open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aino Ostrat

**Aino Ostrat** (16. oktoobril 1935 Tallinn – 21. detsember 2021) oli eesti arstiteadlane ja reumatoloog.

## Elulugu
Aino Ostrati isa oli arhitekt Johann Ostrat.

Lõpetas 1958 Tallinna Meditsiinikooli, 1964 Leningradi Pediaatria Meditsiiniinstituudi, meditsiinikandidaat (1986, Jaroslavli Riiklik Meditsiiniinstituut), väitekiri "О роли санаторной школы в реабилитации детей, больных ревматизмом". Oli 1967–1981 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi (EKMI) laborant ja nooremteadur, 1981–1987 EMHI (aastast 1988 PMI) nooremteadur, 1987–1997 vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvalkond: laste reumatoloogia, reumahaigete laste ja noorukite rehabilitatsioon sanatoorsetes koolides; laste tervisliku seisundi sõltuvus füüsilisest koormusest. Korraldanud skriininguuringute ekspeditsioone üle Eesti. Aktiivne matkasportlane. Pidanud loenguid matkameditsiinist Tallinna Turismiklubi matkakoolis. Eesti Reumatoloogide Seltsi asutajaliige (1979), Hügienistide Seltsi liige. Üle 50 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Kui kooli tuleb reumahaige laps. // Nõukogude Kool (1976) 9
* Õppeedukuse muredest sanatoorses koolis. // Nõukogude Kool (1985) 5
* Õuesviibimise ja liikumisaktiivsuse tähtsusest reumahaigete laste rehabilitatsioonis (kaasautorid K. Saveljeva, J. Rahu). // Nõukogude Kool (1987) 9
* Osteogenic deformation in Sillamäe, Narva, Kohtla-Järve and Tartu children. // Development and health of Estonian youth. Tallinn, 1991
* Veel kord rahhiiditaolistest luude deformatsioonidest. // Eesti Arst (1996) 5

## Viited

## Kirjandus
*
Aleksis Ostrat

**Aleksis Ostrat** (ka **Aleksei**; 3. mai (vkj) /16. mai 1915 Tartu – 8. november 1980 Bradford, Inglismaa) oli eesti metsateadlane ja dendroloog.

## Elulugu
Aleksis Ostrat oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1934 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi, 1939 Tartu Ülikooli metsaosakonna. Akadeemiliselt oli ta Üliõpilasselts Liivika liige. 

Oli 1938–1940 Tartu Ülikooli Loodusvarade Instituudi vanemassistent, 1940–1944 Tartu Ülikooli õppe- ja katsemetskonna vanemassistent. Uuris mitmesuguste võõrpuuliikide kasvatamise võimalusi Eestis. Akadeemilise Metsaseltsi auhinnatööde kahekordne laureaat. 

Mobiliseerituna 1944 Saksa sõjaväkke sattus Saksamaale, oli 1944–1946 Mecklenburgis Lopkowitzi mõisa metsaülem, 1946–1947 Lübecki Eesti Metsatehnikumi õpetaja, ühtlasi Balti Ülikooli (Hamburg/Pinneberg) külalisõppejõud. 

Läks 1947 Inglismaale, töötas seal 1947–1949 läbikäigulaagri vanemana ja 1949–1976 tekstiilitööstuses, aastast 1976 pensionil. Oli Bradfordi Eesti Kodu juhatuse liige.

## Teadustöö
Uurimusi dendroloogiast, metsakasvatusest ning Inglismaa ja Iirimaa metsapoliitikast.

## Teoseid
Umbes 20 teaduspublikatsiooni.
*Halli pähklipuu (*Juglans cinerea* L.) kultuur Jõgeva metskonnas. // Eesti Mets, 12 (1940)
*Kuriili lehise (*L. Gmelini var japonica* Pilger) kultuurid TÜ õppe- ja katsemetskonnas. // Eesti Mets, 5 (1944)
*Sitkakuusk (*Picea Sitchensis* (Bong.) Carr.) Suur-Britannia metsamajanduses. // Eesti Metsamees Eksiilis. Stockholm, 32 (1960)
*Andmeid Sardiinia korgitoodangust. // Eesti Metsamees Eksiilis. Stockholm, 33 (1960)
*Omavoliline raiumine ja selle kohta kehtivate normide ajalooline areng Eestis. // Akadeemilise Metsaseltsi Toim XII. Töid Eesti metsanduse ajaloost III. Tartu 2000

## Viited

## Kirjandus
**Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944*, köide III. Tartu 1994. Lk 229
* Dpl. metsateadlane A. Ostrat 50. aastane. // Eesti Metsamees Eksiilis. Stockholm, 44 (1965), 30
* Margus, M. 80 aastat Aleksis Ostrati sünnist. // Eesti Mets 7 (1995), 25
*Toivo Meikar. "Aleksis Ostratist ja tema diplomitööst". // Akadeemilise Metsaseltsi Toim XII. Töid Eesti metsanduse ajaloost III. Tartu 2000, 7–10

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*
Ivika Ostonen-Märtin

**Ivika Ostonen-Märtin** (sündinud 25. veebruaril 1973 Jõgeval) on eesti botaanik, taimeökoloog ja -füsioloog.

## Elulugu

Lõpetas 1991 Jõgeva Ühisgümnaasiumi, 1997 Tartu Ülikooli bioloogiaosakonna, M.Sc. botaanikas ja ökoloogias (1997, TÜ), väitekiri "Hariliku kuuse imijuurte ökomorfoloogia", Ph.D. (taimeökoloogia ja ökofüsioloogia, 2003, TÜ), väitekiri "Fine root structure, dynamics and proportion in net primary production of Norway spruce forest ecosystem in relation to site conditions" (Tartu, 2003). Täiendas end Austrias, Soomes, Rootsis jm. Oli 1996–99 TÜ geograafia instituudi ökoloogia spetsialist, 1999–2001 Eesti Metsakaitsealade Võrgustiku botaanik, 2001–03 TÜ geograafia instituudi ökoloogia spetsialist, 2003–04 erakorraline teadur, 2004–06 järeldoktorant - erakorraline teadur, 2006–2009 erakorraline vanemteadur, alates 2009 vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: Eesti enamuspuuliikide peente juurte funktsionaalsus looduslikel ja tehnogeensetel muldadel; juuresümbioosid; peente juurte dünaamika, produktsioon, eluiga, lagunemine ja risosfääriprotsessid metsade süsinikuringes. Olnud aastast 1996 mitme grandi ja uurimisprojekti vastutav või põhitäitja. COST E38 Woody Root Processes esimese töörühma "Roots as indicators of environmental change" liige. LUS-i, Rahvusvahelise Juureteadlaste Ühingu (ISSR) liige. Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2022 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
* The role of soil conditions in fine root ecomorphology in Norway spruce (Picea abies (L.) Karst.) (kaasautorid K. Lõhmus, R. Lasn). // Plant and Soil 208 (1999)
* Proportion of fungal mantle, cortex and stele of ectomycorrhizas in Picea abies (L.) Karst. in different soils and site conditions (kaasautor K. Lõhmus). // Plant and Soil 257 (2003), 2
* Fine root biomass, production and its proportion of NPP in a fertile middle-aged Norway spruce stand: comparison of soil core and ingrowth core methods (kaasautorid K. Lõhmus, K. Pajuste). // Forest Ecology and Management 212 (2005)
* Functional diversity of culturable bacterial communities on the rhizosphere in relation to fine-root and soil parameters in alder stands forest, abandoned agricultural, and oil-shale areas (kaasautor). // Plant and Soil 283 (2006), 1–2
* Phytocentric approach of morphological and anatomical fine root parameters from sheet (kaasautor K. Lõhmus). // Handbook of Methods Used in Rhizosphere Res. 172 (2006)

