open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Küllätüvä tsässon

**Küllätüvä tsässon** on Nahtsi (Anastassia Vanema) tsässon Küllätüvä külas Setomaa vallas. Nahtsipäev on 11. novembril ukj (29. oktoobril vkj). Tsässon on ehitatud aastatel 1925–1928 varasema, lagunenud tsässona asemele.

## Üldandmed
Tsässon asub Küllätüvä külas Setomaa vallas Võru maakonnas. Paikneb keset küla, selle lähedal on ka paekivist raketega allikas. Hoone ei ole riikliku kaitse all. On heas ehituslikus seisukorras. 

Kreutzwaldi memoriaalmuuseumi 1974. aasta ekspeditsiooni materjalide andmetel ehitasid tsässona Lillepuu talu mehed. Teenistust peeti 11. novembril kell 10. Küllätüvä nahtsipäeval käis tavaliselt umbes sada inimest, nii külarahvas kui ka kaugemad külalised. 
Ajapikku tsässon lagunes, kuid 1990. aastate keskpaigas hoone remonditi. Tsässon taasavati 18. augustil 1996. Taasavamise ja korrastamise eestvedaja oli Vassili Lillepuu (Lillepuu Vasso), abilised olid ka teised küla mehed – Mati Kõivik, Raivo Uiboleht, Mihkel Uiboleht, Nikolai Lillepuu, Voldemar Sillaots. Remondi käigus paigaldati hoonele uued katusekonstruktsioonid ning ehitati poolkelpkatuse asemele viilkatus, vahetati aknad, remonditi ja uuendati siseviimistlus.

## Ehituslikud andmed
Küllätüvä tsässon on praegu Eesti Vabariigi territooriumile jäävatest Setumaa kivitsässonatest suurim. See on nelinurkse põhiplaaniga, ühekorruseline, viilkatusega, valatud kividest (seest õõnsad lubjast ja kruusast valatud plokid) ehitatud hoone. Kiviplokid valati Irboskas ja toodi kohale hobustega. 

Konstruktsiooniliselt on tsässonal üks siseruum, mis on kergvaheseinaga kaheks jagatud, moodustades palveruumi (35 m2) ja altariruumi (12 m2). Altariruumi pääseb kirikule iseloomuliku kahe poolega ikonostaasivärava kaudu. 1974. aasta inventeerimise ajal oli hoonel veel laastudega kaetud poolkelpkatus, mis oli selleks ajaks väga lagunenud. Seetõttu olid kogu palvemaja ikonostaas, ikoonid ja muu sisustus täielikult hävinud. 
Hoone välismõõdud on 947 (p) x 580 (l) cm, kõrgus katuseharjani maapinnast 590 cm ja seina kõrgus 260 cm. Altariruumi suurus on 370 x 530 cm.

## Sisustus

Tsässonas on kümmekond ikooni, millest enamikku katavad pühaserätid (nii kootud kui ka maalitud). Tsässonas paiknevad analoid ja ristikäikudel kasutatavad kirikulipud. Laest ripub väheldasem õlilamp. Lisaks kiriklikele sisustuselementidele on tsässonas ka lauad ja pingid-toolid, mis leiavad kasutust külarahva kogunemistel nii nahtsipäeval kui ka teistel külatähtpäevadel. Tsässonasse on toodud varjule ka Küllätüvä küla maadele jäävalt külakalmistult pärit keskaegse kiviristi tükid.
Hoone loodenurgas asub väike ümmargune metallahi, mida saab puudega kütta ja mille korsten on läbi seina välja toodud.

## Viited

## Kirjandus
*Küllätüvä. Nahtsi (Anastassia) tsässon. – Jaanus Plaat, Arne Maasik. Õigeusu kirikud, kabelid ja kloostrid Eestis. Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn 2011. Lk 922–927
Soomusristleja

**Soomusristleja** on 19. sajandi lõpust kuni Esimese maailmasõja lõpuni kasutusel olnud sõjalaevatüüp. Nende ülesandeks oli vajaduse korral sooritada merelahingus kiireid tiibmanöövreid ning eraldatult tegutsedes häirida vastase kommunikatsioone. Praktiliselt osalesid soomusristlejad peamiselt üldises lahingurivistuses. Pärast Esimest maailmasõda võtsid nende rolli seoses tehnika arenguga üle ristlejad.

Erinevalt soomuslaevast oli soomusristlejal nõrgem soomus (soomuskaitse peamiselt veeliinil), aga sellevõrra kiirem käik.

Esimeseks soomusristlejaks loetakse Venemaal 1873 vette lastud General-Admirali.
Patrullkaater

**Patrullkaater** ehk **valvekaater** on mereväe või tsiviilametkonna poolt rannikumere või siseveekogu akvatooriumi valve- ja kontrollülesanneteks kasutatav kaater. 

## Kirjeldus
Patrullkaater on odavam ja lihtsam kui lahingukaater või raketikaater ning väiksem kui patrull-laev või valvelaev. 

Patrull- ehk valvekaatrite tüüpilised ehituslikud ja võimelised iseärasused:
* veeväljasurve üldjuhul alla 125 t, kuid kindlasti alla 250 t,
* pikkus üldjuhul alla 25 m, kuid kindlasti alla 50 m,
* kiirus vähemalt 25 sõlme,
* autonoomsus üldjuhul alla 1 nädala, kuid mitte üle 2 nädala,
* kerge enesekaitserelvastus,
* hea manööverdusvõime, väike süvis.

Sõidupiirkonnaks on siseveed või rannikumeri. Väiksem süvis vähendab mingil määral merekindlust, kuid võimaldab liikuda madalates vetes ja teha kiireid manöövreid.

Patrullkaater võib olla relvastatud kuulipildujatega, harvem väiksekaliibriliste automaatkahuritega, samuti lühimaa õhutõrjerakettidega või allveetõrjerelvadega. Samuti võib tal olla teatav meremiinide veeskamise võime või ette valmistatud merepäästevõime. 

Militaarotstarbelised patrullkaatrid võivad olla pigem käsitulirelvade ja granaadikildude vastase kerge soomuskaitsega.

## Kasutus
Patrullkaatreid kasutavad oma funktsioonide täitmiseks peamiselt järgnevad organisatsioonid või teenistused: 
*merevägi, 
*piirivalve või rannavalve, 
*toll, 
*politsei, 
*keskkonnakaitseteenistus,
*sadamateenistus,
*päästeteenistus.

Patrullkaatreid kasutatakse peamiselt:
* patrull- ja valveteenistuseks – vaatlus, seire, julgestamine, luure, kontroll;
* operatiivväljasõitudeks – tuvastamine, kinnipidamine, tõrjumine, pääste, otsing;
* kullersideks sadamate, laevade ja laevagruppide vahel.

Suurem kiirus võimaldab tuvastada veekogul huviobjektidest aluseid ja vajadusel püüda õigusrikkujaid. Lisaülesandeks võib olla sadamate või laevagruppide vahel kullersideühenduse pidamine. Patrullkaatreid kasutatakse ka väekaitse ülesanneteks (ka diversioonitõrjekaater, väekaitsekaater), kontrollimaks ja tõrjumaks sadamatele, reididele või eraldi asuvatele suurematele laevadele lähenevaid väiksemaid vaenulikke või tundmatuid veesõidukeid või allveediversante. Relvastus võimaldab tsiviilmõistes jõu või sunni rakendamist, militaarmõistes lähitõrjet. Patrullkaater pole üldjuhul suuteline kaitsma ennast vastase suuremate sõjalaevade rünnete eest.

## Vaata ka

* Korvett
* Valvelaev
* Torpeedokaater
* Suurtükikaater
Rannajalgpalli Meistriliiga

**Rannajalgpalli Meistriliiga** on Eesti rannajalgpalli kõrgeim liiga.

## Ajalugu
Aastal 2002 peeti mõned väiksemad rannajalgpalliturniirid. Alates aastast 2003 on Eesti Rannajalgpalli Liidu juhtimisel toimunud rannajalgpalli etapid üle terve Eesti (Võsul, Haapsalus, Pirital, Pärnus, Viljandis, Kuressaares, Viimsis ja Narva-Jõesuus).

