open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šramanera

**Šramanera** (sanskriti keeles *śrāmaṇera*; paali keeles *sāmaṇera*; tiibeti keeles *dge tshul*; hiina keeles 沙彌 *shami*; jaapani keeles *shami*) on budismis noormunk ehk noviits, kes vastava formaalse rituaali kaudu on läinud kolme kaitse alla, lasknud pea paljaks ajada ning saanud kolmest osast koosneva mungarüü ja kerjakausi. Nunn-noviits on *śrāmaṇerī*.

Tiibeti budismis on noormunga ehk noviitsi nimetuseks *getsül* (tiibeti keeles *dge tshul *’vooruslikult käituja’), kes on alles kogudusse astunud ja peab järgima 36 pratimokša juhist.

Šramanera peab järgima kümmet käitumisjuhist, kuid mitte veel kogu pratimokšat, mida ta alles hakkab omandama. Tavaliselt võib šramaneraks saada 7-aastaselt, kuid mõnikord on nende seas ka nooremaid.

Noormunga aeg kestab tavaliselt mõnest nädalast kuni mõne kuuni. Tais ja teistes theravaada budismi maades on kombeks, et noormehed lähevad enne abiellumist ja kaitseväeteenistust mõneks ajaks kloostrisse noormungaks.

Täieõiguslikuks mungaks ehk bhikkhuks pühitsetamiseni võib šramanera jõuda umbes aastaga. Enamasti pühitsetakse mitte nooremaid kui 20-aastaseid šramanerasid.

## Pildigalerii


Pilt:Buddhist child 01.jpg|Tüdruk annetab noormungale.|alt=Buddhist child 01.jpg
Pilt:Buddhist monk dresses in yellow rope.jpg|Noormungad mungarüüga.
Pilt:Candle dot to mothe..jpg|Noormungad mediteerivad küünlavalgel.
Pilt:Novice meditating in forest.jpg|Noormunk mediteerib metsas.


## Viited
Vesihaljas kukeleib

**Vesihaljas kukeleib** (*Setaria pumila*) on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.

Taim kasvab näiteks umbrohuna põldudel, prahipaikadel, teeäärtel. Taime leidub Eestis hajusalt.

## Viited

## Välislingid
*
Viktor Tšernomõrdini esimene valitsus

**Viktor Tšernomõrdidni esimene valitsus** oli Venemaa Föderatsiooni valitsus 2. detsembrist 1992 kuni 9. augustini 1996. Valitsuse peaminister oli Viktor Tšernomõrdin.
Peeter Roosma

**Peeter Roosma** (sündinud 9. detsembril 1972) on Eesti jurist, kohtunik. Eesti esindaja Euroopa Inimõiguste Kohtus.

1995. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna ja sai 1997. aastal magistrikraadi Kesk-Euroopa Ülikoolist võrdleva konstitutsiooniõiguse alal.

1995. aastast töötas ta Riigikohtu halduskolleegiumi konsultandina. Kaks aastat hiljem sai temast Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi nõunik. Aastatel 1998–2003 oli Roosma lisaks nõunikuametile Tartu Ülikooli riigi- ja haldusõiguse assistent ning õpetas riigiõiguse, inimõiguste ja põhiseaduslikkuse järelevalve kursuseid.

Aastatel 2004–2016 oli ta jurist Euroopa Inimõiguste Kohtus.

2015. aasta veebruaris kuulutas Riigikohtu esimees Riigikohtu uue liikme leidmiseks välja avaliku konkursi. Kohtunikuks kandideerisid Paavo Randma (Tartu Ringkonnakohtu kohtunik), Pavel Gontšarov (Tallinna Ringkonnakohtu kohtunik) ja Peeter Roosma ise. Valituks osutus Paavo Randma.

2015. aasta juunis kuulutas Riigikohtu esimees Riigikohtu uue liikme leidmiseks välja avaliku konkursi. Kohtunikuks kandideeris Peeter Roosma. Riigikohtu esimees, olles ära kuulanud Riigikohtu üldkogu ja kohtute haldamise nõukoja arvamuse, esitaski Riigikogule kandidaadina Roosma. 17. novembril 2015 otsustas Riigikogu Riigikohtu esimehe Priit Pikamäe ettepanekul nimetada Peeter Roosma riigikohtunikuks alates 1. märtsist 2016. Salajasel hääletusel oli otsuse poolt 58 Riigikogu liiget, vastu 7 ja erapooletuid 1. Ta andis ametivande 23. veebruaril 2016. Roosma on Riigikohtu kriminaalkolleegiumi ja põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi liige.

2016. aastal nimetas Eesti valitsus kaheks aastaks Euroopa Inimõiguste Kohtu *ad hoc* kohtunikeks Madis Ernitsa, Meeli Kauri, Villem Lapimaa ja Peeter Roosma.

Detsembris 2018 esitas Eesti valitsus Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtuniku ametikohale kolm kandidaati: Madis Ernits (Tartu Ringkonnakohtu halduskolleegiumi kohtunik), Meeli Kaur (Tallinna Ringkonnakohtu tsiviilkolleegiumi kohtunik) ja Peeter Roosma. Kandidaadid valis välja komisjon, kuhu kuulusid välisminister, justiitsminister, Riigikohtu esimees, õiguskantsler ja riigisekretär. Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee valis 26. juuni 2019 hilisõhtul absoluutse häälteenamusega Eesti järgmiseks kohtunikuks Euroopa Inimõiguste Kohtus Peeter Roosma. Ta asus ametisse 4. jaanuarist 2020, kui lõppes Julia Laffranque'i üheksa-aastane ametiaeg.

Peeter Roosma on avaldanud publikatsioone nii Eesti kui ka välismaa teadusajakirjades. 

## Viited
Roheline kukeleib

**Roheline kukeleib** (*Setaria viridis*) on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.

Taim kasvab näiteks umbrohuna liivastel põldudel, prahipaikadel. Taime leidub Eestis hajusalt.

Kõrgus 5–50 cm, õisik kuni 8 cm pikkune.

## Viited

## Välislingid
*
Itaalia kukeleib

**Itaalia kukeleib** (*Setaria italica*) on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik kukeleiva perekonnast.

Taim on Eestis tulnukas. Taime leidub eelkõige raudteejaamade ümbruses, laoplatside ümbruses.

## Viited

## Välislingid
*
Mustjas rebasesaba

**Mustjas rebasesaba** (*Alopecurus arundinaceus*) on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.

Taime leidub Eestis sisemaal harva, ent rannaniitudel on tavaline.

## Viited

## Välislingid
*
Pavel Kopnin

**Pavel Vassiljevitš Kopnin** (vene keeles *Пáвел Васи́льевич Копни́н*; 27. jaanuar 1922 Gželi küla, Moskva kubermang, Vene SFNV (tänapäeval Moskva oblast, Venemaa) – 27. juuni 1971 Moskva) oli vene filosoof.

Ta oli filosoofiateaduste doktor alates 1957. aastast ja professor alates 1958. aastast. Kopnin oli Ukraina NSV Teaduste Akadeemia akadeemik (1967) ning NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliige (1970).

Oma teadustöös käsitles ta eeskätt tunnetusteooria, dialektika ja teadusliku mõtlemise metodoloogia probleeme. Kopnin oli tuntud marksismi humanistliku tõlgenduse arendajana ning rõhutas inimese rolli ja loova tegevuse tähtsust filosoofias.

