open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Federal Emergency Management Agency

***Federal Emergency Management Agency*** (**FEMA**, eesti keeles on kasutatud tõlkevasteid *Föderaalne Kriisihaldamise Agentuur*, *Föderaalne Eriolukordade Agentuur*, *Eriolukordade Föderaalbüroo*) on Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumi alluvuses tegutsev ametkond, mille ülesandeks on töötada välja tegevuskavad katastroofide puhul toimimiseks ja tagada eriolukordades abi jõudmine elanikkonnani. FEMA vastutusalasse kuulub reageerimine nendele loodusõnnetustele, tulekahjudele, õnnetustele kemikaalidega ja terroriaktidele, mis on kuulutatud presidendi poolt riikliku tähtsusega katastroofiks.

## Ajalugu

FEMA asutati president Jimmy Carteri korraldusel 15. juulil 1979, ühendades enda alla mitmed varasemad eriolukordade haldamisega tegelenud riiklikud ametkonnad. Kriiside lahendamine riiklikul tasandil sai Ameerika Ühendriikides alguse alles 1930. aastatel, varem oli see osariikide haldusalas. Keskset riikliku institutsiooni enne FEMA loomist ei eksisteerinud, erinevat tüüpi kriisidega tegelesid eri ametkonnad.

FEMA roll oli oluline 11. septembril 2001 toimunud terrorirünnakute ohvritele abi osutamisel ja rünnakute tagajärgede likvideerimisel. Koostöös sisejulgeolekuministeeriumiga asus FEMA juhtima riikliku turvalisuse tõhustamist ja välja koolitama spetsialiste massihävitusrelvadega tegelemiseks.

Märtsis 2003 ühendati FEMA ja veel 22 riiklikku ametkonda Sisejulgeolekuministeeriumiks. Agentuuri tollane juht Michael Brown ennustas, et see liitumine võib kaasa tuua agentuuri efektiivsuse languse. Tema sõnad leidsid kinnitust augustis 2005 USA lõunarannikut tabanud orkaani Katrina tagajärgede likvideerimisel ja orkaanis kannatada saanud elanikkonna abistamisel, millega FEMA ei suutnud rahuldavalt toime tulla. Agentuurile osaks saanud kriitika viis Michael Browni tagasiastumiseni.

2023. aasta aprillis kaevati FEMA kohtusse taastuvenergia puudumise tõttu Puerto Rico osariigi elektrivõrgu rekonstrueerimisel.

## Välislingid
*Federal Emergency Management Agency (FEMA)
Alkoholi, Tubaka, Tulirelvade ja Lõhkeainete Amet

**Alkoholi, Tubaka, Tulirelvade ja Lõhkeainete Amet** (inglise keeles *Bureau of Alcohol, Tobacco, Firearms and Explosives*; lühend **BATF** või **ATF**) on Ameerika Ühendriikide Justiitsministeeriumi alluvusse kuuluv agentuur, mille ülesandeks on USA valitsuse kontrolli teostamine alkoholi, tubaka, lõhkeainete ja tulirelvade kasutamise ja müügi üle. 

2003. aastast tegeleb maksude küsimusega rahandusministeeriumi alluvuses tegutsev *Alcohol and Tobacco Tax and Trade Bureau* (TTB).

Lühendi BATF asemel kasutatakse aeg-ajalt vananenud lühendit ATF. ATF agentidel on politsei õigused ja kohustused.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Polybios

**Polybios** (kreeka keeles Πολύβιος, *Polýbios*; umbes 201 eKr Megalopolis Peloponnesosel – umbes 120 eKr) oli Vana-Kreeka ajaloolane ja kirjanik. Ta oli pärit aristokraatlikust suguvõsast, oli juhtivaid tegelasi Ahhaia Liidus ning juhtis võitlust Rooma vastu. Ta vangistati roomlaste poolt 166. aastal eKr ning viidi Rooma, kus ta saatis mööda 16 aastat. Seal sõbrunes ta Scipio Nooremaga. Ta oli Kartaago hävitamise tunnistaja 3. Puunia sõjas ning viibis ka Korinthose hävitamise juures.

Oma peateoses "Maailma ajalugu" (säilinud osaliselt) kujutas ta Rooma muutumist maailmariigiks. Ta arvas, et ühiskonna ajalugu kulgeb ringskeemis, kus vahelduvad monarhistliku, aristokraatliku ja demokraatliku korraga riigid. Ta pidas kõikidest riigivormidest õigeimaks Rooma riigikorda, sest selles olevat tasakaalustatud monarhistlikud (konsulid), aristokraatlikud (senat) ja demokraatlikud (rahvakoosolek) elemendid.

## Vaata ka

* koputuskood

## Viited
Aabrahami Jumal

**Aabrahami Jumal** (ka **Jaakobi Jumal** ning **Iisaki Jumal**; jidiši גאָט פֿון אַבֿרהם) on üks Vanas Testamendis esinevaid Jumala määratlusi, mis viitab juutide esivanematele (Aabrahamile, Jaakobile ja Iisakile).

Seda väljendit omistatakse Vanas Testamendis ka otseselt Jumalale.

Selle nimega identifitseeritakse judaismi ja kristluse Jumal erinevalt muudest jumalatest.

Blaise Pascal vastandas **Aabrahami, Jaakobi ja Iisaki Jumala** filosoofide Jumalale.

## Vaata ka
* Aabrahamlik religioon
* Piibel
Pilistvere

**Pilistvere** on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda.

Külas on 13. sajandi II poolel ehitatud Pilistvere Andrease kirik.

## Ühendusteed
Osaliselt asfaltkattega teed:
*Loodest Pilistvere–Kabala tee (24102; 8,3 km) – sellest Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maanteelt Kurlast 4 km asfaltkatet.
*Lõunast ja idast Esku–Pilistvere–Arussaare tee (14103; 13,9 km) – kruusakattega, lõunasuunalisel Pilistvere–Arussaare lõigul asfaltkate.
Kruusateed:
*Kirdest Pilistvere–Imavere tee (24101; 8,2 km) – kruusakattega tee, läbib Põhja-Sakala valla Arjassaare ja Järva valla Eistvere ning Puiatu küla.

## Ajalugu
Pilistvere oli 13.–20. sajandil samanimelise kirikukihelkonna keskuseks.
Pilistvere kihelkonda mainitakse ürikuis esimest korda 1454, kuid arvatavasti on see siiski vanem. Pilistvere kihelkonna alad kandsid muinasajal nime Nurmekund (sks *Nurmegunde*).

## Külaga seotud sündmused
*Aastal 1687 toimus Pilistvere kirikumõisas teine piiblikonverents, mis oli märkimisväärne sündmus eesti keele ajaloos ja kultuuriloos.

*20. augustil 1988 toimus Pilistvere kirikus Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei asutamiskongress.

### Pilistvere meteoriidid

## Vaata ka
*Nurmekund
*Pilistvere II maailmasõja matmispaik
*Pilistvere kirikuaed

## Viited

## Kirjandus
*Piir, Enno. 1996. *[[Pilistvere kihelkond]]*. Memento.

## Välislingid
* EELK Pilistvere kogudus
* Pilistvere rahvamaja 100: korralik pidu puhkpillide ja pipstükkidega. Maaleht, 2. september 2009
Utopistlik sotsialism

**Utopistlik sotsialism** on koondnimetus varastele sotsialistlikele õpetustele. Termini utopistlik sotsialism võttis kasutusele Karl Marx, seda on kasutanud ka temale järgnenud sotsialistlikud mõtlejad.

Varajased sotsialistlikud või sotsialismile lähedased mõtlejad püüdsid luua ühiskonna ümberkujundamise plaani, mis oleks põhinenud egalitaarsusel, kõigi inimeste kohustuslikul tööl, varaühisusel ning hüvede võrdsel jaotamisel.

