open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Chemnitzi kreis

**Chemnitzi kreis** oli 2008. aastani kreis Saksimaa lääneosas.

## Kreisi omavalitsused

Sulgudes on märgitud elanike arv seisuga 31. detsember 2006.

Linnad:
# Glauchau, suur kreisilinn (25 760)
# Hohenstein-Ernstthal, suur kreisilinn (16 344)
# Lichtenstein (13 370)
# Limbach-Oberfrohna, suur kreisilinn (26 597)
# Meerane (16 937)
# Oberlungwitz (6596)
# Waldenburg (4529)

Vallad:
# Bernsdorfi vald (2536)
# Callenbergi vald (keskus: Falken) (5623)
# Gersdorfi vald (4444)
# Niederfrohna vald (2519)
# Oberwiera vald (1211)
# Remse vald (1942)
# Schönbergi vald (1003)
# Sankt Egidieni vald (3603)

## Välislingid
* Chemnitzi kreisi lipp
Ämblikulaadsed

**Ämblikulaadsed** ehk **arahniidid** (*Arachnida*) on klass, mis kuulub lülijalgsete hõimkonda (samasse hõimkonda kuuluvad veel vähid, hulkjalgsed ja putukad).

## Eluviis
Enamik ämblikulaadseid elab maismaal. Ämblikulaadsed elavad küllaltki varjatult ja enamik on röövtoidulised, kes kütivad väiksemaid selgrootuid. Paljud koovad saagi püüdmiseks võrgu.

## Morfoloogia

Ämblikulaadsete keha on kaheks osaks jagunenud – pearindmikuks ehk eeskehaks ja tagakehaks. Lestadel (*Acarina*) ja koibikulistel (*Opiliones*) on pearindmik ja tagakeha kokku kasvanud. Ämblikel on tagakeha muu kehaga seotud kitsa varrekese abil. Kõikidel ämblikulaadsetel on kaheksa jalga ning kaks paari suiseid. Selliseid tundlaid nagu vähkidel ja putukatel ämblikulaadsetel pole.

## Anatoomia

Närvisüsteem on ämblikulaadsetel kõhtmine. Suurem juhtimiskeskus on koondunud rindmikupiirkonda. Peaaju paikneb söögitoru kohal ning tema ülesandeks on töödelda peapiirkonnas asuvate meeleelundite signaale. 

Silmi on erinevatel ämblikulaadsetel üks kuni viis paari. Paljud pinnases elavad lestad aga on hoopis pimedad. Silmad on tüübilt lihtsilmad. Nägemisvõime on neil piiratud ning nad tajuvad vaid valguse muutumist ja liikumist. 

## Sigimine

Ämblikulaadsed on lahksugulised. Sugunäärmed, kas muna- või seemnesarjad, asuvad tagakehas. Sigimisbioloogia on neil väga mitmekesine ning paljudel liikidel eelneb paaritumisele omapärane pulmatants. Mõnel lestaliigil täheldatakse partenogeneesi. 
Ämblikulaadsed on valdavalt munejad, kuid esineb ka sünnitajaid vorme. 

## Seltsid
Eesti faunas on ämblikulaadseid kokku umbkaudu 1000 liiki.
Allpool on toodud on ka liikide ligikaudne arv Eestis erinevates seltsides.

* Skorpionilised (*Scorpiones*)  0
* Viburskorpionilised (*Uropygi*)
* Tartariidilised (*Tartarides*)
* Viburämblikulised (*Amblypygi*)
* Pikksabalised (*Palpigradi*)
* Ebaskorpionilised (*Pseudoscorpiones*)  5
* Hämmalised (*Solifugae*)  0
* Koibikulised (*Opiliones*)  10
* Kapuutsämblikulised (*Ricinulei*)
* Ämblikulised (*Aranei*)  540
* Pärislestalised (*Acariformes*)
* Nugilestalised (*Parasitiformes*)
* Koiblestalised (*Opilioacarina* s. *Notostigmata*)
* Närilestalised (*Sarcoptiformes*)
* Imilestalised (*Trombidiformes*)
* *[[Mesostigmata]]*

## Vaata ka
*arahnoloogia
*ämblikulaadsete loend
Marlon Brando

**Marlon Brando juunior** (3. aprill 1924 Omaha, Nebraska osariik – 1. juuli 2004 Los Angeles, California osariik) oli USA filminäitleja.

1999. aastal avaldatud edetabelis "AFI's 100 Years...100 Stars" (Ameerika Filmiinstituut) asub näitleja meesstaaride seas neljandal kohal.

## Filmograafia

## Välislingid

* 
*
Glauchau

**Glauchau** on linn Saksamaal Saksimaa Zwickau kreisis.

Kuni 2008. aastani oli see Chemnitzi kreisi halduskeskus.

## Linnaosad
* Niederlungwitz
* Reinholdshain/Ebersbach
* Wernsdorf
* Gesau/Höckendorf/Schönbörnchen
* Jerisau/Lipprandis
* Rothenbach/Albertsthal

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
John Wayne

**John Wayne** (sünninimega **Marion Robert Morrison**, kodanikunimega **Marion Michael Morrison**; 26. mai 1907 Winterset, Iowa – 11. juuni 1979 Los Angeles, California) oli USA vesterninäitleja. Ta on mänginud 184 filmis.

Wayne sündis Iowa osariigis, kuid kasvas üles Lõuna-Californias. Noorena mängis ta Ameerika jalgpalli, kuid ei saanud Lõuna-California Ülikoolis selleks stipendiumi. Ta asus tööle kohalikus filmistuudios. Siis tegi ta Fox Film Corporationi filmides mitu pisirolli. Tema esimene peaosa oli Raoul Walshi filmis "The Big Trail" (1930). Selle järel mängis ta 1930. aastatel peaosa paljudes B-kategooria filmides.

Wayne'i karjäär sai hoogu 1939. aastal, kui roll John Fordi filmis "Postitõld" ("Stagecoach") tegi temast filmitähe.

1969. aastal pälvis ta rolli eest filmis "Tõeline visadus" ("True Grit; 1969) parima meespeaosatäitja Oscari. Samas kategoorias kandideeris ta ka 1949. aastal rolliga filmis "Sands of Iwo Jima".

Tuntud on ka tema osatäitmised filmides "Punane jõgi" ("Red River"; 1948), "Otsijad" ("The Searches"; 1956) ja "Mees, kes tulistas Liberty Valance'i" ("The Man Who Shot Liberty Valance"; 1962). Tema viimane filmiroll oli filmis "Laskur" ("The Shootist"; 1976), kus ta kehastas vähiga võitlevat vananevat püssikangelast.

1960. aastal lavastas ta filmi "The Alamo" ja 1968. aastal koos Ray Kelloggiga filmi "The Green Berets". Lisaks oli Wayne ka mitme filmi produtsent.

1999. aastal Ameerika Filmiinstituudi avaldatud edetabelis "AFI's 100 Years...100 Stars" oli John Wayne meesnäitlejate arvestuses 13. kohal.

Tema nime kannab lennujaam USA California osariigis Orange'i maakonnas.

## Osaline filmograafia

## Viited

## Välislingid

*
Hohenstein-Ernstthal

**Hohenstein-Ernstthal** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Zwickau kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus see Chemnitzi kreisi. 

Linn on kirjanike Karl May ja Werner Legère'i sünnikoht. 

Sachsenringil on korraldatud mootorrattaspordi maailmameistrivõistlusi.

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Lichtenstein

**Lichtenstein**  on linn Saksamaal Saksimaa Zwickau kreisis.

Kuni 2008. aastani asus see Chemnitzi kreisis. 

## Linnaosad
* Heinrichsort (liidetud 1996)
* Rödlitz (liidetud 1994)

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Limbach-Oberfrohna

**Limbach-Oberfrohna** on linn Saksamaal Saksimaa Zwickau kreisis.

Kuni 2008. aastani asus see Chemnitzi kreisis. 

Linn loodi 1950. aastal Limbachi ja Oberfrohna linna liitmise teel. Limbach sai linnaõigused 1883. aastal, Oberfrohna 1935. aastal.

