open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ofort

**Ofort** (prantsuse keeles *eau-forte*) on sügavtrükitehnika, mille puhul metallplaati katvasse happekindlasse kihti kraabitakse ofordinõelaga joonistus ja söövitatakse see happe abil metalli. Seejärel kaetakse plaat värviga, trükkimisel jätab söövituskohtades olev värv paberile kujutise.

**Ofort** on ka selles tehnikas tehtud teos.

## Töö käik

* Metallplaat kaetakse asfaltlakiga, mis kujutab endast happekindlat kihti. 
* Sellesse kihti kraabitakse ofordinõelaga joonistus. Kui söövitust teostatakse ainult ühe korra siis leiavad kasutust mitmed erineva suurusega nõelad. Kui aga söövitusi tehakse rohkem, siis piisab ka ainult ühe nõela kasutamisest, kuna saadavate joonte tugevuse määrab aeg, mis kulus söövitusprotsessis.
* Tihti kaetakse plaat joonistuse paremaks eristumiseks enne graveerimise algust tahmaga.
* Seejärel asetatakse plaat happesse. Valdavalt kasutatakse kas tsink- või vaskplaate, aga ka teras- või raudplaate (tsinkplaadid asetatakse lämmastikhappesse või soolhappesse, vask-, teras- ja raudplaadid asetatakse raudkloriidi).
* Pärast happekindla kihi eemaldamist kaetakse plaat trükivärviga. Värv hõõrutakse söövitusel tekkinud vagudesse ja ülejäänu pühitakse maha. Pilt kantakse plaadilt paberile trükipressi abil.
* Peened jooned kaetakse vahepeal kinni, et nad ei muutuks liiga sügavaks ja laiaks.
* Ofordiplaat on võrreldes vaselõikega (vasegravüüriga) tundlikum ja võimaldab 100–200 tõmmist.

## Ajalugu

Happega metallplaadi söövitamise menetlus leiutati 16. sajandil. Esimeseks on peetud Augsburgi relvameistrit Daniel Hopferit (u 1470–1536) ning tema katsetusi raudplaatidega, millest nii mõnigi on siiani säilinud.

Šveitslane Urs Graf (u 1485–1527/28) rakendas ofordi teadaolevalt esimest korda kunstis (sellealased tööd aastast 1513).

Seoses vaskplaadi kasutuselevõtuga algas ofordi võidukäik. Vaskplaadi kasutuselevõtjaks oli Saksamaa kunstnik Albrecht Altdorfer (u 1480–1538) 1519. aastal.

Ofordi kõrgpunkt saabus Rembrandti (1606–1669) loomingus.

## Ofort Eesti kunstis
Ofordiharrastusest olid haaratud paljud maalijad, näiteks Ernst von Liphart, Raadi mõisniku, tuntud kunstieksperdi ja kollektsionääri Karl Eduard von Lipharti poeg, tegi ofordis mitmed portreed, sealhulgas oma isast ja emast (1879). Düsseldorfis tegutsenud eestimaalaste Oskar Hoffmanni ja Eugen Dückeri ofordid ilmusid ühingute albumeis või tolleaegse perioodika kunstiliste kaasannetena. 

Nikolai Triik tegi Stieglitzi kunstikoolis õppides ofordi Giovanni Battista Tiepolo maali järgi (1905), Kristjan Raud – ofordid „Mehe pea” ja „Muhameedlane Mesopotaamiast” Müncheni Kunstiakadeemias Peter Halmi käe all (1902–1903). Raud on loonud ofordis ka kunstnik Gori Risti eksliibrise (1903). 

Aastal 1908 lõpetas Stieglitzi kunstikooli ofordi alal Alfred Kivi, hilisem Tallinna Kunsttööstuskooli joonistus-, graafika- ja stiliseerimisõpetaja, kelle oforti „Kiri” Gerard Terborchi järgi (1910) pidas Alfred Vaga ekslikult esimeseks Eestis. 

## Vaata ka
*Graafika
*Sügavtrükk
*Akvatinta

## Viited


## Välislingid

*Lääne-Euroopa varane graafika Tartu Ülikooli raamatukogus. Ofort
Stradivari

**Stradivari** (ladinapäraselt **Stradivarius**) oli itaalia viiulimeistrite perekond. 

Nende (eriti Antonio Stradivari) valmistatud viiuleid nimetatakse stradivaariusteks. 

Stradivaride perekonna viiulimeistrid olid
*Antonio Stradivari (1644–1737),
*Francesco Stradivari (1671–1743),
*Omobono Stradivari (1679–1742). 

Stradivaride suguvõsa elas Cremonas juba vähemalt 12.-13. sajandist. Varaseim selle nime mainimine on teada 1188. aasta maaeraldusdokumendist. Nime päritolu kohta on mitmeid teooriaid, see võib olla mitmuse vorm sõnast *Stradivare* ('tollimees') või tuleneb sõnapaarist *Strada averta*, mis Cremona dialektis on 'lahtine tee'.

## Viited
1000

**1000. aasta**

Sajandid: 9. sajand - **[[10. sajand]]** - 11. sajand

Aastakümned: 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad - **[[1000. aastad]]** - 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad

Aastad: 995 996 997 998 999 - **1000** - 1001 1002 1003 1004 1005

## Sündmused maailmas
* Asutati kristlik Ungari kuningriik
** István I krooniti Ungari kuningaks. 
* Islandil võttis Althing vastu ristiusu.
* Babülon jäeti maha.

## Sündinud
* 22. juuni - Robert I, Normandia hertsog
* 29. juuli - Lý Thái Tông, Đại Cồ Việti keiser
* Silvester III, paavst
* Yi Yuanji, Hiina maalikunstnik
* Irmgardis, Saksa aadlidaam ja pühak
* Adalbert, Bremeni peapiiskop
* ...

## Surnud
* 9. september – Olav Tryggvason, Norra kuningas
* García Sánchez II, Pamplona kuningas (hinnanguline surmaaeg)
* Fantinus, Itaalia eremiit ja pühak
* Ælfthryth, inglaste konsort-kuninganna (hinnanguline surmaaeg)
* Minamoto no Shigeyuki, Jaapani luuletaja
Kääbusjõehobu

**Kääbusjõehobu** (*Choeropsis liberiensis*) on üks kahest jõehobulaste sugukonda kuuluvast sõraliste liigist.

## Levila

Kääbusjõehobu on levinud Lääne-Aafrika vihmametsades ja soodes. Tal on kaks alamliiki: *C.l. liberiensis*, kes elab Sierra Leones, Elevandiluurannikul ja Libeerias, ning *C.l. heslopi*, kes elab Nigeerias Nigeri jõe deltas.

## Välimus

Kääbusjõehobu õlakõrgus on 77–83 cm ja kaal 250–260 kg. Tüvepikkus on 1,5 meetrit.

Kääbusjõehobu keha on mõnevõrra saledam kui jõehobul. Neid saab eristada ka hammastiku järgi: kääbusjõehobu alalõualuul on vaid üks paar lõikehambaid. Tema nahk on mustjaspruun ja karvutu.

## Eluviis

Kääbusjõehobu on peidulise eluviisiga ja elab üksildaselt. Kõikjal oma levilas on ta haruldane ja üksnes vähestel eurooplastel on õnnestunud teda vabas looduses näha. Ta on ohustatud liik ja kantud maailma punasesse raamatusse.

Ta asustab aeglase vooluga veekogusid ürgses troopikametsas.

Ta liigub harjumuspärastel radadel, mis näevad välja nagu tunnelid. Ehmununa jookseb ta vette ja sukeldub käratult.

Ta on taimtoiduline loom, kes sööb nii vee- kui maismaataimi.

## Paljunemine

Kääbusjõehobu tiinus kestab umbes 30 nädalat (190–210 päeva). Korraga sünnib tavaliselt üks poeg.

