open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jacob Frank

**Jacob Frank** (1726 – 10. detsember 1791) oli judaismis valemessiaseks peetav  juudi usujuht, kes lõi lahku judaismist ning lõi uue pooljudaistliku, poolkristliku usundi, mida tuntakse **frankismi** nime all. 

Frankismi kujunemine sai võimalikuks tänu hiljem müstitsismiks mandunud juudi messianistlikule liikumisele pärast  Smyrna valemessia Sabbatai Zevi ilmumist ning Poola juutide sotsiaalsele ja majanduslikule tõusule. 

Messianistlik liikumine (1660–1670) leidis aset pärast juutide rüüstamist ja tapmist hetman Bogdan Hmelnõtskõi ülestõusu päevil. Sajad varemetes külad, kus peaaegu igas perekonnas oli lein, ootasid Taevalt abi. Nad kaldusid Ukraina tapatalgutes nägema Messia-eelseid kannatusi ning Sabbatai Zevi's tõotatud Messiast. Zevi langemine ning pöördumine islamisse võõritasid temast enamiku järgijaid, end harimatumad juudid säilitasid kauaks usu Sabbatai Zevi müstilisse missiooni.  

17. sajandi lõpuks oli messianism kaotanud poliitilise iseloomu ning omandanud müstilise värvingu, muutudes salasektiks. Türgis tekkis Sabbatai Zevi järgijate pool-juudi, pool-islami sekt. Poolas, eriti Podoolias ja Galiitsias kujunesid arvukad Sabbatai Zevi järgijate salaühingud. Oodates suurt messiaanlikku pööret, loobusid nende liikmed, juudi printsiipidest ning heitsid kõrvale juudi käsuõpetuse ja kombed. Nende müstilises kultuses oli nii asketismi kui ka sensuaalsuse elemente: mõned kahetsesid pattu ennast piinates ning "leinates Siioni pärast"; teised ei pidanud kinni judaismi rangetest kasinusnõuetest ning andusid liiderlikkusele. Poola rabid püüdsid Lembergi kogul (1722) ja mujal "Sabbatai ketserlust" kõrvaldada, ent see elas edasi peamiselt vabamüürlusetaolise korraldusega salajastes ringides. 

Müstitsismi levikut soodustas Podoolia ja Galiitsia juutide raske sotsiaalne ja majanduslik olukord 18. sajandi esimesel poolel, kui Poola käis alla ning haidamakkide liikumised tegid lõpu isiku- ja varapuutumatusele paljudes juutide keskustes. Seetõttu käisid alla ka rabiinlikud koolid ja intellektuaalne tegevus, mille tagajärjeks oli soodne pinnas müstiliste õpetuste arenguks aina koletumatute vormide suunas.   

Nendest Sabbatai Zevi järgijate salaringidest tuli ka frankistide sekti rajaja Jacob Frank, kes sündis Podoolias Korolovkas umbes 1726 Jacob Leibowitz'ina. Tema isa heideti kogukonnast välja, sest ta kuulus zeviitide salaühingusse. Isa kolis 1730 Valahhiasse Tšernovitši. Seal oli Türgi sabbatailaste mõju tugevalt tunda. Juba koolipoisina tundis Frank vastumeelsust Talmudil põhineva juudi õpetuse vastu ning nimetas end hiljem sageli "lihtsaks meheks" või "õpetamata meheks". Rõivaste ja kalliskivide rändkaupmehena käis ta sageli Türgis. Seal nimetati teda "Frank", nagu üldse iga eurooplast. Türgis elas ta temaaegsete sabbatailaste keskustes Saloníkis ja İzmiris.
Jägala juga

**Jägala juga** on juga Jägala jõe alamjooksul Harju maakonnas Jõelähtme vallas. Asub umbes 5 km jõe suudmest Soome lahte, umbes 25 km Tallinnast idas ja 1 km Koogi küla keskmest põhjas. Joa paremale kaldale on võimalik jõuda ka Jägala–Kaberneeme tee 3. kilomeetrilt vasakule, Neeme küla suunas keerates.

Koha geograafilised koordinaadid on .
 
Joa kõrgus on 7,8 või 8,1 meetrit ja laius üle 50 meetri. Veekardin on tekitanud joa alla kuni 7 meetri sügavuse hiiukirnu. Jägala on kõige kõrgem looduslik juga Eestis. Valaste juga ja teised Ontika paekalda joad on küll kõrgemad, kuid need asuvad kuivenduskraavide suudmeis.

Joa tagant on võimalik läbi kõndida, astudes libedaile kividele.

Kõige huvitavamat vaatepilti pakub juga kevadise suurvee ajal ning talvel, kui juga on jäätunud.

Jõe lõunakallas joa kõrval on varisemisohtlik.

Jägala juga on aastast 1959 looduskaitse all (**Jägala joa kaitseala**).

## Geoloogia
Juga langeb Põhja-Eesti pangalt. Joa taga ja kõrval paljanduvad ordoviitsiumi settekivimid. Esindatud on Varangu, Hunnebergi, Billingeni, Volhovi ja Kunda lade. Varangu lademe Türisalu kihistu graptoliitargilliit jääb enamikus veepiirist allapoole, kuid langeva vee poolt lahti murtud argilliiditükke leidub joa ümbruses rohkesti. Argilliidi peal lasub glaukoniitliivakivi kiht, mis kuulub Hunnebergi lademe Leetse kihistusse. 
Ülalpool järgneb sellele Volhovi lademe glaukoniitlubjakivi ning seejärel Kunda lademe lubjakivi. Lubjakivis on rohkesti nautiloidide kivistisi.

Joa paljand on Jägala kihistiku stratotüüp, ka on kihistik selle järgi nime saanud. Samuti on selle järgi nimetatud Joa kihistik, mille stratotüübiks on samuti Jägala joaastangu paljand.

Juga on klindiastangu, millelt ta langeb, tuhandete aastate jooksul kulutanud, nii et allapoole juga on Jägala jõele tekkinud kitsas kanjonorg, mille põhjas on kärestikuline jõesäng. Oru pikkus on 300 meetrit, sügavus 12–14 meetrit. Kujunema hakkas see umbes 3000 aastat tagasi. Iga aastaga liigub juga lähtele lähemale. Aastail 1688–1931 taandus juga keskmiselt 17 cm aastas.

## Ajalugu
Jägala joa varasem rahvapärane nimi on **Joarüngas**. 

Arvatavasti on sellel kohal olnud muistne kultusepaik. Jägala joa juurest pärinevad esimesed kirjalikud teated vesiveskist Eestis (13. sajandi algus; umbes 1240). Aastast 1688 pärinevatele kaartidele on märgitud joa juurde vesiveski.

## Pilte

Jägala juga 8. august 2006.JPG|August 2006
Waterfall Jägala part VI.jpg|Veebruar 2007
Waterfall Jägala.jpg|Jaanuar 2010
Jägala juga, 2010.JPG|Jaanuar 2010
Äkiline Jägala jõevee langus.jpg|Jägala kosk
Jägala juga 1.JPG|August 2010
Jägala juga2.jpg|Detsember 2011
Jägala juga talvel 2013.jpg|Jaanuar 2013
Jägala juga 22-03-2013.JPG|Märts 2013


## Vaata ka
*Jägala-Joa küla
*Jägala joa hüdroelektrijaam
*Eesti jugade loend

## Viited

## Kirjandus
*Avo Miidel. Joad ja maasääred. – *[[Loodusmälestised]]*, 6, *Harjumaa: Viimsi, Maardu, Jõelähtme*, Tallinn: 2000, lk 14–16.

## Välislingid

* 
* 360° aeropanoraam / aerofoto. Aprill 2012.
* Virtuaaltuur ja panoraamfoto foto360.ee
Jüri Jaakson

**Jüri Jaakson** VR III/1 (16. jaanuar 1870 Kokaviidika, Uue-Võidu vald, Viljandimaa – 20. aprill 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast, Venemaa) oli Eesti poliitik, riigivanem 1924–1925.

