poodiumile 33 korral, millest 18 korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Isiklikku

Tšepalova oli aastatel 2000–2006 abielus Dmitri Ljašenkoga. Abielust sündis tütar Olesja (2003). Teist korda abiellus ta Vassili Rotševiga. Abielust sündis tütar Vasselina (2007).

## Viited

## Välislingid
*Fännisait
*Fotod
*Julija Tšepalova FIS-i kodulehel
*Tšepalova ja Dementjev jäid vahele positiivse dopinguprooviga – Postimees, 25. august 2009
Ludwig III

**Ludwig III** nime on kandnud:
***[[Ludwig Noorem]]** (835–882) oli Ida-Frangi kuningana Ludwig III.
***[[Louis III Pime|Ludwig III Pime]]** (Louis III Pime) oli Frangi keiser 901–905 ja Alam-Burgundia kuningas 887–928.
***[[Ludwig III Laps]]** oli Ida-Frangi kuningas 899–911.
***[[Ludwig III (Baieri kuningas)|Ludwig III]]** oli Baieri kuningas 1913–1918.
***[[Ludwig III (Hessen-Darmstadt)|Ludwig III]]** oli Hesseni suurhertsog 1848–1877.
***[[Ludwig III (Tüüringi)|Ludwig Vaga]]** oli Tüüringi maakrahv 1172–1190.
***[[Ludwig III (Württemberg)|Ludwig III]]** oli Württembergi krahv 1194–1226.
***[[Ludwig III (Burgundia)|Ludwig III]]** oli Burgundia krahv 1382–1384.
***[[Ludwig III (Pfalz)|Ludwig III]]** oli Pfalzi kuurvürst 1410–1436.
*Baieri hertsog **Ludwig III** oli Saksa-Rooma keiser **[[Ludwig IV (Saksa-Rooma keiser)|Ludwig IV]]**.

## Vaata ka
*Ludwig
*Louis III
Shimane prefektuur

**Shimane prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare lõunaosas. Asub Jaapani mere kaldal.

## Loodus
Shimane prefektuuri kuuluvad Oki saared. Suurimad järved on Shinji ja Nakaumi järv.

## Sümbolid
Shimane prefektuuri tunnuslind on laululuik (*Cygnus cygnus*), tunnuspuu on Thunbergi mänd (*Pinus thunbergii*) ja tunnuslill põõsaspojeng (*Paeonia suffruticosa*).

## Haldusjaotus
Shimane prefektuur on jaotatud 23 omavalitsusüksuseks, millest 8 on linnad (市 *shi*).

### Linnad

* Gōtsu
* Hamada
* Hirata
* Izumo
* Masuda
* Matsue
* &#332;da
* Yasugi

## Viited
Ludwig IV

**Ludwig IV** nime all on tuntud:
***[[Ludwig IV (Saksa-Rooma keiser)|Ludwig Baierlane]]** oli Saksa-Rooma keiser 1314–1347 
***[[Ludwig III Laps]]** oli Ida-Frangi kuningana Ludwig IV 
***[[Ludwig IV (Hessen-Darmstadt)|Ludwig IV]]** oli Hesseni suurhertsog 1877–1892 
***[[Ludwig IV (Tüüringi)|Ludwig Püha]]** oli Tüüringi maakrahv 1217–1227 
***[[Ludwig IV (Pfalz)|Ludwig IV]]** oli Reini pfaltskrahv ja kuurvürst 1436–1449 
***[[Ludwig IV (Hessen-Marburg)|Ludwig IV]]** oli Hessen-Marburgi maakrahv 1567–1604

## Vaata ka
*Ludwig
Ludwig V

**Ludwig V** nime all on tuntud:
***[[Ludwig V (Brandenburgi markkrahv)|Ludwig V]]** oli Brandenburgi markkrahv  1323–1351
***[[Ludwig V (Pfalz)|Ludwig V]]** oli Reini pfaltskrahv ja kuurvürst 1508–1544 
***[[Ludwig V (Hessen-Darmstadt)|Ludwig Täpne]]** oli Hessen-Darmstadti maakrahv 1596–1626 
***[[Ludwig V (Baieri)|Ludwig Vanem]]** oli Baieri hertsog 1347–1361

## Vaata ka
*Ludwig
Ludwig VI

**Ludwig VI** nimelised valitsejad:
***[[Ludwig VI (Baieri)|Ludwig Roomlane]]** oli Ülem-Baieri hertsog ja Brandenburgi kuurvürst 1330–1365 
***[[Ludwig VI (Pfalz)|Ludwig VI]]** oli Pfalzi kuurvürst 1576–1583 
***[[Ludwig VI (Hessen-Darmstadt)|Ludwig VI]]** oli Hesseni maakrahv 1661–1678

## Vaata ka
*Ludwig
Magnus Ingesson

**Magnus Ingesson** (sündinud 18. veebruaril 1971) on endine rootsi murdmaasuusataja.

## Saavutused
### [[2002. aasta taliolümpiamängud]] [[Salt Lake City|Salt Lake Citys]]
*8. koht 15 km klassikas
*16. koht 50 km klassikas

