open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maribor

**Maribor** on linn Sloveenias Drava jõe ääres; Štajerska (Sloveenia Steiermargi) ja Maribori valla keskus.

## Ajalugu

Maribori lossi (*Marchburch*) on kirjalikult esmamainitud 1163. aastal. Sõnaga *march* tähistati keskülemsaksa keeles marke, Frangi riigi piirialasid, ning *burch* oli kindlus, need andsid kokku 'piirikindluse'. Maribor kuulus Steiermarki. Linna on esmamainitud 1204. aastal. 1254. aastal sai Maribor linnaõigused. Linn hakkas kiiresti kasvama pärast Rudolf I Habsburgi võitu Böömimaa kuninga Otokar II Přemysli üle 1278. aastal.

1532. ja 1683. aastal piirasid linna türklased.

Linn jäi Habsburgide ja Austria valdusse kuni Esimese maailmasõjani, mille eel oli linnaelanike seas 80% sakslasi ja 20% sloveene. Seevastu linnaümbruse talupojad olid peaaegu eranditult sloveenid. Austria-Ungaris kuulus Maribor Austriale.

Maailmasõja ajal deporteeris Austria Kärntenist ja Steiermargist sloveene, kahtlustades neid kui slaavlasi venemeelsuses. Õigupoolest see õhutaski sloveenide ja sakslaste vahelisi konflikte. Pärast sõda taotlesid Maribori endale nii Austria kui ka Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriik (Jugoslaavia). 27. jaanuaril 1919 hõivasid linna sloveenist väejuhi Rudolf Maisteri väed ning ilma rahvaküsitluseta kuulutati Maribor koos ümbruskonna aladega Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriigi osaks.

Suur hulk sakslasi emigreerus, ent ometi oli 1930. aastatel veel veerand linlastest sakslased. Nagu Austria-Ungari oli enne alla surunud slaavlaste rahvuslust, nii sulges ka Jugoslaavia kõik saksakeelsed klubid, koolid ning muud asutused ja organisatsioonid.

1941. aastal okupeeris Saksamaa Štajerska. Adolf Hitler lubas selle piirkonna uuesti germaniseerida. Ta külastas sama aasta aprilli lõpus Maribori, kus kohalikud sakslased teda vabastajana vastu võtsid. Nende üldise natsimeelsuse tõttu aeti kõik sakslased 1945. aastal Štajerskast välja. Teise maailmasõja ajal pommitasid liitlased Maribori kui tööstuskeskust süstemaatiliselt.

Maribor oli Jugoslaavia tähtis tööstuskeskus. 1961. aastal asutati Maribori ülikool. Pärast Jugoslaavia lagunemist, kui suure riigi turg kadus, ulatus tööpuudus Mariboris 25%-ni. 1990. aastatel olukord paranes väikeettevõtluse arenemisega.

Maribor oli 2012. aastal Euroopa kultuuripealinn.

## Vaata ka
*Maribori raudteejaam

## Viited

## Välislingid

*Maribori koduleht
Kostamus

**Kostamus** on linn Karjala Vabariigis Venemaal.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kostamuse linnaringkonna elanikest venelasi 76,9%, karjalasi 8,0%, ukrainlasi 5,3%, valgevenelasi 4,1%, tatarlasi 1,0% ja soomlasi 0,97%.

2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kostamuse linnaringkonna elanikest venelasi 79,51%, karjalasi 3,47%, ukrainlasi 1,82%, valgevenelasi 1,38%, tatarlasi 0,60%, soomlasi 0,21%, sakslasi 0,18%, baškiire 0,17%, tšuvašše 0,15% ja teistest rahvustest inimesi 12,51%.

## Viited

## Välislingid
*http://www.kostomuksha-city.ru/
Basaniit

**Basaniit** on aluseline vulkaaniline kivim.

Mineraloogiliselt koosneb basaniit peamiselt kaltsiumirikkast plagioklassist, monokliinsest pürokseenist ja feldšpatoididest.

Basaniidi süvakivimist analoogid on foiddioriit ja foidgabro.

Välimuselt sarnaneb basaniit enamasti väga basaldiga. Neid aitab eristada keemiline analüüs või kivimist valmistatud õhiku uurimine polarisatsioonimikroskoobiga.

Basaniit on suhteliselt tavaline kivim ookeanilistel saartel. Paljud ookeaniliste saarte "basaldid" on tegelikult basaniidid.

Kui kivim ei sisalda oliviini, siis nimetatakse teda basaniidi asemel tefriidiks.

Nimetuse "basaniit" pakkus välja Alexandre Brongniart aastal 1813.

## Viited
Saitama

**Saitama** on linn Jaapanis, Saitama prefektuuri keskus. 

Linn loodi 2001. aastal Urawa, Ōmiya ja Yono linna liitmisel. 2005. aastal liideti Iwatsuki linn.

Saitamas toimusid 24. – 30. märtsil 2014 iluuisutamise maailmameistrivõistlused. 

## Haldusjaotus

Saitama on jaotatud 10 ringkonnaks (区, *ku*), millel on alates aprillist 2005 ametlikud värvid:

Paljud elanikud käivad tööl Tōkyōs, mis asub 15 minuti rongisõidu kaugusel.

## Vaata ka
* Urawa Red Diamonds

## Viited

## Välislingid
*Saitama koduleht *(jaapani ja inglise keeles)*
Karhumäki

**Karhumäki** ('karumägi') on linn Venemaal Karjalas Äänisjärve loodekaldal, Karhumäki rajooni keskus.

Linnaks sai 1938. aastal. Selle ajani kandis vene keeles tõlkenime *Медвежья Гора*.

Jätkusõja ajal vallutasid Soome väed linna 5. detsembril 1941. Punaarmee vallutas Karhumäki tagasi 23. juunil 1944.
Puudosi

**Puudosi** on linn Venemaal Karjalas Vodlajoki ääres, Puudosi rajooni keskus.

Asulat mainitakse esimest korda 1382. aastal. Linnaõigused sai 16. mail 1785. Oli aastatel 1926–1943 küla, sai aga seejärel linnaõigused tagasi.
Naisekandmine

**Naisekandmine** on spordiala, kus mees peab naist kandes läbima takistustega raja. Võisteldakse kaheliikmeliste segavõistkondadena.

Naisekandmise võistlusi korraldatakse alates 1992 Sonkajärvi vallas Soomes ning alates 1996 peetakse seal maailmameistrivõistlusi naisekandmises. Esimesed võistlused Eestis korraldati Sonkajärvi sõprusvallas Väike-Maarja vallas 1998.

## Reeglid

* Võistlusrada on 253,5 meetrit pikk ning koosneb liiva-, muru- ja asfaltosast
* rajal on üks kuni 1 meetri sügavune veetakistus ja kaks kuiva takistust
* kantav peab üle 17 aasta vana olema 
* kantava naise miinimumkaal on 49 kilogrammi. Kui kaal on vähem kui 49 kilo, siis koormatakse naine seljakotiga nii et kogukaal oleks 49 kilo
* kõik osalejad peavad võistlust nautima
* kantava mahapillamise korral antakse trahvi 15 sekundit
* ainus lubatud lisavarustus on vöö kandjal
* lähe antakse paarikaupa, nii on iga start ka omaette võistlus
* iga osavõtja võib end ise kindlustada, kui ta seda vajalikuks peab
* võistlejad peavad arvestama korraldajate juhiseid
* MM-il on ainult üks võistluskategooria ning võitjaks osutub võistkond, kes raja kõige kiiremini läbib

