open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anna vald (Läti)

**Anna vald** (läti keeles *Annas pagasts*) on vald Lätis Alūksne piirkonnas. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Alūksne rajooni.

Vald piirneb sama piirkonna Jaunalūksne, Jaunanna, Maliena, Kalncempji ja Alsviķi vallaga, samuti ka Gulbene piirkonna Stāmeriena vallaga.

Valla pindala on 53 km². 2016. aasta seisuga elas seal 463 inimest. Valla keskus on Anna küla, vallavanem on Vēsma Čugunova. 

Valla suurim jõgi on Paparze.

## Ajalugu

Aastal 1920 kuulus valla aladel Vecanna mõisale 713, Jaunanna mõisale 629, aga Ate mõisale 439 hektarit maad. Aastal 1935 oli Anna valla pindala 148,3 km² ja seal oli 2338 elanikku. 1945. aastal moodustati valda Anna ja Meijeri külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1977 korrigeeriti Anna ja Stāmeriena külanõukogu piiri. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Alūksne piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Salni muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu, Bundzēni muinaskalmed, Mūrnieki muinaskalmed ja Gaigaļi muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Lupatase muinaskalmed ja hiiepaik Gulbji ristikivi (Tabakdoze). Kohaliku kaitse all on Vecanna mõisa hoonetekompleks (laut, ait, tall-kõrts, häärberi varemed).

Looduskaitse all on Šarapi pärn, Āmaņi tamm, Otte mõisa pärn, Lupatase kadakas, Vārni tamm, Zeltiņi tammed, Censoņi tamm ja Zarsi mänd.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 406 lätlast, 18 venelast ja 2 ukrainlast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Riigi valimisteenistus

**Riigi valimisteenistus** on Riigikogu Kantselei struktuuriüksus, mille põhiülesanneteks on tagada Riigikogu valimiste, Euroopa Parlamendi valimiste, kohaliku omavalitsuse volikogu valimiste ja rahvahääletuste seadusekohane korraldamine, valvata valimiste korraldajate tegevuse järele ning korraldada valimiste läbiviimiseks vajalike tehniliste lahenduste arendus ja haldus.

Teenistuse ingliskeelne nimetus on "State Electoral Office of Estonia".

## Riigi Valiministeenistuse kujunemine

Kuni 1. jaanuarini 2017 oli valimiste korraldamine Vabariigi Valimiskomisjoni (VVK) pädevuses. Varasemat korda otsustati muuta, sest VVK igapäevaste korralduslike küsimuste lahendamine oli jäik, teisalt oli ka komisjoni töömaht kasvanud oluliselt suuremaks võrreldes 1990. aastatega.

Riigikogu põhiseaduskomisjon moodustas 14.09.2015 valimiskorralduse ja valimissüsteemi alaste ettepanekute läbitöötamise töörühma koosseisus Riigikogu liikmed Martin Kukk (töörühma juht), Jüri Adams, Martin Helme, Kalev Kotkas, Mart Nutt, Priit Toobal, põhiseaduskomisjoni nõunik-sekretariaadijuhataja Erle Enneveer, Vabariigi Valimiskomisjoni esimees Aaro Mõttus ja Riigikogu Kantselei valimiste osakonna juhataja Priit Vinkel.

17.12.2015 algatas põhiseaduskomisjon seaduseelnõu "Riigikogu valimise seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus 160 SE", mis pärast kolme lugemist võeti Riigikogu poolt vastu 13.04.2016. Muudatuste kohaselt jääb Vabariigi Valimiskomisjoni ülesanneteks tagada valimiste aususe ja seaduslikkus, teha kindlaks valimistulemus, teostada järelevalvet valimiste korraldajate üle ja vaadata läbi kaebused.

## Välislingid
*Riigikogu Kantselei direktori 22.12.2016 käskkiri nr 47 "Riigi valimisteenistuse põhimäärus"
Udomlja linnaringkond

**Udomlja linnaringkond** on haldusüksus Venemaal Tveri oblasti põhjaosas. Piirneb põhjas Novgorodi oblastiga.

Linnaringkond moodustati 19. detsembril 2015 Udomlja rajoonist.

2015. aastani oli rajoonis Udomlja linn ja 11 külaasundust 257 maa-asulaga.

Suuremad jõed on Msta ja Sježa.

Ringkonna suurim tööstusettevõte on Udomlja järve lõunakaldale rajatud Kalinini tuumaelektrijaam, mis annab 98% ringkonna tööstustoodangust.

## Viited

## Välislingid

* Ringkonna koduleht
Aneela Mirza

**Aneela Mirza** või **Anila Mirza** (sündinud 8. oktoobril 1974) on Taani laulja, kes sai tuntuks ansambliga Toy-Box ja hiljem sooloartistina esinejanimega **Aneela**.

Ta sündis ja kasvas Taanis. Tema ema on pooliraanlane ja poolpakistanlane ning isa on pärslane. Tema vanemad tutvusid Indoneesias enne Taani kolimist. 

Ta kuulus Taani popansamblisse Toy-Box, mille populaarsuse tippaeg oli 1990. aastate lõpul ja 2000. aastate algul ning kelle albumeid müüdi 4,5 miljonit. Ansamblil ilmus kaks *[[bubblegum dance]]*i stiilis albumit: "Fantastic" ja "Toy Ride", millelt on pärit hittsinglid "Tarzan & Jane" ja "Best Friend". 

Pärast ansambli laialiminekut alustas Aneela soolokarjääri ja avaldas 2005. aastal loo "Bombay Dreams". See laul oli koostöö poplaulja Arashiga, kellega koos ta tegi veel mõne laulu, millest sai populaarseimaks "Chori Chori" (inspireeritud artist Snow' loost "Informer"). Ta on olnud muusikaprodutsent ja kirjutanud laule ka teistele artistidele, näiteks Taani artistile Burhan G-lr ja R&B produtsendile Saqibilr. 

Aneela on abielus ja elab Suurbritannias.

## Albumid
### Koos Toy-Boxiga
* "Fantastic" (1999)
* "Toy Ride" (2001)

### Soolo
* "Mahi" (2006)
Johann Koehler

**Johann Caspar Koehler** (venepärase nimega *Иван Андреевич Келлер*, 8/20. aprill 1803 Tallinn – 20. juuli/1. august 1853 Narva) oli Narva bürgermeister.

Tema isa oli ehitusmeister Heinrich Wilhelm Koehler.

Ta õppis 1821–1824 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas, korporatsioon Estonia asutajaliige.

Oli eraõpetaja, 1825–1830 Narva rae sekretär, 1830 õpetatud raehärra ja 1830–1853 Narva justiitsbürgermeister.

Tema abikaasa oli Karoline Zorn.

## Viited

## Kirjandus
*Album Estonorum. Reval 1910.  Koostaja Axel von Gernet. Nr. 30 (1593), lk. 8.

## Välislingid
*Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat
*
Alexander Heinrich Klein

**Alexander Karl Heinrich Klein** (2/14. september 1800 Kärevere – 4/16. juuli 1837 Tartu) oli Tartu advokaat.

Tema isa oli põllumees Friedrich Karl Klein.

Ta õppis 1820–1823 Tartu ülikooli arsti- ja 1823–1824 õigusteaduskonnas, korporatsioon Estonia asutajaliige.

## Kirjandus
*Album Estonorum. Reval 1910. Nr. 20 (1465), lk. 5.

## Välislingid
*Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat
Alexander von Tritthof

**Alexander von Tritthof** (12/24. juuli 1853 Kandle – 16/29. detsember 1908 Tallinn) oli Kandle mõisnik.

Tema vanemad olid Kandle mõisnik Jakob von Tritthof (1825–1863) ja Julie von Harpe (1829–1888).

Ta õppis 1873–1879 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas (grad. Stud.), alates 1873 korporatsioon Estonia liige.

