open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Valimisringkond nr 10

**Valimisringkond nr 10** on Riigikogu valimiste ringkond, mis hõlmab Tartu linna.

## [[1992. aasta Riigikogu valimised]]

## [[1995. aasta Riigikogu valimised]]

## [[1999. aasta Riigikogu valimised]]

## [[2003. aasta Riigikogu valimised]]

## [[2007. aasta Riigikogu valimised]]

## [[2011. aasta Riigikogu valimised]]

## [[2015. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 68 149, neist käis valimas 45 180 ehk 66,3%. E-hääli anti 14 253.

Isikumandaadi sai Ants Laaneots (RE; 5920 häält). Ringkonnamandaadi said Anne Sulling (RE), Mihkel Raud (SDE), Krista Aru (EVA), Margus Tsahkna (IRL) ja Aadu Must (KE). Kompensatsioonimandaadiga said Riigikokku Jüri Adams (EVA), Heljo Pikhof (SDE) ja Urmas Klaas (RE).

## [[2019. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati.

Isikumandaadi sai Urmas Klaas (RE) 6119 häälega. Ringkonnamandaadi said Ants Laaneots (RE) 3053 häälega, Jaak Valge (EKRE) 2740 häälega, Tõnis Lukas (IE) 2506 häälega, Aadu Must (KE) 2370 häälega, Heljo Pikhof (SDE) 1522 häälega ja Signe Kivi (RE) 1356 häälega. Kompensatsioonimandaadi sai Ruuben Kaalep (EKRE) 566 häälega.

## [[2023. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati.

## Viited
Kukavka

**Kukavka** (ukraina keeles Кукавка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mogõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 1281. Pindala on 2,6 km².
Manfred Vainokivi

**Manfred Vainokivi** (sündinud 10. jaanuaril 1964 Tallinnas) on eesti filmiprodutsent, -lavastaja, -operaator ja -kunstnik.

Vainokivi õppis 1971–1978 Tallinna 1. keskkoolis, 1979–1982 Tallinna Spordiinternaatkooli Otepää filiaalis (tegi kahevõistlust) ja 1998–2001 Eesti Kunstiakadeemias kujunduskunsti. 

Vainokivi töötas 1982–1988 Eesti Telefilmis operaatori assistendina ja kombineeritud võtete operaatorina, 1989–1991 Stuudio B-s animafilmide režissöörina (tegi kolm osa joonisseriaalist "Ohtlikud lennud"), 1991–1998 Manfred Tuisk Stuudios produtsendi, operaatori ja kunstnikuna. 

Ta illustreeris Peeter Sauteri 1997 ilmunud arenguromaani "Luus".

## Filme
*"Röövlirahnu Martin" 2005 (produtsent) 
*"Tervitusi Nõukogude Eestist! 2007 (operaator)
*"Valli baar" 2008 (režissöör, operaator)
*"Emumäe Eedi ja Lobiküla Kristjan" 2009 (režissöör, operaator)
*"Disko ja tuumasõda" 2009 (operaator)
*"Baruto – tõlkes kaduma läinud" 2009 (operaator)
*"Pangarööv" 2009 (produtsent; operaator)
*"Tsirkuselaps" 2010 (režissöör, operaator)
*"Maestro" (lavastaja)
*"Baskin" 2012 (režissöör, operaator)
*"Vaeste kirjanike maja" 2012 (režissöör, operaator)
*"Riigivargad" 2014 (režissöör)
*"Punane Varietee" 2016 (stsenarist, režissöör-operaator)
*"Perekonnavaled" 2016 (kaasrežissöör, operaator)
*"Rodeo" 2017 (operaator)
*"Elagu skandaalid ja kollased sandaalid" 2018 (režissöör-operaator)
*"Mephistopheles" 2020
* "Meie Erika" 2026 (produtsent)

## Tunnustus

* 2009 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (aasta üllataja)
* 2009 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (aasta dokumentalist - filmide "Baskin" ja "Vaeste kirjanike maja" looja)
* 2015 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (aasta lühifilm „Luikedeta järv ehk Piknik raudteejaamas“)
*2016 stipendium "Ela ja sära"
*2021 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (parim peaosa filmis „The Best of Salieri ehk Mina, Eesti režissöör”)

## Viited
Bias (täpsustus)

**Bias** võib tähendada järgmist:

* **[[Bias]]**, vanakreeka mõtleja
* **[[Bias (mütoloogia)|Bias]]**, vanakreeka mütoloogia tegelaskuju
* **[[Bias (Landes)|Bias]]**, vald Landes'i departemangus Prantsusmaal
* **[[Bias (Lot-et-Garonne)|Bias]]**, vald Lot-et-Garonne'i departemangus Prantsusmaal
Neeme Lüdimois

**Neeme Lüdimois** (sündinud 8. jaanuaril 1955 Tartus) on eesti kunstnik.

Ta lõpetas aastal 1973 Tartu 1. Keskkooli.

Ta on õppinud Tartu Ülikoolis füüsikat.

## Viited

## Välislingid
*Tema maalidest ja eluloost
Projekt 657 PTS

**Projekt 657** (laiemalt tuntud kui **PTS**; vene keeles *ПТС*, *Приёмно-транспортное судно* Prijomno-Transportnoje Sudno) oli Nõukogude Liidus arvukalt toodetud väike kalapüügilaev. 

## Tehnilised andmed
*Pikkus 27,15 m, 
*laius 5,66 m, 
*süvis 1,7-2,4 m, 
*veeväljasurve kuni 150 tonni. 
*peamasina võimsus 150 hj, 
*abimasinad 2x 40 hj. 
*kiirus 9,5 sõlme. 
*meeskond 6-9 liiget. 
## Kirjeldus
Transpordi-esmaversiooni PTS-80 põhimõõdud olid natuke väiksemad, peamasin nõrgem ja kiirus 8 sõlme. Hilisemaid versioonidest on tuntumad veel PTS-150 ja RS-150.

Olenevalt versioonist võis laev võtta peale 10-20 tonni kala, mida sai ka külmutada. Algselt olid 697 PTS mõeldud kala vastuvõtuks väiksematelt püügilaevadelt merel ja edasiseks transpordiks sadamasse, kuid hiljem ehitati ka uusi versioone seinnoodapüügiks (697DB) ja traalpüügiks (697BKR Sokol). Viimane toodetud versioon oli 697DBE, kuid tüüpe oli veel teisigi. Paljude PTS-ide vööriosale ehitati hiljem peale kaarjas katus, mis aitas tugevas vastulainetuses sõites üle vöörireelingu tekile paiskuvat veemassi kõrvale juhtida.

## Ajalugu

PTS-ide tootmist alustati 1955. aastal ja viimaste versioonide ehitamine lõpetati 1970. aastate teisel poolel. Hoolimata eri modifikatsioonidest tunti laevu kõnekeeles peamiselt PTS-idena. Oli kasutusel ka Nõukogude Eestis ja hiljem veel Eesti Vabariigi algusaastail, kuid tänapäevaks on seda tüüpi laevad ilmselt käigust maha kantud vananemise tõttu. Samuti on selle pardatraaliga kalalaeva funktsiooni osaliselt üle võtnud uuemad ahtritraaliga (vene) laevatüübid nagu Baltika.

Eesti taasiseseisvumise ajaks ehitati üks PTS trümmiosast laevakere pikendamise teel ümber kaubalaevaks, saades nime *Aal* (omanik AS Aal). See oli ühtlasi üks esimesi Eesti lipu õiguse saanud laevu pärast taasiseseisvumist ja vastavate patentide väljastamise alustamist.

## Välislingid
*Soviet-Trawler
*Algversiooni PTS-80 jooniseid
Aleksander Litwinowicz

**Aleksander Litwinowicz** (27. veebruar 1879 Peterburi – 14. jaanuar 1948 Szczecin) oli Poola sõjaväelane (brigaadikindral), insener.

1935. aastal autasustati teda Kotkaristi II klassi teenetemärgiga.

