open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lips (kalandus)

**Lips** (ka *rahe*) on ridaõnge selgnööri külge ühendatud lühike peenike nöör, mille külge kinnitati õngekonks. Lipsude vahe oli varem 1–3 meetrit ning pikkus kuni 1&nbsp;m. Ridaõngel oli sadu lipse. 

## Tänapäev
Lipsud valmistatakse enamasti mononiidist ja nende katketugevus peab vähemalt kaks korda ületama suurima oodatud saagikala kaalu. Lipsu pikkus sõltub püütavast kalaliigist ja püügiviisist, kuid kahe lipsu vaheline kaugus pealiinil peab ületama lipsu kahekordset pikkust, et vältida õngede omavahelist haakumist.

## Viited

## Välislingid
*Õngejada
Mauritaania jalgpallikoondis

**Mauritaania jalgpallikoondis** on Mauritaania rahvuskoondis jalgpallis.

2018. aastal kvalifitseerus meeskond esimest korda Aafrika rahvaste karikavõistlustele.
Ukraina Siseväed

**Ukraina Siseministeeriumi Siseväed** (ukraina keeles *Внутрішні війська Міністерства внутрішніх справ України*) oli aastail 1991–2014 eksisteerinud Ukraina sõjaväeline korrakaitseüksus. 

Siseväed allusid Ukraina siseministeeriumile.

13. märtsil 2014 liideti Ukraina Rahvuskaardiga.

## Viited
Giangani keel

**Giangani keel** on Malai-Polüneesia keelte Filipiini rühma Lõuna-Mindanao keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Filipiinidel Mindanao saarel Davao del Suri provintsis.

Kõnelejate arv on umbes 55 000.

## Viited
Ühendjõudude operatsioon

**Ühendjõudude operatsioon** (ukraina keeles *Операція об'єднаних сил*, ukrainakeelne lühend ООС, inglise keeles *Joint Forces Operation*) oli Ukraina jõustruktuuride ühendoperatsioon Donbassi sõjas 30. aprillist 2018 kuni 24. veebruarini 2022.

## Ajalugu
30. aprillil 2018 alanud operatsioon oli suunatud Donbassi separatistide vastu.

### Juhid

## Väeosad
### Ukraina relvajõud
*  1. tankibrigaad
*  10. üksik mägiründebrigaad
*  54. üksik luurepataljon
*  53. mehhaniseeritud brigaad
*  59. motoriseeritud jalaväebrigaad
*  72. üksik mehhaniseeritud brigaad
*  79. üksik ründedessantbrigaad
*  95. üksik ründedessantbrigaad
*  128. üksik Taga-Karpaatia mägiründebrigaad

### Ukraina Rahvuskaart
*  Pataljon "Azov"

### Muud riigiametid
*  Ukraina Eriolukordade Riiklik Teenistus

## Viited
Gaussi-Ostrogradski teoreem

**Gaussi-Ostrogradski teoreem** (ka *Gaussi-Ostrogradski valem*, *Gaussi valem*) on valem matemaatilises analüüsis, mis seob omavahel vektorvälja voo läbi pinna ja antud pinna sisese tensorvälja käitumise.

## Matemaatiline definitsioon
Kui piirkonna \Omega rajapind \Sigma on tükiti sile ja funktsioonid X,Y,Z ning nende osatuletised X_x,Y_y,Z_z on pidevad piirkonnas \Omega, siis\iint\limits_{\Sigma} \mathbf{Fn}\,d\sigma = \iiint\limits_{\Omega} \mathrm{div}\, \mathbf{F}\, dV,kus pindintegraal on võetud üle \Sigma välise pinnapoole.

## Ajalugu ja nimetus
Teoreemi avastas esimesena 1762. aastal Lagrange ja hiljem iseseisvalt 1813. aastal Gauss. Ostrogradski oli esimene, kes esitas teoreemi tõestuse üldise juhu jaoks aastal 1826. 

## Vaata ka

* Stokesi valem

## Viited
UNESCO maailmapärand Malaisias

**[[Malaisia]]** alal on **[[UNESCO maailmapärandi nimistu]]s** kuus objekti ja ootenimistus on neli objekti.

Nimistusse on kantud:
*neli kultuuripärandi objekti:
**2008 Melaka ja George Town, Malaka väina ajaloolised linnad
**2012 Lenggongi oru arheoloogiapärand
**2024 Niahi rahvuspargi koobaste arheoloogiapärand
**2025 Malaisia metsauuringute instituudi Selangori metsapark
*kaks looduspärandi objekti:
**2000 Gunung Mulu rahvuspark
**2000 Kinabalu park

Ootenimistus on neli objektiː
*üks kultuuripärandi objekt:
**2019 "Sungai Buloh' leprosoorium"
*kolm looduspärandi objekti:
**2014 "Malai poolsaare rahvuspark (*Taman Negara*)"
**2017 "Gombak Selangori kvartsiseljandik"
**2017 "Belumi kuninglik riigipark"

## Viited

## Välislingid
*UNESCO maailmapärand Malaisias. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles, vaadatud 1. detsembril 2025
Semmelweisi ülikool

**Semmelweisi ülikool** (ungari keeles *Semmelweis Egyetem*) on meditsiiniülikool Ungaris Budapestis. Ülikool on nimetatud Ungari arsti Ignaz Semmelweisi järgi. Meditsiinile keskendumise tõttu on ülikooli mõnikord nimetatud ka *Semmelweisi meditsiiniülikooliks*.

Ülikool asutati 1769.

Ülikoolis õpib üle 10 000 üliõpilase (2014).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Siberi Föderaalülikool

**Siberi Föderaalülikool** (vene keeles *Сибирский федеральный университет*) on föderaalülikool Venemaal Krasnojarskis.

Ülikool asutati 2006.

Ülikoolis õpib üle 41 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Rennes'i ülikool

**Rennes'i ülikool** on/oli mitme Rennes'i ülikooli nimi:
*Rennes'i ülikool (1885–1969), mis seejärel jagati kaheks:
*Rennes'i 1. ülikool
*Rennes'i 2. ülikool (ka Ülem-Bretagne'i Rennes'i 2. ülikool)
Alexandru Ioan Cuza ülikool

**Alexandru Ioan Cuza ülikool** (rumeenia keeles *Universitatea "Alexandru Ioan Cuza"*) on ülikool Rumeenias Iașis.

Ülikool asutati 1860. Ta on nimetatud Rumeenia valitseja Alexandru Ioan Cuza (1820–1873) järgi.

Ülikoolis õpib üle 25 000 üliõpilase (2013).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Augsburgi ülikool

**Augsburgi ülikool** (saksa keeles *Universität Augsburg*) on ülikool Saksamaal Augsburgis.

Ülikool asutati 1970. aastal.

Ülikoolis õpib üle 20 000 üliõpilase.

