open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pariisi börs

**Pariisi börs**, ametliku nimega **Euronext Paris**, on Prantsusmaa väärtpaberibörs, mis tegutseb Pariisis. Börsi operaatorettevõte on Euronext N.V. ja see on osa Euronexti börsist.

Pariisi börsil saab kaubelda seal noteeritud aktsiate, börsil kaubeldavate fondidega (ETF), garantiide, optsioonide, futuuride ja võlakirjadega. Börsil kaubeldakse eurodes.

Pariisi börsile teostab järelevalvet The French Prudential Supervisory Authority (prantsuse keeles: *[https://acpr.banque-france.fr/en Autorité de Contrôle Prudentiel ehk ACP]*).

## Ajalugu

* 24. septembril 1724 andis Prantsuse Kuninglik Nõukogu (inglise keeles: *Royal Council of State*) korralduse börsi loomiseks. 
* 1793. aasta septembris oli börs ajutiselt suletud Prantsuse revolutsiooni tõttu.
* 2000. aastal liitusid Pariisi börs, Brüsseli börs ja Amsterdami börs Euronexti börsiks.
* Perioodil 2007–2014 oli börs New Yorgi börsi osa. Euronext eraldus, kui Intercontinental Exchange võttis üle New Yorgi börsi.

## Pariisi börsi suurus
2020. aasta detsembris tehti Pariisi börsil päevas tehinguid keskmiselt 4,6 miljardi euro väärtuses ning börsil noteeritud ettevõtete koguväärtus (turuosa) oli 2,5 triljonit eurot. See moodustab umbes 54% Eurnexti börsi päevase käibe mahust ja 56% Euronexti börsi turuosast. Aastaga on Pariisi börsi turuosa vähenenud 3,8%. Tegemist on suurima Euronexti sisebörsiga.  

2020. aasta 31. detsembri seisuga oli Pariisi börsi reguleeritud turul noteeritud 449 ettevõtte aktsiad ja Euronext Growthi turul 218 ettevõtte aktsiad, 103 investeerimisfondi osakud, 554 ETFi osakud ja 3542 võlakirja.

## Aktsiate hinnaliikumisi iseloomustavad [[Indeks (majandus)|indeksid]]
CAC 40 – hõlmab sajast suurima turuosaga ettevõttest Pariisi börsil 40 olulisima ettevõtte aktsia hinnaliikumisi. Indeks on kasutusel alates 31. detsember 1987. Indeksi baasväärtus on 1000. Indeksis olevaid ettevõtteid vaadatakse üle 4 korda aastas.

2020. aastal vähenes indeksi väärtus aasta alguse 5978,06 punktilt aasta lõpu 5551,41 punktini (–7,1%). Indeksi väärtus oli 2020. aasta kõrgeim 19. veebruaril, mil indeksi väärtus oli 6111,41 punkti ja madalaim 18. märtsil, mil indeksi väärtus oli 3632,06 punkti.

## Enim kaubeldud aktsiad
2020. aastal kaubeldi börsil enim järgmiste ettevõtete aktsiatega (käibe alusel, enim kaubeldud aktsia on toodud esimesena):

# TOTAL (kauplemise aktiivsuselt Euronexti börsi 2. aktsia)
# LVMH (kauplemise aktiivsuselt Euronexti börsi 4. aktsia)
# SANOFI (kauplemise aktiivsuselt Euronexti börsi 6. aktsia)
# AIRBUS
# BNP PARIBAS ACT.A
# AXA

## Vaata ka
*Euroopa börside loend
*Euronext

## Viited


## Välislingid
*Euronext – Pariis
Lõuna tänav (Rakvere)

**Lõuna tänav** on tänav Rakvere linna kaguosas. Kaugus linna keskväljakust on linnulennult 1,2–1,5 km.

Tänav on 349 meetrit pikk, umbes 10,5 meetrit lai ning asub Seminari linnaosas. Lõuna tänav saab alguse Piiri tänavalt ja on suunaga kagu poole, olles paralleelne Vabaduse tänavaga, ning lõpeb Lõuna põigust lõunas. Tänav ristub lääne poolt Kagu ja Päeva tänavaga.

Tänava ääres paiknevad ühepereelamud koos abihoonetega, hooned on rajatud 20. sajandi teises pooles. Tänava lõpus (Lõuna põik 1) asub Rakvere Haigla AS-le kuuluv kinnistu (4,6 ha) ning hoonete kompleks, mille uus peahoone avati 1986. aastal ja selle moodne juurdeehitis 2013. aastal.  

## Viited
Brüsseli börs

**Brüsseli börs**, ametliku nimega **Euronext Brussels**, on Belgia väärtpaberibörs, mis tegutseb Brüsselis. Börsi operaatorettevõte on Euronext N.V. ja see on osa Euronexti börsist.

Brüsseli börsil saab kaubelda seal noteeritud aktsiate, investeerimisfondidega, börsil kaubeldavate fondidega (ETF) ja võlakirjadega. Börsil kaubeldakse eurodes.

Brüsseli börsile teostab järelevalvet kaks asutust: Belgia Keskpank (inglise keeles: *the Belgian National Bank (BNB)*) ja Finantsteenuste ja Finantsturgude Amet (inglise keeles: *Financial Services and Markets Authority (FSMA)*).

## Ajalugu

* **[[1801]]. aastal** loodi börs Napoleon Bonaparte'i valitsuse korraldusel.
***[[2000]]. aastal** liitusid Brüsseli börs, Pariisi börs ja Amsterdami börs Euronexti börsiks.
* **Perioodil 2007–2014** oli börs New Yorgi börsi osa. Euronext eraldus, kui Intercontinental Exchange võttis üle New Yorgi börs

## Brüsseli börsi suurus
2020. aasta detsembris tehti Brüsseli börsil päevas tehinguid keskmiselt 345,8 miljoni euro väärtuses ning börsil noteeritud ettevõtete koguväärtus (turuosa) oli 305,7 miljardit eurot. See moodustab umbes 4% Euronexti börsil tekkivast päevasest käibe mahust ja 7% Euronexti börsi turuosast. Aastaga vähenes börsi turuosa 8,8%. Tegemist on suuruselt neljanda Euronexti sisebörsiga.   

31. detsembri 2020. aasta seisuga oli Brüsseli börsi reguleeritud turul noteeritud 133 ettevõtte aktsiad, Euronext Growthi turul 7 ettevõtte aktsiad, 97 investeerimisfondi osakud, 17 ETFi osakud ja 1135 võlakirja.

## Aktsiate hinnaliikumisi iseloomustavad [[Indeks (majandus)|indeksid]]
BEL 20 – hõlmab 20 enim kaubeldud ettevõtte aktsia hinnaliikumisi. Indeks on kasutusel alates 1990. aasta 30. detsembrist. Indeksi baasväärtus on 1000. Indeksis olevaid ettevõtteid vaadatakse üle korra aastas (veebruaris).

2020. aastal vähenes indeksi väärtus aasta alguse 3955,83 punktilt aasta lõpu 3621,28 punktini (–8,5%). Indeksi väärtus oli 2020. aasta kõrgeim 17. veebruaril, mil indeksi väärtus oli 4201,35 punkti ja madalaim 17. märtsil, mil indeksi väärtus oli 2406,75 punkti.

## Enim kaubeldud aktsiad
2020. aastal kaubeldi börsil enim järgmiste ettevõtete aktsiatega (käibe alusel, enim kaubeldud aktsia on toodud esimesena):

# ING GROEP N.V
# AB INBEV
# GALAPAGOS
# KBC
# UCB
# UMICORE

## Vaata ka
* Euroopa börside loend
* Euronext

## Viited

## Välislingid
* Euronext - Brüssel
Kastanpruun

**Kastanpruun** ehk **kastanikarva** on üks pruunidest värvitoonidest, kastani või hobukastani viljade värvi punakas pruun värvus.

Sõna kasutatakse sageli juuksevärvuse või juuksevärvi tooni kirjeldamisel.

## Pildid

Aesculus.jpg|Hobukastani vili ehk kastanimuna
Chestnut02.jpg|Kastani vili
Jasper.pebble.600pix.bkg.jpg|Poleeritud jaspisepala
House Sparrow mar08.jpg|Koduvarblase isaslinnu kastanpruun kukal
Plongeon catmarin oisillon.jpg|Punakurk-kauri kastanpruun kaelalaik on linnule nime andnud
Yvonne Catterfeld.jpg|Yvonne Chatterfieldi kastanpruunid juuksed 2014. aastal


## Variatsioonid
Ernst Friedrich Glockeri "Grundriss der Mineralogie ..." nimetab kastanpruuni (*Kastanienbraun*) puhtaimaks pruuniks ja toob värvuse näitemineraaliks egiptuse jaspise (*Aegyptische Jaspis*).

Loodusteadlaste ja linnuvaatlejate tarbeks koostatud värviõpik, 1886. aastal ilmunud "A nomenclature of colors for naturalists..." õpetab punakat kastanpruuni (*Maroon*) segama lillast krapplakist, karmiinlakist ja kinaverist ja pruunimat kastanpruuni (*Chestnut*) põletatud umbrast ja kinaverist.

RAL Classic värvikaardi tooni RAL 8015 *Kastanienbraun* värvus on sügav lillakaspruun.

Pantone värvitoon 18-1619 TCX *Maroon* on murtud punakasviolett, 19-1118 TCX *Chestnut* on sügav jahe tumepruun.

Veebivärv *Maroon* on üks kuueteistkümnest eeldefineeritud värvist sRGB värviruumis, mida tunnevad kõik veebisirvijad. See saadakse, kui punase lähtevärvuse küllastatus (*value*) on pool võimalikust.

## Vaata ka
* Kastanpruunid juuksed
* Šatään
* Pähkelpruun
* Kirsipruun
* Bordoopunane
* Mooruspuuvärv (heraldika)

## Viited
Kõue tänav (Tallinn)

**Kõue tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas.

Kõue tänav algab Raudtee tänavalt ja lõpeb Idakaare tänavaga.
Kikkapuu tee

**Kikkapuu tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas.

Kikkapuu tee algab Jugapuu põik tänavaga ja jätkub Lodjapuu teega.
Vahe tänav (Tartu)

**Vahe tänav** on tänav Tartus Tammelinna linnaosas.

Vahe tänav algab Elva tänavalt ja suundub Tamme puiesteele. Tänava pikkus on umbes 190 meetrit.
Bukas

**Bukas** on küla (*mazciems*) Lätis Sigulda piirkonna Mālpilsi vallas. Küla jääb Riiast 61 kilomeetri kaugusele Suda jõe kaldale.

Küla on tekkinud endise Mālpilsi kihelkonna Bukase mõisa juurde. Seal asub Bukase tiik. Mõisakompleks on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. 

Külast põhjas asub Mālpilsi lennuväli; külas asub Bukase bussipeatus.
## Elanikkond


* 110 (1970)
* 386 (1979)
* 111 (1989)
* 90 (2000)
* 40 (2006)


## Viited
Akvarelli tänav

**Akvarelli tänav** on tänav Tartus Ihastes.

Tänav algab Molberti tänavalt ja suundub itta, lõppedes Lohkva-Kabina-Vanamõisa teel.

Tänav on umbes 190 meetri pikkune.
Lõunameresinine

**Lõunameresinine** ehk **laguunisinine** (prantsuse keeles *bleu des mers du sud*, *bleu lagon*) on heledam erk-rohekassinine särav ja küllastatud värvitoon. Seda võidakse kasutada türkiissinise sünonüümina.

Värvus seostub läbipaistvuse, selguse, soojuse, puhkuse ja lõõgastusega.

Kasutatakse eelkõige moe kontekstis tekstiilide värvuse iseloomustamiseks, aga võidakse kasutada ka muude tarbeesemete puhul. Eesti moesõnavaras on *lõunamere sinine* olemas juba 1930. aastatel.

## Pildid

Blue Lagoon and Cominotto.JPG|Malta Sinine laguun ja Cominotto
Rangiroa lagoon.jpg|Laguun Rangiroa atollil
Maldives (15244951877).jpg|Vaielamud laguunis Maldiivi saartel
Braxis Alvarez in a blue bikini on a beach (2791776392).jpg|Naine lõunameresisnistes bikiinides
Liu Yan at 2009 Nebelhorn Trophy (2).jpg|Iluuisutaja Liu Yan lõunameresinises kostüümis
Lynch Albert A Portrait of a Lady in Blue Pencil and Pastel on Paper.jpg|Albert Lynch. Naine sinises. Pastell ja pliiats paberil, enne 1912


## Vaata ka
* Türkiissinine
* Akvamariinsinine
* Tsüaansinine
* Jääsinine
* Mereroheline

## Viited
Ebenhaeser

**Ebenhaeser** (ka **Ebenhaezer**) on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Matzikama vallas.

Ebenhaeser on rajatud 1831. aastal misjonijaamana.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ebenhaeseri elanikest värvilisi 99,16%, India või Aasia päritolu inimesi 0,38%, mustanahalisi aafriklasi 0,31% ja valgeid 0,15%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 97,47% inimesi, inglise keelt 1,99% ja tsvana keelt 0,38%.

## Viited
Kühtai

**Kühtai** on talispordiküla Stubai Alpides Kühtaisatteli kurus Nedertali oru (läänes) ja Sellraini oru (idas) vahel. See kuulub Silzi valda Imsti ringkonnas Austria Tirooli liidumaal.

## Asukoht ja rahvastik

Küla asub merepinnast umbes 2020 m kõrgusel ja on üks kõrgemaid suusakeskusi Austrias.

## Ajalugu

Algselt oli seal *schwaighof*, *Chutay* ('lehmade alpi aas'). Seda on esmamainitud 1280. aasta paiku Tirooli krahvide urbariumis. 1497. aastal anti hilisemale keisrile Maximilian I-le Kühtai piirkonnas jahipidamise õigus. 1622. aastal muutis ertshertsog Leopold V *schwaighofi* jahimajaks ja 1624. aastal ehitati Sellrainist sinna tee. Keiser Franz Joseph I ostis jahimaja 1893. aastal tagasi ja kasutas seda baasina alpi ümisejate küttimiseks. Valdus läks tema lapselapse Hedwigi kaudu Stolberg-Stolbergi krahvidele, kes tegid sellest talispordi hotelli. Uued omanikud renoveerisid seda 2016. aastal.

Juba 1930. aastatel peatusid Kühtais mägironijad ja suvitajad. Jahimaja muudeti 19. sajandil *schloss-*hotelliks. 20. sajandi alguses kasvav suusatajate arv jõudis peagi Austria-Ungarisse ja koos sellega Kühtaisse. Keiserlik-kuningliku Töö- ja põllumajandusministeeriumi (*Arbeits- und Ackerbauministerium*) juhtimisel avati paik 1909. aastal suusakeskusena. Pärast Teist maailmasõda kasvas Kühtai kiiresti hotellkülaks ning on tänapäeval populaarne matka- ja suusapiirkond. 1976.–1977. aastal ehitati kirik.

2012. aasta noorte taliolümpiamängude raames võõrustas küla lumelauasõidu ja vabatehnika võistlusi. 2014. aasta detsembri lõpus toimus seal esimest korda naiste 2014.–2015. aasta maailma karikasari mäesuusatamises (asendusena tühistatud võistlusele Semmeringis).

## Kultuur ja vaatamisväärsused

* Kühtai kirik: *Expositurkirche Kühtai*
* Kühtai jahimaja (*Jagdschloss Kühtai*) ja Kühtai kabel (*Hofkapelle Kühtai*)

## Välislingid

* Kühtai koduleht
Louisvale

**Louisvale** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas Dawid Kruiperi vallas. Louisvale asub Oranje jõe paremal kaldal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Louisvale elanikest värvilisi 85,17%, mustanahalisi aafriklasi 7,63%, India või Aasia päritolu inimesi 1,39%, valgeid 0,95% ja teisi 4,86%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 92,93% inimesi, tsvana keelt 2,65%, venda keelt 0,88%, inglise keelt 0,63% ja pedi keelt 0,63%.

## Viited
Vite

**Vite** on küla (*mazciems*) Lätis Sigulda piirkonna Mālpilsi vallas. 

Küla asub merepinnast 90 meetri kõrgusel Mergupe jõe kaldal. Vite jääb valla keskusest Mālpilsist 46 ja Riiast 54 kilomeetri kaugusele. Külla jääb Vite bussipeatus.

Aastal 2008 oli külas 53 elanikku.

## Viited
Koingnaas

**Koingnaas** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Kamiesbergi vallas.

Koingnaas asutati teemandikaevanduse asulana 1970. aastal. Vahepeal elas asulas umbes 1000 inimest, piirkonnas teemendikaevandamise lõpetamise järel on enamus elanikke lahkunud.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Koingnaasi elanikest värvilisi 63,81%, valgeid 31,43%, India või Aasia päritolu inimesi 0,95% ja teisi 3,81%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 99,05% inimesi ja inglise keelt 0,95%.

## Viited
José Luis Ábalos

**José Luis Ábalos Meco** (sündinud 9. detsembril 1959 Torrentis) on Hispaania poliitik, ta on Hispaania Sotsialistliku Tööpartei liige. Ta oli 7. juunist 2018 kuni 13. jaanuarini 2020 Hispaania arenguminister. 13. jaanuarist 2020 kuni 14. juulini 2021 oli ta Hispaania transpordi-, liikuvus- ja linnapoliitikaminister.

Ta on lõpetanud Valencia ülikooli. Ta on elukutselt algklasside õpetaja.

Ta oli 1976. aastast Hispaania Noorte Kommunistide Liidu liige, 1978. aastal astus ta Hispaania Kommunistlikku Parteisse, 1981. aastast on ta Hispaania Sotsialistliku Tööpartei liige.

2009´. aastast on ta Hispaania parlamendi liige. 7. juunist 2018 kuni 13. jaanuarini 2020 oli ta Hispaania arenguminister. 13. jaanuarist 2020 kuni 14. juulini 2021 oli ta Hispaania transpordi-, liikuvus- ja linnapoliitikaminister.
Nurganaine

**Nurganaine** (Tartu murdes *nukanaine*, Võru murdes *nulganaine*) oli vanemal ajal lapsevoodis olev naine, sünnitaja või äsja sünnitanu.

Nurganaine pidi ennast pärast sünnitust eriti hoidma, selleks tuli loobuda igasugusest raskest tööst. Oma tervise taastamiseks ja hoidmiseks teostati mitmesuguseid maagilisi toiminguid kurjade jõudude vastu. Nurganaise ase (*nurgavoodi*) oli enamasti toa kaugemas nurgas. 

## Viited
Priežlejas

**Priežlejas** (ka **Priežulejas** või **Zundagi**) on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonna Garkalne vallas. Küla asub valla loodeosas, merepinnast 5 meetri kõrgusel Riia ja Carnikava valla vahele jäävas metsaribas. Priežlejas jääb valla keskusest Berģist 11 ja Riia keskusest 17 kilomeetri kaugusele.

Küla moodustus 1950. aastatel ja 1960. aastate alguses. Ametlikult sai Priežlejas külaks 2003. aastal.

## Elanike arv


* 27 (2000)
* 38 (2007)
* 39 (2011)

* 44 (2021)
* 55 (2025)


## Viited
Suži (Garkalne piirkond)

**Suži** on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonna  Garkalne vallas. Küla asub Riia linna kirdepiiril,  merepinnast 1 meetri kõrgusel. Suži jääb valla keskusest Berģist 5,6 ja Riia keskusest 17 kilomeetri kaugusele.

Küla moodustus 1980. aastatel. Toona eraldati Sužis paikneva Nõukogude armee sõjaväebaasi teenindavale personalile, sõjaväelastele ja nende peredele 480 suvilakrunti. Kuigi sealsed maad olid madalad ja soised, hakati selle piirkonna kõrgemasse lõunaossa XX sajandi lõpus ja XXI sajandi algusaastatel siiski ka elumaju rajama.

## Elanike arv


* 5 (2000)
* 170 (2007)
* 270 (2011)

* 294 (2021)
* 400 (2025)


## Viited
Bukulti (Garkalne piirkond)

**Bukulti** on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonna Garkalne vallas. Küla asub Riia linna kirdepiiril, ulatudes Ādaži piirkonna piirini; merepinnast 4 meetri kõrgusel Lielais Baltezersi ja Jugla kanali läänekaldal. Bukulti jääb valla keskusest Berģist 3,4 ja Riia keskusest 15 kilomeetri kaugusele.

Bukultit on esmamainitud 1297. aastal seoses Ādaži ordulinnuse ehitamisega.

XX sajandi alguses oli Bukulti väike küla Jugla kanali kaldal, ülejäänud küla aladel olid talud ja Ādaži kihelkonna kirikuõpetaja majapidamine. Külas olid pood, postkontor ja telegraafijaam. 1950. ja 1960. aastatel hakati kanali äärde Riia elanike tarbeks korterelamuid rajama. 1986. aastal eraldati praeguse küla keskossa maad aianduskooperatiivide Baltezers ja Dārznieks-2 tarbeks, kokku eraldati seal 386 suvilakrunti. Juba 1990. aastatel hakati neile kruntidele aga suvilate asemel elamuid rajama.

Külas on Ādažu iela ja Bukulti bussipeatus.

## Elanike arv


* 143 (2006)
* 425 (2007)
* 676 (2011)

* 977 (2018)
* 1109 (2021)
* 1491 (2025)


## Viited
Priedkalne

**Priedkalne** on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonna Garkalne vallas. Küla asub Riia linna kirdepiiril, merepinnast 5 meetri kõrgusel Lielais Baltezersi lõunakaldal ja Jugla kanali idakaldal. Priedkalne jääb valla keskusest Berģist 2,4 ja Riia keskusest 14 kilomeetri kaugusele.

1990. aastateni asusid küla alal üksikud talud, pioneerilaager, velotrekk ja Priedkalne spordibaas. Esimesi eramuid hakati sinna ehitama juba 1980. aastate lõpus, ent ulatuslikum ehitustegevus leidis aset 1990. aastate keskpaigas.  

Külas elas Läti kirurg Viktors Kalnbērzs.

## Elanike arv


* 150 (1989)
* 117 (2000)
* 225 (2007)

* 263 (2011)
* 241 (2021)
* 317 (2025)


## Viited
Baltezers (Garkalne piirkond)

**Baltezers** on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonna Garkalne vallas. Küla asub merepinnast 6 meetri kõrgusel Lielais Baltezersi idakaldal, selle territooriumile jäävad ka Mazais Baltezersi kagukaldal olevad Alderi naabruses asuvad elamud. Baltezers jääb valla keskusest Berģist 3,8 ja Riia keskusest 15 kilomeetri kaugusele.

Külast läheb läbi maantee A1. Seal asuvad Mārsili, Sūkņu stacija, Mežsargsi ja Baltezera sanatorija bussipeatus. Külas on laste rehabilitatsioonihaigla Baltezers, tervisekeskus Baltezers ja võõrastemaja.

Baltezers tekkis esimese maailmasõja aastatel kui suvilapiirkond. Algul moodustas see ühise asula Ādaži piirkonnas asuva Baltezersi külaga, ent 1949. aastal hakkas neid eraldama külanõukogudevaheline piir.

Intensiivsem ehitustöö leidis seal aset 1950. ja 1960. aastatel, kui osa suvilate asemele rajati laste tuberkuloosisanatoorium, sellest edelas asuvale kõrgemale alale eraldati aga krundid eramutele.

## Elanike arv


* 516 (1970)
* 342 (1979)
* 306 (1989)
* 365 (2000)

* 397 (2007)
* 495 (2011)
* 649 (2021)
* 896 (2025)


## Vaata ka
*Baltezersi raudteepeatus

## Viited
Bujar Osmani

**Bujar Osmani** (makedoonia keeles *Бујар Османи*; sündinud 11. septembril 1979 Skopjes) on albaania rahvusest Põhja-Makedoonia arst ja poliitik. Ta oli aastatel 2008–2011 Makedoonia tervishoiuminister. 1. juunist 2017 kuni 31. augustini 2020 oli ta Põhja-Makedoonia asepeaminister euroopa asjades. Alates 31. augustist 2020 kuni 23. juunini 2024 oli ta Põhja-Makedoonia välisminister.

Ta lõpetas aastal 2004 Pühade Kirilluse ja Metoodiuse nimelise Skopje Ülikooli arstiteaduskonna.
Langstiņi

**Langstiņi** on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonna Garkalne vallas. Langstiņi asub valla keskosas merepinnast 11 meetri kõrgusel. Külla jääb Langstiņi järv. Langstiņi jääb valla keskusest Berģist 5,4 ja Riia keskusest 17 kilomeetri kaugusele.

Küla tekkis esimese maailmasõja eel suvilapiirkonnana Langstiņi järve lõuna- ja kagukaldale. Teise maailmasõja järel rajati järvest 700 meetrit lõunasse Nõukogude armee baas, kus paiknes õhujõudude sidejuhtimiskeskus. 1960. aastatel oli külas ligi 40 maja, seal asusid pood, lasteaed ja pioneerilaager. Asula hakkas kasvama XX sajandi lõpus ja XXI sajandi alguses, mil see kujunes prestiižikaks elamupiirkonnaks.

Külas on lasteaed ja kasarmute asemele rajatud spordisaal, seal asuvad Mediku iela, Krievupes iela ja Langstiņi bussipeatus.

## Elanike arv


* 332 (1970)
* 244 (1979)
* 313 (1989)
* 408 (2000)
* 572 (2006)

* 601 (2008)
* 742 (2011)
* 780 (2021)
* 898 (2025)


## Viited
Coghlan

**Coghlan** on küla Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Engcobo vallas.

2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Coghlani elanikest 100% mustanahalisi aafriklasi. Koosa keelt pidas emakeeleks 99,42% inimesi ja pedi keelt 0,58%.

## Viited
Valdezia

**Valdezia** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Vhembe ringkonnas Makhado vallas.

Valdezia on saanud nime 1875. aastal rajatud misjonijaama järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Valdezia elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,88%, värvilisi 0,08% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,04%. Tsonga keelt pidas emakeeleks 87,91%, venda keelt 10,23% ja inglise keelt 0,43%.

## Viited
Makstenieki

**Makstenieki** (ka **Krievupe**) on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonna Garkalne vallas. Küla asub valla keskosas merepinnast 7 meetri kõrgusel Krievupe jõe kaldal. Makstenieki jääb valla keskusest Berģist 10 ja Riia keskusest 21 kilomeetri kaugusele.

Makstenieki tekkis 1980. aastatel, mil sinna rajati Krievupe suvilakooperatiiv.

Külast põhjas maantee A2 ääres asub Makstenieki bussipeatus.

## Elanike arv


* 41 (2000)
* 225 (2007)
* 105 (2011)

* 136 (2021)
* 178 (2025)


## Viited
Nafta- ja gaasiuuringud

**Nafta- ja gaasiuuringud** (ka nafta- ja gaasirakendusuuringud, süsivesinikeuuringud) on rakendusuuringud, mille peamine eesmärk on settebasseini või selle osa süsivesinikupotentsiaali hindamine nii kvalitatiivselt (süsivesinike tekke tõenäosus, lõksude tüüp jne) kui ka kvantitatiivselt (avastamata varude maht).

Selleks määratletakse süsivesinike kandesüsteem, asetades see evolutsioonilisse raamistikku nii ajas kui ruumis, alates geoloogilise aja algusest kuni tänapäevani. Selleks kasutatakse:
* selliste teadusdistsipliinide nagu geokeemia, sedimentoloogia, stratigraafia ja struktuurigeoloogia integreerimist
* spetsiaalseid mõõdistamisvahendeid teabe kogumiseks maapinnalt ja/või raskesti ligipääsetavatelt aladelt (kõrb, metsad jne);
* keerukaid arvutitehnikad protsessi haldamiseks ja kogutud suurandmete tõlgendamiseks ning tegelikku olukorda simuleerivate mudelite loomiseks
* geofüüsikalisi uuringud kaudse metoodikana ning koos geoloogiaga süsivesinike akumuleerumiseks potentsiaalselt soodsate settebasseinide tunnuste tuvastamiseks ja lokaliseerimiseks.
Uuringute algfaasis, st kui nimetatud meetodite tehnilisi andmeid pole veel saadud, saavad naftaettevõtted kasutada uuringuid, analüüse või andmebaase, mis on kättesaadavad uurimisinstituutides, ülikoolides, geoloogiaettevõtetes ja -uuringutes, eraettevõtetes või nende riikide arhiivides, kus nad tegutsevad, et saada esialgne ülevaade konkreetse geograafilise piirkonna süsivesinikupotentsiaalist.

Andmetele juurde pääsemiseks on mitmeid võimalusi; mõnel juhul on need üldkasutatavad ja vabalt kättesaadavad, mõnel juhul saab neid osta. Teine laialt omaksvõetud lahendus on konkreetsete andmebaaside loomisele suunatud projektide rahastamine.

Naftauurimine hõlmab selliseid põhitegureid nagu kogutud andmete usaldusväärsus, nende kättesaadavus, mitmekesisus ja üksikasjalikkus.

## Vaata ka

* Nafta- ja maagaasitööstus 
* Maateaduste mõisteid.
Mereroheline

**Mereroheline** on sinise ja rohelise vahel paiknev värvitoon, mere värvi sinakasroheline, see võib olla nii küllastatud värvus kui ka hallika nüansiga.

Kasutatakse moesõnavaras ja sisekujunduse kontekstis rõiva- ja kodutekstiilide, sisustusesemete ning dekoori kirjeldamiseks.

## Pildid

Ocean surface waves - panoramio (1345).jpg|Ookeani lained
Sea water Virgo.jpg|Merevesi laeva pardalt nähtuna
Melbourne (AU), St Kilda Beach -- 2019 -- 1592.jpg|St Kilda rand Melbourne'is, 2019
Bottle from Iran, 17th century, glazed stone-paste, Honolulu Academy of Arts.JPG|Mererohelise glasuuriga kivikeraamika Iraanist 17. sajandist. Honolulu Academy of Arts
Ulrichsberg Heimathaus - Flaschen 1.jpg|19. sajandi klaaspudelid mererohelisest klaasist
DR 1921 MiNr0160 pmBerlin B002.jpg|1921. aasta Saksamaa postmark
Vaas Largo (W J Rozendaal, 1930-31), Kristalunie Maastricht.jpg|Klaasvaas Largo (W. J. Rozendaal, 1930–1931)


## Värviõpetuses
Mereroheline värvinimena leidub juba Isaac Newtoni Cambridge'i optikaloengutes "De Colorum Origine" (1772) - sinise jaoks kasutas ta kreeka algupäraga sõna *cyaneus* ning eraldi nimetusi üleminekutoonide jaoks: rohelise suunas sõna *thalassinus* 'merevärvi' ja violetse suunas *indicus*.

Ostwaldi värvisüsteemis on mereroheline (*Seegrün*), külm keskmise tumedusega roheline, üks kaheksast põhivärvist, selle komplementaarvärvus on roosakas karmiinpunane.

## Variatsioonid
Loodusteadlaste ja linnuvaatlejate tarbeks koostatud värviõpik, 1886. aastal ilmunud "A nomenclature of colors for naturalists..." soovitab mererohelist (*Sea green*) segada kroomhüdroksiidrohelisest ja Preisi sinisest, saadud toon on sügav sinakasroheline.

J. L. Kingi värvisegamise õpik aastast 1923 soovitab mererohelist (*Sea Green*) segada valgest värvist, Preisi sinisest ja naturaalsest sieenast ning halli mererohelist (*Sea Green neutral*) murdes Preisi sinist helepunasega; sinise ja rohelise segamise korral soovitab ta võtta ühe osa sinise kohta kolm osa rohelist.

ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteemi värvinimede käsiraamat "Color: universal language and dictionary of names" loeb mererohelist (*Sea Green*) keskmiseks roheliseks või keskmiseks sinakasroheliseks, mereveerohelist (*Sea Water Green*) aga keskmiseks soojaks roheliseks (*Moderate Yellow Green*).

Veebivärv *Sea Green* on keskmise tumedusega roheline, veebivärv *Light Sea Green* on türkiissinise poole kalduv heledam rohekas toon (ligikaudu lõunameresinine).

## Vaata ka
* lõunameresinine
* mündiroheline
* pardisinine
* viridiaanroheline

## Viited
Skuķīši

**Skuķīši** (ka **VEF Ozoli**) on küla (*ciems*) Lätis  Ropaži piirkonna  Garkalne vallas. Küla asub valla kaguosas merepinnast 14 meetri kõrgusel Tumšupe jõe kaldal. Skuķīši jääb valla keskusest Berģist 16 ja Riia keskusest 28 kilomeetri kaugusele.

Makstenieki tekkis 1980. aastatel, mil sinna rajati VEF Ozoli nimeline aianduskooperatiiv. Küla territooriumile jääb ka osa endisest Nõukogude armee sõjaväebaasist. Küla idaosas asub Tumšupe jõel Skuķīši tiik.

Külas asuvad Skuķīši ja D.B. Ozoli bussipeatus.

## Elanike arv


* 36 (2000)
* 107 (2007)
* 159 (2011)

* 240 (2021)
* 348 (2025)


## Viited
Nafta- ja gaasimaardla

**Nafta- ja gaasimaardla** on maa-alune litoloogiline moodustis, millel on vedeliku hoidmiseks ja edasiandmiseks piisav poorsus ja läbilaskvus. Settekivimid on kõige tavalisemad maardla kivimid, kuna neil on suurem poorsus ja läbilaskvus kui enamikul tard- ja moondekivimitel ning need moodustuvad temperatuuritingimustes, milles süsivesinikud alles jäävad. Reservuaar on naftasüsteemi kriitiline komponent.

**Nafta- ja gaasiväljad**

Nafta- ja gaasiväljad on maapinna alune süsivesinike kogunemine, kogum või rühm basseine. Nafta-, gaasiväli koosneb maardlast, mis püüab kinni süsivesinikke ja on kaetud mitteläbilaskva, tihendava kivimiga.

## Vaata ka
*South Pars/North Dome
Laliki

**Laliki** on küla Poolas Sileesia vojevoodkonnas Żywieci maakonnas Milówka vallas. Laliki asub Slovakkia piirist umbes 4 km kaugusel.

## Viited
Nafta- ja gaasikaev

**Nafta- ja gaasikaev** on mõiste kaevu kohta, mida puuritakse või mis on maapinnalt või merepõhjast puuritud, et toota naftat ja gaasi. Tavaliselt toodetakse paralleelselt naftaga ka naftagaasi. Kaevu, mis on ette nähtud peamiselt või ainult gaasi tootmiseks, nimetatakse gaasikaevuks.

**Kaevu puurimine ja valmimine**

**Kaevu liigid**

Nafta- ja gaasikaevusid saab liigitada eesmärgi järgi:
* Tootmiskaevudes toodetakse gaasi või naftat.
* Hindamiskaevudes määratakse kindlaks nafta- ja gaasimaardla akumulatsiooni omadused.
* Uurimiskaevudes uuritakse uut naftat ja gaasi.
* Otsingukaevude abil uuritakse piirkondi, mis pole teadaolevate gaasi- või naftaväljade läheduses.
* Madalad kaevud on kivimi omaduste kohta teabe hankimiseks või geotehniliste uuringute läbiviimiseks.
The Tortoise and the Hare

**"The Tortoise And The Hare"** on 1935. aastal valminud Walt Disney lühijoonisfilm sarjast "Silly Symphony".
Upesciems

**Upesciems** (ka **Berģi** või **Atvari**) on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonna Garkalne vallas. Küla asub valla lõunaosas merepinnast 5 meetri kõrgusel maantee A4 ja Lielā Jugla jõe vahel. Upesciems jääb valla keskusest Berģist 5 ja Riia keskusest 18 kilomeetri kaugusele.

Küla on tekkinud endise Berģi mõisa (*Bergshof*) keskuse juurde. 1922. aastal kolis mõisa häärberisse 1870. aastal asutatud Berģi kool. 1960. aastatel hakati kooli juurde rajama kalakasvatusmajandi *Upesciems* keskasulat. Külale on allutatud ka mitmed endistest suvilakooperatiividest tekkinud asundused, nagu Dumbrāji, Padebeši, Silezers ja Ziemeļnieki. Külas on autosporditrass, puhkepaik, raamatukogu ning Berģi muusika- ja kunstikool.

Külas asuvad Šoseja, Apvedceļši, Lapsukalni, Ziemeļnieki ja Upesciemsi bussipeatus.

Upesciemsis kasvavad  kaks tamme, kaks läänepärna ja üks mänd on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 360 (1970)
* 391 (1979)
* 358 (1989)
* 511 (2000)
* 814 (2006)

* 1116 (2011)
* 1209 (2015)
* 1196 (2021)
* 1372 (2025)


## Viited
Toby Tortoise Returns

**"Toby Tortoise Returns"** on 1936. aastal valminud Walt Disney joonisfilm sarjas "Silly Symphony". 

Film on järg 1935. aasta filmile "The Tortoise and the Hare". Filmi sisu keskendub poksimatšile ja selles esinevad ka tegelased teistest Disney joonisfilmidest. Filmi pikkus on 7 minutit.
Juri Kovaltšuk

**Juri Kovaltšuk** (*Ю́рий Валенти́нович Ковальчу́к,* sündinud 25. juulil 1951) on Venemaa miljardär, keda on nimetatud Venemaa presidendi Vladimir Putini "isiklikuks pankuriks", Rossija Banki juhatuse esimees ja suurim aktsionär.

## Elukäik ja tegevus
Sündis Leningradis (praegune Peterburi) ukraina päritolu ajaloolase Valentin Kovaltšuki (1916–2013) peres. 1974 lõpetas Leningradi Riikliku Ülikooli füüsikateaduskonna, füüsika-matemaatika doktor (1985). 
1987–1991 NSVL Teaduste Akadeemia A. Joffe nimelise Tehnilise Füüsika Instituudi direktori esimene asetäitja. Alates 1991. aasta veebruarist - Peterburi ühisettevõtete assotsiatsiooni juhatuse aseesimees (asepresident). 1991. aastal sai temast kõrgtehnoloogiate arenduskeskuse president. 

1990. aastatel lähenes Vladimir Putinile, kellega koos asutas 1996. aastal Karjala maakitsusel Priozerski rajoonis suvilakooperatiivi Ozero. 

Alates 2000. aasta novembrist Peterburi sihtasutuse Loode-Euroopa strateegiliste uuringute keskus juhatuse esimees; juunist 2005 kuni juunini 2012 - Bank Rossija direktorite nõukogu esimees. 

2008. aastal loodi Kovaltšuki osavõtul meediakontsern NMG, kuhu kuuluvad REN TV, Esimene kanal, Viies kanal, Izvestija jmt. 

20. märtsil 2014 kehtestati Kovaltšukile, kui Venemaa poolt Krimmi annekteerimist toetanud isikule USA finants- ja viisasanktsioonid. USA rahandusministeeriumi esindaja mainis, et Kovaltšuk on Putini "siseringis" ja on tema "isiklik kassapidaja". Sanktsioonide alla kuulus ka Kovaltšuki kontrollitav pank Rossija, saades ainsaks juriidiliseks isikuks, kes on sanktsioonide loetelus selgelt nimetatud. 

2015. aastal moodustasid Kovaltšuki NMG ja USA telekanal Discovery meediagrupi National Alliance, millest NMG-le kuulub 80%. Samal aastal omandas Kovaltšuk õigused Ted Turneri Venemaa varadele, sealhulgas CNN-i venekeelsele versioonile, Cartoon Networkile ja Boomerangile. Müügi põhjus põhines Venemaa meediaomandiseadusel, mis piirab välismaalaste omandit Venemaa meedias. National Alliance'ile kuulub 11 Ameerika teleringhäälingu Discovery telekanalit (sh Discovery Channel, TLC, Animal Planet ja Eurosport), 12 Viasati telekanalite venekeelset versiooni ja 3 Turneri grupi telekanalit. 

Kovaltšuk on olulisim investor Venemaa poolt okupeeritud Krimmis.

Tema poeg Boris Kovaltšuk on Venemaa monopoolse elektrienergia eksport-import ettevõtte Inter RAO juhatuse esimees.

## Viited
Jääsinine

**Jääsinine** on sinise ja rohelise vahel asuv värvitoon, enamasti heledam rohekassinine, mis sarnaneb läbi paksu jääpanga kumava valguse värvusega. Mõistet on kasutatud türkiissinise sünonüümina. Teise definitsiooni järgi on jääsinine külm helesinine.

Jääsinine (*Eisblau*) on Ostwaldi värvisüsteemis üks kaheksast põhivärvusest, selle komplementaarvärvus on oranž.

Värvi nimetust on kasutatud silmavärvuse iseloomustamiseks, ja pigem negatiivses seoses.

## Pildid

Packrafting at Spencer Glacier. Chugach National Forest, Alaska.jpg|Liustik Spencer Glacier Alaskal
IceCave247.jpg|Jääkoobas
Ice Block (6836610330).jpg|Jääskulptuuri tegemine jääpangast


## Variatsioonid
ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteemi värvinimede käsiraamatus "Color: universal language and dictionary of names" puudub jääsinine (*Ice Blue*), kuid jääroheline (*Ice Green*) võib olla kas väga hele roheline , väga kahvatu roheline  või väga hele sinakasroheline  ; värv *Iceland blue* on väga kahvatu sinine  .

RAL Design värvikaardi toon 280 50 10 *Eisblaugrau* on jahe sinakashall  , toon 200 60 25 *Kühlboxeistürkis* on türkiissinine  .

Eesti ajaloolise arhitektuuri jaoks soovitatud voodrilaudade värvivalikus (Becker Acroma värvid) on jääsinine (NCS COLOR S 1005-R90B9) väga hele hallikassinine  .

Veebivärv *Ice Blue* on kahvatu helesinine   (heledam variant RGB-sekundaarvärvist *[[Cyan]]*), veebivärv *Ice Cold* on hele rohekassinine  .

### ''Bleu givré''
Prantsuse keeles esinev värvinimetus *bleu givré* (sõnast *givre* – 'härmatis'), mida kasutatakse moesõnavaras tekstiilide värvuse iseloomustamiseks, tähistab värvitoonide vahemikku, mis sarnaneb suures osas Ostwaldi jääsinisega  .

Kunstitarvete tootja Cansoni Mi-Teintes seeria pastellpaberi värvitoon 118 *givré* on violetjashall .

## Vaata ka
* Lõunameresinine
* Türkiissinine
* Akvamariinsinine
* Pardisinine

## Viited
Elu on unenägu

**"Elu on unenägu"** ehk **"La vida es sueño"** on 1635. aastal avaldatud hispaaniakeelne näidend, mille autor oli Pedro Calderón de la Barca. Näidend keskendub vaba tahte ja saatuse konfliktile ning see on üks tuntumaid teatriteoseid Hispaania kuldajast ja de la Barca kuulsaim näidend.

See jutustab loo väljamõeldud Poola printsist Segismundost, kelle on tema kuningast isa Basilio sulgenud vangitorni, sest ettekuulutus ennustas, et prints toob hävingu riigile ja surma kuningale. Nõnda tõuseb teemadena esile ka unenägude ja reaalsuse vaheline seos ning isa ja poja vaheline konflikt.

Briti päevaleht The Independent on nimetanud selle maailma ajaloo 40 olulisema näidendi sekka.

Sellest on valinud mitmeid adaptatsioone. Näiteks Raúl Ruiz tegi selle põhjal 1987. aastal filmi ning Lewis Spratlan komponeeris selle põhjal ooperi, mis esietendus 2010. aastal.

## Viited
Muusikasotsioloogia

**Muusikasotsioloogia** on muusikateadust ja sotsioloogiat ühendav distsipliin, mis uurib muusika rolli ühiskonnas, inimestevahelises suhtluses ja sotsiaalsetes struktuurides.

## Ajalugu
Kuigi huvi muusika ja ühiskonna seoste üle ulatub tagasi antiikaega, algas muusikasotsioloogia kui teadusharu areng 19. sajandil. Prantsuse filosoof ja sotsioloogilise distsipliini rajaja Auguste Comte on nimetanud muusikat sotsiaalseimaks kõigist kunstivaldkondadest. Esimesed sotsioloogia suurkujud, näiteks Herbert Spencer, Georg Simmel ja Max Weber, kirjutasid kõik muuhulgas ka muusikast. Seega oli muusikasotsioloogia sünd otseses seoses sotsioloogia kui teadusharu väljakujunemisega.

Varane muusikasotsioloogia tegeles eelkõige lääne kunstmuusikaga, suuresti tänu selle privilegeeritud positsioonile akadeemilises maailmas. Eriti tugevalt kinnistus see positsioon filosoofi ja muusikateadlase Theodor Adorno töödes, kelle silmis levimuusika oli kultuuritööstuse masstoodangu vili, mis mõjutas inimesi pelgalt läbi standardiseeritud ja korduvate elementide. Tema arvates pidi muusikasotsioloogia ülesanne olema esteetiliste hinnangute andmine.

1950.–1960. aastate ühiskondlikud ja kultuurilised muutused tõid uuendusi ka teaduses. 1955. aastal asutati Ameerika Ühendriikides etnomusikoloogia ühing Society of Ethnomusicology, kelle huviks ja eesmärgiks sai traditsioonilise muusika toomine akadeemilisse maailma. 1970. aastatel alustas tööd juba uus põlvkond teadlasi, kes huvitus ka rokk- ja popmuusikauuringutest. Muusikasotsioloogia kui teadusharu laienes väga kiiresti ning piirid sotsioloogia, sotsiaalse antropoloogia, etnomusikoloogia, kultuuriuuringute ja soouuringute vahel hägustusid üha enam. Nii kujunes sellest välja küllaltki interdistsiplinaarne teadusharu.

## Eesti muusikasotsiolooge
Hannaliisa Uusma on õppinud sotsioloogiat Tallinna Ülikoolis ning kaitsnud seal magistrikraadi feminiinsuse konstrueerimisest Eesti popmuusikas. 2012. aastast tegi ta teadustööd ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia doktorandina. Ta on tegutsenud ansamblites HU? ja HUNT ning on üks Triigi Filharmoonia asutajaid. Ta on töötanud Sotsiaalkindlustusameti ohvriabi ja ennetusteenuste osakonnas projektijuhina. 2023. aastast töötab Uusma President Kaljulaidi Fondi lähisuhtevägivallaennetuse suuna juhina.

Sofia Joons on Rootsi päritolu väliseestlasest muusikasotsioloog. Ta on omandanud magistrikraadi sotsioloogia erialal Tallinna Ülikooli Eesti Humanitaarinstituudis ning õppinud pärimusmuusikat Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias. Joons tegutseb pärimusmuusika vallas ning on juhtinud Eesti Pärimusmuusika Keskuse August Pulsti õpistut. Ta on ka ansambli Naised Köögis liige.

## Viited

## Kirjandus
* Adorno, Theodor W. Introduction to the sociology of music. New York: Continuum. 1988.
* Allaste, Airi-Alina (toim.). Subkultuurid. Elustiilide uurimused. Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus. 2013.
* Devine, Kyle Ross & Shepherd, John (toim.). The Routledge Reader on the Sociology of Music. New York: Routledge. 2015.
Garci Lasso de la Vega

**Garci Lasso de la Vega** (sündis aastate 1498–1503 vahemikus Toledos ja suri 14. oktoobril 1536 Nice'i linnas Savoia hertsogkonnas), tuntud ka kui **Garcilaso de la Vega**, oli Hispaania luuletaja ja sõdur. Ta aitas tuua Hispaaniasse Itaalia renessanssluule vorme, tehnikaid ja teemasid.

Tema luuletused avaldas 1543. aastal Juan Boscán Almogáver.
Vanapark

**Vanapark** on park Pärnus. See rajati 1831. aastal ja on Pärnu linna vanim park.

Tänapäeval asuvad pargis laste mänguväljak ja Vanapargi monument.

Park on võetud looduskaitse alla.

## Ajalugu
Vanapark rajati 1831. aastal, kui hakati väljapoole linnamüüri haljastust istutama. Kuna pargi rajamist organiseeris bürgermeister Goldmann, siis hakati seda nimetama Goldmanni pargiks. See oli esimene Pärnu park, mis oli mõeldud üldiseks kasutamiseks.

Goldmanni parki ehitati Badesalon, kus sai mängida ajaviitemänge, piljardit, lugeda ajakirjandust. Samas asus kõlakoda, kus nädalalõppudel mängis orkester. Seal esinesid nii kohalikud kui ka külalisesinejad ja kunstnikud. Paik kujunes suvekülaliste kogunemis- ja lõbustuskohaks.

Hiljem, kui Pärnu linna rajati ka teisi parke, siis hakati parki kutsuma Vanapargiks.

20. sajandi teisel poolel parki korrastati: sinna veeti juurde pinnast, külvati muru ja istutati puid-põõsaid. Kõnniteed kaeti mustkattega. Badesaloni asemele rajati laste mänguväljak kiikede ja liivakastiga.

## Viited


## Välislingid
* Pärnu täna: Aleksandri tänav ja Vana park – Pärnu Postimees
* Linna vanim park – Pärnu Postimees
Leheroheline (värvus)

**Leheroheline** on üks rohelistest värvitoonidest, enamasti soojatooniline ja küllastatud heledam kuni keskmine lehtede värvi roheline värvus.

Värvinimetust kasutatakse sageli lõngade, aga ka muude materjalide värvuse kirjeldamisel.

Ostwaldi värvisüsteemis on hele ja kollakas leheroheline (*Laubgrün*) üks kaheksast põhivärvist, selle komplementaarvärvus on kannikeselilla (*Veil*).

## Pildid

Betula pubescens.JPG|Sookask (*Betula pubescens*)
Ivy (3497098343).jpg|Luuderohi (*Hedera helix*)
Akademski park u Beogradu (3).jpg|Pärnavõra lehtede ja õitega
Salix alba leaves.jpg|Hõberemmelgas (*Salix alba*)
Върби (Salix alba).jpg|Pajud


## Variatsioonid
Pantone värvitoon 16-0237 *Foliage* on soojatooniline roheline värvus  , tumedam ja pehmema tooniga kui Ostwaldi *Laubgrün*, Pantone  18-6018 *Foliage Green* on tumedam jahe roheline  ; Pantone värvitoon *Leaf Green* on hele soe veidi pastelne roheline värvus  .

RAL Classic värvikaardi toon 6002 *Laubgrün* on pudelrohelisega sarnanev tugev tumeroheline värvus  .

## Viited
Amatnieki

**Amatnieki** on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonna  Garkalne vallas. Küla asub valla lõunaosas merepinnast 5 meetri kõrgusel  maantee A4 ja Mazā Jugla jõe vahel. Amatnieki jääb valla keskusest Berģist 6,6 ja Riia keskusest 17 kilomeetri kaugusele.

Küla moodustati aastal 2003 veel hoonestamata põldudele. Sealse ala arendamiseks loodi kaks kinnisvaraprojekti - esimene neist Mazā Jugla luhale, teine kõrgemale maale, kus kasvas männik.

Külas asub Amatnieki bussipeatus.

Amatniekis kasvavad Meļķerti tamm, Meļķerti mänd ja veel kaks mändi on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 5 (2000)
* 64 (2006)
* 99 (2008)

* 179 (2011)
* 220 (2021)
* 270 (2025)


## Viited
Sunīši (Garkalne piirkond)

**Sunīši** on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonna  Garkalne vallas. Küla asub valla lõunaosas merepinnast 8 meetri kõrgusel Sunīši järve kaldal, maantee A4 ja Lielā Jugla jõe vahel. Sunīši jääb valla keskusest Berģist 10 ja Riia keskusest 21 kilomeetri kaugusele.

Küla hakkas arenema aastal 2002, mil müüki pandi 70 Sunīši järve kaldal metsas asunud krunti. Küla kujunes järve ümber, selle keskus asub järve idakaldal.

Sunīši keskaegne kalmistu on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. Looduskaitse all on külas kasvav mänd ümbermõõduga 2,73 m.

Külas asuvad Mucenieki, Ferrum Agro ja Sunīši bussipeatus. 

## Elanike arv


* 50 (2000)
* 355 (2007)
* 596 (2011)

* 809 (2021)
* 1109 (2025)


## Viited
Arūnas Dulkys

**Arūnas Dulkys** (sündinud 28. oktoobril 1972 Šilutes) on Leedu majandusteadlane. Ta oli 7. detsembrist 2020 kuni 5. augustini 2024 Leedu tervishoiuminister.

Ta lõpetas aastal 1990 Raseiniais keskkooli ja aastal 1995 Vilniuse Ülikooli majandusteaduskonna.

Ta oli 7. detsembrist 2020 kuni 5. augustini 2024 Leedu tervishoiuminister Ingrida Šimonytė valitsuses.

## Isiklikku
Ta on abielus Dalia Dulkienėga ja neil on kolm tütart.
Carmely Reiska

**Carmely Reiska** (sündinud 8. augustil 2002 Tallinnas) on Eesti iluvõimleja, kes aastatel 2018–2021 kuulus Eesti iluvõimlemise rühmkava koondvõistkonda.

## Haridus
Carmely Reiska on õppinud Kadrioru Saksa Gümnaasiumis. Ta õpib Carmely Konstanzi ülikoolis (University of Konstanz) bakalaureuseõppes informaatikat.
## Sportlastee
Aastatel 2016–2017 kuulus ta Eesti juunioride iluvõimlemise rühmkava koondvõistkonda ning 2017. aasta lõpust kuni 2021. aasta detsembrini treenis ta Eesti iluvõimlemise rühmkava rahvuskoondises. 

Carmely Reiska on võistkonna koosseisus olnud Euroopa meistrivõistluste finalist 2017. aastal Budapestis (Ungari), 2018. aastal Guadalajaras (Hispaania) ja 2020. aastal Kiievis (Ukraina) ning esimene eestlaste Euroopa meistrivõistluste pronksmedalist viie palli kava finaalvõistlusel (Kiiev 2020). Carmely on osalenud 2019. aastal Minskis (Valgevene) toimunud Euroopa mängudel, kus ta saavutas oma rühmaga kokkuvõttes 7. koha, ja võistelnud kahel maailmameistrivõistlustel (2018 Sofia, Bulgaaria ja 2021 Kitakyushu, Jaapan), saavutades mõlemal võistluses 13. koha.

Ta on ka 2018. aasta Grand-Prix Holon (Iisrael) hõbemedalist kolme palli ja kahe hüpitsa kava finaalis ning pronksmedalist viie rõnga kava finaalis, 2019. aasta Grand-Prix Thiais ja 2021. aasta Grand-Prix Moskva pronksmedalist viie palli kava finaalis.

Carmely Reiska on kahekordne Eesti iluvõimlemise rühmkavade meister (2016 ja 2017).
Berģi (Garkalne piirkond)

**Berģi** on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonna  Garkalne vallas. Küla asub Riia piiril ja jääb valla keskusest Berģist 3 ning Riia keskusest 14 kilomeetri kaugusele.

Külas asub Autoservissi bussipeatus, enamik küla teenindavatest peatustest jäävad aga Riia linna aladele, asudes kahe asula piiriks oleval Riia tänaval (Upesciema iela). 

Külas asub üks neljast Riia linna piiritähisest, mis on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Looduskaitse all on külas kasvav mänd ümbermõõduga 2,56 m.

## Elanike arv


* 117 (1970)
* 162 (1979)
* 322 (1989)
* 587 (2000)

* 800 (2006)
* 1130 (2011)
* 1306 (2021)
* 1544 (2025)


## Viited
Kamesznica

**Kamesznica** on küla Poolas Sileesia vojevoodkonnas Żywieci maakonnas Milówka vallas. Kamesznica asub Slovakkia piirist 7,5 km kaugusel.

## Viited
Szare

**Szare** on küla Poolas Sileesia vojevoodkonnas Żywieci maakonnas Milówka vallas. Szare asub Slovakkia piirist ligi 8 km ja Tšehhi piirist umbes 13 km kaugusel.

## Viited
Istebna

**Istebna** on küla Poolas Sileesia vojevoodkonnas Cieszyni maakonnas, Istebna valla halduskeskus. Istebna asub Tšehhi piirist 3 km kaugusel ja Slovakkia piirist ligi 5,5 km kaugusel.

Istebna on turismisihtpunkt ja talispordikeskus.

## Viited
Koniaków

**Koniaków** (saksa keeles *Koniakau*) on küla Poolas Sileesia vojevoodkonnas Cieszyni maakonnas Istebna vallas. Koniaków asub Slovakkia piirist 3,5 km ja Tšehhi piirist 6,5 km kaugusel.

Koniaków asub merepinnast ligikaudu 750 meetri kõrgusel. Küla on turismisihtpunkt ja puhkekeskus. Koniakówis on soodsad tingimused talispordiks (lumikate püsib umbes 100 päeva aastas) ja mägimatkamiseks. Koniaków on kuulus pitsikudumise, tikkimise ja kunstilise kudumise keskus. Külas on säilinud traditsioonilised rahvarõivad ja palju rahvakombeid. Tegutseb piirkondlik laulu- ja tantsuansambel "Koniaków".

## Viited
Deng Xiaopingi teooria

**Deng Xiaopingi teooria** (hiina lihtsustatud kirjas 邓小平理论, hiina traditsioonilises kirjas 鄧小平理論, pinyinis *Dèng Xiǎopíng Lǐlùn*) ehk **dengism** on Hiina Rahvavabariigi juhi Deng Xiaopingi loodud poliitiliste ja majanduslike teooriate seeria. Tema teooriad ei vastandu marksism-leninismile ega maoismile, vaid proovivad neid kohastada Hiina sotsiaalmajanduslikesse oludesse.

Deng pidas oluliseks ka Hiina avamist välismaailmale ja põhimõtet "üks riik, kaks süsteemi". Loosungiga "Otsige tõde faktidest" edendas ta riigis poliitilist ja majanduslikku pragmatismi.

## Vaata ka
*Kolm esindajat
*Teaduslik väljavaade arengule
*Tricle-down teooria
*Sotsialistlik turumajandus
*Produktiivsete jõudude teooria
*Revisionism (marksism)
*Hruštšovism
*Perestroika
*Xi Jinpingi idee
*Uus majanduspoliitika

## Viited

## Kirjandus
*Narayanan, Raviprasad. "The politics of reform in China: Deng, Jiang and Hu." Strategic Analysis 30.2 (2006): 329–353.
*Zhang, Wei-Wei. "Ideology and economic reform under Deng Xiaoping, 1978–1993" (Routledge, 1996).
Kristel Siitam-Nyiri

**Kristel Siitam-Nyiri** (sündinud 23. märtsil 1975) on Eesti jurist ja riigiametnik.

1997. aastal lõpetas Siitam-Nyiri Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

Siitam-Nyiri alustas prokurörina 1995. aastal Pärnu prokuratuuris. 1997–2004 töötas ta Tallinna prokuratuuris majanduskuritegude osakonda juhtiva prokurörina ning aastatel 2004–2011 Põhja ringkonnaprokuratuuri majandus- ja korruptsioonikuritegude osakonna juhina (vanemprokurör).

2011–2020 oli ta Justiitsministeeriumi kriminaalpoliitika asekantsler. 2020. aasta juuli lõpus nimetati ta Euroopa Prokuratuuri prokuröriks.

2005. aastal nimetas Vabariigi Valitsus ta Estonia parvlaeva uppumise uurimise komisjoni liikmeks. Aasta möödudes asendati ta kahe teise ametnikuga.

2019. aastal nimetas Vabariigi Valitsus ta kolmeks aastaks ametnikueetika nõukogu liikmeks. Keskvalitsus vabastas ta aasta hiljem nõukogu koosseisust.

## Viited

´