open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Venemaa näljahädad

**[[Nälg]]a** on **[[Venemaa]]** ajaloos esinenud sageli. Nälga põhjustasid klimaatilised olud, eriti põud ja selle põhjustatud ikaldus, aga ka sõjad ja majanduslikud ümberkorraldused. Keskmiselt tekkis nälg iga 10–13 aasta järel ja ikaldus iga 5–7 aasta järel.

11.–16. sajandil olid suuremad näljahädad aastatel 1024, 1070, 1092, 1128, 1215, 1230–1231, 1279, 1309, 1332, 1422, 1442, 1512, 1553, 1557 ja 1570. 17. sajand algas suure näljaga 1601. ja 1602. aastal. Järgnesid näljahädad aastatel 1608, 1630 ja 1636. 1650. aastal põhjustas ikaldus mässu Pihkvas.

18. ja 19. sajandil näljahädade arv kasvas. 19. sajandi algusest 1854. aastani oli 35 ikalduseaastat. Ikalduste põhjustatud näljahädad tekkisid ka 1873, 1880 ja 1883. aastal. 1891–1892 oli näljahäda 16 kubermangus Venemaa Euroopa-osas. Samal ajal oli läänepoolsetes kubermangudes (Baltikumis, Ukrainas) ja Kaukaasias väga hea viljasaak. Nälja põhjustas võimude logistiline suutmatus viljavarudega ümber käia.

Gennadi Golubev ja Nikolai Dronin eristavad kolme tüüpi põuda: keskmine tüüp (mustmulla regioonis, Volga basseinis ja Põhja-Kaukaasias), lõuna tüüp (Volga ja Vjatka basseinis ning Uuralites) ja ida tüüp (stepi- ja metsastepi alad Lääne- ja Ida-Siberis). Nende järgi on 20. sajandi põua-aastad Venemaal olnud järgmised:
* Keskmine : 1920, 1924, 1936, 1946, 1972, 1979, 1981, 1984.
* Lõuna: 1901, 1906, 1921, 1939, 1948, 1951, 1957, 1975, 1995.
* Ida: 1911, 1931, 1963, 1965, 1991.

Nõukogude Liidus oli esimene suur nälg aastatel 1921–1923.

Teise suure näljahäda aastatel 1932–1933 (holodomor) põhjustas sundkollektiviseerimine, mil Ukrainas ja Lõuna-Venemaal suri nälga 5 kuni 10 miljonit inimest.

Viimane suurem näljahäda tekkis 1947. aastal pärast 1946. aasta põuda, mil nälga suri üle miljoni inimese.

Nälg pole Venemaalt kadunud ka tänapäeval. FAO andmetel nälgis aastatel 2000–2002 Venemaa elanikest 4% ehk 5,2 miljonit inimest.

## Viited
Legend peata ratsanikust

**"Legend peata ratsanikust"** (originaalpealkirjaga **"Sleepy Hollow"**) on 1999. aasta USA mängufilm.

1799. aastal saadetakse New Yorgi politseikonstaabel Ichabod Crane Hollandi osariigi Sleepy Hollow' alevikku, mida on vaevanud rida jõhkraid mõrvu: tapetud on jõukas isa ja poeg ning lesk. Vastuvõtjad saarelinnavanemad – jõukas Baltus Van Tassel; linnaarst Thomas Lancaster; Reverend Steenwyck; notar James Hardenbrook; ja kohtunik Samuel Philipse – Ichabod saab teada, et kohalikud usuvad, et tapja on Ameerika iseseisvussõjast pärit peata Hesseni palgasõduri surnud kummitus , kes sõidab musta ratsuga otsima oma kadunud pead.

## Süžee
Põhineb Washington Irvingu 1820. aasta lühijutustusel "The Legend of Sleepy Hollow".

## Osatäitjad
*Johnny Depp (konstaabel Ichabod Crane)
*Christina Ricci (Katrina Anne Van Tassel)
*Miranda Richardson (Lady Mary Van Tassel)
*Michael Gambon (Baltus Van Tassel)
*Christopher Walken (peata ratsanik)
*Richard Griffiths (magistraat Philipse)
*Casper Van Dien (Abraham Van Brunt)
*Marc Pickering (noor Masbath)
*Jeffrey Jones (reverend Steenwyck)
*Christopher Lee (bürgermeister)
*Ian McDiarmid (dr Thomas Lancaster)
*Michael Gough (notar James Hardenbrook)
*Lisa Marie (Ichabodi ema)
*Claire Skinner (ämmaemand Elizabeth Killian)
*Alun Armstrong (kõrgkonstaabel)
Selgroogsed

**Selgroogsed** ehk **vertebraadid** (*Vertebrata*) on keelikloomade hõimkonna suurim alamhõimkond. Nagu nimetuski viitab, on kõigil selgroogsetel selgroog, mis on ühenduses koljuga. Selgroog ümbritseb seljaaju. Selgroogseid on kirjeldatud üle 66 170 liigi. Eestis on umbes 500 liiki selgroogseid.

Laiemas tähenduses on selgroogsed kõik keelikloomad.

Tinglikult liigitatakse selgroogsed viide rühma: kalad, kahepaiksed, roomajad, linnud ja imetajad. Viimased neli rühma on klassid, kalad on aga parafüleetiline rühm, mis moodustades klaadi, kuhu kuuluvad ka tetrapoodid. Varasemates klassifikatsioonides oli kasutusel ka kalade klass, kuid tänapäeval seda ei tunnustata.

Kõikidele selgroogsetele on omane kõrgem närvisüsteem ja suletud vereringe. Selgroogsete keha jaotub selgmiseks ja kõhtmiseks pooleks, kus esimeses asub alati peaaju ja teises pooles süda.

## Taksonoomia ja klassifikatsioon
Klassifikatsioon Janvieri (1981, 1997), Shu *et al*. (2003) ja Bentoni (2004) järgi.

* Alamhõimkond selgroogsed (*Vertebrata*)
** (määratlemata rühm) *[[Hyperoartia]]* (silmud)
** Klass †Conodonta
** Alamklass †Pteraspidomorphi
** Klass †Thelodonti
** Klass †Anaspida
** Klass †Galeaspida
** Klass †Pituriaspida
** Klass †Osteostraci
** Infrahõimkond Lõugsuused (*Gnathostomata*) (lõuaga selgroogsed)
:::* Klass †Placodermi
:::* Klass Kõhrkalad (*Chondrichthyes*)
:::* Klass †Acanthodii
::* Ülemklass Luukalad (*Osteichthyes*)
:::* Klass Kiiruimsed (*Actinopterygii**)
:::* Klass [[Sagaruimsed]] (*Sarcopterygii*)
::::* Alamklass *Coelacanthimorpha*
::::* Alamklass *Dipnoi*
::::* Alamklass [[Tetrapodomorpha]] ([[neljajalgsed|neljajalgsete]] eellased)
::* Ülemklass [[Tetrapoodid]] (*Tetrapoda*) (nelja jäsemega selgroogsed)
::::* Klass [[Kahepaiksed]] (*Amphibia*)
:::* [[Klaad]] *Amniota*
::::* Klaad *Sauropsida* (roomajad ja linnud)
:::::* Klass [[Linnud]] (*Aves*)
:::::*Klass [[Roomajad]] (Reptilia)
::::* Klaad *Synapsida* (imetajatesarnased roomajad)
:::::* Klass [[Imetajad]] (*Mammalia*)

† = väljasurnud

== Selgroogsete evolutsioon ==

Tulid maismaale [[devon]]i ajastul, 380 miljonit aastat tagasi. Esimene teadaolev maismaal elav selgroogne, *Icthyosesta* oli [[kahepaikne]]. Selle fossiile on leitud [[Gröönimaa]]lt. Need amfiibid arenesid [[vihtuimsed|vihtuimsetest]] kaladest (*Rhipidistia''). Amfiibidest tekkisid omakorda reptiilid, kel tekkisid soomused, mis takistasid vee aurumist. Reptiilide munad olid kaetud kaitsva koorega, mis võimaldas poegi välja haududa ka maismaal. Vanim reptiilfossiil on leitud Kanadas, Nova Scotia's.

## Selgroogsed teadusuuringutes

Maailmas kasutatakse teadusuuringutel igal aastal vähemalt sadat miljonit selgroogset looma.

## Vaata ka
* keelikloomad
* selgrootud

## Viited
Suurendatud kolmkõla

**Suurendatud kolmkõla** on kolmkõla, mis koosneb kahest suurest tertsist:
*suur terts - akordi heli priimi ja tertsi vahel
*suur terts - akordi heli tertsi ja kvindi vahel
Priimi ja kvindi vahe on suurendatud kvint

## Suurendatud kolmkõlad heliridades
*Harmooniline mažoor - VI astmelt
*Harmooniline minoor - III astmelt

## Suurendatud kolmkõlad
Vähendatud kolmkõla

**Vähendatud kolmkõla** on kolmkõla, mis koosneb kahest väikesest tertsist:
*väike terts – akordi heli priimi ja tertsi vahel,
*väike terts – akordi heli tertsi ja kvindi vahel.

Priimi ja kvindi vahe on vähendatud kvint.

## Vähendatud kolmkõlad heliridades
*Loomulik mažoor ja harmooniline minoor – VII astmelt
*Harmooniline mažoor ja loomulik minoor – II astmelt

## Vähendatud kolmkõlad
Camille Pissarro

**Jacob Abraham Camille Pissarro** (10. juuli 1830 Charlotte Amalie (Saint Thomas, Neitsisaared) – 13. november 1903 Pariis) oli prantsuse impressionistlik maalikunstnik. 

Tema isa, kes oli pärit juudi perest Portugalist Bragançast, oli põgenenud lapsena koos vanematega Bordeaux'sse. Ema esivanemad olid hispaanlased ja Camille Pissarro sündis Dominikaani Vabariigis.

Huvi joonistamise vastu ilmnes juba koolieas. 12-aastaselt saadeti ta õppima Pariisi, kust tuli tagasi 1847. Tutvus taani kunstniku Fritz Melbyega, kellega koos reisis 1852 Venezuelasse. 1854 pöördus ta Saint Thomase saarele tagasi ja veenis isa, et too toetaks tema otsust kunstnikuks hakata. 1855 reisis ta Pariisi, kus sai Fritz Melbye venna Antoine Melbye ja Camille Corot' õpilaseks. Isa soovil õppis ka École des Beaux-Artsis, kuid tundis selle dogmadega vastuolu. 1859. aastal tutvus ta Académie Suisse'is, mis oli vaba maalikool, Claude Monet' ja Paul Cézanne'iga. 

1860. aastate keskel hakkas ta vabanema Corot' mõjust ja leidma oma stiili. 1863 sai kriitikutelt tunnustust, 1866 ja 1868 esines Pariisi Salongis, kus teda märkas Émile Zola. 1869 ja 1870 töötas koos sõprade Claude Monet' ja Pierre-Auguste Renoir'ga. 1870 põgenes Prantsuse-Preisi sõja eest Londonisse, paljud tema maalid hävitati Saksa sõdurite poolt. Töötas koos Cezanne'iga, 1873 saatis teda edu oksjonil. 1874 oli ta üks impressionistide näituse organisaatoreid ning korraldas nende näitusi ka edaspidi kuni 1882. aastani.

1880. aastate alguses Pissarro stiil muutus: ta hakkas huvituma värviõpetusest ja kasutama segamata värve, tema pintslilöök lühenes. See oli neoimpressionismi ja pointillismi eellooks. 1885. aastal tutvus ta Paul Signaci ja Georges Seurat'ga, kes arendasid tema laadi radikaalselt edasi.

1886 esines ta ühisnäitusel koos Signaci, Seurat' ja oma poja Lucien Pissarroga. Näitust saatis edu kriitikute seas, kuid mitte müügiedu. 1890. aastatel pöördus ta tagasi oma vana laadi juurde ja saavutas 1892 läbimurde. Elu viimasel kümnendil maalis Roueni, Dieppe ja Pariisi vaateid. Ta kujutas sageli Pariisi suuri bulvareid, näiteks Montmartre'i linnaosa omi. Tema kunstiline pärand on väga suur.

Eesti Kunstimuuseumi kogus asub üks Camille Pissarro signatuuriga maal – 1854. aastal valminud akvarell "Venetsueela maastik majadega".

## Viited
Tura jõgi

**Tura** (ka *Dolgaja*, vene *Тура* või *Долгая*) on jõgi Aasias. Algab Uuralite idanõlvult. Laskunud Lääne-Siberi madalikule, voolab valdavalt kakku. Suubub vasakult Tobolisse.

Pikkus 1030 km. Suuremad lisajõed on Tagil, Nitsa ja Põšma. Jõel on kolm veehoidlat. Tura on laevatatav 635 km kaugusel suudmest. Tura jõe jõgikonnas on umbes 1500 järve, mille kogupindala on 557 km2.

Jõe ääres asuvad Verhnjaja Tura, Nižnjaja Tura, Verhoturje, Turinsk ja Tjumen.
Obštši Sõrt

**Obštši Sõrt** (vene *Общий Сырт*; kasahhi *Жалпы Сырт*) on kõrgustik Venemaa Euroopa-osa kaguosas. Idas ulatub Lõuna-Uuralini. Pikkus umbes 500 km. Piki kõrgustikku kulgeb veelahe Volga ja Uurali jõgikondade vahel. Idaosas ulatub kõrgus üle 500 m.
Cleveland Eaton

**Cleveland Josephus Eaton II** (31. august 1939 Fairfield, Alabama osariik – 5. juuli 2020 Birmingham, Alabama osariik) oli USA džässmuusik ja kontrabassimängija. 

Ta mängis Ramsey Lewis`e trios ning hiljem ka ülituntud Count Basie orkestris. Tema emotsionaalne mängustiil tõi talle suure menukuse. Lisaks džässile mängis Cleveland Eaton veel ka *[[funk]]*`i.

## Vaata ka
* Count Basie

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Video: Count Basie - Kansas City 5 (kontrabassil C. Eaton)
Väheharjasussid

**Väheharjasussid** ehk **oligoheedid** (*Oligochaeta*) on rõngusside hõimkonda kuuluv alamklass.

Tuntuimad sellesse alamklassi kuuluvad organismid on vihmaussid. 

Väheharjasussid nagu teisedki rõngussid kuuluvad kõrgemate usside hulka: nad on kõige kõrgema arengutasemega ussid. Nende keha jaguneb kolme ossa: pea, lüliline kere ja anaalsagar. Niisugust keha selget liigendust madalama arengutasemega loomadel ei ole. 

Väheharjasussid on saanud nimetuse selle järgi, et nad näevad välja üsnagi nagu rõngusside teise suure alamklassi moodustavad hulkharjasussid, aga kui hulkharjasusside keha on tihedalt harjastega kaetud, siis väheharjasussidel on neid vähe ja mõnel liigil puuduvad nad täielikult.

Väheharjasusside suurus on väga erinev. Kõige pisemad mageveevormid on mikroskoopilised ja palja silmaga neid ei näegi, aga kõige suuremad troopikas elavad väheharjasussid on rohkem kui 2,5 m pikad. Enamasti on vees elavate väheharjasusside pikkus mõnest millimeetrist 15 sentimeetrini, mullavormidel 5 millimeetrist 40 sentimeetrini. 

Väheharjasusside, nagu hulkharjasussidegi kehaehituse tähtsaim iseärasus on keha lülideks ehk segmentideks jaotumine ehk metameeria, mis tähendab elundite korrapärast kordumist piki kehatelge. Segmente eraldavad üksteisest ristivaod. Kõige väiksem segmentide arv on 5–6, kõige suurem 500–600. Hulkharjasussidest eristab neid see, et väheharjasusside segmentidel ei ole kunagi jäsendeid ehk parapoode ehk paarilisi jätkeid. Neil võib olla üksnes 4 kimpu harjaseid ja sedagi mitte kõigil liikidel. 

Väheharjasussidele on iseloomulik kehapaksend ehk vöö (*clitellum*), mille eritistest moodustub munadega kookon.

Paljud loomad söövad väheharjasusse, sest see on puhas liha, ilma kondita. Väheharjasusse süüa on märksa kergem kui teisi loomi. Näiteks sõudiklane, kes sööb surusääse 2 mm pikkuse vastse ära 9 minuti jooksul ja 3 mm pikkuse vastse söömisele kulutab pool tundi, sööb 4 mm pikkuse väheharjasussi klaasliimuka ära kõigest 3,5 minutiga .

## Liigid
Maailmas on teada umbes 3000 liiki väheharjasusse, Eestist on neid leitud üle 100. Need arvud pole aga kaugeltki lõplikud, sest mõned väheharjasusside sugukonnad, näiteks valgeliimuklased (*Enchytraeidae*), on veel peaaegu uurimata. 

Senikirjeldatud liikidest enamik elab mullas, 600 elab magevees ning 200 on kohandunud eluga riimvees ja rannalähedases merevees. On selliseidki liike, kes suudavad elada nii vees kui veekogu kallastel. 

## Sugukondi
Siin on loetletud sugukondi, mille esindajaid leidub ka Eestis.
**Enchytraeidae* – valgeliimuklased
**Lumbricidae* – vihmauslased
**Lumbriculidae* – rabeliimuklased
**Naididae* – klaasliimuklased
**Tubificidae* – mudatuplased

## Viited
Heinrich Traun

**Heinrich Traun** (8. mai 1838 Hamburg – 10. september 1909 Hamburg) oli saksa tööstur ja poliitik.

1901–1908 oli ta Hamburgi senaator.
Presnja rajoon

**Presnja rajoon** ehk **Presnenski** on munitsipaalringkond Moskvas Keskhaldusringkonnas. Piirneb lõunas Moskva jõega.

Rajoonis on palju tehaseid ja vabrikuid. Seal asub ka Venemaa Föderatsiooni valitsuse hoone Valge maja, Moskva loomaaed, ITAR-TASS-i peahoone ja Vagankovo kalmistu. Rajoonis on ligi 900 elumaja.

## Viited

## Välislingid

* http://www.napresne.info/
Ingmar Kurg

**Ingmar Kurg** (sündinud 13. aprillil 1955) on eesti teoloog, vaimulik ja kirjastaja.

## Haridustee
Ingmar Kurg lõpetas 1973. aastal Rakvere 1. Keskkooli, seejärel õppis ta ühe aasta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas ja lõpetas 1980. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusinsenerina. 1980. aastal astus ta EELK Usuteaduse Instituuti ning 1999. aastal sai teoloogiamagistriks Columbia International University's Saksamaal. Aastal 2000 sai Kurest Tartu Ülikooli usuteaduskonna doktorant. Aastail 2005–2007 oli ta täiendõppes Tübingeni Eberhard Karli Ülikoolis Saksamaal. 2010. aastal sai ta Tartu Ülikoolis teoloogiadoktoriks, dissertatsiooni teema oli "Oikumeenilise evangelisatsiooni perspektiiv Euroopa kontekstis: missioloogiline ja religioonisotsioloogiline uurimus".

## Töökäik
* Lektor Tartu Teoloogia Akadeemias, EELK usuteaduse instituudis, EMK Usuteaduslikus Seminaris, Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias.
* Ajakirja Logos toimetaja (1981–1988)
* Ajakirja Teekäija peatoimetaja (1988–1991)
* Ajakirja Usuteaduslik Ajakiri toimetuse kolleegiumi liige (2000. aastast)
* Kirjastuse Logos asutaja (1991)
* Eesti Piibliseltsi, Avatud Piibli Ühingu, Tartu Teoloogia Akadeemia ja Eesti Evangeelse Alliansi asutajaliige

Uurimisvaldkond on misjoniteoloogia ja oikumeenika.

## Tunnustus
* Conventus Terra Mariana I järgu orden 
* Eesti Muinsuskaitse Seltsi teenetemedal

## Isiklikku
Ingmar Kurg on abielus. Tal on viis last, sealhulgas Regina-Nino Mion. Tema isa Ilmar Kurg (1922–2003) oli soomepoiss ja baptisti vaimulik.

## Viited
Pastöörimine

**Pastöörimine** ehk **pastöriseerimine** on toiduainete, eelkõige vedelike (näiteks piima ja mahla) kuumtöötlemise meetod, mille eesmärk on vähendada kahjulike mikroorganismide arvukust ja pikendada toote säilivusaega. Tavaliselt toimub pastöriseerimine temperatuuril 60–85 °C lühikese aja jooksul, et säilitada toidu maitse, tekstuur ja toitaineline koostis võimalikult muutumatuna.  

## Ajalugu

Pastöriseerimine on saanud nime prantsuse teadlase **[[Louis Pasteur|Louis Pasteuri]]** järgi, kes töötas 1864. aastal välja meetodi veini riknemise vähendamiseks. Ta kuumutas veini temperatuurini 50–60 °C, et vähendada mikroorganismide arvukust ja parandada joogi säilivust. Tema eksperimentaalsed uuringud näitasid, et toidu riknemine on seotud mikroorganismidega, mitte niinimetatud „õhu riknemisega“, mida tol ajal sageli peeti riknemise põhjuseks. Need tulemused mängisid olulist rolli **iduteooria** kujunemisel ning panustasid toiduohutuse arengusse. 

## Eesmärgid
Pastöriseerimise peamised eesmärgid on seotud toiduohutuse parandamise, säilivusaja pikendamise, toidu kvaliteedi säilitamise ning ensümaatiliste protsesside aeglustumisega.

### Toiduohutus
**Pastöriseerimine aitab vähendada või inaktiveerida** patogeenseid mikroorganisme, sealhulgas toidupõhiseid haigusi põhjustavaid *[[Salmonellabakter|Salmonella]], [[Listeeriabakter|Listeria monocytogenes]]* ja *[[Soolekepike|Escherichia coli]].* 

### Säilivusaja pikendamine
**Pastöriseerimine vähendab riknemist põhjustavate mikroorganismide arvukust**, aeglustades riknemisprotsessi ja pikendades säilivusaega. 

### Toidu kvaliteedi säilitamine
Pastöriseerimine toimub tavaliselt mõõdukatel temperatuuridel, mis võimaldab säilitada toidu algseid **maitse- värvus- ja tekstuuriomadusi** paremini, kui kõrgematel temperatuuridel toimuv töötlemine, näiteks steriliseerimine. 

### Ensümaatiliste protsesside aeglustamine
Pastöriseerimine mõjutab toidus leiduvate ensüümide aktiivsust, aidates aeglustada rasvade oksüdeerumist ja valkude lagunemist. See aspekt on oluline piimatoodete töötlemisel. 

## Meetodid
**Pastöriseerimise meetodid erinevad kasutatava temperatuuri ja kuumtöötluse**, kestuse poolest, sõltuvalt toote omadustest ja soovitud säilivusajast. 

**Madala temperatuuriga pikaajaline pastöriseerimine (LTLT)**: Toodet kuumutatakse temperatuuril 63 °C vähemalt 30 minuti jooksul. Seda meetodit kasutatakse peamiselt väiksemates tootmisüksustes, näiteks juustutootmises.

**Kõrge temperatuuriga lühiajaline pastöriseerimine (HTST)**: Toodet kuumutatakse temperatuuril 72–75 °C 15–20 sekundi jooksul. Tegemist on ühe levinuma pastöriseerimismeetodiga, mis võimaldab mikroorganismide kiiret hävimist säilitades samal ajal toidu kvaliteedi. 

**Ultrapastöriseerimine (UP)**: Meetod, mille puhul toodet kuumutatakse temperatuuril 125–138 °C juures ligikaudu 2 sekundit. See võimaldab saavutada pikema säilivusaja ilma täieliku steriliseerimiseta. Ultrapastöriseeritud tooted, nagu piim ja koor, võivad säilivad suletud pakendis külmkapis kuni 90 päeva. 

#### Vaata ka
*Toiduainete konserveerimine

## Viited
Ajimu

**Ajimu** (安心院町 *Ajimu-machi*) on osa Usa linnast Jaapanis Ōita prefektuuris. 2005. aastani oli iseseisev linn, siis liideti ta Usa linnaga.

2003. aastal elas Ajimu linnas umbes 7900 inimest ja linna pindala oli 147&nbsp;km².
Puu

**Puu** on hästi välja kujunenud varrega (tüvega) puittaim, mis võib saavutada suured mõõtmed. Puul võib olla ka mitu tüve. 

Puud jagatakse okaspuudeks ja lehtpuudeks. Okaspuud kuuluvad paljasseemnetaimede hulka ja lehtpuud katteseemnetaimede hulka. Maailmas on hinnanguliselt 73 000 puuliiki. 

Lehtede ja okaste elukestuse järgi rühmitatakse puud igihaljasteks ja heitlehisteks. Puid rühmitatakse ka kõrguse ja eluea järgi.

Puu osad on: võra, mis hõlmab oksi ja lehti või okkaid; tüvi, puu keskne jämedaim puitunud osa; juured, enamjaolt maa-alused osad, millega puud kinnituvad pinnase külge. Tüve läbilõikes jääb väljapoole puukoor, mis kaitseb puu sisemisi kudesid, selle all paikneb säsi ning tüve põhiosa moodustab puit.

Paljudes biotoopides on puudel keskne roll: nad pakuvad elupaiku loomadele, loovad tingimused põõsa- ja rohurinde taimedele ning elavad sümbioosis seente ja samblikega. Ulatuslikku puude kogumit nimetatakse metsaks.

Puudel on ka suur majanduslik tähtsus eelkõige neist saadava puidu tõttu, mida kasutatakse niihästi materjalina asjade valmistamisega, toorainena mitmesuguste teiste materjalide (näiteks paberi ja tselluloosi) valmistamisel kui ka taastuva kütusena. Puudest puidu tootmisega tegelebmetsatööstus.

20-60-aastane puu kasvab ja seob süsihappegaasi kõige enam. Üle 80-aastane puu ei seo rohkem süsihappegaasi kui ta väljastab.

## Kõrguse järgi rühmitamine
* **ülikõrged** – kõrgus üle 40 m (ranniksekvoia, hiidsekvoia, harilik ebatsuuga)
* **I kõrgusjärk** – kõrgus 25...40 m (kuusk, mänd, haab)
* **II kõrgusjärk** – kõrgus 15...25 m (vaher, arukask, tamm)
* **III kõrgusjärk** – kõrgus 7...15 m (elupuu, hall lepp, hobukastan)
* **madalad puud** – kõrgus 5...7 m (kadakas, toomingas, pihlakas)

## Eluea järgi rühmitamine

* **väga pikaealised** – 500 aastat ja vanemad (tamm, kadakas, pärn)
* **pikaealised** – 200...500 aastat (kuusk, saar, künnapuu)
* **keskmise eaga** – 100...200 aastat (siberi nulg, arukask, pappel)
* **lühiealised** – kuni 100 aastat (hall lepp, pihlakas, haab)

Eesti kõrgeim puu on harilik kuusk Räpina vallas – 48,6 m. Eesti jämedaim puu on Tamme-Lauri tamm Urvaste vallas Võru maakonnas – ümbermõõt rinna kõrgusel 8,3 m. Tamme-Lauri tamm on istutatud arvatavasti 1326. aastal ja on seega ligi 700 aastat vana. Tamme-Lauri tamm on 10-kroonisel rahatähel.

Umeå ülikooli teadlaste väitel on maailma vanim puu Dalarnas kasvav 9550-aastane harilik kuusk. Selle vanusega on siiski vaid puu juurestik. Tüvi on tunduvalt noorem. Vanima tüvega puuks peetakse Põhja-Ameerikas Californias kasvavat ligi 4800 aasta vanust igimändi.

## Vaata ka
*Eesti pärismaised puud
*Eesti pärismaised põõsad
*Eesti puude loend
*Eesti kõrgeimad puud
*aasta puu
*pühapuu
*Hyperion
*General Sherman

## Viited

## Välislingid

* http://entsyklopeedia.ee/artikkel/puu                      
* https://www.rmk.ee/kliimakangelane/puu-kui-kliimakangelane
Mehed unustatud armeest

**"Mehed unustatud armeest"** on Eesti Televisiooni Brüsseli korrespondendi Indrek Treufeldti (autor) ja Kalle Käeseli (režissöör) dokumentaalfilm Nürnbergi protsessil kohtualuseid valvanud 4221. Eesti vahikompaniist. 

Film esilinastus 21. oktoobril 2006. aastal Kanadas Torontos festivalil EstDocs. Eestis jõudis see suurele ekraanile sama aasta 21. novembril Tallinnas Sõpruse kinos ja teleekraanile 27. detsembril Eesti Televisioonis.

Sõjajärgsel Saksamaal Ameerika Ühendriikide okupatsioonitsoonis tegutsenud vahikompaniis nr 4221 teenisid eesti rahvusest sõdurid. Filmis esines mälestustega mitu vahikompaniisse kuulunut, kellest kaks – Tarmo Rae ja Mihkel Salusoo – viibisid kohal ka filmi esilinastusel Kanadas.

"Mehed unustatud armeest" on esimene tõsielufilm Eesti rahvusväeosadest Ameerika Ühendriikide sõjaväeüksuste koosseisus. 

Filmi valmimist toetasid Eesti Filmi Sihtasutus ja Eesti Kultuurkapital.

## Välislingid
*Margit-Mariann Koppel "Mehed unustatud armeest". Kultuur ja Elu, nr 4, 2006, lk 58–59
*Olev Remsu "Torontos peeti eesti dokfilmifestivali "EstDocs"". Sirp, 3. november 2006
*Erkki Bahovski "Unustatud rahvusvaheline missioon". Postimees, 25. november 2006
*Allar Viivik "Mehed unustatud armeest". SL Õhtuleht, 9. detsember 2006
*Aarne Ruben "Mehed unustamatust armeest". Sirp, 12. jaanuar 2007
Kodasema mõis

**Kodasema mõis** (saksa keeles *Koddasem*) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Paide linna Järva maakonnas.
## Ajalugu
*Koddoasme* küla on esimest korda mainimist leidnud 1615. ja *Koddaassem*i mõis 1765. aastal.

1914. aastal kuulus mõisale 835,8 ha mõisamaad, 18 lahustükki (547,3 ha) ja Ämbra küla.

1623. aastal sai mõisa omanikuks Hans Budde, kelle perekonna kätte jäi see 1703. aastani, mil mõisa omandas ooberst Hans Heinrich von Köhler.

1739. aastal läks mõis Uexküll-Gyldenbandide kätte. 

1774. aastal ostis Kodasema mõisa Viisu mõisnik Gustav Friedrich von Engelhardt.

Engelhardtide valdusse jäi mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni. 1919. aastal oli mõisnik Friedrich Engelhardt.
## Mõisa peahoone
Mõisa peahoone pole säilinud. Selle lammutamisel 1936. aastal leidis kohalik elanik Bernhard Puss lae pealt plekk-karbi, kus oli 34 hõberubla, 50 rubla väärtuses peent hõberaha ja üks 10-rublane kuldraha. Oma väärtuslikku leidu kasutas ta kõigepealt uute säärikute ostmiseks. 

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Viited

## Kirjandus
*Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005

## Välislingid
*Kodasema mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Gustav Friedrich von Engelhardt

**Gustav Friedrich von Engelhardt** on olnud mitme inimese nimi.
*Gustav Friedrich von Engelhardt (1660–1722), rootsi ooberst, Riia komandant ja Liivimaa maanõunik
*Gustav Friedrich von Engelhardt (1732–1798), Eestimaa rüütelkonna peamees
Vaba Eesti (väljaanne)

**"Vaba Eesti",** alapealkirjaga **"Vabadusmeelsete ideede foorum"** oli jätkväljaanne, mis ilmus aastatel 1951–1964. Toimetajad on olnud Harry Olt, Imant Rebane, Rein Marandi, Reino Sepp, Ivo Iliste jt.

Väljaande asutas Rootsis tegutsev Radikaaldemokraatlik Koondis ja selle peamised kaastöölised olid Ilmar Laaban, Vahur Linnuste, Ilmar Mikiver, Peeter Tõnus, Rein Riitsalu jt. Aastast 1955 ulatus Vaba Eesti toimetuse ja levitöö Hellar Grabbi eestvõttel ka Põhja-Ameerikasse ja hiljem teistessegi väliseestlaste asukohamaadesse Läänes.

## Viited

## Kirjandus
*Koguteos "Vaba Eesti tähistel: valimik tsensuurivaba eesti mõttelugu aastaist 1948–1964". Tallinn 2000
Kas tead, mida tähendab...

**"Kas tead, mida tähendab..."** on saatesarja "Eesti otsib superstaari" esimese hooaja võitja Birgit Õigemeele esimene singel tema omanimeliselt debüütalbumilt. 

"Kas tead mida tähendab..." valiti Raadio 2 iga-aastasel "Aastahiti" võistlusel kodumaistest lugudest 2007. aastal teisele kohale. Laul oli nomineeritud ka 2008. aasta Eesti Muusikaauhindadel aasta hittloo kategoorias. "Kas tead, mida tähendab..." oli üks laule, mille tüdrukud said saatesarja "Eesti otsib superstaari" teisel hooajal teatrivoorus laulmiseks valida.

## Ajalugu
Laulu muusika on kirjutanud Pearu Paulus, Ilmar Laisaar ja Alar Kotkas ning sõnad Jana Hallas. Loo produtsent on Alar Kotkas. Laul anti ametlikult välja 12. novembril 2007, kuid selle esmaesitlus toimus Raadio 2 saates "Pleier". See oli üks esimesi lugusid, mis Alar Kotkase, Pearu Pauluse ja Ilmar Laisaarega tehti, ning Birgitile kõige südamelähedasem lugu debüütalbumilt. Birgiti soovil muutis Jana Hallas veidi laulusõnu.

## Lugude nimekiri
# "Kas tead, mida tähendab..." (raadio versioon) – 4:24
# "Kas tead, mida tähendab..." (akustiline versioon) – 4:29
# "Bring Me to Life" – 3:59

## Viited
Mana (ajakiri)

**Mana** oli eesti kirjandus- ja kultuurajakiri, mille esimene number ilmus 1957. aastal Rootsis. Peatoimetaja oli Ivar Grünthal, tegevtoimetaja Ivo Iliste ning toimetuses tegid kaasa Ilmar Laaban ja Alur Reinans. Vastutav väljaandja oli kuni 1965 aastani Liidia Neostus (abielludes Liidia Neostus-Undhagen). Keeletoimetajaks oli Johannes Aavik, kunstiosa eest vastutas Endel Kõks, toimetuse sekretäriks oli Paul Laan.  

1964. aastal hakkas Ivar Grünthali kõrval peatoimetajaks Hellar Grabbi, kellega nad olid koos peatoimetajad kuni 1967 aastani. Alates numbrist 32 jätkas Hellar Grabbi peatoimetajana üksi.  

Ajakirja toimetusse kuulusid läbi aegade ka Paul Reets, Vootele Vaska, Rein Silberberg (teadus), Mardi Valgemäe (teater-film), Enn Nõu, Eino Tubin, Peeter Sepp, Valdemar Vilder, Lembit Suur, Margus Jukkum, Raimo Raag, Juhan Talve, Juhan Saar, Kulla Sisask, Heino Ainso, Evi Evart, Liivi Jõe, Andres Kurrik, Tõnu Parming, Andres Truuvert, Andres Ehin.  

Ajakiri trükiti Visbys kuni nr 1 1961. Järgmised numbrid trükiti Stockholmis (AB ESTO). Alates numbrist 1-2 1965 hakati trükkima ajakirja Kanadas (Oma Press, alates 1956. aastast Esto Typesetting). Viimased numbrid alates 1992. aastast trükiti Eestis.  

Toimetus selgitab ajakirja esimeses numbris ajakirja nime valikut järgmiselt: "Manaks nimetasid meie esivanemad allmaailma haldjat. Üldises rahva- ja usunditeaduses tähendab mana uskumust kõikmalnisse maagilisse ürgjõusse. Tähistaksime omalt poolt selle sõnaga vaba vaimse otsingu võimu, mis manab esile uusi elumõtteid ja ilumõisteid, tungjooni ja väärtustusi." 

Ajakirjal olid esindajad Austraalias (nädalaleht "Meie Kodu"), Inglismaal (Leida Kukas), Kanadas (ajaleht "Meie Elu"), Prantsusmaal (Vahur Linnuste), Hollandis (Vilma Belifante), Saksamaal (Veli Kudres), Soomes (Veljo Grünthal), USA-s (Hellar Grabbi, Vootele Vaska, Linda Kaldmäe), Uus-Meremaal (Juhan Tork). 

Manas avaldati ilukirjandust, arvustusi ja ülevaateid, keele-, ajaloo-, poliitika-, teatri- ja kunstialaseid kirjutisi, reproduktsioone ja fotosid nii paguluses kui ka Eestis elavailt autoreilt. 

Ajakiri Mana ilmus 1958 - 1966 neli korda aastas ja hiljem kord aastas. 1973 ja 1975 ajakirja ei ilmunud. Viimane korrapäraselt ilmunud number oli 58 1988. 

1992. aastal ilmus number 61-62 Eestis, Tallinnas ja selle numbri toimetajaks välismaal oli Hellar Grabbi, toimetajaks Eestis Andres Ehin ning tegevtoimetajaks Juhan Saar. 1994. aastal ilmus Rahvusraamatukogu väljaandmisel MANA koondsisukord. 1995 ilmus Mana erinumber 57, mis oli pühendatud kultuuripäevadele New Yorgis 1970 - 1990. 1999 ilmus viimane MANA, kandes numbrit 59, mis oli nii nagu ka 57 varem kasutamata jäänud järjekorra number.
Gustav Friedrich von Engelhardt (1732–1798)

**Gustav Friedrich von Engelhardt** (10. juuni (vkj 30. mai) 1732 Jäneda mõis, Paide kreis Tallinna kubermang Venemaa keisririik – 9. jaanuar 1799 (vkj 29. detsember 1798) oli baltisakslasest poliitik.

Gustav Friedrich sündis Caspar Friedrich von Engelhardti (1699–1768) ja Brigitte Eleonore von Roseni pojana.

Teenis Vene armees, kus sai majori auastme. 

Gustav Friedrich von Engelhardt töötas meeskohtunikuna ning oli aastail 1780–1783 Eestimaa rüütelkonna peamees, hiljem Tallinna asehaldurkonna kriminaalkohtupalati liige ja 1796–1798 Eestimaa maanõunik.

Talle kuulusid Jäneda, Viisu, Pärsti, Kodasema ja Väike-Kareda mõis.

## Perekond
Engelhardtide suguvõsast Gustav Friedrich von Engelhardt abiellus 1759. aastal Charlotte von Richteriga (1737–1811). Abielust sündisid:
*Hedwig Eleonore von Engelhardt (1760–1811), abiellus Paul Gotthard von Dückeriga
*Karl Wilhelm Reinhold von Engelhardt (1765–1806), Viisu mõisnik
*Gustav Konrad von Engelhardt (1768–1841), Vene kindralmajor, Pjatigorski komandant, Viisu, Kodasema ja Väike-Kareda mõisnik
*Anna Auguste Charlotte von Engelhardt (1770–1823), abiellus Otto Johann Magnus von Richteriga
*Otto Moritz Ludwig von Engelhardt (1779–1842), Tartu Ülikooli professor

### Sugupuu
 

## Viited

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*
Meeksi oja (Meeksi)

**Meeksi oja** ehk **Kureküla-Meeksi peakraav** on oja Põlva maakonnas Räpina vallas.

## Vaata ka
*Eesti jõgede loend
Hääleliik

**Hääleliik** või ka **hääletüüp** on inimhääle kategooria hääleulatuse alusel.

## Naishääleliigid

*Sopran
**Koloratuursopran
**Lüüriline sopran
**Dramaatiline sopran
**Subrett
*Metsosopran
*Alt
*Kontraalt

## Meeshääleliigid

*Tenor
**Kontratenor
*Bariton
**Bassbariton
*Bass
**Oktavist

## Vaata ka

*Kastraat
Basel

**Basel** on linn ja vald Šveitsis, Baseli linnakantoni keskus. Asub Reini jõe kaldal. 

Basel on Zürichi ja Genfi järel suuruselt kolmas Šveitsi linn.
Baselit on nimega Basilia esmamainitud 374. aastal. 912. aastast kuulus Burgundiale. 1356. aastal tabas linna maavärin. 1501. aastal liitus Šveitsi liiduga. 1844. aastal sai Basel esimesena Šveitsi linnadest raudteeühenduse.
Linnas on kolm raudteejaama.

Basel on Šveitsi keemia- ja farmaatsiatööstuse keskus. Linnas on ka masina-, metalli-, tekstiili- ja toiduainetetööstust ning palju kirjastusi. Baselis on panganduskontserni UBS peakontor.

15. juunil 1954 asutati Baselis UEFA.

Basler Messeturm on Šveitsi kõrgeim hoone. Linnas asub Šveitsi suurim jalgpallistaadion St. Jakob-Park.

Baseli botaanikaaed on üks maailma vanemaid. Baselis on ka loomaaed.

Baselis asub varajase muusika uurimisele ja esituspraktikale spetsialiseerunud muusikakõrgkool Schola Cantorum Basiliensis.

Baselis tegutseb jalgpalliklubi FC Basel.

## Viited

## Välislingid
* Baseli koduleht *(saksa, prantsuse ja inglise keeles)*
* Baseli turismileht *(saksa, prantsuse, inglise, itaalia, hispaania, vene, hiina ja jaapani keeles)*
1. jalaväebrigaad

**1. jalaväebrigaad** on Eesti maaväe koosseisu kuuluv jalaväebrigaad; Kaitseväe peamine manööverüksus, kuhu kuulub enamik ajateenistuse käigus väljaõpetatavatest üksustest.

## Ajalugu
### 1917–1940

Üksuse ajalugu algas 1917. aasta 25. aprillil, mil Tallinnas asuti formeerima eesti rahvustest sõjaväelastega keiser Peeter Suure merekindluse 2. merekindlusepolku. 1917. aasta mais nimetati üksus ümber 1. Eesti jalaväepolguks. Üksus osales vahemikus 1918–1920 Vabadussõjas ning kandis 1940. aastani nimetust 1. jalaväerügement.

### Taasloomine
Üksus taasloodi 2003. aastal Tallinnas 1. jalaväebrigaadina. 2006. aastal koliti brigaadi staap Tallinnast Paldiskisse. 1. jaanuaril 2009 määrati brigaadi alluvusse Scoutspataljon, Kalevi jalaväepataljon ja Tagalapataljon. Vastavalt riigikaitse arengukavaga ettenähtud Kaitseväe struktuurireformile viidi 2014. aasta augustis brigaadi alluvusse Viru jalaväepataljon, Pioneeripataljon, Õhutõrjepataljon ning Suurtükiväepataljon, mis varem olid kuulunud Kirde kaitseringkonna alla. Alates 1. augustist 2014 asub brigaadi staap Tapa linnakus.

## Struktuur
Brigaadi ülem on kolonel Tarmo Kundla, brigaadiveebel staabiveebel Ivo Petjärv.

 1. jalaväebrigaad:
* Staap
* Staabi- ja sidekompanii
* Scoutspataljon
* Kalevi jalaväepataljon
* Viru jalaväepataljon
* Suurtükiväepataljon
* Õhutõrjepataljon
* Pioneeripataljon
* Lahinguteeninduspataljon
* Tankitõrjekompanii
* Luurepataljon

## Ülemad
Loetletud on 1. jalaväebrigaadi ülemad alates üksuse taasloomisest praegusel kujul, auastmed on esitatud ametiaja seisuga.

* 29.04.24 –           kolonel Tarmo Kundla
* 17.06.2021 – 29.04.2024      kolonel Andrus Merilo
*03.08.2018 – 17.06.2021 kolonel Vahur Karus
* 01.08.2015 – 03.08.2018 kolonel Veiko-Vello Palm
* 01.08.2012 – 31.07.2015 kolonel Aron Kalmus
* 03.10.2010 – 31.07.2012 kolonel Urmas Nigul
* 24.08.2009 – 02.10.2010 kolonelleitnant Raivo Tamm
* 01.07.2009 – 23.08.2009 major Margus Rebane (kohusetäitja)
* 08.04.2009 – 30.06.2009 major Märt Plakk (kohusetäitja)
* 18.09.2006 – 07.04.2009 kolonel Artur Tiganik
* 01.04.2006 – 05.09.2006 major Raivo Lumiste
* 02.08.2005 – 31.03.2006 major Aivar Kokka (kohusetäitja)
* 16.06.2003 – 01.08.2005 major Toivo Treima

## Vaata ka
*1. diviis
*1. jalaväerügement
*2. jalaväebrigaad

## Viited

## Välislingid
*1. jalaväebrigaad Eesti Kaitseväe kodulehel
*1. jalaväebrigaadi põhimäärus (kehtis 31. juulini 2014)
Piiramisrõngas

**Piiramisrõngas** on rindejoon sisse piiratud vaenlase väeosade või muu piiramise objekti (linn, kindlus) ümber.
Heliteos

**Heliteos** ehk **muusikateos** ehk **helitöö** (Hermann, Kasemets 1918) ehk **helind** (Visnapuu 1923) ehk **kompositsioon** on muusikaline teos, mis kujutab endast kindlakujulist muusikaliste väljendusvahenditega määratud helide kogumit. Heliteose materjaliks võivad olla muusikalised helid ja mürad. 

Heliteos on mõtlemise teel kavandatud ja välja töötatud, seda on võimalik kirjalikult või muul viisil fikseerida ja kõlaliselt taasesitada. Heliteoste loomisega tegelevat inimest nimetatakse heliloojaks. Helilooja töö tulemuseks võib olla kõigis üksikasjades fikseeritud ja lõpetatud heliteos, improviseerimise aluseks olev teatud piirides organiseeritud ja planeeritud muusikaline keskkond või muusikaline protsess. 

Heliteose legaaldefinitsioon on tuletatav teose legaaldefinitsioonist: heliteos on heliloomingu ehk komponeerimise tulemus. Heliteose loojat ehk autorit nimetatakse heliloojaks. Õiguslikult võib heliteos olla olemas kui
*nimetus (pealkiri),
*partituur,
*esitus,
*salvestis.

Heliteosele tajutava vormi andmiseks võib kasutada muusikainstrumenti, kirjutusvahendit ja paberit, arvutit või muid vahendeid. Partituuri kirjutamiseks kasutatakse noodikirja. Arvuti mällu salvestatakse heliteos elektrooniliselt kodeeritud helitähistena muusikatarkvara abil, kas noodigraafikaprogrammi (näiteks Finale, Sibelius), helisünteesiprogrammi (näiteks Csound), MIDI- või muu arvutifailina. Helisalvestised võivad olla analoog- või digitaalsalvestised kas helilindil, heliplaadil, helikassetil või muul andmekandjal.

Heliteost võib vaadelda ka abstraktse objektina, mis võib realiseeruda näiteks mälujälje, kujutluse, ettekande, taasesituse, käsikirja, trükise või arvutifailina, samuti jäljena helikandjal või ka muul moel. 

## Vaata ka
*Autor
*Helilooming
*Teos
Ōita

**Ōita** (jaapani keeles 大分) on linn Jaapanis, Ōita prefektuuri keskus. Asub Vaikse ookeani Beppu lahe kaldal.

Linnas on keemia-, elektroonika-, terase- ja farmaatsiatööstuse ning laevaehituse ettevõtted.

Linna serval asub Takasaki mägi, kus elavad ahvid.

## Viited

## Välislingid

*Ōita koduleht
Suveöö unenägu

**"Suveöö unenägu"** on William Shakespeare'i romantiline komöödia. 

## Sisukokkuvõte
Huvitav jutt räägib ühest suveööst. See kõik toimus Ateenas. Theusus ja Hyppolita hakkasid abielluma. Seal oli kuningas, kellel oli tütar Hermia, kes armastas Lysanderit ja Lysander armastas Hermiat vastu, aga Hermia sõbrannal Helenal ei läinud nii hästi. Helena armastas Demetriust, aga Demetrius armastas Hermiat. Hermia isa märkas seda ja ähvardas teda, et kui ta Demetriusega kokku ei lähe, võib ta hukka saada.
Suzanne Brøgger

**Suzanne Preis Brøgger Zeruneith** (sündinud 18. novembril 1944) on taani kirjanik ja ajakirjanik. Ta on Taani Akadeemia liige 1997. aastast.

## Teosed

* 1973 – *Fri os fra kærligheden*
* 1975 – *Kærlighedens veje & vildveje*
* 1978 – *Creme fraiche*
* 1979 – *En gris som har været oppe at slås kan man ikke stege*
* 1980 – *Brøg*
* 1981 – *Tone*
* 1984 – *JA*
* 1986 – *Den pebrede susen*
* 1988 – *Livsformer – essay "Om at kysse hesten"*
*   1988   – *Edvard og Elvira*
* 1990 – *Min verden i en nøddeskal*
*   1991   – *Efter Orgiet*
* 1993 – *Paradisets Mave*
*   1993   – *Transparence*
* 1995 – *Løvespor*
* 1997 – *Jadekatten*
* 1998 – *Et frit og muntert lig*
* 1999 – *Lotusøje*
* 2000 – *Sejd*
* 2001 – *Linda Evangelista Olsen*
* 2006 – *Sølve*
* 2008 – *Sløret*, 2008
* 2010 – *Jeg har set den gamle verden forsvinde – hvor er mine ørenringe?*
* 2013 – *Til T*
Eesti Rahvavägi

**Eesti Rahvavägi** oli Eesti sõjaväe mitteametlik nimetus ja esmane organisatoorne etapp 16. novembrist 1918 kuni 27. märtsini 1920 ja õigusvastaselt 1940. aastal.

Rahvavägi võttis osa Eesti vabadussõjast.

Kuna sõnade "rahvavägi" ja "rahvaväelane" kasutamine põhjustas segadust, võeti sõjaministri päevakäsuga 27. märtsist 1920 nr. 48 kasutusele sõnad "sõjavägi", "sõjaväelane" ja "sõdur".

## Rahvaväe loomine
Eesti Vabariigi Ajutise Valitsuse korraldusega 21. novembrist 1918 moodustati Eesti rahvavägi ja 1. diviisi ülemaks määrati kindral Aleksander Tõnisson.

1. diviisi koosseisus moodustatavate polkude asukohad määrati järgmiselt: 
*1. polk – Tallinna, kindral Ernst Põdderi juhtimisel
*2. polk – Tartu, kolonel Johan Unti juhtimisel
*3. polk – Võru, kolonel Eduard-Alfred Kubbo juhtimisel
*4. polk – Narva, kolonel Aleksander Seimani juhtimisel
*5. polk – Rakvere, kolonel Nikolai Reeki juhtimisel
*6. polk – Pärnu, J. Puskari juhtimisel. 

Suurtükiväe-, ratsaväe- ja inseneriväepolkude asukohaks määrati Tallinn.

*29. november – Eesti Ajutine Valitsus kehtestas riigis sõjaseaduse ja kuulutas välja sundmobilisatsiooni 1893.–1896. aastal sündinud meestele Harju-, Lääne-, Viru-, Järva-, Viljandi-, Pärnu-, Võru- ja Tartumaal.
*5. detsember – ilmus Eesti Ajutise Valitsuse määrus sõjaväljakohtute moodustamiseks.
*9. detsember – kuulutati välja 1889.–1892. aastal sündinud meeste mobilisatsioon Harju- ja Järvamaal, ning 1886.–1889. aastal sündinud meeste mobilisatsioon Saaremaal.
*11. detsember – kuulutati välja 1882.–1892. aastal sündinud meeste mobilisatsioon Pärnu-, Viljandi-, Tartu- ja Võrumaal ning 1882.–1888. aastal sündinud meeste mobilisatsioon Saare-, Lääne-, Järva-, Harju- ja Virumaal.

## Rahvaväe juhtorganid

Sõjavägede ülemjuhatuse organisatsioon 1918. aasta detsembris:
:Sõjavägede Ülemjuhataja Johan Laidoner:
*Operatiivstaap
*Peastaap:
Andres Larka:

## Rahvaväe areng
Rahvaväe esmaste maaväeosade moodustamise järel loodi Eesti soomusvägi (soomusrongid ja soomusautod), suurtükivägi (väli- ja kindlusepatareid) jne.

## Vaata ka
*Eesti Rahvaväe auastmed

## Viited
Narva Vene Gümnaasium

**Narva Vene Gümnaasium** oli kool Narvas, mis töötas 1944. aastani. Koolis õppisid peamiselt vene õpilased. Praegu on Narvas rohkem vene õpilastele mõeldud koole.
Septakord

**Septakord** on neljast erinevast heliklassist koosnev akord, mille põhikuju helid paiknevad kolme ülestikuse tertsina. 

Septakordi nimetus tuleneb sellest, et selle põhikuju äärmiste helide vahe on septim.

Septakordi akordi helid on (alt lugedes) priim, terts, kvint ja septim. Muusikas enamkasutatavad septakordid on *dominantseptakord* ja *juhtseptakord*. Kõik septakordid ja nende pöörded on dissoneerivad kooskõlad, mis harmoonilistes järgnevustes nõuavad lahendamist. 

## Septakordi liigid
*Suur mažoorseptakord
*Dominantseptakord ehk väike mažoorseptakord
*Suur minoorseptakord
*Väike minoorseptakord
*Väike septakord ehk poolvähendatud septakord
*Vähendatud juhtseptakord ehk vähendatud septakord
*Suurendatud septakord

## Septakordide kujud

Septakordidel on neli kuju:
*põhikuju
*kvintsekstakord
*tertskvartakord
*sekundakord

## Septakordid heliridades
Kintsli mõis

**Kintsli mõis** (saksa keeles *Künzli/Axelshof*) oli Päidla mõisa karjamõis Otepää kihelkonnas Tartumaal, praegu jääb selle ala Valga maakonda Otepää valla maale.

## Vaata ka
* Eesti mõisate loend
Ro-pax-laev

**Ro-pax-laev** (inglise keeles *roll-on/roll-off passenger vessel*) on suhteliselt uus ro-ro-tüüpi laev, mis võeti kasutusele 1990. aastate lõpul. Tegemist on peamiselt kaubaveoks mõeldud parvlaevaga. See on suurtest reisiparvlaevadest mõnevõrra väiksem alus, mis võtab pardale enamasti 5000 – 10 000 tonni lasti ja 200–800 reisijat. Nende kiirete laevade (kiirus 17–28 sõlme) pikkus jääb enamasti vahemikku 120–190 m. 

Laev võib pakkuda reisiparvlaevaga sarnaseid mugavusi ja teenuseid, kuid selle peamine funktsioon on veokite liiniliikluse teenindamine. Reisijakajutid nähakse ette autojuhtidele, kelle veokid on laevas. Lisaks võib liikuda nende alustega ka märkimisväärne hulk sõiduautode ja bussidega reisijaid. Ro-pax tüüpi laevadel on mitu tekki, mis mahutavad kokku üle kahe kilomeetri sõidukeid ja võimsad peamasinad, mis võimaldavad liikuda muudest laevadest kiiremini. Suurimatel ro-pax-alustel võib eri tekkidel kokku olla 5500 liinimeetrit veokite, haagiste, busside ja sõiduautode tarvis ning 1200 reisijakohta. 

2010. aastal valminud Stena Line'i ro-pax-alus Stena Hollandica on suurima ro-pax-laev maailmas. Peamised laeva tehnilised andmed on järgmised: pikkus 240 m, laius 32,0 m, süvis 6,5 m, kiirus 22 sõlme, dedveit 11 600 t, rajameetreid 5560 m +230 sõiduautot. 1200 reisija tarvis on laevas 538 kajutit. 

Uuematel ro-pax-tüüpi laevadel on tihti mitu autotekki, mis võivad mahutada kokku üle kahe kilomeetri sõidukeid, ja võimsad peamasinad, mis võimaldavad kaubalaevast suuremat kiirust. Kiired ro-pax-tüüpi laevad võivad liinidelt välja tõrjuda väiksemaid kiirlaevu – katamaraane ja turbiinlaevu –, sest on ilmastikukindlamad kui katamaraanid, võivad pakkuda rohkem mugavust ja teenuseid ning suudavad mahutada rohkem sõidukeid. Läänemerel on jääklassiga teraskerega ro-pax-laevade eelis autotekiga kiirlaevade ees ka võimalus sõita aasta ringi.

Maailma suurim ro-pax-laev on 2010. aastal valminud **Stena Hollandica**, millel on 5500 rajameetrit autotekkidel ja 1200 reisijakohta.

## Viited
Christian Barthold Rotermann

**Christian Barthold Rotermann** (9. juuni 1840 Tallinn – 6. juuli 1912 Tallinn) oli Tallinna 19. ja 20. sajandi alguse baltisaksa suurtööstur.

Tema isa Christian Abraham Rotermann oli Tallinna ettevõtja, kes asutas kaubahoovi "Chr. Rotermann", mis tegeles peamiselt ehitustarvete valmistamise ning nende sisse- ja väljaveoga. Ta ehitas 1849. aastal Viru väljaku äärde Rotermanni kaubamaja, millega liitus ajapikku terve vabrikute kompleks ja Mere puiestee äärde kujunes nn Rotermanni kvartal. 

Christian Barthold juhtis alates 1865. aastast oma isa alustatud äritegevust ning laiendas raua- ja puidutööstust. 1879. aastal ehitas ta Rotermanni kvartalisse aurusaeveski, asutas 1887. aastal makaronivabriku, ehitas 1888. aastal uue kaubahoone Mere puiestee äärde ning seejärel ka viljaveski, mis kasvas suurimaks Tallinnas. Tehaste toorainena kasutas ta nii kohalikku kui ka Venemaalt Volga äärest ja Lääne-Siberist kokkuostetud vilja.
 
Tema ärijuhina tegutsemise ajal oli Rotermannide ettevõte Venemaal ja Lääne-Euroopas laialt tuntud, tema ise oli ka Tallinna linnavolinik ja Belgia aukonsul.

## Isiklikku
Christian Barthold Rotermanni vanaisa Christian Rotermann oli Paides kullassepp, isa Christian Abraham Rotermann (1801–1870) algselt käsitöölisest mütsimeister, kes kolis 1828. aastal Tallinna.

Rotermann oli esimesi inimesi Tallinnas, kes ostis endale 20. sajandi alguses isikliku sõiduauto (Argus) ning tema poja Christian Ernst August Rotermanni auto Reo oli esimene USA auto Tallinnas. 

Aastatel 1909–1910 ehitas Rotermann endale Tallinna kesklinna Mere puiestee algusse (maja nr 4) kolmekorruselise punastest tellistest moodsa elamu.

## Tunnustus
*Tallinna aukodanik 
*Püha Stanislavi ordeni III järk (1887) – tegevuse eest Vene tehnika seltsi Eestimaa osakonnas

## Vaata ka
*Rotermanni Tehased
*Rotermanni soolaladu

## Viited

## Välislingid
*Christian Barthold Rotermann. Eesti Arhitektuurimuuseum
Kalapääs

**Kalapääs** ehk **kalakäik** on rajatis vooluveekogul, mis asub loodusliku või tehistõkke (tavaliselt paisu) juures, tagamaks kalade rände mööda vooluveekogu. Tavalisimaks kalapääsuks on kalatrepid.

Kalapääsud saab jagada kaheks: looduslähedased ja tarindkalapääsud.

Looduslähedased kalapääsud on tehiskosk, tehiskärestik, möödaviikpääs, kalaramp. Tarindkalapääsud on tiigikaskaad, kalatrepp, pilukalakäik, tõkiskalakäik, angerjakäik, kalalüüs ja kalatõstuk. 

## Vaata ka
*kalatrepp
*ökodukt

## Viited

## Kirjandus
*Napp, P. 2006. Kalapääsud. Halo Kirjastus. 32 lk.
*Pärnapuu, M., H. Hanni. 2009. Kalapääsud vooluvete komplekssel käsitlemisel. TTÜ Kirjastus. 64 lk.
Artur Tiganik

**Artur Tiganik** (sündinud 13. jaanuaril 1971 Loksal) on Eesti erusõjaväelane.

## Haridus
*1988 Loksa Keskkooli vene õppekeelega klass
* Rjazani Kõrgem Õhudessantkool
* Relvastuskontrolli kursus Ühendkuningriigis
* Demokraatliku juhtimise kursus
* Pataljoni- ja garnisoniülemate kursus Taanis
*2001 Balti Kaitsekolledž

## Teenistuskäik
2005. aastal osales Tiganik Afganistanis välisoperatsioonil.

## Auastmed

## Tegevus poliitikas

Pärast kolme kümnendit relvajõududes arvati ta 2022. aasta augustis kaitseväe juhataja otsusel reservi. 

Nagu mõned teisedki endised Eesti ohvitserid, sisenes ka Tiganik hiljem poliitikasse. 
Artur Tiganik on alates 2022. aastast erakond Isamaa liige. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 248 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
*Kaitseväe teenetemärk
*Mälestusmedal "10 aastat taastatud kaitseväge"
*Rahuoperatsioonide Keskuse teenetemärk
*2004 Kotkaristi IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Ta on abielus ning tal on üks tütar. Lisaks emakeelele räägib ta ka inglise ja vene keelt. Tema hobide hulka kuuluvad jäähoki, rulluisutamine ja mootorrattasõit.

## Viited
Väike mažoorseptakord

**Väike mažoorseptakord** ehk **väike duurseptakord** ehk **dominantseptakord** on akord, mis koosneb mažoorkolmkõlast ja väiksest tertsist. Äärmised akordi helid moodustavad intervalli väike septim.

**Dominantseptakord** on dominandilt ehk V astmelt üles ehitatud septakord.

*Suur terts – akordi heli priimi ja tertsi vahel
*Väike terts – akordi heli tertsi ja kvindi vahel
*Väike terts – akordi heli kvindi ja septimi vahel
Priimi ja septimi vahe on väike septim.

## Väike mažoorseptakord heliridades
*Loomulik mažoor – V astmelt (dominantseptakord)
*Loomulik minoor – VII astmelt
*Harmooniline minoor – V astmelt (dominantseptakord)

## Väikesed mažoorseptakordid