open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Valgerahu

**Valgerahu** on 620 m² suurune saar (rahu) Läänemaal Haapsalu linnas. Saare rannajoone pikkus on 136 meetrit.

Saar kuulub Matsalu rahvuspargi Väinamere vabavee sihtkaitsevööndisse. Saar asub 6,5&nbsp;km Puise ninast loodes. Saar on kivise pinnamoega.

## Välislingid
*
Tepu kare

**Tepu kare** (ka *Võrgukare*) on 0,19 hektari suurune saar (kare) Saare maakonnas Saaremaa vallas Ruhve küla alal Tepu lahes. Saare rannajoone pikkus on 552 meetrit.

Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Virtual XI

**"Virtual XI"** ("Virtual Eleven") on Iron Maideni üheteistkümnes stuudioalbum. Albumi andis 1998. aasta märtsis välja plaadifirma EMI. Lauljaks on teist ja viimast korda Blaze Bayley ning see on viimane Iron Maideni album, millel bänd oli viieliikmeline. Albumilt anti välja singlid "The Angel and the Gambler" ja "Futureal". 

Albumi promoturnee kandis nime "Virtual XI World Tour". Nii nagu eelmisel turneel, tekkis Blaze Bayleyl probleeme häälega.

## Bändi koosseis
*Blaze Bayley (vokaal)
*Dave Murray (kitarr)
*Janick Gers (kitarr)
*Steve Harris (basskitarr, klahvpillid lugudes "The Clansman", "Angel and the Gambler" and "Don't Look to the Eyes of a Stranger")
*Nicko McBrain (trummid)
Lisaks neile mängis klahvpille Michael Kenney.

## Laulude loend
# "Futureal" (Steve Harris, Blaze Bayley) 3:00
# "The Angel and the Gambler" (Harris) 9:51
# "Lightning Strikes Twice" (Dave Murray, Harris) 4:49
# "The Clansman" (Harris) 9:06
# "When Two Worlds Collide" (Murray, Bayley, Harris) 6:13
# "The Educated Fool" (Harris) 6:46
# "Don't Look to the Eyes of a Stranger" (Harris) 8:11
# "Como Estais Amigos" (Janick Gers, Bayley) 5:26
Niccolò Massa

**Niccolò Massa** (ladinapäraselt Nicolaus Massa; 1485 Veneetsia – 1569 Veneetsia) oli Itaalia arst ja anatoom, kes avaldas 1536. teose *Liber introductorius anatomiae*. 1536 kirjeldas ta aju-seljaajuvedelikku. Ta avastas haistmisnärvi, mitmed näolihased ja *[[musculus genioglossus]]* e.  Temalt pärinevad esimesed täpsed eesnäärme ja kõhukelme kirjeldused. 

Pöördus valitseva arvamuse vastu justkui oleks emakas seitsmeks kambriks jaotatud. 

Mõjukateks peeti tema kirjutisi katku ja süüfilise kohta. 

Süüfilise põhjuse asetas ta maksa ja nakkusteed ei saanud piirduda, tema poolt omaks võetud arvamuste kohaselt, ainult suguliste kontaktidega (*per contagionem coiti, per pudendas partes*). Süüfilise raviks soovitas ta elavhõbedat ja hariliku guajakipuu vaiku. Ta tuvastas esimesena seose süüfilisenakkuse ja neurosüüfilise neuroloogilis-psühhiaatriliste sümptomite vahel. 

## Teosed
* Niccolò Massa, "De morbo gallico liber", 1527
* Niccolò Massa, "Nicolai Massae Liber introductorius Anatomiae ...", 1536
* Niccolò Massa, "Liber de febre pestilentiali, ac de pestichiis, morbillis, variolis, & apostematibus pestilentialibus, Venedig: Francesco Bindoni und Maffeo Pasini"

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Niccolò Massa]] seisuga 17.04.2015.*
Hintoni test

**Hintoni test** ehk **Hintoni süüfilisetest** on varem süüfilise diagnoosimisel kasutatud aglutinisatsioonitest, milles antigeenina kasutati glütserooli, kolesterooli ja veise südamelihase ekstrakti ning mis on nimetatud William A. Hintoni järgi.

Hinton olevat testi (avaldamata kirjutis) kirjeldanud 1927. aastal ja katsetanud seda esimest korda juunis 1928.  
  
## Vaata ka
* Wassermanni test

## Viited

## Kirjandus
* C. MORTON SMITH, M.D., THE HINTON GLYCEROL-CHOLESTEROL PRECIPITATION REACTION IN SYPHILIS, 1. märts 1929, 19. väljaanne, nr 3, Arch Derm Syphilol. 1929;19(3):439-448., doi:10.1001/archderm.1929.02380210094007.
* John H. Ferguson ja Emily C. Greenfield, VALUE OF THE HINTON TEST IN THE SERUM DIAGNOSIS OF SYPHILIS IN COMPARISON WITH THE KHAN AND WESSSERMANN REACTIONS, Br Med J. 16. märts 1929 ; 1(3558): 492–494., PMCID: PMC2450110
* T. E. Osmond, THE HINTON TEST FOR SYPHILIS, Br Med J. 12. oktoober 1929; 2(3588): 666., PMCID: PMC2451978
Antti Lang

**Antti Lang** (sündinud 1980) on eesti päritolu Soome näitleja. 

Kui ta oli kümneaastane, kolis pere Soome. Antti Lang lõpetas Helsingi Teatriakadeemia 2004. aastal.

2011. aastal valiti ta parimaks Soome nooreks näitlejaks. 

## Viited

## Välislingid
*
Gruusia köök

**Gruusia köök** on grusiinide toiduvalmistamise traditsioon. Gruusia köök kitsamas mõttes on Gruusia rahvustoidud, nende valmistamine ja tarvitamine.

Gruusia köögis valmistatavad road sisaldavad palju liha ja vürtse, vürtsikas supp hartšoo ja juustupirukas hatšapuri on tuntud ka mitmel pool mujal maailmas. Lihatoitude juurde serveeritakse rohkelt juurviljadest valmistatud salateid.

## Suupisted
Suupisted kuuluvad nii lihtsa kui ka piduliku söömaaja juurde, näiteks suluguni juust, baklažaanirullid Kreeka pähklitega, värsked või marineeritud köögiviljad jpm. Ka oad, kapsas, spinat, baklažaanid pähklite ja küüslauguga.

Kuumadest suupistetest on kõige tuntum *kutš-matši*: Kreeka pähklite, maitserohelise ja küüslauguga mooritud kanamaks ja kanasüda.

Väga palju valmistatakse suupisteid baklažaaniga.

Igapäevase menüü osa on ka *mžaveuli* (kodused marineeritud kurgid), rohelised tomatid, paprika, küüslauk, kapsas, kappar.

## Supid
Kõige tuntumad supid on hartšoo, *tsihirtma*, *hashi*. *Hashi* on rasvane veiselihast supp, mille kõrvale pakutakse küüslauku ja lavašši.

## Lihatoidud
Gruusia mägisematelt aladelt pärit rammusaid liha-puljongitäidisega hinkaale süüakse näppude vahelt.

Piduroogadest on kõige tuntum *satsivi*, vürtsikas külm raguu kanalihast.

Igapäevatoitudest süüakse kõige sagedamini *odžahurit*, tomati-sibulakastmes hautatud vürtsikat sealiha kartuliga.

*Tšašušuli*, tomati-sibulakastmes mooritud veiseliha on samuti levinud. 

## Leivad ja pirukad
Juustupirukas on hatšapuri, veel armastatakse lavašši. Traditsiooniliste Gruusia leibade hulka loetakse veel ka 
*[[Tonis Puri]]* (sarnane india leivaga naan), *Shotis Puri*, *Mesxuri Puri* ja *Cadi*. 


