Põimlause

**Põimlause** on liitlause, mille osalaused on alistusseoses, näiteks: *Tädi Maali *'korjas** maasikaid ja **ostis** poest vahukoort, et küpsetada kooki, mida külalistele pakkuda.''

Põimlause ei ole näiteks [[lause]] ''Peenral **kasvasid** ilusad lilled'' - see on [[lihtlause]].

==Põimlause [[osalause]]d==
Põimlause koosneb [[pealause]]st ja ühest või mitmest [[kõrvallause]]st. 

===Pealause===
[[Pealause]] on selline [[osalause]], mis võib esineda ka iseseisvalt. Kõrvallause ei saa tavaliselt iseseiseva [[lause]]na esineda, vaid [[alistus|alistub]] pealausele. 

Näiteks lauses ''Peeter oli õues, kui vihma sadama hakkas'' võib [[osalause]] ''Peeter oli õues'' ka üksinda esineda. Lause teine pool ''kui vihma sadama hakkas'' ei saa iseseisvalt esineda, vaid moodustab terviku ainult lause esimese poolega.

===Kõrvallause===

[[Kõrvallause]] täpsustab [[pealause]]t või kõrgema astme [[kõrvallause]]t. Eesti keeles eraldatakse kõrvallause [[pealause]]st alati [[koma]](de)ga, näiteks
*''Vaata**,** kas Tiina juba tuleb'',
*''Mees arvas**,** et koosolek on lõppenud**,** ja väljus ruumist'',
*''Enne kui Mari maale sõitis**,** käis ta turul**,** et toitu kaasa osta.''

Kõrvallause algab tavaliselt
*[[sidesõna]]ga ''et, sest, kuna, kui, nagu, kuni, kuigi'' jne,
*[[asesõna]]ga ''kes, mis, kelle, mille, keda, mida'' või
*[[määrsõna]]ga ''missugune, kas, miks, kuhu, kuidas, kust'' jne.

Kõrvallause võib asetseda
* pealause ees, näiteks ***Et reisile minna*', peab raha koguma*,
* pealause järel, näiteks *Kuulsin, **et ta sõitis koju*** või
* pealause sees, näiteks *Kunstinäitus, **mida vaatama läksime**, meeldis kõigile.*

Kõrvallause võib [[alistus|alistada]] nõrgema astme kõrvallause, näiteks *Panin plaadi mängima, **et kuulata laule, mis mulle meeldisid**.* Osalause *mis mulle meeldisid* on nõrgema astme kõrvallause, sest see täpsustab eelmist osalauset *et kuulata laule*. 

Kõrvallaused võivad olla samaastmelised, näiteks *Tahtsin, **et lõppeks vihmasadu, et pilved läheksid laiali, et päike tuleks välja**.*

==Põimlause kirjavahemärgid eesti keeles==
Põimlauses eraldatakse [[kõrvallaused]] [[pealausest]] alati [[koma]] või komadega.

Näiteks: 
**Vaata, kas Tiina juba tuleb.*
**Mees arvas, et koosolek on lõppenud, ja väljus ruumist.*
**Enne kui Mari maale sõitis, käis ta turul, et toitu kaasa osta.*

===Koma pannakse===

*[[sidesõnade]]* et, sest, kuna, kes, kelle, milline, mida* jne ette.

:Näiteks:
::*Mul on õppimata, sest koer sõi mu koduse töö ära.* 
::*Piret läks vaatama filmi, mida ta oli juba näinud.*

*kui enne ja pärast sõnu *kui, nagu, kuni* on [[öeldis]]

:Näiteks:
::*Ta vaatas mind sellise näoga, nagu oleks vaimu näinud.*

*sõnade *ja, ning* ette, juhul kui nende ees lõppeb kõrvallause

:Näiteks:
::*Tüdruku juuksed olid nii pikaks kasvanud, et ulatusid põlvini, ja ta silmad olid tumedad kui öö.*

===Koma ei panda===

*kui pärast [[sidesõna]] ei ole öeldist

:Näiteks:
::***Ta seisis kui kivi**, mida polnud võimalik kohalt liigutada.*

*kui kõrvallaused on samaastmelised ning eraldatud sidesõnade *ja, ning, ega, kui* jne

:Näiteks:
::*Ta vaatas kuud ja mõtiskles ning unistas.*


===Ohtlikud kohad===

*ühendid *nii et, sellepärast et, enne kui* jms
:*koma pannakse, kui rõhutatakse ühendi esimest sõna
::Näiteks: *Ma lahkusin **sellepärast**, et mulle ei meeldinud see seltskond.*
:*kui ühendi esimest sõna ei rõhutata, siis koma ei panda
*sõnad *nagu, kui, otsekui*
:*koma pannakse, kui sõna *nagu* esineb tähenduses *näiteks*
::Näiteks: *Mitmed poeketid, nagu Rimi, Säästumarket ja Selver müüvad nii toitu kui ka tarbekaupu.*
:*koma ei panda võrdluse puhul
::Näiteks: *Riina nagu teisedki ei tahtnud valetada.*
*koma ei panda, kui loetelu algab sõnadega *niisugune, selline, seesugune* jne
:Näiteks: *Niisugused seened nagu puravik, kukeseen ja pilvik on söödavad.''