open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rugāji piirkond

**Rugāji piirkond** (läti *Rugāju novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Latgales.

Piirkonna keskus oli Rugāji küla.

Piirkond moodustati 2009. aastal Balvi rajooni Rugāji ja Lazdukalnsi vallast. 2021. aastal liideti Rugāji piirkond Balvi piirkonnaga.

## Viited

## Välislingid
* Piirkonna koduleht
Viļaka piirkond

**Viļaka piirkond** (läti keeles *Viļakas novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Latgales. Piirnes idas Venemaaga.

Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Viļaka piirkonna elanikest lätlasi 75,60%, venelasi 19,46%, mustlasi 1,23%, ukrainlasi 1,20% ja teistest rahvustest inimesi 2,51%.

Piirkond moodustati 2009. aastal kuuest vallast ja Viļaka linnast. 2021. aastal liideti Viļaka piirkond Balvi piirkonnaga.

## Territoriaalne jaotus

* Viļaka
* Kuprava vald (*Kupravas pagasts*)
* Medņeva vald (*Medņevas pagasts*)
* Susāji vald (*Susāju pagasts*)
* Šķilbēni vald (*Šķilbēnu pagasts*)
* Žīguri vald (*Žīguru pagasts*)
* Vecumi vald (*Vecumu pagasts*)

## Viited

## Välislingid
* Piirkonna koduleht
Sophie Dahl

**Sophie Dahl** (sünninimi **Sophie Holloway**; sündinud 15. septembril 1977 Londonis) on inglise kirjanik ja endine modell.

## Isiklikku
Tema ema on kirjanik Tessa Dahl, isa näitleja Julian Holloway. Emapoolne vanaisa oli norra päritolu ingliskeelne laste- ja täiskasvanute kirjanik ning stsenarist Roald Dahl, emapoolne vanaema näitleja Patricia Neal. Tema isapoolne vanaisa oli näitleja Stanley Holloway, emapoolne vanaema tantsija Violet Lane. Ta abiellus 9. jaanuaril 2010 laulja Jamie Cullumiga, neil sündis 2. märtsil 2011 tütar.
Berjozovo rajoon

**Berjozovo rajoon** on haldusüksus Venemaal Handi-Mansimaal. Rajooni halduskeskus on Berjozovo.

## Haldusjaotus
Rajoon jaguneb üheksaks omavalitsuseks. Need on:

*Berjozovo linnaasundus (Berjozovo alev, Deminskaja küla, Tutleimi küla, Šaitanka küla)
*Igrimi linnaasundus (Igrimi alev, Anejeva küla)
*Hulimsunti külaasundus (Hulimsunti küla)
*Njaksimvoli külaasundus (Njaksimvoli küla, Nerohhi küla, Ust-Manja küla)
*Pripoljarnõi külaasundus (Pripoljarnõi alevik)
*Saranpauli külaasundus (Saranpauli küla, Hurumpauli küla, Štšekurja küla, Jassunti küla, Sosva alevik, Verhnepildina küla, Kimkjassui küla, Lombovoži küla, Patrassui küla, Sartõnja küla)
*Svetlõi külaasundus (Svetlõi alevik)
*Tegi külaasundus (Tegi küla, Pugorõ küla, Ustrjomi alevik)
*Vanzeturi külaasundus (Vanzeturi küla, Novinskaja küla)

## Viited

## Välislingid
*Berjozovo rajooni ametlik koduleht
Christoffer Valkendorf

**Christoffer Henningsen Valkendorf** (1. september 1525 Glorupi mõis, Fyn – 17. jaanuar 1601 Kopenhaagen) oli Taani aadlik ja riigitegelane.

Christoffer Valkendorf oli 1561. aastast Taani kuninga Frederik II venna, Saare-Lääne piiskopi Magnuse nõunik ja vöörmünder, Põhjamaade seitsmeaastase sõja aegne Ida-Saaremaa asehaldur (oktoobrist 1563 kuni 1567) ja Liivimaa asehaldur (1566–1567).

## Viited

## Kirjandus
*Arthur Gerhard Hassø: Rigshofmester Kristoffer Valkendorf til Glorup 1525-1601. Kopenhaagen: Levin & Munksgaard, 1933, 280 lk

## Välislingid
*Dansk Biografisk Leksikon online: Christoffer Valkendorf
Tootsie

**"Tootsie"** (inglise *Tootsie*) on 1982. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide komöödiafilm, mille lavastas Sydney Pollack. 

1998. aastal tunnistati film kultuuriliselt oluliseks ning võeti USA Kongressi raamatukogu National Film Registrysse.

2000. aastal avaldatud edetabeli "AFI's 100 Years...100 Laughs" (Ameerika Filmiinstituut) tulemuste põhjal on "Tootsie" kõigi aegade paremuselt teine komöödiafilm.

## Näitlejad
* Dustin Hoffman – Michael Dorsey, kehastub *Dorothy Michaelsiks*
* Jessica Lange – Julie Nichols
* Teri Garr – Sandy Lester
* Dabney Coleman – Ron Carlisle
* Charles Durning – Leslie "Les" Nichols
* Bill Murray – Jeff Slater
* Sydney Pollack – George Fields
* George Gaynes – John Van Horn
* Geena Davis – April Page
* Doris Belack – Rita Marshall
* Lynne Thigpen – Jo
* Estelle Getty – Middle Aged Woman

## Tunnustus
1983. aastal kandideeris film kümnele Oscarile ja võitis neist ühe – parima naiskõrvalosatäitja kategoorias.

## Viited

## Välislingid

* 
*
Kārlis Skrastiņš

**Kārlis Skrastiņš** (9. juuli 1974 Riia – 7. september 2011 Jaroslavli lähedal) oli Läti jäähokimängija.

Skrastiņš mängis alates 1998. aastast 11 hooaega NHL-s klubides Nashville Predators, Colorado Avalanche, Florida Panthers ja Dallas Stars. 2011 liitus ta KHL klubiga Jaroslavli Lokomotiv.

8. veebruaril 2007 püstitas ta NHL-i rekordi, osaledes kaitsjana 487. järjestikuses mängus. 25. veebruaril saavutas ta rekordiks 496 mängu järjest. Järgmise mängu pidi ta kerge põlvevigastuse tõttu vahele jätma. Varem oli ta üheainsa NHL-mängu vahele jätnud: see oli 18. veebruaril 2000 kerge õlavigastuse tõttu. Sellise vastupidavuse tõttu sai ta hüüdnimeks Raudmees (Iron Man).

Ta mängis 1992–2010 84 Läti jäähokikoondise kohtumises, sealhulgas kolmedel olümpiamängudel. 2011 nimetati ta koondise kapteniks.

Ta hukkus Jaroslavli lennuõnnetuses. Kārlis Skrastiņš on maetud Riia metsakalmistule.

Skrastiņš oli abielus Zane Skrastiņaga. Neil olid tütred Karolīna ja Laurēna. Kolmas tütar Vivienna sündis 16. veebruaril 2012.

## Välislingid
*http://www.hockeydb.com/ihdb/stats/pdisplay.php?pid=40221 
*http://www.nhl.com/ice/player.htm?id=8467519
*Kārlis Skrastiņš ar komandu gājis bojā aviokatastrofā 
*Jaroslavli lennuõnnetus tähendas suurt kaotust Läti jäähokile
Honey and Clover

**"Honey and Clover"** (ハチミツとクローバー *Hachimitsu to Kurōbā*) on Jaapani mangasari, mis kujutab rühma kunstitudengite elu ja suhteid. Selle autor on Chika Umino.

See ilmus aastatel 2000–2006 ajakirjades CUTiEcomic, Young YOU ja Chorus, ning kogumikuna kümnes köites. Manga põhjal valmis kahe hooajaga animesari, mis jooksis telekanalis Fuji TV 2005. ja 2006. aastal. Samuti tehti sarja põhjal film, mis esilinastus Jaapani kinodes 22. juulil 2006.
Stolberg

**Stolberg** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Aacheni linnaregioonis. Asub Aachenist idas.

Linnas on arenenud metallitööstus ja klaasitootmine. Stolbergi hüüdnimed on Vaselinn ja Maailma vanim messingilinn.