Pavel Kopnin on maetud Novodevitšje kalmistule.
Ruuge rebasesaba

**Ruuge rebasesaba** (*Alopecurus aequalis*) on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.

Taime leidub vesistel kohtadel, soistel niitudel, kraavides. Taime leidub Eestis paiguti, eelkõige aga Ida-Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Pratimokša

**Pratimokša** (sanskriti keeles *prātimokṣa*; paali keeles *pāṭimokkha *‘täielik vabanemine’; tiibeti keeles *so sor thar pa*; hiina keeles 波羅提⽊叉 *poluotimucha*; jaapani keeles *haradaimokusha*) on budistliku koguduse (sangha) käitumisjuhiste kogu, mis sisaldub *Prātimokṣa-sūtra*’s. Selle paalikeelne versioon *Pāṭimokkha-sutta *kuulub Vinayapiṭaka esimese osa *Suttavibhaṅga *koosseisu. 

Erinevates koolkondades on pratimokša reeglite arv erinev. Theravaada vinaja sisaldab näiteks 227 reeglit munkadele ja 348 nunnadele. Enamus pratimokša reegleid määratlebki munkade-nunnade igapäevaelu korraldust.

Pratimokša reegleid retsiteeritakse sanghas kord kuus. Mõne reegli vastu eksinu tunnistab selle kõigi ees üles ja võtab vastu karistuse vastavalt eksimuse suurusele. 

Neli kõige raskemat eksimust (*pārājika*) on järgmised: 
# teadlik suguline vahekord, 
# vargus, 
# inimese tapmine ja 
# valetamine vaimsete võimete või teadmiste saavutamise kohta, 
mille eest on karistuseks sanghast väljaheitmine ilma tagasipöördumise võimaluseta.

## Viited
Harilik rukkihein

**Harilik rukkihein** ehk **rukki-kastehein** (*Apera spica-venti*) on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.

Taim kasvab Eestis umbrohuna teraviljades ja teda leidub hajusalt.

## Viited

## Välislingid
*
Vill-mesihein

**Vill-mesihein** (*Holcus lanatus*) on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.

Taim kasvab Eestis saartel ja rannikualal. Teda leidub seal paiguti.

## Viited

## Välislingid
*
Liivkaer

**Liivkaer** (*Avena strigosa*) on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.

Taim kasvab Eestis umbrohuna eelkõige kaera, aga ka prahipaikadel ja teeäärtel. Taime leidub Eestis harva.

## Viited

## Välislingid
*
Paljas kaer

**Paljas kaer** (*Avena nuda*) on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.

Taime on Eestis kasvatatud katsepõldudel ja kollektsioonides.

## Viited

## Välislingid
*
Viljatu kaer

**Viljatu kaer** (*Avena sterilis*) on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.

Taim on Eestis tulnukumbrohi.

## Viited

## Välislingid
*
Mägi-kastehein

**Mägi-kastehein** (*Agrostis vinealis*) on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.

Taim kasvab kuivadel liivastel nõlvadel ja loodudel. Taime leidub Eestis paiguti.

## Viited

## Välislingid
*
Kollakas kastehein

**Kollakas kastehein** (*Agrostis stolonifera* subsp. *straminea*) on valge kasteheina alamliik. Varem on taime käsitletud eraldi liigina (*Agrostis straminea*).

Taim kasvab niiskel või soostunud mererannal üleujutusaladel. Taime leidub Eestis harva.

## Viited

## Välislingid
*
Igor Narski

**Igor Sergejevitš Narski** (vene keeles: *И́горь Серге́евич На́рский*; 18. november 1920, Moršansk, Venemaa – 7. august 1993, Moskva, Venemaa) oli vene filosoof, filosoofia ajaloo spetsialist, silmapaistev nõukogude kultuuri tegelane. Filosoofiadoktor (1961; käsitles doktoritöös loogilist positivismi), professor.

Eesti keeles on ilmunud Narski sulest David Hume'i, Gottfried Wilhelm Leibnizi ja Immanuel Kanti elulood.

## Elulugu

1939. aastal astus Filosoofia, Kirjanduse ja Ajaloo Instituuti. Suure Isamaasõja ajal võitles rindel.

1943 astus NLKP liikmeks. Pärast sõda jätkas õpinguid Moskva Riikliku Ülikooli (MRÜ) filosoofiateaduskonnas. Lõpetas ülikooli 1948. aastal, astus MRÜ aspirantuuri ja kaitses 1951 kandidaadiväitekirja Edward Dembowski sotsiaalsest filosoofiast. 1961 sai filosoofiadoktori kraadi töö eest loogilisest positivismist.

Õpetas MRÜ välismaise filosoofia ajaloo kateedris (1951–1971). 1965–1966 juhtis MRÜ filosoofiateaduskonna loogikakateedrit. 1974–1980 töötas NSV Liidu Teaduste Akadeemia Filosoofia Instituudi vanema teadustöötajana. 1981. aastast oli Igor Narski Vene NFSV teeneline teadlane.

Igor Narski on avaldanud rea artikleid Kantist kõigis Kanti kogumiku annetes 1991. aastani kuni selle väljaande asutamisest Kaliningradis (end. Königsbergis) 1971. aastal. Samuti andis Narski panuse dialektilise loogika arendamisse.

## Viited
Pajuvaak

**Pajuvaak** (*Inula salicina*) on korvõieliste sugukonda arvatud taimeliik.

Taim kasvab näiteks niitudel, puisniitudel, loodudel. Taim on Eestis tavaline.

## Viited

## Välislingid
*
Inglise vaak

**Inglise vaak** (*Inula britannica*) on korvõieliste sugukonda arvatud taimeliik.

Taim kasvab näiteks soistel niitudel ja võsastikes, järvede kallastel. Taim leidub Eestis paiguti, peamiselt Ida-Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Hill

**Hill** (inglise keeles 'mägi') võib tähendada järgmist:
*Hill (perekonnanimi)
**John Hill, tema kirjeldatud taksonite juures märge **Hill**
*...
Jumurda vald

**Jumurda vald** (läti keeles *Jumurdas pagasts*) on vald Lätis Madona piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Ērgļi, Vestiena ja Liezēre vallaga ning Cēsise piirkonna Ineši ja Kaive vallaga.

Valla pindala on 131 km². 2016. aasta seisuga elas seal 288 inimest. Valla keskuseks on Jumurda küla, vallamaja asub aadressil Ezera iela 2. Vallavanem on Agita Opincāne.

## Loodus

Vald asub Vidzeme kõrgustikul. Seal asuvad mitmed selle kõrgustiku kõrgemad tipud: Bākūzis (272 m), Egļu kalns (267 m) ja Laktas kalns (250 m). Vallas voolavatest jõgedest tähtsaim on Ogre jõgi. Seal asub ka arvukalt järvi, nende seas Jumurda järv (177 ha), Pakšēni järv (41,6 ha), Sietnieki järv (Vestiena valla piiril, 26,5 ha), Vidus ezers (18 ha), Lācīši järv (13,9 ha), Kariete järv (4,5 ha), Preisītis (4,5 ha), Ilze järv (3,7 ha), Vienūzis (3,6 ha) ja Linezers (2,6 ha).

## Ajalugu

Jumurda vald kuulus Ērgļi-Ogre kihelkonda. Agraarreformi ajal kuulus seal Jumurda mõisale 1145,9 hektarit maad, Jāņi mõisale (karjamõis *Johannenhof*) aga 54,6 hektarit maad. Aastal 1935 oli Jumurda valla pindala 87 km² ja seal elas 792 inimest. Aastal 1936 liideti sellega likvideeritav Cirsti vald.

