open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Babüloni protsessioonitee

**Babüloni protsessioonitee** (ka **Babüloni protsessioonitänav** või **Aibur-šabu**) oli Uus-Babüloonia riigi pealinnas Babülonis tähtsaim tänav, ehitatud peajumal Marduki austamiseks.

## Kirjeldus

Protsessioonitänav ei olnud ehitatud liikluseks (seda oli ta teises järjekorras), vaid see oli protsessioonitee Marduki austamiseks. Tee kulges Eufratiga paralleelselt Marduki templi ja tsikuraadikompleksi juurde, kohe Ištari väravast läbimisel tuli mööduda paremale jäävast kuningalossist.

Tänav oli ka kindluste osa. Paremal ja vasakul tõkestasid vaadet tänavat piiravad kõrged, seitsme meetri paksused kindlusemüürid. Sellisel kujul ulatus tänav eelkindlustusest kuni Ištari väravani. Iga vaenlane, kes tahtis tungida linna, pidi liikuma seda tänavat mööda, kuid sel juhul muutus Aibur-šabu talle surmateeks.

## Sillutis

Ištari väravaid läbiv tänav oli kõige esinduslikuma kujundusega ja ühtlasi kõige laiem, sillutatud 7,5 meetri laiuselt kiviplaatide ja tellistega. Tänava laius oli 23 meetrit.

Teekate oli tehtud järgmiselt: loodusliku asfaldiga ülevalatud telliskivikihile paigaldati tänava keskel ruudukujulised lubjakiviplaadid (külje pikkus 1 meeter), tänava servadel paigaldati poole väiksemad plaadid, viirutatud punase ja valge inkrustatsiooniga. Kõik liitekohad olid üle valatud asfaldiga, aga iga kivi allküljel oli raidkirjaline tekst, mis teatas, et Nebukadnetsar, Babüloonia kuningas, oli sillutanud Aibur-šabu šadukiviplaatidega peajumal Marduki protsessiooni jaoks.

## Dekoor

Tänavat piiravad telliskivimüürseinad olid kaunistatud madalal asuva friisiga, mis paigaldati värvilise glasuuriga kaetud madalreljeeftelliskividest. Kujutatud oli ainult üht liiki pühasid loomi – jumalanna Ištari lõvisid. Viimased olid kujutatud laialt avatud hambuliste lõugadega ja lehvivate kollaste või punaste lakkadega. Kokku oli müüridel 120 lõvi ja lõvide ähvardav poos pidi sissetungijale muljet avaldama. Mõju võimendas tolleaegne uskumus, et muinasjutuolendid ja kurjad vaimud eksisteerivad reaalsuses ka tegelikult. Lõvide valgeid või kollaseid reljeefe helesinisel või tumesilisel taustal ilmestavad mustervööndid friisi üla- ja alaservas.

## Viited

## Välislingid
*"Kuninglik protsessioon" W. Angeri akvarell Esiplaanil on Babüloni protsessioonitänav, keskel Ištari värav, tagaplaanil Etemenanki tsikuraat (Pergamoni muuseum, Berliin)
*Babüloni protsessioonitänava rekonstruktsioon. Pergamoni muuseum. Berliin Foto
Mootorvagun

**Mootorvagun** on mootori ja juhtimisseadistega vagun.

Toiteallika järgi jagatakse mootorvaguneid:
*otse sisepõlemismootori jõul liikuvad
**otse välispõlemismootori (harilikult aurumasina) jõul liikuvad
*elektrigeneraatoriga, mille elektrilisi veomootoreid toidetakse sise- või välispõlemismootoriga käitatavast generaatorist
*elektriliste veomootoritega, mida toidetakse kontaktvõrgust või elektriakumulaatoritest

Mootorvagunite eelis on suur kiirendus, mistõttu neid kasutatakse lähiliikluses, näiteks trammiliikluses, linnalähiraudteedel ja metroodes nii üksikult kui ka haakevagunitega (vt elektrirong).

Sõitjateveoks kasutatavaid mootorvaguneid nimetatakse ka **rööbasbussideks**, eriti kui need sõidavad üksi ning neil pole haakevaguneid. 

Paljude linnade lähiliikluses kasutatakse mootorvaguneid, mis sõidavad nii trammiteedel (sealhulgas linnatänavatel) kui ka raudteedel. Neid nimetatakse trammirongideks (inglise keeles *tram-train*).

## Vaata ka
*Lendav Läänlane

## Kirjandus
*Tiit Tiidemann. "Rööbasbuss on imelihtne". Õhtuleht, 16. oktoober 2002
*"Henn Ruubel rööbasbussidest". Virumaa Nädalaleht, 12. november 2004
*"Millal stardib rööbasbuss?". Vooremaa, 20. aprill 2005
*Hans Luik. "Rööbasbussi eelistest". EPL, 17. august 2007
*Tõnu Tammearu, Kees Vanamölder. "Elektrimootorvagunist rööbasbussini". Tehnikamaailm, 11. november 2009

## Välislingid
*Diiselmootorvagun DM12 (Soome keeles)
*Eestis ehitatud elektritrammid
*Trammirong (inglise keeles)
Vajangu raudteejaam

**Vajangu raudteejaam** oli raudteejaam Türi–Paide–Tamsalu raudteel aastatel 1920–1972. Peatus asus raudtee 53. kilomeetril. Jaama asukoht jääb tänapäevase haldusjaotuse järgi Tapa valda Vajangu küla maadele.

Rajamise aegu jäi Järva-Jaani kihelkonda Einmanni mõisa maadele. Esimese jaamahoone rajasid Saksa sõjaväelased 1919. aastal. 1936. aastal selle asemele ehitatud jaamahoone on siiani alles. Hoone on ehitatud Hendrik Otlooti projekti järgi analoogselt Kaarli jaamahoonega Mõisaküla–Viljandi raudteeliinilt. Nüüdisajal on jaamahoone eraomanduses ja kasutusel elamuna.

## Välislingid
*Foto
Mäo raudteepeatus

**Mäo raudteepeatus** oli nõudepeatus Türi–Paide–Tamsalu kitsarööpmelisel raudteel. Avamisel jäi see Paide kihelkonda Mäo mõisa maadele. Peatuse asukoht jääb tänapäevase haldusjaotuse järgi Paide linna Mäo külla.
Newcastle upon Tyne

**Newcastle upon Tyne** ('Newcastle Tyne'i ääres'; sageli lühendatult ka *Newcastle*) on linn Kirde-Inglismaal Tyne and Weari linnkrahvkonnas Tyne'i jõe põhjakaldal, 15 kilomeetrit suudmest.

Linn on söekaevanduspiirkonna keskus. 16. sajandil oli Newcastle üks maailma suuremaid laevaehitus- ja laevaremondikeskusi. Nüüdisajal on Newcastle suuresti äri- ja kultuurikeskus.

Newcastle upon Tyne moodustab koos viie Tyne'i ääres asuva linnaga Tyneside'i linnastu (elanikke 880 000), kus elab 80% Tyne and Weari linnkrahvkonna (*metropolitan county*) elanikkonnast. Newcastle upon Tyne'i ametlik staatus linnkrahvkonnas on linnkrahvkonna linnaosa (*metropolitan borough*). Tyne and Weari linnkrahvkond kuulub Kirde-Inglismaa piirkonda (*Region of North East England*), Newcastle upon Tyne on selle piirkonna halduskeskus.

## Viited
Järva-Jaani raudteejaam

**Järva-Jaani raudteejaam** oli raudteejaam Türi–Paide–Tamsalu raudteel aastatel 1920–1972. Jaam asus raudtee 41, kilomeetril. Avamisajal jäi jaam Järva-Jaani kihelkonda Järva-Jaani kirikumõisa maadele. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb jaama asukoht Järva valda Järva-Jaani alevisse. Jaamast on säilinud jaamahoone ja jaamatööliste elamu.