Jüri Jaakson õppis Hugo Treffneri eragümnaasiumis ja aastatel 1892–1896 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, lõpetas I järgu diplomiga. Aastatel 1897–1901 vandeadvokaadi abi Viljandis, 1898–1901 Viljandi Põllumeeste Seltsi ja seltsi "Koit" esimees. 1901–1902 Riias. 1902–1914 vandeadvokaat Riias, Riia eestlaste karskusseltsi, 1902–1905 Riia Eesti Seltsi "Imanta", 1906–1914 Riia Eesti Hariduse ja Abiandmise Seltsi juhatuse esimees. 1904–1920 Eesti Aleksandrikooli kuratooriumi liige ja esimees.

1915–1919 Tallinna Linnapanga juhatuse liige, 1915–1919 Põhja-Eesti Põllumeeste Keskseltsi esimees, Tallinna Majandusühisuse nõukogu esimees.

1917 Eestimaa kubermangukomissari abi, 1917–1918 Maanõukogu liige ja abiesimees, 1918 Ajutise Valitsuse peavolinik varade ülevõtmisel Saksa okupatsioonivõimudelt.

Jüri Jaakson oli 27. novembrist 1918 kuni 20. septembrini 1919 ja 18. novembrist 1919 kuni 26. oktoobrini 1920 Eesti kohtuminister. Eesti Asutava Kogu liige 1919. Aastatel 1920–1932 I, II, III ja IV Riigikogu koosseisu liige. 16. detsembrist 1924 kuni 15. detsembrini 1925 oli ta riigivanem Jüri Jaaksoni valitsuses. 

Aastatel 1926–1940 Eesti Panga president, 1935–1938 Riigi Majandusnõukogu, alates 7. aprillist 1938 Riiginõukogu liige.

1936. aastal asutas ta Hugo Treffneri Gümnaasiumi juurde endanimelise sihtkapitali (20 000 krooni).

14. juunil 1941 vangistati NKVD poolt, viidi Venemaale, mõisteti surma ja lasti maha.

Kokaviidika külas on talle püstitatud mälestuskivi. 2010. aasta jaanuaris andis Eesti Post Jaaksoni mälestuseks välja postmargi. 2020. aasta jaanuaris andis Eesti Pank Jaaksoni 150. sünniaastapäeva puhul välja hõbedast meenemündi.

## Tunnustus
* Vabadusristi III liigi 1. järk (14. detsembril 1920)
* Kotkaristi I klassi teenetemärk (6. juuni 1930)

* Läti Kolme Tähe orden

## Viited

## Kirjandus
*Jaak Pihlak, "Viljandi kihelkond ja Vabaduse Risti vennad" Viljandi Muuseumi aastaraamat, 2008, lk 180-182

## Välislingid
*Eesti Posti Jüri Jaaksonile pühendatud mark ja esimese päeva ümbrik 15.01.2010
*
Jagelloonid

**Jagelloonid** oli dünastia, mis valitses Leedut 1377–1572, Poolat 1386–1572, Ungarit 1440–1444 ja 1490–1526 ja Böömimaad 1471–1526.

## Jagellooni dünastiast [[Leedu suurvürst]]id

*1377–1381 ja 1382–1401 Jogaila
*1440–1492 Kazimieras
*1492–1506 Aleksandras
*1506–1544 Žygimantas Senasis
*1544–1572 Žygimantas Augustas

## Jagellooni dünastiast [[Poola kuningas|Poola kuningad]]

*1386–1434 Władysław II Jagiełło
*1434–1444 Władysław III
*1446–1492 Kazimierz IV
*1492–1501 Jan I Olbracht
*1501–1506 Aleksander
*1506–1548 Zygmunt I Vana
*1548–1569 Zygmunt II August

## Jagellooni dünastiast [[Ungari kuningas|Ungari kuningad]]

*1440–1444 Ulászló I
*1490–1516 Ulászló II
*1516–1526 Lajos II    

## Jagellooni dünastiast [[Böömimaa kuningas|Böömi kuningad]]

*1471–1516 Vladislav II  
*1516–1526 Ludvik II
Põhja-Jeolla provints

**Põhja-Jeolla provints** (ka *Põhja-Chŏlla provints*, Lõuna-Korea omaladinas *Jeollabuk-do*, McCune-Reischaueri süsteemis *Chŏlla-pukto*) on 1. järgu haldusüksus Lõuna-Koreas.

Põhja-Jeolla provintsi 2. järgu haldusüksused:

## Viited
Lõuna-Jeolla provints

**Lõuna-Jeolla provints** (ka *Lõuna-Chŏlla provints*, Lõuna-Korea omaladinas *Jeollanam-do*, McCune-Reischaueri süsteemis *Chŏlla-namdo*) on 1. järgu haldusüksus Lõuna-Korea. 

Provintsis on 1967 saart, kogupindalaga 1817 km². 

Koole on provintsis 1584, õpilasi umbes 424 000.

## Viited
Jovan Sundečić

Ülempreester **Jovan Sundečić** (24. juuni 1825 – 19. juuli 1900 Kotor) oli serbia luuletaja, Montenegro vürsti Nikola I Petrovići sekretär.

Ta pärines  Dalmaatsia serbia Sundečićite suguvõsast.

Tema luuletus "*[[Ubavoj nam Crnoj Gori]]*" võeti 1870. aastal kasutusele Montenegro riigihümnina. 

Oli surmani Cetinje vaimuliku seminari professor. 

## Isiklikku
Tema poeg **Petar Sundečić** suri varajases eas 20. jaanuaril 1884. Isa andis postuumselt välja tema luuletused.
Josette Day

**Josette Day** (õieti **Josette Dagory**; 31. juuli 1914 Pariis – 29. juuni 1978) oli prantsuse filminäitleja.

Viieaastaselt mängis ta oma esimeses filmis. 1919–1922 esines ta kolmes filmis oma õige nime all. Temast sai tantsija, kuid õnnetu kukkumine ooperiteatris ühel "Tannhäuseri" etendusel katkestas tema tantsijakarjääri 9-aastaselt.

Kui algas helifilmiajastu, tuli Josette filmi tagasi. Pärast kahte lühifilmi võttis ta nimeks Day. Ta esitles end Gaumont'i stuudios, kus valmistuti filmi "Serments" võteteks Rootsis. Ta deklameeris Henri Fescourt'i assistendile Jean La Fontaine'i valmi "Hunt ja kitsetall" ning ta võeti tööle. 1930. aastatel mängis ta väga paljudes filmides, mõnikord seitsmes filmis aastas. 

Tema esimene suur osa oli Patricia Amoretti Fernandeli filmis "La Fille du puisatier" ("Kaevumeistri tütar"; 1940). Selle rolli kirjutas talle abikaasa Marcel Pagnol, samuti rolli filmis "La prière aux étoiles", mis jäi lõpetamata. 

Josette Day kõige kuulsam osa on Kaunitar Jean Cocteau filmis "Kaunitar ja koletis" ("La Belle et la bête"; 1946). 

1950. aastate alguses ta lõpetas näitlemise ja abiellus rikka Belgia töösturiga.

Elu lõpuaastatel pühendus ta heategevusele. Josette Day suri 29. juunil 1978. 

## Välislingid
*Kaader filmist "Kaunitar ja koletis" ja afišš; allikas
Komöödia

**Komöödia** ehk **pilke-** või **naljamäng** (kr *kōmōdia < komos* 'lõbus, lärmitsev salk' + *ōdē* 'laul') on lõbusa lõpplahendusega näidend, üks dramaatika žanre (võrdle tragöödia ja draamaga). 

Komöödia naeruvääristab satiiri ja huumori abil inimlikke nõrkusi ja pahesid, paljastab elukorralduse pahupooli ja sotsiaalseid müüte ning pakub vabastava naeru läbi meelelahutust. 