Aastal 1945 moodustati vallas Cirsti ja Jumurda külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Jumurda külanõukoguga likvideeritav Cirsti külanõukogu. Aastal 1962 liideti külanõukogu Ērgļi alevi maaterritooriumiga, ent aastal 1967 loodi see taas. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2006–2021 kuulus vald Ērgļi piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Tjaki – Viesakase muinaskalmed ehk Kuradisüli, Vējava linnamägi,  Aizbetnese asulakoht, Dreimaņi muinaskalmed ehk Vene kalmistu ja hiiepaik Sīļi Näljakivi. Kohaliku kaitse all on vallas asuv kivist verstapost ja Kajēni talu elumaja. Regionaalse kaitse all on Aizbetnese muinaskalmed ehk Kalmeküngas või Majamägi jaCirsti keskaegne kants ehk Valvītes,

Looduskaitse all on Jumurda tamm, Jumurda saar ja Jumurda pärn. Lisaks on looduskaitse all veel viis nimetut põlispuud. Valda jääb 62 ha suurune Jumurda järve hoiuala, valla loodeossa osalt ka Palši soo hoiuala. Valla lõunaosa asub Vestiena kaitstaval maastikul.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 246 lätlast, 22 venelast, 1 valgevenelane, 1 ukrainlane, 2 poolakat ja 1 leedulane.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Karel Voolaid

**Karel Voolaid** (sündinud 4. juulil 1977 Koerus) on eesti jalgpallitreener ja endine jalgpallur. Ta juhendab Eesti kõrgliiga meeskonda Tartu Tammeka.

Ta oli 3. juulist 2019 kuni 31. detsembrini 2020 Eesti jalgpallikoondise peatreener.

Jalgpallurikarjääri jooksul mängis ta muuhulgas Paide Linnameeskonnas.

Treenerina alustas ta tööd juba 2000. aastate alguses. Ta on olnud paljude Eesti noortekoondiste treener.

## Viited
Põngastarn

**Põngastarn** (*Carex pilulifera*) on tarna perekonda kuuluv taimeliik.

Kasvab lubjarikastel niitudel ja hõredates metsades.

Kõrgus 10–30&nbsp;cm. Õitseb mais-juunis.

## Välislingid
*
Ērgļi vald

**Ērgļi vald** (läti keeles *Ērgļu pagasts*) on vald Lätis Madona piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Sausnēja, Jumurda ja Vestiena vallaga, Ogre piirkonna Mazozoli vallaga ning Cēsise piirkonna Kaive vallaga.

Valla pindala on 131 km². 2016. aasta seisuga elas seal 2360 inimest. Valla keskuseks on Ērgļi küla, valda haldab piirkonnavalitsus.

## Ajalugu

Aastal 1935 oli Ērgļi valla pindala 185,1 km² ja seal elas 2281 inimest. Aastal 1945 moodustati vallas Ērgļi ja Katrīna külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1950 sai Ērgļi töölisasula (alevi) staatuse. Aastal 1957 liideti Ērgļi külanõukogu Ērgļiga, kus see moodustas Ērgļi alevi maaterritooriumi. Aastal 1962 liideti Ērgļi alevi maaterritooriumiga Jumurda külanõukogu, aastal 1964 aga likvideeritav Katrīna külanõukogu. Aastal 1967 loodi taas Jumurda külanõukogu, mille maad eraldati Ērgļi alevi maaterritooriumist. Aastal 1990 kaotas Ērgļi alevi staatuse ja ühendati Ērgļi alevi maaterritooriumiga Ērgļi vallaks. Aastatel 2006–2021 kuulus vald Ērgļi piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Ērgļi vasallilinnus, Ērgļi Kantsikünka linnamägi, Baltiņi muinaskalmed ehk Kuradisüli, Kaivēni linnamägi, muusikutest vendade Jurjānsite elukoht ja kirjanik Rūdolfs Blaumanise elukoht. Kohaliku kaitse all on hiiepaik Danderi Ohvritamm ja Jaunāķēni muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Ērgļi keskaegne kalmistu, Ķikuti muinaskalmed ehk Kalmeküngas, Rezēni muinaskalmed ehk Kalmemägi ja Indrāni muinaskalmed.

## Loodus

Vald asub Vidzeme kõrgustikul. Vallas voolavatest jõgedest tähtsaim on Ogre jõgi. Seal asub ka mitmeid järvi, nende seas Pulgosnis (93,3 ha), Vecmuiža järv ja Laišķēni järv.

Looduskaitse all on Silakalnsi teine tamm, Biopuu, Augļēni mäe tamm, Augļēni mäe kraavitamm ja Lapsalase hiidtamm. Lisaks on looduskaitse all veel kaks nimetut põlispuud. Valla lõunaosa asub osaliselt Ogre oru looduspargis. Valla lääneosa asub Vestiena kaitstaval maastikul. Osaliselt jääb valda ka Brāži kärestike ja Akmeņupīte kose geoloogiline kaitseala.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 2166 lätlast, 96 venelast, 24 valgevenelast, 7 ukrainlast, 20 poolakat ja 4 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


Velna klēpis.jpg|Kuradisüli
Pulgosnis.jpg|Pulgosnis
Ogres upe - panoramio (3).jpg|Ogre jõgi
Braki - R. Blaumaņa muzejs 1999-08-16.jpg|Rūdolfs Blaumanise majamuuseum
Meņģeļi - brāļu Jurjānu dzimtās mājas pie Ērgļiem 2002-05-04.jpg|Vendade Jurjānsite elukoht


## Viited

## Välislingid
24th Street

**24<sup>th</sup> Street** on New Yorgi keskse linnaosa Manhattani tänav. 
Edela-kirdesuunaline Fifth Avenue poolitab tänava kaheks harutänavaks: **West 24<sup>th</sup> Street** ja **East 23<sup>th</sup> Street**.

Mõlemal harutänaval loendatakse aadressinumbreid alates linnaosa peamisest avenüüst lähtuvalt, vastavalt loodesuunal Hudsoni jõeni (nn läänes) ja kagusuunal East Riveri suudmelaheni (nn idas).

## Vaata ka

*Komisjonäride 1811. aasta planeering
*Midtown Manhattan
*High Line
Jumurda

**Jumurda** on küla (*ciems*) Lätis Madona piirkonnas, Jumurda valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 195 meetri kõrgusel Jumurda järve kaldal, endisest piirkonna keskusest Ērgļist 7 ja Riiast 113 kilomeetri kaugusel. 

Lisaks vallamajale asuvad külas veel postkontor ja raamatukogu. Külas on Jumurda ja Jumurdas skola bussipeatus.

Küla kohal asus varem Jumurda mõisa keskus. Teise maailmasõja ajal toimusid küla ümbruses ägedad lahingud. Sõja järel kujunes küla kolhoosi *Padomju zeme* keskasulaks. Aastail 2006–2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda.

XXI sajandi algusaastatel alustati mõisaansambli korrastamist; mõisa tallidesse rajati võõrastemaja.

Külas kasvavad Jumurda tamm, Jumurda saar ja Jumurda pärn on looduskaitse all, lisaks veel kolm tamme, pärn, raagremmelgas ja paju ümbermõõduga 5 meetrit. Külast idaosas asuva Jumurda järve ümber on loodud Jumurda järve hoiuala. Küla jääb osaliselt Vestiena maastikukaitsealale. 