Jõehobu sünnitab vees, aga kääbusjõehobu maismaal. Esimesel poegimisel loomaaias seda veel ei teatud. Loomaaia töötajad hoidsid emaslooma vees, vastsündinu tõmbas vett kopsu ja uppus.

Vastsündinu mass on 4,5–6,2 kg. Jalule tõuseb ta üsna varsti, aga ujuma ja sukelduma õpib ta tunduvalt hiljem.

## Kääbusjõehobud loomaaias

Euroopa loomaaeda sattusid kääbusjõehobud esmakordselt 1912. Alates 1931 on nad tehistingimustes ka poeginud.

Tallinna loomaaias elab 2022. aasta 13. juuli seisuga üks emane kääbusjõehobu Pupa (sündis 1983 Kaunase loomaaias, toodi Tallinna 1989). Tema paariline, isane kääbusjõehobu Holger sündis 1974 Kopenhaagenis, elas vahepeal Rostovis, toodi 1990 Tallinna loomaaeda ja suri 15. aprillil 2020, olles üks eakamaid maailma loomaaedades elanud kääbusjõehobusid. 1993. aastal sündis neil vasikas, kes aga suri teisel päeval, sest ema ei hoolitsenud ta eest. 12. septembril 1996 sündis neil vasikas Hampus, kes samuti suri enne täiskasvanuks saamist.  

## Viited

## Välislingid

*Piret Peensoo. "Hampus armastab põhku ja supelda" Eesti Päevaleht, 24. september 1996
Bruce Lee

**Bruce Jun-fan Lee** (hiina 李振藩; 27. november 1940 – 20. juuli 1973) oli hiina päritolu Ameerika ja Hongkongi filminäitleja, võitluskunstide õpetaja, režissöör, filmiprodutsent, stsenarist ja Jeet Kune Do võitluskunstide liikumise algataja. Teda peetakse üheks kõige mõjukamaks 20. sajandi võitluskunste viljelenud näitlejaks.

## Näitlejakarjäär ja selle mõju
Lee filmid, eriti tema etteasted mitmes Hollywoodi filmis, tõstsid Hongkongi võitluskunstide filmi traditsiooni uuele tasemele. Tema jälgedes said tuule tiibadesse paljud teised võitluskunstnikud nagu Jackie Chan, Jet Li ja Chuck Norris.

Lee filmid sütitasid Läänes suurt huvi Hiina võitluskunstide vastu. Tema filmid muutsid ning mõjutasid võitluskunste ja võitluskunstide filme kogu maailmas. Lee'st sai kultuuriikoon, eriti hiinlastele, kuna ta kujutas oma filmides hiina rahvuslust. 

## Võitluskunstid
Algselt oli ta Wing Chuni harrastaja, kuid loobus hiljem rangelt määratletud võitluskunstidest ning lõi erivõitluskunste kombineerides uue võitlemise süsteemi Jeet Kune Do. Vaatamata edukale filmikarjäärile, menule, mõjukusele ja loodud ikoonilisele kuvandile ei osutunud Bruce Lee saavutatud meisterlikkuse tase võrreldavaks selliste eelmise sajandi suurte võitluskunstnikega nagu Masutatsu Ōyama.

## Bruce Lee surm

10. mail 1973 varises Lee Golden Harvesti stuudios Hongkongis filmi "Enter the Dragon" dubleerimisel kokku: tal olid krambid ja peavalu. Lee toimetatid kiiresti haiglasse, kus tal diagnoositi ajuturse, mida püüti mannitooli manustamisega leevendada. 

20. juulil 1973 tutvus Lee Hongkongis George Lazenbyga, kellega plaaniti koos filmi teha. 
Lee naise Linda (21. märts 1945) sõnul kohtunud Lee surmapäeval ka Raymond Chow'ga, et arutada filmi "The Game of Death" tegemist.

Needsamad peaajutursele omased sümptomid, mis tekkisid ta esimesel kokkuvarisemisel, kordusid hiljem ka ta surmapäeval 20. juulil. 

Neurokirurg Peter Wu, kes päästis Lee elu ta esimese kokkuvarisemisel, leidis, et surma põhjus peaks olema kas reaktsioon marihuaanale või valu vaigistavale ravimile Equagesic. Kuid Wu loobus hiljem sellest seisukohast, märkides et:

"Professor Teare oli Scotland Yardist soovitatud kohtuekspertiisi spetsialist, kes toodi kui ekspert kanepi alal ja me ei saanud ta tunnistusele vastu rääkida. Marihuaana annus pole täpne ega prognoositav, aga ma pole kunagi kuulnud, et keegi sureb lihtsalt selle kasutamisest."

Mõne allika sõnul olevat Lee enne oma surma kurtnud peavalu ja saanud näitleja Betty Ting Peilt valuvaigistit Equagesic, mis sisaldab aspiriini ja lihaselõõgastit. Mõne allika kohaselt suri Lee ravimiallergiast põhjustatud ajuturse tagajärjel ja lahkamisel tuvastatud marihuaana jäljed tema surma ei põhjustanud.

## Isiklikku
Ta oli abielus Linda Lee Cadwelliga, neil olid/on poeg Brandon Lee ja tütar Shannon Lee.

## Viited

## Välislingid
*Bruce Lee Foundation 
*Intervjuu Bruce Leega
2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused

**2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused** olid XIX maailmameistrivõistlused jalgpallis. Need toimusid 11. juunist kuni 11. juulini 2010 Lõuna-Aafrika Vabariigis.

## Mängude toimumiskohad

17. märtsil 2006 FIFA kinnitas lõplikult MM-i võistluspaigad .





### MM-võistlustele pääsenud riigid

## Alagrupimängud

### A-alagrupp

----

----

### B-alagrupp

----

----

### C-alagrupp

----

----

### D-alagrupp

----

----

### E-alagrupp

----

----

#### F-alagrupp

----

----

### G-alagrupp

----

----

#### H-alagrupp

----

----

## Väljalangemismängud
### Turniiritabel

#### Kaheksandikfinaalid

----

----

----

#### Veerandfinaalid

----

----

----

#### Poolfinaalid

----

#### 3. koha mäng

#### Finaal

## Maskott

2010. aasta jalgpalli MM-i ametlik maskott oli **Zakumi**. *ZA* tähendab Lõuna-Aafrikat ja *kumi* tähendab paljudes LAV-i keeltes '10'. Zakumi on kollast ja rohelist värvi.

## Pall

Ametlik pall 2010. aasta MM-il oli Adidase toodetud **Jabulani**, mille nimi tähendab suulu keeles "toob rõõmu kõigile". Pallil on 11 värvi – täpselt sama palju on ametlikke keeli LAV-s ning sama palju on korraga ühe meeskonna mängijaid platsil. Oma eelkäijatest ehituselt erinev pall on pälvinud ohtralt kriitikat ning selle käitumist on nimetatud ettearvamatuks.

## Galerii

File:Watching South Africa & France match at World Cup 2010-06-22 in Soweto 13.jpg|Vuvuzelad
File:2010 FIFA World Cup Spain with cup.JPG|Hispaania koondis võidukarikaga


## Vaata ka
*2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste meeskonnad

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
*MM 2010 Lõuna-Aafrika Vabariik
998

**998. aasta**

Sajandid: 9. sajand - **[[10. sajand]]** - 11. sajand

Aastakümned: 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad  - **[[990. aastad]]** - 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 

Aastad: 993 994 995 996 997 - **998** - 999 1000 1001 1002 1003 

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Aaron Spelling

**Aaron Spelling** (22. aprill 1923 Dallas Texas – 23. juuni 2006 Los Angeles California) oli USA teleprodutsent, populaarsete teleseriaalide "Melrose Place", "Charlie inglid", "Beverly Hills 90210" ja "Dünastia" tootja.