Konfliktid on komöödias tavaliselt kergekaalulisemad kui tragöödias või draamas ja lahenevad mitmesuguste sekelduste, arusaamatuste, ootamatute sündmuspöörakute ja valeperipeetiate järel õnnelikult. Inimesekujutus võib olla ühekülgsem kui draamas, tüüpilist rõhutav, koomilisi liialdusi pakkuv (hüperbool, karikatuur, šarž). 

Domineerivate tunnuste alusel jagatakse komöödiaid žanritüüpideks, nagu satiiriline ja humoorikas komöödia; farss ehk jant, vodevill, kõrgkomöödia, situatsioonikomöödia, karakterkomöödia, konversatsiooni- ehk salongikomöödia, kommetekomöödia, intriigikomöödia, mütoloogiline komöödia, poleemiline komöödia, pastoraalne komöödia.

Koomilisi filme ehk komöödiafilme nimetatakse tavaliselt samuti komöödiateks. 

Kuulsamaid näitekirjanikke: Shakespeare, Ben Jonson, Sheridan, Oscar Wilde, George Bernard Shaw, Lope de Vega, Molière, Beaumarchais, Carlo Goldoni, Nikolai Gogol, Aleksis Kivi. 

Eesti kirjanikest: esimesed algupärased naljamängud kirjutas Juhan Kunder, Eesti teatriloos oluline August von Kotzebue. Klassikaline eesti komöödia on Eduard Vilde "Pisuhänd", komöödiakirjanikud on veel Oskar Luts, Hugo Raudsepp, Juhan Smuul, Enn Vetemaa, Andrus Kivirähk.

## Viited

## Välislingid
* Kreeka komöödia., Kiri ja Kunst nr 1/1927
Kalev

**Kalev** võib tähendada näiteks järgmist:
* **[[Kalev (mütoloogia)|Kalev]]**, eesti mütoloogiline kangelane
* **[[Kalev (riie)|kalev]]**, teatud vanutatud riie
* **[[AS Kalev]]** oli maiustusi tootev Eesti ettevõte.
***[[Kalev (eesnimi)]]**, eesti eesnimi.
* **[[Kalev (perekonnanimi)]]**, eesti perekonnanimi
***[[Kalev (skulptuur)]]**, Elo Liivi skulptuur
*"**[[Kalev (film)|Kalev]]**", 2022. aasta Eesti mängufilm Korvpalliklubi Kalevi hooajast 1990/91

## Sport
***[[Eesti Spordiselts Kalev]]**, Eesti spordiselts koos allorganisatsioonidega, 
**Tallinna Spordiselts Kalev
**Tartu Spordiselts Kalev
**Kohtla-Järve Spordiselts Kalev
**Pärnu Spordiselts Kalev
**Narva Spordiselts Kalev
**Rakvere Spordiselts Kalev
**Võru Spordiselts Kalev
**Valga Spordiselts Kalev
**Saaremaa Spordiselts Kalev
**Sillamäe Spordiliit Kalev
**Sillamäe Spordiklubi Kalev

*Peterburi Eesti Jõukarastuse Selts "Kalev" (põhikiri aastast 1900)
*Tallinna Jalgrattasõitjate Selts "Kalev" (moodustati 1901)
*VSÜ Kalev, Eesti NSV ametiühingute spordiorganisatsioon, mis tegutses 1944–1987

Lisaks on veel ka väliseesti spordiseltsid:
*Stockholmi Spordiselts Kalev (asutatud 1947)
*Toronto Spordiselts Kalev (asutatud 1951)

Spordiklubid:
*Korvpalliklubi Kalev
*BC Kalev/Cramo
*JK Sillamäe Kalev
*JK Tallinna Kalev
*Tallinna Kalev (korvpalliklubi)

## Muid tähendusi
***[[Kalev (poistekoor)]]**, Eesti poistekoor.
***[[Kalev (ansambel)]]**, eesti ansambel.
***[[Kalev (laulu- ja mänguselts)]]** oli Petseri laulu- ja mänguselts. 
***[[Kalev (kutseühing)]]** oli Narva kingseppade kutseühing.
***[[Kalev (Tartu kino)]]** oli Tartu kino. 
***[[Kalev (Tapa kino)]]** oli Tapa kino.
***[[Kalev (Kiviõli kino)]]** oli Kiviõli kino.
***[[Kalev (Tartu ettevõte)]]** oli Tartu teeninduskombinaat.
***[[Kalev (ajakiri)]]** oli ajakiri, mis ilmus 1906
***[[Kalev (Põlva rajooni kolhoos)]]** oli kolhoos Põlva rajoonis.
***[[Kalev (allveelaev)]]**, Eesti allveelaev. 
***[[Kalev (laev 1967)]]**, endine Eesti mereväelaev, nüüd muuseumlaev. 
***[[Kalev (laev, 1912)]]**

## Vaata ka
*Kalevipoeg
*Kalevi
*Kalevi (täpsustus)
*Kaleva
*Kalevala
*Kalevi kammerkoor
Keila jõgi

**Keila jõgi** on Soome lahe vesikonna pikim jõgi, voolab Rapla- ja Harjumaa territooriumil. Jõgi saab alguse Kuimetsa külast 5 km lõunakagu pool ja suubub Soome lahte. Tähtsamad lisajõed on Atla ja Maidla.

Keila jõe pikkus on 111,8 km, koos lisaharudega 127,3 km. Valgala on 669,3 km². Keila jõgi on Eesti pikimate jõgede seas viiendal kohal.

Keila jõe algusosa jääb Kõrvemaale, oma põhiosas voolab ta Põhja-Eesti lavamaa territooriumil. Jõe lähe asub Viirika soo lääneservas. Algusosas teeb jõe jõesäng suurema kaare lõunasse ja kogub rohkesti vett Kaiu ümbruse suurtest allikatest Karitsa küla kohal. Edasi käändub jõgi loodesse ja jätkab selles üldsihis, enamasti looduslikus sängis, voolamist kuni suudmeni. Jõgi suubub Lohusalu lahte Keila-Joa aleviku pargis.

Keila jõgi läbib võrdlemisi tiheda asustusega piirkondi ja jõe kallastel paikneb rohkesti asulaid. Keskjooksul asub Kohila alev, Kurtna ja Kiisa alevik. Alamjooksul paiknevad Keila linn, Karjaküla alevik ja Keila-Joa alevik.

Keila jõe veepinna absoluutne kõrgus on lähtel 75,1 m ja suudmes 0. Jõe keskmine lang on 0,65 m/km.
Suurim on lang alamjooksu viimasel viiel kilomeetril (keskmiselt 4,46 m/km), kus jõgi murrab läbi Põhja-Eesti paekalda. Keila-Joa pargis, 1,7 km kaugusel suudmest, on jõel 6,1 meetri kõrgune Keila juga.

Keila juga on merest tulevatele siirdekaladele praktiliselt ületamatu ja mõjutab Keila jõe kalastiku koosseisu.

Minevikus voolas jõgi praeguse Keila linna juures kahe haruna ja harudevahelist ala nimetati Keila jõesaareks.

## Piirangud
Vastavalt kalapüügieeskirjale on Keila jões Keila joast suudmeni aasta läbi kalapüük keelatud. Erandina võib Keila jões, kuid paisule mitte lähemal kui 100 m, püüda silmutorbiku, silmumõrra, vähimõrra ning vähinataga. Tähtajaliselt, 1. septembrist kuni 31 oktoobrini on keelatud püük suudmele lähemal kui 1500 m. Aasta läbi on keelatud püük suudmele lähemal kui 1000 m.


