open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jaan Allik

**Jaan Allik** VR II/3 (kuni 11.11.1939 Ivan, ka Johannes; 8. oktoober (vkj 26.september) 1892 Polli vald, Karksi kihelkond – 15. jaanuar 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti sõjaväelane (major) (alates 1940).

Sündis 8. oktoobril (vkj 26.09.) 1892 Karksi kihelkonna Polli vallas Mälgandi talus.

Vabariigi Valitsuse otsusega 8. oktoobrist 1920 anti 9. jalaväepolgu alamkapten Johannes Allikule Vabaduse Risti II liigi 3. järk, nr 1421,
 

Sai autasuna Abja valla Abja mõisast Jaanimäe talu. Töötas Mõisakülas kooliõpetajana. Kaitseliidu Pärnumaa Maleva Halliste malevkonna pealiku abi ja Mõisaküla kompanii pealik.

Jaan Allik hukati 15. jaanuaril 1942 Sevurallagi vangilaagris. Matmispaik teadmata.
Skjånes

**Skjånes** (põhjasaami keeles *Skeavvonjárga*) on küla Norra põhjaosas Finnmargi maakonnas Gamviki vallas Nordkinni poolsaare lõunakaldal Barentsi mere Tanafjordeni ääres.

Elanike arv on umbes 60–70 (2007).

Põhiline elatusallikas on kalandus.

Internaatkooli ja vanadekodu sulgemine tõid kaasa töökohtade nappuse. Valitsus keelas Tanafjordeni piirkonnas kalakasvatuse, mistõttu lõhekasvandus tuli sulgeda ning 2007. aasta suvest tegeldakse selle asemel kalapüügiturismiga.

Skjånesis asub Hopi kabel.

## Vaata ka
* Hop
Passaathoovused

**Passaathoovused** on passaattuulte mõjul tekkivad hoovused.

Ookeanides on lõunapassaathoovused, mis suunduvad ekvaatorilt lõunasse piki mandrite idarannikuid, ja põhjapassaathoovused, mis suunduvad ekvaatorilt põhja poole.
Aleksander Arol

**Aleksander Arol** VR II/3 (25. veebruar 1897 Gluhhovo, Venemaa – 16. märts 1937 Mõisaküla) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

Sündis 25. (vkj 13.) veebruaril 1897 Venemaal Gluhhovos. Pere oli seotud Harjumaa Saue vallaga. Vallaline. Õppis Tallinna linnakoolis ja Petrogradi 5. Gümnaasiumis, mille lõpetas jaanuaris 1916.

Sõjalised teadmised sai Pauli sõjakoolis 1916. Ülendati lipnikuks oktoobris 1916. Teenis 245. ja 22. tagavarapolgus kuni jaanuarini 1916. Esimeses maailmasõjas osales 8. kütipolgus nooremohvitseri ja rooduülemana ning õppemeeskonna nooremohvitserina kuni detsembrini 1917. Veebruarist aprillini 1918 teenis ta 1. Eesti Polgus. 

Vabadussõja eel 22. novembril 1918 astus 1. jalaväepolku, kus oli algul nooremohvitser, siis 16. roodu ülem. Sai 4. veebruaril 1919 Feodorovka küla all jalast raskelt haavata. Teenis järgnevalt 1. diviisi tagavarapataljonis rooduülemana. Juulis 1919 läkitati 1. jalaväepolgu jalaluurajate komando vanemohvitseriks ning novembris komando meeskonna ülemaks. Ülendati oktoobris 1919 alamleitnandiks ja seejärel leitnandiks. Demobiliseeriti detsembris 1920.

Õppis aastail 1922–1934 Tallinna Tehnikumis masinaehituse osakonnas, kus omandas inseneri kutse. Töötas juunist 1927 (vaheaegadega) riigiraudteel Tallinna veojaoskonnas vedurijuhi abi ja vedurijuhina. Septembrist 1932 oli Veoametis tehnik ning juunist 1935 revidendi kohustes. Alates oktoobrist 1936 elas ja töötas Mõisakülas Raudtee Tehastes insenerina. 

Aleksander Arol suri 16. märtsil 1937 Mõisaküla alevis peaaju verevalumi tõttu. Maeti Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Tunnustus
Vabariigi Valitsuse otsusega 18. veebruarist 1925 anti leitnant Aleksander Arolile Vabaduse Risti II liigi 3. järk nr 2927. Lisandus 40 000 marka ja Vabadussõja mälestusmärk haavatu lindiga. Vabadusristi kavalerina sai 1928. aasta mais Harjumaa Vääna valla Vääna mõisast 21,69-hektarilise krundi, mille nimeks sai Tiigi talu. Tegelikult kohta pidama ei asunud ja müüs selle rendiõiguse 1931. aasta kevadel ära.

## Välislingid
*Aleksander Arol Eesti ohvitseride andmekogus
Toiduvärvid

**Toiduvärvid** on värvained, mida kasutatakse toiduainele soovitud värvuse andmiseks või olemasoleva värvuse tugevdamiseks. 

## Liigitus
Päritolu järgi eristatakse looduslikke ja sünteetilisi toiduvärve. 

Eraldi klassi moodustavad toiduvärvid, mis saadakse sünteetiliste päritoluga osistest, kuid mille koostis on looduslikega ühesugune ehk niinimetatud naturaalidentsed toiduvärvid. 

Värvuse järgi eristatakse kollaseid, punaseid, siniseid, rohelisi, pruune ja musti toiduvärve, lahustuvuse järgi vees lahustuvaid ja rasvas lahustavaid toiduvärve. 

Keemilise struktuuri järgi jaotuvad looduslikud toiduvärvid antotsüaanseiks, karotinoidseiks, klorofülseiks ja betalaiinseiks. Sünteetilised toiduvärvid jagunevad asopurasoloonseiks, mono-, di- ja triasovärvideks ning ksantiinse-, indigo- või triasüülmetaanse struktuuriga toiduvärvideks. 

## Kasutamine
Esimesed andmed toiduvärvide kasutamise kohta pärinevad Plinius Vanemalt, kes kirjeldas, kuidas Antiik-Roomas värviti looduslike värvainete ja värvimuldadega veini ja leiba. 1960. aastast on kiiresti arenenud sünteetiliste toiduvärvide tootmine, sest need tunduvalt odavamad kui looduslikud ning heade kasutus- ja säilimisomadustega. Kuid mitte kõik sünteetilised toiduvärvid ei ole inimese tervisele ohutud. Seetõttu hakati 1980. aastatel uuesti tähelepanu pöörama looduslikele toiduvärvidele. Paljudes riikides on toiduvärvide kasutamine allutatud kindlatele eeskirjadele. Maailma suurimad toiduvärve tootvad ettevõtted on Hoffmann ja Roche, mis toodab looduslikke toiduvärve Givaudian ja Dynapol.

## Vaata ka
* Toidulisaainete loend
Siseveed

**Siseveed** on maismaal paiknevad veed: jõed, järved, tehisveekogud, põhjavesi, mandrijää ja liustike vesi.

## Vaata ka
*Siseveekogu
Mäetuul

**Mäetuul** ehk laskuv tuul on atmosfääri horisontaalse õhurõhu erinevuste tõttu, õhumassi sunnitud ülevoolamisel mäest, selle tuulealusel nõlval tekkinud laskuv tuul.   

Tuuled, mis puhuvad mägedes ülevalt alla jaotuvad soojadeks ja külmadeks.

Soojad laskuvad tuuled: föön, chinook, chanduy, puelche, suhhovei ja zonda

Külmad laskuvad tuuled (katabaatilised tuuled): boora, mistraal, liustikutuul, böhmwind, tramontana ja elvegust

Soojadeks mäetuulteks nimetatakse kuiva õhu liikumist tuulealustel nõlvadel alla. Horisontaalselt liikuv õhumass on mäge ületades sunnitud tuulepealset nõlva pidi üles kerkima, kaotades  märgadiabaatilise protsessi käigus niiskust ja muutudes seejuures kuivemaks, mäeharja ületanud õhk laskub  mööda tuulealust nõlva alla ning soojeneb nüüd kuivadiabaatilise gradiendi kohaselt, muutudes samas suhteliselt veelgi kuivemaks.
Hans Harjakas

**Hans Harjakas** VR II/3 (kuni 1. juunini 1940 **Hans Harjaks**; 4. märts (vkj)/ 16. märts 1891 Harjaka talu, Ridalepa küla, Sauga vald, Pärnu kihelkond – 20. veebruar 1970 Mõisaküla) oli Eesti sõjaväelane (reamees).

Õppis Sauga vallakoolis. Teenis ratsaväes alates 1912. aastast. 

Esimeses maailmasõjas teenis 6. tragunipolgus, vabanes 1918. aastal. 

Vabadussõjas osales 1. Ratsapolgu 3. eskadronis alates 25. detsembrist 1918. Viidi jaanuaris 1919 üle 2. Ratsapolgu 2. eskadroni. Demobiliseeriti aprillis 1920.

Vabariigi Valitsuse otsusega 15. septembrist 1920 anti 2. Ratsapolgu reamehele Hans Harjakale Vabaduse Risti II liigi 3. järk nr 1159, 

Lisandus 10 000 marka ja Vabadussõja mälestusmärk.

Pärast sõda elas mõnda aega Audrus ning vedas autoga kaupu. Alates 1930. aastast asus perega elama Mõisakülla, kus töötas linavabrikus auto juhina, hiljem kütja-masinistina. Oli Vabaduse Risti Vendade Ühenduse (VRVÜ) Pärnu osakonna liige. 

Teise maailmasõja ajal pääses vanuse tõttu mobilisatsioonidest ning jäi repressioonidest puutumata. Oli pärast sõda kütja-masinist Mõisaküla linavabrikus kuni pensionile siirdumiseni 1956. aasta sügisel. 

Hans Harjakas suri 20. veebruaril 1970 Mõisakülas aju veresoonkonna lubjastumise tagajärjel. Ta on maetud Mõisaküla kalmistule.

## Isiklikku
Kirikukirjades olnud perekonnanimi Harjaks muudeti Mõisaküla linna perekonnaseisuametniku otsusega 1. juunist 1940, andes ainsaks nimekujuks Harjakas.
Orutuul

**Orutuul** on tuul, mis puhub mägedes mööda oru nõlva alt üles.

Orutuul tekib siis, kui päike soojendab päeval oru põhja ja nõlvu ning soe õhk hakkab ülespoole liikuma.

## Vaata ka
*Mäetuul
Luterliku Maailmaliidu liikmeskirikute loend

Järgmised kirikud on **[[Luterlik Maailmaliit|Luterliku Maailmaliidu]] liikmeskirikud** seisuga märts 2008

## Aafrika

## Aasia ja Okeaania

## Euroopa

## Ladina-Ameerika ja Kariibi mere regioon

## Põhja-Ameerika

## Viited
Gamviki kirik

**Gamviki kirik** on kirik Norra põhjaosas Finnmargi maakonnas Gamviki vallas Gamvikis. Ta asub kohaliku tee nr 263 (*fylkesvei 263*) ääres. See on kõige põhjapoolsem kirik Mandri-Euroopas.

Kirik ehitati 1957–1958 ja selle pühitses sisse piiskop Alf Wiig 27. aprillil 1958, neljandal pühapäeval pärast ülestõusmispüha. Arhitektid on Gudolf Blakstad ja Herman Munthe-Kaas.

Kirik on betoonist. Ta on ehitatud töökirikuks. Kirikuruumis on 224 kohta ja kogudusesaalis 80 kohta.

Kiriku läänetiiva vastas üle tee (*Kirkeveien*) asub surnuaed.

## Kogudus ja kihelkond

Kuningliku resolutsiooniga 16. novembrist 1861 eraldati osa Tana kogudusest Nesseby kihelkonnast Tana kihelkonnaks ning sellega liideti osa Lebesby kihelkonna Kjøllefjordi kogudusest Gamviki kogudusena.

1. jaanuaril 1914 muudeti Tana ja Gamviki koguduse vahelist piiri, nii et osa Tana kogudusest läks Gamviki koguduse alla.

Kuningliku resolutsiooniga 11. oktoobrist 1968 eraldati Gamviki kogudus Tana kihelkonnast eraldi Gamviki kihelkonnaks.

## Juubel
Aastal  2008 tähistati 50 aasta möödumist kiriku sisseõnnistamisest.  Pidulikul jumalateenistusel teenisid Gamviki koguduse õpetaja ning Hammerfesti praostkonna praost. Kaasa tegid Gamviki koguduse koor ja lasterühmad. Kutsutud olid kõik, kes olid selles kirikus laulatatud, konfirmeeritud või ristitud.

## Varasemad kirikud
Esimene kirik (*samekapellet* 'saami kabel') rajati algselt 1718–1719 misjonikirikuna Deatnu valda Gullholmenisse. Sealt toodi ta Gamviki 1856 ja õnnistati sisse 1858. Kabel seisis uue kiriku kõrval 1914. aastani. Pärast sajandivahetust oli kavas viia see üle Hopi, kuid see plaan jäi soiku.

Teine Gamviki kirik rajati kabeli kõrvale ja pühitseti sisse 15. juulil 1894. Seal oli 260 istekohta. Saksa väed põletasid selle 5. novembril 1944 taganedes maha nagu suurema osa teisigi Finnmargi kirikuid.


Pilt:Gamvik church 01.jpg|Vaade loodest
Pilt:Gamvk gudstjeneste.JPG|Armulaud
Pilt:Gamvik church 02.jpg|Altar
Pilt:Gamvik church 03.jpg|Küünlajalg
Pilt:Kor Gamvik.JPG|Altar kootud altaripildiga
Pilt:Gamvik church 04.jpg|Kootud altaripilt
Pilt:Gamvik front lys.JPG|Rõdu ja orel


## Viited
Mehamni kirik

**Mehamni kirik** (algselt *Mehamni kabel*) on kirik Norra põhjaosas Finnmargi maakonnas Gamviki vallas Mehamnis kohaliku tee nr 263 (Gamviksveieni) ääres.

See valmis 1965. Arhitekt on Hans Magnus.

See on 203 kohaga betoonist saalkirik.

## Varasem kabel
20. detsembril 1931 pühitseti sisse Mehamni kabel.

Pilt:Church of Mehamn 02.jpg|Vaade lõunast
Pilt:Mehamn1.jpg|Kirik asub keset Mehamni
Pilt:Church of Mehamn 03.jpg|Mälestuskivid kiriku juures. Vasakpoolsega mälestatakse 1982. aasta Mehamni lennuõnnetuse 15 ohvrit). Parempoolne on Mehamni esmaasukate auks
Pilt:Church of Mehamn 04.jpg|Parempoolse mälestuskivi tekstitahvel


## Viited
Merebriis

**Merebriis** ehk **päevabriis** on päevane rannikutuul suunaga merelt rannale,
mille tekitajaks on maapinna soojenemisega kaasnevad õhuvoolud üles ning jahedama õhumassi liikumine vee kohalt rannale.

## Vaata ka
*Maabriis
*Briis
AS Orto

**AS Orto** on 1932. aastal Tallinnas asutatud tarbe- ja kodukeemiaettevõte. AS Orto asub Suur-Sõjamäe tänav 30, Tallinnas.

Orto hakkas 1932. aastal tootma pesuseepi, -soodat ja vankrimääret. 1937. aastal lisandusid sortimenti juba ka parfümeeria- ja kosmeetikakaubad. Eesti NSV ajal avanes märksa suurem turg, tootevalik laienes ja töötajate hulk ulatus kõrgajal 799-ni. Lisaks tarbekeemiale hakati tootma ka alumiiniumtuube ja plastdetaile ning eksperimenteeriti plastmööbliga.

Arendati nelja tootesuunda: tarbekeemia, kodukeemia, tööstuskeemia ja parfümeeria.

Tänapäeval on Orto Eesti juhtiva kosmeetikatootjana liikumas n-ö rohelise trendiga, muutes oma tooteid järjest looduslikumaks.
1996. aastal hakati tootma sääsetõrjevahendeid sarjas Plix, aasta hiljem kosmeetikasarja Puhas Loodus.

2005. aastal moodustas kosmeetikatoodete müük Orto käibest 70%, eksport 15%. 2009. aastal moodustasid kosmeetikatooted käibest kolm neljandikku.

2008. aastal oli Orto käive 22 miljonit krooni. 2009. aastal töötas ettevõttes 22 inimest, neist pooled tootmises.

Rahalises arvestuses on Orto Eesti turul L'Oreali, Nivea ja Lumene järel neljandal kohal. Müüdud koguste arvestuses ollakse koha võrra kõrgemal, sest Orto tooted on võrreldes välismaise kaubaga odavamad.

## Viited

## Välislingid
* AS Orto koduleht
Kalju Saaber

**Kalju Saaber** (sündinud 11. oktoobril 1944 Kalmu talus Inju-Aruvälja külas Küti vallas Viru maakonnas) on eesti kirjanik. 

Ta õppis Paide ja Rakvere keskkoolis, töötas seejärel Rakvere metsakombinaadis ning lõpetas 1963. aastal Rakvere 1. töölisnoorte keskkooli. 

Aastatel 1964–1967 õppis Saaber Tartu Riiklikus Ülikoolis ajalugu, raske haigus katkestas aga õpingud. 

Alates 1968. aastast on Kalju Saaber kutseline kirjanik, Kirjanike Liidu liige aastast 1979.

## Teosed

### Raamatud
* "Romeo, Julia ja õhuhäire" 1972
* "Mees, naine ja bernhardiin" 1978
* "Meri. Impressioon" 1978
* "Härgamisi" 1980
* "Kahe kodu ballaad" 1980
* "Nille, Värten ja Peopesa" 1981
* "Kaimude raamat" 1982
* "Puulane ja Tohtlane" 1983
* "On" 1984
* "Prantsuse kingad. Virumaa leib" 1986
* "Hiiehobune" 1989
* "Punaselageda saaga" 1991
* "Saurusesuvi" 1993
* "Luukere Atu" 2001
* "Rakvere lugemik" 2002
* "Haruldast tõugu issi" 2004
* "Issanda loomaaed. Viru sektor" 2007
* "Lepatriinu asfaldil" 2007
* "Meister tegi, hästi tegi" 2007
* "Palju väikseid virmalisi" 2007

### Näidend
* "Virumaa leib"

### Film
* "Karikakramäng: Tätoveering" 1977, kirjandusliku alusteose autor
* "Sajandiring" 1985, stsenarist
* "Kahe kodu ballaad" 1985, stsenarist, kirjandusliku alusteose autor
* "Minu Virumaa" 1989, stsenarist

## Tunnustus
*1981 Eduard Vilde nimeline kirjandusauhind ("Härgamisi")
*1991 Virumaa kirjandusauhind ("Punaselageda saaga")
*1992 Eduard Vilde nimeline kirjandusauhind ("Punaselageda saaga")
*2007 Rakvere Kroonimärk
Robert Vaidlo

**Robert Vaidlo** (26. oktoobrini 1937 **Robert Veedi**; 14. veebruar 1921 Tartu – 1. oktoober 2004) oli eesti lastekirjanik ja ajakirjanik.

## Elukäik
Ta sündis Tartus haritlasperes. Ta lõpetas 1940. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi. Enne Nõukogude armeesse mobiliseerimist 1941. aastal õppis paar semestrit Tartu ülikoolis.

Pärast sõda töötas ta Rahva Hääle ajakirjanikuna, lisaks tegi oma lasteraamatute põhjal lastesaateid Eesti Televisioonis ning kirjanduslikku kaastööd ajakirjale Looming ja ajalehele Kodumaa.

## Teoseid
### Raamatuid
* "Kadunud havi" 1954
* "Kotkamäel karjub kajakas" 1955
* "Sõpruse nimel" 1957
* "Suurtükiväelane Peeter Poligon pajatab" 1958
* "Viirulise purje all" 1964
* "Lood Kukeleegua linnast" 1965
* "Pipraveski" 1965 (täiskasvanutele)
* "Jutujulla" 1967
* "Doktor Meerikese ja Ponts-Ontsu imepärane reis" 1971
* "Teed viivad alati kuhugi" 1975
* "Kessu" 1978
* "Kessu ja Tripp" 1988
* "Ühe ahvi lugu" 1988
* "Ampa" 1995
* "Midli-Madli tilpamised" 2002

## Tunnustus
* 06.11.1985 – Isamaasõja II järgu orden
* medal "Vapruse eest"

## Isiklikku
Tema vend Osvald Vaidlo hukkus 1944. aastal Nõukogude okupatsioonivägede eest põgenedes.

## Viited

## Välislingid

* 
* ''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
* "Robert Vaidlo lugejate mälestustes" Eesti Päevaleht, 8. oktoober 2004
* Alo Lõhmus, "Oss ja Robi: kaks venda vastakuti Teise maailmasõja koledustes" Postimees, 25. juuli 2008
* Alo Lõhmus, "Oss ja Robi: kaks venda vastakuti Teise maailmasõja koledustes" (ajakirjanik Alo Lõhmuse blogi sissekanne, mis dubleerib PM 25. juuli artiklit, kuid sisaldab ka pilte)
* "Вайдло Роберт Оскарович 1921 г. р.", Nõukogude armee 1941-1945 Isamaasõja dokumentide andmebaas "Подвиг народа"
Leida Tigane

**Leida Tigane** (21. mai 1908 Tartu – 13. veebruar 1983 Tallinn) oli eesti lastekirjanik ja prosaist.

Lõpetas 1927. aastal Tartu Tütarlaste Gümnaasiumi.

## Isiklikku
Tema õed olid lastekirjanik Aino Tigane ja kunstiteadlane Valli Tigane.

## Teosed
### Raamatud
* "Hunt ja kutsikas" 1948
* "Jutte lastele" 1955
* "Lugu kahest laisast varesest" 1959
* "Mina oskan paremini" 1952
* "Peremees ja sulane" 1958
* "Seitse pastlapaari" 1938
* "Tera siit ja teine sealt" 1968
* "Vanaema maja" 1946
* "Vikerkaar"
* "Sõber meriröövel"
* "Palun seda härrat"

## Viited

## Välislingid

* 
* LEIDA TIGANE - 105
Preventiivne veterinaaria

**Preventiivne veterinaaria** on veterinaaria valdkond, mis tegeleb peamiselt loomade haiguste ennetamisega. 

Haiguste ennetamise peamised suunad on järgmised:

* nakkus- ja parasitaarhaiguste profülaktika (mille keskmes on eelkõige populatsiooni tervishoid);

* prognoositavate terviseprobleemide ennetamine, varajane diagnostika ja korraldus ehk nn heaoluveterinaaria (indiviidi tasandil asjatute kannatuste vältimine).
Aviett

**Aviett** (prantsuse keeles *aviette*) ehk **minilennuk** on väike ja kerge ühe- või kaheistmeline lennuk, mis on mõeldud eeskätt harrastuslennunduseks või eksperimentaallennukina.

Sellised lennukid on tavaliselt lihtsa konstruktsiooniga, sageli amatöörlennunduses ise ehitatud või komplektina kokkupandavad. Avietid on tavaliselt varustatud väikese kolbmootoriga ning neid iseloomustavad madalad kasutus- ja hoolduskulud.
Arvi Kork

**Arvi Kork** (kodanikunimega **Arvi Tinits**; 2. detsember 1927 – 1. aprill 1997) oli eesti kirjanik ja ajakirjanik.

## Elulugu
Arvi Tinits sündis 1927. aastal Peningi vallas Harjumaal kooliõpetaja pojana. Õppis Tallinnas, mobiliseeriti 1944 noorukina Saksa lennuväe abiteenistusse. Jõudis 1944. aasta sügisel Saksa vägede Eestist taandudes Saksamaale, kus  lõpetas pärast sõda Lübecki Eesti Gümnaasiumi. Täiendas end Müncheni DP ülikoolis, Stockholmi ülikoolis ning Toronto Ryersoni instituudis (*Ryerson Institute of Technology*). Teenis Kanada ratsakaardiväe rügemendis (*The Governor General's Horse Guards*), kus jõudis kapteni auastmeni. Hiljem töötas pikemat aega Toronto politseis.

Ajakirjanikuna tegutses Ameerika Hääles ja aastast 1986 kuni surmani Vaba Eestlase toimetuses.

## Looming
* "Neli musketäri" (biograafiline romaan). Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1957. Kordustrükk: Õllu, 1990.
* "Tänavakuningad" (kriminaalromaan). Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1963.
* "Tammiraiujad" (biograafiline romaan eesti pagulaste elust Kanadas metsatöödel). Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1966.
* "Armud läinud, armud jäänud : elukooli kursus kolmes osas" (romaan). Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1968.
* "Relvalood : sõjasulaste seiklusi mitmel mandril" (romaan, endiste sõjaväelaste meenutused). Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1971.
* "Sulid ja võmmid : kriminaallood tõsielust" (kriminaalromaan). Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1973. Kordustrükk: Faatum, 1993 (sarjas Taskudetektiiv).
* "Röövlijahil" (kriminaalromaan). Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1976.
* "Välgumärgi kasvandikud" (lennuväepoiste mälestused Teisest maailmasõjast). Oma Press, 1982.

Korgi teoseid iseloomustab kiire süžeeareng, kirev tegelaskond ja elav, kõnekeelne dialoog.

## Viited

## Artiklid
* "Arvi Kork: korrarikkuja ja korravalvur." - Hellar Grabbi. *Tulgu uus taevas: mõtteid viiekümnest kirjanikust*, Tallinn: Virgela, 1999. Lk. 144-146. (Varem ilmunud: Mana nr 40, 1973.)
* Kalju Kotkas. Lugu neljast musketärist (Vestlus Arvi Korgi romaani "Neli musketäri" ühe tegelase (Kaljukotkas) prototüübiga). Pärnu Postimees, 24. jaanuar 1995, lk. 5. 
* 1. aprillil suri Torontos kirjanik Arvi Kork (s. 2. XII 1927). Looming nr 5, mai 1997. lk. 712. 
* Andres Langemets. Musketäri lahkumine: Arvi Kork (Eduard Tinits) 2. XII 1927-1. IV 1997. Looming nr 6, juuni 1997, lk. 867-868.
Heaoluveterinaaria

**Heaoluveterinaaria** on valdkond, mis tegeleb loomakaitse meditsiiniliste aspektidega. 

Heaoluveterinaaria jaguneb:
* Põllumajandusloomade heaolu
* Lemmikloomade heaolu
* Laboriloomade heaolu

## Vaata ka
*Preventiivne veterinaaria
Villem Raid

**Villem Raid** (kuni 1935 **Villem Rosberg**, ka **Villem Rossberg**; 18. märts 1900 Tallinn – 8. august 1979 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kapten), piirivalvur ja metsavend, Nõukogude piirivalvur ning Saksamaa sõjaväelane (*[[Hauptsturmführer]]*).

Ta osales vabatahtlikuna Vabadussõjas, lõpetas Sõjakooli 1. lennu 3. augustil 1919. Teenis Kalevlaste Malevas, hiljem viidi üle Piirivalvesse. Viimati, 1933–1940, oli Kuressaare rajooni ülem. Ülendati kapteniks 24. veebruaril 1932. 

Nõukogude okupatsiooni ajal oli ta Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Piirivalve Talituse Valga jaoskonna Mõisaküla rajooni ülem (kapten).

Alates juulist 1941 metsavend. Osales Liivamäe lahingus. Talle on pandud süüks, et ta osales Saksa okupatsiooni ajal Mõisaküla vallutamise järel 16. ja 23. juuli 1941 Omakaitse terroritegudes Mõisakülas ja juulist detsembrini 1941 Pärnus.

Oli pärast Teist maailmasõda Saksamaal sõjavangis, 1951 asus ümber Rootsi. Eesti Ohvitseride Kogu Rootsis asutajaliige.

Ta suri 8. augustil 1979 ja maeti 4. septembril 1979 Stockholmi Metsakalmistule. 

## Tunnustus
*Kotkaristi V klassi teenetemärk, 1938

## Teoseid
*"Piirivalve 1922-1932". Toimetaja Oskar Angelus, kaas Günther Reindorff. Piirivalve Ohvitseride Kogu. Tallinn 1932

## Viited

## Välislingid
*Villem Raid Eesti ohvitseride andmekogus
Karl Viil

**Karl (Kirill) Viil** (30. mai 1901 Võisiku vald, Viljandimaa – 19. juuni 1943 Norillagi vangilaager, Krasnojarski krai, Venemaa) oli Eesti Vabariigi kaadrisõjaväelane (kapten), erialalt suurtükitehnik. 

Võttis vabatahtlikuna osa Vabadussõjast ja sai haavata. Lõpetas 1923. aastal Sõjaväe Tehnikakooli. Teenis Aegna saarel ja Sõjaministeeriumis. Tegeles spordiga - Ülemaalistel Kaitseväe spordivõistlustel võitis ta 1927 teivashüppes teise koha, 1929 vehklemises teise koha.  

Arreteeriti 14. juunil 1941. Mõisteti 5. septembril 1942 NKVD erinõupidamise otsusega kaheksaks aastaks sunnitöölaagrisse. Suri vangistuses. Rehabiliteeriti 1956. aastal.  

Kenotaaf Tallinna Aleksander Nevski kalmistul Karl Viili abikaasa Olga Viili (Hindremäe) matmispaigas.

## Kirjandus
Avaldanud artikleid ajakirjades Merendus ja Sõdur: 
*Viil, K. Suurtükiraudade eluea kindlaks määramine ja kõlbmatuks tunnustamine // Merendus (1937) 5, lk 233– 236  
*Viil, K. Allveelaeva periskoopidest // Merendus (1936) 1, lk 14–16

## Isiklikku
Tema isa Jaan (Ivan) Viil (1877–1934) oli Tallinna Tselluloosivabriku töölisaktivist ja Tallinna Ühise Haigekassa 26. novembril 1917 toimunud esimese peakoosoleku delegaat.

## Viited

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
* http://www.ra.ee/fotis/index.php?
* http://www.memorial.krsk.ru/DOKUMENT/People/GUVD/Viil.htm
* http://www.obd-memorial.ru/html/info.htm?id=74411787&page=3
Juhan Kokla

**Juhan Kokla** (1. juuli 1915 Tallinn – 31. detsember 1992 Stockholm) oli eesti ajakirjanik.

Ta lõpetas 1934. aastal Läänemaa Ühisgümnaasiumi, õppis aastatel 1936–1941 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. 

Kõigepealt töötas ta Haapsalu aadressbüroo ametnikuna ja 1937. aastast Haapsalu linnavalitsuse asjaajajana.

Ajakirjanikutööd alustas Juhan Kokla 1936. aastal ajalehes Lääne Elu, hiljem oli reporter ajalehtedes Vaba Maa ja Rahvaleht. Aastail 1941–1944 oli ta Postimehe Tallinna toimetuse juhataja. 1944. aastal arreteeriti ta SD poolt; samal aastal põgenes ta Nõukogude okupatsiooni eest Rootsi.

Rootsis töötas ta ajalehes Stockholms-Tidningen Eestlastele ja sai 1950. aastal selle peatoimetajaks, aastail 1959–1992 oli selle ajalehe järglase Eesti Päevalehe peatoimetaja.

## Isiklikku
Juhan Kokla oli abielus Hilda Koklaga, kes suri 26. juunil 1988. Neil oli poeg Peet, kes oli samuti ajakirjanik. Tema onu Konstantin Kokla ja onupoeg Nikolai Kokla olid õigeusu preestrid.

## Viited

## Välislingid
* 
* 
* Album Academicum
Bert Hellinger

**Bert Hellinger** (sünninimi Anton Hellinger; 16. detsember 1925 Leimen Baden – 19. september 2019) oli saksa psühhoterapeut, kes tuntud konstellatsioonide meetodi loojana. Meetodi kõige kaugemale jõudnud vormi nimetas ta "vaimu liigutused" (*Gehen mit dem Geist*). Maailmas on tuhandeid meetodist mõjutatud terapeute, muuhulgas Eestis Armen Tõugu ja teiste antroposoofide poolt välja arendatud, Rudolf Steineri ideedest mõjutatud pildidraama praktiseerijad.
Tallinna lahing

**Tallinna lahing** on mõiste, mida võib kasutada mitme lahingu kohta: 

***[[Lindanise lahing]]** 1219. aastal eestlaste ja taanlaste vahel
***[[Tallinna vallutamine (1227)|Tallinna vallutamine]]** 1227. aastal Mõõgavendade ordu poolt
***[[Tallinna vallutamine (1941)|Tallinna vallutamine]]** sakslaste poolt 1941. aastal
***[[Tallinna vallutamine (1944)|Tallinna vallutamine]]** Punaarmee poolt 1944. aastal

Tallinna lahingu mõistet võib kasutada ka **Tallinna piiramiste** kohta:
***[[Tallinna piiramine (1221)|Tallinna piiramine]]** 1221. aastal eestlaste poolt
***[[Tallinna piiramine (veebruar-märts 1223)|Tallinna piiramine]]** 1223. aasta veebruaris või märtsis eestlaste poolt
***[[Tallinna piiramine (sügis 1223)|Tallinna piiramine]]** 1223. aasta sügisel Vene vürstiriikide ja eestlaste poolt
***[[Tallinna piiramine (1570–1571)|Tallinna piiramine]]** 1570–1571. aastal Vene ja hertsog Magnuse vägede poolt
***[[Tallinna piiramine (1577)|Tallinna piiramine]]** 1577. aastal Vene vägede poolt
***[[Tallinna piiramine (1710)|Tallinna piiramine]]** 1710. aastal Vene vägede poolt

## Vaata ka
Tallinna ümbruskonnas toimunud lahingud:
*Raudvärava lahing, oletatavalt 1032. aastal Rohuneeme lähedal toimunud lahing
*Sõjamäe lahing, 1343. aastal toimunud lahing eestlaste ja Liivi ordu vahel
*Jeruusalemma mäe lahing, 1560. aastal toimunud lahing tallinlaste ja venelaste vahel

*Tallinna vallutamine
Rentslimiljonär

**"Rentslimiljonär"** on 2008. aastal valminud Suurbritannia mängufilm, mis põhineb India diplomaadi Vikas Swarupi romaanil "Miljardimäng". Danny Boyle'i lavastatud film sai kaheksa Oscarit.

## Näitlejad
* Dev Patel – Jamal Malik
* Freida Pinto – Latika
* Madhur Mittal – Salim Malik
* Anil Kapoor – Prem Kumar
* Irrfan Khan – politseinik
* Saurabh Shukla – politseinik Srinivas
* Mahesh Manjrekar – Javed
* Ankur Vikal – Maman
* Rajendranath Zutshi – saate "Kaun Banega Crorepati" (eesti keeles "Kes tahab saada miljonäriks?") produtsent

## Auhinnad

**[[Oscar]]** (2009)
* Parim film
* Parim lavastaja – Danny Boyle
* Parim kohandatud stsenaarium – Simon Beaufoy
* Parim operaatoritöö – Anthony Dod Mantle
* Parim filmimuusika – A. R. Rahman
* Parim filmilaul – "Jai Ho", A. R. Rahman ja Gulzar
* Parim montaaž – Chris Dickens
* Parim heli – Resul Pookutty, Richard Pyke ja Ian Tapp

**[[Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinnad|Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhind]]** (2009)
* Parim film
* Parim lavastaja – Danny Boyle
* Parim mugandatud stsenaarium – Simon Beaufoy
* Parim operaatoritöö – Anthony Dod Mantle
* Parim filmimuusika – A. R. Rahman
* Parim filmimontaaž – Chris Dickens
* Parim heli – G. Freemantle, R. Pookutty, R. Pyke, T. ja I. Tapp

**[[Kuldgloobus]]** (2009)
* Parim draamafilm
* Parim lavastaja – Danny Boyle
* Parim stsenaarium – Simon Beaufoy
* Parim filmimuusika – A. R. Rahman

**[[Ekraaninäitlejate Gildi auhind]]** (2009)
* Parim näitetrupp

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* 
*
Eugen Kapp

**Eugen Kapp** (26. mai 1908 Astrahan – 29. oktoober 1996 Tallinn) oli eesti helilooja ja pedagoog.

## Teoseid
*"Tasuleegid", ooper, 1945
*"Kalevipoeg", ballett, 1947
*"Vabaduse laulik", ooper, 1950
*"Laul Leninist", lühikantaat, 1951
*"Talvemuinasjutt", lasteooper, 1958
*"Tabamatu Marta", ooper, 1960
*"Assol", operett, 1965
*"Lenin ja aeg", meeskoorile 1968
*"Laulud Leninist", süit lastekoorile ja sümfooniaorkestrile, 1969
*"Rembrandt", ooper, 1973
*"Rukkilille suvi", noortemuusikal, 1974
*"Kristallkingake", muusikaline muinasjutt, 1980
*"Enneolematu ime", lasteooper, 1983

## Tunnustus
*1946 Stalini preemia, "Tasuleegid"
*1949 Stalini preemia, "Kalevipoeg"
*1950 Lenini orden
*1950 Eesti NSV rahvakunstnik 
*1952 Stalini preemia, "Vabaduse laulik"
*1956 NSV Liidu rahvakunstnik
*1978 sotsialistliku töö kangelane
*1978 Lenini orden
*1978 Rahvaste sõpruse orden
*1993 Eesti Rahvuskultuuri Fondi elutöö tänuauhind

## Mälestuse jäädvustamine
Suure-Jaanis – majas, mille ehitas Hans Kapp ja kus elas Villem Kapp – on Heliloojate Kappide majamuuseum, mille eksponaatide hulgas on ka Eugen Kapile kuulunud tiibklaver.

1998. aastast toimub Suure-Jaanis jaanipäeva eel Suure-Jaani muusikafestival, mis on pühendatud heliloojatele Kappidele.

## Isiklikku
Eugen Kapp oli Artur Kapi poeg. Joosep Kapp oli tema vanaisa, Aleksander Kapp ja Hans Kapp tema onud ning helilooja Villem Kapp onupoeg. On maetud Tallinna Metsakalmistule, muusikute künkale. 

## Välislingid
* Eugen Kapp
* Heliloojate Kappide majamuuseum
* Suure-Jaani Muusikafestival
* Rahvusvaheline Artur Kapp´i Ühing
* Kappide dünastia
*https://arhiiv.err.ee/vaata/rahvakunstnikud-eugen-kapp-158286
TEMT

**TEMT** võib tähistada:
* **[[Tartu Ehitusmaterjalide Tehas]]**
* **Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikum**, Tallinna Tehnikakõrgkooli eekäija
Kaimar Saag

**Kaimar Saag** (sündinud 5. augustil 1988 Viljandis) on Eesti jalgpallur (ründaja), kes mängib Eesti klubis Viljandi Tulevik.

Lisaks Eesti klubidele on ta klubikarjääri jooksul mänginud veel Taani klubides Silkeborg IF ja Vejle Kolding, Rootsi klubis Assyriska FF, Norra klubis Nybergsund Trysil ja Fääri saarte klubis B36 Tórshavn.

## Klubikarjäär
### FC Levadia ja laen Tallinna Kalevis
Saag alustas 16-aastaselt profikarjääri FC Levadia ridades. Lõi oma esimese Meistriliiga värava 16. oktoobril 2005 JK Tartu Merkuur vastu. 2007. aastal oli pool hooaega laenul JK Tallinna Kalevis. 19-aastaselt siirdus FC Levadiast välismaale, sõlmides 4,5-aastase lepingu Taani klubiga Silkeborg IF, kes tol ajal mängis Taani esiliigas.

### Silkeborg IF
28. jaanuaril 2008 sõlmis lepingu Taani klubiga Silkeborg IF. Seitse päeva hiljem mängis Saag oma esimese mängu Silkeborg IF-i meeskonnas  Aarhus GF vastu. Oma esimese värava Silkeborgis lõi 2008. aasta 6. aprillil 2-1 võidumängus FC Fredericia vastu.

### Klubi statistika
*Seisuga 18. märts 2012.*

## Koondisekarjäär
Ta on Eesti koondises pidanud 46 kohtumist ja löönud 3 väravat. Oma debüüdi tegi Saag Eesti koondises 8. septembril 2007 EM valikmängus Horvaatia vastu, kus vahetas 80. minutil välja Tarmo Kingi. Mäng kaotati 2:0. Mängupäeval oli Saag 19-aastane.

### Koondiseväravad

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Kaimar Saag EJL-i lehel
*
Carl Gustaf Frölich

Krahv **Carl Gustaf Frölich**, läti *Karls Gustavs Frēlihs* (1637 – 3. märts (14. märts) 1714 Stockholm), oli saksa päritolu Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane. 

Ta oli pietistliku kirjaniku ja müstiku Eva Margareta Frölichi (1650–1692) ja kolonel Hans Frederik Frölichi (1637–1715) vend.

Sündis Gustav II Adolfi ajal Rootsi teenistusse astunud sõjaväelase Hans Kristoffer Frölichi (1602–1658) ja Elisabet von Plesseni pojana. 

1676. aastal sai kolonelleitnandi auastme ja määrati Göta jõe äärse Bohuse kindluse komandandiks. 1678. aasta suvel kaitses kindlust Ulrik Frederik Gyldenløve (Taani-Norra kuningas Frederik III poeg) vägede vastu, mille järel sai koloneli auastme, määrati 1679. aastal Malmö komandandiks ja naturaliseeriti Rootsi aadliks. Aastal 1693 nimetati Västernorrlandi, Jämtlandi ja Härjedaleni asehalduriks. Pärast Karl XII valitsema asumist määrati ta 1698. aastal Hälsinge rügemendi ülemaks ning 12. märtsil 1700 Riia ja Riia kindluse kuberneriks. Samal aastal sai kindralleitnandi auastme ja vabahärra tiitli. 9. jaanuaril 1704 ülendati jalaväekindrali auastmesse ja asus teenima Riia garnisonirügemendi ülemana. 1705. aastal sai õukonnatiitli "*kungligt råd*" ning oli ka Tartu õuekohtu presidendi ametis. 

21. juunil 1706 sai krahvitiitli ja immatrikuleeriti krahvisuguvõsana Frölich nr 49 Rootsi rüütelkonda.

Mõnedel andmetel oli Riia ehk Liivimaa kuberneri ametis vahemikus 18. aprill 1702 – 17. jaanuar 1706.

## Perekond
Ta oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli Plantina Margareta Bengtsdotter Cederbom (surn. 1690), kes oli Bengt Ragnvaldssoni ja Anneke von Kugelni tütar. Abielust sündis:
*Krahv Carl Frölich (1680–1754), Rootsi sõjaväelane (ooberst), Turu ja Svea õuekohtu president ja Kuningliku Põhjatähe ordeni (Nordstjerne-orden) rüütel, kes abiellus Linköpingi lääni maavanema vabahärra Erik Lovisini tütre Margaretha Lovisiniga ja 1743 riigisekretäri ja ülempostidirektori, vabahärra Henrik Bunge lese Christina Catharina Camenskiöldiga, kes oli Västeråsi piiskop Sven Caméeni tütar. http://books.google.ee/books?id=1VUFAAAAYAAJ&hl=en&pg=PA38#v=onepage&q=&f=false
*Margaretha (Greta) Christina Frölich (1683–1735), 19. märtsil 1703 Kuramaal Saladeni lahingus hukkunud major Hans Heinrich von Wrangelli (1668–1703), Riia kuberneri Rembert von Funckeni (1632–1709) ja Lellapere mõisniku kindralmajor Reinhold Wilhelm von Esseni (1669–1732) abikaasa 

Tema teine abielu oli Beata Kristina Cronströmiga (1671–1752).

## Vaata ka
*Liivimaa kuberneride loend

## Viited

## Välislingid
*Carl Gustaf Frölichi korraldused Eesti Ajalooarhiivi fondides
*Elulugu (1882) Elulugu (1908) Nordisk familjebok (rootsi keeles)
*Elulugu (1906) Svenskt biografiskt handlexikonis (rootsi keeles)
Naatriumkarbonaat

**Naatriumkarbonaat** ehk **sooda** ehk **kaltsineeritud sooda** ehk **pesusooda** ehk **kristalne sooda** on keemiline aine valemiga Na2CO3. 

Kasutatakse argielus laialdaselt. 

Tahkel kujul esineb ta tavaliselt kristallhüdraadina Na2CO3·10H2O. 

Sooda lahus on hüdrolüüsi tõttu üsna tugevalt aluseline. 

Sooda on üks põhitooraineid klaasi valmistamisel.

## Vaata ka
*Karbonaadid
Keskkoolimuusikal

**"Keskkoolimuusikal"** (ingl k **"High School Musical"**) on 2006. aasta ameerika telefilm.

Filmile on tehtud kaks järge: 2007. aastal telefilm "Keskkoolimuusikal 2" ja 2008. aastal kinodes linastunud "Keskkoolimuusikal: Lõpuklass".

Film esilinastus Disney Channelis 20. jaanuaril 2006. Sellest sai äriliselt kõige edukam Disney Channeli telefilm: esilinastust vaatas 7,7 miljonit inimest. Film sai välismaalgi väga edukaks ja 2009. aasta seisuga oli seda üle maailma vaadanud 225 miljonit inimest.

Filmi põhjal tehti kontserditurnee, kus esinesid filmi "Keskkoolimuusikal" näitlejad, muusikal "Keskkoolimuusikal" ja romaanisari. "Keskkoolimuusikal" on läbi aegade esimene Disney telefilm, mille põhjal on tehtud teatrilavastus.

Film sai kuus "Emmy" nominatsiooni, millest võitis kaks: koreograafia ja lasteprogrammi kategoorias. Veel kandideerisid režissöör Kenny Ortega, näitlejate valik ja kaks originaallaulu. Samal aastal sai film neli Teismeliste valiku auhinna nominatsiooni, millest võitis kõigis kolmes kategoorias, kus osales: parim näitleja (Zac Efron, Vanessa Hudgens kandideeris samuti), näitlejapaar (Efron ja Hudgens) ning komöödia- või muusikališõu.

## Sisu
East High Schooli korvpallistaar Troy Bolton (Zac Efron) ja matemaatikageenius Gabriella Montez (Vanessa Anne Hudgens) kohtuvad jõuluvaheajal, aastavahetuse tähistamise peol. Seal võtavad nad osa karaokest ja laulavad laulu "Start of Something New", mille käigus mõistavad, et nende vahel on midagi tekkinud.

Nädal hiljem hakkavad nad kohtamas käima. Kui Troy vaatab telefonist uusaastapeol Gabriellast tehtud pilti, on ta kindel, et see uus tüdruk on tema. Ent õpetaja märkab seda ning jätab Troy, Gabriella, Troy parima sõbra ja tiimikaaslase Chad Danforthi (Corbin Bleu), bioloogiaklubi presidendi Taylor McKessie (Monique Coleman) ja draamaklubi asepresidendid Ryan Evansi (Lucas Grabeel) ning Sharpay Evansi (Ashley Tisdale) telefoni kasutamise tõttu pärast tunde.

## Osades
* Zac Efron – Troy Bolton 
* Vanessa Hudgens – Gabriella Montez 
* Ashley Tisdale – Sharpay Evans 
* Lucas Grabeel – Ryan Evans 
* Corbin Bleu – Chad 
* Monique Coleman – Taylor McKessie 
* Alyson Reed – Ms. Darbus 
* Olesya Rulin – Kelsi Nielsen 
* Chris Warren Jr. – Zeke 
* Bart Johnson – Coach Jack Bolton 
* Ryne Sanborn – Jason

## Laulud
* "Start of Something New" – Troy ja Gabriella
* "Get'cha Head in the Game" – Troy ja korvpallimängijad
* "What I've Been Looking For" – Sharpay ja Ryan
* "What I've Been Looking For" (kordus) – Troy ja Gabriella
* "Stick To The Status Quo" – Zeke, Martha, Skater Dude, Sharpay, Ryan ja ülejäänud õpilased
* "When There Was Me And You" – Gabriella
* "Bop To The Top" – Ryan ja Sharpay
* "Breaking Free" – Troy ja Gabriella
* "We're All In This Together" – Troy, Gabriella, Ryan, Sharpay ja korvpallimeeskond Wildcats
* "I Gotta Go My Own Way" – Troy ja Gabriella

## Välislingid
* Koduleht
*
Margus Ader

**Margus Ader** (sündinud 15. veebruaril 1977 Võrus) on eesti laskesuusataja, ettevõtja, kaitseväelane, spordikommentaator.

## Sportlikud saavutused

* 1997 – juunioride maailmameistrivõistlustel Itaalias Forni Avoltris 15 km distantsil 7. ja sprindis 12. koht 
* 1997 – juunioride Euroopa meistrivõistlustel 15 km distantsil 3. ja sprindis 11. koht
* 1999 – laskejooksu maailmameistrivõistlustel Minskis teatejooksus 3. koht
* 2009 – ajakirjanike ja meedia maailmameister Venemaal Hantõ-Mansiiskis

* Mitmekordne Rootsi, Läti ja Eesti meister laskejooksus, laskesuusatamises, suusatamises ja Military Pentathlonis.

### Muid tähtsamaid võistlusi

Esindanud Eestit täiskasvanute laskesuusatamise koondises maailmameistrivõistlustel aastatel 1999, 2000, 2001, 2004 ja 2005. 

Osales Salt Lake City taliolümpiamängudel 2002. aastal. 

Teenis aastatel 1996–2005 Eesti kaitseväes, auastmelt seersant. Aastatel 1996–2005 osales kümnel korral Eesti koondises sõjaväelaste maailmameistrivõistlustel.

## Välislingid
*
Hans von Fersen

Vabahärra **Hans von Fersen** (1625 – 23. jaanuar (vkj 13. jaanuar) 1683 Narva, Ingerimaa kubermang Rootsi kuningriik) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane, Cronendahli (Skabersjö) vabahärra. 

## Elulugu
Sündis Eestimaa maanõuniku, Laupa (*Laupa*), Lohu (*Loal*) ja Jäneda (*Jendel*) mõisniku (aastast 1630 ka Abja) Reinhold von Ferseni (1594–1649) ja Dorothea Wrangelli (1590–1652) pojana. Tema ema oli Rootsi feldmarssali ja Liivimaa kindralkuberneri Herman Wrangeli õde.

1643. aastal teenis välja kaptenleitnandi auastme ja sai 1655. aastal Hämeenlinna (rootsi *Tavastehus*) lääni rügemendiülemaks. Aastast 1660 oli Tallinna komandant ja aastal 1665 sai jalaväe kindralmajori auastme, ning oli ka Eestimaa maanõunik.  

1674. aastal ülendati Hans von Fersen kindralleitnandiks ja koos vend Fabian von Ferseni ning onupoegade Otto Wilhelm von Ferseni ja Hermann von Fersen nooremaga Cronendahli sai ta (Skabersjö, Skåne maakonnas) vabahärra tiitli.. Aastal 1675 määrati Hans von Fersen Riia kuberneriks ja 6. mail 1682 Ingerimaa kubermangu, Nöteborgi ja Käkisalmi lääni kuberneriks Narvas, kus ta ka järgmisel aastal suri. 

Ta oli Skåne maakonna Cronendahli vabahärra, Mäo, Abja, Palupera, Kammeri, Laupa, Valkla, Sipa ja  (*Embekshoff, Embeck* – liideti hiljem Puurmanni ja Raadiga) mõisa pärushärra.

## Perekond
Hans von Fersen abiellus 1651. aastal Katarina Elisabeth Burtiga (surnud 1666), kes oli Stralsundi komandandi, Purdi ja Tohisoo pärushärra Heinrich Robert Burti ja Magdalena von Vietinghoffi tütar. Abielust sündisid:
*Reinhold Johann von Fersen (1646–1716), krahv , Riia kuberner, kindral-feldzeugmeister (1712), Svea õuekohtu president (1715), Maardu, Jõelähtme ja Abja mõisnik, krahv Hans Reinhold von Ferseni (1683–1736) isa;
*Hermann von Fersen (surnud 1708 vene vangistuses), Rootsi ooberst, maanõunik; Sipa, Nõmmküla ja Tohisoo mõisnik;
*Anna Margaretha von Fersen, abiellus esmalt Äntu ja Kärsa mõisniku Heinrich von Paykülliga (maetud 1680) ja 1688. aastal Kaarma mõisniku rittmeister Fabian von Uexkülliga.

16. juunil 1668 või 1669 abiellus ta vabapreili Anna Magdalena von Tiesenhauseniga (surnud 1706/07), kes oli Rakvere mõisniku Hans Heinrich von Tiesenhauseni ja Anna von Ükskülli (maetud 1701) tütar. Abikaasa noorematest õdedest Johanna Margaretha (surnud 1664) oli 1683. aastast Otto Vellingki abikaasa ja hiljem Peeter I tütre Anna Petrovna õukonnadaam ning Hedwig Elisabeth (1652–1694) 1669. aastast Otto Magnus von Esseni abikaasa. Teisest abielust sündis Hans von Fersenil tütar:
*Magdalena Elisabeth von Fersen, abiellus 1693. aastal Bengt Gustav von Roseniga.

### Sugupuu

## Viited

## Välislingid
*Elulugu (1881) Nordisk familjebok (rootsi keeles)
*Otsi Hans von Ferseni korraldusi Eesti Ajalooarhiivi fondidest
*Paide lugu kõneleb äärmuslikest aegadest Järva Teataja, 1. oktoober 2005
Hugo Conwentz

**Hugo Wilhelm Conwentz** (20. jaanuar 1855 Gdański lähedal – 12. mai 1922 Berliinis) oli saksa botaanik, paleobotaanik ja looduskaitsja, keda peetakse üheks klassikalise looduskaitse rajajaks Saksamaal ning kogu Euroopas.

Conwentz õppis botaanikat Breslau (tänapäeva Wrocławi) ja Göttingeni ülikoolis ning kaitses 1876. aastal Breslau ülikoolis doktorikraadi. Ta uuris fossiilseid taimi ning Läänemere merevaiku, sealhulgas selles säilinud taimseid ja loomseid inklusioone. Tema teadustöö aitas oluliselt kaasa teadmistele Läänemere piirkonna geoloogilisest ja bioloogilisest minevikust.

Aastatel 1906–1920 juhtis ta Preisimaa looduskaitse keskust (*Staatliche Stelle für Naturdenkmalpflege*), mille kaudu kujundas ta süsteemse lähenemise loodusmälestiste kaitsele. Conwentz rõhutas eriti looduslike maastike, põlispuude, rändrahnude ja haruldaste ökosüsteemide säilitamise tähtsust.

Tema tegevus pani aluse tänapäevasele looduskaitsepoliitikale ning mõjutas oluliselt looduskaitse arengut ka väljaspool Saksamaad, sealhulgas Põhja- ja Ida-Euroopas.

2017. aastal anti ühele uuele Antarktika merepiirkonnast leitud loimurite ehk tardigraadide liigile Hugo Conwentzi auks teaduslik nimi *[[Hypsibius conwentzii sp. nov]]*.

## Viited
Gamviki vapp

**Gamviki valla vapp** on Norra Finnmargi maakonna Gamviki valla vapp.

Vapp kinnitati 28. septembril 1990. 

Punasel põhjal on kolm kollast võrgunõela, mis sümboliseerivad valla peamist elatusallikat kalandust.

Gamviki valla lipp on sama kujundusega.

## Viited
 

Artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelse Vikipeedia artiklit :en:Gamvik.
Maabriis

**Maabriis** ehk **ööbriis** on öine rannikutuul suunaga rannalt merele. Selle moodustavad tõusva temperatuuri erinevused maa- ja veealadel. 

Maapind jahtub öösel kiiremini kui vesi. Õhk on maapinna kohal külmem ja raskem. Seal kujuneb välja kõrgema rõhuga ala. Öösel on õhk veekogude kohal soojem ja seal on madalama rõhuga ala. Õhk liigub kõrgema rõhuga alalt madalama rõhuga alale, siis puhub tuul maalt merele. See ongi maabriis.

Suurimad maabriisid Florida ümbruses.

## Vaata ka
*Merebriis
*Briis
Tallinna Õpetajate Maja

**Tallinna Õpetajate Maja** on Tallinna linna hallatav kultuuri- ja haridusasutus, mis tegutseb aadressil Raekoja plats 14 (õpetajate maja).

Asutus asutati 1957. aastal. Aastatel 1957–1994 kandis see nime *Haridus- ja Teadusala Töötajate Maja*.

2019. aastal toimus õpetajate majas 44 õpetajakoolitust, 10 ainevõistlust, 74 huviõppekursust ja 8 meeskonnakoolitust.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Raekoja plats 14 ja Vene tn 5 majade fassaadid kultuurimälestiste registris 
* Delfi: Enesearengut toetavad õhtukoolitused koguvad populaarsust
Dieenid

**Dieenid** ehk **alkadieenid** ehk **diolefiinid** on süsivesinikud, mille molekulis on kaks kaksiksidet.

Dieenid võib jagada järgmistesse klassidesse:
*mittekonjugeeritud dieenid, mille molekulis on kaksiksidemed eraldatud kahe või enama üksiksidemega; näiteks 1,5-tsüklooktadieen. Keemilistes reaktsioonides ilmutavad alkeenidega sarnaseid omadusi.
*konjugeeritud dieenid (nimetatakse ka 1,3-dieenid), mille molekulis kaksiksidemed on eraldatud ühe üksiksidemega; näiteks isopreen CH2=C(CH3)–CH=CH2
*kumuleeritud kaksiksidemetega dieenid, mille molekulis on kaksiksidemed kõrvuti, nimetatakse neid alleenideks; näiteks propa-1,2-dieen ehk alleen CH2=C=CH2

### Konjugeeritud dieenid
Kovalentsete sidemete konjugatsioon (π-elektronid on delokaliseerunud üle nelja järjestikuse sp2
-hübriidse süsiniku) 1,3-dieenides annab neile keemilistes reaktsioonides alkeenidest erinevaid omadusi:
*liitumine ühega kaksiksidemetest või/ja üle konjugeeritud süsteemi koos C=C sideme nihkumisega 2. ja 3. süsiniku aatomi vahele, see on vastavalt 1,2- või/ja 1,4-liitumisproduktide moodustumine. Näiteks isopreeni hüdrokloorimine:

СН2=С(СН3)–СН=СН2 + HCl → CH3–CCl(СН3)-СН=СH2 +
CH3–С(СН3)=СН–СH2–Cl 
 
*konjugeeritud dieenide ja asendatud alkeenide tsükloliitumine – Diels-Alderi reaktsioon
*konjugeeritud dieenid nagu 1,3-butadieen, isopreen, kloropreen jt polümeriseeruvad kergesti andes kõrgpolümeere

## Vaata ka
*Konjugeerunud sidemed
*Alkeenid
*Alleenid
Dimeer

**Dimeer** on keemias kahe identse molekuli (kahe monomeeri molekuli) ühinemisprodukt, tihti on selleks tsükliline ühend. Seda protsessi nimetatakse **dimerisatsiooniks**.

Näiteks on tuntud ditsüklopentadieen, milles kaks tsüklopentadieeni molekuli on ühinenud tritsükliliseks produktiks.

Dimeeriks nimetatakse ka vesiniksidemetega seotud assotsiaate, nagu näiteks on kahe vesiniksideme kaudu seotud kaks karboksüülhappe molekuli.
Biokeemias ja molekulaarbioloogias on teada makromolekulide nagu proteiinide või nukleiinhapete dimeerid, mis on seotud vesiniksidemete kaudu, nagu ka DNA molekulide seotus kaksikspiraaliks. 

## Vaata ka
     
*Trimeer
Surnud 1914

''Siin on loetletud 1914. aastal surnud tuntud inimesi ja loomi.

## Jaanuar
*1. jaanuar – Fjodor Openhovski, Eestis tegutsenud poola arstiteadlane
*21. jaanuar – Theodor Kittelsen, Norra kunstnik
*22. jaanuar – Christian Wilhelm Luther, baltisaksa päritolu Eestimaa tööstur

## Veebruar
*13. veebruar – Alphonse Bertillon, prantsuse kriminalist ja antropoloog
*24. veebruar – Joshua Chamberlain, USA professor ja sõjaväelane, Ameerika kodusõja kangelane
*28. veebruar – Mihhail Goltisson, juudi päritolu vene helilooja ja laulja

## Märts
*5. märts (vkj 20. veebruar) – Georgi Sedov, vene hüdrograaf ja polaaruurija
*9. märts (vkj 24. veebruar) – Johann Lill, Eesti tõlkija, jutu-, näite- ja ajakirjanik
*10. märts (vkj 25. veebruar) – Alexander Andreas Ernst von Baer, Eestimaa maanõunik, Kihlevere ja Piibe mõisnik, Karl Ernst von Baeri poeg.
*11. märts (vkj 26. veebruar) – Pjotr Semjonov-Tjan-Šanski, vene geograaf, botaanik, statistik, riigi- ja ühiskonnategelane
*16. märts – Charles Albert Gobat, Šveitsi jurist ja poliitik
*19. märts – Giuseppe Mercalli, itaalia geoloog
*25. märts – Frédéric Mistral, Prantsuse luuletaja
*31. märts – Christian Morgenstern, saksa kirjanik ja tõlkija

## Aprill
*2. aprill – Paul Johann Ludwig von Heyse, Saksa kirjanik
*19. aprill – Charles Sanders Peirce, USA filosoof, loogik ja matemaatik, üks semiootika rajajaid
*25. aprill – Erwin Bernhard, baltisaksa päritolu Eestimaa arhitekt
*26. aprill – Eduard Suess, Austria geoloog ja poliitik

## Juuni
*21. juuni – Bertha von Suttner, Austria kirjanik
*28. juuni – Franz Ferdinand, Austria hertsog ja troonipärija

## Juuli
*1. juuli – Jean de Bourbon, Prantsusmaa trooninõudleja Jean III ja Bourgogne'i hertsogi nime all
*15. juuli – Georg Karlos Rathlef, Eesti ajaloolane ja pedagoog
*23. juuli – Vladimir Meštšerski, vene aadlik, kirjanik ja publitsist

## August
*6. august – Aleksander Eisenschmidt, eesti põllumajandusteadlane ja ajakirjanik
*20. august – Pius X, paavst
*24. august – Wilhelm Lexis, saksa majandus- ja statistikateadlane
*30. august (vkj 17. august) – Alexander Eduard Beater, Eesti vaimulik

## September
*18. september – Ferdinand Mühlau, saksa usuteadlane
*22. september – Georg Koik, eesti vaimulik
*30. september – Yu Kil-chun, Korea poliitik ja aktivist

## Oktoober
*10. oktoober – Carol I, Rumeenia kuningas
*21. oktoober – Dimitrie Sturdza, Rumeenia poliitik, neljakordne peaminister
*22. oktoober – August Eduard Warres, eesti vaimulik
*23. oktoober (vkj 10. oktoober) – Georg von Engelhardt, Eestimaa poliitik

## November
*1. november – Christopher Cradock, Inglismaa sõjaväelane
*5. november – August Weismann, saksa bioloog
*17. november (vkj 5. november) – Harald Robert Gustav Hornberg, Eesti vaimulik

## Detsember
*8. detsember – Maximilian von Spee, Saksamaa sõjaväelane
*14. detsember – Giovanni Sgambati, itaalia helilooja, pianist ja dirigent
*17. detsember – Paul Tacchella, Tartu Ülikooli lektor
*22. detsember – Immanuel Rinne, Eesti vaimulik
Trimeer

**Trimeer** on keemias kolme identse molekuli (monomeeri molekuli) ühinemisprodukt, tihti on selleks tsükliline ühend.

Näiteks on teada, et formaldehüüd HCHO esineb ka tsüklilise trimeeri trioksaanina C3H6O3 ja polümeeri paraformaldehüüdina  HO(-CH2-O)n-H.

## Vaata ka
     
*Dimeer
*Oligomeer
Marius Nilsen

**Marius Nilsen** (24. detsember 1963 – 31. detsember 2024) oli Norra poliitik (Norra Töölispartei).

Ta oli aastatel 2007–2011 Gamviki valla vanem. 

Tööpartei sai 2007. aasta vallavalimistel 66,8% häältest.

## Välislingid
*Marius Nilsen Gamviki valla lehel

Selle artikli kirjutamisel on kasutatud norrakeelset Vikipeediat seisuga 31.3.2009.