open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Raivo Palmaru

**Raivo Palmaru** (sündinud 27. novembril 1951 Pärnus) on eesti sotsiaalteadlane, ajakirjanik ja endine kultuuriminister.

Palmaru on olnud alates 2002. aasta oktoobrist Eesti Keskerakonna liige.

Ta lõpetas aastal 1970 Pärnu 2. Keskkooli. Veel on ta õppinud sõjakoolis ja ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna (*[[cum laude]]*) 1978. aastal.

Aastatel 1990–1993 töötas ta Eesti Televisiooni ühiskonnaelusaadete direktorina, 1993. aastal ajalehe Rahva Hääl osakonnajuhatajana; 1994. aastal ajalehe Eesti Sõnumid erikorrespondendina; aastatel 1995–1997 Sõnumilehe erikorrespondendina.

Aastatel 1997–1999 oli Palmaru Eesti Vabariigi peaministri nõunik ja peaministri büroo juhatajana.

1999. aastal oli Palmaru ajakirja Luup toimetaja.

Aastatel 2000–2001 tegutses Akadeemia Nord lektorina, politoloogia õppetooli hoidjana. 2001. aastal sai Tallinna Pedagoogikaülikoolis politoloogia ja riigiteaduste erialal filosoofiadoktori kraadi. Aastail 2001–2003 töötas Raivo Palmaru Akadeemia Nord erakorralise professorina, meedia ja reklaami õppetooli juhatajana; 2003–2005 Akadeemia Nord korralise professorina, juhtimis- ja kommunikatsiooniteaduskonna dekaanina, meedia- ja kommunikatsioonijuhtimise õppetooli juhatajana.

Aastatel 2005–2007 oli Palmaru keskerakondlasena Eesti kultuuriminister Andrus Ansipi esimeses valitsuses.

Aastast 2010 töötab õppejõuna Tallinna Ülikoolis.
## Teoseid
### Eesti keeles
*Palmaru, Raivo 2003. *Juhatus kommunikatsiooniteooriasse*. Tallinn: Akadeemia Nord.
*Palmaru, Raivo 2009. "Tõehetk" ja hetketõde radikaalse konstruktivisti pilguga. *Vikerkaar* 4/5: 135−140.
*Palmaru, Raivo 2009. Tegelikkus, mida me loome. *Akadeemia* 3: 459–480. 
*Palmaru, Raivo 2011. Pärast tõde tuleb reaalsus: Pilguheit teadmise ja reaalsuse suhtele. *Akadeemia* 2: 221–254.
*Palmaru, Raivo 2012. Kommunikatsioon ja kultuur: Kuidas ühiskond on võimalik. *Akadeemia* 3: 459–490. 
*Palmaru, Raivo 2018. Kellele ja miks on vaja teadust. *Akadeemia* 4: 649–666.

### Muudes keeltes
*Palmaru, Raivo 2012. Making sense and meaning: On the role of communication and culture in the reproduction of social systems. *Constructivist Foundations* 8(1): 63–75. 
*Palmaru, Raivo 2016. Constructivism as a key towards further understanding of communication, culture and society. *Constructivist Foundations* 12(1): 30–38.

## Viited

## Välislingid
*
* Kerttu Kaldoja, Online-intervjuu: Raivo Palmaru, Eesti Päevaleht, 17. jaanuar 2007
* Aivar Reinap "Online-intervjuu Postimehe lugejate küsimustele" Postimees/Kultuuriministeerium, 05.11.2006
*
Anton Webern

**Anton Webern** (3. detsember 1883 Viin – 15. september 1945 Mittersill) oli Austria helilooja ja dirigent, Teise Viini koolkonna liige koos Arnold Schönbergi ja Alban Bergiga. 

Webern oli üks tuntumaid dodekafoonia esindajaid. Hilisemas loomingus kasutas ka totaalserialismi.
Ene Üleoja

**Ene Üleoja** (sündinud 26. augustil 1937) on eesti koorijuht ja muusikapedagoog. 

Ene Üleoja on lõpetanud Eesti Muusikaakadeemia. 

1964. aastal hakkas ta Tallinna 22. Keskkooli muusika süvaklassis õpetama muusikat Zoltan Kodaly metoodika järgi. 1976. aastal asutas ta tollase Tallinna 22. Keskkooli segakoori Kevade baasil segakoori Noorus ja töötas selle koori peadirigendina 17 aastat; sel ajal saavutas koor märkimisväärseid võite rahvusvahelistel festivalidel. 

Aastatel 1991–1998 oli Ene Üleoja Tallinna Kaarli kiriku kontsertkoori dirigent, 1991–1999 EELK kirikumuusikakooli koorijuhtimise õpetaja ja mitme laulupeo üldjuht. 

Alates 1970. aastast on Ene Üleoja Tallinna Riikliku Konservatooriumi, praeguse Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia õppejõud: 1986. aastast dotsent, 1996–2004 koolimuusika instituudi juhataja, 2001. aastast professor ja 2005. aastast emeriitprofessor.

## Tunnustus
* 1984 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
* 1998 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (Kaarli Kiriku Kontsertkoori tegevuse juhtimise eest)
* 2001 Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2003 Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium
* 2007 EELK Teeneteristi III järk
* 2007 Gustav Ernesaksa koorimuusika peastipendium
* 2009 Arvo Ratassepa mälestusauhind
* 2010 Heino Kaljuste nimeline stipendium
* 2022 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali elutööpreemia – pikaajalise väljapaistva loomingulise ja pedagoogilise tegevuse eest.

## Viited

## Isiklikku
Tema endine abikaasa Ants Üleoja, poeg Mikk Üleoja ja tütar Elo Üleoja on samuti koorijuhid.
Devanaagari kiri

**Devanaagari kiri** (sanskriti sõnast देवनागरी (*devanāgarī* 'jumaliku linna', lühendatult नागरी (*nāgarī*)) on konsonant-vokaalne kiri, mida kasutatakse sanskriti, hindi, nepali, marathi ja mitme muu India keele kirjutamiseks. See on üks kasutatavamaid kirjasüsteeme Indias ja Nepalis.

## Koodid
Unicode'is kasutatakse devanaagari kirja märkide kohta koode U+0900 kuni U+097F. 

Devanaagari kirja ISO 15924 kood on **deva**.

## Päritolu
Nagu peaaegu kõik India kirjad, pärineb devanaagari kiri braahmi kirjast, täpsemalt gupta kirjast.

Devanaagari kiri sai alguse 12. sajandi paiku, tõenäoliselt siddhami kirja modifikatsioonina. Vähehaaval tõrjus see suures osas Põhja-Indiast välja šaarada kirja.

## Kasutamine
Devanaagari kiri on tänapäeval üks India kasutatavamaid kirju. Hindi keelt, mis on Indias kaugelt kõige suurema kõnelejate arvuga, kirjutatakse enamasti devanaagari kirjas, ja devanaagari kirjas kirjutatuna on ta üks India ametikeeli. Nepali keel devanaagari keeles kirjutatuna on Nepali üks rahvuskeeli ja ametikeel. Devanaagari kirjas kirjutatakse ka marathi keelt ja sindhi keelt. Põhja-Indias kirjutatakse devanaagari kirjas traditsiooniliselt ka sanskritti.

Devanaagari kirja kasutavad ka bihaari keel (sealhulgas bhodžpuri keel), bhili keel, konkani keel, nepali keel ja nevari keel. Ka kašmiiri keel kasutab Indias devanaagari kirja.

## Üldiseloomustus

Devanaagari kirja kirjutatakse horisontaalselt vasakult paremale. Suurtähti ja väiketähti ei eristata. 

Iseloomulik on pidev horisontaaljoon, mille alla tähed kinnituvad (see pole siiski ainuke sellise joonega India kiri). Mõne ülespoole avatud tähe juures see joon siiski katkeb. Joon katkeb ka sõnade vahel, kuid sandhi tõttu võib see sanskritis katta ka mitut sõna järjest. Käekirjas tõmmatakse joon pärast seda, kui sõna on valmis kirjutatud. 

