open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Retinool

**Retinool** ehk **akseroftool** C20H30O (IUPAC-i nimetus 9,13-dimetüül-7-(1,1,5-trimetüültsüklohekseen-5-üül-6)-nonatetraeen-7,9,11,13-ool-15) on A-vitamiini kõige enam kasutatav derivaat (A1-vitamiin). Molekuli ehituse põhjal võib retinooli paigutada retinoidide, diterpenoidide, konjugeeritud polüeenide või ka allüülsete alkoholide klassi. 

Enamasti esineb see kahe isomeeri seguna: täis-*trans*-vormi ja mono-*cis* (ahela lõpu kaksiksidemes) vormina. Retinool lahustub rasvades ja orgaanilistes lahustites. 
Sünteetiliselt saadakse retinooli estrid beetajonoonist.

Retinooli avastasid 1913. aastal Wisconsin-Madisoni ülikooli biokeemikud Elmer McCollum ja Marguerite Davis, kes eraldasid piimarasvas ja tursamaksaõlis lahustuva toitaine. Sellega kinnitasid nad samal aastal Yale'i ülikooli biokeemikute Thomas Burr Osborne'i ja Lafayette Benedict Mendeli oletust, et piimarasvas leidub rasvas lahustuv toitaine.

## Bioloogilised omadused ja leidumine
Retinooli esinemist ja funktsioone eluslooduses on käsitletud artiklites A-vitamiin ja retinoidid.

## Vaata ka
* Retinoidid
* A-vitamiin
* Karoteen
Vaksali linnaosa

**Vaksali linnaosa** on kahes Eesti linnas:
***[[Vaksali (Tartu)|Vaksali]]** on Tartu linnaosa.
***[[Vaksali (Viljandi)|Vaksali]]** on Viljandi linnaosa.
Ülejõe (Tartu)

**Ülejõe** linnaosa asub Tartus, Emajõe vasakul kaldal. Linnaosa piirideks on Emajõgi – linna piir – Puiestee tänav – Paju tänav.

Ülejõe pindala on 302 ha ja rahvastikuregistri andmeil oli seal 1. jaanuari 2012 seisuga 7876 elanikku. Ülejõe on Tartu linnaosadest elanike arvult neljandal kohal (8%) asustustihedusega 2608 in/km².

2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Ülejõel 8226 inimest, neist 4682 naist ja 3544 meest. Ülejõe elanikest 762 olid vanuses 0–6 aastat, 795 vanuses 7–18 aastat, 5374 vanuses 19–64 aastat ja 1295 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 2724 in/km2. Ülejõel elas 8,41% tartlastest.

Lasteaedadest asuvad Ülejõel Kivike ja Annike, koolidest Tartu Raatuse Kool. Aadressil Ujula 1a tegutses varem EELK Usuteaduse Instituudi Tartu Teoloogia Akadeemia (hiljem Riia 22a).

Sotsiaalhoolekandeasutustest asuvad Ülejõel aadressil Liiva 32 Tartu Hooldekodu ning aadressil Staadioni 52 Tartu Vaimse Tervise Hooldekeskus ja linnavalitsuse sotsiaalabiosakonna Ülejõe piirkonnakeskus.

Staadioni 73 asub linnaraamatukogu Lubja laenutuspunkt.

Nn Katariina majas Narva mnt 23 asub Tartu Linnamuuseum ja Jaama 14 tema filiaal Laulupeomuuseum. Laulupeomuuseumiga sama katuse all tegutseb Emajõe Suveteater ja suveni 2012 tegutses ka Vanemuise Selts.

Häid sportimistingimusi pakub Tartu Ülikooli spordihoone kergejõustiklastele, pallimängijaile, võimlejaile, poksijaile, kaljuronijaile jne. Staadioni tänava äärde jääb Tartu Ülikooli staadion. Et Ülejõe üheks piiriks on Emajõgi, siis leiab siit Lodjakoja, linna vabaujula, paadiellinguid sõudjatele ja aerutajatele.

Üksteise kõrval Puiestee tänava ääres paiknevad Uus-Jaani, Vana-Peetri ja Baptisti kalmistud.

Ajalooliselt oli Ülejõe linnaosa loodepoolne osa Kvissentali. 21. sajandi alguses hakati seal välja arendama uut terviklikku elurajooni. Aastatel 2003–2009 pälvisid sealsed üksikelamud tunnustuse Tartu Linnavalitsuse korraldatud võistlusel "Aasta parim ehitis". 2021. aasta üldplaneeringuga eraldati Kvissentali omaette linnaosaks.

Ülejõe pargis asuvad monumendid Hugo Treffnerile, Friedebert Tuglasele ja skulptuurigrupp 100 000. tartlase sünni tähistamiseks. Narva maantee ja Puiestee tänava nurgal paikneb mälestuskivi Eesti I üldlaulupeo auks.

## Pilte

Fail:Aerial view of Ülejõe, Emajõgi and Lodjakoda in Tartu, Estonia 2.jpg|Ülejõe ja Lodjakoda vaadatuna Supilinnast
Fail:Aerial view of Ülejõe, Emajõgi and Sports club of Tartu University in Tartu, Estonia.jpg|Ülejõe ja Tartu ülikoolid akadeemiline spordiklubi
Fail:Aerial view of Ülejõe, Emajõgi and Lodjakoda in Tartu, Estonia.jpg|Ülejõe ja Lodjakoda
Fail:Aerial view of Ülejõe in Tartu, Estonia.jpg|Ülejõe põhjserva hoonestus


## Haljasalad ja veekogud
Tartu Ülejõe linnaosas asuvad:
*Holmi park
*Uus-Jaani kalmistu
*Ülejõe park

Ülejõel asusid Meltsiveski tiik ja Meltsiveski allikad. Ülejõe servas voolab Emajõgi.

## Tänavaid

## Viited
Teedevõrk

**Teedevõrk** on mingis piirkonnas omavahel ühendatud teed. Teedevõrku kuuluvad ka teerajatised, näiteks sillad ja viaduktid.

Teedevõrk koos raudteede võrgu, veeteede ja lennujaamadega moodustab transpordisüsteemi.

## Eesti
Eesti teedevõrk ja selles toimunud muutused enne Rootsi aja lõppu ei ole täpselt teada, kuna säilinud kaarte on vähe ja need ei ole eriti täpsed. Ajaloolise teedevõrgu tunnus oli eri teede kasutamine talvel ja suvel. Osa tänapäeva teelõike on juba muinasajast alates kasutuses olnud.

Eesti teedevõrgu kogupikkus oli 2012. aasta alguse seisuga 58 487 kilomeetrit, sellest 16 443 kilomeetrit riigimaanteid ning 23 647 kilomeetrit kohalikke teid. Lisaks veel era- ja metsateed. Kõige pikema teedevõrguga omavalitsus on Tallinna linn (ligi 883 km), järgneb Märjamaa vald. Kõige vähem teid on Ruhnu vallas (1,7 km). Teede kohta kogub, säilitab ja avalikustab andmeid riiklik teeregister, mida peab Maanteeamet.

## Vaata ka
*Eesti maanteede loend
*Üleeuroopaline teedevõrk

## Viited

## Kirjandus
*Tõnu Raid, "Eesti teedevõrgu kujunemine" Tallinn, Punnpaap, 2005, ISBN 9789949132287

## Välislingid
*Eesti Riiklik Teeregister
*Andrus Aavik. Eesti teedevõrk ja teehoiu korraldus
Kollane võhumõõk

**Kollane võhumõõk** (*Iris pseudacorus*) on võhumõõgaliste sugukonda võhumõõga perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Rahvapärased nimetused: **kalmus**, **iiutited**, **kuremõõk**, **paosaksad**.

## Kasvukohad
Kollast võhumõõka võib leida lodudes ja jõe- ning järvekallastel madalas vees ning madalsoodes.

## Kirjeldus
Lihtlehed on mõõkjad, kuni 2 (3) cm laiused, terveservalised. Juurmised lehed on peaaegu varre pikkused, varrelehed võivad olla tunduvalt lühemad. Võhumõõga õied on helekollased ja lõhnatud.