### Maailmameistrivõistlused
2001 Lahtis
*9. koht 15 km klassikasõidus
*31. koht 20 km jälitussõidus
*42. koht 50 km vabastiilis

2003 Val di Fiemmes
*31. koht topeltjälitussõidus
*47. koht 15 km klassikas
Ludwig II

**Ludwig II** nime on kandnud mitmed monarhid:
***[[Ludwig Sakslane|Louis Sakslane]]** (c. 806–876), tuntud ka kui **Ludwig II**, Baieri (aastatel 817–843) ja Ida-Frangi kuningas aastatel 843–876 
*'''Ludwig II (Frangi keiser)''' (c. 825–875), Itaalia kuningas (aastatel 844–875) ja Frangi keiser aastatel 855–875
***[[Ludwig II (Tüüringi)|Ludwig II Raudne]]** (1128–1172), Tüüringi maakrahv aastatel 1140–1172
***[[Ludwig II (Württemberg)|Ludwig II (Württemberg)]]** (1137–1181), Württembergi krahv aastatel 1158–1181
***[[Ludwig II Range]]** (1229–1294), Ülem-Baieri hertsog ja Reini pfaltskrahv aastatel 1253–1294 
***[[Ludwig II (Württemberg-Urach)]]** (1439–1457), Württemberg-Urachi krahv aastatel 1450–1457 
***[[Ludwig II (Hessen)|Ludwig II (Alam-Hessen)]]** (1438–1471), Alam-Hesseni maakrahv aastatel 1458–1471 
*'''Ludwig II (Pfalz-Zweibrücken)''' (1502–1532), Zweibrückeni pfaltskrahv ja hertsog aastatel 1514–1532 
***[[Ludwig II (Nassau-Weilburg)]]** (1565–1627)**,** Nassau-Weilburgi krahv 1593–1627
***[[Ludwig II (Hessen-Darmstadt)]]** (1777–1848), Hesseni suurhertsog aastatel 1830–1848
***[[Ludwig II (Baieri kuningas)]]** (1845–1886), Baieri kuningas aastatel 1864–1886

## Popkultuuris
* "'''Ludwig II'''", Saksa muusikal
* "'''Ludwig II'''", 1922. aasta Austria tummfilm
* "**[[Ludwig II (film 1929)|Ludwig II]]**" ("Ludwig der Zweite, König von Bayern"),1929. aasta Saksa tummfilm 
* "**[[Ludwig II (film 1955)|Ludwig II]]**" ("Ludwig II: Glanz und Ende eines Königs"), 1955. aasta Saksa film

* "**[[Ludwig II (film 1972)|Ludwig]]**" ("Ludwig... ou le crépuscule des dieux"), 1973. aasta Itaalia film Baieri kuningas

## Vaata ka
***Ludvik II** nime all oli Böömi kuningaks Lajos II
*Ludwig
*Louis II
Ludwig VII

**Ludwig VII** nimelised monarhid:
***[[Ludwig VII (Baieri)|Ludwig Habemik]]** oli Baieri-Ingolstadti hertsog 1413–1473 
***[[Ludwig VII (Hessen-Darmstadt)|Ludwig VII]]** oli Hessen-Darmstadti maakrahv (1678)

## Vaata ka
*Ludwig
Ludwig VIII

**Ludwig VIII** nime kandnud monarhid:
***[[Ludwig VIII (Baieri)|Ludwig Noorem]]** oli Baieri-Ingolstadti hertsog 1443–1445 
***[[Ludwig VIII (Hessen-Darmstadt)|Ludwig VIII]]** oli Hesseni maakrahv 1739–1768

## Vaata ka
*Ludwig
Ludwig IX

**Ludwig IX** nimelised monrahid:
***[[Ludwig IX (Bayern)|Ludwig Rikas]]** oli Baieri-Landshuti hertsog 1450–1479 
***[[Ludwig IX (Hessen-Darmstadt)|Ludwig IX]]** oli Hesseni maakrahv 1768–1790

## Vaata ka
*Ludwig
Ludwig X

**Ludwig X** nimelised monarhid:
***[[Ludwig X (Bayern)|Ludwig X]]** oli Baieri hertsog 1508–1545 
*Hessen-Darmstadti maakrahv **Ludwig X** oli ka esimene Hesseni suurhertsog **[[Ludwig I (Hessen-Darmstadt)|Ludwig I]]**

## Vaata ka
*Ludwig
Hirosaki

**Hirosaki** (jaapani keeles 弘前) on linn Jaapanis Aomori prefektuuris Honshū saare põhjaosas.

Hirosaki tuntuim vaatamisväärsus on Hirosaki loss.

Elanike arv on 183 100 (2009).

Hirosakis kasvatatakse umbes 20% Jaapani õunatoodangust.