## Pilte

Fail:University of Augsburg, art exhibition in campus park 2019.jpg|Kunstinäitus Augsburgi ülikooli pargis
Fail:Bottle of University of Tartu and building of University of Augsburg 2019.jpg|Tartu Ülikooli pudel ja Augsburgi ülikooli peahoone
Fail:Tartu University fliers in exchange students office in Augsburg University 2019.jpg|Tartu Ülikooli reklaam Augsburgi ülikooli välisteenistuse kontoris
Fail:The pond of University of Augsburg in 2019.jpg|Augsburgi ülikooli park ja tiik
Fail:Estonian e-voting done in Augsburg University foyer in spring 2019.jpg|Euroopa Parlamendi valimiste e-hääletus Augsburgi ülikooli fuajees
Fail:Tramstation Uni Augsburg.JPG|Trammipeatus ülikoolilinnakus
Fail:Lindell Library (Augsburg College).JPG|Augsburgi ülikooli raamatukogu
Fail:Physik gebaeude sued.jpg|Augsburgi ülikooli füüsikahoone
Fail:Luftbild uni augsburg.jpg|Vaade Augsburgi ülikoolile ülalt


## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Auburni Ülikool

**Auburni Ülikool** (inglise keeles *Auburn University*) on ülikool USAs Alabama osariigis Auburnis.

Ülikool asutati 1856.

Ülikoolis õpib üle 30 000 üliõpilase (2018).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Augusta State University

**Augusta State University** oli ülikool USA-s Georgia osariigis Augustas. Ülikool tegutses aastatel 1785–2012. 2012. aastal liitus see teise kohaliku ülikooliga ja moodustati Georgia Regentsi Ülikool, uuema nimega Augusta Ülikool.

Ülikoolis õppis üle 6900 üliõpilase (umbes 2012).

## Viited
Perikoopide raamat

**Perikoopide raamat**, ka **evangelistaar** (ladina keeles *evangelistarium*) on liturgiline raamat, millesse on koondatud kirikuaasta pühapäevade ja suurte pühade jumalateenistustel lugemiseks mõeldud tekstilõigud (perikoobid) Uuest Testamendist. Kasutatakse katoliku ja õigeusu kirikus.

## Sõnavara
Katoliku kirik nimetab inglise, prantsuse ja saksa keeles tänapäeval nii perikoopide raamatut kui ka nelja evangeeliumi täistekste koondavat evangeliaari sama sõnaga evangeliaariks (*évangéliaire*, *evangeliary*, *Evangeliar*).

Bütsantsi liturgias on perikoopide raamat εὐαγγέλιον λειτουργικόν *evangelion liturgikon* või εὐαγγέλιον *evangelion*, evangeeliumi täistekste sisaldav raamat τετραευαγγέλιον *tetraevangelion*. Kirikuslaavi keeles vastab perikoopide raamatule *А́пракос* (vanakreeka keelest ἄπρακτος 'mitte-argipäevane').

## Sisu
Tekstilõikude järjekord on seotud kirikuaasta pühadega, alates vigiiliast enne jõule. Erinevalt evangeliaarist ei ole perikoopide raamatus evangeeliumide kogu tekst. Evangelistaar võis sisaldada evangeeliumist valitud tekste ka muudeks erilisteks puhkudeks, näiteks kiriku pühitsemise aastapäev (templipüha) või jumalateenistus surnute mälestuseks.

## Ajalugu
Alates 5. sajandist hakkas algne terve piibliteksti lugemine jumalateenistustel (*lectio continua*) laiemalt asenduma valitud tekstilõikude lugemisega. Kuigi perikoopi kui piibli tekstilõiku mainitakse juba Justinuse 2. sajandi tekstides, pärinevad esimesed lektsionaarid (perikoopide raamat ja epistolaar koos) 5. sajandist.. 6. sajandiks oli tava koondada jumalateenistustel lugemiseks mõeldud tekstid omaette raamatusse täiesti välja kujunenud.

Perikoopide raamatud on sageli illustreeritud jutustavate miniatuuridega pühakirjalõigu kohta. Varaseimad tuntud näited keskaegsetest käsikirjalistest hinnaliste illustratsioonidega perikoopide raamatutest on Godescalci evangelistaar (781–783), Gero käsikiri ja *[[Codex Egberti]]* (Reichenau koolkond, 980–993), ottode kunstist Heinrich II ja Heinrich III perikoopide raamatud, glagoolitsas *[[Codex Assemanianus]]* (Novgorod, 11. sajand) ja  11. sajandi lõpust Gniezno ja Płocki *[[Codex aureus|codex aureus]]*ed ning Vyšehradi koodeks.

### Pildid

File: Kerald (Meister des Codex Egberti) 001.jpg|*[[Codex Egberti]]*. Süüta laste tapmine
File:CodexEgberti-Fol103-Pentecost.jpg|*Codex Egberti*. Nelipühi ime
File:Meister der Reichenauer Schule 005.jpg|Heinrich II perikoopide raamat. Ingel kuulutab karjastele Kristuse sünnist
File:PericopesHenryIIFol117rAngelOnTomb.jpg|Heinrich II perikoopide raamat. Ingel tühja haua juures
File:Perikopenbuch Heinrichs III.jpg|Heinrich III perikoopide raamat. Vasakul keiser koos abtidega, paremal Kristus auhiilguses
File:Codex aureus Gnesnensis.JPG|*[[Codex aureus Gnesnensis]]*. Kristuse ristimine
File:Kodexvysehradsky.jpg|Vyšehradi koodeks. Kuningate kummardamine


## Viited
Liturgiline raamat

**Liturgiline raamat**, ka **jumalateenistusraamat**, on raamat, mis sisaldab jumalateenistusel kasutatavaid tekste, mõnikord koos nootide või neumadega kirja pandud meloodiaga.

## Pildid

File:The Mass of Saint Gregory - Munich-Montserrat Hours - Getty Ms3.jpg|Gregoriuse missa. Illustratsioon tundideraamatus. Avatud liturgiline raamat on altaril karikast vasakul
File:French - Three Clerics Singing Before a Lectern - Walters W10471R.jpg|Tekstiga "Kyrie eleison" algav lehekülg palveraamatust. Illustratsioonil laulavad mungad lugemispuldil olevast raamatust
File:Initial C- Monks Singing - Google Art Project.jpg|Psalmi "Cantate domino canticum novum" initsiaal C psaltrist. Mungad laulavad raamatust lugemispuldil


## Liturgilisi raamatuid
### Tekstiraamatud
* Agenda, evangeelse kiriku talituste käsiraamat
* Apostolaar (kreeka keelest ἀπόστολος *apostolos*), lugemised Apostlite tegude raamatust
* *[[Archieratikon]]* ('piiskopi raamat'), õigeusu kirikus piiskopi teenistustekstid
* "Book of Common Prayer", anglikaani kiriku palveraamat
* Breviaar, katoliku kirikus tunnipalvuste tekstid.
* Diakonikon, õigeusu kirikus ekteeniad jt diakoni teenistustekstid.
* Epistolaar, lugemised Vanast Testamendist ja Uuest Testamendist väljaspool evangeeliume.
* Evangeliaar, katoliku kirikus nelja evangeeliumi täistekst.
* Evangelistaar ehk perikoopide raamat, katoliku kirikus lugemised evangeeliumist
* *[[Euchologion]]*, vene keeles требник *trebnik*, talituste raamat, õigeusu kirikus preestri ja piiskopi palvetekstid
* Hieratikon ('preestri raamat'), vene keeles *служебник* e *služebnik*, teenistuste raamat, õigeusu kirikus preestri teenistustekstid
* Homiliaar, katoliku kirikus homiiliate kogu
* Lektsionaar, lugemised Vanast ja Uuest Testamendist
* Minea, õigeusu kirikus 12 raamatut liikumatute pühade ja pühakute mälestuspäevade teenistustekstidega
* Missaraamat, katoliku kirikus preestri palved ja kord missa läbiviimiseks
* Oktoih, õigeusu kirikus jumalateenistuste laulude tekstid kaheksa viisi järgi
* *[[Ordines]]*, katoliku kirikus jumalateenistuse korra juhend
* Paastutriood, õigeusu kirikus teenistustekstid perioodiks alates neljandast nädalast enne suurt paastu kuni suure neljapäevani
* Pentekostarion ehk õietriood, õigeusu kirikus teenistustekstid perioodiks ülestõusmispühadest nelipühadeni
* Pontifikaal, katoliku kirikus piiskopi tekstid ja piiskopliku liturgia läbiviimise kord
* Psalter, psalmide kogu omaette raamatuna
* Sakramentaar, katoliku kirikus preestri palved liturgial omaette raamatuna
* Tundideraamat, katoliku kirikus tunnipalvuste tekstid ilmikutele
* Tipikon
* Õnnistusteraamat, keskajal kasutusel olnud eraldi raamatuks koondatud õnnistamispalvete kogumik

