open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eedo

**Eedo** on eesti mehenimi.

Selle nimega on seotud nimi Eduard.

Nime Eedo nimepäev on 18. märts.

2016. aasta 1. jaanuaril kandis nime Eedo 13 meest (populaarsuselt 1755. mehenimi).

## Nime kandjaid
* Eedo Karrisoo, laulja
* Eedo Raide, rallisõitja

## Viited
Eevi

**Eevi** on eesti ja soome naisenimi.

Selle nimega on seotud nimed Eva, Eeva, Eve, Evi.

Eestis elas rahvastikuregistri andmetel 2. detsembri 2015 seisuga 1111 Eevi-nimelist inimest.

## Nime kandjaid
* Eevi Astel, eesti museoloog
* Eevi Nerva, eesti tekstiili- ja kollaažikunstnik
* Eevi Paasmäe, eesti poliitik
* Eevi Pärsim, eesti mullamikrobioloog
* Eevi Remm, eesti entomoloog
* Eevi Ross, eesti keeleteadlane
* Eevi Valdov, eesti raamatuillustraator ja graafik
* Eevi Anniki Nivanka, eesti-soome päritolu keeleõpetaja ja tõlkija

## Viited
Suursilmmadu (perekond)

**Suursilmmadu** (*Ptyas*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Suursilmmadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Ptyas carinata]]* (Günther, 1858)
* *[[Ptyas dhumnades]]* (Cantor, 1842)
* *[[Ptyas dipsas]]* (Schlegel, 1837)
* *[[Ptyas fusca]]* (Günther, 1858)
* *[[Ptyas korros]]* (Schlegel, 1837)
* *[[Ptyas luzonensis]]* (Günther, 1873)
* *Ptyas mucosa* (Linnaeus, 1758) – suursilmmadu
* *[[Ptyas nigromarginata]]* (Blyth, 1854). 

## Levila

Neid madusid võib kohata Kagu-, Ida- ja Lõuna-Aasias.

## Sarnasus mürkmadudega

Neid üsna suuri mürgita (suursilmmao pikkus kuni 3,5 m) madusid kasutatavad rändavad maotaltsutajad vahel kobrade asemel, kuna ka nemad võivad ärrituse korral kaela paisutada. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne CoL-is
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
*Sissekanne Roomajate andmebaasis 
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Ptyas]] seisuga 09.09.2014.*
Jackie Stewart

**Sir John Young Stewart**, OBE (sündinud 11. juunil 1939 Šotimaal) on Suurbritannia endine Vormel 1 piloot, kolmekordne maailmameister.

Stewart võistles Vormel 1 sarjas aastatel 1965–1973. Aastal 2001 löödi ta rüütliks.

## Viited
Buk (raketisüsteem)

**Buk** (vene keeles Бук – 'pöök') on Nõukogude Liidus ja Venemaal välja töötatud ja arendatud, õhutõrjesoomukitele paigaldatud keskmaa maa-õhk-tüüpi mitmikraketiheitjasüsteemide sari. 

## Väljatöötamine ja arendus
Süsteemi 9K37 "Buk" väljatöötamist alustati NLKP KK korraldusel 1972. aasta 17. jaanuaril.

Süsteemi modifikatsioonid: 9K37 "Buk", 9K37M, 9K37M1 "Buk-M1", 9K37M1-2 "Buk-M1-2", 9K37M1-2A, 9K317 "Buk-M2", "Buk-M3"; mereväe versioonid: 3S90 (M-22), 3S90M, 3S90E1, 3S90M1.

## Vaata ka
* Kub
* Tor

## Viited

## Välislingid

* Mida kujutab endast õhutõrje raketisüsteem BUK? Õhtuleht, 18. juuli 2014
* Main defense product range
* SA-17 Grizzly 9A317E BUK-M2 air defense missile system
* ROSOBORONEXPORT TO STRENGTHEN TIES WITH PROSPECTIVE PARTNERS IN SOUTH-EAST ASIA
* Buk-M1 Medium range SAM system
* What is a buk missile? — *Wall Street Journal*
* V. Tikhomirov Scientific Research Institute of Instrument Design Website (Russian manufacturer of Buk)
* 
* Buk-M1-2 air defense missile system has no equals in terms of combat employment, Yevgeny Pigin, Gennady Kaufman, Military Parade, 1998
* 
* Buk SA-11 Gadfly. Prospects for Buk-M1-2 air defense missile system at enemyforces.com
Lucretius

**Titus Lucretius Carus** (u. 99 eKr – u. 55 eKr) oli vanarooma poeet ja filosoof.

Tema ainus teadaolev teos on filosoofiline poeem "De rerum natura" ("Asjade loomusest"). Poeem annab heksameetrites ülevaate Demokritose ja Epikurose õpetusest.

## Teosed eesti keeles
* "Asjade loomusest" (katkendeid). Tõlkinud Uku Masing – Rooma kirjanduse antoloogia, Eesti Raamat, Tallinn, 1971, lk 258–269 ja kommentaarid lk 607–608
* "Asjade loomusest" (katkendeid). Tõlkinud Uku Masing – Rooma kirjanduse antoloogia, Varrak, Tallinn, 2009, lk 214–224 ja kommentaarid lk 679–680; ISBN 9789985316054

## Kirjandus
* "Filosoofia ajalugu", I köide. Antiik- ja feodaalühiskonna filosoofia. Tõlkinud Rudolf Kulpa, RK "Teaduslik Kirjandus, Tartu, 1947, lk 387–406 (peatükk "Rooma epikurism", sisaldab rohkesti katkendeid teosest "Asjade loomusest")
* Ilmar Vene, "Surelikkuse nimel" (essee) – Postimees 24. aprill 1995, lk 20
* Ilmar Vene, "Vahemere tuuled Hüperboreas", Ilmamaa, Tartu 1997, lk 15–42 (essee "Edev ja surematu")
Pseustes

***Pseustes*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Pseustes* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Pseustes cinnamomeus]]* (Wagler, 1824)
* *[[Pseustes polylepis]]* (Peters, 1867)
* *[[Pseustes poecilonotus]]* (Günther, 1858)
* *[[Pseustes sexcarinatus]]* (Wagler, 1824)
* *[[Pseustes shropshirei]]* (Barbour & Amaral, 1924).

## Levila

Neid madusid võib kohata Mehhikos, Kesk-Ameerikas ja Lõuna-Ameerikas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis 
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Pseustes]] seisuga 09.09.2014.*
Peeter Rebane

**Peeter Rebane** (sündinud 24. aprillil 1973) on eesti filmirežissöör, produtsent ja ettevõtja.

Ta on õppinud Oxfordi ülikoolis ja lõpetanud Harvardi ülikoolis majanduse eriala *cum laude*. Ta on õppinud filmindust Lõuna-California ülikoolis ja täiendanud end Judith Westoni näitekunstistuudios. Ta on Balti regiooni juhtiva meelelahutuskontserni BDGhttp://www.bdg.ee/ ja filmiproduktsioonifirma The Factoryhttp://thefactory.us/ üks asutajaid. 2013. aastal anti talle Eesti aasta ettevõtja tiitel.