### Maailmameistrid

* 1997 Jouni Jussila ja Tiina Jussila (Soome) ajaga 65,0 sekundit 
* 1998 Imre Ambos ja Annela Ojaste (Eesti) ajaga 69,2 sekundit 
* 1999 Imre Ambos ja Annela Ojaste (Eesti) ajaga 64,5 sekundit 
* 2000 Margo Uusorg ja Birgit Ulrich (Eesti) ajaga 55,5 sekundit (maailmarekord)
* 2001 Margo Uusorg ja Birgit Ulrich (Eesti) ajaga 55,6 sekundit 
* 2002 Meelis Tammre ja Anne Zilberberg (Eesti) ajaga 63,8 sekundit 
* 2003 Margo Uusorg ja Egle Soll (Eesti) ajaga 60,7 sekundit
* 2004 Madis Uusorg ja Inga Klauson (Eesti) ajaga 65,3 sekundit
* 2005 Margo Uusorg ja Egle Soll (Eesti) ajaga 59,1 sekundit
* 2006 Margo Uusorg ja Sandra Kullas (Eesti) ajaga 56,9 sekundit
* 2007 Madis Uusorg ja Inga Klauson (Eesti) ajaga 61,7 sekundit
* 2008 Alar Voogla ja Kristi Viltrop (Eesti) ajaga 61,9 sekundit
* 2009 Taisto Miettinen ja Kristiina Haapanen (Soome) ajaga 62,0 sekundit
* 2010 Taisto Miettinen ja Kristiina Haapanen (Soome) ajaga 64,9 sekundit
* 2011 Taisto Miettinen ja Kristiina Haapanen (Soome) ajaga 60,7 sekundit
* 2012 Taisto Miettinen ja Kristiina Haapanen (Soome) ajaga 61,2 sekundit
* 2013 Taisto Miettinen ja Kristiina Haapanen (Soome) ajaga 65,0 sekundit
* 2014 Ville Parviainen ja Janette Oksman (Soome) ajaga 63,7 sekundit
* 2015 Ville Parviainen ja Sari Viljanen (Soome) ajaga 62,7 sekundit
* 2016 Dmitri Sagal (Venemaa) ja Anastasia Loginova (Venemaa) ajaga 1.02,78.
* 2017 Taisto Miettinen (Soome) ja Kristiina Haapanen (Soome) ajaga 1.08,65.
* 2018 Vytautas Kirkliauskas (Leedu) ja  Neringa Kirkliauskine (Leedu) ajaga 1.05,10.
*2019 Vytautas Kirkliauskas (Leedu) ja  Neringa Kirkliauskine (Leedu) ajaga 1.06,72.

## Viited

## Välislingid

*Naisekandmise maailmameistrivõistlused Sonkajärvis
*Väike-Maarja vald: Naisekandmine
Malaisia grand prix

**Malaisia ''grand prix*** oli võidusõiduvõistlus [[Malaisia]]s, mis toimus 36 korral, millest 19 korral oli see ka [[Vormel 1]] kavas.

Võistluse alguseks loetakse 1962. aastat, kui see peeti [[Singapur]]is. 1968–1975 ja 1977–1982 korraldati seda [[Shah Alami ringrada|Shah Alami ringrajal]]. Aastatel 1999–2017 toimus Malaisia *grand prix* [[Sepangi ringrada|Sepangi ringrajal]] ja neil aastatel oli see ka [[Vormel 1]] sarjas.

Sepangi ringrajal peetakse ühtlasi samanimelist mootorrataste *grand prix*d.

== Ajalugu ==
1961. aastal peeti [[Singapur]]is tänavaringrajal (Thomsoni tee ringrajal) autovõidusõit [[Formula Libre]] sarjas kui *Orient Year Grand Prix*. [[1962]]. aastal peeti see nime all *'Malaia *grand prix**' ja seda peetakse Malaisia *grand prix* alguseks. (Malaisia loodi järgmisel 1963. aastal, kui [[Malaia Föderatsioon]]iga ühendati [[Singapur]], Põhja-Borneo ([[Sabah]]) ja [[Sarawak]]i koloonia).

1964. aastal jäeti võistlus kehvade ilmaolude pärast pooleli ning 1965. aastal toimus võistlus viimast korda Singapuris, sest sama aasta augustis arvati Singapur föderatsioonist välja. 1966. ja 1967. aastal jäi Malaisia *grand prix* pidamata. Samal ajal jätkas Singapuris toimuv võistlus samal rajal nime all [[Singapuri grand prix|Singapuri *grand prix*]], kus seda peeti kuni 1973. aastani.

1968. aastal toimus võistlus värskelt avatud [[Shah Alam]]i ringrajal [[Selangori osariik|Selangori osariigis]], kus seda peeti kuni 1982. aastani. 1976. aastal jäi võistlus ära ning samuti ei peetud seda 1983–1994. Viimast korda peeti võidusõit Shah Alamis 1995. aastal ja taas oli võistluspaus 1996–1998. 2003. aastal müüdi [[Shah Alami ringrada]] osariigi valitsusele, kes rajas sinna elurajooni.

Alates 1999. aastast peeti võistlust [[Sepangi ringrada|Sepangi ringrajal]], mille kavandas saksa insener [[Hermann Tilke]], kes on lõi hiljem mitmedki teised [[Vormel 1]] võistlusrajad. Aastatel 1999–2017 oli see [[Vormel 1]] etapp, kuid 2018. aastal leping aegus ja seda ei pikendatud, kuna Vormel 1 võistluse litsentsitasu peeti liiga suureks ning piletimüüki nõrgaks.

== Malaisia *grand prix* võitjad ==



Neljal korral on võistluse võitnud [[John MacDonald]] (1970, 1971, 1973, 1975) ja [[Sebastian Vettel]] (2010, 2011, 2013, 2015) ning kolmel korral [[Michael Schumacher]] (2000, 2001, 2004) ja [[Fernando Alonso]] (2005, 2007, 2012).

=== Malaisia *grand prix'' Vormel 1 sarjas ===
Sarov

**Sarov** on kinnine linn Venemaal Nižni Novgorodi oblastis. Suur osa linna territooriumist asub Mordva Vabariigis.

Sarov on kinnine linn, mille territooriumil on presidendi ukaasiga kehtestatud eriline riigisaladuse hoidmise ja julgeolekurežiim.

Linnas paikneb Venemaa föderaalne tuumakeskus, ülevenemaaline eksperimentaalfüüsika teadusliku uurimise instituut (РФЯЦ-ВНИИЭФ — Российский федеральный ядерный центр, Всероссийский научно-исследовательский институт экспериментальной физики).

Linnas asub tuumapommimuuseum.

Alates 1993. aastast on Sarov Los Alamose linna, kus paikneb Ameerika Ühendriikide tuumauuringute keskus, sõpruslinn.

## Ajalugu
Sarovi kohal asus 12. sajandil mordvalaste asula. 1298. aastal vallutasid selle tatarlased.

17. sajandil asusid sinna elama mungad ja 18. sajandil ehitati kirikud ja klooster. Sarovi kloostris elas ka Sarovi vaga Serafim. Vaga Serafimi pühakuks kuulutamise puhul külastas 1903. aastal linna keisri perekond. Tollal oli kloostris 9 kirikut ja seal elas 320 munka. 1923. aastal klooster suleti, paljud mungad hukati. Teise maailmasõja ajal kasutati kloostri ehitisi katjuuša-tüüpi rakettide tootmiseks. 17. juulil 2006 otsustas Vene Õigeusu Kiriku Püha Sinod kloostri taastada.

Sarovis loodi 1939. aastal salajane tuumauuringute keskus **Arzamass-16** (Арзамас-16). Sarovi linn kustutati maakaartidelt. 1954. aastal sai Arzamass-16 linnaõigused. 

1991. aastal nimetati linn ümber **Kremljov**iks (seda nime oli kasutatud 1954. aastast salajase koodnimena). Praegust nime kannab taas alates 1995. aastast. Linna on dokumentides nimetatud veel ka Arzamass-60, Arzamass-75, Moskva-300 ja Gorki-130.