## Elanike arv


* 102 (1970)
* 119 (1979)
* 138 (1989)
* 115 (2000)
* 95 (2011)

* 95 (2015)
* 83 (2017)
* 69 (2021)
* 71 (2025)


## Tuntud elanikke
*Kārlis Plaude – Läti ehitusinsener
*Andrejs Pumpurs – läti kirjanik

## Viited
34th Street

**34<sup>th</sup> Street** on tänav New Yorgi keskses linnaosas Manhattanis.

## Harutänavatena
Fifth Avenue jagab edela-kirdesuunalise kanjontänava kaheks harutänavaks: **West 34<sup>th</sup> Street** ja **East 34<sup>th</sup> Street**. Mõlemal harutänaval loendatakse aadressinumbreid alates linnaosa peamisest avenüüst, vastavalt loodesuunal Hudsoni jõeni (nn läänes) ja kagusuunal East Riveri suudmelaheni (nn idas).

Fifth Avenue ja harutänavate nurgal kõrgub pilvelõhkuja Empire State Building.

## Eestiga seostumine
East Riveri läheduses asub tänava ääres New Yorgi Eesti Maja. 2025. aastal nimetati maailma pikima karjääriga diplomaadi Ernst Jaaksoni auks sama kvartali esine tänavajupp *Ernst Jaakson Way*-ks (ulatudes 2nd Avenuest kuni Tunnel Exit Streetini).

## Vaata ka

*Komisjonäride 1811. aasta planeering
*Manhattani pööripäev
*Midtown Manhattan

## Viited
Douentza

**Douentza** on linn ja linnakommuun Kesk-Mali Mopti piirkonnas. Linn asub Moptist 145 kilomeetrit kirdes, Moptit ja Gaod ühendava asfalteeritud maantee RN16 ääres. Douentza on samanimelise ''cercle'''i keskuseks.

## Transport
Linna teenindab Douentza lennujaam.

## Viited
Laialehine kareputk

**Laialehine kareputk** (*Laserpitium latifolium*) on sarikaliste sugukonda kareputke perekonda kuuluv õistaim. 

Taim kasvab puisniitudel, leht- ja segametsades. Taime esineb peamiselt Lääne-Eestis ja saartel.

## Viited

## Välislingid
*
Süstlehine konnarohi

**Süstlehine konnarohi** (*Alisma lanceolatum*) on konnarohuliste sugukonda konnarohu perekonda kuuluv üheiduleheline mitmeaastane rohttaim.

Taim kasvab mageveekogudes. Eestist on seda taime leitud 20. sajandi algul mõned korrad.

## Viited

## Välislingid
*
Mali põhiseadus

**Mali 1992. aasta põhiseadus** võeti rahvahääletusega vastu 12. jaanuaril 1992, seadus pandi kirja 1991. aasta augustis toimunud riiklikul konverentsil. Põhiseadus näeb Malis ette mitmeparteilise poolpresidentaalse süsteemi 

Põhiseadus peatati riigis 2012. aasta riigipöörde ajal ning uuesti 2013. aastal.

## Taust
Esimene Mali põhiseadus kuulutati kehtetuks pärast 1968. aasta sõjaväelist riigipööret. Uus põhiseadus võeti vastu 2. juunil 1974 ning sellega kehtestati riigis üheparteisüsteem ja kaugeneti huntavõimust. See põhiseadus püsis kuni Moussa Traoré kukutamiseni 1991. aastal.

Võimule saanud Amadou Toumani Touré kokkukutsutud riiklik konverents pani uue põhiseaduse kirja 1991. aasta augustis ning see võeti referendumiga vastu 1992. aasta 12. jaanuaril, uut põhiseadust pooldas üle 98% hääletanutest.

## Sisu
Põhiseadus sätestab, et Mali riigipea on president, kes on ühtlasi ka riigi sõjaväe kõrgeim juht. President valitakse viieks aastaks, järjest võib üks president ametis olla kuni kaks ametiaega; president nimetab ametisse peaministri, kes on valitsuse juht. Peaminister annab aru Mali Rahvusassambleele, mis saab läbi umbusaldusavalduse peaministri ametist kõrvaldada. Põhiseadus näeb ette mitmeparteisüsteemi, keelatud on vaid rassilistel, soolistel, piirkondlikel või usulistel alustel loodud erakonnad.

Põhiseaduse järgi peab Mali kinni inimõiguste ülddeklaratsioonist ja inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat. Tagatakse ka õigus meelt avaldada ning kohtusüsteemi iseseisvus. Mali seaduste kooskõla põhiseadusega jälgib Konstitutsioonikohus.

## Viited

## Välislingid
*Mali põhiseaduse ingliskeelne tõlge
Kamm-penikeel

**Kamm-penikeel** (*Potamogeton pectinatus*, sünonüüm *Stuckenia pectinata*) on taimeliik penikeeleliste sugukonnas penikeele perekonnast.

Taim kasvab näiteks meres, rannaveekogudes, järvedes. Eestis on taim rannikumeres ja Ida-Eestis tavaline, mujal on teda harva.

## Viited

## Välislingid
*
Kaelus-penikeel

**Kaelus-penikeel** (*Potamogeton perfoliatus*) on taimeliik penikeeleliste sugukonnas penikeele perekonnast.

Taim kasvab järvedes, jõgedes, riimveelistes merelahtedes. Taim on Eestis sage.

## Viited

## Välislingid
*
52nd Street

**52<sup>nd</sup> Street** on New Yorgi linnaosa Manhattani tänavajoonestikus rõhtsirge tee. 

## Tee harutänavatena

Püstsirge edela-kirdesuunaline Fifth Avenue poolitab rõhtsirge tee kaheks harutänavaks: **West 52<sup>nd</sup> Street** ja **East 52<sup>nd</sup> Street**.

Mõlemal harutänaval loendatakse aadressinumbreid alates linnaosa peamisest avenüüst lähtuvalt, vastavalt loodesuunal Hudsoni jõeni (nn läänes) ja kagusuunal East Riveri suudmelaheni (nn idas).

## Vaata ka

*Komisjonäride 1811. aasta planeering
*Midtown Manhattan
Läik-penikeel

**Läik-penikeel** (*Potamogeton lucens*) on taimeliik penikeeleliste sugukonnas penikeele perekonnast.

Taim kasvab järvedes, jõgedes, riimvees. Eestis on taim levinud paiguti ja sagedam on see Kagu- ja Ida-Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Hein-penikeel

**Hein-penikeel** (*Potamogeton gramineus*) on taimeliik penikeeleliste sugukonnas penikeele perekonnast.

Taim kasvab näiteks järvedes, tiikides. Eestis on taim tavaline.

## Viited

## Välislingid
*
Punakas penikeel

**Punakas penikeel** (*Potamogeton rutilus*) on taimeliik penikeeleliste sugukonnas penikeele perekonnast.

Taim kasvab järvedes. Taim on Eestis harvaesinev, eelkõige võib teda leida Kagu-Eestist.

## Viited

## Välislingid
*
Tömbilehine penikeel

**Tömbilehine penikeel** (*Potamogeton obtusifolius*) on taimeliik penikeeleliste sugukonnas penikeele perekonnast.

Eestis on taime paiguti Kagu-Eestis, mujal Eestis on ta haruldane.

## Viited

## Välislingid
*
Lapik penikeel

**Lapik penikeel** (*Potamogeton compressus*) on taimeliik penikeeleliste sugukonnas penikeele perekonnast.

Eestis esineb liiki paiguti, põhiliselt Ida- ja Kagu-Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Meinshauseni penikeel

**Meinshauseni penikeel** (*Potamogeton × meinshausenii*) on hübriidne taimeliik penikeeleliste sugukonnas penikeele perekonnast. 

Meinshauseni penikeelt peab selle taksoni kirjeldaja Sergei Juzeptšuk iidseks värraks kamm-penikeele (*Potamogeton pectinatus*) ja *Potamogeton vaginatus* vahel. Sarnaneb väliselt kamm-penikeele lopsakasvulise vooluveevormiga *Potamogeton pectinatus* f. *interruptus*, milleks teda enamasti peetaksegi, kuid on sellest veelgi robustsem ning võrdlemisi kergesti eristatav selgelt tömbitipuliste lehtede järgi.