## Linnaosad (2005)

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Neuschwansteini loss

**Neuschwansteini loss** (tõlkes 'uus luigekivi'; saksa **Schloss Neuschwanstein**; algselt **Neue Burg Hohenschwangau**) on loss Saksamaal Baieris Švaabimaal Ostallgäu kreisis Schwangau vallas Füsseni linna lähedal Hohenschwangaus. 

Lossi projekteeris arhitekt Eduard Riedel. Lossi ehitati aastail 1869–1892 ning osa algselt plaanitust on tänini ehitamata. Selle läheduses asub veel teinegi kuulus loss Hohenschwangau loss.

See on üks tuntumaid vaatamisväärsusi Lõuna-Saksamaal, seda kutsutakse ka Muinasjutulossiks. Lossi arhitektuur ja sisekujundus peegeldavad 19. sajandi ehituskunsti tipptaset. Lossist on saanud üks romantismiajastu sümboleid. Lossi lasi ehitada Baieri kuningas Ludwig II. Samal ajal Neuschwansteiniga plaanis Ludwig II lasta ehitada ka veel suhteliselt sarnase välisilmega Falkensteini lossi, kuid see plaan jäi teostamata.

Lossi seintel olevad freskod kujutavad stseene Richard Wagneri ooperitest "Tannhäuser", "Tristan ja Isolde", "Lohengrin", "Parsifal" ja "Nürnbergi meisterlauljad".

## Ajalugu
Varem olid sellel kohal iidse Schwansteini linnuse varemed. Ludwig II otsustas selle koha peale ehitada uue lossi ning nimetas selle Neuschwansteiniks. Lossi ehitamiseks eemaldati vanad alusmüürid. See jäi tema ehitatud lossidest viimaseks. Ta suri 13. juunil 1886. Selleks ajaks oli lossi ehitatud 17 aastat ja valminud vaid kolmandik. Kuningas Ludwig II sai seal elada vaid 172 päeva. Ta oli soovinud, et loss jääks külastajatest puutumatuks, kuid juba kuus nädalat pärast tema surma avati loss külastajatele.

Tänapäeval külastab lossi kõrghooajal kuni 5000 turisti päevas, aastas üle miljoni turisti. Neuschwansteini loss on kandideerinud seitsme uue maailmaime hulka.

## Viited


## Välislingid
Meerane

**Meerane** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Zwickau kreisis.

Kuni 2008. aastani asus see Chemnitzi kreisis. 

## Linnaosad
*Crotenlaide (ka Untergötzenthal)
*Dittrich
*Seiferitz
*Niklasbusch 
*Waldsachsen

## Välislingid
*Linna koduleht
Noradrenaliin

**Noradrenaliin** ehk **norepinefriin** (tavaline lühend **NA**) on katehhoolamiinide ja seega ühtlasi fenetüülamiinide hulka kuuluv virgatsaine ja neurohormoon keemilise valemiga C8H11NO3.

Noradrenaliini sünteesitakse neerupealiste säsis, kust vereringesse vabanenuna on ta hormoon. Kesknärvisüsteemis ja sümpaatilises närvisüsteemis vabaneb noradrenaliin noradrenergiliste neuronite aksoniterminalidest närviülekande käigus, toimides sel viisil virgatsaine ehk neurotransmitterina. Närviülekandel toimib noradrenaliin nii α- kui ka β-adrenoretseptoritele, kuigi on leitud, et erinevate retseptori alatüüpide afiinsus adrenaliinile ja noradrenaliinile võib olla erinev.

Noradrenaliin koos adrenaliiniga moodustavad osa võitle-või-põgene süsteemist, mõjutades südametegevust, skeletilihaseid ning suurendades glükogenolüüsi ehk glükogeeni lagunemist ja glükoneogeneesi ehk glükoosi uuesti sünteesimist organismis.

## Süntees
Sünteesi algprodukt loomorganismis on aminohape L-türosiin. Aromaatse tuuma metasüsiniku hüdroksüülumise korral muutub türosiin dioksüfenüülalaniiniks ehk L-DOPA-ks (DOPA – *dioxyphenylalaninum*). Ensüüm türosiini hüdroksülaas (türosiini 3-hüdroksülaas ehk türosiini 3-monooksügenaas) on piiratud aktiivsusega, kiiresti küllastuv ja moodustab ühe tähtsama lüli katehhoolamiinide sünteesi kiiruse ja hulga määramisel. Ainult väike osa türosiinist muutub DOPA-ks. Türosiini hüdroksülaasi aktiivsust on presünaptiliste retseptorite kaudse negatiivse tagasisidestuse teel võimelised pärssima tekkivad katehhoolamiinid ise (dopamiin, noradrenaliin, adrenaliin). 

Järgmine aste on DOPA ensümaatiline dekarboksüülumine dioksüfenüülalaniiniks ehk dopamiiniks (dofamiiniks). Ensüüm aromaatsete L-aminohapete dekarboksülaas on organismis laialdaselt esinev aktiivne ensüümisüsteem, mis dekarboksüülib ka muid aromaatseid L-aminohappeid (türosiin, trüptofaan jt). Dopamiini haaravad adrenergilises neuronis depoograanulid ja ta edasine muutumine noradrenaliiniks toimub seal. Ensüüm β-monooksügenaasi (dopamiini β-hüdroksülaasi) toimel oksüdeerub dopamiini külgahela β-süsiniku juures olev süsinikuaatom ja tekib adrenergiline mediaator noradrenaliin. Kogu noradrenaliini sünteesiprotsess alates türosiinist toimub adrenergilise (dopamiinergilise) neuroni sees ehk intraneuronaalselt. 

## Vaata ka
*Adrenaliin

## Allikas
Anmatino

**Anmatino** oli tantsumuusikat viljelev Eesti ansambel, mis alustas tegevust 2006. aastal. Esitati nii omaloomingut kui ka kaverdati tuntud hitte.

Esimene avalik esinemine toimus 25. augustil 2006 Ulila Suveaias. Esimene iseseisev täispikk esinemine toimus 17. veebruaril 2007 Sürgavere Kultuurimajas.

Ansambli produtsendid olid Kaspars Maks aka Washex (Läti) ja Gunnar Loho (Eesti).

## Koosseis

Algkoosseisus olid ansambli solistid Anne Loho ja Mati Klamp (kuni 19. detsembrini 2009). 

30. detsembril 2009 sai uueks meessolistiks Priit Bergert. Esimene koos lauldud pala oli "Kaks sõpra me", millest sai ansambli viienda albumi – "Kaks Sõpra" – nimilugu.

2012. aastal sai uueks solistiks Jürmo Jurtom. Uue dueti esik-singel kandis nime "Macarena".

Alates 1. juulist 2016 oli ansambli meessolist Richard Sepajõe. Avaldati ka singel "Maast leidsin selle".

## Albumid
 
*2007 "Kahte südant" Good Production
*2007 "Me rändajad" Good Production
*2009, veebruar "Kirgede tants" Good Production
*2009, november "London Pariis" Good Production
*2011, veebruar "Kaks sõpra" Good Production
*2013, august "Lei-o-lee" Good Production
*2013, oktoober "Parimad laulud 1" Records 2000
*2016, oktoober "Kuumad tantsud" Good Production

## Viited

## Välislingid
*Anmatino koduleht
*Priit Bergert: Omandasin kahe nädalaga nelja plaadi materjalid ohmygossip.ee, 8. märts 2011
Käsklus

**Käsklus** on võimalikult konkreetselt sõnastatud ja välja öeldud (või muul hästi arusaadaval moel edastatud) ning kindlal viisil kohe täitmisele kuuluv lühike korraldus. 

Käsklustega juhtimist kasutatakse peamiselt sõjaväelises juhtimises, spordivõistlustel ja õiguskaitseasutuste poolt avaliku korra tagamisel.

## Vaata ka
*Käsk
*Rivi
Oberlungwitz

**Oberlungwitz** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Zwickau kreisis.

Kuni 2008. aastani asus see Chemnitzi kreisi kaguosas. 

