open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Oana Țoiu

**Oana-Silvia Țoiu** (sündinud 9. juulil 1985 Călărașis) on Rumeenia poliitik, kes kuulub ühendusse Liit Päästke Rumeenia (Uniunea Salvați România). Ta on 23. juunist 2025 Rumeenia välisminister (Ilie Bolojani valitsuses).

Ta sündis aastal 1985 Călărașis. Ta sai keskhariduse aastal 2004 Târgoviștes. Aastal 2009 lõpetas ta Bukaresti Ülikooli ajakirjanduse ja kommunikatsiooniteaduskonna.

Aastatel 2016–2017 töötas ta Rumeenia töö- ja sotsiaalkaitseministeeriumis riigisekretärina (Eesti mõistes kantslerina). 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kandideeris ta Euroopa Parlamendi liikmeks.
Štěpánov

**Štěpánov** (varem ka **Štěpánov u Olomouce**, saksa keeles *Stefanau*) on linn Tšehhis Olomouci maakonnas Olomouci ringkonnas. Štěpánov asub Olomouci kesklinnast ligikaudu 10 km põhjas.

Linna läbib Praha–Olomouci raudteeliin.

Štěpánovi on esmamainitud 1201. aastal. Raudteeühenduse sai Štěpánov 1845. aastal. Aastatel 1844–1932 tegutses Štěpánovi rauatehas, mis oli oma aja üks suurimaid tööstusettevõtteid Moraavias. Aastatel 1945–1946 asus endie rauavabriku piirkonnas sakslaste interneerimislaager.

22. juulil 2020 sai Štěpánov linnaks.

## Viited
Ida-toonekurg

**Ida-toonekurg** (*Ciconia boyciana*) on toonekurglaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Ida-toonekurg on 110–115 cm pikk. Tiiva pikkus on 620–670 mm. Isaslind on veidi suurem kui emaslind.

Sulestik on peamiselt valge, tiivad mustad. Nokk on must, jalad on oranžid. Silma ümbrus on punane, silmad on valged. Noorlinnud on tuhmimat värvi. Sarnaneb välimuselt valge-toonekurega, kuid valge-toonekure nokk on punane.

## Levik
Pesitsevad Kagu-Siberis ja Kirde-Hiinas. Talvitavad Lõuna- ja Kagu-Hiinas, Koreas ja Jaapanis.

Elavad padurates, märgadel rohumaadel, jõgede kallastel ja riisipõldudel.

## Toitumine
Toituvad peamiselt kaladest, eriti harilikest vingerjatest, kaugida unimudilatest ja kuldkaladest. Söövad ka putukaid, kahepaikseid, tigusid, vihmausse ja väikseid linde.

Toituvad üksi või kuni 16-linnulistes parvedes.

## Pesitsemine
Pesitsevad üksikult või hajusates kolooniates. Pesa läbimõõt on umbes 2 m. Pesa asub puu otsas 10–15 m kõrgusel. Inimasustusele lähemal pesitsevad kõrgemal. Võivad kasutada sama pesa mitu aastat järjest.

Kurnas on 2–6 muna mõõtmetega 75,2 × 58,1 mm. Mune hauvad mõlemad vanemad 32–35 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 55 päeva vanuselt.

## Eluiga
Ida-toonekurg võib elada 48-aastaseks.

## Viited

## Välislingid
Sven-Åke Lundbäck

**Sven-Åke Lundbäck** (sündinud 26. jaanuaril 1948 Töres) on endine Rootsi murdmaasuusataja.

Lundbäck võitis 1972. aasta taliolümpiamängudel Sapporos 15 km distantsil kuldmedali. Samas saavutas ta 30 km distantsil 13. koha ja teatesõidus neljanda koha. 1974. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel Falunis saavutas ta 50 km distantsil neljanda koha. 1974. aasta märtsis saavutas ta Lahti suusamängudel 15 km distantsil kolmanda koha. Järgmisel aastal võitis ta Falunis toimunud Rootsi meistrivõistlustel esimest korda 30 km distantsi. Tema parimad kohad 1976. aasta taliolümpiamängudel Innsbruckis olid 16. koht 50 km distantsil ja neljas koht teatesõidus. Samal aastal võitis ta Holmenkolleni suusafestivalil 50 km distantsi. 1978. aasta suusatamise maailmameistrivõistlustel Lahtis võitis ta kuldmedali 50 km distantsil ja 4 x 10 km teatesõidus. Samas saavutas ta kuuenda koha nii 15 km kui ka 30 km distantsil. Samal aastal võitis ta teatesõidus Rootsi murdmaasuusatamise meistrivõistlustel ja oli kolmas murdmaasuusatamise mitteametlike maailmakarikavõistluste üldarvestuses. 1979. aasta Rootsi murdmaasuusatamise meistrivõistlustel Falunis võitis ta 30 km distantsi. 1980. aasta taliolümpiamängudel Lake Placidis lõpetas ta 30 km distantsil 17., 50 km distantsil kaheksanda ja teatesõidus viiendana. Järgmisel aastal võitis ta Vasaloppeti. Rootsi meistrivõistlustel oli ta kaks korda meister 15 km distantsil (1976, 1978), viis korda 30 km distantsil (1971, 1975–1978) ja kolm korda 50 km distantsil (1976–1978). Ta on abielus endise murdmaasuusataja Lena Carlzon-Lundbäckiga.

## Välislingid

*[Sven-Åke Lundbäck [FIS]-i veebilehel]
*Sven-Åke Lundbäck Olympedia.org veebilehel
Lom (Mosti ringkond)

**Lom** (varem ka **Lom u Mostu**, saksa keeles *Bruch*) on linn Tšehhis Ústí maakonnas Ústí nad Labemi ringkonnas. Lom asub Mostist ligikaudu 10 km põhjas, Saksamaa piirist 11 km kaugusel.

Küla on rajatud 12. sajandi lõpus. Alates 14. sajandi algusest kuulus küla Oseki kloostrile. 17. sajandi alguses algas piirkonnas rauamaagi ja pruunsöe kaevandamist. Lom sai aleviks 1902. aastal ja linnaks 1938. aastal.

## Viited
Johan Grøttumsbråten

**Johan Hagbart Pedersen Grøttumsbråten** (12. veebruar 1899 Sørkedalenis Oslo lähedal – 24. jaanuar 1983 Vestre Akeris) oli Norra suusataja, kes oli edukas nii murdmaasuusatamises kui ka kahevõistluses. Ta oli kolmekordne olümpiavõitja ja kuuekordne maailmameister.

Grøttumsbråten saavutas oma esimese edu 1922. aasta Norra meistrivõistlustel Gjøvikis, kus ta võitis kahevõistluses pronksmedali Thorleif Haugi ja Einar Landviki järel. Kaks aastat hiljem võistles ta 1924. aasta taliolümpiamängudel Chamonix-Mont-Blancis. Pärast hõbemedali võitmist 18 km murdmaasuusatamises võitis ta pronksmedali nii kahevõistluses kui ka 50 km murdmaasuusatamises.

1926. aasta Norra meistrivõistlustel Drammenis võitis Grøttumsbråten oma esimese ja ainsa riikliku kahevõistluse tiitli, enne kui võitis varsti pärast seda 1926. aasta suusatamise maailmameistrivõistlustel Lahtis oma esimese kahevõistluse maailmameistritiitli. Individuaalsuusahüpetes jäi ta napilt medalist ilma, saavutades neljanda koha. Samal aastal võitis ta ka Holmenkollenis toimunud kahevõistluse.

Kaks aastat hiljem võistles Grøttumsbråten jälle 18 km murdmaasuusatamises ja kahevõistluses 1928. aasta taliolümpiamängudel St. Moritzis, võites mõlemal alal olümpiakulla ja ka maailmameistritiitli, kuna olümpiamänge loeti ka põhja suusaalade maailmameistrivõistlusteks. 1929. aastal võitis Grøttumsbråten Holmenkollenis neljandat korda kahevõistluse. 1929. aasta Norra meistrivõistlustel Kongsbergis võitis ta Hans Vinjarengeni järel hõbemedali.

