Arnold Rüütel

**Arnold Rüütel** (10. mai 1928 Pahavalla küla, Laimjala vald, Saaremaa – 31. detsember 2024) oli Eesti poliitik ja põllumajandusteadlane, VIII ja IX Riigikogu liige 1995–2001, Eesti president aastatel 2001–2006.

Nõukogude ajal oli ta 1977–1979 EKP Keskkomitee sekretär põllumajanduse alal ning 1983–1990 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees ja NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe asetäitja.

Aastatel 1963–1969 oli ta Tartu Näidissovhoosi direktor ja 1969–1977 Eesti Põllumajanduse Akadeemia rektor.

1994. aastal valiti ta Eesti Maarahva Erakonna esimeheks. 1999. aastal sai EME-st Eestimaa Rahvaliit. Rüütlist sai 2000. aastal erakonna auesimees ning ehkki ta presidendiameti ajaks erakonnast välja astus, taastati tema liikmesus ja auesimehe staatus pärast presidendi ametiaja lõppu. Auesimeheks jäi ta ka pärast Rahvaliidu muutumist Eesti Konservatiivseks Rahvaerakonnaks (2012), millest ta lahkus alles 2024. aastal.

Arnold Rüütel on olnud Eesti Looduskaitse Seltsi ja Forseliuse Seltsi esimees ning juhtinud ülemaailmse Rohelise Risti Eesti rahvuslikku organisatsiooni. Ta oli 20. Augusti Klubi ja Eesti Rooma Klubi liige ning mitme seltsi auliige.

## Elulugu
Arnold Rüütel sündis 10. mail 1928 Laimjala vallas Saaremaal õigeusuliste eestlaste Feodor ja Juuli Rüütli perekonnas. Ta ristiti õigeusu kirikus.

Aastatel 1946–1949 õppis ta Jäneda põllumajandustehnikumis, kus kirjutas 17. oktoobril 1946 avalduse Üleliidulise Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu liikmeks astumiseks. Pärast põllumajandustehnikumi lõpetamist töötas ta Saaremaa TSN Täitevkomitee põllumajandusosakonna Kuressaare agrojaoskonna vanemagronoomina. Hiljem oli Tartu Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tööstuskooli õpetaja.

Seejärel sai temast Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi katsebaasi peazootehnik ja seejärel direktor. Tartu näidissovhoosi direktori ametis olles lõpetas töö kõrvalt 1964. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia erialal.

1969. aastal valiti ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia rektoriks, kellena ta lisaks juhi igapäevaste kohustuste täitmisele tegeles ka teadustööga.

Töö kõrvalt on Rüütel tuntud ka avaliku elu tegelasena, olles aastaid olnud loodushoidu ja -kasvatust propageeriva Eesti Looduskaitse Seltsi esimees ning hariduselu edendava Forseliuse Seltsi esimees. Ta asutas ühiskondlikel alustel tegutseva Rahvusliku Arengu ja Koostöö Instituudi, mis on oma eesmärgiks seadnud Eesti peamiste arengufaktorite uurimise.

Arnold Rüütel oli ka Rahvusvahelise Rohelise Risti Eesti rahvusliku organisatsiooni president. See organisatsioon on eelkõige hea seisnud selle eest, et puhastada Eesti ala Nõukogude armee jäetud reostusest ja selle tagajärgedest ning hoida Eesti järeltulevatele põlvedele puhta ja loodussõbralikuna. Arnold Rüütel on olnud ka liikumise Hoia Eesti Merd esimees. See ühendus on oma hoole alla võtnud Eesti enam kui 3500 kilomeetri pikkuse rannajoone korrastamise ning seisab hea väikesadamate taastamise ja rajamise eest.

## Haridus
*1949 Jäneda Põllumajandustehnikum
*1964 lõpetas töö kõrvalt Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia erialal
*1972 põllumajandusteaduste kandidaat
*1991 kaitses Venemaal põllumajandusdoktori väitekirja