2006–2016 kuulus Rebane Keskerakonda. Rebase enda sõnul astus ta erakonda, lootes seeläbi toetada kultuuriüritustele madalama käibemaksumäära kehtestamist ja kooseluseaduse vastuvõtmist; meedia seostas tema parteistumist ka Solarise keskuse ehitusega Tallinnas. Käibemaksu langetamist kümne aasta vältel ei toimunud ning kooseluseaduse vastuvõtmist 2014. aastal Keskerakond ei toetanud. Väljaastumiseni jõudis Rebane enda sõnul "Jaanus Karilaiu ja tema mõttekaaslaste viimaste kuude labaste avaldustega tõttu, mis on alavääristanud Eestis elavaid vähemusi".

## Režissööritöö
Peeter Rebase filmirežissööri portfoolios on täispikad mängufilmid "Firebird" (2021), "Purjetamine vabadusse" (2018), dokumentaalfilmid “Tashi" (2015) ja "Robbie Williams: Fans Journey to Tallinn" (2014). 2013. aastal oli ta koos Russell Thomasega "Robbie Williams: Live in Tallinn" kontsertfilmi režissöör ja produtsent. Ta on loonud muusikavideod Moby laulule “Wait For Me”, Pet Shop Boysi laulule “Together”, The Hefti loole “Born to Live”, Liisi Koiksoni laulule “Üle vee” ja Daniel Levi loole "Summer Love".

## Produtsenditöö
Peeter Rebane oli 2002. aastal Eurovisiooni lauluvõistluse produtsent, 2010. aastal 23. Euroopa filmiauhindade gala produtsent, Euroopa kultuuripealinn 2011 projekti üks algatajaid ja 2011. aastal Eesti presidendi korraldatud Eesti taasiseseisvumise 20. aastapäeva kontserdi produtsent.

## Kontserdikorraldus
Vendade Priit Rebase ja Peeter Rebase asutatud meelelahutuskontsern BDG on Baltimaades korraldanud sadu suurüritusi ja kontserte, sh Madonna, Robbie Williams, Sting, Elton John, Lady Gaga, Metallica jpthttp://www.fbi.ee/.

## Muu
Peeter Rebane on sotsiaalse eksperimendi World Memory Film Project nõukoja liige ning olnud Eesti Kontserdikorraldajate Liidu juhatuse liige (2001–2011), Baltimaade Harvardi Klubi president (2004–2009). Lisaks suurele filmi- ja muusikahuvile on teda paelunud uute paikade avastamine – matkamine, lendamine ja purjetamine.Ta on lennuki erapiloot. Ta on purjetanud ümber Kap Hoorni neeme, üle Vaikse ookeani, kaks korda üle Atlandi ookeani ning ületanud kolmel korral ekvaatori. Ta on matkanud nii Tiibeti mägedes kui ka Amazonase vihmametsades.

## Viited

## Välislingid

* Peeter Rebane Kultuurist ja kultuuritusest, Keskerakonnast Karilaiuni ehk Miks lahkusin parteist EPL, 15. aprill 2016
Colin Kaepernick

**Colin Rand Kaepernick** (sündinud 3. novembril 1987 Milwaukees Wisconsin osariigis) on USA Ameerika jalgpalli mängija. Ta mängib alates 2011. aastast NFL-i meeskonnas San Francisco 49ers mängujuhina.

Aprillis 2011 toimunud NFL-i ''draft''is valis 49ers Kaepernicki teises ringis (36. valikuna) oma meeskonda.

## Viited

## Välislingid
*Obama avaldas mustanahaliste õiguste eest võitlevale Kaepernickile toetust
Aleksandr Gorkin

**Aleksandr Fjodorovitš Gorkin** (vene Александр Фёдорович Горкин; 5. september (vkj 24. august) 1897 Rameški küla, Tveri kubermang – 29. juuni 1988 Moskva) oli NSV Liidu riigiametnik.

## Elulugu
Sündis talupoja peres. 1916. aastal liitus VSDTP-ga. 1917. aastal lõpetas gümnaasiumi Tveris. Augustist 1917 kuni juunini 1919 oli Tveri linna tööliste deputaatide nõukogu sekretär. Detsembrist 1918 kuni veebruarini 1919 Tveri täitevkomitee esimees. 1919. aastal Kurski kubermangu Tšekaa kolleegiumi liige. 1920–1921 poliitilisel tööl Punaarmees.

9. juulist 1937 kuni jaanuarini 1938 oli NSV Liidu Kesktäitevkomitee sekretär. Jaanuarist 1938 kuni märtsini 1953 ja augustist 1956 kuni veebruarini 1957 NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi sekretär.

Oli NSV Liidu Ülemnõukogu saadik esimesest kuni kaheksanda koosseisuni (1937–1974).

1972. aastal läks pensionile ning jäi elama Moskvasse. Suri 1988. aastal ning on maetud Novodevitšje kalmistule.
Kukruse mõisa kalmistu

**Kukruse mõisa kalmistu** on kalmistu Jõhvi kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kabelimetsa külas Jõhvi vallas Ida-Viru maakonnas.

## Kirjeldus
Kalmistu jääb Kukruse mõisa südamest linnulennult umber 1,1 km kaugusele lõunaedelasse. Kalmistule on maetud arvatavasti 16 lahkunut.

## Ajalugu
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Tollid, tõenäoliselt ajavahemikul pärast mõisa ostmist 1762. aastal kuni Christoffer Friedrich von Tolli surmani 1767. aastal. Seega oleks Kukruse mõisa kalmistu üks esimesi mõisakalmistuid Eestis.

Teiste andmete järgi toimus kalmistul esimene matus alles 1827. aastal.

Kalmistul paiknes ka kabel, mis on tänaseks hävinenud.

### Eduard von Tolli mälestuskivi
1908. aastal püstitati kalmistule Ida-Siberi meres 1902. aastal kadunuks jäänud polaaruurija Eduard Gustav von Tolli mälestuskivi. Eduard oli ise pärit Linnamäe mõisast Urvaste kihelkonnast Võrumaalt, kuid Kukruse mõisa omanik oli tema lellepoeg Hermann Georg von Toll, kes lasigi püstitada Eduardi mälestuseks kivi.

## Kalmistule maetuid
*1767 – Christoffer Friedrich von Toll (1698–1767)
*1841 – Friedrich von Toll (1781–1841)
*1876 – Robert von Toll (1802–1876)

## Viited

## Kirjandus
*Valdo Praust. "Kukruse mõis (*Kuckers*)". // Virumaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2005. Lk 63
*Alo Särg. "Kukruse (*Kuckers*)". // Ida-Virumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2006. Lk 48
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid

* 
*Kultuurimälestis nr 13893 "Kukruse mõisa allee matusepaigaga, 19.saj."
*Kukruse mõisa kalmistu ajaloomälestiste kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Kukruse mõisa kalmistu ajaloomälestiste kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Kukruse mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
*Kukruse mõis ja selle kalmistu SA Kukruse Polaarmõisa kodulehel
Ivanava rajoon

**Ivanava rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Bresti oblastis Valgevenes. Rajoon piirneb lõunas Ukrainaga. Rajooni pindala on 1551 km². 2009. aasta seisuga elas seal 43 586 inimest.

Rajoon moodustati aastal 1965. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Adryžyni, Brodnica, Dastojeva, Družyłavičy, Harbacha, Krytyšyni, Laskavičy, Machro, Moładava, Motali, Opali, Psyščava, Rudzki, Sačyŭki ja Śnitava külanõukogu.