Keila jõgi Loone linnuse ees.jpg|Keila jõgi Loone linnuse ees
Lohu mõisa veskitamm Keila jõel.jpg|Lohu mõisa veskipais Keila jõel
Veskitamm Keila jõel, Kohilas.jpg|Veskipais Keila jõel, Kohilas
Kohila vesiveski2.jpg|Kohila vesiveski koos paisuga
Ingliste mõisa park 4.jpg|Jõgi Ingliste mõisa pargis
Keila jõgi. 09.jpg|Keila jõgi talvel


## Vaata ka
* Keila sillad

## Viited

## Välislingid

*
Kreeka keel

**Kreeka keel** on üks indoeuroopa keeli.

Praegusel **uuskreeka keelel** oli kaks kirjakeeleteisendit: ametlikus asjaajamises ja teaduslikus kirjanduses kasutatav *[[katharévousa]]*, mis matkib vanakreeka keelt, ja ilukirjanduseski kasutatav rahvakeel *[[dimotiki]]*. Alates 1974. aastast on ametlikult kasutusel üksnes *dimotiki*.

Kreeka keel on flekteeriv keel.

## Vanakreeka keel

Vanakreeka keel, mille vanimad raidkirjad pärinevad 8.–7. sajandist eKr, oli antiikajal tähtis kultuurkeel, peale Kreeka eriti idapoolsetel Vahemere maadel ja Ees-Aasias. Ladina keele ja teiste keelte kaudu on kreeka keele elemente kandunud ka eesti keele sõnavarasse (näiteks *akadeemia*, *bioloogia*, *-graaf*, *tele-*).

## Kreeka tähestik

Kreeka tähestiku suur- ja väiketähed on esimeses ja teises reas. Kolmandas reas on toodud uuskreeka nimede kirjutamisel kasutatav 1987. aastal kehtestatud kreeka omaladina tähestik. Rohkete erandite tõttu kreeka nimede kirjutamisel ei saa seda tabelit kasutada kreeka nimede latiniseerimiseks.

&#913;&#914;&#915;&#916;&#917;&#918;&#919;&#920;&#921;&#922;&#923;&#924;&#925;&#926;&#927;&#928;&#929;&#931;&#932;&#933;&#934;
&#935;&#936;&#937;

&#945;&#946;&#947;&#948;&#949;&#950;&#951;&#952;&#953;&#954;&#955;&#956;&#957;&#958;&#959;&#960;&#961;&#963;/&#962;&#964;&#965;&#966;&#967;&#968;&#969;

a
v
g
d
e
z
i
th
i
k
l
m
n
x
o
p
r
s
t
y
f
ch
ps
o


## Vaata ka
*Katharévousa
*Kreekakeelne Vikipeedia

## Välislingid

*Kreeka nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Kolmikside

**Kolmikside** on keemiline side, kus on ühinenud kolm elektronpaari, ehk kaks aatomit jagavad kuut elektroni.   

Kolmikside kuulub kovalentsete sidemete hulka.

Ilmselgelt on kolmikside tugevam kui kaksikside. Kõige tugevam keemiline side on süsinikmonooksiidil ehk vingugaasi molekulil. Õhulämmastik, N<sub>2</sub> on samuti seotud kolmiksidemega. Tänu sellele on see molekul väga stabiilne. Termodünaamiliselt on lämmastiku aatomite ühinemine molekuliks soodne ja lämmastiku sidumine ebasoodne. See on üks põhjus miks Maa atmosfääri koostisest ligi 4/5 moodustavad lämmastiku molekulid. 

## Vaata ka
*Kaksikside
*Üksikside
Korab

**Korab** on Albaania ja Põhja-Makedoonia kõrgeim mägi, seni ainus piirimägi Euroopas, mis on ühtlasi mõlema naabermaa kõrgeimaks paigaks.

Korabi mägi asub Korabi mäeahelikus Albaania ja Makedoonia piiril, mis läbib kõrgema mäetipu Suur-Korabi (albaania keeles Maja e Korabit, Mali i Korabit, makedoonia keeles Golem Korab, Kobilino Pole; kõrgus merepinnast vanematel andmetel 2753 m, uuematel andmetel 2764 m, võib-olla veel sadakond meetrit kõrgem). Teine mäetipp on Mala Korapska Vrata (vanematel andmetel 2425 m).

Mägi koosneb kipsist. 

 ajal asus Korab rindejoonel ning praegugi on see mineeritud keelutsoon. Makedoonia poolelt on mäkketõus võimalik pärast keerukat asjaajamist sõjaväeeskordi saatel. On olnud oht sattuda sisside tule alla. 

## Välislingid
Korabi mäed

**Korabi mäed** on kaarekujuline põhja-lõunasuunaline mäeahelik Põhja-Makedoonias ja Albaanias. Kõrgeim mägi on Korab (2764&nbsp;m).

Täiesti ligipääsmatud mäetipud on Kepi Bar (2595&nbsp;m), Mala Korabska Vrata (2475&nbsp;m), Kabash (2395&nbsp;m), Ciganski Premin (2295&nbsp;m), Plocha (2235&nbsp;m) ja Visoka Karpa (2090&nbsp;m).
Kavajë

**Kavajë** (itaalia keeles *Cavaia*) on linn Lääne-Albaanias, Kavajë ringkonna keskus. Linnas on 20 300 elanikku (2011).
## Viited

### Välislingid

*Tänavapilt
*Fotod linna ümbrusest ja tänavapildist
Kvantenesetapp

**Kvantenesetapp** on mõtteline eksperiment, mille pakkusid üksteisest sõltumatult välja Hans Moravec (1987), Bruno Marchal (1988) ja Max Tegmark (1998). See mõtteline eksperiment püüab teha vahet kvantmehaanika Kopenhaageni tõlgenduse ja Everetti paljumaailmalise tõlgenduse vahel, varieerides Schrödingeri kassi eksperimenti. Kvantenesetapu eksperiment läheneb Schrödingeri kassile kassi seisukohast. 

Füüsikule on sihitud püss, mille lahtiminemine sõltub radioaktiivsest lagunemisest. Eksperimendi igas voorus on tõenäosus 1/2, et püss läheb lahti ja füüsik sureb. Kui Kopenhaageni tõlgendus peab paika, siis varem või hiljem läheb püss lahti ja füüsik saab surma.

Kui peab paika paljumaailmaline tõlgendus, siis eksperimendi igas voorus lahkneb füüsik kahte maailma, millest ühes ta jääb ellu ja teises sureb.

Maailmades, kus füüsik sureb, lakkab ta olemast. Ent füüsiku seisukohast läheb eksperiment edasi, ilma et ta lakkaks olemast, sest igas harus saab ta tulemust vaadelda ainult maailmas, kus ta jääb ellu, ja kui peab paika paljumaailmaline tõlgendus, siis füüsik täheldab, et talle paistab, et ta ei saagi surma.   

Õnnetuseks ei saa füüsik oma tulemustest teatada, sest välisvaatleja seisukohast ei sõltu tõenäosused sellest, kas peab paika Kopenhaageni tõlgendus või paljumaailmaline tõlgendus.  

Ühest selle mõttelise eksperimendi variandist tuleneb vaieldav järeldus, mida nimetatakse kvantsurematuseks: kui peab paika kvantmehaanika paljumaailmaline tõlgendus, siis teadvusega vaatleja ei saa kunagi lakata olemast. Ent näib, et sama loogikaga saaks näidata ka seda, et teadvusega vaatleja ei saa kunagi teadvust kaotada, järelikult pole tal võimalik magada. Et enamiku vaatlejate kogemus räägib sellele vastu, siis on selle mõttelise eksperimendi tulemust vaidlustatud.
Kvantsurematus

**Kvantsurematus** on märksõna, mis märgistab mõttekäiku, mille kohaselt kvantmehaanika Everetti paljumaailmalisest tõlgendusest järeldub, et teadvusega olend ei saa lakata olemast. Sellele mõttele on esitatud tugevaid vastuargumente. 

Tegemist on kvantenesetapu mõttelise eksperimendi variandiga. Oletame, et füüsik paneb enda kõrval plahvatama aatomipommi. Peaaegu kõigis alternatiivuniversumites füüsik aurustub. Ent on ka mõned üksikud alternatiivuniversumid, milles füüsikul õnnestub kuidagi ellu jääda. Idee on selles, et füüsik saab kogeda üksnes neid universumeid, milles ta jääb ellu, olgu neid nii vähe kui tahes. Nii paistab füüsikule tema enda seisukohast, et ta jääb alatiseks elama.   

