open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jüri-Rajur Liivak

**Jüri-Rajur Liivak** (kuni 1935 **Julius-Rudolf Liivak**; 25. märts (vkj)/ 7. aprill 1912 Miku talu, Rae vald, Jüri kihelkond, Harjumaa – 6. juuli 2000) oli eesti põllumees.

Alates 1936. aastast oli ta Miku talu peremees.

Ta kandideeris I Riigivolikogu valimistel 1938. aastal 18. valimisringkonnas.

Jüri-Rajur Liivak seati samas ringkonnas vastaskandidaadina üles ka II Riigivolikogu valimistel 1940. aastal, kuid arreteeriti ja sunniti üles tunnistama talle inkrimineeritud vekslivõltsimist, mille järel ta vabanes pärast kahenädalast vangistust. 

6. jaanuaril 1941 arreteeriti ta uuesti Soome põgenemise katsel, talle mõisteti sama aasta juunis 15 aastat sunnitööd ja 5 aastat pagendust. 1955. aastal ta vabanes ja rehabiliteeriti.

Jüri-Rajur Liivak oli taarausuline.

## Tunnustus
*1996 Riigivapi IV klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
*J. R. Liivak. Riigivolikogu 18. valimisringkonna kandidaat. Tallinn 1938

## Välislingid
*Küllo Arjakas. "Jüri-Rajur Liivak – ägeda loomuga põllumees, kes tembeldati rahvavaenlaseks". Maaleht nr 14, 5. aprill 2012. Lk 45–46
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Jüri kalmistul
*dokumentaalfilm "Valimised" (Tallinnfilm)
Dzintari (Daugavpils)

**Dzintari** (vene keeles *Дзинтари*) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Daugava jõe põhjapoolsel kaldal. 

Dzintari on individuaalelamute piirkond Riiga viiva tee ääres, Daugava jõe ja Daugavpilsi kindluse maade vahel.
Taimer

**Taimer** (inglise keeles *timer*) on ajavahemiku mõõtmiseks või ajahetke määramiseks kasutatav seade, mis annab etteseatud ajal väljundsignaali.

## Liigitus
Taimerid võivad mehaanilised või elektrilised. Elektrilised taimerid jagunevad tööpõhimõtte järgi analoogtaimeriteks ja digitaaltaimeriteks.
*Analoogtaimerites kasutatakse ajalise viite tekitamiseks analooglülitusi (nt kondensaatori laadimisel põhinevad taimerid).
*Digitaaltaimerid põhinevad valdavalt taktimpulsside loendamisel digitaalsete loenduritega. Täpse sagedusega taktimpulsid saadakse kvartsiga võnkeringilt ehk kvartsresonaatorilt. Odavamates elektrivõrguga seotud taimerites kasutatakse vahel taktsagedusena ka elektrivõrgu vahelduvpinge sagedust.
**Programmeeritav digitaaltaimer – arvutiprogrammi abil seadistatav digitaalne taimer. Programmeeritavad taimerid on paljudesse mikrokontrolleritesse sisse ehitatud.
**Tarkvaraline taimer – mobiiltelefonides on taimeriks või kellaks programm.

Aja lugemise järgi eristatakse tagasilugevaid ja reaalajataimereid.
*Tagasilugev taimer hakkab käivitamisel sekundeid etteantud ajavahemikust tagasi lugema. Suurimaks ajavahemikuks on enamasti 60 minutit. Nulli jõudmisel annab taimer helisignaali. Seda tüüpi on köögitaimer ehk munakell, mis on kas mehaaniline (vedruajamiga) või elektrooniline (numbrilise näidikuga). Tagasilugev taimer võib olla kokku ehitatud ka toitelülitiga, mis katkestab etteantud aja pärast tarvitile antava võrgutoite. Peatamisfunktsiooniga edasilugevaid taimereid nimetatakse stopperiteks.
*Reaalaja taimer on tuntud lülituskellana. See on kella ja vahel ka kalendrifunktsiooniga programmeeritav elektrooniline taimer, mis lülitab elektritarviti toite sisse ja välja etteantud kellaajal ööpäeva jooksul, nädalase tsükliga seadme korral ka kindlatel nädalapäevadel. Niisugune taimer võib olla valmistatud eraldi seadmena või elektritarvitisse (kodumasinasse, kütte-, valgustus-, valve- või raadioseadmesse) sisse ehitatud. Teleril, raadiovastuvõtjal ja muusikakeskusel on sageli sisselülitamistaimer (aparaadi soovitud kellaajal sisselülitamiseks), salvestustaimer (saadete salvestamiseks) ja unetaimer (etteantud minutite pärast väljalülitamiseks). Eraldi seadmena valmistatud programmeeritavaid lülituskellasid nimetatakse programmkelladeks.


Pilt:Kitchen timer.jpg|Mehaaniline köögitaimer
Pilt:Digital kitchen timer.jpg|Digitaalne köögitaimer
Pilt:Countdowntimer 60min IMG 0433.JPG|Tagasilugev võrgutoitega taimer
Pilt:Digitale Zeitschaltuhr.jpg|Elektrooniline lülituskell
File:Digitalna sahovska ura2.jpg|Digitaalne malekell


## Vaata ka
* Kell
*Liivakell
Mežciems (Daugavpils)

**Mežciems**, ka ** Poguļanka** (latgali keeles *Paguļāni*, vene keeles *Межциемс* või *Погулянка*), on Läti linna Daugavpilsi läänepoolseim osa. Asub Dzintarist ja Vizbuļist läänes Daugava jõe põhjapoolsel kaldal. Linnaosa piirab Līksna vald, jõe teisel kaldal asub Svente vald.

Mežciems tekkis suvituskohana ja kuurordina Līksna valla maadele. Esimene sanatoorium rajati aastal 1883. Aastast 1937 kannab paik Mežciemsi nime, aastast 1947 liideti Daugavpilsi linnaga.

## Vaata ka
* Mežciemsi raudteejaam
Vizbuļi

**Vizbuļi** (vene keeles *Визбули*) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Mežciemsist idas, Viduspoguļankast läänes  ja Cietoksnisest põhjas.

Vizbuļi on eramajade ja suvilate piirkond Daugavpilsi kindluse ja Riia–Daugavpilsi raudtee vahel. Seal asub Daugavpilsi kindluse garnisoni kabeliks ehitatud ja aastal 1897 valminud  õigeusu kirik.

## Viited
Sikorsky UH-60 Black Hawk

**Sikorsky UH-60 Black Hawk** ('must pistrik') on USA Sikorsky Aircrafti valmistatav neljalabalise komposiitrootoriga, kahe turbiinmootoriga keskmise kaaluklassi kopter.

## Ajalugu
Helikopteri peamised modifikatsioonid: Sikorsky SH-60 Seahawk, Sikorsky HH-60 Pave Hawk, Sikorsky MH-60 Jayhawk jt. 

Ühe kopteri hind oli 2012. rahandusaastal 21,3 miljonit USD.

Kopteri peamised kasutajad on Ameerika Ühendriikide armee, Lõuna-Korea armee, Colombia relvajõud ja Türgi relvajõud. 

2023. aasta seisuga kasutas modifikatsiooni UH-60A Ukraina sõjaväeluure HUR MO.

## Viited

## Kirjandus
* Bishop, Chris. *Sikorsky UH-60 Black Hawk*. Oxford, UK: Osprey, 2008. ISBN 978-1-84176-852-6.
* Leoni, Ray D. *Black Hawk, The Story of a World Class Helicopter*. Reston, Virginia: American Institute of Aeronautics and Astronautics, 2007. ISBN 978-1-56347-918-2.
* Tomajczyk, Stephen F. *Black Hawk*. St. Paul, Minnesota: MBI, 2003. ISBN 0-7603-1591-4.