## Linnaosad
Linn jaguneb halduslikult 17 linnaosaks:  Atsch, Breinig, Breinigerberg, Büsbach, Donnerberg, Dorff, Gressenich, Mausbach, Münsterbusch, Oberstolberg, Schevenhütte, Unterstolberg, Venwegen, Vicht, Vicht-Breinigerberg, Werth ja Zweifall.

## Välislingid

*Stolbergi koduleht
Aleksander Tulp

**Aleksander Tulp** (5. märts 1883 Tallinn – aprill 1952 Volhovi rajoon, Leningradi oblast) oli Eesti poliitik.

Ta oli Eesti Asutava Kogu ja I Riigikogu liige ning töö- ja hoolekandeministri kohusetäitja 16. kuni 27. novembrini 1918.

## Viited
August Janson

**August Janson** (22. november 1870 Võõpsu – 13. oktoober 1925 Berliin) oli Eesti kaubandustegelane ja poliitik.

Ta oli 12. märtsist kuni 8. maini 1919 kaubandus-tööstusminister.
Eduard Aule

**Eduard Georg Aule** (28. detsember 1878 Kabala mõis, Viljandimaa – 7. märts 1947 Goslar) oli eesti poliitik ja pangandustegelane.
## Elulugu
Eduard Aule sai alghariduse mõisa kodukoolis, seejärel õppis Viru-Nigula kirikukoolis. Lõpetas 1897. aastal Tartu reaalkooli, misjärel õppis Riia polütehnikumi kaubandusosakonnas ja lõpetas tehnikumi 1902. aastal. Akadeemiliselt kuulus korporatsioon Vironiasse, mille asutajaliikmeks ta ka oli.

Töötas kuus aastat Tartu Eesti Laenu- ja Hoiuühisuse asjaajajana, aastatel 1907–1908 oli ta samal kohal Tartu Vastastikuses Krediit-Ühisuses. Hiljem sai Tartu Eesti Laenu- ja Hoiuühisuse juhiks ning oli tegev veel paljudes ettevõtetes. Oli õpetaja ja direktori kohuste täitja Tartu kommertskoolis. Ta oli Tartu linnavolikogu liige, valijamees Vene riigiduuma valimistel.

Ta oli Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu ja Eesti Asutava Kogu liige, rahaministeeriumi arvekoja komissar ning 6. veebruarist kuni 8. maini 1919 toitlusminister. Hiljem oli ta Eesti Panga direktor ja selle esimene president.

Aastatel 1925–1928 oli Põhja Panga direktor. Aastatel 1928–1932 oli ta Krediit Panga direktor ning ka sama panga esindaja 0.-ü. Mootoris ning Põhja Kindlustuse Seltsis. 

Eduardi abikaasa päritolule tuginedes siirdus perekond Aule 1941. aastal põgenikena Saksamaale, kuid naasis juba järgmisel aastal Eestisse. Kaks aastat hiljem olid nad sunnitud uuesti Saksamaale põgenema. 

Ümbermaetud Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Isiklikku
Eduard Aule abiellus 1905. aastal Liivimaalt pärit Sophie Aline Jehnichiga, kelles voolas preisi, šveitsi ja prantsuse verd. Tal oli tütar Ruth Mary (surnud 2000) ning pojad Ilmar, Erik, Olaf ja Olgred (1916–2015). 

## Artikleid
* "Sigadealbum". Võitleja, detsember 1958, nr. 12, lk. 5.

## Viited

## Välislingid
*
Vaanid

**Vaanid** (vanapõhja *Vanr*, mitmuses *Vanir*) oli Skandinaavia mütoloogias jumalate hõim, keda seostati viljakuse, tarkuse ja võimega ennustada tulevikku. Vaanid oli üks kahest jumalate hõimust (aaside kõrval), nende järgi sai nime Vanaheimr ("Vaanide kodu"). Pärast aaside ja vaanide sõda said vaanid osaks aasidest. Hilisemas kontekstis viidatakse vaanidele vahel kui aaside hõimu liikmetele.

Vaanidest räägitakse "Vanemas Eddas", mis koostati 13. sajandil varasemate allikate põhjal, "Nooremas Eddas" ja "Heimskringlas", mille mõlemad kirjutas 13. sajandil Snorri Sturlusson, ning ka skaldiluules. Erinevalt vaanidest mainitakse aase ka teiste germaani rahvaste pärimuses.

Kõik allikad nimetavad jumalaid Njörðrit, Freyri ja Freyjat vaanideks. Euhemeeriline proosalõik "Heimskringlas" lisab, et ka Njörðri õde – kelle nime ei mainita – ja Kvasir olid vaanid. Samuti jutustab "Heimskringla" kuningas Sveigðiri reisist Vanaheimrisse, kus ta kohtab naist nimega Vana, kellega saab lapse nimega Vanlandi ("Inimene vaanide maalt").

Ehkki Heimdallrit ja Ullrit pole otsesõnu vaanideks nimetatud, on oletatud, et nad võiksid vaanide sekka kuuluda. "Nooremas Eddas" nimetatakse metskulti "vaanide lapseks". Mõne teadlase arvates võivad vaanid seostuda väikeste kullalehetükkidega, mida on leitud mõnest Skandinaavia asulast suure rahvasterändamise ajast kuni viikingiajastuni ning mõnikord haudadest. Oletatud on ka, et vaanid võisid algselt olla indoeurooplaste eelse neoliitilise Euroopa jumalad või protoindoeuroopa religiooni viljakusjumalad. Arvatud on, et mingil kujul võisid neid austada paganlikud anglosaksid.
Habelindlased

**Habelindlased** (*Megalaimidae*) on lindude sugukond rähniliste seltsist. 

Habelindlased elavad Aasias.

## Perekonnad
**Psilopogon* (sisaldab üht liiki: *[[Psilopogon pyrolophus]]*)
*habelind *Megalaima*
**Caloramphus* (sisaldab üht liiki: *[[Calorhamphus fuliginosus]]*)
Lõhnaained

**Lõhnaained** on iseloomuliku meeldiva lõhnaga looduslikud või sünteetilised orgaanilised ühendid, mida kasutatakse eeskätt parfümeeria- ja kosmeetikatoodete (sealhulgas seepide), kuid ka toiduainete ja toitude valmistamisel. Lõhnaained on suhteliselt kergesti lenduvad ühendid, et mõjuda inimese haistmismeelele.

Lõhnaaineid kasutatakse ka tehnikas mittelõhnavate ohtlike gaaside lõhnastamiseks, et teha lekete korral gaas inimesele märgatavaks. Näiteks lõhnastatakse (odoreeritakse) maagaas https://web.archive.org/web/20170320053816/http://www.gaas.ee/maagaas/maagaasi-kasutamise-turvalisus/ enne tarbijavõrku suunamist, lisades gaasile väikeses koguses lõhnaaineid (odorante). See, mida tunneme gaasi lõhnana, on tegelikult gaasile lisatud lõhnaaine lõhn, tänu sellele avastame gaasi olemasolu ruumis.

Lõhnaaineid võib eraldada paljudest taimsetest ja loomsetest saadustest ekstraktide või nastoikadena või eeterlike õlidena, mis saadakse veeauruga destillatsioonil. Keemilise klassifikatsiooni järgi on enamik lõhnaaineid kas lineaarsed terpeenid või terpeenalkoholid, -ketoonid või -estrid.

Mitmeid lõhnaaineid toodetakse sünteetiliselt. Eestis on sünteesitud selliseid isoprenoidide klassi kuuluvaid lõhnaaineid nagu tsitraal, geraniool, linalool, jonoon, tsitronellool.

## Vaata ka
*Eeterlikud õlid
*Terpenoidid
Sankt Augustin

**Sankt Augustin** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Rhein-Sieg-kreisis. Asub Bonnist vahetult kirdes.

Sankt Augustini vald loodi 1969. aastal. 1977 sai vald linnaõigused. Linn on nime saanud Augustinuse järgi, kes on linnas asuva Missionshaus St. Augustini kloostri kaitsepühak.

## Välislingid

*Sankt Augustini koduleht
Eduard Peedosk

**Eduard Peedosk** (17. august 1897 Räpina vald, Võrumaa – 9. juuni 1977 Alaküla külanõukogu, Põlva rajoon) oli eesti ettevõtja ja Räpina vallavanem.

Ta oli I Riigivolikogu liige (valitud 78. valimisringkonnast).
Hennef

**Hennef** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Rhein-Sieg-kreisis. Asub Bonnist idas Siegi jõe ääres.

Linn koosneb paljudest väikestest asulatest, mistõttu kutsutakse Hennefit 100 küla linnaks.

Hennefi vald loodi praegustes piirides 1969. aastal kolme valla (Hennef, Lauthausen ja Uckerath) liitmisel. 1981 sai vald linnaõigused. Praegune linnaosa Blankenberg oli linn aastatel 1245–1805.

## Viited

## Välislingid

*Hennefi koduleht
Läti NSV Siseasjade Rahvakomissariaat

**Läti NSV Siseasjade Rahvakomissariaat** oli 1940. aasta augustis moodustatud Läti NSV sisejulgeoleku ja avaliku korra tagamise keskasutus; see asus Riia linnas.

Läti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi moodustamise aluseks oli NSV Liidu SARK-i käskkiri № 001072, 30. augustist 1940.

## Läti NSV SARK-i juhid ja organisatsioon
*riikliku julgeoleku vanemmajor Alfons Noviks, 11. september 1940 – 26. veebruarini 1941, rahvakomissar
Läti SARK-i siseasjade rahvakomissariks (нарком внутр. дел ЛатвССР) määrati 11. septembril 1940 Alfons Noviks, kes oli siseasjade rahvakomissar kuni 26. veebruarini 1941, mil NSV Liidu RJRK moodustamisega kaasnes ka NSV Liidu liiduvabariikide sisejulgeoleku ja riikliku julgeolekuasutuste reorganiseerimine ning A. Noviks määrati Läti NSV Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadi rahvakomissariks.
*riikliku julgeoleku komissar/kindralmajor Avgust Eglit (venepäraselt Эглит Август Петрович), 24. märts 1944 – 17. jaanuar 1951, rahvakomissar ja 1946. aastast minister
*riikliku julgeoleku polkovnik/polkovnik Alberts Sieks (venepäraselt Альберт Яковлевич Сиекс), 17. jaanuar 1951 – 16. märts 1953, minister
*kindralleitnant Nikolai Kovaltšuk, 16. märts – 23.mai 1953, siseminister
*3. järgu siseteenistuse kindral/siseteenistuse kindralleitnant Ivan Zujan, 23. mai 1953 – 1963, siseminister
*
## Läti NSV SARK-i moodustamine, 1940
 

Lisaks Läti NSV Siseasjade rahvakomissariaadi moodustamisele moodustati ka Läti NSV piirkondlikud siseasjade linna- ja maakonnaosakonnad ning -jaoskonnad.

## Vaata ka
*Mihhail Farbtukh, An NKVD agent talks, baltictimes.com, Apr 04, 2002 
*Läti NSV
*NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaat
*Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaat
*Läti NSV RJRK rahvakomissar, riikliku julgeoleku kapten Simon Šustin (venepäraselt Симон Шустин, Шустин Семён Матвеевич), 1941, 
*Läti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee

## Viited

## Välislingid
*НКВД - МВД Латвийской ССР
Hans Saar

**Hans Saar** (16. märts 1893 Kõo vald, Pilistvere kihelkond, Viljandimaa – 21. jaanuar 1983 Toronto) oli eesti agronoom.

Ta lõpetas 1913. aastal Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi, õppis aastatel 1913–1914 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas, 1913–1914 Riia Polütehnilises Instituudis põllumajandust ja 1921–1932 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas (lõpetas *[[cum laude]]*). Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Vironia liige.

Aastatel 1918–1920 võitles ta Vabadussõjas.

Töötas alates 1923. aastast Õisu piimanduskooli õpetajana, täiendas end piimanduse alal Saksamaal, Taanis ja Soomes. Aastatel 1934–1940 oli ta AS Eesti Kunstsarvetehaste vabrikujuhataja.

Osales vabadussõjalaste liikumises, oli Õisu osakonna juht ja Viljandimaa komitee liige. 13. märtsil 1934 ta arreteeriti ja paigutati Viljandi vanglasse. Vabanes amnestiaga 8. mail 1938. 

Ta oli alates 15. septembrist 1941 Eesti Omavalitsuse põllumajandusdirektor (6. detsember 1941 – 8. mai 1942 põllutöödirektor), seejärel Hindade Asutuse direktor.

Ta põgenes 1944. aastal Rootsi, sealt läks 1950. aastal Iirimaale ja sealt 1952. aastal Kanadasse. Oli 1952–1959 piimanduse eriteadlane Ontario põllumajanduskolledži juures, seejärel pensionär Torontos.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Rähnilised

**Rähnilised** (*Piciformes*) on lindude selts. 

Seltsi kuulub üle 400 liigi 67 perekonnas. Väiksem neist on 7 g kaaluv püharähnak, suurim kuni 860 g kaaluv tokotuukan. 

Suurim sugukond on rähnlased, kuhu kuulub üle 200 liigi. Kõik Eestis leiduvad liigid kuuluvad sellesse sugukonda.

## Sugukonnad
Seltsi kuulub üheksa sugukonda:
*habelindlased (*Megalaimidae*)
*lõhisnoklased (*Semnornithidae*)
*läiklindlased ehk jakamarlased (*Galbulidae*)
*meenäiturlased (*Indicatoridae*)
*parbelindlased (*Capitonidae*)
*puhvlindlased (*Bucconidae*)
*rähnlased (*Picidae*)
*tuukanlased (*Ramphastidae*)
*udelindlased (*Lybiidae*)

## Eesti liigid
Eestis elab üheksa liiki rähnilisi:
*Väänkael (*Jynx torquilla*)
*Hallpea-rähn ehk hallrähn (*Picus canus*)
*Roherähn ehk meltsas (*Picus viridis*)
*Musträhn (*Dryocopus martius*)
*Suur-kirjurähn (*Dendrocopos major*)
*Tamme-kirjurähn (*Dendrocoptes medius*)
*Valgeselg-kirjurähn (*Dendrocopos leucotos*)
*Väike-kirjurähn (*Dryobates minor*)
*Laanerähn ehk kolmvarvas-rähn (*Picoides tridactylus*)

## Viited
GTO

**GTO** võib tähistada:
***[[Guanajuato osariik]]** on osariik Mehhikos.
***[[Üleliiduline kehakultuurikompleks "Valmis tööks ja NSV Liidu kaitseks"|Valmis tööks ja NSV Liidu kaitseks]]** (Готов к труду и обороне СССР)
***[[Paisu kaudu suletav türistor]]** (GTO; *gate turn-off*) on suletav türistor.

**GTO** esineb ka mitme automargi nimes:
* Ferrari 250 GTO
* Ferrari 288 GTO
* Ferrari 599 GTO
* Mitsubishi Galant GTO
* Mitsubishi GTO
* Pontiac GTO
Aleksander (Paulus)

**Aleksander** (kodanikunimega **Aleksander Paulus**; 14. veebruar (vkj 2. veebruar) 1872 Hauamäe talu, Oriküla, Uue-Vändra vald, Pärnumaa – 18. oktoober 1953 Stockholm) oli Eesti õigeusu vaimulik, alates 1920. aastast Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku eestseisja. Aastatel 1920–1923 oli ta Tallinna ja Eesti peapiiskop, alates 1923. aastast Tallinna ja kogu Eesti metropoliit.
 

Aleksander Paulus sündis Pärnumaal Vändra kihelkonnas Uue-Vändra vallas Orikülas Hauamäe talus talupidaja pojana. Õppis Uue-Vändra vallakoolis, seejärel Vändra õigeusu kihelkonnakoolis ning aastatel 1884–1894 Riia Vaimulikus Koolis ja Seminaris. Seejärel oli kösterkooliõpetaja Leesil (1894–1897), Kolga-Jaanis (1897–1900), Viljandis (1900–1901). 