## Ametikohad
*1949–1950 Saaremaa Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee põllumajandusosakonna vanemagronoom 
*1950–1955 armeeteenistus;
*1955–1957 Tartu Põllumajanduse Mehhaniseerimise Kooli õpetaja
*1957–1963 Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi katsebaasi peazootehnik 
*1963–1969 Tartu Näidissovhoosi direktor 
*1969–1977 Eesti Põllumajanduse Akadeemia rektor
*1969 – Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi aseesimees 
*1977–1979 EKP Keskkomitee sekretär põllumajanduse alal
*1977 – Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee sekretär põllumajanduse alal ja EKP Keskkomitee büroo liige
*1979–1983 Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe esimene asetäitja
*1983–1990 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees 
*1990 – oktoober 1992 Eesti NSV Ülemnõukogu (ja pärast selle ümbernimetamist Eesti Vabariigi Ülemnõukogu) esimees
*1991–1992 Põhiseaduse Assamblee liige
*1993–2001 Rahvusliku Arengu ja Koostöö Instituudi direktor
*1994–1999 Eesti Maarahva Erakonna esimees
*1999–2000 Eestimaa Rahvaliidu esimees
*2000–2001 Eestimaa Rahvaliidu auesimees
*1995–2001 Riigikogu liige
*1995–1997 Riigikogu aseesimees 
*1995–1999 koalitsiooninõukogu esimees
*1995–1999 Riigikogu Balti Assamblee Eesti delegatsiooni juht
*1995–1999 Balti Assamblee Presiidiumi liige ja vaheaegadega esimees
*8. oktoober 2001 – 9. oktoober 2006 Eesti president
*2007. aastast Eestimaa Rahvaliidu auesimees, 2012–2024 Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna auesimees

## Poliitiline tegevus

*1946 astus ELKNÜ liikmeks. 
*1964. aastal astus Nõukogude Liidu Kommunistlikku Parteisse.
*1966–1971 oli ta EKP Keskkomitee liikmekandidaat.
*1971. aastast oli ta EKP Keskkomitee liige.
*1977. aastast oli ta EKP Keskkomitee sekretär.
*1983. aastal valiti ta Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimeheks. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VII ja VIII koosseisu saadik ning Ülemnõukogu Presiidiumi esimees.
*20. veebruaril 1988 üle kantud televisioonikõnes kritiseeris ta Balti küsimuse ülestõstmist USA poliitikute poolt ning märkis muu hulgas: "Teatud osa välismaiste propagandakanalite ning ka mõnede Ameerika Ühendriikide poliitikategelaste poolt on viimasel ajal eriti teravalt üles tõstetud nn Balti küsimus. Selleks kasutatakse 70 aasta möödumist Oktoobrirevolutsiooni võidu tõttu võimalikuks saanud omariikluse väljakuulutamisest Baltimaades. Laialdaselt arutatakse tol ajal toimunud sündmusi, pannakse kahtluse alla 1940. aastal toimunud nõukogude võimu taaskehtestamine ning Nõukogude Liiduga liitumise seaduspärasus ning õiguslikkus, püütakse maha kriipsutada kõike pärastsõjajärgseil aastakümnetel meie vabariigi elus saavutatut. Siin on igal realistlikult mõtleval inimesel selge, et mingit tagasiteed kodanliku Eesti Vabariigi juurde ei ole ega saagi olla, sest see käiks ju vastu meie rahva praegustele olemuslikele majanduslikele ja sotsiaalsetele huvidele." 
*Hiljem samal aastal oli tal oma osa Eesti NSV suveräänsusdeklaratsiooni ettevalmistamisel ja vastuvõtmisel (16. november 1988) ning ta kogus mujal maailmas tuntust selle deklaratsiooni kaitsjana konfliktis Nõukogude Liidu keskvõimudega.
*1990. aasta märtsis sai Arnold Rüütel uue, varasematest oluliselt vabamate valimiste tulemusena moodustunud Eesti NSV Ülemnõukogu koosseisu liikmeks ning seejärel valis Ülemnõukogu oma esimesel istungil ta oma esimeheks. Rüütli kaastegevusel võttis Ülemnõukogu vastu otsuse "Eesti riiklikust staatusest", milles deklareeriti NSV Liidu riigivõimu ebaseaduslikkust Eestis selle kehtestamise momendist alates ja kuulutati välja üleminekuperiood Eesti Vabariigi taastamiseks.
*Arnold Rüütel oli Eesti Vabariigi Ülemnõukogu viimane esimees, kuni selle volituste lõppemiseni ja vastvalitud Riigikogu ametisse astumiseni oktoobris 1992.
*12. mail 1990 loodi Arnold Rüütli algatusel Tallinnas Balti Riikide Nõukogu, mis iseseisvusvõitluse seisukohalt etendas olulist osa Balti riikide ühisrinde loomisel.
*20. augustil 1991 võttis Eesti Vabariigi Ülemnõukogu vastu "Otsuse Eesti riiklikust iseseisvusest".
*17. septembril 1991 võeti Eesti Vabariik vastu ÜRO täieõiguslikuks liikmeks. Eestis veretult kulgenud pingeline võitlus iseseisvuse eest oli kandnud vilja. Arnold Rüütel oli nendel aastatel Eesti riigijuht ja etendas olulist osa rahva ja poliitiliste jõudude koondamisel ühise eesmärgi nimel.
*1991. aastal esines Arnold Rüütel Eesti riigijuhina ÜRO Peaassambleel. 1992 tegi ta ettekande Rio de Janeiros ÜRO keskkonnakonverentsil.
*1991–1992 oli Arnold Rüütel Eesti Vabariigi uut põhiseadust koostanud Põhiseaduse Assamblee liige.
*1992 kandideeris ta Eesti Vabariigi presidendi ametikohale, kogudes esimeses voorus 43% valijate häältest.
*1995. aastal valiti ta rekordarvu häältega Riigikogu liikmeks, seejärel Riigikogu aseesimeheks.
*1994–2000 oli Arnold Rüütel Eesti ühe suurema liikmeskonnaga partei Maarahva Erakonna esimees. 1999. aastast kannab partei nimetust Eestimaa Rahvaliit.
*1995 valiti Arnold Rüütel Riigikogu Balti Assamblee delegatsiooni juhiks ja Balti Assamblee Presiidiumi esimeheks vaheaegadega kuni aastani 1999.
*21. septembril 2001 valis valijameeste kogu Arnold Rüütli Eesti Vabariigi presidendiks.
*Vabariigi presidendi ametisse nimetamise tseremoonia toimus Toompea lossis 8. oktoobril 2001.
*14. augustil 2006 esines Arnold Rüütel Eesti Keskerakonna erakorralise volikogu ees ning vastas küsimustele. Ta andis nõusoleku kandideerida valijameeste kogus teiseks ametiajaks Eesti Vabariigi presidendiks. Volikogu valis 94 häälega erakonna presidendikandidaadiks Arnold Rüütli. Ene Ergma sai kolm ja Toomas Hendrik Ilves kaks häält.
*23. septembril 2006 valimiskogus Eesti Vabariigi presidendiks kandideerinud Arnold Rüütel kogus 162 häält Toomas Hendrik Ilvese 174 hääle vastu ega osutunud valituks.
*9. oktoobril 2006 andis ta oma volitused presidendina üle Toomas Hendrik Ilvesele.
*28. märtsil 2007 kiitis Eestimaa Rahvaliidu juhatus heaks tema avalduse, milles ta soovis astuda uuesti erakonda, ja nimetas ta ühtlasi erakonna auesimeheks. Seda ametit pidas ta ka aastatel 2000–2001. Auesimeheks jäi Rüütel ka pärast Rahvaliidu liitumist Eesti Rahvusliku Liikumisega, mille käigus kujunes parteist Eesti Konservatiivne Rahvaerakond.
*2016. aasta presidendivalimiste ajal kutsus üles valima presidendiks Mart Helmet.
* 26. juunil 2024 astus välja Eesti Konservatiivsest Rahvaerakonnast.