## Viited
Czesław Święcicki

**Czesław Święcicki** (5. oktoober 1894 Maliszewo – 29. november 1952 London) oli Poola sõjaväelane, Poola Kaardiväe major.

Ta sündis Maliszewos (praeguse haldusjaotuse järgi Lipno maakonnas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas).

1930. aastal anti talle Kotkaristi III klassi teenetemärk.

## Viited
Jerzy Brzozowski

**Jerzy Brzozowski** (1899 Kaunas – 1974 Brüssel) oli Poola poliitik, diplomaat.

1937. aastal autasustati teda Valgetähe II klassi teenetemärgiga.

## Viited
Jerzy Englisch

**Jerzy Marian Englisch** (18. detsember 1889 Lviv – 3. veebruar 1974) oli Poola sõjaväelane.

1935. aastal autasustati teda Kotkaristi III klassi teenetemärgiga.

## Viited
Władysław Rusin

**Władysław Rusin** (13. juuni 1885 Lviv – 1949 Brasiilia) oli Poola sõjaväelane.

1930. aastal autasustati teda Kotkaristi III klassi ja 1932. aastal Kotkaristi II klassi teenetemärgiga.

## Viited
Simmias

***[[Simmias Teebast]]**, vanakreeka filosoof, Sokratese lähikondlane (5.–4. sajand eKr)
***[[Simmias Makedooniast]]**, Aleksander Suure sõjaväelasi
***[[Simmias Rhodoselt]]**, vanakreeka luuletaja ja grammatik  (4. sajand eKr)
***[[Simmias Sürakuusast]]**, vanakreeka filosoofiaõpilane, Stilponi õpilasi (3. sajand eKr)
***[[Simmias (avastaja)|Simmias]]**, maadeavastaja Ptolemaios III ajal (3. sajand eKr)
Amaranthe

**Amaranthe** on Rootsi *metal*-bänd, mis erineb selle poolest, et neil on kolm lauljat ning igaühel neist on oma stiil: *pop rock* (Elize Ryd), *hard rock* (Jake E) ja *extreme metal* (Henrik Englund).

Bänd on esinenud Eestis kolmel korral: 2014. aastal Haapsalus American Beauty Car Showl, 2015. aastal Tallinnas klubis Tapper (alustati "Massive Addictive'i" Euroopa turneed) ja 2015. aastal Tallinna Kesklinna jaanitulel Kalevi staadionil.

## Ajalugu
Bänd on loodud 2008. aastal Jake E ja Olof Mörcki poolt, ning sellest kasvas välja suurem projekt kui liitusid lauljad Elize Ryd ja Andreas Solveström, trummar Morten Løwe Sørensen. Bassist Johan Andreassen liitus bändiga pärast singli *Leave Everything Behind* fotosessiooni, kuid enne esimese albumi "Amaranthe" ilmumist.

Bändi algne nimi oli "Avalanche", kuni 2009. aasta maini, kui bänd pidi endale nimeks võtma "Amaranthe", kuna eelmise nimega tekkisid probleemid seadusega. Hiljem ilmus bändi esimene demo "Leave Everything Behind".

Bändi debüütalbum "Amaranthe" ilmus 2011. aasta aprillis ja tõusis Rootsi albumite edetabelis avanädalal 35. kohale ning Soome edetabelis 16. kohale.

Nende teine album "Nexus" ilmus 2013. aasta märtsis. Kitarrist Olof Mörck kirjeldas albumit kui rohkemate kontrastidega ja selles on rohkem loomingulisust kui eelmisel albumil. Album tõusis Rootsi edetabelites 6. kohale ja Soome edetabelis 4. kohale.

2013. aasta oktoobris lahkus bändist laulja Solveström ja tema asemele tuli Henrik Englund.

Nende kolmas album "Massive Addictive" ilmus 21. oktoobril 2014. Albumi Euroopa kontserditurneed alustas bänd 10. veebruaril 2015 Tallinnast.

## Diskograafia

### Albumid

### EPd

### Singlid
* "Hunger" (2011)
* "Rain" (2011)
* "Amaranthine" (2011)
* "1.000.000 Lightyears" (2012)
* "The Nexus" (2013)
* "Burn with Me" (2013)
* "Invincible" (2013)
* "Drop Dead Cynical" (2014) (#27 US Mainstream Rock Songs)
* "Trinity" (2014)
* "Digital World" (2015)

## Muusikavideod

## Viited
Fratres

**"Fratres"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1977. aastal loodud teos ansamblile. Muusikateose pikkus on 10 minutit. Teose kandis esimest korda ette Hortus Musicus 29. oktoobril 1977 Riias.

## Viited
Novõi Zagoriv

**Novõi Zagoriv** on küla Ukrainas Volõõnia oblastis Lokatšõnskõi rajoonis. Külas on 529 elanikku.

Küla rajati 1567. aastal. 

15. sajandist pärinevad esimesed teated külas oleva kloostri kohta. Klooster valmis lõplikult  1570. aastaks.

1943. aasta septembris toimus kloostri territooriumil lahing Ukraina Ülestõusuarmee ja Saksa vägede vahel. Lahingu käigus purustati kloostri kirik, mis on tänaseni varemetes.
Missa syllabica

**"Missa syllabica"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1977. aastal (teine versioon 1996. aastal) loodud teos. Muusikateose pikkus on 13–16 minutit.

## Viited
Veel õnnetäht kord tõuseb hele

**"Veel õnnetäht kord tõuseb hele"** on 1975. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.

## Sisu
Filmis jutustatakse dekabristidest ja nende naistest, kes dekabristide ülestõusu mahasurumise järel järgnesid oma meestele Siberisse asumisele.

## Osatäitjad
*Irina Kuptšenko – Jekaterina Trubetskaja
*Aleksei Batalov – Sergei Trubetskoi
*Natalja Bondartšuk – Marija Volkonskaja
*Oleg Striženov – Sergei Volkonski
*Ewa Szykulska – Pauline Gueble
*Igor Kostolevski – Ivan Annenkov
*Lev Ivanov – Nikolai Rajevski
*Raissa Kurkina – Sofija Rajevskaja
*Tatjana Pankova – Ivan Annenkovi ema
*Oleg Jankovski – Kondrati Rõlejev
*Tatjana Fjodorova – Natalja Rõlejeva
*Aleksandr Porohovštšikov – Pavel Pestel
*Viktor Kostetski – Pjotr Kahhovski
*Vassili Livanov – keiser Nikolai I
*Innokenti Smoktunovski – Ivan Tseidler, Irkutski kuberner
*Vladislav Strželtšik – Jean Charles François de Laval de la Loubreriede, krahv
*Dmitri Šilko – Mihhail Miloradovitš, kindral
*Igor Dmitrijev – Ludwig von Lebzeltern, Austria saadik Peterburis
*Boriss Dubenski – keiser Aleksander I
*Viktor Terehhov – Vassili Levašov, kindral
*Arkadi Trussov – Fjodor, Annenkovi kammerteener
*Aleksei Koževnikov – Pafnuti, Tseidleri teener
Tore Janson

**Tore Janson** (sündinud 12. veebruaril 1936 Stockholmis) on rootsi keeleteadlane.

Ta töötas aastaid Göteborgi ülikoolis ladina keele ja hiljem Aafrika keelte professorina. 2001. aastal jäi ta pensionile, kuid on pärast seda teinud lepingulist tööd Stockholmi ülikoolis.

Ta on uurinud peamiselt keelte muutumist ning keelte ja ühiskonna seoseid.

Ta on rahvusvaheliste menukite "Speak: A Short History of Languages" ja "A Natural History of Latin" autor. 

Eesti keeles on ilmunud tema raamat "Roomlased ja roomlannad : elu antiikajal" kirjastuselt Tänapäev (2009, tõlkija Allar Sooneste).

