open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Võrdlev keeleteadus

**Võrdlev keeleteadus** (ehk **võrdlev lingvistika**, **komparatiivne keeleteadus**, **võrdlev-ajalooline keeleteadus** või **võrdlev filoloogia**) on ajaloolise keeleteaduse haru, mis tegeleb eri keeli võrreldes nende ajaloolise seotuse leidmisega. Keelte geneetiline sugulus viitab ühisele päritolule või algkeelele, võrdleva keeleteaduse eesmärk on konstrueerida keelkondi, rekonstrueerida algkeeli ja vaadelda keeltes aja jooksul toimunud muutusi.
Ajalooline keeleteadus

**Ajalooline keeleteadus** (ehk **diakrooniline keeleteadus**) on keele ajaloolist arenemist uuriv teadusharu. Ajaloolise keeleteaduse peamised ülesanded on:

# uuritava keele muutuste kirjeldamine ning nende kohta arve pidamine;
# keelte eelajaloo rekonstrueerimine ning erinevate keelte seotuse määramine, nende jaotamine keelkondadesse (võrdlev keeleteadus);
# keele muutumise põhjuste ja kulgude kohta teooriate formeerimine;
# keelekogukondade ajaloo kirjeldamine;
# sõnade ajaloo uurimine (etümoloogia).
Hniszów

**Hniszów** on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Chełmi maakonnas Ruda-Huta vallas. Hniszów asub Ukraina piirist 1,5 km kaugusel.

## Viited
Ruda-Huta

**Ruda-Huta** on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Chełmi maakonnas, Ruda-Huta valla halduskeskus. Ruda-Huta asub Ukraina piirist 7 km kaugusel.

Ruda-Hutat läbib Chełm–Włodawa raudteeliin.

## Viited
Keele muutumine

: *Mitte segi ajada [[keelevahetus]]e ja [[koodivahetus]]ega.*
**Keele muutumine** kirjeldab keeles aja jooksul toimuvaid muudatusi. Selle uurimisega tegelevad mitmed keeleteaduse harud: ajalooline keeleteadus, sotsiolingvistika ja evolutsiooniline lingvistika. Mõned teadlased on keele muutumist nimetanud **korrumpeerumiseks**, kuna usuvad, et keele muutumine tähendab keele kvaliteedi langust, seda eriti juhul, kui muutus algab näiteks inimeksimusest. Tänapäeva keeleteadlased seda arvamust üldiselt ei toeta, pigem on jõutud konsensusele, et keele muutumist ei ole võimalik mõõta skaalal hea-halb.
Spordi tänav (Rakvere)

**Spordi tänav** on tänav Rakveres.

See paikneb osaliselt Rakvere Vanalinna ja Südalinna linnaosa piiril. Tänav saab alguse Rakvere Spordikeskuse kinnistult ning Kooli tänava ristmikult. Spordi tänav kulgeb põhiosas lõuna-põhjasuunaliselt, lõpus pöördub ida poole ning ristub Carl Robert Jakobsoni tänavaga.

Tänava pikkus on 521 meetrit ja laius ligikaudu 16 meetrit. Selle lääneküljel paikneb Rakvere Kolmainu kiriku park tiikidega, põhja pool asub Aqva Hotel & Spa koos parklaga. Spordi tänava keskosas paiknevad tänava ääres üksikud elumajad.

## Viited
Jalgpall 1988. aasta suveolümpiamängudel

**[[Jalgpall]] [[1988. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 17. septembrist 1. oktoobrini Lõuna-Koreas Seoulis. Jalgpall oli olümpiamängude programmis 19. korda. Jalgpalliturniiril osales 16 rahvuskoondist, kes loositi neljaks nelja meeskonnaga alagrupiks, ning iga alagrupp mängis omavahel. Eelvooru alagrupiturniiri lõpus pääsesid iga alagrupi kaks parimat meeskonda väljalangemisturniirile, alustades veerandfinaalist ja jätkates poolfinaaliga ning kulmineerudes 1. oktoobril 1988 Souli olümpiastaadionil toimunud kuldmedalimänguga.

NSV Liidu meeskond ei kasutanud teadlikult FIFA 1986. aasta MM-il ja UEFA Euro 1988-l mõnda tugevat mängijat, et nad saaksid osaleda olümpiaturniiril. Olümpiamängude ajal peatusid Nõukogude Liidu sportlased peamiselt jahil, mitte olümpiakülas. Pärast kuldmedali võitmist sai iga Nõukogude Liidu meeskonna mängija Nõukogude Liidu valitsuselt preemiaks 15 000 dollarit.

## Võistluspaigad

## Tulemused

### Eelvoor

#### A-alagrupp

----

----

----

----

----

#### B-alagrupp

----

----

----

----

----

#### C-alagrupp

----

----

----

----

----

#### D-alagrupp

----

----

----

----

----

### Väljalangemismängud

#### Veerandfinaalid

----

----

----

#### Poolfinaalid

----

### 3. koha mäng

### Finaal

## Medalivõitjad

## Parimad väravalööjad

## Medalitabel
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Séoul 1988 
|-

## Vaata ka

*Jalgpall olümpiamängudel
Evolutsiooniline lingvistika

**Evolutsiooniline lingvistika** on sotsiobioloogiline lähenemine keele uurimisele. Evolutsioonilingvistid uurivad keeleteadust evolutsioonibioloogia ja evolutsioonipsühholoogia haruna. See lähenemisviis on tihedalt seotud ka evolutsiooniantropoloogia, kognitiivse lingvistika ja biolingvistikaga. Keelt uuritakse looduslikust aspektist, täpsemalt bioloogilist keele teket ja arengut. Evolutsioonilingvistika vastandub humanistlikule strukturaallingvistikale.
Star Wars Battlefront II

**Star Wars Battlefront II** on videomäng George Lucase "Star Warsi" filmisaagast. Mäng ilmus 2005. aastal.
Sauna tänav (Rakvere)

**Sauna tänav** on tänav Rakveres.

See paikneb Vanalinna linnaosas Pika ja Spordi tänava vahel. Sauna tänav on lühike umbtänav, pikkusega 76 meetrit, kulgeb ida-läänesuunaliselt ning lõpeb trepikäiguga lääneosas, mis viib jalakäija Pikale tänavale.

Tänav on kitsas, keskmise tänava-ala laiusega 5,5 m ning selle ääres paiknevad eluhooned. Nime on tänav saanud linnasauna järgi, mis paiknes tänava lõunaküljel. Praegu on sellel kohal ühepereelamu (Sauna tn 3). 

## Viited
Werchrata

**Werchrata** (aastatel 1977−1981 **Boguszów**) on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Lubaczówi maakonnas Horyniec-Zdrój vallas. Werchrata asub Ukraina piirist ligi 4 km kaugusel.

## Viited
Karl Rautio

**Karl (Kalle) Rautio** (vene keeles *Карл Эрикович Раутио,* 20. november 1889 Vaasa lään, Pohjanmaa, Soome suurvürstiriik, Tsaari-Venemaa – 15. detsember 1963 Petroskoi, Karjala ANSV) oli Karjala helilooja, muusikaõpetaja ja dirigent.