Linn on tuntud sukatööstuse ja sukkade valmistamise masinate tööstuse keskusena. 

Oberlungwitzi maadele ulatub osaliselt Sachsenring.

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Waldenburg (Saksimaa)

**Waldenburg** on linn Saksamaal Saksimaa Zwickau kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus see Chemnitzi kreisi, asudes selle põhjaosas. 

## Linnaosad
*Dürrenuhlsdorf
*Eichlaide
*Franken
*Niederwinkel
*Oberwinkel
*Schlagwitz
*Schwaben
*Waldenburg

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Bernsdorfi vald

**Bernsdorf** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Zwickau kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Chemnitzi kreisi.

## Vallaosad
Valda kuuluvad Bernsdorf, Hermsdorf ja Rüsdorf.

## Välislingid
*Bernsdorfi valla koduleht (*saksa keeles*)
Callenbergi vald

**Callenberg** on vald Saksamaal Saksimaa Zwickau kreisis. Halduskeskuseks on Falken.

Valda kuuluvad järgmised asulad: Callenberg, Grumbach, Reichenbach, Obercallenberg, Falken, Langenberg, Langenchursdorf ja Meinsdorf.

Kuni 2008. aastani asus vald Chemnitzi kreisi lääneosas.

## Välislingid
*Callenbergi valla koduleht (*saksa keeles*)
Gunnar Loho

**Gunnar Loho** (sündinud 4. novembril 1955 Kohtla-Järvel) on eesti muusikaprodutsent.

Ta oli nooruses Kohtla-Järve kandis tegutsenud ansambli Kristjan liider. 

Tema muusikaproduktsiooni tuntumad artistid on olnud Hovery Covery, Mari-Liis, N-Euro ja NightLight Duo. 2006. aastal asutas ta ansambli Anmatino (kaver "Kahte südant"), kus üks osaleja oli tema tollane abikaasa Anne Loho, esinejanimega Ané. Ta tegutseb Viljandi maakonnas. 

## Isiklikku
Abielust laulja Estiniga (kodanikunimega Esta Loho) aastatel 1991–2001 on tal tütred Stina ja Sandra.

Ta on olnud abielus Anne Lohoga; neil on pojad Artis (sündinud 2001), Ronan ja Lucas. 

Tema vanaonu oli Lenini ordeni kavaler, kontradmiral August Rull.

## Välislingid
*Verni Leivak. Gunnar Loho ja Estin laste pärast riius. Eesti Päevaleht, 29. veebruar 2000 (foto)
*Gunnar Loho õnnelik aasta. Kroonika, 9. aprill 2002
*Gunnar Loho elab maa andidest. Kroonika, 16. oktoober 2009
Patrice Hollis

**Patrice Hollis** (sündinud 1. septembril 1981 Las Vegases Nevada osariigis) on USA modell, kes oli Playboy Playmate 2007. aasta septembrinumbris. 

## Vaata ka
* Playboy Playmate'ide loend

## Välislingid
* Myspace'i lehekülg
Gersdorfi vald

**Gersdorf** on vald Saksamaal Saksimaa Zwickau kreisis.

Kuni 2008. aastani asus vald Chemnitzi kreisi lõunaosas.

## Välislingid
*Gersdorfi valla koduleht (*saksa keeles*)
Green Christmas

**Green Christmas** oli aastatel 1996–2013 Rakveres toimunud rokkmuusikafestival.

## Ajalugu
Esimene festival Green Christmas toimus 1996 Rakvere Kultuurimajas, kogudes Rakvere kohta üllatava publikuhulga ehk üle 200 piletiostja. Järgmisel aastal kolis üritus Rakvere Teatri väikesesse saali, mis jäi festivali toimumispaigaks kuni aastani 2003. Aastast 2004 toimus Green Christmas eelmistest kontserdisaalidest rohkem publikut mahutavas Rakvere Spordihallis.

Läbi aastate käisid festivalilt läbi Eesti rokkmuusika tipud: Ultima Thule & Tõnis Mägi, Gunnar Graps & Magnetic Band, Sõpruse Puiestee, Metsatöll, Brides in Bloom, Loits, Horricane, Pedigree, Vennaskond, J.M.K.E., Sergei Abolõmov, Tharaphita, Whispering Forest, East Trading Wang, o3, Forgotten Sunrise, Ignorabimus, Echosilence, Discrucior jne. 2001. aasta festivalil oli esimest korda ka välisesineja: Anchor Soomest, neile järgnesid 2003. aastal Lullacry ja Omnium Gatherum Soomest. 2004. aastal, mil festival toimus esimest korda vastvalminud Rakvere Spordihallis, oli peaesinejaks gothic metali bänd Paradise Lost Inglismaalt. Festivali 10. aastapäeva tähistati 2005, kui üles astus juba kaks rahvusvaheliselt tuntud artisti: Anathema Inglismaalt ning Die Krupps Saksamaalt.

Festivali algne idee oli anda esinemisvõimalus ennekõike kohalikele tegijatele ja siis esinejate hulka värvikamaks muutes kutsuda esinema ka üks artist väljastpoolt Rakveret.

## Festivalid aastate lõikes

## Välislingid
*Rakvere 
*Rakvere Spordikeskus
Niederfrohna vald

**Niederfrohna** on vald Saksamaal Saksimaa Zwickau kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Chemnitzi kreisi.

Valda kuuluvad Fichtigsthal, Mittelfrohna, Jahnshorn ja Niederfrohna.

## Välislingid
*Niederfrohna valla koduleht (*saksa keeles*)
Schönbergi vald (Saksimaa)

**Schönberg** on vald Saksamaal Saksimaa Zwickau kreisis.

Kuni 2008. aastani asus vald Chemnitzi kreisi loodeosas.

Valda kuuluvad Breitenbach, Köthel, Oberdorf, Pfaffroda, Schönberg ja Tettau.

## Välislingid
Akvalang

**Akvalang** (ld *aqua* 'vesi' + inglise *lung* 'kops') ehk **sukeldumisseade** on hingamisaparaat, mis võimaldab vee all hingata kaasavõetud õhku. Akvalangi tähendab ka ingliskeelne akronüüm **SCUBA** (*self-contained underwater breathing apparatus*, 'autonoomne veealune hingamisaparaat').  

Akvalangiga ujujat nimetatakse **akvalangistiks**. 

Sukeldumisel kasutatakse põhiliselt kolme tüüpi akvalange:

#lahtine hingamisaparaat
#poolkinnine hingamisaparaat
#kinnine hingamisaparaat

Neist kõige levinum on lahtine hingamisaparaat.

## Ajalugu
Seadme leiutasid Teise maailmasõja ajal Émile Gagnan ja Jacques Cousteau.

## Vaata ka
* Aqua-Lung
* Jacques Cousteau
* Jules Verne
* Kalipso
* Suruõhk
* Tuukrikell

## Viited
Delitzschi kreis

**Delitzschi kreis** oli kreis Saksimaa põhjaosas aastatel 1994–2008.

## Kreisi omavalitsusüksused
(Elanike arv 30. november 2006)

Linnad:
# Bad Düben (8727)
# Delitzsch, suur kreisilinn (27 509)
# Eilenburg, suur kreisilinn (17 355)
# Schkeuditz (18 444)
# Taucha (14 458)

Vallad:
# Doberschützi vald (4448)
# Jesewitzi vald (3155)
# Krostitzi vald (3991)
# Laußigi vald (4449)
# Löbnitzi vald (2254)
# Neukyhna vald (2530)
# Rackwitzi vald (5329)
# Schönwölkau vald (2709)
# Wiedemari vald (2253)
# Zschepplini vald (3261)
# Zwochau vald (1114)
Skimboarding

***Skimboarding*** on veespordiala, mis sarnaneb rulasõidu, lumelauasõidu ja surfamisega. Seda harrastatakse liivasel rannal otse veepiiril või mitte eriti sügavas vees; *skimboarding *ei vaja hiigellaineid.