## Teosed
**Inglise keeles**
* *Speak: A Short History of Languages*, Oxford: Oxford University Press, 2002. ISBN 978-0-19-829978-3
* *A Natural History of Latin*, Oxford: Oxford University Press 2004. ISBN 978-0-19-926309-7
* *The History of Languages: An Introduction*, Oxford: Oxford University Press, 2012. ISBN 978-0-19-960428-9

**Rootsi keeles**
* *Latin Kulturen, historien, språket*, Wahlström & Widstrand, 2002 ISBN 91-46-18335-3
* *Språken och historien* ('keel ja ajalugu'), Stockholm: Norstedts, 2008. ISBN 978-91-7227-587-4
* *Språkens historia. En upptäcktsresa i tid och rum* ('keele ajalugu. avastusretk läbi aja ja ruumi'), Stockholm: Norstedts, 2010. ISBN 978-91-1-303308-2
* *Germanerna*, Stockholm: Norstedts, 2013. ISBN 978-91-1-303286-3

## Viited

## Välislingid
* Info Stockholmi Ülikooli kodulehel
Canscora alata

***Canscora alata*** on emajuurelaadsete seltsi kuuluv taimeliik.

## Levik
*Canscora alata* kasvab Indias, Nepalis, Sri Lankas, Tais, Vietnamis, troopilises Aafrikas (Guinea-Bissaust Kesk-Aafrika Vabariigi ja Sudaanist Kongo Demokraatliku Vabariigini), Mosmabiigis jmt riigis.

## Taimesaadused
Taim leiab kasutust mitmetes ravipraktikates nagu Unani meditsiin, Ayurveda ja Siddha meditsiin. Taim evib antituberkuloosset, antiinflammatoorset, maksa kaitsvat, mälu parendavat ja kesknärvisüsteemiga seotud haiguslikele seisunditele nagu epilepsia ja hullumeelsus aga ka ängistuse ja neurooside korral soodsaid toimeid. Toimib ka maohammustuste, tuberkuloosi ja leepra korral.

Antituberkuloosne toime baseerub laborisiolaadil *[[Mycobacterium tuberculosis]]* H37RV.

## Viited

## Kirjandus
* Winged-Stem Canscora
Salomėja Nėris

**Salomėja Nėris** (sünninimi **Salomėja Bačinskaitė**, kodanikunimi alates 1936. aastast **Salomėja Bačinskaitė-Bučienė**; 17. november 1904 Kiršiai – 7. juuli 1945 Moskva) oli leedu luuletaja.

Salomėja Nėris oli pärit talupoja perekonnast. 1928. aastal lõpetas ta Kaunases Vytautas Suure Ülikooli. Ülikooli lõpetamise järel töötas ta kuni 1931. aastani õpetajana Lazdijais. 1931–1934 elas Salomėja Nėris Kaunases, kus andis tunde ja töötas toimetajana. 1934–1936 oli ta gümnaasiumiõpetaja Panevėžysis. 1936. aasta lõpus abiellus ta arhitekt Bernardas Bučasega ja elas kuni 1937. aastani Pariisis. Kaunasesse tagasipöördumise järel töötas gümnaasiumiõpetajana.

Juba alates 1928. aastast oli Salomėja Nėrisel kontakte vasakpoolsete poliitiliste jõududega, 1931. aastal sai temast Kominterni sidepidaja. 1940. aastal kuulus ta Leedu Rahvaseimi saadikute delegatsiooni, kes käis Moskvas taotlemas Leedu vastuvõtmist Nõukogude Liitu. 1941. aasta jaanuaris valiti Salomėja Nėris NSV Liidu Ülemnõukogu saadikuks.

1941. aasta juunis evakueerus ta Nõukogude tagalasse, kus elas Ufas, Pensas ja Moskvas. Suri Moskvas haiglas maksavähki.

## Luulekogud
*"Anksti rytą" ("Varasel hommikul"), 1927
*"Per lūžtantį ledą" ("Üle murduva jää"), 1935
*"Diemedžiu žydėsiu" ("Puhken kanarbikuna õitsele"), 1938
*"Dainuok, širdie gyvenimą" ("Laula, süda, elust"), 1943
*"Lakštingala negali nečiulbėti" ("Ööbik ei saa olla laulmata"), 1945

## Poeemid
*"Eglė žalčių karalienė" ("Ussikuninganna Eglė"), 1940
*"Poema apie Staliną" ("Poeem Stalinist"), 1940

## Viited
Dieter Nattkemper

**Dieter Nattkemper** on saksa neuroteadlane ja psühholoog.

1976. aastal lõpetas Dieter Nattkemper Münsteri ülikooli psühholoogia erialal. Doktorikraad psühholoogias aastast 1988. 

Nattkemper on töötanud Bielefeldi Ülikoolis ja aastatel 1990–1997 Max Plancki Aju-uuringute Instituudis.

Alates 1998. aastast töötab Nattkemper Berliini Humboldti Ülikoolis eluteaduste teaduskonna psühholoogia instituudis.

Koos Talis Bachmanniga oli Nattkemper Jaan Aru 2008. aastal kaitstud  magistriväitekirja "Teadvuse lävel: elektrofüsioloogilised ja käitumuslikud uuringud" juhendaja.

## Raamatud
*Bernhard Hommel, Dieter Nattkemper. "Handlungspsychologie. Planung und Kontrolle intentionalen Handelns". Springer-Lehrbuch. 2011.

## Viited
Kristiina (täpsustus)

**Kristiina** võib tähendada järgmist:
* Kristiina (eesnimi), naisenimi
* Kristiina (laev) oli Eesti Mereakadeemia õppelaev
* Kristiina (Christina; 1626–1689) oli Rootsi kuninganna 1632–1654;
* "Kristiina Lauritsatütar" on Rootsi kirjaniku Sigrid Undseti romaan

## Vaata ka
* Kristiine
Lucia Melloni

**Lucia Melloni**, ka  **Lucia Melloni Buljevic** on USA ja Saksa neuroteadlane.

Lucia Melloni on Max Plancki Aju-uuringute Instituudi vanemteadur ja kuulub uurimisrühma Singer Emeritus Group.

Ühtlasi on ta New Yorgi Ülikooli School of Medicine neuroloogiaosakonna *research assistant professor* ja kaastegev teadurina Columbia ülikooli kolledžis College of Physicians and Surgeons.

Lucia Melloni teadustöö on keskendunud teadvuse, elektrofüsioloogia, meditatsiooni, tajulise õppimise ja ennustava kodeerimise uurimisele.

Ta on käinud ka Eestis ja külastanud Tallinnas Professor Talis Bachmanni laborit.

Melloni oli koos Wolf Singeriga Jaan Aru 2014. aastal kaitstud doktoritöö juhendaja.

## Publikatsioone
*L Melloni, C Molina, M Pena, D Torres, W. Singer, E. Rodriguez (2007). "Synchronization of neural activity across cortical areas correlates with conscious perception". - The Journal of Neuroscience. Pages 2858-2865.
*P Uhlhaas, G Pipa, B Lima, L Melloni, S Neuenschwander, D Nikolić, W Singer (2009). "Neural synchrony in cortical networks: history, concept and current status", Frontiers in Integrative Neuroscience. http://journal.frontiersin.org/article/10.3389/neuro.07.017.2009/abstract
*L Melloni, CM Schwiedrzik, E Rodriguez, W Singer (2009). " (Micro)Saccades, corollary activity and cortical oscillations". Trends Cogn Sci.  Jun;13(6):239-45.
*L Melloni, CM Schwiedrzik, N Müller, E Rodriguez, W Singer (2011). "Expectations change the signatures and timing of electrophysiological correlates of perceptual awareness", The Journal of Neuroscience. Pages 1386-1396.
*VV Moca, I Tincas, L Melloni,  RC Muresan (2011). "Visual exploration and object recognition by lattice deformation". PLoS One. 2011;6(7):e22831. Epub Jul 27.
*CM Schwiedrzik, W Singer, L Melloni (2011). "Subjective and objective learning effects dissociate in space and in time". Proc Natl Acad Sci U S A. Mar 15;108(11):4506-11.
*J Aru, T Bachmann, W Singer, L Melloni (2012). "Distilling the neural correlates of consciousness", Neuroscience & Biobehavioral. Pages 737–746.
  