1931. aasta maailmameistrivõistlustel Oberhofis võitis Grøttumsbråten taas 18 km ja kahevõistluse tiitlid ning võitis Holmenkolleni festivalil taas kahevõistluse, saades esimeseks ja ainsaks inimeseks, kes on selle ala võitnud viis korda.

Oma viimastel taliolümpiamängudel 1932. aastal Lake Placidis võitis toona 32-aastane Grøttumsbråten taas kahevõistluse. 18 km murdmaasuusatamises saavutas ta kuuenda koha.
## Välislingid

*[Johan Grøttumsbråten [FIS]-i veebilehel]
*Johan Grøttumsbråten Olympedia.org veebilehel
Henri Matisse'i muuseum

**Henri Matisse'i muuseum** (prantsuse keeles **Musée Matisse**) on kunstimuuseum Prantsusmaal Nice'is Cimiezi linnaosas. See tutvustab prantsuse maalikunstniku Henri Matisse’i elu ja loomingut. Muuseum avati 1963. aastal.

Matisse'i muuseum asub Villa des Arènes'is, 17. sajandil (1670–1685) ehitatud villas, mis paikneb Cimiezi piirkonnas antiikse Rooma amfiteatri ja frantsisklaste kloostri läheduses – piirkonnas, kus Matisse ise suure osa oma elust elas ja töötas. Hoone omandas Nice'i linn 1950. aastal.

Esialgu paiknesid kunstikogud villa ülemisel korrusel, samal ajal kui alumisel korrusel tegutses arheoloogiamuuseum. 1993. aastal laiendati hoonet ning lisati kaasaegne tiib, mille projekteeris prantsuse arhitekt Jean-François Bodin. Uue ruumilahenduse eesmärk oli võimaldada kogu Matisse'i kunstikogu eksponeerimist ühes terviklikus muuseumikompleksis.

## Kogud
Matisse'i muuseum on üks maailma suuremaid Henri Matisse'i teoste kogusid. See põhineb kunstniku ja tema perekonna annetustel, mis algasid 1950. aastatel ja on aastate jooksul täienenud.

Muuseumis saab näha Matisse’i eri loomeperioodide teoseid, sealhulgas:
* maale,
* joonistusi ja graafikat,
* skulptuure,
* tema kuulsat lõiketehnikat (värvilisest paberist tehtud kompositsioonid),
* illustreeritud raamatuid
* ning isiklikke esemeid, näiteks mööblit ja töövahendeid tema ateljeest.

Kogusse kuuluvad ka mitmed tuntud teosed, nagu "Nu bleu IV", "Odalisque au coffret rouge" ja "Fleurs et fruits". 

## Galerii

Fail:Tempête à Nice, par Henri Matisse.jpg|"Tempête à Nice"
Fail:Odalisque au coffret rouge, par Henri Matisse.jpg|"Odalisque au coffret rouge"


## Viited

## Välislingid
* 
* Koduleht
Hostouň (Domažlice ringkond)

**Hostouň** (saksa keeles *Hostau*) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas Domažlice ringkonnas. Hostouň asub Domažlicest ligikaudu 17 km põhjaloodes, Saksamaa piirist 10 km kaugusel.

Küla on esmamainitud 1238. aastal. Linnaõigused sai Hostouň 1587. aastal. 17. sajandi esimesel poole jooksul said sakslased linnas enamusrahvuseks. 18. sajandil oli Hostouň tuntud pitsikudumiskeskus. 19. sajandi esimesel poolel ja keskel tegutsesid linnas mitmed keraamikameistrid. 19. augustil 1877 tabas linna suur tulekahju. Raudteeühenduse sai Hostouň 1910. aastal. Teise maailmasõja järel saadeti linna saksa rahvusest elanikud riigist välja.

## Viited
Savanni-toonekurg

**Savanni-toonekurg** (*Ciconia abdimii*) on toonekurglaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Savanni-toonekurg on 75–81 cm pikk. Kaalub 1,3 kg. Isaslind on veidi suurem kui emaslind.

Sulestik on peamiselt must. Rind, kõht ja alaselg on valged. Nokk on rohekas, nokaots punane. Sulgedeta nägu on hallikassinine, silmade ees ja noka all on punased laigud. Jalad on rohekad. Noorlinnud on tuhmimat värvi, nokk ja jalad on tumedamad. Sarnaneb välimuselt must-toonekurega, kuid must-toonekure nokk ja jalad on punased.

## Levik
Savanni-toonekured elavad Sahara-taguses Aafrikas ja Araabia poolsaare edelaosas. Pesitsevad ekvaatorist põhja pool, ülejäänud aasta veedavad Ida- ja Lõuna-Aafrikas.

Elavad rohu- ja põllumaadel. Tavaliselt elavad vee lähedal, kuid neid võib kohata ka poolkõrbetes.

## Toitumine
Toituvad peamiselt suurtest putukatest, eriti rändtirtsudest ja uitöölaste röövikutest. Söövad ka rohutirtse, kilke, hiiri ja väikseid veeloomi.

## Pesitsemine
Pesitsevad kolooniates, vahel koos teiste liikide, näiteks marabute ja puispelikanidega. Okstest ja rohust ehitatud pesa asub puu otsas. Nigeerias eelistavad ahvileivapuid. Vahel varastavad pesamaterjali teistelt lindudelt.

Pesitsusaeg algab mais vihmaperioodi alguses, Lääne-Keenias varem. Kurnas on 2–3 muna, haudumisperiood kestab 30–31 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 50–60 päeva vanuselt.

## Eluiga
Savanni-toonekurg võib elada 21-aastaseks.

## Viited

## Välislingid
Hostouň

**Hostouň** on kahe Tšehhi asula nimi.

***[[Hostouň (Domažlice ringkond)|Hostouň]]** on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas Domažlice ringkonnas
***[[Hostouň (Kladno ringkond)|Hostouň]]** on küla ja vald Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Kladno ringkonnas
Kalevi Hämäläinen

**Kalevi Nikolai Hämäläinen** (13. detsember 1932 Juva – 10. jaanuar 2005 Juva) oli Soome murdmaasuusataja.

Hämäläinen saavutas 1955. aasta veebruaris Lahti suusamängudel 18 km distantsil teise koha. 1956. aasta taliolümpiamängudel Cortina d'Ampezzo's saavutas ta 30 km distantsil 20. koha. Märtsi alguses 1956. aastal võitis ta Lahti suusamängudel 18 km distantsi. 1958. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel Lahtis võitis ta 4 x 10 km teatesõidus pronksmedali ja 30 km distantsil kuldmedali. Samas saavutas ka 15 km distantsil kümnenda ja 50 km distantsil seitsmenda koha. 1960. aasta taliolümpiamängudel Squaw Valleys võitis ta 50 km distantsil kuldmedali ja saavutas 30 km distantsil 12. koha. Kaks aastat hiljem võitis ta Zakopanes toimunud 1962. aasta maailmameistrivõistlustel 50 km distantsil pronksmedali. 1963. aasta märtsis saavutas ta Holmenkolleni suusafestivalil 50 km distantsil kaheksanda koha. Oma viimasel 1964. aasta taliolümpiamängudel Innsbruckis saavutas ta 50 km distantsli 16. koha. Märtsis 1965. aastal saavutas ta Lahti suusamängudel kolmanda koha ja 1966. aastal esikoha 50 km distantsil.