Esimene jaamahoone valmis juba esimese maailmasõja ajal, mil raudteed ehitati. Raudtee ametliku avamise järel ehitati selle asemele uus hoone, mis hävis Teise maailmasõja ajal. Säilinud on sõja järel rajatud kolmas hoone.

Kaardil aastast 1938 on Järva-Jaani ja Esna raudteejaama vahele märgitud veel Õle raudteepeatus.

## Viited

## Välislingid
* Järva-Jaani jaam
Paide raudteejaam

**Paide raudteejaam** oli raudteejaam Türi–Paide–Tamsalu raudteel Paides.

Türi–Paide kitsarööpmeline raudteeharu ehitati koos Tallinna–Viljandi ja Viljandi–Mõisaküla liiniga ning avati ajutiseks liikluseks oktoobris 1900. Avamisel jäi jaam Paide kihelkonda Mäo mõisa maadele, asudes raudtee 12,8 kilomeetril. Eesti Vabariigi ajal pikendati liini Tamsaluni. Esimene vaksalihoone ehitati ühtse tüüpprojekti järgi sarnaselt nt Mõisaküla ja Ruhja hoonetega.

Uue jaamahoone avas teedeminister Nikolai Viitak 9. detsembril 1938.
Funktsionalistlikku arhitektuurisuunda esindanud silikaattellistest hoone ehitati tõenäoliselt Grigori Tumma projekti järgi. Jaamahoones (aadressiga Jaama tn 15) asub nüüdseks Paide bussijaam.

Paide jaamast viis harutee Viraksaarele, mida kasutati turbaveoks.

Paide jaam suleti koos raudteega 1972. aastal.


Paide raudteejaam 20 saj algus.jpeg|Paide raudteejaam 20. sajandi alguses
Paide jaamahoone.jpeg|Paide raudteejaam 1920. aastatel
Järvamaa VIII laulupeost osavõtjad raudteejaamas 1924.a.jpg|Järvamaa VIII laulupeost osavõtjad Paide raudteejaamas, 1924


## Vaata ka
* Kitsarööpmeline raudtee Eestis
* Tallinna–Viljandi raudteeliin
* Raudtee tänav (Paide)

## Viited

## Välislingid
* FOTO: Paide jaam aastal 1971; Baltic Trains Picture Gallery
Vene Muusikaühing

**Vene Muusikaühing**; aastail 1868–1917 **Keiserlik Vene Muusikaühing** (vene *Русское музыкальное общество*; aastast 1868 *Императорское Русское музыкальное общество*) oli 1859. aastal Peterburis loodud ühing, mille juures tegutsesid ka muusikaklassid. Selle asutas Anton Rubinstein.

Vene Muusikaühingu tegevuse tulemusena asutas Anton Rubinstein 1862. aastal Venemaa esimese kõrgema muusikaõppeasutuse, Peterburi konservatooriumi.

Aastal 1860 asutas Antoni vend Nikolai Rubinstein (koos vürst Nikolai Petrovitš Trubetskoiga) Vene Muusikaühingu Moskva osakonna ja sinna juurde muusikaklassid. 1866. aastal avas Nikolai (koos vürst Nikolai Petrovitš Trubetskoiga) venna eeskujul Moskva konservatooriumi. 

## Viited
Tyneside

**Tyneside** on linnastu Kirde-Inglismaal, kus elab 80% Tyne and Weari linnkrahvkonna (*metropolitan county*) elanikkonnast.

## Linnastu osad
Linnastusse kuuluvad: 
*Newcastle upon Tyne
*Gateshead 
*Hebburn
* Jarrow
* North Shields
*South Shields

Kõik asulad asuvad Tyne'i jõe kaldal. Linnastus on elab kokku 880 000 inimest. Ainuke suur asula Tyne and Wearis, mis ei kuulu Tyneside'i linnastusse, on Sunderland, mis asub Wearside'is. Kõik nimetatud krahvkonna linnad omavad staatust *[[metropolitan borough]]*.
Vagun

**Vagun** on rööbasteel kasutatav veok. 

Vagunid võivad olla järelveetavad või iseliikuvad (näiteks mootorvagunid). Järelveetavad ehk haakevagunid võivad olla reisi- või kaubavagunid. Juhiruumiga haakevagunit nimetatakse  juhtvaguniks.  

## Vaata ka
* Autoveo vagun
* Kupee
* Pafawagi reisivagun
* Külmvagun
* Kinnine vagun
* Kontreilervagun
* Platvormvagun
* Lahtine vagun
* Poolvagun
* Tingvagun
* Tsisternvagun

## Välislingid
Rubina soo

**Rubina soo** (ka **Lagesoo**, **Holdre Lagesoo** või **Tõrusoo**) on soo Valgamaal Tõrva vallas.

Soo pindala on umbes 1200 hektarit. See kuulub Rubina looduskaitseala ja Rubina linnuala koosseisu.

Rubina soo asub moreentasandiku nõos. Tüpoloogiliselt on soo erinevates osades esindatud nii madalsoo, siirdesoo kui ka raba. Turbakihi paksus küünib kuni 9,7 meetrini. Rabas on rohkesti älveid ja laukaid. Leidub ka siirdesoomännikut, madalsookuusikut ja madalsookaasikut.

Koos Veisjärvega on soos 1990. aasta inventuuri andmeil pesitsemas leitud 80 liiki linde. Nende seas on näiteks sellised haruldused nagu väikepistrik ja laululuik, kuid ka kalakotkas, mudatilder, soo-roolind ja punaselg-õgija.


Rubina soo 2.jpg|Laugas Rubina soos
Luiged Rubina soos.jpg|Luiged Rubina soos


## Viited
Nikolai Rubinstein

**Nikolai Rubinstein** (vene keeles Николай Григорьевич Рубинштейн; 29. juuni (2. juuni vkj) 1835 Moskva – 23. märts (11. märts vkj) 1881 Pariis) oli juudi soost Venemaa pianist, dirigent ja muusikapedagoog.

Rubinstein oli juudi päritolu. 25. juulil 1831 astusid 35 Rubinsteini suguvõsa liiget õigeusku. Seda põhjustas Nikolai I ukaas 1827. aastast, et nüüdsest võetakse juudi peredest iga 1000 noormehe pealt 7 last 25 aasta pikkusesse sõjaväeteenistusse. Ühtlasi ei kehtinud enam Rubinsteinidele piirangud, mis keelasid juutidele paljudes Venemaa piirkondades elada, ja mõne aasta jooksul asus enamik neist Moskvasse, kus sündiski Nikolai. Tema isa nimi oli Grigori Romanovitš – niihästi isa kui vanaisa olid enda nime õigeusku astumise käigus muutnud, isa sünninimi oli Gerš ja vanaisa sünninimi Ruvin-Benzion. Ema Kaleria Hristoforovna (1807–1891) oli sündinud nime all Klara Löwenstein või Levinstein, ta oli Preisimaale kuulunud Sileesiast pärit muusik, kes oli koos perega kolinud Varssavisse, mis tollal kuulus Venemaale.

Nikolai Rubinsteini vanim vend Jakov (1827–1863) oli arst, teine vend Anton Rubinstein (1829–1894) oli samuti tuntud pianist ja helilooja. Vanem õde Ljubov (1833–1903) oli klaveriõpetaja, noorem õde Sofia (1841–1918) laulja ja muusikaõpetaja.

Aastal 1860 asutas Rubinstein Vene Muusikaühingu Moskva osakonna ja selle muusikaklassid. 1866. aastal asutas ta Moskva Konservatooriumi ning oli selle direktor ja professor.
Riisselja–Orajõe raudtee

**Riisselja–Orajõe raudtee** oli kitsarööpmelise raudtee raudteeharu, mis algas Pärnu-Mõisaküla-Valga liini Riisselja raudteejaamast.

## Riisselja–Orajõe raudtee
Riisselja–Orajõe raudteeharu ehitamise eelduseks oli 1919. aastal ehitatud paari kilomeetri pikkune kitsarööpmeline metsaveoks kasutatud raudteeharu. Haruteed hakati ümber ehitama ja Orajõeni pikendama 1920. aastal, valminud raudteeliin avati 22. jaanuaril 1923. 1925. aastal pikendati raudteed Orajõelt Iklasse. 

