open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gubbio

**Gubbio** on linn Itaalias Umbria maakonnas Perugia provintsis.

## Ajalugu
Gubbio ajalugu ulatub roomaeelsesse aega, mil seal asus tollaste umbrite hõimu oluline keskus *Ikuvium*. Pärast Rooma alla langemist 2. sajandil eKr säilisid nii linna tähtsus kui ka nimi (*Iguvium*).

Varasel keskajal oli Gubbio piirkonna tugevaim linn Assisi kõrval. 

1350. aastast sai Gubbios võimule Gabrielli perekond (*Signor d’Agobbio*). Pärast Gabriellide võimu lagunemist kuulus Gubbio mõnda aega Montefeltro riigi alla ning liideti siis 1631 Paavstiriigiga.

1860. aastal annekteeriti Gubbio Itaalia kuningriigi poolt.

## Vaatamisväärsused
* Gubbio toomkirik (*Duomo*), mille ehitamist alustati 12. sajandi lõpul, on tuntud silindervõlvlae poolest, mille võlvid sümboliseerivad palves ühendatud käsi. Vaatamisväärne on ka fassaadi roosaken nelja evangelisti sümbolitega. Kirik on ühelööviline ladina risti kujulise põhiplaaniga ehitis.
* San Francesco kirik (1259–1282) asub all-linnas. Seal asub 17 Ottaviano Nelli maalitud freskot neitsi Maarja elust (valminud 1408–1413). San Francesco kirik on ainuke kahe külglööviga kirik Gubbios.
* Gubbio hertsogilossi (*Palazzo Ducale*) laskis ehitada arvatavasti Francesco di Giorgio Martini või Luciano Laurana Federico da Montefeltro jaoks. Hertsogiloss valmis 1470. aastal Montefeltrode Urbino lossi koopiana.
* Palazzo dei Consoli, mille ehitamist alustas 1322 Gattapone.

## Viited

## Välislingid
* Gubbio linna ametlik koduleht itaalia keeles
* Rugby Gubbio Italian Team Official Web Site
Accoudoir

***Accoudoir*** [akudu'aar] (prantsuse keeles 'käetugi') on kiriku kooritoolistikus kooritoolide vahel paiknev käetugi.

Sageli kaunistavad seda figuurid.

## Vaata ka
* *[[misericordia]]*

## Viited
Kastell

**Kastell** on linnusetüüp, kus peamist kaitseülesannet täidab ristkülikukujuliselt paiknev ringmüür. See linnusetüüp kujunes välja Rooma piirikindluste süsteemi kuuluvates kaitsepunktides ja levis keskajal Euroopas.

## Vaata ka
*Tsitadell
*Vöörikastell
Orvieto

**Orvieto** on linn Itaalias Umbria maakonnas Terni provintsis. Orvieto asub platool 300 meetri kõrgusel merepinnast.

## Ajalugu

Orvieto oli etruskide üks kindlustatud keskusi. Belvedere tempel on üks väheseid enam-vähem säilinud etruskide ehitisi kogu Itaalias, ehkki ka see on varemeis. Säilinud on etruskide linnamüüri jäänuseid ja surnuaed sadakonna hauaga.

Rooma riik liidendas Orvieto 3. sajandil eKr. Pärast Rooma riigi langemist valdasid linna goodid ja langobardid. 10. sajandil asutati Orvieto linnriik, ehkki selle konsulid pidid andma truudusvande piiskopile. Linnal olid paavstiga lähedased suhted. Alates 1201 valitses linna podestaa. 1337 lubas paavst Gregorius XI linna asutada ülikooli. Tänapäeval on see osa Perugia ülikoolist.

Ajapikku langes linn järjest enam paavsti mõju alla. Podestaadeks said harilikult piiskopid ja millal linn Paavstiriigi alla kuuluma hakkas, polegi täpselt teada. Paavsti omandusse jäi linn kuni 1860. aastani.

Paavst Bonifatius VIII oli pärist Orvietost. Ta lasi linna iga värava juurde panna iseenese skulptuuri, millega teenis kriitikat oma paljudelt vaenlastelt. Skulptuurid annetas ta ise.

1527, kui Karl V väed Roomat rüüstasid, põgenes paavst Clemens VII Orvietosse. Kartes, et keisri väed tulevad talle järele, hakkavad linna piirama ja linna veevarud võivad lõppeda, laskis ta kaevata suurejoonelise kaevu. Selle rajas arhitekt Antonio da Sangallo noorem. Kaevu põhja läks kaks spiraalset kaldteed, kumbki mõeldud ühes suunas liikumiseks, et veekottidega koormatud muulad võiksid üksteist segamata nii alla kui ka üles liikuda.

## Toomkirik

Orvieto toomkirik (*Duomo*) on suurim Itaalia romaani-gooti katedraal. Ehitust alustati 1290. aastal ja valmimiseni kulus väidetavalt 300 aastat. Kiriku püstitamise ajendiks sai nn Bolsena ime, kus ühe Bolsena kiriku pühitsetud armulaualeivast olevat verd immitsenud. Bolsena imet kujutavad ka kiriku *Capella del Corporale* kabelis asuvad Ugoline di Prete Ilario freskod.

Kiriku arhitektiks on nimetatud Arnolfo di Cambiot, aga tänapäeval usutakse, et ehitustöid juhtis munk Bevignate Perugiast. Kiriku välisilmet kujundab valgete (travertiinist) ja roheliste (basaldist) kihtide vaheldumine. Kiriku fassaadi kaunistavad Lorenzo maitani 14. sajandist pärit skulptuurid. Kiriku sees on Fra Angelico freskod ja Luca Signorelli teos "Viimne kohtupäev" 1449–1451.

## Viited
Todi

**Todi** on linn Itaalias Umbria maakonnas Perugia provintsis Tevere vasakul kaldal.

## Ajalugu

Legendi kohaselt rajas Todi Herakles umbes 1330 eKr, kes oli tapnud Cacuse. Cacus oli varastanud Herakleselt Geryoni karja (või osa sellest), mida Herakles läbi Itaalia Andaluusiast Mükeenesse viis. Geryoni karja äratoomine oli Heraklese 10. vägitöö. Herakles olevat andnud kohale nimeks Eclis.

Ajaloolise Todi asutasid umbrid 8. või 7. sajandil eKr. Plinius Vanema järgi oli linna algne nimi Tutere. See nimi tähendab piiri, sest asus umbrite ja etruskide maade piiril. Hiljem sattus linn arvatavasti etruskide mõju alla.

217 eKr vallutas linna Rooma riik. Linnal olid topeltmüürid, mis Silius Italicuse järgi olevat peatanud isegi Hannibali väed pärast võidukat Trasimeno lahingut. Enamikus rooma tekstides nimetatakse linna "Tuder".

6. sajandil kuulus Todi Spoleto hertsogiriiki.

12. sajandil hakkas linn taas arenema. Linna juhtisid algul konsulid, hiljem podestaa ja rahva valitud kapten. 1244. aastal tuli linnamüüri laiendada, et kõik majad sisse mahuksid. 1290. aastal oli linnas juba umbes 40 000 elanikku. 1397. aastal ühendati Todi Paavstiriigiga. Sel ajal vähenes linna elanike arv poole võrra.

## Vaatamisväärsused

Todi toomkirik on 11. sajandi gooti stiilis ehitis, mis on väidetavalt ehitatud rooma Apollo templi asukohale. Ehitusel leiti antiikne pronkspea, mida praegu hoitakse Vatikani muuseumis. Kirik hävis tulekahjus täielikult ja praegune kirik rajati 1190. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Todi valla koduleht (*itaalia keeles*)
Endel Ratas

**Endel Ratas** (8. detsember 1938 Tarva küla, Halinga vald – 2. september 2006 Mägede küla, Albu vald) oli eesti vabadusvõitleja, ERSP asutaja. Koos Erik Udamiga juhtisid vastupanuliikumist Eesti NSV-s. Mõlemad mehed olid KGB pideva jälgimise all.

