open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
IMI Negev

**Negev** ka **Negev NG-5** on  kergekuulipilduja NATO standardpadrunile 5,56 mm. Iisraeli relvatööstuse loodud Negev on ka Iisraeli sõjaväe relvastuses.

Negev on automaatne käsitulirelv, mille vintrauas surve all olev püssirohu põlemisgaas käitab eraldi kanali kaudu lühikäigulise juhtraamiga gaasikolvi ja pöördluku lukumehhanismi vintraua all. Lukul enesel on 4 lukuhõlma, mis haakuvad vintraua pikendusega. Luku pöörlemist juhib riivi sees olev nõel, mis liigub lukukandurile paigaldatud nukijuhiku sees. Lukul on padrunikesta väljaheitmise seadis, mis toimib vedrustatud hoova abil ja mida pöörab lukukandur.

Negevi gaasirõhuregulaatoril on kolm asendit: padruni etteandmine salvest, etteandmine padrunilindilt või kui tulistamine toimub tolmustes, poristes ja märgades tingimustes. Kõigis surveregulaatori asendites on kuulipilduja laskekiirus 850–1150 lasku minutis.

Negevi konstrueerimist alustati 1985, Iisraeli sõjaväe relvastusse võeti see relv 1997. Negevi tootmisega asendati  kergekuulipilduja Galil, mille raud võis kestva tulistamise käigus kergesti üle kuumeneda.

Kuulipilduja Negev on ka Eesti Kaitseväe relvastuses. Lisaks Iisraelile ja Eestile on Negev 2011. aasta seisuga, relvastuses veel Gruusia, Colombia, Costa Rica ja Tai sõjaväes.

## Relva andmed
*Kaliiber: 5,56 mm
*Padrun: 5,56×45
*Kuuli algkiirus: 950 m/s
*Tehniline laskekiirus: 850–1150 lasku minutis
*Tõhus sihtimiskaugus: 500 m
*Pikkus: 1020 mm
*Kaal: 7,3 kg (tühjalt)
*Moona lindikonteineri maht: 150 padrunit
*Salve maht: 35 padrunit,  moonalinti mahub kuni 150 padrunit

## Vaata ka
*Negev NG-7, 7,62×51 mm NATO 

## Välislingid
* Negev NG7 alt ei vea Kaitse Kodu, II 2025
Karl Ellis

**Karl Ellis** (1888 – 1. detsember 1924 Tallinn) oli eesti tööline ja poliitik.

Kuulus EISTP liikmena I Riigikogu koosseisu vahemikus 16. detsember 1921 (asendades Aksel Brehmi) kuni 10. märts 1922, kui astus tagasi ja tema kohale asus Paula Järv.
Johann Daniel von Berthold

**Johann Daniel von Berthold** (14. november 1656 Waldeck-Wildungeni vürstiriik – 5. november 1710 Tallinn) oli Liivimaa vaimulik.

Berthold sündis Saksamaal Waldeck-Wildungeni vürstiriigis (praeguse haldusjaotuse järgi Hesseni liidumaal). Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti veebruaris 1680) Rostocki Ülikoolis. Ta oli juba aastast 1678 seotud Liivimaaga. Ordineeriti 1. novembril 1685 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1685–1689 Pilistvere Andrease koguduse adjunktõpetaja ja 1689–1710 sama koguduse õpetaja. Ta suri aastal 1710 Tallinnas katku.

Berthold oli seotud piibli eesti keelde tõlkimise katsetega.

## Isiklikku
Tema äi Cristian Pankow oli Pilistvere Andrease koguduse õpetaja. Tema poeg Reinhold Christian von Berthold oli Laiuse Püha Jüri koguduse õpetaja.

## Viited

## Kirjandus
* Gerard L'Estrange Turner. Johann Daniel von Berthold: A Clerical Craftsman and his Universal Ring-Dial. Annali dell'Istituto e Museo di storia della scienza di Firenze 1979, vol. 4, nr. 2, lk 15-20.
## Välislingid
*
2011. aasta Eesti presidendivalimised

**2011. aasta Eesti presidendivalimised** toimusid Riigikogus 2011. aasta 29. augustil. 

Riigikogu erakorraline istungjärk, mille päevakorras oli Vabariigi Presidendi valimine, toimus 29. augustil kell 13.00. President valiti salajasel hääletusel, kus igal Riigikogu liikmel oli üks hääl. Presidendiks valituks saamiseks pidi kandidaat koguma Riigikogu koosseisu vähemalt kahekolmandikulise toetuse ehk vähemalt 68 Riigikogu liikme hääle.

Presidendikandidaatideks seati üles ametis olev president Toomas Hendrik Ilves, kelle kandidaadiks registreerimist toetasid Reformierakonda, Isamaa ja Res Publica Liitu ning Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda kuulunud 75 parlamendiliiget, ja tema vastaskandidaat Indrek Tarand, kes sai oma kandidatuurile 26 Keskerakonna liikme toetuse.

Riigikogus kell 13.00 alanud presidendivalimiste esimeses voorus osutus valituks Toomas Hendrik Ilves, kes kogus 73 häält, Indrek Tarand sai 25 häält ning 3 hääletussedelit osutusid kehtetuks, kahele neist oli märgitud toetus mõlemale kandidaadile ning üks sedel oli jäänud tühjaks.

## Kandidaadid

*Toomas Hendrik Ilves

*Indrek Tarand

## Märkused
Baker Street

**Baker Street** on tänav Londonis Marylebone'is Westminsteri linnaosas.

Tänav rajati 18. sajandil ja sai nime ehitaja William Bakeri järgi. Kui algul rajati Baker Streetile kõrgklassi elamuid, siis tänapäeval asuvad seal peamiselt kontori- ja ärihooned. 

Baker Street on üsna tiheda liiklusega.

Baker Streetile saab sõita Londoni metrooga. Väljuda tuleb Baker Streeti peatuses. See on üsna vana peatus: ta avati juba 1863.

Väljamõeldud aadressil 221B Baker Street elas Arthur Conan Doyle'i loodud detektiiv Sherlock Holmes. Doyle valis niisuguse aadressi seetõttu, et tema ajal ei olnud Baker Streetil 100-st suuremaid majanumbreid ja ta ei tahtnud tegelike majade omanikele tekitada fännikirjade saabumisega probleemi.

Ööl vastu 11. septembrit 1971 toimus Baker Streetil asuvas Lloyds Banki harukontoris ulatuslik rööv. Mitu meest rentisid panga naabermajas äriruumid ning kaevasid maja alt panga varakambrisse käigu. Nad tekitasid pangale ligi 3 miljonit naelsterlingit kahju, sellest umbes poole moodustas sularaha ja poole hoiulaegastes olnud väärtasjad. 1973. aasta jaanuaris mõisteti beli meest varguses süüdi, neist üks sai 8 aastat ja ülejäänud 12 aastat vangistust.

1835 avati Baker Streetil esimene alaline Madame Tussaud' vahakujude näitus. Vahakujude muuseum oli seal kuni 1884. Seejärel viidi muuseum üle Marylebone Roadile, mis asub kohe ümber nurga.
Reinhold Christian von Berthold

**Reinhold Christian von Berthold** (? Pilistvere – 3. mai 1714 Laiuse) oli eesti vaimulik.

Berthold sündis Pilistvere pastori Johann Daniel von Bertholdi pojana, tema sünniaastat ei ole teada. 

Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 14. novembril 1703) Jena Ülikoolis ja (immatrikuleeriti 21. mail/1. juunil 1704) Academia Gustavo-Carolinas (Pärnus). Ta oli usuteaduse magister. Rootsi armee rügemendipastor.

Aastatel 1710–1714 oli ta Laiuse Püha Jüri koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Johann Daniel von Berthold ja vanaisa Cristian Pankow olid Pilistvere Andrease koguduse õpetajad.