## Välislingid

* Kopteri joonis
* Black Hawk U.S Army fact file
* Sikorsky Aircraft's BLACK HAWK page
* YUH-60A skeem
* UTTAS program, origin of the Black Hawk on helis.com
* UH-60A, H-60, AH-60L and Sikorsky S-70 GlobalSecurity.org
* S-70A-42 Black Hawk of the Austrian Army
* Military.com with data on range extending devices
* UH-60 Black Hawk on kamov.net
Viduspoguļanka

**Viduspoguļanka** (latgali keeles *Vydsguļāni*, vene keeles *Средняя Погулянка*) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Vizbuļist idas, piirneb ka Līksna vallaga.

Viduspoguļanka on Mežciemsi raudteejaama lähedusse tekkinud eramajade ja suvilate piirkond.
Ezermala

**Ezermala** (vene keeles *Эзермала*) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Šunezersi järve ja Daugavpilsi kindluse vahel.

Ezermala on üks Daugavpilsi uuemaid linnaosasid. Kuigi järve kaldal asus juba 18. sajandil juudi kalmistu, jäid need maad tühjaks. Linnaosa rajamise eel uuriti maa arheoloogide poolt läbi ja avastati, et kalmistuna on kasutusel olnud suurem maa-ala kui algul arvati, seetõttu jäeti uute hoonete ja kalmistu vahele planeeritust laiem vahe.
Vecā Forštate

**Vecā Forštate** (vene keeles *Старый Форштадт*) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Šunezersi järve põhjapoolsel kaldal.

Vecā Forštatet mainitakse esimest korda aastal 1784, kuid linnaosa on tunduvalt vanem. Algul asus seal Taupoli (*Тауполь*), hiljem Raipoli (*Райполь*) eeslinn, mida esimest korda märgitakse mingi kindla aastaarvuga seotult just 1784. aastal kui Daugavpilsi jesuiitide kloostri omandit. Aastal 1810, mil hakati ehitama Daugavpilsi kindlust,  kasvas linnaosa tunduvalt, kuna kindluse alla jäävate maade elanikud olid sunnitud ümber asuma. Üheks peamiseks sihiks oligi neile  Vecā Forštate. 

Linnaosas on põhiliselt ühekorruselised puidust eramajad. Linnaosas asuvad kultuurimaja ja raamatukogu. Seal asuvad kolm kirikut - aastal 2006 avatud katoliku kirik, õigeusu Peetri ja Pauli kirik (valminud 1934) ning vanausuliste Nikolai-Pokrovski palvemaja (valmimisaeg aastate 1890 ja 1930 vahel).

Pilt:Daugavpils Sacred Heart of Jesus Roman Catholic Church.jpg|Katoliku kirik


## Viited
Jaunā Forštate

**Jaunā Forštate** (vene keeles *Новый Форштадт*) on Läti linna Daugavpilsi osa. 

Jaunā Forštate nime kandis vanasti hoopis praegune Centrsi linnaosa. Praegune linnaosa hakkas kujunema 1980. aastatel. Algselt kandis see 1. Mai või Pervomaiski nime ja 1992. aastal sai Jaunā Forštate nime. Venekeelne elanikkond kutsub piirkonda siiani *Первомайка*. Hoonete seas on valdavalt seitsme- ja üheksakorruselised kooperatiivelamud. Linnaosas asub kool.
Andmevara

**AS Andmevara** on Eesti infotehnoloogiaettevõte, mille aktsiad kuuluvad Leedu IT-ettevõttele INVL Technology.

AS Andmevara põhilised tegevusalad on tarkvaraarendus, majutusteenus, klienditoe teenus ja digiteerimine. AS Andmevara oli aastatel 2002–2015 Eesti ühe suurima registri, rahvastikuregistri volitatud töötleja.

AS-il Andmevara on Moldovas tütarettevõte Andmevara S.R.L.

## Ajalugu
AS Andmevara on asutatud 19. septembril 1997, kuigi Plaanikomitee Arvutuskeskuse õigusjärglasena ulatub ajalugu 1970ndatesse.

AS Andmevara eelkäijad on:
* ENSV Plaanikomitee Arvutuskeskus 22.01.1970–31.08.1990; 
* Majandusministeeriumi Infokeskus 01.09.1990–31.08.1991;
* Riigiarvutuskeskus 01.09.1991–18.09.1997.

## Koostöö Moldova rahvastikuregistriga
Aastal 2013 ilmutas Moldova huvi Eesti e-riigi lahenduste vastu, soovides digiteerida oma rahvastikuandmeid, mis eksisteerisid veel samal aastal enamasti paberkujul. Rahvusvahelise hankekonkursi tulemusena hakkas kolme aastast projekti läbi viima AS Andmevara.

Digiteerimise protsessi kuulus materjalide skaneerimine, metaandmete sisestamine, kvaliteedikontroll, digiteeritud materjalidega tutvumist võimaldava infosüsteemi loomine ja andmete üles laadimine MCloudi. 13 miljonist digiteeritavast dokumendist digiteeriti esimene miljon viie kuuga ning seitsme kuuga digiteeriti kaks miljonit dokumenti. Tänu tihedale koostööle on AS Andmevara sealsed tegevused tänaseks märkimisväärselt laienenud. Üks olulisem käimasolevatest on Eesti Välisministeeriumi kaudu rahastatav projekt, mille käigus viiakse ellu arengukoostööprojekt „Moldova Vabariigi Kodanike Registri arendus SAIS infosüsteemi baasil“.

AS Andmevara on teinud esimesi samme alustamaks koostööd ka Usbekistaniga, osaledes välisministri Urmas Paetiga Eesti-Usbekistani ärifoorumil.

## Viited

## Välislingid
*AS Andmevara koduleht
*AS Andmevara Facebooki leht
*AS Andmevara Instagrami lehekülg
*AS Andmevara Twitteri lehekülg
*AS Andmevara LinkedIn-i lehekülg
Esplanāde

**Esplanāde** (vene keeles *Эспланада*) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Daugava jõe põhjapoolsel kaldal, Centrsist läänes, Dzelzceļnieksist lõunas ja Cietoksnisest idas. Cietoksnisest eraldab linnaosa Peterburi–Vilniuse raudtee, Dzelzceļnieksist Riia–Viciebski raudtee.
 
Esplanāde tekkis linnaosana Daugavpilsi kindluse rajamisel aastal 1810, mil Daugavpilsi linna ajalooline keskus lammutati. Kindluse ja Centrsi linnaosa vahele rajati suur lage väli ehk esplanaad. Aastal 1949 rajati läbi selle piirkonna kindluse juurde viiv trammiliin. Ala hakati hoonestama alles 1950. aastate teisel poolel, rajati keskkool, elumajad. Vahepeal kutsuti piirkonda analoogse arhitektuuriga Moskva piirkonna järgi Tšerjomuškiks. 

Tänapäeval on Esplanāde põhiliselt äripiirkond. Linnaosa territooriumil asub ka Latgale zoopark ehk Daugavpilsi loomaaed.
Juhtnahk

**Juhtnahk** on tugev ja paks pargitud nahk, mis on kasetökatiga immutatud. Naha toormena eelistatakse hobusenahka.

Juhtnahka on kasutatud nt sadulate, rakmete, sõdurijalatsite valmistamiseks.

