open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tiia Kriisa

**Tiia Kriisa** (õieti **Tiia-Ingrid Kriisa**; sündinud 21. septembril 1941 Tallinnas) on eesti näitleja ja kirjanik.

Ta on lõpetanud 1959. aastal Tallinna 19. Keskkooli ja 1963. aastal Tallinnfilmi õppestuudio. 

Tiia Kriisa töötas aastatel 1960–1963 Tallinna Pedagoogilises Instituudis sekretärina ja 1963–1993 Pärnu teatri Endla näitlejana. Hiljem on olnud vabakutseline.

## Loominguline töö
### Filmi- ja telesarjarolle
Ta on mänginud ETV telelavastustes ("Perekonnapea", 1971; "Puhkepäev", 1982; "Tuglase elu", 1986; "Koera süda", 1988), mängufilmides ("Romantikud", 1962; "Põrgupõhja uus Vanapagan", 1964; "See räägib pulmast" 2020; "Taevatrepp", 2023) ja telesarjades ("Õnne 13", 1994–1996, ETV; "Saladused", 2010, Kanal 2).

### Teatrirolle

### Esitajana
Tiia Kriisa oma tekst ja lavastus: 
* 1997 "Motod"
* 2003 "Tere, siin ma nüüd olen!"
* 2005 "Mälestused. Unenäod. Mõtted."

### Raamatud
* "Tüdruk". Ilmamaa, 1997. ISBN 9985821785
* "Võõras". Ilmamaa, 2001. ISBN 9985821424
* "Naine". Ilmamaa, 2009. ISBN 9789985773147 
* "Moonika". Ilmamaa, 2011. ISBN 9789985773901
* "Oled lõpuklassi tüdruk igavesti : näitleja päevaraamatud". Ilmamaa, 2021. ISBN 9789985775967

## Tunnustus
* 1987 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Tiia Kriisa poeg esimesest abielust on Rasmus Põldvee. Alates 1974. aastast oli Tiia Kriisa abielus Ingo Normetiga (1946–2022), nende poeg on Mart Normet. 

## Viited

## Välislingid

* Tiia Kriisa Eesti filmi andmebaasis
* Kati Lumiste. Ingo Normeti ja Tiia Kriisa suhe võrsus teatrist, elulava põnevus hoidis neid koos Eesti Naine, 2. juuli 2009
* Ita Serman. Tiia Kriisa ja Ingo Normet Postimees / 60+ / Elukiri, 26. juuli 2009 
* "Tiia Kriisa. Tähelaev" ETV saade, 27. november 2011
Laiuse kalmistu

**Laiuse kalmistu** on kalmistu Laiuse kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Vilina külas Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas. 

Kalmistu pärineb tõenäoliselt 18. sajandi kolmandast veerandist. 

Kalmistul asuva 1912. aastal ehitatud kabeli projekteeris arhitekt Rudolf von Engelhardt. Kalmistul asub ka Juhan Raudsepa skulptureeritud monument.

Teise maailmasõja hukkunute ühishauda on maetud 13 langenut, kellest kahe nime pole teada. Kalmistu on ajaloomälestis.


Laiuse kalmistu kabel.JPG|Laiuse kalmistu kabel
II ms ühishaud Laiuse kalmistul.jpg|II maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõjaväelaste ühishaud Laiuse kalmistul
Vabadussõja mälestussammas Laiuse kalmistul.jpg|Mälestussammas Vabadussõja, II maailmasõja ja Nõukogude okupatsiooni ohvritele Laiuse kalmistul
Laiuse kalmistu OlariPilnik-29.jpg|Laiuse kalmistu talvel


## Viited

## Välislingid
*
Torma kalmistu

**Torma kalmistu** asub Vanamõisa külas Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

Peaväraval on säilinud algsed sulused. Säilinud on ka 1889. aastal uusgooti stiilis ehitatud kabel. 1925. aastal valati kabeli tornikell, kirjaga "Elavaid kutsun, surnuid leinan".

## Viited

## Välislingid
*
Vaivara vana kalmistu

**Vaivara vana kalmistu** on kalmistu Vaivara kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Sinimäe alevikus Narva-Jõesuu linnas Ida-Viru maakonnas.

Kalmistule hakati matma 1782. aastal, kui keisrinna Katariina II keelas kirikute juurde matmise. Sõja ajal kasutati kalmistu lääneserva astangut punkrite ehitamiseks ning kalmistul hoiti tanketõrjevahendeid. Kalmistu sai kaugtule tõttu kannatada. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

Vaivara vana kalmistut haldas aastatel 2009–2014 taas Narva Aleksandri kogudus, kellele see kalmistu on ajalooliselt kuulunud koos Sininõmme kalmistuga, mis asub Riigiküla kalmistu kõrval. Pärast Aleksandri koguduse pankrotistumist 2014. aastal ja kalmistute müükipanekut, ostis need üles Eesti riik ja EELK, kes andis kalmistud üle Vaivara vallale. 

## Vaata ka
*Vaivara kirik
*Vaivara kirikumõis
*Kirikuküla (Vaivara)

## Viited

## Välislingid
*
Tamme tuuleveski

**Tamme tuuleveski** on Hollandi tüüpi tuuleveski, mis asub Tamme külas Elva vallas Tartu maakonnas. Tuuleveski on arvele võetud ehitismälestisena.

1875–1899 ehitatud puidust tüüpiline Hollandi tüüpi tuuleveski.


Tamme tuulik.JPG
Tamme tuuleveski 1875-1899.JPG
Tamme tuulik 2.jpg


## Viited

## Välislingid
*
Jändja vesiveski

**Jändja vesiveski varemed** asuvad Jändja külas Türi vallas Järva maakonnas. Vesiveski on arvele võetud ehitismälestisena.

Vesiveskikompleks on ehitatud 20. sajandi alguses. Koos vesiveskiga rajati ka puumassivabrik betoontamm. Nõukogude ajal jäi kompleks unarusse. 

## Viited

## Välislingid
*
Kohila vesiveski

**Kohila vesiveski** asub Kohila vallas Rapla maakonnas. Vesiveski on arvele võetud ehitismälestisena.

Ühekorruseline vesiveski ehitati 1875. aastal kohaliku mõisniku G. Wrangelli korraldusel. Veski suutis jahvatada ühe tonni jahu päevas. 1932. aastal alustas Ferdinand Janossoni veskis kapitaalremondiga, mis kestis 6 aastat. Veski sai teise korruse ja võimsus kasvas 7 tonnini päevas. Tänapäeval tegutseb veskis söögikoht.
 


Kohila vesiveski (1).jpg
Kohila vesiveski2.jpg


## Viited

## Välislingid
*
Vainupea kalmistu

**Vainupea kalmistu** asub Vainupea külas Haljala vallas Lääne-Viru maakonnas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

Vainupea kalmistu on Eesti kõige mereäärsem kalmistu. Täpne rajamise aeg on teadmata. Surnuaeda on maetud maalikunstnik Richard Sagrits.

## Viited

## Välislingid

*
Käsmu kalmistu

**Käsmu kalmistu** on kalmistu Lääne-Virumaal Käsmu külas. Ajalooliselt jäi kalmistu Virumaale Haljala kihelkonda.

Kalmistu asub kabelimäe taga, kus oli vanasti külarahva kogunemispaik. Kalmistul asub aastatel 1863–1864 rajatud Käsmu kirik.

Kabelimäe raudkivist Dellingshauseni kabel ehitati 1846. aastal Venemaa sõjaväelase (kindraladjutant ja keiser Nikolai I isiklik adjutant); Aaspere, Sauste, Loobu, Hõbeda ja Vatku mõisniku Johann Eduard von Dellingshauseni (1795–1845) mälestamiseks. 