## Välislingid

*[Kalevi Hämäläinen [ROK]-i veebilehel]
*[Kalevi Hämäläinen [FIS]-i veebilehel]
*Kalevi Hämäläinen Olympedia.org veebilehel
*Kalevi Hämäläinen First Skisport veebilehel
Aedlinn

**Aedlinn** on linnaosa või asula, milles domineerivad suurte aedadega väikeelamud.

"Aedlinn" käibeväljendina juurdus vajadusest eristada näiteks Tallinna lähistel põlist Harjumaa **Muuga küla** uuest, "**Muuga puuviljaaedade** planeerimise kava" põhjal eraldatud alast, mis loodi Muuga küla kõrvale Kallavere-Maardu suunas ja sai nime Muuga aedlinn. "Muuga puuviljaaedade planeerimise kava" kinnitati Tallinna Linna TSN Täitevkomitee 27. juuli 1959 otsusega. Vastavas NSV Liidu Ministrite Nõukogu määruses kasutati nimetust "Kollektiiviaedadeks eraldatud maatükid".

### Eesti aedlinnu
* Tallinnas: Nõmme (sh Peetri aedlinn), Lilleküla, Merivälja, Mähe aedlinn, Kakumäe
* Tartus: Tammelinn, Ropka, Variku, Ihaste
* Pärnus: Raeküla
* Narvas: Kudruküla, Olgina
* Muuga aedlinn
* Kiisa, Aespa, Roobuka, Kasemetsa, Metsanurme
* Vääna-Jõesuu, Türisalu, Viti, Suurupi, Muraste
* Laulasmaa
* Laitse, Kibuna, Kaasiku
* Tammiste
* Otepää aedlinn
* Aruküla aedlinn
* Klooga aedlinn
Husinec

**Husinec** on mitme asula nimi.

***[[Husinec (Horvaatia)|Husinec]]** on asula Horvaatias Krapina-Zagorje maakonnas Hrašćina vallas.
***[[Husinec (Prachatice ringkond)|Husinec]]** on linn Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas Prachatice ringkonnas
***[[Husinec (Praha idaringkond)|Husinec]]** on küla ja vald Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Praha idaringkonnas
Cimiezi klooster

**Cimiezi frantsiskaani klooster** (prantsuse keeles **Monastère de Cimiez**) on frantsiskaanide klooster Prantsusmaal Nice'i linnas Cimiezis.

Klooster rajati 9. sajandil benediktlaste poolt, kuid alates 1546. aastast kuulub see frantsiskaani ordule, kes on seal tegutsenud järjepidevalt tänini. Hoonete kompleksi kuuluvad kloostrikirik, muuseum ja kloostriaed, mis on tuntud nii oma ajaloolise kui ka kunstilise väärtuse poolest.

Kloostrikirik, pühitsetud neitsi Maarja taevaminemisele (Église Notre-Dame-de-l’Assomption), sisaldab mitmeid väärtuslikke kunstiteoseid, sealhulgas Ludovico Brea kolme 15. sajandi altarimaali: "Pietà" (1475), "Ristilöömine" (1512) ja "Kristuse ristilt mahavõtmine" (u 1520). 

Kloostri kalmistule on maetud mitmed tuntud isikud, nende seas kunstnikud Henri Matisse ja Raoul Dufy ning Nobeli kirjandusauhinna laureaat Roger Martin du Gard.

## Galerii

Fail:Louis Brea - Crucifixion, vers 1512.jpg|"Ristilöömine"
Fail:Louis Brea - Pieta - 1475 circa.jpg|"Pietà"


## Viited

## Välislingid
*
Yuriria järv

**Yuriria järv** (hispaania keeles *Laguna de Yuriria*) on veehoidla, mis asub Mehhiko keskosas, Guanajuato osariigis. See rajati juba 16. sajandil ning seda kasutatakse tänapäeval järve ümbritsevate põllumajandusmaade niisutamiseks. Yuriria järv on oluline elupaik paljudele veelindudele ning see on Ramsari alade nimekirjas.

Nimi Yuriria on lühendatud kuju algsest nimest *Yuririapúndaro*, mis tähendab purepetša keeles "verejärve". Enne kui piirkonna vallutasid hispaanlased, kuulus järv purepetšade riigi koosseisu.

## Viited
Husinec (Prachatice ringkond)

**Husinec** (varem ka **Husinec u Netolic**, saksa keeles *Hussinetz*) on linn Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas Prachatice ringkonnas. Husinec asub Prachaticest umbes 4,5 km põhjas ja České Budějovicest ligikaudu 36 km läänes.

Husinecis on sündinud tšehhi usureformaator ja filosoof Jan Hus (u. 1370–1415).

Asulat on esmamainitud 1291. aastal. Linnaks sai Husinec 1359. aastal. Pärast 1620. aastal toimunud Valgemäe lahingut lahkusid paljud Husineci elanikud välismaale kalvinistliku usu ja Jan Husi pooldamise tõttu. Aastatel 1654, 1691, 1759, 1765, 1776 ja 1802 laastasid linna suured tulekahjud. 1905. aastal kinnitati keiserliku dekreediga Husineci linnaõiguseid.

12. aprillil 2007 sai Husinec vahepeal kaotatud linnaõigused tagasi.

Husineci vanalinn on alates 1. septembrist 2003 ajalooline linnakaitseala.

## Viited
Lerma jõgi

**Lerma jõgi** (hispaania keeles *Río Lerma*) on Mehhiko pikkuselt teine jõgi. See ligikaudu 750 km pikkune veekogu kulgeb läbi Mehhiko lääne-keskosa, algusega üle 3000 meetri kõrguselt Mehhiko kiltmaalt. Jõgi suubub Chapala järve, mis on Mehhiko suurim järv ja asub Guadalajara linna lähedal, Jalisco osariigis. Chapala järvest algab omakorda Río Grande de Santiago, mida sageli käsitletakse Lerma jõe jätkuna. Üheskoos tuntakse neid sageli kui Lerma–Santiago jõge (hispaania keeles *Río Lerma Santiago*).

Lerma jõgi on pikka aega olnud tuntud oma tugeva reostuse poolest, kuid viimastel aastatel on vee kvaliteet märgatavalt paranenud. Vee kvaliteeti on parandanud peamiselt riiklikud keskkonnaprogrammid ning ulatuslik kohaliku kanalisatsiooni- ja veepuhastustaristu ajakohastamine.

## Viited
Hranice

**Hranice** on mitme Tšehhi asula nimi.

***[[Hranice (Chebi ringkond)|Hranice]]** on linn Tšehhis Karlovy Vary maakonnas Chebi ringkonnas.
***[[Hranice (Přerovi ringkond)|Hranice]]** on linn Tšehhis Olomouci maakonnas Přerovi ringkonnas.
***[[Hranice (České Budějovice ringkond)|Hranice]]** on küla ja vald Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas České Budějovice ringkonnas
Kristoffer Nordfeldt

**Bo Kristoffer Nordfeldt** (sündinud 23. juunil 1989 Stockholmis) on Rootsi jalgpallur, kes mängib väravavahina Rootsi kõrgliigaklubis AIK ja Rootsi jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis IF Brommapojkarna, mille esiväravavaht oli ta aastatel 2008–2011. Rootsi kõrgliigas mängis ta esimest korda 2009. aastal.

2012. aasta märtsis sõlmis ta lepingu Hollandi kõrgliigaklubiga Heerenveen. Alates hooajast 2012/13 oli ta kolm hooaega Heerenveeni esiväravavaht.

2015. aasta juunis sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Swansea City. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 23. augustil 2015 liigakarika mängus York City vastu. Inglismaa kõrgliigas debüteeris ta hooaja 2015/16 viimases mängus 15. mail 2016 Manchester City vastu. Nordfeldt aastatel 2015–2018 Swansea Citys kolm hooaega Łukasz Fabiański järel varuväravahi rollis ning sai mänguaega harva. Rohkem mänguaega sai ta hooajal 2018/19, mil Swansea City mängis Inglismaa esiliigas.

2020. aasta jaanuaris sõlmis ta pooleteise aasta pikkuse lepingu Türgi kõrgliigaklubiga Gençlerbirliği.

2021. aasta augustis naasis ta Rootsi kõrgliigasse, kui liitus AIK-ga.