Paljud peavad seda mõtet absurdseks, väites, et see ei ole loomulik järeldus kvantmehaanika paljumaailmalisest tõlgendusest. Et enamikus maailmades füüsik lakkab olemast, siis oponentide meelest on tuumaplahvatuse kõrval oleva füüsiku kõige tõenäolisemaks kogemuseks olemast lakkamise kogemus (või kogemusetus). Vastuargumendiks võib tuua selle, et kogemuse puudumine ei olegi mingi kogemus. 

Kriitikud väidavad, et teadvuse pidevus ning alatiseks kestmajäämise võimalus on selles stsenaariumis tegelikult eeldusteks, millel pealegi puudub füüsikaline alus. Samuti väidavad nad, et selle mõtteeksperimendi loogikat kasutades saaks tulla ka järeldusele, et teadvusega vaatleja ei saa kunagi teadvust kaotada, järelikult pole tal võimalik ka magama jääda. Vastuargumendina võib öelda, et kuigi võivad olemas olla paralleeluniversumid, milles ei jäädagi kunagi magama, on neid kaduvväike hulk võrreldes nende universumitega, milles jäädakse magama ja ärgatakse jälle üles. Nii et kui eeldada, et teadvus jätkub, siis on palju tõenäolisem, et ta jätkub mõnesse viimast tüüpi universumisse.

Kvantsurematuse idee pooldajad juhivad tähelepanu sellele, et olgugi tegemist väga spekulatiivse mõttega, ei sisalda see midagi, mis oleks vastuolus teadaolevate füüsikaseadustega.

Kuigi kvantsurematuse idee on inspireeritud kvantenesetapu mõttelisest eksperimendist, on kvantenesetapu üks autoritest Max Tegmark öelnud, et ta ei usu, et tema töödest järelduks kvantsurematus. Tema argument lähtub sellest, et üldjuhul eelneb inimese täielikule surmale mittekvantiseloomuga allakäik (mille kestus varieerub mõnest sekundist aastateni). Nii ei saa teha järeldust, nagu inimese eksistents läheks pideval moel ühest maailmast teise üle. Vastuväiteks sellele võib öelda, et "mittekvantiseloomuga" allakäigu idee ei põhine mitte mingitel teadaolevatel loodusseadustel.     

## Vaata ka
*Surematus
Katoliiklus

**Katoliiklus** (kreeka sõnast καθολικός (*katholikós*) 'üleüldine', 'universaalne') ehk **katolitsism** on kristluse levinuim usutunnistus, mis tunnustab paavsti oma vaimuliku peana; õigeusu ja protestantismi kõrval üks kolmest kristluse põhiharust. Katoliikluseks nimetatakse ka Rooma Katoliku Kiriku õpetust. 

Katoliikluse aluseks on Piibel koos deuterokanooniliste raamatutega, püha pärimus ning kiriklik traditsioon; neid käsitab katoliiklus Jumala vahetu ilmutuse allikaina.

Katoliikliku õpetuse järgi moodustavad Kristuse lepitussurm inimkonna pattude eest ja pühakute heateod jumaliku armuvara, mida katoliku kirik jagab oma liikmetele seitsme sakramendi kui iseenesest mõjuvate (*ex opere operato*) õndsakstegevate vahendite kaudu. Armulaual toimub Lateraani kirikukogu otsuse (1215) järgi transsubstantsioon. Peale usu kirikudogmasse aitavad õndsaks saada ka inimese enese püüdlus ja head teod; inimene peab kasutama Jumala antud armu. Need, kes pole puhtad, et saada otse taevasse, lähevad pärast surma puhastustulle. Katoliikluse peamisi põhjendajaid on kirikuisad Augustinus ja Thomas Aquinost; viimase õpetus, tomism, ja sellest arenenud neotomism on katoliikluse tähtsaim filosoofiline alus. Põhiliste usudogmade õigsuse tõestamiseks kasutab katoliiklus apologeetikat. 

Teistest kristlikest õpetustest eristavad katoliiklust eelkõige suure tähtsuse andmine pühale pärimusele ja pühakutele (eriti Maarja) ning reliikviate kultus; tsentraliseeritud ja hierarhiline kirik, kellele kuulub Piibli tõlgendamise ainuõigus, ning inimese enda aktiivse rolli tähtsustamine õndakssaamise nimel.

## Peapiiskoppide ja piiskoppide loendid
*Bambergi peapiiskoppide loend
*Berliini piiskoppide ja peapiiskoppide loend
*Guatemala piiskopid ja peapiiskopid
*Lima peapiiskoppide loend
*Lissaboni peapiiskopid
*Seouli piiskopid ja peapiiskopid

## Ordud
*Malta ordu
*Tsistertslaste ordu

## Mõisteid
*Abt
*Ekskommunikatsioon
**[[Index librorum prohibitorum]]*
*Jansenism
*Kardinal
*Ordu
*Paavst
*Prior

## Isikuid
*Ari Þorgilsson
*Marin Barleti
*Gjon Buzuku
*Fanny de Sivers
*Ísleifr Gizurarsonr 
*Pal Engjëlli
*Einar Laigna
*Philippe Jourdan
*Rrok Mirdita
*Joan Enric Vives i Sicília

## Vaata ka
*Katoliku kirik
*Katoliku pühakute loend
*Paavstide loend
*Vastupaavstide loend
**[[Kirishitan]]*
Kirjandusteadus

**Kirjandusteadus** on filoloogia haru, mis uurib ilukirjandust. 

Kirjandusteaduse allharudest võib tuua esile kirjandusteooria, mis käsitleb ilukirjanduse eripära, vorme ja funktsioneerimist, kirjandusajaloo, mis käsitleb maailmakirjanduse ja selle harude ajaloolist arengut, samuti üksikuid kirjanikke ja teoseid kirjanduse ajaloo perspektiivist, ning kirjanduskriitika, mis analüüsib kirjandust toimiva protsessina, spetsiifilisematest distsipliinidest poeetika ja stilistika.

Samuti on kirjandusteadusel kolm alldistsipliini (haru). Need on bibliograafia, historiograafia ja tekstoloogia. 

Kirjandusteadus on tihedalt seotud esteetikaga.
## Kirjanduse uurimise asutusi
* Tartu Ülikool
* Tallinna Ülikool
* Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus
* Eesti Kirjandusmuuseum
* Eesti Kirjanduse Selts
* Eesti Kirjanike Liit

## Kirjandusajakirjad
* Keel ja Kirjandus
* Looming
* Loomingu Raamatukogu
* Vikerkaar
* Kriteerium
* Vihik

## Vaata ka
*kirjandusteaduse mõisteid
*kirjandusteadlaste loend
Kultuuriteooria

**Kultuuriteooria** on kultuuri uurivate teaduste teoreetiline ühisosa. 

Määratledes kultuuri näiteks kui keelevõime ja sellest tulenevate märgisüsteemide pärandumisprotsessi (ehk loomise pärandumist), on kultuuriteooria objektiks selle protsessi seaduspärad.

Kultuuriteooria tähtsaks lähenemisviisiks on Juri Lotmani ja ta kolleegide kujundatud kultuurisemiootika. 

Kultuuriteooria lõimib seega mitmeid sotsiaal- ja humanitaarteaduse harusid – semiootika, antropoloogia (eriti kultuuriantropoloogia), sotsioloogia, etnoloogia, kunstiteooria, samuti ajalooteadus, politoloogia, inimgeograafia jt.

Kuivõrd kultuuriteooria üheks keskseks ülesandeks on kultuuri teoreetiline määratlemine, on ta kokkupuutuv ka filosoofilise antropoloogiaga.

Kultuuriteooriat õpetatakse Eestis Tartu Ülikoolis (semiootika ja kultuuriteooria õppekava) ning Tallinna Ülikoolis (kultuuriteooria õppetool). 2008. aastal loodi Kultuuriteooria tippkeskus.