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*
Jaak Ostrat

**Jaak Ostrat** (sündinud 8. juunil 1943 Valgas) on eesti õigusteadlane ja patentoloog.

## Elulugu
Jaak Ostrat on juristi poeg.

Lõpetas 1961 Tartu 1. Keskkooli, 1966 Tallinna Polütehnilise Instituudi automaatikateaduskonna, 1971 Üleliidulise Patendiinstituudi, õiguskandidaat (1982, NSVL TA Riigi ja Õiguse Instituut), väitekiri "Правовые вопросы охраны рационализаторских предложений". Täiendas end Berliinis, Strasbourgis ja Münchenis. Oli 1972–79 EKE Projekti patendiinsener, 1979–1982 ETKVL Koondise Auto patendiinsener, 1982–1994 Küberneetika Instituudi arvutustehnika erikonstrueerimisbüroo patendiosakonna juhataja, 1994– patendibüroo LASVET patendivolinik (aastast 1992 registreeritud patendivolinik).

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: tööstusomandi õiguskaitse; patendiõigus; intellektuaalse omandi kaitse. Eesti Patendivolinike Seltsi juhatuse liige (1998–), Euroopa patendivolinik (2002–). Mitme rahvusvahelise erialaorganisatsiooni (AIPPI, FICPI jt) liige. Üle 100 teaduspublikatsiooni, sh 7 raamatut.

## Tunnustus
*1985 Eesti NSV teeneline ratsionaliseerija

## Teoseid
* Disainilahenduste õiguskaitse probleeme. // Juridica (1996) 5
* Kaubamärgiseaduse kohaldamise probleeme. // Juridica (1998) 3
* Õiguste ammendumise doktriin Eesti tööstusomandi õiguskaitses. // Juridica (1999) 8
* Tööstusomandi vaidluste kohtueelne lahendamine. // Juridica (2002) 4
* Eesti kaubamärgimaastik pärast ühinemist Euroopa Liiduga. Euroopa Ühenduse kaubamärk ja Eesti ettevõtja. // Juridica (2004) 4
* Leiutis ja patendinõudlus (kaasautor R. Kartus). 2001, 2. trükk 2006
* Kaitsmata toodang on probleemide allikas. // Juura. Tallinn, 2006
* Töösuhtes või muu lepingu täitmisel tehtud leiutise õigusliku reguleerimise probleeme. Kas lepinguvabadus või eraldi seadus? // Juridica (2007) 3

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
* Patendivolinikud
* Jaak Ostrat Juridica
Aleksandr Ozerski

**Aleksandr Dmitrijevitš Ozerski** (vene Александр Дмитриевич Озерский; 21. september (9. september vkj) 1813 Tšernigovi kubermang – 1. oktoober (19. september vkj) 1880 Peterburi) oli vene geoloog.

## Elulugu
Lõpetas 1831 Peterburi Mäeinstituudi ning õpetas seal 1857. aastani mineraloogiat ja mäestatistikat. Oli 1857–1864 Altai mäeringkonna ülem ja 1864–1880 Peterburi Mäeameti teenistuses. 1858. aastast Tomski kuberner.

## Teadustöö
1844 avaldas Loode-Eesti materjalide põhjal esimese teaduslikult põhjendatud Eesti aluspõhja kivimite stratigraafilise liigestuse. 1846–1848 avaldas osade kaupa venekeelse tõlke R. I. Murchisoni, E. Verneuili ja A. Keyserlingi kapitaalsest uurimusest "The Geology of Russia in Europe and the Ural Mountains" omapoolsete täiendustega. Käsitles ka mandrijää toimet ning maakoore vertikaalliikumiste tüüpe ja mõju.

## Teoseid
* Геогностический очерк Северо-Западной Эстляндии. // Горный журнал (1844) II, 5–6

## Viited

## Kirjandus
* Тихомиров В. В., Воскресенская Н. А. 150 лет со дня рождения А. Д. Озерского. // Советская геология (1963) 7, 148–149
* Геккер Р. Ф. На силурийском плато. М. (1987), 78
* Календарь знаменательных и памятных дат по Чит. обл. на 1968 г. — Чита, 1968
* Балабанов В. Ф. Исследователи Вост. Забайкалья: Материалы к «Энциклопедии Забайкалья». — Чита, 2000. — Вып. 5.
* 

## Välislingid
* Encyclopedia.com
* Личности
* Biografija.ru
* Энциклопедия Сибирь-матушка
* Энциклопедия Забайкалья
* Горное профессиональное сообщество дореволюционной России
* Митрофаниевское кладбище
* Генеалогическая база знаний: персоны, фамилии, хроника
Kārlis Ozols

**Kārlis Ozols** (18. detsember 1860 Zaļenieki, Läti – surmaaeg ja -koht teadmata) oli läti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Õppis 1879–84 Tartu Veterinaariainstituudis, veterinaariamagister (1885, TVI), väitekiri "Experimentelle Untersuchungen über das Anthraxvirus". Töötas Derkulis, Orenburgis ja 1897–1912 Kamjanets-Podilskõi hobusekasvanduses. TVI-s uuris professor E. Zemmersi juhendamisel eksperimentaalselt Siberi katku batsillide resistentsust.

## Viited

## Kirjandus
* Альбом имматрикулированных в ДВИ, 114–115
* А. А. Виксна. Первые латышcкие ветеринарные врачи (до 1900 г.) // Из истории медицины. XIII. Рига, 1983, 96–97
*
Hendrik Otloot

**Hendrik Otloot** (eesnimi ka **Heinrich**; 2. jaanuar 1906 Holstre vald, Viljandimaa – 31. jaanuar 1965 Tallinn) oli eesti arhitekt, pedagoog ja ehitusteadlane.

## Elulugu
Hendrik Otloot oli möldri poeg.

Lõpetas 1924. aastal Viljandi Poeglaste Gümnaasiumi, 1931 Tallinna Tehnikumi, 1932–1933 täiendas end stipendiaadina Helsingi Tehnikaülikoolis, tehnikakandidaat (1959, TPI), väitekiri käsitles hoonete soojuspidavust.

Töötas 1934–1944 Eesti Raudtee Valitsuse ehitusametis, projekteeris jaamahooneid (Kilingi-Nõmme, Kivimäe, Kiviõli, Lihula, Vajangu, Ülenurme, Vajangu jt), samuti Tallinn-Kopli ja Tartu kaubajaama. Tööstushoonetest projekteeris ta Tallinnas Estonia Eksporttapamajade (1934–1935) ja Tartus Lõuna-Eesti Eksporttapamajade hoonestu (1934–1935).

Oli 1945–1947 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) ehitusteaduskonna ehitusmaterjalide kateedri vanemõpetaja, aastast 1947 arhitektuuri ja arhitektuuriliste konstruktsioonide kateedri dotsent, aastast 1951 TPI direktori asetäitja. 

Õpetas tehnoehitiste arhitektuuri, ehitustehnika ajalugu, tööstushoonete projekteerimist ja arhitektuurimälestiste mõõdistamist. Koostas õppevahendeid.

