open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mustakivi

**Mustakivi** on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Priisle, Seli, Väo, Tondiraba ja Kuristiku asumiga. Mustakivi asumi pindala on 1,16 km2.

Mustakivi asum on saanud nime endise Mustakivi talu järgi, mis on omakorda nimetatud kunagise kultuskivi järgi. See rändrahn, mis oli keskajal linna piirikiviks, asub Tondi raba serval, Mahtra 12 majast umbes 50 meetrit loodes. Nõukogude ajal oli praegune Mustakivi asum tuntud Lasnamäe IV mikrorajoonina.

## Ajalugu
Tänapäevase Mustakivi asumi põhjapoolsetele aladele ulatus kunagine Kuristiku küla, mille järgi on nime saanud ka Kuristiku asum. Selle küla noored tavatsesid koguneda endise Ruhi talu kõrval asunud kiigeplatsile, kuhu tuli noori ka mujalt. Jaanipäeval võis kogunemisele ilmuda ligi sada noort. Kiige juurde loodi võrkpalliplats, Saueaugu talu maadele kergejõustikuväljak, tühjaksjäänud moonakamajas käidi aga tantsimas.

4. Lasnamäe mikrorajoon ehitati aastatel 1982–1984.

1984. aastal rajati asumisse Tallinna 60. Keskkool, mis tänapäeval kannab Tallinna Kuristiku Gümnaasiumi nime. See kool oli aastaid nii Lasnamäe kui ka kogu Eesti suurimaid eestikeelseid koole. Kool on tegelenud 1989. aastast saati Lasnamäe laulu- ja tantsupidude korraldamisega.

## Elanikkond

2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 18–22%, üle 68aastased moodustasid 10–19%. Samal aastal jäi eestlaste osakaal asumi elanikkonnas 18–49% vahele.

## Territoorium
Mustakivi asum on hoonestatud valdavalt 9-korruseliste suurpaneelelamutega, asumi territooriumile jääb Tondiloo park. Mustakivis asuvad Mustakivi Keskus, Mahtra tänav 1 ja Mustakivi Turg, Mahtra tänav 5.

### Mustakivi asumi tänavad
Asumis asuvad Kivila tänav, Kristjan Kärberi tänav, Laagna tee, Mahtra tänav, Mustakivi tee, Osmussaare tänav ja Raadiku tänav. Seal asuvad ka Moskva puiestee ja Tasuja puiestee.

## Haridus ja kultuur
Mustakivi asumis asuvad Tallinna Mahtra Põhikool (Mahtra tänav 60) ja Tallinna Kuristiku Gümnaasium.

## Galerii

EU-EE-Tallinn-LAS-Mustakivi-Kivila.JPG|Kivila tänav
EU-EE-Tallinn-Mustakivi.JPG|Mustakivi talvel
EU-EE-Tallinn-LAS-Mustakivi bridge.JPG|Mustakivi sild
EU-EE-TLN-LAS-Mustakivi-Playgrounds near Kivila street.JPG|Laste mänguväljak Kivila tänava lähedal
Mustakivi subdistrict in august 2025.jpg|Mustakivi suvel


## Viited

## Välislingid
Zooksantell

**Zooksantell** (*Symbiodinium*) on perekond endosümbiontseid vaguviburvetikaid. Zooksantellid elavad sümbioosis mitmesuguste mereloomade ja protistidega, eriti on tuntud nende mutualistlik kooselu korallide, sealhulgas meriliiliate perekonnaga *[[Aiptasia]]*.

Funktsionaalselt on samasuguseid kollasepigmendilisi fotosünteetilisi protiste ka teistes vetikaperekondades, nt *[[Amphidinium]]* ja *[[Gymnodinium]]*, keda siis samuti zooklorellideks võidakse nimetada.

Enamik zooksantelle on autotroofid, kes varustavad peremeesorganismi fotosünteesi kasulike produktidega, näiteks mitmete suhkrutega. 

## Vaata ka
*zooklorell
Angerlased

**Angerlased** ehk **angerjalased** (*Anguillidae*) on kalade sugukond angerjaliste seltsi pärisangerjaliste alamseltsist. 

Sellesse kuulub ainsa perekonnana angerjas.
Ludwig Dunte

**Ludwig Dunte** (ka **Ludovicus Dunte**, 21. november 1597 – 11. detsember (teistel andmetel 2. detsember) 1639) oli Oleviste kiriku koguduse diakon ning Tallinna koolide järelevaataja.

Ludwig Dunte õppis Tallinna linnakool ladina koolis, Rostocki ülikoolis, 1617. aastal,  Giesseni ülikoolis, 1619–1620, Wittenbergi ülikoolis, 1620–1621?, Leideni ülikoolis, 1624.

Aastatel 1623–1627 töötas krahv Jacob de la Gardie kahe eestkostelise (nooruki) juhendaja. Reisis nendega Hollandis, Prantsusmaal ja Inglismaal.

1627. aastal asus tööle Tallinna Mihkli rootsi-soome koguduses abipastorina. 

Veidi hiljem, 1629. aastal, asus tööle diakonina Oleviste kirikusse. 1632. aastal esindas Tallinna linna Tartu ülikooli avamisel Tartus. 1636. aastal asus tööle Tallinna koolide inspektorina.

Ludwig Dunte on kirjutanud raamatu, milles seisev õpetus räägib kristliku elu põhialustest. Raamatut tunti ja loeti ka Saksamaal, seda on hiljem veel neli korda välja antud. Vahelehtedel arvukalt käsikirjalisi märkmeid. Eeslehel on Timotheus Poluse pühendusluuletus Ludwig Duntele.

Ludwig Dunte võis tõlgita suhelda eesti, soome, rootsi, saksa, samuti hollandi, inglise, prantsuse aga ka ladina, kreeka ja heebrea keeles.
 
Ta on maetud 18. detsembril 1639 Niguliste kirikusse. Teistel andmetel suri ta 2. detsembril 1639.

## Isiklikku
Ludwig Dunte  isa oli Jobst (Jakob) Dunte (1569–1615), raehärra Tallinnas ning ema Margarethe Singelbrink (maetud 1603).

Tal oli poeg, Tallinna gümnaasiumi kreeka keele professor (1672–1677)  Georg Dunte (1631–1703), kes 1660. aasta oktoobris annetas Oleviste raamatukogule 20 filosoofia- ja usuteadusealast teost. Nende hulgas on ka kaks Ludwig Dunte kirjutatud raamatut.

## Viited

## Välislingid
*TLÜAR rahvusbibliograafia isikud
*Foto ja 1640. a teos Wroclawi Ülikooli digitaalses raamatukogus
*
Hamit Altıntop

**Hamit Altıntop** (sündinud 8. detsembril 1982 Gelsenkirchenis) on Türgi jalgpallur, poolkaitsja.

Klubikarjääri jooksul on Altıntop mänginud Saksamaa kõrgliiga klubides Schalke 04, Müncheni Bayern ja Darmstadt 98, Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Real ning Türgi kõrgliiga klubis Galatasaray.

Türgi jalgpallikoondist esindas ta aastatel 2004–2014 ning lõi 82 mängus kokku seitse väravat.

2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel jõudis ta Türgi koondisega poolfinaali. Altıntop lisaks ka turniiri sümboolsesse koosseisu.

2010. aastal pälvis ta Euroopa meistrivõistluste valikmängus Kasahastanile löödud värava eest FIFA Puskási auhinna.

## Saavutused
;Schalke 04
*DFB-Ligapokal: 2005
*UEFA Intertoto karikas: 2003, 2004
;Müncheni Bayern
*Bundesliga: 2007–08, 2009–10
*DFB-Pokal: 2007–08, 2009–10
*DFB-Ligapokal: 2007
*DFL-Supercup: 2010
*UEFA Meistrite Liiga: teine koht 2009–10
;Madridi Real
*La Liga: 2011–12
;Galatasaray
*Süper Lig: 2012–13, 2014–15
*Türkiye Kupası: 2013–14, 2014–15
*Süper Kupa: 2012, 2013, 2016

## Välislingid
Slaavi vürstiriikide loend

**Slaavi vürstiriikide loend** on loetelu tänapäeva Venemaa, Ukraina, Valgevene ja Poola territooriumitel kuni Moskva suurvürstiriigi tekkimiseni 15. sajandil eksisteerinud vürsti- ja suurvürstiriike. 

