open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Holstre külanõukogu

**Holstre külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1973.

Holstre külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Holstre vallas. Külanõukogu keskus asus Pirmastu külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Holstre külanõukogu 1950 septembris Viljandi rajooni koosseisu. 

1954 juunis liideti Holstre külanõukoguga likvideeritud Raasilla külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid Holstre külanõukogu piires kolhoosid "Õitseng", "Ühisjõud", "Koidula" ja "Sädeme" ning Heimtali sovhoosi Muri osakond ja akadeemik Lõssenko nimeline puukool. Külanõukogu keskus asus Kooli külas.

1960. aastal liideti Holstre külanõukoguga Uusna külanõukogust Ugala kolhoosi maakasutuse alad.

1970. aasta seisuga hõlmas Holstre külanõukogu Holstre asunduse ning Kibeküla, Kipi, Kiviküla, Koni, Kooli, Laki, Lepiku, Lolu, Luiga, Matapera, Metsla, Mustapali, Mäeltküla, Nõmme, Paluküla, Pirmastu, Rebase, Saviküla, Tinnikuru, Turva, Tömbi, Vahemetsa, Vardja, Viisu ja Vilimeeste küla.

Holstre külanõukogu likvideeriti 1973. aastal. Selle alad jagati Paistu (62,4 km²), Koidu (36,8 km²) ja Uusna külanõukogu (24,4 km²) vahel.

## Viited

## Välislingid
*
Kabala külanõukogu

**Kabala külanõukogu** oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Rägavere külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Kabala asulas.

## Viited

## Välislingid
*
Kalmetu külanõukogu

**Kalmetu külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960. Külanõukogu halduskeskus asus Kalmetu külas.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960. aasta seadlusega liideti Kalmetu ja Valma külanõukogu Tänassilma külanõukoguks, millega mõneks ajaks taastus 1939. aastal asutatud Tänassilma vald maa-alalise tervikuna.

## Viited
Karksi külanõukogu

**Karksi külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1954–1973. Külanõukogu moodustati 1954 Sudiste ja Tuhalaane külanõukogu liitmise tulemusena. 1973 külanõukogu likvideeriti ja osa alasid liideti Polli ja osa Halliste külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Karksi asulas.

## Viited

## Välislingid
*
Kolga-Jaani külanõukogu

**Kolga-Jaani külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1991 ja seejärel moodustati külanõukogu territooriumist Kolga-Jaani vald. Külanõukogu moodustati 1945 Võisiku valla territooriumil. 1954 liideti Kolga-Jaani külanõukoguga Vissuvere külanõukogu. Külanõukogu halduskeskus asus Kolga-Jaani asulas.

## Viited

## Välislingid
*
Lilli külanõukogu

**Lilli külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

1945 septembris moodustati Viljandimaal Karksi valla territooriumil **Äri külanõukogu**. Külanõukogu halduskeskus asus Äri külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Äri külanõukogu 1950 septembris Abja rajooni koosseisu.

1954 juunis nimetati Äri külanõukogu ümber Lilli külanõukoguks. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Edasi" ja "Uue Võidu" kolhoos ning Kõrgemäe sovhoosi Karksi osakond. Külanõukogu keskus jäi Äri külla.

1960 oktoobrist Lilli külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Polli külanõukoguga.

## Viited

## Välislingid
*
Lalsi külanõukogu

**Lalsi külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1976 ja seejärel liideti üks osa Lalsi külanõukogude alasid Kolga-Jaani ja teine osa Uusna külanõukoguga. Külanõukogu moodustati 1945 Võisiku valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Lalsi asulas.

## Viited

## Välislingid
*
Loodi külanõukogu

**Loodi külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954. Külanõukogu halduskeskus asus Loodi asulas.

## Viited

## Välislingid
*
Adavere külanõukogu

**Adavere külanõukogu** oli külanõukogu aastatel 1945–1954. Külanõukogu halduskeskus asus Adavere alevikus.

Algselt kuulus külanõukogu Põltsamaa valda Viljandimaal, alates 1949. aastast samasse Põltsamaa valda Jõgevamaal ning alates 1950. aastast Põltsamaa rajooni.

## Viited
Adila külanõukogu

**Adila külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSVs aastatel 1945–1954. 

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Hageri valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Sobli külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Adila külanõukogu 1950 septembris Rapla rajooni koosseisu.

1954 juunis Adila külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Hageri külanõukogu koosseisu.

## Viited
Aegviidu külanõukogu

**Aegviidu külanõukogu** oli külanõukogu Tapa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1963 ja seejärel liideti see Anija külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Aegviidu asulas.

## Viited
Aesoo külanõukogu

**Aesoo külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaa Tori valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus algselt Viidika külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aesoo külanõukogu 1950 septembris Vändra rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Punase Tähe", "Sädeme" ja "Tuleviku" kolhoos ning Rahnoja sovhoos. Külanõukogu keskus asus Rahnoja külas. 

1958 septembris viidi külanõukogu halduskeskus Rahnoja külast üle Kavasoo külla. 1959 detsembris viidi külanõukogu halduskeskus Kavasoo külast üle Aesoo külla.

Aesoo külanõukogu likvideeriti 1962. aastal, selle alad jagati Vändra külanõukogu ja Tori külanõukogu vahel.

## Viited
Ahli külanõukogu

**Ahli külanõukogu** oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Asuküla valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus algul Väike-Ahli külas, hiljem Haapsalus.

Külanõukogus tegutses kaks kolhoosi: Marxi-nimeline kolhoos (keskus Võnnus) ja Kolhoos Valgus (keskus Ahlis).

## Viited
Alajõe külanõukogu

**Alajõe külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Alajõe külanõukogu moodustati 1954 juunis Jõhvi rajoonis varasemate Katase ja Remniku külanõukogu liitmisel. Külanõukogu halduskeskus asus Alajõe külas. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus "Pobeda", "Peipsi Laine" ja "Esimese Mai" kolhoos. 

1967. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 87 km² ja elanike arv 564, rahvuselt valdavalt venelased. Külanõukogusse kuulusid Alajõe, Jõeküla, Karjamaa, Katase, Remniku, Smolnitsa, Vasknarva küla.

## Viited
Valge (perekonnanimi)

**Valge** on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Valge 286 mehel ja 324 naisel. Perekonnanimede levikult on Valge meeste seas 158. kohal ja naiste seas 153. kohal. Nimi on levinuim Võru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 13,14.

