open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Struktuurigeoloogia

**Struktuurigeoloogia** on teadusharu, mis tegeleb kivimite ja kivimkehade koosseisu, kuju, paigutuse, deformeerituse, mõõtmete jms ehk lühidalt geoloogiliste struktuuridega.

Struktuurigeoloogia ülesandeks on, läbi geoloogiliste struktuuride tõlgendamise, taastada mingi piirkonna geoloogiline ajalugu. Mõnikord arvatakse, et struktuurigeoloogia tegeleb vaid geoloogiliste deformatsioonide ja rikete uurimisega, mis ei ole siiski struktuurigeoloogiale olemuslik aspekt. Piltlikult öelduna on struktuurigeoloogia teadusharu, mis uurib maakoore arhitektuuri. Erinevalt arhitektist üritab struktuurigeoloog loomise asemel taastada loodusliku arhitektuuri tekke ja arengu üksikasju. 

Struktuurigeoloogia ja geotektoonika mõisted on osaliselt kattuvad. Erinevus on selles, et geotektoonika tegeleb reeglina suuremate (regionaalsete ja planetaarsete) struktuuridega, näiteks laamade või kraatonitega, uurib nende teket ja arengut. Struktuurigeoloogia objekt võib aga olla isegi mikroskoopiline. Kattumine toimub regionaalsel tasandil, sest ka planetaarsete struktuuride areng peab kajastuma lokaalselt kivimites ning vastupidi. Lokaalsed struktuurid peavad olema mõistetavad geotektooniliste liikumiste taustsüsteemis. Struktuurigeoloogiat peetakse geotektoonika osaks.

## Vaata ka
*Struktuurigeoloogia mõisteid

## Välislingid
*Eesti keelde tõlgitud animeeritud õppevahend struktuurigeoloogiast Tromsø ülikooli veebilehel webGeology.
Vassili Rotšev

**Vassili Rotšev** (vene, komi *Василий Рочев*; sündinud 23. oktoobril 1980 Sõktõvkaris) on Venemaa endine murdmaasuusataja ja maailmameister. 

Ta on rahvuselt komi. Töötab FSB-s.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2002 Salt Lake Citys
**25. koht 15 km klassikas
**28. koht sprindis

* 2006 Torinos
**  pronksmedal teatesprindis
** 4. koht 15 km klassikasõidus
** 11. koht vabastiilisprindis

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2001 Lahtis
**21. koht 20 km jälitussõidus
**24. koht 15 km klassikas

*2003 Val di Fiemmes
**7. koht sprindis
**31. koht 15 km klassikas

*2005 Oberstdorfis
** **maailmameister** sprindis
** pronksmedal 4×10 km teatesõidus
**22. koht 15 km vabastiilis

*2007 Sapporos
** hõbemedal sprinditeates
** hõbemedal 4×10 km teatesõidus
**8. koht klassikasprindis

*2009 Liberecis
**11. koht sprindis
**19. koht 15 km klassikas

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Vassili Rotšev osales 130 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile kaheksal korral, millest kahel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Isiklikku
Vassili Rotševil on kaksikõde Olga. Ta on abielus Julia Tšepalovaga ja neil on tütar Vaselina.

## Välislingid
* Vassili Rotšev FIS-i kodulehel
* Intervjuu Vassili Rotševiga Eesti Päevalehes
Juri Koroljov (kabetaja)

**Juri Koroljov** (vene keeles *Юрий Королёв*, sündinud 4. augustil 1958 Vladimiris) on Venemaa kabetaja, 2003. aasta maailmameister Vene kabes.

## Viited
Diapiir

**Diapiir** on antiklinaalne kurd, mis on tekkinud kurru sisemuses oleva plastilise materjali ülespoole tungimisest; ka kivimkeha, mis on taolise kurru moodustanud.

Diapiirid tekivad, kui väiksema tihedusega aeglaselt voolav materjal tungib ülalasuvatesse kivimkihtidesse. Ülespoole tungiv materjal võib olla magma, kivisool, kips vms. 

Diapiirid on tavaliselt tilgakujulised. Magmadiapiire nimetatakse enamasti intrusioonideks.
Intrusioon

**Intrusioon** ehk **plutoon** on maakoores paiknev geoloogiline struktuur, mis võib olla nii vedelas (magma) kui ka tahkes olekus (tardkivim).

Intrusiooniks nimetatakse nii aktiivset protsessi (magmakeha tungimist ülespoole) kui ka selle tardkivimiliseks struktuuriks kristalliseerunud tagajärge. Samas tähenduses võidakse kasutada terminit "intrusiiv".

Lasumussuhete alusel eristatakse rööp- ja põikintrusioone. Rööpne on intrusioon, mis olles kontaktis kildaliste või kihiliste kivimitega on enam-vähem paralleelne kildalisus- või kihilisuspindadega. Põikintrusioonid aga lõikavad kildalisus- või kihilisuspindu. Intrusioonid on väiksemõõtmelised, kui nende mõõtmeid väljendatakse meetrites, suuremõõtmeliste intrusioonide mõõtmed ulatuvad aga kilomeetritesse. Sõltuvalt kujust, suurusest ning lasumussuhetest eristatakse järgmisi intrusioone: sill, lakoliit, lopoliit, fakoliit, daik, nekk, štokk, batoliit, diapiir, ringdaik, hargsoon jne.

Intrusioon võib olla nii tardunud struktuur kui ka liikuv diapiirilaadne moodustis.

Sageli peetakse sõnu "intrusioon" ja "plutoon" sünonüümideks, kuid kitsama definitsiooni kohaselt saab plutooniks nimetada vaid suuremõõtmelisi intrusioone. Plutoon on intrusioon, mille mõõtmed ulatuvad kilomeetritesse. Intrusioon võib aga olla ka palju väiksem.

## Vaata ka
*Abja plutoon

## Välislingid
*Mantleplumes.org
Rööpintrusioon

**Rööpintrusioon** ehk **konkordantne intrusioon** on intrusioon, mis olles kontaktis kildaliste või kihiliste kivimitega, on enam-vähem paralleelne kildalisus- või kihilisuspindadega.

Rööpsed intrusioonid on sill, lakoliit, lopoliit ja fakoliit.

## Vaata ka
*Põikintrusioon
Põikintrusioon

**Põikintrusioon** ehk **diskordantne intrusioon** on intrusioon, mis, olles kontaktis kildaliste või kihiliste kivimitega, lõikab neid kihte.

Põiksed intrusioonid on daik, nekk, štokk, batoliit, diapiir, ringdaik, apofüüs.

## Vaata ka
*Rööpintrusioon
Tšehhi riigipeade loend

**Tšehhi riigipeade loend** loetleb Tšehhi presidendid alates riigi iseseisvumisest 1993. aastal. Tšehhoslovakkia riigijuhte loetletakse artiklis Tšehhoslovakkia riigipeade loend.
Oidipuse kompleks

**Oidipuse kompleks** on psühhoanalüütilises teoorias esinev käsitlus, mille kohaselt lastel kujuneb välja seksuaalne tõmme vastassoost vanema suhtes ja armukadedus samast soost vanema suhtes. Fantasmaatilises teadvustamata plaanis väljendub oidipuse kompleks soovina tappa samasooline vanem ja abielluda vastassoost vanemaga.

Klassikalises psühhoanalüütilises teoorias on oidipuse kompleksil oluline koht, seda peetakse hilisemate neurooside üheks sõlmpunktiks, selle lahendamist küpse psüühilise arengu eeltingimuseks. Oidipuse kompleksi mõiste võttis 1910. aastal kasutusele Sigmund Freud, sisuliselt käsitles ta seda alates 1897. aastast. Mõistet on käsitlenud ka paljud teised autorid, nende hulgas Melanie Klein ja Carl Gustav Jung.