Halduskeskus on Ivanava linn, teine tähtsam asula on Motal. Kuna Ivanava kandis aastani 1940 nime Janaŭ, siis kasutatakse valgevene keeles rajooni kohta ka nime *Янаўскі раён* (**Janaŭ rajoon**).


Panorama Ivanava.JPG|Ivanava
House Chaim Weizmann in Motol 1f.jpg|Motal
Капліца-пахавальня Скірмунтаў. Моладава.jpg|Moładava


Rajooni suurimad jõed on Prõpjatsi lisajõed Jasselda ja Pina. Rajoon asub Polesje madalikul, seda läbib Dnepri-Bugi kanal. Rajooni piiridesse jääb mitu järve, teiste seas ka Piasčanaje ja Motalskaje.

2009. aasta seisuga olid elanikest 95,52% valgevenelased, 2,18% ukrainlased, 1,8% venelased ja 0,5% oli teistest rahvustest. 80,9% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 17,01% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 57,56% elanikke, vene keelt aga 40,93%.

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Rhinechis

***Rhinechis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Rhinechis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Rhinechis scalaris]]* (Schinz, 1822). 

### Sünonüüm

*Rhinechis* (Fitzinger, 1843) on maoperekonna *[[Vipera]]* taksonoomiline sünonüüm. 
 
## Levila

Neid madusid võib kohata Portugalis, Hispaanias ja Prantsusmaa lõunaosas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne CoL-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis 
*Sissekanne uBio-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Rhinechis scalaris]] seisuga 10.09.2014.*
Valentino Rossi

**Valentino Rossi** (sündinud 16. veebruaril 1979 Urbinos) on Itaalia autosportlane, endine mootorrattavõidusõitja ja üheksakordne maailmameister Grand Prix mootorrataste võidusõidus. Teda peetakse laialdaselt üheks aegade parimaks mootorratta võidusõitjaks.

## Meeskonnad

### Grand Prix mootorrataste võidusõit
Scuderia AGV Aprilia, 125cc maailmameistrivõistlused (1996)

Nastro Azzurro Aprilia, 125cc ja 250cc maailmameistrivõistlused (1997-1999)

Nastro Azzurro Honda, 500cc maailmameistrivõistlused (2000-2001)

Honda, MotoGP (2002-2003)

Yamaha, MotoGP (2004-2010, 2013-2020)

Ducati, MotoGP (2011-2012)

Petronas Yamaha SRT, MotoGP (2021)

## Viited
Floyd Mayweather

**Floyd Mayweather Jr.** (hüüdnimedega **Pretty Boy** ja **Money**; sündinud 24. veebruaril 1977 Grand Rapidsis Michiganis) on USA poksija.

## Viited
Eldor Valter

**Eldor Valter** (16. oktoober 1929 – 4. detsember 1993) oli eesti näitleja.

Ta töötas aastatel 1960–1993 Rakvere Teatri näitlejana.

## Tunnustus
*1974 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited
Rhinobothryum

***Rhinobothryum*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Rhinobothryum* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Rhinobothryum bovallii]]* Andersson, 1916
* *[[Rhinobothryum lentiginosum]]* (Scopoli, 1785). 

## Levila

Neid madusid võib kohata Kesk-Ameerikas ja Lõuna-Ameerika põhjaosas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis 
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Rhinobothryum]] seisuga 10.09.2014.*
Buk

**Buk** on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Poznańi maakonnas, 30&nbsp;km kaugusel Poznańist.

2011. aasta 31. märtsil elas asulas 6210 inimest, asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Sõpruslinnad
*  Sint-Michielsgestel
*  Hambühren
*  Verson
*  Tourville-sur-Odon

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
* Historia Żydów w Buku na portalu Wirtualny Sztetl
Voronivtsi

**Voronivtsi** (ukraina keeles Воронівці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv on 527. Pindala on 2,1 km².
Haapsalu Raudtee

OÜ **Haapsalu Raudtee** oli aastatel 1998–2004 tegutsenud Eesti raudtee-ettevõte, kes omas ja osutas kaubaveo teenust Riisipere–Haapsalu vahelisel raudteelõigul.

Novembris 1997 müüs Eesti Erastamisagentuur Keila–Haapsalu raudtee osa – Riisipere–Haapsalu raudteelõigu (53 km) – sümboolse 5300 krooni eest (100 kr/km) ärimees Aarne Taalile. 

OÜ Haapsalu Raudtee alustas tegevust 1. mail 1998.

Osaühing hankis seeriast M62 kaubaveduri, mis ristiti Robertiks. Lisaks kaubaveole tehti Robertiga ka üksikuid lõbusõite. 2001. aastal saadi sellele lisaks väike manöövrivedur TGK2. 
Mõlemad vedurid asusid vanas kahelatrises Haapsalu depoos. 1999. aastal oli Haapsalu Raudtee käive 1,2 miljonit krooni ja veomaht 100 000 tonni.

Raudtee oli Riisipere ja Haapsalu vahel siiski tehniliselt vana ja vajas nii pealisehitise kui ka rajatiste osas suuremaid kapitalimahutusi, milleks OÜ Haapsalu Raudtee raha ei jätkunud. Põhilise tulu kütuseveoga teeninud uus raudteeomanik investeeris esimese tegevusaasta jooksul raudteesse 600 000 krooni, hinnates uue raudtee rajamise kuludeks 400 miljonit krooni. 2004. aastaks küündisid Haapsalu Raudtee OÜ investeeringud raudteelõiku väidetavalt 4 miljoni kroonini. 

2002. aasta seisuga töötas osaühingus kuus inimest. 2003. aastal veeti Riisipere–Haapsalu raudteelõigul 400 vagunit kaupu. Põhilisteks kaubaveoartikliteks olid kivisüsi ja jõusööt.

Kuna kiiresti laguneva raudtee ülalpidamine käis üle jõu, otsustati see 2004. aastal lammutada. 
Mai alguses koondati ka kogu osaühingu personal: 2 vedurijuhti ja 4 raudteeremonditöölist.

Vanaraua müügist saadud tulu investeeriti osaliselt raudteetammile rajatud kergliiklustee ehitusse (vt Läänemaa Tervisetee), mis avati 2008.

Ettevõtte juht ja omanik oli Aarne Taal.

## Viited

## Kirjandust
* Sakari Salo, Ilkka Hovi. *Estonian railways today*, Today's Railways 5/2003
TA

**TA** on lühend, mis võib tähendada järgmist:

*Tartumaa
*Tolliamet
*teaduste akadeemia
*teadus- ja arendustegevus

**Ta** võib tähistada:
*tantaal, keemiline element

**ta** võib tähistada:

*tamili keele ISO 639-1 koodi.
SV

**SV** või Sv või sv või .sv on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Sirp ja Vasar, kultuurileht
*sovhoos (lühendatult ka: svh ja sh)
*statistikavalitsus
*sotsialistlik vabariik
*siivert, biodoosi ühik
*.sv on El Salvadori Interneti tippdomeen
*...
Rhynchophis

***Rhynchophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Rhynchophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Rhynchophis boulengeri]]* Mocquard, 1897
* *[[Rhynchophis frenatus]]* (Gray, 1853)
* *[[Rhynchophis prasinus]]* (Blyth, 1854). 