## Nime kandjaid
*Allan Valge, eesti alpinist (1979–2015)
*Anne Valge, eesti näitleja (1954–2013)
*Jaak Valge, eesti ajaloolane (1955–)
*Jüri Valge, eesti keeleteadlane (1948–)
*Mart Valge, eesti sporditegelane (1881–1967)
*Nikolai Valge, Eesti sõjaväelane (1899–1985)
*Voldemar Valge, eesti laulja (1909–2002)

## Viited
Alaküla külanõukogu (Rapla rajoon)

**Alaküla külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960.

Alaküla külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Märjamaa vallas. Külanõukogu keskus asus Haimre asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Alaküla külanõukogu 1950 septembris Märjamaa rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid Alaküla külanõukogus "Koidu", "Ühisjõu", "Tasuja" ja Mitšurini-nimeline kolhoos. Külanõukogus asus ka Mõisamaa Invaliidide Kodu. Külanõukogu keskus asus Märjamaa alevis.

1960 septembris Alaküla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Märjamaa külanõukogu koosseisu.

## Viited
Alansi külanõukogu

**Alansi külanõukogu** oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Kõue külanõukoguga. Külanõukogu moodustati Kõue valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Alansi asulas.

## Viited
Alatskivi külanõukogu

**Alatskivi külanõukogu** oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu halduskeskus asus Alatskivi asulas.

Külanõukogu territooriumil asus Alatskivi aiandussovhoos ja kaks kolhoosi: Kolhoos Kalev ja Koidula-nimeline kolhoos.

## Viited
Alavere külanõukogu

**Alavere külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1954–1963.

Külanõukogu moodustati 1954 juunis Kose rajoonis. Külanõukogu keskus asus Alavere külas. Külanõukogu territooriumil tegutsesid А. A. Ždanovi nimeline, Stalini-nimeline ja "Kuulsuse" kolhoos.

Seoses Kose rajooni likvideerimisega liideti Alavere külanõukogu 1959 veebruarist Harju rajooniga.

1963. aastal Alavere külanõukogu likvideeriti, selle alad jagati Anija ja Kose külanõukogu vahel.

## Viited
Habekolli

**Habekolli** on Suurbritanniast Šotimaalt pärinev koeratõug. 


BoomtownDalwhinnie.jpg
BeardedCollie.jpg
Bearded Collie portrait.jpg


## Viited

## Välislingid

* Habekolli koer.ee saidil
Valga sovhoos

**Valga sovhoos** oli sovhoos Valga rajoonis Õru külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Õrus. Sovhoosi pindala oli 7800 ha. Sovhoosi keskmine töötajate arv oli 310 (seisuga 1977).

## Viited
Albu külanõukogu

**Albu külanõukogu** oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu halduskeskus asus Järva-Madise asulas.

Külanõukogus tegutses viis kolhoosi: Aravete, Kolhoos Kaardiväelane, Kolhoos Sõprus, Tammsaare-nimeline kolhoos ja Kolhoos Ühisjõud.

## Viited
Iznoski rajoon

**Iznoski rajoon** (vene keeles *Износковский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Iznoski asula.

Rajoon piirneb põhjas Moskva oblastiga, idas Medõni rajooniga, kagus Dzeržinski rajooniga, lõunas Juhnovi rajooniga ja läänes Smolenski oblastiga.

Rajooni pindala on 1333,8 km². Elanike arv oli 2012. aastal 6794, 2009. aastal 7035 ja 2002. aastal 7868.

Iznoski rajoonis on 123 asulat, mis kuuluvad kümnee külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Izver ja Šanja.

## Viited
Alliku külanõukogu

**Alliku külanõukogu** oli külanõukogu Mustvee rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954. Külanõukogu moodustati Saare valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Alliku asulas.

## Viited
Aluste külanõukogu

**Aluste külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1966.

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaa Vändra valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus algselt Aluste külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aluste külanõukogu 1950 septembris Vändra rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides T.D. Lõssenko nimeline ja M. I. Kalinini nimeline kolhoos, Pärnjõe sovhoos ning Vändra Loomasöödabaasi Vaki abimajand. Külanõukogu keskus asus Vaki külas. 

1958 septembris viidi Aluste külanõukogu halduskeskus Vaki külast üle Massu külla.

Seoses Vändra rajooni likvideerimisega 1962. aastal arvati Aluste külanõukogu Pärnu rajooni koosseisu.

Aluste külanõukogu likvideeriti 1966. aastal ja selle alad (koos Rõusa külanõukoguga) liideti Vändra külanõukoguga. 

## Viited
Anikvere külanõukogu

**Anikvere külanõukogu** oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1964 ja seejärel liideti see Põltsamaa külanõukoguga. Külanõukogu moodustati Põltsamaa valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Anikvere asulas.

## Viited
Anseküla külanõukogu

**Anseküla külanõukogu** oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel ühendati Anseküla ja Tiirimetsa külanõukogu Salme külanõukoguks. Külanõukogu moodustati Salme valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Anseküla asulas.

## Viited
Antsla külanõukogu

**Antsla külanõukogu** oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954, kui reorganiseeriti Vana-Antsla külanõukogu. Külanõukogu halduskeskus asus Antsla asulas.

Külanõukogus tegutses Antsla sovhoostehnikum.

## Viited
Mossalski rajoon

**Mossalski rajoon** (vene keeles *Мосальский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Mossalski linn.

Rajoon piirneb kirdes Juhnovi rajooniga, kagus Meštšovski rajooniga, edelas Barjatino rajooniga ja loodes Smolenski oblastiga.

Rajooni pindala on 1320 km². Elanike arv oli 2012. aastal 8865, 2009. aastal 8899 ja 2002. aastal 10 357.

Mossalski rajoonis on 175 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Mossalski linn) ja kümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Ressa, Perekša, Svotitsa ja Popolta.

## Viited
Aravu külanõukogu

**Aravu külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Meeksi vallas. Külanõukogu keskus asus Aravu külas. 

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aravu külanõukogu 1950 septembris Räpina rajooni koosseisu.

Külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Mehikoorma külanõukoguga.

## Viited
Anija külanõukogu

**Anija külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Anija vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Pirga külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Anija külanõukogu 1950 septembris Kose rajooni koosseisu. 

1954. aasta seisuga tegutsesid Anija külanõukogu piires "Anija Edasi" ja "Edu" kolhoos ning Kehra sovhoos. Külanõukogu halduskeskus asus Kehra alevikus.

Seoses Kose rajooni likvideerimisega liideti Anija külanõukogu 1959 veebruarist Harju rajooniga.

1963 detsembris liideti Anija külanõukoguga osa Rakvere rajooni Vohnja külanõukogu senisest territooriumist, millel asus Pavlovi metsamajandi maakasutus.

1968. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel Kehra sovhoos, kolhoos Edu ja Pikva kolhoos.

