open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Inertsiseadus

**Inertsiseadus** ehk **Newtoni esimene seadus** paneb aluse kehade liikumise kirjeldamisele inertsiaalsetes taustsüsteemides.

Seda seadust esitatakse erinevates sõnastustes.

Ladinakeelne algtekst Isaac Newtoni teoses Philosophiae naturalis principia mathematica:*Corpus omne perseverare in statu suo quiescendi vel movendi uniformiter in directum, nisi quatenus illud a viribus impressis cogitur statum illum mutare.*

*Keha püsib paigal või liigub ühtlaselt ja sirgjooneliselt, kuni välised jõud seda olekut ei muuda.
*Keha säilitab oma ühtlase sirgjoonelise liikumise või paigalseisu oleku, kuni mõni jõud seda olekut ei muuda.
*Keha liigub ühtlaselt sirgjooneliselt või seisab paigal, kui talle mõjuv resultantjõud on null
*Välisjõudude puudumisel seisab keha paigal või liigub sirgjooneliselt ühtlase kiirusega.
*Kui kehale ei mõju jõud, siis tema liikumisolek ei muutu – ta kas seisab paigal või jätkab ühtlast sirgjoonelist liikumist. 

## Vaata ka
* Newtoni seadused
Inertsus (keemia)

**Inertsus** on keemilise elemendi omadus mitte osaleda keemilistes reaktsioonides ega moodustada keemilisi ühendeid.

Väärisgaasid on tavaliste keemiliste reaktsioonide suhtes inertsed, sest nende elektronkatte väliskihi orbitaalid on elektronidega täidetud. 

## Vaata ka
*Väärisgaasid
Kristjan Rahnu

**Kristjan Rahnu** (sündinud 29. augustil 1979 Kohilas) on endine Eesti kergejõustiklane (kümnevõistleja).

## Isiklikud rekordid

Tema isiklik rekord seitsmevõistluses on 6062 punkti (püstitatud sise-MMil Moskvas 2006).

## Edukamad kümnevõistlused

## Isiklikku
Kristjan Rahnu on 192 cm pikk ja kaalub 90 kg. 

Ta elas varem Kadrinas, praegu elab Tallinnas ja treenib isa Roland Rahnu juhendamisel. 

Hobideks on lugemine ja golf. Eesmärk spordis on saada suurvõistlustelt medal.

## Välislingid
*Rasmus Kagge, Risto Berendson: "Kristjan Rahnu pidas lõbumaja", Postimees, 20. veebruar 2008
* Tiiu Põld.  Seadus tegi Rahnule triki Postimees, 10. jaanuar 2009
*
Marmara

**Marmara** ehk **Marmara meri** (türgi keeles *Marmara* või ka *Marmara Denizi*) on väike meri, mis lahutab Aasiat ja Euroopat. Vanad kreeklased kasutasid Marmara mere kohta nime *Propontis* (Προποντίς, -ίδος *pro* 'enne' + *pontos* 'Must meri').

Meri on seotud Egeuse merega Dardanellide väina kaudu ja Musta merega Bosporuse väina kaudu. Mere pikkus on umbes 280&nbsp;km ja suurim laius 80&nbsp;km. Pindala on 11 474&nbsp;km². Suurim sügavus on 1264 meetrit. Mere keskmine sügavus on 300 meetrit. Vee maht Marmara meres 3500&nbsp;km³. Marmara mere pinnakihtide soolsus on 20 kuni 26 promilli, sügavamal on aga soolsus 38 promilli.

Marmara meri kujutab endast veidi väljavenitatud kujuga nõos asuvat veekogu. Pikitelge läbib merd sügavik. Mererannik on peamiselt mägine ning lõunas ja idas tugevasti liigendatud.

Marmara mere kliima on pehme. Külmim kuu on jaanuar, kus vee keskmine temperatuur on 7&nbsp;°C ja maksimaalseni tõuseb temperatuur augustis 23&nbsp;°C. Aasta keskmine sademete hulk on 700–800&nbsp;mm. Hüdroloogilise režiimi määrab ära veevahetus Musta ja Egeuse mere vahel. Olulised tegurid on nende kahe mere vee erinev tihedus, soolsus ja valitsevad tuuled, milleks on põhiliselt kirde ja edelatuuled. Neist suuremad Sahara kõrbest puhuv kuiv ja kuum tuul siroko, mille tagajärjel võib õhutemperatuur tõusta üle 40&nbsp;°C. Euroopas puhuv külm mistraal toob aga kaasa jaheda ilma.

Marmara meres tugevaid loodeid ei ole. Tõusu ja mõõna vahe on minimaalne, 1,5 kuni 2 päevase vahega, mille põhjuseks on enamasti tugevamad kirdetuuled. İstanbuli lähedal on looded tavalisest merevee tasemest umbes 35&nbsp;cm.

Kuulub tervikuna Türgile. Koos Dardanellide ja Bosporusega moodustab rahvusvahelise veetee Mustast merest Vahemerre, mille toimimise ja ohutuse eest Türgi vastutab.
Trinidad

**Trinidad** on saar Kariibi meres, kuulub Väikeste Antillide hulka. 

Trinidad paikneb Lõuna-Ameerika lähedal. Teda eraldavad sellest Mao Suu ja Lohe Suu väin. 

Saare pindala on 4828 km². 

Trinidadi põhjaosas kõrguvad mäed (Põhjaahelik) ulatuvad üle 900 meetri. Kõrgeimad tipud on Aripo mägi (940 m) ja El Tucuche (936 m).

Trinidadi edelaosas asub maailma suurim loodusliku asfaldi leiukoht, Pitchi asfaldijärv.

Trinidad kuulub koos Tobago saarega Trinidadile ja Tobagole.
Taavi Peetre

**Taavi Peetre** (5. juuli 1983 Hiiumaa – 11. september 2010 Tamula järv) oli Eesti kergejõustiklane (kuulitõukaja).

## Sportlikud tulemused
Peetre poolt 5. juulil 2010 Viljandis Kuldliiga etapil tõugatud isiklik rekord **20.33** on Eesti kõigi aegade kolmas tulemus. Pikka aega püsis Peetre isikliku rekordina 6. augustil 2004 Riias Balti matšil tõugatud 20.30. Eesti rekord oli siis 20.53 ja selle tõukas 1979. aastal Ungaris Heino Sild. 2019. aastal aga tõukas Kristo Galeta Pärnus uueks Eesti rekordiks 20.76.

Peetre võitis 2005. aasta Euroopa U23 kergejõustikumeistrivõistlustel Erfurdis hõbemedali tulemusega 19.85. Sama aasta Universiaadil Türgis Izmiris pälvis samuti hõbemedali tõugates 20.02. 2003. aasta Universiaadil oli ta saanud 6. koha tulemusega 18.73.

Peetre osales Ateena olümpiamängudel kuulitõuke kvalifikatsioonivõistlusel. Isiklike rekordite võrdluses oli Peetre 39 kuulitõukaja seas 30. kohal. Võistluse lõpuprotokollis kuulus talle 25. koht tulemusega 19.14. Viimasena pääses lõppvõistlusele tulemusega 20.04. Kvalifikatsiooninorm oli 20.40.

Pekingi olümpiamängudel sai ta kuulitõuke kvalifikatsioonivõistlusel tulemuse 19.57. See andis 23. koha, millega lõppvõistlusele ei pääsenud.

Kettaheites on tema isiklik rekord USA-s heidetud 60.84.

Peetre tuli aastatel 2003–2007 ja 2009–2010 12 korral (sh 5 korral sisemeistrivõistlustel) Eesti meistriks. Ta oli valitud Hiiumaa parimaks meessportlaseks aastatel 2001, 2003–2005 ja 2010 (postuumselt).