## Viited

## Välislingid
*Lucia Mellini open-mind.net (inglise keeles)
Kleobulos

**Kleobulos** (kreeka Κλεόβουλος; 6. sajand eKr) oli vanakreeka mõtleja, kes oli pärit Lindose linnast Rhodose saarel, ühe väite kohaselt aga hoopis Kaariast. Kleobulost on tavaliselt nimetatud seitsme targa hulgas.

Kleobulosest ei ole kuigi palju teada. Põhiteave pärineb Diogenes Laertiose teosest "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest", mille I raamatus on Kleobulose kohta eraldi peatükk. Muuhulgas on väidetud, et Kleobulos oli tähelepanuväärselt ilus ja tugev ning oli õppinud Egiptuse filosoofiat. Kleobulos lõi mõistatusi, millest mõned Diogenes Laertios oma teoses ka esitab.

Kleobulose teostest ei ole midagi säilinud. Diogenes Laertiosegi esitatud Kleobulose kiri Solonile on ilmselt hilisem filosoofiline harjutus, mitte Kleobulose enda looming. Kleobulosel oli ilmselt tütar Kleobuline, kes oli samuti mõistatuste looja ja luuletaja.

## Viited
Jaak Aru

**Jaak Aru** (sündinud 26. juunil 1957 Tartus) on eesti arst (kardioloog) ja arstiteadlane. 

Ta on lõpetanud 1975. aastal Tartu 8. Keskkooli ja 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna *[[cum laude]]*. 

1985. aastal pälvis Jaak Aru ettekanne II üleliidulisel (Nõukogude Liidu) noorteadlaste konverentsil "Südame- ja veresoonkonna haiguste diagnoosimine ja kirurgiline ravi" auhinna. 

1988. aastal kaitses ta Tartu Riiklikus Ülikoolis väitekirja "Intra-aortaalne kontrapulsatsioon aortokoronaarse šunteerimise korral" ("Внутриаортальная баллонная контрапульсация при операциях аортокоронарного шунтирования"; juhendaja Toomas Sulling) ja sai meditsiinikandidaadi kraadi. 

Varsti pärast seda stažeeris Aru Saksamaa Liitvabariigis, kus osales südamesiirdamisoperatsioonidel Münchenis Großhaderni haiglas. 

1996. aastal lõpetas ta kaugõppes ärijuhtimise erialal Eesti Majandusjuhtide Instituudi. Diplomitöö "Tervishoiu kui majandusharu seadusandlikest alustest Eesti Vabariigis" on avaldatud ajakirjas Akadeemia.

Aastatel 1998–2004 oli Jaak Aru e-meditsiini arendava osaühingu Doctus juhataja. Sellega seoses on ta olnud E-Health Code of Ethicsi asutajaliige ja esinenud korduvalt ettekannetega TEPR-i ja TEHRE üritustel. 

Aastatel 2005–2023 töötas Aru Saksamaal arstina, alates 2011. aastast geriaatrina.

Jaak Aru ja Forseliuse kooli (Tartu 8. keskkool) vilistlaste eestvõttel asutati 1997. aastal legendaarse kirjandusõpetaja Vello Saage sihtkapital.

## Isiklikku
Ta oli abielus ajakirjandusloolase ja museoloogi Krista Aruga, nende pojad on ajuteadlane Jaan Aru ja matemaatik Juhan Aru.

## Viited

## Välislingid
*Jaak Aru. "Arstiteadus ja -abi kolib Internetti". epl.delfi.ee. 19. jaanuar 2001
*Eesti arstidiplomi kehtivusest maailmas. blog.ekspress.ee/Arhiiv/ (1997)
*Äike, õnnetused inimestega ja arstid. loodusajakiri.ee
*Keila erasüdamekliiniku arst Jaak Aru (foto 1993. a). Rahvusarhiivi fotode andmebaas FOTIS
*http://vikerraadio.err.ee/1608273462/ooulikool-jaak-aru-inimeseks-olemise-saladus Ööülikooli loeng. Jaak Aru "Inimeseks olemise saladus" 24.07.2021
Dorothea Lange

**[[Dorothea Lange]]** (26. mai 1895 Hoboken, New Jersey osariik – 11. oktoober 1965 San Francisco) oli mõjukas USA fotograaf ja fotoajakirjanik, kelle pildid ülemaailmse majanduskriisi ajast mõjutasid oluliselt fotodokumentalistika arengut.

## Välislingid

* Dorothea Lange MoMa
* Dorothea Lange Biography biography.com
Arvutuslik neuroteadus

**Arvutuslik neuroteadus**, ka **arvutuslik ajuteadus**, on interdistsiplinaarne teadusvaldkond, mis uurib aju matemaatiliste mudelite abil ja üritab välja selgitada neid arvutuslikke põhimõtteid, mille põhjal aju töötab.

Ingliskeelse termini *computational neuroscience* võttis 1985. aastal kasutusele ameerika arvuti- ja neuroteadlane Eric Schwartz. 

Eestis tegeldakse arvutusliku ajuteadusega Tartu Ülikoolis, kus on loodud arvutusliku neuroteaduse uurimisgrupp. 

## Viited

## Kirjandus
*Eric L. Schwartz "Computational Neuroscience". Cambridge, Massachusetts: MIT Press, 1990
Vitex trifolia

***Vitex trifolia*** on raudürdiliste sugukonna mungapipra perekonda kuuluv taimeliik.

## Alamliigid
* *Vitex trifolia bicolor* (Willd.) Moldenke
* *Vitex trifolia subtrisecta* (Kuntze) Moldenke
* *Vitex trifolia trifolia* L.
* *Vitex trifolia variegata* Moldenke

## Kirjeldus
*Vitex trifolia* on suur põõsas või puu, mis võib kasvada kuni viie meetri kõrguseks. Lehed asetsevad vastakuti, on pealt rohelist ja alt hallikasrohelist värvi.

## Levik
*Vitex trifolia* kasvab looduslikult Indias ja mitmes Aasia riigis. Taime kasvatatakse ka kultuuris.

## Taime saaduste bioloogiline toime
Rahvameditsiinis on taime saadusi kasutatud palaviku alandajana, ussidevastase vahendina, ka tuberkuloosi ja leepra korral.

*Vitex trifolia* lehtede metanooliekstraktil on mõne uuringu kohaselt antituberkuloosne toime – tuberkuloosi mükobakteri laboriisolaadi H37Rv suhtes.

Mõneski uuringus on leitud taime saadustel olevat haavade paranemist soodustav, HIV-vastane, vähivastane ja antibakteriaalne toime jm. 

## Viited
Ilmatsalu raamatukogu

**Ilmatsalu raamatukogu** on Tartu linnaraamatukogu Ilmatsalu filiaal, mis asub Tartu maakonnas Tartu linnas Ilmatsalu alevikus

Raamatukogu tegutseb Ilmatsalu Põhikooli hoones aadressil Kooli tee 5. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli see iseseisev rahvaraamatukogu, mis allus Tartu maakonna keskraamatukogule, nüüdsele Kõrveküla raamatukogule.

Raamatukogu kasutab e-kataloogi ESTER.

## Viited

## Välislingid
* Ilmatsalu harukogu Tartu linnaraamatukogu kodulehel
Ülenurme raamatukogu

**Ülenurme raamatukogu** on rahvaraamatukogu Tartu maakonnas Kambja vallas Ülenurmel. Raamatukogu asub aadressil Pargi 7.

Raamatukogu kasutab e-kataloogi URRAM.

## Välislingid

* Ülenurme Raamatukogu blogi
* "Raamatukogud Ülenurme ja Tõrvandi piirkonnas", Tartu maakonna keskraamatukogu
Tõrvandi raamatukogu

**Tõrvandi raamatukogu** on rahvaraamatukogu  Tõrvandis Kambja vallas Tartu maakonnas. Raamatukogu asub Tõrvandi Lasteaiaga samas majas,  aadressil  Ringtee 1.

