open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ameeriklased

**Ameeriklased** on Ameerika Ühendriikide põhirahvus, suuremalt jaolt kodanikud – ameeriklaste identiteedis on sidemed oma riigiga üldjuhul esikohal. Päritolult on ameeriklased eelkõige Euroopa kolonistide ja Aafrika neegerorjade järeltulijad, vähem on Aasia sisserändajate ja Ameerika põlisrahvaste (indiaanlaste ja inuittide) mõju.

Sarnased on ka ameeriklaste kultuuri alged: peamiselt Euroopa ja Aafrika, vähemal määral Aasia ja kohalikest mõjudest kujunes hiljemalt 18. sajandi lõpuks iseseisev ameerika kultuur omanäolise kunsti ja kirjandusega. Kunagiste immigrantide identiteetide sulandumine ja Ameerika elanike eristumine Euroopa emamaadest (peamiselt Suurbritanniast) viis Ameerika iseseisvussõjani, milles sündinud Ameerika Ühendriikide riiklik iseseisvus omakorda kinnistas kultuurilist identiteeti. Algse päritolu mõjul domineerivad siiski ameeriklaste seas esimese keelena tänini inglise ja hispaania keel, teised euroopa keeled (prantsuse, saksa, hollandi) on jäänud piirkondlikeks, nagu ka indiaanisõdades tugevalt kannatada saanud (ja kohati hääbunudki) põliskeeled.

### Rassiline jaotus
Rassiliselt on ameeriklaste seas siiani ülekaalus valgete Euroopast, Lähis-Idast või Põhja-Aafrikast tulnud kolonistide järeltulijad, neil on enamus ka 49 osariigis 50-st (ainus erand on Hawaii). Kui jätta valgete seast kõrvale hispaania ja ladina päritolu ameeriklased, jääb mitteladina valgete ülekaal püsima 46 osariigis. Ülejäänud neli osariiki on California, Texas, New Mexico ja Hawaii; samuti on mittevalged enamuses Columbia föderaalringkonnas. Viiendik Ühendriikide elanikkonnast, 60 miljonit inimest, peab ennast Suurbritannia sisserändajate järeltulijaks.

### Usk
Usuliselt kuuluvuselt on ameeriklased enamjaolt kristlased, täpsemalt protestandid. Levinud on ka katoliiklus ja mormonism, mittekristlikest usunditest judaism ja islam. Kuna algsed kolmteist kolooniat Uus-Inglismaa rannikul pärinesid eri usulistest traditsioonidest (Massachusettsi lahe koloonia rajasid inglise puritaanid, Pennsylvania iiri ja inglise kveekerid, Marylandi inglise ja iiri katoliiklased ning Virginia inglise anglikaanid), sai Ameerika Ühendriikidest maailma esimene riik, kus puudus riigiusk. Seetõttu on ka ameerika kultuuris ja ideoloogias usuline sallivus tänini väga tähtsal kohal.

### Jaotus riigiti
Kõige rohkem elab ameeriklasi Ameerika Ühendriikides: 314 440 000. Teisel ja kolmandal kohal on Mehhiko ja Kanada, kus ameeriklasi on vastavalt 738 100–1 000 000 ja 688 000–1 000 000. Järgnevad Filipiinid 250 000, Suurbritannia 224 000, Brasiilia 170 000, Libeeria 160 000, Prantsusmaa ja Iisrael mõlemad 100 000 ning Saksamaa 99 600 ameeriklasega.

## Laiem tähendus
Harva kasutatakse sõna *ameeriklased* ka laiemas tähenduses, pidades silmas kõiki Ameerika kontinendi asukaid.

## Vaata ka

* Põlisameeriklased
Tõnismäe haljak

**Tõnismäe haljak** on haljasala Tallinna kesklinnas Tõnismäel, Tõnismäe tänava erisuunaliste sõidusuundade ja Kaarli puiestee vahel.

Madala klombitud paekivist müüriga ümbritsetud park, milles olid pargiteed ja istepingid, kujundati 1964. aastal ümber plaaditud avatud väljakuks seoses igavese tule rajamisega mälestusmärgi ette.

Haljak kandis aastatel 1945–1996 nime **Vabastajate väljak**.

Haljakul asus kuni 2007. aastani pronkssõduri monument, mille teisaldamisega Kaitseväe kalmistule kaasnesid aprillirahutused Tallinnas.

## Viited
Börsi käik

**Börsi käik** on Tallinna vanalinnas Pikk tänavat ja Laia tänavat ühendav jalakäijate tee pikkusega 70 m. Ehitis on kuulutatud kultuurimälestiseks.

Suurgildi hoone Pika tänava poolsesse otsa ehitati 1413. aastal võlvitud väravaehitis, kus paiknes Suurgildi aktsiisikamber.

Käik kandis varem nime **Gildi käik **– käigu kõrval Pikk tänav 17 asunud Tallinna Suurgildi hoone järgi. Nimi Börsi käik anti käigule ametlikult 1939. aastal.

## Vaata ka
*Katariina käik
*Saiakäik
*Bremeni käik

## Viited

## Välislingid
*
Käärsool

**Käärsool** on jämesoole keskmine kääruline ja sopiline osa.

Käärsoole osad on ülenev käärsool, ristikäärsool, alanev käärsool, sigmakäärsool.
Geraardsbergen

**Geraardsbergen** on hollandikeelne linn ja vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.

## Nimekujud
Rikkaliku ajalooga Geraardsbergenil on olnud läbi ajaloo palju nimekujusid: *de Geroaldi monte* (1034–1058), *Geraldimontem* (1081), *Geraldimons* (1096), *de Geraldi monte* (1107), *Geraldimontensis* (1093–1110), *Geromontensis* (1142), *de monte Geraldi* (1166), *Geralmont* (1167), *de Geraudi monte* (1195), *Graumont* (1195), *Geromontis* (XIIe), *Geraumont* (1201), *Gerautmont* (1201), *Geramont* (1211), *in Gerardi monte* (1225)

## Asulad
Kahes jaos (1971. ja 1977. aastal) toimunud liitmiste ja ühendamiste järel koosneb 1068. aastal linnaõigused saanud Geraardsbergen järgmistest osavaldadest, asulatest ja piirkondadest:


Geraardsbergen_Markt_R02.jpg|Markt
0 Grammont - Manneke Pis (2).JPG|
Muur van Geraardsbergen.JPG|
PriorijHunnegem.jpg|
0 Grammont - Chapelle N-D de la Vieille Montagne (1).JPG|
PriorijHunnegem.jpg|
Geraardsbergen - Sint-Bartholomeuskerk 1.jpg|Sint-Bartholomeuskerk
Geraardsbergen Manneken Pis 24-03-2012 16-33-26.png|Manneken Pis
Geraardsbergen - Marbol 1.jpg|De Marbol
Geraardsbergen - Oudeberg top 2.jpg|
Station Zandbergen - concepttekening.jpg|
Geraardsbergen - City hall 1.jpg|Magistraadihoone


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
* Wapens van Geraardsbergen en deelgemeenten (hollandi keeles)
Assenede

**Assenede** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.

Assende on üks Flandria vanimatest asulatest, varaseim ülestähendus pärineb 10. sajandist.