Kalmistul on erinevaid mälestiseks märgitud riste. Hauamonument "Põlvitav naine" (Juhan Raudsepp, 1937) on püstitatud kaugsõidukapten Oskar Tiedemanni noorelt surnud tütre Signe mälestuseks. Seda monumenti on peetud Eesti üheks kaunimaks hauamonumendiks.

1939. aastal tunnistati Käsmu kalmistu, Virumaa kaunimaks kalmistuks. "Käsmu kalmistu on iseloomustav sellepoolest, et ta on väärt kaptenite kalmistu nime, sest peagu kõik Käsmu kaptenid on siia maetud". Kalmistule on maetud ka helilooja Ülo Vinter.

Kalmistu on arvele võetud ajaloo- ja ehitismälestisena.

## Viited

## Välislingid

*
Vallimäe tuuleveski

**Vallimäe tuuleveski** on Hollandi tüüpi tuulik, mis asub Rakveres. Tuuleveski on arvele võetud ehitismälestisena.

Tuulik valmis aastatel 1797–1798. ning tegutses 1928. aastani. Praeguseks on tuulik kaotanud tiivad.


Rakvere.JPG
Vallimäe tuuleveski 2013.jpg
Rakvere Vallimäe tuuleveski.jpg


## Viited

## Välislingid
*
Rakvere tuuleveski

**Rakvere tuuleveski** on Hollandi tüüpi tuuleveski, mis asub Rakveres. Tuuleveski on arvele võetud ehitismälestisena.

Rakvere tuuleveski on 19. sajandi algul ehitatud neljakorruseline Hollandi tüüpi veski. Tänaseks on hävinud tuuliku pea, kallerei ja sisseseade. 

## Viited

## Välislingid
*
Suurejõe vesiveski

**Suurejõe vesiveski** asub Pärnu jõe ääres Suurejõe külas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas.

Vesiveski on arvele võetud ehitismälestisena, kui 19. sajandil ehitatud tüüpiline maapiirkonna tööstushoone.

## Viited

## Välislingid
*
Kuressaare tuuleveski

**Kuressaare tuuleveski** on Hollandi tüüpi tuuleveski, mis asub Kuressaares. Tuuleveski on arvele võetud ehitismälestisena.

Tuulik ehitati 1899. aastal ning ta töötas aastani 1941. Teise maailmasõja käigus lõigati maha tiivad ning pärast sõda hävines sisustus. Tuulik restaureeriti 1974. aastal kohvikuks.

## Viited

## Välislingid
* 
* Saaremaa Veski
Uuetalu tuuleveski

**Uuetalu talu tuuleveski** on Hollandi tüüpi tuuleveski, mis asub Muhu vallas Saare maakonnas. Tuuleveski on arvele võetud ehitismälestisena.

Tuuleveski ehitati aastatel 1908–1911 ning oli kasutuses kuni 1950. aastani.

## Viited

## Välislingid
*
Veski talu tuulik

**Veski talu tuulik** on Hollandi tüüpi tuulik, mis asub Võhma külas Saaremaa vallas Saare maakonnas. Tuulik on arvele võetud ehitismälestisena.

Tuulik on ehitatud 1924. aastal. Viljajahvatamine lõpetati tuulikus umbes 1955. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Tõrva vesiveski

**Tõrva vesiveski** asub Tõrvas Õhne jõel. Vesiveski on arvele võetud ehitismälestisena.

Veski on ehitatud 1880. aastal ning see on vanim Tõrva linnas säilinud tööstusehitis. Kohalikud kutsuvad veskit ka Tultsi veskiks.

Tõrvas oli  veel Lammase saeveski (mootorveskina) ja Tikste vesiveski.

## Viited

## Välislingid
* 
*Tõrva vesiveski, „TÕRVA VESIVESKI“ (mälestise reg nr 23313). MUINSUSKAITSEAMET Tartu 2010 (vaadatud 09.10.2020)
Ramsi vesiveski

**Ramsi vesiveski** asub Valgas. Vesiveski on arvele võetud ehitismälestisena.

Veski on üks Valga vanimaid hooneid. Kivist veskihoone on ehitatud oletatavalt 1850. aastal. 20. sajandi alguses täiendati hoonet veeturbiiniga. Hoone sai enne sõda ja sõja ajal põlengus kannatada. Veski lõpetas töö aastal 1950.

## Viited

## Välislingid
*
Anton Hansen-Tammsaare monument

**Anton Hansen-Tammsaare monument** on mälestusmärk, mis asub Järva maakonnas Järva vallas Järva-Madise külas. Esimene elavale eestlasele püstitatud monument. 

Graniitsambale püstitatud pronksbüsti autor on skulptor Ferdi Sannamees. Mälestusmärk avati 30. augustil 1936. Kohal olid riigivanema esindajana Johan Laidoner ja kirjanike esindaja kõnelenud Gustav Suits, Tammsaaret kohal ei olnud. Ta saatis aga külalistele ning kodukandi rahvale tervitustelegrammi.

Samba kiviosal on näha Teise maailmasõja aegsete kuulide ja miinikildude tabamusjäljed, mida on hiljem lapitud.


Anton Hansen-Tammsaare monument 4.jpg
Anton Hansen-Tammsaare monument 5.jpg


## Vaata ka
* A. H. Tammsaare mälestusmärk Tallinnas Tammsaare pargis

## Viited
Bernhard Laipmani monument

**Bernhard Laipmanni monument** on mälestusmärk, mis on loodud Bernhard Laipmani mälestuseks.

Monument asub Haapsalus aadressil Vaikne kallas 12 ning on arvele võetud ajaloomälestisena.

Monument püstitati 1933. aastal. Selle autor on kunstnik Roman Haavamägi.

Laipmann.jpg


## Viited

## Välislingid
*
Monument Põhjasõjas Narva piiramisel langenud vene sõjaväelastele

**Monument Põhjasõjas Narva piiramisel langenud Vene sõjaväelastele** on mälestusmärk, mis asub Narvas Pimeaias, Viktoria bastionil. See on arvele võetud ajaloomälestisena.

Mälestusmärk on pühendatud 1704. aastal Narva piiramisel langenud Vene sõjaväelastele.


Monument Põhjasõjas langenud vene sõjaväelastele 45-2.jpg
Monument Põhjasõjas langenud vene sõjaväelastele 45-3.jpg
Monument Põhjasõjas langenud vene sõjaväelastele 45.jpg


## Viited

## Välislingid
*
Karl Abraham Hunniuse monument

**Karl Abraham Hunniuse monument** on mälestusmärk, mis asub Haapsalus, Promenaadi tänav 3 Jaan Poska pargis. 

Monument on püstitatud arst Karl Abraham Hunniuse auks ning on arvele võetud ajaloomälestisena. Sambal on kiri "Dr. K. A. Hunnius 1797-1851. Haapsalu mudaravi algataja", büsti autor on skulptor Roman Haavamägi.


Dr Carl Abraham Hunnius. Haapsalu promenaad.JPG
Dr Carl Abraham Hunnius. Haapsalu promenaad. pilt 2.JPG
Hunniuse monument Haapsalus.jpg


## Viited

## Välislingid
*
Eleri Hirv

**Eleri Hirv** (sündinud 18. juunil 1988 Lasval Võrumaal) on eesti orienteeruja ja rogainija.

## Haridus
Lõpetas 2007. aastal Nõo Reaalgümnaasiumi. 2010. aastal lõpetas Tartu Ülikooli geograafia eriala bakalaureuseõppe, 2013. aastal geoinformaatika ja kartograafia eriala magistriõppe *cum laude* ja kaitses loodusteaduste magistri kraadi tööga „Topograafilistel kaartidel kajastatud reljeef LiDARi andmestiku võrdluses“ (juhendaja Raivo Aunap).