Lähedal asub Iwaki mägi, mis sarnaneb kujult Fuji mäele.

## Viited

## Välislingid
*Hirosaki koduleht
George Grey

**George Grey** (sündinud 22. juulil 1979 Sidcupis Inglismaal) on Kanada endine murdmaasuusataja.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2006  Torinos 
**26. koht 15 + 15 km suusavahetusega sõidus
**32. koht 15 km klassikas
**44. koht 50 km vabatehnika ühisstardiga sõidus

*2010  Vancouveris 
**29. koht 15 km vabatehnika sõidus
**8. koht 30 km suusavahetusega sõidus
**18. koht 50 km klassikas
**7. koht teatesõidus

### [[Põhja suusaalade maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2003  Val di Fiemmes
**39. koht 15 km klassikas
**62. koht topeltjälitussõidus 

*2005  Oberstdorfis
**6. koht sprinditeatesõidus
**19. koht sprindis
**32. koht topeltjälitussõidus

*2007  Sapporos
**25. koht 30 km suusavahetusega sõidus

*2011  Oslos
**57. koht 15 km klassikas
**48. koht 30 km suusavahetusega sõidus
**12. koht teatesõidus

## Välislingid
* George Grey FIS-i kodulehel
Maximilian

**[[Maximilian (eesnimi)|Maximilian]]** on eesnimi.

***Maximilian I** ja Maximiliani nimelised valitsejad on loetletud leheküljel **[[Maximilian I]]**
***[[Maximilian II]]** ja **[[Maximilian III]]** nimelised valitsejad on loetletud vastavatel täpsustuslehekülgedel
***[[Maximilian Kolbe]]** oli Poola preester ja pühak
*Prints **[[Maximilian zu Wied-Neuwied]]** oli saksa maadeuurija.
Ludwig

**[[Ludwig (eesnimi)|Ludwig]]** on eesnimi.
***Ludwig I** ja Ludwigi nimelised valitsejad on loetletud leheküljel **[[Ludwig I]]**
*Ka **[[Ludwig II]]**, **[[Ludwig III]]**, **[[Ludwig IV]]**, **[[Ludwig V]]**, **[[Ludwig VI]]**, **[[Ludwig VII]]**, **[[Ludwig VIII]]**, **[[Ludwig IX]]** ja **[[Ludwig X]]** nimelised valitsejad on loetletud vastavatel täpsustuslehekülgedel
*Ludwig Hermann Alexander Chlodwig, Hessen-Darmstadti suurhertsogliku perekonna pea (1908–1968)

***"Ludwig"** (eestikeelne pealkiri **"[[Ludwig II (film 1972)|Ludwig II]]**" on Luchino Visconti film (1972). 

## Vaata ka
***[[Ludwig van Beethoven]]** (1770–1827) oli saksa helilooja

*Chlodwig
*Louis
*Luis
Karl

**Karl** võib olla:

* Karl (Rothenburg), Rothenburgi hertsog 1182–1209
* Karl (Hessen-Kassel), Hessen-Kasseli maakrahv 1670–1730
* Karl (Liechtenstein), Liechtensteini vürst 1808–1813
* Karl (Hohenzollern-Sigmaringen), Hohenzollern-Sigmaringeni vürst 1831–1848
* Karl (Tescheni hertsog) (1771–1847), ertshertsog
* Karl (eesnimi)

## Vaata ka
* Karl I
* Carl
Kuubiline süngoonia

**Kuubiline süngoonia** (inglise *cubic (isometric) system*) on kristallograafias üks kuuest süngooniast, mille iseloomulikuks tunnuseks on neli kolmandat järku sümmeetriatelge.

Kolm kristallograafilist telge on ühepikkused ning on üksteise suhtes risti.

Kuubiline süngoonia on kõige sümmeetrilisem süngoonia.

Kuubilisse süngooniasse kuulub viis punktigruppi:
*Kuubiline tetartoidaalne punktigrupp
*Kuubiline diploidaalne punktigrupp
*Kuubiline hekstetraeedriline punktigrupp
*Kuubiline güroidaalne punktigrupp
*Kuubiline heksoktaeedriline punktigrupp
Sergei Novikov

**Sergei Novikov** (sündinud 28. augustil 1980 Dolinskis) on Venemaa murdmaasuusataja.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2002 Salt Lake Citys
**6. koht 4×10 km teatesõidus
**10. koht 15 km klassikas
**16. koht topeltjälitussõidus (10 km klassika- + 10 km vabastiilis)
**16. koht sprindis

*2006 Torinos
**6. koht 4×10 km teatesõidus
**9. koht 15 km klassikas
**25. koht vabastiilisprindis

*2010 Vancouveris
**43. koht 30 km suusavahetusega sõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2003 Val di Fiemmes:
**4. koht 4×10 km teatesõidus
**14. koht sprindis
**17. koht topeltjälitussõidus 
*2007 Sapporos:
**41. koht 50 km klassikas
*2009 Liberecis:
**25. koht 15 km klassikas
**46. koht 30 km suusavahetusega sõidus

## Välislingid

* Sergei Novikov FIS-i kodulehel
Pietro Piller Cottrer

**Pietro Piller Cottrer** (sündinud 20. detsembril 1974 Pieve di Cadores) on itaalia endine murdmaasuusataja.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*1998  Naganos
**16. koht 50 km vabastiilis

Nagano taliolümpiamängudel osales Piller Cottrer ainult maratonis, milleks valmistus spetsiaalselt. Itaallased lootsid talt olümpiavõitu. Pool distantsi sõitis Piller Cottrer üsna hästi, aga siis ta jõud rauges.