## Maailma kultuuriteoreetikuid

## Eesti kultuuriteoreetikuid

## Kirjandust
*Munch, Richard; Smelser, Neil J. (eds.) 1992. "Theory of Culture". Berkeley: University of California Press.
*Danesi, Marcel; Perron, Paul 2005. "Kultuuride analüüs"'. (Tõlkinud Ene-Reet Soovik.) Tallinn: Valgus. 
*Lotman, Juri 2001. "Kultuur ja plahvatus". (Tõlkinud Piret Lotman.) Tallinn: Varrak.
*Rein Raud, Mis on kultuur? : sissejuhatus kultuuriteooriatesse, Tallinn 2013
*Marek Tamm, Kalevi Kull 2015. Eesti teooria. *[[Akadeemia (ajakiri)|Akadeemia]]* 27(4): 579–624. (vt)
*Raamatusari "Approaches to Culture Theory" (toim. Kalevi Kull, Valter Lang, Tiina Peil).
*Estonian Approaches to Culture Theory. 2014.

## Vaata ka
*Approaches to Culture Theory
*strukturalism
*kriitiline teooria
*kulturoloogia
*kultuuriantropoloogide loend
*Kultuuriteooria tippkeskus
Zwiesprache

***Kahekõnelus*** (***Zwiesprache***) on Martin Buberi teos, mis ilmus esmatrükina saksa keeles ajakirjas *[[Die Kreatur]]* (3. aastakäik, 3. vihik) 1930. Esimene eraldi väljaanne ilmus Berliinis 1932. Täiendatud väljaanne ilmus Berliinis 1934.

Teos koosneb kolmest osast: 
*KIRJELDUS
*PIIRANG
*KINNITUS
Klaus Mann

**Klaus Heinrich Thomas Mann** (18. november 1906 München – 22. mai 1949 Cannes) oli saksa kirjanik, Thomas Manni vanim poeg.

Kirjandusse tuli ta juba 19-aastaselt.

Elas tormilist rändurielu.

Mann oli avalikult homoseksuaalne, mis kajastus ka tema loomingus. Klaus Manni romaan "Vaga tants" (1925) oli üks esimesi avalikult homoseksuaalsust käsitlevaid romaane saksa kirjanduses.

Klaus Mann oli tõsiseltvõetav kirjanik, kuid tema looming jäi isa loomingu varju. Sooritas 1949. aastal Cannes'is enesetapu.

Tema õde Erika Mann (1905–1969) oli näitleja, kabareekunstnik, kirjanik ja toimetaja.

## Teosed

* "Der fromme Tanz" ('Vaga tants'), 1925
* "Kind dieser Zeit" ('Selle aja laps'), autobiograafiline romaan, 1932
* "Treffpunkt im Unendlichen" ('Kohtumispunkt lõpmatuses'), 1932
* "Symphonie Pathétique" ('Pateetiline sümfoonia'), 1935
* "Mephisto: Roman einer Karriere", 1936, (eesti keeles "Mefisto" 1986)
* "Der Vulkan" ('Vulkaan'), 1939
* "The Turning Point" 1942, saksakeelne mitteidentne versioon "Der Wendepunkt" ('Pöördepunkt'), 1952
Kallio kirik

**Kallio kirik** on kirik Helsingis Kallio linnaosas. Kiriku arhitekt oli Lars Sonck.

Rahvusromantiliste ja juugendlike stiilielementidega kirik valmis aastatel 1908–1912. Sissepühitsemine toimus 1. septembril 1912.

Altarimaal "Tulge minu juurde" valmis 1956. aastal, selle autor on kunstnik Hannes Autere.

Kallio kirik asub künka otsas ja on 65 m kõrge.

## Välislingid

*Fotod kirikust
* Kallio koguduse koduleht
Kabala

**Kabala**, harvemini ka **kabalistika**, on 12. sajandil välja kujunenud juudi usulis-filosoofiline süsteem, müstikavool, mis pretendeerib Jumala olemuse mõistmisele. Keskuseks on Léoni asula Prantsusmaal.

*Kabbalah* tähendab heebrea keeles 'saadud', viidates sellele, et tegemist on pärimusega minevikust. Kabala tõi judaismi usukäsitlusse uusplatonismi ja hermetismi sugemeid.

## Päritolu
Juudi müstika seisnes algselt üksnes empiirilises õpetuses. Spekulatiivse iseloomu sai see palju hiljem uusplatonismi ja uuspütaagorluse mõjul. Keskaegseid Sefer Yetzirah uurijaid hakati kutsuma "*baale ha-kabbalah*" (kabala valdajad). Hiljem hakati kabala tundjaid nimetama "*maskilim*" (targad). Alates 13. sajandist kasvas kabalast välja ulatuslik kirjandus kõrvuti ja sageli vastakuti Talmudiga. 

Enamik kabala vorme õpetab, et pühakirjas on igal kirjatähel, sõnal ja numbril varjatud tähendus. Kabala õpetab tõlgitsusmeetodeid nende varjatud tähenduste väljaselgitamiseks. 

Mõned religiooniajaloolased leiavad, et terminit "kabala" tuleks kasutada ainult nende müstilis-religioossete süsteemide kohta, mis tekkisid pärast 12. sajandit; varasemaid esoteerilisi juudi usulisi süsteeme tuleks teisiti nimetada. Teised religiooniajaloolased peavad seda eristust meelevaldseks, pidades 12. sajandi kabalat järjekordseks faasiks samadest müstilistest juurtest ja elementidest jätkunud arengujoones. Seetõttu peavad nad kohaseks rääkida kabalast ka 1. sajandi puhul pKr. Ortodokssed juudid ei nõustu kummagi koolkonnaga, eitades kabala olulist ajaloolist arengut.

Kabala kolmeks tuntuimaks raamatuks peetakse Sefer Yetzirahi, (“Loomise raamat”), Zoharit (“Sära raamat”) ja apostel Johannese ilmutuseraamatut. Nende raamatute kirjapaneku aeg on vaieldav.

## Kõrvalist
*Mõistet "kabalistika" võidakse kasutada ka ülekantud tähenduses ebateaduslike järelduste tegemise kohta juhuslikest faktidest ning millegi salapärase, arusaamatu ja segase kohta.http://www.eki.ee/dict/qs2006/index.cgi?Q=kabal*&F=M&O=0&E=0

## Vaata ka
*Lilith
*Okultism 

## Välislingid

*Praktiline kabala inglise keeles
*Dion Fortune. ''Mystical Qabala.''
*Maailma Kabbala uurimise instituudi BNEI – BARUCHi eestikeelne lehekülg
Kräsuli

**Kräsuli** (rootsi keeles *Gräsö*) on madal metsane saar Harju maakonnas Viimsi poolsaare loodeotsa (Rohuneeme) ja Aegna saare vahel Soome lahes. Kahel pool saart asuvad väinad Suur salm ja Väike salm. Saare pindala on 16,9 hektarit ja rannajoone pikkus 2,27 kilomeetrit.

## Nimi

Nimi *Gräsö* tähendab rootsi keeles 'rohusaart' (*gräs* 'rohi, *ö* 'saar'). Rootsikeelsed nimekujud on olnud ka *Grääs Öen*, *Gräsör* ja *Gräsgrund*, saksa keeles *Grasholm*. Per Wieselgren pakkus saare nimekujuks *Gräsör* – 'rohukari'. 

Kohalikud elanikud kasutasid saare kohta nimesid "Kresulimaa" ja "Kresuli". Rannakalurid kasutasid nime "Rohusaar". 1689. aasta ürikus leidub nimi *Heina Sahr* [saar].

## Loodus

Saare põhjapoolne neem on Pihlakakari, läänepoolne Pendiksekari ots ehk Üksnäs ('metsaraideneem'), kagupoolne Sadamakari (kunagise kalapaadisadama järgi), lõunapoolne Madikse nukk ehk Madiksekari ots, idapoolne Nõmmekari ots.

