open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Folia Baeriana

**"Folia Baeriana"** on Karl Ernst von Baeri pärandile ja selle uurimisele pühendatud raamatusari, mis loodi Eesti teadusajaloolase Maie Remmeli initsiatiivil ja mida annab välja Eesti Looduseuurijate Selts koostöös Baeri muuseumiga alates aastast 1975. 

## Köidete loend
Aastaks 2010 on ilmunud seitse köidet.
*1. 1975. Toim.: V. Kaavere, T. Sutt. 184 lk. 
*2. 1976. Toim.: V. Kaavere, M. Valt. 164 lk. 
*3. 1978. Baer und Entwicklung der Naturwissenschaften. Toim.: V. Kaavere, K. Paaver, K. Põldvere, T. Sutt. 252 lk. 
*4. 1983. Bibliographie von K.E.v.Baer. Toim.: T. Sutt. Compiled by V. Kaavere, H. Saal. 112 lk. 
*5. 1990. Systemtheoretische Betrachtungsweise im modernen Evolutionismus. Toim.: T. Sutt, V. Kaavere. 176 lk. 
*6. 1993. Baer and Modern Biology. (Proceedings of the International Conference held in Tartu 29.02.-3.3.1992.) Toim.: T. Sutt, A. Heinaru, V. Kaavere, H. Kallak, A. Piirsoo. 304 lk. 
*7. 1999. Toim.: E.Tammiksaar, K. Kull. 150 lk. 

## Välislingid
*Sarjas "Folia Baeriana" ilmunud köidete loend
Dietrich Boven

**Dietrich Boven** oli Liivi ordu liige ja Toolse foogt aastal 1523.

Dietrichi vanemaid ega päritolukohta pole teada. Ainus, mis temast teada on, ongi fakt, et ta oli Toolse foogt.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 101a (lk 135).
Bernd von Hornhusen

**Bernd von Hornhusen** oli Liivi ordu liige ja Narva ning Sēlpilsi foogt.

Tema vanemad olid tõenäoliselt Bernd von Hornhusen ja Elseke. Ta pärines Kölni hertsogkonnast Vestfaalist, Hornhusenist Briloni lähedalt. Tema suguvõsal oli lään Corvey kloostri juures, aga neil oli vaid regionaalne tähtsus.

1442. aastal oli Bernd oma kodukohas veel ilmik, 1481 aga on teda märgitud Sēlpilsi foogtina. 1488. aastal nimetati ta Narva foogtiks, kuid 1490. aastal oli ta oma varasemasse ametisse naasnud. Seejärel teated temast lõppevad.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 439 (lk 346).
Johann von Knippenburg

**Johann von Knippenburg** (ka *Knipenborch*; surnud 1524) oli Bremeni komtuur aastail 1517–1524.

Johann pärines Vest Recklinghausenist Kurkölnist, Knippenburgist Bottropi lähedalt. Tema suguvõsa oli Esseni päritolu ja suri juba 16. sajandi keskel välja, olles küllaltki tähtsusetu.

Knippenburg ilmselt kunagi Liivimaale ei jõudnudki, ta oli Liivi ordu käsknikuks vaid Bremenis, kus ta ametis olles ka suri.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 498 (lk 385).
Martin von Heimburg

**Martin von Heimburg** (surnud 1540) oli Bremeni pikaajaline raehärra ja bürgermeister 16. sajandil.

Martin sai raehärraks 1509. aastal, kui ta pidi olema juba keskealine mees, sest tema poeg Martin noorem sai samal aastal Liivi ordu Bremeni komtuuriks. Nende olulise tõusu samaajalisus vihjab nende headele suhetele ordumeister Wolter von Plettenbergiga ja ka sellele, et linnas kaldus vaekauss senise komtuuri Jasper von Münchhauseni ja tema pooldajate kahjuks. 1512. aastal sai Martinist bürgermeister, kellena ta tegutses kuni 1539. aastani. Järgmisel aastal ta suri.

Heimburgide suguvõsa pärines Lüneburgi lähedalt, alates 1477. aastast olid nad Bremenis raehärrad.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Lk. 310.
Martin von Heimburg noorem

**Martin von Heimburg** (surnud 1511) oli Liivi ordu liige ja Bremeni komtuur aastal 1509.

Martini vanemad olid Martin von Heimburg ja ilmselt Elisabeth von der Hude. Heimburgide suguvõsa pärines Lüneburgi lähedalt, alates 1477. aastast olid nad Bremenis raehärrad. Martin sündis Bremenis.

Heimburg sai komtuuriks pärast Jasper von Münchhauseni teistkordset tagandamist sellelt ametikohalt. Martini ja ta isa karjäärid olid tihedalt seotud, samal aastal sai isast nimelt raehärra. Tõenäoliselt olid mõlemad heades suhetes Wolter von Plettenbergiga. Siiski ei õnnestunud Martinil kauaks komtuuriametisse jääda, sest Münchhauseni sugulased ja toetajad suutsid ta peagi sinna tagasi panna. Heimburg suri kaks aastat hiljem, ilmselt küllaltki noore mehena.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 371 (lk 310–311).
Medical Subject Headings

**Medical Subject Headings** (lühend **MeSH**) on bioteaduste ja meditsiiniliste ainealade koondinfot sisaldav veebipõhine vaba juurdepääsuga märksõnastik.

Metaandmetesüsteemi eesmärgiks on nimetatud valdkondade teadusliku kirjanduse indekseerimine. 

Meditsiinimärksõnastikku kasutab ka bibliograafiline arvutisüsteem MEDLINE.

*MeSH*i rajas ja seda haldab Ameerika Ühendriikide Rahvuslik Meditsiiniraamatukogu (*United States National Library of Medicine*).

## Viited

## Välislingid

*Medical Subject Headingsi koduleht
*Medical Subject Headingsi otsinguleht

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Medical Subject Headings]] seisuga 08.08.2014.*
Jules Dassin

**Jules Dassin** (sünninimi **Julius Dassin**; 18. detsember 1911 Middletown (Connecticut) – 31. märts 2008 Ateena) oli juudi päritolu USA filmirežissöör, stsenarist ja filmiprodutsent. 

Ta sattus Hollywoodi musta nimekirja ning jätkas oma filmitööd Prantsusmaal. 

Laulja Joe Dassin (1938–1980) oli tema poeg.
Viborg (täpsustus)

**Viborg** on mitme asula nimi:
***[[Viborg]]** on linn Taanis, seal on ka samanimeline lään
***[[Viborg (USA)|Viborg]]** on linn USA-s Lõuna-Dakota osariigis
***Viborg** on Viiburi (*Võborg*) rootsikeelne nimi
***Viborg** on mitme Rootsi küla nimi
Diseases Database

**Diseases Database** (haiguste andmebaas) on internetipõhine meditsiiniteemaline andmebaas, mis annab teavet haigusseisundite, sümptomite ja ravimite vaheliste seoste kohta. Andmebaasi haldab Londonis asuv Medical Object Oriented Software Enterprises Ltd.

Veebisaidi eesmärk on „haridus, taustalugemine ja üldine huvi“, sihtrühmaks „arstid, teised kliinilised tervishoiutöötajad ja nende elukutsete üliõpilased“. Saidi toimetajaks on määratud Malcolm H Duncan, kes on Ühendkuningriigi kvalifitseeritud arst.

## Organisatsioon
Haiguste andmebaas põhineb umbes 8500 mõistel, mida nimetatakse „objektideks“ ja mis on seotud inimmeditsiiniga, sealhulgas haigused, ravimid, sümptomid, füüsilised tunnused ja ebanormaalsed laboratoorsed tulemused.