*2002  Salt Lake Citys 
** hõbemedal teatesõidus
**4. koht 30 km vabastiilis
**6. koht 10 + 10 km jälitussõidus

*2006  Torinos
** **olümpiavõitja** 4 x 10 km teatesõidus
** pronksmedal 15 + 15 km suusavahetusega sõidus
**5. koht 50 km vabatehnika ühisstardiga sõidus

*2010  Vancouveris
**  hõbemedal 15 km vabastiilis
** 14. koht 30 km suusavahetusega sõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*1995  Thunder Bays
**38. koht 30 km klassikas

*1997  Trondheimis
** pronksmedal teatesõidus
**4. koht 30 km vabastiilis

*2001  Lahtis
**8. koht 50 km vabastiilis
**9. koht 20 km jälitussõidus

*2003  Val di Fiemmes
**9. koht 10 + 10 km topeltjälitussõidus
**14. koht 50 km vabastiilis

*2005  Oberstdorfis
** **maailmameister** 15 km vabastiilis
**20. koht 15 + 15 km jälitussõidus

*2007  Sapporos
** pronksmedal 30 km suusavahetusega sõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Pietro Piller Cottrer võistles 226 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 21 korral, millest kuuel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
*Koduleht
*
Heinrich

**Heinrich** võib olla
*Heinrich (Braunschweig-Dannenberg), Braunschweig-Dannenberg hertsog
*Heinrich (Fürstenberg), Fürstenbergi vürst
*Heinrich (Orsini ja Rosenberg), Orsini ja Rosenbergi vürst
*Heinrich (Preisi prints, 1726–1802)
*Heinrich (Preisi prints, 1862–1929)
*Heinrich (maamarssal 1300), Liivi ordu maamarssal aastal 1300
*Heinrich (maamarssal 1316), Liivi ordu maamarssal aastal 1316
*Heinrich (eesnimi), mehenimi

## Vaata ka
*Heinrich I
*Heinrich II
*Heinrich III
*Heinrich IV
*Heinrich V
*Heinrich VI
*Heinrich VII
*Heinrich IV (Saksa-Rooma keiser)
*Heinrich IX
*Heinrich X
*Heinrich XI
*Heinrich XII
*Heinrich XIII
*Heinrich XIV
*Heinrich XV
*Heinrich XVI (Heinrich Rikas)
*Heinrich XIX
*Heinrich XX
*Heinrich XXII
*Heinrich XXIV
*Heinrich XXVII
Friedrich

**[[Friedrich (eesnimi)|Friedrich]]** on eesnimi.

* Friedrich (ertshertsog), Austria keisririigi suurhertsog ja prints, Ungari ja Boheemia kuninglik prints, Těšíni hertsog ning Austria-Ungaris sõjavägede kindralstaabi ülem, esimeses maailmasõjas aastail 1914–1916
* Friedrich (Mecklenburg), hertsog 1756–1785
* Friedrich (Pfalz-Zweibrücken-Veldenz), hertsog 1635–1661
* Friedrich (Pfalz-Zweibrücken-Vohenstrauß-Parkstein), hertsog 1581–1597
* Friedrich (Saksi hertsog), Saksa ordu kõrgmeister 1498–1510

## Vaata ka
* Friedrich I
Heksagonaalne süngoonia

**Heksagonaalne süngoonia** (inglise *hexagonal system*) on kristallograafias üks kuuest süngooniast, mille iseloomulikuks tunnuseks on üks kolmandat või kuuendat järku sümmeetriatelg, mis on risti tasandiga, mille moodustavad kolm võrdse pikkusega telge mille vahel on 120° nurk.

Kolm telge, mis moodustavad tasandi on: a1; a2; a3, nendega ristub c-telg.

Trigonaalset süngooniat käsitletakse siin heksagonaalse süngoonia osana.