Eesti meistrit on välja selgitatud aastast 2004, esimesena tuli meistriks meeskond Pärnu Õlu. 2005. ja 2006. aastal tuli meistriks meeskond Citroen. Kui neil aastatel selgitati meister ühepäevalise võistlusega, siis alates aastast 2007 on Meistriliiga süsteem muutunud ja meistriks saab tulla meeskond, kes lõpetab terve hooaja parima punktisummaga.

## Statistika, tabelid ja loendid

|-
|
### Meistrid

## Viited

## Välislingid
*Info Rannajalgpalli Liidu kodulehel
*"Rannajalgpalli Meistriliiga alustab sel laupäeval" Delfi Sport, 17. juuni 2011
*"Homme alustab Eesti rannajalgpalli Meistriliiga" Delfi Sport, 1. juuni 2012
*Rannajalgpalli meistriliiga toimub sel aastal koos lätlastega soccernet.ee, 1. juuni 2020
Saalijalgpalli Meistriliiga

**Saalijalgpalli Meistriliiga** on Eesti saalijalgpalli kõrgeim liiga.

2014. aastal võitis Meistriliiga Tallinna FC Anži. Teise koha sai SK Augur Enemat ja kolmanda FC Raketa.

## Viited
Bražciems

**Bražciems** (ka **Bražas**) on Läti linna Jūrmala osa. 

Asub Priedainest läänes, Lielupe jõe vasakul kaldal. 179 elanikku (2008). Linnaosa territooriumil asub Babīte linnamägi, mis on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all.

1827. aastal ehitas Firkside suguvõsa Melluži aladele rannamaja, selle ümber kujuneva asustusega peeti algul sidet hobustega. Bražciemsi aladele tekkis toona hobuste vahetuspunkt. 1959. aastast Jūrmala koosseisus.

Elumaja aadressil Babītes iela 1 on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.

Looduskaitse all on Darmštate männituka hoiuala pindalaga 12.208 ha. Ka jääb linnaossa osaliselt Lielupe luha niitude hoiuala. 

## Viited
Priedaine

**Priedaine** (saksa keeles *Kiefernhalt*) on Läti linna Jūrmala osa. 

Asub Bražciemsist idas ja Vārnukrogsist läänes, Lielupe jõe vasakul kaldal. 699 elanikku (2008). 

1909. aastal rajati sinna *Sosnovij* platvorm, mille juurde rajati 1939. aastal uus jaamahoone. Linnaosas on palju suvilaid. Priedainest viivad üle Lielupe jõe raudteesild ja autodele ehitatud sild.  Aastast 1959 Jūrmala koosseisus.

Priedainesse jääb osaliselt Lielupe luha niitude hoiuala. 

## Muinsusmälestised

Priedainesse jääb kohaliku kaitse all olev Priedaine suvilapiirkond.

Muinsusmälestistena on kohaliku kaitse all elumajad aadressil Lielais prospekts 24, Olaines iela 5, Lielais prospekts 2,  Mārupes iela 3 ja Mārupes iela 11, Priedaine raudteejaam,  aiamajad aadressil Lielais prospekts 2 k-2
ja Spilves iela 10.

Regionaalse kaitse all on elumajad aadressil Upmalas iela 8, Zīlīšu iela 10, Lielais prospekts 15, ja  Lielais prospekts 16. Riikliku kaitse all on Priedaine asulakoht.

## Viited
Histoloog

**Histoloog** on eriteadlane, kes uurib hulkraksete organismide rakkude ja kudede struktuuri, ehitust, arenemist ja talitlust ning patoloogiat. 

## Histolooge
*Richard Altmann
*Santiago Ramón y Cajal
*Aleksandr Dostojevski
*Hans Christian Gram
*Camillo Golgi
*Harry Andreas Kull (1886–1933)
*Rudolf Albert Kölliker
*Louis Ranvier
*Theodor Schwann
*...

## Vaata ka
*histoloogia
*histopatoloogia

## Viited
Vārnukrogs

**Vārnukrogs** (saksa keeles *Warne Krug*) on Läti linna Jūrmala osa. 

Asub Priedaineist idas, Lielupe jõe vasakul kaldal. 138 elanikku (2008). Vārnukrogsi ja Priedaine vahel Lielupe kaldal asub 15–20 meetri kõrgune paljand Baltā kāpa ('valge luide'). 

1755. aastal, kui Lielupe säng muutus, rajati Lielupe uue sängi ja jõge Daugavaga ühendava vana sängi liitumiskohale kõrts, mille järgi on linnaosa nime saanud. Aastast 1959 Jūrmala koosseisus.

Linnaosa jääb osaliselt Buļļi luidete alale. Looduskaitse all on mänd ümbermüüduga 2.54 meetrit. 

## Viited
Nastja

**Nastja** (tuntud kui **Nõid Nastja**, kodanikunimega **Anastassia Perevoztšikova**; sündinud 16. mail 1982 Vologdas) on telesaate "Selgeltnägijate tuleproov" Eesti esimese hooaja võitnud selgeltnägija. 

Ta lõpetas aastal 1999 Tallinna Juhkentali Gümnaasiumi ja 2004 Tallinna Ülikooli geoökoloogia erialal. Nastja on töötanud telefonidispetšerina ja kunstiõpetajana laste kunstistuudios.  

Ta on avaldanud raamatu "Nastja hea tervise kokaraamat" (2011). Samuti on ta osalenud telesaates "Tantsud tähtedega", kus ta koos oma partneri Marko Mehisega saavutas kolmanda koha.

## Viited

## Kirjandus
* Kristiina Genno, "Nastja. Selgeltnägija", 2009, Fookus Meedia, ISBN 9789985996690
Jass Kaselaan

**Jass Kaselaan** (sündinud 26. juunil 1981) on eesti skulptor.

## Elukäik
Jass Kaselaan lõpetas 2006. aastal Tartu Kõrgema Kunstikooli ja kaitses 2008. aastal Eesti Kunstiakadeemias magistritöö. 

Alates 2009. aastast on Kaselaan Eesti Kujurite Ühenduse liige. 

Jass Kaselaan on skulptuuriõppejõuna õpetanud nii Kunstiakadeemias kui ka Tartu Kõrgemas Kunstikoolis.

2012. aastal varastas ja hiljem lõhkus Kaselaan Tartu Kunstimuuseumi näituselt osa Jaan Toomiku installatsioonist "15. mai – 1. juuni 1992". Kaselaant karistati väärteo eest 64-eurose rahatrahviga.

## Looming
Jass Kaselaan keskendub valdavalt suuremahulistele skulptuuri-, heli- ja ruumiinstallatsioonidele. Kaselaane projekte iseloomustab installatsioonide totaalsus, mis on samas läbi mõeldud pisimagi detailini, arvestades valitud teemat ja projekti toimumispaigana kasutatavat ruumi. 

### Teoseid
* 2009 "Luigelaul"
* 2010 "Tulge tagasi inimese lapsed"  
* 2011 "Hingede rändamine"   
* 2011 "Valgus on meie jõud" 
* 2012 "Aed" 
* 2013 "Objektid väljal" 
* 2013 "Jumala hääl" 
* 2014 "Nukkude väljak" 
* 2015 "Majakas" 
* 2016 "Vaikelu" 

## Tunnustus
* 2011 Anton Starkopfi stipendium
* 2014 Kristjan Raua preemia (monumentaalsed ja skulptuuri mõjuvalt ruumiga siduvad isikunäitused "Objektid väljal" Draakoni galeriis ja "Jumala hääl" Tallinna Kunstihoone galeriis)
* 2014 Köler Prize (peapreemia)
* 2025 Eesti Kultuurkapitali Kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia näituse eest „Karjane. Haud. Tiibadega inimene“ eest Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumis.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Filmimuuseumi kunstiteoste konkursi võitis koostööprojekt “Mandariinijaht” Sirp.ee, 13. oktoober 2016
* "Selgusid uue raadiomaja kunstiteoste ideekonkursi võidutööd" Sirp.ee 12. detsember 2014
* "Moodsa aja kiviraidur" Eesti Ekspress, 13. august 2014 (Digaris)
* Jass Kaselaan YouTube'is
Margaret Burbidge

**Eleanor Margaret Burbidge** (aastani 1948 **Eleanor Margaret Peachey**; 12. august 1919 Davenport – 5. aprill 2020 San Francisco) oli Briti ja Ameerika Ühendriikide astrofüüsik. Elas saja-aastaseks.

