open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Leida Sevruk

**Leida Sevruk** (22. aprill 1913 – 18. oktoober 2009) oli eesti rahvasportlane.

87-aastaselt tegi ta langevarjuhüppe, millega ta läks maailma vanima naislangevarjurina Guinnessi rekordite raamatusse.

Ta oli mitmekordne veteranide (oma vanuseklassi) maailmameister orienteerumises (1995, 1996, 1998, 1999).   

Sevruk oli Kätlin ja Sigrid Sepa vanavanaema.

## Välislingid
*Kalevi nekroloog
*Juta Üts: Inimene on asja eest, kui ta liigutab, Terviseleht
*Kristel Kirss: Maijooksjad juba kibelevad, arileht.ee, 22. aprill 1997
*Anneli Ammas, Naiste pidu, arileht.ee, 17. mai 1998
*Kai Kalamees: Odavate piletite müük tõi kaasa Soome-buumi, epl.ee, 22. mai 1999
*Vanavanaema maailmarekord, Luup, 23. august 1999
*Kaire Kenk: Üle seitsme tuhande maijooksja trotsis vihma, ohtuleht.ee, 21. mai 2001
*Greta Kaupmees: Ekstreemspordimemm Leida Sevruk: "Meestega mul ei ole vedanud.", ohtuleht.ee, 2. oktoober 2001
*Kirsti Vainküla: Maijooksu kroonisid vihm ja 90aastane vanaproua Leida, ohtuleht.ee, 26. mai 2003
*Eveli Rebane: 22. SL Õhtulehe rahvajooks, ohtuleht.ee, 20. september 2004
*Aare Laine: 91-aastane Leida Sevruk sai olümpiavõitja särgi, saarlane.ee, 27. oktoober 2004
*Kaire Kenk: Taevas õnnistas tuhandeid maijooksjaid taas vihmaga, 22. mai 2006 
*Deivil Tserp: Tippujujaks pürgivas Kätlin Sepas pulbitseb hulljulge vanavanaema kuum veri, ohtuleht.ee, 2. mai 2008
*Suri armastatud spordimemm Leida Sevruk, postimees.ee, 21. oktoober 2009
Osamu Ichikawa

**Osamu Ichikawa** (jaapani keeles 市川 治 *Ichikawa Osamu*; 21. juuni 1936 Saitama – 2. jaanuar 2009 Tōkyō) oli jaapani näitleja. 

1965. aastast dubleeris ta paljusid animetegelasi. 

Ta suri kodus südameinfarkti.

## Välislingid
*Elulugu (*inglise keeles*)
Luri Dini Ayu Safitri

**Luri Dini Ayu Safitri** (**Luri AFI**; 25. november 1985 Surabaya – 11. jaanuar 2009 Jakarta) oli Indoneesia näitlejatar ja lauljatar. 

Ta sai 2005 lauljate televõistlusel "Akademi Fantasi Indosiar" neljanda koha. 

Tal ilmus 2005 album "Funtastic" hittsingliga "Dengarlah".
Ivo Josipović

**Ivo Josipović** (sündinud 28. augustil 1957 Zagrebis) on Horvaatia poliitik, õigusteadlane ja helilooja, kes oli 18. veebruarist 2010 kuni 18. veebruarini 2015 Horvaatia president.

Ta lõpetas 1980. aastal Zagrebi Ülikooli õigusteaduskonna, 1985 sai magistri- ja 1994 doktorikraadi kriminaalõiguse alal. Aastal 1984 asus ta tööle Zagrebi ülikooli õppejõuna. Ta on töötanud professori ja uurijana ka mitmes välismaa ülikoolis.

Ivo Josipović on õppinud ka Zagrebi muusikaakadeemias, mille lõpetas kompositsiooni erialal aastal 1983. Aastatel 1987–2004 oli ta muusikaakadeemia õppejõud. Ta on loonud umbes 50 helitööd ja pälvinud nende eest mitu rahvusvahelist auhinda. Alates 1991. aastast on ta Zagrebi muusikabiennaali direktor.

Ivo Josipović kuulub Horvaatia Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Alates 22. detsembrist 2003 on ta Horvaatia parlamendi liige.

Juulis 2009 sai temast sotsiaaldemokraatide presidendikandidaat. 27. detsembril 2009 peetud presidendivalimiste esimeses voorus sai ta 32,4% häältest. Teises voorus 10. jaanuaril 2010 oli ta vastamisi esimeses voorus 14,8% häältest saanud sõltumatu Zagrebi linnapea Milan Bandićiga ja valiti 60,26%-ga häältest Horvaatia kolmandaks presidendiks. 

## Välislingid

* Koduleht
Sigurd Curman

**Jon Sigurd Curman** (29. aprill 1879 Stockholm — 14. veebruar 1966 Solna) oli Rootsi arhitektuuriajaloo professor, riigiantikvaar ja kirikute restauraator. Tal on suured teened Rootsi-Baltimaade, sealhulgas Rootsi-Eesti suhete arendajana. Õppis Uppsala Ülikoolis, kust sai ka doktorikraadi.

## Tunnustus
*Kotkaristi III klassi teenetemärk, 1931
*Tartu Ülikooli audoktor (dr. phil. h. c.), 1932
*Kotkaristi II klassi teenetemärk, 1933
*Eesti Punase Risti teenetemärgi I järgu I aste, 1937

## Viited


## Kirjandus
*Anders Åman: *Sigurd Curman: riksantikvarie - ett porträtt*, Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien, Bokförlaget Atlantis, Stockholm, 2008, ISBN 9789173532204
Mamadou Dia

**Mamadou Dia** (18. juuli 1910 Kombolé – 25. jaanuar 2009 Dakar) oli Senegali poliitik. 

Ta oli 1960–1962 Senegali peaminister. Et teda süüdistati vandenõus president Léopold Sédar Senghori kukutamiseks sõjaväelise riigipöördega, siis ta oli sunnitud tagasi astuma ning hiljem ta vangistati. Ta vabastati 1974.
Metsastepp

**Metsastepp** on bioom, kus jõgedevahelistel aladel niidustepi või stepi alad vahelduvad paremate niisutamisoludega metsaaladega.

Metsastepp moodustab parasvöötmes metsastepivöötme ja esineb ka lähistroopikas. Parasvöötmes moodustab ta Euraasias Kesk-Doonau madalikust Altaini ulatuva riba ning esineb ka kohati Sajaanide piirkonnas (Krasnojarski krai ja Irkutski oblast), Taga-Baikali krais, Mongoolias, samuti Põhja-Ameerikas Suure tasandiku põhjaosas ja Kesktasandiku lääneosas.

Eri pikkuskraadidel erineb metsastepp sõltuvalt aasta keskmisest sademete hulgast (100–400&nbsp;mm aastas) ning talvede karmusest (jaanuari keskmine õhutemperatuur &minus;5 kuni &minus;40 °С). Erinev on ka taimkate. Põhja-Ameerikas on levinud okasmets-laialehised metsad, Euroopas – laialehised metsad, Lääne-Siberis kaasikud, Sajaanide piirkonnas kase-männikud ja Taga-Baikalis lehise-männikud. Metsad kasvavad mets-hallmuldadel, stepid mustmuldadel.

Lähistroopilisi metsasteppe nimetatakse savannideks ja preeriaks.

Viljakate muldade tõttu on metsastepid tugevalt mõjutatud inimtegevusest.
Milan Bandić

**Milan Bandić** (22. november 1955 – 28. veebruar 2021) oli Horvaatia poliitik.

Alates 15. maist 2005 kuni surmani oli ta Zagrebi linnapea. Ta oli linnapea ka aastatel 2000–2002.