## Viited
Juveliirikunst

**Juveliirikunst** on kullassepakunsti haru (mõne allika järgi sama mis *kullassepakunst*), mis tegeleb vääriskividest ja väärismetallidest valmistatud esemete kunstilise töötlemisega. Juveliirikunstiga tegelejat (ühtlasi ka nende toodetega kauplejat) nimetatakse **juveliiriks**.

Eestis tekkis juveliiri eriala 17. sajandil ja esimesed teated vastavate tööde kohta on Tallinnas tegutsenud Wilhelm Christian Hillebrandtist.

## Vaata ka
*metallehistöö

## Viited
Stende mõis

**Stende mõis** (läti keeles *Stendes muiža*, ka *Dižstendes muiža*) on mõis Lätis Talsi piirkonnas Lībagi vallas Dižstendes. Saksa keeles *Gut-Stenden*, ka *Groß-Stenden*.

Stende mõisa on esmamainitud 1288. 15. sajandist on teada omanik Marquard Stekemes, aga aastast 1556 Philipp von der Brügen. Pärast võõrandamist hakkas aastast 1922 mõisas tööle sordiaretusjaam. Peahoonesse rajati aastal 1925 korterid; korterelamuna  on see olnud pidevalt kasutuses, seetõttu on hoone ka hästi säilinud.

Mõisa vanim hoone on 16. sajandil rajatud põhiliselt üllataval kombel veel romaani stiilis vana peahoone. Klassitsistlik uus häärber rajati aastail 1820–1848, aastail 1848–1858 lisati hoonele veel teine korrus. Klassitsistlikud on ka tõllakuur ja kaks talli.

Park rajati juba XVI sajandil. Paljud teed olid rajatud tiike eraldavatele tammidele. Park ise on 18,7 hektari suurune. 19. sajandil uuendati tiike, laiendati parki ja rajati pärnaallee. Pargis on 57 võõrliiki, seal kasvab 36 meetri kõrgune ja 5 meetrit jäme hiidtamm. Pargi servas paikneb graniidist hauaplaatidega von der Brügenite suguvõsa rahula.

## Vaata ka
* Stende vasallilinnus

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Dižstende

**Dižstende** on küla (*ciems*) Lätis, Talsi piirkonnas Lībagi vallas.

Küla asub Stende jõe ülemjooksul maantee A10 ääres. Dižstende jääb valla keskusest Mundigciemsist 5,6, piirkonna keskusest Talsist 7,5 ja Riiast 112 kilomeetri kaugusele. Külas asub Dižstende bussipeatus.

Esimest korda mainiti asulat aastal 1288, mil see anti Talsi Tiidemannile lääniks ja rajati Stende mõis (*Gut-Stenden*). Stende mõisa vana häärber on riikliku kaitse all. Ülejäänud mõisa hoonetekompleks, sealhulgas häärber, tallid, vatõllakuur ja park on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Külast läänes on regionaalse kaitse all Stende mõisa muinaskalmed.
 
Aastal 1922 rajati mõisa maadele 120 ha suurune sordiaretusjaam. Kuni aastani 1937 kandis küla **Stendesmuiža** või **Stends muiža** nime. Nõukogude perioodil kandis küla nime **Selekcija**.

Dižstendet ühendab Bungciemsis asuva Bungi kalmistuga looduskaitsealune kaseallee.

Külas tegutsevad raamatukogu, algkool ja kultuurimaja. Külast idas on luteri kirik.

## Elanike arv


* 532 (1970)
* 591 (1979)
* 588 (1989)
* 481 (2000)
* 403 (2011)

* 410 (2015)
* 400 (2017)
* 394 (2020)
* 360 (2025)



Dižstende - old festival place.jpg|Vana lauluväljak
Dižstendes bibliotēka. Library at Dižstende, August 2014 - panoramio.jpg|Raamatukogu
Dižstende küla Lätis 5.jpg|Mõisahooned
Dižstende küla Lätis 2.jpg|Vaade Stende mõisa veskipaisult


## Viited
Ķīmija

**Ķīmija** (vene keeles *Химия*, ka *Химпосёлок*) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Jaunbūvest põhjas ja Jaunie Stropist lõunas.

Ķīmija linnaosa hakkas kujunema 1960. aastatel, mil sinna rajati suur keemiatehas. Tehase lähedale ehitati tehasetööliste elamud. Enne seda asus linnaosa maadel tühi liivaväli, mida hüüti Daugavpilsi kõrbeks. Linnaosa tänavad nimetati tuntud keemikute järgi, erandiks oli Tsiolkovski tänav. 1962. aastal rajati sinna trammide lõpp-peatus. Ehitati kool, kultuurimaja ja katlamaja ning soojuselektrijaam tehase elektriga varustamiseks.

Seoses Nõukogude Liidu lagunemisega oli tehas sunnitud tootmismahtusid kärpima. Tehase territooriumile rajati tehnopark, paljud hooned võeti kasutusele väiksemate ettevõtete poolt. Linnaosas asub Riia Tehnikaülikooli Daugavpilsi filiaal.
Dzelzceļnieks

**Dzelzceļnieks** (vene keeles *Железнодорожник*) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub kolme raudtee vahel Centrsist põhja pool.

Dzelzceļnieks tekkis Teise maailmasõja järel raudteelaste asumina Riia–Viciebski ja Peterburi–Vilniuse raudteeliinide ning neid ühendava raudtee vahele, algul domineerisid kahekorruselised kaheksa korteriga elamud. Linnaosa territooriumil asub põhiosa Daugavpilsi raudteesõlmest.
Tsüklopentadieen

**Tsüklopentadieen** on orgaaniline ühend molekulivalemiga C5H6. See on värvitu ebameeldiva lõhnaga vedelik. Toatemperatuuril see dieen dimeriseerub mõne tunni jooksul andes ditsüklopentadieeni, mis soojendamisel annab tagasi monomeerse tsüklopentadieeni.

Tsüklopentadieeni kasutatakse tsüklopenteeni saamiseks. Tihti kasutatakse seda metallorgaaniliste ühendite tsüklopentadienüülkomplekside valmistamisel.

## Vaata ka
*Dieenid
*Konjugeeritud sidemed
Skrunda mõis

**Skrunda mõis** (läti keeles *Skrundas muiža*, saksa keeles *Schrunden*) oli riigimõis Lätis Skrunda piirkonnas Skrundas peahoone aadressiga Pils iela 2. 

Skrunda mõisa ajaloo alguseks võib pidada 1253. aastat, mil Venta jõe kaldale rajati ordulinnus, mis allus Kuldīga komtuurile. Gotthard Kettler omandas selle aastal 1576. XVII sajandil rajati lossi ümber neli bastioni.

Skrunda mõisa praegune peahoone rajati 1819. aastal, selle projekteeris arhitekt Johann Georg Adam Berlitz. Peahoone on Mežotne mõisa peahoone väiksem koopia. Klassitsistlik häärber rajati 1818. ja renoveeriti 1849. aastal, mil mõisa rentnikuks oli A. Henning.

Tänapäeval asub vana ordulinnuse kohal vabaõhulava. Peahoone omandas firma Anderson Baltic, seal asuvad hotell ja konverentsikeskus.

## Välislingid
* Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Haavakliinik

**Haavakliinik** ehk **kirurgiakliinik** oli endisaegne ülikooli juures tegutsev raviasutus, kus eelkõige koolitati tulevasi arste (sh kirurge ehk haavaarste) haavade ravimise, lõikuse, lahasesse panemise jms alal.