Pilt:Megruli Chatschapuri.jpg|*Imeruli hatšapuri* Imerethi regioonist
Pilt:Adjaruli Khachapuri.jpg|*Adjaruli hatšapuri*  Adžaaria regioonist


## Desserdid
Magustoitude hulka kuuluvad näiteks *gozinak*id, *[[tšurtšhela]]* ja *pelamushi.*

## Joogid
Väga palju juuakse Gruusia veine.

## Viited

## Välislingid
* Megruli hatšapuri, 27.12.2012 
* Kreeka pähkli-mee maiustused ehk gozinaki
* Kamikadze pubi
Berit Talpsepp-Jaanisoo

**Berit Talpsepp-Jaanisoo** (sündinud 1984 Tartus) on eesti kunstnik. 

Ta lõpetas aastal 2003 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Ta on õppinud Tartu Kunstikoolis (2003–2007) ja Eesti Kunstiakadeemias (2007–2010) skulptuuri erialal ning lõpetanud 2011. aastal Glasgow' kunstikooli magistrikraadiga. 

Talpsepp-Jaanisoo viljeleb skulptuuri ja fotograafiat, sageli neid valdkondi oma teostes ühendades. 

Ta elab ja töötab Soomes. Tema teoste näitused on toimunud peamiselt Eestis, Soomes ja Suurbritannias, kuid ka Lätis, Uruguays, Bosnias ja Hertsegoviinas ning Serbias.. 

Tema teoseid on muu hulgas eksponeeritud Helsingis Kiasma kunstimuuseumis.

## Viited

## Välislingid
* Berit Talpsepp-Jaanisoo CV
Dmitri Ganin

**Dmitri Ganin** (8. märts 1987 – 28. aprill 2007 Tallinn) oli eestivene õpilane. 

Ta oli ainus 2007. aasta pronksiöö rahutustes Tallinnas hukkunud inimene. Tema surma kajastati paljudes Venemaa ja Eesti meediaväljaannetes.

Ta maeti 3. mail 2007 Mustvees.
Rodeo (ansambel)

**Rodeo** oli eesti ansambel.

Ansambel loodi 1985. aastal. Esitas peamiselt kantrimuusikat, sealhulgas Nashville country't ja kantrirokki. Ansambli solist oli toonane Tallinna Konservatooriumi laulueriala üliõpilane, hilisem ooperilaulja ja Estonia teatri ooperijuht Mart Mikk.

1988. aasta suvel esines ansambel laulva revolutsiooni aegsetel öistel laulupidudel. 1986. ja 1988. aastal esineti Tartu levimuusikapäevadel.

## Liikmed
*Mart Mikk (vokaal)
*Margus Mõttus (kitarr)
*Tõnu Hallik (kitarr)
*Toomas Vanem (kitarr)
*Uno Lättemägi (kitarr)
*Olavi Kõrre (kitarr, viiul, vokaal)
*Alari Piispea (basskitarr)
*Mart Jürisalu (klahvpillid)
*Kalev Välk (löökpillid)
*Marek Lillemägi (löökpillid)
*Meelis Sütt (löökpillid)

## Viited
Erkki Mustakari

**Erkki Juhani Mustakari** (sündinud 13. märtsil 1946 Helsingis) on eesti päritolu endine Soome teivashüppaja ja Vormel 1 sõitude telekommentaator. 

Ta kommenteeris Vormel 1 sõitude teleülekandeid aastatel 1982–2013. 

Erkki Mustakari osales teivashüppes 1968. aasta suveolümpiamängudel. Aastatel 1968 ja 1969 tuli ta Soome meistriks teivashüppes.

Tema isiklik rekord teivashüppes on **5.28** (1969). 

## Isiklikku
Tema onu oli kergejõustiklane Kalevi Kotkas.

## Viited

## Välislingid
*
GIS-päev

**GIS-päev** on ülemaailmne geoinformaatikateemaline teabepäev, mida peetakse iga aasta novembri kolmanda nädala kolmapäeval. Esimese ametliku GIS-päeva korraldas 1999. aastal maailma üks suurim asukohaandmete tarkvara tootja Esri ning selle üks asutajaid Jack Dangermond, kelle visiooni järgi on GIS-päev rohujuuretasandi algatus, mille raames võib üritusi korraldada ning üritustest osa võtta igaüks. 

Eestis on suurim GIS-päeva üritus toimunud rahvusraamatukogus, kus on avalikke ettekandeid teinud Eesti GIS-spetsialistid. Samuti korraldatakse GIS-päeval koolitusi geograafiaõpetajatele ning toimuvad mitmesugused võistlused. Lisaks julgustatakse koolides ja asutustes korraldama ise geograafiaga seotud tegevusi GIS-päeva tähistamiseks.  

## Korraldajad Eestis
* AlphaGIS
* Eesti Geoinformaatika Selts
* Eesti Rahvusraamatukogu
* Maa-amet
* Statistikaamet

## Välislingid
*GIS-päev Eestis
*GIS Day Website
*Toimunud GIS-päevade ettekanded ja videod
*Geograafianädalast
*Kaart: 2014. aastal üle maailma toimunud üritused ja osavõtjad
Konnaperspektiiv

**Konnaperspektiiv** on perspektiivvaade madala(i)mast punktist, maapinnalt, horisont asetub pildi alumisse kolmandikku.

## Vaata ka
* kavaljeerperspektiiv ehk linnuperspektiiv

## Viited
Hannes Konno

**Johannes (Hannes) Konstantin Konno** (1. jaanuar 1892 Helsingi – 22. märts 1942 Helsingi) oli eesti päritolu Soome muusik ja helilooja.

Esialgu oli Konno sõjaväemuusik. Hiljem asutas ta koos oma venna Robertiga Porvoos Konno Džässorkestri. 1927. aastal asutasid vennad Konnod selle baasil Soome Džässorkestri (soome keeles *Suomi Jazz Orkesteri*).

Hannes Konno kirjutas muusikapalu (nii meloodiaid kui ka laulusõnu) varjunimede H. Osmo ja H. Raine all. Mõni tema kirjutatud lugu sai Soomes päris tuntuks.

18. novembril 1931 tulistas Konno vorstimeister J. Tervolat ja haavas teda raskelt. Tüli põhjuseks oli armukadedus: Tervola käis kohtumas Konno naisega.

Ta on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Kavaljeerperspektiiv

**Kavaljeerperspektiiv** ehk **linnuperspektiiv** (itaalia keeles *cavaliere*-bastion + prantsuse keeles *perspective*, ladina keeles *perspicere* 'vaatlema') on perspektiivvaade kõrgeimast (arhitektuursest) punktist, horisont asetub pildil ülemisse kolmandikku.

## Vaata ka

* konnaperspektiiv

## Viited
Franz Anton von Schiefner

**Franz Anton von Schiefner** (18. juuli 1817 (ukj) Tallinn – 16. november 1879 (ukj) Peterburi) oli baltisaksa keeleteadlane ja etnoloog. Ta oli uurimisharude uralistika, tibetoloogia, mongolistika rajajaid. 

Franz Anton Schiefner sündis 1817. aastal, Tallinna kodaniku pojana, tema isa oli Tšehhi sakslane. Aastatel 1831–1836 õppis  Schiefner Tallinna Toomkoolis. Seejärel aastatel 1836–1840 õppis ta Peterburi ülikoolis õigusteadust. 1840–1842 õppis Schiefner Berliini ülikoolis sanskritti ja muid idamaade keeli. 

Pärast ülikooli lõpetamist sai temast Peterburi I gümnaasiumi vanade keelte õpetaja. 1848. aastast töötas Schiefner konservaatorina Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia raamatukogu II osakonnas. Samal ajal hakkas ta uurima tiibeti keelt ning valiti 1852. aastal akadeemia adjunktiks tiibeti keele ja kirjanduse alal. 3. juunil 1854 valiti Schiefner akadeemikuks. Aastatel 1856–1878 oli ta etnograafiamuuseumi direktor, 1863. aastast kuni surmani oli ta Karl Ernst von Baeri järeltulijana Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia raamatukogu II osakonna bibliotekaar jm. Ta oli paljude Moskva, Peterburi ja välismaa teaduslike seltside liige.