## Viited
Axel Gabriel Ylander

**Axel Gabriel Ylander** (19. jaanuar 1829 Turu – 9. juuli 1882 Pori) oli Soome ja Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1848–1851 Turus gümnaasiumis. Usuteadust õppis ta aastatel 1851–1855 (immatrikuleeriti 18. juunil 1851) Helsingi Ülikoolis. Ta ordineeriti 13. juunil 1855 Turus õpetajaks.

Ta oli aastatel 1855–1856 pastor Kakskertas, Turu lähedal (praegu Turu linnaosa). Aastal 1857 oli ta pastor Turus, aastatel 1858–1859 Dragsfjärdis (Päris-Soome maakonnas), aastatel 1860–1861 Nauvos (Päris-Soome maakonnas) ja Lemlandis (Ahvenamaa maakonnas). Aastatel 1862–1866 oli ta (introdutseeriti 5. mail/17. mail 1863) Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja. Aastatel 1867–1870 oli ta pastor Turus ja aastatel 1870–1882 Poris.

## Viited

## Välislingid
*Ylioppilasmatrikkeli 16964 (Axel Gabriel Ylander)
Jon Bon Jovi

**Jon Bon Jovi** (kodanikunimega **John Francis Bongiovi Jr.**; sündinud 2. märtsil 1962 Perth Amboys New Jerseys) on ameerika laulja, laululooja ja näitleja.

Tema isa John Francis Bongiovi (seenior) oli itaalia ja slovaki päritolu habemeajaja. Ema Carol Sharkey oli saksa ja vene päritolu lilleseadja ja üks esimesi Playboy jänkusid. Tal on vennad Anthony ja Matthew. Ta kasvas katoliiklikus peres.

John ei armastanud koolis käia. Selle asemel eelistas ta pilli mängida. Juba 16-aastaselt mängis ta klubides. 17-aastaselt töötas ta oma kauge sugulase Anthony Bongiovi helisalvestusstuudios koristajana. Sel aastal salvestas Domenico Monardo seal oma albumit "Christmas in the Stars: The Star Wars Christmas Album", kuhu Anthony soovitas ka Johni laulma. Ta esitas seal laulu "R2-D2 We Wish You A Merry Christmas", mis ongi tema esimene salvestis. Albumil oli tema nimi kirjutatud kujul "John Bongiovi".

1983 moodustas ta oma bändi Bon Jovi. Bänd sai nime Bongiovi perekonnanime järgi ja seda hääldatakse samamoodi kui perekonnanime, aga kirjutatakse nii, et ameerika publikul oleks lihtsam mõista, kuidas seda hääldada tuleb. Bänd tegutseb vaheaegadega siiani ja selle algkoosseisust lööb kaasa koguni neli liiget. Need on Jon Bon Jovi ise (laul ja rütmikitarr), David Bryan (klahvpillid ja taustalaul), Tico Torres (trummid) ja Richie Sambora (soolokitarr ja taustalaul).

1990 avaldas Jon Bon Jovi oma esimese sooloalbumi "Blaze of Glory", mis oli saanud nime albumil oleva samanimelise laulu järgi. See laul pärines filmist "Young Guns II". See album ja laul nimetati 1991 paljude auhindade kandidaadiks, mille hulgas olid Oscar ja Kuldgloobus originaalloo kategoorias, Grammy visuaalse meedia jaoks kirjutatud laulu kategoorias ja laulja ise rokklauluesituse kategoorias, Ameerika muusikaauhind pop- või rokksingli kategoorias ning MTV videomuusikaauhind filmist pärit video ja meesesitaja video kategoorias. Neist võitis ta Kuldgloobuse ja Ameerika muusikaauhinna.

2012 nimetati ta uuesti Kuldgloobuse kandidaadiks originaalloo kategoorias lauluga "Not Running Anymore", aga ta ei võitnud seda.

29. aprillil 1989 abiellus ta keskkooliaegse kallima Dorothea Hurleyga. Neil on neli last: Stephanie Rose (1993), Jesse James Louis (1995), Jacob Hurley (2002) ja Romeo Jon (2004).

## Diskograafia
### Bon Jovi
* "Bon Jovi" (1984)
* "7800° Fahrenheit" (1985)
* "Slippery When Wet" (1986)
* "New Jersey" (1988)
* "Keep the Faith" (1992)
* "These Days" (1995)
* "Crush" (2000)
* "Bounce" (2002)
* "Have a Nice Day" (2005)
* "Lost Highway" (2007)
* "The Circle" (2009)

### Sooloalbumid
*"Blaze of Glory" (filmimuusikaalbum "Young Guns II", 1990)
*"Destination Anywhere" (1997)

## Televisiooni- ja filmirollid
* "Young Guns II" (1990)
* "Anna edasi" ("Pay It Forward", 2000)
* "U-571" (2000)
* "Ally McBeal" (2001–2002)
* "" ("Vampires: Los Muertos", 2002)	
* "Hokibeibed" ("National Lampoon's Pucked", 2006)
* "30 Rock" (2010)

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Oksendamine

**Oksendamine** (lad. *vomitus*) on mao (mõnikord ka kaksteistsõrmiksoole) sisu instinktiivne väljutamine suu ja mõnikord nina kaudu.

Oksendamine on organismi kaitsereaktsioon mürgistuse vastu. Samuti võib oksendamist esineda mitmesuguste haiguste korral.
Pikk tänav (täpsustus)

**Pikk tänav** on mitme tänava nimi Eestis.

* **[[Pikk tänav (Ambla)|Pikk tänav]]** on Ambla alevikus.
* **[[Pikk tänav (Elva)|Pikk tänav]]** on Elvas.
* **[[Pikk tänav (Harku)|Pikk tänav]]** on Harku alevikus.
* **[[Pikk tänav (Järva-Jaani)|Pikk tänav]]** on Järva-Jaani alevis.
* **[[Pikk tänav (Kadrina)|Pikk tänav]]** on Kadrina alevikus.
* **[[Pikk tänav (Kasepää)|Pikk tänav]]** on Kasepää alevikus.
* **[[Pikk tänav (Kiltsi)|Pikk tänav]]** on Kiltsi alevikus.
* **[[Pikk tänav (Kiviõli)|Pikk tänav]]** on Kiviõlis.
* **[[Pikk tänav (Kohtla-Järve)|Pikk tänav]]** on Kohtla-Järvel Järve linnaosas.
* **[[Pikk tänav (Kose)|Pikk tänav]]** on Kose alevikus.
* **[[Pikk tänav (Kuressaare)|Pikk tänav]]** on Kuressaares.
* **[[Pikk tänav (Kärdla)|Pikk tänav]]** on Kärdlas.
* **[[Pikk tänav (Lehtse)|Pikk tänav]]** on Lehtse alevikus.
* **[[Pikk tänav (Märjamaa)|Pikk tänav]]** on Märjamaa alevis.
* **[[Pikk tänav (Mustla)|Pikk tänav]]** on Mustla alevikus.
* **[[Pikk tänav (Narva)|Pikk tänav]]** on Narvas.
* **[[Pikk tänav (Oisu)|Pikk tänav]]** on Oisu alevikus.
* **[[Pikk tänav (Otepää)|Pikk tänav]]** on Otepääl.
* **[[Pikk tänav (Paide)|Pikk tänav]]** on Paides.
* **[[Pikk tänav (Põltsamaa)|Pikk tänav]]** on Põltsamaal.
* **[[Pikk tänav (Pärnu)|Pikk tänav]]** on Pärnus.
* **[[Pikk tänav (Pärnu-Jaagupi)|Pikk tänav]]** on Pärnu-Jaagupi alevis.
* **[[Pikk tänav (Rakvere)|Pikk tänav]]** on Rakveres.
* **[[Pikk tänav (Simuna)|Pikk tänav]]** on Simuna alevikus.
* **[[Pikk tänav (Sindi)|Pikk tänav]]** on Sindis.
* **[[Pikk tänav (Sõmeru)|Pikk tänav]]** on Sõmeru alevikus.
* **[[Pikk tänav]]** on Tallinnas Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis.
* **[[Pikk tänav (Tapa)|Pikk tänav]]** on Tapal.
* **[[Pikk tänav (Tartu)|Pikk tänav]]** on Tartus Ülejõe ja Annelinna linnaosas.
* **[[Pikk tänav (Toila)|Pikk tänav]]** on Toila alevikus.
* **[[Pikk tänav (Tõrva)|Pikk tänav]]** on Tõrvas.
* **[[Pikk tänav (Türi)|Pikk tänav]]** on Türil.
* **[[Pikk tänav (Valga)|Pikk tänav]]** on Valgas.
* **[[Pikk tänav (Vastseliina)|Pikk tänav]]** on Vastseliina alevikus.
* **[[Pikk tänav (Viljandi)|Pikk tänav]]** on Viljandis.
* **[[Pikk tänav (Võiste)|Pikk tänav]]** on Võiste alevikus.
* **[[Pikk tänav (Võru)|Pikk tänav]]** on Võrus.
* **[[Pikk tänav (Väike-Maarja)|Pikk tänav]]** on Väike-Maarja alevikus.
* **[[Pikk tänav (Vändra)|Pikk tänav]]** on Vändra alevis.
* **[[Pikk tänav (Värska)|Pikk tänav]]** on Värska alevikus.
* **[[Pikk tänav (Väätsa)|Pikk tänav]]** on Väätsa alevikus.

