open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sile taelik

**Sile taelik** (*Phellinus laevigatus*)	on liik seeni taelikuliste (*Hymenochaetaceae*) sugukonnast, taelikulaadsete (*Hymenochaetales*) seltsist.	

## Välislingid
*
Metoop

**Metoop** on tavaliselt reljeefide või maalinguga kaunistatud nelinurkne plaat, enamasti valmistatud kivist, harvem puust või põletatud savist.

Triglüüfidega vaheldumisi reana paiknevad metoobid kaunistavad dooria orderi talastiku arhitraavi kohal asuvat friisi (triglüfoni). Tekkelt oli metoop puitehitise taladevahelise avause katteplaat.

Metoop leidis uusajal taas kasutust antikiseeriva arhitektuurimotiivina barokk-klassitsismis ja klassitsismis.

## Pildid
### Antiikehitistel

MRSAS PA 14 09 2018 31.jpg|Selinuses asuva templi triglüüfid ja metoobid (u 560 eKr) Palermo arheoloogiamuuseumis Itaalias
Metope-1.jpg|Ühest kiviplokist välja raiutud metoop ja triglüüf Stratoses
Metope-2.jpg|Triglüüfidega plokid metoopide jaoks jäetud süvendiga kahel pool Marmariast Delfi lähedal
Brauron-10.jpg|Triglüüf-metoopfriis Brauroni stoa sammastiku arhitraavil
Paestum Museum (6120213537).jpg|Paestumi ühe templi metoopfriisi osa, u 510 eKr
Metope-3.jpg|Delfi Ateena varakambri triglüüf-metoopfriis
Aphaia-temple-3.jpg|Aphaea templi triglüüfid ja metoopide süvendid
Angle del temple d'Hefest de l'àgora d'Atenes.JPG|Ateena Hephaisteioni talastik


### Uusajal

Extérieur du château de Maisons-Laffitte 01.JPG|Reljeefidega metoobid François Mansarti kavandatud Château de Maisons-Laffitte'i fassaadil, iseloomulik detail Prantsusmaa barokkarhitektuuris
Extérieur du château de Maisons-Laffitte 02.JPG|Château de Maisons-Laffitte
Paris Hôtel de Beauvais2189.JPG|Pariisi Hôtel de Beauvais' friis
Metopes - Indianapolis Public Library.jpg|20. sajandi alguse "ameerikapärased" metoobid Indianapolise raamatukogu hoonel kujutavad bukranionfriisil  piisonipäid


## Vaata ka
* Parthenoni metoobid
* Triglüüf-metoopfriis

## Viited

## Välislingid
* The metopes. - Acropolis museum
Tšetšeeni Rahvakongress

**Üleriigiline Tšetšeeni Rahvakongress** (NCChP) (tšetšeeni keeles *Нохчийн халкъан дерригкъоман конгресс*) tuli võimule 1. novembril 1991, Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi president Džohhar Dudajevi juhtimisel, kes oli Nõukogude Liidu Tartu õhuväebaasi endine ülem. Organisatsioon propageeris asutamisest saadik Tšetšeenia kui eraldi vabariigi suveräänsust Nõukogude Liidu koosseisus. Nõukogude lagunemise perioodil muutis ta selle selgesõnaliseks toetuseks "Itškeeria" Venemaast eraldumisele.

7. septembril 1991 hõivas NCChP rahvuskaart valitsushooned ning raadio- ja televisioonikeskuse. Nad tungisid Tšetšeenia-Inguši ANSV Ülemnõukogu istungile, mille tulemusel suri Groznõi kommunistliku partei juht Vitali Kutšenko, kes visati aknast välja või kukkus põgenemise käigus, NCChP saatis laiali Tšetšeenia-Inguši ANSV valitsuse. Aastatel 1991–2000 oli Tšetšeenia *de facto* iseseisev riik.

## Viited
Rauchenwarth

**Rauchenwarth** on vald *(Gemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Bruck an der Leitha ringkonnas. Varem kuulus see Wien-Umgebungi ringkonda, mis kaotati 2016. aastal.

## Viited
TACSTD2

***TACSTD2*** on inimese esimeses kromosoomis asuv geen, mille pealt toodetakse valku nimega **[[TROP2]]**, mis on signaaliülekandes osalev I tüüpi transmembraane valk.

TACSTD2 on lühend väljendist *tumor-associated calcium signal transducer 2* ehk "vähiga seotud kaltsiumisignaali muundur 2".

## Välislingid
* TUMOR-ASSOCIATED CALCIUM SIGNAL TRANSDUCER 2; TACSTD2 OMIM
Juraj Blanár

**Juraj Blanár** (sündinud 19. mail 1966 Žilinas Tšehhoslovakkias) on Slovakkia poliitik, Slovakkia Rahvusnõukogu liige aastatel 2002–2006 ja uuesti 2010. aastast.

Ta on Slovakkia Rahvusnõukogu aseesimees 2020. aastast ja erakonna Hääl – Sotsiaaldemokraatia aseesimees. 25. oktoobrist 2023 on ta Slovakkia välis- ja Euroopa asjade minister.

## Elukäik
1991. aastal lõpetas ta Žilina ülikooli ehitusosakonna (transport ja side). Õppis ka Taanis Aalborgi Ülikooli Geotehnilises Instituudis (1993–1994) ja Suurbritannias Birminghami ja Astoni ülikoolide ehitusteaduskondades (1996). Enne poliitikasse minekut töötas ta kodulinnas Váhostavis ühes ehitusettevõttes.

2002. aastal valiti erakonna SMER liikmena Slovakkia parlamenti (kuni 2006), uuesti alates aastast 2010, parlamendi aseesimees aastast 2020. Erakonna "Hääl – Sotsiaaldemokraatia" aseesimees. 2005–2017 Žilina maakonna administratsiooni juhataja.

Alates 25. oktoobrist 2023 on ta Slovakkia välis- ja Euroopa asjade minister.

## Suhtumine Ukraina sõtta
Ta on nimetanud Ukraina sõda "konfliktiks Venemaa ja USA vahel". 2014. aastal väitis ta Donbassi sõda kommenteerides, et "Ukraina valitsus võitleb omaenda elanike vastu", ning nentis ka, et "konflikt" on Ukraina siseasi ja keegi ei saa mõjutada Slovakkiat poolt valima. Samuti väljendas ta vajadust "tagada Ukraina venekeelsete elanike õigused". Nii nagu Slovakkia peaminister Robert Fico, on Blanar vastu relvade üleandmisele Ukrainale, öeldes, et see "nõrgestab Slovakkia kaitset". Blanari sõnul Ukraina juhid "vaikivad Ukrainas valitseva äärmusnatsionalismi maha".

## Viited
Bernard Morel

**Bernard Morel** (õieti **Bernard Marie Georges Morel**; 30. märts 1925 Lyon – 23. oktoober 2023 Roanne) oli Prantsusmaa vehkleja (espadronist).

1952. aasta suveolümpiamängudel Helsingis võitis Morel võistkonnavõistluses pronksmedali. 1956. aasta suveolümpiamängudel Melbourne'is sai ta võistkonnavõistluses neljanda koha.

Maailmameistrivõistlustelt võitis Morel võistkonnavõistluses karjääri jooksul ühe pronksmedali.

## Välislingid
Igor Tuleya

**Igor Zygmunt Tuleya** (sündinud 24. augustil 1970 Łódźis) on Poola advokaat, Varssavi ringkonnakohtu kohtunik ja selle kohtu endine pressiesindaja. Ta on tuntud oma kriitika poolest Poola endise valitsuse kohtureformide vastu, mida ta näeb ohuna Poola kohtusüsteemi sõltumatusele.

## Biograafia
Tuleya sündis Łódźis ja kasvas üles Varssavis. Õppis Varssavi ülikoolis õigusteadust. Ta oli Nowy Dwór Mazowiecki ringkonnakohtu kohtunik. Aastast 2010 Varssavi ringkonnakohtu kohtunik.
Koolivaheaeg

Koolivaheaeg on periood, mil koolis ei toimu tavalist õppetööd, vaid õpilased ja õpetajad saavad puhata. Koolivaheajad võivad varieeruda riigiti ja koolisüsteemiti, kuid on üldiselt olulised osad haridusprotsessist kogu maailmas.