Psühhoanalüüsi teooria kohaselt teadvustuvad allasurutud alateadvuslikud tungid, sealhulgas kompleksid, muutunud kujul: sümbolite, piltide, kunstiteoste, unenägude, kõnevääratustena vms. Freud toob hulgaliselt näiteid Oidipuse kompleksi avaldumisest kultuuriloos, tõstes sealt esile müüdi Teeba kuningast Oidipusest, kes teadmatusest tappis oma isa ja abiellus oma emaga.

Oidipuse kompleksi universaalset esinemist ja selle rolli psüühika arengus on mõned hilisemad psühhoanalüütiliste ja etnoloogiliste ringkondade teoreetikud ka küsimuse alla seadnud.

## Vaata ka
*Alaväärsuskompleks
*Elektra kompleks – vastandkompleks ehk tütre kiindumus oma isasse
Kompleks (psühholoogia)

**Kompleks** on Sigmund Freudi psühhoanalüüsi teooria kohaselt alateadvuses paiknev tugev allasurutud tungide kogum. 

### Vaata ka

*Oidipuse kompleks
*Alaväärsuskompleks
Kraaton

**Kraaton** on tektooniliselt jäik ja stabiilne mandrilise maakoore osa.

Kraatonid jaotatakse kilpideks ja platvormideks. Kilp on ulatuslik ala, kus paljanduvad kristalsed kivimid. Meile lähim kilp on Balti ehk Fennoskandia kilp, millel paikneb näiteks Soome ja suurem osa Rootsist. Platvormid ehk settelavad on alad, kus kristalne aluskord on kaetud settekivimeist moodustunud pealiskorraga. Kraatonid on tektooniliselt stabiilsed, mis tähendab, et seal ei saa toimuda orogenees ehk mäetekkeprotsessid ega saa ka esineda tugevaid maavärinaid. Kraatonites tekivad lõhed***'.

Varem arvati, et kraatonid on ka [[ookean]]ide põhjas, kuid [[laamtektoonika]], mille kohaselt on [[ookeaniline maakoor]] pidevalt konveierilaadselt uuenemas, välistab seal püsivate maakooreplokkide esinemise võimaluse.

Kraatonite vanimaid osi nimetatakse [[mandri tuum|mandrite tuumadeks]].

[[Eesti]] asub [[Ida-Euroopa kraaton]]i platvormsel osal, mida nimetatakse [[Ida-Euroopa platvorm]]iks. Et Balti kilp paikneb Eesti vahetus läheduses, öeldakse mõnikord, et Eesti paikneb Balti kilbi lõunanõlval. Sellele vihjab ka asjaolu, et [[Kristalne kivim|kristalne]] [[aluskord]] on Lõuna-Eestis sügavamal kui Põhja-Eestis, välja arvatud [[Mõniste kerge]].

Kraatonites on rohkelt [[Maak|maaki]].***'

## Viited
Totalitaarne riik

**Totalitaarne riik** ehk **totaalne riik** on selline riik, kus kõik eluvaldkonnad on allutatud riigi võimule. 

Mõiste *totaalne riik* tuli laiemalt kasutusele Richard Nikolaus von Coudenhove-Kalergi raamatu "Totaalne riik – totaalne inimene" ilmumise järel 1930. aastatel. Totaalset riiki käsitledes pidas autor eelkõige silmas Stalini aegset Nõukogude Liitu. 

## Vaata ka
*Totalitarism

## Kirjandus
* Richard Nikolaus von Coudenhove-Kalergi, "Totaalne riik, totaalne inimene". Saksa keelest tõlkinud Heino Anto, eessõna: Joakim Puhk. Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisus, 1938, 158 lk; 2. trükk: Tallinn 1940; 3. trükk: Loomingu Raamatukogu 1988, nr 39 (järelsõna: Ülo Kaevats)
* Tarmo Kulmar, "Märkmeid totalitaarsest riigist" – Vikerkaar 1989, nr 2, lk 73–78 (ka bibliograafia)
Alaväärsuskompleks

**Alaväärsuskompleks** ehk **Napoleoni kompleks** on psühhoanalüüsi ja individuaalpsühholoogia teoorias esinev käsitlus, mille kohaselt võivad inimesed alateadvuslikult tunda endid alaväärsete, ebakohaste, nõrkade, väikestena. Selline tunne võib pärineda lapsepõlvest ning olla seotud mingi alandusega, füüsilise puudega vms, kuid sellel võivad olla ka teistsugused põhjused. 

Nende teooriate kohaselt sunnib alaväärsuskompleks enda kompenseerimiseks ja ületamiseks inimest ebateadlikult võtma endale suuri ülesandeid, tegema suuri tegusid jne. Alaväärsuskompleksi näidetena tuuakse tavaliselt propagandistlikel eesmärkidel lühemateks nimetatud diktaatoreid (nt Napoleon, kes aga tegelikult ei olnud väikesekasvuline, oma kaasaegsete jaoks oli ta keskmisest pikem, 172 cm), kurte heliloojaid (Beethoven) jt.

Alfred Adleri individuaalpsühholoogia kohaselt tekib alaväärsuskompleks lapsepõlves paratamatult ning on inimese arengu ja eneseteostuse seisukohalt oluline tegur. 

## Vaata ka
*Oidipuse kompleks
*Enesehinnang
Lebapi vilajett

**Lebapi vilajett** on 1. järgu haldusüksus (vilajett) Türkmenistanis. 

Nõukogude ajal kandis vilajett Tšardžou oblasti nime.

Vilajetis on 13 rajooni ja 3 rajooni õigustega linna:
Daşoguzi vilajett

**Daşoguzi vilajett** on 1. järgu haldusüksus (vilajett) Türkmenistanis.

Nõukogude ajal kandis ta Tašauzi oblasti nime.

Vilajetis on üheksa rajooni ja kaks rajooni õigustega linna:

* Akdepe rajoon
* Boldumsazi rajoon
* Daşoguz
* Daşoguzi rajoon
* Gubadagi rajoon
* Köneürgenç
* Köneürgençi rajoon
* Ruhubelenti rajoon
* Saparmyrat Türkmenbaşy rajoon
* Tagta rajoon
* Ýylanly rajoon
Põhjala agraartsentrism

**Põhjala agraartsentrism** on ideoloogiate segavorm, mis kombineerib sotsiaalliberalismi, rohelist ideoloogiat ja konservatismi. Põhjala agraartsentristlikud parteid paigutuvad poliitilises skeptris paremale poole tsentrit, tüüpilised programmilised seisukohad nendel parteidel on:
*Väikeettevõtete toetamine
*Poliitilise võimu detsentraliseerimine
*Keskkonnakaitse
*Euroskeptitsism
*Sotsiaalpoliitikas tagada minimaalne sotsiaalne julgeolek
## Põhjala agraartsentristlike parteide kujunemine
Põhjala riikides (Soome, Rootsi, Norra, Taani) oli agraarliikumistel võrreldes Mandri-Euroopaga suurem poliitiline mõju, olles mitte ainult sõltumatud, vaid koguni esindatud rahvuslikes parlamentides neljanda seisusena. Parteid tekkisid tavaliselt 20. sajandi esimese kahe kümnendi jooksul ja selle eelnes töölisliikumine 19. sajandi lõpul.

## Põhjala agraartsentristlikud parteid
*Soome Keskerakond; asutati Soome Maaliidu nime all 1906. aastal.
*Eestimaa Rahvaliit; asutati 2000. aasta juunis kolme erakonna – Eesti Maaliidu, Eesti Pensionäride ja Perede Erakonna ning Eesti Maarahva Erakonna – liitumisel. Peale ühinemist Eesti Rahvusliku Liikumisega kannab erakond nime Eesti Konservatiivne Rahvaerakond.
*Rootsi Keskpartei; asutati Rootsis 1913. Rootsi Põllumeeste Liidu nime all. 
*Norra Keskpartei; asutati Norras 1920. aastal Norra Maapartei nime all.
*Taani Sotsiaalliberaalne Partei *(Det Radikale Venstre)* loodi 1905. aastal; lüües lahku Taani Liberaalsest Parteist *(Venstre)*
Ahali vilajett

**Ahali vilajett** on 1. järgu haldusüksus (vilajett) Türkmenistanis. 

Nõukogude ajal tuntud kui Ašhabadi oblast.

Vilajetis on kaheksa rajooni ja üks rajooni õigustega linn:

* Aşgabati rajoon
* Babadaýhani rajoon
* Bäherdeni rajoon
* Büzmeýin
* Gäwersi rajoon
* Gökdepe rajoon
* Kaka rajoon
* Sarahsi rajoon
* Tejeni rajoon
Balkani vilajett

**Balkani vilajett** on 1. järgu haldusüksus (vilajett) Türkmenistanis. 

Nõukogude ajal kandis ta Krasnovodski oblasti nime.

Vilajetis on kuus rajooni ja neli rajooni õigustega linna:
Hispaania haldusjaotus

Hispaania on halduslikult jaotatud autonoomseteks piirkondadeks, provintsideks ja valdadeks. Lisaks on igal autonoomsel piirkonnal õigus moodustada maakondi (*comarcas*).

## 1. järgu haldusüksused
Järgmises tabelis on toodud Hispaania autonoomsed piirkonnad ja autonoomsed linnad koos keskustega:

## Ajalugu

197. aastal eKr, Rooma Impeeriumi okupatsiooni ajal, jagati Pürenee poolsaar kaheks poliitiliseks haldusüksuseks: *Hispania Ulterior* ja *Hispania Citerior*.

### Pürenee poolsaare haldusjaotus I–III sajandini pKr
**Bética**

Pluss eritsoon Tarraconensise ja Astigitanuse vahel.

**Tarragonense**

**Lusitania**

### 11. sajandi Hispaania poliitiline jaotus
# Kristlikud kuningriigid: Galicia, Astuuria, León, Castilla, Navarra, Aragón koos kahe krahvkonnaga: Sobrarbe ja Ribagorza ning Kataloonia krahvkonnad.
# Muladiidide taifad: Albarracín, Alpuente, Badajoz, Córdoba, Lérida, Mértola, Niebla, Santa María de Algarbe, Sevilla, Silves, Zaragoza ja Toledo
# Berberite taifad: Algeciras, Arcos, Carmona, Granada, Málaga, Morón ja Ronda
# Slavoonide *(Eslavones)* taifad: Almería, Denia, Tortosa ja Valencia

### 13. sajandi Hispaania haldusjaotus
13. sajandi Hispaania (välja arvatud iseseisvad kuningriigid-krahvkonnad: Aragón, Baleaari saared, Kataloonia ja Valencia) oli jagatud *adelantamientodeks*. See oli haldusüksus, mis on saanud nime kuberneri ehk *adelantado* järgi. 

Adelantamientod: Andaluusia, Castilla, Cazorla, Galicia, León, Astuuria, Mayor de la Frontera ja Murcia. 

Ainus *adelantado*, kes ei olnud ametisse nimetatud kuninga poolt, oli Cazorla adelantado. Tema nimetas ametisse Toledo peapiiskop.

### 16. sajandi Hispaania haldusjaotus
16. sajandil oli Hispaania territoorium jagatud esimest korda provintsideks. Provintside pealinnad olid "ciudades con voto en Cortes" ehk hääleõigusega linnad cortesis – Hispaania parlamendis. 

Territoriaalne haldusjaotus oli järgmine:
*Aragóni kuningriik
*Kataloonia krahvkond
*Mallorca kuningriik
*Valencia kuningriik
*Kastiilia kuningriik:
Provintsid:
*Navarra kuningriik
*Baskimaa kolm provintsi: Álava, Guipúzcoa ja Vizcaya
*Ávila, Burgose, Córdoba, Cuenca, Granada (lisandus 1506), Guadalajara, Jaén, Kanaari saared, León, Madrid, Murcia, Salamanca, Segovia, Sevilla, Soria, Zamora, Toledo ja Valladolid. 13. oktoobril 1613 lisandus cortesi uus linn Santiago de Compostela uue provintsi Galicia pealinnana (varem oli Galicia ala Zamora provintsi koosseisus) ning 1650. aastal lisandusid cortesi linnad Ciudad Real ja Palencia koos provintsidega. 

## Hispaania piirkondade tunnustähised autotranspordis (ka digitaalsetel tahhograafidel)
* AN - Andaluusia
* AR - Aragon
* AST - Astuuria
* C - Kantaabria
* CAT - Kataloonia
* CL - Kastiilia-Leon
* CM - Kastiilia-La Mancha
* CV - Valentsia
* EXT - Ekstremaduura
* G - Galiitsia
* IB - Baleaari saared
* IC - Kanaari saared
* LR - La Rioja
* M - Madrid
* MU - Murcia
* NA - Navarra
* PV - Baskimaa

## Viited
Krakówi Vabariik

**Krakówi Vabariik** poola keeles *Rzeczpospolita Krakowska*) ehk **Krakówi Vabalinn** (*Wolne Miasto Kraków*) oli neutraalne poola riik, mis asutati Viini Kongressi otsusega 1815. Hõlmas Krakówi ja selle ümbruskonna. Muutus madalate tollitariifide tõttu transiitkaubanduse keskuseks. Etendas olulist osa poola kultuuri arengus ja rahvuslikus vabadusliikumises. Oli 1836–1841 Austria okupatsioonivõimu all, liideti pärast Krakówi mässu mahasurumist 1846 Austriaga.

## Vaata ka

*Danzigi vabalinn
*Rzeczpospolita
*Varssavi Hertsogiriik

## Välislingid

* HISTORIA CHRZANOWA
* Rzeczpospolita Krakowska
* Wolne miasto Kraków
* W RAMACH POZORNEGO PAŃSTWA (1815 —1846)
Albertville

**Albertville** [albär'vill] on linn Prantsusmaa kaguosas Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas Savoia departemangus Isère'i jõe kaldal. 

Linna kõrgus merepinnast on umbes 335 meetrit. Linna halduspiiresse kuuluvad alad, mille kõrgus merepinnast on 325–2030 m.

Linn on nime saanud Sardiinia kuninga ja Savoia hertsogi Carlo Alberto järgi, kes selle 1836 asutas. Ta asutas selle keskaegse linna Conflansi kohale ja seetõttu on linnas isegi 14. sajandist pärinevaid ehitisi.

Linna tööstuse moodustavad paberitehased ja hüdroelektrijaam. Turism ei ole linnas nii arenenud kui tööstus.


Albertville 20071105.jpg|Vaade linnale
Map_commune_FR_insee_code_73011.png|Albertville'i plaan ja teda ümbritsevad vallad


Albertville'is toimusid 1992. aasta taliolümpiamängud. Osa olümpiarajatisi kohandati hiljem muuks otstarbeks.

Albertville'i sõpruslinnad on Kanadas asuvad Sainte-Adèle ja Vancouver ning Saksamaal Baden-Württembergis asuv Winnenden. Neist Vancouveris toimusid 2010. aasta taliolümpiamängud.

## Sõpruslinnad ja erisuhtluslepingutega linnad
* Winnenden, Saksamaa 
* Aosta, Itaalia 
* Sainte-Adèle, Kanada 
* Poprad, Slovakkia 

## Viited

## Välislingid
Gunde Svan

**Anders Gunde Svan** (sündinud 12. jaanuaril 1962 Vansbros) on endine Rootsi murdmaasuusataja, neljakordne olümpiavõitja (1984 ja 1988) ja seitsmekordne maailmameister (1985, 1987, 1989 ja 1991). 

Ta oli üks esimesi, kes hakkas suurvõistlustel sõitma vabatehnikas ehk nn uisustiilis. 1985. aasta maailmameistrivõistlustel tõmbas ta tähelepanu sellega, et sõitis treeningul ühe 230 cm pikkuse suusakepiga. Pärast seda kehtestati vabatehnikas suusakeppide pikkuseks 170–200 cm.

Maailma karika on Svan võitnud viis korda: hooaegadel 1983–1984, 1984–1985, 1985–1986, 1987–1988 ja 1988–1989.

Suusakarjääri järel hakkas Svan sõitma rallikrossi EM-sarjas, ning 1995. aastal sai ta tootjate sarjas pronksmedali. Hiljem töötas ta televisioonis, juhtides rootslaste versiooni sarjadest "Ameerika gladiaatorid" (American Gladiators), "Seikluste kindlus" (Fort Boyard) ja "Bingolotto". 2007. aasta sügisest valiti Svan Rootsi murdmaasuusatajate koondise peatreeneriks, selles ametis oli ta kuni 2009. aastal.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1984  Sarajevos
**  **olümpiavõitja** 15 km distantsil
**  **olümpiavõitja** 4×10 km teatesõidus
**  hõbemedal 50 km klassikas
**  pronksmedal 30 km vabastiilis
* 1988  Calgarys 
**  **olümpiavõitja** 50 km vabastiilis
**  **olümpiavõitja** 4×10 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1985  Seefeldis
**  **maailmameister** 30 km distantsil
**  **maailmameister** 50 km distantsil
**  pronksmedal 4×10 km teatesõidus
* 1987  Oberstdorfis
**  **maailmameister** 4×10 km teatesõidus
* 1989  Lahtis
**  **maailmameister** 15 km vabastiilis
**  **maailmameister** koht 50 km vabastiilis
**  **maailmameister** 4×10 km teatesõidus
* 1991  Val di Fiemmes
**  **maailmameister** koht 30 km klassikas
**  hõbemedal 15 km vabastiilis
**  hõbemedal 50 km vabastiilis
**  hõbemedal 4×10 km teatesõidus

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* **1. koht**: **1984, 1985, 1986, 1988, 1989**
* 2. koht: 1983, 1990
* 3. koht: 1987

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

*Gunde Svan FIS-i kodulehel
*Rootsi suusakuulsus kannatab salapärase haiguse käes, Postimees. 10. november 2011.
Garantiivastutus

**Garantiivastutus** ehk **objektiivne vastutus** ehk **riskivastutus** on õigusteaduses isiku  mittesüüline vastutus ehk vastutus tagajärgede eest, mida ta ise ei pruukinud tahta põhjustada. 

Garantiivastutuse klassikaliseks näiteks on tiigrite varjupaiga omanik. Sõltumata sellest, kui tugevad on puurid, on omanik süüdi tiigrite lahtipääsemisel tekkinud kahjustuste eest. 

## Vaata ka
*Absoluutne vastutus
Kurjategija

**Kurjategija** on kuriteo toime pannud isik. 

Õigusriigis omaks võetud põhimõtte kohaselt rakendatakse kõigi inimeste suhtes süütuse presumptsiooni, mis on üks tähtsamaid inimõigusi. Selline säte on ka Eesti Põhiseaduses. 

See säte kaitseb kodanikke omakohtu ja valesüüdistuste eest ning annab üksnes kohtule õiguse kedagi süüdi mõista. 

Süütuse presumptsioonist ei tulene, et isik muutub kurjategijaks alles pärast süüdimõistva kohtuotsuse jõustumist. Kohtuotsus üksnes kinnitab, et tegemist oli kuriteoga ning antud isikut saab käsitleda kurjategijana juba alates tema teo sooritamise hetkest. 

Õigussüsteemid näevad ette ka juba jõustunud kohtuotsuste ümbervaatamise menetlemist. Põhimõtteliselt on võimalik uue kohtuotsusega isik rehabiliteerida. Sellisel juhul hüvitatakse talle kõik kahjud, mis varasema kohtuotsuse täitmisel talle on tekitatud ning taastatakse kõik tema õigused. 

Ajaloos on korduvalt esinenud taolisi juhtumeid, ehkki need on haruldased. Üks kõige märkimisväärsemaid oli Jeanne d'Arci süüdimõistmine, hilisem osaline rehabiliteerimine ning mitu sajandit hiljem koguni pühakuks kuulutamine. Enamasti on taolised juhtumid seotud õigussüsteemi ja õigusteadvuse muutustega. 

Erinevates õigusruumides võib samuti esineda vastukäivaid käsitlusi. Tüüpiliseks näiteks on poliitilised kurjategijad, kes ühes riigis võivad olla süüdi mõistetud, kuid teises riigis samal ajal rahvuskangelased. 

## Vaata ka
*Kurjategijate loend
Sünekliis

**Sünekliis** on suure ulatusega nõgus platvormse aluskorra struktuur.

Sünekliisidele on omane settelise pealiskorra suurem paksus. Sünekliisi nõlvad on väga lauged, alla 1°. Sünekliisid ei pruugi ja enamasti ei avaldugi kuidagi pinnamoes, nõgus on ainult maakoores paiknev kristalne aluskord.

Nõgusus on muidugi tinglik, sest olles osa kumerast maakoorest, on ka sünekliis kumer, kuid kumerus on väiksem kui maakoorel tervikuna keskmiselt.

## Vaata ka
*Antekliis
*Balti sünekliis
Õigushüve

**Õigushüve** all mõistetakse karistusõiguses sotsiaalseid väärtusi, mida tuleb õiguslikult kaitsta. Nende kaitsmiseks tuleb rakendada riigi karistusvõimu.

Õigushüve on inimeste sotsiaalseks kooseluks vajalik eluline hüve, sotsiaalne väärtus. Sellised elulised hüved on inimese elu, tervis, seksuaalne puutumatus, omand.

Kaitstav õigushüve erineb konkreetse teo ründeobjektist: näiteks tapmise puhul on kaitstav õigushüve *inimelu*, rünnatakse aga konkreetset inimest.

Õigushüved on ühiskonnas olemasolevad sotsiaalsed hüved. Õigushüvedeks muudab nad nende õiguslik kaitstus.

Õigushüvede kaitses väljendub ühiskonna põhiväärtuste vahetu kaitse.

Õigushüved moodustavad ühiskonnas süsteemi, mis üldiselt on tuletatav põhiseadusest ning inimõigusi käsitlevatest rahvusvahelise õiguse allikatest (näiteks Inimõiguste ülddeklaratsioon, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsioon).

Karistusõiguslik õigushüvede süsteem peab vastama põhiseadusliku korra süsteemile, ta ei tohi seda ületada ega oluliselt kitsendada. Esimesel juhul hakkaks karistusõigus ahistama põhiõigusi (tegevusvabadus, liikumis- või sõnavabadus), teisel juhul võivad mõned olulised väärtused jääda karistusõigusliku kaitseta.

Õigushüve kontseptsiooni positiivseks küljeks on see, et sellisele alusele rajatud karistusõigus ei otsusta ise inimkäitumise eetilise sisu üle, ta kaitseb vaid olemasolevaid väärtusi. Puuduseks on sellel kontseptsioonil õigushüve ebapiisav defineeritus.
Gunnar Kilgas

**Gunnar Kilgas** (8. mai 1926 Narva – 6. august 2005 Tallinn) oli eesti näitleja ja lavastaja.

## Eluloost
Gunnar Kilgas lõpetas 1944. aastal Tallinna Reaalkooli ja 1949. aastal Eesti NSV Riikliku Teatriinstituudi näitleja erialal.

Kilgas oli näitleja Lõuna-Eesti Teatris (1949–1951), Vanemuises (1951–1960) ja Eesti Draamateatris (1960–1969), 1950–1951 Eesti Raadios diktor, 1969–1986 Eesti Televisioonis telelavastuste režissöör (üks tuntumaid telelavastusi on A. H. Tammsaare romaani "Elu ja armastus" põhjal valminud "Rudolf ja Irma"), 1987–1992 Vanalinnastuudio kirjandusala juhataja ja 1993–1995 lavastaja, 1995. aastast oli vabakutseline.

Kilgas on esinenud paljudes Eesti Raadio lugemistundides ja kuuldemängudes ning tõlkinud ka näidendeid.

## Filmograafia

## Telelavastused

## Tunnustus

* 1982 Eesti NSV teeneline kunstitegelase

## Isiklikku
Tema vend oli näitleja ja lavastaja Paul Kilgas.

Oli 1950–1952 abielus Ellen Kaarmaga. 

Poeg kooselust näitleja Velda Otsusega on kulturist-atleetvõimleja Indrek Otsus.

Kilgas elas aastatel 1962–2005 koos Ita Everiga. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Viited

## Kirjandus
* "Gunnar Kilgas: nii on läinud" (vestelnud ja jutuajamised salvestanud Jüri Aarma). Tallinn: Ilo, 2007

## Välislingid
*Gunnar Kilgas. IMDb
*Imet tabamas. Gunnar Kilgas. Videoarhiiv, arhiiv.err.ee, 14. juuli 1985
*KÖP. Avalava: Gunnar Kilgas. Audioarhiiv, arhiiv.err.ee, 3. mai 2001
*Gunnar Kilgas esimeses ENSV mängufilmis "Elu tsitadellis". kes-kus.ee, 31. jaanuar 2004
*Gunnar Kilgas lahkus igavikuteele. ohtuleht.ee, 8. august 2005
Roger Kingdom

**Roger Kingdom** (sündinud 26. augustil 1962 Viennas Georgia osariigis) on USA kergejõustiklane (110 m tõkkejooksja), kahekordne olümpiavõitja.

Kingdomist sai maailma teine 110 m tõkkejooksja (esimene oli Ranaldo Nehemiah), kes on selle distantsi läbinud alla 13 sekundi. See juhtus 1988. aastal Sestrieres. 

Ka Seouli olümpiamängudel (1988), kus ta oma olümpiavõitu kordas, jooksis ta aja alla 13 sekundi. 1984. aastal oli ta olümpiavõitjaks tulnud mõnevõrra üllatuslikult, sest kuldmedali peapretendendiks peeti tema kaasmaalast Greg Fosterit. 

1989. aastal püstitas Kingdom Zürichis Weltklasse võistlustel maailmarekordi ajaga 12,92. Tema parimad tulemused pärinevadki aastatest 1988 ja 1989. Tema suurt eneseusku näitas muuhulgas asjaolu, et juba 1987. aastal kirjutas ta autogrammi andes: "Roger Kingdom – olümpiavõitja 1984 ja 1988".

2004. aastast töötab ta kergejõustikutreenerina.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1984 Los Angeles
**olümpiavõitja** 110 m tõkkejooksus **13.20**   
* 1988 Seoul
**olümpiavõitja** 110 m tõkkejooksus **12.98**  

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1995 Göteborg
pronksmedal 110 m tõkkejooksus **13,19**    

### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

* 1989 (Budapest)
**sisemaailmameister** 60 m tõkkejooksus **7,43** 

### [[Kergejõustiku maailmakarikavõistlused|Maailma karikavõistlustel]]
  
*1989 Barcelona
**1. koht** 110 m tõkkejooksus **12,87** 
  
### [[Pan-Ameerika mängud]]el

* 1983 Caracas
**1. koht** 110 m tõkkejooksus **13,44**

### [[Hea Tahte mängud]]el

* 1990 Seattle

**1. koht** 110 m tõkkejooksus **13,47** 

### Isiklikud rekordid

## Isiklikku

Roger Kingdom oli tippsportlasena 186 cm pikk ja kaalus 92 kg.

## Välislingid
*Video 1988. aasta OM-ilt 110 m tõkkejooksu finaalist
Oj svijetla majska zoro

**"Oj svijetla majska zoro"** (serbia keeles *"Ој, свијетла мајска зоро"*) on Montenegro riigihümn. 

Hümni meloodia on rahvaviis, mida lauldi erinevate sõnadega. Montenegro riigihümniks kinnitati see 2004. aastal.

## Hümni tekst

### Kirillitsas
1.
Ој свијетла мајска зоро
Ој свијетла мајска зоро
Мајко наша Црна Горо
Мајко наша Црна Горо

Синови смо твог стијења
Синови смо твог стијења
И чувари твог поштења
И чувари твог поштења

Волимо вас, брда тврда
И стравичне ваше кланце
Који никад не познаше
Срамотнога ропства ланце

Мајко наша Црна Горо
Мајко наша Црна Горо

2.
Ој свијетла мајска зоро
Ој свијетла мајска зоро
Мајко наша Црна Горо
Мајко наша Црна Горо

Док ловћенској нашој мисли
Наша слога даје крила,
Биће горда, биће славна
Домовина наша мила.

Ријека ће наших вала
Ускачући у два мора
Глас носити океану
Да је вјечна Црна Гора

Глас носити океану
Да је вјечна Црна Гора
Да је вјечна Црна Гора

### Ladina kirjas
1.
Oj svijetla majska zoro (2x)
Majko naša Crna Goro (2x)

Sinovi smo tvog stijenja (2x)
I čuvari tvog poštenja (2x)

Volimo vas, brda tvrda, 
I stravične vaše klance 
Koji nikad ne poznaše 
Sramotnoga ropstva lance. 

Majko naša Crna Goro (2x)

2.
Oj svijetla majska zoro (2x)
Majko naša Crna Goro (2x)

Dok lovćenskoj našoj misli 
Naša sloga daje krila, 
Biće gorda, biće slavna 
Domovina naša mila. 

Rijeka će naših vala, 
Uskačući u dva mora, 
Glas nositi okeanu, 
Da je vječna Crna Gora. 

Glas nositi okeanu, 
Da je vječna Crna Gora (2x)

## Välislingid
*Ој јунаштва свијетла зоро из 1863
Colin Jackson

**Colin Ray Jackson** (sündinud 18. veebruaril 1967 Cardiffis) on Suurbritannia kergejõustiklane (110 m tõkkejooksja).

1988. aastast on Colin Jackson osalenud enamiku suurvõistluste finaalides. 1988. ja 1989. aastal jäi ta alla tolle aja liidrile Roger Kingdomile. 1990. aastal võitis Jackson oma jooksuala jaanuaris Briti Ühenduse mängudel ja suve lõpus tuli ka Euroopa meistriks. 1991. aasta MM-il Tokyos alustas eeljooksus suurepärase 13,25-ga, kuid poolfinaalis katkestas vigastuse tõttu.  

1992. aastal jooksis Colin hooaja 6 parimat aega ja 15 korda alla 13,20. Kaotas aasta jooksul ainult kolm jooksu 21-st, millest üks kaotus tuli olümpiamängude finaalis Barcelonas, kus jäi seitsmendaks. 1993. aastal õnnestus peaaegu kõik, välja arvatud allajäämine Mark McKoyle sise-MM-il Torontos. Juulis Sestrieres püstitas ta järjekordse Euroopa rekordi ja jooksis esimese eurooplasena alla 13 sekundi. Stuttgardi MM-i kuldmedal tuli juba uue maailmarekordiga 12,91. 1994. aastal ületas ta 7 aastat Greg Fosterile kuulunud sisetingimustes joostud maailmarekordi 60 m tõkkejooksus, saades ajaks 7,35.

## Saavutused

### Isiklikud rekordid

100 m – **10,29** (1990)
200 m – **21,19** (1988)
Kõrgushüpe – **1.81**(1982)
Kaugushüpe – **7.56** (1985)
110 m tõkkejooks – **12,91** (1993)

### [[Olümpiamängud]]

1988 hõbemedal Seoul

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlused]]

1986 juunioride maailmameister
1987 pronksmedal 110 m tõkkejooks **13,38** (3. september Rooma)
1989 hõbemedal 60 m tõkkejooks sisemeistrivõistlused (Budapest) 
1993 hõbemedal 60 m tõkkejooks sisemeistrivõistlused (Toronto) 
1993 **maailmameister** 110 m tõkkejooks **12,91** (MR) (20. august Stuttgart)
1997 hõbemedal 60 m tõkkejooks (Pariis)
1997 hõbemedal 110 m tõkkejooks **13,09** (7. august Ateena)
1999 **maailmameister** 60 m tõkkejooks sisemeistrivõistlused **7,38** (Maebashi) 
1999 **maailmameister** 1999 110 m tõkkejooks **13,04** (25. august Sevilla)

### Euroopa meistrivõistlused

1990 **Euroopa meister** 110 m tõkkejooks **13,18** (Split))
1994 **Euroopa meister** 110 m tõkkejooks **13,08** (Helsingi
1998 **Euroopa meister** 110 m tõkkejooks **13,02** (Budapest)

### Rahvaste Ühenduse mängud

1986 hõbemedal 110 m tõkkejooks (Edinburgh)
1990 **kuldmedal** 110 m tõkkejooks (Auckland)
1994 **kuldmedal** 110 m tõkkejooks (Victoria)
**2002** hõbemedal 110 m tõkkejooks

### Rekordid
200 m tõkkejooks maailma tipptulemus **22,63** 1991
110 m tõkkejooks maailmarekord **12,91**1993
 60 m tõkkejooks sisetingimustes maailmarekord **7,35** 1994

## Isiklikku
Colin Jackson oli tippsportlasena 182 cm pikk ja kaalus 74 kg.

## Välislingid
*
Carolina Klüft

**Carolina Evelyn Klüft** (sündinud 2. veebruaril 1983 Boråsis) on Rootsi endine kergejõustiklane (seitsmevõistleja ja kaugushüppaja). 2004. aastal tuli ta seitsmevõistluses olümpiavõitjaks. Ta on seitsmevõistluses ka kolmekordne maailmameister ja kahekordne Euroopa meister.

Lapsena käis Carolina jalgpallitrennis ning hakkas kergejõustikuga tegelema 12-aastaselt.

Ta on kolmas naissportlane maailmas, kes on ületanud seitsmevõistluses 7000 punkti. 

Ta hoiab Euroopa rekordit seitsmevõistluses isikliku rekordiga 7032 punkti.

2012. aastal lõpetas ta oma sportlaskarjääri.

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el
* 2004 Ateena
**[[olümpiavõitja]]** seitsmevõistlus **6952** 

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2003 Pariis
**maailmameister** seitsmevõistlus **7001** 
* 2005 Helsingi
**maailmameister** seitsmevõistlus **6887** 
* 2007 Ōsaka 
**maailmameister** seitsmevõistlus **7032** 

### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]
* 2003 Birmingham
**sisemaailmameister** viievõistlus **4933** 
* 2004 Budapest
pronksmedal kaugushüpe **6.92**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]
* 2002 München
**Euroopa meister** seitsmevõistlus **6542**
* 2006 Göteborg
**Euroopa meister** seitsmevõistlus **6740**

### [[Juunioride kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2000 Santiago
**juunioride maailmameister** seitsmevõistlus **6056** 
* 2002 Kingston
**juunioride maailmameister** seitsmevõistlus **6470**

### [[Euroopa juunioride meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa juunioride meistrivõistlustel]]
* 2001 Grosseto
**juunioride Euroopa meister** seitsmevõistlus **6022** 

## Isiklikku
Carolina Klüft on 178 cm pikk ja kaalub 65 kg. 

Tema isa on endine jalgpallur ja ema kaugushüppaja.

Ta on alates 2007. aastast abielus rootsi endise teivashüppaja Patrik Klüftiga (sündinud Patrik Kristiansson).

## Välislingid

* Carolina Klüfti koduleht
* 
*Fännileht(arhiveeritud)
Pädevus

**Pädevus** ehk võimkond, võimupiirid, kompetents (inglise keeles *competence, power*) on õiguse kontekstis õigusaktiga füüsilisele või juriidilisele isikule antud ülesannete, õiguste ja kohustuste kogu. Pädevus annab kaalutlusõiguse mingi õigusliku toimingu sooritamiseks (vastandina kohustusele). Pädevus sisaldab ka vastutust. Eri õigusvaldkondades eristatakse erinevaid pädevuse alaliike.

**Pädevus** ehk asjatundlikkus, kompetentsus (inglise *competence, competency*) on hariduse kontekstis isiku teadmiste, oskuste, hoiakute ja väärtushinnangute kogum, mida on vaja tulemuslikuks ja jätkusuutlikuks tegutsemiseks teatud valdkonnas. Pädevused jaotuvad erialasteks ja ülekantavateks pädevusteks. Erialased pädevused on vajalikud mingis kindlas valdkonnas töötamiseks (näiteks töötamiseks õpetajana, kondiitrina, piloodina). Ülekantavad pädevused (neid nimetatakse ka üld- või võtmepädevusteks) võimaldavad inimestel hakkama saada erinevates ja muutuvates töövaldkondades ja -keskkondades. 
Teatud kutsealal töötamiseks vajalikud pädevused määratletakse kutsestandardites.

Keelelisest aspektist soovitab Eesti Keele Instituudi koostatud "Ametniku soovitussõnastik" arvesse võtta asjaolu, et "inglise keele mõjul kasutatakse [seda sõna] mitmuses, kuigi õige oleks ainsuses, sest tegu on loendamatu nimisõnaga. Ka inglise keeles on *competence* loendamatu nimisõna, mida kasutatakse valesti".

## Viited

## Välislingid
* Eesti Vabariigi presidendi pädevus
* Kutsekoda
Inglismaa vapp

**[[Inglismaa]] [[vapp|vapil]]** on kujutatud kolme kuldset sammuvat ja otsa vaatavat (*passant guardant*) lõvi (leopardi) punasel kilbil.

Vapp võeti kasutusele 1190. aastatel Richard I poolt.

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vapil on Inglismaa vapp esimesel ja neljandal väljal.

## Vaata ka
*Inglismaa
Kuritegevuse tase

**Kuritegevuse tase** ehk **kuritegevus** on teatud piirkonnas teatud aja jooksul toime pandud kuritegude hulk või suhtarv võrrelduna rahvaarvuga.
----------
Praegusest määratlusest tuleb välja, et "kuritegevus on suhtarv", mis pole ju õige.  (arutelu) 12. juuni 2023, kell 10:50 (EEST)
Kilp (geoloogia)

**Kilp** on ulatuslik osa kraatonist, kus avanevad kristalse aluskorra kivimid.

Kilp on osa kraatonist, mis tähendab seda, et kilbid on tektooniliselt stabiilsed alad, kus tugevaid maavärinaid ega mäetekkeprotsesse ei ole. Kilbi kivimid on enamasti Proterosoikumi või Arhaikumi vanusega. Mandrilise maakoore paksus kilpidel on pisut väiksem kui platvormidel, mis on seletatav nii settelise pealiskorra puudumise kui ka aluskorra kivimite suurema kulutusega.

Kilpe leidub kõigil mandritel. Mõnel mandril leidub üksainus kilp (Aafrika, Antarktika, Austraalia), mõnel mitu. Meile lähim kilp on Balti ehk Fennoskandia kilp, mis paljandub näiteks Soomes.

Kilbid on viimase poole miljardi aasta jooksul tektoonilistest protsessidest, näiteks riketest ja mäetekkeprotsessidest suhteliselt vähe mõjutatud. Nende stabiilsuse tõttu on erosioon enamiku kilpidest pika aja jooksul üsna tasaseks muutnud. Siiski on nad üldiselt väga kergelt kumerad.

Tavaliselt ümbritsevad kilpe setenditega kaetud platvormid. Näiteks Eesti asub sellisel platvormil. Kilpi ümbritsevad platvormid on harilikult sama kraatoni osad mis kilpki. Kraatoni moodustavadki kilbid ja platvormid.

Kilbid ise võivad olla geoloogiliselt keeruka ehitusega. Nad võivad sisaldada suuri alasid, mis on kaetud graniitsete ja granodioriitsete gneissidega, samuti settekivimite vööndeid, mida tihti ümbritsevad rohekivimivööndid. Sageli on nendeks kivimiteks moondunud rohekilt, amfiboliit ja granuliit.

Termini "kilp" (saksa keeles *Schild*) võttis geoloogias esimesena kasutusele Austria geoloog Eduard Seuß oma kolmeköitelises teoses "Maa pale" ("*Das Antlitz der Erde*", 1885–1908).

## Vaata ka
*Platvorm
Tektoonika

***Tektoonika** all võidakse geoloogias mõista tektoonilisi liikumisi.
***Tektoonika** all võidakse mõista teadusharu, mille korrektne nimi on geotektoonika.
Mandriline maakoor

**Mandriline maakoor** ehk **kontinentaalne maakoor** on mandrite (koos mandrilavaga) alune maakooretüüp.

Maakoor jagatakse mandriliseks ja ookeaniliseks maakooreks. Mandrilise maakoore tihedus on keskmiselt 2,7–2,8 g/cm³. Pikilainete keskmine levikukiirus on 6,5&nbsp;km/s.

## Mandrilise maakoore ehitus
Mandrilise maakoore paksus on 25–70&nbsp;km, keskmine umbes 40&nbsp;km, mis on tüüpiline settelavadele ehk platvormidele. Oluliselt paksem on maakoor mäestike ehk orogeensete vööndite piires. Keskmisest õhem on mandriline maakoor mandriliste riftivööndite, kilpide ja mandrite äärealade all. Reeglina koosneb kontinentaalne maakoor kolmest selgesti eristuvast kihist – lasuvast settelisest pealiskorrast ja lamavast kristalsest aluskorrast, mille all omakorda on gabroidse koostisega kivimkiht, mida vahel basaldikihiks nimetatakse, ehkki see on ebasobiv nimetus, sest vulkaanilist kivimit basalti ei saa sellises sügavuses kuidagi olla. Ülemine korrus ehk setteline pealiskord võib ka puududa, nii on see näiteks kilpidel. Keskmine kiht koosneb mitmesugustest moondekivimeist (peamiselt gneiss, migmatiit ja amfiboliit), mida lõikavad rohked plutoonid.

## Mandrilise ja ookeanilise koore eristamine

Erinevalt ookeanilisest maakoorest, mille vanus ei ületa kusagil 200 miljonit aastat, on mandriline maakoor väga vana. Vanus võib ulatuda isegi kuni nelja miljardi aastani. Mandriline maakoor on väiksema tihedusega kui ookeaniline maakoor, mis takistab tema vahevöösse tagasi sukeldumist. Seetõttu on mandrilise maakoore osatähtsus läbi Maa ajaloo tõusnud, ookeanilise koore osatähtsus aga langenud. Sellele vaatamata moodustab mandriline maakoor vaid 40% kogu maakoorest. Ookeanilise maakoore paksus on mandrilise koore paksusest palju väiksem, keskmiselt 5–7&nbsp;km.

## Mandriline maakoor ja geotektoonika
Mandriline maakoor liigitatakse tektooniliselt aktiivseks ja atektooniliseks. Tektooniliselt aktiivset mandrilise maakoore osa nimetatakse orogeenseks vööndiks, atektoonilist ehk tektooniliselt stabiilset osa aga kraatoniks.

## Vaata ka
*Maakoor
*Ookeaniline maakoor
Jurisprudents

Sõna "**jurisprudents**" (ladina keeles *jurisprudentia* 'teadmine õigusest') kasutatakse erinevates, kuigi lähedastes tähendustes:

* **jurisprudents** ehk **[[õigusteadus]]**
* **jurisprudents** ehk **[[õigusfilosoofia]]**  (eriti inglise sõna *jurisprudence* eeskujul)
* **jurisprudents** ehk **[[õigusteooria]]**
Avaliku ja eraõiguse eristamine

**[[avalik õigus|Avaliku õiguse]] ja [[eraõigus]]e eristamine** on üks vanimaid õiguslikke küsimusi, millel praegu on süstemaatiline ("Kas tööõigus on era- või avaliku õiguse haru?") ning ka praktiline ("Kas antud vaidlus kuulub tsiviil- või halduskohtu pädevusse?") tähtsus.

## Teooriad
Üldtuntud on kolm eristamise teooriat: huviteooria, subordinatsiooniteooria ja subjektiteooria.

### Huviteooria
Õigusnormi huvisuundumisest lähtuva huviteooria kohaselt on avalik õigus on see, mis lähtub Rooma riigi huvist, eraõigus see, mis puudutab üksikisiku kasu. Ulpianuse (170–228 eKr) sõnade kohaselt: *publicum ius est guod ad statum rei Romanae spectat, privatum guod ad singulorum utilitatem*. Teooria puuduseks on see, et paljud õigusnormid lähtuvad samaaegselt nii avalikest kui ka erahuvidest. Võib ka väita, et kogu õigus teenib ennekõike avalikke huvisid, mis samas omakorda koosnevat üksikute isikute erahuvidest.

### Subordinatsiooniteooria
Subordinatsiooniteooria eristab avalikku ja eraõigust selle järgi, et avalik õigus reguleerib alluvussuhteid, aga eraõigus võrdsusel põhinevaid suhteid. Avaliku õiguse tüüpiline reguleerimisvorm on ühepoolne ja kohustuslik (nt seadus), eraõigusele on omane leping. Ka see teooria ei ole rahuldav, kuna ka eraõiguses esineb alluvussuhteid (suhted vanemate ja laste vahel, eestkoste) ning avalikus õiguses võrdsusel põhinevaid suhteid (haldusleping)

### Subjektiteooria
Subjektiteooria kohaselt on avalik õigus õigusnormide kogum, mille õigustatud või kohustatud subjektiks on üksnes avaliku võimu kandja. 

### Teooriate rakendamine
Üksikjuhul on kõikide teooriate kriteeriumid rakendatavad, kasutatakse ka erinevaid teooriaid  koos.

## Praktika
Praktikas, õigustoiminguid tehes on era- ja avaliku õiguse normid üksteisest raskesti eristatavad. Nii võib näiteks eraõigusliku lepingu sõlmimisel seaduses toodud vorminõude eiramine kaasa tuua lepingu tühisuse. Üldiselt on eraõiguslike kohustuste täitmine ikkagi tagatud avalik-õiguslike sanktsioonidega.
Hillar Aarelaid

**Hillar Aarelaid** (sündinud 31. detsembril 1967) on Eesti riigiametnik.

Ta lõpetas 1991. aastal Paikuse Politseikooli (esimene lend) ja 1996. aastal Eesti Riigikaitse Akadeemia politsei erialal (esimene lend) ning sai 19. juunil 1996 lipniku auastme. Aastatel 2003–2005 õppis ta Tallinna Tehnikaülikoolis haldusjuhtimist.

1991. aastast töötas ta Viljandi Politseiprefektuuris kordniku ja konstaablina, aastatel 1996–1997 oli Eesti Politsei teabebüroo operatiivosakonna ülem.

Ta oli Siseministeeriumi andmekaitse osakonna juhataja alates selle loomisest 1. jaanuaril 1997 ja Andmekaitse Inspektsiooni peadirektor ning peadirektori kohusetäitja alates selle loomisest Siseministeeriumi eraldi struktuuriüksusena aastal 1998 kuni 1. oktoobrini 2003.

Aastatel 2003–2006 oli ta Politseiameti infosüsteemide arendusbüroo komissar ja 2006–2012 Riigi Infosüsteemide Arenduskeskuse (alates 2010: Riigi Infosüsteemi Amet) infoturbeintsidentide käsitlemise osakonna (CERT Eesti) juhataja.

Hillar Aarelaid on osalenud digitaalallkirja seaduse, avaliku teabe seaduse, inimgeeniuuringute seaduse ja riigisaladuse seaduse eelnõu koostamisel.

## Tunnustus
* 2008 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Publikatsioonid
*Andmekaitse järelevalveasutusest. – *Infotehnoloogia haldusjuhtimises: aastaraamat 1997*, Tallinn 1997, lk 17–19.

## Isiklikku
Hillar Aarelaid harrastab autoorienteerumist.

## Välislingid
*Foto (klõpsa ettekande pealkirja)
*http://www.eestimajandus.ee/Aarelaid-Hillar-1967-
Avalik õigus

**Avalik õigus** on õigusvaldkond, mis reguleerib riigi tegevust ning riigi ja üksikisiku vahelisi suhteid.

Avaliku õiguse valdkonda kuuluvad tähtsamate harudena muuhulgas riigiõigus, haldusõigus ja karistusõigus.

## Vaata ka
*Avaliku ja eraõiguse eristamine
George Clooney

**George Timothy Clooney** (sündinud 6. mail 1961 Kentucky osariigis Lexingtonis) on Oscari ja kolme Kuldgloobusega pärjatud Ameerika Ühendriikide näitleja, stsenarist ning filmilavastaja ja -produtsent.

Telesarjas "Kiirabihaigla" kaasategemine tõi talle aastail 1996, 1997 ja 1998 parima draamasarja meespeaosatäitja Kuldgloobuse nominatsiooni. 

Tema tuntuimateks filmirollideks on osatäitmised filmides "Oo vend, kus oled sa?", "Oceani 11 – kõrged panused", "Oceani kaksteist", "Head ööd ja õnn kaasa" ja "Süriaana". 

Oma režissööridebüüdi tegi ta 2002. aastal filmiga "Confessions of a Dangerous Mind" ("Ohtliku mehe pihtimus").

## Filmid
### Näitlejana

### Telesarjarollid
*"The Facts of Life" (George Burnett, 1985–1987)
*"Mõrv sai teoks" (Kip Howard, 1987)
*"Kullakesed" (Bobby Hopkins, 1987)
*"Baby Tal (Joe, 1991)
*"Roseanne" (Booker Brooks, 11 osa, 1988–1991)
*"Bodies of Evidence" (Det. Ryan Walker, 1992–1993)
*"Sisters" (Det. James Falconer, 1993–1994)
*"Sõbrad" (Dr. Michael Mitchell, 1995)
*"South Park" (Sparky the Dog, 1997)
*"Kiirabihaigla" (Dr. Doug Ross, 109 osa, 1994–2000, 2009)

## Auhinnad
### Võidud
**[[Oscar]]**
*Parim meeskõrvalosatäitja – "Süriaana" (2006)

**[[Kuldgloobus]]**
*Parim meeskõrvalosatäitja – "Süriaana" (2006)
*Parim meespeaosatäitja (muusikal või komöödia) – "Oo vend, kus oled sa?" (2001) 

**[[Ekraaninäitlejate Gildi auhind]]**
*Parim draamasarja näitlejatrupp – "Kiirabihaigla" (1997, 1998, 1999)

### Nominatsioonid
**[[Oscar]]**
*Parim originaalstsenaarium – "Head ööd ja õnn kaasa" (2006)
*Parim lavastaja – "Head ööd ja õnn kaasa" (2006)

**[[Kuldgloobus]]**
*Parim originaalstsenaarium – "Head ööd ja õnn kaasa" (2006)
*Parim lavastaja – "Head ööd ja õnn kaasa" (2006)
*Parim draamasarja meespeaosatäitja – "Kiirabihaigla" (1996, 1997, 1998)

**[[Emmy auhind]]**
*Silmapaistev draamasarja meespeaosatäitja – "Kiirabihaigla" (1995, 1996)

## Viited

## Välislingid
 	 
* 
*George Clooney andmekogus Filmiveeb
Eraõigus

**Eraõigus** on õigusvaldkond, mis reguleerib isikutevahelisi suhteid poolte võrdsuse ja privaatautonoomia põhimõttel. 

Eraõiguse määravaim osa on tsiviilõigus. Suurem probleem on tsiviilõiguse eristamine kaubandus- ehk äriõigusest. Mõnes riigis on see tsiviilõiguse osa ja mõnes iseseisev. Eesti õigussüsteemis on äriõigus tsiviilõigusest piiratud osas eraldatud. Tsiviilõigus on äriõiguse üldosa, kuid äriõigus reguleerib ka juriidiliste isikute tegevust.

Eestis on omaks võetud pandektiline eraõiguse süsteem, mille kohaselt eraõigus jaguneb järgmiselt:

* Üldosa – sätestatud tsiviilseadustiku üldosa seaduses.
* Eriosa moodustavad erinevad seadused
** asjaõigus – asjaõigusseadus
** võlaõigus – võlaõigusseadus
** perekonnaõigus – perekonnaseadus
** pärimisõigus – pärimisseadus

**Õigusnormide liigitus**
* Tsiviilõigus
* äriõigus
* intellektuaalne omand
* rahvusvaheline eraõigus (kollisiooninormid)

## Vaata ka
*Avaliku ja eraõiguse eristamine

## Välislingid
*Kehtiv tsiviilseadustiku üldosa seadus
*Kehtiv asjaõigusseadus
*Kehtiv võlaõigusseadus
*Kehtiv perekonnaseadus
*Kehtiv pärimisseadus
Ida-Timori riigipeade loend

**Ida-Timori riigipeade loend** loetleb Ida-Timori riigipead aastatel 1975–1978 ja alates taasiseseisvumisest 2002. aastal.
Loom

**Looma** all mõeldakse filosoofias ja üldkeeles bioloogia seisukohast loomade hulka arvatavat elusolendit, kes ei ole inimene. 

Looma ja inimese eristusel põhinevad mitmed distsipliinid:
*Loomapsühholoogia
*Veterinaaria
*Loomade kommunikatsioon
Kliburannik

**Kliburannik** on osa rannikust, mis on kaetud klibuga.

Kliburannik esineb tavaliselt pankrannikute või paerannikute läheduses. Klibu, ka lubjakiviveeris, on seal lapik ja suhteliselt vähe kulunud. 

Sellised Eesti kliburannikud on Pakri neem, Püssina rannik Muhus, Ninase pank Saaremaal, Saka pangast Toila rannani, Pühajõe pangast Türsamäe pangani jne.  

Seal, kus kliburannikute materjal on pärit pinnakattekihtidest, näiteks liustikujõgede kruusast ja moreenist, on ka rannavallide koostismaterjaliks kruus ja veeristik. Osa kruusaranniku materjali võivad lained tuua ka rannikunõlvalt. Kliburanniku püsivad rannavallid ulatuvad Eestis keskmisest veepiirist kuni 1,5 m kõrguseni.

Kliburannikul on sisemaa suunas täheldatav kuhjatava kivimmaterjali jämedamateralisemaks muutumine. See on tingitud asjaoludest, et rannajoonest kõige kaugemale ja kõrgemale kuhjatakse materjali suuremate tormide jõul.

Üldiselt ei ole kliburannikud Eestis ulatuslikult levinud.
Esse est percipi

***Esse est percipi*** (tõlkes ladina keelest 'olemine on tajutav olemine') on fraas, mille võttis kasutusele George Berkeley, et iseloomustada kõiki tajutavaid objekte. 

Seevastu vaime iseloomustas ta fraasiga *esse est percipere* 'olemine on tajumine'.