## Vaata ka
* **[[Pikk jalg]]**
* **[[Lai tänav]]**
Karl Oskar Freiberg

**Karl Oskar Freiberg** (pseudonüüm **Oskar Kurmiste**; 2. mai 1894 Mäksa vald, Tartumaa – 2. detsember 1941 Sverdlovsk, hukati) oli ajakirjanik ja poliitik.

Ta asus 7. septembril 1920 Johannes Semperi asemel Asutava Kogu liikmeks ning oli hiljem ka I, II, III, IV ja V Riigikogu liige.

Freiberg kuulus Eesti Iseseisvasse Sotsialistlikku Tööliste Parteisse.

## Välislingid
* FREIBERG, KARL OSKAR – Eesti biograafiline andmebaas
Vassili Grigorjev

**Vassili Grigorjev** (27. veebruar / 11. märts 1870 Dõmkovo, Petseri vald, Pihkva kubermang –1947 ) oli Eesti põllumees ja poliitik.

Ta sündis Petserimaal Dõmkovos kehviktalupoja perekonnas. Ta sai keskhariduse. Pärast sõjaväeteenistust töötas ta 22 aastat Vene siseministeeriumis. Lahkus aastal 1918 Venemaalt Eestisse, kus hakkas talupidajaks.

Grigorjev kuulus Eesti Tööerakonna liikmena I Riigikogu koosseisu, II ja III Riigikogu koosseisu kuulus Vene ühendatud erakondade nimekirja järgi.

## Viited

## Välislingid
*Pekka Erelt, Petserimaa separatistid ja salakuulajad, Eesti Ekspress, 7. juuli 2005
Aleksander Hint

**Aleksander Hint** (30. november 1884 Kopli talu, Kuusnõmme küla, Lümanda vald, Saaremaa – 30. oktoober 1943 Ujalõ saar, Araali meri, Venemaa) oli eesti põllumees ja kaugsõidukapten.

Aleksander Hint kuulus Eesti Tööerakonna liikmena alates 25. novembrist 1921 I Riigikogu koosseisu (asudes Timotheus Grünthali kohale). 

Suri tüüfusse.

## Isiklikku
Tema pojad olid kirjanik Aadu Hint ja tehnikateadlane Johannes Hint.

## Viited
Rakvere tammik

**Rakvere tammik** on Rakveres Vallimäe ühes otsas asuv tammik. Tammiku kaitseks on moodustatud Rakvere tammiku maastikukaitseala.

Rakvere tammikusse jäävad mälestusmärk "Okaskroon" ja Saksa sõjaväekalmistu.

Tammiku geograafilised koordinaadid on .

Rakvere tammikut piiravad idast Õie tänav, loodest Mädapea tee, põhjast Tõusu tänav, idast Pikk tänav ja kagust Tammiku tänav.

## Viited

## Välislingid
*Tammikust kui puhkealast
Eesti vallavanemate loend (2012)

**Eesti vallavanemate loend** loetleb Eesti vallavanemaid 2012. aastal.

*Leo Aadel, Haljala vald
*Raimu Aardam, Kihelkonna vald
*Maris Aleksašin, Laeva vald
*Aivar Aleksejev, Ülenurme vald
*Aare Anderson, Luunja vald
*Siim Avi, Piirissaare vald
*Niina Baranina, Peipsiääre vald
*Andrus Blok, Rakke vald
*Aare Ets, Raasiku vald
*Madis Gross, Tõlliste vald
*Veigo Gutmann, Rae vald
*Heiki Hepner, Kohila vald
*Andres Hirvela, Koonga vald
*Kalev Kaljuste, Tootsi vald
*Kalevi Kaur, Kolga-Jaani vald
*Kalju Kertsmik, Albu vald
*Tõnu Kiviloo, Kõpu vald
*Väino Kivirüüt, Vara vald
*Maano Koemets, Rannu vald
*Rein Kokk, Tähtvere vald
*Terje Korss, Palupera vald
*Oleg Kuznetsov, Illuka vald
*Tiit Kuusmik, Toila vald
*Jarno Laur, Väätsa vald
*Raido Liitmäe, Muhu vald
*Priit Lomp, Haaslava vald
*Heiki Luts, Vaivara vald
*Lauri Luur, Are vald
*Aare Martinson, Valjala vald
*Jüri Morozov, Saare vald
*Tõnu Muru, Võnnu vald
*Alar Mutli, Rapla vald
*Ludvik Mõtlep, Leisi vald
*Margus Mägi, Kaarma vald
*Jaanus Männik, Surju vald
*Andres Ojanurm, Tudulinna vald
*Haldo Oravas, Viimsi vald
*Andres Palloson, Õru vald
*Urmas Pau, Vormsi vald
*Tiit Peedu, Emmaste vald
*Rait Pihelgas, Ambla vald
*Villi Pihl, Kärla vald
*Triin Pobbol, Kareda vald 
*Kalmer Poopuu, Salme vald
*Priit Pramann, Rõngu vald
*Tiit Põld, Torgu vald
*Aivar Rahe, Alajõe vald
*Peeter Rahnel, Abja vald
*Vilmar Rei, Laimjala vald
*Peeter Reimann, Tootsi vald
*Kuno Rooba, Saku vald
*Rain Ruusa, Karula vald
*Priit Ruut, Sauga vald
*Toomas Rõhu, Tõstamaa vald 
*Kaupo Rätsepp, Harku vald
*Rain Sangernebo, Nõo vald
*Pipi-Liis Siemann, Türi vald
*Jüri Saar, Pihtla vald
*Ingvar Saare, Kihnu vald
*Peeter Sibul, Puhja vald
*Kalle Song, Saarde vald
*Aivar Soop, Tartu vald
*Siim Suursild, Audru vald
*Aleksandr Suvorov, Meeksi vald
*Aare Sünter, Ruhnu vald
*Taivo Tali, Mäksa vald
*Tiit Tammaru, Anija vald
*Ivar Tedrema, Kambja vald
*Sirje Tobreluts, Laheda vald
*Sivar Tõnisson, Varbla vald
*Toivo Tõnson, Põltsamaa vald
*Andu Tõrva, Alatskivi vald
*Ene Täht, Lavassaare vald
*Aivar Uibu, Põdrala vald
*Mart Vaiksaar, Tori vald
*Jaanika Vakker, Lümanda vald
*Ülle Vapper, Halinga vald
*Mart Vardja, Ahja vald (5. juulini)
*Andres Visnapuu, Otepää vald
*Jüri Vooder, Kasepää vald
*Mart Võrklaev, Rae vald
*Toomas Väinaste, Vinni vald
*Tõnis Väli, Aegviidu vald
*Jozsef Weinrauch, Pala vald
*Aivar Õun, Konguta vald

## Vaata ka
*Eesti vallavanemate loend (1939)
*Eesti vallavanemate loend (1940)
Kaia Soosaar

**Kaia Soosaar** (sündinud 24. aprillil 1993 Tallinnas) on eesti kergejõustiklane. Tema põhiala on kaugushüpe.

Kaia õppis Tallinnas Rocca al Mare koolis. Kaia Soosaare treener on Epp Maasik.