Heksagonaalsesse süngooniasse kuulub kaksteist punktigruppi (ilma trigonaalse süngooniata seitse):
*Heksagonaalne trigonaalne-dipüramidaalne punktigrupp
*Heksagonaalne püramidaalne punktigrupp
*Heksagonaalne dipüramidaalne punktigrupp
*Heksagonaalne ditrigonaalne-dipüramidaalne punktigrupp
*Heksagonaalne diheksagonaalne-püramidaalne punktigrupp
*Heksagonaalne trapetsoeedriline punktigrupp
*Heksagonaalne diheksagonaalne-dipüramidaalne punktigrupp
*Heksagonaalne püramidaalne punktigrupp
*Heksagonaalne romboeedriline punktigrupp
*Heksagonaalne ditrigonaalne-püramidaalne punktigrupp
*Heksagonaalne trapetsoeedriline punktigrupp
*Heksagonaalne heksagonaalne-skalenoeedriline punktigrupp
Franz

**Franz** [frants] võib tähendada järgmist:
***[[Franz (eesnimi)]]**.  
**Leheküljel **[[Franz I]]** on loetletud monarhid, kelle nimi on olnud **Franz I** või **Franz**. 
****[[Franz Ferdinand]]** oli Austria ertshertsog.
****[[Franz (Braunschweig-Lüneburg)]]**
****[[Franz (Baieri hertsog)|Franz]]**, Baieri hertsog (1933)
****[[Franz (jääkaru)|Franz]]** oli Tallinna Loomaaia isane jääkaru.
Rudolf

**[[Rudolf (eesnimi)|Rudolf]]** on eesnimi.
***Rudolf I** ja **Rudolf**i nimelised valitsejad on loetletud leheküljel **[[Rudolf I]]**
*Ka **[[Rudolf II (täpsustus)|Rudolf II]]**, **[[Rudolf III]]** ja **[[Rudolf IV]]** nimelised monarhid on loetletud vastavatel täpsustuslehekülgedel.
***[[Põhjapõder Rudolf]]** on jõuluvana abiline.

## Kohanimed
*Rudolfi saar – Franz Josephi maa põhjapoolsem saar
*Rudolfi polaarjaam – Venemaa polaarjaam Rudolfi saarel

## Laev
*Rudolf, aurik
Leopold

**[[Leopold (eesnimi)|Leopold]]** on eesnimi.
***Leopold I** ja **Leopold**i nimelised valitsejad on loetletud leheküljel **[[Leopold I (täpsustus)|Leopold I]]**
***[[Leopold II (täpsustus)|Leopold II]]**, **[[Leopold III]]**, **[[Leopold IV]]** ja **[[Leopold V]]** nimelised valitsejad on loetletud vastavatel täpsustuslehekülgedel.

***[[Leopold (Anhalt-Köthen)]]** (1694–1728), Anhalt-Kötheni vürst
Philipp

**Philipp** on saksa mehenimi.

## Päritolu
Nimi on pärit Vana-Kreeka nimest Philippos 'hobusearmastaja' (*Φίλιππος*; ladinapäraselt Philippus). Nimi oli eriti tuntud Vana-Makedoonia kuningate nimena. Ristinimena võeti nimi Philippos ja selle rahvuslikud kujud kasutusele apostel Filippuse eeskujul. Kuni kõrgkeskajani ei olnud need Lääne-Euroopas kasutusel, küll aga Bütsantsis ja teistes idakiriku maades. Lääne-Euroopas tulid nimi Philippe ja teised rahvuslikud nimekujud laialt kasutusele populaarse Prantsusmaa kuninga Philippe I nime eeskujul (talle pani selle nime tema ema Anna Jaroslavna (Kiievi Anna), kes oli Vene suurvürsti Jaroslav Targa tütar.

## Nimepäevad
* Saksamaal 3. mai, 26. mai, 16. oktoober, 25. september
 
## Philippi-nimelisi valitsejaid
* **Philipp I** ja **Philipp**i nimelised valitsejad on loetletud leheküljel **[[Philipp I]]**.

## Eesnime tuntud kandjaid
*Philipp (Hessen)
*Philipp (Pfalz-Neuburg)
*Philipp (Saksa kuningas)
*Philipp von dem Bottlenberg
*Philipp Karell
*Philipp von Krusenstiern
*Philipp Lahm
*Philipp Lenard, saksa füüsik
*Philipp Melanchthon, saksa reformatsioonitegelane
*Philipp Mißfelder
*Philipp von Ratzeburg, Ratzeburgi piiskop
*Philipp Reis
*Philipp Otto Runge
*Philipp Schall von Bell
*Philipp von Scheiding
*Philipp Schörghofer
*Philipp Stramm
*Philipp Willigerod

## Vaata ka
* Filipp
* Philippe
* Philip
Wenzel

**[[Wenzel (eesnimi)|Wenzel]]** on eesnimi:
***Wenzel I** ja **Wenzel**i nimelised valitsejad on loetletud leheküljel **[[Václav I]]**
*Wenzeli slaavipärane alternatiiv on **[[Vaclav]]**
Tetragonaalne süngoonia

**Tetragonaalne süngoonia** (inglise *tetragonal system*) on kristallograafias üks kuuest süngooniast, mille iseloomulikuks tunnuseks on kolm üksteise suhtes ristuvat telge. Vertikaalne telg on neljandat järku sümmeetriateljega. Ta on risti tasandiga, mille moodustavad kaks võrdse pikkusega telge. Vertikaalne ehk c-telg võib kahest ülejäänust olla nii pikem kui ka lühem.

