open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sofia Rotaru

**Sofia Rotaru** (ukraina keeles *Софiя Михайлiвна Євдокименко-Ротару*; sündinud 7. augustil 1947) on moldaavia päritolu Ukraina estraadilaulja ja näitleja.

Rotaru repertuaaris on üle 400 laulu vene, ukraina, rumeenia, moldaavia, bulgaaria, serbia, poola, saksa, itaalia, hispaania ja inglise keeles.

Rotaru on osalenud mitmes muusikafilmis. 

Teda on hüütud Bukoviina ööbikuks. Ajalehe Postimees vene väljaanne on teda nimetanud popikuningannaks. Ta on kõige kõrgemalt makstud esineja Ukrainas.

2000. aastal valis Ukraina Kõrgeim Akadeemiline Nõukogu Rotaru 20. sajandi parimaks Ukraina estraadilauljatariks.
Ta on valitud Tšernovtsõ linna aukodanikuks. Rotaru elab Jaltas ja Kiievis. 

Tema vanemad rändasid Ukrainasse Moldovast.

## Tunnustus
*Ukraina NSV teeneline kunstnik (1973)
*Ukraina NSV rahvakunstnik (1976)
*Moldaavia NSV rahvakunstnik (1983) 
*Rahvaste Sõpruse orden (NSV Liit, 1985)
*NSV Liidu rahvakunstnik (1988)
*Ukraina kangelane (2002)
*orden "Teenete eest Isamaa ees" (Venemaa, 2002)
*Kišinjovi aukodanik (2013)
*"Ukraina rahvuslik legend" (2021, Відзнака Президента України «Національна легенда України»)

## Välislingid
*Koduleht
Doudou Diène

**Doudou Diène** (sündinud 1941) on Senegali politoloog ja jurist, kes oli alates augustist 2002 juulini 2008 ÜRO rassilise diskrimineerimise ja ksenofoobia eriraportöör.

Diène on lõpetanud Caeni Ülikooli, tal on doktorikraad Pariisi Ülikoolist avalikus õiguses ja diplom politoloogias Pariisi välispoliitika instituudist.

Ta on töötanud Senegali esindajana UNESCO juures. 1977. aastast töötas UNESCO sekretariaadis.

2007. aasta septembris külastas ta Eestit, äratades tähelepanu ettepanekuga anda vene keelele riigikeele staatus.

## Viited

## Välislingid

*ÜRO eriraportöör: Eestis peaks olema mitu riigikeelt
Marc Ducret

**Marc Ducret** (sündinud 19. augustil 1957 Pariisis) on prantsuse džässkitarrist ja -helilooja. 

21.–23. oktoobrini 2007 külastas ta Eestit, andes kontserte Kumu auditooriumis, Tartu Athena Keskuses ja Viljandi Kultuurimajas.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Biograafia (eesti keeles)
Charlotte Lewis (korvpallur)

**Charlotte Lewis** (10. september 1955 Chicago, Illinois – 17. september 2007 Kansas City, Missouri) oli Ameerika Ühendriikide korvpallur, kes kuulus 1976. aastal olümpiamängudel hõbemedalid võitnud naiskonda.

Pikkus: 188 cm

## Välislingid:
*nekroloog
Sankt Galleni kanton

**Sankt Galleni kanton** on kanton (1. järgu haldusüksus) Šveitsi kirdeosas.

Suuremad linnad on Sankt Gallen, Rapperswil-Jona, Gossau, Wil, Uzwil, Altstätten ja Buchs.

Kantonis on 77 valda (seisuga 1. jaanuar 2015).

## Viited
Appenzell Ausserrhodeni kanton

**Appenzell Ausserrhoden** on kanton Šveitsi kirdeosas. Riigiõiguse seisukohalt on Appenzell Ausserrhoden poolkanton ja saab saata vaid ühe esindaja Kantonite Nõukogusse.

Kantoni valitsus ja parlament asuvad Herisaus, kuid kõrgem kohus Trogenis.

Kantonis on 20 valda (2007).

Koos Appenzell Innerrhodeni kantoniga moodustas kanton vana Appenzelli kantoni, mis 1597. aastal reformatsiooni ajal jagati. Appenzell Ausserrhoden oli ajalooliselt protestantlik kanton, kui Innerrhoden oli katoliiklik.

## Viited

## Välislingid

* Appenzell Ausserrhodeni koduleht
Kroonuaia sild

**Kroonuaia sild** on sild Tartus. See ületab Emajõge ning ühendab Kroonuaia ja Sauna tänavat.

## Ajalugu
Kroonuaia tänava otsa kohale paigaldati 1945. aastal puitpontoonsild, mis 1956. aastal asendati raudpontoonsillaga. Tegemist oli autosillaga, millest sõitsid üle ka bussid, samas oli see jõelaevade jaoks piisavalt kõrge. 1970. aastate alul sild lagunes ja selle asemele rajati jalakäijatele mõeldud lahtikäiv pontoonsild. Jalakäijate sild avati jõelaevade läbilaskmiseks ja kevadise jäämineku ajal. Sild lagunes 1989. aastal ja seda enam ei taastatud.

## Ehitamine
Raudbetoonsilda hakati ehitama 1996. aasta alguses. Silla projekteeris Anatoli Petrov Peterburist ja ehitas K-Most.

Sild avati liikluseks 5. detsembril 1996.

Sild on kaherealine ja 89 meetrit pikk. Sild läks linnale maksma 16,2 miljonit krooni.

## Viited
Haso riik

**Haso riik** oli riik Aafrikas 17.–19. sajandini. Riigi territoorium asetses piki Senegali jõge praeguse Senegali ja Mali Kayesi piirkonna aladel. Pealinn oli Senegali territooriumil asuv Médine.

Rahvastik koosnes peamiselt fulbedest, malinkedest ja soninkedest. Riigi esimene valitseja Fankamala (kuningas) oli Séga Doua (1681–1725). Pärast tema surma algas ta poegade Dibba Samballa ja Demba Maddy vahel kodusõda ning Haso jagunes viieks väiksemaks riigiks, millest võimsaim oli Dembaya, mida valitses Hawa Demba Diallo (1810–1833).

Nagu idas asuv Bambara riik sõltus ka Haso riik suuresti orjakaubandusest. Seda nii riigi siseselt, kuid orjasid müüdi ka eurooplastele. Perekonna staatus ühiskonnas oli seda kõrgem, mida rohkem orje see omas. Orjakaubandus tekitas tihedaid läbikäimisi eurooplastega, peamiselt prantslastega.

1857. aastal ründas Toucouleuri riigi valitseja El Hadj Umar Tall Haso riiki, kuid Prantsuse sõjajõudude abiga õnnestus rünnak tagasi lüüa. Riik säilitas küll vormiliselt iseseisvuse, kuid sattus tugevasse sõltuvusse Prantsusmaast. 1880. aastal muudeti vormiliselt iseseisev Haso riik Prantsuse Sudaani osaks.
Charlotte Lewis

**Charlotte Lewis** (sündinud 7. august 1967) on inglise näitleja. Tuntuks sai ta filmiga "The Golden Child" ("Kuldne laps", 1986)

## Välislingid
*
Zoug

**Zoug** (ka *Zug*, *Sug*, *Zoûg*) on asula Lääne-Sahara kaguosas Mauritaania piiri lähedal POLISARIO kontrolli all oleval alal. 

Zougi järgi on saanud nime sihktiivalise putuka *[[Pamphagulus uvarovi]]* alamliik  *[[Pamphagulus uvarovi zugiata]]*. 

## Viited
Haso

**Haso** võib tähendada mitut asja:
***[[Haso riik]]** praeguse Senegali ja Mali alal
***[[Haso linnaosa]]** Jecheongi linnas Lõuna-Koreas
Médine

**Médine** on mitme linna nimi:

***[[Médine (Mali)|Médine]]**, linn Malis
***[[Médine (Senegal)|Médine]]**, linn Senegalis

**[[Médine (räppar)|Médine]]** on prantsuse räppar.

Médine on Mediina prantsuspärane nimi.
Sug

**"Sug"** ('Tõmme') on norra kirjaniku Cecilie Løveidi lühiromaan. Selle andis välja kirjastus Gyldendal 1979. aastal.

Teos on just nagu punktiirromaan, mis koosneb lühifragmentidest. Pikemad tekstid jutustavad tükikesi ühest loost; paljud lühikesed tekstid on lüürilised ning neid võib pidada proosaluuletusteks või luuletusteks. 