## Levila

Neid madusid võib kohata Kagu-Aasias ja Hiinas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis 
*Sissekanne uBio-s
*Rhynchophis boulengeri-pildimaterjal

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Rhynchophis]] seisuga 10.09.2014.*
SM

**SM** või Sm või sm või .sm on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Siseministeerium
*Sotsiaalministeerium
*Sõjaministeerium
*samaarium, keemiline element
*seltsimees
*.sm, San Marino Interneti tippdomeen
*polüskleroos
*sadomaso
Ska (täpsustus)

**SKA** või **Ska** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
**[[Ska]]*, muusikastiil
*Sisekaitseakadeemia
*Sotsiaalkindlustusamet
*...
Narmashobuke

**Narmashobuke** (ka **merinarmaskala**; *Phyllopteryx taeniolatus*) on merekala merinõellaste sugukonnast. Ta on monotüüpse perekonna *[[Phyllopteryx]]* esindaja. 

Narmashobuke elab Austraalia lõuna- ja edelaranniku ning Tasmaania põhjaranniku vetes. Põhiliselt elutseb ta korallriffidel, madalas vees sügavusel 3–50 meetrit vetikatesse kasvanud kaljudel ning mererohuaasadel. Kui Tasmaania rannik välja arvata, siis pea samades vetes elutseb ka teine narmaskalana tuntud merinõellane, ühtlasi lähim sugulane austraalia narmaskala. 

## Kirjeldus
Eksootilise väljanägemisega narmashobukese keha on kaetud üksikute pikkade lehesarnaste lintjate nahajätketega.  Neid pruunvetika lehti meenutavaid nahajätkeid on 6 suuremat (üks pealael ja kaelal, kaks sümmeetriliselt paiknevat seljaturjal ja kõhul) ning mõned väiksemad ka sabal. Keha on täpimustriline ja erksate toonidega, keha värvitoon võib vajadusel muutuda. Haardesaba neil ei ole, seega nad ei saa nagu merihobukesed ankurdada endid vajadusel vetikate varte külge.

 Narmashobuke liigub edasi kaela- ja seljauimede abil. Pikk seljauim asub sabajuure piirkonnas. Kaelal asuvad uimed aitavad tasakaalu hoida. Need väikesed uimed on peaaegu täiesti läbipaistvad ja värelevad kiirusega umbes 10 korda sekundis, millega tagavad kala sujuva liuglemise. Narmaskalad on aeglased ujujad ja loodavad seetõttu röövkalu petta oma maskeeringu abil. 

Narmashobuke on austraalia narmaskalast suurem; keha pikkus võib ulatuda kuni 46 sentimeetrini. 

Narmashobuke toitub väikestest vähilaadsetest ja muust zooplanktonist. Kuna hambaid tal ei ole, siis neelab ta saaklooma tervikuna alla. 

## Paljunemine
Sarnaselt teiste merinõellastega on narmashobukese eripäraks see, et lõimetise eest kannavad hoolt isaskalad. Kuid merihobukestele omane haudetasku isasel narmashobukesel puudub, selle asemel paikneb tal saba varjus inkubatsioonirenn, mille pesadesse emaskala heidab paarumuse ajal kuni 120 marjatera, millest kooruvad umbes kuu aja pärast maimud. Kohe pärast sündi algab kalamaimude iseseisev elu. 

Narmashobukesed võivad elada kuni kümneaastaseks.

## Ohustatus
Narmashobuke on väljasuremisohus eelkõige elupaikade vähenemise tõttu, mis on põhjustatud tööstusheitmetest. Suurim oht elupaikadele on suurlinnade (Sydney, Perth, Adelaide, Melbourne) lähedal, kus merre lastav sademevesi ja puhastatud reovesi põhjustab merevee eutrofeerumist ja setete suurenemist.

Narmashobukesi püütakse mitmel põhjusel. Nende eksootilise välisilme tõttu püütakse neid ohtralt akvaristide tarbeks, samuti leiavad nad jahvatatult laialdast kasutust hiina meditsiinis. 

Narmashobuke on kantud IUCNi punasesse nimestikku ohulähedase liigina.

## Viited

## Välislingid
*Life - Weedy seadragons dance into the night - BBC One Video. youtube.com  (inglise keeles)
*Weedy Sea Dragon Gives Birth | SeaWorld® Orlando Video. youtube.com  (inglise keeles)
*"Daddy" Weedy Sea Dragon has Babies! Video. youtube.com
Rhinocheilus

***Rhinocheilus*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Rhinocheilus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Rhinocheilus lecontei]]* Baird & Girard, 1853. 

## Levila

Neid madusid võib kohata Mehhikos ja Ameerika Ühendriikide osariikides Texas, New Mexico, California, Nevada, Utah, Idaho, Oklahoma, Arizona ja Colorado kaguosas ning Kansase osariigi edelaosas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis 
*Sissekanne uBio-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Rhinocheilus lecontei]] seisuga 10.09.2014.*
Narmashobuke (perekond)

**Narmashobuke** (*Phyllopteryx*) on narmaskalade monotüüpne perekond merinõellaste sugukonnast. 

Perekonda narmashobuke kuulub üks liik – narmashobuke ehk merinarmaskala (*Phyllopteryx taeniolatus*). 

Lähim sugulasperekond on *[[Phycodurus]]*. Koos nad moodustavad eraldi klaadi *[[Phyllopteryginae]]*.

Narmashobukese levila hõlmab Austraalia lõuna- ja edelaosa ning Tasmaania põhjaosa rannikumerd.
Salvadora (perekond)

***Salvadora*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Salvadora* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Salvadora bairdi]]* Jan, 1860
* *[[Salvadora grahamiae]]* Baird & Girard, 1853
* *[[Salvadora hexalepis]]* (Cope, 1867)
* *[[Salvadora intermedia]]* Hartweg, 1940
* *[[Salvadora lemniscata]]* (Cope, 1895)
* *[[Salvadora mexicana]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854). 

## Levila

Neid madusid võib kohata Ameerika Ühendriikide lõunaosas ja Mehhikos.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne CoL-is
*Sissekanne Fossilworks Paleobiology Database-es
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne Roomajate andmebaasis 
*[Sissekanne saidil Wikispecies](https://species.wikimedia.org/wiki/Salvadora_(Colubridae))

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Salvadora (genre)]] seisuga 10.09.2014.*
Scaphiophis

***Scaphiophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Scaphiophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Scaphiophis albopunctatus]]* Peters, 1870
* *[[Scaphiophis raffreyi]]* Bocourt, 1875.

## Levila

Neid madusid võib kohata Aafrika lääne-, kesk- ja idaosas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
*Sissekanne Roomajate andmebaasis 
*Sissekanne andmebaasis Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Scaphiophis]] seisuga 11.09.2014.*
Scolecophis

***Scolecophis*** on *[[Colubridae]]* sugukonda kuuluv maoliste monotüüpne perekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Scolecophis* klassifitseeritakse Roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Scolecophis atrocinctus]]* (Schlegel, 1837)

## Levila

*Scolecophis* levila asub Guatemalas, Hondurases, El Salvadoris, Nicaraguas ja Costa Ricas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
Purdi mõisa kalmistu

**Purdi mõisa kalmistu** on kalmistu Järva maakonnas Paide linnas Purdi külas. Ajalooliselt jäi see Anna kihelkonda.

## Kirjeldus
Kalmistu jääb Purdi mõisa südamest linnulennult 1,4 km kaugusele lääneloodesse ja selle pindala on 0,25 ha.

## Ajalugu
Esimene matus kalmistule toimus 1761. aastal. Purdi mõisa kalmistu on seega üks esimesi mõisakalmistuid Eesti alal.