Tetragonaalsesse süngooniasse kuulub seitse punktigruppi:
*Tetragonaalne düsfenoidaalne punktigrupp
*Tetragonaalne püramidaalne punktigrupp
*Tetragonaalne dipüramidaalne punktigrupp
*Tetragonaalne skalenoeedriline punktigrupp
*Tetragonaalne ditetragonaalne-püramidaalne punktigrupp
*Tetragonaalne trapetsoeedriline punktigrupp
*Tetragonaalne ditetragonaalne-dipüramidaalne punktigrupp
Trigonaalne süngoonia

**Trigonaalne süngoonia** (inglise *trigonal system*) on kristallograafias süngoonia, mida sõltuvalt koolkonnast peetakse kas iseseisvaks süngooniaks või heksagonaalse süngoonia osaks. Vikipeedias on kasutusel kuuest süngooniast koosnev süsteem.

Trigonaalsesse süngooniasse kuulub viis punktigruppi:
*Trigonaalne püramidaalne punktigrupp
*Trigonaalne romboeedriline punktigrupp
*Trigonaalne ditrigonaalne-püramidaalne punktigrupp
*Trigonaalne trapetsoeedriline punktigrupp
*Trigonaalne heksagonaalne-skalenoeedriline punktigrupp
Rombiline süngoonia

**Rombiline süngoonia** (inglise *orthorhombic system*) on kristallograafias üks kuuest süngooniast, mille iseloomulikuks tunnuseks on kolm erineva pikkusega kristallograafilist telge, mis on üksteise suhtes risti.

Rombilisse süngooniasse kuulub kolm punktigruppi:
*Rombiline püramidaalne punktigrupp
*Rombiline düsfenoidaalne punktigrupp
*Rombiline dipüramidaalne punktigrupp
Joseph

**[[Joseph (eesnimi)|Joseph]]** on eesnimi.
***Joseph I** ja **Joseph**i nimelised valitsejad on loetletud leheküljel **[[Joseph I]]**, **[[Joseph II]]** nimelised aga vastaval täpsustusleheküljel.

## Vaata ka
*Joosep
*Josep
*Josef
Monokliinne süngoonia

**Monokliinne süngoonia** (inglise *monoclinic system*) on kristallograafias üks kuuest süngooniast, mille iseloomulikuks tunnuseks on üks teist järku sümmeetriatelg, üks sümmeetriatasand või nende kombinatsioon. Kristallograafilised teljed on erineva pikkusega. Neist üks on risti tasandiga, mille moodustavad ülejäänud kaks.

Monokliinsesse süngooniasse kuulub kolm punktigruppi:
*Monokliinne domaatiline punktigrupp
*Monokliinne sfenoidaalne punktigrupp
*Monokliinne prismaline punktigrupp
Hortobágyi rahvuspark

**Hortobágyi rahvuspark** on Ungari esimene ja kõige suurem rahvuspark. See loodi 1. jaanuaril 1973. Selle pindala 82&nbsp;000 hektarit.

See hõlmab suure osa Hortobágyi pustast, mis on suurim rohtla Kesk-Euroopas. Rahvuspark asetseb Tisza jõe ja Debreceni linna vahel. Seal leidub 90% Ungaris esinevatest linnuliikidest, sealhulgas palju haruldasi linde, näiteks suurtrapp ja punajalg-pistrik.

## Välislingid
*Hortobágyi rahvuspargi koduleht
*Hungarian National Park Hortobágy – The Puszta
Szeged

**Szeged** [sägäd] on komitaadi õigustega linn Lõuna-Ungaris, Csongrád-Csanádi komitaadi keskus. Asub Tisza jõe ääres. Elanike arv on 163 700 (2003).

Szeged on elanike arvult kolmas linn Ungaris.

2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Szegedi elanikest ungarlasi 93,5%, mustlasi 0,7%, sakslasi 0,6%, serblasi 0,5%, rumeenlasi 0,2%, slovakke 0,2%, horvaate 0,1% ja teistest rahvustest inimesi ning neid, kelle rahvus oli teadmata 4,2%.

Linnas asub Szegedi Teadusülikool.

## Viited

## Välislingid

* Szegedi koduleht
* http://www.szeged.hu/
Bremerhaven

**Bremerhaven** on kreisivaba linn Loode-Saksamaal Põhjamere ääres Geeste jõe suudmes.

Koos 53&nbsp;km lõuna pool asuva Bremeni linnaga moodustab ta Bremeni liidumaa.

Elanike arv on 117 000 (2005).