## Isiklikku
Taavi Peetre oli 192 cm pikk ja kaalus 112 kg. Ta oli pärit Hiiumaalt Putkaste külast.

Peetre kuulus Tartu Ülikooli Akadeemilisse Spordiklubisse ja treenis Aleksander Tammerti juhendamisel. Varem on Peetret juhendanud ka Ants Kiisa. Esimene treener Hiiumaal Käinas oli Ahto Tatter.

Ta oli kirglik kalamees. Peetre hukkus 11. septembril Tamula järvel kalal olles paadiõnnetuse tagajärjel. Tema surnukeha leiti veest 14. septembril. Ta on maetud Käina kalmistule.

## Viited

## Välislingid
* 
* 
* Taavi Peetre surma põhjustasid alkohol ja suur mootor. sport.postimees.ee, 22. september 2010
* In Memoriam Taavi Peetre. Video: sõbrad tegid Peetrest mälestusvideo, 15. september 2010
Indrek Turi

**Indrek Turi** (sündinud 30. juulil 1981 Tallinnas) on Eesti kümnevõistleja.

Ta kuulub Põlva kergejõustikuklubisse ja treenis Andrei Nazarovi juhendamisel.

Indrek Turi esimene olümpiavõistlus Ateenas lõppes terviseprobleemide kiuste punktisummaga 7708, mis andis 39 osaleja seas 23. koha. 

Tema isiklik rekord kümnevõistluses on 2003. aastal kogutud **8122** punkti.

## Saavutused
* 2003 – 2. koht Euroopa juunioride (U23) meistrivõistlustel
* 2003 – 2. koht universiaadil (8122 punkti)
* 2004 – Euroopa karika võitja meeskondlikus kümnevõistluses

## Isiklikku
Indrek Turi oli tippsportlasena 187 cm pikk ja kaalus 85 kg. Ta elab Mikitamäel. Tema hobid on filmid, jalgpall ja Tai poks.

## Välislingid
*
Hestrie Cloete

**Hestrie Cloete** (neiupõlvenimega **Hestrie Storbeck**; sündinud 26. augustil 1978 Germistonis) on Lõuna-Aafrika Vabariigi kergejõustiklane (kõrgushüppaja).

Teistel olümpiamängudel järjest sai hõbemedali kahekordne maailmameister Hestrie Cloete. Naiskõrgushüppajatest näitas lõppvõistlusel kõige kindlamaid hüppeid Jelena Slessarenko. 

"Slessarenko oli täna selgelt parem," tõdes oma Aafrika rekordist neli sentimeetrit vähem ületanud Cloete. "Olin hüppejärjekorras temast eespool ning mul oli võimalus talle sündmuste käiku dikteerida, kuid 2.04 oli mulle täna liiast." Sydneys jäi Cloete alla samale venelannale ja ka Jelena Jelessinale.

Hestrie Cloete suitsetab paki sigarette päevas.

## Saavutused
 
### [[Olümpiamängud]]el

* 2000  Sydneys
**  hõbemedal **2.01** 
* 2004  Ateenas
**  hõbemedal **2.02** 

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2001  Edmontonis
**  **maailmameister** **2.00**    
* 2003  Pariisis
**  **maailmameister** **2.06** 

### [[Kergejõustiku maailmakarikavõistlused|Maailma karikavõistlustel]]

* 1998  Johannesburgis
**  2. koht **1.96**
* 2002  Madridis
**  **1. koht** **2.02**

### [[IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlused|IAAF-i finaalvõistlustel]]

* 2003  Monacos
**  **1. koht** **2.01**

### [[IAAF-i kergejõustiku Grand Prix' finaalvõistlused|IAAF-i Grand Prix finaalvõistlustel]]

* 1999  Münchenis
**  **1. koht** **1.96**
* 2001  Melbourne'is
**  **1. koht** **1.98**  

## Isiklikku

Hestrie Cloete on 185 cm pikk ja kaalub 69 kg. Ta on abielus, kuulub klubisse Mr Price Athletics Club ja treenib Martin Marxi juhendamisel. Hobideks on lugemine ja muusika. Tema eeskujud ja iidolid on Inga Babakova ja Marius Corbett.

## Välislingid
*
Jelena Slessarenko

**Jelena Slessarenko** (*Елена Слесаренко*) (sündinud 28. veebruaril 1982 Volgogradis) on Venemaa kergejõustiklane (kõrgushüppaja), olümpiavõitja 2004.

## Saavutused

2003 1. koht **1.92** *Grand Prix* (Osaka)
2004 **Maailmameister** **2.04** sisemeistrivõistlused (Budapest)
2004 2. koht **2.03** Kuldliiga (Rooma)
2004 1. koht **2.03** *Super Grand Prix* (Lausanne)
2004 **Olümpiavõitja** **2.06** (Ateena)

## Isiklikku

Jelena Slessarenko on 179 cm pikk ja kaalub 55 kg.
Ghana vapp

**Ghana vapp** on Ghana Vabariigi riigivapp.

Vapp on kasutusel alates 1957. aastast.

Vapikilpi hoiab kaks kotkast. Kilbi sinisel taustal on roheline rist, mis jagab kilbi neljaks väljaks. Risti keskel on kuldne lõvi, mis sümboliseerib Ghana kuulumist Rahvaste Ühendusse.

Ülemisel vasakpoolsel väljal on ristatud tseremoniaalne mõõk ja kuningliku nõuniku ametisau, mis tähistavad kohalikke omavalitsusi. Ülemisel parempoolsel väljal on Accra presidendipalee, mis sümboliseerib keskvalitsust. Kakaopuu alumisel vasakpoolsel väljal tähistab põllumajandust ning kullakaevandus parempoolsel väljal maapõuevarasid. 

Kilbi kohal on rahvusvärvides helmed ja Aafrika vabaduse sümbol must kuldäärega viieharuline täht.

Kilbi all on kollane lint kirjaga "Freedom and justice" ('vabadus ja õiglus').

## Vaata ka
* Ghana lipp
Infosüsteem

**Infosüsteem** on asutuse, ettevõtte, omavalitsuse, riigi, organisatsiooni jne teabe säilitamiseks ja töötlemiseks mõeldud süsteem. Eesti entsüklopeedia järgi on infosüsteem informatsiooni, selle töötlemist käsitlevate reeglite ja vajalike vahendite kompleks.

Süsteemiteooriast lähtudes on infosüsteem omavahel seotud andmeobjektide mitteamorfne, terviklik kogum. Oluline on infosüsteemi seotus teiste süsteemidega (liidesed ehk sisendid ja väljundid), määratletus (reeglitele alluvus, ennustatavus) ja mittetäielikkus.

Elektrooniliste seadmete rakendamisel võib infosüsteemiks nimetada ka rakendusprogrammide hulka, mille abil saab lahendada teabe töötlemisega seotud ülesandeid. Selliste rakendusprogrammide loomist nimetatakse tarkvaraarenduseks.

Infosüsteemi omaniku ülesannete väljaselgitamiseks kasutatakse toimesüsteemi analüüsi (*Business System Analysis*).

Infosüsteemi piiride leidmiseks kasutatakse nõuete analüüsi. Nõuete analüüsi ülesanne on koostada infosüsteemi spetsifikatsioon ehk üheselt paika panna, mida infosüsteem peab tegema (funktsionaalsed nõuded) ja kuidas käituma (mittefunktsionaalsed nõuded).

Nõuetele vastava lahenduse väljamõtlemist nimetatakse infosüsteemi arhitektuuriliseks lahenduseks ehk projekteerimiseks. Selle käigus töötatakse välja infosüsteemi arhitektuur (jagunemine komponentideks), suhtlusprotokollid teiste süsteemidega ja kasutajaga (kasutajaliides), andmestruktuurid ja komponentide sisemised algoritmid.

Nõuetele vastava projekti põhjal infosüsteemi realiseerimist nimetatakse tavaliselt eesti keeles programmeerimiseks (inglise keeles *implementing*). See sisaldab ka graafilise materjali toimetamist, programmilõikude silumist, testimist, integreerimist, kasutusjuhendite loomist ja muid programmeerimise juurde kuuluvaid tegevusi.