#### Eesti koolivaheajad
Eesti haridussüsteemis toimub algkooli, keskkooli ja gümnaasiumi tasemetel üldjuhul viis vaheaega:

# Sügisvaheaeg: nädalane vaheaeg, tavaliselt oktoobri lõpus.
# Jõuluvaheaeg: kahenädalane vaheaeg, mis hõlmab jõule ja aastavahetust.
# Talvevaheaeg: nädalane vaheaeg talvel.
# Kevadvaheaeg: eelviimane vaheaeg.
# Suvevaheaeg: kõige pikem koolivaheaeg.

### Koolivaheaegade tähtsus
Koolivaheaegadel on oluline roll õpilaste ja õpetajate jaoks. Need perioodid pakuvad võimalust nii lõõgastumiseks, kui ka stressi vähendamiseks. Lisaks sellele võimaldavad koolivaheajad õpilastel tegeleda oma isiklikke huvide ja mitmesuguste hobidega, mis aitavad kaasa nende arengule. Koolivaheaegadel on ka majanduslik mõju, eriti reisimis- ja turismisektorile. Paljud pered kasutavad neid reisimiseks nii kodumaal kui ka välismaal, aidates seeläbi kaasa majanduskasvule.

## Välislingid
* 2024/2025., 2025/2026. ja 2026/2027. õppeaasta koolivaheajad (ministri määrus)
Taisto Sinisalo

**Taisto Jalo Sinisalo** (29. juuni 1926 Kotka – 26. märts 2002 Kotka) oli Soome poliitik. Ta oli aastatel 1962–1979 SKDL parlamendisaadik ja aastatel 1970–1982 Soome Kommunistliku Partei aseesimees. 1970. ja 1980. aastatel juhtis ta Soome Kommunistliku Partei siseopositsiooni, mida kutsuti taistolasteks.

Ta sündis aastal 1926 Kotkas Jaada Sinisalo vallaslapsena. Ema Jaada Sinisalo ja tema vabaabielukaaslane Karl Lindstedt osalesid kommunistide salategevuses. Lindstedt oli üks linna juhtivaid vasakpoolseid ja veetis. Taisto esimene mälestus kasuisast oli ühel varahommikul, kui ta Tammisaare sunnitööasutusest koju jõudis. Noor Taisto kasvas Kotka kommunistide keskel ja õppis poliitika tähestikku. Algul elas pere töölismaja kõrval, seejärel Katariina linnaosas. Pere ideaalmaailma kirjeldas see, et Taisto Jalo vendade nimed olid Usko Aatos ja Uljas Voitto.

Ta mängis lapsepõlves Kotkan Reipases jalgpalli ja harrastas muid spordialasid. Ta toetas linna tööjõuklubisid nagu Kotkan Työväen Palloilijat.
Vsevolod I

**Vsevolod I** (vene keeles Всеволод I Ярославич, ukraina keeles Всеволод I Ярославич, vanapõhja keeles: Vissivald; u 1030 – 14. aprill 1093) oli Kiievi suurvürst aastatel 1078–1093.

Ta oli suurvürst Jaroslav Targa ja Rootsi päritolu Ingigerd Olafsdottiri viies poeg. 1046. aastal abiellus ta isa käsul Bütsantsi keiser Konstantinos IX Monomachose tütre printsess Annaga (ka Anastasia), et kinnitada kahe riigi vahel sõlmitud vaherahu. Abielust sündis 1053. aastal poeg Vladimir Monomahh.

Isa surma järel 1054. aastal anti talle apanaažiks Perejaslavli vürstiriik, Rostovi-Suzdali vürstiriik ja Belozerski linn.

Poja väitel tundis Vsevolod viite keelt. Ajaloolased arvates võisid nendeks olla vanavene keel, ema kõneldud vanapõhja keel, abikaasa kõneldud keskkreeka keel, stepirahva polovetside keel. Viienda keele osas on arvatud, et see võis olla ta pojanaise kaudu inglise keel või Rostovi vürstiriiki, mida Vsevolod kaks kümnendit juhtis, asustanud merjalaste keel.

Ta suri 14. aprillil 1093 ja maeti järgmisel päeval Kiievi Püha Sofia peakirikusse.
## Viited
Babuškini kalmistu

**Babuškini kalmistu** (vene keeles *Бабушкинское кладбище*) on kalmistu Moskvas Kirderingkonnas Jaroslavski rajoonis aadressil Jaroslavsoje maantee 52.

Kalmistu rajati 1913. aastal omaaegse Borodino küla juurde Lossinoostrovski linna lähedele. 1939. aastal nimetati Lossinoostrovsk ümber Babuškiniks. 1960. aastal liideti Babuškin Moskvaga.

Babuškini kalmistu pindala on 11 hektarit.

## Maetuid
*Vladimir Beljakov, sportvõimleja
*Boriss Filtšikov, helioperaator
*Viktor Govorkov, kunstnik
*Raissa Ibragimova, tsirkuseartist
*Vladimir Jemeljanov, näitleja
*Irina Kiritšenko, näitleja
*Aleksandr Kutšumov, sõjalendur
*Andrei Paštšenko, helilooja
*Leonid Rozenštrauhh, füsioloog
*Aleksandr Rou, filmilavastaja ja stsenarist
*Aleksandr Rõbin, filmioperaator
*Nadežda Smirnova, näitleja
*Vladimir Suhhobokov, filmilavastaja
*Ivan Šarapov, geoloog
*Vadim Zahhartšenko, näitleja
*Vladimir Zemljanikin, näitleja
*Andrei Tšerkizov, ajakirjanik ning tele- ja raadiosaatejuht

## Viited
Golovino kalmistu

**Golovino kalmistu** (vene keeles Головинское кладбище) on kalmistu Moskvas Põhjaringkonnas Hovrino rajoonis aadressil Golovinskoje maantee 13.

Golovino kalmistu on rajatud 1951. aastal. Kalmistu on saanud nime omaaegse Golovino küla järgi. Alates 1960. aastast on Golovino kalmistu Moskva piires. Kalmistu pindala on 15,3 hektarit.

## Maetuid
*Olga Arosseva, näitleja
*Konstantin Babitski, keeleteadlane ja dissident
*Jevgeni Babitš, jäähokimängija
*Aleksandr Bek, kirjanik
*Tatjana Bek, luuletaja, kirjanduskriitik ja kirjandusteadlane
*Natalija Bogomolova, multifilmide kunstnik-animaator ja lavastaja
*Viktor Borkovski, keeleteadlane
*Veniamin Dorman, filmilavastaja ja stsenarist
*Venedikt Dželepov, füüsik
*Jelena Fadejeva, näitleja
*Vitali Fedortšuk, julgeolekutöötaja ja riigitegelane
*Samuil Feinberg, pianist, muusikapedagoog ja helilooja
*Semjon Goldštab, näitleja
*Gennadi Gussarov, jalgpallur
*Igor Kašintsev, näitleja
*Juri Korinets, lastekirjanik, luuletaja ja tõlkija
*Jelena Kubrjakova, keeleteadlane
*Lev Ozerov, luuletaja, tõlkija, kriitik ja kirjandusteadlane
*Boriss Petelin, jäähokimängija
*Artur Petrovski, psühholoog
*Viljam Pohljobkin, ajaloolane-skandinavist, heraldist, geograaf ja ajakirjanik
*Valentina Serova, näitleja
*Vera Smirnova, lastekirjanik ja kirjanduskriitik
*Marianna Striženova, näitleja
*Aleksandr Švorin, näitleja
*Andrei Tutõškin, näitleja ning teatri- ja filmilavastaja
*Irina Velembovskaja, kirjanik ja stsenarist

## Vaata ka
*Bussinovo kalmistu

## Viited
Scharndorf

**Scharndorf** on vald *(Gemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Bruck an der Leitha ringkonnas.

Scharndorf asub Alam-Austria liidumaa *Industrievierteli* piirkonnas. Umbes 16,67% valla territooriumist on kaetud metsaga.

## Viited
Schwadorf

**Schwadorf** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Bruck an der Leitha ringkonnas. See asub Fischa jõe kallastel, 25 km Viinist kagus.

Vald asub seismilises piirkonnas murrangujoone kohal. "Schwadorfi kuppel" on aeg-ajalt olnud väiksemate maavärinate all, millest viimane leidis aset 8. oktoobril 1927.

## Sport

Valla jalgpallimeeskond SK Schwadorf loodi 31. mail 1936 (kui *ASK Schwadorf*). 2006. aasta juulis võõrustasid nad sõprusmängus Inglismaa klubi Arsenali.

## Viimasel ajal

Varem kuulus vald Wien-Umgebungi ringkonda, mis kaotati 2016. aastal.

## Tuntud inimesi

* Eduard Ritter von Josch (* 1799, Schwadorfis), botaanik, Laibachi piirkonnakohtu esimees.

## Viited

## Välislingid
*https://www.schwadorf.gv.at/
Izmailovo kalmistu

**Izmailovo kalmistu** (vene keeles Измайловское кладбище) on kalmistu Moskvas Idaringkonnas Izmailovo rajoonis aadressil Izmailovski projezd 30.

Izmailovo kalmistu on rajatud 1672. aastal. Kalmistu on saanud nime omaaegse Izmailovo küla järgi. 1676. aastal ehitati kalmistu kõrvale vana puukiriku asemele Izmailovo Kristuse Sündimise kirik. Alates 1935. aastast on kalmistu Moskva piirides.

Izmailovo kalmistu pindala on 2,2 hektarit.

## Maetuid
*Viktor Filatov, maalirestauraator
*Jevgeni Ježov, sõjaväelane
*Nikifor Koljada, partisaniliikumise tegelane
*Jevgeni Martõnov, sõjalendur
*Gavriil Nikitin, tööline ja revolutsionäär
*Galina Podpalova, orientalist-japanoloog ja tõlkija
*Nadežda Salina, ooperilaulja
*David Tõšler, vehkleja

## Viited
Paradiisirand

**"Paradiisirand"** (originaalpealkirjaga "The Beach") on 2000. aasta draamafilm. Filmi režissöör on Danny Boyle. Filmis mängivad Leonardo DiCaprio, Tilda Swinton, Virginie Ledoyen, Guillaume Canet, Robert Carlyle.

## Välislingid
*  andmekogus IMDb
Braniewo maakond

**Braniewo maakond** (poola *powiat braniewski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonna põhjaosas. Piirneb põhjas Venemaaga (Kaliningradi oblastiga). Maakonna loodepiiriks on Wisła laht. Maakonna keskus asub Braniewo linnas.

Braniewo maakond moodustati 1946. aastal, kuid likvideeriti 1975. aastal. Braniewo maakond loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Braniewo, Frombork ja Pieniężno.

Braniewo maakonnas on kuus valda:
*Braniewo vald
*Fromborki vald
*Lelkowo vald
*Pieniężno vald
*Płoskinia vald
*Wilczęta vald

## Viited
Kotljakovo kalmistu

**Kotljakovo kalmistu** (vene keeles Котляковское кладбище) on kalmistu Moskvas Lõunaringkonnas Tsaritsõno rajoonis aadressil Delovaja ulitsa 20a.

Kotljakovo kalmistu on rajatud 1959. aastal. Kalmistu on saanud nime omaaegse Kotljakovo küla järgi. Kotljakovo kalmistu pindala on 38,5 hektarit.

2005. aastal avati kalmistul Pühima Jumalaema Uinumise kirik.

10. novembril 1996 toimus Kotljakovo kalmistul Afganistani sõja invaliidide fondi esimehe Mihhail Lihhodei (1952–1994) haual plahvatus. Samal ajal oli Lihhodeid mälestama kogunenud sadu inimesi. Hukkus 14 inimest, üle 30 inimese sai vigastada. Hukkunute hulgas oli ka fondi uus esimees Sergei Trahhirov.

## Maetuid
*Juri Abov, füüsik
*Juri Galanskov, luuletaja, ajaloolane, inimõiguslane ja dissident
*Gennadi Garbuzov, poksija
*Vassili Iskovskihh, matemaatik
*Jelena Kazarinova, näitleja
*Jelizaveta Kuzjurina, näitleja
*Mihhail Lihhodei, sõjaväelane ja ühiskonnategelane
*Galina Lutšai, ajakirjanik, telesaatejuht, stsenarist, toimetaja ja näitleja
*Sergei Mosjagin, jalgpallitreener
*Igor Nefjodov, näitleja
*Viktor Pankraškin, korvpallur
*Aleksandr Štšuplov, luuletaja, kriitik ja toimetaja
*Radomir Vassilevski, filmilavastaja ja filmioperaator
*Oleg Vedernikov, muusik

## Viited
Lasse Äikäs

**Lasse Taisto Äikäs** (26. jaanuar 1932 Kuolemajärvi – 12. juuni 1988 Jokioinen) oli Soome jurist ja poliitik, ta oli Keskerakonna liige. Aastatel 1975–1983 oli ta Eduskunna liige. 26. maist 1979 kuni 19. veebruarini 1982 oli ta Soome kaitseminister Mauno Koivisto teises valitsuses.

Tema vanemad olid politseikonstaabel Viktor Vilhelm Äikäs ja Aino Paija. Ta sai üliõpilaseks aastal 1953, omandas aastal 1960 bakalaureusekraadi õigusteaduses ja sai aastal 1963 kohtuniku asetäitja auastme. Aastatel 1960–1964 töötas ta elamuameti esitajana. Aastatel 1964–1968 tegutses ta nimismehena Hauhos, aastatel 1965–1966 tegutses ta lisaks nimismehena Lammis; aastast 1968 tegutses ta nimismehena Jokioinenis.

Ta valiti Keskerakonna nimekirjas Häme läänist Eduskunna liikmeks, ta oli eduskunna liige 27. septembrist 1975 kuni 19. veebruarini 1983. 26. maist 1979 kuni 19. veebruarini 1982 oli ta Soome kaitseminister Mauno Koivisto teises valitsuses. 1978. aasta presidendivalimistel oli ta presidendi valija ning üleriigilise politseiasjade nõuandekogu esimees.
Memorial Van Damme

**Van Damme memoriaal** on iga-aastane kergejõustikuvõistlus Belgias Brüsselis King Baudouini staadionil, mis toimub augusti lõpus või septembri alguses. Varem oli see üks IAAF-i Kuldliiga võistlusi, kuid alates 2010. aastast on see koos Weltklasse Zürichiga Teemantliiga finaalvõistlus.

Esimest korda korraldas selle võistluse 1977. aastal ajakirjanike rühm 1976. aasta olümpiamängudel Montrealis belglasest kahekordne hõbemedali võitja Ivo Van Damme auks, kes oli aasta varem 22-aastaselt autoõnnetuses hukkunud.

See suurvõistlus toob kohale maailma parimaid sportlasi: seal ületatakse tihti maailma- või Euroopa rekordeid, peamiselt pika- ja keskmaavõistlustel. Juba mitu aastat on seda peetud maailma parimaks ja kallimaks võistluseks, mille eelarve on üle kolme miljoni euro.

2014. aastal nimetati see ümber "AG Insurance Mémorial Van Dammeks" ja 2021. aastal nimetati see pärast sponsorite järjestikuseid vahetusi uuesti ümber "Allianz Mémorial Van Dammeks".

## Välislingid

*Teemantliiga – Brüsseli veebileht
Ivo Van Damme

**Ivo Van Damme** (21. veebruar 1954 – 29. detsember 1976) oli Belgia keskmaajooksja.

Van Damme mängis jalgpalli kuni 16. eluaastani, kuid läks siis üle kergejõustikule. Tema läbimurre toimus 1973. aastal, kui ta saavutas Euroopa juunioride meistrivõistlustel 800 m jooksus neljanda koha.

Ta põdes järgmisel hooajal mononukleoosi, kuid naasis tugevalt, alistades Roger Moensi 1955. aasta 800 m jooksu Belgia rekordi tulemusega 1.45,31. 1976. aastal tuli ta sellel distantsil Euroopa sisemeistriks ja oli 1976. aasta suveolümpiamängudel Montrealis üks medalisoosikuid. Lõpuks jäi ta teiseks nii 800 kui 1500 m jooksus, lõpetades vastavalt Alberto Juantorena ja John Walkeri järel.

Need olid tema viimased õnnestumised, sest Van Damme hukkus hiljem samal aastal Lõuna-Prantsusmaalt Marseillest koju sõites autoõnnetuses. Ta pidi 1977. aastal abielluma Rita Thijsiga. Alates 1977. aastast on Brüsselis peetud tema mälestuseks mälestusvõistlust Memorial Van Damme, mis on nüüd Teemantliiga kergejõustikusarja valitud alade karikavõistluste finaal.

## Välislingid

*[Ivo Van Damme [ROK]-i veebilehel]
*[Ivo Van Damme [World Athletics] veebilehel]
*Ivo Van Damme Olympedia veebilehel
*Ivo Van Damme Track and Field Statistics veebilehel
Taman

**Taman** () on staniitsa Venemaa Krasnodari krais Temrjuki rajoonis Tamani poolsaarel. See on Tamani maa-asula halduskeskus. Selle elanike arv oli 9417 inimest (2020. aasta rahvaloendus), 10 027 (2010. aasta rahvaloendus) ja 9297 (2002. aasta rahvaloendus).  

## Ajalugu
Taman asub iidsete linnade Hermonassa ja Tmutarakani kohas. 15. sajandi lõpust kuni 1783. aastani oli seal Türgi kindlus. Enne annekteerimist Venemaa poolt oli see Kaffa ejaletile alluv sandžakk.

Tänapäevase staniitsa asutasid Zaporižžja kasakad Anton Golovatõ juhtimisel 25. augustil 1792 Musta mere kasakaväe esimeseks garnisoniks. Kuni 1849. aastani peeti Tamani ametlikult linnaks, kuigi sellel ei olnud omavalitsust ja seda hallati lähedalasuvast Ahtanizovskaja staniitsast. 1849. aastal korraldati Taman ümber staniitsaks ja asutati kohalik omavalitsus.

Taman oli septembrist 1942 oktoobrini 1943 Saksa okupatsiooni all.

## Tamani sadam
2008. aasta augustis kirjutas toonane peaminister Vladimir Putin alla valitsuse korraldusele, millega lubati arendada suur rahvusvaheline kaubasadam Tamanist lõunas.

2013. aasta augustis ütles transpordiminister Maksim Sokolov, et Tamani sadam avatakse 2019. aastal kuivlasti, nagu teravilja ja kivisöe, käitlemiseks. Ta lisas ka, et föderaalsed kulutused ulatuvad 2,3 miljardini, samas kui erainvestoritelt oodatakse ülejäänud 152 miljardi rubla panustamist. 

2012. aasta seisuga plaaniti esimene tonn lasti sadamast teele saata 2016. aasta septembris 

## Vaatamisväärsused
Tamani peamised vaatamisväärsused:

* Hermonassa ja Tmutarakani varemed
* 15. sajandist pärinev Türgi kondensaadipump
* Arheoloogiamuuseum
* Mihhail Lermontovi muuseum. Tema romaani "Meie aja kangelane" neljas osa toimub Tamanis.
* Veinivalmistamise muuseum.
* Muuseum, mis on pühendatud Kubani kasakariigi ajaloole.
* Õigeusu kirik, mille ehitasid esimesed kasakad 1793. aastal. See on vanim vene õigeusu kirik Kubani piirkonnas.
* Amandus Adamsoni monument piirkonna esimestele kasakatele (1911).

## Viited
Tamani poolsaar

**Tamani poolsaar** () on poolsaar Venemaal Krasnodari krais, mis piirneb põhjas Aasovi mere, läänes Kertši väina ja lõunas Musta merega.

## Ajalugu
Piirkond on viimase kahe aastatuhande jooksul arenenud saarte ahelast poolsaareks. Iidsetel aegadel tundsid poolsaart kreeklased *Sindikè chersònesuse* nime all (kreeka keeles Σινδική χερσόνησος, Sindi poolsaar) ja seal asusid Pontose kolooniad Hermonassa ja Phanagoria ja hilisem Tmutalrakan. 

Iidsetest aegadest asusid piirkonda elama Maeotae ja Sindi rahvad. Klassikalisel perioodil sai sellest osa Bosporose kuningriigist ; selle elanike hulka kuulusid sarmaadid, kreeklased, Pontosest pärit Anatoolia asunikud ja juudid. 4. sajandil langes ala hunnide kätte; see oli hiljem Suur-Bulgaaria pealinn ja langes 7. sajandi keskel kasaaride kätte. Pärast Kasaaride Khanaadi lagunemist c. 969 moodustas poolsaar Taaveti-nimelise valitseja alluvuses Kasaari juutide järglasriigi osa. 980. aastate lõpuks läks see suures osas Kiievi-Vene ja Tmutarakani vürstiriigi valdusse, enne kui langes u. 1100 polovetside kätte. Mongolid vallutasid piirkonna 1239. aastal ja 1419. aastal läks see Genova valdusse koos Krimmis asuvate aladega.

Suurema osa 15. sajandist valitses poolsaart Gazaria nimel Genova juudi Simeone de Guizolfi asutatud Guizolfi (Ghisolfi) perekond. Piirkonna valitsemine juudi konsulite, volinike või vürstide poolt on tekitanud palju vaidlusi selle üle, mil määral jäi kasaari judaism Lõuna-Venemaal sel perioodil püsima. Krimmi khaaniriik vallutas Tamani poolsaare 1483. aastal. See langes 1783. aastal Ottomani impeeriumi alla ja sai Kaffa ejalettile alluvaks sandžakkiks. Vene-Türgi sõja (1787–92) ajal, läks see Vene impeeriumi kontrolli alla. Venemaa loovutas selle 1792. aastal Ottomanidele tagasi. Lõpuks läks see 1828. aastal Venemaale.  Suure osa järgmisest sajandist oli piirkond hõredalt asustatud. Suurim asula oli Tamani kasakate linn (hilisem *[[staniitsa]]*), millele järgnes uusajal sadamalinn Temrjuk.

Poolsaarel on väikesed mudavulkaanid ning maagaasi ja nafta leiukohad. Madalad magestunud järved ning kohalikud kalade ja ulukitega asustatud jõesuudmed, mis on võsastunud paksu kaldaroostikuga, moodustavad soise läbimatu ala.

Mihhail Lermontov kirjeldab Tamani linna halvustavalt oma romaanis *"[[Meie aja kangelane]]"* .

Saksa ja Rumeenia sõjavägi okupeerisid Tamani poolsaare 1942. aastal; Nõukogude Punaarmee taasvallutas selle 1943. aastal.

2018. aastal avastasid arheoloogid Vana-Kreeka muusikariistade, harfi ja lüüra jäänused. Instrumendid avastati Volna asula lähedal asuva iidse nekropoli uurimisel. Arheoloogide sõnul eksisteeris seal 6. sajandi teisest veerandist eKr kuni 4. sajandini pKr Kreeka polis, mis kuulus Bosporose kuningriigile.

## Etümoloogia
Üks nime "Taman" päritolu versioon järgi tuleb see tšerkessi sõnast "temen", mis tähendab sood.

## Viited
Kaia Vask

**Kaia Vask** (sündinud 5. märtsil 1969) on eesti ametiühingutegelane, alates 20. oktoobrist 2023 Eesti Ametiühingute Keskliidu esimees.

Vask lõpetas 1987. aastal Tallinna 2. Keskkooli, õppis seejärel lühemat aega erinevaid erialasid (rakendusmatemaatika, majandusarvestus), enne kui lõpetas 2001. aastal Akadeemia Nordi õigusteaduskonna kiitusega. 2003. aastal katses ta samas teadusmagistri kraadi.

1980. aastate lõpust töötas Vask transpordidispetšerina, poemüüjana ja kirjastuse tehnilise sekretärina. 1999–2023 töötas ta Eesti Meremeeste Sõltumatus Ametiühingus peasekretärina (1999–2004, 2011–) ja esimehena (2004–2011), olles ametisse saades maailma esimene meremeeste ametiühingu naissoost esimees.

2003–2007 oli Kaia Vask Eesti Ametiühingute Keskliidu volikogu esimees, 2007–2011 EAKL-i juhatuse liige. 2023. aastal valiti ta ainsa kandidaadina EAKL-i esimeheks (93 poolt- ja 26 vastuhäälega).

2008. aastast on ta Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni merendussektsiooni juhatuse liige.

## Tunnustus
*2010 Valgetähe viienda klassi teenetemärk

## Isiklikku
Kaia Vask oli 1992. aastast abielus meremehega, mistõttu ta meremeeste ametiühingusse tööle läkski. Neil on kolm last. Tema abikaasa hukkus 2021. aastal merel paadiõnnetuses.

## Viited

## Välislingid

* Andrus Karnau, "Kaia Vask: valitsus võib tahta, aga selle asja otsustame meie" Postimees, 4. november 2023
* Tiina Jõgeda, "Hea meremeeste hoidja" Eesti Ekspress, 18. september 2008
Eligius

**Eligius** (prantsuse keeles Éloi; 11. juuni 588 – 1. detsember 660), keda austatakse **püha Eligiusena**, oli frangi kullassepp, õukondlane ja piiskop, kes oli Dagobert I peamine nõuandja ning hiljem Noyon-Tournai piiskop. Tema tegudest on juttu teoses "Vita Sancti Eligii", mille kirjutas tema sõber Roueni Audoin. Eligius on tuntud eeskätt hobuste ja nendega tegelevate inimeste kaitsepühakuna. Ta on samuti kullasseppade, metallitööliste, numismaatikute ja veterinaaride kaitsepühak.

## Elulugu
Eligius näitas varakult välja erilist talenti, mis ei jäänud märkamata tema vanemate poolt, kes ta varakult Limogesi rahapaja meistri juurde õppima saatsid, kus ta tegi kiireid edusamme kullassepatöös. Hiljem läks Eligius Neustriasse, kus ta töötas kuningliku varustaja Babo juures, kelle soovitusel tellis Clotaire II temalt kullast trooni, mis oli rohkelt ehitud kalliskividega. Kuna kuningale olevat meeldinud väga tema ausus, määras ta Eligiuse Marseille rahapaja meistriks, lisaks võttes ta ka oma majapidamisse. Pärast Clotaire'i surma (629) nimetas uus kuningas Dagobert Eligiuse oma peamiseks nõuandjaks. Eligius sai kiiresti kuulsaks. Tema edukus Bretooni kuninga Judicaili sundimisel alluma frankide võimule (636–37) suurendas tema mõju. Eligius kasutas seda heategevuseks, vabastades päevast päeva Marseillesse saabuvaid roomlasi, gallialasi, bretoone, sakslasi ja mauri vange. Ta rajas mitu kloostrit ning kuninga loal käisid tema teenrid läbi linnade ja külade, et maha võtta hukatud kurjategijate kehad ja tagada neile korralik matmine. Eligius oli eeskujulik isik kohtus, kus ta koos oma sõbra Dadoga (Audoenus) elas vastavalt Iiri mungareeglile, mille tõi Galliasse pühak Columbanus. Ta ehitas ka Püha Pauluse basiilika ja taastas Püha Martialis kiriku Pariisis. Pärast Dagobert'i surma (639) võttis valitsemise üle kuninganna Nanthilde, ning Eligius ja Dado lahkusid kohtust ja pühendusid vaimulikule elule. Pärast Noyon-Tournai piiskopi Acariuse surma 13. mail 640 nimetati Eligius tema järeltulijaks nii vaimulike kui rahva ühehäälsel heakskiidul. Tema piiskopkonna elanikud olid suuremas osas paganad. Ta võttis ette flanderlaste ja teiste barbarite hõimude ristiusustamise. 

Eligius suri 1. detsembril 659. Ta elu ümber on kogunenud palju legende ning kaitsepühakuna on ta siiani tuntud.

## Välislingid
* https://www.newadvent.org/cathen/05386a.htm
* https://web.archive.org/web/20090820234709/http://www.catholic-forum.com/saints/sto09001.htm
* https://en.wikisource.org/wiki/1911_Encyclop%C3%A6dia_Britannica/Eloi,_Saint
Dominic West

**Dominic Gerard Francis Eagleton West** (sündinud 15. oktoobril 1969 Sheffieldis, Inglismaal) on inglise näitleja. 

Ta on tuntud eelkõige Jimmy McNulty osatäitjana teleseriaalis "Võrk" (The Wire). Samuti on ta mänginud filmides "Chicago", "Varastatud mälestused", "300", "John Carter", "Mona Lisa naeratus" ja ""

## Välislingid
*  andmekogus IMDb (inglise)
Massitulistamine

**Massitulistamine** on vägivaldne kuritegu, mille puhul ründaja tapab või vigastab tulirelva kasutades korraga mitu inimest. Massitulistamise määratlused välistavad sõjategevuse ja mõnikord jätavad välja jõuguvägivalla, relvastatud röövimised ja perekonnasisesed mõrvad.

„Aastatel 2009–2018 toimus Euroopas 23 massitulistamist, mille käigus tapeti üle 340 inimese.“

## Viited

## Välislingid
Sommerein

**Sommerein** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Bruck an der Leitha ringkonnas.

Sommerein asub Alam-Austria liidumaa *Industrievierteli* piirkonnas. U. 34,83 % valla territooriumist on kaetud metsaga.

## Viited
March

**March** võib tähendada järgmist:

* **March** on märtsi ingliskeelne vaste
* **March** on Morava jõe saksakeelne nimi
* **[[March (perekonnanimi)|March]]** on perekonnanimi
* **[[March (vormelimeeskond)|March]]** on Vormel 1 meeskond
* ...
Helgi Oiderma

**Helgi Oiderma** (ka **Helgi Oidermaa**; 5. mai 1929 Tallinn – 9. detsember 2004 Uusna, Viljandimaa) oli eesti teleajakirjanik ja stsenarist.

1952. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia zootehnikuna suurte sõraliste erialal. 

1961. aastal asus tööle koosseisulise korrespondendina Eesti Televisioonis. Esialgu oli ta ainus, kes kajastas eesti põllumajandust. Põllumajandussaadete toimetuses töötamise ajal kutsus ta ellu põllumajandusliku viktoriini "Kas teate...?" Hiljem töötas toimetajana propagandasaadete peatoimetuses ja meelelahutussaadetes.

Oidermaa pakkus välja Telepoisi idee. Vallatu ja uudishimulik Telepoiss seikles ka mitmetes lastesaadetes Oidermaa stsenaariumi järgi. Hiljem sai Telepoisist Laste TV animeeritud maskott.

1965. aastal algas esimene igapäevaelu käsitlev seriaal, dokumentaaljutustus "Mis Koosta peres uudist?". Esimese saate stsenarist oli Rein Karemäe, edasi Helgi Oidermaa, režissöör Tõnis Kask. Nii viktoriini kui ETV esimese dokumentaaldraama «Mis Koosta peres uudist?» kirjutamise eest sai Oidermaa 1968. aastal ajakirjanike liidu preemia, ETV-le anti aga NSV Liidu rahvamajandussaavutuste näituse mälestusmedal ja aukiri. Ta oli ka maaelu, põllumajanduse ja aianduse probleeme käsitleva saatesarja "Viljaveski" toimetaja aastatel 1982–1992.

Pakkus välja tänaseni eetris oleva saate "Prillitoos" pealkirja.

## Stsenaariumid
* Hübriid "Kuusiku" (1964) populaarteaduslik film

* Mis Koosta peres uudist? (1965) teleseriaal
* Peegliahv (1966) telemängufilm
* Tihemetsa Põllmajanduse Mehhaniseerimise Tehnikum (1967) dokumentaalfilm
* Kas on linnukesel muret? (1967) dokumentaalfilm
* Poejutud (1975) dokumentaalfilm
* Läbi halli kivi (1975) dokumentaalfilm
* Nukitsamees (1981) muusikaline mängufilm. koostöös Helle Karisega.
## Viited
Zwölfaxing

**Zwölfaxing** on vald *(Gemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Bruck an der Leitha ringkonnas.

## Viited
Jänesvaabik

**Jänesvaabik** (*Ganoderma applanatum*), ka harilik vaabik, jänesetael, on vaabiku perekonda vaabikuliste (*Ganodermataceae*) sugukonda torikulaadsete (*Polyporales*) seltsi kuuluv seeneliik. 

## Viited

## Välislingid
*
Sanna (eesnimi)

**Sanna** on naisenimi.

Eestis oli eesnimi Sanna 2023. aasta 1. jaanuari seisuga 105 naisel. Saskia oli populaarsuselt 780. naisenimi. Sanna oli keskmiselt 19 aasta vanune (mediaanvanus oli 12). Kõige populaarsem oli eesnimi Saskia vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 4,55.

## Nime kandjaid
*Sanna Aaslav-Kaasik, eesti veemootorisportlane
*Sanna Kartau, eesti luuletaja ja ajakirjanik
*Sanna Marin, Soome poliitik
*Sanna Nielsen, rootsi laulja

## Viited
Eutoopia

**Eutoopia** on mitteeksisteeriv ühiskond, mida kaasaegne lugeja pidi autori kavatsuste kohaselt tõlgendama märkimisväärselt paremana kui see, milles lugeja elab.

## Vaata ka
* utoopia

## Viited
Palavikuunenägu

**Palavikuunenägu** on kõrge kehatemperatuuri põhjustatud unenägu, mis on tavaliselt ebameeldiv, segane, meeletu, kummaline, negatiivne, elav ja ka hirmutav. 

Need unenäod erinevad väga palju tavalisest unenäost, kuid sarnanevad mõnevõrra õudusunenägudega. On vähe teaduslikke tõendeid selle kohta, miks need unenäod tekivad. Arstid ja teadlased teavad, et palavikunenäod on seotud kõrge kehatemperatuuriga, kuid pole teada, miks temperatuur mõjutab aju sellisel viisil.

## Vaata ka
* Palavik
* Kirgas unenägu

## Viited
Teplá jõgi

**Teplá** (tšehhi keeles; saksa keeles **Tepl**) on jõgi Tšehhis, Ohře jõe parempoolne lisajõgi.

Jõgi saab alguse Teplá kõrgustikust umbes 790 meetri kõrguselt üle merepinna. Lähim linn on umbes kolme kilomeetri kaugusel asuv Mariánské Lázně. Voolab läbi Teplá ja Bečov nad Teplou linna ning suubub Karlovy Varys paremalt Ohře jõkke.

Teplá pikkus on 65 km.

## Välislingid
Wien-Umgebungi ringkond

**Wien-Umgebungi ringkond** oli ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal. Ringkond koosnes neljast mittekülgnevast rajoonist Viini välisserval: Klosterneuburg ja Gerasdorf bei Wien linnast põhja pool, Schwechat sellest kagus ja Purkersdorf Viini lääneküljel.

Viini rahvusvaheline lennujaam, Austrian Airlinesi peakorter ja Niki peakorter asusid ringkonnas Schwechati linnas.

Ringkond eksisteeris aastatel 1954–2016. 2017. aastal läksid vallad külgnevate ringkondade koosseisu.

## Vallad

* Ebergassing
* Fischamend
* Gablitz
* Gerasdorf bei Wien
* Gramatneusiedl
* Himberg
* Klein-Neusiedl
* Klosterneuburg
* Lanzendorf
* Leopoldsdorf
* Maria Lanzendorf
* Mauerbach
* Moosbrunn
* Pressbaum
* Purkersdorf
* Rauchenwarth
* Schwadorf
* Schwechat
* Tullnerbach
* Wolfsgraben
* Zwölfaxing

## Kaotamine

Wien-Umgebungi ringkond kaotati 2017. aastal; 13 valda kagus läksid **[[Bruck an der Leitha ringkond]]a**, nimelt Ebergassing, Fischamend, Gramatneusiedl, Himberg, Klein-Neusiedl, Lanzendorf, Leopoldsdorf, Maria Lanzendorf, Moosbrunn, Rauchenwarth, Schwadorf, Schwechat ja Zwölfaxing. 6 valda läänes läksid **[[Sankt Pölteni maaringkond]]a**, nimelt Gablitz, Mauerbach, Pressbaum, Purkersdorf, Tullnerbach ja Wolfsgraben. Klosterneuburg loodes läks **[[Tullni ringkond]]a** ja Gerasdorf bei Wien kirdes läks **[[Korneuburgi ringkond]]a**.
Leitha mäed

**Leitha mäed** (saksa: *Leithagebirge*; ungari: *Lajta-hegység*) on madal mäestik Austrias, Alam-Austria ja Burgenlandi vahelisel piiril.

Mäestik on Alpide haru ja moodustab ühenduse põhjapoolsete Karpaatidega. See on u. 35 km pikk ja 5–7 km lai seljandik piki Viini nõo kaguserva *Brucker Pfortest* kirdes *Wiener Neustädter Pforteni (Ödenburger Pforteni)* edelas. Mäestik asub Leitha jõest kagus ja seda peetakse Ida-Alpide jaotise Eelalpide Murist ida pool osaks. Selle kõrgeim tipp Sonnenberg (ungari: *Nap-hegy*) on 484 m üle mere pinna.

Seljandikul on palju lehtpuid nagu tamm, valgepöök ja pöök.
Devíni värav

**Devíni värav**, **Hainburgi värav** või **Ungari värav** (slovaki: *Devínska brána*, [ˈɟeʋiːnska ˈbraːna]; saksa: *Hainburger Pforte*) on looduslik värav Doonau orus Slovakkia ja Austria piiril. See on üks neljast Devíni Karpaatide geomorfoloogilisest piirkonnast, mis on Väikeste Karpaatide osa. Passau, Devíni värav ja Raudvärav jagavad Doonau jõe neljaks erinevaks osaks.

Devíni värav on olnud asustatud juba eelajaloolistest aegadest, püsiasustusega alates 5000. aastast eKr. See oli iidse Merevaigutee strateegiline osa, mis ühendas Põhja-Euroopat Vahemerega ning keskajal on sinna ehitatud viis linnust: Heimenburgi linnus, Rothelsteini linnus, Pottenburgi linnus, Devíni linnus ja Bratislava linnus. Seda valvati pidevalt alates Rooma aegadest ning see on olnud Rooma keisririigi, Austria keisririigi, külma sõja ajal Raudse eesriide ja lõpuks Austria ja Tšehhoslovakkia, praeguse Slovakkia vahelise piirina. 1. mail 2004 astus Slovakkia Schengeni viisaruumi, võimaldades esmakordselt ajaloos isikute vaba liikumist.

## Nimi

Varem kutsuti väravat ladina keeles *Porta Hungarica* ja ungari keeles *Dévényi kapu*.

## Asukoht ja kirjeldus

Laiemas mõttes algab see Bratislava linnuse alt (sel juhul on värav 11,5 km pikk ja 2–7 km lai) ning kitsamas mõttes Devíni linnuse alt. See lõpeb Austrias Doonau paremkaldal Hundsheimi mäe lähedal, mis on Austria Karpaatide kõrgeim tipp, 480 m merepinnast. Idas piirneb see teise loodusliku väravaga, Lamači väravaga.