Pärast sõjaväeteenistust põllumees, Kandle mõisnik 1880–1907, kreisikohtu assessor. Alates 1907 elas Tallinnas, kus suri.

## Kirjandus
*Album Estonorum. Reval 1910. Nr 761 (9300), lk 248.

## Välislingid
*Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft
*Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat
*Foto Fotise andmebaasis
Karl Wilhelm Ignatius

**Karl Wilhelm Johann Ignatius** (26. juuli/6. august 1796 Vigala kirikumõis – 25. november/7. detsember 1832) oli Eestimaa arst.

Tema isa oli Vigala koguduse õpetaja Johann Friedrich Ignatius (1755–1824).

Ta õppis 1816–1818 Tartu ülikooli usu- ja 1821–1824 arstiteaduskonnas. Korporatsioon Estonia asutajaliige.

Õpingute vaheajal, 1819–1820, oli ta koduõpetaja, alates maist 1830 kirurg Tallinna üldise hoolekande kolleegiumi hospidalis.

Abikaasa Emilie Ritter.

Tema vend Georg Friedrich Ignatius oli vaimulik ja õepoeg Adalbert Hugo Willigerode oli eesti I üldlaulupeo korraldaja.

## Kirjandus
*Album Estonorum. Reval 1910. Nr 1 (1083), lk 1.

## Välislingid
*Die Aerzte Estlands vom Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart
*Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat
Lev Pontrjagin

**Lev Semjonovitš Pontrjagin** (vene keeles Лев Семёнович Понтрягин; 3. september (vkj 21. august) 1908 Moskva – 3. mai 1988 Moskva) oli vene matemaatik.

Õnnetusjuhtumi tagajärjel jäi ta 14-aastaselt pimedaks.

Ta oli pikka aega Moskva Riikliku Ülikooli optimaalse juhtimise kateedri juhataja ja professor. Tema peamised uurimisvaldkonnad olid algebraline topoloogia, diferentsiaaltopoloogia, võnkumiste teooria, variatsioonarvutus ja juhtimisteooria. Ta on juhtimisteoorias optimaalsete protsesside teooria looja (teooria aluseks on Pontrjagini maksimumprintsiip).

Ta on maetud Moskva Novodevitšje kalmistule.

## Haridus- ja töökäik
Ta lõpetas 1929. aastal Moskva ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna matemaatika osakonna. 1930. aastal sai ta Moskva ülikooli algebrakateedri dotsendiks. Kui 1935. aastal võeti Nõukogude Liidus taas kasutusele akadeemilised kraadid, sai ta Kõrgemalt Atesteerimiskomisjonilt (VAK) väitekirja kaitsmata füüsika-matemaatikadoktori kraadi.

1934. aastal asus ta tööle NSV Liidu Teaduste Akadeemia Steklovi-nimelise Matemaatikainstituuti teadurina ja 1935. aastast oli ühtlasi Moskva Riikliku Ülikooli professor.

1964. aastal külastas ta kuu aja jooksul mitut USA ülikooli, sealhulgas Princetoni Ülikooli. 1967. aastal võttis ta osa NSV Liidu matemaatikute grupi koosseisus teaduskonverentsist Los Angeleses ning 1969. aastal käis loenguid pidamas Stanfordi Ülikoolis ja Columbia Ülikoolis New Yorgis.

Aastatel 1971–1988 oli ta MRÜ arvutusmatemaatika ja küberneetika teaduskonna optimaalse juhtimise kateedri juhataja.

## Teaduskorralduslik ja ühiskondlik tegevus
Ta oli aastatel 1970–1974 Rahvusvahelise Matemaatikaliidu asepresident.

1980. aastatel seoses Siberi "jõgede pööramise" (voolusuuna muutmise) projekti aruteluga koostas Aleksandr Janšin akadeemikute avaliku protestikirja NLKP Keskkomiteele. Kirjale kirjutas alla ka Lev Pontrjagin. 1986. aastal valitsus loobus sellest projektist.

## Vaated
Pontrjaginit on korduvalt süüdistatud antisemitismis. Ta ise on memuaarides väitnud, et ta võitles sionistidega.

## Tunnustus

*1941 – Stalini preemia (uurimuse "Pidevad rühmad" eest)
*1962 – Lenini preemia (tööde eest diferentsiaalvõrrandite, optimaalse juhtimise teooria ja võnkumiste teooria alalt) 
*1966 – Lobatševski auhind (tööde eest diferentseeruvate muutkondade alalt) 
*1975 – NSV Liidu riiklik preemia (õpiku "Обыкновенные дифференциальные уравнения" eest)

#### Valitud teadusühingute liikmeks
*1939 – NSV Liidu Teaduste Akadeemia (korrespondentliige)
*1953 – Londoni Matemaatikaselts (auliige)
*1958 – NSV Liidu Teaduste Akadeemia (akadeemik)
*1966 – Rahvusvaheline Astronautika Akadeemia
*1972 – Ungari Teaduste Akadeemia

## Viited

## Välislingid
* Л. С. Понтрягин. Жизнеописание Льва Семёновича Понтрягина, математика, составленное им самим. ega-math.narod.ru
2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri B-alagrupp

**[[2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniir]]i B-alagrupi** mängud leidsid aset 18.–25. juunini 2017. Seal osalesid Kamerun, Tšiili, Austraalia ja Saksamaa. Kaks paremat meeskonda (Saksamaa ja Tšiili) pääsesid edasi poolfinaalidesse.

## Meeskonnad

;Märkused

## Edetabel

poolfinaalidesse:
* B-alagrupi võitja (Saksamaa) pääses edasi mängima A-alagrupi teisega (Mehhiko).
* B-alagrupi teine (Tšiili) pääses edasi mängima A-alagrupi võitjaga (Portugal).

## Mängud
Kõik ajad on Moskva aeg (UTC+3).

### Kamerun vs Tšiili


### Austraalia vs Saksamaa


### Kamerun vs Austraalia


### Saksamaa vs Tšiili


### Saksamaa vs Kamerun


### Tšiili vs Austraalia


## Viited

## Välislingid
* Ametlik leht
* Ametlikud dokumendid ja mängu dokumendid
2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri väljalangemismängude faas

**[[2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniir]]i väljalangemismängude faas** algas 28. juunil poolfinaalidega ning lõppes 2. juulil 2017 finaaliga Krestovski staadionil Peterburis. Kaks meeskonda igast grupist edenes väljalangemismängude faasi. Mängiti ka kolmanda koha mäng, kus kohtusid mõlema poolfinaali kaotajad.

Kui väljalangemismängude faasis jääb mäng normaalaja järel viiki, siis mängitakse lisaaega (kaks 15-minutilist perioodi), kus mõlemal meeskonnal on lubatud teha neljas mängijate vahetus. Kui seis on pärast lisaaega endiselt viigis, siis otsustatakse mängu võitja penaltiseeriaga.

*Kõik ajad on [[Moskva aeg]] ([[UTC+03:00|UTC+3]]).*

## Kvalifitseerunud meeskonnad

## Bracket


## Poolfinaalid

### Portugal vs Tšiili




### Saksamaa vs Mehhiko




## 3. koha mäng




## Finaal

## Märkused

## Viited

## Välislingid
* Ametlik leht
* Ametlikud dokumendid ja mängu dokumendid
Teib (perekond)

**Teib** (*Leuciscus*) on karpkalaliste seltsi karpkalalaste sugukonda kuuluv kalaperekond.

Eestis kuulub perekonda kolm liiki: teib, turb ja säinas.
2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri finaal

**2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri finaal** oli jalgpallimäng, milles selgitati 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri võitja. Mäng toimus 2. juulil 2017 Krestovski staadionil Peterburis Venemaal, ning osalevateks meeskondadeks olid poolfinaalide võitjad Tšiili ja Saksamaa.

Saksamaa võitis finaali tulemusega 1:0 pärast Lars Stindli 20. minuti väravat. See oli nende esimene FIFA konföderatsioonide karikaturniiri tiitel.

## Taust
Tšiili osales Konföderatsioonide karikaturniiril esimest korda, kvalifitseerudes 2015. aasta Copa América võitjatena. Tšiili jaoks oli tegu esimese finaaliga FIFA korraldataval võistlusel.

See on mäng oli ka Saksamaa jaoks esimeseks Konföderatsioonide karikaturniiri finaaliga, kvalifitseerudes 2014. aasta jalgpalli MMi võitjatena. Konföderatsioonide karikal osalesid nad kolmandat korda. 1999 kvalifitseerus Saksamaa UEFA Euro 1996 võitjatena ja jäid oma alagrupis kolmandaks. 2005 kvalifitseerus Saksamaa võõrustajatena, ning lõpetas turniiri kolmandal kohal. Saksamaa sai kutse osaleda ka 1992. aastal 1990. aasta jalgpalli MMi võitjatena ja 2003. aastal 2002. aasta jalgpalli MMi teise kohana, kuid loobus osalemast kõik korrad.

Tšiili ja Saksamaa olid varem kohtunud kaheksal korral, millest neli olid sõprusmängud ja neli olid võistlustel. Saksamaa oli võitnud kokku viis mängu, Tšiili kaks mängu ja üks mäng lõppes viigiga. Võistlusmängudel oli Saksamaa võitnud kolm mängu ja üks oli viik. Lääne-Saksamaa võitis nende esimese sõprusmängu 1960. aastal, mis lõppes tulemusega 2:1. Aasta hiljem võitis Tšiili teise sõprusmängu 3:1. Esimest korda mängisid nad võistlusmängu veel aasta hiljem 1962. aasta jalgpalli MMil, mida Tšiili võõrustad, kus Lääne-Saksamaa võitis alagrupimängus 2:0. Nad mängisid veel sõprusmängu 1968, mille Tšiili 2:1 võitis. 1974. aasta Jalgpalli MMil alistas võõrustaja Lääne-Saksamaa esimeses voorus Tšiili tulemusega 1:0. Nad kohtusid jälle 1982. aasta jalgpalli MMil, kus Lääne-Saksamaa võitis esimeses voorus 4:1. Esimest korda pärast 32 aastat kohtusid nad sõprusmängus, mille Saksamaa võitis 1:0. Nende viimane kohtumine leidis aset selle turniiri alagrupifaasis, kus jäi tulemuseks 1:1. See oli nende esimene viik omavahelistes mängudes.

## Teekond finaali

## Mäng

### Detailid




|style="width:60%; vertical-align:top;"|
**Mängureeglid**
*90 minutit.
*30 minutit lisaaega kui vaja.
*Penaltiseeria kui seis on endiselt viigis.
*Maksimaalselt võib teha kolm vahetust, lisaajal võib teha ka neljas vahetus.
|}

### Statistika

## Vaata ka
* 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri väljalangemismängude faas
* 2018. aasta jalgpalli MM

## Viited

## Välislingid
* Ametlik leht
* Ametlikud dokumendid ja mängu dokumendid
Loorkull

**Loorkull** (*Circus*) on haugaslaste sugukonda kuuluv linnuperekond.

Perekonda kuulub Eestis neli liiki: 
*roo-loorkull (*Circus aeruginosus*)
*välja-loorkull (*Circus cyaneus*)
*stepi-loorkull (*Circus macrourus*)
*soo-loorkull (*Circus pygargus*)
Nõlva-lehelind

**Nõlva-lehelind** ehk **rohe-lehelind** (*Phylloscopus trochiloides*) on lehelindlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Nõlva-lehelind on Eestis levinud ebaühtlaselt (eelkõige Põhja- ja Ida-Eestis) ja väikesearvuline; haudelind.

## Viited

## Välislingid
*
Plüü

**Plüü** (*Pluvialis squatarola*) on tülllaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Plüü on 27–31 cm pikk. Tiibade siruulatus on 71–83 cm. Kaalub 174–320 g.

Hundsulestikus on ülapool halli- ja mustatähniline, alapool must ja valgega piiratud. Puhkesulestikus on ülapool hall ja tumedate tähnidega, alapool on valkjas, puguala on veidi tumedam. Päranipuala on valkjas ja saba ülapool on hele. Kaenla all on suur must laik. Nokk ja jalad on tumedad. Sarnaneb rüüdaga, kuid rüüda sulestik on kollakam, saba on tumedam ja kaenlasulestik on üleni valge.

## Alamliigid ja levik
Liigil on kolm alamliiki:
* *P. s. cynosurae* (Thayer & Bangs, 1914) – Põhja-Kanadas
* *P. s. squatarola* (Linnaeus, 1758) – Loode-Venemaast Tšuktši poolsaareni ning Lääne- ja Põhja-Alaskal
* *P. s. tomkovichi* (Egelmoer & Roselaar, 1998) – Wrangeli saarel

Talvituvad Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Lääne-Euroopas, Aafrikas, Lõuna-Aasias, Indoneesias ja Austraalias. Vanas Maailmas talvituvad emaslinnud kaugemal lõuna pool kui isaslinnud.

Plüü on Eestis väikesearvuline läbirändaja, keda peamiselt võib kohata rannikul maist juunini ja augustist oktoobrini.

Pesitsevad tundras. Talvel elavad randades, järvede ääres, rohumaadel ja padumere rannikul.

## Toitumine
Tundras toituvad putukatest ja nende vastsetest. Talvel toituvad hulkharjasussidest, limustest ja koorikloomadest.

Toituvad üksi või kuni 30-linnulistes parvdes. Võivad toituda ka öösel.

## Pesitsemine
Ühel ruutkilomeetril pesitseb 0,3–3,6 lindu. Pesad on üksteisest vähemalt 400 m kaugusel. Plüüd on väga paigatruud. Pesitsevad maapinnal kivikeste, sambla ja samblikega vooderdatud lohus.

Emaslinnud munevad mai lõpust juuni esimese pooleni. Kurnas on neli muna mõõtmetega 52 × 36 mm. Muna kaalub 34,2 g. Mune hauvad mõlemad vanemad 26–27 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 23 päeva vanuselt.

## Eluiga
Plüü võib elada 20-aastaseks.

## Viited

## Välislingid
*
Stepikotkas

**Stepikotkas** (*Aquila nipalensis*) on haugaslaste sugukonda kotka perekonda kuuluv linnuliik.

Stepikotkas on Euroopas väga haruldane (arvestamata Venemaad). Stepikotkas on Eestis eksikülaline.

## Viited

## Välislingid
*
Tiigi-roolind

**Tiigi-roolind** (*Acrocephalus scirpaceus*) on roolindlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Tiigi-roolind on Lääne-Eestis harilik, ent sisemaal väikesearvuline; haudelind.

## Viited

## Välislingid
*
Tilder

**Tilder** (*Tringa*) on kurvitslaste sugukonda kuuluv linnuperekond.

Tildrid on väikse ja keskmise suurusega kahlajad, kes pesitsevad parasvöötmes ja lähisarktilises kllimavöötmes. Nokk on pikk ja sirge või veidi ülespoole kõver, noka ots on veidi allapoole kõver. Jalad on pikad. Tagavarvas on hästi arenenud. Udusulis poegadel on seljal ja tavaliselt ka külgedel tumedad triibud.