## Viited
Ambla külanõukogu

**Ambla külanõukogu** oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. Külanõukogu halduskeskus asus Ambla asulas.

Külanõukogus tegutseb Käravete sovhoos ja viis kolhoosi.

## Viited
Borderkolli

**Borderkolli** on Suurbritanniast, Inglismaa ja Šotimaa piirialalt pärinev koeratõug. 

Eesti Kennelliidu avaldatud standardis on koera käitumise/iseloomu kohta muuhulgas kirjas: "Visa, töökas ning hästi juhitav koer. Tähelepanelik, valvas, tundlik ning arukas."


A Red Border Collie.jpg
BC eye.jpg
Blue merle Border Collie.jpg


## Viited

## Kirjandus
* Iris Combe: *Border Collies.* With a Foreword by Her Grace The Duchess of Devonshire. faber and faber, London 1978, ISBN 0-571-11173-4.
* David Kennard: *A shepherd's watch. Through the seasons with one man and his dogs.* Headline Book Publishing, London 2004, ISBN 0-7553-1234-1 

## Välislingid

* Borderkolli koer.ee saidil
* Eesti Bordercollie Ühing
Arbavere külanõukogu

**Arbavere külanõukogu** oli külanõukogu Tapa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Vohnja külanõukoguga. Külanõukogu moodustati Vohnja valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Arbavere asulas.

## Viited
Arjandi külanõukogu

**Arjandi külanõukogu** (ka *Arjadi külanõukogu*) oli külanõukogu Eesti NSVs aastatel 1945–1960. 

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Viljandimaal Taevere valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Arjandi külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Arjandi külanõukogu 1950 septembris Suure-Jaani rajooni koosseisu.

Seoses Suure-Jaani rajooni likvideerimisega arvati Arjandi külanõukogu 1959 jaanuaris Viljandi rajooni koosseisu.

1959 detsembris viidi külanõukogu halduskeskus Vihikülast üle Suure-Jaani linna.

1960 oktoobrist Arjandi külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Olustvere külanõukogu territooriumiga ning moodustati Suure-Jaani külanõukogu.

## Viited
Aru külanõukogu

**Aru külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Aru külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Konguta vallas. Külanõukogu keskus asus Poole külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aru külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu.

1954 juunis Aru külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Konguta külanõukoguga.

## Viited
Aru külanõukogu (Tapa rajoon)

**Aru külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s 1945–1954.

Aru külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaal Lehtse vallas. Külanõukogu keskus asus Aru asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aru külanõukogu 1950 septembris Tapa rajooni koosseisu.

1954 juunis Aru külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Lehtse külanõukoguga. 

## Viited
Aruküla külanõukogu

**Aruküla külanõukogu** oli mitme Eesti NSV külanõukogu nimi:
*Aruküla külanõukogu (Harju rajoon)
*Aruküla külanõukogu (Jõgeva rajoon)
*Aruküla külanõukogu (Viljandi rajoon)
Assamalla külanõukogu

**Assamalla külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaa Assamalla vallas. Külanõukogu keskus asus Assamalla külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega arvati Assamalla külanõukogu 1950 septembrist Väike-Maarja rajooni koosseisu.  

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Kommunismi Tee", "Vapruse" ja "Bolševiku" kolhoos, Põdrangu sovhoosi Porkuni osakond, Rakvere Metsatööstuse Keskus ja Porkuni Kurttummade Kool.

1960 oktoobrist Assamalla külanõukogu likvideeriti ja selle alad jagati Tamsalu ja Väike-Maarja külanõukogu vahel, nii et Põdrangu sovhoosi territoorium liideti Tamsalu külanõukoguga ning "Kommunismi Tee" kolhoosi ja Assamalla sovhoosi territooriumi Väike-Maarja külanõukoguga

## Viited
Asuja külanõukogu

**Asuja külanõukogu** oli külanõukogu Kilingi-Nõmme rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja siis liideti Asuja külanõukogu alad Tali ja Massiaru külanõukogu vahel. Külanõukogu moodustati Laiksaare valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Asuja asulas.

## Viited
Atla külanõukogu

**Atla külanõukogu** oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Lümanda külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Atla asulas.

## Viited
Atla külanõukogu (Rapla rajoon)

**Atla külanõukogu** oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 ja hiljem liideti see Juuru külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Atla asulas.
Borovski rajoon

**Borovski rajoon** (vene keeles *Боровский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Borovski linn.

Rajoon piirneb põhjas Moskva oblastiga, idas Žukovi rajooniga, lõunas Malojaroslavetsi rajooniga ja läänes Medõni rajooniga.

Rajooni pindala on 759,6 km². Elanike arv oli 2012. aastal 61 302, 2009. aastal 55 790 ja 2002. aastal 54 661.

Borovski rajoonis on 175 asulat, mis kuuluvad kolme linnaasunduse (Balabanovo, Borovski ja Jermolino linna) ning viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Protva, Istja, Rut ja Luža.

## Viited
Haaslava külanõukogu

**Haaslava külanõukogu** oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kuuste valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kurepalu asulas.

Külanõukogus tegutsesid Mitšurini-nimeline kolhoos ja kolhoos Tee Kommunismile ning Kuuste ja Villemi sovhoos.

## Viited
Hermani külanõukogu

**Hermani külanõukogu** (ka **Hermanni külanõukogu**) oli külanõukogu Eesti NSVs aastatel 1945–1954. 

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandi maakonnas Imavere vallas. Külanõukogu keskus asus Hermani asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Hermanni külanõukogu 1950 septembris Põltsamaa rajooni koosseisu.

1954 juunis Hermanni külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Imavere külanõukoguga.

## Viited
Hiiekõnnu külanõukogu

**Hiiekõnnu külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Hiiekõnnu külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Lelle vallas. Külanõukogu keskus asus Kõnnu I külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Hiiekõnnu külanõukogu 1950 septembris Türi rajooni koosseisu.

1954 juunis Hiiekõnnu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Rapla rajooni Kehtna külanõukoguga. 

## Viited
Hirvli külanõukogu

**Hirvli külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kolga vallas. Külanõukogu keskus asus Hirvli külas.
Külanõukogu hõlmas Hirvli, Kursi, Aru, Kosu, Kõrveveski, Tõrrepõhja, Koitjärve ja Sigula küla.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Hirvli külanõukogu 1950 septembris Loksa rajooni koosseisu.

1954 juunis Hirvli külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Kuusalu külanõukoguga. 

## Viited
Jaama külanõukogu

**Jaama külanõukogu** oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1967 ja seejärel liideti Jaama külanõukogu alad Illuka ja Alajõe külanõukogu vahel. 