26. augustil 1901 pühitseti ta diakoniks ning 29. augustil preestriks Kõrgessaare Kristuse Sündimise kirikus Hiiumaal. 1903. aastal asus preestriks Karksi-Nuia Püha Aleksei kogudusse. Aastatel 1908–1916 teenis ta preestrina Laiuse Jumalaema Sündimise koguduses ning pärast seda Pärnu Issandamuutmise koguduses.

1920. aastal valiti Paulus Tallinna ja kogu Eesti peapiiskopiks ja Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku eestseisjaks. Ta pühitseti ametisse 5. detsembril Aleksander Nevski katedraalis Tallinnas. Juulis 1923, pärast lahkulöömist Vene Õigeusu Kirikust, nimetas Konstantinoopoli patriarh Meletios IV ta autonoomse Eesti kiriku esimeseks metropoliidiks. 

Paulus oli IV Riigikogu liige Rahvaerakonnast (1929–1931), Rahvuskogu II koja (1937) ja I Riiginõukogu liige Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku esindajana.

1944. aastal põgenes metropoliit Aleksander Nõukogude okupatsiooni eest Saksamaale ja siirdus sealt 1947. aastal Rootsi, jätkates EAÕK juhtimist paguluses. Metropoliidi residentsiks sai EAÕK Stockholmi Püha Nikolai kirik. 

Metropoliit Aleksander suri Stockholmis ja maeti metallkirstus (arvestades tulevast ümbermatmist Eestisse) Stockholmi Metsakalmistu õigeusklike alale.

4. detsembril 2024 jõudsid metropoliit Aleksandri säilmed Stockholmist Tallinna ning need maeti ümber Suur-Kloostri tänaval asuva Tallinna Issanda Muutmise peakiriku hoovi.

## Tunnustus
*1929 Eesti Punase Risti I järgu II astme teenetemärk
*1938 Eesti Punase Risti I klassi teenetemärk
*Püha Piiskop Platoni ordeni I järk

## Viited

## Kirjandus
* Eesti biograafilise leksikoni täiendusköide. Tartu: Loodus, 1940

## Vaata ka
*Stefanus (Charalambides)

## Välislingid

*Vaimulike andmebaas
*Andrei Sõtšov. Eesti apostlik-õigeusu pagulaskiriku vaimulike kirjavahetus kodumaaga ja selle kajastumine EAÕK häälekandjas "Jumala Abiga" 1950. aastatel Acta Historica Tallinnensia, 2006, 10, 178–192
Laiuse Jumalaema Sündimise kogudus

**Laiuse Jumalaema Sündimise kogudus** (ka **Laiuse Jumalaema Sünni kogudus**) oli õigeusu kogudus, mis asus tänase Jõgeva maakonna Jõgeva valla territooriumil. Ajalooliselt asus kogudus Tartumaal Laiuse kihelkonnas. Kogudusse kuulusid ka Palamuse ja osa Torma kihelkonna õigeusulised. Tänapäeval kogudus enam ei tegutse.

Kogudus asutati 1849. aastal ja algselt käidi koos Laiuse mõisas selleks eraldatud ruumides. 1864. aastal sai kogudus omale uue puukiriku Laiuseväljal. Kogudusel oli oma kalmistu (asutatud 1861) kiriku lähedal Laiuse-Kivijärve tee ääres.  

1850. aastatel oli koguduse liikmete arv ligi 900 inimest. 1881. aastal oli koguduses 1426 liiget, 1890. aastal 1721 liiget ning 1919. aastal 1380 liiget. 

Kogudus suleti Jõgeva rajooni Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee poolt 1987. aasta lõpus. Kirikust on alles varemed. 

## Kirikuteenijaid

### Kogudusepreestrid

*1849–1854 Nikita Štšepetov
*1854–1879 Joann Tsvetkov
*1879–1893 Konstantin Bogdanov 
*1893–1908 Joann Johanson
*1908–1916 Aleksander Paulus
*1916–1942 Theodor Männikson
*1942–1948 Feliks Remberg
*1948–1950 Viktor Hörberg
*1951–1987 Ermil Allik

### Köstrid

*Aleksei Punšun 1849 – 1852
*Vassili Vassilkov 1849 – 1856, 1862 – 1873
*Ivan Florinski 1852 – 1855, 1857 – 1862
*Avdei Samon 1855 – 1862
*Mihail Rudakov 1862 – 1864
*Jaan Poska 1864 – 1882
*Nikolai Tšistjakov 1873 – 1886
* Joann Schmidt 1882
*Ilja Rinnus 1882 – 1891
*Nikolai Šorohov 1886 – 1887
*Arkadi Bobkovski 1887 – 1891
*Nil Kolossov 1891 – 1892
*Aleksander Zverev 1892 – 1893
*Georgi Kudrjavtsev 1892 – 1893
*Aleksander Dardovski 1893 – 1900
*Matvei Tõnisberg 1893 – 1896
*Georgi Kallamis 1896–1900
*Peeter Toom 1900 – 1903
*Dionissi Kimmel 1900 – 1917
*Aleksander Välbe 1903 – 1912
*Martin Venesaar 1912 – 1916
*Jakov Kalits 1917
*Ivan Ervart 1917 – 1932
*Herman Kolk 1932 – 1937, 1938 – 1939
* Olga Saksakulm 1939 –

## Vaata ka
*Laiuse Jumalaema Sündimise kirik

## Kirjandus
* Kõpp, Johan. *Laiuse kihelkonna ajalugu.* Laiuse: Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Laiuse Püha Jüri Kogudus, 2009
Hantõ-Mansiiski rajoon

**Hantõ-Mansiiski rajoon** on haldusüksus Venemaal Handi-Mansimaal. Rajooni halduskeskus on Hantõ-Mansiisk.

## Loodus
47,8% rajooni territooriumist hõlmavad metsad. Rajoonis on 3014 järve kogupindalaga 22 465 ha. Jõgede kogupikkus on 16 165 km. Jõgedes elavad järgmised kalad: tuur, sterlet, nelma ja muksun.

Metsades kasvab palju seeni ja marju (mustikaid, sinikaid, pohli, murakaid ja jõhvikaid). Puudest on hulgaliselt seedermände, mille käbidest saab seedermännipähkleid.

## Haldusjaotus ja asulad
Rajoon jaguneb 12 omavalitsuseks:
*Gornopravdinski külaasundus
*Kedrovõi külaasundus
*Krasnoleninski külaasundus
*Kõšiki külaasundus
*Lugovskoi külaasundus
*Njalinskoje külaasundus
*Selijarovo külaasundus
*Sibirski külaasundus
*Sogomi külaasundus
*Šapša külaasundus
*Tsingalõ külaasundus
*Võkatnoi külaasundus

## Viited

## Välislingid
*Hantõ-Mansiiski rajooni välislink
Kumm

**Kumm** võib tähendada mitut asja.

**Kumm** (oskuskeeles täpsemalt kummi) on materjal.

**Kumm** on kummist või sarnasest materjalist valmistatud, enamasti painduv või elastne ese:
*autorehv
*kustutuskumm
*närimiskumm
*patsikumm
*kondoom

**[[Kumm (perekonnanimi)|Kumm]]** on perekonnanimi:
*Boris Kumm
*Otto Kumm
*Roger Kumm
*Arvi Kumm

**Kumm** on kumer, võlvjas pind millegi kohal:
*ahjukumm
*pliidikumm
*taevakumm ehk taevavõlv
Visa hing

**"Visa hing"** (originaalpealkiri **"Die Hard"**) on 1988. aastal USAs valminud põnevusfilm, esimene "Visa hinge" filmisarjast. Peaosades mängivad Bruce Willis, Bonnie Bedelia, Alan Rickman ja William Atherton. 

Filmi stsenaariumi aluseks on Roderick Thorpi romaan "Nothing Lasts Forever". 

