open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Giving Up

**"Giving Up"** on Van McCoy kirjutatud laul. Laulu esimese salvestuse tegi 1964. aastal Gladys Knight & the Pips. See singel jõudis Billboardi R&B singlite edetabelis kuuendaks ja edetabelis Billboard Hot 100 oli kohaks 38. Suurbritannias jäi laul aga tähelepanuta. Suurbritannias ei saavutanud edu ka järgmisel aastal avaldatud Julie Granti kaver ega 1968. aasta augustis avaldatud Bill Kenwrighti versioon.

Laulu helilooja Van McCoy produtseeris 1969. aastal vokaalansambli The Ad Libs singli, mis jõudis USA R&B edetabelis 34. kohale.

1971. aastal ilmunud Donny Hathaway versioon jõudis USA R&B edetabelis 1972. aasta suvel 21. kohale ning 81. kohale edetabelis Billboard Hot 100. Saksofonist Kirk Whalum salvestas loo 2010. aastal Donny Hathaway tribuutplaadi "Everything Is Everything: The Music of Donny Hathaway" jaoks.

Laulu on salvestanud ka The Hassles, The Topics, Jennifer Holliday, Denise LaSalle, Kenny Lattimore, Zulema ja Aaliyah.

Lugu on kasutatud ka sämplina. On kasutatud nii Ad Libsi kui ka Gladys Knighti versiooni. Näiteid: Doujah Raze ("Give It Up"), Hairy Diamond ("Givin' Up"), Raptile ("Givin' Up Is Hard 2 Do"), MC Clemens ("Uanset Hvad I Siger"), DJ Honda feat. PMD ("Hip Hop 101"), Reef the Lost Cauze ("Give It Up"), 
O.S.T.R. & Hades ("Stary Nowy Jork"), Club Dogo ("Cronache Di Resitenza (Hard to Do)"), 
Wu-Tang Clan feat. Cappadonna ("Heaterz"), Kool Shen ("Les Médias"), Paolo Nutini ("Bus Talk (Interlude)"), La Fine Equipe feat. Blanka ("Brioche"), Mark Pritchard ("Givin' Up"), Komitiva H2 ("A Mi Manera"), Nimzwai ("Nicht Mit Uns").
Hades (täpsustus)

**[[Hades]]** (vanakreeka keeles ᾍδης) on vanakreeka mütoloogias nii allilma ehk surnute kuningriigi kui ka selle valitseja ehk surnute jumala nimi.

Muud:
***[[Hades (räppar)|Hades]]** (õieti Łukasz Bułat-Mironowicz) on Poola räppar.
Mehmet Müezzinoğlu

**Mehmet Müezzinoğlu** (sündinud 9. jaanuaril 1955 Komotinís Kreekas) on Türgi poliitik (Õigluse ja Arengu Partei). Ta oli 24. jaanuarist 2013 kuni 24. maini 2016 Türgi tervishoiuminister. 31. augustist 2016 kuni 19. juulini 2017 oli ta Türgi töö- ja sotsiaalkaitseminister.

Ta sündis aastal 1955 Komotinís (türgi keeles Gümülcines) Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonnas Kirde-Kreekas türgi perekonnas. Keskkooli lõpetas ta Istanbulis (kus tema klassivennaks oli Recep Tayyip Erdoğan).  Aastal 1983 ületas ta Maritsa jõe ja immigreerus Kreekast Türki. Aastatel 1983–1986 elas ta Türgis kui kodakondsuseta isik. Ta on lõpetanud Istanbuli Ülikooli arstiteaduskonna.

Enne poliitikasse siirdumist tegutses ta sisehaiguste arstina İstanbuli provintsis. Poliitikasse astus ta aastal 1992. Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks valiti ta nii 2007, 2011 kui ka 2015. aasta Türgi parlamendivalimistel (Õigluse ja Arengu Partei nimekirjas). 24. jaanuarist 2013 kuni 24. maini 2016 oli ta Türgi tervishoiuminister. 31. augustist 2016 kuni 19. juulini 2017 oli ta Türgi töö- ja sotsiaalkaitseminister.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks last.
Aivar Ots

**Aivar Ots** (9. juuni 1962 Tallinn – 14. veebruar 2018 Tallinn) oli eesti võistlustantsija ja tantsuõpetaja.

Ta lõpetas 1980. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1985. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi masinaehitusteaduskonna. 

1972. aastal alustas ta tantsuõpinguid, tema treenerid olid hiljem Tamara ja Aavo Lossmann. Ta tuli koos oma õe Eve Endiga aastatel 1978, 1979 ja 1981 standardtantsudes Eesti NSV meistriks.  

Hiljem tegutses tantsuõpetaja ja -treenerina ning võistluste organisaatorina.

## Viited

## Välislingid
*
Eve End

**Eve End** (kuni 1979 **Eve Ots**; sündinud 5. aprill 1961 Tallinn) on endine eesti võistlustantsija ja tantsuõpetaja.

Ta lõpetas 1979. aastal Tallinna 4. Keskkooli. 

1972. aastal alustas ta tantsuõpinguid, tema treenerid olid hiljem Tamara ja Aavo Lossmann.   

Ta tuli koos oma venna Aivar Otsaga 1978., 1979. ja 1981. aastal standardtantsudes Eesti NSV meistriks.  

Hiljem on ta töötanud tantsuõpetaja, -treeneri ja -kohtunikuna ning võistlusorganisaatorina.

## Viited

## Välislingid
*
Marvin Gaye

**Marvin Gaye** (/ɡeɪ/; õieti **Marvin Pentz Gay Jr.**; 2. aprill 1939 Washington – 1. aprill 1984 Los Angeles) oli USA soulilaulja, laulukirjutaja ja muusik. 1987. aastal arvati ta Rock'n'rolli Kuulsuste Halli.

Tema laul "What's Going On" tunnistati 2004. aastal ajakirja Rolling Stone kõigi aegade edetabelis neljanda koha vääriliseks. Laul "I Heard It Through the Grapevine oli samas edetabelis 80., "Let's Get It On" 167. ja "Sexual Healing" 231. kohal. 

1984. aastal sai ta surma oma isa Marvin Gay, Sr. käe läbi. Relva, Smith & Wessoni .38 Speciali oli ta ise isale kinkinud.

## Stuudioalbumid
* "The Soulful Moods of Marvin Gaye" (1961)
* "That Stubborn Kinda Fellow" (1963)
* "When I'm Alone I Cry" (1964)
* "Hello Broadway" (1964)
* "How Sweet It Is to Be Loved by You" (1965)
* "A Tribute to the Great Nat "King" Cole" (1965)
* "Moods of Marvin Gaye" (1966)
* "I Heard It Through the Grapevine" (1968)
* "M.P.G." (1969)
* "That's the Way Love Is" (1970)
* "What's Going On" (1971)
* "Trouble Man" (1972)
* "Let's Get It On" (1973)
* "I Want You" (1976)
* "Here, My Dear" (1978)
* "In Our Lifetime" (1981)
* "Midnight Love" (1982)
Sekstant (laev 1859)

**Sekstant** oli Bakan-tüüpi hüdrograafialaev, mis oli teenistuses ka Eesti Veeteede Valitsuses. Laev oli aktiivses kasutuses pikka aega.

## Ajalugu
Sekstant ehitati 1859. aastal Inglismaal Vene Balti laevastikule koos kolme sõsarlaevaga. 

1870. aastal osales laev pikemal ekspeditsioonil erinevatele meredele. 

