open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Doonor (keemia)

Keemias on **doonor** aineosake nagu molekul (molekuli kuuluv aatom) või ioon, mis keemilises protsessis võib ära anda elektronipaari või aineosakese nagu, ioon, aatom või aatomite rühm. 

Keemilises protsessis saab osakese üleminek toimuda kui on nii doonor kui ka aktseptor.

Kõige sagedamini nimetatakse doonoriks:
*prootoni doonorit – prootoni ülekandega on seotud protoneerimine ja deprotoneerimine
*elektronipaari doonorit – elektronide doonor on vähem elektronegatiivne aatom ja elektronide aktseptor on suurema elektronegatiivsusega keemilise elemendi aatom. Elektronipaari doonor  annab semipolaarse keemilise sideme tekkimisel elektronipaari temaga ühinevale vakantse orbiidiga aatomile (aktseptorile). Näiteks osooni (O3) tekkimisel on doonoriks hapniku molekuli (O2) kuuluv aatom ja aktseptoriks vaba hapniku  aatom (O). 

Doonor-aktseptor mehhanism on kovalentse keemilise sideme moodustumine kahe aatomi või aatomite rühma vahel, mis teostub doonoraatomi elektronpaari ja aktseptoraatomi vaba orbitaali osalusel. 

## Vaata ka
*Aktseptor (keemia)
*Keemiline side
*Vesinikside
*Happesus
Doonor (täpsustus)

**Doonor** (lad *donare*) on see, kes/mis "annab midagi ära". Vastuvõtja on aktseptor. 
***[[Doonor]]** on meditsiinis ...
***[[Doonor (keemia)|Doonor]]** on keemias ...
***[[Doonor (füüsika)|Doonor]]** on füüsikas ...
***[[Doonor (geneetika)|Doonor]]** on geneetikas ...
***[[Doonor (majandus)|Doonor]]** on majanduses ...
Lauri Kärk

**Lauri Kärk** (sündinud 14. septembril 1954 Tartus) on eesti filmiajaloolane ja -kriitik.

Kärk lõpetas 1973. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1979. aastal Üleliidulise Kinematograafia Instituudi Moskvas filmiteaduse erialal. 

Alates 1977. aastast on temalt ilmunud üle 500 filmialase kirjutise. Neid on ilmunud nii ajakirjas Teater. Muusika. Kino kui ka ajalehtedes Sirp ja Postimees (nendest on ilmunud artiklikogumik ”Pildi sisse minek. Filmikirjutisi Tšehhovist *virtual reality*’ni 1977–1999”). Ta on teinud kaastööd Eesti entsüklopeediale (50 märksõnaartiklit). Kirjatööd on olnud fokuseeritud nii eesti nüüdisfilmi arengule kui ka maailma filmikunsti suurkujude loomingule. 

Lauri Kärk õpetab Tartu Ülikoolis filmiajalugu süstemaatiliselt alates 1990/91. õppeaastast.

Kärk on toimetanud stuudios Tallinnfilm mängu- ja animafilme, näiteks on ta Leida Laiuse ja Arvo Iho ”Naerata ometi” (1985), Sulev Keeduse filmi ”Ainus pühapäev” (1990) ja Riho Undi animafilmi ”Kapsapea” (1993) toimetaja.

2013. aastast on Lauri Kärk Eesti Filmi Instituudi nõukogu aseesimees.

## Tunnustus
* 1995 – aasta filmiajakirjanik
* 1995 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (filmikriitika preemia)
* 2014 – Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Kirjandus
* Lauri Kärk "Stsenaristi lugu" (retsensioon Olev Remsu filmidraamatehnika kohta), Teater. Muusika. Kino, jaanuar 2017
* Olev Remsu "Urineerib vales kohas", Teater. Muusika. Kino, märts 2017
Lümanda vald (Kihelkonna kihelkond)

**Lümanda vald** (saksa keeles *Gemeinde Lümmada*) oli vald Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal.

1892. aastal ühendati Kihelkonna kihelkonda kuulunud 14 kogukonnast 6 Kihelkonna vallaks ja 8 kogukonda Lümanda vallaks (Lümanda, Atla, Karala, Kuusnõmme, Kulli, Pilguse, Kotlandi, Lahetaguse). 1893. aastal valiti Lümanda vallavanemaks Jüri Ratas.

1917. aastal asendati seisuslikud vallavolikogud demokraatlikult valitud vallanõukogudega ja vallad hakkasid haldama ka mõisamaad.

Vallas on sündinud Aleksander, Aadu ja Johannes Hint ning August Mälk. 

1934. aastal kinkis vald Eesti Vabariigile vabatkoha "Audako" nr. XIX A.

## Vaata ka
* Lümanda vald (1939)

## Viited
Hull

**Hull** võib tähendada mitut asja:
***hull** on omadussõna millegi või kellegi segase, pöörase, arutu, meeletu kohta
***Hull**, õieti **[[Kingston upon Hull]]** on linn Inglismaal
***[[Hull (Québec)|Hull]]** oli  linn Québeci provintsis, hilisem Gatineau' linnaosa 
***[[Hull (Massachusetts)|Hull]]** on linn USA-s Massachusettsi osariigis
***[[Hull (perekonnanimi)|Hull]]** on perekonnanimi
**Cordell Hull, USA poliitik
Johannes Koitmets

**Johannes Koitmets** (kuni 1925. aastani **Johannes Kops**; 14. veebruar 1891 Kääni, Pangodi vald, Tartumaa – 26. veebruar 1974 Tallinn) oli Eesti farmatseut ja sõjaväelane (kolonelleitnant, 1932).

Ta teenis Vabadussõjas laiarööpmelisel soomusrongil nr. 3, rahuajal Sõjaväe Tervishoiuvalitsuses.

Johannes Koitmets oli ka harrastusfotograaf, tema aastail 1938–1944 tehtud 357 värvislaidi säilitatakse Eesti Ajaloomuuseumis ja Fotomuuseumis, nende valik on avaldatud raamatus "Pildistus loomulikes värves".

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Abnaki keel

**Abnaki keel** ehk **abnaki-penobskoti keel** on hiljuti välja surnud keel algonkini keelkonna idaalgonkini rühmast. Seda kõneldi Kanadas Québecis ja USA-s Maine'i (kaugemas minevikus ka Vermonti ja New Hampshire'i) osariigis. Sageli käsitletakse seda kahe keelena (idaabnaki keel ja lääneabnaki keel).

Abnaki keelt kõneles mitu hõimu, viimati abnakid ja penobskotid. 

Abnaki keele emakeelena kõnelejaid enam pole, kuid lääneabnaki keelt püütakse taaselustada.
Dresiin

**Dresiin** (saksa keeles *Draisine*) on kerge kaheteljeline raudteesõiduk. 

Nimetus "dresiin" tuleb saksa leiutaja Karl Draisi (1785–1851) perekonnanimest.

Dresiine liigitatakse inimjõul töötavateks (käsidresiin) ja mootordresiinideks. Mootordresiini mass on 300 kg – 50 t ja kandevõime .

Dresiine kasutatakse tavaliselt raudteede ülevaatlusel ja remontimisel. 

Eestis korraldatakse AS Go Groupi poolt alates 2002. aastast rahvusvahelist käsidresiinivõistlust nimega Relsiralli, mis toob kaheks päevaks kokku paljude riikide raudteelased ja raudteesõbrad.

## Viited
Johannes Veski

**Johannes Veski** (sündinud 12. augustil 1986) on eesti näitleja, lavastaja ja teatrijuht.

Ta on lõpetanud 2009. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia (TÜVKA) näitlejana (7. lend).