Saare lõunaosas asub lepik ja idaosas kõrged kadakad. Saarel leidub ka mände.

Kräsulist umbes 200 meetrit ida suunas asub Kumbli saar.

## Ajalugu

Taani päritolu ajaloolane Paul Johansen on oletanud, et 1032. aastal võis saare lähedal toimuda Raudvärava lahing, kuid lahingu täpne toimumiskoht ei ole teada.

Aegna elanikud kasutasid Kräsulit heinamaana. 1919 läks saar Viimsi valla ranniku elanike kasutusse. Kräsuli asustasid veebruaris 1918 või sügisel 1922 Aegnalt pärit asukad. Saare elanike püsitegevuseks oli kalandus, kuid mitmed neist olid seotud salapiirituse veoga Soome. Enne teist maailmasõda asus saarel 5 majapidamist: Kalavälja, Jüri, Pendikse, Kaasiku ja Nõmme.

Nõukogude lennukid pommitasid 21. septembril 1944 saart, hävitades Nõmme talu elumaja. Üks lendur tulistas kuulipildujast saare elanikke ja loomi. Pommitamise järel lahkusid mitmed elanikud läände.

Saar kuulus nõukogude ajal Kirovi-nimelise kalurikolhoosi koosseisu ja oli enamjaolt asustatud. Saarel on tänapäeval suvilaid. 

Rahvastikuregistri andmetel polnud Kräsulil Eesti 2011. aasta rahvaloenduse ajal püsielanikke, kuid 2017. aastal elas saarel püsivalt neli inimest. Valitsus arvas 2019. aastal Kräsuli väikesaarte nimistusse, millel elab püsivalt igakuiselt vähemalt viis elanikku.

Saar on jagatud viieks krundiks, millest kõik kuuluvad Aivar Osale, tema lastele ja elukaaslasele.

## Pilte

Kräsuli (Maa-amet kaldaerofoto 20200329 ID3224467).jpg|Kräsuli Maa-ameti kaldaerofotol
Krasuli sea.jpg|Kräsuli edelast
Nurme sadam, Kräsuli saar.jpg|Nurme sadam
Kräsuli saare rannik.jpg|Kräsuli saare rannik
Kräsuli island near Viimsi, Estonia.jpg|Kräsuli pildistatuna Aegna rannast


## Viited

## Kirjandus
* Heino Gustavson. "Aegna". Tallinn, 1998. 

## Välislingid

* 
*Robert Nerman "Poolteist tuhat aastat tagasi kerkis merest väike Kräsuli saar" Postimees, 14. jaanuar 2008
Konsul (Vana-Rooma)

**Konsul** oli Vana-Roomas täidesaatva võimu teostaja. Igaks aastaks valiti kaks konsulit. 

Konsulid võisid Rooma riigis kõike teha: olla vahekohtunikud, kinnitada, määrata ja valitseda. Nad olid sõjaväe juhid ja esindasid Rooma riiki välissuhtluses ning juhtisid senatit. Piiranguid oli nende võimule tõesti vähe, kuid üks tähtsamaid piiranguid seisnes selles, et valiti kaks konsulit ja nad toimisid tavaliselt teineteise kontrollijatena.

Konsulid valiti rahvakoosolekul (tsenturiaatsetel komiitsidel) ja nende ametiaeg oli üks aasta algusega 1. jaanuaril (kuigi neid sai tagasi valida). Nende võimu täiendas tribuunide ja tsensorite süsteem; viimased võisid konsulite tegevust blokeerida. Peale selle võisid konsulite võimu varjutada määratud diktaatorid, kes võisid eriolukorras hakata valitsema konsulitest sõltumatult (kuid diktaatorid olid ametisse pandud konsulite poolt ning jäid tavaliselt ametisse ainult üheks kuuekuuliseks perioodiks). 

Konsuliamet jäi püsima ka pärast vabariigi muutumist impeeriumiks. Keisririigiaegsetel konsulitel oli palju väiksem võim kui vabariigiaegsetel. 

541 tühistas keiser Justinianus I konsuliameti, pidades seda mõttetuks ja laostavalt kulukaks. Ometi säilisid konsulid teatud vormis ka pärast seda. Konsuliteks olid siis tavaliselt Rooma keisrid, kes kandsid konsuli tiitlit mingi sündmuse puhul. Enamasti kasutatigi tol ajal seda tiitlit keisri kroonimise ajal. 

Keiser Leo VI tühistas Bütsantsi seadusi reformides konsuliameti (ka tseremoniaalsena) veel kord ning sellest ajast kadus see jäädavalt. 

Konsuliamet püsis Vana-Roomas kokku umbes 1395 aastat.

## Vaata ka

*Vana-Rooma konsulite loend
*San Marino kaptenregendid
Kharthli

**Kharthli** on ajalooline piirkond Gruusias.

Ajavahemikul 1490–1762, eksisteeris Gruusia territooriumil Kharthli kuningriik (keskus Thbilisi), mis 1762. aastal liideti Kharthli-Kahhethi kuningriigiks, Irakli II (1762–1798) valitsemise all ja 1801. aastal liideti Venemaa keisririigiga.
## Kharthli kuningad

*1490 – 1505 Konstantini II
*1505 – 1524 Davit X
*1524 – 1534 Giorgi IX
*1534 – 1558 Luarsab I
*1558 – 1569 Svimeon I, [Sultan Mahmud Khan]
*1569 – 1578 Davit XI, [Daud-Khan]
*1578 – 1600 Svimeon I, [Sultan Mahmud Khan]
*1600 – 1605 Giorgi X
*1606 – 1615 Luarsab II
*1615 – 1619 Bagrat VII
*1619 – 1630 Svimeon II, [Semayun Khan]
*1630 – 1634 ühendatud Kahhethiga
*1634 – 1658 Rustam, [Khushru Mirza]
*1658 – 1676 Vahtang V, [Shah Nawaz Khan II]
*1676 – 1688 Giorgi XI, [Shah Nawaz Khan III]
*1688 – 1691 Irakli I, [Nazar 'Ali Khan II]
*1692 – 1695 Giorgi XI, [Shah Nawaz Khan III]
*1695 – 1703 Irakli I, [Nazar 'Ali Khan II].
*1703 – 1709 Giorgi XI, [Shah Nawaz Khan III]
*1709 – 1709 Levanti, [Shah Quli Khan]
*1709 – 1711 Kaikhusru, [Kaikhushru Khan]
*1711 – 1714 Interregnum
*1714 – 1716 Jesse, ['Ali Quli-Khan]
*1716 – 1723 Vahtang Vl, [Husain Quli Khan]
*1723 – 1727 Jesse ['Ali Quli-Khan]

## Vaata ka
*Gruusia ajalugu
*Gruusia ajaloolised piirkonnad: Džavahhethi, Guria, Imerethi, Kahhethi, Samegrelo, Svanethi (Svanid) jt ning Abhaasia.
Ken Saro-Wiwa

**Ken Saro-Wiwa** (sünninimi **Kenule Benson Tsaro-Wiwa**; 10. oktoober 1941 Bori – 10. november 1995) oli Nigeeria kirjanik ja keskkonnakaitseaktivist, Nigeeria naftarikka deltapiirkonna ogoni hõimu poliitiline liider. 

Ta sündis 1941 Boris Nigeeria lõunarannikul ja kasvas suures tugevate hõimusidemetega perekonnas. Ta õppis Ibadani ülikoolis ja Umuahia Government College'is, kus ta hiljem õpetas. 1960. aastatel oli ta õppejõud algul Nigeeria ülikoolis, hiljem Lagose ülikoolis. 

Ta astus agressiivselt välja Nigeeria sõjaväelise režiimi ja kompanii Shell Oil vastu keskkonnakahjustuste pärast ogoni hõimu maadel. Saro-Wiwa nõudis ogoni hõimu enesemääramist ning süüdistas Nigeeria poliitikuid, hõimujuhte ja Shell Oili rüüstamises osalemises. Et teda ja tema kaaslasi vaigistada, püüti neid ära osta, ähvardati ja peksti.