## Viited
Kirejevski rajoon

**Kirejevski rajoon** (vene keeles *Киреевский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti keskosas. Rajooni keskus on Kirejevski linn.

Rajoon piirneb kirdes Venjovi rajooniga, idas Uzlovaja rajooniga, kagus Bogoroditski rajooniga, lõunas Tjoploje-Ogarjovo rajooniga, läänes Štšokino rajooniga ja loodes Tula munitsipaalrajooniga.

Rajooni pindala on 930 km². Elanike arv oli 2012. aastal 74 759, 2009. aastal 75 168 ja 2002. aastal 79 142.

Kirejevski rajoonis on 181 asulat, mis kuuluvad kolme linnaasunduse (Kirejevski, Bolohhovo ja Lipki linnade) ja kuue külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Upa, Šat, Upjorta, Šivoron, Seksa ja Olen.

## Viited
Akordi seis

**Akordi seis** ehk **akordi meloodiline seis** (inglise keeles *voicing*) on akordi ülemise ja põhiheli intervalliga määratud suhe. 

Näiteks, kui akordi ülemine heli on 
*priim, on akord priimi seisus
*sekund, on akord sekundi seisus 
*terts, on akord tertsi seisus
*kvart, on akord kvardi seisus
*kvint, on akord kvindi seisus
*sekst, on akord seksti seisus
*septim, on akord septimi seisus

Akordi seis omab tähtsust eelkõige häältejuhtimises ja orkestratsioonis.
Krinoliin

**Krinoliin** on kleidi tugikonstruktsioon, mis hoiab kleiti kohevamana ning toetab ja toob esile tema keerukaid vorme. 

Krinoliin võeti kasutusele 19. sajandi keskel. Nimetuse on see saanud jäigast kangast, mida algupäraselt valmistati hobusejõhvidest ja linasest või puuvillasest riidest. Sellist riiet hakati kasutama alusseeliku vooderdamiseks. Hiljem hakati krinoliine valmistama jäiga struktuurina.

Ka tänapäeval kasutatakse krinoliini alusseelikutes ja neid on mitmes jäikuses. Kõige jäigemaid struktuure kutsutakse "vaalaluuks", kuid need on valmistatud kas täisplastist või soonelisest plastist, mille sees on fiiberkiud. Tänapäeva krinoliin on peamiselt elastne võrkjalt monofilamentniidist kootud pael. Kõige laialdasemat kasutamist leiab krinoliin lameda paelana, kuid leidub ka lainjaid ja torujaid krinoliine. 

Krinoliine valmistatakse kõige sagedamini polüestrist, polüamiidist või nailonist.
Taani-rootsi õuekoer

**Taani-rootsi õuekoer** on Taanist ja Lõuna-Rootsist pärinev koeratõug. 


Dansk-svensk gardshund.jpg
Belltnkingm9748.jpg


## Viited

## Välislingid

* Taani-rootsi õuekoer koer.ee saidil
Vabaduse plats (Viljandi)

**Vabaduse plats** on Viljandi kesklinnas asuv esindusväljak.

Viljandi kesklinnas asuv 2021. aastal renoveeritud Vabaduse plats on Viljandi esindusväljak, mis asub Viljandi lauluväljaku ja Viljandi lossimägede lähedal. Platsi kõrval asub ka Viljandi mõisapark.

Väljakult saavad alguse Tallinna tänav, Vaksali tänav, Kauba tänav ja Tasuja puiestee.

## Ajalugu
Väljak loodi Viljandi mõisa viljapuuaia asemele 1920. aastate paiku ja kujundati esindusväljakuks kümnendi teisel poolel 1926. aastal valiti väljak Sakalamaa Vabadussõjas langenute mälestusmärgi asukohaks, samal aastal hakati väljaku äärde ehitama Eesti Panga Viljandi osakonna hoonet. 

1930. aastate teisel poolel korraldati konkurss väljaku veelgi esinduslikumaks muutmiseks, kuid need plaanid jäid Teise maailmasõja tõttu katki. 1938. aasta jaanipäeval kuulutas linnavalitsus välja platsi planeerimise tingimused, see pidi laienema 4500 ruutmeetrilt 7500-ni ning mahutama 3000 rongkäigust osavõtjat ja 6000 pealtvaatajat. 

Eesti NSV ajal kandis väljak Nõukogude väljaku nimetust. 1979. aastal ehitati väljakule EKP Viljandi Rajoonikomitee parteimaja, mis lammutati aastal 2020.

2022. aasta oktoobrist kuni 2023. aasta juunini ehitati platsile vabadussammas. Aluseks võeti 1926. aasta vabadussamba 3D-mudel.

## Vaata ka
*Johan Laidoneri plats

## Viited
Oktatoonika

**Oktatoonika** on muusikas kaheksast helist koosnev helisüsteem.

Võrdtempereeritud 12-helisüsteemis on oktatoonika oktavipõhine kaheksast korrapäraselt vahelduvast  pool- ja tervetoonist koosnev helisüsteem, milles on oktatoonilisi heliridu võimalik moodustada kolmes transpositsioonis: näiteks *c-cis-dis-e-fis-g-a-ais*, *cis-d-e-f-g-gis-ais-h* ja *d-dis-f-fis-gis-a-h-c*. Olivier Messiaeni määratluse järgi kuulub oktatooniline helirida piiratud transponeeritavusega heliridade hulka. 

Kuigi oktatoonilisi heliridu kasutati juba 19. sajandi teise poole muusikas, võeti mõiste "oktatooniline" (*octatonic*) kasutusele alles 1960. aastatel ingliskeelses muusikateoreetilises kirjanduses. 

Eesti heliloojatest on oktatoonilist helirida ulatuslikult kasutanud näiteks Eduard Oja.

## Viited
Robekinus de Nogardia

**Robekinus de Nogardia** oli Taani kuninga vasall Eestimaal 13. sajandil.

Ta oli üriku tunnistaja Tallinnas 28. aprillil 1257. Tema nimi Nogardia võib viidata seosele Novgorodiga.

## Viited
Suvorovi rajoon

**Suvorovi rajoon** (vene keeles *Суворовский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Suvorovi linn.

Rajoon piirneb idas Dubna rajooniga, kagus Odojevi rajooniga, lõunas Beljovi rajooniga ning põhjas ja läänes Kaluga oblastiga.

Rajooni pindala on 1065 km². Elanike arv oli 2012. aastal 37 039, 2009. aastal 38 444 ja 2002. aastal 41 838.

Suvorovi rajoonis on 175 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Suvorovi ja Tšekalini linna) ning kahe külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Oka ja Upa jõgi.