Guinnessi rekordite raamatu andmetel on Spelling olnud ajaloo kõige viljakam teleprodutsent. Produtsendina on ta kaasa löönud üle 200 telefilmi ja -sarja tootmisel.

Spellingi toodetud telesarjade hulka kuuluvad "Starsky and Hutch", "Family", "Hotel", "Daniel Boone", "The Rookies", "Charlie inglid", "Lembelaev", "Vega$", "Hart to Hart", "Dünastia", "The Colbys", "T.J. Hooker", "Nightingales", "Beverly Hills 90210", "Melrose Place", "", "7th Heaven" ja "Võluvägi"

## Perekond

Aaron Spelling oli kaks korda abielus. Aastal 1953 abiellus ta näitleja Carolyn Jonesiga ja aastal 1968 Carol Jean Mareriga (Candy Spelling). Viimasega oli tal kaks last, tütar Victoria Davey Spelling (Tori Spelling) ja poeg Randy Spelling. Mõlemad lapsed mängisid ka tema loodud sarjades. Tori mängis seriaalis "Beverly Hills 90210" ja Randy sarjas "Sunset Beach".

## Välislingid

*Aaron Spellingist Internet Movie Database (IMDb)
Portland (Maine)

**Portland** (varem *Falmouth*) on USA Maine'i osariigi suurim linn, Cumberlandi maakonna halduskeskus.

Elanike arv on 2004. aasta juuli seisuga 63 905.

#### Vaata ka
*Falmouthi põletamine
El Carmeni ringkond

**El Carmeni ringkond** on 3. järgu haldusüksus (ringkond) Costa Rica pealinna San José keskkantonis. 

Ringkonna pindala on 1,49 ruutkilomeetrit, elanike arv 3360 (2000. aasta rahvaloendus). 

Ringkonnas on kaubandus- ja teenindusasutused ning elamud. 

Ringkond koosneb järgmistest linnaosadest (*barrios*):
*Amoni linnaosa 
*Aranjuezi linnaosa 
*California linnaosa 
*Empalme linnaosa
*Escalante linnaosa 
*Otoya linnaosa 

Tähtsamad asutused on: 
*Välissuhete ja Kultuse Ministeerium (*[[Ministerio de Relaciones Exteriores y Culto]]*) 
*Rahvuslik Kindlustusinstituut (*[[Instituto Nacional de Seguros]]*)
*Seadusandlik Kogu (*[[Asamblea Legislativa]]*) 
*Valimiste Ülemkohus (*[[Tribunal Supremo de Elecciones]]*) 
*Rahvusraamatukogu (*[[Biblioteca Nacional]]*) 
*haigla *[[Hospital Calderón Guardia]]*
*Rahvuslik Kultuurikeskus (*Centro Nacional de la Cultura*)

Tähtsamad vaatamisväärsused on:
*Morazáni park (*Parque Morazán*) 
*Hispaania park (*Parque España*) 
*Simón Bolívari loomaaed (*Parque Zoológico Simón Bolívar*) 
*Jade muuseum (*[[Museo de Jade]]*)
*Aranjuezi spordikompleks (*Polideportivo Aranjuez*) 
*Rahvuspark (*[[Parque Nacional]]*)
El Carmen

**El Carmen** on linn Argentinas Jujuy provintsis, El Carmeni departemangu halduskeskus. 

Kõrgus merepinnast on 1164 m.

Linna elanike arv on 14 953 (2001. aasta rahvaloendus). 

Linnapea (*intendente*) on Celia Susana Monaldi. 

Sihtnumber on Y4603.

## Välislingid
Cartago

**Cartago** on linn Costa Ricas, Cartago provintsi keskus. Asub 22 km riigi pealinnast San Josést idas Irazú vulkaani jalamil. 2008. aastal oli linna elanike arv 156 600.

Linn asutati 1563. aastal hispaania konkistadooride poolt ja oli 1823. aastani Costa Rica pealinn.

Pärast Kesk-Ameerika lahkulöömist Hispaaniast 1821. aastal oli linn koos Herediaga üks kahest, mis toetasid anneksiooni Mehhiko keisririigi koosseisu. Põhjuseks oli, et Cartagos ja Heredias elasid peamiselt aristokraatlikud maaomanikud, kes tahtsid oma koloniaalajastu privileege säilitada ja arvasid, et Mehhiko keisririigi koosseisus oleksid need paremini kaitstud, vastandudes nii iseseisvat Costa Rica vabariiki toetanud liberaalsetele San José ja Alajuela kaupmeestele. 5. aprillil 1823 toimunud Cartago ja San José vahel asuvas Ochomogo orus toimunud lahingu võitsid vabariiklased, mispeale kuulutati San José Costa Rica uueks pealinnaks.

1830. aastatel proovis Cartago uuesti saada pealinnaks, nn. kiirabiseadusega (Ley de la Ambulancia) pidi riigi pealinn iga nelja aasta järel vahetuma San José, Cartago, Heredia ja Alajuela vahel. Kui aga San Josést pärit riigipea Braulio Carrillo otsustas seaduse 1835. aastal tühistada ja rajada San José ja Heredia vahele uue neutraalse pealinna San Juan del Murciélago, nimetas Cartago linnavalitsus uueks riigipeaks Nicolás Ulloa Soto, kes pidi seaduse taastama. Temaga liitusid ka Heredia ja Alajuela, moodustades Kolme Linna Liiga. Kaks nädalat jooksul toimunud Liigasõjas jäi aga Liiga alla ja San José kindlustas end pealinnana.

Aastal 1723 hävitas linna vulkaanipurse. Suuri purustusi põhjustasid maavärinad aastatel 1822, 1841 ja 1910.

Cartago on palverännakute sihtpunkt. Linna Basílica de Nuestra Señora de Los Ángelese kirikus säilitatakse Musta Madonnat (*La Negrita*), millel arvatakse olevat ravitoime.

## Viited
990. aastad

**990. aastad**

Sajandid: 9. sajand &ndash; **[[10. sajand]]** &ndash; 11. sajand

Aastakümned: 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad  &ndash; **[[990. aastad]]** &ndash; 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 

Aastad: 990 991 992 993 994 995 996 997 998 999

----

## Sündmused maailmas

* Sei Shōnagon kirjutas "Padjaraamatu"

## Sündmused [[Eesti]]s

*...

## Sündinud

*...

## Surnud

*...
Tahkumine

**Tahkumine** ehk **tahkestumine** on aine faasi muutumise protsess, mille puhul vedelik muutub tahkiseks. 

Tahkumine on sulamise vastandprotsess.

Tahkumisel väheneb enamiku ainete eriruumala ning rõhu tõstmisel suureneb tahkumistemperatuur. Vastupidi käituvad aga näiteks vesi, räni, gallium ja muud ühendid.

Vee ja vesilahuste tahkumist nimetatakse ka **[[külmumine|külmumiseks]]** ehk **[[jäätumine|jäätumiseks]]**. Amorfsete ainete (nt klaasi) tahkumist nimetatakse ka **[[hangumine|hangumiseks]]**.

## Vaata ka
*Hangumine
*Külmumine

## Viited
Sulamissoojus

**Sulamissoojus** on soojushulk, mis on vajalik ühe massiühiku tahke aine muutmiseks sama temperatuuriga vedelikuks. Sulamissoojus võrdub tahkumissoojusega.

Sulamissoojuse tähis on \lambda (lambda) ja SI mõõtühik džaul kilogrammi kohta (J/kg). 
Sulamissoojust arvutatakse valemiga
: \lambda=\frac{Q}{m},
kus Q on soojushulk, mille aine sai sulamisel (või mis eraldus tahkumisel) ja m on sulava aine mass.

Näiteks jää sulamissoojus on 330 000 J/kg, s.t, et ühe kg jää sulatamiseks kulub 330 000 džauli energiat.

## Vaata ka
*Aurustumissoojus
990

**990. aasta**

Sajandid: 9. sajand - **[[10. sajand]]** - 11. sajand

Aastakümned: 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad  - **[[990. aastad]]** - 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 

Aastad: 985 986 987 988 989 - **990** - 991 992 993 994 995

## Sündmused maailmas

* Kiievi-Vene võttis kasutusele Juliuse kalendri.

## Sündinud

* Mieszko II, Poola kuningas

## Surnud

* ...
Džaul

**Džaul** (tähis **J**) on (SI) töö, energia ja soojushulga mõõtühik rahvusvahelises mõõtühikute süsteemis. SI-süsteemi põhiühikute kaudu avaldub džaul kujul 
:\rm 1\ J = 1\ \frac{kg \, m^2}{s^2}.

Džaul on nimetatud inglise füüsiku James Prescott Joule'i järgi. 
## Definitsioon
Üks džaul on energia hulk, mis kulub keha liigutamiseks ühe meetri võrra, rakendades sellele jõudu 1 njuuton (N). 

Üks džaul on veel:
* Töö, mida tuleb teha, et liigutada ühe kuloni suurune elektrilaeng läbi ühevoldise potentsiaalide vahe. Seda seost saab kasutada voldi defineerimiseks.
* Töö, mida tuleb ühtlaselt teha, et toota ühe vati suurune võimsus üheks sekundiks, s.o üks vattsekund (vaata ka kilovatt-tund). Seda seost saab kasutada vati defineerimiseks.
* Töö, mis tuleb teha ühe kilogrammi raskuse keha tõstmiseks maapinnast ligikaudu 10 sentimeetri kõrgusele.
* Termiline energia, mis kulub ühe grammi vee temperatuuri tõstmiseks 0,239 kraadi võrra.
## Džauli seos muude energiaühikutega

## Džaul ja [[jõumoment|jõumomendi]] ühik [[njuutonmeeter]]
Kuna džaul on skalaarne suurus (suund puudub), siis eristub ta jõumomendi ühikust njuutonmeeter, mis on vektoriaalne suurus (suurus, mis sisaldab suunda). Seega pole 1J sama mis 1 Nm. Kui jõumomendi puhul tähistab meeter n-ö kangi õla pikkust, mille otsale avaldub jõud 1 N, siis töö, mida sellise kangi liigutamisega tehakse, arvestab liikumisteed 1 meetri võrra.  

## Vaata ka

* energia

## Välislingid
*   Energiaühikute teisendamine
Kalor

**Kalor** (lad *calor* ’soojus, kuumus’; tähis **cal**) on mittesüsteemne (SI-väline)soojushulga mõõtühik. 1956. aastast on kasutusel rahvusvaheline kalor: 1 kalor on soojushulk, mis vastab 4,1868 J (džauli) suurusele tööle. Seda seost nimetatakse ka soojuse mehaaniliseks ekvivalendiks. 

Kuigi kalor ei ole meetermõõdustiku ühik, kasutatakse seda siiski kooskümnendeesliitega kilo- ja mega-, tähistamaks vastavalt kalori 1000- ja 1&nbsp;000&nbsp;000-kordset väärtust.

## Ajaloost
Esimesena kirjeldas kalorit soojusühikuna Nicolas Clément 1824. aastal. Kalorit defineeritakse üldiselt kui energiat, mis kulub 1 grammi vee temperatuuri tõstmiseks 1&nbsp;°C võrra. Vee erisoojus sõltub aga temperatuurist ja rõhust ning seda on keeruline suure täpsusega mõõta. Seepärast on esitatud mitmesugustel mõõtetingimustel põhinevaid määratlusi.

Kõige laiemalt on olnud kasutusel määratlus, mille kohaselt 1 kalor on võrdne soojushulgaga, mis kulub 1 cm3 puhta vee temperatuuri tõstmiseks väärtuselt 14,5 °C väärtuseni 15,5 °C normaalrõhul (tähis cal15).

## Kalori kasutamine tänapäeval
Tänapäeval kasutatakse kilokalorit peamiselt toidu kalorsuse (energiaväärtuse) väljendamiseks, samuti organismis toitainete oksüdatsioonil (põlemisel) tekkiva energia näitamiseks (nt aktiivsusmonitoris). 

Ingliskeelsetes maades on toitainete energiaväärtuse mõõtühikuks nn suur kalor (ingl *large calorie* ehk *kilogram calorie*), mille tähis on Cal (suure algustähega); seega 1 Cal = 1 kcal. Niisuguse tähistusviisi tõttu kasutatakse üldkeeles sageli ekslikult nimetust "kalor" kilokalori asemel.

Euroopa Liidu maades näidatakse toiduaine andmetes energiaväärtust kilokalorites (kcal) kilodžauli (kJ) järel, näiteks 1000 kJ / 239 kcal.

## Vaata ka
*džaul
*kalorimeetria

## Viited

## Välislingid
* Ühikute kiirteisendaja
Erlangen

**Erlangen** on kreisivaba linn Saksamaal Baieri liidumaal. Asub Regnitzi jõe ääres, Nürnbergi kesklinnast ligikaudu 16 km põhjas.

Erlangenis asub Erlangen-Nürnbergi Friedrich-Alexanderi ülikool.

Linnas on mitmed Siemensi tehased.

## Viited

## Välislingid

*Erlangeni koduleht
Sulamine

**Sulamine ** on aine faasi muutumise protsess, kus tahke aine muutub temperatuuri tõstmisel vedelikuks. Tahke aine muutmist vedelikuks nimetatakse **sulatamiseks**. Temperatuuri, millel sulamine toimub, nimetatakse sulamistemperatuuriks.

Vastupidine protsess sulamisele on tahkumine (vee puhul külmumine), kus vedelik muutub tagasi tahkiseks. Ainete sulamis- ja tahkumistemperatuurid on üldiselt samad.

Aine sulatamiseks on vaja kulutada energiat ning aine tahkumisel eraldub energia vastavalt funktsioonile

:\Delta Q = \lambda \cdot m, 
kus
:\Delta Q on sulamiseks või tahkumiseks vajalik soojushulk ehk energia hulk J;
:\mathbf\lambda  on aine sulamissoojus J/kg;
:m on aine mass kg.
	
Üldiselt on vedelik väiksema tihedusega kui sama aine tahkelt. Selliste ainete korral soodustab rõhu vähendamine sulamist – rõhu alandamisel sulamistemperatuur langeb. Nende ainete korral, mis  võivad olla vedelas olekus tihedamad kui tahkes faasis, saab sulamistemperatuuri alandada rõhu tõstmisega. Niisugune aine on näiteks vesi, mis on kõige tihedam 4 °C juures ja mille maht külmumisel suureneb.

## Vaata ka
*sulamissoojus
992

**992. aasta**

Sajandid: 9. sajand - **[[10. sajand]]** - 11. sajand

Aastakümned: 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad  - **[[990. aastad]]** - 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 

Aastad: 987 988 989 990 991 - **992** - 993 994 995 996 997 

## Sündmused maailmas

* Bolesław I Chrobry sai Poola vürstiks.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Mieszko I
1050

**1050. aasta**

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Aastakümned: 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad - **[[1050. aastad]]** - 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad

Aastad: 1045 1046 1047 1048 1049 - **[[1050]]** - 1051 1052 1053 1054 1055

----

## Sündmused maailmas
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* ...

## Sündinud
* 11. november – Heinrich IV, Saksa-Rooma keiser

## Surnud

* ...
El Carmen (täpsustus)

***El Carmen*** on hispaania keeles lühend väljendist *Nuestra Señora del Carmen* 'Karmeli mäe Püha Neitsi Maarja ehk Karmeli mäe Jumalaema'. 

Karmeli mäe Jumalaemale on pühitsetud kirikuid, mille järgi on nime saanud mitmed kohad hispaaniakeelses maailmas:

***[[El Carmen]]**, linn Argentinas Jujuy provintsis, El Carmeni departemangu halduskeskus
****[[El Carmeni departemang]]** Argentinas Jujuy provintsis
***[[El Carmen (Ecuador)|El Carmen]]**, asula Ecuadoris Manabí provintsis
****[[El Carmeni kanton]]** Ecuadoris Manabí provintsis
***[[El Carmen (Mendoza)|El Carmen]]**, asula Argentinas Mendoza provintsis
***[[El Carmen (Boliivia)|El Carmen]]**, asula Boliivias Santa Cruzi departemangus
***[[El Carmeni vald (Chocó)|El Carmeni vald]]** Colombias Chocó departemangus
***[[El Carmeni vald (Norte de Santander)|El Carmeni vald]]** Colombias Norte de Santanderi departemangus
***[[El Carmeni vald (El Salvador)|El Carmeni vald]]** El Salvadoris La Unióni departemangus
***[[El Carmeni vald (Tšiili)|El Carmeni vald]]** Tšiilis
***[[El Carmeni vald (Mehhiko)|El Carmeni vald]]** Mehhikos Nuevo Leóni osariigis
***[[El Carmeni distrikt]]** Costa Ricas  San José keskkantonis

**El Carmeni kirik** on muuhulgas:
*Costa Ricas San Josés (**[[El Carmeni kirik (San José)|''El Carmen'']]**)
*El Salvadoris Santa Teclas (**[[El Carmeni kirik (Santa Tecla)|''Iglesia El Carmen'']]**) 

## Vaata ka
*Salinas de El Carmen Hispaanias Las Palmase provintsis Antigua vallas
**[[Barri del Carme]]*, Valencia linnaosa

## Välislingid
Merced

***Merced*** on hispaaniakeelne sõna, mis tähendab '(Jumala) arm'.

**Merced** on mitme koha nimi:
***[[Merced (California)|Merced]]** on linn USA-s California osariigis. 
****[[Mercedi maakond]]** on California osariigis.
****[[Mercedi jõgi]]** on California osariigis. 
***[[Mercedi ringkond]]** on Costa Ricas San José keskkantonis. 
***[[Mercedi linnaosa]]** on Costa Ricas San José keskkantonis Hospitali distriktis. 

***[[Merced (protsessor)|Merced]]** oli protsessor Itaniumi  eelkäija. 

## Vaata ka
*La Merced
*Mercedes
San Jose

**San Jose** on linn USA-s California osariigis San Francisco lahe lõunakaldal *[[Silicon Valley]]* territooriumil.

See on
Santa Clara maakonna halduskeskus ja Silicon Valley mitteametlik pealinn.
 
San Jose on elanike arvult Põhja-California suurim linn, kolmas linn California osariigis Los Angelese ja San Diego järel ja USA kümnes linn.

Viimastel aastatel on ta kandnud tiitlit *The Safest Big City in America* ('kõige turvalisem suur linn Ameerikas').

Alates 3. aprillist 1979 on linna pitsatil ja blankettidel kasutatav linna ametlik nimi linnanõukogu otsusega **City of San José**. 

San Jose (San José) oli esimene asula Hispaania asumaal Nueva Californias (hiljem Alta California). See rajati 1777. Algselt elasid seal talunikud, kes tootsid läheduses paikneva sõjaväebaasi personalile toitu. 

Linn oli California osariigi esimene pealinn (alates 1850. aastast). 

Pärast Teist maailmasõda muutus San Jose põllumajanduskeskusest suureks elamupiirkonnaks algul sõjaveteranidele ja noortele peredele, 1970. aastatel ka Silicon Valley töötajatele.

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Hospitali ringkond

**Hospitali ringkond** ('haigla ringkond') 3. järgu haldusüksus (ringkond) Costa Ricas San José keskkantonis.

Ringkonna pindala on 3,38 ruutkilomeetrit ja elanike arv 24 393 (2000. aasta rahvaloendus). 

Ringkond on kaubanduspiirkond. 

Hospitali ringkonnas on järgmised linnaosad (*barrios*):

*Almendrarese linnaosa 
*Angelese linnaosa 
*Barrio Cuba 
*Bolívari linnaosa 
*Cariti linnaosa 
*Corazón de Jesúsi linnaosa 
*Cristo Rey linnaosa 
*Dolorosa linnaosa 
*Mercedi linnaosa 
*Pacífico linnaosa 
*Pinose linnaosa 
*Salubridadi linnaosa 
*San Bosco linnaosa 
*San Francisco linnaosa 
*Santa Lucia linnaosa 
*Silose linnaosa

Tähtsamad asutused on:
*San Juan de Diosi haigla (*[[Hospital San Juan de Dios]]*) 
*Rahvuslik Lastehaigla (*[[Hospital Nacional de Niños]]*) 
*Sotsiaalse Kaitse Koondis (*[[Junta de Protección Social]]*) 
*San José linnavalitsus (*Municipalidad de San José*) 
*Costa Rica Pank (*[[Banco de Costa Rica]]*)

Tähtsamad vaatamisväärsused on: 
*Keskpark (*[[Parque Central]]*) 
*Melico Salazari rahvateater (*[[Teatro Popular Melico Salazar]]*) 
*La Mercedi park (*[[Parque La Merced]]*) *Mayoreo turg (*[[Mercado de Mayoreo]]*) *kalmistu *[[Cementerio Metropolitano]]*
Hospital

**Hospital** (iiri keeles *An tOspidéal*) on linn Iirimaal Munsteri provintsis Limericki krahvkonnas. 

Elanike arv oli 2006. aasta andmetel 1206. 

Linn on ühe versiooni järgi saanud nime hospitaliitide järgi,  kes rajasid sinna 1215 katedraali. Katedraalis on kolm arheoloogilist huvi pakkuvat hauda 13. ja 14. sajandist.
Vigala valla lipp

**Vigala valla lipp** on Rapla maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Vigala valla lipp.

Riigisekretär kinnitas lipu 16. aprillil 2002.

Lipu autor on Tõnu Kukk.

## Lipu kirjeldus
Vigala valla lipp on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud kaheks horisontaalseks laiuks, millest ülemine on valge ja alumine punane. Laiud moodustavad vastavalt 5/7 ja 2/7 lipu laiusest. Valge laiu keskel on must tagajalgadele tõusnud punaste manustega koer.

Lipu normaalsuurus on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

## Põhjendus
Vigalas sündinud Matthias Johann Eisen on kohaliku rahva suust üles kirjutanud muistendid, milles kajastuvad Vigala valla inimeste uskumused ja õnneigatsus. Nende hulgas on ka legend mille järgi on kujundatud valla lipp ja vapp. Legendi järgi kulgeb Vigala kiriku juurest maa-alune tee Vigala mõisa. Teel aga peab vahti suur, must koer, kelle valvata on raudukse taga olev varandus. Varanduse asukoht on jäänud tänini saladuseks. Lipu punane värv on valitud Vigala pulmavaipade koloriidi järgi.

## Vaata ka
*Vigala valla vapp

## Välislingid
*Vigala valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Mercedi ringkond

**Mercedi ringkond** 3. järgu haldusüksus (ringkond) Costa Ricas San José keskkantonis.

Ringkond pindala on 2,29 ruutkilomeetrit ja elanike arv 13 676 (2000. aasta rahvaloendus)

Ringkond on põhiliselt kaubanduspiirkond. 

Mercedi ringkonnas on järgmised linnaosad (*barrios*):
*Bajos de la Unióni linnaosa 
*Clareti linnaosa 
*Coca Cola linnaosa 
*Iglesia Florese linnaosa 
*Las Luisase linnaosa 
*Mántica linnaosa 
*México linnaosa 
*Paso de la Vaca linnaosa 
*Pitahaya linnaosa 
*Rincón de Cubillose linnaosa

Tähtsamad asutused on:
*Costa Rica Rahvuspank (*[[Banco Nacional de Costa Rica]]*) 
*Costa Rica Keskpank (*[[Banco Central de Costa Rica]]*) 
*Costa Rica Post (*Correos de Costa Rica*)

Tähtsamad vaatamisväärsused on: 
*Costa Rica Teadus- ja kultuurikeskus (Laste Muuseum) (*[[Centro Costarricense de la Ciencia y la Cultura]] (Museo de los Niños)*) 
*Keskturg (*Mercado Central*)
*Borbóni turg (*Mercado Borbón*) 
*Paso de la Vaca turg (*[[Mercado Paso de la Vaca]]*) 
*La Mercedi kirik (*[[Iglesia La Merced]]*)
Fenerbahçe SK

:*Korvpallisektsiooni kohta vaata artiklit [[Fenerbahçe SK (korvpall)]]*

**Fenerbahçe Spor Kulübü** (*Sports Club Fenerbahçe*) on İstanbuli Aasia-poolel tegutsev spordiklubi.

Klubi asutasid Kadıköy linnaosas 1907. aastal Ziya Songülen (klubi esimene president), Ayetullah Bey (klubi teine  president) ja Necip Okaner. Klubi on saanud nime Fenerbahçe asumi järgi. Klubi kodustaadion on Şükrü Saracoğlu staadion (sponsorluspõhjustel nimetatakse seda ka Ülkeri staadioniks).  

Aastail 1942–1946 Türgi peaminister olnud Şükrü Saracoğlu oli Fenerbahçe SK president aastail 1934–1950. 

## Jalgpallisaavutused

### Rahvusvahelised saavutused
***Balkani karikas:** 
**** Võitja (1):** 1966-67 

### Kodumaal
#### Türgi meistrivõistluse
***Türgi [[Süper Lig]]**  
**** Võitjad (19):** 1959, 1960-61, 1963-64, 1964-65, 1967-68, 1969-70, 1973-74, 1974-75, 1977-78, 1982-83 , 1984-85, 1988-89, 1995-96, 2000-01, 2003-04, 2004-05, 2006-07, 2010-11, 2013-14  
** Teine koht (21): 1960, 1961-62, 1966-67, 1970-71, 1972-73, 1975-76, 1976-77, 1979-80, 1983-84, 1989 -90, 1991-92, 1993-94, 1997-98, 2001-02, 2005-06, 2007-08, 2009–10, 2011–12, 2012–13, 2014–15, 2015–16
#### Karikavõistlused
***Türgi karikavõistlused** 
**** Võitja (6):** 1967-68, 1973-74, 1978-79, 1982-83, 2011–12, 2012–13
** Teine koht (10): 1962-63, 1964-1965, 1988-89, 1995-96, 2000-01, 2004-05, 2005-06, 2008–09; 2009–10, 2015–16
***Türgi superkarikas**
**** Võitja (9):** 1968, 1973, 1975, 1984, 1985, 1990, 2007, 2009, 2014
** Teine koht (9): 1970, 1974, 1978, 1979, 1983, 1989, 1996, 2012, 2013
***Türgi jalgpallimeistrivõistlused**
**** Võitjad (3):** 1933, 1935, 1944
** Teine koht (2): 1940, 1947
***Türgi amatöörliiga** **(rekord)** 
**** Võitjad (6):** 1936-37, 1939-40, 1942-43, 1944-45, 1945-46, 1949-50
** Teine koht  (2): 1943-44, 1946-47

#### Muud auhinnad
*Başbakanlık Kupası (Peaministri karikas)
** Võitja (7) 1945, 1946, 1950, 1973, 1980, 1989, 1993, 1998
*Atatürki karikas
** Võitja (2) 1964, 1998
*İstanbuli liiga
** Võitja (15) 1911–12, 1913–14, 1920–21, 1922–23, 1929–30, 1932–33, 1934–35, 1935–36, 1936–37, 1943–44, 1946–47, 1947–48, 1952–53, 1956–57, 1958–59
*İstanbul Shield (İstanbul Şildi; hilisem İstanbuli karikas):
** Võitja (4) 1930, 1934, 1938, 1939
*İstanbuli karikas
** Võitja (1) 1945
*TSYD karikas
** Võitja (12) 1969, 1973, 1975, 1976, 1978, 1979, 1980, 1982, 1985, 1986, 1994, 1995
*Spor Toto karikas
** Võitja (1) 1967

## Välislingid

*Koduleht
986

**986. aasta**

Sajandid: 9. sajand - **[[10. sajand]]** - 11. sajand

Aastakümned: 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad - **[[980. aastad]]** - 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad

Aastad: 981 982 983 984 985 - 986 - 987 988 989 990 991

----

## Sündmused
* Louis V sai Prantsusmaa kuningaks.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Harald Sinihammas, Taani ja Norra kuningas
980. aastad

**980. aastad**

Sajandid: 9. sajand &ndash; **[[10. sajand]]** &ndash; 11. sajand

Aastakümned: 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad   &ndash; **[[980. aastad]]** &ndash; 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad

Aastad: 980 981 982 983 984 985 986 987 988 989

----

## Sündmused maailmas

* Kiievi-Vene võttis vastu ristiusu.

## Sündmused [[Eesti]]s

*...

## Tähtsad inimesed

*...
Luca Toni

**Luca Toni Varchetta Delle Cave** (sündinud 26. mail 1977 Pavullo nel Frignanos Modenas) on itaalia endine jalgpallur.

Ta oli Itaalia jalgpallikoondise ründaja.

Toni alustas elukutselise jalgpalluri karjääri 1994. aastal Modena FCs. 2000. aastal siirdus ta Itaalia kõrgliiga klubisse Vicenza Calcio klubisse, mängides enne hea hooaja Serie B klubis Treviso FBC 1993. Vicenzast Toni tee viis Brescia Calciosse ja 2003. aastal siirdus ta US Città di Palermosse ja aitas 30 väravaga klubi Serie B meistriks. 2005. aasta juulil siirdus ta Fiorentinasse 10 miljoni euro suuruse lepinguga. 2005–2006 hooaeg oli Tonile väga edukas, ta aitas Fiorentina liiga neljandaks ja võitis väravalööjate edetabelis esikoha, lüües 38 mängus 31 väravat. Samas oli Toni 48 aasta jooksul esimene mängija, kes on saavutanud üle 30 värava hooaja jooksul Serie A-s.

Itaalia rahvuskoondises debüteeris Toni 18. augustil 2004 mängus Islandi meeskonnaga. Toni esindas Itaaliat 2006. aasta maailmameistrivõistlustel Saksamaal. MM-il lõi ta veerandfinaalis kaks väravat mängus Ukraina meeskonna vastu. Mängu võitis Itaalia 3:0 ja jõudis poolfinaali, kus vastaseks oli Saksamaa meeskond.

Ta mängis Itaalia jalgpallikoondises aastatel 2004–2009 47 mängu ja lõi 16 väravat.

## Isiklikku
Luca Toni on 194 cm pikk.

## Välislingid

*Luca Toni fans club
*Infot 2006 MM-ilt
*Profile at FootballDatabase.com(inglise keeles)
980

**980. aasta**

Sajandid: 9. sajand - **[[10. sajand]]** - 11. sajand

Aastakümned: 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad - **[[980. aastad]]** - 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad

Aastad: 975 976 977 978 979 - 980 - 981 982 983 984 985

----

## Sündmused
*...

## Sündinud
*Ibn Sīnā, pärsia arst ja filosoof

## Surnud
*...
Scudetto

***Scudetto*** (itaalia keeles 'kilbike') on Itaalia jalgpalli põhiliiga ehk Serie A meistri hüüdnimetus.

Meistriks tulnud klubi saab õiguse kanda terve järgmise hooaja võistlussärgil Itaalia lipu värvides kilbikujulist märki. Kümme meistritiitlit saanud meeskond saab võistlussärgile püsiva märgi. Näiteks 33 korda meistriks tulnud Torino Juventusel on 3 märki võistlussärgil.
Offenbach (täpsustus)

**Offenbach** on mitme koha nimi:
* Offenbach Maini ääres
* Offenbachi kreis Hesseni liidumaal

***[[Offenbach (perekonnanimi)|Offenbach]]** on ka perekonnanimi:
**Jacques Offenbach, prantsuse helilooja
Roberto Ayala

**Roberto Fabián Ayala** (sündinud 14. aprillil 1973 Paranás Entre Ríose provintsis) on endine Argentina jalgpallikoondise kaitsja.

Argentina rahvuskoondises debüteeris Ayala 16. novembril 1994, kui mängiti Tšiili meeskonnaga. Kokku on ta koondises mänginud 115 korda ja löönud 7 väravat. 

Ayala on kuulunud Argentina koondisse kolmedel maailmameistrivõistlustel (1998, 2002 ja 2006). Kõige paremini on koondisel läinud 2006. aastal Saksamaal, kui jõuti veerandfinaali; just veerandfinaali mängus Saksamaa vastu lõi Roberto Ayala ka avavärava. Mängu normaalaeg lõppes 1:1 viigiga. Lisaaeg ei toonud selgust ja tuli võtta kasutusele penaltilöömine. Ayala lõi teisena oma penalti, kuid Saksamaa väravavaht Jens Lehmann tõrjus selle. Penaltite löömine lõppes sakslaste võiduga 4:2.

Klubidest on ta mänginud Ferrocarril Oestes (1991–1994), River Plates (1994–1995), Napolis (1995–1998) ja AC Milanis (1998–2000).

## Isiklikku

Roberto Ayala on 177 cm pikk.

## Välislingid

*Infot 2006 MM-ilt
Amsterdami Ajax

**AFC Ajax** (täisnimi **Amsterdamsche Football Club Ajax**) on Hollandi jalgpalliklubi. 

See on üks suurklubidest PSV Eindhoveni ja Feyenoordi kõrval. Eriti tuntakse Ajaxit edukate noormängijate kasvulavana, üks neist talentidest oli näiteks Johan Cruijff.

Ajax on võitnud UEFA Meistrite Liiga karika neli korda, sealhulgas 1970. aastate alguses kolm korda järjest, kui meeskonna üks põhimängijaid oli Johan Cruijff. Neljanda karika võitis klubi meeskond 1995. aastal. Tol ajal koosnes peaaegu kogu Hollandi rahvusmeeskond Ajaxi mängijatest.

## Praegune koosseis
*Seisuga 3. november 2020*

## Saavutused
### Holland
**[[Eredivisie|Hollandi meister]]** (36):
*1918, 1919, 1931, 1932, 1934, 1937, 1939, 1947, 1957, 1960, 1966, 1967, 1968, 1970, 1972, 1973, 1977, 1979, 1980, 1982, 1983, 1985, 1990, 1994, 1995, 1996, 1998, 2002, 2004, 2011, 2012, 2013, 2014, 2019, 2021, 2022
**[[KNVB beker|Karika võitja]]** (20):
*1917, 1943, 1961, 1967, 1970, 1971, 1972, 1979, 1983, 1986, 1987, 1993, 1998, 1999, 2002, 2006, 2007, 2010, 2019, 2021
**[[Johan Cruijff Schaal|Hollandi superkarika võitja]]** (9):
*1993, 1994, 1995, 2002, 2005, 2006, 2007, 2013, 2019

### Euroopa
**[[UEFA Meistrite Liiga]] võitja** (4):
*1971, 1972, 1973, 1995
**[[UEFA karikavõitjate karikas|UEFA karikavõitjate karika]] võitja**:
*1987
**[[UEFA karikas|UEFA karika]] võitja**:
*1992
**[[Euroopa superkarikas|UEFA Superkarika]] võitja** (3):
*1972, 1973, 1995

### Maailm
**[[Maailma klubide karikas|Maailma klubide karika]] võitja** (2):
*1972, 1995

## Auhinnad
Iga hooaja lõpus valitakse Ajaxi hooaja parim mängija ja silmapaistvaim talent.

## Välislingid

* Amsterdami Ajaxi koduleht (*hollandi, inglise ja hiina keeles*)
Pülme järv

**Pülme järv** (ka **Põlme järv**) on järv Valga maakonna Otepää vallas, 10 km Otepäält edelas. 

Pülme järv on kirde-edela suunas piklik 6,4 ha suurune ning kuni 13,7 m sügavune nõrga läbivooluga looduslikult kaunis järv. Asetseb metsaga kaetud küngaste vahel, järve lähedal asub Harimägi (212 m), mis kõrgub 52 meetrit üle järve veepinna.

## Viited

## Välislingid
*Pülme järve kirjeldus eestigiid.ee leheküljel
Tõnija

**Tõnija** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda.

Külas on kauplus ja klubihoone ühe katuse all; sellest hoonest üle tee on küla ainuke korterelamu.

Külas on Kuressaare-Veeriku liinibussi lõpp-peatus ja asfalteeritud tee, mis külast väljumisel läheb üle kruusateeks.

Tõnija külas tegutseb ka külaselts. Küla ümbruses on mitmed tarandkalmed.

Naaberkülad on Põlluküla, Laevaranna, Kalli ja Valjala-Kogula.

## Ajalugu

Tõnija küla on esmamainitud 1453. aastal nimega *Toneyegell*, 1592. aastal on mainitud vakust (*Tonniel*, *Tonnigel*). Täpsemad andmed pärinevad 1731. aastast, mil Tõnijal elas 10% valla elanikest. Perekonnanimed said külaelanikud 1826. aastal.

Tõnijal asus muistse Saaremaa suurim asustuskoht ning asuvad muinsuskaitse all olevad arheoloogiamälestised, Tõnija kivikalmed. Arheoloog Marika Mägi organiseeris sealkandis aastaid väljakaevamisi. 1995–2000 kaevas Mägi Tuulingumäel, kus on eelrooma rauaaegne (500 eKr–50 pKr) väikeste tarandikega kalme. 2003. aasta suvel kaevas ta Lepna katkuaugust välja Eesti rikkalikema hõbeehete leiu 5.–6. sajandist.

1950. aastatel tegutses Tõnijal 20-liikmeline laulukoor, õpiti näidendeid ja estraadistseene.

1967 valmis Tõnija suurfarmi töölistele küla ainuke korterelamu (kohalike elanike seas tuntud Kukulinnana).

## Pilte

Tonija.2011_028.jpg|Tõnija jahimaja augustis 2011
Tõnija märts 2007 002.jpg|Kukulinn märtsis 2007
Tõnija.jpg|Tõnija küla mälestuskivi


## Vaata ka
* Tuulingumäe tarandkalme
## Viited

## Välislingid
*Artiklid Tõnijast Saarlane.ee-s
*Tõnijal aastatega välja kaevatud müstiline ohverduskoht pärineb viikingite aegadest, Saarte Hääl, 23/07/2014
Röösa

**Röösa** (**Rõõsa**) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda.

## Ajalugu
1917.–1918. aastal rajas Saksa okupatsioonivõim Saaremaale 600 mm laiune väliraudtee, mis algas Roomassaare sadamast ja kulges läbi Kuressaare kuni Röösani, teetamm jõuti valmis teha kuni Orissaareni. 1922. aastal kitsarööpmeline raudtee Kuressaarest Röösani lammutati.