Franz Anton von Schiefneri keskseks uurimisobjektiks olid idamaade keeled ja budism, kuid ta tegeles ka Siberi, Kaukaasia ja Soome-ugri rahvaste keeltega. Lisaks uuris ta Kaukaasia ja Siberi rahvaste, samuti vene, tatari, soome ja eesti etnograafiat ning folkloori. Temalt pärineb "Kalevala" esimene saksakeelne tõlge (1852).  Soome ja eesti mütoloogia uurimisel paelusid Schiefneri tähelepanu eriti "Kalevala" ja "Kalevipoeg" ning ta toetas Friedrich Reinhold Kreutzwaldi "Kalevipoja" väljaandmisel. Ta tõlkis ka muu hulgas Uue Testamendi mongoli keelde. 

## Viited
Caeliuse küngas

**Caeliuse küngas** (ladina keeles *Collis Caelius*, itaalia keeles *Celio*) on üks Rooma seitsmest künkast. Rooma legendaarse kolmanda kuninga Tullus Hostiliuse valitsemise ajal sunniti kogu muistse Latiumi linna Alba Longa elanikkond Caeliuse künkale ümber asuma. Titus Liviuse poolt edasi antud pärimuse järgi on küngas saanud nime etruskist üliku Caelius Vibenna järgi ja seda kas seetõttu, et ta rajas sinna asustuse või kuna tema sõber Servius Tullius soovis teda pärast ta surma sel viisil austada.

Rooma riigi vabariigi ajajärgul oli Caeliuse küngas moekas elamupiirkond ja jõukate inimeste residentside asukoht. Caracalla termide kohal läbi viidud arheoloogiliste tööde käigus on leitud külluslike villade rususid koos seinamaalingute ja mosaiikidega. Caeliuse künkal asuvad ka Santi Giovanni e Paolo basiilika ja muistne Santo Stefano Rotondo basiilika, mis on kuulus oma tsentraliseeritud, ringikujulise põhiplaani poolest. Veel asuvad künkal San Gregorio Magno al Celio, San Tommaso in Formis ja Santa Maria in Domnica kirikud. Suure osa künkast võtab enda alla Villa Celimontana koos sinna juurde kuuluvate aedadega.

Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub küngas Rooma 19. linnaosas (*rione*), mis kannab nime Celio.

## Vaata ka
* Rooma seitse küngast

## Viited

## Allikad
* Titus Livius. "Linna rajamisest", 1. raamat.

## Välislingid
*Samuel Ball Platner. "A Topographical Dictionary of Ancient Rome"
Miss Baltic Sea

**Miss Baltic Sea** oli Läänemere maades igal aastal korraldatud iludusvõistlus. Esimene võistlus toimus 1990. aastal, kui valiti Miss Baltic Sea 1991. Võistlus toimus 2005. aasta sügiseni ja seejärel koos võistlusega Miss Scandinavia veel kaks aastat.

## Võitjad

## Vaata ka
* Miss Universum
* Miss Grand International
* Eesti Miss Estonia
Norra köök

**Norra köök ** on Norra rahvuslik köök. Peamisteks elementideks on kala, liha ja piimatooted.

## Ülevaade
Norra köök on tekkinud peamiselt talupojatoidu baasil ja on seotud Norra kliimaga: seal on lühike suvi ja pikk talv.

Suurt osa mängib kalapüük, kala ja mereannid on kõige tähtsam osa Norra toidust. Heeringas on olulisim kala, vaesed sõid seda neli korda päevas. Heeringat marineeriti, söödi värskelt või praeti. Tänu pikale säilivusajale oli populaarne *klippfisk,* kuivatatud kala.

Teravilja saab kasvatada vaid mõnedes riigi regioonides, Norras kasvavad ainult kaer ja oder.

Suurt osa mängib Norra köögis kartul, seda serveeritakse nii lisandina kui ka eraldi roana.

## Peamised toiduained

### Kala
Üks peamisi ekspordiartikleid on lõhe. Terves maailmas on tuntud Norra suitsutatud lõhe. Populaarsed on veel heeringas, skumbria, tursk, sardiinid. Tuntuimaks roaks võib nimetada *rakfisk*i* (*käärinud lõhe). Palju süüakse ka muid mereande.

### Liha
Varem oli igas peres olemas lehm, aga kõige populaarsem oli ikkagi lambaliha. Lambalihast tehakse väga palju erinevaid eineid: *forikol, smalahove, fenalar*. 20. sajandini söödi väga palju vaalaliha, praegu võib seda kohata Norra restoranides

### Piimatooted
Veel on tähtsad piim ja piimatooted. Norralased joovad iga päev väga suurtes kogustes piima. Varem oli traditsiooniline jook *blande,* vadak veega. Laialt kasutatakse juustusid ja võid.

### Joogid
Kõige populaarsem jook on kohv. Veel on populaarne õlu. Kartulist tehakse väga kanget alkohoolset jooki akvavit.
Uniform Memory Access

**Uniform Memory Access-** multiprotsessoritega ühise mäluga arvutite arhitektuur.

Kõik mikroprotsessorid UMA-arhitektuuris kasutavad füüsilist mälu ühel ajal. Sellel ajal tegevuste aeg ei sõltu sellest, milline protsessor töötab ja ka mille sellest, milline mälukiip hoiab vajalikku informatsiooni. Kuigi iga mikroprotsessor saab kasutada oma cash-i.

Sellist töömeetodit kasutatakse SMP-masinates , selle pärast mõisted SMP ja UMA kasutatakse tihti koos nagu SMР/UMA
Vaike Rannet

**Vaike Rannet** (1945. aastani **Vaike Trummel**; 19. oktoober 1925 – 23. jaanuar 1999) oli eesti kirjanik.

## Elulugu
Aastatel 1932–1939 õppis ta Tallinna 9. Algkoolis ja 1939–1942 Tallinna Tütarlaste Kommertskoolis. 

Aastatel 1942–1944 töötas ta telefonistina Tallinna Kaugejaamas ja 1944–1946 sekretärina Tööjõureservide Peavalitsuses. 

1945. aastal abiellus ta kirjanik Egon Rannetiga, kelle erasekretär, isiklik toimetaja ja hooldaja oli ta kuni kirjaniku surmani 1983. aastal, mistõttu ta mujal tööl ei käinud.

Vaike Rannet tegi kirjanduslikke katsetusi juba enne Egon Ranneti surma, kuid see ei leidnud abikaasa toetust. 

Pärast abikaasa surma kirjutas Vaike Rannet lõpuni Egon Ranneti suurromaani "Kivid ja leib" II osa (1985). Ta kirjutas ka romaani "Kivid ja leib" III osa (ilmus 1992) ja IV osa (ilmus 1996). Romaanidest kujunesid Eestis menukid.

## Isiklikku
Tema isa oli Aleksei Trummel (1900–1988; töötas Nõukogude ajal Eesti NSV Siseministeeriumi asutustes) ja ema Amalie-Melide (sündinud Sidok; 1894–1966) oli kooliteenija. Vanemad lahutasid abielu 1936. aastal.

Vaike Ranneti hilisem elukaaslane oli Vello Rehkalt (sündinud 1944).

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Noēsis

"**Noēsis**" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 2005. aastal loodud kontsert viiulile, klarnetile ja orkestrile. Muusikateose pikkus on 20 minutit. Teose kandis esimest korda ette 17. juunil 2005 Detroiti Sümfooniaorkester (dirigent Neeme Järvi).

## Viited
Dasabuviir

**Dasabuviir** (*dasabuvirum*) ehk **ABT-333** on keemiline aine ja viirusevastane ravim, mida kasutatakse kroonilise C-hepatiidi raviks täiskasvanutel kombinatsioonis teiste ravimitega.

Dasabuviir on ravimi geneeriline nimetus. Ravimi tootenimi on **Exviera**.