Raamatukogu kasutab e-kataloogi URRAM.

## Välislingid

* Tõrvandi Raamatukogu koduleht
* Tartu Maakonna keskraamatukogu ülevaade Tõrvandi Raamatukogust
* Kambja vald
Bronius Vyšniauskas

**Bronius Vyšniauskas** (1. mai 1923 Gelnai – 27. juuni 2015 Vilnius) oli leedu skulptor ja kunstipedagoog. Ta oli üks silmapaistvamaid nõukogudeaegseid Leedu monumentaalskulptuure loonud kunstnikke, kelle loomingut iseloomustavad realistlik stiil ja rahvuslik temaatika.

Vyšniauskas lõpetas 1947. aastal Leedu Riikliku Kunstiinstituudi (praegune Vilniuse Kunstiakadeemia), kus ta hiljem ka õpetas ja töötas professorina. Ta lõi arvukalt monumente ja mälestussambaid, sealhulgas mitmeid avalikke teoseid Vilniuses ja mujal Leedus.

Vyšniauskas oli ka Leedu NSV rahvakunstnik ja mitmete riiklike autasude kavaler. Tema loomingul oli oluline roll Leedu nõukogudeaegse monumentaalkunsti arengus.

## Tuntumaid töid
* "Žalgirise lahingu mälestusmärk" (kaasautoritega, 1960)
* "Partisanide mälestusmärk" (Vilnius, 1983)

Skulptuurid Leedu kultuuri- ja teadustegelastest, nagu Vincas Kudirka ja Mikalojus Konstantinas Čiurlionis.

### Galerii

Pilt:Pushkin by Vysniauskas.JPG|Aleksandr Puškini büst
Vaclovas Krutinis

**Vaclovas Krutinis** (27. september 1948 Vilnius – 30. oktoober 2013 Vilnius) oli leedu skulptor ja kunstielu korraldaja.

Ta lõpetas 1973. aastal Leedu Riikliku Kunstiinstituudi (praegune Vilniuse Kunstiakadeemia) ning tegutses seejärel professionaalse skulptorina. Krutinise looming keskendus peamiselt monumentaalskulptuurile ja portreedele, kasutades traditsioonilisi materjale nagu pronks, graniit ja puit.

Tema teoseid leidub Leedu avalikus ruumis ning mitmetes kogudes. Krutinis käsitles oma loomingus sageli Leedu ajaloo ja kultuuri temaatikat.

Aastatel 1998–2008 oli ta Leedu Kunstnike Liidu esimees, panustades oluliselt Leedu kaasaegse kunstielu korraldamisse ja kunstnike huvide esindamisse nii riiklikul kui rahvusvahelisel tasandil.

## Töid

Pilt:Vaclovas Krutinis „METRAŠTININKAS“.jpg
Hain Kinks

**Hain Kinks** (20. oktoober 1941 Põltsamaa – 26. juuni 2015 Tallinn) oli eesti suusataja ja suusatreener.

Ta lõpetas aastal 1960 Tartu 1. Keskkooli ja aastal 1964 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Ta hakkas sportima Tartu 1. Keskkoolis õpetaja Endel Arandi innustusel. Suusatreeninguid alustas ta aastal 1957 Tartu Laste ja Noorte Spordikoolis, teda juhendasid treenerid Herbert Abel, Hans Gross, Boriss Bõstrov, Juri Tšarkovski ja Odd Skildheim. Ta võitis aastal 1968 Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 4 x 10 km teatesõidus hõbemedali (ja samal aastal maratonis neljanda koha) ning aastal 1970 Nõukogude Liidu ametiühingute meistrivõistlustel 50 km sõidus hõbemedali. Lisaks võitis ta aastal 1969 Tartu maratoni. Eesti NSV meistrivõistlustel sai ta aastatel 1960–1974 2 kuldmedalit, 7 hõbemedalit ja 11 pronksmedalit.

Ta töötas aastatel 1965–1976 spordiühingus Kalev instruktorina, aastatel 1977–1992 oli ta Kõrgema Spordimeisterlikkuse Kooli ja ühtlasi Eesti NSV ja Eesti koondise (meessuusatajate) vanemtreener, aastatel 1992–1993 Eesti meessuusatajate koondise treener ja aastatel 1994–2006 koondise konsultant. Osales Eesti koondise treenerina aastal 1992 Albertville'i olümpiamängudel. Tema õpilased olid Arne Sirel, Uno Leist, Mati Albert, Urmas Välbe, Jaanus Teppan, Elmo Kassin, Andrus Veerpalu, Raul Olle. Ta tegutses Suusaspordiföderatsiooni presiidiumis ja tegi kaastööd Spordilehele.

## Tunnustus
*1964 – NSV Liidu meistersportlane

## Isiklikku
Tema vend on suusataja ja suusatreener Tõnu Kinks.

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
Punamarjane kamalapuu

**Punamarjane kamalapuu** (*Mallotus philippensis*) on kamalapuu perekonna taimeliik.

## Kirjeldus
Punamarjane kamalapuu on põõsas või puu, mis kasvab kuni 25 meetri kõrguseks. 

## Levik
Punamarjane kamalapuu kasvab looduslikult Ida- ja Kagu-Aasias, Austraalias ja Saalomoni saartel. 

## Toimed
Punamarjase kamalapuu saadused evivad antimikroobset, antioksüdantset, antiviraalset, parasiidivastast, tuberkuloosivastast, haavade paranemist soodustavat, tsütotoksilist, põletikuvastast, immunoregulatoorset aktiivsust reguleerivat ja vähirakkude valgusünteesi inhibeerivat toimet. Punamarjase kamalapuu seemne ekstrakt toimib rottidel viljakust vähendavalt. Taime etanooliekstrakt kontsentratsioonis 15.6–31.2 mg/l avaldab tugevat toimet vähemalt kaheksa Helicobacter pylori tüve vastu.

Punamarjasest kamalapuust eraldatud rotleriinile omistatakse lisaks südamehaiguste korral südant tugevdavale toimele mõningast inhibeerivat toimet vähirakkudele ja ka allergiavastast mõju inimese T-rakkudele. 

Taimel on inhibeeriv toime tuberkuloosi mükobakteri tüvedele H37Rv ja H37Ra.

## Pilte

Fail:MallotesPhilipensis.jpg| Kamalapuu viljad Indias 
Fail:Black-crested Bulbul (Pycnonotus melanicterus) feeding on Kamala (Mallotus philipensis) at Jayanti, Duars, WB W Picture 133.jpg| Tutt-pihobülbül toitumas puu viljadest 
Fail:Mallotus philippensis 2.jpg| Puu viljad Vietnamis 
Fail:Mallotus philipensis flowers.jpg| Puu õied 
Fail:Red Kamala Mount Keira.JPG| Punamarjase kamalapuu leht 


## Viited
Hans Jörg Schelling

**Hans Jörg Schelling** (sündinud 27. detsembril 1953 Hohenemsis Dornbirni ringkonnas Vorarlbergi liidumaal) on Austria ettevõtja ja poliitik; 1. septembrist 2014 kuni 18. detsembrini 2017 oli ta Austria rahandusminister.

Ta lõpetas aastal 1972 Feldkirchis gümnaasiumi. Seejärel õppis ta ärijuhtimist Linzi ülikoolis, mille lõpetas aastal 1978 Magister rer.soc.oec kraadiga (tööga "Die Absatzchancen von Silhouette Modellbrillen"). Aastal 1981 sai ta doktorikraadi väitekirjaga "Möglichkeiten zur Förderung des Exports von Klein- und Mittelbetrieben" ('Kuidas edendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete eksporti'). Ta töötas aastani 1996 Linzi ülikoolis õppejõuna.

Aastal 1981 alustas ta juhtimiskonsultandina tööd Rudolf Leiner&kika mööblimajas, aastal 1988 sai ta ettevõtte tegevdirektoriks. Aastal 1990 asutas ta juhtimise nõustamise firma Schelling GesmbH.

