open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mnyameni

**Mnyameni** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Amathole ringkonnas Amahlathi vallas. Mnyameni asub Keiskammahoekist umbes 13 km loodes.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mnyameni elanikest mustanahalisi aafriklasi 100,0%. Koosa keelt pidas emakeeleks 97,98% inimesi, inglise keelt 1,68%, afrikaani keelt 0,22% ja sotho keelt 0,11%.

## Viited
Kirikärbes

**Kirikärbes** (*Rhagoletis*) on perekond kahetiivalisi.

Perekonda kuulub umbes 70 liiki, Euroopas elab neist 9. 

## Eestis elavaid liike
**Rhagoletis batava* – astelpaju-kirikärbes
**Rhagoletis cerasi* – kirsi-kirikärbes
Bystrzyca Kłodzka

**Bystrzyca Kłodzka** (saksa keeles *Habelschwerdt*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Kłodzko maakonnas, Bystrzyca Kłodzka valla halduskeskus. Bystrzyca Kłodzka asub Tšehhi piirist umbes 10,5 km kaugusel.

Bystrzyca Kłodzka sai linnaõigused enne 1319. aastat. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus.

## Viited
Wysokie Koło

**Wysokie Koło** on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Kozienice maakonnas Gniewoszówi vallas. Wysokie Koło asub Kozienicest umbes 24 km kagus.

Wysokie Koło sai linnaõigused enne 1748. aastat, kuid kaotas need enne 1787. aastat.

## Viited
Mesut Yılmaz

**Ahmet Mesut Yılmaz** (6. november 1947 İstanbul – 30. oktoober 2020 İstanbul) oli Türgi poliitik.

Ta oli aastatel 1991, 1996 ja 1997–1999 Türgi peaminister. Lisaks oli ta aastatel 1987–1990 Türgi välisminister ja aastatel 1986–1987 Türgi turismiminister.

Ta on lõpetanud Ankara Ülikooli politoloogina, hiljem täiendas ta end Kölni ülikoolis. Aastatel 1975–1983 töötas ta mänedžerina erinevates keemia-, tekstiili- ja transpordikompaniides.

Ta osales aastast 1983 poliitikas. Samast aastast oli ta Türgi Suure Rahvuskogu liige. Ta oli 17. oktoobrist 1986 kuni 21. detsembrini 1987 Türgi turismiminister. 22. detsembrist 1987 kuni 21. veebruarini 1990 oli ta Türgi välisminister.

Ta oli kolm korda Türgi peaminister:
* 23. juunist 1991 kuni 20. novembrini 1991
* 6. märtsist 1996 kuni 28. juunini 1996
* 30. juunist 1997 kuni 11. jaanuarini 1999.
Chase Elliott

**William Clyde Elliott II** ehk **Chase Elliott** (sündinud 28. novembril 1995 Dawsonvilles Georgia osariigis) on Ameerika autosportlane. Praegu sõidab ta NASCAR karikasarjas koos Hendrick Motorspordi meeskonnaga NAPA Auto Partsi sponsoreeritud Chevrolet Camaro ZL1 1LE autoga number 9.

Elliott on endise NASCARi võidusõitja Bill Elliotti ainus poeg.

Elliott oli 2014. aasta NASCARi üleriigilise sarja meister.

Elliott debüüt karikasarjas oli 2015. aasta võistlusel STP 500. Tema esimene karikasarja võit tuli võistlusel 2018 Go Bowling at The Glen.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Kurjanova järve looduspark

**Kurjanova järve looduspark** on kaitseala Lätis Latgales Ludza piirkonna Līdumnieki vallas. Looduspark asub Kurjanova järve kallastel. Kaitseala loodi 2004. aastal, kaitsmaks Kurjanova järve kui üht vähestest Läti järvedest, millest suurema osa moodustavad kaitstavad biotoobid ja kus kasvab kolm looduskaitsealust taimeliiki (nõtke näkirohi, väike näkirohi ja hüdralill). Lisaks on Kurjanova järv teadaolevalt ainus Läti järv, kus kasvab kaks looduskaitsealust näkirohu liiki.

Kaitseala pindala on 263 ha, see on ühtlasi ka Natura 2000 ala. Sellest 70,3 hektarit võtavad enda alla metsad, kus kasvab valdavalt haab. Neist 7,3 ha suurune ala moodustab kaitstava biotoobi. Metsades elavad metskits, põder, mäger, metssiga ja kobras, järve kallastel on nähtud ka saarmaste jälgi.

125,5 hektarit võtab enda alla Kurjanova järv. Selle valgla on 2,1 km². Järves on üks saar pindalaga 0,2 ha.

Järve kaldad on lauged ja madalad, välja arvatud loodekallas. Põhjakallas on metsane. Põhi on liivane või savine, kohati katavad seda suured kivid. Põhja on moodustunud kuni 5 meetri paksune sapropeeli kiht.  Sinna suubub kolm kraavi, välja voolab Kurjanka jõkke suubuv kraav. Järve lõunakaldal asub Kurjanova karjamõisa park.

Veetaimedest esinevad järves kõõluslehed, vesikatk, vesikuused, vesikarikad, osjad, pilliroog, vesikupud, hundinuiad, kõrkjad ja kalmused. Kaladest elavad järves haug, ahven, särg, latikas, ahven, nurg, roosärg, linask, vähemal määral ka harilik hink, koger ja kiisk.

Aastal 1952-1977 kasutati Kurjanova järve tööstuslikuks kalapüügiks. Toona saadi seal peamiselt kiiska ja haugi. Kuni aastani 1993 asus järve lõunakaldal suurfarm, mille läheduses on veetaimestik ka peale sulgemist rikkalikum.

## Viited

## Välislingid

* Kaitsealast Läti looduskaitseameti kodulehel
Vītiņi (Grobiņa vald)

**Vītiņi** on küla (*mazciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Grobiņa vallas.

Küla asub valla edelaosas, merepinnast 4 meetri kõrgusel. Vītiņi jääb valla keskusest Dubeņist 8, piirkonna keskusest Grobiņast 8,5 ja Riiast 217 kilomeetri kaugusele.

Küla on tekkinud endise Grobiņa metsamajandi ja Vītiņi karjamõisa juurde. Aastani 2021 kuulus küla Grobiņa piirkonda.

Looduskaitse all on külas kasvavad tammed ümbermõõtudega 5.37 ja 5.17 meetrit.

Aastal 2005 oli külas elanikke 41.

## Viited
Jaćmierz

**Jaćmierz** on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Sanoki maakonnas Zarszyni vallas. Jaćmierz asub Sanokist umbes 15 km loodes.

Jaćmierz sai linnaõigused enne 1437. aastat, kuid kaotas need 1934. aastal.

## Viited
Cimdenieki

**Cimdenieki** on küla (*vidējciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Grobiņa vallas.

Küla asub valla lääneosas, merepinnast 4 meetri kõrgusel Ālande jõe kaldal, jäädes Liepāja idapiirile. Cimdenieki jääb valla keskusest Dubeņist 7 ja piirkonna keskusest Grobiņast 6 kilomeetri kaugusele.

Külast lõunas asub Liepāja lennujaam, Cimdeniekisse jääb Pagriezens uz Lidostu bussipeatus. 

Küla tekkis 1940. aastatel, mil sinna asus Punaarmee lennuväeosa. Algul elasid seal peamiselt sõjaväega seotud isikud. Punaarmee lahkudes kujunes Cimdenieki põhiliselt aianduskruntide piirkonnaks, kus suurem osa elanikke töötab Liepājas. 2021. aastani kuulus küla Grobiņa piirkonda.

2015. aastal oli külas 288, 2020. aastal 255 elanikku.

