open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Narva Noorte Meremeeste Klubi

**Narva Noorte Meremeeste Klubi** on Narvas tegutsev merendushuvilistele noortele suunitletud huvikool.

Klubil on umbes 200 liiget ja 10 palgalist töötajat. Klubi liikmed peavad tasuma väikest kuumaksu.

## Tegevus
Huvitegevus on jaotatud neljaks põhisuunaks: 
*ettevalmistus tunnistuse saamiseks (purjejahi roolimadrused, väikelaevajuhid); 
*veeturism (matkamine, laagrid, ekskursioonid); 
*sport (purjetamine, sõudmine, laevamudelism); 
*erinevad merendusega seonduvad huvialad.

Klubi laevastik koosneb peamiselt sõudepaatidest ja purjejahtidest. Klubil on Narva jõe ääres, Jõe tänav 3 oma paadisadam ja õppehoone Viru tänav 18.

## Ajalugu
Klubi asutati Narvas 1957. aastal algselt Narva pioneeride maja allasutusena. Tänapäeval tegutsetakse Narva linnavalitsuse toel ja tegemist on ühtlasi ainsa omataolise nõukogude perioodist tänaseni edukalt tegevust jätkava regulaarse merendusliku huvikooliga Eestis.

## Välislingid
* Koduleht
* Narva Pioneeride Maja meremehed - Ringvaade „Nõukogude Eesti” (1960)
Vecsaule

**Vecsaule** on küla (*vidējciems*) Lätis Bauska piirkonnas Vecsaule vallas.

Nüüdisaegne asula on endisaegse Vecsaule mõisa (Alt-Rahden) keskus.

Asulas asub nt vallavalitsus, põhikool, raamatukogu, seltsimaja, postkontor. Asula lähedal on Vecsaule luteri kirik.
Vecate

**Vecate** on küla (*ciems*) Lätis Valmiera piirkonnas, Vecate valla halduskeskus. Küla asub Salatsi jõe vasakul kaldal.

Külas asuvad vallavalitsus, raamatukogu ja postkontor. Seal on Vecate bussipeatus.

Nüüdisaegne asula on umbes endisaegse Vecate mõisa (*Alt-Ottenhof*) keskus. 1944. aastal avati seal Košķele hobusekasvanduse hobuselaenutuspunkt. Aastail 2006–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

Dārziņi muinaskalme on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Looduskaitse all on Vecate pargi elupuud, Vecate pargi sanglepp ja Vecate pargi tammed.

## Elanikkond


* 72 (1969)
* 434 (1989)
* 266 (2000)

* 171 (2011)
* 148 (2021)
* 143 (2025)


## Viited
Vana-Laitsna

**Vana-Laitsna** (ka **Laitsna**; läti keeles *Veclaicene*) on endine asula Lätis Alūksne piirkonnas Vana-Laitsna vallas.

Küla kujunes Vana-Laitsna mõisa (Alt-Laitzen) hoonetekompleksi juurde.

## Vaata ka
*Vastse-Laitsna (läti keeles Jaunlaicene)
Ilmar Tõnissoo

**Ilmar Tõnissoo** (kuni 1936 **Ilmar-Leopold Tõnisson**; 30. aprill 1913 Vana-Võidu vald, Viljandimaa – 18. aprill 1942 Kirovi linna vangla nr 1 (hukati)) oli Eesti jurist ja politseinik.

Ilmar Tõnissoo õppis 1936–1942 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Korporatsioon Ugala liige.

Ta oli 1940. aastal poliitilise politsei sekretär, Kaitseliidu Tallinna maleva liige (nooremleitnant aastast 1939).

Arreteeriti NKVD poolt 13. jaanuaril 1941 Tartus, hukati 1942. aastal Kirovis Venemaal.

## Välislingid
*Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991
Kūdums

**Kūdums** (vanasti ka **Kūdummuiža**) on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Raiskumsi vallas. 

Kuni 1949. aastani oli asula Kūdumsi valla keskus. Aastani 2021 kuulus küla Pārgauja piirkonda. Külas on Kūdumsi bussipeatus.

Kūdums jääb osaliselt Gauja rahvusparki. Kaks külas kasvavat hõberemmelgat on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 71 (1970)
* 125 (1979)
* 141 (1989)
* 82 (2000)
* 71 (2011)

* 79 (2015)
* 76 (2017)
* 73 (2021)
* 75 (2025)


## Viited
Vihmavarjud

„**Vihmavarjud**“ (prantsuse keeles „*Les Parapluies*“) on prantsuse kunstniku Auguste Renoiri õlimaal lõuendil.

Aastatel 1881–1886 kahes järgus valminud maal on vaheldumisi väljas Rahvusgaleriis Londonis ja Hugh Lane’i galeriis Dublinis.

## Viited

## Välislingid
* National Gallery
* National Gallery education feature – notes for primary school teachers
* William Crawley. Who own's Hugh Lane's pictures? BBC
* Roy, A., Billinge, R., Riopelle, C. 'Renoir’s "Umbrellas" Unfurled Again'. National Gallery Technical Bulletin Vol 33, pp 73–81. 2012.
* Renoir: The Umbrellas, Video, Frick Collection
Hilja Kangro (pianist)

**Hilja Kangro** (24. märts 1922 Tartu – 6. detsember 2004 Elva) oli eesti pianist ja muusikapedagoog.

Ta lõpetas 1942. aastal Tartu II Gümnaasiumi ja 1944. aastal Tartu Õpetajate Seminari. 

1947. aastal lõpetas Tartu Muusikakooli klaveri erialal Aleksandra Sarve klassis.

Aastatel 1945–1976 töötas ta Tartu Muusikakoolis kontsertmeistri ja üldklaveriõpetajana, 1947–1959 ühtlasi Tartu Pedagoogilise Kooli klaveriõpetajana ja 1951–2000 Vanemuise teatri kontsertmeistrina.

Ta on maetud Elva kalmistule.

## Tunnustus
*1973 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Tema kaksikvend oli tšellist Endel Kangro.

## Viited
Värvisügavus

**Värvisügavus** määrab kujutise heledus- ja värviväärtused, mida arvuti ja kuvar on võimeline esitama ning digikaamera registreerima.

Piltide heledus- ja värviväärtused salvestatakse digitaalselt elementaarüksustes. Rastergraafikas on nendeks üksusteks pikslid ja vektorgraafikas värvivektorid. Värvikanali igas elementaarüksuses sisaldub teatud arv heledusastmeid. Pildi suurim võimalik värvide arv saadakse heledusastmete ja värvikanalite (RGB) koostoimel.

Värvisügavust väljendatakse bittides värvikanali kohta. Näiteks värvisügavus 1 bitt tähendaks, et värvikanal suudab esitada (kuvaril) ainult kaht värvi, näiteks punases kanalis punast ja musta. Kui kujutist esitatakse värvisügavusega 2 bitti, on võimalik esitada 22 = 4 olekut, näiteks must, tumepunane, keskmine punane ja helepunane. Peamiselt kasutatava 8-bitise värvisügavuse korral on võimalikud 28 = 256 astet ja vastavalt niisama palju punase värvitoone.

Üldiselt kasutatava kolme värvikomponendiga RGB-värvimudeli korral võimaldab 8-bitine värvisügavus esitada teoreetiliselt (28)3 = 16 777 216 (umbes 16,7 miljonit) värvi. Professionaalses fotograafias ja teadusrakendustes on kasutusel ka 16-bitine värvisügavus (igas kanalis).

Graafikavormingud võimaldavad kasutada erinevaid värvisügavusi, näiteks rastergraafika vorming PNG väärtusi 1, 2, 4 või 8 bpp (bit per pixel).