Lätis asuv Heinaste jaam ühendati selle raudteega Teises maailmasõjas Saksa okupatsiooni ajal. 

Riisselja–Ikla raudtee suleti 30. septembril 1975.

## Raudteepeatused Riisselja–Orajõe raudteel
*Riisselja raudteejaam
**Ristiküla (5,5)
**Timmkanal (11,9)
**Laiksaare raudteejaam (19,0)
**Massiaru raudteejaam (29,9)
**Teaste (35,4)
*Orajõe raudteejaam (44,0)

Aastal 1925 pikendati raudteed Iklani, kus avati Ikla raudteejaam (48,1 km, Läti piirist 1,2 km). Teise maailmasõja ajal ühendati see raudtee Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteega, nii et uueks lõppjaamaks kujunes Heinaste raudteejaam.

## Välislingid
* Riisselja-Ikla raudtee raudtee.eu
* Endised kitsarööpmelise raudtee liinid > Riisselja-Ikla(Ainaži)
* Kui Pärnumaa metsades vilistasid vedurid; Pärnu Postimees, nr. 118, 19. juuni 2014 (DIGAR)
Pingbetoon

**Pingbetoon** on raudbetoon, milles valmistamise ajal sarrus eelpingestatakse. Sellega tagatakse betoonile eelsurve, mis annab võimaluse vähendada pragude tekkimist betooni tõmbetsoonis ja seeläbi suurendada tarindi jäikust. Sarrusena kasutatakse kõrgtugevaid terasvardaid või -traati. Pingbetooni kasutatakse eelkõige painde- ja tõmbeelementides. Pingbetoonist rajatakse suureavalisi tarindeid, näiteks sildu, tööstushoonete suureavalisi monoliitseid talasid ja raame, hoonete kattekonstruktsioone, vedelike mahuteid ja muid sarnaseid objekte.

## Ajalugu
Pingbetooni kasutamise teoreetilised alused tekkisid 1880. aastatel. Esimesena tutvustas seda ideed P. H. Jackson 1886. aastal, kaks aastat hiljem C. Doehring. Ideed praktikas rakendada ei õnnestunud kummalgi, kuna terase kvaliteet oli selleks liiga madal. Esimese pingbetoontarindi ehitas I. Lund 1905. aastal. Selleks sai betoonõõnesplokkidest vahelagi, mis sarrustati eelpingestatud armatuurvarrastega. Kuid ei Lund ega järgmised pingbetooni edendajad Ch. Riekhoff, E. Mörisch, M. Koenen, Charles Rabut ja mõned teisedki, ei toonud uue materjali arengusse kardinaalset pööret.
Kahe maailmasõja vahelisel perioodil oli pingbetooni areng seotud peamiselt insener Eugène Freyssinet' nimega, kes töötas välja uusi betooni pingestusvõtteid ja vastavaid seadmeid. Tema projekteeritud olid ka pingbetoonist pais Alžeerias ja Luzancy sild üle Marne'i. Lisaks Freyssinet'le paistis silma Franz Dischinger. 1940. aastate lõpus sai silmapaistvaks pingbetooni rakendajaks belglane Gustave Mangel, kes arendas pingbetooni teooriat ja ehitas arvukalt pingbetoontarindeid.

## Viited
Arvidsjauri kirik

**Arvidsjauri kirik** asub Arvidsjauris Arvidsjauri vallas Rootsis.

## Pildid

Pilt:Arvidsjaur church 2011 02.jpg|Vaade idast
Pilt:Arvidsjaur church 2011 03.jpg|Vaade kagust
Pilt:Arvidsjaur church 2011 04.jpg|Vaade altari suunas
Pilt:Arvidsjaur church 2011 05.jpg|Sisevaade
Pilt:Arvidsjaur church 2011 06.jpg|Sisevaade
Pilt:Arvidsjaur church 2011 07.jpg|Lühter
Pilt:Arvidsjaur church 2011 08.jpg|Kantsel
Pilt:Arvidsjaur church 2011 09.jpg|Riituse teostamise ese
Pilt:Arvidsjaur church 2011 10.jpg|Sisekujundus
Pilt:Arvidsjaur church 2011 11.jpg|Sisekujundus
Pilt:Arvidsjaur-church 4.jpg|Altar
Pilt:Arvidsjaur church 2011 12.jpg|Detail altarist
Pilt:Arvidsjaur church 2011 13.jpg|Tekst peaukse kohal: "1902. aastal, kuningas Oscar II valitsemise ajal, see kirik ehitati ja varustati uute kroonlühtrite ja oreliga."
Pilt:Arvidsjaur church 2011 14.jpg|Hauakivi kiriku territooriumil
Rööbas

**Rööbas** ehk **relss** on liikuvat seadet suunav ja sageli ühtlasi ka kandev teraslatt.  Raudteerööbas on raudtee pealisehituse element, mis annab raudteeveeremi koormuse edasi liipritele ja suunab raudteeveeremi rattaid.

Raudteede, trammiteede ja kraanateede rööbasteede rööpad tehakse eriprofiiliga (nn rööpaprofiiliga), mistõttu rööbastel on suur kandevõime ja paindejäikus ning nad on hästi liipreile kinnitatavad. 
T-profiiliga rööpa peamised osad on tald, kael ja pea. Kaherööpalisel raudteel moodustavad kaks paralleelset rööbast rööpapaari. Rööpapaari rööpapeade sisepindade vahelist kaugust nimetatakse rööpmelaiuseks.

Rööbasteel liikuva veeremi ühelt rööpapaarilt teisele juhtimiseks kasutatakse pöörmeid. Pöörmekohas on kasutusel eriprofiiliga rööpad: raam- ja sulgrööpad, riströöpad ning juhtrööpad ehk kontrarööpad.

Rööpad võib jagada kergeteks ja rasketeks rööbasteks. Rasked rööpad on massiga 50 kg või rohkem jooksva meetri kohta. Raskeid rööpaid kasutatakse suurema koormusega raudteelõikudel, suurema lubatud sõidukiirusega lõikudel, kurvides ja tõusudel.

Rööpad ühendatakse pikendamiseks kokkukeevitamise või poltidega kahele poole jätkukohta kinnitatavate sidelappide abil. Rööbas kinnitatakse puitliiprite korral harilikult rööpanaeltega liiprile asetatud aluslapile naelutades, raudbetoonliiprite korral rööbast raudteeklambrite, poltide ja mutritega alusplaadile kinnitades, kusjuures alusplaadi ja liipri vahel kasutatakse enamasti ka vibratsiooni ja lööke leevendavaid kummist alusmatte.

## Rööbaste liigid

## [[Rööpmelaius]]ed

## Viited
Rööbastee

**Rööbastee** (inglise *track*, soome *rata*) koosneb harilikult kahest paralleelsest rööpast, mis paiknevad liipritel. Rööbastee olulisim tehniline omadus on rööpmelaius ehk rööbastevaheline kaugus.

Rongiliikluseks kasutatavat rööbasteed koos selle juurde kuuluvate süsteemidega nimetatakse raudteeks.

Rööbastee võib koosneda mitmest rööpapaarist ehk rajast. Kasutatakse ühe-, kahe- või enamarajalisi rööbasteid.

## Vaata ka
*Raudtee
*Raudteetransport
*Tramm
*Standardrööpmeline raudtee
*Kitsarööpmeline raudtee
*Laiarööpmeline raudtee

## Viited
Newcastle

Nime **Newcastle** all on tuntud mitu linna:
* Newcastle upon Tyne, linn Suurbritannias
* Newcastle-under-Lyme, linn Suurbritannias
* Newcastle West, linn Iirimaal
* Newcastle, linn Austraalias
* Newcastle, linn Lõuna-Aafrika Vabariigis
* Newcastle, linn Põhja-Iirimaal
* Newcastle, linn USAs California osariigis
* Newcastle, linn USAs Maine osariigis
* Newcastle, linn USAs Oklahoma osariigis
* Newcastle, linn USAs Washingtoni osariigis
* Newcastle, linn USAs Wyomingi osariigis
* Newcastle, asula Kanadas
Thiên Đườngi koobas

**Thiên Đường** on koobas Vietnamis Quảng Trị provintsis Phong Nha-Kẻ Bàngi rahvuspargis.

Koopa geograafilised koordinaadid on .