Ta õppis Lihula Keskkoolis ja Tallinna Tehnilises Merekoolis, mille ta lõpetas 1959. Ta töötas Eesti Riiklikus Merelaevanduses laevamehaanikuna.

Lihulas astus ta 1957 koolis tegutsenud põrandaalusesse Eesti Rahvavabastuse organisatsiooni (aastast 1958 Eesti Vabadusvõitlejate Liit). Saadeti vangilaagrisse Vorkutasse.

1959. aastal Keskvanglas eeluurimisel olles kohtus Endel Ratas uurimise all oleva Valter Keltiga. 

1970. aastate lõpust alates oli Endel Ratas üks peamisi avalikele protestikirjadele allakirjutajaid. 

1979. aastal oli ta üks neljast eestlasest, kes andis allkirja Balti Apellile. Balti Apell oli 45 eestlase, lätlase ja leedulase nõudekiri taastada nende riikide iseseisvus.

Üldrahvaliku iseseisvusliikumise ajal oli Endel Ratas Molotov–Ribbentropi Pakti Avalikustamise Eesti Grupi (1987) ja Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei (1988) asutajaliige ning Eesti Kongressi saadik 1990–1992. aastal.

## Tunnustus
*2000 Riigivapi III klassi teenetemärk
*2006 Valgetähe II klassi teenetemärk

## Välislingid
*Vabadusvõitluse legend Endel Ratas nüüd taevastel väljadel
Sinimaniseele

**Sinimaniseele** on põhiliselt Tartus tegutsev pärimuskultuuri selts, mille laulurepertuaari kuuluvad eesti ja setu rahvalaulud ning rahvapärased pillilood. Ansambli asutasid Ülle Paltser ja Janika Viilma. 

Rühma nimi pärineb setu mängulaulu "Sinimaniseele" esimesest refräänist.

Aastal 2006 lindistati Tartus esimese plaadi "Ääletu ägin" materjal, plaat ilmus aastal 2008.

Sinimaniseelest on võrsunud Tsõdsõpujaleelo. Ansambli koosseis on vahelduv ja ebastabiilne, sest suurel määral on tegu sõpruskonnaga. 

## Liikmeid
* Ülle Paltser
* Helen Kõmmus
* Kaie Kasemets
* Katrin Soon
* Oliver Parrest
* Mihkel Soon
* Piia Taremaa
* Leila Joosepson
* Annika Kupits
* Jana Kuningas
* Keiu Juurmaa
* Ott Heinapuu
* Lauri Õunapuu
* Vivian Siirman
* Eneli Siirman
* Mari Lepik
* Annika Oselin
* Martin Ellermaa
* Kadri Veski
* Pille Vahtmäe
* Kristen Suokass
* Carolyn Torger
* Eva Väljaots
* Agne Liiskmann
* Mihkel Rünkla
* Martiina Viil
* Maarja Aigro
* Mari-Liis Viljur
* Triin Sepp

## Endisi liikmeid
* Janika Viilma
* Andreas Kalkun
* Kadi Grichin
* Edith Vohu
* Triinu Nutt
* Kristi Ojasaar
* Pärtel Lippus
* Toomas Valk
* Leanne Barbo
* Hedvig Priimägi
* Kersti Salujõe
* Jüri Metssalu
* Jaak-Albert Metsoja
* Hille Ojala
* Anna Hints
* Marion Selgall

## Välislingid
*Veebileht
NLKP KK peasekretär

**Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee peasekretär** oli Nõukogude Liidus kõrgeim parteiline ja poliitiline ametikoht.

Peasekretäri ametikoht loodi VK(b)P Keskkomitee juurde 1922. aastal. Peasekretäri ülesannete hulka kuulusid Keskkomitee Sekretariaadi juhtimine ja administratiivne töö. Esimeseks peasekretäriks valiti Jossif Stalin, kes sellel kohal hakkas järk-järgult omandama üha rohkem võimu. 1920. aastate lõpuks oli partei peasekretärist saanud kogu partei ning kogu riigi tegelik juht. 

Partei peasekretäri ametikohal oli Stalin kuni 26. jaanuarini 1934 . Siitpeale, kõigil neil partei Keskkomitee pleenumitel, kus valiti Sekretariaadi koosseis (10.02.1934 , 22.03.1939  ja 16.10.1952 ), valiti Jossif Stalin Keskkomitee sekretäriks, seetõttu alates 1934. aastast kuni oma surmani hakkas ta dokumentidele alla kirjutama lihtsalt "KK sekretär", ehkki ta jäi faktiliselt partei ainuliidriks kuni oma surmapäevani (5. märts 1953).

Partei Keskkomitee pleenumil 7. septembril 1953  valiti senine Keskkomitee sekretär Nikita Hruštšov Keskkomitee esimeseks sekretäriks.

1966. aastal võeti kasutusele ametinimetus "NLKP Keskkomitee peasekretär".

Viimane NLKP Keskkomitee peasekretär Mihhail Gorbatšov pani ameti maha 24. augustil 1991.  Mõni kuu hiljem – 6. novembril – keelustas Vene NFSV president Boriss Jeltsin oma seadlusega NLKP tegevuse Vene NFSV territooriumil.

## VK(b)P Keskkomitee peasekretär 1922–1925
*Jossif Stalin (1922–1925)

## ÜK(b)P Keskkomitee peasekretär 1925–1934
*Jossif Stalin (1925–1934)

## NLKP Keskkomitee I sekretärid 1953–1966
*Nikita Hruštšov (1953–1964)
*Leonid Brežnev (1964–1966)

## NLKP Keskkomitee peasekretärid 1966–1991
*Leonid Brežnev (1966–1982) 
*Juri Andropov (1982–1984) 
*Konstantin Tšernenko (1984–1985) 
*Mihhail Gorbatšov (1985–1991)

## Viited

## Välislingid
*Состав Политбюро (Президиума) (1919 - 1990 гг.), Оргбюро (1919 - 1952 гг.) и Секретариата ЦК (1919 - 1990 гг.). vivovoco.astronet.ru
*Справочник по истории Коммунистической партии и Советского Союза 1898 - 1991. knowbysight.info
Ragnhild Lorentzen (Norra printsess)

**Ragnhild Alexandra Lorentzen** (9. juunil 1930 Oslo – 16. september 2012 Rio de Janeiro) oli Norra kuninga Olav V tütar ja Harald V vanem õde. 

Ta abiellus 15. mail 1953 lihtsat päritolu Erling Lorentzeniga. Pärast abiellumist oli tema printsessi tiitel "printsess Ragnhild, proua Lorentzen", mis näitab tema morganaatilist (ebavõrdset) abielu. Paaril oli kolm last:
* Haakon Lorentzen (sündinud 1954)
* Ingeborg Lorentzen (sündinud 1957)
* Ragnhild Lorentzen (sündinud 1968)

Abikaasad elasid Brasiilias Rio de Janeiros. 

Veendunud konservatiivina oli printsess Ragnhild 2004. aastal Norra televisioonis avalikult kritiseerinud oma vennatütart Märtha Louiset ja -poega Haakonit, nende lihtsa päritoluga abikaasasid ning armuelu. Kommentaaride hulgas oli naise arvamus, et abielud tavakodanikega viivad Norra monarhia alla, ning lootus, et ta ise on surnud enne, kui Haakoni abikaasast Mette-Maritist saab kuninganna. Printsessi abikaasa kuuldavasti palus telekanalilt kommentaaride kärpimist, mida aga ei tehtud. 

On teadmata, kui suur osa tema kommentaaridest on "hapud viinamarjad", sest tema vennatütar ja vennapoeg on Norras väga populaarsed. Kui printsess abiellus lihtsat päritolu Lorentzeniga, ei võetud seda hästi vastu ning abikaasad pidid Brasiiliasse elama asuma. Varsti pärast laulatust teatati, et printsessi sünnipäeval ei heisata enam kuningapalees Norra lippu.

Printsessi auks on Antarktikas nimetatud 540 000 km² suurune ala – Printsess Ragnhildi rannik.

Printsess Ragnhild oli Edward VII järeltulijana Briti troonipärimisjärjekorras 1. aprilli 2010 seisuga 71. kohal.

## Sugupuu
Ragnhild Lorentzen

**Ragnhild Alexandra Lorentzen Long** (sündinud 8. mail 1968 Rio de Janeiros) on Norra kuninga Olav V tütre Ragnhild Lorentzeni ja Erling Lorentzeni teine tütar ning noorim laps. 

Ta kasvas üles Brasiilias. Pärast keskkooli õppis ta San Franciscos turundust ja disaini ning töötas siis Londonis ja Oslos. Seejärel naasis ta San Franciscosse, kus avas 1996. aastal pruulikoja ja restorani Thirsty Bear Brewing Company. 

Ragnhild kuulus Briti troonipärimisjärjekorda, kuni abiellus 21. novembril 2003 katoliiklase Aaron Longiga ja kaotas troonipärimisõiguse.

Ragnhild ja Aaron Longil sündis 14. detsembril 2007 Santa Barbaras tütar Alexandra Lorentzen Long ning 2011. aasta märtsis tütar Elizabeth Lorentzen Long.
Astrid Ferner

**Printsess Astrid, pr. Ferner** (sündinud Astrid Maud Ingeborg 12. veebruaril 1932 Oslos) on kuningas Olav V ja kroonprintsess Märtha teine tütar, kuningas Harald V vanem õde. 

Alates oma ema surmast 1954. aasta aprillis kuni oma venna abiellumiseni 1968. aasta augustis oli Astrid Norra esimene daam, saates oma kuningast isa kõikidel ametlikel tseremooniatel ja üritustel, täites kuninganna kohuseid. Et printsess Astrid on Edward VII järeltulija, on ta Briti troonipärimisjärjekorras.

Printsess abiellus 12. jaanuaril 1961 Askeri kirikus lihtsa päritoluga Johan Martin Ferneriga (22. juuli 1927 – 24. jaanuar 2015). Pärast abielu on tema tiitel *printsess Astrid, pr. Ferner*, välismaal olles võib ta aga kasutada tiitlit *Tema Kõrgus Printsess Astrid, pr. Ferner*. Paaril on viis last:

* Cathrine Ferner (s. 1962)
* Benedikte Ferner (s. 1963)
* Alexander Ferner (s. 1965)
* Elisabeth Ferner (s. 1969)
* Carl-Christian Ferner (s. 1972)

Printsess on mitme organisatsiooni patroon. Tema erilise tähelepanu all on töö lastega ja inimestega, kes põevad düsleksiat. 

Tema auks on nimetatud 580 000 km2 suurune ala – Printsess Astridi rannik.

## Sugupuu
Cathrine Ferner

**Cathrine Ferner** (sündinud 22. juulil 1962 Oslos) on kuningas Olav V tütre printsess Astridi ja Johan Martin Ferneri vanim laps. 

Ta abiellus 9. detsembril 1989 Risi kirikus Oslos Arild Johanseniga. Pärast abielu on ta *Cathrine Ferner Johansen*. 

Neil on kaks last:

* Sebastian Ferner Johansen (sündinud 9. mail 1990)
* Madeleine Ferner Johansen (sündinud 7. märtsil 1993)

1. augusti 2007 seisuga on Catherine Ferner Johansen Briti troonipärimisjärjekorras 77. kohal.
Benedikte Ferner

**Benedikte Ferner** (sündinud 27. septembril 1963) on kuningas Olav V tütre printsess Astridi ja Johan Martin Ferneri teine tütar. 

Ta on olnud kaks korda abielus. 30. aprillil 1994 abiellus ta Risi kirikus Oslos Rolf Woodsiga; nad lahutasid 1998. aasta septembris. 2. detsembril 2000 abiellus ta samas kirikus Mons Einar Stangega, abielu lahutati 2002. aasta juulis. Praegu elab ta koos Aage Hvindeniga. Järeltulijad tal ei ole.

Benedikte Fernerile kuulus 1997–2013 eksklusiivriiete butiik Oslos.

1. augusti 2007 seisuga oli Benedikte Ferner Briti troonipärimisjärjekorras 80. kohal.
Ingeborg Lorentzen

**Ingeborg Lorentzen Ribeiro** (sündinud 27. veebruaril 1957 Oslos) on Ragnhild Lorentzeni, kuningas Olav V vanima tütre ja Erling Lorentzeni teine laps ning vanim tütar. 

Ta abiellus 4. juunil 1982 brasiillase Paulo Ribeiroga ning nad elavad Brasiilias. Tal ei ole Norras troonipärimisõigust. Kuna ta abikaasa on katoliiklane, kaotas ta oma järjekorra Briti troonipärimisjärjekorras. Neil on üks laps: Victoria Ragna Lorentzen Ribeiro (sündinud 19. detsembril 1988 Rio de Janeiros).
Haakon Lorentzen

**Haakon Lorentzen** (sündinud 23. augustil 1954 Oslos) on Ragnhild Lorentzeni, kuningas Olav V tütre ja Erling S. Lorentzeni vanim laps ning ainus poeg. 

Ta abiellus 14. aprillil 1982 Rio de Janeiros Martha Carvalho de Freitasega. Kuna ta abiellus katoliiklasega, kaotas ta oma koha Briti troonipärimisjärjekorras. Ta elab tänini Rio de Janeiros, kus töötab Aracruzis tselluloosivabrikus. Neil on kolm last, kes kõik on sündinud Rio de Janeiros:
* Olav Lorentzen (sündinud 11. juulil 1985)
* Christian Lorentzen (sündinud 23. mail 1988)
* Sophia Lorentzen (sündinud 28. juunil 1994)
Alexander Ferner

**Alexander Ferner** (sündinud 15. märtsil 1965 Oslos) on kuningas Olav V tütre printsess Astridi ja Johan Martin Ferneri kolmas laps ning esimene poeg. 

Ta abiellus 27. juulil 1996 Holmenkolleni kabelis Oslos islandlanna Margrét Gudmundsdóttiriga (sündinud 27. märtsil 1966). Neil on kaks last:

* Edward Ferner (sündinud 28. märtsil 1996)
* Stella Ferner (sündinud 23. aprillil 1998)

1. augusti 2007 seisuga oli Alexander Ferner on Briti troonipärimisjärjekorras 74. kohal.
Elisabeth Ferner

**Elisabeth Ferner** (sündinud 30. märtsil 1969 Oslos) on kuningas Olav V tütre printsess Astridi ja Johan Martin Ferneri neljas laps ning kolmas tütar. 

Ta abiellus 3. oktoobril 1992 Oslos Risi kirikus Tom Beckmaniga (s. 14. jaanuaril 1963). Pärast abielu oli ta *Elisabeth Ferner Beckman*. Neil on üks laps:

* Benjamin Ferner Beckman (sündinud 25. aprillil 1999)

Paar lahutas 2004. aastal ning naine võttis tagasi oma neiupõlvenime *Elisabeth Ferner*.

1. augusti 2007 seisuga oli Elisabeth Ferner Briti troonipärimisjärjekorras 81. kohal.
Sõru sadam

**Sõru sadam** on väikesadam Hiiumaal Pärna külas. Asub Soela väina ääres. Sadama nimi tuleneb naaberküla nimest.

Sadama koordinaadid on .

Sõru sadamast viib laevatee Saaremaale Triigi sadamasse. Regulaarreise alustati 19. mail 1999.

Sõru sadam on Hiiumaal 1939 ehitatud kolmemastilise purjelaeva Alar kodusadam.

Ühendus Hoia Eesti Merd tunnistas Sõru sadama 1999. aasta parimaks väikesadamaks.

2004. aastal toimus sadamas kunstiprojekt nime all "Sõru sadama TUULEPARK", mille autorid olid Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriosakonna üliõpilased. Projekti juhendajateks olid rahvusvaheliselt tuntud keskkonnakunstnik ja arhitekt Sami Rintala Oslost ja KAVAKAVA arhitektid Tallinnast. 

2006. aastal lõppesid sadamas mitu aastat kestnud ehitustööd, mille käigus sadamat süvendati, rajati uus kai parvlaevale koos rambiga, rekonstrueeriti kaitsemuulid, ehitati välja uus sadamahoone, rajati parkimisplats, lõpetati sadamaala väljaehitus, korrastati elektrivarustus ja välisvalgustus ning valmis mahasõidu olemasolevalt riigi maanteelt sadamani.

Sadamas toimub džässmuusikafestival Sõru Jazz, mis on laienenud ka teistesse tegevuspaikadesse Hiiumaal.

Seal asub Sõru muuseum. Lisaks paikneb sadama kõrval Sõru kabeliaed, mis on kultuurimälestisena kaitse alla võetud.

## Viited

## Välislingid
* Sõru 360° aeropanoraam / aerofoto
* Hiiumaa.ee Sõru sadamast
* Lühitutvustus, pilt
* Saaremaa Laevakompanii Sõru sadamast
* Mootorpurjekas Alar
* Kaart (Mapquest)
Märtha (Norra)

**Norra kroonprintsess Märtha** (28. märts 1901 Stockholm kui Rootsi printsess *Märtha Sofia Lovisa Dagmar Thyra* – 5. aprill 1954 Oslo) oli kaasaegse Norra esimene kroonprintsess, kes ei olnud samaaegselt ka Taani või Rootsi kroonprintsess. 

Märtha Sofia Lovisa Dagmar Thyra sündis 1901. aastal Stockholmis Rootsi printsi Karli ja Taani printsessi Ingeborgi tütrena ja Rootsi printsessina. Pärast alguses salajast ja seejärel avalikku kihlust abiellus ta 21. märtsil 1929 oma onupoja, Norra kroonprintsi Olaviga ning temast sai Norra kroonprintsess. Nende laulatus oli esimene kuninglik laulatus Norras 340 aasta jooksul. Paaril oli kolm last:

* printsess Ragnhild (1930),
* printsess Astrid (1932) ja
* prints Harald (1937).

Märtha oli rahva hulgas väga populaarne. Ta oli suurepärane õmbleja ning õmbles riided oma lastele ja endale ise.

1939. aastal, just enne Teise maailmasõja puhkemist külastas ta Olaviga Ameerika Ühendriike. Ta sai heaks sõbraks Franklin ja Eleanor Rooseveltiga. 

Kui Saksa väed Norra 1940. aastal okupeerisid, põgenes Märtha koos lastega oma kodumaale Rootsi, kus teda hästi vastu ei võetud. Mõned arvasid, et printsessi käitumine ohustas Rootsi neutraliteeti. Pakuti välja, et ta peaks koos kolmeaastase poja Haraldiga Norrasse tagasi pöörduma, kus Harald sakslaste poolt kuningaks oleks kuulutatud. See ei olnud Märtha jaoks vastuvõetav ning USA presidendi Roosevelti kutsel sõitis ta Ühendriikidesse, kus ta alguses elas koos lastega Valges Majas. Seal veedetud aastate jooksul tugevnes tema sõprus Rooseveltidega veelgi.

Teise maailmasõja ajal töötas ta selle heaks, et USA valitsus ja rahvas Norrat toetaksid. Norras võeti ta vastu kangelasena ning teda kutsuti rahva emaks. Kuigi temast ei saanud kunagi kuningannat, hoiavad vanemad norralased teda siiani au sees, sellal kui nooremad teavad temast vähe. Võib öelda, et Märtha suri liiga vanalt, et saada legendiks, ning liiga noorelt, et täita oma elutöö. 

Märtha suri 1954. aastal vereülekandest põhjustatud hepatiiti. Tema abikaasast kroonprints Olavist sai 1957. aastal Norra kuningas Olav V. 

Antarktikas on tema auks nimetatud 970 000 km² suurune ala – Printsess Martha rannik.

2005. aastal püstitati Norra saatkonna ette Washingtonis tema kuju.
Haagi konventsioon (täpsustus)

**Haagi konventsioon** võib tähendada järgmiseid Haagis allkirjastatud rahvusvahelisi lepinguid:
*Mõnda 1899. ja 1907. aasta Haagi rahukonverentsidel vastu võetud lepingutest;
*Mõnda kümnetest Haagi eraõiguse konverentsi egiidi all vastu võetud konventsioonidest, näiteks:
**Ülalpidamiskohustustele kohaldatava õiguse 1973. aasta 2. oktoobri Haagi konventsioon;http://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=26095
*1954. aasta Haagi konventsiooni kultuuriväärtuste kaitse kohta relvakonflikti korral.http://www.riigiteataja.ee/ert/ert.jsp?link=searchRes
John Austin

**John Austin** (3. märts 1790 – detsember 1859) oli inglise õigusfilosoof, kelle kirjutistest pärineb moodne õiguspositivism.

Austin tegi advokaadieksami 1818, kuid lõpetas juba 1825 õiguse praktiseerimise. Pärast seda asus ta Londoni ülikooli õigusteadust õpetama. Ta õppis ka Bonnis.

Austini loengud avaldati 1832. aastal pealkirja "The Province of Jurisprudence Determined" ("Õigusteaduse valdkond määratletud") all.
Haagi konventsioon

**Haagi konventsioon** on kokkulepped, mis hõlmavad 1899. ja 1907. aastal Haagis toimunud diplomaatilistel konverentsidel vastu võetud rahvusvahelisi lepinguid.

## Esimene konverents

Esimese konverentsi kutsus 1899. aastal kokku Venemaa keisri Nikolai II välisminister Mihhail Muravjov. Oma 1899. aasta 11. jaanuari ringkirjaga pani krahv Muravjov ette aruteluks järgmised teemad: 
#sõjaväe ja relvastuse koguste piiramine;
#esimese Genfi konventsiooni (1864) põhimõtete kohaldamine meresõjale;
#jõustumata jäänud Brüsseli 1874. aasta maasõja seaduste ja tavade deklaratsiooni ümbervaatamine.
Konverents kohtus 18. maist 29. juulini 1899 ja sellest võttis osa 26 riiki.

Kuigi relvastuse piiramise eesmärki ei saavutatud, võttis konverents vastu sõja tavasid määratleva konventsiooni ja kolm deklaratsiooni: lämmatavate gaaside, laienevate kuulide ehk dumdumkuulide ja õhupallidelt laske- või lõhkerelvade kasutuse keelustamiseks. Samuti võeti vastu rahvusvaheliste vaidluste rahumeelse lahendamise konventsioon, millega loodi Alaline Vahekohus.

Briti delegatsiooni kuulus 11. lord Reay (Donald James Mackay), Ernest Satow ja Eyre Crowe. Haagi konventsiooni eesistuja oli Tallinnast pärit baltisakslane, Venemaa Keisririigi diplomaat Georg (Jegor) von Staal. Venemaa delegatsiooni juhtis eesti päritolu õigusteadlane Friedrich Martens. Martensi seisukohavõtu alusel sõnastati sõja tavade konventsioonis Martensi klausel, mille kohaselt jäävad täpsemate sõjapidamise eeskirjade puudumisel nii elanikkond kui ka sõdijad rahvusvahelise õiguse printsiipide kaitse ja valitsemise alla, nii nagu need tulenevad tsiviliseeritud rahvaste vahel juurdunud tavadest, inimlikkuse seadustest ning avaliku südametunnistuse nõudmistest.

## Teine konverents

Kuigi teise konverentsi idee pakkus välja USA president Theodore Roosevelt, kutsus selle ametlikult kokku tsaar Nikolai II. Konverents käis koos 15. juunist 18. oktoobrini 1907 ja seal oli esindatud 44 riiki. 

Konverentsil relvastuse piiramises kokku leppida ei õnnestunud. Vastu võeti konventsioonid, mis reguleerisid 

* võlgade väljanõudmiseks sõjalise jõu kasutamist;
* neutraalsete riikide ja isikute õigusi ja kohustusi maa- ja meresõjas;
* veealuste automaatsete kontaktmiinide paigaldamist;
* vaenlase kaubalaevade staatust;
* merevägede poolt pommitamist;
* rahvusvahelise priisikohtu rajamist (ei jõustunud).

Konverents kordas õhupallidelt relvade kasutamise deklaratsiooni, kuid mitte teisi deklaratsioone. Konverentsi lõppaktid olid ühehäälne nõustumine kohustusliku arbitraažiga ja rida resolutsioone, muuhulgas kaheksa aasta pärast veel ühe konverentsi kokkukutsumiseks. 

Kuigi järgmist Haagi rahukonverentsi Esimese maailmasõja tõttu kokku ei kutsutud, oli nendel konverentsidel mõju Rahvasteliidu rajamisele.

## Viited
LZ77

**LZ77** ja **LZ78** on andmete kadudeta pakkimise algoritmid. Algoritmid avaldasid Abraham Lempel ja Jacob Ziv aastatel 1977 ja 1978. Tänapäeval põhineb enamik pakkimisalgoritme LZ variatsioonil. Tuntumad neist on LZW, LZSS ja LZMA. LZ77 algoritm kasutab libiseva akna tehnikat.

## LZ
Algoritm on lihtne, selle lihtsustatud variant näeb välja järgmine:
# Loe sisendandmed;
# Kontrolli, kas sisseloetu on juba esinenud libisevas aknas;
# Kui pole, siis kirjuta väljundisse;
# Kui on, siis kirjuta väljundisse kaugus ja kokkulangevuse pikkus;
# Alusta uuesti kuni andmete lõppemiseni.

Libiseva akna suurus on kas 4 kB, 32 kB või selline, mida algoritm suudab hallata. See väljendab pakkijal andmete meelespidamiseks kasutatava mäluakna suurust. Algoritmi teises punktis kontrollitakse sisendandmete kattumist varem sisse loetud andmetega.

## Näide
Libiseva akna pikkuseks võetakse 4 kB. Sel juhul on mõistlik kauguse ja pikkuse paar kodeerida järgmiselt:
# 4 bitti pikkusele (15 baidi jagu).
# 12 bitti kaugusele (4095 baidi ulatuses).

See on kokku 12+4=16 bitti ehk 2 baiti.

Lisaks tuleb kasutada veel 8 bitti ehk 1 bait selleks, et märkida, kas tegemist on kaugus-pikkuspaariga või mitte. Kokku teeb see 3 baiti. Seega vähima kattuvuse pikkus peab olema 3 baiti. Kokkuvõttes annab see 24 bitti sisse ja 16+1 bitti väljundisse. Väiksema tulemuse korral on väljundis andmed lõppkokkuvõttes suuremad. Näiteks 2 baidi puhul tuleb kasutada 16 bitti kaugus-pikkuspaarile ja 1 bitt märkimaks, kas tegu on kaugus-pikkuspaariga. Kokku 17 bitti, mis on suurem kui 16 bitti (2 baiti). Samuti lähtudes sellest võiks kattuvuse pikkus olla 3 võrra pikem 1-15 ehk 4-18.

## Vaata ka
*Andmete pakkimine
*Huffmani kodeerimine
*ASCII

## Välislingid
* Nimekiri LZ77 variatsioonidest
Vsevoložsk

**Vsevoložsk** (soome *Seuloskoi*) on linn Venemaal Leningradi oblastis, Vsevoložski rajooni keskus. Asub 21 km Peterburi kesklinnast kirdes.

## Ajalugu
Vsevoložsk tekkis 1892. aastal valminud Rjabovo mõisa lähedale rajatud kitsarööpmelise Irinovka-Schüsselburgi raudtee raudteejaama juurde, Schlüsselburgi maakonnas. Linnaõigused sai 1963. aastal. 

## Viited

## Välislingid
* http://www.vsev.net/
Karitsa

**Karitsa** on Eestis mitme koha nimi:

* **[[Karitsa (Rakvere)|Karitsa]]**, küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas
* **[[Karitsa (Rapla)|Karitsa]]**, küla Rapla maakonnas Rapla vallas

## Vaata ka
* Karitsa järv
* Karitsa mõis asus Rakvere kihelkonnas
* Karitsa mõis asus Rapla vallas
* Karitsa soo asus Rakvere kihelkonnas
Krasnoje Selo

**Krasnoje Selo** (vene *Красное Село*, soome *Kraassela*) on Venemaal Peterburi haldusalas olev linn, mis moodustab ühe seitsmest Krasnoje Selo rajooni munitsipaalringkonnast.

1756. aastast asusid seal Peterburi garnisoni kasarmud.

Krasnoje Selo sai linnaõigused 1925. aastal. 1973. aastal liideti Krasnoje Selo Leningradi vastmoodustatud Krasnoje Selo rajooniga.

Elanike arv oli 44 100 (2002) ja 44 485 (2010).

Linna läbib Peterburi–Gattšina raudtee.

Linna haldusalasse kuulub ka Hvoinõi eksklaav, mis asub 6 km kaugusel Peterburi piirist ja on ümbritsetud Leningradi oblasti territooriumist.

## Viited

## Välislingid

*http://www.krasnoe-selo.ru/index.php
Šušarõ

**Šušarõ** (vene *Шушары*, soome *Suosaari*) on Peterburi haldusalasse kuuluv alev, mis on osa Puškini rajoonist. Asub Peterburi kesklinnast lõunas, osaliselt Pulkovo kõrgendikul.

Šušarõs asuvad Toyota, General Motorsi ja Scania autotehased.

Elanike arv oli 15 800 (2002), 22 648 (2010) ja 132 978 (2023).
Tihvin

**Tihvin** (vene *Тихвин*; soome *Tihvinä*) on linn Venemaal Leningradi oblastis, Tihvini rajooni keskus. Asub 216 km Peterburist idas.

Tihvinis on sündinud Nikolai Rimski-Korsakov.

Linnas on IKEA mööblivabrik. Linna läbib Peterburi–Vologda raudtee.

## Ajalugu

Tihvinit on esmamainitud 1383. aastal. Linnaõigused sai 1773. aastal. Tihvin on tähtis usukeskus sinna 1560. aastal rajatud Jumalaema Uinumise (Uspenski) kloostri tõttu, kus hoitakse Tihvini Jumalaema ikooni.

Teise maailmasõja ajal okupeerisid sakslased linna 8. novembrist 9. detsembrini 1941.

## Elanike arv
* 71 352 (1989. aasta rahvaloendus)
* 63 338 (2002. aasta rahvaloendus)
* 62 300 (2005)
* 61 200 (2007)
* 60 300 (2009)
* 58 843 (2010. aasta rahvaloendus)
* 53 932 (2024)

## Viited

## Välislingid
* Tihvini rajooni ja linna koduleht
* http://tikhvin.spb.ru/
Sestroretsk

**Sestroretsk** (soome *Siestarjoki*, rootsi *Systerbäck*) on Peterburi haldusalasse kuuluv linn Venemaal. Kaugus Peterburi kesklinnast on 31 km. Asub Soome lahe kaldal Sestra jõe suudmes. Kuulub Peterburi Kurortnõi rajooni.

## Ajalugu

Sestroretsk asutati Peeter I poolt 1714. aastal. Aastal 1724 avati seal relvatehas. Linnaõigused sai 1917. aastal.

2008. aastal avati seal Hyundai autotehas.

## Välislingid

*http://sestroretsk.ru/
*http://sestroretsk-1.narod.ru
Johan Martin Ferner

**Johan Martin Ferner** (22. juulil 1927 – 24. jaanuar 2015) oli Norra purjetaja ja kuningas Olav V tütre printsess Astridi abikaasa. 

Paar abiellus 12. jaanuaril 1961 Oslos Askeri kirikus. Neil on viis last:

*Cathrine Ferner (s. 1962)
*Benedikte Ferner (s. 1963)
*Alexander Ferner (s. 1965)
*Elisabeth Ferner (s. 1969)
*Carl-Christian Ferner (s. 1972)

Johan Martin Ferner kuulus 1952. aasta suveolümpiamängudel hõbemedali võitnud 6 m kiiljahi Norra purjemeeskonda.
Belaja jõgi (Kuban)

**Belaja** (vene *Белая* (Belaja), adõgee *Шъхьэгуащэ* (**Šhegvaše**)) on jõgi Põhja-Kaukaasias. 

Jõgi algab Suur-Kaukasusest, ülemjooksul voolab mägijõena valdavalt põhja, alamjooksul laskub tasandikule ja pöördub loodesse ning suubub vasakult Kubanisse.