## Pihkva vürstiriik (862–1612)

## Novgorodi vürstiriik ja vabariik
 (9. sajand – 1478)

## Kiievi suurvürstiriik (882 – 12. sajand)
Kiievi suurvürstiriigi koosseisu kuulusid maa-alad tänapäeva Ukrainas, Kiievi ümbruses ja Tšerkassõst loodes, Žõtomõrist lõunas. Pealinn Kiiev.
 

## Połacki vürstiriik (960–1307/1399)
Połacki vürstiriigi koosseisu kuulusid maa-alad tänapäeva Valgevenes, Viciebski, Minski ja Hrodna piirkonnad. Pealinn Połack.

## Turaŭ-Pinski vürstiriik (u 998 – 1168)
Turaŭ-Pinski vürstiriigi koosseisu kuulusid maa-alad tänapäeva Valgevenes, Gomelist lõunas ja Brestist ida pool; tänapäeva Ukraina Žõtomõrist ja Rivnest põhja pool. Pealinn Turaŭ.

## Smolenski vürstiriik (u 990 – 1404)

## Tšernigovi vürstiriik (1024–1330)

## Perejaslavli vürstiriik (1054–1239)
Perejaslavli vürstiriigi koosseisu kuulusid maa-alad tänapäeva Ukrainas, Tšernigivist lõunas, Donetskist põhja pool, Kiievist ida pool, Tšerkassõst ida pool ja Dniprost, Poltavast ja Harkivist ida pool.
 (1054–1239)

## Novgorod-Severski vürstiriik (u 1096 – 1494)

## Muromi-Rjazani vürstiriik
, keskus Murom
, keskus Rjazan

## Kiievi vürstiriik (1132–1471)
Kiievi vürstiriigi koosseisu kuulusid tänapäeva Ukrainas, Lääne-Kiievimaa, Loode-Tšerkassõ, Ida-Žitomiri maa-aladel, riigi pealinnaks oli Kiievi linn. 

Vürstiriik oli iseseisev kuni 1362. aastani, mil liitus Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigiga ning moodustas 2/3 Leedu suurvürstiriigi territooriumist oma lääneslaavi päritolu elanikkonnaga; aastatel 1471–1654, kuulus ta Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriigi koosseisu ning suurvürstiriigi liitumisel personaaluniooniga Rzeczpospolitaga oli Rzeczpospolita koosseisus; 1654. aastal pärast Moskva tsaaririigi ja Rzeczpospolita sõda liideti tänapäeva Ukraina territoorium lõplikult Moskva tsaaririigiga.

## Vladimir-Suzdali vürstiriik (1168–1389)

, keskus Tver

 (ru) (1341–1392, 1395 ja 1411–1414, 1425)

 (1175–1302), keskus Pereslavl-Zalesski
 (u 989 – 1474), keskus Rostov
 (1218–1463), keskus Jaroslavl
 (1216–1591), keskus Uglitš
  (1238–1486), keskus Belozersk
 (1238–1460), keskus Starodub
 (1246–1453), keskus Galitš
  (u 1212 – 1345), keskus Jurjev-Polski, 1344. aastal liideti Moskva vürstiriigiga
 (1246–1303), keskus Kostroma
 (1238–1569), keskus Dmitrov
 (1247–1490), keskus Tver
 (1276–1340), keskus Moskva

## Vjatkamaa (1181–1489)
, keskus Vjatka

## Galiitsia vürstiriik (1141–1199)

## Galiitsia-Volõõnia vürstiriik (1199–1349)

## Tmutarakani vürstkond (10.–12. sajand)

## Suurpermi vürstiriik (1323–1505)

## Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriik (1236–1795)

## Moskva suurvürstiriik

## Vaata ka
Kiievi-Vene
*Lääneslaavlaste varased riigid: Samo riik, Suur-Määri riik, Poola vürstiriik, Poola kuningriik, Tšehhi kuningriik
*Lõunaslaavlaste varased riigid: Suur Bulgaaria, Esimene Bulgaaria tsaaririik, Teine Bulgaaria tsaaririik, Bulgaaria vürstiriik
*Mongolite invasioon Venemaale
*Mongoli ike
*Kuldhord
Patriarhaat

**Patriarhaat** (kreeka keeles πατριαρχία, sõnadest πατήρ *patér* 'isa' ja αρχή *arché* 'valitsema'), ka **androkraatia**, on valitsemisvorm, kus valitsejad on peamiselt mehed, tavaliselt vanemad mehed (gerontokraatia). Sõna *patriarhaat* kasutatakse (näiteks antropoloogias ja feminismis) selleks, et viidata olukorrale, kus meestel on peamine vastutus mingi kogukonna heaolu eest ja nad teostavad seda läbi oma esindatuse erinevates valitsusasutustes.

*Patriarhaadi* feminiinne vorm on *[[matriarhaat]]*, kuid pole tõendatud, et matriarhaalseid ühiskondi oleks eksisteerinud.
Encyclopædia Britannica ütleb, et matriarhaat on "hüpoteetiline sotsiaalne süsteem".

Antropoloog Margaret Mead on öelnud: "Väited, nagu oleks mõnda ühiskonda juhtinud naine, on nonsenss. Meil pole mingit põhjust uskuda, et midagi sellist oleks eksisteerinud ... mehed on alati vastutanud kogu vaatemängu toimumise eest. Mehed on juhtivad nii avalikus sfääris kui ka kodus."

## Seotud mõisteid

*Patriarh* on mees, kes omab tugevat mõju oma perekonnas või ühiskonnas. mitmed ajaloolised ühiskonnad on olnud juhitud võimukate meeste poolt. Näiteks Vanas Roomas usuti, et nad on Romuluse, kes rajas Rooma, järglased. Ateena rajaja oli Erectheus ja Sparta Lacedæmon. Ka Judaismis väidab Torah, et juudid on Aabrahami järglased läbi Isaaci. Nii Torah kui ka Koraan ütlevad, et araablane pärineb Aabrahamist läbi Ishmaeli,&nbsp; Aabrahami esimene poeg, Isaaci poolvend.

*Patriarhaadist* tuletatud omadussõna on *patriarhaalne*; ja *patriarhalism*, ja tavakeeles *[[paternalism]]*. Patronaaž ka "patroon" on samatüvelised sõnad mida võib kasutada soost sõltumatult. Näiteks nimetatakse nii mehi kui naisi, kes pakuvad ühiskonnas finantsabi mingitele tegevustele. Kuid sama sõna on võimalik kasutada ka negatiivses vormis, juhul kui on tegemist üleoleva käitumisega.

## Vaata ka
*Patriarhaalsus

## Viited
Konginkangase vald

**Konginkangas** oli vald Kesk-Soome maakonnas. See liideti 1. jaanuaril 1993 Äänekoski linnaga. Konginkangasis olas 1988. aasta andmetel 1600 inimest ja rahvastiku tihedus oli 5,4 in/km².

## Külad

Kalaniemi, Konginkangas, Laajaranta, Liimattala, Pyyrinlahti, Räihä.
Koskenpää

**Koskenpää** on endine vald ja praegune Jämsänkoski linnaosa Soomes Kesk-Soome maakonnas. Koskenpää vald kuulus kuni 1969. aastani Kesk-Soome lääni. Siis liideti ta Jämsänkoski linnaga. Vallas elas 1963. aasta andmetel 2400 inimest ja rahvastiku tihedus oli 6,8 in/km².

## Külad

Kalmavirta, Sahloinen
Leivonmäki vald

**Leivonmäki** oli vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Vald liideti 2008. aastal Joutsa vallaga. 2007. aastal elas vallas 1100 inimest ja rahvastiku tihedus oli 3 in/km².