### Viisiraamatud
* Antifonaal
* Graduaal
* Hümnaal
* *[[Liber Usualis]]*
* *[[Graduale Romanum]]*
* Tonaarium
* Tropaarium

## Viited
Baleaaride Ülikool

**Baleaaride Ülikool** (katalaani keeles *Universitat de les Illes Balears*) on ülikool Hispaanias Baleaaridel.

Ülikool asutati 1978.

Ülikoolis õpib üle 19 000 üliõpilase (2012).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Otto-Friedrichi Bambergi ülikool

**Otto-Friedrichi Bambergi ülikool** (saksa keeles *Otto-Friedrich-Universität Bamberg*) on ülikool Saksamaal Bambergis.

Ülikool asutati 1647.

Ülikoolis õpib üle 13 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Belfasti ülikool

**Belfasti ülikool** (inglise keeles *Queen's University Belfast*) on ülikool Põhja-Iirimaal Belfastis.

Ülikool asutati 1819.

Ülikoolis õpib üle 23 000 üliõpilase (2016).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Baškiiri Riiklik Ülikool

**Baškiiri Riiklik Ülikool** (baškiiri *Башҡорт дәүләт университеты*, vene *Башкирский государственный университет*) on ülikool Venemaal Baškortostanis Ufaas. Tegemist on Baškortostani vanima kõrgharidust pakkuva kooliga. Ülikoolis õpib kokku üle 27 500 üliõpilase.

Ülikool loeb oma asutamise alguseks 1. juulit 1909. aastal, kui loodi ülikooli eelkäija Ufaa Õpetajate Seminar.

## Viited
Queenslandi Ülikool

**Queenslandi ülikool** (inglise keeles *University of Queensland*) on ülikool Austraalias Queenslandi osariigis Brisbane'is.

Ülikool asutati 10. detsembril 1909.

Ülikoolis õpib üle 55 000 üliõpilase (2019).

## Vaata ka
*Kesk-Queenslandi ülikool

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Bilgi ülikool

**Istanbul Bilgi Ülikool** asutati põhimõttega "Non scholae, sed vitae discimus" (Me ei õpi kooli, vaid elu jaoks) ning seda peetakse Türgi neljandaks eraülikooliks.  Ülikooli eelkäijaks oli Istanbuli Rahvusvaheliste Uuringute Kool.

2020. aastal edendas ülikool oma rahvusvahelistumispüüdlusi koostöö kaudu Arizona State Universityga, mille eesmärk oli parandada hariduse ja teadustöö kvaliteeti. 2020. aasta Türgi Ülikoolide Rahulolu Uuringu kohaselt kuulus Istanbul Bilgi Ülikool riigi A-rühma ülikoolide hulka. 2025. aastal oli Istanbul Bilgi Ülikool QS World University Rankingsi andmetel viie parima eraülikooli seas Türgis.

Ülikoolil on partnerluslepingud 40 riigis Erasmus+ programmi, kahepoolsete ja Šveitsi mobiilsusprogrammide raames.See on Euroopa Ülikoolide Assotsiatsiooni (EUA), Ülikoolide Põhiväärtuste ja Õiguste Magna Charta Vaatluskeskuse, ÜRO ülemaailmse kokkuleppe (UNGC), Vastutustundliku Juhtimise Hariduse Põhimõtete (PRME), OECD Kõrgharidusprogrammi (IMHE) ja Rahvusvahelise Ärikoole Edendava Assotsiatsiooni (AACSB) liige. Lisaks pakub ülikool majanduse erialal Londoni Ülikooli topeltkraadiprogramme. Istanbul Bilgi Ülikool on akrediteeritud Türgi Kõrgharidusnõukogu ja Euroopa Kõrghariduse Kvaliteeditagamise Assotsiatsiooni (ENQA) poolt.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Bowling Green State University

**Bowling Green State University** on avalik ülikool USA-s Ohio osariigis Bowling Greeni linnas.

Ülikool asutati 27. septembril 1910.

Ülikoolis õpib üle 22 000 üliõpilase.

## Välislingid
*Koduleht
Bradley ülikool

**Bradley ülikool** (inglise keeles *Bradley University*) on ülikool USAs Illinoisi osariigis Peorias.

Ülikool asutati 1897.

Ülikoolis õpib üle 5000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Òscar Cadiach

**Òscar Cadiach** (katalaani keeles *Òscar Cadiach i Puig*; sündinud 22. oktoobril 1952 Barcelonas) on Hispaania katalaani alpinist.

Meedia teatel on Cadiach tõusnud kõigi (14) üle 8000 meetri kõrguste mägede tippu (teise katalaanina Ferran Latorre järel), seejuures lisahapnikku kasutamata (erinevalt Latorrest). Tal kulus selleks 33 aastat (1984–2017). Tema 14. tipp oli Broad Peak (8051 m) (tipus 27. juulil 2017).

Tagantjärele (2022. aasta juulis) selgus, et Eberhard Jurgalski hallatava veebisaidi *8000ers* väitel polnud Òscar Cadiach kahe kaheksatuhandelise peatippu tegelikult jõudnudki (Manaslu ja K2). Manaslu mäel jõudis ta eeltippu (tähistus C2). Hullem lugu oli K2 mäel, kus Cadiach peatus peatipust sedavõrd allpool, et Jurgalski uurimisrühm otsustas ta jätta ajaloolisest, nn "pärandi nimistust" hoopis välja.

Cadiach alustas mägedes ronimist 14-aastaselt. 22-aastaselt töötas instruktorina alpinismikoolis. Ta on tegutsenud fotograafina ja osa võtnud mitme dokumentaalfilmi loomisest. Dokumentaalfilmis "Al Filo de lo Imposible" mängis ta George Mallory rollis.

## Tunnustus

*2016 – Kataloonia teenetemärk Creu de Sant Jordi

## Vaata ka
*Ferran Latorre

## Viited

## Välislingid
*Òscar Cadiach y el K2, una historia de amor y odio. desnivel.com, 3. august 2012
Erhard Loretan

**Erhard Loretan** (28. aprill 1959 Bulle, Fribourgi kanton – 28. aprill 2011 Grünhorn, Fieschertal, Valais' kanton) oli Šveitsi alpinist ja mägigiid.