## Viited
Ālande

**Ālande** on küla (*vidējciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Grobiņa vallas.

Küla asub valla keskosas, merepinnast 20 meetri kõrgusel Jelgava-Liepāja raudtee ääres. Ālande jääb valla keskusest Dubeņist 7, piirkonna keskusest Grobiņast 3 ja Riiast 205 kilomeetri kaugusele.

Küla rajati Teise maailmasõja järel kohaliku kolhoosi osakonnakeskusena. Aastani 2021 kuulus küla Grobiņa piirkonda.

Aastal 2005 oli külas 40 elanikku.

## Viited
Dzierżoniów

**Dzierżoniów** (kuni 1946. aastani **Rychbach**, saksa keeles *Reichenbach im Eulengebirge*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas, Dzierżoniówi maakonna ja Dzierżoniówi valla keskus. Dzierżoniów asub Tšehhi piirist 21 km kaugusel.

Dzierżoniów sai linnaõigused enne 1241. aastat. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

## Sõpruslinnad
* Bischofsheim, Saksamaa
* Crewe, Suurbritannia
* Hajdúszoboszló, Ungari
* Kluczborki vald, Poola
* Lanškroun, Tšehhi
* Nantwich, Suurbritannia

## Viited
Iļģi

**Iļģi** (vanasti ka **Iļģu muiža**) on küla (*aprūpes ciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Grobiņa vallas.

Küla asub valla idaosas, merepinnast 21 meetri kõrgusel. 

Iļģis asub Läti riikliku sotsiaalhoolekandekeskuse Kurzeme Iļģi filiaal. Tegemist on pansionaadiga, mis on mõeldud pikaajaliste terviseprobleemidega inimeste tarbeks.

Küla on kujunenud endise Iļģi ehk Dēnava mõisa (*Illien*) keskuse juurde. 1900. aastal avati sellest põhja pool Ilgale raudteepeatus. 1920. aastatel avati mõisa keskuses põllumajanduskool. Teise maailmasõja ajal oli mõisa häärberis Saksa sõjaväe laatsaret, mis hiljem sai kahuritulest kahjustada. Pärast sõda asus seal Liepāja linna invaliidide maja, kuhu paigutati põhiliselt psüühikahäiretega inimesi. 1969. aastal ehitati selle tarbeks ka uus korpusehoone. 2021. aastani kuulus küla Grobiņa piirkonda.

Looduskaitse all on külas kasvav hobukastan ümbermõõduga 3,39 ja kõrgusega 20 meetrit, harilik valgepöök ümbermõõduga 2,08 ja kõrgusega 18 meetrit, harilik robiinia ümbermõõduga 3,68 ja kõrgusega 18 meetrit ning Euroopa lehis ümbermõõduga 3,67 ja kõrgusega 22 meetrit. Riikliku tähtsusega mälestisena on muinsuskaitse all Iļģi mõisa rõdupiire.

2005. aastal oli külas 421 elanikku.

## Viited
Jeff Gordon

**Jeffery Michael "Jeff" Gordon** (sündinud 4. augustil 1971 Ameerika Ühendriikide California osariigis Vallejos) on endine Ameerika autosportlane. 

Ta esines edukalt NASCAR-i karikasarjas aastatel 1992–2016, liitudes Hendrick Motorsports meeskonnaga.

Gordon on praegu FOX NASCARi otseülekande televisiooni saatejuht.

NASCAR karikasarjas toimunud võistluse ajal võitis Gordon 1995, 1997, 1998 ja 2001. aastal neli tiitlit. Kokku võitis ta 93 sõitu.

Gordonile kuulub ka auto number 48, mida juhib Jimmie Johnson, kes võitis ka 2006., 2007., 2008., 2009., 2010., 2013. ja 2016. aasta karikasarjad.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Tilti

**Tilti** on küla (*mazciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Grobiņa vallas.

Küla asub valla lõunaosas, merepinnast 20 meetri kõrgusel Otaņķe jõe kaldal. Tilti jääb valla keskusest Dubeņist 5,5, piirkonna keskusest Grobiņast 14 ja Riiast 219 kilomeetri kaugusele.

Küla on endine metsatööstuskeskus, sealse silla juures asusid kolm metskonda: Tilti, Kalnišķi ja Ošenieki, kuigi viimane jääb tänapäeva Gavieze valda. Aastani 2021 kuulus küla Grobiņa piirkonda.

Looduskaitse all on külas kasvav sanglepp ümbermõõduga 3,82 ja kõrgusega 18 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,83 ning kõrgusega 23 meetrit, ja pärn ümbermõõduga 4,34 meetrit.

2005. aastal oli külas 30 elanikku.

## Viited
Ząbkowice Śląskie

**Ząbkowice Śląskie** (saksa keeles *Frankenstein in Schlesien*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas, Ząbkowice Śląskie maakonna ja Ząbkowice Śląskie valla halduskeskus.

Ząbkowice Śląskie sai linnaõigused enne 1287. aastat. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

## Viited
Hohai Ülikool

**Hohai Ülikool** (hiina keeles 河海大学; *[[pinyin]]*is Héhǎi Dàxué) on ülikool, mis asub Nanjingis Hiinas.

Ülikool on asutatud aastal 1915.

Ülikoolil on kolm linnakut kokku 132 hektaril.

2005. aastal oli ülikoolil üle 30 000 üliõpilase.
Siemianowice Śląskie

**Siemianowice Śląskie** (saksa keeles *Siemianowitz*, *Laurahütte*; 1923–1927 *Huta Laura-Siemianowice*) on maakonna õigustega linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas.

Asulat on esmamainitud 13. sajandil. 19. sajandil kujunes asula metallurgia- ja tööstuskeskuseks. Raudteeühenduse sai asula 1870. aastal. Rahvahääletuse tulemusel läks Siemianowice Śląskie 1922. aastal Saksamaa koosseisust Poolale. Linnaõigused sai Siemianowice Śląskie 1932. aastal.

## Viited
Dąbrowa Górnicza

**Dąbrowa Górnicza** on maakonna õigustega linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas. Dąbrowa Górnicza asub Katowicest ligikaudu 14 km idakirdes.

Piirkonnas alustati kivisöe kaevandamist 1785. aastal. Teise Poola jagamise tagajärjel läks asula 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. 1807–1815 oli asula Varssavi hertsogiriigi koosseisus. Neljanda Poola jagamise tulemusel läks Tuliszków 1815. aastal Venemaa Keisririigiga reaalunioonis olnud Poola Kuningriigi (nn. Kongressi-Poola) koosseisu. 19. sajandil kujunes Dąbrowa Górnicza mäetööstuse ja metallurgia keskuseks. Linnaõigused sai Dąbrowa Górnicza 1916. aastal.

## Sõpruslinnad
* Altševsk, Ukraina
* Câmpulung Moldovenesc, Moldova
* Mediaș, Rumeenia
* Studénka, Tšehhi

## Viited
Ernst Ludwig (Pommeri)

**Ernst Ludwig** (20. november 1545 – 17. juuni 1592) oli Pommeri hertsog aastatel 1560–1592. Aastatel 1569–1592 oli ta Pommeri-Wolgasti hertsog, jagades võimu Pommeri hertsogkonnas oma vanema venna Johann Friedrichiga, kes oli Pommeri-Stettini hertsog ja Kammini piiskop.

## Elu

Ernst Ludwig oli üks Pommeri-Wolgasti Philipp I ja selle naise Maria kümnest lapsest. Pärast isa surma 14. veebruaril 1560 olid kõik lapsed vanaonu Barnim XI eestkoste all. Koos ühe oma venna, Barnim XII-ga õppis Ernst Ludwig aastatel 1563–1565 Wittenbergi ülikoolis, kus ta elas Martin Lutheri kodus. Koos teise venna, Bogislaw XIII-ga elas ta ajutiselt Saksi-Weimari hertsogi Johann Wilhelmi õukonnas.