Tänapäeval kasutatakse devanaagari kirjas ladina kirja kirjavahemärke, välja arvatud mõnikord värsi või fraasi lõpus traditsioonilises kirjas.

Mõnel tähel on mitu varianti.

See on peaaegu foneetiline kiri, kus üks sümbol märgib alati sama foneemi, kuigi keelte või murrete vahel on selles osas erinevusi. Alusüksus *[[akṣara]]* koosneb kas kaashäälikust või kaashäälikuühendist, millele järgneb täishäälik, või ühest täishäälikust. Kui täishäälik järgneb kaashäälikule, märgitakse teda kaashäälikule lisatud diakriitikuga. Kaashäälikuühendit märgitakse ligatuuriga. *Akṣara*'le vastab sageli, kuid mitte alati, silp.

## Viited
Jakob Proovel

**Jakob Proovel** (sündinud 19. oktoobril 1944 Avinurme vallas Tartumaal) on Eesti endine maadleja, maadlustreener, kohtunik ja sporditegelane. 

## Haridus ja sporditee algus
Lõpetas 1962. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1973. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 

Oli aastatel 1985–1991 Eesti Põllumajandusakadeemia kehalise kasvatuse kateedri õppejõud.

## Sportlasena
Alustas 1959. aastal maadlustreeninguid treener Ülo Kõivu käe all.

Kreeka-Rooma maadluses kolmekordne Eesti NSV meister (1968, 1969, 1972).

I keskkaalus 1971 NSV Liidu ametiühingute meister. Võitis aastatel 1970–1974 NSV Liidu maaspordiühingute meistrivõistlustel viis hõbemedalit.

## Treenerina
*1966– Eesti Maaülikooli (varem EPA, EPMÜ) Spordiklubis maadlustreener
*1971–1982 Spordiklubi Jõud koondvõistkonna peatreener
*1974–1982 Eesti koondise treener
*1991–2004 EPMÜ kehakultuurikeskuse vanemtreener, vanemõpetaja-lektor ja juhataja
*1997–2002 Eesti koondise peatreener
*1990–1997 Eesti Maadlusliidu Kreeka-Rooma maadluse treenerite nõukogu esimees
*1997–2002 Eesti Maadlusliidu Kreeka-Rooma maadluse treenerite nõukogu liige

## Sporditegelasena
*1969–1990 Maadlusföderatsiooni eestseisuses komisjonide ja treenerite nõukogu esimees
*1979–1990 Maadlusföderatsiooni presiidiumi aseesimees
*1989–1990 Eesti Maadlusliidu asutava kogu esimees
*1990–1997 Eesti Maadlusliidu asepresident
*1997–2002 2005. aastast Eesti Maadlusliidu juhatuse liige
*1967–1990 Tartu Linna maadlussektsiooni sekretär
*1990–1999 Tartu Maadlusliidu asutaja ja esimees
* Alates 1999. aastast Tartu Linna Maadlusseltsi esimees
*2001–2007 EMÜ Spordiklubi esimees

## Liikmesus
*2024 Eesti Spordiajaloo Selts

## Tunnustus
*1968 NSV Liidu meistersportlane
*2012 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema vend oli Vahur Proovel (1946–2018), vennapoeg on Toomas Proovel.

## Viited

## Välislingid
*
Abelleni keel

**Abelleni keel** on Filipiinidel kõneldav filipiini keelte sambali rühma kuuluv keel. 

Abelleni keelt räägib umbes 3000 inimest Luzoni saare lääneosas Tarlaci provintsis.

## Välislingid

*Sissekanne Ethnologue'is
*http://www.abellen.org/
Harju-Jaani Eesti Kodanike Komitee

**Harju-Jaani Eesti Kodanike Komitee** asutati 8. juulil 1989. Komitee registreeris 2851 Eesti Vabariigi kodanikku ja 149 Eesti Vabariigi kodakondsuse taotlejat.

Komiteesse kuulusid:
*Robert Vaitmaa (esimees)
*Sulev Mägi (aseesimees)
*Priit Reinmets (vanemregistreerija)
*Kalle Lange (kirjatoimetaja)
*Ilse Tudre
*Tiit Lassi
*Ingrid Pikksaar
*Ilmar Jalas

## Viited
Harju-Madise Eesti Kodanike Komitee

**Harju-Madise Eesti Kodanike Komitee** asutati 31. augustil 1989. Komitee registreeris 791 Eesti Vabariigi kodanikku ja 37 Eesti Vabariigi kodakondsuse taotlejat.

Komiteesse kuulusid:
*Jüri Sepp (esimees)
*Toivo Kalve (aseesimees)
*Tarvo Liiva (vanemregistreerija)
*Ando Eelmaa (kirjatoimetaja)
*Mart Raudkivi

## Viited
Viljandi Eesti Kodanike Komitee

**Viljandi Eesti Kodanike Komitee** asutati 4. juunil 1989. Komitee registreeris 20 494 Eesti Vabariigi kodanikku ja 977 Eesti Vabariigi kodakondsuse taotlejat.

## Komitee koosseis
*Valdo Paddar (esimees)
*Margus Liigand (aseesimees)
*Marge Õunpuu
*Eiki Peips

### Auksi abikomitee
*Heino Martinson

### Vana-Võidu abikomitee
*Anneli Ratas

## Viited
Hargla Eesti Kodanike Komitee

**Hargla Eesti Kodanike Komitee** asutati 17. novembril 1989. Komitee registreeris 1661 Eesti Vabariigi kodanikku ja 142 Eesti Vabariigi kodakondsuse taotlejat. 

## Komitee koosseis
*Artur Raibakas (esimees)
*Kaido Teemägi (aseesimees)
*Ellen Hermlin (vanemregistreerija, kirjatometaja)
*Tõnis Kask
*Allan Sarnik
*Harri Kasak
*Vambola Pütsepp
*Alfred Käärmann
*Leonhard Lüüs
*Helgi Aher
*Maia Lüüs

### Mõniste abikomitee
*Leonhard Lüüs (esimees)
*Alfred Käärmann (aseesimees)
*Urmas Tulviste (kirjatoimetaja)
*Taivo Must (vanemregistreerija)
*Vello-Taivo Denks
*Tiina Kasak

## Viited
Türi Eesti Kodanike Komitee

**Türi Eesti Kodanike Komitee** asutati 7. juunil 1989. Komitee registreeris 10 690 Eesti Vabariigi kodanikku ja 445 Eesti Vabariigi kodakondsuse taotlejat.

## Komitee koosseis
*Alfons Jakobson (esimees)
*Urve Rebane (aseesimees)
*Eha Mikkola (kirjatoimetaja)
*Johannes Mikkola
*Lembit Ainvere
*Jaan Arvola
*Kaarel Piik
*Juhan Aasamäe
*Virgo Tiitsu
*Igor Põld

### Särevere abikomitee
*Virgo Tiitsu (esimees)
*Hillar Varind
*Igor Põld
*Urve Põld
*Mati Urve

## Viited
Vaabina vald

**Vaabina vald** (saksa keeles *Uelzen*) asus Urvaste kihelkonnas Võrumaal ja Võru maakonnas. Vallamaja asus Vaabina külas.

1890. aastal asutati vallas tulekindlustuse selts ning 1894. aastal põllumeeste selts. 1921. aastal asutati Vaabina Rahvaraamatukogu selts.

1928. aastal valiti vallavanemaks Eduard Saamen.

1. aprillil 1939 arvati 1939. aasta vallareformiga  valla maa-ala uue Linnamäe valla koosseisu, Linnamäe vald moodustati Vaabina ja Linnamäe vallast

## Vaata ka
*Vaabina

## Viited

## Välislingid
*Vana põllumaj.-kultuuriga vald.  Elu 26. september 1931
Orava vald (Vastseliina kihelkond)

**Orava vald** (saksa keeles *Gemeinde Waldeck*) asus Vastseliina kihelkonnas Võrumaal. Vallamaja asus Orava külas.

Vald loodi 1866. aastal.

