open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Veevärk

**Veevärk** on veevarustusehitiste ja -seadmete kogum, mis on vajalik vee ammutamiseks, töötlemiseks (vajaduse korral), säilitamiseks ja nõutavate omadustega vee juhtimiseks tarbijani. 

Sõltuvalt otstarbeks eristatakse olme-, tootmis- ja tuletõrjeveevärki. Linnade elanikkonna varustamiseks rajatakse sageli ühisveevärk.

## Veevärgi põhiosad
Veevärgi põhiosadeks on veehaare, 1. astme pumbajaam, veepuhastusjaam, puhtaveemahuti, 2. astme pumbajaam, veejuhe, veevarustuse välisvõrk, reguleeriv mahuti (nt veetorn), hoonesisend ja veevarustuse välisvõrk.

## Vaata ka
*Kanalisatsioon
*Veevõrk
*Viimavõrk

## Viited
Vee pehmendamine

**Vee pehmendamine** ehk **veepehmendus** on vee kareduse vähendamine, mis seisneb kaltsiumi- ja magneesiumiioonide sisalduse vähendamises.

Peamised vee pehmendamise meetodid on termiline, keemiline (sh reagentmenetlus ja ioonivahetus) ja termokeemiline meetod. Kõige tõhusamaks meetodiks peetakse ioonivahetusmeetodit, mis võimaldab veest peaaegu kõik kaltsiumi- ja magneesiumiühendid kõrvaldada.

Ainet, mis vähendab vee karedust, nimetatakse veepehmendiks.

## Vaata ka
*Vee karedus
*Vee magestamine

## Viited
David Saldadze

**David Tengizovitš Saldadze** (Давид Тенгізович Салдадзе, sündinud 15. veebruaril 1978) on Usbekistani esindav maadleja.

Olümpiamängudel on ta võistelnud Ukraina ja Usbekistani võistkonnas.

Ta on osalenud kolmedel olümpiamängudel (2000 – 2. koht, 2004 – 16. koht, 2008 – 14. koht).

Saldadze on juunioride vanuseklassis neljakordne Euroopa meister ja korra tulnud maailmameistriks.

Tal on vend Georgi Saldadze.

Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Richard Karelson, kes kaotas 2002. aastal EM-il punktidega 0-6, ja Vello Pärnpuu kes, kaotas 1998. aasta MM-il punktidega 0-9.

## Välislingid
*
Georgi Saldadze

**Georgi Tengizovitš Saldadze** (Георгій Тенгізович Салдадзе, sündinud 21. märtsil 1973) on Ukrainat esindav maadleja.

Olümpiamängudel on ta võistelnud kaks korda (1996 – 7. koht, 2000 – 6. koht).

Saldadze on juunioride vanuseklassis tulnud Euroopa meistriks ja maailmameistrivõistlustel saanud hõbemedali.

Tal on vend David Saldadze.

Eesti maadlejatest on temaga võistelnud Helger Hallik, kes maadles 1990. aastal NSV Liidu juunioride meistrivõistlustel temaga viiki (parema tabeli seisuga Saldadze võitis kuldmedali ja Hallik pronksmedali) ja 1998. aasta EM-il, kus Hallik kaotas punktidega 0–1.

## Välislingid
*
Kuivdestillatsioon

**Kuivdestillatsioon** ehk **kuivdestilleerimine** on tahke materjali kuumutamine, et saada vedelad ja/või gaasilised (võivad edasi kondenseeruda) saadused. Seal toimub suurte orgaaniliste molekulide lagunemine väiksemateks ja lagusaaduste kogumine (võrdluseks: destillatsioonil lähtematerjal ei lagune).

Enamasti tähendab kuivdestillatsioon ehk **utmine** ehk **poolkoksistamine** lenduvaid komponente sisaldavate tahkekütuste (turvas, pruunsüsi, põlevkivi) kuumutamist õhu juurdepääsuta temperatuurini 500–550&nbsp;°C. Protsessi eesmärk on tahke jäägi (poolkoksi) või tõrva (põlevkivi puhul nimetatakse seda põlevkiviõliks) saamine, kõrvalsaadusena tekivad uttegaas ja uttevesi.

Erinevalt koksistamisest muutuvad lenduvad ained utmisel pürolüüsireaktsioonide tagajärjel vähe. Utetava kütuse kuumutamise viisi järgi eristatakse välis- ja siseküttega utteseadmeid.

Kuivdestillatsiooniks on nimetatud (Paul Kogerman) ka tõrvaajamist okaspuude puidust. Seejuures tõrv väljutatakse tõrvaahju allosast vedela, mitte gaasilise saadusena, seejuures eraldub ka lenduvaid saadusi nagu tärpentin, äädikhape, puupiiritus.

## Vaata ka
*Lagunemisreaktsioon
*Puidutõrv
Johannes Salu

**Johannes Salu** (9. november 1899 Kudina vald – 25. oktoober 1954 Montréal) oli Eesti sõjaväelane (vanemveebel).

Ta osales vabatahtlikuna Vabadussõjas, teenis rahu ajal Sõjaministeeriumis sõjakohtu juures vanemkirjutajana. Oli Sõjaministeeriumi allohvitseride kogu ja Vabariigi Allohvitseride Keskkogu esimees.

Johannes Salu osales ka Teises maailmasõjas, taandus Saksamaale, kust rändas 1949. aastal Kanadasse. Osales Montréali koguduses ja Montreali Eesti Võitlejate Ühingus, suri südamehaigusse. Ta maeti 28. oktoobril 1954 Hawtorn Dale'i metsakalmistule, matusetalituse pidas Karl Raudsepp.

## Kirjandus
* Johannes Salu †. Võitleja, november 1954, nr. 11, lk. 7.
Anton Grasser

**Anton Grasser** (3. november 1891 Bossdorf – 3. november 1976 Stuttgart) oli Saksa sõjaväelane (jalaväekindral).

Teise maailmasõja ajal teenis ta Eestis, 1944. aasta suvel "Armeegrupp Narwa" komandörina. 21. novembril 1954 valiti ta Saksa-Eesti sõprusühingu esimeheks.
Juhan Kattai

**Juhan Kattai** VR II/3 (15. november 1898 Otepää – 22. august 1955 Perth) oli eesti sõjaväelane.

Ta osales Esimeses maailmasõjas ja Scouts pataljoni koosseisus Vabadussõjas. Rahu ajal oli Juhan Kattai korstnapühkija ning tuletõrje lendsalga pealik. Alates 1949. aastast elas ta Austraalias.

## Kirjandus
*Juhan Kattai †. Võitleja, september 1955, nr. 9, lk. 6.
Karl Tiit

**Karl Heinrich Tiit** (aastani 1935 **Karl Heinrich Tiedt**; 5. juuli 1906 Tartu – 18. detsember 1942 Solikamsk) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1927 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1927–1933 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, kaitses aastal 1934 tööga "Kiriklik noorsootöö Eestis I. Kirikliku noorsootöö areng Eestis iseseisva noorsootöö sekretariaadi loomiseni." mag theol väitekirja. Akadeemiliselt kuulus ta Üliõpilasseltsi Liivika Prooviaastal oli ta Ülikooli koguduses. Ordineeriti 3. juunil 1934 õpetajaks.

Ta oli aastal 1928 "Pühapäevalehe" talituse juht. Aastatel 1929–1931 oli ta koduõpetaja, aastatel 1931–1935 oli ta Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpetaja. Aastatel 1935–1939 oli ta EELK Kirikliku Noorsootöö peasekretär; ta toimetas aastast 1935 "Noorte Juhti", aastast 1936 "Laste Sõpra", aastast 1937 "Pühapäevakooli" toimetaja. Aastal 1937 oli ta ka Tallinna Õpetajate Seminari usuõpetaja. Aastatel 1939–1941 oli ta Tallinna Peeteli koguduse õpetaja.

Karl Tiit arreteeriti NKVD poolt 1. juunil 1941, tribunal mõistis ta surma mahalaskmise läbi. Ta hukati Permi oblasti Solikamski kinnipidamiskohas Usollagis 18. detsembril 1942.

## Viited

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Aukjuhtivus

**Aukjuhtivus** on pooljuhtide elektrijuhtivus, kus laengukandjateks on augud – elektronide poolt hõivamata olekud aatomite valentsitsoonis.  Pooljuhile välise elektrivälja rakendamisel hakkavad augud liikuma elektronide liikumisele vastassuunas, kusjuures see toimu valdavalt valentsitsoonis. 

Tegelikult liiguvad aukjuhtivusega pooljuhis elektronid, täites välise elektrivälja mõjul järgemööda  aatomite kovalentsidemetes vabaks jäänud kohti ‒ auke. Tulemusena kanduvad augud edasi elektronidele vastassuunas ning nende sellist liikumist võib vaadelda kui positiivse laengu liikumist. 

Aukjuhtivuse mõiste kasutamine hõlbustab pooljuhtseadiste töö kirjeldamist.

## Vaata ka
*Tsooniteooria
*pn-siire
1987. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

**[[1987]]. aasta [[Kreeka-Rooma maadlus]]e maailmameistrivõistlused** toimusid Prantsusmaal Clermont-Ferrandis.
Tuhalaane vald (Paistu kihelkond)

**Tuhalaane vald** (saksa keeles *Gemeinde Tuhhalane*) oli vald Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Vallamaja asus Tuhalaane külas.

1. aprillist 1939 arvati valla maa-ala uue Tuhalaane valla koosseisu.

Tuhalaane vallas on sündinud kirjanik Ants Saar, poliitikud Jaan Tomp ja Voldemar Telling, sõjaväelane Victor Mutt, põllumajandusteadlane Jaak Ümarik, õpetaja August Mutt, juristid Augustin Müristaja ja Johannes Sonin.

Tuhalaane valla aukodanik oli Ants Piip.

## Viited
Erich Kern

**Erich Kern** (tegelikult **Erich Knud Kernmayr**; 27. veebruar 1906 – 13. september 1991) oli Austria ajakirjanik ja kirjanik. 

## Kirjandus
*Robert Raid. Meie sõber Erich Kern. Võitleja, detsember 1954, nr. 12, lk. 7.
MBLAQ

**MBLAQ** (korea keeles 엠블랙; täisnimega **Music Boys Live in Absolute Quality** – eesti keeles 'muusikapoisid, kes elavad absoluutses kvaliteedis') on viieliikmeline Lõuna-Korea ansambel, mille lõi Lõuna-Korea meelelahutaja Rain agentuuris J.Tune Camp. Ansambli liikmed olid Seungho, G.O, Lee Joon, Thunder ja Mir. Debüütetteaste tehti 2009. aasta 9. oktoobril kontserdil "Rain's Legend of Rainism".

2009. aasta 14. oktoobril avaldati debüütsingel "Just BLAQ", mis vallutas erinevaid Korea edetabeleid. Esimene album "Y" ilmus 2010. aasta 19. mail ja 10. jaanuaril aastal 2011 avaldas MBLAQ oma esimese stuudioalbumi "BLAQ Style".

16. detsembril 2014 teatasid Lee Joon ja Thunder, et lahkusid MBLAQ-i koosseisust. Pärast 2015. aastat pole MBLAQ enam tegutsenud.

## Viited

## Välislingid
*
Karl von Brevern (1704−1744)

**Karl Hermann von Brevern** (22. oktoober 1704 Riia – 21. oktoober 1744 Peterburi) oli baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane, Välisasjade Kolleegiumi asepresident, diplomaat (salanõunik) ja Venemaa Teaduste Akadeemia president, Vene keisrinna Jelizaveta Petrovna konverentsminister.

## Elulugu
Ta oli pärit Liivimaalt Riiast Brevernite suguvõsast. Brevernid tõsteti 1694. aastal Rootsi kuninga poolt aadliseisusse ning olid kantud Eestimaa rüütelkonna Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse (1745. aastal), Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse (1747. aastal) ja Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse (1833. aastal).

Alustas teenistust Venemaa keisririigi välisteenistuses 1726. aastal Venemaa keisririigi saatkonnas Rootsis, misjärel töötas Venemaa Välisasjade kolleegiumis.

Aastatel 1731–1734 töötas Brevern Venemaa Välisasjade kolleegiumi sekretärina ning reisis töölähetustena Viini, Dresdenisse ja Berliini.

1735. aastal nimetati ta ametisse valitsuskabinetti, kus töötas koos Heinrich Johann Friedrich Ostermanni ja Ernst Johann Bironiga.

24. aprillil 1740 nimetati Peterburi Teaduste Akadeemia presidendiks, kellena ta tegutses kuni 15. aprillini 1741. 

Brevern toetas Ernst Johann Bironi katses saada Venemaa valitsejaks regendina, pärast keisrinna Anna Ivanovna surma, kuid pärast viimase aresti Burchard Christoph von Münnichi poolt ja pagendamist kaotas von Brevern oma mõju õukonnas. 

Pärast uue keisrinna Jelizaveta Petrovna troonilesaamist, saavutas uuesti mõjuvõimu ning määrati keisrinna konverentsministriks.

1742. aastast teostas von Brevern asepresidendina koos kantsleri ja Välisasjade kolleegiumi presidendi krahv Aleksei Bestužev-Rjuminiga Venemaa keisririigi Välisasjade kolleegiumi juhtimist. Ta allkirjastas 1741. aastal Austria pärilussõja ajal lepingud Inglismaaga ja 1743. aastal Preisimaaga Venemaa keisririigi nimelt.

Keisririigi välisasjade kolleegiumi asepresidendina osales ta 18. sajandi keskpaiga õukonnaintriigides, erinevate välisriikidega koostööd eelistatavate poliitiliste huvigruppide vahel, von Brevern kuulus koos A. Bestužev-Rjuminiga "Austria-Inglise parteisse" keisririigi õukonnas. von Breverni osalusel saavutati keisrinna Jelizaveta Petrovna õukonnas asunud Prantsusmaa saadiku Jacques-Joachim Trotti de La Chétardie, kes esindas "Prantsuse-Preisi parteid" väljasaatmine Venemaalt, mis nõrgendas nende lobitööd Prantsusmaa ja Preisimaa kuningriigi kasuks Venemaa õukonnas.

Suri 1744. aastal 40-aastaselt.

## Autasud
*Püha Aleksandr Nevski orden (14.02.1740)

## Välislingid
*Бреверн Карл Германович saidil rulex.ru (arhiveeritud)
*Карл фон Бреверн (1704–1742), Президенты Академии наук saidil ras.ru
*
Voldemar Põlder

**Voldemar Põlder** (6. september 1897 Käina – 10. detsember 1984 Göteborg, Rootsi) oli Eesti politseinik.

Ta lõpetas 1926. aastal Politseikooli kõrgema klassi.

Voldemar Põlder oli õpetaja ja Väike-Lähtru kihelkonnakooli juhataja, osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas Sõjaministeeriumis, 1922. aastal viidi üle politseisse. Ta oli Toompea malevkonna koosseisu pealik. 1944. aastal, kaotanud oma ainsa poja, põgenes Voldemar Põlder Rootsi. Ta oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Lääne-Rootsi koguduse nõukogu liige, Göteborgi Põllumeeste Kogu ja Eesti Politseiametnike Kogu Rootsis esimees.

Ta suri 10. detsembril 1984 Göteborgis ning ta matusetalitus toimus 28. detsembril 1984 St. Olofi kabelis Kvibergi kalmistul.

## Viited

## Kirjandus
*Osvald Viirsoo. V. Põlder 75-aastane. Eesti Päevaleht, 6. september 1972, nr. 68, lk. 8.
Tibor Komáromi

**Tibor Komáromi** (sündinud 15. augustil 1964) on Ungari maadleja.

Ta võitis Euroopa juunioride meistrivõistlused 1984 ja saavutas juunioride maailmameistrivõistlustel 1983. aastal hõbemedali.

Olümpiamängudel 1992. aastal sai ta Kreeka-Rooma maadluses 11. koha. Ta oli ka Barcelona olümpiamängude avatseremoonial Ungari meeskonna lippukandja.

Tema peamine konkurent oli Mihail Mamiašvili.
## Viited

## Välislingid
*
Adolf Horn

**Adolf Horn** (15. mai 1897 Tallinn – 17. jaanuar 1952 Intalagi vangilaager, Komi ANSV, Venemaa) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1914 Tallinna Reaalkooli. Ta õppis kaubandust aastatel 1914–1916 Riia Polütehnikumis, aastal 1918 Balti Tehnikaülikoolis ja aastal 1923 Tartu Ülikoolis. Aastatel 1916–1918 võttis osa Esimesest maailmasõjast, aastatel 1918–1920 Vabadussõjast. Ta töötas aastal 1923 raamatupidajana AS-is "Odor", aastatel 1924–1927 AS-is "Kapsi & Co". Aastatel 1923–1926 ja 1931–1934 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, kaitses 1934. aastal magistritööd 1. "Der Verfasser des vierten Evangelicums" ja 2. "Karuse kihelkond säilinud kirikuvisitatsiooniprotokollide valgustusel" ja sai teoloogiamagistriks. Prooviaastal oli ta Narva Aleksandri koguduses. Ordineeriti 14. aprillil 1935 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1927–1931 Euroopa Kristliku Misjoni misjonär ja korrespondent. Aastatel 1934–1935 oli ta usuõpetajaks Narva 1. gümnaasiumis, Narva 2. gümnaasiumis ja kaubanduskoolis. Aastal 1935 oli ta usuõpetajaks Elfriede Lenderi Tütarlaste Eragümnaasiumis ja aastatel 1935–1937 Jakob Westholmi Gümnaasiumis. Aastatel 1935–1940 oli ta Tallinna linnamisjoni õpetaja, aastatel 1942–1948 oli ta Tallinna Peeteli koguduse õpetaja. 

Ta oli 29. novembril 1944 moodustatud kiriku elu korraldava toimkonna (sinna kuulusid veel August Pähn ja Hugo Pärno) liige. Lisaks oli ta oktoobrist 1946 veebruarini 1948 Usuteaduse Kõrgema Katsekomisjoni kiriku ajaloo professori kohusetäitja.

Adolf Horn arreteeriti NKVD poolt 15. veebruaril 1948 ja ta suri 17. jaanuaril 1952 Venemaal vangilaagris.

## Viited

## Välislingid
* Hillar Põld – 100 3. osa
Raskekaal (poks)

**Raskekaal** on kaaluklass poksis. See on kõige ulatuslikum ja raskem kaaluklass (üle 90,7 kg). See on aastatega muutunud, kunagi loeti sinna ka 70 kg kaaluvad poksijad. 
Kikkpoksis arvestatakse raskekaalu alates 88 kg. 

## Tuntud raskekaalupoksijaid
* Muhammad Ali
* Mike Tyson
* Volodõmõr Klõtško
* Vitali Klõtško
* Lennox Lewis
* David Haye
Eesti NSV Vabariiklik Õpetajate Täiendusinstituut

**Eesti NSV Vabariiklik Õpetajate Täiendusinstituut** (lühend **VÕT** või **VÕTI**) oli Eesti NSV Haridusministeeriumile allunud, üldhariduskoolide õppe- ja kasvatustöö metoodikaga ja haridustöötajate täienduskoolitusega tegelenud haridusasutus Tallinnas. 

Vabariiklik Õpetajate Täiendusinstituut asutati 1. juunil 1945 aastal Tallinna Linna Pedagoogilise Muuseumi asemele. Instituudi käsutusse jäi ka osa Tallinna Linna Pedagoogilise Muuseumi varadest. Palju museaale oli sõjas hävinud, allesjäänud anti üle Eesti Loodusmuuseumile, Noorte Naturalistide Jaamale ning koolidele, osa raamatuid Tallinna Keskraamatukogule. 

Instituut tegeles haridustöötajate kvalifikatsiooni tõstmisega, korraldades täienduskoolitusi. Samuti juhendas instituut koolide metoodikatööd, koostas metoodika juhendeid ja abimaterjali, korraldas õppevahendite näituseid. VÕTi suvekursuste keskus asus Värskas. Tööd koolides korraldas VÕT haridusosakondade metoodikakabinettide kaudu. 1986. aastal oli VÕTil neli kateedrit, 21 ainekabinetti, raamatukogu, filmoteek ja helisalvestustöökoda.

## Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseumi sünd

1960. aastate alguses hakati VÕTi direktori Endel Pirni (1921–1987) algatusel koguma muuseumi taasloomise eesmärgil haridusloolisi dokumente, fotosid, memuaare, antikvaarseid õpikuid ja kooliinventari. 1. juunil 1983 asutati VÕTi allüksusena pedagoogikamuuseum. Muuseumile anti üle 1960. aastatel kogutud käsikirjad, fotod ja suur hulk esemeid, sh ka sõjaeelsele Tallinna Linna Pedagoogilisele Muuseumile kuulunud materjale. Direktoriks nimetati Endel Pirn. 1993. aastal nimetati muuseum toonase direktori Ilmar Kopso (1944–2023) ettepanekul ümber Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseumiks.

## Viited
The X Factor (Suurbritannia 7. hooaeg)

Suurbritannia televõistluse **"[[The X Factor]]"** seitsmenda hooaja saated olid eetris kanalil ITV 21. augustist 2010 kuni 12. detsembrini 2010. Lauluvõistluse võitis Matt Cardle ning tema debüütsingel "When We Collide" avaldati pärast finaali. Cardle'i mentoriks oli Dannii Minogue, kellele oli see teine võit mentorina. 

## Finalistid
Kood:
:Roheline &ndash; Võitja
:Roosa &ndash; Teine koht
:Sinine &ndash; Kolmas koht
Peakorter

**Peakorter** on paik, kus on mingi organisatsiooni keskus ja kust korraldatakse selle organisatsiooni peamisi funktsioone.
Värdlepp

**Värdlepp** (*Alnus × pubescens* ehk *Alnus × hybrida* ehk *Alnus incana × Alnus glutinosa*)  on halli lepa ja sanglepa värd.

Teda leidub looduslikult harva ka Eestis.

## Välislingid
*
Tartu Kõrgemad Naiskursused

**Tartu Kõrgemad Naiskursused** (ka **Jassinski kõrgemad naiskursused**) oli aastail 1908–1915 Tartus tegutsenud valgevene akadeemiku Anton Jassinski eraülikool (kõrgemad naiskursused).

Kursuste põhikiri järgis Peterburi Bestuževi kõrgemate naiskursuste põhikirja. Kursuste lõpetajatest pidid saama gümnaasiumiõpetajad humanitaarainetes. Lõpetajad said tunnistuse, kuid neil oli õigus sooritada lõpueksamid ülikooli juures ning mitmed seda Tartu keiserliku ülikooli juures ka tegid. 

Kursustel oli ajaloo-keele- ja õigusteaduskond, kuid viimane oli väikesearvuline. 

Kuulajateks võeti keskharidusega naisi ning mitmed õppejõud olid naised. Täpsem kuulajate arv pole teada, sest kursuste dokumendid pole ilmselt säilinud. 

Samal aastal asutati Tartus ka Rostovtsevi eraülikool.

## Viited

## Kirjandus
* Sirje Tamul, "Eraülikool ja kõrgemad naiskursused Tartus", Vita academica, vita feminea (Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 1999), 131–134.
Hemipleegia

**Hemipleegia** ehk **hemiparalüüs** ehk **ühepoolehalvatus** on keha täielik ühepoolne halvatus. Hemipleegia on tõsisem terviserike kui hemiparees, mille korral ühe kehapoole funktsioonid on ainult osaliselt häiritud. Hemipleegia võib olla kaasa sündinud või mõne haiguse, näiteks südamerabanduse või insuldi tulemus.
Tristani-akord

**Tristani-akord** on akord, mis koosneb helidest F, H, Dis ja Gis. Üldisemalt võib selleks nimetada iga akordi, mis moodustub samadest intervallidest. Enharmooniliselt võrdub Tristani-akord poolvähendatud septakordiga (F, As, Ces, Es).  

Nimetuse on see saanud selle järgi, et kõlab Richard Wagneri ooperi "Tristan ja Isolde" avafraasis, osana Tristani tegelasele viitavast juhtmotiivist. Huvitaval kombel polegi tegu tõelise akordiga, vaid pigem pidekooskõlaga: Gis laheneb A nooti, millega moodustub nn Prantsuse tertskvartakord, mis laheneb järgmises taktis dominant septakordi (jällegi pidega). Sellises järgnevuses pole midagi ebaharilikku. Kummaline on aga selge rõhuasetus Gis noodil ja pikkustevahe: Gis kestab 5 kaheksandikku, A vaid 1 kaheksandiku.
Ajal, mil Wagneri ooperit "Tristan ja Isolde" esmaesitati (1865), mõjus akord uuendusliku, julge ja eksitavana. 20. sajandi muusikud seostasid seda uuele muusikale iseloomuliku tonaalsuse lagunemisega. 

Tristani-akordi sisaldav motiiv esineb ka taktides 6, 10 ja 12, samuti teose hilisemates osades ning viimase vaatuse lõpus. Palju on kirjutatud selle võimalikest harmoonilistest funktsioonidest ja häälte juhtimisest (meloodilised funktsioonid) ning akordi on tõlgendatud mitmel erineval moel. Näiteks Schering (1935) näeb Tristani-akordi kujunemislugu kümneastmelisena, võttes alustalaks früügia kadentsi. Vogel näeb akordi algeid juba varasemas muusikas, näiteks Guillaume de Machaut', Carlo Gesualdo, Bachi, Mozarti, Beethoveni ja Louis Spohri teostes, nagu ka kõrvalolevas helinäites, Beethoveni klaverisonaadis nr 18, tempo allegro.
Veeliin

**Veeliin** (harvem kasutatud terminit **[[veejoon]]**) on veepinna ja laevakere puutejoon vaiksel veel.

## Vaata ka
*Teoreetiline joonis
*Täidlustegur
*Vabapardamärk, plimsolli ketas
*Vabaparras

## Viited
Laud (täpsustus)

**Laud** on mitmetähenduslik sõna.

* Laud, jalgadest ja horisontaalsest plaadist koosnev mööbliese
* Laud (puitmaterjal), palgist lõigatud, oma pikkuse suhtes õhuke ja kitsas puitmaterjal
* Silmalaug (*laug*, mitmus *laud*), imetajate, lindude ja osade roomajate silma abielund
* Laud (perekonnanimi)

**Lauaks** võidakse nimetada spordivahendeid:
* Lainelaud
* Luitelaud, libisemiseks liivaluidetel
* Lumelaud
* Purjelaud
* Rula (lühend väljendist *rulllaud*)
* Veelaud

**Lauaks** võidakse nimetada mängulauda:
*Malelaud
*Kabelaud
*Piljardilaud
Kastolatsi Neitsi Maarja Rõõmukuulutamise kirik

**Kastolatsi Neitsi Maarja Rõõmukuulutamise kirik** ehk **Kastolatsi õigeusu kirik** on varemetes õigeusu kirik Valgamaal Otepää vallas Kastolatsi külas. Maakivist ja tellistest hoonel on viis kuppeltorni ja kellatorn.

Kirik ehitati 1873. aastal ja pühitseti järgmisel aastal. Viimane jumalateenistus toimus kirikus 1951. aastal.

Kastolatsi Neitsi Maarja Rõõmukuulutamise kogudus likvideeriti 1957. aastal, seejärel anti hoone üle kohalikule kolhoosile.

## Pilte

Kastolatsi orthodox church 01.JPG
Kastolatsi orthodox church 02.JPG
Kastolatsi orthodox church 03.JPG
Kastolatsi õigeusu kirik, 2014-2.jpg


## Välislingid
Gustav Diedrich von Rehbinder

Vabahärra **Gustav Diedrich von Rehbinder** (6. detsember 1756 Tallinna maakond Eestimaa kubermang – 31. juuli 1826 Kadrina Viru kreis) oli baltisaksa poliitik, Virumaa kreisimarssal (saksa k. *Kreishauptmann*).

Gustav Diedrich von Rehbinder sündis Saku mõisniku Otto Magnus von Rehbinderi ja Sophie Katharina Dorothea von Rehbinder (sündinud von der Pahlen) pojana.

Talle kuulusid 14 mõisa Eestimaa kubermangus, sh Viru kreisis Kadrina kihelkonnas Polli, Udriku, Pala, Imastu ja Jõetaguse, Neeruti mõis ja Lääne kreisis Lautna ja Seira ja Vanamõisa mõis, kus Gustav Dietrich von Rehbinder juurutas 1805. aastal oma mõisates ühe esimesena Eestis rehepeksumasinaid.

Virumaa Udriku mõisa põhiliseks sissetulekuallikaks oli viinaköök ning Läänemaal meriino tõugu peenvilla-lammaste kasvatamine. Tooraine töödeldi ümber kohalikus 1810. aastal asutatud Polli mõisa kalevimanufaktuuris, kus valmistati esmaklassilist kalevit, pitsriiet ja sukki. Polli mõisas avati ka küünlavabrik, mis 1812. aastal (arvatavasti on see ka asutamise aasta) andis toodangut 800 puuda. Ettevõte läks sulgemisele enne kalevimanufaktuuri sulgemist. Gustav Diedrich von Rehbinder pani käima veel 1810. aastal äädika- ja veinivabriku Imastu mõisas Kadrinas, mis andis mainitud aastal 500 oxhofti äädikat ja 78 oxhofti frantsveini. Ettevõttes töötas 11 inimest .

Gustav Diedrich von Rehbinderi ajal ehitati välja ka Udriku mõisa peahoone.

## Perekond

Gustav Diedrich von Rehbinder oli abielus 1790. aastast krahvinna Anna (Annete) Margarethe Gustava von Rehbinderiga (1771–1809) (sündinud von Schwengelm). Abielust sündisid:
*Krahv Karl Gustav von Rehbinder (1793–1851)
*Krahvinna Juliana Helena von Rehbinder (sünd. 1794)
*Krahvinna Julie Magdalene Rehbinder (1794–1864), kes abiellus Bernhard Heinrich Clodt von Jürgensburgiga ((1767–1853)

## Esivanemad

## Vaata ka
*Rehbinder

## Viited

## Välislingid
*Krahv Gustav Dietrich von Rehbinder, klaasnegatiiv ovaalportreest, Rahvusarhiivi fotode andmebaasis
Mihhail Mamiašvili

**Mihail Gerazijevitš Mamiašvili** (sündinud 21. novembril 1963) on endine Nõukogude Liidu maadleja ja vene spordiorganisaator, Venemaa maadlusliidu president. 

Ta ema on ukrainlane ja isa grusiin.

Ta on olümpiavõitja, kolmekordne maailmameister ja Euroopa meister Kreeka-Rooma maadluses.

## Nõukogude Liidu meistrivõistlused
*1983. aasta – 1. koht;
*1984. aasta – 1. koht;
*1987. aasta – 1. koht;
*1988. aasta – 1. koht;
*1989. aasta – 3. koht; (1. koht - Däulet Turlõhhanov)

Ta võitis viis korda Grand Prix of Germany  aastatel 1985–1990.

Aastatel 1991–1995 oli ta Venemaa ja SRÜ maadluskoondise peatreener ja juhtis Venemaa maadlusvõistkonda 2004. aastal Ateena olümpiamängudel.

Ta oli 1998–2002 Venemaa armee spordiklubi (Moskva CSKA) juht. 

Mamiašvili on Venemaa maadlusliidu president alates 2001. aastast.

2008. aastast kuulub Fila Hall of Fame'i.

Ta elab Moskvas ja tal on kolm tütart.

## Välislingid
*
Keskmise sõrme näitamine

**Keskmise sõrme näitamine** on Läänemaailmas halvustava tähendusega žest, mil näidatakse ülestõstetud keskmise sõrme pealmist poolt, kusjuures ülejäänud sõrmed surutakse rusikasse. Sellega kaasnevad tihti halvustavad ingliskeelsed väljendid *fuck off* või *fuck you* – ka väljaspool emakeelena inglise keelt kõnelejate hulgas ning mitteingliskeelsetes maades, sh Eestis.

Keskmine sõrm on vana fallose sümbol. See oli kasutusel juba Vanas Kreekas. Kreeka keeles oli selle žesti kohta sõna κατάπυγον (*katapugon*), mis oli moodustatud sõnadest κατά (*kata*, 'allapoole') ja πυγή (*pugē*, 'kannikad'). Aristophanes kasutas seda oma komöödias "Pilved". Vana-Rooma kirjutistes kasutati selle žesti kohta väljendit *digitus impudicus* ('häbematu sõrm').

Prantsuse kroonik Jean Froissart mainis oma kaasajal toimunud Saja-aastast sõda kirjeldades, et inglased näitasid prantslastele keskmist sõrme.

Briti antropoloogi Desmond Morrise andmetel saabus keskmise sõrme näitamise komme Ameerika Ühendriikidesse koos itaalia immigrantidega. 1886. aastal pildistati Bostoni meeskonna pesapallurit, kes mängu ajal näitas keskmist sõrme New Yorgist pärit vastasmeeskonna mängijale.

1976. aastal näitas Ameerika Ühendriikide asepresident Nelson Rockefeller keskmist sõrme rahvale, kes ta välja vilistas.

1994. aasta jalgpalli MM-il Ameerika Ühendriikides näitas Saksamaa jalgpallikoondise poolkaitsja Stefan Effenberg keskmist sõrme publikule, kes teda solvas ja tema peale vilistas. Sellepärast visati Effenberg koondisest välja, kuigi ta oma tasemelt võinuks veel vähemalt 2001. aastani koondises mängida, üksnes 1998. aastal mängis ta veel kahes sõprusmängus Saksamaa eest.

Keskmise sõrme näitamise õiguslik reguleeritus erineb riigiti. Saksamaal on õigusaktiga selle eest ette nähtud trahv, aga näiteks Venemaal ei sätesta ükski õigusakt, et see kuidagi solvav oleks.

## Vaata ka
*Trääsanäitamine
*Ebaviisakas žest

## Viited
Maksim Vengerov

**Maksim Aleksandrovitš Vengerov** (vene keeles: *Максим Александрович Венгеров*, heebrea keeles מקסים וונגרוב; sündinud 20. augustil 1974) on Iisraeli viiuldaja, vioolamängija ja dirigent, kes on sündinud Nõukogude Liidus. 
## Elulugu
### Noorus
Maksim Vengerov sündis Novosibirskis Venemaal peres, kus tegeleti muusikaga. Viieaastaselt alustas ta viiuliõpinguid Borbala Hwangi juures ja kahe aasta pärast jätkas Zakhar Broni juures. 1984. aastal läks 10-aastane Maksim Vengerov esimest korda välismaale; Lublinis Poolas võitis ta esikoha ülemaailmsel Karol Lipiński ja Henryk Wieniawski noorte viiuldajate konkursil (aastaid hiljem ta meenutas: "Ma arvasin, et Poola on kusagil maailma lõpus. Selliseid reise ei unustata iialgi, pole ime, miks ma meenutan Poolat nii armastavalt..."). Kui Bron 1987. aastal Venemaalt lahkus, et õpetada Londonis kuninglikus muusikaakadeemias (Royal Academy of Music – RAM), järgnes Vengerov koos emaga talle Londonisse. Nad läksid talle järele ka siis, kui Bron kolis Lübeckisse, et avada seal kool.

### 1990-1999
1990. aastal tõestas Vengerov oma erakordset talenti võiduga ülemaailmsel Carl Fleschi konkursil Londonis. Selle ajani oli ta juba õppinud Broni juures Lübeckis.
Ülejõe talu kalmistu

**Ülejõe talu kalmistu** on kalmistu Vändra kihelkonnas Pärnumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Tagassaare külas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas.

Kalmistu on arvatavasti rajatud 1891. aastal, tõenäoliselt oli eeskujuks Kurgja talu kalmistu rajamine. Kalmistu keskosas paikneb sammas, millel on kalmistu arvatav rajamisaeg 1891. 

Kalmistu omanik on perekond Nuut, ka maetud on pärit nende sugukonnast. Kalmistule on praegu teadaolevalt maetud 13 inimest, viimati 1999. aastal. Kalmistu pindala on 0,06 ha.

## Kalmistule maetuid
*1963 – Anton Nuut (1898–1963)

## Kirjandus
*Taavi Pae. "Ülejõe talu kalmistu". – Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 38

## Välislingid
*
Valga Jumalaema Vladimiri Pühakuju kirik

**Valga Jumalaema Vladimiri pühakuju kirik** on õigeusu pühakoda Valgas aadressil Tehnika 7.

Kirik ehitati ümber raudteeklubist aastatel 1998–2001. See pühitseti 11. augustil 2001 Tallinna ja kogu Eesti metropoliidi Korneliuse poolt.

Kirikut kasutab Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Valga Jumalaema Vladimiri Ikooni kogudus.

## Viited
 

## Välislingid
*Koduleht *(vene keeles)*
*Valgas pandi õigeusu kirik põlema, Õhtuleht.ee, 18. september 2003
Valga õigeusu kirik

Valgas on mitu õigeusu kirikut:
* EAÕK **[[Valga Issidori peakirik]]**, aadressil Pargi 1a
* MPEÕK **[[Valga Jumalaema Vladimiri Pühakuju kirik]]**, aadressil Tehnika 7
Karl Friedrich (Schleswig-Holstein-Gottorf)

Hertsog **Karl Friedrich** (saksa keeles *Karl Friedrich, Herzog zu Holstein-Gottorp*); 30. aprill 1700 Stockholm Rootsi – 18. juuni 1739, Rolfshagen Alam-Saksimaa Saksamaa) oli Saksa päritolu Schleswig-Holsteini hertsog, Rootsi kuninga Karl XII õepoeg, Venemaa keisri Peeter I ja keisrinna Katariina I tütre (Anna Petrovna) abikaasa ning Venemaa keisri Peeter III isa.

## Elulugu
Karl Friedrichi sündis Schleswig-Holsteini hertsogi Friedrich IV ja Rootsi kuninga Karl XI tütre printsess Hedwig Sophia pojana. Kuid tema isa langes 1702. aastal Põhjasõjas ja ta kasvas üles onu – Rootsi kuninga Karl XII juures, kuna Põhjasõja käigus Taani väed vallutasid Schleswig-Holsteini ning ta oli sunnitud koos perega lahkuma Rootsi.

Kuna kuningas Karl XII ei olnud järglasi, siis peeti teda Karl XII järglaseks, kuid pärast Karl XII surma ei olnud tal otsusekindlust kuulutada end kuningaks ning Rootsi kuninga järglaseks kuulutati Rootsis absolutismivastaste jõudude toel Karl XII noorem õe Ulrika Eleonora ja 1720. aastal Ulrika Eleonora abikaasa Fredrik I.

Karl XII surma järel 1718. aastal sai Rootsi valitsejaks tema õde Ulrika Eleonora, kelle abikaasa Rootsi kuningas Fredrik I sõlmis 1720. aastal rahu Taaniga ning Karl Friedrichil kadus võimalus tagasi saada oma valdusi. Ta suundus Venemaa keisri Peeter I kutsel kaaskonnaga Venemaale Peterburi, kus abiellus Peeter I tütre Anna Petrovnaga. 

Pärast Peeter I surma kuulus Ülemsalanõukogusse.

Karl Friedrich naasis Holsteini 1727. aastal, kus Kieli linnas sündis ta poeg Karl Peter Ulrich, hilisem Venemaa keiser Peeter III, Venemaa Holstein-Gottorp-Romanovite dünastia esimene liige.

## Autasud
* Püha Andreas Esmakutsutu orden (9. august 1722)

## Vaata ka
*Holstein-Gottorp-Romanovite dünastia
*Holsteini partei
Veearvesti

**Veearvesti** (ka **veemõõtur**; argikeeles ka *veemõõtja*) on veekulu mõõtmise riist (arvesti). Veekulu mõõdetakse enamasti kuupmeetrites (m3).
Deiksis

**Deiksis** on nähtus, mis seob omavahel diskursuse maailma ja füüsilise olukorra. Tegemist on viitesuhete võrgustikuga, kus viidatakse ümbritsevatele isikutele või asjadele ja paigaldatakse sündmusi kõnelemishetke suhtes ajateljele. (lk 184)

Deiksise uurimise alusepanijaks peetakse saksa keeleteadlast Karl Bühlerit. Tema käsitluse järgi on deiktiline väljend paigutatud mingisse punkti kolme telje suhtes, millel on ühine nullpunkt ehk *origo*. Vastavalt kolmele deiktilisele teljele räägitakse isiku-, ruumi- ja ajadeiksisest. 

## Deiksise liigid

### Isikudeiksis
Isikudeiksis on primaarne deiksise liik, sest lähtepunktiks on kõneleja. Isikudeiksis väljendub nii pronoomenites (*mina*, *sina*, *tema*, *meie*, *teie*, *nemad*) kui ka tegusõna isikukategoorias. Eesti keelele ja ka paljudele teistele keeltele on omane see, et esimest ja teist isikut võidakse väljendada ainult tegusõna vormiga (nt *laulan laulu*; *too see raamat!*; *teeme selle ära!*). Seetõttu võib pidada tegusõnu teatud kontekstis isikudeiktilisteks, kuid ainult selles osas, mis puudutab neid väljenduvat grammatilist isikukategooriat.

### Ruumideiksis
Ruumi- ehk demonstratiivdeiksise viitepotentsiaal põhineb traditsioonilise käsitluse kohaselt asukohal *origo* suhtes. Eesti keeles on võimalik demonstratiivadverbe kasutada seoses kõnelejale lähedal oleva ruumiga (*siin*, *siia,* *siit*), aga ka seoses kõneleja suhtes kaugema ruumiga (*seal*, *sinna*, *sealt*). Inglise keeles on vastanduvad samal põhimõttel sellised demonstratiivid nagu *this* ja *that* ning *here* and *there*.

On olemas ka keeli, milles on demonstratiive kolm või rohkem. Soome keeles jaotatakse demonstratiivpronoomeneid (ja nendega seotud demonstratiivadverbe) järgmiselt: *täma* 'kõneleja lähedal', *se* 'kuulaja lähedal, *tuo* ' kõnelejast (ja kuulajast) kaugel'. Samuti on lõunaeesti keeles kolmeliikmeline demonstratiivisüsteem, milles üks demonstratiiv on kuulajakeskne. Vastseliina murraku demonstratiivpronoomenid on: *sjoo* 'kõneleja lähedal', *taa* 'kuulaja lähedal' ja *tuu* 'kaugel'.

### Ajadeiksis
Kolmas deiksise liik on ajadeiksis. Ajadeiktikud viitavad ajalistele referentidele lähtuvalt kõnelemishetkest, nt *täna*, *homme*, *eile*, *nüüd*, *praegu*. Nendega viidatud ajahetke saame tuvastada ainult siis, kui teame, millal nad on öeldud. Mittedeiktilised on sellised ajaväljendid nagu *13. jaanuatril 2009 Gregoriuse kalendri järgi* või *siis, kui mõrvati USA president Kennedy.* Ka grammatiline ajakategooria on alati deiktiline, sest grammatilisi aegu saab kasutada ainult lähtuvalt kõnehetkest.

## Viited
Karl Tuvike

**Karl Tuvike** (15. mai 1892 Kavilda vald – 29. aprill 1960 Tallinn) oli Helme avalik tegelane (oli Helme koguduse köster-organist ja Kaitseliidu Helme malevkonna pealiku abi) ning luterlik vaimulik, Oleviste koguduse viimane luterlik pastor.

Ta õppis aastatel 1901–1902 Järvaküla vallakoolis, aastatel 1902–1906 Puhja kihelkonnakoolis, aastatel 1906–1907 J. O. Tomsoni kaubanduskoolis, aastatel 1907–1910 Hugo Treffneri Gümnaasiumis ja aastatel 1910–1915 Rudolf Grivingi muusikakoolis, mille lõpetas organisti kutsega.

Ta töötas aastast 1915 Helme Maarja koguduses köstri-organistina. Aastatel 1917–1918 andis ta Helme kihelkonnakoolis usuõpetuse, eesti keele, ilukirja ja laulmise tunde, laulmise tunde andis ta seal aastani 1921. Tõrva Reaalgümnaasiumis oli ta õpetajaks aastatel 1918–1923, Helme kodunduskoolis aastast 1934. Ta oli aastatel 1915–1940 Helme-Tõrva Hariduse Seltsi muusikaosakonna koori juht. Aastal 1940 oli ta II Riigivolikogu vastaskandidaat. Hiljem on ta olnud Nissi koguduse koorijuht, Kullamaa koguduse köster-organist, aga ka Pilistvere koguduses organistiks ja Juuru koguduses köster-organistiks. 14. detsembril 1949 ordineeriti ta Tallinna toomkirikus aseõpetajaks; 15. aprillil 1950 seati ta Tallinna Oleviste koguduse aseõpetajaks. Sama aasta septembris läks Oleviste kirik baptistide kogudusele. 

28. oktoobril 1950 arreteeriti ta Tallinnas. Talle mõisteti 25+5 aastane vabadusekaotus (mida hiljem vähendati 12 aasta 6 kuu peale), ta kandis karistust Irkutski oblastis Ozjorlagi vangilaagris. Olude muutudes vabanes ta 1956. aasta jõululaupäeval.

Karl Tuvike suri 29. aprillil 1960 Tallinnas ja ta maeti 3. mail 1960 Rahumäe kalmistule.

## Tunnustus
*1934 Kotkaristi V klassi teenetemärk
*1938 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema kälimees oli Helme Maarja koguduse õpetaja Johannes Uustal.

## Viited
Frank Sherwood Rowland

**Frank Sherwood Rowland** (28. juuni 1927 Ohio, Delaware – 10. märts 2012 California, Newport Beach) oli Ameerika Ühendriikide keemik, Nobeli auhinna laureaat.

Ta oli Irvine'is asuvas California Ülikoolis keemiaprofessor. Tema peamised uurimisvaldkonnad olid atmosfäärikeemia ja keemiline kineetika. Muu hulgas uuris ta koos Mario Molinaga klorofluorosüsinike käitumist atmosfääris ning avastas, et need aitavad kaasa osooniaukude tekkele. Selle eest sai ta 1995. aastal Nobeli keemiaauhinna. Ta jagas auhinda Mario Molina ja Paul Crutzeniga.

## Haridus- ja töökäik
Sherwood Rowland lõpetas 16-aastaselt keskkooli ning õppis seejärel Ohio Wesley ülikoolis keemiat, füüsikat ja matemaatikat. Aastatel 1945–1946 teenis ta armees. Ta lõpetas ülikooli 1948. aastal ning kaitses Chicago ülikoolis 1951. aastal magistritöö ja 1952. aastal doktoritöö.

Rowland töötas Princetoni ja Kansase ülikoolis ning oli alates 1964. aastast keemiaprofessor California Ülikoolis Irvine'is.

## Teadus
Rowland organiseeris suure hulga õhuproovide võtmise paljudes maailma kohtades, eriti linnades, ja määras kindlaks trikloroflurometaani sisalduse õhus. Sel moel näitas ta, et trikloroflurometaani kogused liiguvad atmosfääris üsna kiiresti isegi ühelt poolkeralt teisele. Kaheksa aastat hiljem kordas ta katset ja leidis, et trikloroflurometaani kogus atmosfääris on suurenenud.

Rowland näitas selliste katsetega sedagi, kuidas osoonikiht sõltub aastaajast. Osooni tase tõuseb novembris, seejärel väheneb pikkamööda kuni aprillini ja püsib siis kuni uue tõusuni järgmisel novembril. Eri aastail korraldatud katsed näitasid, et see muster kordub igal aastal, ainult osooni hulk õhus kipub järjest vähenema.

Rowland ja tema kolleegid teatasid sellest avastusest avalikkusele ja pakkusid välja mitmesuguseid lahendusi, mis vähendaksid järk-järgult klorofluorosüsinike sisaldust atmosfääris. Esimesena hakkas kloroflurosüsinike emissiooni piirama Kanada, seejärel USA, Rootsi ja Norra, siis teisedki riigid. 1980. aastatel sõlmiti Viini lepe ja seejärel Montreali protokoll, mis võimaldasid kloroflurosüsinike emissiooni üleilmselt piirata.

## Tunnustus
*1977 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*1978 – valiti USARahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*1989 – Jaapani auhind
*1994 – Albert Einstein World Award of Science
*1994 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks
*1995 – Nobeli keemiaauhind
*1995 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
*2004 – valitiLondoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks

## Välislingid
* Autobiograafia, Nobelprize.org
* Marko Kaasik, Lahkus mees, kelle ennustus hoidis ära globaalkatastroofi – Sirp 30. märts 2012, lk 23
John McWhorter

**John Hamilton McWhorter V** (sündinud 6. oktoobril 1965) on ameerika keeleteadlane, kes uurib kreoolkeeli ning ühiskondlik-ajalooliste protsesside mõju grammatikale.

McWhorter tõstatas oma raamatus "*Language Interrupted: Signs of Non-Native Acquisition in Standard Language Grammars*" hüpoteesi, et keele grammatika lihtsustub, kui suur hulk lapsi omandab selle keele seda võõrkeelena rääkivate täiskasvanute käest ning annavad siis selle lihtsustunud ja eranditevabal kujul omakorda edasi oma lastele. Hüpoteesi tõestuseks tõi McWhorter näiteks inglise, hiina, araabia, pärsia ja malai keeled, mida on mingil ajaloohetkel neid keeli emakeelena rääkijate suhtes puudulikult omandanud ebaproportsionaalselt suur hulk muukeelseid inimesi, kelle mõju tõttu on nende keelte grammatiline struktuur lähemate sugulaskeeltega võrreldes oluliselt lihtsustunud.

McWhorter näitab, et kõige keerulisema grammatikaga on tavaliselt väikesed põliskeeled, sest muukeelsed inimesed pole suurel hulgal neid kunagi olnud sunnitud ei omandama ega lastele edasi andma. McWhorter nendib, et vaid väga väike hulk keerukaid põliskeeli on tema teooria näitlikustamise piisavalt hästi kirjeldatud ning toob oma hüpoteesi tõestamiseks ühe sellise keele näiteks eesti keele.

## Viited
Karl Friedrich

**Karl Friedrich** on olnud mitme valitseja nimi:
* **[[Karl Friedrich (Anhalt-Bernburg)]]** (1668–1721), Anhalt-Bernburgi vürst
* **[[Karl Friedrich (Schleswig-Holstein-Gottorf)]]** (1700–1739), Schleswig-Holstein-Gottorfi hertsog
* **[[Karl Friedrich (Saksi-Meiningen)]]** (1712–1743), Saksi-Meiningeni hertsog
* **[[Karl Friedrich (Fürstenberg-Mößkirch)]]** (1714–1744), Fürstenbergi vürst 
* **[[Karl Friedrich (Hohenzollern-Sigmaringen)]]** (1724–1785), Hohenzollern-Sigmaringeni vürst 
* **[[Karl Friedrich (Baden)]]** (1728–1811), Badeni markkrahv, kuurvürst ja suurhertsog
* **[[Karl Friedrich (Saksi-Weimari-Eisenach)]]** (1783–1853), Saksi-Weimari-Eisenachi suurhertsog
Kalatiik

**Kalatiik** ehk **kalakasvatustiik** on reguleeritav veekogu (nt tiik), kus kasvatatakse kalu. Tänapäeval kasutatakse sageli kalatiike ka virgestuskalastuseks või lihtsalt esteetilistel eesmärkidel. 
Tiikides kalade kasvatamist nimetatakse **[[tiigikalandus]]eks**.

Eristatakse soojaveelisi ehk karpkalatiike ja külmaveelisi ehk forellitiike.

## Vaata ka
*Tiigikalandus
*Karpkalatiik
*Forellitiik
Pavel Uspenski

**Pavel Uspenski** (vene keeles Павел Федорович Успенский *Pavel Fjodorovitš Uspenski*; sündinud 13. juulil 1988 Moskvas) on vene filoloog.

Ta oli aastatel 2010–2014 Tartu Ülikooli doktorant vene kirjanduse alal. 2014. aastast on ta Moskvas asuva Kõrgema Majanduskooli dotsent.

## Tunnustus
*2012 – Juri Lotmani stipendium

## Isiklikku
Ta on semiootik Boriss Uspenski pojapoeg.

## Viited

## Välislingid
*https://www.hse.ru/org/persons/132998458
Konstantin Kütt

**Konstantin Kütt** (30. juuli 1906 Kõpu – 22. september 1944 Läänemeri) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1926 Tallinna Linna Poeglaste Humanitaargümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1926–1927 ja 1931–1936 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas ning aastatel 1927–1930 õigusteaduskonnas. Ta oli Fraternitas Liviensise vilistlane. 

Ordineeriti 20. oktoobril 1937 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1938–1939 Haapsalu Püha Johannese koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1939–1944 oli ta sama koguduse õpetaja (3. märtsil 1940 valiti ta ainsa kandidaadina Haapsalu koguduse õpetajaks 578 poolt- ja 16 vastuhäälega), hooldades aastatel 1941–1944 ka Noarootsi Püha Katariina kogudust; välja arvatud 14. juunist 2. oktoobrini 1942, mil ta oli Tallinna Peeteli koguduse õpetaja.

Ta hukkus Eestist põgenemisel laeval "Moero".

## Viited
Loreen

**Loreen** (õieti **Lorine Zineb Nora Talhaoui**; sündinud 16. oktoobril 1983 Stockholmis) on Maroko juurtega Rootsi poplaulja, kes on kahel korral võitnud Eurovisiooni lauluvõistluse.

Olles huvitatud lauljaks saamisest, osales Loreen telekonkursil "Idol 2004" ja saavutas 4. koha. Järgmisel aastal avaldati tema esimene singel "The Snake". Lugu valmis koostöös bändiga Rob'n'Roz. Aastal 2011 ilmus singel "My Heart Is Refusing Me", millest sai Rootsis suur hitt.

Tema debüütalbum "Heal" ilmus 2012. aastal.

Ta esindas Rootsit 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Bakuus lauluga "Euphoria". Laul sai finaalis 372 punkti ja võitis võistluse.

Loreen esindas Rootsit ka 2023. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel looga "Tattoo", millega ta taas Eurovisiooni võitis.

## Viited
Michigani Ülikool

**Michigani Ülikool** (*University of Michigan*) on ülikool, mis asub Ameerika Ühendriikide Michigani osariigis Ann Arboris. 

Michigani ülikool rajati 1817. aastal Detroitis.
Ann Arbor

**Ann Arbor** on linn Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis. Washtenaw' maakonna keskus.

Linn rajati 1824. aastal. Ann Arboris asub Michigani Ülikool, mis kolis sinna Detroitist 1837. aastal. Ülikoolil on oluline osa linna majanduses, sest annab tööd umbes 30 000 inimesele, sealhulgas 12 000 tervisekeskuse töötajale.

2010. aastal elas linnas 113 934 inimest.

## Viited
Publius Quinctilius Varus

**Publius Quinctilius Varus** (46 eKr Cremona, Rooma Vabariik – 9 pKr Germaania) oli Rooma poliitik ja väejuht. Varus läks ajalukku mehena, kes kaotas Teutoburgi lahingus kolm leegioni.

## Elulugu
Varus sündis vaesunud ja vähetähtsa aristokraadi peres (Quinctilia pere kuulus patriitside hulka). Tema isa oli senaator Sextus Quinctilius Varus. Sextus oli Julius Caesari vastases kodusõjas konservatiivsete vabariiklaste poolel, kuid pole teada, kas ta oli seotud Caesari tapmisega. Sextus sooritas Philippi lahingu järel (42 eKr) enesetapu.

Vaatamata isa poliitilistele veendumustele sai Varusest Ceasari järglase Octavianuse (hiljem Augustus) toetaja. 14 eKr paiku abiellus ta Vipsania Marcellaga, kes oli Marcus Vipsanius Agrippa tütar. Varusest sai nii Agrippa kui Augustuse sõber. Kui Agrippa suri, oli Varus tema matusel järelehüüde ettekandjaks.

### Poliitikukarjäär
Pärast konsuli ametit oli Varus aastatel 9–8 eKr Aafrika provintsi asehaldur. Seejärel pidas ta sama ametit Süürias, kus tema käsutada oli neli leegioni. Seal tunti teda karmi valitsejana ja kõrgete maksude nõudjana. Pärast kuningas Herodese surma (4 pKr), puhkes Judeas Rooma-vastane ülestõus, millele Varus reageeris kiirelt ja otsustavalt. Okupeerinud Jeruusalemma, lasi ta kaks tuhat mässajat risti lüüa.

Süüriast tagasi tulnuna viibis Varus mõned aastad Roomas. Oma esimese naise surma järel abiellus ta Claudia Pulchraga, kes oli Augustuse õe lapselaps. See oli märk jätkuvast poliitilisest soosingust. Sellest abielust sündis poeg Quinctilius Varus.

1. sajandi algusaastatel korraldas Rooma pika sõjalise kampaania Reinist itta jäävatel aladel. Oma võimule allutati mitmed germaani hõimud. 7 pKr kuulutati piirkond rahulikuks ning Varus määrati Germaania asehalduriks. Vallutuskampaaniat juhtinud Tiberius (hilisem keiser) lahkus piirkonnast, et tegeleda Illüürias puhkenud ülestõusuga.

### Teutoburgi lahing

9 pKr septembris oli Varus oma kolme leegioniga Weseri jõe lähistel laagris, kui saabus ärev teade, et Reini ümbruses on ülestõus hoogu kogumas. Vaatamata Rooma-meelse heruskide pealiku Segestese hoiatusele, et tegu on vandenõuga, ei võtnud Varus teda kuulda. Segestese väide, et vandenõu taga on tema hõimukaaslane Arminius, tundus Varusele uskumatu. Arminius oli ratsanikuseisusse tõstetud Rooma kodanik. Pealegi tundsid Varus ja Arminius teineteist isiklikult.

Varuse usk Arminiusse osutus aga kohutavaks veaks. Valeinformatsiooni alusel liikvele läinud Varus langes Arminiuse seatud lõksu. Teutoburgi metsas hävitas germaanlaste varitsus kogu Varuse armee. Kui kaotus näis kindel, sooritas Varus enesetapu, heites end oma mõõga otsa.

Suetoniuse teatel olevat keiser Augustus hävingust kuuldes oma riided puruks rebinud ega lasknud pärast seda mitu kuud juukseid lõigata. Veel aastaid hiljem kuuldi teda kaeblemas: "Quinctilius Varus, anna mu leegionid tagasi!" ("Quintili Vare, legiones redde!").

Kaotus Teutoburgis oli Roomale niivõrd häbiväärne, et lahingus hävinud leegionide (XVII, XVIII, XIX) numbreid ei antud enam ühelegi Rooma leegionile.

## Viited
Osmool

**Osmool** (lühend **Osm** või **osmol**) on SI-süsteemiväline ühik, mis näitab keemilise aine moolide arvu, mis tekitavad lahuse osmootset rõhku. 

Nt, 1 mooli glükoosi lahustades saadakse 1-osmooline (1 osmol) lahus, NaCl korral aga 2-osmooline lahus.

Osmoolide hulka ruumalaühiku kohta nimetatakse osmolaarsuseks. Osmoolide hulka massiühiku kohta aga osmolaalsuseks.

## Vaata ka
*Osmolaarsus
*Osmolaarsus
*Osmoos
*Osmootne rõhk
Anu Kollom

**Anu Kollom** (sündinud 10. märtsil 1948) on eesti mükoloog.

Ta lõpetas aastal 1971 Tartu Riikliku Ülikooli bioloog-botaanikuna. 

Ta on töötanud pikka aega Zooloogia ja Botaanika Instituudis.

## Välislingid
*
Märt Rahi

**Märt Rahi** (sündinud 6. mail 1941 Tartus) on eesti bioloog-biofüüsik.

Ta on töötanud Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudis ning pikka aega Zooloogia ja Botaanika Instituudis.

## Elulugu
Märt Rahi on metsaametniku poeg.

Lõpetas 1959 Tallinna 20. Keskkooli ja 1965 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogiaosakonna; bioloogiakandidaat (1975, Tartu ülikool), väitekiri "Исследование водно-физических параметров в связи с фотосинтезом и транспирацией". Töötanud AAI-s ja FAI-s (1964–1987) laborandina, aspirandina, teadurina; ZBI-s (1987–2004) insenerina, vanemteadurina, teadussekretärina. Aastast 2005 EPMÜ Põllumajandus ja Keskkonnainstituudi teadussekretär. 

Töid taimeanatoomia ja veerežiimi seostest, elektronmikroskoopia rakendustest mükoloogias ja entomoloogias. Toimetas ZBI ajaloo ülevaate- ja aastaraamatuid 1995–2002.

## Teoseid
* Аппаратура для исследования компонентов водного потенциала листьев. // Физиол растений 20 (1973) 1
* Phasmid like structures in Anguinidae (Nematoda, Tylenchida) (kaasautor). // Fundam. Appl. Nematol., 91 (1996) 2
* Leaf anatomical characteristics associated with shoot hydraulic conductance, stomatal conductance and stomatal sensitivity to changes of leaf water status in temperate deciduous trees (kaasautor). // Austral. J. Plant Physiol. (2001) 28
* Antennal sensilla of the ground beetle Platynus dorsalis (Pontoppidan,1763) (Coleoptera, Carabidae) (kaasautor). // Microsc Res. and Tech. (2001) 55
* Preparation of smooth siloxane surfaces for AFM visualization of immobilized biomolecules (kaasautor). // Surface Sci. (2003), 532.

## Viited

## Kirjandus
* ZBI 1947–1997, 68.