## Viited
Eddy maakond

**Eddy maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* Eddy maakond (New Mexico)
* Eddy maakond (Põhja-Dakota)
Kauba tänav (Viljandi)

**Kauba tänav** on tänav Viljandi kesklinnas.

Tänav saab alguse Lossi tänavalt, ristub Pika ja Väike-Turu tänavaga ning lõpeb Vabaduse platsi ristmikul. On ühesuunaline algusest kuni Väike-Turu tänavani, suunaga alguse poole.
Tänava pikkus on 216 m.

Kauba tänaval asub Viljandi Vallavalitsus.

## Ajalugu
Tänav oli keskaegse Viljandi peatänav. Tänavat on mainitud 1599. aasta nimerevisjonis ja kujutatud linnaplaanidel alates 1784. aastast. Tänav suundus turuplatsilt (praegune Johan Laidoneri plats) Riia väravateni (praegune Kauba 12). Keskajal kandis nimesid Storcke ja Storkeni tänav, hiljem Kaufgasse ja Kaufstrasse. Tänava kujunemise lugu on teadmata.

## Galerii

Fail:Viljandi street - panoramio.jpg|Elamu Kauba tänav 3
Fail:DSC06649 Restoran Fellin Viljandis.jpg|Restoran Kauba tänav 11
Fail:Viljandi Landmarks 01.jpg|Hoone Kauba tänav 12
Fail:Väike puuturg, Viljandi, 1913.jpg|Väike puuturg Väike-Turu ja Kauba tänava ristil (1913)


## Viited
Kalmetu

**Kalmetu** on paik ja endine küla Viljandimaal Viljandi vallas.

1923. aastal on mainitud Kalmetu veskit, mille järgi taheti 1939. aastal ümber nimetada senist Kiviküla küla. Nime aluseks on sõna *kalmet* 'muistne kalmistu'.

Kalmetu küla kujunes 20. sajandi alguses Vana-Tännassilma mõisa maadele.

Aastatel 1945–1960 oli Kalmetu küla Kalmetu külanõukogu keskus, 1960–1973 Tänassilma külanõukogu keskus. 

Kalmetu küla oli tuntud ka Tänassilma asulana. 1977. aastal ühendati Kalmetu ja Tamme küla Tänassilma külaks.

## Vaata ka
*Kalmetu Kool

## Viited
Pijijiapan

**Pijijiapan** on linn Mehhikos Chiapase osariigis.

2010. aastal elas linnas 17 000 inimest.

7. septembril 2017 toimus Pijijiapanist 133 km edelas 8,2-magnituudine maavärin.

Linna nimi tuleb nahua keelest, *pijiji* on seal elutseva linnu punanokk-vilepardi (*Dendrocygna autumnalis*) onomatopoeetiline nimi.

## Viited
Jioji Konrote

**Jioji Konousi Konrote** (ka **George Konrote**; sündinud 26. detsembril 1947 Rotuma saarel) on Fidži sõjaväelane ja poliitik, kes oli 12. novembrist 2015 kuni 12. novembrini 2021 Fidži president.

Pärast keskkooli lõpetamist astus ta 1966. aastal väeteenistusse ja valis karjäärisõjaväelase elukutse. Ta sai sõjaväelise hariduse Austraalia sõjaväeakadeemiates ja täiendas ennast hiljem ka Harvardi ülikoolis.

Ohvitserina juhtis ta esialgu Fidži üksusi Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni rahutagamismissioonidel Liibanonis ning edenes lõpuks ÜRO rahutagamisüksuste juhiks Liibanonis. Teenistuse eest Liibanonis on ta saanud nii Fidži, Liibanoni, Suurbritannia kui ka ÜRO autasusid. Sõjaväeteenistuses saavutas Konrote kindralmajori auastme.

Pärast erruminekut teenis ta diplomaadi ja valitsuse liikmena, olles 2001–2006 Fidži ülemvolinik Austraalias ja 2006. aastal Laisenia Qarase valitsuses immigratsiooni- ja veteraniküsimuste minister. Tema karjäär ministrina lõppes 5. detsembril 2006, kui kommodoor Josaia Voreqe Bainimarama kukutas riigipöördega Qarase valitsuse.

Vaatamata sellele kandideeris Konrote 2014. aasta parlamendivalimistel Bainimarama erakonna FijiFirst nimekirjas ja valiti 1585 häälega parlamenti. Septembris 2014 moodustatud uues valitsuses nimetas Bainimarama ta tööturu, produktiivsuse ja tööstussuhete ministriks. 

12. oktoobril 2015 valis Fidži parlament Konrote riigi presidendiks. Ta on esimene president, kelle vastavalt 2013. aasta põhiseadusele valis parlament – kõik varasemad presidendid oli valinud hõimupealike suurkogu. Ta astus ametisse kuu aega hiljem, 12. novembril 2015.

## Välislingid
*Presidendi ametlik Twitteri leht (inglise keeles)
Teaduslik-tehniline ühing

**Teaduslik-tehniline ühing** (lühend **TTÜ**; vene keeles научно-техническое общество) oli Nõukogude Liidus (sh Eesti NSV-s) organisatsioon (ühing), mille eesmärke oli harida oma liikmeid ning arendada teadust ja tehnikat. TTÜ-de liikmete seas oli enim insenere, tehnikuid, teadureid ja tootmiseesrindlasi.

## TTÜ-d Eesti NSV-s
Eesti NSV-s hakati TTÜ-sid moodustama 1954. aastal tootmisharude järgi. TTÜ-de keskorgan oli Eesti Vabariiklik Teaduslik-Tehniliste Ühingute Nõukogu. Eesti NSV-s oli 20 TTÜ-d ja neil omakorda 861 algorganisatsiooni (seisuga 1978). Need TTÜ-d olid järgmised:
*Akadeemik S. Vavilovi nimeline Aparaaditööstuse TTÜ
*Autotranspordi ja Teedemajanduse TTÜ
*Ehitustööstuse TTÜ
*Energeetika- ja Elektrotehnikatööstuse TTÜ
*Jahu-, Tangu-, Jõusööda- ja Elevaatoritööstuse TTÜ
*Kaubanduse TTÜ
*D. Mendelejevi nimeline Üleliiduline Keemiaselts TTÜ
*Kergetööstuse TTÜ
*Kommunaalmajanduse ja Elukondliku Teenindamise TTÜ
*Akadeemik A. Krõlovi nimeline Laevaehituse TTÜ
*Masinatööstuse TTÜ
*Metsamajanduse ja -tööstuse TTÜ
*Mäetööstuse TTÜ
*Akadeemik I. Gubkini nimeline Nafta- ja Gaasitööstuse TTÜ
*Paberi- ja Puidutööstuse TTÜ
*Polügraafia ja Kirjastuste TTÜ
*Põllumajanduse TTÜ
*A. Popovi nimeline Raadiotehnika, Elektroonika ja Side TTÜ
*Toiduainetetööstuse TTÜ
*Veetranspordi TTÜ

## Viited
Az zenth Paal leueley magyar nyeluen

**"Az zenth Paal leueley magyar nyeluen"** (ladina keeles *EPISTOLAE Pavli lingva Hvngarica donatae*; tänapäeva ungari keeles *a Szent Pál levelei magyar nyelven*, eesti keeles 'püha Pauluse kirjad ungari keeles') oli esimene ungarikeelne trükitud raamat. See ilmus Krakówis 1533. aastal. Raamat sisaldab Uue Testamendi Pauluse kirju. Tõlgete autor on Benedek Komjáti, kes tõlkis need 1532. aastal Királyházas (tänapäeval Korolevo).

