open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nikolai Pogrebov

**Nikolai Pogrebov** (vene Николай Фёдорович Погребов; 17. november (5. november vkj) 1860 Peterburi – 10. jaanuar 1942 Leningrad) oli vene geoloog.

## Elulugu
Õppis 1884–87 Peterburi Mäeinstituudis, ei lõpetanud revolutsioonilisest tegevusest osavõtu tõttu. Oli aastast 1891 Peterburi Geoloogia Komitee sekretär, raamatukoguhoidja, arhivaar ja geoloog.

## Teadustöö
Töid hüdrogeoloogiast ja põlevkivigeoloogiast. 1916–1923 ilmus rida uurimusi Eesti põlevkivibasseini geoloogilise ehituse kohta.

## Viited

## Teoseid
* Артезианская буровая скважина близ Гапсаля. // Геол. Вестник 2 (1916)
* О геологически-разведочных исследованиях горючих сланцев Кукерского яруса Эстляндской губении. // Изв. Геол. ком. 36 (1917)
* Прибалтийские горючие сланцы. // Естественные производительные силы России 20 (1919)
* Die Zirkulationsverhältnisse der unterirdischen Wasser im östlichen Teil des Ostseebeckens des Baltisches Meeres (kaasautor P. Butow). L, 1933.

## Kirjandus
* Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, lk 90
* "Istorija geologitšeskih nauk v Estonii". Tln, 1986, lk 324–325
* Зайцев И. К., Толстихин Н. И. Николай Федорович Погребов (1860–1942). // Выдающиеся отечественные геологи. Л, 1978
*
Tiiu Pohl

**Tiiu Pohl** (sündinud 2. septembril 1956 Tallinnas) on eesti sotsiaalteadlane.

## Elulugu
Tiiu Pohl lõpetas 1975. aastal Tallinna 21. Keskkooli, 1982 Moskva Riikliku Ülikooli filosoofiateaduskonna, 1985 NSV Liidu TA Sotsiaaluuringute Instituudis aspirantuuri, filosoofiakandidaat (sotsioloogia, 1988, Moskva Riiklik Ülikool), väitekiri "Влияние Финского ТВ на ценностные ориентации эстонской школьной молодежи". Täiendas end stipendiaadina 1996 Columbia Ülikoolis (USA) ja 2001 Oxfordi Ülikoolis.

Pohl oli 1986–1987 ENSV Tööinstituudi teadur, 1987–1989 Majandusinstituudi teadur, 1989–1992 RASI teadur, 1992–1994 Välisministeeriumi büroojuhataja, 1995 ajalehe Eesti Sõnumid toimetaja, 1995–1997 Tallinna Pedagoogikaülikooli sotsiaalteaduste osakonna dotsent ja 1997–1998 juhataja, 1996–2000 Demokraatiauuringute Keskuse direktor, 2000–2004 Eesti Diplomaatide Kooli dotsent, 2004–2007 Sisekaitseakadeemia teadus- ja arendusprorektor, 2007– Rahvusvahelise Ülikooli Audentes dotsent.

Ühtlasi oli ta 1990–1991 Cornelli Ülikooli (USA) ja 2002 Helsingi Ülikooli külalisprofessor. Lisaks on õpetanud erikursusi Venemaal, Lätis, USA-s ja Suurbritannias.

Pohl osales 2001 Eesti sotsiaalteadlaste avalikus pöördumises "Kaks Eestit", milles tunti muret Eesti ühiskondliku arengu pärast.

Alates 2018. aastast kuulub ta Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 87 häält ning ei osutunud valituks.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: julgeolek; sisejulgeolek ja terrorism; Venemaa välis-, kaitse- ja julgeolekupoliitika. Väljaande Encyclopedia on Nationalism (2000) kaasautor, Sisekaitseakadeemia Toimetiste toimetaja (2007). Osalenud rahvusvahelistel konverentsidel kodu- ja välismaal. Eesti Euroopa Uuringute Ühingu (EESCA) asutajaliige (2000), Women in Int. Security (WIIS Estonia) asutajaliige (2003), Venemaa Ümarlaua (mõttekoja) asutaja ja organisaator (2003–2004).

## Teoseid
* Baltic States and Russian-speaking Minorities. // Guida ai paesi dell`Europa centrale orientale e balcaninca. Bologna, 2001
* Külma sõjaga mugavduv Venemaa ja Eesti. // Eesti välispoliitiline aastaraamat. Tallinn, 2003
* Julgeoleku-kontseptuaalsed probleemid. // Sisekaitseakadeemia Toimetised, 6 (2007).

## Viited

## Kirjandus
* Virkus, R. Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade. Tallinn, 1998, 126.

## Välislingid
*
Paavo Pokk

**Paavo Pokk** (sündinud 18. märtsil 1966 Tartus) on eesti arstiteadlane, psühhofarmakoloog.

## Elulugu
Paavo Pokk on Leo Poki poeg, Tiit Poki vend.

Lõpetas 1984 Tartu 2. Keskkooli, 1990 TÜ arstiteaduskonna raviosakonna, 1994 doktorantuuri TÜ arstiteaduskonnas, meditsiinidoktor (1997, TÜ), väitekiri "Stress due to sleep deprivation" (Tartu 1996). Täiendanud end 1993 Helsingi Ülikoolis ja Espoos. Oli 1990–99 TÜ farmakoloogia instituudi assistent, 1999–2000 erakorraline vanemteadur, aastast 2005 dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: kiire une (REM-une) puudusest tuleneva stressi mõju katseloomade käitumisele, lämmastikoksiidi (NO) ja etanooli vastasmõju, katseloomateadus. Eesti Farmakoloogia Seltsi ja Skandinaavia Katseloomateaduse Seltsi liige. Üle 80 teaduspublikatsiooni, õppevahendeid.

## Viited

## Teoseid
* The effects of drugs acting at GABA-benzodiazepine-barbiturate receptor complex on the behaviour of sleep-deprived mice (kaasautor A. Žarkovski). // Pharmacol. Toxicol. 76 (1995) 1
* The effects of the nitric oxide synthase inhibitor 7-nitroindazole on the behaviour of mice after chronic ethanol administration (kaasautor). // Alcohol & Alcohol. 36 (2001) 3
* The effects of the nitric oxide synthase inhibitors on the behaviour of small platform stressed mice in the plus-maze test (kaasautor). // Progr. Neuropsychopharmacol. Biol. Psychiatry 26 (2002) 2
* Litter has an effect on the behavioural changes caused by the administration of the nitric oxide synthase inhibitor NG-nitro-L-arginine and ethanol in mice (kaasautor) // Prog. Neuropsychopharmacol. Biol. Psychiatry 28 (2004) 7.

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 133
* EE 14, 376.
*
Väino Poikalainen

**Väino Poikalainen** (sündinud 6. aprillil 1947 Illuka vallas Virumaal) on Eesti piimandusteadlane.

## Elulugu
Väino Poikalainen on talupidaja poeg.

Lõpetas 1965 Kohtla-Järve 1. Keskkooli, 1971 EPA veterinaariateaduskonna piima ja piimasaaduste tehnoloogia erialal, tehnikamagister (1994, EPMÜ), väitekiri "Temperatuuritundliku RC-generaatoriga digitaaltermomeeter ja selle kasutamine veiste kehatemperatuuri mõõtmiseks", 1994–98 EPMÜ doktorant, (esimene Eesti) toiduteaduse doktor (1999, EPMÜ), väitekiri "Lehma kehatemperatuur tervisekontrolli näitajana automaatsel piimatootmisel". 

Oli 1971–72 Kohtla-Järve Piimatoodete Kombinaadi tehnoloog, 1972–76 Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi (ELVI) Erikonstrueerimisbüroo insener ja juhtivinsener, 1977–94 EPA/EPMÜ õppemeister, assistent ja teadur, 1994–2000 EPMÜ loomakasvatusinstituudi teadur ja vanemteadur, 2000–04 loomaarstiteaduskonna piimandusinstituudi dotsent, 2005– veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi toiduteaduse osakonna dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: piima tootmine ja töötlus; veiste füsioloogiliste näitajate automatiseeritud andmehõive, veiste kehatemperatuur, tervisekontroll ja heaolu; muinastaie. Temperatuurimõõturite, konveierkaalu ja puistesöötade doseerimise seadme konstruktor. , Looduseuurijate Seltsi (LUS), Akadeemilise Põllumajanduse Seltsii, Societas Historiae Fenno-Ugricae, International Society of Animal Hygiene'i liige. Tunnustatud ekspert muinastaide vallas (korraldanud üle 20 ekspeditsiooni Äänisjärve kaljujooniste dokumenteeriseks), Eesti Muinastaideseltsi esimees (1988), Finnish Society for Prehistoric Art'i juhatuse liige (1999). Valgetähe V klassi teenetemärk (1999). Üle 200 teaduspublikatsiooni, sh 7 monograafiat; 5 autoritunnistust.

## Viited

## Teoseid
* Rock carvings of Lake Onega: the Vodia Region (kaasautor E. Ernits). Tartu, 1998
* Lehma kehatemperatuur tervisekontrolli näitajana automaatsel piimatootmisel. Tartu, 1999
* Система документации наскальных рисунков Онежского озера (kaasautor E. Ernits). // Археология в пути или путь археолога. К 80-летию профессора Абрама Давидовича Столяра. 2. Санкт-Петербург, 2001
* Palaeolithic art from Danube to Lake Baikal (kaasautor E. Ernits). // Folklore 18 & 19 (2001)
* Kaljutaide harrastamisest tähetorni kupli all (kaasautor E. Ernits). Tartu, 2003
* Automatic measurement system for cows leg disorder determination (kaasautor). // Animal Production in Europe. Saint Molo, 2004
* Juustutehnoloogia. Tartu, 2004
* Võitehnoloogia. Tartu, 2004
* Rock art of Lake Onega. Tartu, 2004
* The mysterious swan-whale motifs among Lake Onega carvings. // World of Rock Art. M, 2005
* Spatial microclimate patterns in reconstructed and new large uninsulated loose housing cowshed (kaasautor). // Building and Environ. Elsevier, 2005.

## Kirjandus
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 163
* Eesti Loomaarstlik Ringvaade (2000) 2
* 
*
Leo Pokk

**Leo Pokk** (11. oktoober 1930 Tartu – 19. november 2023) oli eesti arstiteadlane ja patoanatoom.

## Elulugu
Leo Pokk oli töölise poeg, Tiit ja Paavo Poki isa.

Lõpetanud 1949. aastal Tallinna 1. Keskkooli ja 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Meditsiinikandidaat (1959, TRÜ), väitekiri "Ortostaatilise kollapsi tekkimisest, morfoloogilistest muutustest siseelundites ja vereringehäiretest peaajus küülikutel vertikaalses seisus viibimise puhul (eksperimentaalne morfoloogiline uurimus)", meditsiinidoktor (1969, TRÜ), väitekiri "О влиянии некоторых отделов центральной нервной системы, электролитов, цианокобаламина, аминазина и гексония на развитие некрозов сердца. Экспериментально-морфологическое исследование". 

Oli 1954–1955 Tartu Riikliku Ülikooli patoloogilise anatoomia kateedri assistent, 1955–1957 loenguassistent, 1958–1968 assistent, 1969–1970 vanemõpetaja, 1970–1993 patoloogilise anatoomia ja kohtuarstiteaduse kateedri professor, 1993–1996 Tartu Ülikooli patoloogilise anatoomia ja kohtuarstiteaduse instituudi erakorraline professor (eripatoloogia), ühtlasi 1971–1972 ja 1978–1991 arstiteaduskonna õppeprodekaan; aastast 1996 oli Tartu Ülikooli emeriitprofessor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: südamelihase infarkti põhjused ja ravi, närvisüsteemi mõju vereringehäiretele, pahaloomuliste kasvajate morfoloogia, ateroskleroosi tüsistused. Üleliidulise Patoanatoomide Seltsi (1971–1975 juhatuse) liige. Tartu Ülikooli arstiteaduskonna medal (1993), Tartu Ülikooli suur medal (1996). 225 teaduspublikatsiooni; õppevahendeid.

## Tunnustus
1996 Tartu Ülikooli suur medal

## Teoseid
* О влиянии нарушения деятельности центральной нервной системы на развитие экспериментальных инфарктов сердца. // Кардиология (1965) 1
* Влияние электролитов и цианокобаламина на развитие некрозов сердца. // Кардиология (1969) 3
* Влияние гексония на развитие некрозов сердца. // Фармакол. и токсикол. (1972) 2
* Über die Haufigkeit und Klinik der Ruptur von Aneurysmen der Aorta abdominalis (kaasautorid K. Kõrge, E. Murashev). // Z. ges. inn. Med. 16 (1975)
* О причинах смерти больных ревматоидным артритом. // Вопр. ревматизма (1976) 4
* Опухоли у детей. // Вопр. онкологии (1979) 7
* Analyse Todesursachen bei Rheumatoid-Arthritis-Kranken. // Z. ges. inn. Med. (1979) 9.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 111; II, 133
* Album professorum Universitatis Tartuensis anno MCMXCVIII. Trt, 1998, 157–158
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 198, 262
* EE 14, 375
* Album professorum Universitatis Tartuensis anno MCMXCVIII. Trt, 1998, 157–158
* Tartu Ülikooli Kliinikum 200. Trt, 2004, 254
* Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 38, 50, 120, 133, 137, 141
* Kaar, L. Leo Pokk – arstiteaduse doktor. // NET (1970) 6, 449–50
* Meie juubilare. Leo Pokk. // NET (1980) 5, 385
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997., 907–908;
*
Tiit Pokk

**Tiit Pokk** (28. mai 1964 Tartu – 4. november 2014 Tartu) oli eesti arstiteadlane ja kardioloog.

## Elulugu
Tiit Pokk oli Leo Poki poeg ja Paavo Poki vend.

Ta lõpetas 1982. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1988. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, aastatel 1988–1991 oli aspirant. 

Oli 1992. aastast Tartu Ülikooli kardioloogia instituudi assistent, 1999. aastast Tartu Ülikooli Kliinikumi südamekliiniku arst-õppejõud ning 2003. aastast ühtlasi Maramaa Kliiniku (Viljandis) kardioloog.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: südamehaigused, nende ravi. Eesti Kardioloogide Seltsi, Eesti Hüpertensiooni Ühingu liige. Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Response of the forearm blood flow to graded leg exercise in patients with coronary artery disease (kaasautor). // Res. in medicine. Tartu, 1992
* The dynamic of stroke volume during exercise: how to interpret (kaasautor). // Proc. Dep. Cardiol. Univ. of Tartu 1 (1994)
* The peculiarities of changes in the heart rate in exercise stress by the youngsters (kaasautorid E. Maiste, T. Bakler). // Proc. Dep. Cardiol. Univ. of Tartu 3 (1998)
* Atrial fibrillation: inpatient initiation of antiarrythmic and antianticoagulant therapy (kaasautor L. Hussar). // Proc. Dep. Cardiol. Univ. of Tartu 4 (2000)
* Antiarütmikumide kasutamine paroksüsmaalse kodade virvendusarütmia ravis kardiaalse puudulikkusega haigetel (kaasautor). // EA (2002) 6
* Kodade virvendusarütmia käsitlusjuhend (kaasautor). // EA (2002) 11.

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 133
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997., 908.
*
Valdur Poll

**Valdur Poll** (16. juuni 1936 Nõmme – 22. juuni 2016) oli eesti matemaatik.

## Elulugu
Valdur Poll oli riigiametniku poeg.

Lõpetas 1954 Tallinna 20. Keskkooli, 1960 Moskva Ülikooli arvutusmatemaatika erialal, 1967 aspirantuuri (TA Küberneetika Instituut), füüsika-matemaatikakandidaat (1969, samas), väitekiri "Интерполяционные аналоги метода Ньютона для решения задач на экстремум". 

Oli 1960–1977 Küberneetika Instituudi insener, noorem- ja vanemteadur, 1977–1992 (korduvalt nimetust muutnud) teadustootmiskoondise Algoritm Tallinna keskuse tarkvara sektori juhataja, 1992–1993 Eesti Merehariduskeskuse (EMK) matemaatika-füüsika-kateedri vanemõpetaja, 1993–1998 juhataja, dotsent, 1998–2004 Eesti Mereakadeemia (EMA)) (nimemuutus 1999. a) õppetooli juhataja, matemaatikaprofessor, 2004–2005 õppetooli hoidja, erakorraline dotsent, 2005– erakorraline dotsent. Loengukursused: diferentsiaal- ja integraalarvutus, matemaatiline analüüs, operatsioonianalüüs, majandusmatemaatika erikursus.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: arvutusmatemaatika (arvutusmeetodid), eriti ekstreemumülesannete ja mittelineaarsete operaatorvõrrandite lahendamise iteratiivsete meetodite uurimine ja väljatöötamine; üldotstarbeline numbrilise matemaatika tarkvara, programmipakettide loomine ja nende kvaliteedi hindamise ning sertifitseerimisega seotud probleemid. Eesti Matemaatika Seltsi liige (1988). 84 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* О сходимости некоторых методов нахождения стационарных точек функций нескольких переменных. // Изв. АН ЭССР. Физ.-мат. 25 (1976) 2
* Модификации интерполяционного метода для нахождения стационарных точек функций многих переменных.// Изв. АН ЭССР. Физ.-мат. 25 (1976) 2
* Общематематическое программное обеспечение (обзор зарубежного опыта). // Вопр. радиоэлектроники 15 (1981)
* Пакет диалоговой минимизации (kaasautor R. Täht). // Вычисл. техника соц. cтран 17 (1985)
* Проблемы аттестации и сертификации программных средств. Тлн, 1989
* Personaalarvuti operatsioonisüsteem MS-DOS. Tallinn, 1992
* Investigation of the Strain Relaxation Mechanism in the Si-SiO2 System during the Process of its Formation (kaasautor). // Phys. stat. sol.(a) 198 (2003) 2.

## Viited

## Välislingid
*
Vladimir Poljanski

**Vladimir Poljanski** (sündinud 27. juulil 1940 Oritsi külas Kirovi oblastis) on Eesti arstiteadlane ja traumatoloog-ortopeed.

## Elulugu
Vladimir Poljanski on töölise poeg.

Lõpetas 1958 Tartu 4. Keskkooli, 1968 TÜ arstiteaduskonna, meditsiinikandidaat (1986, Traumatoloogia ja Ortopeedia Keskinstituut, Moskva), väitekiri "Наружный чрескостный компрессионно-дистракционный остеосинтез открытых диафизарных переломов длинных трубчатых костей". Oli 1968–71 Narvas Kreenholmi polikliiniku kirurg, 1971–72 Ivangorodi haigla (Leningradi oblast) kirurg, 1972–76 Kingissepa rajooni Keskhaigla (Leningradi oblast) traumatoloogia osakonna juhataja, 1976–92 Vabariikliku Tartu Kliinilise Haigla traumatoloog, 1993–2006 Tartu Ülikooli Kliinikumi traumatoloogia ja ortopeedia kliiniku arst-õppejõud, 1992–95 ka TÜ traumatoloogia ja ortopeedia kliiniku assistent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: luumurdude ravi. Eesti Traumatoloogide-Ortopeedide Seltsi liige. Üle 10 teaduspublikatsiooni, 4 leiutist.

## Viited

## Teoseid
* Koldeväline osteosüntees luumurdude ravis (kaasautorid A. Leimann, P. Nuiamäe). // NET (1980) 4
* Luukoe verevarustus luumurdude puhul (kaasautor P. Nuiamäe). // NET (1981) 2.

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 133.
*
Hugo Gustav Polna

**Hugo Gustav Polna** (21. märts 1909 Mõniste vald, Võrumaa – 18. veebruar 1987 Tartu) oli eesti põllumajandusteadlane.

## Elulugu
Hugo Gustav Polna oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1929 Valga Poeglaste Gümnaasiumi, 1957 Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia erialal; majanduskandidaat (1960, Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituut (ELVI)), väitekiri "Tööviljakuse tõstmine silovalmistamisel". 

Oli 1955–1956 ELVI ökonoomika osakonna nooremteadur, 1956–1965 sama osakonna juhataja ja teadusdirektori kohusetäitja, 1965–1979 sektorijuhataja ja vanemteadur.

## Teadustöö
Uurinud tööajakulu vähendamist silo valmistamisel ja söötmisel, täiustanud silotootmise tehnoloogiat ja kvaliteeti. Üle 250 teaduspublikatsiooni, sh 10 raamatut (osaliselt kaasautorina).

## Teoseid
* Suvise haljassööda konveieri korraldamine. Tallinn, 1950
* Silokultuuride kasvatamine. Tallinn, 1958
* Tööviljakuse tõstmine silo haljasmassi koristamisel ja transportimisel. Tartu, 1960
* Haljassööda- ja silokultuurid. // Taimekasvatuse õpik. Tallinn, 1964
* Töökulu ja söödakadude vähendamine silohoidlates. Tallinn, 1965
* Inimene ja töö põllumajanduses. Tallinn, 1970
* Veisekasvatuse arendamisest Eestis (kaasautor). Tallinn, 1974
* Рациональное развитие скотоводства (kaasautor). Tallinn, 1977

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 61
* Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituut (ELVI), 45, 114, 126.
*
Kadi Polli

**Kadi Polli** (sündinud 16. septembril 1973 Tallinnas) on eesti kunstiteadlane, aastast 2016 Kumu Kunstimuuseumi direktor.

## Elulugu
Kadi Polli on metsateadlase tütar. 

Lõpetas 1991 Tallinna Õismäe Humanitaarkeskkooli, 1997 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna kunstiajaloo erialal, oli 1999–2000 Kieli Ülikooli magistriõppes, M.A. (2002, Eesti Kunstiakadeemia), väitekiri "Valgustusajastu peegelpildis. Johann Wilhelm Krause joonistuslooming", aastast 2004 Helsingi Ülikooli doktorant. 

Oli 1997–1999 Mikkeli muuseumi teadur, 1999–2000 Eesti Kunstimuuseumi (EKM) maalikogu kuraator, 2000–2013 EKM-i Kadrioru kunstimuuseumi direktor. Aastast 2014 lektor Tartu Ülikooli kunstiajaloo osakonnas. 

Juunis 2016 valiti ta Kumu Kunstimuuseumi direktori ametikohale (tööleasumisega 1. oktoobrist 2016).

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: Balti ja Lääne-Euroopa kunst Eesti kontekstis. Esinenud ettekannetega teaduskonverentsidel kodu- ja välismaal, kureerinud kunstinäitusi ja koostanud katalooge, esinenud kunsti populariseerijana Eesti Televisiooni kunstisaadetes.

## Teoseid
*Johann Wilhelm Krause. Kunstnikust arhitektiks (kaasautor). Kataloog 1. Tallinn 1999
*Kadrioru loss. Väliskunsti muuseum. Lossi ja ekspositsiooni juht. Tallinn 2001
*Johann Wilhelm Krause. Kunstnikust arhitektiks (kaasautor). Kataloog 2. Tallinn 2002
*Alma Mater Tartuensis. Tartu Ülikool ja tema arhitekt Johann Wilhelm Krause (kaasautorid Juhan Maiste, Mariann Raisma). Tallinn 2003
*Varemed (kaasautor Juhan Maiste). Tallinn 2004
*Šveitsi muusa. Angelika Kaufmann 1741–1807. Näitusekataloog. Tallinn 2004
*Naine kopistina. Balti maalijannad 19. sajandil. // Meistriteoste lummus. Koopia Eestis. Tallinn 2005

## Tunnustus
2004 – Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu aastapreemia (koos Juhan Maiste ja Mariann Raismaga; uurimus Tartu Ülikooli arhitektist Johann Wilhelm Krausest, mille tulemusena ilmus raamat “Alma Mater Tartuensis”)

## Viited

## Välislingid

* 
*Kadi Polli Eesti Teadusinfosüsteemis
Vladimir Polonski

**Vladimir Polonski** (ka **Wladimir**; 16. veebruar 1912 Vladivostok – 30. juuni 1992 Tallinn) oli Eesti ehitusteadlane.

## Elulugu
Vladimir Polonski oli sõjaväelase poeg. Ta lõpetas 1932. aastal Tartu Õpetajate Seminari, õppis aastatel 1936–1940 Tallinna Tehnikaülikoolis (TTÜ) ehitust, lõpetas 1943. aastal Magnitogorski Mäeinstituudi tööstus- ja tsiviilehituse erialal, 1947. aastal aspirantuuri Leningradi Raudteetranspordi Inseneride Instituudis, tehnikakandidaat (1947, samas), väitekiri käsitles ehitiste aluseid ja vundamente. 

Polonski oli aastatel 1932–1936 algkooliõpetaja, 1938–1940 TTÜ vesiehituse ja aluspõhja mehaanika labori assistendi kohusetäitja, 1940–1941 natsionaliseerimiskomissar, 1941–1942 mobiliseerituna Punaarmees. 1942. aastal suunati ta õpinguid lõpetama Uurali Industriaalinstituuti, ühtlasi määrati ta trusti Magnitostroi töödejuhatajaks. 1947. aastast oli ta Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) vanemõpetaja, aastatel 1949–1950 Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi (Ehituse TUI) vanemteadur ja teadussekretär, 1950 sektorijuhataja, 1950–1975 direktor, 1975–1983 teadusdirektor, 1983–1992 vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: kohalike materjalide kasutatavus ehituses; rajooniplaneerimine, linnaehitus, ehitusökoloogia. Polonski oli põlevkivituhkehitusainete ja tsemendita gaasbetooni kasutuselevõtu algatajaid Eestis. Teaduste Akadeemia Looduskaitsekomisjoni liige. Nõukogude Eesti preemia (1965). Orden Austuse märk (1958).

## Viited

## Teoseid
* Иссл. по строительству. Строительная теплофизика. Долговечность конструкций (kaasautor). Tallinn, 1984
* Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi arengulugu (kaasautor). // Tehnilise mõtte ja tehnikahariduse ajaloo probleeme Eestis. 2. Teadusuuringud. Tallinn, 1985.

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 222
* EE 14, 376
* Ehitusinsenerid TPI-st, 222
* О деятельности НИИ . строительства, 107–108
* Õhtuleht (1972) 16. II, RH (1992), 3. VII.
*
Mart Pool

**Mart Pool** (9. september 1908 Vana-Vändra vald, Pärnumaa – 18. detsember 1995 Portland) oli eesti põllumajandusteadlane.

## Elulugu
Mart Pool oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1927 Vändra Gümnaasiumi. Oli 1927–28 praktikal Rootsis ja Saksamaal, õppis 1928–1940 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas ja lõpetas selle agronoomina. 

Läks 1941 järelümbeasujana Saksamaale. Teenis Teises maailmasõjas Saksamaa relvajõududes. 1944 läks ta uuesti Saksamaale.

Ta läks sealt 1949 USA-sse. Sai 1951 magistrikraadi M.Sc. (Rutgersi Ülikool), väitekiri "Performance of winter grains alone and with winter vetch for supplemental forage". Sai 1956 doktorikraadi Ph.D. (Purdue Ülikool, Indiana), väitekiri "The effect of the delay accompaning the use of the combine harvester on the physical and chemical properties of soft red winter wheat". 

Oli aastatel 1949–1951 Rutgersi Ülikooli teadur, 1951–1956 Purdue Ülikooli uurimisassistent, 1956–1959 Texas Research Foundationi (Texas A&M University, Texas) teadur.

## Teadustöö
Töid geneetikast ja sordiaretusest. American Society Agronomy, Bio-Dynamic Farming & Gardening Associationi, Sigma Xi liige.

## Teoseid
*Moisture relations in soft red winter wheats, I–II (kaasautor F. L. Patterson). // Agronomy J. 50 (1958) 3
*Effect of delayed harvest on quality of soft red winter wheat (kaasautorid F. L. Patterson, C. E. Bode). Agronomy J. 50 (1958) 5
*Rain and sunshine effects on the wheat meal fermentation time test (kaasautor F. L. Patterson). // Agronomy J. 50 (1958) 5

## Viited

## Kirjandus
**Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944*. 2. kd. Tartu 1994. Lk 504
*Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm 1984. Lk 94

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*
Ljudmilla Priimägi

**Ljudmilla Priimägi** (1958. aastani **Haenko**; sündinud 9. juulil 1937 Tšapajevskis Saratovi oblastis Venemaal) on Eesti arstiteadlane ja viroloog.

## Elulugu
Ljudmilla Priimägi on keemikute tütar.

Ta lõpetas 1954. aastal Leningradi 89. Keskkooli, 1959 Leningradi Keemia-Farmakoloogia Instituudi mikrobioloogia osakonna, 1965 aspirantuuri Moskvas Meditsiiniakadeemia Ivanovski nimelises Viroloogia Instituudis, bioloogiakandidaat (1965, samas), väitekiri "Получение тканевых интерферонов и определение спектра действия их на вирусы", bioloogiadoktor (1972, samas), väitekiri "Изучение феномена индукции интерферона стимуляторами различного происхождения".

Ta oli aastatel 1959–1967 Tallinna Epidemioloogia, Mikrobioloogia ja Hügieeni Teadusliku Uurimise Instituudi noorem- ja vanemteadur, 1967–1977 labori juhataja, 1977–1997 (1988. aastast Profülaktilise Meditsiini Instituut) instituudi direktor, 1997. aastast EKMI (2003. aastast Tervise Arengu Instituut) viroloogia osakonna juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: respiratoorsed viirusnakkused, immuun- ja interferoonsüsteem lastel; haigused enteroviirustest; tsütokiinid B- ja C-hepatiidi korral, HIV-nakkus Eestis ja labori diagnostika (üks AIDSI-i profülaktika riikliku programmi autoreid, WHO programmi Eesti koordinaator). Korraldanud 38 mitmesugust teadusüritust, 14 kogumiku tegevtoimetaja, 18 teadusprojekti juhataja; Euroopa Kliinilise Viroloogia Seltsi liige (1992), nõukogu liige (1997), Interferooni ja Tsütokiinide Uurimise Rahvusvahelise Seltsi liige (1993), Eesti Assotsiatsiooni Anti-AIDS asutajaid (1990), juhatuse esimees (aastast 1997). Üle 200 teaduspublikatsiooni, üks monograafia.

## Tunnustus
*2007 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk

## Teoseid
* Защита детей от гриппа и других острых респираторных заболеваний (kaasautorid A. Štšadrin, R. Vassiljeva). Tallinn, 1987
* HIV infection in Estonia. // Clin. Diagn. Virol. 1 (1993) 1
* Cостояние системы интерферона у пациентов на гемодиализe, инфицированных вирусами гепатита В и С (kaasautor). // Вопр. вирусол. (1999) 4
* Иммунорегуляторные Тh1- и Th2-цитокины при хронических инфекциях вызванных вирусами гепатитов В и С (kaasautor). // Вопр. вирусол. (2003) 4
* Hepatitis B virus genotype D strains from Estonia share sequence similarity with strains from Siberia and may specify ayw4 (kaasautor) // J. Med. Virol. 74 (2004) 2
* Current trends in the epidemiology of viral hepatitis B and C in Estonia (kaasautor). // EpiNorth, 6 (2005) 3
* Emerging viral hepatitis B and C in Estonia. Emerging Biological Threat. // NATO Science Series. Life and Behavioural Sciences. Series I, 370 (2005). B. EE, 14, 379
* NET 1973, 6, 537
* EA 1997, 4, 380.

## Viited

## Välislingid
*
Galina Ponomarjova

**Galina Ponomarjova** (sündinud 8. märtsil 1954 Derevjanka raudteejaamas Prionežski rajoonis Karjala-Soome NSV-s) on Eesti kirjandus- ja kultuuriteadlane.

## Elulugu
Galina Ponomarjova on inseneri tütar.

Lõpetas 1971 Navoi 16. Keskkooli (Usbekistan), 1980 TÜ vene filoloogia osakonna, 1980–84 TÜ kaugõppeaspirant, filoloogiakandidaat (1986, TÜ), väitekiri "Критическая проза И. Ф. Анненского (Проблемы генезиса)". Oli 1980–83 TÜ biofüüsika labori vanemlaborant, 1983–86 ajaloo ja semiootika labori vanemlaborant, 1987–89 nooremteadur, 1989–92 vene kirjanduse labori vanemteadur ja juhataja kohusetäitja, 1993–2008 vene kirjanduse õppetooli vanemteadur, 2008–  slaavi keelte ja kultuuride instituudi vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: Eesti vene vähemuse kultuuri- ja kirjanduslugu, vene-eesti kirjanduse suhted, TÜ ajalugu, 19. sajandi vene kirjandus, vene kultuuri semiootika. Mitme kogumiku koostaja ja toimetaja ("Töid vene filoloogia ja semiootika alalt. 1958–1990", Блоковский сборник). Mitme teadusprojekti grandihoidja ja põhitäitja. Eesti Slavistide Komitee liige. Üle 100 teaduspublikatsiooni (6 keeles).

## Viited

## Teoseid
* Русские староверы Эстонии. Vene vanausulised Eestis. Russian Old Believers in Estonia. Тrt, 1999
* Granitsa i druty // Tugiel Kultury (Lodž, 1999) 10–12
* Рассказы М. Зощенко как зеркало советского языка и быта // Slavica Helsingiensia. Studia Russica Helsingiensia et Tartuensia VII. Helsinki, 2000
* Русская православная церковь в Эстонии. Старообрядчество. Система русского образования. Культурная жизнь // Русское национальное меньшинство в Эстонской Республике (1918–1940). Тrt, 2001
* Arhiivimaterjalid Nikolai I ajastu vanausuliste kohta Eesti Ajalooarhiivis // Akadeemia (2001) 11
* Sergei Stejn kao predavač Tartuskoga sveučilišta (kaasautor T. Shor). // Knijiževna smotra (Zagreb) 119 (2001) 1
* Estonska proza 90-ih godina // Knijiževna smotra (Zagreb) 124–125 (2002)
* Vene kirjanduse uurimisest Nõukogude Eestis Rein Kruusi näitel // Võim & kultuur. Tartu, 2003. Проблема коммуникации русских Эстонии и России в межвоенный период (1920–1930-е гг.) // Русская эмиграция: Литература. История. Кинолетопись. Иерусалим, Тлн, 2004
* Фрагмент магистерской диссертации Елизаветы Роос об Анне Ахматовой. Публ. и вступ. статья (kaasautor T. Shor). // Балтийско-русский сборник. 1. Stanford Slavic Studies. 27. Stanford, 2004.

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 133.
*
Arvi Poobus

**Arvi Poobus** (sündinud 18. märtsil 1939 Rapla vallas Raplamaal) on eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Arvi Poobus on ehitustöölise poeg.

Lõpetas 1958 Rapla Keskkooli, 1963 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) soojusenergeetiliste seadmete erialal, 1969 aspirantuuri, tehnikakandidaat (1981, TPI), väitekiri "Разработка и исследование высокотемпературных воздухоподогревателей". Oli 1969–95 TPI tööstusliku soojusenergeetika labori (aastast 1992 TTÜ soojustehnika instituut) vanemteadur, 1995 – soojustehnika instituudi tööstusliku soojustehnika õppetooli dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: kõrgtemperatuursete küttepindade saastumine ja korrosioon tuhasadestiste mõjul; ventilatsioonisoojuse kasutamine; kohalike kütuste (puit, turvas) põletamine ja gaasistamine; jäätmepõletuse tehnoloogiad, soojuse tootmise ja kasutamise tehnilismajanduslik hindamine. Kuulub akadeemik  koolkonda. Üle 50 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Soojustehnika käsiraamat (kaasautor). Tallinn, 1977;. Опытное сжигание березовского угля повышенной зольности (kaasautor). // Теплоэнергетика (1978) 8
* Физико-химическая характеристика отложений с топочных экранов при сжигании березовского угля (kaasautor). // Тр. ТПИ 466 (1979)
* Исследование тепловой эффективности топочных экранов. (kaasautorid I. Мiкк, T. Тiiкма). // Промышленная теплотехника. 6 (1984) 5;. Biomassi energeetilise kasutamise võimalused Eestis (kaasautor). Tallinn, 1992
* Some design aspects of recovery boiler for oil shale retorting unit SHC-3000) (kaasautor T. Tiikma). // Oil Shale (1997) 3, (Special)
* Probes for measuring heat transfer parameters and fouling intensity in boilers (kaasautorid A. Paist, T. Tiikma). // Fuel 81 (2002) 14.

