open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
I Dreamed a Dream (album)

"**I Dreamed a Dream**" on Susan Boyle'i debüütalbum. Album ilmus 23. novembril 2009. Väljaandjaks oli Syco Music. Üksteist laulu, plaadil olevast kaheteiskümnest, on kaverid.

## Lood
Laiuv ämblikrohi

**Laiuv ämblikrohi** (*Boerhavia diffusa*) on imelilleliste sugukonda ämblikrohu perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Ta kasvab kogu maailma ekvatoriaalses, lähisekvatoriaalses ja troopilises kliimas.

Laiuv ämblikrohi kasvab 40–120&nbsp;cm kõrgeks. Vars võib olla lamav või püstine. Õisikuks on pööris. Õiepõhi on 0,7–1&nbsp;mm pikk ja alla 0,5&nbsp;mm lai. Kroonlehed on punased, harvem valged. Tolmukaid on 3.

Laiuv ämblikrohi kasvab tihti niisketes kohtades. Taimekeedist kasutatakse kerge lahtistina ja palavikualandajana lastele, selle vanne aga nahaärrituste korral. Lisaks sellele arvatakse sel olevat röga lahtistav toime. Seda kasutatakse ravimina ka südame- ja neeruhaiguste korral.
Sulgjas kalanhoe

**Sulgjas kalanhoe** (*Kalanchoe pinnata*) on paksuleheliste sugukonda kalanhoe perekonda kuuluv Madagaskarilt pärit sukulent. 

Taim on levinud Aasias, Austraalias, Galápagosel, Uus-Meremaal, Filipiinidel, Hawaii saartel ja veel paljudes saarestikes. Mitmes kohas (näiteks Havail) loetakse seda ohtlikuks võõrliigiks. Sulgjas kalanhoe on laialt levinud aiataim. 

Sulgjas kalanhoe on kiirelt kasvav taim, mis võib kasvada 30–200 cm kõrguseks. Tema lihakad lehed on ümarad, saagja lillaka servaga, 5–20 cm pikad ja 2,5–12 cm laiad.

Õied on umbes 2–10 cm pikkused, rippuvad ja kellakujulised. Need on rohekaskollased ja tüve poolt punakad. Tupplehed on 21–30 mm pikad ja 6–12 mm laiad. 5 punast kuni lillat kroonlehte on 34–54 mm pikad ja 4–7 mm laiad. 4 tolmukat on 2–4,5 mm laiad. Viljalehed on 6–12 mm pikad.

Vili on 10–14 mm pikkune kukkur. Selle sees on palju seemneid, mis on 0,8–1,2 mm pikad ja 0,2–0,35 mm läbimõõduga.

Sulgjas kalanhoe suudab paljuneda nii, et tema mahaulatuvate lehtede servadesse kasvavad uued noored taimed. Kõigil kalanhoedel seda omadust ei ole.

Sulgjas kalanhoe kasvab kuivades päikselistes kohtades kuni 1000 m kõrgusel merepinnast.

Johann Wolfgang von Goethe hindas kirglikult sulgjat kalanhoed ja armastas oma sõpradele kinkida noori taimi, mis kalanhoe leheservadesse olid kasvanud. Ta käsitles sulgjat kalanhoed põhjalikult oma essees "Geschichte meiner botanischen Studien" ("Minu botaanikauurimuste ajalugu").

## Kasutamine meditsiinis

Taime kloroformiga konserveeritud mahl on antiseptilise ja põletikuvastase toimega (sisaldab polüsahhariide, parkaineid, orgaanilisi happeid, ensüüme ja mikroelemente). Seda kasutatakse halvasti paranevate haavade, põletuste, lamatiste, nahalõhede raviks, aga ka tonsilliidi ja igemepõletiku raviks. Ravitakse ka mitmesuguseid nakkusi ja reumat. Kalanhoeekstraktil on üldine immuunsust tugevdav toime.

Kalanhoe sisaldab A- ja C-brüofiliini. Neist esimene takistab kasvajate arengut ja teisel on täheldatud putukaid tõrjuvaid omadusi. Seevastu südamele mõjub kalanhoe kahjulikult, eriti kariloomadel.
Margus Maiste

**Margus Maiste** (sündinud 19. jaanuaril 1977 Viljandis) on eesti arhitekt.

Arhitektuurialase kõrghariduse omandas Margus Maiste aastatel 1995–2002 Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri- ja linnaplaneerimise osakonnas.

Aastatel 1990–2001 töötas Margus Maiste Rein Murula Arhitektuuribüroos. Aastatel 2001–2002 töötas ta Pärnu Linnavalitsuses arhitektina. 2003–2005 töötas ta arhitektuuribüroos KOKO Arhitektid OÜ ning alates aastast 2005 arhitektuuribüroos Proge OÜ. Aastatel 2011–2012 oli ta Viljandi linnaarhitekt.

Margus Maiste tuntumad tööd on sotsiaalmaja Koplis, Tallinna Inglise Kolledži spordihoone ning ajalehe Sakala toimetuse hoone Viljandis. Lisaks on Margus Maiste osalenud edukalt mitmetel arhitektuurivõistlustel. Margus Maiste on Eesti Arhitektide Liidu liige.

## Töid
*sotsiaalmaja Koplis, 2001 (kaasautor Rein Murula)
*V16 kortermaja Viljandis, 2005 (KOKO Arhitektid OÜ)
*Kerri C&M büroohoone, Viljandi, 2006 (KOKO Arhitektid OÜ)
*Sakala toimetuse maja Viljandis, 2006
*Tallinna Inglise Kolledži spordihoone, 2007 (KOKO Arhitektid OÜ, kaasautor Lembit-Kaur Stöör))
*Kuldala elurajoon, 2007 (KOKO Arhitektid OÜ, kaasautorid Raivo Kotov, Lembit-Kaur Stöör, Olga Batuhtina ja Margit Aule))
*Eramu Viimsis, 2007 (KOKO Arhitektid OÜ)
*Kaalu 8 ärihoone, 2007
*Tallinna tn. 40 kortermaja, 2007

## Võistlustöid
*Holstoffi Keskus, Kuressaare, 1997 (kaasautorid Mihkel Tüür, Raivo Kotov); 3. preemia
*Pärnu uus raamatukogu, 1999 (kaasautor Martin Aunin); 3. preemia
*Lasnamäe Spordihoone, 2000 (kaasautorid Hannes Praks, Raivo Kotov); ostupreemia
*Iru elamurajoon, 2002 (kaasautor Raivo Kotov); ostupreemia
*Kuldala elurajooni kutsutud konkurss, 2004; 1. preemia
*Rakvere LIDL, 2005 (kaasautorid Andres Lember, Tarmo Maiste); 1. preemia
*Pikk tn. 12 kõrghoone Pärnus, 2007; 1. preemia

## Viited

#Eesti Arhitektide Liidu liikmed, Margus Maiste
#Eve Rohtla: „Sakala“ ajalehetoimetus uues majas Viljandis, MAJA 1–2007
#Inga Raukas: Kooliõuede mälestuseks, Eesti Ekspress, 19. aprill 2007
#Anneliis Aunapuu: Tähti ja valgust täis klaasmaja, Eesti Ekspress, 14. juuni 2007
Markus Kaasik

**Markus Kaasik** (sündinud 22. märtsil 1970 Tallinnas) on eesti arhitekt.

Ta on lõpetanud Tallinna Kunstiülikooli, mille arhitektuuriteaduskonnas õppis aastatel 1988–1993.

Alates 1994. aastast töötab Markus Kaasik arhitektuuribüroos Kolm Pluss Üks ja on selle üks omanikest.

Markus Kaasiku tuntumad tööd on Villa V Nõmmel, Eesti suursaatkond Vilniuses, kortermaja rekonstruktsioon ja laiendus Kadriorus ning Pärnu raamatukogu. Lisaks on Markus Kaasik osalenud edukalt arhitektuurikonkurssidel. 

Arhitektuuribüroo Kolm Pluss Üks sai Eesti Vabariigi Vilniuse suursaatkonna arhitektuurse lahenduse eest 1998. aastal ja Villa V arhitektuurse lahenduse eest 2001. aastal Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia.

Markus Kaasik on Eesti Arhitektide Liidu liige.