Ta oli aastast 2001 Austria Rahvapartei liikmena Sankt Pölteni volikogu liige. 1. veebruarist 2007 28. oktoobrini 2008 oli ta Austria Parlamendi alamkoja Nationalrati liige. 1. septembril 2014 vannutati ta Austria rahandusministriks (kui Michael Spindelegger 26. augustil 2014 teatas oma tagasiastumisest).

## Isiklikku
Hans Jörg Schelling on abielus, tal on esimesest abielust kaks tütart.
Fragile

**"Fragile"** on Briti progressiivse rokkansambli Yes neljas stuudioalbum, mis ilmus 1971. aasta novembris. See oli esimene album, millel mängis klahvpillimängija Rick Wakeman, ning esimene, mille kujundas pikaaegne Yesi kaanekunstnik Roger Dean, kelle fantaasiarikkad kujundused said bändi visuaalseks tunnuseks.

Albumi tuntuim lugu on "Roundabout", mis ilmus ka singlina ning sai üheks Yesi suurimaks hitiks, jõudes USA singlitabelis esikümnesse. Laul on tuntud oma keeruka struktuuri, virtuoosse pillimängu ja meeldejääva kitarrikäigu poolest.

"Fragile" saavutas nii kriitikute kui ka kuulajate seas suure edu ning on tänaseks saanud üheks progressiivse roki klassikaliseks albumiks.
Kalanchoe integra

***Kalanchoe integra*** on taimeliik kalanhoe perekonnast paksuleheliste sugukonnast.

## Varieteet
* *Kalanchoe integra* var. *verea* (Jacq.) Cuf.

## Botaaniline lühikirjeldus
*Kalanchoe integra* on mitmeaastane taim, ta kasvab 30–120 sentimeetri kõrguseks.

## Levik

*Kalanchoe integra* kasvab Hiinas, Jaapanis, Tais, Indias, Nepalis, Kambodžas, Laoses, Myanmaris, Vietnamis, Indoneesias, Malaisias, Filipiinidel.

Kultuurtaimena ka Floridas, Brasiilias ning mitmes Aasia ja Aafrika piirkonnas.

## Taimesaadused

Ajurveedas kasutatakse taime lehti tuberkuloosi korral.

## Viited

## Kirjandus
* Kalanchoe integra Medic O. Ktze &#91;family CRASSULACEAE&#93;
; *Kalanchoe integra* var. *Crenata* (Andr.)
* Asiedu-Gyekye IJ, Antwi DA, Awortwe C jt, Short-term administration of an aqueous extract of kalanchoe integra var. crenata (Andr.) Cuf leaves produces no major organ damage in Sprague-Dawley rats., J Ethnopharmacol. 3. veebruar 2014;151(2):891-6. doi: 10.1016/j.jep.2013.11.050. 
* Kukuia KK, Asiedu-Gyekye IJ, Woode E, Biney RP, Addae E, Phytotherapy of experimental depression: Kalanchoe integra Var. Crenata (Andr.) Cuf Leaf Extract., J Pharm Bioallied Sci. jaanuar-märts 2015 ;7(1):26-31. doi: 10.4103/0975-7406.148785.
Šlaager (film)

**"Šlaager"** on 1982. aastal valminud Tallinnfilmi muusikaline mängufilm.

## Sisu
Filmi peategelane on keskealine lauljatar Katrin Pruun. Ta peab pingutama, et võistelda nooremate lauljataridega ja püsida tipus. Helirežissöör Torop soovitab tal lauluvõistlusel ansambli Kookos solistina edu saavutamiseks järgida kerglast mängulist moodi, Katrinile aga ei ole see meeltmööda. Keerulised on ka lauljatari suhted lahutatud abikaasaga. Tema endine mees püüab suhet taastada, kuid Katrin saab aru, et see ei ole enam võimalik. Kuid kõigist raskustest hoolimata suudab lauljatar kirjutada lauluvõistluse jaoks uue laulu, mis saab tunnustuse osaliseks.

Filmis esinevad Magnetic Band ja Gunnar Graps, Muusik Seif ja Tõnis Mägi, Ruja ja Urmas Alender, Rock Hotel ja Ivo Linna, Kontor ja Heino Seljamaa, Doktor Friedrich ja Joel Steinfeldt, Kuldne Trio ja Anne Veski, Vladimir Sapožnin, diskogrupp Eurütmia Tiina Eltsi juhendamisel.

## Osatäitjad
*Els Himma – Katrin Pruun
*Martin Veinmann – Vello Pruun
*Ain Lutsepp – Torop, helirežissöör
*Galina Abdrahmanova – Iris
*Alice Talvik – telerežissöör
*Jüri Järvet juunior – Jako
*Peeter Lilje – Tom
*Peeter Simm – operaator
*Hardi Volmer – Kookose muusik
*Jaak Arro – Kookose muusik
*Veljo Vingissaar – Kookose muusik
*Härmo Härm – Kookose muusik
*Reet Linna – telereporter
*Olavi Pihlamägi – konferansjee
Professor Talis Bachmanni labor

**Professor Talis Bachmanni labor**, ka **Talis Bachmanni laboratoorium**, ka **BachmannLab**, oli kognitiivse neuroteaduse valdkonnas tegutsenud teadlaste töörühm Tallinnas.

Talis Bachmanni labor loodi 1990. aastate keskel ja seda juhtis professor Talis Bachmann. Esialgu asus labor TLÜ (siis TPÜ) ruumides, asudes 2007. aastal ümber Tartu Ülikooliõigusteaduskonna ruumidesse Tallinnas, Teatri väljak 3 II korrusel.  

Talis Bachmann oli kuni 2021. aastani Tartu Ülikooli kognitiiv- ja õiguspsühholoogia professor, kuuludes Tartu Ülikooli õigusteaduskonna karistusõiguse osakonna Tallinna haru koosseisu ning oli ühtlasi õppeülesannete täitja ja kraadiõppurite juhendaja Tartu Ülikooli psühholoogia instituudis. Pärast Bachmanni valimist TÜ emeriitprofessoriks ja kutsumist osakoormusega külalisprofessoriks TÜ psühholoogia instituuti kuulub labor endiselt Tartu Ülikooli sotsiaalteaduse valdkonda. Labori teadusaparatuur on toodud üle Tartu Ülikooli psühholoogia instituudi eksperimentaalpsühholoogia osakonna teaduslaborisse TÜ Chemicumi hoones. 

Bachmanni labor on keskendunud teadvuse, tähelepanu ja taju mehhanismide ja tajufenomenide uurimisele, samuti kohtupsühholoogia ja -psühhofüsioloogiale. Kõrvalteemana on esinenud reklaamipsühholoogia. Uurimisalast tulemuslikku koostööd on labor muuhulgas teinud Tartu Ülikooli neuroloogidega (Toomas Asser, Pille Taba jt) 1990. aastatel ja Tartu Ülikooli neuropsühhofarmakoloogia professori Jaanus Harro uurimisrühmaga (Jaanus Harro, Mariliis Vaht, Marika Paaver) ning Kairi Kreegipuuga 2000. aastatel. Laboris tehtud uurimused on aluseks kaheksale kaitstud doktoritööle ja osale kaitstud magistri- ja bakalaureusetöödest. (Vt "Talis Bachmanni publikatsioonide loend".)

## Koosseis
Bachmanni labori koosseisu on kuulunud liikmete ja assotsieerunud liikmetena Endel Põder, Mari Sarv, Iiris Tuvi (Luiga), Carolina Murd, Jaan Aru, Inga Karton, Annika Tallinn, Karita Hommuk, Toomas Kirt, René Randver, Jaan Tulviste, Renate Rutiku, Anu Einberg, Merle Nurmoja, Kadi Tulver, Mihkel Stamm, Madis Bachmann, Sandra Vetik ja Triin Taal.

## Viited

## Välislingid
*Welcome to the Bachmannlab. Koduleht (inglise keeles) kajastab tegevust kuni Bachmanni emerituuri minekuni.
Michael Spindelegger

**Michael Spindelegger** (sündinud 21. detsembril 1959 Mödlingis) on Austria poliitik; ta oli aastatel 2008–2013 Austria välisminister, 2011–2014 Austria asekantsler ja 2013–2014 Austria rahandusminister.