Andmebaasis modelleeritakse kolm metaandmete kogumit, et siduda elemendid nii omavahel kui ka väliste teabeallikatega. [vajab viidet]

# Objektidele on omistatud erinevaid seoseid, näiteks 2. tüüpi diabeet on märgitud „südame isheemiatõve riskiteguriks“. Formaalsemalt kasutatakse andmebaasis olem-omadus-väärtus mudelit, kus objektid täidavad nii olemi- kui ka väärtuspesasid. Seoseid võib lugeda mõlemas suunas, näiteks väitele „müokardiinfarkt {võib põhjustada} valu rinnus“ vastab „valu rinnus {võib olla põhjustatud} müokardiinfarktist“. Sellised seosed koonduvad andmebaasis ja võimaldavad otsida nimekirju - näiteks loetelu objektidest, mis võivad põhjustada valu rinnus, ja loetelu objektidest, mida võib põhjustada müokardiinfarkt.
# Enamiku teemade juurde on määratud teemakohased hüperlingid veebiressurssidele, mille hulka kuuluvad Online Mendelian Inheritance in Man, eMedicine ja Vikipeedia.
# Enamik kirjeid on kaardistatud mõistetele ühtses meditsiinikeele süsteemis (UMLS). UMLS-i lingid võimaldavad enamiku andmebaasi objektide puhul kuvada lühikesed tekstimääratlused või MeSH (Medical Subject Heading) valdkonna märkusi.

UMLS-kaart võimaldab ka linke teistesse meditsiinilistesse klassifikaatoritesse ja terminoloogiatesse, näiteks ICD-9 (Rahvusvaheline Haiguste Klassifikatsioon) ja SNOMED (Meditsiini Süstematiseeritud Nomenklatuur)

## Viited


## Välislingid
*Diseases Database'i koduleht
Dedovitši rajoon

**Dedovitši rajoon** on haldusüksus Venemaal Pihkva oblastis.

Rajoonis on Dedovitši alev ja kolm külaasundust (valda).

## Viited

## Välislingid

*Dedovitši rajoonist Pihkva oblasti kodulehel
*Dedovitši rajooni koduleht
Datlipalm

**Datlipalm** ehk **harilik datlipalm** (*Phoenix dactylifera*) on palmiliste sugukonda datlipalmi perekonda kuuluv kultuurtaim, mida kasvatatakse tema viljade (datlite) pärast, mõnel pool ka ilutaimena.

## Välislingid
Datlipalm (perekond)

**Datlipalm** (*Phoenix*) on puittaimede perekond palmiliste sugukonnast. 

Harilikku datlipalmi kasvatatakse kultuurtaimena. 

## Liigid
**[[Phoenix acaulis]]*
**[[Phoenix andamanensis]]*
**[[Phoenix caespitosa]]*
**Phoenix canariensis* – kanaari datlipalm
**Phoenix dactylifera* – harilik datlipalm
**[[Phoenix loureiroi]]* (sünonüüm *Phoenix humilis*)
**[[Phoenix paludosa]]* 
**[[Phoenix pusilla]]* 
**Phoenix reclinata* – tara-datlipalm
**Phoenix roebelenii* – laose datlipalm
**[[Phoenix rupicola]]* 
**Phoenix sylvestris* – mets-datlipalm
**Phoenix theophrasti* – kreeta datlipalm

Mõned uurijad toovad eraldi liigina välja Roheneemesaartel kasvava *[[Phoenix atlantica]]*, mida teised peavad metsistunud  harilikuks datlipalmiks. 

## Välislingid
Datoveksel

**Datoveksel** ehk **tähtajaveksel** on veksel, mille maksetähtpäev sõltub mingi tähtaja möödumisest veksli väljakirjutamise päevast.
Varjatud jälgimine

**Varjatud jälgimine** on teabehanke ja jälitustegevuse meetod, mis seisneb isiku või objekti tegevuse varjatult fikseerimises kirjalikult või audiovisuaalseid tehnilisi vahendeid kasutades.

Meetodit kasutavad riiklikud luure- ja vastuluureasutused, kriminaalkuritegevuse vastased asutused ning eraviisiliselt ka eradetektiivindusega tegelevad isikud ja asutused. 

## Ajalugu

## Nõukogude Liidus
29. septembril 1938 moodustati NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadis (NKVD) esimene spetsialiseeritud kriminaalkuritegevuse vastane allüksus, mille ülesanne oli vastavalt salajastele sisemistele ametkondlikele normatiivaktidele tuvastada ja fikseerida kuritegevuses kahtlustatavate isikute tegevust, kuriteo asitõendeid ja tehiolusid. Üksus kandis nimetust Siseministeeriumi Operatiivteenistus, 7. osakond jne.
## Välislingid
* Бойцы невидимого фронта
* Инструкция начальникам охранных отделений по организации наружных наблюдений
*VANA KULD: Detektiivide avalik elu ja varjatud tunded 
*Kaitsepolitsei lõpetas SIA kriminaalasja, milles süüdistati ka SIA töötajat Vladimir Kozlovi tolleaegse politsei peadirektori Hermann Simmi Varjatud jälgimises
*SPIONAAŽ: Rootsi ajakirjanik vaatas binokliga inglaste taktikakoosolekut, Delfi.ee, 18. juuni 2012
Da

**DA** võib tähendada järgmist:
*DA on dopamiini tähis
*DA on mürk

**Da** või **da**  võib tähendada järgmist: 

## Tähised
***Da**, mõõtühik **[[dalton]]i** tähis
***Da**, **[[Damköhleri arvud]]e** tähis
***da**, detsiaari tähis
***da**, taani keele kood ISO 639-1 järgi

## Teosed
***"[[Da (näidend)|Da]]"**, Hugh Leonardi näidend
***"[[Da (film)|Da]]"**, Hugh Leonardi näidendi järgi tehtud film

## Kohad
***[[Đà jõgi]]** Vietnamis
***[[Da maakond]]** Hiinas Sichuani provintsis
***[[Da (Oury)|Da]]**, asula Burkina Fasos Oury departemangus
***[[Da (Tchériba)|Da]]**, asula Burkina Fasos Tchériba departemangus

## Isikud
***[[Da (perekonnanimi)|Da]]**, perekonnanimi
***[[Adi Da]]**, vaimne õpetaja

## Muu
***[[SJ Da]], Rootsi vedur
***Da**, ülim olend [[daism]]is
***Da''', voduni usundi jumalus

## Vaata ka
*da- (deka-)
*Da!, Venemaa noorteliikumine 
*"Da Da Da"

## Välislingid
RHK-9

**RHK-9** (Rahvusvaheline Haiguste Klassifikatsioon, 9. versioon) oli rahvusvaheline haiguste ja nendega seotud terviseprobleemide statistiline klassifikatsioon aastatel 1975–1992. RHK-9 valmis MTO eestvõtmisel ja oli jätkuks RHK-8-le. RHK-9 järglaseks on RHK-10.
Đà jõgi

**Đà jõgi** [daa] ('Must jõgi'; vietnami keeles *sông Đà*) on jõgi Hiinas ning Vietnami loodeosas, Hồng Hà tähtsaim (parempoolne) lisajõgi. 

Jõgi saab alguse Yunnani-Guizhou lavamaalt Yunnani provintsist, kus pikem Babiyani jõgi suubub Vietnami lähedal Amo jõkke; Vietnamis saab Amo jõgi Đà jõe nime. Ta voolab peamiselt sügavas orus loode-kagu-suunas. Đà on Lai Châu provintsi ja Điện Biêni provintsi piirijõgi. Ta voolab Hồng Hà jõest lõuna pool sellega enam-vähem rööbiti  ning suubub Phú Thọ provintsis umbes 50 km Hanoist kirdes Hồng Hà'sse. Pikkus on umbes 1000 km. 

Jõel on mussoonirežiim, kõrgeim veetase on suvel ja sügisel. 

Alamjooksul kasutatakse Đà jõe vett niisutamiseks peamiselt riisikasvatuse tarbeks. Jõel on Hoa Bìnhi hüdroelektrijaam ja Sơn La hüdroelektrijaam.   

Jõe ääres paikneb Hòa Bìnhi linn.

## Viited

## Välislingid
*
Siseväed

**Siseväed** on Venemaa territooriumil tegutsenud riiklike moodustiste (Venemaa Keisririik, NSV Liit) sõjaväestatud korraga riigisisese julgeoleku tagamiseks moodustatud formeering.

## Ajalugu

Siseväed (*внутренная стража*) moodustati keiser Aleksander I korraldusega 27. märtsil 1811 seniste Venemaa Keisririigi linnade ja kubermangude garnisoni koosseisus olnud roodude isikkoosseisust. Sisevalveväed jaotati Venemaa Keisririigi Euroopa osas asuvate kubermangude vahel ning said järjekorranumbrid 1.–8. Nende teeninduspiirkonda kuulus mitu kubermangu. Eestimaa kuulus Peterburi piirkonda. Kubermangudes asusid sisevalvepataljonid kubermangukeskuses ja kandsid selle piirkonna järgi ka nimetust.

## NSV Liidu Siseministeeriumi Siseväed
Punaarmee Fraktsioon

**Punaarmee Fraktsioon** (saksa keeles *Rote Armee Fraktion*, lühend *RAF*; alguses tuntud kui **Baaderi-Meinhofi rühm**) oli aastatel 1970–1998 tegutsenud Lääne-Saksamaa vasakäärmuslik terroriorganisatsioon.

Rühmituse asutajate seas olid Andreas Baader, Gudrun Ensslin, Horst Mahler ning intellektuaal ja ajakirjanik Ulrike Meinhof.

Nad pidasid sõda Lääne-Saksamaa riigi vastu, mida nad pidasid fašistlikuks. 1977 oli RAFi hiilgeaasta: tapeti Saksamaa peaprokurör Siegfried Buback, tööandjate liidu esimees Hanns Martin Schleyer ja Dresdeni panga esimees Jürgen Ponto.

1970–1997 tapeti terrorirünnakutes 34 inimest. Samas ajavahemikus sai surma 20 Punaarmee Fraktsiooni liiget või nendega seotud isikut.

24. aprillil 1975 vallutas RAF Saksamaa saatkonna Stockholmis. Tapeti Saksamaa saatkonna kaitseatašee Andreas von Mirbach ja saatkonna kaubandusatašee Heinz Hillegart, surma sai ka 2 terroristi.

Punaarmee Fraktsioon on küll rohkem tuntud, kuid korraldas siiski vähem rünnakuid kui Revolutsioonilised Rakud, mis korraldasid ajavahemikus 1973–1995 296 pommirünnakut, süütamist ja muud rünnakut.

1993. aasta juunis toimunud RAFi "kolmanda põlvkonna" juhtide grupi kinnipidamisel osutatud relvastatud vastupanul hukkus tulevahetuses politseiga: üks kahtlustatav Wolfgang Grams ja üks politseinik. Kinnipeetud Birgit Hogefeld mõisteti kohtus süüdi ja teda karistati 18-aastase vabadusekaotusega, ta vabanes alles 2011. aastal.

Pärast Saksamaa taasühinemist selgus, et RAF-i aitas Ida-Saksamaa luureagentuur Stasi.

2008. aastal valmis Punaarmee Fraktsioonist Uli Ederi ajalooline mängufilm "Baader Meinhofi kompleks".

## Viited

## Välislingid
* http://www.rafinfo.de 
* http://www.baader-meinhof.com/
Baikonur

**Baikonur** ja ka **Baikonõr** võib olla:

* Bajkongõr, linn Kasahstanis Kõzõlorda oblastis Bajkongõri kosmodroomi lähedal
* Bajkongõr (Ulõtau oblast), asula Kasahstanis Ulõtau oblastis
* Bajkongõri kosmodroom
* Baikonur (film 2011), 2011. aastal režissöör Veit Heimeri käe all valminud draamafilm, võetud üles Bajkongõri kosmodroomil
Muul

**Muul** ehk **lainemurdja** on sadamasse ehitatud tamm, mis kaitseb sadamat või jõe suuet lainetuste (eriti murdlainete) ja uhtainete eest.

Muul võib olla rajatud nii vette kui ka maa ja mere piirile. Muuli üks külg on mõnikord muudetud kaiks. Kai ongi üsna sarnane ehitis, ainult sel pole lainete murdmise ülesannet, muulil aga pole silduvate meresõidukite vastuvõtmise ülesannet.

Eestis on pikimad muulid Pärnus, mille ümberehitamist alustati 1863–1864 aastatel kunagistest palkmuulidest kivimuulideks, mille jaoks veeti kivilaevadega kive Häädemeeste ja Kihnu randadest. Pärnu muulid valmisid 1869. aastal ning on 2 ja 2,5 km pikkused. 2002. aastani olid muulid linna omandis.

Genovas on 490 meetri pikkune üle tuhande aasta vanune muul, mis kaitseb linna tormide eest.

Ajalooliselt hakati sõna "muul" (inglise keeles *mole*) kasutama San Franciscos olevate sadamaehitiste kohta. Kolm raudtee-ettevõtet rajasid sadamasse neli muuli, et rongide ja laevade vahele ei jääks mudatasandikku, vaid et laevadelt saaks kohe kaupu rongidele laadida. Selles mõttes oli tegu pigem kaidega. Ükski neljast esimesest muulist pole tänapäevani säilinud. Kunagine rannikumadalik on täidetud pinnasega ja need neli muuli on saanud osaks sellest.

## Vaata ka
* sadam
* vesiehitis
* tamm

## Viited
Daaklased

**Daaklased** oli keldi mõjudega traakia rahvas, kes elas alates 5. sajandist eKr Mustast merest läänes. Nad olid lähedases suguluses naaberrahva geetidega ning kõnelesid arvatavasti sama keelt.

Alles 2. sajandi alguses eKr  ühinesid daaklaste hõimud riikideks. 1. sajandi keskel eKr ühendati daaklased ja geedid täielikult Daakia riigi võimu alla. Selle tegi teoks kuningas Burebista, kes laiendas riiki veelgi. Rüüstati ja hävitati Musta mere äärseid kreeka linnu, laastati Traakia Rooma riigi Illüüria ja Makedoonia provintsini ning tehti muid vallutusi. Daakia riik ohustas Rooma riiki. Nende piiriks oli Doonau tänapäeva Viinist kuni suudmeni.  

Ajaarvamise vahetusel tegid roomlased reide daaklaste maadele, et neid Doonaust kaugemale tõrjuda, ning lõid tagasi nende retki Doonaust lõunasse. Alles Traianusel õnnestus Daakia sõdadega Daakia ohust lahti saada. Daaklasi hävitati ja pillutati laiali ning moodustati 107. Rooma provints Daakia provints.

Rooma riigiga sõdimise ajal olid daaklased kõrgelt arenenud. Transilvaaniast saadi kulda ja hõbedat. Arenenud oli ka kaubandus. Sõditi jalgsi, hobuseid kasutati põhiliselt veoloomadena.

Rumeenlasi peetakse dakoromaanide või valahhide järglasteks, neid omakorda roomlaste poolt assimileeritud daaklaste järglasteks. Daaklaste järjepidevust Rumeenias on ka vaidlustatud, osutades sellele, et 7. sajandiks elasid Rumeenia alal slaavlased, kellest põlvnevat nii rumeenlased kui ka bulgaarlased.

## Vaata ka
*Daakia
*Traakia, traaklased
Dacia

**Dacia** on ladinakeelne nimi, mis on tähendanud 
***[[Daakia]]t**

**[[Dacia (automark)|Dacia]]** on ka automark.
Bajkongõr

**Bajkongõr** (kasahhi Байқоңыр); vene Байконур *Baikonur*) on linn Kasahstanis Kõzõlorda oblastis. Linn asub Sõrdarja jõe ääres.

Kasahstan on Bajkongõri linna koos Bajkongõri kosmodroomiga rentinud Venemaale kuni 2050. aastani. Seal kehtib Venemaa seadusandlus ning ta on Venemaa keskalluvusega linn.

Linn rajati 1955. aastal Bajkongõri kosmodroomi teenindamiseks. Kuni 1995. aastani oli linna nimi *Leninsk* ning see oli Nõukogude Liidu salastatud sõjaline objekt ning kinnine linn. Salastamise tõttu sai kosmodroom nime umbes 300 km kirde suunas Ulõtau oblastis asuva Bajkongõri kaevandusasula (47° 50' N, 66° 03' E) järgi ning 1995. aastal nimetati ka Leninski linn kosmodroomi järgi ümber.

## Välislingid

* Linna ajalugu
Barbara kabel

**Barbara kabel** (*capella beate Barbara extra civitatem*) oli keskaegne katoliku pühakoda Tallinna lähedal, mis asus umbkaudu nüüdse Roosikrantsi tänava ja Kaarli puiestee nurgal. Kabelit on mainitud arvatavasti juba 1341. aastal, kindlasti aga 1378. aastal. 15. sajandil nimetati seda ka kirikuks, mis tähendas, et sel võis olla oma kogudus ja preester.

Mitte segi ajada Niguliste kiriku Barbara kabeliga, mis eksisteeris umbes samal ajal ja allikate lakoonilisuse tõttu on neil raske vahet teha.

Rotherus Dyneuar seniori testamendis 26. septembrist 1341 annetatakse Barbara kabelile kaks kuhja kive ja lupja. 1363. aastal kuulus Albertus Harpele aiakrunt Barbara kabeli juures väljaspool Seppade/Harju väravat.

1378. aastal oli kabelil oma vaimulik. 

1511. aastal oli kabelis köösnerite altar. 

Kabel lammutati tõenäoliselt 1535. aastal (Hugo Peets, Rudolf Kenkmaa).

Kabelit juures asus hiljemalt 1379. aastast Barbara kalmistu. Praegu on endise kalmistu ja kabeli ala valdavalt hoonestatud.

## Kirjandus
*"Barbara kalmistu". - Entsüklopeedia Tallinn 1 (A-M). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2004. Lk 34

## Välislingid
*Maailm Roosikrantsi all
Asteegid

**Asteegid** olid praeguse Mehhiko alal elanud rahvas 14.–16. sajandil.

Asteekide rändhõim seadis end sisse Mexico orgu Texcoco järve soises ümbruses ning pani aluse Tenochtitlani linnale.
 
Aastal 1500 valitsesid asteegid Mehhikos suurt Asteekide riiki. Riigi laiendamist alustati 1430. aastatel asteekide valitseja Itzcoatli juhtimise ajal. 

Tenochtitlani kõrgajal, keiser Montezuma II võimu ajal, elas linnas umbes 300 000 inimest. Suure elanikkonna toitmiseks kasvatati toitu Texcoco järvele kunstlikult rajatud saartel ehk *chinampa*del. Asteegi kaupmehed ostsid põhjas elavatelt puebloindiaanlastelt türkiisi, lõunast aga veeti sisse kirevavärvilisi sulgi, mida asteegid kasutasid keepide, lehvikute, peaehete ja kilpide valmistamiseks.

Asteegi sõjaväe üks peamisi ülesandeid oli võimalikult paljude vangide võtmine. Vangid ohverdati Tenochtitlani kesklinnas asuvates hiigelsuurtes püramiid-templites. Inimvere ohverdamine oli paljusid jumalaid kummardavate asteekide jaoks oluline. Asteegid uskusid, et inimveri oli jumalate jaoks ainus sobiv toit.

Asteekidel oli viis tähtsamat jumalat: Quetsalcoatl sulismadu, viljakusjumal, kes võis moonduda ka tuule- ja eluhinguse jumalaks Eheatliks; Tezkatlipoca; Tlaloc; Chalchihuitlicue ja Huitzilopochtli.

Asteegi preestrid moodustasid ühiskonnas erilise klassi. Nad vastutasid keerukate tseremooniate ja ohverdamiste eest, mida korraldati suurtes templites.

Asteekide pealinn oli keskajal üks paremini planeeritud linnasid maailmas. Saarel asuvad tänavad ja kanalid paiknesid ruudustikukujuliselt linna keskel asuva hiigelkompleksi ümber, mis koosnes astmikpüramiididest, templitest, paleedest ja aedadest. Linna ühendasid maismaaga kolm teetammi.

Kui hispaanlased 1520. aastal Ameerikasse saabusid, ei teadnud nad midagi Kesk-Ameerika kultuuridest, nende võimsatest impeeriumitest, keerukatest paleedest ega nende suurepärastest insenerimõtetest ega kogu nende elu hõlmavast usuelust. Hernán Cortési esimesel kohtumisel asteegi keisri Montezumaga kummardas Cortés keisri ees tervituseks ja Montezuma kinkis Cortèsile kulda, vääriskive, nefriiti ning sulgedega ehitud esemeid. Hiljem alistasid hispaanlased asteegid ning nende templid lõhuti maha. Asteekide naabrite maiade tsivilisatsioon suutis vastu pidada 1542. aastani, kuni hispaanlased Méridasse oma pealinna rajasid.

## Vaata ka
* Tenochtitláni dünastia

## Välislingid

* Pead veeresid... uuri, mida peidab seni suurim asteekide inimohvri-leid
Põisadru (perekond)

**Põisadru** (*Fucus*) on perekond pruunvetikaid. Põisadrud on levinud Atlandi ookeani Euroopa ja Põhja-Ameerika litoraalis, eelistades kasvukohana kiviseid rannaalasid. 

Perekonna üks tuntumaid liike on harilik põisadru (*Fucus vesiculosus*), keda leidub ka Läänemeres. 

Põisadrude tallus on tüüpiliselt dihhotoomselt harunev ja põõsasjas, sageli on tallusel õhupõied.
Hakuninmaa

**Hakuninmaa** (rootsi keeles *Håkansåker*) on linnaosa Helsingis. Hakuninmaa jääb Keskuspuisto, Maununneva ja Mätäjoki vahele.

See on rahulik piirkond, kus ei ole eriti suuri maju ja liiklus on hõre. Hakuninmaal on oma lasteaed ja kiosk. Suuremad poed asuvad Kannelmäel, Kaivokselas ja Myyrmäel. Hakuninmaa sarnaneb Vantaa (rootsi *Vanda*) Hakunila linnaosaga.

## Viited
Tegevuskasum

**Tegevuskasum** on kasumiaruandes kajastatav summa, mis on saadud pärast põhitegevuse tuludest kulude mahaarvestamist, kuid enne intresse ja ettevõtte tulumaksu. Inglise keeles kutsutakse seda "*earnings before interest and taxes*" ehk EBIT, mis näitab ettevõtte tegevuse kasumlikkust.
Keith Laumer

**John Keith Laumer ** (9. juuni 1925 – 23. jaanuar 1993) oli USA teadusulmekirjanik. 

Tema raamatutes saavad lugejad osa reisidest nii ajas kui ka alternatiivsetes maailmades. Rohkem tuntud on tema hilisemad teosed: BOLOd, arukad ja ülivõimekad sõjamasinad (Tankid), mille kujutamist ja arendamist on jätkanud ka teised kirjanikud.

## Välislingid
*Keith Laumer Ulmekirjanduse Baasis
*Keith Laumer Eesti Ulmeühingu eestikeelsete raamatute andmebaasis
*Keith Laumeri koduleht
Ya'an

**Ya'an** (ka *Yaan*) on linn Hiinas Sichuan provintsi lääneosas 
umbes 120 km kaugusel provintsikeskusest Chengdust, Mini jõe  lisajõe Qingyi   ääres, Erlang Shani mäe juures,  Ya'an Shi keskus. Geograafilised koordinaadid on 29°59' N, 103°05' E.

Linn on 
*Pekingist 2654 km kaugusel
*Shanghaist 2063 km kaugusel
*Hongkongist 2654 km kaugusel
*Xi'anist 1311 km kaugusel
*Chongqingist 381 km kaugusel

## Rahvastik
Linna elanike arv oli 1994. aastal hinnanguliselt 110 000. 

## Haldus
Linn asub Yuchengi linnarajoonis. 

Aastatel 1950–1955 oli linn Xikangi provintsi keskus. Koos Ya'ani ringkonnaga (雅安专区, alates 1970. aastast 雅安地区), mille keskus ta oli, viidi ta pärast Xikangi provintsi kaotamist  uuesti üle Sichuani provintsi ning Ya'ani ümber moodustati maakonna õigustega linn Ya'an Shi (雅安市), mis 1959 muudeti Ya'ani maakonnaks  (雅安县). Viimane kaotati 1983 ning taastati maakonna õigustega linn.   