## Töid
*Ridamaja Hauka tn, 1995 (kaasautorid Andres Ojari, Ralf Tamm, Ilmar Valdur)
*Mateki tüüpridamaja, 1995 (kaasautorid Ralf Tamm, Ilmar Valdur)
*eramu Miidurannas, 1995
*eramu Viimsis, 1998
*Eramu Haabneemes, 1998 (kaasautor Ilmar Valdur)
*Eesti Vabariigi suursaatkond Vilniuses, 1998 (kaasautor Andres Ojari, Inga Raukas, Ilmar Valdur)
*Villa V, 2001 (kaasautorid Andres Ojari, Ilmar Valdur)
*Koidula tn galeriimaja, 2006 (kaasautorid Andres Ojari, Ilmar Valdur, Merje Müürisepp)
*Pärnu raamatukogu, 2008 (kaasautorid Andres Ojari, Ilmar Valdur)

## Võistlustöid
*Helsingi moodsa kunsti muuseum, 1991
*Vabaduse väljaku planeerimise ideekonkurss, 1993 (kaasautor Toomas Tammis)
*Vilniuse suursaatkond, 1996, 1. preemia
*Rakvere keskväljak planeerimise ideekonkurss, 1999
*Tartu Hugo Treffneri Gümnaasiumi arhitektuurikonkurss, 1999
*Pärnu uus raamatukogu, 1999 (kaasautorid Ilmar Valdur, Andres Ojari, Mihkel Tüür, Kalle Komissarov); 1. preemia
*EXPO2000 Eesti paviljon Hannoveris, 1999;
*Okupatsioonide muuseum, 2001; 
*Tallinna uus raekoda, 2009 (kaasautorid Andres Ojari, Ilmar Valdur); 3. preemia

## Tunnustus
* 2008 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri aastapreemia (koos Andres Ojari, Ilmar Valduri, Kalle Komissarovi ja Mihkel Tüüriga; Pärnu raamatukogu arhitektuurse terviklahenduse eest)

## Isiklikku
Tema isa on arhitekt Veljo Kaasik, ema on maalikunstnik Kristiina Kaasik.

## Allikad
* Eesti Arhitektide Liidu liikmed, Markus Kaasik
* Arhitektuuribüroo 3+1 OÜ, töötajad
* Arhitektuuribüroo 3+1 OÜ, tööd
* Andri Ksenofontov. Elamu Magasini kvartalis Tallinnas MAJA, 3-2005
* Veronique Faucheur. Jalutades Koidula tänava aias MAJA, 3-2006
* Nico Saieh. Villa V / 3+1 Architects Archdaily, jaanuar 2009
Hannes Niineväli

**Hannes Niineväli** (sündinud 22. märtsil 1969 Tallinnas) on eesti arhitekt.

Keskhariduse omandas Hannes Niineväli Tallinna 10. Keskkoolis. Arhitektuurialase kõrghariduse omandas ta Tallinna Kunstiülikoolis aastatel 1990–1995.

Alates aastast 1995 töötab Hannes Niineväli arhitektuuribüroos Arhitektuuristuudio Kirsima&Niineväli OÜ.

Suure osa Hannes Niineväli loomingust moodustavad ühepere- ja korterelamud. Ühiskondlikest hoonetest kuuluvad tema loomingusse haldushoone Koplis ja Marienthali keskus Mustamäel.

## Töid
*Villa Pirital, 1999
*Villa Haapsalus, 2000
*Paariselamu Haaberstis, 2000
*Haldushoone Tallinnas, 2001 (kaasautor Andri Kirsima)
*Villa Haaberstis, 2001
*Villa Time Out, 2001 (kaasautor Roland Meijer)
*Kortermaja Nõmmel, 2002
*Kortermaja Paadi tn-l, 2002 (kaasautor Andri Kirsima)
*Paariselamu Harkujärve külas, 2002
*Villa Pirital, 2002
*Villa Maarjamäel, 2003
*Villa Vabaõhumuuseumi teel, 2004
*Ridaelamu Kakumäe teel, 2004
*Villa Haaberstis, 2005
*Villa Nõmmel, 2005
*Villa Nõmmel, 2006
*Villa Saha tn-l, 2006
*Villa Tammistes, 2007
*Villa Pirital, 2007
*Marienthali keskus, 2008 (kaasautor Andri Kirsima)

## Võistlustöid
*ärihoone Kuressaares, 2001 (kaasautor Andri Kirsima)
*Kortermaja Paadi tn-l, 2001 (kaasautor Andri Kirsima), 1. preemia
*Elamukvartal Jüri alevikus, 2001 (kaasautorid Andri Kirsima, Terje Susi)
*Magasini 35 planeering, 2008 (kaasautor Andri Kirsima), 2. preemia

## Isiklikku
Tema onu oli arhitekt Arvo Niineväli.

## Välislingid
*Eesti Kunstiakadeemia lõpetajad
*Urmas Oja: Puidu-, ruudu- ja ristkülikumängud Kelvingis ERAMU&Korter
*Tallinna ähvardab peagi uute büroode uputus, Tarbija24, 9. aprill 2007
Molekulaarsus

**Molekulaarsuseks** nimetatakse keemias elementaarreaktsioonis põrkuvate osakeste (aatomite, molekulide, ioonide, radikaalide) arvu, st ühes reaktsiooni elementaarstaadiumis osalevate osakeste arvu.

Seda suurust kasutatakse keemiliste reaktsioonide iseloomustamisel.

Molekulaarsuse järgi jagatakse elementaarreaktsioonid:
***monomolekulaarne reaktsioon** tähendab reaktsioonimehhanismi etappi, kus siirdeolekus toimuvad muutused ainult ühe osakesega, see on reaktsioon, milles osaleb üks osake (molekul A dissotsieerub või isomeriseerub produkti(de)ks)
***bimolekulaarne reaktsioon**, mille elementaaretapis osaleb kaks  osakest
***trimolekulaarne reaktsioon**, milles osaleb kolm osakest. Trimolekulaarsed reaktsioonid on väga haruldased, sest kolme osakese samaaegne põrkumine on vähe tõenäoline.

Elementaarreaktsioonide kirjeldamisel kasutatavad mõisted nagu molekulaarsus, reaktsiooni järk ja stöhhiomeetriline koefitsient on tavaliselt arvuliselt kokkulangevad, kuid neid mõisteid kasutatakse erinevates kontseptsioonides.

## Vaata ka
*Brutoreaktsioon
*Keemiline kineetika
Andres Ojari

**Andres Ojari** (sündinud 24. septembril 1970 Tallinnas) on eesti arhitekt.

Keskhariduse omandas ta 1988. aastal Tallinna 21. Keskkoolis. Arhitektuurialase kõrghariduse omandas ta aastatel 1988–1993 Tallinna Kunstiülikooli arhitektuuriteaduskonnas.

Aastatel 1988–1991 töötas ta arhitektuuribüroo E Stuudio/Enn Laansoo arhitekt-assistendina. Alates 1994. aastast töötab ta arhitektuuribüroos Kolm Pluss Üks. Arhitektuuribüroo Kolm Pluss Üks sai Eesti Vabariigi Vilniuse suursaatkonna arhitektuurse lahenduse eest 1998. aastal ja Villa V arhitektuurse lahenduse eest 2001. aastal Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia.

## Töid
*Ridamaja Hauka tn, 1995 (kaasautorid Markus Kaasik, Ralf Tamm, Ilmar Valdur)
*Eesti Vabariigi Suursaatkond Vilniuses, 1998 (kaasautor Markus Kaasik, Inga Raukas, Ilmar Valdur)
*Villa V, 2001 (kaasautorid Markus Kaasik, Ilmar Valdur)
*eramu E-Farm, 2002 (kaasautorid Ilmar Valdur, Markus Kaasik)
*eramu In City, 2004 (kaasautorid Ilmar Valdur, Markus Kaasik)
*Koidula tn. galeriimaja, 2006 (kaasautorid Markus Kaasik, Ilmar Valdur, Merje Müürisepp)
*Pärnu raamatukogu, 2008 (kaasautorid Ilmar Valdur, Markus Kaasik)
*eramu In Box
*eramu On Hill

## Võistlustöid
*Vilniuse suursaatkond, 1996, 1. preemia
*Rakvere keskväljak planeerimise ideekonkurss, 1999
*Tartu Hugo Treffneri Gümnaasiumi arhitektuurikonkurss, 1999
*Pärnu uus raamatukogu, 1999 (kaasautorid Ilmar Valdur, Markus Kaasik, Mihkel Tüür, Kalle Komissarov); 1. preemia
*EXPO2000 Eesti paviljon Hannoveris, 1999
*Okupatsioonide muuseum, 2001 
*Tallinna uus raekoda, 2009 (kaasautorid Markus Kaasik, Ilmar Valdur); 3. preemia

## Liikmesus
Andres Ojari on Eesti Arhitektide Liidu liige.

## Tunnustus
* 2008: Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri aastapreemia (koos Ilmar Valduri, Markus Kaasiku, Kalle Komissarovi, Mihkel Tüüriga; Pärnu raamatukogu arhitektuurse terviklahenduse eest)
* 2023 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Välislingid
#Eesti Arhitektide Liidu liikmed, Andres Ojari
#Arhitektuuribüroo 3+1 OÜ, töötajad
#Arhitektuuribüroo 3+1 OÜ, tööd
#Andri Ksenofontov: Elamu Magasini kvartalis Tallinnas, Maja 3-2005
#Veronique Faucheur: Jalutades Koidula tänava aias, Maja 3-2006
#Nico Saieh: Villa V / 3+1 Architects, Archdaily, jaanuar 2009
Elementaarreaktsioon

**Elementaarreaktsioon** ehk reaktsiooni elementaaretapp on keemilise reaktsiooni üks staadium, milles üks või kaks (harva kolm) keemilist osakest – aatomit, molekuli, iooni või radikaali – reageerivad. Elementaaretapile vastab üks siirdeolek. Reaktsiooni saaduseks on stabiilne produkt või ebastabiilne vaheprodukt (intermediaat).

Keemiline reaktsioon lähteainetelt lõpp-produktideni - see on brutoreaktsioon - võib kulgeda mitme järjestikuse elementaarreaktsiooni kaudu, see tähendab ühelt vaheproduktilt teisele (vahe)produktile. 

Monomolekulaarses elementaarreaktsioonis mingi molekul A dissotsieerub või isomeriseerub produkti(de)ks:

:A → produktid

Selle esimest järku reaktsiooni kiirus on võrdeline osakeste A kontsentratsiooniga:

:*d*[A]/*dt* = -*k*[A]

Bimolekulaarses elementaarreaktsioonis kaks osakest - aatomit, molekuli, iooni või radikaali - A ja B reageerivad omavahel, andes produkti(d):

:A + B → produktid

Selle teist järku reaktsiooni kiirus on võrdeline osakeste A ja B kontsentratsioonide korrutisega:

:*d*[A]/*dt* = *d*[B]/*dt* = -*k*[A][B]

Trimolekulaarsed elementaarreaktsioonid, kus kolm osakest põrkuva korraga, on väga väikese tõenäosusega. 

## Vaata ka
*Molekulaarsus
*Keemiline kineetika
*Massitoimeseadus
*Intermediaat
*Statsionaarne olek
Indrek Tiigi

**Indrek Tiigi** (sündinud 26. detsembril 1979) on eesti arhitekt.

Ta on õppinud aastatel 1998–2004 Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri- ja linnaplaneerimise osakonnas arhitektuuri ning täiendanud end 2003–2004 Virginia Polytechnic Institute and State Universitys Ameerika Ühendriikides.

Aastatel 2000–2002 töötas Indrek Tiigi arhitektuuribüroos Kolm Pluss Üks OÜ. Alates 2002. aastast töötab ta arhitektuuribüroos Urban Mark OÜ.

Indrek Tiigi tuntumad tööd on E-Talu, Silgu tänava eramu Kakumäel ja Tallink Spa hotell. Ta on mitme linnaplaneerimise ja urbanistliku projekti autor ning osalenud arhitektuurivõistlustel. Indrek Tiigi on Eesti Arhitektide Liidu liige.

## Töid
*E-Talu, 2002 (kaasautorid Andres Ojari, Ilmar Valdur, Markus Kaasik)
*eramu Tallinnas Silgu tänaval, 2004 (kaasautor Ülar Mark)
*büroo- ja tootmishoone, 2006 (kaasautorid Ülar Mark, Sten-Mark Mändmaa)
*projekt "Joint Space" Veneetsia arhitektuuribiennaalil, 2006
*Ugandi Spa Hotell, 2007 ehitamata
*Tallink Spa hotell, 2007 (kaasautor Ülar Mark)
*Tartu uus rongijaam, 2008

## Võistlustöid
*Okupatsioonide muuseum, 2001, ostupreemia
*Lutheri kvartali planeering, 2005
*Seewaldi ala planeering, 2005, eripreemia
*Tartu Ülikooli Narva Kolledži konkurss, 2005, ostupreemia
*Maakri kvartali konkursi I etapp, 2006, kvalifitseerumine II etappi

## Välislingid
* Eesti Arhitektide Liidu liikmed, Indrek Tiigi
* Eesti Kunstiakadeemia (arhitektuur ja linnaplaneerimine, 1956–2013), Indrek Tiigi
* Ülar Mark, Indrek Tiigi. Elamu Silgu tänaval Kakumäel
* Arhitektuuribüroo Urban Mark OÜ, töid
Arnold Posti

**Arnold Michael Posti** (6. mai 1892 Tallinn – 7. august 1941 Petšorlagi vangilaager, Komi ANSV) oli Eesti konsul Stockholmis 1919. aastal.

Arreteeriti NKVD poolt 24. jaanuaril 1941 Tallinnas.
Ernst Sarepera

**Ernst Sarepera** (10. juuli (vkj)/ 23. juuli 1906 Tartu – 8. mai 1971 London) oli Eesti diplomaat.

Ta oli aastatel 1930–1934 Moskva saatkonna atašee. Ta oli alates 1. juunist 1939 Londoni saatkonna I sekretär, pärast saadik August Torma surma täitis ta saadiku ülesandeid.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*TLÜAR väliseesti isikud
Tanel Tuhal

**Tanel Tuhal** (sündinud 25. juunil 1967 Pärnus) on eesti arhitekt.

Arhitektuurialase kõrghariduse omandas Tanel Tuhal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuriteaduskonnas aastatel 1985–1992.

1992–1994 töötas Tanel Tuhal arhitektuuribüroos A Dato AS arhitektina. Alates 1994. aastast töötab Tanel Tuhal koos Ra Luhsega loodud arhitektuuribüroos Luhse&Tuhal OÜ.

Tanel Tuhali tuntumad tööd on Pirita uus klooster, Jõhvi Kontserdimaja, Lehe tänava elamud ning Vene Teatri laiendus. Lisaks on Tanel Tuhal koos Ra Luhsega edukalt osalenud mitmetel arhitektuurikonkurssidel. Tanel Tuhal on Eesti Arhitektide Liidu liige.

## Töid
*kaupluse sisekuj. ja rekonstrueerimisprojekt Pärnus, 1992
*olmehoone Pärnus, 1992
*müügipaviljonid Pärnus, 1993
*kohvik Pärnus, 1993
*Pärnu Kolledž, 1997
*123 tanklaketi tankla Järvel, 2000
*Pärnu Teatri juurdeehitus, 2001
*Pirita Bendiktiinide klooster, 2001
*Pärnu rannakohvik, 2002
*Elamu Kuressaares, 2003
*Jõhvi Kontserdimaja, 2005
*kortermaja Rakveres, 2005
*eramu Hiiu-Maleva 14b, 2005
*Papli tänava elamud, 2005
*Vene Teatri laiendus, 2006
*Gran Rose Spa, 2006
*Elamu Tedre tn, 2007
*Kortermajad Lehe tn, 2007
*Jõeoti elamud, 2007
*Jüri lasteaed, 2008

## Võistlustöid
*Helsingi Moodsa kunsti muuseum, 1993
*Eesti Rahva Muuseum 1993, (kaasautor Tanel Tuhal); 1. preemia
*Ventspilsi Kontserdimaja konkurss, 2005;
*Okupatsioonide muuseum, 2005;
*Kirik Lasnamäele, 2005;
*Pärnu jõe äärne elamu ja ärikvartal, 2007; 1. preemia
*Eesti Kunstiakadeemia uue hoone konkurss, 2008;

## Allikad
#Eesti Arhitektide Liidu liikmed, Tanel Tuhal
#Arhitektuuribüroo Luhse&Tuhal OÜ ajalugu
#Jõhvi kontserdimaja looja Ra Luhse: ''Jõhvi on praegu väga kuum koht'', Põhjarannik, 17. veebruar 2008
#Ene Läkk: Pühima Päästja Püha Birgitta Ordu klooster Pirital, Eesti Ekspress, 27. märts 2002
#Ingrid Ruudi: Arhitektuuripoliitiliselt Jõhvi kontserdimajast, MAJA 1–2006
Ford Focus

**Ford Focus** on Ford Motor Company toodetav automudel, mida Fordi Euroopa osakond esitles 1998. aastal ning seda on toodetud nelja põlvkonna vältel.

