open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Carlos Agostinho do Rosário

**Carlos Agostinho do Rosário de Campos** (sündinud 26. oktoobril 1954) on Mosambiigi poliitik, kes oli 17. jaanuarist 2015 kuni 3. märtsini 2022 Mosambiigi peaminister. Ta kuulub FRELIMOsse ning oli ametis koos president Filipe Nyusiga. 

Ta on 1970. aastatest saadik olnud riigiametnik, aastatel 1987–1994 oli ta Zambezia provintsi kuberner. 1994. aastal kuulus ta lühikest aega parlamenti, pärast seda oli 1999. aastani põllumajandus- ja kalandusminister. Pärast sajandivahetust on ta olnud diplomaat mitmes Aasia riigis, viimati suursaadik Indoneesias.

## Elulugu
Rosário sündis 26. oktoobril 1954 Maxixes. Ta õppis Maputo Eduardo Mondlane ülikoolis majandust, hiljem Suurbritannias Wye kolledžis jätkusuutlikku põllumajandust ja maaeluarengu majandust. Wye kolledži lõpetas ta magistrikraadiga.

Aastal 1977 asus ta tööle avalike tööde ministeeriumi majandus- ja rahandusosakonda, kus ta püsis 1983. aastani. Ta oli 1980–1982 õppejõud Maputo tööstusinstituudis. Aastal 1983 sai temast põllumajandusettevõtte Citrinos de Manica peaökonomist.

Aastal 1987 nimetati ta Zambezia provintsi kuberneriks ja provintsikomitee peasekretäriks. Ta oli 1994. aastal lühikest aega parlamentlane, pärast seda kuni 1999. aastani põllumajandus- ja kalandusminister.

Ta oli 2002–2008 Mosambiigi kõrge volinik Indias ja Sri Lankal. Aastal 2009 nimetati ta Mosambiigi suursaadikuks Indoneesias, Malaisias, Singapuris, Tais ja Ida-Timoris. Ta oli sellel ametikohal kuni 17. jaanuarini 2015, kui president Filipe Nyusi ta peaministriks nimetas.

Opositsioonilise RENAMO liikmed on Rosário valitsusele ette heitnud kitsapõhjalisust, kõik 22 ministrit on FRELIMO liikmed.

## Isiklikku
Rosário huvitub jalgpallist ning on mänginud Mosambiigi noortekoondistes. Indoneesias saadikuks olemise ajal asutas ta diplomaatide jalgpallivõistkonna.

## Viited
Užpaliai

**Užpaliai** on alev Leedus Utena rajoonis, Užpaliai valla halduskeskus. Alev asub Šventoji jõe ääres. 

Užpaliais on gümnaasium, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on Viktorija Jovarienė mootorite ja hoburiistade muuseum, Krokulė allikas, vesiveski, endise Užpaliai mõisa hooned, aastal 1872 ehitatud õigeusu kirik ja aastal 1898 ehitatud katoliku kirik. Alevi juures asub Užpaliai lohukivi, sinna jäävad ka Užpaliai ja Šeimyniškise linnamäed.

## Elanikkond


* 1 357 (1885)
* 860 (1902)
* 1 519 (1923)
* 725 (1959)
* 702 (1970)
* 832 (1979)

* 781 (1983)
* 799 (1987)
* 826 (1989)
* 877 (2001)
* 758 (2011)


## Nimi

Alevile on nime andnud sealse ümbruskonna sood. Nimi tuleneb sõnadest *už palių* (tõlkes *soo juures*).

## Ajalugu

Alevi juures asub Užpaliai linnamägi. Selle kõrgus on 15 m, pindala 76x22 meetrit. Linnamägi oli kasutusel esimese aastatuhande alguses, selle juures asub 1,5 ha suurune asulakoht. Aastal 1970 läbi viidud väljakaevamistel tuvastati kultuurikiht ka linnamäel.

Kirjalikes allikates on Užpaliaid esmamainitud aastal 1261. Tõenäoliselt oli toona tegemist alevist kolme kilomeetri kaugusel asuva Šeimyniškise linnamäega, kus asus Užpaliai linnus. Aastal 1233 võitsid seal Rimgaudase juhitud Leedu väed ristisõdijaid. Ristisõdijatel seda linnust vallutada ei õnnestunudki, aga aastal 1433 põles see Žygimantas Kęstutaitise ja Švitrigaila vahelise võitluse käigus maha. Linnust ei taastatud ja asula hakkas kujunema selle tänapäevases asukohas.

Užpaliai mõis oli riigimõis. Aastal 1522 on esimest korda mainitud Užpaliai kirikut. Aastast 1529 on teateid mõisa juures asunud alevist, mis oli Kristinas Astikase valduses. Aastal 1792 sai alev omavalitsuse, 25. veebruaril ka Magdeburgi õigused. Pärast Venemaaga ühendamist kaotas Užpaliai aga omavalitsusliku staatuse ja läks Sapiehade valdusse. 

Alev oli oluline linatöötlemise keskus. Tsaariajal oli Užpaliai venekeelne nimekuju Ушполь või Ушполе. Alevi elanikud osalesid novembriülestõusus, ent jaanuariülestõusu järel rüüstati alevit rängalt. Ülestõusu järel asustati sinna venelasi ja nende tarbeks püstitati sinna aastal 1872 ka õigeusu kirik.

Aastal 1847 elas Užpaliais 515 juuti. Aastal 1897 olid alevi 740 elanikust 691 juudid. Teise maailmasõja eel oli juute 350. Asula vallutanud Saksa väed laastasid selle ja süütasid põlema. Sealsed juudid viidi mitmesse eri kohta hukkamisele. Põhjalikumalt asuti Užpaliaid taastama aastal 1967, mil asfalteeriti ka sealsed tänavad.

## Tuntud elanikke

*Kazys Pakštas – Leedu geograaf
*Balys Tarvydas – Leedu ajaloolane ja esperantist
*Povilas Vaitonis – Leedu maletaja


Uzpaliu_piliakalnis.jpg|Užpaliai linnamägi
Užpaliai_2.JPG|Užpaliai
Užpalių dvarvietė.JPG|Mõisakompleks
Užpalių centras.JPG|Užpaliai keskuse tänavavaade
Užpalių_bažnyčia.JPG|Katoliku kirik
Uzpaliu_cerkve.jpg|Õigeusu kirik


## Viited

## Välislingid

*Poola Kuningriigi geograafiline leksikon
*Alev portaalis vietoves.Lt
Win Myint (täpsustus)

**Win Myint** on mitme inimese nimi:
*Win Myint, endine Myanmari president; 
*Win Myint (poliitik, sündinud 1954), Myanmari ettevõtja ja endine minister; 
*Win Pe Myint (sündinud 1948), Myanmari maalikunstnik;
*Win Win Myint, Myanmari luuletaja;
*May Win Myint, Myanmari poliitik, füüsik ja endine poliitvang.
Lionel Aingimea

**Lionel Rouwen Aingimea** (sündinud 1969) on Nauru advokaat ja poliitik, kes oli alates 27. augustist 2019 kuni 29. septembrini 2022 Nauru president.

## Elulugu
Aingimea õppis Austraalias õigusteadust ning töötas MTÜ-s Regional Rights Resource Team, hiljem Marshalli Saartel riigiadvokaadina. Ta on olnud Lõuna-Vaikse ookeani ülikoolis õigusteaduse õppejõud.

Aingimea kandideeris 2013. aastal Menengi valimisringkonnas parlamenti, kuid ei osutnud valituks. Pärast ebaõnnestunud valimisi sai temast president Baron Waqa valitsuse justiitsminister.

2016. aasta valimistel läks Aingimeal paremini ning temast sai Menengi esindaja parlamendis ning justiits- ja piirivalve abiminister. Ta töötas justiitsminister David Adeangi alluvuses. Ta taasvaliti parlamenti 2019. aastal, president Waqa valituks ei osutunud. Uus parlamendikoosseis valis Lionel Aingimea riigi presidendiks, ta kogus 12 häält, konkurent David Adeang sai 6.

## Viited
Nauru president

**Nauru president** on Nauru vabariigi valitsusjuht ja riigipea. Presidendi valib Nauru parlament oma liikmete seast. Nauru parlament on ühekojaline ning selles on 19 liiget, üks ametiaeg kestab kolm aastat. Erakonnad mängivad Nauru poliitikas teisejärgulist rolli, osaliselt sellest tulenevalt on nii presidendil kui valitsusel olnud ebastabiilseid ajajärke.

## Nauru presidentide loend
Igor Kio

**Igor Emiljevitš Renard-Kio** (sünninimi **Igor Emiljevitš Hirschfeld**; vene keeles Игорь Эмильевич Кио; 13. märts 1944 Moskva – 30. august 2006 Moskva) oli Venemaa mustkunstnik. 

Igor Kio sündis mustkunstnik Emil Kio perekonnas. Esimest korda astus ta publiku ette soolonumbris 1959. aastal 15-aastaselt Moskva tsirkuse areenil (asendas haigestunud isa). Kuni isa surmani 1965. aastal esines koos vend Emiliga isa atraktsioonides assistentidena, seejärel iseseisvate kavadega tsirkuseareenil ja estraadilaval.    

Ta on maetud Novodevitšje kalmistule.

## Tunnustus
*1980 – Vene NFSV teeneline kunstnik
*2003 – Venemaa rahvakunstnik 

## Isiklikku
Igor Kio oli kolm korda abielus. Esimese abikaasa Galina Brežnevaga (1929–1998) oli Kio ametlikult abielus vaid kümme päeva.

## Välislingid
*Кио Игорь Эмильевич. magicpedia.ru
Emil Renard-Kio

**Emil Emiljevitš Renard-Kio** (sünninimi **Emil Emiljevitš Hirschfeld**; vene keeles Эмиль Эмильевич Ренард-Кио; 12. juuli 1938 Ordžonikidze – 30. detsember 2025 Moskva) oli Venemaa mustkunstnik. 

Emil Renard-Kio sündis mustkunstnik Emil Kio perekonnas. Pärast 1960. aastal Moskva Ehitusinstituudi lõpetamist töötas ühe aasta sillaehitustrustis meistrina. 1961. aastal hülgas õpitud eriala ja   hakkas esinema koos vend Igoriga Moskva tsirkuses isa atraktsioonides assistendi rollis. Pärast isa surma 1965. aastal esines iseseisvate kavadega tsirkuseareenil ja estraadilaval.

## Tunnustus
*1969 – Põhja-Osseedi ANSV teeneline kunstnik
*1977 – Vene NFSV teeneline kunstnik
*1990 – Vene NFSV rahvakunstnik 
*1994 – Sõpruse orden

## Välislingid
*Эмиль Эмильевич Кио. feeladelphia.narod.ru
*Кио Эмиль Эмильевич. magicpedia.ru
Tauragnai

**Tauragnai** on alev Leedus Utena rajoonis, Tauragnai valla halduskeskus. Alev asub Tauragnase ja Labė järve vahel. 

Tauragnais on põhikool, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on koduloomuuseum ja kaks lohukivi. Alevist idas asuvad Tauragnai ja Taurapilise linnamäed jäävad Aukštaitija rahvusparki.

## Elanikkond


* 263 (1859)
* 263 (1885)
* 1070 (1897)
* 1210 (1901)
* 1096 (1902)
* 999 (1923)
* 775 (1959)

* 641 (1970)
* 798 (1979)
* 837 (1982)
* 810 (1987)
* 803 (1989)
* 602 (2001)
* 473 (2011)


## Nimi
Alev on nime saanud Tauragnai järve järgi. Järve nimi tuleneb omakorda sõnadest *tauras*, mis tähendab tarvast, ja *ragas*, mis tähendab sarve. 

## Ajalugu

Alevi juures asub Tauragnai linnamägi. Selle kõrgus on 12 m, pindala 16×10 meetrit. Linnusena oli kasutusel pikliku künka keskmine osa. Linnamägi oli kasutusel esimese aastatuhande algusest teise aastatuhande alguseni, sellest edelas asub 0,5 ha suurune asulakoht. Linnamäest kirdes asuvad Tauragnai muinaskalmed. Aastal 1970 tehti seal arheoloogilised uuringud.

Legendi kohaselt olevat Tauragnai asutanud vürst Rigimantas. Kirjalikes allikates on Tauragnaid esmamainitud aastal 1373. Toona oli tegemist Taurapilise linnamäega, kus asus Tauragnai linnus. Liivi ordu väed põletasid selle aastal 1433 maha. *Thovraxe* nimelist paika on küll mainitud Mindaugase poole üle läinud seelide valduste nimekirjas, kuid selle näol oli tõenäolisemalt tegemist Anykščiai rajoonis asuva Lašiniai linnamäega.

Aastal 1387 andis Jogaila Tauragnai linnuse ja ümbritsevad maad Vilniuse piiskoppide käsutusse. Esimesed teated Tauragnais asuvast kirikust pärinevad aastast 1498. Alev ja selle ümbruskond jäid piiskoppide valdusse aastani 1797.

XV sajandil tekkis Tauragnai asukohta alev. Aastal 1792 pärinevad esimesed teated sealsest mõisast, mille ehitisteks olid pruulikoda, viinaköök ja neli kõrtsi.

XIX sajandi keskpaigas oli Tauragnai mõisa omanikuks jaanuariülestõusus osalenud Puslovskis. Mihhail Muravjovi eestvedamisel küüditati suurem osa ülestõusuga seotud inimestest Siberisse, nende asemele asustati aga venelasi. Tsaariajal oli Tauragnai venekeelne nimekuju Таврогины. Aastal 1874 valmis uus katoliku kirik. Aastal 1893 alev põles. Aastail 1919–1920 oli Tauragnai mõnda aega Poola vägede käes. Aastal 1944 põles alev taas, tules hävis ka kirik.

Sõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad, kokku varjas end metsades ligi 120 inimest. Aastal 1959 rajati alevisse kultuurimaja, mille ruumidesse aastal 1971 rajati Teofilis Tilvytise muuseum, mis aga sajandi lõpus kujunes koduloomuuseumiks. Kihelkonna rahvas kogunes jumalateenistusteks kas pastoraadi majja või kalmistul asuvasse kabelisse, kuni aastal 1969 valmis uus kirikuhoone.

Tauragnai005.JPG|Vaade Tauragnaselt Tauragnaile
Tauragnai,_Lithuania_-_panoramio_(7).jpg|Tauragnai
Tauragnai_2012.jpg|Tauragnai keskuse tänavavaade
Tauragnai, kapų koplyčia.JPG|Kabel Tauragnai kalmistul
Tauragnų bažnyčia.JPG|Tauragnai kirik


## Viited

## Välislingid

*Poola Kuningriigi geograafiline leksikon
*Alev portaalis vietoves.Lt
Vassili Demut-Malinovski

**Vassili Ivanovitš Demut-Malinovski** (vene Василий Иванович Демут-Малиновский; 13. märts (vkj 2. märts) 1778 Peterburi – 28. juuli (vkj 16. juuli) 1846 Peterburi) oli Venemaa skulptor ja õppejõud.

## Töid

Kazan Kahedral, Saint-Petersberg (12).JPG|Püha Andreas, Peterburi Kaasani katedraal
Похищение Прозерпины (статуя у Горного института)01.jpg|Persephone röövimine, Peterburi Mäeinstituut
Spb Arch of General Staff asv2019-09.jpg|Peastaabi hoone skulptuurigrupp (1828-1829) Peterburis koos Stepan Pimenoviga
Russian Scaevola by Demuth-Malinowski (Borodinskaya panorama) 01 by shakko.jpg|Vene Scaevola (1813), Riiklik Vene Muuseum
Скульптуры быков у мясокомбината.jpg|Pronkspull Peterburis
Vladimir by klodt.jpg| Vladimir Suure mälestusmärgi bareljeefid Kiievis
Narva arc.jpg| Narva värava vägilaste figuurid Peterburis
Barclay de Tolly mausoleum2.jpg| Barclay de Tolly hauamonument Barclay de Tolly kabelis Jõgevestel (1823)
Tartu asv2022-04 img30 Monument to Barclay.jpg|Barclay de Tolly monument Tartus (alustas 1846 Demut-Malinovski, lõpetas 1849 Štšedrin)
Anton Hamulecki

**Anton Hamulecki** (vene keeles Антон Маркович Гамулецкий *Anton Markovitš Gamuletski*; 1753 Poola –1850) oli Venemaa Keisririigi mustkunstnik.

Hamulecki sündis Preisi armee oobersti perekonnas. 27-aastaselt sai ta tuttavaks okultist krahv Alessandro Cagliostroga, kes külastas 1780. aasta mais Varssavit. Cagliostro "maagilised seansid" avaldasid Hamuleckile suurt muljet. Kasutades oma teadmisi optikast, mehaanikast ja füüsikast hakkas Hamulecki tõsiselt tegelema erinevate illusionistlike leiutistega. 

Arendades edasi Cagliostro võtteid, lõi ta originaalseid illusiooniefekte. 1794. aastal sõitis Hamulecki Venemaale, kus töötas Riias ja Peterburis. 1808. aastal hülgas ta riigiteenistuse kolleegiumiregistraatori teenistusastmes.

Juba olles auväärses eas avas ta laiemale publikule oma Mehaanikakabineti ja hiljem täiustatud sisustusega Võlumiste Templi ehk Härra Hamulecki Mehaanika-, Füüsika- ja Optikakabineti.

## Viited

## Välislingid
*Иван Кулибин, Антон Гамулецкий и другие дореволюционные фокусники России. homsk.com
Peter Kadhammar

**Kjell Peter Kadhammar** (18. juulil 1956 Säffles Värmlandi läänis) on Rootsi ajakirjanik ja kirjanik.

Ta on nooruses olnud Rootsi Kommunistliku Partei häälekandja Gnistan kaastööline. Tema 2000. aastal auhinnatud kuueosaline uurimuslik reportaažisari ilmus Expressenis.

Ta on aastaid töötanud Aftonbladetis reporteri ja kolumnistina.

## Teoseid
Ta on kirjutanud lähiajalooteemalisi raamatuid, mis muuhulgas käsitlevad konflikte Jugoslaavias, Hongkongis, Iraagis jms.
* "De sammansvurna". 1999 – "Vandeseltslased". Rootsi keelest tõlkinud Sirje Trei. Olion. Tallinn 2000. 144 lk. 

Teos räägib 1940. aastate lõpul Rootsist lähtunud luurevõrgust NSV Liidu poolt okupeeritud Balti riikides ja sellest, kuidas Nõukogude julgeolek nende kavatsused üle mängis. Raamat keskendub eestlase Evald Halliski saatusele.

## Tunnustus
* 2000 Suur ajakirjanikuauhind (Rootsi)
* 2007 Kuldsulg (Rootsi)

## Viited

## Välislingid
Emil Kio

**Emil Teodorovitš Renard-Kio** (sünninimi **Emil Teodorovitš Hirschfeld**; vene keeles Эмиль Теодорович Ренард-Кио; 11. aprill (vkj 30. märts) 1894 Moskva – 19. detsember 1965 Kiiev) oli Nõukogude Liidu tsirkuseartist (mustkunstnik). 

Kio sündis saksa-juudi proovireisija perekonnas (ema oli pärit Kuldīgast). Mustkunstnikuna hakkas estraadil esinema 1921. aastal, alates 1932. aastast tsirkuseareenil. Aastatel 1961–1965 tegid assistentidena kaasa tema etteastetes Moskva tsirkuses Emil Renard-Kio ja Igor Kio, kes pärast isa surma jätkasid esinemist iseseisvate kavadega.

Emil Kio suri detsembris 1965 olles Kiievis külalisetendustel. Ta on maetud Moskvas Novodevitšje kalmistule.

## Tunnustus
*1958 – Vene NFSV rahvakunstnik 

## Välislingid
*
*Кио (Гиршфельд-Ренард) Эмиль Теодорович. magicpedia.ru
Arnold Arnold

**Arnold Grigorjevitš Arnold** (sünninimi **Arnold Barski**; vene keeles Арнольд Григорьевич Арнольд; 13. september 1897 Kiiev – 19. juuni 1969 Moskva) oli Nõukogude Liidu näitleja ning tsirkuse- ja estraadilavastaja. 

Arnold töötas 1921. aastast tsirkuse- ja estraadilavastajana. Aastatel 1943–1955 oli Moskva Riikliku Tsirkuse pealavastaja ja 1955–1960 Tsirkusekunsti Keskstuudio kunstiline juht. Olnud mustkunstnik Emil Kio repertuaari kuulunud mitme illusiooninumbri lavastaja.

Ta esines mitmes mängufilmis episoodilistes rollides, sealhulgas kultusfilmis "Lõbusad semud" (1934).

Arnold on maetud Novodevitšje kalmistule.

## Tunnustus
*1963 – Vene NFSV teeneline kunstitegelane

## Välislingid
*Арнольд Арнольд Григорьевич. magicpedia.ru
Keskjooks (jalgratas)

**Keskjooks** on jalgratta väntasid ringi ajav võlli ja kuullaagrite süsteem. Keskjooksu võlli otste külge kinnituvad vändad. Kinnituseks kasutatakse kante, vanematel jalgratastel ka kiile.

## Vaata ka

*Esijooks
*Tagajooks
Hadjatš

**Hadjatš** (ukraina Гадяч, vene Гадяч) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Poltava oblastis, Hadjatši rajooni halduskeskus (ei kuulu ise rajooni koosseisu). Hadjatš asub Poltavast umbes 97 km põhjaloodes.

Hadjatši on esmamainitud 1533. aastal, linnaõigused sai 1643. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hadjatši elanikest ukrainlasi 94,45%, venelasi 4,69%, valgevenelasi 0,36%, armeenlasi 0,07% ja tatarlasi 0,07%.

## Viited
Heino Tiivel

**Heino Kaljo Tiivel** (15. märts 1922 Tõlliste vald Valgamaa – 28. august 1994 Tallinn) oli eesti arstiteadlane, kirurg ja onkoloog.

## Elukäik
Lõpetas aastal 1940 Valga Gümnaasiumi ja Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna 1949. Kaitses Meditsiiniteaduste kandidaadi kraadi 1964 Leningradis NSVL MA Röntgenoloogia ja Radioloogia Keskinstituudis.

Töötas Tartu Haavakliinikus 1949–1952, Tallinna Keskhaiglas 1957–1959, Kirgiisi NSV Onkoloogia ja Radioloogia TUI 1964–1968 ja Tartu Onkoloogia dispanseris 1968–1974. Valiti 1971 TÜ sünnitusabi ja günekoloogia kateedri onkoloogia dotsendiks (kuni 1974). Aastatel 1974–1993 Tallinna Vabariikliku Onkoloogia dispanseri peaarsti asetäitja ja konsultant.

Uurimisvaldkonnad: kilpnäärme ja rinnanäärme kasvajad, nende metastaseerumine ja ravimeetodid.

