Komplementlause

**Komplementlause** on kõrvallause, mis on pealause predikaadi seotud laiend. Tavaliselt paikneb see pealause predikaadi järel. Komplementlause on täielikult viiteseoses pealauses oleva korrelaadiga, mis on mõnikord lauses olemas, kuid enamjaolt juurdemõeldav. Näiteks:

* Ma kuulsin *(seda)*, et sa käisid eile peol*.*

Korrelaatideks on enamasti näitavad asesõnad *see*, *selline*, *säärane*, *niisugune*, *seesugune*, harva ka näitavad määrsõnad *nii* ja *sedasi* *.* 

Enamjaolt laiendavad komplementlaused:

*mentaalseid protsesse ja seisundeid, näiteks: Ema *teab*, et poeg ei olnud eile koolis.
* verbaalset suhtlust väljendavaid sõnu või nende ühendeid, näiteks: Ma *küsisin*, kas sa oled siin linnas varem käinud.

## Eesti keel
Eesti keeles jagunevad komplementlaused sarnaselt muudele seotud laienditele:

* argumentideks, väljendades situatsiooni osalisi ja täiendades semantilist predikaati, näiteks: Ma *tean*, *et* sulle meeldivad punased roosid.
* predikatiivseteks komplementideks, väljendades omadust või seisundit ja täiendades grammatilist predikaati, näiteks: Minu järeldus *on selline, et* lapsed lihtsalt ei viitsinud tuba ära koristada.

Korrelaadi süntaktilise funktsiooni järgi jagunevad komplementlaused:

* subjektlauseteks, näiteks: *(See)* on *tore*, *et sa oled* minu parim sõber.
* objektlauseteks, näiteks: Ulakad poisid ei tea *(seda), kuidas käituda*.
* komplementadverbiaallauseteks, näiteks: Ma ei tea midagi *(sellest), kas* Juku tahab oma sünnipäeva pidada või ei.
* predikatiivlauseteks, näiteks: Minu soov on *selline*, *et* sa lõpetaks kooli heade hinnetega.
* predikatiivadverbiaallauseteks, näiteks: Asjalood kujunesid *selliseks*, *et* tuleb korraldada läbiotsimine.
* atribuutlauseteks, näiteks: Mul jäi *(selline)* mulje*, nagu* ma ei meeldiks talle üldse*.*

Kommunikatiivse lausetüübi järgi jagunevad komplementlaused väit- ja küsilauseteks . Sidendeid, mis seovad komplementlauset pealausega nimetatakse komplementiseerijateks .

### Väitlause komplementlausena
Väitlausete komplementiseerijad on:

* lauset alustav sidesõna *et*, näiteks: Ma tean, *et* sul on tõsi taga.
* võrdlevad sidesõnad *nagu*, *justnagu*, *kui*, *justkui*, *otsekui*, näiteks: Toomasele näis, *nagu* Mari poleks ära olnudki.
*sidend *kui et*, näiteks: Selle situatsiooni kohta ei oska ma muud öelda, *kui et* mina seda ei usu.
* tingimust ja aega väljendav sidesõna *kui*, näiteks: Siis on hästi, *kui* sulle nii sobib.
* aega väljendav sidesõna *kuni*, näiteks: Lapsed vaidlesid kaua, *kuni* ema viimaks tuli.

Väitlause võib seostuda pealausega ka ilma komplementiseerijata, näiteks *See on ju ilmselge, ta armastab sind*.

### Küsilause komplementlausena
Küsilausete komplementiseerijad on:

*alternatiiv- ja üldküsilausetes küsisõna *kas* ning lausealguline öeldisverb, näiteks: Ma küsisin, *kas* sa tuled homme koju, Ma ei saa aru, *armastab ta* mind või ei.
*eriküsilausetes küsivad-siduvad asesõnad ja asemäärsõnad *miks*, *kus*, *kuidas*, näiteks: Toomas küsis, *kus* Mari on.

## Teised keeled
Inglise keele komplementlause puhul on pealause verb ja komplementiseerija teineteisest sõltuvad. Kui pealause verb nõuab finiitvormiga komplementlauset, on komplementiseerija *that*. Kui pealause verb nõuab infiniitvormiga komplementlauset ja lause subjekt on nähtav, on komplementiseerija *for*. Kui lause subjekt ei ole nähtav, ei ole ka komplementiseerijat.  

* finiitormiga: *John believes *'that the airplane was invented by an Irishman***.
* infiniitvormi ja nähtava subjektiga: ''Mary planned '''for John to arrive in Dallas on New Year's Day***.
* infiniitvormi ja ilma nähtava subjektita: *John promised his wife *'to stop smoking**''.

Finiitvormiga komplementlauset nõuavad näiteks [[Kõne|kõnelemist]] ja [[Teadmine|teadmist]] väljendavad verbid ''know'', ''think'', ''say'', ''fear'', ''hope'', ''tell''. Infiniitvormiga komplementlauset nõuavad näiteks [[Mõjutamine|mõjutamist]] väljendavad verbid ''force'', ''cause'', ''request.''

[[Saksa keel|Saksa keeles]] peab finiitvormiga komplementlause algama [[Komplementiseerija|komplementiseerijaga]], milleks on ''dass''. Infiniitvormiga komplementlaused ei alga kunagi komplementiseerijaga. Komplementiseerija asemel nõuavad need ''zu-''infinitiivi.

* finiitvormiga: ''Er hat bedauert, **dass** er sie nicht gesehen hat''.
* ''zu-''infiniitvormiga: ''Er hat bedauert, sie nicht gesehen **zu*' haben*.

## Vaata ka

* Adverbiaallause
* Relatiivlause

## Viited