Ford Focus on väiksem pereauto, millel on keretüübivalikus olnud nii universaal, luukpära, sedaan kui ka kabriolett.

Focus valiti uue mudeli nimeks 1998. aasta alguses ning mõeldud oli ta asendama vananenud Ford Escorti. Sama aasta juulis keelas Kölni kohus auto turustamise Saksamaal selle nime all, sest see rikkuvat Hubert Burda Media omandiõigusi, kellele kuulub saksa ajakiri Focus. Lõpuks probleem siiski lahenes, ilma et Ford pidanuks seda mudelit Saksamaal teistsuguse nime all müüma kui mujal maailmas.

1999. aastal valiti Ford Focus Euroopa aasta autoks.

Focuse koostetehased asuvad Chongqingis (Hiina), General Pachecos (Argentina), Hai Duongis (Vietnam), Hermosillos (Mehhiko), Pretorias (LAV), Saarlouisis (Saksamaa), Santa Rosas (Filipiinid), Setubalis (Portugal), Taoyuanis (Taiwan), Valencias (Hispaania) ja Vsevoložskis (Venemaa).

Ford Focus oli üheksa aastat järjest (1999–2007) Suurbritannias müüduim auto. See pole siiski rekord, sest Ford Cortina oli Suurbritannia müüduim auto kümme aastat järjest.

Neljanda põlvkonna Ford Focust esitleti 2018. aasta aprillis.

## Galerii

2000 Ford Focus Mk1.jpg|1. põlvkond
2005-2007 Ford Focus (LS) CL 5-door hatchback 02.jpg|2. põlvkond
Ford Focus Turnier C307 2008-2008 BUNDESWEHR frontright 2010-03-24 A.jpg|2. põlvkond Turnier
Ford Focus CC front 20080121.jpg|2. põlvkond CC
Ford Focus (48).JPG|3. põlvkond
2018 Ford Focus ST-Line TDCi 1.5 Front.jpg|4. põlvkond

## Autosport

### Ralli

Kolmeukselist mudelit on kasutatud ka autorallis ning Focus World Rally Car tegi oma rallidebüüdi MM-sarjas 1999. aasta Monte Carlo rallil kahe autoga, mida juhtisid Colin McRae ja Simon Jean-Joseph. Sellega sõitis rallit ka Markko Märtin. Fordi meeskond võitis 2006. ja 2007. aasta autoralli maailmameistrivõistlustel konstruktorite karika, kui meeskonnas sõitsid Marcus Grönholm ja Mikko Hirvonen. 2008 võitis Jari-Matti Latvala Ford Focusel Rootsi ralli, saades läbi aegade noorimaks piloodiks, kes kunagi ralli MM-etapi võitnud.
Ford Focus WRC autosid kasutati kuni 2010. aasta hooajani, mil teatati, et alates 2011. aastast vahetab Focuse välja uus Fiesta.
Adolf Stafenau

**Adolf Stafenau** (5. juuni 1881 Leebiku vald – 1. märts 1970 Tallinn) oli Eesti konsulaarametnik ja konsul Valkas. 

1920. ja 1930. aastatel oli ta Valga linnavolikogu volinik.
Eduard Tiro

**Eduard Tiro** (22. jaanuar 1900 Alūksne vald, Valgamaa – 13. juuni 1972 Valga) oli Eesti konsul.

1935. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

Eduard Tiro oli 1918–1919 raudteeametnik Gulbenes. 1919 teenis Läti sõjaväes, 1919–1920 Eesti sõjaväes Vabadussõjas. 1920–1933 üleajateenija Kaitseministeeriumi Varustusvalitsuses. 1935–1936 Kaitseministeeriumi Varustusvalitsuse ja Majandusministeeriumi Maksudevalitsuse ametnik. 1936–1939 vanemmaksukontrolör Valgas, alates 1939 abimaksuinspektor Haapsalus.

15. juunil 1940 nimetati ta Eesti asekonsuliks Valka (eksekvaatur saadud Augusts Kirhenšteinsilt 5. juulil 1940). Pärast sõda töötas ta maksuametnikuna.

## Isiklikku
Tiro abikaasa oli Irmgard Jakobson (1903–1986), lapsed Kalju (1931) ja Vello (1935–1993). 

## Välislingid
*Läti Valga Eesti Vabariigi aukonsuli Eduard Tiro akrediteerimise kirja Läti Vabariigi vastus volituste üleandmisele
Susanna Otema

**Susanna Otema** (kuni abiellumiseni **Susanna Lõhmus**; 1. september 1927 Tsooru – 13. november 2009) oli eesti keraamik.

Ta sündis Võrumaal Tsooru külas kolmelapselises perekonnas. Kõrghariduse omandas Susanna Otema Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas 1953. aastal keraamika erialal.

Ta spetsialiseerus portselanimaalimisele ja asus pärast instituudi lõpetamist tööle Leningradis Mihhail Lomonossovi-nimelises portselanitehases. Eestisse pöördus tagasi 1958. aastal ja asus tööle kunstikombinaat Arsi portselanimaalimise ateljees.

Tema kujundatud portselanist nõusid kasutati nii kingituste kui ka koduste tarbenõudena. Tema teeneks peetakse eesti portselanimaali kunstilise taseme tõusu 1960. ja 1970. aastatel. Susanna Otema loomingut võib leida Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi, Tallinna Linnamuuseumi, Eesti Ajaloomuuseumi ja Peterburi Vene Muuseumi kogudest.

Susanna Otema õde Marta Lõhmus oli Tartu Ülikooli õppejõud, teine õde Melanie Kaarma oli moekunstnik.

## Allikad

*Susanna Otema : [nekroloog]. – **Sirp**, nr 44/45, 27. november 2009, lk 28.
Mart Laisk

**Mart Laisk** (2018. aastast **Heino Mart Laisk**; sündinud 25. septembril 1961) on eesti psühholoog ja selgeltnägija.

Ta on lõpetanud 1982. aastal Tartu Kaugõppekeskkooli ja 2005. aastal Tartu Ülikooli psühholoog-nõustaja diplomiga.

Ta osales 2018. aastal "Eesti selgeltnägijate tuleproovis" ja tuli seal 6. kohale.

## Looming
Mart Laisk on mänginud filmis "Magnus" nimiosalise Magnuse isa.

### Artikleid
*Dehumaniseeritud koolisüsteem Postimees, 27. mai 2009
*Pedogoogilisi mõttemõlgutusi Postimees, 30. november 2009
*Kes loob eestlase lugu Postimees, 18. veebruar 2010
*Eksimused ei võta inimeselt õigusi Postimees, 24. mai 2010

## Isiklikku
Tema isa on akadeemik Agu Laisk ja vend on poliitik Andres Laisk.

## Viited
Ülar Mark

**Ülar Mark** (sündinud 12. veebruaril 1968) on eesti arhitekt.

Arhitektuurialase kõrghariduse omandas Ülar Mark Tallinna Kunstiülikooli arhitektuuriteaduskonnas aastatel 1989–1995.

Aastatel 1996–2002 töötas Ülar Mark arhitektuuribüroos Mark & Tamm Arhitektid. 1999–2002 oli ta Narva linnaarhitekt. Alates 2002. aastast töötab Ülar Mark arhitektuuribüroos Urban Mark OÜ ning 2009. aastast arhitektuuribüroos Allianss Arhitektid OÜ. Ta on üks Kodasema OÜ arhitektuuri- ja inseneribüroo asutajaid ja peaarhitekt.

2006. aastal kureeris Ülar Mark Veneetsia arhitektuuribiennaalil Eesti ekspositsiooni "Joint Space" ning oli aastatel 2010–2014 Eesti ekspositsiooni komissar. 2006–2016 kuulus Ülar Mark Eesti presidendi Toomas Hendrik Ilvese nõukotta.