**Valem**

C26H27N3O5S

Dasabuviiri manustamisel koos ombitasviiri/paritapreviiri/ritonaviiriga kombineeritakse kolme otsese toimega viirusvastast ainet, millel on erinevad toimemehhanismid ja mittekattuvad resistentsusprofiilid, mis mõjutavad C-hepatiidi viirust viiruse elutsükli eri etappidel. 

Dasabuviir on NS5B geeni poolt kodeeritud HCV RNA-sõltuva RNA polümeraasi mittenukleosiidne inhibiitor, mis on vajalik viiruse genoomi replikatsiooniks.

## Kirjandus
* ABT-333
* Dasabuviiri ravimiomaduste kokkuvõte

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Dasabuvir]] seisuga 17.04.2015.*
Viiulikontsert (Tüür)

"**Viiulikontsert**" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1999. aastal (teistel andmetel 1998) loodud muusikateos (viiulikontsert) . Muusikateose pikkus on 32 minutit. Teose kandis esimest korda ette 16. septembril 1999 Frankfurdi Raadio Sümfooniaorkester (dirigent Hugh Wolff).

## Viited
Reekviem (Tüür)

"**Reekviem**" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1994. aastal loodud muusikateos (reekviem). Teos on pühendatud Peeter Liljele. Muusikateose pikkus on 28 minutit. Teose kandsid esimest korda ette 17. novembril 1994 Eesti Filharmoonia Kammerkoor ja Tallinna Kammerorkester (dirigent Tõnu Kaljuste).

## Viited
Viiulikontsert

**Viiulikontsert** on viiulile ja orkestrile loodud muusikateos (instrumentaalkontsert).

## Viiulikontserte
*Erkki-Sven Tüür "Viiulikontsert", 1998
Oxymoron

"**Oxymoron**" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 2001. aastal loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 21 minutit. Teose kandis esimest korda ette 12. septembril 2003 NYYD Ensemble (dirigent Olari Elts).

## Viited
Salve Regina (Tüür)

"**Salve Regina**" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 2005. aastal loodud muusikateos. Teos on pühendatud Helle Mustonenile (surnud 2005). Muusikateose pikkus on 6 minutit. 

## Viited
Sümfoonia nr 1

Muusikateoseid pealkirjaga "**Sümfoonia nr 1**":
*Sümfoonia nr 1 (Pärt) ("Polüfooniline")
*Sümfoonia nr 1 (Tüür)
*...
*Ludwig van Beethoveni I sümfoonia  valmis aastal 1800.

## Vaata ka
*Sümfoonia nr 2
*Sümfoonia nr 3
*Sümfoonia nr 4
*Sümfoonia nr 5
*Sümfoonia nr 6
*Sümfoonia nr 7
*Sümfoonia nr 8
*Sümfoonia nr 9
Rada ja jäljed

"**Rada ja jäljed**" (inglise "The Path and the Traces") on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 2005. aastal loodud muusikateos. 

Teos on pühendatud Arvo Pärdile. Muusikateose pikkus on 12 minutit. Teose kandis esimest korda ette 29. juunil 2005 Tallinna Kammerorkester (dirigent Tõnu Kaljuste).

## Viited
Haradok (Hłusk Pahareły)

**Haradok** (varasem nimi **Hłusk Pahareły**) on küla (endine alev) Valgevenes Mahiloŭ oblastis Hłuski rajoonis Zavałočycy külanõukogus. Küla asub Pciči jõe kaldal.

Haradokis on raamatukogu. Küla on ajalooliselt olnud tähtis käsitöökeskus. Vaatamisväärsuseks on õigeusu kirik aastast 1886.

## Ajalugu

Asulat on esimest korda mainitud XV sajandi teisel poolel, toona kandis see nime *Hłusk*. Asula oli Alšėniškiste, Ostrogskite ja Goštautaste ühine valdus. XVI sajandi esimesel poolel asutas Jurgis Alšėniškis uue asula, mis hakkas kandma nime Hłusk, Haradok hakkas aga kandma nime Stary Hłusk (*Стары Глуск*). XVI sajandi keskel läks kaks osa alevist (Alšėniškiste ja Goštautaste osad) Zygmunt II Augusti valdusse.

Asula jäi riiklikuks omandiks vaid aastani 1557, seejärel omandasid asula Chodkiewiczid. Jan Chodkiewicz müüs oma osa asulast ja sealsetest valdustest Olelkowiczitele. Ostrogskite osa läks abielu teel Albrecht Laska kätte, kes andis selle rendile. Aastal 1570 tekkis tal rentnikuga tüli, selle käigus põletati maha alevis asunud puidust linnus. Sellest ajast peale hakati asulat dokumentides nimetama Haradok Hłusk Pahareły või lühemalt Hłusk Pahareły (*Глуск Пагарэлы*), nime esimesest poolest tuleneb aga asula tänapäevane nimi.

XVI sajandi lõpus ostis asula Krzysztof Mikołaj Radziwiłł, pärast seda sai Haradokist Radziwillide Słucki valduste osa.

Poola jagamisel läks Hłusk Pahareły aastal 1793 Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Minski kubermangu Babrujski maakonda. Aastal 1814 ehitati sinna õigeusu kirik. Aastal 1846 jagunes Hłusk Pahareły Haradoki külaks ja aleviks. Aastal 1866 ehitati sinna veel teinegi õigeusu kirik. Aastal 1897 olid alevis vesiveski, võõrastemaja ja kolm poodi, külas aga kaks poodi. Pärast aastat 1926 ühendati asulad taas Haradoki külaks. Teise maailmasõja ajal tapsid Saksa okupatsiooniväed 89 Haradoki elanikku.

## Välislingid

*Haradok
*Küla YouTube'is
Sümfoonia nr 2

Muusikateoseid pealkirjaga "**Sümfoonia nr 2**":
*Sümfoonia nr 2, Mili Balakirev
*Sümfoonia nr 2, Ludwig van Beethoven
*Sümfoonia nr 2, Aleksandr Borodin
*Sümfoonia nr 2, Johannes Brahms
*Sümfoonia nr 2, Anton Bruckner
*Sümfoonia nr 2, Antonin Dvorak
*Sümfoonia nr 2, Joseph Haydn
*Sümfoonia nr 2, Heimar Ilves
*Sümfoonia nr 2, Gustav Mahler
*Sümfoonia nr 2, Felix Mendelssohn
*Sümfoonia nr 2, Sergei Prokofjev
*Sümfoonia nr 2, Arvo Pärt
*Sümfoonia nr 2, Sergei Rahmaninov
*Sümfoonia nr 2, Franz Schubert
*Sümfoonia nr 2, Robert Schumann
*Sümfoonia nr 2, Dmitri Šostakovitš
*Sümfoonia nr 2, Jean Sibelius
*Sümfoonia nr 2, Pjotr Tšaikovski
*Sümfoonia nr 2, Erkki-Sven Tüür
Sümfoonia nr 3

Muusikateoseid pealkirjaga "**Sümfoonia nr 3**":
*Sümfoonia nr 3 (Pärt)
*Sümfoonia nr 3 (Tüür)
*...
Sümfoonia nr 6

Muusikateoseid pealkirjaga "**Sümfoonia nr 6**":
*Sümfoonia nr 6 (Beethoven)
*Sümfoonia nr 6 (Bruckner)
*Sümfoonia nr 6 (Dvořák)
*Sümfoonia nr 6 (Glass)
*Sümfoonia nr 6 (Glazunov)
*Sümfoonia nr 6 (Haydn)
*Sümfoonia nr 6 (Mahler)
*Sümfoonia nr 6 (Martinů)
*Sümfoonia nr 6 (Melartin)
*Sümfoonia nr 6 (Mozart)
*Sümfoonia nr 6 (Penderecki)
*Sümfoonia nr 6 (Prokofjev)
*Sümfoonia nr 6 (Rautavaara)
*Sümfoonia nr 6 (Schnittke)
*Sümfoonia nr 6 (Sibelius)
*Sümfoonia nr 6 (Šoštakovitš)
*Sümfoonia nr 6 (Tšaikovski)
*Sümfoonia nr 6 (Tüür)
*...
Sümfoonia nr 1 (Tüür)

"**Sümfoonia nr 1**" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1984. aastal loodud muusikateos (sümfoonia).  