Kirjandusajaloolaste arvates ei ole tegemist täielikult Komjáti oma tõlkega. Ta on kasutanud varasemaid tõlkeid ja mõned peavad tema tõlget ka plagiaadiks.

## Allikad
*Molnár–Simon: Magyar nyelvemlékek. Tankönyvkiadó, Budapest, 1980. ISBN 963-17-4738-7
*Epistolae Pauli lingua Hungarica donatae : az Zenth Paal leueley magyar nyeluen. ford. Komjáti Benedek, szerk. Mezey András, eredeti szöveg átírása, jegyzetek, szójegyzék, történeti bevezető Pelczéder Katalin, Kocán Béla. Idea Fontana - Magyarok Nagyasszonya Ferences Rendtartomány, Budapest, 2013. ISBN 978-963-89772-0-5
Tallis Obed Moses

**Tallis Obed Moses** (sündinud 24. oktoobril 1954 Ambrymi saarel) on Vanuatu vaimulik ja poliitik, kes oli 6. juulist 2017 6. juulini 2022 Vanuatu president.

Moses on Vanuatu Presbüterliku Kiriku pastor, kes sai teoloogilise hariduse Austraalias ja Paapua Uus-Guineas. Enne presidendiks valimist ta poliitilistel ametikohtadel töötanud ei olnud.

Ta valiti 16 kandidaadi seast presidendiks pärast nelja hääletusvooru parlamendis 6. juulil 2017 ja vannutati samal päeval ametisse.

## Viited
Kabala külanõukogu (Rapla rajoon)

**Kabala külanõukogu** oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Raikküla külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Kabala asulas.

## Viited
Kahkva külanõukogu

**Kahkva külanõukogu** oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Suuremetsa külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Kahkva külas.

## Viited
Kambja külanõukogu

**Kambja külanõukogu** oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kambja valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kambja asulas.

Külanõukogus tegutses Kambja sovhoos ja Kolhoos Vambola.

## Viited
Väike-Turu tänav (Viljandi)

**Väike-Turu tänav** on tänav Viljandi kesklinnas.

Ühesuunalise liiklusega tänav saab alguse Lossi tänavalt ja lõpeb Kauba tänaval.
Tänava pikkus on 192 meetrit.

Tänaval asub Viljandi vana tuletõrjemaja.

## Ajalugu
Tänav on keskaegset päritolu. 1599. aasta nimerevisjonis on selle nimi Kauba tänav, 18. sajandi lõpus Sea tänav (*Schweingasse*, *Schweinstrasse*), 1922. aastast Väiketuru tänav ja pärast Teist maailmasõda Väike-Turu tänav. 1927. aastal asutati tänavasse mööblitööstus.

19. sajandil muutus Väike-Turu tänav vähem tähtsaks kõrvaltänavaks.

Väike-Turu tänaval asus 1887. aastal, kaupmehe ja Viljandi rae raehärra Georg Aleksander Reisneri (1820–1887 ja Viljandi vanale kalmistule maetud) testamendiga asutatud G. A. Reisneri nimeline vaestelaste ja hädaliste varjupaik ehk Reisner-Stift, mis likvideeriti 1940. aastal.

## Arheoloogilised uuringud
1997. aastal mõõdeti Kauba tänava (keskaegse Riia värava) poolses otsas praegusest maapinnast 55–80 cm sügavusel asunud maakivisillutisega tänava laiuseks 4,3 m. Sillutisekivid olid asetatud kaarjalt, tee mõlemasse serva moodustus rentsel. 2001. aastal tuvastati tänava alal jälgi kolmest maakivisillutisest: asfaldipinnast 50–60 cm sügavusel, 85–90 cm sügavusel ja 105 cm sügavusel, varaseim sillutis dateeriti 14. sajandisse.

## Galerii

Viljandi - Väike-Turu 3.jpg|Väike-Turu tänaval asuv Viljandi vana tuletõrjemaja (pildistatud Kauba tänavalt)
Väike puuturg, Viljandi, 1913.jpg|Väike puuturg Väike-Turu ja Kauba tänava ristil (1913)
Viljandi Landmarks 04.jpg|Hoone Väike-Turu 2
Väike-Turu tänav Viljandis.jpg|Väike-Turu tänav veebruaris 2024


## Viited
Kanepi külanõukogu

**Kanepi külanõukogu** oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kanepi valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kanepi asulas.

Külanõukogus tegutses Kanepi kolhoos ja Kolhoos Kalev.

## Viited
Kehtna külanõukogu

**Kehtna külanõukogu** oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kehtna valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Nadalama asulas.

## Viited
Klooga külanõukogu

**Klooga külanõukogu** oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Keila valla territooriumil. Külanõukogu täitevkomitee asus Tuulna asulas.

Külanõukogus tegutsesid Vasalemma sovhoosi Klooga ja Niitvälja osakond ning kalurikolhoos Nord.

## Viited
Kose külanõukogu

**Kose külanõukogu** oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Ravila valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kose asulas.

Külanõukogus tegutsesid Ravila sovhoos, suurem osa Alavere sovhoosist ning Ardu sovhoosi Paunküla osakond.

## Viited
Kullamaa külanõukogu

**Kullamaa külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Kullamaa külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Märjamaa vallas. Külanõukogu keskus asus Kullamaa külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kullamaa külanõukogu 1950 septembris Märjamaa rajooni koosseisu.

1954. aastal liideti Kullamaa külanõukoguga likvideeritud Liivi külanõukogu alad, 1960. aastal Üdruma piirkond.

1954. aasta seisuga tegutsesid Kullamaa külanõukogu piirides "Esimese Mai", "Võidulipu", "Leninliku Tee", "Viisnurga" ja "Tee Kommunismile" kolhoos, Tallinna Riikliku Hipodroomi Kullamaa abimajand ja Niinja sovhoos.