Rootsi jalgpallikoondises debüteeris Nordfeldt 22. jaanuaril 2011 sõprusmängus Lõuna-Aafrika Vabariigi jalgpallikoondise B-võistkonna vastu. Ta oli Rootsi koondisse varuväravavaht 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Viited
Masséna väljak

**Masséna väljak** (prantsuse keeles **Place Masséna**) on üks peamisi ja tuntumaid väljakuid Prantsusmaal, Nice'i kesklinnas.

Väljak rajati 1840. aastatel, kui Nice kuulus veel Sardiinia kuningriigi koosseisu. See sai nime Nice'is sündinud Napoleoni kindrali André Masséna järgi. Algne kujundus oli klassikalises stiilis, mida iseloomustavad ka täna nähtavad punased neoklassitsistlikud fassaadid ja kaaristud. Aegade jooksul on väljakut korduvalt ümber kujundatud; suurimad muudatused tehti 20. sajandi lõpus ja 21. sajandi alguses, kui see muudeti jalakäijate alaks ning sinna toodi tagasi trammiliiklus.

Tänapäeval on Masséna väljak tuntud oma marmorpõranda, valgustatud purskkaevude ja kaasaegse avaliku kunsti poolest. Siin asub ka "Päikese purskkaev" (Fontaine du Soleil), mille keskmes seisab Apollo kuju. Skulptuuri ümbritseb viis figuuri, mis sümboliseerivad erinevaid planeete.

2007. aastal lisandus väljakule katalaani kunstniku Jaume Plensa valgusinstallatsioon "Conversation à Nice" – seitse erineva valgusega valgustatud inimfiguuri, mis paiknevad 12 meetri kõrgustel postidel ja sümboliseerivad seitsme maailmajao vahel toimuvat kultuuridevahelist dialoogi.

Väljakut läbib Nice'i trammiliin, mis ühendab selle mugavalt ülejäänud linnaga. Lähikonnas asuvad Masséna muuseum, Promenade du Paillon, vanalinn (Vieux Nice) ja kuulus Promenade des Anglais.

Masséna väljakul toimuvad sageli avalikud üritused, festivalid ja paraadid, sealhulgas Nice'i karneval – üks suurimaid ja vanimaid karnevale Euroopas.

## Viited

## Välislingid
*
Oksitaania (haldusüksus)

**Oksitaania** (oksitaani keeles *Occitània*, katalaani keeles *Occitània*) on piirkond (1. järgu haldusüksus) Prantsusmaa lõunaosas, mis tekkis endiste Languedoc-Roussilloni ja Midi-Pyrénées' piirkondade ühinemisel. 2014. aasta territoriaalreformiga loodud piirkond koosneb 13 departemangust. Selle pealinn on Toulouse. 

Ajutiselt Languedoc-Roussillon-Midi-Pyrénées'ks nimetatud piirkond sai oma ametliku nime, Oksitaania, alates 28. septembrist 2016 ja kehtima hakkas see alates 30. septembrist 2016. Kuigi piirkondlik nõukogu on 28. septembrist lisanud ka alapealkirja või nime jätku - "Pyrénées-Méditerranée" (Püreneed-Vahemeri), ei ole seda jätku Prantsuse Vabariigi ametlikus teatajas.

Selle suurim linn on Toulouse, mis on ka piirkonna prefektuur ehk keskus. Teisel piirkondlikul metropoli alal, Montpellier'l, on säilinud mitmeid administratiivseid funktsioone, sest tegu on endise Languedoc-Roussilloni piirkonna keskusega. Regionaalnõukogu peakorter, administratsioon ja üldjuhtkond asuvad Toulouse'is ning nõupidamised toimuvad Montpellier's.

Piirkond jaguneb järgmisteks departemangudeks (sulgudes on departemangu number):
#Ariège (09)
#Aude (11)
#Aveyron (12)
#Gard (30)
#Haute-Garonne (31)
#Gers (32)
#Hérault (34)
#Lot (46)
#Lozère (48)
#Hautes-Pyrénées (65)
#Pyrénées-Orientales (66)
#Tarn (81)
#Tarn-et-Garonne (82)

## Viited
Marjut Rolig

**Anne Marjut Astrid Rolig** (neiuna **Lukkarinen**, sündinud 4. veebruaril 1966 Lohjal) on endine Soome murdmaasuusataja.

Marjut Rolig võistles oma esimesel maailmakarika etapil 1990. aasta detsembris Tauplitzalmis, saavutades kaheksanda koha. 1991. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes saavutas ta 10 km distantsil vabastiilis ja 15 km distantsil klassikalises stiilis üheksanda, 5 km klassikas kuuenda ja 4 x 5 km teatesõidus neljanda koha. Hooajal 1991/92 saavutas ta oma esimese maailmakarika poodiumikoha Kavgolovos, saavutades 15 km klassikas teise koha. 1992. aasta taliolümpiamängudel Albertville'is, mis olid samuti maailmakarika osa, võitis ta hõbemedali 15 km distantsil klassikas ja kuldmedali 5 km distantsil klassikas. Järgmisel maailmakarika etapil Lahtis saavutas ta 30 km klassikas kolmanda koha. Hooaja lõpetas ta MK-võistlustel üldarvestuses neljandana. Järgmisel aastal võitis ta Falunis toimunud suusatamise maailmameistrivõistlustel 15 km klassika distantsil pronksmedali. Tema parimad tulemused 1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris olid kaheksas koht 30 km klassikas ja neljas koht teatesõidus. Ta lõpetas tipptasemel sportimise pärast 1993/94 hooaega.

1992. aastal nimetati ta Soome aasta sportlaseks.

## Välislingid

*[Marjut Rolig [ROK]-i veebilehel]
*[Marjut Rolig [FIS]-i veebilehel]
*Marjut Rolig Olympedia.org veebilehel
Adam Friedrich von Knorring

**Adam Friedrich von Knorring** (28. juuni 1713 Mäo, Järvamaa – juuni 1761 Udeva, Järvamaa) oli Eestimaa rüütelkonda kuulunud mõisnik ja meeskohtunik, kes kuulus tuntud baltisaksa Knorringite aadlisuguvõssa ning pani aluse selle Norra, Udeva ja Luke liinile. Ta oli mitme silmapaistva sõjaväelase isa ning omas Ervita, Udeva, Aruküla ja Norra mõisa Järvamaal.

## Elulugu
Adam Friedrich von Knorring sündis 1713. aastal Mäo mõisas Järvamaal. Tema vanemad olid Friedrich Frommhold von Knorring ja Eva Juliane von Wrangell (sünd. Wrangel).

18. sajandi keskel, pärast maanõunik Gustav Reinhold von Lode surma, jagasid Knorringu vennad 1753. aastal pärandi, mis kuulus nende emale Eva Julianele tema esimesest abielust. Pärandijagamisel sai Adam Friedrich von Knorring endale Ervita, Udeva ja Aruküla mõisad, mis jäid tema peamisteks elukohtadeks kuni elu lõpuni. Leitnant Heinrich Gustav von Knorring sai Uugla mõisa, major Fromhold von Knorring sai Valgevälja mõisa Ridala kihelkonnas ja Kurisoo Järva-Madise kihelkonnas. Adam Friedrichi valdustest oli tähtsaim Ervita mõis, mis ehitati tema valitsemisajal esinduslikuks härraste residentsiks. Aruküla jäi kõrvalmõisaks.

1754. aastal ostis Knorring oksjonilt oma vanavanaisale Heinrich von Knorringile kuulunud Norra mõisa.

Erinevalt paljudest oma seisuskaaslastest ei osalenud Adam Friedrich aktiivselt Eestimaa rüütelkonna poliitikas. Ta tegutses mõnda aega meeskohtunikuna, kuid keskendus peamiselt oma mõisate haldamisele, olles seega tüüpiline 18. sajandi baltisaksa maamõisnik.

Adam Friedrich suri 1761. aasta juunis Udeva mõisas ning maeti Koeru kiriku kalmistule.