1897. aasta septembris tõsteti Sekstandi abiga veest välja mais 1790 Aegna saare juures madalikule sõitnud (ja seal meeskonna poolt põlema pandud) 74-kahurilise rootsi sõjalaeva Riksens Ständer kahur ja ankur. Neist püstitati 19. sajandi lõpus mälestusmärk Tallinna Estonia puiesteele Tallinna Reaalkooli kõrvale.

1910. aastal laeva kapitaalremonditi. 

Aastal 1918 jäi Sekstant Jääretkest Tallinna maha ja selle hõivasid sakslased, kes andsid laeva hiljem edasi Eesti võimudele. Aastail 1918–1940 oli Sekstant Veeteede Valitsuses meremärkide panija. Lisaks oli Eestis teenistuses tema sõsarlaev Kompass.

1940. aastal võtsid okupatsioonivõimud Sekstandi üle ja laev osales Nõukogude-Saksa sõjas, läbides ühtlasi 1941. aasta Juminda miinilahingu 4. konvoi koosseisus. 

Laev lammutati arvatavasti 1952. aastal. Seega oli laeva teenistusiga pisut vähem kui sada aastat.

## Kirjeldus
Laeva andmed:
*Pikkus 39,6 m
*Laius 6,1 m
*Süvis 2,6 m
*Veeväljasurve maksimaalne 284 t
*Kiirus 12 sõlme
*Sõidukaugus 800 miili (8 sõlmega)

Algselt olid laeval ka kahvelpurjed ja seetõttu liigitati ta laevastikus kuunarite hulka. Laeval oli tolle aja kohta pisut ebatavaline purjejahilik kaldvöör.
Verhnotoretske

**Verhnotoretske** on alev Ukrainas Donetski oblastis Jassõnuvata rajoonis, 24,2&nbsp;km kaugusel Donetskist põhjakirdes.

Verhnotoretske asutati 1772. aastal, alevi õigused alates 1938. aastast.

Krivõi Toretsi jõe kallastel, Otšeretuvata jõe suudmel asuva alevi kõrgus merepinnast on 132 meetrit.

## Viited
Sahkapuu põllutöö- ja majapidamiskool

**Sahkapuu põllutöö- ja majapidamiskool** (ka *Mari Raamoti (kodumajandus)kool*) oli 1911–1919 Tartu lähedal Raadi vallas Sahkapuu talus tegutsenud kool. 

Kooli asutas 1. novembril 1911 Mari Raamot koos abikaasa Jaan Raamotiga. Kool oli mõeldud eesti tütarlastele ja õppeaeg kestis kaks aastat. 

Kooli tegevus lõppes 1919. aasta juunis pärast seda, kui koolimaja oli põlengus hävinud. 

## Viited

## Välislingid
*Koolist Luunja valla kodulehel
Ühistegevuse Edendamise Selts

**(Tallinna) Ühistegevuse Edendamise Selts** oli Tallinnas 1915 asutatud selts eestlaste ühistegevuse edendamiseks.

Selts võttis 1915 üle Ühistegevuse Nõuandmise-Büroo (asutatud 1913) ülesanded.

Seltsi esimees oli 1915–1919 Juhan Kukk.

Seltsist kasvas välja Eesti Ühistegeline Liit.

## Viited
John Magufuli

**John Pombe Joseph Magufuli** (29. oktoober 1959 – 17. märts 2021) oli Tansaania poliitik. Ta oli aastast 2015 kuni surmani Tansaania president. 
 
Enne presidendiks saamist sai ta hüüdnime Buldooser, kuna juhtis tööministrina teedeehitusprogrammi. Magufulit on kiidetud korruptsioonivastase hoiaku ja selge vastumeelsuse pärast raha raiskamise vastu. Presidendina süüdistati teda ka teisitimõtlemise mahasurumises ja vabaduste piiramises. Ta kuulus erakonda Chama Cha Mapinduzi (Revolutsioonipartei). 

Ametisse astudes asus Magufuli kohe rakendama meetmeid valitsuse kulutuste ohjeldamiseks, nagu valitsusametnike tarbetute välisreiside keelamine, odavamate autode ja koosolekuruumide kasutamine. Rahvaste Ühenduse ringreisi delegatsioon vähendati 50 inimeselt 4 inimesele, loobuti ülemaailmse AIDS-i päeva näituse sponsoreerimisest, kärbiti valitsuse korraldatud AIDS-i ürituste kava ning ka valitsust ennast. Valitsuse suurust vähendati 30 ministeeriumilt 19 ministeeriumile. Magufuli kärpis oma palka 15 000 dollarilt 4000 dollarile kuus. 

Magufuli loobus riigi 2015. aasta iseseisvuspäeva tähistamisest, et korraldada selle asemel üleriigiline koristuskampaania, et aidata piirata koolera levikut. Magufuli osales isiklikult koristustöödel, öeldes, et see on "nii häbiväärne, et kulutame suuri summasid, et tähistada 54-aastast iseseisvust, kui meie inimesed surevad koolerasse". Kokkuhoitud summad investeeriti haiglate ja sanitaartingimuste parandamisse riigis. 

12. aprillil 2016 tegi Magufuli oma esimese välisvisiidi Rwandasse, kus ta kohtus oma Rwanda kolleegi Paul Kagamega ning avas Rusumos uue silla ja ühe piiripunkti. Magufuli külastas ka memoriaali Rwanda genotsiidi 22. aastapäeva tähistamiseks. 

2016. aasta juulis keelustas Tansaania vesipiibu suitsetamise, mille põhjuseks nimetas Magufuli selle mõju noorte tervisele. Samal aastal kehtestas ta tasuta hariduse kõikides riigikoolides. 2017. aasta märtsis keelustas Tansaania töötlemata maagi ekspordi, et soodustada kodumaist maagi sulatamist. 

Magufuli ei ilmunud avalikkuse ette alates 27. veebruarist 2021, puududes Ida-Aafrika liidrite videokonverentsilt. Opositsioon väitis, et poliitik saadeti ravile Keenia pealinnas Nairobis asuvasse haiglasse. 10. märtsil teatas Keenia meedia, et Magufuli nakatus COVID-19-sse ja viibis Keenia erahaiglas, samas kui endine opositsiooni presidendikandidaat Tundu Lissu ütles, et poliitik toimetati ravile Indiasse ja ta on suremas. 17. märtsil 2021 suri John Magufuli koroonaviirusesse, ametliku versiooni kohaselt südameprobleemide tõttu. 

## Viited

## Välislingid
* John Magufuli: Tanzania's 'bulldozer' president, BBC News, 17. märts 2021
Jassõnuvata rajoon

**Jassõnuvata rajoon** (ukraina keeles *Ясинуватський район*) on haldusüksus (rajoon) Ukrainas Donetski oblasti keskosas, Donetskist põhjas.

Donbassi sõja ajal, 2014. aasta 9. detsembril, võttis Ülemraada vastu otsuse rajooni haldusasutuste üleviimise kohta Jassõnuvatast Otšeretõne asulasse (asub Donetskist umbes 35&nbsp;km kaugusel loodes).