## Isiklikku
Tema isa oli ujuja ja spordipedagoog Toomas Soosaar (1962–2014), vanaisa on ujuja ja veepallur Marti Soosaar.

## Välislingid
* Kaia Soosaar: hõbe oli üllatus Eesti Päevaleht, 11. september 2010.
Esko Häkli

**Esko Antero Häkli** (sündinud 30. novembril 1936) on Soome raamatukogutegelane, Helsingi Ülikooli raamatukogu (Soome Rahvusraamatukogu) direktor (1976–2001).

19. oktoobril 1994 promoveeriti professor Esko Häkli Tallinna Ülikooli audoktoriks.

Teadlasena uurib ta raamatu ja trükinduse ajalugu ning nüüdisaegset võrdlevat raamatukogundust teadusraamatukogude kontekstis. Tema artikleid on ilmunud peamiselt Rootsi ja Saksamaa teadusväljaannetes.

## Elu- ja töökäik
Häkli alustas oma töömeheteed praktikandina Helsingi ülikooli raamatukogus. Töötanud 1960. aastate algusest Helsingi Ülikooli Teoloogilise teaduskonna raamatukogu juhatajana, siirdus ta 1969 tagasi ülikooli raamatukokku, kus oli esialgu osakonnajuhatajana ja 1976. aastast direktor. 

Direktorina viis ta läbi mitmeid muudatusi ja arendusprojekte. Maa alla valmis suur ventileeritav ladu. Mikkelisse asutati raamatukogu konserveerimiskeskus.

Häkli ajal pandi raamatukogus alus mitmele uurimisprojektile ning Helsingi Ülikooli raamatukogu sai Soome teadusraamatukogude võrgustiku keskuse staatuse. Rahvusraamatukogu vastutab raamatukogude IT-süsteemi ja elektroonilise raamatukogu (FinELib) hooldamise ja arendamise eest ning tegutseb riikliku kogude digiteerimiskeskusena.
Ta toetas esimese ühise raamatukogusüsteemi (VTLS) kasutuselevõttu 

Häkli on filosoofiadoktor (1972), Helsingi Ülikooli audoktor (1990), Kuningliku Gustav Adolfi Akadeemia (Uppsala) kirjavahetajaliige (1993), rahvusvaheliste erialaorganisatsioonide (IFLA, LIBER) juhatuse liige ja töörühma Bibliotheca Baltica juhataja. 
Ta oli ajakirja Books from Finland toimetuskolleegiumi esimees 1976–2001, Soome kirjanduse seltsi juhatuse liige 1984–1999, Sibeliuse Seltsi esimees 2002–2009.

2009. aastast on ta olnud ajakirja Nordisk Pappershistorisk Tidskrift vastutav toimetaja.

Häkli on 1976. aastast abielus magister Gunilla Häkliga (sündinud Berglund). 
Esimesest abielust (1957–1976) Eeva-Liisa Viljaneniga on tal kaks last.

## Tunnustus
* Tallinna Ülikooli audoktor 
* Soome Lõvi ordeni komandör 
* Saksamaa Liitvabariigi Teeneteordeni suur teeneterist 
* Rootsi Põhjatähe ordeni komandör 
* Sibeliuse Seltsi auliige
Ülo Kaasik

**Ülo Kaasik** (9. november 1926 Tallinn – 17. aprill 2017 Tartu) oli eesti matemaatik.

Ta lõpetas 1953. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna. 1957. aastal kaitses matemaatikadoktori väitekirja.

Aastatel 1953–1959 töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna lektorina. 1959–1979 oli ta ülikooli arvutuskeskuse teaduslik juhendaja, 1979–1993 matemaatikateaduskonna professor, seejärel 1993. aastast Tartu Ülikooli matemaatika-informaatikateaduskonna emeriitprofessor. 

Tartu Ülikooli arvutuskeskuse ja programmeerimise kateedri (praeguse arvutiteaduse instituudi) arendamise kõrvalt kirjutas Ülo Kaasik matemaatika- ja programmeerimisteemalisi artikleid ja raamatuid. Ta on koostanud matemaatikateatmikke: leksikone, sõnastikke ja koostöös kolleegidega ka koolimatemaatika entsüklopeedia.

## Tunnustus
*1998 Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal
*2001 Tartu Ülikooli medal
*2001 Valgetähe III klassi teenetemärk
*2003 Eesti Matemaatika Seltsi auliige
*2007 Eesti Vabariigi teaduspreemia elutöö eest
*2007 Tartu Ülikooli suur medal
*2009 Tartu Ülikooli aumärk
*2013 Tartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Minu venna tüdruksõber

**"Minu venna tüdruksõber"** (eesti keelde on pealkirja tõlgitud ka "Päris Dan" ja "Dan päriselus"; inglise "Dan in Real Life") on 2007. aasta koomiline draamafilm. Filmi lavastas Peter Hedges ning peaosades mängivad Steve Carell ja Juliette Binoche.

## Näitlejad
* Steve Carell – Dan Burns
* Juliette Binoche – Marie Diamond
* Dane Cook – Mitch Burns
* John Mahoney – Poppy Burns
* Dianne Wiest – Nana Burns
* Norbert Leo Butz – Clay Burns
* Jessica Hecht – Amy Burns
* Amy Ryan – Eileen Burns 
* Margot Janson – Olivia
* Alison Pill – Jane Burns
* Brittany Robertson – Cara Burns
* Marlene Lawston – Lilly Burns
* Jessica Lussier – Jessica Burns
* Seth Deantoni – sugulane
* Emily Blunt – Dr. Ruthie Draper
* Felipe Dieppa – Marty
* Matthew Morrison – politseinik
* Stephen Mellor – Bookstore Clerk
* C.J. Adams – väike poiss

## Välislingid
* 
* "Dan in Real Life". Blogi Filmidest ja Muusikast
Ohtlikud armusuhted

*"Ohtlikud armusuhted" (tõlgitud ka kui "Ohtlikud suhted"; originaalpealkiri "Les liaisons dangereuses") on Roger Vadimi film aastast 1959; peaosades Jeanne Moreau ja Gérard Philipe. Tegevus on toodud 1950. aastatesse.
*"Ohtlikud armusuhted" (samuti on kasutatud tõlget "Ohtlikud suhted"; originaalpealkiri "Dangerous Liaisons") on Stephen Frearsi film aastast 1988; peaosades Glenn Close ja John Malkovich. 

## Vaata ka
*"Ohtlikud suhted" ("Les Liaisons dangereuses"), filmide aluseks olev Pierre Choderlos de Laclos' romaan.
*"Valmont", Miloš Formani film aastast 1989, peaosades Annette Bening, Colin Firth ja Meg Tilly.
*"Õelad kavatsused" (tõlgitud ka kui "Julmad mängud"; originaalpealkiri "Cruel Intentions"), film aastast 1999; režissöör Roger Kumble; peaosades Sarah Michelle Gellar, Ryan Phillippe ning Reese Witherspoon. Film paigutab tegevuse tänapäeva New Yorki. Sellele filmile on tehtud ka kaks järge.
Ohtlikud suhted

**"Ohtlikud suhted"** (prantsuse *Les Liaisons dangereuses*) on Pierre Choderlos de Laclos' romaan.

Romaan ilmus anonüümsena 1782. aastal. See põhjustas skandaali ning romaan keelati.