Filmile on tehtud järjed "Visa hing 2" (1990), "Visa hing 3" (1995), "Visa hing 4" (2007) ja "Visa hing5" (2013). 

## Süžee
Jõuluõhtul saabub detektiiv John McClane Los Angelesse, et kohtuda oma naisega, kes töötab Nakatomi Plazas, Nakatomi firma pilvelõhkujas. Ettevõtte juhtkond tähistab õnnestunud miljonitehingut. Pidutsemise katkestavad 12 saksa terroristi, kes võtavad kõik hoones viibijad pantvangi. Vaid McClane jääb tabamata ning asub võitlusse.

## Osatäitjad
*Bruce Willis – John McClane, Sr.
*Alan Rickman – Hans Gruber
*Alexander Godunov – Karl Vreski
*Bonnie Bedelia – Holly Gennero McClane
*Reginald VelJohnson – Sgt. Al Powell
*Clarence Gilyard– Theo
*Paul Gleason – asepolitseiülem Dwayne T. Robinson
*William Atherton – Richard Thornburg
*Hart Bochner – Harry Ellis
*Robert Davi – FJB eriagent Johnson
*Grand L. Bush – FJB agent Johnson
*De'voreaux White – Argyle
*James Shigeta – Joseph Yoshinobu "Joe" Takagi
*Rick Ducommun – insener Walt 
*Dennis Hayden – Eddie
*Al Leong – Uli
*Andreas Wisniewski – Tony Vreski
*Taylor Fry – Lucy McClane
*Noah Land – John McClane, Jr.

## Välislingid
*
Ruup

**Ruup** on puidust plankudest valmistatud lamedapõhjaline tüürita paat, millel on teravad täävid. Ruuba pikkus on 3–6 meetrit ja laius kuni 1,5 meetrit. Seda kasutatakse rannikuäärses ja madalas vees. 

## Ruuba ehitus
Plangutuseks kasutatakse mändi, kuuske ja haaba. Levinum on klinkerplangutus. Kaared, põõnad ja täävid valmistatakse põhiliselt tammest, kuid on teada ka okaspuukaartega lootsikuid. Levinumad kinnitusvahendid on raudnaelad ja poldid. Lootsikuga sõudmiseks kasutatakse kuni 3-meetrist mõla või aere. 

Levinud olid nn seitsmelaualootsikud, mis koosnesid kolmest põhjalauast ning kummalgi pool kahest pardalauast.
Kinnitusvahenditena on kasutatud nii vaskneete, raudnaelu, sepapolte kui ka tsingitud naelu. Tänapäeval kasutatakse neile lisaks ka roostevabu kruve, polte ja keermelatte.

## Sõiduomadused
Algupärane nooljas kuju teravate täävidega on sageli kasulik roostikus sõitmisel. Kuid lameda põhja ja tüüri puudumise tõttu ei ole see eriti hästi juhitav sõiduvahend.

## Etümoloogia
Sisemaal nimetati lootsikuteks ka ühepuupaate. Kui 20. sajandi algusaastatel hakkasid üha enam levima lootsikud, mis olid valmistatud laudadest, siis segaduse vältimiseks hakati esimesi kutsuma ühepuulootsikuteks.

## Viited
Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee Rapla jaoskond

**Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee Rapla osakond** oli Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee piirkondlik asutus Rapla rajoonis, mis asus Rapla linnas.

## Juhtkond ja organisatsioon
Rapla jaoskonna koosseisu kuulus:
*nooremoperatiivvolinik, operatiivvolinik Enn Keersalu (1972–1983)
*jaoskonna ülem Viktor Sitin (1985–1989)
Ludza piirkond (2009–2021)

**Ludza piirkond** (läti *Ludzas novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Latgales.

Arvestuslikel andmetel oli 1. juulil 2011 Ludza piirkonna elanikest lätlasi 54,3%, venelasi 39,1% ja muudest rahvustest inimesi 6,6%.

Piirkonda läbib Riia–Moskva maantee ja Riia–Moskva raudtee.

Piirkond moodustati 2009. aastal Ludza linnast ja üheksast endise Ludza rajooni vallast (Briģi, Cirma, Isnauda, Istra, Nirza, Ņukši, Pilda, Pureņi ja Rundēni vald). 2021. aastal moodustati senisest Ludza piirkonnast ning Cibla, Kārsava ja Zilupe piirkonnast uus Ludza piirkond.

## Viited
Bernd Wegner

**Bernd Wegner** (sündinud 1. oktoobril 1949 Oberhausen-Sterkrades) on saksa ajaloolane. Ta on spetsialiseerunud sõjaajaloole, eriti Teise maailmasõja uurimisele.

## Elulugu

Bernd Wegner läbis keskkooli lõpetamise järel armeeteenistuse ning õppis seejärel ajalugu, politoloogiat ja filosoofiat Tübingeni, Viini ja Hamburgi ülikoolides. 1979–1980 õppis ta VolkswagenStiftungi stipendiaadina Suurbritannias Oxfordi Ülikoolis. 1980. aastal anti talle doktorikraad.

Aastatel 1980–1995 töötas Wegner Freiburgis Bundeswehri alluvuses tegutsevas sõjaajaloo uurimiskeskuses. 1985. aastast oli ta ühtlasi lektor Freiburgi Albert Ludwigi Ülikoolis ja 1990–1991 külalislektor Greifswaldi Ernst Moritz Arndti Ülikoolis. 

1995. aastal habiliteerus ta Hamburgi Ülikooli juures.

Alates 1997. aastast on Wegner Hamburgis asuva Helmut Schmidti Ülikooli uuema ajaloo professor. Helmut Schmidti Ülikool on Bundeswehri kõrgem õppeasutus.

Aastatel 2000–2005 oli professor Bernd Wegner ühtlasi Teise Maailmasõja Ajaloo Saksa Komitee esimees.

Tema olulisim teos on esmakordselt 1982. aastal ilmunud monograafia "Hitlers politische Soldaten – die Waffen-SS 1933–1945", mis on saksa keeleruumis üks levinumaid ja tuntumaid Relva-SSi ajaloo käsitlusi ning ilmunud tänaseks üheksas väljaandes.

## Seos Eestiga

Professor Wegner on varemgi korduvalt Eestit külastanud, aga oma esimesed loengud Eestis pidas ta septembris 2011 Tallinna Ülikooli juures. 

7. septembril 2011 esines ta Ajaloo Instituudis ettekandega "The Second World War reconsidered: Why the Germans lost" ja 8. septembril 2011 sealsamas Studia Generalia loengute sarjas avaliku loenguga "Germany and Europe in the 20th century".

## Isiklikku

Bernd Wegner abiellus 1975. aastal soomlannaga. Tema peres kasvab kolm last.

## Välislingid

*Bernd Wegneri biograafia Helmut Schmidti Ülikooli veebilehel (saksa keeles)
*Bernd Wegneri 7. septembril 2011 Tallinnas peetud loengu konspekt (eesti keeles)
Lehelis

**Lehelis** ehk **leeliselahus** (saarte ja läänemurdes *leelis*, lõunaeesti murretes *libe*) on leeliseline (pesu)vedelik, harilikult tuhavesi. 

Vanasti kasutati tuhalehelist kodus pesupesemisel, põrandate küürimisel ja seebikeetmisel. Seepi keedeti 19. sajandini loomsetest rasvadest kanges lubjaga segatud tuhalehelises. Lehelist tehti sõelutud lehtpuutuhast, segati see kuuma veega, siis keedeti ja selitati või kurnati.
207. julgestusdiviis

**207. julgestusdiviis**i (*207 Sicherungs-Division*) oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägede poolt okupeeritud Eestis Tartus dislotseerunud väegrupi Nord tagalapiirkonna julgestusüksus. Julgestusdiviisi ülesanneteks määrati varustustugipunktide, ühendus- ja järelveoteede ning järelvedude endi, lennuväljade ja trofeeladude julgestamine, sõjavangide valvamine ja äravedu ning liikluskorraldus väegruppide tagalas. 

