open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tähtsamad piiblitegelased

Nimekiri tähtsamatest piiblitegelastest

## Vana Testament

### Maailma loomisest [[veeuputus]]eni
Aadam, Sett, Enos, Keenan, Mahalalel, Jered, Eenok, Metuusala, Lemek, Noa, Seem.

### [[Kain]]i liin
Aadam, Kain, Hanok, IIrad, Mehuujel, Metuusael, Lemek, Tuubal-Kain.

### Patriarhid pärast veeuputust
Arpaksad, Selah, Eeber, Peleg, Reu, Serug, Naahor, Terah, Aabram, Iisak, Jaakob.

### Iisraellased ([[Jaakob]]i järeltulijad)
Juuda, Perets, Hesron, Raam, Amminadab, Nahson, Salma, Boas, Oobed, Iisai, Taavet.

## Uus Testament
### Jeesuse perekond
Maarja, Joosep, Jeesus, Jaakobus.

### Kaksteist [[Apostel|apostlit]]
Peetrus, Andreas, Sebedeuse pojad Jaakobus ja Johannes, Filippus, Bartolomeus, Matteus, Toomas, Jaakobus Alfeuse poeg, Taddeus, Siimon Kananaios, Juudas Iskariot.

Teised: Paulus, Tiitus, Mattias, Maarja Magdaleena
Malcolm McDowell

**Malcolm McDowell** (**Malcolm John Taylor**; sündinud 13. juunil 1943) on inglise näitleja.

## Välislingid

*
Richard Crenna

**Richard Donald Crenna** (30. november 1926 – 17. jaanuar 2003) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.

Ta mängis teleseriaalides, filmides ja töötas ka raadios. Näitlejakarjääri alustas ta noorena raadiokuuldemängudes. Tuntuks sai ta telesarjadega "Our Miss Brooks" ja "The Real McCoys". Hiljem esines ta mitmes tuntud filmis, sealhulgas "First Blood" ja selle järgedes, kus kehastas kolonel Trautmani. 

Richard Crenna pälvis oma töö eest mitmeid auhindu. 1985. aastal võitis ta Primetime Emmy auhinna parima kõrvalosa eest teleseriaalis "The Rape of Richard Beck". Lisaks oli ta mitmel korral Kuldgloobuse nominent. 

## Välislingid
*
Ernest Borgnine

**Ermes Effron Borgnino** (õieti **Ernest Borgnine**; 24. jaanuar 1917 Hamden, Connecticut – 8. juuli 2012 Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid

*
Adam West

**William West Anderson** (19. september 1928 Walla Walla (Washington) – 9. juuni 2017 Los Angeles), esinejanimega **Adam West**, oli USA näitleja.

## Välislingid
*
Kevin Kline

**Kevin Delaney Kline** (sündinud 24. oktoobril 1947 Saint Louises Missouris) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

Ta on võitnud ühe Oscari (rolli eest filmis "Kala nimega Wanda") ja kolm Tony auhinda.

## Välislingid
*
David Kelly

**David William Kelly** (11. juuli 1929 &ndash; 12. või 13. veebruar 2012) oli iiri näitleja.

## Välislingid
*
Andy Griffith

**Andy Samuel Griffith** (1. juuni 1926 – 3. juuli 2012) oli Ameerika Ühendriikide näitleja, koomik, teleprodutsent, gospelilaulja ja kirjanik.

## Välislingid
*
Donald Sutherland

**Donald McNichol Sutherland** (17. juuli 1935 Saint John, New Brunswick – 20. juuni 2024 Miami, Florida) oli Kanada näitleja.

Sutherland sai tuntuks rollidega sõjafilmides "Räpane tosin ("The Dirty Dozen"; 1967), "M*A*S*H" (1970) ja "Kelly sangarid" ("Kelly's Heroes"; 1970). Hiljem mängis ta pea- või kõrvalrollis muuhulgas filmides "Klute" (1971), "Vaata hirmus tagasi" ("Don't Look Now"; 1973), "Rohutirtsude päev" ("The Day of the Locust"; 1975), "1900" (1976), "Fellini Casanova" ("Il Casanova di Federico Fellini"; 1976), "Delta jõuk" ("Animal House"; 1978), "Kehanäppajate invasioon" ("Invasion of the Body Snatchers"; 1978), "Tavalised inimesed" ("Ordinary People"; 1980), "Max Dugani tagasitulek" ("Max Dugan Returns"; 1983), "A Dry White Season" (1989), "JFK" (1991), "Kuus ühendavat sammu" ("Six Degrees of Separation"; 1993), "Paljastus" ("Disclosure"; 1994), "Piiritu tahe" ("Without Limits"; 1998), "Kosmosekauboid" ("Space Cowboys"; 2000), "Itaalia rööv" ("The Italian Job"; 2003) ning "Uhkus ja eelarvamus" ("Pride & Prejudice"; 2005). "Näljamängude" ("The Hunger Games") filmisarjas mängis ta president Snow'd. 2003. aastal mängis ta parvlaev Estonia hukust jutustavas filmis "Balti torm" ("Baltic Storm").

Rollid telefilmides "Kodanik X" ("Citizen X"; 1995) ja "Path to War" (2002) tõid talle vastavalt Primetime Emmy ja Kuldgloobuse. Ta mängis muuhulgas veel telefilmis "Ülestõus" ("Uprising"; 2001), lühisarjas "Inimkaubitsejad" ("Human Trafficking"; 2005), telesarjas "Trust" (2018) ja lühisarjas "Langenud elu" ("The Undoing"; 2020).

Sutherlandi peetakse ühe parimaks näitlejaks, keda ei esitatud kunagi Oscari viimase viie nominendi hulka, kuid 2017. aastal sai ta Academy Honorary Award'i. 1978. aastal sai ta Order of Canada ohvitseriks ja 2019. aastal kavaleriks. 2000. aastal sai ta omanimelise tähe Kanada kuulsuste alleel ja 2011. aastal Hollywoodi kuulsuste alleel.

Sutherland oli kolm korda abielus ja tal oli viis last, kellest Kiefer, Rossif ja Angus on kõik samuti tuntud näitlejatena.

## Viited

## Välislingid

*
Eureka

**Eureka** on mitme asula ja muu objekti nimi:

## Asulad

### Kanadas
* Eureka (Nova Scotia) Kanadas
* Eureka (Nunavut) Kanadas

### Ameerika Ühendriikides
* Eureka (California)
* Eureka (Colorado)
* Eureka (Nevada maakond)
* Eureka (Florida)
* Eureka (Illinois)
** Eureka Kolledž
* Eureka (Indiana)
* Eureka (Kansas)
* Eureka (Louisiana)
* Eureka (Lõuna-Dakota)
* Eureka (Missouri)
* Eureka (Montana)
* Eureka (Nevada)
* Eureka (Põhja-Carolina)
* Eureka (Texas)
* Eureka (Utah)
* Eureka (Wisconsin)

### Austraalias
* Eureka (Uus-Lõuna-Wales)
* Eureka (Queensland)
* Eureka (Victoria)

### Endised asulad
* Eureka (Arizona), kummituslinn

## Mäed
* Eureka mägi, mäetipp Briti Columbias

## Teadus ja tehnoloogia
* 5261 Eureka, asteroid 

## Kirjandus
* "Eureka", Edgar Allan Poe 1848. aastal ilmunud essee

## Meelelahutus
* "Eureka", Mother Motheri album
* "Eureka", Rooney album

### Film ja televisioon
* "Eureka", 1980. aastate BBC haridusseriaal
* "Eureka", 1983. aasta film
* "Eureka", 2000. aasta film
* "Eureka", Ameerika Ühendriikide teleseriaal 2006–2012