## Variandid
Esimene variant kujutab endast liuglemist paari sentimeetri paksusel veekihil, põhiliselt puulaua ehk *woody*ga. Selleks oodatakse hea laine, mis tekitab kena veekile või seistakse lihtsalt pahkluuni vees, antakse lauale viskega hoog sisse ja sellele järele joostes hüpatakse peale. Kuna puulaud on suhteliselt raske, ei kanna ta skimmerit eriti sügavasse vette, aga piisavalt, et teha enamikku skeidivõtetest, näiteks ka rampidel, mida ise madalasse vette ehitada annab. Sõidu pikkus sõltub skimmeri kogemustest, rannajoone ehitusest ja lainetusest, olles tavaliselt kümneid meetreid.

Teise, surfamisega sarnaneva skimmimisvariandi puhul kasutatakse liitmaterjalidest lauda, mis on surfilauast tunduvalt kergemad ja vastupidavamad ning võimaldavad sellise väikse lauaga laineid võtta.

## Kohad
*Skimboarding*uga tegelemiseks sobib praktiliselt iga liivane rand, kus pole liiga palju kive, mis sõitu takistaksid ja lauda lõhuksid. Puulauaga on pikaks ja rahulikuks sõiduks hea võimalikult lauge rand ühtlase õhukese veekihiga ja mida õhem kiht, seda kiirem minek. Järsul, ebatasasel rannal on sõidud lühemad ning lõpevad tihtipeale põlvini vees.

## Võistlused
Kuigi *skimboarding* on siiani veel lapsekingades, harrastatakse seda USA-s kutseliste tasemel ja võistlusi korraldatakse juba aastakümneid. Üks tuntumaid sportlasi on üheksakordne maailmameister Bill Bryan. Põhilised riigid, kus *skimboarding*ut harrastatakse, on USA, Suurbritannia, Portugal, Prantsusmaa, Austraalia ja Jaapan.
Edmond Halley

Sir **Edmond Halley** (8. november 1656 (29. oktoober vkj) Inglismaa, Haggerston – 14. jaanuar  1742 Greenwich) oli inglise füüsik, astronoom ja matemaatik.

1676. aastal külastas ta Saint Helena saart ja kaardistas seal lõunataeva tähti. Halley koostatud kataloog *Catalogus Stellarum Australium* avaldati 1678. aastal ja see sisaldas 341 tähte. Samal aastal valiti ta Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks. Halley aitas oma Saint Helenal sooritatud vaatlustega tõestada Newtoni seadusi ning aitas rahastada Isaac Newtoni teose "Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica" avaldamist. 

1682. aastal vaatles ta komeeti ja selle orbiidi väljaarvutamise järel avastas, et see on Maalt nähtav umbes iga 76 aasta järel. Halley ennustas, et komeet on uuesti nähtav 1758. aastal ja hiljem nimetati see tema auks Halley komeediks.

## Viited
Bad Düben

**Bad Düben** on linn Saksamaal Saksimaa Põhja-Saksi kreisi põhjaosas Dübener Heide lõunaservas.

## Linnaosad
Praeguse jaotuse järgi koosneb Bad Dübeni linn Bad Dübeni linnaosast, Schnaditschi linnaosast ja Wellaune linnaosast ning Tiefenseest, mis moodustati endise Tiefensee linnaosa ja Bröseni liitmisel. Alaunwerki, Hammermühlet ja Weinbergshäuserit enam eraldi välja ei tooda.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
* Linnaplaan
Delitzsch

**Delitzsch** on suur kreisilinn Saksamaal Saksimaa Põhja-Saksi kreisis.

Delitzschis on ainuke haruldaste muldmetallide leiukoht Kesk-Euroopas.

### Linnaosad

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Huntämblik

**Huntämblik** (*Pardosa*) on perekond huntämbliklasi.

Perekonnas on kirjeldatud üle 500 liigi kõikjal maailmas.

## Liike
Villi Melnikov

**Villi Melnikov** (Вилли Мельников; õieti **Vitali Robertovitš Melnikov** (Виталий Робертович Мельников); 11. august 1962 Moskva – 18. oktoober 2016 Moskva) oli vene viroloog, fotograaf, graafik ja luuletaja ning giid Moskva arhitektuuri alal. Ta väitis, et oskab üle 100 keele.

## Välislingid
*http://ilyadom.russ.ru/dit3floor1/dit3redcorner/20050701-mel.html, http://www.applefield.ru/melnikov.htm
Eilenburg

**Eilenburg** on linn Saksamaal Saksimaa Põhja-Saksi kreisis, Mulde jõe ääres.

## Linnaosad

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Galaxy (täpsustus)

***Galaxy*** tähendab inglise keeles 'galaktika'. 

***M/L [[Galaxy]]** on Silja Line'i laev.
***[[Galaxy (restoran)|Restoran Galaxy]]** on restoran Tallinna teletornis.
***[[Show Agency Galaxy|''Show''-agentuur Galaxy]]** on eesti suurim etendusagentuur.

***[[Los Angeles Galaxy]]** on Los Angelese jalgpallimeeskond, kus mängib ka David Beckham.
***[[Ford Galaxy]]** on Fordi automudel.
***"[[Dark Galaxy]]"** on nrauseripõhine strateegiamäng.

## Vaata ka
*Samsung Galaxy Ace
*Samsung Galaxy Gio
*Samsung Galaxy S II
Christine Smith

**Christine Smith** (sündinud 6. aprillil 1979) on USA modell, kes oli ajakirja Playboy kaanetüdruk 2005. aasta detsembris. 

## Vaata ka
* Playboy Playmate'ide loend

## Välislingid
*
*
*Fotod
Delicious

**"Delicious"** on Jeanette Biedermanni teine album. Albumi tavaversioon ilmus 12. jaanuaril 2001 ja Limited Spring Edition ilmus 25. märtsil 2002. Plaat jõudis Saksamaa albumite edetabelis 16. kohale.

## Lugude nimekiri
### Standard
#"How It's Got to Be" – 03:13
#"May Day" – 03:34
#"You Call Me on the Phone" – 03:52
#"Happiness" – 03:31
#"Call Me Jeany" – 03:17
#"Stop" – 03:15
#"As Long as We're Young" – 03:30
#"No Love" – 03:16
#"My Guy" – 02:34
#"Can't Wait" – 03:06
#"Deep in My Heart" – 04:22
#"No Style!" – 03:20
#"Tak'n Your Heart" – 03:31
#"More Than a Feeling" – 03:51
#"Amazing Grace" – 02:38
#"How It's Got to Be" (*enhanced video*)

### Limited Spring Edition
#"How It's Got to Be" – 03:13
#"May Day" – 03:34
#"You Call Me on the Phone" – 03:52
#"Happiness" – 03:31
#"Call Me Jeany" – 03:17
#"Stop" – 03:15
#"As Long as We're Young" – 03:30
#"No Love" – 03:16
#"My Guy" – 02:34
#"Can't Wait" – 03:06
#"Deep in My Heart" – 04:22
#"No Style!" – 03:20
#"Tak'n Your Heart" – 03:31
#"More Than a Feeling" – 03:51
#"Amazing Grace" – 02:38
#"No More Tears" – 03:36
#"No More Tears" (*Arkona Remix*)" – 07:33
#"Cinderella" – 03:00
#"No More Tears" (*Enhanced Video*) & Poster

## Edetabelid

## Välislingid
*Koduleht
Taucha

**Taucha** on väikelinn Saksamaal Saksimaa Põhja-Saksi kreisis.

## Linnaosad

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Doberschütz

**Doberschütz** on vald Saksamaal Saksimaa Põhja-Saksi kreisis.

## Vallaosad
Valda kuuluvad Battaune, Wöllnau, Paschwitz, Sprotta, Sprotta-Siedlung, Rote Jahne, Mörtitz.

## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Krabiämbliklased

**Krabiämbliklased** (*Thomisidae*) on sugukond ämblikuliste seltsist. 

Nad ei püüa saaki võrguga. Krabiämblikeks kutsutakse neid, kuna nende esimest kaks paari jalgu hoiavad kaugemale kui järgmised ja annavad neile krabilaadse välimuse. Nad on mõnel pool tuntud ka kui lilleämblikud, kuna neid leiab peamiselt lilledelt oma saaki varitsemas. 