Rautio perekond kolis 1903. aastal Ameerika Ühendriikidesse, kus Karl Rautio töötas kaevurina ja juhatas harrastusmuusikuna sealset kaevurite puhkpilliorkestrit. 1916. aastal asus ta õppima muusikat California ülikoolis Berkeleys ja lõpetas selle 1920. aastal. 

1922. aastal kolis Rautio Nõukogude Karjalasse. Ta töötas muusikaõpetajana Petroskoi Pedagoogilises Tehnikumis, asutas Karjala esimese segakoori ja kaks orkestrit.

Rautio oli 1931. aastal loodud Karjala ANSV Raadio sümfooniaorkestri üks asutajaid ja selle esimene dirigent kuni 1935. aastani. 1945. aastal valiti Rautio teos 1940. aastal loodud Karjala-Soome NSV hümniks (sõnade autor Armas Äikiä). Hümn oli kasutusel 1956. aastani, mil Karjala-Soome NSV liideti Vene NFSV-ga ja see muutus taas Karjala ANSV-ks.

Aastatel 1948–1955 oli Rautio Karjala-Soome NSV heliloojate liidu juhatuse esimees ja NSV Liidu Heliloojate Liidu juhatuse liige. 

Ta osales Karjala ANSV Ülemnõukogu kolme koosseisu töös. 

## Mälestuse jäädvustamine
Karl Rautio nime kannab Petroskois asuv muusikakool.

## Isiklikku
Karl Rautio poeg Erik Rautio (1926–1989) oli kandlemängija, Uhtua puhkpilliorkestri ja ansambli Kantele kunstiline juht, Karjala ANSV ja Vene NFSV teeneline kunstnik.

Teine poeg Heino Rautio (1928–1960) oli samuti muusik. Noorim poeg Roine Rautio (1934–1960) lõpetas Peterburi konservatooriumi ning oli lootustandev helilooja, dirigent ja folklorist. Heino ja Roine hukkusid 19. augustil 1960 paadiõnnetuses Äänisjärvel.

## Allikad
* Karjala Vabariigi rahvusarhiiv : Karl Rautio
* Kalle Rautio eluloo kokkuvõte Kansallisbiografias

## Viited
Saue tänav (Rakvere)

**Saue tänav** on tänav Rakvere kesklinnas.

Tänav saab alguse Südalinna linnaosa Laada tänava ristmikult ja suundub itta, kus lõpeb Uue tänava ristmikul. Nende vahel ristub Saue tänav ka Võidu ja Vene tänavaga. Võidu ja Uue tänava vahel on Saue tänav Kukeküla ja Kurikaküla linnaosa vaheliseks piiriks.

Tänava pikkus on 509 meetrit, keskmine laius 8 meetrit. Tänava alguses paiknevad mõned korterelamud, ida pool on rohkem ühepereelamuid. Saue tänav 4//4a kohal paiknevad Kroonikeskuse laiendusena laohooned. Võidu tänava ristmikul külgneb tänav meelelahutusasutusega Kapriz.

## Viited
Ted Kaczynski

**Theodore John Kaczynski**, tuntud ka kui **Unabomber** (22. mai 1942 Chicago – 10. juuni 2023) oli Ameerika Ühendriikide terrorist, anarhist ja matemaatik. 

Nooruses peeti teda erakordsete matemaatikalaste võimete tõttu imelapseks. Pärast doktorikraadi kaitsmist 1967. aastal töötas ta kuni 1969. aasta juuni lõpuni California Ülikool Berkeleys abiprofessorina, kuid jättis siis järsult oma akadeemilise karjääri katki. 1971. aastal kolis Kaczynski Montana osariiki Lincolni lähistele iseehitatud vee ja elektrita metsamajja, omanda ellujäämisoskuseid ja püüdis elada ürgse, lihtsakoelise elustiili kohaselt.

1975. aastal alustas ta oma metsamaja ümbruses sabotaažikampaaniat loodusesse ulatuva "tehnoloogia kaheksajala" vastu, lõhkudes nt kaevandus- ja metsandustehnikat, kaevurite ja turistide laagripaiku ning transpordivahendeid. Ehkki Kaczynski pidas ennast "ürgseks kütiks-korilaseks" ja toitis end mh salaküttimise kaudu, vihkas ta teisi jahimehi ja ründas ka nende tühjasid jahimaju ja laagripaikasid. Aastatel 1978–1995 mõrvas ta kirjapommidega 3 inimest ja vigastas veel 23. Kaczynski uskus, et tema sihtmärkideks olnud inimesed aitasid kaasa looduse hävitamisele ja kaasaegse tehnoloogia arendamisele. Oma ideoloogilised vaated võttis ta kokku 35 000-sõnalises ühiskonnakriitilises manifestis "Industrial Society and Its Future" (1995), milles kritiseeris industrialiseerimist ja propageeris keskkonnakeskset anarhismi.

1995. aasta aprillis saatis ta mitmele meediaühendusele pöördumise, milles lubas terrorirünnakud lõpetada, kui tema manifest mõnes suures ajalehes avaldatakse. Küsimus, kas Kaczynski nõue tuleks täita, osutus poleemiliseks, ent justiitsminister Janet Reno ja FBI peadirektori Louis Freeh' soovitusel avaldati tekst 19. septembril The Washington Postis. Manifesti ajalehest lugedes tundis Kaczynski vend David oma venna kirjutamisstiili ära ja andis sellest FBI-le teada. Kaczynski vahistati 1996. aastal ning 1998. aasta kohtuotsusega mõisteti talle kaheksa eluaegset vangistust ilma katseajata. Ehkki psühhiaatriliselt diagnoositi tal paranoiline skisofreenia, väitis Kaczynski ise, et on vaimselt täiesti terve, ja võttis kõik süüdistused omaks. 2023. aasta juunis tegi Kaczynski vanglas enesetapu.

## Teosed
### Matemaatikaalased tööd
* 
* 
* 
* 
* 
* —— (1967). *[https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Theodore_John_Kaczynski_-_Boundary_functions_(1967).pdf Boundary Functions]*. Doktoritöö: Michigani Ülikool.
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Filosoofiateosed
* 
* 
** 
** 
** 
* 
** 

## Viited

## Välislingid
*
Kroonlinna sadama peakomandör

**Kroonlinna sadama peakomandör** (vene keeles *главный командир Кронштадтского порта*) oli aastatel 1722/1724−1917 Kroonlinna sõjasadama ülem.

## Ajalugu
Kroonlinna sadama peakomandöri kui olulise sadama ülema ametikoht loodi 1722. aasta mereväereglemendiga, kuid esimene peakomandör nimetati ametisse alles 1724. aastal. Alates 1885. aastast oli peakomandör ühtlasi Kroonlinna sõjakuberneriks. Aastatel 1904−1908 kandis ta ametinimetust Balti mere laevastiku ja sadamate ülemjuhataja ning merekaitse ülem.