## Viited

## Välislingid

* Bremerhaveni koduleht
Charles I (täpsustus)

**Charles I** ja **Charles**i nimelised monarhid olid:
***[[Charles I]]**, Inglismaa kuningas
***[[Charles Provence'ist]]** (Karl Provence'ist), Burgundia kuningas kuni 863
***[[Charles Laps]]**, Akvitaania kuningas 859–866 
***[[Charles (Alam-Lotring)|Charles]]**, Alam-Lotringi hertsog 977–991 
***[[Charles (Flandria)|Charles Hea]]**, Flandria hertsog 1119–1127 
***[[Carlo I (Napoli)|Carlo I]]**, Napoli kuningas 1226–1285 (Anjou hertsogina Charles)
***[[Charles I (Valois)|Charles I]]**, Valois' krahv 1290–1325 
***[[Charles (Blois)|Charles]]**, Blois' hertsog 1345–1364 
***[[Charles Südi]]**, Burgundia hertsog 1467–1477 
***[[Charles (Lorraine-Guise)|Charles]]**, Lorraine-Guise'i hertsog 1588–1640 
***[[Charles (Belgia)|Charles]]** (1903–1983), Flandria krahv
***[[Charles I (Monaco)|Charles I]]**, Monaco isand 1330–1363 
***[[Charles I (Lotring)|Charles I]]**, Lotringi hertsog 1390–1431 
***[[Charles I (Bourbon)|Charles I]]**, Bourboni hertsog 1434–1456 
***[[Charles I (Savoia)|Charles I]]**, Savoia hertsog 1482–1490 
***[[Charles I (Lorraine-Elbeuf)|Charles I]]**, Lorraine-Elbeufi hertsog 1582–1605 
***[[Karl Suur]]** (Prantsusmaa kuningate loendis **Charles I**) 
***[[Charles II Paljaspea]]** (ka **Karl Paljaspea**, Prantsusmaa kuningate loendis **Charles II**)
*Navarra kuningas **Charles I** (Prantsuse kuningas **[[Charles IV]]**)

## Vaata ka
*Karl I

*Charles II (täpsustus)
*Charles III (täpsustus)
*Charles IV (täpsustus)
*Charles V (täpsustus)
Mtshetha

**Mtshetha** (gruusia omaladinas *Mtskheta*, varem ka *Mtsheta*) on linn Gruusias, Mtshetha-Mthianethi piirkonna ja Mtshetha rajooni keskus. Asub Thbilisist umbes 20 km põhjas Kura jõe ääres. 

Mtshetha on üks Gruusia vanimaid linnu, Gruusia pealinn 3. sajandist eKr kuni 5. sajandini. Seal võeti 317. aastal vastu ristiusk. Linna ajaloolised hooned kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Viited

## Välislingid
Laskesuusatamine 2002. aasta taliolümpiamängudel

**[[Laskesuusatamine]] [[2002. aasta taliolümpiamängud]]el**
= Tulemused =

## Mehed

### 10 km




Kuupäev: 13. veebruar
Osavõtjaid: 87 võistlejat
Riike: 34
Olümpiavõitja 1998:  Ole Einar Bjørndalen
Ametlikud tulemused

### 12,5 km jälitussõit




Kuupäev: 16. veebruar
Osavõtjaid: 57 võistlejat
Riike: 25
Ametlikud tulemused


### 20 km




Kuupäev: 11. veebruar
Osavõtjaid: 87 võistlejat
Riike: 34
Olümpiavõitja 1998:  Halvard Hanevold
Ametlikud tulemused


### 4x7,5 km teatesõit




Kuupäev: 21. veebruar
Osavõtjaid: 19 võistkonda
Olümpiavõitja 1998:  Ricco Gross, Peter Sendel, Sven Fischer, Frank Luck
Ametlikud tulemused


## Naised

### 7,5 km




Kuupäev: 13. veebruar
Osavõtjaid: 74 võistlejat
Riike: 27
Olümpiavõitja 1998:  Galina Kukleva
Ametlikud tulemused


### 10 km jälitussõit




Kuupäev: 16. veebruar
Osavõtjaid: 52 võistlejat
Riike: 24
Ametlikud tulemused


### 15 km




Kuupäev: 11. veebruar
Osavõtjaid: 71 võistlejat
Riike: 26
Olümpiavõitja 1998:  Ekaterina Dafovska
Ametlikud tulemused


### 4x7,5 km teatesõit



Kuupäev: 18. veebruar
Osavõtjaid: 60 võistlejat
Riike: 15
Olümpiavõitja 1998: Uschi DislMartina ZellnerKatrin ApelPetra Behle
Ametlikud tulemused


= Medalitabel =
Trikliinne süngoonia

**Trikliinne süngoonia** (inglise *triclinic system*) on kristallograafias üks kuuest süngooniast, mille iseloomulikuks tunnuseks on erineva pikkusega kristallograafilised teljed ning nendevahelised ebavõrdsed nurgad. Kõrgemat kui esimest järku sümmeetriatelgi ega sümmeetriatasandeid ei ole.

Trikliinne süngoonia on kõige ebasümmeetrilisem süngoonia.