## Perekond
Adam Friedrich von Knorring oli abielus krahvitar Dorothea Elisabeth von Manteuffeliga (suri 1792), kelle isa oli Eestimaa maanõunik krahv Gotthard Johann von Manteuffel. Neil sündis 12 last, kellest mitmed saavutasid kõrge staatuse Vene keisririigi teenistuses. Eriti silmapaistvad olid:

*Gustav Reinhold von Knorring (1738–1804), Venemaa sõjaväelane (*[[général en chef]]*), Tallinna Insenerkomando ülem;
*Major Frommhold Gotthard von Knorring (1742–1811), kes päris hiljem Aruküla ja Ervita mõisad;
*Jalaväekindral Gotthard Johann von Knorring (1744–1825), samuti tuntud Vene kindral ja väejuht; päris hiljem Norra ja Udeva mõisad;
*Kindralleitnant Karl Heinrich von Knorring (1746–1820);
*Kindralleitnant Otto Wilhelm von Knorring (1759–1812), kelle militaarne karjäär algas juba lapseeas ning kes suri 1812. aastal Prantsuse-Vene sõja ajal.

## Esivanemad

## Viited
Hranice (Chebi ringkond)

**Hranice** (saksa keeles *Roßbach*) on linn Tšehhis Karlovy Vary maakonnas Chebi ringkonnas. Hranice asub Chebist ligikaudu 29 km põhjaloodes, Saksamaa piiri ääres.

Hranice on Tšehhi läänepoolseim linn.

Asula on rajatud tõenäoliselt 12. ja 13. sajandi vahetusel. Rossbachi esimene kirjalik mainimine pärineb 14. sajandi algusest – mõnikord on märgitud aasta 1306, mõnikord 1318. Mõnede allikate kohaselt pärineb küla esimene kirjalik mainimine aastast 1413. Algselt põllumajanduslik küla hakkas 16. sajandil järk-järgult muutuma käsitöökeskuseks. 1882. aastal sai Rossbach aleviks.

## Viited
Anton Salétros

**Anton Janos Jönsson Salétros** (sündinud 12. aprillil 1996 Stockholmis) on Rootsi jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Rootsi kõrgliigaklubis AIK ja Rootsi jalgpallikoondises. Ta on klubi meeskonna kapten.

Jalgpalli mängimist alustas ta kodulinnaklubis Enskede IK. 2010. aastal liitus ta AIK-ga. AIK põhimeeskonnas debüteeris ta 31. augustil 2013 mängus Gefle vastu, kuid see tema ainsaks mänguks sel aastal klubi meeskonnas. Rohkem mänguaega hakkas ta saama järgmisel aastal. 2017. aasta teises pooles oli ta AIK-st laenul Ungari kõrgliigaklubis Újpest.

2018. aasta juunis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Venemaa kõrgliigaklubiga Rostov, kuid naasis juba järgmise aasta veebruaris laenulepingu alusel AIK-sse.

2020. aasta veebruaris läks ta Rostovist laenule Norra kõrgliigaklubisse Sarpsborg 08, kellega sõlmis sama aasta oktoobris püsiva lepingu.

2023. aasta jaanuaris sõlmis ta kuni 2025. aasta juunini kehtima pidanud lepingu Prantsusmaa esiliigaklubiga Caen, kuid ta mängis seal vaid sama hooaja lõpuni.

2023. aasta juulis liitus Salétros taas AIK-ga, kui sõlmis klubiga kuni 2026. aasta detsembrini kehtiva lepingu.

Salétros kuulus Rootsi kuni 17-aastaste koondisse 2013. aasta noorte maailmameistrivõistlustel, kus ta saavutas Rootsiga kolmanda koha. Turniiri esimeses alagrupimängus lõi ta 4:1 võidumängus värava Iraagi eakaaslaste vastu.

Rootsi jalgpallikoondises debüteeris Salétros 12. jaanuaril 2020 sõprusmängus Kosovo vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 10. juunil 2025 sõprusmängus Alžeeria vastu.

Ta on isa kaudu Ungari päritolu.

## Viited
Jaume Plensa

**Jaume Plensa i Suñé** (sündinud 23. augustil 1955 Barcelonas Hispaanias) on katalaani skulptor ja installatsioonikunstnik, keda tuntakse eelkõige tema suurte avaliku ruumi skulptuuride ja valgusinstallatsioonide järgi. Ta on üks rahvusvaheliselt tuntumaid kaasaegseid Hispaania kunstnikke.

Plensa õppis Barcelona Kunstide ja Disainikoolis (Escola de la Llotja) ning hiljem Sant Jordi Kunstiakadeemias (Escola Superior de Belles Arts de Sant Jordi). Kunstnikuteed alustas ta 1980. aastatel. Tema varajases loomingus mängisid olulist rolli metalli ja heli kombineerimine, kuid rahvusvahelise tuntuse tõid talle monumentaalsed skulptuurid ja valgusinstallatsioonid, mis on paigutatud kas linnaruumi või looduslikku keskkonda.

## Looming
Plensa teostele on iseloomulikud:
* inimfiguuri stiliseerimine, sageli suletud silmade ja rahuliku ilmega;
* valguse ja heli kasutamine, et luua tajutav ja poeetiline ruum;
* tähtede, sõnade ja keelte sümboolika – ta kasutab sageli eri tähestike tähti (ladina, kreeka, hiina, araabia jt);
* universaalsed teemad nagu inimlikkus, vaikus, unistus, identiteet ja dialoog kultuuride vahel.

### Tuntumaid teoseid
* "Crown Fountain" (2004) – interaktiivne videoinstallatsioon USA-s Chicago Millennium Parkis, kahe suure LED-seinaga, millel kuvatakse linlaste nägusid ja kust voolab vesi.
* "Nomade" (2007) – metallist tähtedest koosnev suur istuv inimfiguur Antibes'is Prantsusmaal.
* "Alma del Ebro" (2008) – suur metallist inimkuju valmis Zaragoza EXPO 2008 jaoks; see koosneb tähtedest ning uurib teadmiste ja identiteedi seoseid.
* "Dream" (2009) – 20 meetri kõrgune valgest betoonist pea suletud silmadega; asub endises kaevanduslinnas Saint Helensis Inglismaal.
* "Conversation à Nice" (2007) – valgusinstallatsioon Prantsusmaal Nice'i Masséna väljakul, koosneb seitsmest 12 meetri kõrgusel postil asuvast inimfiguurist, mis sümboliseerivad seitsme kontinendi vahelist kultuuridevahelist dialoogi.
* "Together" (2015) – installatsioon Veneetsia biennaalil, mis ühendab figuuri, valguse ja ruumi ning käsitleb inimlikku ühendust.
* "Voices" (2020) – helil põhinev installatsioon ÜRO peakorteri juures New Yorgis.

### Galerii

Fail:The Dream - geograph.org.uk - 1485056.jpg|"Dream"
Fail:Jaume Plensa House of Knowledge 01.JPG|"House of Knowledge"
Fail:El-alma-del-Ebro-jaume-plensa.jpg|


## Tunnustus
* Chevalier des Arts et des Lettres (1993)
* Velázqueze kunstiauhind (2013)

## Viited

## Välislingid
* 
* Koduleht
Elektri taandatud maksumus

**Elektri taandatud maksumus** on mõõt, mis näitab elektrienergia tootmise keskmist kogukulu kogu elektriallika (elektrijaama, salvestusjaama) eluea kestel. Seda kasutatakse investeeringute planeerimiseks ja erinevate elektrienergia tootmise meetodite järjepidevaks võrdlemiseks. Ingliskeelses kirjanduses on elektri taandatud maksumuse tähiseks LCOE ja see defineeritakse valemiga

:\mathrm{LCOE} = \frac{\text{kogumaksumus elektrijaama eluea kestel}}{\text{kogu toodetud elektrienergia kogus}}

Kogumaksumus koosneb investeerimiskuludest, tegevus- ja hoolduskuludest, kütusekulust ning jaama sulgemise ja utiliseerimise kulust.