Seoses Märjamaa rajooni likvideerimisega 1962. aastal, arvati Kullamaa külanõukogu Haapsalu rajooni koosseisu.

1972. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus Kullamaa kolhoos, Viisnurga kolhoos ja Esimese Mai kolhoos.

## Viited
Karula külanõukogu

**Karula külanõukogu** oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Kaagjärve külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Karula asulas.

## Viited
Karula külanõukogu (Rakvere rajoon)

**Karula külanõukogu** oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Haljala külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Karula asulas.

## Viited
Kuressaare külanõukogu

**Kuressaare külanõukogu** oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu pindala oli 462 km² (1977). Külanõukogu halduskeskus asus Kuressaares. 

## Viited
Kurtna külanõukogu (Harju rajoon)

**Kurtna külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1964.

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kohila vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Kurtna külas.

1947 aprillis liideti Kurtna külanõukoguga seni Saku külanõukogu koosseisu kuulunud Kiisa küla.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kurtna külanõukogu 1950 septembris Harju rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid Kurtna külanõukogu piires "Punase Tähe", "Lembitu", "Arengu" ja Maidla kolhoos, Saue sovhoosi Lokuti osakond ja Kurtna Linnukasvatuse Katsejaam. Kurtna külanõukogu keskus asus Kiisa külas.

1964 novembris Kurtna külanõukogu likvideeriti. Endise Kurtna ja Nabala külanõukogu territooriumil moodustati Saku külanõukogu.

## Viited
Kurenurme külanõukogu

**Kurenurme külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960.

Kurenurme külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Linnamäe vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Kurenurme külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kurenurme külanõukogu 1950 septembris Antsla rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Kurenurme külanõukoguga likvideeritud Vaabina külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides kolhoosid "Punane Täht", "Punalipp" ja "Pioneer". Külanõukogu keskus asus Vaabina külas.

Seoses Antsla rajooni likvideerimisega liideti Kurenurme külanõukogu 1959 veebruarist Võru rajooniga.

1960 oktoobrist Kurenurme külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium jagati Sõmerpalu külanõukogu ja Urvaste külanõukogu vahel nii, et "Punalipu" kolhoosi ja Sõmerpalu sovhoosi alad liideti Sõmerpalu külanõukoguga ning "Pioneeri" kolhoosi territoorium Urvaste külanõukoguga.

## Viited
Kuusalu külanõukogu

**Kuusalu külanõukogu** oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu halduskeskus asus Kuusalu asulas.

Külanõukogus tegutsesid Kuusalu kolhoos, Kahala sovhoos ja Kirovi-nimelise kalurikolhoosi Kaberneeme osakond.

## Viited
Kõola külanõukogu

**Kõola külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Kõola külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Vaimastvere vallas. Külanõukogu keskus asus Kõola külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kõola külanõukogu 1950 septembris Jõgeva rajooni koosseisu.

1954 juunis Kõola külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Pedja külanõukoguga. 

## Viited
Dubna rajoon

**Dubna rajoon** (vene keeles *Дубенский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Dubna alev.

Rajoon piirneb põhjas Kaluga oblastiga, kirdes Aleksini rajooniga, idas Odojevi rajooniga, kagus Štšokino rajooniga, lõunas Odojevi rajooniga ja idas Suvorovi rajooniga.

Rajooni pindala on 802,2 km². Elanike arv oli 2012. aastal 14 805, 2009. aastal 14 612 ja 2002. aastal 15 011.

Dubna rajoonis on 85 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Dubna) ja kahe külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Upa jõgi, teised jõed (Bolšaja Kolodnja, Malaja Kolodnja, Glušnja, Dubna ja Volhonka) voolavad temasse.

## Viited
Štšokino rajoon

**Štšokino rajoon** (vene keeles *Щёкинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti keskosas. Rajooni keskus on Štšokino linn.

Rajoon piirneb põhjas Tula munitsipaalrajooniga, idas Kirejevski rajooniga, kagus Tjoploje-Ogarjovo rajooniga, edelas Plavski rajooniga, läänes Odojevi rajooniga ja loodes Dubna rajooniga.

Rajooni pindala on 1393,40 km². Elanike arv oli 2012. aastal 106 511, 2009. aastal 107 763 ja 2002. aastal 43 064.

Štšokino rajoonis on 251 asulat, mis kuuluvad kolme linnaasunduse (Štšokino ja Sovetski linna ning Pervomaiski alevi) ja viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Upa, Plava, Solova, Krapivenka, Malõn, Holoholnja, Degotnja, Neveža, Kamuški, Malahhovka ja Vozdremka.

## Viited
Andreas von Löwis of Menar

**Andreas von Löwis of Menar** (24. detsember 1777 (vkj) Vanamõisa – 16. september (vkj) 1839 Ķeipene) oli baltisaksa päritolu põllumees ja kunstnik.

## Elulugu
Andreas von Löwis of Menar põlvnes šoti päritolu aadliperekonnast. Tema isa oli Nurmi mõisnik kindralmajor Reinhold Friedrich von Löwis of Menar (1731–1794), ema Dorothea Elisabeth von Clapier de Colonques (1744–1799). Ta sai koduhariduse. Seejärel astus Vene sõjaväeteenistusse, kus sai 1794. aastaks ratsakaardiväes vahtmeistriks. 1796. aastal õppis ta aadli ratsaväekorpuses. 

1797. aastal läks ta sõjaväest erru ja elas Nurmi mõisas. Ta täiendas haridust, millele aitas kaasa tema kodukihelkonna pastor Gustav von Bergmann. 1801. aastal immatrikuleeriti ta Jena ja 1803. aastal Heidelbergi ülikooli. Seejärel õppis ta aastatel 1806–1808 Schwetzingeni metsainstituudis. Naasis 1808. aastal kodumaale ja temast sai 1811. aastal Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi alaline sekretär, kellena töötas surmani. 

Ta suri Löwis of Menarite Ķeipene pandimõisas.

## Tegevus Liivimaa Sotsieteedis
Ta oli 28 aastat Sotsieteedi alaline sekretär. Aastatel 1812–1825 andis ta välja ajakirja Neues Ökonomisches Repertorium für Livland ja 1826–1837 ajakirja Jahrbücher für Landwirtschaft, mis olid hilisema nädalakirja Baltische Wochenschrift für Landwirtschaft, Gewerbfleiss und Handel eelkäijaks. Aastatel 1816–1839 panustas ta oluliselt trigonomeetrilistesse mõõtmistesse, mis päädisid 1839. aastal üllitatud Liivimaa spetsiaalkaardiga. Lisaks edendas ta lamba- ja söödataimede kasvatust. Ta oli ka üks rahekindlustuse alusepanijatest.

