open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Axel Ryning

**Axel Nilsson Ryning** (1552–1620) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane.

Axel Ryning sündis Gimmersta (sv) ja Lagnö mõisniku Nils Eriksson Ryningi (surnud 1578) ja Lagnö mõisa pärijanna Ingeborg Eriksdotter Trolle (surnud 1590) pojana. Tema ema oli Rootsi riigihoidja olnud Erik Arvidsson Trolle (sv) tütar, ema õde Beata Eriksdotter Trolle oli abielus riiginõuniku ja admirali Gabriel Kristiernsson Oxenstiernaga ning ema poolvend Gustaf Eriksson Trolle (sv) oli aastatel 1515–1521 Uppsala peapiiskop. 

Axel Ryningist sai pärast Johan III surma 1592. aastal Hertsog Karli nõunik ja 1594. aastal Stockholmi asehaldur. 4. oktoobrist 1599 oli ta Viiburi linnuse asehaldur ja aastast 1602 riiginõunik ja riigiadmiral. 18. septembril 1605määrati Karl IX poolt Tallinna linnuse ja lääni asehalduriks. 7. maist 1611 Nyköpingi lossi asehaldur ja aastast 1612 kuni surmani riigimarssal.

Ta suri Penningby lossis (sv) Upplandi maakonnas.

## Perekond
Axel Ryning abiellus 13. mail 1613 aastal Stockholmi lossis Penningby lossi pärijanna vabapreili Margareta Bielkega (surnud 1629), kes oli riiginõunik Claes Nilsson Bielke (sv) (1544–1623) ja tema esimese naise Elin Larsdotter Flemingi (surnud 1586) tütar. Elin Fleming oli Eestimaa esimese Rootsi asehalduri Lars Ivarsson Flemingi tütar.

Abielust lapsi ei sündinud ja pärast mehe surma abiellus Margareta 1622. aastal Gabriel Gustafsson Oxenstiernaga (sv), kes oli Gustaf Gabrielsson Oxenstierna poeg.  

Axel Ryningi vennad olid samuti kõrgetel ametikohtadel:
*Olof Ryning (surnud 1589), Johan III õuemarssal, Eestimaa asehaldur, Tyresö lossi isand, abiellus 1586 riiginõuniku Axel Eriksson Bielke (sv) ja Anna Eriksdotter Leijonhufvudi tütre Kariniga, kelle ema oli Rootsi kuninga Gustav I Vasa teise naise Margaret Leijonhufvudi õde.
*Peder Ryning (surnud 1613), Hertsog Karli vürstlik nõunik, abiellus 1591 riiginõuniku ja vabahärra Nils Göransson Gyllenstierna (sv) tütre Kerstiniga.
*Erik Ryning, Västmanlandi ja Dalarna asehaldur Västeråsis; Liivimaa kindralkuberneri ja riiginõuniku, vabahärra Erik Eriksson Ryningi isa.  

## Viited

## Välislingid
*Elulugu (1890), lk. 127 Nordisk familjebok (rootsi keeles)
*Elulugu (1916), v. 1352–1353 Nordisk familjebok (rootsi keeles)
*Elulugu (1906), lk. 401 Svenskt biografiskt handlexikon (rootsi keeles)
*[Toinen Puolan sota (1600–1629): I vaihe Sota Baltiassa (1600–1618)](http://www.pohjanprikaatinkilta.fi/PohPr/sodat/Puolan%20sota%20(1600%20-%201618).htm) pohjanprikaatinkilta.fi (soome keeles)
*Sugupuu genealogics.org
Sven Elvestad

**Sven Elvestad** (sünninimi **Kristoffer Elvestad Svendsen**; 6. september 1884 – 18. detsember 1934) oli norra ajakirjanik ja kirjanik. 

Kasutas pseudonüümi **Stein Riverton**. Tema kriminaalromaanides lahendab kuritegusid eradetektiiv (endine politseinik) Asbjørn Krag.

Astrid Lindgren mainib Kragi koos Sherlock Holmesi, Peter Wimsey ja Hercule Poirot'ga meisterdetektiiv Kalle Blomkvisti eeskujudena.

Sven Elvestad oli esimene välisreporter, kes intervjueeris Adolf Hitlerit.

## Teosed eesti keeles
* "Raudne vanker" (kriminaalromaan) – *Jernvognen*, 1909; eesti keeles: Tallinna Eesti Kirjastusühisus, 1914
** "Kummitusvanker", Virumaa Teataja, 1940
* "Pimedas" – *Morderen fra morket*, 1914; eesti keeles: Ajalehe joonealune: Tallinna Teataja, 1919 ja Eestimaa Kooliõpetajate Vastastiku Abiandmise Seltsi raamatukauplus, 1920
* "Panditud armastuskirjad"; eesti keeles: Ajalehe joonealune: Rahvaleht 1927, nr. 48-79
* "Kummaline kepimees" (kriminaalromaan); eesti keeles: Elu, 1928 sarjas "Elu" lugemisvara nr. 23
* "Kaheksas koolnute tuba : kriminalist Asbjørn Kragi juhtumusi" (kriminaalromaan) – *Den dødes værelse*, 1908; eesti keeles: Pinaro, 1935
* "Lord Govini eksitus"; eesti keeles: Ajalehe joonealune: "Elu", 1932

## Välislingid
* Sven Elvestad: Journalisten og forfatteren.
Roman Kariste

**Roman Kariste** (kuni 22. juuni 1938 **Roman Karelin**; 8. detsember 1918 Tallinn – 11. oktoober 1992 Tallinn) oli eesti poksija ja poksitreener.

Kariste poksis aastatel 1932–1954 Tallinna Poksiklubis ja Dünamos, tema esimene treener oli Nigul Maatsoo, hiljem treenis ta üksinda ning tema Venemaa-perioodi treenereid pole teada. Ta pidas 252 kohtumist ja võitis neist 199.

Kariste oli kergekeskkaalus (kuni 66,7&nbsp;kg) Eesti meister (1939).

Kariste oli kokku seitsmekordne Eesti NSV meister – keskkaalus (kuni 72,6&nbsp;kg) aastatel 1945–1948, II keskkaalus (kuni 75&nbsp;kg) 1952. aastal, I keskkaalus (kuni 71&nbsp;kg) 1953. aastal ning II poolraskekaalus (kuni 81&nbsp;kg) 1954. aastal.

Kariste oli keskkaalus (kuni 72,6&nbsp;kg) kahekordne NSV Liidu meister (1946 ja 1948). Ta sai NSV Liidu meistrivõistlustel kergekeskkaalus (kuni 66,7&nbsp;kg) II koha (1944), keskkaalus (kuni 72,6&nbsp;kg) II koha (1945) ja III koha (1949) ning I keskkaalus (kuni 71&nbsp;kg) III koha (1951). Ta sai Tallinna meeskonnas NSV Liidu meeskondlikel meistrivõistlustel III koha (1945). Ta sai Dinamo üleliidulistel meistrivõistlustel keskkaalus (kuni 72,6&nbsp;kg) esikoha (1946). Ta võistles 8 korda NSV Liidu koondises ja sai 1950. aastal Nõukogude Liidu meistersportlaseks.

Kariste õppis II maailmasõja ajal Moskva Kehakultuuri Keskinstituudis. Ta lõpetas Tallinna Kehakultuuritehnikumi (1948) ja Leningradi Lesgafti-nimelise Kehakultuuriinstituudi (1952). Hiljem töötas poksitreeneri ja kehalise kasvatuse õpetajana.

## Kirjandus
*Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 371

## Välislingid
*
*Haud Nõmme Hiiu kalmistul
Dovre vald

**Dovre** on vald Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Dovre küla.

Valla kõrgeim koht on Snøhetta (2286 m).

Inimesed on Dovre valla aladel elanud juba ligi 6000 aastat. Ligi 2000 aastat tagasi loodi sealkandis esimesed talud.

2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.