2009. aastal asutas ta koos mõttekaaslastega endistes Salong-Teatri ja Teatrilabori ruumides sõltumatu teatri Cabaret Rhizome. 2013. aastal asutas ta koos Eero Järviste ja Cabaret Rhizome'iga Erinevate Tubade Klubi. Ta on mõlema teatri juhatuse liige ja kunstiline juht. 
## Lavastused
*J. Veski / Cabaret Rhizome "Harri magab" – 2009, CB
*J. Veski / Cabaret Rhizome "Muki munad" – 2009, CB
*J. Veski / Cabaret Rhizome "Võmmid: viimane partii" – 2009, CB
*J. Veski / Cabaret Rhizome "Harri 2: ülestõus" – 2009, CB
*J. Veski / Cabaret Rhizome "Mahhinaarium" – 2010, CB
*A. Kivirähk "Mees, kes teadis ussisõnu" – 2011, Endla
*J. Veski / Cabaret Rhizome "Harri barrikaadidel" – 2011, CB, Vabaduse väljakul
*J. Veski / Cabaret Rhizome "Täna õhtul: Seeri Feibok" – 2011, CB
*J. Veski / Cabaret Rhizome "Rave/Reiv" – 2012, CB
*J. Veski / Cabaret Rhizome "Cowboys & Indians" – 2012, CB, Vabaduse väljakul
*J. Veski / Cabaret Rhizome "Üksi" – 2012, CB
*J. Veski / P. Pärenson "Mutantants ehk Tuhat tantsu, mida tantsida enne kui sured" 2013 Kanuti Gildi SAALis
*J. Veski / Cabaret Rhizome "Lapsed" – 2013, CB
*J. Veski / Cabaret Rhizome "risomeedia.rhizomedia" – 2013, CB Erinevate Tubade Klubi
*J. Veski / Cabaret Rhizome "12 Movements" – 2014, CB Erinevate Tubade Klubi
*Sophokles / Cabaret Rhizome "Kuningas Oidipus" – 2015, CB Erinevate Tubade Klubi
*J. Veski "Vabadusest ja vabandustest" 2016 Erinevate Tubade Klubi
*J. Veski "Puugi protsess" 2017
*Liis Lemsalu muusikavideo koos Reketi ja Kohvriga loole "PAUS"

## Teatrirollid
*2005 Erinevad – K. Tšukovski / J. Juhanson, K. Jancis "End-Sa-Pese" lav. J. Juhanson, Ugala
*2006 Erinevad – E. Nuotio / T. Brännare / M. Seppänen "Marilyn" lav. K. Komissarov, Ugala
*2006 Timo – A. Vallik / S. Heiberg "Kuidas elad?... Ann?!" lav. S. Heiberg, Rakvere Teater
*2006 Karla – A. H. Tammsaare / H. Rekkor "tõde : EI : õigus" lav. H. Rekkor, TÜVKA
*2007 Tiit jt – Villu Tamme "Haned võlgu" lav. Jaanika Juhanson, Teatrilabor
*2007 Erinevad – Tiit Palu "Tsirkus!!!" lav. Tiit Palu, Endla Teater
*2008 Stanley Webber – H. Pinter "Sünnipäevapidu" lav. P. Raudsepp, TÜVKA
*2008 Tybalt – W. Shakespeare "Romeo ja Julia" lav. V. Granov, TÜVKA
*2008 Lancelot – Jevgeni Švarts "Draakon" lav. H. Rekkor, Kuressaare Linnateater
*2008 Notar – Marivaux "Tõsimeelsed näitlejad" lav. Igor Uibo, TÜVKA
*2009 Rossignol – Peter Weiss "Marat/Sade" lav. P. Raudsepp / K. Kivitar, Teatrilabor

## Isiklikku
Tema isa on luuletaja Jaak Veski, poolõde on diplomaat Kerli Veski.

## Viited


## Välislingid
*Johannes Veski Eesti teatri biograafilises leksikonis
*Koos kasvatavad juuri alla Eesti Ekspress, 20. november 2011
Alborán

**Alborán** on saar Alboráni meres, mis jääb Vahemere lääneossa, umbes 50 km põhja Maroko rannikust ja 90 km lõunasse Almería provintsist Hispaanias. Saar kuulub Hispaaniale 1540. aastast, mil see vallutati Alboráni lahingus Tuneesia piraadilt nimega Al-Borani. Sellel asuvad väike Hispaania mereväe garnison ja automatiseeritud majakas.

## Vaata ka
*Alboraniit
Pugwashi konverentsid

**Pugwashi konverentsid** (inglise keeles *The Pugwash Conferences on Science and World Affairs*) on rahvusvaheline organisatsioon, mis ühendab teadlasi ja teisi avaliku elu tegelasi, kes teevad koostööd sõjaliste konfliktide ohu vähendamiseks ning globaalsete julgeolekuriskide maandamiseks. Selle asutasid 1957. aastal  Kanadas Nova Scotia provintsis Pugwashi külas Joseph Rotblat ja Bertrand Russell pärast Russelli-Einsteini manifesti avaldamist 1955. aastal.

Rotblati ja Pugwashi konverentsid pälvisid koos 1995. aastal Nobeli rahuauhinna tuumadesarmeerimiseks tehtud pingutuste eest. Alates organisatsiooni algse rahastaja Cyrus Eatoni surmast 1979. aastal tegutsevad rahvusvahelised üliõpilaste ja noorte Pugwashi rühmad.
Leonid Ananitš

**Leonid Ananitš** (23. märtsil 1936 Gomeli oblastis – 5. oktoober 2025) oli Eesti NSV parteitöötaja ja riigitegelane.

Ta lõpetas aastal 1954 Novotšerkasski mäetehnikumi ja aastal 1960 Plehhanovi-nimelise Leningradi Mäeinstituudi. Aastal 1975 sai majanduskandidaadi kraadi.

Ta töötas aastal 1954 hüdrogeoloogina Primorje krais. Aastatel 1959–1960 oli ta Plehhanovi nimelise Leningradi Mäeinstituudi komsomolikomitee sekretär. Aastatel 1960–1966 oli ta komsomolitööl Leningradis, ÜLKNÜ Leningradi Linnakomitee üliõpilasnoorsoo osakonna juhataja, 1961. aastast ÜLKNÜ Leningradi Kirovi Rajoonikomitee esimene sekretär.

Aastatel 1966–1971 oli ta ELKNÜ Keskkomitee II sekretär, 1971–1972 EKP Tallinna Linna Kalinini Rajoonikomitee II sekretär, 1972–1979 EKP Kohtla-Järve Linnakomitee I sekretär. Aastatel 1979–1984 oli ta EKP Keskkomitee ehituse ja linnamajanduse osakonna juhataja, aastatel 1984–1987 Eesti NSV ehitusmaterjalide tööstuse minister. 

Ta oli aastast 1957 NLKP liige, 1976–1986 EKP Keskkomitee liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu IX, X ja XI koosseisu saadik.

## Tunnustus
* Rahvaste sõpruse orden
* 2 ordenit "Austuse märk"
## Viited

## Kirjandus
* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
* "Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999.
Tamīm ibn Ḩamad Āl Thānī

**Tamīm ibn Ḩamad Āl Thānī** (araabia keeles تميم بن حمد آل ثاني; sündinud 3. juunil 1980 Dohas) on alates 25. juunist 2013 Katari emiir.

Ta sai emiiriks pärast seda, kui tema isa Ḩamad ibn Khalīfah Āl Thānī troonist loobus.
Nūrī Abū Sahmīn

**Nūrī Abū Sahmīn** (araabia keeles نوري أبو سهمين) on Liibüa poliitik, alates 25. juunist 2013 Liibüa rahvuskongressi esimees.
Vesiniku isotoobid

**Vesiniku isotoopideks** nimetatakse tema teisendeid, mille aatomid koosnevad ühest prootonist ja ühest elektronist, kuid aatomituumad sisaldavad erineva arvu neutroneid.