Kalmistele maeti aastatel 1761–1818 Baranoffide ja aastatel 1825–1917 Ungern-Sternbergide suguvõsa liikmeid. Teadaolevalt on sinna maetud 44 või 45 lahkunut, neist kabelisse 25–26 ja välja haudadesse 19.

## Kalmistu kabel
Kalmistul paikneb hilisbarokne matusekabel, millel on paekivist ja krohvitud seinad ning plekist voluutkatus.

## Viited

## Kirjandus
*Olev Suuder. "Purdi mõisa ajalooline õiend". 1982. Muinsuskaitseameti arhiiv, ERA.T-76.1.11083
*Taavi Pae. "Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused". Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Ketlin Sirge. "Eesti mõisakalmistud". Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013

## Välislingid
* 
*Purdi mõisa kabel. Arhitektuurimälestise pass
*Purdi mõisa kalmistu Veljo Ranniku kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Purdi mõisa kalmistu Jaan Vali kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Purdi mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
Österby pritsikuur

**Österby pritsikuur** on Lääne-Nigula vallas Österby külas asuv 1930. aastatel ehitatud ning 1998. aastal taastatud pritsikuur. 1930. aastatel oli koht seotud kohaliku seltsieluga.

## Vaata ka
*Aulepa pritsikuur

## Viited
Sala (Sala vald)

**Sala** on küla (*lielciems*) Lätis Jēkabpilsi piirkonnas, Sala valla ja endise Sala piirkonna halduskeskus. Küla asub merepinnast 80 meetri kõrgusel.

Sala sai tänapäevase ilme pärast Teist maailmasõda, kujunedes kohaliku kooli ümber. Külas on valdavalt korterelamud. Salas on keskkool, raamatukogu ja kultuurimaja. Aastatel 2009–2021 asus seal veel Sala piirkonna administratsioon.
Baltinava

**Baltinava** (ka **Baļtinova**) on küla (*lielciems*) Lätis Balvi piirkonnas, Baltinava valla halduskeskus. 

Baltinava asub Venemaa piirist 4 kilomeetri kaugusel. Küla asub merepinnast 95 meetri kõrgusel. Asulas oli Baltinava mõisa (*Baltinowskaja*) süda.

Baltinavat on esimest korda mainitud 1760. aastal. 1931. aastal valmis Baltinava katoliku kirik. Lisaks sellele asub asulas veel õigeusu kirik. Aastail 2009–2021 oli küla Baltinava piirkonna halduskeskuseks. Baltinavas on keskkool, lisaks asub seal piirkonna muuseum.

Baltinava 17 puurauk on Baltinava kihistu stratotüüp. Ka kihistu on nime saanud selle küla järgi.

## Viited
Aulepa pritsikuur

**Aulepa pritsikuur** on pritsikuur Lääne-Nigula vallas Aulepa külas.

## Vaata ka
*Österby pritsikuur

## Viited
Kuprava

**Kuprava** (latgali *Kuprova*) on küla (*lielciems*, endine alev) Lätis Balvi piirkonnas, Kuprava valla halduskeskus. Läbi Kuprava voolab Bolupe jõgi.

Kuprava tekkis 1920. aastatel Gulbene-Abrene raudtee ääres asunud Kuprava jaama juurde. Aastal 1935 oli seal 74 elanikku. Aastal 1971 ehitati Kupravasse drenaažitorude tehas, mille Venemaalt pärit töölistele ehitati kuus viiekorruselist paneelmaja. Aastal 1974 sai Kupravast alev. Aastal 1989 oli alevis 1500 elanikku. Aastal 1992 tehas suleti, ühtlasi kaotas Kuprava alevi staatuse. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Viļaka piirkonda.

Tänapäeval on tehasehooned kasutuseta, korterelamutest on osaliselt asustatud vaid kolm.
Rugāji

**Rugāji** (ka *Rugoji*), latgali *Ruguoji*) on küla (*lielciems*) Lätis Balvi piirkonnas, Rugāji valla halduskeskus. Aastail 2009–2021 oli küla endise Rugāji piirkonna keskus. Küla asub merepinnast 102 meetri kõrgusel Vārniene jõe kaldal.

Asula on saanud nime seal elanud möldri järgi. Rugājis on katoliku ja õigeusu kirik. Asulas on ka raamatukogu, kool ja kultuurimaja. Lisaks asub seal Rugāji piirkonna administratsioon. 2006. aastal oli külas 547 ja 2015. aastal 585 elanikku.

## Viited
Sonora (perekond)

***Sonora*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Sonora* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Sonora aemula]]* (Cope, 1879)
* *[[Sonora michoacanensis]]* (Dugès, 1884)
* *[[Sonora mutabilis]]* Stickel, 1943
* *[[Sonora semiannulata]]* Baird & Girard, 1853. 

## Levila

Neid madusid võib kohata Mehhiko põhjaosas ja Ameerika Ühendriikide edelaosas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne CoL-is
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
*Sissekanne Roomajate andmebaasis 
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Sonora (genre)]] seisuga 11.09.2014.*
Pritsikuur

**Pritsikuur** (ka *pritsukuur*) on 20. sajandi esimeses pooles levinud hoonetüüp. Hoonet kasutasid vabatahtlikud tuletõrjujad (*pritsimehed*, ka *pritsumehed*) tuletõrjevahendite hoidmiseks.

Eesti Vabaõhumuuseumis asuva Orgmetsa pritsikuuri sarnaseid keskmise suurusega pritsikuure ehitati suurematesse küladesse 1920.–1930. aastatel. Pritsikuuride tornides kuivatati tuletõrjevoolikuid. Tulekahjust teavitamiseks kasutatav häirekell asus kas tornis või kuuri seinal.

Pritsikuure kasutanud vabatahtlikel tuletõrjeseltsidel oli oluline osa kanda ka piirkonna seltsielus. Seltside juures tegutsesid puhkpilliorkestrid, seal korraldati pidusid, kontserte ja loteriisid. Seltside naisliikmete ülesannete sekka kuulusid puhveti pidamine ning eeskava ja loterii korraldamine.

## Vaata ka
*Aulepa pritsikuur
*Österby pritsikuur

## Viited
Leontine Karu-Lind

**Leontine Karu-Lind** (aastani 1930 **Leontine Lind**; 11. september 1892 Uue-Vändra vald, Käära – 10. juuni 1972 Tartu) oli eesti skulptor.

Ta sündis käsitööliste perekonnas. Õppis Võiera algkoolis ning Vändra ja Kergu kihelkonnakoolis. Kunstiõpinguid alustas 1922. aastal Tallinna Kunsttööstuskoolis. 1923 jätkas õpinguid Pallases Anton Starkopfi skulptuuriklassis, mille lõpetas 1927. Lõpunäitusel oli väljas 14 tema skulptuuri, millest äramärkimist leidsid "Arkadio Laigo portree" ja "Meesakt". 1928. aasta alguses viibis oma koolikaaslase aadlipreili Natalie Verhoustinskaja seltsidaamina Leningradis ja Pariisis, kus mõlemad õppisid skulptuuri. 

1930. aastal abiellus ta õpetaja August Karuga ning asus elama Porkunisse Riigi Kurttummade Kooli, kus töötas kunstiõpetajana. 1940. asutati Tartus kurttummade kool, mille direktoriks sai skulptori abikaasa, ning perekond kolis Tartusse. 

1941. aastal evakueerus Leontine Karu-Lind Uljanovski oblastisse, kus töötas kohalikus teatris butafoorina. Naasis 1944. aastal ning töötas 1945–1953 Tartu kurttummade koolis. Hiljem töötas Tartu Pioneeride maja nukuteatri butafoorina. 

Aastatel 1946–1950 oli Kunstnike Liidu liige. Kustutati nimekirjast.

Ta lõi peamiselt portreeskulptuure. Viljeles ka ehisplastikat.

## Viited
Marsiorkester

**Marsiorkester** oli peamiselt marsimuusikat esitav orkestriliik, mis tekkis kodusõjaaegses Ameerikas ja mida peamiselt instrumendivaliku tõttu loetakse üheks džässmuusika eelkäijaks teiste afroameerika muusikastiilide (bluus, gospel, *ragtime*, minstrelite muusika) kõrval. 

Pärast Ameerika kodusõja lõppu 1865. aastal lõpetasid paljud marsiorkestrid tegevuse ja pillid müüdi odavalt maha, ostjateks enamasti orjusest vabastatud mustanahalised. Endised orjad moodustasid väikesi orkestreid ja ansambleid ning nende esituses võis kuulda vabu tõlgitsusi euroopalikest marsilugudest. Džässilike nüanssidena lisandusid sünkopeeritud rütmid ja kuulmise järgi mängitud variatsioonid-improvisatsioonid tuntud marsimuusika teemadel.

Marsiorkestri peamiseks muusikainstrumendiks oli trompet, mis oli ka džässmuusikas selle algusaegadel üks populaarsemaid instrumente.
Riebiņi

**Riebiņi** (vanasti ka *Ribene*) on küla (*lielciems*) Lätis Preiļi piirkonnas, Riebiņi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 140 meetri kõrgusel Feimanka jõe kaldal. Asulas oli Riebiņi mõisa (*Arensberg*) süda.

Riebiņi sai alguse XVIII sajandil, kujunedes Riebiņi mõisa juurde. XIX sajandi algul asusid sinna elama juudid, aastaks 1897 moodustasid nad küla elanikest 91%. XX sajandil algas juutide väljaränne, aastal 1935 moodustasid nad küla elanikest veel vaid 68%. Aastatel 2004–2021 oli küla Riebiņi piirkonna halduskeskus.

Riebiņis on aastal 1909 valminud uusgooti stiilis katoliku kirik, lisaks sellele asub asulas veel õigeusu kirik. Muinsuskaitse all on mõisa park, peahoone ja hobusetallid.

Riebiņis on keskkool, raamatukogu ja kultuurimaja. Lisaks asub seal Riebiņi piirkonna administratsioon. 

Aastal 2006 oli külas 951 elanikku.


Pilt:Riebiņu_muižas_pils_2001-04-08.jpg


## Viited
RL

**RL** või **Rl** või **rl** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*RL on Rahvasteliit
*RL on Raadioleht
*Rl on kahe ajalehe lühend:
**Rahvaleht (1923–1940, ilmus Tallinnas)
**Rahvaleht (ajaleht, 1906) (1906–1909, ilmus Viljandis)
*...
RKK

**RKK** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Riigi Kõrgem Kunstikool (praegune Eesti Kunstiakadeemia)
*Rooma-Katoliku Kiriku Eesti Apostellik Administratuur
*...
RK

**RK** või **Rk** või **rk** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*RK on Riigikogu
*RK on rahvakomissariaat
*RK on rajoonikomitee
*RK on Rakvere kolledž
*RK on Riigikontroll
*Rk on Rakvere rajoon
*rk on raamatukogu (lühendina ka rmtk)
*...
Ameerika Ühendriikide riigivõlg

**Ameerika Ühendriikide riigivõlg** on USA föderaalvalitsuse võlg oma võlausaldajate ees. USA riigivõla hulka ei kuulu osariikide, ettevõtete ega üksikisikute võlad.

Alates 1960. aastatest ületavad Ameerika kulud tulusid, mis põhjustab eelarve puudujääki. Riigivõla suhe SKPsse oli maksimaalne 1946. aastal, kuna USA-s oli sel ajal liiga suured sõjalised kulutused II maailmasõjas – 121%. Majanduskasv 1940.–1960. aastatel vähendas see suhtarvu 34%-ni. Alates 1980. aastatest hakkas riigivõlg kiiresti kasvama ning 2000. aastatel SKP ja riigivõla vahel sai suur vahemik.

Kriitiline olukord oli 31. detsembril 2012, kui riigivõlg ületas seadusega lubatud piiri ning vabariiklastel ja demokraatidel tuli kokku leppida 10 päeva jooksul eelarvedefitsiiti vähendamist, viivitades sellega langemist.

Kuna Ameerika Ühendriikidel on AAA hinnangupunktid, siis maksejõuetus ei ole tõenäoline ning võib tuleneda tehnilisest põhjustest – sellised riskid olid 2011. aasta jooksul Ameerikas palju korda ning hinnangupunktid olid langenud AAA-st AA+ks.

## Võla vähendamise meetmeid
Riigivõla järsk kasv Ronald Reagani ajal tekitas kongressis muret, mis tõi kaasa Grammi-Rudmani-Hollingsi seaduse – puudujääk pidi stabiliseeritama 1991. aastaks, kuid hiljem seda tähtaega pikendati mitu korda.

## Vaata ka
* Välisvõlg

## Välislingid
* Riigivõlg reaalajas
* US National Debt Clock
Krüoonika

**Krüoonika** on surnud inimese või looma keha säilitamine madalal temperatuuril eesmärgiga oodata ära elluäratamise ja ravimise võimalus. 

Teadusringkonnad suhtuvad krüoonikasse skeptiliselt, kuna külm kahjustab rakke, hoolimata krüoprotektoritest. 2018. aastal töötati välja uus protsess, vitrifiksatsioon, kuid sellel puudus sünapsi erutuvuse läve säilimine. Seetõttu on 2023. aastal kiireloomuline suunata uuringud sünapside erutuvusläve säilitamisele vitrifiksatsiooni ajal.
## Viited
Ray Kurzweil

**Raymond Kurzweil** (sündinud 12. veebruaril 1948 New Yorgis Queensis) on USA arvutiteadlane, leiutaja, futurist ja publitsist. 

## Tunnustus
*1999 – National Medal of Technology and Innovation
*2001 – valiti USA Inseneriakadeemia liikmeks

## Välislingid
* Mait Kraun Rikkad võivad muutuda vaestest tuhat korda targemateks Äripäev, 6. august 2016
Helmut Pärnamägi

**Helmut Pärnamägi** (kuni 28. aprill 1937 **Lindeberg**; 11. august 1930 Vahastu vald, Türi kihelkond, Järvamaa – 5. september 2014) oli eesti ehitusinsener ja õppejõud.

## Hariduskäik
Ta lõpetas 1950. aastal kiitusega Tallinna Arhitektuuri- ja Ehitustehnikumi tööstus- ja tsiviilehituse erialal ning asus samas koolis tööle. 1956. aastal lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna õhtuse osakonna ehitusinsenerina, spetsialiseerudes ehitusmaterjalidele.

## Töökäik
Ta töötas ligi 60 aastat Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumis / Tallinna Tehnikakõrgkoolis ehitusala õppejõuna. Ta on töötanud ka administratiivsetel ametikohtadel.

## Looming
Ta on koostanud ehitusalaseid õpikuid:
*Ehitustehnika alused. 1.: loengukonspekt. Tallinn: Eesti NSV Kõrgema ja Keskerihariduse Ministeerium, 1975
*Ehitustehnika alused. 2.: loengukonspekt. Tallinn: Eesti NSV Kõrgema ja Keskerihariduse Ministeerium, 1975
*Ehitusmaterjalid ja -detailid: programm, metoodilised juhised ja kontrolltööde teemad kaugõppeosakonna õpilastele. Tallinn: Eesti NSV Kõrgema ja Keskerihariduse Ministeerium, 1978
*Ehitusjoonestamine: loeng-konspekt tehnikumidele. Tallinn: Eesti NSV Kõrgema ja Keskerihariduse Ministeerium, 1979
*Ehitusmaterjalid. Tallinn: Tallinna Tehnikakõrgkool, 1999
*Ehitusmaterjalid: õppematerjal. Tallinn: Tallinna Tehnikakõrgkool, 2002

## Tunnustus
*1974 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Kirjandus
*Nekroloog. Postimees, 11. september 2014. Lk 22

## Välislingid
*"Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi Eesti NSV teeneline õpetaja Helmut Pärnamägi ehitusmaterjalide tundi andmas". Foto: Oskar Vihandi. 1977
RM

**RM** või **Rm** või **rm** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*RM on Rahandusministeerium (lühendatult ka: M)
*RM on Rahvaerakond Mõõdukad (praegune Sotsiaaldemokraatlik Erakond)
*RM on rahvusvaheline meister
*rm on ruumimeeter
Paleograafia

**Paleograafia** on ajaloo abiteadus, mis uurib antiik- ja keskaja käsikirjade arenemist, kirjutusviisi ja materjali.

Paleograafia uurib kirjutamise protsesse ja vorme, mitte kirjutatu sisu. Sinna juurde kuulub ka ajalooliste käsikirjade dešifreerimine ja dateerimine ning kirjutamise kultuuriline kontekst.

## Vaata ka
*Muusikapaleograafia
Jersika linnus

**Jersika linnus** oli linnus tänapäeva Läti Līvāni piirkonna territooriumil Daugava paremal kaldal 10.–11. sajandist kuni 13. sajandi alguseni, Jersika vürstiriigi keskus.

## Linnus
Praegusest Līvāni linnast 9 km kaugusel paiknenud 100×75 m suurune tugevate puidust kaitserajatistega linnus oli tihedasti hoonestatud. Arheoloogilistel väljakaevamistel tuvastati kuni 2,5 m paksune kultuurikiht, elu- ja majapidamishoonete, töö- ja sõjariistade, ehete ning keraamika jäänuseid. Tõenäoliselt asus seal ka Henriku Liivimaa kroonikas mainitud Jersika õigeusu kirik. Linnuse kõrval asus 15 ha suurune avaasula ja 10. kuni 14. sajandini kasutusel olnud kalmistu, mille matmiskombestik on latgalipärane koos tugevate slaavi ja leedu elementidega.

## Ajalugu
Linnamägi asustati 1. aastatuhandel eKr ja kokku on seal olnud 10 asustusperioodi. Linnus rajati 10.–11. sajandil, mil ümbruskonna suurim keskus oli otse Daugava vastaskaldal asunud Dignāja linnus. 11. sajandiks tõusis olulisemaks keskuseks juba Jersika, ilmselt seetõttu, et ta asus Daugavale lähemal kui Dignāja ja sealt oli lihtsam jõeliiklust kontrolli all hoida. Võib-olla juba sel ajal tekkis ka Jersika vürstiriik. Kindel on olemine vürstiriigi keskuseks 13. sajandi alguses, mil seda mainitakse kirjalikes allikates. Sel ajal oli linnus ühtlasi Jersika vürsti Vissevalde residentsiks.

Vissevalde ja ristisõdijate konflikti käigus vallutas ja rüüstas linnuse 1209. aastal Riia piiskopi ning 1214. ja 1215. aastal Koknese rüütlite vägi.

1239. aasta allikas räägitakse Jersikast enam mitte kui linnusest, vaid kui linnamäest ehk linnusevaremetest. Arheoloogiliste leidude järgi kasutati linnamäge elamiseks teatud määral siiski veel kuni 14. sajandini.

## Viited

## Kirjandus
* Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993.
* *Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae*. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982.
* Lang, Valter. Baltimaade metalliaeg. Õppematerjale. Tartu, 2003.
* Švābe, Arveds. ''Jersikas karaļvalsts'', Senatne un Māksla, 1936. Nr.1, lk 5–31.
* Pilis.lv, Jersikas pilskalns
* Letonika.lv, Jersikas pilskalns
* Historia.lv, Jersika

## Välislingid
*Linnamägi Läti linnamäeportaalis
Eesajukoor

**Eesajukoor** ehk **prefrontaalne korteks** on imetajate ajukoore osa, mis hõlmab otsmikusagarat.

Otsmikusagar koosneb Brodmanni osadest 9, 10, 11, 12, 46 ja 47.

Paljud teadlased on viidanud seosele inimese isiksuse ja eesajukoore talitluse vahel. Seda aju osa on seostatud planeerimisega, isiksuse väljendamisega, otsuste tegemistega ja sotsiaalse käitumisega. Selle ajukoore osa põhilisim tegevus on mõtete koordineerimine ja tegevuste organiseerimine vastavalt sisemistele eesmärkidele. Kui umbes kaks kolmandikku prefrontaalsest korteksit on saanud kahjustada, võib ilmneda raskusi keskendumisega, orientatsiooniga, abstraktse mõtlemisega, otsustusvõimega ja probleemide lahendamisega. Otsmikusagara kahjustumine avaldab mõju sotsiaalsele käitumisele.

Kõige tüüpilisem psühholoogiline termin, mis kirjeldab eesajukoore funktsioone, on tunnetuslik ehk kognitiivne funktsioon. Tunnetusfunktsiooni alla kuuluvad võimed nagu vastuoluliste mõtete eristamine, otsustamine hea ja halva, parema ja parima, samalaadse ning erineva vahel, praeguste tegevuste mõju tulevikule, töötamine kindla eesmärgi nimel, tulemuste ennustamine, ootused, mis põhinevad tegevustel ning sotsiaalne enesekontroll.

Eesajukoor toetab konkreetset reeglite õppimist. Rohkem eesmised osad koos eesajukoore anteroposterioorsete suundadega toetavad reeglite õppimist kõrgemal abstraktsel tasandil.
Anders Sandberg

**'

**Anders Sandberg''' (sündinud 11. juulil 1972 Solnas) on futurist, transhumanist ja teadlane. Tal on doktorikraad arvutuslikus neuroteaduses Stockholmi ülikoolist. Ta töötab Oxfordi Ülikoolis.

## Viited
Konservatiivne liberalism

**Konservatiivne liberalism** on liberalismi alaliik, mille puhul liberaalsed väärtused ja poliitikad on kombineeritud konservatiivsete seisukohtadega. See on liberalismi arengus klassikalise liberalismi ja sotsiaalliberalismi vahele jäänud vool, mis domineeris paljudes Euroopa riikides 20. sajandi esimestel kümnenditel.

Konservatiivne liberalism pöörab rohkem tähelepanu positiivsele vabadusele ja ei ole nii radikaalne kui klassikaline liberalism, kombineerides liberaalseid poliitikaid traditsiooniliste seisukohtadega sotsiaalsetes ja eetilistes küsimustes.

Eestis oli konservatiivse liberalismi tüüpiliseks esindajaks Jaan Tõnissoni juhitud Eesti Rahvaerakond.

Tänapäeval esindavad seda poliitilist ideoloogiat osaliselt näiteks Hollandi Rahvapartei Vabaduse ja Demokraatia Eest, Rootsi Liberaalne Rahvapartei ja Venstre, Taani Liberaalne Partei.

Programmiliselt esindas konservatiivset liberalismi ka Rahva Ühtsuse Erakond.

## Vaata ka
* Liberaalne konservatism
Chomsk

**Chomsk** (valgevene *Хомск*, transkribeerituna **Homsk**) on agrolinnake (endine linn ja alev) Valgevenes Bresti oblastis Drahičyni rajoonis, Chomski külanõukogu halduskeskus. Chomsk asub merepinnast 140 meetri kõrgusel. 

Asula tähtsaim ettevõte on 1997. aastal loodud Vene-Valgevene ühisfirma Frost, mis toodab mineraalvett.

## Ajalugu

Chomski piirkond oli asustatud juba paleoliitikumis, asula lähedal on asulakoht, kus elati 11 000 – 9000 aastat enne meie ajaarvamist. Chomskit on esimest korda mainitud 1518. aastal. Aastail 1521–1522 sai Chomskist alev.

Pärast haldusreformi kuulus Chomsk Bresti vojevoodkonda ja Pinski maakonda. Chomsk kuulus Naruševičitele, Dolskitele, Wiśniowieckidele ja Ogińskitele. Aastal 1793 sai Chomskist linn ja kohaliku krahvkonna keskus.

Poola jagamisel läks Chomsk aastal 1795 Venemaa koosseisu ja kuulus Hrodna kubermangu. XIX sajandi alguses rajasid Puslowskid Chomskisse kangavabriku.

Pärast Esimest maailmasõda kuulus Chomsk Poola koosseisu. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liidu koosseisu, ühtlasi sai Chomskist küla. Enne Teist maailmasõda oli Chomskis 2556 elanikku ja 496 maja, juulis 1943 põletasid Saksa väed maha 470 maja ja tapsid 1760 selle küla elanikku.

## Välislingid

* Asula juutide ajalugu
Urmo Raus

**Urmo Raus** (sündinud 27. veebruaril 1969) on eesti maalikunstnik.

## Haridus
Urmo Raus on õppinud aastatel 1989–1991 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis maali erialal. 1991. aastal astus ta kunstikõrgkooli École nationale supérieure des Beaux-Arts (ENSBA), mille lõpetas 1996. aastal *[[cum laude]]*. Samal aastal andis ENSBA kunstifond Urmo Rausile graafika aastaauhinna *Prix de la gravure de la Fondation d'ENSBA*.

## Looming
Maalikunstnikuna on Raus toonud eesti maalikunsti ainulaadse maalikäsitluse ja pälvinud auhindu, muu hulgas 1998. aastal Konrad Mäe preemia.

Lisaks maalidele ja graafikateostele on Raus loonud nüüdisaegseid vitraaže. Tuntuim neist on Tartu Jaani kiriku vitraažiprojekt, mis pälvis kümnendi parimaks monumentaalkunstiteoseks tunnistatuna 2002. aastal Kristjan Raua preemia. Aastatel 2000–2003 valmisid terviktööna Rausi kavandatud ja maalitud Kuressaare Laurentiuse kiriku vitraažaknad, Tallinna linna korraldatud konkursi võidutööna valminud Tallinna Reaalkooli söögisaali akende terviklahendus ning Viljandi hotellihoone EVE moodsad klaasseinad. Protsendikunsti võidutööna "Lääs" valmisid Riigi Kaitseinvesteeringute Keskuse tellimusel kolm vitraažakent Vahipataljoni kasarmule Paldiskis. Rausi vitraažiprojekte on eksponeeritud rahvusvahelises vitraažikeskuses Centre International du Vitrail Chartresis ja Eesti Rahva Muuseumis Tartus.

Rausi maaliloomingut ja graafikat leidub paljudes era- ja avalikes kunstikogudes nii kodu- kui ka välismaal.

## Teoseid
Urmo Raus on kirjutanud nii artikleid kui ka ilukirjandust. 2020. aastal ilmus kirjastuses Tammerraamat Urmo Rausi kultuurilooline jutustus "Parnass, Pariis 1991–1993". 2021. aastal ilmus kirjastuses Studio kunstniku reisimemuaaride kogumik "Õhtumaade rännakud".

## Tunnustus
* 1996 – École des Beaux-Artsi fondi graafika aastaauhind
* 1997 – Vaal galerii aastaauhind Harpuun
* 1998 – Konrad Mäe preemia
* 2002 – Kristjan Raua preemia (Tartu Jaani kiriku vitraažiprojekt)
* 2003 – Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (isikunäitus Tallinna Kunstihoones)

## Viited
Loit Lepalaan

**Loit Lepalaan** (sündinud 23. aprillil 1951 Kullamaal) on eesti muusik ja kultuuritegelane.

Ta on õppinud Silla 8-klassilises Koolis, Lihula Keskkoolis, Tallinna Riiklikus Konservatooriumis ning Peterburi Nikolai Rimski-Korsakovi nimelises Muusikakoolis.

Loit Lepalaan on tuntud soolotrompetisti, mitmekülgse džässmuusiku ja arranžeerijana. 1973–1983 töötas ta Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri trompetisti ja rühma kontsertmeistrina, 1983–1994 mängis ta puhkpilliorkestris Pärnu. 1994. aastal asutati tema eestvõttel Pärnu Linnaorkester ning Lepalaan oli kuni 1997. aastani selle kunstiline juht ja dirigent. 1998. aastal asutas Loit Lepalaan Tartu Junior Big Bandi ja oli 2000–2004 ühtlasi puhkpilliorkestri Tartu dirigent. Ta on korraldanud aastaid Haapsalu kuursaali suvist kontserdisarja Promenaadi Sümfonietid. 

Aastatel 2004–2024 oli Lepalaan Kullamaa kultuurimaja juhataja ning valla kultuuri- ja muusikaelu eestvedaja. 

Loit Lepalaan on õpetanud muusikat Ülenurme Muusikakoolis, Pärnu Muusikakoolis, Pärnu Koidula Gümnaasiumis, Pärnu Vanalinna Põhikoolis ja Haapsalu Muusikakoolis.

## Tunnustus
* 2005 Eesti Muinsuskaitse Seltsi teenetemedal
* 2006 Läänemaa kultuuripärl
* 2012 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* "Muusikaline visiitkaart. Loit Lepalaan" ETV saade, 13. oktoober 1993