Valmissüsteemi käikuandmist nimetatakse juurutamiseks. Juurutamise käigus teostatakse süsteemi komponentide paigaldamine, kasutajate väljaõpe ja luuakse alus süsteemi ellujäämiseks muutuvates tingimustes. Teisisõnu pannakse paika erinevate inimeste/organisatsioonide käitumine vigade, kasutusprobleemide, täiendõppe vajaduse, süsteemi muutmise vajaduse jne puhuks.

## Vaata ka
* Digiretsept
* Eesti ID-kaart, ehk ID-kaardi süsteem Eestis, et isikutuvastamine ja digiallkirjastamine oleks võimalik
* Geoinfosüsteem
* Õppeinfosüsteem
* infosüsteemi juurutamine
Botaanika

**Botaanika** ehk **taimeteadus** on teadusharu, mis tegeleb taimede uurimisega. 

Elusloodus jagatakse kolmeks domeeniks: bakterid, arhed ja eukarüoodid. Eukarüootide domeen jaotatakse neljaks riigiks: taimed, loomad, seened ja protistid. Botaanika tegeleb neist ühe – taimede uurimisega. Varem (ja paljudes ülikoolides ning käsiraamatutes ka praegu) on botaanika alla kuulunud ka seente, vetikate ja samblike uurimine. 

Botaanika peamisteks harudeks on taimesüstemaatika, taimeanatoomia (taimemorfoloogia), taimefüsioloogia, taimeökoloogia, paleobotaanika.

## Vaata ka

*botaanika mõisteid
*botaanikute loend
*Eesti botaanikaühing
*hüdrobotaanika
*zooloogia
*Tartu Ülikooli botaanika ja ökoloogia instituut

## Välislingid
*Tartu Ülikooli Botaanikaaed
Muḩammad al-Qammūdī

**Mohamed Gammoudi** (sündinud 11. veebruaril 1938 Tunises) on Tuneesia kergejõustiklane (5000 m ja 10 000 m jooksja), olümpiavõitja 1968.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1964 Tokyo
hõbemedal 10 000 m jooksus **28.24,8**
* 1968 Mexico
**olümpiavõitja** 5000 m jooksus **14.05,0** 
pronksmedal 10 000 m jooksus **29.34,2**
* 1972 München
hõbemedal 5000 m jooksus **13.27,4**

## Välislingid

*Mohamed Gammoudist (prantsuse keeles)
Teheran

**Teheran** (pärsia keeles تهران *Tehrān*) on Iraani pealinn. See on ka Teherani provintsi ning Teherani maakonna ja selle Keskrajooni halduskeskus. Umbes 9 miljoni elanikuga linnas ja 16,8 miljoniga suurlinnapiirkonnas on Teheran Iraani ja Lääne-Aasia rahvarohkeim linn, Lähis-Ida suuruselt teine suurlinnapiirkond pärast Kairot ning maailmas elanike arvult 24. kohal.

Antiikajal paiknes osa tänapäevase Teherani territooriumist tänapäeva Shahr-e Ray aladel. Tänapäevane Ray on liidetud Suur-Teherani suurlinnapiirkonnaga. Teheran valiti esmakordselt Iraani pealinnaks 1786. aastal Agha Mohammad Khani poolt. See valiti pealinnaks kuna asus lähedal Iraani Kaukaasia aladele, mis olid Vene-Pärsia sõdade ajal vaidlusalused piirkonnad ning et vältida varasemaid Iraani dünastiate rivaalitsevaid fraktsioone. Iraani pealinna on pika ajaloo jooksul korduvalt ümber paigutatud ja Teheranist sai järjekorras 32. pealinn. 1920. aastatel algasid ulatuslikud ehitustööd ning eriti 20. sajandil kujunes Teheranist massilise sisserände sihtkoht kogu Iraanist.

Teheranis asub palju ajaloolisi paiku, sealhulgas UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluv Golestāni palee ning Sa‘dābādi ja Niāvarāni paleekompleksid. Linna maamärkide hulka kuuluvad Azadi torn, mis ehitati 1971. aastal Pärsia impeeriumi 2500. aastapäeva tähistamiseks; Mīlādi torn, maailma kuues kõrgem iseseisev torn, mis valmis 2007. aastal; ning Tabiati sild, mis avati 2014. aastal.

Õhusaaste ja maavärinate tõttu on kaalutud pealinna ümberpaigutamist teise piirkonda, kuid ühtegi plaani pole heaks kiidetud. 2025. teatati, et Iraan kaalub pealinna üleviimist Makrani. 2016. aastal hindas Mercer 230 linna üle maailma ning paigutas Teherani elukvaliteedi poolest 203. kohale. Global Destinations Cities Indexi andmetel kuulus Teheran 2016. aastal kümne kõige kiiremini kasvava turismisihtkoha hulka. 2016. aastal kuulutas Teherani linnavolikogu 6. oktoobri "Teherani päevaks", tähistades kuupäeva 1907. aastal, mil linnast sai ametlikult Iraani pealinn.

## Rahvastik

Koos eeslinnadega elab Teheranis umbes 14 miljonit inimest. Umbes pool neist on pärslased ja veerand aserid. Väiksema osa moodustavad linnas elavad kurdid, gilakid, lurid ja armeenlased.

## Transport

2001. aastal avati linnas Teherani metroo, mida oli aastakümneid planeeritud ja ehitatud. Teherani lennujaam on Mehrabadi rahvusvaheline lennujaam. Uus Imam Khomeini rahvusvaheline lennujaam avati 2004. aastal, kuid mitmesuguste probleemide tõttu pole see täismahus tööle hakanud.

## Haridus

Teheranis asub üle 40 ülikooli ja kõrgema õppeasutuse.

## Sport
Suurimad Teheranis tegutsevad jalgpalliklubid on Persepolis, Esteghlal ja Peykan. Persepolise ja Esteghlali kodustaadion on Azadi staadion, mis on Iraani suurim staadion. Azadi staadion asub Azadi spordikompleksis, mille koosseisu kuuluvad ka velodroom, sisestaadion, ujula, korvpalli-, tõstespordi-, võrkpalli- ja maadlushallid ning tenniseväljakud.

## Vaata ka
*‘Abbāsābād
*Laleh' park
*Iraani botaanikaaed
*Khayyāmi tänav
*Niāvarāni kompleks
*Pardīsāni park
*Jamshīdieh' park

## Viited

## Välislingid
*Teherani koduleht
Anier García

**Anier García Ortiz** (sündisnud 9. märtsil 1976 Santiago de Cubas) on Kuuba kergejõustiklane (110 m tõkkejooksja), olümpiavõitja (2000).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 2000 Sydney 
**olümpiavõitja** **13,00** (isiklik rekord)  
* 2004 Ateena
pronksmedal **13,20**   

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlused]]

* 1999 Sevilla
hõbemedal **13,07** 
* 2001 Edmonton
2. koht **13,07**  

### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

* 1997 Pariis
**sisemaailmameister** 60 m tõkkejooks  **7.48**  
* 2001 Lissabon
hõbemedal 60 m tõkkejooks **7.54** 
* 2003 Birmingham
hõbemedal 60 m tõkkejooks **7.49**    

### Kuldliiga võistlus

2000 2. koht **13.23**  (Zürich) 
2000 1. koht **13.18**  (Monaco) 
2001 2. koht **13.15**  (Berliin) 
2001 2. koht **13.19** (Monaco)  
2001 2. koht **13.23** (Saint-Denis)  
2001 1. koht **13.07**  (Brüssel)  
2002 2. koht **13.22**  (Monaco)
2002 1. koht **13.14**   (Saint-Denis)

## Isiklikku

Anier García 192 cm pikk ja kaalub 94 kg. Ta treenib Santiago Antunese juhendamisel ja enda kõvemaks konkurendiks peab Allen Johnsonit.
Ameerika Ühendriikide Geoloogiateenistus

**Ameerika Ühendriikide Geoloogiateenistus** (*United States Geological Survey*; USGS) on Ameerika Ühendriikide siseministeeriumi haldusalas olev teaduslik agentuur.