Utopistliku sotsialismi elemente sisaldus juba antiikfilosoofide töödes. Keskajal väljendus utoopilise sotsialismi võrdsustavaid ideid mitmetes ketserlikes religioossetes õpetustes, hiljem usureformaatorite (Jan Hus, Thomas Müntzer) teostes.

Termini utoopia võttis sellise ühiskonna tähistamiseks esimesena kasutusele Thomas More, nimetades oma teoses "Utopia" (1515/16) nii kujuteldavat saart, millel on loodud ideaalne sotsialistlik ühiskond. Utopistlikku sotsialistlikku ühiskonda kirjeldas oma teoses "Päikeseriik" (1623) ka Tommaso Campanella. Valgustusajastul viljelesid õpetust utoopilisest sotsialismist mitmed prantsuse filosoofid (de Mably, Melet, Morelly).

Oma kõrgeima taseme saavutasid utopistlikud sotsialistlikud teooriad 19. sajandi filosoofide Saint-Simoni, Charles Fourier' ja Robert Oweni töödes. Utopistlik sotsialism on oluline mitmete kaasaegsete sotsialistlike mõttevoolude tekkimisel.

## Vaata ka

* Teaduslik sotsialism
Granitoid

**Granitoid** on põhiliselt kvartsist ja päevakivist koosnev faneriitse struktuuriga tardkivim.

Granitoid ei ole rangelt võttes mitte korrektne kivimi määratlus, vaid pigem esialgne makroskoopilisel vaatlusel põhinev hinnang. Granitoidseteks nimetatakse kivimeid, kus domineerivad kvarts ja päevakivi. Lühidalt öelduna on granitoid graniidisarnane kivim. Granitoidiks võivad olla graniit, süenograniit, montsograniit, leelispäevakivi-graniit, granodioriit ja tonaliit.

Vastavalt päritolule jagatakse granitoidid nelja rühma:
*A-tüüpi granitoidid – kaaliumirikkad graniidid ja süeniidid, peamiselt anorogeense tekkega. Tekkinud ülessulanud mandrilise maakoore alaosast. 
*I-tüüpi granitoidid – mitmesuguse koostisega tonaliidist graniidini. Tekkinud fraktsioneeruva kristallisatsiooni teel ülessulanud keskmise koostisega tard- ning moondekivimeist. Seotud subduktsiooni- või orogeensete vöönditega.
*M-tüüpi granitoidid – plagiograniit, tekkinud aluselistest tardkivimitest ülessulanud magma fraktsioneeruva kristallisatsiooni teel. Seotud subduktsioonivööndeiga. Ülessulanud aluselised kivimid moodustasid kunagise ookeanilise maakoore.
*S-tüüpi granitoidid – leukokraatsed granitoidid, mis on tekkinud moondunud setete ülessulamisel tekkinud magmast. Seotud peamiselt orogeensete vöönditega.
Kommertsgraniit

**Kommertsgraniit** on kristalne dekoratiivkivi.

Terminit "kommertsgraniit" üldiselt ei kasutata, selle asemel öeldakse lihtsalt "graniit". See nimetus tuleb ilmselt sellest, et graniit on üks tuntumaid kristalseid kivimeid. Et kivimite tundmine on valdavalt väga halb, on nii hakatud nimetama kõiki kivimeid, mis pisutki graniidiga sarnanevad, ehkki geoloogiliselt on näiteks amfiboliidi või gabro nimetamine graniidiks täiesti vale. Kristalseist kivimeist pääseb graniidiks nimetamisest enamasti vaid marmor, mis on samuti veidi laiemalt tuntud. 

## Vaata ka
*Graniit
*Granitoid
Suur skisma

**Suur läänekiriku skisma** oli aastatel 1378–1409 toimunud katoliikluse lõhenemine kaheks ja lõpuks kolmeks kirikuks, millel kõigil oli oma paavst.

15. sajandi alguses oli Euroopa lõhenenud Rooma ja Avignoni paavsti toetajateks, kellest kumbki end õigeks kirikupeaks pidas. Olukorra lahendamiseks kutsuti kokku Pisa kirikukogu, mis komplitseeris olukorda aga veelgi, valides veel kolmandagi paavsti. 

Lõpuks kuulutati need Konstanzi kirikukogul kõik vastupaavstideks ning ametisse valiti Martinus V, misjärel kolm ülejäänud paavsti olid sunnitud oma ameti maha panema.
## Vaata ka
*Vastupaavst
Murenemine

**Murenemine** on protsesside kogum, mille tagajärjel maakoore pealmist osa moodustavad kivimid lagunevad.

Murenemise all peetakse silmas nii keemilist murenemist ehk porsumist kui ka füüsikalist murenemist ehk rabenemist. Mõnikord eristatakse ka bioloogilist murenemist; et elutegevuse tagajärjel toimuvat murenemist saab edukalt jaotada rabenemise ja porsumise vahel, pole selline kolmikjaotus enamasti põhjendatud. Porsumine ja rabenemine ei ole selgelt eraldatavad, vaid  need protsessid on enamasti omavahel tihedalt põimunud. 

Murenemine ei hõlma murenenud materjali liikumist, vaid ainult selle murenemist kohapeal.

Füüsikalist murenemist tekitavad näiteks tuuleihe, mille korral tuule poolt kantud liivaterad kivimeid kulutavad, ja kaljuprakku voolanud vesi, mis külmudes paisub ja sellega kaljut lõhub. 

Keemiline murenemine toimub valdavalt mitmesuguseid ioone ja lahustunud ühendeid sisaldava põhjavee, aga ka näiteks vihmavee abil. Karstumine on tüüpiline keemilise murenemise näide, mille puhul veega reageerinud süsinikdioksiid on moodustanud süsihappe, mis omakorda reageerib lubjakivis sisalduva kaltsiumkarbonaadiga. 

Murenemine kuulub eksogeensete protsesside hulka:  energia selleks tuleb Päikeselt. 

Füüsikaliselt murenenud materjal (näiteks liivaterad) kanduvad voolava veega, tuulega jms murenemispaigast eemale ja settivad kuskil mujal setetena. Setetest saab aja jooksul settekivim, mis omakorda võib moondudes muutuda moondekivimiks ja üles sulades saada magmaks, mis lõpuks kristalliseerub tardkivimina. Seega on murenemine üks osa kivimite ringest. Kivimite paljandumisel maapinnal hakkab murenemistsükkel jälle otsast peale.

Mureneda saavad ükskõik mis tüüpi kivimid, kuid algselt on nad kõik olnud tardkivimid. Üks levinumaid tardkivimeid on graniit, mis koosneb põhiliselt kvartsist ja päevakivist ning mitmesugustest muudest silikaatsetest mineraalidest. Kvarts ei allu hästi keemilisele murenemisele ja seetõttu jääb ta alles pudeda sette – liivana, mis üksnes ümardub. Ülejäänud mineraalid, peamiselt päevakivid, murenevad aga mitmesugusteks savimineraalideks (illiit, smektiit, kaoliniit jne), mis murenemispaigast eemale liikudes ja hiljem kuhjudes moodustavad sette nimega savi. See seletabki, miks on liiv ja savi planeedil Maa nii levinud setted.
Maryland

**Maryland** [ˈmɛrɨlənd] on Ameerika Ühendriikide osariik. Põhjas piirneb Pennsylvania ja lõunas Virginia osariigiga, läänes Lääne-Virginia osariigi ja Washingtoni linnaga ning idas Delaware'i osariigiga.

Osariigi pealinn on Annapolis. Suurim linn on Baltimore, mis tuntud suure sadama ja pesapallimeeskonna poolest.

Marylandi pindala on  32 133 km², elanikke on 2020. aasta seisuga 6,2 miljonit, millega ta on osariikide seas 18. kohal. Rahvastiku tiheduselt (632 in/km²) on ta USA-s 5. kohal.

Marylandi kõrgeim paik Hoye Crest asub 1024 m kõrgusel merepinnast Backbone'i mäe nõlval. Backbone'i mägi ise küündib 1116 m kõrgusele, aga selle tipp jääb väljapoole Marylandi.

Marylandi suurim jõgi on 715 km pikkune Susquehanna jõgi, aga see voolab Marylandi piires kõigest viimased mõnikümmend kilomeetrit enne Chesapeake'i lahte suubumist.

Marylandi koloonia asutas Chesapeake'i lahe mõlemale kaldale Inglismaa kuningas Charles I 20. juunil 1632 vastava hartaga pärast Baltimore'i hertsogi George Calverti lobitööd. Maryland nimetati Charles I naise Prantsusmaa printsessi Henrietta Maria järgi. Koloonia juhiks pidanuks saama George Calvert, kuid ta suri viis nädalat varem ja see koht läks tema pojale Cecil Calvertile. Nende perekonna auks asutati Baltimore'i linn. Esimesed kolonistid saabusid märtsis 1634 ja Marylandi esimeseks kuberneriks sai Cecil Calverti noorem vend Leonard Calvert. Koloonia pidi saama varjupaigaks Inglismaal tagakiusatud katoliiklastele. Koloonia esimeseks pealinnaks sai St. Mary's City, kus tänapäeval on alla 1000 alalise elaniku. 1695. aastal viidi pealinn sealt ära halva ühenduse tõttu ülejäänud Marylandiga. 1788. aastal sai Maryland osariigiks.

Marylandi osariigi majandus toetub Baltimore'i kaubandusele ja USA pealinna Washingtoni infrastruktuurile, sest ligi kolmandik, põhiliselt vaesem Columbia ringkonna töötajaskond, elab just Marylandis.

USA postiteenistuse lühend Marylandi jaoks on MD.

## Viited
Nukuriik

**Nukuriik** ehk **marionettriik** on riik, mis on vormiliselt küll iseseisev, kuid mida tegelikult kontrollib mõni teine riik.

## Sõda terrorismiga
Afganistani ja Iraagi sõja tõttu on väidetud, et mõlemad riigid on muutunud USA nukuriikideks, kuna nende valitsused on võimule aidanud Ameerika Ühendriigid ja need alluvad USA korraldustele. 2008. aasta jaanuaris tehtud intervjuus küsiti Afganistani presidendilt Ḩāmid Karzaylt, kas ta on USA nukuvalitsuse juht, ja ta vastas, et "kui minu tänulikkust Ameerikale tõlgendatakse kui marionetlust, siis kutsutagu mind pealegi marionetiks."

## Vaata ka
* banaanivabariik
* vasallriik
* protektoraat
* Johannes Varese valitsus
* suveräänsus

## Viited
Jäätee (jook)

**Jäätee** on tee baasil valmistatud karastusjook. 

## Ajalugu

Üldiselt arvatakse, et jäätee võidukäik sai alguse 1904. aastal Saint Louises peetud maailmanäituselt, kus inglasest teeistanduseomanik Richard Blechynden otsustas serveerida teed jahutatult. Teekasvataja oli tulnud maailmanäitusele, et suunata rohelise teega harjunud ameeriklasi kasutama India teed. Selleks oli tal maitsmiseks valmis keedetud hulganisti musta teed, kuid kuumalaine tõttu ei soovinud keegi tema jooki proovida. Blechynden tuli mõttele valada tõmmanud tee jääkuubikute peale ning pakkuda seda karastusjoogina. Sellest sai maailmanäituse lemmikjook ning jäätee muutus vähehaaval populaarseks kogu USA-s ja edaspidi ka Euroopas.

## Valmistamine

Jääteed võib valmistada peaaegu igast teest, sealhulgas rohelisest teest, lisades tõmmanud ja mahajahutatud teele jääd. Mõned teesordid sobivad aga teistest paremini. Jäätee valmistamisel on suurimaks probleemiks tee hägustumine, mis tekib, kui tee keemilist tasakaalu häiritakse. Mõni teesort, näiteks assami tee, on sellele eriti tundlik; sellised teed sisaldavad rohkelt tanniine, mis kokkupuutes vees sisalduva kaltsiumi ja magneesiumiga moodustavad vees mittelahustuvaid soolasid. Tee jahtudes muudavad need mineraalained joogi tuhmiks. Hägust teed saab "parandada", lisades joogile sidruni- või apelsinimahla. Tsitrusviljade mahl on happeline ja aitab jäätee pH-taset tasakaalustada.

## Välislingid

* Jäätee ajaloost (inglise keeles)
Ernst Kirs

**Ernst Kirs** (14. veebruar 1910 Helme vald – 14. detsember 1994 Tartu) oli Eesti poliitik ja ühiskonnategelane.

Ta lõpetas aastal 1928. aastal Tõrva gümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1928–1929 ja 1937–1942 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (ei lõpetanud ülikooli). Ta oli Korp! Sakala buršvilistlane.

Ernst Kirs oli kindral Johan Laidoneri 1934. aasta riigivanemaks valimise kampaania üks juhte. Eesti Kodanike Liidu aseesimees, Eesti Maaliidu auesimees.

9. jaanuaril 1935 kutsus ta Johan Laidonerile saadetud kirjaga kukutama riigivanem Konstantin Pätsi ja lubas, et Laidoner saab viimase asemel Eesti presidendiks. Asja pidi korraldama "talupoeglik võitlusorganisatsioon" Eesti Küttide Leegion. Selle eest karistati teda kümnepäevase arestiga.

1941. aastal pidi Ernst Kirsist prantsuse keele oskuse tõttu saama vapside valitsuse välisminister. Kõik see toimus välgukiirusel enne Saksa armee kohalejõudmist, kui ta istus rahulikult hallis majas, kust käis koostöö Johannes Sikkariga.

## Teosed
*Kord olin ma röövlite päälik... : ühe Mulgimaa hallparuni elukeerud [eessõna: Jüri Ant]. Tallinn, Olion, 1996.
*Aksel Mark. Ernst Kirs kirjutab endast – milles tõtt on omajagu. Teataja, 24. jaanuar 1998, nr. 1, lk. 4.

## Vaata ka
*Edgar Aavik
*Hillar Lehari
*Heinold Okas

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Espresso

**Espresso** (itaalia keeles 'väljapressitud') on itaaliapärane kohv, mis valmistatakse espressokohvimasinas, surudes rõhu all olevat vett kiiresti läbi tihedalt keetmiskambrisse pakitud peene kohvipulbri, mis on jahvatatud espressoubadest (tumedaks röstitud Arabica ubadest).

Sõna "espresso" kasutatakse ka valmistamismeetodi kohta. See menetlus leiutati Itaalias 20. sajandi algul. 

Peeneks jahvatatud espressokohv pakitakse tihedalt filtrihoidikusse ehk käppa. 95 kraadini kuumutatud vesi surutakse keetmiskambrisse 9–10 atmosfääri suuruse rõhu all. Tavaliselt kulub ühe tassi (25–35 ml) espresso valmistamiseks umbes 20 sekundit ja topeltespresso (80 ml) jaoks 25 sekundit. Espresso kvaliteeti hinnatakse eelkõige kohvi pinnale tekkiva tiheda ja väikeste mullidega 3–4 mm paksu punakaspruuni pehme vahukihi (kreemi – *crema*) järgi.

Espressot serveeritakse tavaliselt klaasi veega.

## Levinud espressojoogid

* *[[Caffè latte]]* – espressole lisatakse aurutatud piim.
* *[[Cappuccino]]* – espresso on kaetud rohke aurutatud ja vahustatud piimaga.
* *[[Americano]]* – espresso on segatud kuuma veega.
* *[[Corretto]]* (nn 'korrigeeritud') – espressole on lisatud kanget alkoholi (näiteks *[[grappa]]*t *Corretto di grappa*).
* *[[Ristretto]]* – tavalisest vähema veega valmistatud ja seega kangem espresso.
* *[[Doppio]]* ehk topeltespresso.
* *[[Caffè macchiato]]* – espresso vähese aurutatud piimaga.
* *[[Café au lait]]* – prantsuse piimakohv, mida juuakse suurest *café au lait* kausist.
* *[[Mochaccino]]* – koosneb neljast kihist: vedelast kakaost, espressost, kuumutatud piimast ja piimavahust.

## Maitsestatud espressojoogid
* *[[Almond mocha]]* – *caffè latte*, maitsestatud võrdsetes osades šokolaadi ja mandlisiirupiga.
* *[[Vanilla mocha]]* – *caffè latte*, maitsestatud võrdsetes osades šokolaadi ja vaniljesiirupiga.
* *[[Mocha]]* – *caffè latte*, maitsestatud šokolaadisiirupiga.

## Vaata ka
*barista
**[[latte art]]*
*Itaalia köök

## Viited

## Välislingid
Jorma Korpela

**Jorma Rafael Korpela** (22. september 1910 Toivakka vald – 16. märts 1964 Kuopio) oli soome kirjanik. 

Ta on nelja psühholoogilise romaani autor. Stiililt kalduvad Korpela romaanid modernismi ja realismi.  

Esikromaani "Martinmaa, mieshenkilö" eest anti talle 1949. aastal Soome riigi kirjanduspreemia. 

Ta töötas kodulinnas Kuopios emakeele ja kirjanduse õpetajana. 

Õppis korp! Sakala stipendiaadina Tartu ülikoolis. Korp! Sakala vilistlane.

## Teosed
**Martinmaa, mieshenkilö*. (1948)
**Tohtori Finckelman. Ihmiskurjan kertomus*. (1952)
**Tunnustus*. (1960)
**Kenttävartio*. (1964)

Eesti keeles ilmunud:
*"Pihtimus" (1962)

## Välislingid
*Jorma Korpela elulugu ja looming
Sete

**Sete** (ka *sediment*) on enamasti tahke fragment murenenud kivimist, mis on tuule, vooluvee vms poolt kantud ja setitatud kihiliste setetena.

Setted ei pea alati olema kivimite murenemise tulemus. Setteiks on ka näiteks mereloomade jäänused või soolalademed, mis on tekkinud ülaküllastunud lahustest kristalliseerumise teel. Setteiks loetakse ka vulkaanist väljapaiskunud püroklastilist materjali.

Mõnikord eristatakse setteid ainsuses ja mitmuses. Sete on sellisel juhul tahke materjal, mida transporditakse vee, tuule vms poolt. Setted mitmuses on aga juba setitatud, reeglina kihiline kivistumata materjal.

Setete mattudes algab protsess, mida nimetatakse diageneesiks. See viib setete kivistumisele ehk settekivimite moodustumisele.

## Vaata ka
*Setend
*Purdsete
*Sade

## Viited
Fjord

**Fjord** ehk **lõhang** on pikk ja kitsas liustikutekkeline merelaht või väin.  Tüüpiline fjord on kitsas sügav ja kõrgete järskude kallastega ning ulatub sügavale sisemaale.

## Geoloogiline mõiste

Fjord on kunagine liustiku liikumistee ehk troog. Jääaja taandudes ja sellega seotud liustike sulamise tõttu tõusis oluliselt merepinna tase, mistõttu endiste liustike liikumisteed ujutati osaliselt üle, mis tekitaski fjordi. Fjord on enamasti troogile tüüpilise U-kujulise ristlõikega järsuveeruline org, mille põhi on kaetud mereveega. Fjord on enamasti mitmesaja meetri sügavune.  Suudme lähedal on fjord tavaliselt madalam, sest sinna on kogunenud rohkem liustiku poolt kantud materjali ehk moreeni.

Niisuguste järsuveeruliste orgude teke on võimalik siis, kui aluspõhi, mida liustik kulutab, koosneb kristalseist kivimeist. Sellisele olukorrale vastavaid tingimusi ja seega ka fjorde võib leida näiteks Norras, Alaskal, Islandil, Gröönimaal, Uus-Meremaal, Kanadas ja mujal.

## ''Fjord'' Skandinaavia kohanimedes

Sõna "fjord", nii kohanime osana kui üldmõistena, tähistab Skandinaavias enamasti geoloogilises mõttes fjorde.  Mõnikord aga nimetatakse neis maades fjordideks ka muid pikki kitsaid veekogusid.  Siia kuuluvad näiteks mõned merelahed Taanis nagu Limfjorden, Mariageri fjord ja Roskilde fjord, mis ei ole otseselt liustikutekkelised, ning mõningaid järvi Norras nagu Tyrifjord ja Randsfjord.  Mõnikord nimetatakse fjordiks ka järvede lahti (Furnesfjord Mjøsa järves Norras).

## Suurimad fjordid

Maailma pikimad fjordid:
# Scoresby Sund Gröönimaal – 350&nbsp;km
# Sogne fjord Norras – 203&nbsp;km
# Hardangeri fjord Norras – 179&nbsp;km

Sügavamad fjordid: 
# Skelton Inlet Antarktikas – 1933 m
# Sogne fjord Norras – 1308 m 
# Messier Channel Tšiilis, Lõuna-Ameerikas – 1288 m

## Vaata ka
*Fjordrannik
*Norra fjordide loend

## Välislingid
Antti Sovijärvi

**Arvi Antti Ilmari Sovijärvi** (22. aprill 1912 Helsingi – 9. aprill 1995 Helsingi) oli soome keeleteadlane, fennougrist. Helsingi ülikooli foneetikaprofessor, Soome Teaduste Akadeemia liige. Eesti-Soome sõprussuhete arendaja. Viibis Tartu ülikoolis korp! Sakala stipendiaadina. Korp! Sakala vilistlane ning korp! Sakala Soome koondise organisaator.

## Valik teoseid
**Über die phonetischen Hauptzüge der finnischen und der ungarischen Hochsprache.* Ural-Altaische Bibliothek 2, 1–26. Wiesbaden, 1956.
**Suomen kielen äännekuvasto.* Jyväskylä, Gummerus, 1963.

## Pühendusteos
**Voces amicorum Sovijärvi: In honorem Antti Sovijärvi, septuagesimum annum agentis, die XXII mensis aprilis anno MCMLXXXII.* Mémoires de la Société finno-ougrienne.
Elmar Tampõld

**Elmar Tampõld** (3. august 1920 – 7. märts 2013) oli eesti arhitekt, kes elas Kanadas.

Elmar Tampõld õppis Tallinna Tehnikaülikoolis ja Toronto Ülikoolis (1949–1953) arhitektuuri. Arhitektuuribüroo Tampõld-Wells Architects asutaja ja osanik. Teostanud üle 1000 projekti. 

Elmar Tampõld on eesti õpingute keskuse looja Toronto Ülikoolis, eesti teadus- ja kultuurielu toetaja ja arendaja Kanadas. Eesti akadeemilisi organisatsioone majutava Tartu College'i projekti initsiaator.

Aastast 2000 kannab Toronto Ülikooli Eesti õppetool Elmar Tampõllu nime. 

Ta oli Korp! Sakala auvilistlane. 

## Tunnustus
*Centennial Award Canada Housing Design Councili poolt 1967
*Canadian Architect Yearbook Award of Excellence 1968
*North York Award of Excellence 1990
*Valgetähe IV klassi teenetemärk 1998
*Tartu Ülikooli auliige 2004

## Välislingid
* Elulugu
* Auliige Elmar Tampõld. Universitas Tartuensis, 2. detsember 2004

## Viited
Hüdrogeoloogia

**Hüdrogeoloogia** on põhjavee uurimisega tegelev teadusharu.

Hüdrogeoloogia uurimisobjektiks on maapinnaaluse vee liikumine, põhjavees sisalduvad keemilised ühendid ja nende liikumine, põhjavee vastastikmõju ümbritsevate kivimitega jne.

Hüdrogeoloogia on rakenduslikult tähtis teadus, sest suur osa inimkonna poolt tarbitavast mageveest on põhjavesi.

## Vaata ka
*Geohüdroloogia
*Hüdroloogia mõisteid
*Maateaduste mõisteid

## Kirjandust
*Karl Orviku. 1946. "Tartu linna hüdrogeoloogia"
Aaro Honka

**Eino Johannes Arohonka** (kirjanikunimi **Aaro Honka**; 7. august 1913 Helsingi – 22. mai 2001) oli soome noorsookirjanik ja haridustegelane. 

Tampere klassikalise lütseumi rektor. Soome riigi haridusnõunik. 

Teenis leitnandina Soome armees Jätkusõja ajal koos Eesti vabatahtlikega jalaväerügemendi JR 200 koolitusülema adjutandina. 

Õppis korp! Sakala stipendiaadina Tartu Ülikoolis. Korp! Sakala vilistlane.

## Eluloolisi fakte
Võitis 1932. aastal OY Suomen Autoteollisuus Ab korraldatud veoautode nimekonkursi nimega "Sisu". Seega on praeguse Soome Sisu Auto nime autor.
      
## Tunnustus
*1998 – Kotkaristi IV järgu teenetemärk

## Teosed
* "Iloinen internaatti"
* "Riuska ratsupartio"
* "Annosrautaa" 
* "Pikatoimisto Pamaus"
* "Juanikkaat virtaheposet" 
* "Viakkaat vaeltajat" 
* "Osku ja kumpp" 
* "Suurleirin seikkailijat"

Avaldanud kirjanduskriitikat.

Eesti keeles ilmunud:
*"Suurlaagri seiklejad". (Skaudijutt; 1994; tõlkija Marika Jürgenson)
Moondekivim

**Moondekivim** on kõrge rõhu ja temperatuuri tingimustes ümberkristalliseerunud ehk moondunud kivim.

Kõrge rõhk ja temperatuur tähendavad numbriliselt väljendatuna 300 MPa (megapaskal) ja 200°C.

Moondekivimid on üks kolmest suurest kivimite rühmast. Ülejäänud kaks on tard- ja settekivimid.

Lähtekivimeiks võivad olla nii sette-, tard- kui ka moondekivimid ise.

Levinud moondekivimid on näiteks kvartsiit, gneiss, amfiboliit, kilt ja marmor.

Moondekivimeile on üldjuhul omane suunatud ehk direktiivne tekstuur, mis väljendub selles, et kivimid näevad välja vöödilised, kihilised, kildalised või muul moel orienteeritud. Orienteerituse põhjus on peallasuvate kivimite rõhk, mille tõttu on piklike kristallidega mineraalid võtnud energeetiliselt kasulikuma lamava oleku.

Termini "moondekivim" (*metamorphic rock*) on võtnud kasutusele briti geoloog Charles Lyell aastal 1833. Esialgu anti see nimetus üksnes gneissidele ja kristalsetele kiltadele, kuid aja jooksul on termini tähendus avardunud.

## Vaata ka
*Moone

## Välislingid
*Eesti keelde tõlgitud animeeritud õppevahend moonde ja moondekivimite kohta Tromsø ülikooli veebilehel webGeology.
Erkki Jallai

**Erkki Jallai** (sündinud 18. detsembril 1981 Võrus) on Eesti endine murdmaasuusataja.

Ta lõpetas aastal 2000 Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi.

2009. aastast oli Erkki Jallai treener Jaanus Teppan.

Jallai esindas spordiklubi Sparta.

## Saavutused
2003 Val di Fiemmes:
*33. koht vabastiili sprindis

2005 Oberstdorfis:
*12. koht vabastiili teatesprindis
*80. koht klassikasprindis (kukkus eelsõidus)
*12. koht paarissprindis (Priit Naruskiga)

Parim tulemus rahvusvahelisel võistlusel individuaalarvestuses on 2004. aasta oktoobris Düsseldorfis peetud vabatehnikasprindi MK-etapi 5. koht.

## Isiklikku

Õde Kerttu Jallai on korvpallur.

## Viited

## Välislingid
* 
* Endine suusaäss jäi lõpuks varguses süüdi, Delfi, 18. oktoober 2016
* Endine Eesti tippsuusataja mõisteti varguste ja naise peksmise eest reaalselt vangi, Delfi, 4. mai 2018
* Korduvalt süüdi mõistetud Eesti endine suusasprinter jäi taas varastamisega vahele, Delfi, 8. jaanuar 2019
Anti Saarepuu

**Anti Saarepuu** (sündinud 26. märtsil 1983 Võrus) on endine Eesti murdmaasuusataja.

Anti Saarepuu treenerid olid tema ema Hille Saarepuu, Mati Alaver ja Jaanus Teppan. Ta kuulus Võru Suusaklubisse. Anti Saarepuu on 179 sentimeetrit pikk ja kaalub 76 kilogrammi.

Ta on võitnud Eesti meistrivõistlustel aastatel 2000–2014 individuaalselt 3 kuld-, 2 hõbe- ja 4 pronksmedalit ning teatesõitudes 4 kuld-, 6 hõbe- ja 3 pronksmedalit. 
Aastatel 2005–2014 kuulus Saarepuu Eesti koondisse. 

Aprillis 2014 teatas ta, et lõpetab tervislikel põhjustel sportlaskarjääri.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
2006  Torinos
* 8. koht sprindis (vabastiil)
* 14. koht sprinditeates (klassikaline tehnika)

2010  Vancouveris
* 42. koht klassikasprindis

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
2005 Oberstdorfis

* 9. koht 4 x 10 teatesõidus
* 10. koht klassikasprindis

2009  Liberecis 
* 7. koht vabatehnikasprindis

2011  Oslos 
* 34. koht vabatehnikasprindis

### Juunioride maailmameistrivõistlustel
2003. Sollefteas

*9. koht vabastiili sprindis
*38. koht 10 km klassikas

### Maailma karikasarja kohad ja punktid kokkuvõttes

Parimad kohad maailma karikasarjas: sprindis 2005 7. koht (v), 2009 8. koht (v), 2005 kaks korda 10. koht (k) ja sprinditeates 2004 4. koht (k).
 
## Treeneritöö
Saarepuu on tegutsenud MTÜ Team Haanja treenerina. Tema tuntumad õpilased on Marko Kilp, Karel Tammjärv ja Raido Ränkel.  Ta osales Eesti koondise treenerina 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis.

Saarepuu oli suusakoondise peatreener 2019. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel Seefeldis, kui puhkes veredopinguskandaal. Skandaali olid segatud dopingutarvitajatena ka Eesti koondise liikmed Andreas Veerpalu, Karel Tammjärv ja Algo Kärp. Saarepuu ei olnud sportlaste poolt keelatud ainete kasutamisest teadlik ning talle süüdistusi ei esitatud. 

Hiljem on Saarepuu treeninud lapsi ja noori Antslas ning pannud aluse vanemaealiste liikumisharrastusele Rõuges.

## Poliitiline tegevus
Anti Saarepuu kandideeris 2009. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel ja 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Võru vallas Eesti Reformierakonna nimekirjas. 2009. aastal kogus ta 71 häält ja osutus valituks, 2013. aastal sai ta 37 häält ja valituks ei osutunud.

Ta kandideeris 2023.aasta Riigikogu valimistel Keskerakonna nimekirjas valimisringkonnas nr 11 (Võru-, Valga- ja Põlvamaa), kogus 105 häält ning ei osutunud valituks.

## Isiklikku
Saarepuul on kolm last: esimesest abielust kaks poega (Karl Anders ja Toni Andree) ning teisest abielust tütar. Praegu tegutseb Saarepuu Haanja puhke- ja spordikeskuse juhatajana.

## Viited

## Välislingid
* 
*Kristjan Kalkun. Anti Saarepuu pingutab suure võidu nimel. epl.delfi.ee, 2. mai 2006.
*Maarius Suviste. Dopingujuhtumist räsitud Anti Saarepuu: eluga tuleb edasi minna. Lõuna-Eesti Postimees, 13. september 2019.
*Laskesuusatamist jälgiv noor Saarepuu panustab siiski murdmaale. sport.err.ee, 14. jaanuar 2024.
*Saarepuu Seefeldi skandaalist: tänaseks olen endas rahu leidnud. sport.err.ee, 7. märts 2024.
Juudapuu

**Juudapuu** (*Cercis*) on heitlehiste lehtpuude ja -põõsaste perekond liblikõieliste sugukonnast. 

Juudapuu 7 liiki kasvavad Lõuna-Euroopast Ida-Aasiani ja Põhja-Ameerikas. Lehed on südajad või neerjad, roosad õied paiknevad kimpudes või kobarates, asuvad okstel ja isegi tüvel. Vili on kaun.

## Liigid
* *Cercis griffithii* – Griffithi juudapuu 
* *Cercis siliquastrum* – harilik juudapuu
* *Cercis chinensis* – Hiina juudapuu 
* *Cercis canadensis* – Kanada juudapuu 
* *Cercis occidentalis* – Lääne-juudapuu
Harilik jaanikaunapuu

**Harilik jaanikaunapuu** ehk **harilik jaanileivapuu** (*Ceratonia siliqua*) on puuliik kaunviljaliste sugukonnast.
 
## Botaanilised tunnused

Jaanikaunapuu kasvab tavaliselt kuni 10, vahel kuni 15 meetri kõrguseks puuks. Väikesed punased kroonlehtedeta õied asuvad kobaratena jämedate okste küljes. Kahekojaline taim. Emasõitest arenevad 10–20 cm pikkused ja 2–3 cm paksused pruunikasvioletsed lapikud kaunad, milles on enamasti 12 tumedat seemet.

## Kasutamine
Süüakse mitte niivõrd seemneid, kui just kaunu, eriti nende lihakaid pruunikaid või valgeid vaheseinu. Jaanileib ehk jaanikaun ehk jaanikõder on laialt tuntud lastemaiustus, mis tuleb Euroopas müügile peamiselt jõuluajal. Maitsvamate sortide jaanikõdrad sisaldavad kuivaines kuni 50% suhkruid. Tarvitatakse toiduks nii värskelt kui ka keedetult ja röstitult. Jaanikauntest tehakse ka meetaolist siirupit, mida kasutatakse kondiitritööstuses ja kosmeetikas ning millest ka alkoholi tehakse. Enamik kaunu läheb siiski loomasöödaks. Seemneid röstitakse kohvi asendajaks. 

Jaanileivapuu kõvad seemned on kindla suurusega, kaaluvad 0,18 grammi. Seemnete seda omadust kasutati varem vääriskivide ja kulla kaalumisel: seemned asendasid kaaluvihte. Minevikus nimetasid araablased jaanileivapuu seemneid puu kreekakeelse nimetuse *ceratio* järgi kiraatideks, millest hiljem kujunes mõiste karaat.

Jaanikaunade peamine tootja on Hispaania. Aastas annab ta pool miljonit tonni kaunu, mis moodustab umbes 60% nende kogusaagist maailmas.


Ceratonia siliqua.jpg|Jaanikaunapuu kaunad
Ceratonia siliqua MHNT.BOT.2011.3.89.jpg|Hariliku jaanikaunapuu kaunad ja seemned


## Viited



## Välislingid

*
Priit Narusk

**Priit Narusk** (sündinud 8. detsembril 1977 Võrus) on Eesti endine murdmaasuusataja ja laskesuusataja.

Priit Naruski treenerid on olnud Mati Alaver ja Laur Lukin.

## Saavutused
### Maailmameistrivõistlused
2003 Val di Fiemmes

*25. koht vabastiili sprindis 
*41. koht 15 km klassikas 
*44. koht 10 km vabatehnikas
*44. koht 30 km klassikas
*44. koht 50 km vabatehnikas

2005 Oberstdorfis

*9. koht 4x10 km teatesõidus
*12. koht vabatehnika teatesprindis
*16. koht klassika sprindis
*62. koht 15 km klassikas + 15 km vabatehnikas

2007 Sapporos

*30. koht klassikasprindis

### [[2002. aasta taliolümpiamängud]] [[Salt Lake City|Salt Lake Citys]]
*40. koht sprindis
*56. koht 10 km vabatehnikas + 10 km klassikas
*57. koht 15 km klassikas

### [[2006. aasta taliolümpiamängud]] [[Torino]]s
*41. koht vabatehnikasprindis
*46. koht 15 km klassikas

## Isiklikku
Priit Narusk kuulub Kaitsejõudude Spordiklubisse.

## Välislingid
*
Kaspar Kokk

Kaspar Kokk(sündinud 3. augustil 1982 Tartus) on Eesti poliitik ja endine murdmaasuusataja. Ta on alates 15. septembrist 2022 Tartu linnavolikogu esimees.

Kaspar Koka treenerid olid Jaanus Teppan ja Mati Alaver.

## Saavutused
### Juunioride maailmameistrivõistlustel
2001 Karpaczis

*26. koht 10 km vabastiilis

2002 Schonachis

*22. koht 10 km vabastiilis
*44. koht vabastiili sprindis

### Maailmameistrivõistlustel

2005 Oberstdorfis

*64. koht 10 km vabastiilis

2007 Sapporos

*11. koht 50 km klassikastiilis ühisstardis
*29. koht 30 km suusavahetusega sõidus
*31. koht 15 km vabastiilis

### Olümpiamängudel
2006. aasta taliolümpiamängud Torinos
* 8. koht 4 x 10 km teatesõidus
*20. koht 15+15 km suusavahetusega sõidus
*36. koht 15 km klassikas

### Kohad ja punktid maailma karikasarja kokkuvõttes

## Poliitiline tegevus
Ta kandideeris Erakond Isamaa nimekirjas 2023. aasta Riigikogu valimistel, kus kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 263 häält ning ei osutunud valituks.

## Isiklikku
Kaspar Kokk on 176 cm pikk ja kaalub 70 kilogrammi. Kuulub Sparta spordiseltsi.

25. augustil 2007 abiellus Kokk Pärnus ärimehe Rein Kilgi tütre Annaliisiga. Nii abielu registreerimine kui ka pulmapidu sajale inimesele toimus Rein Kilgile kuuluvas Ammende villas.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Kaitstavad looduse üksikobjektid Hiiumaal

2002. aasta seisuga kaitstakse Hiiu maakonnas 43 looduse üksikobjekti.

### Maastiku üksikelemendid
#Kurisoo auk
#Kurisu neeluauk

### Põlispuud
#Heistesoo lepp
#Jaaksoni tamm
#Kandlemänd
#Leetselja kadakad
#Mihkli põhjatamm
#Mihkli sanglepp
#Mänspäe pihlakas
#Nasva kadakad
#Putkaste jugapuud
#Sülluste must mänd
#Tareste sanglepad
#Tärkma ohvritamm
#Vaemla hõbevaher
#Vaemla mägivaher
#Veski jugapuud
#Ülendi ohvripärn

### Rändrahnud
#Antu kivi
#Heilu rändrahn
#Helmerseni kivikülv
#Hiiessaare silmakivi
#Härjakivi
#Kukka kivi
#Kukka põllukivi
#Kuradikivi
#Kõpu suurkivi
#Kärdla rannakivi
#Murro rändrahn
#Mägipe rändrahn
#Nõrgakivi
#Palade rändrahn
#Paluküla rändrahn
#Paluküla kolm rahnu
#Põlise leppe kivid
#Põrgukivi
#Suurikpõllu suur kivi
#Tahkuna hiidrahn
#Teomeeste leivalaud
#Tubala rändrahn
#Ungrukivi
#Unikivi
#Vanapaganakivi

## Ajalugu

Esimesed 12 looduse üksikobjekti võeti Hiiumaal kaitse alla 1959: 11 suurimat rändrahnu ning Ülendi ohvripärn. Enamik kaitsealustest loodusobjektidest võeti kaitse alla 1961 ning 3 viimast 1973.

Kavas on kaitse alla võtta veel 16 põlispuud: Hellamaa künnapuu, Kaleste pooppuud, Kiduspäe jalakas, Kõpu mänd, Nasva leinalepad, Niidi saar, Viita kadakas jt.

## Kaitsevöönd

Kaitsealuseid maastiku üksikobjekte ümbritseb kaitsevöönd, mille suurus on üldjuhul igas suunas 50 meetrit, kuid seda võib ka vähendada, näiteks kui maantee lähemalt läbi läheb. Kaitsevööndis tohivad inimesed liikuda koidust ehani. Kinnisasja omanik tohib taotleda külastamismaksu kehtestamist ja kui objekt asub ehitise õues, siis tohib kehtestada külastamise korra. Samas peab ta hoolitsema kaitstava objekti ja selle ümbruse korrashoiu eest.
John Greenewald

**John Greenewald Jr.** (sündinud 17. aprillil 1981 Tarzanas Californias USA-s) on "suurima sõjaväe ja valitsuse veebimaterjalide uurimise keskuse" The Black Vault asutaja ja raamatu "Beyond UFO Secrecy" autor. 1998. aastast on ta tegelenud ufode, paranormaalsete nähtuste ja valitsuse ning sõjaväe konspiratiivsete tegude uurimisega. 

Allikmaterjalina kasutab John Greenwald USA valitsuse avalikke dokumente, mis on kõigile kättesaadavad tänu 1966. aastal vastu võetud teabe vaba kasutamise seadusele (Freedom of Information Act) (vrd teabenõue ja avalik teave Eestis). Kodulehele on ta koondanud 300 000 algselt salastatud, kuid nüüdseks avalikku dokumenti.

## Vaata ka
* David Icke
* Jüri Lina

## Välislingid
* The Black Vault
Freedom of Information Act

**Freedom Of Information Act** (FOIA) ehk **teabevabaduse seadus** on 1966. aastal USA-s vastu võetud seadus, mille alusel on USA kodanikel õigus valitsusasutustelt välja nõuda dokumente, mis ei ole salastatud. 

Ufoloogid on seadust kasutades USA valitsuselt hankinud palju dokumente, mis näitavad, et USA relvajõud koguvad aktiivselt teavet ufode kohta. Selleks on kasutatud tsiviillendurite abi ning Kanada vastavaid asutusi. 

Seaduse abil hangitud info näitas, et laulja Elvis Presley ning mõnedki teised avaliku elu tegelased ja kunstiinimesed on teinud aktiivset salakoostööd USA föderaalasutustega, näiteks Maksuameti ja FBI-ga, ning need asutused on neid isikuid jälginud, kahtlustades neid ebalojaalsuses riigi suhtes.
  
Aastal 1996 selgus ajalehe The Washington Post uurimuses, et FOIA-t on põhiliselt kasutatud info leidmiseks USA valitsuse seotuse kohta ufouuringute ja vandenõuteooriatega, vähemal määral avaliku elu ja meelelahutustegelaste eraelu uurimiseks.

## Vaata ka
*Avalik teave

## Välislingid

*Seaduse ingliskeelne tekst
*Põhidokument ufoandmete kogumiseks
Philip J. Corso

**Philip J. Corso** (1915 – 16. juuli 1998) oli USA sõjaväelane. 

Pärast sõjaväeteenistusest lahkumist sai ta tuntuks raamatuga, milles avalikustas oma väidetava tegevuse seoses Roswelli rundmatu objekti juhtumiga. 

## Elulugu
Pärast kooli lõpetamist õppis ta rändkinooperaatoriks. Töötanud mõne aja sellel alal, astus ta USA 1933. aasta majandusliku madalseisu ajal relvajõududesse. Ta töötas aastaid eri ametikohtadel armee suurtükivägedes ning täiendas end tehnoloogia ja informatsiooni kogumise vallas.

1943. aastal saadeti Corso Itaaliasse juba luureohvitserina. Korea sõja ajal töötas ta kindral Douglas MacArthuri alluvuses luureohvitserina. Aastal 1961 töötas ta Pentagonis ja alates 20. juunist asus juhtima välistehnoloogia osakonda, kus tema ülesandeks oli analüüsida luurekanalite kaudu saabunud tehnoloogiat. 

Karjääri jooksul autasustati teda 19 medaliga ning mitme teenetemärgi ja aukirjaga eeskujuliku teenistuse eest. Ta teenis välja koloneli auastme.

Pärast erruminekut 1963. aastal töötas ta senaatorite James Eastlandi ja Strom Thurmondi büroos riikliku julgeoleku nõunikuna. Hiljem töötas mitmes erafirmas konsultandina. 

1983. aastal ilmus tema raamat "Day After Roswell" ("Päev pärast Roswelli"), mis on esitatud autobiograafia vormis. Raamatus väitis ta, et kui ta 1961. aastal oli Penatgonis välistehnoloogia osakonna ülem, andis kindral Trudeau tema käsutusse 1947. aastal Roswellis alla kukkunud tulnukate kosmoselaeva tükid. Tema ülesandeks olevat olnud neid esemeid analüüsida ja leida väljund tööstusse, et arendada Ameerika üleolekut teistest riikidest. Tulnukatelt üle võetud tehnoloogia uurimine viis tema raamatu andmetel selleni, et on meil on tänapäeval kiudoptika, mikrokiip, ööbinoklid, kevlar, laser ja veel palju muid tehnikasaavutusi.

Kui raamatus väidetu on tõsi, siis on P. Corso esimene (ja esialgu ainuke) USA ohvitser, kes on möönnud, et Roswellis kukkus 1947. aastal alla tundmatu lendav objekt, mis ei pärinenud meie planeedilt. 

## Kirjandus
**The Day After Roswell: A Former Pentagon Official Reveals the U.S. Government's Shocking UFO Cover-up,* by Philip J. Corso, William J. Birnes. 1998. Pocket Books. ISBN 0-671-01756-X.

## Välislingid
*Katkend raamatust (sissejuhatus), inglise keeles
*Kriitiline käsitlus, inglise keeles
Helmerseni kivikülv

**Helmerseni kivikülv** on kaitsealune rändrahnude kogum, mis asub Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas, Kärdlast 3 kilomeetrit ida pool, Kärdla lennujaamast 1 kilomeeter edelas. Lennujaama teel on viit 0,2 km kivikülvi poole.

Kivikülvi kõige suurem rahn on 6,6 meetrit pikk, 5,8 meetrit lai ja 2,6 meetrit kõrge. 

Rahnu ümbermõõt on 22 meetrit ja ruumala 45 kuupmeetrit.

Kivikülv sai nime baltisaksa geoloogi Gregor von Helmerseni järgi, kes 1882 tõestas, et rändrahnud kajastavad Eesti geoloogilist minevikku, ja Kärdla juures asuvat kivikülvi pidas ta kõige huvitavamaks Baltimaades. Helmersen tõstatas ka rändrahnude kaitse probleemi.

Kunagi on kivikülv moodustanud üheainsa ülisuure rahnu, mis on ajapikku lagunenud. Hoolega vaadates on märgatav hiidrahnu ajalooline terviklikkus.

## Välislingid

*
Paluküla rändrahn

**Paluküla rändrahn** on migmatiidist hiidrahn Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas  Paluküla külas  Heltermaa–Kärdla maantee 22. kilomeetril maanteest läänes 3 kilomeetrit enne Kärdla piiri. Kivi on maanteelt nähtav.

Rahnu pikkus on 8,9 m, laius 5,1 m, kõrgus 3,3 m ja ümbermõõt 26,0 m.  Rahnu maht on 66 kuupmeetrit. Mahu poolest on ta Hiiumaa suuruselt 7. kivi.

Rändrahn asub Kärdla meteoriidikraatri idaserval. Rahn on piklik, kumera laega ja tugevasti sammaldunud. Rahnu lõunakülg on eenduv ning sellelt on lahti murdunud nõgusa pinnaga tükk. Rahnus esineb lõhesid.

Rahn on alates 1962. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka
* Eesti hiidrahnude loend
*Paluküla kolm rahnu

## Viited

## Välislingid
* 
*
Maximilian II (Saksa-Rooma keiser)

**Maximilian II** (31. juuli 1527 Viin – 12. oktoober 1576 Regensburg) oli Saksa-Rooma keiser ja Austria ertshertsog 1564–1576. Ta oli keiser Ferdinand I poeg. Oli tuntud heldekäelise metseenina. Tema usupoliitika oli samuti väga tolerantne. Sõdades Türgiga sai ta aga lüüa ning pidi sultanile tribuuti maksma. Troonil järgnes talle tema vanem poeg Rudolf.

Maximilian II oli seotud ka Liivimaa ja Poola ajalooga. Keisrina oli tal, nagu ka tema eelkäijatel, formaalne lääniisanda võim Liivimaa alade üle, kuid 1570. aastal oli võimalus, et tema võim muutub reaalseks, kui Rootsi oli kohustatud Põhjamaade Seitsmeaastase sõja tulemusena loovutama oma valdused rahalise kompensatsiooni eest keisrile. Kuid Maximilian polnud vajaliku raha kokkusaamisest kuigi huvitatud ning kui ta suri, loobus Rootsi alade loovutamise mõttest lõplikult. 

Poolas püüdis Maximilian aastatel 1572–1576 saavutada aga oma kuningaksvalimist, milles toetasid teda nii liivimaalased, leedukad kui ka Ivan Julm, kes lootis selle eest Poola-Leedu idaalasid endale saada. Maximiliani šansid olid tegelikult üpris reaalsed, sest tema isa Ferdinand I oli 1526. aastal vastavalt lepingutele Jagelloonidega pärinud Böömimaa ja Ungari ning viimase Jagellooni Sigismund II Augusti surma järel võis tunduda sobilik, et ka Poola läheks Habsburgide võimu alla. Kuid ootamatult tugev vastaskandidaat Stefan Bathory osutus Maximilianist otsusekindlamaks ning sõjaliselt võimekamaks ning nõnda ei suutnud keiser oma plaane ka Poolas läbi suruda.
Matthias (Saksa-Rooma keiser)

**Matthias** (24. veebruar 1557 – 20. märts 1619) oli Saksa-Rooma keiser ja Austria ertshertsog aastast 1612, Ungari kuningas aastast 1608 (Mátyás II nime all) ja Böömimaa kuningas (Matyáš) aastast 1611 kuni surmani. Ta oli keiser Maximilian II poeg ja Rudolf II noorem vend.

Ta abiellus 1593 oma onu Austria ertshertsogi Ferdinand II tütre Tiroli Annaga aastal 1593 ja suri lastetuna. Ka tema noorem vend Maximilian oli aasta varem surnud, mistõttu keisritiitel pärandus Habsburgide Ferdinandi liini noorema haru kätte. 1595 sai Matthias oma onu pärijana Austria ertshertsogiks. 1606 sai ta Habsburgide dünastia peaks ja seega troonipärijaks.

1606 sooritas ta sõjakäigu Ungari protestantlike mässuliste vastu. See lõppes samal aastal Viini rahulepinguga, mille järgi Ungari sai usuvabaduse.

Matthias sundis oma melanhoolia ja hullumeelsushoogude all kannatava vanema venna Rudolfi 1608 Ungari kuninga ja 1611 Saksa-Rooma keisri tiitlist loobuma ning sai ise keisriks. Rudolfile jättis ta Böömimaa kuninga tiitli. Järgmisel aastal suri Rudolf seaduslike järglasteta ja Matthias sai ka Böömimaa kuningaks.

Matthias oli suhteliselt mõõdukas ja tolerantne valitseja, püüdes lepitada katoliiklasi ja protestante, lubades usuvabadust kogu impeeriumis. Sellele vaatamata algas konflikt, millest kasvas välja Kolmekümneaastane sõda, just tema ajal. 1618. aastal algasid rahutused Tšehhi kuningriigis, mida loetaksegi tolle sõja alguseks (1618. aasta Teine Praha defenestratsioon). Sõda saanuks ära hoida, kui keiser ja tšehhid oleksid kompromissile jõudnud, ent vana keiser suri juba järgmisel aastal ning tema järeltulija Ferdinand II oli tõsiusklik katoliiklane, kes tahtis Tšehhi protestandid ja iseseisvuslased täielikult põrmustada.

## Vaata ka
*Habsburgid
## Välislingid
Ferdinand II

**Ferdinand II** (9. juuli 1578 – 15. veebruar 1637) oli Saksa-Rooma keiser 1619–1637. Tema isa oli ertshertsog Karl, kes oli Ferdinand I noorim poeg.

Tema ajal sai tegelikult alguse Kolmekümneaastane sõda, kus üliambitsioonikas keiser püüdis oma võimule allutada kogu Saksa-Rooma riiki. Esialgu olid keiserlikud väed (tänu katoliiklaste ja eriti Baieri abile) edukad, Tšehhi väed purustati Valgemäe lahingus ning Böömimaa liideti otse Habsburgide pärusvaldustega, kuid hiljem hakkasid asjad kiiva kiskuma. Maale tungisid Rootsi, Taani ja teiste protestantlike riikide väed. Viimaks ründas isegi katoliiklik Prantsusmaa. Kui keiser suri, oli kogu Saksamaa täielikult laastatud, enamik inimesi näljas ning sõjas ei paistnud olevat mingit lahendust, toimusid vastastikused röövretked, mis vaesestasid maad üha enam.
Ferdinand III

**Ferdinand III** (13. juuli 1608 – 2. aprill 1657) oli Saksa-Rooma keiser ja Austria Habsburgide valduste valitseja aastatel 1637–1657. 

Ta oli eelmise keisri, Ferdinand II poeg ning oma isast tunduvalt võimekam. Tema valitsusajal sõlmiti Kolmekümneaastase sõja lõpetanud Vestfaali rahu ning riigis algas aeglane taastumisprotsess. 

Keisrina kaotas Ferdinand III tegeliku võimu oma vasallide üle – reaalselt säilis tal valitsemisõigus vaid Habsburgide valdustes. Üle 300 Saksamaa väikeriigi said Vestfaali rahuga sisemise suveräänsuse.
Leopold I

**Leopold I** (9. juuni 1640 – 5. mai 1705) oli Habsburgide Austria valduste valitseja alates 1657 ja Saksa-Rooma keiser 1658–1705. Ta oli Saksa-Rooma keisri Ferdinand III poeg. 

Leopold I ajal toimus Osmanite riigi viimane ohtlik rünnak Austria vastu, Mehmet IV juhtimisel, kui 1683. aastal piirati viimast korda Viini. 1683. aastal purustas keiserlik sõjavägi Poola kuninga Jan Sobieski abiga Viini all Osmanite sõjaväe. Pärast seda algas aga Osmanite riigi kiire taandumine ning 1699. aastaks oli Leopold juba enamiku Ungari isand. 

Elu lõpuaastail nägi ta ka Hispaania pärilussõda, kus Habsburgide troonipretendendiks oli tema noorem poeg Karl.

Troonil järgnes talle tema vanem poeg Joseph.

Tema järgi sai nime Saksamaa suurim teadusakadeemia Leopoldina.

## Välislingid