Perekonda kuulub 13 liiki:
*alaska mägitilder (*Tringa incana*)
*ameerika heletilder (*Tringa melanoleuca*)
*ameerika metstilder (*Tringa solitaria*)
*heletilder (*Tringa nebularia*)
*kollajalg-tilder (*Tringa flavipes*)
*lammitilder (*Tringa stagnatilis*)
*metstilder (*Tringa ochropus*)
*mudatilder (*Tringa glareola*)
*punajalg-tilder (*Tringa totanus*)
*sahhalini tilder (*Tringa guttifer*)
*siberi mägitilder (*Tringa brevipes*)
*suurtilder (*Tringa semipalmata*)
*tumetilder (*Tringa erythropus*)

Eestis on kohatud kuut liiki tildreid:
*heletilder (*Tringa nebularia*) – haruldane haudelind
*lammitilder (*Tringa stagnatilis*) – eksikülaline
*metstilder (*Tringa ochropus*) – harilik haudelind, hajus läbirändaja
*mudatilder (*Tringa glareola*) – hajus haudelind, harilik läbirändaja
*punajalg-tilder (*Tringa totanus*) – harilik haudelind ja läbirändaja
*tumetilder (*Tringa erythropus*) – harilik läbirändaja

## Viited
Tsiitsitaja

**Tsiitsitaja** (*Emberiza*) on tsiitsitajalaste sugukonda kuuluv linnuperekond.

Eestis on seitse liiki tsiitsitajaid:
*Põldtsiitsitaja (*Emberiza hortulana*)
*Põhjatsiitsitaja (*Emberiza rustica*)
*Väiketsiitsitaja (*Emberiza pusilla*)
*Kuldtsiitsitaja (*Emberiza aureola*)
*Rootsiitsitaja (*Emberiza schoeniclus*)
*Mustpea-tsiitsitaja (*Emberiza melanocephala*)
*Halltsiitsitaja (*Emberiza calandra*, ka *Miliaria calandra*)

## Viited
Tumetilder

**Tumetilder** (*Tringa erythropus*) on kurvitslaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Tumetilder on 29–32 cm pikk. Tema tiibade siruulatus on 61–67 cm. Kaalub 97–230 g.

Tumetildri sulestiku ülapool on hallikaspruun. Päranipuala on valge. Tiibade tagaserv on vöödiline. Pikk ja peenike nokk on tume ja punase tüvikuga. Jalad on tumepunased, noorlindudel ruuged.

## Levila
Tumetildri levila ulatub Põhja-Skandinaaviast Tšuktši poolsaareni. Talvitavad Lääne-Euroopas, Vahemere ääres, ekvatoriaalses Aafrikas, Pärsia lahe ääres, Indias, Kagu-Aasias ja Kagu-Hiinas.

Tumetilder on Eestis väikesearvuline läbirändaja ning haruldane mittepesitsev suvilind. Eestis võib tumetildrit näha maist septembrini.

Elavad tundras, soistes männikutes ja kaasikutes ning nõmmedel. Peale pesitsusaega võib neid näha riisipõldudel, laguunide ääres, padumere rannikul, soolakutel ning mere ääres.

## Toitumine
Tumetilder toitub putukatest ja nende vastsetest, väikestest koorikloomadest, limustest, hulkharjasussidest, kaladest ning kahepaiksetest.

Toituvad kuni 100-linnulistes parvedes, harva ka üksi. Toituvad nii päeval kui öösel.

## Pesitsemine
Emaslinnud munevad mai keskpaigast juuni lõpuni. Pesitsevad hajusalt, tihedusega 2–3 paari ruutkilomeetri kohta. Pesa asub mätaste vahel või samblas. Kurnas on neli muna mõõtmetega 47 × 32 mm. Muna kaalub 24,5 g. Mune haub isaslind. Emaslind lahkub tavaliselt enne poegade koorumist.

## Eluiga
Tumetilder võib elada 6-aastaseks.

## Viited

## Välislingid
*
Õgija

**Õgija** (*Lanius*) on õgijalaste sugukonda kuuluv linnuperekond.

Eestis võib kohata kuut liiki (sh kahte alamliiki) õgijaid:
*Kõnnuõgija (*Lanius isabellinus*)
**Punasaba-kõnnuõgija (*Lanius isabellinus phoenicuroides*)
*Punaselg-õgija (*Lanius collurio*)
*Mustlauk-õgija (*Lanius minor*)
*Hallõgija (*Lanius excubitor*)
*Lõuna-hallõgija (*Lanius meridionalis*)
**Stepi-hallõgija (*Lanius meridionalis pallidirostris*)
*Punapea-õgija (*Lanius senator*)
Danzigi hertsog

**Dantzigi hertsog** (*Duc de Dantzig*) on tiitel, mille Napoleon I andis 10. septembril 1808 marssal François Joseph Lefebvre'ile Danzigi vallutamise eest.

14. septembril 1820 suri hertsog François Joseph Lefebvre.
Kadnikov

**Kadnikov** on linn Venemaal Vologda oblastis, Kadnikovi linnaringkonna keskus. Asub 40 km Vologdast põhja pool.

Asula tekkis 1492 rajatud kaubatee kaitseposti juurde. 1780. aastal sai linnaõigused.

## Viited

## Välislingid
*http://kadnikov.ru
Padova hertsog

**Padova hertsog** (*Duc de Padoue*) oli tiitel, mille Napoleon I andis kindral Jean-Thomas Arrighi de Casanovale 19. märtsil 1808.

Padova hertsogid on olnud:
*1808–1853 Jean-Thomas Arrighi de Casanova (1778–1853)
*1853–1888 Ernest Arrighi de Casanova (eelmise poeg, 1814–1888)
Kirillov

**Kirillov** on linn Venemaal Vologda oblastis, Kirillovi rajooni keskus. Asub 130 km Vologdast loode pool.

Asula tekkis kloostri juurde, mille 1397. aastal Moskva munk Kirill rajas Siverski järve äärde. 1776. aastal sai asulast Novgorodi kubermangu maakonnalinn.

Kirillovis on sündinud matemaatik Dmitri Grave ning diplomaat ja ajaloolane Ivan Maiski.

Lisaks Valgjärve Kirilli kloostrile on läheduses veel mitu kloostrit.

## Välislingid
*http://kirportal.ru/
Istria hertsog

**Istria hertsog** (*Duc d'Istrie*) on tiitel, mille Napoleon I andis 28. märtsil 1809 marssal Jean-Baptiste Bessières'le.

Hertsogid on olnud:
*1809–1813 Jean-Baptiste Bessières (1768–1813)
*1813–1856 Napoléon Bessières (1802–1856)
Seksuaalse sättumuse keskkondlik alus

*See artikkel tutvustab [[Seksuaalne sättumus|seksuaalse sättumuse]] kujunemise võimalikke [[Keskkond|keskkonnaga]] seotud põhjuseid ja selle alast uurimistööd.*

**Keskkonna** **ja seksuaalse sättumuse** vaheline seos on teaduses jätkuvaks uurimisaineks. Siiani ei ole suudetud kindlaks teha tegurit, mis üksinda määraks inimese seksuaalse sättumuse. Teadlased ei tea, mis täpselt põhjustab inimese seksuaalset sättumust. Erinevad uuringud osutavad lahknevatele ja sageli üksteisega vastuolus olevatele põhjustele. Teadlased oletavad, et seksuaalse sättumuse määrab geneetiliste, hormonaalsete ja sotsiaalsete tegurite kombinatsioon. Osa uurijaid eristavad keskkonna mõjud hormonaalsetest mõjudest, teised peavad bioloogilisi mõjusid nagu sünnieelsed hormoonid keskkonna mõjudeks. Erinevalt seksuaalse sättumuse identiteedist ei pea teadlased seksuaalset sättumust valikuks.

Teadlastel puudub laialdane tõendusmaterjal selle kohta, mis näitaks et laste kasvatamisviis või varajased kogemused mängiks rolli seksuaalse sättumuse kujunemisel. Sellegipoolest on osad uuringud sidunud laste kasvatamisviisi või perekondliku keskkonna mitteheteroseksuaalsusega. Samuti on üritatud seostada lapse ebatraditsioonilist soo väljendusviisi homoseksuaalsusega. Mitmed uuringud on näidanud seaduspära, mille järgi iga vanem vend suurendab tõenäosust, et mehel tekib homoseksuaalne sättumus 28–48%. Teadlased näevad nii nimetatud vanema venna efekti põhjusena varast sünnieelset keskkonda, eriti sünnieelseid hormoone. Sarnast seaduspära naiste ja vanemate õdede arvu vahel ei ole leitud.

## Viited
Jaunanna vald

**Jaunanna vald** (läti keeles *Jaunannas pagasts*) on vald Lätis Alūksne piirkonnas. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Alūksne rajooni.

Vald piirneb sama piirkonna Anna, Maliena ja Mālupe vallaga, Gulbene piirkonna Litene ja Stāmeriena vallaga ning Balvi piirkonna Kubuli vallaga.

Valla pindala on 94 km². 2016. aasta seisuga elas seal 510 inimest. Valla keskus on Jaunanna küla, vallavanem on Vēsma Čugunova. 

Valla suurim jõgi on Pedetsi jõgi, teine tähtsam jõgi on selle lisajõgi Paparze.

## Ajalugu

Valla alad olid varem metsased, esimesed elanikud asusid sinna alles Rootsi ajal. Aastal 1920 kuulus valla aladel Vecanna mõisale 713, Jaunanna mõisale 629, aga Ate mõisale 439 hektarit maad. Aastal 1935 oli Anna valla pindala 148,3 km² ja seal oli 2338 elanikku. Teise maailmasõja ajal tegutsesid valla metsades Nõukogude partisanid, hiljem peatus aga rinne Pedetsi jõel ja lahingutes hävis suurem osa valla hoonetest, maatasa tehti ka valla keskus Jaunanna küla. 1945. aastal moodustati vallas Anna ja Meijeri külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti.  Meijeri külanõukogu on saanud nime partisanide juhi Hugo Meieri järgi. Aastal 1990 muudeti Meijeri külanõukogu vallaks ja nimetati **Meijeri vald** ümber Jaunanna vallaks. 2009. aastast kuulub vald Alūksne piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on regionaalse kaitse all Jaunanna mõisa jahiloss. Looduskaitse all on Gribažase tammed, samuti ka kaks Pedetsi-äärsetes metsades kasvavat põlispuud. Valda jääb ka 1325 ha suurune Jaunanna hoiuala.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 419 lätlast, 31 venelast, 1 valgevenelane, 17 ukrainlast, 1 poolakas ja 2 leedulast. 

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Jaunanna

**Jaunanna** (vanasti ka **Jaunanne**, Nõukogude ajal **Meijeri**) on küla (*ciems*) Lätis Alūksne piirkonnas, Jaunanna valla halduskeskus. 

Küla asub merepinnast 110 meetri kõrgusel Pedetsi jõe kaldal piirkonna keskusest Alūksnest 17 ja Riiast 216 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel kunsti- ja muusikakallakuga põhikool, rahvamaja, raamatukogu ja postkontor. Seal asub Jaunanna bussipeatus.

Küla kohal asus varem Jaunanna mõis, mille ehitised Teises maailmasõjas hävisid. Sõja järel rajati sinna tänapäevane asula, mis kannab aastast 1990 Jaunanna nime. Küla oli kohaliku kolhoosi keskasulaks. 

Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurite vennaskalmistu.

## Elanikkond


* 190 (1970)
* 274 (1979)
* 400 (1989)
* 407 (2000)
* 303 (2011)

* 332 (2017)
* 324 (2019)
* 270 (2021)
* 313 (2025)


## Viited
Valge tee kutse

"**Valge tee kutse**" on Juhan Saare kahevaatuseline dokumentaalnäidend, mis räägib eesti helilooja Raimond Valgre elust ja loomingust. 

Näidendi lavastas Kaarel Kilvet ja see kanti esimest korda ette 1985. aastal Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris. Lavastuses kehastas Raimond Valgret Sulev Luik.

## Kirjandus
*"Valge tee kutse ja teisi lavatekste 1980–2005". Koostanud, toimetanud ja järelsõna: Ülev Aaloe. Kirjastus Faatum, Tallinn, 2008. 400 lk. ISBN 9789985856727

## Välislingid
*Lavastuse poster DIGARis
Albufera hertsog

**Albufera hertsog** (*Duc d'Albufera*) on tiitel, mille Napoleon I andis 11. jaanuaril 1813 marssal Louis Gabriel Suchet'le.

Tiitlit on kandnud:
*1813–1826 Louis Gabriel Suchet (1770–1826)
*1826–1877 Napoléon Suchet (eelmise poeg, 1813–1877)
*1877–1925 Raoul Suchet (eelmise poeg, 1845–1925)
*1925–1953 Louis Joseph Suchet (eelmise poeg, 1877–1953)
*1953–1995 Louis Victor André Gabriel Suchet (eelmise poeg, 1905–1995)
*1995–2006 Napoléon Marie Joseph Suchet (eelmise vend, 1912–2006)
*alates 2006 Emmanuel Suchet (eelmise poeg, sündinud 1944)
Emmanuel Suchet

**Emmanuel Louis Jean Marie Suchet** (sündinud 19. juunil 1944) on Albufera hertsog alates 2. augustist 2006.

Tema vanemad olid hertsog Napoléon Marie Joseph Suchet (1912–2006) ja Claude de Ladoucette (1923–2014).

9. veebruaril 1974 abiellus ta  Loiré's Élisabeth de Fontanges'ga, (sündinud 24. juulil 1944 Vichys). Neil on kaks poega ja kaks tütart:

*Pauline, sündinud 10. detsembril 1974 Soissons'is, abiellus 29. augustil 1998 Montgobertis krahv Alexandre de Chavagnac'ga (sündinud 1970)
*Armand, Albufera markii, sündinud 25. oktoobril 1976 Soissons'is, abiellus 4. märtsil 2011 Montgobertis Laetitia de Benoist de Gentissart'ga (sündinud 1983)
*Guillaume, sündinud 14. märtsil 1979 Soissons'is, abiellus 21. mail 2011 Montgobertis Anne-Hortense Douence'ga (sündinud 1981)
*Marie-Zénaïde, sündinud 29. septembril 1985 Soissons'is
Minu Eesti

**Minu Eesti** oli kodanikualgatuse Teeme Ära! läbi viidud projekt (mõttetalgud), mis toimus 1. mail 2009. Projekti raames said Eesti elanikud välja käia ideesid, kuidas Eestit paremaks teha. Projektis osales umbes 12 000 Eesti elanikku.

Projekti tähelepanuväärsematest ideedest tehti telesari, kus igas saates kanti ette maakonna tähelepanuväärsemad ideed.

## Viited

## Välislingid
*Projekti koduleht
Kunstnike vapp

**Kunstnike vapp** on maalrite, kunstnike ja teiste sarnaste erialade kutsevapp. See on punane (harva sinine) kilp, millel kolm (2:1) hõbedast kilbikest.

## Välislingid
*Heraldik-Wiki
Põhja Kodu

**Põhja Kodu** oli ajaleht, mis ilmus aastatel 1919–1944 Narvas. Ajalehte andis viimasena välja kirjastus Eesti Ajaleht.

Ajalehe esimene number ilmus 1. novembril 1919 ja viimane (88. number) 5. augustil 1940. Uue numeratsiooniga, ent sama nimega jätkas leht ilmumist 20. augustil 1941 ja viimane number (järjekorras 12.) ilmus 29. jaanuaril 1944. Vahepealsel ajal (1940–1941) ilmus Põhja Kodu asemel ajaleht Narva Tööline.

## Viited

## Välislingid
*
Pühapäevaleht

**[[Pühapäevaleht (üldmõiste)|Pühapäevaleht]]** on pühapäeviti ilmuv ajaleht või konkreetse ajalehe pühapäeval ilmuv number, mis on sageli argipäevanumbrist mõneti erineva sisu ja kujundusega. Pühapäevaleht on ka mitme konkreetse Eesti ajalehe nimi:
*Pühapäevaleht (ajaleht, 1995), ilmus 1995–1999
*Pühapäevaleht (ajaleht, 1928), ilmus 1928–1930

## Vaata ka
*Uus Ristirahva Pühapäevaleht (ilmus 1927)
Krassavino

**Krassavino** on linn Venemaal Vologda oblastis Veliki Ustjugi rajoonis, Krassavino linnaringkonna keskus. Asub Dvina kaldal, 20 km Veliki Ustjugist põhja pool.

16. sajandil tekkinud külla rajati 1851. aastal üks Venemaa suurimaid linavabrikuid. 1947. aastal sai Krassavino linnaõigused.

Linavabrik suleti 2012. aastal.

Linnas on 4 lasteaeda ja 1 keskkool.

## Välislingid
*http://krasavino.16mb.com
Ärileht

**Ärileht** oli majandus käsitlev Eesti ajaleht. 1993–1998 ja 2004–2009 ilmus ajaleht Eesti Päevalehe lisana ja 2010–2013 ilmus ajaleht iseseisva ajalehena. 2010–2011 andis ajalehte välja Eesti Päevalehe AS ja 2011–2013 AS Eesti Ajalehed.

## Viited

## Välislingid
*
Üliõpilaste Leht

**Üliõpilaste Leht** (täispealkirjaga Üliõpilaste Leht : Eesti edumeeliste üliõpilaste häälekandja) oli aastatel 1914–1917 Tartus ilmunud üliõpilaste häälekandja. Ajalehe väljaandja ja vastutav toimetaja oli Villem Grünthal. Ajaleht ilmus kaheksa korda õppeaastas.

## Viited

## Välislingid
*
Christian von Schmid

**Christian Martin Theodor von Schmid** (23. juuli/4. august 1802 – 7/19. aprill 1874) oli Pärnu sündik aastail 1837–1870.

Tema isa oli sekretär Kornelius Schmid.

Ta õppis 1820–1822 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas, korporatsioon Estonia liige, läks üle korporatsioon Livoniasse.

1822–1825 kihelkonnakohtu notar ja advokaat, 1825–1829 politseikohtu sekretär, 1825–1837 Pärnu foogtikohtu sekretär, avalik notar ja advokaat, 1837–1871 Pärnu rae sündik ja sekretär. Titulaarnõunik.

Ta oli abielus kaks korda: Luise von Esseniga ja Luise von Harderiga.

## Kirjandus
*Heinrich Laakmann. Der Pernauer Ratslinie. Sitzungberichte der Altertumforschenden Gesellschaft zu Pernau. Achter Band. 1914–1925. Pernau 1926. Lk. 125. 
*Album Estonorum. Reval 1910. Nr. 38 (1412), lk. 11.
*Album Dorpato-Livonorum. Dorpat 1908. Nr. 57, lk. 34.

## Välislingid
*Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat
Jelizaveta Aleksandrova-Zorina

**Jelizaveta Aleksandrova-Zorina** (vene keeles **Елизавета Борисовна Александрова-Зорина**; sündinud 22. märtsil 1984 Leningradis) on vene kirjanik, publitsist, ajakirjanik ja blogija. Ta on ajalehe Moskovski Komsomolets kolumnist.

Ta sündis aastal 1984 Leningradis, kuid kasvas üles Kovdoris Murmanski oblastis. Praegu elab ta Moskvas. Ta on õppinud kõrgematel stsenaristide ja režissööride kursustel.

Ta on teinud aastast 2005 kirjanduslikku kaastööd näiteks ajakirjadele Sibirskije ogni, Baltika, Darjal, Polit-Gramota, Russkii perepljot.

Tema esikromaan "Маленький человек" ilmus aastal 2012; aastal 2017 ilmus see pealkirja "Väike inimene" all sarjas "Punane raamat" eestikeelses tõlkes, tõlkija Jüri Ojamaa.

## Bibliograafia
* 2011 – *Бунтовщица* (jutukogu)
* 2012 – *Маленький человек* (romaan, ilmunud ka eesti keeles)
* 2016 – *Человек без лица* (romaan)
* 2016 – *Сломанная кукла* (romaan)
* 2016 – *Три семерки* (jutukogu)
Maliena vald

**Maliena vald** (läti keeles *Malienas pagasts*) on vald Lätis Alūksne piirkonnas. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Alūksne rajooni.

Vald piirneb sama piirkonna Anna, Jaunalūksne, Jaunanna ja Mālupe vallaga.

Valla pindala on 55 km². 2016. aasta seisuga elas seal 424 inimest. Valla keskus on Brenci küla, vallavanem on Inta Cinglere. 

Vald asub Alūksne kõrgustikul. Selle kõrgeim koht asub 203,3 m üle merepinna. Valla suurim jõgi on Pedetsi jõgi.

## Ajalugu

Aastal 1920 kuulus Mālupe valla aladel Mālupe mõisale 1131 ja Ērmaņi mõisale 314 hektarit maad. 1945. aastal moodustati Mālupe valda Mālupe ja Maliena külanõukogu, 1949. aastal vald likvideeriti. Aastal 1961 liideti Maliena külanõukoguga likvideeritava Alūksne külanõukogu kolhoosi Maliena alad. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Alūksne piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Ērmaņi mõisa härrastemaja. Regionaalse kaitse all on Kopmaņi muinaskalmed ehk Kalmemägi, Luņķi ja Naglase muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Brenci palvemaja ja Maliena vallakooli kaks hoonet.

Looduskaitse all on Maliena Dārzniecībase puudetukk, Bitīši tamm, Škeleci tamm, Veider tamm, Ērmaņi tamm, Proņkase saar, Jaunstrički pärn, Rēdmaņkalnsi tamm ja Irbītese mänd.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 379 lätlast, 27 venelast, 1 valgevenelane ja 2 ukrainlast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Brenci

**Brenci** (Nõukogude ajal **Maliena**) on küla (*ciems*) Lätis Alūksne piirkonnas, Maliena valla halduskeskus. 

Küla asub merepinnast 140 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Alūksnest 11 ja Riiast 210 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale on külas Maliena põhikool, Maliena rahvamaja, raamatukogu ja lasteaed. Seal asub Maliena bussipeatus. 

Nõukogude ajal oli küla Maliena nime kandva kolhoosi keskasulaks.

Külas asub kohaliku kaitse all olev arhitektuurimälestis Brenci palvemaja. Ka on kohaliku kaitse all Maliena vallakooli kaks maja.

## Elanikkond


* 86 (1970)
* 105 (1979)
* 229 (1989)
* 154 (2000)
* 144 (2011)

* 165 (2015)
* 153 (2017)
* 146 (2019)
* 129 (2021)
* 112 (2025)


## Viited
Välis-Eesti (ajaleht)

**Välis-Eesti** oli 1944–1995 Stockholmis ilmunud Rootsi eestlaste ajaleht.    

Ajalehe Välis-Eesti idee andsid Jüri Uluots, Edgar Kant ja Johannes Klesment. Tegelikuks ajalehe hingeks oli ja toimetajaks hakkas Edgar V. Saks.    

Esimene number ilmus 29. oktoobril 1944, päev pärast Teataja esimest numbrit.    

Toimetuse sekretär oli Valev Uibopuu. Pärast peatoimetaja Saksamaale kolimist vastutasid lehe väljaandmise eest Martin Kuldkepp, Madis Üürike, Heinrich Laretei, Vello Ugandi jpt. Hiljem vastutas ajalehe majanduse eest Lembit Kriisa, toimetaja oli Vello Pekomäe.   

1944–1975 ilmus ajaleht ebaregulaarselt, 1976–1988 ilmus 12 numbrit aastas ja 1989–1995 ilmus taas ebaregulaarselt.

Aastatel 1949, 1957, 1964 ja 1969 peeti Välis-Eesti ja Teataja vahel ühinemisläbirääkimisi. Lõpuks jõuti arusaamisele, et mitme eri tsentrumi olemasolu polegi vahest kõigi raskuste põhjuseks, vaid selle algmed asuvad sügavamal.

## Viited

## Välislingid
*
Eduard Sutthoff

**Eduard Sutthoff** (28. november/10. detsember 1803 Narva – 1/13. detsember 1879 Narva) oli Narva raehärra.

Tema vanemad olid  I gildi kaupmees, Narva raehärra Johann Sutthoff (1760–1825) ja Martha Magdalena von Königsfels.

1823–1826 õppis ta Tartu ülikoolis majandusteadust, korporatsioon Estonia liige.

Ta oli algul firma Carl Sutthoff & Co. osanik, hiljem juht Narvas. 1842–1845 oli ta ka Narva raehärra.

Tema abikaasa oli Marie von Rotkirch. 

## Kirjandus
*Album Estonorum. Reval 1910. Nr. 68 (1812), lk. 20.

## Välislingid
*Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat
*Perekond Sutthoff, Eesti Ajalooarhiiv, EAA.3249
KSI

**KSI** (kodanikunimega **Olajide William Olatunji**, sündinud 19. juunil 1993) on Briti juutuuber, elukutseline poksija, muusik ja näitleja.

KSI vs Logan Paul 2 poksimatš peeti 9. novembril 2019 Staples Centeris Los Angeleses (USA). KSI võitis selle matši. KSI v Logan Paul 1 poksimatš peeti Suurbritannias, kus kuulutati välja viik.

KSI YouTube'i kanalil on 24,2 mln tellijat ja ta teisel kanalil JJ Olatunji on 16,3 mln tellijat. KSI alustas YouTube'is videomängude kommenteerimist 2009. aastal.

## Viited

## Välislingid
* KSI kanal YouTube'is
Kärstna raamatukogu

**Kärstna raamatukogu** on haruraamatukogu Kärstna mõisas Kärstna külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas. 

Raamatukogu kasutab e-kataloogi URRAM.

## Välislingid
* Tarvastu valla koduleht 
* Kultuurimälestiste riiklik register
Anton Siluanov

**Anton Siluanov** (vene keeles **Антон Германович Силуанов**; sündis 12. aprillil 1963 Moskvas) on Venemaa poliitik ja ökonomist, alates 16. detsembrist 2011 Venemaa Föderatsiooni rahandusminister.

## Elulugu
Sündis Moskvas professionaalsete finantsistide perekonnas.

1985 lõpetas Moskva Finantsinstituudi rahanduse ja krediidi erialal. 1994 kaitses majandusteaduse kandidaadikraadi tööga "*Бюджетная политика государства в условиях перехода к рыночным отношениям*" 

Augustist 1985 kuni märtsini 1987 Vene NFSV Rahandusministeeriumi ökonomist ja vanemökonomist. Märtsist 1987 kuni maini 1989 ajateenistuses Nõukogude armees. Maist 1989 kuni jaanuarini 1992 Vene NFSV Rahandusministeeriumis juhtivökonomist ja osakonna asejuht. Veebruarist 1992 kuni oktoobrini 1997 Vene Föderatsiooni rahandusministeeriumi eelarveosakonna juhataja asetäitja. Oktoobrist 1997 kuni juulini 2003 Vene Föderatsiooni Rahandusministeeriumi makromajanduspoliitika ja pangandustegevuse osakonna juhataja.

Juulist 2003 kuni maini 2004 Venemaa Föderatsiooni aserahandusminister. Maist 2004 kuni 12. detsembrini 2005 Venemaa Föderatsiooni Rahandusministeeriumi eelarvevaheliste suhete osakonna direktor. 12. detsembrist 2005 Venemaa Föderatsiooni aserahandusminister. 27. septembrist 2011 kuni 16. detsembrini 2011 oli ta Venemaa Föderatsiooni rahandusministri kohusetäitja. 16. detsembrist 2011 on ta Venemaa Föderatsiooni rahandusminister.
2018. aasta maist 2020. aasta jaanuarini on ta ühtlasi ka Venemaa Föderatsiooni esimene asepeaminister. 2017. aasta aprillist VTB panga nõukogu esimees. 

## Sanktsioonid
Seoses Venemaa kallaletungi toetamisega Ukrainale on mitmed riigid kehtestanud tema suhtes sanktsioonid: 24. veebruaril 2022 Kanada, 6. aprillil 2022 USA ja Austraalia, 9. juunil 2022 Ukraina, 22. novembril 2022 Uus-Meremaa.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on poeg.

## Viited

## Välislingid
* Anton Siluanovi elulugu Venemaa Föderatsiooni rahandusministeeriumi kodulehe (vene keeles)
De'Aaron Fox

**De'Aaron Martez Fox** (sündinud 20. detsembril 1997) on USA elukutseline korvpallur, kes mängib NBA klubis Sacramento Kings. 

Ülikoolikorvpalli mängis Fox Kentucky Wildcatsi meeskonnas.

## Keskkoolikorvpall
Texase osariigis Cypress Lakesi keskkoolimeeskonnas mänginud Fox viskas oma eelviimasel aastal keskmiselt 23,8 punkti, 6,1 lauapalli ja 3,5 resultatiivset söötu mängus. Keskkooli viimasel aastal kerkisid Foxi näitajad aga keskmiselt 32,1 punkti, 7,6 lauapalli ja 4,2 tulemusliku sööduni mängus. 

2016. aasta märtsis ja aprillis osales Fox parimatele keskkoolilõpetajatele korraldatud tähtede mängudel (McDonald's All-American Game ja Jordan Brand Classic) ning ta pääses hooajal 2015/16 USA noortekoondisse. Keskkoolikarjääri jooksul juhtis Fox Cypress Lakesi kolmel korral osariigi väljalangemismängudele, sealhulgas viimasel aastal piirkondlikku finaali.

## Ülikoolikorvpall

12. novembril 2015 teatas ka Kansase, Louisville'i ja LSU huviorbiiti kuulunud Fox, et hakkab ülikoolikorvpalli mängima Kentucky meeskonnas. 

28. novembril 2016 sai Fox Arizona State'i vastu 14 punkti, 11 lauapalli ja 10 korvisööduga kirja kolmikduubli. Kentucky Wildcatsi ajaloos oli sellega varem hakkama saanud üksnes Chris Mills 1988. aastal. 

2017. aasta 17. märtsil alistas Kentucky Foxi 19 punkti toel NCAA finaalturniiri esimeses ringis Põhja-Kentucky ülikooli. Kaks päeva hiljem viskas Fox 65 : 62 võidumängus Wichita State'i ja Rauno Nurgeri vastu 14 punkti, viies meeskonna 16 parema sekka. 24. märtsil viskas Fox UCLA Bruinsi vastu 39 punkti, juhtides Kentucky Wildcatsi kaheksa parema hulka. Kentucky teekond March Madnessil sai lõpu 26. märtsil, kui Fox piirdus 13 punktiga ja meeskond kaotas mängu Põhja-Carolina Tar Heelside vastu seisuga 73 : 75.

Pärast esimest ülikoolihooaega teatas Fox, et loobub järgmisest kolmest aastast ja annab oma nime üles 2017. aasta NBA *draft*'i.

## NBA karjäär

### Sacramento Kings (2017–tänapäev)
Foxi valis 2017. aasta NBA *draft*'is viiendana Sacramento Kings. Esimesel, 2017/18. aasta hooajal keskmiselt 11,6 punkti, 2,8 lauapalli ja 4,4 korvisöötu mängus toonud Fox sai aasta hiljem kirja juba 17,3 punkti, 3,8 lauapalli ja 7,3 resultatiivset söötu. 2019/20. aasta hooaeg kujunes statistiliselt veelgi paremaks – vasakukäelise mängujuhi arvele jäi 21,1 punkti, 3,8 lauapalli ja 6,8 tulemuslikku söötu.

## Isiklikku
* Foxi hüüdnimed on Fox, Swipa ja Swipa da Fox.
* Fox valis ülikoolis endale numbriks nulli, sest ta ei karda kedagi. 
* Keskkooliõpetaja väitel läks Fox kooli juba kell 6 hommikul, et hakata hästi vara treenima.
* Isa sõnul magas Fox tihti öösiti diivanil, sest jäi mängima korvpallimängu NBA 2K, mis aitas tal areneda selliseks mängijaks, nagu ta täna on.

## Viited

## Välislingid
* De'Aaron Fox – NBA.com
* De'Aaron Fox – Basketball-Reference.com
Liivi Laht

**Liivi Laht** oli Eestis kasutusel olnud ja hiljem välismaale edasi müüdud KP-2 tüüpi katamaraan-reisilaev.

Nüüdne nimi on **Jantar**.

## Kirjeldus
Katamaraan on 37,85&nbsp;m pikk ja 11,5&nbsp;m lai. Ühe ujuvkere laius on seejuures 3,6&nbsp;m. Süvis on 2,7&nbsp;m. Laeval on kaks 840&nbsp;kW peamasinat, mis annavad kiiruseks 13 sõlme, ja kaks abimasinat. Reisijakohti on tänapäeval 288 ja laevapere  on 12-liikmeline.

## Ajalugu
Laev ehitati 1986. aastal Poolas Gdanskis Stoczhia Wisla laevatehases ja toodi oktoobri keskel Tallinna, kus sisustati Eesti Merelaevanduse ja V. I. Lenini nimelise Tallinna Kultuuri- ja Spordipalee koostöös puhkelaevaks. Liivi Laht hakkas sooritama Linnahalli sadamast mõnetunniseid väljasõite Tallinna lahele. Laev võttis peale 130 inimest, kohti oli 334. Pardal oli diskoteek ja kooperatiivkohvikus võis näha televiisoritest ka multifilme. Kapten oli Karl Pani.

1980. aastate lõpuks meresõit lõpetati ja laev sai ujuvaks valuutapoeks Pirita sadamas jõe parempoolse kalda kai ääres.

Pärast Eesti taasiseseisvumist ja Eesti krooni kasutuselevõttu üritati Liivi Lahte kasutusele võtta päästelaevana, mis ei toiminud. Seejärel müüdi laev 1993. aastal Saksamaale Oder-Haff Seetouristik & Reederei Peters GmbH -le Ueckermündes. Firma müüs vahepeal ka Malta lippu kandnud laeva edasi Poolasse Kołobrzeska Żegluga Pasażerskale, kus see hakkas tegema väljasõite Kołobrzegist Bornholmile Jantari nime all. 2005. aastal läbis Jantar põhjalikuma remondi ja uuenduse.

## Välislingid
*B. Mäemets. Liivi Lahe välisvaade 1989. aastal Foto FOTISes
*Foto Liivi Lahe kaupluseruumist Madis Vaikmaa. Asjad, mida paljud meist enam ei mäleta Postimees, 4. veebruar 2017
*www.kzp.kolobrzeg.pl - Jantari andmed ja plaan Kołobrzeska Żegluga Pasażerska kodulehel
Noor pull

„**Noor pull**“ (hollandi keeles „De jonge stier“), tuntud ka kui „Pull“ (hollandi keeles „*De stier*“), on hollandi kunstniku Paulus Potteri (1625–1654) õlimaal lõuendil.

Teos on signeeritud ja dateeritud 1647. aastal.

## Viited

## Kirjandus
* Din Pieters: *Het Nederlands Kunstboek*. W-books, Zwolle, 2016, blz. 97. ISBN 9789462581104
*Fromentin, Eugène, *Les Maîtres d'autrefois*, 1876, translated as "The Masters of Past Time", Phaidon, 1981, ISBN 071482142X
*MacLaren, Neil, *The Dutch School, 1600–1800, Volume I*, 1991, National Gallery Catalogues, National Gallery, London, ISBN 0947645993

## Välislingid
* "Noor pull" Mauritshuisi veebisaidil
Reinhold von Tritthof

**Reinhold Johann von Tritthof** (30. august/11. september 1746 – 22. märts/3. aprill 1810) oli Vene sõjaväelane (alampolkovnik) ja Paldiski rentei juhataja (kolleegiuminõunik), Eestimaal immatrikuleeritud Tritthofide esiisa.

Tema vanemad olid kindralmajor Gottfried von Tritthof ja Gertrude Renate von Ramm (1717–1787),
Padise, Vihterpalu ja Vasalemma mõisniku Reinhold von Rammi (1665–1775) ja Gertrude Elisabeth von Aderkasi (1683–1744) tütar. 

9/21. märtsil 1800 immatrikuleeriti ta Eestimaa rüütelkonda.

1779. aastal abiellus ta Helene Juliane von Rammiga (1752–1807), nende pojad olid Kandle mõisnik Gustav von Tritthof (1790–1851) ning Põllküla ja Kuijõe mõisnik Hermann von Tritthof (1794–1871).

## Viited

## Välislingid
*Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft
Georg Reinfeldt

**Georg Paul Ernst Reinfeldt** (28. juuli/9. august 1806 Tartu – 27. juuli/8. august 1849 Narva) oli baltisaksa päritolu Peterburi konsistoriaalringkonna vaimulik.

Tema isa oli Tartu ülikooli ametnik Ernst Johann Reinfeldt.

Ta õppis 1826–1829 (grad. stud.) Tartu ülikooli usuteaduskonnas, korporatsioon Livonia liige.

Koduõpetaja, 1834–1849 diviisivaimulik ja Peterburi Jaani koguduse õpetaja, 1838–1849 usuõpetaja Peterburis.

## Kirjandus
*Album Dorpato-Livonorum. Dorpat 1908. Nr. 117 (2152), lk. 50.

## Välislingid
*Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat
Jakob von Tritthof

**Jakob von Tritthof** (28. veebruar/12. märts 1825 – 2/14. juuni 1863) oli Kandle mõisnik.

Tema vanemad olid Kandle mõisnik Gustav von Tritthof (1790–1851) ja Karoline Ulrike von Patkul (1788–1839).

20. augustil/1. septembril 1852 abiellus ta Julie von Harpega (1829–1888). Nende vanim ja ainus täiskasvanuks elanud poeg, Kandle mõisnik Alexander von Tritthof (1853–1908), viimane Kandle Tritthof, suri vallalisena ja järglasteta.

## Välislingid
*Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft
Nikolai Raag

**Nikolai Raag** (6. detsember 1888 Skoblino, Staritsa vald, Pihkva kubermang – 9. juuli 1983 Göteborg) oli Eesti õigeusu vaimulik.

Ta pühitseti peapiiskop Aleksei poolt Pihkva Püha Kolmainu katedraalis diakoniks 15. aprillil 1912 ja preestriks 18. aprillil 1912.

1912–1917 oli ta Vedrilovo, 1917–1918 ja 1919–1941 Obinitsa ja 1942–1944 Antsla-Kraavi Prohvet Eelija koguduse preester, Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Petseri praost 1935–1940, Petseri maavanem 1925–1927.

1944. aastal põgenes Nikolai Raag Saksamaale, alates 1948. aastast elas Rootsis. EAÕK Sinodi liige 1948–1955, esimees 1963–1974, auesimees 1976–1983. Göteborgi koguduse preester 1956–1963, Rootsi Eestlaste Esinduse liige.

## Tunnustus
*Püha Piiskop Platoni ordeni III järk, 1935
*Püha Piiskop Platoni ordeni II järk, 1939
*Püha Piiskop Platoni ordeni I järk

## Viited

## Välislingid
*Vaimulike andmebaas