USGS-i deviis on "Science for a changing world" ('teadus muutuvale maailmale').

USGS asutati 1879. aastal. Tänapäevaks on tegevusväli laienenud, hõlmates geoloogia kõrval ka geograafiat, bioloogiat ja geofüüsikat. Kuni 1962. aastani tegeles USGS ka Kuu ja planeetide uurimise ja kaardistamisega; praegu tegeleb sellega NASA.

USGS koostatavad kaardid on peamiselt tsiviilotstarbelised. Näiteks on USGS koostanud kogu Ameerika Ühendriikide topokaardi mõõtkavas 1:24 000.

USGS-i heaks töötab ligikaudu 10 000 inimest. USGS peakorter asub Virginia osariigis Restonis; teised keskused on Colorado osariigis Denveris ja California osariigis Menlo Parkis.

USGS-i avalikustatud fotod ja andmed on vabalt kasutatavad.

## Välislingid

*Ameerika Ühendriikide Geoloogiateenistuse koduleht
Anders Gärderud

**Sven Anders Gärderud** (sündinud 28. augustil 1946 Stockholmis) on Rootsi kergejõustiklane (3000 m takistusjooksja), olümpiavõitja (1976).
 
## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1976 Montréal
**olümpiavõitja** **8.08,02** 

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

* 1974 
hõbemedal **8.15,41**
Paula Ivan

**Paula Ivan** (sündinud 20. juulil 1963 Hereștis) on Rumeenia kergejõustiklane (1500 m ja 3000 m jooksja). Olümpiavõitja (1988).
## Saavutused

### Olümpiamängudel

1988 **olümpiavõitja** 1500 m jooksus (**3.53,96**) ja hõbemedal 3000 m jooksus (**8.26,53**)
Jean Galfione

**Jean Galfione** (sündinud 9. juunil 1971 Pariisis) on Prantsusmaa kergejõustiklane (teivashüppaja).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1996 Atlanta
**[[olümpiavõitja]]** **5.92**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1995 Göteborg
pronksmedal **5.86**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

* 1994 Helsingi
pronksmedal **5.85**
* 1998 Budapest
pronksmedal **5.76**

## Välislingid
*
Vjatšeslav Ivanenko

**Vjatšeslav Ivanenko** (*Вячеслав Иваненко*; sündinud 3. märtsil 1961 Kemerovos Venemaal) on NSV Liidu endine kergejõustiklane (käija), olümpiavõitja 50 km käimises (1988).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

1988 Seoul
* **olümpiavõitja**, 50 km käimine **3:38.29** 

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

1987 Rooma
* pronksmedal, 50 km käimine **3:44.02**  

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

1986 Stuttgart
* hõbemedal, 50 km käimine **3:41.54** 

## Välislingid
*
Sergei Makarov

**Sergei** Aleksandrovitš **Makarov** (vene *Сергей Александрович Макаров*; sündinud 19. märtsil 1973 Ljubertsõs) on Venemaa kergejõustiklane (odaviskaja).

Tema isiklik rekord on **92.61** (30. juuni 2002 Sheffield)

2004. aasta olümpiamängudel sai ta kolmanda koha (**84.84**). Olümpiakulla võitis üllatuslikult norralane Andreas Thorkildsen tulemusega **86.50**.

## Saavutused

1998 2. koht **86.96** IAAF-i World Cup  (13. september Johannesburg)
2000 3. koht **88.67** Olümpiamängud Sydneys (23. september) 
2002 2. koht **88.05** Euroopa meistrivõistlused  (9. august München)
2002 1. koht **86.44** IAAF-i World Cup  (21. september Madrid)
2003 1. koht **85.86** Euroopa Karika võistlus  (22. juuni Firenze)
2003 **Maailmameister** **85.44**  (31. august Pariis Saint-Denis)
2003 1. koht **85.66** IAAF-i World finaal (14. september Monaco)  
2004 3. koht **84.84** Olümpiamängud Ateenas (28. august)

## Isiklikku

Sergei Makarov on 190 cm pikk ja kaalub 102 kg. Ta on abielus Oksana Ovtšinnikovaga, kes on ka odaviskaja . Sergei kuulub Moskva Dinamo klubisse ja treenib isa Aleksandr Makarovi juhendamisel, kes 1980 Moskvas sai odaviskes tulemusega **89.64** hõbemedali.

## Välislingid
*
Hagenbach-Bischoffi meetod

**Hagenbach-Bischoffi meetod** on üks D'Hondti meetodi variante esinduskogu mandaatide jagamiseks. Erinevus võrreldes algupärase D'Hondti meetodiga seisneb selles, et põhiosa mandaatidest jagatakse Hagenbach-Bischoffi kvoodi alusel. Meetod on nime saanud Šveitsi füüsiku Eduard Hagenbach-Bischoffi (1833–1910) järgi.

## Mandaatide jagamine Hagenbach-Bischoffi kvoodi alusel
Kvoodi arvutamise valem: Q = \frac{V}{S+1} \,\! , kus

Q – kvoot

V – valimistel antud häälte koguarv

S – mandaatide koguarv

Valemi põhjal arvutatakse kvoot ja ümardatakse see ülespoole täisarvuni. Seejärel jagatakse iga nimekirja saadud häälte arv kvoodiga. Tulemuseks saadakse igale nimekirjale eraldatavate mandaatide arv.

### Näide
Mandaatide arv: **11**

Häälte koguarv: **8737**

Hagenbach-Bischoffi kvoot: 8737/12 = **728**


NimekiriHääliKvooteMandaate
A59918,23**8**
B9091,25**1**
C12351,70**1**
D5100,700
E410,060
F510,070


## Mandaatide jagamine võrdlusarvude alusel
Ülejäänud mandaadid jagatakse D'Hondti meetodi abil, jagades iga nimekirja poolt antud häälte arvu arvuga, mis on ühe võrra suurem sellele nimekirjale juba lihtkvoodi alusel määratud mandaatide arvust.

### Näide

NimekiriVõrdlusarv
A**665,67**
B454,5
C617,5
D510
E41
F51


Viimase mandaadi saab nimekiri A, kellel on kõige suurem võrdlusarv.
Félix Sánchez

**Félix Sánchez** (sündinud 30. augustil 1977 New Yorgis) on Dominikaani Vabariigi endine kergejõustiklane, kahekordne olümpiavõitja 400 m tõkkejooksus.

2003. aastal valis USA ajakiri Track & Field News Sáncheze aasta sportlaseks.

Tema järgi on nimetatud Dominikaani Vabariigi suurim staadion Estadio Olímpico Félix Sánchez.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 2004  Ateenas
**  **olümpiavõitja** 400 m tõkkejooksus **47,63**
* 2012  Londonis
**  **olümpiavõitja** 400 m tõkkejooksus **47,63**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2001  Edmontonis
**  **maailmameister** 400 m tõkkejooksus **47,49** 
* 2003  Pariisis
**  **maailmameister** 400 m tõkkejooksus **47,25** 
* 2007  Ōsakas
**  hõbemedal 400 m tõkkejooksus **48,01**

### Kuldliiga võistlus

2001 1. koht **47.38** (Zürich)
2001 1. koht **48.46** (Monaco)
2002 1. koht **48.05** (Berliin) 
2002 1. koht **47.99** (Brüssel) 
2002 1. koht **47.35** (Zürich) 
2002 1. koht **47.86** (Monaco) 
2002 1. koht **47.73** (Rooma) 
2002 1. koht **47.91** (Saint-Denis) 
2002 1. koht **48.91** (Oslo) 
2003 1. koht **47.82** (Zürich)
2003 1. koht **48.15** (Rooma) 
2003 1. koht **48.30** (Saint-Denis) 
2004 1. koht **47.92** (Zürich) 
2004 1. koht **47.99** (Saint-Denis) 
2004 1. koht **48.43** (Rooma)
2004 1. koht **48.54** (Bergen)

## Isiklikud rekordid

## Isiklikku

Félix Sánchez on 180 cm pikk ja kaalub 70 kg.

## Välislingid
*
Punane roos

**Punane roos** sümbolina osutab ühiskonna kooskõlale ja sellest lähtuvale ideoloogiale sotsiaaldemokraatiale. See on sotsiaaldemokraatide tüüpsümbol.
Annotatsioon

**Annotatsioon** (ladina sõnast *annotatio* 'kirjalik märkus, ülestähendus'; ebasoovitatav termin *abstrakt*) on raamatu, artikli või muu kirjutise lühike tutvustus, mis mõnikord annab ka hinnangu. 

Annotatsioon käib sageli kirjutisega kaasas (näiteks sisaldub raamatus või on lisatud artiklile). See esineb ka bibliograafiates, mida sellisel juhul nimetatakse annoteeritud bibliograafiateks. Annotatsioone on kirjutatud ka kataloogikaartidele.

## Viited
Raamatukogundus

**Raamatukogundus** (inglise keeles *librarianship*) on raamatukogude tegevus- ja ainevaldkond.

Raamatukogundust ja raamatukogusid uurib raamatukoguteadus (*library science*).

## Probleeme tänapäeva raamatukogunduses
Põhilised küsimused, millega tegeletakse tänapäeva raamatukogunduses, on järgmised:
*majanduslikud probleemid; 
*ruumiprobleemid;
*raamatukoguhoidjate ja infotöötajate haridus;
*kutseoskusnõuded;
*raamatukogude personaliliigitus ja palgagrupid;
*digitaalraamatukogu

## Raamatukogundusharidus
Raamatukogundust on Eestis võimalik õppida kahes kõrgkoolis: rakenduslikku kõrgharidust on võimalik omandada Tartu Ülikoolis (varem Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias) ning akadeemilist kõrgharidust Tallinna Ülikoolis. 2013. aastal kolis infokorralduse osakond (info- ja dokumendihalduse eriala ja raamatukogunduse eriala) Viljandi Kultuuriakadeemiast Tartu Ülikooli Ühiskonnateaduste Instituuti. 

Tartu Ülikooli raamatukogunduse ja infoteaduse eriala valmistab ette laialdaste teadmistega raamatukogu- ja infotöötajaid, kes on võimelised töötama eri tüüpi raamatukogudes ja infoasutustes. Õppekavad sisaldavad erialaaineid, mis annavad teadmisi ja oskusi nii traditsiooniliseks kui ka kaasaegseks infotööks (teabe kogumine, töötlemine, korraldamine ja kättesaadavaks tegemine nii tavakujul kui e-keskkonnas). Üldained aitavad kaasa laiema humanitaar- ja sotsiaalhariduse omandamisele ning praktikad on õpitu järeleproovimiseks ja kinnitamiseks. Ettevalmistamisel on magistriõpe.

Tallinna Ülikooli infoteaduste eriala bakalaureuse õppekava üldeesmärgid: 
* luua võimalused baasteadmiste ja oskuste omandamiseks teabeteeninduse korraldamise ja juhtimise, andmekogude koostamise ja kasutamise ning infootsingu alal;
* toetada põhiliste oskuste ja suutlikkuse kujunemist töötamiseks erinevates dokumentaalse info kogudes (raamatukogud, arhiivid, infotalitused, muuseumid jne) ning muudes infoteaduste teadmisi eeldavates valdkondades;
*luua eeldused õpingute jätkamiseks magistriõppes. 

Tallinna Ülikoolis on võimalik õppida kõigil haridustasemetel: bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõppes.

Mõlemas koolis korraldatakse erialase täiendkoolituse kursusi.

## Vaata ka
*arhiiv ja arhiivindus
*infoteadus
*lasteraamatukogundus
*raamatukogu
*raamatukogude ajalugu
*raamatukoguhoidja
*raamatukoguteaduse mõisteid

## Viited
Informatsioon

**Informatsiooni** all on algselt mõistetud ja mõistetakse üldkeeles ka praegu inimesele mõeldud andmeid ja teateid. Selles tähenduses nimetatakse informatsiooni ka **teabeks** või **infoks**. 

Eri valdkondade terminoloogias võib terminil "informatsioon" olla erinev tähendus, kusjuures informatsiooni võidakse andmetest, teabest ja infost eristada. 

## Informatsiooniteooria

Informatsiooni saab vaadelda kui määramatuse vähenemist. 
Informatsiooni hulk on pöördvõrdelises sõltuvuses mingi sündmuse toimumise tõenäosusega.

## Infotehnoloogia
Infotehnoloogias mõistetakse **informatsiooni** all teadmisi. Andmed on teadmiste esitus, mida saab edastada, tõlgendada ja töödelda.

## Küberneetika
Küberneetikas mõeldakse informatsiooni ehk **info** all teateid, mille kaudu on seotud juhtimissüsteemi elemendid või alamsüsteemid. Informatsiooni kandjad on signaalid, mis näitavad juhitava süsteemi olekut (väljundinfo) ja mille abil toimub süsteem juhtimine nii väljastpoolt (sisendinfo) kui ka – iseregulatsiooni korral – süsteemisiseselt (tagasisideinfo).

## Füüsika
Vormid, materjalid, nähtused, kehad, ehk ainelised ja mitteainelised informatsioonikogumid on energiahulk , mille lähteaineks on kõikehõlmav informatsioon, mis kõik on omavahelises ühenduses. 

## Geograafia
Eesti geograafid eristavad teabe ja informatsiooni mõistet. 

**Teave** on andmed korrastamata kujul. See tähendab, et teave pole kohe arvutil analüüsitav ega töödeldav. Näiteks kui me otsime sõnastikust mingi sõna tähendust, siis me saame midagi teada ehk teavet; seda teadmist pole võimalik arvutiga töödelda enne, kui ta on tõlgitud masinkoodi. Teave ei pruugi olla meile mõistetav. Näiteks hiina kirjas tekst on keskmise eestlase jaoks teave, kuid hiina kirja tundva inimese ajus tekib selle põhjal informatsioon. Seega teave ei ole alati teadmine.

**Informatsioon** on teadmus ehk ajus tekkinud teadmine. Informatsiooni ei saa talletada paberile ega mingile muule eluta andmekandjale. Informatsioon tekib näiteks inimese ajus, kui ta loeb ajalehte ja saab sealt midagi teada. Ajalehes sisalduv teave ei pruugi muutuda informatsiooniks. Näiteks lugemisoskuseta inimene ei saa tekstist informatsiooni. 

## Teabe roll organisatsioonis on

* teadmiste hankimise allikas;
* uuenduste läbiviimise vahend;
* teadmusjuhtimise alus ja vahend.

## Filosoofia

## Vaata ka

*Informatsiooniteooria
*Infohaldus
*Passiivne informatsioon
*Keelefilosoofia
*Teabelevi
*Kommunikatsioon
*Semiootika

## Kirjandus
* James Gleick. *Informatsioon. Ajalugu. Teooria. Uputus*, Äripäeva kirjastus: 2014. ISBN 9789949523320

## Välislingid

* Villu Päärt: "Kui palju on inimkonna käsutuses infot?" Novaator, 11. veebruar 2011
Küberneetika

**Küberneetika** on teadusharu, mis uurib juhtimise, sideteenuste, sidetehnika ja informatsiooni üldisi seaduspärasusi nii tehnilistes, looduslikes kui ka sotsiaalsetes süsteemides. Praktilises teoloogias nimetatakse küberneetikaks õpetust kiriku valitsemisest ja juhtimisest.

Sõna "küberneetika" tuleb kreekakeelsest sõnast, mis tähendas laevajuhtimiskunsti. Juhtimisteooriate tähenduses tõi termini laiemasse kasutusse Norbert Wiener. 

## Vaata ka
*Küberneetika mõisteid
*Küberturvalisus

## Kirjandus

*Norbert Wiener, *Cybernetics or Control and Communication in the Animal and the Machine*, (Hermann Editions in Paris; Cambridge: MIT Press, Wiley & Sons in NY 1948). 
*W. R. Ashby, (1956) *Introduction to Cybernetics*. Methuen, London. (electronically republished at http://pespmc1.vub.ac.be/books/IntroCyb.pdf).
*F. Heylighen & C. Joslyn, (2001): "Cybernetics and Second Order Cybernetics", in: R. A. Meyers (ed.), Encyclopedia of Physical Science & Technology (3rd ed.), Vol. 4, (Academic Press, New York). 
*Manfred E. Clynes & Nathan S. Kline, (1960) "Cyborgs and Space", *Astronautics*, September; reprinted in Gray, Mentor, and Figueroa-Sarriera, eds., *The Cyborg Handbook*, New York: Routledge, 1995. 

## Välislingid

* Ego Death and Self-Control Cybernetics
* Louis Couffignal's photos & documents
* Web Dictionary of Cybernetics and Systems
* Glossary Slideshow (136 slides)
* ''Principia Cybernetica Web''
* Mindmap-based-page by Ragnar Heil
* The Cybernetics Society
* The Systemic Approach : an introduction
* Cybernetics and Information Theory in the United States, France and the Soviet Union
* Medizinische Kybernetik | Medical Cybernetics
* Cybernetics category in the Open Encyclopedia Project
* Systemics and cybernetics in a historical perspective (pdf document)
* more related pdf documents
* Dr Jose Delgado / Cybernetic brain implants
* Basics of Cybernetics
Váh

**Váh** (saksa keeles *Waag*, ungari keeles *Vág*, poola keeles *Wag*) on jõgi Slovakkias.

Váh algab Kõrg- ja Madal-Tatra mägede vahelisest orust kahe haruna, Valge Váh (*Biely Váh*) ja Must Váh (*Čierny Váh*). Musta Váhi lähtest mõõdetakse jõe pikkust. Váh voolab ülemjooksul Karpaatide ahelike vahel läände, seejärel pöördub Kesk-Doonau madalikul lõunasse ja suubub Doonausse.

Jõe pikkus on 406 km. Váh on pikim algusest lõpuni Slovakkias voolav jõgi ja ühegi teise jõe Slovakkias voolav osa ei ole pikem kui Váh. Jõe valgla on 15 075 km², see hõlmab suurema osa Lääne-Slovakkiast. Valgla piir on paljudes kohtades Slovakkia piiriks Poola ja Tšehhiga. Jõe vooluhulk suudmes on 22,3–1825, keskmiselt 152 m³/s. Jõgi algab 664 m kõrguselt merepinnast ja tema suue on 106 m kõrgusel merepinnast, nii et jõe lang on 558 meetrit.

Lähtest suudmeni läbib Váh järgmised linnad: Liptovský Hrádok, Ružomberok, Žilina, Bytča, Považska Bystrica, Púchov, Ilava, Dubnica nad Váhom, Trenčin, Nové mesto nad Váhom, Pieštany, Hohlovec, Šala ja Komárno. Viimane asub Váhi suudmes.

Váhi suurimad lisajõed on Orava jõgi (paremalt), Dudváh (paremalt) ja Nitra (vasakult).

Váhi jõe orus kulgevad Slovakkia peamine raudtee liinil Bratislava–Žilina–Košice ja peamine maantee Bratislava–Žilina–Poprad.

Jõel on 16 hüdroelektrijaama. Nende ehitamine algas juba 1930. aastatel.
Pööripäev

**Pööripäev** on ööpäev, millele langeb päikeseseisak ehk solstiitsium või võrdpäevsus ehk ekvinoktsium.

Aastas on neli pööripäeva:
*kevadine pööripäev 20. või 21. märtsil,
*suvine pööripäev 20. või 21. juunil,
*sügisene pööripäev 22. või 23. septembril,
*talvine pööripäev 21. või 22. detsembril.

Päeva pikkus on kevadisel ja sügisesel pööripäeval 12 tundi. Päeva pikkus suvisel ja talvisel pööripäeval oleneb laiuskraadist. Eestis on suvisel pööripäeval päeva pikkus olenevalt kohast 18–18,5 tundi, talvisel pööripäeval umbes 6–6,5 tundi.

Pööripäeval on päike seniidis ekvaatori või pöörijoone kohal.

Kevadisel pööripäeval lõpeb põhjapoolusel polaaröö ja algab polaarpäev, lõunapoolusel on olukord vastupidine. Suvisel pööripäeval on polaarpäev põhjapooluselt põhjapolaarjooneni ja polaaröö lõunapolaarjoonelt lõunapooluseni. Sügisesel pööripäeval lõpeb põhjapoolusel polaarpäev ja algab polaaröö, lõunapoolusel on olukord vastupidine. Talvisel pööripäeval on polaarpäev lõunapolaarjoonelt lõunapooluseni ja polaaröö põhjapooluselt põhjapolaarjooneni.

## Vaata ka

* fenoloogilised aastaajad
* klimaatilised aastaajad
* meteoroloogilised aastaajad
* astronoomilised aastaajad

## Viited
Bosporus

**Bosporus** (vanakreeka Βόσπορος *Bosporos*, sõnadest βοῦς 'härg' ja πόρος 'koolmekoht, väin'; türgi *İstanbul Boğazı*) on väin, mis eraldab Euroopat Aasiast ja ühendab Marmara merd Musta merega.

Kitsaimas kohas on väina laius umbes 700 meetrit, laiemas kohas 3420&nbsp;m. Mõlemas otsas on väinal selged suudmed (põhjas 3330&nbsp;m lai, lõunaotsas 2826&nbsp;m), nende vahel on väina pikkus umbes 31&nbsp;km. Väina läbiva laevatee sügavus on madalaimas kohas 13 meetrit, suurim sügavus 110&nbsp;m.

29. oktoobril 2013 avati İstanbulis maailma sügavaim merepõhjale rajatud raudteetunnel Marmaray (suurim sügavus 60,46&nbsp;m, veealuse lõigu pikkus 1387&nbsp;m). Tunnelit kogupikkusega 13,6&nbsp;km ehitati üheksa aastat. Pikima merealuse osaga tunnel maailmas (37,9&nbsp;km; suurim sügavus 75&nbsp;m) on Eurotunnel, kuid see pole sukeldatud, vaid uuristatud merepõhja all olevatesse kivimitesse.

Bosporuse pinnakihtides on tugev riimvee hoovus Musta mere poolt, soolsusega 18–20 promilli. Väina põhjas on tugev soolase vee hoovus Musta mere poole.

Väina kitsuse, faarvaatri järskude käänakute ja tugeva hoovuse tõttu on väina läbimine keeruline ja ohtlik. Olukorda raskendab veelgi tihe ristuv parvlaevaliiklus üle väina.

Meretee läbi Bosporuse Venemaale ja Ukrainasse teeb väina strateegiliselt oluliseks. 16.&ndash;18. sajandini hoidis Osmanite riik Bosporuse abil enda kontrolli all Musta merd. 1833. aastal oli Osmanite riik sunnitud andma lubaduse sulgeda Bosporus ja Dardanellid Venemaa nõudmise korral muude riikide laevadele. Bosporuse kontrolli all hoidmise nimel peeti Vene-Türgi sõda (1877–1878). Esimese maailmasõja järel anti väinale esmalt rahvusvahelise territooriumi staatus, 1923. aastal aga anti väin Türgile, kuid avatuna kõigile võõramaistele laevadele. Türgi militariseeris väina sellegipoolest uuesti.

1936. aastast kehtiva Montreux' konventsiooni järgi on väin rahvusvaheliseks laevanduseks avatud, kuid Türgil on õigus seal piirata Musta mere riikide hulka mittekuuluvate maade aluste liikumist.

## Vaata ka

*Dardanellid
Märulipolitsei

**Märulipolitsei** on politseiharu, mis on mõeldud rahutuste, meeleavalduste ja mässude ohjeldamiseks. 

Olenevalt riigist ja olukorrast võivad märulipolitsei ülesandeid täita nii spetsiaalselt selleks loodud üksused kui ka tavapolitseinikud.

## Varustus
Märulipolitsei varustusse kuuluvad tavaliselt kilp, kumminui, kiiver. Samuti kasutatakse vastavalt vajadusele mittesurmavaid relvi, näiteks pipra- ja pisargaasi, kummikuule, šokigranaate ning akustilisi relvi (LRAD).

## Eestis
Eestis on märulipolitsei PPA operatiivbüroo alluvuses. 

## Vaata ka
* Mässuohje

## Välislingid
*
Uus-Guinea

**Uus-Guinea** on Gröönimaa järel pindalalt teine saar maailmas, eraldatud Austraaliast Torrese väinaga. Uus-Guinea kuulub Austraalia ja Okeaania maailmajakku.

Uus-Guinea pindala on 829 000 km². Saare kõrgeim tipp Jaya on 4884 meetri kõrgune.

Uus-Guinea on jagatud Indoneesia ja Paapua Uus-Guinea vahel. Saare lääneosas (Lääne-Paapua) on kaks Indoneesia provintsi: Lääne-Paapua ja Paapua provints. Saare idaosa hõlmavad Paapua Uus-Guinea pealinnaringkond ja 16 provintsi: Chimbu, Eastern Highlandsi, Enga, Gulfi, Hela, Ida-Sepiki, Jiwaka, Kesk-, Lääne-, Madangi, Milane Bay, Morobe, Põhja-, Sandauni, Southern Highlands ja Western Highlandsi provints.

Saarel kõneldakse peamiselt paapua keeli, rannikul ka austroneesia keeli.
Descartesi dualism

**Descartesi dualism** on keha ja vaimu dualismi versioon, mille esitas René Descartes. 

Descartesi arvates koosneb maailm vaimsetest ja materiaalsetest substantsidest, millel on atribuudid ja moodused. Materiaalsel substantsil (*res extensa*) on ainult üks atribuut – ruumilisus ehk ulatuvus. Kuju ja suurus ei ole materiaalsele olemuslikud, seega on need moodused.

Vaimsel substantsil (*res cognita*) on samuti üks omadus – mõtlemine. Mõtlemine on Descartesil märksa avaram mõiste kui tänapäeval: näiteks on mõtlemise mooduseks
ükskõik milline vaimne asi, näiteks aisting, kujutluspilt, usk, soov, idee jne. Teisalt on mõtlemine jällegi kitsama tähendusega kui tänapäeval, sest Descartes ei tunnista mitteteadlikke mõtteid ega mitteteadlikke  emotsioone. 

Vaimse ja materiaalse substantsi atribuudid on teineteist välistavad, nende omadused on täiesti ühitamatud.

Descartesi vastus keha ja vaimu probleemile oli põhjuslikkus: meie vaimuseisundid mõjutavad kehaseisundeid põhjuslikult. Kehaseisundid, näiteks sügelemine või valu, põhjustavad ajuseisundeid (-sündmusi, -protsesse), mis omakorda põhjustavad kehalisi liigutusi, näiteks sügamist või oigamist. Meie vaimuseisundid põhjustavad ajuseisundeid, mis panevad meie keha liikuma ja seega mõjutavad põhjuslikult füüsilist maailma.

Peamiseks komistuskiviks Descartesi teooriale saab aga see, kuidas saab ruumis mittepaiknev vaim mõjutada ruumis paiknevaid kehi. Descartes oletas, et vaim mõjutab keha käbinäärme vahendusel. See ei ole aga lahenduseks.
Kertši väin

**Kertši väin** ühendab Musta merd Aasovi merega ning eraldab Ukrainat Venemaast. Väina lõunaosa on laiem ja sügavam, kuid põhjaosas on väin vaid 4 km laiune ja 4 m sügavune. Väina ääres Krimmi poolsaarel asub Kertši linn.

Väina keskel asuva Tuzla saare üle tekkis 2003. aastal tüli Venemaa ja Ukraina vahel. Saar oli 2014. aastani Ukraina valduses, kuigi Venemaa sellega ei nõustunud.

11. novembril 2007 murdus tormis pooleks Venemaa tanker, merre sattus 1300 tonni kütteõli. Samal päeval uppus veel neli laeva, millest kolme lastiks oli väävel. Laevade uppumine põhjustas ulatusliku keskkonnareostuse. 

## Parvlaevaühendus
Kertši väina kitsal Tšuška maasäärel asub sadam Kavkaz ('Kaukaasia'). Sadamast veavad parvlaevad üle väina raudteevaguneid, autosid ja reisijaid.

## Kertši väina sild
Väina ületav 19 km pikkune sild avati maanteeliikluseks 2018. aastal ja rongiliikluseks 2019. aastal.

## Pildid

Autode ooteala sadamas Kavkaz 2014.a..jpg|Autode ooteala sadamas Kavkaz (2014)
Переправа Порт Кавказ - Керчь.jpg|Autode praamile sõit sadamas Kavkaz (2014) 
Autod on öö läbi oodanud pääsu praamile.Kertsi väina kaldal 2014.a.jpg|Autod on öö läbi oodanud pääsu praamile Kertši väina kaldal (juuli 2014)


## Vaata ka
* Kertši väina intsident

## Välislingid
* Parvlaevade ajakava (vene keeles)
* Praamisõidu eeskirjad (vene keeles)
* Veebikaamera järjekorrast kassade juures (vene keeles)
* Alexander Lott, Kertši väinas rikkus mereõiguse printsiipe Venemaa, err.ee, 26. november 2018
Valamo

**Valamo** (vene keeles *остров Валаам*) on saar Laadoga järve põhjaosas. Koos ligi 50 ümbritseva väikesaarega moodustab Valamo saarestiku. 

Saarestiku pindala on 36 km&sup2;, sealhulgas suurima saare pindala 25 km&sup2;. Saared on kaljused ja künklikud skäärid, suurima kõrgusega 52 meetrit üle merepinna. Saari katab okasmets.

Enne Teist maailmasõda kuulusid saared Soomele, praegu on need Venemaa Föderatsiooni Karjala Vabariigi koosseisus.

10. sajandil rajati saarestiku suurimale saarele õigeusu mungaklooster – Valamo Issanda Muutmise klooster, mis tegutses Talvesõjani. Siis asusid mungad ümber Heinävesile ja rajasid sinna uue kloostri, Uus-Valamo kloostri. Valamo saarel taastati klooster aga alles pärast Nõukogude Liidu lagunemist. 

Valamo saarestik on kultuuri-, ajaloo- ja looduslike  huviväärsustega tõmbekeskus  Põhja-Venemaal. 

## Kloostrid

Peale Valamo Issanda Muutmise peakloostri on saartel mitu väiksemat kloostrit, nn skeetat, kas üksnes majandushoone ja eluruumiga või koos kirikuga.

File: The Skete of All Saints.jpg|Kõikide Pühakute skeeta (Valge skeeta) Valamo saarel 
File:The Skete of All Saints on the Valamo.jpg|Valge skeeta kirik
File: The Skit of Smolensky on the Valaam (Valamo),.jpg|Smolenski skeeta kirik Valamo saarel
File: St. Nicholas Skete on island Valaam on Ladoga lake and little ship..jpg|Laev liigub abajas Püha Nikolai Imetegija skeeta kiriku poole
File: The Skete of St. Nicholas on island Valaam.jpg|Nikolski saarele Püha Nikolai skeetasse viib jalakäijate sild 
File: The archipelago in Ladoga Lake with the Monastery of the Transfiguration of the Saviour..jpg|Paadisadam Laadoga järvel, tagaplaanil Valamo peaklooster



## Vaata ka
* Valamo klooster
* Laadoga

## Välislingid
* Valamo kloostri veebileht vene keeles
* Valamo kloostri veebileht soome keeles
Mürk

**Mürk** (ka *mürkaine*) on aine, mis võib ainevahetuse kaudu põhjustada organismi tervisehäire või surma. 

Organismi kahjustavaid viirusi ja baktereid ning muid elusolendeid ei arvata mürkide hulka, vaid neid nimetatakse haigusetekitajateks. Samuti ei loeta mürkideks aineid ega esemeid, mis kahjustavad organismi mehaaniliselt või kiirituse kaudu.

Paljud keemilised ühendid võivad organismis ülemäärases doosis olla mürgised. Ülisuurtes, inimese organismi jaoks ebaloomulikes kogustes tarbituna võivad mürgistusi põhjustada praktiliselt kõik tavatarbimisel mittemürgised ning isegi organismile hädavajalikud ained, näiteks vesi, kuid üldjuhul ei liigitata ka neid mürkainete hulka.

Organismi eritatud mürki nimetatakse toksiiniks.

## Vaata ka
*mürgised imetajad
*mürgised kalad
*mürgised taimed
*mürgisus
*mürkmadu
*mürkseen
*toidumürgistus
*toksigeensus
*toksiin
*toksilisus
*vastumürk

## Viited

## Välislingid

*Teaduse helisõnastik: Mürk (Anne Kahru) – ERR Teadus, 4. märts 2010
Politsei

**Politsei** on ühiskonna (tänapäeval riigi või linna) poolt ametisse pandud jõudu rakendav struktuur, mis on ette nähtud ühiskonnaliikmete vahelistes suhetes korra säilitamiseks (nn sisemisteks vajadusteks). Selle poolest erineb ta sõjaväest, mille eesmärk on kasutada jõudu välissuhetes (suheldes teiste kogukondadega). Politsei tagab avaliku korra, kaitseb inimeste ja organisatsioonide seaduslikke huvisid, tõkestab kuritegevust, teostab kuritegude kohtueelset uurimist, määrab ja viib täide karistusi oma pädevuse piires.

Organiseeritud ühiskondades tavaliselt taunitakse jõu kasutamist ühe ühiskonna liikme poolt teise suhtes. Politseile tehakse selles suhtes erand eeldusel, et taunitavale jõu kasutamisele ei saa vastata muul moel kui jõudu kasutades.

Politseid peavad ülal ühiskonnaliikmed (maksude maksmise kaudu).

Ühiskond võib teatud juhtudel lubada ka enda või rahva turvalisuse tagamiseks sisemise relvastatud (ei pea olema külmrelv) struktuuride olemasolu (nt turvafirmad).

## Jaotus
Esialgne universaalne politsei jaguneb tänapäeval spetsiaalsete ülesannetega politseideks:

* liikluspolitsei
* korrakaitsepolitsei (patrullteenistus)
* kriminaalpolitsei (korra valvamise asemel võimalike süüdlas(t)e leidmine pärast korrarikkumist)
* narkopolitsei
* julgestuspolitsei
* kohtuekspertiisi ja kriminalistika keskus
* vee-, jõe-, mere- jne politseid
*märulipolitsei
*eriüksus
*sõjaväepolitsei
*kaitsepolitsei
*poliitiline politsei
*munitsipaalpolitsei
*religioonipolitsei

Politsei teenistuses oleva ametniku nimetus eri maades:
*politseinik 
*militsionäär, ka miilits (nii kasutusel Eestis)
*kordnik &mdash; kasutusel peamiselt Eestis esimese iseseisvusperioodi ajal
*sandarm
*šerif
*uräädnik (ka urjadnik) &mdash; ajalooline; kasutusel Eestis, kestis tsaariaja lõpuni; tuletus venekeelsest sõnast урядник

## Vaata ka

*Eesti politsei
*Eugène-François Vidocq
*Kuritegevus
*Kurjategija
*Mõisapolitsei
*Politseiauto
*Politseikoer
*Politsei- ja Piirivalveamet
*Politsei- ja Piirivalveameti piirivalveosakond
*Politsei- ja Piirivalveameti kriminaalpolitseiosakond
*Soome politsei
Tsahhiagijn Elbegdordž

**Tsahhiagijn Elbegdordž** (mongoli *Цахиагийн Элбэгдорж* [tsahhiag'iin elbergd'ordž]; rahvusvahelises transkriptsioonis *Tsahiagiyn Elbegdorj*; sündinud 30. märtsil 1963 Mongoolias Hovdi aimakis Dzeregis) on Mongoolia poliitik, kes oli 18. juunist 2009 kuni 10. juulini 2017 Mongoolia president. 

Aastatel 1998 ja 2004–2006 oli ta Mongoolia peaminister. 

Elbegdordž rajas 1989. aastal Mongoolia Demokraatliku Liidu, mis oli esimeseks mitteparteiliseks demokraatlikuks grupiks tollal üheparteilises Mongoolias. Aastatel 1990 ja 1992 valiti ta parlamenti, kuid astus 1994, pärast süüdistusi riigisaladuse varastamise ja müümise asjus, protestiks tagasi. 

Aprillis 1996 sai Elbegdordž Rahvusliku Demokraatliku Partei esimeheks ning valiti taas parlamenti. 

Mongolid mäletavad teda kui noort radikaalset poliitikut, kes seistes pidas kõnet vaesele ja näljasele streikivale rahvahulgale Ulaanbaatari peaväljakul 1990. aastal.

24. mail 2009 valiti ta Mongoolia presidendiks.

26. juunil 2013 peetud presidendivalimistel valiti ta ametisse uueks ametiajaks.

## Välislingid

*Pilt
Maailmareligioon

**Maailmareligioon** on usund, mis on väljunud rahvusreligiooni piiridest ning on omaks võetud laiemalt.

Maailmareligioonid on budism, kristlus, sikhism, taoism, judaism, hinduism ja islam.
Nelipühad

**Nelipühad** (kiriklikus kasutuses ka **nelipüha**, **nelipühi**; kreekakeelne nimetus Πεντηκοστή *Pentēkostē*, 'viiekümnes [päev]'; kirikuslaavikeelne nimetus Пятидесятница *Pjatidesjatnitsa*, 'viiekümnes [päev]') on kristlik püha, millega mälestatakse Püha Vaimu laskumist apostlitele 50. päeval pärast Jeesuse Kristuse ülestõusmist. Ajaliselt on see 10 päeva pärast taevaminemispüha. See on kiriku sünnipäev.

Nelipühad on seotud juudi šavuoti pühaga, mis tähistab kümne käsu andmist Jumalalt Moosesele Siinai mäel. Šavuoti peetakse seitse nädalat pärast paasapühi.

Eesti rahvakalendris kannavad nelipühad ka suvistepühade nimetust.

Mälestatavast sündmusest jutustatakse Piiblis Apostlite tegude raamatu 2. peatükis.

Nelipühade liturgiline värv on katoliku, luteri ja anglikaani kirikus tavapäraselt punane, õigeusu kirikutes reeglina roheline.

Pühade eestikeelne nimetus tuleneb tõenäoliselt sellest, et  see lisati Rootsi ajal jõulude, lihavõtete ja vastlate kõrvale neljandaks tähtsamaks kiriklikuks pühaks. Samas võib see tuleneda ka sellest, et pühi tähistati neli päeva järjest.

## Välislingid

* EELK perikoopide abimaterjal 2/14: esimene nelipüha (Jh 14:23–29) Kirik & Teoloogia, 31. mai 2019