Vesinikul on kolm looduslikku isotoopi: 1H, 2H ja 3H. Vesinik on ainus element, mille isotoopidel on erinevad nimetused. 
*Prootium (1H ehk tavaline vesinik H massiarvuga 1) on looduses kõige enam levinud isotoop (99,98%), mille tuumas ei ole ühtki neutroni
*Deuteerium (2H ehk D massiarvuga 2) on teine stabiilne isotoop , mille aatomituumas on 1 prooton ja 1 neutron. Deuteerium moodustab 0,0026–0,0184% looduslikust vesinikust. Oluliselt deuteeriumiga rikastatud vett nimetatakse raskeks veeks.
*Triitium (3H ehk T massiarvuga 3) on radioaktiivne isotoop (poolestusaeg 12,32 aastat), mille aatomituum sisaldab 2 neutronit.
*Teised vesiniku isotoobid (4H, 5H, 6H, 7H) on saadud sünteetiliselt. 
## Kasutamine
*1H, 2H ja 3H aatommasside omavaheline erinevus on suhteliselt suur, seetõttu esineb keemilistes reaktsioonides nende kolme isotoobi korral ühendite aktiivsustes mõningaid erinevusi.
*Paaritu massiarvuga prootium (spinn = ½) annab TMR-spektroskoopias signaali. Tavalise vesiniku 1H TMR on üks olulisematest orgaaniliste ühendite struktuuri uurimise meetoditest.
*Deuteerium (spinn = 1)  TMR-spektroskoopias 1H spektri piirkonnas signaali ei anna. Deuteeriumi sisaldavad solvendid, näiteks raske vesi, on kasutatavad 1H TMR-spektroskoopias mittesegavate keskkondadena. Deuteeriumi ja selle ühendeid kasutatakse keemilistes reaktsioonides moodustuvate ühendite mitteradioaktiivse märgistajana.
*Väikestes kogustes kasutatakse deuteeriumi meditsiinis ainevahetuse jälgimiseks.
*Olulist rakendust on deuteerium ja triitium leidnud tuumaenergeetikas.

## Vaata ka
*Vesinik
*Isotoop
MOL Comfort

**MOL Comfort** (varem *APL Russia*) oli Panamax-tüüpi konteinerilaev, mis ehitati 2008. aastal Mitsubishi Heavy Industriesi laevatehases Nagasakis Jaapanis. Laev sõitis Bahama lipu all, käitaja Mitsui O.S.K. Lines rentis seda Ural Container Carriers S.A.-lt.

## Ajalugu
Kiil pandi laevale tehasenumbriga 2234 Mitsubishi Heavy Industriesi laevatehases Nagasakis Jaapanis 23. augustil 2007. aastal ning 8. märtsil 2008 lasti laev vette. 14. juulil 2008 anti laev omanikule üle.

## Tehnilised andmed
MOL Comfort oli 316,00 m pikk ja 45,60 m lai, süvisega 14,5 m ja kogumahutavusega 86 692. 

MOL Comfortil oli üks üheteistkümnesilindriline ja kahetaktiline diiselmootor Mitsubishi-Wärtsilä RT-flex96C, mille koguvõimsus oli 62,920 MW, laeva kiirus oli 25,25 sõlme. 

## Viited

## Välislingid
*Incident with Containership MOL Comfort (inglise keeles) 
*У побережья Гоа потерпело бедствие судно с оружием для сирийских повстанцев (vene keeles)
Mahutavus (keemiline vooluallikas)

**Mahutavus** ehk elektrimahutavus on füüsikaline suurus, mis näitab, kui suure elektrihulga keemiline vooluallikas nimipingel mahutab. See elektrihulk, mida nimetatakse ka vooluallika **nimilaenguks** *Q*n, on salvestatud elektrokeemilise energiana primaarelementi selle valmistamisel või on salvestatav laadimisel sekundaarelementi välisest elektrienergia allikast. Nimilaengule vastavat elektrihulka on keemiline vooluallikas võimeline andma tühjendamisel elektriahelasse.

## Vaata ka
* Elektrilaeng
Mahutavus (laevandus)

**Mahutavus** on laeva ruume mahuliselt iseloomustav suurus. Eristatakse lastimahutavust, reisijatemahutavust ja registermahutavust.

Registermahutavuse liigid on ühikuta suurused, mis väljendavad laeva üldisi ja kaubaruumide mõõtmeid. Registermahutavus määratakse mõõtmisreeglite järgi, mis on kindlaks määratud laevade mõõtmise rahvusvahelise 1969. aasta konventsiooniga.

Registermahutavuse liigid: 
* kogumahutavus (tähis GT, inglise keeles *gross tonnage*) on kõigi laevaruumide ja kinniste tekiehitiste koguruumala, millest on maha arvatud topeltpõhja ja mõningate teenindusruumide mahud;
* puhasmahutavus (tähis NT, inglise keeles *neto tonnage*) näitab lasti- ja reisijateruumide, s.o tulu andvate ruumide mahutavust; puhasmahutavuse määramisel arvatakse kogumahutavusest maha nende ruumide summaarne maht, mis ei kõlba kauba ja reisijate paigutamiseks, samuti laevapere, tekimehhanismide ja navigatsiooniseadmete ruumide maht.

Varem mõõdeti laeva mahutavust registertonnides: brutoregistertonn (tähis brt) ja netoregistertonn (tähis nrt). Registermahutavuse tähised GT ja NT on uute laevade puhul kasutusel alates 1982. aastast.

## Välislingid
*EE registertonnaaž, veebiarhiivis
Mahutavus (andmekandja)

**Mahutavus** (ka **mälumaht**, **salvesti maht**) on maksimaalne andmehulk (enamasti mega-, giga- või terabaitides), mida on võimalik salvestada andmekandjale. Andmekandjaks võib olla eraldiseisev seadis, näiteks laserplaat, kõvaketas, välkmälusalvesti (mälupulk, mälukaart), või elektroonikaseadme koosseisu kuuluv mälustruktuur.
## Vaata ka
*Andmekandja
*Mälu (arvuti)
*Bait
Rossano

**Rossano** (ladina keeles *Roscianum*), ekslikult tuntud ka kui *Rossano Calabro*, on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis. Rossano sai linnaõigused vabariigi presidendi 1998. aasta 14. oktoobri dekreediga.

Rossano kõrgus merepinnast on 270 meetrit, asustustihedus keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Haldus

Rossano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Calopezzati, Corigliano Calabro, Crosia, Cropalati, Longobucco, Paludi.

Rossano halduspiirides asuvad järgmised asulad ja asumid: Piragineti, Amica.

## Loodus
Rossano asub Sybarise oru idaserval, Sila platoo ja Joonia mere vahel, Taranto lahe edelakaldal.

## Ajalugu
Rossano rajati arvatavasti 11. sajandil eKr, 7.–2. sajandini eKr oli ta Magna Graecia osa. Hadrianus rajas Rossanosse sadama. 540–1059 oli Rossano Bütsantsi võimu all.

## Vaatamisväärsused
* Cattedrale di Maria Santissima Achiropita, 9. sajand
* Chiesa di San Nilo, 15. sajand
* Oratorio di San Marco, 9.–10. sajand
* Chiesa di S. Bernardino, 15. sajand
* Chiesa della Panaghìa, 10. sajand
* Chiesa di San Francesco di Paola, 16. sajandi lõpp
* Chiesa di Santa Chiara, 16. sajand
* Abbazia di Santa Maria del Patire, 11.-12. sajand
* Torre Sant'Angelo


Rossano Patire1.jpg|Rossano
Rossano San Martino.jpg|Oratorio di San Marco


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Hiie Asser

**Hiie Asser** (sündinud 20. mail 1961) on eesti pedagoog. Ta on Tartu Annelinna Gümnaasiumi direktor ja Tartu Ülikooli haridusteaduskonna õppejõud.

1998. aastast on Asser riikliku keelekümblusprogrammi eestvedaja ning loonud sellele nii teoreetilise kui ka praktilise baasi. 2000. aastast juhtis ta varajase keelekümbluse programmi uurimisrühma Tartu Ülikooli juures. 2003. aastal kaitses ta samal teemal doktoritöö "Varajane osaline ja täielik keeleimmersioon Eesti muukeelse hariduse mudelitena". Samuti on Asser 2000. aastatel Eesti koolides levinud lõimitud aine- ja keeleõppe metoodika (LAK-õppe) üks eestvedajaid ja koolitajaid. Alates 2007. aastast on ta osalenud eestikeelsele aineõppele ülemineku korraldamisel gümnaasiumiastmes.

Alates 2008. aastast on Hiie Asser Tartu Annelinna Gümnaasiumi direktor.

## Tunnustus
*2008 Tartu Ülikooli aumärk
*2013 Tartu medal
*2017 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2022 Aasta õppeasutuse juht

## Viited

## Välislingid
*
Raehärra

**Raehärra** oli ajaloolises linnavalitsemises eluks ajaks valitud rae liige, kes enamasti juhtis üht linnaomavalitsuse valdkonda või ametkonda. 

## Eesti raehärrad
 
### Eesti raehärrad 1943–1944

Teise maailmasõja aegse Saksa okupatsiooni ajal aastail 1943–1944 oli raehärra Eestis linnapea nõunik. Olenevalt elanike arvust oli Eesti linnades 8–16 raehärrat.

## Vaata ka
*Raad
## Viited
Mäksa vald (Võnnu kihelkond)

**Mäksa vald** (saksa keeles *Gemeinde Mäxhof*) oli vald Võnnu kihelkonnas Tartumaal. Vallamaja asus Poka külas.

1938. aasta detsembris palus vallavolikogu Siseministrilt valla ümbernimetamist Emajõe vallaks, kuna senine nimi oli saadud endise mõisniku Meksi nimest, mille jäädvustamiseks pole vallal mingit põhjust.
## Vaata ka
*Mäksa vald (1939)
## Viited
Corigliano Calabro

**Corigliano Calabro** (ladina keeles *Coriolanum*, *Corellianum*) on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis. Corigliano Calabro sai linnaõigused presidendi 1997. aasta 2. septembri dekreediga.

Corigliano Calabro kõrgus merepinnast on 210 meetrit, asustustihedus keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Haldus
Corigliano Calabro piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Acri, Cassano all'Ionio, Longobucco, Rossano, San Cosmo Albanese, San Demetrio Corone, San Giorgio Albanese, Spezzano Albanese.

Corigliano Calabro halduspiirides asuvad järgmised asulad ja asumid: Apollinara, Baraccone, Cantinella, Costa, Fabrizio Grande, Fabrizio Piccolo, Piana Caruso, San Nico, Scalo, Schiavonea, Simonetti, Thurio (Thurii), Torricella, Villaggio Frassa.

## Loodus
Corigliano Calabro piirneb kirdes ja idas Joonia mere Taranto lahega.

## Ajalugu
Esimesed teated Corigliano kohta on pärit aastast 977, kui maa vallutas Napoli emiir al Quasim.

## Vaatamisväärsused

* Castello di Corigliano Calabro
: Hertsogiloss, võimalik rajamisaeg umbes 1073
### Sakraalarhitektuur
#### Kirikud
* Chiesa del Carmine
* Chiesa di Sant'Antonio, 15. sajandi I pool
* Chiesa collegiata di San Pietro, rajatud enne 15. sajandit
* Chiesa della Riforma, pühitseti sisse 1686
* Chiesa di Santa Chiara ehk Chiesa delle Monachelle, ehitati 1757–1762
* Chiesa matrice di Santa Maria Maggiore*, 10. sajand
* Chiesa di San Francesco di Paola, 16. sajand
* Romitorio di San Francesco
* Chiesa di Sant'Anna ehk Chiesa di Santa Maria di Loreto
* San Mauro kihelkonnakirik (*la parrocchia di San Mauro'')

### Muud
* Castello di San Mauro, 1515


Corigliano Calabro-Vista.jpg
Corigliano Calabro Vista 2.jpg|Vaade ajaloolisele keskusele


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Tündrimaa

**Tündrimaa** on endisaegne pinnamõõt. 

Rootsi ajal Liivimaal, 17. sajandil oli tündrimaa algselt 14 000 Rootsi ruutküünart, 1688. aasta maarevisjoni järgi 18 000 ruutküünrat, kuid 1690. aastal määrati selle suurus jälle 14 000 ruutküünra peale.

Eestis oli 19. sajandil paikkonniti tündrimaa suurus erinev: nt Põhja-Eestis kas 0,55 ha või 0,63 ha, Lõuna-Eestis 0,52 ha.

Taanis oli tündrimaa suurus 55,162 ha. 

## Viited
Viljar Veskiväli

**Viljar Veskiväli** (sündinud 12. mail 1936 Sassukveres) on eesti tööstustegelane ja endine Eesti NSV minister.

Ta lõpetas aastal 1960 Tallinna Polütehnilise Instituudi.

Ta töötas aastatel 1958–1980 Tallinna Masinatehases konstruktorina, tsehhi tehnoloogilise büroo juhatajana, tsehhiülemana, direktori asetäitjana tootmise alal, peainsenerina ja aastast 1973 direktorina. 

19. veebruarist 1980 26. juulini 1988 oli ta Eesti NSV kohaliku tööstuse minister. 27. juulist 1988 12. jaanuarini 1990 oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja ja Eesti NSV Riikliku Tööstuskomitee esimees. 

Aastatel 1990–1992 oli ta assotsiatsiooni "Eesti Tööstus" direktor, aastatel 1992–1998 Eesti Tööstuse ja Tööandjate Keskliidu tegevdirektor, aastatel 1998–1999 oli ta samas asutuses nõunikuks.

Ta oli aastast 1966 NLKP liige, aastatel 1986–1990 oli ta EKP Keskkomitee liige; aastast 1991 kuulus ta Eesti Koonderakonda. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu saadik. Tema hobideks on kalandus, jahindus ja ehitus.

## Kirjandus
* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
* "Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999.
Pille Taniloo

**Pille Taniloo** (sündinud 7. novembril 1961 Tallinnas) on pianist ja muusikapedagoog. 

## Haridus
Pille Taniloo on lõpetanud 1980. aastal Tallinna Muusikakeskkooli (õppis Ene Metsjärve klaveriklassis) ja 1985. aastal Tallinna konservatooriumi (dotsent Virve Lippuse juhendamisel). Seejärel õppis ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias ja sai 1996. aastal magistrikraadi.

## Töö
Alates 1985. aastast töötab ta Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis klaveriõpetajana ning klaveri- ja kammeransambli osakonna juhatajana.

Pille Taniloo Tartu muusikaelu käsitlevaid artikleid on ilmunud ajalehtedes Sirp ja Postimees ning ajakirjas Muusika.

## Tegevus muusikuna
### Osalemine konkurssidel
* 1975 Usti nad Labeni noorte pianistide konkurss Tšehhoslovakkias (diplom)
* 1984 Vabariikidevaheline konkurss Riias
* 1988 XII vabariiklik interpreetide konkurss Tallinnas (diplom)
* 1990 Noorte interpreetide konkurss-festival Con Brio Tallinnas (laureaat).

Tema ansamblipartneriteks on olnud flötist Lande Lampe-Kits, klarnetist Margus Vahemets, tšellist Reet Mets, lauljad Taisto Noor, Merle Jalakas, Karmen Puis ja teised. Koos abikaasa organist Urmas Tanilooga on esitanud harvamängitavaid teoseid kahele orelile ja orelile neljal käel.