## Asulad
Assenede jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:


Bassevelde, voormalige gemeentehuis - Assenede - België.jpg|
Assenede - Sint-Petrus en Martinuskerk 1.jpg|
's Gravenjansdijk - Pastorie 1.jpg|
's Gravenjansdijk - Onze-Lieve-Vrouw Onbevlektkerk 1.jpg|
Onroerenderfgoed 76341 Oosteeklo2012.jpg|
 Oosteeklo - Heilig Kruis en Onze-Lieve-Vrouwkerk 2.jpg|
Assenede - Gemeentehuis 1.jpg|Magistraadihoone


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Drümpelmanni masinatehas

**Drümpelmanni masinatehas** oli tööstusettevõte, mis tegutses aastatel 1828–1901 Tallinnas Juhkentali piirkonnas.

Drümpelmanni masinatehas valmistas masinaid ja masinaosi kalevi-, paberi- ja peeglivabrikute jaoks ning põllutööriistu ja -masinaid, hiljem ka viinavabrikute seadmeid ja turbamasinaid. 1885. aastal pandi tehases tööle Tallinna esimene elektrigeneraator.

1884. aastal oli tehases 80 töölist, 1900. aastal 197 töölist.

Drümpelmanni masinatehas lõpetas tegevuse 1901. aastal Eestimaa kubermanguvalitsuse nõudmisel, kuna tehase tootmismüra segas Juhkentali haigla patsiente.

1919. aastal hakkas tehasehoones tööle ettevõte Wega.

## Viited
Euroopa Liidu Lennundusohutusamet

**Euroopa Liidu Lennundusohutusamet** (inglise *European Union Aviation Safety Agency*, lühendatult **EASA**) on Euroopa Liidu lennundusohutuse strateegia keskne juhtagentuur. Amet on asutatud 2002. aastal ja see asub Saksamaal Kölnis. 

Töötajaid on ligikaudu 500. Ameti eesmärgiks on edendada Euroopa Liidu tsiviillennunduses ühtseid ning parimaid ohutus- ja keskkonnakaitsenorme.

Amet arendab ühiseid ohutus- ja keskkonnaeeskirju Euroopa Liidu tasemel, jälgib normide kohaldamist liikmesriikides tehtavate kontrollkäikudega ning pakub vajalikke tehnilisi eriteadmisi, väljaõpet ja uuringuid.

Euroopa Liidu Lennundusohutusameti pädevuses on tüübisertifikaatide väljastamine nendele lennuki-, mootori- ja osamudelitele, mis on Euroopa Liidus kasutamiseks heaks kiidetud. See pakub lennundusele kui majandusharule eeliseid, ühtlustatud tehnilisi nõudeid, teenuste soodsamat hinda ja keskset teavet.

Kokkuvõttes on ameti põhiülesanded järgmised:
*  aidata Euroopa Liidu Komisjonil ja liikmesriikidel koostada lennundusohutuse õigusakte ning pakkuda neile tehnilisi eriteadmisi;
* kontrollkäigud, väljaõpe ja standardimisprogrammid Euroopa Liidu lennundusohutuse õigusaktide kohaldamiseks kõigis liikmesriikides ühetaoliselt;
*  lennukite, mootorite ja osade ohutus- ja keskkonnakõlblikuse tüübisertifikaatide väljastamine;
*  kolmandate riikide lennukiprojekteerimis, -ehitamise ja hooldusfirmade heakskiitmine ja järelevalve;
*  andmete kogumine ja analüüsimine ning uuringud lennundusohutuse suurendamiseks.

## Välislingid
* EASA koduleht
Denderleeuw

**Denderleeuw** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.

Denderi piirkonnas (*Denderstreek*) asuv Denderleeuw (*leeuw* tähendab lõvi) moodustati 1977. aastal, kui liideti endised Iddergemi ja Welle vallad. 

## Asulad
Denderleeuw jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: 

 

Station Welle - Foto 1 (2009).png|Welle raudteepeatus
Watertoren-denderleeuw.JPG|Denderleeuw veetorn
IddergemDorpskerk.jpg|Iddergem
Voorkant Enkelhuis, iddergem, hoekstraat 9.jpg


## Sõpruslinnad
*  – Rupea, alates 1989

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Seppo Häkkinen

**Seppo Häkkinen** (sündinud 2. juunil 1958 Kuopios) oli Soome luterliku kiriku Mikkeli piiskopkonna piiskop.

Ta lõpetas aastal 1977 Lauritsalas (praegu Lappeenranta linnaosa) gümnaasiumi. Aastal 1982 lõpetas ta Helsingi ülikooli teoloogiamagistrina ja aastal 1999 teoloogialitsentsiaadina. 30. jaanuaril 2010 kaitses ta teoloogiadoktori väitekirja. Aastal 1983 ordineeriti ta Mikkelis pastoriks ja aastal 2009 Mikkeli piiskopkonna piiskopiks. Ta oli aastatel 2009–2023 Mikkeli piiskopkonna piiskop.

## Välislingid
* http://www.seppohakkinen.fi/seppo.htm
Phyllis Diller

**Phyllis Ada Diller** (17. juuli 1917 Lima, Ohio – 20. august 2012 Brentwood, Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide näitleja

## Välislingid
*
Rose Marie

**Rose Marie** (sünninimega **Rose Marie Mazzetta**; 15. august 1923 New York – 28. detsember 2017 Van Nuys, Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide laulja ja näitleja. 

Laulja- ja näitlejakarjääri alustas ta juba kolmeaastaselt ning sai tuntuks kui **Baby Rose Marie**. Sõna *baby* kadus tema esinejanimest siis, kui ta oli 15-aastane. Tema karjääri saab jagada kaheks: lapsena 1920. aastatel ja teine periood alates 1940. aastatest. 

3. oktoobril 2001 sai ta Hollywoodi kuulsuste alleel oma tähe. See on allee 2184. täht.

## Välislingid
*
Danny Glover

**Danny Lebern Glover** (sündinud 22. juulil 1946 San Franciscos) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Tema tuntuimaks rolliks on Roger Murtaugh filmisarjas "Surmarelv".

## Välislingid
*
Sam Elliott

**Samuel Pack Elliott** (sündinud 9. augustil 1944 Sacramentos) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Molly Shannon

**Molly Helen Shannon** (sündinud 16. septembril 1964 Shaker Heightsis Ohios) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Elektroonikalülitus

**Elektroonikalülitus** on omavahel elektriliselt või muul viisil ühendatud elektroonikakomponentide kogum, mis on ette nähtud mingi kindla talitluse otstarbeks.

Valdav osa elektroonikalülitusi valmistatakse tänapäeval mikroelektroonikas kasutatavate võtetega integraallülitustena.

Trükkplaadil kokku monteeritud elektroonikalülitusi nimetatakse trükilülituseks.

## Elektroonikalülituste liigid
Lähtuvalt sellest, kas lülituse ülesandeks on tekitada ja teisendada kas analoogsignaali või digitaalsignaali, jagunevad elektroonikalülitused analooglülitusteks (näiteks operatsioonvõimendi) ja digitaallülitusteks (näiteks mikroprotsessor).

## Elektroonikalülituste skeemid
Elektroonikalülituse elemente ning nendevahelisi ühendusi esitatakse visuaalse ülevaatlikkuse saamiseks graafiliselt tingmärkide (skeemitähiste) abil skeemide kujul, näiteks põhimõtteskeemi või ühendusskeemina.

Ka seadme plokkskeem (struktuuriskeem) võib sisaldada elektri- ja elektroonikakomponentide tingmärke. Tavaliselt on sellisteks komponentideks lülitid, mikrofonid, valjuhääldid, antennid, elektromagnetid, mootorid jms. Kuid nendeks komponentideks, mida plokkskeemidel esitatakse nende elektrilise tingmärgiga, võivad olla ka üksikud aktiivsed komponendid, mis on seadme funktsioneerimise seisukohalt väga olulised, näiteks komparaator või diferentsvõimendi.