Sarovis töötasid Igor Kurtšatov, Andrei Sahharov ja veel mitu tippfüüsikut.

## Välislingid

*Sarovi linnavalitsuse koduleht
*Sarovi infoportaal
László Sólyom

**László Sólyom** [l'aasloo š'oojom] (ungaripäraselt **Sólyom László**, 3. jaanuar 1942 Pécs – 8. oktoober 2023 Budapest) oli Ungari jurist ja poliitik.

5. augustist 2005 kuni 6. augustini 2010 oli ta Ungari president.

## Tunnustus
*2006 Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk
*2009 Valgetähe ketiklassi teenetemärk
Chaironeia lahing

**Chaironeia lahing** toimus Philippos II juhitud makedoonlaste ning Kreeka linnriikide alliansi vahel 338 eKr. Lahingus said Ateena ja Teeba väed lüüa. Philippose survel moodustati Korintose liit, millega ei liitunud ainult Sparta.
Kulno Kala

**Kulno Kala** (14. juuli 1936 Võhma – 29. märts 2021 Tallinn) oli eesti ajaloolane ja pedagoog. 

Ta lõpetas 1955. aastal Põltsamaa Keskkooli ning 1960. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolasena. Ta kaitses Eesti NSV Teaduste Akadeemias 1970. aastal väitekirja "Eesti NSV elektrifitseerimise ajalugu" ning sai kandidaadikraadi.

Ta töötas aastatel 1962–1992 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis. Ta tegeles peamiselt tööstusajalooga, mistõttu tema tööd on kasutatavad ka pärast NSV Liidu kokkuvarisemist. 

Kala töötas alates 1992. aastast ajalooõpetajana. Ta oli Pelgulinna Gümnaasiumi ajaloo ja ühiskonnaõpetuse õpetaja.

## Teoseid
*Eesti NSV elektrifitseerimise ajalugu: 19. sajandi lõpust 1965. aastani. Tallinn 1974
*Eesti ajalugu ärkamisajast kuni tänapäevani (koos Aili Aarelaiu, Jüri Anti, Küllo Arjakase, Silvia Õispuu, Mart Laari, Toomas Karjahärmi ja teistega). Tallinn 1992. ISBN 5-440-01260-5

## Isiklikku
Tema tütar on ajaloolane Tiina Kala.

## Viited

## Kirjandus
*"Kala, Kulno". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. I kd, A-Ki. Tallinn 2000. Lk 527

## Välislingid
Kroisos

**Kroisos** (umbes 595–546 eKr) oli viimane Lüüdia kuningas, valitses 560–547 eKr.

Kroisos vallutas Väike-Aasia lääneosa, välja arvatud Lüükia ja Kiliikia. Alistatud rahvad, sealhulgas Väike-Aasia kreeka linnad, jäid siiski suhteliselt iseseisvaiks.

Kroisos oli tuntud oma enneolematu rikkuse poolest, mille ta sai maksudest ja sundvõõrandamistest. Eesti keelde on tulnud tema nimest sõna "kröösus". Üldtuntud on ka tema heldus (annetused Delfi heaks). Tema ajal arenes rahamajandus (müntimine).

Ta võõrustas Herodotose järgi (Historia I 30) Ateena riigimeest Solonit, kes nende kohtumisel Kroisost tema upsakuse pärast kritiseeris, väites, et ei saa Kroisost nimetada õnnelikuks (*[[eudaimonia|eudaimoni&#275;s]]*) enne, kui see on oma elu lõpuni elanud. Enim, mis Solon sellise inimese kohta oli nõus väitma, et ta on rõõmus (*olbios*), kuid mitte hea õnnega (*eutych&#275;s*).

Kui Pärsia, keda valitses toona Kyros II (Suur), oli alistanud Meedia, tekkis tal Lüüdiaga konflikt. Lüüdia plaanis alustada sõda Pärsiaga ja legendi järgi saatis Kroisos käskjala Delfi oraakli juurde, et küsida nõu algavaks sõjakäiguks. Oraakel olevat vastanud: "Kui ületad Halyse jõe, hukutad suure riigi." Kroisos arvas, et ennustus tähendab, et sõjakäik kujuneb võidukaks, aga Pärsia vallutamise asemel hukutas ta hoopis Lüüdia. Kyros pani Kroisose vallutatud alade satraabiks.
Lombardia romaanika

**Lombardia romaanika** hõlmab Põhja-Itaalias 9. ja 10. sajandil püstitatud arhitektuuri.

Lombardia stiili kandjad olid Como järve saare järgi Commancini nime kandva gildi ehitusmeistrid.

Üheks Lombardia stiili iseloomustavaks tunnuseks on apsiidivõlvi kohale ehitatud räästagalerii. Ka on Lombardia romaani stiilis kirikutel fassaad ehitatud tihti oluliselt kõrgemaks katuse tasapinnast.

Lombardia stiili parimaid näiteid:
* Sant' Ambrogio kirik Milanos
* San Michele kirik Pavias
* Parma toomkirik
* Piacenza toomkirik
* Cremona toomkirik

## Viited
Gustaf VI Adolf

**Gustaf VI Adolf** (ka **Gustav VI Adolf**, sünninimi **Oskar Fredrik Vilhelm Olaf Gustaf Adolf**, 11. november 1882 – 15. september 1973) oli Rootsi kuningas 29. oktoobrist 1950 kuni surmani. Ta oli Gustaf V vanim poeg.

## Perekond
Gustaf VI Adolf abiellus 15. juunil 1905 Suurbritannia ja Iiri printsessi Margaretiga (1882–1920) ja pärast viimase surma 3. novembril 1923 leedi Louise Mountbatteniga (1889–1965). Esimesest abielust sündis neli poega ja tütar: 
* Gustaf Adolf (1906–1947)
** lapselaps, tulevane kuningas Carl XVI Gustaf (sündis 1946)
* Sigvard (1907–2002)
* Ingrid (1910–2000)
* Bertil (1912–1997)
* Carl Johan (1916–2012)

Gustaf Adolf oli laialdaste teadmiste ja huvidega, eriti arhitektuuri, botaanika ja arheoloogia vallas. Oma botaanikaalaste tööde eest võeti ta Briti Akadeemia liikmeks. Ta osales arheoloogilistel väljakaevamistel Hiinas, Kreekas ja Itaalias ning asutas Rootsi Instituudi Roomas. 1932. aastal külastas ta Tartu ülikooli 300. aastapäeva pidustusi ning 2. juunil 1932 sai Tartu Ülikooli õigusteaduse audoktoriks 2. juulil Narva aukodanikuks.

Kuningas käitus tagasihoidlikult ning vältis igasugust uhkeldamist, mis tegi ta rahva seas armastatuks.

Gustaf Adolfi eluajal hakati töötama välja uut Rootsi põhiseadust, mis asendas eelmise, 1809. aasta põhiseaduse. Põhiseadus võeti vastu pärast Gustaf Adolfi surma 1975. Kuninga isiklik populaarsus aitas kaasa sellele, et vabariiklik liikumine oli Rootsis nõrgal järjel.

20. novembril 1972 võttis Gustaf VI Adolf vastu Eesti Komitee esimehe Artur Reintamme, Eesti Rahvusfondi esimehe Endel Kreppi ja Eesti Rahvusnõukogu esimehe Tõnis Kindi, kes andsid talle Otto Paju kujundatud auaadressi.

