Siseveeteede laevastik

Euroopa jõelaevastik on suhteliselt kirju ning koosneb paljudest eri tüüpi ja erineva suurusega jõepraamidest ja puksiiridest. Jõelaevastik koosneb suurest valikust lihtsatest, jõuallikata praamidest, jõuallika ja juhtimisseadmetega praamidest ning praame vedavatest/lükkavatest puksiiridest. 

## Ülevaade siseveeteede laevastikust
**[[Praam]]**  (ingl.k. *barge*) on tasapinnalise põhjaga iseliikuv (jõuallikaga) või ilma jõuallikata alus, mis on mõeldud erinevate kaupade veoks siseveekogudel – jõgedel, kanalitel ja järvedel. Ilma jõuallikata praame veetakse või lükatakse puksiiride poolt. 

Tänapäeval kasutatavad **[[Jõepraam|jõepraamid]]** (ingl.k. *river barge*) on tasapinnalise põhja ja väikese süvisega ujuvvahendid, mis on mõeldud suurte kaubakoguste veoks jõgedel, järvedel ja kanalitel. Euroopa Komisjoni määratluse kohaselt on **[[kaubaveopraam]]** (ingl.k. *IWT freight vessel*) ujuvvahend, mille lastikandevõime on suurem kui 20 tonni ja mis on mõeldud kaupade veoks navigeeritavatel siseveekogudel. 

Praamide peamised tehnilised näitajad on pikkus, laius, süvis  a minimaalne kõrgus sildade alt läbisõitmiseks. Tüüpiliselt on keskmise suurusega praami pikkus 67–110 m, laius 8,2–11,4 m ja süvis 2,5–3,0 m. Taolised praamid võtavad pardale 900–3000 t kaupa. Ühe kindla veekogu jaoks ehitatud jõepraam ei pruugi olla mõõtmete, süvise jms tõttu kasutatav teisel veekogul. Praame kategoriseeritakse nende mõõtmete, veetava kaubagrupi liigi ja veekogude järgi, kus neid on võimalik kasutada. 

Praame toodetakse nii jõuallikatega varustatuna iseliikuvatena kui ka ilma jõuallikata, puksiiride poolt tõugatavate või järelveetavatena. Suur osa Euroopa jõgedel kasutatavatest praamidest on varustatud jõuallika ja juhtimisseadmetega, mistõttu suudavad need veovahenditena iseseisvalt liikuda. Enamus Euroopas kasutatavatest jõuallikata praamidest on puksiiri poolt üksikult või kokkuühendatuna tõugatavad. Vaid üksikud praamid on pukserite poolt veetavad. 

**[[Iseliikuv praam]]** ehk **[[jõuallikaga praam]]** *(*ingl.k*. self-propelled barge)* on sisevetel kasutatav, jõuallikaga varustatud iseliikuv, kauba veoks mõeldud lamedapõhjaline, väikese süvise ja väikese vabaparda kõrgusega laev. 

**[[Jõuallikata praam]]** (ingl.k. *dumb barge*) on puksiiri abil tõugatav või veetav, lamedapõhjaline, väikese süvise ja madala vabaparda kõrgusega laev, millega veetakse laste peamiselt siseveekogudel ja tormi eest kaitstud rannikuvetes. Osa jõuallikatega praamidest võivad olla nii tõugatavad kui järelveetavad, osa ainult puksiiri poolt tõugatavad. **Tõugatav ja järelveetav praam** (ingl.k. *pushed-towed barge*) on sisevetel kasutatav, ilma jõuallikata, puksiiri poolt tõugatav või järelveetav veoühik. **[[Tõugatav praam]]** (ingl.k. *pushed barge*) on sisevetel kasutatav, jõuallikata, puksiiri poolt tõugatav praam. 

**[[Jõepuksiir]]** (ingl.k. *river tug*) on siseveekogudel jõuallika abil iseliikuv lastiruumita alus, mis on mõeldud kokku ühendatud jõuallikata praamide lükkamiseks või tõukamiseks. Kasutusel on kaht tüüpi puksiire – ühed tõmbavad enda järel praame, teised lükkavad neid enda ees. Universaalsed puksiirid suudavad teha nii üht kui ka teist. Üks puksiir suudab vedada enda järel või lükata ees praamide gruppi, mistõttu kinnitatakse üksteise külge tavaliselt 4–8 praami ja neid juhitakse kui üht kompaktset veoühikut (praamikonvoid). 

Teatud piirkondades on vaja madalapõhjalistel, siseveekogudel kaupa transportivatel alustel liikuda jõesuudmest meresadamasse, mis paikneb jõesuudmest mõni või mõnikümmend kilomeetrit eemal. **[[Jõgi-meri transport]]** (ingl.k. *fluvio-maritime transport*) on veetranspordi alaliik, mille korral teostatakse vedu osaliselt rannikuvetes ja osaliselt jõgedel ning kanalitel kasutades jõgi-meri tüüpi aluseid või väiksemaid merelaevu. Sellisel juhul kasutatakse üldjuhul jõepraamidest suurema vabaparda kõrgusega, väiksemat lainet taluvat alust, ehk jõgi-meri tüüpi laeva. **[[Jõgi-meri tüüpi laev]]** (ingl. k. *fluvio-maritime vessel*) on siseveekogudel vedude tegemiseks mõeldud laev, millega on lubatud navigeerida ka rannikuvetes. Väike süvis võimaldab neil sõita madalas vees, madalad tekiehitised ning allalastavad mastid võimaldavad neil sõita läbi ka sildade alt. 

ELi liikmesriikide kaubaveo jõelaevastikus on kokku ligikaudu 12 000 praami, millest enamik on iseliikuvad veovahendid. Praamide summeeritud kandevõime on ligikaudu 12 mln tonni.  Kõige väiksemad praamid on suutelised võtma pardale 250 t lasti, kõige suuremad aga 3600 t ja isegi enam. Võimas puksiir suudab lükata enda ees kuut praami, mille kandevõime on kokku 16 000 t.  

Kasutusel on peamiselt kolme tüüpi jõepraame: avatud trümmiga praamid, trümmiluukidega kinnised praamid ja tankerpraamid. Avatud trümmiga praame kasutatakse enamasti puistainete veoks, mis ei vaja katmist, nagu kivisüsi, peenestatud vanametall, liiv, kruus ja killustik. Suletud trümmides veetakse teravilja ja muid kaupu, mis peavad olema sademete eest kaitstud. Lastimise ja lossimise ajaks tõstetakse trümmiluugid kraanaga pealt ära või lükatakse siinidel ja rullikutel kõrvale. Tankerpraamidega veetakse naftasaadusi ja erinevaid kemikaale. 

**[[Kuivlasti praam]]**  (ingl.k. *dry cargo barge*) on mõeldud ilmastiku eest katmist vajava tükikauba või puistkauba veoks. See on praamide kategooria, mille alla kuuluvad lahtise või kaetud trümmiga tükikauba vedamiseks mõeldud praamid, hopperpraamid jms segakauba veoks mõeldud praamid. Suuremate kuivlastipraamide pikkus on tüüpiliselt 67 m, laius 8,2 m, süvis 2,5 m ja kandevõime 900 dwt. 

**[[Konteinerpraam|Konteinerpraame]]** (ingl.k. *IWT container vessel*) kasutatakse konteinerite vedamiseks. Kõige rohkem kasutatakse praame, mis mahutavad 70–80 tk 40-jalast (*ft*) konteinerit. Praam on varustatud konteinerite veoks vajalike lahtritega laevatrümmis ja konteinerite kinnitamisvahenditega laevatekil. 

**[[Ro-ro praam]]**  (ingl.k. *ro-ro barge*) on mõeldud iseseisvalt liikuvate ja/või veeretatavate lastide veoks jõgedel ja kanalitel. Lastiks võivad olla veoautod, autorongid, täishaagised ja poolhaagised. Laadimine toimub vööri- ja ahtrirambi kaudu. Ro-ro-praami pikkus on kuni 110 m, laius 11,4 m ja süvis 2,5 m. Selline  praam mahutab 400 rajameetri jagu sõidukeid. 

**[[Puistlasti praam|Puistlasti praamidega]]** (ingl.k. *dry bulk barge*) veetakse ilmastiku eest kaitsmist mittevajavat puistkaupa (kivisüsi, killustik jms). Kasutatakse avatud trümmiga ja ilma eraldi trümmita ehk platvormikujulisi praame. Viimastega veetakse puistlastidest enamasti liiva, kruusa jm ehitusmaterjale. 

**[[Tankerpraam|Tankerpraamid]]** (ingl.k. *tanker barge*) on kasutatavad vedelkütuste, vedelas olekus kemikaalide, toiduainetööstuse toorainete jms veoks. Suurte tankerpraamide pikkus on kuni 110 m, laius 11,4 m ja süvis 3,5 m. Tankerpraamide kandevõime on *c*a 3000 dwt. 

USA-s ja Kanadas on kasutusel ka järvedel liikumiseks ehitatud suured alused. **[[Järvelaev]]** (ingl.k. *laker*) on Põhja-Ameerikas Suurjärvistu järvedel kasutatav puistlastilaev. Need on enamasti paljude trümmiluukide ja tõsteseadmetega alused, mida kasutatakse rauamaagi vedamiseks. 

Kui puksiir tõukab enda ees mitut omavahel jäigalt kokku ühendatud jõuallikata praami, nimetatakse seda **[[Integreeritud praam|integreeritud praamiks]]** (ingl.k. *integrated tow barge*)*.* Sellega opereeritakse siseveekogudel nagu ühe veesõidukiga. **[[Siseveeteede konvoi]]**  ( ingl.k. *inland waterway convoy*) kujutab endast üht või enamat jõuallikata praami, mida tõmmatakse või tõugatakse ühe või mitme puksiiri või jõuallikaga praami poolt. 

Pidevalt suureneb jõetranspordi osakaal intermodaalses liikluses, mistõttu ehitatakse juurde moodsaid ja kiireid konteinerpraame. Keskmise suurusega praamid mahutavad 70–80 neljakümnejalast konteinerit. On võetud suund senistest suuremate praamide ehitamisele. Suurte praamide kasutamine viib alla veotariifid, mis omakorda suurendab nõudlust. Reini jõel kurseeriv 3000-tonnine ro-ro praam võib võtta pardale 120 poolhaagisega vedukit või 75 raudteevagunit.