Leivonmäki sõprusvald Eestis oli Haaslava vald.
Pihlajavesi vald

**Pihlajavesi** oli vald Soomes Kesk-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Vald liideti Keuruuga 1969. aastal. 1967. aastal elas vallas 1800 inimest ja rahvastiku tihedus oli 4,3 in/km².
Pihlajavesi

**Pihlajavesi** on järv Soomes, osa Saimaa järvistust.

Järve pindala on 712 km² ja veepinna kõrgus merepinnast on 75,7 m. Järve keskmine sügavus on 11,3 meetrit ja suurim mõõdetud sügavus 72 meetrit. Järve käänulise rannajoone pikkus on 3600 kilomeetrit ja see on oluline alupaik ohustatud Saimaa hülgele.

Järves on kokku 4159 saart, mille kogupindala on üle 600 km². Suuremad saared on Partalansaari ja Viljakansaari.

1994. aastal valiti Pihlajavesi koos Olavinlinnaga üheks Soome rahvusmaastikuks.

Pihlajavesi on ühenduses Haapavesi järvega Kyrönsalmi väina kaudu.
Sumiaineni vald

**Sumiainen** oli vald Soome Lääne-Soome läänis, Kesk-Soome maakonnas. Vald liideti 2007. aastal koos Suolahti linnaga Äänekoski linnaga. Vallas elas 1300 inimest ja rahvastiku tihedus oli 5,7 in/km².

## Külad

Haapakylä, Hämälänkylä, Lohilahti, Matilanniemi, Mäkelänkylä, Pakanaranta, Raikkaus, Rannankylä, Rautianmäenkylä, Rautionmäki, Saarikas, Saarikkaankylä, Sorvapohja, Sumiainen, Sumiaiskylä, Syvälahdenkylä, Syvälahti, Taipale, Taipaleenkylä, Vihijärvenkylä, Vihijärvi

## Viited
Pernå

**Pernå** (soome keeles *Pernaja*; soome keeles ka *Kirkonkylä*; rootsi keeles ka *Kyrkoby*) on küla Soomes Uusimaa maakonnas Loviisa linnas, endise Pernå valla kirikuküla.
Q4008LT

**Q4008LT** (esimene täht tuleb sõnast *Quadrac*) on 8A kombineeritud sümistor, mille baasil on integreeritud dinistor. 

## Välislingid
* Andmeleht
Suolahti

**Suolahti** oli linn Soomes Lääne-Soome lään Kesk-Soome maakonnas. Vald liideti 2007. aastal koos Sumiaineni vallaga Äänekoski linnaga. Vallas elas 5400 inimest ja rahvastiku tihedus oli 95,4 in/km².

## Viited
Säynätsalo

**Säynätsalo** on endine vald Soomes endises Kesk-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Vald liideti 1993. aastal Jyväskylä linnaga ning on Jyväskylä linnaosa. Säynätsalo oli 1993. aasta algusest kuni 2008. aasta lõpuni eksklaav, sest Jyväskylä linnast eraldas seda Muurame vald.
Äänekoski vald

**Äänekoski vald** oli vald Soomes endises Kesk-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Vald liideti Äänekoski linnaga 1969. aastal. 1967. aastal elas vallas 3000 inimest ja rahvastiku tihedus oli 11,3 in/km².
GA400TD60U

**GA400TD60U** on IGBT-transistor, mida kasutatakse kõrgvooluelektriahelates lülitina.

## Allikas
* Andmeleht
Girma Yohannes Iyasu

**Girma Yohannes Iyasu** (**Girma Ghebresillasie**; sündinud 1961) on Etioopia trooninõudleja.

Ta on 1916. aastal kukutatud keisri Iyasu V pojapoeg.

## Isiklikku
Ta on abielus Claudia Bertramiga, kelle nimi alates abiellumisest on Printsess Claudia Iyasu Menelik. Neil on üks poeg.
Autoportree Saskiaga

**"Autoportree Saskiaga"** on Rembrandti maal.

Rembrandt tegi selle töö, et esitada isiklik versioon kadunud poja kohta, keskendudes tegelase eluperioodile, mille täitsid isalt saadud vara raiskamine ja mitmesugused kiusatused, kaasa arvatud alkohol ja prostituudid. Modellideks on Saskia van Uylenburgh ja Rembrandt ise. Seda võtet kasutasid Jan Steen ja mitmed teised kunstnikud, et muuta stseen vaatajale lähedasemaks.

Rembrandti on kujutatud noore pidutseva mehena ning Saskiat prostituudina, kes leplikult talub oma kaaslase vulgaarset käitumist. Mees hoiab põlvel istuvat naisterahvast nii, et oleks lihtsam patsutada tema ümarat tagapoolt. Mõlemad on elegantselt rõivastatud, naisel on väljaõmmeldud siidkleit ja mehel austria-stiilis sulega kübar, mõõk vööl ning põlvpükstega sobiv narmastega kaunistatud vammus. Liiderlik ilme näol ja kasimata hambad paljastatud, tõstab ta klaasi vaatajate terviseks, kobades samal ajal teise käega naise pihta. See kõik räägib pillavast ja uhkeldavast iseloomust.

See on moraliseeriv teos, milles on mitmesugust sümboolikat, nagu näiteks paabulind kui edevuse ning rikkuse kiire kaduvuse sümbol ja tahvel seinal, mis annab teada kogunenud arve suurusest. Mõned uurijad on selles näinud noore abielupaari ekstravagantse elustiili kajastust, mida toetasid Saskia pärandus ja kunstniku tulutoovad tellimused.
Danae (Rembrandti maal)

**"Danae"** on Rembrandti maal.

Argose kuningas vangistas oma tütre Danae maa-alusesse vaskkambrisse, sest oraakel oli talle ennustanud surma oma lapselapse käe läbi. Naine pöörab oma pilgu ja sirutab käe ligineva kuldse hiilguse poole, mis pole muud kui kullavihmaks maskeerunud Zeus. Teenijatüdruk, võlutud sellest stseenist, on avamas voodit ümbritsevat baldahhiini. Armastust sümboliseeriv väike cupido hoiab käsi koos, et mitte rikkuda oma nooltega Zeusi naudingut.

Rembrandt laenas Tizianilt tegelaste välimused, Danae lamaskleva asendi ja tugeva koloriidi, mis tõstab esile jumaliku saju kuldse tooni. Kullasaju selge kujutamise asemel valis ta vihje. Valgus särab teenijatüdruku näol ja voodi ohtratel kaunistustel. Danae helendaval nahal võime juba märgata jumalikku paitust, mis tõmbab kõrvale jalgukatvad loorjad linad. 

Kuigi kompositsioon on teostatud nn itaalia stiilis, kujutatakse akti hollandi stiilis, mis vastab Põhja-Euroopa meistrite realistlikule traditsioonile, kes eelistasid Aadamat ja Eevat Veenusele. Rembrandt ei taotlenud itaallaste kättesaamatut ideaali. Tema kujutatud naine on tehtud lihast ja luust, maalitud modelli või Saskia enda järgi. See on füüsilise vaatluse tulemus, mis kätkeb vahetut erootilisust – eristada võib kõiki anatoomilisi detaile. Ümar kõht on vajunud raskelt allapoole, madrats on kaardunud. Modelli keha on kaugel klassikalisest ilust – kael on lühike ja jäme, hulk kurde rõhutab kaenlaaluste, kaela ja käsivarte täidlust. Kompositsioonis leidub ohtralt erootilisi vihjeid, mille hulka kuuluvad ka voodi ees olevad kingad.

15. juunil 1985 viskas hiljem vaimuhaigeks tunnistatud mees maalile väävelhapet ja lõikas seda noaga. Maali restaureeriti aastatel 1985–1997.
Kadunud poja tagasitulek (Rembrandti maal)

**"Kadunud poja tagasitulek"** oli Rembrandti viimane pühakirjale toetuv maal ja ühtlasi on seda peetud ka neist kõige suurejoonelisemaks. Seda mitte ainult kompositsiooni suuruse, vaid ka emotsionaalse intensiivsuse poolest. Inspireerituna Luuka evangeeliumi 15. peatükis olevast tähendamissõnast arendab Rembrandt siin andestuse ja halastuse teemat. Rembrandt oli seda käsitlenud juba 1630. aastal gravüüril, mis kujutab isa jooksmas vastu pojale, kes oli oma varanduse maha parssinud ning seakarjuseks sattunud. See töö on piiblitekstile truu – teenija on toomas kojujõudnud pojale parimat kuube ja kingi, tegelased on liikumises ja vestluses.