Võhumõõga vili on piklik ja tömbilt kolmekandiline 4–5&nbsp;cm pikkune kupar, mida rahvakeeles nimetatakse "kirmikaunaks". Viljad levivad puist- ja vesilevi teel.

## Välislingid
*
Haagis

**Haagis** on vedukile järele- või külgehaagitav veovahend, mis ei ole iseseisvalt liikumisvõimeline. See tähendab, et haagisel puudub edasiliikumiseks jõuallikas. 

Liiklusseaduse mõistes on **haagis**  mootorsõidukiga haakes liikumiseks valmistatud või selleks kohandatud sõiduk.

Haagiste kasutusala on väga laiaulatuslik. Haagiseid on jalgratastele, traktoritele, mootorratastele, sõidu- ja veoautodele.

Haagised on nii üldotstarbelisi, millega veetakse kõikvõimalikke kaupu, kui ka spetsiaalseid, nagu näiteks autode, paatide, vedelike, puistmaterjalide jne veoks ettenähtud haagised.

Haagised jagunevad mitmetesse kategooriatesse, näiteks: täishaagised, poolhaagised, külghaagised.

## Vaata ka
*Kerghaagis
*Ümberlaadimishaagis

## Viited
Márkos Kyprianoú

**Márkos Kyprianoú** (Μάρκος Κυπριανού; sündinud 22. jaanuaril 1960 Limassolis) on Küprose ja Euroopa Liidu poliitik. Ta oli 3. märtsist 2008 19. juulini 2011 Küprose välisminister.

Ta on endise Küprose presidendi Spyros Kyprianou poeg.

Ta on lõpetanud Ateena Ülikooli ja Cambridge'i Ülikooli Trinity College'i õigusteaduse alal.

Ta on Demokraatliku Partei liige. Aastatel 2003–2004 oli ta Küprose rahandusminister.

Aastatel 2004–2008 oli Kyprianoú Euroopa Komisjoni tervishoiuvolinik. 29. veebruaril 2008 esitas ta seoses kutsega asuda Küprose välisministri ametisse avalduse voliniku ametikohalt lahkumiseks ja 3. märtsil andis ta oma ameti üle Androulla Vassilioule. Samal päeval vannutati ta Küprose välisministriks.

## Välislingid

*Koduleht Euroopa Komisjonis
*Eurovolinik kutsub alkoholi mainet alandama, Postimees, 16. juuli 2007
Snadi

**Snadi** on petangis kasutatav märkekuul. 

Snadid võivad olla kas puidust või sünteetilisest materjalist. Sünteetilisest materjalist valmistatud snadidel peab olema tootja märgistus (VMS) ja need peavad olema valmistatud nii, et nad vastavad rahvusvahelise alaliidu kehtestatud nõuetele, ja olema aktsepteeritud rahvusvahelise alaliidu poolt. 

Snadi läbimõõt on 30 mm ja ta võib olla ka üle värvitud. 

Mitte mingil juhul ei tohi olla võimalik snadi ülestõstmine magneti abiga.
Sepik

**Sepik** on traditsiooniline eesti pagaritoode, tavaliselt pätsikujuline küpsetis, mille tainas on valmistatud jämedast nisu- või odrajahust või nisu-, odra- või rukkijahu segust (võidakse lisada ka kliisid, purustatud teri, linnasejahu vms) ning kergitatud pärmi abil. 

Parema, pidulikel puhkudel tarvitatava leivana oli sepik Eestis tuntud juba 18. sajandil. 20. sajandist jäi sepik peamiselt nisuleiva nimetuseks.

Sepik on sarnane Ameerika Ühendriikide grahami leivaga.

## Vaata ka

*Leib
*Sai
*Karask
*Eesti köök

## Viited
Harilik vesisulg

**Harilik vesisulg** (*Hottonia palustris*) on kaheiduleheline õistaim nurmenukuliste sugukonnast.

## Välislingid
*
Segaverelised

**Segaverelisteks** nimetatakse J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" inimesi, kelle üks vanematest on mugu ja teine on võluvõimetega inimene. Enamik inimesi võlumaailmas on segaverelised.

## Tuntud segaverelised võlurid
*Harry Potter
*Lord Voldemort
*Seamus Finnigan
*Severus Snape
*Nymphadora Tonks
*Albus Dumbledore

## Vaata ka
*Puhtaverelised
*Sopaverelised
*Mugu
Võlur

**Võlur** (ka **maag**, sorts, nõid) on mütoloogias ja muinasjuttudes võluvõimete või -oskustega isik.

Renessansiaegsetes rüütliromaanides ja muinasjuttudes kujutatakse võlurit tihti hea tegelasena, kuid nõida halva tegelasena.

## Ilukirjanduses
John Ronald Reuel Tolkieni "Kääbikus", "Sõrmuste isandas" ja "Silmarillionis" on võlurid (*[[istarid]]*) viis pooljumalikku olevust (*[[maiarid]]*), kellel on rohkem võimeid kui inimestel, haldjatel või päkapikkudel. Võlurid on saadetud Keskmaale jumalike jõudude (*[[Valarid|valar]]*) saadikutena. Tegelastena esinevad kolm võlurit: Saruman Valge, Gandalf Hall ja Radagast Pruun. Kaks ülejäänud niinimetatud sinist võlurit – Alatar ja Pallando – olulisemate tegelastena ei esine.

J. K. Rowlingu kirjutatud Harry Potteri raamatusarjas on võlurid meessoost võluvõimetega inimesed ja nõiad naissoost võluvõimetega inimesed. Võluritel on samasugused võimed nagu nõidadel.

## Vaata ka

*maagia
*Merlin
*mustkunst
*nõidus
*valge maagia
Harilik varsakabi

**Harilik varsakabi** (*Caltha palustris*) on tulikaliste sugukonna varsakabja perekonda kuuluv mitmeaastane suvehaljas rohttaim .

## Nimi
Rahvasuus tuntud ka kui **konnakapsas**, **ahunalill** või **latiklill**.

## Morfoloogia

Tõusev või lamav, 15–40 cm kõrgune, seest õõnes vars on suhteliselt jäme ja harunenud. 

Sõrmjad lihtlehed on ümarsüdajad või neerjad, tumerohelised ja läikivad. Varrelehed on lühirootsulised või rootsutud, kitsamad. Lehelaba täkilise või hambulise kuni peaaegu terve servaga.

Õied suured, kollased ja läikivad. Õite läbimõõt (2) 3–4 cm, ühel varrel võib olla kolm kuni neli õit. Igast õiest areneb 5–8 paljuseemnelist kiirjalt asetunud kukrut. Seemned väikesed, levivad tuule ja vee abil, idanevad kergesti.

Risoom lühike, kuni 20 cm pikkuste rohkete juurtega.

## Paljunemine
Paljuneb seemnetega. Ka vegetatiivselt maapealsete roomavate ja juurduvate võsunditega, harva risoomi jagunemise teel.

## Levila
Levinud peaaegu kogu Euroopas, laiadel aladel Aasias, ka Põhja-Ameerikas, Austraalias ja Uus-Meremaal. Kogu Eestis sage.

## Kasvukoht
Kasvab niisketele aladel: soodes ja veekogude kallastel, soostunud niitudel ja metsades. 

## Kasvatamine
Aedades võib kasvatada ka kuivematel kohtedel, on kasvanud isegi rippuva taimena kiviktaimlas. Metsistub vaid liigniiskel mullal, mujal ohtu pole. Õitseb 2–2,5 nädalat aprillis ja mais. Vahel õitseb teist korda augusti lõpul või septembris.