Geoloogiliselt tekkis Devíni värav pleistotseeni ajastul. Suur osa selle tuumast koosneb karboni perioodi graniidimassiividest. Sellel on ka kainosoikumi ajastust pärit lubjakivisid ja dolokivisid. Neogeeni perioodi setete hulka kuuluvad konglomeraadid, kruusad ja muud. Doonau ülemjooksul, mis hõlmab jõe alguse lätete ja Devíni värava vahelist osa Bratislavast ülesvoolu, on morfoloogilise lammi laiendus väiksem kui ülejäänud jõgi.

## Ajalugu

Neoliitikumiaegsed põllumehed asusid alale umbes aastatel 5000–3500 eKr, rajades pideva inimasustuse, mis kestab kuni tänapäevani.
Mootori tänav

**Mootori tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis.

Tänav algab Tööstuse tänavalt ja kulgeb Uus-Volta tänavani.

Tänav on 0,183 kilomeetri pikkune ja kannab registrinumbrit 7842185.

## Ajalugu
Mootori tänav on loodud Tallinna Linnavalitsuse korraldusega 07.04.2021 Volta kvartalisse (endine Volta tehase ala.

## Galerii
 
File:Volta factory Tallinn April 2017.jpg|Endine Volta tehase tööstushoone Mootori tänavas (aprill 2017)


## Viited
Dmitri Tsõgankin

**Dmitri Tsõgankin** (22. oktoober 1925 – 21. november 2023) oli ersa keeleteadlane, fennougrist.

Tsõgankin sündis Saranski maakonna Mokšalei külas. 1943. aastal saadeti rindele. Pärast sõja lõppu jätkas armeeteenistust, demobiliseerus 1950. aastal ja asus õppima ülikooli. Ta lõpetas 1954. aastal Mordva Pedagoogikainstituudi. 1958. aastal kaitses ta kandidaadiväitekirja (teemal "Ersa-mordva keele Šugurovi murre") ja 1978. aastal doktoritöö ("Substantiivide morfoloogia (kääne ja sõnamoodustus) ersa murretes"). 1979. aastast on ta professor.

Tsõgankin on üle 200 teadustöö autor: artiklid, monograafiad, sõnaraamatud, õpikud, õppevahendid, programmid ülikoolidele ja koolidele. Tema teaduslike huvide hulka kuuluvad foneetika, sõnavara, morfoloogia, süntaks, sõnamoodustus, dialektoloogia, toponüümia ja mordva keelte ajalugu.

## Tunnustus
* Soome-Ugri Seltsi välisliige
* Rahvusvahelise Informatiseerimise Akadeemia akadeemik
* Ogarjovi auhinna laureaat (1980)
* Mordva Autonoomse Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi teeneline teadlane (1985)
* Venemaa Föderatsiooni teeneline teadlane (1997)
* Kahekordne Mordva Vabariigi riikliku teadus- ja tehnoloogiaauhinna laureaat (2000)
* Mordva Vabariigi juhi preemia laureaat (2005)
* Isamaasõja orden, II aste
* Medal "Julguse eest"
* Medal "Võidu eest Saksamaa üle Suures Isamaasõjas aastatel 1941–1945"
* Medal "Königsbergi vallutamise eest"
Bondarzewia

***Bondarzewia*** on pilvikulaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Liike
**[[Bondarzewia berkeleyi]]*
**[[Bondarzewia mesenterica]]*
**[[Bondarzewia montana]]*

## Välislingid
*
Uus-Volta tänav

**Uus-Volta** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis.

Tänav algab Volta tänavalt ja kulgeb Krulli tänavani.

Tänav on 0,474 kilomeetri pikkune ja kannab registrinumbrit 7842186.

## Ajalugu
Uus-Volta tänav on loodud Tallinna Linnavalitsuse korraldusega 07.04.2021 Volta kvartalisse (endine Volta tehase ala).

## Galerii
 
File:Territory of the Volta factory Tallinn.jpg|Vaade tänaselt Uus-Volta tänavalt Tööstuse tänava suunas (aprill 2017)
File:Former canteen of the Volta factory in April of 2017.jpg|Vaade tulevasele Uus-Volta tänavale Volta tänavalt (aprill 2017)


## Viited
Tšerkesside leinapäev

**Tšerkesside leinapäeva** (adõgee keeles Шъыгъо-шӏэжъ маф, ) ehk **tšerkesside genotsiidi ohvrite mälestuspäeva** (Vene meedias sageli tsenseeritud **Kaukaasia sõja ohvrite mälestuspäevana**) leinatakse igal aastal 21. mail Vene-Tšerkessi sõja ja järgnenud tšerkesside genotsiidi ohvrite mälestuseks tšerkesside diasporaa liikmete poolt. Kuupäeva valik on tingitud asjaolust, et 21. mail 1864 korraldas kindral Pavel Grabbe praeguses Punase Lageda asulas sõjaväeparaadi Qbaada lahingu võidu auks.

## Taust
Aastatel 1763–1864 võitlesid tšerkessid venelaste vastu Vene-Tšerkessi sõjas. Sõja ajal kasutas Vene impeerium genotsiidi tšerkessi tsiviilelanike massiliseks tapmiseks. Ainult väike osa neist, kes nõustusid venestamise ja ümberasumisega Vene impeeriumi sees, jäid puutumata. Ülejäänud tšerkessi elanikkond, kes keeldus, aeti minema või tapeti massiliselt.  Tšerkessi külad põletati või tapeti kogu nende elanikkond.  Lev Tolstoi teatab, et Vene sõdurid ründavad öösiti külamaju.  Sündmusi pealt näinud Briti diplomaat Sir Pelgrave lisab, et "nende ainus kuritegu oli see, et nad polnud venelased" 

Ellujäänud elanikkonna vastu algatati massiküüditamine enne sõja lõppu 1864. aastal ja see viidi lõpule 1867. aastaks  Arvutused, sealhulgas Venemaa valitsuse enda arhiiviandmeid arvesse võttes, hukkus hinnanguliselt 80–97%     tšerkesside elanikkonnast. Ümberasustatud inimesed asustati peamiselt Ottomani impeeriumisse. 

1914. aastal tähistas Nikolai II tšerkesside lüüasaamise 50. aastapäeva, kirjeldades seda kui üht impeeriumi suurimat võitu. Boriss Jeltsin tunnistas 1996. aastal Esimese Tšetšeenia sõja ajal Tšetšeeniaga rahulepingut allkirjastades, et sõda oli tragöödia, mille vastutus lasub Venemaal.

## Püha
1990. aastal määrasid tšerkessid 21. mai oma rahva leinapäevaks, mil nad mälestavad rahva tragöödiat. See on tähtpäev kolmes Vene Föderatsiooni vabariigis  (Adõgees,  Kabardi-Balkaarias  ja Karatšai-Tšerkessias ) ning Krasnodari krai tšerkessi külades. Ka osaliselt tunnustatud Abhaasia Vabariigi valitsus leinab 21. mail  (kuni 2011. aastani leinati 31. mail).

Seda päeva mälestatakse laialdaselt ka miitingute ja rongkäikudega riikides, kus on suur tšerkessia diasporaa, nagu Türgi, Saksamaa, Ameerika Ühendriigid, Jordaania ja teised Lähis-Ida riigid.

## Vaata ka

* tšerkessid
* Tšerkessia

## Viited
Krulli tänav

**Krulli** on lõplikult väljaehitamata tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis.

Tänav algab Uus-Volta tänava lõpust ja kulgeb Tööstuse tänava ja Kalaranna tänava ristmikuni.

## Ajalugu
Krulli tänav on loodud Tallinna Linnavalitsuse korraldusega 07.04.2021 Volta kvartalisse (endine Volta tehase ala).