## Kirjandus

*Kuningas surnud. Eesti Päevaleht (Stockholm), 19. september 1973, nr 72, lk 1 ja 7: http://dea.digar.ee/page/estdagbladet/1973/09/19/1 , http://dea.digar.ee/page/estdagbladet/1973/09/19/7

*Nii mäletame me oma kuningat. Eesti Päevaleht (Stockholm), 22. september 1973, nr 73, lk 3: http://dea.digar.ee/page/estdagbladet/1973/09/22/3

## Välislingid

*Fotoalbum
Võru valla lipp

**Võru valla lipp** on Võru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Võru valla lipp.

2017. aastal ühinesid Võru vallaks Lasva, Orava, Sõmerpalu, Võru ja Vastseliina vald. 14. märtsil 2018 võttis valla volikogu vastu uue Võru valla põhimääruse, millega kinnitati ka valla sümboolika.

Uue valla lipu õnnistamine toimus 1.juunil 2018. Lippu tulid õnnistama EELK Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja ja Võru praostkonna praost Üllar Salumets, EELK Pindi koguduse õpetaja Argo Olesk ning EELK Vastseliina Katariina koguduse õpetaja Toivo Hollo. Esines Kungla puhkpilliorkester.

## Lipu kirjeldus

Võru valla lipp on ristkülikukujuline vapilipp. Kangas on jaotatud lainelõikes kaheks võrdseks väljaks, vardapoolsest ülanurgast lehvipoolsesse alanurka. Vardapoolne väli on sinine ning sellel on kujutatud kolme kollase lehega kaldasendis tammeoks. Lehvipoolne väli on kollane ning sellel on kujutatud sinine võru.

Lipu normaalmõõtmed on 105 × 165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

## Põhjendus
Kuldne kaldjaotus on tuletatud ühinenud Lasva, Võru ja Orava valla vappidest, sinine laineline pool Sõmerpalu vapist ja Vastseliina vapil esinevast jõe motiivist. Sinine sümboliseerib piirkonna veerohkust ning puhast loodust. Kuldne tähistab piirkonna kaunidust ja kuldset tulevikku, samuti Piusa kvartsliiva ning põllumajandust.

## Võru valla endine lipp

Lipp kinnitati 22. veebruaril 1999.

### Lipu kirjeldus
Valla lipp on ristkülikukujuline vapilipp. Kangas on jaotatud diagonaalselt (vardapoolsest alanurgast lehvipoolsesse ülanurka) kaheks võrdseks väljaks. Vardapoolne ülemine väli on kollane ning sellel on roheline ristikuleht, lehvipoolne alumine väli on aga roheline ja sellel on kollane võru.

Lipu normaalmõõtmed on 105 × 165 cm. Laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

## Vaata ka
* Võru valla vapp

## Viited

## Välislingid
* Võru valla sümboolika valla kodulehel
Võnnu valla lipp

**Võnnu valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Võnnu valla lipp.

Lipp kinnitati 9. juunil 2000.

## Lipu kirjeldus

Võnnu valla ristkülikukujuline lipp on jaotatud kaheks võrdseks horisontaalseks laiuks, ülemine on sinine ja alumine valge. Kanga vardapoolses osas on kollane võrdhaarne kolmnurk, mille tipp ulatub nelja ühiku kaugusele ning haarad lipu vardapoolsetesse nurkadesse. Kollase keskele on paigutatud püstiselt roheline tamme kaksikleht tõruga. 

Lipu normaalsuurus on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

## Lipu kasutamise kord
#Võnnu valla lipp peab vastama riigisekretäri poolt 9. juunil 2000. a kinnitatud valla lipu kirjeldusele. 
#Heisatav lipp peab vastama ette antud kirjeldusele, olema terve ja puhas. Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus peab olema vähemalt kuus korda suurem lipu laiusest. Heisatud lipul peab lipukanga alumine serv jääma maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele. 
#Võnnu valla lipp heisatakse riiklikel pühadel ning tähtpäevadel, rahvuspühadel, 16. mail, mil Võnnu vald sai omavalitsusliku staatuse ning muude sündmuste puhul, milleks sellekohase korralduse annab Võnnu Vallavalitsus. 
#Võnnu valla lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipuvarda ülemisse otsa 50–100 mm laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad lipu laiust pidi kuni lipukanga alumise servani või heisatakse lipp poolde lipumasti nii, et lipu alumine äär on masti keskel. 
#Võnnu Vallavalitsuse hoone ees võib Võnnu valla lipp olla heisatud koos Eesti riigilipuga ööpäevaringselt. 
#Võnnu valla lipu kasutamine ärilistel eesmärkidel toimub Võnnu Vallavalitsuse korralduse alusel ja vallavalitsuse poolt kehtestatud tasu eest. 
#Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele. 

## Vaata ka
*Võnnu valla vapp
*Tartu maakond

## Välislingid
* Võnnu valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
* Võnnu valla koduleht
Tääksi Põhikool

**Tääksi Põhikool** on põhiharidust andev kool Eestis, mis asub Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Tääksi külas. Kool alustas tööd 1875. aastal (Tillu-Reinu vallakool). Tääksi Põhikool kuulub rahvusvahelisse üldhariduskoolide keskkonnaprogrammi GLOBE.

2014. aastal muudeti Tääksi Põhikool Suure-Jaani Kooli tegevuskohaks ja avati lasteaiarühm.

## Välislingid
*Tääksi Põhikooli koduleht
*Tääksi kooli ajaveeb
*Kaunis kool 2006
Charles Taylor

**Charles Taylori** nime all on tuntud mitmed silmapaistvad isikud:

* Charles Taylor (1931–) on Kanada filosoof
* Charles Taylor oli USA sõjaväelendur, kes jäi 1945 kadunuks Bermuda kolmnurgas
* Charles Taylor (1922–2002) oli Suurbritannia füüsik, Michael Faraday auhinna esimene lauereaat
* Charles "Chuck" Taylor (1901–1969) oli USA pesapallur
* Charles Ghankay Taylor (1948–) on endine Libeeria poliitik ja president aastatel 1997–2003
* Charles H. Taylor (1941–) on Ameerika Ühendriikide Kongressi liige
* Charles Isham Taylor (1875–1922) oli USA mustanahaline pesapallimänedžer
* Charles John Taylor oli Uus-Meremaa poliitik 19. sajandil
* Charles Stuart Taylor (1910–) oli Suurbritannia poliitik
Vara valla lipp

**Vara valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Vara valla lipp.

Lipp kinnitati 8. mail 1996.

## Lipu kirjeldus

Valla lipp on ristkülikukujuline vapilipp. Kangas on jaotatud horisontaalselt kolmeks laiuks. Ülemine ja alumine laid on kollased ning moodustavad kumbki ühe ühiku lipu laiusest. Keskmisel, nelja ühiku laiusel rohelisel laiul on kõrvuti kolm kollast nartsissiõit.

Kolm kollast nartsissi sümboliseerivad valla territooriumil Sookalduse külas asunud Eesti ja Baltikumi ainust kollase nartsissi looduslikku kasvukohta. Roheline on lootuse ja nooruse, kollane aga aususe, lojaalsuse ja jõukuse värv. 

Lipu normaalmõõtmed on 100×150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe on 6:9 (2:3).

## Vaata ka
*Vara valla vapp
*Kollase nartsissi loodusliku kasvukoha kaitseala
*Tartu maakond

## Välislingid
* Vara valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Peedu (Elva)

**Peedu** on eraldiseisev Elva linnaosa Tartu–Valga raudtee ja Elva jõe ääres. 

1638. aastast on teateid Peedu vesiveski kohta Elva jõel.

Peedu on pikka aega olnud suvitusasula, eriti Tartu elanikele. Tihedam hoonestus, peamiselt suvilad, ehitati pärast 1925. aastat. Esialgu oli see **Nuti** alevik, mis kuulus Pangodi valda. Peedu nimi võeti kasutusele 1936 ja Elvaga liideti 1958.