Eestis on kindlaks tehtud 37 liiki krabiämblikke ja neid on kerge teistest ämblikest eristada. Nende kaks esimest jalapaari on muundunud pikkadeks haardejalgadeks. Saagi haaramiseks on sellised jalad hästi sobivad, kuid jalutamisel kasutavadki krabiämblikud liikumiseks põhiliselt kahte tagumist lühemat jalapaari ja nad on eriti osavad krabide kombel külg ees ja tagurpidi liikuma.

Krabiämblikud ei püüa saaki võrku, vaid ootavad liikumatult lillelehtede vahel, mille värvusega nad ühte sulavad. Mõningad neist on võimelised vastavalt lille värvusele oma värvust muutma. Nende saagiks langevad liblikad, kärbsed või mesilased, kes lendavad õitele nektari järele ning ei märka passivat ämblikku. Krabiämblikku *[[Misumena vatia]]*, kes otsib suviti kollaseid ja valgeid lilli, kutsutakse vahel “valgeks surmaks”. Tähelepanuväärsed on krabiämbliklased perekonnast *[[Phrynarachne]]*, kes koovad lehtede pinnale võrgendkatte, mille keskel asuvad ise, luues täieliku mulje linnu ekskremendist. Nad eritavad ka linnuekskrementide haisu, mis meelitab ligi mõningaid kärbseid. Üks liik lamab seejuures seljal, jalad asendis, mis sobib kärbeste püüdmiseks.

Krabiämblike seas on liik, kelle emasloomad muudavad oma keha värvust sõltuvalt taime värvist kas kollaseks, rohekasvalgeks või siis päris lumivalgeks – Eestiski tavaline *[[Misumena vatia]]*. Värvi muutmine ei toimu siiski otsekohe, vaid võtab mõned päevad aega. Teda võib leida nii kollastelt hunditubaka, võilille või kuldkinga õisikutelt kui ka valgetelt härjasilma keelõitelt. 

## Eesti liikidega perekonnad
**[[Coriarachne]]* (1 liik)
**[[Diaea]]* (1 liik)
**[[Heriaeus]]* (1 liik)
**[[Misumena]]* (1 liik)
**[[Ozyptila]]* (7 liiki)
**[[Philodromus]]* (9 liiki)
**[[Thanatus]]* (2 liiki)
**[[Tibellus]]* (2 liiki)
**[[Xysticus]]* (13 liiki)

## Teisi perekondi
**[[Alcimochthes]]* (häälitsevad krabiämblikud, elavad Kaug-Idas)
**[[Amyciaea]]* (oma saagiks olevaid sipelgaid jäljendavad krabiämblikud, elavad Lõuna-Aasias ja Aafrikas)
**[[Aphantochilus]]* (saagiks olevaid sipelgaid jäljendavad krabiämblikud, elavad Kesk- ja Lõuna-Ameerikas)
**[[Bucranium]]* (sipelgaid jäljendav krabiämblik, üks liik, elab Lõuna-Ameerikas)
**[[Phrynarachne]]* (jäljendab lindude ekskremente, elab Mailaisias, Sumatral ja Jaaval)
**[[Synema]]* (maailmas 120 liiki, euroopas ligi 10)
**[[Thomisus]]* (Kesk-Euroopas üks valge kehaga liik)

## Kirjandus
*Vilbaste, Asta 1969. *Eesti ämblikud I. Krabiämbliklased (Xysticidae), jooksikämbliklased (Philodromidae) ja hüpikämbliklased (Salticidae)*. Tallinn: Valgus, Zooloogia ja Botaanika Instituut.
Tartu Hansapäevad

**Tartu Hansapäevad** on Hansa Liidu aegsele olustikule pühendatud festival Tartus. Hansapäevi peetakse Tartus 1995. aastast saati.

Hansapäevade ulatus on aastate jooksul kasvanud nii ajaliselt kui ka geograafiliselt. Kõige ulatuslikumad senistest olid 2005. aasta rahvusvahelised hansapäevad. 2010. aastast peetakse hansapäevade raames ka hansapulmi, kus noorpaari paneb paari Tartu linnapea.

Tegevus Tartu Hansapäevadel jaguneb valdkonniti Tartu kesklinna eri paikades asuvate "linnade" vahel. Nii oli 2012. aasta hansapäevadel kaheksa "linna", nende seas Keskpargis asuv Lastelinn, Emajõe vasakkaldal paiknev Jaanilinn ja paremkaldal tegutsev Kunstilinn, Toomemäel asuv Teaduslinn jt. Varem on jaotatud tegevusi temaatiliselt ka eri päevadele.

Korraldatakse kontserte ja etendusi, raeplatsil ja selle ümbruses kaubitsetakse hansalaadal, toimuvad õpitoad, kinoseansid jpm. Hansalaadale on omane väikeettevõtete, käsitöö ja maatoidu suur ülekaal. Suur osa esitatavast muusikast ja etendustest seostub keskaja või renessansiga. Esinejate ja müüjate kõrval osalevad hansapäevadel ka muuseumid, ülikoolid jt õppeasutused, samuti eluviisidele või haridusele keskenduvad mittetulundusühingud. 

2015. aastal toimusid Tartu hansapäevad 11.-12. juulil.

## Senised Tartu Hansapäevad
*Tartu Hansapäevad 2014 toimusid 11.-13. juulil 2014
*Tartu Hansapäevad 2013
*Tartu Hansapäevad 2012
*Tartu Hansapäevad 2011
*Tartu Hansapäevad 2010
*Tartu Hansapäevad 2009
*Tartu Hansapäevad 2008
*Tartu Hansapäevad 2007
*Tartu Hansapäevad 2006
*Tartu Hansapäevad 2005
*Tartu Hansapäevad 2004
*Tartu Hansapäevad 2003
*Tartu Hansapäevad 2002
*Tartu Hansapäevad 2001
*Tartu Hansapäevad 2000
*Tartu Hansapäevad 1999
*Tartu Hansapäevad 1998
*Tartu Hansapäevad 1997
*Tartu Hansapäevad 1996
*Tartu Hansapäevad 1995

## Vaata ka
*Hansapäevad
*Viljandi Hansapäevad
*Pärnu Hansapäevad
*Tallinna vanalinna päevad
*Hansa Liit

## Välislingid
* Tartu Hansapäevade koduleht
Tartu Hansapäevad 2007

**Tartu Hansapäevad 2007** toimusid 13. juuli – 15. juuli 2007 Tartus. Need olid 12. Tartu hansapäevad.

Tartu Hansapäevade 2007 üritused olid organiseeritud ajastute kaupa: muinasaeg, hansaaeg ja ärkamisaeg.

Muinasaega kajastavad üritused toimusid Emajõe ääres keset linna.

Hansaaja üritused toimusid Jaani kiriku ümbruses. Kirikus sai kuulata kontserte ja Antoniuse õue kodades sai vaadata, kuidas meistrid tööd teevad.

Ärkamisaegses Raelinnas toimusid üritused "Rahvuslik päev", "Lõimumise päev" ja "Maailmapäev".

Hansalaat ühendab ajastud, mistõttu kauplemine toimus terves kesklinnas. Kauplejaid oli paarsada.