Burbidge lõpetas 1939. aastal Londoni Ülikooli University College'i astronoomia alal. 1943. aastal sai doktorikraadi. Ta on töötanud Londoni Ülikooli observatooriumis, Chicago Ülikooli Yerkesi observatooriumis, Cambridge'i Ülikooli Cavendishi laboratooriumis, California Tehnoloogiainstituudis ja alates 1962. aastast California Ülikoolis San Diegos, kus ta aastatel 1979–1988 juhatas astronoomia ja kosmoseteaduste keskust.

Ta oli Greenwichi Kuningliku Observatooriumi esimene direktor (1972–1973) pärast seda, kui Kuningliku astronoomi ja observatooriumi direktori ametid 1972. aastal lahku löödi. 1976. aastal sai ta esimese naisena Ameerika Astronoomiaseltsi presidendiks (oli ametis 1976–1978).

Burbidge võitles naiste diskrimineerimise vastu astronoomias.

## Teadus
Burbidge'ilt on uurimusi tuumaastrofüüsika, tähtede siseehituse ja evolutsiooni ning kvasarite ja galaktikate füüsika alalt.

Koos William Alfred Fowleri, Fred Hoyle'i ja Geoffrey Burbidge'iga uuris ta aastatel 1955–1957 põhjapanevalt raskete elementide moodustumist tähtedes toimuvate termotuumareaktsioonide käigus. Samuti on ta uurinud galaktikate keemilist koostist, struktuuri ja pöörlemist, määranud esmakordselt mitme galaktika massi ning uurinud galaktikaid, kus toimuvad plahvatuslikud protsessid.

1960. aastatel oli ta üks esimesi, kes alustas kvasarite uurimist. Mitu tema tööd on pühendatud raadiogalaktikate, kvasarite ja pulsarite kiirgusteooriale.

## Tunnustus
 
*1964 – Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks valimine
*1978 – USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks valimine
*1982 – Bruce'i medal USA Vaikse Ookeani Astronoomiaseltsilt 
*1983 – National Medal of Science 
*1984 – Henry Norris Russelli loeng (Ameerika Astronoomiaseltsi elutööauhind)
*1988 – Albert Einsteini teadusauhind Maailma Kultuurinõukogult
*2005 – Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedal

## Raamatud
**Quasi-Stellar Objects* (1967, koos Geoffrey Burbidge'iga)
**The Masses of Galaxies* (1975, koos Geoffrey Burbidge'iga)

## Isiklikku
Margaret Burbidge oli abielus astrofüüsik Geoffrey Burbidge'iga. 

Burbidge sai 1977. aastal USA kodakondsuse.

## Viited
Atroofilised jutid

**Atroofilised jutid** ehk **striia** ehk **kõhetusjutid** (ladina keeles *striae atrophicae*) on epidermise atroofiline haigusseisund inimestel.

## Sünonüümid
Kasutusel on ka terminid: *striae albae*, *striae albicantes*, *striae distensae*, *striae cutis distensae*, *striae gravidarium* (rasedajutid) ka venitusarmid ja venitusjutid.

## Esinemine
Striiasid esineb 70–90% rasedatel naistel, 70% täiskasvanud naistel ja kuni 40% täiskasvanud meestel. Harva esineb striiasid ka lastel.

Striiad esinevad nahal paljudes kohtades paralleelsete juttidena – nii punaste, kohevamate valgete kui ka justkui läikivate triipudena, mis aja jooksul muutuvad heledamateks armideks.

## Põhjused
Põhjused on ebaselged. Striaasid esineb enam raseduse ajal, aga ka kiire kaalutõusu korral, suhkurtõve, tuberkuloosi, Marfani sündroomi ja pikaajalise raviga kehaväliste glükorkortikoididega.   
  
## Klassifikatsioon
*RHK-10 klassifitseerib striia naha atroofilise haigusseisundina – alamjaotises [L90.6] "Atroofilised jutid". 
 
## Veterinaaria
Loomadel esineva striia etioloogia ei ole täpselt teada ja arvatakse, et loomadel esineb striiat harva.

## Vaata ka
*hüperkortisolism
*neerupealis

## Viited

## Välislingid
* F. Parkes Weber, *[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2018065/pdf/procrsmed00725-0189.pdf Unilateral Striæ Atrophicæ (Striæ Cutis Distensæ) of the Thorax]*, Proc R Soc Med. 1917; 10(Dermatol Sect): 176–182. PMCID: PMC2018065, veebiversioon (vaadatud 3.11.2013) (inglise keeles)  
* W. Knowsley Sibley, *[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2202205/pdf/procrsmed01248-0051.pdf Striæ Atrophicæ]*, Proc R Soc Med. 1924; 17(Dermatol Sect): 44–45. PMCID: PMC2202205, veebiversioon (vaadatud 3.11.2013) (inglise keeles)
* A.D.K.Peters, *[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC1998083/pdf/procrsmed00662-0031.pdf Striæ Atrophicæ.? Dyspituitarism]*, Proc R Soc Med. 1939 October; 32(12): 1578–1580, PMCID: PMC1998083, veebiversioon (vaadatud 3.11.2013) (inglise keeles)
Cartago (California)

**Cartago** (varem **Carthage**, **Daniersburg** ja **Lakeville**) on rahvaloendustel arvestatav kohaliku võimuorganita asula (*census-designated place*) USA-s California osariigis Inyo maakonnas.

Cartago asub Owensi järvest 4,8 km kaugusel läänes ja Olanchast loodes, 1106 m kõrgusel üle merepinna.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 92. Aastal 2000 oli elanikke 109.

Cartago asub mahajäetud asula Carthage'i lähedal. Cartago on nime saanud Kartaago hispaaniakeelse nime järgi. Esimene postkontor avati Cartagos 1918. Mäetööstuse õitseajal piirkonnas (1870. aastatel) oli Cartago aurulaeva sadam, kust veeti laevadega puitu ja maaki.
Ain Agan

**Ain Agan** (sündinud 27. oktoobril 1959) on eesti kitarrimängija ja helilooja. 

Ta on Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia kitarriõppejõud ning Viljandi Kitarrifestivali asutaja ja kunstiline juht. 

Agan on esinenud Rootsis, Soomes, Prantsusmaal, Kanadas, USAs, Venemaal, Hiinas, Austrias, Inglismaal, Iirimaal, Norras, Taanis ja Fääri saartel. Ta on mänginud umbes sajaviiekümnel Eestis ilmunud heliplaadil. 

Ain Agan on MTÜ Estonian Dream Big Band asutajaliige, ansambli Eesti Keeled asutaja, rahvusvahelise kvarteti Agan-Viinikainen-Mälgand-Kallio ja omanimelise uue bändi AgAin Group eestvedaja ning kuulub paljude ansamblite koosseisu: Agan-Saarsalu duo, Agan-Maaker duo, S.A.M Trio, Basic Concept, MaiTrio, Rõõmus Re (Robert Jürjendali ja Riho Sibulaga) jpt.