## Töö
Töötab 2012. aastast Maa-ameti kartograafia osakonna peaspetsialistina.

## Sporditulemused

Harrastab orienteerumist 2000. aastast. Aastatel 2000–2008 oli tema treener Sarmite Sild. Aastatel 2002–2008 võitis orienteerumise Eesti meistrivõistlustel noorte ja juunioride vanuseklassides kokku 22 medalit (21 orienteerumisjooksus ja 1 rattaorienteerumises), neist 9 kulda, 6 hõbedat ja 7 pronksi. Aastatel 2010–2023 on ta võitnud orienteerumise Eesti meistrivõistlustel naiste põhiklassis 25 kulda (16 orienteerumisjooksus ja 9 rattaorienteerumises), 18 hõbedat ja 22 pronksi.

Noorte Euroopa meistrivõistlustel orienteerumisjooksus tavarajal 2005. aastal 16. koht ja 2006. aastal 14. koht ning teatejooksus 2006. aastal 6. koht. Aastatel 2006–2008 osales orienteerumisjooksus juunioride MM-il, parimad tulemused 2006. aastal lühi- ja tavarajal 27. koht ning teatejooksus 2006. ja 2008. aastal 13. koht. 

Saanud orienteerumisjooksus EM-il 2022 lühirajal 24. ja teatejooksus 6. koha. 

Rattaorienteerumises osalenud 2013–2023 5 korda MM-il. Parimad tulemused: tavarajal 15.(2021), ühisstardist 12. (2022), sprindis 16. (2023) ja teates 6. koht (2021, 2022). Osalenud 2018–2023 4 korda EM-il (2023 sprindis 13. koht). Tulnud 2019 2 korral Balti meistriks (lühirajal ja tavarajal).

Rogaini maailmameistrivõistlustel on ta võitnud naisvõistkondade arvestuses hõbeda koos Piibe Tammemäega 2019. aastal Hispaanias Püreneede mäestikus ning kaks pronksmedalit Mariann Sulega: 2013. aastal Venemaal Pihkva oblastis Alolis ja 2015. aastal Soomes Lapimaal Kiilopääl.

Rogaini Euroopa meistrivõistlustel võitis ta 2016. aastal Hispaanias Aralari mäestikus naiskondade arvestuses koos Mariann Sulega kulla. 2018 rogaini EMil Ukrainas Karpaatide mäestikus võitis ta kulla koos Piibe Tammemäega.

2015. aastal tuli ta koos Ain Fjodorovi ja Rene Käsikuga Eesti meistriks seiklusspordis. 

## Tunnustus
*2013, 2015 ja 2016 Võrumaa parim naissportlane.

## Viited

## Välislingid
*Biograafia ESBLis
*WorldofO. Athlete profile: Eleri Hirv
Švaabi ringkond

**Švaabi ringkond** (saksa *Schwäbischer Reichskreis*) oli 1500. aastal loodud Saksa-Rooma riigi ringkond endise Saksa hõimuhertsogkonna Švaabimaa territooriumil. Siiski ei sisaldanud see Habsburgide Švaabi Austria territooriume, Šveitsi Konföderatsiooni liikmesriike ega Alsace'i piirkonna maid Reinist läänes, mis kuulusid Ülem-Reini ringkonda. 1488. aasta Švaabi Liit, ringkonna eelkäija, saadeti laiali reformatsiooni ajal 16. sajandi lõpul.

## Haldus

Švaabi ringkonna juhid olid Konstanzi piiskop (teda asendas pärast 1803. aasta *[[Saksamaa mediatisatsioon|Reichsdeputationshauptschluss]]* Badeni markkrahv) ja Württembergi hertsog; ringkonna maapäeva kohtumised toimusid tavaliselt riigilinnas Ulmis. Kuigi see oli killustunud arvukateks, peamiselt väga väikesteks riigikesteks, omas ringkond tõhusat valitsust, mis Prantsusmaa ittatungi silmas pidades omas 1694. aastast alates isegi oma armeed Kehli kindluse baasil.

1792. aastal koosnes Švaabi ringkond 88 territooriumist, millest vaid Württembergi hertsogkond, Badeni markkrahvkond ja Augsburgi piiskopkond omasid mingitki tähtsust. *Reichsdeputationshauptschluss* vähendas arvu 41-ni ja 1806. aasta *[[Reini Liit|Rheinbundakte]]* seitsmeni (sealhulgas territooriumid, mis läksid Baierile).

## Koosseis

Ringkond koosnes järgmistest riikidest:
Ilumäe Vabadussõja mälestussammas

**Ilumäe Vabadussõja mälestussammas** on mälestusmärk, mis asub Ilumäe külas Haljala vallas Lääne-Viru maakonnas.

See kujutab endast mustast graniidist sokliga obeliski, mis on asetatud pruunist graniidist alusele. Esiküljel on loorberipärg Vabadusristiga.

Mälestussammas on arvele võetud ajaloomälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
Meliandou

**Meliandou** on küla Guéckédou prefektuuri territooriumil Guineas. 

2014. aasta detsembris avaldatud uurimuse kohaselt võis 2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemia alata just sellest külast. 

Uurijate arvates oli Lääne-Aafrikas käimasoleva epideemia esimene Ebola viirushaiguse kahtlusega isik (nullpatsient) 28. detsembril 2013 (isa sõnul suri poiss 6. detsembril) surnud kaheaastane ebolahaige poisslaps Émile Ouamouno. Laps võis saada nakkuse mängides (või küttides – lapsed ja naised pidavat seal küttima) puuviljadest (teiste allikate kohaselt putukatest) toituvatelt Angola nahkhiirtelt (*[[Mops condylurus]]*), kuid kuna Ebola viiruse jälgi nende kehast teadlastel tuvastada ei õnnestunud siis pole võimalik hüpoteesi üheselt kinnitada..

Ka poisi ema Sia, tema kolmeaastane õde Philomène ja vanaema Koumba haigestusid ja surid.

## Viited

## Välislingid
* Adam Withnall, Ebola outbreak's 'Patient Zero' identified as a two-year-old boy from Guinea named Emile Ouamouno, 28. oktoober 2014
* Nassos Stylianou, How world’s worst Ebola outbreak began with one boy’s death, BBC News, 27. november 2014
* How the virus came into this world, 28. november 2014
*High-resolution map of Meliandou area provided by European Union for ReliefWeb
*Meliandou

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Meliandou]] seisuga 31.12.2014.*
Harju-Risti Vabadussõja mälestussammas

**Harju-Risti Vabadussõja mälestussammas** (algselt *Risti kihelkonna sõdurite mälestussammas*) on 29. juunil 1924 avatud mälestusmärk, mis asub Harju-Risti külas Risti kiriku kõrval Lääne-Harju vallas Harju maakonnas. Mälestussammas on arvele võetud ajaloomälestisena. 

Mälestussammas oli üks vähestest Vabadussõja mälestusmärkidest, mis asus samal kohal kogu Nõukogude aja. Aastatel 1921–1940 rajati Eestis üle 150 Vabadussõjale pühendatud mälestusmärgi, millest enamiku lõhkus Nõukogude võim kiiresti pärast okupatsiooni kehtestamist maha.

2011. aastal leiti kirikutornist koristamise käigus Eesti Wabariigi Sõjaministeeriumi poolt 1924. aastal kingitud mälestuspärg, mis on ainus teadaolev kogu Eestis. Pärg seisis kiriku võlvidel terve okupatsiooniaja.

29. juunil 2024 toimusid Risti Vabadussõjasamba 100. tähtpäeva pidustused. Sündmuse puhuks oli mälestusmärk ka värskelt renoveeritud ning esmakordselt paistavad nüüd selgelt välja ka Suures ilmasõjas kadunuks jäänud ja hukkunud Risti kihelkonna sõdurite nimed.