Punaarmee läbimurde järel Alūksne (Marienburgi) kaitseliinil 1944. aasta augustis, allutati 207. julgestusdiviis armeegrupile Narwa ja kui Narva rindelt paisati Lõuna-Eestisse lahingugrupi Wagner SS-Brigadeführer Jürgen Wagneri juhtimisel, lahingugrupile allutati ka 207. julgestusdiviis. 207. julgestusdiviis allutati 25. augustil 1944 Emajõe rindelõigu kaitse II armeekorpusele, millele 207. julgestusdiviis allus kuni purustamiseni 17. ja 18. septembril 1944. Diviisile allusid peale 94. julgestusrügemendi ka põhiliselt eestlastest koosnevad lahingugrupid: kolonel Paul Gallase lahingugruppi kuulusid 5. Eesti Piirikaitserügemendi osad, Omakaitse üksused jt, 207. diviisile allus ajuti ka lahingugrupp Rebane. 
## 207. julgestusdiviisi juhtkond
*komandörid: kindralleitnant Karl von Tiedemann (1. märts 1941 – 1. jaanuar 1943);
*kindralleitnant Erich Hofmann (1. jaanuar 1943 – november 1943);
*kindralleitnant krahv Bogislaus von Schwerin (november 1943 – 17. september 1944);
*kindralmajor Martin Berg (17. september 1944 – 10. detsember 1944).

Diviisi staabi Ia ohvitser: 
*major Hans-Ulrich von Oertzen (15. märts 1941 – august 1941);
*ooberstleitnant Georg Hildebrandt (august 1941 – juuli 1943);
*major Dr. Gerd von Below (juuli 1943–1944)

## 207. julgestusdiviisi üksused
*94. julgestusrügement (*94. Sicherungs-Regiment*)
*374. grenaderirügement (*Grenadier-Regiment*)

Diviisi koosseisus oli staap koos sideroodu, välikomandantuuriga. 

Diviisis oli kolmest pataljonist koosnevad 2 jalaväerügementi, kus igas pataljonis oli:
* kolm laskurkompaniid; 
*üks kuulipildujate kompanii; 
*tankitõrjekompanii, kuhu kuulus 12 kahurit (37 mm kaliibrilist kahurit); 
*jalaväe saatekahurite kompanii – kuus kerget kahurit, 
*kerge kahurväedivisjon – kolm patareid (105 mm haubitsat).

Julgestusdiviisile allutati Saksa üksuste kõrval ka sõjavangidest ja kohalikest elanikest komplekteeritud üksused, sh ka 4) julgestus- ja korrakaitseüksused: valgevenelastest, ukrainlastest ja kasakatest sõjavangidest formeeritud 207. ratsapataljon (*Ostreiter-Abteilung 207*) ning 37., 40., 41. ja 42. eesti kaitsepataljonid.

Julgestusdiviisi tegevusvaldkonda kuulus sõjavangilaagrite haldamine ja üksuste formeerimine kohalikest elanikest. 26. juunil 1942 arvati 207. julgestusdiviisi koosseisust välja Dulag’id nr. 101, 102, 154 ja 200. 207. julgestusdiviisile allutati Stalag’id (statsionaarsed laagrid) nr. 332 (Viljandis), 372 (Pihkvas), 381 (Tapal). (Vt Saksa sõjavangilaagrid Eestis)

## Viited

## Välislingid
*207. Sicherungs-Division
*. Sicherungs-Division
Eesti Ajaloolise Mõõgavõitluse Liit

**Eesti Ajaloolise Mõõgavõitluse Liit** (EAML) on 2011. aastal asutatud ajalooliste võitluskunstidega tegelev spordiklubi. EAMLi asutajad on korraldanud sportliku mõõgavõitluse turniire Eestis alates aastast 2006.

## Välislingid

*Eesti Ajaloolise Mõõgavõitluse Liidu koduleht
*Keskaegse Võitluse Raudliiga
281. julgestusdiviis

**281. julgestusdiviis** (*281 Sicherungs-Division*) oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägede poolt okupeeritud Eestis Põltsamaal dislotseerunud tagala väegrupi Nord tagalapiirkonna julgestusüksus.  Julgestusdiviisi ülesanneteks määrati varustustugipunktide, ühendus- ja järelveoteede ning järelvedude endi, lennuväljade ja trofeeladude julgestamine, sõjavangide valvamine ja äravedu ning liikluskorraldus väegruppide tagalas. 

1941. aasta sügis-talvel tegutses diviis 16. armee tagalas, Lovati jõe ja Dno-Novosokolniki piirkonnas ning dislotseerus Venemaal Ostrovis.
## 281. julgestusdiviisi juhtkond
*komandörid: kindralleitnant Friedrich Bayer (14. märts 1941 – 1. oktoober 1941); 
*kindralleitnant Theodor Scherer (1. oktoober 1941 – 20. juuni 1942); 
*kindralleitnant Wilhelm-Hunold von Stockhausen (20. juuni 1942 – detsember 1942); 
*kindralmajor Bruno Scultetus (detsember 1942 – 10. mai 1943); 
*kindralleitnant Wilhelm-Hunold von Stockhausen (10. mai 1943 – 27. juuli 1944); 
*kindralleitnant Bruno Ortner (27. juuli 1944 – 30. juuli 1944); 
*kindralleitnant Alois Windisch (30. juuli 1944 – 19. september 1944); 
*kindralleitnant Bruno Ortner (19. september 1944 – jaanuar 1945). 

Diviisi staabi Ia ohvitser: 
*Hauptmann Hubert Rechlin (märts 1941 – aprill 1941); 
*Hauptman Helmut Picot (10. aprill 1941 – 15. detsember 1941); 
*Major Dr. Max von Cranach (detsember 1941 – jaanuar 1943); 
*Major Dr. Fritz Fischer (mai 1943 – 1944); 
*Major Dechamps (1944); 
*Major Dr. Wilhelm Lütjen (30. juuli 1944 – november 1944) 

## 281. julgestusdiviisi üksused

*113. julgestusrügement (*113. Sicherungs-Regiment*)
*322. grenaderirügement (*Grenadier-Regiment*)
## Viited
285. julgestusdiviis

**285. julgestusdiviis** (*285 Sicherungs-Division*), oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägede poolt okupeeritud Eestis, Viljandis dislotseerunud tagala väegrupi Nord tagalapiirkonna julgestusüksus. Julgestusdiviisi ülesanneteks määrati varustustugipunktide, ühendus- ja järelveoteede ning järelvedude endi, lennuväljade ja trofeeladude julgestamine, sõjavangide valvamine ja äravedu ning liikluskorraldus väegruppide tagalas. 

Hiljem dislotseerus Venemaal Luugas, 1944. aastal kevadtalvel viidi 285. julgestusdiviis Narva rindele. Diviisi staap vastutas rannakaitse eest Viru maakonnas armeegrupi Narwa tagalas. 285. julgestusdiviisi 113. julgestusrügement võitles Narva rindel ja purustati koos eesti üksustega 1944. aasta septembri taganemise ajal Avinurme lahingus. 

## 285. julgestusdiviisi juhtkond
*Komandörid: kindralleitnant Wolfgang Edler Herr und Freiherr von Plotho (15. märts 1941 – 5. september 1942); 
*kindralleitnant Gustav Adolph-Auffenberg-Komarow (5. september 1942 – 14. august 1944);

Diviisi staabi Ia ohvitser: 
*Hauptmann Karl Pridun (aprill 1941 – oktoober 1941);
*Oberstleutnant Gerhard von Arntzen (1942 – veebruar 1943);
*Hauptmann Walter Pauls (1943–1944).

## 285. julgestusdiviisi üksused
*107. julgestusrügement (*107. Sicherungs-Regiment*)
*368. grenaderirügement (*Grenadier-Regiment*)

## Viited
Hemeroobsus

**Hemeroobsus** on looma- ja taimeliikide suhtumine inimtegevusse.

Saab eristada hemerofiilseid ja hemerofoobseid liike ning hemeradiafoore. Hemerofiilsed taimed liigitatakse omakorda apofüütideks ja antropofüütideks. 

## Vaata ka
*Antropohooria
*Antropotolerantsus
*Hemerofüüt
*Tulnuktaim

## Viited
Born This Way (Lady Gaga album)

**"Born This Way"** on Ameerika poplaulja Lady Gaga kolmas stuudioalbum, mille andis välja Interscope Records 23. mail 2011. See salvestati 2010. aastal. Albumi pealkirja teatas Gaga 2010. aasta MTV Video Music Awardsi tseremoonial pärast aasta parima video kategooria võitu, mille sai loo "Bad Romance" eest. Esimene singel ilmus 11. veebruaril 2011.

## Laulude nimekiri

;Boonuslood

## Väljaandmise ajalugu
Stockholmi Eesti Maja

**Eesti Maja Stockholmis** on rootsieestlaste rajatud Eesti kultuurikeskus Rootsi pealinnas Stockholmis, üks paljudest Eesti Majadest kogu maailmas.

## Stockholmi Eesti Maja loomine
Esimene samm keskuse rajamise poole astuti 1954. aastal, mil rajati AB Eesti Maja – Estniska Huset. Oma maja finantseerimiseks ostsid 100 Rootsi krooni maksvaid aktsiaid tuhat eestlast, mitmed ka järelmaksuga.

Esimene Eesti Maja omandati 1958. aastal, see asus aadressil Regeringsgatan 24. 1970. aastal sundvõõrandas hoone Stockholmi linn kesklinna ümberehituse tõttu.

## II Eesti Maja
Uus Eesti Maja osteti 1970. aastal aadressil Wallingatan 32 ja 34. See on 1914. aastal endise Inglise Kiriku krundile ehitatud seitsmekorruseline hoone. Ümberehitus kestis kaua, muuhulgas ka linnavalitsusega kestnud läbirääkimiste tõttu elamurajoonis asuva maja muuotstarbelise kasutusloa saamiseks. Esmalt saadigi vaid luba ehitada teisel korrusel (Rootsi süsteemi järgi esimese korruse) ruumid ümber seltskondlikuks tarbeks ja lasteaiale, esimene osa avati 1971. aastal.

Aastatel 1972–1973 rajati kolmandale korrusele korterid, majja asusid mitmed eestlaste organisatsioonid. Aastatel 1973–1974 sisustati keldrikorrusel noorteruumid. 2002. aastal alustati pööningute väljaehitust seitsmeks korteriks.

## Eesti Majas tegutsevad organisatsioonid

Enam kui poole Eesti Maja pinnast hõlmavad seltskondlikud ja bürooruumid. Suurima osa neist moodustab 549 istekohaga Scalateatern. Eesti Majas asuvad järgmiste organisatsioonide ja seltside ruumid: Rootsi Eestlaste Liit, ajakirja Rahvuslik Kontakt toimetus, Stockholmi Eesti Lasteaed, Eesti Kultuuri Koondis, Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Stockholmi Kogudus, Klubi Estetic, Eesti Üliõpilaste Seltsi Rootsi koondus ja üliõpilaskorporatsiooni Fraternitas Estica Rootsi koondis. Alates 2016 aastas asuvad Eesti Majas ka eestirootslaste kultuuriühingu Estlandssvenskarna SOV ruumid. Majas tegutses kuni 2019. aastani ka Eesti Päevalehe toimetus.

Eesti Maja saali kasutavad eesti ühingud ja seltsid oma tegevuseks ja koosviibimisteks. Ruume on võimalik rentida nii konverentsideks kui pidulikeks sündmusteks. Eesti Kultuurikoondise poolt hallatavates näituseruumides vahelduvad eesti kunstnike või muud Eestiga seotud näitused perioodiliselt.

AB Eesti Maja – Estniska Huset 4000 aktsiat jagunevad umbkaudu 1500 aktsionäri vahel. Suurimaks aktsionäriks on korporatsioon Fraternitas Estica, kellele kuulub 393 aktsiat.

## Vaata ka
*Stockholmi Eesti Meeskoor
*Stockholmi Eesti Naiskoor
*Stockholmi Eesti Seltsi Segakoor
*Stockholmi Eesti Teater

## Viited

## Välislingid
* Eesti Maja Stockholmis
* Tuuli Koch "Stockholmi Eesti Maja võib Rootsi eestlaste nördimuseks müüki minna" Postimees, 30. aprill 2011
Bioorgaaniline keemia

**Bioorgaaniline keemia** on orgaanilist keemiat ja biokeemiat ühendav loodusteaduse haru. Bioorgaaniline keemia uurib bioloogilisi protsesse kasutades keemilisi meetodeid.

Bioorgaanilise keemia uurimisobjektideks on bioloogiliselt olulised ühendid  meditsiini, põllumajanduse, toiduainetööstuse jt valdkondades. Näiteks nukleiinhapped, valgud, lipiidid, ensüümid jne. Omaette valdkond on bioaktiivsed ühendid, need on keemilised ühendid, mis omavad olulist füsioloogilist toimet juba väikestes kogustes, näiteks fermendid, hormoonid, vitamiinid, antibiootikumid jpt.

## Vaata ka
*Bioanorgaaniline keemia
*Bioaktiivsed ühendid
*Looduslikud ühendid
Katis

**Katis** on sarika või liitsarika alusel olevate väikeste kõrglehtede (katte- või kandelehtede) kogumik.
Katteleht

**Katteleht (õie, õisiku)** on enamasti väike leheke, mille kaenlasse kinnitub õis või õisik. Enamikul juhtudel on katteleheks kandeleht.
Michael Bratman

**Michael E. Bratman** (sündinud 25. juulil 1945) on USA filosoof. 

Ta on Stanfordi Ülikooli Durfee filosoofiaprofessor. 

Bratman on tegelnud tegevusfilosoofia ja moraalifilosoofiaga. 

Kavatsust ja kavatsuslikkust uurides on ta välja töötanud uskumuse-soovi-kavatsuse mudeli, mida kasutatakse muu hulgas tehisintellektis. 

## Publikatsioone
*Two faces of intention (pdf). – *[[Philosophical Review]]*, 93, 375–405.
**Intention, plans, and practical reason*,  Harvard University Press 1987. Teine trükk 1999, ISBN 1-57586-192-5
**Faces of Intention*, Cambridge University Press, ISBN 0521631319 ISBN 9780521631310
Laap

**Laap** ehk **juustu[[juuretis]]** on juustu valmistamisel piima kalgendamiseks kasutatav ferment. Laabis sisaldub kümosiini ehk renniini nimeline proteaas - valke lagundav ensüüm. 

Traditsiooniliselt valmistatakse laapi tapale viidavate vasikate mao limaskestast. Laabi asendajana kasutatakse ka taimseid kalgendajaid (viigipuu koor, nõgesed, ohakad jm).
Putkõis

**Putkõis** (ld. *flosculus disci*; ingl. *disc floret*) on liitlehise õiekrooniga õis, mille kroonlehed on suuremas ulatused putke- või torusarnaselt kokku kasvanud.

## Vaata ka
*keelõis
Laiuse Jumalaema Sündimise kirik

**Laiuse Jumalaema Sündimise kirik** oli õigeusu kirik tänases Jõgeva maakonnas Laiusevälja külas, mida kasutas Laiuse Jumalaema Sündimise kogudus.

Laiuse puidust õigeusu kirik rajati 1864. aastal umbes ühe kilomeetri kaugusele Laiuse ordulinnusest Põltsamaa–Mustvee tee äärde Laiusevälja külla ehk Kirikukülla. 

Kirik ehitati 1893. aastal ümber arhitekt Apollon Edelsoni projekti järgi. Kirikut remonditi põhjalikult 1913. aastal. 

Kiriku lähistel Laiuse–Kivijärve tee ääres asus ka kohalik õigeusu Mõisaküla kalmistu, mis rajati juba 1861. aastal.

Pärast koguduse sulgemist 1987. aastal hakkas kirik lagunema ja on nüüdisajal varemeis.

## Vaata ka
*Laiuse Jumalaema Sündimise kogudus

## Välislingid
* Eelis andmebaas. Pärandkultuuri objekt: Laiuse kreekakatoliikliku kirik
523

**523. aasta**

## Sündmused
*13. august - Hormisdase järel sai paavstiks Johannes I
*Vana-Rooma konsuliks oli Flavius Anicius Maximus
*Ida-Roomas toimus üks ohvrterohke kokkupõrge hipodroomil erinevate parteide toetajate vahel. Selle vaigistamiseks tuli kasutada suurt jõudu ja avalikke hukkamisi.
*Hilderic sai vandaalide valitsejaks

## Sündinud
*...

## Surnud
*Hormisdas, paavst
Sovetski rajoon (Handi-Mansimaa)

**Sovetski rajoon** on haldusüksus Venemaal Handi-Mansimaal. Rajooni halduskeskus on Sovetski.

## Haldusjaotus
Rajoon jaguneb kaheksaks omavalitsuseks. Nendeks on linnaasundused Agiriš, Kommunistitšeski, Malinovski, Pionerski, Sovetski, Zelenoborsk ja Tajožnõi ning külaasundus Aljabjevski.

## Viited

## Välislingid
*Sovetski rajooni koduleht
Finantsinspektsioon

**Finantsinspektsioon** (**FI**) on Eestis finantsjärelevalvet teostav autonoomse pädevuse ja eelarvega finantsjärelevalve ning kriisilahenduse asutus.

Finantsinspektsioon tegutseb Eesti riigi nimel ja on oma otsustes sõltumatu. Finantsinspektsioon teostab riiklikku järelevalvet Finantsinspektsioonilt tegevusloa saanud pankade, kindlustusseltside, kindlustusvahendajate, investeerimisühingute, fondivalitsejate, investeerimis- ja pensionifondide, makseasutuste, e-raha asutuste, krediidiandjate ja -vahendajate ning väärtpaberituru üle.

Finantsinspektsioon kuulub Euroopa ühtsesse järelevalvemehhanismi (Single Supervisory Mechanism, SSM), mis teostab alates 2014. aasta novembrist kapitalijärelevalvet Euroopa mõistes oluliste pankade ja nende kontsernide üle. Finantsinspektsioon kuulub Euroopa ühtsesse kriisilahenduse korda (Single Resolution Mechanism, SRM) ning vastavasse nõukokku.

Finantsinspektsiooni tegevust kavandab ja juhtimist kontrollib Finantsinspektsiooni nõukogu. Nõukogu koosneb kuuest liikmest, kellest kaks on liikmed ametikoha järgi: rahandusminister ja Eesti Panga president. Kaks Finantsinspektsiooni nõukogu liiget nimetab ja kutsub tagasi rahandusministri ettepanekul valitsus ning kaks liiget Eesti Panga presidendi ettepanekul Eesti Panga nõukogu. Finantsinspektsiooni nõukogu esimees on ametikoha järgi rahandusminister. 

Finantsinspektsiooni tegevust juhib ja korraldab juhatus. Juhatuses on neli liiget, kelle nimetab ametisse ja kutsub tagasi nõukogu. Finantsinspektsiooni juhatusse kuuluvad **Kerstin Pilt** (esimees), **Andre Nõmm,** **Andres Kurgpõld** ja **Gerd Laub**.

## Ajalugu
Finantsinspektsioon loodi 2002. aastal, mil ühendati Eesti Panga Pangainspektsioon, rahandusministeeriumi haldusalas tegutsenud Kindlustusinspektsioon ja Väärtpaberiinspektsioon. Vajadus luua finantssektoris ühtne järelevalve kerkis päevakorda seoses Maapanga pankrotiga 1998. aasta suvel; 9. mail 2001 võttis Riigikogu vastu finantsinspektsiooni seaduse.

Inspektsiooni juhatuse esimene esimees oli 1. jaanuarist 2002 Andres Trink. Juhatuse koosseisus olid Kristjan-Erik Suurväli, Kaido Tropp, Kilvar Kessler ja Andres Kurgpõld. 1. juulist 2002 sai juhatuse liikmeks ka Angelika Koha. Finantsinspektsiooni juhatuse esimees oli kuni 2026. aasta 15. jaanuarini Kilvar Kessler ning juhatuse liikme Siim Tammeri ametiaeg lõppes 2025. aasta detsembriga. 

## Välislingid
* Finantsinspektsiooni blogiartiklid.
* Finantsinspektsioon
* Finantsinspektsiooni aastaraamatud
* Finantsinspektsiooni tarbijaveeb www.minuraha.ee
Nižnevartovski rajoon

**Nižnevartovski rajoon** on haldusüksus Venemaal Handi-Mansimaal. Rajooni halduskeskus on Nižnevartovsk.

## Haldusjaotus
Rajoon jaguneb kaheksaks omavalitsuseks:
*Izlutšinski linnaasundus (Izlutšinski alev, Bolšetarhovo küla)
*Novoaganski linnaasundus (Novoaganski alev, Varjegani küla)
*Agani külaasundus (Agani küla)
*Larjaki külaasundus (Bolšoi Larjaki küla, Korliki küla, Larjaki küla, Pugjugi küla, Sosnovõi Bori küla, Tšehlomei küla)
*Pokuri külaasundus (Pokuri küla)
*Zaitseva Retška külaasundus (Zaitseva Retška alevik)
*Vahhovski külaasundus (Vahhovski alevik, Kolekjegani küla, Ohteurje küla, Ust-Kolekjegani küla)
*Vata külaasundus (Vata küla)

Bõlino küla, Passoli küla, Sosnina küla ja Vampugoli küla on küladevahelisel alal.

## Viited

## Välislingid
*Nižnevartovski rajooni koduleht
Sovetski rajoon

**Sovetski rajoon** on mitme haldusüksuse nimi.

Venemaa:

*Sovetski rajoon (Handi-Mansimaa)
*Sovetski rajoon (Kirovi oblast)
*Sovetski rajoon (Kurski oblast)
*Sovetski rajoon (Marimaa)
*Sovetski rajoon (Saratovi oblast)
*Sovetski rajoon (Stavropoli krai)

Muu:
* Sovetski rajoon (Kasahstan)
* Saviecki rajoon (vn *Sovetski rajon*), rajoon Valgevenes Minskis

## Vaata ka
* Sovetskaja rajoon
* Sovetskoje rajoon
Inspektsioon

**Inspektsioon** on riiklik järelevalve, mis tegutseb kindlas valdkonnas.

Eesti riigiasutuste sekka kuuluvad tänapäeval näiteks andmekaitse inspektsioon, finantsinspektsioon, tööinspektsioon, keskkonnaamet ja terviseamet. Nõukogude ajal tegutsesid Eesti NSV-s muuhulgas ka sanitaarinspektsioon, autoinspektsioon ning Kalavarude Kaitse ja Taastamise Inspektsioon.

**Inspektsiooniks** nimetatakse eesti keeles ka ülevaatust või kontrolli, sh ühekordse või regulaarse tegevusena. Inspektsiooni teostajat nimetatakse **[[inspektor]]iks**.
Kontor

**Kontor** (saksa keeles *Kontor* või *Contor*, prantsuse sõnast *comptoir*) kõige tavalisemas tähenduses on ruum või ala, kus inimesed teevad tubast mittefüüsilist tööd nn valgekraedena. Juriidilises kontekstis tähendab see ka kohta, kus ettevõte või asutus ametlikult tegutseb. Samuti võidakse kontorist kõnelda kui organisatsiooni osast, vastandades kontoritööd teenindusele, füüsilisele tööle või välitööle (nn sinikraedele).

Kontor on nii arhitektuuriline kui ka sotsiaalne fenomen. Ettevõtte kontor võib koosneda isegi ühestainsast lauast poe tagaruumis, kuid see võib olla ka mitmekümnekorruseline pilvelõhkuja või kontorihoonete kompleks.

Algselt tähistas sõna *kontor* Hansa Liidu kaubakontoreid. Selle sõnakasutuse järelkajana kõneldakse eesti keeles tänini "pangakontoritest" panga esinduse tähenduses.

## Välislingid