Kohalik elanik avastas koopa 2005. aastal. Avalikkuse ette jõudis teave koopa olemasolust aga alles 2010. aastal, kui seda uurisid Briti päritolu teadlased.

Thiên Đườngi koopa laius on 30–150 ja kõrgus kuni 80 meetrit ning selle pikkus on 31 km (Vietnami pikim koobas).

## Viited
Mikk Valtna

**Mikk Valtna** (hüüdnimi *El capitan*; sündinud 18. novembril 1985 Tallinnas) on Eesti jalgpallur ja korvpallur.

Ta mängib ründava poolkaitsjana Eesti jalgpalli Premium Liiga võistkonnas Tartu JK Tammeka. Hooajal 2009/2010 võttis Valtna osa ka Korvpalli Meistriliigast, kus mängis Kuremaa SK/Tartu Palliklubi võistkonnas. 

## Jalgpallikarjäär
Mikk Valtna on Tartu JK Tammeka jalgpalliklubi kasvandik. Tammeka särgis mängis Valtna nii noorteklassis kui ka hiljem duubelrivistuses ning esindusvõistkonnas. Alates hooajast 2008 mängis Mikk Valtna JK Welco Elekter särgis. Ta oli võistkonna kapten aastatel 2008–2010. Hooajast 2008 pärineb Mikk Valtna esimene individuaalne tunnustus, kui ta valiti aastalõputurniiril parimaks mängijaks. Hooajal 2009 näitas Valtna head resultatiivsust. Ta lõi 18 väravat ja oli IV liiga lõunatsooni suurim väravakütt. Hooajal 2010 oli Valtna aga fenomenaalses hoos lüües 17 mängus 35 väravat ning oli sellega kõikide Eesti jalgpalliliigade suurim väravakütt. 2012. aastast alates esindab Valtna aga taas Tartu JK Tammeka värve.

## Korvpallikarjäär
Mikk Valtna mängis Korvpalli Meistriliigas hooajal 2009/10, kui ta kandis Kuremaa SK/Tartu Palliklubi särki numbriga 21 põhihooaja jooksul 17 mängus. Keskmiseks punktiskooriks jäi 5,15 punkti ning keskmiselt mängis Valtna 14 minutit mängus.
Kerli Dello

**Kerli Dello** (sündinud 21. veebruaril 1977) on eesti ajakirjanik ja suhtekorraldaja.

## Karjäär

Kerli Dello alustas ajakirjandustööd Viru-R-Raadios (1995–2001), kust suundus TV1 spordiuudiste edastajaks (2001). Samast aastast töötas Kerli Dello Kuku Raadios uudistetoimetajana. Samuti töötas ta alates 2007. aastast ETV hommikuprogrammi "Terevisioon" uudistesaatejuhina.

2011. aasta suvest asendas ta puhkusel olnud "Aktuaalse kaamera" uudistesaatejuhte.

2014. aasta mais teatas Dello, et ta lõpetab töö "Terevisiooni" uudistesaatejuhina, ning siirdus tööle Eesti Kaitseväkke.

Ta on korduvalt valitud ajakirja Nädal küsitlusel parimate uudisteedastajate hulka.

## Isiklikku
Tal on abikaasa Alleriga kaks tütart, Ketlin ja Gerri-Grete.

## Viited

## Välislingid
*"Uudisteankur Kerli Dellot peetakse ta tütarde õeks", Naisteleht, 2. oktoober 2009
*"Kerli Dello unistab "Aktuaalsest Kaamerast", Virumaa Teataja, 11. november 2006
Mari-Ann Kelam

**Mari-Ann Kelam** (neiupõlvenimi **Dotsenko**, esimeses abielus **Rikken**; sündinud 26. juunil 1946 Saksamaal Ansbachi põgenikelaagris) on Eesti poliitik.

## Noorus ja haridus
1950. aastast elas ta pagulasena Ameerika Ühendriikides: algul Ohio osariigis, hiljem Washingtonis. Ta on lõpetanud Ohio osariigis asuva Toledo ülikooli magistrikraadiga raamatukogunduses. Aastatel 1968–1970 töötas ta Washingtonis Ameerika Ühendriikide Kongressi raamatukogus kataloogijana ja 1970–1972 õppejõuna Toledo ülikoolis.

## Poliitiline karjäär
Poliitilist tegevust alustas ta Eesti vangistatud vabadusvõitlejate abistamise toimkonna sekretärina 1984–1989. 

1993. aastast elab Mari-Ann Kelam  Eestis. Aastatel 1993–1996 oli ta Eesti välisministeeriumi pressiesindaja, 1996–1999 Isamaaliidu välissekretär. 

Ta oli IX Riigikogu (1999–2003) ja XI Riigikogu (2009–2011) liige. 

Kelam on olnud ka Isamaaliidu juhatuse liige ning on Isamaa Viimsi piirkonna juhatuse liige ja Viimsi vallavolikogu aseesimees.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 280 häält ning ei osutunud valituks.

## Isiklikku

1991. aastal abiellus ta Tunne Kelamiga.

## Tunnustus
* 2006 – Riigivapi IV klassi teenetemärk 
* 2020 – EELK Teeneteristi III järk

## Teoseid
*"Kogu südamest", SE&JS 2002, ISBN 9985854446

## Viited

## Välislingid
* Annika Koppel, Mari-Ann Kelam, Postimees Extra, 10. august 1996
Termin

**Termin** (ladinakeelsest sõnast *terminus* 'piir, raja') ehk **oskussõna** on mingil erialal kasutatav rangelt defineeritud sõna või väljend (oskussõna). 

Selle tähendus võib tavakasutusest ka erineda. Näiteks raamatukogunduse termin "raamat" tähendab trükitud või käsitsi kirjutatud, kaante vahele köidetud iseseisvat väljaannet mahuga 49 ja enam lehekülge. Igapäevaelus puudub vajadus raamatut lehekülgede arvu järgi määratleda, täpsust vajavad bibliograafid.

Lisaks sellele definitsioonile annavad erinevad autorid palju erinevaid definitsioone (nendest põhjalikuma ülevaate annab T. Erelt, 2007).

Õpetust terminitest nimetatakse terminoloogiaks.

## Termin vs mõiste
Käesolevas artiklis on oluline vahet teha **terminil** ja **[[mõiste]]l**. Mõiste (kui kirjeldus) on laiema tähendusega kui termin. Mõisted peavad asuma omavahel süsteemis (näiteks ISO Juhendi 2382 terminoloogiaosa, mis on peegeldatud EKI terminoloogiabaasi). 

Kui üldmõisteks on "labidas", siis selgituseks on "riist maa käsitsi kaevamiseks". Üldmõiste alla mahuvad labidate liigid (omavahel seotud mõistekomplekti nimetatakse ontoloogiaks). Pole välistatud, et sama üldmõiste alla tuleb alammõistena lisada kühvel. Pole välistatud, et ühel ajahetkel käsitsi kaevamise riistad liidetakse masinkaeveriistadega, sellisel juhul satuvad ühise peamõiste alla nii "kühvel" kui ka "heitkoppekskavaator".

Termin tuleb tuletada juba olemasolevale mõistele. Probleem seisneb kvaliteetse terminitöö aegluses. Termini tuletamiseks ja uustermini stabiliseerumiseks võib kuluda kuid või aastaid. Uutes valdkondades (esemevõrk, intellektitehnika) tuleb uusi mõisteid peale nii kiiresti, et olemasolevad professionaalsed terminoloogid ei suuda selle vooga toime tulla. Erafirmad on olukorras, kus kaup on juba laos ja homme hakatakse seda müüma ning siis tuletab müügijuht vajalikud terminid ööl vastu müügipäeva. Ka teadustöödel on ranged tähtajad, mis ei võimalda ingliskeelsele mõistetele vastavaid termineid pikalt otsida.