## Vaata ka
*Lülitus
*Trükilülitus
Reaktor (keemia)

Keemias on **reaktor** aparaat, milles toimub mingi aine saamiseks vajalik keemiline protsess. 

Reaktoreid liigitatakse 
*tööoperatsioonide pidevuse järgi – perioodilised või pidevad või poolperioodilised
*soojusrežiimi järgi – isotermilised või adiabaatilised
*reaktsioonikeskkonna füüsikaliste omaduste järgi – homogeensed või heterogeensed.

Reaktorite hulka kuuluvad näiteks reaktsioonikolonnid, reaktsioonikambrid, reaktsioonitornid, autoklaavid, polümerisaatorid jm. Tavalisim on vedelas faasis kulgevate reaktsioonide teostamiseks kasutatav segajaga reaktor.
## Vaata ka
*Keemiatööstus
Diferentsvõimendi

**Diferentsvõimendi** on elektroonikas võimendi, millel on kaks sisendit ja kaks väljundit. Niisuguse võimendi lülituses on kaks võimenduselementi (skeemil kaks emitterlülituses bipolaartransistori) ühendatud toitepinge suhtes rööbiti, kusjuures neil on ühine emitteritakisti. Lülitus on seda sümmeetrilisem, mida suurem on emitteritakisti. Et aga siis vastavalt kasvab ka pingelang takistil ja alaneb transistori pinge ning võimendus, kasutatakse takisti asemel püsivooluallikat. Diferentsvõimendi võimendab nii vahelduvpingesignaalide kui ka alalispingesignaalide vahet.

Diferentsvõimendi väljundpinge, mis kujuneb kahe väljundklemmi vahel, on võrdeline sisendpingete erinevusega (diferentsiga):

:U_{out} = G \cdot ( U_{in}^+ - U_{in} ^-),

kus
* U_{out} on väljundpinge;
*G ‒ võimendustegur;
* U_{in}^+ ja  U_{in}^- ‒ sisendpinged.

Kui sisendeile rakenduvad ühesugused pinged, olgu siis alalispinged või samas faasis muutuvad vahelduvpinged, jääb väljundpinge täiesti sümmeetrilise lülituse korral nulliks.

Diferentsvõimendi on iga operatsioonvõimendi sisendis, samuti kasutatakse neid näiteks pingekomparaatorites ja mõõtelülitustes.

## Välislingid
* Differenzverstärker
Püsivooluallikas

**Püsivooluallikas** on elektriahelate teoorias aktiivne kaksklemm (kahe väljekontaktiga ahelalüli), mille genereeritav (tekitatav) vool jääb püsivaks sõltumata temaga ühendatud koormustakistuse suurusest. Seega püsivooluallika vool ei sõltu tema klemmipingest.

Niisugusel ideaalsel vooluallikal on lõpmatult suur sisetakistus. Reaalne vooluallikas stabiliseerib voolu seda paremini, mida suurem on allika sisetakistus *R<sub>i</sub>* temaga rööbitise koormustakistuse *R<sub>L</sub>* suhtes.
Reaktor

**Reaktor** võib tähendada mitut asja.
*Tuumareaktor, seade, milles toimub tuumareaktsioon
*Georeaktor
***[[Reaktor (keemia)|Reaktor]]**, aparaat, milles toimub mingi aine saamiseks vajalik keemiline protsess 
*Bioreaktor
*Induktiivpool elektrotehnikas
***[[Reaktor (ajakiri)|Reaktor]]**, veebipõhine ulmeajakiri
Püsipingeallikas

**Püsipingeallikas** ehk **pingeallikas** on elektriahelate teoorias aktiivne kaksklemm (kahe väljekontaktiga ahelalüli), mille klemmipinge (genereeritav pinge) jääb püsivaks sõltumata temaga ühendatud koormustakistuse suurusest. Seega püsipingeallika klemmipinge ei sõltu teda läbivast voolust.

Niisuguse ideaalse pingeallika sisetakistus on null. Reaalne pingeallikas stabiliseerib pinget seda paremini, mida väiksem on allika sisetakistus *R<sub>i</sub>* temaga järjestikuse koormustakistuse *R<sub>L</sub>* suhtes.
## Välislingid
*Parameetrilised stabilisaatorid
*Konstantspannungsquelle
Lekseem

**Lekseem** on mitmetähenduslik termin keeleteaduses.

***lekseem** on sõnavara põhiüksus, mis hõlmab teavet sõna kuju, muutmise, lauses kasutamise ja tähenduse kohta ning säilib pikaajalises mälus tervikuna. 
* **lekseem** on sõna kui keele struktuuri element vastandatuna sõnale kui kõne elemendile. 
* **lekseem** võib olla leksikaalne morfeem ehk sõnatüvi või sõnatuletuselement
* **lekseem** ehk leksikaalne sõna on sama tüve alusel moodustatud sõnavormide kogum, mida esindab üks vorm - algvorm ehk võtmevorm. Eesti käändsõna algvorm on ainsuse nimetavas käändes: **''raamat**, raamatu, raamatut, ..., raamatusse, raamatule,* ja pöördsõna algvorm [[ma-tegevusnimi]].
Lekseemi põhiülesanne [[lause]]s on situatsiooni komponentide tähistamine. 

Sõna "lekseem" tuleb [[vanakreeka keel|kreeka]] sõnast *lexis'' 'sõna'.

Kui lekseem kannab mõistesisu ehk leksikaalset tähendust, nt 'kodu', 'must', 'koristama' vms, siis sõnavormide muutetunnused kannavad grammatilist tähendust, s.o abstraktsemat tüüpi tähendusi, nt käsku, seesolu vms. Seega ei ole kõik sõnad lekseemid. 

Leksikaliseerumine on protsess, mille käigus saab leksikaalne tähendus vormi ja tekib lekseem. Nimisõna kohakäändevormid võivad muutuda määrsõnadeks, nt 'kortsus', 'maast'. Sama võib juhtuda ka omadussõnadega, nt ´hirmus´ 'väga' (suur) ning verbi käändeliste vormidega, nt ´elades´ 'kunagi'. Leksikaliseeruda võivad ka sõnaühendid. Lekseeme ja leksikaliseerunud sõnaühendeid ühtekokku nimetatakse leksikaalseteks üksusteks.

Sõnavormide ja nt abisõnade piir on sujuv, aja jooksul võivad sõnavormid muutuda abisõnadeks - nad grammatiseeruvad.

## Vaata ka
*Morfeem

## Viited
Herzele

**Herzele** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.

## Asulad
Herzele jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: 

 

Herzele burcht vooraanzicht.JPG|Herzele loss
Herzele - Schepenhuis.jpg|
Molen Ter Rijst met zeil Herzele.JPG|
Herzelekerk.jpg|
Molen Te Rullegem met zeil Herzele.JPG|
Borsbeke - pastorie - België.jpg|
HillegemDorp.JPG|
Kasteel Steenhuize (2).JPG|
Burgerhuis dubbelhuis Sint-Lievensplein 2 Sint-Lievens-Esse.jpg|
Ressegem - kerk - Herzele - België.jpg|Ressegemi kirik


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Horebeke

**Horebeke** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.

## Asulad
Horebeke koosneb kahest, üksteisest umbes kilomeetri kaugusel asuvast asulast:


Sint-Kornelis-Horebeke - dorp.jpg|
Pastorie Sint-Kornelis-Horebeke - Horebeke - België.jpg|
PM 05601 B Sint-Kornelis Horebeke.jpg|
Sint-Maria-Horebeke Korsele-PM 05701.jpg|
ID74196-Sint-Kornelis Horebeke Sint-Korneliskerk-PM 10711.jpg|Sint-Kornelisker
Sint-Maria-Horebeke - Town hall 1.jpg|Magistraadihoone


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Ronse

**Ronse** on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga linn ja vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.
 