Sellel oma elu lõpul loodud traagilise varjundiga pildil keskendub kunstnik andestusele ja kaastundele, mis lähtuvad isa armastusest oma poja vastu. See ülendab stseeni universaalse sümboli tasandile. Paljakspügatud peaga põlvitav poeg näeb tõepoolest seakarjuse moodi välja. Kasimata ja närudes, jalad haavades, surub ta oma näo isa rüppe. Isa sarlakpunase kuue pehmus otsekui mässiks poja jumalikku andeksandmisse. Poeg on vajutanud alandlikult oma näo vana isa vastu, otsides kaastunnet ja kaitset. Mõlema silmad on suletud, sest sõnad ja pilgud on liigsed.

Mõned tegelased seisavad põhirühma kõrval, teiste hulgas vanem vend, kelle südames pole ruumi andeksandmisele. Ta ei mõista isa siirast tundepuhangut, kes ülimalt rõõmustab oma poja üle, kes "oli surnud ja on jälle saanud elavaks, oli kadunud ja taas leitud".

Teos omandati Prantsusmaalt 1766. aastal ja on sealtpeale eksponeeritud Peterburi Ermitaaži muuseumis.
Florida hoovus

**Florida hoovus** on hoovus Florida väinas, osa Golfi hoovusest. 

Hoovab Mehhiko lahest Atlandi ookeani. Hoovus on merehoovuse kohta väga tugev, üle viie sõlme.
Anáfi

**Anáfi** on saar Egeuse meres, üks Küklaadidest. 

Saare pindala on 40 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 548 m. 

Anáfi kuulub Kreekale.
Elimäki vald

**Elimäki** on endine vald Soomes Lõuna-Soome läänis Kymenlaakso maakonnas. Elimäki naabervallad olid Anjalankoski linn, Iitti, Kouvola linn, Kuusankoski linn, Lapinjärvi, Ruotsinpyhtää ja Valkeala. Vallas räägitakse soome keelt.

2009. aastal liideti Kouvola linn, Kuusankoski linn, Elimäki vald, Anjalankoski linn, Valkeala ja Jaala uueks omavalitsuseks - Kouvola linn.

## Külad

Haapala, Hongisto, Huitila, Hämeenkylä, Joensuu, Jokela, Kesola, Koria, Koskisto (Teutkoski), Kulhua, Lakiasuo, Löytty, Metsäuoti (Mettuoli), Metsäkulma, Mettälä, Moisio, Mommola, Mustila, Myllylä, Mäkiselkä, Naaranoja (Naara), Nappa, Nokkala, Peippola, Pitkäsilta, Porrassuo, Rahikkala, Ratula, Raussila, Soiniitty, Takamaa, Teuroinen, Villikkala, Vilppula, Värälä, Vähä-Moisio

## Viited
Iitti vald

**Iitti** on vald Soomes Päijät-Häme maakonnas.

Iitti naabervallad on Heinola linn, Kouvola linn, Lapinjärvi vald, Lahti linn ja Orimattila linn. Vallas räägitakse soome keelt.

2020. aastani kuulus vald Kymenlaakso maakonda.

## Külad

Anttila, Haapakimola, Haapalahti, Huhdasjärvi, Isokylä, Jokue, Kalaksue, Kauramaa, Kausala (Kausansaari), Koliseva, Konttila, Koskenniska, Kukonoja, Kuukso, Kuusanniemi, Kymentaka (Kymentausta), Kyrönkylä, Kyöperilä, Leppäniemi, Lyöttilä, Mankala, Maunuksela, Muikkula, Munakallio, Niinimäki, Nirvinen, Palojärvi, Parikka, Perheniemi, Piilahti, Pyörylä, Radansuu, Ruokoniemi, Saaranen, Salonsaari, Savijoki, Siikakoski, Sitikkala, Säkkilänmaa, Säyhtee, Sääskjärvi, Taasia, Tapola, Tillola, Vuolenkoski, Väärtti.

## Viited

## Välislingid

* Iitti valla koduleht
Kausala

**Kausala** on küla Soomes Kymenlaakso maakonnas Iitti vallas.

Külas elab umbes 4200 inimest. See on valla teenindus- ja tööstuskeskus. Seal asub tehaseid, kauplusi ja kolm kooli (algkool, keskastmekool ja gümnaasium), samuti raudteejaam Lahti–Kouvola liinil.
Jaanimardikas

**Jaanimardikas** (*Lampyris noctiluca*) on jaanimardiklaste sugukonda kuuluv putukaliik. Jaanimardikad on tuntud eelkõige selle poolest, et emastel isenditel paiknevad tagakeha tipus   helenduselundid, mis kiirgavad mittesoojuslikku rohekat valgust.

Emased jaanimardikad, keda nimetatakse **jaaniussideks**, on tõugulaadsed ja tiibadeta, isastel on seevastu tiivad ja nad meenutavad tüüpilisi mardikaid. Üldiselt on jaaniussid isastest vähemalt kaks korda pikemad (nende pikkus on kuni 25 mm).

Eestiski leiduva jaanimardikaliigi leviala on väga suur ning ulatub läänes Portugalist ja Inglismaast üle Euroopa ja Aasia kuni Hiinani idas. Põhjasuunas ulatub peaaegu põhjapolaarjooneni. Tigude biotõrje eesmärgil on teda viidud ka Uus-Meremaale.

Jaanimardikad toituvad tigudest, keda võivad leida liikudes mööda teo limajälge. Ärasöömiseks väljavalitud tigu surmatakse seedeensüüme sisaldava mürgihammustusega. Vahel saagi surmamine ka ei õnnestu ning on leitud jaanimardika poolt pooleldi ärasöödud tigusid, kes veel edasi roomavad.

On leitud, et jaanimardikad on võimelised nägema ka värve, kuid võrreldes tavaliselt trikromaatse inimese kolme fotoretseptori asemel (punase, rohelise ja sinise värvi jaoks) on neil leitud kaks (vastavad sinise ja rohelise nägemisele), mille tundlikkus on häälestunud liigikaaslaste bioluminestsentsvalgusele. Seega on jaanimardikad võimelised nägema toone sinise ja rohelise spektriosa ümber, mis ilmselt moodustab ka nende värvitaju. Kuna isased jaanimardikad peavad öösel lennates ja puuoksi jt takistusi vältides leidma tee helendava emase juurde, siis peab nende nägemismeel olema vähese valguse tingimustes tundlikum kui inimesel ning nad nägevat värve ka seal, kus inimene vähese valguse tõttu enam värve ei erista.

On täheldatud ka Kuu faaside mõju jaanimardikate vastsete helendamisaktiivsusele. Inglismaal Norfolki krahvkonnas tehtud uurimuse käigus märgati, et täiskuu ajal oli vastsete helendamisaktiivsus madalaim (leiti kõige vähem helendavaid vastseid), hakkas tõusma aga pärast täiskuu möödumist ning saavutas haripunkti noorkuu ajal. Taolist helendamisaktiivsuse mustrit täheldati mitme kuu jooksul läbi suve. Erinevalt vastsetest ei korreleerunud Kuu faasid aga täiskasvanud isendite helendamisaktiivsusega.

India rahvameditsiinis on kuivatatud ilma peata jaanimardikad segus haisva vaiguputkega leidnud kasutust neeru- ja sapikivide ravil.

## Vaata ka
*hõõgmardikas
*bioluminestsents

## Viited

## Välislingid

* 

*Urmas Kokassaar ja Mati Martin: "Jaanikuu ööde helendav kutse" Horisont, 3/2000
*Piret Pappel: "Juuni loom – jaaniuss" *[[Eesti Loodus]]*.
*Ketlin Beljajev: "Paariline leitud, kustutab emane tule." *[[Sakala (ajaleht)|Sakala]]* 22. juuni 2014.
Neoonlamp

**Neoonlamp** on neoongaasiga täidetud madalarõhuline huumlamp, mida kasutatakse laialdaselt signaallambina, samuti ehis- ja reklaamvalgustuses.