Trikliinsesse süngooniasse kuulub kaks punktigruppi:
*Trikliinne pediaalne punktigrupp
*Trikliinne pinakoidaalne punktigrupp
Masvingo

**Masvingo** on linn Zimbabwes, Masvingo provintsi halduskeskus.
Linna ametlik nimi oli 1982. aastani *Fort Victoria*.
Vinni valla lipp

**Vinni valla lipp** on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Vinni valla lipp.

Lipp on kinnitatud 13. oktoobril 1995.

## Lipu kirjeldus

Ristküülikukujuline kangas on jaotatud horisontaalselt kolmeks laiuks, ülemine ja alumine laid, mis moodustavad 1/4 lipu laiusest on sinised, keskmine laid on aga roheline.

Lipu normaalmõõtmed on 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse vahekord 2:3. 

## Lipu kasutamine

Valla lipp heisatakse: 
#Alaliselt vallamajal ja/või osavalla haldushoonel. 
#Ajutiselt valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel avalikel üritustel. 
#Hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. 
#Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust. 

## Vaata ka
*Vinni valla vapp

## Välislingid
* Vinni valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Atmosfäär (täpsustus)

"**Atmosfäär**" võib tähendada erinevaid asju:
* Atmosfäär (Maa atmosfäär), Maad ümbritsev kihilise ehitusega õhukest
** Astronoomias räägitakse analoogia põhjal Maa atmosfääriga ka planeedi atmosfäärist (sealhulgas Marsi atmosfäärist) ja tähe atmosfäärist. 
* Atmosfäär (ühik), rõhuühik
* Atmosfäär (esteetika)
Ancona provints

**Ancona provints** on provints Itaalias Marche maakonnas. Provintsi keskuseks on Ancona linn. 

## Haldusjaotus

Ancona provints jaguneb 49 omavalitsusüksuseks (*comune*).

Fabriano pindala on suurim, Castelbellino pindala kõige väiksem.Kahes omavalitsusüksuses elab alla 1000 elaniku, Poggio San Marcellos ja San Paolo di Jesis.


La fontana dei Cavalli.JPG|Ancona
Ancona church of S. Francesco of stairs.JPG|Ancona
Ancona San Ciriaco.jpg|Ancona
Loretello-walls01.jpg|Loretello kastell
Barbara-mura01.jpg|Barbara
Torre civica nuova - Ex chiesa di Sant'Antonio - Castelleone di Suasa - Italia 2.JPG|Castelleone di Suasa
Chiesa parrocchiale SS Pietro e Paolo di Castelleone di Suasa, Italia - Facciata 2.JPG|Castelleone di Suasa
Chiesa di San Francesco di Paola - Castelleone di Suasa, Italia.JPG|Castelleone di Suasa


## Viited

## Välislingid

* Ancona provintsi koduleht (itaalia keeles)
Ascoli Piceno provints

**Ascoli Piceno provints** on provints Itaalias Marche maakonnas. Provintsi keskuseks on Ascoli Piceno linn.

## Haldusjaotus
Ascoli Piceno provints jaguneb 33 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Looduspargid
* Parco nazionale dei Monti Sibillini
* Parco nazionale del Gran Sasso e Monti della Laga
* Riserva naturale regionale Sentina

## Sõpruslinnad
*  – Split
*  – Derbyshire
*  – Zaragoza provints
*  – Galați maakond

## Viited

## Välislingid

* Ascoli Piceno provintsi koduleht (itaalia keeles)
Macerata provints

**Macerata provints** on provints Itaalias Marche maakonnas. Provintsi keskuseks on Macerata linn.

## Haldusjaotus
Macerata  provints jaguneb 57 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused

## Viited

## Välislingid

* Macerata provintsi koduleht (itaalia keeles)
Vicenza provints

**Vicenza provints** on provints Itaalias Veneto maakonnas. Provintsi keskuseks on Vicenza linn.

## Haldusjaotus
Vicenza provints jaguneb 121 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Vicenza provintsi suurima elanike arvuga omavalitsusüksused on järgmised (Istat 31.12.2011):

## Välislingid

* Vicenza provintsi koduleht (itaalia keeles)
Rovigo provints

**Rovigo provints** on provints Itaalias Veneto maakonnas. Provintsi keskuseks on Rovigo linn.

Provintsis asub Po delta ja Adria linn, mille järgi Aadria meri nime on saanud.

## Haldusjaotus
Rovigo provints jaguneb 50 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga vallad
Rovigo provintsi suurima elanike arvuga omavalitsusüksused on järgmised.

## Vaata ka
* Polesine

## Välislingid

* Rovigo provintsi koduleht (itaalia keeles)
Pesaro ja Urbino provints

**Pesaro ja Urbino provints** on provints Itaalias Marche maakonnas.

Provintsi keskuseks on Pesaro linn.

## Haldusjaotus
Pesaro ja Urbinos provints jaguneb 60 vallaks (*comune*).

## Viited

## Välislingid

* Pesaro ja Urbino provintsi koduleht (itaalia keeles)