## Teadustöö
Uuris peamiselt hoonete ruumilist kujundamist, juhendas 1948–1960 TPI ÜTÜ liikmete teadusuuringuid.  

## Teoseid
*Arhitektuuri ja ehitustehnika alused (kaasautor Arvo Veski). Tallinn 1952
*Arhitektuuri kursus. 3. osa. Tööstushoonete ruumiline kujundamine. Tallinn 1961

## Viited

## Kirjandus
*Nekroloog. Ehitus ja Arhitektuur 1/1965
*"Ehitusinsenerid TPI-st". Tallinn 1986. Lk 217
*"Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986". Tallinn 1986. Lk 165, 227, 232, 241, 242, 415, 497
*Mart Kalm. "Otloot, Hendrik, arhitekt ja pedagoog". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 363

## Välislingid
*
Agu Ots

**Agu Ots** (17. september 1935 Tänassilma vald, Viljandimaa – 3. mai 2025 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Agu Ots oli kooliõpetaja poeg.

Lõpetas 1957. aastal Viljandi 2. Keskkooli ja 1962. aastal TPI energeetikateaduskonna; 1967–70 TPI aspirant, tehnikakandidaat (1987, TPI), väitekiri "Превращение газообразной калиевой присадки в бессерных продуктах сгорания в отложения на теплообменной поверхности, учитывая температурные изменения".

Töötas 1962–67 Eesti Energias, oli 1970–87 TPI insener ja aastast 1987 vanemteadur.

## Teadustöö
Peamine uurimisvaldkond: magnethüdrodünaamiliste elektrijaamade soojustkasutavad seadmed. Tegelenud ka põlevkivienergeetikaga.

## Teoseid
Umbes 40 teaduspublikatsiooni.
* Влияние теплоты сгорания на удельный расход электроэнергии и интенсивности износа бил при размоле сланцев в шахтных мельницах. // Тр. ТПИ (1966) 240
* Влияние загрязнения экраных труб на условия теплообмена в топках. // Тр. ТПИ (1967) 255
* О конденсации калиевых соединений из продуктов сгорания. // Изв. АН ЭССР. Физ.-мат. (1973) 22
* Экспериментальное исследование конденсации калиевой присадки из продуктов сгорания. // Тр. ТПИ (1979) 466
* Probleme der Damferzeugerheizflachen bei MHD-Kraftwerken. // XX Kraftwerktechnisches Kolloquium. Dresden 1988
* Kaasaegsetest energeetilistest gaasiturbiinidest. // Energia Teataja 11 (1996)
* Jäätmed energiaks. // Energia Teataja 11 (1997)
* Päevakorda tõuseb hajus elektritootmine. // Keskkonnatehnika 6 (2002)

## Viited

## Välislingid
*
*
Ando Ots

**Ando Ots** (sündinud 17. märtsil 1941 Kudina vallas Tartumaal) on eesti füüsik.

## Elulugu
Ando Ots on talupidaja poeg.

Lõpetas 1959 Tartu 8. Keskkooli, 1965 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna optika erialal, aspirantuuri 1971, füüsika-matemaatikakandidaat (1971, TRÜ), väitekiri "Исследование F-центров в сульфиде цинка методом ЭПР". Täiendas end 1974–1975 Turu Ülikoolis, olnud teaduslikes välislähetustes Rootsis, Saksamaal, Austrias ja korduvalt Soomes. Oli 1966 TRÜ eksperimentaalfüüsika kateedri stažöör, 1971–1973 vanemõpetaja, 1973–1975 Eesti Põllumajandusakadeemia füüsikakateedri juhataja, dotsendi kohusetäitja, 1975–1978 TRÜ eksperimentaalfüüsika kateedri vanemteadur, aastast 1978 eksperimentaalfüüsika ja tehnoloogia instituudi dotsent, vanem- ja juhtivteadur. Õpetanud tahkisefüüsika, elektroonika, kompuuterelektroonika, digitaalse andmetöötluse, mikroprotsessorite ja telekommunikatsiooni aluste kursusi.

## Teadustöö
Uurimusi elektronide paramagnetilisest resonantsist ja võredefektide struktuurist, teinud kindlaks anioon- ja katioonvakantsidel baseeruvate defektide detailse struktuuri, tekkemehhanismi ja termilise stabiilsuse ZnS, ZnO, CaS jt A2B6 ühenditel. Eesti Füüsika Seltsi liige.

## Tunnustus

* 2012 Tartu Ülikooli medal

## Teoseid
* Thermal stability of Fe3+ centres and thermoluminescence of ZnS single crystals (kaasautor). // Phys. Status Sol. B 129 (1985)
* EPR of V centres in plastically deformed CaS (kaasautor). // J. Phys. Chem. Solids 57 (N 9) (1996)
* V- centres and cation vacancies in neutron-irradiated CaS (kaasautor). // Solid State Communications, 113 (2000)
* EPR of [Li]º, [Na]º and [K]º centres in SrS and CaS polycristals (kaasautor). // Phys. Status Solidi (b) 241 (2004)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 143
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 276
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 121
* Eesti entsüklopeedia 14, 346
*
Avo Ots

**Avo Ots** (sündinud 14. oktoobril 1949 Tartus) on eesti tehnikateadlane.

## Elukäik
Avo Ots on talupidaja poeg.

Lõpetanud 1968. aastal Tartu 1. Keskkooli, 1973 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) raadioinsenerina, tehnikamagister (1992, TTÜ), väitekiri "TTÜ arvutivõrgu struktuur". 

Olnud aastatel 1973–1979 TPI automaatikateaduskonna raadiotehnika kateedri insener, 1979–1993 assistent, 1994–1999 dotsent, 1999– Tallinna Tehnikaülikooli raadio- ja sidetehnika instituudi telekommunikatsiooni õppetooli lektor. Õpetanud programmeerimist, telekommunikatsiooni, infotöötlust ja arvutitehnikat, koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: signaalitöötlus, selle algoritmid ja seadmed, telekommunikatsioon, arvutiside, mobiilside tehnoloogiad ja teenused. Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Tele-education projects on broadband network in Estonia (kaasautorid J. Penjam, A. Kalja). // Baltic IT Revue 14 (1999), 3
* Tehnoloogia ja side. // TTÜ aastaraamat (1999). Tallinn, 2000
* Mobiilside ja mobiilsed teenused. // Director (2001) 4
* Testing and Implementation of Mobile Services for Packet-based Networks (kaasautorid M. Kulmar, P. Tomingas). // Baltic IT&T Review 26 (2002) 3
* Õpetatava sõnumi edastamine. // A&A (2003) 2
* Kommunikatsiooniteenustel põhinev tehnoloogia // TTÜ aastaraamat (2004). Tallinn, 2005

## Tunnustus
* 2026 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986. Lk 325, 326, 430, 431.
*
Hans Ots

**Hans Ots** (5. detsember 1921 Tallinn – 12. veebruar 2018) oli eesti tehnikateadlane ja insener.

## Elulugu
Hans Ots on ettevõtja poeg.

Ta lõpetas 1941. aastal Tallinna Reaalkooli, õppis mehaanika tehnoloogiat aastatel 1941–1943 Tallinna Tehnikaülikoolis, 1946–1948 Karlsruhe Tehnikaülikoolis ja 1950–1952 Melbourne'i Ülikoolis, sooritas 1959 inseneri kutseeksamid The Institution of Engineers, Australia juures, tehnikamag (1986, Melbourne'i Ülikool), väitekiri "Carbon producing volatile burner". Oli 1950–1981 Austraalias Victoria osariigi Riikliku Elektrikomisjoni teenistuses: 1950–1952 kõrgepingeseadmete operaator, 1952–1959 Richmondi elektrijaamas insener, aastast 1959 kütusevarustuse ning varustuspoliitika ja arendusosakonna insener ja peainseneri assistent. Hiljem tegutses peamiselt tehnilise nõustajana, oli ka Londoni Marine Tribunali ekspert.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: tahkekütuste töötlemise tehnoloogia ja transport. Selgitanud solaarselt kuivatatud pruunsöelobri sobivust elektrijaamade kütteks, täiustanud tsemendiklinkri püstahjus põletamise tehnoloogiat, konstrueerinud söebriketi laadimisvahendeid, uurinud söebriketi isesüttimise vältimise võimalusi, arendanud pruunsöebriketi suuremahulise laevatamise põhimõtteid, osalenud söebriketi vedude korraldamisel Austraaliast ja Euroopast Jaapanisse ja Lõuna-Koreasse. The Institution of Engineers, Australia aastaauhind parimale mehaanikatehnika teaduspublikatsioonile (1966). 7 teaduspublikatsiooni, 3 Austraalia patenti.

## Teoseid
* Combustion of brown coal briquettes in industrial installations (kaasautor). // Mech. & Chem. Eng Trans. of the Institution of Engineers, Australia MC2 (1966) 1
* Auxilary fuel for power stations, the solar dried brown coal slurry option (kaasautor). // S.E.C. Report No SO/81/27
* Control of self heating in bulk shipment of briquettes – case histories (kaasautor). // 5th Australian Coal Sci. Conf. The University of Melbourne, 30.11–2.12 1992. Melbourne, 1992

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*http://isik.tlulib.ee/index.php?id=2638
Ilmar Ots

**Ilmar Ots** (27. november 1937 Tallinn – 27. aprill 2011 Tartu) oli eesti füüsik.

## Elulugu
Ilmar Ots on talupidaja poeg.

Ta lõpetas 1957. aastal Tallinna 20. Keskkooli, aastal 1962 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna ja 1968. aastal Füüsika ja Astronoomia Instituudi aspirantuuri. Aastal 1972 kaitses ta Tartu ülikoolis füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja "Некоторые поляризационные свойства простых нерелятивистских диаграмм Фейнмана". Ots oli aastatel 1962–1977 FAI nooremteadur ja aspirant, 1977–1988 FI vanemteadur, aastast 1988 teoreetilise füüsika labori juhataja, 2003. aastast vanemteadur.

## Teadustöö
Ilmar Ots tegeles ennekõike teoreetilise füüsikaga. Ta on uurinud elementaarosakeste spinnidega seotud probleeme: polarisatsiooninähtused (orientatsiooninähtused) otsestes tuumareaktsioonides ja elementaarosakeste vahelistes protsessides, kõrgemate spinnidega vabade ja vastastikmõjus olevate väljade relativistlike võrrandite teooria. Ta oli Eesti Füüsika Seltsi asutajaliige. Otsa sulest ilmus üle 60 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Polarization phenomena in direct reactions with simple diagrams taken into account. // Sov. J. Nucl. Phys. 15 (1972) 5
* Spin effects in the production of quasinuclear mesons by a pole mechanism. // Sov. J. Nucl. Phys. 17 (1973) 5
* Intermediate vector boson corrections to spin 3/2 heavy lepton decay. // Proc. Acad. Sci. ESSR 29 (1980) 1
* A second look at the Rarita-Schwinger theory (kaasautor). // J. Math. Phys. 34 (1993) 7
* Realization of the unitary representation of the Poincaré group (kaasautor). // J. Group Theory in Physics 2 (1993)
* Spin polarization and alignment of the single Z boson from e+e- annihilation (kaasautor). // Nuclear Physics B 588 (2000)
* General spin density matrix formalism and spin orientation of gauge bosons in e+e- annihilitation (kaasautor H. Liivat). // Hadronic J. 23 (2000)
* "Dynamical" non-minimal higher-spin interaction and gyromagnetic ratio g = 2 (kaasautor). // Europhys. Lett. 56 (2001) 2

## Viited

## Kirjandus
* Eesti entsüklopeedia 14, 347
* 

## Välislingid
*
Indrek Ots

**Indrek Ots** (sündinud 19. novembril 1972 Tartus) on eesti zooloog ja loomaökoloog.

## Elulugu
Indrek Ots on teenistujate poeg.

Ta on lõpetanud 1991. aastal Ülenurme Keskkooli, 1996. aastal Tartu Ülikooli bioloogiaosakonna, magister loomaökoloogias (1997, TÜ), väitekiri "Hematological health state indices of reproducing great tits. Methodology, sources of natural variation and a response to brood size manipulation" (Tartu, 1997), *Ph.D.* (loomaökoloogia, 1999, TÜ), väitekiri "Health state indices of reproducing great tits (*Parus major*): sources of variation and connections with life-history traits".

Oli 1994–1995 ja 1997–1999 EPMÜ ZBI laborant ja vanemlaborant, 1995–1996 TÜ zooloogia ja hüdrobioloogia instituudi laborant, 1999–2001 teadur; 2001–2006 loomaökoloogia õppetooli vanemteadur, 2006– Haridus- ja Teadusministeeriumi teadusosakonna peaekspert.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: immunoloogiline ökoloogia ja elukäiguevolutsioon, evolutsiooniline loomaökoloogia, loomade käitumise evolutsioonilis-ökoloogilised aspektid, suguline valik ja sugudevahelised konfliktid. 28 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
* 2002 – Eesti Vabariigi teaduspreemia bio-geoteadustes (koos Raivo Männi, Peeter Hõraku ja Toomas Tammaruga).
* 2010 – Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Teoseid
* Great tits (Parus major) trade health for reproduction (kaasautor P. Hõrak). // Proc. of the Royal Society of London. Biology. 263 (1996)
* Health impact of blood parasites in breeding great tits (kaasautor P. Hõrak). // Oeceol. 116 (1998)
* Haematological health state indices of reproducing Great Tits: methodology and sources of natural variation (kaasautor A. Murumägi ja P. Hõrak). // Functional Ecol. 12 (1998)
* Immune challenge affects basal metabolic activity in wintering great tits (kaasautor). // Proc. Royal Soc. London. Biol. 268 (2001)
* Carotenoid-based plumage coloration reflects hemoparasite infection and local survival in breeding great tits (kaasautor). // Oecol. 126 (2001)
* Baasuringud evolutsioonilise loomaökoloogia vallas – bioloogilise mitmekesisuse huvides (kaasautor). // Eesti Vabariigi teaduspreemiad 2002. Tallinn, 2002
* Immune response is energetically costly in white cabbage butterfly pupae (kaasautor). // Suppl. Proc. Royal Soc. London. Biol. 270 (2003)
* Effects of ultraviolet-B radiation on metamorphic traits in the common frog Rana temporaria (kaasautor). // J. Zool. 259 (2003)
* Carotenoid-based plumage coloration of male greenfinches reflects health and immunocompetence (kaasautorid L. Saks, P. Hõrak) // Oeceol. 134 (2003)
* Bone alkaline phosphatase as a sensitive indicator of skeletal development in birds: A study of the great tit nestlings (kaasautorid Vallo Tilgar, Raivo Mänd). // Physiol. Biochem. Zool. 77 (2004)
* When not to avoid inbreeding (kaasautor H. Kokko). // Evolution 60 (2006)