## Vaata ka
*mõiste
*terminibaas
*terminoloogia
*oskuskeel

## Viited

## Lisalugemist
*Peep Neimvalts, Mõistestik korda, terminivara otstarbekaks, Sirp, 10.03.2017
Zahra Abdulla

**Zahra Abdulla** (sündinud 27. novembril 1965 Somaalias) on somaali päritolu Soome poliitik, Helsingi linnavolikogu liige alates 1997. aastast.

Abdulla kuulub Rohelisse Liitu.

2003. aasta Soome parlamendivalimistel sai ta 2792 häält, 2007. aasta parlamendivalimistel 4198 häält ja 2011. aasta parlamendivalimistel 3562 häält.

## Isiklikku
Abdulla sündis Somaalias ning veetis lapse- ja noorpõlve Egiptuses ja Keenias. Hiljem õppis ta Moskvas meditsiini. Kui Nõukogude Liit lagunes, kolis ta juulis 1990 Soome. 

Alates 1998. aastast on ta Soome kodanik.

Abdulla elab Helsingis Pukinmäkis. Tal on kaks poega ja üks tütar.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht soome keeles
Valgusti

**Valgusti** on seade, mis jaotab ühe või mitme lambi valgust ning milles on (peale lampide) vajalikud osad lampide kinnitamiseks ja kaitseks, samuti vooluahelad ja liiteseadised ühendamiseks elektrivõrguga. Kaasaskantava valgusti (tasku-, kande-, pealambi) korral paikneb energiaallikas (patarei) valgusti sees.

## Sõnakasutusest
Valgustis on lamp valguskiirgust tekitav üksikosa, üldkeeles aga on lamp kasutusel valgusti enda tähenduses (eriti liitsõnades, nt laelamp, seinalamp laualamp, põrandalamp, taskulamp).

Valgusti osad (peale lampide) kokku moodustavad valgustusarmatuuri. Igapäevases keelekasutuses nimetatakse sageli kogu laevalgustit laearmatuuriks. Lame lae- ja seinavalgusti on tuntud plafooni nime all.

Pilt:Gispen art deco lamp 1.jpg| Laelamp (üldvalgusti)
Pilt:Central Synagogue Lights.JPG| Seinalamp
Pilt:Chandelier q.jpg|Küünlakujuliste lampidega kroonlühter
Pilt:Christian-dell molitor-office-work-lamp-light.jpg |Töölaualamp (kohtvalgusti)
Pilt:Industria open kwiklamp armatuur.jpg|Tänavavalgusti


## Valgustite liigitus

Valgusteid liigitatakse üldiselt samamoodi kui valgustust.

Valgustite liigid valgustatava piirkonna suuruse järgi:
* üldvalgusti – loob ühesugused valgustustingimused kogu valgustatava ruumi ulatuses;
* kohtvalgusti – mõnede (töö)kohtade tugevam valgustus.

Liigid valgustite valguse jaotamise viisi järgi:
* otsevalgusti – valgustatavale pinnale (või esemele) suunatakse vähemalt 90 % kogu valgustivalgusvoost;
* poolotsevalgusti – valgustatavale pinnale langeb 60–90 % kogu valgusvoost;
* hajuvalgusti – valgustatavale pinnale langeb otse 40–60 % kogu valgusvoost;
* poolkaudvalgusti – valgustatavale pinnale langeb otse 10–40 % koguvalgusvoost;
* kaudvalgusti – valgustatavale pinnale langeb otse alla 10 % kogu valgusvoost.

## Viited

## Vaata ka
*Helgiheitja
*Latern
*Otsmikulamp
*Valgusreostus
Eesti Vabakehakultuuri Ühing

**Eesti Vabakehakultuuri Ühing** oli Eesti nudistide organisatsioon 1930. aastail.

23. juunil 1932 otsustas Erich Differt koos Aleksander Rummeli ja Alfred Riigiga asutada Eesti Vabakehakultuuri Ühingu ja esitas selle põhikirja 29. juulil samal aastal Kohtu- ja siseministrile kinnitamiseks. Põhikirja järgi oli ühingu eesmärgiks vabakehakultuuri põhimõtete laiendamine sõnas, kirjas ja pildi teel ning selle idee arendamise soodustamine. Vabakehakultuuri all mõisteti põhikirjas mõlemast soost igasuguses vanaduses isikute ühist koosviibimist ilma igasuguse riietuseta võimlemise-, suplemise-, seltskondlikkude mängude ja muul alal. Minister Ado Anderkopp seda ei kinnitanud moraalsetel põhjustel, kuna leidis põhikirja olevat vastuolus üldise moraaliga ning heakorra ja julgeoleku seaduse § 325-ga, mis kohustas politseid laiali ajama sugukõlvatuid koosolekuid.

Pärast kaebust kohtule otsustas Riigikohus 1. novembril 1932 tühistada Kohtu- ja siseministri otsuse ja Eesti Vabakehakultuuri Ühing registreerida.  

1933. aastal rentis ühing Kakumäe poolsaarel Oti talu mereranna ja suvila. Ühing korraldas regulaarseid supelhommikuid ja vestlusõhtuid.

Asutajaliikmeid oli 18; abielupaare võeti liikmeks koos või ühingust eemalejääva abielupoole kirjaliku tõendi alusel, et tal pole midagi oma abikaasa ühingusse astumise vastu. 1934. aastal oli ühingul 55 liiget. 27. juulil 1934 tegi Haridus- ja sotsiaalminister Nikolai Kann Vabariigi Valitsusele ettepaneku ühing sulgeda, kuid selleks ei leitud seaduslikku alust. Ühingu tegevuse keelamiseks töötati Siseministeeriumis välja seaduseelnõu, mis oleks maksma pandud dekreedina.

Pärast uue Ühingute ja nende liitude seaduse jõustumist 1938. aastal oleks ühing pidanud teatama Tallinna-Harju prefektile juhatuse koosseisu ja asukoha, mida ei tehtud. Seetõttu otsustas prefekt 31. mail 1939 ühingu tegevuse peatada kuni 1. septembrini 1939.  Siseministri resolutsiooniga 15. novembrist 1939 ühing suleti ja likvideeriti 21. augustil 1940.

Tegelikult oli ühing oma tegevuse lõpetanud juba 1935. või 1937. aastal vähese liikmete arvu pärast.

Nudistlik tegevus Eestis vaibus aastakümneteks, kuid rahva seas elasid edasi legendid Eesti nudismi pioneerist Erich Differtist ja tema asutatud alastikultuuri ühingust. Tema ideed olid okupatsiooni ajal võitluses nudismi ideede eest suureks toeks.

## Viited

## Kirjandus
* 3 tundi "Eedeni aias". Rahvaleht, 7. märts 1933, nr. 28, lk. 4.

## Välislingid
* 75 aastat Eesti nudismi
Suurnokk-vanga

**Suurnokk-vanga** (*Euryceros prevostii*) on linnuliik vangalaste sugukonnast. Ta on levinud Madagaskari kirdeosa vihmametsades. Toitub selgrootutest, peamiselt putukatest.
OP (ettevõte)

**OP** on Soome suurim pankrühm, mis asutati aastal 1902.

Panga peakontor asub Helsingis. Eestis tegutseb Pohjola Pankki filiaal.

OP aktsiad on noteeritud Helsingi börsil alates aastast 1989. Ettevõttel on 30 000 aktsionäri.

Artikli kirjutamisel on kasutatud soomekeelset artiklit :fi:OP-Pohjola seisuga 8.07.2011.
Valgustehnika

**Valgustehnika** on teadus- ja tehnikaharu mis käsitleb valguse teket, levimist (vt optika), toimet, muundamist, rakendamist (vt valgustustehnika) ja mõõtmist (vt fotomeetria).