## Vaata ka
* Värviesitus
* Värvimudel
Anu Tonts

**Anu Tonts** (sündinud 30. märtsil 1969 Tallinnas) on eesti dramaturg.

## Haridustee
Ta lõpetas 1987. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1998. aastal Tartu Ülikooli teatriteaduse erialal.

## Teatritee
Ta töötab alates 1994. aastast Vanemuise teatris, 1994–2013 oli kirjandusala juhataja, alates 2013. aastast on dramaturg.

1995–1997 töötas õppejõuna Viljandi Kultuurikolledžis (Eesti teatri ja maailmateatri ajalugu)

Korraldab alates 2002. aastast laulvate näitlejate heategevuskontserti "Kuula, palun!" Maarja küla toetuseks.

Ta on kirjutanud gümnaasiumi valikaine õpiku "Draama ja teater" (kirjastus Maurus, 2016), samuti teatrikriitikat ja teinud intervjuusid, esinenud ettekannetega Teatriuurijate Ühenduse konverentsidel, koostanud ja kirjutanud: "Eesti rahvusliku teatri sünd. Vanemuine" (2006) ning "Teater Vanemuine 140" (2010).

## Tunnustus
*2003 Tartu linna Aasta Tegu Maarja küla heategevuskontserdi "Kuula, palun!" korraldamise eest

## Isiklikku
Tema ema oli Reet Krusten ja isa oli Ülo Tonts, vanaisa oli kirjanik Erni Krusten.

Tal on suhtest Ain Mäeotsaga poeg.

## Viited

## Välislingid

* Anu Tonts
TIFF

**TIFF** või **TIF** (lühend ingl k sõnadest *Tagged Image File Format*) on rasterkujutiste tihendamata või kadudeta tihendamise failivorming. 

Selle töötas välja firma Aldus Corporation 1980. aastate keskel skannerite ja kirjastamise tarkvarana. Adobe Systems võttis selle kui mitmekülgselt ja paindlikult kasutatava vormingu üle 1994. aastal.

Vormingut kasutatakse laialdaselt rasterpiltide (eriti fotode) salvestamiseks ja edastamiseks tarbegraafika, kirjastamise ja polügraafia ettevõtetes, sest see toetab CMYK-värvimudelit (suurim värvisügavus kuni 32 bitti värvikomponendi kohta). Samuti on võimalik töödelda RGB-signaale (vastavalt 24 bitti). 

TIFFi rakendusvaldkonda kuulub samuti dokumentide (sealhulgas ka ühevärviliste tehniliste jooniste) arhiivimine, sest nii säilivad need edaspidiseks kasutamiseks ja töötlemiseks algsel kujul.

Kuna TIFF-failid on pakkimata või ainult vähesel määral (nt neljakordselt) kadudeta tihendatud, siis on nad palju andmemahukamad kui näiteks vastavad JPEG-failid.

## Vaata ka
*Rastergraafika
Ülo Rannaste

**Ülo Rannaste** (kuni 26. märtsini 1935 perenimi **Grohmulson** (**Gromelson**); 8. märts 1930 Tartu – 25. september 2005 Lagedi) oli eesti balletitantsija ja näitleja. 

1946. aastal lõpetas ta Tartu 1. Keskkoolis 8. klassi. Õppis tantsimist Vanemuise õpperühmas. 

Aastatel 1946–1966 oli ta Vanemuise balletisolist, 1967–1971 sama teatri näitleja.

## Tunnustus
*1964 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
*Eesti Entsüklopeedia
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. RT Vanemuine balletisolist Ülo Rannaste (1957)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Näitlejad Ülo Rannaste (Kalevipoeg) ja J. Juhanson (Soome sepp)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Vabariigi teatrite vahelisel jalgpallivõistlustel esikohale tulnud Vanemuise meeskonna kapten Ülo Rannaste rändkarikat vastu võtmas
*Haud Tartu Maarja kalmistul
Jaak Vaus

**Jaak Vaus** (3. veebruar 1946 Märjamaa – 27. august 2022) oli eesti teatrikunstnik.

## Haridus
1964. aastal lõpetas ta Märjamaa Keskkooli. Aastatel 1965–1967 õppis Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis metallikunsti. 1972. aastal lõpetas ta ERKI teatrikunsti eriala (*cum laude*).

## Töö
Aastatel 1970–1980 oli ta Eesti NSV Riikliku Nukuteatri peakunstnik, 1980–1993 Eesti Riikliku Noorsooteatri peakunstnik, 1998–2000 Vanalinnastuudio peakunstniku kohusetäitja, 1993–2009 Ugala peakunstnik. 2009. aastast on ta vabakutseline teatrikunstnik. Aastatel 1985–1986 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri õppejõud, 1993–1995 Viljandi Kultuurikolledži õppejõud. Teinud 2019. aasta seisuga üle 280 kujunduse teatrites ja mujal. Joonistas ka karikatuure, mida avaldati ajakirjas Pikker.

## Tunnustus
*1972, 1974, 1976, 1979, 1982 Eesti NSV Teatriühingu preemia
*1982 Eesti NSV teeneline kunstnik
*1986 Eesti NSV Ministrite Nõukogu ja Eesti NSV Ametiühingute Nõukogu aukiri
*1990 Eesti NSV rahvakunstnik
*2005 Eesti Teatriliidu kunstnikuauhind
*2007 Kaarel Saha preemia
*2014, 2016, 2017 Rakvere Teatri kolleegipreemia 
*2022 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri peakunstnik, Eesti NSV teeneline kunstnik Jaak Vaus (1982)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Viljandi Draamateatri "Ugala" kunstnik Jaak Vaus ja lavastusala juhataja Ülo Selter "Ugala" laval
Vladimir Meema

**Vladimir Meema** (varem **Vladimir Vladimirov-Meema**; sündinud 1. veebruaril 1962) on Eesti alpinist.

29-aastaselt sai ta Lumeleopardiks. Ta on noorimaid selle aunimetuse saanud Baltimaade alpiniste.

Ta võttis osa 1990. aastal Jaan Künnapi juhtimisel läbi viidud ekspeditsioonist Tian Shani ja selle käigus jõudis seitsmetuhandelise Han-Tengri (7010 m) tippu.

Aastatel 1990–1994 juhtis ta mitmeid ekspeditsioone Pamiiri ja Tian Shani. NSV Liidu kõrgeima mäe – Kommunismi mäetippu (7495 m) – tõusis ta koos kaaslastega 1991. aastal vene-eesti ekspeditsiooni käigus.

## Tunnustus
*1991 – aunimetus "Lumeleopard" (tõusnud nelja Nõukogude Liidu üle 7000 m kõrguse mäe tippu)

## Viited
Igor Lematško

**Igor Lematško** (sündinud 27. augustil 1965) on Eesti alpinist.

26-aastaselt sai ta Lumeleopardiks. Ta on noorimalt selle aunimetuse saanud Baltimaade alpinist.

Ta võttis osa 1990. aastal Jaan Künnapi juhtimisel läbi viidud ekspeditsioonist Tian Shani ja selle käigus jõudis seitsmetuhandelise Han-Tengri (7010 m) tippu.

1991. aastal võttis ta osa vene-eesti ekspeditsioonist Pamiiri, mille käigus tõusis ta koos kaaslastega Kommunismi mäetippu (7495 m).

## Tunnustus
*1991 – aunimetus "Lumeleopard" (tõusnud nelja Nõukogude Liidu üle 7000 m kõrguse mäe tippu)

## Viited
Nikolai Jegorov (näitleja)

**Nikolai Jegorov** (vene keeles Николай Егоров; 16. oktoober 1916 Garubino küla, Moskva oblast, Venemaa – 30. detsember 1981 Tallinn) oli Vene päritolu Eesti näitleja.

1939. aastal lõpetas ta Moskva Akadeemilise Kunstiteatri stuudiokooli. Aastatel 1939–1942 ja 1945–1947 mängis Vene NFSV teatrites, 1942–1945 oli Punaarmees. 1949. aastast surmani oli ta Eesti NSV Riiklikus Vene Draamateatris näitleja.

Ta on mänginud Nõukogude filmides "Armastada inimest" ja "Variant Omega".

## Tunnustus
*1971 Eesti NSV teeneline kunstnik
*1976 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri

## Isiklikku
Ta oli aastast 1951 abielus näitleja Anastassia Bedredinovaga, nende tütar Jekaterina Jegorova on Vene Teatri näitleja.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Jegorov, Nikolai, Eesti NSV teeneline kunstnik - ENSV Riikliku Vene Draamateatri näitleja (1971)
Franz Viehböck

**Franz Artur Viehböck** (sündinud 24. augustil 1960 Viinis) on Austria elektriinsener ja esimene Austria kosmonaut. Ta külastas Sojuz TM-13 meeskonnaliikmena kosmosejaama Mir. 

## Karjäär
 
Viehböck valiti koos arst Clemens Lothalleriga osalema Nõukogude Liidu ja Austria Vabariigi ühisprojektis Austromir 91. Pärast kaks aastat kestnud treeningut valiti Sojuz TM-13 meeskonnaliikmeks Viehböck. Missioon startis 2. oktoobril 1991. Peale austerlase viibisid Sojuzi pardal NSV Liidu kosmonaudid Aleksandr Volkov ja Toktar Aubakirov.

Miri pardal sooritas ta 15 meditsiini-, füüsika- ja kosmosetehnikakatset. Viehböck naasis Maale 10. oktoobril Sojuz TM-12 pardal koos Sergei Kirkaljovi ja Anatoli Artsebarskiga. Kokku viibis Viehböck kosmoses 7 päeva ja 22 tundi.

Järgmise kahe aasta jooksul pidas ta missiooni kohta loenguid. Seejärel kolis ta Ameerika Ühendriikidesse, kus töötas Rockwelli lennukitehases. Pärast Rockwelli liitmist Boeinguga töötas ta mõnda aega Viinis ja hiljem suunati ta tööle Alam-Austriasse.
Paul Poopuu

**Paul Poopuu** (sündinud 22. juulil 1958 Saaremaal) on eesti sporditegelane ja orienteerumistreener.

Ta on tõusnud mägimatka käigus seitsmetuhandelise mäe tippu.

## Haridus ja töökäik
Ta on lõpetanud 1976. aastal Türi Keskkooli ja 1981. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna.

Ta on töötanud kehalise kasvatuse õpetajana ja direktorina aastatel 1981–1999 Retla Koolis ja 2000–2007 Türi Majandusgümnaasiumis. 2008. aastast on ta Eesti Orienteerumisliidu tegevdirektor.

## Orienteerumine
Ta kuulus aastatel 1991–1992 Eesti orienteerumiskoondisse. 

Ta on olnud 1987. aastast Järvamaa ja orienteerumisklubi JOKA orienteerumistreener ning 1995–2000 Eesti juunioride ja noortekoondise treener. Talle on antud orienteerumistreeneri 6. kutsetase (2005).

## Tõus Han-Tengri tippu

Mägimatkamise harrastajana võttis ta 1989. aastal osa Tõivo Sarmeti pakutud võimalusest kaasa teha kolmenädalane mägimatk Tian Shanis Han-Tengri jalamile. Esialgu ei olnud ühelgi matkast osavõtjal plaani tõusta mäetippu, sest mägimatka kooskõlastamise käigus saadi küll KGB-st luba siseneda A-kategooria piiritsooni, kuid Han-Tengrile tõus oli keelatud. Kui matkagrupp jõudis sihtkohta, ärgitas Tõivo Sarmet matkakaaslasi siiski üritama tipputõusu. Kaasa tegema nõustus vaid Paul Poopuu.

Kartes, et keelust üleastumise ja mäele lähenemise eest võidakse neid karistada, ei julgenud nad baaslaagis esialgu kellelegi end näidata ja panid oma telgi üles teistest eemale moreenkuhikute vahele peitu. Kuid siis tuli appi juhus. Mehed said laagriplatsil juhtumisi kokku kuulsa alpinisti, 1982. aastal Džomolungma tipus käinud Juri Golodoviga, kes kamandas seal tšehhidest, ungarlastest ja bulgaarlastest koosnevat laagrit. Tema õhutusel ("Käi tipus ära, kui juba siia oled tulnud") said Sarmet ja Poopuu oma kehva varustuse juures julgust ja indu vähemalt Han-Tengri sadulale tõusta. Kuid tänu rahvusvahelise alpilaagri poolt 6400 m ja 6700 m kõrgusele ette viidud avariitelkidele tekkis Sarmetil ja Poopuul reaalne võimalus tippu üles ronida. Kolmandal tõusupäeval, 16. augustil 1989, olidki kaks eesti mägimatkajat seitsmetuhandelise Han-Tengri (7010 m) tipus.

## Tunnustus
*1999 – Eesti Orienteerumisliidu aasta tegija

## Viited
Krista Karu

**Krista Karu** (kuni 1978 **Krista Mirov**; sündinud 15. novembril 1950 Tallinnas) on eesti arhitekt.

Ta lõpetas 1969. aastal Tallinna 21. Keskkooli ning õppis aastatel 1969–1974 ERKI-s, mille lõpetas arhitektina. 

Ta töötas aastatel 1974–1992 projekteerimisinstituut Eesti Maaehitusprojektis. Ta on Eesti Arhitektide Liidu liige alates 1979. aastast.

## Töid
*Õllerestoran "Saku" ja 16-korruselise elamu sidumine Ehte 2, Tallinn. Projekt 1975, valmis 1979. Õllerestorani osa jäi tühjaks 1993, seal avati kaubakeskus 1996. See osa lammutati 2005. aastal ning asemele ehitati Selveri tüüpprojektiga poehoone
*Olustvere Sovhoostehnikumi õppehoone ja ühiselamu. Projekt 1975, valmis 1985. Kaasautor Jüri Jaama
*Loksa kolhoosi keskusehoone Vihasool. Projekt 1976, valmis 1981
*Laborihoone Akadeemia 4, Tartu. Projekt 1976, valmis 1988
*Korterelamu ja optikakauplus Uue Maailma 19, Tallinn. Projekt 1981, valmis 1986. Kaasautor Boris Mirov
*Endise kauplus-elamu rekonstrueerimine Leisi vallamajaks. Projekt 1995, valmis 1996
*Ühepereelamu Järvekülas, Rae vallas. Projekt 2000, valmis 2004
*Ühepereelamu Uuskülas, Jõelähtme vallas. Projekt 2001, valmis 2009 
*Loomaaia toidubaar Paldiski mnt 145, Tallinn. Projekt 2003

## Isiklikku
Tema isa oli arhitekt Boris Mirov ja ema rahvaluuleteadlane Ruth Mirov.

## Kirjandus
*Hilja Jõgi. "Karu, Krista, arhitekt". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 167
Picnic

**PIcnic** on Eesti ansambel. Bänd asutati 2006. aastal ning on plaadifirma Seksound all välja andnud 2 täispikka albumit . 

## Koosseis
* Marju Taukar – vokaal
* Rivo Järvsoo – kitarr, rütmid, taustad
* Andres Soosaar – kitarr

## Diskograafia
* 2010 LP Winter Honey
* 2012 7" We've Only Just Began
* 2013 LP The Weather's Fine

## Viited

## Välislingid
* http://seksound.wordpress.com
Torse, effet de soleil

**"Torse, effet de solei"** on prantsuse kunstniku Auguste Renoiri õlimaal lõuendil.

Hiljemalt 1876. aasta valminud maal oli samal aastal väljas impressionistide teisel näitusel. Alates 1986. aastast on teos Orsay muuseumi kogus Pariisis.