Nagu teistelgi gaaslahenduslampidel, on neoonlambi tunnusjoonel negatiivse takistusega piirkond (joonisel lõik AB), mistõttu süütamise ja põlemise ajal on lambil erinev pinge.

Lamp hakkab punakasoranžilt helendama, kui pinge on vähemalt 100 V, väljalülitamiseks tuleb pinget alandada 50 voldini. Helenduse värvust on võimalik muuta teiste gaaside lisamisega.

Kui lampi läbib vahelduvvool, helendavad vaheldumisi mõlemad elektroodid. Alalispinge rakendamisel helendab ainult negatiivne elektrood – katood. 

## Vaata ka
* Huumlahendus 
* Huumlamp
* Pingeindikaator
Starter

**Starter** on seade millegi käivitamiseks. 
Mõnikord kasutatakse sõna starter gaaslahenduslampide süüteseadme ehk süüturi tähenduses.
Püknokliin

**Püknokliin** (kreeka sõnadest *pyknos* 'tihe, paks' + *klino* 'kaldun') on veekiht, kus tihedusgradient on võrreldes alumise ja ülemise veekihiga märgatavalt suurem. 

Mageveekogudes, näiteks järvedes, on tiheduse muutus tingitud eelkõige veetemperatuurist, merekeskkonnas aga veetemperatuurist ja/või soolsusest. 

## Vaata ka
*Termokliin
*Halokliin
Kurk

"**Kurk**" on mitmetähenduslik sõna:

***Kurk** ehk **[[harilik kurk]]** on taimeliik kõrvitsaliste sugukonnast; ka selle vili
***[[Kurk (perekond)|Kurk]]** (*Cucumis*), taimeperekond, kõrvitsaliste sugukonnast
***[[Kurk (anatoomia)]]**, suuõõne osa
***[[Kurk (geograafia)]]**, väina või merekitsuse kohalik nimetus teatud Eesti piirkondades (nt Kura kurk, Hari kurk, Voosi kurk)
Variatsioon (muusika)

**Variatsioon** on muusikas uus objekt, mis on teatud kompositsioonimeetodi või reegli põhjal tuletatud olemasolevast objektist.

Olemasolevaks objektiks (teemaks) võib olla näiteks meloodia, rütmifiguur, harmooniajärgnevus vms.

Uue objekti tuletamise protsessi nimetatakse varieerimiseks.

Teema ja variatsioonid võivad moodustada variatsioonivormi.
Voosi kurk

**Voosi kurk** on väin Läänemeres Vormsi saare ja Noarootsi poolsaare vahel. Ta eraldab Vormsi saart Mandri-Eestist ja ühendab Väinamerd Läänemere avaosaga. Halduslikult jääb väin Lääne maakonda Lääne-Nigula ja Vormsi valda. Voosi kurk jääb Väinamere hoiualale. Väina veepeegli pindala on 20,6 km². Väina jäävad mitmed väikesaared: Nätegrunne, Seasaar, Ulassaar (rootsi *Olasäurn*), Väike-Tjuka saar.

Voosi kurk on laevatatav kuni 3 meetrise süvisega alustega. Laevatee pikkus on 18,7 km ja laius on vähemalt 100 m. Minimaalne sügavus on 3,1 m. Voosi kurgu navigatsiooniperiood, mil lateraalmärkidega on tagatud laevatee tähistus, on 01.05‒31.10.

Liigisõna kurk esineb maa- või veekitsuste (väinade) nimedes. Einbis on Voosi ühe külaosa nimi, kus asus varem Voosi kõrts, mille kaudu sõideti Vormsile. Carl Russwurm on kõrtsi nime (rootsi keeles *Osö*, 1798 *Osö*, 1855 *Wosö, Wôse*) tuletanud sõnast *ås + ö*. Rootsi keeles on *ås* voor, oos, vallseljak, tagumine osa tähistab aga saart. Oletatavasti on kõrts ja külaosa omal ajal väinale nime andnud.

Voosi kurgu keskkonnaregistri kood oli VEE3316000.

## Viited

## Välislingid
*
Jeff Stinco

**Jeff Stinco** (sünninimi **Jean-François Stinco**; sündinud 22. augustil 1975) on Kanada muusik, kitarrist.

Ta on mänginud Kanada populaarses ansamblis Simple Plan. Lisaks on ta koostööd teinud ka rokkansambliga The Rush.

## Vaata ka
*Simple Plan

## Välislingid

*Simple Plani koduleht
Chuck Comeau

**Chuck Comeau** (õieti **Charles-André Comeau**; sündinud 17. septembril 1979) on Kanadast pärit muusik.

Chuck alustas oma muusikukarjääri bändis Reset trummarina. Pärast esimese plaadi välja andmist lahkus bändist ja läks ülikooli advokaadiks õppima. Siiski jättis ta kooli pooleli, et tegeleda edasi muusikuna. Comeau moodustas uue pundi nimega Simple Plan. Bändi praegust tegevust iseloomustab jätkuv ülemaailmne populaarsus. Bändi teised liikmed omistavad oma püsiva edu suuresti Comeau panusele.

## Vaata ka

*Simple Plan

## Välislingid

*Simple Plani ametlik koduleht
Sébastien Lefebvre

**Gaëtan-Jean Sébastien Lefebvre Pépin** (tuntud ka kui **Sebastien Lefebvre** ja **Seb Lefebvre**; sündinud 5. juunil 1981) on prantsuse-kanada muusik, kes on eelkõige tuntud rütmikitarristi ja taustalauljana bändis Simple Plan. 

Lefebvre kasvas üles Québeci provintsis Lavalis ja töötas kojamehena oma endises keskkoolis.

## Noorpõlv
Lefebvre kasvas üles Lavalis koos oma vanemate ja kolme õe-vennaga. Tal on vanem vend Jay, kellega nad on väga lähedased, ning kaks nooremat õde, Andrée-Anne ja Héloise. Vend Jay on ära märgitud ka Simple Plani albumitel ja saate "Man of the Hour" kodulehel, kus teda tänatakse bändi pideva toetuse eest.  

Lefebvrede vanemad lahutasid abielu, kui Seb käis keskkoolis. Hiljem abiellusid mõlemad vanemad uute elukaaslastega, albumil "Simple Plan" tänab Seb oma nelja vanemat. Sebi ema, Lorraine Pépin, töötab lastepsühholoogina ja sotsiaaltöötajana Ida-Montrealis, isa Jean Lefebvre aga inimõiguste alal Québecis. 

## "Man of the Hour"
"Man of the Hour" on taskuhäälingu saade *(podcast)*, mida juhivad Lefebvre ja Simple Plani kodulehe tegija, fotograaf ja filmimees Patrick Langlois. 

Saade sai kõrvalprojektina alguse, kui Lefebvre, Langlois ja Jaret Reddick otsustasid teha bändi. Nad ei olnud ühtegi lugu veel lindistanud, kuid T-särgid ja muud bändi promoks vajalikud asjad olid juba tehtud. Bändiga tegelemiseks neil aga aega piisavalt ei jätkunud, see-eest nende iTunesi saatest "Man of the Hour" kujunes välja pikaaegne raadio- ja taskuhäälingu saade.

## Vaata ka

*Simple Plan
*Pierre Bouvier
*David Desrosiers
*Chuck Comeau
*Jeff Stinco

## Viited

## Välislingid

* Simple Plani koduleht
Yauhen Vatutsin

**Jaŭhien Vatucin** (valgevene **Яўген Іванавіч Ватуцін**; eesti keeles on enam kasutatud kirjapilti **Jevgeni Vatutin**; sündinud 19. aprillil 1962 Minskis) on Valgevene kabetaja, rahvusvaheline suurmeister.

## Bibliograafia
*Eugeniusz Watutin, Obliczanie w warcabach, część I, DWH Warcpol 2003 (poola keeles)
Paide Hillar Hanssoo Põhikool

**Paide Hillar Hanssoo Põhikool** on põhikool Paides. 

Kool alustas tööd 1. septembril 1977 ja kandis siis nime **Paide 3. Keskkool**. 1. septembril 1994 nimetati kool ümber **Paide Ühisgümnaasiumiks**. 1. septembril 2007 liideti Paide Ühisgümnaasiumiga Paide Slaavi Gümnaasium.

Riigigümnaasiumi avamise tulemusena Paides kaotati 1. septembril 2018 Paide Ühisgümnaasium ja muudeti põhikooliks. Uueks nimeks sai kooli esimese direktori Hillar Hanssoo auks **Paide Hillar Hanssoo Põhikool**.

## Vaata ka
*Paide linna staadion

## Välislingid
*Kooli koduleht
Ehud Barak

**Ehud Barak** (heebrea אֵהוּד בָּרָק; sünninimi **Ehud Brog**; sündinud 12. veebruaril 1942 Mishmar HaSharoni kibutsis) on Iisraeli vasaktsentristlik poliitik, 1999–2001 oli ta Iisraeli peaminister, 1997—2001 ja 2007—2011 Iisraeli Tööpartei esimees,  1999–2001 ja 2007–2013 Iisraeli kaitseminister. 

Barak sündis Israel ja Esther (sündinud Godin) Brogi 4 pojast vanimana. Tema isa vanemad Reuben ja Frieda Brog mõrvati Leedus 1912, kui Israel oli 2-aastane. Ehudi emapoolsed vanavanemad Shmuel ja Elka Godin surid Treblinka koonduslaagris.

1959 muutis Ehud Brog oma nime Iisraeli sõjaväkke astumisel Barakiks, mis tähendab heebrea keeles valgustust või hiilgust.

Sõjaväes teenis ta 35 aastat ja sai lõpuks Iisraeli kõrgeima sõjaväelise auastme *[[Rav Aluf]]*, mis vastab kindralleitnandile. Yom Kippuri sõjas juhtis ta tankirügementi ja aitas päästa raskeid kaotusi kandnud langevarjurite pataljoni, mida juhtis Yitzhak Mordechai.

26. novembril 2012 teatas Barak, et lahkub pärast 2013. aasta jaanuaris toimuvaid parlamendivalimisi poliitikast.

## Teenistus eriüksuses ja erioperatsioonid
Teenistuse ajal eliitüksuses Sayeret Matkal juhtis Barak paljusid õnnestunud operatsioone. Operatsioon Isotoop oli Sabena 572. lennu pantvangistatud reisijate vabastamine 1972. aastal. Operatsioon Nooruse allikas 1973. aastal Beirutis lõppes 7 inimese tapmisega, kellest 3 olid Palestiina Vabastusorganisatsiooni juhid ja ainult 1 tsiviilisik (operatsiooni käigus avastati Barak naiseriideid kandmas). Operatsioon Entebbe toimus 1976. aastal ning ka selle käigus vabastati terroristide hõivatud lennukist pantvangid Ugandas Entebbe lennuväljal ja tapeti kõik terroristid. Oletatavasti kavandas Barak ka Palestiina Vabastusorganisatsiooni liidri Abū Jihādi mõrva Tunises 16. aprillil 1988.

Barak on ekspert Iisraeli sõjaväe võitluskunstis *[[krav maga]]*.

1968 lõpetas Barak Jeruusalemmas Heebrea ülikooli füüsika- ja matemaatikabakalaureuse kraadiga. 1978 kaitses ta magistrikraadi majandusökonoomika alal Stanfordi ülikoolis.

## Isiklikku
Sõjaväes tutvus Ehud oma tulevase abikaasa Navaga. Neil on 3 tütart. Abielu lahutati augustis 2003. 30. juulil 2007 abiellus ta Nili Pri'eliga.

## Karjäär
*1991–1994 kindralstaabi ülem
*1995 Iisraeli siseminister
*1995–1996 Iisraeli välisminister
*1997–2001 Iisraeli Tööpartei esimees
*1999–2001 Iisraeli peaminister ja ühtlasi kaitseminister
*2007–2013 Iisraeli kaitseminister ning ühtlasi Tööpartei esimees ja peaministri asetäitja
Jaala vald

**Jaala** on endine vald Soomes Lõuna-Soome läänis Kymenlaakso maakonnas. Jaala naabervallad olid Heinola linn, Iitti vald, Kuusankoski linn, Mäntyharju vald ja Valkeala vald.

Jaalas räägiti soome keelt.

Valla kirikuküla oli Jaala.

2009. aastal ühines Jaala vald Kouvola linnaga.

## Viited
Rahvusvaheline Astronoomiaunioon

**Rahvusvaheline Astronoomiaunioon** (inglise *International Astronomical Union*; enamasti kasutatakse lühendit **IAU**; eesti keeles ka **Rahvusvaheline Astronoomiaühing**, **Rahvusvaheline Astronoomia Liit**) on rahvusvaheline organisatsioon, mis ühendab kutselisi astronoome üle maailma.

IAU asutati 1919. aastal. Organisatsiooni peamisteks tegevusaladeks on astronoomia kui teaduse propageerimine ja koordineerimine. Astronoomidest liikmed, kellel peab olema vähemalt filosoofiadoktori (PhD) teaduskraad, kuuluvad enamasti IAU alamstruktuuridesse – jaotustesse, komisjonidesse, töögruppidesse või programmigruppidesse. Peakorter ehk IAU sekretariaat asub Prantsusmaal, Pariisi Astrofüüsika Instituudis (prantsuse *Institut d'Astrophysique de Paris*).

IAU põhitegevus on teaduskonverentside korraldamine. IAU egiidi all toimub igal aastal 9 IAU sümpoosioni, millel esitatud materjalid avaldatakse perioodilises väljaandes "IAU Symposium Proceedings". Kõige olulisem üritus IAU ja kutseliste astronoomide kalendris on IAU Peaassamblee (*General Assembly*), mis toimub iga kolme aasta järel. Peaassamblee raames toimub 6 sümpoosioni ning umbes 25 väiksemat konverentsi või istungit, samuti korraldatakse töögruppide, komisjonide ja jaotiste koosolekud. Vajaduse korral arutatakse nende käigus laiemat avalikkust puudutavaid küsimusi ning võimalusel tehakse otsuseid. IAU töö tulemusena pandi näiteks 2006. aastal paika planeedi definitsioon ning hääletati (positiivselt) selle kasutuselevõtu üle. 

IAU pädevuses on fundamentaalsete astronoomiliste ja füüsikaliste konstantide defineerimine ning ühemõttelise astronoomilise nomenklatuuri (nimetused, liigitused, definitsioonid) koostamine. IAU on rahvusvaheliselt tunnustatud organisatsioon, kes paneb nimesid taevakehadele ja nende pinnadetailidele.

## Välislingid
* IAU koduleht
IRF5210

**IRF5210** on isoleeritud paisuga väljatransistor, mida kasutatakse nõrksignaali elektriahelates lülitina audiotehnikas ja autodes. 

## Allikas
*Andmeleht
MJ11015

**MJ11015** on Darlingtoni PNP transistor, mida kasutatakse audiovõimendites elektriahelates lülitina. 

 

## Välislingid
*Andmeleht
Jaala kirikuküla

**Jaala** on küla Soomes Kymenlaakso maakonnas Kouvola linnas, endise Jaala valla kirikuküla. 

Külas asuvad kirik ja bussijaam.
IAU (täpsustus)

**IAU** võib tähendada:
*Rahvusvaheline Astronoomiaunioon (*International Astronomical Union*)
*Rahvusvaheline Amburite Liit (*International Armbrustschützen Union*)
*International Association of Ultrarunners
*International Association of Universities
Klaudia Taevi nimeline konkurss

**Klaudia Taevi nimeline rahvusvaheline noorte ooperilauljate konkurss** on võistlus noortele ooperilauljatele. Konkurssi korraldab MTÜ PromFest. 

Konkursi idee autor ja president on Pärnu kultuuritegelane, laulja ja literaat Toomas Kuter ning kunstiline juht on dirigent Erki Pehk.

Klaudia Taevi nimelise konkursiga mälestatakse Pärnu vokaalpedagoogi Klaudia Taevi. Esimene konkurss toimus PromFesti raames 1996. aasta mais. Järgmine konkurss toimus 2001. aastal ja sellest ajast alates on toimunud konkurss iga kahe aasta tagant ning on peamine osa Pärnu rahvusvahelisest ooperimuusika festivalist PromFest. Järgmine, juba neljateistkümnes konkurss toimub 2025. aasta septembris Pärnus.

Konkursi žürii koosneb rahvusvaheliselt tunnustatud ooperi-asjatundjatest. Žürii tööd on juhtinud sellised ooperimaalima kuulsused nagu Barbara Hendricks (USA /Rootsi 2007), Edda Moser (Saksamaa 2013), Ileana Cotrubas (Rumeenia 2005), Teresa Żylis-Gara (Poola 2009), Karan Armstrong-Friedrich (USA /Saksamaa 2015), Irina Arhipova (Venemaa 2003), Luana DeVol (USA 2017), Dolora Zajick (USA 2019), Cynthia Makris (USA 2021), Vesselina Kasarova (Bulgaaria 2023).

Klaudia Taevi nimelise konkursi võitjate peamine auhind on võimalus esineda järgmise ProFesti ajal ettekandele tulevas ooperilavastuses. Vastavalt laureaadi soovidele produtseeritakse uus ooperilavastus. Nii kehastas G. Verdi "Rigoletto" naispeategelast sopran Anna Samuil (I preemia aastal 2001), A. Rubinšteini "Deemoni" nimiosas astus üles Laimonas Pautienius (I preemia aastal 2003), Carmenit kehastasid 2005. aasta konkursi parimad Angelina Švatška ja Huiling Zhu. Eestis esmakordselt esitatud Massenet' "Thaisi" nimiosas astus üles 2007. aasta laureaat Veronika Džiojeva ning talle sekundeerisid meespeaosalistena kolmanda preemia laureaadid Ilja Siltšukov ja Oliver Kuusik. 2009. aasta konkursi parim Anatol Siŭko kehastas nimirolli G. Verdi "Attilas". N. Rimski-Korsakovi ooperi "Tsaari mõrsja" peaosades laulsid 2011. aasta konkursi parimad Andrei Savtšenko Valgevenest, Elina Šimkus (Volkmane) Lätist ja 2005. aasta laureaat Angelina Švatška Ukrainast. 2013. aasta konkursi võitja, Leedu sopran Jomante Šležaite valis preemiaks nimirolli G. Verdi "Aidas" ja 2015. aasta parim, Lõuna-Korea tenor Sunghyun Kim, soovis laulda Alfredo rolli G. Verdi "Traviata" lavastuses 2017. aasta kevadel. X Klaudia Taevi konkursi võitnud (2017) metsosopran Abigail Levis Ameerika Ühendriikidest valis oma preemiarolliks Romeo V. Bellini ooperis "I Capuleti e i Montecchi", mis tuli ettekandele 2019. aasta PromFestil. 2019. aasta konkursil valiti parimateks sopran Anna Tverdova Ukrainast ja bass Sargis Bažbeuk-Melikjan Armeeniast, kelle jaoks valmis 2021. aastal Rossini ooper Türklane Itaalias. 2021. aastal võitis konkursi Poola metsosopran Zuzanna Nalewajek, tema valik langes Massenet' muinasjutt-ooperile "Cendrillon", mida etendati 2023. aastal Eestis esimest korda.    

## Laureaadid

## Välislingid
*Konkursi koduleht
Tie Ning

**Tie Ning** (traditsioonilises kirjas 鐵凝; lihtsustatud kirjas 铁凝; pinyinis Tiě Níng; sündinud septembris 1957 Pekingis) on hiina kirjanik, alates 2006. aastast Hiina Kirjanike Liidu esimees. 

Ta on töötanud kirjandusajakirja Huashan toimetajana.

Tie Ningi vanemad on pärit Hebei provintsist.

Tema tuntumad teosed on "Oo, Xiangxue" 《哦，香雪》, "Punane nööpideta särk" 《沒有紐扣的紅襯衫》, "Juuni suur teema" 《六月的話題》, "Nisukõrrekuhi" 《麥秸垛》, "Puuvillakuhi" 《棉花垛》, "Külatee viib mind koju", "Roosiuks" 《玫瑰門》, "Kui kaua on igavesti" 《永遠有多遠》 ja "Da Yu Nü"《大浴女》 ("Suur supelnaine").

## Tunnustus

* Kuldse Hane auhind
* Saja lille auhind
* Lu Xuni kirjandusauhind (2 korda)

## Välislingid

*Foto ja elulugu (hiina keeles)
*Foto ja tutvustus (hiina keeles)
*Foto ja intervjuu (hiina keeles)
Lisette Vunder

**Lisette Vunder** (14. oktoober 1905 Narvas – 20. juuli 2009) oli eesti pikaealine.

Aastatel 1924–1926 õppis ta Tallinnas Riigi Kunsttööstuskooli juures korraldatud käsitöö õpetajate ettevalmistuskursustel ning omandas gümnaasiumi käsitöö õpetaja kutse.

Lisette Vunder on töötanud nii käsitööõpetajana, olnud O/Ü "Kodukäsitöö" instruktor ning töötanud Kunstitoodete Kombinaadis. 

Ta arreteeriti Tallinnas nõukogude julgeolekuorganite poolt 29. augustil 1950 ja viibis vangilaagris Permi oblastis kuni 1956. aastani. 

## Viited

## Kirjandus
*Pirita vanimal elanikul täitus 103 eluaasta - Postimees, 9. november 2008.

## Välislingid
*Kirje küüditatust okupatsioon.ee kodulehel
Fame

***Fame*** on ingliskeelne sõna, mis tähendab 'kuulsus'. Seda nime kannab üks ansambel ja mitu teost. 

* **[[Fame (duo)|Fame]]** on Rootsi kahemeheansambel.

Teosed:
* "**[[Fame (film 1980)|Fame]]**" on 1980. aasta muusikafilm.
* "**[[Fame (telesari)|Fame]]**" on 1982.–1987 aastate NBC telesari samanimelise muusikafilmi teemal. 
* "**[[Fame (film 2009)|Fame]]**" on 2009. aasta muusikafilm.
* "**[[Fame (muusikal)|Fame]]**" on filmil põhinev muusikal.
* "**[[Fame (album)|Fame]]**" on Grace Jonesi album.
* "**[[Fame (singel)|Fame]]**" on God Lives Underwateri album.
* "**[[Fame (Irene Cara laul)|Fame]]**" on Irene Cara laul.
* "**[[Fame (David Bowie laul)|Fame]]**" on David Bowie laul.

## Vaata ka
* FAME ehk rasvhapete metüülestrid
* **[[FAME]]**, andmebaasi- ja programmeerimiskeel 
*Fama

## Viited
Tagasiteed ei ole

**"Tagasiteed ei ole"** on mitme filmi pealkiri.

***"[[Tagasiteed ei ole (1993)|Tagasiteed ei ole]]"** ("Point of No Return"), USA krimimärul aastast 1993, mille lavastas John Badham
***"[[Tagasiteed ei ole (1994)|Tagasiteed ei ole]]"** ("Point of No Return"), Austraalia triller, mille lavastas Vincent Monton aastal 1994
Kurk (geograafia)

**Kurk** on väina või merekitsuse nimetus mõningates Eesti mererannikupiirkondades, aga ka kaugemal.

Kurgud on Eestis Hari kurk, Viire kurk ja Voosi kurk.

Eestikeelsed nimetused, kus veel kurk kasutusel on, on Kura kurk ja Valge mere kurk.

Soome keeles on kasutusel ka *kurkku* (Merenkurkku, *Kuurinkurkku* – Kura kurk, *Vienankurkku* – Valge mere kurk).

## Vaata ka
*Kurkse väin
Harry Abel

**Harry Abel** (3. märts 1920 Torma vald, Tartumaa – 21. detsember 1996) oli eesti humorist. 

Tema isa oli sepp. 

Harry Abel töötas kaubatundja ja klubijuhatajana. 

Ta avaldas vesteid ja humoreske pseudonüümi Ernst Kern (Kärna Ärni) all.

## Välislingid
*Abel, Harry Eesti biograafiline andmebaas ISIK
Karolin

**Karolin** on kiirkatamaraan, mis kuulus Lindaliini AS-ile. Laev sõitis aastatel 2009–2017 liinil Tallinn–Helsingi. Laev on ehitatud 2000. aastal Austraalias ning Lindaliini AS ostis laeva 2008. aasta septembris Saksamaalt. Laev saabus Tallinna novembris 2008. Laeva eelmine nimi oli *Polarstern* ning kodusadam Borkum.

## Välislingid
Panninäpits

**Panninäpits** ehk **säppel** on eemaldatav vars. Panninäpits on tööriist, mida kasutatakse varreta panni või poti tõstmiseks. 

## Vaata ka
*Pann
Arthur Rackham

**Arthur Rackham** (19. september 1867 – 6. september 1939) oli inglise kunstnik, raamatuillustraator. 

Arthur Rackham on muu hulgas illustreerinud palju laste- ja muinasjuturaamatuid.
Miehikkälä vald

**Miehikkälä** on vald Lõuna-Soomes Kymenlaakso maakonnas. Vallas elab 2187 inimest (31. mai 2011) ja rahvastiku tihedus on 5,5 in/km². Miehikkälä naabervallad on Kouvola linn, Hamina linn, Luumäki, Virolahti ja Lappeenranta linn.

Vallas räägitakse peamiselt soome keelt.

## Külad

Hurttala, Kylmälä, Lapjärvi, Miehikkälä, Muurikkala, Muurola, Hauhia, Kaitainen, Laisniemi, Pitkäkoski, Purho, Saivikkala, Salo-Miehikkälä, Suur-Miehikkälä.

## Viited

## Välislingid

* Miehikkälä valla koduleht
Pyhtää vald

**Pyhtää** on vald Soomes Lõuna-Soome läänis Kymenlaakso maakonnas. Vallas elab 5100 inimest ja rahvastiku tihedus on 17,8 in/km². Pyhtää naabervallad on Kotka linn ja Loviisa linn (varem Ruotsinpyhtää vald).

Pyhtää vallas Mustaviiri saarel asub UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluva Struve geodeetilise kaare mõõdupunkt ().

## Viited

## Välislingid

* Pyhtää valla koduleht
Solon

**Solon Ateenast** (Σόλων; 640–635 eKr Ateena – umbes 559 eKr Ateena) oli vanakreeka poeet, kaupmees, rändur ja poliitik. Teda peetakse üheks seitsmest targast.

Solon pärines Kodriidide ülikusuguvõsast, kuhu olid kuulunud ka Ateena kuningad. Ta teenis nooruses elatist kaupmehena, mis võimaldas tal palju oma isikliku laevaga reisida. Nähtavasti oli ta juba enne oma poliitilist tegevust kaaskodanikele tuntud kui luuletaja. Tema eleegiad ja jambid seostusid seadusandlusega, põhiteemadeks olid poliitika ja moraal. Ta on loonud siiski ka luuletusi, kus ülistatakse muusasid, veini ja armastust. Ta oli esimene Ateena luuletaja, ja mõne tema luuletuse poliitiline suunitlus pidi tõmbama kuulajate tähelepanu.   

Tunnustades Soloni teeneid Salamise saare tagasivallutamisel megaralastelt 594 eKr, valisid ateenlased ta arhondiks. 

Umbes 594. aastal eKr kehtestas ta kõigile lõbumaja omanikele kaheprotsendilise maksu. Ta rajas esimesena riiklikud bordellid. Umbes 590 eKr paigutas Solon Ateenas prostituudid avalikesse majadesse. 

Tuntud on Soloni lendlause "Mis liig, see liig", samuti tema vaidlus teatrimees Thespisega: "Kui lubate teatris tõemeeli valet esitada, siis hakkavad ka riigimehed näitemängudest eeskuju võtma!"

## Viited

## Kirjandus
*Georgios Papadogeorgos, "Vana-Kreeka suurkujud: Elu ja looming", lk 16–17. Tõlkinud Anneli Kritšmann. Kirjastus Ilo, 2004.
Asendiisomeeria

**Asendiisomeeria** on orgaaniliste ühendite isomeeria, mille puhul isomeerid erinevad üksteisest kordsete sidemete või funktsionaalrühmade paigutuse poolest sama struktuuriga süsinikahelal.

## Vaata ka
*Ahelaisomeeria
Ahelaisomeeria

**Ahelaisomeeria** on orgaaniliste ühendite isomeeria, mis tuleneb süsinikahela erinevast struktuurist.

##### Näide: Struktuurselt väljakirjutatud klorobutaani isomeerid

1-klorobutaan ja 1-kloro-2-metüülpropaan erinevad üksteisest süsinikahela kuju poolest. Samaviisi erinevad 2-klorobutaan ja 2-kloro-2-metüülpropaan. Need ained on paarikaupa üksteise suhtes **ahelaisomeerid**.
## Vaata ka
*Asendiisomeeria
RAF

**RAF** võib tähendada:
***[[Punaarmee Fraktsioon]]** (*Rote Armee Fraktion*)
***[[Riia autotehas]]** (*Rīgas Autofabrika*)
****[[RAF (automark)|RAF]]**, selle tehase automark
***[[Suurbritannia kuninglik õhuvägi]]** (*Royal Air Force*)

***[[Raf (laulja)]]**, Itaalia laulja
Heitvesi

**Heitvesi** (inglise *effluent*) on inimkasutuses olnud ja seejärel loodusesse tagasi lastud vesi. 

Enamasti on heitvee omadused algselt kasutatud vee omadest halvemad, harvem on loodusesse lastud heitvee omadused samad mis esialgsel veel (näiteks paisu läbinud vesi).

Olmes ja tööstuses kasutatud heitvett nimetatakse enamasti reoveeks.

## Vaata ka
*Reovesi
Aleksandr Aleksandrov (kosmonaut)

**Aleksandr Pavlovitš Aleksandrov** (vene Александр Павлович Александров; sündinud 20. veebruaril 1943 Moskvas) on Nõukogude Liidu kosmonaut ja kahekordne Nõukogude Liidu kangelane (23. november 1983 ja 29. detsember 1987).

Ta valiti kosmonaudiks 1. detsembril 1978.

Ta on abielus ning tal on kaks last.
Mohamed Nasheed

**Mohamed Nasheed** (divehi keeles މުޙައްމަދު ނަޝީދު; sündinud 17. mail 1967 Males) on Maldiivide poliitik, 11. novembrist 2008 kuni 7. veebruarini 2012 Maldiivide president, alates 29. maist 2019 Maldiivide parlamendi esimees. 

Maldiivide esimestel demokraatlikel mitmeparteilistel presidendivalimistel valiti Mohamed Nasheed riigi presidendiks. 28. oktoobril 2008 peetud presidendivalimiste teises voorus saavutas ta võidu 30 aastat riiki valitsenud senise presidendi Maumoon Abdul Gayoomi üle. 

Mohamed Nasheed on üks Maldiivide Demokraatliku Partei asutajaid. Ta on kuulunud ka parlamenti. Opositsioonijuhina oli ta üks eelmise presidendi poliitika ägedamaid kriitikuid ning teda on selle eest korduvalt süüdi mõistetud ja vangistatud. Tema hüüdnimi rahva hulgas on **Anni**. 

Mohamed Nasheedi ametiaeg presidendina pidi kestma viis aastat, kuid 7. veebruaril 2012 astus ta pingelises poliitilises olukorras, kus riigis olid juba pikemat aega toimunud ekspresident Gayoomi toetajate meeleavaldused, ametist tagasi. Nasheedi poolehoidjad süüdistasid ka armeed ja politseid tema survestamises tagasiastumiseks. Uueks presidendiks vannutati samal päeval senine asepresident Mohammed Waheed Hassan.
Leostumine

**Leostumine** on mineraalainete (peamiselt vees lahustuvate soolade) väljauhtumine mullast liikuva pinnasevee toimel. 

Kitsamas tähenduses võidakse **leostumise** all mõelda karbonaatide väljauhtumist mullast. 

## Vaata ka
*Leostunud muld
*Leetumine
*Erosioon

## Viited