## Välislingid

*
Segavereline

**Segavereliseks** nimetatakse samast liigist, kuid eri alamliikidesse või rassidesse kuuluvate vanemate sigimisvõimelist järglast. Aretatud tõugudega loomaliikide korral nimetatakse segavereliseks isendit, kelle vanemad on eri tõugudest. Segaverelist koera nimetatakse ka krantsiks. 

Inimese korral on nimetatud segavereliseks eri rassist vanemate järglast. Valge ja neegri järglast nimetatakse mulatiks, valge ja indiaanlase järglast mestiitsiks, kuid selline vahetegemine on alates 20. sajandi teisest poolest geneetika, antropoloogia ja sotsiaalteaduste arengu ning rassi uuemate käsitluste tõttu aktuaalsuse kaotanud.
Sopaverelised

**Sopaverelised** ehk **mugupäritolu inimesed** on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" võluvõimetega inimesed, kes on sündinud mugude peres. Puhtaverelised ja Lord Voldemort koos oma surmasööjatega arvavad, et mugu päritolu inimesed on neist alamad ning solvavad neid sopaverelisteks. 

Tuntuim mugu päritolu nõid on Hermione Granger.

## Vaata ka
*Segaverelised
*Puhtaverelised
*Mugud
Aivar Riisalu

**Aivar Riisalu** (sündinud 13. märtsil 1961 Märjamaal) on eesti laulja, poliitik ja ärimees, alates 3. juulist 2023 Mustamäe linnaosa vanem. 
20. jaanuarist 2022 kuni 5. aprillini 2023 oli ta Lääne-Nigula vallavanem ning 
9. novembrist 2017 kuni novembrini 2021 Tallinna abilinnapea. 

Ta on lõpetanud Tallinna Polütehnilise Instituudi 1984. aastal ökonomistina. 

Ta on populaarse ansambli Meie Mees solist. 

Ta oli Eesti Maarahva Ühenduse liige 1993–1996 ning Keskerakonna liige 1996–2014, kust astus välja septembris 2014. Päev hiljem teatas oma liitumisest Isamaa ja Res Publica Liiduga, kust lahkus novembris 2017, et asuda Keskerakonna juhitava linnavalitsuse abilinnapeaks. Veebruaris 2018 võeti Riisalu taas Keskerakonda vastu. 

Riisalu oli XI Riigikogu liige, pääsedes parlamenti Euroopa Parlamendi liikme Siiri Oviiri asendusliikmena. 2011. aasta Riigikogu valimistel kogus Riisalu 2195 häält ja sai sellega XII Riigikogu liikmeks. Kandideeris 2019, aasta riigikogu valimistel keskerakonna nimekirjas, saavutas varasemaga võrreldes suhteliselt mõõduka tulemuse. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 296 häält ning ei osutunud valituks. Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuste volikogude valimistel Mustamäe linnaosas, sai 252 häält ning osutus valituks.

Aivar Riisalu oli AS Hansabalt juhatuse esimees 2001–2007, Tallinna Mustamäe linnaosa vanem 2004, AS Bit (nüüd kirjastus Avita) juhatuse esimees 1999–2001, 1993. aastal üks AS Alexela asutajalikmetest ja AS Autokütus juhatuse esimees 1994–1999. 
Riigikogu andmetel oli ta 2009. aasta seisuga 15 äriühingu juhatuse või nõukogu liige. 2000–2001 andis välja huumoriajakirja Pikker.

Ta on Kaitseliidu liige ja Sõjalis-Sportliku Seltsi Erna juhatuse liige. Kaitseliidus oli Riisalu varem Männiku malevkonna pealiku abi, nüüd on Kaitseliidu Harju maleva pealiku abi, Kaitseliidu vanematekogu liige. 

2006. aastal osales Riisalu telesaates "Tantsud tähtedega", kus tema partner oli võistlustantsija Kristina Tennokese. Tantsusaates jõudis ta neljandale kohale. 

Samal aastal juhtis ta Kanal 2 mitme tunni pikkust aastavahetusprogrammi koos Elo Mõttuse ja Mart Sanderiga. Aastatel 2007–2009 juhtis ta aeg-ajalt TV3 telesaadet "Kaua võib!". 

Ta on OÜ Kuutsemäe Puhkekeskus osanik ja juhatuse liige.

## Tunnustus

* 2006 – Kaitseväe eriteenete rist
* 2006 – Eesti Kaitseliidu III klassi teenetemedal
* 2003 – Eesti Kaitseliidu teenetemedali eriklass

## Viited
Tower Hamlets

**Tower Hamlets** on Londoni linnaosa, mis asub Londoni kesklinnast (City of London) idas.

Linnaosas on mitmed kõrghooned.

## Vaata ka
*Canary Wharf

## Viited

## Välislingid
*http://www.towerhamlets.gov.uk/
Traav

**Traav** on hobuse ühtlane jooks, mille kestel ta toetub vaheldumisi paremale esi- ja vasakule tagajalale ning vasakule esi- ja paremale tagajalale. Nende toetuste vahele jääb kiire traavi korral nn. lennufaas, mil hobuse kõik jalad on maast lahti.
Võidusõidukaarik

**Võidusõidukaarik** on traavispordis kasutatav kerge kaherattaline, istme ja aistega hobukaarik. Kaariku telje tavalaius on 165–170 cm ja kaal paarkümmend kilo.
Hipodroom

**Hipodroom** on hobuste võidusõidurada, mille levinuim pikkus on 1000 m. Rada on enamasti kaetud graniitkillustikuga, raja laius on tavaliselt 20,6 m. Otsaviraažide kõrgus 15 kraadi.

On ehitatud ka hipodroome, mille sirged on erineva pikkusega. Sel puhul on tribüünide esine nn. tribüünisirge pikem ja tagasirge lühem.

## Vaata ka
*Donostia hipodroom
*Moskva hipodroom
*Tallinna Hipodroom
Poliitiline korrektsus

**Poliitiline korrektsus** ehk **poliitkorrektsus** on mõiste, mis tähistab mõtteviisi, keelepruuki ja poliitikat, mis püüab vältida vähemusrühmadele või muudele huvirühmadele potentsiaalselt solvavaid väljendeid, stereotüüpe ja eelarvamuslikke hinnanguid. 

Poliitilise korrektsuse taotlus selle tänapäevasel kujul sündis 20. sajandi teisel poolel Ameerika Ühendriikides feministliku ja rassismivastase liikumise ning rahvus-, seksuaal- ja muude vähemuste õiguste eest seisva liberaalse vasakideoloogia mõjul. Konservatiivid on poliitilist korrektsust hukka mõistnud kui sõnavabadust piiravat "kultuurilist marksismi"

Poliitiline korrektsus ja vastav keelepruuk on inspireerinud paljusid satiirikuid ja parodiste.

Eeskätt ingliskeelse ja Skandinaavia kultuuriruumi mõjul on poliitiliselt korrektse keelepruugi mõjud jõudnud ka Eestisse. Puuetega inimeste asemel soovitatakse rääkida erivajadustega inimestest, meedia kasutab pigem sõna "mustanahaline" kui "neeger" jne.

## Vaata ka

*Enesetsensuur
*Eufemism
*Lojaalsus
*Tsensuur

## Viited
Hapnikuringe

**Hapnikuringe** on hapniku liikumine anorgaanilistest ühenditest elusorganismide orgaanilistesse ühenditesse ja tagasi, samuti elusorganismide poolt vahendatud hapniku konversioonid anorgaaniliste ühendite vahel. Vaba hapnik Maa atmosfääris on fütoplanktoni ja taimede elutegevuse tulemus: vee fotolüütilisel lagunemisel fotosünteesis eraldub vesinik, mis seondub süsinikuga, ja hapnik, mis jääb vabaks. 

Aeroobsetes organismides läheb hapnik taas rakuhingamise käigus veemolekuli koostisse. 