Ta oli tippalpinist, kes Reinhold Messneri järel teise alpinistina maailmas oli tõusnud kõigi 14 kaheksatuhandelise tippu lisahapnikku kasutamata. Tal kulus selleks 13 aastat (1982–1995).

Loretan alustas mägedes ronimist 11-aastaselt. Neli aastat hiljem tõusis ta Alpides Doldenhorni (3638&nbsp;m) tippu. 1980. aastal ronis Andides mitme kuuetuhandelise tippu.

1982. aastal alustas ta kaheksatuhandeliste tipputõusude seeriat Nanga Parbati (8125&nbsp;m) vallutamisega Himaalajas. Järgmisel aastal lisandus vaid 17 päevaga kolm tippu Karakoramis. 1986. aastal kulus tal Džomolungma (8848&nbsp;m) alpistiilis tipputõusuks 43 tundi. Oma viimase, 14. kaheksatuhandelise Kanchenjunga (8586&nbsp;m), tipputõus toimus 1995. aastal. Samal aastal tegi ta esmatõusu Antarktikas ühele 4600 meetri kõrgusel asuvale nimetule mäetipule (Loretan).

Alates 1998. aastast töötas Loretan Alpides mägigiidina. Hukkus Grünhorni (4043&nbsp;m) mäel juhtides klienti tipu suunas. Klient kaotas tasakaalu ja tõmbas kukkudes Loretani endaga kaasa. Nad kukkusid 200 meetrit allapoole. Loretan suri saadud vigastustesse.

Loretan avaldas kaks alpinismiteemalist raamatut.

## Välislingid
*Erhard Loretan. web.archive.org
Benoît Chamoux

**Benoît Chamoux** (19. veebruar 1961 La Roche-sur-Foron, Haute-Savoie departemang – 6. oktoober 1995 Kangchenjunga, Nepal) oli prantsuse alpinist.

Ta oli tippalpinist, kes oli tõusnud 13 kaheksatuhandelise tippu. Kolm neist vaidlustati, seega ametlikult läks talle kirja 10 tipputõusu kaheksatuhandelistele.

Ta jäi kadunuks koos kahe kaaslasega (fotograafi ja šerpaga) 6. oktoobril 1995 tõusul Kangchenjunga (8586 m) tippu.
Kalnamuiža mõis (Umurga kihelkond)

**Kalnamuiža mõis** (saksa keeles *Maikendorf*) oli rüütlimõis, hiljem aga Roperbeķi mõisa kõrvalmõis ning karjamõis Liivimaal Volmari kreisis Umurga kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Limbaži piirkonda ja Umurga valda.

## Ajalugu

1480. aastal ostis Johann Uexküll Tillemann von Herzenradelt 1700 marga eest Kalnamuiža mõisa. 1496. aastal jagasid Johanni pojad omandatud valdused, Maikendorfi ja Salsenhofi kaheks, Kalnamuiža ja Roperbeķi mõisaks. 1496. aastal oli mõisatel ühine omanik – Georg Uexkülli poeg Johann Uexküll (mitte varasem). Aastal 1589 päris mõisa Jürgen (Georg) von Mengden (1560–1622). End ise pärijaks pidanud Heinrich Uexküll vaidlustas selle, kuid nõustus 1619. aastal 3000 kuldna eest Mengdeneid mõisa õigusjärgseteks omanikeks pidama. 1738. aastal vahetas Carl Gustav von Mengden Katvari, Roperbeķi ja Kalnamuiža mõisa Boyedega Meeri mõisa vastu. Aastal 1750 vahetas vabahärra von Campenhausen selle kompleksi Liepa mõisa vastu. Aastaks omandas ta 1775 omandas piirkonnas suured maavaldused, mille pärijaks oli tema kasupoeg Friedrich Reinhhold von Berg. Too müüs mõisa 1779. aastal 21 000 taalri eest George Ludwig von Vegesackile, kes selle omakorda 1803. aastal 25 000 taalri eest Adam Heinrich von Belowile müüs. Aastaks 1816 oli Kalnamuiža kujunenud Roperbeķi karjamõisaks.

## Mõisa suurus

1641. aastal oli Roperbeķi ja Kalnamuiža mõisa suurus 2 ja 1/2 adramaad. 1688. aastal oli mõisate suurus 3 ja 1/2 adramaad, 1734. aastal oli adramaid 1 ja 1/4, 1757. aastal aga 6 ja 3/4. Aastal 1823 oli mõisate suurus 4 ja 1/3 adramaad. Aastal 1832 oli mõisatel adramaid 4 ja 1/5, aastal 1881 aga 3 ja 11/80, lisaks 5 ja 14/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.
## Viited
Ezerslokas

**Ezerslokas** (ka **Lielslokas**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Ilzene vallas. Ezerslokas asub valla põhjaosas merepinnast 104 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Jaunzemist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 29 ja Riiast 181 kilomeetri kaugusele Lielslokase järve kaldale.

Aastal 2007 oli külas 13 elanikku.

## Viited
Mežslokas

**Mežslokas** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Ilzene vallas. Mežslokas asub valla loodeosas merepinnast 116 meetri kõrgusel. 

Küla jääb valla keskusest Jaunzemist 6, piirkonna keskusest Alūksnest 33 ja Riiast 180 kilomeetri kaugusele. Seal asub Mežslokase bussipeatus.

Mežslokases asuvad muinsuskaitse all olevad Mežslokase muinaskalmed.

Aastal 2007 oli külas 11 elanikku.

## Viited
Paiķeni

**Paiķeni** (ka **Paiķēni**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Ilzene vallas. Paiķeni asub valla keskosas merepinnast 114 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Jaunzemist 2,5, piirkonna keskusest Alūksnest 30 ja Riiast 181 kilomeetri kaugusele.

Küla on endine leivude asuala. Leivude keeles kandis küla Paikna nime.

Aastal 1850 elas külas 135 elanikku. 2007 oli elanikke 22.

## Viited
Theodore Henry Frison

**Theodore Henry Frison** (17. jaanuar 1895&nbsp;– 9. detsember 1945) oli USA entomoloog.

## Elulugu
Theodore Henry Frisoni isa Joseph oli ettevõtja, sisserändaja Saksamaalt Hambachist, ema Helen O'Neal Frison oli sündinud Ameerika Ühendriikide New Yorgi osariigis Hermonis. Ta lõpetas Champaigni keskkooli, kus alustas entomoloogiaga tutvumist Frisonite naabri, ülikooli entomoloogiaprofessori J. W. Folsomi ja entomoloogiaosakonna juhataja Stephen Albert Forbesi käe all, osaledes ülikoolikursustel juba keskkooliõpilasena. Seejärel jätkas ta entomoloogiaõpinguid ametlikult Illinoisi Ülikoolis Urbana-Champaignis. 1918. aasta aprillis värvati ta sõjaväkke, kus ta teenis augustist detsembrini 2. leitnandina jalaväes. Pärast teenistust jätkas Frison õpinguid samas ülikoolis, sai magistrikraadi 1920 ja filosoofiadoktori kraadi 1923. Ülikooli ajal mängis ta orkestris viiulit ning õpingute kõrvalt töötas assistendina ülikooli entomoloogiaosakonnas (1922–1923). 

1920. aastal määrati ta Wisconsini osariigi riigientomoloogia assistendiks ning 1921–1922 töötas ta USA Entomoloogia ja Taimekarantiini Büroos Moorestownis New Jerseys.

1923. aastal alustas Frison tööd süstemaatilise entomoloogina Illinoisi osariigi looduslooteenistuses (Illinois Natural History Survey). Pärast teenistuse 1917. aastal rajanud Forbesi surma 1930. aastal sai Frisonist juhataja kohusetäitja ning 1. juulil 1931 nimetati ta teenistuse juhatajaks, sellele töökohale jäi ta 1945. aastani, mil suri lülisambavähki. Frison maeti Rose Lawni kalmistule Champaignis.

### Teadustegevus
Frison oli Wildlife Society, Ameerika Majandusentomoloogide Assotsiatsiooni (American Association of Economic Entomologists), Ameerika Entomoloogiaseltsi (Entomological Society of America), Illinoisi Auduboni Seltsi, Illinoisi osariigi Arheoloogiaseltsi ja Illinois' osariigi Teaduste Akadeemia (Illinois State Academy of Science) liige. 1936–1939 oli ta ajakirja Journal of Economic Entomology toimetaja. Eelkõige keskendus ta teadustöös kimalastele, pani muuhulgas nime liigile *[[Bombus religiosus]]*, lehetäilistele ja kevikulistele (*[[Isoperla namata]]*). Elu jooksul avaldas ta üle 80 teadusartikli ja saavutas rahvusvahelise tuntuse.

### Isiklikku
1919. aastal abiellus Frison Ruby Gertrude Dukesiga, kes oli pärit St. Josephist Illinoisis. 1923. aastal sündis neil poeg Theodore Henry Jr. ja 1929. aastal tütar Patricia Ann.

Frison harrastas tennist, golfi, kalapüüki ja küttimist.

## Raamatuid
* "The stoneflies, or Plecoptera, of Illinois", 1937
* "Studies of North American Plecoptera: With Special Reference to the Fauna of Illinois", 1942

## Välislingid
* James S. Ayars, Theodore Henry Frison, The Journal of Wildlife Management, Vol. 11, No. 4 (Oct., 1947), pp.&nbsp;356–358
* F. L. Campbell, Valediction: Theodore Henry Frison, The Scientific Monthly, Vol. 62, No. 1 (Jan., 1946), pp.&nbsp;91–93
* Arthur Gibson, Theodore Henry Frison (1895-1945), The Canadian Entomologist, LXXVIII, Jan. 1946, pp.&nbsp;23–24
* Theodore Henry Frisoni foto Smithsoni Instituudi arhiivis
Aizpuri

**Aizpuri** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Aizkraukle vallas.

Küla asub valla kaguosas merepinnast 85 m kõrgusel Daugava jõe ääres. Asulat läbib maantee A6. Aizpuri asub piirkonna keskusest Aizkrauklest 9 ja Riiast 83 km kaugusel. Külas asuvad Aizkraukle vana kalmistu ja Aizkraukle valla kalmistu. Sinna jäävad Aizkraukles kapi ning Aizpuri bussipeatused.

Küla jääb osaliselt Daugava oru loodusparki. Looduskaitse all on Karikste hiidrahn, Jõutamm, Tänutamm, Senči tamm ja Nädalakask.

## Elanike arv


* 75 (1989)
* 69 (2003)
* 76 (2015)


## Viited
Aizpurieši

**Aizpurieši** (ka **Aizpuri**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Zeltiņi vallas. Aizpurieši asub valla lõunaosas merepinnast 138 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Zeltiņist 4, piirkonna keskusest Alūksnest 23 ja Riiast 192 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2007 oli külas 5 elanikku.

## Viited
Joškas

**Joškas** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Zeltiņi vallas. Joškas asub valla keskosas merepinnast 133 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Zeltiņist 2, piirkonna keskusest Alūksnest 22 ja Riiast 190 kilomeetri kaugusele.

Joškases kasvab kaks looduskaitsealuna Joškase elupuud.

Aastal 2007 oli külas 3 elanikku.

## Viited
Greeni valem

**Greeni valem** (**Greeni teoreem**) on valem matemaatilises analüüsis, mis seob omavahel tasandilise teist liiki joonintegraali ja kahekordset integraali.

## Matemaatiline definitsioon
Kui funktsioonid X ja Y ning nende osatuletised X_y ja Y_x on pidevad xy-tasandi sidusas piirkonnas D, mille rajajoon \Gamma on tükiti sile, siis kehtib Greeni valem\oint\limits_{\Gamma} X\,dx = - \iint\limits_D X_y\,dx\,dykusjuures piirkonna D rajajoont \Gamma läbitakse positiivses suunas, st liikudes mööda rajajoont jääb piirkond D vasakule.

## Ajalugu ja nimetus
Greeni valem on nimetuse saanud George Greeni järgi, kuigi valemi tõestus pärineb Bernhard Riemannilt ja see on kahemõõtmeline erijuht üldisemast Stokesi valemist.

## Vaata ka
* Gaussi-Ostrogradski teoreem
* Stokesi valem

## Viited
Micpapi

**Micpapi** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Zeltiņi vallas. Micpapi asub valla edelaosas merepinnast 115 meetri kõrgusel Cirstupe jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Zeltiņist 7, piirkonna keskusest Alūksnest 28 ja Riiast 194 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2007 oli külas 5 elanikku.

## Viited
Setlagole

**Setlagole** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas, Ratlou valla halduskeskus.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Setlagole elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,39%, värvilisi 1,19%, India või Aasia päritolu inimesi 0,29%, valgeid 0,05% ja teisi 0,08%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 91,68%, sotho keelt 1,88%, inglise keelt 1,75% ja ndebele keelt 1,19%.

## Viited
Pūzupi

**Pūzupi** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Pūzupi asub valla kirdeosas merepinnast 169 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 22 ja Riiast 202 kilomeetri kaugusele.

Küla lähistel asuvad regionaalse kaitse all olevad Pūzupi muinaskalmed. Seal kasvab ka looduskaitsealune Pūzupi kask.

Aastal 2007 oli külas 2 elanikku.

## Viited
Tonaarium

**Tonaarium** (ladina keeles *tonarius*, *tonarium*) on keskajal kasutusel olnud liturgiline raamat (*libellus tonarium*, 'toonide raamat'), mis sisaldas helilaadide (ladina keeles *tonus*, *modus*) kaupa korrastatud Gregoriuse laulude kogumikku.

Esimesed tonaariumid koostati 9. sajandil ja nende kasutus jätkus hiliskeskajani. Tegemist oli toetava materjaliga meloodiate meelespidamiseks. Meloodia märgiti teksti kohale kirjatähtede või neumade abil. Neumadega märgitud mitmetimõistetavate üksikmeloodiate väljalugemisel ja nende tonaalsuse tuletamisel oli helilaadide järgi süstematiseeritud tonaarium oluline abivahend, keskaegsed tonaariumid on ka tähtis allikmaterjal keskaegse muusikateooria uurimisel. 

Olulisemad tonaariumide koostajad olid Regino Prümist, Hartker Sankt Gallenist, Odo Clunyst ja Berno Reichenaust.

Mõni arvab olevat tulnud sõnast *tonarius* muusikatermini tonaalsus.

## Viited
Ermiķi

**Ermiķi** (ka **Ērmiķi**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. 

Ermiķi asub valla lõunaosas merepinnast 130 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 2, piirkonna keskusest Alūksnest 18 ja Riiast 200 kilomeetri kaugusele. Seal asub Ermiķi bussipeatus.

Aastal 2007 oli külas 3 elanikku.

## Viited
Ķelles

**Ķelles** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Ķelles asub valla keskosas merepinnast 140 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 3, piirkonna keskusest Alūksnest 21 ja Riiast 196 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2007 oli külas 2 elanikku.

Küla on endine leivude asuala.

## Viited
Žagatas (Kalncempji vald)

**Žagatas** (kohalikus murdes ka **Žogotas**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Žagatas asub valla lõunaosas merepinnast 142 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 3, piirkonna keskusest Alūksnest 20 ja Riiast 199 kilomeetri kaugusele.

Küla lähistel asuvad regionaalse kaitse all olevad Žagatase muinaskalmed. Looduskaitse all on Žagatase remmelgas.

2007. aastal oli külas üks elanik.

## Viited
Makapanstad

**Makapanstad** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas, Moretele valla halduskeskus.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Makapanstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,46%, India või Aasia päritolu inimesi 0,21%, valgeid 0,19%, värvilisi 0,04% ja teisi 0,11%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 82,62% inimesi, pedi keelt 5,37%, tsonga keelt 4,67%, inglise keelt 1,52%, ndebele keel 1,34%, viipekeelt 1,10%, suulu keelt 1,07% ja sotho keelt 1,06%.

## Viited
Melderpuļķi

**Melderpuļķi** (ka **Puļķi**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Melderpuļķi asub valla loodeosas merepinnast 145 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 4, piirkonna keskusest Alūksnest 23 ja Riiast 198 kilomeetri kaugusele.

Külas asuvad regionaalse kaitse all olevad Melderpuļķi muinaskalmed.

Aastal 2007 oli külas 8 elanikku.

## Viited
Uranaži

**Uranaži** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Uranaži asub valla keskosas merepinnast 147 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 3, piirkonna keskusest Alūksnest 20 ja Riiast 200 kilomeetri kaugusele.

Külas asuvad regionaalse kaitse all olevad Uranaži muinaskalmed.

Aastal 2007 oli külas 5 elanikku.

## Viited
Okani

**Okani** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Okani asub valla idaosas merepinnast 157 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 6, piirkonna keskusest Alūksnest 19 ja Riiast 205 kilomeetri kaugusele.

Külas asuvad riikliku kaitse all olevad Okāni muinaskalmed, tuntud ka Kivimäe või Kalmemäe nime all.

Aastal 2007 oli külas üks elanik. 

## Viited
Põhjaõngejada

**Põhjaõngejada** on Eestis lubatud õngpüünis, üks õngejada alaliik.

## Ehitus
See on püünis, mille püügi põhimõte seisneb kala peibutamises õngekonksu otsa kinnitatud söödaga.
Söödaks sobib kasutada vihmausse, väikesi söödakalu või räimetükikesi. Sööda saab konksude otsa panna juba kaldal. 

Põhjaõngejada koosneb pealiinist ja sealt väljuvatest lipsudest, mille otsas on õngekonksud. Lipsude vahe on 2,5 m. Pealiin ja lipsud on uppuvast materjalist ning pealiini otsa kinnitatakse raskus (ankur või kivi) ja märklipp. Sellise ehitusega jada sobib väheliikuvate põhjakalade püüdmiseks.

## Püük
Põhjaõngejada lastakse vette analoogselt võrkudega. 

Põhjaõngejada on öine püügivahend, mis lastakse õhtul vette. Varahommikul, umbes päikesetõusu ajal, on soovitatav põhjaõngejada välja võtta, et kaitsta saaki lindude eest. Põhjaõngendajaga püütakse angerjat, ahvenat, säinast, turska, lesta, särge ja haugi.

## Vaata ka
*õngejada
*põhjalähedane õngejada
*pelaagiline õngejada 
*pinnajada

## Välislingid
*Põhjaõngejada
Matigsalugi keel

**Matigsalugi keel** on Malai-Polüneesia keelte Filipiini rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Filipiinidel Mindanao saarel Davao del Suri provintsis.

Kõnelejate arv on umbes 50 000.

## Viited

## Välislingid
Armand Lepik

**Armand Lepik** (ka Leppik; 24. juuli 1908 Tallinn – 15. november 1969 Tallinn) oli eesti teatrikunstnik.

Ta sündis lukksepa perekonnas. Lõpetas 1922. aastal Tallinna 18. Algkooli ja 1929. aastal Riigi Kunsttööstuskooli puuvoolimise erialal. 

Aastatel 1930–1935 töötas ta dekoraatorina Võru teatris Kannel (seal töötas ka näitlejana). 1935. aastast oli Eesti Näitlejate Liidu liige. Aastatel 1935–1948 töötas Vanemuises. 

Pärast II maailmasõda töötas ta Jaan Tombi nimelises Kultuuripalees lavakujundajana ja asendas seal vahel ka direktorit. Hiljem tegutses ta ETKVL-i klubis kunstilise juhendajana ja pedagoogina, kus õpetas tulevastele kaubandustöötajatele ja kultuurijuhtidele kirjakunsti aluseid ja kaubavitriinide kujundamist. Elu viimastel aastatel tegutses Ilmarine tehases kunstnikuna, sealt läks ta ka pensionile.

Armand Lepik on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Lavakujundusi
* August Mälk "Vaese mehe ututall" (1932)
* Emmerich Kálmán "Mariza" (1934)
* Oskar Luts ja Andres Särev "Tagahoovis" (1935) ja "Vaikne nurgake" (1936)
* Töröki ja Emödi "Tütarlaps tänaval" (1936 Vanemuises)
* Anne Nichols "Iiri roos" (1937 Vanemuises)
* Maksim Gorki "Põhjas" (1938 Vanemuises)
* Charles Gounod "Faust" (1938 Vanemuises)
* Giuseppe Verdi "Rigoletto" (1939)
* Hugo Raudsepp "Kompromiss" (1940)
* Burnetti ja Andres Särev "Väike lord Fauntleroy" (1940)
* Giuseppe Verdi "Traviata" (1941)
* Eduard Tubin "Kratt" (1943)
* William Shakespeare "Tõrksa taltsutus" (1945)
* Victor Léon "Lõbus talupoeg" (1945)
* William Shakespeare "Suveöö unenägu" (1946)
* Gioachino Rossini "Sevilla habemeajaja" (1946)
* August Jakobson "Võitlus rindejooneta" (1947)
Gotlupi

**Gotlupi** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Gotlupi asub valla lääneosas merepinnast 134 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 31 ja Riiast 197 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2007 oli külas 2 elanikku.

## Viited
Grēveles

**Grēveles** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. Grēveles asub valla edelaosas merepinnast 144 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Annast 6, piirkonna keskusest Alūksnest 18 ja Riiast 204 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2007 oli külas 13 elanikku.

## Viited
Kauļi

**Kauļi** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. 

Kauļi asub valla keskosas merepinnast 172 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Annast 4, piirkonna keskusest Alūksnest 16 ja Riiast 204 kilomeetri kaugusele. Seal asub Sauleskalnsi bussipeatus.

Aastal 2007 oli külas 11 elanikku.

