open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tšehhi kabe

**Tšehhi kabe** on üks paljudest kabeliikidest. Seda mängitakse 64-ruudulisel laual. Nagu nimestki näha, harrastatakse seda enim Tšehhis; Eestis teadaolevalt pole selles mänguliigis võistlusi peetud.

## Mängureeglid
Eestis levinuimast kabeliigist – Vene kabest – erineb ta kolme mängureegi poolest. Kõik need on seotud löömistega.

Nimelt:
# Kivi ei saa lüüa tagasi.
# Kui kivi jõuab löömise käigus viimasele reale, siis kabe õigused saab ta alles järgmisel käigul.
# Kui on valida, kas lüüa kivi või kabega, tuleb esmalt lüüa kabega. Kabe ise saab liikuda nii nagu Vene kabeski.

Näited:

Selles seisus võidavad valged järgmiselt: 1.g7-h8 a7-b6 2.e1-d2 b6-c5 3.h8-c3. Kui Vene kabes on võitvaid käike palju, siis selles mängus on see mängureeglite tõttu ainuke käik, mis võidab. Nimelt muude käikude puhul saavad mustad anda kaks kivi ära (kabega peab ju lööma ja ei saa lüüa kiviga) ning minna ise takistamatult kabesse (kuna kivi tagasi ju ei löö).

Selles seisus valged võidavad järgmiselt: 1.d4-e5 h2xd6 2.b4-c5 d6xb4 (tuleb lüüa kabega) 3.a3xa7+

Selles seisus võidavad valged järgmiselt: 1.h4-g5 h6xf4 2.c1-d2 a3xc1 (kaugemale lüüa ei saa, tänu sellele on valgel vaba tempo) 3.e1-f2 c1xe3 4.f2xh8+

Selles seisus võidavad valged järgmiselt: 1.e3-d4 c5xe3 (tagasi ei saa) 2.e1-d2 e3xc1 (ikka sama lugu) 3.c3-d4 c1xg5 (kabega tuleb ju lüüa) 4.h4xh8 a5xc3 (taas ei saa tagasi lüüa) 5.a1-b2 c3xa1 (ikka sama lugu) 6.d4-e5 a1xf6 (tuleb lüüa kabega) 7.h8xa5+

## Kirjandus
*Villem Lüüs, Kabenurk nr 62, Eesti Spordileht, nr 16 (118), 20. aprill 2005
Costa Mediterranea

**Costa Mediterranea** on teine Spirit-klassi ja Carnival Corporation & plc tütarfirmale Costa Crociere S.p.A. kuuluv ristluslaev, mis on ehitatud 2003 Kvaerner Masa-Yards AB laevatehases Helsingis Soomes. Poole aasta jooksul oli see Itaalia laevakompanii lipulaev.

Laev ristiti 7. juunil 2003 Napolis (Itaalia) ja ristiemaks sai Hispaania näitleja Inés Sastre. 

Esmareisil sõitis laev 16. juunil 2003 Genovast Málagasse, Gibraltari väina mööda Casablancasse, Cádizi, Lissaboni, Gibraltari ja tagasi Genovasse.
Laeva kodusadam on Genova. 

Ristluslaeva sõsarlaevad on Costa Atlantica ning teistsuguse korstnaga Carnival Spirit, Carnival Legend, Carnival Miracle ja Carnival Pride.

10. septembril 2008 avas ristluslaev Costa Mediterranea uue Mere reisisadama Peterburis.

5. märtsil 2012 sõitis Costa Mediterranea Guadeloupe'ist Euroopasse: Hispaaniasse ja Portugali ning seejärel Savonast Kanaari saartele.

## Vaata ka
*Kruiisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
*Costa Mediterrania costacruise kodulehel (inglise keeles)
Louis Laurie

**Louis (Lou) Daniel Laurie** (19. november 1917 Cleveland, Ohio – 26. detsember 2002 Beachwood, Cuyahoga maakond, Ohio) oli USA poksija. Tema isa oli rahvuselt itaallane ja ema oli rahvuselt slovakk.

Laurie sai kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale  Gavino Mattale (Itaalia) ning saades 3. koha kohtumises Alfredo Carlomagnolt (Argentina) loobumisvõidu. Ta sai nendel olümpiamängudel parima tehnikaga poksijale mõeldud Val Barkeri karika.

Laurie poksis aprillist 1937 kuni septembrini 1940 elukutselisena. Ta osales kokku 28 kohtumisel ning võitis neist 16 (neist 2 nokaudiga) ja kaotas 11 kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Harald Viirsalu

**Harald Viirsalu** (kuni 1935. aastani **Harald Veidenbaum**; 26. aprill 1900 Küti vald, Virumaa – 13. juuni 1982 Lund) oli Eesti sõjaväelane (major).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Arvo Taru

**Arvo Taru** (kuni 1937. aastani **Arved Gustav Vilhelm Treumund**; 28. detsember 1898 Rakvere – 23. detsember 1969 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor, 1940).

Ta arreteeriti 14. juunil 1941.

NSV Liidu kohtuotsusega määrati  A. Tarule 17 aastat vabadusekaotust sunnitöölaagris.
Tema ellujäämise põhjuseks oli meteoroloogia hea tundmine ja 14 võõrkeele oskus, milleks teda hiljem Siberis kasutati. Pärast kodumaale naasmist ta peagi suri.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Nikolai Piigert

**Nikolai Piigert** (20. august 1902 Vana-Suislepa, Viljandimaa – 8. detsember 1980 Sauga) oli Eesti sõjaväelane (major).

Ta õppis Viljandi Reaalgümnaasiumis. Osales Vabadussõjas, 1924. aastal lõpetas ta Sõjakooli. 1934. aastal lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, kuulus Üliõpilaste Seltsi Raimla.

Teise maailmasõja alguses teenis ta Saksa julgeolekupolitseis. 1943. aasta mais siirdus vabatahtlikuna Soome armeesse, viibis rindel Karjala kannasel, naasis Eestisse. Ta arreteeriti 7. juulil 1951. Pärast vabanemist töötas Pärnu sovhoosis.

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Anton Pilve

**Anton Pilve** VR II/3 (1935. aastani **Anton Pelpson**; 7. november 1897 Jõhvi vald, Virumaa – 1. märts 1942 Vjatlagi vangilaager, Kirovi oblast) oli Eesti sõjaväelane (kapten). 

Suri vangilaagris Venemaal.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Faktor 10

**Faktor 10** (inglise keeles *factor 10*) on jätkusuutlikkuse saavutamiseks vajalik kriteerium. 

Faktor 10-ga viidatakse sellele, et kuna arenenud maad tarbivad loodusvarasid ülemäära, siis peaks seadma sihiks nende riikide tööstuse ja tarbimise dematerialiseerimise ning materjalimahukuse vähenemise 10 korda. Materjalimahukust on võimalik aga mõõta ja võrrelda materjalikuluga teenuseühiku kohta ehk MIPS-ides. 

Faktor 10 arendati faktor 4-st välja Wuppertali Instituudis.

## Vaata ka
*faktor 4
*ökotõhusus

## Viited
 

## Kirjandus
*
Vidrik Sibul

**Vidrik Sibul** (kuni 1935. aastani **Friedrich Sibul**; 18. märts 1890 Kõlleste, Võrumaa – 22. august 1943 Zajarsk, Irkutski oblast) oli Eesti sõjaväelane (major).

Lõpetas Vabariigi Sõjakoolis I ratsaväekursuse 1919, alalisväeohvitseride jalaväekursuse 1927 ja ratsaväeohvitseride täienduskursuse 1929. 