## Isiklikku
Tema isa oli koolijuht ja pedagoog Ainto Tiivel. Tema poeg on bioloog ja diplomaat Toomas Tiivel.
Rheinisch-Bergischer Kreis

**Rheinisch-Bergischer Kreis** on haldusüksus Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa Kölni-Bonni piirkonnas.

## Ajalugu

*Bergisches Landi* ala kuulus Bergi krahvkonnale enamuse keskajast ja andis seega kreisile oma nime.

1816. aastal pärast kogu Reinimaa minemist Preisimaa alla loodi praeguse kreisi alal Wipperfürthi, Mülheimi, Lennepi, Opladeni ja Solingeni kreisid. 1819. aastal liideti Opladen ja Solingen suuremaks Solingeni kreisiks. 1929. aastal, kui mitu valda liideti Wuppertali, Remscheidi ja Solingeni linnaga, loodi uus Rhein-Wupperi kreis. 1932. aastal liideti sellega Mülheimi ja Wipperfürthi kreis ning moodustati vana *Rheinisch-Bergische Kreis*. Kui 1975. aastal liideti enamus Rhein-Wupperi ja Rheinisch-Bergischi kreisi aladest, siis moodustati praegune kreis.

## Geograafia

Kreis moodustab *Bergisches Landi* lääneosa, kus Sauerlandi kõrgustik laskub Reini orgu.

## Linnad ja vallad

; Linnad

# Bergisch Gladbach
# Burscheid
# Leichlingen
# Overath
# Rösrath
# Wermelskirchen

; Vallad

# Kürten
# Odenthal

## Viited
Viljandi KEK-i Kammerkoor

**Viljandi KEK-i Kammerkoor** oli Viljandis aastatel 1983–2000 tegutsenud kammerkoor.

1983. aasta novembris asutas Riina Trumm **Viljandi Noortekoori**, olles ka ise koori esimene dirigent. Koori esimene kontsert toimus 1984. aasta kevadel. Nelja aasta pärast hakkas koor kandma **Viljandi KEK-i Kammerkoori** nime, sest Viljandi KEK võttis koori oma tiiva ja toetuse alla. Taasiseseisvunud Eestis oli koori nimi lihtsalt **Viljandi Kammerkoor**.

2000. aastal asutas Toomas Voll koori baasil uue koori – Viljandimaa Kammerkoori –, mis tinglikult peab Riina Trummi koori oma eelkäijaks, kuid on siiski uus kollektiiv.

Riina Trummi kõrval tegutses 1980. ja 1990. aastatel teise dirigendina Peeter Konovalov. Veel on koori dirigendina tegutsenud näiteks Anu Haamer.

Koori algusaastatel oli kontsertmeister pianist Tõnu Kallaste. Organistina on kooriga koostööd teinud Ülle Noormägi. Koos Viljandi Linnakapelliga osalesid noortekoori lauljad ühel Valga koorifestivalil. Koos kantriansambliga Pääsupojad esitati muu hulgas menukat kantrikava.

## Vaata ka
* Viljandi Kammerkoor
* Viljandimaa Kammerkoor

## Viited
Lepapilvik

**Lepapilvik** (*Russula alnetorum*) on pilvikuliste sugukonda pilviku perekonda kuuluv seen.

Lepapilvikul on violetne kübar ja valged eoslehekesed. Kübar on enamasti 2,5-4 cm lai. Seenejalg on 3–5 cm pikk.

## Välislingid
*
Vasalemma sild

**Vasalemma sild** on raudbetoonist kaarsild üle Vasalemma jõe.

Keila–Haapsalu maantee 15. kilomeetril asus 1958. aastal ehitatud Vasalemma jõe betoonsild. Kuna see ei vastanud liiklusohutusnõuetele, ehitati selle asemele 2019. aastal uus raudbetoonist kaarsild, mille pikkus on 38 ja laius 11 meetrit.

Lubatud sõidukiirus on sillal 50 km/h ja keskmine liiklussagedus 4200 sõidukit ööpäevas.
Recklinghauseni kreis

**Recklinghauseni kreis** [ʁɛklɪŋˈhaʊzən] on omavalitsus Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa keskosas.

Peale Hannoveri regiooni on Recklingshauseni kreis rahvaarvult suurim mittelinnaline ringkond Saksamaal.

## Ajalugu

Keskajal oli tänapäeva Recklinghausenit ümbritsev ala tuntud kui *Vest* Recklinghausen, territoorium kuulus Kölni kuurvürstkonnale. Aastatel 1446-1576 oli see ala renditud Gemeni isandkonnale (nüüd Borkeni linna osa) ja Schaumburg-Lippele. 1811. aastal liideti territoorium Bergi suurhertsogkonnaga ja 1815. aastal sai sellest Preisimaa Vestfaali provintsi osa.

Kreis loodi 1816. aastal. Pärast mitut muudatust omandas see tänased piirid, viimane muudatus toimus 1975–76. See on ka üks vanemaid kreise Saksamaal.

## Geograafia

Recklinghauseni kreis asub Ruhrimaa põhjaosas, Ruhrimaa linnalised osad lõunas ja maapiirkond *Münsterland* põhjas. Lippe jõgi voolab läbi kreisi.

## Linnad ja vallad

# Castrop-Rauxel
# Datteln
# Dorsten
# Gladbeck
# Haltern am See
# Herten
# Marl
# Oer-Erkenschwick
# Recklinghausen
# Waltrop

## Sõprusomavalitsused

* Wodzisławi maakond, Poola
* Södermanland, Rootsi

## Viited
Aarne Ahi

**Aarne Ahi** (sündinud 11. septembril 1943 Tartus) on eesti animaator ja animafilmirežissöör.

## Lapsepõlv
Aarne Ahi lapsepõlv möödus Otepääl. Kooliteed alustas ta Antsla internaatkoolis, kuid Tallinna kolinult alustas uuesti esimesest klassist. 1963. aastal lõpetas ta Tallinna 20. Keskkooli. 

## Töö
Pärast kooli töötas Ahi Tallinnfilmi valgustajana ja sai kohapeal vajaliku väljaõppe. Järgnes kolm aastat sõjaväeteenistust. 1967. aastast töötas ta Tallinnfilmi nukufilmi osakonnas nukujuhina. Tema põhiline mentor ja õpetaja oli Heino Pars. 

1975. aastal sai ta Tallinnfilmi nukufilmi koondisse režissööriks. Iseseisvat režissööritööd alustas ta filmiga “Lapsehoidjad”, mille stsenaariumi kirjutas ta ise Heljo Mändi luuletuse põhjal. 

Enda filmidest meenub talle eriliselt “Magus planeet”, kus võtete käigus tuli minna prügimäele. Nähtu oli kole, kuid vapustav, näiteks sealsed elanikud ja sorteerijad. 

Eesti taasiseseisvumise aegu töötas Ahi endiselt Nukufilmis, kuid hakkas dekoraatorina tööd tegema ka Soome filmides. 

Ta on osalenud üle 150 filmi tegemisel ja teinud ise kümmekond filmi.

## Isiklikku
Aarne Ahi ema Laine suri 1950. aasta alguses. Isa Nikolai oli Saksa sõjaväes ning põgenik elu lõpuni. Tal on ka kaks aastat vanem õde Tuuli.

Aarne Ahi on abielus, neil on tütred Annely, kes mängis lapsena ka Elbert Tuganovi filmis "Õed", ja Killu.

## Filmid

 

## Viited
Cessna 150

**Cessna 150** on USA Cessna Aircraft Company ülatiivaline, kahekohaline, metallkonstruktsiooniga õppelendudeks loodud ninatelikuga väikelennuk, esmalend 1957. aastal. 

Lennuki sarjana ehitamine algas 1958. aastal. Selle lennuki alusel loodi hiljem uuendatud lennuk Cessna 152. Kuna Cessna 150 on kütusekulult säästlik, konstruktsioonilt ja juhitavuselt lihtne, kasutatakse seda tänapäeval jätkuvalt kogu maailmas õppelennukina.

## Lennuki ehitus
Cessna 150 on täismetall-, poolmonokokk-konstruktsiooniga ühemootoriline  väikelennuk. Selle lennuki tunneb ära kabiini iseloomulikult suure tagumise sfäärilise klaaspinna järgi.

## Tehnilised andmed
Tabelis on esitatud Cessna 150 tehnilised andmed.

## Uuendused
Cessna 150 ja 152 -le lisati tiiva aerodünaamikat parandavad metallribad. Federal Aviation Administrationi 1977. aasta uuringus „Analysis of Selected General Aviation Stall-Spin Accidents“ tuvastati, et Cessna 150 on uuritud lennukite hulgas varisemiste ja pööriste tüüpi õnnetustes neljandal kohal. Seetõttu tehti põhjalik analüüs, et välja selgitada, kuidas seda probleemi lahendada. Edaspidi lisati mudelitele Cessna 150 ja 152 tiiva tüveosale metallribad. Täpse suurusega metallribad kinnitusid mõlema tiivapoole esiservale ettenähtud kohas. Selle tulemusena vähenes lennuki tahtmatu pöörisesse sattumise tõenäosus.

## Mootor
Cessna 150 kolbmootor on 4-silindriline õhkjahutusega 100 hobujõuline Continental O-200 ridamootor. Lennukit on testitud võimsama mootoriga Lycoming O-320-E-2D, mis arendab 150 hobujõudu.

## Viited
Ülemjooks (tarkvara)

**Ülemjooks** on avatud lähtekoodiga tarkvaraarenduse protsessis koodikogum, mis on fookuses olevast projektist algelisem või üldisem ning mida fookuses olev projekt kasutab.

Ülemjooksul ehk **ülesvoolu** paiknevad projektid on sellised, mis on fookuses oleva projekti jaoks koodi lähteallikad ning ülemjooksus tehtud uuendused võetakse tavaliselt kasutusele ka alamjooksu ehk allavoolu paiknevates projektides. Avatud lähtekoodiga tarkvaraarenduse heaks tavaks on ülemjooksu projektides leitud puudusi ning allavoolu-projektides tehtud parandusi teatada ülesvoolu paiknevatesse projektidesse, seda alamjooksul paiknevate projektide endi huvides.

## Vaata ka
*Lähtekood
*Vaba tarkvara
*Versioonihaldus
Paderborni kreis

**Paderborni kreis** [paːdɐˈbɔʁn] on haldusüksus Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa idaosas.

## Ajalugu

Paderborn oli Paderborni piiskopkonna osa kuni selle Preisimaaga liitmiseni 1802. aastal. Pärast Napoleoni sõdasid, kui Preisimaa lõi Vestfaali provintsi, asutas see ka viis kreisi – Brakel, Büren, Höxter, Paderborn ja Warburg –, mis laias laastus katavad endise riigi ala.. 1975. aastal ühendati Paderborni ja Büreni kreis praeguseks Paderborni kreisiks. Samal ajal liideti kreisi linnad ja vallad tänapäevase 10 linna ja valla moodustamiseks. See on maakreis linnaliste valdadega.

## Geograafia

Paderborni kreis asub Teutoburgi metsa läänenõlval, Eggegebirgest läänes. Kõrgeim punkt on Totenkopfi küljel (498 m) kreisi piiri ääres Bleiwäsche (Bad Wünnenberg) lähedal, madalaim on Delbrücki lähedal (77 m). Kreisi peamine jõgi on Lippe, mille lähe on Bad Lippspringes.

## Linnad ja vallad

; Linnad

# Bad Lippspringe
# Bad Wünnenberg
# Büren
# Delbrück
# Lichtenau
# Paderborn
# Salzkotten

; Vallad

# Altenbeken
# Borchen
# Hövelhof

## Viited
Ukraina Riiklik Kosmoseagentuur

**Ukraina Riiklik Kosmoseagentuur** (ukraina keeles *Державне космічне агентство України*) on Ukraina riigiasutus, mille ülesanne on kosmosega seotud projektide arendamine.

## Viited
Oberbergischer Kreis

**Oberbergischer Kreis** on haldusüksus Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaal.

## Nimi

*Bergisches Landi* piirkond kuulus enamuse keskajast Bergi krahvkonnale, sellest ka kreisi nimi. "Oberbergischiks" ("Ülem-Bergiks") kutsutu asub krahvkonna kaguosas: juba 1740. aastal tegi kirjeldus sellest, mis vahepeal sai hertsogkonnaks, vahet "Niederbergischi" osa Wupperi jõest põhja pool ja "Oberbergischi" osa vahel sellest lõuna pool.

1816. aastal, pärast kogu Reinimaa Preisimaasse annekteerimist, loodi Waldbröli, Homburgi, Gimborni, Wipperfürthi ja Lennepi kreisid piirkonnas, kus kreis nüüd on. 1825. aastal liideti Gimborni ja Homburgi kreisid Gummersbachi kreisiks. 1932. aastal liideti see Waldbröli kreisiga ja siis kutsuti seda esimest korda *Oberbergischer Kreisiks*. Kreiside ümberkorraldamisega aastatel 1969/75 loodi kreis oma praeguses ulatuses.

## Geograafia

Oberbergischer Kreis katab kõrgendiku Sauerlandist läänes ja Westerwaldist põhjas. See moodustab Bergisches Landi looduskaitseala idaosa. Paiknedes kõrgusel 100–520 m üle merepinna on see rikas puidu ja vee poolest (kokku kümme tehisjärve) ning seega puhkeala Kölni, Ruhrimaa ja Hollandi kodanikele.

Valdav kivim on grauvakk, mida kaevandati ja kohati kaevandatakse veelgi suurtes kivikarjäärides.

## Majandus

Kreisi majandust iseloomustavad väikesed ja keskmised ettevõtted, eriti plasti- ja metallitöötlemise valdkondades.

## Huviväärsused

* Nn värvilised kirikud (koos keskaegsete seina- ja kattemaalingutega) on tuntud üle riigi
* Stalaktiidikoobas Wiehlis
* Reini tööstuse muuseum Engelskirchenis
* Dahli maja
* Vabaõhumuuseum Lindlaris
* Gimborni loss
* Homburgi loss
* Hückeswageni loss ja Hückeswageni ajalooline osa
* Ehreshoveni loss
* Denklingeni loss

## Linnad ja vallad

; Linnad

# Bergneustadt
# Gummersbach
# Hückeswagen
# Radevormwald
# Waldbröl
# Wiehl
# Wipperfürth

; Vallad

# Engelskirchen
# Lindlar
# Marienheide
# Morsbach
# Nümbrecht
# Reichshof

## Viited
E STuudio Noortekoor

**E STuudio kammerkoor** (varem E STuudio noortekoor) on Tartus E STuudio koori- ja tantsukooli juures tegutsev kammerkoor.

## Ajalugu
E STuudio noortekoor alustas tegevust 2013. aasta septembris, kui E STuudio tütarlastekoori juurde kutsuti laulma koorikogemusega noormehed. Koori peadirigent on Külli Lokko.

2022. aastal muutis E STuudio Noortekoor nime, uueks nimeks sai E STuudio kammerkoor. 

E STuudio kammerkoor on Eesti Kammerkooride Liidu liige. 

## Tunnustus
* 2014 – Tartu Kultuurikandja auhind (harrastuslik kooslus)
* 2014 – rahvusvaheline koorifestival Iirimaal Corkis: I koht ja Fleischmanni karikas
* 2015 – New Yorgi koorifestival Carnegie Hallis: kulddiplom
* 2016 – 55. rahvusvaheline C. A. Seghizzi nimeline koorikonkurss Itaalias Gorizias: peaauhind, esikohad nüüdismuusika ja konkursiks kirjutatud laulude kategoorias, III koht folkmuusika kategoorias; eriauhinnad: parim segakoor, Külli Lokko – parim dirigent, parim vaimuliku polüfoonilise teose esitaja, parim nüüdisrepertuaari kava
* 2017 – XVII üleriigiline segakooride võistulaulmine "Tuljak" Tartus: I koht A-kategoorias
* 2018 – Tartu linna esinduskoor
* 2019 – rahvusvaheline Euroopa karikasarja koorikonkurss "Florilège Vocal de Tours" Prantsusmaal: II koht üldarvestuses, Külli Lokko – konkursi parim dirigent, kohustusliku teose eripreemia
* 2024 – rahvusvaheline Riva del Garda koorikonkurss Itaalias: *grand prix*, I koht segakooride kategoorias 

## Viited

## Välislingid
* E STuudio Kammerkoori koduleht
Rhein-Kreis Neuss

**Rhein-Kreis Neuss** on haldusüksus Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa lääneosas.

## Ajalugu

1816. aastal, kui kogu ala sai Preisimaa osaks, loodi Grevenbroichi ja Neussi kreisid. Neussi linn lahkus kreisist 1913. aastal ja sellest sai linnaline ringkond. 1929. aastal ühendati kaks kreisi uueks Grevenbroich-Neussi kreisiks, mis nimetati 1946. aastal Grevenbroichiks. 1975. aastal kaotas Neuss oma iseseisvuse ja liideti Grevenbroichi kreisiga, mis sai nimeks *Kreis Neuss*, et väljendada uut halduskeskust. 26. mail 2003 muutis see oma nime ja on nüüd ametlikult *Rhein-Kreis Neuss*.

## Geograafia

Peamine jõgi kreisis on Rein, mis moodustab enamuse kreisi kirdepiirist, samuti Erft. Kreisi lõunaosas on suured pruunsöe kaevandused.

## Linnad ja vallad

; Linnad

# Neuss
# Grevenbroich
# Dormagen
# Meerbusch
# Kaarst
# Korschenbroich

; Vallad

# Jüchen
# Rommerskirchen

## Viited
Eftim IV

**Eftim IV** (kodanikunimega **Paşa Ümit Erenerol**; sündinud 1960. aastal İstanbulis) on tunnustamata Autokefaalse Türgi Õigeusu Kiriku neljas, praegu ametis olev patriarh ja İstanbuli peapiiskop alates 22. detsembrist 2000.

Ta on esimese patriarhi Eftim I pojapoeg ja kolmanda patriarhi Eftim III poeg. 2008. aastal ta vahistati koos oma õe Sevgi Ereneroliga. 

Patriarhaadil on kolm kirikut İstanbulis ja umbes 300 liiget, keda teenivad üks patriarh, üks preester ja kolm diakonit.
Poks olümpiamängudel

**[[Poks]]** on olnud kõigil suveolümpiamängudel alates 1904. aasta suveolümpiamängudel Saint Louises, välja arvatud 1912. aasta suveolümpiamängud Stockholmis, sest Rootsi seadused keelasid sel ajal spordiala. 2008. aasta suveolümpiamängud olid viimased olümpiamängud, kus poks oli ainult meeste ala. Alates 2012. aasta suveolümpiamängudest on naiste poks olümpiaprogrammi osa. Olümpiapoksi haldab Rahvusvaheline Poksiliit. Olümpiapoksi edukaim riik on Ameerika Ühendriigid.

Val Barkeri karikaga (karikas on olümpiamängudel tehniliselt parima poksija auhind) on autasustatud (sõltumata kaalukategooriast) alates 1936. aastast.

Ungari keskkaalu poksija László Papp ning Kuuba raskekaalu tähed Teófilo Stevenson ja Félix Savón on kolme kuldmedaliga edukaimad poksijad olümpiamängudel. 50 kuld-, 24 hõbe- ja 40 pronksmedaliga (kokku 114) on USA edukaim riik.

Ameeriklane Oliver Kirk on seni ainus poksija, kes on samadel olümpiamängudel võitnud kuldmedali kahes kaaluklassis (kukk- ja sulgkaalus). Sel ajal lubati kergema kaaluklassi poksijal võistelda kõrgemates kaaluklassides, hiljem reegleid muudeti.

Naiste võistlused toimusid esimest korda 2012. aasta Londoni suveolümpiamängudel, kuid ainult kolmes kaalukategoorias. 2010. aastal korraldati poksivõistlused esimest korda Singapuri noorte olümpiamängudel.

Esimest korda said profid osaleda ka 25. olümpia poksiturniiril, mis peeti 2016. aastal Brasiilia linnas Rio de Janeiros. Selle otsustas AIBA 24. veebruaril 2016. aastal Manchesteris oma ühise komisjoni koosolekul. "Rahvusvaheline Olümpiakomitee soovib mängudel näha parimaid sportlasi ja AIBA on siiani ainus erialaliit, mis seda ei võimalda," ütles AIBA president Wu Ching-Kuo. Lisaks oli see turniir poksitud esimest korda pärast Los Angelest 1984. aastal ilma eelnevalt nõutud peakaitseta.

Tokyos 2020. aastal meeste kaaluklasside arvu vähendati kahe klassi võrra – klasside uus klassifikatsioon muutus. Samal ajal suurendati naiste kaaluklasse kahe võrra.

Poksivõistlus korraldatakse turniiride komplektina, üks iga kaaluklassi kohta. Kaaluklasside arv on aastatega muutunud (praegu 8 meeste ja 5 naiste jaoks) ning iga klassi määratlus on mitu korda muutunud. Kuni 1936. aastani mõõdeti kaalu naelades ja alates 1948. aastast mõõdetakse kaalu kilogrammides.

Alates 2016. aasta suveolümpiamängudest ei pea meessportlased enam võistlustel kaitsvaid peakatteid kandma, kuna AIBA ja ROK on otsustanud, et see aitab kaasa suurema põrutusohu tekkele. Naissportlased jätkavad peakatte kandmist, kuna puuduvad andmed selle kohta, kas need naiste kohta on tõhusad. 

Rahvusvaheline Olümpiakomitee teatas 22. mail 2019, et Rahvusvaheliselt Poksiliidult (AIBA) on olümpiaturniiri korraldamise õigus ära võetud "rahanduse, valitsemise, eetika ning kohtunike ja kohtunikega seotud probleemide tõttu". Poksi korraldab selle asemel ajutine töörühm, mida juhib Rahvusvahelise Võimlemisliidu (FIG) president Morinari Watanabe. 

## Eestlased olümpiamängudel

## Olümpiamängude kokkuvõte

 Poksivõistlusi ei toimunud 
 Olümpiamänge ei peetud 

## Medalid
NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises

**NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises** olid NSV Liidus toimunud ratsutamisvõistlused (meistrivõistlused), kus selgitati oma ala NSV Liidu meister.

*1947. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises
*1948. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises
*1949. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises
*1950. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises
*1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises
*1952. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises
*1953. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises
*1954. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises
*1955. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises
*1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises
*1957. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises
*1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises
*1978. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises
NSV Liidu meistrivõistlused vehklemises

**NSV Liidu meistrivõistlused vehklemises** olid NSV Liidus toimunud vehklemisvõistlused (meistrivõistlused), kus selgitati oma ala NSV Liidu meister.

*1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused vehklemises
*1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused vehklemises
*1957. aasta NSV Liidu meistrivõistlused vehklemises
*1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused vehklemises
*1959. aasta NSV Liidu meistrivõistlused vehklemises
*1960. aasta NSV Liidu meistrivõistlused vehklemises
*1961. aasta NSV Liidu meistrivõistlused vehklemises
*1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlused vehklemises
*1963. aasta NSV Liidu meistrivõistlused vehklemises
1965. aasta muusikas

## Muusikasündmused
*20. märts – Eurovisiooni lauluvõistluse võitis Luksemburg lauluga "Poupée de cire, poupée de son".
*5. juuli – Maria Callas esines viimast korda laval, lauldes Londoni Covent Gardenis Giacomo Puccini ooperis "Tosca".
*16. juuli – Tallinnas algas 18. juulini kestnud XVI üldlaulupidu. 
*18.–20. juuli – kohe pärast üldlaulupidu toimus rahvakunstiõhtu.

## Muusikaauhinnad
*...

## Välja antud albumid
*!!Going Places!!
*¡Viva! Vaughan
*Help! (album)
*Highway 61 Revisited
*Rubber Soul

### Eestis
*...

## Tegevust alustanud muusikud
*...

## Tegevuse lõpetanud muusikud
*...

## Sündinud
* 14. oktoober &ndash; Karyn White, USA laulja
* 21. november – Björk, Islandi laulja, luuletaja, helilooja ja näitleja

## Surnud
* 15. veebruar – Nat King Cole, USA džässlaulja
* 6. november – Edgar Varèse, helilooja

## Viited
Salvatore Todisco

**Salvatore Todisco** (30. august 1961 Napoli – 25. november 1990 Collevalenza, Todi vald, Perugia provints) oli Itaalia poksija.

Ta sai helveskaalus (kuni 48 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Paul Gonzalesile (USA).

Ta sai helveskaalus (kuni 48 kg) 25. Euroopa meistrivõistlustel (Varna, 1983), kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Ismail Mustafovile (Bulgaaria).

Ta hukkus 25. novembril 1990 autoõnnetuses.

## Viited

## Välislingid
*
Ameerika Ühendriikide pilvelõhkujate loend

Siin loetletakse Ameerika Ühendriikide pilvelõhkujaid.

*32 Avenue of the Americas
*15 Broad Street
*45 Broad Street
*26 Broadway
*220 Central Park South
*9 DeKalb Avenue
*20 Exchange Place
*500 Fifth Avenue
*30 Hudson Street
*10 Hudson Yards
*15 Hudson Yards
*30 Hudson Yards
*35 Hudson Yards
*56 Leonard Street
*75 Livingston Street
*3 Park Avenue
*270 Park Avenue
*432 Park Avenue
*70 Pine Street
*8 Spruce Street
*17 State Street
*33 Thomas Street
*100 United Nations Plaza Tower
*1 Wall Street
*14 Wall Street
*48 Wall Street
*63 Wall Street
*90 West Street
*7 World Trade Center
*4th & Vine Tower
*53W53
*American Standard Building
*Aon Center (Chicago)
*Barclay Tower
*Bloomberg Tower
*Broadway-Chambers Building
*Carlyle Hotel
*Carnegie Hall Tower
*Central Park Tower
*Chanin Building
*Chrysler Building
*City Investing Building
*Comcast Building
*Continental Bank Building
*Crown Building
*Daily News Building
*DuMont Building
*Empire State Building
*Equitable Building
*Everett Building
*Flatiron Building
*Four World Trade Center
*Fox Plaza (Los Angeles)
*Fuller Building
*General Electric Building
*Gulf Tower
*Helmsley Building
*Hotel Pierre
*Javits Federal Office Building
*John Hancock Center
*JPMorgan Chase Tower
*Lefcourt Colonial Building
*Maailma Kaubanduskeskus
*Manhattan Municipal Building
*McGraw-Hill Building
*Mercantile Building
*MetLife Building
*Metropolitan Life Insurance Company Tower
*Nelson Tower
*New York Life Building
*New York Times Building (41 Park Row)
*One Dag Hammarskjöld Plaza
*One Grand Central Place
*One Liberty Place
*One Liberty Plaza
*One Manhattan Square
*One Penn Plaza
*One Vanderbilt
*One World Trade Center
*One57
*Park Row Building
*Plaza Hotel
*Renaissance Center
*Ritz Tower
*Rockefeller Center
*Seagram Building
*Sherry-Netherland Hotel
*Singer Building
*Smith Tower
*Solow Building
*The Downtown Club
*The Steinway Tower
*Three World Trade Center
*Thurgood Marshall United States Courthouse
*Transamerica Pyramid
*Transportation Building
*Trump Building
*Trump Tower
*Trump World Tower
*U.S. Bank Tower
*U.S. Steel Tower
*Verizon Building
*Waldorf Astoria New York
*Whitehall Building
*Willis Tower
*Woolworth Building
Bob Dadae

**Bob Dadae** (sündinud 8. märtsil 1961) on Paapua Uus-Guinea poliitik, alates 28. veebruarist 2017 Paapua Uus-Guinea kindralkuberner.

Ta õppis Ombo luteriagentuuris ning Bugandi keskkoolis, aastal 1988 lõpetas ta bakalaureusekraadiga Paapua Uus-Guinea ülikooli ning aastal 1995 magistrikraadiga Griffithi ülikooli Austraalias. Enne parlamenti kandideerimist töötas ta Paapua Uus-Guinea evangeelses luterlikus kirikus raamatupidajana ning väljaande Christian Press juhatuse liikmena.

Ta valiti 2002. aastal parlamenti, ta kandideeris Ühendatud Partei nimekirjas Kabwumi ringkonnas; pärast valimisi sai temast ka partei asejuht. Aastal 2004. sai temast parlamendi asespiiker. Ta taasvaliti 2007. aastal ning kuni 2011. aastani oli ta peaminister Michael Somare valitsuse kaitseminister. Pärast Somare tagasiastumist 2011. aastal astus ta erakonda Rahva Rahvuskongress ning kandideeris 2012. aasta valimistel taas edukalt.

Ta teenis 2017 aastal Order of St Michael and St George'i ja Order of Saint Johni.

## Viited
James Marape

**James Marape** (sündinud 24. aprillil 1971) on Paapua Uus-Guinea poliitik, alates 30. maist 2019 Paapua Uus-Guinea peaminister. Ta on Paapua Uus-Guinea rahvusparlamenti kuulunud 2007. aasta juulist, tema valimisringkond on Hela provintsi Tari-Pori ringkond.

30. mail 2019 valis parlament ta riigi peaministriks.

## Viited
Paapua Uus-Guinea peaminister

**Paapua Uus-Guinea peaminister** on Paapua Uus-Guinea sõltumatu riigi valitsusjuht ning tavaliselt Paapua Uus-Guinea rahvusparlamendi enamuse heakskiidu pälvinud partei või koalitsiooni juht.

## 2011.–2012. aasta põhiseaduskriis

Detsembrist 2011 kuni augustini 2012 olid ennast riigi peaministriks kuulutanud nii Rahva Rahvuskongressi Peter O'Neill kui ka Rahvusliku Liidu Partei Michael Somare; 3. augustil 2012 tunnustas Somare O'Neilli valitsusjuhina.

## Paapua Uus-Guinea peaministrite loend (1975–)

## Vaata ka
*Paapua Uus-Guinea kindralkuberner

## Viited
Bidhya Devi Bhandari

**Bidhya Devi Bhandari** (nepali keeles विद्या देवी भण्डारी; sündinud 19. juunil 1961) on Nepali poliitik. Ta oli alates 28. oktoobrist 2015 kuni 13. märtsini 2023 Nepali president. Ta kogus parlamendis 549 häälest 327, tema vastaskandidaat oli erakonna Nepali Kongressi kandidaat Kul Bahadur Gurung. Ta on varem olnud Nepali Kommunistliku Partei aseesimees ning Nepali Naiste Ühenduse juht.

2016. aastal nimetas Forbes ta maailma mõjukuselt 52. naiseks. Ta oli peaminister Madhav Kumar Nepali valitsuses kaitseminister. 1997. aastal oli ta keskkonnaminister; ta on olnud riigis keskkonnateemade ja naiste õiguste eestkõneleja. 

Juunis 2017 kohtus ta Šveitsis Glandis Rahvusvahelise Looduskaitseliidu peadirektori Inger Anderseniga, arutati koostöö tugevdamist looduskaitse ja jätkusuutliku arengu valdkondades.

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Olpe kreis

**Olpe kreis** on haldusüksus Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa kaguosas.

## Ajalugu

Kreis loodi 1817. aastal kui *Bilsteiner Kreis*, 1819. aastal sai keskuseks Olpe. Kreiside reorganiseerimisega 1969. aastal ühendati kreisi mitu valda linnadeks, kuid kreisi ennast muudeti vähe, ja ka teise reorganiseerimisega 1974. aastal jäi see peaaegu samadesse piiridesse kui 1817. aastal.

## Geograafia

Geograafiliselt katab see Sauerlandi mägede edelaosa, mis teeb kreisi metsarikkaks. Peamine kreisi läbiv jõgi on Lenne.

## Schützenbund

*Kreisschützenbund Olpe* teostab *Kreisschützenfesti*.

## Linnad ja vallad

; Linnad

# Attendorn 
# Drolshagen
# Lennestadt
# Olpe

; Vallad

# Finnentrop
# Kirchhundem
# Wenden

## Viited
Imran Khan

**Imran Ahmed Khan Niazi** (urdu keeles عمران احمد خان نیازی; sündinud 5. oktoobril 1952 Lahore'is) on Pakistani poliitik ja endine kriketimängija, 18. augustist 2018 kuni 10. aprillini 2022 Pakistani peaminister. 

Aastatel 1996–2023 juhtis ta erakonda Pakistan Tehreek-e-Insaf (PTI). Enne poliitikasse minemist oli ta Pakistani kriketikoondise, mis võitis 1992. aasta kriketi maailmameistrivõistlused, kapten.

Khan on rahvuselt puštu. Ta on õppinud Lahore'i Aitchisoni kolledžis, Suurbritannias Worcesteri kuninglikus humanitaarkoolis ning Oxfordi ülikooli Keble College'is. 

13-aastaselt hakkas ta treenima kriketimängu, 18-aastaselt tegi ta Pakistani koondise kontrollmängus Inglismaa vastu debüüdi. Pärast Oxfordi ülikooli lõpetamist mängis ta 1992. aastani täiskohaga kriketit. Ta oli aastatel 1982–1992 koondise kapten, 1992. aastal võideti riigi seni ainus MM-i kuldmedal.

Khan lõpetas kriketimängija karjääri 1992. aastal, temast oli selleks ajaks saanud Pakistani ajaloo edukamaid mängijaid. Pärast karjääri lõpetamist sattus ta skandaali, kui tunnistas, et tegi noorpõlves sohki. 2003. aastal hakkas ta Pakistani kohalikku kriketimeeskonda juhendama, 2010. aastal lisati ta ICC Cricket Hall of Fame'i.

Khan on aastate jooksul palju tegelenud heategevusega. 1991. aastal algatas ta rahakogumiskampaania, et oma ema mälestuseks avada vähihaigla. Ta sai kokku 25 miljonit dollarit, avas 1994. aastal haigla Lahore'is ning 2015. aastal Peshawaris. 2008. aastal avas ta Lahore'i ehitatud haiglas ka vähiuurimiskeskuse ning asutas kõrgkooli Namali instituut. Aastatel 2005–2014 oli ta Bradfordi ülikooli kantsler.

Aprillis 1996 asutas ta tsentristliku erakonna Pakistan Tehreek-e-Insaf (otsetõlkes Pakistani Liikumine Õiglusele), mida ta on sellest ajast juhtinud. Khan kandideeris Mianwali ringkonnas 2002. aastal edukalt parlamenti, kus ta kuulus kuni 2007. aastani opositsiooni. 2013. aasta valimistel kogus PTI-st rohkem hääli vaid Nawaz Sharifi Pakistani Muslimiliiga (PML) ning Khan juhtis kuni 2018. aastani parlamendis suuruselt kolmandat fraktsiooni. Samal ajal oli PTI koalitsioon võimul Khyber Pakhtunkhwa provintsis. PTI võitis 2018. aasta valimised ning Khani erakond pääses esmakordselt riiki valitsema.

2022. aastal mõisteti Khan kolmeks aastaks vangi. Oktoobris 2023 sai süüdistuse salajaste dokumentide lekitamises ning 2024. aasta jaanuaris mõistis erikohus ta veel 10 aastaks vangi lisaks tema varasemale süüdimõistmisele. 

Mõlemad karistused tühistati 2024. aasta keskel. Khanile on sellest ajast alates esitatud süüdistus 2023. aasta rahutuste, tema toetajate ja politsei vaheliste kokkupõrgete 2024. aasta septembris ning Al-Qadir Trusti kohtuasja 2025. aasta jaanuaris, mille jooksul ta sai 14-aastase vangistuse. 2024. aasta detsembri seisuga näitasid kohtutoimikud, et Khani vastu esitati kogu Pakistanis 186 kohtuasja.

## Viited

## Välislingid
* Aoife Walsh. Imran Khan: Pakistan ex-PM given three-year jail sentence. [Imran Khan: Pakistani endine peaminister sai kolmeaastase vanglakaristuse] BBC News, 5. august 2023
Laurentino Cortizo

**Laurentino (Nito) Cortizo Cohen** (sündinud 5. oktoobril 1953) on Panama poliitik, kes oli alates 1. juulist 2019 kuni 1. juulini 2024 Panama president. Ta on olnud rahvusassamblee president (2000–2001) ning Martín Torrijose valitsuse põllumajandusarengu minister (2004–2006); ta astus ministrikohalt tagasi, kuna oli vastu Panama–USA vabakaubandusleppele. Aastatel 1994–2004 oli Panama parlamendi liige. 

Cortizo valiti 2019. aastal Demokraatliku Revolutsioonilise Partei esinumbrina Panama presidendiks, ta sai 33,27% häältest.

## Viited

## Välislingid
*Laurentino Cortizo koduleht (hispaania keeles)
*Elulugu CIDOB-s (hispaania keeles)
Spekter (füüsika)

**Spekter** (ladina keeles *spectrum* välimus) on füüsikalise suuruse või omaduse  jaotus protsessi või nähtuse koostisosade (lainepikkus) tunnuse järgi. Selleks tunnuseks on enamasti sagedus, aga võib olla ka mass ja energia.  Näiteid:
* elektromagnetkiirguse spektrid (vt ka Elektromagnetspekter):
** kiirgusspekter – kiirguse intensiivsuse sõltuvus kiirguse sagedusest;
** neeldumisspekter – kiirguse aines neeldumise tugevuse sõltuvus kiirguse sagedusest;
** ergastusspekter – kiirguse poolt mingi sekundaarse protsessi tekitamise efektiivsuse sõltuvus kiirguse sagedusest;
* massispekter – osakeste esinemissageduse sõltuvus nende massist (nt massispektroskoopias);
* helispekter – heliintensiivsuse jaotus heli eri sagedusega koostistoonide vahel.

Kiirguse sagedusala järgi eristatakse raadiokirguse, infrapunakiirguse, valguskiirguse, ultraviolettkiirguse, röntgenikiirguse ja gammakiirguse spektrit. 

Spekter võib olla pidev või diskreetne (mittepidev). Pidev spekter ehk pidevspekter on näiteks mustkiirguril. Diskreetne spekter võib esineda joonspektrina ja ribaspektrina.

Valge päikesekiirguse kimbu lahutas prisma abil spektrivärvusteks (violetist sujuvalt punaseni muutuva värvusega ribaks) Isaac Newton 1666. aastal.

## Vaata ka
* Signaali spekter
* Spektroskoopia

## Viited