## Vaata ka
* Eureka maakond
* Eureka torn Melbourne'is
* Eureka väin Nunavutis Kanadas
* Heureka
Johannes Beermann (täpsustus)

**Johannes Beermann** on mitme tuntud inimese nimi:

***[[Gustav Johannes Beermann]]** (1870–1945) oli eesti-saksa päritolu luterlik vaimulik, aastatel 1933–1941 E.E.L.K. Viru praostkonna praost;
***[[Johannes Beermann (poliitik)|Johannes Beermann]]** (sündinud 1960) on Saksamaa poliitik, Kristlik-Demokraatliku Liidu liige;
***[[Johannes Beermann|Johannes Immanuel Beermann]]** (1878–1958) oli eesti-saksa päritolu luterlik vaimulik ja kooliõpetaja, aastatel 1934–1945 Danzigi piiskop.
* **Johannes [[René Beermann]]** (1903–1997) oli eesti advokaat.
Virgo Neeme

**Virgo Neeme** (sündinud 6. jaanuaril 1972) on eesti jalgrattur. 

Virgo Neeme on kuulunud mitme vanuseklassi Eesti NSV koondisse. Kokku on ta Eesti meistrivõistlustelt saanud 20 medalit.  

2004. aastast on ta korraldanud rattalaagreid. Osaleb maanteevõistlustel.  

7. mail 2012 asutas Virgo Neeme klubi Tervisesport. Sinna kuulub ligi 100 tervisesportlast ehk harrastusratturit. 

## Välislingid
* http://www.parnupostimees.ee/262213/vandra-rattarallil-startis-ule-100-pedaalija/
* http://tervisesport.com/
3. Suurtükiväepolk

**3. Suurtükiväepolk** (kuni 5. aprillini 1919 **3. Raske-Välisuurtükiväe Divisjon**) oli Eesti Rahvaväe suurtükiväeüksus. 

## Organisatsioon
Polgu koosseisu kuulus 1919. aprilli keskpaigas 6 suurtükipatareid, neist 3 rasked.

3. Suurtükiväepolgu baasiks oli Ülemjuhataja päevakäsuga 14. märtsist 1919. formeeritud 3. Raske Välja Suurtükiväe Divisjon ja selle komplekteerimiseks kasutati 1. ja 2. suurtükiväepolgust toodi üle 5 patareid. Divisjoni ülemaks määrati Suurtükiväe valitsuse Varustuse osakonna ülem polkovnik Martin Terras, kes asus väeosa vormeerimisele Tallinnas 16. märtsil.

3. Raske Välja Suurtükiväe divisjoni kuulusid:
*1. patarei, alamleitnant Johannes Remmel, mis toodi üle 1. suurtükiväepolgust, 6. patarei 19. märtsil;
*2. patarei, kapten Karl Aleksander Kool, mis formeeriti alates 15. märtsist;
*3. patarei, leitnant Miller, mis toodi üle 2. suurtükiväepolgust, 3. patarei 19. märtsil;
*4. patarei, leitnant Kaarel Einbund, mis toodi üle 2. suurtükiväepolgust, 7. patarei 19. märtsil;
*5. patarei, leitnant Osvald Einer, mis toodi üle 2. suurtükiväepolgust, 1. patarei 23. märtsil.

3. Raske Välja Suurtükiväe Divisjon formeeriti ümber 3. Suurtükiväepolguks ja saadeti peale Vabadussõja lõppu laiali, kuid formeeriti 1921. aastal uuesti.

## Tegevus rahuajal
### 1920–1921
Vabadussõja lõpus koosnes Eesti suurtükivägi 1., 2. ja 3. suurtükiväe polgust, 1. kindluse raskesuurtükiväe divisjon, 2. kindluse raskesuurtükiväe divisjon ja 3. kindluse raskesuurtükiväe divisjonist ja Kahurväe tagavaradivisjonist. 1920. aastaks suurtükiväe polgud formeeriti vastavalt 1. suurtükiväe divisjon, 2. suurtükiväe divisjon ja 3. suurtükiväe divisjoniks. 1. juuniks 1920. aastaks liideti Kindluse raskesuurtükiväe divisjonid, Kindluse suurtükiväe divisjoniks, mis aga 9. novembril 1920. aastal likvideeriti ja jagati kolme kindluse grupina suurtükiväe divisjonide vahel. 

1922. aastal toimus Vabariigi Valitsuse 1921. aasta 3. novembri "Seadluse muudatuste kohta kaitseväe organisatsioonis ja terminoloogias" alusel Eesti rahvaväe venepäraste väeosade nimetuste asendamine Lääne-Euroopas kasutatavate maa- ja mereväe sõjaväeosade nimetustega (roodud – kompaniideks ja polgud rügementideks.

15. märtsist 1924. aastal muudeti suurtükiväe organisatsioon järgmiseks: 1. diviisil oli 1. diviisi suurtükivägi, 2. diviisil 2. diviisi suurtükivägi ja 3. diviisil 3. suurtükiväe rügement. Mõlema diviisi suurtükiväed jagunesid kaheks grupiks. 1. augustil 1925. aastal loodi uus organisatsioon, kus suurtükivägi jagunes suurtükiväegruppideks: 1. diviisil oli 1. suurtükiväegrupp ja 2. suurtükiväegrupp; 2. diviisil 3. suurtükiväegrupp ja 4. suurtükiväegrupp ja 3. diviisil 5. suurtükiväegrupp.

## Vaata ka
*Eesti Rahvavägi
*Suurtükivägi
*3. Suurtükiväegrupp
*Suurtükiväepataljon (Eesti kaitsevägi)

## Viited

## Kirjandus
*Vabadussõja Ajaloo Komitee (1939/1997). *Eesti Vabadussõda 1918–1920. 2. köide.* Tallinn: Mats. ISBN 9985-51-029-1
Madisseia

**"Madisseia"** oli teatri Nora 2012. aasta suve lõpus valminud lavateos, mille autor ja lavastaja oli Janno Puusepp. 

"Madisseia" on kergelt improvisatsiooniline tragikomöödia, mille tekstilise ja sisulise poole loomises lõid kaasa teatri Nora trupi liikmed.

## Sisu
Tükk räägib tavalisest noormehest Madis Tilgametsast ning tema igati reaalsena tunduvatest (kuid siiski fiktsionaalsetest) eluseiklustest vahetult pärast ülikooli lõpetamist. Esimese takistusena tabab Madist töö leidmine tänapäevastes majandustingimustes ning loomulikult ei jää puudutamata ka sellised teemad nagu armastus (antud juhul karm ja rusikaga lajatav), laste kasvatamine (k.a. abort) ning liigne alkohol. Madisseia edu seisneb ilmselt selles, et läbivad teemad on ikkagi seks ja vägivald ning klišee kogemus näitab, et need müüvad alati. Siiski ei tule need kaks märksõna teoses otsejoones välja, vaid kajastuvad meie igapäevaste probleemide taustalugudena. Olles etenduse ajal publiku ilmeid jälginud, olen teatud stseenide ajal näinud nii inimesi kõveras naermas kui ka samal ajal nende kõrval teisi suurte silmadega veidi hirmunult laval toimuvat jälgimas. See on ilmselgeks viiteks, et Madisseias käsitletav temaatika on mõne jaoks raske reaalsus ning teise jaoks koomiline elukogemus. 

## Osades
*Madis Metsalu – peaosa, Madis Tilgamets
*Anni Luud – Madise ema, nümfomaanist boss Anne, klubis tantsija
*Anneli Mutso – Madise tüdruksõber Mari, koolilõpetaja ning üks tööandjatest
*Talis Ponna – Madise isa Andrus, samuti üks tööandjatest, esialgu Mari isa Raimond. Peale selle ka telefoniheli.
*Rauno Leets – Ponna asendusnäitleja Madise isana, üks tööandjatest, Mari isa Raimond alates 4. etendusest. Peale selle ka telefoniheli.
*Tarvo Metspalu – koolidirektori, Madise parim sõber, üks tööandjatest, Mari isa ja maakler. Peale selle ka muude heliefektide eest vastutav.
*Janno Puusepp – Ponna ja Leetsi asendusnäitleja

## Etendused
Etendused toimusid alates 8. septembrist 2012 kuni 4. maini 2013 peamiselt Tiigi Seltsimajas, aga ka näiteks Saksa Kultuuri Instituudis, Viljandi vaegnägijate päeval, Otepää Saaremäe külalistemajas, Kotka Keldris, Laeva kultuurimajas, Mart Reiniku gümnaasiumis, Pajusi Rahvamajas, Põltsamaa Kultuurikeskuses harrastusteatrite festivalil "Mõhu 2013".

"Madisseia" lavastusest on valminud videoreportaaž ja ühe osalise kokkuvõtlik blogipostitus.

## Pildid

File:Madisseia pilt5.JPG|"Madisseia" kogu grupp
Madisseia.JPG|Kooli lõpuaktus ilma Madiseta
Madisseia pilt1.JPG|Madis oma isa ja emaga
Madisseia pilt 2.JPG|Madise töötu sõber
Madisseia pilt3.JPG|Kohtumine Mariga
Madisseia pilt4.JPG|Kohtumine Mari vanematega
Madisseia grupp koos lavastajaga.JPG|Grupp koos lavastaja Janno Puusepaga


## Viited
Lehte Mark

**Lehte Mark** (17. märts 1924 Tartu – 23. märts 2013) oli eesti ooperilaulja (sopran), muusikali- ja draamanäitleja.

## Haridus
Lehte Mark alustas lauluõpinguid 1938. aastal Made Pätsi juures ning jätkas Tallinna Muusikakoolis, mille lõpetas 1947. aastal. 1952. aastal lõpetas ta Tallinna Riiklikus Konservatooriumi Jenny Siimoni lauluklassis.

## Lavatöö
1957. aastast töötas Lehte Mark solistina Vanemuise teatris, kuhu jäi ligi 40 aastaks. Tema esimene roll oli Agathe Carl Maria von Weberi ooperis "Nõidkütt", teine Juta Evald Aava "Vikerlastes" (1958). 

1960. aastatel esitas ta Vanemuise esisopranina mitmeid tipprolle: Fiordiligi (Mozarti "Cosi fan tutte", 1959), Aida ja Amneris (Giuseppe Verdi "Aida", 1961), Santuzza (Pietro Mascagni "Talupoja au", 1963), Naine (Francis Poulenci "Inimhääl", 1967) ning nimirollid Dmitri Šostakovitši "Katerina Izmailovas" (1966), Giacomo Puccini "Toscas" (1969), Georges Bizet' "Carmenis" (1969), Luigi Cherubini "Medéas" (1971) ning Eduard Tubina "Barbara von Tisenhusenis" (1971). Tema hilisemast loomingust paistsid silma Kõrtsiemand (Leoš Janáčeki "Jenufa", 1979) ja Ema (Gian Carlo Menotti "Konsul", 1985).

Lehte Mark oli võimekas nii ooperilaulja kui ka draamanäitlejana, tänu sellele sai ta mängida nii ooperites, operettides, muusikalides kui ka sõnalavastustes. Tema lavakarjäär kestis 1990. aastateni. Ta esines ka oratooriumi- ja kontsertlauljana (kontserdikava "Neegrilaulud", 1975).

## Tunnustus
* Eesti Näitlejate Liidu auliige
*1962 Eesti NSV teeneline kunstnik
*1983 Eesti NSV rahvakunstnik
*1990 Georg Otsa nimeline auhind

## Viited

## Kirjandus
* Malle Elvet ""Metsas ei sobi laulda", ütleb Emajõe ööbik" (intervjuu) Muusikaleht, 3/1999, lk 19
* "Lehte Mark ei tea ühtegi halba sõna" (intervjuu) Postimees: Extra, 26.03.1994, lk 1–2
* "Lehte Mark 70" Postimees, 25.03.1994, lk 14
* Piret Peensoo "Lehte Mark: minu hobi on olnud laulmine" (intervjuu) Õhtuleht, 18.03.1994, lk 22
* Kulno Süvalep "Niivõrd hinnatav, et lausa hindamatu: Lehte Margi juubeliks" Kultuurileht, 18.03.1994, lk 11
* Л. Айнсалу "Спасибо тебе, Ярославль!" Вперед, 26.04.1986
* Aare Allikvee "Elu laulus ja laul elus: Lehte Mark 60" Edasi, 17.03.1984, lk 5
* "Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus: "Rahvamajanduse ja kultuuri edendamisel silmapaistnud naistele Eesti NSV aunimetuse andmise kohta : Eesti NSV teeneline rahvakunstnik Lehte Mark"" Edasi, 13.04.1983
* Kuno Otsus "Armastuskiri Lehte Margile" Edasi, 17.03.1974
* Viktor Samoilov "Õnnitleme Lehte Marki" Sirp ja Vasar, 15.03.1974, lk 11
* "Foto: ENSV teeneline kunstnik, "Vanemuise" ooperisolist Lehte Mark" Noorte Hääl 10.10.1963
* Ülo Taavas "Aida ja Amnerise duett: laulab Lehte Mark" Edasi, 28.01.1962
* A. Ratasepp "Lehte Mark: [noori lavajõude dekaadile]" Sirp ja Vasar, 07.12.1956, lk 5

## Välislingid
* "Lahkus vanemuislane Lehte Mark" Postimees / Vanemuise pressiteade, 25. märts 2013
* "Vanemuise hääled. Lehte Mark" Eesti Raadio, 28. märts 1999
* Sirje Lauring Vaska "Ooperitähe juubel" Sirp, 13. märts 1999, lk 4
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Rio Blanco maakond

**Rio Blanco maakond** (*Rio Blaco County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°98' N, 108°20' W. 

Maakonna halduskeskus on Meeker. 

Maakonna pindala on 8347 km&sup2;. Veepindala on 2 km&sup2;. 

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 6666. Aastal 2000 oli elanikke 5986. 

Maakond on saanud nime White'i jõe hispaaniakeelse nime järgi.

## Naabermaakonnad
*Moffati maakond (põhjas)
*Routti maakond (kirdes ja idas)
*Garfieldi maakond (lõunas)
*Uintah' maakond, Utah (läänes)

## Rahvastik
### Asulad
*Meeker
*Rangely

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Rio Blanco maakonnas oli 5986 inimest, 2306 leibkonda ja 1646 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 1 in/km&sup2;. 

Elamuüksusi oli 2855 (keskmine tihedus 0/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli: 
*valgeid 95,01%
*mustanahalisi 0,18%
*põlisameeriklasi 0,77% 
*aasialasi 0,28% 
*teistest rassidest 2,02% 
*kahest või enam rassist 1,74%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 4,94%.  

2306 leibkonna seas oli 
*35,60% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi;
*60,10% koos elavaid abielupaare;
*7,80% neid, kus oli ilma abikaasata naine;
*28,60% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*24,80% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*8,70% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,50 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,98 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*26,50% alla 18-aastasi,
*9,20% 18–24-aastasi,
*27,50% 25–44-aastasi,
*25,60% 45–64-aastasi ja
*11,20% üle 65-aastasi.

Mediaanvanus oli 38 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 101,90 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 101,60 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 37 711 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 44 425 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 38 125 dollarit, naistel 19 940 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 17 344 dollarit.  

9,60% elanikkonnast ja 6,70% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 11,60% alla 18-aastasi ja 10,40% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
*Routti metsakaitseala
*White Riveri metsakaitseala
*Flat Tops Wilderness

## Viited

## Välislingid
*Rio Blanco maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Eesti Intellektuaalomandi ja Tehnoloogiasiirde Keskus

**Eesti Intellektuaalomandi ja Tehnoloogiasiirde Keskus (EITK)** on 2013. aasta jaanuari lõpus tegevust alustanud, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ning Kaubandus-Tööstuskoja ühisel initsiatiivil loodud mittetulundusühing, mis osutas ettevõtetele suunatud intellektuaalomandit puudutavaid teenuseid (sh teostas endise Patendiinfo Keskuse tegevusi). MTÜ kustutati pärast 6 aastat tegutsemist (Kustutatud: 10.04.2019). Ühingu ülesanded anti edasi Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele (EAS).

EITK viimane juht oli Kaupo Reede. Oma 6 eluaasta jooksul tegi EITK MTÜ käivet 1,38 miljonit eurot ning jäi lõppkokkuvõttes 74 757 euroga kasumisse. Parimatel päevadel oli ettevõttes tööl 3 inimest (aastal 2018) ning kõige edukam aasta oli selle firma jaoks 2017, mil jäädi kasumisse 50 334 euroga. Viimasel eluaastal oli firma tegevusalaks märgitud "Muu mujal liigitamata kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus". Ettevõtte juhatusse on eri aegadel kuulunud veel Tea Danilov, Merike Saks, Marika Popp, Mait Palts ja Sigrid Rajalo.

Eelkõige nõustas EITK intellektuaalomandi õiguskaitse alal väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid. Keskus teostas erinevaid patendiuuringuid, kaubamärgi ja disainilahenduste otsinguid, aitamaks ettevõtjal teha õigeid otsuseid oma firma intellektuaalse vara loomisel ja arendamisel. Olemasoleva intellektuaalomandi portfelli hindamiseks osutas ettevõtjatele intellektuaalomandi kliiniku ning väärtuse hindamise teenust, mis olid olulised abivahendid investeeringute kaasamisel. Lisaks eelnevale sai ettevõtja EITK-s ka abi oma intellektuaalomandi kaitsestrateegia loomisel ja intellektuaalomandi kaasamisel äriplaani.

EITK raamatukogus saavad asjast huvitatud tutvuda intellektuaalomandi õiguskaitset käsitlevate raamatute ja ajakirjadega. Üksikleiutaja saab esmast nõu, kuhu ja kas pöörduda oma patenditaotlusega ning kuidas leida oma leiutisele kaasfinantseerimist.

Eesti Intellektuaalomandi ja Tehnoloogiasiirde Keskusel on kavas täiendada intellektuaalomandialaseid teenuseid autoriõiguse valdkonda kaasates.

Jätkatakse patentidega seotud innovatsiooni toetavate teenuste pakkumist klientidele nende äritegevuse edendamiseks. Tugiteenuseid pakutakse nii leiutamise algfaasis kui ka kommertsialiseerimise etapis.

EITK tegi koostööd Euroopa Patentameti (EPO) ja Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooniga (WIPO). Koostööprojektide eesmärgiks oli rahvuslike intellektuaalomandi organisatsioonide kompetentside arendamine parendamaks ettevõtetele ja eraisikutele pakutavate teenuste taset.

## Allikad
* Eesti Intellektuaalomandi ja Tehnoloogiasiirde Keskus

## Viited
Meeker

**Meeker** on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, Rio Blanco maakonna halduskeskus ja suurim linn.

Linn on nime saanud Nathan Meekeri järgi.

## Rahvastik
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Meekeri linnas 2475 inimest, 919 leibkonda ja 605 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 297,5 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 1054 (keskmine tihedus 139,8/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli: 
*valgeid 96,39%
*põlisameeriklasi 0,71% 
*aasialasi 0,18% 
*teistest rassidest 1,92% 
*kahest või enam rassist 0,80%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 4,73%.  

## Välislingid
*Meekeri koduleht
Rangely

**Rangely** on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis Rio Blanco maakonnas.

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rangelys 2096 inimest, 749 leibkonda ja 546 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 200,3 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 899 (keskmine tihedus 85,9/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli: 
*valgeid 94,42%
*mustanahalisi 0,43%
*põlisameeriklasi 1,05% 
*aasialasi 0,43% 
*teistest rassidest 1,62% 
*kahest või enam rassist 2,05%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 5,20%.  

## Välislingid
*Rangely koduleht
Supilinna Selts

**Supilinna Selts** on 2002. aasta aprilli lõpus Tartus Supilinnas asutatud selts, mille peamised eesmärgid on

* suhtuda hoolivalt Supilinna miljööväärtuste säilitamisse ja elukeskkonna parandamisse;
* vahendada linnaosa elanike mõtteid ja seisukohti Supilinna eksisteerimise ja arengu üle otsustavatele instantsidele ning laiemale avalikkusele;
* Supilinna arendamise kavade koostamine ja nende elluviimise eest seismine;
* supilinlaste ühistegevuse koordineerimine.

Lisaks tegeleb selts Supilinna kohta ajaloo kogumise ja avalikkusele Supilinna tutvustamisega.

Seltsil on 30.06.2024. aasta seisuga 178 liiget. Juhatuse liikmed on 2025. aastast Indrek Kuusk (esimees), Tiit Sild, Säde Sepp ja Olev Roots.

## Ajalugu ja ettevõtmised
2002. aasta aprillis toimusid esimesed Supilinna päevad, mille korraldusmeeskonnast kujunes Supilinna Seltsi algatustuumik: Supilinna päevade peakorraldaja Aleksander Sünter kutsus meeskonnaliikmeid seltsis osalema. Sama aasta mais loodi selts.

2003. aastal korraldati "munakivitalgud": renoveeritaval Herne tänaval koguti munakivid kokku, et neid hiljem koos ajalooliste põletatud tellistega tänava taastamisel kasutada. Hiljem hakati sarnast kujunduselementi kasutama teistel Tartu tänavatel.

2004. aastast alates annab selts välja tiitli "Parim maja": aasta jooksul kõige originaalilähedasemalt renoveeritud või miljöösse kõige paremini sobituv uus maja. Tiitlivõitja seinale kinnitatakse vastav tahvel. Samal aastal koostati seltsi algatusel ja juhtimisel Supilinna edendamise kavand 2006–2016

2006. aastal anti välja supilinlaste mälestuste raamat "Supilinn minu elus".

2011. aastal tehtud uuringule (postkastidesse viidud ankeedid, 286 vastajat) vastanutest 84,2% pidas Supilinna seltsi tegevuse mõju linnaosale pigem positiivseks, 2,2% negatiivseks, 12% polnud seltsi tegevusega kursis, 53,5% soovis seltsilt senise aktiivse linnaosa tegevusse sekkumisega jätkama, 43,7% soovis suuremat aktiivsust. Samal aastal paigaldati seltsi eestvedamisel koer Riku bareljeef Tähtvere tänavale.

2012. aastal vaidlustas selts Herne 45 hoone kõrguse (arendaja Gert Roosaar), hiljem ka teised mõõtmed, kuna arendaja oli need ettenähtust suuremaks teinud. Hiljem hoone osaliselt lammutati.

2013. aastal esitas selts Oa tänav 10b ja 10c kortermajade ehituse peatamist, kuna algselt kavas olnud garaažide ümberehitus ületas ettenähtud mahu. Skandaali tulemusel astus ametist tagasi Tartu linnavalitsuse arhitektuuri ja ehituse osakonna juhataja Karin Raid, kes on Oa 10B ja 10C arendaja Marko Perve õde. Üks hoonetest tehti hiljem uuesti väiksemaks.

## Vaata ka
*asumiselts
*Supilinna Tirin
*Supilinna päevad
*Supilinn

## Viited

## Välislingid
* Supilinna seltsi koduleht
Eedo Karrisoo

**Eedo Karrisoo** (aastani 1936 **Eduard Johannes Karlson**; 11. oktoober 1907 Tammistu – 23. november 1982 Portland, USA) oli eesti laulja (tenor).

Ta õppis Tartu reaalkoolis, laulmist aastatel 1931–1935 Armanda degli Abbati juures ja aastatel 1935–1936 Tallinna Konservatooriumis (Aleksander Arderi ja Aino Tamme klassis).

Aastatel 1936–1944 oli ta (vaheaegadega) Estonia teatri solist. Aastatel 1938–1939 täiendas ta end Milanos E. Napoli juures. Sai Viinis rahvusvahelisel lauljate võistlusel hõbemedali, laulis seejärel Viini Riigiooperis ja Stockholmi Kuninglikus Ooperis.

1944. aastal põgenes ta Rootsi, kus esines kontserdilauljana. Oli Rootsi Eesti Ooperi üldorganiseerija. 1950. aastast elas ta USA-s ja töötas algul Chicago konservatooriumis laulupedagoogina, hiljem andis ta eratunde.

Tema poeg oli käsipallitreener Enno Karrisoo.

## Kirjandus
* Eesti muusika biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2008.
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000.
Summiti maakond (Colorado)

**Summiti maakond** (*Summit County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°63' N, 106°10' W. 

Maakonna halduskeskus on Breckenridge. 

Maakonna pindala on 1604 km&sup2;. Veepindala on 29 km&sup2;.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 27 994. Aastal 2000 oli elanikke 23 548. 

2014. aasta ajakirja Journal of the American Medical Association uuringu kohaselt oli Summiti maakond USA kõige kõrgeima keskmise eluaega maakond - 86,83 aastat; meestel 85,5 ja naistel 88,0 aastat. Läänes olev Eagle'i maakond oli keskmiselt eluealt kolmas. 

## Naabermaakonnad
*Grandi maakond (põhjas)
*Clear Creeki maakond (idas)
*Parki maakond (kagus)
*Lake'i maakond (edelas)
*Eagle'i maakond (läänes)

## Ajalugu
Summiti maakond loodi 1. novembril 1861 ja see on üks 17 algsest maakonnast Colorado osariigis.

## Rahvastik

### Asulad
*Blue River
*Breckenridge
*Dillon
*Dyersville
*Frisco
*Heeney
*Keystone
*Montezuma
*Silverthorne

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Summiti maakonnas oli 23 548 inimest, 9120 leibkonda ja 4769 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 15 in/km&sup2;. 

Elamuüksusi oli 24 201 (keskmine tihedus 15/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli: 
*valgeid 91,84%
*mustanahalisi 0,68%
*põlisameeriklasi 0,48% 
*aasialasi 0,87% 
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,07% 
*teistest rassidest 3,96% 
*kahest või enam rassist 2,10%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 9,79%.  

9120 leibkonna seas oli 
*24,00% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi 
*44,00% koos elavad abielupaarid 
*4,40% neid, kus oli ilma abikaasata naine 
*47,70% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*21,60% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*1,60% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,48 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,86 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*17,40% alla 18-aastased, 
*15,70% 18–24-aastased, 
*44,30% 25–44-aastased, 
*19,40% 45–64-aastased, 
*3,30% üle 65-aastased. 

Ea mediaan oli 31 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 139,00 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 144,90 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 56 587 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 66 914 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 33 741 dollarit, naistel 27 017 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 28 676 dollarit.  

9,00% elanikkonnast ja 3,10% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 4,30% alla 18-aastasi ja 3,40% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
*White Riveri metsakaitseala
*Eagles Nest Wilderness

## Viited

## Välislingid
*Summiti maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Breckenridge

**Breckenridge** on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, Summiti maakonna halduskeskus.

## Ajalugu
Esimene maavara otsija tuli Summiti maakonna piirkonda Colorado kullapalaviku ajal 1859. aastal. Breckenridge'i kaevandustest kaevandati aastate jooksul kokku üle miljoni untsi kulda (ligikaudu 31 tonni). Kõik kullakaevandamine lõppes 1972. aastal. Endiseid kaevandusi on nüüd võimalik külastada. Lähedal asuvas Country Boy Gold Mine kaevanduses võib aimu saada kaevurite töötingimustest.

## Asend

Breckenridge asub 2926 meetri kõrgusel üle merepinna.

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Breckenridge'i linnas 2408 inimest, 1081 leibkonda ja 380 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 187,8 in/km².

Elamuühikuid (*housing units*) oli 4270 (keskmine tihedus 333,1/km²).

Rassiline koosseis oli:
* valgeid 95,56%
* mustanahalisi 0,37%
* põlisameeriklasi 0,33%
* aasialasi 1,04%
* Vaikse ookeani saarte rassist 0,04%
* teistest rassidest 1,12%
* kahest või enam rassist 1,54%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 5,44%.

## Viited
Clear Creeki maakond

**Clear Creeki maakond** (*Clear Creek County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°69' N, 105°64' W. 

Maakonna halduskeskus on Georgetown. 

Maakonna pindala on 1030 km&sup2;. Veepindala on 3 km&sup2;.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 9397. Aastal 2010 oli elanikke 9088 ja 2000. aastal 9322. 

## Naabermaakonnad
*Jeffersoni maakond (idas)
*Gilpini maakond (kirdes)
*Parki maakond (lõunas)
*Summiti maakond (läänes)
*Grandi maakond (loodes)

## Ajalugu
Clear Creeki maakond on üks algsest 17 maakonnast, mis asutati Colorado seadusandliku kogu poolt 1. novembril 1861. Clear Creeki maakond on Gilpini maakonna kõrval üks kahest maakonnast, mis on püsinud muutumatult oma algsetes piirides. Algul oli maakonna halduskeskus Idaho Spring, 1867. aastal sai keskuseks Georgetown.

## Rahvastik
### Linnad
*Empire (2020. aasta seisuga 345 elanikku)
*Georgetown (halduskeskus; 1118 elanikku)
*Idaho Springs (1782 elanikku)
*Silver Plume (207 elanikku)

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Clear Creeki maakonnas oli 9322 inimest, 4019 leibkonda ja 2608 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 9 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 5128 (keskmine tihedus 5/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 96,37%
*mustanahalisi 0,28%
*põlisameeriklasi 0,73% 
*aasialasi 0,36% 
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,03% 
*teistest rassidest 1,02% 
*kahest või enam rassist 1,20%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 3,87%.  

4019 leibkonna seas oli 
*28,20% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*54,60% koos elavaid abielupaare; 
*6,90% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*35,10% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*27,20% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*4,30% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,31 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,81 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*22,60% alla 18-aastasi; 
*5,60% 18–24-aastasi; 
*32,60% 25–44-aastasi; 
*32,20% 45–64-aastasi; 
*7,10% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 40 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 108,80 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 110,20 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 50 997 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 61 400 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 41 667 dollarit, naistel 30 757 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 28 160 dollarit.  

5,40% elanikkonnast ja 3,00% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 6,80% alla 18-aastasi ja 5,60% üle 65-aastasi.

## Maanteed
*  Interstate
*  U.S. Route 6
*  U.S. Route 40
*  State Highway 5
*  State Highway 103
* Central City Parkway

## Kaitsealad
*Pike'i metsakaitseala
*Roosevelti metsakaitseala
*James Peak Wilderness
*Mount Evans Wilderness

## Viited

## Välislingid
*Clear Creeki maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Summiti maakond

**Summiti maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* **[[Summiti maakond (Colorado)|Summiti maakond]]** Colorados
* **[[Summiti maakond (Ohio)|Summiti maakond]]** Ohios
* **[[Summiti maakond (Utah)|Summiti maakond]]** Utah's
Georgetown (Colorado)

**Georgetown** on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, Clear Creeki maakonna halduskeskus.

## Ajalugu
Georgetown asustati 1859. aastal Colorado kullapalaviku ajal. Pärast hõbeda avastamist 1864. aastal kasvas linn jõudsalt. Järgmistel aastatel avati Georgetowni ümbruses mitu kaevandust. 1880. aastaks oli linna jõukus suurenenud ja Leadville'iga võisteldi "Colorado kaevanduspealinna" tiitli üle. Hõbedapalaviku ajal 1893 ületas linna elanikkond 10 000 piiri ja Georgetownil oli võimalus saada Colorado pealinnaks. Linna elanikkond hakkas vähenema pärast hõbedapalaviku lõppemist. 1950. aastatel hakati Georgetownist looma talispordikeskust.

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Georgetownis 1088 inimest, 503 leibkonda ja 278 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 442,2 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 670 (keskmine tihedus 272,3/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 95,96%
*mustanahalisi 0,18%
*põlisameeriklasi 0,74% 
*aasialasi 0,28% 
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,18% 
*teistest rassidest 1,10% 
*kahest või enamast rassist 1,56%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 4,41%.  

## Välislingid
* Georgetowni koduleht
Kuldala tee

**Kuldala** tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.

Tänav saab alguse Tallinnast Tartu maanteelt ja lõpeb Peetri alevikus ristumisel Niinesaare teega. Tänav on ligikaudu 770 meetrit pikk, sellest umbes 100 meetrit jääb Tallinna linna haldusalasse ja umbes 670 meetrit Peetrisse.

Tänava Tallinna-osa ja Peetri-osa eraldavad betoonist tõkestuspostid, läbipääs on vaid jalakäijatele ja kergliiklusele. Selle põhjuseks on tänava Tallinna-osa kitsus, mis ei võimalda transiitliiklust. Tänav on varustatud tänavalaternatega.

Kuldala teel (täpsemini, Kuldala tee, Aruheina tee ja Raudkivi teega piiratud kvartalis) asub nn Kuldala maja, mis on suurim kortermajade kompleks Peetri alevikus. Kuldala maja sisekvartalis asub looduslikust kaasikust arendatud umbes 5 ha suurune rohkete valgustatud jalutus-jooksuradade, kuivenduskraavide, laudteede ja -sildade ning mänguplatsidega Kuldala park, mis on Peetri elanike seas populaarne sportimis- ja puhkeala.

Kuldala tee nimi tuleneb ajaloolisest *Kuldala* talust, mis paikneb tänava Tallinna-poolses otsas linna piiril.

## Pilte

Pilt:Kuldala tee 10_2005a.JPG|Kuldala tee 2005.a.
Pilt:Kuldala tee 05_2006a.JPG|Kuldala tee 2006.a.
Pilt:Kuldala tee 05_2006b.JPG|Kuldala tee 2006.a.
Pilt:Kuldala tee 05_2006c.JPG|Kuldala tee 2006.a.
Pilt:Kuldala kortermaja.jpg|*Kuldala maja* Kuldala teel
Pilt:Kuldala tee 2012a.JPG|Kuldala tee 2012.a
Pilt:Kuldala tee vaade Tln poolt.JPG|Kuldala tee 2012.a
Aruheina tee (Peetri)

**Aruheina** tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.

Tänav saab alguse Kuldala teelt ja lõpeb ristumisel Mõigu teega ning on ligikaudu 640 meetrit pikk. Aruheina teel paikneb spordiklubi Rae Keegel.

## Pilte

Pilt:Aruheina tee 05_2006.JPG|Aruheina tee, 2006
Pilt:Aruheina tänav.JPG|Aruheina tee, 2013
Pilt:Aruheina tee 04_2013.JPG|Aruheina tee ühesuunaline lõpuosa enne renoveerimist 2013. aastal
Pilt:Aruheina tee 08 2013.jpg|Aruheina tee lõpuosa pärast renoveerimist 2013. aastal
Pilt:Rae Keegel Aruheina teel.jpg|Rae Keegel Aruheina teel
Pilt:Aruheina tee kaguots.jpg|Aruheina tee kagupoolne ots



## Viited
Raudkivi tee

**Raudkivi** tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.

Tänav saab alguse Tallinnast Tartu maanteelt ja lõpeb Peetri alevikus ristumisel Aruheina teega. Tänav on ligikaudu 420 meetrit pikk, sellest umbes 10 meetrit jääb Tallinna linna haldusalasse.

Tänava nimi on arvatavasti tuletatud suurest (u 1,5 m servadega) täringukujulisest raudkivist (graniitrahnust), mis paikneb tänava lõpuotsas lõunapoolsel küljel; raudkivi tahud on värviga illustreeritud täringulaadselt (tahkudele on peale joonistatud täringusilmad).

## Pilte

Pilt:Raudkivi tee 05_2006.JPG|Raudkivi tee, 2006
Pilt:Raudkivi tee 05_2008.JPG|Raudkivi tee, 2008
Pilt:Raudkivi kivi.JPG|Raudkivi kivi
Pilt:Raudkivi tee 09_2011.JPG|Raudkivi tee, 2011
Kuldala park

**Kuldala park** on ligikaudu 5 hektari suurune looduslik kaasik Rae vallas Peetri alevikus Kuldala maja lähistel. 

Pargis on valgustatud jalutus- ja jooksurajad (sh niiskemates kohtades maapinna kohale rajatud laudrajad), kuivenduskraave ületavad sillad, kaks laste mänguväljakut ja korvpalliplats. Park on Peetri elanike seas populaarne sportimis- ja jalutamiskoht.

## Pilte

Pilt:Kuldala pargi laudteed.jpg|Kuldala pargi laudteed
Peetri tee

**Peetri** tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.

Peetri tee oli ajaloolise tänavküla tüüpi Peetri peatänav (ehk ainus tänav). Tänav, mis saab alguse Vana-Tartu maanteelt ja lõpeb Tartu maanteel, on ligikaudu 1250 meetrit pikk. Tänapäeval lõpeb tänav tupikuga, Tartu maanteele viib vaid maanteekraavi ületav betoonist jalakäijate sild.

Peetri tee alguses asub Peetri aleviku vanim säilinud ehitis ehk Peetri tuulik. Tee möödub Peetri pargi kaguküljelt. Peetri tee ääres, Tartu maantee poolse otsa lähedal paikneb ka aleviku teine suurem toitlustusasutus Peetri kõrts.

Ajaloolise Peetri peatänavana on tee trass üldjoontes ilmselt püsinud sama juba viimased 400–500 aastat, ebaselge on aga keskaegse teetrassi algus, kuna 1860. aastal välja antud Mõigu mõisa kaardil möödub Peetri tee tolleaegsest veskist lõuna poolt, tänapäevane teetrass möödub aga praegusest veskist põhja poolt. Pole selge, kas uus, 1868. aastal rajatud kivist veski ehitati teisele poole teed või teetrassi algus on mingil põhjusel nihkunud mõnikümmend meetrit põhja poole (teisele poole veskit).

## Pilte

Pilt:Peetri veski.jpg|Peetri tee algus ja Peetri tuulik
Pilt:Peetri-Vägeva ristmik.jpg|Peetri tee ja Vägeva tee ringristmik
Pilt:Peetri tee 09_2011.JPG|Peetri tee
Pilt:Peetri tee 09_2011a.JPG|Peetri tee


## Viited
Unity (kasutajaliides)

**Unity** on Canonical Ltd. loodud kestliides töölauakeskkonna GNOME jaoks, mida kasutab Ubuntu operatsioonisüsteem.
Tom-Olaf Urb

**Tom-Olaf Urb** (esinejanimega **Reket**; sündinud 2. aprillil 1985 Tallinnas) on eesti muusik, produtsent, kirjanik ja näitleja.

Tallinnast pärit Tom-Olaf on muusikaga tegelenud alates aastast 2000. Urb on õppinud Ameerika Ühendriikides Santa Monica kolledžis ja lõpetanud Londoni kunstiülikooli helikujunduse erialal.

Ta on töötanud reklaamiagentuuris.

## Diskograafia
### Albumid
*"Kajapark" LP – 2008 (Legendaarne Records)
*"Tuule tee" – 2015 (Legendaarne Records)
*"Super ei" – 2017 (reket)
*"Rahu" – 2018
*"Kulutuli" – 2019
*"Palun puhka" – 2022

### Singlid
* Tommyboy "?MC" Umblu: *Noored Klounid* ft. Reket, Põhjamaade Hirm. 2004
* "Retsept: Hääled Eesti hiphopi undergroundist", Insomniac Records: Rapresent & Reket – *Hea tuju lugu* 2004
* "Volüüm 3", Mindnote Records: Noizmakaz fiit. Kozy, Reket, G-Enka, Põhjamaade Hirm, Stupid F, Chalice ja Scabere – *Ära löö last!* 2005
* Kapusta ja ? "Sisekosmosemasin" Legendaarne: *Pahatujulugu* koos Reketi, Genka ja Tommyboyga. 2006
* Tommyboy "Suur pilt": *Esimene õhtusöök* (koos Reketiga) *Kaubanduskeskuse lapsed* (koos Reketiga). 2006
* Erinevad artistid, "Magnetofon'" : Reket – *Ära Paranda Mu Maailma* 2006
* "Osta Elevant Ära" Reket – Tommyboy – Põhjamaade Hirm – *Eksperiment A*. Reket – Põhjamaade Hirm – *Põhjamaine Tennisematsh* 2007
* Kuuluud "Kummuli Kaheksa" – *Kordumatu* 2008
* DVPH "Mõtted on mujal" – *Pea Laiali Otsas* 2013

## Filmograafia
* The Bank Job – 2007
* Ühikarotid – 2010
* Nöbinina – 2011
* Priceless – 2012

## Raamatud
* Eesti räpptekstide kogumik. Toimetanud/koostanud TommyBoy ja Tfa. SP Meedia, 2006, 78 lk – kaasautor

## Isiklikku
Tema ema on näitleja Viire Valdma ning isa näitleja ja laulja Toomas Urb. Tema elukaaslane oli 2016–2018 moedisainer Roberta Einer.

Tom-Olafi hobiks on lõhnad.

## Viited

## Välislingid
* http://www.myspace.com/reket347
* http://www.instagram.com/reket
* http://www.soundcloud.com/tomolaf
*"Reket on lihtne räppar, kellele meeldivad kiired autod ja golf" Postimees, 27. juuli 2018
*"Jutusaade": Tom-Olaf Urb ja Piret Kooli Vikerraadio, 26. detsember 2023
Peetri park

**Peetri park** on 1 hektari suurune haljasala Rae vallas Peetri aleviku keskuses. Enamus puid on parki istutatud Peetri keskuse aktiivse arendustegevuse ajal 2000. aastatel, seetõttu on puud üsna noored ja väiksed. Suhteliselt hõredas pargis asub ka aleviku keskuse jõulukuusk, mis talvel on illumineeritud elektriküünaldega. Pargis on valgustatud jalgrajad ja istepingid.

Peetri küla on esimest korda mainitud 1631. aastal. Esmamainimise 380. aastapäeva tähistamiseks paigaldati 2011. aastal Peetri Seltsi ettepanekul ja eestvedamisel Peetri parki mälestusrahn. 

Alates 2011. aastast peetakse Peetri pargis Peetri Seltsi eestvedamisel ühel augustilaupäeval Peetri laata, mis on Peetri elanike seas saanud väga populaarseks ürituseks.

Peetri pargi järgi on nimetatud pargi idaküljelt mööduv Pargi tee.

## Pilte

Pilt:Peetri park.jpg|Peetri park
Pilt:Peetri esmamainimise mälestuskivi.JPG|Peetri esmamainimise mälestuskivi Peetri pargis
Pilt:Peetri laat 1.JPG|Peetri laat Peetri pargis
Pilt:Peetri laat 2.JPG|Peetri laat Peetri pargis
Pilt:Peetri laat 3.JPG|Peetri laat Peetri pargis
Pilt:Peetri laat 4.JPG|Peetri laat Peetri pargis
Pilt:Peetri laat 5.JPG|Peetri laat Peetri pargis
Pilt:Peetri laat 6.JPG|Laadapäeva kontsert Peetri pargis
Pilt:Peetri laat 7.JPG|Peetri laada lõpusaluut Peetri pargis
Jeffersoni maakond

**Jeffersoni maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* Jeffersoni maakond (Alabama)
* Jeffersoni maakond (Arkansas)
* Jeffersoni maakond (Colorado)
* Jeffersoni maakond (Florida)
* Jeffersoni maakond (Georgia)
* Jeffersoni maakond (Idaho)
* Jeffersoni maakond (Illinois)
* Jeffersoni maakond (Indiana)
* Jeffersoni maakond (Iowa)
* Jeffersoni maakond (Kansas)
* Jeffersoni maakond (Kentucky)
* Jeffersoni vald (Louisianas)
* Jeffersoni maakond (Lääne-Virginia)
* Jeffersoni maakond (Mississippi)
* Jeffersoni maakond (Missouri)
* Jeffersoni maakond (Montana)
* Jeffersoni maakond (Nebraska)
* Jeffersoni maakond (New York)
* Jeffersoni maakond (Ohio)
* Jeffersoni maakond (Oklahoma)
* Jeffersoni maakond (Oregon)
* Jeffersoni maakond (Pennsylvania)
* Jeffersoni maakond (Tennessee)
* Jeffersoni maakond (Texas)
* Jeffersoni maakond (Washington)
* Jeffersoni maakond (Wisconsin)
Golden (Colorado)

**Golden** on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, Jeffersoni maakonna halduskeskus.

Linn asutati 16. juuni 1859 Colorado kullapalaviku ajal. Golden oli aastatel 1860–1861 Jeffersoni Territooriumi pealinn ja 1862–1867 Colorado Territooriumi pealinn. 1867. aastal kolis pealinn Denver Citysse. Golden on saanud nime Georgia maavaraotsija Thomas L. Goldeni järgi.

## Rahvastik
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Goldenis 18 867 inimest, 7394 leibkonda ja 3985 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 809,7 in/km².

Elamuühikuid (*housing units*) oli 7748 (keskmine tihedus 332,5/km²).

Rassiline koosseis oli:
* valgeid 90,6%
* mustanahalisi 1,2%
* põlisameeriklasi 0,6%
* aasialasi 3,8%
* Vaikse ookeani saarte rassist 0,1%
* teistest rassidest 1,4%
* kahest või enam rassist 2,3%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 8,2%.

## Viited

## Välislingid
* Goldeni koduleht
Barroso teine komisjon

**Barroso teine komisjon** oli José Manuel Durão Barroso juhtimise all tegutsenud Euroopa Komisjoni koosseis aastatel 2010–2014. Komisjoni koosseisu kuulus koos presidendiga 28 volinikku.

Barroso esimese komisjoni ametiaeg lõppes pärast 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimisi. Ka Komisjoni uue koosseisu moodustamine tehti ülesandeks Barrosole, kelle Euroopa Parlament kinnitas 16. septembril 2009 häältega 382:219 uueks viieaastaseks ametiajaks Euroopa Komisjoni presidendiks. Kuna mitmete volinike kandidatuurid ei saanud Euroopa Parlamendis heakskiitu, venis Barroso teise komisjoni ametisse astumine. Komisjoni koosseis hääletati parlamendis ametisse 9. veebruaril 2010, selle poolt oli 488 ja vastu 137 parlamendiliiget.

1. novembril 2014 astus ametisse Euroopa Komisjoni uus koosseis, mida juhib endine Luksemburgi peaminister Jean-Claude Juncker (nn Junckeri komisjon).

## Volinike kolleegium

## Vaata ka
*Euroopa Komisjon
*Barroso esimene komisjon

## Viited

## Välislingid
*José Manuel Barroso juhitava komisjoni liikmed (2010–2014) (vaadatud 27. märtsil 2013)
Barroso komisjon

**Barroso komisjon** oli Portugali poliitiku José Manuel Durão Barroso juhtimisel tegutsenud Euroopa Komisjoni koosseis aastatel 2004–2014.

Vastavalt kahele ametiajale võib eristada kahte Barroso komisjoni:

***[[Barroso esimene komisjon]]** oli ametis aastatel 2004–2009;
***[[Barroso teine komisjon]]** oli ametis aastatel 2010–2014.
Rahvakunstnik

**Rahvakunstnik** võib tähendada:
* rahvakunstiga tegelejat ehk traditsiooniliste rahvalike kunstiliikidega tegelevat kunstnikku (amatööri või elukutselist);
* loometöötajate riiklikku aunimetust varem Nõukogude Liidus ja mõnedes sotsialismimaades, tänapäeval peamiselt mõnel endise Nõukogude Liidu alal:
** NSV Liidu rahvakunstnik
** Eesti NSV rahvakunstnik
** Venemaa rahvakunstnik
** Vene NFSV rahvakunstnik
** Valgevene rahvakunstnik
** Valgevene NSV rahvakunstnik
** Ukraina rahvakunstnik
** Ukraina NSV rahvakunstnik
** Aserbaidžaani NSV rahvakunstnik
** Bulgaaria ravakunstnikud
** Tšehhoslovakkia rahvakunstnikud

## Vaata ka
*teeneline kunstnik
Sovetbek

**Sovetbek** on nõukogude päritolu kirgiisi nimi, mis moodustati vene laensõnast *sovet* ('nõukogu') traditsiooniliste kirgiisi nimede eeskujul.

Seda nime kannavad näiteks kirgiisi kirjanik ja publitsist Sovetbek Baigazijev (s. 1945) ja kirgiisi näitleja Sovetbek Žumadõlov (s. 1932).
Rahvusvaheline teatripäev

**Rahvusvaheline teatripäev** (inglise keeles *World Theatre Day*) on iga-aastane 27. märtsil tähistatav rahvusvaheline erialapüha, mis on pühendatud kõigile teatritöötajatele. Päeva traditsiooniline moto on "Teater on teineteisemõistmise vahend ja kindlustab rahu maailma rahvaste vahel".

## Ajalugu, kirjeldus ja tähistamine

Rahvusvahelise teatripäeva algatasid 1961. aastal UNESCO juures tegutseva Rahvusvahelise Teatriinstituudi (prantsuse keeles Institut international du théâtre) IX kongressi delegaadid. Kuna Nõukogude Liit oli Teatriinstituudi liige juba 1959. aastast, jõudis teatripäev ka Eestisse. Iseseisvas Eestis on seda pidulikumalt tähistatud 1995. aastast.

Teatripäev on pühendatud teatritöötajatele: näitlejatele, lavastajatele, produtsentidele, valgus- ja helitehnikutele, lavatöölistele, isegi piletimüüjatele ja garderoobitöötajatele. Nagu 23. jaanuaril 1933 kirjutas vene lavastaja ning näitlejameisterlikkuse õppejõud Konstantin Stanislavski: "...etendus algab teatrihoonesse sisenemise hetkest." Stanislavski rõhutas, et teatris pole teisejärgulisi ameteid.

Teatripäeva tähistamiseks korraldatakse paljudes maailma riikides teatrifestivale ja muid üritusi, mõned teatrid püüavad ajastada teatripäevale ka esietendusi. Mitmel pool antakse teatripäeval teatritöötajatele üle nii erialaühingute kui ka riiklikke auhindu. Rahvusvaheline Teatriinstituut avaldab sel puhul igal aastal ühe lavastaja, näitleja või muu teatritegelase avaliku kirja. Esimese pöördumise autor oli 1962. aastal Jean Cocteau, hiljem on autorite seas olnud Arthur Miller, Peter Brook, Laurence Olivier, Pablo Neruda, Luchino Visconti, Václav Havel, Edward Albee jpt.

Eestis on tavaks tähistada tervet märtsi kui teatrikuud, teatripäeval annab Eesti teatri aastaauhinnad üle Eesti Teatriliit. Igal aastal toimub auhinnatseremoonia eri teatris.

## Viited

## Välislingid
* "Mis on teatripäev?" Pärnu Postimees, 22.03.2008
* "Message of World Theatre Day 2013" Rahvusvahelise Teatriinstituudi kodulehel, Itaalia näitekirjaniku Dario Fo läkitus 2013. aasta teatripäeva puhul
* "Всемирный день театра — 27 марта" Календарь Праздников 2010
* "Täna on rahvusvaheline teatripäev" ERR, 27.03.2012