## Samba kirjeldus
*"Sammas on valmistatud Vasalemma marmorist ja kujutab endast soklile asetatud õhukest baasiga risttahukat. Seda katab kolmnurkse frontooniga kahepoolse kaldega kivikatus, mille peal on [[ladina rist]]. Risttahuka esiküljel on tekst "Eesti Wabadussõjas langenud sõdurid/ 1918.-1920." ja kaheksa nime. Nende all on süvareljeefis ristatud tammeoksad, mille keskel ladina risti kujutis. Soklil on kiri [https://www.piibel.net/?q=Jh%2015%3A13 "Suuremad armastust ep ole ühelgi, kui see/ et tema oma elu jätab oma sõprade eest. Joh.15.13"] ja teksti all on kujutatud ristatud mõõgad. Samba tagumisel küljel on kiri "Ilmasõjas langenud sõdurid 1914.-1918" ja 30 langenud sõduri nimed."*


Fail:Harju-Risti kirik-Vabadussõja mälestussammas.jpg|Harju-Risti mälestussammas
Fail:Harju-Risti kirik-Vabadussõja mälestussammas1.jpg|Harju-Risti mälestussammas


## Viited

## Välislingid
*
Stoŭbcy rajoon

**Stoŭbcy rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1885 km². 2009. aasta seisuga elas seal 42 007 inimest.

Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Ataleźi, Ciesnavaja, Dzieraŭnaja, Litva, Mikałajeŭščyna, Naliboki, Navakołasava, Novy Śvieržańi, Rubiaževičy, Stary Śvieržańi, Šaški, Zasulle, Zajamnaje ja Višniavieci külanõukogu. Halduskeskus on Stoŭbcy linn.


Belarus-Naliboki-Church of Assumption of Holy Virgin-7.jpg|Naliboki kirik
Novy Sverzhan Church of Saints Peter and Paul 1588 01.JPG|Novy Svieržańi kirik
Mikałajeŭščyna. Мікалаеўшчына (19.03.2009).jpg|Mikałajeŭščyna kirik
Church of Saint John Precursor in Haviazna-Vishniavets 04.JPG|Višniavieci kirik


Rajooni tähtsamad jõed on Nemunas ning selle lisajõed Suła ja Usa. Rajooni põhjaosa asub Minski kõrgustikul, suurem osa rajoonist Stoŭbcy tasandikul, lõunaosa aga Ülem-Neemeni madalikul. Kõrgeim koht (340 meetrit) asub Virłavičy küla juures. Rajooni loodeosa katab Naliboki ürgmets.

2009. aasta seisuga olid elanikest 75,1% valgevenelased, 5,84% venelased, 16,41% poolakad, 1,15% ukrainlased ja 1,5% oli teistest rahvustest. 80,75% elanike emakeel oli valgevene keel, 18,36% elanike emakeel aga vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 55,53% elanikke, vene keelt aga 42,59%.

## Viited

## Välislingid

*Rajoon Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Jüri Vabadussõja mälestussammas

**Jüri Vabadussõja mälestussammas** on mälestusmärk, mis asub Jüri alevikus Rae vallas Harju maakonnas. Mälestussammas on arvele võetud ajaloomälestisena.

Hallist graniidist valmistatud sõdurikuju asetseb punakaspruuni graniitalusel. Mälestussammas valmis tänu kohalike, Jaan Saalverki ja Jaan Põldmäe eestvedamise.

## Viited

## Välislingid

*
Järve lahingu mälestussammas

**Järve lahingu mälestussammas** (ka **Kohtla-Järve lahingu mälestussammas**) on Vabadussõja mälestusmärk, mis asub Kohtla-Järvel Järve linnaosas. See on kunagise hävitatud samba täpne koopia. Mälestussammas on arvele võetud ajaloomälestisena.

Esialgne mälestussammas avati 11. septembril 1932.
29. oktoobril 1940 purustasid samba kommunistid. See taastati ja avati uuesti 21. oktoobril 1942. Monument hävitati taas 1944. aasta sügisel. 24. veebruaril 1993 toimus mälestussamba teine taasavamine.

Mälestusmärk on pühendatud Järveküla lahingus hukkunutele. Soklil paikneva risttahuka esiküljel on ristikujulises raamis Vabadusristi kujutis ja pärg ning kiri: VABADUSVÕITLUSES / JÄRVE KÜLA LAHINGUS 16. JAAN. 1919. A. / LANGESID KALEVLASTE MALEVAST (järgneb 10 nime).


Kohtla-jarve, Estonian soldiers freedom monument.JPG


## Viited

## Välislingid
*
Põltsamaa Vabadussõja mälestussammas

**Põltsamaa Vabadussõja mälestussammas** on mälestusmärk, mis asub Põltsamaal ja mille autor on skulptor Voldemar Mellik. Selle põhielement on mõõgale ja kilbile toetuv sõdurikuju, mis on asetatud dolomiidist sambale.

Mälestussammas avati 17. augustil 1924. Oktoobris 1940 tõmmati sõdurikuju aluselt maha ja sammas lõhuti. Paar nädalat hiljem õhiti ka alus. Mälestussammas taasavati kipsist sõdurikujuga 12. augustil 1989, pool aastat hiljem asendati kipskuju dolomiidist kujuga.

Mälestussammas on alates 2003. aastast ajaloomälestis.

## Viited

## Välislingid
*
*"Vabadussõja mälestussammas saab suveks värske ilme". Põltsamaa.info, 26. november 2013
Äksi Vabadussõja mälestussammas

**Äksi Vabadussõja mälestussammas** on mälestusmärk Tartumaal Tartu vallas Äksi alevikus. Mälestussammas on arvele võetud ajaloomälestisena.

Graniitobeliskile on paigutatud pronksist sõduri kuju. Aluse tagaküljel on tekst "MODELLEERIJA / AIRIKE TANILOO-BOGATKIN". Mälestis on pühendatud Äksi piirkonnast pärit Vabadussõjas langenutele.

## Viited

## Välislingid
*
Vabadussõja Kõnnu lahingu mälestussammas

**Vabadussõja Kõnnu lahingu mälestussammas** on mälestusmärk, mis asub Kõnnu külas Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas. Sammas on püstitatud Kõnnu lahingus langenute mälestuseks. See on arvele võetud ajaloomälestisena.

Mälestussammas avati 27. juulil 1930. Nõukogude okupatsiooni ajal 1948. aastal sammas õhiti ja selle tükid maeti maha. 14. juulil 1988 kaevati samba tükid maa seest välja. Vana samba eeskujul tehti uus ligilähedase välimusega sammas. Uus mälestussammas avati 15. oktoobril 1988.

Sammas on 2,5 meetri kõrgune soklile asetatud obelisk. Tegu on algupärandi koopiaga. Sambal on tekst: "Seisa vaikides, / rändaja selle / samba ees / palvega. / Siin on Eestile / püha maa, / vaikselt pea / paljasta!” / Eesti vabadussõja / Kõnnu lahing / 17.–18. dets. 1918. a."

## Viited

## Välislingid

*
Torma Vabadussõja mälestussammas

**Torma Vabadussõja mälestussammas** on mälestusmärk, mis asub Vanamõisa külas Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas. Mälestussammas on arvele võetud ajaloomälestisena.

Algse samba kavandi valmistas soome arhitekt Ivari Anttila. Sammas avati 17. juunil 1923. Sammas oli suunatud näoga itta.

1940. aastal keerati kuju näoga läände, 1942 keerati kuju tagasi näoga itta. 26. oktoobril 1948 sammas õhiti. Originaali järgi taastatud sammas taasavati 23. juunil 1992.

Mälestusmärk kujutab endast pruunist graniidist alusele paigutatud põlvitavat sõdurit – Kalevipoega, kelle paremas käes on mõõk ja vasakus kilp. Algsel sambal oli kujutatud käpprist, taastatud sambale graveeriti vabadusrist. 


