open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
610 eKr

**Aasta 610 enne Kristuse sündi** ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CXLIV (144.) aasta *[[ab urbe condita]]*.

## Sündmused
*Psamtik I järel sai Vana-Egiptuse valitsejaks Necho II.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
547 eKr

**547. aasta eKr**

## Sündmused
*Kroisos piiras ümber assüürlaste pealinna Pteria. Kroisose ja Kyros II vahel toimusid Thymbra lahing ja Pteria lahing.

## Sündinud
* 

## Surnud
*
Veiko Ratas

**Veiko Ratas** (sündinud 22. jaanuaril 1978) on eesti võistlustantsija, neljakordne Eesti meister standardtantsudes (2003, 2006, 2008, 2009). 

Maailma jooksvas standardtantsude edetabelis oli ta 2008. aasta 1. jaanuari seisuga 42. kohal.

## Haridus ja koolitus
Ratas alustas tantsimist 1983. aastal Tartu tantsuklubis Stiil. Ta on alates 1996. aastast rahvusvahelise S-klassi tantsija. 2002. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonna rahvamajanduse erialal.

Alates oktoobrist 2009 on ta elukutseline võistlustantsija.

## Töö tantsuõpetajana
Algajaid lapsi on Veiko Ratas juhendanud alates 1995. aastast. Aastatel 1996–1999 oli ta Tartu tantsuklubis Stiil võistlustantsijate juhendaja. Alates 1999. aastast on Ratas tantsuklubi Tango peatreener, juhendades nii võistlus- kui ka harrastustantsijaid.

2002. aastal läbis ta Eesti Tantsuõpetajate Liidu kutselise tantsusporditreeneri koolituse, 2012. aastal sai võistlustantsutreeneri EKR-i 6. taseme kutsetunnistuse.

## Paremad tulemused
### Elukutselise võistlustantsijana
* 2011 – maailmameistrivõistluste 11. koht (IDSF PD)
* 2010 – Euroopa meistrivõistluste 13. koht (WDC)
* 2010 – German Open Championshipi 3. koht (Rising Star ST)
* 2010 – maailmameistrivõistluste 11. koht (IDSF PD)
* 2010 – Euroopa meistrivõistluste 7. koht (IPDSC)
* UK Open Rising Stari 11. koht

### Harrastustantsijana
* Alates 1991. aastast jõudnud Eesti meistrivõistlustel finaali 18 korral (standardtantsudes, Ladina-Ameerika tantsudes ja 10 tantsus)
* Eesti meistrivõistlustel saavutanud 1. koha 2009., 2008., 2006. ja 2003. aastal standardtantsudes (partner Helena Kruusamäe), 2. koha 2007., 2005., 2004. ja 2002. aastal standardtantsudes; 1993, 1991 standardtantsudes (partner Kairi Paama (Kalvet))
* Maailmameistrivõistlustel osalenud kuuel korral, parim tulemus 26. koht (2005)
* Euroopa meistrivõistlustel osalenud seitsmel korral, parim tulemus 20. koht (2006)
* Põhjamaade meistrivõistlustel osalenud viiel korral, parim tulemus 4. koht (2006 ja 2005)
* Euroopa Liidu meistrivõistlustel saavutanud 6. koha (2006)
* 2008. aastal German Open Championship Rising Stari võistlusel saavutanud standardtantsudes 3. koha
* Maailma jooksvas edetabelis parim koht – 42. koht (1. jaanuar 2008, edetabelis u 2800 paari)
* 2010., 2009., 2008., 2007., 2006. ja 2002. aastal Tartu parim tantsupaar

## Isiklikku
Veiko Ratase tantsupartner ja elukaaslane on olnud võistlustantsija Helena Kruusamäe (Liiv).

Ratas abiellus 2014. aasta augustis, abikaasa Liina on samuti tantsija.

## Viited
7. sajand eKr

**7. sajand ekr** ehk **VII sajand** **eKr** ehk **e.m.a.** oli seitsmes sajand enne kristlikku ajaarvamist, mis algas 1. jaanuaril 700 eKr ja lõppes 31. detsembril 601 eKr. 

## Sündmused

*...

## Inimesed

*Sappho
*Solon

## Avastused, leiutised ja uuendused

*...

## Kümnendid ja aastad
700. aastad eKr: 700 eKr

690. aastad eKr: 699 eKr, 698 eKr, 697 eKr, 696 eKr, 695 eKr, 694 eKr, 693 eKr, 692 eKr, 691 eKr, 690 eKr

680. aastad eKr: 689 eKr, 688 eKr, 687 eKr, 686 eKr, 685 eKr, 684 eKr, 683 eKr, 682 eKr, 681 eKr, 680 eKr

670. aastad eKr: 679 eKr, 678 eKr, 677 eKr, 676 eKr, 675 eKr, 674 eKr, 673 eKr, 672 eKr, 671 eKr, 670 eKr

660. aastad eKr: 669 eKr, 668 eKr, 667 eKr, 666 eKr, 665 eKr, 664 eKr, 663 eKr, 662 eKr, 661 eKr, 660 eKr

650. aastad eKr: 659 eKr, 658 eKr, 657 eKr, 656 eKr, 655 eKr, 654 eKr, 653 eKr, 652 eKr, 651 eKr, 650 eKr

640. aastad eKr: 649 eKr, 648 eKr, 647 eKr, 646 eKr, 645 eKr, 644 eKr, 643 eKr, 642 eKr, 641 eKr, 640 eKr

630. aastad eKr: 639 eKr, 638 eKr, 637 eKr, 636 eKr, 635 eKr, 634 eKr, 633 eKr, 632 eKr, 631 eKr, 630 eKr

620. aastad eKr: 629 eKr, 628 eKr, 627 eKr, 626 eKr, 625 eKr, 624 eKr, 623 eKr, 622 eKr, 621 eKr, 620 eKr

610. aastad eKr: 619 eKr, 618 eKr, 617 eKr, 616 eKr, 615 eKr, 614 eKr, 613 eKr, 612 eKr, 611 eKr, 610 eKr

600. aastad eKr: 609 eKr, 608 eKr, 607 eKr, 606 eKr, 605 eKr, 604 eKr, 603 eKr, 602 eKr, 601 eKr
6. sajand eKr

**6. sajand ekr** ehk **VI sajand** **eKr** ehk **e.m.a.** oli kuues sajand enne kristlikku ajaarvamist, mis algas 1. jaanuaril 600 eKr ja lõppes 31. detsembril 501 eKr. 

## Sündmused

*...

## Inimesed
*Kambyses II
*Kyros II
*Nebukadnetsar II
*Psammetih III
*Servius Tullius
*Siddhārtha Gautama ehk Šakjamuni Buddha
*Sunzi

## Avastused, leiutised ja uuendused
* ''Duenos''-inskriptsioon

## Kümnendid ja aastad
600. aastad eKr: 600 eKr

590. aastad eKr: 599 eKr, 598 eKr, 597 eKr, 596 eKr, 595 eKr, 594 eKr, 593 eKr, 592 eKr, 591 eKr, 590 eKr

580. aastad eKr: 589 eKr, 588 eKr, 587 eKr, 586 eKr, 585 eKr, 584 eKr, 583 eKr, 582 eKr, 581 eKr, 580 eKr

570. aastad eKr: 579 eKr, 578 eKr, 577 eKr, 576 eKr, 575 eKr, 574 eKr, 573 eKr, 572 eKr, 571 eKr, 570 eKr

560. aastad eKr: 569 eKr, 568 eKr, 567 eKr, 566 eKr, 565 eKr, 564 eKr, 563 eKr, 562 eKr, 561 eKr, 560 eKr

550. aastad eKr: 559 eKr, 558 eKr, 557 eKr, 556 eKr, 555 eKr, 554 eKr, 553 eKr, 552 eKr, 551 eKr, 550 eKr

540. aastad eKr: 549 eKr, 548 eKr, 547 eKr, 546 eKr, 545 eKr, 544 eKr, 543 eKr, 542 eKr, 541 eKr, 540 eKr

530. aastad eKr: 539 eKr, 538 eKr, 537 eKr, 536 eKr, 535 eKr, 534 eKr, 533 eKr, 532 eKr, 531 eKr, 530 eKr

520. aastad eKr: 529 eKr, 528 eKr, 527 eKr, 526 eKr, 525 eKr, 524 eKr, 523 eKr, 522 eKr, 521 eKr, 520 eKr

510. aastad eKr: 519 eKr, 518 eKr, 517 eKr, 516 eKr, 515 eKr, 514 eKr, 513 eKr, 512 eKr, 511 eKr, 510 eKr

500. aastad eKr: 509 eKr, 508 eKr, 507 eKr, 506 eKr, 505 eKr, 504 eKr, 503 eKr, 502 eKr, 501 eKr
540. aastad eKr

**540. aastad eKr** on ajavahemik 549. aasta eKr algusest kuni 540. aasta eKr lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
* ...

## Tähtsad inimesed
*...

## Surnud
* Anaximandros, vanakreeka filosoof (arvatavasti 546 või 545 eKr)
610. aastad eKr

Sajandid: 8. sajand eKr - **[[7. sajand eKr]]** - 6. sajand eKr

Kümnendid:  660. aastad eKr 650. aastad eKr 640. aastad eKr 630. aastad eKr 620. aastad eKr - **610. aastad eKr** - 600. aastad eKr 590. aastad eKr 580. aastad eKr 570. aastad eKr 560. aastad eKr

Aastad:  614 eKr 613 eKr 612 eKr 611 eKr 610 eKr 609 eKr 608 eKr 607 eKr 606 eKr

----
## Sündmused ja suundumused
* ...

## Tähtsad inimesed
* ... 

## Sündinud
*Anaximandros, vanakreeka filosoof (611 või 610 eKr)
Kristina Tarmet

**Kristina Tarmet,** endise nimega **Tennokese** (28. veebruarini 2007 **Tennokese-Ott**; sündinud 9. märtsil 1977) on eesti endine võistlustantsija ja praegune tantsutreener. 

## Haridus ja tantsukoolitus
Kristina Tennokese alustas tantsimist 1983. aastal tantsuklubis Mõmmik. 

Aastatel 1985–1995 tantsis ta Tartu tantsuklubis Stiil ja 1995–2000 tantsuklubis Alemana. 

1999. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli tantsujuhtimise erialal.

Kristina on rahvusvaheline S-klassi tantsija alates 1995. aastast ja elukutseline võistlustantsija aastast 2000. aastast.

## Tantsijakarjäär ja muu tantsuga seotud töö
* Aastatel 1999–2000 juhendas koos Rainar Soosaluga võistlustantsijaid tantsuklubis Staar.
* 2000–2004 tantsuklubi Leevi E- ja A-klassi võistlustantsijate juhendaja Ladina-Ameerika tantsudes.
* 2000–... juhendab tantsuklubis Tango E- ja C-klassi võistlustantsijaid Ladina-Ameerika tantsudes.
* 2003. aastast B-kategooria kohtunik.
* 2004. aastal asutas tantsuklubi Danceland ja töötab seal peatreenerina.

## Saavutused
* 1995 ja 1996 – Eesti meister Ladina-Ameerika tantsudes täiskasvanute vanuseklassis
* 1996 – Euroopa meistrivõistluste 20. koht ja maailmameistrivõistluste 30. koht.
* 1997 – Eesti meistrivõistlustel teine koht Ladina-Ameerika tantsudes ja kolmas koht Eesti meistrivõistlustel kümnes tantsus
* 1997 – Blackpooli Tantsufestivali alla 21-aastaste Ladina-Ameerika tantsud, 4. koht
* 1998 ja 1999 – Eesti meister Ladina-Ameerika tantsudes täiskasvanute vanuseklassis
* 1998 – Euroopa meistrivõistluste 23. koht Ladina-Ameerika tantsudes

## Tantsud tähtedega
Kristina Tarmet on osalenud mitmel hooajal heategevuslikus meelelahutussaates "Tantsud tähtedega".

2006. aastal oli tema tantsupartneriks poliitik ja muusik Aivar Riisalu. Nad jõudsid neljandale kohale.

2007. aastal oli tema tantsupartneriks Rootsi suursaadik Dag Hartelius. Nad jõudsid viiendale kohale. 

2008. aastal oli tema tantsupartneriks näitleja Lauri Pedaja ning nad jõudsid poolfinaali.

2011. aastal oli tema tantsupartneriks poliitik Andres Anvelt. 

2022. aastal oli tema tantsupartneriks poliitik Jüri Ratas ning nad saavutasid finalistidena teise koha.

## Isiklikku
Kristina oli 28. veebruarini 2007 abielus Indrek Otiga. 2020. aastal abiellus ta Andro Tarmetiga. Neil on kaksikutest lapsed.

## Välislingid
* Tantsuklubi Danceland
1950. aasta Prantsusmaa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**1950. aasta Prantsusmaa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes** olid Prantsusmaa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes, mis peeti Nice'is 2.–10. septembril 1950.

## Turniiritabel
Kvantmüstika

**Kvantmüstikaks** nimetatakse mõttevoolu, mille keskmes on kvantmehaanika metafüüsiline ja/või *[[New Age]]* vaimus käsitlus. Näiteks võivad kvantmüstikud väita, et jumal on energeetiline, madalatel energiatel toimiv "kõiksuse vaim", mis oma eksistentsiks vajaliku energia ammutab kõigest elavast.

## Vaata ka
*Müstika

## Välislingid
*http://www.kirikiri.ee/article.php3?id_article=89
1946. aasta Prantsusmaa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**1946. aasta Prantsusmaa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes** peeti Lyonis 2.–11. juulini 1946.
Antonius John

**Antonius John** (6. oktoober 1922 Ahlen – 11. mai 2016 Bonn) oli saksa majandusajakirjanik ja politoloogiaprofessor. Ta oli 2. juulist 1984 Vabariigi Valitsuse eksiilis esindaja Saksamaal, alates 1. maist 1991 aupeakonsul Saksamaal.

Ta avaldas Tõnis Kindi saksakeelse eluloo pealkirjaga "Tönis Kint. Anwalt eines Volkes" (Ahlen, 1981).

15. septembril 1980 andis peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis Tõnis Kint talle Eesti Punase Risti II järgu I astme (!) teenetemärgi.

## Viited
Valgetähe teenetemärk

**Valgetähe teenetemärk** on Eesti teenetemärk. 

Valgetähe teenetemärgi asutas Konstantin Päts 7. oktoobril 1936 Eesti rahva vabadusvõitluse mälestamiseks. 

Teenetemärgi kavandi autor oli Paul Luhtein.

Pärast taasiseseisvumist antakse Valgetähe teenetemärki riigiteenistuses või kohaliku omavalitsuse teenistuses olevatele isikutele, samuti majanduse, hariduse, teaduse, kultuuri või spordi alal osutatud või muude üldkasulike teenete ning saavutuste tunnustamiseks.

## Valgetähe teenetemärgi klassid

Valgetähe teenetemärgil on seitse klassi: 
:1) üks eriklass – Valgetähe teenetemärgi kett; 
:2) viis põhiklassi – I, II, III, IV ja V klass; 
:3) üks medaliklass.

## Riiklike teenetemärkide kooskõla kehtiva põhiseadusega
Riiklike teenetemärkide asutamise ja erateenetemärkide muutmisega riiklikeks teenetemärkideks puhul tekkis küsimus, kuivõrd on see kooskõlas kehtiva põhiseadusega, mis keelas autähtede ja aumärkide andmise oma kodanikele, välja arvatud kaitseväelastele sõja ajal (§ 7). Kohtuminister Johan Müller väitis seaduse seletuskirjas, et 7. paragrahvi tuleb vaadelda seoses eelmise (6.) paragrahviga, mille järgi kõik Eesti kodanikud on seaduse ees ühetaolised ning seisusi ja seisuslikke tiitleid ei ole. Kuna aga asutatavate teenetemärkide omanikel, erinevalt endiste Vene aumärkide kavaleridest, ei ole seisuslikke eesõigusi, nagu ka mälestusmärkide, audiplomite ja tänukirjade omanikel, ei riiva nende asutamine kodanike ühetaolisuse põhimõtet.

## Valgetähe teenetemärgi lindilõiked

## Viited

## Kirjandus
*Kõrgeim Eesti teenetemärk Läti, Leedu, Poola ja Soome presidentidel. Uus Eesti, 3. november 1938, nr 301, lk 1

## Välislingid
*Teenetemärkide kavalerid
*Teenetemärkide seadus
*Annetamise diplom
*Ordre de l'Etoile Blanche
Mees

**Mees** on meessoost täiskasvanud inimene (mitte naine soo järgi ning mitte poiss ega noormees vanuse järgi). Mõistet "mees" kasutatakse bioloogilise soo, kultuurilise või sotsiaalse rolli või nende kõigi eristamiseks.

Mehed ei ole võimelised lapsi sünnitama ega neid seejärel oma rinnapiimaga toitma.

Tavaliselt peetakse meheks inimest, kellel on sünnil välise vaatluse ning sugukromosoomide järgi määratud sooks "mees". 
Lisaks leidub transsoolisi mehi (sünnil määratud naissooliseks, kuid see ei kattu indiviidi sooidentiteediga) ja intersoolisi mehi (variatsioonid sootunnustes, mis ei sobi tüüpilise mehe keha definitsiooniga).

Peale bioloogilise soo on inimestel ka sotsiaalne sugu ehk ühiskonnapoolne ootus, missugused käitumisviisid on omased naistele või meestele.

## Kasv
Mehed on valdavalt pikemad ja suuremad kui naised. Lisaks on leitud 2025. aastal ilmunud uuringus, et saja aasta jooksul on mehed kasv suurenenud naistest kaks korda kiiremini. Kasv on seotud ühiskonna kasvava jõukusega. Meeste kehad võivad olla elutingimuste suhtes tundlikumad ehk suuremal kehal ka suuremad "ülalpidamiskulud". 

## Vaata ka
* Mehelikkus
* Toksiline maskuliinsus
* Naine

## Viited

## Välislingid
*Meesteportaal mees.eu
Kodakondsuse seaduse muutmise ja täiendamise seadus (1957)

**Kodakondsuse seaduse muutmise ja täiendamise seadus** anti Peaministri Vabariigi Presidendi ülesandeis August Rei poolt dekreedina 26. mail 1957. 

Seaduse algtekstile on alla kirjutanud August Rei, peaministri asetäitja Johannes Sikkar ja välisminister kohtuministri ülesannete täitjana Aleksander Warma (tegelikult kuulusid kodakondsusasjad siseministri, kelleks oli Johannes Sikkar, kompetentsi, nii et Aleksander Warma allkiri seadusel on ülearune).

Selle seaduse sisuks oli Eesti Vabariigi kodakondsuse säilitamine kodanikele, kes olid pärast Eesti okupeerimist astunud mõne teise riigi kodakondsusse või mõne teise riigi sõjaväeteenistusse.

1957. aasta kodakondsuse seaduse muutmise ja täiendamise seadus võimaldas säilitada Eesti Vabariigi kodanikkonna vaatamata okupatsioonile. Kuni kodakondsusest vabastamiseni või väljaheitmiseni Vabariigi Valitsuse poolt säilis Eesti Vabariigi kodakondsus ka isikutel, kes seaduse järgi pidid kaotama Eesti kodakondsuse (Artur Mägi, Eesti riiklik korraldus, 1954, lk. 42).

## Välislingid
*Seaduse algteksti faksiimile
Ühesendine münt (1929)

**Ühesendine münt** oli väikseima nimiväärtusega rahamärk, mis 1928. aasta rahareformiga kasutusele võeti. 

Kuni nende müntide valmimiseni kasutati ühesendistena 1922., 1924. ja 1926. aasta ühemargaseid münte.

__TOC__

Vahetusraha lasti liikvele Riigikassa poolt 10. oktoobril 1929 ja see oli kasutusel kuni 25. märtsini 1941. Mündid vermiti Riigi Trükikojas. 1936/37. eelarveaastal vermiti juurde 5&nbsp;026&nbsp;300 ühesendist münti.

Kuna selle mündi kujundus erines teiste müntide omast, lasti 1940. aastal välja ka teine ühesendise nimiväärtusega münt, mis sobis stiililt teiste nominaalidega.

## Kujundus
Münt on punakaspruuni värvi ja sileda servaga; mündi kaal on 1,9 grammi, läbimõõt 1,6 sentimeetrit . Mündi kujundas Günther Reindorff, kujundus kinnitati ja vastav teade avaldati Riigi Teatajas 3. oktoobril 1929 (RT 1929, 85, 572).

### Avers
Mündi esiküljel on sõna "EESTI" ja nimiväärtus "1", teksti taustal on tammeoks ja selle all sõna "sent".

### Revers
Mündi tagaküljel on kolme lõvi kujutis ja vermimise aasta "1929".

## Vaata ka
* Ühesendine münt (1939)
Janez Drnovšeki esimene valitsus

**Janez Drnovšeki esimene valitsus** oli Sloveenia valitsus, mis tuli võimule 1992. aastal kui senine DEMOSe juhitud lai koalitsioon lagunes. Valitsusjuhiks sai LDS liider Janez Drnovšek, koalitsiooni kaasati ka Sloveenia Sotsiaaldemokraatlik Partei SDSS, Ühendatud Nimekiri ZLSD, Sloveenia Rohelised ZS, Demokraatlik Partei DS ja Sloveenia Sotsialistlik Partei SSS. Valitsus astus ametisse 14. mail 1992 ja lahkus valimiste järel 12. jaanuaril 1993. 

### Valitsuse koosseis



Välislink
------------------------------
Esimene kosmiline kiirus

**Esimene kosmiline kiirus** on vähim kiirus, mille peab omandama lendav keha, et jõuda jäädavalt ringikujulisele orbiidile ümber planeedi, mille pinnalt ta lennuteekonda alustas.

Mõistega "keha" võib silmas pidada näiteks kanderaketti. Esimene kosmiline kiirus sõltub planeedi (vm taevakeha) mõõtmetest ja massist.

## [[Päikesesüsteem]]i taevakehade esimene kosmiline kiirus

*Merkuur – 3,0&nbsp;km/s
*Veenus – 7,3&nbsp;km/s
*Maa – 7,9&nbsp;km/s
*Kuu – 1,7&nbsp;km/s
*Marss – 3,6&nbsp;km/s
*Jupiter – 43&nbsp;km/s
*Saturn – 25&nbsp;km/s
*Uraan – 15&nbsp;km/s
*Neptuun – 17&nbsp;km/s
*Pluuto – 0,9&nbsp;km/s
Kenneth Pinyan

**Kenneth Pinyan** (22. juuni 1960 – 2. juuli 2005) oli USA zoofiil, kes suri hobusega sooritatud anaalvahekorras saadud sisemistesse vigastustesse.

Pinyanst tehtud umbes minutine videoklipp "2 guys 1 horse" on internetis vaadatav.

Pinyanist tehtud filmi režissöör Devor jagab zoofiilide arvamust, et seks hobustega toimub mõlema poole nõusolekul. Zoofiilid harrastavad loomaga hella eelmängu, loovad inimese ja looma vahele usaldusliku sideme. 

Üks zoofiil on väljendanud arvamust, et Pinyan sai surma, sest ei tema ega tema abiline olnud hobusega usalduslikku suhet välja arendanud.

## Vaata ka
* Zoofiilia

## Viited

## Välislingid
* Seattle Times
* Yahoo profiil
* Cannes’i šokeeris dokfilm seksist hobusega
Abel Verse

**Abel Verse** (4. september 1905 Meudon (Seine-et-Oise) – 24. juuni 1994 Lyon) oli Prantsusmaa kabetaja.

Ta oli neljakordne Prantsusmaa meister rahvusvahelises kabes aastatel 1939, 1952, 1955, 1960. Lisaks sellele pälvis ta kuus hõbe- (1946, 1951, 1956, 1959, 1971 ja 1973) ja neli pronksmedalit (1954, 1957, 1965, 1966). Kokku osales ta Prantsusmaa meistrivõistlustel 29 korda. Maailmameistrivõistlustel jäi tema laeks 7. koht (1956).
Hollandi meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**Hollandi meistrivõistlused rahvusvahelises kabes** on rahvusvahelise kabe võistlus, kus selgitatakse Hollandi meister. Meistrivõistlusi peetakse alates 1908. aastast.

## Võitjad läbi aegade
Louis Vuitton

**Louis Vuitton** (4. august 1821 Anchay – 27. veebruar 1892) oli prantsuse ärimees, kes 19. sajandi teisel poolel alustas reisikohvrite disainimist ja tootmist Pariisis.

Louis sündis puusepa peres. Ta lahkus oma kodulinnast Anchayst 14-aastaselt 1835. aastal. Kaks aastat hiljem saabus ta Pariisi ning sai *monsieur* Marechali õpipoisiks. Ta hakkas õppima pagasi ning kohvrite tegemist. 

1854. aastal avas ta oma esimese poe Pariisis Rue Nueve des Capucines.

1880. aastal andis Louis Vuitton firma juhtimise üle poeg Georgele.

## Firma

Vuittoni maine toetub eelkõige kasutatavatele materjalidele ja mustritele (näiteks malelauaruuduline Damier (1888) ja Vuittoni nimetähtedega monogramm – "Monogram Canvas"). Tänapäeval on Louis Vuittonist saanud staatusesümbol ja maailma juhtiv luksuskaupade bränd ning tema kotte, rõivaid, vöösid ja muud võib osta Louis Vuittoni poodidest üle maailma.

## Vaata ka
*Fondation Louis-Vuitton

## Välislingid
* Ametlik Louis Vuittoni koduleht
Oligosahhariidid

**Oligosahhariidid** on orgaanilised ühendid, mille molekul sisaldab suhteliselt väikese arvu (2–10) monosahhariididele (lihtsuhkrutele) vastavaid lülisid. 

Oligosahhariidid kuuluvad süsivesikute ehk karbohüdraatide klassi, s.t nende molekulis ühe süsinikuaatomi kohta tuleb üks molekul vett, üldvalem Cn(H2O)n. Teiselt poolt võib oligosahhariide vaadelda kui monosahhariidide liitumisel (kusjuures eraldunud on vee molekul) saadud ühendeid. 

Oligosahhariide iseloomustab asjaolu, et kindla ühendi molekulid on omavahel sarnased – igas molekulis on samas järjestuses samad monosahhariidi lülid ja neid on sama arv. Seega *oligosahhariididele saab omistada kindla [[keemiline valem|keemilise valemi]]*. Näiteks tsüklodekstriinid.

Oligosahhariidid on eluslooduses mitmesuguseid funktsioone täitvad ühendid. Tärklise ensümaatilisel hüdrolüüsil saadakse tsüklodekstriinid. Oligosahhariidid esinevad ka näiteks glükoproteiinide ja glükolipiidide koostisosana. 
## Vaata ka
*Glükosiidid
*Süsivesikud
Dave Murray

**David Michael Murray** (sündinud 23. detsembril 1956 Edmontonis Londonis) on inglise kitarrist ja laulukirjutaja. Aastast 1976 on ta ansambli Iron Maiden kitarrist.

## Elulugu
Tema vanemad olid šoti ja iiri päritolu. David lahkus koolist 15-aastaselt, olles kindel oma muusikukarjääris. 

Steve Harris on tema kohta öelnud: "Ta on kitarrist, kes sõna otseses mõttes on võimeline kitarri kas või hammastega mängima."
Passioon (muusika)

**Passioon** (hilisladina *passio*) on vaimulik oratoorium, mis põhineb evangeeliumi tekstil ja võib seepärast kanda pealkirja kas Matteuse, Markuse, Luuka või Johannese passioon.

Passioonide teemaks Kristuse kannatuslugu ning neid kanti ette kannatusnädalal.  

Tuntumaid passioone on Johann Sebastian Bachi "Matteuse passioon" ja  "Johannese passioon".
Gigue

**Gigue** on kiire 3-osalise taktimõõduga muusikapala, mis on tavaliselt klassikalise tantsusüidi viimane osa. Gigue on arenenud kiirest šoti hüppetantsust džiig.
Kantaat

**Kantaat** on mitmeosaline muusikateos koorile või koorile ja solistidele klaveri, oreli või orkestri saatel.

Barokiajastul oli kantaat aaria kõrval tähtsaim vokaalžanr. 17. sajandi alguses tähistas see lihtsalt vokaalteost, sajandi teisel poolel kujunes umbes kümneosaliseks teoseks koorile ja solistidele väikese orkestri saatel. Koosnes aariatest, retsitatiividest, ansamblitest, seega sarnanes väikese ooperistseeniga.
Allemande

***Allemande*** [alm'aand] (ka ***allemand***, ***almand***; prantsuse keeles *allemand* 'saksa') on 4/4- ja 3/4 taktimõõdus aeglane saksa tants. 16. sajandil Prantsusmaal pidulik seltskonnatants.
Oratoorium

**Oratoorium** (itaaliakeelsest sõnast *oratorio* – 'palvesaal') on koorile, solistidele ja sümfooniaorkestrile kirjutatud mitmeosaline dramaatilisel süžeel põhinev heliteos.

Erinevalt ooperist ei kasutata oratooriumis lavakujundust, kostüüme ega liikumist. Oratoorium on vaimuliku sisuga, kuid pole seotud jumalateenistusega. Palju oratooriumeid kirjutas Georg Friedrich Händel.

Esimene Eesti oratoorium on Rudolf Tobiase 1907. aastal kirjutatud "Joonase lähetamine".

## Vaata ka

* Passioon
* Kantaat
Ave Vardja

**Ave Vardja** (neiupõlvenimega **Ave Soomets**; sündinud 30. juulil 1971) on eesti võistlustantsija ning 11-kordne Eesti meister standardtantsudes.

Ta lõpetas 1989. aastal Tallinna 21. Keskkooli ja 1994. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi tüdrukute käsitöö õpetaja erialal.

Tantsimist alustas ta 10-aastaselt Tallinna tantsuklubis Staar, kus tema treenerid olid Avo ja Tamara Lossmann. 

Koos oma tantsupartneri ja abikaasa Peep Vardjaga alustas ta 1992. aastal amatööride (täiskasvanute) vanusegrupis.
 
Ave Vardja lõpetas amatööride karjääri viienda kohaga maailma karikavõistluste jooksvas edetabelis (standardtantsudes).

1999. aastast on Ave Vardja elukutseline tantsuõpetaja ja tantsuvõistluste kohtunik. 

Ave Vardja lõpetas tegevtantsija karjääri 8. kohaga elukutseliste Euroopa meistrivõistlustel 2004. aastal.

## Saavutusi
* 11-kordne Eesti meister 
* Seitsmel aastal järjest Eesti edukaim tantsupaar (Peep ja Ave Vardja)
* Ida-Euroopa meister
* Mitmel aastal maailma- ja Euroopa meistrivõistlustel poolfinaalis nii standardtantsudes kui ka kümnes tantsus

## Välislingid
*
Kaisa Oja-Mehine

**Kaisa Oja-Mehine** (sünninimi **Kaisa Oja**; sündinud 2. augustil 1984) on eesti võistlustantsija ja üheksakordne Eesti meister.

Kaisa hakkas tantsimisega tegelema 1990. aastal, mil ta oli 6-aastane. 1991. aastast on tema partneriks olnud Martin Parmas.

2005. aastal võeti ta vastu Rahvusvahelisse Tantsuõpetajate ja Professionaalsete Võistlustantsijate Liitu, millega algas tema profikarjäär.

Oma esimese etteaste elukutselistena tegi ta 2005. aasta oktoobris kümne tantsu maailmameistrivõistlustel, kus saavutas 18. koha. 

26. novembril 2005 Eestis peetud kümne tantsu tantsu Euroopa meistrivõistlustel saavutati 6. koht.

Kaisa on õppinud alates 2003. aastast Tartu Ülikoolis füsioteraapia ja samal ajal Tallinna Ülikoolis koreograafia erialal ning on treener Revalia Tantsukooli Tartu osakonnas (varem tantsuklubis Stiil). 

## Isiklikku
Ta on abielus tantsutreener Marko Mehisega. Nad abiellusid 7. juulil 2013 Taagepera lossis. 

## Saavutusi
* 9 kuld-, 11 hõbe- ja 6 pronksmedalit Eesti meistrivõistlustelt
* 10 korda esindanud Eestit rahvusvahelistel tiitlivõistlustel (MM, EM, maailma karikavõistlused), kus kolmel korral on jõudnud poolfinaali (12 parima paari hulka)

## Viited


## Välislingid
*
Olga Kosmina

**Olga Kosmina-Lõsjuk** (sündinud 26. veebruaril 1978) on Eesti võistlustantsija, neljakordne Eesti meister Ladina-Ameerika tantsudes.

Olga hakkas tantsimisega tegelema 9-aastaselt Tallinna Mereklubis.

Tantsupartnereid on tal kokku olnud kaheksa.
Aastatel 1993–1998 oli Olga partner Eduard Korotin, kellega tuldi kahel korral Eesti meistriks Ladina-Ameerika tantsudes ning ühel korral 10-tantsus.

Pärast paari Korotin-Kosmina lahkuminemist läks Olga tantsima Revalia Tantsukooli, kus ta tantsis kaheksa aasta jooksul kahe Leedu partneri, ühe Soome partneri ja ühe Poola partneriga, esindades seejuures Eestit. Leidmata Eestist sobivat tantsupartnerit, tuli Olgal elada ja treenida mitmes välisriigis.

Mais 2005 võistles Olga viimati amatööride ehk täiskasvanute vanuseklassis ning pärast seda hakkas elukutseliseks tantsijaks.

Praegu läbib Olga Eesti Tantsuõpetajate Liidu tantsuspordi treeneri koolitust standard- ja Ladina-Ameerika tantsudes.

Alates 2003. aastast töötab ta Revalia Tantsukoolis Ladina-Ameerika tantsude abitreenerina.

## Saavutusi
* Neljakordne Eesti meister Ladina-Ameerika tantsudes, täiskasvanute vanuseklassis
* neljakordne hõbemedali omanik Eesti Meistrivõistlustel Ladina-Ameerika tantsudes
* mitmete rahvusvaheliste tantsuvõistluste võitja
Elmo Ainula

**Elmo Ainula** (sündinud 9. juunil 1957 Tallinnas) on eesti näitleja.

Lõpetanud 1975. aastal Tallinna 32. Keskkooli, töötas ta aastatel 1978–1993 Viljandi teatris Ugala. Aastatel 1980–1982 õppis ta näitekunsti Ugala õppestuudios ja 1984 lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina.

Pärast näitlejakarjääri lõppu on Elmo Ainula tegutsenud väikeettevõtjana, valgusdioode turustava rahvusvahelise firma Oversol Baltic turundusjuhina ja Soome sisustusettevõtte Novalux Eesti müügiesindajana.

## Rollid

*"See maailm või teine" (Sven)
*"Pärand oma rahvale" (George Matcham juunior)
*"Otsustav hetk" (Thamaz)
*"UFO-d" (Ljamin; restorani külastaja)
*"Kihnu jõnn" (poesell)
*"Nähtamatu" (Mr. Kamp)
*"Vari" (Kukulinna vaene)
*"Woyzeck" (allohvitser; episoodid)
*"Maa (Õh-mifi) inimene" (osaline)
*"Maa laulud" (osaline)
*"Rahva sõda" (Kupja Prits)
*"Jane Eyre" (Frederick Lynn)
*"Suveõhtu valss" (Vilho Mattelus)
*"Maa ja päikese nimel" (Petru Vrabie)
*"Põhjas" (tatarlane)
*"Mare ja ta poeg" (vahimees)
*"Juudit" (Pagoas)
*"Diletantide teekond" (Koko Tetenborn)
*"Valge katk" (ajakirjanik)
*"Hamlet" (Rozenkrantz; Osric; Bernardo; näitleja; hauakaevaja)
*"Kalevala kangelaslood" (Joukahainen; Lemminkäinen)
*"Vennad Lautensackid" (episoodid)
*"Ja sajandist on pikem päev" (tunnimees)
*"Kuidas mutionu endale uued püksid sai" (kurg)
*"Kuldrannake" (Jakob Kunder; doktor Schwartz; hobune)
*"Othello" (Cassio; episoodid)
*"Häda mõistuse pärast" (Anton Zagoretski)
*"Seitse venda" (Lauri)
*"Androkles ja lõvi" (Lentulus; talitaja)
*"Näärivana ootel" (osaline)
*"Side" (palvemees)
*"Salome" (noor süürlane)
*"Igal sõnnil omad sarved" (Satsi-Juss)
*"Greenfingersi saladus" (Fred)
*"Becket ehk Jumala au" (Inglise parun)
*"Charley tädi" (teener Brasset)
*"Rummu Jüri" (episoodid)
*"Mäng" (sõber Konn)
*"Jumalad lahkuvad Maalt" (Teodorich; Laurentius)
*"Püha läte" (Mat Simon)
*"Mees minevikuga" (Rieman)
Erni Kask

**Erni Kask** (sündinud 27. augustil 1979 Leikude külas Lääne-Virumaal) on eesti näitleja ja kultuuritegelane.

Ta on lõpetanud 1997. aastal Kadrina Keskkooli ja 2001. aastal Viljandi Kultuurikolledži näitlejana (3. lend). 

Olles tegutsenud kooli ajal nii ajalehe Virumaa Teataja noortelehekülje toimetajana kui ka osalenud kooli näiteringis, sooritas ta sisseastumiseksamid üheaegselt nii Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialale kui ka Viljandi Kultuurikolledži näitleja erialale. Ta ei saanud Tartu Ülikooli sisse ja otsustas seetõttu õppida näitlejaks.

Kask oli aastatel 2001–2005 Ugala teatri näitleja, 2001–2006 Viljandi Huvikooli Eve Stuudios teatri ja improvisatsiooni õpetaja, 2005–2016 Rakvere Teatri näitleja, 2011. aastast ka rahvusvaheliste suhete korraldaja. 2017. aasta märtsist on ta Tartu linnavalitsuse kultuuriosakonna peaspetsialist. Ta on Euroopa kultuuripealinn Tartu 2024 rahvusvaheliste suhete juht. 

Kask on tegutsenud loomingulises ühenduses nu.unioon projektijuhina ja 2001. aastast Noore Tantsu festivali kaaskorraldajana, mänginud telelavastustes ("Lumejänesed", 2005–2006, ETV), seriaalides ("Kelgukoerad", 2009, Kanal 2; ""*,* 2010, ETV; "Pilvede all", 2011, Kanal 2), kuuldemängudes ("Päev", 2008, ER), avaldanud artikleid ajakirjas Teater. Muusika. Kino jm ajakirjanduses ning romaani "Leikude" (2017). 

## Rollid

### Ugalas

### Rakvere teatris

## Tunnustus

* 2025 Tartu medal

## Isiklikku
Kask on suhtes eesti maalikunstniku ja illustraatori Maris Tammeriga. Neil on 2 last ja üks koer.

## Viited

## Välislingid
*Kristiina Vaarik. Erni Kask: olin kodukülas nagu linnainimene maal. Sakala, 4. oktoober 2003
*Inna Grünfeldt. Erni Kask juurdub Rakvere teatrisse. Virumaa Teataja, 12. oktoober 2005
*Erni Kask: mul oli raske sõltuvus. Kroonika, 1. aprill 2011
*Rakvere teater kiikab välismaa poole. Kuulutaja, 4. aprill 2014
*"Kadunud näitlejad". Erni Kask: ka andetu näitleja võib teatris püsida. ERR kultuuriuudised, 16. juuni 2017
Jaanus Kask

**Jaanus Kask** (sündinud 16. märtsil 1981) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2005. aastal Viljandi Kultuuriakadeemia näitlejana (5. lend) ja töötanud aastatel 2005–2009 Ugala teatris.

## Rollid

## Viited
Ülle Konovalov

**Ülle Konovalov** (1990. aastani **Ülle Orusalu**; sündinud 10. juulil 1956 Rakveres) on eesti grimeerija ja näitleja.

## Haridus

*1974 C. R. Jakobsoni nimeline Viljandi 1. Keskkool
*1974–1976 Tartu H. Kullmani nimeline Kutsekeskkool nr. 16 (juuksuri eriala)

## Töökäik
Ülle Konovalov töötab alates 1977. aastast Ugalas grimeerijana. Aastatel 2000–2019 oli ta grimmiala juhataja, alates 2019. aastast on taas grimeerija. 

Ta on teinud kaasa näitlejana ka lavastustes.

## Rollid
*"Naljapäev" (Vaiva)
*"Vari" (Adelheid, Kukulinna vaene)
*"Maa (Õh-Mifi) inimene" (osaline)
*"Maa laulud" (osaline)
*"Rahva sõda" (episoodid)
*"Jane Eyre" (Mary Ingram)
*"Suveõhtu valss" (Tuulikki)
*"Kõik aias" (Cynthia)
*"Jason" (Ruta Zareniene, valvekasvataja)
*"Tõrksa taltsutus" (lesknaine)
*"Rummu Jüri" (episoodilised osad)
*"Mees minevikuga" (Lu Larsen)
*"Helisev muusika" (Elsa Schraeder)
*"Kõrboja perenaine" (külanaine)

## Tunnustus
* 1998 Eesti Teatriliidu tehnilise töötaja auhind
* 2006 Ugala kolleegipreemia – lavastust teenindav ja ettevalmistav töötaja
* 2019 Viljandi linna teatripreemia

## Isiklikku
Ta on 1990. aastast abielus Ugala muusikajuhi Peeter Konovaloviga. Nende poeg Johan-Kristjan Konovalov on Viljandi linnapea, tütar Marta Konovalov on disainer.
Kirjutusmasin

**Kirjutusmasin** on mehaaniline, elektromehaaniline või elektrooniline seade teksti kandmiseks paberile tärkide (tähemärkide) kaupa. Oli kasutusel 19. ja 20. sajandil. Personaalarvutite leviku tõttu tänapäeval kirjutusmasinat praktiliselt enam ei kasutata.

Kutselist kirjutusmasinal kirjutajat nimetati **masinakirjutajaks** ja tulemust **masinakirjaks**.

Olukorras, kus põrandaalune sõltumatu kirjandus (vt *[[samizdat]]*) sai Nõukogude Liidus levida vaid käsitsi paljundatuna, oli kõige enam kasutatud meetodiks kirjutusmasinal paljundamine läbi kopeerpaberi.

## Vaata ka
*QWERTY
*Braille kirjutusmasin
Anu Reidak

**Anu Reidak** (sündinud 2. septembril 1958 Järva-Jaanis) on eesti endine näitleja.

1976. aastal lõpetas ta Vändra Keskkooli. 1976–1977 õppis ta Viljandi Kultuurharidustöö Koolis, 1977–1979 Endla õppestuudios ja 1979–1981 Ugala õppestuudios.

Aastatel 1980–1994 töötas ta Ugala teatris. Lisaks näitlejaametile oli ka ringreisikassapidaja (1980–1981) ning vanemadministraator, riietur, masinakirjutaja.

## Rollid:
*"Nähtamatu" (Mrs. Hall)
*"Vari" (Helene; Kukulinna vaene)
*"Maa (Õh-mifi) inimene" (osaline)
*"Rahva sõda" (Anu)
*"Jane Eyre" (Blanche Ingram)
*"Maa ja päikese nimel" (Agafja Balta)
*"Üle lääne kangemees" (Honor Blake)
*"Põhjas" (Natasha)
*"Kass, kes kõndis omapead" (siga)
*"Diletantide teekond" (Rumjantseva)
*"Valge katk" (meditsiiniõde)
*"Kaardiväeohvitser" (toatüdruk)
*"Vennad Lautensackid" (episoodid)
*"Kuidas mutionu endale uued püksid sai" (lina; sipelgas)
*"Kuldrannake" (Ehalkäima-Elts)
*"Häda mõistuse pärast" (vürstitar)
*"Androkles ja lõvi" (Megaira; kristlane)
*"Näärivana ootel" (osaline)
*"Side" (Agnes Schönfeldt; ostja; tuttav)
*"Salome" (näitsik)
*"Röövlitütar Ronja" (Undiis; metsmardus)
*"Iha jalakate all" (episoodid)
*"Becket ehk Jumala au" (prantsuse lõbutüdruk)
*"Charley tädi" (Ella)
*"Aed ilma mullata" (Anja)
*"Rummu Jüri" (Kuningunde)
*"Tornikukk ja võlusõrmus" (Saara)
*"Kui me surnud ärkame" (Maja Rubek)
*"Rohukannel" (Maude Riordan)
*"Jumalad lahkuvad Maalt" (Anniko)
*"Kui tähtis on olla tõsine" (Cecily Cardew)
*"Surnud liblikate tants" (Esmeralda)
*"Dorian Gray portree" (episoodid)
*"Kolmekrooniooper" (lits)
Riho Räni

**Riho Räni** (7. juuni 1947 Tallinn – 3. märts 1987 Viljandi) oli eesti näitleja.

1968. aastal lõpetas ta Tallinna Kaubandustehnikumi ja 1971. aastal Draamateatri õppestuudio.

Ta osales aastatel 1968–1970 Tammsaare-nimelises rahvateatris, 1971–1981 ja 1982–1987 töötas Ugalas.

## Rollid Ugalas
#"Tüdruk ja aprill" (Igor Lossev)
#"Neli vestlust armastusest" (Dim)
#"Prints ja kerjus" (röövlipealik Charley, vahtkonna vahetaja)
#"Trooja hobune" (Ivan Kitshkailo)
#"Valentin ja Valentina" (episoodid)
#"Matk naeratuse eest" (režissöör)
#"Tormihoiatus" (Tõnis)
#"Enne, kui kukk saab laulnud" (hulkur)
#"Aadu ja Madise imelised juhtumised nääriõhtul" (Madis)
#"Loobumised kevade kasuks" (Artur)
#"Kangelaslik komöödia" (leitnant Rocca)
#"Naiste sõda saatanaga" (Udras)
#"Ingliballaad" (Aare)
#"Aladdini imelamp" (ennustaja)
#"Niskamäe noorperenaine" (Joonas)
#"Õhtuvalgus" (Diima)
#"Kaluri poeg" (Fredis)
#"Idioot" (Radonski)
#"Lasud tuisus" (Bronni)
#"Rõõmu tee" (Slavka)
#"Lunastus" (Sutt)
#"Keegi ei tahtnud surra" (miilits)
#"Niskamäe Heta" (popsnik Salminen, küüdimees Janne)
#"Rops" (Jüri)
#"Polkovniku lesk ehk Arstid ei tea midagi" (erinevad rollid)
#"Pärand oma rahvale" (Nelson)
#"UFO-d" (poiss)
#"Mina, vanaema, Iliko ja Illarion" (Iliko, arst)
#"Kihnu Jõnn" (Peep)
#"Kohtunik Di. Libarebaste mõrvad" (Huang)
#"Vari" (pastor, Kukulinna vaene)
#"Pühak ja patune" (jumal)
#"Woyzeck" (putkaomanik, episoodid)
#"Maa (Õh-Mifi) inimene" (osaline)
#"Maa laulud" (osaline)
#"Rahva sõda" (Taavet)
#"Paberlilled" (Kalakas)
#"Põhjas" (Bubnov)
#"Eesti muinasjutud" (osaline)
#"Mare ja ta poeg" (rüütel)
#"Kass, kes kõndis omapead" (siga)
#"Diletantide teekond" (Sverbejev Katakazi)
#"Mere keskel on mees" (Ingo)
#"Valge katk" (assistent)
#"Hamlet" (Guildenstern, Marcellus, Reynaldo, näitleja, hauakaevaja)
#"Kalevala kangelaslood" (Väinamöinen)
#"Kolm põrsakest ja hea hunt" (Niff-Niff)
#"Vennad Lautensackid" (Hannsjörg Lautensack)
#"Naljahammas" (Trask)
#"Kuldrannake" (sulane Taavit)
#"Koduabiline" (Martin)
#"Hommikusöök tundmatutega" (...)
#"Othello" (Lodovico)

## Lavastused Ugalas
#J. Liiv "Vari"
#V. Sang "Maa (Õh-Mifi) inimene)
Boolero

**Boolero** (ka **boleero**) on Ladina-Ameerika tantsude hulka kuuluv aeglase tempoga Hispaania tants 3/4 taktimõõdus ja vastav muusika. Iseloomulikult kasutatakse teisel taktiosal trioole.

Boolero pärineb 18. sajandi lõpu Hispaaniast. On arvatud, et selle tantsustiili autor oli Sebastian Cerezo, aga võimalik on ka pärinemine sellistest rahvatantsudest nagu *[[contradanza]]* ja *[[sevillana]]*. Muusikas kõlavad tihti kitarrid ja kastanjetid.

Kuubal arenes boolero 19. sajandil Aafrika rütmidest mõjutusi saades erinäoliseks 2/4 ja hiljem 4/4 mõõdus tantsuks ning levis sealt teistesse riikidesse. Kui Hispaania boolerot tantsiti rühmas või paaridena ja partnerid olid teineteisest lahus, siis Kuuba variant on sensuaalne paaristants, kus partnerid tantsivad koos. Kuuba boolero on küllalt lähedane rumbale, kuid aeglasem.
Toomas Taimla

**Toomas Taimla** (30. august 1964 – 17. aprill 2012) oli eesti näitleja ja sporditegelane.

## Haridus
1982. aastal lõpetas ta Tallinna 32. Keskkooli. 1986. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (XII lend).

## Töö
Ta töötas aastatel 1986–1992 Ugala teatri näitlejana.

Hiljem tegeles ta peamiselt ettevõtlusega. Viimaseks jäänud näitlejarolli tegi ta telesarja "Kelgukoerad" kahes osas 2010. aastal. 

## Sporditegevus
Toomas Taimla oli maastikuvibulaskmise kui spordiala propageerija ning esimeste selle ala võistluste korraldaja Eestis. Ta korraldas millenniumivahetusel Kajamaal esimesed pikkvibuvõistlused. Tema eestvedamisel peeti 2002. aastal esimene kahepäevane loomaringidega pikkvibu suurvõistlus Estonian Open. 2004. aastast sai Estonain Open rahvusvaheliseks võistluseks.

Toomas Taimla initsiatiivil asutati 2002. aastal Eesti Maastikuvibu Liit, tema teeneks oli ka Eesti Maastikuvibu Liidu saamine IFAA täisliikmeks 2003. aastal. Ta aitas maastikuvibulaskmise juurde mitmed tänapäeva tipplaskurid. Tema algatustest on elujõulised mitu vibuvõistluste sarja, kus osaleb enamik tänapäeva maastikuvibulaskureid. 2013. aastast peetakse Kajamaal Toomas Taimla mälestuseks iga-aastast maastikuvibu võistlust TOMs Memorial. Üritusest saadud tulu läheb Kajamaa Tomi Fondi.

Toomas Taimla oli ka aktiivne pokkeri mängija ja organisaator. Ta käivitas pokkeriportaali www.pokkerikool.com ja populaarse võistkondliku turniirisarja ETS. Ta oli üks Wismari pokkeriklubi asutajaid. 2010. aastal asutas ta Playmakers Clubi, mis propageeris kodumänge üle Eesti ja tõi juurde palju uusi pokkerisõpru. 

Ta oli üks Eesti Turniiripokkeri Föderatsiooni asutajaid ja ETFi juhatuse liige 2010. aasta märtsist kuni 2012. aasta aprillini. 2010. aastal valis Eesti Turniiripokkeri Föderatsioon Toomas Taimla aasta pokkeripersooniks.

## Näitlejarolle

*"Kõik aias" (Roger)
*"Koduabiline" (Kardo)
*"Hommikusöök tundmatutega" (ohvitser)
*"Othello" (Rodrigo, episoodid)
*"Meil on ninasarvik Otto" (Viggo)
*"Häda mõistuse pärast" (Repetilov)
*"seitse venda" (Timo)
*"Androkles ja lõvi" (Metellus)
*"Giljotiin Dantonile" (Saint-Just)
*"Näärivana ootel" (osaline)
*"Side" (noormees)
*"HEA ehk Hirmus Eesti Asi ehk Rahvarinne, tegutse!" (miilitsaleitnant)
*"Salome" (paaž)
*"Igal sõnnil omad sarved" (Laose-Siim)
*"Greenfingersi saladus" (Kit Henley)
*"Iha jalakate all" (episoodid)
*"Charley tädi" (Charley)
*"Becket ehk Jumala au" (Prantsuse kuningas)
*"Rummu Jüri" (episoodid)
*"Mäng" (kodanik Kloun)
*"Kuningas Lear" (Prantsuse kuningas, Curon)
*"Vihmameister" (Noah)
*"Hullumeelne ja nunn" (Dr. Grühn)
*"Kajakas" (Semjon Medvedenko)
*"Tornikukk ja võlusõrmus" (kannupoiss Karl)
*"Abielufarss" (Trevor)
*"Rohukannel" (doktor Morris Ritz, Amos Legrand)
*"Jumalad lahkuvad Maalt" (Fulco, Kehve)

## Isiklikku
Tema poeg oli Tunnet Taimla.

## Viited

## Välislingid
*Toomas Taimla telesarjas "Kelgukoerad" 1.
*Toomas Taimla telesarjas "Kelgukoerad" 2.
Bolero

**Bolero** on võib viidata järgmistele artiklitele:

***[[Boolero]]**, hispaania tants.
***[[Boléro]]**, Maurice Raveli orkestriteos.
***[[Boolero (riietusese)|Boolero]]**, naiste riietusese (boolero-jakk)
Mambo

**Mambo** on 1930.–1940. aastatel kujunenud Kuuba muusika- ja tantsustiil. Nimetus tähendab Haiti *[[voodoo]]* preestritari.

Mambo ühendab Euroopa kontratantsu traditsiooni ja mustade haitilaste iseloomulikud aafrikapärased sünkopeeritud rütmid. 4/4 taktimõõdus mambo sai Ameerika Ühendriikides 1950. aastatel ülipopulaarseks seltskonnatantsuks, hiljem arenes sellest välja veidi lihtsam tšatša.

Põhisammudes esimesel taktiosal liikumist ei ole, teisel on samm ette või taha, kolmandal kantakse keharaskus tagasi teisele jalale ning neljandal tuuakse jalg juurde. Mambole nagu mitmele muulegi Ladina-Ameerika tantsule on iseloomulik puusahööritus, mis kaasneb keharaskuse ühelt jalalt teisele viimisega.
Mart Vahtel

**Mart Vahtel** (sündinud 11. septembril 1953 Tallinnas) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1971. aastal Tallinna 10. Keskkooli. Aastatel 1976–1983 töötas ta Ugala teatris.

## Rollid:
#"Idioot" (Ptitsõh)
#"Lasud tuisus" (Hubert Tiider)
#"Abituriendid" (Aleksandr Ardashnikov)
#"Lood Viljandi paadimehe aegadest" (osaline)
#"Keegi ei tahtnud surra" (Apuokas)
#"Niskamäe Heta" (Jaakko)
#"Rops" (Rops)
#"See maailm või teine" (Arvo)
#"Otstustav hetk" (Kosta)
#"UFO-d" (Ljamin, restorani külastaja)
#"Ahvikäpp" (mister Sampson)
#"Kihnu Jõnn" (Lauri)
#"Nähtamatu" (Griffin)
#"Vari" (pastor, Kukulinna vaene)
#"Pühak ja patune" (kurat)
#"Jõgi voolab" (Eets)
#"Woyzeck" (õpipoiss, episoodid)
#"Maa (Õh-Mifi) inimene) (osaline)
#"Rahva sõda" (vahimees, Peeter Olander)
#"Jane Eyre" (Richard Mason)
#"Põhjas" (Medvedev)
Heikki-Rein Veromann

**Heikki-Rein Veromann** (sündinud 13. oktoobril 1960 Tartus) on eesti näitleja ja muusik.

## Eluloost

Ta lõpetas aastal 1980 Tartu 2. Keskkooli. Aastail 1985–1989 õppis Jaan Toominga  stuudios.
Ta töötas 1980–1985 teatris Ugala.
1987–1989 oli Vanemuise teatri koorilaulja, hiljem tegutsenud vabatruppides, sealhulgas Tartu Lasteteatris.

## Rollid Ugalas

*"Woyzeck" (episoodid)
*"Maa (Õh-Mifi) inimene" (osaline)
*"Laulan sõbraks öö ja päeva" (osaline)
*"Soome muinasjutud" (osaline)
*"Maa laulud" (osaline)
*"Rahva sõda" (episoodid)
*"Põhjas" (Lott)
*"Eesti muinasjutud" (osaline)
*"Mare ja ta poeg" (vahimees)
*"Juudit" (Pagoas)
*"Valge katk" (anomaatur)
*"Hamlet" (näitleja)
*"Kalevala kangelaslood" (Ilmarinen, jutustaja)

## Pere
Tema isa oli ornitoloog Heinrich Veromann ja ema Siiri Veromann, ta vend on bioloog Peeter Veromann.
Tanel Ingi

**Tanel Ingi** (sündinud 26. novembril 1976) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1995. aastal Tallinna Kopli Kunstikeskkooli ja 1999. aastal Viljandi Kultuurikolledži näitlejana (2. lend). Pärast Viljandi Kultuurikolledži lõpetamist asus ta tööle näitlejana Ugala teatris. 

Tanel Ingi on mänginud teleseriaalides ("Lumejänesed", 2005–2006; "Nöbinina", 2011–2012; "Riigimehed", 2013) ja dokumentaaldraamas "August 1991" (2005, Eesti Televisioon). 

Ta on Ugalas ka lavastanud ("Väike raha", 2011; "Amalia", 2015).

2017. aastal tegi kaasa komöödiaseriaalis "KMD Klubi".

## Rollid

## Viited
Jaana Kukk

**Jaana Kukk** (sündinud 26. juunil 1975 Kiviõlis) on eesti näitleja ja grimeerija.

Ta lõpetas 1997. aastal Viljandi Kultuurikolledži teatrikateedri I lennus näitlejana.

Aastatel 1997–1998 tegutses vabakutselise näitlejana, 1998. aastast töötab Ugalas grimeerijana. Samast hooajast mängib ka Ugala lavastustes; ta on osalenud nii tantsu- kui ka muusikalavastustes. Väljaspool koduteatrit on mänginud VAT teatri, Rakvere teatri ja Leigo Järveteatri lavastustes. 

Ta on olnud mitme teatriprojekti ja filmi grimmikunstnik ("Liivakellade parandaja", "All the Lie About Hamlet" jt).

## Rollid
### Ugalas
*B. Kõrver "Ainult unistus" (1998) – Grete
*A. Puustusmaa / H. Seppel "Sõbrad, kurikaelad ja muud elukad" (1999) – Näkk
*T. Egner "Nukatuka metsarahvas" (2000) – Ronihiir
*M. Twain / R. Allabert "Tom Sawyer" (2001) – Amy Lawrence
*A. Mattiisen / H. Vaikmaa "Roheline muna"(2001) – Miljonäri naine
*B. Elton "Popcorn" (2002) – Scout
*I. Singer / L. Napolin "Deemon ja ingel" (Jentl; 2002) – Kosjasobitaja Rivke, Nehele
*H. Wuolijoki / P. Tammearu "Niskamäe kired" (2002) – Serafiina
*E. E.Schmitt "Don Juani öö" (2003) – Preili de la Tringle
*A. Gailit / P. Tammearu "Toomas Nipernaadi" (2004) – Tralla
*G. Boccacio / V. Ibrahimoglu "Dekameron ehk Mea Culpa..." (2003) – Nagu Filomena
*B. Friel "Jalta-mäng" (2004) – Osaline
*N. Gogol "Naise võtmine" (2006) – Kosjamoor Fjokla Ivanovna
*A. Noormets "Aastapäeva pidu" (2004) – Valvelauatöötaja Liina Meister
*M. Gahrton / M. Soomets "Kaevame vanaema üles!" (2004) – Milda
*O. Luts / P. Tammearu "Suvi" (2005) – Laulja
*L. Tolstoi/M. Tšumatšenko "Anna Karenina" (2005) – Saadiku abikaasa
*O. Titovi tantsulavastus A. Gailiti ainetel "Libahunt" (2006) – osaline
*A. Lindgren "Väike Tjorven Soolavareselt" (2006) – Tjorven
*A. Tšehhov / P. Tammearu "Kolm klaasikest kirsiviina" (2006) – Zhorzett Petuhhina
*E. Nutio, T. Brännare, M. Seppänen "Marilyn" (2006) – The Monore Sisters liige
*O. Titovi tantsulavastus O. Preussleri ainetel "Krabat" (2007) – Lobosch
*B. Kangermann "Naabri Mari" (2007) – Riina
*K. Abdulla "Tulge kõik, kes te..." (2007) – Muinasjutuvestja
*S. Soro "Haldjakuninga kingitus" (2007) – Haldjas Kiilike
*M. Põldre, M. Vaher "Arturi aastad ja laulud" (2009) – Veronika

### Teistes teatrites
*M. Karusoo "Laste riskiretk" (VAT teater, 1997)
*E. T. A. Hoffmann / A. Toikka "Pähklipureja" (VAT teater, 2000)
*W. Shakespeare / A. Keil "Rooside sõda" (Leigo järveteater, 2007)

## Tunnustus
*2004 – Ugala kolleegipreemia parimale näitlejannale
*2007 – Ugala preemia silmapaistva suhtumise eest teatrisse
### Auhinnanominatsioonid
*2004 – Eesti teatri aastaauhinna nominent (parim kõrvalosatäitja)

## Välislingid
* Aime Jõgi "Koturnijad ja Jaana Kukk pürivad parimaiks" Sakala, 2004
* Gert Kiiler "Jaana Kukk: mulle meeldiks, kui mind kunagi ka grimeerijana märgataks" Sakala, 17. juuni 2006
* Aigi Viira "Nad ei võtnud mind kui sopranit!" Õhtuleht, 2006
Kata-Riina Luide

**Kata-Riina Luide** (sündinud 3. aprillil 1973) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1999. aastal Viljandi Kultuurikolledži näitlejana (2. lend).

Luide töötas aastatel 1999–2001 Kuressaare Linnateatris ja oli 2001–2020 Ugala teatri näitleja.

## Rollid Ugalas

## Tunnustus

* 2002 Kristallkingakese auhind

## Isiklikku
Tema ema oli luuletaja Ave Alavainu.

## Viited

## Välislingid
*Kata-Riina Luide Ugala teatri kodulehel
Üleilmne roheliste harta

**Üleilmne roheliste harta** on dokument, mille võtsid 2001. aasta aprillis Austraalias Canberras vastu 800 roheliste erakondade esindajat 70 riigist. 

Üleilmsele roheliste hartale alla kirjutanud erakonnad ja poliitilised liikumised tõotavad üleilmselt vastastikust koostööd ja truudust kuuele põhimõttele. Need põhimõtted on:
* ökoloogiline tarkus 
* sotsiaalne õiglus 
* osalusdemokraatia 
* vägivallatus
* jätkusuutlikkus ja
* mitmekesisuse austamine.

Harta kirjeldab neid põhimõtteid ja nimetab kümme võtmevaldkonda, mis neist tulenevad. 

Kuus põhimõtet on tuletatud Euroopa roheliste erakondade ideoloogia neljast sambast ja Ameerika Ühendriikide Rohelise Erakonna kümnest põhimõttest. 

## Vaata ka
*Roheline ideoloogia

## Välislingid
*Üleilmse roheliste harta tekst inglise, saksa, portugali ja prantsuse keeles
1951. aasta Prantsusmaa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**1951. aasta Prantsusmaa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes** olid Prantsusmaa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes, mis peeti Bordeaux's 3.–10. septembril 1951.

## Turniiritabel
Kaarel Aare

**Kaarel Aare** (14. august 1948 Jõhvi – 9. september 2020) oli Eesti mereraadioside asjatundja ja riigiametnik.

Põhihariduse sai Jõhvi 1. keskkoolis (lõpetamise ajal Kohtla-Järve 5. Keskkool). Pärast seda on lõpetanud Tallinna Tehnilise kooli Nr. 1 ("Karu Akadeemia") ja Tallinna Kalatööstusliku Merekooli raadiooperaatori-elektroraadionavigaatori erialal. Aastatel 1966–1990 töötas ta Eesti Merelaevanduses (EML) raadiojaama ülemana, nendest 10 aastat mootorlaeval Ristna. Vahepeal (1967–1969) oli Nõukogude armees. 10 korda on läbi sõidetud Põhja-Meretee. Põhiliselt sõitis merd Euroopa, Vahemere ja Lääne-Aafrika sadamate vahel. 1990–1991 sõitis merd välislipu (Panama) all.

Alates 1991. aasta novembrist kuni 2016. aasta veebruarini töötas Veeteede Ametis sidetalituse juhatajana. 
Osales Suurupi militaarse raadiosaatekeskuse ülevõtmises lahkuvalt Vene mereväelt. Keskus võeti üle täiesti terve ja töötavana. Nimetatud keskuse ja EML-i vastuvõtukeskuse baasil loodi Riiklik meresidesõlm (praegu Riigi Infokommunikatsiooni Sihtasutuse koosseisus), mille ülesandeks sai üles ehitada rahvusvahelistele nõuetele vastav automaatne (digitaal-selektiivse väljakutse võimalusega) Eesti ULL-i meresidevõrk, mille põhiülesandeks on side tagamine Eesti merepääste vastutusalas. Samuti osales ta rahvusvahelise (Soome-Venemaa-Eesti) Soome lahe laevaettekannete süsteemi (GOFREP) ülesehitamises. Eesti poolt tegi põhitöö Cybernetica AS (projektijuht Rein Haavel).

## Isiklikku
Esimesest abielust on poeg Raul (sündis 1971). Teisest abielust lapsi pole. 2006. aasta juunist oli lesk.
Hobi on digitaalfotograafia, lemmikhelilooja Raimond Valgre.

## Viited