Ta on Eesti Arhitektide Liidu liige ning kuulub liidu eestseisusse, 2006–2007 oli liidu esimees. Aastatel 2008–2012 oli ta Eesti Arhitektuurikeskuse juhataja.

Ülar Margi tuntumad tööd on Eesti Panga galerii, Tallink Spa Hotell ning Tartu raudteejaama uus hoone. Lisaks on Ülar Mark osalenud edukalt konkurssidel ning koostanud planeeringuid ja urbanistlikke projekte. 

## Looming
*Eramu Silgu tänaval, 2002
*Eurovisioon 2002, lavakujundus
*Eesti Panga galerii, 2004
*projekt "Joint Space" Veneetsia arhitektuuribiennaalil, 2006
*Fortuuna kvartali detailplaneering Tartus, 2006–2007
*Haanja hotell, 2007
*Ugandi spaahotell, 2007
*Tartu vaksal, 2008
*Tallink Spa hotell, 2008

### Võistlustöid
*Fortuuna kvartal Tartus, 2003; 1. preemia
*Seewaldi konkurss, 2005
*Koidu asula, Rae vald, 2006
*Maakri kvartal Tallinnas, 2006; välja valitud teise vooru
*Noblessneri kvartali arhitektuurivõistlus, 2007
*Ministeeriumide hoone, 2007
*Eesti Vabariigi saatkond Riias, 2007
*Tartu vaksal, 2008; 1. preemia
*Rävala pst 5 juurdeehitus, 2008
*Lasnamäe 8 äri- ja eluhoone, Tallinn, 2008

## Tunnustus
*2006 – Kultuurivedur
*2008 – stipendium "Ela ja sära"
*2016 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Ülar Margi elukaaslane oli Kärt Tomingas (1967–2025). Neil on ühine tütar Roberta. Markil on varasemast kooselust ka poeg Ailan Daniel. Ta hobiks on soolopurjetamine (paat on 2020. aasta Mini 996 Elukas (vt Mini Transat 6.50).

## Viited

## Allikad
#Eesti Arhitektide Liidu liikmed, Ülar Mark
#Arhitektuuribüroo Urban Mark OÜ, tööd
#Pealelend: Ülar Mark, Eesti Arhitektide Liidu esimees, Narva linnaarhitekt 1999 – 2002, Sirp 19. mai 2006
#Askur Alas. Kaks Eesti meest tegid maailmas ainulaadse projekti, Eesti Päevaleht, 15. jaanuar 2005
#Ülar Mark, Indrek Tiigi. Elamu Silgu tänaval Kakumäel, Maja 1–2004
#Ingrid Ruudi. Puuduv raamat ruumis. Galerii Eesti Panga kvartalis, Maja 1–2005
#Ülar Mark. Brüssel Euroopa pealinnaks? Maja 3-2009
Hindrek Kesler

**Hindrek Kesler** (sündinud 7. aprillil 1958 Kiviõlis) on eesti arhitekt, Tallinna Tehnikakõrgkooli arhitektuurinstituudi direktor.

Arhitektuurialase kõrghariduse omandas Hindrek Kesler Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuriteaduskonnas aastatel 1976–1981.

Aastatel 1981–1987 töötas Hindrek Kesler riiklikus projekteerimisinstituudis Eesti Kommunaalprojekt. Aastatel 1991–2002 töötas ta arhitektuuribüroos Kuup OÜ. Alates 2002. aastast töötab Hindrek Kesler arhitektuuribüroos Zero OÜ.

Hindrek Kesleri tuntumad tööd on Luku-Expert kaupluse- ja büroohoone Tallinnas ning arhitektuuribüroo Zero hoone Metasavahi teel. Hindrek Kesleri projekteeritud Luku-Expert kaupluse- ja büroohoone pälvis aastal 2006 parima betoonehitise nimetuse.

## Töid
*Eesti Merelaevandus büroohoone rekonstruktsioon, 1995
*Sillamäe autobussijaam ja tankla, 1998
*Sillamäe Eesti Gümnaasium, 2001
*Büroohoone Mustamäe tee 6b, 2002 
*Saksa Auto kereremonditöökoda, 2004
*Luku-Expert kaupluse- ja büroohoone Tallinnas, 2006
*arhitektuuribüroo Zero hoone, 2007

## Võistlustöid
*2008 – Tartu rahu tähisala avalik ideevõistlus; 2. preemia

## Viited

## Allikad
#Eesti Arhitektide Liit, volitatud arhitektid V
#Arhitektuuribüroo Zero OÜ, töid
#Karin Paulus: Non vi sed arte, Eesti Ekspress, 29. märts 2007
#Tõnis Kimmel: Tartu rahu tähisala ideevõistlus, MAJA 2-2008
#Parim betoonehitis 2006, Eesti Ekspress 12. aprill 2007
Merepiir

**Merepiir** on riigi territoriaalmere välispiir.

**Merepiir** on riigi veeala piirav mõtteline joon, millest siseriigi poole on territoriaalmeri ja -veed,
mis on allutatud riigi seadustele, ja väljapoole jäävate vete kohta kehtib rahvusvaheline või naaberriigi õigus.

## Viited

## Vaata ka
* Rahvusvahelised veed
* Siseveed
Konstantin Talven

**Konstantin Talven** (kuni 1939. aastani **Konstantin Schmidt**; 23. november 1892 Vana-Vändra vald, Pärnumaa – 5. september 1940 Tallinn) oli Eesti diplomaat. 

## Haridus
Talven lõpetas 1911. aastal Moskva 6. Gümnaasiumi ning õppis 1911–1916 Moskva Ülikooli füüsika-matemaatika teaduskonnas.

## Töö
Schmidt/Talven töötas 1916–1920 Moskvas. 1922. aastast oli ta Eestis Vändra gümnaasiumi direktor. Kevadel 1923 suundus Schmidt/Talven tööle Välisministeeriumi Ida büroosse ja sai samal aastal selle juhatajaks. Augustist 1926 suundus tööle Riia saatkonda ja töötas seal konsul-sekretärina kuni jaanuarini 1927. Märtsist 1927 töötas Schmidt/Talven Välisministeeriumis esmalt Rahvasteliidu büroos ja septembrist informatsioonibüroos. Aprillis 1929 suundus Talven Varssavisse, kuhu jäi kuni 1936. aastani, mil ta suundus Moskva saatkonda nõunikuks, kuhu jäi veebruarini 1938. Juunist 1938 oli Talven VM Ida büroo juhataja, 1939 aga suundus tagasi Varssavisse, kus oli üks väheseid saatkonna töötajaid, kes viibis seal Varssavi pommitamise ja okupeerimise ajal. Veebruarist 1940 oli Talven lähetusel Rooma saatkonnas ja aprillist 1940 kuni surmani septembris 1940 töötas Talven Välisministeeriumi poliitilise osakonna abidirektorina. 

Talven oli Kaitseliidu liige ning Eesti-Läti ja Eesti-Poola sõprusühingute liige. 

Talven suri Tallinnas 5. septembril 1940 ja maeti Tallinna Siselinna kalmistule 8. septembril 1940.

## Tunnustus
*Riigivapi III klassi teenetemärk, 1940

Talvenit autasustati 1934. aastal EPR II/1, 1935. aastal KR III ja 1940. aastal RV III, Polonia Restituta III ja Ungari III teeneteristiga.[1]

## Isiklikku
Talven oli kaks korda abielus: 1. Agathe (Agafoklia), snd 1891 Sawostin; 2. Olga Bremer, snd 1901 Volt.

## Viited
Dispergant

**Dispergant** ehk **dispergeeriv aine** ehk **dispergent** (ladina k. *dispergere* hajutama; inglise *dispersant*, *dispersing agent*) on kemikaal, mille abil emulgeeritakse, hajutatakse või stabiliseeritakse mingisse keskkonda sattunud ainet. 

Dispergante kasutatakse näiteks vette sattunud toornaftakelmete lõhkumisel ja pesuainetes. 

## Vaata ka
*Dispergeerunud aine
*Pindaktiivne aine

## Viited
Tõnu Laanemäe

**Tõnu Laanemäe** (sündinud 12. aprillil 1977 Pärnus) on eesti arhitekt.

Tõnu Laanemäe õppis aastatel 1991–1995 Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumis. Arhitektuurialase kõrghariduse omandas ta Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri- ja linnaplaneerimise osakonnas aastatel 1996–2003.

Aastatel 2003–2006 töötas Tõnu Laanemäe arhitektuuribüroos QP Arhitektid OÜ. Alates 2006. aastast töötab ta arhitektuuribüroos Paik Arhitektid OÜ. Alates 2013. aastast juhib ta oma ettevõtet Symptom Arhitekt OÜ.

Tõnu Laanemäe tuntumad tööd on AS-i COAL terminal Muugal, Pärnu kergejõustikumaneež ja galeriielamud Tallinnas Sõpruse puiesteel. 

## Tunnustus
*2017 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (kaasautorid: Kino Maastikuarhitektid OÜ, Mirko Traks, Toomas Paaver, Edgar Kaare ja Terje Ong; Roosi tänav Tartus)

## Teosed
* AS-i COAL terminal Muugal, 2005 (kaasautor Tõnu Laigu)
* galeriimajad Tallinnas Sõpruse puiesteel, 2003 (kaasautor Tõnu Laigu)
* kahepereelamu Tallinnas Nõmmel, 2004 (kaasautor Tõnu Laigu)
* korterelamud Tallinnas Mäepealse tänaval, 2007 (kaasautor Tõnu Laigu)
* Pärnu kergejõustikumaneež, 2006 (kaasautor Tõnu Laigu)
* äripindadega korterelamu Tallinna Pärnu maanteel, 2008 (kaasautorid Tõnu Laigu, Koit Ojaliiv)
* korterelamu Tallinnas Kalamajas, 2008
* Viljandi sõudeelling, 2009

### Võistlustöid
* Tartu mnt 50-52a hoonestamise võistlus, 2005 (kaasautor Tõnu Laigu)
* Telliskivi tänava ja Balti jaama vahelise ala hoonestamise võistlus, 2003 (kaasautor Tõnu Laigu)
* Tallinna Loomaaia läänevärava arhitektuurikonkurss, 2005 (kaasautor Tõnu Laigu)
* Merirahu elurajooni arhitektuurivõistlus, 2003 (kaasautor Tõnu Laigu)
* Kihnu sadamaala ideevõistlus, 2005 (kaasautor Tõnu Laigu); 2. preemia
* Seewaldi ala ruumilise planeerimise võistlus, 2005 (kaasautorid Tõnu Laigu, Kadri Kerge)
* Eesti Rahvusringhäälingu uue hoone konkurss, 2007; 3. preemia
* Tallinna Linnavalitsuse uus hoone, 2009; valitud II etapi 10 töö hulka

## Välislingid
* Tõnu Laanemäe tutvustus Eesti Kunstiakadeemia kodulehel
* Arhitektuuribüroo QP Arhitektid OÜ
* Arhitektuuribüroo Paik Arhitektid OÜ
* Ene Läkk. Tööliskvartalisse kolib trendirahvas, Eesti Ekspress, 26. august 2003
* Karin Paulus. Argipäeva poeesia. AS Coal terminal Muuga sadamas, Maja 2/2006
* Karin Paulus. Pärnu uus sporditempel, Eesti Ekspress, 25. jaanuar 2007
Omaheke piirkond

**Omaheke piirkond** on Namiibia 1. järgu haldusüksus (piirkond). Piirneb idas Botswanaga.

Suurema osa piirkonnast moodustab Kalahari kõrb ja selle äärealad. Ala põliselanikeks on hererod ja namad.

Piirkond jaguneb seitsmeks valimisringkonnaks:
* Aminuis
* Epukiro
* Gobabis
* Kalahari
* Okorukambe (varem *Steinhausen*)
* Otjinene
* Otjombinde

Halduskeskus ja suurim linn on Gobabis.

Piirkonnas kasvatatakse veiseid.

## Välislingid
Ekspositsioon

**Ekspositsioon** on kunstiteoste, trükiste, näituse- või muuseumieksponaatide või muu taolise väljapanek.
Ekspositsioon (täpsustus)

**Ekspositsioon** tähendab mitut asja.
***[[Ekspositsioon]]** on millegi, näiteks esemete, väljapanek.
***[[Ekspositsioon (muusika)|Ekspositsioon]]** on muusikateose osa.
***[[Ekspositsioon (bioloogia)|Ekspositsioon]]** ehk **eksponeeritus** on bioloogias organismi kokkupuude mingi kahjuliku teguriga (nt kiirgus, müra).
***[[Ekspositsioon (geograafia)|Ekspositsioon]]** ehk **eksponeeritus** on geograafias ...
***[[Ekspositsioon (fotograafia)|Ekspositsioon]]** on fotograafias ...
Tõnis Bittman

**Tõnis Bittman** (sündinud 15. märtsil 1977) on Eesti poliitik.

2005–2009 oli ta Tallinna linnavolikogu liige. 2006. aasta kevadel avalikustas ja esitas Bittman kaitsepolitseile lindi, millel oli tema vestlus Res Publicasse kuulunud Oleg Rebasega. Bittmani väitel oli salvestisel katse teda ära osta, et umbusaldada linnapea Edgar Savisaart. Keskerakonnal oli toona volikogus enamus vaid ühe häälega. Rebane eitas äraostmist, kuid heideti Res Publicast välja ning liitus linnavolikogus keskfraktsiooniga. Kaitsepolitsei lindilt häälte ostmise katset ei tuvastanud.

Bittman on esindanud poliitikas ja asjaajamises suurärimees Endel Sifi huve.

Ehkki Bittman kinnitas Keskerakonnast lahkumist juba 2009. aastal, kuulus ta äriregistri andmeil erakonda 1999–2011.

## Viited

## Välislingid
*Rikka mehe teenistuses – Eesti Ekspress, 20. juuni 2006
*Tõnis Bittman keelas reaalkooli staadionitunnid – Eesti Päevaleht, 12. mai 2009
*Tõnis Bittman lahkus Keskerakonnast – Postimees, 30. november 2009
Ilmar Valdur

**Ilmar Valdur** (sündinud 31. juulil 1970) on eesti arhitekt.

Arhitektuurialase kõrghariduse omandas ta Tallinna Kunstiülikooli arhitektuuriteaduskonnas aastatel 1988–1993.

Ta töötab alates 1994. aastast arhitektuuribüroos Kolm Pluss Üks. Arhitektuuribüroo Kolm Pluss Üks sai Eesti Vabariigi Vilniuse suursaatkonna arhitektuurse lahenduse eest 1998. aastal ja Villa V arhitektuurse lahenduse eest 2001. aastal Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia.

## Liikmesus
Ta on Eesti Arhitektide Liidu liige.

## Töid
Tema tuntumad tööd on Villa V Nõmmel, E-Farm Viimsis, kortermaja rekonstruktsioon ja laiendus Kadriorus ning raamatukogu Pärnus. 
*Ridamaja Hauka tn, 1995 (kaasautorid Andres Ojari, Ralf Tamm, Markus Kaasik)
*Mateki tüüpridamaja, 1995 (kaasautorid Ralf Tamm, Markus Kaasik)
*Eramu Haabneemes, 1998 (kaasautor Markus Kaasik)
*Eesti Vabariigi suursaatkond Vilniuses, 1998 (kaasautor Andres Ojari, Inga Raukas, Markus Kaasik)
*Villa V, 2001 (kaasautorid Andres Ojari, Markus Kaasik)
*eramu E-Farm, 2002 (kaasautorid Andres Ojari, Markus Kaasik)
*eramu In City, 2004 (kaasautorid Andres Ojari, Markus Kaasik)
*Koidula tn. galeriimaja, 2006 (kaasautorid Andres Ojari, Markus Kaasik, Merje Müürisepp)
*Pärnu raamatukogu, 2008 (kaasautorid Andres Ojari, Markus Kaasik)
*eramu In Box
*eramu On Hill

## Võistlustöid
*Vilniuse suursaatkond, 1996, 1. preemia
*Pärnu uus raamatukogu, 1999 (kaasautorid Markus Kaasik, Andres Ojari, Mihkel Tüür, Kalle Komissarov); 1. preemia
*EXPO 2000 Eesti paviljon Hannoveris, 1999;
*Okupatsioonide muuseum, 2001; 
*Tallinna uus raekoda, 2009 (kaasautorid Andres Ojari, Markus Kaasik); 3. preemia

## Tunnustus

* 2008: Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri aastapreemia (koos Andres Ojari, Markus Kaasiku, Kalle Komissarovi, Mihkel Tüüriga; Pärnu raamatukogu arhitektuurse terviklahenduse eest)

*

## Allikad
#Eesti Arhitektide Liidu liikmed, Ilmar Valdur
#Arhitektuuribüroo 3+1 OÜ, töötajad
#Arhitektuuribüroo 3+1 OÜ, tööd
#Andri Ksenofontov: Elamu Magasini kvartalis Tallinnas Maja, 3-2005
#Veronique Faucheur: Jalutades Koidula tänava aias Maja, 3-2006
#Nico Saieh: Villa V / 3+1 Architects Archdaily, jaanuar 2009
Khomasi piirkond

**Khomasi piirkond** on Namiibia 1. järgu haldusüksus (piirkond). Ta asub riigi keskosas.

Piirkond jaguneb kümneks valimisringkonnaks.

Halduskeskus ja suurim linn on Windhoek.

## Välislingid
Aare Nõmme

**Aare Nõmme** (sündinud 1949) on eesti endine poksija.  

Nõmme alustas poksiga 1965. aastal. Ta poksis Tallinna Tööjõureservides, kus tema treener oli Martin Linnamägi, ning Tartu Dünamos, kus tema treener oli Vello Kade. Hiljem poksis ta Pärnu ja Kuressaare Kalevis.

Nõmme oli I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) Eesti NSV meister (1973). Ta sai Eesti NSV meistrivõistlustel I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) III koha (1968, 1971, 1972 ja 1974) ja II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) III koha (1979). 

Nõmme osales Eesti NSV - Leedu NSV 1973. aasta sõpruskohtumisel I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) ja kaotas oma kohtumise.

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009.
Otjozondjupa piirkond

**Otjozondjupa piirkond** on Namiibia 1. järgu haldusüksus (piirkond). Piirneb idas Botswanaga.

Piirkond jaguneb seitsmeks valimisringkonnaks.

Halduskeskus ja suurim linn on Otjiwarongo. Suuremad asulad on veel Grootfontein, Okahandja, Okakarara, Otavi, Kalkfeld ja Kombat.

Tähtsaim majandusharu on kaevandamine.

Piirkonnas asub Waterbergi rahvuspark.

## Välislingid
Gytis Lukšas

**Gytis Lukšas** (sündinud 16. mail 1946 Kaunases) on leedu filmirežissöör.

Ta lõpetas 1971. aastal Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi.

Ta on Leedu Filmitegijate Ühingu esimees.

Tema film "Järv" oli 2009. aastal Pimedate Ööde Filmifestivali Balti programmis.
Erhard Britzke

**Erhard Britzke** (ka **Ergard Britske**, vene Эргард Викторович Брицке; läti Erhards Bricke ; 20. jaanuar 1877 Riia (teistel andmetel Tartu ) – 28. september 1953 Moskva) oli baltisaksa päritolu Nõukogude Liidu keemik ja metallurg, NSVL Teaduste Akadeemia akadeemik  (1932).   

Ta oli 29. detsembrist 1936 kuni 28. veebruarini 1939 NSVL Teaduste Akadeemia asepresident.

## Viited

## Kirjandus
**Исследования по прикладной химии. Сборник научно-исследовательских работ, посвященный памяти акад. Э. В. Брицке* / [ред. коллегия: акад. И. П. Бардин (отв. ред.) и др.]., Москва: Издательство Академии наук СССР, 1955 Andmed ESTERis
*Эргард Викторович Брицке (1877-1953), 1955, Andmed ESTERis
Dielektrikuskadu

**Dielektrikuskadu** on elektrivälja toimel dielektrikus tekkiv soojusenergia. Välja energia kulub ära dipoolide orienteerimiseks. 

Polümeeride dielektrikuskadu võib oluliselt sõltuda temperatuurist (kui dipoolid on peaahelas), sest ahelaga seotud dipoolide pöördumine on seotud suurema ahelalõigu pöördumisega ja sõltub seega ahela painduvusest-liikuvusest. Ahel on liikuvam alles klaasistumistemperatuuri lähedal (või plastifikaatorite olemasolul).
Tondipoisid

"**Tondipoisid**" on 2009. aastal valminud Eesti dokumentaalfilm Tondipoiste samba taasloomisest. 

Film esilinastus 23. augustil 2009 Tallinnas Vabaduse väljakul.
 
## Välislingid
* Film „Tondipoisid". kuhuminna.tallinn.ee
* Kaspar Käänik. Vabaduse väljakul esilinastub film "Tondipoisid" Õhtuleht, 23. august 2009
Markus Larsson (mäesuusataja)

**Markus Larsson** (sündinud 9. jaanuaril 1979 Karlstadis) on Rootsi mäesuusataja, kes on spetsialiseerunud slaalomile ja suurslaalomile. Larsson elab Monacos.

Schladmingis toimunud 1997. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel võitis Larsson kaks pronksmedalit: suurslaalomis ja ülisuurslaalomis.

Larsson on osalenud 2002., 2006., 2010. ja 2014. aasta taliolümpiamängudel. Larssoni parim koht olümpiamängudel on 2002. aastal slaalomi ja 2014. aastal suurslaalomi 7. koht.

Võisteldes kasutas Larsson suusafirma Head varustust. Ta lõpetas profikarjääri 2016. aastal.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2002  Salt Lake Citys
** 7. koht slaalomis
* 2006  Tornios
** 11. koht Alpi kahevõistluses
* 2010  Vancouveris
** 16. koht Alpi kahevõistluses
** 27. koht suurslaalomis
** 43. koht kiirlaskumises
* 2014  Sotšis
** 7. koht suurslaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2003  Sankt Moritzis 
** 6. koht Alpi kahevõistluses
** 10. koht slaalomis
* 2005  Bormios 
** 4. koht slaalomis
* 2007  Åres 
**  hõbemedal võistkonnavõistluses
* 2015  Beaver Creekis 
**  pronksmedal võistkonnavõistluses

### Juunioride maailmameistrivõistlustel
* 1997  Schladmingis 
**  pronksmedal suurslaalomis
**  pronksmedal ülisuurslaalomis

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Markus Larsson on osalenud (seisuga 11. veebruar 2015) 200 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse neli korda, millest kaks korda esikohale. Kõigil kordadel on ta poodiumile jõudnud slaalomis. Meeskonnavõistlusel Ǻres saavutas ta 2007. aastal teise koha.

Maailma karikasarja kokkuvõttes on Larssoni parim saavutus olnud 22. koht 2006.–2007. aasta hooajal.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Isiklikku
Markus Larsson on 183 cm pikk ja kaalus tippsportlasena 83 kg.

2009. aasta jaanuaris kukkus Larsson rängalt kiirlaskumise treeningul Šveitsis Wengenis. Ta kaotas teadvuse, sai tugeva peapõrutuse, murdis ninaluu ja vigastas näopiirkonda. Kukkumine lõpetas tema hooaja.
 
## Viited

## Välislingid
* Markus Larssoni profiil Alpine Ski Database'is
*
Brutoreaktsioon

**Brutoreaktsioon** on summaarne keemiline reaktsioon, mis viib lähteaine(te)st produkti(de)ni. Brutoreaktsiooni võrrand näitab lõpp-produktide moodustumist lähteainetest.

Enamik brutoreaktsioone koosneb mitmest elementaarreaktsioonist, kus ühe elementaarreaktsiooni produktid (vaheproduktid) astuvad edasi järgmisesse elementaarreaktsiooni. Brutoreaktsioonides  esinevad vaheproduktid võivad olla stabiilsed (neid saab preparatiivselt eraldada) ja ebastabiilsed (esinevad ainult reaktsiooni käigus ega ole isoleeritavad).

## Vaata ka
*Keemiline reaktsioon
*Orgaaniline reaktsioon
Pierre Boulez

**Pierre Louis Joseph Boulez** (26. märts 1925 Montbrison – 5. jaanuar 2016 Baden-Baden) oli prantsuse avangardistlik helilooja ja dirigent, serialismi rajaja.

## Auhinnad

1985 pälvis ta Taani kõrgeima muusikatunnustuse Sonningi fondi muusikaauhinna, mida annab välja Léonie Sonningi Muusika Sihtasutus.

1996 pälvis ta Polari muusikaauhinna, mille asutas 1989 ABBA mänedžer Stig Anderson. Seda antakse välja igal aastal keskmiselt kahele füüsilisele või juriidilisele isikule.

2000 pälvis ta Iisraelis väljaantava Wolfi auhinna. Seda antakse iga nelja aasta tagant keskmiselt kahele heliloojale.

2001 pälvis ta USA-s väljaantava Grawemeyeri auhinna oma helitöö "*Sur incises*" (1996–1998) eest. Seda antakse välja peaaegu igal aastal.

2002 pälvis ta Kanadas väljaantava Glenn Gouldi auhinna, mida annab Glenn Gouldi Sihtasutus välja korra iga 3 aasta tagant.

2009 pälvis ta Jaapanis väljaantava Kyōto auhinna, mille asutas filantroop Kazuo Inamori ja mida on läbi aegade välja antud 13 Nobeli auhinnaga katmata valdkonnas. Seda auhinda antakse välja iga nelja aasta tagant.

2010 pälvis ta Hollandis väljaantava Edisoni auhinna. See on saanud nime Thomas Alva Edisoni järgi, kes leiutas 1877 fonograafi.

2015 pälvis ta Grammy elutööauhinna.

## Viited
Manyara piirkond

**Manyara piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias.

Manyara piirkond piirneb põhjas Arusha, kirdes Kilimanjaro, idas Tanga, lõunas Dodoma ja edelas Singida piirkonnaga.

Manyara piirkond moodustati aastal 2002; varem kuulus see ala Arusha piirkonna koosseisu.

Manyara piirkonna pindala on 46 359 km². Aastal 2002 elas piirkonnas 1 040 461 inimest.

Piirkonna halduskeskus on Babati. Suurim linn on Mererani.

Manyara piirkonnas asub Manyara järve rahvuspark ja osa Tarangire rahvuspargist.

Manyara piirkond jaguneb viieks ringkonnaks:
* Mbulu ringkond
* Babati ringkond
* Hanangi ringkond
* Simanjiro ringkond
* Kiteto ringkond

## Viited
Georg Malvius

**Georg Malvius** (sündinud 30. mail 1945 Timișoaras) on Rootsi lavastaja ja õppejõud.

## Haridus

Ta on õppinud põhierialana näitlemist ja lavastamist, lisaerialana psühholoogiat, romaani keeli ja ajalugu.

## Töö

Malvius on töötanud kunstilise ja tegevjuhina neljas teatris Rootsis ja Soomes ning õpetanud näitlemist, muusikalikunsti ja lavastamist paarikümnes riigis. 1991. aastal valiti ta Göteborgi Ülikooli ja 2000. aastal Müncheni Ülikooli muusikaliteaduskonna muusikarežii professoriks .

## Looming

Malvius on kirjutanud mitu näidendit ja muusikali, kuid lavastajana on ta lavale toonud 60 näidendit, 17 ooperit ja operetti ning 75 muusikali Rootsis, Soomes, Eestis, Leedus, Norras, Taanis, Itaalias, Inglismaal, Saksamaal, Austrias, Ungaris, Monacos, Luksemburgis ja Hiinas.

### Lavastusi Eestis
* Bocki „Viiuldaja katusel“ (1989 ja 2016) – Rahvusooperis Estonia
* Rossini „Sevilla habemeajaja“ (1994) – Rahvusooperis Estonia
* Donizetti „Armujook“ (2014) – Rahvusooperis Estonia
* Dickensi „Nicholas Nickelby“ (1997) – Eesti Draamateatris 
* Kushneri „Inglid Ameerikas“ (1996) – Eesti Draamateatris 
* Ashmani/Menkeni „Väike õuduste pood“ (2000) – Eesti Draamateatris 
* Normani/Stoppardi/Halli „Armunud Shakespeare“ (2016) – Eesti Draamateatris 
* Boublili/Schönbergi „Hüljatud“ (2001) – Tallinna Linnahallis 
* Boublili/Schönbergi „Miss Saigon“ (2002) – Tallinna Linnahallis 
* Barti „Oliver!“ (2003) – Tallinna Linnahallis 
* Shermani „Bent“ (2003) – Vanalinnastuudios 
* Kanderi „Kabaree“ (2003) – Vanalinnastuudio Vene Kultuurikeskuses
* Larsoni „Rent“ (2004) – Club Hollywoodis 
* Anderssoni/Ulvaeuse "Chess" (2006) – Vanemuises
* Kanderi „Ämbliknaise suudlus“ (2009) – Vanemuises
* Webberi "Evita" (2009) – Vanemuises
* Jacobsi/Casey „Grease“ (2013) – Vanemuises
* Webberi „Ooperifantoom“ (2014) – Vanemuises 
* Menkeni/Ashmani/Rice'i „Kaunitar ja koletis“ (2018) – Vanemuises
* Bernsteini „West Side Story“ (2019) – Rahvusooperis Estonia

## Tunnustus

Georg Malviusele on antud kunstiliste saavutuste eest 13 auhinda. Sealhulgas kaks korda on ta tunnistatud Eesti aasta parimaks lavastajaks: lavastuste „Viiuldaja katusel“ (1990) ja „Oliver!“ (2003) eest. 

* 2004 Eesti Teatriliidu muusika-, balleti- ja tantsulavastuste eriauhind ("Oliver!") 

## Viited

## Välislingid
*
* Georg Malviuse tutvustus Rahvusooperi Estonia kodulehel
* Barbi Pilvre, "Pedagoogiline meelelahutus", Eesti Ekspress, 10. juuli 2003
* Andri Maimets, "Lavastaja Georg Malvius lahkub jäädavalt Vanalinnastuudiost", Postimees, 15. detsember 2003
* Riho Laurisaar, "Sõprus Krjukoviga vedas Georg Malviuse uuesti “Savoy ballile”", Eesti Päevaleht, 25. oktoober 2008
*Mari-Leen Albers, Meelis Tomson, "Georg Malvius: 20 aastat Eestis, 500 eestikeelset sõna ja 16 lavastust", Õhtuleht, 28. november 2009
Bruce Dickinson

**Paul Bruce Dickinson** (sündinud 7. augustil 1958) on inglise laulja, lendur ja raadiosaatejuht. 

Tuntuks sai ta eelkõige briti *metal*-bändi Iron Maiden lauljana.

Ta on ka vehkleja ja laulukirjutaja.

Dickinson on Londoni Ülikooli Kuninganna Mary Kolledži audoktor ja Helsingi Ülikooli audoktor.

## Viited
Janick Gers

**Janick Robert Gers** (sündinud 27. jaanuaril 1957 Inglismaal Hartlepoolis) on inglise kitarrist ja laulukirjutaja. Ta on heavy metal’i ansambli Iron Maiden kitarrist alates 1990. aastast.

## Karjäär
Enne Iron Maideniga liitumist mängis Gers soolokitarristina ansamblis White Spirit. Hiljem liitus ta rokkbändiga Gillan, mille juht oli endine Deep Purple’i laulja Ian Gillan. Pärast Gillani laialiminekut mängis Gers ansamblis Gogmagog, kuhu kuulusid ka endine Iron Maideni laulja Paul Di'Anno ja trummar Clive Burr. 

1990. aastal osales Gers Bruce Dickinsoni esimesel sooloalbumil "Tattooed Millionaire". Samal aastal liitus ta Iron Maideniga ja on sellest ajast alates olnud bändi püsiliige. Alates 1999. aastast on Iron Maidenis kolm kitarristi.
Adrian Smith

**Adrian Frederick Smith** (sündinud 27. veebruaril 1957 Inglismaal Hackneys) on inglise kitarrist.

Ta on eelkõige tuntud Iron Maideni kitarristi ja laulukirjutajana. Samuti laulab ta mõnel lool taustavokaali koos Steve Harrisega.
Walt Disney Animation Studios

**Walt Disney Animation Studios** on alates 1934. aastast tegutsev Ameerika Ühendriikide animatsioonistuudio, Walt Disney Company tütarettevõte.

## Toodang

1937. aastal valmis esimene täispikk joonisfilm "Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi".

## Välislingid
*  (1986–2006)
*  (alates 2007)