Esimeses maailmasõjas võitles endise Vene sõjaväe Narva husaaripolgus. Eesti Vabadussõjas võitles 2. Ratsapolgu koosseisus. Rahu ajal töötas mitmesugustel rivi- ja administratiivala ametikohtadel. Ratsaväe Inspektuuri määrati 1. novembrist 1934. Sai majoriks 24. veebruaril 1940. 

Teda autasustati Kotkaristi IV klassi teenetemärgi, endise Vene Georgi ordu 4. järgu medali ning Anna ja Stanislaose ordu medalitega „Hoolsuse eest". 

Ta arreteeriti NKVD poolt Nõmmel 15. juunil 1941. Suri Venemaal Norillagi vangilaagris. 

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Materjalikulu teenuseühiku kohta

**Materjalikulu teenuseühiku kohta** (inglise *material input per service*, lühendatult **MIPS**) on 1993. aastal Wuppertali Instituudis Friedrich Schmidt-Bleeki juurutatud indikaator ökotõhususe mõõtmiseks.

Materjalikulu teenuseühiku kohta väljendab massiühikutes, kui palju materjali (k.a kaudne materjal, näiteks põlevkivi kaevandamise aheraine) ja energiat kulub toote valmistamiseks ja selle kasutamiseks või teenuse osutamiseks.

## Vaata ka
*Faktor 10
*Faktor 4
*Materjalikulu
*Materjalivoo analüüs
*Olelusringi hindamine
*Ökoloogiline seljakott
*Ökotõhusus
*Ühendivoo analüüs

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=125 (vaadatud 12.12.2011)
Faktor 4

**Faktor 4** (inglise *factor* 4) on ökotõhususe mõõtmise vahend, mis juhib tähelepanu Maa loodusvarade piiratusele. 

Faktor 4 kontseptsiooni esitasid 1995. aastal Ernst Ulrich von Weizsäcker, Amory ja Hunter Lovins Wuppertali Instituudist raamatus "Faktor neli – kahekordistame heaolu, poolitame ressursikasutuse".

Faktor 4 autorite järgi on materjali- ja energiakasutust globaalselt **poole võrra** vähendades võimalik heaolu **kaks korda** suurendada. Selle põhimõtte rakendus sõltub riikide tarbimise ja elukvaliteedi tasemest. Arengumaades on eesmärk loodusvarade kasutuse taseme säilitamine, tõstes heaolu **neljakordseks**. Arenenud maades on taotlus heaolu säilitada, vähendades loodusvarade kasutust **neli korda**. 

## Vaata ka
*faktor 10
*ökotõhusus

## Viited

## Kirjandus
*
Enn Heinaru

**Enn Heinaru** VR II/3 (kuni 1934. aastani **Emil David Heimberg**; 1934–1935 **Emil Heinaru**; 25. mai 1891 Kadrina vald – 4. aprill 1972 Chicago, USA) oli Eesti sõjaväelane (leitnant) ja riigiametnik.

## Elukäik
Õppis aastatel 1906–1909 Venemaal Jamburgi kubermangus Nadeždino mõisas põllumajandust.  

Töötas aastatel 1909–1912 Nižni-Novgorodi kubermangus Andosovo mõisas abivalitsejana ja Simbirski kubermangus Malinovo mõisas katsejaama juhatajana. 

Vabadussõjast võttis osa 1918. aastast 5. jalaväepolgus ja Viru-Nigula Kaitseliidu pealiku ja komandandina.

1920. aastast töötas põllumajandusministeeriumis, algul revidendina, seejärel jaoskonna- ja osakonnajuhatajana. 1937. aastast riigimaadeameti juhatajana. Oli samal ajal tegev Kaitseliidus, Harju maleva Rävala malevkonna pealik.

## Teenistuskäik
*15. jaanuar 1891 – ülendati veltveeblist ohvitseri asetäitjaks, teenis 5. Jalaväepolgus
*22. aprill 1920 – ülendati lipnikuks
*3. detsember 1920 – sai tasuta maa normaaltalu mõõdus
*5. oktoober 1925 – võeti reservväest Kaitseliidu Harju Malevasse
*19. veebruar 1932 – ülendati nooremleitnandiks
*18. veebruar 1936 – ülendati leitnandiks

## Tunnustus
* Vabadusristi II liigi 3. järk, 5. märts 1920
* Valgetähe III klassi teenetemärk, 24. veebruar 1938

## Kirjandus
*"Eesti riigi-, avaliku- ja kultuurielu tegelased. 1918 - 1938". Eesti Kunstnike Liidu väljaanne; Tallinn 1939

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Viktor Toom

**Viktor Toom** (16. juuli 1897 Kaluuga kubermang, Venemaa – 21. september 1948 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1936).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Ernst Kramm

**Ernst Johannes Kramm** (19. juuli 1895 Tallinn – 26. august 1959 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (major).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
August Võsu

**August Võsu** (13. juuli 1899 Tallinn – 27. august 1990 Gävle) oli Eesti sõjaväelane (mereväe vanemleitnant).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Johannes Vibur

**Johannes Ferdinand Vibur** (kuni 1935. aastani **Johannes Ferdinand Viburg**; 3. mai 1895 Kuksema, Järvamaa – 4. jaanuar 1980) oli Eesti sõjaväelane (major) ja arst.

Ta lõpetas aastal Tallinna Aleksandri Gümnaasiumi. Aastatel 1914–1918 ja 1920–1922 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Ta oli korporatsiooni Rotalia vilistlane. Aastatel 1918–1920 võttis osa Vabadussõjast.

Ta oli aastast 1923 sõjaväearst. Aastast 1926 teenis ta suurtükilaeval Lembit. 1930. aastatel oli ta arst Nõmmel. 

Arreteeriti 1951 Nõukogude julgeoleku poolt, oli 1956. aastani Irkutski oblastis Taišeti vangilaagris. Pärast vabanemist töötas Nõmme polikliinikus ja sünnitusmajas.

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Ökomorfoloogia

**Ökomorfoloogia** on ökoloogia ja morfoloogia piiriteadus, mis uurib organismide välistunnuste kujunemise olenevust keskkonnast.

Ökomorfoloogia huviorbiidis on eriti populatsioonide kohastumine (nt selle geneetiline alus) ja organismide kohanemine keskkonnaga (nt füsioloogiliste protsesside seadumine uues keskkonnas). 

Elusolendite kohastumisvõimaluste valikut peetakse väikeseks ning seetõttu võivad näiteks ühesuguses mullas ja samas kliimas kasvavad fülogeneetiliselt ja taksonoomiliselt kauged taimeliigid konvergentsi teel muutuda nii välimuse kui ka füsioloogiliste tunnuste poolest sarnasteks. Seetõttu peetakse eluvorme olulisteks ökomorfoloogia objektideks. 

## Vaata ka
*ökofüsioloogia

## Viited

## Kirjandus
*EE 10. köide, 1998.
Jüri Ojatalu

**Jüri Ojatalu** (kuni 1935. aastani **Jüri Straus**; 7. märts 1904 Künnapõhja küla, Voka vald, Virumaa – 11. juuli 1959 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (leitnant). 

Arreteeriti 14. juunil 1941 Värska sõjaväelaagris. Viibis Norillagi vangilaagris Krasnojarski krais kuni 1951. Seejärel asumisel kuni 1956. 

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Gustav Sääsk

**Gustav Sääsk** (ka **Kusti Sääsk**; 3. august 1894 Saaremaa – 6. märts 1980 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor).

Oli muuhulgas sõjalaevade Ristna ja lühemat aega ka Suuropi komandör.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Eduard Anari

**Eduard Anari** (kuni 1935. aastani **Eduard Amberg**; 24. veebruar 1900 Narva – 17. oktoober 1975 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1930).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Jüri Jürgen

**Jüri Jürgen** (16. september 1901 Olustvere, Viljandimaa – 24. mai 1990 Jersey City, New Jersey osariik, USA) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Ökokliin

**Ökokliin** ehk **ökoloogiline rida** on taimede kasvukohtade või taimekoosluste järjestus piki üht keskkonnagradienti. 

Ökokliinist saab rääkida näiteks siis, kui taimekoosluste järjestust vaadatakse kuivast kasvukohast liigniiskeni. 

Ökokliini uurimisel kasutatakse sageli ordinatsioonimeetodeid ja gradientanalüüsi.

Kui ökokliin läbib eri pinnavorme, siis nimetatakse seda **[[topokliin]]iks**, mullateaduses **[[kateena]]ks**. 

## Viited

## Kirjandus
*EE 10. köide, 1998.
Jaan Maidre

**Jaan Maidre** (kuni 1936 **Felix Martin**; 15. aprill 1903 Tartu – 24. aprill 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Tapa linnapea ja linnavanem aastail 1935–1940. 

Ta oli osaühingu Lihaeksport tapamaja raamatupidaja ja kaitseliitlane.

Ta arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941, lasti maha. 

## Tunnustus
*Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk, 1940
Bernhard Freier

**Bernhard Freier** (sündis Tallinnas – suri aastal 1692) oli Eesti vaimulik.

Freier õppis 1669. aastast Rostocki ülikoolis usuteadust.

Ta oli aastatel 1681–1692 Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja ja aastatel ühtlasi 1681–1690 Pärnu Nikolai koguduse abiõpetaja. Lisaks oli ta 1686. aastast Pärnu Konsistooriumi assessor ja 1687. aastast Pärnu kreisi praost.

1686. aastal võttis osa Liepa (asub praeguse Cēsise rajooni territooriumil) piiblikonverentsist.

## Isiklikku
Ta oli abielus Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja Heinrich Vestringi tütre Annaga. Tema abikaasa vend Johann Vestring oli Pärnu Eliisabeti koguduse ja Pärnu Nikolai koguduse vaimulik; abikaasa vennapoeg Salomo Heinrich Vestring oli Tori ja Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja ning vaimulik kirjamees, teine abikaasa vennapoeg Lorenz Vestring oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja.

## Viited
Eesti Juudi Kogukond

**Eesti Juudi Kogukond** on 1992. aastal loodud organisatsioon Eestis, mis tegeleb juudi rahvuse eneseteadlikkuse tõstmise ning sõprussidemete loomisega rahvusvahelistes juudi organisatsioonides.

## Esimehed
*Gennadi Gramberg, 1992–1995
*Cilja Laud, 1995–2005
*Alla Jakobson, 2006–...

## Vaata ka
*Eesti juudid

## Viited
Valge sinep

**Valge sinep** (*Sinapis alba*) on ristõieliste sugukonda sinepi perekonda kuuluv üheaastane rohttaim.

## Kirjeldus
Taime kõrgus 17–85 cm, heal kasvukohal võib kasvada kuni 1,2 m kõrguseks. Lehed sulgjalt lõhestunud. Valge sinep õitseb juunist sügiseni. Õied on helekollased, koondunud kobarõisikutesse.

Viljaks kõdrad, mis on tihedalt kaetud harali karvadega. Viljanokk mõõkjas, vilja poolmetega tugevalt ühinenud. Kõdrad asetsevad varre suhtes peaaegu horisontaalselt, seemned on kollakasvalged. 

Pilt:Sinapis alba fruits IP0307031.jpg|Kõdrad
Pilt:Sinapis alba FlowerCloseup 2010-4-11 DehesaBoyalPuertollano.jpg|Õied
Pilt:Sinapis alba StemandLeaves 2010-4-11 DehesaBoyalPuertollano.jpg|Lehed

## Levila ja kasvukoht
Valge sinepi looduslik levila ulatub Vahemere maadest Ees-Aasia ja Ida-Indiani. Roomlastega koos jõudis taim üle Alpide ja Kesk-Euroopa kloostriaedadesse, kust levis loodusesse. Eestis kasvab pärismaisena hajusalt prahipaikadel, sadamates, teede ääres ja põldudel. Eelistab kuiva päikesepaistelist kohta ja kasvab eriti hästi lubja- ja huumusrikastel savi- ja liivmuldadel.

## Kasutamine
### Ravimina
Sinepiseemned koosnevad kolmandiku ulatuses rasvasest õlist, lisaks sisaldavad valku ning glükosiid sinalbiini ja mürosiini, mis annavad sinepile tema terava maitse. Sinep ergutab ainevahetust: parandab maomahlade ja sülje eritumist, ergutab söögiisu ja mõõduka tarbimise korral kergendab seedimist. Sinep aktiveerib vereringet ja parandab suukoopa põletikke. 

### Kulinaarias
Valge sinepi seemneid kasutatakse köögikunstis kas tervelt või pulbristatult. Pulbrist valmistatakse lauasinepit. Seemnetest valmistatakse ka aromaatset sinepiõli. 

Valge sinepi maitse sobib eelkõige rasvasemate toitude, eriti eri liiki vorstide juurde ja kastmete maitsestamiseks. Terveid seemneid kasutatakse marinaadide, kaunviljade ja karride koostises. Pulbersinepit lisatakse salatikastmetesse ja majoneesile. 

Noortest värsketest sinepilehtedest saab maitsva salati. Neid kasutatakse nagu spinatit. Sinepilehed sobivad hästi suppidesse. 

Teistest vürtsidest sobib hästi ingveri, sidruni ja sibulaga.

## Muud kasutusviisid
Valget sinepit kasvatatakse tööstuslikult õlikultuurina. Õli kasutatakse söögiõlina ja seebi valmistamiseks. Samuti leiab taim rakendust meetaimena ja haljasväetisena.

## Viited

## Välislingid
*
OSOAVIAHIM

**Riigikaitse ning Lennundus- ja Keemiaalase Töö Abistamise Ühing** (vene keeles Общество содействия обороне, авиационному и химическому строительству, ОСОАВИАХИМ; **OSOAVIAHIM**) oli Nõukogude Liidu riigikaitseline massiorganisatsioon, mis tegutses aastatel 1927–1948 ning mille järeltulija oli ALMAVÜ.

Selle eesmärk oli elanikkonna väljaõpetamine tsiviilkaitse valdkonnas.

## Juhtkond
*1927–1932 Józef Unszlicht
*1932–1937 Roberts Eidemanis
*1937 Pavel Goršenin
*1938–1948 Pavel Kobelev
Ainesõna

**Ainesõnad** ehk **loendamatud (nimi)sõnad** või **jaotatavad (nimi)sõnad** on ainsuslikud mitteloendatavad sõnad.

## Eesti keel
Ainesõnad väljendavad
* aineid, nt *liiv*, *sool*;
* nähtusi, nt *sõprus*, *palavik*;
* omadusi, nt *tarkus*, *julgus*;
* abstraktmõisteid, nt *töö*, *aeg*;
* objektikogumeid, nt *rahvas*, *puuvili*;
* mõõdetavaid suurusi, nt *laius*, *pikkus*.
Ainesõnadele vastanduvad asjasõnad, mis on loendatavad. Kui asjasõnadel on olemas ainsuse ja mitmuse vorm (*kass*–*kassid*), siis ainesõnad on oma loendamatuse tõttu kasutatavad üksnes ainsuses. Mitmus on nende puhul võimalik ainult tähendusnihke puhul, nt ***puuviljad*** ’liigid puuvilja’, ***aedviljad*** ’liigid aedvilja’.

### Ainesõnade piiritlemine
Ainesõnad on kvantitatiivselt piiritlemata. Neid saab muuta kvantitatiivselt piiritletuks, kui vastavatele sõnadele lisada mõõdetavat suurust väljendav nimisõna ehk mõõdusubstantiiv, nt ***kott*** *jahu*, ***liiter*** *piima*, ***kilo*** *riisi*. 

## Kirjandus
* M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993. §504, §595
Linnauuendus

**Linnauuendus** (inglise keeles *urban renewal*) on linna hüljatava või allakäiva piirkonna ümberplaneerimine arenguimpulsside andmiseks. 

Linnauuendusprojekte tehakse enamasti hääbuva traditsioonilise tööstuse, kahjustatud keskkonna ja/või sotsiaalsete probleemidega piirkondades.

## Vaata ka
*Säästev linnaplaneerimine
*Uus-urbanism

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=125 (vaadatud 12.12.2011)
Eesti kullafond (Onu Bella)

**"Eesti kullafond"** on 2011. aastal Eesti kullafondi sarjas välja antud kogumikalbum Onu Bella lauludest.
## Lugude nimekiri
CD 1
# Ma võtsin viina
# Seksikas poiss
# Tähestik
# Koolis on vahva
# Õpime puskarit tegema
# Uude maailma minek / Anna ennast kätte
# Mu armukeste kari
# Aisakell
# Ma suudlen sind terve kogu öö
# Armastus on niivõrd imelik
# Sa vaid kuulatu
# Esta cancion es sobre Espana
# Kuidas ma miilitsaga tina panin
# Mustlane
# Vanaisa lõbutare
# Õnnetu klouni laul
# Jälle algab kõik

CD 2
# Mu sõber "Fiat"
# Onu Bella paradiis
# Sa kalla!
# Emalendur / Kärakat on!
# Minu elukaaslane on Samantha Fox
# Õudne öö
# Ma olen ju naine
# Mr. Intiimteenus
# Rasputin
# Mul on häbi, mida olen teinud
# Klounimuusika lõpulaul
# Koduperenaine Bella
# Ma olen sutenöör (töö kiidab tegijat)
# Aitab küll!
# Tahan saada heaks

DVD
# Vaid kuulatu
# Ma võtsin viina
# Mustlane
# Rasputin
# Suvekuninganna
# Tahan saada heaks
# Jälle algab kõik
# Uude maailma minek / Anna ennast kätte
# Õpime puskarit tegema
# Õnnetu klouni laul
# Klounimuusikali lõpulugu
# Ma olen ju naine
# Mirrors
# Mu sõber "Fiat"
# Onu Bella paradiis (Live)
# Seksikas poiss
Viktor Piirsoo

**Viktor Piirsoo** (kuni 30. maini 1936 **Viktor Piskun**; 7. veebruar 1917 – 4. september 1941 Kehra) oli eesti komsomolitegelane (ELKNÜ Tallinna linnakomitee sekretär).

Ta töötas lukksepana Tallinna Arsenali relvatehase autotöökojas, kuni liitus komsomoliliikumisega 1940. aastal. 

Piirsoo toetas juunipööret rongkäikude organiseerimisega ja oli ka tehase komsomolialgorganisatsiooni juhataja.

1940. aasta lõpus, pärast senise ELKNÜ Tallinna linnakomitee sekretäri Aleksander Klingbergi suunamist tööle Eesti NSV prokuratuuri, määrati Viktor Piirsoo ELKNÜ Tallinna linnakomitee sekretäriks.

Pärast Nõukogude-Saksa sõja algust määrati Piirsoo ühe Tallinna hävituspataljoni juhiks, aga lahingute lõppemise järel jäi ta taganevatest Nõukogude vägedest maha, varjas ennast vanaonu juures, kasutades Jakob Saalmanni nimel olevaid dokumente, kuid tabati Peningi valla Omakaitse poolt ning toimetati Kehrasse. 

Kehras asunud Saksa sõjaväe välikohtu otsusega mõisteti Viktor Piirsoo surma kommunistliku tegevuse eest ning surmaotsus viidi ka kohapeal täide.

Viktor Piirsoo hukkamise kohta väljastati tema emale Minna Piirsoole Julgeolekupolitsei B IV osakonna ülema Ervin Viksi poolt surmateade 3. oktoobril 1942.

## Viited
Arsi Aarma

**Arsi Aarma** (kuni 1917. aastani **Arnold Eberhard Noppasson**, 1917–1934 **Arseni Noppasson**; 3. jaanuar 1908 Koluvere küla, Rakke vald, Järvamaa – 13. november 2002 Rakke, Lääne-Virumaa) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant) ning muusikaõpetaja.

Ta teenis Kaitseliidu Tartumaa malevas.

## Tunnustus
*1938 Kotkaristi kuldrist

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Geni
*Jaanus Männik. Sada aastat väärika õpetaja sünnist. - Virumaa Teataja, 25.01.2008.
Osara lagendikud

**Osara lagendikud** (soome keeles **Osaran aukeat** või **Osaran aukot**) on Soomes Kainuu maakonnas, Põhja-Pohjanmaa maakonnas Pudasjärvi linnas ja Lapi maakonnas Posio vallas paiknevad lageraiealad, mis olid omal ajal Euroopa suurimad. Raietegevus sealkandis algas pärast Teist maailmasõda 1940. aastate teisel poolel ning jätkus 1960. aastate lõpuni. Ühtekokku langetati sel ajavahemikul metsa enam kui 20&nbsp;000 hektarilt. Puitu saadi rohkem kui 1,2 miljoni kuupmeetrit.

Nimi *Osara lagendikud* tuleneb Soome metsavalitsuse toonase tegevdirektori Nils Osara nimest, ehkki lageraie algas juba tema eelkäija Mauno Pekkala ajal.

## Kriitika
Lageraie Osara lagendikel pälvis algusest peale tugevat kriitikat. On kardetud, et tühermaad muutuvad tundraks. Metsa taastumise probleeme on seotud ka seemnematerjali liialt lõunapoolse päritoluga. Mõnes piirkonnas ongi tulnud metsa korduvalt istutada.

## Praegune olukord
Nüüdseks kasvab Osara lagendikel 12–14-meetrine tihe puistu. Noor ühetasane männik ulatub silmapiirini. Enamik alast jõuab peagi esimese harvenduseni. Osal raiealast on noorendik siiski veel üsna madal.

## Viited

*Selle artikli kirjutamisel on kasutatud soomekeelset artiklit [[:fi:Osaran aukeat]] seisuga 12. detsember 2011.*

## Välislingid
* Maatilan Pirkka: "Osaran aukeat ovat tänään luontoaktivistien Waterloo"
* Sampsa Oinaala: "Osaran aukeat eivät kelpaa menestystarinaksi" (Ökometsandustalude liit ja Põhja-Pohjanmaa hea metsakasvatuse ühistu)
Raoul Viies

**Raoul Viies** (14. jaanuar 1925 – 30. juuli 1985) oli eesti komsomolitegelane (ELKNÜ Tallinna linnakomitee sekretär).

Raoul Viies oli pärit Tallinna töölisperekonnast. Augustis 1940 astus ta Eestimaa Kommunistlikku Noorsooühingusse ning oli Tallinna Pioneeride Palee vanempioneerijuht.

Pärast teise maailmasõja käigus Tallinna vallutamist Nõukogude vägede poolt septembris 1944 määrati Raoul Viies ELKNÜ Tallinna linnakomitee I sekretäriks.

1947. aastal valiti ta ELKNÜ Tallinna linnakomitee sekretäriks.

Aastatel 1954–1957 oli Raoul Viies Eesti NSV haridusministri asetäitja. 

Alates 1957. aastast töötas ta 14 aastat Välismaaga Sõpruse ja Kultuurisidemete Arendamise Eesti Ühingus, 1961–1971 oli ühingu esimees.

Aastatel 1971–1981 oli ta Eesti NSV kultuuriministri asetäitja ja seejärel ka I asetäitja.

1983. aastal  Eesti NSV Ministrite Nõukogu ja Eesti NSV Ametiühingute Nõukogu autasustas aukirjaga, "Kauaaegse viljaka töö eest rahvastevahelise sõpruse arendamisel ja tugevdamisel" Viies, Raoul Antoni p., Välismaaga Sõpruse ja Kultuurisidemete Arendamise Eesti Ühingu juhatuse presiidiumi liiget.

Raoul Viies suri 30. juulil 1985 ja maeti 6. augustil Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1976 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Isiklikku
Raoul Viies oli 1950. aastatel abielus Helene Kumaga. Nende poeg on eesti Eesti tehnikateadlane, linnaametnik ja poliitik Vladimir Viies.

## Viited
499

**499. aasta**

## Sündmused maailmas
*Vana-Rooma konsul oli Iohannes Giblus.
*1. märts – Roomas toimunud sinodil otsustati keelustada kõik diskussioonid paavsti järeltulija üle paavsti eluajal.

## Sündinud
* ...

## Surnud
*...
Ühiselulised putukad

**Ühiselulised putukad** ehk **seltsingulised putukad** ehk **sotsiaalsed putukad** on peresid moodustavad putukad. Nende alla kuuluvad paljud mesilaslased, termiidilised, voltherilased ja sipelgad. 

Ühiselulistele putukatele on omane polümorfism ja tööjaotus. 

## Vaata ka
*polüdoomia

## Viited
497

**497. aasta**

## Sündmused
* Isauria sõda lõppes isauria mässuliste lüüasaamisega.
*Vana-Rooma konsuliks oli Anastasius.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
495

**495. aasta**

## Sündmused maailmas
* Wessexi kuningas Cerdic vallutas Hampshire'i.
*Vana-Rooma konsuliks oli Viator.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
Fabian Frei

**Fabian Frei** (sündinud 17. mail 1989 Frauenfeldis) on Šveitsi jalgpallur, kes mängib Šveitsi rahvuskoondises ja Šveitsi kõrgliig klubis FC Basel poolkaitsjana.

Ta on Baselis mänginud suurema osa klubikarjäärist. Baseli põhimeeskonnas debüteeris ta 2007. aastal. Baseliga on ta tulnud viis korda Šveitsi meistrks. Aastatel 2009–2011 mängis ta laenul klubis FC St. Gallen. Aastatel 2015–2018 mängis ta Saksamaa kõrgliiga klubis 1. FSV Mainz 05.

Ta ei ole Alexander Frei sugulane.

## Saavutused
;Basel
*Super League (5): 2007–08, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2014–15
*Šveitsi karikas (3): 2007–08, 2011–12, 2018–19
Paul Gonzales

**Paul Garza Gonzales** (sündinud 18. aprillil 1964 East Los Angeleses Los Angelese maakonnas Californias) on USA endine poksija.

Gonzales võitis helveskaalus (kuni 48 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta sai nendel olümpiamängudel parima tehnikaga poksijale mõeldud Val Barkeri karika.

Gonzales poksis augustist 1985 kuni juulini 1991 elukutselisena. Ta osales kokku 20 kohtumisel, võites neist 16 (neist 3 nokaudiga) ja kaotades 4 (neist 1 nokaudiga) kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Mircea Fulger

**Mircea Fulger** (sündinud 26. jaanuaril 1959 Hârsești vallas Argeși maakonnas) on Rumeenia endine poksija.

Fulger sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Dhawee Umponmahale (Tai) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Fulger osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 3. maailmameistrivõistlustel (München 1982), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Carlos Garcíale (Kuuba) ning jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Pneumostoom

**Pneumostoom** on kopstigude hingamisava, osa tigude hingamissüsteemist.

See on ava teo mantlikilbis, tavaliselt kilbi paremal poolel. Õhk siseneb pneumostoomi kaudu looma ainsasse kopsu, õhuga täidetud õõnsusse.

Sageli on pneumostoomi kergem näha nälkjatel kui tigudel, kuna nälkjatel puudub koda. Tavaliselt on avatud pneumostoom looma paremal küljel selgelt nähtav. Suletud pneumostoomi pole aga sugugi kerge märgata.

Pneumostoom avaneb ja sulgub tsükliliselt, piisava niiskuse korral tavaliselt aeglasemalt kui pool korda minutis. Avanemine ja sulgumine kiireneb, kui tigu kaotab niiskust.

## Pneumostoomi asend kui määramisvahend
Piltidel võib näha pneumostoomi asendit kolme perekonna tigudel:

Image:Black slug.jpg|Arionidae, (*[[Black slug|Arion ater]]*), pneumostoom on veidi eespool mantlikilbi keskpaika just anterior to the mid-point of the mantle
Image:Bielzia coerulans-1.jpg|Limacidae, (*[[Bielzia coerulans]]*), pneumostoom on mantlikilbi keskpaigast veidi tagapool
Image:Tandonia budapestensis 2.jpg|Milacidae, (*[[Tandonia budapestensis]]*), pneumostoom on samuti mantlikilbi keskpaigast tagapool


## Viited

## Välislingid
*Pneumostoomi reaktsioon dehüdratsioonile
Oleg Melnik

**Oleg Melnik** (15. august 1949 Tallinn – 12. detsember 2011 Tallinn) oli Eesti poplaulja.

Populaarse meelelahutajana, kes võis ühesuguse elegantsiga laulda nii vene, eesti, inglise kui ka soome keeles ning mängis ka kitarri, töötas ta peamiselt Tallinna varieteedes ja esines kontsertidel. 1970. aastatel oli ta ka ansambli Laine solist. 

Aastatel 1980–1990 elas Oleg Melnik peamiselt Soomes. Pärast abielu purunemist Soomest naasnult loobus ta 1990. aastatel laulmisest ning tegeles hoopis rahvusvahelise näituseäriga (valmistas ette eksponaate ja pani näitusi üles, reisis palju mööda Venemaad).

Ta mängis kontsertfilmis "Sillerdav päev" (1974) ja muusikafilmis "Võtmeke" (Eesti Telefilm 1970). Samuti filmis "Meloodiaid estraadilt" (1975). 

Üks tuntumaid laule Oleg Melniku esituses oli Nino Rota "Sa vaiki nüüd" filmist "Ristiisa".

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1980–1990 abielus Ariel Melnikuga, kellest hiljem sai Eri Klasi abikaasa. Tol perioodil elas pere Soomes. Nende tütar Marion Melnik on Soomes ooperilaulja. Nende teine tütar on Julia. Oleg Melnik suri raskekujulise diabeedi tagajärjel.

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Riskiühiskond

**Riskiühiskond** (inglise *risk society*) on Lääne tööstusriikide tänapäeva ja tuleviku ühiskond, kes satub üha suurenevasse sõltuvusse teaduslikest ja tehnilistest teadmistest. 

Nende teadmiste ja tehnikaga kaasnevad riskid ja ohud, mis võivad ajas väga kaugele ulatuda ja mille tagajärgi on seetõttu raske, kui mitte võimatu hinnata (nt tuumaenergia). 

Ühtlasi on **riskiühiskond** keskkond, mis reorganiseerub vastusena nii reaalsetele ohtudele kui ka kujuteldud või liialdatud ohtudele. 

Termini võttis 1990. aastatel kasutusele saksa sotsioloog Ulrich Beck. 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=125 (vaadatud 12.12.2011)
Xianni

**Xianni** (hiina keeles 仙妮 *Xiānnī*, inglise keeles *Princess Jeannie*) on nelja tekiga Dmitri Furmanov-klassi (projekt 302MK, IV seeria) Hiina jõereisilaev, mis on ehitatud 1991. aastal.

Laeva hiinakeelne nimi "Xianni" on ingliskeelse nime "Jeannie" hiinapärastatud kuju, kusjuures 仙 *xiān* tähendab 'surematut taevaasukat' või 'haldjat' ja murdesõna 妮 *nī* 'tüdrukut' või 'plikat'.

Laev tehasenumbriga 304 ehitati Elbewerft Boizenburgi laevatehases (endine VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau) ühinenud Saksamaal Boizenburgis 1991. aastal nime *Konstantin Stanjukovitš* all Moskva Laevakompaniile. Laev nimetati Venemaa kirjaniku Konstantin Stanjukovitši (1843–1903) järgi, kes on peamiselt tuntud jutustuste tõttu Venemaa sõjalaevastiku elust.

Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 129M, Binnenfahrgastschiff 129 meetrit. Laev on 129,10 m pikk, 16,70 m lai ja 15,93 m kõrge. Nagu jõelaevadel ikka on tema süvis suhteliselt väike, 3852 tonni korral 2,94 m. Suurim kiirus on 25,5 km/h ehk 13,8 sõlme. Laeva peamasina moodustavad 3 diiselmasinat 6ЧРН 36/45 (ЭГ70-5), millest igaühe võimsus on 736 kW ja koguvõimsus 2208 kW ehk 3000 hj. Laeva sõuseadme moodustavad 3 viielabalist põtkurit, mille läbimõõt on 1,8 m. Kaks nendest pöörlevad paremale ja üks vasakule. Laeva kogumahutavus on 5475.

Laeval on 146 kajutit. Projekti järgi on neis 258 reisijakohta. Laevaperes on 130 liiget.

Pärast Nõukogude Liidu lagunemist puudus huvi laeva eest maksta ja see müüdi koos kahe sõsarlaevaga Arkadi Gaidar (hiljem Xian Na) ja Aleksandr Grin (hiljem Xian Ting) Hiina laevakompaniile Regal China Cruises. Esialgu kandis ta nime "Princess Jeannie", 1994. aastal nimetati ta ümber Xianniks ja selle nime kandis ta 2015. aastani. Alus kasutati Hiinas Jangtse jõel, kodusadam oli Nantong.

Reisijate käsutuses on 146 kajutit. Neist 10 on kahekohalised luksuskajutid, kus on magamiskajut ja eraldi salong, kööginurk külmkapi ja baarikapiga ning vannituba duši ja bideega. Kajutis on teler ja telefon. Veel on laeval 14 ühekohalist luksuskajutit. 114 kajutit on tavalised. Neis on kaks voodit, külmkapp, vannituba dušiga ja lai välisaken. Külalistele on avatud restoran, söökla, baar, tantsusaal, raamatukogu ja mängutuba.

## Vaata ka
* Xianna
* Xianting
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* 仙妮号游船 (hiina keeles)
Komárno

**Komárno** (ungari keeles *Komárom*, saksa keeles *Komorn*) on linn Slovakkias Nitra maakonnas, Komárno ringkonna (slovaki keeles Okres Komárno) keskus.

Linn asub Doonau kaldal Váhi jõe suudmes. Jõe vastaskaldal asub Ungari linn Komárom.

## Rahvastik

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Komárno elanikest ungarlasi 53,68%, slovakke 31,29%, tšehhe 0,59%, mustlasi 0,54% ja vietnamlasi 0,25%. Rahvus oli teadmata 13,0%-l elanikest.

## Viited

## Välislingid
*Komárno ametlik koduleht
Éverton Lopes

**Éverton dos Santos Lopes** (sündinud 8. augustil 1988 Salvadoris Bahia osariigis) on Brasiilia poksija.

Lopes osales kergekaalus (kuni 60 kg) 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Lopes osales kergekaalus (kuni 60 kg) 15. maailmameistrivõistlustel (Milano, 2009), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Albert Selimovile (Venemaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta võitis I kergekeskkaalus (kuni 64 kg) 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011) kuldmedali ja tuli maailmameistriks.

## Viited

## Välislingid
*
Ühisteenused

**AS Ühisteenused** on Eesti ettevõte, mis tegeleb liikluse reguleerimise, parkimiskorralduse, parkimismajade ja parklate opereerimise, parkimiskontrolli ja dokumentide hävitusteenusega Infokaitseteenus.

AS Ühisteenused, mis alustas tegevust 2007. aastal, on OÜ UG Investeeringud tütarettevõtte Kuni 2019. aasta alguseni kuulus ettevõte G4S Eesti rahvusvahelisse majanduskontserni, olles AS-i G4S Baltics tütarettevõte.

Ettevõte tegutseb parklaoperaatorina Tallinnas, Tartus, Jõhvis, Pärnus, Narvas ja Narva-Jõesuus. Sealhulgas korraldab ettevõte parkimist neljas parkimismajas Tallinna kesklinnas (Viru Keskus, Admirali, Vabaduse väljak, Finest ärimaja). Parkimiskorralduse teenust osutatakse muuhulgas eramaa omanikele, korteriühistutele, kaubanduskeskustele, ärimajadele ja tanklatele. AS Ühisteenused teostab lepingujärgset parkimiskontrolli Tallinna linna avalikul tasulisel parkimisalal ning vahendab elektroonilisi parkimislubasid nii Tallinna kui ka Tartu avaliku tasulise parkimise alale.

Ettevõte on olnud parkimiskorralduse ja liiklusreguleerimise partneriks mitmetel teetöödel, tänavasulgemistel, filmiprojektidel ja suurüritustel, sealhulgas Laulu- ja Tantsupidu ning erinevad spordiüritused (Tallinna Maraton, Ironman Tallinn, Stamina tervisejooksud, Maijooks). 

AS Ühisteenused parklate juhtimiskeskuses jälgitakse ööpäevaringselt parklate tööd videoseadmete ja parklate haldusprogrammi abil. Rikete ja eriolukordade tekkimisel reageeritakse ööpäevavaringselt, ööpäevaringne kliendiabi on tagatud infotelefonil 6511515.

AS-i Ühisteenused on seadnud eesmärgiks suurendada ühiskonnas seaduskuulekust; olla avaliku sektori koostööpartner; luua erinevaid parkimislahendusi, olla parim abimees parkimise korraldamises, liikluse reguleerimises ja kontrollteenuste pakkumises.

AS Ühisteenused omab alates 2007. aasta aprillist kvaliteedijuhtimissüsteemi sertifikaati ISO 9001:2000. Igapäevaste protsesside vastavust ISO standardi nõuetele kontrollitakse sisemiste audititega ning kord aastas Bureau Veritas Eesti OÜ audiitorite tehtava korralise auditiga. AS Ühisteenused hakkas alates 2019. aasta algusest pärima Maanteeametilt andmeid nende sõidukiomanike kohta, kelle sõidukiga on rikutud parkimistingimusi. Päringuid teostatakse selliste sissenõutavate trahvide kohta, mis on õigeaegselt tasumata jäänud. Parkimistingimuste rikkujate andmete pärimist võimaldab 15.01.2019 jõustunud kohtulahend.  

AS Ühisteenused on alates 07.04.2020 Maanteeameti poolt tunnustatud reguleerija koolituse läbiviija.

AS-is Ühisteenused oli 2018. aasta alguse seisuga 58 töötajat. Ettevõtte juhatuse ainuliige on Hendo Priimägi.

## Viited


## Välislingid
* AS Ühisteenuste koduleht
Mõrv 101

**"Mõrv 101"** (inglise k "Murder 101") on kahe filmi ja filmisarja pealkiri.

*"Mõrv 101", film aastast 1991, peaosas Pierce Brosnan
*"Mõrv 101", film aastast 2006, peaosas Dick Van Dyke 

See film juhatas sisse Hallmark Channeli sarja. 

Edasiste filmide pealkirjad:

*"Murder 101: College Can Be Murder" (2007)
*"Murder 101: If Wishes Were Horses" (2007)
*"Murder 101: Locked Room Mystery / New Age" (2008)
Hans Heinz Holz

**Hans Heinz Holz** (26. veebruar 1927 Frankfurt – 11. detsember 2011 Sant'Abbondio, Šveits) oli saksa marksistlik filosoof. 

1971–1979 oli ta professor Marburgi ülikoolis ja 1979–1993 Groningeni ülikoolis.

1994 astus ta Saksa Kommunistlikku Parteisse.

Ta andis välja ajakirja "Topos – Internationale Beiträge zur dialektischen Theorie". Filosoofina uuris dialektika ajalugu ja süstemaatikat ning üritas taaslõimida marksistlikku filosoofilisse diskursusesse ontoloogiat, tuginedes eriti Leibnizile. Oma teoses "Weltentwurf und Reflexion" (2005; "Maailmakontseptsioon ja refleksioon") arendas Holz refleksiooni (peegeldumise) kategooriat olemisstruktuuri metafoorina meelelis-materiaalse protsessi asemel.

## Teosed
* Dialektik und Widerspiegelung, Köln: Pahl Rugenstein 1983
* Dialectische constructie van de totaliteit, Groningen: Uitgeverij Konstapel 1983 (kaasautorid Jeroen Bartels, Detlev Pätzold ja Jos Lensink)
* Dialectiek als open systeem, Groningen: Uitgeverij Konstapel 1985 (kaasautorid Jeroen Bartels, Detlev Pätzold ja Jos Lensink) 
* De actualiteit van de metafysica, Kampen: Kok-Agora 1991 
* Niederlage und Zukunft des Sozialismus, Essen: Neue Impulse Verlag 1991
* Gottfried Wilhelm Leibniz. Eine Einführung, Frankfurt/M. / New York: Campus 1992 
* Philosophische Theorie der bildenden Künste
** Band I, Der ästhetische Gegenstand. Die Präsenz des Wirklichen, Bielefeld: Aiesthesis Verlag 1996,
** Band II, Strukturen der Darstellung. Über Konstanten der ästhetischen Konfigurationen, Bielefeld: Aisthesis Verlag 1997
** Band III, Der Zerfall der Bedeutungen. Zur Funktion des ästhetischen Gegenstandes im Spätkapitalismus, Bielefeld: Aiesthesis Verlag 1997
* Einheit und Widerspruch. Problemgeschichte der Dialektik in der Neuzeit
** Band I: Die Signatur der Neuzeit, Stuttgart/Weimar: J. B. Metzler 1997
** Band II: Pluralität und Einheit, Stuttgart/Weimar: J. B. Metzler 1997
** Band III: Die Ausarbeitung der Dialektik, Stuttgart/Weimar: J. B. Metzler 1997
* Gesammelte Aufsätze aus 50 Jahren
** Band I: Der Kampf um Demokratie und Frieden Essen: Neue Impulse Verlag 2003
** Band II: Deutsche Ideologie nach 1945, Essen: Neue Impulse Verlag 2003
* Weltentwurf und Reflexion. Versuch einer Grundlegung der Dialektik. Stuttgart/Weimar: J. B. Metzler 2005
Endel Jaanimägi

**Endel-Johannes Jaanimägi** (4. veebruar 1919 Vastse-Antsla vald Võru maakond – 1. märts 1974 Tallinn) oli Eesti NSV ühiskonnategelane (ELKNÜ KK ja EKP KK liige).

Endel Jaanimägi astus 1940. aastal sõjaväeteenistuses olles ta Kommunistlikku Parteisse, võttis aktiivselt osa nõukogude võimu kehtestamisest Eestis ning komsomoliorganisatsioonide asutamisest Valga linnas ja maakonnas, tegi poliitilist tööd sõjaväelaste hulgas. Suure Isamaasõja aastail oli E.-J. Jaanimägi poliitilisel tööl Nõukogude armees. Ta võttis osa lahingutest Kalinini ja II Balti rindel. Aastail 1944–1945 oli ta ELKNÜ Keskkomitee sekretär.

Pärast NLKP Keskkomitee Kõrgema Parteikooli lõpetamist oli E.-J. Jaanimägi juhtival parteitööl: EKP Keskkomitee propaganda- ja agitatsiooniosakonna juhataja asetäitja, kirjanduse ja kunsti ning teaduse ja kultuuri osakondade juhataja, EKP Tartu Oblastikomitee sekretär ja EKP Keskkomitee sekretär. 

Endel-Johannes Jaanimägi oli 1953. aastast, surmani EKP Keskkomitee liige ning Eesti NSV Ülemnõukogu VI, VII ja VIII koosseisu saadik.

Ta oli aastatel 1957–1974 Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riikliku Raadio ja Televisiooni Komitee esimees ja 1960–1974 Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee variasutuse Väliseestlastega Kultuurisidemete Arendamise Komitee esimees. 

## Viited

## Välislingid
*Nekroloog Endel Jaanimägi 
*ENDEL JOHANNES JAANIMÄGI, Kodumaa : nädalaleht, nr. 10, 6 märts 1974
Achille Lauro

**Achille Lauro** (16. juuni 1887 Piano di Sorrento – 15. november 1982 Napoli) oli Itaalia ettevõtja ja poliitik.

Ta asutas 1923. aastal laevafirma Flotta Lauro.

1950. aastatel ja 1960. aastate alguses oli ta Napoli linnapea.
Anders Nielsen

**Anders Nielsen** (16. jaanuar 1875 Taani – maetud 1. mail 1939 Valga Saksa surnuaiale, kust on ümber maetud Tartu mnt õigeusu kalmistule) oli taanlasest Eesti mõisavalitseja (nt Are mõisas 1911. aastal) ja meier Laatres.

Ta sündis Taanis ja sai seal erialase hariduse. Aastatel 1897–1923 oli ta mitme Eestimaa mõisa valitseja, seejärel Laatre piimatalituse juhataja. Alates 1936. aastast oli ta Eesti kodanik.
Supiinitarindid

**Supiin** on *ma*-tegevusnimi. Supiinitarindi moodustab *ma*-tegevusnime sisseütleva käände (illatiivi-); seesütleva käände (inessiivi-); seestütleva käände (elatiivi-); saava käände (translatiivi-) või ilmaütleva käände (absessiivi-) vorm koos oma laienditega.  Supiinitarindid võivad lauses esineda seotud või vabade laienditena.

## Eesti keel
### ''Ma-, mas-'' ja ''mast''-tarindid
* *Ma-*, *mas*- ja *mast*-tarindid on lauses seotud määrused ehk adverbiaalid või määrustäiendid ehk adverbiaaltäiendid. ''Ma''-tegevusnime sisseütleva, seesütleva või seestütleva käände vorm võib koos tegusõnaga või nimisõnaga moodustada süntaktiliselt lahutamatu ja liigendamatu terviku.

:*Sina läksid *'laulma** / käisid **laulmas** / tulid **laulmast*** (määrus).
:***Laulma** tulek / **laulmas** olek / **laulmast** tulek'' (määrustäiend).
:''Me hakkasime **minema*** ([[ahelverb]]i kui [[liitöeldis|liitöeldise]] osa).

* ''Ma-'', ''mas-'' ja ''mast''-tarindi alus on võrdne [[intransitiivlause|intransitiivse põhilause]] [[tegevussubjekt]]iga ja [[transitiivlause|transitiivse põhilause]] [[sihitis]]ega.

: ''Ma lähen '''magama''' / ← Ma '''magan''' / Ma käisin '''magamas''' / ← Ma '''magan'''/ Ma tulin '''magamast''' / ← Ma '''magan''' /''

===''Maks''-tarind===
* ''Maks-''tarind on [[lause]]s [[vaba laiend|vaba]] [[määrus]] ehk adverbiaal või [[Fraasi laiendosa#Nimisõnafraasi laiendosa|määrustäiend]] ehk adverbiaalatribuut.

:***Otsustamaks tegeliku olukorra üle**, pöördugem faktide poole.''
: ''Ta tahtis püsti tõusta, **rõhutamaks sellega**, et lahkub.''

*  ''Maks-''tarindi [[Alus (keeleteadus)|alus]] ühildub alati põhilause [[tegevussubjekt]]iga.

: ***Teenimaks kuulsust nii endale kui ka klubile*' / ← **Treener teenib kuulsust nii endale kui ka klubile** /, saatis treener klubi parimad sportlased Tallinnasse võistlema.*

===*Mata*-tarind===
* *Mata-*tarind on [[lause]]s
** [[vaba laiend|vaba]] [[määrus]] või vastav vaba [[Fraasi laiendosa#Nimisõnafraasi laiendosa|määrustäiend]]: ***Arvestamata hilinemist,** sa tulid.*
** [[öeldistäide]], [[seisundimäärus]] või vastav [[omadussõnaline täiend]]: *Töömees oli **tegevuseta**. Töömehe käed jäid **tegevuseta**. Töömehe **tegevuseta** käed vihastasid perenaist.*
** erandlikult tegusõna *unustama* [[seotud laiend]]: *Te unustasite **alla kirjutamata** **~ alla kirjutada  ~ alla kirjutamast**.*

===Supiintarindite ajasuhted===
* *Mas-*vorm väljendab põhilause sündmusega samaaegset sündmust.
: *Tüdruk käis poes **toitu ostmas***.

* *Ma-* ja *maks-*vorm näitavad põhilause sündmusele järgnevat sündmust.
: *Laps hakkas **mänguasjadega mängima**.*
: ***Andmaks näpunäiteid**, jagati õpilastele õppematerjalid.*

**Mast-*vorm väljendab põhilause sündmusele eelnevat sündmust.
: *Poiss tuli **pesemast**.''

## Kirjandus
M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993. §676 (lk 251-252)
Francesco Maria I della Rovere

**Francesco Maria I della Rovere** (25. märts 1490 Senigallia – 20. oktoober 1538 Pesaro) oli Itaalia kondotjeer ja väejuht, esimene della Rovere soost Urbino ja Sora hertsog.

## Järeltulijad
Francescol ja ta kaasal Eleonoral oli viis last:
* Guidobaldo (1514–1574);
* Ippolita (1525–1561);
* Elisabetta (1529–1561);
* Giulia Feltria (1531–1563);
* Giulio Feltrio (1533–1598).
## Välislingid
Washington Capitals

**Washington Capitals** on USA jäähokiklubi, mis mängib jäähokiliiga NHL-i Idakonverentsis Metropolitani divisjonis.

Klubi asutati 1974. aastal Washingtonis. Oma kodumänge peab klubi Capital One Arenais.

## Mängijad
*Seisuga 12. detsember 2025*

## Saavutused
*Stanley karika võidud (1):
**2017–18
*Konverentsi võidud (2):
**1997–98, 2017–18
*Presidents' Trophy võidud (3):
**2009–10, 2015–16, 2016–17
*Divisjoni võidud (14):
**1988–89, 1999–00, 2000–01, 2007–08, 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2012–13, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2024–25

## Igavikustatud särginumbrid
* **5**   Rod Langway
* **7**   Yvon Labre
* **11**   Mike Gartner
* **32**   Dale Hunter
* **99**   Wayne Gretzky (ei kasutata NHL-is enam kunagi)

## Välislingid

* http://nhl.com/capitals

## Viited
Eefa

**Eefa** (*Echis*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Eefade perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Echis borkini]]* Cherlin, 1990
* *Echis carinatus* (Schneider, 1801) – harilik eefa
* *Echis coloratus* Günther, 1878 – kirju eefa
* *[[Echis hughesi]]* Cherlin, 1990
* *[[Echis jogeri]]* Cherlin, 1990
* *[[Echis khosatzkii]]* Cherlin, 1990
* *[[Echis leucogaster]]* Roman, 1972 
* *[[Echis megalocephalus]]* Cherlin, 1990
* *[[Echis ocellatus]]* Stemmler, 1970
* *[[Echis omanensis]]* Babocsay, 2004
* *[[Echis pyramidum]]* (Geoffroy Saint-hilaire, 1827).

## Levila

Nad elavad valdavalt Aafrikas ja Anatoolias.

## Kokkupuuted inimestega

Eefa perekonna madusid liigitatakse inimese suhtes mürkmadudeks, kuna nende hammustus võib inimestel kas raskema või keskmise astme mürgistusseisundeid esile kutsuda. Mürgistusseisund võib tekkida, kui süljes leiduvad toksiinid ründavad kapillaare ja keha vallandab immuunkaitse, kuid ei jõua õigeaegselt lahustunud kapillaaridest tulenevaid mehhanisme repareerida.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Encyclopædia Britannicas
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
*Sissekanne roomajate andmebaasis 
*

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Echis]] seisuga 14.12.2013.*
Jaan Brems

**Jaan Brems** (20. detsember 1889 Laatre vald, Tartumaa – 8. november 1959 Tallinn) oli eesti psühhiaater.

## Elulugu
Ta lõpetas 1916. aastal Tallinna Peetri Reaalkooli, asus 1918. aastal õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, õpingud katkesid ja ta immatrikuleeriti uuesti 1919. aastal, lõpetades 1924. aastal. Brems oli korporatsiooni Fraternitas Estica vilistlane, *coetus* 1917/1918.

Brems oli 1924. aastast Närvi- ja Vaimuhaiguste Haigla Seewaldis arst, 1926. aastast ordinaator ja aastatel 1939–1941 vanemordinaator, viibis 1941–1944 Nõukogude Liidu tagalas, mille järel määrati ta Viktor Hioni käskkirjaga Tallinna Vaimuhaiguste haigla juhatajaks. Ta sai 1946. aastal Tervishoiu Rahvakomissariaadi ravi-profülaktiliste asutuste valitsuse vaneminspektoriks ja vallandati 1950. aastal, mille järel töötas ta Jämejala psühhoneuroloogia haiglas, aastatel 1952–1959 peaarstina. Bremsi autasustati 1949. aastal Eesti NSV Tervishoiuministeeriumi käskkirjaga 25 aastat kestnud töö eest. 

Brems oli Eesti NSV Neuroloogide ja Psühhiaatrite Teadusliku Seltsi ja Viljandi Teadusliku Arstide Seltsi liige. 

Brems on maetud Laatre kalmistule. 

## Isiklikku
Bremsi pojad olid arstid Uno Brems ja Bruno Brems, pojatütar on neuroloog Kersti Brems-Neuhaus.

## Viited


## Välislingid
*Jaan Brems andmekogus Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
*Jaan Brems Ohvitseride andmekogus
*Ülikool. Tallinna linna stipendiaadid