Modelli nimi oli Anna.

## Viited
Marc Bartra

**Marc Bartra Aregall** (, ; sündinud 15. jaanuaril 1991 Sant Jaumes) on Hispaania jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Türgi kõrgliigaklubis Trabzonspor. Ta on mänginud samuti Hispaania jalgpallikoondises.

## Klubikarjäär

### Barcelona
Bartra liitus 11-aastaselt Barcelona noortesüsteemiga La Masia. Ta edendati Barcelona B-meeskonda 2009. aastal.

Marc Bartra tegi oma debüüdi Kataloonia klubis 2010. aastal mängus Atletico Madridiga. Barcelona kaotas selle mängu 1:2. 21. mail 2011 lõi Bartra Malaga vastu oma debüütvärava.

2012–13 hooajal mängis Bartra Tito Vilanova juhendamisel 16 mängu. Barcelona võitis La Liga rekordilise 100 punktiga.

Hooajal 2014–15 aitas ta klubil võita nii Hispaania kõrgliiga, Copa del Rey kui ka Meistrite Liiga.

### Dortmundi Borussia
3. juunil 2016 liitus Bartra 8 miljoni euro eest Dortmundi Borussiaga. 

Debüütmäng toimus Saksamaa superkarikavõistlustel Müncheni Bayerni vastu, Dortmund kaotas 2:0. 14. septembril lõi ta Meistrite Liigas alagrupimängus Varssavi Legiaga värava.

27. mail 2017 aitas ta Dortmundil alistada Saksamaa karika finaalis Frankfurdi Eintrachti 2:1.

## Koondisekarjäär
Bartra tegi oma debüüdi Hispaania jalgpallikoondises 16. novembril 2013 mängus Ekvatoriaale-Guinea vastu. Hispaania võitis sõpruskohtumise 2:1. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 11. oktoobril 2018 sõprusmängus Walesi vastu.

Ta esindas Hispaaniat koondises 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused

### Klubi
; Barcelona
* La Liga: 2009–10, 2010–11, 2012–13, 2014–15, 2015–16
* Copa del Rey: 2011–12, 2014–15, 2015–16
* Hispaania superkarikas: 2013
* Meistrite Liiga: 2010–11, 2014–15
* Euroopa superkarikas: 2015
* Jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused: 2015
;Dortmundi Borussia
*DFB-Pokal: 2016–17
;Betis
*Copa del Rey: 2021–22

### Rahvuskoondis
; Hispaania
* U-21 Euroopa meistrivõistlused: 2011, 2013

## Viited

## Välislingid
Lise à l'ombrelle

„**Päevavarjuga Lise**“ (prantsuse keeles „Lise à l'ombrelle“) on prantsuse kunstniku Auguste Renoiri õlimaal lõuendil.

1867. aasta valminud maalil on kujutatud Lise Tréhot (1848–1922), kunstniku armuke ja modell.

## Viited

## Välislingid
* Teose kirjeldus Wolkfangi muuseumi lehel (*saksa ja inglise keeles*)
Maailm mu ees

**"Maailm mu ees"** on Ott Leplandi viies stuudioalbum pärast 2015. aastal ilmunud albumit **"Siinpoolne"**. Album on salvestatud oktoobris 2016 Türi Kultuurikeskuses ning Estonia talveaias. Erikülalisena teeb albumil kaasa Tiit Kalluste akordionil.

## Lood albumil

## Viited

## Välislingid
* Ott Leplandi koduleht
* Ott Leplandi lüürika
* Ott Leplandi ametlik Facebooki leht
* Ott Leplandi fännide foorum
* Ott Leplandi MySpace leht
La balançoire

„**Kiik**“ (prantsuse keeles „La balançoire“) on prantsuse kunstniku Auguste Renoiri õlimaal lõuendil.

1876. aasta valminud maal on Orsay muuseumi kogus Pariisis.

## Viited
Elmar Kivilo

**Elmar Kivilo** (kuni 1925 Elmar Kirkmann; 25. veebruar 1912 – 21. august 1986) oli eesti näitleja.

Õppis näitlemist Töölisteatri õpperühmas. 1935. aastast oli Töölisteatri näitleja, 1944. aastast surmani Vanemuise teatri näitleja.

Ta on mänginud filmides "Valgus Koordis", "Mis juhtus Andres Lapeteusega?", "Tuuline rand" ja "Ideaalmaastik".

Ta on maetud Raadi kalmistule.

## Tunnustus
*1967 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Riikliku preemia laureaat, teatri Vanemuine näitleja Kivilo, Elmar Hansu poeg (1952)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Teatri Vanemuine näitleja Elmar Kivilo (1972)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Teatri Vanemuine näitleja Elmar Kivilo (1972)
Jeunes filles en noir

„**Neiud mustas**“ (prantsuse keeles „Jeunes filles en noir“) on prantsuse kunstniku Auguste Renoiri õlimaal lõuendil.

Umbes 1881. aastal valminud maal asub Kujutava Kunsti Muuseumi  kogus Moskvas.
José María Moncada

**José María Moncada Tapia** (8. detsember 1870 San Rafael del Sur – 23. veebruar 1945 Managua) oli Nicaragua ajakirjanik, aristokraat, sõjaväelane ja poliitik, Nicaragua president 1. jaanuarist 1929 1. jaanuarini 1933.

Tema isa oli Nemesio Moncada, tema ema aga Zoila Tapia de Moncada. José María Moncada sündis 1870. aastal San Rafael del Suris, kuigi tema vanematekodu asus Masatepes. Tema isa oli suurmaaomanik ja aadlik. Moncada õppis algul Masatepes, hiljem aga Granadas.

José María Moncada astus liberaalsesse parteisse, mis aastal 1910 José Santos Zelaya kukutamise järel võimu kaotas. Aastal 1925 oli ta oma jätkuva opositsiooni tõttu konservatiivide valitsusele sunnitud pagema Costa Ricasse.

Bartolomé Martíneze ja Emiliano Chamorro Vargase vaheliste konfliktide tõttu lõhenes konservatiivide partei. Kui presidendiks sai Carlos José Solórzano, siis korraldas Emiliano Chamorro riigipöörde. 17. jaanuariks 1926 oli ta võimu riigis faktiliselt enda kätte võtnud. Asepresident Juan Bautista Sacasa pagendati kaheks aastaks Nicaraguast ja Carlos José Solórzano kaotas sisuliselt oma ameti. Pärast seda, kui Vargas USA surve tõttu võimult lahkuma pidi, andis presidendi kohusetäitjaks saanud Sebastián Uriza presidendi ametiposti üle mitte presidendiks valitud Carlos José Solórzanole, vaid Adolfo Díazele, kel olid USA-ga head suhted ja kelle võimu USA ka tunnistas.

Liberaalid alustasid võitlust Diaze võimu vastu. José María Moncada oli koos Juan Bautista Sacasa ja Augusto César Sandinoga selle võitluse juhte. Neid saatis edu, kuid USA survel sõlmisid Moncada ja Sacasa Diazega lepingu, mille põhjal Diaz pidi vabadel valimistel võimu oma järeltulijale üle andma. Sandino selle lepinguga ei nõustunud ja jätkas sandinistide eesotsas partisanisõda USA vägede vastu. Aastal 1928 toimusid valimised, kus võidu sai José María Moncada. 

Kuna USA väed pidid Nicaraguast lahkuma, siis formeeris José María Moncada sandinistide vastu võitlemiseks rahvuskaardi, mille esimeseks juhiks sai Anastasio Somoza García. Ka lasi Moncada Managuasse rajada presidendilossi (La Loma).

Kui Sacasast sai president, hakkas Moncada tema eestvedamisel pidama läbirääkimisi sandinistidega, et saavutada riigis rahu. Läbirääkimistele tegi lõpu Anastasio Somoza García sekkumine, kes lasi Sandino ja mitmed teised ülestõusnute juhid tappa. Päras ametist lahkumist sündis Moncadale poeg Oscar Moncada Reyes. José María Moncada suri 74 aasta vanuselt 23. veebruaril 1945 Managuas.

## Viited
Kylie Jenner

**Kylie Kristen Jenner** (sündinud 10. augustil 1997 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide tõsielusarja tegelane, ettevõtja ja modell. 

Ta sai tuntuks tõsieluseriaalis "Keeping Up with the Kardashians". 2012. aastal tegi ta koos õega koostööd rõivabrändi PacSun juures, hiljem lõid nad oma brändi Kendall & Kylie.

2014. aastal lisas ajakiri Time õed Jennerid edetabelisse "The 25 Most Influential Teens of 2014".

2015. aastal asutas Jenner kosmeetikabrändi Kylie Cosmetics.

## Lapsepõlv ja noorus
Kylie Jenner sündis Los Angeleses California osariigis. Ta on Caitlyn Jenneri (endise nimega Bruce Jenner) noorim tütar. Tema ema on Kris Jenner, kes on tuntud televisioonist. Tal on vanem õde Kendall Jenner. Tal on emapoolsest suguvõsast veel kolm poolõde: Kourtney Kardashian, Kim Kardashian ja Khloé Kardashian. Lisaks veel poolvend Rob Kardashian.
Jenner õppis Sierra Canyon Schoolis, kus ta oli kisakoori liige. 2012. aastal jättis ta tavakooli pooleli ja jäi koduõppele.

## Isiklikku
Kylie Jenner oli suhtes räppar Tygaga 2014–2017.

2017. aastal hakkas Kylie kurameerima Travis Scottiga. 1. veebruaril 2018 sündis paaril tütar Stormi Webster. 2. veebruaril 2022 sündis neil poeg Aire. Jaanuaris 2023 teatas paar lahkuminekust.

Aprillist 2023 on Jenner paar Timothée Chalamet
'ga.

## Rollid
### Telesarjad

## Välislingid
Lucavsala

**Lucavsala** (läti 'Lutsusaar') on üks mitmest saarest Daugava jões Riia kesklinnas Lätis. 

Saart on esimest korda allikates mainitud 1559, kui Liivi ordumeister kinkis selle oma vasallidele.

Saarel elab 98 inimest.

## Mitmesugust
2014 valmis saare kinnisvaraarendusest ja kohalikest elanikest rääkiv Jaak Kilmi dokumentaalfilm "Prügi mahapanek keelatud!"
Meņģele

**Meņģele** on küla (*ciems*) Lätis Ogre piirkonnas Meņģele vallas. Meņģele asub Ogre jõe kaldal.

Külas on luteri kirik, Taurupe põhikooli Meņģele filiaal, postkontor, raamatukogu ja rahvamaja. Külas asuvad bussipeatused Tilts ja Meņģele.

Meņģelet on allikates esimest korda mainitud 1490 seoses Engelbrecht von Mengdeni Meņģele mõisa maavahetustega. Asula tekkis Meņģele kooli ja vallamaja juurde. Nõukogude perioodil ehitati see välja kui Meņģele kolhoosi keskasula. Küla oli ka Ogreslīči külanõukogu halduskeskuseks.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all külast põhjas asuv Meņģele kirik. Kiriku juures asuv Meņģele keskaegne kalmistu on regionaalse kaitse all. Kohaliku kaitse all on küla servas asuva Meņģele kalmistu värava kabel.

Looduskaitse all on pärn ümbermõõduga 4,25 meetrit. Küla ulatub osaliselt Ogre oru loodusparki.

## Elanikkond


* 123 (1970)
* 207 (1979)
* 500 (1989)
* 398 (2000)

* 220 (2008)
* 280 (2011)
* 253 (2022)
* 234 (2025)


## Viited
Josef Mengele

**Josef Mengele** (16. märts 1911 Günzburg – 7. veebruar 1979 Bertioga, Brasiilia) oli saksa arst. Teise maailmasõja ajal töötas ta Auschwitzi koonduslaagris, kus tegi vangidega mitmesuguseid meditsiinilisi eksperimente.
Lauciene

**Lauciene** (varasema nimega *Nurmuiža* või *Nūrmuiža*) on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas,  Lauciene valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 90 meetri kõrgusel piirkonna keskusest Talsist 12 ja Riiast 114 kilomeetri kaugusel.

Küla tekkis XVI sajandil Nurmuiža vasallilinnuse juurde. Fircksidele kuuluv linnus ise on märgatavalt vanem ja arvatakse, et XIV sajandil asus selle juures alev, mis aga sõdades hävis. Hiljem sai külast endisaegse Nurmuiža mõisa (*Nurmhusen*) keskus. Nõukogude ajal oli küla Okte sovhoosi keskasulaks. Aastal 2006 oli Laucienes 568 elanikku.

Asulas on näiteks vallavalitsus, põhikool, kultuurimaja, kaks raamatukogu, Nurme kirik. Külas asuvad Nurmuiža, Mežuļi, Laucienes pansionātsi ja Lauciene bussipeatused.

Lauciene keskusest 2,5 kilomeetri kaugusel endises kirikumõisas asub aastal 1990 avatud pansionaat, mille juures asuvat hoonetekompleksi loeti varem omaette külaks, aga nüüd on see arvatud Lauciene koosseisu. Pansionaat on mõeldud nii eakatele kui invaliididele, aga ennekõike eakatele invaliididele. Ka on Laucienega liidetud endine Čikstiņciemsi küla.

Külas asuvatest kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Nurmuiža mõisa keskus, sealhulgas teenijate maja, tallid, ait, aedniku maja, lehmalaut, torniga värav, ja  peahoone. Häärberis on riikliku kaitse all kamin-ahi, lae kaunistused ja rohelise saali, muusikakabineti, ning sammassaali interjöör. Ka on kaitse all mõisa kohal asunud Nurmuiža vasallilinnuse ala.

Ka on riikliku kaitse all Nurmuiža luteri kirik, selle orel, oreliprospekt, orelirõdu maalingud, altar, altaripiire, kantsel, 22 kirikuliste pinki, 8 vapimaalingutega kirikuliste pinki, kaks uksekomplekti, kirikus asuvad Firckside hauaplaadid ning Bergide hauaplaat.

Looduskaitse all on magus kirsipuu ümbermõõduga 2,23 m ja hall pähklipuu ümbermõõduga 3,16 m.

## Elanike arv


* 649 (1970)
* 533 (1979)
* 635 (1989)
* 897 (2000)
* 818 (2011)

* 704 (2015)
* 690 (2017)
* 722 (2020)
* 636 (2025)



Nurmuižas_baznīca_Laucienē_2001-04-01.jpg|Nurme kirik
Nurmuiža (Nurme) kirik 1.jpg|Vaade Laucienet läbivale maanteele
Nurmuiža (Nurme) vasallilinnus 4.jpg|Nurmuiža linnus

## Viited
Ungurpils

**Ungurpils** on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Aloja vallas.

Asulat on esimest korda mainitud 1306. aastal (*Pirkules*). 1399. aastal ostis koha Gotthard von Ungern. Nüüdisaegne asula on tekkinud endisaegse Ungurpilsi mõisa keskuse juurde. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.

Külas kasvav Ungurpilsi pargi lehis on looduskaitse all.

Ungurpilsis on raamatukogu  ja Ungurpilsi bussipeatus.

Ungurpilsi muinaskalmed ehk Ussiküngas ja Ungurpilsi vasallilinnus on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all.