Ta sündis Mödlingis Alam-Austria liidumaal. Põhikoolis õppis ta Hinterbrühlis (Alam-Austria liidumaal), gümnaasiumis Mödlingis. Seejärel teenis ta aastatel 1977–1978 Bundesheeris (Austria relvajõududes), auastmelt ülemleitnant (*[[Oberleutnant]]*). Seejärel õppis ta Viini Ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetamise järel sai ta õigusteaduse doktoriks. 

Aastatel 1982–1983 töötas ta Viini Ülikooli õigusteaduskonnas teadurina, 1983–1984 Viini kohtutes assistendina. Aastatel 1984–1987 töötas ta Alam-Austria liidumaa maavalitsuses teenistujana. Aastatel 1987–1990 töötas ta Austria kaitseministri sekretariaadis. Ta on töötanud paljudes suurfirmades, sealhulgas Siemensis.

Ta on Austria Rahvapartei liige. Ta oli aastatel 1992–1993 Austria Föderaalnõukogu liige, 1992–1993 oli ta Austria Parlamendi alamkoja Nationalrati liige ja 1995–1996 oli ta Euroopa Parlamendi liige. 2. detsembrist 2008 kuni 16. detsembrini 2013 oli ta Austria välisminister. 14. aprillil 2011 valiti ta Austria Rahvapartei esimeheks. 21. aprillil 2011 asus ta Austria asekantsleri ametipostile. 16. detsembril 2013 asus ta Austria rahandusministri ametikohale, erru läks 1. septembril 2014.

## Isiklikku
Michael Spindelegger on abielus, tema abikaasa on kohtutöötaja ja neil on kaks poega.
Port El Kantaoui terroriakt

**Port El Kantaoui terroriakt** oli terrorirünnak Tuneesias Sousse'i lähedal Port El Kantaouis 26. juunil 2015. Selle käigus hukkus 39 inimest ja sai vigastada 39 inimest.

Tunnistajate ütluste järgi avas püssimees tule Soviva ja Imperial Marhaba hotelli vahel rannas aega veetnud turistide pihta.

Mitmed Tuneesia riigiametnikud on teo kvalifitseerinud terroriaktiks.

Hukkunute seas oli välisturiste Suurbritanniast (30), Portugalist (1), Iirimaalt (3), Saksamaalt (1) ja Belgiast (1), lisaks kaks tundmatut päritolu kodanikku.

Hukkunute hulka on arvatud ka Tuneesia päritolu tulistaja Rezgui, kes olevat Kalašnikovi automaadi saanud kaasosalistelt.

## Vaata ka
* Terroriakt Bardo rahvusmuuseumis

## Viited

## Välislingid
* Tuneesia rünnak: mida me juhtunust teame BBC News Online, 29. juuni 2015 (inglise keeles)
* Fotod: terroristid ründasid Tuneesia turismipiirkonda, hukkunud on vähemalt 37 inimest. uudised.err.ee. 26. juuni 2015
Öövahtkond (Pratchett)

**Öövahtkond** on 29. Kettamaailma romaan ja kuues romaan, mis räägib Ankh-Morpoki Linnavahtkonnast.

## Sisu

Linnavahtkonna komandör Sam Vimes üritab koos Vahtkonna liikmetega arreteerida psühhopaadist mõrvarit. Ootamatult tekitab äike ajanihke ja Vimes ja tagaotsitav Crucer satuvad mineviku Ankh-Morpokisse. See on linn, kus valitsevad paranoiline patriits Winder ja salapolitsei, mille liikmeid kutsutakse nimega "Kaabli tänava Jubedikud" ja kes kasutavad ülekuulamistel halastamatut piinamist. Crucer liitub kohe salapolitseiga ja mõrvab noore Sam Vimesi mentori John Keeli. Nüüd peab Vimes toime tulema revolutsiooniga (mille kulgu ta ette teab) ja lisaks peab ta koos Ajaloo Munkadega kindlustama, et noor Sam Vimes püsiks elus, sest see on ainus võimalus Vimes ja Crucer õigesse aega tagasi toimetada.
Chris Squire

**Christopher Russell Edward Squire** (4. märts 1948 London Kingsbury – 27. juuni 2015 Phoenix) oli inglise muusik, helilooja ja produtsent, kes oli progeroki ansambli Yes asutajaliige ja basskitarrist.

Squire oli ainus Yesi liige, kes osales kõigil ansambli stuudioalbumitel alates selle loomisest 1968. aastal kuni surmani. Ta oli tuntud isikupärase mängustiili, meloodilise bassikäigu ja efektide kasutamise poolest, mis mõjutas tugevalt progeroki kujunemist. Lisaks bassile mängis ta taustavokaali ja osales laulukirjutamises. Squire avaldas ka sooloalbumeid ning tegi koostööd mitmete teiste rokkmuusikutega.
Sarah Was Ninety Years Old

**"Sarah Was Ninety Years Old"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1977. aastal loodud teos. Teose 1976. aastal valminud algvariant kandis pealkirja **"Modus"** ning see oli pühendatud Helle ja Andres Mustonenile. Muusikateose pikkus on 25 minutit. 

Teose algvariandi kandis esimest korda ette vanamuusikaansambel Hortus Musicus 27. oktoobril 1976 Estonia kontserdisaalis.

## Viited
Arbos

**"Arbos"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1977. aastal loodud teos. Teos on pühendatud Andres Mustonenile. Muusikateose pikkus on 3 minutit. Teose kandis esimest korda ette vanamuusikaansambel Hortus Musicus 29. oktoobril 1977 Riias.

## Viited
Lubań (Valgevene)

**Lubań** (ka **Ljuban**) on linn Valgevenes Minski oblastis, Lubańi rajooni halduskeskus. Linn asub pealinnast Minskist 152 kilomeetri kaugusel.

Haridust annavad kolm keskkooli, spordikool ja muusikakool. Linnas on kaks raamatukogu ja kultuurimaja.

Lubańis on kergetööstus ja toiduainetetööstus, valmistatakse ehitusmaterjale ja töödeldakse lina. Linnas on ka kalamajand.

Linnas on muuseum. Vaatamisväärsusteks on veel XX sajandi alguses ehitatud pühaku maja ja sünagoog (viimases asub praegu muusikakool).

## Ajalugu

Esimest korda mainitakse asulat aastal 1566, toona asus seal Navahrudaki vojevoodkonda kuulunud alev. Lubań oli osa Słucki vürstiriigist, mis kuulus Olelkowiczitele, seejärel aga Radziwillidele.

Poola jagamisel läks Lubań aastal 1793 Venemaa koosseisu. Alev hakkas kuuluma Minski kubermangu ja Babrujski kreisi. Aastal 1828 läks see Wittgensteinide valdusse. Aastast 1846 hakkas asula kuuluma riigile.

Pärast Esimest maailmasõda kuulus Lubań Valgevene NSV koosseisu, kus sellest sai 1924. aastal rajoonikeskus. Aastal 1966 rajati linna lähedale Aresa jõele suur veehoidla. Aastast 1968 on Lubań linn.

## Viited

## Välislingid

*Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
*Lubań
*Linna koduleht
Lubań

**Lubań** on mitme koha nimi:

* Lubań – linn Valgevenes Minski oblastis
* Lubań – linn Poolas Sileesias
* Lubań – järv Valgevenes Kobryni rajoonis
Tim Kuypers

**Tim Kuypers** on hollandi bariton.

Ta omandas ooperimagistri kraadi Amsterdami konservatooriumis  ja täiendas ennast Baieri riigiooperi stuudios Münchenis. 