## Sooloplaadid
Ta on välja andnud kolm sooloplaati: 
*1995 “Ramp” 
*2005 “Ain Agan ja Tallinna Kammerorkester”
*2009 “Pictures” 

## Duoplaadid
*2010 "A2O" koos Oleg Pissarenkoga

## Tunnustus

* 2009 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Aleksei Saksaga, sarja eesti improvisatsioonid teostamise eest)
* 2012 Tartu Ülikooli aumärk
* 2016 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (omanäoline ja väljapaistev loominguline tegevus)
*2020 Viljandimaa kultuuripärl
*2021 stipendium "Ela ja sära"

## Viited
Erich Honecker

**Erich Ernst Paul Honecker** (25. august 1912 Neunkirchen – 29. mai 1994 Santiago) oli Saksa DV poliitik, Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei keskkomitee peasekretär 3. maist 1971 kuni 18. oktoobrini 1989. 1976. aastast oli ta ka Saksa DV Riiginõukogu esimees.

Honecker astus Saksamaa Kommunistlikku Parteisse 1929. aastal. Samal aastal läks ta Moskvasse Lenini kooli õppima ja 1931. aastal naasis Saksamaale. Ta vahistati 1935. aastal ja mõisteti 1937. aastal kümneks aastaks sunnitööle, kus viibis sõja lõpuni. 

Seejärel asutas Honecker noorteorganisatsiooni Saksa Vaba Noorsoo Liit (FDJ) ja oli selle esimees 1946–1955. Täiendas haridust Moskvas ning aastatel 1958–1971 oli ta SSÜP KK julgeolekusekretär. Selles ametis oli ta Berliini müüri ehitamise üks organisaatoreid ja oli vastutav Saksa DV piiri ületajate mahalaskmise eest.

Pärast Saksamaa ühinemist pandi ta 1990. aastal koduaresti ning talle esitati süüdistus riigireetmises, võimu kuritarvitamises ja korruptsioonis. Pärast vahistamiskäsku põgenes ta 13. märtsil 1991 koos abikaasa Margot Honeckeriga Moskvasse. Venemaa valitsus nõudis Honeckeride riigist lahkumist. 11. detsembril 1991 varjusid nad Tšiili saatkonda. 29. juulil 1992 saadeti Honecker tagasi Saksamaale. Tema abikaasa lendas Tšiilisse, kus elas nende tütar, kes oli tšiillasega abielus. Maksavähki põdev Honecker anti kohtu alla, kuid kohus otsustas, et ta on liiga haige ja ei elaks kohtupidamist üle ning tühistas 13. jaanuaril 1993 vahistamiskäsu. Honecker lendas seejärel kohe oma abikaasa ja tütre juurde Santiagosse. Ta suri seal 29. mail 1994 maksavähki.
Skene näärmed

**Skene näärmed** ehk **parauretraalnäärmed** ehk **kusitikõrvalnäärmed** (*glandulae Skene*;*glandulae vestibulares minores*) on osade imetajate emaste kusitinäärmed. 
  
## Inimesel
Skene näärmed arenevad kuse-suguurkest üksnes osadel naistel.
  
Skene näärmete sekreet sarnaneb konsistentsilt mehe eesnäärme sekreediga, seetõttu kasutatakse ka terminit "naise prostata" (*Prostata feminina*). 

### Patoloogia
Parauretraalnäärmete patoloogiana on teada mitmesuguseid haiguslikke seisundeid: põletik, divertiikul, healoomulised kasvajad (RHK-10 [D30.7]) ja pahaloomulised kasvajad. 

## Ajaloolist
*Parauretraalnäärmeid (vahel nimetatud ka Guérini näärmeteks) kirjeldas esimesena prantsuse kirurg Alphonse François Marie Guérin (9. august 1816 – 21. veebruar 1895).
*Tänapäeval on näärmed nimetatud Šoti günekoloogi Alexander Johnston Chalmers Skene (17. juuni 1837 – 4. juuli 1900) järgi.

## Vaata ka
*naise ejakulatsioon
*naise orgasm

## Viited

## Välislingid
* *[http://www.isismedia.org/ Female Ejaculation is prostatic fluid from the female prostate – the G-spot!]* (3D Animation of Female Prostate Gland 1 360 Degree Vertical Rotation), veebiversioon (vaadatud 03.11.2013) (inglise keeles)
Bobby McFerrin

**Robert Keith McFerrin, Jr.** (sündinud 11. märtsil 1950 Manhattanil New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide laulja ja muusik. Tema tuntuim laul on "Don't Worry, Be Happy". Ta on võitnud kümme Grammy auhinda.

## Diskograafia
### Albumid
Bobby McFerrinil on ilmunud 19 stuudioalbumit.

## Välislingid
*Bobby McFerrini koduleht
Lõuna Kõrgepingevõrgud

**Lõuna Kõrgepingevõrgud** (lühend **LKV**) oli elektriettevõte, mis jaotas Lõuna- ja Kagu-Eesti elektrienergiat.

LKV moodustati 1951. aastal elektriettevõtte Ulila Elektrivõrgud baasil.

## Vaata ka
*Põhja Kõrgepingevõrgud

## Viited
Lõõr

**Lõõr** (ka: **suitsulõõr, suitsukäik**) on ahjus, kaminas vm küttekoldes olev püstine kanal, millega tekitatakse tõmmet.

## Viited
Buļļuciems

**Buļļuciems** on Läti linna Jūrmala osa. 

See asub Lielupe linnaosast idas ja Lielupe jõe paremal kaldal, jõe teisel kaldal on Riia linna osa Rītabuļļi. 812 elanikku (2008). 

Linnaosa nimi tuleb kunagisest Buļļi mõisast (*Bullenhof*). Linnaosas asub üks Läti kõrgemaid luiteid Ragakāpa ja Jūrmala vabaõhumuuseum. Pärast Teist maailmasõda rajati sinna kalurite artell Uzvara ja kalasadam. 1959. aastast Jūrmala koosseisus.

Elumaja-suvila aadressil Kuģu iela 9 k-3 on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.

Looduskaitse all on 29 mändi. Ka jäävad linnaossa osaliselt Ragakāpa hoiuala ja Lielupe luha niitude hoiuala. 

## Viited
Elavad surnud

**"Elavad surnud"** (originaalpealkiri **"The Walking Dead"**) on Ameerika Ühendriikide õudusdraamasari. Telesari põhineb samanimelisel koomiksil, mille autorid on Robert Kirkman, Tony Moore ja Charlie Adlard.

Sarja peategelane on Rick Grimes (keda kehastab Andrew Lincoln) – väikelinna asešerif, kes ärkab haiglas kuudepikkusest koomast ja avastab end keset postapokalüptilist maailma, mille on vallutanud zombid. Grimes leiab üles oma perekonna ja temast saab ellujäänute rühma juht. Rühm püüab zombidega täidetud maailmas üheskoos ellu jääda ja kohaneda, kuid zombidest veel ohtlikumaks osutuvad mõned inimesed. Sarja esimese hooaja tegevus leiab aset Atlanta ümbruskonnas, teise kuni neljanda hooaja tegevus toimub Põhja-Georgia maapiirkonnas, alates viiendast hooajast toimub tegevus Alexandrias Virginia osariigis.

"Elavad surnud" jõudis Ameerika Ühendriikides teleekraanidele 31. oktoobril 2010 kaabeltelevisioonikanalil AMC ja väljaspool Ühendriike novembris 2010 Fox International Channelsi kanalitel. AMC on igal aastal telesarja uue hooajaga pikendanud, sest sarja vaadatavus on väga suur. Kuuenda hooaja esimene osa tuli teleekraanidele 11. oktoobril 2015. Telesarja populaarsuse tõttu hakati valmistama sõsarsarja "Fear the Walking Dead", mille avaosa jõudis AMC kanalil eetrisse 23. augustil 2015.

Telesari on saanud kriitikutelt kiitva vastuvõtu, sellele on antud mitu auhinda, sealhulgas Writers Guild of America uue telesarja auhind ja Kuldgloobuse parima draamatelesarja auhind.

