Akord

**Akord** ehk **kooskõla** (itaalia keeles *accordo*, kooskõla; inglise keeles *chord*, saksa keeles *Akkord*), ka **harmoonia**, on muusikas vähemalt kahe heli üheaegsus.

Akordi on võimalik kirjeldada seda moodustavate helide intervallide suhete abil. Kui akordi helid on tertsisuhtes, siis näiteks kolmkõla põhikuju ehitub kahest, septakordi põhikuju kolmest ja noonakordi põhikuju neljast ülestikusest tertsist. Kui akordi helid on kvardisuhtes, moodustub kvartakord. Sekunditest ja sekundist väiksematest mikrointervallidest ehituvat akordi nimetatakse klastriks.    

Igal akordil on pööre.

Akordi ülemine heli määrab akordi seisu.

Leo Semleki muusikateoorias kuuluvad akordid konsoonide hulka. 

## Tertsidest koosneva akordi nimetus sõltuvalt helide arvust
Tertsidest koosnevate akordide puhul on vastavalt neid moodustavate helide arvule antud akordile nimetus. Kui akordi põhikujus on tertsisuhtes olevaid helisid 
*3, on tegu kolmkõla ehk kvintakordi ehk tertskvintakordiga
*4, on tegu nelikõla ehk septakordiga
*5, on tegu viiskõla ehk noonakordiga
*6, on tegu kuuskõla ehk undeetsimakordiga
*7, seitsekõla ehk tertsdeetsimakordiga

Nimetused septakord, noonakord jne on tuletatud akordi põhikuju äärmistest helidest vahel moodustunud intervallist.

## Tertsidest koosneva akordi helide nimetused

Tertsidest koosneva akordi põhikuju helide nimetused tulenevad akordi heli ja akordi põhiheli intervallist:
*akordi põhiheli (heli, millelt ehitub tertsidest koosneva akordi põhikuju) ehk akordi esimene heli on akordi priim  
*1. tertsheli ehk akordi teine heli on akordi terts
*2. tertsheli ehk akordi kolmas heli akordi kvint
*3. tertsheli ehk akordi neljas heli on akordi septim
*4. tertsheli ehk akordi viies heli on akordi noon
*5. tertsheli ehk akordi kuues heli on akordi undeetsim
*6. tertsheli ehk akordi seitsmes heli on akordi tertsdeetsim

## Akordi kuju

Akordi kuju oleneb ainult sellest, missugusel akordi helil ta põhineb. See on missugune akordi heli on bassis.
*akordi põhikuju
*akordi pööre

## Akordi seis

Akordi seisu ehk meloodilise seisu määrab akordi ülemine heli.

## Akordi seade

## Akordi ulatus
Akord võib esineda kitsas või laias ulatuses. Näiteks on 4-häälses seades akord kitsas ulatuses, kui kolme ülemise naaberhääle vahe ei ole laiem kui tritoon (3 tervetooni). See tähendab, et kolme ülemise hääle diapasoon on väiksem kui oktav. Teistel juhtudel on akord laias ulatuses. Võimalikult kitsas ulatuses esinevat akordi põhikuju või tuletatud kuju nimetatakse akordi taandvormiks.

## Akordide tähistamine
Akordi tähistamiseks kasutatakse:
*klassikalises harmoonias astmemärke (helirea aste ja araabia number)
*pop- ja džässharmoonias põhiliselt kõlamärke. Kõlamärk koosneb akordi põhiheli tähtnimetusest ning sellele lisanduvast araabia numbrist (intervalli muutmisel).

Näiteks I6 on klassikalises harmoonias esimese astme sekstakord, džässharmoonias aga esimese  astme sekstiga akord. Džässmuusikas esineb pöörete kohta mõisted "näiline pööre" (*apparent inversion*) ja "valebassi akord" – akordi pööre, kus akordi põhiheli pole kõige madalam noot, vaid selleks on mingi muu akordi või hoopis akordiväline heli.

Klassikalises muusikas kasutatakse tähti ka helistiku märkimiseks (suur täht tähistab mažoori ja väike minoori). Džässmuusikas aga eranditult suuri tähti, mis märgivad ära vastava akordi põhiheli. Segamini ei tohiks ajada ka tähtnimetused H ja B. Džässmuusikas tähistab B si nooti (H) ja si-bemolli tähistab Bb.

Akordi muudetud helid (intervalli tähistus) kirjutatakse tavaliselt suurtähe järele paremale üles (C+5 või C 5), lisatud intervallid aga paremale alla (Cm9).

### Mažoorsed akordid
Kõige lihtsam akordi tähis on mažoorkolmkõlal (C) – meil kasutatakse tavaliselt ainult suurt tähte. Veel võib kohata, et tähele lisatakse **ma**. Näiteks Cma (mažoorkolmkõla) või Cma7 (suur mažoorseptakord). **Ma** tuleb sõnast ''major'', mis tähendab suurt, peamist või mažoori. Meil kasutatakse selle asemel sõna duur (dkk – duurkolmkõla).

### Minoorsed akordid
Minoorkolmkõla (Cm, Cmi, Cmin) tähistatakse suurtähe kõrval **m**, **mi** või **min**. **Mi** on tulnud sõnast *minor*, mis tähendab nii väikest kui minoori. Veel kasutatakse miinusmärki (C-). Mitte segi ajada, kui akordile lisatakse muudetud heli (C−6) miinus märgiga.

### Vähendatud akordid
Vähendatud akorde (vähendatud septakord) tähistatakse **°** või **dim** (*diminished*). Poolvähendatud septakordi (*half diminished*) ehk väikest septakordi tähistatakse **ø**.

### Suurendatud akordid
Suurendatud akorde tähistatakse plussmärgiga (**+**) või sõnaga **aug** (*augmented*).

### Kolmkõlade tähistus

### Septakordide tähistus

## Vaata ka

*Akordi seis

## Akordi tähistuse välislingid
*http://cs.wikipedia.org/wiki/Seznam_akordov%C3%BDch_zna%C4%8Dek
*http://en.wikipedia.org/wiki/Chord_notation
*http://de.wikipedia.org/wiki/Akkordsymbol