## Asulad
1825. aastal linnaõigused saanud Ronse jaguneb järgmisteks piirkondadeks: 

 

Ronse - Sint-Martinustoren 1.jpg|
Ronse - Sint-Hermeskerk 1.jpg|
ID28633-Ronse Grote Markt-PM 00010.jpg|
RonseRenaix2.jpg|


## Sõpruslinnad
*  – Kleve
*  – Sandwich
*  – Saint-Valery-sur-Somme
*  – Jablonec nad Nisou
*  – Masakin

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Lebbeke

**Lebbeke** on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.
 
## Asulad
Schelde parempoolse lisajõe Denderi kaldail asuv Lebbeke jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: 


Lebbekekerk.jpg|Lebbeke Jumalaemakirik
Gemeentehuis Denderbelle.JPG|Denderbelle
Wieze - Pastorij 3.jpg|Wieze
Lebbeke-Gemeentehuis.JPG|Magistraadihoone


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Erpe-Mere

**Erpe-Mere** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.
 
## Asulad
1975. aasta haldusreformi järel moodustatud Erpe-Mere jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: 


Kerk Mere 1.jpg|Erpe kirik
Gemeentehuis Denderbelle.JPG|Denderbelle
Wieze - Pastorij 3.jpg|Wieze


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Black Velvet

**Black Velvet** (otsetõlkes 'must samet') võib tähendada mitut asja. Näiteks:

*Black Velvet, õllekokteil
*Black Velvet, Kanada viski
*Black Velvet, Eesti ansambel
*"Black Velvet", Black Velveti album
*"Black Velvet", Alannah Mylesi laul
*"Black Velvet", Robin Lee album, mille peal on ka kaver Alannah Milesi laulust
Black Velvet (ansambel)

**Black Velvet** on Eesti ansambel, mille moodustasid Lauri Liiv (laul), Sven Lõhmus (klahvpillid) ja Sulev Lõhmus (löökriistad) . Ansambli ilmselt tuntuim laul on olnud "17", mis osutus 1997. aastal Raadio 2 Aastahiti populaarseimaks Eesti lauluks.

## Singlid
*"Nagu samet ja siid" (1996)
*"17" (1997)
*"Öö silmad" (1997)
*"Jennifer" (1997)
*"Mängi mulle Mozartit" (1998)
*"Soolo" (1999)
*"Kingitus" (1999)
*"Tähesõjad" (1999)
*"King Kong Ameerikas" (1999)
*"Velveteen" (2007)
*"Võidusõit" (2015)
*"Väravad" (2018)
*"2020" (koos Koit Toomega) (2019)
*"Õli tulle" (2021)
*"Sandra" (2021)
*"Annabel" (2022)

## Albumid
*"Black Velvet" (1998)
*"Greatest Hits" (2007)
Eduard Timberman

**Eduard Timberman** (**Timbermann** 31. oktoober 1905 Tallinn – 11. juuli 1935 Viljandi) oli eesti maalikunstnik.

Sündis voorimehe perekonnas. Õppis Jakob Westholmi gümnaasiumis. 1918. aastal siirdus pere elama Viljandi lähedale Auksi. 1918–1923 õppis ta Viljandi maakonna poeglaste reaalgümnaasiumis.

1923. aasta mais oli reaalkoolis Viljandi Koolinoorsoo Liidu kunstiosakonna organiseeritud kursustel osalenute näitus, kus teiste seas oli oma pildid välja pannud ka Eduard Timberman. Samal aastal asus Timberman gümnaasiumi lõpetamata õppima Tartu Kõrgemasse Kunstikooli Pallas. Algul oli ta sunnitud õpingute kõrvalt käima tööl Viljandi lauavabrikus, kuid 1925/1926. õppeaastast alates sai ta andeka õpilasena Kultuurkapitalilt stipendiumi, mis võimaldas muretumalt õpinguid jätkata.

1930. aastal lõpetas Timberman Pallase tolle aasta ainsa lõpetajana ning naasis Viljandisse. 1930. aastate algus oli Viljandi kunstielus väga elav periood. Lisaks Timbermanile elasid ja töötasid seal Gustav Mootse, Peeter Akerberg-Põldmaa, Juhan Kangilaski ja Lydia Nirk-Soosaar. Aeg-ajalt külastasid kodulinna eemalolevad kunstnikud Ants Murakin, Villem Ormisson ja Juhan Muks.

Neil aastail sai Timbermanist kohaliku ajalehe Sakala viljakas kaasautor. Enamik tolle perioodi Viljandi kunstinäitusi oli just Timbermani organiseeritud ning neid eksponeeriti sageli Saksa kasiino ruumides Posti tänav 11. Üks Eduard Timbermani lennukamaid ideid oli kunstnikke ühendava moodsa kunsti ateljee ehitamine Viljandisse.

Eduard Timbermani kunstilooming ei ole väga suur. Teda tuntakse eelkõige akvarellistina. Selles tehnikas on ta jäädvustanud Viljandi, Tartu, Kasaritsa, Sinialliku, Karksi, Taagepera, Saadjärve ja Petseri vaateid. Mõningates Timbermani õlimaalides kajastub tolle aja cézanneliku kubismi mõju ja nii on Timberman üks väheseid eesti kunstis, kes jätkas teise varalahkunud, kuid omas laadis väljakujunenud kunstniku Kuno Veeberi loodud traditsiooni.

11. juulil 1935 suri Eduard Timberman Viljandi haiglas tiisikusega kaasneva kopsupõletiku tagajärjel. Kunstnik maeti Viljandi Pauluse kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Haud Viljandi Pauluse kalmistul
Liides

**Liides** (inglise keeles *interface*) on kahe funktsionaalüksuse vaheline ühispiir, mis on määratletud asjakohaste funktsioonide, füüsilise ühenduse, signaalivahetuse ja muude seda laadi omadustega.

Informaatikas on mitmeid liidesetüüpe, näiteks
* rakendusliides ehk programmiliides, lühend API (Application Program Interface);
*kasutajaliides, UI (User Interface);
* graafiline kasutajaliides, GUI (Graphical User Interface);
* digitaalne visuaalne kasutajaliides, DVI (Digital Visual Interface); 
* muusikariista digitaalliides, MIDI (Musical Instrument Digital Interface).

*a/b-liides

## Viited
Põlise leppe kivid

**Põlise leppe kivid** on suurtest kividest koosnev vare ja oletatav kivikalme Hiiumaal Pühalepa külas. 

Põlise leppe kive on tuntud ka kui **Pühalepa Põlise leppe kivid**, **põhilise leppe kivid**, **püha leppe kivid**, **Otimägi** ja **Vanapagana kivid**.

Kaitsealuse mälestise moodustab Pühalepa kirikust umbes 400 m põhjas paikneval alal muldpinnast puhastatud looduslikule paepinnale suurtest raudkividest kuhjatud u 2,7 m kõrguse ja 7 m diameetriga püramiidjas kuhelik.

Kivide kohta on palju lahknevaid arvamusi - seda on peetud pronksiaegseks kalmeks, teoorjuse ajal (18. sajandi lõpus) kuhjatud näljakangruks, päikesejumala ohverdamiskohaks, Vanapagana käest kukkunud kivihunnikuks, millega ta planeeris Pühalepa kirikut lõhkuda, kuningas Ingvari hauaks kui ka rannikul levinud kombe näiteks, kus enne pikemat merereisi tuli kuhja tuua kivi, et hoida ära õnnetusi.

## Viited

## Kirjandus
* M. J. Eisen. Esivanemate ohverdamised. Mats, 1996.
* Marju Kõivupuu. 101 Eesti pyhapaika. Tallinn, Varrak 2010, lk 72–73.
* Eduard Laugaste, Ellen Liiv. Muistendid Vanapaganast. Tallinn, 1970, lk 65, 447. Samas ka Richard Viidalepa tehtud foto, lk 151.
* Mäeumbaed, V., Rebassoo, H.-E. Hiiumaa. Siin- ja sealpool maanteed. 1973, lk. 8.

## Välislingid
* 
* Marju Kõivupuu. Põhilise leppe kivid said pidulikult uue teabetahvli. Maavalla Koja koduleht, 24.09.10225 (2012).
* Põlise leppe kivid kultuurimälestiste riiklikus registris: Rahvapärimustega seotud koht "Otimägi", "Põlise leppe kivid", "Püha leppe kivid", I a-tuh lõpp e. Kr.
* 
* Kultuuriministri 1997. aasta põlise leppe kivide arheoloogiamälestiseks tunnistamise kohta: (arheoloogiamälestis nr 42; endine nr 504). Riigi Teataja.
* Pühalepa valla vaatamisväärsused 
* Põhilise leppe kivid. Puhka Eestis. 
* Põhilise leppe kivid. Tuletorni ring.
* Pühalepa kirik. Tuletorni ring. Veel üks võimalus tutvuda Hiiumaaga.
Vimpel

**Vimpel** ehk **viir** on pikk ja kitsas või lõpust kitsenev erikujuline lipp. See kinnitatakse vardasse või masti tavaliselt ühe või kahe punktiga. 

Vimplid valmistatakse tavaliselt piisavalt vastupidavast kangast.

## Kasutamine
Vimplid võivad tähistada näiteks riiklikku või organisatsioonilist kuuluvust või olulist ametikohta. Vimpleid kasutatakse tänapäeval sageli laevadel (eriti sõjalaevadel) või traditsioonilistel ehitistel. Kasutusel on ka dekoratiivsed lauavimplid või riputamiseks sobilikud suveniirvimplid. Erinevalt riigilipust võib riigivärvides vimpel olla heisatud mastis iga päev. 

Sõna "vimpel" kasutatakse ka kolmnurkse (nt Nepali) lipu kohta.

## Vaata ka
*Vapp
*Plagu
*Rahvuslipp
*Rahvusvaheline signalisatsioonikood
*Sümboolika
Greatest Hits (Black Velvet)

**"Greatest Hits"** on Black Velveti kogumikplaat, mille andis 2007. aastal välja produktsioonifirma Moonwalk. 

Plaat avaldati pärast 1999. aastast alanud pausi ansambli muusikategemises. Lisaks vanadele lugudele sisaldab plaat ka paari uut lugu. Kõikide lugude muusika ja sõnade autor on Sven Lõhmus.

## Laulud
# Velveteen
# Nagu samet ja siid
# 17
# Öö silmad
# Hüüa mind
# Jennifer
# Mängi mulle Mozartit
# Pimeduse prints
# 1 & ainus
# Vaid 1 minut
# Kaitseingel
# Soolo
# Señorita
# King Kong Ameerikas
# Kingitus
# Tähesõjad
# Utoopia
# Varjudest suurem
Simon Magni Schlettherus

**Simon Magni Schlettherus** (1626, Slätthög, Småland, Rootsi – 7. aprill / 17. aprill 1694) oli Eestimaa vaimulik.

Schlettherus sündis Slätthögis (praeguse haldusjaotuse järgi Alvesta vallas Kronobergi läänis Rootsis). Ta immatrikuleeriti 12. septembril / 22. septembril 1646 Tartu Ülikooli. Ordineeriti 21. märtsil / 31. märtsil 1652 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1652–1655 Vaivara koguduse (Hermanni koguduse nime all) abiõpetaja. Aastatel 1656–1657 oli ta Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse adjunktõpetaja, 1658–1659 teenis ta Nissi Maarja koguduses vikaarina, 1659–1661 oli ta Koeru Maarja-Magdaleena koguduse abiõpetaja, 1661–1694 oli ta sama koguduse õpetaja, teenides 1661–1662 veel õpetajana Järva-Jaani Ristija Johannese kogudust. Lisaks oli ta aastatel 1681–1689 veel Järva praostkonna praost; ta palus end 5. veebruaril / 15. veebruaril 1689 praosti ametist vabastada, kuid praostitiitlit kandis ta surmani.

## Viited
Lokeren

**Lokeren** on hollandikeelne linn ja vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Sint-Niklaasi haldusringkonnas.

## Ajalugu
Arheoloogilised leiud annavad tunnistust sellest, et ala oli asustatud juba neoliitikumis. Esimene kirjalik ülestähendus Lokereni kohta pärineb aastast 1114. Linnaõigused sai Lokeren 1825. aastal. Lokerenis asub Molsbroeki looduskaitseala. 

## Asulad
Schelde lisajõe Durme kaldail asuv Lokeren jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: 


LokerenStation.JPG|
St Laurentius-toren.jpg|St Laurentiuse kirik
Lokeren23.JPG|
Stad lokeren.JPG|Vaade Lokerenile õhust
Eksaarde - Lokeren - Church.jpg|Eksaarde
Durme2.jpg|Durme
20070812 Molsbroek Lokeren (002).jpg|Molsbroek
20070812 Molsbroek Lokeren (000).jpg|Molsbroek


## Sõpruslinnad
*  –  Ropczyce

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
* Lokerse Feesten - Lokereni muusikafestival "Lokerse Feesten" (hollandi, prantsuse ja inglise keeles)
* Lokeren in beeld - Views of Lokeren
Täna rikun ma reegleid

"**Täna rikun ma reegleid**" on Helen Adamsoni debüütplaat, mis ilmus esinejanime **Hylene** all. Plaadi andis välja 2007. aastal plaadifirma TopTen. Tegu on tantsumuusikaplaadiga, kus leidub nii tuntud lugude kavereid kui ka uusi laule.

### Laulud
Sint-Niklaas

**Sint-Niklaas** (ka *Sint-Niklaas-Waas*, prantsuse keeles *Saint-Nicolas-Waes*) on hollandikeelne linn ja vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.

1825. aastal linnaõigused saanud asula nimi on pandud 1217. aastal rajatud Püha Nikolause kiriku järgi. Asula on tuntud ka oma turuväljaku poolest, mis on suurim Belgias (3,19 hektarit).

## Asulad
Sint-Niklaas jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:


Pervijze - Sint-Niklaas en Sint-Katharinakerk 1.jpg|
V Sint-Niklaas.JPG|
Belsele - Town hall 1.jpg|
Puivelde - Sint-Jobkerk 1.jpg|
Boskasteel.jpg|
Walburgkasteel.jpg|
Sint-Niklaas - Landhuis 1.jpg|
Sint niklaas.jpg|Magistraadihoone (XIX sajand)


## Sõpruslinnad

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles, osaliselt ka inglise keeles)
Taevas ja maa

"**Taevas ja maa**" on Hylene'i esitatud kaver Ellen Shipley ja Rick Nowelsi kirjutatud laulust "Heaven Is a Place on Earth", mille laulis kuulsaks Belinda Carlisle. Laul avaldati 2007. aastal Hylene'i debüütplaadil "Täna rikun ma reegleid".
Mägi (perekonnanimi)

**Mägi** on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mägi 3679 inimesel: 1740 mehel ja 1939 naisel. Perekonnanimede levikult on Mägi 4. kohal (meeste puhul 5. ja naiste puhul 4. kohal).