Teoreetilises osas kattub valgustehnika füüsika mitme alajaotusega, rakenduslikus osas ulatub füsioloogiasse ja arstiteadusesse (nägemisfüsioloogia, ravikiiritustehnika), bioloogiasse (fotosünteesi- ja biokiiritustehnika), keemiasse (fotokeemia), ehitustehnikasse ja arhitektuuri, fotograafiasse, elektrograafiasse ja polügraafiasse, sidetehnikasse, valgussignalisatsiooni ning näite- ja helikunsti.

## Vaata ka
* Valgusreostus

 

## Viited
Inseneriteadused

**Inseneriteadused** ehk **tehnikateadused** (inglise *engineering* (inseneeria)) on distsipliinid, mis käsitlevad mingi tehnikavaldkonna teoreetilisi aluseid, uurimis-, arvutus- ja projekteerimismeetodeid ning materjalide, toodete, tehnikaseadmete ja tootmisprotsesside väljatöötamist ja uuendamist.

Inseneriteadused on iseseisvad teadusdistsipliinid, nii nagu on seda ka sotsiaal-, loodus- ja matemaatikateadused. Kuid seejuures erinevad inseneriteadused neist oluliselt, arvestades nende eripärast suhet tehnikasse. Inseneriteaduste spetsiifika seisneb selles, et neis asendab insener-tehniline tegevus reeglina eksperimenti. Just insener-tehnilises tegevuses kontrollitakse tehnilise teooria teoreetiliste järelduste paikapidavust ja ühtlasi ammutatakse uut empiirilist materjali järgmisteks inseneriteaduslikeks uuringuteks.

## Ajalugu
Inseneriteadused on välja kasvanud käsitööndusest. Suure panuse tehnikateaduste arengusse andsid antiikaja insenerid Archimedes, Heron, Vitruvius ja renessansiajastust Leonardo da Vinci. Üks esimesi inseneriteadusi oli mehaanika, mis pikka aega eksisteeris füüsika ja arhitektuuri varjus. 

Tööstusrevolutsiooni alguses tekkis vajadus tehnikat ja tehnoloogiat teaduslikult uurida ning hakata andma akadeemilist inseneriharidust. Esimesi õppeasutusi selles valdkonnas oli 1794. aastal Gaspard Monge'i ja Lazare Carnot' eestvedamisel asutatud École polytechnique. Algas inseneriteadmiste stsientsieerimine. 19. sajandil tekkis elektrotehnika, 20. sajandil raadiotehnika, astronautika, robotitehnika ja paljud muud teadusharud.

## Inseneriteadusi
Sulgudes vaste inglise keeles
* Biotehnoloogia (*biological engineering*)
* Biomeditsiinitehnika (*biomedical engineering*) ja meditsiinifüüsika (*medical physics*)
* Geotehnoloogia (*geological engineering*)
* Informaatika ja arvutiteadus (*computer science*) ja arvutitehnika (*computer engineering*)
* Astronautika (*astronautics*)
* Elektroonika (*electronics*)
* Materjaliteadus (*materials science and engineering*)
* Mehaanika (*mechanical engineering*)
* Masinaehitus (*machine engineering*)
* Keemiatehnoloogia (*chemical engineering*)
* Küberneetika (*cybernetics*)
* Elektrotehnika (*electrical engineering*) 
* Energeetika (*energetics*)
* Raadio- ja sidetehnika (*radio engineering*), telekommunikatsioon (*telecommunications*)
* Süsteemiteooria (*systems' engineering*) k.a. automaatika (*automation*) 
* Tuumaenergeetika (*nuclear science and engineering*)

## Vaata ka
* Tehnikateadlane
* Estonian Journal of Engineering
* Inseneripedagoogika

## Viited
Rändkarp

**Rändkarp** (*Dreissena polymorpha*) on rändkarplaste sugukonda kuuluv väike mageveekarp. Kirjanduses on teda nimetatud ka **harilikuks rändkarbiks**, **tavaliseks rändkarbiks** ja **muutlikuks rändkarbiks**.

Rändkarbi algupärane levila oli Kagu-Venemaa järved. Esimesena kirjeldas teda 1769. aastal saksa zooloog Peter Simon Pallas, kes leidis neid Uurali, Volga ja Dnepri jõest. Ka tänapäeval leidub neid Musta mere ja Kaspia mere rannikul, kuid inimese kaasabil on neid introdutseeritud paljudesse teistesse maailma veekogudesse, kus nad on muutunud invasiivseteks. 

Väliselt sarnanevad rändkarbid rannakarplaste (*Mytilidae*) sugukonna esindajatega ning sarnaselt nendega kinnituvad nad kõvale substraadile büssusega. Fülogeneetiliselt on nad aga lähedamalt seotud *[[Veneridae]]* sugukonna karpidega kui rannakarplastega.

Sageli on rändkarpide koja muster triibuline. Näiteks inglise keeles nimetataksegi neid sebrakarpideks (*zebra mussel*). Rändkarbi suurim pikkus on umbes 5 cm. Koja kuju on väga varieeruv (ka liigiepiteet *polymorpha* tähendab ligikaudu 'väga erikujuline'). 

## Viited

## Välislingid
*
Mihkel Tikerpalu

**Mihkel Tikerpalu** (sündinud 3. aprillil 1987 Viinistul) on eesti näitleja ja kultuurikorraldaja, alates 19. augustist 2024 Tallinna huvikeskuse Kullo direktor. 

Ta on lõpetanud 2006. aastal Loksa 1. Keskkooli kuldmedaliga ja 2010. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli näitleja erialal (24. lend, kursuse juhendaja Hendrik Toompere). 

Aastatel 2009–2021 töötas Eesti Noorsooteatris näitlejana. Aastatel 2015–2018 oli ta teatriühenduse Misanzen produtsent.  

Mihkel Tikerpalu mängib seriaalis "Õnne 13" Uuevariku noorperemeest Ints Kattaid. 

Ta on mittetulundusühingu TikerKultuur üks juhatuse liikmetest. 

Aastatel 2021–2024 oli Mihkel Tikerpalu Lääne-Harju Muusika- ja Kunstide Kooli direktor. Ta kuulub ka Eesti Muusikakoolide Liidu juhatusse (olnud ka selle esimees). 

Alates 19. augustist 2024 on Tikerpalu Tallinna huvikeskuse Kullo direktor.

## Poliitiline tegevus
Mihkel Tikerpalu kuulub alates 2021. aastast erakonda Eesti 200.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 236 häält ega osutunud valituks. Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kristiine linnaosas, kogus 102 häält ning ei osutunud valituks.

## Isiklikku
Ta on 2016. aastast abielus Mairi Tikerpaluga (neiuna Mairi Jõgi).

## Teatrirolle

* Jaan Tõnisson – Karl Sakritsi "Üksi lehekuu põues", TikerKultuur , 2019

## Viited

## Välislingid
*Hillar Kohv, Näitleja Mihkel Tikerpalu Gossip.ee-le: Näen oma tulevikku Nukuteatris, Gossip.ee, 31. märts 2011
Itaalia kuningriik

**Itaalia kuningriik** on eksisteerinud kolm korda: 

***[[Itaalia kuningriik (keskaegne)|Itaalia kuningriik]]** keskajal 
***[[Itaalia kuningriik (Napoleoni)|Itaalia kuningriik]]** Napoleoni ajal
***[[Itaalia kuningriik (1861–1946)]]**
Süütur

**Süütur** ehk starter on seadis, mis koos paispooliga oli kasutusel gaaslahenduse süütamiseks peamiselt torukujulistes luminofoorlampides.