## Kunstnik
Ta oli ilmselt nimeka joonistaja ja vaselõikaja Karl August Senffi (1770–1838) õpilane. Tema varaseimad teose pärinevad 1819. aastast. Tema peamine teos oli 1821–1827 välja antud kaheköiteline "Denkmäler aus der Vorzeit Liv- und Ehstlands", mille illustratsioonide autor ta oli.

## Liikmesus
Löwis of Menar oli Saksi-Weimar-Eisenachi Mineraloogiaseltsi, Kuramaa Kirjanduse ja Kunsti Seltsi, Riia Bürgerite Ühenduse ning Venemaa Läänemereprovintside Ajaloo ja Arheoloogia Seltsi tegevliige. Samuti valiti ta Jena Ladina Seltsi auliikmeks.

## Teoseid
**Einleitung zur Forstwirtschaft in Livland* (1814)
**Denkmäler aus der Vorzeit Liv- und Ehstlands* (2 köidet) (1821–1827)
**Ueber die ehemalige Verbreitung der Eichen in Liv- und Ehstland* (1824)

## Vaata ka
*Löwis of Menar
*Liivimaa Sotsieteet

## Viited

## Kirjandus
* 
**Zum Andenken an Andreas von Löwis*. − Das Inland. Nr 41. 14. oktoober 1839. Veerg 647-650.

## Välislingid
*Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften
RedOne

**Nadir Khayat** (araabia keeles: نادر الخياط‎‎) (sündinud 9. aprillil 1972 Tétouanis Marokos), lavanimega **RedOne**,on Maroko-Rootsi produtsent, laulja, laulukirjutaja ja plaadifirma tegevjuht. 

Olles albumite produtsent, on ta töötanud selliste kuulsustega nagu Lady Gaga, Michael Jackson, U2, Nicki Minaj, Jennifer Lopez, Cross Gene, Pitbull, Enrique Iglesias, Shakira, Wyclef Jean, Mariah Carey, Paulina Rubio, Mylène Farmer, Inna, Alexandra Burke, Austin Mahone, One Direction, Marc Anthony, The Band Perry, Prince Royce, Rod Stewart. RedOne'il on ka endanimeline plaadifirma RedOne Records.

Mitmed tema laulud on jõudnud Billboardi edetabelisse ja saanud isegi ülemaailmseteks hittideks. RedOne on olnud nomineeritud kümnele Grammy auhinnale, millest ta on võitnud kolm. Ta võitis ka The Grammis auhinna "Aasta produtsent" kategoorias (võistlus on Grammy auhindade Rootsi versioon). Aastal 2009 oli ta edetabelis Billboard Hot 100 esikohal produtsendina ja kolmandal kohal laulukirjutajana, kuid BMI nimetas ta ka aasta laulukirjutajaks. Tavaliselt on ta pop-, rokk-, *[[dance]]*-, *[[eurodance]]*- ja *[[house]]*-muusika produtsent.
Rootsi põdrakoer

**Rootsi põdrakoer** ehk **jämtlandi koer** on Rootsist pärinev koeratõug. **Jämtlandi koer,** kutsutakse ka **rootsi põdrakoeraks**, kes on spitsi tüüpi tõukoer Põhja-Euroopast. Jämtlandi koer on samanimeline Jämtlandi maakonnaga, mis asub Rootsi keskosas. Koera on kirjeldatud, kui hundilaadse välimusega.

## Sugupuu
Tõug kuulub mitokondriaalse DNA alagruppi klaad, millele viidatakse kui d1 ja seda leidub ainult Skandinaavia põhjaosas. See on emase hundi ja isase koera ristamise tulemus, mis toimus pärast tõu kodustamist. Alagrupp d1 pärineb ajast 480-3000 aastat tagasi ja seda võib leida kõigil Sami-päritolu tõugudel: soome lapikoer, rootsi lapikoer, lapi porokoer, jämtlandi koer, hall norra põdrakoer ja valge rootsi põdrakoer. Emashundi järjestust (pärilikkust, esivanemat), mis nendele tõugudele kaasa aitas, ei ole kombineeritud Euraasias, ja selle oks fülogeneesipuul on juurdunud samas järjestuses kui 33 000 aasta vanune Altai koera tõug (mitte otsene esivanem).

## Välimus
Koeral peaks olema lõdvalt keerdus saba, mis langeb seljale ja ei ole liiga hõre või liiga tihedalt lokkis; tavaolekus on saba sirgelt all. Sel tõul on kikkis kõrvad, keskmise pikkusega koon, ja paks erineva tooniga karvastik nagu aguutilgi. Silmad on pruunid. Isane on tavaliselt 57-65 cm kõrge, kaalub 30-35 kg. Emased on tavaliselt 52-60 cm kõrge, kaaluvad 25-30 kilogrammi.

Jämtlandi koera tuleks eristada norra põdrakoerast. Norra põdrakoer on palju lühem ja jässakam kui jämtlandi koer, ja nende saba kujud on väga erinevad. Norra põdrakoeral must koon, aga jämtlandi koeral on valge koon, valged põsed ja hundi tunnused.

## Temperament
Kuigi ta on rahulik ja armastav oma pere suhtes, võib rootsi põdrakoer olla teiste koerte suhtes domineeriv ja on tugeva saaklooma instinktiga. Tõeliselt mitmekülgne koer, ta võib minna jahile ja tulla tagasi pere juurde enesekindlalt. Ta teeb asju järk-järgult ja ei anna kergesti alla, mistõttu on ta kindel partner tööpõllul või kodus.

Rootsi põdrakoer on õnnelik õppija, kes armastab rõõmustada oma omanikku.

## Treening
Nagu enamik jahi jaoks väljaarendatud tõud, vajab rootsi põdrakoer pidevalt regulaarset treeningut, et püsida heas vormis, nii füüsiliselt kui ka vaimselt. Tal hakkab kiiresti igav, kui hoida teda liiga kaua siseruumides ja nii võib ta muutuda rahutuks.

## Hooldustooted
Regulaarne harjamine on vajalik, et hoida ära aluskarva tuhmumist. Vannitada ei tohi liiga sageli, sest see kipub kuivatama vett tõrjuvat karvastikku.

## Ajalugu
Jämtlandi koer on saanud ametliku tõutunnustuse 1946. aastal, tänu Aksel Lindströmi ja teiste järjepidevale tööle. Enne seda arvati, et jämtlandi koer ja norra põdrakoer on sama tõugu. Neid kasutatakse põdra jahtimiseks ja kelgu vedamiseks. Kohalikus murdes kutsutakse teda *karu koeraks*. Ta on üks väheseid koeri, kes ei tagane karu eest.

## Viited