## Elanikkond


* 115 (1970)
* 301 (1979)
* 443 (1989)
* 358 (2000)
* 275 (2011)

* 268 (2015)
* 270 (2018)
* 225 (2021)
* 247 (2025)


## Viited
Augstroze

**Augstroze** on Läti kohanimi:
***Augstroze** on **[[Oliņi]]**-nimelise asula varasem nimi, Limbaži piirkonnas Umurga vallas
*...**Augstroze** on **[[Augstrozes muiža]]** paralleelnimetus

## Vaata ka
*Augstroze kaitseala (läti Augstrozes dabas liegums)
*Augstroze mõis (Augstrozes muiža)
*Augstroze vald
*Augstroze vasallilinnus (Augstroze ordulinnus) (läti keeles Augstrozes pils, saksa keeles Hoch Rosen või Hochrosen)
Olli Ungvere

**Olli Ungvere** (sünninimi **Olga Birk**, 1935–1936 **Olga Ungerson**; 17. juuni 1906 Lüütja mõis, Mikitamäe vald,  Setumaa – 12. detsember 1991 Pärnu) oli eesti näitleja.

1924. aastal lõpetas ta Räpina Ühisgümnaasiumi. Aastatel 1931–1934 õppis Tartu Kõrgemas Muusikakoolis laulmist. 

1931. aastast laulis Vanemuise teatri operetikooris. Aastatel 1934–1935 oli ta Ugala operetisolist ja draamanäitleja. 1935–1937 töötas taas Vanemuises. 1937–1948 oli ta Draamateatri näitleja ja 1948–1986 Endla teatri näitleja.

Ta on mänginud filmides "Keskpäev", "Suletud ring" ja "Mardipäev".

Ta on maetud Pärnu Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1966 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Kirjandus
*Leida Talts. Olli Ungvere. Teatriteed. Eesti Raamat, 1981

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Stseen O. Kooli näidendist "Musta kassi öösel ei näe" L. Koidula nim. Pärnu Draamateatris. Taali - Olli Ungvere ja Mari - Lii Tedre (1984)
*Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi virtuaalnäitus "Kummaline mrs Ungvere..."
*ERR arhiiv. Olli Ungvere - 75 (1981)
Aloja rajoon

**Aloja rajoon** oli aastatel 1949–1956 Läti NSVs eksisteerinud haldusüksus (rajoon). Rajooni keskus oli Aloja. 1956. aastal liideti Aloja rajoon Limbaži rajooniga. Aloja rajoon piirnes põhjas Eesti NSVga.

Rajoonis oli kaks linna (Ainaži ja Salacgrīva) ja 21 külanõukogu.

## Vaata ka
* Aloja vald
Kokni

Mõistel **kokni** on olnud mitmeid tähendusi – nii geograafilises, sotsiaalses kui ka keelelises kontekstis. Algselt oli see linnaelanikke halvustav nimetus Inglismaal, lõpuks aga kasutati seda Londoni elanike kohta, kelle täpsem piirkondlik nimetus oli "Bow-bell kokni", mis tähendas londonlasi, kes on sündinud Bow kellade kuuldekauguses (St Mary-le-Bow kirik City of Londoni Cheapside'i linnaosas). Hiljem on koknideks kutsutud East Endi elanikke või laiemalt kogu Londoni töölisklassi.

Lingvistikas nimetatakse kokni dialektiks (*cockney English*) traditsioonilist aktsenti või murrakut, mida kõneleb Londoni töölisklass. Viimastel aastatel on kokni dialekti eripärad levinud terve Kagu-Inglismaa kõnekeelde ja moodustanud uue keelemurde, mida kutsutakse *estuary English*.

Väljendit *cockney* kasutati esimest korda kirjalikus tekstis aastal 1362 William Langlandi poeemis "Piers Plowman" tähenduses 'väike, ebaõnnestunud muna', keskinglise keeles *coken* + *ey* (kukemuna). 

Sama ajastu kirjanduses esines müütiline küllusemaa Cockaigne (kirjalikes allikates alates 1305) erinevate nimekujudena, sealhulgas Cockayne, Cocknay, ja Cockney ning millega naljatledes nimetati Inglismaa pealinna Londonit.

Nimetus "kokni" pärineb inglise talupoegadelt (1520), kes kasutasid seda linnaelanikke halvustava nimetusena.

Kokni murdes kõnelejatele on omane iseloomulik hääldus ja kohati kasutatav riimuv kõnekeel, mis on aja jooksul veidi muutunud.

## Viited
Roses dans un vase

„**Roosid vaasis**“ (prantsuse keeles „Roses dans un vase“) on prantsuse kunstniku Auguste Renoiri õlimaal lõuendil.

Umbes 1890. aastal valminud teos asub Orsay muuseumis Pariisis.

## Viited
Le Pont-Neuf

„**Uus sild**“ (prantsuse keeles „Le Pont-Neuf'“) on prantsuse kunstniku Auguste Renoiri õlimaal lõuendil.

1872. aastal valminud teos asub Washingtoni rahvusgaleriis. Maalil on kujutatud Pariisi Uut silda (Pont Neuf).

## Viited
Inese Vaidere

**Inese Vaidere** (sündinud 3. septembril 1952 Jelgavas) on Läti poliitik ja majandusteadlane. Ta on aastast 2004 Euroopa Parlamendi liige.

Ta lõpetas aastal 1970 Jelgava 4. Keskkooli ja aastal 1975 Läti Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna majandusküberneetika erialal. Aastatel 1978–1982 oli ta samas aspirantuuris, aastal 1983 kaitses ta väitekirjaga "Riiklik regionaalsete majandusstruktuuride monopoolne reguleerimine Saksa Föderatiivses Vabariigis" majanduskandidaadi kraadi. Aastal 1992 kaitses ta majandusdoktori kraadi.

Ta oli aastatel 1998–1999 Läti Vabariigi keskkonnaminister (Vilis Krištopansi valitsuses). Aastatel 1999–2000 oli ta Läti Vabariigi presidendi Vaira Vīķe-Freiberga nõunik. Aastatel 2001–2002 oli ta Riia aselinnapea. Aastatel 2002–2003 oli ta seimi liige.

Aastal 2004 valiti ta Euroopa Parlamendi liikmeks (Isamaale ja Vabadusele/LNNK nimekirjas), ta kuulus fraktsiooni Liit Rahvusriikide Euroopa Eest. Aastal 2009 valiti ta uuesti Euroopa Parlamendi liikmeks (erakonna Pilsoniskā savienība nimekirjas), ta kuulus fraktsiooni Euroopa Rahvapartei. 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel saavutas ta Ühtsuse nimekirjas paremuselt viienda tulemuse (erakond Ühtsus saavutas Euroopa Parlamendi valimistel neli kohta), siis jäi ta Euroopa Parlamendi ridadest esialgu välja, kuid ta sai Valdis Dombrovskise asendusliikmeks, ta kuulub fraktsiooni Euroopa Rahvapartei.

## Isiklikku
Ta oli abielus spordiajakirjanik Arturs Vaidersiga (1955–2016), neil sündis kaks tütart.

## Välislingid
* Inese Vaidere Euroopa Parlamendi kodulehel
Pikksaare raudteejaam

**Pikksaare raudteejaam** (läti keeles *Piksāri raudteejaam*) oli raudteejaam Lätis Valmiera piirkonna Naukšēni valla Pikksaare (Piksāri) asulas. Raudteejaam jäi Valga–Ruhja–Pärnu raudteele, Valka raudteejaamast 28,7 kilomeetri kaugusele.

Jaam avati 1897. aastal. See asus Lõuna-Ruhja kihelkonnas Piksāri poolmõisa lähistel Naukšēni mõisa maadel. Teise maailmasõja ajal alustasid sakslased sealse kitsarööpmelise raudtee rinde tarbeks laiarööpmeliseks ümberehitamist, toona valmisid ka praegused jaamahooned. Need tööd jäid aga Punaarmee edasitungi tõttu pooleli ja pärast sõja lõppu need peatati. See tõi kaasa ka jaama sulgemise.

## Viited

## Välislingid

* Jaam vanal kaardil
Pikksaare (Läti)

**Pikksaare** (läti keeles Piksāri) on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Naukšēni vallas. Küla asub Atse jõe kaldal merepinnast 70 meetri kõrgusel, endisest piirkonnakeskusest Naukšēnist 8 ja Riiast 158 kilomeetri kaugusel. 

Nüüdisaegne asula on endisaegse Naukšēni mõisa Pikksaare karjamõisa (Pikßar või Piksar) keskus. Aastal 1897 avati seal endisaegsel Valga–Ruhja–Pärnu raudteel Pikksaare raudteejaam. 1905. aastal hakati ehitama sealset luteri kirikut. Aastail 2009–2021 kuulus küla Naukšēni piirkonda.
Külas on Kārķu pagrieziensi ja Piksāri bussipeatus. 

2008. aastal oli külas 43 elanikku.

## Vaata ka
*Pikksaare lahing

## Viited
Ēvele kihelkond

**Ēvele kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Wolfahrt*, ka *Wolfart*, läti keeles *Ēveles draudzes novads*) oli haldusüksus Rootsi-aegsel Pärnumaal, Liivimaa kubermangu Riia kreisis ja aastast 1783 Valga kreisis.
 
## Ajalugu

Kihelkond moodustati aastal 1562.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli kihelkonnas üks kihelkonnakool, kus oli 51 õpilast, kahes vallakoolis oli 61 õpilast.

Aastal 1907 valmis kihelkonna aladel lisaks Ēvele kirikule veel ka Strenči kirik.

## Ēvele kihelkonna mõisad
*Ēvele (*Alt-Wohlfahrt*) rüütlimõis
*Ēvele (*Pastorat Wohlfahrt*) kirikumõis
*Jaunjērcēni (*Wohlfahrtslinde*) rüütlimõis
*Ķeiži (*Keysen*) rüütlimõis
*Ķemere (*Kemmershof*) rüütlimõis
*Ķempēni (*Kempen*) rüütlimõis
*Vecjērcēni (*Neu-Wohlfahrt*) rüütlimõis

## Viited

## Kirjandus
*Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Härgmäe kihelkond

**Härgmäe kihelkond** ehk **Ērģeme kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Ermes*, ka *Ermis*, läti keeles *Ērģemes draudzes novads*) oli haldusüksus Rootsi-aegsel Pärnumaal ja Liivimaa kubermangu Riia kreisis ning 1783. aastast Valga kreisis.

## Ajalugu
Kihelkonna kohta on teateid 1513. aastast, mil see oli tuntud Omuļi kihelkonna nime all. Kihelkonna vaimulikku on esmamainitud 1568. aastal.

Algselt ei asunud kihelkonnakirik Härgmäe ordulinnuse juures, kiriku funktsioone täitis Vana-Kaarküla mõisa juures asuv kabel. Mõisa juures ei olnud kihelkonnal aga maad ega õpetaja eluruume. Seoses uue kiriku rajamisega otsustas kirikukomisjon 1679. aastal, et jumalateenistusi peetakse vanas kohas igal kolmandal pühapäeval edasi, ent see korraldus peatati 1779. aastal. Veckārķi mõisas jätkusid jumalateenistused seejärel igal neljandal pühapäeval.

1783. aastal arvati Valga linn ja selle lähiümbrus lätlaste asualale moodustatud Valga kreisi.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli kihelkonnas üks kihelkonnakool, kus oli 28 õpilast, viies vallakoolis oli 104 õpilast.

Tänapäeval on kihelkonna aladele rajatud Kārķi kirik, mille juures tegutseb iseseisev kogudus.

## Härgmäe kihelkonna mõisad
* Annas, ka Jaunāmuiža (*Ermes-Neuhof*, varem *Niehoff* ja *Peddeln-Neuhof*) rüütlimõis
* Hoomuli ehk Omuļi (*Homeln*) rüütlimõis
* Härgmäe ehk Ērģeme (*Pastorat Ermes*) kirikumõis
* Härgmäe ehk Ērģeme (*Ermes*) rüütlimõis
* Kogenbergi ehk Brenti (*Kokenberg*, varem *Kimpen* ja *Ermeshof*) rüütlimõis
* Kureli ehk Kureļi (*Kyrre*) endine mõis
* Pedeli ehk Pedele (*Peddeln*) rüütlimõis
* Turna (*Turneshof*) rüütlimõis
* Uue-Kaarküla ehk Jaunkārķi (*Neu-Karkell*) rüütlimõis
* Vana-Kaarküla, ka Kaarküla ehk Veckārķi (*Alt-Karkell*) rüütlimõis
* Viigandi ehk Vīganti (*Wiegandshof*) rüütlimõis

## Viited

## Kirjandus
* Büsching, Anton Friedrich. *Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765*. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 383 http://books.google.ee/books?id=tG8OAAAAQAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA373,M1.
* Hagemeister, Heinrich von. *Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 288-292 http://books.google.ee/books?id=KqRKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA288,M1.
* Hupel, August Wilhelm. *Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland*. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 132–138 http://books.google.ee/books?id=86lKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA132,M1.
* Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Tirza kihelkond

**Tirza kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Tirsen*, läti keeles *Tirzas draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis ja aastast 1783 Valga kreisis. 19. sajandil moodustas koos Velēnaga Tirza-Velēna kaksikkihelkonna.

Kihelkond eraldati Gulbene kihelkonnast aastal 1589, ent kihelkonnad olid omavahel tihedalt seotud ja hiljem oli mitmel aastal kahel kihelkonnal sama õpetaja.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Tirza ja Velēna kihelkonnas kaks kihelkonnakool, kus oli 36 õpilast, 14 vallakoolis oli kokku 38 õpilast.

## Tirza kihelkonna mõisad
*Druviena (*Druween*) rüütlimõis
*Galgauska (*Golkowsky*) rüütlimõis
*Jaunaduliena (*Neu-Adlehn*) rüütlimõis
*Tirza (*Schloß Tirsen-Windetz*) rüütlimõis, fideikomiss
*Tirza (*Tirsen-Wellan-Pastorat*) kirikumõis
*Troška (*Espenhöhe*, ka *Charlottenhain*) rüütlimõis
*Vecaduliena (*Alt-Adlehn*) rüütlimõis

## Viited

## Kirjandus
*Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Les Baigneuses (Renoir)

"**Suplejad**" (prantsuse keeles "Les Baigneuses") on prantsuse kunstniku Auguste Renoiri õlimaal lõuendil.

1918–1919. aastal valminud teos asub Orsay muuseumis Pariisis.

Pärast isa surma 1919. aastal kinkisid kunstniku kolm poega 1923. aastal teose riigile.

## Viited
Carl Wilhelm von Pauffler

**Carl Wilhelm von Pauffler** (13/24. mai 1732 – 21. november/3. detsember 1804) oli Riia ülemmaakohtu president. 

Alates 1750. aastast õppis ta Göttingenis õigusteadust, oli seejärel Riia õuekohtu ametnik, alates 1771 tegelik assessor, alates 1784 Riia asehaldurkonna tsiviilasjade kohtu assessor, 1787–1797 Riia ülemmaakohtu president.

Õuenõunik 1786, Vladimiri IV klassi orden 1795.

Aadeldati 28. juulil 1763 Viinis ja immatrikuleeriti 1795. aastal Saaremaa rüütelkonda.

3/14. juunil 1759 abiellus ta Riias Gerdruta Elversiga (1736 – 13/25. märts 1813), abielu oli lastetu.