Jõe pikkus on 273 km, valgala 5990 km&sup2;.

Belaja jõe ääres asuvad Maikop ja Beloretšensk.
Big Pine Key

**Big Pine Key** on saar Florida väinas, üks Florida Keysi saartest. Pindala 25,3 ruutkilomeetrit. Kuulub Ameerika Ühendriikidele.
Slutsk

***Slutsk** on Valgevenes asuva **[[Słuck]]**i linna nimekuju valgevene keele ladinakirjalisel kujul.
***Slutsk** on Venemaal Peterburi haldusalas asuva **[[Pavlovsk]]**i linna endine nimi.
Aeroobika

**Aeroobika** on muusika saatel läbiviidav tempokas rütmivõimlemise rühmatreening. 

Sõna "aeroobika" tuleneb mõistest "aeroobne" (ladina keeles *aer* 'õhk'), mis tähistab organismis hapniku vahendusel toimuvaid energeetilisi protsesse, st aeroobsel treeningul kulgeb energia tootmine hapniku osalusel.

Aeroobikatreening algab tavaliselt soojendusega, sellele järgnevad suure intensiivsusega aeroobne osa ja lihastreening ning lõpuks lõdvestus- ja venitusharjutused. Treeningu pikkus on tavaliselt 45–75 minutit.

Aeroobika sai alguse USAst ning populaarseks muutus see 1970.–1980. aastatel. Aeroobika on tänapäeval maailmas üks suurema harrastajate hulgaga tervisespordialasid. Tuntud aeroobika populariseerija oli ameerika filmitäht Jane Fonda. 

Alates 1990. aastatest on välja kujunenud väga palju aeroobikastiile, mis erinevad intensiivsuse, koreograafiastiili ja keerukuse, kasutatava muusika ja abivahendite poolest. Eestis on aeroobikastiilid üldiselt tuntud ingliskeelsete nimetuste järgi: *step*, *body*, *combo*, *bodypump*, *fatburn*, *latino* jt.

Lisaks harrastusaeroobikale eksisteerib võimlemisalana sportaeroobika. Alates 1995. aastast korraldab Rahvusvaheline Võimlemisföderatsioon (FIG) sportaeroobika maailmameistrivõistlusi.
Ka (mütoloogia)

**Ka** oli Vana-Egiptuses üks inimhinge seitsmest osast. Elujõud, ihuline kohalolek. 

## Vaata ka
*Hing (Vana-Egiptus)
Salon-de-Provence

**Salon-de-Provence** on linn  Prantsusmaal Bouches-du-Rhône'i departemangus, Salon-de-Provence'i 1. ja 2. kantoni halduskeskus.

Linna territoorium asub 53–325 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linna keskmine kõrgus on 30 meetrit üle merepinna. Linna idaosa on mägisem ja parkiderohke. Seal jookseb paralleelselt kiirteega A7 ettevõtte Prantsuse Vesi rajatud kanal (*Canal de l'EDF*). Linna lõunaosas ristuvad kiirteed A7 (Lyon–Marseille) ja A54 (Salon–Nîmes). Tööstusettevõtted asuvad peamiselt linna edelaosas.

Linna lõunaosas asub tähtis Prantsuse sõjaväe lennukool ja kooli kasutatav lennuväli.

Salon-de-Provence'is elas ja suri Michel de Notre-Dame ehk Nostradamus.

## Sõpruslinnad
*  Wertheim, Suurbritannia (1964)
*  Huntingdon-Godmanchester, Saksamaa (1974)
*  Gubbio, Itaalia (1978)
*  Aranda de Duero, Hispaania (1992)
*  Szentendre, Ungari (1997)
*  Teliu, Rumeenia

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Taustsüsteem

**Taustsüsteem** on  mingi kehaga – taustkehaga – seotud ruumiliste ja ajaliste koordinaatide süsteem. Neljamõõtmeline aegruumi koordinaadistik seab igale elementaarsündmusele vastavusse kolm ruumikoordinaati ja ühe ajakoordinaadi.

Klassikalises mehaanikas nimetatakse taustsüsteeme, milles kehtib inertsiseadus, inertsiaalseteks taustsüsteemideks ehk inertsiaalsüsteemideks.
Taganka rajoon

**Taganka rajoon** ehk **Taganski** on munitsipaalringkond Moskvas Kesklinna haldusringkonnas.

Asub Moskva ja Jauza jõe kaldal.

## Transport

Tagankas on 7 metroojaama: Taganskaja koltsevaja, Taganskaja radialnaja, Marksistskaja, Proletarskaja, Ploštšad Iljitša, Rimskaja ja Kitai-gorod.

## Välislingid

*http://www.uprtag.ru/
*http://tagansky.cao.granit.ru/
Paluküla

**Paluküla** on mitme küla nimi Eestis:

***[[Paluküla (Hiiumaa)|Paluküla]]** on küla Hiiumaa vallas Hiiu maakonnas
***[[Paluküla (Kastre)|Paluküla]]** on küla Kastre vallas Tartu maakonnas
***[[Paluküla (Kehtna)|Paluküla]]** on küla Kehtna vallas Rapla maakonnas

*Paluküla oli küla Viljandimaal Pilistvere kihelkonnas
*Palukülaks on kutsutud ka Palukülä
*Palukülaks on kutsutud ka Aardlapalu.

## Vaata ka
*Paluküla leid (Kehtna vald)
Helena (täpsustus)

**Helena** on mitme isiku ja koha nimi:

## Eesnimi
***[[Helena (eesnimi)|Helena]]**, naisenimi

## Isikud
* **[[Helena (jumalanna)|Helena]]**, Sparta viljakusjumalanna
* **[[Helena]]** ehk **ilus Helena**, Trooja sõja põhjustanud ilus naine kreeka mütoloogias
* **[[Helena (gnostitsism)|Helena]]**, nõid Siimoni kaaslane gnostitsismis
* **Flavia Iulia Helena Augusta** ehk **[[Helena Konstantinoopolist]]** ehk püha Helena, Constantinus Suure ema
* **[[Helena (Constantinus Suure tütar)|Helena]]**, Constantinus Suure tütar, Julianuse abikaasa 
* **[[Helena Ungarist]]**, katoliku pühak, müstik
* **[[Katri Helena]]**, soome laulja
* **[[Suurbritannia printsess Helena]]**, Briti kuningliku perekonna liige

## Esiema
***Helena**, mtDNA haplogrupi H teoreetiline esiema

## Tegelane
***[[Helena (Dead or Alive)|Helena]]**, tegelane videomängusarjast "Dead or Alive"
***[[Helena (Suveöö unenägu)|Helena]]**, tegelane William Shakespeare'i romantilises komöödias "Suveöö unenägu".

## Asulad
* **[[Helena (Montana)|Helena]]**, Ameerika Ühendriikide osariigi Montana pealinn
* **[[Helena (Alabama)|Helena]]**, linn USA Alabama osariigis
* **[[Helena (Arkansas)|Helena]]**, endine linn USA Arkansase osariigis, nüüd Helena-West Helena osa
* **[[Helena (Missisippi)|Helena]]**, asula USA Mississippi osariigis
* **[[Helena (Ohio)|Helena]]**, küla USA Ohio osariigis
* **[[Helena (Oklahoma)|Helena]]**, asula USA Oklahoma osariigis

## Taevakehad
***[[Helene (kuu)|Helene]]**, Saturni kaaslane
***[[101 Helena]]**, asteroid

## Almanahh
***[[Helena (almanahh)|Helena]]**, muusadealmanahh

## Operett
*"Ilus Helena", Jacques Offenbachi operett

## Laulud
***"[[Helena (My Chemical Romance)|Helena]]"**, ansambli My Chemical Romance laul
***"[[Helena (The Misfits)|Helena]]"**, ansambli The Misfits laul

## Vaata ka
*Saint Helena
*Helena Valley Northeast 
*Helena Valley Southeast 
*Helena Valley West Central 
*Helena West Side 
*Helene
*Helen
*Ellen
Isik (täpsustus)

**[[Isik]]u** all mõeldakse tavaliselt inimest või inimesesarnaste psüühiliste omadustega (eelkõige mõtlemisvõimega) olendit.

Sõna on kasutusel ka spetsiaalsetes ja tuletatud tähendustes:
***[[Isik (õigusteadus)|Isik]]** on õigusteaduses füüsiline isik või juriidiline isik. 
***[[Isik (hüpostaas)|Isik]]** on kristluses Kolmainu Jumala hüpostaas.
***[[Isik (keeleteadus)|Isik]]** on grammatiline kategooria, mis on seotud kõnealuse olendi või asja osalusastmega kõnesituatsioonis.

* **[[ISIK]]** on Eesti biograafiline andmebaas, mis on koostatud Eesti Kirjandusmuuseumi Arhiivraamatukogu bibliograafiaosakonna isiku- ja pseudonüümide kartoteegi põhjal.
Leerimetsa

**Leerimetsa** on küla Hiiumaal Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda.

Leerimetsa piirneb põhjas Partsi, läänes Loja, edelas ja lõunas Vilivalla ning idas Reikama külaga.

## Nimi
Leerimetsa küla on saanud nime metsa järgi. Kohanimi kujunes sõnast "leer" (kõva savipõhi meres, laager). 

## Loodus
Leerimetsa küla läbib Suuremõisa jõgi.

## Elanike arv
2011. aasta rahvaloenduse ja 2021. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud. 

## Talud
**Leerimetsa talud 1939. aastal** 

## Ajalugu
Leerimetsa asundus kujunes 1930. aastail, kadus pärast 1940. aastaid ja taastati külana 1997. aastal.

## Taristu
Leerimetsa küla lõunaosa piirneb Tammela–Hellamaa teega.

## Viited
Lissi Noss

**Lissi Noss** (eestipäraselt Rebasenina, vene *Лисий Нос*, soome *Revonnenä*) on Peterburi ajalooline rajoon Soome lahe põhjakaldal, mis kuulub Primorski rajooni. Asula on nime Rebasenina saanud asulas oleva neeme järgi.

Tänapäeval on seal peamiselt nn uusrikaste suvilad. Suvilaid hakati sinna rajama pärast seda, kui 1871 valmis Primorski–Sestroretski raudtee, millel oli Lissi Nossis peatus.

Elanike arv oli 2600 (2005) ja 4737 (2010) ning pindala 13 km².

Krimmi sõja ajal 1854 rajati neeme otsa sadam ja reduut Peterburi kaitsmiseks vaenuliku laevastiku eest. Siis tekkis sinna ka väike asustus. Asulas oli tsaariajal ka hukkamispaik. 

Lissi Nossist lõunast läheb Kotlini poole Peterburi tamm.
Muinaspõhja keel

**Muinaspõhja keel** ehk **muinasskandinaavia keel** (rootsi *urnordiska*, inglise *Proto-Norse*) on vanim tõendatud põhjagermaani keele kuju. 

Seda kõneldi oletatavasti 1.–7. sajandil praeguse Taani, Rootsi ja Norra alal. 

Skandinaaviast on leitud umbes 200 muinaspõhjakeelset ruunikirjateksti, millest vanimad pärinevad 3. sajandist. Peale tekstide võimaldavad muinaspõhja keelt uurida antiikautorite poolt mainitud koha- ja isikunimed ning laensõnad näiteks eesti keeles, soome keeles ja saami keeltes, nende hulgas: rõngas/rengas < *hrengaz, kuningas < *kuningaz, ruhtinas < *druhtinaz, püksid < *bukse, silt < *skild, märk/ama < *mērke, riik < *rik, väärt < *vaērd, kapp < *skap .
## Keelenäide

Vanemas ruunitähestikus kiri Taanist Gallehusist leitud kuldsarvelt:

*ek HlewagastiR holtijaR horna tawido*

Mina, HlewagastiR Holtist/Holti poeg sarve tegin 

## Vaata ka
*Vanapõhja keel
Orgita

**Orgita** on küla Raplamaal Märjamaa vallas.

Küla asub Märjamaast 2 km kirdes Tallinna–Pärnu maantee ääres. Külast põhjas asub Päädeva, kirdes Ringuta ja kagus Rassiotsa küla, läände jääb Katlepa.

Orgita peakraav algab külast mitme kilomeetri kauguselt ida poolt ja voolab lõunasse. Orgita küla ta ei läbi.

Küla on mainitud 1732. ja 1739. aastal kujul *Orkita*. Sel ajal kuulus see Märjamaa kihelkonda Päädeva mõisale. Von Rosenthal ostis 1724. aastal Mõisamaa ja Vaimõisa mõisa ning Teliste karjamõisa. Sajandi III veerandil läks Orgita küla Päädeva mõisa alt Teliste karjamõisa alla ning moodustati Orgita mõis saksakeelse nimega *Rosenthal*, mis tuleb mõisniku nimest. 1782. aastast pärineb nimekuju *Rosenthal u. Orkita*.

Orgita oli alates 1920. aastatest asundus ja alates 1977 küla.

Rapla–Virtsu raudtee ääres asus Orgita raudteepeatus. Külas on lasteaed Midrimaa.

Nime tähendus on selgusetu. Võimalik on tulenemine sõnast "org", millest mitmuse osastav on *orge*. *-ta* sõna lõpus võib tuleneda sõnalõpust *-taguse*.

Orgita sihtnumber on 78313.

## Viited
Velise

**Velise** on küla  Rapla maakonnas Märjamaa vallas.

Seal tegutseb Velise Sillaotsa Talumuuseum.

Külas asub Velise Ristija Johannese kirik

Velisel asus Velise vasallilinnus. 1905. aasta revolutsiooni ajal Eestis, kuulutati Velisel välja Velise vabariik

Küla põhjapiiri märgib Velise jõgi. Küla kirdenurgas voolab ka Nurtu jõgi. 

Küla järgi on nime saanud siluri Adavere lademe Velise kihistu.


Velise õigeusu kirik 2014.jpg|Velise Ristija Johannese kirik


## Vaata ka
*Velise mõis
*Velise peakraav

## Viited
Konuvere

**Konuvere** on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas Vigala jõe keskjooksul.

Seal asub Konuvere maalinna ase ja Konuvere mõisahoone.

Küla piires läheb kolm silda üle Vigala jõe.

Küla tähelepanuväärseim sild on 1861. aastal ehitatud Eesti pikim paekivisild (Konuvere kivisild; pikkus 110 meetrit). Silla naabruses on vesiveski varemed.

1931–1968 läbis küla lääneosa Rapla–Virtsu kitsarööpmeline raudtee. Küla piires oli ka raudteepeatus (nn teivasjaam) ja üks suuremaid sildasid Rapla ja Virtsu vahel (Konuvere raudteesild).

Vanast kivisillast 100 meetrit ida pool on 1993. aastal ehitatud uus Konuvere sild, mida ületab Tallinna–Pärnu–Ikla maantee.


Konuvere maanteesild.JPG|Konuvere maanteesild
Konuvere sild.JPG|Konuvere kivisild


## Vaata ka

*Eesti külade loend
*Konuvere oja

## Viited
Nodoosne erüteem

**Nodoosne erüteem** ehk **sõlmjas erüteem** ehk **sõlmeline punetus** (ladina keeles *erythema nodosum*) on nahaaluste rasvarakkude põletik (pannikuliit), mis avaldub punasemuhulise valuliku lööbena säärte eespinnal.

## Tunnused ja kulg
Säärtel (mõnikord ka reitel, käsivartel, kerel, näol või kaelal) tekivad õrnad punased sõlmekesed (muhud) siledal ja läikival nahal. Sõlmekese läbimõõt on 1–5&nbsp;cm. Sõlmekesed võivad hiljem kokku valguda, nii et kogu jalg võib tursuda ja selle nahk kõvaks muutuda.

Sõlmekesed muutuvad sinakaspunaseks, pruunikaks, kollakaks ja lõpuks roheliseks. Nad kaovad tavaliselt 2–6 nädala jooksul, jätmata haavandeid või arme.

Haigusega võivad peale valu kaasneda palavik ja halb enesetunne.

## Põhjused
Nodoosne erüteem on ülitundlikkusest põhjustatud immuunreaktsioon, mis võib vallanduda mitmesuguste sise- või välistegurite mõjul. Tavaliselt avaldub see 3–6 nädalat pärast põhjuse teket.

Nodoosne erüteem võib kaasneda mitmesuguste haigustega, sealhulgas nakkuste (nt tuberkuloos, streptokokinakkus, Epsteini-Barri viiruse nakkus), sarkoidoosi, põletikulise soolehaiguse ja autoimmuunhaiguste (nt Behçeti tõbi) ning vähktõvega. Samuti võib see kaasneda rasedusega või teatud ravimite (sulfonamiidid, suu kaudu manustatavad eostumisvastased vahendid, bromiidid) tarvitamisega. Harva esineb ta ka iseseisva haigusena.

## Ravi ja prognoos

Tavaliselt on nodoosne erüteem hästi ravitav.

Võimaluse korral keskendutakse põhihaiguse ravimisele.

Sümptomite leevendamiseks sobivad voodirežiim, jalgade ülespidi hoidmine, kompressid ja mittesteroidsed põletikuvastased ravimid. Viimased on tõhusamad ägeda nodoosse erüteemi korral.
Aigueperse

**Aigueperse** on kahe Prantsusmaa valla nimi.

* Aigueperse (Puy-de-Dôme), vald Puy-de-Dôme'i departemangus
* Aigueperse (Rhône), vald Rhône'i departemangus
Ūsiņš

**Ūsiņš** on läti rahvausundi hobustejumal ning valguse- ja kevadejumal. Osaliselt on ta kokku sulanud kristliku püha Jüriga. Leedu traditsioonis on ta hobustejumal, kellel on kaks poega; tema puhul on otsitud seost ka koidujumalusega (Auseklis, Austra, vrd kreeka Eos, hindu Ušas, indoeuroopa *Hausos), kes kahe hobusega kaarikus päikese taevalaotusele vedas. 

Võimalik, et teda sümboliseerivad ornamentikas kaks painutatud hobusepead. Veel on Ūsiņši puhul paralleele otsitud veedade mütoloogia kaksikute Asvinite ning vanaslaavi traditsiooni Useni ja Avseniga.

Temaga seotud püha (*ūsiņi*) tähistatakse kevadel suvise hooaja alguse pühana, kas 23. aprillil (jüripäev) või 10. mail. Sel päeval lastakse hobustel puhata.

## Vaata ka

* Läti rahvausund
Tortosa

**Tortosa** on linn Hispaanias Kataloonias Tarragona provintsis. Asub Ebro jõe ääres.

## Viited

## Välislingid
Balakovo

**Balakovo** on linn Venemaal  Saratovi oblastis, Balakovo rajooni keskus. Asub Volga jõe ääres, Saratovist 161 km kirdes. 

Balakovo küla tekkis vanausuliste asundusena 1762. aastal. 1913. aastal sai linnaõigused.

Seal asub Balakovo tuumaelektrijaam, Saratovi hüdroelektrijaam ja jõesadam.

Elanikke oli linnas 2005. aastal 199 600, 2007. aastal 199 100 ja 2009. aastal 198 000. 

## Viited
Maidu Varik

**Maidu Varik** (sündinud 14. mail 1961 Kuressaares) on eesti pedagoog.

## Haridus
1979–1984 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonnas ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja erialal. 1984 kaitses ta lõputöö "Kodavere kihelkonna arheoloogilised muistised esiaja lõpul" (juhendaja Vilma Trummal).

1992 lõpetas ta Tartu Ülikooli psühholoogia erialal koolipsühholoogina, 2001. aastal omandas ta TPÜ Täiskasvanute Hariduse Keskuse 460-tunnisel koolijuhtide põhikoolitusel koolijuhi kvalifikatsiooni ning 2002–2004 õppis ta Tallinna Pedagoogikaülikooli informaatika osakonnas multimeediumi ja õpisüsteemide eriala magistrantuuris.

## Töökäik
1984–1989 töötas ta õpetajana Kaali 9-klassilises koolis, ühtlasi kohakaasluse alusel Kingissepa 2. Keskkoolis ajalooõpetajana ja Kingissepa Õhtukeskkoolis õpetajana. 1989–1996 oli ta Kuressaare Gümnaasiumi ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja, 1996–2007 samas direktori asetäitja õppekasvatustöö alal, ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja ning õpetaja-metoodik.

Varik on olnud ühiskonnaõpetuse riikliku ainenõukogu esimees, korraldanud Tiigrihüppe Sihtasutuse õpetajate arvutikoolitusi Saare maakonnas ning olnud European Schoolneti projekti "Spring Day in Europe" pedagoogiline koordinaator Eestis 2004–2007. Samuti on ta andnud TLÜ Avatud Ülikoolis e-kursust "Ühiskonnaõpetus põhikooli mitmekultuurilises klassis".

Ta on avaldanud ühiskonnaõpetuse töövihikuid (ka vene keeles), ülesannete kogu ühiskonnaõpetuse riigieksamiks valmistujale ning käsiraamatu (2001).

## Ühiskondlik tegevus
Maidu Varik on Kuressaare linnavolikogus linnakodaniku komisjoni liige ning Saare Maakohtu rahvakohtunik.

## Tunnustus
*2000 Kodanikupäeva aumärk
*2001 Kuressaare linnavalitsuse preemia "Aasta tegu hariduses"
*2005, kevad Variku ühiskonnaõpetuse tunni jaoks koostatud virtuaalne õppetund "Inimõigused" parimaks tööks Tiigrihüppe Sihtasutuse, Koolielu portaali ja Microsofti 2005. aasta kevadel korraldatud uuendusmeelsete õpetajate konkursil "Virtuaalne õppetund"
*2005 aasta õpetaja
*2006, 17. august Johannes Käisi preemia

## Isiklikku
Maidu Varik on abielus, tal on kolm last. Tema isa oli Uno Varik.

## Viited

## Välislingid
*Madli Leikop "Maidu Varik: õpetamine on pidev õppimine" Koolielu, 16.03.2012
*Rita Loel "Sirje Kereme ja Maidu Variku töö sai esikoha" Saarte Hääl, 15.01.2011
*Monika Puutsa "Maidu Varik pälvis võidu õppevahendite konkursil" Meie Maa, 14. jaanuar 2010
*"Saare Maakonna Aasta õpetaja 2005 on Maidu Varik" Saarlane.ee/Raadio Kadi, 14.09.2005
*Maidu Varik Eesti rahvusbibliograafia andmebaasis
Repino

**Repino** (soome *Kuokkala*) on Peterburi haldusalasse kuuluv alev Soome lahe põhjakaldal, mis kuulub Kurortnõi rajooni.

Kuokkala kuulus koos muu Karjala kannasega 1947. aastani Soomele. 20. sajandi alguses oli see populaarne suvituskoht vene intelligentsi seas ja sai hüüdnimeks Karjala Riviera. Seal elas elu lõpuaastatel Ilja Repin, kelle järgi alev 1948. aastal ümber nimetati.

Alevit läbib Helsingi-Peterburi raudteeliin.
Sapere aude

***Sapere aude*** on ladinakeelne väljend, mis tähendab 'söanda olla arukas'. 

Algselt kasutas väljendit Horatius teose "Epistularum liber primus" 2. epistlis.

Väljend esineb Immanuel Kanti essee "Mis on valgustus?" avalõigus.

*Sapere aude* on laialt levinud deviis.