open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Palutaja

**Palutaja** on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõlleste valda.

## Asend
Palutaja küla asub Põlva maakonna lääneosas. Küla piirneb põhjas Veski, idas Piigaste, lõunas Tuulemäe külaga ning läänes Valgjärve valla Abissaare, Saverna ja Tiido külaga. Küla loodeosas kulgeb piir Abissaare külaga suuremas osas mööda Leevi jõge.

## Loodus
Küla paikneb Otepää kõrgustiku lääneservas, kõrgeim punkt 145 meetrit üle merepinna. Küngaste vahel on mitmeid väiksemaid soid (Kitsõsuu, Lakõssuu, Pirrupuusuu, Putsipurisuu, Ruusuu, Sassisuu).

## Ajalugu
Küla kuulus Kanepi kihelkonda.

## Taristu
Küla läbib Põlva–Saverna maantee.

## Ettevõtlus
Külas tegutsevad Käbliku puhketalu ja bussireise korraldav OÜ Tuuliku reisid.

## Viited
Piigaste

**Piigaste** (kohalik hääldus **Piigastõ**, kasutatakse ka nime **Vana-Piigaste asula**) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Küla lähistel voolab Piigaste oja.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõlleste valda.

Küla kuulus Kanepi kihelkonda. 

Küla territooriumile on jäänud Piigaste mõis. Piigaste mõisas tegutseb Piigaste pansionaat. Piigaste külaga on 1977 liidetud Tiksi küla, varasema nimega Janokjärve (nt 1582 Janoter, 1638 Jennetjerwe kyllo).

Külas asub Vana-Piigaste mõisa kalmistu.

## Viited
Prangli küla

**Prangli** on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõlleste valda.

Küla kuulus Kambja kihelkonda. Külas olid Vana-Prangli mõis (*"Alt"-Wrangelshof*) ja Vastse-Prangli mõis (*Neu-Wrangelshof*). 

1977. aastal liideti Prangli külaga Aiaküla.

## Vaata ka
*Prangli laas

## Viited

## Kirjandus
*
Ihamaru

**Ihamaru** on Põlvamaal Kanepi vallas asuv küla.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõlleste valda.

Küla lähistel paikneb Ihamaru Palojärv ja Väikene Palojärv ning voolab Ihamaru oja. Küla lähedal asub 154 ha suurune Ihamaru ürgmetsa kaitseala, mis loodi 1981.

## Ajalugu

Ihamaru on esmamainitud (juba külana) 1617. aastal kujul *Ehamah*. Edaspidi on mainitud nimekujusid *Ihammar kylla* (1684), *Ihamar* (1723), *Ihhoma Körtsi Peter* (1783) ja *Ihama* (1798). Küla kuulus Karaski mõisale. 19. sajandil taanduski Ihamaru külanimi Karaski nime ees ja Ihamaruks kutsuti üksnes Ihamaru kõrtsi lähiümbrust. Näiteks 1839. aasta Rückeri kaart esitab Ihamaru kohal suure hulga väikekülasid, tänapäeva mõistes talurühmi nende nimedega. 1861 nimetati *Ehamarro* kõrtsitalu. Alles 1930. aastatel sai Ihamaru taas ametlikuks külanimeks.

Ihamaru peamised oma nimega kohad on Juusa, Runi, Täikülä, Valgõmõisa ja Viia. 1977 liideti Ihamaruga Täikülä, mis varem oli Hilba osa, Viia, mis seni oli omaette küla, ning Varbuse mõisa väikekülad Lukatsi ja Sõra.

## Nime päritolu

Selle küla nime on kirjutatud kahel kujul: *Ihama* ja *Ihama + aro*. Tänapäevane külanimi tuleb neist viimasest. Ihama on läänemeresoome isikunimi, mida karjalased kasutasid veel 16. sajandil. Keskajal on eestlastelt ja liivlastelt teada selle nime s-lõpuline vorm: Ihamas, Jamas, Yemas.

Nimevariandis Ihamaru on liitunud sõna "aru" ("*aro*"), mis tänapäeval tähendab kuiva rohumaad, aga veel Wiedemanni ajal lihtsalt viljakat kuiva maad. Seda järelosa esineb eriti Põlva ja Kanepi vaheliste kohtade nimedes sageli.

## Viited
Tõdu

**Tõdu** on küla Põlvamaal Kanepi vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõlleste valda.

Küla kuulus Põlva kihelkonda. Praeguse küla põhjaosa kuulus Tõdu mõisale. Tõdu ja Häätaru küla piiril on varem asunud Kõrista küla.

## Viited
Veski (Kanepi)

**Veski** (kohalikus kõnepruugis **Veskimõisa**) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõlleste valda.

Küla kuulus Kambja kihelkonda ja külas oli Veski mõis.

Küla on nime saanud ilmselt vesiveskite rohkuse tõttu. Küla läbib Leevi jõgi. Veski mõisa lähedal suubub Leevi jõkke Sulaoja. Veski mõisa peahoone vastas (üle tee) asub bussipeatus. 

## Viited
Voorepalu

**Voorepalu** (kohalik hääldus **Voorõpalo**) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõlleste valda.

Küla kuulus Põlva kihelkonda. 

## Pilte


Pilt:Voorepalu Palu talu.jpg|Palu talu


## Viited
Mikojan-Gurevitš MiG-23

**Mikojan-Gurevitš MiG-23** (vene keeles МиГ-23; NATO koodnimega Flogger) on Nõukogude Liidus Mikojan-Gurevitši konstrueerimisbüroos aastatel 1964–1966 projekteeritud ülehelikiirusel lendav hävituslennuk, millega hakati välja vahetama vananevaid MiG-21-sid.

Aastal 1967 tegi MiG-23 prototüüp esmalennu, esimesed sarjana ehitatud MiG-23-d jõudsid väeosadesse 1973. aastal. Nõukogude Liidus ehitati kokku üle 4000 seda tüüpi lennuki (eri versioonides, sh MiG-27) ning eri riikides litsentsi alusel ehitatutega kokku ligikaudu 11 000 lennukit. Nõukogude Liidus valmistati viimased lennukid (MiG-23UB) 1985. aastal.

Tähtsaim MiG-23 uuendus oli võimalus ka lennu ajal muuta tiiva noolsust, suurema kiiruse saavutamiseks sai tiiva noolsust muuta vahemikus 16–72 nurgakraadini. Tiiva noolsuse vähendamisel 16 nurgakraadini lühenes õhkutõusmiseks ja maandumiseks vajalik teepikkus oluliselt. MiG-23 sai täiesti uue mootori ja ajakohasema avioonika, radari ja infrapunaandurid.

MiG-23MLD on väljas ka Eesti Lennundusmuuseumis.

## MiG-23 kasutajad
Väljaspool Varssavi pakti riike kasutati MiG-23 ka Liibüas, Süürias, Egiptuses, Indias, Kuubas, Alžeerias, Iraagis, Afganistanis, Jeemenis ja Põhja-Koreas. Mitmes riigi lennuväes on MiG-23 veel kasutuses, enamasti viimased MLD modifikatsioonid.

Ameerika Ühendriikide õhujõudude eriüksuses kasutatakse väheseid MiG-23, tähisega YF-113, "agressori" rollis.

Lennukiehitusfirma MiG-MAPO pakub tänapäevani nende lennukite moderniseerimis- ja täiustamisprogramme.

## Tehnilised andmed

***Meeskond:** 1
***Pikkus:** 16,70 m
***Tiivaulatus:** 13,97 m (nurk 16°) ja 7,8 m (nurk 72°)
***Kõrgus:** 4,82 m
***Tühimass:** 9,6 tonni
***Täislaadungiga mass:** 15,7 tonni 
***Maksimaalne stardikaal (MTOW):** 18,0 tonni
***Mootor:** 1 × 83,6 kN Hatšaturov R-35-300, turboreaktiiv, järelpõlemisega 127 kN
***Kiirus:** 2500 km/h (Mach 2,35) optimaalsel kõrgusel, madallennul 1370 km/h
***Tegevusraadius:** 1150–2820 km
***Lennulagi:** 18 500 m
***Tiiva- ja kerealustele püloonidel:** kuni 3,0 tonni rippkonteinereid või/ja pomme.

## Versioonid
Karilatsi (Põlva)

**Karilatsi** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Jääb Vastse-Kuuste alevikust lõunasse.

Aastatel 1990–2017 oli küla Vastse-Kuuste valla koosseisus.

Külast voolab läbi Leevi jõgi.

## Viited
Kelmikülä

**Kelmikülä** on paikkond Põlvamaal Karilatsi külas.

## Välislingid
* Karilatsi Eesti kohanimeraamatus
Koorvere

**Koorvere** (kohalik hääldus **Kuurvere**) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. 

Koorvere piirneb põhjas Leevijõe ja Valgemetsa, idas Kiidjärve, lõunas Aarna ning läänes kahe (nii Põlva kui Kanepi valla) Karilatsi külaga.

Koorvere küla läbivad Põlva–Reola tee ja Akste–Häätaru tee. Küla kirdepiir kulgeb mööda Tartu–Petseri raudteed. 

Külast voolab läbi Ahja jõgi, mis Koorvere sillast allavoolu jääb Ahja jõe ürgoru maastikukaitseala piiresse. Koorküla piiresse jääval Ahja jõe lõikul asub neli liivakivipaljandit: Kiisa pae, Kuradikoobas, Tsuba pae ja Kiviniidu pae. Küla läänepiiril voolab Leevi jõgi. 

17. sajandist tegutses Koorvere külas Ahja jõel vesiveski.

Aastatel 1945–1990 kuulus Koorvere küla Vastse-Kuuste külanõukogu koosseisu. Aastatel 1990–2017 kuulus küla Vastse-Kuuste valda.

Külas asub Öpiku talu ristipuu.

## Viited
Leevijõe

**Leevijõe** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas Leevi jõe ääres. 

Küla kuulus Võnnu kihelkonda. 1978. aastani oli küla nimi **Leevi**.

Aastatel 1945–1990 kuulus küla Vastse-Kuuste külanõukogu koosseisu. Aastatel 1990–2017 kuulus küla Vastse-Kuuste valda.

Küla läbib Põlva–Reola maantee. Idas piirneb küla Tartu–Koidula raudteega.

## Viited
Logina

**Logina**  on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. 

Küla kuulus Võnnu kihelkonda. 1978. aastani oli küla nimi **Alaküla**.

Aastatel 1945–1990 kuulus küla Vastse-Kuuste külanõukogu koosseisu. Aastatel 1990–2017 kuulus küla Vastse-Kuuste valda.

Külas asus kuni 2001. aastani Laane raudteepeatus.

## Viited
Lootvina

**Lootvina** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Küla lähistel paikneb Lootvina soo ja voolab Lootvina peakraav.

Küla kuulus Võnnu kihelkonda ja külas oli Lootvina kõrvalmõis.

Aastatel 1945–1990 kuulus küla (1978. aastani Lootvina asundus) Vastse-Kuuste külanõukogu koosseisu. Aastatel 1990–2017 kuulus küla Vastse-Kuuste valda.

## Viited
Padari

**Padari** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. 

Küla kuulus Võnnu kihelkonda.

Aastatel 1945–1990 kuulus küla Vastse-Kuuste külanõukogu koosseisu. Aastatel 1990–2017 kuulus küla Vastse-Kuuste valda.

Padari küla idapiiril voolab Kotiku oja, küla läänepiiril kulgeb Tartu–Koidula raudtee.

Küla läbib Ahja–Vastse-Kuuste tee.

## Viited
Valgemetsa

**Valgemetsa** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Küla asub Ahja jõe vasakkaldal mõlemal pool Tartu–Petseri raudteed. Külas on Valgemetsa raudteepeatus.

Valgemetsast 1&nbsp;km läänes asub Leevijõe, 1½ km põhjas Padari, 3&nbsp;km kagus Kiidjärve ja 2½ km lõunas Koorvere küla. Muudest paikadest asuvad lähemal Leevi asundus ja Popsiküla läänes, Tikutaja 2&nbsp;km kirdes ja Järve 2&nbsp;km kagus.

## Nime päritolu

Valgemetsa asub Ahja jõe ääres, mida sealkandis kutsutakse selge jõevee tõttu Valgejõeks.

Koorküla piirilt algavat ja põhja poole ulatuvat metsa nimetatakse Valgemetsaks. Mõne arvates olevat mets saanud nime Valgejõelt, mõne arvates valge liiva järgi, millest koosneb metsaalune pinnas. Selle metsa laskis külvata ja istutada Vastse-Kuuste mõisnik, varem oli seal tühi liivanõmm. Küla on nimetatud metsa järgi.

## Ajalugu
Valgemetsa asundus kujunes pärast 1927–1931 rajatud Tartu–Petseri raudtee valmimist. Naabruses Kongsi talu pidanud loomaarst Robert Friedrich Schab(b)ak (al. 1936 Arani) oli ostnud Vastse-Kuuste mõisalt umbes 200 hektarit maad ja lasi selle jagada suvilakruntideks.

Esimese krundi ostis kunstnik Vanda Juhansoo, kelle omanäoline maja, mida rahvasuus kutsutakse Nõiamajaks, on säilinud tänini. Nõiamaja valmis 1932. Küla sünnipäevaks peetakse 12. juulit 1933, mil Vanda Juhansoo krunt ja maja kanti kinnistusraamatusse.

Valgemetsa kujunes 1930. aastatel Tartu haritlaskonna seas populaarseks suvituskohaks. 1934. aastal asutati Valgemetsa Korraldamise ja Kaunistamise Selts, mille eestvõttel rajati tänavaid ja teid. 1940. aastaks oli suvilaid kokku ligi 60. Külas oli võõrastemaja koos kaupluse ja postkontoriga. 1930. aastatest pärinev krundiplaan on suuremas osas säilinud tänini.

Küla kuulus Tartumaa Võnnu kihelkonda ja Kiidjärve valda. Algselt nimetati seda asunduseks ja isegi alevikuks, aastast 1977 on see küla.

1940. aastate lõpust tegutses külas Valgemetsa pioneerilaager, mille maid ja hooneid kasutavad nüüd Valgemetsa puhkeküla ja noortelaager.

1950. aastal ostis Valgemetsas varem kirjanik Enn Kippelile kuulunud suvila Enn Kippeli leselt endale suvekoduks kunstnik Elmar Kits, kes puhkas Valgemetsas kuni oma surmani 1972. aastal. Elmar Kitse suvemaja on ajaloomälestisena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.

Aastatel 1945–1990 kuulus Valgemetsa Vastse-Kuuste külanõukogu koosseisu. Aastatel 1990–2017 kuulus Valgemetsa küla Vastse-Kuuste valda.

2009. aastal asutati MTÜ Valgemetsa, mille eesmärgiks on edendada külaelu.

2020. aasta juunis valiti Valgemetsa külavanemaks Mati Määrits.

## Vapp
Valgemetsa vapp koosneb neljast osast. Kuldkollane vapikilp - liivapaljandid ja päike, valged kuused - metsasümbol, vapi valge keskpõhi - mets mis kasvab heledal liival ning kolm sinist triipu vapi keskel - Ahja jõgi. Vapi ja lipu autorid: Üllar Varik ja Marek Laane

## Viited

## Välislingid
*MTÜ Valgemetsa
Vooreküla

**Vooreküla** ehk **Voore** küla on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. 

Vooreküla on nimetatud ka Liiva külaks.

Enne Põlva rajooni moodustamist 1950. aastal kuulus Tartumaa koosseisu.

Voorekülas on sündinud kirjanik Villem Buk, kes õppis Voore külakoolis ja töötas aastatel 1898–1900 samas koolis õpetajana.

Aastatel 1990–2017 kuulus küla Vastse-Kuuste valda.

Küla läbib Põlva–Reola maantee.

## Viited
Karilatsi

**Karilatsi** on kahe Eesti küla nimi:

* **[[Karilatsi (Kanepi)|Karilatsi]]** on küla Kanepi vallas Põlva maakonnas
* **[[Karilatsi (Põlva)|Karilatsi]]** on küla Põlva vallas Põlva maakonnas

Ajaloos (aastatel 1919–1939) on eksisteerinud ka Karilatsi vald.
Gavrilo Princip

**Gavrilo Princip** (serbia kirillitsas Гаврило Принцип; 25. juuli 1894 Obljaj Bosansko Grahovo lähedal; okupeeritud Austria-Ungari poolt, vormiliselt Osmanite riik – 28. aprill 1918 Terezín, Austria-Ungari) oli Bosnia serblasest vandenõulane, kes tappis 28. juunil 1914 Austria-Ungari troonipärija, ertshertsog Franz Ferdinandi, ja tema naise, Hohenbergi hertsoginna Sophie.

Princip kuulus Bosnia revolutsioonilise liikumise Mlada Bosna (eesti keeles 'Noor Bosnia') valdavalt kooliõpilastest liikmete hulka. Mlada Bosna, ka Princip, oli omakorda seotud Serbia salaorganisatsiooniga Must Käsi, mis oli juba varem tuntuks saanud terroristlike operatsioonidega: 1903. aastal tapeti Serbia kuningas Aleksandar Obrenović ja ta naine, kuninganna Draga, ning võimule aidati Karađorđevićide dünastia (Petar I Karađorđević). Karađorđevićid hakkasid peagi ajama Suur-Serbia poliitikat, ihates saada kogu Balkani slaavlaste valitsejaks. Selles toetas neid ka Venemaa, kes finantseeris suures osas Musta Käe tegevust.

Princip oli üks paljudest vandenõulastest, kes soovis oma kodumaale, Austria-Ungari poolt okupeeritud ja annekteeritud Bosniale, võimalikult suurt iseseisvust, lootes, et Serbia Kuningriigi koosseisus on see võimalik. See, et just Princip tappis Franz Ferdinandi, oli suuresti juhuslik, sest vandenõuga seotud võimalikke mõrtsukaid oli ertshertsogi korteeži teekonnale Sarajevos paigutatud mitu. Pärast ertshertsogi tapmist nabiti Princip kohe kinni. Et ta oli seaduste järgi alaealine (19-aastane), siis mõisteti talle surmanuhtluse asemel 20-aastane vangistus. Principi tervis, mis oli juba varemgi vilets olnud, halvenes vanglas veelgi ja 1918. aasta kevadel suri ta tuberkuloosi.

28. juunil 2014 avati Sarajevos serblaste kvartalis nende rahvuskangelase Gavrilo Principi pronkskuju.

## Viited

## Välislingid
Kolodavitsa

**Kolodavitsa** on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Eesti-Venemaa piiri ääres.

Küla lõunapiiri märgib Piusa jõgi. Matsuri külast idas eraldab seda Piiroja.

Külas saavad kokku Valga–Petseri raudtee ja Tartu–Petseri raudtee. Samuti jääb väike osa Koidula raudteejaama alast Kolodavitsa külla.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.


Veski raudteepeatus.JPG|Endise Veski raudteepeatuse asukoht Kolodavitsas
Koidula raudteejaam 2015.JPG|Koidula raudteejaama ala Kolodavitsa poolt


## Viited
Korela

**Korela** (ka *Suurõ-Korela*, *Suure-Korela*, *Suur-Korela*, *Savina-Suur*) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. 

Küla kuulub Tsätski nulka.

Küla territooriumi lääneosa jääb Mustoja maastikukaitsealale. Seal asub ka Poogandi järv.

Küla idapiiri märgib Piusa jõgi.

Küla läbib Matsuri–Sesniki tee.

Korelas asunud kunagi tsässon.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.


Poogandi järve puhkeala.JPG|Poogandi järve puhkeala
Metsatee Mustoja maastikukaitsealal.JPG|Metsatee Mustoja maastikukaitsealal Korela külas


## Viited
Kostkova

**Kostkova** (ka: **Kostkuva**, **Kostkovo**, **Kosu**, **Tamme**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Eesti-Vene ajutise kontrolljoone ääres.

Küla kuulub Tsätski nulka.

Külas asub Kostkova Umbjärv.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Kremessova

**Kremessova** (kohalik hääldus **Kremmessüvä** ja **Kremmessova**; kasutatakse ka nimesid **Kremesova**, **Laane**, **Laanevälja**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. 

Küla kuulub Tsätski nulka.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Kundruse

**Kundruse** (ka: **Kundrusõ**, **Kondrašova**, **Kundrutse**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Piusa jõe ääres.

Küla kuulub Saatserinna nulka.

Küla läbib põhja-lõuna suunas vene sõjavangide kaevatud kaitsekraav.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Litvina

**Litvina** (ka: **Litvinna**, **Litvinovo**, **Paljulaane**, **Pajulaane**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Eesti-Venemaa piiri ääres Saatse ja Pattina vahel. 

Küla kuulub Saatserinna nulka.

Külas asuvad kõrvuti Süväoro lomp ja Pattina järve põhjaosa.

Litvinas on sündinud näitleja Arvo Kukumägi.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Lobotka

**Lobotka** (ka: **Slobotka**, **Lobodka**, **Slobodka**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. 

Küla kuulub Poloda nulka.

Külas tegutses üks piirkonna vanimaid koole.

Küla lõunaosas asus Petseri Põhjalaagri suurtükiväe laagriala.

Küla idapiirile jääb Mustoja üleminekuala Värska laheks. Teisel pool seda asub Värska alevik.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Kerge vaimne alaareng

**Kerge vaimne alaareng** on vaimse alaarengu kõige kergem aste. RHK-10 diagnostilised krititeeriumid annavad kerge vaimse alaarengu IQ raamideks 50-69. Igapäevases elus see tähendab seda, et inimene on võimeline rahuldaval tasemel oma elu iseseisvalt korraldama. Juhendamise vajadus ei ole igapäevane. Kerge vaimse alaarengu puhul on inimene võimeline isegi kõrghariduse omandama, kuid saadud teadmisi loovalt rakendada ei suuda. Nähtuste olemuse mõistmise võime on sedavõrd häiritud, et ühiskonna korraldust kirjeldavaid pealismõisteid kerge vaimse alaarenguga inimene ei suuda tõlgendada, mistõttu võib raskendatuks osutada näiteks kultuuritraditsioonide järgimine, laste kasvatamine. Kerge vaimse alaarenguga inimene ei suuda keerulisemates olukordades adekvaatseid otsuseid vastu võtta. Kerge vaimse alaarenguga inimene suudab töötada regulaarselt lihtsamat kvalifikatsiooni nõudvatel erialadel.

## Vaata ka
*Debiilsus

## Välislingid
Lutepää

**Lutepää** (seto keeles **Lutõpää**, **Lutõbä**; kasutusel ka nimed **Laiuste**, **Lutepea**, **Luteba**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Eesti-Venemaa piiri ääres. 

Küla kuulub Tsätski nulka.

Lutepää läänepoolne osa jääb Mustoja maastikukaitseala territooriumile ja idapoolne osa on suuresti ümbritsetud Venemaast. Sesniki külast lahutab seda Saatse saabas.

Lutepääl asuvad kaks suuremat liivikut – Tinaliiv ja Lutepää liivik. Neist esimene on Mustoja maastikukaitseal ja teine jääb suures osas Venemaa territooriumile.

Külas asus vanasti Lutepää tsässon

Külast voolab läbi Mustoja.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Matsuri

**Matsuri** (ka: **Matsurdi**, **Matšuri**, **Belohvostovo**, **Piiroja**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Eesti-Venemaa piiri ääres.

Küla kuulub Raakva nulka.

Valdav osa Koidula raudteejaama territooriumist jääb Matsuri külla.

Mööda küla lõunapiiri kulgeb Piusa jõgi. Mööda küla piiri voolab ka Piiroja.

## Ajalugu
Küla nimi esineb ürikuis alates 1652. aastast.

Raudtee ja maantee vahelises kolmnurgas on ruudukujuline kääbas, kuhu on maetud Põhjasõjas Võmmorski lahingus (1709) langenud.

Külas asusid vanasti mitmed väikesed tellisetehased.

Kunagise koolimaja juures maantee ääres asub mälestuskivi külas 1944. aasta pommirünnakus hukkunud külaelanikele.

Karisilla–Petseri maantee ääres asub ka nn mälestuskivi fašismiohvritele.

1977 liideti Matsuriga **Vammustõ** küla.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.

## Tuntud inimesed
Matsuris sündis lauluema Miku Ode (Jevdokia Kanniste; 1864–1924), kellelt Jakob Hurt kirjutas üles enam kui 20 000 värsirida. 

## Pilte

Mälestuskivi Matsuris.jpg|1944. aasta pommirünnakus hukkunute mälestuskivi Matsuris
Matsuri küla.jpg|Hoone Matsuri külas
Koidula raudteepiirijaam.JPG|Küla territooriumile jääv Koidula raudteepiirijaam


## Vaata ka
*Säpinä (Matsuri) tsässon
*Piiroja raudteepeatus, Tartu–Petseri raudteel 

## Viited
Nedsaja

**Nedsaja** (seto keeles *Nedsäjä*; ka *Netsaja*) on küla Võrumaal Setomaa vallas.

Kohakäändes on küla nimi on eesti keeles *Nedsajale* ja seto keeles *Nedsäjähe*.

Küla kuulub Poloda nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Põlvamaale Värska valda.

Nedsajale lähimad asulad on lõunas Säpina, läänes Kõvera, loodes Riihora ja põhjas Treski.

Nedsaja küla on esmamainitud 1561. aastal kujul Ничаево. Edaspidi nimetati küla 1790. aasta paiku бол. нечаева, 1866 Бол. Ничаева, 1882 Большое Нечаево, Нечаевская (riigi suvila), 1885 Ничаево Боль., 1897 Нечаево, 1903 Nedsäjä ja Нечаева, 1904 Suurõ-Nedsäjä ja Большой Нечаевъ Лугъ, 1920 Sr-Netsaeva, 1928 Suure-Nedsaja, 1937 Netsaja ning 1977 Nedsaja.

19. sajandil kuulus küla Väike-Rõsna kogukonda ja Värska koguduse piirkonda.

Seal tegutses 1945–1961 Nedsaja neljaklassiline algkool. Samuti asus külas Männiku metsavahikordon.

Nedsaja koosneb kolmest külast, mis 1977. aastal liideti. Need olid Kesk-Nedsäjä ehk Teksinä (esmamainitud 1652 kujul Декшино), Suurõ-Nedsäjä ja Väiko-Nedsäjä ehk Kärnä (esmamainitud 1904 kujul Малый Нечаевъ Лугъ).

Küla idapoolne osa jääb Mustoja maastikukaitsealale.

Külast on pärit Nedsaja Küla Bänd, millesse kuuluvad Toomas Valk, Iisak Sulev Andreller ja Paul Hunt.

## Nime päritolu

Nedsaja küla nime on raske eesti keelest tuletada. Võimalik on siiski lähtuda lõunaeesti murdesõnast *nätse* ('nätske').

Venemaal on kohanimi *Netšajevo* (Нечаево) üpris sage. Netšajev (Нечаев) on iseloomulik vana vene aadlinimi. Ingerimaal on Netšajevskaja (Нечаевская) küla. Need tulevad vene sõnast чаять, mis tähendab 'mõtlema, uskuma, sõlmima', teises tähenduses 'lootma, ootama, eeldama'. Kuid Jakob Hurda üleskirjutus Нечаевъ Лугъ vihjab võimalusele, et see on omanikusuhteid väljendav kohanimi.

## Viited

## Välislingid
* MTÜ Nedsaja Küla Seltsi koduleht
Pattina

**Pattina** (ka: **Patvina**, **Patvinna**, **Batadino**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Eesti-Venemaa piiri ääres. 

Küla kuulub Saatserinna nulka.

Küla põhjaosas on säilinud tõrvaahjude jäänuseid. Küla lääneosas on endised tubavõtukohad. Põhjaosas asub Pattina järv, kust voolab välja Moložva jõgi, mis täidab piirijõe rolli.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Määsovitsa

**Määsovitsa** (ka: **Mäsovitsa**, **Muru**, **Niidu**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Eesti-Venemaa piiri ääres.

Küla kuulub Tsätski nulka.

Küla jääb Värska alevikust itta. Sellest omakorda itta ja lõunasse jääb Venemaa.

Kogu küla ümbritsev ala on soine. Küla idaosas asub Kuuliska ehk Määsovitsa oja.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Perdaku

**Perdaku** (seto keeles **Perdagu**; kasutatakse ka **Perdaga**, **Pärdagu**, **Perdovka**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Eesti-Venemaa piiri ääres. 

Küla kuulub Saatserinna nulka.

Külas asusid mitmed savipotivabrikud. Neist kuulsaim oli Pliini savipotivabrik. Lisaks tegutsesid seal ka Võsonurmi savipotivabrik ja Martin Jõesuule savipotivabrik.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Podmotsa

**Podmotsa** (ka: **Podmogolitsõ**, **Potmolitsa**, **Potvitsa**, **Parve** ja **Kalda**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Eesti-Venemaa piiri ääres. 

Küla kuulub Tsätski nulka.

Külas paikneb kokku kuus kääbast, mis on kõik arvel arheoloogiamälestistena. Veel kaks kääbast jäävad naaberküla Velna territooriumile. Külas on ka väike kalmistu, mille keskel on Podmotsa tsässon. 

Külast põhja poole jääb Kulje laht. Lahe ääres asub Koolusaare, kus sõja ajal olevat külainimesed paos käinud.

Külla viib ainult Värska–Podmotsa tee.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.


Tsässon Podmotsa küla kalmistul.JPG|Tsässon Podmotsa küla kalmistul
Podmotsa Kulje.JPG|Vaade Podmotsast üle lahe Kulje (Venemaa) poole
Podmotsa.jpg|Vaade Podmotsa külast Venemaa poole


## Viited
Popovitsa

**Popovitsa** (ka: **Popovitši**, **Niine** ja **Mägiste**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Eesti-Venemaa piiri ääres. 

Küla kuulub Tsätski nulka.

Popuvitsa ja lõunapoolse Kremessova vahel asub Kremessova sõjakalme. Küla põhjaosas paikneb arheoloogiamälestiseks avatud asulakoht.

Külast läände jääb Värska laht ja loodesse Popovitsa kuba (ehk Popovitsa laht). Itta Kurõsuu (ehk Kuresoo). Põhja pool asub Venemaa.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Saatse

**Saatse** (seto keeles *Satserina*; kasutatakse ka *Satserinna*, *Satseri*, *Zatšerenje, Korki* ja *Gorki*) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Põlva maakonna Värska valda.

Külas rahvamaja, Saatse Suurmärter Paraskeva kirik, kalmistu ja piiripunkt. Saatse postipunkt suleti 2007. aastal. Saatse põhikool lõpetas tegevuse 2006. aasta suvel.

Saatse õigeusu kirik on arvatud ehitismälestiseks. See on pühitsetud suurkannataja Paraskeva auks. Kivikirik valmis 1801. aastal varasema puukiriku lähedal. 1839. aastal ehitati puidust kellatorn, mis asendati uuega 1884. aastal.

Kooli ajalugu ulatub 1895. aastasse, kus see avati kihelkonnakoolina Linnaste külas. Sealt viidi see peagi üle Saatse ja muudeti 1918 riiklikuks algkooliks.

Saatse kalmistul asub mitu väga vana kiviristi.

Küla külje all Samarinas asub koduloomuuseum – Saatse muuseum.

Küla läbib Saatse–Petseri tee, millega liituvad selle piires Saatse–Pattina tee ja Saatse–Perdaku tee.

Küla lähedal Värska–Ulitina teel Sesniki ja Lutepää vahel asub nn Saatse saabas, kus tee läbib 1 km ulatuses Venemaa territooriumi.

## Vaata ka
* Saatse raamatukogu

## Viited

## Välislingid

* Elu võimalikkusest saapasääres, LõunaLeht, 7. juuli 2009
Rääptsova

**Rääptsova** (setu keeles *Rääptsüvä*; ka *Suurõ-Rääptsüvä*, *Rääptsuva*, *Suur-Rääptsova*, *Suure-Rääptsova*, *Suur-Räptsveo*, *Rääptsova-Suur*, *Ruusa*) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.

Küla kuulub Saatserinna nulka või Tsätski nulka.

Mööda küla lõuna- ja idapiiri voolab Piusa jõgi. Lõunaküljel jookseb mööda jõge ühtlasi Eesti-Venemaa piir. Läbi küla voolab Piusa jõkke Veremäe oja.

Jõega paralleelselt kulgeb Matsuri–Sesniki tee, mis ühendab ala naaberkülade Voropi ja Kolossovaga.

Küla põhjaosa jääb Mustoja maastikukaitsealale ja seal asub osaliselt Tedremäe soo. Ühtlasi asub külas mitmeid väiksemaid soid.

Küla lõunaküljel võib Piusa jões tähendada kunagise veskipaisu jäänuseid. Potteri veski (ka *Lüüsi veski*) rajati sinna umbes 1860. aastal ning see lagunes nõukogude okupatsiooni perioodil.

Läänepoolses naaberkülas Voropis asus Petseri lõunalaager. Lõunalaagri paisjärv jääb Rääptsova alale.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Saabolda

**Saabolda** (kasutatakse ka **Sabolda**, **Sabola, Zabolotje**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. 

Küla kuulub Saatserinna nulka.

Küla põhjakülg käib mööda Eesti-Venemaa piiri. Territooriumi loodekülge märgib Piusa jõgi.

Külas asusid kunagi mitmed tõrvaahjud. Sellest on siiani külasiseste paiganimedena kasutusel Tõrvahutagose ja Tõrvaahomõts.

Küla läbib Saatse–Petseri tee.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Samarina

**Samarina** (kasutatakse ka nimesid **Samarinna**, **Šamarino**, **Sõmeriku**, **Sõmera**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Eesti-Venemaa piiri ääres Saatse küla külje all. 

Küla kuulub Saatserinna nulka.

Küla territooriumile jääb Saatse muuseum.

Küla läbib Saatse–Petseri tee.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Sesniki

**Sesniki** (kasutatakse ka nimesid **Sestniki**, **Sesniku**, **Šesnikovo**, **Piusa** ja **Piisa**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. 

Küla kuulub Tsätski nulka.

Küla territooriumi lääne- ja keskosa jäävad Mustoja maastikukaitseala territooriumile. Kaitseala piires küla loodenurgas asub Tapetute mägi ehk Tapõdumägi, kus Saksa okupatsiooni ajal kas 1941. või 1942. aastal tapsid Saksa sõdurid Petserist sinna toodud kommuniste.

Kirdes piirneb küla Venemaaga. Kagunurka jääb Piusa jõgi.

Küla idaosa läbib Värska–Ulitina tee. Selle tee peale ning Sesniki ja Lutepää vahele jääb Saatse saabas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.


Tapetute mägi Mustoja MKA-l.JPG|Tapetute mägi
Mustoja.jpg|Mustoja

## Viited
Armeegrupp A

**Armeegrupp A** (*saksa keeles *'Armee-Abteilung A**') oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedes teeninud väeüksus.

## Ajalugu

Moodustati 10. septembril 1939. aastal Hollandi piiri ääres. Allus väegrupile C. Armeegrupi ülesandeks oli
Belgia ja Hollandi piiride kaitsmine ja nende kindlustamine. Saadeti laiali 9. oktoobril 1939. aastal.

## Komandörid

*Kurt Freiherr von Hammerstein-Equord (10.09.1939)
Marie Tussaud

**Marie Tussaud** (õieti **Marie Grosholtz**, mõnikord kirjutatud **Grossholtz** või **Grossholz**; 1. detsember 1761 Strasbourg – 16. aprill 1850) oli Šveitsi vahakujude vormija. Ta sai tuntuks omanimelise vahakujude muuseumi rajamisega Londonisse. 

Tema sõdurist isa Joseph Grosholtz hukkus enne Marie sündi Seitsmeaastases sõjas, ema nimi oli Anne Made.

## Kirjandus
* Dorrit Willumsen, "Marie: romaan madam Tussaud' elust". Taani keelest tõlkinud Ene Mäe, saatesõna "Kahe sajandi tütar": Rein Põder. Eesti Raamat, Tallinn 2000, 224 lk
* Teresa Ransom, "Madame Tussaud: elu ja aeg". Inglise keelest tõlkinud Karin Suursalu. Kirjastus Kunst, Tallinn 2005, 300 lk
Hardcore dancing

***Hardcore dancing*** (tuntud ka kui ***hXc dancing***) on moshimise üks vormidest, mida tantsitakse moshpitis ja enamasti hardcore-kontsertidel. 

*Hardcore dancingut* viiakse enamasti läbi spetsiifilise muusika taustal. Nimelt lugu peab sisaldama palju "ülesütlemiskohti" ning kiiret pinge tõusu ja langust, mille saatel saab ennast liigutada.
## ''Hardcore dancingu'' elemendid
***Windmill*** on harilik rusikas kätega vehkimine. Enamasti tehakse veheldes täisringe.

***Two-step*** (tihti ka ***2step***) on ilmselt *hXc dancingu* kõige rahumeelsem vorm. Selle käigus tuuakse üks jalg teise ette või isegi teisest jalast üle nii, et jalad lähevad risti, ning seejärel tehakse pöördega hüpe.

***Spin kick*** on nagu *two-step*gi ainult, et pöörde käigus tehakse jalalöök. Sarnane trikk on kasutusel karates.

***floorpunch/pickin' up change*** on võte, mis sooritatakse enamasti laulu pingelise murdepunkti hetkel. Selle käigus tantsija kummardub või hüppab järsult ette poole, üks käsi ette sirutatud justnagu tahaks maad lüüa või maast raha üles korjata.

***Ninja dancing*** (vahel ka ***karate dancing*** või **kikkpoks**) on nimetus *hXc dancing*u vormile, mille käigus tantsija liigutab end nõnda nagu võitleks nähtamatute ninjadega. Selline *hXc dancing*u vorm kätkeb endas mitmeid liigutusi erinevatest võitluskunstidest. Suuremas osas siiski *[[kung fu]]*st, karatest ja kikkpoksist.

***Wall of death***i (tuntud ka kui ***braveheart***) käigus jaguneb rahvamass kaheks leeriks, jättes enda vahele natuke ruumi ning seejärel jookseb täie hooga kokku (nimetus "braveheart" on sellele *hXc dancingu* vormile külge jäänud samanimelisest filmist, kus ühes stseenis jooksevad täiel kiirusel kokku Inglise ja Šoti sõdurid). *Wall of death* on üsna haruldane, enamasti seostatakse seda bändide Sick Of It All, Caliban ja Lamb Of God kontsertidega.
## Kriitika
*Hardcore dancing* on saanud väga suure annuse kriitikat seoses enda vägivaldse loomuga. Tihti vanemad hardcore muusika austajad vaatavad *hXc dancingule* kui uuele ja selgelt liialt vägivaldsele suunale, mis on hariliku moshimise ära rikkunud. Arvatakse ka, et see levib vaid noorte ja hardcore muusika äsja avastanud uustulnukate seas, kes üritavad tõestada, et nad on võimalikult "hardcore" olla, ja n-ö "koguvad scenepointe". 

Paljuski omistatakse *hXc dancijatele* tüüpilist fashioncore välimust.

Väga suurt kriitkat on saanud *spin kick* ja *ninja dancing*, mida tihtipeale ka põhjendatult peetakse sihilikult vägivaldseks ning mis paljude arust muudab kontsertidel käimise lausa vastumeelseks, kuna moshpiti servas seisjad võivad jalahoobiga pihta saada.

## Vaata ka
*Hardcore punk
*Mosh
*Moshpit
*Fashioncore
*Scenepunktid
## Välislingid
*Lesson in hardcore dancing video
*Ninja dancing man video
Daron Malakian

**Daron Vartan Malakian** (armeenia: Տարոն Մալաքյան, sündinud 18. juulil 1975 Hollywoodis California osariigis) on armeenia päritolu USA laulja ja *alternative metal*'i ansambli System of a Down kitarrist. 

Malakian on kirjutanud suurema osa bändi muusikast, ta on Serj Tankiani kõrval bändi teine laulja. Nagu ka teistel bändi liikmetel, on temagi esivanemad armeenlased. Ta on 30. kohal ajakirja Guitar World Top 100 nimekirjas "The 100 Greatest Heavy Metal Guitarists Of All Time".

## Lapsepõlv
Daron oli Vartan ja Zepur Malakiani ainus laps. Daronile hakkas *heavy metal*'i meeldima väga noorelt. Ta nõbu lasi tal kuulata Kissi albumit ja 4-aastane Daron oli sellest rabatud. Daron hakkas kuulama Van Halenit, Iron Maidenit, Judas Priesti, Motörheadi, Ozzy Osbourne'i ja paljusid teisi. Daron tahtis väga trumme saada, kuid vanemad ostsid talle kitarri põhjusega: "Trumme ei saa välja lülitada". Teismeliseks saanuna hakkas ta kuulama raskemaid *metal*-bände nagu näiteks Slayer, Venom, Metallica, Pantera, Sepultura and Cannibal Corpse. Umbes 17-aastaselt hakkas ta kuulama ansamblit The Beatles ja John Lennonit, keda ta nimetab nüüd üheks suurimaks mõjuallikaks endale kui laulukirjutajale. Daron käis Rose & Alex Pilibos' Armeenia koolis, mis asus Little Armenias Hollywoodis, samas koolis käisid ka bändikaaslased Serj Tankian ja Shavo Odadjian. Daron on siiamaani suur Slayeri fänn, nagu ka bändikaaslane Shavo Odadjian, kes vahest kannab kontsertidel Slayeri T-särke.

## "System of a Down"
Daron kohtus 1993 Serj Tankianiga, kui nad mängisid eri bändides, aga harjutasid samas stuudios. Serj oli oma bändi klahvpillimängija, samas Daron oli oma bändi laulusolist. Koos tegid nad oma bändi Soil ja said tuttavaks Shavo Odadijaniga. Soil aga läks laiali ja Malakian ning Tankian asutasid uue bändi System of a Down. Nimi tuleb Daroni luuletusest "Victims of a Down", kuid Serj arvas et System mõjub rahvale paremini kui victims ning nende soov oli olla poelettidel Slayeri kõrval.

Nüüd liitus bändiga ka Shavo Odadijan, kes oli varem olnud bändi mänedžer. Trummariks kutsuti Andy Khachaturian, kes küll vahetati välja praeguse ja hiilgavalt hakkama saava John Dolmayani vastu, kuna Andy oli kätt vigastanud.

Malakian on olnud Rick Rubini kaasprodutsent SOAD-ile ning The Ambulance'ile ja Bad Acid Tripile. Daron asutas ka oma plaadifirma EatUrMusic, mille esimene leping tehti bändiga Amen. Lisaks on tal käimas uus projekt "Scars on Broadway".
Tonja

**Tonja** (seto keeles **Ton'a** ja **Tona**; kasutatakse ka nimesid **Tonä**, **Toona**, **Tuuna**, **Toonja**, **Kala**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. 

Küla kuulub Poloda nulka.

Tonja küla on järveäärsetel maadel tekkinud kalurite ja aiapidajate asula, millest ühele poole jääb Värska laht ja teisele poole Võporsova–Tonja metsapark. 

Tonja on olnud setu kaluriküla, kus kõik majad asuvad tee järvepoolsel küljel, moodustades tänavküla. 

Setu lauluema Anne Vabarna kodumaja on Tonja külas. 

1980.–1990. aastatel asus Tonja külas Värska jahtklubi.

Suur osa küla territooriumist jääb Tonja-Karisilla-Värska looduspargi (Tonja-Värska kaitseala) alla.

Lätteoja lähedal külavahetee ääres asub setu matusekombestikuga seotud Tonja laudsipuu.

Küla lõunaosa läbib Tartu–Räpina–Värska maantee, mille äärde jääb rändrahn Karisilla kivi. Küla edelanurk piirneb Karisilla–Petseri maanteega.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Treski

**Treski** (ka: **Treeski**, **Trestke**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Varem oli selle asemel kaks küla: Suure- ja Väike-Treski.

Küla kuulub Poloda nulka. Küla läbib Karisilla–Petseri maantee.

Külas asub ka tsässon, mis on arvatud kultuurimälestiseks.

Arheoloogiamälestiseks on tunnistatud küla lääneosas asunud pelgupaik Pohmalamägi.

Varem tegutses asulas ka Treski kool.

Küla territooriumile jääb mitmeid väiksemaid soid.

Külas on aetud tõrva. Ühe endise suurema tõrvaahju juures asuv mägi on tuntud ka kui Tõrvaaugumägi. Samas lähedal paiknes Treski küla talude puskariajamise koht.

Silla talus on Jalmar Vabarna asutanud kontserdipaiga Treski Küün.

Treski küla kagunurk jääb Mustoja maastikukaitseala territooriumile.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.


Treski tsässon 003.JPG|Treski tsässon
Treski Küün aastal 2015.jpg|Treski Küün
SilverTõnisson TreskiKüün web 018 31052019.jpg|Treski Küün

## Viited
Ulitina

**Ulitina** (seto keeles **Ultina**, kasutatakse ka nimesid **Ulitino**, **Metsalaane**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Piusa jõe paremkaldal Eesti kagunurgas.

Küla põhjaosas asus Ulitina karjamõisa keskus. Mõisahoones elas oma noorusaastatel luuletaja Elise Rosalie Aun.

Pärast suurt metsatulekahju rajati 1964. aastal 20 meetri kõrgune Helmemäe tulevalvetorn, mis on tänapäevaks hävinud. Selle lähedal asus varem ka Kõvvõrmäe triangulatsioonitorn.

Küla läbib Saatse–Petseri tee. Tee lõunaosas asus Hõpõoja piiripunkt, mis lõpetas tegevuse 1990. aastate keskel.

Küla lõunaosa piirneb Venemaaga.

Piusa jõe äärde rajati 1920. aastal Savala veski (ka Tillo veski), millest on aga tänapäevani vähe säilinud.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Säpina

**Säpina** (setu keeles *Säpinde*; ka *Säpinä*, *Sapina*, *Võmorkova*, *Võmorkovo*) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.

Küla kuulub Raakva nulka või Tsätski nulka. Küla piires asuvad ka endised Helbi ja Porski küla.

Karisilla–Petseri teest mõnesaja meetri kaugusel asub Säpina tsässon. 2004.–2005. aastal läbi viidud dendrokronoloogilistel mõõtmistel rajaneva uurimuse järgi on hoone ehitatud toorestest palkidest 1711. aastal. Tsässon on pühitsetud märter Anastasiale (setu keeles Nahtsi). Setude jaoks on Anastasia naiste kaitsja ja tervisepühak. Nahtsipäev (11. november) on tsässonapüha veel mitmes Setomaa tsässonas. Matsuri tsässon on võetud ajaloomälestisena riikliku kaitse alla.

Säpinas on tegutsenud Ivan Kuusi tellisetehas. Samas lähedal teisel pool Piiroja Kolodavitsa küla territooriumil asus ka Fjodorovi tellisetehas, mis oli ümbruskonna ainuke aurukatelt kasutanud tellisetehas.

Küla läbib Karisilla–Petseri maantee, millega küla lõunaosas ristub Matsuri–Sesniki tee. Petseri maantee ääres Piiroja kõrval asus varem Lopka kõrts, mis on tänapäevaks täielikult hävinud.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Põlva maakonna Värska valda.


Säpina bussipeatus.JPG|Pilleri bussipeatus Säpinas
Säpina Püha Anastasia tsässon 01 1711 2021.04.17MF.jpg|Säpina (Matsuri) õigeusu kabel


## Viited
Vedernika

**Vedernika** (setu keeles *Vedenika*; ka *Taništševa*, *Taniševo*, *Taniste*, *Alakääru*) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. 

Küla kuulub Raakva nulka. Samanimeline küla kuulub ka Saatserinna nulka, jäädes praegu Venemaa territooriumile.

Asustus paikneb küla keskosas. Seda läbib ka ida-läänesuunaliselt Matsuri–Sesniki tee.

Külast voolab läbi Matsuri oja.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Verhulitsa

**Verhulitsa** (setu keeles **Veerulitsa**, **Vehrutsa**; kasutatakse ka nimesid **Verhuulitsa**, **Vehrulitsa**, **Verhulitse**, **Veeru**, **Allika**, **Haldja**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Eesti-Venemaa piiri ääres. 

Küla kuulub Tsätski nulka.

Küla lähedal Värska aleviku lõunaosas asub pühapuu Laudsi pettäi.

Verhulitsa küla läbib Värska–Ulitina tee ja sellega küla piires paralleelselt kulgev Mustoja.

Külast lõunasse jääb Mustoja maastikukaitseala.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.

## Vaata ka
*Verhuulitsa liigikaitseala

## Viited
Vaartsi

**Vaartsi** (ka *Vaartse*, *Maslovo*) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. 

Küla kuulub Raakva nulka.

Küla põhjaosas algab Mustoja maastikukaitseala. Samas asub Tornimägi, kus otsas paiknes Nõukogude ajal rauast triangulatsioonitorn.

Küla lõunaosa läbib Matsuri–Sesniki tee.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Mõõdukas vaimne alaareng

**Mõõdukas vaimne alaareng** on inimmõistuse pidurdunud või mõõdukalt puudulik areng. RHK-10 kriteeriumide järgi on tegemist mõõduka vaimse alaarenguga, kui inimese IQ on vahemikus 35–49.

Igapäevases elus vajab mõõduka vaimse alaarenguga inimene igapäevast juhendamist, sest talle on selgusetud ühiskonna korraldust kirjeldavad põhimõisted (vargus, omandus, vastutus). Nende mõistete mittetundmine põhjustab sageli konflikte omanduse pinnal: mõõduka vaimse alaarenguga inimene ei saa aru, miks ta peab poes kauba eest maksma jms. Probleemilahendus võime on mõõduka vaimse alaarenguga inimesel sedavõrd häiritud, et kuigi ta on suuteline autojuhtimise selgeks õppima, siis ohutult autoga liiklema ta ei ole võimeline. Nimetatud asjaolude tõttu ei ole mõõduka vaimse alaarenguga inimene ühiskonna ohtlikku teo sooritamise aeg aru saama oma tegude tähendusest ja neid juhtima ning juriidilisest aspektist on piiratud teovõimega. Seetõttu ei rakendata neile kriminaalkaristust.

Mõõduka vaimse alaarenguga inimesed ei ole veel nii sügava vaimse puudega, et nad ei saaks aru lihtsamatest käskudest (pane püksid jalga, riisu heinad kokku vms). Keerukamad käsud (tee arvutile restart vms) kipuvad neil aga ülejõu käima. Keel ja kõnelemisoskus on mõõduka vaimse alaarenguga inimestel veel saavutatav, kuid lugemine võib olla nende jaoks liiga keeruline. Mõned vaimse alaarenguga inimesed, kes on koolis käinud, oskavad ka natuke lugeda, kuigi enamasti veerivad nad lihtsalt aegamisi tähti.

## Tekkepõhjused
Mõõdukas vaimne alaareng on tavaliselt alguse saanud ajukahjustusest. Mõnel inimesel hakkab ka lihtsalt aju üks pool kärbuma. Ka see on üks sageli esinenud tekkepõhjus. Hullem on, kui vaimne alaareng hakkab välja kujunema poole elu pealt. Siis kipub inimene ära unustama kõik, mida ta kunagi normaalse ajuga õppinud on. 

## Kaasnevad ohud
Mõõduka vaimse alaarenguga inimestel võib olla tihtipeale krambihooge ja paljudel on esinenud ka epilepsiat. Nad ei pruugi liikluses hästi hakkama saada. Muidugi on see, et punase tulega ei tohi üle minna, lasteaias esimene asi, mida liiklusest õpetatakse. Vaimse alaarenguga inimestel ei pruugi see aga kohe meelde jääda ja hakkavadki enda peale mõeldes punase tulega üle tee minema. Neile ei jää see lihtsalt meelde, et punase tule ajal sõidavad autod. Veel vähem on tõenäoline, et nad suudavad liiklusmärkide tähendust meeles pidada.
Võpolsova

**Võpolsova** (ka: **Võporsova**, **Võpolsa**, **Võposlovo**, **Võpolzovo**, **Ojataga**, **Jõetaga**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. 

Küla territoorium on piklik ja kulgeb ida-läänesuunaliselt Karisilla oja paremkaldal. Külast itta jääb Värska laht ja kirdesse väike Rõsna laht.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.

Külas asus Karisilla ojal Võpolsova vesiveski. Kui see veepuuduse tõttu töö lõpetas, siis ehitati tuuleveski, mis on tänaseks samuti hävinud.

Külast on pärit rahvalaulik Anne Vabarna (1877–1964), kelle sünnikohta on püstitatud mälestuskivi.

## Viited
Väike-Rõsna

**Väike-Rõsna** (ka: **Väiko-Rõsna**, **Väike-Resna**, **Rõsna-Väike**, **Väikerõsna**, **Rõstna**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Värska lahe idakaldal.

Küla kuulub Tsätski nulka.

Külas asub Värska Sanatoorium. Asulat läbib Värska sanatooriumi tee.

Kultuurimälestisest asuvad küla territooriumil Sosnasaare asulakoht ja Väike-Rõsna kalmistu. Asulakohas paikneb tänapäeval Värska piirivalvekordon. Kalmistul Väike-Rõsna tsässon.

Külast itta jäävad sooalad.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.

## Vaata ka
*Väike-Rõsna kalmistu

## Viited
Elisabeth Schwarzkopf

**Elisabeth Schwarzkopf** (sünninimi **Olga Maria Elisabeth Friederike Schwarzkopf**; 9. detsember 1915 – 3. august 2006) oli Saksamaal sündinud Austria-Briti ooperilaulja. Teise maailmasõja järgsel perioodil oli ta maailma üks juhtivaid sopraneid. Tema silmapaistvaimad rollid olid Mozarti, Straussi ja Hugo Wolfi ooperites.

## Elukäik
Tema isa oli klassikalise filoloogia õpetaja.
Laulmist õppis ta Berliinis ning tegi oma ooperidebüüdi 1938. aastal Berliini Linnaooperis. Hiljem laulis ta Viini Rahvusooperis.

## Silmapaistvaid rolle
*Strauss "Roosikavaler" (Marschallin)
*Mozart "Don Giovanni" (Donna Elvira)
*Beethoven "Fidelio" (Marzelline)
Guanajuato

**Guanajuato** on linn Mehhikos, Guanajuato osariigi pealinn ja Guanajuato valla halduskeskus.

Elanike arv 2005. aastal oli 70 798.

1554. aastal asutatud linn paikneb ühes Mehhiko rikkalikumate hõbedaleiukohtade piirkonnas.

Linnas asub üks Mehhiko olulisemaid religioosseid mälestusmärke ja palverännakute objekte, Cristo Rey del Cubilete, mis väidetavalt tähistab riigi geograafilist keskpunkti.

Guanajuato vanalinn ja ümberkaudsed kaevandused kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse.


Pilt:Cubilete.jpg|Cristo Rey del Cubilete
Pilt:Guanajuato, panoramic of university.jpg|Guanajuato Ülikool
Pilt:BasilicaGuanajuato2.jpg|Basílica Colegiata de Nuestra Señora de Guanajuato
Pilt:El Pípila.jpg|Kohalik kangelane El Pípila
Pilt:GuanajuatoPlaza.jpg|Plaza de la Paz
Pilt:Alhondiga de Granaditas.jpg|Vana viljaait


## Viited
Triinu Vernik

**Triinu Vernik** (sündinud 20. veebruaril 1949) on endine Eesti vandeadvokaat, endine Riigikohtu kohtunik ja endine president Arnold Rüütli nõunik.

Triinu Vernik õppis Tartu 7. Keskkoolis (lõpetatud 1967) ja Tartu Riiklikus Ülikoolis õigusteadust (1977–1982). Pärast ülikooli lõpetamist asus tööle rahvakohtunikuna Harju Rajooni Rahvakohtusse (praegune Harju Maakohus). 17. jaanuaril 1989 nimetati ta Eesti NSV Ülemkohtu kohtunikuks. Aastatel 1993–2001 oli ta riigikohtunik.

Aastatel 1973–1974 töötas ta EPA rektori Arnold Rüütli sekretärina. Pärast viimase presidendiks valimist 2001. aastal kutsus Rüütel endise ta endale õigusnõunikuks. Eesti Ekspressile antud intervjuus ütles Vernik, et oli nõunikuna allumatu ning ütles alati, mida mõtles ja õigusnõuandena õigeks pidas.

2002. aasta suvel olevat presidendi kantselei direktor Tarmo Mänd lasknud kontrollida Verniku kirjavahetust, mis viis konfliktini. Vernik lahkus presidendi õigusnõuniku kohalt, mille teiseks ajendiks olevat saanud Männi tsiteeritud väide, et Vernik olevat presidenti kutsunud "vanameheks". Hiljem töötas vandeadvokaadina Advokaadibüroos HETA.

2005. aastal astus ta Eesti Advokatuuri. Ta on osalenud õigusloomes, olles üks perekonnaseaduse eelnõu väljatöötajatest ja teda loetakse üheks Eesti parimaks perekonnaõiguse tundjaks. Ta on Eesti Advokatuuri juhatuse asendusliige ja Eesti Juristide Liidu volikogu liige. 2015. aastal astus Triinu Vernik Eesti Advokatuurist välja ning siirdus pensionile.

## Viited

## Välislingid
*Resümee advokaadibüroo HETA lehel
Voropi

**Voropi** (ka *Vorobi*, *Vorobjeva*, *Vorbi*, *Võsu*) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Piusa jõe põhjakaldal. 

Küla kuulub Raakva nulka.

Küla läbib Matsuri–Sesniki tee.

Küla idaosas asus pärast Eesti Vabadussõda rajatud Petseri lõunalaager, mis jäi Petseri laskevälja äärde. Laager oli 7. Jalaväerügemendi suvine väljaõppepaik. Pärast teist maailmasõda jäid eestiaegsed hooned kasutuseta ja lagunesid.

Voropist edelasse jääb Koidula küla, kus asub Koidula piiripunkt.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.

## Viited