Eestis on taim haruldane. Eesti taimede levikuatlase (2020) andmestiku viimasel perioodil (alates 2006) on teda leitud Ahja, Elva ja Võhandu jõest.

## Viited

## Välislingid
*
Põldluste

**Põldluste** (*Bromus arvensis*) on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.

Taime leidub Eestis harva.

## Viited

## Välislingid
*
Ohtetu luste

**Ohtetu luste** (*Bromus inermis*) on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.

Taim on Eesti üsna sage.

## Viited

## Välislingid
*
Laiuv luste

**Laiuv luste** (*Bromus japonicus*) on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.

Taime leidub Eestis tulnukana.

## Viited

## Välislingid
*
Niitluga

**Niitluga** (*Juncus filiformis*) on loaliste sugukonda loa perekonda kuuluv rohttaim. 

Taime leidub Eestis hajusalt.

## Viited

## Välislingid
*
Harilik luga

**Harilik luga** (*Juncus effusus*) on loaliste sugukonda loa perekonda kuuluv rohttaim. 

Taim on Eestis tavaline.

## Viited

## Välislingid
*
Ansar Dine

**Ansar Dine** (araabia keeles أنصار الدين‎, *Anṣār ad-Dīn*; translitereeritud ka *Ançar Deen*; tõlkes "islami abilised" või "usukaitsjad"; ka **Ansar al-Din** (lühendatult **AAD**)) oli islamistlike võitlejate grupeering, mida juhtis 90. aastate tuareegide ülestõusu mõjukamaid juhte Iyad Ag Ghaly, keda on seostatud ka al-Qaeda Magribi haruga, mida juhib tema nõbu Hamada Ag Hama. Ansar Dine eesmärgiks oli kehtestada Malis šariaadiseadus. Esimest korda osales grupeering võitluses 2012. aasta märtsis. Ansar Dinet aetakse vahetevahel ekslikult segi sufistliku liikumisega Ançar Dine, mille algatas 1980. aastatel fundamentaalselt islamiterrorismile vastanduv Chérif Ousmane Madani Haïdara. Ansar Dine on sufistlike pühakodade vastu.

2013. aastal arvati, et Ansar Dine käsutuses on vähemalt üks sajast masinast koosnev kolonn, mille peamine eesmärk oli käsitulirelvadega varustatud võitlejate transport. Kuulujuttude kohaselt said terroristid relvi Liibüa relvaladudest pärast Mu‘ammar al-Qadhdhāfī kukutamist. Ansar Dine arsenali kuulus ka õhutõrjerelvi, mida kasutati pikapidel.

2017. aasta märtsis astus Iyad Ag Ghaly ühes al-Qaeda Sahara haru (Al-Mourabitouni) ja Macina Vabastusrinde juhtidega üles videos, milles avaldati, et grupeeringud liituvad Ag Ghaly juhtimise alla ning moodustavad uue grupeeringu Jama'at Nasr al-Islam wal Muslimin.

## Viited
Dieterichs

**Dieterichs** (vene keeles *Дитерихс*) oli Braunschweigist Wolfenbüttelist pärit aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
Suguvõsaliin algab Wolfenbütteli kullassepa Johann Heinrich Dieterichsiga. Tema poeg Johann Gottfried Dieterichs (1731−1797) õppis Helmstedti ja Halle ülikoolis ning rändas 1759. aasta paiku Eestimaale Tallinna. Ta oli esmalt Tallinna linnakooli subrektor, seejärel 1771−1797 Vaivara pastor. Tal oli kaheksa poega, kes tegid Venemaa sõja- ja tsiviilteenistuses silmapaistvat karjääri ning tõusid oma teenistuse kaudu aadliseisusse. Pastori arvukate järeltulijate − tema viiest pojast hargnesid suguvõsa pealiinid − hulgas oli märkimisväärselt palju sõjaväelasi, kes tõusid kindrali auastmeni.

## Suguvõsa liikmeid

*Johann Gottfried Dieterichs (1731−1797), Tartu linnakooli subrektor, Vaivara pastor, Alutaguse praost
*Johann Heinrich Dieterichs (1772−1839), suurtükiväekindral, brigaadikomandör
*Karl Gustav Dieterichs (1778−1831), Venemaa keisririigi Odessa tollivalitsuse direktor
*Georg Friedrich Dieterichs (1779−1852), kindralleitnant
*Heinrich Dieterichs (1781−1843), suurtükiväekindral, brigaadikomandör, Uurali mäetehaste ülem
*Alexander Konstantin Dieterichs (1783−1832), kindralmajor
*Karl Dieterichs (1803−1867), tõeline riiginõunik, Tema Keiserliku Majesteedi kantselei IV osakonna peakontrolör
*Johann Gottfried Dieterichs (1806 − u 1863), kindralmajor
*Konstantin Dieterichs (1812−1874), kindralleitnant, Varssavi sõjaväeringkonna suurtükiväe ülem
*Michael Dieterichs (1812−1873), tõeline riiginõunik, arst Odessas, Odessa rahukohtunik
*David Dieterichs (1822−1891), suurtükiväekindral, brigaadikomandör
*Konstantin Aleksandrovitš Dieterichs (1823−1899), polkovnik, tõeline riiginõunik
*Friedrich Gustav Dieterichs (1831−1899), suurtükiväekindral, Peterburi Paažikorpuse direktor
*Ivan Jakovlevitš Dieterichs (1845−1905), kindralleitnant
*Pjotr Davõdovitš Dieterichs (1845−1907), tõeline riiginõunik
*Leonid Konstantinovitš Dieterichs (1857−1918), kunstnik
*Nikolai Nikolajevitš Dieterichs (1857−1915), kindralmajor, brigaadikomandör
*Aleksandr Nikolajevitš Dieterichs (1860−1918), kindralmajor, polgukomandör
*Vladimir Konstantinovitš Dieterichs (1860−1924), kontradmiral
*Davõd Davõdovitš Dieterichs (1863−1921), kindralmajor
*Mihhail Mihhailovitš Dieterichs (1871−1941), arst, Kiievi ülikooli professor, Vene SFNV teeneline teadlane
*Olga Konstantinovna Dieterichs (abielus krahvinna Tolstaja) (1872−1951), kirjanik Lev Tolstoi minia
*Mihhail Konstantinovitš Dieterichs (1874−1937), kindralleitnant, Aleksander Koltšaki Omski valitsuse sõjaminister
*Nikolai Mihhailovitš Gortšakov (sündinud Dieterichs) (1898−1958), Nõukogude režissöör
*Mihhail Mihhailovitš Bredov (sündinud Dieterichs) (1916−1976), füüsik, füüsikateaduse doktor, professor, NSV Liidu TA korrespondentliige

## Viited

## Välislingid
*Dieterichsi suguvõsa genealoogia ja eluloolised andmed
Kele keel

**Kele keel** on bantu keelte B-rühma kuuluv keel, mida räägivad keled Gabonis.

Kõnelejaid oli 2007. aastal umbes 1000.

## Viited

## Välislingid
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/kele1257
Marstalli mägi

**Marstalli mägi** on Tallinna vanalinnas, Toompea kõrgendiku nõlva Tallinna linnamüüri ja Rüütli tänava äärsete majade taga asetseva tugimüüri vahel, alates Lühikese jala käänul olevast Lühikese jala väravast kuni Neitsitornini asuv osa. Toompea kagukülje neemikut, mille harjale müür kerkis, kutsuti keskajal nii Suure Linnuse sarveks, aga ka Väikeseks mäeks. 1362. aastal, kui mäe alla koliti linna töökojad (marstall), siis hakati kutsuma ala Marstallimäeks. 