## Kirjandus
* Eesti entsüklopeedia 14, 347
* Eesti Vabariigi teaduspreemia (2002), 65–67
*
Katri Ots

**Katri Ots** (sündinud 23. mail 1971 Tallinnas) on eesti metsateadlane.

## Elulugu
Katri Ots on tööliste tütar.

Lõpetas 1989. aastal Tallinna 44. Keskkooli, 1993 Eesti Põllumajandusülikooli metsamajanduse erialal, 1994–1996 EPMÜ magistrant, metsandusmagister (1996, samas), väitekiri "Okaspuude kasv ja areng leeliselise tööstusliku õhusaaste tingimustes", EPMÜ doktorant 1996–2001, põllumajandusdoktor (2002, EPMÜ), väitekiri "Impact of air pollution on the growth of conifers in the industrial region of Northeast Estonia". Oli 1993–1996 Tallinna Pedagoogikaülikooli Ökoloogia Instituudi vaneminsener, 1996–1998 teadur, 1998–2004 EPMÜ Metsandusliku Uurimisinstituudi teadur, 2005– EMÜ metsandus- ja maaehitusinstituudi vanemteadur.

## Teadustöö
Uurinud peamiselt inimtekkelise tolmusaaste (leeliseline tsemenditolm) ning põlevkivi töötlemise ja elektrijaamade piirkonna õhusaaste mõju erivanuseliste okaspuude kasvule ja arengule. Osalenud juhtivalt mitme ministeeriumi või asutuse uurimisprojekti täitmisel. Eesti Vabariigi teaduspreemia (2004, kollektiivis). Üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Influence of climatic factors on annual rings of conifers (kaasautor J. Rauk). // Z. Naturforschung 54 (1999)
* Growth and biomass partitioning of 6-year-old spruces under alkaline dust impact (kaasautor M. Mandre). // Water Air Soil Pollut 114 (1999)
* Changes in phytomass and nutrient partitioning in young conifers in extreme alkaline growth conditions (kaasautor). // Environ. Pollut 105 (1999)
* The state of rest forest ecosystem in an area of oil-shale mining and processing. II. Morphological characteristics of Norway spruce (kaasautorid J. Rauk, M. Mandre). // Oil Shale 17 (2000) 2
* Needle biomass across a pollution gradient in Estonia (kaasautor M. Mandre). // Oil Shale 19 (2002) 4
* Metsaökosüsteemi dünaamika ja okaspuude ökofüsioloogiline seisund looduslikes ning antropogeensetes stressitingimustes (kaasautor). // Eesti Vabariigi teaduspreemiad 2004. Tallinn, 2004

## Viited

## Kirjandus
* Katri Ots. Impact of air pollution on the growth of conifers in the industrial region of Northeast Estonia". Tartu, 2002, 215–222
* Eesti Vabariigi teaduspreemiad 2004, 81
* 

## Välislingid
*
Jakob Ots

**Jakob Ots** (sündinud 6. detsembril 1935 Tallinnas) on eesti kasvatusteadlane.

Jakob Ots on tööliste poeg.

Lõpetas 1955 Tallinna 21. Keskkooli, 1960 TPedI vene keele ja kirjanduse osakonna, pedagoogikakandidaat (1975, TÜ), väitekiri "Индивидуализация учебных заданий на базе обучения русскому языку в эстонской школе". Oli 1960–69 Käina 8-klassilise kooli õpetaja ja direktor, 1969-87 VÕT-i õppejõud, asedirektor ja kateedrijuhataja; 1988-93 Eesti Hariduse Arenduskeskuse pedagoogika kateedri dotsent, ühtlasi Tallinna 21. keskkooli õpetaja ja TPedI dotsent, 1993–2001 TPÜ kasvatusteaduste teaduskonna koolipedagoogika õppetooli dotsent, 2002– õppeülesannete täitja. Peale pedagoogika üldkursuste õpetanud kasvatusfilosoofiat ja valikkursusi; koostanud õppevahendeid. Töötanud kohakaaslasena ka keskkoolides ja Mainori kõrgkoolis.

## Teadustöö
Uurinud didaktika ja keelte õpetamise metoodika ning õpetajate täienduskoolitusega seotud probleeme. Kuulub Inge Undi koolkonda. Ühiskondliku Pedagoogika Uurimise Instituudi liige. Üle 50 teaduspublikatsiooni ja 10 õppevahendi.

## Teoseid
* Задания по русскому языку для VII–VIII класса. Тлн, 1973
* Eneseanalüüsi võimalusi didaktilises protsessis. // Nüüdistund. Tallinn, 1983
* Iseseisvus isiksuse omadusena. // Nõukogude Kool (1988) 2
* Hinnang ja hinne. // Nõukogude Kool (1989) 6
* Management and the teacher in the system of progressive education. // Perspectives on School Leadership – a Platform for the Future. Florida, 1996 (USA)
* Õpiraskustega laps tavakoolis. // Eesti pedagoogika ja kool XLVIII. Tallinn, 1996
* 10–11 aastaste õpilaste arvamus oma koolist. // Õpetaja-uurija töömailt. Tartu, 1998
* Õpilase iseseisvus ja õppeprotsess. // Eesti pedagoogika ja kool LV. Tallinn, 2001

## Viited

## Kirjandus
* Virkus, R. Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade. Tallinn, 1998, 112
*
Mai Rosenberg

**Mai Rosenberg** (kuni 2007 **Mai Ots**; sündinud 28. septembril 1958 Tartus) on eesti arstiteadlane ja nefroloog.

## Elulugu
Mai Ots on viiuldaja tütar.

Lõpetas 1976 Tartu 8. Keskkooli, 1984 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, 1992–97 Tartu Ülikooli sisekliiniku doktorant, meditsiinidoktor (1998 TÜ), väitekiri "Characteristics of the progression of human and experimental glomerulopathies". Täiendas end 1995–97 Harvardi Ülikoolis, Torontos (2000), Heidelbergis (2002), Philadelphias (2002), Gdanskis (2002). Oli 1984–85 intern, 1986–88 Jõgeva Rajoonihaiglas Põltsamaal terapeut, 1988–89 Tartu Kiirabi arst, 1989–92 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna sisehaiguste kateedri assistent, 1997–99 Tartu Ülikooli sisekliiniku assistent ja Tartu Ülikooli Kliinikumi sisekliiniku nefroloog, 1999–2000 vanemassistent, 2000–05 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna sisehaiguste õppetooli nefroloogia dotsent, 2005– erakorraline vanemteadur.

## Teadustöö
Uurinud krooniliste neeruhaiguste epidemioloogiat ja progresseerumist ning kroonilise neerupuudulikkuse rehabilitatsiooni. Osalenud teaduskonverentside korraldamisel, mitmete kodu- ja välismaiste erialaliste töörühmade liige ning saanud uurimisgrante. International Society of Nephrology, Comm-n of Global Advancement of Nephrology (Euroopa alamkomitee), American Society of Nephrology, European Dialysis & Transplantation Associationi liige, Eesti Kudede ja Organite Transplantatsiooni Ühingu asutajaliige, Eesti Nefroloogide Seltsi liige. Üle 60 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2011 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
* Neerubiopsia tähtsusest glomerulopaatiate diagnoosimisel. // Eesti Arst (1993) 3
* The epidemiology of end-stage renal disease in the Baltic countries: an evolution ficture (kaasautor). // Nephrol. Dial. Transplant. (2001) 16
* Beneficial effects of water-based exercise in patients with chronic kidney disease (kaasautor). // Int. J. Rehabil. Res. (2003) 26
* Kroonilise neerupuudulikkusega haigete kompleksse taastusravi võimalusi (kaasautorid Ü. Pechter, J. Maaroos). // Eesti Arst (2003) 1
* Regular Low-intensity aquatic exercise improves cardiorespiratory functional capacity and reduces proteinuria in chronic renal failure patients (kaasautor). // Nephrol. Dial. Transplant. (2003) 18
* Kiiresti progresseeruv luupusnefriit (kaasautorid K. Metsküla, A. Kulla). // Eesti Arst (2003) 5
* Oxidative stress status in early stages of experimental renal failure (kaasautor). // Nephron Exp. Nephrol. (2004) 97
* Impact of the supplementation of kidney mass on blood pressure and progression of kidney disease (kaasautor). // Nephrol. Dial. Transplant. (2004) 19
* Neeruhaige õigeaegne avastamine. // Eesti Arst (2006) 1
* Ultrastructural analysis of the human kidney biopsies. // Papers Anthrop. XVI (2007)

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 121
* Mikelsaar, M. Meditsiinidoktor Mai Ots. // Eesti Arst (1999) 3, 284
* 

## Välislingid
*
Meelis Ots

**Meelis Ots** (sündinud 10. augustil 1970 Tallinnas) on eesti loomakasvatusteadlane.

## Elulugu
Meelis Ots on teenistujate poeg.

Lõpetas 1988 Tallinna 21. Keskkooli, 1993 loomakasvatajana EPMÜ, põllumajandusmagister (1999, EPMÜ), väitekiri "Looma- ja linnukasvatuses kasutatavad bioloogilised toimeained", põllumajandusdoktor (2005, EPMÜ), väitekiri "Energia- ja proteiiniallika mõju mikroobse proteiini sünteesile mäletsejalistel". 

Oli 1992–1996 Tartu Seakasvatuse Katsejaama loomakasvatuspetsialist, 1997–2004 EPMÜ Loomakasvatuinstituudi spetsialist, teadur ja lektor, 2005– veterinaarmeditsiini ja loomakasvatusinstituudi lektor.

## Teadustöö
Uurinud sigade nuuma- ja lihajõudlust, bioloogilisi toimeaineid ning proteiini kvaliteeti mäletsejate söötmisel. 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Somatotropiin – veiste jõudluse suurendaja. / Proc. from a symp. Dairy Production in Estonia – Today and Tomorrow. // Estonian Agricultural Univ. Tartu, June 7, Uppsala, 1999
* Lähtekohad lüpsilehmade jõusööda söötmiseks silotüübiliste ratsioonide kasutamisel (kaasautor O. Kärt). // EPMÜ loomakasvatusinstituudi tead töid 70 (1999)
* The effect of barley meal on dairy cow's dry matter intake, allantoin excretion and microbial protein synthesis in feeding alfalfa silage ad libitum (kaasautor). // Agraarteadus (2001) 3
* Prediction of the in vivo digestibility of grass silage from gas production kinetics (kaasautor). // J. Dairy Science 84 (2001
* Temperatuuri mõjust rapsikoogi proteiini lõhustuvusele vatsas (kaasautor). // Agraarteadus (2003) 2
* Effect of grain species on purine derivative excretion via urine in feeding leguminous silage to rams (kaasautor O. Kärt). // Veterinarija ir Zootechnika 44 (2003) 22
* Jõusööda tärklise- ja proteiiniallika mõju uuslüpsiperioodil lüpsvate lehmade toodangule, toitainetega varustatusele ja mõningatele vere biokeemilistele näitajatele (kaasautor). // Agraarteadus XV (2004) 1
* Piima karbamiidisisalduse ja ratsiooni toitefaktorite vahelistest seostest (kaasautorid O. Kärt, E. Rihma). // Agraarteadus XV (2004) 3

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*
Liilia Otsmaa

**Liilia Otsmaa** (1955. aastani **Liilia Tint**; 6. jaanuar 1925 Lasva, Võrumaa – 11. oktoober 2017) oli Eesti saksa filoloog.

## Elulugu
Liilia Otsmaa oli käsitöölise tütar.

Lõpetas 1944 Võru 1. Keskkooli, 1949 Tartu Riikliku Ülikooli saksa filoloogia erialal. Stažeeris Leipzigi Ülikoolis. 

1949–1951 Tartu Riikliku Ülikooli saksa filoloogia kateedri õpetaja, 1951–1954 aspirant, 1954–1966 õpetaja, 1966–1992 vanemõpetaja, 1992–1997 germaani-romaani osakonna lektor. Õpetanud saksa keelt, leksikoloogiat ja fraseoloogiat; koostanud õppevahendeid.

Ta on maetud Tartu Pauluse kalmistule.

## Teadustöö
Uurinud alamsaksa keele mõjusid eesti ja baltisakslaste saksa keelele, sealhulgas Balthasar Russowi "Liivimaa kroonikas". Umbes 20 teaduspublikatsiooni.
## Tunnustus

* 1996 Tartu Ülikooli medal

## Teoseid
* Texte für Physiker. Tallinn, 1958
* Saksa keele õpik algajaile: kõrgematele õppeasutustele (kaasautorid A. Habermann, V. Liiv). Tartu, 1961, 2. trükk 1963; Tallinn, 1964; 2. trükk 1970
* Eesti laenudest balti alamsaksa keeles. // TÜ Toimetised 131 (1963)
* Alamsaksa keelest Baltimail XIII–XVI sajandil. // TÜ Toimetised 149 (1964)
* О русских заимствованиях в балтийском ниженемецком языке. // Linguistica. 6. Tartu, 1975
* Zur verbalen Wortverbindungen in der livländischen Chronik von Balthasar Russov. // TÜ Toimetised 713 (1985)

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 234
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 121
*
Svea Otsmaa

**Svea Otsmaa** (aastani 1956 **Svea Palis**; 18. oktoober 1932 Tallinn – 16. august 2025 Tallinn) oli eesti majandusteadlane.

## Elukäik
Lõpetas 1950. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1956. aastal kiitusega Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) ehitusinsenerina. Aastatel 1962–1965 õppis Eesti NSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudi (MI) aspirantuuris ning kaitses 1967. aastal majanduskandidaadi kraadi Eesti Teaduste Akadeemias väitekirjaga "Monteeritavate ehituskonstruktsioonide unifitseerimise majanduslik efektiivsus ja optimaalne tase".

Töötas 1959–1962 ja 1965–1968 Majanduse Instituudis teadurina, 1968–1971 TPI vanemõpetajana ning aastatel 1971–1994 dotsendina Ehitustootluse Instituudi ehitusökonoomika ja juhtimise õppetoolis.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: ehituse ja ehitusmaterjalide tööstuse ökonoomika, sh monteeritavate raudbetoondetailide ja konstruktsioonide unifitseerimine. Üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Matemaatiliste meetodite rakendamine ehitusökonoomikas I. Tallinn, 1973
* Matemaatiliste meetodite rakendamine ehitusökonoomikas II. Tallinn, 1978
* Matemaatiliste meetodite rakendamine ehitusökonoomikas III. Tallinn, 1983
* Ehitusökonoomika küsimusi (kaasautor). Tallinn, 1996
* Ettevõtte ökonoomika probleeme (kaasautor) Tallinn, 1999

## Isiklikku
Svea Otsmaa oli teenistujate tütar, tehnikateadlase Vello Otsmaa abikaasa ja füüsiku Hele Siimoni ema.

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*
Vello Otsmaa

**Vello Otsmaa** (29. märts 1932 Tallinn – 18. august 2021) oli eesti ehitusteadlane.

## Elukäik
Vello Otsmaa on ametniku poeg.

Lõpetas 1951 Tallinna 22. Keskkooli, 1956 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) ehitusteaduskonna. 1958–1961 TPI aspirant, tehnikakandidaat (1963, Tallinna Polütehniline Instituut), väitekiri "Pika ringsilindrilise raudbetoonkooriku põikjõu-piirolukorra eksperimentaalne uurimine".

Oli 1961–1963 TPI ehituskonstruktsioonide kateedri assistent ja vanemõpetaja, 1964–1992 dotsent, 1992–2001 Tallinna Tehnikaülikooli raudbetoonkonstruktsioonide õppetooli juhataja-aseprofessor ja ehitiste projekteerimise instituudi direktor, 2001– dotsent, õppetooli juhataja. Loengute põhiaine oli raudbetoonkonstruktsioonid, selle kõrval ka tugevusõpetus ja ehitiste katsetamine.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: koorikute teoorias käsitlenud silindriliste raudbetoonkoorikute arvutamist kandevõime piirseisundeis; raudbetooni teoorias mitmesuguste varraskonstruktsioonide põikjõukindlust, samuti pingbetoonkonstruktsioonide arvutamist. Konsulteerinud raudbetoonkonstruktsioonide projekteerimist ja ehitamist, juhtinud vastutusrikaste ehitiste katsetamist. Korraldanud teaduskonverentse. Mitmete nõukogude ja organisatsioonide liige, sh TPI ehitusalase erialanõukogu teadussekretär (1976–1991).

## Teoseid
Üle 30 teaduspublikatsiooni.
* Экспериментальные исследования предельного состояния железобетонных цилиндрических оболочек. // Тр. ТПИ 202 (1963)
* Совершенствование расчетной схемы коротких элементов при действии поперечных сил. // Бетон и железобетон (1983) 2
* Определение наиболее опасного по поперечной силе наклонного сечения изгибаемого элемента. // Бетон и железобетон (1988) 1
* Raudbetoonkonstruktsioonid. Eelpingestamata raudbetoonelementide kandepiirseisundid. EPN 2/AM-1. Eesti Ehitusteave, 1999
* Raudbetoonkonstruktsioonid. Pingebetoonkonstruktsioonid. Arvutusalused. Kandepiirseisundid. EPN 2/AM-2. Eesti Ehitusteave, 2000
* Mõtteid Heinrich Laulust. // TTÜ aastaraamat 2000. Tallinn 2001
* Raudbetoonkonstruktsioonid. Ehituskonstruktori käsiraamat 2. Tallinn 2002
*Betoonkonstruktsioonide arvutamine. Tallinna Tehnikaülikool, Eesti Betooniühing. 2014

## Tunnustus
*2014 Eesti Betooniühingu auliige

## Isiklikku
Tema abikaasa oli majandusteadlane Svea Otsmaa, nende tütar oli füüsik Hele Siimon.

## Viited

## Kirjandus
* Ehitusinsenerid TPI-st. Tallinn 1986. Lk 218
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn 1986. Lk 234, 440, 442, 497

## Välislingid
*
*
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Raimond Otsman

**Raimond Otsman** (aastani 1941 **Raimond Otsmann**; 5. oktoober 1916 Gattšina, Venemaa – 18. detsember 2002 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Raimond Otsman oli vedurijuhi poeg.

Lõpetas 1935 Tallinna Reaalkooli. Õppis 1935 ja 1936 Tallinna Konservatooriumis (ühtlasi mängis orkestris Kuldne Seitse) ja Riigi Kunsttööstuskoolis skulptuuri. 1936–1937 oli ajateenistuses Eesti kaitseväes, lõpetas Tallinna sõjakooli aspirantide kursuse, 1937–1941 õppis TTÜ-s. 1941 mobiliseeriti Punaarmeesse, lõpetas 1943 leitnandina suurtükiväekooli. Tema sõjatee lõppes 1945 Eesti Laskurkorpuse suurtükiväedivisjoni staabiülemana. Lõpetas 1947 TPI ehitusteaduskonna, tehnikakandidaat (1955, TPI), väitekiri "Kukersiitpõlevkivi tolmkütte tsükloontuha kasutamine vastutusrikkamate ehitusdetailide tootmisel". Oli 1947–1951 TPI vanemlaborant, nooremteadur ja assistent, 1951–1975 TPI ehituskonstruktsioonide kateedri vanemõpetaja ja dotsent, 1975–1981 ehitusmaterjalide kateedri dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: ehitusmaterjalid, peamiselt tolmpõlevkivituhk ja sellest valmistatavad tooted. Rahvamajanduse Saavutuste Näituse pronks- (1963) ja hõbemedal (1965), Nõukogude Eesti preemia (1972, kollektiivis). 30 teaduspublikatsiooni, 3 autoritunnistust.

## Isiklikku
Raimond Otsman harrastas skulptuuri.

## Teoseid
* Ehitusmaterjalid 2. Laboratoorsete tööde katsemetoodika. Tallinn, 1966
* Ehitusmaterjalid. Tallinn, 1976

## Viited

## Kirjandus
* Ehitusinsenerid TPI-st. Tallinn, 1986, 218
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 148, 191, 243, 456, 458, 497
* TTÜ aastaraamat 2003. Tallinn, 2004, 394–395
*
Mikk Otsmann

**Mikk Otsmann** (15. juuli 1944 Pärnu – 13. oktoober 2020) oli eesti geofüüsik.

## Elulugu
Mikk Otsmann oli õpetaja poeg.

Ta lõpetas 1962. aastal Pärnu 4. Keskkooli ja 1973. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (kus õppis füüsikaosakonnas). 

Ta oli aastatel 1973–1990 Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi nooremteadur, 1990–1992 Ökoloogia Instituudi teadur ja 1992. aastast Tartu Ülikooli Eesti Mereinstituudi teadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: Läänemere ja Eesti suurjärvede ökosüsteem, selle modelleerimine. Üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* A model for water exchange between the Baltic Sea and the Gulf of Riga (kaasautorid V. Astok, Ü. Suursaar). // Nordic Hydrology 28 (1997).
* Water exchange as the main physical process in semi-enclosed marine systems: the Gulf of Riga case (kaasautor).// Hydrobiol. 393 (1999).
* Modelling currents along the western coast of Estonia as superposition of Helmholtz oscillators (kaasautorid Ü. Suursaar, T. Kullas).// Coastal Eng. and Marina Developments. Southampton, Boston, 3 (1999).
* The oscillatory nature of the flows in the system of straits and small semienclosed basins of the Baltic Sea (kaasautorid Ü. Suursaar, T. Kullas). // Continental Shelf Res. 21 (2001).
* Modelling of extreme sea levels in the coastal waters of West Estonia (kaasautor). // Continental Shelf Res. 22 (2002).
* Extreme sea level events in the coastal waters of western Estonia (kaasautor).// J. Sea Res. 49 (2003).
* Cyclone Gudrun in January 2005 and modelling its hydrodynamic consequences in the Estonian coastal waters (kaasautor).// Boreal Envir. Res. 11 (2006).

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*
Rein Otson

**Rein Otson** (28. november 1939 Rakvere – 18. september 1997 Ottawa) oli eesti päritolu Kanada keemik.

## Elulugu
Lahkus 1944 koos vanematega Eestist, elas aastast 1951 Kanadas. Lõpetas 1964 Montrealis Sir George Williamsi Ülikooli, Ph.D. (1972, Carletoni Ülikool). Oli aastast 1972 Kanada Tervishoiuministeeriumi teadur ja vanemteadur.

Kuulus võrkpallis ka Kanada koondisse.

Tema ema Susanna ja õde Lüüli Elliott lõid Rein Otsoni mälestusfondi (Rein Otson Memorial Graduate Scholarship), mis jagab stipendiume Toronto Ülikoolis õppimiseks.

## Teadustöö
Uurimusi keskkonnatervishoiu ja -seire alalt. Oli õhu- ja veesaastet põhjustava inimmõju rahvusvaheliselt tunnustatud eriteadlane ja ekspert. Juhtis nii Kanada kui ka rahvusvahelisi projekte, sh 1992–1994 kolme Eestiga seotud projekti; oli mitme teadusajakirja, sh Eesti TA Toimetiste keemiaseeria kolleegiumi liige.

## Teoseid
* Environmental health and monitoring in Estonia (kaasautorid U. Kirso, T. Kaur). // Archives of Industrial Hygiene and Toxicol. 47 (1996)
* Application of an automated HS-GC method in partition coefficient determination for xylenes and ethylbenzene in rat tissues (kaasautorid P. Kumarathasani, I. Chuga). // Chemosphere (1998) 37

## Viited

## Kirjandus
* Eesti entsüklopeedia 14, 348
*
Rein Otsepp

**Rein Otsepp** (28. august 1935 Tallinn – 13. oktoober 2020) oli eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Rein Otsepp oli raudteetöölise poeg.

Ta lõpetas 1954. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna, oli aastatel 1964–1967 TRÜ aspirant, majanduskandidaat (1968, TRÜ), väitekiri "Materiaalse vastutuse suhted ja toodangu kvaliteet". 

Aastatel 1959–1962 oli ta Tallinna TSN TK büroojuhataja, aseesimees ja esimehe abi, 1962–1992 TPI/TTÜ poliitilise ökonoomia (majandusteooria) kateedri õppejõud, 1973. aastast dotsent, 1981–1992 kateedri juhataja, 1992–1999 Eesti Krediidipanga osakonnajuhataja, 1999–2001 panga nõukogu esimees, aastast 2001 nõukogu liige; võttis osa panga loomis-, kujunemis- ja juhtimisprotsessist, ühtlasi oli 1999–2003 eraülikooli Veritas professor, 2003–2005 Audentese Ülikooli õppeülesande täitja.

## Teadustöö
Uurinud tootjate majandusliku ja materiaalse vastutuse aspekte ja toodangu kvaliteedi probleeme. Pidanud loenguid ja ettekandeid Budapesti, Varssavi, Rostocki ja Praha kõrgkoolides. Ligi 70 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Rahvusvahelise tööjaotuse probleeme (kaasautorid T. Made, I. Soidra). Tallinn, 1981
* Die Probleme der Wirtschaftliche Verantwörtlichkeiten. Rostock (Saksamaa), 1984
* Felelösség az érdekeltségi rendszerben. Budapest, 1988
* Stimuláció és szociális igazságosság. Budapest, 1988

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 363–367, 497
* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 344
*
Aadu Ott

**Aadu Ott** (14. märts 1940 Tallinn – 12. jaanuar 2020 Göteborg) oli 
Rootsi ja eesti füüsik.

## Elulugu
Aadu Ott oli prokuröri poeg.

Ta omandas Boråsis (Rootsi) keskhariduse, lõpetas 1962 Göteborgi Ülikooli filosoofiakandidaadina matemaatika ja füüsika erialal, *fil. lic.* (füüsika, 1965, samas), täiendas end 1969 Rootsi-Ameerika sihtasutuse stipendiaadina Arizona Ülikoolis (Tucson), Ph.D. (füüsika, 1970, Göteborgi Ülikool), väitekiri "Mobility Studies of Impurities, Thermal Effects and Matrix Atoms in Lithium Metal". Oli aastast 1963 Göteborgi Ülikooli füüsika instituudi assistent ja aastast 1971 Gislavedi keskkooli matemaatika ja füüsika lektor.

## Teadustöö
Ta on uurinud difusiooni liitiumis. Arvukalt teaduspublikatsioone.

## Teoseid
* Isotope Inter-Diffusion in Solid Lithium Metal (kaasautor). // Z. Naturforsch 23a, 771 (1968)
* Interstitial-Like Diffusion of Copper in Lithium. // J. Appl. Phys. 40, 2395 (1969)
* Slowly Diffusing Impurities in Lithium Metal (kaasautorid A. Lodding, D. Lazarus). // Phys. Rev. 188, 1088 (1969)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 86
* Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Eesti Ühenduse arhiiv (isikutoimik)
*
Paul Ott

**Paul Ott** (6. veebruar 1930 Otepää vald, Tartumaa – 6. november 2010) oli eesti metsateadlane.

## Elulugu
Paul Ott on väiketalupidajast sepa poeg ja Ingmar Oti isa.

Lõpetas 1949 Otepää Keskkooli, 1954 Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsanduse ja maaparanduse teaduskonna, 1965 aspirantuuri. Täiendas end 1970 ja 1985 Moskva Metsatehnika Instituudi täienduskursustel. 

Oli 1954–1962 EPA metsakasvatuse kateedri vanemlaborant, 1965–1966 vaneminsener, 1966–1989 assistent, 1989–1992 vanemõpetaja, 1992– EPMÜ metsakasvatuse õppetooli vanemõpetaja, 1996. aastast dotsent. Pidanud loenguid botaanikast, metsanduse alustest, dendroloogiast, metsakultuuridest, -kasvatusest ja -selektsioonist, 1975. aastast metsandusteaduskonna õppe- ja menetluspraktika üldjuhendaja.

## Teadustöö
Uurinud kase vorme, eriti maarjakaske (karjala kaske). Töid kaseseemnete kvaliteedi, kase istutusmaterjali kasvatamise ja kase vormide leviku, kasvatamise ja kvaliteedi kohta. Loodusuurijate Seltsi ja Metsaseltsi liige.

## Teoseid
15 teaduspublikatsiooni.
* Kase istutusmaterjali kasvatamisest. // EPA teaduslike tööde kogumik 41 (1968)
* Arukase seemnekandvusest ja seemnete kvaliteedist. // EPA teaduslike tööde kogumik 50 (1968)
* Kase morfoloogiliste vormide metsaselektsioonilisest tähtsusest. // EPA teaduslike tööde kogumik 60 (1969)
* Maarjakask Eesti NSV-s. // EPA teaduslike tööde kogumik 128 (1980)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 101
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, 139–140
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 113
* Agraarteadus (1990) 2, 261
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsandusteaduskond 1951–1958. Trt, 2001, 38

## Välislingid
*