## Peamised osatäitjad

## Osatäitjate galerii


Andrew Lincoln 2012.jpg|Andrew Lincoln (2012)
Sarah Wayne Callies January 2015.jpg|Sarah Wayne Callies (2015)
Chandler Riggs 2014.jpg|Chandler Riggs (2014)
Steven Yeun at the 2013 San Diego Comic Con.jpg|Steven Yeun (2013)
Jon Bernthal 2014.jpg|Jon Bernthal (2014)
Norman_Reedus_2014.jpg|Norman Reedus (2014)
Melissa McBride 40th Saturn Awards (cropped).jpg|Melissa McBride (2014)
Lauren Cohan 2014 Comic Con (cropped).jpg|Lauren Cohan (2014)
Danai Gurira 2014 Comic Con (cropped).jpg|Danai Gurira (2014)
Scott Wilson February 2015.jpg|Scott Wilson (2015)
Emily Kinney 2014 Comic Con (cropped).jpg|Emily Kinney (2014)
Laurie Holden 2013.jpg|Laurie Holden (2013)
The Walking Dead cast 2013.jpg|(2013)


## Viited

## Välislingid

* Telesarja ametlik koduleht (inglise keeles)
* Sarja lehekülg telekanali FOX veebisaidil (eesti keeles)
Väike-Maarja kihelkonnakool

**Väike-Maarja kihelkonnakool** on endine kool Lääne-Virumaal Väike-Maarja valla keskuses Väike-Maarja alevikus. Praegu asub kihelkonnakooli ruumides Väike-Maarja muuseum.  

Juba Rootsi ajal, 17. sajandi keskpaiku, hakati maarahvalt nõudma lugemisoskust ja ristiusu tundmist. Sada aastat hiljem, Katariina II valitsemisajal, avati Väike-Maarja mail esimesed külakoolid (1728. aastaks oli avatud kümme külakooli). Kihelkonnakool avati Väike-Maarjas 1723. aastal.

Aastatel 1893–1907 juhatas kooli Jakob Tamm.

Selles koolis õppis ka Anton Hansen Tammsaare.
## Viited
Marta Vaarik

**Marta Vaarik** (sündinud 27. septembril 1986) on eesti kunstnik.

Marta Vaarik on interdistsiplinaarne kunstnik, kes kasutab maali, videot ja ''performance''<nowiki/>'it, et kujutada isiklikke lugusid ning julgeid žeste, mis seavad väljakutse kultuurinormidele, lõhkudes traditsioonilisi narratiive. Suur sotsiaalse tundlikkusega Vaarik uurib vähemuste õigustega seotud probleeme ning töötab vaimse tervise probleemide ja taasintegreerumisega tegelevate riskikäitumisega noortega. Kontrastiks süngetele teemadele näeme Vaariku kunstiteoseid pigem frivoolsetes toonides. Tema teoseid on eksponeeritud paljudes galeriides, kaasa arvatud grupinäitusel Kunstihoones ja Heit galeriis Berliinis ning isikunäitustel Vabaduse, Draakoni ja EKA galeriis. 

Vaarik on omandanud Eesti Kunstiakadeemias bakalaureusekraadi maali erialal ja magistrikraadi fotograafias ning omab kogemust filmirežissöörina. Enamik nublu muusikavideoid on Marta Vaariku lavastatud ning välja mõeldud, sealhulgas "Für Oksana", mis oli ühtlasi tema debüüt režissöörina. 

Tal oli Tallinnas Väike-Karja tänaval *vintage*-toodete pood. 

## Isiklikku
Tema isa on näitleja Andrus Vaarik, ema on Ülle Vaarik.

## Viited

## Välislingid
* Marta Vaarik avab monumendi vanaemale. kultuur.err.ee, 19. november 2014
* Kelly Turk, Marta Vaariku isikunäitusest „Seestunud”. Müürileht, 16. juuni 2017
* Marta Vaarik avab isikunäituse "I sow along a pirate sea and no dick is stopping me". 7. november 2019
* https://kultuur.err.ee/1000992/galerii-marta-vaarik-avas-eka-galeriis-isikunaituse
* https://www.artun.ee/en/photos-marta-vaarik-i-sow-along-a-pirate-sea-and-no-dick-is-stopping-me-at-eka-gallery-07-30-11-2019/
* https://www.artun.ee/en/calendar/marta-vaarik-i-sow-along-a-pirate-sea-and-no-dick-is-stopping-me/
Albu vallamaja

**Albu vallamaja** on vallamaja Järva-Madise külas.  

Valmis 1897, omavalitsus töötas hoones 2017. aastani. Aprillis 2019 anti hoone kohaliku külaseltsi käsutusse. Hoone ees seisab kirjanik A.H.Tammsaare monument. 

## Vaata ka
*Anton Hansen-Tammsaare monument
Lääne Kalur

**Lääne Kalur** oli kalurikolhoos Lääne maakonnas. 

1920. aastate algul loodi kaluriühistu “Kalamees”, kuid kalureid see koondada ei suutnud. 1930. aastal võeti vastu uus põhikiri ja “Kalamehest” sai “Kalur”. Kuid ka see polnud kalurite kutseühing, sest tema liikmeiks olid ka riigiametnikud-õngemehed. 26. aprillil 1941 koondusid Haapsalu kalurid uude kaluriühistusse “Kalur”. Pärast sõda 7. märtsil 1945 otsustasid Haapsalu kalurid taas astuda ühistusse “Kalur”. Valiti ühistu juhatus, kus esimeheks sai kalamees Villem Kivi, tema asetäitjaks sai Aleksander Mensas. 28. aprillil 1949. aastal tehti otsus reorganiseerida ühistu kaluriartelliks (kalurikolhoosiks) “Haapsalu”. Juhatuse esimeheks valiti Alfred Kuinberg. Liikmeid oli 110. 

1955. aasta juulis võttis kolhoos oma koosseisu ka Vormsi kalurid. 12. juulil 1955, kui otsustati tugevnenud ühismajandile uus nimi anda, oli parajasti Musta mere kangelase admiral Pavel Nahhimovi surma-aastapäev. Ettepanek anda kolhoosile admiral Nahhimovi nimi võeti üksmeelselt vastu. Loodi "Admiral Nahhimovi nimeline kalurikolhoos".

1971. aastal ühines kolhoos "Dzeržinski-nimelise kalurikolhoosiga". Kalurikolhoosile pandi uus nimi – “Haapsalu Kalur” ja selle esimeheks sai Villu Põldsam.

1975. aastal moodustati kolhooside Haapsalu Kalur ja Virtsu Kalur alusel "Lääne Kaluri kalurikolhoos". 1979. aastal liideti Lääne Kaluri kalakolhoosi juurde Haapsalu kalakombinaat ja 1981 Vormsi sovhoos. 

1991. aastal organiseeriti kolhoos ümber aktsiaseltsiks West.

## Viited
Läti laenud eesti keeles

**Läti laenud** on eesti keelde läti keelest tulnud laentüved. Laenamine algas 8. sajandil ja hoogustus 13. sajandil keelekontaktide tihenemisel. 

Läti laenud esinevad ennekõike eesti keele murretes, peamiselt lõunaeesti murretes ja saarte murdes (üle 250 sõna), eriti palju aga Lätis asunud Lutsi ja Leivu keelesaartel (u 900). Eestlaste ja lätlaste ajalugu ja kultuur on väga sarnased, seetõttu erilisi mõjuvaldkondi ei ole ja laiemalt levinud laene on vähe. Mõned läti laenud on siiski jõudnud ka eesti kirjakeelde. 2020. aasta uurimisseisuga hindas Sven-Erik Soosaar nende hulgaks 34–47.