## Ühiskondlik tegevus

*1981–1988 Eesti Looduskaitse Seltsi esimees; 1989 Eesti Looduskaitse Seltsi auliige 
*1989–2002 B. G. Forseliuse Seltsi esimees; 2002 B. G. Forseliuse Seltsi auesimees
*1993 asutas Rahvusliku Arengu ja Koostöö Instituudi
*1993–2001 ülemaailmse Rohelise Risti Eesti rahvusliku organisatsiooni president 
*1993–2001 liikumise Hoia Eesti Merd esimees, 2002 auesimees
* 1994 20. Augusti Klubi liige
* 1999 MTÜ Konstantin Pätsi Muuseum liige
* 2002 Tallinna Botaanikaaia Sõprade Seltsi liige

## Teadustegevus
Eesti Põllumajandusakadeemia rektorina töötades tegeles Rüütel intensiivselt teadustööga. Ta on uurinud piimakarja suurfarmide tehnoloogiat ja ökonoomikat.

Riigijuhtimisega paralleelselt jätkas Arnold Rüütel teadustööd, kaitstes 1991. aastal põllumajandusdoktori kraadi. Ta on USA Bentley Kolledži audoktor, Eesti Põllumajandusülikooli emeriitprofessor, Helsingi Ülikooli audoktor, Ukraina Põllumajandusteaduste Akadeemia välisliige, Napoli II ülikooli audoktor, Kasahstani L. N. Gumiljovi nimelise Euraasia Riikliku Ülikooli audoktor ja Püha Istváni ülikooli audoktor.

Tema sulest on Eestis ja välismaal ilmunud üle saja teadusliku töö.

1991. aastal esines Arnold Rüütel Eesti riigijuhina ÜRO Peaassambleel. 1992 tegi ta ettekande Rio de Janeiros ÜRO keskkonnakonverentsil. See konverents pani kogu maailmas aluse loodushoiu uuele etapile.

## Tunnustus
### Autasud ja aunimetused

* 1976 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja
* 1989 TTÜ suur teenetemedal "Mente et Manu" (nr 1)
* 1991 Bentley College'i (USA) audoktor
* 1991 Eesti Põllumajandusülikooli audoktor
* 1993 Eesti Põllumajandusülikooli emeriitprofessor
* 2002 Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi auliige
* 2002 Helsingi Ülikooli (Soome) audoktor
* 2002 Ukraina Riikliku Põllumajandusülikooli audoktor
* 2002 Ülemaailmse Rotary liikumise teenetemärk
* 2002 Rahvusvahelise Sõjaväespordi Komitee ordeni Suurpael
* 2002 Andres Bello mälestusmedal nr 1
* 2002 Napoli II ülikooli audoktor
* 2002 Ukraina Põllumajandusteaduste Akadeemia välisliige, akadeemik
* 2002 Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi auliige
* 2002 Raoul Wallenbergi Sihtasutuse auliige
* 2002 Šoti Klubi auliige
* 2003 Kaitseliidu Valgeristi I järgu teenetemärk
* 2004 Püha Istváni ülikooli audoktor
* 2004 Kasahstani L. N. Gumiljovi nimelise Euraasia Riikliku Ülikooli audoktor
* 2004 Jerevani Riikliku Ülikooli audoktor
* 2005 Ülemaailmse Rotary liikumise aumärk
* 2005 Läti Põllumajandusülikooli audoktor
* 2006 Jõgevamaa vapimärk
* 2007 aasta eurooplane
* 2009 Tallinna vapimärk
*2009 Tartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler
*2009 Kuressaare linna aukodanik
*2011 Aasta tervisesõber

### Teenetemärgid
#### Eesti Vabariik
* 2001 Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk
* 2008 Riigivapi ketiklassi teenetemärk

#### Välisriigid
* Soome Valge Roosi Rüütelkonna Suurrist ketiga 2001
* Poola Vabariigi Valge Kotka ordeni Suurrist 2002
* Norra Kuningriigi Püha Olafi ordeni Suurrist 2002
* Ungari Vabariigi Teeneteordeni Suurrist 2002
* Luksemburgi Adolph de Nassau ordeni Suurrist 2003
* Portugali Prints Dom Henrique'i ordeni suurkett 2003
* Malta Vabariigi Teeneteordeni suurkett 2003
* Rumeenia Rahvuslik Teeneteorden ketiga 2003
* Bulgaaria Stara Planina Suurorden 2003
* Vene Õigeusu Kiriku Püha Sergi Radonežski orden 2003
* Küprose Vabariigi Makarios III ordeni suurkett 2004
* Itaalia Vabariigi Teeneteordeni Suure Risti kett 2004
* Islandi Vabariigi Hauka orden 2004
* Leedu Vabariigi Vytautas Suure ordeni kett 2004
* Slovakkia Vabariigi Valge Topeltristi esimese klassi orden 2005
* Läti Kolme Tähe ordeni Komandöri Suurrist 2005

; Nõukogude Liit
* 1964 orden "Austuse märk"
* 1971 Lenini orden
* 1981 Rahvaste Sõpruse orden 1988 Tööpunalipu orden ("Трудовое Красное Знамя")

## Mälestuse jäädvustamine
2025. aasta 4. juulil avati Presidendilossi roosiaias president Arnold Rüütli büst.

## Isiklikku

Arnold Rüütel abiellus Ingrid Ruusiga 1958. aastal. Ingrid Rüütel on rahvamuusikateadlane. Neil on tütred Maris (1958) ja Anneli (1965).

## Vaata ka
*Arnold Rüütli publikatsioonide loend
*Kadriorgia
*1992. aasta Eesti presidendivalimised
*1996. aasta Eesti presidendivalimised
*Eesti Vabariigi President Arnold Rüütel

## Märkused
*  – Kuni 1999. aastani kandis erakond nime Eesti Maarahva Erakond.
*  – Kuni 8. maini 1990 kandis nime Eesti NSV XII Ülemnõukogu, seejärel Eesti Vabariigi Ülemnõukogu.

## Viited

## Välislingid