## Nime kandjaid
*Aleksander Mägi, kohtunik
*Artur Mägi, õigusteadlane
*Arvi Mägi, näitleja ja lavastaja
*Arvo Mägi, kirjanik
*Arvo Mägi, arvutinõustaja
*Arvo Mägi, teleoperaator
*Ester Mägi, helilooja
*Heino Mägi, pedagoog
*Jaan Mägi, põllumajandusteadlane
*Kaileen Mägi, teleajakirjanik
*Konrad Mägi, maalikunstnik ja pedagoog
*Laine Mägi, näitleja
*Leino Mägi, poliitik ja sporditegelane
*Mai Mägi, metallikunstnik
*Maie Mägi, veemootorisportlane
*Maie Mägi, mäesuusataja, tõlkija, ajakirjanik ja toimetaja
*Margus Mägi, filosoof
*Marika Mägi, arheoloog
*Marin Mägi, näitleja
*Maris Mägi, jooksja
*Marko Mägi, saksofonist
*Marko Mägi, ajakirjanik
*Milla Mägi, ajakirjanik ja luuletaja
*Monika Mägi, advokaat
*Paul Mägi, dirigent ja pedagoog
*Priit Mägi, trummar
*Rasmus Mägi, jooksja
*Riho Mägi, tuubamängija
*Rudolf Mägi, sõjaväelane
*Tõnis Mägi, laulja, helilooja ja näitleja
*Voldemar Mägi, maadleja

## Viited
Somaalia osariik

**Somaalia osariik** on 1. järgu haldusüksus Etioopia idaosas. Piirkonna ajalooline nimi on *Ogaden*. See on peamiselt asustatud somaallastega. Piirneb Somaalia (kirdes Somaalimaaga), Djibouti ja Keeniaga. Osariigi pealinn on Jijiga.

## Ajalugu
Somaalia osariik loodi 1995. aastal Hararghe ja Bale provintsi osadest.

1977–1978 toimus sõda Somaalia ja Etioopia vahel, mille käigus Somaalia üritas piirkonda vallutada. 1984. aastal asutatud Ogadeni Rahvuslik Vabastusrinne peab Eritrea toetusel sissisõda valitsusvägede vastu.

## Haldusjaotus
Somaalia osariik on jagatud üheksaks piirkonnaks.

## Rahvastik
2007. aasta rahvaloenduse andmetel olid 97,2% elanikest somaallased ja 98,4% moslemid. 60% elanikest on nomaadidest karjakasvatajad.

## Majandus
Peamine tegevusala on põllumajandus. Lisaks karjakasvatusele kasvatatajse teravilja, peamiselt maisi ja sorgot.

Osariigis leidub maagaasi, mida ammutavad välismaised ettevõtted, nt Petronas, Lundin Petroleum ja Africa Oil Corporation.
Gastronoomia

**Gastronoomia** on õpetus, mis tegeleb hea toiduga (sh selle valmistamisega, siit ka vahel kasutatud termin **toiduvalmistuskunst**) ja toitumisega, hõlmab inimese toidukultuuri kõiki valdkondi. Gastronoomiat võib defineerida ka kui "peenemaitseliste toitude harrastamist". Vastavat harrastajat nimetatakse siis **gastronoomiks**. 

Mõistel "gastronoomia" on suur ühisosa mõistega "kulinaaria".  

Sõna "gastronoomia" on tulnud prantsuse sõnast *gastronomie*, mis on tuletatud vanakreeka sõnadest γαστήρ (*gastēr*) ('magu'; 'kõht') ja νόμος (*nomos*) ('seadus').

## Viited

## Kirjandus
* Jean Anthelme Brillat-Savarin "Maitse füsioloogia ehk mõlgutused kõrgemast gastronoomiast" Tõlkija Külli Kressa. Tallinn: Tänapäev, 2014
Rahvakunst

**Rahvakunst** on osa rahvakultuurist, mis kunstiloominguna avaldub tarbeesemete ja tööriistade, rõivaste, mööbli ja hoonete (enamasti elamute) vormis ja kaunistustes.

Rahvakunstis kasutatakse materjalina näiteks villa, puitu, savi, kive jne.

## Viited

## Välislingid
Anna Brigadere

**Anna Brigadere** (1. oktoober 1861 Tērvete – 25. juuni 1933 Tērvete) oli läti kirjanik.

Ta kirjutas peamiselt näidendeid, kasutades seejuures tihti folkloorset ainest. Tema tuntuim näidend on "Sprīdītis" (1903), mis jutustab noorest läti talupoisist ja tema fantastilistest seiklustest kodulähedases metsas. Eesti keeles on näidend ilmunud Karl Abeni tõlkes ("Pöialpoiss", Tallinn: Eesti Õpetajate Liit, 1927). 1982. aastal valmis näidendi põhjal multifilm (režissöör Ansis Bērziņš), 1985. aastal mängufilm (režissöör Gunārs Piesis).

Brigadere sulest on ilmunud ka neli autobiograafilist teost, nende hulgas "Dievs, daba, darbs" ("Jumal, loodus, töö", 1926), mis räägib läti naise elust 19. sajandi lõpus.

Eesti keeles on ilmunud veel Brigadere komöödia "Suur saak" (tõlkinud Mart Pukits, Tallinn: Eesti Haridusliit, 1934).

Anna Brigadere on maetud Riia metsakalmistule.

## Välislingid
*Anna Brigadere biograafia saidil letonika.lv
Täht-noolöölane

**Täht-noolöölane** (*Acronicta psi*) on liblikaliik öölaste sugukonnast, Eestis tavaline ööliblikas. Röövik toitub lehtpuudel ja -põõsastel.

Temaga väga sarnase kolmkida-noolöölase (*Acronicta tridens*) röövik erineb lühemate seljatupsude poolest. 

## Välislingid
*
Ninove

**Ninove** on hollandikeelne linn ja vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.

## Nimekujud
Ninovel on varem olnud ka muid nimesid: *in Neonifio* (821), *Neonifium* (847), *Neonifius* (899), *Niniue* (1088), *apud Niniuen* (1146), *Nineue* (1174).

## Asulad
Ninove jaguneb järgmisteks asulateks, osavaldadeks ja piirkondadeks:

Allikas: Ninove in cijfers 


BE-ninove - Onze-Lieve-Vrouwekerk 11.jpeg|
Abbaye de Ninove 1.JPG|
ID9251-Ninove, Onze-Lieve-Vrouw-Hemelvaartkerk-PM 46431.jpg|
LieferingeKerk.JPG|
|


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
ER

**ER** või **Er** või **eR** või **.er** on paljudes tähendustes kasutatav lühend. 

***[[Eesti Raadio]]**
***[[Eesti Raamat]]** (kirjastus)
***[[Eesti Rahvusteater]]** (Saksamaal 1945–1949)
***[[Eesti Reformierakond]]**
***[[endoplasmaatiline retiikulum]]**
***ER** on Aafrikas asuva Eritrea riigi kood Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni standardi ISO 3166-2 järgi
***[[östrogeeni retseptor]]**
***"ER"** (**"[[Kiirabihaigla (telesari)|Kiirabihaigla]]"**) oli aastatel 1994–2009 toodetud ameerika telesari
***ER** on lühend ladinakeelsest sõnapaarist *Elizabetha Regina* või *Elizabeth, Regina* ('kuninganna Elizabeth'), mis viitab Suurbritannia kuninganna Elizabeth II-le
***ER** on lühend ladinakeelsest sõnapaarist *Eduardus Rex* ('kuningas Edward'), mis viitas Suurbritannia kuningas Edward VIII-le

***Er** on erbiumi keemiline sümbol

***eR** on rannikumurre (kirderannikumurre)

## Vaata ka
* .er
* Eer
* Nie Er, hiina helilooja
* ERR
* ε<sub>r</sub>, suhteline dielektriline läbitavus
2012. aasta Euroopa naiste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**VII Euroopa naiste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes** peeti Hollandis Emmenis 16.–22. septembrini 2012. Turniiri võitis tiitlikaitsja Zoja Golubeva, kellele järgnesid Nina Hoekman ja Aiõõna Sobakina. Võistkondliku võidu võttis Venemaa koosseisus Aigul Idrisova ja Natalja Šestakova. Järgnesid Valgevene (Volha ja Darja Fedarovich) ning Läti (Golubeva ja Zane Magone). Parima kombinatsiooni auhinna pälvis Natalia Sadowska partiis eksmaailmameistri Darja Tkatšenkoga.