Muusikateose pikkus on 30 minutit ja see koosneb kolmest osast: 1. Andante, 2. Largo, 3. Con moto. Sümfoonia nr 1 oli Erkki-Sven Tüüri esimene orkestriteos ja kanti ette vaid ühel korral, 24. novembril 1984 ERSO Stuudiotunnis Vello Pähna dirigeerimisel. Teos valmis konservatooriumi lõputööna ning ajal, mil progerokki viljeleva In Spe eestvedaja noor Tüür otsustas keerata elus uue lehekülje ja jätkata kutselise heliloojana. 

2018. aasta suvel kirjutas Tüür selle teose uusversiooni, mis jõudis esiettekandele 21. veebruaril 2020, 36 aastat pärast algupärase versiooni esitust. Tüür suhtus enda sõnul algmaterjali tolleaegsetele püüdlustele truuks jäädes ning püüdis suhestuda originaalpartituuriga kompositsiooniõpetaja positsioonilt. Uusversiooni esiettekanne toimus 21. veebruaril 2020 toimus Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia suures saalis Tallinna Kammerorkestri ja Tõnu Kaljuste esituses.

## Viited
Sümfoonia nr 2 (Tüür)

"**Sümfoonia nr 2**" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1987. aastal loodud muusikateos (sümfoonia). Muusikateose pikkus on 27 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette 22. novembril 1988 Eesti Riiklik Sümfooniaorkester (dirigent Paul Mägi).

## Viited
Sümfoonia nr 3 (Tüür)

"**Sümfoonia nr 3**" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1997. aastal loodud muusikateos (sümfoonia). Muusikateose pikkus on 30 minutit. Teose kandis esimest korda ette 4. aprillil 1997 Eesti Riiklik Sümfooniaorkester (dirigent Arvo Volmer).

## Viited
Sümfoonia nr 4 (Tüür)

"**Sümfoonia nr 4**" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 2002. aastal loodud muusikateos (sümfoonia). Muusikateose pikkus on 37 minutit. Teose kandis esimest korda ette 12. detsembril 2002 Flandria Kuningliku Filharmoonia Orkester (dirigent Kwamé Ryan).

## Viited
Sümfoonia nr 6 (Tüür)

"**Sümfoonia nr 6**" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 2007. aastal loodud muusikateos (sümfoonia). Teos on pühendatud Anu Talile ja Põhjamaade Sümfooniaorkestrile. Muusikateose pikkus on 35 minutit. Teose kandis esimest korda ette 9. mail 2007 Põhjamaade Sümfooniaorkester (dirigent Anu Tali).

## Viited
Henrihh Hrinevski

**Henryk Hryniewski** (gruusia keeles ჰენრიხ ჰრინევსკი; 22. november 1869 Khuthaisi – 1937 Khuthaisi) oli Gruusia kunstnik ja arhitekt.

## Elulugu
Sündis poola peres. Pärast isa surma sõitis emaga Itaaliasse. Lõpetas Firenzes tehnikumi ja läbis katsed Kunstiakadeemias, aga 1889. aastal oli sunnitud Khuthaisisse ajateenistusse minema. Edaspidi õppis ta Karlsruhe polütehnikumis arhitektuuri, naasis Itaaliasse ja lõpetas seal õpingud. 1898 läks ta tagasi Gruusiasse ja elas Tiflises.

Aitas kaasa Gruusia keskaja arhitektuuri uuringutele.

1912. aastal illustreeris ta gruusia kirjandusklassiku Ilja Tšavtšavadze teose. Raamat ilmus 1914. aastal ja sai suureks sündmuseks Gruusia kultuurielus.

1902. aastal oli õpetaja Kaukaasias. Aastatel 1918–1921 oli selle asutuse direktor. Oli üks Tbilisi kunstiakadeemia asutajaid ja töötas seal professorina 1922–1937.

Ta vahistati ja represseeriti aastal 1937.
Arhitektoonika I

"**Arhitektoonika I**" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1984. aastal loodud muusikateos puhkpillikvintetile. Muusikateose pikkus on 5 minutit. Teose kandis esimest korda ette 25. mail 1985 Jaan Tamme nimeline puhkpillikvintett.

## Vaata ka
*"Arhitektoonika II"
*"Arhitektoonika III"
*"Arhitektoonika IV"
*"Arhitektoonika V"
*"Arhitektoonika VI"
*"Arhitektoonika VII"

## Viited
Arhitektoonika II

"**Arhitektoonika II**" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1986. aastal loodud muusikateos klarnetile, tšellole ja klaverile. Muusikateose pikkus on 10 minutit. Teose kandis esimest korda ette 21. märtsil 1987 Estonia Teatri orkestri solistide ansambel.

## Vaata ka
*"Arhitektoonika I"
*"Arhitektoonika III"
*"Arhitektoonika IV"
*"Arhitektoonika V"
*"Arhitektoonika VI"
*"Arhitektoonika VII"

## Viited
Arhitektoonika III

"**Arhitektoonika III**" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1990. aastal loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 10 minutit. Teose kandis esimest korda ette 23. aprillil 1991 California EAR Unit.

## Vaata ka
*"Arhitektoonika I"
*"Arhitektoonika II"
*"Arhitektoonika IV"
*"Arhitektoonika V"
*"Arhitektoonika VI"
*"Arhitektoonika VII"

## Viited
Arhitektoonika IV

**"Arhitektoonika IV"** on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1990. aastal loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 9 minutit. Teos kanti esimest korda ette 27. mail 1990 Kanadas Torontos.

## Vaata ka
*"Arhitektoonika I"
*"Arhitektoonika II"
*"Arhitektoonika III"
*"Arhitektoonika V"
*"Arhitektoonika VI"
*"Arhitektoonika VII"

## Viited
Arhitektoonika V

"**Arhitektoonika V**" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1991. aastal loodud muusikateos elektrikitarrile ja võimendatud klaverile. Muusikateose pikkus on 12 minutit. 

## Vaata ka
*"Arhitektoonika I"
*"Arhitektoonika II"
*"Arhitektoonika III"
*"Arhitektoonika IV"
*"Arhitektoonika VI"
*"Arhitektoonika VII"

## Viited
Arhitektoonika VI

"**Arhitektoonika VI**" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1992. aastal loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 12 minutit. Teose kandis esimest korda ette 21. augustil 1992 Soomes Helsingis Kammerorkester Avanti.

## Vaata ka
*"Arhitektoonika I"
*"Arhitektoonika II"
*"Arhitektoonika III"
*"Arhitektoonika IV"
*"Arhitektoonika V"
*"Arhitektoonika VII"

## Viited
Arhitektoonika VII

**"Arhitektoonika VII"** on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1992. aastal loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 9 minutit. Teos kanti esimest korda ette 6. oktoobril 1992 Strasbourgis Prantsusmaal.

## Vaata ka
* "Arhitektoonika I"
* "Arhitektoonika II"
* "Arhitektoonika III"
* "Arhitektoonika IV"
* "Arhitektoonika V"
* "Arhitektoonika VI"

## Viited
Vietnami köök

**Vietnami köögile** on iseloomulik kalakastme, sojakastme, riisi ja aedviljade kasutamine. Kõikides Vietnami piirkondades serveeritakse roogasid traditsiooniliselt värskete juurviljade ja kastmetega. Kõige levinumad lihasordid on sealiha, kanaliha ja krevetid.

## Kolme piirkonna köögid
Vietnami köök jaguneb kolmeks kategooriaks, iga kategooria esindab erinevat piirkonda.

Põhja-Vietnami köök on tuntud roogadega nagu ''phở'' ja *bahn cuon*. See köök on kõige traditsioonilisem ning väga range vürtside ja koostisosade suhtes.