## Galerii

Pilt:Hanseatic Days of Tartu 2007 Estonia1a.JPG|Emajõe kaldapealne. Avatseremoonia
Pilt:Hanseatic Days of Tartu 2007 Estonia2.JPG|Lodi Jõmmu Emajõel. Avatseremoonia
Pilt:Hanseatic Days of Tartu 2007 Estonia3.JPG|Avatseremoonia
Pilt:Hanseatic Days of Tartu 2007 Estonia4.JPG|Avatseremoonia. Vaade Raekoja platsile.
Pilt:Hanseatic Days of Tartu 2007 Estonia5.JPG|Söögi valmistamine muinasaja piirkonnas
Pilt:Hanseatic Days of Tartu 2007 Estonia6.JPG|Katapult ja paadid muinasaja piirkonnas
Pilt:Hanseatic Days of Tartu 2007 Estonia7.JPG|Sepaameti õppimine Hansaaja piirkonna Antoniuse õuel
Pilt:Hanseatic Days of Tartu 2007 Estonia8.JPG|Küünlameistri ameti õppimine Antoniuse õuel
Pilt:Hanseatic Days of Tartu 2007 Estonia9.JPG|Keskaegne muusika Antoniuse õuel
Pilt:Hanseatic Days of Tartu 2007 Estonia10.JPG|Hansapäevade lõpetamine algab.
Pilt:Urmas Kruuse 2007.jpg|Lõppsõna ütleb Tartu linnapea Urmas Kruuse.
Pilt:Hanseatic Days of Tartu 2007 Estonia11.JPG|Hansapäevad lõpevad, heade mõtete piiga saadab piki Emajõge teele "häid mõtteid".


## Välislingid
*Tartu Hansapäevade koduleht
Koherentsus

**Koherentsus** on kokkukuuluvus, seostatus, kooskõlastatus.

**[[Koherentsed lained|Koherentsus]]** on füüsikas lainete kooskõlalisus, mis seisneb ühises võnkesageduses ja muutumatus faaside vahes.

**[[Koherentsus (filosoofia)|Koherentsus]]** on filosoofias väidete või uskumuste kokkusobivus ja seostatus.

**[[Koherentsus (keeleteadus)|Koherentsus]]** on keeleteaduses teksti sisuline sidusus.
Surveaste

**Surveaste** on parameeter, mis iseloomustab sisepõlemismootori (kolbmootori) silindri ja põlemiskambri maksimaalse ja minimaalse mahu suhet.
Monokromaatsus

**Monokromaatsus** ehk **monokromaatilisus** on valgus- või üldisemalt elektromagnetlainete omadus olla "ühevärviline", s.o kindla sageduse ja lainepikkusega.  

Monokromaatset valguslainet ei saa prisma abil lahutada eri värvi laineteks.

Monokromaatset valguslainet annavad laserid.

## Vaata ka
*Monokromaatiline laine
*Monokromaatiline valgus
Töö (füüsika)

**Töö** (tähis ***W*** või ***A***) on füüsikaline suurus, mis iseloomustab ühelt füüsikaliselt objektilt teisele kanduva energia hulka. 

Töö mõõtühik SI-süsteemis on džaul. 

## Mehaaniline töö

Klassikalises mehaanikas avaldatakse tööd tavaliselt kehale või punktmassile mõjuva jõu ning selle jõu toimel läbitud teepikkuse kaudu. 

Kui jõud *F* on konstantne, liikumine on sirgjooneline, läbitud teepikkus on *s* ning jõu suuna ja liikumise suuna vaheline nurk on *α*, siis töö *A* avaldub korrutisena  *F* · *s* · cos *α*. Erijuhul, kui jõu ja liikumise suund langevad kokku avaldub töö *A* kujul *F* · *s*.  Teiste sõnadega, töö avaldub jõuvektori ja siirdevektor skalaarkorrutisena.    

Kui jõud liikumise kestel muutub või liikumine ei ole sirgjooneline, siis avaldatakse jõud integraalina. 

Kui töö on positiivne, siis teeb jõud tööd. Kui töö on negatiivne, siis tehakse tööd jõu vastu.

## Elektriline töö

Selleks et elektriväljas liigutada elektrilaengut *q* vastu pinget *U*, tuleb teha töö mis avaldub kujul *q* · *U*. Kui elektrivoolu tugevus *I* on konstantne, siis avaldub elektriline töö kujul *U* · *I* · *t*, kus *t* on ajavahemik.

## Termodünaamiline töö

Termodünaamilist tööd tehakse termodünaamiliste süsteemide välisparameetrite muutmiseks. 

Näiteks gaasi kokkusurumiseks tehtav töö avaldub integraalina −∫ *p*d*V*, kus *p* on rõhk ja *V* on ruumala.

## Vaata ka
*energia
*töö
*töö (täpsustus)
*võimsus
Juliuse aasta

**Juliuse aasta** on kalendriaasta keskmine pikkus Juliuse kalendris.

Juliuse aasta võrdub 365,25 ööpäevaga ehk 31 557 600 sekundiga.

Juliuse aasta tähis on **a<sub>j</sub>**, rahvusvahelise standardi Unified Code for Units of Measure  järgi **a_j**.

## Vaata ka
* Gregoriuse aasta

## Viited
Gregoriuse aasta

**Gregoriuse aasta** on kalendriaasta keskmine pikkus Gregoriuse kalendris.

Gregoriuse aasta võrdub 365,2425 ööpäevaga.

Gregoriuse aasta tähis on **a<sub>g</sub>** rahvusvahelise standardi ''Unified Code for Units of Measure'' järgi a_g.

## Vaata ka
*Juliuse aasta
*Aasta

## Viited
Beatles for Sale

"**Beatles for Sale**" on detsembris 1964 ilmunud The Beatlesi neljas album.

## Laulud
Kõikide laulude autorid on John Lennon ja Paul McCartney (Lennon/McCartney), kui pole märgitud teisiti.

### A-pool
#"No Reply"
#"I'm a Loser"
#"Baby's in Black"
#"Rock and Roll Music" (Chuck Berry)
#"I'll Follow the Sun"
#"Mr. Moonlight" (Roy Lee Johnson)
#*Medley*: "Kansas City" (Jerry Leiber/Mike Stoller)/"Hey, Hey, Hey, Hey" (Richard Penniman)

### B-pool
#"Eight Days a Week"
#"Words of Love" (Buddy Holly)
#"Honey Don't" (Carl Perkins)
#"Every Little Thing"
#"I Don't Want to Spoil the Party"
#"What You're Doing"
#"Everybody's Trying to Be My Baby" (Perkins)
World Athletics

**Rahvusvaheline Kergejõustikuliit** (ametlikult **World Athletics**), kuni 2019. aasta oktoobrini **IAAF** (*International Association of Athletics Federations*) on 1912. aastal Stockholmis 17 rahvusliku kergejõustikuliidu otsusega loodud **International Amateur Athletics Federation**. Eelmine nimevahetus toimus 2001. aastal.

## Korraldatavad võistlused
*Kergejõustiku maailmameistrivõistlused
*Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused
*Krossijooksu maailmameistrivõistlused
*Maailma karikavõistlused käimises
*Poolmaratoni maailmameistrivõistlused
*Teemantliiga 
*Maailmajagude karikavõistlused kergejõustikus
*Juunioride kergejõustiku maailmameistrivõistlused

### Endised võistlused
*Maanteejooksu maailmameistrivõistlused
*IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlused
*IAAF-i Kuldliiga
*Noorte kergejõustiku maailmameistrivõistlused

## Juhatus
**President* – Sebastian Coe (Suurbritannia)
**Esimene asetäitja* – Arne Ljungqvist (Rootsi)
**Asetäitjad* – Amadeo Francis (Puerto Rico), Dapeng Lou (Hiina) ja Helmut Digel (Saksamaa)
**Finantsjuht* – Jean Poczobut (Prantsusmaa), *peasekretär* Istvan Gyulai (Ungari)
**Liikmed* – Sergei Bubka, Sebastian Coe, Alberto Juantorena Danger, Ilkka Kanerva, Neville McCook ja Hansjörg Wirz

## Presidendid

## Vaata ka
* Kergejõustiku maailmarekordid

## Välislingid
*Koduleht
Ato-

**Ato-** (tähis **a**) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 1018 korda väiksem.

Näiteks atosekund (as) on 10−18 sekundit.

Eesliide tuleneb taani keele sõnast *atten* (kaheksateist) ja võeti ametlikult kasutusele 1964. aastal.
Peegeldumine

**Peegeldumine** tähendab laine tagasipöördumist kahe keskkonna piirpinnalt lähtekeskkonda. Peegeldumine pole enamasti täielik, sest sellega võib kaasneda laine murdumine ja laineenergia neeldumine või sumbumine.

Peegeldumisseadused:
* Langeva ja peegeldunud laine levimissuunad on piirpinna normaaliga samal tasandil.
* Langemisnurk võrdub peegeldumisnurgaga.

Kõige tuntumad on valguse, heli ja raadiolainetega seotud peegeldumisnähtused.

Kui valguse peegeldumisel on eralduspinna ebatasasused langeva valguse lainepikkusega võrreldes väikesed, toimub suundpeegeldumine: valgus peegeldub tagasi ühes suunas. Kui aga piirpinna konarused on mõõtmetelt lainepikkusega võrreldavad, siis on peegeldumine difuusne ehk hajus. 

Helilainete puhul põhjustab peegeldumine kaja. 

Raadiolainete levimisel on oluline nende peegeldumine ionosfääri kihtidelt ja mitmesugustelt  pindadelt. Raadiolainete peegeldumisel põhineb ka raadiolokatsioon. 

## Vaata ka
* Täielik peegeldumine

## Välislingid
* Matti Laan. Optika põhikursus – 4. ptk. Peegeldumine ja murdumine
Kolmanda vaate tulistamine

**Kolmanda vaate tulistamine** ehk **Third Person Shooter**(TPS) on videomängu žanr, kus mängija näeb mängu peategelast eemalt ning kus mängu põhitegevuseks on tulistamine.

## Kuulsad kolmanda vaate tulistamised

*Grand Theft Auto
:*Grand Theft Auto III
:*Grand Theft Auto IV
:*Grand Theft Auto: Vice City
:*Grand Theft Auto: San Andreas
*Made Man
*
*Max Payne
:*Max Payne 2: The Fall of Max Payne
IAAF-i Kuldliiga

**IAAF-i Kuldliiga** (IAAF Golden League) oli aastatel 1998–2009 kergejõustiku iga-aastane rahvusvaheline IAAF-i korraldatav IAAF-i World Athleticsi sarja kuuluv tippkergejõustiklaste võistlussari. Sellesse kuulus kuues paigas (Oslo, Rooma, Pariis, Zürich, Brüssel, Berliin) väga kõrgel tasemel korraldatavat võistlust.

Kuldliiga korraldati esimest korda 1993. aastal. Siis kuulus sarja Zürichis, Berliinis, Brüsselis ja Oslos korraldatud etapid. 1998. aastal uuendati kuldliigat ja sellega liitusid Roomas ja Monacos toimunud etapid. Pariis liitus kuldse liigaga 1999. aastal ja Monaco langes sarjast välja 2002. aastal. 

Kuueetapilise Kuldliiga peaauhinnaks olev üks miljon dollarit läheb jagamisele nende sportlaste vahel, kes võidavad esikoha kõigil kuuel etapil. Igal aastal määrab IAAF, millised alad kuuluvad Kuldliiga sarja, mis osalevad võistluses peavõidule.

2006. aastal muudeti 1 miljoni ehk *jackpot*'i jagamise korda. Kui varem jagati 1 miljon ära sportlaste vahel, kes võitsid kuuel võistlusel, siis 2006. aastal anti võimalus teenida ka neil, kel õnnestus viiel korral tulla esimeseks. See tähendas seda, et auhinnarahast jagati üks pool kuuekordsete ja teine pool viiekordsete esikohasaajate vahel. Siiski tuli auhinnaraha kättesaamiseks osaleda ka hooaja viimasel kokkuvõtval finaalvõistlusel (IAAF World Athletics Final). 2007. aastast aga jaotati auhinnaraha jälle kuuel etapil võitnute vahel. Kui aga keegi ei saa kuut võitu, siis läheb pool auhinnarahast ehk 500 000 dollarit jagamisele viie võidu omanike vahel.

2010. aastal asendati võistlussari IAAF-i Teemantliigaga.

## Kuldliiga võitjad

## Välislingid

*Ametlik koduleht
*Oslo (Exxon Bislett Games) koduleht
*Pariisi (Meeting Gaz de France Paris-St. Denis) koduleht
*Rooma (Golden Gala) koduleht
*Zürichi (Weltklasse Zürich) koduleht
*Brüsseli (Memorial Van Damme) koduleht
*Beliini (ISTAF) koduleht
IAAF World Athletics Tour

**IAAF World Athletics Tour** oli aastatel 2005–2009 suviti IAAF-i korraldatav kergejõustiku GP-võistlustest koosnev sari, millel osalesid erineva tasemega sportlased. Sari koosnes kahest erineva tasemega võistlusest, kus esimese taseme moodustasid Kuldliiga ja IAAF-i Super Grand Prix ning teise taseme IAAF-i Grand Prix võistlused.

Esimese taseme võistlustel jagati sportlastele saavutatud koha alusel kahekordselt punkte võrreldes teise tasemega. Kogutud punktide tulemusel selgusid need sportlased, kes osalesid hooaja lõpus toimuval IAAF-i korraldatavatel finaalvõistlustel. Punktiarvestusel arvestati viie parema võistluse tulemust (heitealadel nelja võistluse tulemust). Finaalvõistlusele pääses seitse enim punkte saanud sportlast, kuid jooksualadel alates 1500 m jooksust sai osaleda 11 sportlast. Lisaks kutsus igale alale veel IAAF omal valikul ühe sportlase.
Eesti Vabadussõjas langenute mälestusmärk

**Eesti Vabadussõjas langenute mälestusmärk** on monument Eesti vabadussõjas langenud sõjameeste mälestuseks. 

## Ajalugu
Vabadussõja mälestusmärkide rajamise algatas Eesti Vabariigi peaminister Ants Piip, kes kutsus 8. novembril 1920 kokku nõupidamise, kus arutati Vabadussõjas langenud sõjameeste mälestuse jäädvustamist. Jõuti tõdemusele, et mälestusmärke tuleb püstitada üle kogu Eesti.

Alates 1920. aastast hakatigi Eesti Vabadussõjas langenute mälestusmärke püstitama. Mälestuskivid ja -tahvlid ilmusid peaaegu kõigisse kihelkonnakeskustesse ja linnadesse, koolidesse ja seltsimajadesse. Raha selleks koguti peamiselt annetustena, korraldati heategevusüritusi. Kokku püstitati ligi 200 mälestusmärki.

Nõukogude okupatsiooni ajal enamik Vabadussõja mälestusmärke hävitati. Eestis pole mitte kunagi nii palju mälestusmärke ja kalmistuid purustatud kui Nõukogude okupatsiooni aastatel. Ajaloolase Mati Straussi andmetel rajati Vabadussõja järel Eestis kokku 170 Vabadussõjaga seotud mälestusmärki. Neist elas okupatsiooni terviklikuna üle vaid 8 ja rikutuna 13 mälestusmärki. Vabadussõja monumentide taastamine algas rahva oma algatusel pärast Mihhail Gorbatšovi algatatud perestroika reforme.

## Vaata ka
* Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loend‎
* Mälestussammas Vabadussõjas langenud Soome vabatahtlikele Helsingis

## Viited

## Kirjandus
* Mati Strauss, Ain Krillo, Jaak Pihlak, René Viljat. *Vabadussõja mälestusmärgid. I*. Koostanud Mati Strauss. Keila : M. Strauss, 2002. – 327 lk. ISBN 9985786696 (köites)
* Mati Strauss, Ain Krillo, Jaak Pihlak, René Viljat. *Vabadussõja mälestusmärgid. II*. Koostanud Mati Strauss. Keila : M. Strauss, 2005. – 351 lk. ISBN 9949133068 (köites)
* *Eesti Vabadussõja mälestusmärgid*. Koostanud René Viljat. [Tallinn] : Tänapäev, c2008. – 224 lk. ISBN 9789985627075 (köites)

## Välislingid
* Pekka Erelt. Kui monumente teisaldati dünamiidiga Eesti Ekspress, 1. veebruar 2007.
Pistoda

**Pistoda** on lühike kaheteraline torkerelv. 

Noast erineb selle poolest, et noad on enamasti üheteralised ja mõeldud lõikamiseks, mitte torkamiseks. Erinevalt mõõkadest ei ole pistoda mõeldud vehklemiseks, kuid seda võidakse vehklemise juures kasutada teise relvana löökide blokeerimiseks.

Esimesed pistoda meenutavad tööriistad pärinevad kiviajast.

## Vaata ka

*Kristallpistoda
*Kama
*Tääk
*Viskenuga
Tääk

**Tääk** ehk **püssitikk** ehk **bajonett** on tulirelva toru otsa lisatav ja lähivõitluses kasutatav torkerelv. Uuemad täägid võivad olla mitmeotstarbelised ja noakujulised.

## Ajalugu
Tääke hakati kasutama 17. sajandi keskpaiku Prantsusmaal, kust need levisid enamiku Euroopa riikide armeedesse. Esimesed täägid suruti musketi toru otsa nii, et tääki kasutades ei olnud relvast võimalik tulistada. Hiljem kinnitati tääk toru kõrvale – see võimaldas musketist tulistada ja seda eestpoolt laadida. Kujult olid 17.–18. sajandi täägid ligikaudu 40 sentimeetrit pikad ja kolme- või neljakandilise teraga.

19. sajandiks olid mõned prantsuse täägid isegi kuni 60 sentimeetri pikkused. Hiljem hakati valmistama järjest lühemaid tääke ja esimese maailmasõja ajaks jõudis tääkide pikkus 50 sentimeetrini.

Võimalik jaotamine ehituse järgi:
*bajonett
*jatagantääk
*nugatääk
*nõeltääk

## Vaata ka

*Pistoda
Valguse murdumine

**Valguse murdumine** ehk **valguse refraktsioon** on laine levimissuuna muutus kahe keskkonna lahutuspiiril. Valguslaine murdub tingimusel, et keskkonnad on erineva optilise tihedusega ja valgus saab minna esimesest keskkonnast teise.

Valgus murdub, kuna optiliselt mittehomogeensetes keskkondades valguse levimiskiirus muutub.

Valguse murdumisel põhineb paljude optikariistade töö (prillid, luup, mikroskoop, binokkel jm). Valguse murdumise tõttu tekivad paljud optilised atmosfäärinähtused, nagu näiteks vikerkaar, tähtede vilkumine, halo. 

## Valguse murdumise seadus
Langev kiir, murdunud kiir ning langemispunkti tõmmatud pinnanormaal asuvad ühes ja samas tasapinnas. See tähendab, et valguskiir murdub kas oma normaali poole või eemale, kuid mitte kiire ja normaali tasandist väljapoole. 

Valguse üleminekul ühest keskkonnast teise valguskiir murdub nii, et langemisnurga ja murdumisnurga siinuste suhe on jääv suurus.  Langemis- ja murdumisnurki mõõdetakse pinnanormaalist.

## Vaata ka
*Dispersioon
*Snelli seadus
*Refraktsioon
Tanka

**Tanka** (tõlkes "lühike luuletus") on zen-budistlike traditsioonidega tugevalt seotud 31-silbiline luulevorm (silpide arv värssides 5-7-5 / 7-7). Üldjuhul kirjutatakse tanka jaapanipäraselt üherealisena, kuid keeleliste eripärade tõttu on kasutusele võetud ka eelpool toodud skeem. Esimest osa (5-7-5) nimetatakse *kami-no-ku*ks ehk ülemiseks fraasiks, teist osa (7-7) aga vastavalt *shimo-no-ku*ks ehk alumiseks fraasiks. 

Sõna "tanka" võttis alles 19. sajandil kasutusele jaapani luuletaja Masaoka Shiki.

Tankale on traditsiooniliselt iseloomulik hetki, juhuseid ning võimalusi esilekutsuv laad, millele lisandub sisutihedus ning müstika.
Praeguseks on laienenud ka tankade teemadering, mis algselt pühendus kire ja südamevalu kujutamisele, ning lubatud on tänapäevane keelekasutus (isegi kõnekeel) koos stiilimuutusega. Üks tanka fragment vastab ühele kujutluspildile või ideele, moodustades lõpuks tervikliku ning voolavalt esitatud sõnumi.

Jaapani klassikalise ajaloo viimasel, Heiani perioodil (8-12 sajandil pKr) oldi veendunud, et isik, kes seob end kõrgemal tasemel kultuuriga, peab oskama ka niisugusel tasemel luuletada ning valida selleks kohane paber, tint, sümbolistlik lisand (oksad, lilled), mis omavahel sobilikult harmoneeruksid. Lisaks usuti, et ükski kogemus polnud päriselt täielik, kui sellest polnud kirjutatud tankat.

## Vaata ka
*Haiku

## Välislingid
Sild (täpsustus)

*Sild
*Sild (asend)
***[[Sild (anatoomia)|Sild]]**, keskaju ja piklikaju vahel paiknev ajutüve osa
*Sild (stomatoloogia)
*Sild (elektrotehnika)
*Kaptenisild
*Sild (muusika)
*Sild (võrguseade)
*Sild (Taani/Rootsi kriminaalsari)
*Sild (Venemaa kriminaalsari) 
*Sild (perekonnanimi)
Help! (album)

"**Help!**" on The Beatlesi augustis 1965 ilmunud  viies stuudioalbum, samanimelise filmi *soundtrack*. Albumilt on pärit üks ansambli populaarsemaid laule, "Yesterday".

## Laulud
Kõikide laulude autorid on John Lennon ja Paul McCartney (Lennon/McCartney), kui pole märgitud teisiti.

### A-pool
#"Help!"
#"The Night Before"
#"You've Got to Hide Your Love Away"
#"I Need You" (George Harrison)
#"Another Girl"
#"You're Going to Lose That Girl"
#"Ticket to Ride"

### B-pool
#"Act Naturally" (Johnny Russell/Vonnie Morrison)
#"It's Only Love"
#"You Like Me Too Much" (Harrison)
#"Tell Me What You See"
#"I've Just Seen a Face"
#"Yesterday"
#"Dizzy Miss Lizzy" (Larry Williams)

## Viited

* Ticket To Ride (1965)
Rubber Soul

"**Rubber Soul**" on The Beatlesi kuues stuudioalbum, mis ilmus detsembris 1965.

## Laulud
Kõikide laulude autorid on John Lennon ja Paul McCartney (Lennon/McCartney), kui pole märgitud teisiti.

### A-pool
#"Drive My Car"
#"Norwegian Wood (This Bird Has Flown)"
#"You Won't See Me"
#"Nowhere Man"
#"Think for Yourself" (George Harrison)
#"The Word"
#"Michelle"

### B-pool
#"What Goes On" (Lennon/McCartney/Richard Starkey)
#"Girl"
#"I'm Looking Through You"
#"In My Life"
#"Wait"
#"If I Needed Someone" (Harrison)
#"Run for Your Life"
Help!

"**Help!**" võib tähendada:

*"**[[Help! (film)|Help!]]**", film, mille peaosades on The Beatles
*"**[[Help! (album)|Help!]]**", The Beatlesi album, filmi *soundtrack*
*"**[[Help! (laul)|Help!]]**", laul samanimeliselt albumilt

***[[Help! (ajakiri)|Help!]]** on 1960–1965 ilmunud ajakiri
Tejen

**Tejen** (vene Теджен *Tedžen*) on linn Türkmenistanis Ahali vilajetis.

Tejen sai linnaõigused 1925. aastal.

## Viited
Abadan

**Abadan** (2002. aastani **Büzmeýin**) on linn Türkmenistanis Ahali vilajetis.

Linn rajati 1963. aastal.

2011. aasta 7. juulil toimusid Abadanis võimsad plahvatused. Mitteametlikel andmetel lendasid õhku relvalaod ja hukkus üle 1300 inimese. Ametlikel andmetel plahvatas ilutulestikutarvete ladu ja hukkus umbes 15 inimest.

## Viited