Süüturis paikneb huumlamp koos normaalolekus avatud bimetallkontaktiga, mis ühendatakse lambi hõõgniitide ja lambi voolu piirava paispooli (ballasti) vooluahelasse. Kui lambi toide sisse lülitada, siis rakendub süüturile võrgupinge ja huumlampi läbiva lahendusvoolu toimel bimetallkontakt kuumeneb kiiresti. Peagi paindub kontakti bimetallelektrood teise elektroodi vastu, lühistades huumlambi ja sulgedes luminofoorlambi kütteniitide toiteahela. Lambi kütteniidid kuumenevad, kuid lambi süütamiseks sellest ei piisa. Süüturis huumlahenduse lakkamisel jahtuvad elektroodid paari sekundiga ja lahutuvad, katkestades võrgutoiteahela. Tulemusena tekib paispoolis kõrge, kuni 1000-voldine eneseinduktsiooni pinge impulss, mis kutsubki esile lambi süttimise ja luminofoortorus tekib püsiv lahendus. Pingelangu tõttu paispoolis on pinge süüturil nüüd võrgupingest madalam, mistõttu huumlahendust ei teki ja  kontaktid enam ei sulgu.

Lambi toitelülitusse kuuluvad ka kondensaatorid võimsusteguri parandamiseks ja raadiohäirete summutamiseks.

Niisuguse süüturi kasutamisel on stardiaeg pikk ja süütamisel lamp sageli vilgub. Ka põhjustab paispool energiakadu. Seetõttu kasutatakse tänapäeval elektroonilisi liiteseadiseid ehk elektroonilisi ballaste.

## Vaata ka
*Liiteseadis 
*Elektromagnetiline ballast
Elektromagnetiline ballast

**Elektromagnetilise ballast** on paispool (drossel), mis ühendatakse lahenduslambiga jadamisi, et piirata lampi läbivat voolu ning hoida ära selle kontrollimatu tugevnemine. Elektritoiteahelas on vajalik ka süütur, mis tekitab vooluahelat katkestades paispooli endainduktsiooni arvel kõrgepingelise käivitusimpulsi.

Elektromagnetilise ballasti kasutamise puudused:
* energiakadu (paispooli kuumenemise tõttu);
* madal võimsustegur (cos φ = 0,5, juhul kui ei kasutata kompenseerivat kondensaatorit);
* madalsageduslik (50 Hz) müra paispoolist; 
* võrgusagedusest põhjustatud valguse värelemine, mis võib kahjustada nägemist ja mõnikord võib olla ohtlik stroboskoopilise efekti tõttu;
* ballasti suuremad mõõtmed ja mass, võrreldes elektroonilise ballastiga;
* miinustemperatuuridel võivad lambid mitte süttida, mistõttu on vaja toitepinget reguleerida kõrgemaks näiteks autotrafoga.

## Vaata ka
*Liiteseadis
*Süütur
*Elektrooniline ballast
Elektrooniline ballast

**Elektrooniline ballast** ehk elektrooniline liiteseadis on lahenduslampide toiteahelas kasutatav elektroonikalülitus, mis tõstab võrgupinge sageduse väärtuseni 20–50 kHz. Niisugune liiteseadis ei vaja elektromagnetilisele ballastile omast kogukat paispooli (drosselit )  ega eraldi süüturit (starterit).

Kõrgsagedusmuunduri eelised:
* kõrge toitepinge suurendab luminofoorlambi kasutegurit luminofoori tõhusama ergastamise tõttu;
* lamp süttib kiiremini;
* pikeneb lambi eluiga;
* kaob võrgusagedusest (50 Hz) põhjustatud valguse värelus;
* drosseli puudumise tõttu vähenevad oluliselt liiteseadise mõõtmed, mass ja müra;
* väheneb energiakadu, eriti selle tõttu, et jäävad ära kaod drosseli südamikus ja mähistes.

Mõnedel kõrgsagedusmuunduritel on võimalus reguleerida lampide heledust, s.t rakendada hämardamist (*dimmable electronic ballast*).

## Vaata ka
*Liiteseadis
*Digitaalselt adresseeritav valgustuse juhtimisliides

## Välislingid
* Electronic Ballasts
* How to design a dimming fluorescent electronic ballast
Marek Lindmaa

**Marek Lindmaa** (sündinud 2. augustil 1984) on eesti teleajakirjanik ja produtsent.

## Töö
Marek Lindmaa töötab 2004. aastast TV3 uudistes. Alustas spordireporterina ja 2006. aastast spordiuudiste saatejuht. Alates 2009. aastast tänaseni on ta "Seitsmeste uudiste" saatejuht ja reporter.   

2007. aastal toimetas ja juhtis ta mootorispordisaadet "Ruudulipp".  

2009/2010 juhtis krimisaadet "Raport".  

Alates 2011. aastast tänaseni on teinud Eesti autoralli meistrivõistlustelt saatejuhina ralliraadio saateid, 2013/2014 oli ralliraadio saatejuht Liepāja rallil. 

2014 oli  saate "Volgadega ümber Musta mere" saatejuht ja monteerija. 

2014. aastal tootis dokumentaal saate Kaido Höövelsonist "Baruto! Viru veri ei värise!". 

2014. aastal tegi ta video Ott Leplandi singlile "Jäädagi nii".

2018. aastast juhib ta saadet "Sotid selgeks", olles ka "TV3 uudiste" saatejuht. 

2018. aastal tegi kaheosalise saatesarja "Kullapalaviku radadel" Põhja Kanadas Yukoni territooriumil aset leidnud maailma ühest raskeimast aerutamismaratonist.  

2022 Sarja "Lindmaa seiklused: Reis maailma lõppu" Toimetaja/tootja/produtsent.

2022/2023 Tootis TV3 sarja "Imikuga metsas" kaks hooaega. Toimetaja/tootja/produtsent.

2023 Telesarja "Aerutades Alaskale" tootja/toimetaja/produtsent. 6 osaline sari TV3-s. 

2023/2024 Eestimaa Uhkus, TV3, saatejuht.

2024 Dokumentaalsarja "Ukraina lood" tootja/produtsent. 8. osaline sari TV3-s.

2024 "Puhkus isadega" 8 osaline sari TV3s tootja/produtsent/toimetaja.

2025 "Meie elu Lapimaal" 8 osalise dokumentaalsarja tootja/produtsent.

## Tunnustus
* 2012 Kuldne Tõkkepuu     
* 2013 Auhind Sinilind. (Igal aastal antakse Eestis välja **Sinilinnu auhinda** neile, kes on laste jt abivajajate tarvis kõige rohkem aega ja tahet panustanud)     
* 2022 Eesti filmi- ja teleauhind - parim ajakirjanduslik lugu - Marek Lindmaa

## Isiklikku
Marek Lindmaal on 2018. aastal sündinud tütar Isabel. Lindmaa on musta vööga karateka. Pälvinud karate Eesti meistrivõistlustelt mitmeid medaleid nii noorte kui täiskasvanute arvestuses. Tegutsenud karatetreenerina. 

Curlingus saavutanud Eesti meistrivõistlustel kolmanda koha. 

Läbinud 2022. aastal maailma ühe raskeima aerutamismaratoni Kanadas, Yukon River Quest 715 km mööda Yukoni jõge. Kajakkide arvestuses kolmas koht. 

2023. aastal läbis maailma pikima aerutamismaratoni Yukon 1000 miili ehk 1600 kilomeetrit paatkonnas Estonian Adventurers. Kajakkide klassis kolmas koht.  

2024 aastal sõitis Yukon River Questi võistluse läbi kanuuga. 

2025 aastal võitis aerutamismaratoni Yukon River Quest kajakide arvestus, üldarvestuses kolmas koht. 

## Viited

## Välislingid
*"Marek Lindmaa spordivõistlustel enam niisama ei istu", Eesti Päevaleht, 21. oktoober 2006
*"Politseisaadet «Raport» hakkab juhtima Marek Lindmaa", Elu24, 4. september 2009
*Marek Lindmaa heaujumine toetab lapsi 3000 euroga!, GoodNews, 1. oktoober 2013
*Marek Lindmaa pälvis Sinilinnu, Maaleht, 14. november 2013
Pinnamoe profiiljoon

**Pinnamoe profiiljoon** on joon, mis ühendab mingeid maa-ala pinnase punkte ja annab ettekujutuse selle maa-ala pinnamoest. Tehakse kas looduses või kaardi abil. 

## Profiili joonistamine
Profiili joonistatakse tavaliselt suuremõõtkavalise (topograafilise) kaardi järgi. Kahe punkti vahel tuleb joonistada sirgjooni ja selle peale panna punkte joone ja horisontaalide ristimiskohtades. Iga punkti juurde tuleb kirjutada selle kõrguse. Kõrguse ja kauguse algpunktist järgi joonistatakse profiiljooni, mis näitab selle lõige pinnamoodi.

Praegu võib pinnamoe profiiljoone saada interaktiivse kaardi järgi.

Jõe pikiprofiili juhul tehakse profiiljooni mitte sirgjoonel, vaid piki jõesängi.

## Viited
Siim Liivik

**Siim Liivik** (sündinud 14. veebruaril 1988 Paides) on  eesti päritolu Soome endine jäähokimängija (vasak ääreründaja).

Ta alustas hokimängijana karjääri HIFK-is. Hooajal 2007/08 mängis Põhja-Ameerikas United States Hockey League'i klubis Waterloo Black Hawks. Seejärel naasis ta HIFK-i ning debüteeris hooajal 2008/09 Soome kõrgliigas. 2011. aastal tuli ta HIFK-ga Soome meistriks.

Klubikarjääri mängis ta veel Soome kõrgliigaklubides Espoo Blues (2013–2016) ja KooKoo (2017–2018), Rootsi kõrgliigaklubis Örebro HK (2016–2017) ja Austria kõrgliigaklubis EC KAC (2018–2020). 2015. aasta novembris naasis ta Espoo Bluesist hooaja lõpuni HIFK-i ja võitis sel hooajal klubiga Soome meistrivõistlustel hõbemedali. Hooajal 2018/19 tuli ta KAC-iga Austria meistriks.

2008. aastal osales Liivik Soome kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel, kus jõuti veerandfinaali. Eesti jäähokikoondises mängis ta hooajal 2019/20 kolmes mängus.

Sportlaskarjääri lõpetas ta 2020. aastal. 2021. aastal ilmus tema elulooraamat "Fuck You Liivik".

## Viited

## Välislingid
*Siim Liivik hockeydb.com lehel
*"Siim Liivik: süda on Eestis, aga kodu Soomes", Delfi, 26. november 2008
*"Soome kuulsaim eestlane esitleb Tallinnas elulooraamatut «Fuck you Liivik»". raamatud.postimees.ee. 27.9.2022
*"Siim Liivik hokikarjäärist: see oli minu roll - vahepeal kakelda". sport.err.ee. 1.10.2022
Onni Tarjanne

**Onni Alcides Tarjanne** (aastani 1906 **Törnqvist**; 5. september 1864 Virrat – 23. mai 1946 Helsingi) oli soome meesarhitekt.

Ta lõpetas 1885. aastal tehnikakooli (hilisema Soome tehnilise kõrgkooli eelkäija).

Ta projekteeris muu hulgas elumaju ja büroohooneid Helsingis, aga ka näiteks Ämmäkoski hüdroelektrijaama ning haridus- ja meditsiiniasutuste hooneid. Tema tuntuim töö on Soome Rahvusteatri hoone.

Onni Tarjanne tegi koostööd teiste seas Lars Sonckiga.

Tema on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Välislingid

* Pilte andmebaasis korttelit.fi
Pedro II (Brasiilia)

**Pedro II** (2. detsember 1825 Rio de Janeiro – 5. detsember 1891 Pariis) oli Brasiilia teine ja viimane keiser. Ta tõusis troonile viieaastasena pärast oma isa, keiser Pedro I loobumist troonist. Tegelik valitsemine algas 1840. aastal, mil Pedro II kuulutati täisealiseks.

Pedro II valitsusaega iseloomustasid Brasiilia poliitiline stabiliseerumine, majanduse areng ja kultuuri edendamine. Keiser toetas teadust, haridust ja infrastruktuuri arendamist. Tema valitsemise ajal osales Brasiilia Paraguay sõjas (1864–1870), mis lõppes Brasiilia ja liitlaste võiduga.

Olulise osa Pedro II pärandist moodustab tema roll orjanduse kaotamise suunamisel. Kuigi lõpliku orjuse kaotamise seaduse (Lei Áurea) allkirjastas 1888. aastal tema tütar printsess Isabel, oli keiser ise aastakümneid avalikult orjanduse vastane.

1889. aastal kukutati monarhia sõjaväelise riigipöördega ja Brasiiliast sai vabariik. Pedro II saadeti pagendusse ning ta veetis viimased eluaastad Euroopas. Ta suri Pariisis 66-aastaselt 1891. aastal. 

## Vaata ka
*Brasiilia Keisririik

## Viited
Aastane sademete hulk

**Aastane sademete hulk** on kliimanäitaja, mis näitab, kui palju sademeid sadas mingis kohas mingi aasta jooksul. Arvutatakse selle aasta kuu sademete hulkade liitmise teel. 

Et aasta võib olla nii kuiv kui ka niiske, siis arvutatakse mitmeaastaste vaatluste põhjal aasta keskmine sademete hulk.

## Vaata ka
*Aasta keskmine sademete hulk
Annely Adermann

**Annely Adermann** (neiuna **Annely Labi**; sündinud 3. veebruaril 1974 Pärnus) on eesti teleajakirjanik.

## Haridustee
Ta on lõpetanud 1992. aastal Lydia Koidula nimelise Pärnu 2. Keskkooli ja 2000. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli algõpetuse ja haridusnõuniku erialal.

## Karjäär
Annely Adermann alustas televisioonitööd Eesti Televisiooni saates "N ja P" saatejuhina. Alates 1994 oli ta EVTV-s uudistesaate reporter, reklaamitoimetaja assistent ja diktor.

Aastatel 1997–2000 ja 2006–2009 oli Adermann telekanalis TV3 ilmateadustaja. Hiljem on ta TV3-s juhtinud telesaateid "Hei hopsti!", "Tähtede laul", "Arstisaade", "Linnauudised", "Eestimaa uhkus" jm.

Aastatel 2004–2015 töötas Adermann TV3 avalike suhete juhina. 2009. aastast oli ta "Seitsmeste uudiste" saatejuht 2015. aasta septembrist sai temast TV3 "Seitsmeste uudiste" produtsent.

## Isiklikku
Tal on abikaasa Tarmo Adermanniga kaks last, tütar Miina ja poeg Mart.

## Viited

## Välislingid
*"Annely Adermann flirdib kaameraga teadlikult", Elu24, 13. september 2009
Juri Kukin

**Juri Kukin** (vene keeles **Юрий Алексеевич Кукин**; 17. juuli 1932, Sjasstroi, Leningradi oblast – 7. juuli 2011 Peterburi) oli vene luuletaja ja muusik.

1954. aastal lõpetas ta punase diplomiga Leningradi Lesgafti-nimelise Kehakultuuri Instituudi. 

1973. aastani elas ta Petrodvoretsis ja töötas iluuisutamistreenerina Petrodvoretsi, Lomonossovi ja Leningradi lastespordikoolides. 1960. aastatel osales ta geoloogia ekspeditsioonides Mägi-Šorias, Kamtšatkas, Kaug-Idas ja Pamiiris.

Lapsepõlves oli Juri Kukini harrastuseks muusika, ta mängis džäzz-rühmas trumme. Aastast 1948 hakkas ta laule kirjutama ja esinema ning mängis 7-keelelist kitarri. Tema laulud oli populaarsed turistide ja geoloogide seas. 

Juri Kukin on mitmete konkursside ja festivalide laureaat. Aastast 1968 esines ta Lenkontserdi artistina, alates 1971. aastast ta töötas Leningradi oblasti filharmoonias, alates 1979. Lenkontserdis, alates 1988. aastast Leningradi "Benefise" teater-stuudiumis. 

"Meloodia" firmas ilmus tal kaks plaati (1988, 1990). Samuti ilmusid tal audiokassettid, CDd ja laulude kogumikud.