Hapniku ja süsihappegaasi sisalduse muutused atmosfääris on omavahel stöhhiomeetriliselt seotud, sest mõlemad osalevad peaaegu fikseeritud vahekorras nii fotosünteesi kui hingamise protsessides. Kuna aga hapnikku on atmosfääris süsihappegaasiga võrreldes väga palju rohkem, siis on ka inimtegevusest tingitud hapnikusisalduse suhteline muutumine süsihappegaasisisalduse vastava muutumisega võrreldes tühine. 

## Vaata ka
*Aineringe
*Süsinikuringe
*Lämmastikuringe
*Fosforiringe
*Väävliringe
*Veeringe
Totalisaator

**Totalisaator** on õnnemäng, mille sisuks on võimalus ennustada hobuvõiduajamise tulemus. Osalejad mängivad "üksteise vastu". Panustatud raha eraldatakse kahte ossa. Üks osa moodustab võidufondi totalisaatoril mängijatele ja teine osa moodustab rahalise auhinnafondi hobustele. Seetõttu on totalisaator ainus isereguleeruv majanduslik mehhanism, mille abil peetakse üleval riigi hobutööstust.

Vanim totalisaatorit reguleeriv seadusandlus on pärit 16. sajandi Inglismaalt.
Kuiva kehaehitusega hobune

**Kuiva kehaehitusega** on hobuse eksterjööri e välimiku iseloomustamiseks kasutatav väljend. Tegemist on mõõdukalt saleda, kuid mitte kurtunud eksterjööriga. Sellisel loomal on liigesed reljeefsed ja hästi vaadeldavad, pikkade luude piirkonnad on saledad, üldiseloomult "kerget" tüüpi välimik.

Ühel loomal võivad erinevad keha piirkonnad olla erineva iseloomuga (näiteks pea toores, keha õrn, jalad kuivad jne.)

## Vaata ka
*Toore kehaehitusega hobune
Katk (Camus)

**"Katk"** on Albert Camus' üks tuntumaid teoseid. Romaan räägib Orani nimelise linna tegemistest ja juhtumistest, kui seda tabab katk. Linn pannakse karantiini ja romaani üheks ülesandeks olekski justkui lugejani tuua seda, kuidas üks või teine inimene selle maailmast äralõigatuse ja surmaohuga hakkama saab. Katku eest ei ole kaitstud ükski linna kodanik. Autor püüab kogu tegevustikku edasi anda ilma midagi ülistamata ega kõrvale jätmata.

## Sisukokkuvõte
Esimese asjana tutvustatakse lugejale linna, kus kogu lugu ennast aegamisi lahti kerib. Esimese katku märgina tulevad aprilli alguses rotid, mida ei osatud alguses halva endena võtta. Kõigepealt leitakse mõni surnud rott, siis mõnikümmend ja lõpuks on kõik kohad surnud rotte täis. Paanika inimeste seas hakkab vaibuma, kuid kui ilmnevad esimesed surmajuhtumid linnaelanike seas, näevad võimumehed, et on aeg hakata tegutsema. Esimese asjana ei tahetudki uskuda, et tegemist on katkuga, kuid kui surmajuhtumite arv tõuseb, pannakse linn karantiini. Enamus linna karantiini jäänud inimesi elavad lootuses, et katk kiirelt möödub, kuid mida pikemaks karantiin venib, seda lootusetumaks nad muutuvad. Samuti on paljud neist eraldatud oma perekondadest, sest häireolukorras on raskendatud suhtlemine välisilmaga. Lubatud on küll tulla linna, aga linnast väljumine on kõigile keelatud. Paljud püüavad leida viisi, kuidas linnast lahkuda, samas kui teised üritavad katkuga silmitsi seista. Kui hukkunute arv on juba mõeldamatult suur ja katkuga võitlemine näib lootusetu, otsustavad inimesed hakata töötama koos, lootuses sel moel katkust võitu saada. Nad jätavad kõrvale oma hädad ja ebaõnnestumised, peaasi, et nende tegudest oleks kasu kõigile. Pärast pikka ja rasket võitlust ellujäämise nimel katk möödub. See, kuidas inimesed sellele reageerivad, on erinev. Siiski, nagu juba kombeks saanud, tiksub kõik aegamisi oma vanasse rutiini. Siiski jääb alati võimalus, et katk tuleb tagasi.

## Kirjandus
* Aurélie Palud. The Complexity and Modernity of *The Plague*. - Rmt: *The Originality and Complexity of Albert Camus’s Writings*. Edited by Emmanuelle Anne Vanborre. Palgrave Macmillan 2012. vii, 174 lk. ISBN 978-1-137-30947-1. DOI 10.10 7/9781137309471

* Jennifer Stafford Brown. Prison, Plague, and Piety. Medieval Dystopia in Albert Camus’s *The Plague*. - Rmt: *The Originality and Complexity of Albert Camus’s Writings*, lk 95-109.

## Välislingid
Võrkurlased

**Võrkurlased** (*Araneidae*) on sugukond ämblikuliste seltsist. 

Võrkurlased koovad ümmargusi spiraalseid võrke, ja neid võib leida nii aedades, metsas kui põldudel. See on suuruselt kolmas ämblikuliste sugukond, kuhu kuulub üle 2800 liigi ämblikke 160 perekonnast. Veel suuremad sugukonnad on hüpikämbliklased (*Salticidae*) ja kangurlased (*Linyphiidae*). 

Eri võrkurlastel on võrk erinev. Leidub ka liike (mitte Eestis), kes võrku ei koogi. Aluseks on "Y" taoline kujund, mille ümber on kootud spiraalselt rõngad mittekleepuvast materjalist. Lõpuks koob ta kleepuvast niidist veel uued ringid. Kolmas jalg on neil mõeldud nendel mittekleepuvatel niitidel kõndimiseks. Ise ta selles võrgus ei ela vaid ainult püüab sellega saaki. Kui putukas satub võrku, püüavad nad ta sealt kiirelt kinni, hammustavad ta liikumisvõimetuks ja mähivad niitidesse.

Eestis hästi tuntud võrkurlane on ristämblik. Lisaks saagi tabamisele kasutatakse püünisvõrku veel paaritumisrituaalis. 

Teised aias elavad võrgupunujad on kangurlased, kelle püünisvõrgud asetsevad maapinnaga rööbiti ning ämblik istub seal selg allapoole. Vastupidi võrkurlase ristämblikule võib kangurlaste võrgus elada korraga mitu isendit. Ristämblikud teisi liigikaaslasi ei salli.

Ristämbliku närvisüsteem on koondunud pearindmikusse ning koosneb pea ja rindmikutängust ning viimasest tagakehasse kulgevatest närvijätketest. Lisaks nägemismeelele on neil hästi arenenud kompimismeel. Eriti tundlikud on ämbliku jäsemed, mis lõpevad võrgu kudumiseks kohastunud nn sugaküünistega. Seedeelundkond on kohastunud ebaregulaarsele toitumisele. Suule järgneb neel, imimagu, arvukate umbsoppidega pugu (jätked ulatuvad isegi jäsemetesse) ja lühike sooltoru. Seedimine toimub peamiselt maksas, mis täidab suure osa tagakeha sisemusest. Seedenõred eritatakse toitumisel ohvri kehasse ning hiljem imetakse poolvedel toidukört pugusse. 

## Eesti liikidega perekonnad
**Araneus* ristämblik
**Araniella*	kurgiämblik
**Argiope* herilasämblik

## Teisi perekondi
**[[Celaenia]]*
**Cyclosa*	
**Epeira*	
**Gasteracantha*
**Herennia*	
**Larinioides*
**Mecynogea*	
**Micrathena*
**Neoscona*	
**Nuctenea*	
**Ordgarius*	
**Singa*	
**Zygiella* sektorämblik

## Galerii

Image:Marbled_Orb_Weaver.jpg|*Araneus marmoreus* - Marmorvõrkurlane
Image:Araneus marmoreus 2.jpg|*Araneus marmoreus* - Marmorvõrkurlane
Image:OrbWheever-Georgia-Woods.png|*Argiope aurantia* söömas.
Image:Garden orb weaver02.jpg| Aiavõrkurlane
Image:Orb weaver white bckgrnd02.jpg|Võrkurlane
Image:SpiderWeb.jpg|Öine ämblikuvõrk
Image:Orb weaver at night jan 2007.jpg|Öine ämblikuvõrk
Image:Orb weaver eating orb weaver.jpg|Võrkurlane sööb teist ämblikku
Image:orb_Weaver_Wisconsin_200610.jpg|Aiavõrkurlane öösel
Pilt:Larinioides-cornutus-220505-1.jpg|*Larinioides cornutus*
Pilt:Spider madagascan.jpg|*Gasteracantha dalyi*
Pilt:Bird dropping spider03.jpg|*Celaenia excavata*
Pilt:Araneus quadratus MHNT.jpg|*Araneus quadratus*
Pilt:Aculepeira ceropegia1.jpg|*Aculepeira ceropegia*
Image:Araneus diadematus (aka).jpg|*Araneus diadematus*
Steninge

**Steninge** on tiheasustusega paikkond Rootsis Hallandi läänis Halmstadi vallas. 

Pindala on 161 ha, elanike arv 2005. aasta lõpus 769.

Steningest on pärit laululooja ja kirjanik Alf Hambe.

## Viited
Traavisport

**Traavisport** tähendab eelkõige võidusõidukaarikut vedavate ja kutsari poolt kutsitud traavlite võidusõitu. 

Mõningail puhkudel korraldatakse traavlite võidusõite ilma kaarikuteta. Sel puhul on hobuse juht sadulas. Sellise võistluse nimetus on monte.
Traavivõistlus peetakse hipodroomil.

## Erialasläng
Traavisportlased on ammusest ajast kasutanud normitud eesti keelest veidi erinevat erialakeelt.
Näiteid:
* käru – võidusõidukaarik
* sõitja – kutsar
* lint – siserada
* teine, kolmas jne ratas – teine, kolmas jne rada seestpoolt väljapoole lugedes
* hüppab – galopib
* slipp – totopilet
Ameerika traavel

**Ameerika traavel** ehk **ameerika kuumavereline traavel** on 19. sajandil aretatud traavlitõug. Kuigi tänapäevased traavlid jagatakse ameerika traavli kõrval veel kolme tõugu, on kõigi kolme aretuses kasutatud ameerika traavlit.

Ameerika traavli levinuim värvus on kõrb koos kõigi varjunditega. 

Kuni 20% ameerika kuumaverelistest traavlitest on sünnipärased teldrid ehk küliskäijad. Teldrid viivad traavis ühe külje jalad korraga ette ning selline allüür on tavalisest traavist veidi kiirem. Seetõttu korraldatakse teldritele eraldi võidusõite.

*Kõrgus: 130–175 cm
*Tüvepikkus: 177–183 cm
*Kaal: 450–500 kg
Tallinna Hipodroom

**Tallinna Hipodroom** oli Tallinna põhjaküljes, linnulennult Kopli lahest 1400 m kaugusel asuv hipodroom.

## Ajalugu

Tallinna Hipodroom avati 25. novembril 1923. Esialgu oli seal nii 1000 m galopirada kui ka 1100 m traavirada.

Esialgsest hoonestusest on säilinud kõigest üks 1938. aastal ehitatud tallihoone. 1944. aasta märtsipommitamises hävis puhvetipaviljon ja restoran ning 1961. aastal hävis tulekahjus ka kontorihoone ja tribüün. Algne hoone taastati 1960. aastate teisel poolel. 1990. aastatel rajati tänapäevasem restorani osa.

Tallinna Hipodroomil on alates esimesest võistluspäevast korraldatud totalisaatorit.

1930. aastail oli naabruses asuva vaimuhaigla patsientidel hipodroomile tasuta sissepääs, kuid nad ei võinud totalisaatoril mängida ega restorani külastada.

21. mail 1933 toimus hipodroomil umbes 50 osavõtjaga mäss, kui publik hakkas süüdistama hobuste juhte ja kohtunikke kokkumängus. Korra taastasid 15 jala- ja 2 ratsapolitseinikku. Friedrich Assentok ja Paul Valdson arreteeriti, Karl Ots ja 3 tuvastamata isikut said kumminuia.

Tallinna hipodroomi viimased võistlused toimusid 3. detsembril 2022 kell 11:00 kuni 16:00. Teated Hipodroomi lammutamisest suurendasid huvi nii seal tegutseva kogukonna kui ka paiga ajaloolise väärtuse vastu. Selle kadumise hirm tõi kaasa avaliku arutelu ja dokumenteerimise laine, sealhulgas Vladimir Loginovi 2021. aastal valminud dokumentaalfilm “Hipodroom” , mis jälgis viie aasta vältel seal tegutsenud kogukonda, töötajaid ja igapäevaelu.

Hipodroom kolitakse Saue valda Tuula külla, kus on selleks 25-hektariline krunt. Tallinnas asuvale krundile püstitatakse aga elu- ja ärihooned.
## Vaata ka
*Hipodroomi kvartal
## Viited

## Kirjandust
*Eesti hobune võidusõidul. Uus Eesti, 5. detsember 1937, nr 331, lk 3.

## Välislingid

* Tallinna Hipodroomi koduleht
* Hipodroomi ajalugu
* Urmas Tooming: Hipodroom võib kesklinnast kolida hoopis Saku valda, Tallinna Postimees, 23. oktoober 2008
* Uwe Gnadenteich. Hipodroomi hääbumine kütab kirgi Tallinna Postimees, 9. oktoober 2009
Põhiseaduse Pilsner

**Põhiseaduse Pilsner** oli Eesti Vabariigi põhiseaduse 15. aastapäeva puhul õlletehases A. Le Coq pruulitud pilsen, mis tuli müügile 9. augustil 2007. Õlle alkoholisisaldus oli 4,2 protsenti.

Põhiseaduse Pilsneri projekti üks algatajaid oli justiitsminister Rein Lang. Õlle müügiletulek tekitas avalikkuses vastakaid arvamusi.

## Välislingid

*Justiitsministeerium tähistab põhiseaduse aastapäeva uue pilsneriga
*Rein Langi erakonnakaaslased taunivad põhiseaduse pilsneri projekti
*Põhiseaduse Pilsner, Langi kange.. Kas riik peab varsti põhiseaduse trükkimiseks A le Coqilt luba küsima?
*Evelyn Sepp: Põhiseaduse Pilsner teeb vabariigist tühja taara
Prantsuse traavel

**Prantsuse traavel** on Normandiast pärit hobusetõug.

## Ajalugu
Prantsuse traavli aretustööga tehti algust 19. sajandi algupoolel. Aretajate eesmärk oli muuta Norfolki traavel aktiivsemaks ja kergemaks. Selle tarbeks importisid Normandia hobusekasvatajad Inglismaalt inglise täisverelisi ratsahobuseid. 1922. aastal sai prantsuse traavlist tunnustatud tõug.
Norfolki traavel

**Norfolki traavlit** võib pidada üsna vanaks rakendihobuse tõuks. Tõu jälgi võib ajada kuni 15. sajandini välja. Norfolki traavlil on samad eellased, kui teisel inglise rakendihobusel - Suffolk Punchil.
Leonid Markelov

**Leonid Igorevitš Markelov** (vene keeles Леонид Игоревич Маркелов; sündinud 25. mail 1963 Moskvas) on Venemaa endine poliitik. Ta oli aastatel 2001–2017 Mari Eli Vabariigi riigipea. 

Markelov on olnud NLKP ja hiljem Venemaa Liberaaldemokraatliku Partei liige. 2007. aastal astus ta parteisse Ühtne Venemaa.

Ta on venelane ja mari keelt ei oska. Ta on astunud samme maride allasurumiseks.

Markelov valiti 1995. aastal üheks tähtajaks Riigiduumasse. 

2000. aastal määrati ta kindlustusettevõtte Rosgosstrahh asepresidendiks. 

1996. aasta Mari Eli presidendivalimistel jäi ta alla Vjatšeslav Kislitsõnile. Markelov võitis 2000. aasta Mari Eli presidendivalimised ning 2004. aasta Mari Eli presidendivalimised.

Markelovi valitsusajal on Marimaa eelarvedefitsiit tohutult suurenenud. 2000. aastal, mil ta ametisse astus, oli see 36,2 miljonit rubla, aga 2008. aastal küündis juba miljardi rublani. Oponendid süüdistavad Markelovit vääras rahanduspoliitikas ja raha mittesihipärases kasutamises.

2003 keelati erinevatel ettekäänetel Markelovi suhtes kriitiliste ajakirjandusväljaannete trükkimine Marimaal. Nad olid sunnitud kasutama väljaspool Marimaad asuvaid trükikodasid. 2005 lõpetati võimude suhtes kriitiliste veebisaitide peamise teenusepakkuja tegevus.

Marimaa ametlikus ajalehes Mariiskaja Pravda on korduvalt avaldatud antisemiitlikke ning (maride, venelaste ja tatarlaste vahel) rahvastevahelist vaenu õhutavaid materjale. Marimaa prokuratuur ja FSB on ajalehte selle eest ametlikult hoiatanud. 

Samal 2005. aastal võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni "Inimõiguste rikkumisest ja demokraatiast Venemaa Föderatsiooni kuuluvas Mari Eli Vabariigis". 

2015. aasta septembris toimunud Marimaa Vabariigi juhi valimistel osutus ta valituks 50,78%-ga häältest. Valimas käis 47,09% hääleõiguslikest kodanikest. 

6. aprillil 2017 vabastas Venemaa president Vladimir Putin Leonid Markelovi ametist. Väidetavalt oli Markelov ise esitanud tagasiastumispalve. .

13. aprillil 2017 ta vahistati süüdistatuna altkäemaksu võtmises.  Tema aresti on korduvalt pikendatud.

24. veebruaril 2021 mõisteti talle 13 aastat vangistust range režiimiga koloonias ja trahv 235 miljoni rubla ulatuses altkäemaksu võtmise eest. Lisaks konfiskeeriti Markelovilt 2,7 miljardi rubla väärtuses kinnis- ja vallasvara .

## Viited

## Välislingid
*Markelovi elulugu (vene keeles)
*Markelovi ametlik biograafia (vene keeles)
Svenstorp

**Svenstorp** on mitme koha nimi Rootsis:
***[[Svenstorp (Ängelholm)|Svenstorp]]**, asula Skåne läänis Ängelholmi vallas
***[[Svenstorp (Varberg)|Svenstorp]]**, väikeasula Hallandi läänis Varbergi vallas 
***[[Svenstorp (Ystad)|Svenstorp]]**, väikeasula Skåne läänis Ystadi vallas 
***[[Svenstorp (Klippan)|Svenstorp]]**, küla Skåne läänis Klippani vallas
***[[Svenstorp (Höör)|Svenstorp]]**, küla Skåne läänis Hööri vallas 
***Svenstorp** ehk **[[Svenstorpi loss]]**, loss Skåne läänis Lundi vallas 

## Vaata ka
*Svenstorpi kihelkond Lundi piiskopkonnas 
*Svenstorpi kirik Skurupi vallas
Tyresö vald

**Tyresö vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Södermanlandi maakonnas Stockholmi läänis Läänemere ääres. See asub Stockholmist kagus. Suurem osa vallast on osa Stockholmi asulast

Valda jääb osa Tyresta rahvuspargist.

## Vaata ka
*Tyresö loss

## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht
Vadstena

**Vadstena** on tiheasustusega paikkond Rootsis Östergötlandi maakonnas Östergötlandi läänis Vadstena vallas. 

Linna pindala on 333 hektarit ja elanike arv 5651 (2000. aasta lõpu andmed). 

## Vaata ka
*Vadstena loss

## Viited
Linköpingi vald

**Linköpingi vald** on 2. järgu haldusüksus (vald) Rootsis Östergötlandi läänis.

Vallas asuvad Ekenäsi, Bjärka-Säby ja Stureforsi loss.

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
Peter Englund

**Peter Mikael Englund** (sündinud 4. aprillil 1957 Bodenis Norrbotteni läänis) on rootsi ajaloolane ja kirjanik, Rootsi Akadeemia liige aastast 2002.

Englund õppis arheoloogiat, ajalugu ja teoreetilist filosoofiat Uppsala ülikoolis ja sai sealt kandidaadikraadi (bakalaureusekraadi) 1983. aastal. Doktoriväitekirja kaitses ta 1989. aastal, see kandis pealkirja "Det hotade huset" ('Ohustatud/ähvardatud maja') ning see käsitles 17. sajandi rootsi aadli maailmapilti.

Seejärel avaldas ta teoseid Rootsi suurvõimu ajastust ning 1996. aastal ilmus tema ajalooliste esseede kogumik "Brev från nollpunkten" ("Kirjad nullpunktist"). Raamat koosnes kuuest kirjutisest, mis käsitlesid 20. sajandi hämaramaid tahke: Esimest maailmasõda, Stalini terrorit, arhitektuuri Nõukogude Liidus ning Saksamaal, Hitleri terrorit, Saksamaa linnade pommitamist ja tuumapommide heitmist Jaapanile (ja lisaks Natsi-Saksamaa sõja-aegset tuumaprogrammi).

## Tunnustus
*1993 – Augusti auhind
*2001 – Piraadiauhind
*2002 – Selma Lagerlöfi auhind
*2004 – Gerard Bonnieri esseeauhind

## Teosed
*1988 – *Poltava : berättelsen om en armés undergång* (kirjastus Bokförlaget Atlantis) ISBN 91-7486-834-9
*1991 – *Förflutenhetens landskap: historiska essäer* (Bokförlaget Atlantis) ISBN 91-7486-116-6
*1993 – *Ofredsår : om den Svenska Stormaktstiden och en man i dess mitt* (Bokförlaget Atlantis) ISBN 91-7486-349-5
*1996 – *Brev från nollpunkten : historiska essäer* (Bokförlaget Atlantis) ISBN 91-7486-231-6
*2000 – *Den oövervinnerlige : om den svenska stormaktstiden och en man i dess mitt* (Bokförlaget Atlantis) ISBN 91-7953-083-4
*2002 – *Det hotade huset : adliga föreställningar om samhället under stormaktstiden* (Bokförlaget Atlantis) ISBN 91-7486-622-2
*2003 – *Tystnadens historia och andra essäer* (Bokförlaget Atlantis) ISBN 91-7486-766-0
*2005 – *Jag skall dundra* (kaasautor Kristian Petri, kirjastus Albert Bonniers förlag) ISBN 91-0-010713-1
*2006 – *Silvermasken : en kort biografi över drottning Kristina* (Albert Bonniers förlag) ISBN 91-0-010319-5
*2006 – *Spegelscener* (Bonniers julbok)
*2008 – *Stridens skönhet och sorg : första världskriget i 212 korta kapitel* (Bokförlaget Atlantis) ISBN 91-7353-244-4
*2014 – *Stridens skönhet och sorg 1914 – första världskrigets inledande år i 67 korta kapitel* (kirjastus Natur & Kultur, nyutgåva) ISBN 978-91-27-13976-3
*2015 – *Stridens skönhet och sorg 1915 – första världskrigets andra år i 108 korta kapitel* (Natur & Kultur) ISBN 978-91-27-14053-0
*2015 – *Stridens skönhet och sorg 1916 – första världskrigets tredje år i 106 korta kapitel* (Natur & Kultur) ISBN 978-91-27-14054-7
*2016 – *Jag kommer ihåg* (Natur & Kultur) ISBN 978-91-27-14966-3

## Välislingid

*Peter Englund. peterenglundsnyawebb.wordpress.com
*Peeter Järvelaid, Poltaava — kui ühe maailma lõpp, www.eesti.ca, 02 Feb 2007 - Peter Englundist ja tema raamatust - Poltaava. Ühe armee häving
Sturefors

**Sturefors** on asula Rootsis  Östergötlandi läänis Linköpingi vallas. Geograafilised koordinaadid on 58°20' N, 15°44' E.

Elanike arv oli 2000. aasta andmetel 2241.  

Enamik inimesi käib tööl Linköpingis.  

Mõni kilomeeter asulast ida pool on Stureforsi loss.
Veduk

**Veduk**, ka **vedukauto** (inglise keeles *road tractor; tractor unit*), on jõuallikaga mootorsõiduk, mis on ette nähtud jõuallikata veoühikute teisaldamiseks (enamasti poolhaagised, võivad olla ka haagised või muud iseseisvalt liikumisvõimetud transpordivahendid). Vedukil on diisel-, bensiini- või elektrimootor. Vanasti kasutati ka aurumootorit.

Lisaks poolhaagistele võivad piisava mootorivõimsusega vedukautod vedada mõnes EL liikmesriigis (Saksamaa, Holland, Taani, Rootsi, Soome) ka pikki, 25,25m pikkuseid autoronge (gigalainer, eurokombi), kus poolhaagise taha on haagitud ka täishaagis.

Megaveduk (ingl.k. *megatractor*) on kõrge (3,0 m) lastiruumiga poolhaagiste vedamiseks ette nähtud vedukauto, mis on tavalisest vedukautost väiksema kliirensiga, väiksema läbimõõduga ratastega ja väiksema haakesadula kõrgusega.

Militaarotstarbelisi vedukeid kasutatakse tavaliselt haakes veetavate relvasüsteemide pukseerimiseks ja tavaliselt ka nende meeskonna ning varustuse transpordiks.

## Vaata ka
* Veok
* Sadulveok
* Vedur
* Veoühik

## Viited
Asustus

**Asustuseks** ehk **inimasustuseks** nimetatakse mingi maa-ala rahvastikku koos asulastiku ehk asulavõrguga või viisi, kuidas maa-ala on asulastikuga kaetud.

Asustuse iseloomu mõjutavad looduslikud, ajaloolis-kultuurilised ja transpordigeograafilised tegurid.

Eristatakse tiheasustust ja hajaasustust.

Asustuse kompaktsust mõõdetakse asustustiheduse ehk rahvastikutihedusega (elanike arv pindalaühiku kohta).

Asulad moodustavad oma funktsioonide järgi hierarhia, mida nimetatakse asustussüsteemiks.

## Eesti
 
Eestis on kogu territoorium jagatud asustusüksuste (linnade, alevite, alevike ja külade) vahel. Linnad võidakse jaotada asumiteks.

Tiheasustust iseloomustatakse tiheasustusega paikkondade kaudu.

Fikseeritakse ka asustussüsteemi, milles muu hulgas eristatakse ühest või mitmest asustusüksusest koosnevaid kante.

Asustust uurivad asustusgeograafia, asustusarheoloogia ja asustuslugu.

## Asustuse definitsioone
*Z. Woźniak: asustus geograafilises keskkonnas muutusi esile kutsuva tegevuse tervik, mis hõlmab territooriumi hõivamise, jaotamise ja kasutamise koos kõigi saadustega, mis on tekkinud selle tegevuse raames ja aitavad sellele kaasa.
*Karol Potkański: asustus on kahe teguri – keskkonna (loodusgeograafiliste tingimuste summa) ja inimeste rühma (igal ajastul erineva sotsioloogiliste tingimuste summa) – pikaajalise vastastikuse mõju ja vahetuse tulemus.
*Zbigniew Bukowski täiendab Potkański definitsiooni nii: konkreetsete sotsiaalsete rühmade asustuse uurimisel nõuab eeltoodud definitsioon ühiskondlike tingimuste ja uskumuste arvestamist ning arenenumates ühiskondades poliitilise olukorra arvestamist. 
*Karol Buczek: asustus on suurte ühiskondliku elu valdkondade, mittehaldusliku organisatsiooni ruumiline vorm, mis varieerub sõltuvalt koha ja aja tingimustest.
*Stanisław Zajączkowski: asustusprotsess on territooriumi ja inimeste rühma vastastikuse toime tulemus, mille olemus on selle inimrühma hõivatud territooriumil asulate tekkimine. Asulad ei ole ainult inimeste elukohad, vaid ka nende majandustegevuse keskused, ning raamid, milles kujunevad ühiskondlikud suhted vastavalt tootlike jõudude arengule.
*Zbigniew Kobyliński: asustus on püsivate ühiskondlik-kultuurilise ruumi struktuuride rajamine puhtlooduslikku konkreetsesse geosfääri või eelnevalt antropogeniseeritud geograafilisse ruumi.
*Henryk Łowmiański: asustus on teatud territooriumiga püsivalt seotud keskkonnale inimese poolt avaldatud mõju tulemus.

## Viited
Mootorsõiduk

**Mootorsõiduk** on autonoomse jõuallikaga varustatud transpordivahend inimeste ja kaupade veoks.

Eesti liiklusseaduses ei loeta mootorsõidukiks üksnes piiratud liikumisvõimega isikule kasutamiseks ettenähtud mootoriga sõidukit, elektrimootoriga jalgratast, tasakaaluliikurit, pisimopeedi, robotliikurit, maastikusõidukit,  trammi ega sõidukit, mille valmistajakiirus ei ületa 6 km/h.

## Välislingid
*Sõidukite kategooriad. Maanteeamet 
*Maastikusõidukite kategooriad. Maanteeamet

*Mootorsõidukite kategooriad. Eesti Rehviliit
Väikesemõõtkavaline kaart

**Väikesemõõtkavaline kaart** on kaart, mille mõõtkava on 1:1&nbsp;000&nbsp;000 ja vähem. 

Nendel kaartidel kujutatakse suure pindalaga maa-alasid. 

Väikesemõõtkavaliste kaartide hulka kuuluvad maailmakaardid, mandrite või nende osade kaardid, riikide kaardid jne. 

Igapäevaelus on väikesemõõtkavalised kaardid näiteks seinakaardid, "Maanteede atlase" kaardid jm.
Kurrutus

**Kurrutus** on termin, millel on geoloogias mitu omavahel seotud, kuid mõnevõrra erinevat tähendust.

*Kurrutus ehk kivimite plastiline deformeerumine, mille käigus tekivad erinevate mõõtmetega kurrud. Nähtus kaasneb survepingetega maakoores.
*Kurrutus kui kurrutustsükkel, näiteks Hertsüünia kurrutus. Termin on mõnevõrra vananenud ning tänapäeval sageli valesti mõistetud. Laamtektoonika eelses geoloogias oli tavaks jagada Maa ajalugu erinevaiks kurrutustsükleiks. Kaledoonia kurrutus (540...400 Ma), sellele järgnes Hertsüünia kurrutus (400...250 Ma), seejärel Kimmeri (250...65 Ma) ning Alpi kurrutused (65...0 Ma). Tänapäeval on sõna "kurrutus" asendatud sõnaga "orogenees" ning Kaledoonia orogenees ei tähenda mingit ülemaailmse ulatusega tsüklit, vaid regionaalset sündmust, mille vältel tekkis näiteks Skandinaavia mäestik. Kaledoonia orogenees tähendab seega ühte kindlat piiratud geograafilise ulatusega sündmust ning seda nime ei saa omistada kusagil teises maailma otsas samal ajal toimunud mäetekkeprotsessile ning loomulikult mitte ka samal ajal tekkinud kivimeile, mille moodustumisel pole orogeneesi ega kurrutusega midagi tegemist.
*Kurrutuse all võidakse mõista ka mäetekkeprotsessi (tänapäeval nimetatakse seda orogeneesiks).
Hillingdoni linnaosa

**Hillingdon** (*London Borough of Hillingdon*) on Londoni (Suur-Londoni) läänepoolseim halduslik linnaosa (*[[London borough]]*).