## Välislingid
*http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000345,00551.html?prozent=
*http://daten.digitale-sammlungen.de/~db/bsb00000445/images/index.html?id=00000445&nativeno=84
Jaunpiebalga kihelkond

**Jaunpiebalga kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Neu-Pebalg*, varem *Neuhof*; läti *Jaunpiebalgas draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu kreisis.

Kihelkond kandis algselt nime **Ranka kihelkond**, kuna esimese kiriku ehitamist selles piirkonnas finantseeris  Ranka mõis. Selle nime all mainiti kihelkonda esmakordselt aastal 1529. Aastal 1631 liideti kihelkond Vecpiebalga ja Skujenega ühiseks kihelkonnaks. Kihelkonna pastoraat rajati aastal 1647 Ranka mõisa maadele ja kihelkond hakkas taas iseseisva kihelkonnana tegutsema (kirikuhoone oli valminud aastal 1646). Aastal 1658 sai kihelkond Vecpiebalga kihelkonnaga ühise vaimuliku ja aastal 1668 liideti kihelkonnad taas. Toonasel kirikuhoonel puudus kell, sel ei olnud torni, altarit, aknaid ega kantslit.

Jaunpiebalgasse ehitati kirik 1677, ent Vene väed põletasid selle aastal 1702 maha. Aastal 1723 valmis uus kirik, ent see põles aastal  maha aastal 1804. Kolmas kirik oli kivikirik ja see valmis aastal 1804, kuigi ehitus oli alanud juba aastal 1801.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Jaunpiebalga kihelkonnas üks kihelkonnakool, kus oli 53 õpilast, ja üks vallakool 62 õpilasega.

## Jaunpiebalga kihelkonna mõisad
*Jaunpiebalga (*Pastorat Neu-Pebalg*) kirikumõis
*Jaunpiebalga (*Neu-Pebalg*) rüütlimõis
*Ranka (*Ramkau*) rüütlimõis
*Saliņa (*Sellin*) rüütlimõis
*Zosēni (*Sohsenhof*) riigimõis

## Viited

## Vaata ka
*Vecpiebalga kihelkond
Liepmuiža kihelkond

**Liepmuiža kihelkond** (ka *Liepkalne kihelkond*; saksa keeles *Kirchspiel Linden*, läti keeles *Liepmuižas draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu kreisis.

Kihelkond on kujunenud Baltava piiskopilinnuse juurde. Aastal 1625 eraldati sellest Devēne alad, mis liideti Bērzaunega. Aastal 1697 eraldati Liepmuiža-Vestiena kihelkond Ērgļi-Ogre kihelkonnast iseseisvaks kihelkonnaks. Aastal 1680 eraldati sellest Liepmuiža kihelkond, sinna püstitati siis ka puukirik. Sealsed maad olid  hõredalt asustatud. Nii lubas Katariina II 1766. aastal sinna asuda saksa kolonistidel. Kokku asus Saksamaalt sinna elama 321 inimest. Sealsetel kolonistidel olid eriõigused: nad olid vabad inimesed, neil oli õigus pidada saksakeelset kooli, kasutada oma keelt ja õigus omavalitsusele, ka puudus neil sõjaväekohuslus. Kohalikult mõisnikult rentisid nad kõrtsi ja veskit.

1773. aastal ühendati Liepmuiža ja Vestiena kihelkonnad, Liepmuiža-Vestiena kihelkonnaks.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Liepmuiža kihelkonnas üks kihelkonnakool, kus oli 10 õpilast.

## Liepmuiža kihelkonna mõisad
*Irši (*Hirschenhof*) riigimõis
*Lanstupe (*Lambsdorfshof*) rüütlimõis, hiljem Ozoli kõrvalmõis
*Liepkalne (*Pastorat-Linden-Festen*) kirikumõis
*Ozoli (*Ohselshof*) rüütlimõis
Palsmane kihelkond

**Palsmane kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Palzmar*, läti keeles *Palsmanes draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Valga kreisis. See moodustati aastal 1783.

## Ajalugu
1688. aastal oli Palsmane Smiltene filiaalkirik, kuid 1697. aastal oli Palsmane kirikus ametis oma pastor. Seejärel liideti kihelkond Aumeistri kihelkonnaga, millest sai 1728. aastal iseseisev kihelkond.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Palsmane ja Aumeistri kihelkonnas kaks kihelkonnakool, kus oli 64 õpilast, vallakoole ei olnud.

## Palsmane kihelkonna mõisad
* Mēri (*Mehrhof*) rüütlimõis
* Palsmane (*Pastorat Palzmar*) kirikumõis
* Palsmane (*Palzmar*) rüütlimõis
* Rauza (*Rausenhof*) rüütlimõis
* Vizla (*Friedrichshof*, varm *Wissel*) rüütlimõis

## Kirjandus
* Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Gabrielle à la rose

„**Gabrielle roosiga**“ (prantsuse keeles „*Gabrielle à la rose*“) on prantsuse kunstniku Auguste Renoiri õlimaal lõuendil.

1911. aastal valminud teos asub Orsay muuseumis Pariisis.

## Viited
Ērgļi-Ogre kihelkond

**Ērgļi-Ogre kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Erlaa-Ogershof*, läti keeles *Ērgļu-Ogres draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu kreisis. 

Esimese kiriku rajas Ērgļi vasallilinnuse juurde Engelbrecht von Tiesenhausen aastal 1355. Luteri kihelkonnaks kujunes see aastal 1540.

Põhjasõjale eelneva näljahäda, sõja ja sellega kaasnenud katkuepideemia tagajärjel suri ligi 60 % kihelkonna elanikest.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Ērgļi-Ogre kihelkonnas kaks kihelkonnakooli, kus oli kokku 81 õpilast.

Kihelkonna abikirikuks olnud Ogre kiriku hoone hävis teise maailmasõja lahingutes,  nagu ka Ērgļi kirik. Varemetes kirikuhoone asemele ehitati Ērgļis parteimaja, mis hiljem Ērgļi vallamajana kasutust leidis. Kohalik kogudus jäi aga ilma ruumideta ja pidi hakkama kooskäimisteks kasutama Jumurda kalmistu kabelit.

Aastal 1990 kujunes Ogre piirkonnast iseseisev Vecogre kogudus.

## Ērgļi-Ogre kihelkonna mõisad
*Cirsti (*Zirsten*) rüütlimõis, fideikomiss
*Ērgļi-Ogre (*Erlaa-Ogershof Pastorat*) kirikumõis
*Ērgļi (*Schloß Erlaa*) rüütlimõis, fideikomiss
*Jumurda (*Jummerdehn*) rüütlimõis
*Katriņa (*Katharinenhof*) rüütlimõis
*Ogre (*Ogershof*) rüütlimõis
*Vējava (*Fehgen*) rüütlimõis

## Viited

## Kirjandus
* Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Madame Charpentier et ses enfants

**"Proua Charpentier lastega"** (prantsuse keeles *Madame Charpentier et ses enfants*) on prantsuse kunstniku Auguste Renoiri õlimaal lõuendil. Põrandal on landseeri tõugu koer.

1878. aastal valminud teos asub Metropolitani Kunstimuuseumis New Yorgis.

## Viited
Pavel Dõmov

**Pavel Dõmov** (sündinud 31. detsembril 1993 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja). Ta mängib Eesti Meistriliiga klubis Tallinna FC Flora.

## Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Dõmov 19. novembril 2016 sõpruskohtumises Saint Kittsi ja Nevise vastu. Samas mängus tegi oma debüüdi ka Janar Toomet.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 19. november 2017*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 23. november 2016*

## Saavutused
### Klubi
;Tallinna FC Infonet:
* Meistriliiga: 2016
* Evald Tipneri karikas: 2017
* Eesti Superkarikas: 2017

;Flora
* Meistriliiga: 2019

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud