open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Baladas en español

**"Baladas en español"** on ansambli Roxette 1996. aastal ilmunud kogumikplaat. Album sisaldab ansambli tuntumate ballaadide hispaaniakeelseid versioone.  

Plaadi andis välja plaadifirma EMI Music. Album oli mõeldud Hispaania ja Ladina-Ameerika turule, aga see anti välja ka näiteks Jaapanis. 

Albumilt avaldati singlitena lood "Un día sin ti", "No sé si es amor" ja "Soy una mujer". Laulu "Un día sin ti" jaoks valmis ka muusikavideo, mille režissöör oli Jonas Akerlund.

Plaati müüdi üle 1,2 miljoni eksemplari. Hispaanias osteti albumit kahe plaatinaplaadi, Argentinas ja Tšiilis plaatinaplaadi ning Venezuelas, Colombias, Mehhikos, Costa Ricas ja Rootsis kuldplaadi normi jagu.

## Laulud
Ain Evard

**Ain Evard** (sündinud 22. juunil 1962 Jõgeval) on eesti kergejõustiklane (eeskätt kõrgushüppaja) ja spordipedagoog.

Ta on lõpetanud 1980. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1985. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 

Aastatel 1981–1995 võitis ta Eesti NSV ja Eesti meistrivõistlustel kõrgushüppes 17 kuld- (sh 5 hallis) ja 2 hõbemedalit ning 1 pronksmedali (hallis) ning kolmikhüppes pronksmedali (1987).

Ta töötas aastatel 1987–1993 Eesti Põllumajanduse Akadeemia (Eesti Põllumajandusülikoolis) kehalise kasvatuse kateedri õppejõuna.

## Tunnustus
*1981 – NSV Liidu meistersportlane

## Viited

## Välislingid
*
*Ain Evardi sporditulemused
Paul Treier

**Paul Treier** (sündinud 18. veebruaril 1934) on Eesti ärijuht, ettevõtja ja õppejõud. Ta oli Talleksi direktor 1981–1992.

## Haridus
Treier on õppinud Rosma algkoolis ja Põlva 7-klassilises koolis. Ta õppis Tartu Elektromehaanika Tehnikumis metallide lõiketöötlemise erialal 1949–1951, Võru Kohaliku Tööstuse Tehnikumis tehnik-tehnoloogi erialal 1951–1953 ja Tallinna Polütehnilises Instituudis (TPI) masinaehituse tehnoloogia erialal 1953–1958. Ta läbis aspirantuuri TPI-s 1968–1974 ning sai tehnikakandidaadi kraadi 1975. aastal.

## Tunnustus
* 1970. aastal pälvis ta koos Talleksi juhi Endel Innose ja veel mitme töötajaga Nõukogude Eesti preemia maaparandustööde jaoks kett-tranšee-ekskavaatorite ETN-171 ja ETZ-202 ning side ja energeetika vajadusteks ekskavaatori ETZ-161 loomise, seeriaviisilise tootmise organiseerimise ja rahvamajandusse juurutamise eest.

## Teosed
* P. Treier, E. Šknevski, R. Lattik, T. Suuressaar, J. Litovskaja. Tallinna Tööpunalipu ordeniga NSVL 50. aastapäeva nimeline Tootmiskoondis "Talleks". – Tallinn: Valgus, 1984.
* A. Mägi, T. Tiidemann, P. Treier, E. Tõugu. Ühe masinaehitajate rühma lugu. – Tallinn: TTÜ, 2003. – ISBN 9949101727.
* J. Tomingas, P. Treier. Metallide tehnoloogia ja materjalide sõnavara. – Tallinn: Eesti Mereakadeemia, 2011. – ISBN 9789985808474.

## Välislingid
* ETIS: Paul Treier
Andrei Luzgin

**Andrei Luzgin** (sündinud 2. veebruaril 1973 Tallinnas) on Eesti tennisist ja treener.

Ta on tulnud 3 korda (2000–2001, 2004) üksikmängus, 5 korda (1992–1993, 1996–1997, 2001) paarismängus ja 4 korda (1993, 1997, 2001, 2004) segapaarismängus Eesti meistriks.

2003–2007 oli ta Kaia Kanepi ja 2008–2010 Anett Kontaveiti treener.

## Viited

## Välislingid
*
Käetugi

**Käetugi** on tooli, diivani või muu istme küljes olev rõhtne tugi käe toetamiseks.

Olenevalt istme funktsioonist ja disainist võivad käetoed olla jäigast materjalist (puust, metallist, plastmassist vm) või polsterdatud.

Käetoed võivad olla istme külge kinnitatud jäigalt või liigendiga, mis võimaldab neid pöörata vertikaalasendisse ajaks, kui neid ei kasutata.

Käetoed on tihti ka bussi-, lennuki- ja autoistmetel.

Mugavat käetugedega tooli nimetatakse tugitooliks.


Armchair LACMA M.2001.75.1.jpg|18. sajandi käetugedega tool
Gispen404.jpg|Metallkäetugedega tool
Černá židle Ásana.jpeg|Käetugedega kontoritool
Butaca Capri.png|Kinotoolidel on käetoe küljes topsihoidja
Freigestellter Clubsessel.jpg|Polsterdatud nahktugitool
BMW Alpina B3 Biturbo E92-Leder-Vordersitze in Dakota-braun.jpg|Käetoed autoistmetel
Innenansicht Tyrolean Airways.JPG|Käetoed lennukiistmel


## Vaata ka
**[[Accoudoir]]*
Suusavabrik Dünamo

**Suusavabrik Dünamo** (1. jaanuarist 1968 täisnimega **"Dünamo" Eesti Vabariikliku Nõukogu Eksperimentaal-suusavabrik**) oli ettevõte, mis tootis suuski ning tennise- ja sulgpallireketeid.

Suusavabrik Dünamo asutati 1944. aastal.

1970.–1980. aastatel oli suusavabrik Dünamo üks NSV Liidu suurimaid suusatootjaid. 1977. aastal hakati esimesena NSV Liidus tootma plastiksuuski.

1957. aastast asus ettevõtte põhitootmine Tallinnas Pärnu maantee 160. Ettevõttel oli tsehhid ka Harkus (Paldiski maantee 251) ja Tartus (Tähe tänav 114). Tallinna Suusavabriku "Dünamo" direktorina tegutses Arnold Poolus.

1979. aastal töötas ettevõttes 314 inimest, 1986. aastal 359 inimest.

1989. aastal reorganiseeriti suusavabrik Dünamo tootmisühistuks Desurek, mis 1999. aastal pankrotistus.

## Viited

## Välislingid
*Eesti filmi andmebaas. Dünamo suusavabrik uues hoones. Ringvaade "Nõukogude Eesti" nr 2 (1957)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Suusavabrik Dünamo tootmishoone (fotograaf Karl Oras), 1962
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Dünamo suusavabrik (fotograaf Harald Leppikson), 1980
Vipratoks

**Vipratoks** on liniment ja salv, mis sisaldab eri kogustes mitmesuguste madude (0,0001%) mürki, kamprit ja metüülsalitsülaati jt aineid.

Salvi kasutatakse välispidiselt reumaatiliste ja närvivalude, ishiase korral ning pärast traumasid luumurdude, lihasevalude ja liigesepõletike korral.

Olenevalt aine vormist on ka manustamine varieeruv. 

Linimenti (maomürki 0,0001%, kamprit 3% ja metüülsalitsülaati 6%) tuleb enne välispidist kasutamist loksutada. 1–2 teelusikatäit vipratoksi hõõrutakse valutavale kohale naha sisse kaks korda päevas. Raskematel juhtudel on soovitatav lisaks linimendi sissehõõrumisele maomürki sisaldavaid preparaate, näiteks viprasiidi, ka süstida. 

## Droogi allikas

Mis liiki madudelt droogi tarbeks mürki kogutakse, selle kohta täpne teave puudub; medikamendi nimi võib viidata rästiku perekonna madudele.

## Vaata ka
* Viprosal B
* Hariliku rästiku mürk

## Viited

  
## Kirjandus
* VIPRATOKS 40G
* ВИПРАТОКС (VIPRATOX)
* Спину, поясницу, суставы летом спасет Випратокс
Jaan Siirak

**Jaan Siirak** (14. august 1897 Sangaste kihelkond – 30. jaanuar 1959 Tallinn) oli eesti sisearhitekt ja mööblikujundaja.
## Elulugu
Jaan Siirak sündis Sangaste mõisa metsatöölise Jaani ja Juuli Siiraku pere kuuenda lapsena; ka õde Veera Sarapuust sai kunstnik.

Õppis aastatel 1904–1914 Valga alg- ja linnakoolis ning 1914–1918 Penza kunstikoolis maali- ja tarbekunsti.

1918. aastal naasis ta Eestisse ja andis algul Tartus joonistustunde. Sama aasta sügisel asus Tartu Reaalkooli joonistusõpetajaks, kus töötas 1924. aasta kevadeni, kui otsustas ennast täiendama minna Pariisi.

Siirak viibis Pariisis aastatel 1924–1931, õppis 1926–1929 École des Beaux-Artsis ja teenis selle kõrvalt leiba kujundustöödega. Selle perioodi loomingust on teada vähe, kuigi ta viljeles nii maali kui ka skulptuuri. Teada on, et Siiraku skulptuurid, üks kergelt konstruktivistlik naise pea ja konsul Damasius Treude pea, said 1925. aasta Prantsuse kunstiajakirjades kiitvaid arvustusi. Maalidest on teada ka Siirakule iseloomulikku esteetikat jälgiv maal Eiffeli tornist, kuid säilinud on vaid konstruktivistlike sugemetega maal "Verduni katedraal sõjapurustustes". 1925 organiseeris Pariisi Eesti Seltsi, oli korduvalt selle juhatuses ja esimees. Esindas eestlasi Prantsusmaal 2. ülemaailmsel eestlaste kongressil.

1932. aastal naasis Siirak Tallinna ning pühendus peaaegu täielikult mööbli- ja sisekujunduskunstile. Ta on teinud kujundusi ka müügikioskitele, Tallinna kohvikutele Tallinn ja Moskva ning mitmele kauplusele (nt Araratile). 1936. aastal valmis tema käe alt magusavabriku Kawe esinduskaupluse sisustus Vabaduse väljakul Majaomanike panga majas. 1936–1940 töötas ta ärisisustuse käitises Frankonia sisearhitektuuri tööde ja mööbli kavandajana. 1937. aastal ostis ta koos äripartneritega Frankonialt metallitöökoja ja puutööstuse sisseseade ning nad üürisid vabrikuhoones Narva mnt 13/15 tootmispinna, pannes aluse ruumide sisustuse ja sisedekoratsiooni toodete valmistamise ettevõttele "Vikeri tehased" J. Siirak ja Ko, mis tootis mööblikomplekte ja kauplusesisustust 1940. aastani.

Nõukogude okupatsiooni ajal lõi Siirak kaasa Kunstnike Kooperatiivi organiseerimisel. Sealt kut­suti ta Kergetööstuse Rahvakomissariaati vaneminspektoriks, ülesandeks tööstustoodangu kujundusliku külje kontrollimine ja juhendamine. Saksa okupatsiooni ajal tegutses ta vabakutselise kunstnikuna. 1944. aastast oli ta Eesti Nõukogude Kunstnike Liidu sekretär-korraldaja. 1948. aastal asus ta Tarbekunsti Keskuse Dekoratiivkunsti Ateljee juhatajaks.

## Isiklikku
Oli aastatel 1922–1932 abielus Elma Siigiga. 1940. aastal abiellus kirjandusteadlase Erna Tillemanniga. Tema õepoeg oli kunstnik Lembit Sarapuu.

## Viited

## Välislingid
* Jaan Siiraku looming EKM-i digikogus
Narači järv

**Narači järv** ehk **Naratši järv** (valgevene keeles *Возера Нарач*, vene keeles *Нарочь* (Narotš)) on järv Valgevenes Minski oblastis Miadziełi rajoonis. Järve valgala on 199 km² ja see asub merepinnast 165 meetri kõrgusel. Suurim järve voolav jõgi on lühike Skema, mis voolab välja Miastra järvest.

Narači järv on pindalalt suurim järv Valgevene territooriumil. Aastail 1921–1939 kuulus see Poolale ja oli Poola suurim järv.

Kaldajoone pikkus on 41 kilomeetrit. Järve piirab põhjast Švenčionysi kõrgustik, kohati on oru nõlvade kõrguseks 45–50 meetrit. Lõunakallas on madal, turbane ja soostunud. Kaldad on valdavalt madalad ja liivased, kohati siiski ka kõrged (2–11 meetrit) ja alluvad murrutusele. Narači järve ümbruses asub Narači rahvuspark. Järve kirdeosas asub 6,2 hektari suurune saar, mis on haruldaste linnuliikide pesitsuspaigana range kaitse all.

Järve kaldal leidub kohati ka rannavalle, aga need on sõjategevusest rikutud. 1916. aastal pidas Venemaa keisririik järve ümbruses rünnaku Saksa vägede vastu, ebaõnnestunud Narači operatsiooni ajal toimus järve ümbruses aktiivne lahingutegevus.

Suurim asula järve kaldal on Narač, kus asub ka Narači rahvuspargi administratsioon. 

Järve põhja katab sügavamas osas valdavalt sapropeel, kohati on seal ka liivaseid või saviseid alasid. Madalam osa on osalt liivase, osalt savise põhjaga, kohati ka kivine.

Kaldataimestikus on valdavad harilik pilliroog ja järvkaisel. Loodepoolses osas kasvavad need 1,5–2 meetri sügavuseni, kagupoolses osas aga 3,5–4 meetri sügavuseni. Veetaimestikuga on kaetud vähem kui 3% järve pindalast. Sukeltaimed kasvavad kuni 7,5 meetri sügavuses vees, kattes 15 km² suuruse ala.

Valdavaim kala järves on haug. Järves elavad veel ka nurg, linask, ahven, koger, luts, viidikas, angerjas ja särg. Lindudest elavad järvel Valgevene punasesse raamatusse kantud kalakotkas, väiketiir, kühmnokk-luik ja väikepütt.

Narači järve loetakse üheks seitsmest Valgevene imest.

## Pilte


Pilt:Lake_Naroch.JPG|Narači järve kõrge kallas
Pilt:Narač_-_8.jpg|Saar Narači järves
Pilt:Narač_-_2.jpg|Purjekad Narači järvel
Pilt:Narach Lake 2.JPG|Narači järve rand


## Välislingid

* Järv Valgevene kalapüügiportaalis (*vene keeles*)
* Narači järv (*vene keeles*)
Johann Naha

**Johann Naha** (3. jaanuar 1902 Riia – 16. aprill 1982 München) oli eesti graafik ja tarbegraafik.

## Elulugu
Johann Naha õppis 1923–1929 Riigi Kunsttööstuskoolis, mille lõpetas Günther Reindorffi graafikaklassi õpilasena. Täiendas end Pariisis, Berliinis ja teistes Euroopa linnades (Viinis, Prahas ja mujal), hiljem ka Müncheni Kunstiakadeemias. 1936 sai rakenduskunstniku tunnistuse ja enne Teist maailmasõda töötas Oskar Kilgase tekstiilivabrikus mustrikavandajana. 

Lahkus Eestist 1944. aasta septembris, aastast 1945 jäi elama Münchenisse, kus tegutses vabakunstnikuna. Kuulus rakenduskunstnike koondise Dekoor asutajate hulka, oli aastast 1933 RaKÜ ja aastast 1953 Müncheni Kujutavate Kunstnike Kutseühingu liige. Kuulus erinevatesse ekslibristide seltsidesse mitmetes Euroopa riikides. 

## Looming
Johann Naha meelistehnikateks olid puugravüür ja puulõige. Ta on tuntud eelkõige linnavaadete ja eksliibriste loojana, arvukate mappide koostajana mõlemas žanris. Kunstniku loomingu hulka kuulusid ka akvarellid ning õlimaalid, peamiselt maastikuteemalised, milleks ainet ammutas ta Euroopa reisidel koos abikaasa Dagmariga. 

Aastatel 1955–1969 andis Naha välja 15 seinakalendrit pealkirjaga "Aastaajad", mida illustreeris peamiselt Eesti-aineliste piltidega. Laiemat rahvusvahelist tuntust tõid talle siiski eksliibrised. Neid on ta loonud ligi 400, neist esimesed 60 Eestis. Aastatel 1942–1975 koostas kunstnik oma eksliibristest 16 väiksetiraažilist mappi. 

Mappe koostas Naha ka linnavaadetest – Nahale pakkusid Eesti linnad ja nende arhitektuur väga huvi, ta uuris nii Eestis kui ka Saksamaal arhitektuuri ja kultuurilugu, mõõdistas ja fotografeeris ehitisi. Eesti ehitus- ja kunstimälestisi kujutavate fotode ja jooniste kogu asub Muinsuskaitseameti arhiivis. Naha loomingut leidub Eesti Kunstimuuseumi, Tartu Kunstimuuseumi, Ajaloomuuseumi kogudes.

## Teosed
*Tallinna Püha Vaimu kirik: ehitus, ajalugu ja kunstivarad / koostanud Hugo Peets ja Johann Naha. Tallinn: Tallinna Pühavaimu kogudus, 1933

## Viited

## Välislingid
* Johann Naha looming EKM Digikogus
Indrek Rumma

**Indrek Rumma** (sündinud 14. septembril 1969 Tallinnas) on endine eesti korvpallur. 

Ta on mänginud muu hulgas klubis TTÜ KK.

1993–2001 mängis ta Eesti korvpallikoondises.
Darius Šilinskis

**Darius Šilinskis** (sündinud 18. mail 1984 Mažeikiais Leedus) on leedu korvpallur. 

Aastal 2009 mängis ta Eesti klubis TTÜ KK.
Taavi Rõivase valitsus

**Taavi Rõivas** on olnud kahe Vabariigi valitsuse juht:
*Taavi Rõivase esimene valitsus (26. märtsist 2014 kuni 9. aprillini 2015)
*Taavi Rõivase teine valitsus (9. aprillist 2015 kuni 23. novembrini 2016)
Edward J. Singler

**Edward J. Singler** (sündinud 6. juunil 1990 Medfordis Oregonis) on USA korvpallur.

Aastast 2014 mängib ta Eesti klubis BC Kalev/Cramo.
Aleksandr Baldin

**Aleksandr Baldin** (sündinud 31. augustil 1984 Tallinnas) on Eesti ujuja. 

Ta osales 2004. aasta Ateena OM-il, kus sai 100 m rinnuliujumises 49. ja 200 m distantsil 32. koha.

2002–2007 oli ta Eesti ujumiskoondises.

## Viited

## Välislingid
*
Hilja Jalviste

**Hilja Jalviste** (neiuna **Hilja Piiper**; 1. jaanuar 1918 Tallinn – 3. aprill 2015) oli eesti günekoloog, Tartu Ülikooli õppejõud.

Ta omandas alghariduse Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tütarlaste Gümnaasiumis ja lõpetas 1935. aastal Tartu Tütarlaste Gümnaasiumi. Samal sügisel astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas 1942. aastal arsti astme väärilisena. Kuna Nõukogude korra ajal loeti Saksa okupatsiooni aegne diplom kehtetuks, tuli tal 1945. aastal diplom välja vahetada ja lõpetamist loetakse sellest aastast. Ta kuulus üliõpilaskorporatsiooni Filiae Patriae.

Aastatel 1942–1943 töötas ta Nõo-Ropka jaoskonnaarstina. 

1943. aastal asus ta arstina tööle Tartu Ülikooli naistekliinikusse. 1945. aastal sai temast sünnitusabi ja günekoloogia kateedri assistent; selle töö juures valmis tal kandidaadiväitekiri "Vereseerumivalkude nihetest rasedal seoses dieediga, eriti rasedustoksikoosi puhul", mille ta kaitses 1958. aastal ja sai meditsiinikandidaadi kraadi. 1973. aastal anti talle sünnitusabi ja günekoloogia kateedri dotsendi kutse. 1986. aastal jäi ta pensionile.

## Isiklikku
Ta oli 1956. aastast abielus farmatseudi ja Eesti Põllumajanduse Akadeemia keemiakateedri dotsendi Heiti Jalvistega (1915–2005). Tema isa Johannes Piiper oli eesti zooloog, looduskirjanik ja Tartu Ülikooli professor, ema Elviine Mathilde Piiper oli bioloog, vend Johannes Piiper oli füsioloog, Eesti Teaduste Akadeemia välisliige.

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk 179.

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944
Andrus Kajak

**Andrus Kajak** (sündinud 11. septembril 1965 Tallinnas) on eesti vehkleja.

Ta sai 1996. aasta Atlanta OM-il individuaalselt 15. ja meeskondlikult 5. koha. Ta sai 2000. aasta Sydney OM-il individuaalselt 33. ja meeskondlikult 9. koha.

## Viited

## Välislingid
*
Try

**"Try"** on Ameerika laulja-laulukirjutaja ja muusiku **Pinki** (stiliseeritult **P!nk**) esitatud laul, mis anti välja nii singli kui ka muusikavideona. 

"Try" on avaldatud 2012. tema kuuendal stuudioplaadil "The Truth About Love".

Laul saavutas esikoha Hispaania edetabelis ning see kerkis kümne parima hulka Austraalia, Austria, Kanada, Saksa, Itaalia, Uus-Meremaa, Poola, Šveitsi, Inglismaa ja USA edetabelites.
 
Laulu "Try" kaveri esitas Tanja Mihhailova telesaates "Su nägu kõlab tuttavalt", tehes seda suhteliselt sarnaselt laulu originaalvideos esitatuga.

## Viited

## Kirjandus
* "Try" laulu sõnad

## Videod
* "Try" YouTube'i muusikavideo

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Try (Pink song)]] seisuga 8.04.2015.*
Rubin Teitelbaum

**Rubin Teitelbaum** (17. jaanuar 1907 Tapa – 4. september 1941 Tallinn) oli Eesti tõstja.

1927–1933 tuli ta kergekaalus (kuni 67,5 kg) 7 korda Eesti meistriks. 

Ta tapeti Saksa okupatsiooni ajal.

## Isiklikku
Tema õde oli kergejõustiklane, võrk- ja korvpallur Sara Teitelbaum.

## Viited

## Välislingid
*
Connor Olev Martin O'Brien

**Connor Olev Martin O'Brien** (sündinud 4. veebruaril 1961 Montréalis) on Kanada mäesuusataja, kes on võistlustel esindanud ka Suurbritanniat ja Eestit.

Ta esindas Eestit 1994. aasta taliolümpiamängudel kiirlaskumises, kuid katkestas võistluse.

Hiljem on ta töötanud Ameerika Ühendriikides investeerimispankurina.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Rae raba

**Rae raba** on raba Harju maakonna Rae vallas. 

Halduslikult asub Rae raba Rae küla ja Soodevahe küla territooriumil. Raba põhjaosa külgneb Tallinna linnaga, täpsemalt Tallinna lennujaama maandumisrajaga. Lõunas piirneb Rae raba Vaskjala–Ülemiste kanaliga.

Rae raba asub Põhja-Eesti platool madalas nõos. Raba on tekkinud mandrijää taandumise järgse jäänukjärve kinnikasvamisel.

Raba on nime saanud Rae mõisa järgi. Raba pindala on 10,8 km&sup2;.

Raba lõunaserval, Vaskjala–Ülemiste kanali ääres asub Eesti tõenäoliselt üks vanemaid rauasulatuskohti (Rae rauasulatuskoht), kus toodeti rauda juba varasel rauaajal. Rauasulatuskoht on arheoloogiamälestisena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.

Rae raba turbalasundi paksus on keskmiselt 3,2 meetrit, suurim paksus 6,8 meetrit.

1960.–1980. aastatel raba kuivendati kuivenduskraavide rajamisega.

Raba idaosas on turbatootmisalad (Rae ja Rae2), kogupindalaga 370 ha, kus turvast kaevandab AS Ahtol.

## Viited

## Välislingid
*Rae valla virtuaaltuur. Vaatamisväärsused. Rae raba
*Karjäärid – Mäeinstituudi teemaleht. Rae turbaraba
*Tiit Kändler. Rae turbavälju ohustavad hapuoblikas ja kahjutuli. Eesti Päevaleht, 2. juuni 2000
*Reisijutud.com. Rae rabarada
*Rae raba orienteerumiskaart Eesti Orienteerumisliidu andmebaasis
Ain-Alar Juhanson

**Ain-Alar Juhanson** (sündinud 2. oktoobril 1976 Paides) on eesti triatleet.

Ta on tulnud Eesti meistriks triatloni poolpikal distantsil (1998), kaks korda olümpiadistantsil (2000, 2003) ning kaks korda duatlonis (2002, 2003).

Ta on kestvusspordi võistluse IRONMAN Tallinn peakorraldaja.

1994. aastal pääses ta reisijana parvlaeva Estonia katastroofist eluga. 

## Tunnustus

* 2018 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (triatloni populariseerija ja võistluste korraldaja, silmapaistvate liikuma kutsuvate eeskujuprojektide algataja)

## Viited

## Välislingid
*
Helju Mikkel

**Helju Mikkel** (1936. aastani **Amberg**, 1936–1948 **Ambre**; 13. märts 1925 – 5. oktoober 2017) oli eesti tantsulooja ja rahvatantsujuht, üks üliõpilaste laulu- ja tantsupeo Gaudeamus algatajaid, üldtantsupeo üldjuht ja liigijuht ning pikaajaline Tartu Ülikooli Rahvakunstiansambli kunstiline juht.

Rahvatantsijad tunnevad Mikkelit ka hellitusnimega **Tantsumemm** või lihtsalt **Memm**.

Mikkel on loonud hulgaliselt tantse. Nende seas on näiteks Tedremäng, Vanaisa polka, Otsapandjatse, Lina, Kullaketrajad, Kiigemäng ja Kaksteist kapukat

Helju Mikkel elas Haldja talus Luke külas Tartu maakonnas.

1997. aastast on ellu kutsutud Helju Mikkeli nimeline Tartumaa rahvatantsupreemia.

Tema kirjutatud on rahvatantsija usutunnistus "Olen iva Su algusest...", mille tantsumemm luges esimest korda ette 1994. aasta üldtantsupeol. Katkendit aatetunnistusest kuulati salvestisena 1999. aasta tantsupeol enne Helju Mikkeli tantsudest koosneva kavaosa algust. 2017. aasta noorte tantsupeol "Mina jään", vaid mõni kuu enne tantsumemme surma, lugesid usutunnistuse täispikkuses ette peaosalised Koit ja Hämarik ehk Merit Männiste, Jennifer Marisse Cohen, Jaagup Tuisk ja Hardo Adamson.

## Aatetunnistuse tekst

Rahvatantsija aatetunnistus

Olen iva Su algusest, Eestimaa,
olen kild Su paesest pinnast
ja suutäis Su leivakäärust,
olen tõru Su hiietammest
ja sulg Su pääsutiivast,
hell ebe Su rukkilillest
ja Su aadete narmasjuur, Eestimaa.

Olen kummelimuru Su õuel
ja pihlakobar Su väravapuul,
nestepiisk Su kurekella kambris
ja tahiniit Su Koidu-Hämariku lambis.

Olen pisar Su nutus
ja rõõm Sinu naerus,
kõla Su keeles ja õnnistuspalve
ja usk Su lootustes, Eestimaa.

Olen kestmise läkitus Sinust ja Sulle,
tulen ja tantsin Sinust ja Sulle, Eestimaa.
Olen iva Su algusest, Eestimaa.

Haldja talus 1994


## Tunnustus
* 1964 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
* 1991 – Ullo Toomi nimeline rahvatantsustipendium
* 2000 – Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2005 – Tartumaa Kuldne Tammeoks
* 2011 – Anna Raudkatsi rahvatantsustipendium

## Pere
Tema pojad on arst Mehis Mikkel ja kunstnik Maanus Mikkel. 

## Viited

## Välislingid
* Rahvatantsumemm Helju Mikkel: "Oma maa armastus peab olema!" Kultuur ja Elu
* "Tantsumemm Helju Mikkel kartis tantsupidu ära rikkuda" Eesti Päevaleht, 22. juuni 2007
* Helju Mikkeli teemaõhtu ETV2-s
* "Rahvatantsija usutunnistus" Eesti Raadio, 15. juuli 1994
Dina Ellermann

**Dina Ellermann** (sündinud **Dina Radha'a**; 20. detsembril 1980 Bagdadis Iraagis) on Eesti ratsutaja. Dina Ellermann on ratsutaja, kes tegeleb koolisõiduga. 

Ta lõpetas aastal 2000 Tallinna 21. Kooli ja aastal 2005 Tallinna Ülikooli rekreatsioonikorralduse erialal.

Aastatel 2012, 2013 ja 2014 tuli ta Eesti meistriks ning 2008 Eesti sisemeistriks. Aastal 2013 oli ta Eesti parim koolisõitja. Ta osales 2020. aasta suveolümpiamängudel ning oli seal koos Tõnu Endreksoniga avadefilee lipukandja.

## Isiklikku
Tema isa on iraaklane ning ema eestlanna.

## Viited

## Välislingid
*
Friedrich Issak

**Friedrich Issak** (20. november 1915 Petrograd – 11. mai 1991 Tallinn) oli Eesti kergejõustiklane, korv- ja jalgpallur ning spordiajakirjanik.

Ta lõpetas aastal 1935 Tartu Linna Poeglastegümnaasiumi. Aastatel 1936–1941 õppis ta Tartu Ülikoolis matemaatikat, loodusteadusi ja õigusteadust; ühelgi erialal ta ülikooli ei lõpetanud. Akadeemiliselt kuulus ta Üliõpilaste Seltsi Raimla.

Ta võitis Nõukogude Liidu meistrivõistlustel odaviskes 1943., 1944. ja 1947. aastal kuldmedali, 1945. aastal hõbemedali ja 1946. aastal pronksmedali. 1945 võitis hõbemedali ka granaadiviskes. 1940, 1946–1947 tuli ta odaviskes kolm korda Eesti meistriks. 1938–1940 tuli ta Eesti meistriks ka korvpallis, mängides EASK meeskonnas.

Aastatel 1944–1951 oli ta ajakirja Kehakultuur vastutav toimetaja.

Friedrich Issak suri 11. mail 1991 Tallinnas ja maeti 18. mail 1991 Pärnamäe kalmistule.

## Isiklikku
Tema abikaasa Aino Issak on tennisist ja kehalise kasvatuse õpetaja; nende poeg Jaak Issak on tennisist ja treener.

## Tunnustus
* 1978 – Eesti NSV teeneline ajakirjanik.

## Viited

## Välislingid
* 
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Õismäe raba

**Õismäe raba** on raba Tallinnas Haabersti linnaosas Õismäe asumis. 

Raba on tekkinud mandrijää taandumise järgse jäänukjärve kinnikasvamisel.