## Viited
Mūrnieki

**Mūrnieki** (kohalikus murdes ka **Mournīki**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. 

Mūrnieki asub valla lääneosas merepinnast 169 meetri kõrgusel Paparze jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Annast 7, piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 211 kilomeetri kaugusele. Seal asub Mūrnieki bussipeatus.

Külas asuvad riikliku kaitse all olevad Mūrnieki muinaskalmed.

Aastal 2007 oli külas 15 elanikku.

## Viited
Jana keel

**Jana keel** on hoka hõimkonda kuuluv kolmeks murdeks jagunenud lähedaste sugulasteta keel, mida enne 1940. aastaid kõnelesid janad Ameerika Ühendriikide California osariigis. Jana keele jahi murrakut kõneles California genotsiidis ellu jäänud Ishi.

## Leviala
Jana keelt kõneldi Sacramento oru kirdeosa mägedes ja kanjonites. Põhjas piirnes janade asuala Piti jõega, lõunas ulatus see tänapäeva Tehama maakonnas asuvast Deer Creeki jõest veidi lõunasse, läänes elasid janad mõne miili kaugusel Sacramento jõest (jõgi ise oli janade suhtes vaenulikult meelestatud vintude ja nomlakide valduses) ning idas elavatest atsugevidest ja maidudest eraldas janasid Kaskaadide mäestik.

## Murded
Jana keeles eristatakse kolme murret. **Põhjajana** ja **keskjana murrete** kõnelejad sarnanesid kultuuriliselt atšumavidega. **Lõunajana murre** jagunes omakorda murrakuteks, millest igat kõneles laavamaadel rändlevat eluviisi viljelev väiksem rühm. Lõunajana murrakutest on arvestataval määral dokumenteeritud vaid **jahi murrakut**, mida rääkis Edward Sapiri keelejuhiks olnud Ishi.

Jana keeleainest on kogunud John Wesley Powell, Roland Burrage Dixon, Clinton Hart Merriam ja John Peabody Harrington. Kõige rohkem on jana keelt dokumenteerinud, kirjeldanud ja publitseerinud Edward Sapir, kes 1907. aasta suvel ja sügisel kogus põhja- ja keskmurde ainest ning 1915. aasta suvel töötas Berkeleys Ishiga lõunamurde jahi murraku kallal.

## Viited

## Kirjandus
*Golla, Victor. 2011. *California Indian Languages*. Berkeley and Los Angeles: University of California Press. (ISBN 978-0-520-26667-4)
Prēdeļi

**Prēdeļi** (kohalikus murdes ka **Prīdeļi**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. Prēdeļi asub valla põhjaosas merepinnast 177 meetri kõrgusel Umara jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Annast 7, piirkonna keskusest Alūksnest 10 ja Riiast 211 kilomeetri kaugusele.

Küla lähistel asub Alūksne–Gulbene raudteel Vējiņi raudteepeatus.

Aastal 2007 oli külas 16 elanikku.

## Viited
Dostas

**Dostas** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. Dostas asub valla keskosas merepinnast 11 meetri kõrgusel Dzelzsupīte oja kaldal. Küla jääb valla keskusest Annast 3, piirkonna keskusest Alūksnest 15 ja Riiast 216 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2007 oli külas 6 elanikku.

## Viited
Kadilas

**Kadilas** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. 

Kadilas asub valla kirdeosas merepinnast 181 meetri kõrgusel ja jääb Annasmuiža mäest (185,6 m) lõunasse. Küla jääb valla keskusest Annast 4, piirkonna keskusest Alūksnest 8 ja Riiast 209 kilomeetri kaugusele. Seal asub Kadilase bussipeatus.

Aastal 2007 oli külas 3 elanikku.

## Viited
Otte

**Otte** (ka **Ote**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas.

Otte asub valla lääneosas merepinnast 152 meetri kõrgusel Paparze jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Annast 7, piirkonna keskusest Alūksnest 16 ja Riiast 201 kilomeetri kaugusele. Seal asub Ate bussipeatus.

Külas asub Ate mõisa hoonetekompleks, mille ait on kohaliku kaitse all. Mõisa veski jääb Kalncempji valda. Külas kasvab ka looduskaitsealune Otte mõisa pärn.
## Viited
Keelejuht

**Keelejuht** on keelt või murret usaldusväärselt valdav inimene, kellelt uurija keeleainest kogub.

## Kirjandus
*Newman, Paul ja Martha Ratliff. 2001. *Linguistic fieldwork*. Cambridge University Press. (ISBN 978-0-521-66937-5)
Vecanna

**Vecanna** (vanasti ka **Vecanne**, kohalikus murdes **Vacanne**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas.

Vecanna asub valla idaosas merepinnast 179 meetri kõrgusel Kļavupīte oja kaldal. Küla jääb valla keskusest Annast 3, piirkonna keskusest Alūksnest 10 ja Riiast 211 kilomeetri kaugusele. Küla lähistel maantee P43 ääres  asub Vecanna bussipeatus.

Külas asub Vecanna mõisa hoonetekompleks. Mõisa süda, sealhulgas laut, ait, tall-kõrts ja häärberi varemed, on kohaliku kaitse all muinsusmälestised.

## Elanikkond


* 32 (1989)
* 35 (2000)
* 28 (2007)


## Viited
Dekšņi

**Dekšņi** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunanna vallas. Dekšņi asub valla põhjaosas merepinnast 128 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Jaunannast 5, piirkonna keskusest Alūksnest 15 ja Riiast 216 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2007 oli külas 5 elanikku.

## Viited
Vilki

**Vilki** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Zeltiņi vallas. Vilki asub valla idaosas merepinnast 175 meetri kõrgusel Vilki mäest (177,9 m) läänes. Küla jääb valla keskusest Zeltiņist 6, piirkonna keskusest Alūksnest 24 ja Riiast 193 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2007 oli külas 6 elanikku.

## Viited
Gribažas

**Gribažas** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunanna vallas. 

Gribažas asub valla põhjaosas merepinnast 145 meetri kõrgusel Paneizīte jõe ääres. Küla jääb valla keskusest Jaunannast 6, piirkonna keskusest Alūksnest 11 ja Riiast 212 kilomeetri kaugusele. Seal asub Gribažase bussipeatus.

Külas kasvavad looduskaitsealused Gribažase tammed.

Aastal 2007 oli külas 25 elanikku.

## Viited
Lēģernieki

**Lēģernieki** (kohalikus murdes **Lieģernīki**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunanna vallas. Lēģernieki asub valla lõunaosas merepinnast 126 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Jaunannast 4, piirkonna keskusest Alūksnest 22 ja Riiast 223 kilomeetri kaugusele.

2007. aastal oli külas 40 elanikku.

## Viited
Mežtekas

**Mežtekas** (kohalikus murdes **Mežtakas**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunanna vallas. Mežtekas asub valla keskosas merepinnast 115 meetri kõrgusel Pedetsi jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Jaunannast 3, piirkonna keskusest Alūksnest 20 ja Riiast 225 kilomeetri kaugusele.

Jaunanna jahiloss on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud nõukogude partisanide juhile Hugo Meierile.

Aastal 2007 oli külas 7 elanikku.

## Viited
Mail (kalandus)

**Mail** ehk **ankurdatud õngejada** on õngpüünis, olles õngejada üks tüüpe.

See on ankurdatud õngejada, mille konksud on ujukitega või ujuva õngeliini abil põhjast kõrgemale tõstetud. Õngejada koosneb põhiliselt pealiinist, mille külge kinnituvad õngekonksudega lipsud. Kindla pikkusega lipsud paiknevad pealiinil ühesugusel kaugusel. Konksude arv, lipsude pikkus ja nendevaheline kaugus pealiinil sõltub püütavast liigist ja õngejada käitlemise mehhaniseerituse tasemest. Lisanduvad ujukid ja raskused, mis hoiavad püünise vajalikus veekihis, ning tähistuspoid ja ankrud. Püügiks asetatud püüniseid tähistatakse selleks, et anda veeliiklejatele teada püüniste asukoht ja ka ise neid kergemini leida.

Söödaks kasutatakse eluskala, kalatükke, limuseid jne. Õngejadade pikkus ulatub sageli mitmete kilomeetriteni ja ühe pealiini külge võib kinnituda tuhandeid söödastatud konksudega lipse.

## Vaata ka
*põhjalähedane õngejada 
*pelaagiline õngejada 
*pinnajada
*triivõngejada

## Välislingid
*Õngejada
UNESCO maailmapärand Tais

**[[Tai]]** alal on **[[UNESCO maailmapärandi nimistu]]s** viis objekti ja seitse objekti kandidaati.

Nimistusse on kantud:
*kolm kultuuripärandi objekti:
**1991 Ayutthaya ajalooline linn
**1991 Sukhothai ajalooline linn ja seotud ajaloolised linnad
**1992 Ban Chiangi arheoloogiline kaitseala
*kaks looduspärandi objekti:
**1991 Thungyai-Huai Kha Khaengi metsiku looduse reservaadid
**2005 Dong Phayayen-Khao Yai metsakompleks
*nimistusse kandideerib alates 2004. aastast veel seitse objekti

## Viited

## Välislingid
*UNESCO maailmapärand Tais. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 22. juunil 2019)
Jozini

**Jozini** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uMkhanyakude ringkonnas, Jozini valla halduskeskus.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jozini elanikest mustanahalisi aafriklasi 90,60%, India või Aasia päritolu inimesi 4,28%, valgeid 3,22%, värvilisi 0,26% ja teisi 1,63%. Suulu keelt pidas emakeeleks 84,22% inimesi, inglise keelt 5,78%, afrikaani keelt 1,93%, tsvana keelt 0,85% ja ndebele keelt 0,76%.

## Viited
Bremeni ülikool

**Bremeni ülikool** (saksa keeles *Universität Bremen*) on ülikool Saksamaal Bremenis.

Ülikool asutati 1971.

Ülikoolis õpib üle 19 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Victoria ülikool

**Victoria Ülikool** (inglise keeles *University of Victoria*) on ülikool Kanadas Briti Columbia provintsis.

Ülikool asutati 1903. aastal.

Ülikoolis õpib üle 22 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Svari

**Svari** (kohalikus murdes **Svori**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunanna vallas.

Svari asub valla lõunaosas merepinnast 119 meetri kõrgusel Svarīte jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Jaunannast 4, piirkonna keskusest Alūksnest 19 ja Riiast 220 kilomeetri kaugusele. Seal asub Rūķīši bussipeatus.

Aastal 2007 oli külas 15 elanikku.

## Viited
Brocki ülikool

**Brocki ülikool** (inglise keeles *Brock University*) on ülikool Kanadas Ontario provintsis St. Catharinesi linnas.

Ülikool asutati 1964.

Ülikoolis õpib üle 18 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Buffalo Ülikool

**Buffalo Ülikool** (inglise keeles *University at Buffalo*) on ülikool USAs New Yorgi osariigis Amherstis.

Ülikool asutati 1846. Alates 1962 on ta ühtlasi **State University of New York at Buffalo** (SUNY) ja on State University of New Yorki peamiseks linnakuks.

Ülikoolis õpib üle 31 000 üliõpilase (2018).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Burgose Ülikool

**Burgose Ülikool** (hispaania keeles *Universidad de Burgos*) on ülikool Hispaanias Burgoses.

Ülikool asutati 1994.

Ülikoolis õpib üle 10 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Calgary ülikool

**Calgary ülikool** (inglise keeles *University of Calgary*) on ülikool Kanadas Alberta provintsis Calgarys.

Ülikool on asutatud 1966. aastal.

Ülikoolis õpib üle 31 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Camerino ülikool

**Camerino ülikool** (itaalia keeles *Università degli Studi di Camerino*) on ülikool Itaalias Camerinos.

Ülikool asutati 1336.

Ülikoolis õpib üle 10 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Ievedne

**Ievedne** (ka **Ievednieki**, kohalikus murdes **Īvedne**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunanna vallas. Ievedne asub valla põhjaosas merepinnast 132 meetri kõrgusel Ievedne jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Jaunannast 7, piirkonna keskusest Alūksnest 13 ja Riiast 214 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2007 oli külas 28 elanikku.

## Viited
Capilano ülikool

**Capilano Ülikool** (inglise keeles *Capilano University*) on ülikool Kanadas Briti Columbia provintsis North Vancouveris.

Ülikool asutati 1968. aastal.

Ülikoolis õpib üle 8000 üliõpilase (inglise *undergraduates*).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Theodosius

**Theodosius** (vene keeles Феодосий Печерский; ukraina keeles Феодосій Печерський) oli 11. sajandil tegutsenud õigeusu vaimulik, rajas koos püha Antoniusega Kiievi koobaskloostri.

## Vaata ka
* Kiievi koobasklooster
* Püha Theodosiuse klooster
Canterbury ülikool

**Canterbury ülikool** (inglise keeles *University of Canterbury*) on ülikool Uus-Meremaal Canterbury piirkonnas Christchurchis.

Ülikool asutati 1873.

Ülikoolis õpib üle 15 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Mežnieki

**Mežnieki** (kohalikus murdes **Mežinīki**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. 

Mežnieki asub valla lääneosas. Küla jääb valla keskusest Mālupest 2, piirkonna keskusest Alūksnest 18 ja Riiast 220 kilomeetri kaugusele. Seal asub Mežinieki bussipeatus.

## Viited
Bāterava

**Bāterava** (ka **Bātarava**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. 

Bāterava asub valla idaosas Igrīve jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Mālupest 11, piirkonna keskusest Alūksnest 27 ja Riiast 229 kilomeetri kaugusele. Seal asub Katrīnburga bussipeatus.

Külas asuvad regionaalse kaitse all olevad Betereva muinaskalmed.

Aastal 2007 oli külas 7 elanikku.

## Viited
Miški

**Miški** (ka **Mišķi**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. Miški asub valla lääneosas merepinnast 125 meetri kõrgusel Igrīve jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Mālupest 5, piirkonna keskusest Alūksnest 22 ja Riiast 223 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2007 oli külas 24 elanikku.

## Viited
Tarvase küla

**Tarvas** (kohalikus murdes **Torvas**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. Tarvas asub valla loodeosas Pedetsi jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Mālupest 4, piirkonna keskusest Alūksnest 19 ja Riiast 221 kilomeetri kaugusele.

Külas asuvad riikliku kaitse all olevad Tarvase muinaskalmed.

Aastal 2007 oli külas 32 elanikku.

## Viited