Eestis tegutses näiteks Tartu ülikooli haavakliinik.

## Viited
Hagu

**Hagu** või **haod** on langenud või kütuseks vm otstarbeks maharaiutud peened puud (diameeter alla 7&nbsp;cm) või puitunud põõsad, ladvad ja laasitud oksad.

Hagu moodustavatest sirgetest osadest on tehtud fašiine.

Hagusid on kasutatud ka veookstena (saohaod): nendega veeti heinasaadusid.

## Viited
Hambapüha

**Hambapüha** on Eesti rahvakultuuris Nõo kihelkonnas tähistatud püha, mis peeti pärast lapse ristimist, ja mille puhul lapsele anti hambaraha.

## Viited
Robert Ressler

**Robert Kenneth Ressler** (15. veebruar 1937 Chicago – 5. mai 2013) oli Ameerika Ühendriikide kriminoloog, kes töötas Föderaalse Juurdlusbüroo eriagendina.

Ressleri kitsam eriala oli vägivaldsete kurjategijate psühholoogiline profileerimine ja teda peetakse mõiste "sarimõrvar" ('serial killer') juurutajaks inglise keeleruumis.

Ta tegeles 1970.–1980. aastatel mitmete Ameerika Ühendriike vapustanud sarimõrvade uurimisega ja aitas luua nende toimepanijate psühholoogilisi profiile. Tuntumatest juhtumitest oli Ressler seotud näiteks sarimõrvarite Jeffrey Dahmeri, John Jouberti ja Richard Chase'i tabamisega.

1988. aastast alates avaldas ta mitu autobiograafilist raamatut, milles kirjeldas oma tööd ja kokkupuuteid sarimõrvaritega. Föderaalsest Juurdlusbüroost läks ta 1990. aastal erru.
Lawrence (Massachusetts)

**Lawrence** on linn Ameerika Ühendriikides Massachusettsi osariigis Essexi maakonnas. Linn asub osariigi kirdeosas Merrimacki jõe ääres. Lawrence'i linnapea on William Lantigua.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 76 377 inimest, 25 181 leibkonda ja 17 501 perekonda. 42,8% linna elanikest olid valged, 7,6% mustad ja 2,5% aasia päritolu. Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 73,8%. Sissetulek elaniku kohta oli 16 557 dollarit. Tippajal, 1920. aastal elas linnas 94 270 elanikku, järgmised 60 aastat linna elanikkond vähenes. 1980. aastal hakkas linna elanike arv taas kasvama, mis on jätkunud ka 21. sajandil. Väljaränne 1920. aastal oli tingitud nõrgast majanduslikust olukorrast.

Esimesed Euroopa asunikud saabusid Lawrence'i linna piirkonda 1640. aastal. Linna tulevase asupaiga ostsid aastal 1845 grupp Bostoni tööstureid, eesotsas rikka kaupmehe ja kongressiliikme Abbott Lawrence'iga, kelle järgi on linn ka nime saanud. Linn inkorporeeriti 1853. aastal. Töösturid, kõige silmapaistvamalt Lawrence, rajasid tekstiilitehase rikkalike veeallikate lähedale. Töötingimused selles tekstiilitehases olid ebaturvalised ning 1860. aastal varises tehas kokku. Õnnetuses hukkus 88 töölist.

19. sajandi keskel saabus Euroopast Lawrence'isse palju tööotsijaid. Tol ajal kutsuti linna immigrantide linnaks ja Lawrence'is oligi kõige rohkem sisserändajaid elaniku kohta maailmas.

1912. aastal võeti kasutusele üks suuremaid tööturumeetmeid Ameerika ajaloos – niinimetatud "Leib ja roosid" –, mille käigus tekstiilitehase omanikud suurendasid kangastelgedel töötamise kiirust ning hiljem alandasid tuhande nais- ja lapstöölise töötasu. Massachusettsi rahvuskaart, era- ja linnapolitsei tõrjusid 23 000 streikijat kaks kuud, streikide tulemuseks olid arvukad surmad ja massiarreteerimised. Pärast seda, kui politsei ründas gruppi naisi ja lapsi, andsid tehase omanikud pärast pealesurutud avalikku protesti alla. Streikivad töötajad võitsid suurema töötasu ka tuhandetele töötajatele Uus-Inglismaa tehastes.

Lawrence oli suur villatöötlemiskeskus, kuni selle tööstusharu olulisus 1950. aastatel vähenes.

Lawrence'is on niiske mandriline kliima. Juulis on temperatuur kuni +28 °C, jaanuaris kuni –8 °C. Madalaimaks temperatuuriks on mõõdetud 1943. aastal −32 °C. Kõrgeim temperatuur registreeriti 1926. aastal, kui oli 39 °C. Sademeid on keskmiselt 1119 mm aastas. Kõige sademeterohked kuud on detsember ja märts (mõlemal kuul keskmiselt 125 mm). Kõige kuivem kuu on august (92 mm).

1872. aastal avati Lawrence'is avalik raamatukogu. Lawrence'is ilmub 1890. aastal tegevust alustanud ajaleht Eagle-Tribune, mis on üks peamisi ajalehti Merrimacki oru piirkonnas.

Lawrence'is on sündinud helilooja ja dirigent Leonard Bernstein ning luuletaja Robert Frost. Seal alustas tegevust ansambel Godsmack. Sellest linnast on pärit ka sarimõrvar John Joubert.

## Viited

## Välislingid

* Lawrence'i ametlik koduleht
Kurna mõisa park

**Kurna mõisa park** on endise Kurna mõisa park Kurna külas. See kuulus ajaloolise haldusjaotuse alusel Jüri kihelkonda. 

Park on looduskaitse all. Kaitsealuse pargi pindala on 11,0 ha. Pargis kasvas 1998. aastal Eesti jämedaim sanglepp, ümbermõõduga 430 cm.

Park on arvel maatulundusmaana. 

## Viited

## Välislingid
*Kurna mõisa pargi hoolduskava, 2011
Sajandi armastus

**"Sajandi armastus"** (türgi keeles "Muhteşem Yüzyıl") on Türgi telesari (seebiooper), mis põhineb osaliselt ajaloolistel faktidel. See räägib sultan Suleiman I ja tema ukraina päritolu lemmiknaise Haseki Hürrem Sultani armastusloost.

Sari on populaarne kogu maailmas. Eestis näitas "Sajandi armastust" Kanal 2, nüüd, aastatel 2023-2024, näitab TV3.
Maakoodeks

**Maakoodeks** (vene земельный кодекс) on Venemaa maaseadusandluse normide süstematiseeritud kogu. Maakoodeks oli käibel ka NSV Liidu ajal. 

## Eesti NSV maakoodeks

Eesti NSV maakoodeksi võttis ENSV Ülemnõukogu vastu 1970. aastal ja see jõustus 1971. aastal.  

## Viited
Maaomand

**Maaomand** on riigile, kohalikule omavalitsusele, juriidilisele või füüsilisele isikule kuuluv maa-ala. 

Ürgkogukonnas kuulus kogu maa kogukonnale ja maakasutus ning ümberjaotamine korraldati ühiselt. 

## Maaomand Eestis
Eestis tekkis feodaalne maaomand 13. sajandil maade läänistamise ja mõisade rajamise käigus. Maa kuulus maaisandale, kes jagas selle läänideks peamiselt sõjaväeteenistuse eest. Harilikult jagunes lään mõisamaaks ja talumaaks.