Aastatel 1948–1991 tegutses Peedul endise veski natsionaliseeritud valdustes suurt valget tõugu sigade riiklik tõulava.

Aastatel 1949–1968 tegutses Peedu lastesanatoorium.

Peedu naabruses asuvad Peedu Kerikmägi ja Vapramägi.

Peedul asub Peedu raudteepeatus.

## Vaata ka
*Peedu kool

## Viited

## Välislingid
*Peedu koduleht
Frederik IX

**Frederik IX** (**Christian Frederik Franz Michael Carl Valdemar Georg**; 11. märts 1899 – 14. jaanuar 1972) oli Taani kuningas aastatel 1947–1972. 

Tema isa oli kuningas Christian X ja ema kuninganna Alexandrine ning tal oli noorem vend prints Knud.

Frederik sai hariduse Taani Mereväeakadeemias, murdes traditsiooni sellega, et valis armee asemel mereväe, ja Kopenhaageni Ülikoolis. Enne kuningaks saamist sai ta kontradmirali auastme ning oli pikka aega olnud aktiivteenistuses. 

Tema isa Christian X suri 1947 ja Frederik krooniti kuningaks. Tema valitsusajal muutus Taani põllumajanduslikust ühiskonnast heaoluühiskonnaks. Ning 1960. aastatel pääsesid majandusõitsengu tagajärjel tööturule ka naised. Taanist sai moodne riik, mis tähendas uusi nõudmisi ka monarhiale ja selle kohanemisvõimele.

## Perekond

1922. aastal oli Frederik kihlatud Kreeka printsessi Olgaga, kes oli tema vanaonu lapselaps, kuid nad ei abiellunud. 

Frederik abiellus 24. mail 1935 Rootsi printsessi Ingridiga, kes oli Rootsi kroonprintsi Gustav Adolfi ainus tütar. Paaril oli kolm tütart:

* Printsess Margrethe (s. 1940)
* Printsess Benedikte (s. 1944)
* Printsess Anne-Marie (s. 1946)

Kuna kuningal ei olnud poegi, eeldati, et järgmiseks kuningaks saab tema noorem vend Knud. Kuid 1953. aastal muudeti troonipärimisseadust nii, et kui monarhil puudus otsene meessoost järeltulija, siis võis trooni pärida ka naine. Uue seadusega sai printsess Margrethest troonipärija. 

1972. aasta alguses jäi kuningas haigeks ning suri 14. jaanuaril 1972. Ta maeti Roskilde katedraali Kopenhaagenis ning erinevalt eelmistest monarhidest mitte kabeli sisse, vaid kirikuaeda. 

## Välislingid
Juliana (Madalmaade kuninganna)

**Juliana** (täisnimega **Juliana Emma Louise Wilhelmina van Oranje-Nassau**; 30. aprill 1909 Haag – 20. märts 2004 Baarn) oli Madalmaade kuninganna 1948–1980. Ta sai võimule pärast oma ema, kuninganna Wilhelmina troonist loobumist 4. septembril 1948. 30. aprillil 1980 loobus ta ise troonist oma tütre Beatrixi kasuks.

## Perekond

Kuninganna Juliana abikaasa oli prints Bernhard ja neil on neli last:
* printsess (kuninganna 1980–2013) Beatrix (sündinud 1938)
* printsess Irene (sündinud 1939)
* printsess Margriet (sündinud 1943)
* printsess Christina (sündinud 1947)

## Välislingid
Plagioklassporfüriit

**Plagioklassporfüriit** on aluseline vulkaaniline kivim.

Plagioklassporfüriidid on porfüürilise struktuuriga vulkaanilised kivimid, mille peeneteralises põhimassis sisalduvad prismalised plagioklassi fenokristallid.

Tegemist on ajaloolise kiviminimega, mida tänapäeval kasutatakse harvem. 

Enamasti on tegemist gabro ja basaldi vahepealse kivimi diabaasiga.

Plagioklassporfüriidid paljanduvad näiteks Suursaare põhjaosas.
Brno

**Brno** (hääldus ; saksa *Brünn*) on linn Tšehhis, Lõuna-Morava maakonna keskus. Brno on elanike arvult teine linn Tšehhis.

Linnaõigused aastast 1243.

Linnast voolab läbi Svitava ja Svratka jõgi.

## Viited

## Välislingid
*Brno koduleht
* Ametlik turistide portaal Go To Brno
Auripigment

**Auripigment** (ladina *aurum* 'kuld' ja *pigmentum* 'värvaine') on kuldkollase värvusega mineraal, arseenimaak (keemilise ainena arseentrisulfiid, As2S3).
Šveitsi linnade loend

*Siin on loetletud [[Šveits]]i linnad*

## A

Aarau - Adliswil - Affoltern am Albis - Allschwill - Altdorf - Amriswil - Appenzell - Arbon - Arolla

## B

Baar - Baden - Basel - Bellinzona - Bern - Biel (Bienne) - Binningen - Birsfelden - Brig-Glis - Brugg - Buchs - Bulle - Burgdorf - Bülach

## C

Cham - Chiasso - Chur - Crouge

## D

Davos - Delémont - Dietikon - Dübendorf

## E

Ebikon - Ecublens - Einsiedeln - Emmen

## F

Frauenfeld - Freienbach - Fribourg

## G

Genf - Gland - Glarus - Gossau - Grenchen - Grindelwald 

## H

Herisau - Horgen - Horw

## I

Illnau-Effretikon - Ittigen

## K

Kloten - Kreuzlingen - Kriens - Köniz - Küsnacht - Küssnacht am Rigi - Koniz

## L

Laax - Lachen - Lancy - Langenthal - Lausanne - Le Chatelard - Le Locle - Lenzburg - Leysin - Liestal - Littau - Locarno Lugano - Luzern - Lucerne - Lyss

## M

Martigny - Meilen - Meyrin - Monthey - Morges - Muri - Muttenz - Münchenstein - Münsingen

## N

Neuchâtel - Neuhausen am Rheinfall - Nyon

## O

Oftringen - Olten - Onex - Opfikon - Ostermundigen

## P

Pratteln - Prilly - Pully

## R

Regendsdorf - Reinach - Renens - Rheinfelden - Richterswill - Riehen - Rüti

## S

Sarnen - Schaffhausen - Schlieren - Schwyz - Sierre - Sion - Solothurn - Spiez - Stans - Steffisburg - Sankt Gallen - Sankt Moritz - Stäfa

## T

Thalwil - Thun

## U

Uster - Uzwil

## V

Vernier - Versoix - Villeneuve - Volketswil

## W

Wallisellen - Wettingen - Wetzikon - Wil - Winterthur - Wohlen - Worb - Wädenswil

## Z

Zofingen - Zollikon - Zug - Zürich

## Y

Yverdon-les-Bains
1133

**1133. aasta** (MCXXXIII) oli 12. sajandi 33. aasta.

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* 5. märts – Henry II, Inglise kuningas 1154–1189

## Surnud

* Sæmundr Õpetatu, Islandi esimene ajaloolane
Erfurt

**Erfurt** on linn Saksamaal, Tüüringi liidumaa pealinn. See asub Gera jõe laias orus.

Erfurti on esmamainitud 742. aastal.


ErfurterDom.jpg|Toomkirik
Kraemerbruecke Erfurt.jpg|Krämerbrücke
KraemerbrueckeOben.jpg|Krämerbrücke


## Vaata ka
* Erfurdi käimlakatastroof

## Viited

## Välislingid

* Erfurdi koduleht
Toledo

**Toledo** on linn Hispaanias, Castilla–La Mancha piirkonna pealinn ja Toledo provintsi keskus.

531–711 oli Toledo läänegootide pealinn. 1087–1561 oli Kastiilia kuningate residents.

Toledo ajalooline linn kuulub 1986. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Viited

## Välislingid
* Toledo koduleht
Arzamass

**Arzamass** on linn Venemaal Nižni Novgorodi oblastis. Asub Tjoša jõe ääres.

## Ajalugu
Esmamainitud 1552. aastal. Linnaõigused sai 1719. aastal.

Linn on masinaehituse keskus. Linnas on toodetud soomusautot Tigr ja toodetakse soomustransportööre BTR-80.

## Vaata ka
* Arzamassi oblast
* Sarov

## Viited

## Välislingid
* Arzamassi koduleht
Mustad Pantrid

**Mustad Pantrid** (***Black Panther Party*** (algselt ***the Black Panther Party for Self-Defense***)) oli afroameeriklaste revolutsiooniline organisatsioon USAs, mille asutasid Huey P. Newton, Bobby Seale ja Richard Aoki 1966. aasta oktoobris. 

Üheks organisatsiooni asutamise tõukeks oli Malcolm X-i mõrv (1965). 

Mustad Pantrid etendasid kandvat osa vastandkultuuride revolutsioonis 1960. aastatel USA-s. Rühm asutati 10 punkti programmi alusel, mis nõudis afroameeriklastele USAs suuremat autonoomiat ja rassistliku ebaõigluse vähendamist.

Mustade Pantrite ühendus lagunes 1970. aastate alguses sisevastuolude ja riigi surve tõttu. Korraldati üleriiklikke, osariiklikke ja kohalikke kampaaniaid, et vähendada Mustade Pantrite propaganda mõju. Organisatsiooni ilmusid provokaatoritest agendid ja neid süüdistati ka atentaatides (Angela Davis).

## Mustade Pantrite liikmeid
*Mumia Abu-Jamal, informatsiooniminister
*Ashanti Alston
*Richard Aoki
*Elaine Brown, esimees, kaitseminister (1970. aastate keskel)
*H. Rap Brown, justiitsminister
*Stokely Carmichael, aupeaminister
*Bunchy Carter, asekaitseminister
*Mark Clark
*Eldridge Cleaver, informatsiooniminister 
*Kathleen Neal Cleaver
*James Cromwell
*James Brown, souli- ja džässiartist, grupi asutaja
*Angela Davis, marksistlik professor ja õppejõud 
*Aaron Dixon, on ka Rohelise parteiga USA Senatisse kandideerinud, Iraagi sõja vastane
*Gregory Despres
*Mark Essex
*Lorenzo Komboa Ervin
*Danny Glover, filminäitleja
*Fred Hampton, aseesimees
*Tina Harris
*David Hilliard
*Bobby Hutton, varahoidja
*George Jackson
*Johnny Spain
*Huey P. Newton, kaitseminister 
*Pete O'Neal, esimees Kansas Citys 
*Geronimo Pratt, asekaitseminister 
*Nile Rodgers
*Bobby Seale, esimees ja asutaja
*Assata Shakur
*Mutulu Shakur
*Karen Tustin
*Bobby Rush, asekaitseminister Illinoisis 
*Jamal Joseph
*Toni Watkins
*Eric Gershman
*Dwight York
*Betty Van Patter, raamatupidaja, suri kahtlastel asjaoludel
La Spezia

**La Spezia** on linn Itaalias Liguurias, La Spezia provintsi halduskeskus.

La Spezia asub Liguuria mere ääres Genova ja Pisa vahel. Ta on Itaalia tähtis kauba- ja sõjasadam (sõjasadamate seas Taranto järel tähtsuselt teine). La Spezia on Itaalia kohta noor linn, kus on vähe enne 1920. aastaid rajatud ehitisi, seetõttu ei ole seal palju ka arhitektuurimälestisi ning ajaloolisi vaatamisväärsusi.

Vana-Rooma ajal asus La Spezia lahe ääres praegusest linnast idas Luni sadam. La Speziat on esmamainitud 13. sajandil Genovale alluva linnana. Napoleon asutas linna sõjasadama, millena La Spezia ongi sellest ajast peale tuntud. Sellest algas ka linna areng. Viini kongressi tulemusena 1815. aastal läks ta Sardiinia koosseisu. 1923. aastal sai ta provintsi keskuseks. Teise maailmasõja ajal kasutas Kriegsmarine La Spezia sadamat Vahemerel liikuvate allveelaevade peabaasina. Seetõttu sai linn liitlaste pommitamise tulemusena kõvasti kannatada.

## Viited

## Välislingid
*La Spezia valla koduleht. Itaalia keeles
Cinque Terre rahvuspark

**Cinque Terre rahvuspark** (itaalia keeles *Parco Nazionale delle Cinque Terre*) on rahvuspark Itaalias Liguurias La Spezia provintsis.

Cinque Terre rahvuspark loodi 6. oktoobril 1999. Pargi pindala on 3,86 km². 1997. aastast kuulub Cinque Terre koos Porto Venere ning Palmaria, Tino ja Tinetto saarega UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Nimi Cinque Terre ehk "viis maad" vihjab viiele järgmisele kaljudel asuvale rannakülale: Corniglia, Manarola, Monterosso al Mare, Riomaggiore ja Vernazza.

Omal ajal pääses Cinque Terre küladesse vaid merelt ja tänapäevalgi pole maanteed, mis kõiki külasid omavahel ühendaks. Mööda kaldakaljusid kulgeb vana Sentiero Azzurro jalgrada. Eraldatus pole neil imekauni asukohaga küladel ka kasvada lasknud.

Piirkonnas valitseb tüüpiline lähistroopiline kliima kuivade suvede ja pehmete talvedega.

Rahvuspark kaitseb seda rannikuala, kus on tekkinud inimese ja looduse vaheline stabiilne kooslus ja kooseksisteerimine. Rahvuspargis on võimalik ka põllumajandus, aga seda terrasspõllundusena.

See on esimene Itaalia rahvuspark, mis on loodud sellise maastiku kaitseks, mis on peamiselt inimese loodud. Selle saavutamiseks toetab Itaalia riik vastutustundliku turismi arendamist rahvusparki, mis annaks võimaluse hiljem investeerida territooriumi ja sellel kasvatatavatesse saadustesse, sest muidu satuvad need terrasspõllud ohtu.

Rahvuspargist moodustab teise osa riiklikult kaitstud mereala. Rannikut iseloomustavad kõrged kaljud, koopad, lahekesed, väikesed rannad ja lõhenenud kivid. Mereelu on rikas. Seal elab palju veetaimi ja veeloomi, nii kalu kui ka delfiine.
 
## Välislingid
*Rahvuspargi ametlik koduleht (itaalia, inglise, prantsuse, saksa ja hispaania keeles)
*Cinque Terre kaart
*Cinque Terre turismilehed (itaalia ja inglise keeles)
Imperia

**Imperia** on linn Itaalias Liguuria maakonnas, Imperia provintsi halduskeskus. Linn loodi 21. oktoobril 1923 Impero jõe ääres olevad Porto Maurizio ja Oneglia linnade ühinemisel, lisaks liidendati ka Piani, Caramagna Ligure, Castelvecchio di Santa Maria Maggiore, Borgo Sant'Agata, Costa d'Oneglia, Poggi, Torrazza, Moltedo ja Montegrazie külad.

Imperia koosneb kahest ajaloolisest piirkonnast, mida eraldab Impero jõgi. Selle jõe järgi on nime saanud ka linn. Porto Maurizio linnaosa asub jõe läänekalda poolsaarel, laiudes piki rannikut; see on linna rikkam ja kirevam osa, kuhu on koondunud kaubandus ja turism. Uuem ja tööstuslikum Oneglia asub jõe idakaldal.

