Hirimotu keel

**Hirimotu keel** on austroneesiapõhjaline pidžinkeel, mis põhineb motu keelel; on selle lihtsustatud versioon. Inglise keeles on hirimotu keele alternatiivsed nimed on *Hiri*, *Pidgin Motu*, *Police Motu*. Hüüdnimi Police Motu ('politsei-motu') tuleneb sellest, et koloniaalajal võtsid selle keele kasutusele just ametivõimud. Nimetuse hirimotu esimene pool *hiri* tuleb motukeelsest sõnast, mis tähistab motude sooritatud pikki merekaubareise.

Hirimotu ja motu keeled on leksikaalselt sarnased, kuid grammatiliselt ja fonoloogiliselt erinevad, mis tähendab, et hirimotu kõnelejad ei mõista motu keelt ning motu keele kõneleja, kes pole kunagi hirimotuga kokku puutunud ei saa sellest aru.
 
Hirimotu on üks Paapua Uus-Guinea kolmest ametlikust riigikeelest. Seda kõneldakse Port Moresby piirkonnas, Keskprovintsis, Oro provintsis, Gulfi provintsis, Lääneprovintsisis ja Milne Bay provintsis.
 
Hirimotu keelt kõneleb emakeelena vähe inimesi. Teise keelena kõnelejaid on 120 000 (1989 J. Holm). Hirimotu populaarsus Paapua Uus-Guineas üha väheneb.
Tänapäeval kõneleb hirimotu keeles pigem vanem põlvkond, uuemad põlvkonnad kasutavad pigem inglise või tok pisini keelt.

Hirimotu on kaubavahetuskeel. See loodi, et austroneesia keelte kõnelejad ja mittekõnelejad saaksid kaupu vahetada ning lihtsamalt üksteisest aru. 

## Sõnavara
Tänapäevane hirimotu sõnavara tuleb enamjaolt motu keelest. Selle all mõeldakse eelkõige elementaarset sõnavara nagu lihtsad tegusõnad, kehaosad, kõige tavalisemad/rohkem kasutatud nimisõnad, sugulust näitavad terminid, asesõnad ja mitmed sõnad, mille tõid 1870. aastatel Paapua Uus-Guineasse Lõunamere saare pastorid. Sinna kuuluvad näiteks sõnad *pakosi* (käärid), *tamaka*(kingad), *pavapavana* (kuningas). Ülejäänud hirimotu sõnavara koosneb teistest paapua keeltest laenatud sõnadest või muudest inglise keele variatsioonidest, mida on läbi sajandite Uus-Guineas kõneldud, näiteks *rais* (riis), *ti* (tee), *kesikesi* või *pisikesi* (küpsis). Väike osa hirimotu sõnavarast koosneb sõnadest, mis tulevad keeltest, mis nii on kui ka ei ole motuga suguluses, näiteks *o kapode* (oi, vabandust), *dimdim* (valge mees) pärinevad ilmselt austroneesia keelkonda kuuluvast suau keelest.

## Arvsõnad
Kümme esimest arvsõna Hirimotu keeles on:

## Murded
Hirimotu keeles on kaks murret: austroneesia ja paapua murre. Mõlemad on grammatiliselt ja sõnavara mõttes austroneesia murded. Paapua murre oli keele kõrgajal laialdamaselt kasutusel ja seda kasutati alates 1964. aastast standardina ametlikult avaldatud teostes. Austroneesia murre on grammatiliselt ja fonoloogiliselt sarnasem motule, selle sõnavara on laiem ja sarnasem algkeelele. Selle tõttu peeti seda korrektseks murdeks.

## Fonoloogia
Hirimotu keeles on 5 täishäälikut: a, e, i, o, u.

Hirimotu keeles on 12 konsonanti: /p, b, t, d, k, g, m, n, v, l/r, s, h/.

Algselt oli hirimotu fonoloogia väga sarnane motu keele fonoloogiaga, aga kui hirimotu arenes üha rohkem pidžinkeeleks, hakkas hääldus peegeldama inimeste emakeelest tulenevaid individuaalseid erinevusi. Keeles arenesid kindlad muutused. Nendeks on:
*kontrast motu */l/* ja */r/* vahel on tavaliselt neutraliseeritud, mis tähendab, et sõnu *lau* (mina) ja *rau* (leht) hääldatakse samamoodi *lau*na.
*/h/ kaob hääldades tihti ära.
*motu kontrast */ao/* ja */au/*, */ae/* ja */ai/*, */oe/* ja */oi/* vahel on kadunud, seega iga paari hääldatakse vastavalt */au/, /ai/, /oi/*.
*motu *kw/gw+au* on vähendatud *ko*’ks, nagu sõnas *koraia* (Motu keeles *gwauraia* – millestki rääkima)
*erinevalt motu keelest ei ole hirimotus */g/* ja */ɣ/* eristatavad. Kui näiteks motus on selgelt eristatavad *guria* (matma) ja *ɣuria*(palvetama), siis hirimotus on need homonüümsed.

## Morfoloogia
Hirimotu keel on grammatiliselt palju lihtsam kui motu keel. Hirimotu keeles ei ole ebaregulaarseid tegusõnu.

Hirimotus kaovad ära motus esinevad kindlad asesõnalised alused ja sihitised, kasutatakse vabu asesõnu, mis on laenatud algest motust.

## Süntaks
Võrreldes motuga on hirimotu (ja ka lihtsustatud motu) palju lihtsama struktuuriga. Paljudes austroneesia keeltes esineb ebaharilik sõnajärg öeldis-alus-sihitis (VSO) või VOS.

Sõnajärg hirimotus varieerub. Olenevalt sellest kas alus ja sihitis on asesõna või nimisõna. On neli varianti:
*Kui mõlemad S ja O on nimisõnad,siis on sõnajärg S ese O V:

*Sisia  ese  boroma  ia   itaia* – Koer nägi siga.

Koer  siga  tema    nägema

*Kui S on nimisõna ja O on asesõna, siis sõnajärg on O be S ia V (vahel harva ka SVO):
*Lau  be  sisia  ia  itaia –    sisia  ia   itaia   lau.*- Koer nägi mind.

Mina     koer  see  nägema –  koer see nägema mina

*Kui S on asesõna ja O on nimisõna, on sõnajärg OSV:

*Sisia  lau  itaia.* – Ma nägi koera.

Koer mina nägi

*Kui S ja O on mõlemad asesõnad, on sõnajärg tavaliselt OSV, vahel harva ka SVO:

*Oi  lau  itaia. –   Lau  itaia   oi.* – Ma nägin sind.

Sina mina nägema – Mina nägema sina

## Keelenäide
**Kone be edeseni?* – Kus on rand?
**Bia gabuna be edeseni?* – Kus asub baar?

## Kirjaviis
Hirimotu keel kasutab ladina kirja. Hirimotu keeles on kirjutatud ka Braille kirjas.

## Viited