Eesti keeles ilmus romaan 1987 Kristiina Rossi tõlkes.

## Vaata ka
*Ohtlikud armusuhted
Adolf Fredrik Dreijer

**Adolf Fredrik Dreijer** (ka **Adolf Friedrich Dreyer**; 3. jaanuar 1817 Tammisaari – 26. mai/7. juuni 1892 Ruhnu) oli Soome ja Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1835–1847 (immatrikuleeriti üliõpilaseks 10. juunil 1835) Helsingi Ülikooli usuteaduskonnas. Õpingud venisid pikaks, kuna ta töötas õpetajana Tammisaaris (aastal 1839) ja Tamperes (aastal 1841). Ordineeriti 18. detsembril 1847 Porvoos õpetajaks.

Ta oli aastatel 1847–1854 Uusimaa maakonnas Karjaa koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1854–1871 oli ta Ahvenamaal Vårdö koguduse õpetaja. Aastatel 1871–1892 oli ta Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
* Fredrik Dreijeri kohta veebiportaalis Helsinki.fi
Erich Differt

**Erich Aleksander Nikolai Differt** (8. november 1883 – 1959) oli Eesti insener ja nudist.

Ta lõpetas Stuttgardi Ülikooli mäeinsenerina, töötas Venemaal ja opteerus 1920. aastail Eestisse.

Ta oli ühe Saksa esimese alastikultuuri ühingu liige alates 1907. aastast. Kui ei olnud võimalik osaleda ühingu töös, siis viljeles ta nudismi perekonna ja tuttavate ringis ning propageeris seda kõikjal. Ta oli kolm aastat järjest Saksa suusahüppe meister.

22. augustil 1933 andis Patendiamet kaitsetunnistuse Erich Differti leiutisele "Kiirelt vahetatav õhuvoolik jalgrataste ja jõuvankrite ratastele kui ka kõiksugustele muudele ratastele pressitud õhuga täidetud voolikuga." 1938. aastal registreeriti ta Haridusministeeriumi Kutseoskuse Osakonnas tehnikuna mäetööstuse alal.

Erich Differt oli maapõuevarade kasutamise aktsiaseltsi "Magna" asutajaliige.

23. juunil 1932 otsustas ta asutada Eesti Vabakehakultuuri Ühingu ja esitas selle põhikirja 29. juulil kohtu- ja siseministeeriumile kinnitamiseks. Minister Ado Anderkopp keeldus selle registreerimisest. 1. novembril 1932 otsustas Riigikohus kohtu- ja siseministri otsuse tühistada. 1934. aastal oli ühingul 55 liiget.

Ühing suleti siseministri resolutsiooniga 15. novembrist 1939 ja loeti likvideerituks likvideerimiskomisjoni otsusega 21. augustist 1940.

Erich Differt siis enam ühingu tegevuses ei osalenud. Ta vabastati Eesti kodakondsusest Vabariigi Valitsuse otsusega 30. novembril 1939 ja ta pöördus tagasi Saksamaale.

Erich Differt oli abielus ja tal oli kolm last.

Nudistlik tegevus Eestis vaibus aastakümneteks, kuid rahva seas elasid edasi legendid Eesti nudismi pioneerist Erich Differtist ja tema asutatud alastikultuuri ühingust. Tema ideed olid okupatsiooni ajal võitluses nudismi ideede eest suureks toeks.

## Viited

## Välislingid
* Geni
* Olev Meremaa: 75 aastat Eesti nudismi
* Eesti kuulsaima nudisti lapselaps: meie peres pole kunagi alasti keha peljatud

## Teosed
* Magnetiit (magnetraua maak). Tallinn, 1936.
* Tõde alastikultuurist. Tallinn, Ringraadio, 1934.
Paula Järv

**Paula Järv** (neiupõlvenimega **Paula Kaubi**; 1898 Harku vald, Harjumaa – ? Nõukogude Liit) oli Eesti tööline ja kommunist, kes kuulus lühikest aega asendusliikmena I Riigikogu koosseisu.

Ta elas lapsepõlves Harjumaal Väänas ja Riisiperes. Tallinna kolis perekond 1919. aastal. Paula töötas 1919. aastast kangruna Tallinnas Balti Puuvillavabrikus (Balti Puuvilla Ketramise ja Kudumise Vabrik). Alates 1917. aastast oli ta Eesti Kiutööliste Ametiühisuse liige, 1919. aastast enamlaste (bolševike) partei liige. 1920. aasta märtsist oli ta Tallinna Ametiühisuste Kesknõukogu liige ja Kiutööliste Ametiühisuse juhatuse liige. Ta oli ka karskusseltsi Valvaja juhatuse liige. 1921. aastal valiti ta Tallinna Linnavolikokku, kus ta tegutses nn kommunistliku töölisterühma liikmena.

1921. aasta aprillis ta arreteeriti, misjärel vabastati, kuid võeti sama aasta mais uuesti riigivastase tegevuse eest vahi alla (streigile õhutamine ja riigivastases salaorganisatsioonis osalemine).

Riigikogusse pääses Paula Järv 10. märtsil 1922, asendades Karl Ellist. Ta astus tagasi sama aasta 25. aprillil ning teda asendas Karl Tammik. 

1922. aasta aprillis vabastati ta lühiajaliselt vangistusest kui Riigikogu liige, pärast Riigikogust lahkumist vahistati aga uuesti. Talle määrati 115 protsessis riigivastase tegevuse eest kolm aastat vangistust. Vangis olles sünnitas ta tütre Endla. Palvekirja peale vabastati Paula Järv veebruaris 1923 ennetähtaegselt. Pärast tema vabanemist arreteeriti ta abikaasa August Järv. 

1927. aasta augustis võeti Paula Järv uuesti vahi alla ning saadeti Eestist välja. Ta sõitis koos tütrega Nõukogude Liitu, kus ta kümne päeva pärast arreteeriti, süüdistatuna spionaažis ja koostöös Eesti kaitsepolitseiga. Veebruaris 1928 mõisteti ta karistuseks 10 aastaks vangilaagrisse. Tema süüasja vaadati mitu korda üle ning küsiti ka teiste Eestist pärit kommunistide arvamust, kuid otsus jäeti jõusse.

## Viited
Peeter Koemets

**Peeter Koemets** (13. jaanuar 1868 Vana-Antsla vald, Võrumaa – 1950 Omski oblast) oli köster Kaika kirikus, õpetaja, põllumees, poliitik ja Vana-Antsla vallavanem.

Põllumeestekogude liikmena kuulus Peeter Koemets I Riigikogu koosseisu.

Tuntud on lugu, kus Saksa okupatsiooni ajal 1918. aasta aprillis Riias toimunud Liivimaa maakogul luges Peeter Koemets ette sinna kohale sunnitud Lõuna-Eesti vallavanemate märgukirja, mille sisuks oli, et eestlased protesteerivad Saksa võimude omavoli vastu ning ei soovi liituda ei Saksamaa ega Venemaaga ja tunnustavad ainsa seadusliku võimuna Eesti Ajutist Valitsust.

Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 oma kodus Antsla vallas Kaika talus. Suri kinnipidamiskohas Omski oblastis Venemaal.

## Isiklikku
Tema vend oli maamõõtja Karl Koemets.

## Viited
Vladimir Pettai

**Vladimir Pettai** (vene keeles Владимир Леонидович Петтай; 8. mai 1973 Puudosi – 20. juuni 2011 Pesoutsa, Äänisranna rajoon) oli eesti rahvusest Venemaa jalgpallur ja jalgpallikohtunik.

Tema ema töötas kasvatajana lasteaias, isa oli metsnik.

Jalgpalli mängis ta poolkaitsjana klubides Karjala Asmaral ja Petroskoi Spartak.

Jalgpallikohtunikuna hakkas ta tegutsema aastal 1996. Premjer-liga matše vilistas ta aastast 2003. Aastal 2006 eemaldati ta kohtunikuametist pärast skandaalset matši Moskva CSKA ja Peterburi Zeniti vahel. Aastal 2007 ta amnesteeriti ja jätkas tööd kohtunikuna. 2010 sai ta FIFA litsentsi. Kokku vilistas ta Premjer-ligas täpselt 100 matši, olles 22. kohtunik, kes Premjer-ligas saja kohtumiseni jõudnud.

Pettai hukkus RusAiri lennul 9605, kus maandumisel toimunud õnnetusel jäi 52-st lennukis viibinust ellu üksnes 5 reisijat. Temast jäid maha naine ja kaks last.

## Välislingid
*http://www.neva24.ru/a/2011/06/21/V_aviakatastrofe_pogib_ar
*http://www.sportsdaily.ru/articles/futbolnyiy-arbitr-vladimir-pettay-moya-sovest-chista-2527
Maria Gomes Valentim

**Maria Gomes Valentim** (9. juuli 1896 Carangola, Minas Geraisi osariik – 21. juuni 2011 Carangola, Minas Geraisi osariik) oli brasiilia pikaealine, kellest pärast 31. jaanuari 2011 (Eugénie Blanchardi surma) sai maailma vanim inimene.

## Elulugu
Maria Gomes Valentim sündis Carangolas Minas Geraisi osariigis Brasiilias. Aastal 1913 abiellus ta João Valentimiga (abikaasa suri aastal 1946). Neil oli poeg, kes suri 1990. aastate alguses. Tal on 4 lapselast, 7 lapselapselast, 5 lapselapselapselast. Pärast tema surma sai maailma vanimaks inimeseks Besse Cooper.

## Vaata ka
*Vanimate inimeste loend
Aphrodite (Kylie Minogue)

**"Aphrodite"** on Austraalia laulja Kylie Minogue'i üheteistkümnes stuudioalbum. See ilmus 5. juulil 2010.

Plaadi produtsent oli Stuart Price. Album tõusis avanädalal Suurbritannia albumiedetabelis esikohale. Sellega sai Kylie Suurbritannia albumiedetabeli ajaloos ainsaks naisartistiks, kel on neljal aastakümnel järjest Suurbritannia edetabelis esikohaalbum.

Tegemist on ka Kylie edukuselt teise albumiga Ameerika Ühendriikides; seda müüdi avanädalal üle 18 000 eksemplari. See jõudis Billboard 200 edetabelis 19. kohale.

## Lugude nimekiri
# "All the Lovers" – 3:20
# "Get Outta My Way" – 3:38
# "Put Your Hands Up (If You Feel Love)" – 3:38
# "Closer" – 3:10
# "Everything is Beautiful" – 3:25
# "Aphrodite" – 3:45
# "Illusion" – 3:21
# "Better than Today" – 3:25
# "Too Much" – 3:16
# "Cupid Boy" – 4:26
# "Looking for an Angel" – 3:50
# "Can't Beat the Feeling" – 4:10

## Edetabelid

## Auhinnad

## Viited

## Välislingid
* Kylie Minogue'i ametlik koduleht (inglise keeles)
Hillebrand van der Aa

**Hillebrand van der Aa** (1659 või 1660 Leiden; umbes 1721 (enne novembrit 1722) Hollandi Ida-India) oli hollandi graveerija ning joonistaja.
Jacob van der Aa

**Jacob van der Aa** (1730 Haag – 1776 Haag) oli hollandi maalikunstnik. Ta on maalinud portreesid. 

Ta oli oma onu Dirk van der Aa õpilane. Pärast kaheaastast kunstireisi Itaaliasse nimetati ta 1769 Haagi gildi meistriks.
Arien A

**Arien A** (17. sajand) oli Hollandi kaaperlaevakapten Hoornist.

Tal oli üks galiott kahe suurtüki ning 82 mehega. Teise Inglise-Hollandi sõja ajal kaaperdas ta 32 kaubalaeva.

## Kirjandus
**[[Nieuw Nederlandsch Biografisch Woordenboek]]*, kd 6, lk 1. Veebis
Duo 5

**Duo 5** (varem *Kanal 12*) on Eesti telekanal, mis alustas tegevust 8. juunil 2011. Kanal näitab filme, sarju ja sporti. Kanal on suunatud eelkõige meestele. 9. augustist 2021 on telekanali nimi Duo 5.

30. aprillil 2024 alustas Duo 5 ka ülejäänud Balti riikides, sealhulgas Lätis ja Leedus, asendades venekeelse telekanali Kanal 7+.

## Viited
Paanikatuba

**"Paanikatuba"** (originaalpealkiri "Panic Room") on 2002. aasta Ameerika Ühendriikides valminud õudusfilm. 

Filmi lavastaja on David Fincher, stsenarist David Koepp. Peamisi osi mängivad Jodie Foster, Forest Whitaker, Jared Leto, Dwight Yoakam, Kristen Stewart ja Patrick Bauchau. 

Film räägib emast ja tütrest, kes varjuvad sissetunginud röövlite eest turvatuppa.

## Sisu
Äsja lahutanud Meg Altman ja ta tütar Sarah kolivad uude majja New Yorgis. Suures neljakorruselises majas on olemas ka paanikatuba, mis on nii kaitstud, et keegi ei pääse sinna sisse, kui uks on kinni pandud. Juba esimesel ööl murravad nende majja sisse kolm meest, kellele on uued asukad üllatuseks. Meg ja Sarah põgenevad kaitseks paanikatuppa. Nad ei tea aga, et see, mida vargad otsivad, asubki paanikatoas. Üks meestest on aastaid olnud paanikatubade ekspert – ehitanud kõige kindlamaid ruume, mida ehitada võimalik, seega vaid tema teab, et ainuke viis sisse saada on põgenikud sealt välja meelitada, kuid see pole kaugeltki nii lihtne.

## Osades
* Jodie Foster – Meg Altman 
* Kristen Stewart – Sarah Altman 
* Forest Whitaker – Burnham 
* Dwight Yoakam – Raoul 
* Jared Leto – Junior 
* Patrick Bauchau – Stephen Altman 
* Ann Magnuson – Lydia Lynch 
* Ian Buchanan – Evan Kurlander 
* Andrew Kevin Walker – Uuine naaber 
* Paul Schulze – politseinik Keeney 
* Mel Rodriguez – politseinik Morales
* Nicole Kidman – Stephani tüdruksõber, hääl telefonis
Aksella Luts

**Aksella Hildegard Luts** (neiupõlvenimi **Kapsta**; 27. september (vkj)/ 10. oktoober 1905 Moskva – 8. jaanuar 2005 Pärnu) oli eesti filmilooja.

Aksella Luts oli abielus Vabadussõja veterani ja filmioperaator Theodor Lutsuga.

Koos abikaasaga lõi Aksella Luts esimese täispika eesti mängufilmi "Noored kotkad" (1926). Aksella Luts oli filmi stsenaariumi autor ja astus üles ka näitlejana. 1931. aastal valmis neil vaatefilm "Kas tunned maad?" ja kultuuriantropoloogiline dokumentaalfilm "Ruhnu".

Aastal 1931 valmis koostöös soomlastega eesti esimene heli- ja tantsufilm "Päikese lapsed". Ta elas koos abikaasaga alates 1938. aastast Soomes, kust nad 1944. aastal siirdusid Rootsi ja sealt 1946. aastal Brasiiliasse. Seal valmis abikaasade koostöös mitmeid dokumentaal- ja reklaamfilme. Veel pärast abikaasa surma 1980. aastal elas ta Brasiilias Penedos.

Aastal 1996 õnnestus tal naasta Eestisse. Aksella Luts suri 8. jaanuaril 2005 Pärnus. Tema ärasaatmine toimus Pärnu Uue Kunsti Muuseumis.

Aksella soovi kohaselt maeti urn tema tuhaga abikaasa Theodori kõrvale São Lorenço kalmistule São Paulos Brasiilias.

## Tunnustus
*Eesti Kinoliidu auliige

## Viited
  

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*TLÜAR väliseesti isikud
*Aksella Luts Soome Instituudi lehel
*Aksella Luts
Vaikse ookeani divisjon

**Vaikse ookeani divisjon** on üks kolmest läänekonverentsi divisjonist korvpalliliigas NBA. Divisjoni kuulub viis meeskonda: Golden State Warriors, Los Angeles Clippers, Los Angeles Lakers, Phoenix Suns ja Sacramento Kings. Kõik meeskonnad peale Phoenix Sunsi asuvad Californias.

Divisjon moodustati 1970/71. hooaja alguses, kui liigaga liitus kolm uut meeskonda: Buffalo Bravers, Cleveland Cavaliers ja Portland Trail Blazers. Liiga jaotati idakonverentsiks ja läänekonverentsiks, millest kumbki jagunes kaheks divisjoniks. Vaikse ookeani divisjonis alustas viis meeskonda: Los Angeles Lakers, Portland Trail Blazers, San Diego Rockets,San Francisco Warriors ning Seattle SuperSonics. Lakers, Rockets, Warriors ja Sonics ühinesid kõik läänedivisjonist.

Enim kordi on Vaikse ookeani divisjoni meistriks tulnud Los Angeles Lakers (24), järgnevad Golden State Warriors (7) ja Phoenix Suns (6).

Vaikse ookeani divisjonist on NBA meistriks tuldud 18 korda, sealhulgas Los Angeles Lakers 12 korda.

## Meeskonnad

### Endised meeskonnad

### Vaikse ookeani divisjoni klubide ajajoon

DateFormat = yyyy
ImageSize  = width:800 height:auto barincrement:25
Period     = from:1970 till:2020
TimeAxis   = orientation:horizontal
PlotArea   = right:20 left:20 bottom:20 top:0

Colors = id:barcolor value:rgb(0.99,0.7,0.7)
         id:line value:black
         id:bg value:white

PlotData =
  width:15 textcolor:black shift:(5,-5) anchor:from fontsize:s
  bar:1 color:tan1 from:1970 till:end text:Los Angeles Lakers (1970–praeguseni)
  bar:2 color:tan2 from:1970 till:2004 text:Portland Trail Blazers (1970–2004)
  bar:3 color:tan2 from:1970 till:1972 text:San Diego/Houston Rockets (1970–1972)
  bar:4 color:tan1 from:1970 till:end text:San Francisco/Golden State Warriors (1970–praeguseni)
  bar:5 color:tan2 from:1970 till:2004 text:Seattle SuperSonics (1970–2004)
  bar:6 color:tan1 from:1972 till:end text:Phoenix Suns (1972–praeguseni)
  bar:7 color:tan1 from:1978 till:end text:San Diego/Los Angeles Clippers (1978–praeguseni)
  bar:8 color:tan1 from:1988 till:end text:Sacramento Kings (1988–praeguseni)

ScaleMajor = gridcolor:line unit:year increment:2 start:1970



## Divisjoni meistrid

### Divisjoni tiitlite arv
Rootsi köök

**Rootsi köök** kätkeb endas Rootsi toiduvalmistamise traditsioone. Seda iseloomustavad regionaalsed erinevused ning see on väga avatud uutele maitsetele. Palju kasutatakse liha, kala, piimasaaduseid, kartuleid ja leiba.

Rootsi põhjaosas on traditsiooniliselt olnud suurem roll põhjapõdra- ja ulukite lihal, riigi lõunaosa toidulaual on kõrgelt hinnatud värskeid juurvilju. Pikk merepiir ja arvukad siseveekogud on tinginud rahvusköögis kalatoitude rikkaliku valiku. Toitudes eelistatakse kalafileed ja tihti keeratakse kalad rulli, maitsestades rikkalikult lihapoolt.

Maitsestamise juures on rootslastele iseloomulik sage suhkru kasutamine – magusad võivad olla isegi kõikvõimalikud kalatoidud, supid, pasteedid ja liharoad. Maitsetaimedest tarvitatakse rohkelt porrulauku ning salatites on populaarsed nii roos-, leht- ja käharkapsas kui ka spargel.

Väga tuntud on Rootsi laud (*smörgåsbord* 'võileivalaud'), mis on lauakatmisviis, mille puhul pannakse toidud lauale valmis ja võetakse sealt pärast ilma lauas istumata.

Lihtsat ja kohalikest toorainetest valmistatud toitu tähistatakse mõistega *husmanskost*. Toiduvalmistamisel eelistatakse aga sageli praeahjus küpsetamist ning tihti pakitakse küpsetatavad toiduained fooliumi, et küpsetatav säilitaks oma mahlasuse.

## Vaata ka
*Uus Põhjala toit
*Saami köök

## Välislingid

*Swedish food & drink sweden.se (*inglise keeles*)
*Gastronomy in Sweden visitsweden.com (*inglise keeles*)
*Rootsi toitumiskultuur
Pramoedya Ananta Toer

**Pramoedya Ananta Toer** (6. veebruar 1925 – 30. aprill 2006 Jakarta) oli Indoneesia romaanikirjanik.

Lisaks romaanidele kirjutas ta lühijutte, esseesid ja ajalookirjeldusi oma maast ja inimestest. Tema looming hõlmab nii koloniaalajastut ja iseseisvuspüüdlusi kui ka Jaapani okupatsiooni ja on läbi põimunud tema isiklikust ja rahvuslikust ajaloost.

Hollandi võimu ajal oli ta vangistatud aastatel 1947–1949 ja Suharto valitsusajal aastatel 1965–1979. Tema teoseid tsenseeriti Indoneesias, kuigi ta oli ka välismaal tuntud.
Siidisaba

**Siidisaba** ehk **viristaja** (*Bombycilla garrulus*) on siidisabalaste sugukonda kuuluv lind.

Siidisaba on Eestis läbirändaja, tavaline talikülaline ja väga haruldane suvilind. Siidisaba talvist arvukust Eestis hinnatakse 500 – 20 000 isendile.

Siidisaba kuulub Eestis III kategooria kaitse alla. 

## Galerii

Pilt:BohemianWaxwings08.jpg
Pilt:Bombycilla_garrulusII.jpg
Pilt:Bombycilla_garrulus_small.jpg
Pilt:Sviristel24feb2007 01 crf.jpg
Pilt:Waxwing in Temple of Heaven.JPG
Pilt:Bohemian Waxwing 2007.jpg
Pilt:Bohemian_Waxwing-male,_Ottawa.jpg|Isaslind altpoolt vaadatuna, Ottawa, Ontario
Pilt:Bohemian Waxwing-female, Ottawa.jpg|Emaslind altpoolt vaadatuna, Ottawa, Ontario
Pilt:Sidensvans Bombycilla garrulus 03.jpg|Iseloomulikud punased tiivaotsad


## Viited

## Välislingid
* 
*http://www.looduspilt.ee/loodusope/?page=liigitutvustused_liik&id=19
Kumõkid

**Kumõkid** (endanimetus къумукълар) on turgi rahvas Dagestanis. Kumõkke elab ka mõnel pool mujal Venemaa Föderatsioonis. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaa Föderatsioonis kokku 422 409 kumõkki. Neist elas Dagestanis 365 804 (14,2% elanikkonnast), Põhja-Osseetias 12 659, Handi-Mansi Rahvusringkonnas 9554, Tšetšeenias 8883 ja Stavropoli krais 5744. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaa Föderatsioonis 503 060 kumõkki. Neist elas Dagestanis 431 736 (14,9% elanikkonnast), Põhja-Osseetias 16 092, Handi-Mansi Rahvusringkonnas 13 849 ja Tšetšeenias 12 221.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 12 kumõkki.

Kumõkid kõnelevad turgi keelte kõptšaki rühma kuuluvat kumõki keelt. Kumõkid on islamiusulised (sunniidid). Kumõkkide asualad paiknevad Kesk-Dagestani eelmäestikes ja tasandikel. Traditsioonilised tegevusalad on niisutuspõllundus, viinamarjakasvatus ja karjandus.

## Viited
Luup (ajakiri)

**Luup** oli 1996. aastast ilmunud Eesti ajakiri. Ajakiri trükiti Kroonpressi trükikojas. Juunist 2000 ilmus ajakiri ajalehe Postimees lisana. Juunist 2002 lõpetas Postimees kuukirja Luup väljaandmise.

Ajakiri Luup valis aastail 1997–2001 Postimehe aasta inimese.

## Viited
Eevi Valdov

**Eevi Valdov** (23. september 1947 – 25. veebruar 2005) oli eesti raamatuillustraator ja graafik.

Eevi Valdov õppis ERKIs, mille ta lõpetas graafikuna 1972. aastal cum laude.

Ta on kujundanud ja illustreerinud Juhan Smuuli "Muhu monoloogid", Kersti Merilaasi "Antud ja võetud", Stefan Zweigi "Kärsitu süda" ja palju teisi teoseid. Samuti on ta illustreerinud mitmeid võõrkeele õpikuid.
Timo Kuus

**Timo Kuus** (sündinud 30. juulil 1987 Tartus) on Eesti jalgpallur (keskkaitsja). 

Ta mängib Eesti jalgpalli meistrivõistluste III liiga lõunatsoonis klubis JK Welco Elekter.

Ta on ühe hooaja mänginud ka Eesti Meistriliigas, tehes debüüdi 17-aastaselt JK Tammeka ridades ning lüües vahetusest tulles kohe oma esimese värava.

## Viited
Puyehue vulkaan

**Puyehue** on tegevvulkaan Tšiilis Andides. Ta moodustab koos Cordón Caulle vulkaaniga Puyehue-Cordón Caulle vulkaaniaheliku. Vulkaan asub Ranco provintsis Puyehue rahvuspargis.

Arvatavalt on vulkaan pursanud aastatel 1759, 1893 ja 1905. Registreeritud pursked leidsid aset 8. veebruaril 1914, 1919, 13. detsembril 1921, 7. jaanuaril 1929, 6. märtsil 1934, 24. mail 1960 ja 1990. aastal. Viimane purse algas 4. juunil 2011.


Pilt:Caldera-of-puyehue-volcano.jpg|Vaade vulkaani tipust kraatrisse
Pilt:Puyehue Crater Panorama.jpg|Puyehue kraatri panoraam
Pilt:Cordón_Caulle2011EruptionAquaCrop.jpg|Puyehue vulkaani purse 4. juunil 2011
Puyehue järv

**Puyehue järv** (mapuche keeles *puye*, 'väike kala' + *hue*, 'koht') on järv Andides Tšiilis Los Lagose ja Los Ríose piirkonna piiril. Järv asub 212 m üle merepinna. Järve pindala on 157 km². Puyehue järv on liustikutekkeline järv. 

4. juunil 2011 aset leidnud Puyehue vulkaani purske tagajärjel kattus järv 50 cm paksuse tefrakihiga, mis põhjustas veereostust ja kalade hukkumist.

## Viited
Pesitsemine

**Pesitsemine** on lindudele omane sigimisbioloogiline nähtus ja koosneb järgmistest ajalistest etappidest:
*paaride moodustamine koos pesitsusala väljavalimisega;
*pesitsusalas pesa asukoha valimine ja selle ehitamine;
*paaritumine;
*munemine;
*haudumine;
*poegade kasvatamine.

Osa linnuliike, kes hangivad toitu suhteliselt kaugemalt (näiteks kajaklased), pesitsevad kolooniatena.
__NOTOC__
## Liigitus
Pesitsemiskoha järgi võib linnuliike liigitada ava-, sulus- ja võrastikus pesitsejateks.
**Avapesitsejad** (maaspesitsejad) teevad pesa maapinnale, puu otsa, kaljule või ehitisele; **suluspesitsejad** pinnase-, puu- või millegi muu õõnde. **Võrastikus pesitsejad** pesitsevad peamiselt põõsastes või puuvõrade alumises osas.

## Pesitsemine
Enamasti hauvad mõlemad vanalinnud. On ka erandeid, näiteks hanelistel haub ainult emaslind, jaanalinnulistel ainult isaslind. Linnuliike võib liigitada ka pesahoidjateks ja pesahülgajateks. Pesahoidjail (näiteks pistrikulistel) kooruvad pojad abitute ja pimedatena, pesahülgajail (näiteks hanelistel) on pojad koorudes arenenud ja lahkuvad pesast 12–48 tunni pärast. Poegi kasvatavad harilikult mõlemad vanalinnud, kuid selleski on ka erandeid. Näiteks hanelistel ja kanalistel kasvatab pojad üles ainult emaslind.

Enamik linde pesitseb korra aastas. Mitu korda aastas pesitsevad troopikalindlased, kuid ka tuvilised, tihaslased ja varblased.

## Vaata ka
*Koloonia
*Linnulaat
*Pesaparasitism

## Viited
Giid

**Giid** (prantsuse sõnast *guide*) ehk **reisijuht** on isik, kes tutvustab turistidele ja ekskursantidele vaatamisväärsusi või muuseumites eksponaate. Giid on ka isik, kes juhib kedagi läbi tundmatu või kaardistamata maa-ala. Giidiks võib olla ka kogemustega alpinist, kes juhib turisti mäetippu. 

Eestis on tuntumaid giide kunstiajalooharidusega Jüri Kuuskemaa.

Giid võib tähendada ka reisijuht-käsiraamatut.

26. aprillil 2008 leidis Marek Vahula algatusel aset esimene Eesti Giidi- ja kodulookonkurss "Viru Raba Rääkijad". Tavaks saanud konkursid toimuvad iga aasta aprilli viimasel laupäeval igal pool Eestimaal. 

2023. aastal valmis giidinduse õppefilm "Lahe Maa – lahtede maa", kus esitletakse autori giidinippe.  

## Giidide liike
*loodusgiid

## Viited
Edeladivisjon

**Edeladivisjon** on üks kolmest läänekonverentsi divisjonist korvpalliliigas NBA. 

Edeladivisjoni kuulub viis meeskonda: Dallas Mavericks, Houston Rockets, Memphis Grizzlies, New Orleans Pelicans ja San Antonio Spurs. Neist kolm, Mavericks, Rockets ja Spurs, asuvad Texases.

Divisjon moodustati 2004/05. hooaja alguses, kui NBA-ga liitus 30. meeskonnana Charlotte Bobcats ja liiga mõlemad konverentsid jaotati kolmeks divisjoniks. Edeladivisjoni koosseis on moodustamisest saadik püsinud muutumatu.

Enim edeladivisjoni tiitleid on võitnud San Antonio Spurs (9). Rockets on võitnud neli, Mavericks kaks ning Pelicans ühe divisjoni tiitli. Grizzlies pole divisjoni võiduni veel jõudnud.

Edeladivisjonist on NBA meistriks tuldud neljal korral: kolm korda on sellega hakkama saanud Spurs (2005, 2007, 2014) ja ühe korra Mavericks (2011).

## Meeskonnad

## Divisjoni meistrid

### Divisjoni tiitlite arv

## Divisjoni tulemused