## Kirjandus
* 

## Välislingid
Pille Pruulmann-Vengerfeldt

**Pille Pruulmann-Vengerfeldt** (2004. aastani **Pille Vengerfeldt**; sündinud 26. novembril 1978 Jõgeval) on eesti sotsiaalteadlane ja meediauurija.

## Elulugu
Pille Pruulmann-Vengerfeldt on inseneri tütar.

Lõpetas 1997 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi, 2001 Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna, 2002 samas magistrantuuri ja 2006 doktorantuuri. M.A. (meedia ja kommunikatsioon, 2002, TÜ), väitekiri "Information flows in the new media enviroment: a case study of crisis news reception", Ph.D. samal teadusalal (2006, TÜ), väitekiri "Information technology users and uses within the different layers of information environment in Estonia" (Tartu, 2006).

Oli 2001–2003 Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja kommunikatsiooni osakonna projektijuht ja alates 2003. aastast oli samas teadur (osakond reorganiseeriti 2008 samanimeliseks instituudiks), 2003 ka Dublini Ülikooli (Iirimaa) külalisteadur ja 2008. aastast ERMi teadur (osalise koormusega).

Alates 1. septembrist 2015 on ta Tartu Ülikooli meediauuringute professor.

Aastatel 2015–2020 oli Pille Pruulmann-Vengerfeldtt Eesti Rahvusringhäälingu nõukogu liige.

## Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: kommunikatsiooni- ja infoteadused; infoühiskond Eestis; uudised uue meedia keskkonnas; infoühiskonna tekkimisega seotud sotsiaalsed ja kultuurilised probleemid. Väljaande The Researching and Teaching Communication Book Series (ilmub aastast 2007) toimetajaid. Üle 20 teaduspublikatsiooni. 

## Viited

## Teoseid
* The September 11 attacks on the US in the new interactive media space in Estonia. // Prometheus 20 (2002) 3
* Uus meedia Eestis (kaasautor P. Runnel). // Meediasüsteem ja meediakasutus Eestis 1965–2004. Tartu, 2004
* Exploring social theory as a framework for social and cultural measurements of the information society. // The Information Soc. 22 (2006) 5
* Digitaalsed võimalused arengutegurina. // Inimarengu aruanne 2006. Tallinn, 2007
* Creating content or creating hype: Practices of online content creation and consumption in Estonia. // Cyberpsychol. 2 (2008) 1.

## Välislingid
* 
* Pille-Pruulmann-Vengerfeldt ERM
* Pille Pruulmann-Vengerfeldt ja ajakirjandus YouTube
Kersti Põldemaa

**Kersti Põldemaa** (1970. aastani **Kersti Neu**; sündinud 29. mail 1947 Tallinnas) on eesti sotsiaalteadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1966 Tallinna 42. Keskkooli, 1971 TPedI algõpetuse pedagoogika osakonna, 1995 TPÜ-s magistrantuuri, sotsiaaltöö magister (1995, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Vaimupuudetöö sotsiaaltöö kontekstis. Vaimupuudetöötaja pädevustamise võimalusi" (Tallinn, 1995). Oli 1990 Tallinna Eriinternaatkooli õpetaja-kasvataja, 1990–2001 Sotsiaalministeeriumi peaspetsialist, 2001– Tallinna Sotsiaaltöö Keskuse (endine Avahoolduse Arenduskeskus) direktor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: sotsiaalhoolekanne, vaimupuudetöö, sotsiaaltöötajate kutseoskused. Eesti Akadeemilise Sotsiaalturvaühingu ja Eesti Sotsiaaltöö Assotsiatsiooni liige. Üle 10 teaduspublikatsiooni.

## Tegevus poliitikas
Kersti Põldemaa oli aastatel 1994–2025 Keskerakonna liige. Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Põhja-Tallinna linnaosas erakond Isamaa nimekirjas, sai 93 häält ning ei osutunud valituks.

## Teoseid
* Kes on vaimupuudega inimene? Tallinn, 1992
* Nõuandeid vaimupuudega inimeste iseseisvuse kasvatamiseks. Tallinn, 1992
* Töö sotsiaalhoolekandeasutustes. Tallinn, 1996
* Vaimupuudega inimeste elukvaliteet. Tallinn, 1997–1998
* Avahooldusest Tallinnas. // Sotsiaaltöö (2001) 2
* Kutsekvalifikatsioonid sotsiaalvaldkonnas. // Sotsiaaltöö (2004) 3.

## Tunnustus
* 2021 – Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
* Virkus, R. Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade. Tallinn, 1998, 172.

## Välislingid
* Kersti Põldemaa - sotsiaaltöö esimene leedi Vimeo
Raivo Puhke

**Raivo Puhke** (sündinud 24. mail 1966 Tapal) on eesti spordifüsioloog.

## Elukäik
Raivo Puhke on töölise poeg.

Lõpetas 1984 Tapa 1. Keskkooli ja 1991 Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 1992 alustas magistriõpinguid, 1993 stažeeris Jyväskylä Tippspordi Uuringute Keskuses, sporditeaduste magister (1994, TÜ), väitekiri "Erineva iseloomuga vastupidavustreeningu mõju müofibrillaarvalkude sisaldusele ja omavahelistele seostele".

2006 kaitses doktoritööd teemal "Pikaajalise jõutreeningu mõjul toimuvad adaptatiivsed muutused müosiini isovormilises kompositsioonis keskealiste inimeste skeletilihases".

Ta oli aastatel 1994–1997 Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna treeningõpetuse õppetooli teadur, 1997–2003 spordibioloogia ja füsioteraapia instituudi funktsionaalse morfoloogia õppetooli teadur ja 2004. aastast on erakorraline teadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: kehalise aktiivsuse mõju skeletilihaskiudude ja kontraktiivvalkude isovormilisele kompositsioonile ja II tüüpi diabeedi kujunemisele riskirühma patsientidel; puusaliigese osteoartriidi mõju ümbritsevate lihaste kontraktsiooniaparaadile ja metaboolsetele omadustele. Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2023 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
* The effect of contractile activity on the damaged skeletal muscle and the application on paraplegic locomotion (kaasautor). // Neuroprosthetics from Basic Res. to Clinical Application. Berlin, 1996
* Role of skeletal muscle-fibre type in regulation of glucose metabolism in middle-aged subjects with impaired glucose tolerance during a long-term exercise and dietary intervention (kaasautor). // Diabetes Obesity and Metabolism. 6 (2005) 7
* Altered mitochondrial apparent affinity for ADP and impaired of mitochondrial creatine kinase in gluteus medius of patients with hip osteoarthritis. // Am. J. Physiol. 290 (2006) 5.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 135.

## Välislingid
*
Heivi Pullerits

**Heivi Pullerits** (aastani 1963 **Heivi Ilsjan**; 25. august 1938 Tartu – 10. detsember 2013) oli eesti kultuuriloolane ja museoloog.

Ta lõpetas 1956. aastal Tartu 2. Keskkooli, 1961. aastal Tartu Riikliku Ülikooli vene keele ja kirjanduse osakonna, 1968 kaugõppeaspirantuuri Tartu Ülikoolis, filoloogiakandidaat (1975, TRÜ), väitekiri "Vene dramaturgia Eestis (kuni 1940)". 