Lõuna-Vietnami köök arenes Hiina immigrantide ja prantslaste mõju all. Selle piirkonna vietnamlased eelistavad magusa maitsega toite. Lõuna-Vietnamis on rohkem taimestikku ja sellepärast kasutatakse seal ka rohkem maitseaineid.

Kesk-Vietnami köök on teistest erinev. Siin on palju kergeid suupisteid ja road on palju teravama maitsega.

## Riis
Vietnami köögi aluseks on riis. Riisi kodumaa on Tai ja Vietnam. 2006. aastal kirjutasid need riigid alla lepingule selle kohta, et nad ei hakka tootma geneetiliselt muundatud riisi.

Riisist tehakse salateid ja seda kasutatakse ka garneeringuks.
Kristaps Upelnieks

**Kristaps Krišs Upelnieks** (24. juuni 1891 Kuramaa kubermang – 20. november 1944 Liepāja) oli läti sõjaväelane; võttis osa I ja II maailmasõjast ning Läti Vabadussõjast. Oli 1943. aasta augustis loodud Läti Kesknõukogu (Latvijas Centrālā Padome) sõjalise komisjoni faktiline juht ning Kindral Kurelise grupi staabiülem. Georgi risti (1917) ja Karutapja ordeni (1921) kavaler.  

Kristaps Krišs Upelnieks sündis Kuramaa kubermangus, praeguse haldusjaotuse järgi Sauka vallas Viesīte piirkonnas. Ta veetis oma lapsepõlve Sauka ja Biržu vallas. Aastal 1911 lõpetas ta Jēkabpilsis linnakooli ning sama aasta kevadel tegi eksami õpetajakutse saamiseks; sügisel sai ta Peterburi  kooliringkonna eksamikomisjonilt loa õpetada koolis matemaatikat. Aastatel 1911–1912 töötas ta Peterburis, aastatel 1912–1914 töötas ta õpetajana Zasas ja Sērenes.

Aastal 1914 mobiliseeriti ta Esimese maailmasõja ajal Vene armeesse. Ta teenis 335. välihaigla koosseisus Galiitsias.  Aastal 1915 komandeeriti ta Kiievi lipnike kooli, pärast sõjakooli lõpetamist sai ta aastal 1916 lipniku auastme ja määrati 185. tagavarajalaväe polku.
Lõuna-Ameerika rannamängud

**Lõuna-Ameerika rannamängud** (hispaania *Juegos Suramericanos de Playa*, portugali *Jogos Sul-Americanos de Praia*) on iga kahe aasta tagant toimuvad mitme spordialaga piirkondlikud võistlused, milles osalevad Lõuna-Ameerika Spordiorganisatsiooni (ODESUR) liikmed. Sinna kuuluvad 15 riigi spordiföderatsioonid Lõuna-Ameerikas. Programmis on rannas ja vees läbiviidavad spordialad.

Esimesed mängud toimusid 2009. aastal kahes Uruguay linnas - Montevideos ja Punta-Del-Estes. Edukaimad olid Brasiilia sportlased.

## Spordialad
* Veesusatamine
* Rannajalgpall
* Rannakäsipall
* Ujumine
* Ranna regbi
* Surfamine
* Triatlon
* Rannavõrkpall
* Purjetamine
Aed-mustköömne õli

**Aed-mustköömne õli** on aed-mustköömne seemnetest (viljad) valmistatud õli.

Õli võidakse valmistada kas külmpressimise (**[[aed-mustköömne rasvõli]]**) või ekstraheerimise teel (**[[aed-mustköömne eeterlik õli]]**).
Virtuaalne muuseum

**Virtuaalne muuseum** on veebilehe tüüp, mis on spetsialiseerunud muuseumi materjalide näitamisele. Materjalid võivad olla väga erinevad – alustades tavalistest maalidest ja lõpetades perereliikviatega. Virtuaalsed muuseumid lahendavad uute tehnoloogiate abil selliseid probleeme nagu säilitamine, turvalisus ja juurdepääs.

Esimesed sellised "muuseumid" tekkisid Internetis 1991. aastal. Algul oli tegemist lihtsalt laiendatud muuseumide veebilehtedega, aga hiljem hakkasid tekkima ka spetsiaalsed virtuaalsed muuseumid. Esimene selline muuseum avati 1994. aastal.

Kanada virtuaalmuuseumis on üle 2500 Kanada muuseumi kollektsiooni.

2001. aastal avas ICOM spetsiaalse domeeni **.museum**, mida kasutavad mitmed virtuaalmuuseumid.
Irina Zahharenkova

**Irina Zahharenkova** (sündinud 23. veebruaril 1976 Kaliningradis) on Eesti pianist ja klavessinist. 

Ta on rahvusvahelistelt klahvpillivõistlustelt saanud palju auhindu.

Pärast Eesti Muusikaakadeemia lõpetamist jätkas ta õpinguid Soomes Sibeliuse Akadeemias.

Ta elas 2015. aasta seisuga Soomes. 

## Saavutused

* 2008. Arthur Rubinsteini nimeline konkurss Tel Avivis - 5. preemia
* 2007. Maj Lindi nimeline konkurss Helsingis - 6. preemia
* 2006. Heitor Villa-Lobosi nimeline konkurss Brasiilias - 4. preemia
* 2006. Johann Sebastian Bachi nimeline konkurss Leipzigis - 1. preemia ja publikupreemia
* 2006. Alessandro Casagrande nimeline konkurss  Itaalias - 1. preemia ja kaks eripreemiat
* 2005. Pianistide konkurss Šveitsis Genfis - 3. preemia
* 2005. George Enescu nimeline pianistide konkurss Bukarestis - esikoht ja eripreemia George Enescu klaverisonaadi esituse eest
* 2005. Klavessiinikonkurss „Praha kevad” Tšehhis - 3. preemia ja preemia tšehhi nüüdismuusika parima esituse eest
* 2005. Pianistide konkurss Épinalis Prantsusmaal -  2. preemia ja publikupreemia
* 2004. 41. festivali „Musica Antiqua” klavessiini- ja haamerklaverikonkurss Brügges - 3.  preemia haamerklaverikonkursil
* 2004. Pianistide konkurss „Premio Jaén” Hispaanias Córdobas - 1. preemia, publikupreemia ja preemia kohustusliku teose parima esituse eest
* 2003. M. K. Čiurlionise nimeline pianistide konkurss Vilniuses - 2. preemia ja preemia Čiurlionise teoste esituse eest

## Tunnustus
* 2004 Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia (kontserttegevuse ja eduka esinemise eest rahvusvahelistel konkurssidel)
* 2005 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (edukas esinemine rahvusvahelistel konkurssidel)
* 2020 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (kõrgetasemeline rahvusvaheline kontserttegevus ning särav ja isikupärane J. S. Bachi teoste interpretatsioon)

## Viited
 

## Välislingid

*Irina Zahharenkova koduleht
*Intervjuu Irina Zahharenkovaga
Albert I (Belgia)

**Albert I** (8. aprill 1875 – 17. veebruar 1934) oli aastatel 1909–1934 belglaste kuningas. 

Tema abikaasa oli Baieri Elisabeth. 

29. aprillil 1925 annetati talle I liigi I järgu Eesti Vabadusrist, mille andis üle Eesti saadik Prantsusmaal ja Belgias Karl Robert Pusta 8. augustil 1925 Brüsselis.
Operation Blessing International

**Operatsioon "Õnnistus"** (inglise Operation Blessing International Relief and Development Corporation ehk OBI) on rahvusvaheline heategevuslik kristlik organisatsioon. Selle rajas ameerika evangelist Pat Robertson 1978. aastal. 