Kuni 2009. aastani kuulus ta Horvaatia Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Kui ta aga otsustas sama aasta presidendivalimistel partei valitud kandidaadi vastu kandideerida, oli ta sunnitud parteist lahkuma ning astus üles sõltumatu kandidaadina. 27. detsembril 2009 peetud presidendivalimiste esimeses voorus sai ta 14,8 protsenti häältest ning pääses koos 32,7 protsenti häältest saanud sotsiaaldemokraadi Ivo Josipovićiga teise vooru. 10. jaanuaril 2010 peetud teises voorus kaotas ta Ivo Josipovićile.
Simon Eder

**Simon Eder** (sündinud 23. veebruaril 1983 Zell am Sees) on Austria laskesuusataja.

Eder hakkas laskesuusatamist treenima 1995. aastal. Juunioride maailmameistrivõistlustel tuli ta 2002. aastal juunioride maailmameistriks 15 km eraldisstardiga sõidus ja 2004. aastal sai pronksmedali 10 km sprindis. 

Täiskasvanute maailmameistrivõistlustel osales ta esimest korda 2007. aasta MM-il Anterselvas, kus ta sai teatesõidus kuuenda koha. 2008. aasta maailmameistrivõistlustel Östersundis oli ta teatesõidus neljas ja 15 km ühisstardiga sõidus viieteistkümnes. 2009. aasta MM-il Pyeongchangis suusatas Eder teist vahetust pronksmedali võitnud Austria teatemeeskonnas. Individuaalselt sai ta nii sprindis kui ka ühisstardiga sõidus 8. koha ja jälitussõidus 14. koha.
 
Maailma karikasarjas osales Eder esimest korda 18. jaanuaril 2003 Ruhpoldingis 10 km sprindis. Esimesed MK-etapi punktid sai ta 2006. aastal Hochfilzenis, kui oli sprindis 22. Esimest korda jõudis ta kolme parema hulka 24. jaanuaril 2009 Anterselvas, kui oli teine 12,5 km jälitussõidus. Samal aastal hooaja viimasel MK-etapil 29. märtsil Hantõ-Mansiiskis sai ta esimese võidu 15 km ühisstardiga sõidus.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 2014  Sotšis
**  pronksmedal 4×7,5 km teatesõidus

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2009  Pyeongchangis
**  hõbemedal 4×7,5 km teatesõidus

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2002  Ridnaunis 
**  **juunioride maailmameister** 15 km eraldistardiga sõidus 
* 2004  Haute Mauriennes
**  pronksmedal 10 km sprindis

### Juunioride Euroopa meistrivõistlustel

* 2003  Forni Avoltris
**  **Euroopa meister** 10 km sprindis
**  hõbemedal 12,5 km jälitussõidus

### [[Laskesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Simon Eder on osalenud 67 maailma karikasarja etapil (seisuga 1. jaanuar 2010) ja jõudnud poodiumile seitsmel korral, millest üks kord kõige kõrgemale astmele.

## Välislingid

*
Ramaswamy Venkataraman

**Ramaswamy Venkataraman** (tamili ராமசுவாமி வெங்கட்ராமன்; 4. detsember 1910 Pattukkottai (praegu Tamil Nadu osariigis) – 27. jaanuar 2009 New Delhi) oli India poliitik ja riigitegelane. 

Ta õppis õigusteadust ja töötas advokaadina. Noorpõlves liitus ta India iseseisvusliikumisega ning osales Briti võimu vastases tegevuses, mille eest vangistati. Pärast India iseseisvumist oli Venkataraman parlamendisaadik ning töötas muu hulgas rahandus- ja kaitseministrina. Aastatel 1984–1987 oli ta India asepresident.

25. juulist 1987 kuni 25. juulini 1992 oli ta India president.
John Updike

**John Hoyer Updike** (18. märts 1932 – 27. jaanuar 2009) oli ameerika kirjanik.

## Tunnustus
*1964 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
*1989 – National Medal of Arts

## Teosed eesti keeles
* "Vetelpäästja" (lühijutud kogumikest *Pigeon Feathers* ja *The Same Door* : "Walter Briggs", "Kallis Alexandros", "Sõbrad Philadelphiast", "Vastu õhtut", "Homme, aina homme ja nii edasi", "Vetelpäästja"). Inglise keelest tõlkinud Uno Laht. Loomingu Raamatukogu 1964, nr 43
* "Kentaur" (*Centaur*; romaan). Tõlkinud ja järelsõna: Enn Soosaar. Sari XX sajandi raamat, Eesti Raamat, Tallinn 1968
* "Gertrud ja Claudius" (*Gertrude and Claudius*; romaan). Tõlkinud Ene-Reet Soovik. Sari Punane raamat, Tänapäev, Tallinn 2002  
* Eessõna teosele: Kirk Curnutt, "Tass kohvi Hemingwayga", tõlkinud Heiki Raudla, Maalehe Raamat, Tallinn 2009
* "Jookse, jänku" (*Rabbit, run*; romaan). Tõlkinud Kristjan Kannike. Sari 20. sajandi klassika, Varrak, Tallinn 2009
* "Brasiilia", tõlkinud Ann Must, Ilmamaa 2012

## Kirjandus
* Krista Kaer, "Ameerika kirjanduse suundumusi (IV). Valge Ameerika" (Cormac McCarthy, William Kennedy, John Updike) – Looming 1997, nr 4, lk 572–574 
* Udo Uibo, "Vanad nõiad" (John Updike'i romaanist "Eastwicki lesed" – *The Widows of Eastwick*) – Looming 2008, nr 12, lk 1918–19

## Välislingid
* Hannes Varblane, "John Updike, keskklassi valgustaja", Postimees, 18. märts 2000, lk 23; ilmunud ka H. Varblase raamatus "Ilmavallas", Tartu 2002, lk 245
* Märt Väljataga, "John Updike (1932–2009) ''in memoriam''", Eesti Ekspress/Areen, 5. veebruar 2009, lk B13
* Olev Remsu, "Brasiilia tuuakse kätte", Postimees, 19. november 2012
Adélie maa

**Adélie maa** (prantsuse *Terre Adélie*) on Antarktika sektor, mis kuulub Prantsuse Antarktiliste ja Lõunaalade hulka.

Piirkonna piirid ulatuvad Antarktise rannikul asuvast Pourquoi Pas' punktist () ja Aldeni punktist () kuni lõunapooluseni. Rannajoone pikkus on umbes 350&nbsp;km. Territooriumi pindala on üle 432 000&nbsp;km² ja see on peaaegu täielikult kaetud jääga.

Adélie maa ranniku avastas aastal 1837 prantsuse meresõitja Jules Dumont d'Urville, kes nimetas selle oma abikaasa Adélie järgi.

12. jaanuarist 1956 tegutseb Adélie maa territooriumil Prantsusmaa Dumont d'Urville'i polaarjaam, mis asub rannikul punktis .

Adélie maa piirneb mõlemal pool Austraalia Antarktika alaga – läänes George V rannikuga ja idas Wilkesi maaga.

## Välislingid
Sid Wilson

**Sidney George Wilson** (sündinud 20. augustil 1977 Des Moinesis Iowas) on Ameerika Ühendriikide DJ, klahvpillimängija ja räppar.

Ta on bändi Slipknot DJ.
Joey Jordison

**Nathan Jonas Jordinson**; tuntud kui **Joey Jordison** (26. aprill 1975 – 26. juuli 2021) oli USA muusik, Slipknoti trummar, Murderdollsi kitarrist.
Cantini muuseum

**Cantini muuseum** (prantsuse keeles *Musée Cantini*) on kunstimuuseum Marseilles. See on üks olulisemaid moodsa kunsti muuseume Prantsusmaal.

Muuseum avati 1936. aastal skulptor Jules Cantini algatusel.

Muuseumi väljapanekute hulgas on peamiselt aastatest 1900–1960 pärinevad teosed. Teoste autorite hulgas on Henri Matisse, André Derain, Vassili Kandinski, František Kupka, Auguste Chabaud, Raoul Dufy, Jean Arp, Pablo Picasso, Paul Signac, Roberto Matta, Max Ernst, André Masson, Antonin Artaud jpt. 

## Välislingid

* Muuseumi koduleht
Nõelaneem

**Nõelaneem** (ka **Agulhase neem**; afrikaani keeles **Kaap Agulhas**, inglise keeles **Cape Agulhas**) on Aafrika mandri lõunapoolseim punkt. See asub Lõuna-Aafrika Vabariigi territooriumil Lääne-Kapimaal Overbergi ringkonnas Nõelaneeme vallas Nõelaneeme rahvuspargi territooriumil 170 km Kaplinnast kagus. See on India ookeani ja Atlandi ookeani vaheline ametlik piiripunkt. Ookeanide piiriks peab IHO tinglikult 20. meridiaani, mis läbib Nõelaneeme.. Neeme geograafilised koordinaadid on .

Nõelaneem arvatakse mõnikord kolme suure neeme hulka. 

Neeme lähedal on L'Agulhase asula, mille lõunaotsas on Lõunaneeme tuletorn.  

Neeme üldkõrgus on 140 m. 

## Meri
Mandrilava ulatub neemest 250 km lõuna poole. Neeme ümbruse veed on kalarikkamate seas Lõuna-Aafrika rannikul.

Nõelaneemest lõuna pool pöördub Nõelaneeme hoovus, mis voolab piki Aafrika idarannikut lõuna poole, India ookeani tagasi. Sealjuures eralduvad suured ookeanikeerised (Nõelaneeme rõngad), mis jõuavad Lõuna-Atlandi ookeani, viies sinna kaasa tohutu palju soojust ja soola. See on üks tähtsamaid elemente termohaliinses tsirkulatsioonis.

## Avastamislugu, nimi ja ajalugu
Nõelaneemeni jõudis esimese eurooplasena 1488 Bartolomeu Dias. 

Neeme portugalikeelne nimi *Cabo das Agulhas* tähendab 'Nõelte neem'. Arvatakse, et portugali meresõitjad andsid talle selle nime arvukate kaljude ja karide tõttu. Ei hoovuste kokkusaamine tekitab sageli kõrgeid laineid; Nõelaneeme ümbrust peetakse lainete ja karide tõttu väga ohtlikuks. Teise oletuse järgi näitas kompassinõel seal 1500. aasta paiku seal täpselt geograafilise põhjapooluse suunas (magnetiline deklinatsioon oli seal täpselt 0°).

Nõelaneeme järgi on nime saanud muu hulgas soe Nõelaneeme hoovus, mida esimesena kirjeldas Vasco da Gama oma India-reisil 1497–1498. 

Traditsioonilisel klipriteel oli Nõelaneeme ümbrus kõige ohtlikum paik.  

## Märkused

## Välislingid

*Nõelaneeme rahvuspargi koduleht
Shawn Crahan

**Michael Shawn Crahan** (sündinud 24. septembril 1969) on Slipknoti löökpillimängija ja taustalaulja. 

Ta on bändi vanim liige.
Craig Jones

**Craig Michael Jones** (sündinud 11. veebruaril 1973) on USA muusik. 

Ta on Slipknoti endine kitarrist, praegune helitöötleja.
James Root

**James Donald Root** (sündinud 2. oktoobril 1971) on Ameerika Ühendriikide muusik, kitarrist ja laulukirjutaja.

Root on alates 1999. aastast Slipknoti rütmikitarrist. Ta on olnud ka Stone Souri kitarrist.
Mick Thomson

**Mickael Gordon Thomson** (sündinud 3. novembril 1973) on Ameerika Ühendriikide muusik, Slipknoti kitarrist.

Ta liitus Slipknotiga 1996. aastal. Enne seda mängis ta alates 1993. aastast kodulinnas Des Moinesis kitarri mitmes kohalikus bändis ja tegutses ka kitarriõpetajana.
Corey Taylor

**Corey Todd Taylor** (sündinud 8. detsembril 1973) on USA laulja, laulukirjutaja ja näitleja. 

Ta on tuntud ansamblite Slipknot ja Stone Sour laulusolistina.

Corey liitus Slipknotiga 1997 aastal, asendades senist lauljat Anders Colsefni. Ta on koostööd teinud paljude teiste tuntud bändide ja artistidega, näiteks Disturbed, Apocalyptica, Junk Beer Kidnap Band, Anthrax, Aaron Lewis, Soulfly ja Korn, kes ka avastas Slipknoti, aitas ja ka mõjutas.

## Diskograafia
### Slipknot
**Slipknot Demo* (1998)
**[[Slipknot (album)|Slipknot]]* (1999)
**[[Iowa (album)|Iowa]]* (2001)
**[[Vol. 3: The Subliminal Verses]]* (2004)
**[[9.0: Live]]* (2005)
**[[All Hope Is Gone]]* (2008)
*The Gray Chapter (2014)
*We Are Not Your Kind (2019)

### Stone Sour
**Stone Sour* (2002)
**Come What(ever) May* (2006)
**Live in Moscow* (2007)
**Audio Secrecy* (2010)

### Muud tööd
* 2000 – Snot - *[[Strait Up]]* (laul "Requiem")
* 2000 – Soulfly - *[[Primitive (album)|Primitive]]* (laul "Jump Da Fuck Up")
* 2004 – Damageplan- *[[New Found Power]]* (laul "Fuck You")
* 2005 – Roadrunner United (laul "Rich Man")
* 2007 – Apocalyptica - *[[Worlds Collide]]* (laul "I'm Not Jesus")
* 2007 – Dream Theater - *[[Systematic Chaos]]* (kõneldud tekst laulus "Repentance")
* 2009 – Steel Panther *[[Feel The Steel]]* (taustavokaal lauludes "Death to All But Metal", "Asian Hooker" ja "Eyes of a Panther")
* 2010 – Corey Taylor *[[XM@$]]*
* 2020 - CMFT Must be Stopped
Chris Fehn

**Christopher Michael Fehn** (sündinud 24. veebruaril 1972) oli Slipknoti löökpillimängija ja taustalaulja.

18 märtsil, 2019 lahkus ta Slipknotist.

## Viited
Paul Gray

**Paul Dedrick Gray** (8. aprill 1972 – 24. mai 2010) oli Ameerika Ühendriikide muusik, Slipknoti basskitarrist.
Telekava

**Telekava** on paberkandjal või internetis olev info telesaadete kohta (sh alguse kellaaeg, kirjeldus, žanr jms). Telekavas esitatakse telesaated tavaliselt alguse kellaja järjekorras ning rühmitatakse kanalite ja/või nädalapäevade järgi.

## Vaata ka
*Raadiokava
*Saatekava

## Välislingid
*KAVA.EE
Heldur Niit

**Heldur Niit** (9. september 1928 Lümanda vald – 21. oktoober 2010 Hiiu, Tallinn) oli eesti rahvaluule- ja kirjandusteadlane.

Heldur Niit sündis õpetajate pojana. Õppis aastail 1936–1942 Lööne ja Kuressaare algkoolis ning Kuressaare Keskkoolis 1942–1947. Tartu Ülikoolis õppis eesti rahvaluulet. Töötas 1955–1963 nooremteadurina Keele ja Kirjanduse Instituudis ning 1963–1972 ENE toimetuses toimetajana. Aastail 1972–2007 oli ta Keele ja Kirjanduse kirjandusloo ja rahvaluule osakonna toimetaja. 

## Tunnustus
*1998 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2006 Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhind
*Eesti Kirjanduse Seltsi auliige

## Isiklikku
Heldur Niit oli aastail 1949–1958 abielus Ellen Niiduga. Neil on poeg Toomas Niit (sündinud 1953).

## Viited

## Välislingid
* Kalev Kesküla, "Wiedemanni auhind toimetaja Heldur Niidule", Eesti Ekspress/Areen 23. veebruar 2006, lk B6 (intervjuu)
* "Wiedemanni keeleauhinna saab Heldur Niit", Õpetajate Leht, 25. veebruar 2006 (Digar)
* Kristiina Ross, "Tunnustus toimetajale kui institutsioonile", Sirp 10. märts 2006, lk 24 (intervjuu Heldur Niiduga)
* Peeter Olesk, "Toimetaja toimetajaks", Sirp, 5. september 2008
* Mart Meri, "Keeles ja Kirjanduses tundsin end inimesena. Heldur Niit 80" (PDF-failina), Keel ja Kirjandus 2008, nr 10, lk 829–831 
* 
* "Eesti kirjandusteaduse alussambad. Heldur Niit", Eesti Raadio, 31. august 1984. Saate autor Martin Viirand
Doris Leuthard

**Doris Leuthard** (sündinud 10. aprillil 1963) on Šveitsi poliitik ja jurist. Ta oli Šveitsi liidupresident 2010. ja 2017. aastal.

Ta on Šveitsi Kristlik-Demokraatliku Rahvapartei liige. Aastatel 2004–2006 oli ta partei esimees. 

Aastatel 1999–2006 oli ta Rahvusnõukogu liige. 

Alates 1. augustist 2006 31. detsembrini 2018 oli ta üks Šveitsi Liidunõukogu seitsmest liikmest. Ta vastutas majanduse eest. Ta valiti liidunõukogusse pärast tema erakonnakaaslase Joseph Deissi ootamatut tagasiastumist. Et teised erakonnad oma kandidaati ei esitanud, oli Leuthard ainus kandidaat. Valimistel sai ta 234 kehtivast häälest 133. Väike poolthäälte arv on seletatav sellega, et Šveitsis on tavaks valida uus liidunõukogu liige samast keeleruumist nagu eelmine. Deiss oli prantsuse keeleruumist, Leuthard aga saksa omast.

Aastal 2009 valiti Leuthard Šveitsi asepresidendiks. See tagas talle enam-vähem kindla presidendikoha 2010. aastaks, sest tavaliselt valitakse presidendiks senine asepresident. Valimise ajal oli Leuthard liidunõukogu kõige staažikam liige, kes polnud varem Šveitsi president olnud.
Eesti Meediaettevõtete Liit

**Eesti Meediaettevõtete Liit** (lühend **EML**) on 1990. aastal asutatud Eesti mittetulundusühing, mille põhitegevus on Eestis tegutsevate meediaorganisatsioonide ühendamine ning selle kaudu ajakirjanduse kui Eesti rahvuskultuuri olulise osa arendamine.

Kuni 2019. aasta aprillini kandis organisatsioon nime **Eesti Ajalehtede Liit** (lühend **EALL**). Nime muutmine oli seotud liikmeskonna laienemisega.

2020. aasta seisuga kuulub organisatsiooni 63 liiget. Nende seas on nii päevalehti, nädalalehti, maakonnalehti, tasuta ajalehti, ajakirju, veebiportaale, telekanaleid kui ka raadiokanaleid.

Eesti Ajalehtede Liidu tegevdirektorid on olnud Mart Raudsaar (2010–2020), Toomas Leito (2004–2010) ja Tarmu Tammerk (1995–2004). Alates märtsist 2020 on liidu tegevdirektor Merle Viirmaa-Treifeldt. 

Eesti Ajalehtede Liit annab igal aastal välja aasta ajakirjaniku auhinda ning pressisõbra ja pressivaenlase tiitlit.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Meediaettevõtete Liidu koduleht
* "Eesti Ajalehtede Liit tähistas juubelit" Postimees, 8. november 2010
* Peatoimetajad: Kaja Kallase valitsuse maksureform kasvatab propaganda ja väliskanalite mõju Eesti meediaettevõtete liitu kuuluvate üleriigiliste, maakondlike ja kohalike lehtede peatoimetajate avaldus. Eesti Päevaleht / Delfi, 12. juuni 2023
Vladimir Melanin

**Vladimir Mihhailovitš Melanin** (vene k. Влади́мир Миха́йлович Мела́ньин; 1. detsember 1933 Kirovi oblast – 10. august 1994) oli Nõukogude Liidu laskesuusataja. Olümpiavõitja (1964) ja kolmekordne maailmameister (1959, 1962 ja 1963).

Vladimir Melanin oli Nõukogude Liidu esimene laskesuusatajast maailmameister ja olümpiavõitja. Esimest korda tuli ta maailmameistriks 1959. aasta maailmameistrivõistlustel Courmayeuris 20 km distantsil, kus tema koondisekaaslane Dmitri Sokolov kaotas talle ainult 10 sekundiga. 1962. aasta MM-il Hämeenlinnas tuli ta teist korda maailmameistriks, kuigi tegi esimeses tiirus kaks möödalasku. Edasi laskis ta puhtalt ja võitis teiseks tulnud soomlast Antti Tyrväinenit 38 sekundiga, kuigi tegi ühe möödalasu rohkem kui soomlane. Kolmandat korda tuli ta maailmameistriks 1963. aasta MM-il Seefeldis, kus jõudis jälle finišisse enne Türväinenit ühe minuti ja 40 sekundise edumaaga, kuigi mõlemad tegid neli möödalasku.

Melanini esimesel olümpiavõistlusel 1960. aasta olümpiamängudel Squaw Valleys ebaõnnestus laskmine, ta sai kaheksa trahviminutit, kaotas võitjale Klas Lestanderile 2,5 minutiga ja pidi leppima neljanda kohaga. 1964. aasta OM-il Innsbruckis lasi Melanin puhtalt ja tuli üle kolmeminutilise edumaaga Aleksandr Privalovi ees olümpiavõitjaks.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1964  Innsbruckis
**  **olümpiavõitja** 20 km sõidus

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1959  Courmayeuris
**  **maailmameister** 20 km sõidus
* 1962  Hämeenlinnas
**  **maailmameister** 20 km sõidus
* 1963  Seefeldis
**  **maailmameister** 20 km sõidus

## Välislingid
* Pilt Vladimir Melaninist
Quum

**Quum** on üks esimesi kosmeetika tippbrändikaupa müüv Eesti internetikaubamaja, mis sai alguse aastal 2002–2003 ning põhines 100% eesti kapitalil. 

Aastal 2009 muudeti Quum rahvusvaheliseks internetipoeks ning domeeni ".ee" asemel võeti kasutusele ".eu". 

Quum müüb ainult tuntud kaubamärke ning on suunatud keskmisest suurema sissetulekuga sihtrühmale. Pole teada, kas 100% eesti kapital on säilinud või on kaasatud ka välismaiseid investoreid.

## Välislingid
*Quumi koduleht
1959. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

**[[1959]]. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** olid **2.** maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 21. veebruaril Courmayeuris Prantsusmaal.
 
## Tulemused

### Mehed
#### 20 km

     

Finaal: 18. veebruar 
Osavõtjaid: 30
Maailmameister 1958: Adolf Viklund, Rootsi 

Ametlikud tulemused

#### 20 km võistkonnavõistlus



Kuupäev: 21. veebruar
Osavõtjaid: 7 võistkonda
Maailmameister 1958: Adolf Wiklund,Olle Gunneriusson,Sture Ohlin,Sven Nilsson


## Medalid
1962. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

**[[1962]]. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** olid **4**. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 2. märtsil Hämeenlinnas Soomes.
 
## Tulemused

### Mehed
#### 20 km

       

Finaal: 2. märts 
Osavõtjaid: 40
Maailmameister 1961: Kalevi Huuskonen,  Soome 

Tulemused


#### 20 km võistkonnavõistlus



Kuupäev: 4. märts 
Osavõtjaid: 10 võistkonda 
Maailmameister 1961: Kalevi Huuskonen,Paavo Repo,Antti Tyrväinen
'''Tulemused''' 


### Medalid
 Korraldajariik
1963. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

**[[1963]]. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** olid **5**. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 3. veebruaril Seefeldis Austrias.
 
Meeste 20 km individuaalne ja võistkondlik võistlus olid ainsad võistlused.
## Tulemused

### Mehed
#### 20 km

      

Finaal: 3. veebruar 
Osavõtjaid: 47
Maailmameister 1962: Vladimir Melanin,  NSVL 


#### 20 km võistkonnavõistlus




Kuupäev: 3. veebruar
Osavõtjaid: 12 võistkonda
Maailmameister 1962: Vladimir Melanin,Valentin Pšenitsõn,Nikolai Puzanov
Võistkondade tulemused selgusid iga riigi 3 parima individuaalse aja liitmisel.

### Medalid
Laskesuusatamine 1960. aasta taliolümpiamängudel

**[[Laskesuusatamine]] [[1960. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 21. veebruaril Squaw Valleys ja oli esimest korda taliolümpiamängude kavas. Mängudel võisteldi 20 km distantsil.

## Tulemused
### 20 km


        

Finaal: 21. veebruar
Osavõtjaid: 30
Riike: 9


## Medalid
Nida

**Nida** (leedu *Nida*, saksa *Nidden*) on asula Leedus Kura säärel ja Kura sääre rahvuspargis, kuulub Neringa koosseisu ja on selle halduskeskus. Nida on kõige läänepoolsem Leedu asula. Nida ümbruses on mitmed suured luited. Asula on tähtis turismikeskus, aastas külastab seda keskmiselt 700 000 turisti.

Rahvaarv aastal 2012 oli 2325 inimest.

Nidas asuvad Thomas Manni memoriaalmuuseum, V. K. Mizgirise merevaigugalerii ja ajaloomuuseum.

## Ajalugu

Nidat on esmamainitud 1385. aastal. 1529. aastal sai Nidast alev. XIX sajandi alguses laastas alevit katk.

Algselt asus Nida praegusest asukohast kaks kilomeetrit lõuna pool. 1675. aastal hakkas vana Nidat uputama liiv. 1732. aastal koliti alev praegusse asupaika, kus asusid ees juba kaks kaluriküla: Skruzdynė ja Purvynė. Hiljem kasvasid need üheks asulaks kokku.

1830. aastal sai Purvynė elanikkond täiendust, kui luited matsid Nagliai küla ja osa sealsest elanikkonnast kolis sinna. XIX sajandi teisel poolel muutus Nida suvituspiirkonnaks, kus käisid puhkamas paljud kuulsused, teiste seas Lovis Corinth, Thomas Mann, Carl Knauf, hiljem ka Jean-Paul Sartre.

Vanad Nida ja Purvynė vapid on osa praegusest Neringa vapist.
Kübar

**Kübar** on vormitud põhjaga ja laiema servaga peakate. 

Selleks et kübar säilitaks talle antud vormi, kasutatakse apreteerimist, tärgeldamist, traatkonstruktsioone, tugevdatud vaheriiet jne. 

Populaarsemad kübaramaterjalid on olnud vilt, nahk ja õmmeldud riie. Läbi ajaloo on kübaraid kaunistatud sulgede, pitsi, karusnaha ja muude selliste lisanditega – kuni purjelaevamudeliteni välja. 

Moeajaloos on vastandatud kübarale baretti, millest protesti ja boheemluse märgina sai kunstnike eelistus.

## Vaata ka

*Kaapkübar
*Kõvakübar
*Punane kübar
*Torukübar
*Võlukübar
Skrīveri

**Skrīveri** on küla (*ciems*) Lätis Vidzemes Aizkraukle piirkonnas, Skrīveri valla keskus.

Küla on tekkinud endise Skrīveri mõisa (*Römershof*) maadele. 1634. aastal hakkas mõis kuuluma Koknese mõisa kirjutajale (rootsi *skrivare*), selle järgi on paik ka nime saanud. 

1882. aastal avati küla aladel Römershofi raudteejaam, mille juurde kujunes ka asula. Külas asuvad Kalna iela, Skrīveru stacija, Skrīveru pagasta padome ja Skrīveru izmēģinājumu saimniecība bussipeatus.

Aastatel 1958–1990 oli Skrīveri alev. Aastatel 2009–2021 kuulus asula Skrīveri piirkonda.

## Elanike arv


* 600 (1909)
* 861 (1935)
* 2208 (1959)
* 2000 (1967)
* 2044 (1979)
* 3188 (1989)

* 2681 (2000)
* 2879 (2006)
* 2516 (2011)
* 1633 (2015)
* 2024 (2021)
* 2354 (2025)


## Viited
Eugen Einman

**Eugen Einman** (ka **Eugen Einmann**; 6. oktoober 1905 Tallinn – 12. september 1963 Tallinn) oli eesti jalgpallur. 

Ta on maetud Siselinna kalmistule.

## Välislingid
*
Itaquaquecetuba

**Itaquaquecetuba** on linn Brasiilias São Paulo osariigis, São Paulo eeslinn.

## Viited

## Välislingid

* Itaquaquecetuba koduleht
Tuumaelektrijaamade loend

*Siin on loetletud [[tuumaelektrijaam]]u.*

2012. aasta 1. veebruari seisuga töötas maailma tuumaelektrijaamades 435 tuumareaktorit.

## Vaata ka
*tuumaelektrijaam
*tuumareaktor
*tuumaenergia

## Viited

## Välislingid
* World Nuclear Power Plants in Operation
Zolotinka

**Zolotinka** on alev Venemaal Sahhas Nerjungri ulussis Nerjungri linna haldusalas. Asub Nerjungrist 73 km  lõuna pool.

Asulat läbib Amuuri-Jakutski raudtee ja föderaalse tähtsusega maantee M56 "Lena".

Zolotinka asutati 1975. aastal.

## Viited

## Välislingid

* http://www.sitc.ru/monitoring/neryungri/zoloto.shtml
*  Jakuutia elanikud jäid 45-kraadises pakases toasoojata, Postimees, 2. jaanuar 2010
Lafonia

**Lafonia** on poolsaar, mis moodustab Falklandi saarte suurima saare Ida-Falklandi lõunaosa. Lafonia on saare põhiosaga ühendatud 4&nbsp;km laiuse maakitsusega. Poolsaare pindala on 2400&nbsp;km² ja see on peaaegu asustamata. Poolsaart ühendaval maakitsusel asuvad Darwini ja Goose Greeni asula. Lafonias on kaks asulat: North Arm ja Walker Creek.

Poolsaar on nime saanud briti lambakasvataja Samuel Fisher Lafone'i järgi, kes ala 1846. aastal ostis, et seal lambaid kasvatada.

Lafonias asub maailma lõunapoolseim rippsild, mis ehitati 1825. aastal.

Charles Darwin uuris poolsaare faunat 1833. aastal.

Falklandi sõja ajal toimus Lafonias esimene maismaalahing Briti ja Argentina vägede vahel.
Ida-Falkland

**Ida-Falkland** (inglise East Falkland, hispaania Isla Soledad) on Falklandi saarte suurim saar. 

Saare lõunaosa moodustab Lafonia poolsaar. Lafonia on saare põhiosaga ühendatud 4 km laiuse maakitsusega. Saare pindala on 6605 km². Suurim asula on Stanley, mis on ka Falklandi saarte halduskeskus. Lafoniat ühendaval maakitsusel asuvad Darwini ja Goose Greeni asula. 

Saare kõrgeim tipp on Mount Usborne, mille kõrgus on 705 m.
Paide Vallimäe mündileid

**Paide Vallimäe mündileid** on 1989. aastal Paide ordulinnuse varemeist avastatud mündileid.

Paide Vallimäe mündileid leiti konserveerimistööde käigus ruumist IV, mis oli linnuse Läänevärava üks osa. Leid koosnes keskaegsetest müntidest, mis olid pandud riidekotikesse ning peidetud käimlasse. Tõenäoliselt peideti need Liivi sõja ajal.

Aardes oli 678 münti, mis olid vermitud aastail 1515–1568.

1990. aastal pandi puhastatud ja määratletud mündid vaatamiseks välja Järvamaa muuseumis.

1997. aastal varastati Paide Vallitornis eksponeeritud leiust 651 münti, millega muuseumile tekitatud kahjuks hindas Eesti ajaloomuuseumi mündikogu hoidja Ivar Leimus u. 100 000 krooni.  Varastatud mündid väidetavalt Pärnu turul 10 000 krooni eest maha müünud varas mõisteti vangi.

Muuseumil on leiust alles 26 münti.

## Mündileiu sisu
Loendis on toodud müntide vermise koht ja väljaandja:

## Viited
Kumasi

**Kumasi** on linn Ghanas, Ashanti piirkonna halduskeskus. Asub sisemaal Bosumtwi järve lähedal.

## Välislingid
Bosumtwi

**Bosumtwi** on järv Ghanas, riigi ainuke looduslik järv. Asub 32 km Kumasist lõuna pool. Järv on ümmarguse kujuga, kraatri läbimõõt on umbes 10,5 km. Kaldad on järsud.

Järve vanus on 1,07 miljonit aastat. See on tekkinud meteoriidi langemise tagajärjel.

Ašantid peavad järve pühaks.
Agroklimatoloogia

**Agroklimatoloogia** (kreeka sõnadest *agros* 'põld', *klíma* 'kliima' ja *lógos* 'teadus') on klimatoloogia haru, mis uurib kliimat (agrokliimat) põllumajandustootmise paiknemise tegurina. 

Agroklimatoloogia eesmärkideks on kliima hindamine põllumajandustootmise seisukohast, agrokliimarajoneerimine jne.

## Vaata ka
*Agrometeoroloogia
Agrometeoroloogia

**Agrometeoroloogia** on meteoroloogia haru, mis uurib meteoroloogilisi, klimaatilisi ja hüdroloogilisi tingimusi, mis mõjutavad põllumajandust.

## Vaata ka
*Agroklimatoloogia
Agul

**Agul** on linna kaugem osa, kus asub enamik töökohti. See on peamiselt äri- või elamupiirkond ja hõlmab sageli segakasutusega piirkondi ja võib mõnikord sisaldada rohkem töökohti kui elanike arv. Agul võib eksisteerida kas suurema linna/linnapiirkonna osana või eraldiseisva poliitilise üksusena. Nimi kirjeldab piirkonda, mis on rohkem või vähem tihedalt asustatud kui siselinn.

Arengumaade suurimate linnade agulid muutuvad slummideks.

Tartu ja Tallinna ajaloolistesse agulitesse – rahvalikult poeetiliste nimedega Supilinn, Kalamaja, Pelgulinn, Kitseküla – rajasid oma esimese eluaseme maalt linna pürgivad inimesed. Tallinna agulites Kalamajas, Koplis, Pelgulinnas, Kassisabas elasid tehasetöölised pruunikashallides, kopitanud, pimedates ja ülerahvastatud, veevärgita toauberikes. Vaevalt kuskil mujal Euroopas, välja arvatud ehk Rootsi omaaegsed mäetööstuspiirkonnad, oli töölisagulite olme nii masendavalt troostitu kui see oli I maailmasõja eelses Tallinnas. Osa sellest viletsusest on talletatud ka Johannes Pääsukese ajaloolistel fotodel aastast 1914.

Omaaegsed sotsiaaldemokraatlikud utoopiad, mis püüdsid maailma parandada linnaehituse läbi, ei jätnud puudutamata ka Eestit. Eliel Saarise projekt "Suur-Tallinn" oleks õnnestumise korral võinud muuta Tallinna Helsingi- või Riia-sarnaseks esinduslike kvartalitega euroopalikuks suurlinnaks. Kuid siis algas maailmasõda ning üle 8000 Krulli, Dvigateli, Lutheri ja mõnegi muu omaaegse suurtöösturi juures töötanud tööstustöölise pere vajas elamispinda.

1920.–1930. aastail omandasid agulid Eestis mahedamad vormid. "Säärvandiga tubade" asemel hakati ehitama nn Tallinna majade odavaid pisikortereid ja tööliselu omandas üha väikekodanlikumaid vorme.

## Viited

## Välislingid
*Agulimiljöö eesti kunstis
Georg Koort

**Georg Andreas Koort** (12. märts 1907 Viljandi – 5. juuni 1964 Lehtse) oli eesti loomaarst. 

Lõpetas 1927 Viljandi Maakonna Poeglaste Reaalgümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonda, lõpetas 1936. Korp! Vironia vilistlane. 

Töötas veterinaararstina Puurmanis, Järva-Jaanis, Jänedal ja Lehtses. 1950–1956 viibis vangilaagrites Mordva ANSVs ja Omski lähedal.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Isiklikku
Georg Koorti vend oli eesti filosoof ja Tartu Ülikooli rektor Alfred Koort.

## Viited
Karl-Rudolf Sillak

**Karl-Rudolf Sillak** (kuni aastani 1934 **Karl-Rudolf Silberg**; 20. märts 1906 Märjamaa kihelkond, Läänemaa – 17. detsember 1974 Tallinn) oli eesti jalg- ja jääpallur, jäähokimängija ning treener, sporditegelane ja -kohtunik.

## Koondisekarjäär
Koondisedebüüdi tegi ta 23-aastaselt 16. augustil 1929 Balti turniiril Läti jalgpallikoondise vastu. Ta viibis platsil kõik 90 minutit. Mäng lõppes 2:2 viigiga. Lisaks temale tegi samas mängus oma debüüdi Aleksander Mägi.

Ta mängis Eesti jalgpallikoondises 56 mängus, sealhulgas ka maailmameistrivõistluste kvalifikatsioonimängudes aastatel 1933 ja 1938. Ta tuli kolmel korral Baltimaade ja neljal korral Eesti meistriks.

Ta mängis Eesti jääpallikoondises 5 mängus ja tuli 7 korral Eesti meistriks. Ta mängis Eesti jäähokikoondises 7 mängus ja tuli ühe korra Eesti meistriks.

## Teoseid
*"Jalgpall. Minevikust tänapäevani". Koostaja Lembit Koik, autorid Eugen Below, Lembit Koik, Oskar Koni, Otto Reinlo, Elmar Saar, Karl-Rudolf Sillak ja Villi Vainula. Tallinn 1970
*"Jääpall. Jäähoki. Minevikust tänapäevani". Koostaja Endel Press, autorid Lembit Koik, Endel Press, Elmar Saar, Herbert Saarne, Karl-Rudolf Sillak, Toivo Tukk. Eesti Raamat. Tallinn 1977

## Tunnustus
*1964 – Kalevi auliige

## Isiklikku
Tema vend Evald-Edgar Silberg-Sillak oli samuti jalgpallur.

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Kirjandus
*"Karl-Rudolf Sillak". // "Jääpall. Jäähoki. Minevikust tänapäevani". Koostaja Endel Press, autorid Lembit Koik, Endel Press, Elmar Saar, Herbert Saarne, Karl-Rudolf Sillak, Toivo Tukk. Eesti Raamat. Tallinn 1977. Lk 247

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Aherainemägi

**Aherainemägi** ehk **terrikoonik** (prantsuse fraasist *terri conique*, milles *terri* 'aherainepuistang' + *conique* 'kooniline') on väljatud maavara rikastamise jääkidest kuhjatud puistang.

Kaevanduste ja nende rikastamisvabrikute jäägipuistangutes võivad põlevat ainet ja väävliühendeid  sisaldavad rikastusjäägid kuumeneda ja süttida.

Eestis on aherainemäed Ida-Virumaal, kus kaevandatakse põlevkivi. Tuntumad on Kukruse aherainemägi, Käva aherainemägi, Tammiku aherainemägi, Jõhvi (Edise) aherainemäed jt.

**Ekslikult** nimetatekse **aherainemägedeks** ka põlevkivi termilise töötlemise (utmise) jääkide puistanguid ja tuhamägesid, kuhu on ladestatud soojuselektrijaamades põletatud kütuse (Eesti kontekstis põlevkivi) tuhk.

## Välislingid
Venemaa keisririigi siseministrite loend

**Venemaa Keisririigi siseministrite loend** on loetelu Venemaa Keisririigi Siseministeeriumi juhtidest alates ministeeriumi loomisest 1802. aastal kuni 1917. aasta Veebruarirevolutsioonini. Siseminister oli aastatel 1880−1917 ühtlasi Üksik Sandarmikorpuse šeff.

## Vaata ka
*Venemaa Keisririigi Siseministeerium
*Venemaa Keisririigi Siseministeeriumi Politseidepartemang
*Sandarmi Üksikkorpus

## Kirjandus
**Министерство внутренних дел. 1802-1902. Исторический очерк*. СПб.: Тип. Министерства внутренних дел, 1901 https://runivers.ru/bookreader/book58649/#page/1/mode/1up.
Chambal

**Chambal** (hindi keeles चंबल (*Chaṁbal*)) on jõgi Aasias Hindustani poolsaarel, Yamuna lisajõgi.

Jõe pikkus on umbes 960 km. 

Jõgi pole laevatatav.

## Viited
Süsi

**Süsi** on süsiniku aatomitest koosnev lihtaine, mis moodustab looduses mitmeid  modifikatsioone. Need on antratsiit, kivisüsi ja pruunsüsi. Süsi tekib ka puidu põlemisel ja põletamisel, pürolüüsi käigus tekib puusüsi. 

Kunstnikud nimetavad **söeks** söemassist pulgakest, mida nad kasutavad joonistamiseks.


Pilt:Coal anthracite.jpg|antratsiit
Pilt:Coal.jpg|kivisüsi
Pilt:Braunkohle als Hausbrand.jpg|pruunsüsi
Pilt:Charcoal sticks 051907.jpg|joonistamisel kasutatav puusüsi


## Vaata ka
*Aktiveeritud süsi
*Grafiit
*Sinine süsi
*Valge süsi
Paide piiramine (1572–1573)

**Paide piiramine** leidis aset 1572. aasta detsembrist kuni 1. jaanuarini 1573 Liivi sõja ajal. Moskva tsaaririigi väed vallutasid Rootsile kuulunud Paide linnuse.

## Eellugu
16. detsembril 1572 suundusid Rootsi väed Claes Åkesson Totti juhtimisel Tallinnast ringiga läbi Märjamaa ja Viljandi Põltsamaad piirama. Kaks kartauni koos püssirohuga otsustati saata otse läbi Paide. Sinna nad küll ei jõudnud, saabudes alles jõulupühadeks Uuemõisa.

Samal ajal oli Liivimaale saabunud Ivan IV koos oma kahe poja ja suure sõjaväega. Tallinnas ja Paides paiknenud Rootsi väed seda ei teadnud. Rootslased olid veendunud, et tsaari väed ei julge maale tulla, kuna Liivimaal viibis parasjagu ka suur Rootsi kuninga vägi, mistõttu ei pandud rõhku maakuulamisele ega valvele.

Peagi oli Ivan IV oma vägedega Rakvere all, kuid sellest ei teadnud midagi nii Claes Åkesson Tott ega ka tallinlased. Paides teati moskoviitide kohalolekust, kuid arvati, et tegu on mõne väiksema salgaga, kes ilmselt Uuemõisa suurtükke endale tahab saada. Paide linnuse asevalitseja Hans Boije otsustas seetõttu saata suurema osa linnuse garnisonist suurtükkidele vastu, jättes linnusesse umbes 50 sõjameest, kellele olid lisaks ka linnusesse pagenud talupojad.

Vahepeal oli aga Claes Åkesson Tott saatnud oma väest 500 mõisameest Paidesse suurtükkidele vastu. Paide alla jõudnud mõisamehed soovisid pääseda linnusesse, kuid asevalitseja Boije ei lubanud neil seda teha. Boije, kes oli suurema osa oma garnisonist ära saatnud, kartis, et nood hõivavad linnuse, nagu Klaus Kursell oli hõivanud Tallinna linnuse.

Uuemõisa jõudnud mõisamehi ründas moskoviidi väesalk (vt Uuemõisa lahing).

## Piiramine
Kui Boije oli suurema osa linnuse garnisonist ära saatnud, asusid venelased linna piirama. Seejärel saatsid nad mõni tuhat meest Harju- ja Järvamaad rüüstama.

1. jaanuaril 1573, kell kaks pärast lõunat, vallutasid Moskva väed tormijooksuga Paide linnuse.

Linnuse vallutamisele eelnes tugev kahurituli . Põltsamaa all viibinud Rootsi sõjamehed arvasid Paide suunast kahuripauke kuuldes, et paidelased lasevad saluuti Tallinnast saabunud suurtükkide auks .

Paide piiramisel hukkus üks opritšnina juhte Maljuta Skuratov, kes oli tuntud oma julmuse poolest. Skuratov juhtis isiklikult rünnakut, ronis esimeste seas linnusemüürile ja sai musketikuulist surma.

## Tagajärjed

Vallutanud Paide, tapsid venelased kõik linnuses viibinud isikud. Pääsesid üksnes mõned end linnuse vangikeldrisse peitnud talupojad, kes valetasid, et nad on vangistatud hertsog Magnuse alamad Põltsamaalt. Hans Boije viidi koos mitmete teistega Ivan IV ette, kes nad orade külge lasi siduda ja elusalt praadida.

Oma soosiku Skuratovi surmast masendunud Ivan IV katkestas sõjakäigu ja läks kiiresti Novgorodi tagasi.

Vallutatud Paide asehalduriks ja vojevoodiks määrati Mihhail Andrejevitš Beznin.

1886. aastal lasi Mäo mõisnik Olaf von Stackelberg Mäo mõisa rajada mälestusmärgi Paide piiramisel hukkunud vene sõjameeste mälestuseks.

## Viited

## Kirjandus
*Balthasar Russow, "Liivimaa kroonika". Hotger, Tallinn 1993
Ave Maria Mõistlik

**Ave Maria Mõistlik** (sündinud 5. juulil 1980 Valjala vallas) on eesti aktivist ja ajakirjanik.

Ta lõpetas 1995 Valjala Põhikooli ja 1999 Kuressaare Gümnaasiumi. Ta õppis Kuressaare Ametikoolis ärikorraldust 2005–2007. 

Ta kuulus **Avjoska** nime all kirjanduslikku rühmitusse TNT!.

2006. aastal võitis ta üleriigilise sekretäride kutsevõistluse ning pälvis auhinna "Tippsekretär 2006". 

2006. aastal valis Eesti Leonardo keskus projektikajastuste konkursi "Leonardoga Euroopasse ja tagasi" võitjaks kutsekooli õpilaste kategoorias tema kirjutise oma praktikast Dublinis sügisel 2006 "Praktikal värviliste uste linnas Dublinis". 

Ta oli Eesti Õpilasesinduste Liidu aktivist (2006–2007) ja kuulus õpilaslehe toimetusse (septembrist 2006 – maini 2007).

## Artiklite näiteid
* "Haigla sai Saksamaalt abisaadetise" (Meie Maa, 27. juuli 2002)
* "Mart Laar käis Valjala koolis ajalootundi andmas" (Meie Maa, 23. mai 2006)
* "Savisaar: püsiühendusega tegelgu järgmised ministrid" (Meie Maa, 10. juuni 2006)
* "Valjalas toimus teist korda Galavisioon" (Oma Saar, 22. märts 2007)

## Isiklikku
Ta on Aive Mõistliku tütar. 

## Vaata ka
*

## Kirjandus
* Tiina Merkuljeva "Hea sekretär kohtleb ka kolleege kui firmale väärtuslikke kliente" (Postimees, 16. mai 2006; foto)
* Monika Puutsa "Oluline on areneda" (Meie Maa, 30. mai 2006; intervjuu) 
* Monika Puutsa "Praktikalugu tõi konkursivõidu" (Meie Maa, 2. detsember 2006)
* Janne Nurmik "Saarlanna osales netientsüklopeedia koostajate kokkutulekul" (Meie Maa, 30. juuli 2008)
Tensori järk

**Tensori järk** on tensori esitamiseks vajaliku massiivi mõõde. 

Skalaar on 0-järku tensor, sest tema suurus on ainus komponent, nii et teda saab esitada 0-mõõtmelise massiivina. 

Vektor on esimest järku tensor, sest teda saab koordinaatide abil esitada komponentide ühemõõtmelise massiivina. 

Maatriks on teist järku tensor, sest teda saab esitada kahemõõtmelise massiivina. Ja nii edasi: k-järku tensor on esitatav komponentide k-mõõtmelise massiivina. 

Tensori järk on tema komponendi spetsifitseerimiseks vajalike indeksite arv.
Järk

"**Järk**" on mitme mõiste nimetus. 

*Teenetemärgi järk
*Arengujärk ehk arengustaadium organismi ontogeneesis

## Matemaatika
***[[diferentsiaalvõrrandi järk]]**
***[[maatriksi järk]]**
***[[tensori järk]]**

## Keemia
*Reaktsiooni järk
Moussa Dadis Camara

**Moussa Dadis Camara** (sündinud 1964) on Guinea sõjaväelane. Ta oli 24. detsembrist 2008 kuni 3. detsembrini 2009 Guinea riigipea.

Moussa Dadis Camara haaras sõjaväelise riigipöörde tulemusel võimu pärast kauaaegse presidendi Lansana Conté surma. Ta on Guinea sõjaväehunta Rahvusliku Demokraatia ja Arengu Nõukogu esimees.

Ta on õppinud Conakry ülikoolis õigus- ja majandusteadust. 1990. aastal astus ta Guinea armeesse. Ta on teeninud muu hulgas Sierra Leones ÜRO rahuvalvejõudude koosseisus ning osalenud sõjaväelises väljaõppes Saksamaal.

3. detsembril 2009 sai ta tapmiskatse käigus vigastada; kaks inimest tema kaaskonnast sai surma. 15. jaanuaril 2010 loovutas ta võimu kuni tervenemiseni oma asetäitjale kindral Sékouba Konatéle.

31. juulil 2024 tunnistati Moussa Dadis Camara 2009. aastal toimunud veresaunas süüdi "inimsusevastastes kuritegudes" ja talle määrati kahekümneaastane vanglakaristus.
Hanid

**Hanid** (omanimetus *Haqniq*) on rahvas Hiinas ja Vietnamis. Nad räägivad lolo-birma keelte hulka kuuluvat hani keelt. Hanide koguarv on umbes 1,5 miljonit. Hiinas elavad nad valdavalt Yunnani provintsis Mekongi ja Hồng Hà vahelisel alal.
Vietnamis elavad nad peamiselt Lai Chau ja Lào Cai provintsides.

Hanid on üks Hiina 56 ametlikult tunnustatud vähemusrahvusest ja üks Vietnami 54 ametlikult tunnustatud vähemusrahvusest.
Northwest Airlines

**Northwest Airlines** oli Ameerika Ühendriikide lennufirma.

Ettevõte asutati 1926. aastal. Varem on see kandnud ka nime Northwest Orient Airlines.

Northwest Airlinesi peakorter oli Minnesota osariigis Eaganis ning peamised sõlmlennujaamad Minneapolises/Saint Paulis, Detroitis, Memphises, Naritas ja Amsterdamis. 

Northwesti IATA kood oli **NW**, ICAO kood **NWA** ja kutsung **NORTHWEST**.

Ettevõte ühines aastal 2009 Delta Airlinesiga ning alates jaanuarist 2010 lõpetas tegevuse Northwest Airlinesi nime all.

## Vaata ka
* D. B. Cooper, tuvastamata kurjategija, kes kaaperdas 1971. aastal Northwest Orient Airlinesi lennu 305
Gita Kalmet

**Gita Kalmet** (1987. aastani **Gita Ränk**; sündinud 29. novembril 1959 Tallinnas) on Eesti diplomaat ja endine näitleja. 

## Haridus
Gita Kalmet on lõpetanud 1978. aastal Tallinna 1. Keskkooli ja 1984. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (11. lend). Ta on õppinud Eesti Diplomaatide Koolis (1993) ja Oxfordi Ülikoolis (1995–1996).

## Töökäik
### Töö näitlejana
Aastatel 1984–1989 töötas ta Rakvere Teatris näitlejana.

Lisaks on ta mänginud mängufilmides ("Ma pole turist, ma elan siin", 1989; "Hotell E", 1992 (mõlemad Tallinnfilm); "Küünlad pimeduses", 1993, Family Productions; "Novembrikuu hall valgus", 1993; "Kass kukub käppadele", 1999), Eesti Televisiooni telelavastuses ("Tugitooliteater: Ülemlaul", 1988; "Viimane lend", 1995) ja Eesti Raadio kuuldemängudes.

Ta on olnud Eesti Teatriliidu liige (1987–1993).

### Diplomaatiline töö
Alates 1993. aastast töötab ta Eesti välisministeeriumis. Aastatel 1999–2002 töötas ta Eesti suursaatkonnas Pariisis, kus oli saatkonna II sekretär. Seejärel töötas ta välisministeeriumi Euroopa Liidu osakonnas üldasjade büroo direktorina ja 2005. aastal oli vahetusdiplomaat Londonis. 

Aastatel 2006–2012 oli ta Eesti suursaadik Madalmaades. Ta oli ka Eesti alaline esindaja Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni juures. 

Aastatel 2013–2018 oli ta erakorraline ja täievoliline suursaadik Kanadas, kusjuures ta oli esimene Kanadas (Ottawas) resideeriv Eesti suursaadik.

Alates 2021. aastast on ta erakorraline ja täievoliline suursaadik Tšehhi Vabariigis. Kalmet resideerib Prahas ning on Tšehhi Vabariigi kõrval akrediteeritud alates 25. novembrist 2021 ka Sloveeniasse (kuni juunini 2025) ja alates 3. märtsist 2022 ka Horvaatiasse. 

#### Artikleid
* Gita Kalmet. Klaverilegend Armas Maiste Ajakiri Teater. Muusika. Kino, juuni 2016
* Gita Kalmet. Eesti ja Tšehhi, Ukraina sõjas relvavennad Ajakiri Diplomaatia, 29. juuli 2022

## Isiklikku
Gita Kalmeti abikaasa on lavastaja ja näitleja Madis Kalmet, nad abiellusid 1987. aastal. Ka nende pojad Henrik (sündinud 1986) ja Karl-Andreas Kalmet (sündinud 1989) on näitlejad.

## Viited

## Välislingid
* Telelavastus "Tugitooliteater. Ülemlaul" (peaosades Jüri Krjukov ja Gita Ränk). Eesti Televisioon, 19. jaanuar 1988
* Eesti suursaadik Hollandis andis üle volikirja Postimees, 30. august 2006
* Gita Kalmet: Lilleilust, Hudsonist ja taevalikust maast Välisministeerium, 29. aprill 2009
* Jutusaade. Gita Kalmet Vikerraadio, 2. august 2015
* Margit Arndt-Kalju. Persoonilugu | Gita Kalmeti toidurännakud ehk mis söögiga kasvatada üles andekad pojad ja esitleda Eestit? Oma Maitse / Delfi, 28. veebruar 2020
* Grete Volmer. Eesti suursaadik Prahas ohvriterohkest tulistamisest: see on sõnuseletamatu šokk, selliseid jõule ei ole siin varem olnud Delfi.ee, 22. detsember 2023