Spring of sourse of the River Kalmius.jpg|Kalmiuse suurim läte
One of springs of sourse of the River Kalmius.jpg|Üks Kalmiuse lätetest


## Elanikkond
2015. aasta 1. aprillil elas rajoonis 27&nbsp;307 inimest, asustustihedus keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elasid rajoonis järgmiste rahvuste esindajad:

## Viited

## Välislingid

* Ясинуватський район&nbsp;— Інформаційно-пізнавальний портал | Донецька область у складі УРСР (На основі матеріалів енциклопедичного видання про історію міст та сіл України, том&nbsp;— Історія міст і сіл Української РСР. Донецька область.&nbsp;— К.: Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1970.&nbsp;— 992 с.)
Narva Vanaaja Uurimise Selts

**Narva Vanaaja Uurimise Selts** (saksa keeles *Narvasche Alterthums-Gesellschaft*) oli Narvas 1862. aastal (teistel andmetel 1863. aastal) baltisakslaste asutatud kodu-uurimise selts; ühtlasi vanim Eesti alal asutatud kodu-uurimise selts. Seltsi juurde rajati 1862. aastal ka Eesti esimene kohamuuseum. Kohamuuseum oli hilisema Narva Linnamuuseumi eelkäija.

## Vaata ka
*Pärnu Vanaaja Uurimise Selts

## Viited
Koerakaelanurk

**Koerakaelanurk** on rõhtpalkhoone nurgaseotis, kus palgi otsa pealpoolsesse külge on raiutud poolümar süvend järgmise, temaga risti paikneva palgi jaoks.

Koerakaelanurk on vanimaid palkide nurgaseotise viise, see esineb arheoloogilistes leidudes juba 13. sajandi alguses (näiteks Lõhavere linnuses).

Koerakaelanurk on Eesti taluarhitektuuris olnud kasutusel hilisajani, eriti Kagu-Eestis.

## Viited
Meander (kunst)

**Meander** (kreeka keeles *Μαίανδρος*, *Maíandros*) on Väike-Aasia sopilise Maiandrose jõe (tänapäeval Büyük Menderes Türgis) järgi nimetuse saanud antiikornament. 

Meandril on rohkelt variatsioone, põhimotiivideks on mitmeti täisnurkselt murtud joonelõik või laineliselt korduv spiraal (spiraalmeander). Meander esineb harilikult ornamendivööna, erandlikult sümmeetrilise labürindimustrina. 

Meander on olnud kasutusel alates paleoliitikumist. Ta omandas klassikalised vormid Vana-Kreeka kunstis (arvatavasti Mükeene eeskujudel), teda kasutati kuni 12. sajandini keskaegses seina- ja miniatuurmaalis. Meander taaselustati klassitsismis.

#### Meandri tüüpe

File:Funeral amphora geometric painting 8-7th c BC AM Fira 0503291.jpg|Lihtmeander matuseanumal
File:South frieze detail, Ara Pacis.jpg|Topeltmeander Ara Pacise altaril
File:Bardolino San Severo - Fresken Bogen 1 Mäander.jpg|Ruumilise lindina kujutatud lihtmeander keskaegsel seinamaalil
File:Galla placidia decorazione interno 01.jpg|Ruumilisena kujutatud topeltmeander Galla Placidia mausoleumi mosaiigil
File:Bundesarchiv B 145 Bild-F052436-0002, Bonn, Bundespräsidialamt, Parkettboden.jpg|T-meander parkettpõranda kaunistusena
File:PSM V06 D286 Common scroll fretwork.jpg|Spiraalmeandri variandid


## Viited

## Välislingid
* Calder Loth. The Complex Greek Meander
* Blogipostitus erinevat tüüpi meandritest Kreeka geomeetrilises kunstis
* Rooma mosaiikide mustreid tutvustav lehekülg The Ancient Home
Koerahambaornament

**Koerahambaornament** (inglise keeles *dog-tooth*, saksa keeles *Hundszahnornament*) ehk **angeviini vööt** on inglise varagootikas populaarne ornamentaalne ehisliist, mis koosneb reastatud püramiidjaist neliklehemotiividest. Ornamendimotiiv meenutab kaudselt koera purihammast. Levinud kaunistuselement kirikuarhitektuuris, portaalide palendite ja arhivoltide kujunduses. Teine nimetus tuleb Anjou valitsejasoo nimest (inglise keeles *Angevin kings of England*), kes valitsesid Inglismaa troonil 12. sajandil ja 13. sajandi algul.

Eesti arhitektuuris esineb koerahambaornament Valjala kiriku lääneportaali arhivoldil, üksikmotiividena arhivoldi profileeringu süvarihvas.

## Sõnavara
Sõna *koerahambaornament* on vahel kasutatud ka näiteks teemantliistu ja sakkliistu kohta.

## Pildid

Elgin Cathedral choir wall.jpg|Varemeis Elgini kiriku kooriosa sein, Moray, Kirde-Šotimaa
Peterborough Cathedral PM 72693 UK.jpg|Peterborough' katedraali portaal, Peterborough, Cambridgeshire
Interesting carving-ELY Cathedral - geograph.org.uk - 691403.jpg|Ely katedraali detail, Ely, Cambridgeshire
Interiores de la Catedral Vieja de Salamanca 3.jpg|Catedral Vieja, Salamanca
Caltojar PM 081474 E.jpg|San Miguel de Caltojar, lõunaportaal 13. sajandist, Soria, Castilla-León


## Viited
Fred Haise

**Fred Wallace Haise, Jr.** (sündinud 14. novembril 1933) on Ameerika Ühendriikide aeronautikainsener ja endine mereväelane, katselendur ja NASA astronaut. 

Haise on Apollo 13 kuumooduli piloodina üks 24st Kuule lennanud inimesest ja kuues inimene, kes pidi Kuu pinnale astuma. Haise ei ole aga Kuu pinnale astunud, sest Kuule maandumine tuli tühistada, kui kosmoselaeva hapnikutank plahvatas. Pärast Apollo programmi lõppu osales ta katselendurina Space Shuttle'i väljatöötamisel. Haise lahkus NASA-st 1979. aastal.

## Viited
Anteemion

**Anteemion** (kreeka keeles *anthemion* – 'õis, lill') on püstjalt kõrvuti asetatud lilledest, harilikult palmetist ja lootosõiest ehisliist või friis Vana-Egiptuse, Ees-Aasia, Vana-Kreeka ja Vana-Rooma arhitektuuri dekooris, hiljem renessansis ja sellest lähtunud stiilides; antiigis esineb sageli ka vaasikaunistusena.

Oli populaarne 18. sajandi lõpu tarbekunstis.

## Keraamikal

Berlin Painter - ARV 206 131 - Herakles and Kyknos - athletes - hoplite - amazon - Roma MNEVG V 99 - 17.jpg|Anteemion Heraklese ja Kyknosega krateeril
Berlin Painter ARV 206 131bis Demeter and Triptolemos - woman and king (05).jpg|Anteemion Demeteri ja Triptolemosega krateeril


## Antiigijärgne

Neoclassical palmettes on the ceiling of the Neues Museum café (02).jpg|Klassitsistlik laefriis, Neues Museum café Berliinis
Main Building - Drexel University - IMG 7385.JPG|Munavööt, helmesnöör ja anteemion Drexeli ülikooli peahoone portaalil
58 Strada Ion Brezoianu, Bucharest (02).jpg|*[[Art déco]]* detail Bukarestis 58 Strada Ion Brezoianu


## Viited
Hello

**Hello** on ingliskeelne tervitus, millele vastab eesti keeles 'Halloo'.

Muid tähendusi:
***[[Hello (lennufirma)|Hello]]**, lennufirma
***[[Hello (ajakiri)|Hello]]** (ka Hello!), Suurbritannia ajakiri
**Hello! Eesti, Suurbritannia ajakirja eestikeelne versioon
***[[Hello (ansambel)|Hello]]**, inglise ansambel
***"[[Hello (Adele'i laul)|Hello]]"**, Adele'i singel albumilt "25"
***"[[Hello (Kelly Clarksoni laul)|Hello]]"**, Kelly Clarksoni laul
***"[[Hello! (Status Quo album)|Hello!]]"**, Status Quo album aastast 1973

## Välislingid
Räägu mõis

**Räägu mõis** (ka *Reko mõis*; saksa keeles *Hohenheim* või *Recko*) oli rüütlimõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.