## Isiklikku
Pille Taniloo abikaasa on organist Urmas Taniloo, neil on poeg Joonas.

## Kirjandus
*
Megavitamiiniteraapia

**Megavitamiiniteraapia** (ingl k *megavitamin therapy*), ka **megadoosides vitamiiniteraapia** (ingl k *high-dose vitamin therapy*) või **ortomolekulaarne teraapia** (ingl k *orthomolecular therapy*) korral manustab vastava väljaõppe saanud meditsiinipersonal patsiendile megadoosides vitamiinipreparaate, et säilitada patsiendi hea tervis ning vältida ja/või ravida haiguslikke seisundeid.

Megavitamiiniteraapiat kasutatakse nii tõenduspõhises kui ka alternatiivmeditsiinis.

## Standarddoos

Soovitatav päevane toitainete hulk ehk **RDA** (ingl k *recommended daily allowance*) on USA teaduste akadeemia teadlaste koostatud statistiliste standardnäitajate ja tabelitega raportid vitamiinide ja teiste toitainete päevase vajaduse näitlikustamiseks. Need on koostatud peamiselt USA ja Kanada elanikele. 

## Megadoos
Megavitamiiniteraapia korral manustatakse patsiendile vitamiinipreparaate kümneid kuni sadu kordi suuremas koguses, kui **RDA** standardannused ette näevad. Megadoosid manustatakse intravenoosselt ehk veenisiseselt (IV).

## Biokeemilise indiviidi genoomika

Geneetika arenguga seotult püütakse ka haiguslike seisundite korral lähtuda iga biokeemilise indiviidi geneetikat ja füsioloogiat arvestades. Megavitamiiniteraapiat rakendatakse nii pärilike haiguste, mitmete haiguslike seisundite, aga ka kemoteraapia vormina onkoloogiliste haiguste ravil.

### Vitamiinid teraapias

*B<sub>1</sub>-vitamiin ehk tiamiin (lk 625) 
*B<sub>2</sub>-vitamiin ehk riboflaviin (lk 627) 
*B<sub>3</sub>-vitamiin ehk niatsiin (lk 632)
*B<sub>5</sub>-vitamiin ehk pantoteenhape (lk 646)
*B<sub>6</sub>-vitamiin püridoksiin (lk 618)  
*B<sub>7</sub>-vitamiin ehk biotiin (lk 637)
*B<sub>12</sub>-vitamiin ehk kobalamiin (lk 638)
*Kaltsiferoolid (lk 645)
*E-vitamiin ehk tokoferool (lk 645)
*Foolhape (lk 641)
*K-vitamiin ehk naftokinoonid (lk 643)
*C-vitamiin (askorbiinhape).

## Megavitamiiniteraapia näidustused
Megavitamiiniteraapiat on rakendatud mitmete haiguslike seisundite raviks, näiteks ataksia, ketoatsidoos, Leigh' tõbi, *lactic acidosis*, megaloblastiline aneemia, kardiomüopaatia homotsüstinuuria, migreen, südamehaigused, *neural tube defects*, Downi sündroom, diabeetiline nefropaatia, kaasasündinud südamearenguhäired, dementsus, viljatus (meeste) jpt, alkoholitalumatus, alkoholi tarvitamisest põhjustatud angiin, suu-, söögitoru ja mao pahaloomulised kasvajad, hemolüütiline aneemia (põldoa söömisest ja/või selle õietolmu sissehingamisest), fenüülketonuuria, hüpoglükeemia, kardiomüopaatia, äkksurm, hüperlipideemia, skisofreenia, krooniline kurnatuse sündroom, homotsüstinuuria, sideroplastiline aneemia, tsüstationuuria, hüperoksaluuria, Coheni sündroom, autism, düskineesia vaimne alaareng, krambihood, kesknärvisüsteemi düsfunktsioonid, depressioon, D-vitamiini sõltuv rahhiit jpt.

## Vaata ka
*Vitamiinid
*Vitamiinilaadsed biomolekulid
*Ensüümid
*DNA
*Geneetika

## Viited

## Välislingid
* Deutsche Wirtschafts Nachrichten, Neue These: Ebola-Virus kann mit Vitamin C bekämpft werden, 07.08.14, veebiversioon (vaadatud 18.09.2014) (*saksa keeles*)
George A. Bartholomew

**George Adelbert Bartholomew** (1. juuni 1919 – 2. oktoober 2006) oli ameerika bioloog, ornitoloog ja ökofüsioloog.

Ta õppis California Ülikoolis Berkeleys ja kaitses doktoritöö Harvardi Ülikoolis 1947. aastal. Seejärel töötas ta California Ülikoolis Los Angeleses. 

Tema tööd kujundasid tugevasti loomade ökofüsioloogiat. Selles vallas oli tal ka palju õpilasi.

## Tunnustus
*1981 – valiti  Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*1985 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks (evolutsioonibioloogia sektsioon)

## Välislingid
*Biograafia
George Bartholomew

**George Bartholomew** oli Ameerika Ühendriikide leiutaja.

Tema välja töötatud betoonisegust rajati 1891. aastal Ohio osariigis Bellefontaine'is USA esimene betoonist tänavasillutis.
Emili Arm

**Emili Arm** (sündinud 6. septembril 1993) on Eesti endine iluuisutaja, jäätantsija. Tema partneriteks on olnud Rodion Bogdanov ja hispaanlane Luis Fenero. Tema sportlaskarjäär katkes vigastuse tõttu juba 17-aastaselt. Pärast seda on ta tegutsenud iluuisutamistreenerina ning treenerina osales ta ka telesaates "Tähed jääl", kus tema partneriks oli Pearu Paulus.

## Isiklikku
Tema ema on endine Eesti Uisuliidu president, vandeadvokaat Maire Arm.

## Viited


## Välislingid
*Tulemused portaalis Sport24
Maire Arm

**Maire Arm** (kuni aastani 1989 **Maire Orviku**; sündinud 28. märtsil 1962 Tallinnas) on Eesti vandeadvokaat ja sporditegelane. Aastast 1996 on ta Eesti Advokatuuri liige ning aastast 2008 advokaadibüroo Kraavi & Partnerid vandeadvokaat ja partner.

Aastail 2006–2010 oli ta Eesti Uisuliidu president, 2011–2018 asepresident ja alates 2018. aastast uuesti president. Ta on Eesti Olümpiakomitee esindajate kogu liige ning Premia jäähalli üks omanikke.

## Tunnustus

* 2025 Tallinna teenetemärk

## Isiklikku
Tema tütar Emili Arm on iluuisutaja.

## Välislingid
*
Brøndby vald

**Brøndby vald** on vald Pealinna piirkonnas Taanis. See asub Sjællandi saare idarannikul.

Valla pindala on 28,05 km². 2012. aastal elas seal 34 229 inimest.

Valla keskus on Brøndbyvester. Teised linnad on Brøndbyøster ja Brøndby Strand. Kõik kolm on Kopenhaageni eeslinnad.

## Vaata ka
* Brøndby IF

## Viited
Acerra

**Acerra** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Campania maakonnas città metropolitana di Napolis. Acerra sai linnaõigused vabariigi presidendi 1951. aasta 15. detsembri dekreediga.

Acerra kõrgus merepinnast on 26 meetrit, asustustihedus keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Haldus
Acerra piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Afragola, Brusciano, Caivano, Casalnuovo di Napoli, Castello di Cisterna, Maddaloni (CE), Marcianise (CE), Marigliano, Nola, Pomigliano d'Arco, San Felice a Cancello (CE).

Acerra halduspiirides asuvad järgmised asulad ja asumid: Pezzalunga, Gaudello.

## Loodus
30 aasta (1971–2000) ilmavaatluste andmetel oli Napoli kirdepoolsel ääremaal asuva Acerra külmima kuu, jaanuari, keskmine õhutemperatuur +8,7&nbsp;°C, kõige soojema kuu, augusti, keskmine õhutemperatuur +24,7&nbsp;°C. 1981. aasta maksimumtemperatuuriks oli +40&nbsp;°C (augustis), miinimumtemperatuuriks –5,6&nbsp;°C (jaanuaris).