LCOE arvestab elektri tootmiseks tehtud/tehtavaid kulutusi, mitte elektri hinda, mis võib olla mõjutatud pakkumise-nõudluse vahekorrast ja poliitilistest otsustest.

Graafikul on Lazardi 2023. aasta USA elektri tootmise taandatud maksumuse hinnang tootmisviiside kaupa. Valminud on ka 2025. aasta hinnang.

Kõige kallim on tuumajaamades ja tippkoormuste elektrinõudlust tagavates gaasijaamades toodetud elekter. Kõige odavam on elektri tootmine tuule- ja päikese-elektrijaamades.

## Viited
Hranice (Přerovi ringkond)

**Hranice** (saksa keeles *Mährisch Weißkirchen*) on linn Tšehhis Olomouci maakonnas Přerovi ringkonnas. Hranice asub Bečva jõe ääres, Přerovist ligikaudu 23 km idakirdes ja Olomoucist umbes 35 km idas.

Tõenäoliselt oli asula olemas juba 12. sajandi lõpus. Hranice ülendati linnaks 1276. aastal , kuid ainult osaliselt, ja ülendamine viidi lõpule 1292. aastal. 19. sajand teisel poolel rajati linna Sõjaväeakadeemia. Alates 1950. aastatest on Hranice tööstuslinn.

Hranice vanalinn on alates 10. septembrist 1992 ajalooline linnakaitseala.

## Viited
Ilie Bolojan

**Ilie-Gavril Bolojan** (sündinud 17. märtsil 1969) on Rumeenia poliitik, kes on 23. juunist 2025 Rumeenia peaminister, ta on Rahvuslikliberaalse partei (*Partidul Național Liberal*) president. Ta on ametlikult pidanud mitmeid avalikke ametikohti, sealhulgas Rumeenia presidendi kohusetäitja, Senati esimees, Oradea linnapea ja Bihori maakonna volikogu esimees.

Pärast Rahvuslikuliberaalse partei kaotust hiljem tühistatud 2024. aasta Rumeenia presidendivalimiste esimeses voorus ja Nicolae Ciucă tagasiastumist sai tast partei presidendi kohusetäitja ning ta valiti Rumeenia Senati presidendiks.

12. veebruaril 2025, pärast Klaus Iohannise tagasiastumist, sai tast Rumeenia presidendi kohusetäitja, kes teenis kuni Nicușor Dani ametisseastumiseni 26. mail 2025 pärast tema võitu 2025. aasta Rumeenia presidendivalimistel. Tema presidendi kohusetäitja ametiajal peatati tema ametiaeg Senati esimehena ja ta asus uuesti ametisse pärast Nicusor Dani presidendiaja algust.

20. juunil 2025 nimetas president Nicușor Dan Bolojani Rumeenia peaministriks ja ta vannutati ametisse 23. juunil 2025.
Villkael-toonekurg

**Villkael-toonekurg** (*Ciconia episcopus*) on toonekurglaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Villkael-toonekurg on 86–95 cm pikk. Tiiva pikkus on 444–497 mm, saba 199–225 mm.

Sulestik on peamiselt must. Kael, alakõht ja saba on valged. Pealagi on must rohelise läikega. Rind ja ülaselg on lillaka läikega, ülejäänud ülapool on rohekassinise läikega. Silmad on punased. Nokk on must, nokaots punane. Sulgedeta nägu, lõug ja kõri on mustad. Jalad on punased.

## Alamliigid ja levik
Liigil on kaks alamliiki:
* *C. e. epicopus* (Boddaert, 1783) – Indiast Indohiinani, Filipiinidel, Malaka poolsaarel ja Põhja-Sumatral
* *C. e. neglecta* (Finsch, 1904) – Lõuna-Sumatral, Jaaval, Väikestel Sunda saartel ja Sulawesi piirkonnas

Aafrika villkael-toonekurg arvati varem villkael-toonekure alamliigiks *C. e. microscelis*.

Elavad järvede, jõgede ja laguunide ääres, lammidel, padurates ja riisipõldudel. Sulawesil on kohatud 1400 m kõrgusel merepinnast.

## Toitumine
Toituvad kaladest, konnadest, madudest, sisalikest, suurtest putukatest, krabidest, roomajatest ja limustest.

Toituvad üksi. Toitu otsides kõnnivad aeglaselt.

## Pesitsemine
Pesitsevad üksikult. Meetrilaiune ja 30 cm sügav pesa on ehitatud okstest ning vooderdatud rohuga. Pesa asub 20–30 m kõrgusel puu otsas. Vahel pesitsevad ka kaljudel ja mobiilimastide otsas. Võivad kasutada sama pesa mitu aastat järjest.

Põhja-Indias kestab pesitsusaeg juulist septembrini, Lõuna-Indias detsembrist märtsini. Kurnas on 3–4 muna mõõtmetega 62,9 × 47,4 mm. Mune hauvad mõlemad vanalinnud 35–40 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 55–65 päeva vanuselt.

## Viited

## Välislingid
Roo-toonekurg

**Roo-toonekurg** (*Ciconia maguari*) on toonekurglaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Roo-toonekurg on 97–102 cm pikk. Tiiva pikkus on 540–550 mm. Isaslind on suurem ja veidi pikema nokaga.

Sulestik on peamiselt valge, tiivad ja saba on mustad. Sarnaneb välimuselt valge-toonekurega, kuid äratuntav lühikese musta kaheharulise saba järgi. Nokk on sinakashall, nokaots tumepunane. Silmaümbrus ja valjasriba on sulgedeta ja punast värvi. Silmad on kollased, jalad on punased.

## Levik
Roo-toonekured elavad Lõuna-Ameerikas Andidest idas. Levila ulatub Colombiast ja Venezuelast Rio Negro jõeni, kuid nad ei ela Amasoonia lääneosas. Roo-toonekurg on ainus toonekure perekonna liik, kes elab Ameerikas.

Elavad soodes, rohtlates, üleujutatud karjamaadel, roostikes ja riisipõldudel. Boliivias on neid nähtud kuni 2500 m kõrgusel merepinnast.

## Toitumine
Toituvad konnadest, kaladest, väikestest närilistest, madudest, krabidest ja putukatest.

Toituvad üksi, paarides või väikestes parvedes.

## Pesitsemine
Pesitsevad hajusates kolooniates, kus on tavaliselt 5–15 pesa. Kahe pesa vahekaugus on mõnikord ainult 50 cm. Pesa on 1–6 m kõrgusel põõsa või väikse puu otsas. Piirkondades, kus puid ja põõsaid ei ole, pesitsevad roostikus. 2 m lai ja 75 cm sügav pesa on ehitatud okstest ja vooderdatud rohuga. Suurema osa pesamaterjalist toob isaslind, pesa ehitavad mõlemad vanalinnud koos. Vahel varastavad roo-toonekured pesamaterjali liigikaaslastelt, seetõttu peavad vanalinnud kordamööda pesa valvama.

Pesa ehitamine on roo-toonekurgede jaoks keeruline, sest puu otsas seistes ei kasuta nad oksast kinnihoidmiseks tagavarvast. Tasakaalu hoiavad nad keha- ja tiivaliigutuste abiga. Pojad ei saa pesast lahkuda enne, kui nad lennata oskavad.

Ljaanodes pesitsevad juunist novembrini, Lõuna-Brasiilias augustist oktoobrini. Kurnas on 2–4 muna mõõtmetega 75 × 53 mm. Muna kaalub 10,9 g. Mune hauvad mõlemad vanemad 29–32 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 60–72 päeva vanuselt.