Saro-Wiwa kasutas oma võitluses, luuletusi ja jutustusi, poleemikat ja situatsioonikomöödiaid televisioonis. 

Ühes kolumnis aastast 1990 kirjutab ta Maailmapanga poliitikat arvustades: 

Peaaegu 20 aastat tagasi tutvusin ma ühel ringreisil Ameerika Ühendriikides oma perekonnanime mõningate variatsioonidega. New Yorgis kutsuti mind Sora-Wawo, Los Angeleses Sira-Wawa. Aga kõige tipp oli Atlanta, kus mind Mrs. Coretta Kingi juuresolekul tutvustati Saro-Wee-Wee'na [Saro-Piss-Piss]. Ebamugavalt lähedal tualettruumile, võiks öelda. 

Tol päeval olin ma valmis muutma oma nime millekski taevalikumaks, nagu Wiwa või Saros. Ma hoidusin sellest. Ajaloo huvides. 
 
Pärast arreteerimist kirjutas ta vanglast kirju, milles ta nägi oma saatust ette. Tema viimane näidend kandis pealkirja "On the Death of Ken Saro-Wiwa" ('Ken Saro-Wiwa surmast'). 

Protsessil, mida inimõiguste kaitse grupid hukka mõistsid, mõisteti Saro-Wiwa koos veel 8 isikuga süüdi väidetavas kaasosaluses nelja ogoni hõimupealiku mõrvas. Pealikud tapeti ühel poliitilisel kogunemisel 1994. 

Ken Saro-Wiwa ja teised hukati poomise läbi. Nende surnukehad maeti salajasse ühishauda. Säilmed ekshumeeriti 2002. Peaaegu üksmeelselt peetakse seda poliitiliseks justiitsmõrvaks.
 
Ken Saro-Wiwa hukkamise tõttu peatati Nigeeria liikmesus Briti Rahvaste Ühenduses.

## Poeg

Ken Saro-Wiwa saatis jõuka mehena oma lapsed õppima Etoni-taolistesse koolidesse. Ta taotles, et nad tagasi tulles tooksid Nigeeriale kasu. Selleks andis ta neile näiteks vaheajaks lektüürinimekirja ja kamandas stiilis: "Põlvita! Kus on Piiblis öeldud, et poeg peaks isa vastu sõnakuulmatu olema?" Eriti palju ootas ta esimeselt pojalt Ken Saro-Wiwa Jr-lt (*saro* on 'esimene'). Ent poeg armastas jalgpalli ja kriketit ega tahtnud Nigeerias olla. Ta ei tahtnud ka prestiižikas kõrgkoolis õppida. Poja sõnakuulmatuse tõttu isa ja poeg võõrdusid teineteisest.  

Ken Saro-Wiwa Jr. võttis ametlikult nimeks Ken Wiwa. Sellest teatas ta isale kirja teel, kui isa oli juba vanglas. Kirja teel leppisid nad ära. Pärast isa surma läks Ken Nigeeriasse ja mattis puusärgis isa piibu ja kaks raamatut. 

2000 avaldas Ken Wiwa mälestused raamatuna "In the Shadow of a Saint" ('pühaku varjus'). 

## Välislingid
*Ken Saro-Wiwa - Life Stories, Books, and Links (foto; oluline allikas)
Kuritegevus

**Kuritegevus** on teatud territooriumil teatud aja jooksul toime pandud kuritegude kogum. Kuriteo toimepanija on kurjategija. Kuritegevuse põhjuste kohta on välja töötatud hulk teooriaid. Kõige levinum seisukoht on, et kuritegevus on sotsiaalsete ja bioloogiliste tegurite koostoime tulemus. Juriidiliselt on tegemist kuriteo puhul õigusrikkumise (ühiskonnaohtlik tegevus) kui riigi poolt karistatava ebaseadusliku tegevusega, mis toob endaga kaasa õigusliku vastutuse.

## Kuritegevuse ja riigivõimu seose organisatoorsed tasemed ja arengujärgud
Patricia Rollinson eristab kriminaalse ühiskonna tekke protsessis nelja staadiumi. Neist igaühte iseloomustab võimu ja kriminaalide vaheliste vahekordade oma spetsiifika: 

**Reaktiivne staadium** – võim ja kuritegevus on vastastikuses aktiivses vastasseisus ja tugev riigivõim ei oma vajadust minna kuritegelike formeeringutega kompromissidele. Siin eristuvad omavahel organiseerimata ja organiseeritud kuritegevus.

**Passiivse assimilatsiooni staadium** – riiklikud institutsioonid, esmajärjekorras ökonoomilised, nõrgenevad ning algavad kompromissid organiseeritud kuritegevusega, mis viivad võimustruktuuridele kasulike varimajanduse institutsioonide tekkele, mõõdukale korruptsioonile ja altkäemaksuvõtmisele. Maffia teke.

**Aktiivse assimilatsiooni staadium** – organiseeritud kuritegevuse formeeringud tungivad võimustruktuuridesse ja tagavad endale võimaluse tegutseda paralleelselt ametliku võimuga. Riik kaotab kontrolli oma varem kurjategijatega korraldatud vastastikuste mõjude protsesside üle. Kurjategijate formeeringud avaldavad olulist mõju ökonoomikale ja poliitikale. Maffia võimuletulek.

**Proaktiivne staadium** – organiseeritud kuritegevus muutub ühiskonnas domineerivaks jõuks, allutades endale nii riiklikud kui ka ühiskondlikud struktuurid. Siin saab eristada maffiariiki ja maffiaühiskonda. Saint-Simoni ütlust mööda saavad rahvused, nagu üksikud inimesedki, elada kas töötades või varastades.

## Vaata ka
* Eesti kuritegevus
* Küberkuritegevus
* Organiseeritud kuritegevus
* Rahvusvaheline kuritegevus
* Vene kuritegevuse ajalugu
* Maffiariik
* Kriminaliseerumine

## Viited
Kujawy-Pomorze vojevoodkond

**Kujawy-Pomorze vojevoodkond** on vojevoodkond Poola põhjaosas.

## Linnad

## Majandus
### Turism

## Maakonnad
Vojevoodkonnas on neli maakonna (*powiat*) õigustega linna (*miasto na prawach powiatu*):
# Bydgoszcz
# Grudziądz
# Toruń
# Włocławek

ja 19 maakonda:

# Aleksandrów Kujawski maakond
# Brodnica maakond
# Bydgoszczi maakond
# Chełmno maakond
# Golub-Dobrzyńi maakond
# Grudziądzi maakond
# Inowrocławi maakond
# Lipno maakond
# Mogilno maakond
# Nakło maakond
# Radziejówi maakond
# Rypini maakond
# Sępólno maakond
# Świecie maakond
# Żnini maakond
# Toruńi maakond
# Tuchola maakond
# Wąbrzeźno maakond
# Włocławeki maakond

## Viited

## Välislingid
*http://www.kujawsko-pomorskie.pl
Keeleline relativism

**Keeleline relativism** ehk **keelerelativism** on filosoofias seisukoht, mille kohaselt tõe loob teatud keele grammatika, semantika ja pragmaatika.

See vaade pärineb hiliselt Ludwig Wittgensteinilt. Keelt kõneldes me mängime Wittgensteini järgi teatud keelemängu ja osaleme teatud eluvormis.

Keeleteaduses jõudis keelelise relativismini Benjamin Lee Whorf (vaata Sapir-Whorfi hüpotees). Maailmal ei ole omaenda struktuuri, vaid struktuuri sunnib maailmale peale keele struktuur. Teise keele õppimine tähendab seega uue maailma loomist. Selles maailmas võib kõik olla täiesti erinev meile tuntud maailmast.

## Vaata ka
*Sapiri-Whorfi hüpotees
*keeleline determinism