Nimetus pärineb keskaegse Tallinna linna tööhoovilt (Marstall), hiljem asus endise tööhoovi maatükil linna valukoda, kus valati suurtükke, kirikukelli jne. ja samas asus ka linna relvatöökoda ja mündikoda. Raekoja platsi läheduses asunud linna vana tööhoov, asus 1362. aastast Rüütli tänaval ja püsis sellel kohal 19. sajandini. Aadressil Rüütli tänav 4/6 paiknesid kõrvuti sepikoda ja valukoda ning veidi eemal, Rüütli tänav 10, ka linna vana arsenal. Kogu territoorium ulatus tänavast kuni Tallinna linnamüürini, võttes enda alla ka praeguse Taani kuninga aia piirkonna. 

Marstallimäe nimi jäi kasutusele kuni maa-ala erastamiseni, 19. sajandi algusest on õueala kandnud eraomanike nimesid. Pikka aega tunti ala Nestleri aiana, seejärel Limanni ja Siversi aiana. Veel 1930. aastatel tunti ala Kuningaaiana. Taani Kuninga aia nimetus läks laiemalt käibele 1960. aastatel.

## Vaata ka
*Taani kuninga aed
*Tallitorn

## Viited
David Sassoli

**David-Maria Sassoli** (30. märts 1956 Firenze – 11. jaanuar 2022 Aviano) oli Itaalia poliitik ja ajakirjanik. Ta kuulus Demokraatliku Partei ridadesse. Aastatel 2019–2022 oli ta Euroopa Parlamendi president. Enne seda oli alates 2009. aastast Euroopa Parlamendi liige.

Ta lõpetas Firenze Ülikooli politoloogia alal. Pärast ülikooli lõpetamist tegi ajakirjanduslikku kaastööd väikestele kohalikele väljaannetele ja uudisteagentuuridele.

Poliitikaga hakkas tegelema 2009. aastal. Astus Demokraatlikku Parteisse ning kandideeris samal aastal Euroopa Parlamenti. Ta valiti Euroopa Parlamenti ka aastatel 2014 ja 2019. 1. juulil 2014 valiti ta Euroopa Parlamendi asepresidendiks. 3. juulil 2019 valiti ta Euroopa Parlamendi presidendiks. Ta suri 11. jaanuaril 2022 enda kodumaal haiglas, kus ta oli veetnud mitu nädalat.

## Isiklikku
Ta oli abielus Alessandra Vittoriniga ning neil oli kaks last. Ta toetas jalgpalliklubi ACF Fiorentina.

## Välislingid
* David-Maria Sassoli koduleht (itaalia keeles)
* David-Maria Sassoli Demokraatliku Partei kodulehel (itaalia keeles)
Magid Magid

**Magid Magid** (ka **Magid Mah**; sündinud 26. juunil 1989 Buraos) on Somaalia päritolu Suurbritannia poliitik, ta kuulub Inglismaa ja Walesi Rohelise Partei ridadesse. Ta oli 16. maist 2018 kuni 16. maini 2019 Sheffieldi linnapea. 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel valiti ta Euroopa Parlamendi liikmeks.

## Raamat

* Magid Magid, *The Art of Disruption: A Manifesto For Real Change* (London: Blink, 2020), 9781788702904

## Välislingid
* Mustanahalisel eurosaadikul kästi parlamendihoonest lahkuda
Argo Arak

**Argo Arak** (sündinud 19. mail 1976 Viljandis) on Eesti võrkpallitreener ja võrkpallur.

## Välislingid
*http://www.bvbinfo.com/player.asp?ID=3166
Sausnēja vald

**Sausnēja vald** (läti keeles *Sausnējas pagasts*) on vald Lätis Madona piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Ērgļi ja Vestiena vallaga, Aizkraukle piirkonna Irši ja Vietalva vallaga ning Ogre piirkonna Meņģele ja Mazozoli vallaga.

Valla pindala on 117 km². 2016. aasta seisuga elas seal 595 inimest. Valla keskuseks on Sidrabiņi küla, vallavanem on Elita Ūdre.

## Ajalugu

Valla maad kuulusid muistsel ajal Jersika vürstiriiki ja allusid Negeste linnusepiirkonnale. Sausnēja mõisa juurde kujunenud Sausnēja vald kuulus algselt Vietalva kihelkonda. Agraarreformi ajal kuulus seal Sausnēja mõisale ja sellele allunud Namniekkalnsi karjamõisale 2480 hektarit maad. Aastal 1935 oli Sausnēja valla pindala 42 km².

Aastal 1945 moodustati vallas Sausnēja külanõukogu, mis aga kaks aastat hiljem likvideeriti. Külanõukogu moodustati taas aastal 1949, sellal kui vald ise likvideeriti. Aastal 1954 liideti Sausnēja külanõukoguga Veseta külanõukogu, ent aastal 1968 eraldati see taas ja liideti Vestiena külanõukoguga. Aastal 1975 liideti külanõukoguga Liepkalne külanõukogu, aastal 1978 aga osa Mazosoli külanõukogu maadest. Aastal 1990 organiseeriti külanõukogu ümber vallaks. Aastatel 2006–2021 kuulus vald Ērgļi piirkonda.

## Kaitstavad mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Struve kaare Sestukalnsi vaatluspunkt, Priekšēni linnamägi ehk Pumpiņkalns, Baltava piiskopilinnus,  Liepkalne kiriku muinaskalmed ja Jākaiņi muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Piķa soo muinaskalmed ehk Vene saar, Vecpriekšēni muinaskalmed ja hiiepaik Skudrase linnamäel.

## Loodus

Vald asub Vidzeme kõrgustikul. Vallas voolavatest jõgedest tähtsaimad on Ogre jõgi ja Pērse jõgi. Seal asub ka mitmeid järvi, nende seas Stirnezers (68 ha), Zosins (19,6 ha), Ilzins (21,6 ha) ja Bļodonis (5,1 ha).

Looduskaitse all on Aukstija tamm, Sausnēja elupuud ja Ozolmuiža tammeallee. Lisaks on looduskaitse all veel viis nimetut põlispuud. Valda jääb Kaukuri aasade hoiuala. Valla põhjaosa asub osaliselt Ogre oru looduspargis. Osaliselt jääb valda ka Brāži kärestike ja Akmeņupīte kose geoloogiline kaitseala.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 573 lätlast, 13 venelast, 3 valgevenelast, 2 ukrainlast ja 4 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Sidrabiņi

**Sidrabiņi** on küla (*ciems*) Lätis Madona piirkonnas, Sausnēja valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 180 meetri kõrgusel, endisest piirkonna keskusest Ērgļist 13 ja Riiast 124 kilomeetri kaugusel. 

Küla kohal asus varem Ozoli mõisa keskus. Küla on nime saanud mõisa viimaste omanike Sudrabsite järgi. Nõukogude perioodil kujunes küla kolhoosi *Liepkalne* keskasulaks. Aastail 2006–2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda.

Lisaks vallamajale asuvad külas veel lasteaed ja postkontor. Sidrabiņis tegutseb tervisekeskus *Zīļuks*. Külas asub Sidrabiņi bussipeatus.

Looduskaitse all on kolm külas kasvavat tamme. Külast algab looduskaitsealune Ozolmuiža tammeallee. Allees kasvavad lisaks tammedele veel saared, vahtrad ja pärnad.

## Elanike arv


* 140 (1989)
* 174 (2000)
* 128 (2011)
* 115 (2015)

* 113 (2017)
* 103 (2019)
* 85 (2021)
* 77 (2025)


## Viited
Gerlinde Kaltenbrunner

**Gerlinde Kaltenbrunner** (sündinud 13. detsembril 1970 Kirchdorf an der Kremsis Ülem-Austrias) on austria alpinist. 

Ta on tippalpinist, kes 11. mägironijana ja esimese naisena maailmas on tõusnud kõigi 14 kaheksatuhandelise mäe tippu lisahapnikku kasutamata. Tal kulus selleks 13 aastat (1998–2011). Oma viimase kaheksatuhandelise – K2 (8611 m) – vallutas ta alles kuuendal katsel.

Ta hakkas mägironimist harrastama 13-aastaselt. Õppis õeks, kuid jätkas oma lemmikharrastusega tegelemist. 32-aastaselt sai kutseliseks alpinistiks.

Ta oli abielus saksa alpinisti Ralf Dujmovitsiga (2007–2015), kes mägironijana on tõusnud kõigi 14 kaheksatuhandelise mäe tippu.

## Viited

## Välislingid
Valeri Hrištšatõi

**Valeri Nikolajevitš Hrištšatõi** (vene keeles Валерий Николаевич Хрищатый; kasahhi keeles Валерий Хрищатый *Valerij  Hrištšatõj*; 23. detsember 1951 Almatõ – 4. august 1993 Han-Tengri, Tian Shan, Kasahstan) oli Kasahstani alpinist. 

Alpinismiga hakkas tegelema 1968. aastal. Tegi kokku 33 tipputõusu NSV Liidu piires asunud seitsmetuhandelistele, sealhulgas tõusis 10 korral Kommunismi (7495 m) ja viiel korral Džengiši (7439 m) tippu. Täitis 1991. aastal Lumeleopardi aumärgi saamiseks nõutud normatiivi neljakordselt. Samal aastal suutis ühe hooaja jooksul tõusta kõigile viiele seitsmetuhandelisele.
Aastatel 1972–1990 ronis sageli seongus kaasmaalase Kazbek Valijeviga.

Hrištšatõi oli esimesi alpiniste, kes oli hapnikumaskide kasutamise vastu kõrgalpinismis.

Avaldas kaks alpinismiteemalist raamatut.

Hukkus jäävaringus 4. augustil 1993 tõusul Han-Tengrile mägigiidina töötades. Surnukeha ei leitud.

## Edukad tipputõusud kaheksatuhandelistele
Hrištšatõi on kolmel korral tõusnud kaheksatuhandelise tippu. 1982. aastal võttis ta osa Jevgeni Tamme juhitud Nõukogude esimesest Everesti ekspeditsioonist ja tõusis Džomolungma (8848 m) tippu (seongus Kazbek Valijeviga). 1989. aastal osales ta Eduard Mõslovski juhitud Nõukogude teises Himaalaja ekspeditsioonis, mille käigus tõusis 16. aprillil kuueliikmelise Kasahstani meeskonna koosseisus Kanchenjunga (8586 m) tippu. 1991. aastal tõusis Kasahstani esimese Himaalaja ekspeditsiooni liikmena Dhaulagiri (8167 m) tippu.

## Tunnustus
*1982 – NSV Liidu teeneline meistersportlane
*1984 – aunimetus "Lumeleopard"

## Välislingid
Kingstoni Ülikool

**Kingstoni Ülikool** (inglise keeles *Kingston University*) on ülikool Suurbritannias Londonis.

Õppeasutus asutati 1899 (tehnikainstituut). Ülikooli staatuse sai 1992.

Ülikoolis õpib üle 19 000 üliõpilase (2016).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Kesk-Florida Ülikool

**Kesk-Florida ülikool** (inglise keeles *University of Central Florida*) on ülikool Ameerika Ühendriikides Florida osariigis Orlandos.

Ülikool asutati 1963. aastal.

Ülikoolis õpib üle 68 000 üliõpilase (2018).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Kentucky Ülikool

**Kentucky ülikool** (inglise keeles *University of Kentucky*) on ülikool USAs Kentucky osariigis Lexingtonis.

Ülikool asutati 1865.

Ülikoolis õpib üle 30 000 üliõpilase (2015).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Viis tõotust

**Viis tõotust** või **viis käitumisjuhist** (paali ja sanskriti keeles *pañcaśīla*; tiibeti keeles *rtsa don lnga po*; hiina keeles 五 戒 *wujie*; jaapani keeles *gokai*) on kõikides budismi suundades ja koolkondades põhilised kõlblusnormid.

Viis tõotust on järgmised:

# Ma ei võta tunnetava olendi elu; 
# Ma ei võta seda, mida mulle pole antud; 
# Ma hoidun seksuaalsest üleastumisest; 
# Ma hoidun valest kõnest; 
# Ma hoidun joobeseisundist.

Neid tõotusi peavad ka ilmikjärgijad ehk upāsakad.

## Vaata ka

*Kaheksa tõotust
*Kümme tõotust
*Pratimokša
*Budistlik eetika

## Viited
Aserbaidžaanikeelne Vikipeedia

**Aserbaidžaanikeelne Vikipeedia** (aserbaidžaani keeles *Azərbaycan Vikipediyas*) on Vikipeedia aserbaidžaanikeelne versioon.

Aserbaidžaanikeelne Vikipeedia sai alguse jaanuaris 2002.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja  lehekülge. Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

Aserbaidžaanikeelse Vikipeedia artiklite arv ületas 100 000 piiri 29. oktoobril 2015 ja 200 000 piiri 10. mail 2024.

## Viited

## Välislingid
*Aserbaidžaanikeelne  Vikipeedia
Serbiakeelne Vikipeedia

**Serbiakeelne Vikipeedia** (serbia keeles Википедија на српском језику) on Vikipeedia serbiakeelne versioon.

Serbiakeelne Vikipeedia sai alguse 16. veebruaril 2003.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja  lehekülge. Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

60% serbiakeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud. 

## Vaata ka
*Serbia-horvaadikeelne Vikipeedia

## Viited

## Välislingid
*Serbiakeelne Vikipeedia
Serbia-horvaadikeelne Vikipeedia

**Serbia-horvaadikeelne Vikipeedia** (serbia-horvaadi keeles *Srpskohrvatska Wikipedia*) on Vikipeedia serbia-horvaadikeelne versioon.

Serbia-horvaadikeelne Vikipeedia sai alguse 23. detsembril 2002.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja  lehekülge. Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

57% serbia-horvaadikeelne Vikipeedia artiklitest on bottide loodud. 

## Vaata ka
*serbiakeelne Vikipeedia

## Viited

## Välislingid
*Serbia-horvaadikeelne Vikipeedia
Usbekikeelne Vikipeedia

**Usbekikeelne Vikipeedia** (usbeki keeles *Oʻzbekcha Vikipediya*) on Vikipeedia usbekikeelne versioon.

Usbekikeelne Vikipeedia sai alguse 21. detsembril 2003.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja  lehekülge. Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

91% usbekikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud. 