## Turniiritabel
Kosmetoloogia

**Kosmetoloogia** (kreeka sõnast κοσμητικός (*kosmētikos*) 'ilusaks tegemine' ja sufiks -λογία, (-*logia*) 'õpetus millestki') on meditsiini haru, mis käsitleb inimese välimust esteetika vaatepunktist ning meetodeid nähtavate iluvigade kõrvaldamiseks. 

Kosmetoloogia sai iseseisvaks teadusharuks 1930. aastatel. Suur osa kosmetoloogia meetoditest ja terminitest pärineb siiski hoopis sellistest teadusharudest nagu dermatoloogia, füsioteraapia, taastusraviuuringud, kosmeetiline keemia ja ortopeedia. Kuna kosmetoloogia on lähedalt seotud ilutööstuse huvidega (hügieenitarvete tootmine, kosmeetikatööstus, ilukirurgia jms), areneb see tänapäeval kiiresti, kasutades teiste inimest uurivate teadusharude saavutusi.

Meetodite järgi jaguneb kosmetoloogia terapeutiliseks ja kirurgiliseks. Kosmetoloogia rakendusharu on kosmeetika.

## Vaata ka
*Gerontoloogia

## Viited
Dendermonde

**Dendermonde** on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga linn ja vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Dendermonde asub Denderi ja Schelde jõe ühinemiskohal (hollandikeelne sõna *monde* tähendab suuet).  

## Nimekujud
*Tenremunde* (1088, asula esmakordne mainimine), *Thenremunde* (1095), *Tenremont* (1127), *Teneramunda* (1130), *Teneremonde* (1215), *Denremonda* (1232). Alates 14. sajandist on kinnistunud *Derremonde* ehk *Denremonde*.

## Asulad
1825. aastal linnaõigused saanud Dendermonde jaguneb pärast 1971. ja 1977. aasta ümberkorraldusi järgmisteks asulateks, osavaldadeks ja piirkondadeks: 


Staduis Dendermonde.JPG|
Dendermonde - Dender.jpg|
Dendermonde Dender 29-02-2012 13-31-36.png|
Gerechtshof dendermonde.jpg|
Gevangenis Dendermonde.JPG|Dendermonde vangla värav


## Sõpruslinnad
*  – Geldrop
*  – Nienburg 
*  – Blagoevgrad

## Viited

## Välislingid

*Koduleht (hollandi keeles)
*Dendermonde kultuurisait (hollandi keeles)
*Youth community site for Dendermonde (hollandi keeles)
Eeklo

**Eeklo** (vanemas kirjapildis *Eecloo*) on hollandikeelne linn ja vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.

Eeklo raekoda ja kellatorn kanti 1999. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Asulad
1240. aastal linnaõigused saanud Eeklo jaguneb pärast 1977. aasta haldusreformi järgmisteks asulateks ja piirkondadeks:


Eeklo, monumentaal pand RM50859 foto7 2011-10-03 13.03.jpg|Eeklo
Eeklo, notariskantoor foto2 2010-10-08 15.07.JPG|Eeklo
Leiken - Eeklo - Aalter.jpg|
Balgerhoeke (Eeklo) - Church.jpg|Balgerhoeke kirik
Eeklo, Heilige Grafkapel RM47908 foto2 2011-10-03 13.15.jpg|
Eeklo - Sint Jozefkerk.jpg|
20120811 Het Leen (9).JPG|Het Leeni looduspark
20120811 Het Leen (17).JPG|Het Leeni looduspark
Eeklo - Stadhuis + Kerk.jpg|Raekoda ja kirik


## Sõpruslinnad
*  – Newbury
*  – Braunfels
*  – Bagnols-sur-Cèze
*  – Feltre

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Zottegem

**Zottegem** on hollandikeelne linn ja vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.

## Nimekujud
Zottegem on eri aegadel kandnud järgmisi nimesid: *Sottengem* (1088), *Sottingem* (1120), *Sotengem* (1150–1154), *Sothenghem* (1174), *Sotenchem* (1175), *Sottenghem* (1180), *Sotengien* (1187), *Sotingien* (1193), *Sotenghien* (1193), *Sotenghiem* (1193), *Sotenghem* (1195), *Sotteghem* (1202).

## Asulad
Zottegem jaguneb järgmisteks asulateks, osavaldadeks ja piirkondadeks: 

 

Stadhuis,_Onze-Lieve-Vrouw-Hemelvaartkerk,_Zottegem_02.jpg
Markt_met_Onze-Lieve-Vrouw-Hemelvaartkerk,_Egmontcrypte_en_Egmontstandbeeld,_Zottegem,_Vlaanderen,_België_03.jpg
Huis De Katholieke Kring Markt Zottegem 01.jpg
Kasteel_van_Egmont_Zottegem_09.jpg
Egmontkamer,_stadhuis_Zottegem_06.jpg
Markt_met_Onze-Lieve-Vrouw-Hemelvaartkerk_en_Egmontstandbeeld,_Zottegem,_Vlaanderen,_België_02.jpg
Sanitary_Zottegem_04.jpg
Stadhuis,_Onze-Lieve-Vrouw-Hemelvaartkerk,_Zottegem.jpg
Markt_met_stadhuis_en_Egmontstandbeeld,_Zottegem,_Vlaanderen,_België_06.jpg
Domein_Breivelde_Zottegem_05.jpg
Kasteel_van_Leeuwergem,_Zottegem_03.jpg
Art-nouveauhuis_Zottegem_03.jpg
Markt_met_Onze-Lieve-Vrouwhemelvaartskerk_en_Egmontstandbeeld,_Zottegem,_Vlaanderen,_België_02.jpg
Egmontcrypte_Zottegem_05.jpg
Kloosterbos_Zottegem_06.jpg
Steenbergse_bossen_06.jpg
Oombergen kerk - Zottegem.jpg


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Kemzeke

**Kemzeke** on hollandikeelne osavald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Stekene vallas.

Kuni 1976. aastani oli Kemzeke omaette vald.

Pilt:KemzekeKerk2.JPG|Kemzeke, Sint-Jacobuskerk
Pilt:KemzekeKerk1.JPG|


## Välislingid
Laip

**Laip** ehk **surnukeha** ehk **koolnu** ehk **isiku surnukeha** on inimese elutu keha.

## Surnukehad meditsiinis

Meditsiinis võidakse inimeste surnukehi teatud tingimustel käidelda, säilitada ka anatoomilise õppematerjalina.

Eestis võib Eesti kodaniku või siin pikaajalise elaniku elamisloa või elamisõiguse alusel viibinud ja surnuks tunnistatud isiku surnukeha õppe- ja teadustööks üle anda Tartu Ülikoolile vabatahtlike annetuste kaudu (tasuta) surnu omastelt või eestkosteasutuselt, kellel on piiratud teovõimega isikute seaduslike esindajatena õigus annetada õppeotstarbeliseks kasutamiseks pärijateta isikute surnukehi, kui isik eluajal otseselt ei keeldunud oma surnukeha üleandmisest õppeotstarbeliseks kasutamiseks.