## Sadama peakomandörid 1722−1917

## Vaata ka
*Sadama peakomandör

## Kirjandus
*Amburger, Erik. *Geschichte der Behördenorganisation Russlands von Peter dem Grossen bis 1917*. − Studien zur Geschichte Osteuropas. Bd X. Leiden: E. J. Brill, 1966. Lk 362-363 https://opacplus.bsb-muenchen.de/Vta2/bsb00108118/bsb:BV005050575?page=400.
*Веселаго, Ф. Ф. *Aлфавитный указатель 12-ти частей Общаго морского списка*. Санкт-Петербург: Типография Морского Министерства, 1900. Lk 125-126 https://dlib.rsl.ru/viewer/01006631974#?page=135.
Sirla

**Sirje Joala** (kunstnikunimi **Sirla**; sündinud 25. aprillil 1988) on Eesti kunstnik ning ettevõtja. 

Ta on asutanud Stencibility tänavakunstifestivali ning Alistamise Akadeemia jiu jitsu klubi ning olnud kommunikatsioonijuht idufirmas Robot Muralist (endine SprayPrinter). Ta on lõpetanud Tartu Kõrgema Kunstikooli fotograafia ning Tartu Ülikooli kommunikatsioonijuhtimise erialal, kirjutades nii bakalaureuse kui magistri diplomitöö tänavakunstist. Sirla sõnavõttude keskmes on vabaduse ja vastutuse tähtsus tänavakunstis. Ta on sõnastanud ka vaba tänavakunsti manifesti ning tuntud kui Tartu ja Eesti tänavakunsti eest seisja ning sõnavõtja.

## Tunnustus

* 2024 – Ado Vabbe nimeline kunstipreemia. Tartu linna esinduspreemiaga tunnustatakse loometööd, mis on rikastanud Tartu kunstielu ning mõjutanud laiemalt Eesti kultuurimaastikku ("Sirla looming ja tegevus on aastate jooksul oluliselt kujundanud Tartut rahvusvaheliselt tuntud tänavakunsti linnaks. Tema eestvedamisel toimunud festival Stencibility ning uuenduslik SLÄP kleepsubuss on toonud kaasaegse linnakunsti laiema publiku tähelepanu keskmesse. Sirla järjepidev töö ning visioon on muutnud tänavakunsti Tartu kultuuriliseks visiitkaardiks")

## Vaata ka

* Tartu tänavakunst
* MinaJaLydia
* Eesti tänavakunstnikud
* Grafiti Eestis

## Viited
Burak Yılmaz

**Burak Yılmaz** (sündinud 15. juulil 1985 Antalyas) on Türgi jalgpallur, kes mängib ründajana Prantsusmaa kõrgliiga klubis Lille ja Türgi jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Antalyaspor. Peamiselt on ta mänginud Türgi kõrgliigas: aastatel 2006–2008 ja 2018–2020 Beşiktaşes, 2008. aastal Manisasporis, aastatel 2008–2010 Fenerbahçes, 2009–2010 Eskişehirsporis, 2010–2012 ja 2017–2018 Trabzonsporis ning 2012–2016 Galatasarays. Ta on üks vähestest mängijatest, kes on mänginud Türgi kolmes suurimas klubis (Beşiktaş, Fenerbahçe ja Galatasaray). Türgi meistriks on ta tulnud Galatasarayga aastatel 2013 ja 2015. Türgi kõrgliiga suurim väravakütt on Yılmaz olnud hooaegadel 2011–12 (33 väravat Trabzonspori särgis) ja 2012–13 (24 väravat Galatasaray särgis).

Aastatel 2016–2017 mängis ta Hiina kõrgliiga klubis Beijing Guoan.

2020. aasta augustis liitus ta Lille'iga. Hooajal 2020–21 lõi ta Prantsusmaa kõrgliigas 16 väravat ja aitas Lille'il pärast kümmet aastat Prantsusmaa meistriks tulla. Samal hooajal valiti Yılmaz Prantsusmaa kõrgliiga hooaja parimaks mängijaks.

Türgi jalgpallikoondises tegi Yılmaz debüüdi 2006. aastal sõprusmängus Aserbaidžaani vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 3. juunil 2011 EM-i valikmängus Belgia vastu. 2020. aasta novembri seisuga on ta koondises löönud 24 väravat, millega on ta Hakan Şüküri järel Türgi koondise kõigi aegade paremuselt teine väravakütt. Ta kuulus Türgi koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel, kus lõi viimases alagrupimängus värava Tšehhi vastu.

## Saavutused
;Beşiktaş
*Türkiye Kupası: 2006–07
*TFF Süper Kupa: 2006
;Trabzonspor
*Türkiye Kupası: 2009–10
*TFF Süper Kupa: 2010
;Galatasaray
*Süper Lig: 2012–13, 2014–15
*Türkiye Kupası: 2013–14, 2014–15
*TFF Süper Kupa: 2013, 2015
;Lille
*Ligue 1: 2020–21

## Välislingid
Yusuf Yazıcı

**Yusuf Yazıcı** (sündinu 29. jaanuaril 1997 Trabzonis) on Türgi jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Prantsusmaa kõrgliigaklubis Lille ja Türgi jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Trabzonspor, mille akadeemiaga liitus ta 2008. aastal. 2015. aastal sõlmis ta klubiga esimese profilepingu. Türgi kõrgliigas debüteeris ta 2016. aasta veebruaris. Esimesed kaks väravat lõi ta liigas 8. mail 2016 mängus Rizespori vastu.

2019. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu Lille'iga. Üleminekusumma oli 17,5 miljonit eurot, mis oli Trabzonspori läbi aegade kalleim müük. Hooajal 2020–21 tuli ta Lille'iga Prantsusmaa meistriks. 2022. aasta jaanuaris läks ta Lille'ist hooaja lõpuni laenule Venemaa kõrgliigaklubisse Moskva CSKA. Hooajal 2022/23 mängis ta Lille'ist laenul taas Trabzonsporis.

Türgi jalgpallikoondises tegi Yazıcı debüüdi 11. juunil 2017 MM-i valikmängus Kosovo vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 10. septembril 2019 EM-li valikmängus Moldova vastu. Ta kuulus Türgi koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused
;Lille
*Ligue 1: 2020–21
*Trophée des Champions: 2021
Must elevant-karihiir

**Must elevant-karihiir** (*Rhynchocyon petersi*) on üks 17-st elevant-karihiire perekonda kuuluvast liigist, keda leidub ainult Aafrikas. 

Nimetus "elevant-karihiir" on tuletatud liigile iseloomuliku pika nina ja elevandi londi sarnasusest. Fülogeneetiline analüüs näitas, et elevant-karihiired on geneetiliselt lähedamalt seotud elevantide kui karihiirtega. 

Peamiselt elutsevad must elevant-karihiired madalmäestikes ning Keenia ja Tansaania tihedates metsades. 

Elevant-karihiired on ühed kiireimad väikeimetajad, nad võivad liikuda kiirusega kuni 28,8 kilomeetrit tunnis. Võrreldes teiste imetajatest putuktoidulistega on neil suhteliselt suur aju. 

## Kirjeldus
Must elevant-karihiir on väike putuktoiduline imetaja, kes meenutab närilist või opossumit. Tal on soomuseline saba, pikk kärss ja enda suuruse kohta võrdlemisi pikad jalad. Pikki jalgu kasutab must elevant-karihiir, et liikuda hüpeldes nagu jänes. 

Nagu teised *Rhynchocyon* perekonda kuuluvad liigid, on ka must elevant-karihiir võrdlemisi suurt kasvu. Täiskasvanud isendid kasvavad keskmiselt 28 cm suuruseks ja kaaluvad 450–700 g.

Looduses ulatub nende eluiga kahe ja poole kuni nelja aastani.  