Torma Vabadussõja mälestussamba tykid.jpg|Originaalsamba säilinud tükid
Torma Vabadussõja mälestussammas OlariPilnik-6.jpg|Mälestussammas novembris 2022


## Viited

## Välislingid
*
Simuna Vabadussõja mälestussammas

**Simuna Vabadussõja mälestussammas** on mälestusmärk, mis asub Simuna alevikus Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas. 

Mälestusmärk avati 27. augustil 1927, selle autor oli kujur Richard Vasard.

Kohalikud aktivistid ja Nõukogude sõdurid on püüdnud Vabadussammast õhkida. Kuigi õhkimine ebaõnnestus, sammas siiski hävitati 1946. aastal. 

Taastatud sammas on originaali täpne koopia. Tegu on dolomiidist valmistatud sambaga, mille ülemisel tahukal on reljeefid ning alumisel tekst ja nimed.

Mälestussammas on arvele võetud ajaloomälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
Austria ringkond

**Austria ringkond** (saksa *Österreichischer Reichskreis*) oli Saksa-Rooma riigi ringkond. See oli üks neljast 1512. aastal loodud ringkonnast, 12 aastat pärast esimest riigireformi, millega loodi kuus ringkonda.

Austria ringkond kattus laias laastus niinimetatud Habsburgide perekonna pärusvaldustega (*Erblande*) ja vastab suuresti tänapäeva Austriale (välja arvatud Salzburg), Sloveeniale ja Põhja-Itaalia Trentino-Alto Adige piirkonnale.

## Koosseis

Ringkond koosnes järgmistest riikidest:
Joanna Kulig

**Joanna Kulig** (sündinud 24. juunil 1982 Krynica-Zdrójs) on poola näitleja.

Ta on lõpetanud Ludwik Solski nimelise Riikliku Kõrgema Teatrikooli Krakówis. 

Alates 2006. aastast on ta mänginud paljudes filmides ja teleseriaalides, tal on olnud ka mitmeid teatrirolle.

2018. aastal pälvis Kulig Euroopa filmiauhinna parima naisnäitleja kategoorias naispeaosa eest režissöör Paweł Pawlikowski filmis "Külm sõda". Poola ajakiri Wprost asetas ta Poola 50 mõjukaima naise edetabelis neljandale kohale.

## Isiklikku
Joanna Kulig abiellus 26. detsembril 2009 filmirežissööri ja stsenaristi Maciek Bochniakiga. Joanna Kuligi õde Justyna Schneider on samuti näitleja.

## Viited

## Välislingid
*Joanna Kuligi kodulehe arhiivkoopia Internet Archive'is (poola keeles)
*
Martna Vabadussõja mälestussammas

**Martna Vabadussõja mälestussammas** on mälestusmärk, mis asub Martna külas Lääne-Nigula vallas Lääne maakonnas. Mälestussammas on arvele võetud ajaloomälestisena.

Sammas on algse täpne koopia, välja arvatud asjaolu, et graniittahvlid on asendatud betoontahvlitega. Originaal lõhati 27. augustil 1953. Kujutatud on kabeli portaali meenutavat ehitist, mille katuse tipus on metallrist.


Martna Vabadussõja mälestussammas 2014.JPG


## Viited

## Välislingid
*
Võnnu Vabadussõja mälestussammas

**Võnnu Vabadussõja mälestussammas** on mälestusmärk, mis asub Võnnu alevikus Kastre vallas Tartu maakonnas. Mälestussammas on arvele võetud ajaloomälestisena.

Sammas kujutab endast mitmeastmelisele alusele asetatud graniidist postamenti, millele on paigutatud põlvitava sõduri skulptuur. Esiküljel on vabadusristi kujutis tekstiga "1918-1920 / TÄNU VÕIDU EEST / VÕNNU KIHELKOND". Esimeses maailmasõjas hukkunute ning punase terrori ohvrite mälestussamba kavandi valmistas kujur Aleksander Eller. Kivitöö tegi August Levold. Sammas avati 22. juuli 1934.

Mälestussammas lõhuti 1945. aastal ja osad kanti laiali. Mälestussammas taasavati 1. septembril 1990. Mälestusmärk on originaal.
VõnnuVabadussõjaMälestussammas2.JPG
Võnnu Vabadussõja mälestussammas.jpg


## Viited

## Välislingid
*
Viivi-Anne Soots

**Viivi-Anne Soots** (sündinud 13. aprillil 1971 Tallinnas) on eesti orienteeruja, jooksja, rogainija ja seiklussportlane.

## Haridus
Lõpetas 1989. aastal Kadrioru Saksa Gümnaasiumi ning 1993. aastal Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna raamatupidamise ja majandusanalüüsi eriala.

## Töö
2006. aastast on ta raamatupidamisteenuseid osutava OÜ VAS Aktiva juhatuse liige.

## Sporditulemused
Harrastanud orienteerumist, seiklussporti, rogaini ja pikamaajooksu. 

Orienteerumisega tegelnud 1982. aastast. Orienteerumisjooksus võitis NSV Liidu meistrivõistlustel Eesti naiskonna koosseisus teatevõistlusel 1990. aastal kulla ja 1991. aastal hõbeda. NSV Liidu koondise liikmena sai orienteerumisjooksus juunioride MMil 1991. aastal 5. koha.

Eesti meistrivõistlustel orienteerumises võitnud aastatel 1988–2015 14 kuld-, 20 hõbe- ja 12 pronksmedalit (sealhulgas 3 hõbedat rattaorienteerumises ja 2 pronksi suusaorienteerumises, ülejäänud medalid orienteerumisjooksus). Osales 2003. aastal orienteerumisjooksu MMil, sprindis ja lühirajal 37. koht, Eesti naiskonna liikmena teates 19. koht. Orienteerumisjooksu EMil 2006. aastal lühirajal 34. koht. 2003. aastal võitis Balti meistrivõistlustel Eesti naiskonna koosseisus teateorienteerumises kulla.

Eesti meistrivõistlustel ekidenis on ta võitnud 2 hõbedat (2013. aastal SK Sportkeskus.ee naiskonnas ja 2014. aastal Sparta spordiseltsi võistkonnas) ja pronksi 2012. aastal SK Sportkeskus.ee naiskonnas. 

Seiklusspordi Euroopa meistrivõistlustel 2011. aastal 5. koht (võistkonnas veel Reigo Luurmees, Erik Aibast ja Heiti Hallikma).

2014. aasta rogaini MMil USAs Black Hillsi mäestikus võitis ta segavõistkondade arvestuses koos Heiti Hallikmaga kulla.

## Viited

## Välislingid
* Viivi-Anne Soots Eesti spordi biograafilises leksikonis
* Viivi-Anne Soots Eesti entsüklopeedias
* World of O. Athlete profile: Viivi-Anne Soots
* Marathon100.com Viivi-Anne Soots SEB Tallinna Maratonil 28. augustil 2013
* Sportos.eu sporditulemused
Tarvastu Vabadussõja mälestussammas

**Tarvastu Vabadussõja mälestussammas** on mälestusmärk, mis asub Mustla alevikus Viljandi vallas Viljandi maakonnas. Mälestussammas on arvele võetud ajaloomälestisena.

Sammas kujutab endast alusele paigutatud graniidist tahukat, mille otsa on paigutatud lipu ja kilbiga pronksist sõduri kuju. Vasakul küljel on kiri "VABADUSSÕJAS LANGENULE / TARVASTU KIHELKOND". Paremal küljel on kiri "KAITSE OMA KODU RADA / SIIS KESTAB VABA EESTI IGAVEST".


Mustla Vabadussõja mälestussammas (detail 2).JPG
Mustla Vabadussõja mälestussammas..JPG
Tarvastu vabadussõja mälestussammas.JPG
Mustla Vabadussõja mälestussammas (detail 1).JPG
Vabaduse Jaan.JPG


## Viited

## Välislingid
*
Ernst Enno mälestussammas

**Ernst Enno mälestussammas** on mälestusmärk Haapsalus Ernst Enno pargis (Õhtu kallas 31). Mälestussammas on arvele võetud ajaloomälestisena.