2011. aastal oli organisatsiooni käive 378 miljonit USA dollarit.
Brave New World (Iron Maideni album)

**"Brave New World"** on Iron Maideni kaheteistkümnes stuudioalbum. Albumi andis 2000. aasta mais välja plaadifirma EMI. Bänd oli sellel albumil esimest korda kuueliikmeline: lahkunud oli Blaze Bayley ning tagasi tulid Bruce Dickinson ja Adrian Smith. Albumilt anti välja singlid "The Wicker Man" ja "Out of the Silent Planet". Albumi ja nimilaulu nimi viitavad Aldous Huxley samanimelisele romaanile.

Albumi promoturnee kandis nime "Brave New World Tour". Turneel antud kontserdil festivalil Rock in Rio salvestati samanimeline kontsertalbum.

Album jõudis Briti albumimüügi edetabelis 7. kohale.

## Ansambli koosseis
*Bruce Dickinson (vokaal)
*Dave Murray (kitarr)
*Janick Gers (kitarr)
*Adrian Smith (kitarr)
*Steve Harris (basskitarr, klahvpillid)
*Nicko McBrain (trummid)

## Laulude loend
# "The Wicker Man" (Adrian Smith, Steve Harris, Bruce Dickinson) 4:35
# "Ghost of the Navigator" (Janick Gers, Dickinson, Harris) 6:50
# "Brave New World" (Dave Murray, Harris, Dickinson) 6:18
# "Blood Brothers" (Harris) 7:14
# "The Mercenary" (Gers, Harris) 4:42
# "Dream of Mirrors" (Gers, Harris) 9:21
# "The Fallen Angel" (Smith, Harris) 4:00
# "The Nomad" (Murray, Harris) 9:06
# "Out of the Silent Planet" (Gers, Dickinson, Harris) 6:25
# "The Thin Line Between Love and Hate" (Murray, Harris) 8:26
Hłuski rajoon

**Hłuski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1336 km². 2009. aasta seisuga elas seal 16 457 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Biarozaŭka, Chvastavičy, Kałacičy, Kazłovičy, Katka, Kletnaje, Słaŭkavičy ja Zavałočycy külanõukogu.

Halduskeskus on Hłuski linn, teine suurem asula on Haradok. Rajoonileht kannab nime *Радзіма*.


Царква св. Касьмы і Даміяна.jpg|Haradok
Бабірова.jpg|Babirova
Hulsk 06.jpg|Hłusk


Rajooni suurim jõgi on Pcič, suuruselt järgmine on selle lisajõgi Dakolka. Rajooni territoorium asub Kesk-Biarezina tasandikul, lõunaosa Polesje madalikul. Aastast 1980 toodetakse Hłuski rajoonis naftat.

2009. aasta seisuga olid elanikest 94,82% valgevenelased, 3,79% venelased ja 1,39% oli teistest rahvustest. 84,57% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 13,86% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 66,16% elanikke, vene keelt aga 29,53%.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Kronofoobia

**Kronofoobia **on hirm aja möödumise ees. Kronofoobia esineb sageli vangide ja vanemate inimeste seas, kuid see võib olla seotud ka stressirohke elustiiliga.

Kronofoobiat tuntakse ka vanglaneuroosina ja see on üks levinumatest ärevushäiretest vangide seas.

## Viited
Autonoomne piirkond (Portugal)

**Autonoomne piirkond** (portugali keeles *região autónoma*) on Portugali 1. järgu haldusüksus, millele Portugali keskvalitsus on andnud autonoomia.

Portugalis on kaks autonoomset piirkonda: Assooride autonoomne piirkond (*Região Autónoma dos Açores*) ja Madeira autonoomne piirkond (*Região Autónoma da Madeira*). Portugali mandriosas asuvad 1. järgu haldusüksused kannavad ringkonna nime ja neil puudub autonoomia.

Autonoomne piirkond kui haldusüksus loodi 1976. aasta põhiseadusega ja nende arv ei ole sellest ajast alates muutunud. Igal autonoomsel piirkonnal on oma parlament ja valitsus. Portugali keskvõimu esindab autonoomses piirkonnas alates 2005. aasta põhiseaduse parandusest Portugali presidendi ametisse nimetatud vabariigi esindaja (*Representante da República*). Vabariigi esindaja nimetab valimistulemusi arvestades ametisse ka autonoomse piirkonna valitsuse esimehe.

## Viited
Bazilionai

**Bazilionai**, ka **Padubysis** on alev Leedus Šiauliai rajoonis Bubiai vallas. Alev asub Dubysa jõe kaldal.

Bazilionais on keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1933 püstitatud katoliku kirik ja sealne mõisakompleks.

## Ajalugu

Asulat on esmamainitud 1586. aastal, kuigi on võimalik, et Hermann Wartbergest on juba 1358. aastal maininud seda nimega *Dobitzen in Saulia*. 1744. aastal sai asulast alev. Aastail 1349–1836 asus alevis basiliaanide klooster, selle järgi on algselt Padubysise nime kandev alev ka nime saanud. 1832. aastal sunniti basiliaanid Vilniusse asuma, kuni aastani 1835 tegutses nende kloostri ruumides õigeusu klooster. 

1886. aastast on teada, et alevis asus sünagoog. Kuni 1939. aastani olid nimekujudena käibel nii Bazilionai kui ka Padubysis, pärast seda kasutati vaid esimest nimekuju. 

Nõukogude ajal oli Bazilionai kohaliku kolhoosi keskasula. 1973. aastal muudeti asula nimi ametlikult Padubysiseks, nimi Bazilionai taastati 1989. aastal, ent see tõi kaasa olukorra, kus nimi Padubysis on taas paralleelselt Bazilionaiga kasutusel.

## Pilte


Bazilionaicentras1.jpg|Bazilionai keskus
Bazilionaidvaras1.jpg|Bazilionai mõisakompleks
Bazilionaikletis.jpg|Ait Bazilionais
Bazilionaibaznycia.jpg|Bazilionai kirik


## Tuntud elanikke
*Zigmantas Citavičius – Leedu mõisnik, osales 1831. aasta ülestõusus
*Kazimieras Citavičius – Leedu mõisnik, osales 1863. aasta ülestõusus
*Vytenis Rimkus – Leedu kunstnik
*Antanas Sireika – Leedu korvpallitreener

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
*Alevi koduleht
Josephine Witt

**Josephine Witt** (kodanikunimi **Josephine Markmann** või **Josephine Marckmann**; sündinud 22. juunil 1993) on saksa feminist ja poliitaktivist, kes on osalenud Femeni tegevuses.

2012. aastast õppis ta Hamburgi Ülikoolis: algul filosoofiat, hiljem stomatoloogiat. Femeni tegevuses osales Josephine Witt 2013. aasta algusest.

2013. aasta mai lõpus protesteeris Josephine Witt Tuneesia pealinnas Tunises kohtuhoone ees koos kahe teise Femeni aktivistiga paljaste ülakehadega kohaliku Femeni liikme vangistamise vastu. Selle eest ta arreteeriti ja teda hoiti 29 päeva vahi all.

25. detsembril 2013 hüppas ta Kölni toomkirikus jõulujumalateenistuse ajal palja ülakehaga altarile. Ta ülakehale oli kirjutatud "I am God" ("Ma olen jumal"). Selle teo eest karistas kohus teda 1200-eurose trahviga.

15. aprillil 2015 segas ta Euroopa Keskpanga presidendi Mario Draghi pressikonverentsi, hüpates ta ees olevale lauale ja loopides laiali tema ees olevad paberid.

2023. aastal lõpetas ta Berliinis Ernst Buschi Näitekunsti Kõrgkooli.

## Viited
1994–1996

"**1994–1996**" on Smilersi kogumikalbum. Album ilmus 1999. aastal ja selle tootis HyperElwood. Lood on pärit Smilersi kahelt esimeselt Ingliskeelselt plaadilt.