## Artiklite arvu statistika



*1000 artiklit täitus 28. mail 2006
*5000 artiklit täitus aprillis 2007
*10 000 artiklit täitus 5. juunil 2012
*20 000 artiklit täitus 5. juulil 2012
*50 000 artiklit täitus 8. novembril 2012
*70 000 artiklit täitus 4. jaanuaril 2013
*100 000 artiklit täitus 20. märtsil 2013
*120 000 artiklit täitus aprillis 2013
*130 000 artiklit täitus veebruaris 2019
*140 000 artiklit täitus aprillis 2022
*200 000 artiklit täitus 26. novembril 2022
*250 000 artiklit täitus 5. märtsil 2024
*300 000 artiklit täitus 29. juunil 2024

## Viited

## Välislingid
*Usbekikeelne Vikipeedia
Kaheksa tõotust

**Kaheksa tõotust** on budismis kõlblusnormide loend pühendunud järgijatele erilistel päevadel ja pühadel.

# Ma ei võta tunnetava olendi elu; 
# Ma ei võta seda, mida mulle pole antud; 
# Ma hoidun seksuaalsest üleastumisest; 
# Ma hoidun valest kõnest; 
# Ma hoidun joobeseisundist;
# Ma hoidun valel ajal söömisest;
# Ma hoidun tantsust, laulust, muusikast ja etendustest;
# Ma ei kanna ehteid, ei kasuta lõhnaaineid ega kaunista ennast.

Kuna kaheksat tõotust peetakse sageli budistlike *uposatha* päevade jooksul, siis neid nimetatakse *uposatha tõotusteks* või  selles kontekstis *ühe päeva tõotusteks*. Need peaksid toetama meditatsioonipraktikat, ja sageli järgitakse neid kloostrites ja templites viibides, retriitidel jm puhul.

Mõnel perioodil ja kohtades, näiteks 7.  10. sajandi Hiinas, järgiti ettekirjutusi laialdaselt. Tänapäeval on tehtud nende tõotuste taaselustamise katseid ja on ka tuntud poliitilisi liidreid, kes jälgivad neid pidevalt. 

## Vaata ka

*Viis tõotust
*Kümme tõotust
*Pratimokša
*Budistlik eetika

## Viited
Baškiirikeelne Vikipeedia

**Baškiirikeelne Vikipeedia** (baškiiri keeles Башҡорт Википедияһы) on Vikipeedia baškiirikeelne versioon.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja  lehekülge. Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

61% baškiirikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud. 

Selle Vikipeedia üks tuntud kaastööline on Güzäl Sitdiqova.

## Viited

## Välislingid
*Baškiirikeelne Vikipeedia
Heebreakeelne Vikipeedia

**Heebreakeelne Vikipeedia** (heebrea keeles ויקיפדיה העברית) on Vikipeedia heebreakeelne versioon.

Heebreakeelne Vikipeedia sai alguse juulis 2003.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult  keeleversioon., ja  lehekülge. Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

Heebreakeelse Vikipeedia artiklite arv ületas 100 000 piiri 10. jaanuaril 2010, 200 000 piiri 28. detsembril 2016 ja 300 000 piiri 3. augustil 2021.

## Viited

## Välislingid
*Heebreakeelne Vikipeedia
Malaikeelne Vikipeedia

**Malaikeelne Vikipeedia** (malai keeles *Wikipedia Bahasa Melayu*) on Vikipeedia malaikeelne versioon.

Malaikeelne Vikipeedia sai alguse 26. oktoobril 2002.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja  lehekülge. Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

## Artiklite arvu statistika



*10 000 artiklit täitus 15. mail 2007
*20 000 artiklit täitus 5. aprillil 2008
*50 000 artiklit täitus 24. septembril 2009
*70 000 artiklit täitus 4. septembril 2010
*100 000 artiklit täitus 9. jaanuaril 2011
*150 000 artiklit täitus 14. detsembril 2012
*200 000 artiklit täitus 21. märtsil 2013
*250 000 artiklit täitus 18. aprillil 2014
*300 000 artiklit täitus 23. juulil 2017
*350 000 artiklit täitus juunis 2021

## Viited

## Välislingid
*Malaikeelne Vikipeedia
Minangkabaukeelne Vikipeedia

**Minangkabaukeelne Vikipeedia** (minangkabau keeles *Wikipedia bahaso Minang*) on Vikipeedia minangkabaukeelne versioon.

Minangkabaukeelne Vikipeedia sai täieõiguslikuks Vikipeediaks 7. veebruaril 2013, enne seda oli see alates 2009. aastast inkubaatoris.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja  lehekülge. Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

## Artiklite arvu statistika



*1000 artiklit täitus veebruaris 2013
*5000 artiklit täitus aprillis 2013
*7000 artiklit täitus juulis 2013
*220 000 artiklit täitus augustis 2013
*225 000 artiklit täitus augustis 2021

## Viited

## Välislingid
*Minangkabaukeelne Vikipeedia
Gröönikeelne Vikipeedia

**Gröönikeelne Vikipeedia** (grööni keeles *Kalaallisut Wikipedia*) on Vikipeedia gröönikeelne versioon.

Gröönikeelsele Vikipeediale pandi alus 2003. aastal.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.

## Viited

## Välislingid
*Gröönikeelne Vikipeedia
Azərpoçt

**Azərpoçt** on Aserbaidžaani postiteenuste eest vastutav ettevõte.

Azərpoçt asutati 29. septembril 1999 Aserbaidžaani kommunikatsiooniministeeriumi korraldusega number 151, mis kandis pealkirja "Reformide jätkamine ja struktuuri parandamine postkommunikatsiooni valdkonnas". Azərpoçti eelkäijaks oli Azərpoçt İstehsalat Birliyi, mis loodi pärast Nõukogude Liidu lagunemist 1991. aastal.

Azərpoçtil on 4 seotud filiaali ning 71 omaharu. Nende pakutavateks teenusteks on sorteerimise ja tehnilise toe teenused, kiirpost, erivahetus ja ka mõningad äriteenused klientidele postkontorite kaudu. Azərpoçtil on 1500 postkontorit. Need on filiaalide järelevalve all ja osutavad peamiselt postiteenuseid.
Ralf Dujmovits

**Ralf Dujmovits** (sündinud 5. detsembril 1961 Bühlis Baden-Württembergis) on saksa alpinist. 

Enne ülikooli astumist reisis Dujmovits Lõuna-Ameerikasse, kus käis Andides ronimas. Õppis seejärel neli aastat Heidelbergi ülikoolis meditsiini, kuid jättis ülikooli pooleli – selleks, et professionaalselt tegeleda alpinismiga. Pärast mägigiidi kursuste läbimist tegutses giidina Saksa Alpinismiklubi korraldatud mägiekspeditsioonidel. Laiemalt tuntuks sai ta 1999. aastal, kui tema ronimist Šveitsis Eigeri põhjaseinal näidati televisioonis 33-tunnises otseülekandes. 

Dujmovits on tõusnud seitsme tipu klubi raames kõigile seitsmele eri paigus asuvaile kõrgeimatele mäetippudele.

Ta on tõusnud ka kõigi (14) üle 8000 meetri kõrguste mägede tippu (15. mägironijana maailmas lisahapnikku kasutades). Tal kulus selleks 19 aastat (1990–2009). Tema 14. tipp oli Lhotse (8516 m) (tipus 20. mail 2009).

Tagantjärele (2022. aasta juulis) selgus, et Eberhard Jurgalski hallatava veebisaidi *8000ers* väitel oli Ralf Dujmovits 2007. aastal jõudnud vaid Manaslu eeltippu (tähistus C2). Kuid see asjaolu ei saanud takistuseks Jurgalski meeskonnal kanda Dujmovitsi nimi ajaloolise, nn "pärandi nimistu" koosseisu. 

## Isiklikku
Dujmovits oli abielus austria alpinisti Gerlinde Kaltenbrunneriga (2007–2015), kes samuti on tõusnud kõigi 14 kaheksatuhandelise mäe tippu.

## Viited

## Välislingid
*Ralf Dujmovitsi koduleht