Samba kujundas Roman Haavamägi luuletaja Ernst Enno mälestuseks.

Mälestusmärk avati 30. juulil 1939.


Luuletaja Ernst Enno (1875-1934) monument.JPG
Ernst Enno monument.JPG


## Viited

## Välislingid
* 
* Ernst Enno monument puhkaeestis.ee
Kuur-Reini ringkond

**Kuur-Reini ringkond** (saksa *Kurrheinischer Reichskreis*) oli Saksa-Rooma riigi ringkond, mis loodi aastal 1512.

Ringkond sai nime neljalt kuurvürstilt, kelle maad piki Reini keskjooksu moodustasid lõviosa selle territooriumist.
Ringkond lakkas olemast 1801. aastal, kui Prantsusmaa selle esmalt okupeeris ja siis ametlikult annekteeris.

## Koosseis

Ringkond koosnes järgmistest riikidest:
Heiti Hallikma

**Heiti Hallikma** (sündinud 4. märtsil 1970 Tallinnas) on Eesti orienteeruja ja seiklussportlane.
 
## Haridus
Lõpetas 1988. aastal Tallinna 24. Keskkooli.

## Töö
Töötab AS Hekotek projektijuhina.

## Sporditulemused
Harrastab orienteerumist 1986. aastast. Aastatel 1989–2004 võitnud orienteerumise Eesti meistrivõistlustel 9 kulda (neist 2 orienteerumisjooksus ja 7 suusaorienteerumises), 3 hõbedat ja 5 pronksi. Suusaorienteerumise MMil sai 1992. aastal teatevõistlusel Eesti meeskonna koosseisus 7. koha ja tavarajal 43. koha.

Seiklusspordi Euroopa meistrivõistlustel 2011. aastal 5. koht (võistkonnas veel Reigo Luurmees, Erik Aibast ja Viivi-Anne Soots).

2014. aasta rogaini MMil USAs Black Hillsi mäestikus võitis ta segavõistkondade arvestuses koos Viivi-Anne Sootsiga kulla.

## Viited

## Välislingid
* Heiti Hallikma Eesti spordi biograafilises leksikonis
* Heiti Hallikma Eesti Entsüklopeedias
* Heiti Hallikma nõuanded seiklusspordiks. Ilmunud ajakirjas Orienteeruja 2003 nr 2(71)
Kõpu Vabadussõja mälestussammas

**Kõpu Vabadussõja mälestussammas** on mälestusmärk, mis asub Kõpu alevikus Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas. Mälestussammas on arvele võetud ajaloomälestisena.

Sammas on 1,95 meetri kõrgune pruunist graniidist sokliga alusele paigutatud obelisk. Ülalosas on vabadusrist tekstiga "1918-1920 / VABA EESTI / EEST". Soklik on tekst "VABADUSSÕJAS / LANGENUD / KÕPU / KANGELASTELE".


Kõpu Vabadussõja mälestussammas 1.JPG
Kopuausammas.jpg


## Viited

## Välislingid
*
Mops condylurus

***Mops condylurus*** on käsitiivaliste seltsi kuuluv imetajaliik. 

*Mops condylurus* elutseb Mustas Aafrikas.

## Klassifikatsioon
*Mops condylurus*el on klassifitseeritud andmebaasis ITIS järgmised alamliigid: 
**[[Mops condylurus condylurus]]* (A. Smith, 1833)	 
**[[Mops condylurus orientis]]* G. M. Allen ja Loveridge, 1942	 
**[[Mops condylurus osborni]]* (J. A. Allen, 1917)	 
**[[Mops condylurus wonderi]]*  Sanbron, 1936

## Zoonootilised ohud

Neid nahkhiiri seostatakse 2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemiaga Lääne-Aafrikas – osad uurijad peavad neid väikseid, 16 kuni 28 grammi kaaluvaid putuktoidulisi nahkhiirte kehasid Ebola viiruse reservuaarideks.

2014. aasta detsembris avaldatud uurimuse kohaselt võis esimese Ebola viirushaiguse kahtlusega isik (nullpatsient) Meliandou külas Guineas 6. detsembril 2013 surnud kaheaastane ebolahaige poisslaps Émile Ouamouno saada nakkuse mängides (või küttides – lapsed ja naised pidavat küttima) puuviljadest (teiste allikate kohaselt putukatest) toituvatelt Angola nahkhiirtelt, kelle pesa leiti 50 m kauguselt lapse kodunt puu õõnussest, kuid kuna Ebola viiruse jälgi nende kehast teadlastel tuvastada ei õnnestunud, siis pole võimalik hüpoteesi üheselt kinnitada..

Nahkhiirtelt on tuvastatud  ebolavastaseid antikehi ja teadlased arvavad, et nahkhiired omavat kaitsevõimet Ebola viiruse vastu ja elavad nakkuse üle. 

## Viited

## Välislingid
* Happold DC, Happold M., Reproduction of Angola free-tailed bats (Tadarida condylura) and little free-tailed bats (Tadarida pumila) in Malawi (Central Africa) and elsewhere in Africa. Lühikokkuvõte., J Reprod Fertil. jaanuar 1989 ;85(1):133-49.
* Maloney SK, Bronner GN, Buffenstein R., Thermoregulation in the Angolan free-tailed bat Mops condylurus: A small mammal that uses hot roosts. Lühikokkuvõte., Physiol Biochem Zool. juuli- august 1999 ;72(4):385-96.
* Sissekanne ADW-s
* Sissekanne Elu entsüklopeedias
* Mickleburgh, S., Hutson, A.M., Bergmans, W. & Cotterill, F.P.D. 2008. *Mops condylurus*, The IUCN Red List of Threatened Species. Version 2014.3. ., [[http://ecosolutions.co.za/bat-boxes/bat-species/angolan-free-tailed-bat-mops-condylurus Angolan free-tailed bat (Mops condylurus)](http://www.iucnredlist.org/details/13838/0</small>
*)
Rietavase mõis

**Rietavase mõis** (leedu keeles *Rietavo dvaras*) on endine mõis Leedus Rietavase omavalitsuses Rietavase linnas.

Rietavase mõisa on esmamainitud 1253. aastal. Mõis on kuulunud Tyszkiewiczite suguvõsale ja Zubovidele. 1812. aastal läks Rietavase mõis Ogińskite valdusse, see suguvõsa ehitas linna uhke mõisakompleksi. 1909. aastal sai mõisa omanikuks Povilas Jurgaitis, suurem osa mõisast võõrandati temalt 1924. aastal.

1892. aastal oli Rietavase mõis esimene koht Leedu territooriumil, kus hakati kasutama elektrivalgustust. 
Mõisakompleksi peahoone ei ole säilinud. 1909. aastal süttis hoone põlema, seal hävis palju kunstiväärtusi. Esimese maailmasõja ajal peatus mõisas Saksa sõjavägi. Peahoone vaskkatus sulatati haavliteks, pargis elanud luiged ja faasanid kütiti toiduks. Hulk varasid viidi Saksamaale. Pärast seda lasi lossi uus omanik Povilas Jurgaitis hoone lammutada ja kasutas sealseid telliseid endale uue maja ehitamisel.

Kompleksi juurde kuulub suur park, mis ulatub Jūra jõe äärde. Pargi lääneosas asub suur tiik. Park on osaliselt ümbritsetud müüriga, millel on kaks väravat. Plungėsse viiva tee ääres asub Ogińskite pere rahula koos kabel-mausoleumiga.

Mõisakompleksi kuulunud hoonetest on säilinud veel kaheksa kõrvalhoonet, nende seas valvuri maja, veetorn, tall, kontor, muusikute ühiselamu ja muusikakool. Koolis asub Rietavase ajaloomuuseum.


Rietavo_muziejus_2007-06-12.jpg|Rietavase mõisa muusikakool
Rietavo ligonine.Zemaitija.2007-06-12.jpg|Rietavase mõisa kontorihoone


## Välislingid

*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (*leedu keeles*)
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiplaan (*leedu keeles*)
Rietavase omavalitsus

**Rietavase omavalitsus** on 2. järgu haldusüksus Leedus endise Telšiai maakonna aladel.

Omavalitsuse pindala on 586 km². 2014. aasta seisuga elas seal 8264 inimest.

Omavalitsus moodustati 1999. aastal. See koosneb järgmistest valdadest: Daugėdai, Medingėnai, Rietavase ja Tverai vald. Eraldi haldusüksuse moodustab Rietavase linn.

Halduskeskus on Rietavase linn. Teine suurem asula on Tverai alev. 2011. aasta seisuga olid elanikest 98,42% leedulased, 0,36% venelased, 0,14% ukrainlased ja 1,08% oli teistest rahvustest.

Omavalitsuse suurim jõgi on Jūra.


Lopaiciu piliakalnis. 2007-06-12.jpg|Lopaiciai linnamägi
BZN Medingenai church front 1.jpg|Medingėnai kirik
Ruskis,_2007-06-12.jpg|Ruškise järv
Tveru_seniunija,_2007-06-12.jpg|Tverai valla maastik


## Viited

## Välislingid

* Omavalitsuse koduleht (*leedu keeles*)
Lush

**Lush** on kosmeetikatoodete jaemüüja, mille peakontor asub Poole'is Suurbritannias. Firma asutati aastal 1994 ning on pühendunud värskete käsitsi valmistatud kosmeetikatoodete tootmisele. 

Nimi Lush saadi nimeloomisvõistluselt, mille firma asutajad Mark ja Mo Constantine korraldasid oma esimeses käsitsi valmistatud ajalehes ja kataloogis. 1994. aastal avasid abikaasad Mark ja Mo Constantine Poole's Inglismaal esimese Lushi poe Cosmetics to Go. Praeguse nime võttis Lush kasutusele 10. aprillil 1995. 

Nüüdseks on maailmas üle 800 Lushi poe 51 riigis, nende hulgas kaks ka Eestis. Lush valmistab ja müüb laias valikus käsitsi valmistatud tooteid, nagu seebid, dušigeelid, šampoonid, juuksepalsamid, vannipommid, mullibatoonid, näomaskid ning käe- ja kehakreemid erinevatele nahatüüpidele.

Lushi tooted sisaldavad tihtilugu puuvilju, juurvilju, eeterlikke õlisid, sünteetilisi koostisaineid, mett ja mesilasvaha. Firma on loomkatsete vastu ning valib selle asemel välja vabatahtlikke, kes on nõus nende tooteid katsetama.

Lushile ei meeldi nimetada ennast eetiliseks ettevõtteks. Nad seletavad, et see termin on keeruline kontseptsioon. Neile tundub, et selle nimetusega kirjeldatakse ettevõtteid, kes proovivad mitte kahjustada inimesi ega planeeti oma kaubandusega – kuid seda ei tuleks nimetada "eetiliseks", vaid selline peaks olema iga tavaline äri.
Mihkel Ulk

**Mihkel Ulk** (sündinud 12. detsembril 1983) on eesti režissöör.

Ta lõpetas 2006. aastal Tallinna Ülikooli filmi ja video eriala bakalaureuseõppe *cum laude* ja 2010. aastal Balti Filmi- ja Meediakooli magistriõppe filmirežissöörina.

Mihkel Ulk on Ekspress Meedia loovjuht. Varem on ta töötanud Eesti Rahvusringhäälingus: olnud Raadio 2 saatejuht ning teinud režissöörina filme ja telesaateid Eesti Televisioonis. Aastatel 2012–2017 oli ta ETV keskkonnasaate "Osoon" režissöör.

Tema lavastatud mängufilm "Nullpunkt" oli 2014. aasta vaadatuim Eesti film.

## Tunnustus
* 2015 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (aasta debüütfilm „Nullpunkt“) 
* 2015 Tallinna Ülikooli aasta vilistlane

## Välislingid
*
*
Tverai

**Tverai** on alev Leedus Rietavase omavalitsuses, Tverai valla halduskeskus. Tverai asub Aitra jõe ääres. Alevis on keskkool ja raamatukogu. Alevi kohta on vanasti vene keeles kasutatud nimekujusid Твери ja Тверы.

Alevis on säilinud vana žemaidipärane põhiplaan. Tverais asub aastal 1897 valminud kirik, mis on üks suuremaid puitkirikuid Leedus.

## Ajalugu

Esimest korda mainitakse asulat aastal 1251. Toona asus seal Žemaidi vürstile Vykintasele kuulunud kants (*Tviriment*), mille hõivas Mindaugas. Vykintas ründas koos liitlastega Mindaugast, aga oli sunnitud viimaks Tverai kantsi taganema, sai haavata ja kaotas kantsi. Aastal 1289 nimetatakse asulat ka Saksa ordu aruannetes. Kuni XIV sajandini esinebki asula edaspidi vaid ordu rüüsteretkede kirjeldustes. Tverai ümbruses asuvate Pribitka ja Šlapeikiškise muinaskalmistute uuringud näitavad, et sel ajal elas Tverais vähemalt kaks suurt ja jõukat kogukonda.

Aastal 1527 sai Tveraist Kęsgailade valdus. Aastal 1589 on esimest korda mainitud sealset kirikut. Aastal 1600 sai Tveraist alev. Aastal 1640 sai alev õiguse pidada kolm korda aastas laata. 

Põhjasõja, aastal 1709, laastas Tveraid katk. Toona oli alev Połubińskite valduses. Aastal 1721 elas Tverais vaid neli peret. Aastal 1776 rajasid Bilevičiused alevi juurde mõisa. Alev taastus aastaks 1789.

Aastal 1804 asutati Tverai kool. Nii aastail 1831 kui ka 1863 osalesid alevi elanikud ülestõusus tsaarivõimude vastu. XIX sajandil taasavastati ka vana peidetud ristisõdadeaegne kivitee (kūlgrinda), see on omataolistest pikim ja tuntuim. Aastal 1897 valmis Tverai kirik, 1907. aastal aga selle kivist kellatorn. 

## Pilte

Tveru centras.JPG|Tverai keskväljak
Tverai, 2007-06-12.jpg|Tverai
Tverubaznyciavisa.JPG|Tverai kirik
Tveru baznycia, 2007-06-12.jpg|Tverai kiriku kellatorn
TveraiVykintas.JPG|Vykintase mälestusmärk
 

## Tuntud elanikke

*Maironis – Leedu luuletaja
*Marshall Erdmann – USA arhitekt

## Viited

## Välislingid

*Tverai
*Alev portaalis vietoves.Lt
*Muistne Tverai Varniai muuseumi kodulehel
Maarjamäe Saksa sõjaväekalmistu

**Maarjamäe Saksa sõjaväekalmistu** on matmispaik Tallinnas Maarjamäe mälestusväljal. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

Kalmistu taastati 1998. aastal. Seal puhkab üle 2100 Teises maailmasõjas hukkunud Eesti, Saksa ja Soome sõduri.

Saksa sõjaväe kalmistu.jpg
Kivi Saksa sõjaväe kalmistul.jpg
Tahvel Saksa sõjaväe kalmistul.jpg


## Vaata ka
*Maarjamäe memoriaal 

## Viited

## Välislingid

*
Naissaare kalmistu

**Naissaare kalmistu** on kasutuses kalmistu Naissaarel Keila kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Viimsi vallas Harju maakonnas Tagakülas.

Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

Kalmistule eraldatakse matmiskoht rahvastikuregistri järgi surma hetkel Naissaarel elanud isiku matmiseks või Naissaarel elavale isikule omaste matmiseks.

## Pildid

Naissaare kalmistu ristid.jpg
Naissaare kalmistu, mälestuskivi.jpg
Naissaare kalmistu ristid 2.jpg
Naissaare kalmistu, mälestusmärk Inglise sõduritele.jpg
Naissaare kalmistu, rannarootslaste mälestuskivi.jpg
Naissaare kalmistu (2653)2.jpg


## Viited

## Välislingid

*
Rannakaitsepatarei nr 15

**Rannakaitsepatarei nr 15** ehk **Aleksander Nevski patarei** oli Peeter Suure merekindluse mererinde rannakaitsesüsteemi kuulunud rannakaitsepatarei, mille varemed asuvad Aegna saare loodeosas Kurikneemel.

Kahe betoontorniga nelja suurtükiga rannapatarei IV-12″/52 ehitus algas 1915. aastal ning esimene parem(ida)poolne suurtükitorn nr 1 valmis 1917. aastal, teise vasak(lääne)poolse suurtükitorni nr 2 suurtükkide paigaldust ei lõpetatud.
## Patareipositsioon
Patarei asus veepiirist 240 meetri kaugusel. Patarei betoonehitise pikkus oli 200 meetrit, selle kummaski otsas oli kaks 9 meetri kõrgust betoontorni, millel pöörlesid suurtel kuullaagritel soomustornid kahele suurtükile. Patarei kahel eraldi maa-alusel korrusel olid ruumid meeskonnale ja laengule. Betoonosade vahele jäi kolmas soomuskuppel, kus asus komandopunkt ja selle all diiselelektrijaam. Patareide erinevaid maa-aluseid ruume ühendas sirge koridor.

## Suurtükipatarei
Suurtükipatareide sümbolite tähendus nimes (12″/52 või 305/52):

*12″/305 – kahurite kaliiber tollides/millimeetrites
*50 – suurtükitoru pikkus kaliibrites

Suurtükkide laskekaugus oli 147 kaabeltaud.

Rannakaitsepatarei nr 15 ei osalenud sõjategevuses Esimeses maailmasõjas Eestis ning õhiti enne Saksa vägede saabumist 27. veebruaril 1918.

Rannakaitsepatarei nr 15 varemed (1915–1917 ja 1920–1936), helgiheitja varjend ja helgiheitja positsioon (1915–1917) on arvele võetud ehitismälestistena.

Eesti Vabariigi riigikaitses oli rannakaitsepatarei Eesti merejõudude Aegna Komandantuuris kui Aegna 12-tolline patarei ja 10. oktoobrist 1919 kui rannikupatarei nr 1.


Aegna-Peeter Suure Merekindluse rannakaitsepatarei nr. 15 helgiheitja positsioon, 1915-1917.JPG|Rannakaitsepatarei nr 15 helgiheitja positsioon
Peeter Suure Merekindluse rannakaitsepatarei nr. 15 helgiheitja varjend, 1915-1917 a*.jpg|Rannakaitsepatarei nr 15 helgiheitja varjend


## Vaata ka
*Rannakaitsepatarei nr 10b (Naissaarel)

## Viited

## Välislingid
* 
* 
*
Tallinna Metsakalmistu kabel

**Tallinna Metsakalmistu kabel** on kabeli hoone Tallinna Metsakalmistu territooriumil Kloostrimetsa asumis Pirita linnaosas Tallinnas Harju maakonnas. 

1936. aastal ehitatud kabeli on projekteerinud arhitekt Herbert Johanson. Paefunktsionalismi stiilis kabel on arvele võetud ehitismälestisena.


Fail:3106 Metsakalmistu kabel 4 (algust ja lõppu tähistav raidkivi).jpg
Fail:3106 Metsakalmistu kabel 1.jpg
Fail:Metsakalmistu kabel.IMGP6991.JPG|Metsakalmistu kabel
Fail:3106 Metsakalmistu kabel 2 (peauks).jpg


## Viited

## Välislingid
*
Surnumägi (Tiskre)

**Kalmistu Surnumägi** asub Tiskre külas Harku vallas Harju maakonnas. Kalmistu on arvele võetud arheoloogiamälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
Edward Herrmann

**Edward Kirk Herrmann** (21. juuli 1943 Washington – 31. detsember 2014 New York) oli Ameerika Ühendriikide tele- ja filminäitleja. Ta pälvis Emmy ja Tony auhinna.

Herrmann lõpetas Bucknelli ülikooli ja õppis väljendusoskust ka London Academy of Music and Dramatic Artis Inglismaal. 

Ta näitles näiteks filmides "Punased" (1981), "The Lost Boys" (1987) ja "Talumatu julmus" (2003) ning seriaalides "Gilmore'i tüdrukud" ja "Grey anatoomia".

## Viited

## Välislingid
*
Rannakaitsepatarei nr 13

**Rannakaitsepatarei nr 13** oli Peeter Suure merekindluse peapositsiooni rannakaitsesüsteemi kuulunud rannakaitsepatarei, mille varemed asuvad Muuli tee kurvis Haabneeme alevikus Viimsi vallas Harju maakonnas. 

Rannakaitsepatarei on arvele võetud ehitismälestisena. Rannakaitsepatarei nr 13 valmis aastal 1915, säilinud on osa neljast 130 mm suurtükialustest ja varjenditest. 

## Rannakaitsepatarei nr 13
Rannakaitsepatarei nr 13 oli relvastatud nelja 120/50 Vickersi suurtükiga.

Kaitserajatis oli osaliselt õhitud aastal 1918, misjärel see taastati ning võeti uuesti kasutusele Eesti merekindluste Aegna Komandantuuri Rannapatarei nr 7–na (III-4,7"/120 mm) aastal 1922. Kaitseehitised purustati lõplikult aastal 1941. 


Rannakaitsepatarei nr. 13-kahuripositsioon2.JPG
Rannakaitsepatarei nr. 13-tulejuhtimispunkt.jpg
Peeter Suure Merekindluse rannakaitsepatarei nr- 13, 1915- a- 2013-09-15 17-08-11.jpg
Rannakaitsepatarei nr. 13-kahuripositsioon.jpg


## Viited

## Välislingid
*
Tammneeme rannakaitsepatarei

**Tammneeme rannakaitsepatarei** on rannakaitsepatarei, mille varemed asuvad Randvere külas Viimsi vallas Harju maakonnas.

Rannakaitsepatarei on arvele võetud ehitismälestisena, kui ajastule tüüpiline kindlusrajatis.

Kaitserajatisel oli neli kahurialust, mida kaitses meetripaksune rinnatis. Samuti on seal üks betoonvarjend ja komandopunkt.

Vana komandopunkt rajati 1920. aastate alguses. Seejärel leiti, et tulesektor pole efektiivne ning aastatel 1928–1934 rajati edelasse kaldaterrassile neli uut kahurialust.

## Viited

## Välislingid
*
Jaana Kormašov

**Jaana Kormašov** (sündinud 14. mail 1966 Tallinnas) on eesti keraamik.

Ta lõpetas aastal 1993 Tallinna Kunstiülikooli keraamikuna.

## Isiklikku
Tema abikaasa on maalikunstnik Orest Kormašov. Tema ämm on keraamik Luule Kormašova, äi oli maalikunstnik Nikolai Kormašov; abikaasa vend Andrei Kormašov on graafik ja plakatikunstnik.

## Välislingid
* Jaana Kormašov Eesti Keraamikute Liidu kodulehel
Kaarli hüdroelektrijaam

**Kaarli hüdroelektrijaam** on hüdroelektrijaam, mis asub Viljandi maakonnas Mulgi vallas Kaarli külas ja on rajatud Raadi ojale.

Jaama võimsus 3 kW. 

Elektri tootmine algas jaamas 2003. aastal.

## Viited