## Laulud
#"Do You Wanna Love Me"
#"Use Me"
#"Brown Sugar"
#"Upside Down"
#"It's Not Easy"
#"You Got My Heart"
#"On the Top"
#"One by One"
#"Strange Dream"
#"Me & My Car"
#"God Was Wrong"
#"Why Do You Lie to Me"
#"Hey Now"
#"The Doo-Doo-Choo-Choo Song"
#"Pleasure Shop"
#"Daddy No More"
#"Sorrow"
Ainult armastusest

"**Ainult armastusest**" on Smilersi kogumikalbum. Album ilmus 2004. aasta detsembris ja selle tootis Bulldozer.

## Laulud
# "Kõrvuni sees"&nbsp;– 3:55
# "Nii sind ootan"&nbsp;– 4:10 
# "Tantsin sinuga taevas"&nbsp;– 3:42 
# "Nagu hunt"&nbsp;– 4:06 
# "Aega parajaks teen"&nbsp;– 5:07 
# "Sina oled õige"&nbsp;– 4:42 
# "Sinu küljes kinni"&nbsp;– 4:11 
# "Las jääb nii"&nbsp;– 4:40
# "Armid jäävad"&nbsp;– 4:09 
# "Mõtlen sinust"&nbsp;– 4:35 
# "Rikutud süda"&nbsp;– 4:12 
# "Nüüd on nii hea"&nbsp;– 4:28 
# "Ma palun andeks su käest"&nbsp;– 4:33 
# "Räägi mis sa teed"&nbsp;– 4:14 
# "Seilan 7 merd"&nbsp;– 4:20 
# "Kvaliteet aeg"&nbsp;– 4:03 
# "Käime katuseid mööda"&nbsp;– 4:18
Ainult unustamiseks

"**Ainult unustamiseks**" on Smilersi album. Album ilmus 2003. aastal ja selle tootis Hendrik Sal-Saller ja Bulldozer.

## Lood
Kõik lood on kirjutanud Hendrik Sal-Saller.
Esimene Eesti tuur

"**Esimene Eesti tuur**" on Smilersi kontsertalbum. Album ilmus 2005. aastal ja selle tootis Bulldozer. Kontsert salvestati Tallinnas, Pirita kloostri varemetes 2005. aasta juunis ja ilmus CD/DVD formaadis 2005. aasta detsembris. Külalisesinejatena astusid üles Ewert Sundja, Ines, Cool D, Tanel Padar ja Mihkel Raud.

## Laulud
# "Käime katuseid mööda" 
# "Sellel ööl" 
# "Kalamaja cowboy" 
# "Räägi mis sa teed" 
# "Armid jäävad" 
# "Kõrvuni sees" 
# "After Time" 
# "Nagu välk selgest taevast"
# "Nii sind ootan" 
# "Personal Jesus"
# "Suvi on veel ees" 
# "Annabel" 
# "Jalgpall on parem kui seks"
# "Pole sinu asi"
# "Unistus" 
# "Ära viska mind ära" 
# "Asi on maitses"
# "Ainult unustamiseks" 
# "Upun su silmadesse" 
# "Lähme sõidame"
Smilers ETV Live

"**Smilers ETV Live**" (tuntud ka kui "**ETV Live**") on Smilersi kontsertalbum. Album ilmus 2008. aastal ja selle tootis Hendrik Sal-Saller ja Bulldozer. Kontsert salvestati 2007. aasta novembris ja ilmus CD/DVD formaadis 2008. aasta detsembris.

## Laulud
# "Tükike minust" 
# "Keelatud viljade turg"
# "Upun su silmadesse" 
# "Pimedam pool" 
# "Vuntsidega mees"
# "Närtsinud roos"
# "Annika" 
# "Seilan 7 merd" 
# "Mürk" 
# "Tantsin sinuga taevas"
# "Üle tumeda vee"
# "Sajaga"
# "Ära viska mind ära"
# "Smilersi planeet"
# "Asi on maitses"
# "Sellel ööl" 
# "Jalgpall on parem kui sex"
Live Unplugged

"**Live Unplugged**" on Smilersi kontsertalbum. Album salvestati 2003. aasta aprillis toimunud kontserdil ja ilmus CD/DVD kujul 2005. aasta juunis. Selle tootsid Hendrik Sal-Saller ja Elwood Muusik.

## Laulud
# "Olen kuul" 
# "Sinu süles" 
# "Mõistus on kadunud" 
# "Rikutud süda" 
# "Tantsin sinuga taevas"
# "Ainult unustamiseks"
# "Sina oled õige" 
# "Mina, Pets, Margus ja Priit"
# "Mürk" 
# "Valgus" (koos Gunnar Grapsiga)
# "Ära viska mind ära" 
# "Lähme sõidame" 
# "Kalamaja cowboy" 
# "Jalgpall on parem kui sex"
Mõistus on kadunud

"**Mõistus on kadunud**" on ansambli Smilers album, mis ilmus 1998. aasta aprillis. Selle tootsid Hendrik Sal-Saller, Elwood Muusik ja Hitivabrik. Sellelt albumilt pärineb ka hittlugu "Tantsin sinuga taevas", mis võitis võistlusel "Raadio 2 Aastahitt 1998" esikoha.

## Lood
Kõik lood on kirjutanud Hendrik Sal-Saller, välja arvatud need, mille juures on märgitud teisiti.

## Koosseis

* Hendrik Sal-Saller – laul, kitarr
* Lauri Murtomaa – kitarr
* Anssi Saarnilehto – bass
* Jarmo Haapanen – trummid
* Mikko Saira – klahvpillid
Õhus on Smilers

"**Õhus on Smilers**" on Smilersi album. Album ilmus 2007. aastal ja selle tootis Bulldozer. Album ilmus kõigepealt 2. aprillil 2007 ainult Sony Ericsson telefonidel ja kaks nädalat hiljem CD formaadis. Lood "Üle tumeda vee" ja "Pimedam pool" ilmusid juba 2006 aastal.

## Lood
Kõik lood on kirjutanud Hendrik Sal-Saller.

## Koosseis

* Hendrik Sal-Saller – laul, kitarr
* Martin Jürman – kitarr
* Urmas Jaarman – bass
* Raido Kurri – trummid
* Mikko Saira – klahvpillid
Olen kuul

"**Olen kuul**" on Smilersi album, mis ilmus 1997. aastal ja selle tootis Hitivabrik. See on Smilersi esimene Eestikeelne album. Lugu "Tahan sind" avaldati juba 1996. aasta kevadel. Albumi esitluskontsert toimus 28. Mail 1997. klubis Bonnie & Clyde.

## Lood
Kõik lood on kirjutanud Hendrik Sal-Saller, välja arvatud, kus on märgitud.

## Koosseis

* Hendrik Sal-Saller – laul, kitarr
* Lauri Murtomaa – kitarr
* Anssi Saarnilehto – bass
* Jarmo Haapanen – trummid
* Mikko Saira – klahvpillid
Remixed

"**Remixed**" on mitme remiksidest koosneva albumi pealkiri:
*"Remixed", Smilersi album aastast 2002
*"Remixed (múm'i album)"
*Crossfade (The Remix Album) - Arashi remikside album aastast 2006
Remixed (Smilersi album)

"**Remixed**" on Smilersi remiksalbum. Album ilmus 2002. aastal ja selle tootis Hitivabrik.

## Laulud
# "Kalamaja cowboy" [Jihaaaa remix] 
# "Kvaliteetaeg" [Bootylicious remix] 
# "Lähme sõidame" [3-seeria BMW remix] 
# "Mina, Pets, Margus ja Priit" [Captain Morgan remix] 
# "Mürk" [Positiivne case remix] 
# "Jalgpall on parem kui seks" [Staadioni remix] 
# "Kui sa tahad seksi" [Siisteemidagi remix] 
# "Ära viska mind ära" [Recycle mix] 
# "Tantsin sinuga taevas" [Shangri-la remix] 
# "5 kasti õlut" [Mix, mix? remix]
# "Tahan sind" [Viktoriin remix] 
# "Läbi elu" [Suure surmaga remix]