14. juunil 2000 moodustati praegune ringkonna õigustega linn Ya'an Shi, mille keskus Ya'an on. Endine maakonna õigustega linn Ya'an Shi kujundati ümber Yuchengi linnarajooniks.

## Tähised
Telefonikood on 0835, sihtnumber 625000.
## Liiklus
Linn oli kõrgmägede ja kärestikuliste jõgede tõttu üsna ligipääsmatu, kuni 1999 avati linna Chengduga ühendav maantee. Enne Ya'ani jõudmist läbib tee tunneli läbi mäe. Ya'ani kaudu kulgeb maantee Tiibeti kiltmaale.
## Majandus
Ya'anis on Hiina keskne tehas, kus uuritakse ja valmistatakse lennukikütuse mõõte- ja süütesüsteeme.  

Areneb kõrgtehnoloogiline tööstus. 

Valmistatakse asbesti ja põllumajandusseadmeid, remonditakse autosid. 

## Haridus
Linnas asub Sichuani Põllumajandusülikool.  
## Ajalugu
Yaan rajati garnisoniga vahejaamana teel Tiibetisse. Ta on olnud traditsiooniline kaubanduskeskus.

## Vaatamisväärsused
Ya'anis väidetakse olevat kolm imet:
*Ya'ani vihm, mis sajab kaks kolmandikku aastast (Yaani nimetatakse ka **Vihmalinnaks**; kasutusel on väljend, et vihma sajab seal "400 päeva aastas")
*Ya'ani kala, mis maitseb väga hästi
*Ya'ani naised, kes on tuntud ilusa naha poolest

## Välislingid
*Kaart
*Kaart
Aktau

**Aktau** on linn Kasahstanis, Manggõstau oblasti keskus. Asub Kaspia mere ääres.

Aktau tekkis 1950. aastatel naftaleiukoha juurde.

Aastatel 1964–1992 oli linna nimi **Ševtšenko** Tarass Ševtšenko auks, kes oli seal asumisel olnud.

## Välislingid
*Aktau koduleht
Online Mendelian Inheritance in Man

**Online Mendelian Inheritance in Man** (**OMIM**) on projekti "Mendelian Inheritance in Man" ("Inimese mendellik pärilikkus") internetipõhine versioon.

## Välislingid
* Projekti "Online Mendelian Inheritance in Man" koduleht
Tallus

**Tallus** ehk **rakis** on mõnede liikumatute organismide diferentseerumata vegetatiivne kude. Varem koondati tallusega organismid (käsitleti taimedena) omaette süstemaatilisse rühma – rakistaimed ehk tallofüüdid, hiljem on tõestatud, et see oli selgelt polüfüleetiline takson. 

Tallusel puuduvad organiseerunud ja eristatavad osad (lehed, juured ja varred), mis on aga olemas soontaimedel. Küll aga võib tallusel olla eelmainitud taimeosade analooge, mille üldtalitlus ja makroskoopne ehitus võivad sarnaneda küll soontaimede osade omaga, kuid nende mikrostruktuur on erinev; näiteks puuduvad tallusel juhtkoed.

Tallusega organismid on näiteks puna- ja pruunvetikad.

## Vaata ka
*tallofüüdid
Karl VIII

**Karl VIII** ehk **Karl Knutsson Bonde** (1. oktoober 1408 või 1409 – 15. mai 1470) oli Rootsi riigitegelane, regent ja mitmekordne kuningas; 1449–1450 ka Norra kuningas (**Karl I**).

Karl VIII-ks hakati Karl Knutssoni kutsuma tegelikult alles sajand hiljem, Erik XIV ja Karl IX ajal, kes lisasid Rootsi kuningate nimistusse ka müütilised gootide kuningad. Karl ise pidas end Karl II-ks, nagu see kajastub ka tema ajal vermitud müntidel.

Karl sündis riiginõunik Knud Tordsson Bonde ja Margareta Karlsdotteri, Tofta isanda Karl Ulvssoni tütre peres. Tema isa usuti põlvnevat kuningas Erik IX nooremast vennast, ema esivanemad olid aga 1220. aastal Lihula lahingus langenud jarl Karl Kurt, Taani kuningas Knud IV ja Folkungid.

Karl sai 1434. aastal Rootsi Riiginõukogu (*riksråd*i) liikmeks ja juba sama aasta oktoobris ka Rootsi riigimarssaliks (*riksmarsk*). Samal ajal oli Rootsis puhkenud vastuhakk Kalmari uniooni valitsejale Pommeri Erikule (Rootsis Erik XIII) ning pärast ülestõusu alustanud riigiregendi (*rikshövtman*) Engelbrekt Engelbrektssoni tapmist 1436. aasta mais sai Karlist uus regent, 1438. aastal valiti ta selleks ka ametlikult. 1440. aastal aga sai uueks unioonikuningaks Christoffer Baierist, keda tunnustasid ka rootslased. Nii pidi Karl regendiametist tagasi astuma, kuid löödi rüütliks ja ta sai Rootsi peakohtunikuks. Sellest ametist loobus ta aga juba 1441. aastal ja naasis riigimarssali ametisse. Samas määrati ta ka Viiburi piirkonna peameheks. Esialgu omas ta võimu ka Turu piirkonna ehk terve Lõuna-Soome üle, kuid 1442. aastal võttis kuningas Christoffer talt viimase käest. Viiburi peamehena (markkrahvina) ajas ta suhteliselt sõltumatut poliitikat, sõlmides isiklikud suhted Hansa, Novgorodi ja Liivi orduga.

1448. aastal, kui unioonikuningas Christoffer suri, valiti Karl Rootsi kuningaks. Ta püüdis seejärel ise saada unioonikuningaks, 1449. aastal valitigi ta Norra kuningaks, kuid taanlased olid valinud oma monarhiks Christian I, kes 1450. aastal ka Norra trooni üle võttis. Seejärel puhkes Karli ja Christiani vahel sõda, mille purustused tekitasid Rotosis peagi tugeva siseopositsiooni, mida juhtisid Oxenstiernad ja Vasad. 1457. aastal suutsidki peapiiskop Jöns Bengtsson Oxenstierna ja Erik Axelsson Tott Karli kukutada, uueks kuningaks valiti aga Christian. Karl läks eksiili Danzigisse. 

1463. aastal puhkes Rootsis aga omakorda Christiani-vastane ülestõus ja Karl valiti taas kuningaks. Kuid juba 1465. aastal pidi ta uuesti eksiili minema. 1467. aastal tõusis ta aga Erik Axelsson Totti toel uuesti troonile ning valitses seejärel kuni oma surmani. Ehkki tal oli surma ajal ka noor poeg, Karl Karlsson, ei saanud tollest kuningat, sest riiginõukogu otsustas regendiks määrata tema nõo Sten Sture vanema.
Londoni börs

**Londoni börs** (inglise keeles *The London Stock Exchange*, lühend *LSE*) on aktsiabörs asukohaga Londonis Suurbritannias. Börs on asutatud 1801. aastal. See on üks maailma suuremaid börse, kus kaubeldakse nii Suurbritannia kui ka välismaiste väärtpaberitega ja teiste finantsinstrumentidega. Londoni börs ise on aktsiaselts ja seal kaubeldakse selle aktsiatega.

## Ajalugu
Ametlikult asutati Londoni fondibörs 1801. aastal, kuid tegelikult sai Inglismaa väärtpaberitega kauplemise ajalugu alguse XVI sajandil. Suutmata rahastada oma kapitaliga kalleid reise Hiinasse, kogusid Briti ettevõtted Antwerpenis sarnase mudeli järgi kulda vastutasuks tulevase ettevõtte kasumiosa vastu.

1687. aastal kauples Londonis oma väärtpaberitega viisteist ettevõtet. 1695. aastal oli ettevõtteid juba umbes 150. Selle tulemusena kaubeldi aktiivselt väikese osaga nendest aktsiatest, paljud ettevõtted osutusid elujõuetuks. 1690. aastate Inglise IPO mulli võrreldakse mõnikord 1990. aastate dot-comi mulliga.

Londoni fondibörsi põhiindeks on FTSE100, mis käivitati 3. jaanuaril 1984. aastal. See koondab 100 suurima kapitalisatsiooniga ettevõtet, mis on noteeritud Londoni börsil.

2020. aastal oli Londoni fondibörsi kogutulu 2124 miljonit naela (2019. aastal 2056 miljonit naela). Londoni fondibörsil oli kuni 2021. aastani ligikaudu 50 protsenti rahvusvahelisest aktsiakaubandusest. 2021. aastal oli aktsiate keskmine päevakäive Londoni fondibörsil 8,6 miljardit eurot.

## Viited
Käive

**Käive** (inglise keeles *revenue*, *turnover*, *sales*) on ettevõtte põhitegevusest, kas kaupade või teenuste müügist, saadav sissetulek. 

Eesti käibemaksuseaduse järgi on käive: 
:
# kauba võõrandamine ja teenuse osutamine ettevõtluse käigus;
# kauba või teenuse omatarve;
# kauba toimetamine teise liikmesriiki ilma võõrandamiseta oma sealse ettevõtluse tarbeks (§ 7 lõike 1 punkt 3);
# kauba sundvõõrandamine tasu eest.

Käive on kasumiaruandes esimesel real kajastatud summa. Vahel kutsutakse käivet inglise keeles ka  *top line* (ülemine rida).

Brutokäive on sissetulekud koos käibemaksuga ja netokäive on sissetulekud ilma käibemaksuta.

## Vaata ka
* Käibemaks
* Käibedeklaratsioon

## Viited

## Välislingid
* Raamatupidamise seadus ja õigusaktid
* Käibemaksuseadus
*Maksukorralduse seadus
New Yorgi börs

**New Yorgi börs** (*New York Stock Exchange*, lühend *NYSE*) on New Yorgis asuv aktsiabörs. 

NYSE on noteeritud ettevõtete turuväärtuse järgi maailma suurim aktsiabörs. 

Börsil on noteeritud 2773 ettevõtte väärtpaberid. Noteeritud ettevõtete arvu poolest on ta maailmas neljas. Temast ettepoole jäävad Bombay börs (BSE) Indias, Londoni börs ja NASDAQ.

## Ajalugu

Märtsis 1792 alustasid New Yorgi 24 juhtivat maaklerit läbirääkimisi, et korrastada väärtpaberite müüki. 17. mail 1792 sõlmisid nad Lääneplaatani kokkuleppe, millega ühtlustasid tehingutelt võetava komisjonitasu 0,25%-le ja lubasid kaubelda ainult üksteisega, jättes niiviisi kõrvale oksjonid, kus väärtpabereid varem müüdi. Kokkulepe sai nime selle järgi, et maaklerid tavatsesid kokku saada suure plaatani all, aga lepingut seal ei sõlmitud.

Maaklerite arv kasvas kiiresti liiga suureks, et nad plaatani alla mahuksid. Nad hakkasid põhiliselt töötama kohvikutes. Eriti sai maaklerite poolest tuntuks Tontiini kohvik Wall Streeti ja Water Streeti nurgal, kus tegutseti 1817. aastani (kohvik lammutati 1855).

Esialgu kaubeldi põhiliselt valitsuse võlakirjade, näiteks USA iseseisvussõja sõjalaenude ja First Bank of America aktsiatega. Peatselt lisandusid eraettevõtete aktsiad, näiteks Bank of North America ja Bank of New York osakud.

1817 New Yorgi börs reorganiseeriti. Philadelphia eeskujul kehtestati piirangud manipulatiivsele kauplemisele ja börsile loodi formaalne juhtimine. Ühtlasi hakkas börs rentima hooneid, mida kasutati üksnes väärtpaberitega kauplemiseks. Kuni 1865 tegutseti mitmes kohas, hiljem pole börsi asukoht muutunud.

Kuni 20. sajandi esimese pooleni olid börsidele iseloomulikud suured kõikumised ja börsipaanikad. New Yorgi börs omandas 19. sajandi keskel juhtiva positsiooni, sest tänu regulatsioonimehhanismidele sai paanikatega paremini hakka kui näiteks Philadelphia börs.

1884 hakkas Charles Dow koostama oma esimest aktsiaindeksit. See ilmus The Wall Street Journali igapäevases kaheleheküljelises lisas Klientide Pärastlõunalehes. 2. jaanuaril 1886 sai sellest Dow-Jonesi indeks. Indeksi esimene väärtus oli 62,76, aga 1896. aasta börsipaanika ajal langes see kõigi aegade madalaima väärtuseni 28,48.

Pärast Esimese maailmasõja puhkemist suleti New Yorgi börs 31. juulil 1914, kuid avati osaliselt 28. novembril, et võimaldada kaubelda näiteks sõjalaenudega, ja täies mahus detsembri keskel.

16. septembril 1920 toimus Wall Streeti pommitamine. Plahvatuses hukkus 40 ja vigastada sai mitusada inimest. Plahvatuse korraldaja jäi välja selgitamata.

## Viited

## Välislingid
*New Yorgi börsi koduleht
*NYSE muutuste ajalugu
Christian Mortensen

**Christian Mortensen**, täisnimega **Thomas Peter Thorvald Kristian Ferdinand Mortensen** (16. august 1882 Skaarup, Skanderborgi vald, Ida-Jüütimaa, Taani – 25. aprill 1998 San Rafel, California, USA) oli taani päritolu Ameerika Ühendriikide ülipikaealine, kes on dokumentaalselt tõestatud meestest vanuselt teine ja kõigi pikaealistega arvestades 12. Ta elas 115 aastat ja 252 päeva.

Mortensen sündis Taanis, kuid 1903. aastal immigreerus ta USA-sse ja töötas seal lihttöölisena mitmetes ametites. Alates 1973. aastast elas ta vanadekodus. Ta abiellus vaid väga lühikeseks ajaks ja tal ei olnud ka lapsi. Mortensen suitsetas sigarit ja nautis rikkalikke söömaaegu. 1997. aastal, pärast maailma vanima inimese Jeanne Calmenti surma, lootis Mortensen saada vanimaks elusolevaks inimeseks, kuid seda ei juhtunud, sest ameeriklane Sarah Knauss, kes elas 119-aastaseks, oli temast tol ajal aasta vanem.

Shigechiyo Izumit, Jaapani ülipikaealist, peetakse üldiselt maailma vanimaks elanud meheks. Et tema sünniga seoses on tekkinud kahtlused, siis võib Mortensen osutuda vanimaks meheks.
Kollaboratsioon

**Kollaboratsioon** (ladina k. 'kaastöötamine') on koostöö, kaastöötamine, partnerlus; samuti vaenuliku võõrriigi, näiteks okupatsiooniga pealesurutud režiimi toetamine, abistamine ja/või sellega kaasaminek. 

**Kollaborant** (ka kollaboratsionist) on vastavalt kaastöötaja või võõrrežiimi kaasajooksik, st kodanik, kes abistab oma riigi hõlvamisel vaenlast. 

Vilniuse Rahvusvahelise Avaliku Tribunali 2000. aasta 12.–14. juuni kohtuotsus täpsustas mõistet "kollaboratsioon" ning defineeris selle teadliku tegutsemisena okupatsioonivõimude juhiste järgi, rikkudes okupeeritud riigi õigusi, suveräänsust ja selle kodanikkonna kodanikuõigusi.

## Viited
Yuchengi linnarajoon

**Yuchengi linnarajoon** (雨城区, *Yucheng Qu*) on 3. järgu haldusüksus Hiinas Sichuani provintsis ringkonna õigustega linnas Ya'an Shi's. Geograafilised koordinaadid on 29°57' N,  102°59' S. 

Kõrgus merepinnast on umbes 700...800 m.  

Seal asub Ya'an Shi keskus Ya'an. 

Pindala on 1060 km², elanike arv on 340 000.

Yuchengi linnarajoon moodustati 14. juulil 2000 maakonna õigustega linna Ya'an Shi baasil.

## Välislingid
*Ametlik koduleht (*hiina keeles*)
Cooperi test

**Cooperi test** on test kehalise töövõime hindamiseks kooliõpilastel, treeningurühmades ja tervisesportlastel. Testi on välja töötanud USA arst Kenneth Cooper, tuginedes enam kui 20 000 vaatlusaluse uurimisele. 

Uuritavate kontingent on väga lai: lendurid, astronaudid, sportlased, rohkem või vähem treenitud "tavalised" inimesed. Cooperi testi tulemused on väga tihedas ja usaldusväärses seoses maksimaalse hapnikutarbimisvõimega. See on sama näitaja, mida hinnatakse meditsiiniasutuses tehtava uuringuga. Test näitab selgelt südame-veresoonte ja kopsude talitlust ja vastupidavust koormusel. Regulaarse terviseliikumise korral on mõttekas Cooperi testi läbi viia 2–3 korda aastas. Test võimaldab hinnata kehalise töövõime muutumist aastate jooksul tervisespordi, vanuse kasvamise, kehakaalu muutuste, krooniliste haiguste (suhkurtõbi, kõrgvererõhktõbi, suurenenud vere kolesteroolisisaldus) jt tegurite mõjul.

## Testi läbiviimine
Test viiakse läbi tasasel maa-alal. Hinnatakse 12 minuti jooksul kas kõndides-sõrkides või joostes läbitud maa pikkus meetrites. Tähtis on võimalus hinnata läbitud vahemaad, selleks on sobivaim teadaoleva ringisuurusega staadion, täpselt mõõdetud tervisespordirada vm. Testi ei tohiks teha "tugitoolist tõustes", vajalik on eelnev mõnenädalane treening. 

Testi tulemus jaotub 5 rühma: väga hea; hea; rahuldav; nõrk; väga nõrk. Eraldi on välja töötatud tulemused meestele ja naistele sõltuvalt vanusest.

## Naised
 **alla 30 a	  30–39 a 	  40–49 a 	  üle 50 a 	 TULEMUS **
 üle 2600 m	 üle 2400 m	 üle 2300 m	 üle 2100 m	 VÄGA HEA
 üle 2100 m	 üle 2000 m	 üle 1900 m	 üle 1600 m	 HEA
 üle 1800 m	 üle 1600 m	 üle 1500 m	 üle 1300 m	 RAHULDAV
 üle 1400 m	 üle 1300 m	 üle 1100 m	 üle 1000 m	 NÕRK
 alla 1400 m	 alla 1300 m	 alla 1100 m	 alla 1000 m	 VÄGA NÕRK
Mingshani maakond

**Mingshani maakond** (名山县, *Mingshan Xian*) on 3. järgu haldusüksus (maakond) Hiinas Sichuani provintsis ringkonna õigustega linnas Ya'an Shi, Ya'anist kirdes. Geograafilised koordinaadid on 30° 09' N,  103° 12' E.

Kõrgus merepinnast on umbes 600...700 m.  

Pindala on 614 km², elanike arv 260 000 (1999. aastal 258 470).  

Keskus on Mengyangi alev (蒙阳镇), kus asub Mengyangi asula.

Sihtnumber on 625 100.

## Välislingid
*Maakonna kirjeldus (*hiina keeles*)
Mengyang

**Mengyang** on mitme koha nimi Hiinas:
***[[Mengyang (Sichuan)|Mengyang]]**, asula Sichuani provintsis Ya'an Shis Mingshani maakonnas
***[[Mengyangi suurvald]]** Sichuani provintsis Ya'an Shi's Mingshani maakonnas
***[[Mengyang (Yunnan)|Mengyang]]**, asula Yunnani provintsis
***[[Mengyangi mägi]]** (*Mengyang Shan*) Fujiani provintsis
Karl Kurt

**Karl Bengtsson**, ka **Karl Kurt** (rootsi keeles *Karl Döve*; langes 8. augustil 1220 Lihula all) oli  kuningas Johan Sverkerssoni valitsusajal Rootsi jarl 1219–1220.

Karl Kurt oli Folkungite suguvõsast pärineva Bengt Snivili poeg. Karli vennad olid Magnus Minnesköld ja Birger Brosa.

## Sõjakäik Eestisse
1217. aastal olid eestlastest paganad teinud sõjakäigu Rootsi ja rüüstanud Mälardaleni piirkonda. Kuningas Johan Sverkersson korraldas 1220 karisturetke Eestisse. Ta võttis endaga kaasa Karl Kurdi ja oma vennapoja Linköpingi piiskopi Karl Magnussoni. Karl Kurt langes Lihula lahingus 1220 koos piiskopiga.

## Perekond
Karl Bengtssonil oli kaks poega.:
*Ulf Fase (surnud 1248), Rootsi jarl.
*Karl Karlsson (1220 või 1221 – 1252 või 1253), rüütel

## Karli pitsat
1990. aastate alguses avastati Karl Kurdi isiklik pitsat. See on Rootsi vanim säilinud pitsat, mille omanik on nimeliselt teada. Reeglina lõhuti pitsatid pärast omaniku surma, et vältida nende väärkasutamist. Rootsi ajaloomuuseum ostis pitsati 2001. aastal 800 000 Rootsi krooni eest.

## Välislingid
*Karl Kurdi pitsat
*Karl Kurdi pitsat müüdi 800 000 SEKiga
Repatrieerimine

**Repatrieerimine** (< re- + ld. *patria* kodumaa) on põgenike, sõjavangide jne kodumaale toomine.

## Välislingid
*Repatrieerimine. Estonica
Yingjingi maakond

**Yingjingi maakond** (荥经县; *Yingjing Xian* (*Yíngjīng Xiàn*)) on 3. järgu haldusüksus (maakond) Hiinas Sichuani provintsis ringkonna õigustega linnas Ya'an Shi. Geograafilised koordinaadid on 29° 48' N, 102° 37' E. 

Kõrgus merepinnast on umbes 1600 m. 

Pindala on 1781 km², elanike arv 140 000 (1999. aastal 131 762). 

Keskus on Yandao suurvald, kus asub Yandao asula. 

*[[Yandao chengzhi]]* (严道城址) Hani dünastia ajast ja Kaishani templi peahall  (*[[Kaishan si zhengdian]]*; 开善寺正殿) on 2006. aastast  Hiina riiklike ajaloo- ja kultuurimälestiste nimistus.

Sihtnumber on 625200.   

## Välislingid
* Maakonna koduleht (*hiina keeles*)
* Tanfang Yandao gucheng yizhi (*hiina keeles*)
* "Bashu tempel" Yandaos (*indoneesia keeles*)
* Kaishani tempel (*hiina keeles*)
Ya'ani maakond

**Ya'ani maakond** (雅安县) oli aastatel 1959–1983 maakond (3. järgu haldusüksus) Hiinas Sichuani provintsis Ya'ani ringkonnas. 

Enne ja pärast seda oli samal territooriumil maakonna õigustega linn Ya'an Shi. Alates 14. juulist 2000 on seal Yuchengi linnarajoon.
Ya'an (täpsustus)

**Ya'an** on linn Hiinas Sichuani provintsis Ya'an Shi's Yuchengi linnarajoonis.

Seda nime kannab või on kandnud mitu Hiina haldusüksust:
***[[Ya'ani ringkond]]**,  2. järgu haldusüksus Sichuani provintsis ja Xikangi provintsis (eksisteeris 2000. aastani)
***[[Ya'an Shi]]**, 2. järgu haldusüksus Sichuani provintsis alates 2000. aastast
***[[Ya'an Shi (maakonna õigustega linn)|Ya'an Shi]]**, 3. järgu haldusüksus Sichuani provintsis Ya'ani ringkonnas 1955–1959 ja 1983–2000
***[[Ya'ani maakond]]**, 3. järgu haldusüksus Sichuani provintsis Ya'ani ringkonnas 1959–1983
Leemurlased

**Leemurlased** (*Lemuridae*) on esikloomaliste sugukond poolahviliste alamseltsist. Leemurlased elavad Madagaskaril.

Sugukonnas on 4 perekonda 21 liigiga, lisaks üks väljasurnud perekond:
* *[[Lemur]]*, 1 liik katta
* *[[Eulemur]]*, 12 liiki
* *Hapalemur* (bambusleemur), 6 liiki
* *[[Varecia]]*, 2 liiki
* †*Pachylemur*

## Toitumine
Enamik leemurlasi toitub peamiselt noortest lehtedest ja putukatest, bambusleemurid söövad peamiselt bambuse säsi, võrseid ja lehti.
Mõned liigid söövad lilleõisi ja seemneid ning isegi mune ja noorlinde.
Kaitsepolitsei (Soome)

**Kaitsepolitsei** ehk **Supo** (lühend soomekeelsest nimetusest *Suojelupoliisi*) on Soome Vabariigi Siseministeeriumi haldusalas olev riikliku julgeoleku ja vastuluure ametkond, mille ülesandeks on riiklike saladuste ning põhiseadusliku korra kaitse.

## Juhid ja struktuur
*Seppo Nevala  
*Ilkka Salmi  
## Viited

## Välislingid
*Venäläisdiplomaatti lahjoi suomalaispoliisia, Iltalehti, 25. juuli 2008  
*Legendaarse Hollandi võrgutaja lood tehti Soomes avalikuks Postimees 13. jaanuar 2009
Otto von Buxhoeveden

**Otto von Buxhoeveden** (surnud 24. september 1575 Paadla mõis) oli Saaremaa aadlik ja Taani ooberstleitnant.

Otto von Buxhoeveden oli Saaremaa stiftifoogti Johann von Buxhoevedeni ja Barbara von Dönhoffi poeg.

Talle kuulusid Paadla, Vennarti ja Koikla mõis ja ta oli Haeska mõisa rentnik.

Kärla Maarja Magdaleena kirikus asub Otto von Buxhövdeni epitaaf, mille lasi 1591. aastal teha tema lesk Anna. Epitaafi autor on tõenäoliselt Tönnies Evers noorem.

## Perekond
Otto von Buxhoeveden oli abielus Palivere mõisa pärijanna Anna von Ovelackeriga (maetud 1598), kes oli Palivere mõisniku Bernt von Ovelackeri tütar. Abielust sündisid:
*Otto (hukati 1613), Paadla, Vennarti ja Anija mõisnik, Taani ooberst;
*Reinhold (maetud 1640), Palivere ja Türi-Alliku mõisnik, Rootsi rittmeister;
*Johann, *Seskamois*i ja Vana-Puka mõisa (*Buxhöwdenshof*i) mõisnik.

## Vaata ka
*Buxhoeveden

## Viited

## Välislingid
*Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*Kärla kirik
Clemens XI ametisse nimetatud kardinalid

**[[Paavst]] [[Clemens XI]]** nimetas ametisse 70 kardinali 15 konsistooriumil. Seni polnud ükski paavst pidanud kardinalide ametisse nimetamiseks nii palju konsistooriume. Tema ajal said kardinalideks hilisemad paavstid Innocentius XIII ja Clemens XII. Lisaks itaallastele said kardinalideks 8 prantslast, 5 hispaanlast, 2 portugallast ja 2 ungarlast.

## Konsistoorium [[17. detsember]] [[1703]]
#Francesco Pignatelli

## Konsistoorium [[17. mai]] [[1706]]
#Francesco Acquaviva d'Aragona
#Gianalberto Badoaro
#Alessandro Caprara
#Lorenzo Casoni
#Carlo Colonna
#Lorenzo Corsini (Clemens XII)
#Carlo Agostino Fabroni
#Lorenzo Fieschi
#Gabriele Filippucci
#Nicola Grimaldi
#Filippo Antonio Gualterio
#Francesco Martelli
#Rannuzio Pallavicino
#Giandomenico Paracciani
#Pietro Priuli
#Tommaso Ruffo
#Christian August von Sachsen-Zeitz
#Orazio Filippo Spada
#Joseph-Emmanuel de la Trémoille
#Giuseppe Vallemani (in pectore)

## Konsistoorium [[7. juuni]] [[1706]]
#Michelangelo dei Conti (Innocentius XIII)

## Konsistoorium [[1. august]] [[1707]]
#Charles Thomas Maillard de Tournon

## Konsistoorium [[15. aprill]] [[1709]]
#Ulisse Giuseppe Gozzadini
#Antonio Francesco Sanvitale (in pectore)

## Konsistoorium [[23. detsember]] [[1711]]
#Annibale Albani

## Konsistoorium [[18. mai]] [[1712]]
#Manuel Arias y Porres (in pectore)
#Giovanni Battista Bussi (in pectore)
#Francesco Maria Casini
#Pier Marcellino Corradini (in pectore)
#Nuno da Cunha e Ataíde
#Agostino Cusani
#Gianantonio Davia
#Luigi Pico della Mirandola (in pectore)
#Curzio Origo (in pectore)
#Giulio Piazza
#Melchior de Polignac (in pectore)
#Luigi Priuli
#Armand Gaston Maximilien de Rohan de Soubise
#Benito de Sala y de Caramany (in pectore)
#Wolfgang Hanibal von Schrattenbach
#Antonfelice Zondadari
#Giuseppe Maria Tomasi di Lampedusa
#Giovanni Battista Tolomei

## Konsistoorium [[30. jaanuar]] [[1713]]
#Benedetto Odescalchi-Erba
#Damian Hugo Philipp von Schönborn (in pectore)

## Konsistoorium [[6. mai]] [[1715]]
#Fabio Olivieri

## Konsistoorium [[29. mai]] 1715
#Innico Caracciolo (in pectore)
#Carlo Maria Marini (in pectore)
#Bernardino Scotti (in pectore)
#Henri-Pons de Thiard de Bissy

## Konsistoorium [[16. detsember]] 1715
#Nicolò Caracciolo
#Ferdinando Nuzzi
#Giambattista Patrizi
#Nicolò Gaetano Spinola

## Konsistoorium [[15. märts]] [[1717]]
#Giberto Bartolomeo Borromeo

## Konsistoorium [[12. juuli]] 1717
#Giulio Alberoni
#Imre Csáky (in pectore)

## Konsistoorium [[29. november]] [[1719]]
#Mihály Frigyes Althan
#Giovanni Francesco Barbarigo (in pectore)
#Luis Antonio Belluga y Moncada
#Cornelio Bentivoglio
#Léon Potier de Gesvres
#François de Mailly
#José Pereira de Lacerda
#Giovanni Battista Salerni
#Giorgio Spinola
#Thomas Philip Wallrad d'Hénin-Liétard d'Alsace-Boussu de Chimay

## Konsistoorium [[30. september]] [[1720]]
#Carlos de Borja-Centelles y Ponce de León
#Álvaro Cienfuegos Villazón

## Välislingid
*Clemens XI pühitsetud kardinalid.
Ya'an Shi (maakonna õigustega linn)

**Ya'an Shi** (雅安市, *Ya'an Shi*) oli maakonna õigustega linn (3. järgu haldusüksus) Hiinas Sichuani provintsis Ya'ani ringkonnas. Selle keskus oli Ya'ani linn. 

See moodustati 1955. Aastatel 1959–1983 oli selle asemel Ya'ani maakond, seejärel maakonna õigustega linn taastati. 

14. juunil 2000 moodustati Ya'ani ringkonna asemele ringkonna õigustega linn Ya'an Shi. Maakonna õigustega linn kujundati ümber Yuchengi linnarajooniks.

1990. aastal oli maakonna õigustega linna Ya'an Shi elanike arv 317 000.