Raba pindala on 40 ha.

Õismäe raba turbalasundi paksus on keskmiselt 2 meetrit, rabas on mitmeid endisi turba lõikamise auke. Raba on kuivendatud kuivenduskraavide rajamisega.

Õismäe raba läbivatele metsateedele rajati 2019. aastal 2 km pikkune valgustatud terviserada, mis kuulub SA Eesti Terviserajad võrgustikku.

## Viited

## Välislingid
*Õismäe raba asukoha skeem
*Õismäe raba orienteerumiskaart Eesti Orienteerumisliidu andmebaasis
*Õismäe raba terviserada
Kakumäe raba

**Kakumäe raba** on raba Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis Kakumäe poolsaarel.

Raba pindala on 27 ha.

Kakumäe raba servas asuvad Peeter Suure merekindluse rannakaitsepatarei nr 4 rajatised.

## Viited

## Välislingid
*Kakumäe raba asukoha skeem
Bioloogiline isolatsioon

**Bioloogiline isolatsioon** on liigi isolatsioon, mille puhul ristumist liigikaaslastega soodustavad ja ristumist võõra liigi isenditega (või järglaste saamist hübriidil) takistavad asjaolud, mis ei tulene kokkupuute geograafilisest võimatusest, (ristumisbarjäär).

Tegu võib olla näiteks liigiomaste sigimispaikade või -aegade erinevusega või sigimiskäitumise kokkusobimatusega. Hübriidid hukkuvad varakult  või on viljatud.
Grete Ayache

**Grete Püvi** (aastatel 2006–2014 **Barake**; aastast 2017 **Ayache**; sündinud 12. märtsil 1982 Tallinnas) on eesti ratsutaja. 

Aastal 2006 tuli ta Eesti meistriks ja aastal 2007 Eesti sisemeistriks. Ta on Eesti parim koolisõitja 2007, 2011, 2012 ja 2014. 

Aastal 2015 võitis ta CDI3* tasemega rahvusvahelise koolisõiduvõistluse Grand Prix.

Aastast 2004 on ta ratsaklubi Black Stallion Equestrian Club juhatuse liige.

## Isiklikku
2017. aastal abiellus ta prantsuse koolisõitja Alexandre Ayachega. Tema õde on ooperilaulja Pirjo Jonas.

## Viited

## Välislingid
*
*Grete Püvi FEI andmebaasis
Heino Kurvet

**Heino Kurvet** (12. september 1941 Mõisaküla – 9. aprill 2020 Viljandi) oli eesti aerutaja ja treener . 

1960–1977 tuli ta 53 korda Eesti NSV meistriks: 24 ühe-, 20 kahe-, 5 neljasüstal ja 4 teatesõidus . 
Töötas 1965–91 Pärnus treenerina. 

## Viited

## Välislingid
*
Piazza del Duomo

Nimega ***Piazza del Duomo*** tähistatakse mitmes Itaalia linnas asuvat väljakut:
* Piazza del Duomo (Milano)
* Piazza del Duomo (Pisa)
* Piazza del Duomo (Firenze)
* Piazza del Duomo (Catania)
Borivske (täpsustus)

**Borivske** on kohanimi.

*Borivske, alev Ukrainas Luhanski oblastis Sjevjerodonetski haldusalas
*Borivske, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis
*Borivske, küla Ukrainas Poltava oblastis Kotelva rajoonis
*Borivske, küla Ukrainas Harkivi oblastis Ševtšenkove rajoonis
Irina Kikkas

**Irina Kikkas** (aastast 2011 **Kikkas-Nõomaa**; sündinud 22. juulil 1984 Tallinnas) on Eesti iluvõimleja ja iluvõimlemistreener.

Ta sai 2008. aasta Pekingi OM-il mitmevõistluses 20. koha. 

Aastatel 1998–2008 on ta tulnud Eesti meistriks iluvõimlemises kokku 44 korda: 33 individuaalaladel, 8 mitmevõistluses ja 3 iluvõimlemise rühmakavas. 

## Viited

## Välislingid
*
Borivske

**Borivske** on alev Ukrainas Luhanski oblastis Sjevjerodonetski haldusalas, umbes 2&nbsp;km kaugusel Sjevjerodonetski lennujaamast lõunakagus.

Tuba järve ja Siverskõi Donetsi kallastel asuva Borivske kõrgus merepinnast on 52 meetrit.

Borivske asutati 1640. aastal, alevi õigused alates 1938. aastast. 

2012. aasta 1. jaanuaril elas asulas 5928 inimest, asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.


Миколаївський храм (Борівське).jpg|Püha Mõkolai kirik Borivskes


## Viited
Tiit Tikerpe

**Tiit Tikerpe** (sündinud 7. septembril 1965 Tartus) on eesti aerutaja. 

Ta lõpetas 1983. aastal Tartu 3. Keskkooli. 

Ta sai 1992. aasta Barcelona OM-il ühekanuul 500 m ja 1000 m distantsil 18. koha. 

Aastatel 1981–1995 tuli ta 22 korda Eesti meistriks: 15 korda ühe- ja 7 korda kahekanuul.

## Viited

## Välislingid
*
Svetlana Zainetdinova

**Svetlana Zainetdinova** (sündinud 19. oktoobril 1962 Ufas Venemaal) on Eesti maletaja ja maletreener.

Ta tuli 1985. aastal Eesti naiste meistrivõistlustel males esikohale ja 2000. aastal hõbedale.

## Viited

## Välislingid
*
UBUNTU Partei

**UBUNTU Partei** on Lõuna-Aafrika Vabariigi partei,  Ubuntu Vabastusliikumise poliitiline väljund. See on esimene ubuntu ideoloogial põhinev partei. Partei rajas 2012. aastal Michael Tellinger. 

2014. aastal osaleti Lõuna-Aafrika Vabariigi üldvalimistel, kus koguti 8234 häält (0.04%).

## Vaata ka
*Ubuntu (filosoofia)
*Ubuntu Vabastusliikumine

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Eesti NSV teeneline looduskaitsja

**Eesti NSV teeneline looduskaitsja** on Eesti NSVs välja antud aunimetus.

Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium teenete eest "looduskeskkonna kaitse ja kontrolli ning loodusvarade ratsionaalse kasutamise korraldamisel, keskkonna  mittesaastava tehnoloogia väljatöötamisel ja juurutamisel ning looduskaitse propageerimisel."

## Eesti NSV teenelised looduskaitsjad
* 1985 Jaan Eilart, Heino Luik, Helle Simm
* 1987 Herbert Viiding, Vello Linnamägi, Vaike Pommer, Mare Muik, Endel Koljat
* 1988 Guido Kapp, Enu Mäela, Eleonora Naskova
* 1989 Veljo Ranniku, Ann Marvet, Lehte Savitskaja

## Vaata ka
*Eesti NSV aunimetused

## Viited
Steal My Girl

**"Steal My Girl"** on Briti-Iiri poistebändi One Direction esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona.

Videos esineb ka Danny DeVito. 

## Kirjandus
* Jason Lipshutz, New York, One Direction’s ‘Steal My Girl’ Single Hits the Web: Listen, 29. september 2014
* "Steal My Girl" laulu sõnad

## Välislingid
* "Steal My Girl" YouTube'i muusikavideo
* Eliana Dockterman, Watch One Direction’s Music Video for ‘Steal My Girl’, 24. oktoober 2014 

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Steal My Girl]] seisuga 9.04.2015.*
Eesti NSV teeneline koor

**Eesti NSV teeneline koor** on Eesti NSVs välja antud aunimetus.

Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium kooridele eriti kõrge taseme, loomingulise tegevuse ja suurte teenete eest eesti nõukogude koorikultuuri arendamisel.

Eesti NSV teenelise koori aunimetust anti välja 1956. aastast. 1987. aasta alguseks oli selle aunimetuse saanud 23 koori.

## Eesti NSV teenelised koorid
* 1956 Eesti NSV Ametiühingute Nõukogu Jaan Tombi nimelise Kultuuripalee meeskoor
* 1960 Viljandi rajoonikultuurimaja segakoor Koit 
* 1962 Tallinna Raudteelaste Klubi segakoor Raudam
* 1964 Eesti NSV Ametiühingute Nõukogu Jaan Tombi nimelise Kultuuripalee segakoor, Tallinna Haridustöötajate Naiskoor
* 1965 Eesti Televisiooni ja Raadio Segakoor, Tartu Noortemaja Sõprus segakoor Vanemuine, Tallinna Pioneeride ja Koolinoorte Palee lastekoor Ellerhein, Vabariiklik Koorijuhtide Segakoor
* 1967 Eesti NSV Ametiühingute Nõukogu Jaan Tombi nimelise Kultuuripalee poistekoor
* 1971 Tallinna Kammerkoor
* 1973 Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi meeskoor Gaudeamus
* 1977 Tallinna Polütehnilise Instituudi Akadeemiline Naiskoor
* 1978 Tallinna Polütehnilise Instituudi Akadeemiline Meeskoor, Eesti NSV Teaduste Akadeemia meeskoor
* 1979 Eesti NSV Teaduste Akadeemia naiskoor
* 1980 Eesti Õpetajate Meeskoor, Eduard Vilde nimelise klubi meeskoor Kaevur, Tartu Akadeemiline Meeskoor, Tartu Riikliku Ülikooli Akadeemiline Naiskoor
* 1985 Pärnu Tarbijate Kooperatiivi Mihkel Lüdigi nimeline meeskoor, Vabariikliku koondise "Eesti Kolhoosiehitus" Ehitus- ja Montaaživalitsuse segakoor "Olevine"
* 1986 Tartu Pioneeride Maja poistekoor
* 1989 Meeskoor Runo

## Vaata ka
*Eesti NSV aunimetused

## Viited
Koljaadatsaarid

**Koljaadatsaarid** (valgevene keeles *Цары Каляды*) on traditsiooniline uusaastapidustus Valgevenes  Minski oblasti Kapyli rajoonis Siemiežavas. 

Üritus on kantud UNESCO inimkonna suulise ja vaimse pärandi meistriteoste nimekirja. Pidustused leiavad aset Juliuse kalendri järgi enne uut aastat, 13. ja 14. jaanuaril.

Ühe oletuse kohaselt said pidustused alguse 18. sajandil, mil Siemiežava lähedal peatus tsaariarmee väeosa. Kohaliku loo põhjal käisid sõdurid ja ohvitserid uusaasta eel lõbusat etendust andes majast majja, kogudes koljaadatavade kohaselt ande. Pärast väeosa lahkumist jätkasid seda kohalikud noored, kellele pakkus lõbu end sõjaväevormiga ehtida.  See versioon ei ole aga kinnitust leidnud. Küll aga on andmeid, mis kinnitavad, et traditsioon pärineb ajast enne tsaarivägede tulekut. 

Pidustusel osalevad valges mundris noormehed ("tsaarid"), kelle rinnal on punase Siemiežava tikandiga vööd ja kel on peas lintidega mütsid. Tsaare saadavad sõdurid ja koomilised tegelased Baba (eit, kehastab mees) ja Dzed (taat, kehastab naine). Rongkäik külastab Siemiežava maju, etendades näidendit "Tsaar Maximilian". Rongkäik toimub tõrvikute valgusel.

Traditsioon kestis 1960. aastateni, siis katkes, kuid 1996. aastal taastati kohalike elanike initsiatiivil. 2009. aastal lisas UNESCO selle inimkonna suulise ja vaimse pärandi meistriteoste nimekirja.

## Viited

## Välislingid
*Pidustused UNESCO kodulehel (*inglise keeles*)
*Pidustused  YouTube'is
Eesti NSV teeneline sotsiaalhooldustöötaja

**Eesti NSV teeneline sotsiaalhooldustöötaja** on Eesti NSVs välja antud aunimetus.

Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium sotsiaalhooldussüsteemis vähemalt 15 aastat töötanud ja oma töös eriti silma paistnud töötajatele, "kellel on suuri teeneid sotsiaalhoolduse parandamisel vabariigis".

Eesti NSV teenelise sotsiaalhooldustöötaja aunimetust anti välja 1978. aastast. 1987. aasta alguseks oli selle aunimetuse saanud 26 inimest.

## Vaata ka
*Eesti NSV aunimetused

## Viited
Johanna Lahesalu

**Johanna Lahesalu** (10. märts 1899 – 8. märts 1979 Tallinn) oli Keila elanik; sai tuntuks ajaloolise kirjutisega Keila minevikust.

Johanna Lahesalu esitas ajaloolise uurimistöö "Killukesi Keilast" Etnograafiamuuseumi XVII teatmematerjali kogumise võistlusele 1975. aastal. Seda tööd säilitatakse Eesti Rahva Muuseumis, selle koopia asub Harjumaa Muuseumi kogus. Teose katkendeid on ilmunud Delfi portaali rubriigis "Eesti elu".

Lahesalu isa oli Keila ettevõtja, kaupmees ja fotograaf Gustav Kulp. Lahesalu omandas Keila raudteejaamas telefonisti elukutse. Aastatel 1940–1954 töötas ta telegrafistina Keila raudteejaamas. Kümme aastat pärast Gustav Kulbi maja natsionaliseerimist tõsteti maja omanik ja tema tütar perekonnaga majast välja. Pensionärina elas Lahesalu Pääskülas tütre peres.

Tema abikaasa Eduard Lahesalu (sündinud Lammas) oli kooliõpetaja.

Johanna Lahesalu on maetud Tallinna Liiva kalmistule.

## Viited

## Välislingid
* Keila 770: Katked Johanna Lahesalu tööst "Killukesi Keilast" "Keila minevikust" (u 15. sajandi keskpaik) Delfi.ee. 28. juuni 2011.
Anna Ovsjankina

**Anna Ovsjankina** (ka **Estonianna**; neiupõlvenimega **Anna Novožilova**; sündinud 1. märtsil 1986) on Eesti venekeelne videoblogija, moe- ja kosmeetikaekspert.

Ovsjankina on õppinud Tallinna Tehnikaülikoolis transporti ja logistikat ning töötanud selles vallas neli aastat.

2015. aasta alguse seisuga oli Ovsjankina kanal Youtube'is nimega Estonianna Eesti kanalitest kõige suurema püsijälgijate arvuga, tema postituste vaatajate arv ulatus keskmiselt 200 000-ni ning populaarseim postitus oli kogunud üle miljoni vaataja. Anna Ovsjankina alustas videoblogi pidamist 2011. aasta mais. Kokku vaadati tema videoid nelja aasta jooksul 32 ja pool miljonit korda. Vaatajate koguarvult edestasid teda vaid Lasteka, lauljatar Kerli ja muusikat tootva Raido Ojametsa kanalid, kuid püsitellijaid ehk fänne oli Estoniannal rohkem kui Eesti videoblogijate esikümne ülejäänud kanalitel kokku. Ligikaudu pooled ta vaatajad tulid Venemaalt, pooled mujalt maailmast, Eesti vaatajaid oli 5–10%.

Ehkki Ovsjankina alustas videoblogimist hobina, on sellest saanud tema põhitöö; ta sissetuleku moodustavad Youtube'i kanaliga seotud sponsorlepingud ning kaastööd kosmeetikafirmadele. Üks esimesi koostööettepanekuid tuli kosmeetikafirmalt L'Oréal 2012. aastal. Samal aastal jõudis ta esimest korda ajakirjanduse vaatevälja, püsijälgijaid oli tal sel ajal 25 000, 2013. aastal juba 86 000.

Anna Ovsjankina populaarsus on leidnud kajastust nii Eesti ajakirjanduses kui ka erialameedias väljaspool Eestit. Temast on kirjutanud ajakirja Marie Claire venekeelne veebiväljaanne, Fashionschoolonline.ru, Postimehe venekeelne portaal Limon.ee, Global Blue, veebiportaali Buduaar vene väljaanne, Beauty Insider, Global Blue jps. 2015. aasta märtsis tehti temaga intervjuu ETV saates "Pealtnägija". Arvustustes nimetatakse Estonianna tugevustena detailitäpset tööd videotega, positiivsust ja ausaid hinnanguid toodetele.

2023. aastal asusid Anna Ovsjankina ja Anton Ovsjankin koos lastega elama Venemaale.

## Isiklikku
Anna Ovsjankina on abielus, ka tema abikaasa Anton osaleb videoblogimises.

Ehkki Ovsjankina blogib vene keeles, suhtleb ta vabalt ka eesti keeles.

## Viited

## Välislingid
* Anna Ovsjankina kanal "Estonianna" Youtube'is
* Anna Ovsjankina Facebookis
* Anna Ovsjankina suhtlusvõrgustikus Vkontakte
* Anna Ovsjankina koduleht
* ""Estonianna" YouTube kanalit jälgib igal nädalal kuni 200 000 vaatajat" "Pealtnägija", ERR, 8. aprill 2015
* "Eesti edukaim YouTube'i staar Estonianna "Pealtnägijas": fännid tulevad Venemaalt ja muljalt, Eestist vaid 5-10%" Delfi, 8. aprill 2015
* "Девушка недели: Анна Овсянкина Global Blue, 8. august 2014
* "Интервью с видеоблогером Estonianna: к 86 тысячам подписчиков за два года" Beauty Insider, 28. juuli 2013
* "Эстонская бьюти-блоггерша собрала 25 000 подписчиков на своем видео-канале" Limon.postimees.ee, 28. juuni 2012
* "Эстонская бьюти-блоггерша собрала 25 000 подписчиков на своем видео-канале" Buduaar.ru, 27. juuni 2012
1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused kergejõustikus

**1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused kergejõustikus** olid NSV Liidu meistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 1958. aastal 19.–21. maini Komsomoli staadionil (praegu Kalevi Keskstaadion) Tallinnas ja 28. oktoobrist 2. novembrini Gruusias Thbilisis.
1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused murdmaasuusatamises

**1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused murdmaasuusatamises** olid NSV Liidu meistrivõistlused murdmaasuusatamises, mis toimusid 1958. aastal 1.-9. veebruarini Otepääl (individuaalsõidud) ja 30. märtsil Murmanskis (teatesõidud).
Tartu Hansapäevad 2015

**Tartu Hansapäevad 2015** on 11.–12. juulil 2015 Tartus toimuv festival. Kuna tegu on 20. Tartu hansapäevadega, kannavad need alapealkirja "Juubeldavad hansapäevad".

Nagu viimastel aastatel kombeks, on Tartu kesklinn ka 2015. aasta Tartu Hansapäevadel jagatud eri aladeks. Jaanilinnas asuval Antoniuse õue laval esinevad muusikud ja tantsijad, Jaani kiriku ümbruses on käsitöö ja töökojad. Toomemäel Tartu Tähetorni ja Tartu Ülikooli Ajaloo Muuseumi läheduses on Teaduslinn, kus korraldatakse katseid, tutvustatakse leiutisi ja tehnikat. Toomkiriku varemetes asuval Toomelaval toimuvad ka kontserdid ning õhtuti näidatakse välikino. Lastelinnas toimuvad lasteüritused: muinasjutuvestmine, õpikojad jms, mängitakse laua-, spordi- ja osavusmänge ning näidatakse loomi. Tasku keskuse ümbruses asub Raualinn, kus toimuvad spordi- ja tehnikaüritused, sealhulgas amatöör-rammumeeste karikasari. Avatud on Jõelinn, kus toimuvad kontserdid ja tantsuõhtud Lodjakoja Jõekohvikus. Pirogovi platsil seatakse üles Maitseelamuste linn. Raekoja platsil, Rüütli ja Küüni tänaval ning nende ümbruses toimub tavapärane hansalaat.

Hansapäevadega samal ajal toimub ka muusikafestival Klaaspärlimäng 9.-14. juulil.

Nagu ka eelmisel aastal, juhib Tartu 2015. aasta hansapäevade korraldustoimkonda Jaanus Tepomees.

## Vaata ka
* Tartu Hansapäevad 2007
* Tartu Hansapäevad 2008
* Tartu Hansapäevad 2012
* Tartu Hansapäevad 2013
* Tartu Hansapäevad 2014

## Välislingid
* Tartu Hansapäevade koduleht
Eesti 1920. aasta suveolümpiamängudel

**[[Eesti]]** osales **[[1920. aasta suveolümpiamängud]]el** 14 sportlasega ja 3 spordialaga. See oli esimene kord, kui Eesti esines olümpiamängudel eraldi riigina.

ESS Kalev saatis Belgia Olümpiakomiteele osavõtutaotluse, millele saabus küllalt lootusetult kõlav vastus: võistlejate ülesandmine olümpiamängudeks võib toimuda Venemaa Olümpiakomitee kaudu, kuna Eesti Vabariik ei ole ROK-i liige. Johannes Villemsoni juhtimisel asuti otsima muid võimalusi. Ühendusse astuti Eesti tolleaegse saadikuga Londonis, Kalevi seltsi liikme Ants Piibuga, kes omakorda saatis kirja Belgia OK-le, et taotleda eestlaste osavõttu olümpiamängudest. Sealne olümpiakomitee andis meie taotluse edasi ROK-i presidendile Pierre de Coubertinile. Pariisis oleva kalevlase, Eesti saadiku Karl Robert Pusta ja P. de Coubertini läbirääkimiste tulemustest informeeris ROK-i president belglasi, kes teatasid ametlikult, et Eesti soov on rahuldatud, kuid tuleb luua sporditegevust juhtiv keskne organisatsioon. 

### Eestit esindasid olümpiamängudel
Võistkonna esindajad olid Ado Anderkopp, William Fiskar, Karl Metti, Leopold Tõnson. 

#### [[kergejõustik|kergejõustiklased]]
Eduard Hermann (käimine), Aleksander Klumberg (odavise, viie- ja kümnevõistlus), Jüri Lossman (maraton), Johann Martin (teivashüpe), Reinhold Saulmann (200 m ja 400 m jooks), Harald Tammer (kuulitõuge), Johannes Villemson (800 m ja 1500 m jooks);

#### [[maadlus|maadlejad]]
Herman Kruusenberg, Artur Kukk, Mihkel Müller, Eduard Pütsep; 

#### [[tõstmine|tõstjad]]
Karl Kõiv, Alfred Neuland, Alfred Schmidt. 

Eestlaste teekond olümpialinna kulges Tallinnast aurikul Viola Helsingisse, sealt koos Soome koondislastega aurikul Oihonna Antwerpenisse. 

Võistlusvorm oli valge õlgkübar, sinine ülikond, kollased kingad, valge särk ja lips (kodumaalt sõideti välja tollases kaitseväeriietuses ja võistlusvorm muretseti alles kohapeal).

Eesti lippu kandis avadefileel kuulitõukaja Harald Tammer. 

Sõiduraha kogumiseks korraldati ülemaalised korjandused ja anti välja loteriipiletid üldtiraažiga 30 000 (á 10 marka). Valitsuselt kaubeldi välja 18 000 Soome marka ja 20 000 Prantsuse franki. Sõjaministeeriumist saadi teemoonaks mitu kasti lihakonserve, biskviite ja paar puuda võid.

Eesti sportlased võitsid 3 medalit: Alfred Neuland tõstmises kulla, Jüri Lossmann maratonis hõbeda ja Alfred Schmidt tõstmises hõbeda.

## Välislingid
*Eesti 1920. aasta suveolümpiamängudel lehel ''Sports-Reference''. Inglise keeles
Eesti 1924. aasta suveolümpiamängudel

**[[Eesti]]** osales **[[1924. aasta suveolümpiamängud]]el** 44 sportlasega ja 5 spordialaga.

*Jalgpall: August Lass, Eduard Ellman, Ernst Joll, Harald Kaarman, Elmar Kaljot, Arnold Pihlak, Voldemar Rõks, Hugo Väli, Ralf Liivar, Evald Tipner, Heinrich Paal, Bernhard Rein, Oskar Üpraus, Alfei Jürgenson, Otto Silber

*Kergejõustik:
**Aleksander Antson (1500 m, 3000 m takistusjooks)
**Aleksander Klumberg (odavise, kümnevõistlus)
**Elmar Rähn (kümnevõistlus)
**Jüri Lossman (maraton)
**Reinhold Kesküll (100, 200, 400 m jooks)
**Johannes Villemson (800 m jooks)
**Valter Ever (teivashüpe, kõrgushüpe, kaugushüpe, kümnevõistlus)
**Eugen Neumann (kümnevõistlus)
**Elmar Reiman (maraton)
**Harald Tammer (kuulitõuge)
**Gustav Kalkun (kettaheide)

*Maadlus: 
**Anton Koolmann (vaba- ja Kreeka-Rooma maadlus)
**Osvald Käpp (vaba- ja Kreeka-Rooma maadlus)
**Alfred Praks (vaba- ja Kreeka-Rooma maadlus)
**Eduard Pütsep (Kreeka-Rooma maadlus)
**Albert Kusnets (Kreeka-Rooma maadlus)
**Voldemar Väli (Kreeka-Rooma maadlus)
**Roman Steinberg (Kreeka-Rooma maadlus)
**Rudolf Loo (Kreeka-Rooma maadlus)

*Poks: Valter Palm 

*Tõstmine: Harald Tammer, Gustav Ernesaks, Eduard Vanaaseme, Voldemar Noormägi, Alfred Neuland, Jaan Kikkas, Saul Hallap, Kalju Raag, Aleksander Richmann (osutus sulgkaalus lubatust raskemaks)

### Läti koondises
Eestlasest kergejõustiklane Juhan Oja ja Kreeka-Rooma maadleja Rudolf Rone võistlesid Läti koondise koosseisus.

## Mängude käik
Olümpiamängude avatseremoonial kandis Eesti lippu maratonijooksja Jüri Lossmann. 

Eesti sportlased võitsid 6 medalit: Eduard Pütsep Kreeka-Rooma maadluses kulla, Alfred Neuland tõstmises hõbeda ja lisaks võideti 4 pronksi.

## Välislingid
*Eesti 1924. aasta suveolümpiamängudel lehel ''Sports-Reference''. Inglise keeles
Taavi Rõivase teine valitsus

**Taavi Rõivase teine valitsus** oli Eesti Vabariigi 48. valitsus 9. aprillist 2015 kuni 23. novembrini 2016. Valitsuse nimetas ametisse president Toomas Hendrik Ilves.
Valitsuse moodustasid Reformierakond, Sotsiaaldemokraatlik Erakond ja Isamaa ja Res Publica Liit. Kabinetti kuulusid 7 Reformierakonna, 4 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ja 4 Isamaa ja Res Publica Liidu ministrit. Ministritest 2 olid naised ja 13 mehed.

Taavi Rõivase teine valitsus moodustati 2015. aasta Riigikogu valimiste tulemusel.

9. novembril 2016 avaldas Riigikogu Taavi Rõivase valitsusele umbusaldust häältega 63:28.

Valitsus lahkus ametist 23. novembril 2016, kui ametisse astus Jüri Ratase valitsus.

## Valitsuse koosseis

## Viited

## Välislingid
*http://www.valitsus.ee
Eesti 1928. aasta suveolümpiamängudel

**[[Eesti]]** osales **[[1928. aasta suveolümpiamängud]]el** 5 spordialal kokku 20 sportlasega.

*Kergejõustik:
**Nikolai Feldmann
**Gustav Kalkun
**Karl Laas
**Johan Meimer

*Maadlus: 
**Albert Kusnets
**Osvald Käpp
**Otto Pohla
**Alfred Praks
**Eduard Pütsep
**Voldemar Väli 

*Poks:
**Valter Palm 

*Purjetamine:
**Andreas Faehlmann 
**Georg Faehlmann
**Nikolai Vekšin
**William von Wirén
**Eberhard Vogdt

*Tõstmine:
**Aleksander Kask
**Leonhard Kukk
**Arnold Luhaäär
**Olaf Luiga

## Mängude käik

Olümpiamängude avatseremoonial kandis Eesti lippu kettaheitja Gustav Kalkun. 

Eesti sportlased võitsid 5 medalit: Osvald Käpp vabamaadluses kulla, Voldemar Väli Kreeka-Rooma maadluses kulla, Arnold Luhaäär tõstmises hõbeda ja lisaks võideti 2 pronksi.

## Välislingid
*Eesti 1928. aasta suveolümpiamängudel lehel ''Sports-Reference''. Inglise keeles
Eesti 1932. aasta suveolümpiamängudel

**[[Eesti]]** osales **[[1932. aasta suveolümpiamängud]]el** 2 sportlasega 2 spordialal. Eesti vähene esindatus oli tingitud rahalistest raskustest.

Eesti sportlased jäid medalita.

Olümpiamängude avatseremoonial kandis Eesti lippu maadleja Osvald Käpp.

## Välislingid
*Eesti 1932. aasta suveolümpiamängudel lehel ''Sports-Reference''. Inglise keeles
Eesti 1928. aasta taliolümpiamängudel

**[[Eesti]]** osales **[[1928. aasta taliolümpiamängud]]el** 1 spordialal kokku 2 sportlasega. 

See oli esimene kord, kui Eesti esines taliolümpiamängudel eraldi riigina.

*Kiiruisutamine:
**Christfried Burmeister
**Aleksander Mitt

## Mängude käik
Olümpiamängude avatseremoonial kandis Eesti lippu delegatsiooni ametnik ja endine sportlane Eduard Hiiop.

Eesti sportlased jäid medalita.

## Välislingid
*Eesti 1928. aasta taliolümpiamängudel lehel ''Sports-Reference''. Inglise keeles
Eesti 1936. aasta taliolümpiamängudel

**[[Eesti]]** osales **[[1936. aasta taliolümpiamängud]]el** Garmisch-Partenkirchenis 5 sportlasega neljal spordialal.

Eestit esindasid murdmaasuusataja Vello Kaaristo (Vassili Krassikov), mäesuusataja Karin Peckert-Forsman, iluuisutajad Helene Michelson ja Eduard Hiop ning kiiruisutaja Aleksander Mitt. Eesti sportlased jäid medalita.

Karin Peckert-Forsman ja Helene Michelson olid esimesed Eesti naissportlased olümpiamängudel, neist esimesena võistles Karin Peckert-Forsman.

Olümpiamängude avatseremoonial kandis Eesti lippu Eesti Panga direktor Johannes Rosenfeldt, kes sportlasena ei osalenud. 

## Viited
Eesti 1992. aasta taliolümpiamängudel

**[[Eesti]]** osales **[[1992. aasta taliolümpiamängud]]el** 20 sportlasega ja 5 spordialaga.

Eesti sportlased jäid medalita.

Olümpiamängude avatseremoonial kandis Eesti lippu Ants Antson, kes sportlasena ei osalenud.
Eesti 1994. aasta taliolümpiamängudel

**[[Eesti]]** osales **[[1994. aasta taliolümpiamängud]]el** 26 sportlasega ja 6 spordialaga.

Eesti sportlased jäid medalita.

Olümpiamängude avatseremoonial kandis Eesti lippu kahevõistleja Allar Levandi.