Kuni 1816. aastani oli Räägu Kärbla mõisa karjamõis. 1816 eraldati Räägu Kärbla mõisast ja oli sellest ajast iseseisev mõis. Mõisa katusekorrusega puust peahoone ehitati 1835.

## Ajalugu
Kuni 1816. aastani kuulus Räägu mõis Kärbla mõisa alla, olles selle karjamõisaks. 1816 leppisid Kärbla mõisa toonased pärijad, 1809. aastal surnud Catharina Charlotte Natalie von Traubenbergi (sünd von Mohrenschildt) lapsed, Paul Friedrich von Traubenberg ja Marie Elisabeth von Vogdt (sündinud von Traubenberg), keda esindas kuraatorina abikaasa Paul Peter Johann von Vogdt, kokku mõisa omavahelises jagamises nii, et Paul Friedrich sai endale Kärbla mõisa ligi 9 adramaaga ja Marie Elisabeth Räägu karjamõisa 4,5 adramaaga. Kokkuleppe tulemusena tekkiski Räägu rüütlimõis saksakeelse nimega *Hohenheim* (endise karjamõisa saksakeelne nimi oli *Recko*).

1830 omandas avaliku müügi teel mõisale pandiõiguse assessor, staabiratsaväekapten Alexander von Barlöwen, kes loovutas selle juba järgmisel aastal kolleegiumisekretäri prouale Annette Marie Rinnele (sünd Zeller). 1842 läks mõis müügi teel haagikohtunik Alexander Berend Heinrich von Mohrenschildtile, kelle valduses oli ka Kärbla mõis. Sestpeale kuulusid mõlemad mõisad taas samale omanikule ja Räägust kujunes peamõis, jättes Kärbla kõrvalmõisa rolli. 1865 omandas mõlemad mõisad 50 000 hõberubla eest kaardiväe eruleitnant Ernst Berend Theodor von Ramm. 1879 müüs von Ramm mõlemad mõisad 55 000 rublaga edasi Nikolai von Baggehuffwudtile.

1895 omandas Kärbla ja Räägu mõisad 50 000 rubla eest meditsiinidoktor Hans Otto von Wilcken (1857–1900) ja ühendas lõplikult Kärbla mõisa Räägu mõisa alla. 1902 päris Hans Otto valdused tema lesk Maria von Wilcken (sündinud Franck), müües Räägu (koos endise Kärblaga) kohe edasi tsiviilinsener Richard Baderile. 1905. aastal läks sama valdus oksjoni teel tagasi Maria von Wilckeni kätte. 1909 omandas Räägu mõisa 60 000 rubla eest Benno von Wedel. 1914 omandas Räägu koos Auaste mõisaga Benno naise õde paruness Hildegard Marie Elisabeth Stackelberg. 1917 omandas mõisa kolleegiumi registraator Rudolf Krupp, kes oli mõisa viimaseks valdajaks enne selle riigistamist 1919. aastal.

### Mõisa valdajad

## Galerii

Räägu mõisa ait.JPG|Ait
Räägu mõisa ait-kuivati.JPG|Ait-kuivati
Räägu mõisa vesiveski.jpg|Vesiveski

## Viited

## Välislingid
*
Salajõe mõis

**Salajõe mõis** (saksa keeles *Sallajöggi*) oli rüütlimõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.

Mõis rajati 17. sajandil. 1760. aastatel ehitati kahekorruseline barokne peahoone. 1950. aastatest seisab peahoone varemetes.

## Viited

## Välislingid
*
*Salajõe mõis (Lääne-Nigula khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Hello (ansambel)

**Hello** on inglise glämmrokk ansambel, mis tegutses aastatel 1971–1979 ja uuesti 2002. aastast käesoleva ajani.

## Albumid
* "Keeps Us off the Streets" (1976)
* "Hello Again" (1978)
* "Glam Rockers" (1996)
* "New York Groove" (1999)
* "The Glam Singles Collection" (2001)

## Välislingid
*Koduleht
Uugla mõis

**Uugla mõis** (saksa keeles *Udenküll*) oli rüütlimõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal. 

Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.

Mõisat on esmamainitud 1323. aastal. Mõis on kuulunud Fahrensbachidele, 1626. aastast de la Gardiedele, Banérile, Knorringile, Lodele, Schulmannidele.

Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga.

Mõisa peahoone ehitati mitmes etapis arvatavasti 18. sajandil. Peahoone oli barokne ühekorruseline, keskmine osa aga erandlikult kolmekorruseline. Tänapäeval on peahoone varemetes.

## Viited

## Välislingid
*
*Uugla mõis (Lääne-Nigula khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Atlant

**Atlant** on enamasti palja ülakehaga meesfiguur, mis talastikku kandes täidab toestava samba, piilari või pilastri ülesannet (eriti barokkarhitektuuris). 

Naisfiguurikujulist tugisammast, -piilarit või -pilastrit nimetatakse karüatiidiks.

## Ajalugu
Atlandi kuju põhineb Kreeka mütoloogia tegelasel Atlasel, titaanil, kes oli sunnitud igavesti maailma enda õlul kandma. Kõige varasemad säilinud atlandid on pärit varasest Vana-Kreeka Zeusi templist Agrigentos Sitsiilias. 

18. ja 19. sajandil sai atlandid arhitektuurielemendina väga populaarseks. Venemaa keisri Nikolai I käsul ehitatud Peterburi Ermitaaži muuseumi sissekäiku ehivad kümme üleelusuuruses graniidist atlanti.

## Välimus
Atlant väljendab oma ilme ja hoiakuga tohutut pingutust, pea langetatud, kandes õlgadel konstruktsiooni raskust, käsivarred tihtipeale tõstetud lisatoena.

## Viited
Rippdekoor

**Rippdekoor** on hilisbarokses ja varaklassitsistlikus sisekujunduses dekoorimotiiv, mis seinale justkui riputatuna koosneb relvadest, kilpidest, lintidest, lilledest jm. Tavaliselt valmistatakse see stukist.
Näiteks Roosna-Alliku mõisa peahoone saali seinte rippdekoor.

## Viited
Suure-Rõude mõis

**Suure-Rõude mõis** (saksa keeles *Groß-Ruhde*) oli rüütlimõis Martna kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.

Keskajal kuulus mõis Saare-Lääne piiskopkonnale. Hiljem kuulus mõis riigile ja seda on omanud ka Edler von Rennenkampffid. Keskaegse väljanägemisega vanabalti tüüpi puust peahoone ehitati arvatavasti 18. sajandi keskel.

## Viited

## Välislingid
*
Väike-Rõude mõis

**Väike-Rõude mõis** (saksa keeles *Klein-Ruhde*) oli rüütlimõis Martna kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.

Mõis rajati 16. sajandi lõpul. Mõisa massiivne kahekorruseline varaklassitsistlik peahoone ehitati umbes 1800. Alates 1970. aastatest on peahoone varemetes. Mõisas filmiti Mark Soosaare "Jõüulud Vigalas" mõisapõletamist. Hoonele ehitati ümber Vigalat matkivad dekoratsioonid. 