## Ajalugu
Acerra on Campania üks vanimaid linnu. Esmaasukateks olid arvatavasti oskid, kes rajasid piirkonda *Akeru* (ladinakeelne nimi *Acerrae*) nimelise asula. Aastal 332 eKr said acerralased roomlastelt hääleõiguseta kodakondsuse (*civitas sine suffragio*). II Puunia sõjas säilitas Acerra lojaalsuse roomlaste vastu ja purustati Hannibali poolt. Augustuse ajal sai Acerra munitsiipiumist rooma veteranide koloonia.

## Mälestusmärgid ja vaatamisväärsused

### Militaararhitektuur
* Castello dei Conti di Acerra
: Acerra krahvide kastell, purustati langobardide poolt 834. aastal, hiljem taastati

### Sakraalarhitektuur
* Acerra katedraal (*cattedrale di Acerra*), praegune uusklassitsistlikus stiilis hoone on ehitatud 19. sajandil; antiikajal oli sel kohal Heraklesele pühendatud tempel.
* Chiesa del Corpus Domini, 16. sajand
* Chiesa di Maria SS. Annunziata, XVI sajand
* Chiesa del Suffragio, 12.–13. sajand
* Chiesa di san Pietro, 16.–17. sajand
* Cappella di santa Maria delle Grazie, 17. sajand
* Cappella della Madonna Santissima di Montevergine, 19. sajand
* Chiesa di san Cuono, 11. sajand
* Ex convento dei Padri Domenicani, 17. sajand
* Sacro Seminario, 17. sajand

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
* Il Portale della città - News, eventi, aziende
Ants Johanson

**Ants Johanson** (sündinud 11. juulil 1962) on eesti pärimusmuusik, saatejuht ja muusikateadlane.

## Elulugu
Ants Johanson õppis 1969–1972 Tallinna 18. 8-klassilises koolis, 1972–1980 Tallinna 22. Keskkoolis ning 1980–1986 Tartu Ülikoolis eesti keele ja kirjanduse erialal folkloristikat.

1986–1990 töötas ta Ülenurme Keskkoolis õpetajana, 1990–1993 Eesti Keele ja Kirjanduse Instituudis nooremteadurina, 1993–1996 Q-Raadios ja Raadio Kukus toimetajana ning 1995–2007 Eesti Pärimusmuusika Keskuses pressipealikuna. 2002. aastast on ta ARM Music OÜ projektijuht ja 2006. aastast Eesti Rahvusringhäälingus poole kohaga toimetaja-saatejuht.

Ants Johanson on toimetanud ja juhtinud ETV saadet "Muusikaelu" (2006), Vikerraadio saadet "Pärimuster" (alates 2005) ja Klassikaraadio saadet "Ruutjuur" (alates 2007); ta on tegelnud pressi- ja korraldustööga Viljandi pärimusmuusika festivalil, autorilaulufestivalil Mailaul ning Tartu Hansapäevadel.

Ta on Tartumaa Rahvakultuuri Keskseltsi juhatuse liige.

## Poliitiline tegevus
Ta kandideeris 2023. aasta Riigikogu valimistel Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas ja kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 114 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus

* 2004 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (Viljandi Pärimusmuusika Festivali toimkonna liige)
*2006 Tartu Kultuurikandja auhind (rahvakultuurikandja)

## Isiklikku
Ants Johanson pärineb muusikute suguvõsast. Tema õde ja vennad on Kärt, Mart ja Jaak Johanson, tema tädimees oli helilooja Veljo Tormis.

## Publikatsioone
* Lõhmus, Maarja; Johanson, Ants (2011). Raadiokanalid, saated, programmid 2010. Eesti Akadeemilise Ajakirjanduse Seltsi aastaraamat, 1, 73–75.
* Lõhmus, Maarja; Johanson, Ants (2011). Eesti teel avalikõiguslikust ringhäälingust avalikõiguslikuks meediaks. Eesti Akadeemilise Ajakirjanduse Seltsi aastaraamat, 1, 58–65.
* Lõhmus, M.; Tiikmaa, H.; Jõesaar, A.; Johanson, A. (2010). Eesti identiteedi kujundamine: ringhäälingu valikute teekond. Akadeemia, 12, 2141–2176.
* Särg, Taive; Johanson, Ants (2010). Pärimusmuusika mõiste ja kontseptsiooni kujunemine Eestis. Eesti folkloristide viies talvekonverents „Pärimuslugu ja ajalugu: piirid, pidepunktid ja tähenduste dünaamika”: Teesid: Eesti folkloristide viies talvekonverents „Pärimuslugu ja ajalugu: piirid, pidepunktid ja tähenduste dünaamika”; Taevaskoja seminari- ja puhkekeskuses; 4.–5. veebruar 2010. Tartu: Tartu Ülikool, 2010, 30–32.
* Ants Johanson, Peeter Rebane "Kuidas teha suveüritusest suur suvesündmus?" EPL, 24. juuli 2004

## Viited

## Välislingid
* 
* "Muusik Ants Johanson: Tormis on praegugi raske jalaga autojuht" Õhtuleht, 6. august 2010
* "Paar: Ants ja Pille Johanson" Naiste Maailm, 3.06.2004
* "Pärimuster" ERR, 11.05.2007
* "Pärimuster" ERR, 7.12.2007
* "Pärimuster" ERR, 12.10.2007
* "Pärimuster" ERR, 8.09.2006
* Jürgen Rooste "Johansonid vaiksel moel maailma parandamas" Maaleht, 7. detsember 2012
Bisignano

**Bisignano** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis. Bisignano sai linnaõigused vabariigi presidendi 1994. aasta 24. märtsi dekreediga.

Bisignano kõrgus merepinnast on 350 meetrit, asustustihedus keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Haldus
Bisignano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Acri, Cerzeto, Lattarico, Luzzi, Mongrassano, San Marco Argentano, Santa Sofia d'Epiro, Tarsia, Torano Castello.

## Loodus
Bisignano asub Sila eelmäestikus, Crati jõe orus.

## Ajalugu
Arheoloogilised väljakaevamised annavad tunnistust sellest, et alad olid asustatud juba XV/XIV sajandil e.m.a.

## Vaatamisväärsused
* *Santuario di Sant'Umile*
: Sant'Umile pühakoda, tuntud ka kui *Convento la Riforma*
* *Duomo*
: Santa Maria Assuntale pühitsetud katedraal
* Raamatukogu, rajatud 1765. aastal
* *Santa Maria di Costantinopoli*
* *Chiesa di San Domenico*, XV sajand
* *Viale Roma*
: Rooma allee, Bisignano peaväljak

## Sõpruslinnad
*  – Feldkirchen, alates 2010

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
* Bisignano vapp
* Bisignano, vaade õhust
Napoli bioloogiajaam

**Napoli bioloogiajaam** (***Stazione Zoologica***) on bioloogiajaam Itaalias Napolis.

See on maailma vanimaid ja tuntumaid bioloogiajaamu. Selle asutas bioloog Anton Dohrn 1872. aastal ja see kujunes kiiresti rahvusvaheliseks teaduskeskuseks, eelkõige merebioloogia vallas. 

Napoli bioloogiajaamas käis juba esimestel aastakümnetel töötamas palju nimekaid biolooge, nende seas Jakob von Uexküll, August Weismann, Hans Driesch, Jacques Loeb, Theodor Boveri, Otto Warburg, Thomas Morgan jpt. Samuti näiteks Fridtjof Nansen. Tartus õppinud zooloog Nikolaus Kleinenberg oli Anton Dohrni esimene assistent.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Cervinara

**Cervinara** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune sparso*) Itaalias Campania maakonnas Avellino provintsis. Cervinara sai linnaõigused vabariigi presidendi 1998. aasta 30. septembri dekreediga.