1939. aasta valdade reformi käigus läks Orava valla Veriora metsandiku osa maa-ala Lasva valla koosseisu. Ülejäänud maa-ala läks uue Orava valla koosseisu.

Vallas on sündinud lavastaja Paul Sepp, kirjanik ja poliitik Karl Ast ja sõjaväelane Aleksander Ilves.

## Viited
Paanikahäire

**Paanikahäire** (inglise keeles *panic disorder*) on psüühikahäire, mille keskne tunnus on paanikahoogude esinemine. Haigus esineb üldiselt noorematel inimestel ja sellega seostub ka muid psüühikahäireid, näiteks depressioon ja üldistunud ärevushäire. 

Üsna tavalised sümptomid on muu hulgas käte värisemine, jäsemete tuimus, südamepekslemine, pearinglus, lämbumistunne, surmahirm ja hirm hulluksminemise ees või hirm kaotada enesevalitsus. Sümptomid on alati individuaalsed.

Alkohol, kofeiin ja nikotiin võivad põhjustada paanikahooge. Paanikahäiret esineb naistel 1–6 korda sagedamini kui meestel. 

Inimene, kellel on paanikahäire, kardab kohti või olukordi, kus paanikahooge esineb (näiteks ühistranspordivahendid).

## Viited

## Välislingid

* Paanikahäire (kliinikum.ee)
Taevere vald (Suure-Jaani kihelkond)

**Taevere vald** (saksa keeles *Gemeinde Taifer*) oli vald Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal. Vallamaja asus tänapäeva Suure-Jaani linna aladel.

Vald loodi 1866. aastal.

1939. aasta valdade reformi käigus läks valla Lituvere ja Juurika külade piirkond Vastemõisa valla koosseisu. Ülejäänud valla maa-ala läks uue Taevere valla koosseisu.

Vallas on sündinud poliitik Tõnis Kint, keemik ja õpetaja Marie Voore.
## Viited
Ernst I (Braunschweig-Grubenhagen)

**Ernst I** (u 1297 – 9. märts 1361) oli Grubenhageni vürst.

## Abielu ja järglased
Ernst abiellus juunis 1335 Ebersteini krahvi Heinrich II tütre Adelheidiga (suri pärast 29. septembrit 1373). Abielust sündis üheksa last.

* Otto (sündis 1337, suri noorelt)
* Albrecht I (u 1339 – 1383)
* Johann II (suri 1401), Hildesheimi, Einbecki ja Mainzi kanoonik
* Adelheid (u 1341 – 1406), abiellus (u 1362) Pommeri hertsogi Bogislaw V-ga
* Agnes (u 1342 – 1394), abiellus 1362 Hohnsteini krahvi Ulrichiga
* Anna (u 1343 – 1409), abiellus 1362 Hohnsteini krahvi Heinrich VIII-ga
* Ernst (u 1346 – 1400/02), Corvey abt (1369–1371)
* Friedrich (u 1350 – 1421)
* Anna (u 1360 – 1437), Osterode abtiss
Keila Eesti Kodanike Komitee

**Keila Eesti Kodanike Komitee** asutati 21. mail 1989. Komitee registreeris 18 913 Eesti Vabariigi kodanikku ja 1901 Eesti Vabariigi kodakondsuse taotlejat.

## Komitee koosseis
*Ivar Tallinn (esimees)
*Harald Tillemann
*Mati Mandel
*Ants Leitmäe
*Virve Lepp (aseesimees, kirjatoimetaja, vanemregistreerija)
*Astra Tretjak
*Aivar Põldvee
*Urmas Virma
*Endel Fuks
*Raul Nurmoja

### Harku abikomitee
*Meelis Kotkas (esimees)
*Ants Saar
*Lilian Juhanson
*H. Aru
*J. Männik
*A. Paal

### Saku abikomitee
*Enn Soovik (esimees)
*Asta Jürggenson
*Malle Rebane

### Vasalemma abikomitee
*Enn Kaljo
*Heidi Niinepuu

### Ääsmäe abikomitee
*Hans Niinepuu (esimees)
*Ülo Viljamaa
*Külli Kalmar
*Lea Plaks

## Viited
Rahumäe kalmistu (Karksi)

**Rahumäe kalmistu** on kalmistu Karksi kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Karksi-Nuia linnas Mulgi vallas Viljandi maakonnas. Kalmistu pindala on 2,08 ha.

Kalmistu rajati 1876. aastal Karksi kihelkonna uue luteri kalmistuna. Sinna on teiste seas maetud poliitik ja teadlane Kaarel Liidak, akadeemik Juhan Vaabel ja kirjanik August Kitzbergi kaks venda. 

Kalmistu ees on 2008. aastal taastatud Karksi Vabadussõja mälestussammas, kuna hävitatud samba algsesse asupaika on ehitatud suur tööstushoone.

Kalmistu võitis 2003. aastal aukirja ja tänuplaadi Kauni Kodu konkursil.

## Viited

## Välislingid

*
*Arumäe kalmistu. Viljandimaa kalmistute bibliograafia
Auksotroof

**Auksotroof** ehk **aksotroof** (vanakreeka sõnadest αυξανω (*auxano*) 'ma kasvan' + τροφή (*trophe*) 'toit') on organism, kes ei suuda sünteesida lihtsaist lähteühendeist üht või mitut kasvuks vajalikku orgaanilist ühendit (nt aminohapet). Geenitehnoloogias kasutatakse seda mõistet rakkude kohta (näiteks mikroobi või seene mutantne teisend), millel erinevalt oma metsiktüübist on teatud aineid vaja saada kasvukeskkonnast. Auksotroofil on lisaks anorgaanilistele ainetele ja süsinikuallika olemasolule vaja orgaanilist energiaallikat.

Auksotroofile vastandub prototroof.

Sagedasti esineb auksotroofiline mutatsioon geenides, mis kodeerivad biosünteetilisi ensüüme aminohapete, vitamiinide ja nukleotiidide jaoks. Paljud organismid, sealhulgas inimesed, on naturaalsed auksotroofid. 

Paljud, kuid mitte kõik vabaltelavad mikroorganismid, nagu soolekepike, on prototroofid.

Auksotroofilist fenotüüpi nimetatakse vastavalt ainele, mida organism ise sünteesida ei suuda, näiteks peab arginiiniauksotroof talle vajalikku arginiini omastama keskkonnast.

*E. coli* kindlate aminohapete suhtes auksotroofseid tüvesid kasutatakse teaduses, et sisestada proteiinidesse sünteetilisi aminohapete analooge. Näiteks on fenüülalaniini auksotroofe võimalik kasvatada, lisades söötmele analoogset para-atsidofenüülalaniini.

## Viited
Roland Lepik

**Roland-Otomar Lepik** (ka **Ottomar**; perenimi kuni 12. oktoobrini 1939 ametlikult **Leppik**; (24. oktoober (vkj)/ 6. november 1910 Tallinn – 8. detsember 1942 Tallinn) oli Saksa teise okupatsiooni ajal Eestis, Eesti Omavalitsuse Sisedirektooriumi Poliitilise Politsei inspektuuri juht 1941. aastal.

Ta õppis Hugo Treffneri Gümnaasiumis (lõpetas aastal 1928) ja aastatel 1928–1935 Tartu ülikoolis õigusteadust, kuid ei lõpetanud ülikooli.

Alates 1937. aastast oli ta Isamaaliidu ametnik Tartus ja .

Pärast Nõukogude–Saksa sõja algust ning Eesti okupeerimist Saksa vägede poolt asus Lepik tööle Tartu koonduslaagri eriosakonna ülemana ning määrati hiljem ka laagri ülemaks.

Eesti Omavalitsuse poolt politseiasutuste loomisel määrati Lepik 1. septembrist 1941 Politsei ja Omakaitse Valitsuse Tallinn-Nõmme Prefektuuri Poliitilise Politsei juhiks.

27. septembril 1941 määrati ta Saksa Einsatzgruppe A juhi Martin Sandbergeri poolt Sisedirektooriumi Politsei ja Omakaitse Valitsuse (POV) Poliitilise Politsei Inspektuuri ning 28. oktoobrist 1941 määrati ta POV Poliitilise Politsei inspektoriks (juhatajaks).

Ta tagandati 9. detsembril 1941 Eesti Omavalitsuse sisedirektor Oskar Angeluse poolt ametialaste kuritegude tõttu ning vangistati. Tema tegevuse uurimiseks määrati endine advokaat Karl Grau, kes viis Lepiku süüdistusasjas läbi juurdluse. Kogutud materjalid edastas Sandberger Riiga, kuhu saadeti ka Lepik. Riias asunud Saksa julgeolekupolitsei juht olevat Lepiku mõistnud surma. 

Mäe järgi olevatki otsus viidud täide veebruaris-märtsis 1942 Riias.

Rahvastikuregistri järgi suri ta 8. detsembril 1942 Eesti alal. Sama kinnitab ka Tartu linna perekonnaregister j alisab surmakohana Tallinna. Tõenäoliselt hukati ta Keskvanglas.

## Viited

## ''Personalia''
*Pekka Erelt. "Isamaaliitlane, kellest sai timukas". Eesti Ekspress, 6. juuni 2002

## Välislingid
* ''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944''
Andris Bērziņš (sündinud 1955)

**Andris Bērziņš** (sündinud 26. novembril 1955) on Läti poliitik.

Ta lõpetas aastal 1974 Riia 11. Keskkooli. Aastal 1979 lõpetas ta Läti Riikliku Ülikooli prantsuse fioloogina.

Bērziņš kuulub alates 2007. aastast Roheliste ja Talurahva Liitu. Aastatel 1997–2002 oli ta Uue Partei liige ja enne seda Läti Tee liige.

Ta valiti seimi liikmeks 1998., 2002., 2006., 2010., 2011. ja 2014. aastal. 

Andris Bērziņš on Euroopa Nõukogu Läti delegatsiooni aseesimees.

## Viited

## Välislingid
*Andris Bērziņš seimi kodulehel
Heinrich II (Braunschweig-Grubenhagen)

**Heinrich II** (enne aastat 1296 – pärast aastat 1351), kutsutud ka *de Graecia* ('kreeklane') või **Heinrich Rahumeelne**, oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog.

## Perekond
Esimene abielu oli Heinrich Brandenburgi markkrahvi Heinrich I tütre Juttaga. Neil olid järgmised lapsed:

* Riddag (tütar; suri u aastal 1366);
* Agnes (sündis u aastal 1318, suri aastal 1371 või enne seda), abiellus Pommeri hertsogi Barnim III-ga;
* Otto (1320–1399);
* Johann (u 1321 – u 1371), Halberstadti kanoonik;
* Louis (sündis u aastal 1323, suri aastal 1373 või pärast seda), Cammini kanoonik.

Teine abielu oli Heinrich Jeruusalemma senešalli Philip d'Ybelini tütre Heilwigiga. Neil olid järgmised lapsed:
	
* Philip (sündis u aastal 1332, suri 1370. ja 1380. aasta vahel), Jeruusalemma konstaabel;
* Balthazar (u 1336 – u 1385), Rumeenia despoot;
* Thomas (u 1338 – u 1384), ühines augustiinlastega;
* Melchior (u 1341 – 6. juuni 1381), Osnabrücki ja Schwerini piiskop.
Lila Downs

**Ana Lila Downs Sánchez** (sündinud 19. septembril 1968 Mehhikos Oaxaca osariigis), esinejanimega **Lila Downs**, on Mehhiko laulja ja muusikaprodutsent. 

## Muusikaalbumid
* 1999 – "La Sandunga"
* 2000 – "Árbol de la vida"
* 2001 – "La Línea"
* 2004 – "Una Sangre"
* 2006 – "La Cantina"
* 2008 – "Ojo de Culebra"
* 2011 – "Pecados y Milagros"

### 2009

* 2. oktoober 2009 – *[[Ojo de Culebra]]* („Shake Away” • „Black Magic Woman”)

## Viited

## Välislingid
* Downs.com
* Lila Downs MySpace
Atomic Rooster

**Atomic Rooster** oli 1969–1975 ja 1980–1983 tegutsenud inglise *[[hard rock]]*i ja progressiivse roki ansambel.

Nende edukaimad singlid olid "Tomorrow Night" ja "The Devil's Answer".

Atomic Roosteri moodustasid 1969 ansambli The Crazy World of Arthur Brown endised liikmed Vincent Crane ja Carl Palmer.

## Stuudioalbumid

*"Atomic Roooster" (1970)
*"Death Walks Behind You" (1970)
*"In Hearing of Atomic Rooster" (1971)
*"Made in England" (1972)
*"Nice 'n' Greasy" (1973)
*"Atomic Rooster" (1980)
*"Headline News" (1983)
Robert Gallo

**Robert Charles Gallo** (sündinud 23. märtsil 1937) on Ameerika biomeedik ja viroloog.

Teda tuntakse enim inimese immuunpuudulikkuse viiruse HIV ühe avastajana. Ta on ka hiljem andnud olulise panuse HIV-uuringuisse.

Gallo on Baltimore'is asuva Marylandi Ülikooli meditsiinikooli inimviroloogia instituudi direktor. Ta asutas instituudi 1996. aastal koos kahe pikaajalise kaastöötaja Robert R. Redfieldi ja William A. Blattneri, USA Marylandi osariigi ning Baltimore'i linnaga. 2005. aastal oli Gallo üks meditsiinifirma Profectus BioSciences, Inc. asutajaist, mis töötab välja ning kommertsialiseerib tehnoloogiaid inimeste viirushaiguste, sealhulgas AIDS-i põhjustatud suremuse vähendamiseks.

Robert Gallo sündis Waterburys Connecticuti osariigis Itaalia päritolu tööliste peres. 1959. aastal kaitses ta bakalaureusekraadi teaduses (*Bachelor of Science*) bioloogias Providence College'is. 1963. aastal andis Jefferson Medical College Philadelphias talle meditsiinidoktori kraadi. Pärast residentuuri Chicago ülikoolis sai Gallost teadur USA Riiklikus Vähiinstituudis (National Cancer Institute). Gallo on väitnud, et tema elukutsevalikut mõjutas tema ainsa õe varane surm ägedasse lümfoidleukeemiasse. Algselt pühendaski ta oma uuringuis leukeemiale palju tähelepanu.

Eestis on Gallo teinud koostööd Tartu Ülikooli viroloogiaprofessori Mart Ustaviga, kellega nad on töötanud HIV ravimisel Lõuna-Aafrikas.

1985. aastal võitis ta Dicksoni auhinna ja 1988. aastal Jaapani auhinna. 2000. aastal pälvis Gallo koos Luc Montagnieriga Astuuria printsi auhinna teadusliku ja tehnilise uurimimistöö valdkonnas.

## Tunnustus
*1989 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks

## Viited

## Välislingid

* "HI-viiruse avastaja väisab Tartu Ülikooli" Postimees, 22.09.2011
* Robert C. Gallo Biography (1937-), veebiversioon (vaadatud 07.08.2014) (*inglise keeles*)
Heike Kamerlingh Onnes

**Heike Kamerlingh Onnes** (21. september 1853 Groningen – 21. veebruar 1926 Leiden) oli hollandi füüsik, Nobeli auhinna laureaat.

Ta oli edukas eksperimenteerija, kes eelkõige uuris aine käitumist ülimadalatel temperatuuridel. 

1904. aastal rajas ta krüogeenikalabori, kus sai absoluutsele nulltemperatuurile lähedasi temperatuure (0,9 K). 1908. aastal veeldas ta heeliumi ja 1911. aastal avastas ülijuhtivuse. 1913. aastal sai ta madalate temperatuuride füüsika alase töö, eelkõige heeliumi veeldamise eest Nobeli füüsikaauhinna.

Heike Kamerlingh Onnes õppis Groningeni ülikoolis ja aastatel 1871–1873 Heidelbergi ülikoolis Robert Wilhelm Bunseni ja Gustav Kirchhoffi käe all. Aastal 1879 sai ta Groningeni ülikoolist doktorikraadi.

Aastatel 1882–1923 oli ta Leideni ülikooli eksperimentaalfüüsika professor.

## Tunnustus
*1910 – Matteucci medal
*1912 – Rumfordi medal
*1913 – Nobeli füüsikaauhind
*1915 – Franklini medal
*1916 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks

## Välislingid
* Heike Kamerlingh Onnes Nobeli auhinna lehel
Manne Siegbahn

**Karl Manne Georg Siegbahn** (3. detsember 1886 Örebro – 26. september 1978 Ängelholm) oli rootsi füüsik.

1924. aastal sai ta Nobeli füüsikaauhinna uurimuste ja avastuste eest röntgenspektroskoopia vallas.

Manne Siegbahn sai 1911. aastal doktorikraadi Lundi ülikoolist; tema väitekiri käsitles magnetvälja mõõtmisi. 1920. aastal sai temast Lundi ülikooli professor, enne seda oli ta tervise tõttu eemale jäänud eelkäija Johannes Rydbergi kohusetäitja.

1923. aastal siirdus Siegbahn professoriks Uppsala ülikooli, kus jätkas röntgenspektroskoopiauuringuid. Ta töötas muu hulgas välja aparatuuri röntgenikiirguse lainepikkuse ülitäpseks mõõtmiseks ning lõi süsteemi spektrijoonte märkimiseks.

1937. aastal sai Siegbahn Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia Nobeli Instituudi füüsikaosakonna direktoriks.

1944. aastal patenteeris ta Siegbahni pumba.

## Tunnustus
*1916 – valitiKuningliku Füsiograafiaseltsi Lundis liikmeks
*1922 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*1934 – Hughesi medal
*1940 – Rumfordi medal 
*1954 – valitiLondoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks

## Isiklikku
Manne Siegbahn abiellus 1914. aastal Karin Högbomiga. Neil sündis kaks poega: Bo Siegbahn, kellest sai diplomaat ja poliitik, ning Kai Siegbahn, kellest sai 1981. aastal Nobeli auhinna saanud füüsik.

## Viited

## Välislingid
* Manne Siegbahn Nobeli auhinna lehel
Pieter Zeeman

**Pieter Zeeman** (25. mai 1865 Zonnemaire – 9. oktoober 1943 Amsterdam) oli hollandi füüsik, Nobeli auhinna laureaat.

Aastal 1902 sai ta Zeemani efekti avastamise eest Nobeli füüsikaauhinna. Ta jagas auhinda Hendrik Lorentziga, kes esitas teooria Zeemani efekti seletamiseks.

## Elulugu
Pieter Zeeman õppis füüsikat Leideni ülikoolis, kus tema õpetajate seas olid Heike Kamerlingh Onnes ja Hendrik Lorentz. Aastal 1895 sai temast Leideni ülikooli dotsent.

Ta asus uurima magnetvälja mõju aatomite emiteeritavale kiirgusele ning avastas, et magnetväljas jaguneb spektrijoon mitmeks komponendiks (Zeemani efekt). Et ta oli oma uuringuteks loata laborit kasutanud, vallandati ta ametist, kuid hiljem, kui tema avastus avalikuks sai, võeti tööle tagasi. Aastal 1900 sai temast Amsterdami ülikooli professor. Aastal 1923 valmis Amsterdamis labor, kus ta Zeemani efekti uurimist jätkas. Labor nimetati 1940. aastal tema auks Zeemani laboriks.

## Tunnustus
*1902 – Nobeli füüsikaauhind 
*1912 – Matteucci medal
*1921 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1921 – Henry Draperi medal
*1922 – Rumfordi medal
*1925 – Franklini medal

## Välislingid
* Pieter Zeeman Nobeli auhinna lehel
U Thant

**Maha Thray Sithu U Thant** (birma keeles ဦးသန; 22. jaanuar 1909 – 25. november 1974) oli Birma diplomaat ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kolmas peasekretär. 

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärina oli U Thant teenistuses aastail 1961 kuni 1971. U Thant valiti ÜRO peasekretäriks pärast eelmise peasekretäri Dag Hammarskjöldi hukkumist lennuõnnetuses.
Orgaaniline süntees

**Orgaaniline süntees** on orgaanilise ühendi (produkti) saamiseks kasutatav orgaaniline reaktsioon või mitmete reaktsioonide jada koos vajalike keemiliste ja füüsikaliste protseduuride rakendamisega. Sünteesil on enamasti tegu keerukama struktuuriga ühendite saamisega lihtsamatest ühenditest. 

Orgaaniliste ühendite hulk on praktiliselt lõputu ja orgaaniline süntees on oluline orgaanilise keemia haru. Tulenevalt orgaanilise sünteesi laiaulatuslikkusest on sellel alal välja kujunenud mitmed olulise spetsiifikaga alad.
## Metodoloogia
Kuigi valdavat osa orgaanilisi ühendeid pole kunagi sünteesitud, saab kirjandusest metodoloogilisi lahendusi teatud reaktsioonitüüpide teostamiseks.
## Täissüntees

Orgaanilises keemias tähendab täissüntees keeruliste orgaaniliste ühendite sünteesi lihtsamatest lähteainetest (reagentidest) ilma bioprotsesside abita ja ei kasutata looduslikust materjalist eraldatud lähteaineid. 
## Asümmeetriline süntees

20. sajandi keskpaigast alates on arendatud asümmeetrilise sünteesi meetodeid, mis võimaldavad saada kiraalse ühendi korral ühe enantiomeeri. 
## Sünteesi planeerimine
Suurte keeruliste molekulide korral kasutatakse nn retrosünteetilist analüüsi. See tähendab, et lõppmolekul jagatakse mõtteliselt lihtsamateks struktuuriüksusteks, mida saaks sünteesida tavalistest lähteainetest. 
## Vaata ka
     
*Mikrolainekeemia
*Keemiline süntees
*Poolsüntees
*Kaitserühm
*Lahkuv rühm
*Orgaanilised reaktsioonid
*Lahutusmeetodid keemias
Charles Édouard Guillaume

**Charles Édouard Guillaume** (15. veebruar 1861 Fleurier – 13. mai 1938 Sèvres) oli Šveitsi füüsik.

Ta sai doktorikraadi Zürichi polütehnikumist ning teenis seejärel lühikest aega armees ohvitserina. 1883. aastal asus ta tööle Rahvusvahelises Kaalude ja Mõõtude Büroos, aastatel 1915–1936 oli ta büroo direktor ja seejärel audirektor.

Charles Édouard Guillaume uuris raua ja nikli sulameid ning avastas anomaalseid omadusi, millest oli kasu eelkõige mõõteriistade materjalidena. Ta leiutas täpsete mõõteriistade valmistamiseks kasutatava üliväikese joonpaisumisteguriga invari ja temperatuurist peaaegu sõltumatu elastsusmooduliga elinvari. 

1920. aastal pälvis ta oma töö eest Nobeli füüsikaauhinna.

## Välislingid
* Charles Édouard Guillaume Nobeli auhinna lehel
August Leisk

**August Leisk** (VR II/3) (8. aprill 1893 Kõrre talu, Suureküla, Adavere vald, Pilistvere kihelkond, Viljandimaa –  27. juuni 1972 Kalmar, Rootsi) oli Eesti sõjaväelane ja piirivalveohvitser (major).

## Elulugu
August Leisk õppis Paide 4-klassilises linnakoolis ja Soomes Otava Põllutöökoolis. 

Esimese maailmasõja ajal 1917. aastal suunati August Leisk õppima Irkutski 2. Lipnikekooli Venemaal, pärast selle lõpetamist ülendati lipnikuks ja määrati nooremohvitserina 190. jalaväe tagavarapolku. 1918. aasta alguses teenis August Leisk 2. Eesti Polgus 7. roodu nooremohvitserina kuni märtsini 1918.

Eesti Vabadussõjas teenis August Leisk aastatel 1918–1919 Eesti Rahvaväe 2. Jalaväepolgu 2. roodu nooremohvitseri, rooduülema ja vanemohvitserina.

Pärast Vabadussõda teenis Leisk aastatel 1920–1923 2. Jalaväepolgu 1. roodu nooremohvitseri, ajutise rooduülema, leitnandi ja majandusülemana.

1923. aastast asus Leisk Eesti Piirivalve teenistusse, Piirivalve Valitsuse, Lääne jaoskonda, kus teenis Kuivastu rajooni ülema, Virtsu rajooni ülemana, 1936. aastal ülendati ta majoriks. 

1938. aasta detsembrist kuni 1940. aastani oli Leisk Viljandimaa piirivalve Mõisaküla rajooni ülem. 

Pärast Eesti okupeerimist ja annekteerimist 1940. aastal vabastati Leisk 1940. aasta sügisel piirivalve teenistusest ja võeti Punaarmeesse. 

1941. aastal pärast Eesti okupeerimist Saksa vägede poolt ning Eesti ja NSV Liidu vahelise piiri kaitseks moodustatud Piiriomakaitse moodustamist määrati Leisk 25. novembril  1941. aastal 3. Piirikaitse Üksikpataljoni majandusülemaks, kus ta teenis kuni 1942. aasta sugiseni, mil Eesti piiriomakaitseüksused likvideeriti.

1944. aastal põgenes Leisk Rootsi, kus elas kuni oma surmani 1972. aastal.

## Ühiskondlik tegevus
August Leisk oli Rootsis Eesti Ohvitseride Kogu liige ning Kalmari Eesti Seltsi asutajaliige, juhatuse liige ning ka esimees.

## Autasud
*Vabadusristi II liigi 3. järk (1920), lahingutes osutatud vapruse eest 25 000 marka, talumaa ja tasuta koolihariduse omandamise õigus kuni kõrgkooli lõpuni
*Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 1938 

## Kirjandus
*Eesti ohvitserid ja sõjandustegelased. IV. Tallinn, 2005. lk. 31-32
*Eesti Vabadusristi kavalerid. [2. tr.]. Stockholm, [1984]. lk. 182
*"Major A. Leisk 60 a.", Stockholms-Tidningen Eestlastele (Stockholm, Rootsi), 1953, 26. apr., nr. 94, lk. 1.
*"Major A. Leisk VR II/3 mälestuseks", Eesti Päevaleht (Stockholm, Rootsi), 1972, 15. juuli, nr. 53, lk. 6.

## Välislingid
*TLÜAR väliseesti isikud: August Leisk
Aste külanõukogu

**Aste [[külanõukogu]]** eksisteeris aastail 1945–1954.

Külanõukogu asutati 13. septembril 1945 Kaarma valla koosseisus. Sinna kuulusid Hakjala, Aula-Vintri, Aula, Aste, Kungla, Endla, Vantri, Haamse, Hübja ja Lao küla.

26. septembril 1950 arvati külanõukogu Kuressaare rajooni koosseisu.

17. juunil 1954 liideti Lümanda külanõukoguga.
Eikla külanõukogu

**Eikla [[külanõukogu]]** eksisteeris aastail 1945–1954.

Külanõukogu moodustati Kaarma valla koosseisus 13. septembril 1945. Selle koosseisu kuulusid Metsa, Tõru, Tõrise, Kaubi, Koidula, Keskvere, Õha ja Piila küla.

26. septembril 1950 arvati külanõukogu Kuressaare rajooni koosseisu. 

17. juunil 1954 liideti külanõukogu Kaarma külanõukoguga.
Kaarma külanõukogu

**Kaarma külanõukogu** oli külanõukogu, mis eksisteeris aastail 1945–1976.

Külanõukogu moodustati 13. septembril 1945. Siis kuulus selle koosseisu Meedla, Maleva, Välja, Kuke, Kaarma, Nõmme, Kiriku, Käku, Jootme, Sepa, Jõe, Asuküla ja Kaisvere küla.

26. septembril 1950 arvati külanõukogu Kuressaare rajooni koosseisu. 

17. juunil 1954 liideti külanõukoguga Aste ja Eikla külanõukogu, nii saavutas ta endise Kaarma valla ulatuse.

Külanõukogu likvideeriti 27. detsembril 1976 ja liideti Kuressaare külanõukoguga.
Sassi külanõukogu

**Sassi külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s Saaremaal aastatel 1945–1954.

Külanõukogu moodustati 13. septembril 1945 Valjala valla koosseisus, sinna kuulusid Rahula, Vilida-Mäe, Väkra, Koksi, Männiku, Kõriska, Kuiste, Kogula, Urelilbi, Kalju, Tõnija, Põlluküla ja Veeriku küla. 

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega arvati Sassi külanõukogu Orissaare rajooni koosseisu. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 4. detsembri 1953 seadlusega nimetati Sassi külanõukogu **Veeriku külanõukogu**ks.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlusega külanõukogu likvideeriti ja selle alad liideti Valjala külanõukoguga.

## Viited
Giovanni Faber

**Giovanni Faber** (ka **Joannes Faber**; 1574–1629) oli Saksa päritolu Rooma kuurias tegutsev arst, botaanik ja kunstikoguja. 

Ta oli pärit Bambergist Baieris, kuid elas 1598. aastast Roomas. Ta oli Vatikani botaanikaaia kuraator ning Accademia dei Lincei liige ja sekretär.

Faber tegutses kogu oma karjääri vältel poliitilise vahendajana Baieri kuurvürsti Maximilian I ja Rooma vahel. Ta sõbrustas Lincei-kaaslase Galileo Galileiga, samuti Roomas resideerivate Saksa kunstnike Johann Rottenhammeri ja Adam Elsheimeriga. Faberit peetakse ka termini "mikroskoop" loojaks.

## Viited

*Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Giovanni Faber]] seisuga 23. september 2011.*
Janusz Małłek

**Janusz Marcin Michał Małłek** (sündinud 24. mail 1937 Działdowos) on Poola ajaloolane, kelle põhiliseks uurimisvaldkonnaks on varauusaegse Preisimaa ajalugu. 

Ta on pärit Masuuriast; õppis Toruńi ülikoolis, kus kaitses 1965 doktoritöö. Alates 1988. aastast kuni pensionile minekuni 2008 oli Toruńi ülikooli professor.
Kõnnu vald (Torma kihelkond)

**Kõnnu vald** (saksa keeles *Gemeinde Kondo*) oli vald Torma kihelkonnas Tartumaal aastatel 1866–1892.

Kõnnu vald liideti aastal 1892 Võtikvere vald vallaga.
Kõnnu vald (Kuusalu kihelkond)

**Kõnnu vald** (saksa keeles *Gemeinde Könda*) oli vald Kuusalu kihelkonnas Harjumaal. Vallamaja asus Kolgakülas.

Vald loodi 1867. aastal.

1939. aasta valdade reformi käigus läksid Kõnnu valla talude nr. A-23, A-57, A-59–A-61, A-63, A-64 ja A-171 lahus-heinamaatükkide ning Kolga metskonna Suru metsandiku kvartaali nr. 66 maa-alad Vohnja valla koosseisu. Ülejäänud valla alad läksid uue Kõnnu valla koosseisu.

Vallas on sündinud riigimees, diplomaat ja sõjaväelane Aleksander Warma, poliitik ja Nõmme linnapea Ludvig Ojaveski, põllumajandusteadlane Aarne Pung, vaimulik Kustav Viise.

## Viited
Pogranitšnõi

**Pogranitšnõi** (vene keeles **Пограничный** 'piiriäärne') on alev Venemaal Primorje krais, Pogranitšnõi rajooni halduskeskus.

## Loodus
### Geograafiline asend
Pogranitšnõi asub Primorje edelaosas, 15 km Hiina piirist idas. Vladivostokki on maanteed pidi 205 km.

### Kliima
Alevis on mussoonparaskliima kuiva külma talve ja niiske palava suvega. Jaanuari keskmine õhutemperatuur aastatel 1979–2007 oli –14,5 °C ja augusti keskmine õhutemperatuur 20,4 °C. Juuli keskmine õhutemperatuur oli 20,3 °C. Absoluutne maksimum on 39,2 °C (augustis). Absoluutne miinimum –36,9 °C (jaanuaris). Aasta keskmine sademetehulk on 573,5 mm.

## Viited
Pogranitšnõi rajoon

**Pogranitšnõi rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas Primorje krais.

## Loodus
### Geograafiline asend
Pogranitšnõi rajoon asub Primorje krai edelaosas. Läänes ja põhjas piirneb Hiina Rahvavabariigiga.

### Reljeef
Rajoon asub Mandžuuria-Korea mäestiku harus, kõrgeim mägi on Kedrovaja mägi kõrgusega 964 m.

### Maavarad
Rajoonis on rauamaagi, kulla, pruun- ja kivisöe leiukohti.

### Veekogud
Rajoonis on 52 jõge, pikim neist on Nesterovka jõgi pikkusega 98 km. Suurim järv on Bolšoje järv.

### Kliima
Pogranitšnõi rajoonis on mussoonparaskliima külma kuiva talve ja palava niiske suvega. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on –16,7 °C ja juuli keskmine õhutemperatuur +20 °C.

## Viited

## Välislingid
*Rajooni administratsiooni koduleht
FK Rostov

**FK Rostov** (ametlikult *Футбольный клуб «Ростов»*) on 1930. aastal asutatud Venemaa jalgpalliklubi, mille kodulinn on Rostov Doni ääres.

## Eesti mängijad
*Dmitri Kruglov (2011–)

## Viited
Pápa Lombard

**Pápa Lombard** (Eesti ajakirjanduses ka **Lombard-Pápa TFC**, ametlikult *Lombard Pápa Termál Futball Club*) on 1995. aastal asutatud Ungari jalgpalliklubi, mille koduasula on Pápa.

### Eesti mängijad
* Sander Puri (2011–)

## Vaata ka
* UEFA kõrgliigaklubide loend
Otto I (Braunschweig-Göttingen)

**Otto Kuri** (umbes 1340 – 13. detsember 1394) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja aastast 1367 Göttingeni vürst.

## Välislingid

* Welfide dünastia koduleht
Otto II (Braunschweig-Göttingen)

**Otto II** (ka **Otto Ükssilm**; umbes 1380–1463) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja pärast oma isa Otto Kurja surma aastal 1394 ka Göttingeni vürst.

## Välislingid

* Welfide dünastia koduleht
Rahvusvähemuste päev

**Eesti rahvusvähemuste päev** ehk **Eesti rahvuste päev** on 24. septembril tähistatav tähtpäev, millega meenutatakse Eesti Rahvuste Foorumi esimest kogunemist 1988. aastal.

Tähtpäev sai alguse 2005. aastal, mil tollane rahvastikuminister Paul-Eerik Rummo kuulutas 24. septembri Eesti rahvusvähemuste päevaks. 24. septembril 2005 toimus Eesti Rahvusraamatukogus 17. Eestimaa rahvuste foorum.

## Viited

## Välislingid
* "Rummo kuulutas 24. septembri rahvusvähemuste päevaks" EPL, 19. september 2005
* 24. september on Eesti rahvusvähemuste päev" ERR, 19. september 2005
* "Tallinna linnapea osaleb rahvusvähemuste päeva tähistaval üritusel" Postimees/Tallinna pressiteenistus, 27. september 2007
* "Eile oli Eesti rahvusvähemuste päev" Neljas.ee, 25. september 2009
* "Randjärv: Meie tugevus on aktiivsed ja ühtehoidavad kultuuriseltsid" Riigikogu pressiteade, 23. september 2011
Jakob Knopken

**Jakob Knopken** (ka **Jacobus Knopken** või **Knöpken**; 1470. aastad – pärast 1529) oli saksa päritolu vaimulik, 1517 – umbes 1523 Riia toomhärra.

Jakob Knopken oli Liivimaa esimese luterliku jutlustaja ja teoloogi Andreas Knopkeni noorem vend, kes pärines, nagu vendki, Saksimaalt Sonnenburgist. Ta õppis koos oma vennaga Treptow' koolis, kus rektoriks oli hilisem reformaator Johannes Bugenhagen ning oli aastatel 1508–1509 oli ta Treptowis jutlustaja. Mõni aasta hiljem sai temast Riia Peetri kiriku jutlustaja. Temast sai ka Saksa ordu preestervend. 1517. aastal sai temast ka Riia toomkapiitli liige ning Riia Peetri kiriku kirikhärra. Kuna Jakob ise pidas jumalateenistusi Riia toomkirikus, siis pidi Peetri kirikus jutlusi pidama tema vikaar, kelleks Jakob kutsus oma venna Andrease. 1521. aasta lõpus sai ta endale uue prebendi, kuid järgmisel aastal määrati ta uuesti Peetri kiriku ülevaatajaks, sest sealne uus kirikhärra, toomhärra Hildebrand Lutke, oli reisinud välismaale.

Esialgu olid Knopkeni vaated ilmselt pigem katoliiklikud, kuid venna mõjul, kes alates 1521. aasta sügisest Riias uut usuõpetust jutlustama hakkas, kujunesid ka tema vaated reformaatorlikeks. Ta asus oma venda katoliiklike toomhärrade ja teiste vaimulike eest kaitsma, kuid sattus seetõttu ise surve alla ning põgenes tõenäoliselt 1522. aasta II poolel Liivimaalt. Ta asus Wittenbergi, niisiis oli ta üheselt valinud luterluse. Sellest hoolimata püüdis ta oma toomhärrakohta säilitada ning kirjutas selles asjus 1523. aasta lõpus palveid nii Saksa ordu kõrgmeistrile Albrechtile kui ka Liivimaa ordumeistrile Wolter von Plettenbergile. Tema palvetel polnud siiski mõju ning 1524. aastal asus ta õppima Wittenbergi ülikoolis. 1529. aastal on temast viimast korda juttu seoses Riia linna ja peapiiskopi vaheliste lepitusläbirääkimistega Lübeckis.

Jakob Knopken on ainus teadaolev Liivimaa toomhärra, kes usulistel põhjustel oli kapiitlist sunnitud lahkuma.

## Kirjandus
*Leonid Arbusow noorem. *Die Einführung der Reformation in Liv-, Est- und Kurland*, lk 171–172, 174–175, 194, 197, 241–243, 831–832.
*Leonid Arbusow vanem. *Livlands Geistlichkeit*, II osa, lk 44 ja 156; III osa, lk 55; IV osa, lk 103.
*Theodor Schiemann. "Jacob und Andreas Knopken", *Beiträge zur Kunde Ehst-, Liv-, und Kurlands*, Band IV, Heft I, 1887, lk 65–67.
1939. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis

**1939. aasta [[Euroopa meistrivõistlused korvpallis]]**, ametliku nimega **EuroBasket 1939**, olid kolmandad Euroopa meistrivõistlused korvpallis. Need toimusid 21.–28. maini 1939 Leedus Kaunase spordihallis. Meistrivõistlustest võttis osa kaheksa meeskonda. Korraldajana ja valitseva meistrina osalenud Leedu võitis turniiri ka kodus.

## Tulemused
Iga meeskond mängis iga meeskonnaga ühe korra; kokku mängiti seitse mängu. Mängu võitja sai 2 punkti ja kaotaja 1 punkti. Lõplik järjestus pandi paika saavutatud punktide pingerea järgi. Kui meeskonnad jäid viiki, siis vaadati nende omavahelisi mänge.

## Eesti koondis
Eesti koondise mängijad: Heino Veskila, Evald Mahl, Oskar Erikson, Ralf Viksten, Georg Vinogradov, Erich Altosaar, Artur Amon, Hans Juurup, Valdeko Valdmäe, Herbert Tillemann. Treener: Herbert Niiler.