## Vaata ka
*Suure-Rõude mõis

## Viited

## Välislingid
*
Oidrema mõis

**Oidrema(a) mõis** (ka Oiderma(a) mõis; saksa keeles *Oidenorm*) oli rüütlimõis Mihkli kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Lääneranna valda.

Mõis asutati 1658. Tänapäevani säilinud klassitsistlik peahoone ehitati 1839.

## Viited

## Välislingid
*
Kõima mõis

**Kõima mõis** (ka **Tammaru mõis**; saksa keeles *Kaima*) oli rüütlimõis Mihkli kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Lääneranna valda. 

Mõis rajati 18. sajandil. Mõisa ühekorruseline kivist peahoone ehitati umbes 1800. aastal. 20. sajandi algul ehitati peahoone külge uusklassitsistlik eeskoda.

Esimeseks mõisa omanikuks võib pidada Adolf Wilfhelm von Oettingen, kellele mõis panditi 1800. aastal ning kelle nimele vormistati omand mõni aasta hiljem. Von Oettingeni nimega võib seostada tänast mõisa hoonestust. Kuivõrd von Oettingenil ei olnud meessoost pärijaid, siis 1819. a. mõis panditi Carl Lindele, kes müüs selle hiljem 1832.a. Hermann von zur Mühlenile. Von Mühlenite käes oli mõis paarkümmend aastat, kes müüsid mõisa taas edasi von Baranoffidele. 

1859. a. ostis mõisa 110 000 hõberubla eest Demetrius von Ditmar (1835–1924). Von Ditmaritele kuulusid veel Käru, Holdre ja Vändra mõisad. Demetrius von Ditmaril oli kolm last: Helene, Bertha Julie ja Woldemar Dimitri. Kõige pikemalt oligi Kõima mõis perekond von Ditmarite omanduses (1859–1919), kokku 60 aastat. Pärast mõisate riigistamist kolis mõisahoonesse kool, sest mõisa ruumid olid varasemast Tamme küla koolimajast ruumikamad.

Mõis osteti eraisiku poolt 2015. aastal oksjonil. Mõisas korraldati 2016–2024 suvedel muusikaüritust "Kuurebaste festival".

## Viited

## Välislingid
*
Vaindlo (laev 1915)

**Vaindlo** oli Venemaa keisririigi mereväele ehitatud ja Eesti merejõududes kasutusel olnud Teplohod-klassi väike miinitraaler (kaater-miinitraaler). 

On kandnud veel nimesid **Teplohod nr 8**, **Mootortraaler nr 10**, **Olev**, **KT-1501**, **VRD-84** ja **VRD-105**.

## Ajalugu
Laev ehitati 1915. aastal Rootsis Björneborgis. Jäi sõja ajal koos teise praktiliselt samatüübilise laevaga (hiljem Kalev) esmalt Saksa ja siis Eesti vägede valdusse. 

1918. aastal pandi algul nimeks Mootortraaler nr 10, aga seejärel Olev. Võttis osa Vabadussõjast, sealhulgast merejõudude Utria dessandist ja Riia operatsioonist. 

1936. aastal, kui toimus Inglismaal ehitatud allveelaevade nimetamine, muudeti traaleri Kalev nimi Keri-ks ja vastavalt ka Olevi nimi Vaindlo-ks.

Pärast Eesti okupeerimist võeti alates 1940. aasta sügisest Balti laevastiku koosseisu. 25. juulil 1941 nimetati ümber KT-1501 -ks. Mineeris 28. augustil 1941 enne Juminda miinilahingut Tallinnast lahkudes Vanasadamat. 1942-1944 oli reservis. 1944. aastal klassifitseeriti ümber tuukrikaatriks ja sai pardatähiseks VRD-84 ja seejärel VRD-105. Arvati teenistusest välja 28. augustil 1948. aastal ja lammutati.

## Kirjeldus
Laeva pikkus oli 23,17 m, laius 4,57, süvis 1,52 m ja veeväljasurve 45-50 t. Laeval oli kaks 50-hobujõulist diiselmasinat, mis andsid kiiruseks 7,5 sõlme. Maksimaalne sõidukaugus oli 400 meremiili 6-sõlmelisel kiirusel. Relvastuseks oli kerge kahur ja kuulipilduja. Tekile oli võimalik võtta 10 tavalist meremiini või 40 väikest kala-meremiini. Meeskond oli 10-liikmeline, sealhulgas üks ohvitser.

Laeva tekiehitis (roolimaja) asus koos mastiga vööris ja teki keskel kõrgus korsten.

## Välislingid
* Foto Loksalt 1937 - Vaindlo esiplaanil
Vana-Kasti mõis

**Vana-Kasti mõis** (saksa keeles *Alt-Kasty*) oli rüütlimõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda.

Vana-Kasti mõisat on esmamainitud 1488. aastal. Keskajal oli mõisa kohal Üxküllide vasallilinnus (Kasti vasallilinnus). 

1866. aastal asutas krahv Eduard Karl Jakob Sievers (1820–1900) Liivimaa kubermangu kolm eraldi Sieversite fideikomissi, kuhu kuulusid 
# nüüdsetel Läti aladel asuvad toonased Volmari kreisi Matīši kihelkonna Vilzēni mõis ja Aloja kihelkonna Stakenberģi mõis koos Puršēni mõisaga; 
# nüüdsel Harjumaal asuvad Raasiku, Kambi ja Paenurme mõis koos Topi metsaga; 
# nüüdsel Läänemaal asuvad toonase Märjamaa kihelkonna Vana- ja Uue-Kasti mõis koos Uue-Märjamaa maakohaga.

18. sajandi lõpus ehitati kahekorruseline peahoone, mida 19. sajandi algul ehitati veidi ümber. 1905. aastal hävis peahoone tulekahjus, kuid see taastati originaalitruult.

Vana-Kasti kõrvalmõis oli Uue-Kasti mõis (*Neu-Kasty*).

## Viited

## Välislingid
*
*
Tartu Aparaaditehas

**Tartu Aparaaditehas** oli Nõukogude ajal Tartus tegutsenud tööstusettevõte, Eesti NSV suurim aparaaditehas. Tehase hoonestu aadress on Kastani 42.

Tehas rajati ettevõtete Termoautomaat ja AGE liitmisel 1958. aastal. 1974. aastal viidi see tootmiskoondise Tööstusaparaat alluvusse. Tartu aparaaditehas tootis keskmistele ja suurtele  külmutusseadmetele termoreguleerventiile, suurte diiselmootorite automaatjuhtimisseadmeid ning rõhureleesid. 1973. aastal oli tehases 1468 (teistel andmetel 1486) töötajat. Lisaks toodeti nn. lennukite musti kaste. 

 ja seda rakendati sageli põllumajanduslikel koristustöödel, valdavalt Nõgiaru sovhoosis. 

Aparaaditehase 1961. aastal valminud hoone arhitekt oli Ago-Livius Kerge.

1960–89 töötas Tartu Aparaaditehases peainsenerina majandusteadlane Udo-Rein Okk.

1986. aastal valiti EKP XIX kongressil EKP Keskkomitee liikmeks Tartu Aparaaditehase treial Pavel Gorjunov.

2006. aastal omandas endised Aparaaditehase hooned ABC Kinnisvarateenused, kellele tehasekompleks kuulus kuni 2021. aastani. Alates 2021. aastast haldab Aparaaditehast Kultuuritehased OÜ. 2013. aastast tegutseb hoonestus loomelinnak nimega Aparaaditehas, mida 2016. aastani juhtis Lemmit Kaplinski. Aparaaditehases toimuvat kultuuriprogrammi koordineerib MTÜ Aparaaditehas. 