1680. aastail toimus mõisate reduktsioon ehk osa mõisu riigistati, aga pärast seda, kui Eesti läks Põhjasõja tulemusena Rootsi koosseisust Venemaa koosseisu, anti redutseeritud mõisad üldjuhul endistele omanikele tagasi. Aastal 1783 muudeti eravalduses olevad aadlimõisad alloodideks.

Eesti talupoegadel tekkis maaomand talude päriseksostmise ajal.

Lõplikult kaotas mõisate suurmaaomanduse maareform, millele pani aluse 10. oktoobril 1919 vastu võetud maaseadus. Võõrandati 23 100 km² maad (peamiselt mõisnikelt) ja rajati 56 239 uut majapidamist. Sellega muutus Eesti väiketalude maaks, näiteks 1939. aastal oli Eestis 139 984 talu.

Nõukogude võimu ajal, 1940. aastal Eesti maaomand riigistati. Võõrandatud maale rajati 22 486 uusmaasaajatalu. Saksa okupatsiooni ajal need maad enamasti tagastati endistele omanikele, kuid pärast maailmasõja lõppu taastati nõukogude maareform.

1989 seadustas taluseadus üksiktalude rajamise. Maa anti omanikele tagasi 1991. aastal maareformi seaduse jõustumisel. Tänapäeval on Eestis kolm maaomandiliiki: eramaa, munitsipaalmaa ja riigimaa.

## Vaata ka
*maaomandiõigus

## Viited
Silmalaug

**Silmalaug** ehk **laug** (*palpebra*, mitm *palpebrae*) on paljude imetajate, lindude ja roomajate silma lisaelund. Laugude servale kinnituvad ripsmed. Liigutatav naha- ja lihasekurd tõenäiliselt kaitseb ja niisutab silmamuna eestpoolt.
 
Osal loomadest on ka nn kolmas silmalaug (*palpebra tertia*).
 
Silmalaud on mõlemal silmal ning need liigitatakse järgmiselt: 
*alalauks *palpebra inferior;*
*ülalauks *palpebra superior*.

## Kalad
Kaladel silmalaud puuduvad.

## Maolised
Madude silmi ei kata liikuvad silmalaud, vaid kokkukasvanud laugudest moodustunud läbipaistev nahk – nahkkile, mis katab sarvkesta ja uueneb üheskoos kestamisega.

## Inimene
Laugude välimine pind on kaetud õhukese nahaga. Sisepinda katab aga lau-sidekest.

### Lauhaigused
1972. klassifitseeriti lauhaigustena järgmised haiguslikud seisundid: blefariit, blefaroptoos, entroopium, ektroopium, lagoftalm,odraiva, rahetera.

Nüüdisajal on lauhaigused klassifitseeritud Eestis kehtiva RHK-10 alampeatükis H00-H06 – **Silmalau, pisaraelundite ja silmakoopa haigusseisundid**, mida vajadusel täpsustatakse vastavates alamjaotistes.

## Vaata ka
*Ilukirurgia
*Oftalmoloogia

## Viited
Hans (mehenimi)

**Hans** on saksa mehenimi. See nimi on lühend nimest Hannes, mis omakorda lühend nimest Johannes. Nime "Hans" eestistatud kuju on Ants.

## Viited
Ušačy

**Ušačy** (transkribeerituna **Ušatsõ**, poola keeles *Uszacz*, ka *Uszacze*) on alev Valgevenes Viciebski oblastis, Ušačy rajooni ja Ušačy külanõukogu halduskeskus. 

Ušačy nimi tuleneb Ušatša jõest, mis voolab läbi alevi. Jõe vasakul kaldal on individuaalelamute piirkond, paremal aga asuvad kortermajad. Alevis on laste spordikool ja keskkool. Antakse välja ajalehte Патрыёт. Ušačys on kaks raamatukogu ja kultuurimaja. Tegutseb U. Labanka nimeline Rahvusliku Kuulsuse Muuseum. Asulas on puidutööstus.

## Ajalugu
Ušačyt on esimest korda mainitud XVI sajandi lõpus, mil see oli Antin Sielava valduses. Hiljem kuulus asula Štšõtadele, Szabydele, Plateritele. Aastal 1716 ehitati Ušačysse klooster, aga aastal 1758 andis Poola kuningas August III asulale linna staatuse, kinnitades ühtlasi ka Ušačy vapi.

Poola esimesel jagamisel aastal 1772 eraldati Ušačy seni piirkonna keskuseks olnud Połackist. Aastal 1787 rajati kloostri juurde kuueklassiline kool. Poola teisel jagamisel aastal 1793 sai piirkonna endale Venemaa, aastal 1805 sai linnast alev.

1812. aasta isamaasõda tõi endaga kaasa lahingud Vene ja Prantsuse vägede vahel. 1863. aastal surusid Vene väed maha poolakate ülestõusu ning rüüstasid teiste selle piirkonna kloostrite seas ka Ušačy kloostri. Kui Venemaa usupoliitika hakkas 1905. aastast liberaliseeruma, tõi see asulas kaasa massilise usuvahetuse ja kloostri juures asunud katoliku kirik taastati. See omakorda johtus tsaarivõimude korraldus hakata taastatud kirikus pidama õigeusu jumalateenistusi, mistõttu asulasse hakati ehitama uut katoliku kirikut.

1924. aastal oli Ušačy Valgevene NSV koosseisus. Vana dominiiklaste püstitatud katoliku kirik laastati taas. Teises maailmasõjas hukkus 735 elanikku. Ušačy kuulus Połacki-Lepeli partisanide tegevuspiirkonda. Ušačys oli partisanibrigaadi staap, asulas tegutses põrandaalune trükikoda, telefonijaam, partisanidel oli koguni oma elektrijaam.

## Ušačy elanikke
* Vasil Bykaŭ – Valgevene kirjanik
* Gennadi Aŭlasenko – Valgevene luuletaja
* Ryhor Baradulin – Valgevene luuletaja
* Eŭdokija Loss – Valgevene luuletaja
* Pjatrus Broǔka – Valgevene kirjanik

## Viited

## Välislingid
* Ušačy valgevenekeelses veebientsüklopeedias
* Alev YouTube'is
* Alev fotoentsüklopeedias
Trahheaalkops

**Trahheaalkops** (inglise keeles *tracheal lung*) on lülijalgsetel ja paljudel maolistel hingamiselundkonna elund. 

## Maolised

Paljude, üksnes ühe täismõõtmetes (valdavalt parema) töötava kopsuga,  maoliste hingamiselundkonnas läheb hingetoru üle trahheaalkopsuks. Trahheaalkops on hingetoru laiend mis paikneb südamest eespool. Trahheaalkops on ühendues südame taga paikneva töötava kopsuga (inglise keeles *bronchial lung*). 