Pärast õpingute lõpetamist on ta esinenud Luzerni festivalil Šveitsis, Dartingtoni suvefestivalil Inglismaal, Berliini kontserdimajas, Théâtre de Champs Elysée's Pariisis ja Royal Concertgebouw's Amsterdamis. Ta on esinenud koos selliste dirigentidega nagu Marco Armiliato, Fabio Luisi, Zubin Mehta, Kirill Petrenko, Bertrand de Billy, Paolo Carignani, Kent Nagano, Ádám Fischer, Lothar Koenigs, Friedrich Haider, Asher Fisch, Henrik Nánási, Constantinos Carydis, Eivind Gullberg Jensen, Mihhail Tatarnikov, Carlo Montanaro, Daniele Callegari, Dan Ettinger, Oksana Lyniv, Marc Piollet, Emmanuel Villaume, Karl Mark Chichon, Francesco Angelico ja Richard Egarr ning teinud koostööd lavastajatega nagu Richard Jones, Krzysztof Warlikowski, Andreas Kriegenburg, David Böschi, Carlus Padrissa, Christiane Pohle, Immo Karaman ja Aernout Mik. 

Tema rollide hulka kuuluvad Hermann Offenbachi ooperist "Hoffmanni lood", Marullo Verdi ooperist "Rigoletto", Lovec Dvoraki ooperist "Russalka", Fiorello Rossini ooperist "Sevilla habemeajaja" (*Il barbiere di Siviglia*), Mittenhofer Hans Werner Henze ooperist "Eleegia noorele armastajale" (*Elegie für Junge Liebende*), Einäugige Richard Straussi ooperist "Varjuta naine" (*Die Frau ohne Schatten*), Ping Puccini ooperist "Turandot", Harasta Leoš Janáčeki ooperist "Väike rebane" (*Příhody lišky Bystroušky*), Silvio Leoncavallo ooperist "Pajatsid", krahv Almaviva Mozarti ooperist "Figaro pulm", Wolfram Richard Wagneri ooperist "Tannhäuser", Isa Engelbert Humperdincki ooperist "Hansuke ja Greteke" (*Hänsel und Gretel*), Sid Benjamin Britteni ooperist "Albert Herring", Belcore Gaetano Donizetti ooperist "Armujook" (*Elisir d'amore*) ja Pantalon Sergei Prokofjevi ooperist "Armastus kolme apelsini vastu" (*L’Amour des trois oranges*). 

Lisaks ooperirollidele kuuluvad tema repertuaari Gustav Mahleri laulutsüklid "Surnud laste laulud" (*Kindertotenlieder*), "Rändava selli laulud" (*Lieder eines fahrenden Gesellen*), "Rückerti laulud" (*Rückert-Lieder*) ja "Poisi võlusarv" (*Des Knaben Wunderhorn*), Franz Schuberti "Talvine teekond" (*​Winterreise*), Frank Martini "Kuus Igamehe monoloogi" ("6 Monologe aus Jedermann"), Robert Schumanni "Lauluring" (*Liederkreis*) op. 39 ja "Kerneri laulud" (*Kerner-Lieder*) ning Johannes Brahmsi Laulud op. 32. 

Ta on teinud kaasa ka paljude vokaalsümfooniliste suurvormide, nagu Mendelssohni oratooriumi "Elias", Händeli oratooriumi "Messias", Brahmsi, Fauré, Duruflé reekviemide ning Carl Orffi lavalise kantaadi "Carmina Burana" ettekannetel.

## Välislingid
* Tim Kuypersi koduleht
Rückerti laulud

**Rückerti laulud** (*Rückert-Lieder*) on austria helilooja Gustav Mahleri poolt saksa poeedi Friedrich Rückerti tekstile loodud laulutsükkel. 

Mahler viisistas aastatel 1901–1904 kokku kümme Friedrich Rückerti luuletust, millest viis on koondatud nimetatud kogumikku. Üks viiest laulust jäi orkestreerimata, kuid selle töö tegi ära Leipzigi muusik Max Puttmann. Kontsertidel kantakse seda tavaliselt ette koos ülejäänud sama kogumiku lauludega. Ülejäänud viis laulu moodustavad tsükli "Surnud laste laulud" ("Kindertotenlieder").

1901. aastal Gustav Mahler haigestus ja peaaegu suri suure stressi tõttu oma kõrgel positsioonil Viini Riigiooperi juhi ja peadirigendina. Pärast mitmenädalast eemalviibimist ta siiski toibus. Tema tervenemisele aitas kaasa kohtumine Alma Schindleriga, kellesse Mahler armus, kirjutades talle oma 20-leheküljelise armastuskirja. Samal aastal ta abiellus Almaga ja kirjutas oma kuulsad laulutsüklid "Surnud laste laulud" ja "Rückerti laulud".

Rückerti surmaihalusest ja rahust rääkiv luule liigutas Mahlerit sedavõrd, et ta püüdis poeediga samastuda nii kõnepruugis kui ka oma teoste teemades. Sestpeale ongi tema vokaallooming seotud Rückerti luulega. Rückerti laulude hulka kuulus algselt neli laulu. Pärast Almaga abiellumist kirjutas Mahler veel lisaks laulu "Liebst du um Schönheit" kui deklaratsiooni armastusest oma naise vastu.

Neli esimest teost tulid esmaettekandele Viinis 29. jaanuaril 1905.

## Viited
Hüdropürolüüs

**Hüdropürolüüs** on orgaaniliste ühendite lagunemine kõrgel temperatuuril vee juuresolekul. 

Viimasel ajal arvatakse, et fossiilkütuste moodustumine kõrgmolekulaarsetest ühenditest maapõues kõrge rõhu all toimub vee osalusel väiksema temperatuuri tõusu tingimustes ja efektiivsemalt.

## Vaata ka
*Termokeemiline muundamine
Exclusive Stone OÜ

**Exclusive Stone OÜ** on Harjumaal Rae külas asuv ettevõte, mille põhitegevusala on pressgraniidi ja -marmori töötlemine. 

Ettevõtte tegevjuht on Edita Piekute.

2014. aastast toimub osa ettevõtte tööst tootmishoones Vana-Vigala külas.

## Viited
Kuus Igamehe monoloogi

**"Kuus Igamehe monoloogi"** (saksa *Sechs Monologe aus Jedermann*) on Šveitsi helilooja Frank Martini 1946. aastal loodud laulutsükkel.

Kui helilooja sõber, bariton Max Christmann, palus heliloojal kirjutada talle mõned laulud, ei suutnud Martin kohe leida talle sobivat luuleteksti. Kuna ta oli aga plaaninud kirjutada ooperi Hugo von Hofmannsthali igal aastal Salzburgi festivalil etenduva näidendi "Igamees" (*Jedermann*) ainetel, siis otsustas ta võtta näidendi tekstist kuus monoloogi. 

Näidend "Igamees" räägib mehest kui inimkonna koondportreest, kes seisab surma hetkel silmitsi oma Loojaga. Ei sõbrad, sulased, raha ega kuld aita tal otsustada, kas tema tee läheb taevasse või põrgusse. Vaid tema ise on see, kes otsustab oma heade ja halbade tegude ning saatuse üle. Teoses käsitletavatel alandlikkuse ja vastutuse teemadel on tähtis koht ka tänapäeva tihti kergemeelses maailmas. Martini muusika ilulemise või mõttetute "kaunistusteta", ühest küljest lihtne, kuid teisalt vägagi kompleksne helikeel sunnib kuulajat mõtisklema kunsti sügavamate väärtuste üle.
Cantus Benjamin Britteni mälestuseks

**"Cantus Benjamin Britteni mälestuseks"** (ingliskeelne pealkiri "Cantus in Memory of Benjamin Britten", kasutatakse ka ladinakeelset pealkirja "Cantus in memoriam Benjamin Britten") on eesti helilooja Arvo Pärdi 1977. aastal (teine versioon 1980) loodud teos, mille ta kirjutas inglise helilooja Benjamin Britteni mälestuseks.

Muusikateose pikkus on 6 minutit. Teose kandis esimest korda ette Eesti Riiklik Sümfooniaorkester (dirigent Eri Klas) 7. aprillil 1977 Estonia kontserdisaalis.

## Viited