## Viited
Valgu mõis

**Valgu mõis** (saksa keeles *Walck*) oli rüütlimõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda. Tänapäeval tegutseb mõisa peahoones Valgu põhikool.

## Ajalugu
Mõisat on esmamainitud 1284. aastal., 14. sajandi lõpul kuulus Valgu Saaremaa Läänemaa stifti Läänemaa stiftifoogti Wilhelm Kniprodele ja tema tütar Gerdrutile, kes oli siis abiellunud Heinrich Fahrenbachiga. 15. sajandi algul (1419) kuulus Valgu maavaldus Gerdruti pojale Wilhelm Fahrensbachile.  Mõis kuulus pärast Wilhelmi surma (suri pärast 1443. aastat) tema poegadele Dietrichile, Wilhelmile, Heinrichile ja Hansule. Seejärel jäi  Valgu mõis Dietrich Fahrensbachile ja tema poegadele Wolmarile, Jürgenile, Dietrichile, Johannile, Reinholdile ja Winrich Heinrichile. Seejärel (1529, 1560) oli Valgu mõisa omanik Winrich Fahrensbach. Põhjamaade seitsmeaastane sõja ajal redutseeriti Fahrensbachidelt ning  Valgu mõis kuulus Koluvere linnuselääni. 1591. aastal läänistas Rootsi kuningas  Johan III Valgu mõisa Arend Heinrich Fahrensbachile (surn. 1615).  Arendt Heinrich Fahrensbachi pärijad olid tütred - Gertrudi, kes abiellus Jürgen Wrangelliga (surn. 1621) ja Margarethe (surn. enne 1655), kes oli abiellunud Otto Lodega (surn. 1657) ja mõis oli kahe tütre vahel poolitatud. 1649. aastal aga oli mõisavaldamine jagatud Otto Lode ja Jürgen Wrangelli poja Hermanni (surn. 1651) vahel. 1678. aastal müüsid Hermann Wrangelli pojad, Otto Lode pojale Arend Johann Lodele, oma poole Valgu mõisast.

Abielu teel Arend Johann von Lode (maetud 1692) pärija, poja Fabian Johann von Lode, tütar ja pärijanna Margaretha Elisabethiga 1722. aastal sai mõisavaldajaks Gotthard Wilhelm vabahärra Budberg (surn. 1749). 1741. aastal omandas mõis Hans Georg von Budberg ja 1768. aastal Gotthard Wilhelm von Budberg, kes müüs 1768 Valgu mõisa major Peter Otto von Staalile (surn. 1800). 

1809. aastal loovutas assessor Heinrich August Wilhelm von Huene, Valgu mõisa Eestimaa tsiviilkuberner Bernhard von Uexküllile, kellele 1821. aastal kinnistati mõis pärusomandiks. Salanõunik, vabahärra Berend Johann von Uexkülli (surn. 1827) pärijaks ja  Haimre, Valgu, Nurme, Jädivere ja Matsalu mõisate pärijatevahelise kokkuleppe alusel eluaegseks kasutajaks jäi, tema lesk Elisabeth von Uexküll (sünd krahvinna Sivers). 1846. aastal loobus ta talle eluaegseks kasutamiseks määratud mõisatest poegade kasuks ning  Nurtu ja Valgu mõisad sai kreisikohtunik Karl von Uexküll. Karl Eduard von Uexkülli (1804–1871) surma järel, kuna tal  puudusid otsesed pärijad, päris tema venna Jakob Johann Karli poeg Otto Karl Friedrich von Uexküll  (1821–1891).

1887. aastal omandas mõisa Theodor von Pilar von Pilchau  (1858–1916). 

Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga.

## Mõisaansambel
Mõisa kahekorruseline klassitsistlik peahoone ehitati 1820. aastal. Pärast 1905. aasta peahoone põlemist hoone taastati, ent ilma portikuseta.

## Viited

## Kirjandus
*Liivi Aarma, Küla ajaloo uurimisest Taani hindamisraamatust rootsi aja lõpuni 7. Valgu, Raplamaa Sõnumid, nr. 37, 13. september 2017
## Välislingid
*
*
*Valgu mõis (Märjamaa khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Nõmmküla mõis

**Nõmmküla mõis** (saksa keeles *Nömmküll*, varem *Kluttorp*) oli rüütlimõis, hiljem Riguldi kõrvalmõis Läänemaal Noarootsi kihelkonnas. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.

## Ajalugu

Nõmmküla küla kohta on allikais teateid 1520. aastast (*Klotdorp*). Mõisa on esimest korda mainitud 1620. aastal (*Hof Nömkül*). 1627. aastal ostis selle Hans von Fersen (1575−pärast 1641), kelle järeltulijate kätte jäi mõis 1813. aastani. Seejärel omandasid mõisa abielu kaudu Taubed, kellelt see võõrandati 1919. aastal.

## Mõisaansambel
Ühekorruseline kivist häärber ehitati ilmselt XVIII ja XIX sajandi vahetusel. Tänapäeval on see mõningal määral ümber ehitatud.

## Kirjandus
**Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil I. Estland (einschließlich Nordlivland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1985. Lk 381 https://books.google.ee/books?id=T7XEBNSgjloC&pg=PA90&dq=gothensee&hl=et&sa=X&ved=0ahUKEwjD2O6ViZbYAhWEY1AKHRcuCWIQ6AEINTAC#v=onepage&q=n%C3%B6mmk%C3%BCll&f=false.

## Välislingid
*
*Nõmmküla mõis (Noarootsi  khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Enn Tomson

**Enn Tomson** (25. jaanuar 1941 Tallinn – 21. oktoober 2015) oli eesti helirežissöör.

Ta lõpetas 1965. aastal akordioni (õpetaja Heinrich Annion) ja puhkpilliorkestri dirigeerimise erialal (õpetaja Leopold Vigla) Tallinna Muusikakooli. 1969. aastal lõpetas ta puhkpilliorkestri dirigeerimise erialal Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Leopold Vigla ja Jaan Kääramehe klassis).

Ta töötas aastast 1969 Tallinna Heliplaadistuudios toimetajana ja aastast 1973 samas helirežissöörina. Tema elutööks on hulk helisalvestisi peamiselt eesti muusikast, sealhulgas umbes 30 eesti heliloojate autoriplaati (Artur Lembast Kuldar Singini), plaadisarjad "Eesti orelid" (33 plaati) ja "Hortus Musicus" (10 plaati), arvukalt plaate Eesti vokaal- ja instrumentaalsolistidelt.

Ta laulis ansamblis Collage (tenorit), kellega on salvestanud palju muusikat Eesti Raadiole ja mitu heliplaati.

Enn Tomson suri 21. oktoobril 2015 ja ta maeti 27. oktoobril 2015 Rahumäe kalmistule.

## Tunnustus
* 1989 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited

## Kirjandus
*
Svatove

**Svatove** on linn Ukrainas Luhanski oblastis. Svatove on samanimelise rajooni halduskeskus. Linna kõrgus merepinnast on 72 meetrit.

## Ajalugu
Svatove asutati 1660. aastatel, linna õigused alates 1938. aastast.

### Sõda Donbassis
Donbassi sõja ajal, 2015. aasta 29. oktoobri õhtul, süttis põlema linna piirkonnas asuv Ukraina sõjaväe laskemoona. Ulatuslikus tulekahjus hukkus vähemalt kaks inimest. 