Ta oli 1961–1966 Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi teadur, 1966–1979 Tartu Linnamuuseumi filiaali (Oskar Lutsu Majamuuseumi) juhataja, 1979–2002 Tartu Linnamuuseumi direktor, 2002–2012 juhtivteadur.

1989. aastal anti kahe ja poole sajandi vanune puust elamu Jaani 16 Tartu linnamuuseumi käsutusse. Heivi Pulleritsu eestvõttel avati seal 7. juulil 1993 linnamuuseumi filiaalina 19. sajandi Tartu linnakodaniku muuseum. Direktori aktiivsel eestvedamisel rajas linnamuuseum oma uue ekspositsiooni muuseumi Narva mnt 23 hoones. Ekspositsiooni elavdamiseks ja tartlaste huvi tõstmiseks linna ajaloo vastu korraldas Heivi Pullerits muuseumis näitemänge.

## Teadustöö
Pulleritsu uurimisvaldkonnad olid kultuurilugu ja museoloogia. Temalt ilmus 15 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
* 1988 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
* 2004 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2004 Tartu Tähe kavaler
* 2008 Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind

## Isiklikku
Heivi Pullerits oli raudteeametniku tütar, Rein Pulleritsu abikaasa, Priit ja Teet Pulleritsu ema.

## Teoseid
* О постановках пьесы М. Горького "На дне" на эстонской сцене (до 1940 года). // Уч. зап. ТГУ 217 (1968)
* Eduard Vilde ja teater (koost, kaasautor). Tallinn, 1965
* Liina Reiman (1891–1961). Tallinn, 1966
* Oskar Luts ja teater. Tartu, 1969
* A. Ostrovski ja Eesti (1940. aastani). // Keel ja Kirjandus (1973) 4
* Idatuuled. // KK (1974) 6
* Kui päikest sõelaga tehti (kaasautor). Tallinn, 1974
* Oskar Luts lastekirjanikuna. Tartu, 1975
* Oskar Luts ja "Noor-Eesti" kirjastus. // KK (1977) 1
* Tartu "Uus Teater" 1892–1909. // Tartu Linnamuuseumi aastaraamat IV. Tartu, 1998
* Eesti muuseumiseadusest. // Muuseum (1998) 4
* Нужен ли тысячелетнему городу свой музей. // Исторические музеи в системе города. М, 1997
* Millest jutustavad Narva mnt 23 hindamisaktid aastatest 1790, 1859, 1863. // Tartu Linnamuuseumi aastaraamat V. Tartu, 1999
* Tartu. Ajalugu ja kultuurilugu (koostaja, kaasautor ja kaastoimetaja). Tartu, 2005.

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
* Heivi Pullerits Tartu linna kodulehel
* Heivi Pullerits "Hoiame linna ajaloolist keset!" Postimees, 18. detsember 2011
* "Heivi Pullerits pälvis Hurda rahvuskultuuri auhinna" Postimees, 15. juuli 2008
Andres Põllusaar

**Andres Põllusaar** (aastani 1936 **Andreas**, 23. veebruar 1909 Tartu – 9. veebruar 2012 Long Beach, California, USA) oli eesti maastikuarhitekt, aiandusagronoom ja pedagoog.

## Elulugu
Andres Põllusaar oli kooliõpetaja poeg. Ta lõpetas 1927 Tartu Tehnikaühisgümnaasiumi, 1935 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna agronoomia erialal ja 1939 Berliini Friedrich Wilhelmi Põllumajandusülikooli aiakujunduse osakonna. Praktiseeris 1927–1934 Jõgeva Sordikasvanduses ja Rootsi karjamajandis, töötas 1935–1936 Tartus Willi aiaäris ja Tallinnas Kadrioru pargi aiandis. Oli 1939–1940 Loodushoiu ja Turismi Instituudi iluaiandusbüroo juhataja, 1940–1941 Kadrioru pargi juhataja ning 1940–1941 Jaan Koorti nimelise Riigi Rakenduskunsti Kooli aiandusarhitektuuri õppejõud. 

1941 liitus major Hans Hirvelaane metsavendade pataljoniga. 1942–1944 oli Kehtna Aianduskooli abidirektor ja aianduse osakonna juhataja. 

Põgenes 1944 Saksamaale, töötas Ida-Sudeetides aianduse katsejaamas, oli 1945 (suvel) Pinnebergis Balti Ülikooli põllumajandusteaduskonna ehisaianduse ja maastikuarhitektuurii külalislektor. Läks 1950 USA-sse, töötas Californias puukoolis, 1956–1967 Los Angelese parkide valitsuses ja seejärel erafirmades aiandusarhitektina.

## Teadustöö
Üliõpilasena uuris Eesti kultuurmaastikke ja nende kasutamist, hiljem tegeles peamiselt aiandusarhitektuuriga. Oli Eesti Agronoomide Koja liige. Avaldanud ajakirjades Aed ning Loodushoid ja Turism 20 artiklit; kirjutanud ka mälestusi.

## Viited

## Teoseid
* Juhiseid kodukaunistamiseks (kaasautor). Tallinn, 1939
* Mälestusi ÜS Liivika 90-ndal aastapäeval. // Liivika album 1999. Tallinn, 1999.

## Kirjandus
* AAUT II, 482
* EABL, 107
* Liivika album. Tallinn, 1999, 82–85
* Balti Ülikool Saksamaal 1945–1949, 74, 191, 206, 219, 236, 240
* Ehisaianduse külalislektorina Balti Ülikoolis. // Balti Ülikool Saksamaal, 219–220.
Tarvo Rajasalu

**Tarvo Rajasalu** (27. mai 1969 Tartu – 4. november 2012) oli eesti arstiteadlane ja endokrinoloog.

## Elulugu
Ta lõpetas 1987. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1994. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. Meditsiinidoktor (2007, TÜ), väitekiri "Autoimmune diabetes: an immunological study of type 1 diabetes in humans and in a model of experimental diabetes (in RIP-B7.1 mice)."

Oli 1994–1996 Tallinna Pelgulinna Haiglas intern, 1996–1997 samas üldarst, 1997–2001 endokrinoloogia resident TÜK Sisekliinikus, 2001–2007 samas doktorant, 2006. aastast vanemarst-õppejõud endokrinoloogia alal. Uurinud 1. tüüpi diabeedi immunoloogiat, geneetikat ja eksperimentaalseid mudeleid, samuti autoimmuunsuse muid aspekte. 10 teaduspublikatsiooni.

## Isiklikku
Tarvo Rajasalu oli Maido Rajasalu ja Inda Rajasalu poeg.

## Viited

## Teoseid
* Demonstration of natural autoantibodies against the neurofilament protein Я-internexin in sera of patients with endocrine autoimmunity and healthy individuals (kaasautor). // Immunol Lett 94 (2004) 1Ё2
* Experimental autoimmune diabetes (EAD): a new tool to study mechanisms and consequences of insulin-specific autoimmunity (kaasautor). // Ann NY Acad Sci 1037 (2004)
* Laste ja täiskasvanute 1. tüüpi diabeet Eestis: HLA-DQB1 alleelid ja haigusseoselised autoantikehad (kaasautor). // EA (2006) 7
* Insulin VNTR I/III genotype is associated with autoantibodies against glutamic acid decarboxylase in newly diagnosed type 1 diabetes (kaasautor). // Diabetes Metab Res Rev 23 (2007) 7
* The diabetogenic, insulin-specific CD8 T cell response primed in the experimental autoimmune diabetes model in RIP-B7.1 mice (kaasautor). // Eur. J. Immunol 37 (2007) 8.