Surnukeha, surnu elundite ning kudede õppe- ja teadustöös kasutamisega seotud kulud on ette nähtud katta Tartu Ülikooli eelarvest.

Surnukehi peetakse anatoomia õpetamisel paremateks õppevahenditeks kui arvutisimulatsioone.

## Vaata ka
* laibarööv
* laipade vaatlemine
* laibaväli
* laibafarm
* anatoomikum
* muumia
* mõrv
* surm

## Viited

## Välislingid

* Rajashree Sheelawant Raut, Anjana Gaikwad, B. H. Bahetee, Morphohistological Study of Thymus of an Adult Cadaver, International Journal of Recent Trends in Science And Technology, ISSN 2277-2812 E-ISSN 2249-8109, 9. väljaanne, nr 1, 2013, lk 146-148, veebiversioon (vaadatud 28.01.2015)(*inglise keeles*)
Bassevelde

**Bassevelde** on hollandikeelne osavald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Assenede vallas.

Kuni 1976. aastani oli Bassevelde omaette vald.

Pilt:Bassevelde, voormalige gemeentehuis - Assenede - België.jpg|
Pilt:Bassevelde - Onze-Lieve-Vrouw Hemelvaartkerk 1.jpg|
Pilt:Bassevelde - Onze-Lieve-Vrouw Hemelvaartkerk 2.jpg|
Pilt:|


## Välislingid
Herzogenburg

**Herzogenburg** on linn *(Stadtgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas. Asub umbes 11&nbsp;km Sankt Pöltenist põhja pool Traiseni jõe ääres.

1014. aasta ürikutes mainitud asula sai linnaks alles 1927. aastal.

Linn on tuntud kui metallitöötluse keskus.

## Viited

## Välislingid

* http://www.herzogenburg.at/
Oosteeklo

**Oosteeklo** on hollandikeelne osavald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Assenede vallas.

Kuni 1976. aastani oli Oosteeklo omaette vald.


Pilt:Oosteeklo - Pastorie 1.jpg|
Pilt:Oosteeklo - Heilig Kruis en Onze-Lieve-Vrouwkerk 2.jpg|
Pilt:Oosteeklo - Heilig Kruis en Onze-Lieve-Vrouwkerk 3.jpg|
Pilt:|


## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Boekhoute

**Boekhoute** on hollandikeelne asula ja osavald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Assenede vallas.

Kuni 1976. aastani oli Boekhoute omaette vald.


Pilt:Pastorie Boekhoute - België.jpg|
Pilt:Boekhoute - Heilig Kruiskerk 1.jpg|
Pilt:Kasteel Boekhoute - België.jpg|
Pilt:Boekhoute - Town hall 1.jpg|
Pilt:|


## Välislingid
Stubby Kaye

**Stubby Kaye** (õieti **Bernard Kotzin**; 11. november 1918 New York – 14. detsember 1997) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Bob Hoskins

**Bob Hoskins** (õieti **Robert William Hoskins, Jr.**; 26. oktoober 1942 Bury St Edmunds, Suffolk – 29. aprill 2014) oli inglise näitleja ja filmirežissöör.

Hoskins alustas näitlemist teatris ja telesarjades. Ta sai tuntuks 1980. aastatel rollidega filmides "The Long Good Friday" (1980) ja "Mona Lisa" (1986). Viimase eest pälvis ta parima meesnäitleja auhinna Cannes'i filmifestivalil, Los Angelese Filmikriitikute Ühenduse parima meespeaosatäitja auhinna ning oli nomineeritud Oscarile. Rahvusvahelist tuntust tõi talle peaosa filmis "Who Framed Roger Rabbit" (1988).

Ta mängis ka filmides "Brazil" (1985), "Hook" (1991), "Super Mario Bros." (1993), "Enemy at the Gates" (2001), "Hollywoodland" (2006) ja "Mrs Henderson Presents" (2005). Hoskins oli tuntud oma karismaatiliste ja elulähedaste rollide poolest, sageli kehastas ta töölisklassi mehi.

2012. aastal loobus ta näitlemisest Parkinsoni tõve tõttu. Ta suri 2014. aastal kopsupõletikku.

## Välislingid
* 
* Näitleja Bob Hoskins suri 71-aastasena Kroonika/Delfi, 30. aprill 2014
Christopher Lloyd

**Christopher Lloyd** (õieti **Christopher Allen Lloyd**; sündinud 22. oktoobril 1938) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

Ta sai rahvusvaheliselt tuntuks doktor Emmett Browni rolliga ulmefilmide triloogias "Tagasi tulevikku" ("Back to the Future", 1985–1990), kus ta mängis ekstsentrilist teadlast, kes leiutab ajamasina.

Lloyd alustas näitlejatööd teatris ja tegi filmidebüüdi 1975. aastal Miloš Formani lavastatud kultusfilmis "Lendas üle käopesa" ("One Flew Over the Cuckoo’s Nest"). 1980. aastatel sai ta populaarseks ka telesarjad "Taxi", kus kehastas omapärast ja heasüdamlikku tegelast Jim Ignatowskit.

Christopher Lloyd on võitnud mitmeid auhindu, sealhulgas mitu Emmy auhinda rollide eest telesarjades. 

Lisaks mängufilmidele ja telesarjadele on ta andnud hääle tegelastele animafilmides ja videomängudes. Tuntumate häälerollide hulka kuuluvad näiteks Rasputin animafilmis "Anastasia" (1997), Hacker harivas telesarjas "Cyberchase" ning Fester Addams animafilmides "Addamsite suguvõsa" ("The Addams Family", 2019) ja selle järjes "Addamsite suguvõsa 2" (2021).

## Isiklikku
Christopher Lloyd on olnud viis korda abielus. Tema esimene abielu oli Catherine Boydiga aastatel 1959–1971. Teise abielu sõlmis ta 1974. aastal näitleja Kay Tornborgiga, kellega lahutas umbes 1987. aastal. Seejärel oli ta abielus Ann Carol Vanexiga (1988–1991) ning stsenaristi Jane Walker Woodiga (1992–2005). Alates 2016. aastast on Lloyd abielus kinnisvaramaakleri Lisa Loiaconoga.

## Viited

## Välislingid
*
Guirschi loss

**Guirschi loss** on loss Belgias Valloonias Luxembourgi provintsis Guirschi külas. Geograafilised koordinaadid on 49°43'8" N, 5°51'18" E.

Lossi ümbritseb suur Prantsuse stiilis aed. Loss on ehitatud aastatel 1749–1763 ning see kuulub de Wykerslooth de Rooyesteynidele. Loss ei ole külastajatele avatud. 

Loss koosneb mitmest kokkuehitatud hoonest.

## Ajalugu
Guirschis resideerisid Guirschi isandad, Arloni markiide vasallid.

Guirschi esimese linnuse hävitas 1453 Antoine de Croy Burgundia vallutuse ajal. Busleydenid rajasid 17. sajandil uue residentsi praeguse Guirschi Saint-Willibrordi kiriku lähedale. See läks hiljem de Cobreville'idele, seejärel Marche'idele, kes jätsid selle maha ning ehitasid praeguse lossi.

## Välislingid

*Sissekanne Arloni valla turismisaidil
Mäiste järv

**Mäiste järv** on looduslik järv Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas Mäiste külas. Järv ei ole avalik ega avalikult kasutatav. Registrikood VEE2051100