Pärast seda teost keskendus Løveid lüürilise proosa asemel näidenditele. 

## Sisu
Raamatus räägivad vaheldumisi kaks naist, Kjersti ja Monika. Kjersti Gilje on ka raamatu "Alltid skyer over Askøy" peategelane. Tal tekib suhe abielumehega, kes aga ei suuda oma naist maha jätta. Suhe muutub väljakannatamatuks ja puruneb. Kjerstil on kriis ning ta põgeneb mõneks ajaks oma sõbratari Monika juurde. Monika mõtiskleb omaenda suhetest meestega. 

"Sug" võrdleb meeste ja naiste seksuaalsust ning näitab, et mees saab pendeldada kahe naise vahet, kuid naine vajab pikaajalisi siduvaid suhteid ning kannatab mehe käitumise all. Kjersti kasvas üles koos üksikemaga, kelle meremees maha jättis. Meest näidatakse armastuse hulkurina. Ometi ei saa ka naine läbi seksuaalsuseta ning raamatu kolmandas osas püüab Kjersti alustada "meeste seatud tingimustel" uut suhet Matsiga.  

## Tõlked

*"Sog oder das Meer unter den Brettern", Düsseldorf: Claassen 1984, saksa keeles
*"Sea swell", London: Quartet 1986, inglise keeles
*"Imu", Helsingi: Kirjayhtymä 1987, soome keeles
Jäätmejaam

**Jäätmejaam** (ka: *jäätmekeskus*) on spetsiaalselt rajatud ja tehniliselt varustatud jäätmekäitluskoht (detailplaneeringu ja projekti järgi), kuhu on paigutatud taaskasutatavate jäätmete kogumiseks ja esmaseks töötlemiseks kogumiskonteinerid, sh ohtlike jäätmete kogumiskonteiner. 

Jäätmejaamas on ka olmehoone ning toimub kasutuskõlblike ja suurjäätmete (mööbli, kodumasinate, majatarvete, riietusesemete jms) kogumine ja jaotamine. Jäätmejaamas võib kompostida orgaanilisi jäätmeid. 

Võrreldes jäätmepunktiga on jäätmejaama teeninduspiirkond suurem (üks jäätmejaam võib hõlmata omavalitsuse erinevaid piirkondi, tervet omavalitsust, tervet maakonda) ning seal toimub ka jäätmete käitlemine. 

Jäätmejaamas võidakse vastu võtta ka ettevõtetes liigiti kogutuid jäätmeid. Jäätmejaama on võimalik
ehitada laadimis- ja/või sorteerimisjaamana.

## Vaata ka
*jäätmekäitluskeskus

## Viited
 

## Kirjandus
*Kullamaa valla jäätmekava kehtestamine. Elektrooniline Riigi Teataja (eRT). KO, 19.07.2005, 186, 1871 http://riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=920472 (vaadatud 30.01.2009)
Zugi järv

**Zugi järv** (saksa keeles *Zugersee*) on järv Šveitsis Zugi kantonis. 

Järve pindala on 38,3 km², maht 3,18 km³, suurim sügavus 198 m ja pinna kõrgus merepinnast 413 m. Ta on põhja-lõuna suunas välja venitatud. Maksimaalne pikkus on 13,7 km ja maksimaalne laius 4,6 km. Kõige kitsamas kohas Chiemeni ja Lothenbachi vahel on vastaskaldad teineteisest umbes 1000 m kaugusel.  

Järv on pindalalt Šveitsi järvede seas 10. kohal. 

Järvest voolab läbi Lorze jõgi. 

Järve valgala koos järve pinnaga on 246 km².

Tähtsamad asulad järve kaldal on Zug, Cham, Arth ja Walchwil. 

Järv on tuntud oma päikeseloojangute poolest. Zugi linna vastas järve läänekalda põhjaosas ei ole mägesid. Seetõttu on horisont vaba ja päike loojub otsekui järve. Selline vaatepilt on Šveitsis haruldane.
Budapesti XV ringkond

**Budapesti XV ringkond** (ungari keeles *Budapest XV. kerülete*) on ringkond Budapesti põhjaosas, kesklinnast kirdes. Ringkond moodustati 1950. aastal Budapestiga liidetud Rákospalota linnast ja Pestújhelyi vallast.

## Viited

## Välislingid

* Ringkond koduleht *(ungari keeles)*
Budapesti XXII ringkond

**Budapesti XXII ringkond** (ungari keeles *Budapest XXII. kerülete*) on ringkond Budapesti lõunaosas Doonau paremkaldal. Ringkond kasutab ka nime **Budafok–Tétény**.

Ringkond moodustati 1950. aastal Budapestiga liidetud Budafoki linnast ning Nagytétényi ja Budatétényi vallast.

Ringkonnas on 4 linnaosa: Baross Gábor-telep, Budafok, Budatétény ja Nagytétény.

## Viited

## Välislingid

* Ringkond koduleht *(ungari keeles)*
Budapesti XIV ringkond

**Budapesti XIV ringkond** (ungari keeles *Budapest XIV. kerülete*) on Budapesti haldusjaotuslik ringkond, mis asub kesklinnast idas. Ringkond kannab samuti nime **Zugló**.

Linnaosa pindala on 18,13 km², elanike arv umbes 120 000. Seal on nii eramuid kui ka kõrgeid korterelamuid. Zugló lääneosas asub linnapark Városliget. 

## Vaata ka
*Városliget

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht (*ungari keeles*)
Cēsise rajoon

**Cēsise rajoon** oli 1. juulini 2009 1. järgu haldusüksus (rajoon) Lätis.

Rajoonis oli 2 linna (Cēsis ja Līgatne) ja 22 valda.

85% elanikest olid lätlased.
Umbrid

**Umbrid** olid itali hõim, mis asustas 1. aastatuhandel eKr Apenniini poolsaarel ala, mida tänapäeval tuntakse Umbriana ja mõnd sellega piirnevat ala. Umbrite kultuur oli tugeva etruski mõju all. Nad rääkisid ladina keelele lähedast umbri keelt, millest on säilinud paarkümmend pealiskirja. 308 eKr sattusid nad Rooma võimu alla ja romaniseerusid kiiresti.

Tähtsamad umbrite rajatud linnad olid Ameria (Amelia), Ariminum (Rimini), Asisium (Assisi), Iguvium (Gubbio), Interamna (Terni), Perusia (Perugia) ja Spoletium (Spoleto).

Umbritest pärines Rooma kirjanik Plautus.
Radovan Karadžić

**Radovan Karadžić** (sündinud 19. juunil 1945 Petnjicas) on Bosnia serblasest endine poliitik, luuletaja ja psühhiaater, Serblaste Vabariigi president 7. aprillist 1992 19. juulini 1996. Ta oli alates 1996. aastast rahvusvaheliselt tagaotsitav, süüdistatuna sõjakuritegudes ja genotsiidis Bosnia sõja ajal. Tema juhtimisel viidi läbi etnilist puhastust Bosnias. Ta tabati juulis 2008.

## Bosnia sõda

## Tagaotsitavana
Endine bosnia-serblaste liider Radovan Karadžić elas pärast Daytoni rahuleppe sõlmimist USA kaitse all kuni rikkus “salajast lepet“, mis sõlmiti Karadžići ja Bosnia rahuläbirääkimisi juhtinud Richard Holbrooke vahel ööl vastu 19. juulit 1996. aastal, millega Karadžić oli lubanud jääda eemale poliitikast. Ta oli CIA kaitse all kuni saatuslikuks saanud telefonikõneni, milles üritas korraldada kohtumist oma vanade parteikaaslastega.