## Eluiga
Roo-toonekurg võib elada 20-aastaseks.

## Viited

## Välislingid
Édouard Valéry

**Édouard Valéry** (29. veebruar 1924 La Coquille – 15. september 2010 Sarlat-la-Canéda), FTP vastupanuvõitleja Corrèze'i departemangus ja seejärel Dordogne'i departemangus. FTP osakonnajuhataja Corrèze'is märtsist (või jaanuarist) maini 1944, seejärel saadeti ta poliitilise ohvitserina Dordogne'i ja jäi sinna augustini.
Vabastamise ajal oli ta Dordogne'is asuva 1. FFI peakorteri ülem majori auastmes. 

## Välislingid
Puerto Escondido (täpsustus)

**Puerto Escondido** on järgmiste asulate ja piirkondade nimi:

* Puerto Escondido, sadamalinn Mehhikos
* Puerto Escondido (Honduras), arheoloogiline ala Hondurases
* Puerto Escondido (Baja California Sur), looduslik sadam Mehhiko Baja California Sur osariigis
Puerto Escondido

**Puerto Escondido** (tõlkes "Peidetud sadam") on Mehhiko linn, mis asub Oaxaca osariigis. Enne 1930. aastaid ei eksisteerinud seal joogivee puudumise tõttu püsiasulat, kuid lahte oli aeg-ajalt kasutatud kohvi väljaveoks. Linna nimi pärineb legendist naisest, kes pääses oma vangistajate eest ja peitus just selles paigas. Algselt kasutati piirkonna tähistamiseks nahuakeelset nime Zicatela, mis tähendab "koht, kus on suured okkad". Tänapäeval viitab see nimi piirkonna tuntuimale rannale.

Puerto Escondido on üks olulisemaid turismisihtkohti Oaxaca rannikul. Erinevalt naaberlinn Huatulcost, võtab Puerto Escondido vastu eelkõige surfarid, seljakotirändurid ja Mehhiko pered. Zicatela rand on surfivõistluste toimumispaik, samas kui teised rannad sobivad paremini ujumiseks ja lõõgastumiseks, kuna seal on leebemad lained. Linnast lääne poole jääb suur laguun, mis on populaarne kalastajate ja linnuvaatlejate seas.

## Viited
Kärjed

**Kärjed** oli 1971–1977 aastatel Viljandis tegutsenud rock-ansambel.

Ansambli eestvedaja oli Üllo Kauri, solistideks Marju Kuut ja Tõnis Mägi. Kitarri mängis Andres Põldroo ja klahvpille Raivo Tammik.

Samal aasta augustis toimus Viljandis estraadimuusika päevade nime all sündmus, mida peetakse Eesti esimeseks tõeliseks rokifestivaliks. Žürii andis preemiaid mitmele esinejale, sealhulgas ka ansamblile Kärjed.

## Viited
Igunaq

***Igunaq*** (inuktituti keeles *ᐃᒍᓇᖅ*) on fermentidega mõjustamise abil autolüüsil põhinev lihapala, mida valmistatakse põhiliselt kaributest, morskadest ja teistest mereimetajatest ning -lindudest; harvem jääkarudest.

## Ajalugu
Varajastelt paleoeskimotelt pärinevat *igunaq*i peetakse inuiti, tšuktši, neenetsi ja evenkide rahvusköökides väärtuslikuks delikatessiks. Arktika piirkondades on tänapäeval saada laiem valik toiduaineid, eeskätt jaekaubandusest või toiduabina. *Igunaq*i tarbimine on sellepärast aastate jooksul üsnagi vähenenud.

## Valmistamine
Suvel püütud lihapoolis koos rasvaga pakitakse nahka, mis kivide surve all maetakse maapõude, enamasti rannajoonel või selle lähedale jäävale maismaale.

Toored lihalõigud või terved loomakorjused jäetakse sügisel kääritanult talveks külmuma. Järgmisel aastal on need valmis tarbimiseks. Kui protsessis kasutatakse kariloomi, siis neid paar päeva kuni nädal enne tapmist ja matmist ei söödeta. Nõnda hoitakse loomade seedekulglad vabana, et vältida toidu roiskumist. Loomad kägistatakse köitega, et hoiduda haavade saastumisest putukatega ja reostumist bakteritega.

### Tarbimine
*Igunaq*i süüakse peamiselt erilistel puhkudel, kogukonna pidustustel ja jõulude ajal. Odööri tõttu ei luba mõned lennufirmad seda reisimiseks pardale kaasa võtta.

## Terviseoht
Toidupoolis ei ole aga kuidagi riskivaba – ebaõigesti valmistatult võib see tarbimisel põhjustada haigusi või isegi surma (vt botulism).

## Vaata ka
**[[Surströmming]]*
**[[Kiviaq]]*
**[[Hákarl]]*

## Viited
2025. aasta ujumise maailmameistrivõistlused

**2025. aasta [[ujumise maailmameistrivõistlused]]** on 22. maailmameistrivõistlused ujumises. Võistlused toimuvad Singapuris 11. juulist kuni 3. augustini 2025. aastal. See on esimene linn Kagu-Aasias, mis võõrustab maailmameistrivõistlusi. Võistlused toimuvad kuuel spordialal: avaveeujumine, kujundujumine, ujumine, veepall, vettehüpped ja kaljuhüpped. 

## Korraldaja valik

21. juulil 2019. aastal valis World Aquatics (tollane FINA) võõrustajaks Kazanis Venemaal, samal päeval kui Budapest Ungaris, mis valiti 2027. aasta MM-i korraldajaks. Venemaa sissetungi tõttu Ukrainasse võeti Kazanil aga korraldusõigused ära. Singapur valiti Kazani asemele 9. veebruaril 2023. aastal.
Hákarl

**Hákarl** (islandi keeles *kæstur hákarl*) on Islandi rahvusroog, mida valmistatakse kääritamise teel arktilistes vetes elutsevatest atlandi polaarhaidest või teistest polaarhailastest. Saagilt võetakse liha kahel viisil, kõhult lõigatakse nätske ja punaka lihaga ***glerhákarl*** ning kerelt pehme ja valge lihaga ***skyrhákarl***.

## Ajalugu
Hákarli valmistamise tavad ulatuvad viikingiaega.

Püügi järel lõigati röövkalad tükkideks ja maeti madalatesse liivastesse või kruusastesse aukudesse, mis kaeti kividega. Kivide raskus surus kalalihast välja vedelikud, maa-alune keskkond hoidis temperatuuri stabiilsena kui ka lagundas mürgiseid ühendeid. Mädandatud liha kaevati mõne kuu järel välja, lõigati ribadeks ja riputati mitmeks kuuks kuivama. Kuivamisel tekkis pruun koorik, mis enne söömist eemaldati.

## Valmistamine
Tänapäeval tõmmatakse polaarhaid pärast töötlemist, soolamist ja kindlat kääritamisprotsessi neljaks kuni viieks kuuks varjulistes ruumides lae alla löödud plankudele rippu, kuni liha on vinnutatult kuivanud. Hästi ventileeritud jaheduses fermentide mõjul valmivat toidupoolist iseloomustab ammoniaagirikas lehk ja vänge kalamaitse.

### Tarbimine
Hákarl on saareriigi poodides kergesti saadaval ja neid võib süüa aastaringselt. Enamasti serveeritakse neid traditsioonilise Þorramaturiga, mida pakutakse kesktalvel toimuval festivalil þorrablót. Tihti juuakse selle kõrvale kohalikku akvaviiti nimega *[[brennivín]]*

### Toksilisus
Vees aeglaselt ujuvate polaarhailaste kudedes on suur karbamiidi ja trimetüülamiin-lämmastikoksiidi (TMAO) sisaldus, mis muudab nende röövkalade liha mürgiseks. Ebaõigete kääritamisprotsessidega, mis muidu toksiinid lagundaks, võib liha jääda inimese tervisele ohtlikuks.

## Mere-elupaikade kaitse
Atlandi polaarhai küttimist, kaaspüüki ja tarbimist on tugevalt kritiseeritud, kuna liigil kulub suguküpsuse saavutamiseks ligi 150 aastat. Harukordselt võivad isendid elada ligikaudu 400-aastaseks.

## Vaata ka
**[[Surströmming]]*
**[[Igunaq]]*
**[[Kiviaq]]*

## Viited
Chodov (Sokolovi ringkond)

**Chodov** (saksa keeles *Chodau*) on linn Tšehhis Karlovy Vary maakonnas Sokolovi ringkonnas. Chodov asub Sokolovist ligikaudu 9 km kirdes ja Karlovy Varyst umbes 7 km läänes.

Chodov on asutatud 12. sajandil. 18. sajandi lõpus alustati piirkonnas pruunsöe kaevandamist. 1811. aastal alustati Chodovis portselani. Masinaehitusettevõte alustas tööd 1883. aastal. Linnaks sai Chodov 1894. aastal. Teise maailmasõja järel saadeti linna saksa rahvusest elanikud riigist välja.

## Viited
Chodov

**Chodov** on mitme Tšehhi asula ja koha nimi.

***[[Chodov (Sokolovi ringkond)|Chodov]]** on linn Tšehhis Karlovy Vary maakonnas Sokolovi ringkonnas
***[[Chodov (Domažlice ringkond)|Chodov]]** on küla ja vald Tšehhis Plzeňi maakonnas Domažlice ringkonnas.
***[[Chodov (Karlovy Vary maakond)|Chodov]]** on küla ja vald Tšehhis Karlovy Vary maakonnas Karlovy Vary ringkonnas.
***[[Chodov (Praha)|Chodov]]** on Praha linnaosa.
3I/ATLAS

**3I/ATLAS** või **C/2025 N1 (ATLAS)** on tähtedevaheline objekt, mille tuvastas Tšiili linnas Río Hurtados asuv samanimeline ATLAS-e astronoomiline vaatlusprogramm 1. juulil 2025. NASA ja ESA järgi on tegemist komeediga.

## Päikesesüsteemis

Päikesesüsteemi siseossa sisenemisel oli see 4,5 astronoomilise ühiku (umbkaudu 670 miljoni km) kaugusel Päikesest.

See järgib mööda vabat hüperboolset trajektoori Päikest, mil orbiidi ekstsentrilisuse väärtuseks on 6,14. Hüperboolne liigkiirus me keskse tähe suhtes on üsnagi kiirelt 58 km/s.

29. oktoobril 2025 jõudis see Marsi ja Maa orbiitide vahel tähele kõige lähemale 1,36 astronoomilise ühiku kauguselt, hakates seejärel planeetidevahelisest ruumist taas väljuma tähtedevahelisse ruumi.

Maale jõudis komeet kõige lähemale 1,8 astronoomilise ühiku (umbes 270 miljoni km) kauguselt 19. detsembril 2025.

## Vastuolulisus
Harvardi Ülikooli astrofüüsik Abraham Loeb on loetlenud 15 erinevat 3I/ATLAS-e anomaaliat, mis statistiliste tõenäosustena seavad kahtluse alla komeedi naturaalse päritolu. NASA järgi kinnitavad aga novembri lõpus avaldatud vaatluskampaania ja ülesvõtete analüüsid, et tegemist on ikkagi enneolematu komeediga, millel on harukordne vastassaba.

## Teised tähtedevahelised objektid
1I/ʻOumuamua (avastati oktoobris 2017) ja 2I/Borisovi (avastati augustis 2019) järel on 3I/ATLAS-e juhul tegu kolmanda tähtedevahelise objektiga, mis on kinnitatult läbinud me taevakehade süsteemi.

## Vaata ka
*C/2024 G3 (ATLAS)

## Viited
Daniel Veinbergs

**Daniel Veinbergs** (sündinud 6. mail 1996) on eesti püstijalakoomik, *podcast* 'i saatejuht ja ettevõtja. Ta alustas oma karjääri komöödiarühmituses Comedy Estonia ning on üks Huumoriklubi asutajatest. Ta on ka populaarse Eesti *podcast* 'i *Päikesejänkud* üks saatejuhtidest.

## Lapsepõlv ja haridus
Daniel Veinbergs sündis 6. mail 1996. Ta kasvas üles Jõhvis, enne kui pere kolis Tallinna, kus ta õppis erakoolis. Hiljem õppis ta ajakirjandust Tartu Ülikoolis.

## Karjäär
### Comedy Estonia (2012–2018)
Veinbergs alustas püstijalakomöödiaga 2012. aastal Comedy Estonias, 2010. aastal asutatud organisatsioonis, mis aitas Eestis püstijalakomöödia skeenele aluse panna. Ta oli regulaarne esineja rühmituse tuuridel, sealhulgas esimestel suurtel eestikeelsetel tuuridel "Esimene eesti keeles" aastatel 2015 ja 2016. Ta esines ka soojendusartistina teistele koomikutele, näiteks Ott Sepale. 2018. aastal debüteeris ta oma esimese täispika soolokavaga "Kohatu".

### Huumoriklubi ja soolokarjääär (2019–praeguseni)
Veinbergs on Huumoriklubi, komöödiakollektiivi, mis korraldab Eesti koomikutele üritusi ja tuure, kaasasutaja. Huumoriklubi kaudu on ta välja andnud mitu soolokava: "Häbitu" (2023), "Armutu" (2024) ja "Rahutu" (2025).

Veinbergs on esinenud rahvusvaheliselt riikides nagu Austraalia, Saksamaa, Suurbritannia ja Iraak. Samuti veab ta eest eestikeelset avatud mikrofoni õhtut "Fopaa!" Tallinnas.

## Koomiline stiil
Veinbergsi koomiline stiil hõlmab sageli isiklikke anekdoote, sotsiaalseid kommentaare ning vastuolulisi või tabuteemasid. Tema materjal on käsitlenud tema lapsepõlve, vaimset tervist, suhteid ja poliitikat. Meediaväljaanded on teda tema provokatiivsete naljade tõttu mõnikord nimetanud "skandaalide kuningaks".

## Muud tegevused
### ''Podcast''
Alates 2019. aastast on Veinbergs koos koomik Roger Andrega juhtinud iganädalast komöödia-*podcast* 'i "Päikesejänkud". *Podcast* 'il on üle 230 episoodi.

### Ärihuvid
Veinbergs on osaühingu HÄBITU OÜ omanik, mis registreeriti 2022. aasta oktoobris ja kannab sama nime tema soolokavaga. Talle kuulub ka vähemusosalus Jõhvi Tehnopark OÜ-s, mis on tehnoloogiapark tema kodulinnas.

## Teosed
### Soolokavad
* *Kohatu* (2018)
* *Häbitu* (2023)
* *Armutu* (2024)
* *Rahutu* (2025)

## Viited
Sedlice

**Sedlice** on mitme asula nimi.

## Tšehhi
***[[Sedlice (Strakonice ringkond)|Sedlice]]** on linn Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas Strakonice ringkonnas.
***[[Sedlice (Pelhřimovi ringkond)|Sedlice]]** on küla ja vald Tšehhis Vysočina maakonnas Pelhřimovi ringkonnas.
***[[Sedlice (Příbrami ringkond)|Sedlice]]** on küla ja vald Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Příbrami ringkonnas.
***[[Sedlice (Benešovi ringkond)|Sedlice]]** on küla Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Benešovi ringkonnas Keblovi vallas.
***[[Sedlice (Český Krumlovi ringkond)|Sedlice]]** on küla Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas Český Krumlovi ringkonnas Přídolí vallas.
***[[Sedlice (Domažlice ringkond)|Sedlice]]** on küla Tšehhis Plzeňi maakonnas Domažlice ringkonnas Zahořany vallas.
***[[Sedlice (Hradec Králové ringkond)|Sedlice]]** on küla Tšehhis Hradec Králové maakonnas Praskačka vallas.

## Slovakkia
***[[Sedlice (Prešovi ringkond)|Sedlice]]** on küla ja vald Slovakkias Prešovi maakonnas Prešovi ringkonnas.