Kui 1923. aasta talvel Valjala vallavolikogu otsusega Röösa mõisa (*Rösarshof*) maad jagati, siis tekkis uus küla – Röösa asundus, mis 1936. aastal nimetati Röösa külaks. See küla on tekkinud Tõnija külast.

## Vaata ka
* Saunamäe kalme

## Viited
Lööne mõis

**Lööne mõis** oli rüütlimõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.  Tänapäeval jääb mõisahoone Saare maakonna Saaremaa valla territooriumile.

Saare-Lääne piiskop Peter Wetberch läänistas Hans Scherile 1480. aastal poolteise adramaa suuruse *Cölle mõisa*, mis asus tollase Lööne (*Löhn*) küla lähedal. 1498. aastal läks Lööne mõis (*Köln*) Pollide suguvõsa kätte. Pollid suurendasid mõisa valdusi, liites mõisaga mitu ümbruskaudset küla. Taani aja alguses kuulusid Lööne mõisale lisaks Lööne külale ka Kõnnu (*Könde*), Rahu (*Ragk*), Kõljala (*Köliall*) ja osa toonasest Valjalast (*Pappi-Allewe*), kuhu Pollid 1634. aastal ehitasid kõrtsi. Mõisnikuks oli sellel ajal Odert von Poll, kes oli ühtlasi ka Saaremaa rüütelkonna peamees ja maanõunik. 

1698. aastal said mõisaomanikeks Vietinghoffid, kelle käest said mõisa Güldenstubbed ja hiljem Weymarnid. 1791. aastal omandasid mõisa uuesti Güldenstubbed ja see jäi nende kätte kuni 19. sajandi teise pooleni, pärast seda oli mõis kuni võõrandamiseni 1919. aastal Buxhoevedenite valduses. Mõisa viimane omanik oli parun Reinhold Buxhoeveden.

Lööne mõisa valdusi laiendati Weymarnide, Güldenstubbede ja Buxhövedenide ajal veelgi.
  
Weymarnid alustasid 18. sajandi lõpus uue mõisahoone ehitamist. See oli ühekorruseline kõrge sokliga, milles asus keldrikorrus, ja poolkelpkatusega lihtne barokkstiilis hoone. 1864. aastal ehitati hoone tollase omaniku Güldenstubbe poolt uusgooti stiilis ümber. Ümberehituse käigus lisati sakmelise viiluga kahekorruselise keskrisaliidi, mida kaunistab peenelt töödeldud Güldenstubbede vapikivi. Tähelepanu väärivad hästitöödeldud raiddetailidest karniisid, akende Inglise stiilis ehisraamid ja hoone ehisnurgad. 

Mõisa kõrvalhooned ei ole säilinud.

Aastatel 1923–1973 oli mõisamajas kool. Peale kooli töötas mõisahoones turismibaas. Praegu on hoone eravalduses.
Lööne

**Lööne** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda.

Lööne küla paikneb Valjala maalinnast kolm kilomeetrit Lõve jõge pidi ülesvoolu.

Arvatavasti oli küla olemas juba muinasajal. Seda lubavad oletada leiud küla lähedal Lööne mõisa suunas asuvad kalmu põllud. Sealt on leitud odaotsi ja muid muinasaegseid esemeid.

Rahvapärimuse järgi põles Lööne küla Põhjasõjas maani maha. Alles jäi vaid üks talu.

Küla keskel paikneb suurim ja tõenäoliselt vanim talukoht Suurna. Suuremad talukohad on veel Olevi, Sepaste, Uhke-Antsu, Välja, Paavli, Peedu, Andruse jt. Suurna talust lähtuvad kogu Lööne küla külatänavad. Lööne on külatüübilt sumbküla. 20. sajandil, kui kogu küla oli juba tihedalt täis ehitatud, tekkisid uued majapidamised külast välja radiaalselt ümber küla metsaveerele, näiteks Kraavi, Koidu ja Niidi talu.

Küla on sajandite jooksul pidevalt tihenenud talude jagamise ja küla serva uute talude rajamise teel. Nii on viimase viiekümne aasta jooksul pooldunud Paavli talu, juba varem aga Lauri, Mardi, Sepaste jt.

Lööne külasse viib kolm suuremat teed: Valjalast, Jöörist ja üle jõe Haeska küla poolt. Et küla all olev pinnas on savine ja tihe, on Nõukogude ajal veetud külavaheteedele lompide vältimiseks väga palju kruusa. Nii on hoovide pinnad jäänud külatee tasandist kohati meetri jagu madalamale, mattes enese alla ka endisaegsed kiviaiad.

Keset küla, endisel Aadu talu maal asub külaplats lipumasti, kiige ja postiputkaga, kus peetakse küla kokkutulekuid.

Ümber küla paiknevad talude põllud ja viimane säilinud tuulik – Uhke-Antsu tuulik.

Külast loodesse rajati 1970. aastatel kolhoosi laut, kus nüüdisajal peetakse noorloomi.

## Vaata ka
*Lööne mõis
*Eesti külade loend

## Viited

## Välislingid
* Kaart (Mapquest)
Kõnnu

Kõnnu on mitme asula nimi:

*Kõnnu on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas.
*Kõnnu on küla Põlva maakonnas Räpina vallas.
*Kõnnu on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
*Kõnnu on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
*Kõnnu on küla Tartu maakonnas Kastre vallas.
*Kõnnu on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas.

* **Kõnnu** oli Saaremaa vallas asuva Püha-Kõnnu küla nimi enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi.
## Vaata ka
*Kõnnu asulakoht
* Kõnnu dendraarium
Valjala Põhikool

**Valjala Põhikool** on põhikool Saaremaal Saaremaa vallas Valjala alevikus aadressil Kooli tee 3.

Kool avati Lööne kooli järeltulijana 11. novembril 1973 ja kandis nime *Valjala 8-klassiline Kool*. Alates 1988. aasta septembrist muudeti kool *Valjala 9-klassiliseks Kooliks* ja alates 1992. aastast kannab kool nime *Valjala Põhikool*.

Alates 2001. aastast on kooli direktor Aive Mõistlik.

## Viited

## Välislingid
* Valjala Põhikooli koduleht
* Ene Kallas, "Valjala hariduselu tähistas eile 210. sünnipäeva" Saarte Hääl, 23. august 2008
*Aare Laine, "Valjala sajanditepikkune hariduselu sai kaante vahele" Saarte Hääl, 19. märts 2011
Väkra ohvrikivi

**Väkra ohvrikivi** on hiiekivi, mis asub Väkra külas Saaremaa vallas ja kihelkonnas. Pärineb II aastatuhandest. 

Rahn on püstjas ja kõrge, lõunaots tugevasti eenduv. Lagi on trapetsikujuline. Kivi on nõrgalt sammaldunud, esineb väikesi pragusid.

Suurim kõrgus on väidetavalt 5,1&nbsp;m ja ümbermõõt 19,0&nbsp;m. See on Saaremaa suurim ohvrikivi.

Nõukogude ajal oli hiiekivi muinsuskaitse all, sellest ajast vedeleb kivi kõrval omaaegne kaitsetahvel. Kivi on tänapäeval nii loodus- kui ka muinsuskaitse all.

Kivi ümbrust nimetasid kohalikud inimesed varem hiieks (Väkra hiis).

Osa Väkra hiiest on Nõukogude ajal kultuurkarjamaa rajamisega rikutud. Osaliselt on säilinud kivine kadastik, mille all kasvab puisniidule iseloomulik alustaimestik. Hiies on kaitsealuseid käpalisi ja metsõunapuu.

## Välislingid
*
Väkra

**Väkra** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda.

Külas asub kalmeväli (15 kalmet), ohvriallikad Silmaallikas ja Lutsuallikas, mis pärinevad II aastatuhandest eKr.

Küla kuulus Valjala kihelkonda.

## Vaata ka
*Väkra ohvrikivi
*Väkra hiis
*Eesti külade loend

## Viited