## Kirjandus
* TÜA 1982–2007, 198
* Meditsiinidoktor Tarvo Rajasalu. // EA (2008) 3. III, 225.

## Välislingid
* 
* Raivo Uibo: Meditsiinidoktor Tarvo Rajasalu Eesti Arst, 2008
Enn-Tiit Päärt

**Enn-Tiit Päärt** (1. aprill 1930 Tallinn – 20. september 2012 Göteborg) oli eesti tehnikateadlane ja keemik.

## Elulugu
Enn-Tiit Päärt oli ajakirjaniku poeg.

Õppis Nõmme Gümnaasiumis, põgenes 1944 (ema ja õega) Rootsi. Lõpetas 1948 Göteborgis reaalkooli ja 1951 gümnaasiumi (eksternina), 1967 Göteborgi Ülikooli pedagoogika haru, 1968 Chalmersi Tehnikaülikooli keemiainseneri erialal, sooritas tehnikalitsentsiaadi eksamid 1970 (samas), tehnikadoktor (1972, samas), väitekiri "Determination of alchitols and alchitol end groups in polysaccharides." Töötas 1948–1951 õlitööstuses, oli 1951–1967 keskkooli ja gümnaasiumi loodusteaduste ja tehniliste ainete õpetaja, 1968–1972 Chalmersi Tehnikaülikooli keemia instituudi assistent, 1972–86 tehnilise keemia lektor ning professor aset, 1986–1998 keemiaosakonna juhataja, aastast 1998 Keemiatööstuse Arendusülikooli rektor. Kuulus 1990–2000 Chalmersi Tehnikaülikooli juhatusse (1990–1993 Chalmers-Lindholmi juhatuse esimees). Ühtlasi oli 1986–1998 firma Bim Kemi AB arendusdir ja 1994–2003 Bim Kemi Eesti AS tegevdirektor. Aastast 1982 konsultatsioonifirma Chemproject (Rootsis) omanik, konsultatsioonifirma ATARAX OÜ (Eestis) asutaja ja omanik (1998). Ta oli Rootsi Tööstusühingu ja Rootsi Keemiainseneride Ühingu liige. Töid peamiselt tselluloosikeemia alalt; 4 patenti.

## Viited

## Teoseid
* Determination and identification of aldehyde end-groups in cellulose (kaasautor O. Samuelson). // Carbohydrate Res. 15 (1970)
* Partition chromatography of mixtures containing anhydroalditols, alditols and sugars on ion-exchange resins (kaasautorid H. Matsui, O. Samuelson). // Chemica scripta (1971) 1
* Formation of carbonyl end-groups during oxygenalcali treatment of cellulose (kaasautor O. Samuelson). // TAPPI (J. Tech. Assoc. Pulp and Paper Ind.) 57 (1974) 2
* Enmansutredning om texie utbilding på högskolonivå i Sverige. Stockholm, 1984
* Högskolan och de mindre kemiföretagen. Chalmers, 1987.

## Kirjandus
* ETVpK, 94.
Begoonia

**Begoonia** (*Begonia*) on begoonialiste sugukonda kuuluv mitmeaastaste õistaimede perekond.

Perekonda kuulub umbes 1500 liiki püstiseid, ronivaid või rippuvaid rohttaimi või poolpõõsaid.  

Begooniad kasvavad Lõuna- ja Kesk-Ameerikas, Aafrikas ja Lõuna-Aasias. Mõned liigid kasvavad kõrgmägedes kuni 4000 m kõrgusel. 

Osa begooniaid on mugultaimed. Taimed on ühekojalised. Lehed on suured, sageli ebasümmeetrilised. Paljude liikide puhul on vili kupar, kuid esineb ka marju.

Begooniaid on levinud ilutaimed.

## Liike ja hübriide

*boliivia begoonia (*Begonia boliviensis*) 	 
*bonsaibegoonia (*Begonia partita*)  	 
*borneo begoonia (*Begonia deliciosa*)	 
*Bunchi begoonia (*Begonia bunchii*)	 
*Credneri begoonia (*Begonia ×credneri*)
*diadeembegoonia (*Begonia diadema*) 	 
*igiõitsev begoonia (*Begonia cucullata*)  
*jalakalehine begoonia (*Begonia ulmifolia*) 	 
*jõulubegoonia ehk Lorraine'i begoonia (*Begonia ×cheimantha*)
*kaelusbegoonia (*Begonia manicata*) 	 
*karuputkelehine begoonia (*Begonia heracleifolia*) 	 
*keiserbegoonia (*Begonia imperialis*) 	 
*kilpbegoonia (*Begonia peltata*) 	 
*korallpunane begoonia (*Begonia corallina*) 	 
*kuningbegoonia (*Begonia rex-cultorum*)
*kurdbegoonia (*Begonia sulcata*) 	 
*kühmuline begoonia (*Begonia soli-mutata*) 	 
*Masoni begoonia (*Begonia masoniana*) 	 
*metallbegoonia (*Begonia metallica*) 	 
*mugulbegoonia (*Begonia ×tuberhybrida*)
*natali begoonia (*Begonia dregei*)
*punaselehine begoonia (*Begonia ×erythrophylla*)
*riitsinuslehine begoonia (*Begonia ×ricinifolia*)
*ripsbegoonia (*Begonia bowerae*) 	 
*rohkelehine begoonia (*Begonia foliosa*)	 
*roogvarreline begoonia
*roosbegoonia (*Begonia ×hiemalis*)
*sokotra begoonia (*Begonia socotrana*)	 
*sooniline begoonia (*Begonia venosa*) 
*suur begoonia (*Begonia grandis*) 	 
*tihe begoonia (*Begonia suffruticosa*)
*tähnikbegoonia (*Begonia maculata*)	 
*tüsedavarreline begoonia (*Begonia crassicaulis*)	 
*vahelmine begoonia (*Begonia ×intermedia*)
*ümaralehine begoonia (*Begonia rotundifolia*) 

## Välislingid
Harjo Sandur

**Harjo Sandur** (1937. aastani **Harry Evald Konrad Stegmann**; 7. oktoober 1910 Kapu vald, Järvamaa – 29. november 1949, teel Austraaliasse) oli eesti metsateadlane.

## Elulugu
Harjo Sandur oli metsaülema poeg.

Lõpetas 1930. aastal Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumi, 1935 Tartu Ülikooli metsaosakonnas teoreetilise kursuse, kaitses 1938. aastal diplomitöö. Täiendas end 1938–39 stipendiaadina Kopenhaagenis. 

Oli aastatel 1935–1937 Tartu Ülikooli zooloogia kabineti assistent, 1939–1943 Tartu Ülikooli botaanikaaia aednik, 1943–1944 direktor. 

Põgenes 1944. aastal Saksamaale, kust alustas 1949. aastal teekonda Austraaliasse.

## Teadustöö
Uurimusi dendroloogiast ja pajust (selle bioloogia, kasvatamine, haigused, kahjurid ja majandamine).

## Teoseid
* Paju bioloogiast ja kasvatamisest. Tartu, 1940.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 44
* Tuiskvere, B. Eesti metsateadlase müstiline kadumine merel. // Eesti Metsamees Eksiilis. Stockholm, (1950) 4, 19.