Ta piirneb Harrow' linnaosa, Hounslow' linnaosa ja Ealingi linnaosaga.

Linnaosa keskus on Uxbridge.

Hillingdoni linnaosa on Inglismaa 354 ringkonna tüüpi haldusüksuse seas pindalalt 227. kohal (115,70 km²).

Elanike arvult on ta 36. kohal  (2005. aasta hinnangul 252 400). 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanike arv 243 006.

Rahvastiku tihedus on 2182 in/km² (Londoni linnaosade seas kõige väiksem). 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli rahvastiku tihedus 2100 in/km².

Elanikkonnast moodustavad 70,1% valged, 13,6% Briti aasialased ja 13,3% Briti afrokariiblased.

2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli 13,9% elanikest üle 65 aastased. Töötus oli 2,7%.

ONS-i kood on 00AS.

Hillingdoni linnaosas asuvad Heathrow' lennujaam, Bruneli Ülikool ja sõjaväelennuväli RAF Northolt.

## Haldusajalugu
Londoni Hillingdoni linnaosa moodustati 1965. aastal järgmistest Middlesexi haldusüksustest:
* Municipal Borough of Uxbridge
* Hayesi ja Harlingtoni linnaringkond
* Ruislip-Northwoodi linnaringkond
* Yiewsley ja West Draytoni linnaringkond

Ühinevad omavalitsusüksused ei suutnud algul kokku leppida uue haldusüksuse nimes. Keith Joseph pani oktoobris 1963 ette "Uxbridge'i linnaosa", hiljem jäädi "Hillingdoni" juurde.

## Poliitika
Linnaosas on võimul Konservatiivne Partei.

2005. aasta Suurbritannia parlamendivalimistel valiti Alamkotta Nick Hurd, John McDonnell ja John Randall.

Londoni Kogu saadik Ealimgi ja Hillingdoni valimisringkonnast on Richard Barnes.

## Paigad ja paikkonnad

## Pargid ja haljasalad
Hillingdoni linnaosa haldab 239 parki ja haljasala. Neist suurima moodustavad Colne'i jõe kaldad. Suur osa piirkonnast jääb Londoni rohelisse vööndisse.

## Tuntud isikuid
* Charles Brown, konstruktor
* Roger Hammond, jalgrattur
* Roger Hilton, kunstnik
* Glenn Hoddle, jalgpallur ja treener
* Derek Jarman, filmirežissöör
* Christine Keeler, Profumo afääriga seotud modell
* Penny Rimbaud, punkmuusik
* Jane Seymour, näitleja
* Don Thompson, käija
* Ray Wilkins, jalgpallur ja treener

## Vaata ka
* Uxbridge'i kihelkond

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Ealingi linnaosa

**Ealing** on Londoni linnaosa.

## Paikkonnad
*Acton
*Dormer's Wells
*Ealing 
*East Acton
*Greenford
*Hanwell
*North Acton
*Northolt
*Norwood Green
*Perivale
*South Acton
*Southall

## Viited

## Välislingid

*http://www.ealing.gov.uk/
Bromley linnaosa

**Bromley** on Londoni kagupoolseim linnaosa.

## Paikkonnad ja paigad

* Anerley (sealhulgas Crystal Palace)
* Beckenham (sealhulgas Eden Park, Elmers End, New Beckenham ja Upper Elmers End)
* Bickley
* Biggin Hill
* Bromley (sealhulgas Bromley Park, Park Langley, Plaistow, Shortlands ja Widmore) 
* Bromley Common
* Chelsfield
* Chislehurst ja Chislehurst West
* Downe
* Elmstead
* Farnborough (sealhulgas Locksbottom)
* Green Street Green
* Hayes
* Keston ja Nash
* Kevingtown
* Mottingham (osaliselt)
* Orpington (ja Crofton, Derry Downs ning Goddington)
* Penge
* Petts Wood
* Pratt's Bottom
* Shortlands
* Southborough
* St Mary Cray (ja Poverest)
* St Paul's Cray
* Sundridge Park
* West Wickham (ja Coney Hall)

## Viited

## Välislingid

*http://www.bromley.gov.uk/
Charing Cross

**Charing Cross** on ristmik Londoni kesklinnas City of Westminsteri linnaosas Trafalgar Square'ist vahetult lõunas, kus saavad kokku kirdesse suunduv Strand, lõunasse suunduv Whitehall ja läände suunduv Cockspur Street.

Koha nimi pärineb Charingi külalt, kuhu kuningas Edward I lasi 1291–94 püstitada risti (inglise keeles *cross*) oma surnud abikaasa Kastiilia Eleonora mälestuseks. Esialgne rist lammutati Inglise kodusõja ajal parlamendi käsul 1647. Pärast kuningriigi taastamist lasi Charles II 1675 selle kohale püstitada oma isa, 1649 hukatud Charles I ratsamonumendi, mis seisab seal tänapäevani.

Tänapäeval on Charing Cross üksnes ristmik. Minevikus on olnud ka sellenimeline tänav, mis suundus Scotland Yardist Trafalgari väljakule. Tänapäeval kannab see tänav Whitehalli nime.

Alates 18. sajandi teisest poolest on Charing Crossi loetud Londoni keskpunktiks. Mingi koha kaugus Londonist tähendab selle kaugust Charing Crossist. Varem peeti Londoni keskpunktiks teisi kohti, sealhulgas Saint Pauli katedraali. 1829 võeti vastu metropoli politsei seadus, mis muutis Charing Crossi ametlikult Londoni keskpunktiks.

1865 püstitati Charing Crossist mitusada meetrit ida poole Strandile uus Eleanori rist, mis aga ei ole üldsegi vana risti koopia, vaid on palju rohkem kaunistatud.

Alates Suur-Londoni loomisest 1965. aastal on Charing Crossist kauguste arvestamine ametlikus asjaajamises lõpetatud. Londoni taksojuhid peavad tundma tänavaid 6 miili (umbes 10 km) raadiuses Charing Crossist.

Charing Crossi järgi on nimetatud selle lähedal asuvad Charing Crossi raudteejaam, Charing Crossi metroojaam, Charing Crossi haigla, Charing Crossi teater, hotell, politseijaoskond ja ooperimaja.

## Välislingid
*
Finlandia Vodka

**Finlandia** on Soome viinamark, mida valmistatakse kuuerealisest odrast ja jää sulaveest. Viin on läbipaistev ning ei sisalda suhkruid. Finlandia kõrgema klassi viin, mis on maailmas enim müüdud viinamarkide järjestuses viiendal kohal. 

Seda valmistab Soome riigiettevõtte Altia Koskenkorva külas Ilmajoki vallas. Puhas piiritus viiakse Rajamäki tootmisüksusesse, kus piiritus segatakse jääveega, lisatakse sõltuvalt sordist ekstrakte ja valatakse valmis toode pudelisse. 

Finlandia viina müüakse 135 riigis. Lisaks klassikalisele Finlandia viinale toodetakse erinevaid maitseviinu, näiteks piparmündi-, greibi-, mandariini-, mango-, kookose- ja marjamaitselisi viinu. Finlandia esmaesitlus oli aastal 1970.

Finlandia viinamark kuulus Põhja-Ameerika ettevõttele Brown-Formanile, kuid Soome riigiettevõte Altia jätkab viina valmistamist 2025. aastani. 2023. aastal omandas Coca-Cola HBC, Finlandia vodka kaubamärgi €200m eest.

File:Finlandia - Vodka of Finland.jpg|
File:Finlandia Vodka Suomi.jpg|


## Ajalugu
Piiritustehas väikses Rajamäki külas Soomes ehitati 1888. aastal Wilhelm Juslini korraldusel. 
## Viited

## Välislingid
* http://www.finlandia-vodka.com/