## Vaatamisväärsused
* San Maurizio katedraal, ehitatud 1781–1832 (arhitekt Gaetano Cantoni); Liguuria suurim kirik
* Santa Chiara klooster, asustatud 1365. aastal; hooned pärinevad 1741. aastast ja hilisemast ajast
* Oliivimuuseum (*Museo dell' Olivo*)

## Viited

## Välislingid
* Imperia linna koduleht itaalia keeles
Dubna

**Dubna** on linn Venemaal Moskva oblastis Taldomi rajoonis. Asub Volga kaldal Dubna jõe suudmes.

Asutatud 1956. aastal seoses tuumauuringute instituudi rajamisega. Instituut tegutseb tänapäevani. Põhiliselt uuritakse seal raskeid keemilisi elemente. Linna järgi on nimetuse saanud seal sünteesitud keemiline element dubnium (järjenumbriga 105).

Dubnas asub maailma kõrgeim (25 meetrit) Lenini kuju, mis ehitati 1937. aastal. 

## Viited

## Välislingid

* Dubna koduleht
* http://www.dubna.org/
Vändra valla lipp

**Vändra valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Vändra valla lipp.

Lipp kinnitati 22. veebruaril 1996.

## Lipu kirjeldus

Vändra valla lipp on ruudukujuline vapilipp. Kollasel kangal diagonaalsed (vardapoolsest ülanurgast lehvipoolsesse alanurka) laineline roheline laid ja roheline kuuselõige ning neid eristav valge laineline laid. 

Kanga kollane värvus viitab Pärnumaale, roheline põllumajandusele, kuuselõige tähistab valla metsarikkusi ning lained jõgesid. Valge laid sümboliseerib vallamaid ühendavaid teid. 

Lipu normaalmõõtmed on 105×105 cm.

## Lipu kasutamise kord

#Vändra valla lippu ei heisata alaliselt Vändra vallavalitsuse peahoonele, vaid hoitakse alaliselt istungite ruumis.
#Lippu võib kasutada valda sümboliseeriva sümbolina maakondlikel ja vabariiklikel üritustel vallavanema korraldusel.
#Valla jaoks pidulikel juhtudel või välisdelegatsioonide vastuvõtu ajaks heisatakse valla lipp Vändra vallavalitsuse peahoonele. Lipp heisatakse päevasel ajal ning kindlaksmääratud tundideks.
#Vändra valla lipu kasutamisel koos Eesti riigilipuga heisatakse valla lipp riigilipust lippude poolt vaadates vasakul.
#Muudel juhtudel võib valla lippu kasutada vallavanema poolt antud loa alusel.
Kui Vändra valla lippu kasutatakse vähendatud mõõdus, peab selle kujutise värvus vastama etalonkujutisele.

## Vaata ka
*Vändra valla vapp

## Välislingid
* Vändra valla vapp ja lipp valla kodulehel
* Vändra valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Gangotri liustik

**Gangotri** on liustik Aasias Himaalajas. Algab Badrinathi mäelt. Voolab umbes 30 km valdavalt läände. Liustiku keelest lähtub Ganges.
Viiratsi valla lipp

**Viiratsi valla lipp** on Viljandi maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Viiratsi valla lipp.

Lipp on kinnitatud 11. detsembril 1995.

## Lipu kirjeldus

Viiratsi valla lipp on ruudukujuline kangas, mis jaotatud diagonaalse lainelise joonega (vardapoolsest alanurgast lehvipoolsessse ülanurka) siniseks ülemiseks ja valgeks alumiseks väljaks.

Lipu normaalmõõtmed on 105x105 cm. 

## Põhjendus
Lipu jaotus ja selle tähendus on sama mis Viiratsi valla vapil. Kaldjaotus viitab valla paiknemisele Sakala kõrgustikul ning lainejoon tähistab jõgesid ja Võrtsjärve. Värvid viitavad vapitunnustele - roosile ja tammelehele. Valge ja sinine on pärit Viljandi linna lipult ning viitavad Viiratsi valla ajaloolisele seosele Viljandi linnaga.

## Lipu kasutamise kord
#Kui Eesti riigilipp heisatakse koos mõne Eesti maakonna, linna või valla lipuga, paigutatakse need lipud maakondade kaupa ning linnade ja valdade kaupa nimede järjekorras eestikeelse tähestiku järgi riigilipust lippude poolt vaadates vasakule, kusjuures maakonnalipud asuvad linnade ja valdade lippudest paremal. 
#Valla asutuste ja organisatsioonide lipud ei tohi olla äravahetamiseni sarnased valla ametlikult registreeritud lipuga. 

Kasutamiskõlbmatuks muutunud vallalipp kuulub sündsal viisil hävitamisele. 

## Vaata ka
*Viiratsi valla vapp
*Viljandi maakond

## Välislingid
*Viiratsi valla sümboolika valla kodulehel
*Viiratsi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Aleksandr Golitsõn

**Aleksandr Golitsõni** nime kandsid mitu tuntud Vene sõjaväelast ja poliitikut:

*Aleksandr Mihhailovitš Golitsõn (1718–1783) oli Vene väejuht ja diplomaat, aastast 1769 kindralfeldmarssal ja Peterburi kuberner
*Aleksandr Mihhailovitš Golitsõn (1723–1807) oli Vene vürst, riigitegelane ja filantroop
*Aleksandr Mihhailovitš Golitsõn (1798–1858) oli Vene vürst ja sõjaväelane, aastast 1844 riiginõunik
*Aleksandr Nikolajevitš Golitsõn (1773–1844) oli Vene vürst ja riigitegelane, aastatel 1817–1824 usuasjade ja rahvahariduse minister
Torpeedo

**Torpeedo** on jõuseadme abil vee all või pinnal liikuv, veesõiduki (laeva) tabamiseks ja uputamiseks valmistatud lõhkekeha. 

## Ajalugu
Torpeedo ideele tuli Austria keisririigi mereväe fregatikapten Johann Blasius Luppis. 1861. aastal pakkus ta oma leiutist Austria valitsusele, kuid too ei olnud sellest huvitatud. 1864. aastal kohtas Luppis inglise inseneri Robert Whitheadi ning suutis teda veenda oma idee perspektiivsuses. Luppise ja Whitheadi koostööna valmiski 1866. aastal esimene torpeedo. Algul oli torpeedo aeglane ja tema tegevusraadius väike. 

Torpeedo ehk esialgse nimega "iseliikuv miin" muutis allveelaevad ohtlikeks sõjalaevadeks. Kulus pool sajandit, et teha torpeedost tõeliselt surmakülvav relv. 22. septembril 1914 kohtas Saksa allveelaev U 9 Põhjamerel kolme Suurbritannia soomusristlejat. 450 meetri kauguselt laskis komandör Otto Weddigen välja esimese torpeedo, mis tabas ristlejat Aboukir. Ahtrisse tabatud ristleja hakkas vajuma. Inglased arvasid, et sattusid miinile ning sõitsid Abourkiri juurde, et peale võtta uppuvaid meremehi. U 9 lähenes veelgi ja lasi 270 meetri kauguselt välja veel kaks torpeedot. Sellest ajast peale peeti allveelaeva pealveelaevale ohtlikuks vastaseks.

Tänapäeval on torpeedorelvastuse kasutamine pealveelaevadel vähenenud. Selle põhjuseks on rakettrelvade areng ja levik. Siiski on torpeedod efektiivse relvana jätkuvalt kasutusel. Eriti olulised on torpeedod allveelaevade relvastuses ja allveelaevadevastase relvana.

## Kirjeldus
Torpeedo võib olla kas juhitamatu või juhitav. Juhitavate torpeedode juhtimine toimub kas juhtme abil või raadio teel. Jõuallikana kasutatakse kas tahkekütuse-, vedelkütuse-, gaasi- või elektriajamit. Tänapäevaste seeriatorpeedode tippkiirused jäävad üldiselt alla 100 sõlme.
Torpeedo tulistatakse tavaliselt välja torpeedoaparaadist, mis võib olla ühe- või mitmetoruline. Torpeedoaparaat võib asuda pealveelaeva tekil või ka allveelaevas, samuti maismaal või õhusõidukis. Torpeedo võib olla kinnitatud õhusõiduki sisse või külge.
Tänapäeval on torpeedodega relvastatud sõjalaevad – peamiselt hävitajad, ristlejad ja allveelaevad –, kuna spetsiaalsed torpeedokaatrid on minevikku jäämas. 

## Vaata ka
*Torpeedokaater
*Inimtorpeedo
*Meremiin
*AUV, ROUV, USV, UUV

## Välislingid

*Entwicklung der Torpedowaffe
876

:*876 on ka [[Wallis ja Futuna|Wallise ja Futuna]] [[ISO numbrikood]]*
----
**876. aasta**

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand

Aastakümned: 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad - **[[870. aastad]]** - 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad

Aastad: 871 872 873 874 875 - 876 - 877 878 879 880 881

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud
* Heinrich I, Saksa kuningas

## Surnud

* 28. august – Ludwig Sakslane, Ida-Frangi riigi kuningas
823

**823. aasta**

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand

Aastakümned: 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad - **[[820. aastad]]** - 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad

Aastad: 818 819 820 821 822 - 823 - 824 825 826 827 828

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* 13. juuni – Charles Paljaspea, Frangi keiser

## Surnud

* ...
Balašihha

**Balašihha** on linn Venemaal Moskva oblastis, Balašihha rajooni keskus. Linn asub Pehhorka jõe kaldal, 20 km Moskvast idas.

Linn on moodustatud 1830. aastal külade liitmise teel, linnaõigused sai 1939. aastal. 22. jaanuaril 2015 liideti Balašihhaga Železnodorožnõi linn.

Balašihha lähedal asub 460 m kõrgune raadiomast.

Linnas ilmub ajaleht Fakt (*Факт*).

Balašihha on rasketööstuse keskus.

2025. aasta 25. aprillil hukkus linnas autopommi plahvatuses Venemaa relvajõudude peastaabi operatiivjuhtimise peavalitsuse ülema asetäitja kindralleitnant .

## Elanike arv
* 156 800 (2004)
* 182 800 (2006)
* 188 700 (2008)
* 192 800 (2009)
* 215 300 (2010. aasta rahvaloendus)
* 260 700 (2015)
* 520 962 (2021)

## Viited

## Välislingid

*http://balashiha.ru/
Leonard Peltier

**Leonard Peltier** (sündinud 12. septembril 1944) on indiaanlaste (siuu-tšipevai) inimõigusaktivist, kes mõisteti 1977. aastal süüdi kahe FBI agendi tapmises 26. juunil 1975 ja talle määrati eluaegne vanglakaristus. Tema toetajad (sealhulgas *[[Amnesty International]]*) peavad teda süütuks poliitvangiks ja nõuavad tema vabastamist. 

## Välislingid

*Rahvusvaheline Leonard Peltieri kaitsekomitee
*FreePeltier.org
Russell Means

**Russell Charles Means** (10. november 1939 – 22. oktoober 2012) oli indiaanlaste aktivist, poliitik ja näitleja. Ta oli rahvuselt oglaala siuu.

Nooruses oli ta pisikurjategija ja alkohoolik, kuid 1968. aastal liitus ta Ameerika Indiaanlaste Liikumisega ja tõusis peagi selle üheks liidriks. Ta osales 1973. aastal Wounded Knee hõivamises. Tema üle mõisteti korduvalt kohut. 1979. aastal oli ta ühe aasta vangis.

1987. aastal taotles ta Libertaaride Partei presidendikandidaadi kohta.
2001. aastal üritas ta sõltumatu kandidaadina kandideerida New Mexico kuberneri kohale.

Filminäitlejana mängis ta filmides "Viimane mohikaanlane" ("The Last of the Mohicans"), "Sündinud tapjaks" ("Natural Born Killers") ja minisarjas "Into the West".
Reliikvia

**Reliikvia** (ladina keeles *reliquiae* –'jäänused') on religioosse tähendusega säilmed, mis on tavaliselt seotud religiooni seisukohalt oluliste isikutega ja on religioosse austamise objektiks. 

Reliikviaks võib olla mõni säile pühaku kehast või tema riietusest, samuti esemed, millel on seos pühaku või mõne teise religioonis olulise isikuga. Reliikviaid hoitakse tavaliselt relikviaarides, mis on tihti kunstiteosed ja hinnalised ajaloolised väärisesemed. Reliikviad on olulised enamikus usundites, sealhulgas kristluses (eriti õigeusus ja katoliikluses), hinduismis, budismis jm.

## Vaata ka

*Relikviaar 
* Stauroteek
Varstu valla lipp

**Varstu valla lipp** on  Võru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Varstu valla lipp.

Lipp kinnitati 5. aprillil 2002.

## Lipu kirjeldus

Varstu valla lipp on vapilipp. Rohelise kanga alaservas on kollane laineline laid ning rohelise välja keskel on kollane ratasrist.

Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm. Laiuse ja pikkuse suhe on 7:11.

## Lipu kasutamise kord
Lipp peab vastama riigisekretäri poolt 5. aprillil 2002 kinnitatud valla lipu kirjeldusele.
 
Lipu võivad heisata kõik Varstu valla kodanikud eramajadel, ettevõtted ja organisatsioonid oma hoonetel lipuhoidlasse või maapinnalt tõusvasse lipumasti. Heisatav lipp peab vastama Varstu valla põhimääruse nõuetele, olema puhas ja terve. 

Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus peab olema vähemalt kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus aga ligikaudu kolm korda suurem. Heisatud lipul peab lipukanga alumine serv jääma maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele. 

Lipp heisatakse riiklikel pühadel ning tähtpäevadel, rahvuspühadel, 30. juulil (omavalitsusliku staatuse saamise päev), ning muude sündmuste puhul, milleks sellekohase korralduse annab Varstu vallavalitsus. 

Varstu valla lippu võib kasutada miitingutel, demonstratsioonidel ja pidustustel. 

Varstu valla lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipuvarda ülemisse otsa 50–100 mm laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad lipu laiust pidi kuni lipukanga alumise servani või heisatakse lipp poolde lipumasti nii, et lipu alumine äär oleks masti keskel. 

Varstu Vallavalitsuse hoonel võib Varstu valla lipp olla heisatud koos Eesti riigilipuga ööpäevaringselt. 

Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.

## Vaata ka
*Varstu valla vapp
*Võru maakond

## Välislingid
*Varstu valla sümboolika valla kodulehel
*Varstu valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Prior

**Prior** (ladina keeles 'kahest esimene') on roomakatoliku mungakloostri abti asetäitja või väiksema harukloostri ülem.

Ajalooliselt oli prior katoliku kirikus orduülem.

Prioraat oli/on tegevuspiirkond.
Abt

**Abt** (aramea keeles *abba* 'isa') on roomakatoliku mungakloostri ülem; sellest tuleneb ka nunnakloostri ülema nimetus "abtiss".
Klas Fleming

**Klas Fleming**i nime all on tuntud:
***[[Klas Eriksson Fleming]]** (suri 1597), Rootsi riigitegelane ja Soome asevalitseja
***[[Klas Hermansson Fleming]]** (u. 1550–1616), Rootsi riigitegelane 
***[[Klas Larsson Fleming]]** (1592–1644), Rootsi riigitegelane 
***[[Klas Fleming (1649–1685)|Klas Fleming]]** (1649–1685), Rootsi riigitegelane, kammer- ja kommertskolleegiumi president, riiginõunik