## Nimi
Vanalt Dovre talu saadud nime (vanapõhja *Dofrar*) kannab vald (algselt kihelkond) ajast, mil sinna ehitati esimene kirik. Nimi on mitmuse vorm tundmatust sõnast *dofr*, kuid see võib olla päritolult seotud leedukeelse sõnaga *daubà*, mis tähendab lõhet või kuristikku. Sellele sidemele võib viidata ka see, et Dovre talu kõrval voolab mäeküljelt kaks väikest jõge sügavatesse lõhedesse. Ka mujal Norras, kus kohanime alguses on *Dovre*, on täheldatud lõhede või kuristike lähedust.

## Vapp

Valla vapp pärineb lähiajast. See kinnitati 11. juulil 1986. Vapi hallil taustal on kujutatud kuldsete sarvedega muskusveist.

Muskusveis asustab Kanada, Alaska ja Gröönimaa põhjapoolseid alasid, Norras see loom põliselanike hulka ei kuulu. Dovre vallaga on muskusveised siiski tihedalt seotud: aastal 1932 lasti 10 isendit Dovres lahti, aastaks 1978 oli neid 35. Seetõttu sobib muskusveis valla sümboliks.

## Viited
Erlend Loe

**Erlend Loe** (sündinud 24. mail 1969) on norra romaanikirjanik. Varem on ta töötanud psühhiaatriakliinikus ja vabakutselise ajakirjanikuna Adresseavisenis, praegu elab ja töötab Oslos. 

1993. aastal debüteeris ta romaaniga "Naisest võetud" ("Tatt av Kvinnen") ja aasta hiljem avaldas lasteraamatu "Kala" ("Fisken"). Loele on iseloomulik lihtsameelne ja naiivne kirjutamisstiil. Tema lasteraamatud on illustreerinud Kim Hiorthøy.

Tema populaarset romaani "Naiiv.Super" on tõlgitud 26 keelde.

## Bibliograafia
### Romaanid
* "Tatt av kvinnen" (1993) 
* "Naiv. Super" (1996) - eesti keeles "Naiiv. Super", tõlkija Marko Ringo, Kupar 2000
* "L" (1999) 
* "Fakta om Finland" (2001) 
* "Doppler" (2004) - eesti keeles 2023, kirjastus Varrak, tõlkija Sigrid Tooming
* "Volvo lastvagnar" (2005) 
* "Muleum" (2007)
* "Stille dager i Mixing Part" (2009)
* "Fvonk" (2011)

### Teisi teoseid
* "Fisken" (1994), lasteraamat
* "Maria & José" (1994), pildiraamat
* "Kurt blir grusom" (1995), lasteraamat
* "Den store røde hunden" (1996), lasteraamat
* "Kurt quo vadis?" (1998), lasteraamat 
* "Detektor" (2000), filmi käsikiri 
* "Jotunheimen, bill.mrk." 2469 (2001), tekst Bård Løkeni fotodele
* "Kurt koker hodet" (2003), näidend, samuti kohandatud lasteraamatuks
* "Pingvinhjelpen" (2006), näidend
* "Organisten" (2006)
* "Kurtby" (2008), lasteraamat
* "Påskemysterium" (2009)
* "Nord" (2009), filmi käsikiri
* "En helt vanlig dag på jobben" (2010), filmi käsikiri
* "Kurt kurér" (2010), lasteraamat
* "Rumpemelk fra Afrika" (2012), lasteraamat

## Märkused
Vestre Toteni vald

**Vestre Toteni vald** on omavalitsusüksus Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Raufoss.

2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.

## Vapp
Valla vapp on pärit lähiajast. See kinnitati 3. mail 1991. Vapil kujutatakse kaht hõbedast nuga rohelisel taustal. Need on sealsele piirkonnale omased noad (Toteni noad). Need tööriistad sümboliseerivad pikka puunikerdamise traditsiooni. Vapi kavandas Inge Rotevatn.

## Viited
Store Styggedalstind

**Store Styggedalstind** on mägi Norras Vestlandi maakonnas Lusteri vallas.

Mäe absoluutne kõrgus on 2387 m. Ta on Norra kõrguselt neljas mägi.
Millvina Dean

**Elizabeth Gladys Millvina Dean** (2. veebruaril 1912 London – 31. mai 2009) oli viimane Titanicu huku üle elanud reisija.

Millvina oli laevahuku ajal üheksanädalane ja noorim reisija laeval. Ta oli koos oma vanemate Bertram Frank ja Georgette Eva Deaniga ning vanema venna Bertramiga teel USA Kansase osariiki uut elu alustama. Neil oli seal sugulasi ja Millvina isa soovis avada Kansases tubakapoe.

Millvina, tema ema ja vend olid pärast Titanicu kokkupõrget esimeste hulgas, kellel õnnestus päästepaati pääseda, kuid Millvina isa hukkus, sest meestele päästepaate ei jätkunud.

Pere pöördus Inglismaale tagasi. Millvina sai emalt alles kaheksa-aastaselt teada, et ta oli laevahukust pääsenute hulgas.

Ei Millvina ega tema vend abiellunud kunagi ja neil polnud lapsi.

Titanicuga seotud üritustele ei kutsutud Millvinat enne 1970. aastaid, kuid alates 1980. aastatest hakkas Millvina Dean meediale Titanicu hukuga seotud mälestusi jagama, ehkki laevahukku ta arusaadavalt ise mäletada ei saanud. 2008. aastal pani ta müüki oma mälestusesemed, et tasuda hooldekoduarveid.

Oktoobris 2007, pärast Barbara West Daintoni surma, sai Millvinast viimane Titanicu huku üle elanud inimene.

Millvina Dean pärandas oma varanduse riiklikule päästeasutusele Royal National Lifeboat Institution.

## Viited

## Välislingid
* Titanicu viimase reisija põrm heideti tuulde Õhtuleht, 24. oktoober 2009
Katakombid

**Katakombid** on  maa-alused inimeste ehitatud käigustikud või koopad, mille seintesse maeti surnuid. Neid tehti, et säästa ruumi, kus oli sellest puudust. Nii sai matta ühte kohta rohkem. Koobaste seinad olid inimeste luudest. Sageli kujutati inimeste pealuudest riste. Seintele kirjutati palveid, joonistati pühapilte ja kirjutati infot, et mitte ära eksida. Esimesed maa-alused katakombid asusid Roomas, kuid neid on ka mujal Euroopas ja Aafrikas.  

## Vaata ka

* Pariisi katakombid 
* Kolumbaarium
* Krüpt
* Nekropol
Tiina Kaalep

**Tiina Kaalep** (neiuna **Tiina Luige**; sündinud 6. veebruaril 1964) on eesti ajakirjanik ja meediajuht.

Kaalep sündis Vana-Vigalas õpetajate perekonnas. 1982. aastal lõpetas Pärnu-Jaagupi keskkooli ja 1987. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjandusosakonna raadio eriharus.

Alates 1987. aastast töötas Eesti Raadio "Päevakaja" reporterina Tartu stuudios, hiljem lisandus teadus- ja folkloorisaate juhtimine. Alates 1992 oli ta Raadio 2 Tartu toimetuse juht ja saatejuht.

Tiina Kaalep on töötanud ka Postimehe uudistetoimetuse juhina ning ajalehe Eesti Ekspress A-osa juhina ja peatoimetaja asetäitjana. 2002–2006 oli ta ajalehe Eesti Ekspress peatoimetaja, samas ka AS Eesti Ekspressi Kirjastus juhatuse liige.
2006–2009 viibis ta suursaadik Mart Tarmaku abikaasana välislähetuses Portugalis.

2009–2012 oli Tiina Kaalep Eesti Rahvusringhäälingu juhatuse liige. Augustist 2012 kuni maini 2022 juhtis ta Ekspress Grupi kirjastust Hea Lugu. 

17. mail 2022 valis ERR-i nõukogu Tiina Kaalepi uuesti ERR-i  juhatuse liikmeks, tema ametiaeg algas 1. juunil.

Tiina Kaalep on läbinud raadioalase täiendkoolituse Raadio Vaba Euroopa (RFE/RL) juures (1992), uuriva ajakirjanduse metoodikat käsitleva koolituse USA-s (1996), lühemaid juhtimisalaseid ja meeskonnatöö koolitusi Eestis. Põhitöö kõrval olnud Pressinõukogu liige ja esimees (2003–2005), MTÜ EH Fond Nõukogu liige (2006–), toimetanud raamatuid, filme ja telesaateid.

## Isiklikku
Tiina Kaalep on kahe poja ema. Huvitub etnograafiast ja ajaloost. Ta on aastast 2016 abielus Jaak Aaviksooga. Varem on ta olnud abielus Mart Tarmakuga.

## Viited

## Välislingid
Riina Lõhmus

**Riina Lõhmus** (sündinud 30. oktoobril 1952) on Eesti turismiametnik ja ajakirjanik. 

Ta on olnud Eesti Turismiameti peadirektori asetäitja (1995–1999) ja 
peadirektor (1999–2000), samuti EAS Turismiagentuuri peadirektor (aastast 2001). 
Hiljem töötas Lõhmus TEA kirjastuses osakonna juhatajana (kuni 2018).

## Pere
Tema abikaasa Veiko Lõhmus on olnud Tallinna Botaanikaaia direktor.

## Viited

## Välislingid
*Intervjuu Riina Lõhmusega
Lom

**Lom** tähendab mitut asja.

## Kohad
***[[Lom (Bulgaaria)|Lom]]** on linn Bulgaarias. 
***[[Lomi vald (Bulgaaria)|Lomi vald]]** on vald Bulgaarias.
***[[Lomi vald]]** on vald Norras. 
***Lom** on ka vallakeskuse **[[Fossbergom]]i** mitteametlik rööpnimi.
***[[Lom (Mosti ringkond)|Lom]]**, linn Tšehhis Usti maakonnas Mosti ringkonnas.
***[[Lom (Strakonice ringkond)|Lom]]**, küla ja vald Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas Strakonice ringkonnas.
***[[Lom (Tábori ringkond)|Lom]]**, küla ja vald Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas Tábori ringkonnas.

## Muu
***[[Lom (perekonnanimi)|Lom]]** on perekonnanimi.
**Herbert Lom, tšehhi näitleja
Eerik Aps

**Eerik Aps** (sündinud 22. oktoobril 1987) on eesti maadleja.

Tuntumad konkurendid on Aleksei Mišin, Marko Yli-Hannuksela, Valeri Nikitin, Alo Toom, Aleksandr Kikinjov

2009. aastal tunnistas Eesti maadlusliit Eerik Apsi parimaks Kreeka-Rooma maadlejaks.

## [[Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
2007 Bakuu  – 40. koht (74 kg) (osavõtjaid 54);

2010 Moskva  – 22. koht (74 kg) (osavõtjaid 40);

2011 Istanbul  – 15. koht (84 kg) (osavõtjaid 47);

2013 Budapest  – 14. koht (84 kg) (osavõtjaid 35);

## [[Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
2008 Tampere  – 7. koht (74 kg) (osavõtjaid 28);

2009 Vilnius  – 5. koht (84 kg) (osavõtjaid 27);

2011 Dortmund  – 19. koht (84 kg) (osavõtjaid 28);

2012 Belgrad  – 5. koht (84 kg) (osavõtjaid 31);

2013 Thbilisi  – 14. koht (84 kg) (osavõtjaid 25);

## OM valikturniir
2008 Rome-Ostia  – 8. koht;

2008 Novi Sad  – 25. koht;

2012 Taiyuan  – 16. koht.

2012 Vantaa  – 8. koht. 
E. Aps võitis esimeses kohtumises tšehhi maadlejat Artur Omarovit (1-0, 2-0), teises kohtumises võitis Aps hispaanlast Garcia Perezet (1-0, 2-0) kolmandas matšis tuli vastu võtta kaotus 2005. aasta juunioride maailmameistri ja mitmekordse Aasia meistrivõistluste medali omaniku Žanarbek Kanžeejevilt (1-0, 0-1, 0-3).

## Rahvusvahelised turniirid
Grand Prix of Germany  Dortmund

2009. aasta – 23. koht (84 kg)

2010. aasta – 25. koht (84 kg)

2012. aasta – 8. koht (84 kg)

Golden Grand Prix

2012. aasta  – 7. koht (84 kg)

Kristjan Palusalu mälestusvõistlused  

2012. aasta – 3. koht (84 kg)

2013. aasta – 1. koht (84 kg)

Wladyslaw Pytlasinski Cup 

2011. aasta – 11. koht (84 kg)

2013. aasta – 11. koht (84 kg)

Vantaa Painicup 

2011. aasta – 3. koht (84 kg)

Herman Kare Tournament 

2013. aasta – 3. koht

Põhjamaade meistrivõistlused

2010. aasta  – 1. koht

2011. aasta  – 2. koht

2013. aasta  – 1. koht

Dan Kolovi ja Nikola Petrovi nimeline turniir 

2013. aasta – 5. koht

## Viited


## Välislingid
*"Eerik Aps saavutas Soomes võidu", Postimees.ee 10. november 2008
*Jaan Jürine, "Eerik Aps tõusis maadluskoondise edukaimaks", Eesti Päevaleht 6. aprill 2009
*Ville Arike, "Kas sitke Eerik Aps viib Eesti maadluse taas tippu?", Õhtuleht 9. aprill 2009
*Jaan Jürine, "Eerik Aps: linnamehest sai maadleja. Kus seda nähtud?", Eesti Päevaleht 16. aprill 2009
*
Lom (Bulgaaria)

**Lom** on linn Bulgaarias Montana piirkonnas, Lomi valla keskus. Asub Doonau lõunakaldal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanike arv 22 507.

Antiikajal oli linna nimi Almus.

Lomis on jõesadam.

## Viited

## Välislingid
* Lomi koduleht
Opplandi maakonna vapp

**Opplandi maakonna vapp** on Norra endise Opplandi maakonna vapp. 

See  pärineb 1989. aastast.

Rohelisel vapikilbil on kujutatud kahte valget kevad-karukella, mis oli Opplandi maakonna tunnuslill.
Indrek Sell

**Indrek Sell** (sündinud 19. septembril 1983 Tartus) on eesti loodusfotograaf, mükoloog. 

Aastatel 1990–2002 õppis ta Tartu Descartes'i Lütseumis.

Ta lõpetas Eesti Maaülikooli metsandus- ja maaehitusinstituudis loodusvarade kasutamise ja kaitse eriala 2005. aastal bakalaureusekraadiga ja 2007. aastal loodusteaduste magistrikraadiga. 2012. aastal sai ta doktorikraadi mükoloogia erialal. Ta on spetsialist puudel kasvavate seente alal.

2005–2013 töötas ta Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudis. Alates 2013. aastast töötab ta Eestimaa Looduse Fondis metsaeksperdi ja projektijuhina.

## Välislingid
*
Konungs skuggsjá

**"Konungs skuggsjá"** (vanapõhja keeles, "kuninga peegel"; ladina "Speculum regale"; tänapäeva norra keeles "Kongsspegelen" või "Kongespeilet" (Bokmål)) on umbkaudu 1250. aastatel loodud Norra õpetuslik tekst, mis käsitleb poliitika- ja moraaliteemasid. Tekst oli tõenäoliselt mõeldud Norra kuninga Håkon IV Håkonssoni poegadele, kellest üks, Magnus Lagabøte, sai järgmiseks kuningaks. Tekst on kirja pandud isa ja poja dialoogina.

"Konungs skuggsjá" on säilinud mitme enamasti islandikeelse käsikirjana. Üks vanematest ja parematest on kirjutatud norrakeelsena, tõenäoliselt Bergenis (1275). Teksti autor on jäänud anonüümseks, kuigi uurijad on üritanud autorsust omistada mitmele ajaloos vähem või rohkem tuntud inimesele. Võib oletada, et autor oli seotud kuningliku õukonnaga ja tal oli märkimisväärne teoloogiline taust.

Tekst koosneb 70 peatükist, mis sisaldavad proloogi ja kahte põhiosa. Esimene osa käsitleb olulisi teemasid neile kaupmeestele, kes purjetavad võõrastele maadele. On peatükid Iirimaa, Islandi ja Gröönimaa kohta. Teises osas annab autor vahetu ja detailse ülevaate kuninga kaaskonnast, nende igapäevaelust ja kohustustest. Seejärel keskendutakse kuningale, tema väärikusele ja kohustustele kõrgeima õigusemõistjana. Tema juhendamiseks toob autor näiteid Vanast Testamendist ja jumala langetatud kohtuotsustest. Põhjalikult arutletakse ka surmanuhtluse teemadel. Mõned "Konungs skuggsjá" osad käsitlevad ka kiriku ja riigi vahelisi suhteid. Poeg küsib ja isa annab talle nii praktilist kui ka moraalset nõu kaubavahetuse, relvastatud kaaskonna (hird), rüütelliku käitumise, strateegia ja taktika kohta.

Kuigi proloogis valmistub jutustaja rääkima kaupmeestest, kuningatest, vaimulikkonnast ja lihtrahvast, piirduvad tema käsitlused vaid kahe esimese klassiga. Seetõttu on kahtlustatud, et teksti kirjutamine on autoril pooleli jäänud või on lõpuosa kaotsi läinud. Samas on arvatud, et proloogi ümberkirjutaja oli teadlik, et vaimulikkonda ja talurahvast tekstis mainitakse ning ta lihtsalt formuleeris laused pisut eksitavalt. On alust arvata, et tänaseni on "Konungs skuggsjá" siiski säilinud terviklikuna.

Isa annab nõu ka meresõidu ja kauplemise kohta:

Lõik proloogist:

## Viited

## Tõlked
*Meissner, Rudolf. – *Der Königsspiegel. Konungsskuggsjá*.- Leipzig : Weimar, 1978]. Teavik 
*Brenner, Oscar. *Speculum Regale: ein Altnorwegischer Dialog*. Munich, 1881. PFD saadaval veebisaidilt septentrionalia.net
*Larson, L.M. *The King’s Mirror (Speculum regale-Konungs skuggsjá)*. Scandinavian Monographs 3. New York, 1917. täistekst saadaval veebisaidilt Internet Archive

## Välislingid
*1848. aasta väljaanne (Google Books)
*Täistekst Larsoni tõlkest inglise keelde (Internet Archive)
*Ümberkirjutus Larsoni tõlkest
Egvekinot

**Egvekinot** on alev Venemaal Tšuktšimaal, Iultini rajooni keskus. Asub Beringi mere Kresta lahe ääres.

Asutatud 1947. aastal. 1954 sai aleviks. 1989. aastal elas alevis 5478 inimest, kuid hiljem on elanike arv vähenenud.

Alevis on sadam ja lennuväli.
Kvaløya (Finnmark)

**Kvaløya** (saami keeles *Fálá*) on saar Põhja-Norras Finnmargi maakonnas Hammerfesti vallas.

Norra mandriosast eraldab Kvaløyat Kvalsundeti väin. Saart ühendab mandriga Kvalsundi sild.

Saare pindala on 336 km².

Kvaløya lääneosas asub Hammerfesti valla keskus Hammerfest.

Kvaløya kõrgeim tipp on Svartfjellet (629 m).
Pontius Pilatuse naine

**Pontius Pilatuse naine** ("uxor Pilati", omistatud nimed **Procula**, **Proculla**, **Procla**, **Prokla**, **Procle**, **Claudia**, **Claudia Procles** ja **Claudia Procula**) on Uue Testamendi tegelane, kes hoiatas Pontius Pilatust Jeesuse üle kohut mõistmast (Matteuse evangeelium, 27:19: *Aga kui Pilaatus istus kohtujärjel, saatis ta naine talle sõna: "Ärgu olgu sul midagi tegemist selle õigega, sest ma olen täna öösel unenäos tema pärast palju kannatanud!"*). Evangeeliumis tema nime antud ei ole. "Procula" jms ei ole tõenäoliselt tema nimi, vaid viide tema abikaasa ametile (prokuraator).

Legendi järgi sai ta hiljem kristlaseks. Ta on õigeusu (mälestuspäev 27. oktoobril) ja etioopia kiriku (25. juunil) pühak.
Erik Eriksson Ryning

**Erik Eriksson Ryning** (1. november 1592 Gimmersta mõis, Södermanland – 6. detsember 1654 Stockholm) oli Rootsi riiginõunik, admiral ja laaman, Sundi vabahärra, Lagmansö, Sjösa ja Riseberga mõisnik.

Erik Eriksson Ryning sündis Västmanlandi ja Dalarna asehalduri; Gimmersta, Hålbonäsi ja Lagmansö mõisniku Erik Nilssoni (Ryning) (u 1555 – 1613) ja Anna Månsdotteri (Lilliehöök af Fårdala) (1559–1621) pojana. Tema isa vendadest oli Olof Ryning (surnud 1589, Tallinna Toomkirikusse maetud) Johan III õuemarssal ja Eestimaa asehaldur ning Axel Nilsson Ryning (1552–1620) Tallinna asehaldur aastatel 1605–1608.

Kolmekümneaastase sõja ajal teenis Rootsi laevastikus, oli Älvsborgi (Elfsborg) kindluse asehaldur ja määrati 1629. aastal Elbingi kuberneriks Preisimaale. Preisimaal oli 1630. aastal Stralsundi garnisoni komandant ja seejärel ka Wismari kuberner.

Pärast Gustav II Adolfi surma sai temast 14. juunil 1633 riiginõunik ja 4. märtsil 1634 Södermanlandi laaman.

1644. aasta mais määrati ta Liivimaa kindralkuberneriks Riiga, kuid pärast laevastiku ülema Clas Larsson Flemingi surma Torstensoni sõja Femerni merelahingus määrati ta novembris Rootsi sõjalaevastiku ülemaks.

Aastatel 1640–1644 lasi ta Stockholmi vanalinna Riddarhustorgeti väljaku äärde ehitada Ryningi palee.

15. detsembril 1651 sai ta vabahärra tiitli ja immatrikuleeriti 1652. aastal Rootsi rüütelkonda.  

Ta suri 6. detsembril 1654 Stockholmis ja on maetud Vadsbro kirikusse Södermanlandis.

## Perekond
Erik Eriksson Ryning abiellus Maria Elisabeth Kurselliga (Kurtzel), kes oli Örebro ja Närke asehalduri, Sjösa ja Riseberga mõisniku Jost Kurselli ja Ebba Esbjörnsdotteri (Lilliehöök af Fårdala) tütar. Abielust lapsi ei sündinud. Abikaasa õdedest Sigrid Kursell oli 1633. aastast Laiuse ordulinnuse omaniku Henrik Klasson Flemingi teine abikaasa ning Christina Kursell abiellus 1624. aastal Henrik Klasson Horni pojapoja Erik Arvidsson Horniga (u 1603–1626), pärast viimase hukkumist Saksamaal abiellus kolonelleitnant Erik Axelsson Stålarmiga (surnud 1632). 

## Viited

## Välislingid
*Elulugu (1890), v. 127–128 Nordisk familjebok (rootsi keeles)
*Elulugu (1916), v. 1353–1354 Nordisk familjebok (rootsi keeles)
*Elulugu (1906), lk. 401 Svenskt biografiskt handlexikon (rootsi keeles)
Viktor von Ditmar

**Viktor Karl Maximilian von Ditmar** (1/13. juuni 1866 Küdema mõis, Saaremaa – 8. juuni 1935 Tallinn) oli Eesti riigikohtunik ja diplomaat.

Ta oli Küdema mõisniku Napoleon von Ditmari (1834–1909) ja viimase abikaasa Ottilie von zur Mühleni (1839–1902) poeg. 

Ta õppis 1884–1889 (cand. jur.) Tartu Ülikoolis ja teenis kuni 1917. aastani Vene kohtutes (viimaks senaator). 1920. aastal opteerus Eestisse ja valiti Kohtupalati liikmeks. 15. novembrist 1921 Moskvas Eesti-Vene segakomisjoni ja reevakueerimiskomisjoni liige ja esimees, 1922 Moskva desarmeerimiskonverentsi ekspert, 1. jaanuarist 1923 kuni 20. maini 1924 Eesti saatkonnanõunik Moskvas, seejärel kuni surmani riigikohtunik. 

Ta on koos abikaasaga maetud Tartu Uspenski kalmistule.

## Perekond
Ta oli abielus Olga Lavrovaga (1873–1935).

### Sugupuu

## Vaata ka
*Ditmar (Pommeri)

## Välislingid
* Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*
Berliini paplid

**"Berliini paplid"** (norra keeles "Berlinerpopline") on Norra kirjaniku Anne B. Ragde viieosalise romaanisarja esimene raamat, mis ilmus Norras 2005. ja Eestis 2008. aastal Elvi Lumeti tõlkes. Raamat on saanud maineka Norra kirjandusauhinna Riksmålsforbundetsi hea keelekasutuse eest.

See on sissejuhatav lugu vana Norra suurtalu Neshovi inimestest. Lugu saab alguse sellest, et talu perenaine Anna Neshov, alati elujõuline ja näiliselt eatu, jääb ootamatult raskesti haigeks. Tema  haigevoodi ümber koguneb üsna vastuoluline lähikondsete seltskond: tema kolm poega, kes kõik elavad väga erinevat elu ning pole seetõttu vahepealsetel aastatel üksteisega õigupoolest suhelnudki.

Pere vanim poeg Tor, juba üle viiekümnene mees, elab ainsana ema talus ja on kirglik seakasvataja. Ta on endassetõmbunud, sünge olemisega ning leiab tõelist lohutust vaid sigadega tegelemisest.
 
Pere keskmine poeg, neljakümnendates poissmees Margido peab isatalu lähedal Trondheimis väikest matusebürood. 

Noorim poeg Erlend on homoseksuaal, elab koos taanlasest elukaaslasega Kopenhaagenis ning tegutseb tunnustatud vaateaknadekoraatorina. 

Ema surma eel otsustab Tor üles otsida ka oma tütre Torunni, keda ta on elus vaid korra näinud. Torunn treenib igapäevatööna koeri. Tema saabub samuti kohtuma oma siiani praktiliselt tundmatu isa ja onudega. Surivoodi ümber hakkab arenema saatuslike muutuste ja üllatavate ülestunnistuste jada.
Jõhvi Vabadussõja mälestussammas

**Jõhvi Vabadussõja mälestussammas** avati riigivanem Konstantin Pätsi poolt 10. juunil 1935. 

Mälestusmärk õhiti 25. oktoobril 1940. Sammas avati taastatud kujul 16. augustil 1942, kuid juba 1945. aasta sügisel lammutati mälestusmärk taas.

Endise monumendi koopiana taastatud mälestussammas avati 23. juunil 1993.


Jõhvi Vabadussõja mälestussammas 01.JPG
Jõhvi Vabadussõja mälestussammas 02.JPG
Jõhvi Vabadussõja mälestussammas 03.JPG
Jõhvi Vabadussõja mälestussammas 04.JPG

## Kirjandus
* Virumaal mälestati Vabadussõja kangelasi. Kaja, 11. juuni 1935, nr 135, lk 1.

## Välislingid

*
Erakvähid (romaan)

**"Erakvähid"** (norra keeles *"Eremittkrepsene"*) on norra kirjaniku Anne B. Ragde romaanisarja teine raamat, mis ilmus 2005. aastal. Eesti keeles ilmus see 2008. aastal Elvi Lumeti tõlkes. Sellele eelnes sarja esimene osa "Berliini paplid".

Jätkub Neshovi talu ja inimeste lugu. Pärast Anna Neshovi surma on kogu talupidamine jäänud pere vanima poja, seakasvataja Tori õlule, kelle peamiseks mureks kujuneb küsimus, kellele oma vara edasi pärandada. Kuna noorematel vendadel on eluplaanid juba paigas, paneb ta kogu lootuse tütre Torunni peale, kes samuti loomadega hästi läbi saab ning kes pole hoolimata 37 eluaastast veel õiget kohta elus leidnud.

Torunn aga kahtleb ega taha kuidagi lõplikku vastust anda. Tor, kes tunneb, et suure talu üksi pidamine käib talle üle jõu, vajub aina sügavamasse depressiooni, mida ei kergenda ka asjaolu, et ta peab hoolitsema oma 80-aastase isa eest, kes, nagu juhuslikult selgub, ei olegi tema isa, vaid poolvend. Tor hakkab salaja alkoholi tarvitama ning asi päädib õnnetusega, kus ta kirvega raskelt jalga vigastab. Seetõttu palgatakse tallu majapidajanna ning omaette abiline ka lauta. Torunn tuleb Oslost tallu, et isale abiks olla.

Tori vend Margido, kes ei ela vanematekodust kaugel, käib aeg-ajalt talus, kuigi tunneb end seal üsna ebamugavalt. Ka teisel vennal Erlendil, kes seni kaugel elavaid sugulasi peamiselt vaid rahaliselt toetas, tekivad pikapeale taluga omad plaanid.

Kuna Tori jalg paraneb väga visalt, ei leia mees enam kusagil asu, ning ka rahaliselt on talul raske oma aitajaile tasuda. Torunn on isale küll endiselt abiks, aga talu ülevõtmise kohta ei ütle midagi selget. Masendushoos sooritab Tor enesetapu.
Gerhard Pärli

**Gerhard Pärli** (kuni 1935 **Gerhard Perli**, 14. detsember 1889 Kavastu vald, Tartumaa – 3. veebruar 1956 Siedlinghausen, Põhja-Rein-Vestfaal, Lääne-Saksamaa) oli eesti vaimulik.

Õppis kohalikus vallakoolis, Tartu linnakoolis, Hugo Treffneri ja Aleksandri gümnaasiumis. Tartu Ülikoolis õppis ta aastatel 1912–1918 ja 1920–1923 usuteadust, lõpetas cand. theol. astmega (Ristiusu ja Buddhausu põhimõtted võrreldud ja eetiliselt hinnatud).  Fraternitas Estica vilistlane. Prooviaastal oli ta Tartu Pauluse koguduses Arnold Habichti juures. Ordineeriti 12. oktoobril 1924 õpetajaks.

Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas.

Oli aastatel 1925–1939 Paide Püha Risti- ja Anna koguduse õpetaja, lisaks oli ta aastatel 1935–1939 Järva praostkonna praost ja 1930–1939 Paide linnapea. 

Ta osales poliitilises elus, valiti Paide linnavolikogusse. Aastatel 1930–1939 oli ta Paide linnapea (kuulus Isamaaliitu). 1936. aastal seati ta üles Rahvuskogu liikme kandidaadiks, kuid võttis oma kandidatuuri tagasi Johan Pitka kasuks.

Lahkus aastal 1939 Saksamaale.

## Isiklikku
Gerhard Pärli vennad olid arstiteadlane Harald Perli ja diplomaat Edgar Pärli.

Pärli abiellus aastal 1920 Mary-Anna Steinbergiga, neli aastat hiljem sündis poeg. Aastal 1933 abikaasa suri, uuesti abiellus ta aastal 1936 abikaasa õe Elfriedega. Kuigi Pärli kodune keel oli saksa keel (abikaasa oli sakslanna), ei takistanud see aastal 1939 Päevalehel teda nimetamast rahvuselt puhastverd eestlaseks.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Rita Puidet. "Rahvuselt puhastverd eestlane – Gerhard Pärli". Eesti Kirik, 22. detsember 2009
Richard Vaska

**Richard Vaska** (11. oktoober 1898 Mõdriku küla, Rägavere vald, Virumaa – 5. august 1973 Pärnu) oli Eesti kohtunik.

Õppis Tartu Ülikoolis 1918 arstiteadust ja 1920–1923 (lõpetas) õigusteadust. Fraternitas Estica vilistlane.

1918–1920 osales Vabadussõjas. 1926–1934 Rakvere-Paide rahukogu liige, 1934–1938 Tallinna Ringkonnakohtu abiesimees ja kriminaalosakonna esimees, alates 1938 Kohtukoja liige. 

Arreteeriti Smerši poolt mais 1945 ja saadeti Irkutski oblasti vangilaagrisse, vabastati 1950. 

1956 tuli tagasi Eestisse. Maetud Tallinna Rahumäe kalmistule. 

## Tunnustus
*1939 Valgetähe III klassi teenetemärk 
*Valgeristi 3. järk

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Esta

**Esta** oli ministritevahelise komisjoni poolt 4. veebruaril 1927 pakutud nimetus tulevasele kulla alusel seisvale Eesti rahaühikule. Nimetuse valiku põhjenduseks oli soov vältida eri maade samanimeliste rahaühikute segiajamist. Esta pidi koosnema 100 sajakust. 

## Kirjandus
* Uueks rahaüksuseks "esta". Päevaleht, 5. veebruar 1927, nr. 35, lk. 3.
* "Esta" ja "sajak". Päevaleht, 6. veebruar 1927, nr. 36, lk. 3.
* L. K. Ettevaatust rahaüksuste nimetustega. Päevaleht, 11. veebruar 1927, nr. 41, lk. 2.
L

**L** (väiketähena **l**) on eesti tähestiku ja teiste ladina kirja kasutavate tähestike täht. L on ladina tähestiku 12. täht. Rooma numbrina tähistab see arvu 50.

L-le vastab kreeka tähestikus lambda ja kirillitsa Л.

## Päritolu
N

**N** (väiketähena **n**) on eesti tähestiku ja teiste ladina kirja kasutavate tähestike täht. N on ladina tähestiku 14. täht. 

N-le vastab kreeka tähestikus nüü ja kirillitsas Н.

## Päritolu

## Vaata ka

*Ñ, Ń, Ņ, Ň, Ŋ.
E

**E** (**e**) on eesti tähestiku ja ladina tähestiku ning paljude teiste ladina kirja kasutavate keelte tähestike täht.

Eesti tähestikus on E viies täht.

Ladina tähestiku E-täht tuleneb kreeka tähestiku tähest epsilon. 

E-tähe ASCII-kood on 69 ja Unicode'i kood U+0045. Väiketähe e ASCII-kood on 101 ja Unicode'i kood U+0065.

## Ajalugu

## Vaata ka
* €
* Е (kirillitsa täht)
* Ë

#### Välislingid
Biomarker

**Biomarker** on elusorganismi teatud karakteristik (tüüpiliselt organismis leiduv molekul, nt valk või DNA lõik), mille hulk või kontsentratsioon näitab organismi füsioloogilist seisundit, sh võimaldab hinnata toksiliste ainete poolt esile kutsutud füsioloogilisi muutusi organismis.   

Biomarkereid kasutatakse laialdaselt farmakoloogia- ja ökoloogiaeksperimentides (eriti ökotoksikoloogias). Selles valdkonnas võimaldab biomarkerite kindlakstegemine ja analüüs anda väärtuslikku informatsiooni toksilise aine biotoime kohta.

Samuti on biomarkeri mõiste muutunud eriti laialdaselt kasutatavaks meditsiini ja biokeemia valdkondades. 

## Biomarkerid meditsiinis
Biomarkeid saab liigitada kas tervisliku seisundi alusel, mille olemasolu on võimalik biomarkeri alusel tuvastada (nt vähi biomarker, endometrioosi biomarker) või biomarkeri täpsema rakendusliku väärtuse alusel, näiteks: 

* Riskimarker võimaldab hinnata teatud haiguse tekke riski. Näiteks pärilikud mutatsioonid geenides BRCA1 ja BRCA2 suurendavad oluliselt munasarja- ja rinnavähi tekke riski.
* Diagnostiline marker võimaldab tuvastada juba olemasolevat haigust. Näiteks anomaalselt kõrge valgu PSA kontsentratsioon veres võib anda märku eesnäärmevähi olemasolust.
* Ennustuslik marker (ingl k *predictive biomarker*) võimaldab hinnata, kas teatud teraapia võiks olla konkreetse patsiendi jaoks tulemuslik või mitte (veel enne teraapia alustamist). Näiteks östrogeeni retseptorite tuvastamisel rinnavähi biopsias on mõttekas määrata patsiendile hormoonravi.
* Riskimarkeriga ning ka ennustusliku markeriga mõnevõrra sarnane mõiste on prognostiline marker, mis võimaldab hinnata, kui suure tõenäosusega patsiendi haiguse kulg või ravivastus lähiajal muutub.
* Monitoorimise biomarker võimaldab dünaamiliselt hinnata patsiendi seisundit. Näiteks veres ringleva vähist lähtunud DNA (ingl k *circulating tumor DNA*) hulga alusel saab jooksvalt hinnata patsiendi vähi progresseerumist või allumist teraapiale.

Nagu iga analüütilise meetodiga, kaasneb ka biomarkerite tuvastusega teatud mõõtemääramatus ning valepositiivsete ja valenegatiivsete mõõtmistulemuste risk.

## Vaata ka
*Vähi biomarkerid
*Bioindikaator
*Biotest

## Viited
Wizards of Waverly Place

**"Wizards of Waverly Place"** ('võlurid Waverly tänavalt') on Ameerika telesari, Disney Channeli noortesari, mis oli eetris 12. oktoobrist 2007 kuni 2012. aastani Disney Channelis. Selle stsenarist on Todd J. Greenwald, kokku toodeti 106 osa. Sarja peaosatäitjad on Selena Gomez, David Henrie ja Jake T. Austin.

## Sarja sisu
Sari keskendub kolmele teismelisele: Alex Russole (Selena Gomez), tema vanemale vennale Justinile (David Henrie), nende väiksemale vennale Maxile (Jake T. Austin) ja Alexi parimale sõbrale Harperile. Alex, Justin ja Max elavad koos oma isa Jerry ja ema Theresaga. Kõik pere liikmed peale ema ja isa on võlurid. Alex, Justin ja Max õpivad võlukunsti oma isa käe all. Nad satuvad igasugustesse sekeldustesse.

## Osatäitjad
* Selena Gomez – Alexandra Margarita Russo ehk Alex
* David Henrie – Justin Vincenzo Pepe Russo ehk Justin
* Jake T. Austin – Max Russo
* David DeLuise – Jerry Russo
* Maria Canals Barrera – Theresa Russo
* Jennifer Stone – Harper Finkle

## Osad
### Hooaeg 1
21 osa, algas 12. oktoobril 2007 ja lõppes 31. augustil 2008

### Hooaeg 2
30 osa, algas 12. septembril 2008 ja lõppes 21. augustil 2009

## Film
Sarja põhjal tehtud film oli esimest korda eetris Disney Channelis 28. augustil 2009. "Wizards of Waverly Place: The Movie" on filmitud Puerto Ricos, Los Angeleses ja New Yorgis.
Biotest

**Biotest** (inglise *bioassay*) on teaduslik eksperiment, kus standardsetel tingimustel hinnatakse organismide, koosluste jt abil keskkonnaseisundit. Üks teatav biotest on algo- ehk vetikatest, kust keskkonnaseisundit hinnatakse vetikate abil.

## Vaata ka
*Amesi test
*Vetikatest
*Bioindikaator
*Biomarker
Klorella

**Klorella** (*Chlorella*) on perekond rohevetikaid.

Liike:
* *[[Chlorella minutissima]]*
* *[[Chlorella pyrenoidosa]]*
* *[[Chlorella variabilis]]*
* *[[Chlorella vulgaris]]*

## Välislingid
* Klorella
Koppvetikas

**Koppvetikas** (*Chlamydomonas*) on perekond üherakulisi rohevetikaid. Siia on arvatud enam kui 500 liiki.

Koppvetika nimi tuleneb sellest, et tema rakus olevad kromatofoorid on kopakujulised. Kehakujult on nad enamasti ümarad või munajad, viburitega.

Koppvetikad asustavad mageveekogusid. Sageli on neid veekogudes massiliselt; võivad põhjustada "veeõitsenguid".

Koppvetika liikide määramine on enamasti võimalik üksnes elektronmikroskoobiga, sageli nõuab see ka häid vetikamäärajaid ja kogenud algoloogi.

Koppvetika positiivse fototaksise tagab silmtäpipiirkond.

Koppvetikate sigimine võib olla nii mittesuguline (rändeostega) kui ka suguline.

Koppvetikal *[[Chlamydomonas reinhardtii]]* on avastatud võime lagundada tselluloosi ja kasutada seda energiaallikana, kui tingimused fotosünteesiks on ebasoodsad. See on esimene selline leid taimeriiki kuuluva organismi puhul ning selle juures nähakse potentsiaali lihtsustada biokütuste valmistamist.

## Viited

## Välislingid
*Koppvetikas bio.edu.ee
Meistriliiga 1992

**Meistriliiga 1992** võitis ja tuli seega 1992. aastal Eesti jalgpallimeistriks FC Norma. Tegemist oli esimeste meistrivõistlustega pärast riigi taasiseseisvumist ning vastloodud Meistriliiga debüüthooajaga.

## Formaat
Hooaeg peeti 1992. aasta kevadel, et minna veel samal aastal üle sügis-kevad tsüklile. Meeskonnad olid jaotatud kahte seitsmeliikmelisse piirkonda (lääs ja ida) ning kohtusid iga tsoonikaaslasega korra. Kummagi piirkonna neli esimest pääsesid üheringilisele esikohaturniirile, kummagi piirkonna kolm viimast selgitasid üheringilisel lisaturniiril kaks väljalangejat.
Finaal- ja väljalangemisturniiril mängiti ainult vastas tsooni meeskondade vastu. Samast eelvooru tsoonist tulnud meeskondade omavahelised mängud arvestati lõppvooru.

## Hooaeg

|-
|
Hooaja eel muutsid nime kuus klubi:
* Tallinna FC TVMK → Tallinna FC TVMV
* Jõhvi JK Estonia Kaevandus → Jõhvi JK Eesti Põlevkivi
* JK Eesti Fosforiit → FK Maardu
* Tallinna FC Vigri/Marat → Tallinna KSK Vigri
* Narva Autobaas → Narva JK Trans
* Viljandi Linnameeskond → Viljandi JK
|
Hooaja järel muutsid nime neli klubi:
* Tallinna FC TVMV → Tallinna FC Nikol
* Tartu SS Kalev → Tartu SS EsDAG
* Viljandi JK → Viljandi JK Tulevik
* FK Maardu → Maardu FK Olümpia
|}

## Meeskonnad

## Eelturniirid

|-
|
### Lääne alagrupp

|
### Lääne alagrupi mängutulemused

|}

|-
|
### Ida alagrupp

|
### Ida alagrupi mängutulemused

|}

## Lõppturniirid
### Finaalturniir

1Meeskonnad mängisid ainult 4 vastasega teisest eelvooru tsoonist. Sama eelvooru tsooni meeskondade mängude tulemused ja punktid kanti esikohaturniirile üle.

### Finaalturniiri mängutulemused

|-
|

|

|}

### Väljalangemisturniir

1Meeskonnad mängisid ainult 3 vastasega teisest eelvooru tsoonist. Sama eelvooru tsooni meeskondade mängude tulemused ja punktid kanti väljalangemisturniirile üle.

### Väljalangemisturniiri mängutulemused

|-
|

|

|}
### Meistriliiga üleminekumängud

----

*Kahe mängu kokkuvõttes oli tulemus 4:4 ja Meistriliiga 1992/93 koha kindlustas endale Tartu JK Merkuur, kes lõi enam võõrsil väravaid.

## Lõplik liigatabel

## Edukamad väravakütid

## Vaata ka
*Esiliiga 1992
*II liiga 1992

## Viited
Barbadose saar

**Barbados** on saar Lääne-India saarestikus, üks Antillidest.

Pindala on 340 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 336 meetrit. Kuulub Barbadosele.
Liilia

**Liilia** (*Lilium*) on liilialiste sugukonda liilialaadsete seltsi kuuluv taimeperekond.

Perekonda kuulub umbes 115 liiki.

## Liike
**Lilium amabile* – sulnis liilia
**Lilium amoenum* – meeldiv liilia
**Lilium arboricola* – epifüütliilia
**Lilium armenum* – armeenia liilia
**Lilium auratum* – kuldvööt-liilia
**Lilium ×aurelianense* – orleaani liilia
**Lilium bakerianum* – Bakeri liilia
**Lilium bolanderi* – Bolanderi liilia
**Lilium brownii* – Browni liilia
**Lilium bulbiferum* – tuliliilia
**Lilium candidum* – madonnaliilia ehk valge liilia 
**Lilium hansonii* – Hansoni liilia
**Lilium maculatum* – laiguline liilia
**Lilium martagon* – kirju liilia, Eestis ilutaimena, vahel metsistub.
**Lilium washingtonianum* – Washingtoni liilia
Førde

**Førde** on linn Norras, Førde valla ja endise Sogn og Fjordane maakonna keskus. Asub kohas, kus Jølstra jõgi suubub Førdefjordenisse.  

Elanike arv on 9087 (2008), pindala 6,01 km². 

Førde linnas asub Sogn og Fjordane maakonna suurim haigla, Førde kirik ja Sogn og Fjordane Kunstimuuseum. Igal suvel toimub seal Førde rahvamuusikafestival. Kohaliku ajakirja nimi on Firda. 

Linnast 16 km kaugusel asub piirkondlik Førde lennujaam. 

## Viited
Nord-Aurdali vald

**Nord-Aurdali vald** on vald Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Fagernes. Nord-Aurdali vald loodi 1. jaanuar 1838.

Valda teenindab Fagernesi Leirini lennujaam.

2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.

## Vapp

Valla vapp pärineb lähiajast. See kinnitati 20. detsembril 1985. Vapil kujutatakse kolme sinist erku emajuurt (*Gentiana nivalis*). Neid lilli kasvab Nord-Aurdalis külluslikult. Kolm õit esindavad valla kolme peamist asulat Aurdali, Fagernesi ja Leirat. Erk emajuur avab oma õied ainult päikesevalguses ja soojuses. Sellepärast valiti see ka valla avatust ja positiivsust sümboliseerima.

## Viited
Lomi vald (Bulgaaria)

**Lomi vald** on 2. järgu haldusüksus Bulgaarias Montana piirkonnas. Valla lõunapiiriks on Doonau, mille vastaskaldal on Rumeenia.

Vallas on 10 asulat, millest suuremad on Lom, Stalijska Mahala ja Kovačica.

89% elanikest on õigeusklikud, ligi 10% protestandid.

## Välislingid

* Valla koduleht
Georgi Damjanovo vald

**Georgi Damjanovo vald** on 2. järgu haldusüksus Bulgaarias Montana piirkonnas.

Vallas on 13 asulat, vallakeskus on Georgi Damjanovo küla, mis on nime saanud bulgaaria kommunisti Georgi Damjanovi järgi.

## Välislingid

* Valla koduleht
Alide Remmel

**Alide Remmel** (aastani 1928 **Alide Mangelson**; 18. veebruar (vkj)/ 2. märts 1899 Lebavere küla, Vana-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 5. jaanuar 1979 Tartu) oli eesti botaanik.

## Hariduskäik
Lõpetas 1920. aastal Paide Tütarlastegümnaasiumi ja 1933. aastal Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna. Akadeemiliselt oli ta Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige.

## Töökäik
Oli 1939–1945 keskkooli loodusloo- ja maateaduse õpetaja. 

Oli 1945–1949 Tartu Riikliku Ülikooli taimesüstemaatika ja geobotaanika kateedris assistent, 1949–1952 sama kateedri ning mineraloogia ja paleontoloogia kateedri vanemõpetaja, 1952–1953 taimesüstemaatika ja geobotaanika kateedri assistent, 1953–1956 vanemõpetaja, 1956–1961 assistent.

## Teadustöö
Ta oli tuntumaid ja viljakamaid Eesti adventiivfloora (tulnuktaimede) uurijaid.

## Teoseid
*2. sugukond rebasheinalised. // Eesti NSV floora 8. Tallinn 1971
*4. triibus *Ambrosieae Cass*. // Eesti NSV floora 6. Tallinn 1978

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*
*Haud Tartu Ülikooli kalmistul
Ugolnõje Kopi

**Ugolnõje Kopi** on alev Venemaal Tšuktšimaal, Anadõri rajooni keskus. Asub Beringi mere Anadõri lahe kaldal Anadõri vastas.

Peamiseks majandusharuks on kivisöe kaevandamine.

1968. aastast alates on alev. 

Alevi lähedal on Ugolnõi rahvusvaheline lennujaam.
Ülo Tamm

**Ülo Tamm** (24. märts 1935 Kanepi kihelkond, Võrumaa – 9. mai 2020) oli eesti metsandusteadlane.

Ta lõpetas 1959. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia.

Ta töötas Eesti Maaülikoolis.

Ta tegeles metsaselektsiooni ja paplite süstemaatikaga. 

## Tunnustus
*2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Tartu Maarja kalmistul
Oda Krohg

**Oda Krohg** sünninimi **Othilia Pauline Christine Lasson** (11. juuni 1860 Åsgårdstrand – 19. oktoober 1935 Oslo) oli norra kunstnik.

## Elukäik
Sündis advokaat Christian Lassoni (1830–1893) ja Alexandra von Munthe Morgenstierne teise tütrena. Oda Krohg kasvas kümnelapselises peres. Tema vend Per Lasson oli tunnustatud helilooja, õde Caroline Bokken Lasson tuntud laulja ja kirjanik.

Aastal 1881 abiellus ta Jørgen Engelhardtiga, kellega tal oli kaks last. Abielu lahutati alles 1888. aastal, kuid pere ei elanud koos 1883. aastast. 

1885 alustas õpinguid Erik Werenskioldi ja Christian Krohgi käe all. Viimasega ta abiellus oktoobris 1888. Aastal 1889 sündis abikaasade teine ühine laps, poeg Per Krohg, kellest sai samuti tuntud maalikunstnik. Nende esimene ühine laps, tütar Nana, sündis 1885. Aastail 1901–1909 elas pere Pariisis.

Pariisis elades oli tal ateljee Montparnasse'il. Aastal 1903 olid tema teosed näitusel Salon de Paris's ja aasta hiljem oli tal esimene näitus Salon d'Automne'is, kus Oda osales regulaarselt aastani 1909. Samal ajal oli tal armulugu luuletaja ja kunstikriitiku Jappe Nilsseniga. Oda siiski oma abikaasast ei lahutanud ning pere pöördus tagasi elama Oslosse.

Oda Krohg suri 19. oktoobril 1935. Ta on maetud Oslo Vår Frelsersi kalmistule (Vår Frelsers gravlund).

## Looming
### Teoseid
*"Ved Kristianiafjorden (Japansk lykt)"
*"Ved engen (Kinesisk lykt)" ("Niidul (hiina latern)" 1889)
*"En abonnent på Aftenposten" ("Õhtulehe abonent", 1887)
*"Fra festen" ("Peolt tulnud", 1892)
*"Rouge et Noir" ("Punane ja must", 1912). 

#### Portreed
*Aasta Hansteen
*Ivar Arosenius
*Gunnar Heiberg
*Johanne Dybwad
*Christian Krohg

Kasutatud on saksakeelse ja norrakeelse Vikipeedia artiklit seisuga 03.05.2009.
Tiiu Trei

**Tiiu Trei** (aastani 1963 **Pullisaar**; 24. oktoober 1936 Viljandi – 2. detsember 2021 Tartu) oli Eesti botaanik ja algoloog.

Ta lõpetas 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloog-botaanikuna. 1973. aastal sai ta samas bioloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Lääne-Eesti rannikuvete fütobentos".

Aastatel 1959–1975 töötas ta Balti kalamajanduse teadusliku uurimise instituudi Eesti mereihtüoloogia laboratooriumis, 1975–1976 Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudis vanemteadurina; 1976–1993 ZBIs vanemteadurina ning 1994–2005 ZBIs laborandi ja vanemlaborandina. 2005–2006 oli ta Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudis vanemlaborant. Eesti Looduseuurijate Seltsi liige alates 1957.

Ta on uurinud Eesti jõgede ja mere makrovetikaid ja veetaimestikku.

## Isiklikku
Zooloog Anne Kirk on tema õde.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Entsüklopeedia
Bilibino

**Bilibino** on linn Venemaal Tšuktšimaal, Bilibino rajooni halduskeskus. 

## Ajalugu

Karalvaami küla nimetati 1956. aastal ümber geoloog Juri Bilibini järgi. 1958. aastal sai aleviks, 1993. aastal sai linnaõigused.

## Majandus

Linna lähedal asub 1974. aastal tegevust alustanud Bilibino tuumaelektrijaam ja kullakaevandus.

## Välislingid

*http://www.bilibino.com/
Visolde Puusepp

**Visolde Puusepp** (1955. aastani **Erik**; 23. juuli 1928 – 21. oktoober 2020) oli eesti botaanik ja mükoloog. 

1947. aastal lõpetas ta Tartu 3. keskkooli, 1952. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika ja loodusteaduskonna bioloog-botaanikuna. 

Ta töötas kolm aastat õpetajana Mustvee 1. keskkoolis. 1955. aastal abiellus ta Olev Puusepaga ning asus tööle Tartu linna 7. seitsmeaastases koolis bioloogia ja geograafia õpetajana. 

Alates 15. jaanuarist 1956 töötas mittekoosseisulisena ja 1. maist 1957 koosseisulisena Zooloogia ja Botaanika Instituudi botaanika sektoris, algul laborandina, siis vanemlaborandina ja alates 1973 vaneminsenerina. 1990. aastast jäi pensionile. 

Ta on avaldanud teadustöid peamiselt õistaimede süsteemi alal. Tema töö tulemusi kajastavad "Eesti NSV floora" 5. ja 8. köide, mille kaasautor ta on. PlutoF-i andmetel on ta kogunud 6469 eksemplari seeni ja taimi.

## Viited
Pevek

**Pevek** on linn Venemaal Tšuktšimaal, Tšauni rajooni halduskeskus. Asub Ida-Siberi mere Tšauni lahe ääres.

## Ajalugu
Asula rajati 1933. aastal, 1967. aastal sai linnaõigused. 1949–1957 asus linnas Tšaunlag, osa GULAGist. Kui 1989 elas linnas 12 900 inimest, siis 2008. aastal vaid 4400. Elanike arvu vähenemise üheks põhjuseks on väljaränne tinakaevanduste sulgemisest põhjustatud töökohtade kadumise tõttu. 

## Majandus

Linna lähedal asub kullakaevandus.

## Viited

## Välislingid

*Peveki koduleht
*Fotod linnast
Skjærhalden

**Skjærhalden** ehk **Skjærhollen** on küla Norras Østfoldi maakonnas, Hvaleri valla keskus. 

Asub Kirkeøy saarel. Rahvaarv 688 inimest ja pindala 0,82&nbsp;km² (2008).

## Viited