## Galerii
 
File:Tulevane Krulli tänav Tööstuse tänava suunas 2023-01-17.jpg|Vaade tulevaselt Krulli tänavalt Tööstuse tänava ja Kalaranna tänava ristmiku suunas (17.01.2023)


## Viited
Elektrooniline ajavõtt

**Elektrooniline ajavõtt** ehk **täisautomaatne aeg** (FAT – *Fully Automatic Time*) on võistlusaja mõõtmise vorm, mille puhul stardiseade aktiveerib kella automaatselt ja finišiaeg salvestatakse automaatselt või ajastatakse fotofiniši analüüsiga. Süsteemi kasutatakse tavaliselt nii kergejõustiku kui ka sportliku jõudluse testimisel, hobuste võiduajamisel, koerte võiduajamisel, jalgrattavõistlusel, sõudmises ja autovõidusõidus. Nendel puhkudel kasutatakse fotofinišit. Seda kasutatakse ka võistlusujumises, mille jaoks ujujad ise registreerivad finišiaja, puudutades võistluse lõpus puuteplaati. Seadmete kontrollimiseks või rikke korral kasutatakse tavaliselt lisaks FAT-ile ka varusüsteemi (tavaliselt käsitsi ajavõttu).

Stardipüstoliga alustatud võistlustel on tavaliselt püstoli külge kinnitatud andur, mis saadab laskmisel ajavõtusüsteemi elektroonilise signaali. Ajastussüsteemiga on tavaliselt ühendatud ka alternatiivne käivitustuli või heli, mis käivitatakse elektrooniliselt, näiteks helisignaal. Spordialadel, mis hõlmavad finišijoone ületamist (mitte puutefinišit, nagu ujumises), on praegune finišisüsteem fotofiniš, mida kohtunikud seejärel analüüsivad.

IAAF-i reeglite puhul peavad kõik kergejõustikurekordid (maailma-, olümpia- või rahvuslik) või olümpiamängude või maailmameistrivõistluste kvalifikatsiooniaeg sprindivõistlusel olema ajastatud FAT-süsteemiga.

Käsiajad, see tähendab need, mil seiskamis- ja/või käivitusmehhanisme kasutavad inimesed, on väga altid vigadele. Reeglina on nende täpsus vaid sekundi kümnendiku täpsusega, seega tuleb kõik 100. sekundist üle nulli ümardada järgmise kümnendikuni.

Paljud kergejõustikustatistikud kasutavad teisendusteguri hinnangut 0,24 sekundit, mis on lisatud mis tahes käsitsi ajastatud ajale 100 m või 200 m distantsil ja 0,14 sekundit igale käsitsi ajastatud ajale 400 m või pikemal distantsil: need teisendustegurid on kehtivad ainult erinevatest allikatest pärit aegade võrdlemiseks ega ole rekordite registreerimiseks vastuvõetavad.

Kui võrrelda kohandatud manuaalset aega FAT-ajaga, kui algne FAT-aeg on samaväärne, peetakse FAT-aega täpsemaks ja seega antakse sportlasele kõrgem asetus- ehk võrdlusreiting. See aegade teisendamise meetod pärineb ajast, mil FAT-süsteemid olid palju vähem levinud. Käsiajad on üha vähem vastuvõetavad, isegi väiksematel võistlustel, ega ole enam vastuvõetavad spordiala kõrgemal tasemel.

Täisautomaatne ajavõtt muutus kergejõustiku maailmarekordite jaoks kohustuslikuks alles 1. jaanuaril 1977.
Fotofiniš

**Fotofiniš** toimub spordivõistlusel, kui mitu võistlejat ületavad finišijoone peaaegu samal ajal. Kuna palja silmaga ei pruugi olla võimalik kindlaks teha, kes võistlejatest esimesena joone ületas, võetakse appi tehnilised vahendid, sealhulgas pildindusseadmed (kaamerad), millega finišijoonel tehtud fotodelt või videolt on finišeerijate järjekord täpselt vaadeldav ja võrreldav. Fototuvastus muudab vähem tõenäoliseks, et ametnikud kuulutavad võistluse ebaõnnestunuks.

Fotofinišit kasutatakse endiselt peaaegu kõigil tänapäeva kõrgetasemelistel võidujooksudel ja võidusõiduspordialadel. Kuigi mõned spordialad kasutavad võidusõitjate jälgimiseks võistluse ajal elektroonilisi seadmeid, peetakse fotot võitja valimisel kõige olulisemaks tõendiks. Need on eriti olulised tihedate võistluste ajal, kuid neid kasutatakse ka ametlike aegade määramiseks igale võistlejale mis tahes võistluse ajal.

Kergejõustikus tuleb jooksud ajastada täpselt sajandiksekundite (või isegi tuhandikute) täpsusega. Kõrgetasemelistel võistlustel (nagu olümpiamängud) paigaldatakse elektroonikaseadmed, et tagada nii pealtvaatajatele kui ka ametnikele kiire tulemuste edastamine. Fotofinišit on olümpiamängudel kasutatud juba 1912. aastast olümpiamängudel Stockholmis, kui kasutati meeste 1500 meetri jooksus kaamerasüsteemi. 1948. aasta olümpiamängudel kasutati meeste 100 meetri jooksu finišis Šveitsi kellafirma Omega ja Briti Race Finish Recording Company fotofinišiseadmete abi.

Finišis kasutatakse kohtade kindlaksmääramiseks pildisensoreid ja digikaameraid. Mõnikord võib nii kiires jooksus nagu 100 m sprindis kõiki kaheksat sportlast lahutada vähem kui pool sekundit. Pole harvad juhud, kui kahel või rohkem sportlasel on täpselt sama aeg.

2008. aasta suveolümpiamängudel võeti kasutusele seni kiireimad ajamõõtmisseadmed, mille kaamerad pildistavad 3000 korda sekundis (võrreldes 1996. aastaga, mis oli 1000 korda sekundis).
Kirjasõna suurmeistrid

"**Kirjasõna suurmeistrid"** oli 1939. aastal kirjastuse Loodus poolt välja antud raamatusari. Sarjas ilmus kokku 7 teost, millest üks ilmus kaheköitelisena.

Raamatuid anti välja pehmes ning kõvas köites.

## Sarja raamatud

# Gustave Flaubert. "Madame Bovary", tõlkinud Marta Sillaots
# Selma Lagerlöf. "Hüljatu", tõlkinud Adelaide Lemberg
# Johan Bojer. "Kaotatud kodu", tõlkinud Adelaide Lemberg
# Johan Bojer. "Suur nälg", tõlkinud August Hanko
# Roland Dorgelés. "Puuristid", tõlkinud Marta Sillaots
# Fjodor Dostojevski. "Kuritöö ja karistus" 1. ja 2. köide, tõlkinud Anton Hansen Tammsaare
# Jack London. "Elu seadus", tõlkinud Aleksander Känd
Stardipüstol

**Stardipüstol** või **starteri [[püstol]]** on tühi käsirelv või uuemal ajal elektrooniline stardipüstol või helisüsteemiga ühendatud nupuga seade, mis lastakse nii kergejõustikuvõistluste kui ka ujumisvõistluse alustamiseks. Traditsioonilised stardirelvad ei saa tulistada tõelist laskemoona, kui neid pole eelnevalt põhjalikult modifitseeritud: kuulide väljasaatmise vältimiseks kasutatakse tühje kestasid ja tulistamisel on näha vaid väike kogus suitsu. Enamikus kohtades on koopia muutmine ebaseaduslik.

Käivituspüstolid võivad sisaldada ka standardsete püstolite modifitseeritud versioone, mis ei ole võimelised kuuli tulistama, enamasti saavutatakse takistuse torusse keevitamise teel. Seda on tänapäeval vähem levinud, eriti lääneriikides. Elektroonilise ajavõtu kasutamisel kinnitatakse relvale sageli andur, mis saadab tulistamisel ajavõtusüsteemi elektroonilise signaali. Kurtide võistlejate või kaasaegsete elektrooniliste süsteemide jaoks saadab elektrooniline stardipüstol valgussignaali, mõnel juhul kasutatakse valgussüsteemi.