## Käitumine ja paljunemine
Nagu enamik elevant-karihiiri, elavad must elevant-karihiired monogaamsetes paarides, kaitstes umbes hektari suurust territooriumit, mida nad märgistavad lõhnanäärmetega. Kuigi nad elavad paarides, on järglaste saamine ainuke monogaamse eluviisi põhjus. Sotsiaalsed käitumismustrid ei ole kuigi tavalised ning elatakse erinevates pesades. Must elevant-karihiir ehitab pesa maapinnale, tihti puude alla, sest enamasti teeb ta pesa kuivanud puulehtedest. 

Emastel isenditel esineb menstruaaltsükkel sarnaselt inimestega ja must elevant-karihiir on üks väheseid mitteprimaalseid imetajaid, kellel see üldse esineb. 1940. aastatel kasutati elevant-karihiiri naiste menstruaaltsükli uurimiseks. Must elevant-karihiirte paaritumisperiood kestab mitu päeva. Pärast paaritumist naasevad nad oma pesadesse. Tiinusperiood kestab 45–60 päeva, emasisendi pesakond koosneb ühest kuni kolmest järglasest, tiinust esineb mitu korda aastas. Vastsündinud järglased on hästi arenenud ja on juba paari tunni vanuselt võimelised jooksma. 

## Toitumine
Enamasti toitub elevant-karihiir putukatest, milleks on näiteks mardikad, termiidid ja sadajalgsed jne. Toidu hankimiseks kaevab ta kärsaga pinnasesse augu ning sarnaselt kukkur-sipelgakaruga haarab august putukaid keele abil. Suuremast saagist toitumine osutub talle keerukaks pika kärsa tõttu. 

## Viited
Sõel

**Sõel** on korrapäraste avadega võrk või leht avade suurusest suuremate tahkete osade eraldamiseks töödeldavast ainest.

## Vaata ka
*dušisõel
*teesõel

## Välislingid
Kas tuled kui saad

**** on 2 Quick Starti laul albumist Ühega miljoneist.

## Vaata ka

* Ühega miljoneist
* Ühega miljoneist (laul)
Vaim ja maailm

**"Mind and World"** ("Vaim ja maailm") on John McDowelli raamat, mis põhineb tema 1991. aasta John Locke'i loengutel. Teos ilmus 1994. aastal, 1996. aasta väljaandele lisas autor sissejuhatuse.

Eesti keeles ilmus "Vaim ja maailm" Tiiu Hallapi tõlkes ja Tartu Ülikooli Kirjastuse väljaandel 2025. aastal sarjas "Avatud Eesti raamat".

## Kokkuvõte
Alden Ehrenreich

**Alden Ehrenreich** (sündinud 22. novembril 1989 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja.
Maria Moier

**Maria Moier** (sünninimega Protassova; vene keeles Мария Андреевна Протасова-Мойер; 1793–1823) oli Tartus tegutsenud arsti Johann Christian Moieri abikaasa.

Maria Moierit peetakse Vassili Žukovski ja Aleksandr Puškini muusaks. Värssromaani "Jevgeni Onegin" kangelanna Tatjana Larina tegelaskujus nägid kaasaegsed Maria Moieri jooni.   

Maria Moier suri noorena, teise lapse sünnitamise järel. Ta on koos vastsündinuga maetud Raadi kalmistule. 

## Viited

## Vaata ka
* Heli Reinart. Unustatud ja unustamatud naised Eesti ajaloost. Vene poeetide muusa Maria Moier. ISBN 9789949669837, Postimees Kirjastus 2020
Noorsepad

**Noorsepad** ehk **Noored Sepad** ehk **Ülemaaline Noorseppade Liit** oli Eesti noorteorganisatsioon 1920-1940. Oli Noorte Kotkaste ja Kodutütarde eelkäijaks.

## Ajalugu
Osa rahvuslikult meelestatud noori skaute eraldus 1920. aastal Eesti Skautide Malevast ja moodustas rahvusliku edendamise noorteorganisatsiooni, eesmärgiga näha skautluses rohkem isamaalisust. Eraldi organisatsiooni loomise põhjust on otsitud ka inimeste vahelistes suhetes. Vastloodud organisatsiooni nimeks võeti Eesti Noorsepad, keda kutsuti ka noorsepad, Noored Sepad jm. "Sepp", kui sõna, sümboliseeris ja märkis toona ka noort tugevat inimest, kes on alati valmis tegema midagi uut ja tarvilikku oma rahvuse ning riigi hüvanguks. Organisatsiooni juhiks sai admiral Johan Pitka. Võimalik, et sellega on seostatav ka liikmete merestiilis vormiriietus ja ka teatav mereline suunitlus. 

Noorseppade malevad asutati peagi Tartus, Tallinnas, Viljandis, Türil ja mujal üle Eesti. Kutsuti ellu Ülemaaline Noorseppade Liit, mille asukohaks oli Tartu. 20.–21. aprillil 1922 peeti Tallinnas Noorseppade I üleriigiline kongress.

Pärast Kaitseliidu koosseisus Noorte Kotkaste organisatsiooni (ja hiljem Kodutütarde) asutamist 1930 läks enamus noorseppi sinna üle. Paljudel lubati esialgu jätkata oma madrusestiilis vormi kandmist, mistõttu on noorseppi sageli ka veel hiljem aetud fotodel segamini merinoorkotkastega.

Tallinna Noorseppade Maleva ühes allüksustega ja Maleva Vanematekoguga kanti Haridusministeeriumi Noorsoo Osakonnas peetavasse noorsoo-organisatsioonide registrisse 21. mail 1937.

## Koosseis ja tegevus
Noorseppade hulka võis kuuluda vaid Eesti kodanik, mis oli erisus skautidega. Kõik organisatsiooni liikmed kuulusid aga ühtlasi Eesti Karskusliitu. Puudus nooremate poiste üksus ja ka eraldi noortejuhi staatus. 

Noorseppade malev oli poistele ja tüdrukutele ühine, mis oli tollal noorte tegevuses uudne. Tüdrukud ja poisid olid küll eraldi rühmades, kuid väljaspool rühmi toimus tegevus koos. Maleva juhtorganiks oli peakorter, mille moodustasid maleva vanem, maleva pealik, vanematekogu esimees, rühmapealikud, rühmavanemad, maleva lippur ja igast 20-liikmelisest rühmast üks saadik. Noorsepad jagunesid järkudesse:
* uusik,
* noorsepp,
* II järgu noorsepp,
* I järgu noorsepp,
* vanem noorsepp.

Noorseppadel oli oma hümn, lipp, liputervitus, tervitus ja tseremooniad. Riiklik majanduslik toetus organisatsioonil puudus. Kord kuus ilmus ajakiri Noorsepp.

## Vaata ka
* Noored Kotkad
* Kodutütred
* Merinoorkotkad
Ripikloomad

**Ripikloomad** (*Appendicularia*, sünonüüm *Larvacea*) on klass, mis kuulub alamhõimkonda mantelloomad.

Need on väikesed, kuni ühe sentimeetri pikkused pelaagilised ehk avavee loomad. 

Nad toituvad ainuraksetest vetikatest ja protistidest. Ripikloomi söövad kalad ja röövtoidulised zooplanktoni liigid.

## Süstemaatika
Ripikloomade klassi kuulub üks selts (*[[Copelata]]*) kolme sugukonnaga:
**[[Fritillariidae]]* (3 perekonda kokku 30 liigiga)
**[[Kowalevskiidae]]* (1 perekond 2 liigiga)
**[[Oikopleuridae]]* (11 perekonda kokku 37 liigiga)

## Eesti liigid
Soome lahes leidub ripiklooma liiki *[[Fritillaria borealis]]*.
Margialbum

**Margialbum** on album, kuhu filatelistid koguvad postmarke.
Fail:German postage stamps on album pages.jpg|Margialbumi leheküljed Saksamaa markidega
Fail:US postage stamps on album pages.jpg|Margialbumi leheküljed Ameerika Ühendriikide markidega
Fail:French postage stamps on album pages-2.jpg|Margialbumi leheküljed Prantsusmaa markidega


## Viited
Sveaborgi sadama peakomandör

**Sveaborgi sadama peakomandör** (vene keeles *главный командир Свеаборгского порта*) oli aastatel 1808−1856 Sveaborgi sõjasadama ülem. Peakomandör oli ühtlasi Sveaborgi sõjakuberner.

## Ajalugu
Sveaborgi sadama peakomandöri kui olulise sadama ülema ametikoht loodi Vene-Rootsi sõja ajal, mil Soome alad läksid Venemaa keisririigi koosseisu. Peakomandör oli ühtlasi Sveaborgi sõjakuberneriks. 1856. aastal peakomandöri amet kaotati ja selle asemel seati sisse Soome merejõudude juhataja ametikoht (*заведующий морской частью в Финляндии*). 1860. aasta reformiga sai Sveaborgist 2. kategooria sadam. Edaspidi oli selle ülemaks sadama komandör.

## Sadama peakomandörid 1808−1856

## Vaata ka
*Sadama peakomandör
*Sveaborgi sadama komandör

## Kirjandus
**Биографический словарь. Высшие чины Российской Империи (22.10.1721−2.03.1917)*. Москва: Б. и., 2017 https://search.rsl.ru/ru/search#q=%D0%91%D0%B8%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9%20%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%80%D1%8C.%20%D0%92%D1%8B%D1%81%D1%88%D0%B8%D0%B5%20%D1%87%D0%B8%D0%BD%D1%8B%20%D0%A0%D0%BE%D1%81%D1%81%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B9%20%D0%98%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B8%D0%B8.
*Веселаго, Ф. Ф. *Aлфавитный указатель 12-ти частей Общаго морского списка*. Санкт-Петербург: Типография Морского Министерства, 1900. Lk 130-131 https://dlib.rsl.ru/viewer/01006631974#?page=140.

## Välislingid
*Главный командир порта saidil imha.ru
Eesti Laul 2021

**Eesti Laul 2021** oli kolmeteistkümnes Eesti Laulu võistlus ja 28. Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoor. Poolfinaalid toimusid 18. ja 20. veebruaril, finaal 6. märtsil Saku Suurhallis.

Poolfinaali ja finaali õhtujuhtideks olid Tõnis Niinemets ja Grete Kuld.

Mõlemas poolfinaalis osales 12 laulu ja mõlemast poolfinaalist pääses 6 laulu finaali, seega osales finaalis kokku 12 laulu.

## Võistluslaulud
Kokku esitati konkursile 156 laulu, neist 63 eesti- ja 93 võõrkeelset. Üks poolfinaalikoht oli reserveeritud eelmise aasta konkursi võitjale Uku Suvistele, kes pidi Eestit 2020. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindama, kuid lauluvõistlus jäi koroonapandeemia tõttu ära. Lugusid sai esitada 1. septembrist 6. novembrini 2020. Poolfinalistid avaldati 11. ja 12. novembril 2020 "Ringvaates". 23 poolfinalisti valis välja 17-liikmeline eelžürii, kuhu kuulusid Bert Prikenfeld, Kaupo Karelson, Jüri Pihel, Jaan Pehk, Anu Varusk, Karl-Erik Taukar, Sten Teppan, Mari-Liis Männik, Ahto Kruusmann, Margus Kamlat, Laura Põldvere, Vaido Pannel, Robert Kõrvits, Rauno Märks, Dmitri Mikrjukov, Andres Aljaste ja Liis Lemsalu.

## 1. poolfinaal
1. poolfinaal toimus 18. veebruaril 2021 Saku Suurhallis.

### I voor

### II voor

## 2. poolfinaal
2. poolfinaal toimus 20. veebruaril 2021 Saku Suurhallis.

### I voor

### II voor

## Finaal
Finaal toimus 6. märtsil 2021 Saku Suurhallis.

### Superfinaal

## Vaadatavus

## Viited

## Välislingid
* Eesti Laulu veebileht
Viapori sadama komandör

**Viapori sadama komandör** (vene keeles *командир Свеаборгского порта*) oli aastatel 1860−1917 Viapori sõjasadama ülem.

## Ajalugu
Kuni 1856. aastani oli Viapori sõjasadama ülem sadama peakomandör, seejärel Soome merejõudude juhataja (*заведующий морской частью в Финляндии*). 1860. aasta reformiga sai Viaporist 2. kategooria sadam ja selle ülemaks nimetati sadama komandör. 

## Sadama komandörid 1860−1917

## Vaata ka
*Sveaborgi sadama peakomandör

## Kirjandus
**Биографический словарь. Высшие чины Российской Империи (22.10.1721−2.03.1917)*. Москва: Б. и., 2017 https://search.rsl.ru/ru/search#q=%D0%91%D0%B8%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9%20%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%80%D1%8C.%20%D0%92%D1%8B%D1%81%D1%88%D0%B8%D0%B5%20%D1%87%D0%B8%D0%BD%D1%8B%20%D0%A0%D0%BE%D1%81%D1%81%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B9%20%D0%98%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B8%D0%B8.
*Ф. Ф. Веселаго. *Aлфавитный указатель 12-ти частей Общаго морского списка*. Санкт-Петербург: Типография Морского Министерства, 1900. Lk 130-131 https://dlib.rsl.ru/viewer/01006631974#?page=140

## Välislingid
*Главный командир порта saidil imha.ru
Valga Raadio

**Valga Raadio** oli Eesti kohalik raadiojaam, mida sai kuulata Valgas sagedusel 92,5 aastatel 1993–1997.

## Vaata ka
*Ruut FM
Jalgpall 1992. aasta suveolümpiamängudel

**[[Jalgpall]] [[1992. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 24. juulisi - 8. augustini Hispaanias Barcelonas. See oli kahekümnes kord, kui jalgpall oli olümpiamängude programmis. Jalgpalliturniiril osaleb 16 rahvuskoondist, kes loositi neljaks nelja meeskonnaga alagrupiks, ning iga alagrupp mängis omavahel. Eelvooru alagrupiturniiri lõpus pääsesid iga alagrupi kaks parimat meeskonda väljalangemisturniirile, alustades veerandfinaalist ja jätkates poolfinaaliga ning kulmineerudes 8. augustil 1992. aastal Camp Nou staadionil kuldmedalimänguga.

Teist korda pärast 1984. aastat ei toimunud tegelikul olümpiastaadionil ühtegi jalgpalli olümpiaturniiri mängu. Turniir oli olümpiaajaloos üks halvemini külastatud. Mõnele eelvooru kohtumisele tuli vaid 2000 pealtvaatajat.

Alates 1992. aasta suveolümpiamängude jalgpallivõistlustest võisid olümpiamängudel osaleda ka ainult elukutselistest moodustatud meeskonnad, juhul kui meeskonnas pole rohkem kui kolm üle 23-aastast jalgpallurit.

Tagasimängu reegel tähistas sellel turniiril oma ametlikku esietendust.

Hispaania suutis olümpiamängude võõrustajana taas võita kuldmedalid pärast 1920. aastat. See on seni Euroopa meeskonna viimane võit jalgpalliturniiril.

## Võistluspaigad

## Tulemused
### Eelvoor
#### A-alagrupp

----

----

----

----

----

#### B-alagrupp

----

----

----

----

----

#### C-alagrupp

----

----

----

----

----

#### D-alagrupp

----

----

----

----

----

### Väljalangemismängud

#### Veerandfinaalid

----

----

----

#### Poolfinaalid

----

### 3. koha mäng

### Finaal

## Medalivõitjad

## Parimad väravalööjad

## Medalitabel
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Barcelona 1992 
|-

## Vaata ka

*Jalgpall olümpiamängudel
Peterburi sadama peakomandör

**Peterburi sadama peakomandör** (vene keeles *главный командир Петербургского порта*) oli aastatel 1867−1882 Peterburi sõjasadama ülem.

## Ajalugu
Peterburi sadama peakomandör nimetati ametisse 1867. aastal. Alates 1882. aastast oli sadama ülemaks sadama komandör.

## Sadama peakomandörid 1867−1882

## Vaata ka
*Peterburi sadama komandör
*Sadama peakomandör

## Kirjandus
*Веселаго, Ф. Ф. *Aлфавитный указатель 12-ти частей Общаго морского списка*. Санкт-Петербург: Типография Морского Министерства, 1900. Lk 131 https://dlib.rsl.ru/viewer/01006631974#?page=141.
Kritias (dialoog)

**"Kritias"** on üks Platoni dialoogidest. Teos on kas lõpetamata või pole siis selle lõpp säilinud.

Dialoogi peetakse Platoni hiliste dialoogide hulka kuuluvaks. Tänapäeval arvatakse, et see järgneb "Politeiale," ent Timaiose ja Kritiase järel kirjutas Platon veel "Seadused". Gerhard R. Ledgeri teooria kohaselt on see Platoni viimane teos, mis jäi poolikuks, kuna Platon suri enne selle lõpetamist ära.

Teos koosneb peamiselt pikast monoloogist, mida peab Kritias. Teised tegelased on Sokrates, Hermokrates ja Timaios Lokrosest.

Tegemist on teise osaga oletatavast triloogiast, mille esimeseks osaks on Timaios. Triloogia kolmandaks osaks oleks hüpoteetiline Hermokrates, mille kohta pole aga teada, kas Platon selle ka tõepoolest kirja pani. Kritiase säilinud osa liidetakse ühiste tegelaste ja sisu ühtsuse tõttu vahel ka Timaiosega kokku ühtseks dialoogiks "Timaios-Kritias".

Dialoog leiab aset õiglase riigikorra kohta käinud vestluse järel. Platoni teostest esineb selline jutuajamine Politeias, seega peaks dialoog aset leidma sellele järgnenud päeval. Sokrates soovib kuulda oma ideaalse riigikorra suhetest seoses mõne teise maaga ja nii lubab eelnevas dialoogis "Timaios" Kritias rääkida Atlantisest, mis kaotas sõja ideaalse riigikorraga Ateena vastu. Ta teeb sellest seal ka lühikokkuvõtte, rääkides ka ""Kritiases" puuduvast Atlantise hukust, andes seejärel sõna Timaiosele, et Atlantisest pikemalt omanimelises dialoogis rääkida.

Timaiose lõpusõnadega ka "Kritiase" dialoog algab, millele järgneb vestlus. Seejärel alustab Kritias juttu mineviku asjadest, alustades kõigepealt Ateenast ja sealsest elukorraldusest. Sealjuures mainib ta, et Ateenas ei olnud toona meeste ja naiste vahel vahet, mõlemad panustasid võrdselt ühiskonna arengusse ja et selle võrdsuse märgiks olid toona Ateena peamises templis kõrvuti Athena ja Hephaistose kujud. Ka mainib ta seda, et loodus on ajaga muutunud, räägib maa viljakust alandanud erosioonist ja metsade kaost, millest võivat veel näha iidsete kändude jäänuseid.

Seejärel alustab Kritias Atlantise kirjeldamist. Ta vabandab kreekapäraste nimede pärast, põhjendades seda Soloni kavatsusega Atlantise loost kreeklastele mõeldud poeem luua, mistõttu ta ka nimed kreekapärastas. Atlantis olevat olnud Poseidoni maa ja Poseidon ka Atlantise esimese ülemkuninga Atlase esiisa. Kokku olevat Atlasel olnud üheksa venda, kes said Atlantise eri regioonide kuningaiks. Neist ühe puhul toob ta ära ka atlantisepärase nimekuju, sest tema järgi sai nime Cadiz.

Järgneb maa kirjeldus. Platon mainib ka orihalkat, mille ainsaks hankimiskohaks olid Atlantise kaevandused. 

Aja jooksul olevat jumalik veri atlantislaste soontes lahjenenud, tuues kaasa ebatervete himude, nagu ahnus ja võimu kuritarvitamine, leviku. Siis olevat Atlantisesse laskunud Zeus, aga kohal, kus ta oma kõnet alustab, dialoog katkeb.

## Viited

## Välislingid
* Kritiase dialoog inglise keeles
Radruż

**Radruż** (aastatel 1977−1981 **Rozdroże**, ukraina keeles *Радруж*) on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Lubaczówi maakonnas Horyniec-Zdrój vallas. Radruż asub Ukraina piiri ääres.

## Viited
Iwkowa

**Iwkowa** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Brzesko maakonnas, Iwkowa valla halduskeskus. Iwkowa asub Brzeskost umbes 16,5 km lõunas.

Iwkowa on suvituskoht ja teeninduskeskus.

## Viited
Pulčēni

**Pulčēni** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Jumurda vallas. Küla asub valla idaosas merepinnast 200 meetri kõrgusel. Pulčēni jääb valla keskusest Jumurdast 12, endisest piirkonna keskusest Ērgļist 20 ja Riiast 124 kilomeetri kaugusele.

2002. aastal oli külas kaks elanikku. Aastail 2006–2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda.

## Viited
Markov

**Markov**, **Markova**, **Markoff**  (Markof?)on slaavipärane perekonnanimi. nt vk *Марков*

*Andrei Markov (1856–1922) matemaatik, vt Markovi ahel, peidetud Markovi mudel jne  
*Andrei Markov (noorem) (1903–1979) matemaatik
*Vladimir Markov (1871–1897) matemaatik
Dobrociesz

**Dobrociesz** (varem **Dobrocież**) on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Brzesko maakonnas Iwkowa vallas. Dobrociesz asub Brzeskost umbes 21 km lõunas.

## Viited
Wojakowa

**Wojakowa** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Brzesko maakonnas Iwkowa vallas. Wojakowa asub Brzeskost umbes 18 km lõunas.

## Viited
Küberterrorism

**Küberterrorism** on telekommunikatsiooni vahendite kasutamine vägivaldsete toimingute läbiviimiseks, mis põhjustavad või ähvardavad inimelu kaotust või olulist kehavigastust, et saavutada läbi ähvarduste või hirmutamise poliitilisi või ideoloogilisi eeliseid. Mõnikord peetakse interneti-terroriaktideks ka terrorismialaseid tegevusi, sealhulgas tahtlikke ja ulatuslikke, eriti internetti ühendatud personaalarvutite, arvutivõrgu katkestamisi arvutiviiruste, arvutiusside, õngitsemiste ning muude pahatahtlike tarkvara ja riistvara meetodite ning programmeerimisskriptide abil.

## Vaata ka
* Küberkuritegevus
Krempna

**Krempna** on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Jasło maakonnas, Krempna valla halduskeskus. Krempna asub Slovakkia piirist 8,5 km kaugusel.

## Viited
Hermokrates (dialoog)

**"Hermokrates"** on üks Platoni dialoogidest, mille olemasolu on hüpoteetiline. Teos on kas lõpetamata või pole siis selle lõpp säilinud.

Dialoogi peetakse Platoni hiliste dialoogide hulka kuuluvaks. Tänapäeval arvatakse, et see järgneb "Politeiale," ent "Hermokratesega" terviku moodustava "Timaiose" ja "Kritiase" järel kirjutas Platon veel "Seadused". Gerhard R. Ledgeri teooria kohaselt on "Kritias" Platoni viimane teos, mis jäi poolikuks, kuna Platon suri enne selle lõpetamist ära, seetõttu "Hermokrates" jäigi kirjutamata.

Teose tegelased on tõenäoliselt Kritias, Sokrates, Hermokrates ja Timaios Lokrosest ent võib-olla oleks selles mainitud ka neljandat vestluspartnerit, kelle olemasolule "Timaiose" alguses on vihjatud.

Tegemist oleks osaga oletatavast triloogiast, mille esimeseks osaks on "Timaios", teiseks osaks aga "Kritias", ent see teos on kas lõpetamata või pole siis selle lõpp säilinud. Triloogia kolmandaks osaks oleks hüpoteetiline "Hermokrates", mille kohta pole aga teada, kas Platon selle ka tõepoolest kirja pani. 

Dialoogi sisu kohta varasemates dialoogides vihjed puuduvad. On aga eeldatud, et kuna teine osa räägib kunagise merelise suurvõimu Atlantise purustamisest Ateena poolt, siis on kolmas osa mõeldud kujutama ise mereliseks suurvõimuks tõusnud Ateena purustamisest, milles üks juhtrolle oli just nimelt Hermokratesel. Samas on selle sisu kohta teisigi hüpoteese. Nii on oletatud, et dialoogis oleks kirjeldatud ühiskonna tõusmist katastroofist, et aga samal teemal on kirjutatud dialoog "Seadused", siis jäigi Hermokrates kirjutamata.

Dialoogi on kasutatud aastal 1992 toodetud arvutimängus Indiana Jones and the Fate of Atlantis, kus dialoogi sisuks on vihjed Atlantise asukohale.

## Viited
Kotań

**Kotań** on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Jasło maakonnas Krempna vallas. Kotań asub Slovakkia piirist 10 km kaugusel, Jasłost ligikaudu 25 km lõunas.

## Viited
Who Killed Cock Robin

**"Who Killed Cock Robin"** on 1935. aastal valminud Walt Disney lühijoonisfilm sarjast "Silly Symphony".

Film põhineb samanimelisel inglise lasteluuletusel. Filmi pikkus on 8 minutit.

Film nomineeriti Oscarile lühijoonisfilmide kategoorias.
Vējava

**Vējava** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Jumurda vallas. Küla asub valla idaosas merepinnast 210 meetri kõrgusel. Vējava jääb valla keskusest Jumurdast 10, endisest piirkonna keskusest Ērgļist 18 ja Riiast 123 kilomeetri kaugusele.

Asula on tekkinud endise Vējava mõisa keskuse lähistele teeristi, kus asusid Vējava vallamaja ja kõrts. Nõukogude perioodil asus seal kohaliku kolhoosi kontor. Aastail 2006–2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda. Külas asub Vējava bussipeatus.

Küla lähistel asub muinsusmälestisena riikliku kaitse all olev Vējava linnamägi.

2007. aastal oli külas 38 elanikku.

## Viited
Virdzes

**Virdzes** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Jumurda vallas. 

Küla asub valla idaosas merepinnast 205 meetri kõrgusel Virdzīte jõe kaldal. Virdzes jääb valla keskusest Jumurdast 14, endisest piirkonna keskusest Ērgļist 22 ja Riiast 126 kilomeetri kaugusele. Seal asub Virdzese bussipeatus.

2002. aastal oli külas kuus elanikku. Aastail 2006–2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda.

## Viited
Kapūņi

**Kapūņi** on endine küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Jumurda vallas. Küla asus valla lääneosas merepinnast 180 meetri kõrgusel Valola jõe kaldal. Kapūņi jäi valla keskusest Jumurdast 4, endisest piirkonna keskusest Ērgļist 16 ja Riiast 111 kilomeetri kaugusele.

1930. aastail avati külas suvitajatele mõeldud pansionaat. Aastail 2006–2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda.

## Viited
Myscowa

**Myscowa** on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Jasło maakonnas Krempna vallas. Myscowa asub Jasłost umbes 24 km lõunas.

## Viited
Tallinna Linna Statistikabüroo

**Tallinna Linna Statistikabüroo** oli Tallinnas 27. juulil 1911. aastal asutatud Tallinna linnaasutus. 1. juulist 1926 kuni 1. novembrini 1940. aastal Tallinna Linnavalitsuse Statistikabüroo ja Perekonnaseisuamet.

Tallinna Linna Statistikabüroo peamisteks tegevussuundadeks oli rahvastiku-, tervishoiu (linna arstide, haiglate, sanitaarasutuste ja laboratooriumite tegevus), majandus- (kaubandus ja tööstus, tööpuudus, esmatarbekaupade hinnad, linna tapamaja tegevus jm), haridus ja hoolekandestatistika kogumine ja avaldamine. Lisaks oli Linna Statistikabüroo ülesandeks ilmavaatlusandmete teatavakstegemine ja valijate nimekirjade koostamine.

Tallinna Linna Statistika büroo andis 1912. aastast välja Tallinna linna statistilisi teateid (*Статистические сведения по гор. Ревелю*), ajavahemikul juulist 1914 kuni märtsini 1917 ilmusid statistilised teated igakuiselt. Esimene maailmasõda avaldamine ajutiselt katkes ja uuesti hakati andmeid trükis avaldama pärast sõda. Aastatel 1924–1939 ilmusid Tallinna linna Statistilised aastaraamatud, Tallinna linna statistiline aastaraamat.

## Viited
Vaigukäik

**Vaigukäigud** ehk **vaigukanalid** on okaspuude puidus leiduvad piklikud torukujulised rakkudevahelised ruumid, mida ümbritsevad epiteelirakud. Vaigukäike vooderdavad lamedad näärmerakud. Vaigukäigud kujunevad rakkude üksteisest eemaldumisel ja moodustavad puidus horisontaalsetest ja vertikaalsetest kanalitest koosneva käigustiku. Näärmerakud eritavad vaigukäikudesse iseäraliku lõhnaga vedelat vaiku ehk nn vaikmahla. See taheneb vedelate osiste lendumise järel õhu käes. Vaigu paneb käikudes liikuma 10–20-atmosfääriline surve. Vaik on antiseptiline ja aromaatne ning takistab seente arengut ja hoiab ära putukakahjustusi.

Puidu epiteelirakud toodavad vaiku, mis vaigukanalitest välja voolab. Ka niisugused okaspuud nagu nulg, kellel vaigukanalid puuduvad, moodustavad vigastuste korral traumaatilisi vaigukanaleid.

## Vaigukäikude tüübid

* Tavalised vaigukanalid – esinevad looduslikult kuuse, lehise, männi ja ebatsuuga puidus.

* Traumaatilised vaigukäigud – võivad moodustuda vigastatud puudel, kellel tavalisi vaigukanaleid pole. Kahjustused tekivad näiteks putukate tegevuse, patogeenidega nakatumise, külmakahjustuste või füüsiliste vigastuste tagajärjel. Need kanalid on tavaliste vaigukanalitega võrreldes ebakorrapärase kujuga. Traumaatilised vaigukäigud on kambiumi lähedal nähtavad väikeste tangentsiaalsete kanalitena.

## Omadused

On leitud, et vaigu kogus, keemiline koostis, eksudatsioon ja kristalliseerumiskiirus on seotud konkreetse männiliigi vastupidavusega. Kahjuritele resistentsematel mändidel on vastuvõtlikest puudest tunduvalt rohkem vaigukäike. Massiliste üraskiinfestatsioonide korral võivad vaiguvarud aga kiiresti ammenduda ja puu võib rünnakule alla vanduda. 

## Viited
Ruģēni

**Ruģēni** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Ērgļi vallas. Küla asub valla põhjaosas merepinnast 205 meetri kõrgusel. Ruģēni jääb valla keskusest Ērgļist 14 ning Riiast 116 kilomeetri kaugusele. 

Aastail 2006–2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda.

## Viited
Strydkraal

**Strydkraal** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Sekhukhune ringkonnas Fetakgomo Tubatse vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Strydkraali elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,93%, valgeid 0,04% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,04%. Pedi keelt pidas emakeeleks 95,45% inimesi, suulu keelt 1,10% ja ndebele keelt 0,92%.

## Viited
Jalgpall 1996. aasta suveolümpiamängudel

**[[Jalgpall]] [[1996. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 20. juulist 3. augustini Ameerika Ühendriikides Atlantas. See oli 21. kord, kui jalgpall oli olümpiamängude programmis. Meeste jalgpalliturniiril osaleb 16 rahvuskoondist, kes loositi neljaks nelja meeskonnaga alagrupiks, ning iga alagrupp mängis omavahel. Eelvooru alagrupiturniiri lõpus pääsesid iga alagrupi kaks parimat meeskonda väljalangemisturniirile, alustades veerandfinaalist ja jätkates poolfinaaliga ning kulmineerudes 3. augustil Sanfordi staadionil toimunud kuldmedalimänguga.

Alates 1992. aastast peavad meeskondade mängijad olema alla 23-aastased, võistkonda võib kuuluda kolm üle 23-aastast mängijat. Esmakordselt osalesid olümpia jalgpalliturniiril naiskonnad ja erinevalt meestest pole naistel vanusepiirangut. Naiste jalgpalliturniiril osaleb 8 rahvuskoondist, kes loositi kaheks nelja võistkonnaga alagrupiks, ning mõlemas alagrupp mängisid võistkonnad omavahel. Kummagi alagrupi kaks paremat selgitasid poolfinaalis millise koha eest pääsevad mängima. Poolfinaali võitjad selgitasid omavahel olümpiavõitja ja kaotajad mängisid pronksmedali nimel.   

Meeste konkurentsis jõudis Nigeeria esimest korda Aafrika meeskonnana finaali ja võitis olümpiakulla. Argentina jõudis esimest korda pärast 1928. aastat uuesti finaali ja esimest korda pärast 1928. aastat ei olnud finaalis mitte ühtegi Euroopa meeskonda, ning Euroopa jäi täiesti medalita. Kolmanda koha mängus kaotas Portugal 0:5 Brasiilia vastu, kes mängis 1994. aastal maailmameistriks tulnud Aldairi ja Bebetoga ning kuus aastat hiljem maailmameistriks tulnud Rivaldo, Roberto Carlose ja Ronaldoga. Lisaks pääses veerandfinaali esmakordselt vaid kolm Euroopa meeskonda ja esimest korda pärast 1928. aastat jõudis poolfinaali vaid üks Euroopa meeskond.

## Võistluspaigad

## Meeste turniir
### Eelvoor
#### A-alagrupp

----

----

----

----

----

#### B-alagrupp

----

----

----

----

----

#### C-alagrupp

----

----

----

----

----

#### D-alagrupp

----

----

----

----

----

### Väljalangemismängud

#### Veerandfinaalid

----

----

----

#### Poolfinaalid

----

### 3. koha mäng

### Finaal

### Medalivõitjad

### Parimad väravalööjad

## Naiste turniir
### Eelvoor
#### E-alagrupp

----

----

----

----

----

#### F-alagrupp

----

----

----

----

----
 
#### Poolfinaalid

----

### 3. koha mäng

### Finaal

### Medalivõitjad

### Parimad väravalööjad

## Medalitabel
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Atlanta 1996 
|-

## Vaata ka

*Jalgpall olümpiamängudel
Ele Arakas

**Ele Arakas** (pseudonüüm) on Eesti kirjanik. Noorteromaani “Esmaspäevad” (ISBN 9789949276578) autor.
 
„Esmaspäevad” pälvis Eesti Lastekirjanduse Keskuse ja kirjastuse Tänapäev kor­raldatud 2014. aasta noorsooromaanide võistlusel I koha.

## Viited
Daliowa

**Daliowa** on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Krosno maakonnas Jaśliska vallas. Daliowa asub Slovakkia piirist 6,5 km kaugusel.

## Viited
Teele Lember

**Teele Lember** (sündinud 9. augustil 1985 Kuressaares) on eesti luuletaja ja jurist.

Ta on lõpetanud 2004. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi ja õppinud Tartu Ülikoolis õigusteadust. 2010. aastal kaitses ta *[[cum laude]]* magistritöö "Õigustloova aktiga tekitatud kahju hüvitamise regulatsioon ja selle rakendamine Eesti õiguses".

## Teosed
*Käsiraamat eluruumide üürileandjale. Juura 2013
*Süstemaatiline unistaja. Luulekogu. Tänapäev 2020 (Betti Alveri kirjandusauhinna nominent)

## Viited

## Välislingid
* "Teele Lember on oma esikkogus kriitiline ja eneseirooniline" Postimees, 3. detsember 2020
Komańcza

**Komańcza** (ukraina keeles *Команча*) on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Sanoki maakonnas, Komańcza valla halduskeskus. Komańcza asub Slovakkia piirist 6,5 km kaugusel.

## Viited
Rzepedź

**Rzepedź** on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Sanoki maakonnas, Komańcza vallas. Rzepedź asub Slovakkia piirist 11 km kaugusel.

## Viited