Торговий дім 1.jpg|Svatove 2017. aastal 
Андріївська церква 2.jpg|Svatove 2019. aastal 


## Viited

## Välislingid
* Linnavalitsuse koduleht (*ukraina keeles*)
Lea Vakra

**Lea Vakra** (a-ni 1980 **Lea Griffel**; sündinud 29. aprill 1959 Tallinn) on endine eesti kergejõustiklane (keskmaajooksja).

Ta lõpetas 1977. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1981. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi. 

Ta alustas kergejõustikutreeninguid 1974. aastal oma ema Milvi Akberg-Griffeli ja kooli kehalise kasvatuse õpetaja Õie Uuehendrik-Laidi suunamisel ning jätkas hiljem Kalevi kergejõustikukoolis Maie Tiigi juhendamisel.

Ta tuli aastatel 1975–1985 400 m, 800 m ja sisevõistluste 800 m jooksus Eesti NSV meistriks ning võitis 8 korral 400 m – 1500 m jooksus hõbeda või pronksi, oli 6 korral ka teatejooksus Eesti meister ning on üks 1978. aastast seni kehtiva 4x800 m teatejooksurekordi püstitajaid. 

Ta töötas aastatel 1985–1995 Tallinna 4. Keskkoolis kehalise kasvatuse õpetajana.

## Isiklikku
Lea Vakra ema on endine keskmaajooksja Milvi Akberg-Griffel ja isa oli autovõidusõitja Enn Griffel. 

Tema abikaasa on endine keskmaajooksja Andres Vakra, nende pojad Rainer Vakra ja Raigo Vakra on samuti tegelenud kergejõustikuga.

## Viited

## Välislingid
*
Hingesugulane

**"Hingesugulane"** on Ott Leplandi viies singel tema neljandalt stuudioalbumilt "Siinpoolne". Nii viisi kui ka sõnad on loonud Lepland ise.

## Välislingid
* SÕNAD: Hingesugulane Sasslantis
Marijampolė omavalitsus

**Marijampolė omavalitsus** (leedu keeles *Marijampolės savivaldybė*) on 1. järgu haldusüksus Leedus endise Marijampolė maakonna aladel. 

Omavalitsuses on üheksa haldusüksust, selle pindala on 755 km2 ja elanike arv oli 2014. aastal 58 714 inimest.

Omavalitsus moodustati 1999. aastal ja see koosneb järgmistest valdadest: Gudeliai, Igliauka, Liudvinavase, Marijampolė, Sasnava ja Šunskai vald. Omaette haldusüksused moodustavad veel kolm Marijampolė linna koosseisus olevat valda: Degučiai, Mokolai ja Nartase vald.

Suurim asula on halduskeskus Marijampolė (38 846 inimest). Teised tähtsamad asulad omavalitsuse territooriumil on veel Daukšiai, Gudeliai, Igliškėliai, Liudvinavase, Sasnava ja Šunskai alev ning Igliauka küla. 2011. aasta seisuga olid elanikest 97,77% leedulased, 0,81% venelased, 0,22% poolakad, 0,14% ukrainlased, 0,14% mustlased, 0,12% valgevenelased ja 0,78% oli teistest rahvustest.

Omavalitsuse suurim jõgi on Šešupė; teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Šlavanta, Sasna ja Siesartis. Omavalitsus asub Šešupė madalikul, lõunaosa aga Sūduva kõrgustikul. Selle territoorium jääb osaliselt Žuvintase biosfäärikaitseala territooriumile.

Marijampolė omavalitsuse territooriumit läbib Via Baltica.


Buktos_ąžuolas.JPG|Bukta tamm
Bukta,_pastatas.JPG|Bukta mõisa hoonetekompleks
Patašinė_prie_Marijampolės.JPG|Patašinė
Puskelniai,_kryžkelė.JPG|Puskelniai
Ygla.jpg|Ygla järv


## Viited

## Välislingid

* Marijampolė omavalitsuse koduleht
Orlando Letelier

**Marcos Orlando Letelier del Solar** (13. aprill 1932 Temuco – 21. september 1976 Washington) oli Tšiili ökonomist ja diplomaat; aastal 1973 oli ta Tšiili välisminister, siseminister ja kaitseminister (Salvador Allende valitsuses). Ta hukkus Augusto Pinocheti salapolitsei DINA korraldatud autoõnnetuse tulemusena.

Ta sündis aastal 1932 väikelinnas Temucos (asub Araucanía piirkonnas). Ta õppis mainekas Instituto Nacionalis Santiagos. Seejärel asus ta 16-aastaselt Tšiili Sõjaväeakadeemiasse. Seejärel lõpetas ta Tšiili ülikooli õigusteaduskonna. Ülikoolis õppides oli ta tegev ülõpilasliidu aktivistina.
Tümpanon

**Tümpanon** on kreeka või rooma templi kolmnurkne viiluväli, mis on kaunistatud ornamendi või skulptuuridega. Keskaja arhitektuuri kontekstis on tümpanon portaali osa, arhivoldiga piiratud poolringikujuline ehispind ukseava kohal, sageli reljeefidega kaunistatud. Silluskaare ja rõhtsalt sillatud ukseava vahele jääv kaareväli osutab Kreeka ja Rooma portaalitüübi kompromisslahendusele: viiluväli kaunistati hoonega sisuliselt seotud kompositsiooniga. Lääne-Euroopa suurte katedraalide tümpanoni toetab kesksammas (prantsuse keeles *trumeau*).

Eesti keskaegses arhitektuuris tümpanoniga kirikuid ei leidu.

Klassitsistlike ja historitsistlike frontooniga ehitiste viiluvälja puhul eesti keeles sõna *tümpanon* ei kasutata. Raamitud pinda maalingu või reljeefi jaoks portaali või ukse kohal nimetatakse renessansis ja barokis suprapordiks.

## Pildid

Mycenae lion gate detail dsc06384.jpg|Mükeene Lõvivärava tümpanon
Fronton-zeus2.jpg|Zeusi templi idaviilu tümpanoni figuurid arheoloogiamuuseumis Olümpias
Pantheon (Rome) entrance arch.jpg|Panteoni sissekäik Roomas ukse kohal oleva ümara väljaga
Tympan de l'abbatiale Sainte-Foy de Conques.JPG|Conquesi Sainte-Foy kloostrikiriku tümpanon
Marburg elisabethkirche tympanon.jpg|Püha Elisabeti kiriku tümpanon, Marburg


## Vaata ka
* Portaal
* Supraport
* Romaani kunst
* Gooti kunst

## Viited
Haritorn

**Haritorn** on dekoratiivne tornikiivriga miniatuurtorn, mis paikneb ehitiste katuse harjal.

Romaani ja gooti sakraalarhitektuuris asetseb haritorn pikihoone ja ristlöövi ristumise kohal ning toetub katuseharjal sarikatele. 

Haritorne leidub ka hilisemast ajast ning neid on kasutatud ka profaanarhitektuuris, näiteks mõisate häärberitel ja väravaehitistel ning raekodadel.


Tartu asv2022-04 img19 Town Hall.jpg|Tartu raekoja haritorn
Sagadi manor, Parque Nacional Lahemaa, Estonia, 2012-08-12, DD 05.JPG|Sagadi mõisa värava haritorn


## Viited
Lehvikvõlv

**Lehvikvõlv** on hilisgootikale iseloomulik keerukas võlvitüüp, mille puhul arvukad roided koonduvad lehvikutaoliselt toele (piilarile, sambale või konsoolile) ühtlaseks kimbuks. Kumera joonega piiratud "lehvikute" vahelisse laeossa kujundati sageli täht- või võrkvõlvlae taoline roidestik.