## Süüdistused sõja- ja inimsusvastastes kuritegudes
Karadžićit süüdistatakse 1995. aasta Srebrenica veresauna organiseerimises (milles tapeti umbes 8000 Bosnia moslemit), genotsiidis, sõjakuritegudes, inimsusvastastes ja muudes kuritegudes, mille hulgas on 43 kuud kestnud Sarajevo piiramises ja pommitamises, mille käigus suri üle 11 000 inimese, kohalike bosnialastest ja horvaatidest poliitikute ja intellektuaalide tapmiskäsu andmine, tsiviilisikute küüditamine ning elamute, ärihoonete ja pühapaikade purustamine. 

## Viited

## Välislingid
*Dragan Dabići ehk Radovan Karadžići koduleht
*Tagaotsimiskuulutus Interpoli lehel
*Sõjakuritegudes süüdistatav Karadžić tabati Serbias, Eesti Päevaleht, 22. juuli 2008
*Karadžić varjas end Serbias ja töötas alternatiivravikliinikus, Eesti Päevaleht, 22. juuli 2008
*Eesti tunnustab Serbiat Radovan Karadžići vahistamisel
*Karadzic 'worked in Serb clinic', BBC News, 22. juuli 2008 
*Kaivo Kopli: Sõjakuritegudes süüdistatav Radovan Karadžic vahistati, Eesti Päevaleht, 23. juuli 2008
*Sõjakuritegudes süüdistatav Karadžic pidas valenime all seksuoloogi ametit, Eesti Päevaleht, 23. juuli 2008 
*Kaivo Kopli: Karadžicit ootab Miloševicist kiirem kohtuprotsess Haagis, Eesti Päevaleht, 23. juuli 2008
*Tuhanded serblased avaldasid Karadžićile toetust, , Eesti Päevaleht, 27. juuli 2008
Ed Dâkhla

**Ed Dâkhla** on linn Maroko poolt okupeeritud Lääne-Saharas. Asub kitsal Atlandi ookeani ulatuval Río de Oro poolsaarel.

Ed Dâkhla on elanike arvult pealinna El Aaiúni järel riigi teine linn.

Linna asutasid 1502. aastal hispaania kolonistid ja see kandis nime **Villa Cisneros**. Hiljem oli see Río de Oro provintsi pealinn.

Hispaania kodusõja ajal oli linnas sõjavangide laager. Hispaanlased ehitasid linna kiriku ja sõjaväekindluse.

1975–1979 oli Ed Dâkhla Mauritaania Tiris al-Gharbiyya provintsi keskus.

Peamine majandusharu on kalandus.
Bullerby lapsed

**"Bullerby lapsed"** (rootsi keeles *Barnen i Bullerbyn*) on Astrid Lindgreni lasteraamat, mille peamine tegevus on kolmes naabertalus, Bullerby külas Rootsis.

Bullerby sarja lood on koos välja antud rootsikeelses kogumikus "*Bullerbyboken*" ("Käraküla raamat"). 

## Sisu
Raamat räägib Bullerby laste elust ja seiklustest väikeses Bullerby külas Rootsis. Bullerby lapsed elavad kolmes kõrvuti olevas talus: Põhjatalus Brita ja Anna, Vahetalus jutuvestja Liisa oma vendade Lasse ja Bossega ning Lõunatalus Olle oma väikese õe Kerstiniga (kes lisandub teosesse hiljem).

Astrid Lindgren kirjeldab kaasahaaravalt maalaste mänge ja kohustusi: naerite harvendamist, heinategu, vähipüüki, igapäevast teekonda kaugelasuvasse kooli, kelgutamist, uisutamist, matkamist, öiseid retki metsa, jõule jne. Teosest puudub igasugune vägivald ning jutte läbib kodusoojus ning omavaheline lugupidamine kõigi raamatus ettetulevate tegelaskujude vahel.

Teoses esinevad täiskasvanud jäävad episoodilisemaks, kuid samavõrd helgetes toonides on kujutatud Bullerby lapsevanemaid ning humoorikalt avaneb Vahetalu teenijanna Agda ja sulase Oskari omavaheline romaanike. Erand on kingsepp Lahke, kelle puhul mainitakse viinaviga ning laiskust ja õelust. 

I maailmasõja-aegse Rootsi maarahva sotsiaalne hierarhia avaldub selgelt üksikute vihjete läbi: põhjustel peatumata kannab Bullerby rahvas hoolt vaese vanainimese Lövnäsi Kristini eest ning ümberkaudsed talupered on aastavahetuse paiku kutsutud Suurkülla, vihjete järgi oletades rikka daami tädi Jenny juurde. Mainitakse ka külaskäike kohaliku kirikuõpetaja juurde ning Põhjatalu vanaisa uhket minevikku eesrindliku taluperemehena. Bullerby küla prototüübiks on Lindgreni kodulinnast Vimmerbyst 16 km läänes asuv Sevedstorpi küla, kus Lindgreni isa Samuel August Ericsson üles kasvas.

## Eestikeelsed väljaanded
* "Bullerby lapsed". *Bullerbyboken*. Eesti Raamat, 1970.
* "Jutte". *Bullerbyboken*. Eesti Raamat, 1989. ISBN 5450008287
* "Bullerby lapsed". *Bullerbyboken*. Tiritamm, 1995. ISBN 9985550161
* "Meie, Bullerby lapsed". *Alla vi barn i Bullerbyn*. Sinisukk, 2000. ISBN 9985731247
* "Bullerby lapsed". *Bullerbyboken*. Sinisukk, 2006. ISBN 9949141796
* "Bullerby lapsed". *Barnens dag i Bullerbyn.	Vår i Bullerbyn. Jul i Bullerbyn.* Sinisukk, 2008. ISBN 9789949144556
Veto

**Veto** on ametiisiku, näiteks riigipea õigus vastu võetud seadus või otsus kas üldse välja kuulutamata jätta või selle jõustumine edasi lükata.
Valimiskogu

**Valimiskogu** on Riigikogu liikmetest ja kohalike omavalitsuste esindajatest Vabariigi Presidendi valimiseks moodustatud kogu.

Valimiskogu kutsutakse kokku siis, kui Riigikogu ei ole suutnud kolmes hääletusvoorus presidenti valida.

2006. aasta presidendivalimistel oli valimiskogu liikmete arv 347 – nimelt 101 Riigikogu liiget ja 246 kohaliku omavalitsuse volikogude esindajat.

Vähemalt 21 valimiskogu liikmel on õigus üles seada uus kandidaat lisaks neile, kes osalesid Riigikogu kolmandas hääletusvoorus.

Esimeses hääletusvoorus tunnistatakse valituks kandidaat, kelle poolt hääletab hääletamisest osavõtnud valimiskogu liikmete enamus. Kui ükski kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust, korraldatakse samal päeval teine hääletusvoor.

Teiseks hääletusvooruks kantakse hääletamissedelile kahe esimeses voorus enim hääli saanud kandidaadi nimed. Valituks tunnistatakse kandidaat, kelle poolt hääletab hääletamisest osavõtnud valimiskogu liikmete enamus.

Kui ükski kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust, korraldatakse Vabariigi Presidendi erakorraline valimine Riigikogus 14 päeva jooksul. 

## Välislingid

*"Esimene president valiti valimiskogu poolt" kool.ee
Vennaskond

**Vennaskond** on ühing või selts, mis koosneb tavaliselt meestest, kuid on ka erandeid. Vennaskonna liikmeid nimetatakse vendadeks, juhul kui nad on meessoost. 

## Vaata ka
*Moslemi Vennaskond
*Mustpeade vennaskond
*Sõrmuse Vennaskond
*vend
*vendlus (osadus)
*Vennaskond (ansambel)
*üliõpilaskorporatsioon

*"Vennaskond", Valter Külvetist rääkiv 1985. aasta film
Phoebe

**Phoebe** (**Saturn IX**) on Saturni kaaslane. 

Selle avastas 17. märtsil 1899 William Henry Pickering fotode järgi, mille oli teinud DeLisle Stewart 16. augustil 1898 Arequipas. See on esimene planeedi kaaslane, mis avastati fotode järgi. 

Ta sai nime titaan Phoibe järgi. 

Phoebe on enam-vähem kerakujuline. Tema läbimõõt on 220 km. 

## Vaata ka
* Saturni kuud

## Viited

## Välislingid
* 
* Kosmosesond Cassini pildid Phoebest
Cecilie Løveid

**Cecilie Løveid** (sündinud 21. augustil 1951 Eidsbergis) on norra näite- ja proosakirjanik ning luuletaja. 

Ta on käinud Kunsti- ja käsitöökoolis ning õppinud teatriteadust. Ta on üks tuntumaid 1980. ja 1990. aastate norra näitekirjanikke. Paljud tema näidendid on tõlgitud muudesse keeltesse ja neid on lavastatud välismaal.

## Teosed
### Draama
**Tingene, tingene* &ndash; näidend (1976)
**Mannen som ville ha alt* &ndash; kuuldemäng (1977)
**Hvide Lam og Lille Tigerinde* &ndash; kuuldemäng (1980)
**Du, bli her!* &ndash; kuuldemäng (1980)
**Kan du elske?* &ndash; telelavastus (1982)
**Måkespisere* &ndash; näidend (1983)
**Vinteren rivnar* &ndash; näidend (1983)
**Sug* &ndash; *[[performance]]* (1983)
**Lydia* &ndash; kuuldemäng (1984)
**Dusj* &ndash; ooper (1984)
**Balansedame : fødsel er musikk* &ndash; näidend (1984)
**Titanic - skipet som ikke kunne synke* &ndash; *performance* (1985)
**Vift* &ndash; kuuldemäng (1985)
**Madame Butterfly on the Beach* &ndash; näidend (1985)
**Fornuftige dyr* &ndash; skuespill (1986)
**Sete Sange* &ndash; performance (1986) 
**Fødsel er musikk* &ndash; kuuldemäng (1988)
**Dobbel Nytelse* &ndash; näidend (1988)
**Reise med båt uten båt* &ndash; muusikaline näidend (1989)
**Da-Ba-Da* &ndash; tantsulavastus (1990)
**Badehuset* &ndash; *performance* (1990)
**Tiden mellom tidene eller Paradisprosjektet* &ndash; näidend (1991)
**Barock Friise eller Kjærligheten er en større labyrint* &ndash; näidend (1993)
**Konsekvens* &ndash; tantsulavastus (1993) 
**Maria Q* &ndash; näidend (1994)
**Rhindøtrene* &ndash; näidend (1996)
**Østerrike* &ndash; näidend (1998)
**Sapfokjolen, eller Det hvite smykket som opphever mørket* &ndash; kuuldemäng (1998)
**Kattejomfruen* &ndash; näidend (2001)
**Visning* &ndash; näidend (2005)

### Proosateosed
**Most* &ndash; romaan (1972)
**Tenk om isen skulle komme* &ndash; romaan (1974)
**Alltid skyer over Askøy* &ndash; tekstid (1976)
**Mørkets muligheter* &ndash; (1976)
**Fanget villrose* &ndash; (1977)
**[[Sug]]* &ndash; romaan (1979)
**Badehuset* &ndash; tekst ja fotod (1990) (koos Lisbeth Boddi ja Asle Nilseniga)

### Luule
**Mykt glass* &ndash; luuletused (1999)
**Spilt. Nye dikt* &ndash; luuletused (2001)

### Lasteraamatud
**Lille Pille og Lille Fille i Den Dype Skogs Teater* (1990) (illustreerinud Hilde Kramer)
**Hund får besøk* &ndash; (1993) (illustreerinud Marek Woloszyn)
**Den dype skogs teater* &ndash; (1998) (illustreerinud Hilde Kramer)
**Den dype skogs ballett* &ndash; (1998) (illustreerinud Hilde Kramer)
**Den riktige vind : skuespill for barn* &ndash; näidend (1999)
**Fars ansikt* &ndash; (2000) (illustreerinud Akin Düzakin)

## Tunnustus
*Gyldendals legat 1979
*Prix Italia 1982
*Aschehougi auhind 1984
*Prix Future 1985
*Kultuuri- ja kirikuosakonna auhind laste- ja noortekirjandusele 1990, *Lille Pille og Lille Fille i Den Dype Skogs Teater* eest (koos Hilde Krameriga)
*Doblougi preemia 1990
*Amalie Skrami auhind 1998
*Ibseni auhind 1999, *Østerrike* eest
*Gyldendali auhind 2001

## Välislingid
*NRK: Helifailid Cecilie Løveidiga
* Cecilie Løveid Norra Näitekirjanike Liit
* Cecilie Løveid NRK kirjanikes
Olav Duun

**Olav Duun** (21. november 1876 Jøa – 13. september 1939 Holmestrand) oli uusnorra keeles kirjutanud Norra kirjanik.

Ta sai tuntuks talupojaelu kujutamisega ja looduskirjeldustega. 

Alates 1919 esitati teda korduvalt Nobeli auhinna kandidaadiks. 1925, kui auhinna pälvis George Bernard Shaw, sai ta vaid ühe hääle vähem.

## Teosed
*1907: Løglege skruvar og anna folk 
*1908: Marjane
*1909: På tvert
*1910: Nøkksjøliga
*1911: Gamal Jord
*1912: Hilderøya, Storbåten
*1913: Sigyn, Sommareventyr
*1914: Tre venner
*1915: Harald
*1916: Det gode samvite
*1917: På Lyngsøya
*1918-23: Juvikfolket
*1918: Juvikingar (eesti keeles "Juviklased" 1938)
*1919: I Blinda
*1920: Storbybryllope
*1921: I eventyret
*1922: I Ungdommen
*1923: I Stormen
*1924: Blind-Anders
*1925: Straumen og evja
*1927: Olsøygutane (eesti keeles "Olsøy poisid" 1960, Henrik Sepamaa tõlkes)
*1928: Carolus Magnus
*1929: Medmenneske
*1930: Vegar og villstig
*1931: Ragnhild
*1932: Ettermæle
*1933: Siste leveåre
*1935: Gud smiler
*1936: Samtid
*1938: Menneske og maktene (eesti keeles "Inimene ja deemonid" 1968, Henrik Sepamaa tõlkes)
Krki sild

**Krki sild** (horvaadi keeles *Krčki most*) on Horvaatias asuv sild, mis ületab Krki väina ja ühendab Krki saart maismaaga. 

Silla geograafilised koordinaadid on 45°14′40″N, 14°34′00″E.

See on raudbetoonist kaarsild, mille peal on sõidutee. Sild koosneb kahest osasillast, mille vahel on väike Sveti Marko saar. Sildeavad on 390 ja 244 meetrit pikad. Silla kogupikkus on 1430 meetrit, laius 11,4 meetrit. Silla kõrgus merepinnast on kuni 67 meetrit.

Silda mööda Krkile sõitjad peavad tasuma sillamaksu, mille suurus on olenevalt sõiduki suurusest ja muudest asjaoludest 30–120 kuna. Saarelt lahkumine on tasuta.

Silla peaarhitekt oli Ilija Stojadinović, tööd tegid ka arhitektid Vukan Njagulj ja Bojan Možina. Ehitustöödel kasutati 20 500 m³ betooni, 130 t eelpingestatud terast ja 4500 t armatuurterast. Sild on projekteeritud vastu pidama kuni 142/h kiirusega puhuvale tuulele. Silda ehitas 350 töötajat. Valmimise ajal oli Krki sild maailma pikima sildeavaga betoonsild. Selle tiitli kaotas ta 1997, kui Hiinas valmis Wanxiani sild.

Sild avati 19. juulil 1980 ja nimetati Josip Broz Tito järgi Tito sillaks (*Titov most*). Aastatel 1980–2000 ületas silda 27,2 miljonit autot, mis ületab mandri ja saare vahelise parvlaevaliikluse rohkem kui kahekordselt.

Krki saarel asub Rijeka lennuväli. Seetõttu peavad kõik Rijekast lennuväljale sõitvad autod silla ületama.
Adeelia pingviin

**Adeelia pingviin** (*Pygoscelis adeliae*) on lind pingviinlaste sugukonnast ja pingviiniliste seltsist. See liik pesitseb Antarktise mandril.

Neil on 193 kolooniat, kus kokku elutseb 2,5 miljonit pingviinipaari. 

Nad on must-valged, eripäraks õrnad valged rõngad silmade ümber. Nad on umbes 30–50 cm pikad ja kaaluvad 4,5 kilogrammi.

Adeelia pingviini samm on teiste pingviinidega võrreldes täiesti teistsugune: kohmakas ja küljelt küljele vaaruv.  

Liik pärineb vulkaanilise päritoluga Paulet’ pisisaarelt Antarktika poolsaare tipus. Adeelia pingviin on kõige arvukam linnuliik Antarktikas. 

Liigi nimetas prantsuse maadeuurija Jules Dumont d'Urville oma naise Adélie järgi.
Zuiderzee

**Zuiderzee** oli Põhjamere madal laht (sügavus 4...5 m) Hollandi loodeosas. Laht tungis umbes 100 km sügavuselt maismaasse ning selle laius oli kuni 50 km. Lahe pindala oli 5000 km².

Nimi tähendab 'Lõunameri' vastandina Põhjamerele. Mõlemad nimed on friisi päritolu (*Sudersee*, *Noardsee*): need veekogud on friiside asualast vastavalt põhjas ja lõunas.   

Kaitsetammide rajamise tagajärjel on laht asendunud IJsselmeeri ja teiste järvedega (IJmeer, Veluwemeer, Gooimeer, Markermeer, Drontermeer, Eemmeer ja Ketelmeer).
Romeo & Julia

**"Romeo & Julia"** on Eesti muusikal, mis esietendus 25. augustil 2006. Lavastus põhineb William Shakespeare'i teosel "Romeo ja Julia", kuid sündmustik on toodud tänapäeva.

Muusikali lavastaja oli Andres Dvinjaninov, muusikaline juht Kaire Vilgats ning muusika autorid ansambli Terminaator liikmed Elmar Liitmaa ja Jaagup Kreem. Lavastus toodi välja Eesti Nuku- ja Noorsooteatri Siseõue saalis.

2026. aasta märtsis lavastati muusikal uuesti ja etendused toimusid Unibet Arenal. Lavastajaks oli Tanel Saar.

## Osatäitjad 2006. aastal
*Kristjan Kasearu (Romeo)
*Hele Kõre või Liisi Koikson (Julia)
* Jaagup Kreem (Merc)
* Taavi Tõnisson (Ben)
* Tarmo Männard (Tüüp)
* Anti Kobin (Greg)
* Kaire Vilgats (Amps)
* Tiina Tõnis (Romeo ema)
* Liivika Hanstin (Julia ema)
* Tõnu Kilgas (Paris)

## Osatäitjad 2026. aastal

* Jaagup Tuisk (Romeo)
* Wanda-Helene Ollep (Julia)
* Jaagup Kreem (Merc)
* Lauri Liiv (Paris)
* Kalle Sepp (Vend)
* Kaarel Targo (Ben)
* Merle Palmiste (Sinjoora, Julia ema)
* Üllar Saaremäe (Capp, Julia isa)
* Elina Reinold (Romeo ema)
* Sepo Seeman (Romeo isa)
* Kaire Vilgats (Amm)
* Kärt Anton (Roosa)
* Amanda Hermiine Künnapas (Pabra)
* Karl Robert Saaremäe (Greg)
* Janet Jamie Vavilov (Ball)
* Jan Uuspõld (Samm)
* Ott Lepland (Tüüp)
* Karl Robert Saaremäe (Greg, Cappide korraldaja-mees)

## 2026. aasta etendused

* 20.märts 2026 - 1 etendus
* 21.märts 2026 - 2 etendust
* 22.märts 2026 - 2 etendust

## 2026.aasta üldmeeskond

* Elmar Liitmaa (muusikaline juht)
* Tanel Saar (lavastaja)
* Märt Agu (koreograaf)
* Gerly Tinn (kostüümikunstnik)
* Jaanus Laagriküll (teatrikunstnik)
* Edmar Tuul (orkestri juht)
* Kristin Murula (koreograaf)
* Andres Puusepp (produtsent)
* Magnus Müürsepp (produtsent)

## Välislingid

* Inna-Katrin Hein. Eesti Nuku- ja Noorsooteatris esietendub muusikal «Romeo & Julia». Postimees 24.08.2006.
* www.romeojulia.ee. Koduleht
Bloomsbury

**Bloomsbury** on piirkond Londoni kesklinnas Camdeni linnaosa (*borough*) lõunaosas.

Seal asuvad mitmed pargid ja Briti Muuseum.
Kana

**Kana** ehk **kodukana** (*Gallus gallus domesticus*) on faasanlaste sugukonda kuuluv kodulind, kelle eellane on metsik puna-džunglikana ehk bankiva kana. 
 
Sõna "kana" käib eelkõige emase kana kohta. Isaseid kanu kutsutakse kukkedeks ja kanapoegi tibudeks. 

Kanu kasvatatakse peamiselt toiduks: neilt saadakse  kanaliha ning kanamune. 

Kanade lennuvõime on piiratud ning nad on suhteliselt väheintelligentsed (nad ei otsi võimalust takistusest mööda pääseda).

Kana kodustati Kagu-Aasias. Kodustamise eesmärk polnud munade saamine, sest bankiva kana muneb 5–8 muna aastas ja see pole piisav põhjus kedagi kodustada. Kanad kodustati hoopis sportlikel eesmärkidel: kukevõitluse pärast. Alles hiljem hakkasid inimesed kanu munasaagi põhjal valima.

Kanad levisid järjest lääne poole ja jõudsid Kreekasse umbes 5. sajandil eKr. Egiptuses mainiti juba 18. dünastia ja Thutmosis III ajal "lindu, kes muneb iga päev". Vanas Roomas olid kanad juba üldlevinud.

2003. aasta seisuga on maailmas üle 24 miljardi kana. Nad on kõige arvukamad linnud. 

## Vaata ka
*Siidikana
*Muna ja kana probleem
*Maakana
*Ayam Cemani

## Viited
Galápagose pingviin

**Galápagose pingviin** (*Spheniscus mendiculus*) on Galápagose saartel elav pingviiniliik. See on kõige põhjapoolsema levikuga pingviin.

Galápagose pingviin on ohustatud liik, neid arvatakse olevat looduses 1500 isendit.

## Välislingid

*Fotod
Poolmaratoni maailmameistrivõistlused

**Poolmaratoni maailmameistrivõistlused** on rahvusvahelise kergejõustikuliidu IAAF-i korraldatud maailmameistrivõistlused poolmaratonis (21 097,5 m). Võistlusi on korraldatud aastatel 1992–2005 ja taas alates aastast 2008. 

Võistlused toimusid meestele ja naistele individuaalselt ja meeskondlikult. 1992. ja 1993. aastal toimusid ka juunioride võistlused. Meeskondlikus arvestuses liideti kolme parima jooksja ajad kokku ja nii selgus võitja. Aastatel 2006–2007 peeti neid võistlusi maanteejooksu maailmameistrivõistlustena. 2006. aastal oli distantsi pikkus 20 km.
IAAF-i grand prix' finaalvõistlused

**IAAF-i ''grand prix'' finaalvõistlused** olid Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu IAAF korraldatud iga-aastased võistlused, mis toimusid kergejõustikuhooaja lõpus parimate sportlaste osavõtul.

Võistlused toimusid aastatel 1985–2002.

Alates 2003. aastast kandis võistlus IAAF-i kergejõustiku finaalvõistluste nime.
Kamppi

**Kamppi** on linnaosa Helsingi kesklinnas. Seda piiravad Mannerheimintie, Arkadiankatu ja Simonkatu.

Kamppis asuvad Kamppi keskus (linnalähi- ja maaliinide bussijaam, Helsingi metroo Kamppi metroojaam, kaubanduskeskus), Lasipalatsi (funktsionalistlik ärihoone), Helsingi sünagoog ja Tennispalatsi (14 saaliga kinokompleks, kunstigaleriid).

## Viited

## Välislingid

* http://www.kaupunginosat.net/kamppi/
Kalatrepp

**Kalatrepp** ehk **kamberkalapääs** on kaladele vooluveekogul mingit tõket (tavaliselt paisu) ületada võimaldav trepp, mis koosneb madalatest omavahel ühenduses olevatest veega täidetud kambritest, mida veevool läbib.

Kalatrepid võimaldavad kaladel ületada tõkkeid, sest seal saavad nad ujuda ja ületada mitmetest suhteliselt madalatest trepiastmetest koosnevat trepistikku, jõudes tõkketagusesse vette. Vee langev kiirus kalatrepil peab olema piisavalt kiire, et meelitada kalu treppide juurde, kuid samas ei tohi kiirus olla liiga suur, et kalad ei suudaks voolukiirust ületada, ega ka nii suur, et selle ületus kurnaks kalad liigselt ära, jätkamaks teekonda tõkketagusel vooluveekogul.

## Vaata ka
*kalapääs
*kalaramp
*kalatõke
*ökodukt
Tor Åge Bringsværd

**Tor Åge Bringsværd** (16. november 1939 Skien – 4. august 2025) oli norra näite- ja proosakirjanik ning tõlkija. Koos oma kaasautori Jon Bingiga oli ta üks esimesi norra ulmekirjanikke. Ta nimetab ennast anarhistiks.  

## Teosed
### Romaanid
* "Bazar", 1970 
* "Den som har begge beina på jorda står stille", 1974 
* "Syvsoverskens dystre frokost", 1976
* "Pinocchio-papirene" 1978
* "Minotauros" 1980
* "Ker Shus" 1983
* "Gobi. Barndommens måne" 1985
* "Gobi. Djengis Khan" 1987 
* "Gobi. Djevelens skinn og ben" 1989
* "Gobi. Min prins" 1994
* "Den enøyde" 1996
* "Gobi. Baghdad" 1997
* "Pudder? Pudder! eller: Sleeping Beauty in the Valley of the Wild, Wild Pigs" 2001 

### Novellikogud
* "Rundt solen i ring" 1967
* "Probok" 1968

### Pildiraamatud
* "Ruffen, sjøormen som ikke kunne svømme" 1973
* "Ruffen på nye eventyr" 1975
* "Ruffen og den flyvende hollender" 1982

## Tunnustus
* 1978 – Rivertoni auhind
* 1994 – Doblougi preemia

## Välislingid
*Tor Åge Bringsværdi koduleht
Kamppi keskus

**Kamppi keskus** (soome *Kampin keskus*) on Helsingis Kamppi linnaosas asuv kompleks, mis valmis 2006. aastal. See asub vana bussijaama kohal Lasipalatsi taga.

Ehitustööd kestsid 4,5 aastat. Kompleksi kogupindala on 135 000 m².

Keskuses on

* linnalähi- ja maaliinide bussijaam;
* Helsingi metroo Kamppi metroojaam;
* maa-alune parkla;
* 6-korruseline kaubanduskeskus poodide, restoranide ja ööklubidega;
* bürooruumid ja luksuskorterid.
Ott Köstner

**Ott Köstner** (sündinud 9. novembril 1963) on eesti majandustegelane ja poliitik.

Ta on lõpetanud 1981. aastal Tallinna 2. Keskkooli. 

Köstner on 1991. aastal asutatud arvutifirma Tigma kaasasutaja ja -omanik, praegu nõukogu liige.

## Poliitiline tegevus
Köstner oli Eesti Kongressi liige. 1992. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisliidu Eesti Kodanik nimekirjas ja sai 335 häält, kuid ei osutunud valituks.. Ta on reservohvitser ja kaitseliitlane ning sai 1998. aastal leitnandi auastme.

Ott Köstner on kuulunud Erakonna Eestimaa Rohelised juhatusse. Äriregistri andmeil astus ta erakonda 7. mail 2005, lahkus erakonnast aga viis korda: 18. mail 2010, 24. mail 2010, 28. mail 2010 (kaks korda) ning 21. jaanuaril 2011.

## Viited
Tiigel

**Tiigel** on laborites kasutatav, enamasti tassikujuline tulekindel sulatusnõu, kus viiakse läbi katseid, mis vajavad väga kõrget temperatuuri. Tiiglid võivad kujult olla väga erinevad ning tavaliselt on nad varustatud spetsiaalse tiigli kaanega.
Trummikile

**Trummikile** ehk **kuulmekile** (ladina keeles *membrana tympanica*; *membrana tympani*) on paljudel tetrapoodidel kõrvas paiknev õhuke membraan, mis eraldab väliskõrva keskkõrvast.

Trummikile areng, anatoomia, kuju, sooned, morfoloogia ning patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Roomajatel
Paljudel roomajatel on trummikile. Trummikile puudub osadel sisalikel.

### Maolistel
Madudel puuduvad nii väliskõrv kui ka trummikile. Keskkõrv on neil olemas, kuid see ei osale kuulmisel.

## Imetajatel
### Inimestel
Täiskasvanud inimesel paikneb trummikile välimise kuulmekäigu (vastsündinul ei ole see veel formeerunud) lõpus. 

Inimestel koosneb see kollageenkiude sisaldavast sidekoelisest ovaalsest lestest, mille läbimõõt on umbes 0,1 mm ja pindala umbes 0,7 cm2.

Seestpoolt on trummikile kaetud limaskestaga ja väljastpoolt epidermisega. Seespool trummikilet on trummiõõs.

Trummikile võib krooniliste kõrvapõletike põdemisel küll mulgustuda, kuid harilikult taastub hiljem. 

Helilained panevad trummikile vibreerima. Trummikile abil muundatakse helirõhu võnkumine mehaaniliseks võnkumiseks (vibratsioon).

## Vaata ka
*keskkõrv
*sisekõrv
*väliskõrv

## Viited

## Välislingid
*Meeli Roosalu. *Inimese anatoomia*, Kirjastus Koolibri, lk 235, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
Trummiõõs

**Trummiõõs** on ligikaudu ühemilliliitrise mahuga õhku sisaldav ruum, mis asub oimuluu püramiidis. Trummiõõne lateraalse ja mediaalse seina vahel paiknevad kuulmeluukesed: vasar, alasi ja jalus.  Kuulmeluukesed on omavahel ühendatud liigeste ja sidemete abil, moodustades liikuva ahela kuulmekile ja ovaalakna vahel.
Keskkõrv

**Keskkõrv** (ladina keeles *auris media*) on paljudel selgroogsetel peas paiknev kõrva osa. Keskkõrv on täidetud õhuga.

Keskkõrva areng, anatoomia, morfoloogia, funktsioonid ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Roomajatel
### Madudel
Madudel on keskkõrv jalusena olemas, see lõpeb ovaalaknaga. Kuid kuna maod õhu kaudu levivaid võnkeid peaaegu ei kuule, siis on vähe tõenäoline, et keskkõrv neil kuulmisel osaleb.

## Imetajatel
### Inimestel

Keskkõrv koosneb trummiõõnest, kolmest kuulmeluukesest ja kuulmetõrvest.
Keskkõrv piirneb ühelt poolt trummikilega ja teiselt poolt esiku- ehk ovaalaknaga. Keskkõrv on kõrge ja kitsas ning täidetud õhuga, mis pääseb sinna ninaneelust algava kitsa toru kaudu. Seda toru nimetatakse Eustachi tõriks ehk kuulmetõriks ning see avaneb neelamise ja haigutamise ajal. Kuulmetõri tagab, et oleks ühesuguse õhurõhk mõlemal pool trummikilet. Keskkõrvas muundatakse helirõhu võnkumine mehaaniliseks võnkumiseks trummikile abil. Trummikile edastab võnked trummiõõnde kolmele kuulmeluukesele – vasarale, alasile ja jalusele. Vasar on kinnitatud trummikile külge. Alasi kaudu antakse vasara võnkumine edasi jalusele, mis on kinnitatud ovaalakna väikese membraani külge. Kui luukesed hakkavad võnkuma, siis tõukab ja tõmbab jalus membraani, mis katab ovaalset aknakest. Ovaalakna kaudu avaneb sissepääs teosse.

Trummikile võngete ülekandmisel ovaalaknale käituvad luukesed kangide reana, mille toimel ülekantav jõud võib vaiksete helide puhul suureneda kolm korda. Ülekanne on korraldatud nii, et väike rõhk suurele pinnale teisendatakse suuremaks rõhuks väiksemale pinnale, sest trummikile pindala on 15–30 korda suurem kui ovaalakna pindala.

Kuulmekile poolt edastatavad võnked kantakse kuulmeluukeste abil sisekõrva.

Keskkõrva võivad ohustada liigkiired õhurõhumuutused, mitmesugused keskkõrvapõletikud (äge, bakteriaalne, liiteline, sekretoorne, seroosne ja krooniline keskkõrvapõletik), kuulmeluude jäigastumine, nõre ja kuulmekilesse tekkinud või tekitatav ava.

## Viited
Volkswagen AG

**Volkswagen Aktiengesellschaft** (lühendatult **VW AG**, rahvusvaheliselt tuntud kui **Volkswagen Group**) on Saksamaa rahvusvaheline autotööstuskontsern, mille peakorter asub Alam-Saksi liidumaal Wolfsburgis. Aastal 2023 oli see käibe poolest maailma suurim autotootja, müües üle 9,2 miljoni sõiduki.

Kontserni kontrollivad kaudselt perekonnad Porsche ja Piëch läbi valdusettevõtte Porsche Automobil Holding SE, millele kuulub 53,3% hääleõigustest. Teised suuromanikud on Alam-Saksi liidumaa (20% hääleõigustest) ja Qatar Holding LLC (17%).

## Ajalugu
Ettevõte asutati 1937. aastal nimega *Gesellschaft zur Vorbereitung des Deutschen Volkswagens mbH*. Algne eesmärk oli toota Ferdinand Porsche konstrueeritud odavat "rahvaautot" (Volkswagen Beetle). Pärast teist maailmasõda Briti majori Ivan Hirsti juhtimisel uuesti käivitatud tehasest kasvas välja Euroopa suurim autotootja.

## Kaubamärgid ja struktuur
Volkswageni kontsern on jaotatud strateegilistesse brändirühmadesse, et suurendada efektiivsust ja tehnoloogilist koostööd:

### Sõiduautod
* **Brand Group Core (Põhibrändid):**
** Volkswagen (sõiduautod)
** Škoda Auto
** SEAT ja Cupra
** Volkswagen Commercial Vehicles (kerged tarbesõidukid)
* **Brand Group Progressive:**
** Audi – juhib kaubamärke Bentley, Lamborghini ja Ducati (mootorrattad).
* **Brand Group Luxury:**
** Porsche – tegutseb iseseisva börsiettevõttena, kuid on strateegiliselt kontserniga liidetud.
* **Eriprojektid:**
** Bugatti Rimac – ühisettevõte, kus kontsernil (läbi Porsche) on 45%-line osalus.
** Scout Motors – USA turule suunatud elektriliste maasturite bränd.

### Veoautod ja bussid (TRATON SE)
Raskeveokite üksus on koondatud tütarettevõtte **Traton SE** alla, kuhu kuuluvad:
* MAN Truck & Bus
* Scania
* Navistar (USA)
* Volkswagen Caminhões e Ônibus (Lõuna-Ameerika)

### Tehnoloogia ja teenused
* **[[Cariad]]:** Kontserni tarkvaraüksus, mis arendab ühtset operatsioonisüsteemi kõikidele brändidele.
* **[[PowerCo]]:** Akuelementide tootmisele spetsialiseerunud ettevõte.
* **Volkswagen Financial Services:** Pakub liisingut, kindlustust ja muid finantsteenuseid.

## Heitgaasipettus (Dieselgate)

2015. aastal avalikuks tulnud skandaal, kus kontsern kasutas petutarkvara lämmastikoksiidide heitkoguste manipuleerimiseks, on ettevõttele maksma läinud üle 32 miljardi euro trahvide ja hüvitistena. 2025. aastal jõudsid Saksamaal lõpule olulised kohtuprotsessid, kus endistele tippjuhtidele mõisteti skandaali varjamise eest vanglakaristused.

## Viited

## Välislingid

* Volkswagen Groupi ametlik koduleht
Hipiliikumine

**Hipiliikumine** oli noorsoo stiihiline protestiliikumine, mis sai alguse 1960. aastate Ameerika Ühendriikides.

**Hipid** ehk **lillelapsed** olid kodanliku tarbimisühiskonna ideaalides pettunud, peamiselt kodanlikest või väikekodanlikest perekondadest pärit noored. Hipide eelkäija oli Beat Generation. Sellele iseloomulik mässulisus ja aktiivne protest asendus hipidel konfliktituse, vägivallatuse ja armastuse kultusega (loosung "Make Love, Not War"). Eeskujusid otsiti idamaisest (zen-budism, hinduism) ja varakristlikust müstikast, sukelduti oma sisemaailma, narkootikumide abil püüti saavutada erilist õndsusseisundit.

Ühiskonnast lahku löönud hipid moodustasid kolooniaid (hipikommuunid), mille liikmed hülgasid üldtunnustatud eluviisi, käitumisnormid ja rõivastuse. Nad propageerisid lihtsust, siirust ja loomulikkust ning täielikku seksuaalset vabadust. Katsetati ka niinimetatud psühhedeelse (narkootikumide põhjustatud elamustest ja visioonidest inspireeritud) muusika, kunsti ja luulega. 

Igapäevasesse moestiili tõid hipid pikad juuksed ja kirkad värvid, pärlitest käenöörikesed ja kaelakeed, liibuvad trikoosärgid, alt laienevate püksisäärtega nn trompetpüksid, heegeldatud murumütsid, vestid, maksiseelikud ja platvormkingad, helesinised kulunud teksad ja teksajakid, ruudulised särgid, teksariidest või värvimata linasest riidest õmmeldud pika sanga ja narmastega kotid.

## Hipiliikumine Eestis
Hipiliikumine sai Eestis alguse 1960. aastate keskel ja jätkus 1970. aastatel. Kümnendi lõpuaastatel polnud Nõukogude Liidu hipid enam pelgalt Lääne hipiliikumise jäljendajad, vaid omaette võrgustikuline subkultuur, mida ilmestasid släng, kindlad kogunemiskohad, stiilielemendid ja praktikad. Nõukogude hipisid on antropoloog Terje Toomistu kirjeldanud kujuteldava mujaloleku mõiste kaudu, mida tekitasid rokkmuusika mõju, side Lääne noorte- ja popkultuuriga, rändamine mööda Nõukogude Liidu avarusi, aga ka vaimsed praktikad ja psühhoaktiivsed ained. 

## Vaata ka
*Christiania
*Flower power
*Psühhedeelia
*Woodstocki festival

## Viited

## Välislingid
* Hannes Varblane, Hipid & hipitsemine, sirp.ee, 10.05.2013
* Jaanus Kulli, Nõukogude hipi võluvaibal Kesk-Aasias, sirp.ee, 03.04.2014 (Nõukogude hipi võluvaibal Kesk-Aasias, dea.digar.ee, Sirp, nr 13, 4. aprill 2014) 
*Terje Toomistu, Piiritud lennud paigalseisus, Vikerkaar, Veebruar 2021
Mait Künnap

**Mait Künnap** (sündinud 23. septembril 1982) on Eesti tennisist ja tennisetreener.

Tema senise karjääri parim koht on olnud 705. (4. august 2008). 

Paarismängus on kõrgeimaks ATP edetabelikohaks 377. (4. juuli 2005).

Mait Künnap on mitmekordne Eesti meister nii noorte- ja täiskasvanute seas, nii üksik- kui paarismängus. Kuuel korral on ta kuulunud Eesti Davise karikavõistluste meeskonda.

## Välislingid
* Mait Künnapi andmed ATP ametlikul kodulehel
* 
* Mait Künnap - esinumber Õhtuleht, 15. juuni 1999
* "Kaia Kanepit saadab ookeani taga Mait Künnap", Õhtuleht, 2. august 2009
* Mait Künnap jagab kodulinna lastele tennisemängu tarkusi Pärnu Postimees 9. märts 2012
Camden

**Camden** on Londoni linnaosa (*borough*), mis asub Charing Crossist loode suunas.

## Paikkonnad

## Viited

## Välislingid

*http://www.camden.gov.uk/
Tartu tervishoiukorraldus

**Tartu tervishoiukorraldust** koordineerib Tartu Linnavalitsuse tervishoiuosakond.

Tartus osutavate raviteenuste omapära tuleneb kahest asjaolust:
*Tartu on Lõuna-Eesti regionaalne keskus
*Tartus asub Tartu Ülikooli arstiteaduskond

Asjaolu, et Tartu on Lõuna-Eesti regionaalne keskus, annab põhjenduse koondada Tartusse tehnoloogiamahukaid ja teabemahukaid raviteenuseid, mida ei ole otstarbekas osutada väiksemates asulates. Analoogne olukord tingib ka Tallinnas kallite raviteenuste osutamise mõttekuse.

Ülikooli arstiteaduskonna olemasolu seab Tartu raviteenuste osutamisel Eesti tingimustes unikaalsesse olukorda. Ajakohase oskusteabe olemasolu tahes või tahtmata koondab komplitseeritud meditsiiniliste juhtumite lahendamise Tartusse.

Nendest kahest mainitud asjaolust tulenevalt tuleb Tartu tervishoiu poliitikat kujundada mitte ainult Tartu keskselt, vaid tuleb arvestada:
*Lõuna-Eesti vajadusi
*Eesti vajadusi.

Tartu keskne tervishoiukorraldus järgib Eestis väljakujunenud üldiseid põhimõtteid.

## Vaata ka
*Tartu tervishoiuasutuste loend

## Viited
NarTest Technologies

**NarTest Technologies** on Ameerika Ühendriikides tegutsev ettevõte, mille esimene toode oli kaasaskantav minilabor NarTest NTX2000.

Seadme tööpõhimõtteks on fluorestsentsi mõõtmine. Valgusallikaks on ksenoonlamp, mille valgus suunatakse läbi difraktsioonvõre mõõteküvetile, sealt omakorda üle teise difraktsioonvõre fotokordistile. Saadud andmete põhjal genereeritakse "3D" pilt.

Endel Siff on väitnud, et  aastal valmistatakse ÜLE 9000 sellise toote.

## Välislingid
*Toivo Tänavsuu:  Siff ja Neivelt aitavad Ameerikat sõjas uimastite vastu, ekspress.ee, 04. oktoober 2007
* NarTest Technologies-i veeb
Zuja

**Zuja** [zuj'aa] (vene ja ukraina keeles Зуя, krimmitatari keeles *Zuya*) on alev Ukrainas Krimmi Autonoomses Vabariigis Bilogirski rajooni lääneservas, Zuja külanõukogu keskus. 

Ta asub Krimmi poolsaare keskosas Zuja jõe ääres kohas, kus Fundukla jõgi suubub Zujasse, 22 km kaugusel Bilozirskist ja 21 km kaugusel Simferopolist. Geograafilised koordinaadid on 45°03' N, 34°19' E.

Kõrgus merepinnast on umbes 220 m. 

Elanike arv on umbes 8500 (2001). Neist 46% on venelased, 26% ukrainlased ja 22% krimmitatarlased.

## Haldusajalugu
Kuni 1957. aastani oli Zuja küla Zuja rajoonis, 1959. aastast Simferopoli rajooni koosseisus, 1963. aastast Bilogorski rajooni koosseisus.  

## Ajalugu
Zujast on leitud kaks Tauria asulat ning sküütide kääbas, maalinn ja asulad.  

Novembris 1920 kehtestati nõukogude võim.

Aastal 1929 loodi kolhoos. 

Aastatel 1921–1940 ehitati kool, klubi, haigla, veski ja masina-traktorijaam.  

Teise maailmasõja ajal oli Zuja üks partisaniliikumise keskusi. 

Zujas on teeninud preestrina ja olnud kooliõpetajaks hilisem Tallinna ja Eestimaa ülempiiskop Pavel.  

## Mälestusmärgid
Zujas on mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud zujalastele ja mälestusmärk Zuja partisanide juhile I. Kuljavinile.
Zújari jõgi

**Zújari jõgi** (hispaania keeles *río Zújar*) on jõgi Hispaanias, Guadiana kõige veerikkam vasakpoolne lisajõgi. 

Jõe pikkus on 214 km, valgla 8508 km². 

Ta saab alguse Córdoba provintsis Fuente Obejuna lähedal La Calaveruelas 733 m kõrgusel merepinnast. Ta voolab Córdoba provintsi ja Badajozi provintsi piirijõena põhja poole. Cabeza del Buey lähedal suubub temasse paremalt Guadalmezi jõgi. Seejärel pöördub jõgi loodesse ja läbib la Serena veehoidla, mis on Hispaania suurim veehoidla. Pärast Zújari veehoidlat voolab jõgi mõned kilomeetrid lääne suunas ning suubub siis Villanueva de la Serena lähedal Guadiana jõkke.
Zújar

**Zújar** on linnakesetaoline asula  Hispaanias Andaluusia autonoomses piirkonnas Granada provintsis Baza maakonnas Zújari vallas. See on valla keskasula.

Lähim asula on Baza umbes 11 km kaugusel,   provintsi pealinn on Granada on umbes 100 km sõidu kaugusel edelas.   

Zújar laiub umbes 1490 m kõrguse Jabalcóni mäe (*cerro Jabalcón*) jalamil. Mäe otsast paistab peaaegu kogu Baza maakond. Asula ise on umbes 775 m kõrgusel merepinnast. 

Elanike arv oli 2006. aastal 2647 ja 2013. aastal 2867.

## Arhitektuur
Linnakese traditsioonilisest kujust ei ole peaaegu midagi järel. 

Ühelööviline Zújari Nuestra Señora de la Anunciacióni kirik rajati 16. sajandil mošee kohale. 18. sajandil ehitati see uusklassitsismi stiilis ümber.

## Viited
Tartu sotsiaalhoolekanne

**Tartu sotsiaalhoolekannet** koordineerib Tartu Linnavalitsuse koosseisu kuuluv sotsiaalabi osakond.

Sotsiaalhoolekande teenuseid osutatakse viies piirkondlikus osakonnas, kusjuures piirkondlike sotsiaalabi osakondade piirid ei kattu linnaosade piiridega:
*Tähtvere-Veeriku piirkond – hõlmab Emajõe ja Riia tänavast loode poole jääva Tartu linna osa.
*Karlova-Tamme piirkond – hõlmab Emajõe ja Riia tänavast kagu poole jääva Tartu linna osa.
*Ülejõe piirkond – hõlmab Emajõe ja Raatuse tänavast loodesse jääva Tartu linna osa.
*Annelinna piirkond – asub Emajõe vasakul kaldal Raatuse tänava ning Rõõmu teelt algavalt pikenduselt läbi Annelinna kuni Emajõeni.
*Nõlvaku piirkond – asub Emajõe vasakul kaldal Annelinna piirkonnast kagus.
Zuihitsu

***Zuihitsu*** (jaapani keeles 随筆 'nii nagu sulg liigub', 'sule järgimine') on jaapani kirjanduse žanr, milles kirjutatakse üles pähe tulnud mõtted. Kompositsioon on vaba, võimaldades hüppamist ühelt teemalt teisele. Sisse võib olla põimitud mälestusi, jutustusi, anekdoote, mõtisklusi ja aforisme. Seda žanrit on võrreldud esseega lääne kirjanduses (sõna *zuihitsu* tähendab tänapäeva jaapani keeles ka esseed). 

Žanr oli levinud Edo ajastul.

Selle kolm tähtsamat teost on Sei Shōnagoni "Padjamärkmed" (*Makura-no sōshi*; valmis 1002; žanri esimene teos), Kamo no Chōmei "Hōjōki" (1212) ja Kenkō "Jõudeaja võrsed" (*Tsurezuregusa*; ajavahemikul 1330–1332).