## Vaata ka
*Hingamiselundkond
*Hingetoru
*Kops
*Süda

## Viited

## Välislingid
*Stinner JN., *[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/7114286 Functional anatomy of the lung of the snake Pituophis melanoleucus.]*, Am J Physiol. 1982 Sep;243(3):R251-7, Veebiversioon (vaadatud 12.11.2013) (inglise keeles)
Tšornomõn

**Tšornomõn** (ukraina keeles Чорномин) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv oli 2023. aasta seisuga 1113. Pindala on 2,59 km².
1. armee

**1. armee** võib viidata järgnevatele väeüksustele:
## Saksamaa
* 1. armee (Saksa keisririik)
* 1. armee (Wehrmacht)
* 1. langevarjurite armee
* 1. tankiarmee

## Venemaa
* 1. armee (Vene keisririik)
* 1. punalipuline armee
* 1. löögiarmee
* 1. kaardiväe tankiarmee

## Hiina
* Uus 1. armee (Hiina Vabariik)
* 1. väliarmee (Kommunistlik Hiina)
* 1. armeegrupp (Hiina Rahvavabariik)

## Muud riigid
* 1. armee (Austria-Ungari)
* 1. armee (Suurbritannia)
* 1. armee (Bulgaaria)
* 1. armee (Prantsusmaa)
* 1. armee (Kreeka)
* 1. armee (Itaalia)
* 1. armee (Jaapan)
* 1. armee (Osmanite riik)
* 1. armee (Rumeenia)
* 1. armee (Serbia)
* 1. armee (Türgi)
* 1. armee (Poola)
* 1. armee (Poola, 1944–1945)
* 1. armee (Ühinenud Araabia Vabariik)
* 1. armee (Jugoslaavia kuningriik)
* Esimene Ühendriikide armee
* Esimene Kanada armee
* Esimene Austraalia armee
* Esimene liitlasvägede õhudessantarmee
1. tankiarmee

**1. tankiarmee** on olnud:
***[[1. tankiarmee (Saksamaa)|1. tankiarmee]]**, Saksamaa väeüksus
***[[1. tankiarmee (Venemaa)|1. tankiarmee]]**, Venemaa Föderatsiooni väeüksus
2. armee

**2. armee** võib viidata järgnevatele väeüksustele:
## Saksamaa
* 2. armee (Saksa keisririik)
* 2. armee (Wehrmacht)
* 2. tankiarmee

## Venemaa
* 2. armee (Vene keisririik)
* 2. armee (Vene NFSV)
* 2. Ukraina Nõukogude armee
* 2. punalipuline armee
* 2. kaardiväe armee
* 2. kaardiväee tankiarmee

## Teised riigid
* 2. armee (Prantsusmaa)
* 2. armee (Suurbritannia)
* 2. armee (Bulgaaria)
* 2. armee (Egiptus)
* 2. armee (Itaalia)
* 2. armee (Ungari)
* 2. armee (Austria-Ungari)
* 2. armee (Austraalia)
* 2. armee (Argentina)
* 2. armee (Osmanite riik)
* 2. armee (Poola)
* 2. armee (Türgi)
* 2. armee (Jugoslaavia kuningriik)
* 2. armee (Jaapan)
* 2. armee (Serbia)
* Teine Ühendriikide armee

## Vaata ka
* II korpus
* 2. diviis
* 2. rügement
* 2. brigaad
* 2. rügement
* 2. eskadron
Hoplocephalus

***Hoplocephalus*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
*1869 klassifitseeriti perekonda *Hoplocephalus* järgmised maoliigid : 
**[[Hoplocephalus ater]]*
**[[Hoplocephalus coronatus]]*
**[[Hoplocephalus coronoides]]*
**[[Hoplocephalus curtus]]*
**[[Hoplocephalus gouldii]]*
**[[Hoplocephalus maculatus]]*
**[[Hoplocephalus mastersii]]*
**[[Hoplocephalus minor]]*
**[[Hoplocephalus nigrescens]]*
**[[Hoplocephalus nigriceps]]*
**[[Hoplocephalus nigrostriatus]]*
**[[Hoplocephalus pallidiceps]]*
**[[Hoplocephalus ramsayi]]*
**[[Hoplocephalus signatus]]*
**[[Hoplocephalus spectabilis]]*
**[[Hoplocephalus stephensii]]*
**[[Hoplocephalus superbus]]*
**[[Hoplocephalus temporalis]]*
**[[Hoplocephalus variegatus]]*.

Käesoleval ajal klassifitseeritakse perekonda *Hoplocephalus* roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:

* *[[Hoplocephalus bitorquatus]]* (Jan, 1859)
* *[[Hoplocephalus bungaroides]]* (Schlegel, 1837)
* *[[Hoplocephalus stephensii]]* Krefft, 1869

## Mürgisus
*Hoplocephalus* perekonna maoliigi *[[Hoplocephalus curtus]]* isendi hammustus võib inimesele surmav olla, kuid *Hoplocephalus variegatus* ei ole surmav isegi väikestele neljajalgsetele ja inimesel põhjustab üksnes peavalu.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne saidil Wikispecies
3. armee

**3. armee** võib viidata järgnevatele väeüksustele

## Saksamaa
* 3. armee (Saksamaa keisririik)
* 3. armee (Wehrmacht)
* 3. tankiarmee

## Venemaa
* 3. armee (Vene keisririik)
* 3. armee (Vene NFSV)
* 3. armee (Nõukogude Liit)
* 3. õhuarmee (Nõukogude Liit)

## Muud riigid
* 3. armee (Austria-Ungari)
* 3. armee (Bulgaaria)
* 3. armee (Prantsusmaa)
* 3. armee (Egiptus)
* 3. armee (Ungari)
* 3. armee (Itaalia)
* 3. armee (Türgi)
* 3. armee (Rumeenia)
* 3. armee (Jaapan)
* 3. õhuarmee (Jaapan)
* 3. armee (Serbia)
* 3. armee (Suurbritannia)
* Kolmas ühendriikide armee

## Vaata ka
* III korpus
* 3. diviis
* 3. brigaad
* 3. rügement
* 3. pataljon
* 3. eskadron
Maarent

**Maarent** on tasu (rent), mis tuleb maksta maa kasutamise eest. Enamasti maksab maarendi maa kasutaja (rentnik) maaomanikule, kusjuures kahe poole vahel on mingil kujul tehtud rendileping.

Eestis oli 13.–16. sajandil domineeriv loonusrent, mis tähendas enamasti rendi maksmist teraviljaga. 15. sajandi lõpus ja 16. sajandi algul hakkas Eestis kasvama teorendi osatähtsus. Teorent jäi Eestis valdavaks 1860. aastateni, mil järk-järgult asendus raharendiga.

## Viited
Maarjakase Selts

**Maarjakase Selts** on maarjakase säilitamiseks 2000. aastal Tartus asutatud selts.

Seltsi põhikirja järgi on nende eesmärk "maarjakase kasvatamise, uurimise, aretamise, genofondi säilitamise, kasutamise, töötlemise ja turustamise edendamine Eestis ning maarjakase kasvatajate, uurijate, töötlejate ja harrastajate seltsina tegutsemine".

## Viited

## Kirjandus
*Tamm, Anneli; Kull, Kalevi 1997. Kas ärimeestele võib rääkida loodusest? *Eesti Loodus* (2): 35–37. [Suurte karjala kaskede hävimisest Nedrema Puisniidul.]
Krustpils

**Krustpils** (poola keeles *Kryżborg*; saksa keeles *Kreutzburg*; latgali keeles *Krystapiļs*) on Läti linna Jēkabpilsi osa. Asub Daugavast põhjas Daugavpilsi–Riia raudtee ääres. Kuni 1962. aastani oli Krustpils iseseisev linn.

Kuigi Krustpils on sõdades palju kannatanud, on vanalinnas siiski säilinud mitmeid ajaloolisi hooneid. Vanalinna keskus on Riia tänav (*Rīgas iela*). Krustpilsi ajalooline süda kannatab suure liikluskoormuse käes.