Lehvikvõlvi esines tihti inglise gootikas, eriti perpendikulaarstiilis ja sellest mõjutatud Saksa ordu ehituskunstis.

## Pildid

Winchester cathedral 006.JPG|Winchesteri katedraali külglöövi lehvikvõlv
Canterbury Cathedral, fan vaulting of the crossing.jpg|Nelitise laterna lae lehvikvõlvid Canterbury katedraalis
The Cloisters at Gloucester Cathedral.jpg|Lehvikvõlvid Gloucesteri katedraali ristikäigus
Westminster abbey16.jpg|Ripp-päiskividega lehvikvõlvid Westminster Abbeys
636782 Malbork zamek wielki refektarz 02.JPG|Malborki linnuse suur refektoorium
LV2014-8219.jpg|Ordumeistri eluruumi lehvikvõlviga lagi Cēsise ordulinnuses. 15. sajandi lõpp või 16. sajandi algus


## Viited

## Välislingid
*Tehnology of fan vault
*Fan Vault lessons for contemporary structures
Plint

**Plint** on skulptuuri postamendi, samba või piilari nelinurkne alusplaat (Toscana samba puhul ümmargune).
Korstnapits

**Korstnapits** on katusest väljaulatuv korstna osa.

Vanade korstnapitside puhul tuleb vältida nende varisemisohtlikuks muutumist. Mõranenud ja viltu vajunud korstnad on eriti ohtlikud tugeva tuule korral. Korstnakivide pinna murenemist põhjustavad nii äärmuslikud ilmastikuolud kui ka vale hooldus.

## Viited

## Välislingid
*http://www.nokitse.ee/failid/pdf/korstnapits%20tyybid%20ja%20hooldus.pdf
Konstruktivism (kunst)

**Konstruktivism** on kunstistiil (sealhulgas arhitektuuristiil), mis tekkis aastatel 1913–1921 Venemaal. Konstruktivism kasvas välja kubismist ja futurismist.

=Tuntud konstruktiviste=
Aleksander Rodtšenko, Kazimir Malevitš, Vladimir Tatlin, Oleksandra Ekster, Vassili Kandinsky, Robert Adams, El Lissitski ja László Moholy-Nagy.

## Galerii

Fail:Plakat mayakowski gross.jpg|Vladimir Majakovski plakat, nn ROSTA aken
Fail:'Proun Vrashchenia' by El Lissitzky, ca. 1919.jpg|El Lissitski "Proun Vraštšenija", u 1919
Fail:1931. Дом культуры имени С. М. Зуева.jpg|1931. aastal ehitatud kultuurimaja


## Viited
Muna (Oro)

**"Muna"** on J. Oro (Julius Oengo) lasteraamat.

Raamatu esmatrükk ilmus 1938. Lilian Härmi illustreerituna ilmus see 1975. aastal kirjastuses Eesti Raamat, kordustrükid tehti 1983 ja 2015 (ASi Ühinenud Ajalehed kirjastus). Raamat on trükitud tugevale papile.

"Muna" on tõlgitud soome, ungari, vene, hollandi ja rootsi keelde.

## Sisukokkuvõte
Ema keetis Ainole muna. Aino pakkus muna koerale ja kassile ning jättis pool muna pingile. Harakas tuli ja viis muna pingilt minema. Aino oli kurb, aga kana lubas talle uue muna muneda. 

## Välislingid

*"Kultuslik papiraamat „Muna” läks uuele ringile" 60+, 3. aprill 2015
*"Aeg läheb, aga muna jääb ikka munaks" Sakala, 4. aprill 2015
Amy

## Naisenimi
**[[Amy (eesnimi)|Amy]]** on naisenimi.

## Filmid
*"Amy", 1981. aasta Walt Disney stuudio mängufilm, nimiosas Jenny Agutter
*"Amy", 1997. aasta Austraalia film
*"Amy", 2013. aasta õudusfilm
*"Amy", Amy Winehouse'ist rääkiv 2015. aasta dokumentaalfilm ja ka *[[Amy (soundtrack)|soundtrack]]*-album

## Geograafia
*Amy, vald Oise'i departemangus
*Amy, inkorporeerimata ala Kansases

## Muu
*"Amy", Elton Johni singel albumilt "Honky Château"
*Amy Records, USA plaadifirma

## Vaata ka
*Aimee
*Amie
*Ami
Orkaani silm

**[[Orkaan]]i silm** on võimsa troopilise tsükloni kese,  tüüpilise läbimõõduga 30 - 65 km, selge taevaga ala, mida ümbritseb võimsate rünkpilvede sein. Silma keskmes on tuulevaikus, silma ringjal äärealal, pilvisuse seina lähedal, puhub tuul juba tugevamalt. Silma vähim täheldatud läbimõõt on 3,7&nbsp;km, suurim 370&nbsp;km. Tsükloni silmas olevale vaatlejale jääb mulje, nagu asuks ta kaevus, sest silma ümbritsev vertikaalne pilvevall võib kuni 12 km kõrguseni ja enamgi ulatuda.
## Viited
Tiit Krutob

**Tiit Krutob** (a-ni 1990 **Tiit Krutov**; sündinud 14. augustil 1963 Tallinnas) on endine eesti allveeujuja.

Ta lõpetas 1981. aastal Tallinna 4. Keskkooli. 

Ta alustas ujumistreeninguid 1972. aastal ning jätkas 1974. aastal allveesporditreeningutega Õnne Pollisinski juhendamisel.

Ta tuli aastatel 1983–1985 kiirusaladel 4 korda Eesti NSV meistriks ning sai 1980. aastal meistersportlase nimetuse. Ta kuulus 1993. aastal 100 km lestaujumises Guinnessi rekordi ajaga 13:40.18 püstitanud teatevõistkonda. Ta tuli 1998. aastal allveeorienteerumise maailmameistrivõistlustel meeskonnaharjutuses pronksile. 

Ta töötas hiljem vetelpäästjana ja sukeldumisinstruktorina.

## Isiklikku
Tiit Krutobi õde on endine allveeujuja Tiina Krutob, tema endine abikaasa on endine allveeujuja Piret Krutob.

## Viited

## Välislingid
*
Partsi mõis

**Partsi mõis** (saksa keeles *Pardas*) oli Hiiu-Suuremõisa mõisa kõrvalmõis Pühalepa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi jääb mõisa ala Hiiu maakonda Hiiumaa valda.

Mõis asutati 1620. aastatel. Mõisa lihtne ja väike viilkatusega ühekorruseline peahoone ehitati 19. sajandi lõpul.

Mõisa ehitistest on säilinud ka Partsi mõisa tuuleveski.

## Viited

## Välislingid
*
Kiideva mõis

**Kiideva mõis** (saksa keeles *Kiwidepäh*) oli rüütlimõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Haapsalu linna territooriumile..

Mõis asutati 17. sajandi algul. Mõisa kahekorruseline puust peahoone ehitati arvatavasti 19. sajandil. Peahoone on pikka aega seisnud tühjana.

Mõis kuulus läbi aegade Kursellide, Ungern-Sternbergide, Albedyllide, Wartmannide, Dellingshausenite, Gernetide, Stackelbergide, Ungern-Sternbergide suguvõsa liikmetele.

Kiideva mõis kuulus 20. sajandi alguses von Tollidele ja enne Eesti iseseisvumist omandas selle  parun Hugo Dietrich Alexander von Tollilt, majandustegelane ja Tallinna linnavolinik Villem Pinkovski.

## Viited

## Välislingid
*
*Kiideva mõis (Ridala khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis