open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Luulekogu

**Luulekogu** ehk **luuletuskogu** on raamatuks koondatud kogumik luuletusi.

Tavaliselt on luulekogus ainult ühe autori luuletused, kuid mitte alati.

## Luulekogusid
*Ilmar Laaban: "Ankruketi lõpp on laulu algus" (1946)
*Jaan Kaplinski: "Tolmust ja värvidest" (1967), "Valge joon Võrumaa kohale" (1972), "Uute kivide kasvamine" (1977), "Õhtu toob tagasi kõik" (1985), "Mitu suve ja kevadet" (1995)
*Joel Sang, Toomas Liiv, Jüri Üdi, Johnny B. Isotamm: "Närvitrükk" (1971)
*Tõnu Trubetsky: "Pogo" (1988), "Anarhia" (1994)
*Kristiina Ehin: "Simunapäev" (2003), "Kaitseala" (2005)
Leki oja

**Lek** on piirioja Hollandi Groningeni provintsi ja Drenthe provintsi vahel Leeki ja Noordenveldi valla vahel. Oma kuivendusliku tähtsuse on ta pärast Leekster Hoofddiepi kaevamist suuremalt jaolt minetanud.  

Leeki küla (varem ka *De Leek*) on nime saanud sellelt ojalt. 

Leek (Groningeni provints) asub otse Nietapi (Drenthe provints) vastas. Külasid ühendava tänava nimi on 't Piepke, mis on ka oja teine nimi.
Rencēni

**Rencēni** on küla (*ciems*) Lätis Valmiera piirkonnas. Asub Volmari ja Ruhja vahel. Rencēnis asub Rencēni valla halduskeskus.

Seal asuvad kool, lasteaed, kultuurikeskus, raamatukogu, postkontor ja apteek. Asulasse jäävad Rencēnu skola ja Rencēni bussipeatus.

Aastal 1800 hakkas Rencēnit läbima Tallinna–Pärnu–Riia postimaantee uus trass, seal oli ka hobupostijaam. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

Külas kasvav tamm ümbermõõduga 4,32 meetrit ja Rencēni vaher on looduskaitse all. Rencēni jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.

## Elanikkond


* 344 (1935)
* 392 (1970)
* 530 (1979)
* 593 (1989)
* 580 (2000)

* 715 (2007)
* 502 (2011)
* 552 (2015)
* 493 (2021)
* 511 (2025)


## Viited
Rein (eesnimi)

**Rein** on mehenimi.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 16. novembri 2012 seisuga 5777 Reinu-nimelist inimest.

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Rein 5218 mehel. Rein oli Eestis populaarsuselt 14. mehenimi. Rein oli keskmiselt 62 aasta vanune (mediaanvanus oli 64).

Kõige populaarsem oli eesnimi Rein vanuserühmas 70–74, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 158,16, ning Viljandi maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 72,72.

1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Rein 4773 mehel. Rein on Eestis populaarsuselt 15. mehenimi. Rein oli keskmiselt 65 aasta vanune (mediaanvanus oli 67).
## Nime kandjaid
*Rein Aedma, filminäitleja
*Rein Agur, lavastaja
*Rein Ahas, geograaf
*Rein Aidma, poliitik ja pedagoog
*Rein Aren, näitleja
*Rein Aun, kümnevõistleja
*Rein Einasto, geoloog
*Rein Eliaser, jurist ja ajakirjanik
*Rein Helme, sõjaajaloolane
*Rein Järlik, poliitik ja ajakirjanik
*Rein Kallasma, sporditegelane ja spordiajakirjanik
*Rein Kask, mullateadlane
*Rein Kask, poliitik ja mehaanikainsener
*Rein Kersten, arhitekt
*Rein Kilk, ärimees
*Rein Kotov, filmioperaator
*Rein Kruus, eesti-vene kirjandus- ja kultuurisuhete uurija
*Rein Kuresoo, bioloog, looduskaitsja, looduskunstik ja -esseist
*Rein Küttner, tehnikateadlane
*Rein Lang, meediaärimees ja poliitik
*Rein Laos, näitleja ja lavastaja
*Rein Lauks, karikaturist ja teatrikunstnik
*Rein Malmsten, näitleja
*Rein Maran, filmioperaator ja -lavastaja
*Rein Marandi, ajaloolane ja politoloog
*Rein Mets, metallikunstnik
*Rein Mets, pianist
*Rein Mets, varieteetantsija, usutegelane ja tantsuõpetaja
*Rein Müllerson, õigusteadlane
*Rein Oja, näitleja ja lavastaja
*Rein Olmaru, näitleja, lavastaja ja teatrijuht
*Rein Otsason, majandusteadlane ja pankur
*Rein Ottoson, purjetamistreener ja endine purjesportlane
*Rein Pajur, poksija, poksitreener, poksikohtunik ja poksiajaloolane
*Rein Pakk, näitleja, lavastaja ja kirjanik
*Rein Põder, kirjanik
*Rein Raamat, filmilavastaja
*Rein Randver, poliitik
*Rein Rannap, helilooja ja pianist
*Rein Ratas, poliitik
*Rein Raud, kirjanik, japanist ja endine Tallinna Ülikooli rektor
*Rein Ristlaan, partei- ja riigitegelane ning keemik
*Rein Ruutsoo, filosoof, ajaloolane ja politoloog
*Rein Saluri, kirjanik ja tõlkija
*Rein Sander, botaanik ja luuletaja
*Rein Sepp, proosakirjanik, luuletaja ja tõlkija 
*Rein Sikk, ajakirjanik
*Rein Stint, autosportlane ja sporditegelane
*Rein Zobel, arhitekt ja arhitektuuriajaloolane
*Rein Taagepera, politoloog ja poliitik
*Rein Taaramäe, jalgrattur
*Rein Teinberg, loomakasvatusteadlane ja geneetik
*Rein Tomingas, arhitekt
*Rein Tooma, insener ja sõjaväelane
*Rein Undusk, kirjandusteadlane
*Rein Vaharo, harrastusnäitleja
*Rein Veidemann, kirjandusteadlane, ajakirjanik, kirjanik ja õppejõud
*Rein Vihalemm, teadusfilosoof
*Tiit-Rein Viitso, keeleteadlane

## Viited
Rein (perekonnanimi)

**Rein** on perekonnanimi.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Rein 198 inimesel (92 mehel ja 106 naisel). Perekonnanimede levikult oli Rein meeste puhul 922. ja naiste puhul 870. kohal. Perekonnanime Rein kandja oli keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus oli 39).

## Nime kandjaid
*Bernhard Rein, eesti jalgpallur ja treener
*Christian Rein, saksa päritolu Eestimaa kirikutegelane
*Erich Rein, eesti telerežissöör
*Kaarina Rein, eesti klassikaline filoloog ja tõlkija
*Toomas Rein, arhitekt

## Viited
Iskra 1030

**Iskra 1030** oli Nõukogude Liidus toodetud Intel 8086 protsessoriga ühilduv personaalarvuti. Iskra 1030 töötas välja Leningradi Teaduslik-Tehniline Tootmiskoondis Elektronmaš (ЛНПО Электронмаш). Seeriaviisiliselt tootsid arvutit Iskra 1030 tootmiskoondised Iskra Smolenskis ja Stšotmaš Kurskis.

Modifikatsioonid:
* Iskra 1030.11, millest oli veel mitu modifikatsiooni:
** ühepoolsete 360 kB flopiseadmetega, 512 kB operatiivmäluga, CGA graafikaga,
** kõvakettaga СМ 5508 (10 MB),
** kahepoolsete 720kB flopiseadmetega, kõvakettaga МС 5405 (20 МB) ja operatiivmäluga kuni 640 kB.
* Iskra 1030М (20 MB kõvakettaga Seagate ST-225, Jaapanis toodetud kineskoopkuvariga)
* Iskra 1031 (20 MB kõvakettaga Seagate ST-225)

Arvuti võimaldas kasutada sama tarkvara, mida kasutati IBM PC arvutitel.
Grand-Manil

**Grand-Manil** on prantsuskeelne asula Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Gembloux' vallas.

Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Grand-Manil omaette vald.
John Kerry

**John Forbes Kerry** (sündinud 11. detsembril 1943 Auroras Colorados) on Ameerika Ühendriikide poliitik, 1. veebruarist 2013 kuni 20. jaanuarini 2017 Ameerika Ühendriikide riigisekretär. 

3. jaanuarist 1985 kuni riigisekretäriks saamiseni oli ta Ameerika Ühendriikide senaator.

Ta oli senati välissuhete komisjoni esimees. Ta oli George W. Bushi vastaskandidaat 2004. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimistel.

Ta on õhuväelase poeg. Ta õppis Massachusettsi ja New Hampshire'i osariigis internaatkoolis ning astus siis Yale'i Ülikooli, mille lõpetas 1966. aastal politoloogia erialal. Samal aastal astus ta mereväe reservi. Aastatel 1968–1969 teenis ta neli kuud Lõuna-Vietnamis vastutava ohvitserina. USA-sse tagasi pöördudes liitus ta Vietnami sõja vastase liikumisega ning esines selleteemaliste kõnedega avalikkuse ja senati ees.

Pärast õigusteaduses kraadi saamist Boston College'ist töötas ta ringkonnasüüdistajana ning asutas eraettevõtte. 1985. aasta jaanuaris vannutati ta senati liikmeks.

2004. aasta presidendivalimistel rajas ta oma kampaania Iraagi sõja vastasusele.

## Isiklikku
Tema esimene abikaasa, USA kirjanik Julia Thorne suri 27. aprillil 2006 61-aastaselt vähki. Nende tütred on filmiprodutsent Alexandra Kerry ja arst Vanessa Kerry. 

1990. aastast on ta abielus ettevõtja Teresa Heinziga, kes on Esindajatekoja liikme ja senaatori H. John Heinz III lesk.
SNi reaktsioon

Orgaanilises sünteesis tähendab **S<sub>N</sub>i reaktsioon** keemilise ühendi funktsionaalrühma asendumist mingi teise funktsionaalrühmaga, kusjuures see protsess toimub sisemise nukleofiilse asendusena (*internal (i) nucleophilic (N) substitution (S)*).

Sellele reaktsioonile on iseloomulik stereokeemilise konfiguratsiooni säilimine asendussaaduses. SNi reaktsiooni tüüpiline näide on alkoholide kloorimine tionüülkloriidiga. Esmalt ühineb tionüülkloriid alkoholiga ja edasi teises staadiumis toimub SO2 molekuli eraldumine ja kooskõlastatud asendumine kloriidiga.

## Vaata ka
*Nukleofiilne asendusreaktsioon
Türann Oidipus

**"Türann Oidipus"** on Arne Merilai 2009. aastal ilmunud debüütromaan. 

Romaani põhisisuks on kellegi Pontios Chersonesose koostatud protokollid 1938. aastal Itaalias Bologna lähedal Bertinoro lossis toimunud sümpoosionilt. Merilai esineb sissejuhatuses nende tekstide leidja ja tõlkijana. Romaani raamivad 16. sajandi Vatikani astronoom Christopher Claviuse kolm nägemust. Romaani peategelased, "tuntud freudist Siegfried, vana trotskist Leopardo ja noor feministlik filosoof Bellevue" (ilmselt Freud, Trotski ja Simone de Beauvoir), kutsutakse salajasse komisjoni uurima Kreekast leitud Oidipuse muumiat. Oidipus on teatud määral elus ja suudab aparaatide vahendusel suhelda, sest on moodustanud sümbiootilise organismi seentega. Romaani arutelud keerlevad laias laastus Oidipuse kompleksi, Benito Mussolini aegse fašismi (diktaator on samuti üks tegelasi) ja üleilmse konspiratsiooni ümber. Atmosfääri õudust tõrjutakse situatsiooni- ja keelekoomikaga.

## Retseptsioon
Kirjandusteadlane Toomas Liiv on "Türann Oidipust" nimetanud eruditsioonitekstiks. Sellele sekundeerib kirjanik Viivi Luik: "Merilai loo lugemine on osa võtmine mängust, mida igaüks mängib vastavalt oma senisele mängukogemusele. See on nagu jaht, millest osavõtja peab tundma jälgi, milleks antud juhul on varjatud tsitaadid. Selletaolised tekstid seni peaaegu puuduvad eestikeelses kirjanduses." Kirjanduskriitik Jaanus Adamson on eelkõige Liivist tõukudes märkinud, et kuigi võiks eeldada, et romaan on mõeldud erudeeritud lugejale, on see mõistetav ka eruditsioonist hoolimata.

## Viited

## Välislingid
*Kirjastus Verb koduleht
*Katkend raamatust (lk 5–35). Arne Merilai koduleht
*Marina Grišakova "Oidipus ei ole ragisev, kustuv plaat aegade grammofonis!". Sirp, 28. mai 2009
*Rein Veidemann "Arne Merilai Trooja hobune koputab uksele". Postimees, 30. mai 2009
*Toomas Liiv "Arne Merilai peened mängud eruditsiooniga". Eesti Päevaleht, 3. juuli 2009
*Jaak Tomberg "Ükski inimene ei ole saar. Aga meri on lai". Vikerkaar, nr 10–11/2009
*Jaanus Adamson "Türann ja vabastaja". Keel ja Kirjandus, 3/2010, lk 219–223
*Leo Luks "Kurnav kirjandus". Looming, nr 8/2010
*Raul Veede "Arne Merilai "Türann Oidipus"". Eesti Ekspress, 29. oktoober 2009, lk B9
*"Tekstitulevärk teooriate taevas. Türann Oidipus. Arne Merilai" – kronotoop.blogspot.com
Mis värvi on armastus

**"Mis värvi on armastus"** on Heldur Karmo ja Arne Oidi 1971. aastal kirjutatud laul, mille laulis tuntuks Uno Loop.

Seda laulu on esitanud ka Voldemar Kuslap, Els Himma ja teised.

Kogumikplaadil "Eesti superhittt 1997" leidub Märt Rannamäe, Allan Roosilehe ja Eesti Raadio Orkestri esituses hoopis ümbertehtud sõnadega versioon "Mis värvi on Narvas puud?".

## Välislingid
*Laulusõnad
*Laul Uno Loobi esituses (video)
Rohevik

**Rohevik** on keskkonnafestival, mida Eestis korraldab 2011. aastast Põhjamaade Ministrite Nõukogu.

2011. aastal toimusid festivali raames 15. septembril Tartus Eesti Maaülikoolis konverents "Kaasaegsed ökolinnad", 16. septembril Tallinnas konverents "Puhas energia ja transport" ning Vabaduse väljakul 17. septembril perepäev "Meie tulevik – elektrisõidukid".

2012. aastal toimusid Tallinnas 18.-19. oktoobril Põhja- ja Baltimaade konverents "Taastuvenergia ja energiatõhususe poliitika", 25. oktoobril Eesti Maaülikoolis Tartu Teaduspargi 20. aastapäeva tähistav rahvusvaheline konverents "Targad energialahendused" ning 26. oktoobril Tartumaa energiaobjektide ja -ettevõtete külastused.

## Vaata ka
*Keskkonnafestival

## Välislingid
* Rohevik 2012
* Rohevik 2011
* Urmas Oja "Tuntud eestlased tegid elektriautodega paraadi Vabaduse väljakule" Delfi, 17. september 2011
* Roheviku kajastus Kanal 2 saates "Keskkonnanädal" (25.09.2011, alates 13.18)
Alatskivi mõis

**Alatskivi mõis** (saksa keeles *Allatzkiwwi*, varem *Alt-Allatzkiwwi*) oli rüütlimõis Tartumaal Kodavere kihelkonnas.

1824. aastal päris krahv Reinhold Johann von Stackelbergilt (1754–1810), Alatskivi ja Elistvere mõisad, krahv Reinhold Andreas von Stackelberg  (1797–1869), kelle surma  järel päris mõisad 1870. aastal  tütred paruness Sophie von Nolcken ja paruness Adele von Ungern-Sternberg  (1833–1915), nende vahel sõlmitud pärandvara jagamise lepingu järgi omandas Alatskivi mõisa paruness Sophie Heloise Marie Euphrosine von Nolcken (sünd von Stackelberg)  (1825–1909). 1896. aastal moodustati mõisast fideikomiss.

1905. aastal päris fideikomissi Arved Georg von Nolcken  (1845–1909) ja tema surma järel, tema poeg Heinrich von Nolcken  (1878–1953).

Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga.

## Mõisaansambel
Alatskivi uusgooti stiilis loss on ehitatud mõisnik Arved von Nolckeni projekti järgi aastatel 1880–1885. Lossi ehituste eeltööd algasid 1876. aastal, nurgakivi pandi 1880. aastal ja valmimist tähistati 1885. aastal. Nolckeni projekt meenutab Balmorali kuninglikku residentsi Šotimaal (1853–1855, arhitekt W. Smith).


Alatskivi loss.jpg|Alatskivi mõisa peahoone eest-küljelt

Alatskivi mõisa sepikoda.jpg|Alatskivi mõisa sepikoda
Alatskivi mõisa ait-kuivati.jpg|Alatskivi mõisa ait-kuivati
Alatskivi mõisa juustukelder 2012.jpg|Alatskivi mõisa juustukelder
Alatskivi restaurant 01.jpg|Alatskivi teenijatemaja
Truuduse tamm Alatskivil 2024.jpg|Truuduse tamm mõisapargis, üle järve paistab mõisa pesuköögi hoone


## Viited

## Kirjandus
*Maiste, Juhan. Nutt, Nele. *Tartumaa mõisad*. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 16-19.
*Praust, Valdo. *Tartumaa mõisad*. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 82-85.
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 199 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/217.

## Välislingid
*Alatskivi mõis, portaalis Eesti mõisad
*Alatskivi mõis (Kodavere khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
*Alatskivi mõisa lugu Mõisablogis
Sambre

**Sambre** on jõgi Lõuna-Prantsusmaal ja Lõuna-Belgia Valloonias, Maasi vasakpoolne lisajõgi. 

Sambre voolab läbi järgmiste Prantsusmaa departemangude, Belgia provintside ja linnade:
*  Aisne'i departemang – Barzy-en-Thiérache;
*  Nordi departemang – Landrecies, Aulnoye-Aymeries, Hautmont, Maubeuge;
*  Hainaut' provints – Thuin, Montigny-le-Tilleul, Charleroi;
*  Namuri provints – Floreffe, Namur.


Pilt:AulneRv1bJPG.jpg|
Pilt:Flawinne Riv1a.jpg|
Pilt:Ham-sur-Sambre Vi1a JPG.jpg|
Pilt:Moustier-sur-Sambre U1a.jpg|
Pilt:Landliye bateas.jpg|
Pilt:Sambre gelée Maubeuge100109 (2).JPG|


## Välislingid

* Présentation de l'Atlas des zones inondables de la Sambre (PDF-fail, prantsuse keeles)
*  Informations générales sur les atlas des zones inondables (prantsuse keeles)
* Le chant patriotique Le régiment de Sambre et Meuse (prantsuse keeles)
* Ministère de la Région Wallonne - État des lieux du sous-bassin de la Sambre (PDF-fail, prantsuse keeles)
*  Dictionnaire des rivières et canaux de France dans le Projet Babel : la Sambre (prantsuse keeles)
*  Dictionnaire des rivières et canaux de France dans le Projet Babel : le canal de l'Oise à la Sambre (prantsuse keeles)
* Carte ancienne de la Sambre (prantsuse keeles)
Karl Zolk

**Karl Johannes Zolk** (**Kaarel Leius**; 8. august 1891 Pangodi – 13. veebruar 1969) oli eesti entomoloog ja taimekaitse eriteadlane.

Ta oli Eesti esimesi taimekaitse eriteadlasi, "kelle energilise tegevusega algas intensiivne taimekaitsealane nõuandetöö põllupidajate seas ja hiljem katse- ning uurimistöö Entomoloogia Katse-jaamas Raadil".

## Viited
Merbes-le-Château

**Merbes-le-Château** on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis.

## Asulad
Sambre'i jõe kallastel asuvas vallas paiknevad järgmised asulad: Merbes-le-Château, Fontaine-Valmont, Labuissière ja Merbes-Sainte-Marie.


Merbes-le-Château JPG00.jpg|St Martini kirik (1561)
SamberMerbesleChâteau.jpg|Sambre'i jõgi
Merbes-le-Château JPG02a.jpg|Merbes-le-Château
Labuissiere - Kerk.jpg|Labuissiere
Bruech oever de Ruisseau de la Fontaine Claus.jpg|Fontaine-Valmont
Pont i resclosa Labuissiere.jpg|Labuissiere
Merbes-le-Château JPG01.jpg


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Kungla tänav (Tallinn)

**Kungla tänav** on tänav Tallinnas Kalamaja asumis, Põhja-Tallinna linnaosas.

Kungla tänav algab Kopli tänavalt ja kulgeb kirde suunas. Kungla tänavaga ristuvad Vabriku, Tõllu, Leigeri, Kalevi ja Tööstuse tänav. Tänav teeb siis täisnurkse pöörde paremale ning läheb seejärel üle Uus-Kalamaja tänavaks. Tänavalõik Tööstuse tänava ja käänaku vahel on ühesuunaline.

Tänava pikkus on umbes 900 meetrit.

Kungla tänaval, Kungla 41 asub Estonia Klaverivabrik.

## Galerii

Fail:Tallinn, elamu Tõllu 14-Kungla 18 (1).jpg|Tõllu tänav 14 // Kungla 18
File:Tallinn, elamu Tõllu 14-Kungla 18 (2).jpg|Tõllu tänav 14 // Kungla 18
File:Elamu Kungla tn 18, Kalamaja, Tallinn.JPG|Kungla 18
File:Elamu Kungla tn 20, Kalamaja, Tallinn.JPG|Kungla 20
File:Tallinn, elamu Kungla 22, 1932 (2).jpg|Kungla 22
File:Kungla 2010-07-20.JPG|


## Viited
Mulla tänav

**Mulla tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. Tänav algab Telliskivi tänavalt, ristub (paremalt) Roo tänavaga ja lõpeb umbtänavana veidi enne ristumist Sõle tänavaga.

Mulla tänaval asuvad Mööblimaja ja Pelgulinna Gümnaasium.
## Ajalugu
Mulla tänav on nime saanud 27. augustil 1930. Tänav sai nime lähikonnas asuva Saue tänava mõjul (*sau* – 'puhas savi').

Mulla tänav 1 ja Telliskivi tänav 13 asuva Mööblimaja tagant kulges vanasti Telliskivi ja Mulla tänavat ühendanud Kruusa tänav.

Mulla tn 2 asub arhitekt on Herbert Johansoni projekteeritud ja 1927. aastal valminud linnateenijate elamu. Üheaegselt anti luba kahe eraldi elamu (Mulla 2 ja Ristiku 17) ehitamiseks. Mõlemad projektid telliti arhitekt Herbert Johansonilt.

Mulla tänava ning Telliskivi tänava vaheline ala oli 1930. aastate keskel üks kaunimaid piirkondi Pelgulinnas. Ärimees Gustav Treierile kuulus Mulla 7 // Telliskivi 5-7 asunud Pelgulinna suurim viljapuuaed (9280 m2). Samal krundil asus ka ligi 2170 m2 triiphooneid. Telliskivi tänav 9/11 oli Artur Pullmannile kuulnud, rohkem kui 2500 m2 suurune iluaed. Enamus sellest piirkonnast hävis 9. märtsil 1944.

Telliskivi 15b asub parkla koos nõukogudeaegne kauplus-paviljoniga. 1944. aasta märtsipommitamises Mulla tänaval see osa, kus praegu Pelgulinna Gümnaasium ja Mööblimaja, sai kannatada. Pärast sõda koristati rusud ära ja sinna rajati 1947. aastal Kalinini rajooni kolhoosituru plats. 1950. aastal ehitati turule kahekorruseline administratiivhoone ning 38 müügikohaga piimapaviljon, 1976. aastal võeti vastu turu sulgemise otsus.

Johann Grabbyle kuulunud ühekorruselises majas, alustas 1912. aastal tööd Pelgulinna algkool. Eesti NSV ajal asus seal lasteaed, vana maja lammutati 1965. aastal.

## Viited
Alveringem

**Alveringem** on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald Belgias Flandrias Lääne-Flandria provintsis Veurne haldusringkonnas.

Alveringemi pindala on 80,01 km². 2012. aastal elas vallas 5001 inimest, mis tegi rahvastiku tiheduseks vallas 62,5 in/km². Viimastel aastakümnetel on elanike arv pigem vähenenud.

Kuni 1970. aastateni oli Belgias palju pisikesi valdu. 1971 liideti Alveringemiga Hoogstade, Oeren ja Sint-Rijkers ning 1977 veel Leisele ja Stavele. Sealjuures 1971 oli Leiselega liidetud Gijverinkhove ja Izenberge ning Stavelega Beveren.

Cyriel Verschaeve, kes pärast Teist maailmasõda kollaborandina tagaselja surma mõisteti, oli aastakümneid Alveringemis preester.

## Asulad

Alveringem jaguneb järgmisteks osavaldadeks ja piirkondadeks:


Alveringem, Hoogstadestraat - 15964 - 1.jpg|Alveringem,Sint-Audomaruse kirik
Alveringem, St.-Rijkersstraat 19 - 15858 - 1.jpg|Alveringem
Izenberge - Sint-Mildredakerk.jpg|Izenberge
Oeren - Sint-Apolloniakerk 1.jpg|Oeren
 Beveren-aan-de-IJzer - Sint Audomaruskerk.jpg|Beveren
Kanovaren-ijzer-stavele.JPG|Stavele
Leisele straatzicht 032.jpg|Leisele
Leisele - Sint Martinuskerk.jpg|Leisele


## Viited

## Välislingid

* Alveringemi koduleht (hollandi keeles)
Juudit

**Juudit** on Vana Testamendi Juuditi raamatu kangelanna. 

Juuditi raamatus räägitakse, kuidas ta oma kodulinna päästis assüürlaste piiramisest. See õnnestus tal nõnda, et ta võrgutas ja tappis assüürlaste pealiku Holofernese.

Juuditi teemat on käsitletud kunstis ja kirjanduses, nt A. H. Tammsaare näidend "Juudit".

## Vaata ka
*Juudit I
*Juudit II

## Viited
Kristjan Jaak Kangur

**Kristjan Jaak Kangur** on eesti tõlkija.

Ta on õppinud Tallinna Inglise Kolledžis ja Tartu Ülikoolis semiootikat (lõpetas 2006).

## Teosed
*Kangur, Kristjan Jaak; Laidre, Sirje 2008. *Minu esimene võõrsõnastik*. Tallinn: Valgus.

## Viited
Zuienkerke

**Zuienkerke** on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Brugge haldusringkonnas.

Zuienkerke pindala on 48,86 km². 2013. aasta alguse seisuga elas Zuienkerkes 2760 inimest, mis tähendas rahvastiku keskmist tihedust 57 in/km². Elanike arvult on Zuienkerke üks Belgia väiksemaid valdu. Valla keskus asub merepinnast 3 m kõrgusel.

Zuienkerke asub 6–8 km kagu pool rannikust, mis jääb Blankenberge ja De Haani valda. Brugge asub 8 km lõunas, Oostende 16 km läänes, Gent 46 km kagus ja Brüssel 86 km kagus. Lähimad raudteejaamad asuvad Blankenberges, Zeebrugges, Oostendes ja Brugges. Kahes viimases peatuvad rahvusvahelised rongid. Lähim kohalik lennujaam asub Oostendes, lähim rahvusvahelisi lende teenindav lennujaam Brüsselis.

## Asulad

Zuienkerke jaguneb järgmisteks osavaldadeks:


Pilt:Houtave - Sint-Bavo en Sint-Machutuskerk 1.jpg|
Pilt:Houtave - Skyline.jpg|Houtave
Pilt:Houtave - Noordede.jpg|Houtave
Pilt:Meetkerke - Onze-Lieve-Vrouwekerk 2.jpg|Meetkerke
Pilt:Meetkerke R01.jpg|Meetkerke
Pilt:Nieuwmunster - Bartholomeuskerk.jpg|Nieuwmunster
Pilt:Nieuwmunster - House 1.jpg|Nieuwmunster


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Kai (täpsustus)

**KAI** või **Kai** võib tähendada:
***[[Kai]]**, ehitis laevade sildumiseks sadamas
***[[Kai (eesnimi)|Kai]]**, eesnimi
***[[Kai (Jaapan)|Kai]]**, Jaapani linn
***[[Kai (koeratõug)|Kai]]**, koeratõug

## Vaata ka
*Kai saared Indoneesias
*Kai Kai, viimane kitsai keele kõneleja
Kahend-kümnendkood

**Kahend-kümnendkood** ehk **BCD** (inglise *Binary-Coded Decimal*) on kahendarvu eriliik, millesse on paigutatud (kodeeritud) kümnendsüsteemi arvude kohad nelja või kaheksa biti kaupa.

Kahend-kümnendkoodi kasutatakse laialdaselt kellakiipides ja mujal, kus on oluline kümnendarvuks teisendamise kiirus ja lihtsus.

## Arvude kujutamine

Näiteks kümnendarv *91* kirjutatakse kahend-kümnendkoodina *1001 0001*. Kuna ühte baiti on "pakitud" kaks numbrit, siis nimetatakse seda **pakitud kahend-kümnendkoodiks**.

Kui ühe numbri jaoks kasutatakse 8 bitti (n-ö **pakkimata kahend-kümnendkood**), siis kirjutatakse see *00001001 00000001*.

## Vaata ka
*Kümnendkorrektsioon

## Välislingid
* e-Teatmik – kahend-kümnendkood
Wevelgem

**Wevelgem** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Kortrijki haldusringkonnas.

Wevelgemi pindala on 38,76 km². Elanikke oli 1. jaanuari 2006 seisuga 31 020 ja 1. jaanuari 2012 seisuga 31 076. Rahvastiku tihedus on 800 in/km².

Wevelgemi saab sõita mööda maanteed, raudteed ja Leie jõge, samuti lennukiga Kortrijk-Wevelgemi lennujaama.

Jalgrattasportlastele toimub alates 1934 igal aastal Genti–Wevelgemi maanteesõit, mis lõpeb Wevelgemis.

## Asulad

Wevelgemi vald moodustati 1977. See koosneb järgmistest osavaldadest ja asulatest:

## Ajalugu

Wevelgemi varaseim teadaolev mainimine pärineb 1197. aastast.

Vanasti oli Leie jõgi Wevelgemi jaoks väga tähtis. Inimesed leotasid seal linu enne töötlemist. Wevelgemis oli palju linatöötlemisettevõtteid ja Leiet hüüti kuldseks jõeks, viidates sellega lina värvile. Linavabrikuid leidub Wevelgemis tänini, kuigi linatööstus on tähtsust sealkandis kaotanud.

Esimese maailmasõja ajal ehitasid sakslased Wevelgemi lennujaama. See eksisteerib tänapäevani. Põhiliselt kasutatakse seda eralendudeks. Wevelgemi Saksa sõjaväekalmistule on maetud 47 864 sõdurit, kes kõik langesid Esimeses maailmasõjas. Wevelgemis on Belgia suurim Saksa sõjaväekalmistu. Selle lähedale rajasid sakslased valelennuvälja puulennukitega, tänapäeval on sellest järel raudtee lähedal üks suur ja üks väiksem punker.


Wevelgem gemeentehuis -2.JPG|Wevelgem
Gullegem - Sint-Amanduskerk 1.jpg|Gullegem
Wevelgem Leopoldkring - 0.JPG|Wevelgem
Moorsele - Sint-Martinus en Sint-Christoffelkerk 1.jpg|Moorsele


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Kai (eesnimi)

**Kai** on eesnimi.

Eestis on Kai naisenimi, aga Põhjamaades ja Saksamaal on see üldiselt mehenimi, kasutatakse ka kujul Kaj.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 16. novembri 2012 seisuga 1202 Kai-nimelist inimest. 

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Kai 1184 naisel ja 7 mehel. Kai on Eestis populaarsuselt 160. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Kai vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 19,58 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 14,66. Kai on keskmiselt 47 aasta vanune (mediaanvanus on 47). 

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Kai 12 inimesel.

## Nime kandjaid
### Naissoost
*Kai Aareleid, tõlkija ja kirjanik
*Kai Kallastu, laulja ja vokaalpedagoog
*Kai Künnis-Beres, bioloog
*Kai Leete, rahvatantsupedagoog
*Kai Lobjakas, disainiajaloolane
*Kai Rüütel, ooperilaulja
*Kai Tabun, näitleja ja grimeerija
*Kai Tafenau, klassikaline filoloog, keeleteadlane ja tõlkija
*Kai Vaarandi, kunstnik ja tõlkija
*Elin-Kai Toona, kirjanik
*Viiu-Kai Nestor, geoloog ja mikropaleontoloog

### Meessoost
*Kai Brännkärr, Soome endine poksija
*Kai Helenius, Soome endine poksija
*Kai Kauramäki, Soome poksija
*Kai Kiil, norra muusik ja meelelahutaja
*Kai Kivi, Soome hüdrobioloog ja muusik

## Viited
New Plymouth

**New Plymouth** on linn Uus-Meremaa Põhjasaare läänekaldal Taranaki piirkonnas.

See nimetati Plymouthi linna järgi Inglismaal, kust esimesed asustajad 1841. aastal tulid.


Pilt:Plan of new plymouth 1860-61.jpg|Linna plaan 1860. aastast
Fail:New Plymouth Airport2.jpg|New Plymouthi lennujaam
Fail:The Taranaki Salute to the Anzacs 02.jpg|Kuju Taranaki Salute to the Anzacs
Fail:Across New Plymouth to Mt. Taranaki.jpg|New Plymouth ja mägi Taranaki
Fail:TeRewaRewa20100703.jpg|Sild Te Rewa Rewa jõe Waiwhakaiho kohal
Fail:New Plymouth - Coastal Walkway.jpg|Rand New Plymouthis


## Viited
Kunda linnapea

**Kunda linnapea** oli Kunda linna ja linnavalitsuse juht. 2017. aastast sai Kundast vallasisene linn.ja Viru-Nigula vallavanem täidab ka Kunda linnapea positsiooni. 

Ametikoht tekkis 1. mail 1938, mil Kundast sai linn (eelnevalt oli alevi eesotsas Kunda alevivanem). Linnapea ametikoht on kandnud mitut nime, 1938–1940 oli linna eesotsas linnavanem, Nõukogude ajal täitevkomitee esimees. Taasiseseisvumisest peale nimetatakse Kunda juhti linnapeaks. 2017. aastal linn liitus Viru-Nigula vallaga ja linnapea positsioon liideti Viru-Nigula vallavanema omaga.

## Kunda linnapeade loend

#### Kunda linnavanem
*1. mai 1938 –, Kalju Otu, Kunda linnavanem
*27. juuli 1940 – , Alfred Valdsak, Kunda linnavanem

#### Kunda Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees
*3. veebruar 1941 – , Rudolf Parve, Kunda Linna TSN TK esimees

#### Kunda linnavanem/linnapea (1941–1944)
*11. august 1941 –, Elmar Saariste, Kunda linnapea
*1942 – ,  A. Pääro, Kunda linnapea

#### Kunda Linna Töörahva Saadikute/Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees
*28. september 1944 –, Harald Tunnel, Kunda Linna TSN TK esimees
*juuni 1949 –, Endel Lindre, Kunda Linna TSN TK esimees
*26. detsember 1949 –, Feliks Uustalu, Kunda Linna TSN TK esimees
*28. november 1950 –, Harald Tunnel, Kunda Linna TSN TK esimees
*7. märts 1953 –, Alfred Valdsak, Kunda Linna TSN TK esimees
*24. märts 1961 –, Reni Põiklik, Kunda Linna TSN TK esimees
*22. juuni 1971 –, Anne-Liis Põder, Kunda Linna TSN/RSN TK esimees
*16. oktoober 1979 –, Ljudmila Lekk, Kunda Linna RSN TK esimees
*28. aprill 1986 –, Hinge Kaljund, Kunda Linna RSN TK esimees
*26. juuni 1987 –, Arvin Tammiksaar, Kunda Linna RSN TK esimees
*17. detsember 1989 –, Anne Tasuja, Kunda Linna RSN TK esimees

#### Kunda linnapea
* detsember 1991 – Anne Tasuja, Kunda linnapea
*29. november 1999 – Margus Jaago, Kunda linnapea
*29. mai 2000 – Anne Tasuja, Kunda linnapea
*9. november 2002 – Allar Aron, Kunda linnapea
*1. jaanuar 2011 – Riina Sooäär, Kunda linnapea
*11. november 2013 – Jüri Landberg, Kunda linnapea
*6. november 2015 – oktoober 2017 Kaido Veski, Kunda linnapea

## Viited
Spiere-Helkijn

**Spiere-Helkijn** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Kortrijki haldusringkonnas.

## Asulad
Spiere-Helkijn koosneb järgmistest osavaldadest:


Helkijn - Sint-Jan-de-Doperkerk 1.jpg|Helkijn
Helkijn - La Folie 1.jpg|Helkijn
Spiere - War monument 1.jpg|Spiere
Spiere - Kerk Sint-Amandus en Heilig Hart 1.jpg|Spiere


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Mandeli jõgi

**Mandel** on jõgi Belgias Lääne-Flandrias, Leie vasakpoolne lisajõgi. Jõgi voolab Lääne-Flandria provintsis läbi Roeselare linna ja Ingelmunsteri valla ning suubub Waregemi linna lähistel Leie jõkke.

## Välislingid
Roeselare vald

**Roeselare** on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis.

## Ajalugu
Esimesed jäljed inimtegevusest pärinevad kiviajast.

## Asulad
Roeselare vald jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks.


Roeselare - Sint-Michielskerk 1.jpg|Sint-Michielskerk
Roeselare - Sint-Amandskerk 1.jpg|Sint-Amandskerk
Roeselare - City Hall - Belfry 1.jpg|
Roeselare - Kerk klooster Onze-Lieve-Vrouw der Engelen 1.jpg|
Roeselare - Kerk klooster paters Redemptoristen 1.jpg|
Roeselare - Heilig Hartkerk 1.jpg|
Roeselare - Protestant church 1.jpg|
Kasteel rumbeke.jpg|Rumbeke loss


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Abraham Lincoln: vampiirikütt

Pealkirja "**Abraham Lincoln: vampiirikütt**" ("Abraham Lincoln: Vampire Hunter") kannavad:

*"**[[Abraham Lincoln: vampiirikütt (romaan)|Abraham Lincoln: vampiirikütt]]**", Seth Grahame-Smithi 2010. aastal ilmunud romaan
*"**[[Abraham Lincoln: vampiirikütt (film)|Abraham Lincoln: vampiirikütt]]**", romaani järgi tehtud ja 2012. aastal esilinastunud film, režissöör Timur Bekmambetov
Abraham Lincoln: vampiirikütt (film)

**"Abraham Lincoln: vampiirikütt"** (inglise keeles "Abraham Lincoln: Vampire Hunter") on 2012. aasta USA *action*-fantaasia-õudusfilm, mis põhineb 2010. aastal ilmunud samanimelisel romaanil.  

Romaani autor Seth Grahame-Smith on ühtlasi filmi stsenarist. Filmi lavastas Timur Bekmambetov ja nimikangelast mängib Benjamin Walker. 

Abraham Lincoln oli USA 16. president, filmis on sellele lisatud tema salaelu vampiirikütina.
Janez Janša

**Janez Janša** (ametlikes allikates ka **Ivan Janša**, **Janez Ivan Janša**; sündinud 17. septembril 1958) on Sloveenia poliitik, kolmel korral riigi peaminister (2004–2008, 2012–2013 ja 2020–2022).

1. veebruarist kuni 20. märtsini 2013 oli ta ühtlasi rahandusminister.

Aastatel 1990–1994 oli ta kaitseminister.

## Vaata ka
*Janez Janša esimene valitsus
*Janez Janša teine valitsus
*Janez Janša kolmas valitsus
Roeselare

**Roeselare** (prantsuse keeles *Roulers*) on linn Belgias Lääne-Flandria provintsis, Roeselare valla keskus.

Linna nimi pärineb germaani sõnadest "roog" ja "avatud paik" ja tähistab soist kohta metsalagendikul.
Avelgemi vald

**Avelgem** on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Kortrijki haldusringkonnas.

Avelgemist asub Ronse 11 km idas, Kortrijk 13 km loodes, Oudenaarde 14 km kirdes, Gent 35 km kirdes ja Brüssel 64 km idas (kõik kaugused on antud linnulennult).

Avelgemi pindala on 21,75 km². 2012. aastal elas vallas 9655 inimest, mis teeb rahvastiku keskmiseks tiheduseks 444 inimest ruutkilomeetri kohta. 1. jaanuaril 2006 elas vallas 9457 inimest.

Alates 1977 on Avelgemi sõpruslinn Saksamaal Baieri lõunaosas Šveitsi piiri ääres asuv Ettenheim.

## Asulad

Avelgem jaguneb järgmisteks osavaldadeks:


Kerk van Rugge - Avelgem - België.jpg|Avelgem
Outrijve - Sint-Pieterskerk 1.jpg|Outrijve
Bossuit - Sint-Amelbergakerk 1.jpg|Bossuit
Kerkhove - Sint-Amanduskerk 2.jpg|Kerkhove
Waarmaarde - Kerk OLV-Geboorte en Sint-Eligius 1.jpg|Waarmaarde


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Dentergem

**Dentergem** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Tielti haldusringkonnas.

Dentergemi pindala on 25,94 km². 2012. aastal elas vallas 8345 inimest, mis teeb rahvastiku keskmiseks tiheduseks 322 in/km².

## Asulad

Dentergem jaguneb järgmisteks osavaldadeks ja asulateks:


Pilt:Kerk van Dentergem - West-Vlaanderen - België.jpg|Dentergemi kirik
Pilt:Kasteel van Wakken.JPG|Wakkeni mõis
Pilt:HH Amandus- en Luciakerk, Markegem.jpg|Amanduse ja Lucia kirik Markegemis
Pilt:OeselgemKerk.JPG|Oeselgemi kirik


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Tosüülrühm

**Tosüülrühm** (lühend **Ts** või **Tos**) tähistab orgaanilises keemias *para*-tolueensulfonüülrühma (4-CH3C6H4SO2). See rühm tuleneb 4-tolueensulfonüülkloriidist (4-CH3C6H4SO2Cl), mis annab kergesti *p*-tolueensulfoonhappe (ehk tosüülhappe 4-CH3C6H4SO2OH) estreid ja amiide.

**Tosülaat** tähendab aga *p*-tolueensulfoonhappe aniooni  (4-CH3C6H4SO2O-) ja selle lühend on TsO- ning *p*-tolueensulfoonhappe estreid nimetatakse tosülaatideks.

Tosülaatrühm on S<sub>N</sub>2 asendusreaktsioonides hea lahkuv rühm. Näiteks kasutatakse alküülalkoholide (R-OH) korral üleviimist tosülaadiks (R-OTs), kuna SN2 reaktsioonis on OH<sup>-</sup> halb lahkuv rühm võrreldes tosülaadiga (TsO-). Tosülaadi saab kergesti valmistada vastava primaarse või sekundaarse alkoholi reaktsioonil tosüülkloriidiga mingi aluse (näiteks amiini või püridiini) juuresolekul HCl neutraliseerimiseks. 
::R−OH + Ts−Cl → R−OTs + HCl

Tosüülrühm on orgaanilises sünteesis kasutatav ka kaitserühmana. Alkohol muudetakse tosülaadiks, mis edasises protsessis ei reageeri. Selle kaitserühma saab hiljem  „maha võtta”, s.t. taastada alkoholi kasutades tugevat hapet ja taandavat agenti.

## Vaata ka
*Lahkuv rühm
*Kaitserühm
Heliseb-kõliseb...

**"Heliseb-kõliseb... Romaan-revüü, ehk, Lihtne ja tõepärane kirjeldus bioloogiakandidaat Kaaro Neeme viibimisest noorte suvepäevadel mõnes Eesti NSV rajoonis 196... aasta juunikuus"** on Teet Kallase 1972. aasta romaan. 

Romaani tegevustik leiab aset Nõukogude Eestis 1960. aastatel. Peategelane bioloogiakandidaat Kaaro Neem liitub bussitäie loovisikutega, kes astuvad üles noorte suvepäevadel. Realistliku pildiga seguneb unenäoline võlumaailm. Romaani tegelaste seast võib ära tunda Andres Vanapa, Arvi Siia, Hando Runneli, Gustav Naani, Robert Vaidlo, Hugo Hiibuse, Uno Eltsi jt.

Teet Kallas kirjutas romaani eeluurimisvanglas ja psühhoneuroloogiahaiglas viibides paari kuu jooksul. Algses versioonis oli üle 1200 lehekülje.

Romaani teine, 2008. aastal välja antud trükk sisaldab autori kommentaare, reisiseltskonna teekonna ning tegelaste Ralfi ja Rolfi iga-aastase retke kaarti, teekondade pikkusi ja kilometraaži.

## Retseptsioon
Teet Kallase esikromaan tekitas juba pärast ilmumist suurt elevust. Kriitikud võrdlesid seda Mihhail Bulgakovi "Meistri ja Margaritaga" ning Jack Kerouaci hipiromaanidega. Hiljem lisandus paralleel Gabriel García Márquezega ja määratlus "maagiline realism".

## Viited

## Lisalugemist
*Juku-Kalle Raid. "Ilmaliku leeri liialdatud reis mööda ENSV suvepäevi, hullumajast Patarei eeluurimisvanglasse ja sealt tagasi hullumajja". Järelsõna 2008. aastal välja antud 2. trükile

## Välislingid
*Juku-Kalle Raid. "Ilmaliku leeri reis hullarist Patareisse". KesKus, nr 6/2008
*Valner Valme. "Teet Kallas: kirjanikul võiks olla asi ajada". Postimees, 19. juuli 2008
*Peeter Helme. "Sukeldumist võimaldav maailmakirjandus". Sirp, 8. august 2008
Koeratõug

**Koeratõug** on koera isendite kogum, millel on ühtne põlvnemine ja on kujunenud ühesugused pärilikud omadused.

Koera, kelle vanemad on erinevatest tõugudest, nimetatakse segavereliseks. Samatõuliste vanemate järeltulijat nimetatakse puhtatõuliseks.

Eesti nimega on seotud üks koeratõug – eesti hagijas.

## Vaata ka
*Aretamine
*Koeratõugude loend
*Ristamine
*Sordikasvatus
*Tõuaretus

## Kirjandus
*Carl-Johan Adlercreutz, "Maailma koerad", 2. trükk, 2004, rootsi keelest tõlkinud Helju Kallus ja Allar Sooneste, AS Sinisukk, ISBN 9985 73 790 3
Kārlis Baumanis

**Kārlis Baumanis** (ka **Baumaņu Kārlis**; 11. mai 1835 Viļķene – 10. jaanuar 1905 Limbaži) oli läti helilooja.

Ta lõi 1870. aastal laulu "Dievs, svētī Latviju", mis sai hiljem Läti riigihümniks.

Ta õppis Limbaži vallakoolis ja kuni 1856. aastani Cimze seminaris. Pärast seda pöördus ta Peterburi. Alates 1882. aastast elas ja töötas ta Limbažis.

Esimesel Läti laulupeol 1873. aastal esitati kolm tema kirjutatud laulu, nende seas ka "Dievs, svētī Latviju", milles sõna "Latvija" tuli küll asendada sõnaga "Baltija".
Osvald Eslon

**Osvald Johannes Eslon** (3. november 1895 Tallinn – 6. mai 1961 Toronto) oli eesti maalikunstnik.

Kunstihariduse sai Eslon aastatel 1918–1919 Münchenis professor Adolf Hengeli juures. Vabadussõjast võttis osa suurtükiväe tagavarapatareis vanema kirjutajana. Täiendas end Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse stipendiaadina 1920. aastate lõpupoole Itaalias. Ta käis ka Pariisis ning Londonis.

1944. aastal põgenes ta Rootsi ning läks sealt 1949. aastal Kanadasse Torontosse.

Ta oli 1923–1928 Eesti Kunstnikkude Liidu ja Uue Kunstnikkude Koondise liige.

Maalinud linnavaateid, mere- ja maastikupilte ning kompositsioone, peamiselt akvarellis.
Christian Friedrich Dingelstädt

**Christian Friedrich Dingelstädt** (8. veebruar/19. veebruar 1772 Kuressaare – 10. detsember/22. detsember 1808 Pärnu) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastast 1781 Riia lütseumis. Aastatel 1789–1793 õppis ta (immatrikuleeriti 15. oktoobril 1789) Jena ülikoolis.

Aastatel 1796–1801 oli ta Cēsises kooli rektor. Aastatel 1801–1802 oli ta Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja ja ühtlasi kooli õppealajuhataja (saksa keeles *zugl. Subrektor d. Schule*); lisaks oli ta aastatel 1801–1808 Saaremaa Konsistooriumi notar. Aastatel 1802–1808 oli ta Anseküla Maarja koguduse õpetaja. Aastal 1808 oli ta Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema abikaasa Amalie (1784–1847) vend Johann Heinrich Rosenplänter oli aastatel 1809–1846 Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja. Tema isa Christian Adolf Ludwig Dingelstädt oli Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja ja Riia Jakobi kiriku ülempastor, vend Johann Ernst Dingelstädt  (1773–1830) oli Valmiera Siimona ja Juuda koguduse abiõpetaja ja Dole koguduse õpetaja.

## Viited
Christian Adolf Ludwig Dingelstädt

**Christian Adolf Ludwig Dingelstädt** (28. august 1741 Gartow – 25. detsember 1790/5. jaanuar 1791 Riia) oli Eesti ja Läti vaimulik.

Ta sündis Gartowis (praeguse haldusjaotuse järgi Lüchow-Dannenbergi kreisis Alam-Saksi liidumaal). Ta käis koolis Uelzenis (Uelzeni kreisis Alam-Saksi liidumaal) ja Lüneburgis. Usuteadust õppis Helmstedti ülikoolis (immatrikuleeriti 22. aprillil 1762). Aastal 1763 töötas ta koduõpetajana Tallinnas.

Aastatel 1765–1774 oli ta Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja ja ühtlasi Kuressaare provintsiaalkooli rektor. Aastatel 1774–1776 oli ta abiõpetaja ja 1776–1790 Riia Jakobi kiriku ülemõpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1777–1779 Liivimaa kindralsuperintendendi kohusetäitja ja Liivimaa ülemkonsistooriumi assessor.

## Isiklikku
Tema poeg Christian Friedrich Dingelstädt oli Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja, Anseküla ja Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja, teine poeg Johann Ernst Dingelstädt  (1773–1830) oli Valmiera Siimona ja Juuda koguduse abiõpetaja ja Dole koguduse õpetaja.

## Viited
Aleksander Nevski kabel

**Aleksander Nevski kabel** oli Venemaa õigeusu kiriku sakraalhoone Tallinna kesklinnas vanal Vene turul.

Kabel ehitati arhitekt Konstantin Nymani projekti järgi aastatel 1887–1888. Pidulik nurgakivipanek oli 14. septembril 1887 (vkj). See pühitseti 14. novembril 1888 (vkj) Birkõs 17. oktoobril 1888 (vkj) toimunud rongiõnnetuse ning keiser Aleksander III ja tema perekonna õnneliku pääsemise mälestuseks.

Kabel allus kuni 1894. aastani Tallinna Issanda Muutmise Peakirikule, hiljem Kuremäe kloostri Tallinna abikloostrile.

Kabel lammutati augustis-septembris 1922.

## Vaata ka
*Tallinna Issanda Muutmise Peakirik
*Kuremäe abiklooster Tallinnas

## Välislingid
*Tallinna Aleksandri Gümnaasium ja Aleksander Nevski kabel Uue turu platsil. Мужская гимназiя и часовня Александра Невскаго, Kirjastaja: А. С. Суворин, postkaart 1914, Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis DIGAR
*Tallinna laulupidu, Aleksander Nevski kabel Uue turu platsil : Narwa uulitsa algul, 12. juuni 1910, Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis DIGAR
Liam Hemsworth

**Liam Hemsworth** (sündinud 13. jaanuaril 1990 Melbourne'is) on Austraalia filminäitleja. 

Televaatajale sai ta tuttavaks Josh Taylori rolliga seebiooperis "Neighbours" ("Naabrid"). Filmidest on tuntuimad "The Last Song" ("Viimane laul"; 2010), "The Hunger Games" ("Näljamängud"; 2012), "The Hunger Games: Catching Fire" ("Näljamängud: Lahvatab leek"; 2013), "The Hunger Games: Mockingjay part 1" ("Näljamängud: Pilapasknäär osa 1"; 2014) ja "The Hunger Games: Mockingjay part 2" ("Näljamängud: Pilapasknäär osa 2"; 2014).

Ka tema vanemad vennad Chris ja Luke on näitlejad.

Liam oli aastast 2009 suhtes Miley Cyrusiga. Nad tutvusid filmi "Viimane laul" filmimisel ja armusid. 2012. aasta juunis teatasid nad oma kihlusest, kuid aasta hiljem, 2013. aasta suvel lahkuminekust. 2018. aasta detsembris nad siiski abiellusid, kuid 2020. aasta jaanuari lõpus läksid lahku.

## Filmograafia

## Viited

## Välislingid
* 
*
Christian Dingelstädt

**Christian Dingelstädt** on olnud mitme tuntud isiku nimi.

***[[Christian Adolf Ludwig Dingelstädt]]**, Eesti ja Läti vaimulik (1741–1791) 
***[[Christian Friedrich Dingelstädt]]**, Eesti vaimulik (1772–1808)
Varjutaja

**Varjutaja** (inglise keeles *shader*) on arvutiprogramm, mis määrab arvutigraafika kujutamisviisi.

Varjutajad töötavad tavaliselt graafikaprotsessoril ning võimaldavad graafika visualiseerimist paindlikult juhtida. Näiteks võivad olla varjutajad kolmemõõtmeliste objektide asukoha ja perspektiivi arvutamiseks või pindade värvuse ja tekstuuri määramiseks. Varjutajaid kasutatakse ka efektide jaoks, näiteks udu lisamiseks.

Enne varjutajaid oli graafikaprotsessorites kasutusel ainult fikseeritud funktsioonidega graafikakonveier, mistõttu võimalused efektide loomiseks olid piiratumad.

## Varjutajate programmeerimine
Varjutajate programmeerimiseks on erinevatele riistvara- ja tarkvarakeskkondadele mõeldud erinevad programmeerimiskeeled. OpenGL-i jaoks on kasutusel GLSL ja Direct3D jaoks HLSL. Mõlema jaoks sobib ka keel Cg. Varjutajad üldiselt ei sobi igasugusteks arvutusteks, vaid on piiratud graafika kujutamiseks vajalike võimalustega.

Kaasaegsetes graafikaprotsessorites on palju varjutajate protsessoreid, millel kompileeritud varjutajad saavad joosta paralleelselt. Näiteks saab ühel ajal arvutada hulga erinevate pikslite värvusi või kolmemõõtmelise mudeli erinevate punktide asukohad.

## Välislingid
*varjutaja, vallaste.ee
Pöördkood

**Pöördkood** on kahendarv, millel kõikide kahendkohtade väärtused on vastupidised (ehk inverteeritud) võrreldes otsekoodiga.

## Vaata ka
*Täiendkood

## Viited
Täiendkood

**Täiendkood** on kahendarv, mis saadakse, kui otsekoodi madalamad (väiksema kohakaaluga) kohad kopeeritakse (kirjutatakse ümber) kuni esimese 1-ni kaasa arvatud ja ülejäänud kõrgemad (suurema kohakaaluga) kohad inverteeritakse (inverteerimisega tehakse loogilise eituse ehk negatsioonitehe).

Täiendkoodi kasutatakse arvutites negatiivsete arvude esitamisel, näiteks arv 3 esitatakse kui 00000011, aga -3 esitatakse arvu 3 täiendkoodina: 11111101. Sellisel juhul näitab esimene bitt ka arvu märki. Arvu täiendkood on võrdne arvu pöördkoodiga, millele on liidetud 1.

Negatiivsete arvude esitamisel on täiendkoodil mitmeid eeliseid pöördkoodi ees. Esiteks töötavad liitmine, lahutamine ja korrutamine täiendkoodidega täpselt samamoodi, kui positiivsete täisarvude puhul. Teiseks on pöördkoodi puhul arvul 0 kaks esitusviisi (arvu 00000000 pöördkood on 11111111 ja vastupidi). Kolmandaks saab täiendkoodiga esitada arve vahemikus −2n−1...2n-1−1, samas kui pöördkoodiga saab esitada arve ühe võrra vähem: −(2n−1)+1...2n−1−1 (n on bittide arv kahendarvus).

## Näited
Kahendarvud tabelis on esitatud 8-kohalisena.

## Vaata ka
*Kahendarv
*Pöördkood

## Viited
Didaktika

**Didaktika** ehk **õpetamisteadus** on pedagoogika haru, mis uurib hariduse ja õppetöö üldisi seaduspärasusi.

Iga teadus vajab oma uurimisala. Kasvatusteadusele ja didaktikale on selleks kasvatus ja õpetus. Teadus vajab ka mõistete süsteemi ja üldist või ise arendatud uurimismeetodeid. Samanimelistel mõistetel võib olla erinev tähendus (nt õppetund, õpilane jne) või sama tähendavatel mõistetel erinev nimetus (nt õpetaja, pedagoog, kasvataja, koolmeister). Kasvatusteadus ja selle osa-ala, didaktika, ei ole teistest teadusest sõltumatu. 

Didaktika rajas 17. sajandil Jan Ámos Komenský.

Mõistet “didaktika” kasutati esimest korda juba 1612.-1613. aastal sakslase Ratke tekstides ja 1657. aastal Comeniuse “Didactica magnas”. Didaktikasse suhtutakse kui väheakadeemilisse teadusse peamiselt selle tõttu, et seda sõna kasutatakse vääralt liiga kitsaste valdkondade kohta, näiteks kui räägitakse materjalide ja vahendite “didaktikast”. Tegelikult võib didaktika öelda vaid piisavalt laiade ja teooriale põhinevate alade kohta, nagu näiteks ainedidaktikad. 

## Viited
Otsekood

**Otsekood** on informaatikas muutmata kujul kahendarv, mis kirjeldab mingit positiivset arvväärtust otseselt.

## Vaata ka
*Pöördkood
*Täiendkood
Mesüülrühm

**Mesüülrühm** (lühend Ms) tähistab orgaanilises keemias metaansulfonüülrühma (CH3SO2–). See rühm tuleneb metaansulfonüülkloriidist (CH3SO2Cl), mida nimetatakse ka mesüülkloriidiks.

**Mesülaat** tähendab metaansulfoonhappe aniooni  (CH3SO2O-) ja selle lühend on MsO- ning ka metaansulfoonhappe estreid  (CH3SO2OR) nimetatakse mesülaatideks.

Mesülaatrühm on S<sub>N</sub>2 asendusreaktsioonides hea lahkuv rühm. Näiteks kasutatakse alküülalkoholide (R-OH) korral üleviimist mesülaadiks (R-OMs), kuna SN2 reaktsioonis on OH- halb lahkuv rühm võrreldes mesülaadiga (MsO-).

Mesülaadi saab kergesti valmistada vastava primaarse või sekundaarse alkoholi reaktsioonil mesüülkloriidiga mingi aluse (näiteks trietüülamiini) juuresolekul HCl neutraliseerimiseks. 
::R−OH + Ms−Cl → R−OMs + HCl

## Vaata ka
*Lahkuv rühm
Kümnendkorrektsioon

**Kümnendkorrektsioon** (inglise *decimal adjust*) on operatsioon, mida tehakse kahendarvudega, et tulemus viia kahend-kümnendkoodi. Kümnendkorrektsiooni tulemusel viiakse kõik arvuti mälus oleva kümnendarvu kohad vahemikku 0..9. Kümnendkorrektsiooni tehakse näiteks pärast kahend-kümnendkoodis arvude liitmist või suurendamist.

## Vaata ka
*Kahend-kümnendkood
Ouya

**Oyua** on mängukonsool, mille on välja töötanud Boxer8 2013. aasta märtsis. Ouya töötab operatsioonisüsteemis Android (operatsioonisüsteem) 4.0. 

Ouyat on lihtne avada, kuupi meenutavat kasti saab lahti võtta tavalise kruvikeeraja abil. Android on lubanud, et Ouya toetab nii riistvara- kui ka tarkvaratäiendusi. Oyua võimaldab 1080p ehk Full HD kvaliteediga pilti edastada telerisse HDMI-liidese kaudu. Oyua toetab kõiki Androidi poes leiduvaid rakendusi.

## Riistvara
Tehnilised andmed:

* Nvidia Tegra 3 (T33) SoC
** Quad-core ARM Cortex-A9 CPU
** Nvidia ULP GeForce GPU
* 1 GB muutmälu (RAM)
* 8 GB välkmälu (sisemälu)
* HDMI-ühendus teleriga, lisaks võimaldab see üle kanda 1080p (HD) kvaliteediga videot
* Wi-Fi 802.11 b/g/n
* Infrapunaliides LE 4.0
* Interneti võrguliides
* Üks USB 2.0 koht
* Juhtmevaba pult, mis ühendub kahe pistiku sisse, d-pad, kaheksa nuppu, süsteeminupp ja puutetundlik ekraan
* Android 4.0 IceCream Sandwich

## Viited

## Välislingid
* Ouya koduleht
Jacob Svenske

**Jacob Svenske** (ka **Johann Jacob Svenske**; ? Võnnu – 11. detsember / 22. detsember 1771 Kaagvere) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 11. oktoobril 1729) Jena ülikoolis.

Ta oli aastatel 1742–1771 Kolga-Jaani Johannese koguduse õpetaja, 1764–1771 ka Tartu 3. osa praost. Võttis aastal 1766 endale adjunktiks Ludwig Nikolaus Rückeri ja kolis ise Kaagverre.

## Isiklikku
Tema isa Johannes Svenske oli Võnnu Jakobi koguduse õpetaja, vend Johann Christian Svenske oli Räpina Miikaeli koguduse õpetaja.

## Viited