## Välislingid
*FIBA Europe Eurobasket 1939
*Eurobasket.com 1939 EChampionship – leht ei tööta
Laiuse kirikuvald

**Laiuse kirikuvald** (saksa keeles *Pastorat Lais*) oli aastatel 1866–1893 eksisteerinud vald Tartumaal. Tänapäeval jääb kunagise valla maa-ala Jõgevamaale Jõgeva valda.

Laiuse kirikuvald loodi Laiuse kirikumõisa baasil iseseisva omavalitsusena 1866. aastal. Haldusjaotuslikult kuulus vald Laiuse kihelkonda ning hõlmas Laiuse kiriklat ja Mäealuse küla. Vallavanemaks oli algusest peale kuni 1893. aastani Mihkel Olt, lühikese vaheajaga 1869. aastal, mil vallavanema kohustusi täitis Andres Eller..

1893. aastal liideti Laiuse kirikuvald Laiuse vallaga.

## Vallavanemad
*Mihkel Olt (1867–1868,1870–1893)
*Andres Eller (1869)

## Vaata ka
*Laiuse kirikumõis
*Laiuse vald
*Jõgeva vald nüüdisajal

## Viited
Kivijärve vald

**Kivijärve vald** (saksa keeles *Gemeinde Kibbijerw*) oli aastatel 1866–1896 eksisteerinud vald Tartumaal. Tänapäeval jääb kunagise valla maa-ala Jõgevamaale Jõgeva valda.

Kivijärve vald loodi iseseisva omavalitsusena 1866. aasta vallaseadusega ning selle esialgne halduspiirkond kattus Kivijärve mõisapiirkonnaga. Vald kuulus Laiuse kihelkonda. Esimene vallavanem oli Aadam Pukk (1867–1875).

Kivijärve valda kuulusid järgmised külad: Kivijärve, Kaude, Lemuvere, Teilma.

1896. aasta 26. juuni otsusega liideti Kivijärve vald Laiuse vallaga.

## Vallavanemad
*Aadam Pukk (1867–1875)
*Mart Leppik (1876)
*Juhan Vels (1877–1881)
*Kaarel Eller (1882–1887)
*Aleksander Freymann (1888–1890)
*Andres Jaanus (1891–1893)
*Jaan Möllerson (1894–1896)

## Vaata ka
*Kivijärve mõis
*Laiuse vald
*Jõgeva vald

## Viited
Laius-Tähkvere vald

**Laius-Tähkvere vald** (ka **Tähkvere vald**) vald Tartumaa aastatel 1866–1939. Tänapäeval jääb kunagise valla maa-ala Jõgevamaale Jõgeva valda. Valla ala kuulus Laiuse kihelkonda.

Laius-Tähkvere vald loodi iseseisva omavalitsusena 1866. aasta vallaseadusega Laius-Tähkvere mõisa (saksa keeles *Flemmingshof*) juurde. Esimene vallavanem oli Joosep Daavel (1867–1872).

Esialgsesse Laius-Tähkvere valda kuulusid järgmised külad: Altveski, Aosilla, Kaasiku, Kilbavere, Kodismaa, Koimula, Metsaküla, Nukelise, Ookatku, Oti, Pedasi, Sadala, Tuimõisa, Tõreda, Tähkvere, Veneküla. Vallamaja asus Tähkvere külas.

1891. aastal liideti Laius-Tähkvere vallaga Reastvere ja Leedi vald. Valdade liitmisega lisati Laius-Tähkvere valda Kirivere, Leedi, Mõisamaa, Reastvere ja Vaheküla küla.

1939. aasta vallareformiga arvati valla maa-ala enamik uue Sadala valla ja väiksem osa Avinurme valla koosseisu.

## Vallavanemad
*Joosep Daavel (1867–1872)
*Jüri Tamm (1873–1875)
*Kaarel Tamm (1876–1881)
*Hans Fink (1882–1884)
*Mihkel Sihver (1885–1887)
*Jakob Siefermann (1888–1890)
*Mart Vaab (1891–1899)
*Mart Summer (1900–1908)
*Juhan Viik (1909–1915)
*Mihkel Rosin (1915–1917)
*Jaan Mättik (1918)

## Vaata ka
*Laius-Tähkvere mõis
*Sadala vald

## Viited
Michael Sata

**Michael Chilufya Sata** (hüüdnimi **King Cobra**; 6. juuli 1937 – 28. oktoober 2014) oli Sambia poliitik, 23. septembrist 2011 kuni surmani Sambia president.

Michael Sata oli Patriootliku Rinde esimees. Ta alustas oma poliitilist karjääri 1960. aastatel tollal valitsenud Ühendatud Rahvusliku Sõltumatuse Parteis, oli muu hulgas 1980. aastatel Lusaka kuberner ja parlamendi liige, kuid president Kenneth Kaunda autoritaarses stiilis pettununa astus 1991. aastal erakonda Liikumine Mitmeparteilise Demokraatia eest. Pärast Frederick Chiluba võitu 1991. aasta presidendivalimistel oli Sata mitmes ministriametis. Nii kuberneri kui ka ministri ametist jäi ta rahvale meelde tegude inimesena.

Pärast seda, kui teda 2001. aastal partei presidendikandidaadiks ei valitud, lahkus Sata erakonnast ja asutas uue partei, Patriootliku Rinde. Samal aastal peetud presidendivalimistel sai Sata umbes kolm protsenti häältest. 2006. aasta presidendivalimistel sai Sata Levy Mwanawasa järel teise häälesaagi, 2008. aastal jäi teiseks pärast Rupiah Bandat.

20. septembril 2011 peetud presidendivalimistel valiti Michael Sata 43 protsendiga häältest presidendiks. Tema peamine vastaskandidaat oli ametis olev president Rupiah Banda, kes sai 36 protsenti häältest.

## Isiklikku
Michael Sata oli katoliiklane.

Ta oli abielus arstiga. Neil on kaheksa last.

## Välislingid
* Presidendi kantselei koduleht
* Profile: Zambia's 'King Cobra', BBC
Spartacus: veri ja liiv

"**Spartacus: veri ja liiv**" (inglise "Spartacus: Blood and Sand") on Ameerika Ühendriikide telesari, mida esmakordselt näitas 22. jaanuaril 2010 USA telekanal Starz. 

Telesarja peategelasteks on gladiaator Spartacus, keda kehastas esimesel hooajal Andy Whitfield. Teisel hooajal hakkas Spartacust kehastama Liam McIntyre. Vahetus oli seotud Whitfieldi haigusega; ta suri 11. septembril 2011.

Sarja stilistika sarnaneb sellega, mida kasutati filmis 300.
Finantsinspektsioon (üldmõiste)

**Finantsinspektsioon** on finantsjärelevalvet teostav riigiasutus. 

Eestis teostab finantsjärelevalvet alates 2002. aastast Finantsinspektsioon. Varem täitsid selle ülesandeid Pangainspektsioon, Kindlustusinspektsioon ja Väärtpaberiinspektsioon.
 
Sarnaste ülesannetega asutused on ka teistes riikides, näiteks Suurbritannias Financial Services Authority, Rootsis Finansinspektionen.
Siim Rulli

**Siim Rulli** (15. oktoober 1948 Kunda – 26. juuli 2006) oli eesti näitleja ja telerežissöör.

Ta lõpetas aastal 1967 Kehra Keskkooli ja aastal 1972 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (5. lend).

Aastatel 1972–1975 töötas ta Eesti Riikliku Noorsooteatri näitlejana. Seejärel töötas ta režissööri assistendi ja režissöörina Eesti Televisioonis.

## Filmirollid
* "Don Juan Tallinnas" (1971) – Don Rodrigo
* "Verekivi" (1972) – Matis
* "Reigi õpetaja" (1977) – osatäitja
* "Reekviem" (1984) – saksa ohvitser
* "Тройной прыжок «Пантеры»" (1986) – Toomis

## Viited

## Välislingid
*Siim Rulli andmebaasis IMDb
*Siim Rulli kino-teatr.ru lehel
Tierpi vald

**Tierpi vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Uppsala läänis Upplandi ja Gästriklandi maakonnas. Asub Läänemere kaldal.

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht