open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Toholampi vald

**Toholampi** on vald Soomes Kesk-Pohjanmaa maakonnas. Vallas elab 3500 inimest ja rahvastiku tihedus on 5,8 in/km². Toholampi naabervallad on Kannuse linn, Lestiä, Lestijärvi ja Sievi. Vallas räägitakse soome keelt.

## Külasid
Alakylä, Asiala, Hirvikoski, Lahnalampi, Lamu, Määttälä, Parhiala, Purontaka, Sykäräinen, Toholampi

## Viited

## Välislingid

* Toholampi valla koduleht
Ullava vald

**Ullava** on endine vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Pohjanmaa maakonnas. Vallas elas 1000 inimest ja rahvastiku tihedus oli 6,2 in/km². Ullava naabervallad olid Halsua, Kaustinen ja Kälviä. Vald on soomekeelne. 

1. jaanuaril 2009 liideti Ullava vald Kokkola linnaga.

## Külad

Alikylä, Haapasalo, Haapala, Hanhisalo, Herlevi,  Honkala, Jääskä, Kallinki, Kirkonkylä, Korpi, Länttä, Neverbacka,  Norppa,  Rahkonen, Seppänkylä, Sikala, Törbacka, Viitasalo, Vähälä 

## Välislingid

* Ullava valla koduleht
Valdai järv

**Valdai järv** on järv Valdai kõrgustikul Venemaal Novgorodi oblastis.

Järve pindala on 19,7 km², keskmine sügavus 12 m ja suurim sügavus 60 m. Jääkate on detsembrist mai alguseni.

Järve kaldal asub Valdai linn. Ühel saarel asub Iverski klooster.

Järve järgi on nime saanud Valdai klubi.
Alberti järv

**Alberti järv** (endine **Mobutu Sese Seko järv**) on järv Aafrika keskosas, üks Aafrika suurtest järvedest. Mahult on see Aafrika seitsmes ja maailma 23. järv.

Piki järve läheb Uganda ja Kongo DV piir. Alberti järv on Ida-Aafrika riftivööndis asuvatest järvedest põhjapoolseim. Selle pindala on 5300 km2, pikkus 160 km, laius 30 km ja maksimaalne sügavus 51 m. Järve veetase on 619 m üle merepinna.

Eurooplastele avastas järve 1864. aastal maadeavastaja Samuel Baker ja nimetas selle kuninganna Victoria hiljuti surnud abikaasa prints Alberti järgi.

Alberti järve toidavad Victoria Niilus ja Semliki. Välja voolab Alberti Niilus, mis hiljem moodustab Valge Niiluse. Järve lõunakallas Semliki suudme ümbruses on soostunud.

Alberti järv on väga kalarikas.

Järve all leiduva nafta pärast on Uganda ja Kongo DV vahel konflikt.
Los Tarantos

"***Los Tarantos***" on 1963. aastal valminud Hispaania muusikaline draamafilm, mille režissöör on Francisco Rovira Beleta. Film on olnud Oscari nominent parima välismaise filmi kategoorias. 

"*Los Tarantos*" põhineb lavastusel "*La historia de los Tarantos*", mille autor on Alfredo Mañas. See on inspireeritud William Shakespeare'i "Romeost ja Juliast".

## Sündmustik
Põhiliiniks on keelatud armastus kahe mustlase, Juana la Zoronga ja Rafael El Taranto vahel, mis on võimatu tänu vaenule kahe erineva pere vahel Barcelonas.

Rafael näeb Juanat mustlaspulmas tantsimas ning on võlutud tema ilust ja sarmist. Nad armuvad, abistatuna noortest õdedest-vendadest, kes on salajased sõbrad ja tunnevad noorte vastu sümpaatiat. Juana teenib Rafaeli ema, Angustiase, lugupidamise. Seda tänu oma piiride eitamisele ja graatsilisusele flamenkotantsijana. Juana isa Rosendo, Rafaeli ema endine armuke, on kangekaelselt vastu, olenemata Juana, Rafaeli ning Angustiase heast läbisaamisest. Juana isa pakub tütart oma kolleegile Curro, et tüdruk unustaks oma romaani Rafaeliga. Kuid kumbki noor ei suuda oma armastust unustada. Curro muutub ülbeks, tappes Rafaeli sõbra Mojigondo ja pekstes Juanat kui ta kahtlustab et too on salaja Rafaeliga kohtunud. Masenduses Juana leiab Rafaeli viimaks linnumajast, nad armatsevad ja plaanivad järgmisel päeval põgeneda. Kuid Curro, õhutatuna Juana venna Sancho poolt, leiab nad koos ja tapab nad mõlemad. Pärast seda leiab Rafaeli vend Carro tema tallist ja tapab ta kättemaksuks. Angustiast ja Rosendot ühendab lein ja Juana noorem vend lohutab Rafaeli nooremat õde, näidates, et vaen kahe pere vahel on murtud.
492

**492. aasta**

## Sündmused maailmas
*Felix III järel sai paavstiks Gelasius I.
*Vana-Rooma konsuliteks olid Anastasiu I ja Flavius Rufus.
*Itaaliasse tungisid idagoodid. Theoderich Suur alistas Odoakeri ja rajas Itaalia kuningriigi pealinnaga Ravennas.
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* 1. märts – Felix III, paavst
381

**381. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad - **[[380. aastad]]** - 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad 430. aastad

Aastad: 376 377 378 379 380 - 381 - 382 383 384 385 386 
----

## Sündmused

*...

## Sündinud

*...

## Surnud

*...
387

**387. aasta**

## Sündmused

* Acilisene rahuga jagati Armeenia kuningriik Rooma riigi ja Pärsia vahel.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Monica, Augustinuse ema
Eesti Leegioni Sõprade Klubi

**Eesti Leegioni Sõprade Klubi** (lühend **ELSK**) on organisatsioon, mis tegutseb eesmärgiga säilitada teises maailmasõjas võidelnud Eesti leegioni sõdurite pärandit.

ELSK juhatusse kuuluvad alates 2021. aastast Ain Kask, Marti Michelson, Riho Mägist. ELSK peakorter asub Lihulas. Auliikmetena on kuulunud klubisse Eesti Leegioni veterane, näiteks Harald Nugiseks, Kalju-Johannes Jakobsoo, Helmut Karusoo, Ants-Eduard Teder, Heino Kerde, Richard Säägi, Mihhail Bendt, Edgar Siimpoeg, Martin Ennuk, Edgar Männik, Alfred Sild ja teised. Teise maailmasõja järgsest vabadusvõitlejate põlvkonnast on olnud ELSK-i auliikmed Tiit Madisson ja Jaak Mosin. ELSK-i aluliikmete hulka kuuluvad ka Harald Nugiseksi poeg Tõnu Nugiseks, Paul Maitla tütar Kai Brauer ning ajaloolane ja Eesti Leegioni muuseumi omanik Leo Tammiksaar.

Ühenduse eelkäijaks peetakse aastatel 1943–1945 tegutsenud Eesti Leegioni Sõprade Seltsi, kuna mõlemad organisatsioonid loodi selleks, et toetada Eesti Leegioni võitlejaid.

ELSK sai alguse 20. aprillil 2007 ja registreeriti mittetulundusühinguna 19. jaanuaril 2009.

## Tegevus

Eesti Leegioni Sõprade Klubi on oma loomisest alates osalenud mitmete 1944. aasta kaitselahinguid mälestavate ürituste korraldamisel. 19. oktoobril 2008 anti Tori kirikus Vaba-Sõltumatu Kolonni Nr. 1 ja ELSK korraldatud tseremoonial Harald Nugiseksile Eesti Rahva Tänumedal.

## Juhatuse koosseis
*2007–2011 Andri Ollema, Mauri Kiudsoo ja Tauno Rahnu
*2011–2016 Andri Ollema, Tarmo Tankman ja Sten-Hans Vihmar
*2016–2018 Andri Ollemaa, Aivo Meisterson ja Reimi Loel. Aivo Meistersoni taandumisel juhatuse liikme kohalt võttis volitused üle Alar Kangur. 2017 oktoobri üldkoosolekul suurendati juhatus neljaliikmeliseks, lisandus Sten-Hans Vihmar.
*2018 valiti juhatusse Andri Ollema asemele Hardi Rajas. Sama aasta kevadel taandasid ennast juhatusest Sten-Hans Vihmar ja hiljem Reimi Loel, nende asemele valiti Ain Kask ja Marti Michelson. Alar Kangur lahkus juhatusest ja klubist 2018. aasta lõpus. Sama aasta üldkoosolekul vähendati juhatus tagasi kolmeliikmeliseks.
*2018–2019 Ain Kask, Marti Michelson ja Hardi Rajas. Hardi Rajase surma puhul sügisel 2019 valiti erakorralistel valimistel tema asendusliikmeks Riho Mägist.
*2019–2021 Ain Kask, Marti Michelson, Riho Mägist
*2021– Ain Kask, Marti Michelson, Riho Mägist

## Viited

## Välislingid
*Eesti Leegioni Sõprade Klubi
*Intervjuu ELSK juhatuse liikmetega ajakirjas Kultuur ja Elu
Nyimasata Sanneh-Bojang

**Nyimasata Sanneh-Bojang** (1941–2015) oli Gambia naispoliitik, minister.

1980. aastast töötas ta People's Progressive Party (PPP) büroos naisküsimuste alal.

Ta valiti 1982. aastal esimese naisena Gambia parlamenti. 1987. aastal valiti ta tagasi, kuid 1992. aasta valimistel ta ei kandideerinud. Sõjaväehunta Armed Forces Provisional Ruling Council (AFPRC) nimetas ta 1995 tervishoiu- ja sotsiaalministriks. 1996. aastal pidi ta sellest ametist loobuma Isatou Njie Saidy kasuks. 2002. aastal valiti ta taas parlamenti. 2007. aastast töötas ta erakonna Alliance for Patriotic Reorientation and Construction kõrge ametnikuna.
Camarón de la Isla

**José Monje Cruz** (5. detsember 1950 San Fernando, Hispaania – 2. juuli 1992 Badalona, Hispaania), esinejanimega **El Camarón de la Isla** ('saare krevett'), oli Hispaania mustlaspäritolu flamenkolaulja.

Tema onu José pani talle hüüdnime Camarón (hispaania keeles 'krevett'), sest ta oli blond ja heleda nahaga. 

Ta isa suri noores eas astmasse, mistõttu perekond sattus majanduslikesse raskustesse. Seepärast hakkas ta seitsmeaastaselt raha teenimiseks koos flamenkolaulja Rancapinoga San Fernando kõrtsides ja rongijaamas laulma.

12-aastaselt võitis ta Montillas toimunud flamenkovõistlusel esikoha.

1966. aastal tuli ta esikohale *[[cante jondo]]* festivalil Mairena de Alcoris.

## Märkused
388

**388. aasta**

## Sündmused
* Sava lahing
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Theodosius I ja Cynegius.
*Augustinus alustas "De libero arbitrio" kirjutamist.

## Sündinud
* ...

## Surnud
*Magnus Maximus
*Victor
389

**389. aasta**

## Sündmused
* Theodosius I käsul hävitati Aleksandrias kõik paganlikud ehitised.
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Timasius ja Flavius Promotus.

## Sündinud
* ...

## Surnud
*Gregorios Nazianzist
* ...
Françoise Mbango Etone

**Françoise Mbango Etone** (sündinud 14. aprillil 1976 Yaoundés) on Kameruni kergejõustiklane (kolmik- ja kaugushüppaja). Ta on kahekordne olümpiavõitja (2004 ja 2008).

Mbango võitis kolmikhüppes olümpiakulla 2004. aasta olümpiamängudel Ateenas teises voorus sooritatud hüppega 15.30, mis oli tema endisest isiklikust rekordist 25 cm enam, samas oli see ka uus Aafrika rekord. Ta kordas sama tulemust ka viimasel katsel. Enne Ateenat oli Françoise Mbango Etone saanud paljudelt rahvusvahelistelt võistlustelt hõbemedaleid: 1998. aastal Rahvaste Ühenduse mängudelt Kuala Lumpuris ja 2002. aastal Rahvaste Ühenduse mängudelt Manchesteris, 2001. aasta maailmameistrivõistlustelt Edmontonis, 2003. aasta MM-ilt Pariisis ja 2003. aasta sisemaailmameistrivõistlustelt Birminghamis. 2003. aasta IAAF-i finaalvõistlustel sai ta kolmanda koha, kuid 2004. aastal võitis.

Françoise Mbango Etone on esimene Kameruni kergejõustiklane, kes on võitnud medali nii Rahvaste Ühenduse mängudel kui ka MM-il ja olümpiamängudel. 

2007. aasta septembris sai Mbango Etone Kameruni kergejõustikuliidult määramata ajaks võistluskeelu, sest ta ei osalenud Aafrika meistrivõistlustel sama aasta juulis. Tal lubati jälle võistelda 2008. aastal ja nii pääses ta kaitsma oma olümpiavõitu augustis toimunud olümpiamängudel Pekingis. Mbango Etone võitiski uuesti olümpiakulla uue olümpiarekordiga 15.39. Hõbemedali võitnud Tatjana Lebedeva kaotas kulla seitsme sentimeetriga.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 2004  Ateenas
**  **olümpiavõitja** kolmikhüppes **15.30**
* 2008  Pekingis
**  **olümpiavõitja** kolmikhüppes **15.39**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2001  Edmontonis
**  hõbemedal kolmikhüppes **14.60**
* 2003  Pariisis
**  hõbemedal kolmikhüppes **15.05**

### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

* * 2003  Birminghamis
**  hõbemedal kolmikhüppes **14.88**

### [[IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlused|IAAF-i finaalvõistlutel]]

* 2003  Monacos
** 3. koht kolmikhüppes **14.83**
* 2004  Monacos
** **1. koht** kolmikhüppes **15.01**

### [[Rahvaste Ühenduse mängud|Rahvaste Ühenduse mängudel]]

* 1998  Kuala Lumpuris
**  hõbemedal kolmikhüppes **13.95**
* 2002  Manchesteris
**  hõbemedal kolmikhüppes **14.82**

### Aafrika meistrivõistlustel

* 1996  Yaoundés 
**  pronksmedal kolmikhüppes **12.51**
* 1998  Dakaris 
**  hõbemedal kolmikhüppes **13.80**
* 2000  Alžiiris
**  hõbemedal kolmikhüppes **13.87**
* 2002  Tunisis
**  **Aafrika meister** kolmikhüppes **14.95**
**  **Aafrika meister** kaugushüppes **6.68**
* 2008  Addis Abebas
**  **Aafrika meister** kolmikhüppes **14.76**

## Viited

## Välislingid
* 
* Françoise Mbango Etone ROK-i kodulehel
63 eKr

**Aasta 63 eKr**

Sajandid: 2. sajand eKr - **[[1. sajand eKr]]** - 1. sajand

Kümnendid: 90. aastad eKr 80. aastad eKr 70. aastad eKr **[[60. aastad eKr]]** 50. aastad eKr 40. aastad eKr - 30. aastad eKr - 20. aastad eKr 10. aastad eKr 0. aastad eKr 0. aastad 

70 eKr 69 eKr 68 eKr 67 eKr 66 eKr 65 eKr 64 eKr - **63 eKr** - 62 eKr 61 eKr 60 eKr  

## Sündmused
* ...
## Sündinud
* 23. september - Augustus 

## Surnud
* ...
60. aastad eKr

**60. aastad eKr** olid aastad 69 eKr kuni 60 eKr.

## Sündmused ja suundumused
*63 eKr:
**Cicero sai Vana-Rooma konsuliks. Ta oli esimene *homo novus* ('uus mees', esimene oma sugukonnast, kes saab konsuliks) üle 31 aasta.
*60 eKr:
**Loodi 1. triumviraat, selle moodustasid Julius Caesar, Pompeius ja Marcus Licinius Crassus.
*...

## Tähtsad inimesed
*...
Serekunda

**Serekunda** (ka *Serrekunda*) on linn Gambias, riigi suurim linn. Asub Gambia jõe suudme lähedal.

Linnaosad on Kanifing, Latrikunda, Sukuta ja London Corner. Serekundas asuvad mitme riigi saatkonnad.

Linna asutasid portugali kolonistid 17. sajandil.

Serekunda elanike arv oli 2006. aastal ühe hinnangu järgi 335 700.


Gambia-kairabaav.JPG
Gambia banjtm.jpg


## Viited
Euroopa Ringhäälingute Liit

**Euroopa Ringhäälingute Liit** (inglise keeles *European Broadcasting Union* (EBU); prantsuse keeles *L'Union Européenne de Radio-Télévision* (UER)) on konföderatsioon, mille liikmeteks on 75 ringhäälinguorganisatsiooni 56 riigist ja lisaks 43 ringhäälingut 25 riigist üle maailma, millega tehakse koostööd.

Ühenduse liikmed on raadio- ja telekanalid, enamasti avalik-õiguslikud ringhäälingud või erakanalid. Aktiivsed täisliikmed on peaaegu kõigis Euroopa ja Vahemere-äärsetes riikides alates Alžeeriast kuni Vatikanini. Koostööpartnerid on Kanadast, Jaapanist, Mehhikost, Indiast, Hongkongist ja paljudest muudest riikidest. Ameerika Ühendriikidest on koostööpartnerid ABC, CBS, NBC, American Public Media, National Public Radio ja WFMT Radio Network.

Euroopa Ringhäälingute Liidu eellane oli Rahvusvaheline Ringhäälingute Liit, mis asutati 1925. Selle peakorter oli Brüsselis. Maailmasõja ajal läks Rahvusvaheline Ringhäälingute Liit Saksamaa kontrolli alla ja pärast maailmasõja lõppu saadeti saksameelse organisatsioonina NSV Liidu nõudmisel 1946. aasta märtsis laiali.

Euroope Ringhäälingute Liit asutati 12. veebruaril 1950. Tema peakorter asub Šveitsis Genfis.

Eesti Rahvusringhääling on EBU aktiivne liige 1993. aastast.

EBU kuulsaim projekt on Eurovisiooni lauluvõistlus, mida korraldab Eurovision Network. Osaleda saab selles iga riik, kus on EBU aktiivne täisliige. Võistlusel on osalenud ka Austraalia, Maroko ja Iisrael, mis pole Euroopa osad. Eurovision Network korraldab ka Eurovisiooni tantsuvõistlust ja Juunioride Eurovisiooni lauluvõistlust.

Enamik EBU ringhäälingutest edastab olümpiamänge ja jalgpalli maailmameistrivõistlusi. Üks igal aastal edastatav üritus on Viini uusaastakontsert.

EBU signatuur, mida mängitakse enne EBU televisiooniüritusi, rajaneb Marc-Antoine Charpentieri prelüüdil "Te Deum". 

EBU raadioosakonna Euroradio signatuur rajaneb teemal Claudio Monteverdi ooperist "Orpheus". EBU raadio regulaarsed kontserdiülekanded algasid 27. novembril 1967, mil Londonis Victoria Hallis toimus esimese rahvusvahelise raadiokontsertide hooaja avakontsert, mille vahendas 13 ringhäälingut Euroopas. 

Eesti Raadio osaleb EBU raadioülekannete projektis Euroradio 1989. aastast.  

## Viited

## Välislingid

* European Broadcasting Union
* EBU Directory Répertoire UER
* dynamic adaptive streaming over HTTP (MPEG-DASH)
Eesti Üliõpilaste Seltsi lipp

**Eesti Üliõpilaste Seltsi lipp** on EÜSi tuntuim sümbol.

Esimese sinimustvalge lipu valmistamise mõtte algataja ja peamine teostaja oli Karl August Hermanni abikaasa Paula Hermann. Väidetavalt õmbles esimese lipu kokku Põltsamaal koolmeister Gustav Beermanni tütar Emilie, kelle vend Christoph Wilhelm Beermann oli EÜSi vanamees. Esimese sinimustvalge lipu pühitses Rudolf Kallas 4. juunil 1884 Otepää pastoraadi saalis.

Värvide tähendust on seletatud järgmiselt:
 

Aastatel 1940–1991 oli ajalooline lipp peidus Kõola külas Läänemardi talu ahjukorstnas.

2016. aasta septembri lõpuni oli Eesti Üliõpilaste Seltsi ajalooline lipp hoiul Eesti Rahva Muuseumi vanas peahoones, ning lippu näidati rahvale vaid väga oluliste tähtpäevade puhul.

EÜS-i lipp viidi üle Eesti Rahva Muuseumi uude hoonesse, mis avati ametlikult 29. septembril 2016, ning on sestpeale nähtav kõigile külastajatele. Lipp asub spetsiaalses juhitava temperatuuri ja niiskusega vitriinis.

Lipu laius koos narmastega on 174 cm ja pikkus 375 cm.

## Vaata ka
*Baltica-Borussia Danzig
*Eesti lipp

## Viited


## Välislingid
*Eesti Üliõpilaste Seltsi lipupühitsemise 50. aasta mälestuspäevad
Jean Absil

**Jean Nicolas Joseph Absil** (23. oktoober 1893 Bonsecours, Hennegau – 2. veebruar 1974 Ukkel) oli Belgia helilooja, organist ja muusikapedagoog.

Absil õppis Brüsseli Kuninglikus Konservatooriumis, kus ta omandas põhjaliku muusikalise hariduse ja töötas hiljem samas professorina. 

Tema looming hõlmab orkestri-, koori-, kammer- ja sooloteoseid. Lisaks on ta tuntud ka kui harmoonia ja kontrapunkti käsiraamatute autor. Tema tuntuimate teoste hulka kuuluvad "Symphonie", op. 2 (1920), "Concerto for Piano and Orchestra", op. 30 (1931), "Ballet mécanique", op. 31, "Trois Pièces de Piano", op. 1 ning "Concerto pour saxophone alto et orchestre", op. 120 (1956).

## Välislingid
*Jean Absili helitööd - The Belgian Centre for Music Documentation (CeBeDeM)
Jaroslav Vsevolodovitš

**Jaroslav Vsevolodovitš** ehk **Jaroslav II** (8. veebruar 1191 – 30. september 1246) oli Vladimiri suurvürst aastail 1238–1246.

Jaroslav Vsevolodovitš oli Vladimiri suurvürsti Vsevolod Suurpesa ja Maria Švarnovna poeg.

Jaroslav Vsevolodovitš oli Pereslavl-Zalesski ja seejärel aastatel 1215–1216, 1221–1223, 1224–1228 ning 1230–1236 Novgorodi vürstiriigi vürst. 

Aastatel 1243–1246 oli ta Vladimiri-Suzdali vürstiriigi suurvürst.

## Isiklikku ja järglased
Jaroslav Vsevolodovitš oli abielus Novgorodi vürstiriigi ja Galiitsia vürsti Mstislav Mstislavitši ehk Mstislav Udalõi tütre Rostislava-Feodossiaga. Nende järglased olid
*Fjodor Jaroslavitš
*Aleksandr Jaroslavitš (1221–1263) ehk Aleksander Nevski, Novgorodi vürst (1236–1240, 1241–1252, 1257–1263) ja Kiievi suurvürst (1249–1263)
*Andrei Jaroslavitš (1222–1264), Vladimiri suurvürst Andrei II (1249–1252)
*Jaroslav Jaroslavitš (1230–1271) Tveri vürst (1247–1271), Vladimiri suurvürst Jaroslav III (1263–1271)
* ...

## Vaata ka
* Jaroslav Tark
* Mongolite invasioon Venemaale
* Slaavi vürstiriikide loend
* Novgorodi vürstiriik 
* Novgorodi vürst

## Välislingid
Fishscale

**"Fishscale"** on Wu-Tang Clan'i liikme Ghostface Killah' viies stuudioalbum. Albumi andis välja Def Jam Records 28. märtsil 2006. Läbivaks teemaks on narkootikumid, *fishscale* tähendab tänavaslängis töötlemata kokaiini. 

Singlid "Back Like That" ja "Be Easy" jõudsid USA R&B/hiphopi edetabelis vastavalt 14. ja 91. kohale. Esimese nädalaga müüdi "Fishscale'i" 110 000 eksemplari, aga album jäi suuresti samal nädalal ilmunud T.I. albumi "King" varju. Kriitikute hinnangud plaadile olid positiivsed.

## Lood

## Kriitikute arvustused
*AV Club
*Pitchfork Media
*Rap Reviews
*Rolling Stone
*Stylus Magazine
*XXL Magazine
Haumea (kääbusplaneet)

**Haumea** (sümbol: ) on Päikesesüsteemi viies kääbusplaneet, mis avastati 2005. aastal 2003. aastal tehtud fotode analüüsi käigus ning oli seni tuntud vaid koodi 2003 EL61 järgi.

Kääbusplaneet on saanud nime havai maa- ja viljakusjumalanna Haumea auks.

Haumea on munakujuline taevakeha, mille mõõtmed on võrreldavad Pluuto omadega. Selle piklik kuju võib astronoomide arvates tulla kiirest pöörlemisest, mille on põhjustanud miljardite aastate tagune kokkupõrge mõne muu objektiga.

Haumea tiirleb Päikese ümber Neptuunist natuke kaugemal ning tema ümber tiirleb kaks kuud: Hi'iaka ja Namaka.

## Vaata ka
*Pluuto
*Ceres
*Eris
*Makemake

## Viited

## Välislingid
*Uus kääbusplaneet sai nime Hawaii jumalannalt Postimees, 20. september 2008
Simonides

**Simonides** (u 556 eKr – 468 eKr) oli Keose saarelt pärit poeet, piduliku lüürika tähtsaim esindaja. Teisalt peetake Simonidest ka epigrammižanri loojaks, samuti on ta kirjutanud nutulaule – treene ("Danae kaebus suletud kirstus").

Tuntud on Simonidese epigramm Termopüülide lahingus hukkunud spartalastele:

::: "Rändaja, tõtta ja vii Lakedaimoni rahvale teade:
::: täitsime tõotuse siin, langenud viimseni me."
::::::(Tõlkinud Johannes Semper)
Kaavi tuletorn

**Kaavi tuletorn** on tuletorn Saare maakonnas Sõrve poolsaarel Saaremaa vallas Kaavi külas.

Tuletorni geograafilised koordinaadid on .

Punase-valgetriibulise neljatahulise betoontorni kõrgus jalamist on 15 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 20 meetrit.

Tuletorn ehitati 1954. aastal.

## Välislingid
*
Carlos Montoya

**Carlos Montoya** (13. detsember 1903 Madrid, Hispaania – 3. märts 1993 New Yorgi osariik) oli silmapaistev flamenkokitarrist, tänapäevase flamenkostiili looja.

## Lapsepõlv ja karjäär

Carlos Montoya sündis 1903. aastal Hispaanias Madridis mustlasperekonnas. Tunnustatud flamenkokitarristi Ramón Montoya sugulasena oli ta justkui sündinud flamenkokitarri mängima. Suurimaks takistuseks flamenkoõpingutel sai aga just tema kuulus onu, kes keeldus Carlosele oma nõkse õpetamast. Carlos hakkas kitarri õppima ema ja juuksurist naabri Pepe el Barbero õpetusel. 14-aastaselt saatis ta kitarril tantsijaid ja lauljaid Madridi kohvikutes.

1920.–1930. aastatel esines ta juba Euroopas, Põhja-Ameerikas ja Aasias. II maailmasõja puhkemine viis ta Ameerika Ühendriikidesse, kus said alguse tema edukaimad aastad muusikuna ning sagedased tuurid tantsijaga La Argentina. II maailmasõja ajal (u 1941. aastal) New Yorki sisseelanuna hakkas ta käima ringreisidel, tuues oma tulise stiili kontserdisaalidesse, ülikoolidesse ja orkestritesse. 

Montoya oli küll aasta läbi ringreisidel, kuid naasis alati jõuluks oma kodumaale Hispaaniasse, et veeta pühad koos perega.

## Kitarrimängu stiil

Montoya mängustiil oli isikupärane. Brook Zerni andmetel olevat ta kord öelnud:

*"Ma ei mängi nii, nagu ma mängin, et publikule meele järele olla, kuigi see nii on, vähemalt siiani, viiel mandril, ja ükski teine flamenkokitrarrist ei täida kunagi [[Houston Astrodome]]'i nii, nagu mina seda olen teinud. Ei, ma mängin nii enda pärast, sest minu jaoks flamenkokitarr just täpselt nii peabki kõlama. Mulle tundub veider, et teadmatu publik sellega nõustub, kuid tõelised flamenko *aficionado*d on selgelt vastu... aga nii see juba on."*

Tema stiil ei leidnud erilist tunnustust tõsistelt flamenkoõpilastelt, kes lugesid selle vähem hiilgavaks, kui paljud teised stiilid, kaasa arvatud Montoya onu Ramóni oma. Carlose enda lemmikflamenkokitarrist, toetudes Zernile, oli Currito de la Geroma. See, et ta oli *aficionado*de seas ebapopulaarne kitarrist, võlgneb tõenäoliselt palju asjaolule, et Montoya õppis ebatraditsioonilisel viisil, mis hülgas *compás*e, mis oli arenenud koos flamenkoga sadade aastate jooksul. Paljud tema tööd ei pea isegi kinni täiuslikust tempost, tõstes ja langetades seda peaaegu pentsikult.
Teda imetleti tema kiirete *picados*de tõttu ja kahtlemata tõi silmnähtavalt muljetavaldav tempo talle populaarsuse rahvusvahelisel laval, kuid *aficionado*le pole kiirus midagi ilma *[[compás]]*eta (võte kiirete ja ilusate *falsetta*de mängimiseks, ilma rütmist või raamistikust välja minemata).

See on tema unikaalne töö, mis eraldas flamenkokitarri ainult tantsijale saateks olemisest ja andis sellele ome elu ja žanri. Tänapäevase flamenko definitsioon on loodud toetudes Carlos Montoya töödele.

## Surm

Montoya suri flamenkolegendina 89-aastaselt südamerabandusse Long Islandil Wainscotti linnas.
Maurren Higa Maggi

**Maurren Higa Maggi** (sündinud 25. juunil 1976 São Carloses) on Brasiilia kergejõustiklane, olümpiavõitja.

Sportlaskarjääri alguses oli Maggi 100 meetri tõkkejooksja ja kaugushüppaja. Mõlemal alal on ta tänapäevani Lõuna-Ameerika rekordiomanik vastavalt 14,71 ja 7.26-ga. Kolmikut on ta hüpanud 14.53.

1997. aastal saavutas Maggi Lõuna-Ameerika meistrivõistlustel hõbemedali 100 m tõkkejooksus ja kuldmedali kaugushüppes. Mõlemal alal tuli ta 1999. aastal Lõuna-Ameerika meistriks.

1999. aasta universiaadil Palma de Mallorcal saavutas Maggi kolmikhüppes 6.58-ga pronksmedali. Võitis Olena Šehhovtsova (Ukraina), kes olümpiamängudel kaks korda lõppvõistlusele jõudnud. Samal aastal võitis Maggi Panameerika mängudel 6.59-ga kaugushüppe ja 100 m tõkkejooksus jäi 12,86-ga kolmandat korda Ameerika meistriks tulnud kuubalase Aliuszka Lópeze järel teiseks.

2001. aastal tuli Maggi nii tõkkejooksus kui ka kaugushüppes taas Lõuna-Ameerika meistriks. Mõlemal alal osales ta ka 2001. aasta universiaadil Pekingis, tulles tõkkejooksus 13,13-ga hõbemedalile mitmekordse Aasia meistri Su Yipingi järel ja võites kaugushüppe 6.83-ga kahekordse Aasia meistri Guan Yingnani ees.

Alates 2002. aastast keskendus Maggi kaugushüppele. 2002 võitis ta sel alal Ladina-Ameerika meistrivõistlused.

2003. aasta sise-MM-il Birminghamis võitis Maggi Brasiilia ainsa medali, tulles Lõuna-Ameerika siserekordi 6.70-ga kaugushüppes pronksmedalile. Tatjana Kotova (Venemaa) võitis 6.84-ga ja alles viimase katsega tõusis teiseks Inessa Kravets (Ukraina, 6.72).

Samal aastal osutus Maggi dopinguproov positiivseks: see sisaldas anaboolset steroidi klostebooli. Ta sai kaheks aastaks võistluskeelu. See jättis ta kõrvale sama aasta Panameerika mängudest ja 2004. aasta suveolümpiamängudelt. 2004. aastal sündis tema ja ta abikaasa, vormelisõitja Antônio Pizzonia tütar Sophia.

2007. aasta Panameerika mängudel Rio de Janeiros võitis Maggi kaugushüppe 6.84-ga oma kaasmaalase Keila Costa (6.73) ja kuubalase Yargelis Savigne (6.66) ees – sealjuures Savigne võitis Costa ees kolmikhüppe.

2008. aasta sise-MM-il Valencias hüppas Maggi 6.89 ja tuli 7.00 hüpanud Naide Gomesi (Portugal) järel ja Irina Simagina (Venemaa, 6.88) ees hõbemedalile.

2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis oli Maggi üks kahest kvalifikatsiooninormi täitjast 6.79-ga (Brittney Reese USA-st hüppas 6.87). Kuid põhivõistluse avakatsel hüppas Maggi 7.04 ja see jäigi teistele kättesaamatuks. Ülejäänud katsed Maggil ebaõnnestusid peale viienda (6.73). Üsna samamoodi läks Tatjana Lebedeval (Venemaa), kes avakatse 6.97-ga oli kogu võistluse teine ja ülejäänud katsed tal ebaõnnestusid peale viimase, kus sai 7.03. Nii tuli Maggi olümpiavõitjaks.

## Välislingid
*
Ankole

**Ankole** (ka **Nkore**) on endine kuningriik tänapäeva Uganda loodeosas Rutanzige järvest idas. 1896 muudeti Ankole Briti protektoraadiks. 25. oktoobril 1901 liideti Ankole Suurbritannia Uganda protektoraadiga. Uganda koosseisus oleva Ankole kuningriigi likvideeris president Milton Obote 1967. aastal.

Ankole kuningriigi domineerivaks etniliseks rühmaks olid karjakasvatajatest himad, kes olid arvulises vähemuses. Suurim etniline rühm oli põlluharijatest irud.

Kuninga tiitel oli mugabe ehk omugabe.
São Carlos

**São Carlos** [sau k'arluš] on linn Brasiilia kaguosas São Paulo osariigis, 230 kilomeetrit São Paulost loodes.

Seal elas 2010. aastal üle 222 000 elaniku.

Linn on kohaliku põllumajanduse keskus. São Carloses on ka õlletehas ja tekstiilitööstus ning lennujaam.

## Viited

## Välislingid

* São Carlose koduleht
Anseküla kihelkond

**Anseküla kihelkond** (lühend **Ans**, saksa keeles *Kirchspiel Anseküll*) oli kirikukihelkond Saaremaal ja Liivimaa kubermangus Kuressaare kreisis.

## Piirkonna ajalugu
Kihelkond eraldus iseseisvaks kirikukihelkonnaks 16. sajandi alguses Kärla kihelkonnast. Anseküla kihelkonda ümbritsesid Kärla, Kaarma, Jämaja ja Kihelkonna kihelkond.

Esimene kirik kihelkonna maadel – Anseküla Maarja kirik – oli ehitatud umbes 1300. aastal, uus kirik ehitati arvatavasti 14. sajandi lõpus. Kirik hävis teise maailmasõja ajal oktoobris 1944. Kirikus oli haruldane 14. sajandist Ojamaalt pärit ristimiskivi.

## Anseküla kihelkonna mõisad
*Abruka mõis (*Abro*) – riigimõis – teateid 16. sajandi keskelt 
*Anseküla mõis (*Anseküll*) – kirikumõis  
*Tiinuse mõis (*Ficht*) – rüütlimõis – teateid 16. sajandi keskelt 
*Lõmala mõis ka Lömala mõis (*Lemmalsnäse*) – Kuressaare linna linnamõis – rajatud 17. sajandi keskel 
*Lõo mõis (*Leo*) – rüütlimõis – teateid 1473 
*Tiirimetsa mõis (*Tirimetz*) – riigimõis – rajatud 16. sajandi keskel

## Anseküla kihelkonna mõisavallad
Anseküla kihelkonnas 19. sajandi algul moodustatud mõisavallad. Vallad on moodustamise järjekorras. Sellesse valdade perioodi jääb perekonnanimede (perenimede) panemine.
 
*Anseküla kirikuvald (*Gemeinde Anseküll*) – muudeti 1866. aastal mõisavallast samanimeliseks vallaks – vallas said 12 peret perenime
*Abruka mõisavald (*Gemeinde Abro*) – muudeti 1866. aastal mõisavallast samanimeliseks vallaks – vallas said 36 peret perenime
*Tiirimetsa mõisavald (*Gemeinde Tirimetz*) – muudeti 1866. aastal mõisavallast samanimeliseks vallaks – vallas perenimesid ei pandud
*Lömala mõisavald (*Gemeinde Lemmalsnäse*) – muudeti 1866. aastal mõisavallast samanimeliseks vallaks – vallas said 25 peret perenime
*Tiinuse mõisavald (*Gemeinde Ficht*) – muudeti 1866. aastal mõisavallast samanimeliseks vallaks – vallas said 42 peret perenime
*Lõo mõisavald (*Gemeinde Leo*) – muudeti 1866. aastal mõisavallast samanimeliseks vallaks – vallas said 15 peret perenime

## Anseküla kihelkonna vallad
Anseküla kihelkonna vallad alates 1866. aastast:
*Abruka vald (*Abro*) – 1930. aastatel nimetati vald Salme vallaks. 1939. vallareformi käigus liideti vallaga maid Torgu ja Kaarma-Suure vallast
*Anseküla vald (*Anseküll*) – liideti 1891. aastal Abruka vallaga
*Tiirimetsa vald (*Tirimetz*) – liideti 1891. aastal Abruka vallaga
*Lömala vald (*Lemmalsnäse*) – liideti 1891. aastal Abruka vallaga
*Tiinuse vald (*Ficht*) – liideti 1891. aastal Abruka vallaga
*Lõo vald (*Leo*) – liideti 1891. aastal Abruka vallaga

## Kihelkonna alad tänapäeval
Anseküla kihelkond hõlmas Saare maakonna endise Salme valla ala. Kihelkonna loodesopp ulatus kuni Suurlahe ja Nasva jõeni. Kihelkonda kuulus ka Abruka saar.

## Vaata ka
*Eesti kihelkondade loend
*Eesti kihelkondade loend maakonniti
*Kihelkond

## Viited

## Kirjandus
*
*
*H. Sepp. *[http://www.folklore.ee/pubte/ajaloolist/anse_jamaja Ajalooline traditsioon Ansekülast ja Jämaja kihelkonnast 1923. aastal.]* Eesti Kirjandusmuuseum. Folkloristika osakonna e-raamat. 2018.

## Välislingid
*Eesti kihelkondade kaart EKI veebiportaalis
Kärla kihelkond

**Kärla kihelkond** (lühend **Kär**; saksa keeles *Kirchspiel Kergel in Oesel*) oli kirikukihelkond Saaremaal ja Liivimaa kubermangus Kuressaare kreisis.

## Piirkonna ajalugu
Piirkond kuulus algselt Kaarma kihelkonda. Eraldus pärast Kärla Maarja Magdaleena kiriku ehitamist (arvatavasti 14. sajandi alguses); ürikuis on kihelkonda esmamainitud 1438. aastal (*Kergel*). Nüüdne kirik on ehitatud 1843. aastal.

Usuvahetusliikumise ajal, 1868. aastal ehitati Kärlale ka vene õigeusu Mõnnuste Jumala Ilmumise kirik (praegu varemeis).

## Kärla kihelkonna mõisad
Kärla kihelkonnas paiknes 12 mõisat: 1 kirikumõis, 4 rüütlimõisast peamõisat koos 1 kõrvalmõisaga, 2 poolmõisat, 1 rüütelkonnamõis ja 3 riigimõisat.
*Kärla kirikumõis (*Pastorat Kergel*)
*Kandla mõis (*Kandel*) rüütlimõis
*Kaarmise mõis (*Karmis*) riigimõis
*Käesla mõis (*Kaesel*) rüütlimõis
*Kärla mõis (*Kergelhof*) riigimõis
*Kulli mõis (*Kulli*) poolmõis
*Mõnnuste mõis (*Mönnust*) riigimõis
*Mäe-Nõmpa mõis (*Hoch-Nempa*) poolmõis
*Oriküla mõis (*Orriküll*) rüütelkonnamõis
*Paadla mõis (*Padel*) rüütlimõis
*Tergemäe mõis (*Terkimäggi*) rüütlimõis
*Vennarti mõis (*Fenieth*) Paadla kõrvalmõis
*Järumetsa mõis (*Jerwemetz*), poolmõis.

## Kihelkonna alad tänapäeval
Kärla kihelkonna alad hõlmasid nüüdse Kärla valla ala.

## Viited

## Kirjandus
*
*
*Arnold Soom. *[http://www.folklore.ee/pubte/ajaloolist/karla Ajalooline traditsioon Kärla kihelkonnast 1930. aastal]* Eesti Kirjandusmuuseum. Folkloristika osakonna e-raamat. 2018.

## Välislingid
*Eesti kihelkondade kaart EKI veebis
Mustjala kihelkond

**Mustjala kihelkond** (lühend **Mus**; saksa keeles *Kirchspiel Mustel in Oesel*) oli kihelkond Saaremaal, Liivimaa kubermangu Kuressaare kreisis. 

## Piirkonna ajalugu
Muinasajal moodustas Kihelkonna muinaskihelkonna põhjaosa. Aastast 1254 Liivimaa ordu valduses. Aastast 1564 Taani valduses.  Kihelkond moodustati aastal 1646, Kihelkonna kihelkonna kirdepoolsetest aladest. 

Mustjala luteri usu Anna kabel ehitati aastal 1605, Mustjala Magdaleena (Anna) kirik ehitati aastal 1863. Õigeusu Prohvet Eeliase kirik ehitati aastal 1875.

## Mustjala kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes 5 mõisa - 1 kirikumõis, 1 rüütlimõisast peamõis koos 1 kõrvalmõisaga ning 2 riigimõisa.
*Mustjala kirikumõis (saksa k. *Pastorat Mustel*)
*Küdema mõis (*Kiddemetz*), rüütlimõis
*Mustjala mõis (*Mustelhof*), riigimõis
*Ohtja mõis (*Ochtjas*), Küdema mõisa kõrvalmõis
*Paatsa mõis (*Paatz*), riigimõis.

## Mustjala kihelkonna endised vallad
*Küdema vald
*Mustjala vald (Mustjala kihelkond)
*Mustjala vald
*Võhma vald
*Küdema vald

## Kihelkonna alad tänapäeval
Mustjala kihelkonna alad asuvad tänapäeval Saaremaa valla aladel. 

## Kirjandus
*
*
*H. Ottenson. *[http://www.folklore.ee/pubte/ajaloolist/mustjala Ajalooline traditsioon Mustjala kihelkonnast 1923. aastal]* Eesti Kirjandusmuuseum. Folkloristika osakonna e-raamat. 2018.

## Välislingid
*Mustjala kihelkond, Eesti mõisaportaalis
*Eesti kihelkondade kaart EKI lehekülgedel
Kaarma kihelkond

**Kaarma kihelkond** (lühend **Kaa**; saksa keeles *Kirchspiel Karmel, Kirchspiel Karmel in Oesel*) oli kihelkond Saaremaal Liivimaal.

## Piirkonna ajalugu
Muinasajal hõlmas Kaarma muinaskihelkond ka hilisemate Kärla, Mustjala ja Püha kihelkonna osi. 

14. sajandil ehitati Kuressaare piiskopilinnus, selle juurde tekkis samanimeline asula, mis aastal 1563 sai linnaõigused. 

Kaarma Peeter-Pauli kiriku ehitamist Kirikukülas alustati juba 13. sajandil, nüüdse ilme sai arvatavasti alles 15. sajandil.

## Kaarma kihelkonna mõisad
*Kaarma kirikumõis (saksa keeles *Pastorat Karmel*)
*Eikla mõis (*Euküll*) rüütlimõis
*Elme mõis (*Magnushof*) rüütelkonnamõis
*Haamse mõis (*Hanpus*) riigimõis
*Kaarma mõis (*Karmelhof*) rüütlimõis
*Kaarma-Loona mõis (*Klausholm*) rüütlimõis
*Kaarma-Suuremõisa mõis (*Karmel-Großenhof*) rüütelkonnamõis
*Kaunivere mõis (*Kaunifer*), Kaarma-Loona mõis kõrvalmõis
*Kellamäe mõis (*Kellamäggi*) rüütlimõis
*Kudjape mõis (*Kudjapäh*) rüütlimõis
*Laadjala mõis (*Ladjall*) rüütelkonnamõis
*Meedla mõis (*Medel*) rüütlimõis
*Mullutu mõis (*Mullut*) rüütlimõis
*Muratsi mõis (*Murratz*) rüütlimõis
*Parila mõis (*Pargel*) Randvere kõrvalmõis
*Piila mõis (*Pihla*) riigimõis
*Praakli mõis (*Brackelshof*) riigimõis
*Pähkla mõis (*Pechel*) riigimõis
*Randvere mõis (*Randefer*) rüütlimõis
*Sikassaare mõis (*Siksar*) poolmõis
*Tahula mõis (*Tahhul*) riigimõis
*Tingiste mõis (*Tingist*) linnamõis
*Uue-Kaarma mõis (*Neu-Karmel*) rüütlimõis
*Vestli mõis (*Wesseldorf*) Meedla kõrvalmõis.

## Kaarma kihelkonna vallad
1891. aastal liideti Kaarma, Meedla, Piila,  vald ja  ning Kaarma kirikuvalla külad uueks Loona vallaks. Teised külad jäid Kaarma-Suure valla koosseisu..

## Kihelkonna alad tänapäeval
Kaarma kihelkond asub nüüdse Saare maakonna Kaarma valla alal. 
## Vaata ka
*Eesti kihelkondade loend, Kihelkond
## Viited

## Kirjandus
*
*
*Elv. Kerem. *[http://www.folklore.ee/pubte/ajaloolist/kaarma Ajalooline traditsioon Kaarma kihelkonnast 1923. aastal]* Eesti Kirjandusmuuseum. Folkloristika osakonna e-raamat. 2018.

## Välislingid
*Kaarma kihelkond ''Kirchspiel Karmel in Oesel'', Eesti mõisaportaalis
*Eesti kihelkonnad
*Eesti kihelkondade kaart EKI veebiportaalis
Püha kihelkond

**Püha kihelkond** (lühend **Pha**; saksa keeles *Kirchspiel Pyha*) on kihelkond Saaremaal.

## Piirkonna ajalugu
Püha kihelkond moodustati arvatavasti 14. sajandi lõpus suurest Kaarma kihelkonnast eraldatud kagupoolsetest aladest. Püha kihelkonda on esmamainitud 1449. aastal. 

Püha kihelkond on olnud ka haldusüksus (nt Liivimaa kubermangu Kuressaare kreisis).

Püha kirik on pika ehituslooga, tornikiiver aastast 1924. 

## Püha kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes 10 mõisat: 1 kirikumõis, 7 rüütlimõisast peamõisat ning 2 riigimõisat ja 2 karjamõisat.
* Püha kirikumõis (saksa k. *Pastorat Pyha*)
*Ilpla mõis (*Ilpel*) riigimõis
*Kaali mõis (*Sall*) rüütlimõis
*Kangruselja mõis (*Kangern*) rüütlimõis
*Kasti mõis (*Kasty*) rüütlimõis
*Kõljala mõis (*Köljall*) rüütlimõis
*Pihtla mõis (*Pichtendahl*) rüütlimõis
*Reo mõis (*Reo*) riigimõis
*Sandla mõis (*Sandel*) rüütlimõis
*Tõlliste mõis (*Töllist*) rüütlimõis

## Kihelkonna alad tänapäeval
Kihelkonna alad paiknevad nüüdse Saare maakonna Saaremaa valla alal. 

## Vaata ka
*Eesti kihelkondade loend
*Eesti kihelkondade loend maakonniti
*Kihelkond

## Kirjandus
*
*

## Välislingid
*Püha kihelkond, Eesti mõisaportaalis
*Eesti kihelkonnad
*Eesti kihelkondade kaart EKI lehekülgedel
*Püha kihelkond. Ajalugu ja tegemised
*Urmas Kiil, Ilmus raamat Püha kihelkonna ajaloost, Saarte Hääl, 12. mai 2012
*R. Kenkmann. *[http://www.folklore.ee/pubte/ajaloolist/pyha_valja Ajalooline traditsioon Püha ja Valjala kihelkonnast 1923. aastal]* Eesti Kirjandusmuuseum. Folkloristika osakonna e-raamat. 2018.
Valjala kihelkond

**Valjala kihelkond** (lühend **Vll**; saksa keeles *Kirchspiel Wolde in Oesel*) oli kihelkond Saaremaal Liivimaa kubermangu Kuressaare kreisis.

## Piirkonna ajalugu
Valjala kihelkonda kuulus kihelkonna algusajal veel osi hilisematest Karja ja Püha kihelkonnast. Valjala kirik on Saaremaa vanim. Kirikut hakati rajama 1227. aastal.

## Valjala kihelkonna mõisad
Kihelkonnas asus 14 mõisat: 1 kirikumõis, 6 rüütlimõisa peamõisat koos 2 kõrvalmõisaga, 1 Saaremaa rüütelkonna mõis ning 4 riigimõisat ja 5 karjamõisat.
* Valjala kirikumõis (saksa *Pastorat Wolde*)
* Haeska mõis (*Hasik*) rüütlimõis
* Jööri mõis (*Jöör*) rüütlimõis
* Jürsi mõis (*Jührs*) rüütlimõis
* Kalli mõis (*Kalli*) Sassi kõrvalmõis
* Kogula mõis (*Koggul*) riigimõis
* Lööne mõis (*Köln*) rüütlimõis
* Mäe mõis (*Mäemois*) Lööne kõrvalmõis (müüdi talumaadeks)
* Röösa mõis (*Rösarshof*) riigimõis
* Sakla mõis (*Sakla*) riigimõis
* Sassi mõis ehk Kabila mõis (*Kabbil*) rüütlimõis
* Uue-Lõve mõis (*Neu-Löwel*) rüütelkonnamõis
* Vana-Lõve mõis (*Alt-Löwel*) riigimõis
* Võhksa mõis (*Wexholm*) rüütlimõis

## Valjala kihelkonna vallad
* Haeska vald (1866–1891)
* Jööri vald (1866–1891)
* Kogula vald (1866–1917)
* Lööne vald (1866–1891)
* Reo vald (1866–1891)
* Röösa vald (1866–1891)
* Sassi vald (1866–1891)
* Uue-Lõve vald (1866–1891)
* Vana-Lõve vald (1866–1899)
* Võhksa vald (1866–1891)

## Kihelkonna alad tänapäeval
Kihelkonna alad jäävad tänapäeval Saare maakonna Saaremaa valda. 2017. aastani hõlmas kihelkonna endine ala ligikaudu Valjala valla ala.

## Kirjandus
* 
* 
* R. Kenkmann. *[http://www.folklore.ee/pubte/ajaloolist/pyha_valja Ajalooline traditsioon Püha ja Valjala kihelkonnast 1923. aastal]* Eesti Kirjandusmuuseum. Folkloristika osakonna e-raamat. 2018.

## Välislingid
* Valjala kihelkond, Eesti mõisaportaalis
* Eesti kihelkonnad
* Eesti kihelkondade kaart EKI portaalis
Hermann Helewegh

**Hermann Helewegh** (ka Helwig, Heleweg, Helgeweg, 1454 Riia – 1489) oli Riia raehärra ja kroonikakirjutaja.

Kirjutas "Riia peapiiskopkonna punase raamatu" (saksa *Das rothe Buch inter Archiepiscopalia*), mis käsitleb Vana-Liivimaa ajalugu 15. sajandil.

## Kirjandus
* (saksa keeles)
* (Lühibiograafia saksa keeles)
* (Lühibiograafia saksa keeles)

## Välislingid
*Fragment Heleweghi kroonikast 1484. aastast (läti keeles)
Pöide kihelkond

**Pöide kihelkond** (lühend **Pöi**; saksa keeles *Kirchspiel Peude*) oli kihelkond Saaremaal Liivimaa kubermangu Kuressaare kreisis.

## Piirkonna ajalugu
Aastani 1675 kuulus kihelkonda ka hilisema Jaani kihelkonna ala. Muinasajal moodustas Pöide koos Muhuga *Horele-Mone* muinaskihelkonna. Pöide kihelkonna kohta on teateid 13. ja 14. sajandi vahetusest. Pöide Maarja kiriku ehitamist alustati arvatavasti 13. sajandi keskel.
## Pöide kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes 17 mõisat – üks kirikumõis, kaheksa rüütlimõisat peamõisat, üks Saaremaa rüütelkonna mõis ning viis riigimõisat koos kahe kõrvalmõisaga. Sellele lisandus kaks karjamõisat.
* Audla (*Hauküll*) rüütlimõis
* Kahtla (*Kachtla*, ka *Kjachtla*) riigimõis
* Keskvere (*Keskfer*) riigimõis
* Kingli, varem *Rehemäe* (*Müllershof*, varem *Rehhemeggi*) rüütlimõis
* Koigi (*Koik*) rüütlimõis
* Kõiguste (*Koigust*) riigimõis
* Kübassaaare (*Kübbasaar*) Uuemõisa kõrvalmõis
* Laimjala (*Laimjall*) rüütlimõis
* Maasi (*Masik*) riigimõis
* Muraja (*Murajo*) Uuemõisa kõrvalmõis
* Orissaare (*Orrisaar*) rüütlimõis
* Oti (*Peudehof*) rüütlimõis
* Pöide (*Pastorat Peude*) kirikumõis
* Reina ehk Salli (*Saltack*) rüütlimõis
* Saare (*Holmhof*) Saaremaa rüütelkonna mõis
* Tumala (*Thomel*) rüütlimõis
* Uuemõisa (*Neuenhof*) riigimõis

## Pöide kihelkonna vallad
* Arju (Tagavere)-Kareda vald (1866–1891)
* Audla vald (1866–1891)
* Kahtla vald (1866–1891)
* Keskvere vald (1866–1891)
* Kingli vald (1866–1891)
* Kõiguste vald (1866–1891)
* Kõinastu vald (1866–1891)
* Laimjala vald (1866–1917)
* Maasi vald (1866–1917)
* Oti (Pöide) vald (1866–1891)
* Rannaküla vald (1866–1891)
* Reina (Salli) vald (1866–1891)
* Saare vald (1866–1891)
* Tumala-Orissaare vald (1866–1891)
* Uuemõisa vald (1866–1917)

## Kihelkonna alad tänapäeval
Kihelkonna endine ala asub tänapäeval Saare maakonna Saaremaa valla idaosas. Kuni 2017. aasta haldusreformini hõlmas kihelkonna ala Pöide ja Laimjala valla ala ning Orissaare valla idaosa.

## Kirjandus
* 
* 
* M. Kuiv. *[http://www.folklore.ee/pubte/ajaloolist/poide_muhu Ajalooline traditsioon Pöide ja Muhu kihelkonnast 1923. aastal]* Eesti Kirjandusmuuseum. Folkloristika osakonna e-raamat. 2018.

## Välislingid
* Pöide kihelkond, Eesti mõisaportaalis
* Eesti kihelkonnad
* Eesti kihelkondade kaart EKI veebilehtedel
Murat Nassõrov

**Murat Ismailovitš Nassõrov** (Мурат Исмаилович Насыров) (13. detsember 1969 Almatõ – 19. jaanuar 2007 Moskva) oli uiguuri päritolu Venemaa laulja ja helilooja. 

## Albumid
* 1997 – "Кто-то простит"
* 1998 – "Моя история"
* 2000 – "Всё это было не со мной"
* 2002 – "Разбуди меня"
* 2004 – "Уйгурский альбом (Kaldim Yalguz)"

## Välislingid
* Murat Nassõrovi mälestuseks loodud veebileht
* Murat Nassõrovi fänniklubi
Karja kihelkond

**Karja kihelkond** (lühend **Krj**; saksa keeles *Kirchspiel Karris*) oli kirikukihelkond Saaremaal ja Liivimaa kubermangu Kuressaare kreisis.

## Piirkonna ajalugu
Kihelkond moodustati arvatavasti 13. sajandi keskpaiku, kui eraldati Valjala kirikukihelkonna põhjapoolne osa eraldiseisvaks kihelkonnaks. 

Karja kirikut on esmamainitud 1254. aastal.

## Karja kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes 13 mõisat: 1 kirikumõis, 10 rüütlimõisast peamõisat ning 2 riigimõisat ja 1 karjamõis.
* Karja (*Pastorat Karris*) kirikumõis
*Aru (*Arromois*) rüütlimõis
*Jõiste (*Joiste*) endine riigimõis
*Karja (*Karrishof*) rüütlimõis
*Koikla (*Koiküll*) rüütlimõis
*Laugu (*Laugo*) rüütlimõis
*Leisi (*Laisberg*) riigimõis
*Luulupe (*Lulupae*) rüütlimõis
*Metsküla (*Metzküll*) rüütlimõis
*Nurme (*Nurms*) eramõis
*Pamma (*Herrenhof*) rüütlimõis
*Parasmetsa (*Parrasmetz*) rüütlimõis
*Pärsama (*Persama*) riigimõis
*Roobaka (*Ropaka*) rüütlimõis
*Triigi (*Feckerort*) rüütlimõis

## Karja kihelkonna vallad
*Leisi vald	(1866–)
*Pärsamaa vald (1866–)
*Aru vald (1866–1892)
*Karja vald (1866–1892)
*Koikla vald (1866–1892)
*Laugu-Nurme vald (1866–1892)
*Luulupe vald (1866–1892)
*Parasmetsa-Metsküla vald (1866–1892)
*Roobaka vald (1866–1892)
*Triigi vald (1866–1892)
*Karja kirikuvald (1874–1892).

## Kihelkonna alad tänapäeval
Karja kihelkonna alad hõlmasid ligikaudu nüüdse Saare maakonna endise Leisi valla ala.

## Kirjandus
*
*
*Kjellin, Helge; Hörschelmann, C. von. (1928). Die kirche zu Karris auf Oesel und ihre beziehungen zu Gotland. Lund, Lund: Berlingska Boktryckeriet, 1928.

## Välislingid
*Karja kihelkond ''Kirchspiel Karris in Oesel'', Eesti mõisaportaalis
*Eesti kihelkondade kaart EKI lehekülgedel
Death Magnetic

**"Death Magnetic"** on USA *[[metal]]*-bändi Metallica üheksas stuudioalbum, mis ilmus poelettidele 10. septembril 2008. 

Album on bändi esimene, kus mängib uus bassist Robert Trujillo ning mille on produtseerinud Rick Rubin. Samuti on see esimene kord, mil kõigi lugude kirjutamises osalesid võrdselt kõik bändi liikmed. Album salvestati aprillist 2007 maini 2008 California stuudiotes.

Umbes nädal enne "Death Magneticu" ametliku müügi algust lekkis see internetti, kuid sellest hoolimata tõusis see USA-s suurima läbimüügiga albumiks. 

## Väljaandmine
Esimesena anti "Death Magnetic" ametlikult välja Mehhikos ja Suurbritannias 10. septembril 2008. Enamikus muudes riikides, sealhulgas USA-s, Mandri-Euroopas ja ka Eestis, juhtus see 12. septembril. Austraalias jõudis album poelettidele 13. septembril.

## Hinnangud
Hinnangud alumile on suhteliselt vastukäivad, mitmed kriitikud on seda pidanud üheks paremaks Metallica albumiks vähemalt viimase 20 aasta jooksul, teisalt on aga seda kritiseeritud seetõttu, nagu püütaks seal kunstlikult kokku panna 1980. ja 1990. aastate Metallica kõla ning jõutakse nõnda eneseparoodiani. Kritiseeritud on ka muusika produtseeringut, mis on jätnud kõlapildi pigem kontserdi kui albumi puhaste helide sarnaseks. Üldiselt on vastuvõtt olnud siiski pigem positiivne ning enamik on albumit pidanud paremaks bändi eelmisest, St. Angerist.

## Koosseis salvestamise ajal
*James Hetfield – vokaal, rütmikitarr
*Lars Ulrich – trummid
*Kirk Hammett – soolokitarr
*Robert Trujillo – bass

## Lood
# "That Was Just Your Life" – 7:08
# "The End of the Line" – 7:47
# "Broken, Beat & Scarred" – 6:25
# "The Day That Never Comes" – 7:56
# "All Nightmare Long" – 7:57
# "Cyanide" – 6:41
# "The Unforgiven III" – 7:47
# "The Judas Kiss" – 8:01
# "Suicide & Redemption" – 9:57
# "My Apocalypse" – 5:01

## Singlid
Enne albumi ilmumist anti välja neli singlit: "The Day That Never Comes" (21. augustil 2008), "My Apocalypse" (26. augustil), "Cyanide" (1. septembril) ja "The Judas Kiss" (8. septembril). Neist esimene jõudis USA Billboardi edetabeli esikohale.

## Märkused

## Välislingid
*"Death Magnetic" Metallica ametlikul kodulehel
*Intervjuu Eesti Ekspressis
*Plaadiarvustus Eesti Ekspressis
*Plaadiarvustus Postimehes
Abriss

**Abrissiks** (saksa sõnast ** (vananenud tähenduses 'joonistus')) nimetatakse geograafias ja geodeesias ümbritseva maastiku käsitsi tehtud skemaatilist joonist.
Ruhnu kihelkond

**Ruhnu kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Runö in Oesel (inseln Runö)*) oli kihelkond Saaremaal, Liivimaa kubermangu Kuressaare kreisis.

## Piirkonna ajalugu
Kuni Põhjasõjani kuulus Ruhnu Kuramaa hertsogiriigi koosseisu. Kihelkond moodustati aastal 1713. Ruhnu Püha Magdaleena kirik valmis aastal 1643. Aastal 1912 ehitati puitkiriku kõrvale kivikirik.

## Ruhnu kihelkonna mõisad
Ruhnu saar oli Venemaa keisririigi omanduses, vahel loeti ta riigimõisaks. Ruhnu Püha Magdaleena kiriku juures oli 
*Ruhnu kirikumõis (saksa keeles *Pastorat Runö*).

## Kihelkonna alad tänapäeval
Kihelkonna alad jäävad Saare maakonna Ruhnu valla alale Ruhnu saarel.
 
## Kirjandus
*
*

## Välislingid
*Ruhnu kihelkond, Eesti mõisaportaalis
*Eesti kihelkonnad
*Eesti kihelkondade kaart EKI lehekülgedel
Marburgi Wigand

**Marburgi Wigand** (saksa keeles Wigand von Marburg) oli Saksa ordu heerold Preisimaal ja kroonikakirjutaja.

Kirjutas 1394 aastal kroonika "Marburgi Wigandi kroonika" ("Cronica Nova Prutenica"), mille ladinakeelses tõlkes nimetatakse eestlasi "*Ystenses, Osalyenses et ceteri vulgares*" (Scriptores Rerum Prussicarum II, lk 502, 503).

## Teoste väljaanded
* (leedu keeles)
* ''Виганд Марбургский''. Новая прусская хроника (1394). — М., Русская панорама, 2014

## Kirjandus
* (saksa keeles)

* (Lühibiograafia saksa keeles)
Wall Street

**Wall Street** on tänav New Yorgis Lower Manhattanil. Tuntud kui USA olulisim finantstänav. 

Seal asuvad väärtpaberibörsid NYSE, NASDAQ, AMEX, NYMEX ja NYBOT.

Tänava järgi on nime saanud ajaleht Wall Street Journal.

## Vaata ka
*14 Wall Street
*37 Wall Street
*Gillender Building
*Trinity kirik