## Ajalugu
Krustpilsi on esimest korda mainitud 1237. aastal, mil Riia piiskop lasi sinna rajada linnuse (saksa keeles *Kreuzburg*). Piirkond jäi 1511. aastani piiskoplikuks lääniks. Liivi sõja tagajärjel sai Krustpilsist koos ülejäänud Latgale ning Põhja-Lätiga Rzeczpospolita osa ja kuningas Stefan Batory andis lossi Korffide suguvõsale. Nende kätte jäi Krustpilsi loss kuni võõrandamiseni aastal 1920.

Poola jagamisel sai Krustpilsist 1772. aastal Venemaa osa. Koos ülejäänud Latgalega asus asula Viciebski kubermangus. Aastal 1784 sai asulast alev. Asula hakkas kasvama pärast 1861. aastat, mil rajati Daugavpilsi–Riia raudtee. Vene-Türgi sõda tõi endaga Krustpilsi hulgaliselt Türgi sõjavange, sellest ajast peale asub Krustpilsis türklaste kalmistu. Veel kiirema kasvu tõi Rõbinskisse viiva raudtee rajamine aastal 1904, nii et Krustpilsist sai raudteesõlm. 

Aastaks 1914 oli Krustpilsis üle 5000 elaniku. Ehitati luteri ja katoliku kirik, sünagoog, koolid, vesiveski. Krustpils oli lõunapoolseim punkt, mille Eesti väed Vabadussõja käigus suvel 1919 hõivasid. 

Sõda mõjus Krustpilsile laastavalt, hävis 600 hoonet. Aastaks 1920, mil asulast sai linn, oli rahvaarv vähenenud 1862 inimeseni. Linn hakkas taas kasvama, kuid endist rahvaarvu ei saavutanud, kuigi aastal 1924 laiendati linna maid piki Rēzeknesse viivat raudteeliini, nii et Zīlāni külas asunud raudteepeatus jäi Krustpilsi territooriumile. Aastal 1929 liideti linnaga ka seni linna piiride taga asunud Krustpilsi raudteejaam (hoone aastast 1954). Aastal 1932 rajati suhkruvabrik (likvideeritud aastal 1999).

Aastal 1941 kasutati Krustpilsi raudteejaama küüditamiseks. Krustpils ise kannatas küüditamise all üsna vähe, linnast viidi Siberisse ainult 36 inimest. Samuti kasutati raudteejaama 1949. aasta küüditamisel. Aastal 1962 liideti Krustpils Jēkabpilsiga.

## Pildid

Pilt:Krustpils palace (1).jpg|Krustpilsi loss
Pilt:Замок (Pils).jpg|Krustpilsi loss
Pilt:Krustpils train station.(1)..JPG|Krustpilsi raudteejaam
Pilt:Krustpils train station.(3)..JPG|Krustpilsi raudteejaam
Pilt:Krustpils pareizticīgo baznīca.jpg|Krustpilsi õigeusu kirik
Pilt:Krustpils luterāņu baznīca 2004-08-05.jpg|Krustpilsi luteri kirik


## Vaata ka
*Krustpilsi kirikumõis

## Välislingid
Krustpilsi kirikumõis

**Krustpilsi kirikumõis** (*Krustpils mācītājmuiža*) on kirikumõis Lätis Jēkabpilsi linnas Krustpilsis aadressil Madonas iela 19A.

Kirikla asub Krustpilsi luteri kirikust veidi põhja pool. Aastal 1940 võõrandati kirikla hooned ja neid ei ole kogudusele tagastatud. Elumaja on tunduvalt ümber ehitatud ja alates 1980. aastatest pole enam äratuntav. Peahoone vastas asuva aida endisaegse ilme on aga peaaegu täielikult säilinud ja Jēkabpilsi linn on aida arhitektuurimälestisena kaitse alla võtnud.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Sala mõis (Jēkabpils)

**Sala mõis** oli  mõis Lätis Jēkabpilsis, aadressil Brīvības iela 169/171. Läti keeles *Salas muiža*.

Sala mõisa  valdused asusid Daugava jõe saartel Jēkabpilsi ja Krustpilsi vahel, kuigi peahoone ise  oli jõe lõunakaldal. Mõis ei olnud kuigi suur, aastal 1907 oli seal viis hoonet. Tänapäevaks on mõisakompleksist järgi jäänud ainult varemed.

Mõisa juures oli puidust kirik, mis likvideeriti, kui Jēkabpilsi linna rajati uus luteri kirik.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisaportaalis (*läti keeles*)
Tallin

**Tallin** on olnud mitme asja nimi: 

***[[Tallinn (suur allveelaevahävitaja)|Tallinn]]**, suur allveelaevahävitaja
***[[Tallinn (raskeristleja)|Tallinn]]**, raskeristleja
***[[Tallin (kauplus Minskis)|Tallin]]**, kauplus Minskis
Lachesis (perekond)

***Lachesis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Lachesis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Lachesis acrochorda]]* (Garcia, 1896)
* *[[Lachesis melanocephala]]* Solórzano & Cerdas, 1986 
* *Lachesis muta* (Linnaeus, 1766) – bušmeister
* *[[Lachesis stenophrys]]* Cope, 1876

## Mürgisus

*Lachesis* perekonda liigitatud maoliigi bušmeister (*Lachesis muta* ka *Lachesis mutus*) isendi hammustus võib antiseerumi puudumisel inimesele  surmav olla (suremus 10–12%). 

## Vaata ka
*Gripp-Heel''®

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
Manna

**Manna** on väga teraline toiduaine, mis on saadud nisu jahvatamisel. 

Manna toiteväärtus on peamiselt sama mis kõrgema sordi jahul. 

Kuna mannast valmistatud toite omastab inimese organism hästi, siis kasutatakse mannatoite sageli laste- ja dieettoitudena.

## Vaata ka
*kuskuss
*mannakook
*mannapuding
*mannapuder
*mannavaht
**[[similina]]*
*maisimanna

## Viited
Meierei

**Meierei** ehk **piimatalitus** on piimatööstusettevõte, mis varub piima ja valmistab sellest piimatooteid.

Eesti esimene koorelahutajaga meierei asutati 1878. aastal Vana-Kuuste mõisas. Nende arv kasvas kiiresti, näiteks 1898 oli Eestis juba 194 meiereid. Talupoegade esimene ühismeierei asutati 1897 Restus. 1930 oli Eestis juba 53 erameiereid ja 330 ühismeiereid. Pärast seda hakkas piimatööstus kontsentreeruma ja meiereide arv vähenes.

Eesti NSV-s meiereid riigistati ja ühendati piimakombinaatidega.

Sõjaeelse aja Eesti meierei sisustusest saab ülevaate Imavere piimandusmuuseumis.

## Vaata ka
*ühismeierei
*piimaühistu

## Viited
Ühismeierei

**Ühismeierei** ehk **ühispiimatalitus** on ühistegelistel (kooperatiivsetel) alustel tegutsev piimatööstusettevõte, mis varub piima, töötleb seda ja valmistab sellest piimatooteid.

## Ühismeiereid Eestis
Talupoegade esimene ühismeierei asutati 1897 Restus (Sangaste kihelkond, Tartumaa). Alates 20. sajandist rajati neid Eestis rohkesti, 1928. aastal oli Eestis 331 ühismeiereid. 1930. aastatel hakkas piimatööstus kontsentreeruma ja kõikide meiereide arv vähenes, 1938. aastal oli Eestis üldse 277 meiereid.

Eesti NSV-s riigistati kõik meiereid, aja jooksul ühendati need piimakombinaatidega.

## Vaata ka
*meierei
*piimaühistu

## Viited
Metsavalve

**Metsavalve** oli Eestis tegutsenud riigiteenistus, mis jälgis metsa seisukorda ja metsakasutuse õiguspärasust. 

Riikliku metsavalve koosseisus olid enamasti metsavaht, metsnik ja metsaülem.

## Viited
Metsamaa

**Metsamaa** on metsamajanduslikuks tegevuseks kasutatav maa-ala. 

2006. aastal oli Eestis metsamaad u 2,2 mln hektarit.

## Metsaga metsamaa
Metsaga metsamaa on maa, mille pindala on vähemalt 0,1 ha, seal kasvavate puude kõrgus on vähemalt 1,3 m ja puuvõrade liitus vähemalt 30%.

## Metsata metsamaa
Metsata metsamaa on metsamaa, kus ajutiselt puudub metsaseaduse metsa mõistele vastav puittaimestik. Metsata metsamaa hulka kuuluvad uuenemata raiesmikud, põlendikud, hukkunud puistud, lagendikud ja harvikud.

## Vaata ka
*mets
*puistu
*metsafond

## Viited

## Välislingid
*Metsamaast Eestis metsaseaduses
Kenni mõis

**Kenni mõis** oli suvemõis Lätis Jēkabpilsis aadressil Dambju iela 19. Läti keeles *Kena muiža*.

Kenni mõisa rajasid 19. sajandil juba olemasoleva pargi juurde Jēkabpilsi ärimehed Kennid, neile kuulus linnas liköörivabrik. Uusgooti stiilis peahoone juurde rajati ka paar kõrvalhoonet – tall, laut, ait. Praegu kuuluvad mõisa hooned Jēkabpilsi kaubanduskoolile. 

Kenni park pärineb 18. sajandist. Pargi pindala on 4,1 hektarit, seda ehivad tiigid ja neid ületavad sillad.
Maaviljelussüsteem

**Maaviljelussüsteem** on maakasutusviiside ja -abinõude kogum, mis on mingi aja jooksul ise kujunenud või on seda teadlikult kujundatud. 

## Liike
### Kaheväljasüsteem

### Kolmeväljasüsteem

### Mitmeväljasüsteem

Tänapäeval eristatakse intensiiv-, tava- ja alternatiivset maaviljelussüsteemi.

## Maaviljelussüsteemid Eestis
Eesti alal valitses kuni teoorjuse lõpuni (19. sajandini) kolmeväljasüsteem. 

## Viited
Atseetanhüdriid

**Atseetanhüdriid** ehk **etaanhappe anhüdriid** (ka äädikhappe anhüdriid) on keemiline ühend valemiga (CH3CO) 2O, mille puhul tihti kasutatav lühend on Ac2O. See on värvitu vedelik, millel on äädikhappe lõhn, kuna õhu niiskuse toimel kergesti hüdrolüüsub andes äädikhappe:
::(CH3CO) 2O + H2O  →   2CH3COOH
Atseetanhüdriidi kasutatakse reagendina orgaanilises sünteesis. Atsetüültselluloos ja triatsetüültselluloos saadakse tselluloosi atsüleerimisel atseetanhüdriidi või jää-äädikhappega. 
## Vaata ka
*Anhüdriidid
Metsakaitse

**Metsakaitse** on metsanduse haru, mis tegeleb looduslike (nt metsakahjurid, puuhaigused) ja inimtekkeliste metsakahjustuste uurimise, vältimise ja tõrjega. 

## Eesti metsakaitse
Eestis on metsakaitsealast uurimistööd teinud Eesti Metsainstituut, EMÜ metsandus- ja maaehitusinstituut. Metsakaitsega tegeles Eestis 2010. aastani ka Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus. Eestis on metsakaitse korraldamisega tegelenud muuhulgas Keskkonnateabe Keskus ja Keskkonnaagentuur.

## Vaata ka
*Eesti Metsa Abiks
*mahemetsandus

## Viited
Olga Bogdanova

**Olga Kööp (enne abiellumist — Bogdanova)** (sündinud 24. detsembril 1994) on Eesti iluvõimleja, mitmekordne Eesti meister. 

2014. aastal lõpetas ta Tallinna Läänemere gümnaasiumi ja 2018. aastal Tallinna Ülikooli kehakultuuri erialal (bakalaureusekraad). 2019. aastal astus Tallinna Ülikooli kehakultuuri magistriõppesse ning lõpetas 2021. aastal. 

2012. aastal tuli Olga Bodanova Eesti meistriks nii rõnga-, palli-, lindi- kui ka kurikaharjutuses. 2014. aastal tuli ta iluvõimlemise absoluutseks meistriks. Eesti Võimlemisliit valis ta 2014. aasta parimaks iluvõimlejaks. 2015. aastal osales Bogdanova oma viiendatel maailmameistrivõistlustel Stuttgardis, kus ta pääses 50 parema hulka. See tagas Eestile kaks kohta, et saada võimalus osaleda olümpiamängude kvalifikatsioonivõistlustel, mis toimusid Rio de Janeiros. 2017. aastal tuli Olga taas absoluutseks Eesti meistriks. Euroopa meistrivõistlustel Budapestis saavutas Olga 18. koha, millega kindlustas 2018. aasta Euroopa meistrivõistluste finaali, kuhu pääses võistlusele 24 paremat. 2018. aastal võitis ta Eesti karika ning osales MK-etapil Taškendis, kus tuli 18. kohale. 

2018. aastal avas Olga Bogdanova-Kööp koos oma kaksikõega Viktoria Bogdanovaga endanimelise võimlemisklubi.

2021. aastal valiti Olga Eesti iluvõimlemise toimkonna liikmeks. 

Tema kaksikõde Viktoria Bogdanova on samuti iluvõimleja, mõlemad valiti 2013. aastal maailma kauneimate iluvõimlejate hulka.

## Viited
Ühenõusüntees

**Ühenõusüntees** (*one-pot synthesis*) on keemilise sünteesi efektiivsuse tõstmise strateegia, mille puhul ained reageerivad samas kolvis/reaktoris üksteisele järgnevates staadiumides. Seejuures jäävad ära tülikad vaheühendite eraldamise ja puhastamise protseduurid ning saavutatakse aja, energia ja materjalide kokkuhoid ning vähem jääke. 

Tuntud ühenõusünteesi näide on Robinsoni tropinooni süntees (1917), mille korral sünteesitakse tropinooni vaid ühe astmega 1,4-butaandiaali, metüülamiini ja atsetoondikarboksüülhappe reageerimisel (pH 7, H2O). Varem totaalsünteesiti sama ainet mitmeastmeliselt (Willstätter, 1901).
  
Mitmeetapiliste sünteesiteede asemel või kõrval on üha enam välja töötatud efektiivseid mitmekomponentseid reaktsioone, milles kolm või enam lähteainet reageerivad üksteise järel ja saadakse (üks) produkt. Vajadusel lisatakse reagendid kolbi järjestikku ükshaaval.

## Vaata ka
*Orgaaniline süntees 
*Täissüntees 
*Reaktsiooni staadium 
*Konsekutiivsed reaktsioonid 
*Mitmekomponentne reaktsioon

## Viited
Mälk

**Mälk** on perekonnanimi või muinaseestlaste puhul ka eesnimi (omastavas: Mälgu). 

## Nime kandjaid
*August Mälk (1900–1987), eesti kirjanik
*Kadri Mälk (1958–2023), eesti ehtekunstnik ja õppejõud
*Merilin Mälk (sündinud 2001), eesti laulja ja laulukirjutaja
*Raul Mälk (sündinud 1952), Eesti diplomaat
*...

## Viited