1569. aastal astus Barnim XI tagasi ja hertsogkond jaotati 23. mail Jasenitzis (nüüd Police osa) sisemiselt Pommeri dünastia meessoost liikmete vahel, mis kinnitati Wollini (nüüd Wolin) Maapäeval. Ernst Ludwig ja tema vend Bogislaw XIII said Pommeri-Wolgasti, samas teised vennad Johann Friedrich ja Barnim XII said Pommeri-Stettini ning Kasimir IX sai Kammini piiskopkonna. Kuna Bogislaw ja Barnim loobusid kohe oma positsioonidest ja nad said kompensatsiooniks vastavalt Barthi ja Neuenkampi ning Rügenwalde valdused, sai Ernst Ludwig oma osa üksi valitseda.

Ernst Ludwig arendas Greifswaldi ülikooli, kus oli seotud arstiteaduskonna ülesehitamisega. Ernst Ludwig osales ka oma venna Johann Friedrichi edutus katses tõsta Pommeri hertsogkonna sõjalist staatust Ülem-Saksi ringkonnas.

1574. aastal ehitas Ernst Ludwig residentsi Pudaglasse sekulariseeritud Usedomi kloostri varemetele. Kaks küla tänases Ees-Pommeri-Greifswaldi kreisis kannavad tema nime: Wolgasti lähedal asutas ta Groß Ernsthofi ja Greifswaldi lahe kaldale ehitas ta 1580. aastal Ludwigsburgi residentsi, mille ta 16. augustil 1586 oma naisele andis.

## Abielu ja lapsed

Ernst Ludwig abiellus 1577. aastal Braunschweig-Wolfenbütteli hertsogi Juliuse tütre Sophia Hedwigiga. Sophia Hedwig elas oma abikaasast peaaegu 40 aastat kauem. Ta suri 1631. aastal Loitzis ja maeti oma abikaasa kõrvale Püha Peetruse kirikusse Wolgastis.

Abielust sündisid järgmised lapsed:

* Hedwig Maria (1579–1606)
* Elisabeth Magdalena (1580–1649)
* Philipp Julius (1584–1625)

## Surm

Ernst Ludwig suri 17. juulil 1592. Greifswaldi ülikool alustas samal päeval järeleandmistega. Tema matus toimus 19. juulil Wolgastis. Legend räägib, et hertsogi surma ette aimates ilmus 23. mail Stettinis halo, millele järgnes väävli- ja verevihm. Lesk Sophia Hedwig taandus Loitzi, kuhu ta 1594. aastal koos lastega Wolgasti paleest kolis, ja elas seal kuni oma surmani 30. jaanuaril 1631. Esialgu pidi ta taanduma Ludwigsburgi.

Ernst Ludwigi järglane oli tema poeg Philipp (II) Julius, kes siiski jäi Bogislaw XIII eestkoste alla.

## Vaata ka
* Pommeri hertsogkond
* Pommeri hertsogkonnad ja hertsogid
* Pommeri ajalugu
* Pommeri dünastia
Pruszcz Gdański

**Pruszcz Gdański** (saksa keeles *Praust*, kašuubi keeles *Pruszcz*, *Pruszcz Gduńsczi*) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas, Pruszcz Gdański maakonna halduskeskus. Pruszcz Gdański kuulub Trójmiasto linnastusse.

Küla on esmamainitud 1367. aastal. Raudteeühenduse sai asula 1853. aastal. Aastatel 1920–1939 oli Pruszcz Gdański Danzigi vabalinna koosseisus. Poolale läks ja linnaõigused omandas Pruszcz Gdański 1945. aastal.

## Viited
Tallinna Lastestaadion

**Tallinna Lastestaadion** (Tallinna Laste Staadion, Tallinna Noorte Spordikeskus) oli staadion Tallinnas Uue Maailma asumis Kesklinna linnaosas aadressil Komsomoli tänav 14 (Suur-Ameerika tänav 3).

Aastatel 1954–1996 oli staadioni nimi Tallinna Lastestaadion ja aastatel 1996–2007 Tallinna Noorte Spordikeskus.
## Ajalugu
Enne sõda asus krundil Eesti suurim jalatsivabrik.

Staadioniala Toom-Kuninga tänava poolsele alale (Toom-Kuninga 15, 17, 17a, 19 ja 21) on plaanitud ehitada neljast majast koosnev terviklik elamukompleks ja ülejäänud ala on ajutine Uue Maailma kogukonna Ameerika aed, kuue väljakuga rannavollekeskus ja vaba aja veetmise ala.

2025ndal aastal avaldati detailplaneering uuele Ameerika saatkonnale Eestis, mis kolib vanale staadionialale.

## Viited

## Välislingid
*Tallinna lastestaadioni saatus viimaks otsustatud Postimees, 18. aprill 2019
Barnim X

**Barnim X** (teise loendamise järgi *Barnim XII)* (15. veebruar 1549 – 1. september 1603) oli Pommeri hertsog ja Pommeri dünastia liige. Ta haldas 1569. aastast Rügenwalde ringkonda. Ta valitses Pommeri-Stettinit aastatel 1600–1603.

## Elukäik

Barnim oli Pommeri-Wolgasti hertsogi Philipp I ja tema naise Maria kuues laps. Philipp suri 1560. aastal ja temast jäi maha viis poega; lisaks Barnimile olid vanemad vennad Johann Friedrich (1542–1600), Bogislaw XIII (1544–1606) ja Ernst Ludwig (1545–1592) ning noorem vend Kasimir VI (1557–1605). Eestkostevalitsus seati kõigile vendadele. Sinna kuulusid regent Ulrich von Schwerin ja 11 inimesest regentnõukogu.

Barnim ja tema vend Ernst Ludwig õppisid 1563. aastast Wittenbergi ülikoolis, kus nad elasid 1565. aastani reformaator Martin Lutheri poja Martin Lutheri kodus. Wittenbergis oli ta 1564. aasta suvesemestril rektor.

1569. aastal korraldati Pommeri valitsus ümber. Hertsog Barnim IX, kellel ei olnud elusolevaid poegi, taandas end oma nõbude Johann Friedrichi ja Barnim X kasuks. Barnim loobus valitsemisest ja leppis vennaga kokku, et valitseb Rügenwalde ringkonda. 25. juulil 1569 lepiti Pommeri jaotamine Jasenitzi lepinguga kokku.

1569. aastal kavandati abielu Poola printsessiga, kuid sellest ei saanud asja. Rügenwaldes valitses Barnim 1569. aastast vaikses eraldatuses mõistliku ökonoomsusega. 1581. aastal abiellus ta Brandenburgi kuurvürsti Johann Georgi tütre Annaga. Abielu oli lastetu.

Pärast Johann Friedrichi surma 1600. aastal sai Pommeri-Stettini valitsejaks Barnim. 1602. aastal kolis ta Rügenwaldest Stettinisse. Rügenwaldes järgnes talle tema noorem vend Kasimir VI.

Barnimile ei meeldinud Pommeri-Stettini valitsemine. Johann Friedrich oli elanud üle oma võimete, jättes võlausaldajatele olulised võlad ja panditud ringkonnad. Barnim kärpis kulutusi, mis muutis ta ebapopulaarseks. Ta suri 1. septembril 1603 Stettinis ja maeti Stettini lossikirikusse. Tal ei olnud lapsi. Tema lesk Anna Maria suri 1618. aastal oma *[[wittum]]is* Wollinis.

Tavaliselt oleks pidanud järgmine Pommeri-Stettini valitseja olema Barnimi noorem vend Kasimir. Kuid Kasimir otsustas oma vanema venna Bogislaw XIII kasuks, kes omakorda määras oma poja Philipp II regendiks.

## Vaata ka
* Pommeri dünastia
Grodzisko Dolne

**Grodzisko Dolne** on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Leżajski maakonnas, Grodzisko Dolne valla halduskeskus.

Grodzisko Dolne sai linnaõigused 1720. aasta paiku, kuid kaotas need 1869. aastal.

## Viited
Dave Evans

**David Evans** (sündinud 20. juulil 1953) on Austraalia laulja. 

Ta laulis aastatel 1973–1974 ansamblis AC/DC. Ta asendati 1974. aastal Bon Scottiga. Seejärel liitus Evans ansambliga Rabbit, mis tegutses 1980. aastate alguses. Ta alustas soolokarjääri kohe pärast 2000. aastat.
Ruda Śląska

**Ruda Śląska** (saksa keeles *Ruda*) on maakonna õigustega linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas. Ruda Śląska kuulub Ülem-Sileesia linnastusse.

Ruda ja Nowy Bytomi alevikud sai linnaõigused 1951. aastal. Ühtseks Ruda Śląskaks ühendati need linnad 1959. aastal.

## Viited
Rumia

**Rumia** (saksa keeles *Rahmel*, kašuubi keeles *Rëmiô*) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas Wejherowo maakonnas. Rumia kuulub Trójmiasto linnastusse.

Küla on esmamainitud 1220. aastal. Esimese Poola jagamise tulemusel läks Rumia 1772. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Raudteeühenduse sai Rumia 1870. aastal. Tagasi Poola koosseisu läks Rumia 1920. aastal. Teises maailmasõjas hävis 70% hoonetest. Linnaõigused sai Rumia 1954. aastal.

## Viited
Lębork

**Lębork** (saksa keeles *Lauenburg in Pommern*, kašuubi keeles *Lãbórg*) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas, Lęborki maakonna halduskeskus.

Linn asub Łeba jõe kaldal.

Lębork sai linnaõigused 1341. aastal. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks linn 1772. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. 19. sajandil arenes linnas tööstus. Raudteeühenduse sai Lębork 1870. aastal. Tagasi Poola koosseisu läks linn 1945. aastal.

Linnas on sündinud Ameerika Ühendriikide antropoloog ja keeleteadlane Edward Sapir (1884–1939) ja saksa leidur Paul Nipkow (1860–1940).

## Viited
Chojnice

**Chojnice** (saksa keeles *Konitz*, kašuubi keeles *Chònice*, *Chòjnice*) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas, Chojnice maakonna halduskeskus.

Chojnicet on esmamainitud 1275. aastal, linnaõigused sai 1310. aasta paiku. Alates 1466. aastast oli linn Poola Kuningriigi koosseisus. Reformatsiooni ajal oli linn protestantismi keskus. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks linn 1772. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Tagasi Poola koosseisu läks Chojnice 1920. aastal.

## Viited
Genfi autonäitus

**Genfi autonäitus** (**Geneva International Motor Show**) on igal aastal märtsis Šveitsi linnas Genfis toimuv autonäitus. See peeti esimest korda 1905. aastal ja sellest on kujunenud väga oluline rahvusvahelise autonäitus, kus autotootjad tutvustavad oma uudismudeleid ning uusi tehnoloogilisi lahendusi. 

Autonäitus toimub Palexpo keskuses, mis asub Genfi Cointrini lennujaama läheduses. 

89. Genfi autonäitus toimus 7.–17. märtsini 2019.

2020. aasta 5.–15. märtsil toimuma pidanud 90. Genfi autonäitus jäeti ära seoses ülemaailmse koroonapandeemiaga pärast seda, kui Šveitsi valitsus keelustas üle 1000 inimesega rahvakogunemised. Samal põhjusel jäetakse ära ka 2021. aasta autonäitus ning tühistati ka algselt planeeritud 2022. aasta autonäitus.

2023. aasta Genfi autonäitus on planeeritud toimuma 5.–14. oktoobrini Katari pealinnas Dohas samal ajal seal toimuva Vormel 1 etapiga, 

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Wejherowo

**Wejherowo** (saksa keeles *Neustadt in Westpreußen*, kašuubi keeles *Wejrowò*) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas, Wejherowo maakonna halduskeskus. Wejherowo kuulub Trójmiasto linnastusse.

Asula on rajatud 1643. aastal, linnaõigused sai Wejherowo 1650. aastal. 1772. aastal läks linn Esimese Poola jagamise tagajärjel Preisi kuningriigi võimu alla. Raudteeühenduse sai Wejherowo 1870. aastal. Alates 19. ja 20. sajandi vahetusest arenes linnas tööstus. 1920. aastal läks linn tagasi Poola koosseisu.

## viited
Starogard Gdański

**Starogard Gdański** (saksa keeles *Preußisch Stargard*, kašuubi keeles *Starogarda*) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas, Starogard Gdański maakonna ja Starogard Gdański valla halduskeskus.

Asulat on esmamainitud 1198. aastal. Linnaõigused sai Starogard Gdański 1348. aastal. Alates 1466. aastal oli linn Poola Kuningriigi koosseisus. 16. sajandil oli Starogard Gdański oluline käsitöökeskus. 17. sajandil sai linn sõdades rängalt kannatada. 1772. aastal läks linn Esimese Poola jagamise tulemusel Preisi kuningriigi võimu alla. Raudteeühenduse sai linn 1873. aastal. 1919. aastal läks Starogard Gdański tagasi Poolale.

## Viited
Personaalsed auastmed politseis

### Eesti Politsei
1991. aastal Eesti politsei taasloomisel kaotati NSV Liidu Siseministeeriumi miilitsa auastmete süsteem ning kasutati ainult politseiametniku ametikoha nimetust. 2007. aasta 1. märtsil, loodi aga Eesti Politseis politseiametnike ametikohanimetusele lisaks personaalsed auastmed:
* politseipeadirektor
* politseiprefekt
* politseidirektor
* politseinõunik
* vanemkomissar
* komissar
* juhtivkonstaabel
* vanemkonstaabel
* konstaabel
* nooremkonstaabel 

Pärast uue politsei ja piirivalve ühisorganisatsiooni loomist Politsei- ja Piirivalveametina 1. jaanuarist 2010 võeti kasutusele auastmed.

## Viited
Karin Andrekson

**Karin Andrekson** (sündinud 12. augustil 1959 Vändras) on eesti laulja (metsosopran).

Ta on lõpetanud 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli saksa filoloogia erialal ja 1986. aastal Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli laulu erialal (Aino Kõivu klassis).

Ta töötas aastatel 1982–1986 Tartu Riikliku Ülikooli raamatukogus bibliograafina. Aastatel 1986–2016 töötas ta teatris Estonia koorilauljana ja 2016. aastast samas tiitrite toimetajana.

Lisaks on ta 1989. aastast tegutsenud giidina, ta kuulub Tallinna giidide ühingusse. Ta on 1986. aastast Eesti Teatriliidu liige.

## Isiklikku
Tema isa oli muusikapedagoog Aksel Andrekson ning abikaasa oli dirigent, pianist ja muusikapedagoog Jüri Alperten.

## Viited
Głogów

**Głogów** (saksa keeles *Glogau*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas, Głogówi maakonna ja Głogówi valla halduskeskus.

Asulat on esmamainitud 1010. aastal, linnaõigused sai 1253. aastal. Poola koosseisus on Głogów alates 1945. aastates.

Głogówis on sündinud juudi päritolu Saksa kirjanik Arnold Zweig (1887–1968).

## Vaata ka
*Głogówi piiramine

## Viited
Jastrzębie-Zdrój

**Jastrzębie-Zdrój** (saksa keeles *Bad Königsdorff-Jastrzemb*) on maakonna õigustega linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas. Jastrzębie-Zdrój asub Tšehhi piiri ääres.

Asulat on esmamainitud 1293. aastal. 1860. aasta paiku avastati soolase vee allikad, hiljem ravimuda. Kuurort alates 1861. aastast. 1922. aastal läks asula rahvahääletuse tulemusel Poola koosseisu. Linnaõigused sai Jastrzębie-Zdrój 1963. aastal. 1962–1974 asutati Jastrzębie-Zdrójs viis kivisöekaevandust. 1980. aastal oli linn üks streigiliikumise keskusi.

## Viited
Alok (DJ)

**Alok Achkar Peres Petrillo** (esinejanimi **Alok**; sündinud 26. augustil 1991) on Brasiilia diskor, muusikaprodutsent ning telefonimängu "Garena Free Fire" populaarseim tegelane. Ta sai tuntuks looga "Hear Me Now". Aastal 2019 hindas väljaanne DJ Mag ta maailma paremuselt 11. DJ-ks.

## Vaata ka
*Bhaskar

## Viited
Otto Schröder

**Otto Schröder** (Schroeder) oli Tartus 19. sajandi lõpul tegutsenud arhitekt. Ta sai ehitusmeistriks 1880. aastal.

Tema projekteeritud on näiteks Ado Grenzsteini maja Lai tänav 1 (1892), kortermaja Vallikraavi tänav 14 (1896), majad Tähtvere tänav 4 (1883, ehitati 1887, kuulus kaupmees Ludwig Umbliale), elamud Puiestee tänav 51 ja 59, von Kügelgeni maja Näituse tänav 5 (1886) jt. 

Ta projekteeris ridamisi juurde- ja uusehitisi Ülejõele, näiteks hotelli Estland aadressil Kivi 2 (1891), kahekorruselise puitelamu ja ateljee fotograaf Reinhold Sachkerile Raatuse 4 (1882), Raatuse tänava algusse ühekorruselise maja kaupmees August Gottlieb Oberleitnerile ja ühekorruselise turuhoone Georg Fischerile (1895).


File:Sachkeri maja, Raatuse 4, ERM Fk738 66.tif|Sachkeri maja Tartus Raatuse 4 (u 1910–1917)


## Viited
Bytów

**Bytów** (saksa keeles *Bütow*, kašuubi keeles *Bëtowò*) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas, Bytówi maakonna ja Bytówi valla halduskeskus.

Asulat on esmamainitud 1113. aastal. Asula läks Saksa ordu valdusse 1326. aastal, linnaõigused sai 1346. aastal. 1637–1657 oli linn Poola valduses. Teist korda läks linn Poola koosseisu 1945. aastal.

## Viited
Manana Šalikašvili

**Manana Šalikašvili** (gruusia keeles მანანა შალიკაშვილი; sündinud 5. juulil 1959) on Gruusia kirjanik ja tõlkija.
Bogislaw XIII (Pommeri)

**Bogislaw XIII (Bogusław XIII)** (9. august 1544 – 7. märts 1606), Philipp I ja Maria poeg, oli Stettini ja Wolgasti hertsog ning Pommeri dünastia liige.

Bogislaw astus Greifswaldi ülikooli juba 14-aastaselt. Algul oli ta oma venna Johann Friedrichi kaasvalitseja Pommeri-Wolgastis, kuid 1569. aastal võttis ta kontrolli Barthi ja Neuenkampi üle. Seal asutas ta 1582. aastal trükikoja, mis avaldas 1588. aastal "Barther Bibeli", alamsaksakeelse piibli, mille oli tõlkinud Johannes Bugenhagen. 1587. aastal asutas ta Franzburgi, mis hakkas võistlema Stralsundiga.

1603. aastast kuni surmani valitses ta Pommeri-Stettinis, mille ta päris 1509. aasta Jasenitzi pärimislepingu järgi tingimusel, et tema kaks venda Johann Friedrich (suri 1600) ja Barnim X (suri 1603) surevad mõlemad lastetult. Ta elas Barthis ja tema vanem poeg Philipp II toimis Stettini kubernerina.

Teda mäletatakse kui tarka valitsejat, kes oli pädev majanduse ja valitsemise valdkonnas.

Ta oli kaks korda abielus: kõigepealt Braunschweig-Lüneburgi hertsogi Franzi tütre Claraga, seejärel Schleswig-Holstein-Sonderburgi hertsogi Johann II tütre Annaga. Esimesest abielust sai ta 11 last, nende hulgas:

* Philipp II
* Franz
* Bogislaw XIV
* Georg II
* Ulrich
* Anna

## Vaata ka

* Pommeri hertsogkonnad ja hertsogid
* Pommeri ajalugu
* Pommeri hertsogkond
* Pommeri dünastia
Kradzes

**Kradzes** on küla (*mazciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Gavieze vallas.

Küla asub valla kirdeosas, merepinnast 55 meetri kõrgusel valla keskusest Gaviezest 7, piirkonna keskusest Grobiņast 11 ja Riiast 200 kilomeetri kaugusel.

Asula rajati kalamajandi *Boļševiks* eramajade piirkonnana. Aastani 2021 kuulus küla Grobiņa piirkonda.

Aastal 2005 oli külas elanikke 16.

## Viited
Gaviezes stacija

**Gaviezes stacija** on küla (*mazciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Gavieze vallas.

Küla asub valla lääneosas, merepinnast 20 meetri kõrgusel  Otaņķe jõe kaldal. Gaviezes stacija jääb valla keskusest Gaviezest 5, piirkonna keskusest Grobiņast 13,5 ja Riiast 219 kilomeetri kaugusele.

Küla tekkis endise Gavieze raudteejaama juurde. Aastani 2021 kuulus küla Grobiņa piirkonda.

Külas kasvav saar ümbermõõduga 3.53 ja kõrgusega 22 meetrit on looduskaitse all.

Aastal 2005 oli külas elanikke 11.

## Viited
Vārtāja

**Vārtāja** on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Gavieze vallas.

Küla asub valla idaosas, merepinnast 58 meetri kõrgusel Vārtāja jõe kaldal. Aastani 2021 kuulus küla Grobiņa piirkonda.

Vārtāja linnamägi koos sealse vana linnaasemega on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

Aastal 2005 oli külas elanikke 148.

## Viited
Susta

**Susta** on küla (*skrajciems* – 'hajaküla') Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Gavieze vallas.

Küla asub valla idaosas, merepinnast 30 meetri kõrgusel Otaņķe jõe kaldal. Susta jääb valla keskusest Gaviezest 6,5, piirkonna keskusest Grobiņast 14 ja Riiast 220 kilomeetri kaugusele.

Küla tekkis endise Susta mõisa (*Susten*) keskuse juurde. Aastail 1945–1954 asus seal Susta külanõukogu halduskeskus. 2021. aastani kuulus küla Grobiņa piirkonda.

2005. aastal oli külas 26 elanikku.

## Viited
Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia

**[[Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapital]]i aastapreemia** on kunstipreemia, mida annab välja Eesti Kultuurkapital. Preemia asutati 1995. aastal. Selle eesmärk on tunnustada silmapaistvaid saavutusi Eesti kunstis.

## Vaata ka

* **[[Eesti Kultuurkapitali aastapreemia]]** -> Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti aastapreemia

* Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali elutööpreemia

## Viited
Kati Tänavsuu

**Kati Tänavsuu** (sündinud 28. jaanuaril 1980) on eesti geoloog. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli geoloogia erialal 2002. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Kati Tänavsuu Eesti Teadusinfosüsteemis
Change

**xChange AS **on üks finantstehnoloogia ettevõtte Eestis, mis tegeleb investeerimisteenuste ümberkujundamisega plokiahela tehnoloogia abil. Tallinnas paiknev ettevõte loob mugavat makseteenustega ühendatud investeerimisrakendust, et tuua investeerimine inimeste igapäevaelule lähemale. Change ́i visioon on rajada demokraatlik finantssüsteem, milles igaüks saab olla investor. Ettevõtte eesmärk on muuta raha kõigi jaoks lihtsaks ja põnevaks. 2019. aasta detsembrikuu seisuga on Change ́i mobiilrakendust alla laaditud üle 60 000 korra ning kaardiga seotud maksekontot on aktiveerinud üle 10 000 inimese.

Change'i on ka nimetatud "Hansapank 2.0"-ks

## Ajalugu
Change asutati 2016. aastal Singapuris. Asutajate hulka kuuluvad Kristjan Kangro ja Gustav Liblik. Ettevõte sai 2016. aasta lõpus ingelinvesteeringu Roger Crook-ilt, kes on tuntud endine DHL'i juht, mille abil ehitati valmis investeerimise mobiilirakenduse prototüüp. 2017. aasta teises pooles lansseeris ettevõtte ühisrahastus kampaania, mille raames investeeris Change'i üle 5000 investori kokku üle 14,4 miljoni EUR. Ettevõtte eesmärgiks oli muuta virtuaalraha Bitcoini ostmine võimalikult soodsaks ja kättesaadavaks kõikidele investoritele.  2018. aastal väljastati Change'ile virtuaalvääringu rahakotiteenuse litsents (FRK000026, FVR000034).

## Tooted
Change pakub virtuaalraha kauplemise teenust. Change'i kasutajaliides võimaldab kasutajatel lihtsalt ning mugavalt osta ja müüa virtuaalraha vastavalt hetkekursile.

Pakutavad valuutapaarid (11.02.2020 seisuga)

* BTC-EUR
* BCH-EUR
* ETH-EUR
* DOT-EUR
* COMP-EUR
* DAI-EUR
* LINK-EUR
* USDT-EUR
* XRP-EUR
* ADA-EUR
* LTC-EUR
* EOS-EUR
* XTZ-EUR
* XLM-EUR
* ATOM-EUR
* DASH-EUR
* ALGO-EUR
* BAT-EUR
* REP-EUR
* CNG-BTC

## Ühisrahastus
Pärast ingel-investeeringut korraldas ettevõte ühisrahastuskampaania, mille raames investeeriti Change'i üle $17.5 miljoni USA dollari. 2019. aastast on Change mobiilirakenduses kõikidel verifitseeritud kasutajatel võimalik osta ja müüa Change ettevõtte osalust CNG (vahetatav väärtpaber).

## Change Börsil
Pärast esimeset ühisrahastust oli võimalik investoritel osta Change'i virutaalset *token*'it KuCoin krüptoraha börsilt. 2020 aasta lõpus noteeriti Change grupi osakud Eesti idufirmade börsile Funderbeam. Lisaks on Change pakkunud investoritele võimalust vahetatavaid väärtpabereid osta Change'i enda mobiilirakendusest.

## Partnerlus
Ettevõtte strateegiliseks partneriks on Eesti e-residentsus programm, mille raames pakutakse kõikidele Eesti e-residentidele võimalust Change'i poolt pakutavaid teenuseid kasutada.

## Viited
Ringprotsess

**Ringprotsess** on termodünaamiline tsükkel, mille lõpuks süsteemi (töökeha, töötav aine) jõuab tagasi esialgsesse olekusse. Niisuguses protsessis ühtivad perioodiliselt süsteemi lõpp- ja algparameetrid (rõhk, temperatuur, ruumala, entroopia). Kõige tuntum on Carnot' ringprotsess.

Ringprotsessis toimub soojusallikate ja jahutajate vaheline soojusvahetus, mille tulemusena süsteem kas annab soojust ära või saab juurde. Vastavalt sellele on tegemist kas otse- või pöördringprotsessiga.
*Päripidises ehk otseringprotsessis muundub osa süsteemi antavast soojusest mehaaniliseks tööks. Niisugune ringprotsess toimub näiteks sisepõlemismootoris.
*Pöördringprotsessis tehakse tööd soojuse üleviimiseks külmast kehast soojemasse kehasse. Niiviisi toimub soojusvahetus külmutis ja soojuspumbas.

Ringprotsessi kulgu olekudiagrammil kujutab kinnine kõver. Protsessi parameetrite muutumist kujutatakse enamasti rõhu-ruumala teljestikus. Joonisel 1 toimub lõigul 1–2 isotermiline paisumine, lõigul 2–3 adiabaatiline paisumine, lõigul 3–4 isotermiline kokkusurumine ja lõigul 4–1 adiabaatiline kokkusurumine.

Kuna ringprotsessis kulgeb osa olekumuutusi adiabaatiliselt, s.t jääval entroopial, siis saab ringprotsessi kujutada ka temperatuuri-entroopia teljestikus. Otseringprotsessis (joonis 2) toimub tööaine paisumine  lõigul A–B isotermiliselt (jääval temperatuuril) ja lõigul B–C adiabaatiliselt (süsteemi entroopia ei muutu). Järgneb kokkusurumine lõigul C–D isotermiliselt ja lõigul D–A adiabaatiliselt. 

Carnot’ pöördringprotsess koosneb järgmistest etappidest (joonis 2):
*C–B adiabaatiline kokkusurumine; 
*B–A isotermiline kokkusurumine (toimub soojuse ülekanne soojemale kehale);
*A–D adiabaatiline paisumine;
*D–C isotermiline paisumine (toimub soojuse ärajuhtimine külmemalt kehalt).

Peale Carnot' ringprotsessi on kirjeldatud ja kasutusel mitmeid muid termodünaamilisi tsükleid, näiteks
* Stirlingi tsükkel: isohooriline kokkusurumine, isotermiline paisumine, isohooriline paisumine, isotedrmiline kokkusurumine;
* Braytoni tsükkel: adiabaatiline kokkusurumine, isobaariline paisumine, adiabaatiline paisumine, isobaariline kokkutõmbumine;
* Dieseli tsükkel: adiabaatiline kokkusurumine, isobaariline paisumine, adiabaatiline paisumine, isohooriline kokkusurumine;
* Otto tsükkel: isentroopiline (jääval entroopial toimuv) kokkusurumine, ishooriline soojuse juurdeandmine, isentroopiline paisumine, isohooriline soojuse äraandmine.

## Vaata ka
* Carnot' ringprotsess

## Viited

## Välislingid
*"> Andres Talvari. Soojusfüüsika alused, alajaotised 40–43
Jaan Jenseni raamatugraafika aastapreemia

**[[Jaan Jensen|Jaan Jenseni]] raamatukunsti, postkaardi ja plakatikujunduse aastapreemia** oli aastatel 1982–1988 Eesti NSV Kunstnike Liidu ja Eesti NSV Riikliku Kirjastuste, Polügraafia ja Raamatukaubanduse Komitee preemia, mida anti välja eelmisel aastal esimest korda trükis avaldatud raamatuillustratsioonide, raamatukujunduse ja arhitektoonika, poliitilise plakati ja postkaardi eest. Igal aastal anti välja viis preemiat.

## Laureaadid

### 1982

* raamatuillustratsiooni preemia – Herald Eelma ("Kalevala lood" ja Fr. R. Kreutzwaldi "Põhja konn")
* postkaardipreemia – Paul Luhtein ("350. a. Eesti raamatutrükki")
* raamatukujunduse ja arhitektoonika preemia – Jüri Kaarma (M. Kaarma, A. Voolmaa, "Eesti rahvarõivad" makett ja üldkujundus)
* poliitilise plakati preemia – Voldemar Kullarand ("XI viisaastaku peaülesanne")
* lasteraamatu illustratsiooni preemia – Jaan Tammsaar (vendade Grimmide "Muinasjutte")

### 1983
...

### 1984

* raamatuillustratsiooni preemia – Avo Keerend (Chr. Marlowe "Tragöödiad")
* postkaardipreemia – Malle Leis (postkaardid "Suvi" ja "Hilissuvi")
* raamatukujunduse ja arhitektoonika preemia – Rudolf Pangsepp (sarjas "Eesti novellivara" ilmunud E. Vilde "Kolmkümmend aastat armastust")
* poliitilise plakati preemia – Made Balbat (rahuteemaline plakat)
* lasteraamatu illustratsiooni preemia – Regina Lukk (J. Kunderi "Ahjualune" hispaania keeles ja E. Enno "Üks rohutirts läks kõndima")

### 1985

* raamatuillustratsiooni preemia – Marje Üksine (P. Haavaoksa raamat "Suvised mured")
* postkaardipreemia – Mare Vint (õnnitluspostkaardid)
* raamatukujunduse ja arhitektoonika preemia – Jüri Kaarma (E. Varepi ja V. Maavara "Eesti maastikud")
* poliitilise plakati preemia – Anu Juurak ("Ei")
* lasteraamatu illustratsiooni preemia – Vive Tolli (T. Toometi "Lapikiri ja lastekiri")

### 1986
...

### 1987

* raamatuillustratsiooni preemia – Marje Üksine (B. Alveri luulekogu "Korallid Emajões")

* postkaardipreemia – Naima Neidre (loodusteemalised postkaardid)
* raamatukujunduse ja arhitektoonika preemia – Villu Järmut (Fr. Tuglase novellikogu "Taevased ratsanikud" makett ja kujundus)
* poliitilise plakati preemia – Silver Vahtre ("Rahu")
* lasteraamatu illustratsiooni preemia – Peeter Ulas (Fr. R. Kreutzwaldi "Paristajapoeg")

### 1988
...

## Viited
Hobuserautaja

**Hobuserautaja** on hobuse kabja raviekspert. Tema tööülesannete hulka kuulub hobuse kapjade värkimine ja tasakaalustamine, puhastamine ning vajadusel ka hobuseraua paigaldamine. Hobuserautaja töö eeldab sepistamisoskusi ning veterinaarmeditsiinilisi teadmisi hobuse alajäsemete anatoomia ning füsioloogia kohta.

### Ajalugu
Hobuserautamine hakkas levima rohkem sadu aastaid tagasi, kui hobused olid igapäevased transpordivahendid ning hobuste kodustamine oli levinud. Ajalooliselt on hobuserautaja ning sepa-amet peaaegu samad, kuna rautamiseprotsessiga tegeles külasepp. Postimehe 1930-1940. aasta arhiivis leidub mitmeid kuulutusi selle kohta, kuidas seppadele viidi läbi hobuserautamise kursusi. Toona viisid neid läbi veterinaartalitus, põllumeeste konvendid ning ülikoolid.

### Hobuserautaja tööülesanded
Tavaliselt piirdub hobuserautaja töö värkimise ja rautamisega. Värkimine on väga oluline, sest see aitab säilitada hobuse jalgade tasakaalu, hoides kabjad õige kuju ja pikkusega. Hobuseraudu võib tarvis minna kui loomal on suur töökoormus, kabjad on kulunud või vajavad lisa haardumist või on esinenud parandamatuid muutusi kabjale. Tänapäeval kuuluvad hobuserautaja tööülessannete hulka vaatlemine ning haigusnähtude ja muude tervislikke probleemide jälgimine. Levinud kabjahaigused hobuste seas on näiteks laminiit ja distaalse kabja sündroom, mille korral on tarvis paigaldada meditsiinilise otstarbega raudu.. Hobuseraudu paigaldatakse tihti ka kosmeetilistel otstarvetel ning võidusõiduhobustele. 

### Tööriistad
*Alasi - Kasutatakse hobuseraua sepistamiseks.
*Ääs - Kasutatakse hobusearaua kuumutamiseks, mis omakorda võimaldab hobuseraua sepistamist.
*Suur ja väike haamer - Suur haamer on mõeldud alasil kasutuseks ning väike haamer naelte sisse löömiseks.
*Värkimisnuga - Kasutatakse hobuse taldade trimmimiseks
*Värkimistangid - Kasutatakse hobuse kabjade servade trimmimiseks 
*Kabja kontrollija - Kasutatakse hobuse kapjate pragude või mädapaise tuvastamiseks
*Raspel - Kasutatakse värkimise lõpetamiseks ning kabja välispinna silumiseks
*Tugi - Kasutatakse pinnana hobuse jala toetamiseks.

## Vaata ka
* Rautamine
* Hobuseraud

## Viited
Lutheri heinamaa

**Lutheri heinamaa** oli haljasala Tallinnas, mis asus praeguste Jaan Poska, Ferdinand Johann Wiedemanni tänava, Johann Köleri ja Friedrich Robert Faehlmanni tänava vahelisel alal.

Lutheri heinamaal Johann Köleri tänava lõpus toimus 1880. aasta III üldlaulupidu.

## Vaata ka
*Lutheri suvemõis (Poska tänav 15, 17, 19)
## Viited
Neljas sein

**Neljas sein** on teatri kontekstis kasutatav mõiste, mis tähendab mõttelist piiri, mis eraldab publikut näitlejatest.

Neljanda seina kontseptsiooni teket seostatakse kõigepealt prantsuse filosoofi, kriitiku ja kirjaniku Denis Diderot’ teatrialaste kirjutistega. Tugevamalt kujunes mõiste välja realismi tõusuga 19. ja 20. sajandil, mis tõi teatrikunsti argisemate teemade käsitlemise, näitlejate loomulikuma mängustiili ja taotluse kujutada igapäevaelu võimalikult autentselt. Laval hakati esitama olukordi ja sündmusi nii, nagu need reaalses elus võiksid välja näha, kui ruumil, milles tegevus aset leiab, oleks üks sein (ehk "neljas sein") läbipaistev. Selline lähenemine muutis publiku- ja lavaruumi vahelise piiri teravamaks.

Neljas sein avaldub ühest küljest näitlejate mängu kaudu. Publikule on see läbipaistev, kuid näitlejad mängivad, nagu see oleks reaalne ja läbipaistmatu, ignoreerivad vaatajaid ega võta nendega kontakti. Neljandat seina võivad tähistada ka füüsilised elemendid nagu lavaportaal, eesriie, orkestriauk. Tihtipeale rõhutatakse seda ka valgus- ja lavakujundusega. Neljanda seina avaldumist võib märgata ka publiku käitumismustrites: lavastuse käigule ei segata vahele ning reageeritakse väljakujunenud normide piires.

Neljanda seina kontseptsiooni tekkimisega kerkis nähtusena esile ka "neljanda seina lõhkumine" ehk publiku ja lavastuse vahelise piiri ületamine. Peamisteks võteteks, mida selleks kasutatakse, on näiteks näitleja otsene pöördumine publiku poole, vestluse alustamine, rollist väljatulek, oma tegelase või toimuva kommenteerimine või ümberjutustamine, aga ka publiku mängu kaasamine valgus- või ruumilahenduste kaudu.
Oława

**Oława** (saksa keeles *Ohlau*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas, Oława maakonna ja Oława valla halduskeskus. Oława asub Odra jõe vasakul kaldal.

Oława sai linnaõigused 1234. või 1235. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

Linna olulisemad vaatamisväärsused on Oława loss ja uusklassitsistlikus stiilis raekoda.

## Sõpruslinnad
* Česká Třebová, Tšehhi
* Oberasbach, Saksamaa
* Priolo Gargallo, Itaalia
* Sighetu Marmației, Rumeenia
* Zolotšiv, Ukraina

## Viited
Lutowiska

**Lutowiska** (aastatel 1944–1957 **Szewczenko**) on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Bieszczady maakonnas, Lutowiska valla halduskeskus. Lutowiska asub Ukraina piirist umbes 2 km kaugusel.

Lutowiska sai linnaõigused 1742. aastal, kuid kaotas need enne 1919. aastal. 1944. anti küla piirimuudatuste käigus Nõukogude Liidu koosseisu ja küla uueks nimeks sai Szewczenko. 1951. aastal anti küla Poolale tagasi.

## Viited
Jaśliska

**Jaśliska** on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Krosno maakonnas, Jaśliska valla halduskeskus. Jaśliska asub Slovakkia piirist ligi 6 km kaugusel.

Jaśliska sai linnaõigused 1365. aastal, kuid kaotas need 1896. aastal.

## Viited
Merle Taimalu

**Merle Taimalu** (sündinud 22. juunil 1969) on eesti kasvatusteadlane. 

Tema peamised uurimisteemad on lapse areng ja kasvatus, lapse hirmud, õpetaja ja lapsevanemate enesetõhusus ning motivatsioon. Taimalult on ilmunud artikleid koostöös kolleegidega ka õpetaja erialaste teadmiste teemal (TPACK raamistiku alusel).   

## Haridustee
 
Taimalu lõpetas 1992. aastal Tartu Ülikooli (TÜ) bioloogia-geograafia teaduskonna ning 1997. aastal sai TÜ pedagoogika magistrikraadi. 2007. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli pedagoogika alal doktoriväitekirja "Children's fears and coping strategies: a comparative perspective" ("Laste hirmud ja toimetuleku strateegiad: võrdlev käsitlus", juhendajad Inger Kraav, Anja Riitta Lahikainen).  

## Töökäik

Merle Taimalu töötas aastatel 1997–2000 Tartu Ülikooli pedagoogikaosakonna vanemlaborandina, alates 1999. aastast oli ta Tartu Ülikooli haridusteaduste instituudis lektor, aastatel 2003–2009 kasvatusteaduste lektor ning 2009–2018 kasvatusteaduste dotsent.  

Aastatel 2010–2015 oli ta Tartu Ülikooli haridusteaduste instituudi hariduskorralduse magistriõppekava programmijuht ja 2012–2018 haridusteaduste instituudi pedagoogika osakonna juhataja.  

Alates 2018. aastast on ta alushariduse dotsent ning 2019. aastast koolieelse lasteasutuse õpetaja bakalaureuseõppekava programmijuht.  

## Tunnustus
* 1998 Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsi Heino Liimetsa nimeline magistritöö preemia 
* 2008 Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsi Heino Liimetsa nimeline doktoritöö preemia  
* 2019 Tartu Ülikooli aumärk 

## Liikmesus

Merle Taimalu on Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsi (EAPS) ja European Association for Research on Learning and Instruction (EARLI) liige. 

## Viited

## Välislingid
*Merle Taimalu Google Scholar lehekülg
*Merle Taimalu ResearchGate lehekülg
Majdan Królewski

**Majdan Królewski** on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Kolbuszowa maakonnas, Majdan Królewski valla halduskeskus.

Majdan Królewski sai linnaõigused enne 1763. aastat, kuid kaotas need 1785. aastal.

## Viited
Krasiczyn

**Krasiczyn** on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Przemyśli maakonnas, Krasiczyni valla halduskeskus. Krasiczyn asub Sani jõe paremal kaldal, Przemyślist umbes 8 km läänes.

Krasiczyn sai linnaõigused 1620. aasta paiku, kuid kaotas need enne 1919. aastat.

## Viited
Jawornik Polski

**Jawornik Polski** on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Przeworski maakonnas, Jawornik Polski valla halduskeskus. Jawornik Polski asub Przeworskist umbes 24 km edelas ja Rzeszówist ligikaudu 26 km kagus.

Jawornik Polski sai linnaõigused enne 1472. aastat, kuid kaotas need 1919. aastal.

Jawornik Polski sai linnaõigused tagasi 1. jaanuaril 2024.

## Viited
Tyrawa Wołoska

**Tyrawa Wołoska** on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Sanoki maakonnas, Tyrawa Wołoska valla halduskeskus. Tyrawa Wołoska asub Sanokist ligikaudu 12 km idas.

Tyrawa Wołosk sai linnaõigused enne 1707. aastat, kuid kaotas need 1880. aasta paiku.

## Viited
Płazów

**Płazów** on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Lubaczówi maakonnas Naroli vallas.

Płazów sai linnaõigused 1614. aastal, kuid kaotas need 1815. aasta paiku.

## Viited
Fredropol

**Fredropol** on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Przemyśli maakonnas, Fredropoli valla halduskeskus. Fredropol asub Ukraina piirist natuke rohkem kui 3,5 km kaugusel.

Fredropol sai linnaõigused 1720. aasta paiku, kuid kaotas need enne 1880. aastat.

## Viited
Kossów

**Kossów** (kuni 2000. aastani **Kosów**) on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Włoszczowa maakonnas Radkówi vallas.

Kossów sai linnaõigused enne 1581. aastat, kuid kaotas need 1869. aastal.

## Viited
Waśniów

**Waśniów** on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Ostrowiec Świętokrzyski maakonnas, Waśniówi valla halduskeskus. Waśniów asub Ostrowiec Świętokrzyskist ligikaudu 12 km lääneedelas.

Waśniów sai linnaõigused enne 1467. aastat, kuid kaotas need 1869. aastal.

## Viited
Igor Krasnov

**Igor Viktorovitš Krasnov** (sündinud 24. detsembril 1975 Arhangelskis) on Venemaa riigiametnik ja jurist, alates 24. septembrist 2025 Venemaa Föderatsiooni Ülemkohtu esimees. 

22. jaanuarist 2020 kuni 24. septembrini 2025 oli ta Venemaa Föderatsiooni peaprokurör. Ta on ka Venemaa Föderatsiooni Julgeolekunõukogu liige.
Fałków

**Fałków** on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Końskie maakonnas, Fałkówi valla halduskeskus. Fałków asub Końskiest umbes 22 km läänes.

Fałków sai linnaõigused 1340. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal.

## Viited
Olari Koppel

**Olari Koppel** (sündinud 16. jaanuaril 1969) on Eesti ajakirjanik ja riigiametnik.

Ta lõpetas 1995. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna ajakirjanduse erialal.

## Karjäär
*1991 – 1995 AS Postimees, ajalehe Postimees välisinfotoimetaja
*1995 – 1996 AS Postimees, ajakirja Luup peatoimetaja
*1996 – 1997 AS Postimees, ajalehe Postimees tegevtoimetaja/peatoimetaja asetäitja
*1997 – 1999 Äripäeva kirjastus, ajakirja Tulu peatoimetaja asetäitja
*2000 – 2004 Riigikogu, Mõõdukate (SDE) fraktsiooni nõunik
*2000 – 2005 RE Mõõdukad (SDE), pressinõunik, meediajuht
*2004 – 2006 Euroopa Parlament, saadiku nõunik
*2006 – 2012 Vabariigi Presidendi Kantselei, nõunik
*2012 – 2015 Sihtasutus Eesti Koostöö Kogu, juhataja
*Alates 2015 – Õiguskantsleri Kantselei, direktor
*Alates 03/2017 Õiguskantsleri Kantselei, õiguskantsleri asetäitja-nõunik

## Viited
Radomyśl nad Sanem

**Radomyśl nad Sanem** (kuni 2001. aasta lõpuni **Radomyśl**) on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Stalowa Wola maakonnas, Radomyśl nad Sanemi valla halduskeskus.

Radomyśl nad Sanem sai linnaõigused 1558. aastal, kuid kaotas need 1935. aastal.

## Viited
Musików

**Musików** on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Stalowa Wola maakonnas Radomyśl nad Sanemi vallas. Musików asub Stalowa Wolast umbes 5,5 km põhjas.