Cervinara kõrgus merepinnast on 284 meetrit, asustustihedus keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Haldus
Cervinara piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Avella, Montesarchio (BN), Roccarainola (NA), Rotondi, San Martino Valle Caudina.

Cervinara halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Castello, Curielli, Ferrari, Ioffredo, Pantanari, Pirozza, Salomoni, San Marciano, San Potito, Scalamoni, **Trescine** (keskus), Valle.

## Ajalugu
Pärimuse kohaselt on Cervinara saanud nime roomlaste poolt jumalanna Ceresele pühitsetud altari järgi. Esimene kirjalik ülestähendus Cervinara kohta pärineb aastast 837.

## Vaatamisväärsused
* *Abbazia di San Gennaro*, ehitatud umbes aastal 1100, praegune *Santuario della Madonna Addolorata*
* *Palazzo Marchesale*, XVI sajandi II pool

## Sõpruslinnad
*  – Făget

## Viited

## Kirjandus
* Lucia Gangale. *Cervinara immagini tra canto e memoria*, Edizioni Realtà Sannita, 2003
*Lucia Gangale. *La leggenda del monte Pizzone,* Edizioni Youcanprint, 2014

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
*Pasquale Casale 
*Proloco di Cervinara
*Cervinaracity
*Cervinara nel Mondo (galleria foto)
*Il Palazzo marchesale di Ferrari
Tartu Hansapäevad 2013

**Tartu Hansapäevad 2013** (ka **Lõhnavad Tartu Hansapäevad**) oli 19.–21. juulil 2013 Tartus toimunud festival. Need olid 18. Tartu hansapäevad.

Tartu 2013. aasta hansapäevade korraldustoimkonda juhtis muusik Ants Johanson.

2013. aasta Tartu Hansapäevadel oli Tartu linn jagatud eri aladeks. Jaani kiriku ümbruses ja Antoniuse õuel asus Jaanilinn, Toomemäel Tartu Tähetorni ja Tartu Ülikooli Ajaloo Muuseumi läheduses Teaduslinn, Teaduslinna kõrval Kunstilinn ja Lastelinn. Tasku keskuse ümbruses asus Raualinn.

Hansapäevadega samal ajal toimus teist aastat ka Eesti suurim linnatriatloni võistlus Tartu Mill Triathlon 2013, samuti muusikafestival Klaaspärlimäng 18.-23. juulil.

## Vaata ka
* Tartu Hansapäevad 2007
* Tartu Hansapäevad 2008
* Tartu Hansapäevad 2012

## Välislingid
* Tartu Hansapäevade koduleht
* Merilyn Säde "Lõhnad juhatasid teed" Postimees, 22.07.2013
Middlesbrough

**Middlesbrough** on linn Kirde-Inglismaal North Yorkshire'i krahvkonnas.

## Vaata ka
* Middlesbrough FC
* Riverside Stadium

## Viited
Marko Torm

**Marko Torm** (sündinud 2. märtsil 1980 Kohtla-Järvel) on Eesti endine poliitik, XIV Riigikogu koosseisu liige.

## Haridus
Lõpetas 1998. aastal Kohtla-Järve Järve Gümnaasiumi.

Aastatel 1998–2002 õppis Sisekaitseakadeemias. Magistrikraad Tallinna Ülikoolist riigiteaduste erialal. Ta on täiendanud end Tartu Ülikoolis sotsiaaltöö alal ning lühematel koolitustel Islandil, Soomes ja Taanis.

## Töökäik
Lääne-Virumaa kriminaalpolitsei inspektor 2002, G4S Lääne-Virumaa teenindusjuht 2003–2005, Rakvere linna sisekontrolör 2006–2010, Rakvere abilinnapea 2010–2011, Rakvere linnavolikogu esimees 2013–2014, Lääne-Viru maavanem 2014–2017, Rakvere linnapea 2017–2019. 

## Poliitiline tegevus
Reformierakonna liige 2010–2023. Seoses Riigikogu liikme Taavi Rõivase tagasiastumisega 15. detsembril 2020 sai temast päev hiljem asendusliikmena XIV Riigikogu liige.

## Muu tegevus

Eesti Ööjooksu ja muude tervisespordiürituste algataja ja korraldaja. Tema eestvedamisel on Rakveres algatatud liikumissari&nbsp;"Terve Rakvere liigub". 
Ta on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Rakvere Kolmainu koguduse liige.

## Viited

## Välislingid
* Märksõna "Marko Torm" Virumaa Teatajas
Aadu Ojamets

**Aadu Ojamets** (18. august 1904 – 11. juuli 1941) oli eesti kommunist.

Aadu Ojamets oli põllutööline, Vastseliina valla 1. augustil 1940 kinnitatud vallavanema abi ja hiljem täitevkomitee abiesimees, EK(b)P liige, koostas küüditatavate nimekirja. 

Ta hukati Vastseliina vallamaja sauna ja Piusa jõe vahelisel maa-alal koos veel 13 kommunistliku kollaborandiga.
Turis

**Turis** (**Turris**) on Kristjan Jaak Petersoni väljamõeldud eesti pseudomütoloogia sõjajumal. 
## Nimest
Turis on kõuejumal, kes on saanud nime Thori järgi. Temaga oli kokku sulanud rahvajuht **Ots**, kes eestlased Aasiast Eestisse tõi, nii et sellest tuli **Turis-Ots**. 
## Päritolu
Turis ei pruugi olla üldse Eestist pärit, sest meenutab soome mütoloogiast Turisast. Turisas on samuti Soome Tuuri Thorist alguse saanud. Tursa nime ollakse aga Eestis varem tuntud, sest sellesarnaseid kohanimesid on Eestist leida. 
## Ohverdamine
Talle olevat ohverdatud veiseid, lambaid ja inimesi. Friedrich Reinhold Kreutzwaldi väitel peeti sügisese pööripäeva ajal suur pidu Turise auks, kus talle iseäralike tempudega sikk ohverdatud. Kreutzwaldi poolt Neusi Volksliederis avaldatud ohvrilaulusse on palju mõistmata, mõtteta sõnu kuhjatud, nagu neid ainult mõni jabur võis lausuda:

Turriselle tura andeks,
Tura andeks, kirve kilbaks,
Ahtavarre elpatilleks,
Mõggusa mõega mõrsjaks. 
Tappame sikko sarvilise, 
Ahmame sõrgala kuninga.
Õho, õho! Sarvilista
Sõmmer-ie sõstra poiga!
Turris-sikko sarve otsa
Sõlmisin muistse sõnumi,
Punusin pühha-ie pühkmed,
Ennemuistsed murrikud.
Turris-silma, Turris-kõrva
Kulutaja kulejalle!

## Viited

## Kirjandus
*Matthias Johann Eisen. Eesti mütoloogia. Mats, Tallinn, 1995, lk. 124–125.
* Eisen, Matthias Johann. 1919. Eesti mütoloogia lk 124-125
Kiirgliblikas

**Kiirgliblikas** (*Apatura* F.) on liblikate perekond.

Perekonda kuulub neli liiki. Lisaks on varem sellesse perekonda arvatud liigid eraldatud perekondadesse *[[Chitoria]]* ja *[[Mimathyma]]*.

## Eesti liigid
Kaks Euroopas leiduvat liiki esinevad ka Eestis. 

Väike-kiirgliblikas (*Apatura ilia*) on Eestis olnud väga haruldane, ent viimasel aastakümnel on tema arvukus suurenenud. Tema röövikud toituvad ja talvituvad remmelgatel, paljudel paplitel ja haabadel. Nukud asuvad kerges võrgendis lehtede vahel. Liblikaid võib kohata vanade pajude ja remmelgate läheduses ning segametsaservadel, hommikuti ka metsateedel või puiesteedel. Neid saab ligi meelitada teravalõhnalise juustuga. 

Suur-kiirgliblikas (*Apatura iris*) lendab juuli algusest augusti keskpaigani metsaservadel, parkides ja alleedel.
Urmas Sepp (soojusenergeetik)

**Urmas Sepp** (sündinud 24. veebruaril 1956) Tallinnas on eesti firmajuht.

Ta lõpetas aastal 1975 Tallinna 10. Keskkooli ja aastal 1982 Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstusliku soojusenergeetika erialal.

Ta oli aastatel 1985–1990 "Eesti Külaehituse" peaenergeetik. Aastast 1990 oli ta "AS ELKE Auto" juhatuse esimees, aastast 1999 samas nõukogu esimees. Lisaks on ta "AS ELKE Grupp" juhatuse liige, "AS Japauto" juhatuse esimees, nõukogu esimees; "HATAuto" juhatuse liige, nõukogu liige; "AS ELKE Investeeringud" juhatuse liige, nõukogu esimees, "AS Valoor" nõukogu liige, "AS ELKE Autorent" juhatuse esimees ja "AS ELKE Palivere Puutööstus" nõukogu liige.

Tema hobideks on lauatennis ja suusatamine.

## Kirjandus
* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
Boris Parm

**Boris Parm** VR II/3 (hilisem nimi **Raiu Mullari**; 5. november 1891 Lehtse, Järvamaa – 23. september 1979 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (ohvitseri asetäitja).

Boris Parm teenis Vabadussõjas Kalevlaste Malevas. Ta oli Eesti Vabadussõjalaste Keskliidu juhatuse liige ja Võitluse esimene toimetaja. Pärast vallandamist Eesti Maapangast, 19. jaanuaril 1931, läks ta kaikaga riigivanem Konstantin Pätsi vastuvõtule, et lunastataks Vabadussõja ajal antud lubadused. Riigivanem teatas, et kõiki lubadusi on võimatu täita, ja palus Parmul lahkuda. Samal päeval saatis Parm oma Vabadusristi Vabariigi Valitsusele tagasi.

Pärast seda hakati vapse kaikameesteks nimetama.

1932. aastal pandi Parmu ajalooline kaigas koos teiste temale kuuluvate esemetega võla katteks aresti alla. Kaigas jäeti Parmu käsutusse, kuid ta oli kohustatud seda oksjonipäevani alles hoidma.

13. septembril karistas Tallinna 10. jaoskonna rahukohtunik 50-kroonise trahvi või 10-päevase arestiga Riigikogu liiget Eduard Pesurit, kes oli nimetanud Boris Parmu provokaatoriks. Kohtus väitis Pesur, et ta on riigi peremees, millele Parm vastas, et riigi peremees on rahvas, mitte Riigikogu liige, kellele rahvas maksab palka.

1934. aastal võõrdus Parm vabadussõjalaste rahvaliikumisest, kuna see kaldus kõrvale sellest vaimust ja üldsuunast, millises on peetud kõik muistsed Eesti vabadusvõitlused ja ka viimane vabadussõda 1918–1920. "Peaks aga "vabadussõjalaste rahvaliikumine" saama Eestis oma kätte absoluutse võimu, siis on küll põhjust karta, et meil võib korduda seesama kannatuste, ihuliste ja hingeliste piinade Kolgata tee, nagu see juba tuttavaks saanud möödunud 700-aastases ajajärgus.

Boris Parm oli taarausuline ja astus välja Tallinna Jaani kogudusest, "et läbi lõigata viimane vormiline side selle orjaaegse usutunnistusega". Ta purustas Kadrioru lossi ette istutatud võõramaised lilled, mis ei olnud temale kui eesti isamaalasele ja rahvuslasele vastuvõetavad.

13. septembril 1932 üritas riigivanema jutule pääseda töötu Vabadussõja veteran kapten Karl Massakas, kelle politsei välja viis.

## Isiklikku
Raiu Mullari tütar oli kujur Juta Eskel, poeg oli matemaatik Rünno Mullari (1931–1968), pojapoeg Tanel Mullari on füüsik.

## Viited

## Kirjandus
*Kaikamees riigivanema kabinetis. Rahvaleht, 21. jaanuar 1932, nr 9, lk 1
*Kaikamees mürtsutab! Rahvaleht, 16. juuni 1932, nr 70, lk 1
*Kaikamees Parm sai tööbörsil peksa. Vaba Maa, 21. oktoober 1932, nr 248, lk 3.

## Välislingid
*Poris Parm Eesti ohvitseride andmekogus
Perekonna tola

**Perekonna tola** on kaardimäng.

## Mängu eesmärk:
Mängu eesmärk on see, et sul saaksid kaardid esimesena käest otsa. Kui need on otsas, oled võitnud. 

## Mängu käik
Mängimiseks kasutatakse 52 kaardiga kaardipakki. Kaardid laotatakse selg pealpool ringikujuliselt lauale. Esimene mängija võtab ringist kaardi ja paneb selle ringi keskele. Sellest saab ringi keskel asuva kaardipaki alus. Edasi laotakse kaarte sinna kaardijärjestuses. Näide: kui esimene kaart on 9, siis sinna peale laotakse 10, soldat, emand, kuningas, äss, kaks jne. Esimene mängija, kui ta on pannud ringi keskele esimese kaardi ära, võtab uue kaardi. Kui see juhtub olema näiteks 10 ja ringi keskel on 9, nagu eelnenud näites, saab ta panna kaardi ringi keskel asuvale üheksale ning võtta ringist uue kaardi.  Kui tal tuli näiteks 2, siis ta ei saa seda sinna peale panna ja ta asetab selle enda ette ning mängukord läheb järgmisele mängijale. Järgmine mängija võtab taas kaardi ja temal on nüüd võimalus panna see sobivusel kas ringi keskele või oma kaasmängija kaardile. Kui selleks on võimalus saab ta võtta uue kaardi kuni tuleb kaart, mida ei saa kuhugi panna.

Kui ringist on kaardid otsa saanud, pöörab mängija, kelle kord on enda ees oleva paki ümber. Nüüd on tal võimalus panna pealmine kaart sobivusel kas ringi keskele või kaasmängijate paki peale, kui seda ei saa teha, asetab ta pealmise kaardi õigetpidi lauale. Mängu võidab see, kelle kaardid saavad esimesena otsa.
Vladimir Klauson

**Vladimir Klauson** (19. juuni 1933 Luuga – 8. oktoober 2021) oli Eesti tööstusjuht ja Eesti NSV riigitegelane.

Ta lõpetas aastal 1952 keskkooli ja aastal 1957 Tallinna Polütehnilise Instituudi silikaatide tehnoloogia erialal insener-keemik-tehnoloogi kvalifikatsiooniga.

Ta töötas aastatel 1956–1961 Silikaltsiidi katsetehases töölise ja vahetusmeistrina; aastatel 1961–1980 aga Silikaltsiidi Teadusliku Uurimise ja Projekteerimise Instituudis vaneminseneri, osakonna juhataja ja aastast 1963 direktorina. 22. jaanuarist 1980 10. oktoobrini 1984 oli ta Eesti NSV ehitusmaterjalitööstuse minister. Aastatel 1984–1988 oli ta Silikaatbetooni Instituudi direktor.

Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu X koosseisu saadik. 

## Isiklikku
Tema poeg Aleksander Klauson on Tallinna Tehnikaülikooli tehnilise mehaanika professor. 

Tema hobideks olid ujumine (ta oli mitmekordne Eesti meister ujumises), suvila, seened, raamatud, bigbänd ja Raimond Valgre muusika.

## Tunnustus
*1962 Eesti NSV teeneline ehitaja

## Kirjandus
*Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000 AS Kirjastus Ilo, 2003.
*"Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999.