Laenud näitavad kahe naaberrahva pikaajalist vastastikust, nii-öelda perekondlikku iseloomuga suhtlemist, laenatud on joogi- ja toidunimetusi, rõivanimetusi ning muid koduse majapidamisega seotud sõnu. Sven-Erik Soosaare järgi on kindlad läti laenud näiteks *[[kanep]]*, *[[kauss]]*, *[[kuut]]*, *[[Kiin (tööriist)|kiin]]* (terariist), *[[kass|kõuts]]*, *labus*, *[[lest]]* (kala), *[[Lääts (kaunvili)|lääts]]*, *[[magun]]*, *mait*, *nuum*, *pakal*, *palakas*, *[[pastel]]*, *[[rauts]]*, *[[Rääts (korv)|rääts]]* (korv), *[[sõkal]]*, *tuust*, *[[täkk]]*, *vanik*, *[[viisk]]*.

## Vaata ka
*germaani laenud eesti keeles
*alamsaksa laenud eesti keeles
*saksa laenud eesti keeles
*baltisaksa laenud eesti keeles
*vanarootsi laenud eesti keeles
*rootsi laenud eesti keeles
*balti laenud eesti keeles
*slaavi laenud eesti keeles
*vanavene laenud eesti keeles
*vene laenud eesti keeles
*soome laenud eesti keeles

## Viited
Prümli vallakool

**Prümli vallakool** oli kool Ambla vallas Prümli külas (praegune *Jõgisoo küla*), kus A. H. Tammsaare õppis aastatel 1888–1891. 

Vallakool asus praeguse Jõgisoo küla territooriumil, mis moodustati osalise Roosna asunduse, Prümli küla ja Jõgisoo küla liitmisel.

Prümli vallakooli asus 1888. aastal õppima rahvakirjanik A. H. Tammsaare. Prümlis käis ta koolis kolm aastat ning õppis õpetaja Ants Tissi käe all vene keelt, ajalugu, maateadust ja looduslugu.

Prümli koolimaja täitis ka valla- ja kohtumaja ülesandeid ning koolmeister oli ka vallasekretär. Seetõttu oli kooli rehetoas ahju taga ka nn arestikamber.

Kool, mille asukohta meenutab praegu ainult paar puud, oli eelmisel sajandivahetusel tuntud ärksa kohana. Näiteks tegutses seal aastatel 1869–1906 keelpillikvartett – 2 viiulit, vioola ja tšello.

## Viited
Ventspilsi kreis

**Ventspilsi kreis** (saksa keeles *Hauptmannschaft Windau*, *Kreis Wendau*, läti keeles *Ventspils apriņķis*) oli Kuramaa kubermangu kuulunud haldusüksus Venemaa keisririigis Kuramaal.

## Territoorium

Ventspilsi kreisilinn oli Ventspils (saksa keeles *Wendau*), kreisi kuulus veel kolm kihelkonda (*politischen kirschspiel*):
* Ventspilsi kihelkond (*Kirchspiel Wendau*),
* Piltene kihelkond (*Kirchspiel Pilten*),
* Dundaga kihelkond (*Kirchspiel Dondangen*).

## Viited

## Välislingid

* 
* Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1912). Kreis Windau, lk 474–493.
Antonov Airlines

**Antonov Airlines** on Ukraina lastilennuettevõte, riigiettevõtte Antonov allüksus, mis opereerib ülisuurte ja -raskete lastide rahvusvahelisi tellimuslende. Tema pealennuväljaks on Antonovi lennujaam (ukraina Aеропорт "Антонов"), mis asub Kiievist 25 kilomeetri kaugusel loodes, Hostomeli küla lähedal.

## Lennukipark

Lennukid, mida Antonov Airlaines kasutab lastivedudel:
*1 Antonov An-225 Mrija
*7 Antonov An-124-100 Ruslan
*1 Antonov An-22 Antaios
*2 Antonov An-12
*1 Antonov An-26
*1 Antonov An-74
Lennukid, mida Antonov Airlines kasutab konstruktoribüroo vajadusteks: 
*1 Antonov An-28
*1 Antonov An-32
*3 Antonov An-140
*2 Antonov An-148

## Märkimisväärsemaid laste
Antonov Airlinesi kohale toimetatud märkimisväärsemaid laste:
*88 tonni kaalunud hüdroelektrijaama vesiturbiin Harkivist Taškenti
*Spitaki maavärina tagajärgede kõrvaldamiseks vajalik tehnika Armeeniasse
*Lahesõja tagajärgede kõrvaldamiseks vajalikud vahendid ja süsteemid (buldooserid miiniväljade puhastamiseks, mobiilsed elektrijaamad, erilaevad miinide ja nafta eemaldamiseks, humanitaarabi) 
*135,2 tonni kaalunud Siemensi generaator Düsseldorfist Saksamaal Delhisse Indias An-124-ga
*erikonteinerites tuumakütus Habbaniyah'st Iraagis Jekaterinburgi Venemaal ÜRO Iraagi desarmeerimisprogrammi alusel
*102 tonni kaalunud vedur Londonist Kanadas Dublinisse Iirimaal
*70 tonni kaalunud elektrijaama generaator Robin Hoodi lennujaamast Doncaster Sheffieldis Suurbritannias Lahore'i Pakistanis
*187,6 tonni kaalunud elektrijaama generaator Frankfurdi Hahni lennujaamast Saksamaal Jerevani Armeenias (Guinnessi rekordite raamatus)
*95 tonni kaalunud Putzmeisteri betoonipump Fukushima I tuumaelektrijaama abistamiseks Atlanta Hartsfieldi lennujaamast Jaapanisse

## Viited

## Välislingid
*Antonov Airlainesi koduleht
South Bend

**South Bend** on linn Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis, St. Josephi maakonna halduskeskus.

See on saanud nime asukoha järgi St. Josephi jõe lõunapoolseima looke juures. Piirkonna asustasid 19. sajandi alguses karusnahakaubitsejad. Linnastaatuse sai 1865. aastal. Kuni 20. sajandi keskpaigani mõjutas linna majandust tugevalt jõe lähedus, mis soodustas rasketööstuse arengut. Elanike arv oli suurim 1960. aastal (132 445) ja hakkas seejärel vähenema, põhjusteks inimeste kolimine eeslinnadesse ja suurte tööstusettevõtete töö lõpetamine. Tänapäeval on linnas peamised majandusvaldkonnad tervishoid, haridus, väikeettevõtlus ja turism.

Linnas elas 2010. aasta rahvaloenduse järgi 101 168 inimest. See on Indiana suuruselt neljas linn ning Põhja-Indiana majandus- ja kultuurikeskus.

Linnas asub Notre Dame'i Ülikool.

Aastatel 2012–2020 oli South Bendi linnapea Pete Buttigieg.

## Välislingid
* Koduleht
Dragoni

**Dragoni** on vald (*comune sparso*) Itaalias Campania maakonnas Caserta provintsis. Halduskeskus asub San Giorgios.

130 meetri kõrgusel merepinnast asuva Dragoni asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 
 
Dragoni piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Alife, Alvignano, Baia e Latina, Liberi, Roccaromana.

Dragoni halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Maiorano di Monte, Chiaio, Aschettini, San Giorgio (keskus), San Marco, Trivolischi.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Lielupe (Jūrmala)

**Lielupe** on Läti linna Jūrmala osa. 

Asub Buldurist idas ja Buļļuciemsist ning Stirnuragsist läänes, Lielupe jõe  ja Liivi lahe vahel. 1623 elanikku (2008). 

Linnaosa tekkis Buļļi mõisa ja Bulduri mõisa piirile. 1913. aastal rajati sinna Priedaine jahiklubi juurde Buļļi peatuskoht,  mis nimetati 1932. aastal Lielupeks. Aastast 1959 on Lielupe Jūrmala linna koosseisus.

Looduskaitse all on Esimena ja Teine mänd ning veel 47 mändi. Ka jääb linnaossa osaliselt Ragakāpa hoiuala. 

## Muinsusmälestised

Lielupesse jäävad osaliselt kohaliku kaitse all olevad Vecbulduri kaluriküla ja suvilapiirkond ja Dubulti-Majori-Bulduri-Lielupe suvilarajoonid.

Muinsusmälestistena on kohaliku kaitse all elumajad aadressil Burtnieku iela 16, Oskara Kalpaka prospekts 24, Bulduru prospekts 130, Bulduru prospekts 128, Bulduru prospekts 124, Rotas iela 8, Rotas iela 4, Bulduru prospekts 105, Bulduru prospekts 101, Meža prospekts 103, 19. līnija 2, Bulduru prospekts 93, 18. līnija 1, Oskara Kalpaka prospekts 2, Bulduru prospekts 106 k-6, Paula Stradiņa iela 1, Bulduru prospekts 79, Bulduru prospekts 98a, Ernesta Birznieka-Upīša iela 7, Bulduru prospekts 69, Bulduru prospekts 61, Bulduru prospekts 55, Bulduru prospekts 86 k-2 ja Meža prospekts 59, elumaja-pansion aadressil Tērvetes iela 10A, elumaja-suvila aadressil  Bulduru prospekts 84, Lielupe raudteejaam, majandushoone aadressil 18. līnija 1, kunstnik Arturs Birkertsi elupaik, Pauls Stradiņši elupaik ning lehla  aadressil Meža prospekts 61.

Regionaalse kaitse all on elumajad aadressil Viļņu iela 3, Meža prospekts 58, Bulduru prospekts 135, Rotas iela 15, 19. līnija 1, Meža prospekts 77, Meža prospekts 75, Bulduru prospekts 53 ja Meža prospekts 131 ning selle kamin, elumaja-suvila aadressil Meža prospekts 77 k-2, ja elumaja-pansion aadressil Oskara Kalpaka prospekts 30.

Riikliku kaitse all on elumajad aadressil Bulduru prospekts 84 k-3 ja Rotas iela 3 ning selle uksehinged, Villa Guna, ja majandushoone aadressil Rotas iela 3.

## Viited

## Välislingid

## Pilte

Pilt:Lielupe (41493547144).jpg|Lielupe rand
Pilt:Viļņu iela 3, Jūrmala.jpg|Viļņu iela 3
Pilt:Kalpaka_iela_-_panoramio_(1).jpg|Oskara Kalpaka prospekts 30
Pilt:Lielupes kapi, Jūrmala, Latvia - panoramio.jpg|Lielupe kalmistu
Oru Pearu

**Oru Pearu** ehk **Tagapere Pearu** ehk **Pearu Murakas** on tegelane A. H. Tammsaare romaanisarjas "Tõde ja õigus". 

Pearu ei ole sündinud Vargamäel, vaid tulnud sinna aastaid enne Andrest-Krõõta kusagilt kaugemast piirkonnast, Tammsaare sõnul paigast, kus "vaid hundid uluvad". Loomult on Pearu kaval ja veidi imeliku mõtlemisega, sageli äärmuslikult kiuslik ning isegi vägivaldne. Tema puhul ei või kunagi teada, millised riukad tal mõttes mõlguvad. Pearule meeldib tähelepanu ja inimeste imetlus. Pearu vempudel ei näigi olevat sügavamat tagapõhja. Tal on muuseas võime näha inimeste nõrkusi, sealhulgas ka Andrese omi, ning nendele surudes palju ebameeldivusi põhjustada ja väljakutseid esitada. Pearu võtab kogu elu pigem mänguna, milles peaosalisena näeb ta iseennast. Kuigi Pearule tööd teha ei meeldi ning ülemäära ta ennast sellega ei vaeva, ei jää ta jonnakuselt ja kanguselt Andresele alla ja saavutab veel rohkemgi. Pearu paneb Andrese tihti proovile ning vastandub oma irratsionaalsusega Andrese ratsionaalsusele. Samas viivad Pearu teod sündmusi edasi ja panevad Andrest ka filosofeerima ning seeläbi jõuavad lugejani Andrese tõekspidamised. Kuigi mõnikord lähevad Pearu ja Andres isegi kättpidi üksteisele kallale ja kaebavad üksteist kohtusse, siis esineb ka leppimishetki, mil Pearu käitub justkui poleks meeste vahel kunagi tülisid olnudki (näiteks siis, kui Andrese naine, Krõõt sureb).

Pearu abikaasa hüüdnimi on Lambasihver (s.t lambakarjus, lambukeste hoidja). Pearu pole iial teinud probleemi sellest, et tema naine on pärit saunikute, mitte kohaomanike klassist – ta on omal ajal Lambasihvri kosinud siiski armastuse pärast. Ta ei räägi oma naisest iial tagaselga halvasti, ehkki tõdeb korduvalt, et nii kaunist ja heledat häält ning nii nõtkeid käsi nagu Vargamäe Krõõdal ei ole mitte kellelgi, ka mitte tema Lambasihvril. Pearu ja Lambasihvri esiklapsed on pojad Joosep ja Karla. Peale nende on Pearul veel lapsi. Vanim poeg Joosep abiellub Andrese vanima tütre Liisiga; Pearu ei kiida seda heaks ja jätab seepärast Joosepi talust ilma, kuid annab noortele siiski kaasa oma õnnistuse ja rikkaliku kaasavara. Talu pärib teine poeg Karla ja tema naine Ida. Selleks ajaks on Pearu juba voodihaige ja tunneb muret, et Pearu suguvõsa veri kaob Vargamäelt, kuivõrd Karlal on vaid tütred ning poeg, kes on õnnetuse tagajärjel invaliidistunud. 

Kui põdur Pearu tunneb romaani V köites, et surm on lähedal, püüab ta saavutada kontakti Andresega, et viimasedki tülid oma surivoodil ära klaarida. Andres aga ei ilmu Pearu ette, ega lähe ka tema matustele. 

Pearu kujutamisel on kasutatud keskmurdelist keelt.

Pearu prototüübiks on Tammsaare kunagine naabrimees Jakob Sikenberg.

2019. aasta filmis "Tõde ja õigus" mängis Pearut Priit Võigemast.

2016. aastal A. H. Tammsaare muuseumi, Vikerraadio ja Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu korraldatud "Tõe ja õiguse" lugejate lemmiktegelase hääletusel valiti Pearu teisele kohale.

## Viited
Läänlane

**Läänlane** oli aastast  Haapsalu  ajaleht, mis ilmus mitme nime all 1944–1993.

9. oktoobrist 1944 ilmus kohalik ajaleht Läänlase nime all, aastatel 1950–1956 kandis leht nime *Stalinlikul Teel*, 1956–1988 *Töörahva Lipp. *1990. aastal oli lehe trükiarv 13 000. Lõpetas ilmumise novembris 1993.

## Vaata ka
*Läänlane, portaal
*Lääne Elu

## Viited
Galluccio

**Galluccio** on vald (*comune sparso*) Itaalias Campania maakonnas Caserta provintsis. Halduskeskus asub San Clementes.

368 meetri kõrgusel merepinnast asuva Galluccio asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 
 
Galluccio piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Conca della Campania, Mignano Monte Lungo, Rocca d'Evandro, Roccamonfina, Sessa Aurunca.

Galluccio halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Calabritto, Campo, San Clemente (keskus), Sipicciano, Vaglie.

Galluccio halduspiirides asuvad järgmised asulad: Bisanti, Fortinelli, Folchi, Campanili, Murata, Mattei, Ceci, Collinverno, Vandresi, Le Querce, Lottizzazione Damiani, Cisterni, Cavelle, Mieli, Pecorari, Saraceni, Gaudi, Colle Volpano, Colle Pignataro, Pendino, Martucci, Tirelli, Colle Tirelli.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Stirnurags

**Stirnurags** on Läti linna Jūrmala osa. 

Asub Lielupe linnaosast idas ja Buļļuciemsist läänes Lielupe jõe paremal kaldal. 370 elanikku (2008). 

1832. aastal  tekkis Varnukrogsi kõrtsi vastu kalurite asula, mis on  aastast 1959 Jūrmala linna koosseisus.

Stirnu ragsi elamupiirkond on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.

Looduskaitse all on 3 Stirnuragsis kasvavat mändi. Jurmala Ragakapa 01 (33132087320).jpg

## Viited
SAR

**SAR võib tähistada:**
***[[Otsing ja pääste]]** (*Search and Rescue*)
***[[Poolautomaatrelv]]** (*semi-automatic rifle*)
***[[Sar (jõgi)|Sar]]**, jõgi Hispaanias
***[[Saudi Araabia riaal]]**
***[[Tehisavaradar]]** (*synthetic-aperture radar*)
***[[Spetsiifiline neeldumismäär]]** (*specific absorption rate*)
Bulduri

**Bulduri** on Läti linna Jūrmala osa. 

Asub Dzintarist idas ja Lielupest läänes. 3070 elanikku (2008). 

Bulduri kujunes Bulduri mõisa (*Bilderlingshof*) ümber. Aastal 1833 hakati mõisa ümbert maad kruntideks müüma. Aastaks 1875 oli Bulduris juba 400 suvilat. Aastal 1877 rajati Riia-Tukumsi raudtee äärde Bulduri raudteejaam (praegune hoone on aastast 1947). Aastal 1889 valmis Bulduri kirik. Aastal 1910 asutati Bulduri mõisa põllumajanduskool, mis tegutseb tänapäevani. Aastast 1959 Jūrmala koosseisus.

Looduskaitse all on seitse mändi, kolm sanglepp, üks tamm ja üks hobukastan. Ka jääb linnaossa osaliselt Lielupe luha niitude hoiuala. 

## Muinsusmälestised

Buldurisse jäävad osaliselt kohaliku kaitse all olevad Vecbulduri kaluriküla ja suvilapiirkond, Dzintari-Bulduri suvilakvartalid ja Dubulti-Majori-Bulduri-Lielupe suvilarajoonid.

Muinsusmälestistena on kohaliku kaitse all elumajad aadressil  Brīvības prospekts 76, Muižas iela 15, Rēzeknes pulka iela 9, Vienības prospekts 32, Vienības prospekts 26, Vienības prospekts 25, Bulduru prospekts 58, Bulduru prospekts 5 ja Krišjāņa Barona iela 13, elumaja-pansionid aadressil Brīvības prospekts 96, Muižas iela 14, Rēzeknes pulka iela 5 ning 4. līnija 12, elumaja-suvilad aadressil Vidus prospekts 43, Bulduru prospekts 36, Vidus prospekts 10 ja Vienības prospekts 20, Bulduri raudteejaam, koolimaja, apteegiga elumaja aadressil Bulduru prospekts 17 k-1, Bulduri mõisa ait ning võõrastemaja-kasiino aadressil Bulduru prospekts 33 k-3.

Regionaalse kaitse all on elumajad aadressil Bulduru prospekts 1, Vienības prospekts 28, Vienības prospekts 24 k-3, Vienības prospekts 24, Vienības prospekts 27, Bulduru prospekts 41, Vidus prospekts 32, Bulduru prospekts 7 ja Meža prospekts 5 ning elumaja-pansionid aadressidel Vienības prospekts 12, Meža prospekts 28, Meža prospekts 14, Meža prospekts 18 k-1 ja  Meža prospekts 18.

Riikliku kaitse all on elumajad aadressil Stendes iela 11 ja Bulduru prospekts 10.

## Viited

## Välislingid

## Pilte

Pilt:Bulduri - panoramio (12).jpg|Bulduri rand
Pilt:Vienības prospekts 24, Jūrmala.jpg|Vienības prospekts 24
Pilt:Vienības prospekts 20, k-lit.2 Jūrmala.jpg|Vienības prospekts 20
Pilt:Bulduru prospekts 33 Jūrmala.jpg|Võõrastemaja-kasiino
Pilt:Stendes iela 11, Jūrmala.jpg|Stendes iela 11
Nahtsi tsässon

**Nahtsi tsässoneid** on mitu:

*Küllätüvä tsässon 
*Meldova tsässon
*Säpinä tsässon ehk Matsuri tsässon
*Uusvada tsässon
Lüpsivõistlus

**Lüpsivõistlus** on võistlus, mida peetakse heade lüpsivõtete levitamise eesmärgil.

Eesti esimene lüpsivõistlus peeti 1926. aastal Tallinnas. 1938. aastal oli Eestis näiteks 168 lüpsivõistlust, kus kokku osales 1220 lüpsjat.

## Viited
Maa (ajaleht 1926)

**Maa** oli aastatel 1926–1929 Tallinnas ilmunud ajaleht (häälekandja). See oli partei Asunikkude, Riigirentnikkude ja Väikepõllupidajate Koondis häälekandja.

## Viited
Tadeusz Mazowiecki

**Tadeusz Mazowiecki** [taˈdɛuʂ mazɔˈvʲɛt͡skʲi] (18. aprill 1927 Płock – 28. oktoober 2013 Varssavi) oli Poola kirjanik, ajakirjanik, filantroop ja kristlik-demokraatlik poliitik. Ta oli üks Solidaarsusliikumise juhte ning esimene mittekommunistlik peaminister Teise maailmasõja järgses Kesk- ja Ida-Euroopas.

Ta sündis aastal 1927 Płockis arsti perekonnas.

Tadeusz Mazowiecki oli Poola peaminister 24. augustist 1989 kuni 4. jaanuarini 1991.

## Viited
Piesoresistiivne efekt

**Piesoresistiivne efekt** ehk **piesotakistuslik nähtus** seisneb selles, et materjali elektritakistus sõltub materjalile survel või tõmbel avaldatavast mehaanilisest pingest. Selline sõltuvus ilmneb kõige tugevamini pooljuhtmaterjalidel. Pooljuhtidest on siin praktikas levinuim räni kui kiipide põhiline alusmaterjal. Nii on näiteks survetajurina toimiv takistuselement hõlpsalt integreeritav CMOS-võimendiga. Piesoresistiivset efekti rakendataksegi mitmesuguste tööstusseadmete surve- ja kiirendustajurites.

Seda nähtust kirjeldas esimesena ameerika füüsik Percy W. Bridgman 1920. aastail.  

## Vaata ka
*Kiirendusandur
*Inertsiaalandur

## Viited

## Välislingid
*Piezoresistance in Silicon
Maahindamine

**Maahindamine** on maa kvaliteedi kindlakstegemine. 

Maahindamine on vajalik selleks, et saada andmeid maamaksu määramiseks, maa hinna arvutamiseks ja maakorralduseks. 

Eesti alal tehti esimesed maahindamised 17. sajandi lõpus.

## Viited
Rocchetta e Croce

**Rocchetta e Croce** on vald (*comune*) Itaalias Campania maakonnas Caserta provintsis.

459 meetri kõrgusel merepinnast asuva Rocchetta e Croce asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 
 
Rocchetta e Croce piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Calvi Risorta, Formicola, Giano Vetusto, Pietramelara, Riardo, Teano.

Rocchetta e Croce halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Rocchetta, Croce, Val D'Assano.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
San Cipriano d'Aversa

**San Cipriano d'Aversa** on asula ja vald (*comune*) Itaalias Campania maakonnas Caserta provintsis.

68 meetri kõrgusel merepinnast asuva San Cipriano d'Aversa asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 
 
San Cipriano d'Aversa piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Casal di Principe, Casapesenna, Giugliano in Campania (NA), Villa di Briano, Villa Literno.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Jelena Muhhina (iluuisutaja)

**Jelena Muhhina** (sündinud 22. oktoobril 1988 Tallinnas) on Eesti iluuisutaja. 

2005. aastal tuli ta Eesti meistriks naiste üksiksõidus. 2005. aasta maailmameistrivõistlustel sai ta 21. koha. 

Ta on töötanud Tiiu Valgemäe Uisukoolis.
Nutulaul

**Nutulaul** ehk **lamentatsioon**, ka **kaebelaul** (ladina keeles *lamentatio*) on muusikas tavaliselt kannatusnädala kolme viimase päeva öistel palvustel lauldav või mängitav ning tavaliselt Jeremia nutulaulu tekstile tuginev muusikažanr.

## Vaata ka
* Itk