open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ljubov Jegorova

**Ljubov** Ivanovna **Jegorova** (sündinud 5. mail 1966 Severskis Venemaal) on endine Venemaa murdmaasuusataja.

Ta on mitmekordne olümpiavõitja ja maailmameister (alates 1991) ning võinud ka maailma karika (1993. aastal). 

Jegorova on võitnud maailmameistrivõistlustelt kolm kuld-, ühe hõbe- ja kaks pronksmedalit. Olümpiamängudelt on ta võitnud üheksa medalit: kuus kulda ja kolm hõbemedalit. 

Tema hiilgava karjääri lõpetas 1997. aasta maailmameistrivõistlustel Trondheimis antud positiivne dopinguproov.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1992 Albertville
**  **[[olümpiavõitja]]** 10 km vabastiilis (viitstardist 5 km kl alusel)
**  **olümpiavõitja** 15 km klassikastiilis
**  **olümpiavõitja** 4x5 km 
**  hõbemedal 5 km klassikastiilis
**  hõbemedal 30 km vabastiilis
* 1994 Lillehammer
**  **olümpiavõitja** 5 km klassikastiilis
**  **olümpiavõitja** 5 + 10 km tagaajamisvõistlus
**  **olümpiavõitja** 4x5 km 
**  hõbemedal 15 km vabastiilis

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1991 Val di Fiemme
**  **maailmameister** 30 km vabastiilis
**  **maailmameister** 4x5 km
* 1993 Falun
**  **maailmameister** 4x5 km 
**  hõbemedal 5 km klassikastiilis
**  pronksmedal 15 km vabastiilis jälitussõit
**  pronksmedal 30 km vabastiilis

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* **1. koht**: **1993**
* 2. koht: 1994
* 3. koht: 1991, 1992

#### Maailma karikasarja etapivõidud

### [[Universiaad]]il

* 1987 Štrbské Pleso
**  hõbemedal 5 km 
**  hõbemedal 3x5 km 
**  pronksmedal 10 km 

## Tunnustus
* 1994 – Peterburi linna aukodanik
* 1994 – Vene Föderatsiooni kangelane – *väljapaistvate saavutuste eest spordis ning mehisuse ja kangelaslikkuse eest XVII taliolümpiamängudel*  
* 2005 – Tomski oblasti aukodanik
* 2015 – ordeni "Teenete eest Isamaa ees" IV järk – *suure panuse eest Venemaa sotsiaal-majanduslikku arengusse ning aktiivse ühiskondliku tegevuse eest* 

## Viited

## Välislingid
* 
*http://ceo.spb.ru/rus/sport/egorova.l.i/index.shtm
Vaatetorn

**Vaatetorn** on ümbritseva loodusmaastiku vaatlemiseks püstitatud ehitis. Tavaliselt paikneb vaatetorn ümbruskonna suurima suhtelise kõrgusega pinnavormil.

## Galerii

Jõesuu vaatetorn.jpg|Jõesuu vaatetorn Võrtsjärve põhjakaldal
Viru raba vaatetorn.jpg|Viru raba vaatetorn
Osmussaare vaatetorn.JPG|Raudbetoonist Teise maailmasõja aegne tulejuhtimistorn Osmussaarel, mida praegu kasutatakse vaatetornina 
Lüübnitsa vaatetorn.JPG|Puidust vaatetorn Lüübnitsa külas
Hiiumaa Eiffeli torn 2013.jpg|Hiiumaa Eiffel
Allika tänav

**Allika tänav** on tänav mitmes Eesti linnas ja alevis:

* **[[Allika tänav (Elva)|Allika tänav]]**  Elva linnas
* **[[Allika tänav (Jõgeva)|Allika tänav]]**  Jõgeva linnas
* **[[Allika tänav (Jõhvi)|Allika tänav]]**  Jõhvi linnas
* **[[Allika tänav (Keila)|Allika tänav]]**  Keila linnas
* **[[Allika tänav (Kiili)|Allika tänav]]**  Kiili alevis
* **[[Allika tänav (Kilingi-Nõmme)|Allika tänav]]**  Kilingi-Nõmme linnas
* **[[Allika tänav (Kärdla)|Allika tänav]]**  Kärdla linnas
* **[[Allika tänav (Lihula)|Allika tänav]]**  Lihula linnas
* **[[Allika tänav (Narva)|Allika tänav]]**  Narva linnas
* **[[Allika tänav (Paide)|Allika tänav]]**  Paide linnas
* **[[Allika tänav (Pärnu)|Allika tänav]]**  Pärnu linnas
* **[[Allika tänav (Põltsamaa)|Allika tänav]]**  Põltsamaa linnas
* **[[Allika tänav (Rakvere)|Allika tänav]]**  Rakvere linnas
* **[[Allika tänav (Tallinn)|Allika tänav]]** Tallinnas Kesklinna linnaosas Tatari asumis
* **[[Allika tänav (Tartu)|Allika tänav]]**  Tartu linnas Supilinna linnaosas
* **[[Allika tänav (Türi)|Allika tänav]]**  Türi linnas
* **[[Allika tänav (Valga)|Allika tänav]]**  Valga linnas
* **[[Allika tänav (Viljandi)|Allika tänav]]**  Viljandi linnas
* **[[Allika tänav (Võru)|Allika tänav]]** Võru linnas

Allika on tänav järgmistes alevikes:

Ahja,  Aravete, Aseri, Jüri,  Kadrina, Kehtna, Kose-Uuemõisa, Lagedi,  Risti, Roela, Simuna, Toila, Vasalemma, Virtsu,  Võiste, Väimela,  Värska. 

Allika on tänav järgmistes külades:

Haaslava, Karksi, Kriilevälja, Käsmu, Laulasmaa, Tuti, Tõrvajõe, Varinurme, Õuna.
The Best Of, Volume 1

**"The Best Of, Volume 1"** on Suurbritannia alternatiivroki ansambli Depeche Mode kogumikalbum, mis koosneb seitsmeteistkümnest nende varasemast hitist ja ühest uuest loost, "Martyr". 

Kogumik jõudis Suurbritannias kõigest 18. kohale, kuid püsis seal kauem kui kolm sellele eelnenud stuudioalbumit. Seda on bändi kodumaal müüdud peaaegu kaks korda rohkem eksemplare kui albumit "Playing the Angel".

## Lood (CD)
#*Personal Jesus* (Violator, 1990)
#*Just Can't Get Enough* (Speak & Spell, 1981)
#*Everything Counts* (Construction Time Again, 1983)
#*Enjoy the Silence* (Violator, 1990)
#*Shake the Disease* (The Singles 81>85, 1985)
#*See You* (A Broken Frame, 1982)
#*It's No Good* (Ultra, 1997)
#*Strangelove* (Music for the Masses, 1987)
#*Suffer Well* (Playing the Angel, 2005)
#*Dream On* (Exciter, 2001)
#*People are People* (Some Great Reward, 1984)
#*Martyr* (**Uus lugu**, 2006)
#*Walking in My Shoes* (Songs of Faith and Devotion, 1993)
#*I Feel You* (Songs of Faith and Devotion, 1993)
#*Precious* (Playing the Angel, 2005)
#*Master and Servant* (Some Great Reward, 1984)
#*New Life* (Speak & Spell, 1981)
#*Never Let Me Down Again* (Music for the Masses, 1987)

## Videod (DVD)
# "Just Can't Get Enough" – (Režissöör Clive Richardson)
# "Everything Counts" – (Clive Richardson)
# "People Are People" – (Clive Richardson)
# "Master & Servant" – (Clive Richardson)
# "Shake The Disease" – (Peter Care)
# "Stripped" – (Peter Care) (Black Celebration, 1986)
# "A Question Of Time" – (Anton Corbijn) (Black Celebration, 1986)
# "Strangelove" – (Anton Corbijn)
# "Never Let Me Down Again" – (Anton Corbijn)
# "Behind The Wheel" – (Anton Corbijn) (Music for the Masses, 1987)
# "Personal Jesus" – (Anton Corbijn)
# "Enjoy The Silence" – (Anton Corbijn)
# "I Feel You" – (Anton Corbijn)
# "Walking In My Shoes" – (Anton Corbijn)
# "In Your Room" – (Anton Corbijn) (Songs of Faith and Devotion, 1993)
# "Barrel Of A Gun" – (Anton Corbijn) (Ultra, 1997)
# "It's No Good" – (Anton Corbijn)
# "Only When I Lose Myself" – (Brian Griffin) (The Singles 86>98, 1998)
# "Dream On" – (Stephane Sednaoui)
# "I Feel Loved" – (John Hillcoat) (Exciter, 2001)
# "Enjoy The Silence 04" – (Uwe Flade) (Remixes 81-04, 2004)
# "Precious" – (Uwe Flade)
# "Suffer Well" – (Anton Corbijn)
Haldreka

**Haldreka** on küla Hiiumaa vallas Hiiumaa lõunaosas Haldreka poolsaarel, küla maad ulatuvad Haldreka ninani. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Haldrekast põhjas asub Härma, idas Laartsa ja lõunas Kitsa küla.

## Nimi
Küla nimi tuleneb Haldi külast ja isikunimest Erik. 1649 on mainitud talupidajat Halti Erick 

## Elanike arv
Eesti 2021. aasta rahvaloenduse andmetel puudusid külas püsielanikud. 

## Talud
1726 Läänemaa adramaarevisjonis oli Haldrekal 4 talu. Eesti Vabariigi ajal talude arv kasvas.

**Haldreka talud** 

## Ajalugu
Küla kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla ja oli Haldi tütarküla. Küla esimese talunikuna on 1649 mainitud Halti Erick.  1668 oli talunik Halti Ericke Hans.

1726 adramaarevisjoni ajal oli Haldreka kujunenud külaks. 1835 olid talud liidetud Nurste külaga ja perekonnanimedeks saadi: Haltrik, Lukk ja Saar 

Külas asus nõukogude ajal sigala.

Külas asub Haldreka päevamärk.

Aastal 1977 liideti küla Kaderna külaga. Aastal 1997 Haldreka küla taastati.

## Viited
Harju (Hiiumaa)

**Harju** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lõunaosas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Harju piirneb põhjas Valgu, Ulja, Muda ja Emmaste-Kurisu külaga, läänes Kabuna ning lõunas Metsalauka ja Prassi külaga.

## Nimi
Küla nimi on tulnud kas Harjumaast või soomekeelsest sõnast vallseljaku kohta. Küla on teadaolevalt esmamainitud 1565. aastal kui Harie by. Hiljem 1622 Haria, 1686 Harrio kulla ja 1693 Harjo.

## Loodus
Harju küla piirneb idas Väinamerega. Küla lõunaosa lõikub Prassi hoiualasse. Külas asub Harju karjäär.

## Elanike arv

## Talud
1726. aastal Läänemaa adaramaarevisjoni järgi oli Harju külas 9 taluperemeest. 1835. aastal oli külas 14 talu.

## Ajalugu
Harju küla kuulus ajalooliselt Agapäe vakusesse, hiljem Vaemla mõisa alla, asudes algul Käina, hiljem Emmaste kihelkonnas. 1835 saadi külas perekonnanimed Aeg, Einwaht, Hallinselg, Harjak, Kaasik (Kassik), Kommännik, Kraav (Kraw), Kütt, Mänd, Paakspuu (Pakspu), Paomees (Paaomees), Proos, Rüütel (Rütel), Saul, Siimpoeg (Simpoeg), Sobtüll, Turro, Tänavsuu (Tännawsu), Tüll, Uusõue, Vahi (Wahi), Vahtra (Wahtra), Veevo (Weewo), Värav (Werraw), Werrawan ja Werso.

## Taristu

Küla läbib Suuremõisa–Käina–Emmaste maantee, mis küla keskel ristub Harju–Leisu teega.

## Kultuurilugu
Külas asuvad Nõmme tuulik ja Rätsepa tuulik, mis mõlemad on arvatud ehitismälestisteks. Külas asub EEKBKL Harju Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduse kabel.



Hiiumaa Harju baptisti palvela 01 2021.04.13MF'.jpg|Harju baptistikoguduse palvela


## Viited

## Kirjandus
*Johannes Markus Altmäe. "Tuled Harju külas." Emmaste Vallaleht, nr. 6, 1. august 2016 lk 6 alates
Pühalepa-Harju

**Pühalepa-Harju** on küla Hiiumaa valla idaosas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda ja kandis nime **Harju**.

Pühalepa-Harju piirneb põhjas ja idas Sääre, loodes Kõlunõmme, läänes Partsi, lõunas Reikama ja kagus Kuri külaga.

## Nimi
Kohanimi on ajalooliselt olnud Harju, täiend Pühalepa lisandus 2017 seoses Hiiumaa valla loomisega. Leo Tiigi arvates võib kohanimi tuleneda Harjumaa nimest. Paul Ariste pakkus kohanime vasteks sõna harju 'oos, kõrgendik'. Kohanime on 1558 ja 1563 mainitud kui *Harrio Külla*, 1617 *Harjaby* ja 1798 *Harjo*.

## Loodus
Küla läbib Kõlu jõgi.

## Elanike arv
Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 10 inimest. Kõik elanikud olid eestlased.

## Talud

**Pühalepa-Harju ajaloolised talud 1939** 

## Ajalugu
Pühalepa-Harju on ajalooliselt kuulunud Hiiu-Suuremõisa mõisa alla. 1558 oli moodustunud küla.

1835 oli külas kümme talu ja elanikud said omale perekonnanimedeks nimed Hanspik (Handspik), Hari (Harry), Jänes, Karjane, Kurba, Kõlo (Kõllo), Känd, Lahe (Lahhe), Laid, Niinepuu (Ninepu), Pannal, Pärnpuu (Pärnpu), Särglepp, Tikkerpuu, Tüür (Tür) ja Varblane.

Pühalepa-Harju kuulus 1977–1997 Sääre küla koosseisu.

## Taristu
Küla piirneb edelas Heltermaa–Kärdla–Luidja maanteega. Küla põhjaosa läbib Partsi–Kuri tee, kus asub Sääre bussipeatus ning algavad Palade–Kõlunõmme tee ja Madise tee.

## Kultuur
Pleesi talus on sündinud eesti luuletaja ja lastekirjanik Julius Oengo. Külas asub Harju tuulik.

## Viited
Hausma

**Hausma** on küla Hiiumaa vallas Tareste lahe ääres. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda.

Hausma küla piirneb läänes Kärdla ja Linnumäe külaga, lõunas Palukülaga ja idas Hiiessaare külaga.

## Nimi
Hausma küla nime on esmamainitud 1564. aasta vakuraamatus kui *Hakelax*. Paul Ariste arvates tuletub küla nimi sõnadest "hagu" ja "laasmaa". Leo Tiik on pakkunud vasteks soomekeelset sõna 'laakso'. 

## Loodus

Hausma küla alale jääb Röösna mets. Küla piirneb idas Kuura lahega. Hausmas asuvad Helmerseni kivikülv ja Hausma kivikülv.

## Elanike arv
Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 49 inimest. Kõik elanikud olid eestlased.

## Ajalugu
Küla on esmamainitud 1564. aastal. Küla kuulus ajalooliselt Vilivalla ja Loja mõisa alla. Järgnevad 200 aastat elas seal peamiselt üks pere. 1795. aastaks oli asustus kujunenud külaks, kuid 19. sajandi algul küla likvideeriti ja muudeti Paluküla küla osaks.  1835. aastal võeti Hausmas perekonnanimed Haggos, Kello, Püss, Treumann ja Uddo.

Hausmaga liideti 1930. aastatel Heilu küla, mistõttu algselt kandis küla Heilu-Hausma küla nime ja pärast Teist maailmasõda Hausma nime.

## Taristu
Hausma lõunaosa läbib Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee, küla põhjaosa Kärdla–Hausma–Lennujaama tee ja küla lääneosa Rehemäe tee. Küla alale jääb lõik valdavalt Kärdlas asuvast Põllu tänavast, mis Hausma külas läheb üle Röösna teeks.

## Kultuur
Külas asub Kärdla kalmistu. Küla territooriumile jääb Pühalepa kettagolfipark.

## Ettevõtlus
Külas asub mitu majutusasutust.

## Viited
Heigi

**Heigi** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Küla piirneb põhjas Reigi, läänes Pihla ja Otste, lõunas Kurisu ning idas Kidaste ja Koidma külaga.

## Nimi
Küla on esmamainitud 1688 revisjonis nimedega *Heike*, *Heicke* ja *Heiki*. Paul Ariste järgi tuletub nimi soomekeelsest mehenimest Heikki. 

## Loodus
Küla läbib Pihla oja ja selle haru Rima oja, samuti väike lõik Kurisu oja. Küla lääneosa sopistub Pihla-Kurisu hoiualasse.

## Elanike arv

## Talud
Heigi külas on asunud 3 Karjamaa talu ja 2 Matse talu.

**Heigi talud 1917** 

## Ajalugu
Küla kuulub ajalooliselt Lauka mõisa alla. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis olid mõisas talunikud Heicke Hans ja Heike Siffre Pent. 1835 võeti külas perenimed Eik, Junnmann, Kappel, Kattel, Kist, Malling, Markus, Oga (Ogga), Reimer, Tilk ja Valk (Walk).  1917 asus külas 7 talu.

Külast pärines kohalik naisprohvet Viiu Junnmann.

1977–1997 kuulus küla Kurisu küla koosseisu.

## Viited
Heiste

**Heiste** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Küla piirneb põhjas Jõeranna, läänes Paope ja Hüti, lõunas Sülluste ja Leigri ning idas Lilbi ja Isabella külaga.

## Nimi
Hiiumaal on esmamainitud 1609. aastal Heiste talu.  Paul Ariste järgi tuletub nimi rootsikeelsest mõistest *höstacksbyn ('heinakuhja küla'). Samuti on keeleteadlased pakkunud nime tuletamist isikunimest.

==Loodus==
Külast saab alguse [[Jõeranna oja]], küla põhjaosa läbib [[Armioja]]. Külas asub Härjakivi.

==Elanike arv==



==Talud== 

*'Heiste talud 1917''' 

## Ajalugu
Küla on ajalooliselt kuulunud vaheldumisi nii Kõrgessaare kui Lauka mõisa alla. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjoni järgi oli Paope külas Heiste talu. 1835. aastal asus küla alal kaks talu, mille üks peremees võttis perenimeks Heiste ja teise oma Kattel ning teenijatüdruk Insberg.  

## Taristu
Heiste küla läbib Kõrgessaare–Hüti–Puski tee.

## Vaata ka
*Heiste soo

## Viited
Heistesoo

**Heistesoo** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu poolsaarel Läänemere ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda, kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Küla piirneb läänes Mägipe, lõunas Kõpu, Suureranna ja Laasi ning idas Poama ja Palli külaga.

## Nimi
Küla nimi tuletub Heiste külast, mille kohanime on Hiiumaal esmamainitud 1609. aastal.  Paul Ariste järgi tuletub nimi rootsikeelse mõistest "höstacksbyn" ('heinakuhja küla'). Samuti on keeleteadlased pakkunud nime tuletumist isikunimest.

## Loodus
Heistesoo küla hõlmab mitut Kõpu looduskaitseala sihtkaitsevööndit. Külas kasvab haruldane sang- ja halli lepa hübriid.

## Elanike arv
Eesti 2011. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud. 1. juuli 2014 seisuga oli külas kaks elanikku ja Eesti 2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas kuus püsielanikku. 

## Talud
*Kuusemetsa
*Kääru
*Roosa-Paaveli
*Sooselja

## Ajalugu
Heistesoo küla tekkis 1870. aastal, kui Kõrgessaare mõis rentis Kõpu küla talunikele maad. Küla liideti 1940. aastatel Suureranna külaga. Külaõigused taastati 1997. aastal. 2014. aastal asus külas neli eluhoonet.

## Taristu
Heistesoo küla lõunaosa läbib Puski-Kõpu-Ristna tee.

## Viited

## Kirjandus
*Tapio Vares "Külaskäik Heistesoo külla". Meie Maa nr. 88. 17. aprill 2014
Kaia Lehari

**Kaia Lehari** (sündinud 1944) on Eesti Kunstiakadeemia õppejõud ja valiti 2013. aastal emeriitdotsendiks. 

Ta on osalenud raadiosaates "Ööülikool".

## Tunnustus

* 2006 stipendium "Ela ja sära"

## Teosed
* 1997 "Ruum. Keskkond. Koht."

## Publikatsioonid
*Lehari, Kaia* *(2009)*. **Mythopoetics of Stone**. Tymieniecka, Anna-Teresa. Analecta Husserliana. The Yearbook of Phenomenological Research (393−402).. Dordrecht, Heidelberg, London, New York: Springer.

*Lehari, Kaia (2009).* **Jalutaja pargis.** Külvik, Mart; Maiste, Juhan (_EditorsAbbr). Park on paradiis looduses ja kunstis (352−259).. Eesti Maaülikool.

*Lehari, Kaia (2008).* **Wandering in a landscape.** In: Sven Arntzen; Emily Brady (_EditorsAbbr). Humans in the land: The ethics and aesthetics of the cultural landscape (177−195).. Oslo: UNIPUB.

*Lehari, Kaia (2006).* **Purification of Landscapes.** Koht ja paik / Place and Location: Studies in Environmental Aesthetics and Semiotics, V, 109−118.

*Lehari, Kaia (2005).* Kunstiteaduslikke Uurimusi, erinumber **"Miljöö ja esemeline keskkond"**. ..
Korintose order

**Korintose order** on kolmest vanakreeka klassikalisest orderist kõige hilisem. Order kujunes välja 4. sajandil eKr Kreeka mandriosa lõuna- ja kaguprovintsides, nimetati Korintose linna järgi  ja oli väga levinud hellenismiajal. Rooma keisririigi ajal muutus korintose order valitsevaks orderiks.

## Kirjeldus

### Sammas ja talastik
Korintose orderi sammas sarnaneb üldjoontes joonia sambaga, on aga mõnevõrra saledam kui joonia sammas. Talastikus on veelgi vähem erinevusi, kuid üldkujunduselt iseloomustab korintose orderit rikkalikum ja lopsakam dekoor, eriti kapiteelil.

### Kapiteel
Korintose kapiteel on proportsioonidelt kõrgem kui dooria ja joonia kapiteel. Korvi- või karikataolise kapiteeli külgi katab kaks rida püstloodis akantuselehti. Neljast küljest kerkivad nende vahelt spiraallehed (*[[caulis (kunst)|caulis]]*), mis toetavad voluute. Voluutidele toetab nõgusate külgedega abakus. Paarikaupa rulluvaid lehti kroonib palmett, mis ulatub abakuse küljele.

## Pärimus
Korintose orderi kapiteelidekoori tekke kohta kõneleb legend arhitektist Kallimachosest, kes sai inspiratsiooni ühe noore Korintose tütarlapse haual kasvavast akantusest. 

Nimelt olevat tütarlapse ämm viinud tema hauale asjakesi, mida tütarlaps oli armastanud, ja nende paremaks säilimiseks need korviga katnud. Korv oli aga sattunud haual oleva akantuse peale ja kui kevadel akantus kasvama hakkas, siis selle väädid ja lehed põimusid korvi ümber. Sealt möödunud Kallimachosele jättis see vaatepilt sügava mulje ja ta jäädvustas nähtu kapiteeli kujunduses.

## Korintose orderis ehitisi
### Antiikarhitektuur
* Zeusi tempel (Olympieion), Ateenas
* Lysikratese monument Ateenas
* Samothrake Ptolemaion
* Rooma Panteon
* Mars Ultori tempel Augustuse foorumil Roomas (varemeis)
* Maison Carrée, Nîmes'is, Prantsusmaal 19.–16. aastad eKr


The Choragic Monument of Lysicrates.jpg|Lysikratese monument
Temple Of Olympian Zeus - Olympieion (retouched).jpg|Olympieion Ateenas
Temple mars vengeur.jpg|Mars Ultori tempel
La Maison carrée.JPG|*Maison Carrée*, roomaaegne tempel Prantsusmaal, Nîmes'is


### Klassitsism
* Pariisi Panthéon
* Klassitsistlik La Madeleine, kirik Pariisis, arhitekt Pierre-Alexandre Vignon - kreeka templi täpne koopia.
* Austria parlamendihoone. Arhitekt Theophil Freiherr von Hansen.
* Kapitoolium Ameerika Ühendriikides
* Mihhaili loss Peterburis. Arhitekt Carlo Rossi.
* Peastaabi kaarhoone Peterburis. Arhitekt Carlo Rossi.
* Senatihoone Helsingis. Arhitekt Carl Ludwig Engel.
* Helsingi toomkirik. Arhitekt Carl Ludwig Engel.
* Virginia Ülikooli hoone Ameerika Ühendriikides. Arhitekt Thomas Jefferson.


Pilt:Corinthian order. Helsinki Lutheran Cathedral.JPG|Helsingi toomkiriku sambakapiteelid
Pilt:Paris Pantheon fronton.JPG|Pariisi Panthéon
Pilt:Austria Parlament Mosaik Detail, Vienna.jpg|Austria parlamendihoone


## Vaata ka
* Joonia order
* Dooria order
* Komposiitorder

## Viited

## Välislingid
Dooria order

**Dooria order** on Vana-Kreeka orderitest tekkelt varaseim ja vanim klassikaline kivitemplite ehitusstiil. Kujunes välja templiehituses 7. sajandil eKr. On oletatud, et see kujunes välja puitkonstruktsioonidest.

## Kirjeldus
Dooria order on üldilmelt raskepärane, jõuline ja lihtne. Sambad on suhteliselt madalad ja jässakad, mistõttu ehitis mõjub massiivsena ja kindlana.

### Sammas
Sammas toetub ehitise sokli ülemisele astmele ehk stülobaadile ja sellel puudub baas. Samba tüves on kergelt ülalpool aheneva kujuga, selle allosas esineb kerge paisutus (entaas). Tüvest katavad 16–20 kergelt nõgusat kannelüüri, mis ühinedes moodustavad vertikaalseid servjooni.

### Kapiteel
Dooria kapiteeli moodustavad ainult kaks kividetaili, millest üks on ümara profiiliga ülespoole laieneva padjandi kujuline ehhiin ja teine ruudukujuline sirgete täisnurksete servadega abakus. Ehhiin toetub ahenevale võrudevööle (*[[anuli]]*), mille all asetsevat sambakaela (*[[hypotrachelion]]*) tähistavad kolm süvendjoont (*[[scamillus]]*).

### Talastik
Talastiku arhitraav on igasuguste kaunistusteta.

Friis koosneb kahesugustest vaheldumisi paigutatud plaatidest, millest ühed, triglüüfid, on vertikaalvaokestega kolmeks jaotatud, ja teisi, metoope, katab reljeef.

Dooria karniisi alumisel küljel on iga triglüüfi ja metoobi kohal tilgataoliste kaunistustega *[[mutulus]]* ehk tilkplaat.

## Kasutamine

Dooria orderis esimesed ehitised püstitati 7. sajandil eKr ja see jäi ainsaks templiehituses kasutatavaks orderiks 5. sajandi alguseni eKr, kuigi kuulsaimad ehitised jäävad hilisemasse klassikalisse perioodi - näiteks Iktinose ja Kallikratese kavandatud Parthenon Ateenas, milles arvatakse dooria order kõige täielikumalt rakendatud olevat. 575. aastast eKr pärinevas Thermoni Apolloni templis on varaseimad säilinud metoobireljeefid, samuti nende fragmendid Argose Hera templis. Väga varased dooria kapiteelid on votiivsammastel Aigina saarel ja Athena Pronaia templis Delfis.

### Vana-Kreeka arhitektuur
* Zeusi ja Hera tempel Olümpias
* Ateena Parthenon
* Apolloni tempel Bassais
* Hephaistose tempel Ateenas
* Hera tempel Paestumis
* Ateena varakamber Delfis.

### Hilisemad ehitusperioodid

Dooria sambaid on kasutatud ka paljude hilisemate ehitiste juures.
* Braidwoodi kohtuhoone Uus-Lõuna-Walesis Austraalias;
* Brandenburgi värav Berliinis;
* Lincolni memoriaal Washingtonis.

## Vaata ka
* Joonia order
* Korintose order
* Toscana order
* Protodooria sammas

## Viited

## Välislingid
* Greek architectural orders. Khan Academy
* Greek Doric Order of Architecture: Definition & Example Buildings & Columns. - study.com
Joonia order

**Joonia stiil** on üks kolmest vanakreeka (templi)arhitektuuri stiilist. Teised kaks on Dooria ja Korintose stiil.

## Iseloomustus
Samba kapiteeli iseloomustavaks detailiks on allapoole rulli keerduv voluut ja selle otste vahel paiknev ehisliist, mis kannab oma munakujuliste elementide tõttu munavöödi nimetust.

Talastiku friis koosneb üleni reljeefist.

## Joonia orderis ehitisi

*  Jumalanna Nike tempel Ateena akropolil
* Artemise tempel Ephesoses
* Hera tempel Sámose saarel
* Erechtheion Ateena akropolil

Joonia orderi põhiliseks tunnuseks on voluutidega sambakapiteel. Joonia sambaid on kasutatud ka paljude hilisemate ehitiste juures. Näiteks:

* Altes Museumi hoone Berliinis. Arhitekt Karl Friedrich Schinkel.
* Raikküla mõisahoone
* Berliini Schauspielhaus (ooperimaja). Arhitekt Karl Friedrich Schinkel.

## Vaata ka

* Dooria order
* Korintose order
* Aioolia order

## Välislingid
* Illustratsioon: protojoonia ja joonia orderi variatsioonid
Tundmatu veealune objekt

**Tundmatu veealune objekt** (inglise keeles *unidentified submerged object*, lühend **USO**)  on tundmatu objekt, mis asub või liigub vee all.

## Vaata ka
* Ufo
Heltermaa

**Heltermaa** on küla Hiiumaa valla idaosas Väinamere ääres. 

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda.

Küla piirneb põhiosas Arukülaga, küla lõunaserv vähesel määral Soonlepa ja Sarve külaga.

## Nimi
Kohta on esmamainitud 1620. aastal kui *Heltermecki*. 1688. aastal oli kohanimi *Helterma*. Paul Ariste järgi on nime esiosa päritolu selgusetu.

## Ajalugu
Heltermaal asus algselt Hiiu-Suuremõisa mõisale kuulunud kõrts. Kui senine Vahtrepa sadam muutus laevatamiseks liiga madalaks, rajati 1860. aastal Heltermaa sadam, mille kaudu toimub tänapäeval Hiiumaa parvlaevaühendus mandril asuva Rohuküla sadamaga. Külas asus piirivalvurite klubi.

Heltermaa senised talud kuulusid Aruküla koosseisu. Omaette külaks sai Heltermaa 1977. aastal.

## Elanike arv
Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 40 inimest. Neist 36 olid eestlased. 2000. aastal oli elanikke 53.

## Taristu
Heltermaa külast algavad Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee ja Heltermaa–Sarve–Aruküla tee.

Heltermaal asub hotell, ilmajaam, Mägi tuulik, Heltermaa käsitöömaja ja Heltermaa rannapatarei.

Navigatsioonimärkidest on külas Heltermaa alumine ja ülemine tulepaak.


Image:Heltermaasadam2010.JPG| Sadam (2010)
Image:Port of Heltermaa 4.jpg| Vaade sadamale parvlaevalt
Image:MuhumaaHeltermaal.JPG|Parvlaev Muhumaa sadamas


## Viited

## Kirjandus
*J. Palm. "Heltermaa 1920. aastate algul." Nõukogude Hiiumaa: EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 35, 26. märts 1968 lk 3

## Välislingid
*Heltermaa 360° aeropanoraam / aerofoto
Kõpu (täpsustus)

**Kõpu** on mitme Eesti asula või muu objekti nimi:
* **[[Kõpu]]** on alevik Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas
* **[[Kõpu (Hiiumaa)|Kõpu]]** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas
* **[[Kõpu (Põltsamaa)|Kõpu]]** on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas
* **[[Kõpu (Pärnu)|Kõpu]]** on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas

*Kõpu oli Eesti laev.

## Vaata ka
* **[[Kõpu tuletorn]]**
* **[[Kõpu kihelkond]]** asus Viljandi maakonnas
* **[[Kõpu vald]]** asus Viljandi maakonnas
* **[[Kõpu poolsaar]]** on poolsaar Hiiumaal.
* **[[Kõpu jõgi]]** on jõgi Viljandimaal
***[[Kõpu maastikukaitseala]]**
***[[Kõpu tiik]]**
Kõpu

**Kõpu** on alevik Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.

Enne 2017. aasta haldusreformi oli alevik Kõpu valla halduskeskus.

Kõpu asub Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme tee ääres.

Alevikus asuvad Kõpu kalmistu ja Kõpu kirik, Kõpu Põhikool, Kõpu apteegimaja, meierei kodukohvik, spordihoone, sotsiaalmaja, kauplus, põllumajandusettevõtte OÜ Kõpu PM, puidufirmad, 19 kohaga lasteaed ja 20-kohaline hooldekodu.

Lasteaias asub lugemissaaliga raamatukogu, avalik internetipunkt ja postkontor. Sellesse hoonesse on koondunud ringide tegevused ja seal korraldatakse kultuuriüritusi.

Alevikus voolab Koolioja, millele on paisutatud Kõpu paisjärv.

Vanim kohalik arheoloogiline leid (Kõpu kaelavõru) on dateeritud 2. sajandisse.

Kõpu nime päritolu ei ole täpselt teada. Friedrich Kuhlbars on kirjutanud, et Kõpu nimi tähendab aiaga piiratud kohta. 1481. aastal on Viljandist Kõppu viivat teed nimetatud Koppesche Wegiks (saksa keeles on *die Koppe* 'tipp', 'latv' või 'hari'). Kõpu mõisa kohta on teateid aastast 1593 (*Kepa*, hiljem *Gross-Kõppo* (Suure-Kõpu)).

Nõukogude ajal oli Kõpu omanimelise külanõukogu ja kolhoosi keskus.


Kopuausammas.jpg|Vabadussõjas langenute mälestusmärk
Koputuletorje.jpg|Kõpu vabatahtlike tuletõrjujate seltsihoone
Kõpu kirik 2012.jpg|Kõpu kirik
Kõpu apteek.jpg|Kõpu apteek


## Viited
Kõpu (Hiiumaa)

**Kõpu** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu poolsaare keskosas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõrgessaare valda.

Kõpu piirneb põhjas Mägipe, loodes Suurepsi, läänes Ojaküla, lõunas Ülendi, Vilima ja Kiduspe ning idas Suureranna ja Heistesoo külaga.

## Nimi
Kohanime on esmamainitud 1565 kui *Koppo by*. 1688 on nimetatud *Köppo*. Kõpu tuletorn ja Kõpu poolsaar on tuntud aga ajaloolise nime *Dagerort* ja selle erinevate nimevariantide all. Paul Ariste pakkus kohanime lähtealuseks soomekeelset sõna *koppo* (lollpea, hull), Lauri Kettunen aga isikunime.

## Loodus
Kõpu küla hõlmab kahte Kõpu looduskaitseala sihtkaitsevööndit ja Kõpu-Vaessoo hoiuala. Kõpus asub Kõpu külakeskme rahn.

Kõpu ajaloolised piirkonnad on Hertige, Leesigu ja Sakka.

## Elanike arv

## Talud

**Kõpu ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu
Kõpu küla kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. Rootsi ajal oli olemas Kõpu vakus, 18.–19. sajandil toimis Kõrgessaare mõisa kõrvalmõisana Kõpu mõis. 1940. aastatel liideti Kõpu ja Ojaküla Kõpu asunduseks, mis 1977 muudeti Kõpu külaks.

Külas tegutses baptistide palvela, mis muudeti hiljem kaupluseks.

## Taristu
Kõpu keskosa läbib Puski–Kõpu–Ristna tee, kust lähtub Märjakaasiku–Kiduspe–Kõpu tee. Külas on Kõpu kooli, Kõpu ja Anumägi bussipeatus.

## Kultuur
1909 pühitseti Kõpus Kõpu õigeusu kirik, mis oli nii koolimaja kui hiljem rahvamaja. Külas asub Pihla tuulik. Kõpu tuletorn asub Mägipe külas. Kõpu külatänava ääres asub Kõpu kaev, külas asub Pihla hiiemänd. Külas asuvad luteri ja õigeusu kalmistu.

Külas tegutses 1919. aastast 4-klassiline algkool ja 1991 moodustati taas algkool. 1971 loodi Kõpu Internaatkool, millest sai 2014. aastal Kärdla Ühisgümnaasiumi ja 2016. aastal selle õigusjärglase Kärdla Põhikooli Kõpu õppekoht.

## Vaata ka
*Kõpu-Vaessoo hoiuala
*Pihla hiiemänd
*Kõpu kirik (1887)
*Kõpu õigeusu kirik (ühtlasi ka Kõpu rahvamaja)
*Kõpu luteri kalmistu (Reigi)
*Kõpu õigeusu kalmistu
*Kõpu algkool

## Viited

## Välislingid
*Kõpu Piirkonna Arendusselts Valguskiir
Reigi

**Reigi** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Reigi lahe ääres. Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Reigi piirneb põhjas Sigala, läänes Rootsi, edelas Pihla, lõunas Heigi ja idas Kidaste külaga.

## Nimi
Carl Friedrich Wilhelm Russwurm, Paul Ariste, Lauri Kettunen ja Leo Tiik on pakkunud kohanime lähtekohaks rootsikeelset sõna *rök* 'suits' või vanarootsikeelset sõna *reykja* 'suits'. Kettunen on arvanud ka, et kohanimi võib pärineda isikunimest Raukkoi. Edvin Lagman ja Marek Meristo on lähtekohtadeks esitanud sõnad *räik* 'viljahakk, hakkjalg' ja *räike* 'kivine koht'. Aino Naert tuletas kohanime saarenimest, kus hiiurootsi murraku *öy* on muutunud *i*-ks ja kohanimi võiks tähendada kivist saart või suitsusaart. Kohanime on mainitud esimest korda 1453. aastal kujul Renke, 1539. aastal Reke, 1564. aastal Roykell ja *1798*. aastal Röiks. Rootsi keeles on kohanimi Röicks, eestirootsi keeles Räike.

## Loodus
Reigi küla ulatub Kootsaare poolsaare tipuni. Küla koosseisu kuulub ka nimetu saar Reigi lahes. Küla hõlmab Kõrgessaare–Mudaste hoiuala. Külas asub Kootsaare järv.

## Elanike arv

## Ajalugu
Reigi kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla ja oli hiiurootslaste tähtsaim asula. 1781. aastal küüditati enamik hiiurootslastest külaelanikke Ukrainasse. Hiljem asusid Reigi piirkonda elama eesti talupojad.

Reigis on asunud Reigi karjamõis ja Reigi kirikumõis. Pärast teist maailmasõda liideti Reigiga Sigala küla, mis 1997. aastal taas eraldati.

## Taristu
Küla läbib Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee.

## Kultuur
Reigis asuvad endise karjamõisa kõrvalhoonete asukohad ja Kootsaare kivilabürint.

Vastupidi levinud arvamusele asuvad Reigi kirik ja Reigi pastoraat, mis on nime saanud samanimelise kihelkonna järgi, naaberkülas Pihlas.

Küla põhjatipus asub nn Hiiumaa Eiffel, mille ehitas kohalik külamees Jaan Alliksoo oma koduõuele.

## Viited
Pühalepa

**Pühalepa** (hiiu keeles *Pöhalepa*) on küla Hiiumaa vallas Suuremõisast idas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda.

Pühalepa piirneb põhjas ja idas Hilleste, loodes Kerema, läänes Suuremõisa ja lõunas Valipe külaga.

## Nimi
Kohanimi tuletub sõnadest "püha" ja "lepp", teiseks tõlgenduse variandiks on "põhi" ja "lõpp" (põhja lõpp). Eriarvamusi Pühalepa nime (häälduses *Pöhalepa*) etümologiseerimisel on tinginud asjaolu, et nii sõnast *püha* kui ka *põhi* võib olla hiiu keeles genitiivi vorm *pöha*, kuna Hiiumaal on murdekeeles toimunud muutus hj > h, samas on kõrged vokaalid võinud h ees madalduda. Paul Ariste arvas, et kohanimi on arvatavasti rahvaetümoloogia. Paul Johansen selgitas, et rootsi keeles märgib lõpp '-lep', '-lup' piirkonda või ala. Marja Kallasmaa peab kohanime tõenäolisemaks lähtumist eestikeelsest sõnast lõpp 'laht'. Kihelkonna nime on esmamainitud 1470 kujul *Poilep*.

## Loodus
Küla hõlmab Pühalepa hoiuala. Küla põhjaosas asub Papsi mets. Külas asuvad Vanapagana kivi, Pühalepa lagendikurahn ja Pühalepa migmatiidirahn.

## Elanike arv
Pühalepa külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 14 inimest. Kõik elanikud olid eestlased.

## Talud
**Pühalepa ajaloolised talud 1939** 

## Ajalugu
Enamik tänapäeva Pühalepa küla aladest kuulusid ajalooliselt Pühalepa kirikumõisa alla. 1923 kujunes asundus ja 1945. aastal küla, mis sai nime Pühalepa kihelkonna järgi. Pühalepa koosseisu kuulus 1977–1997 Kerema küla.

## Taristu
Küla läbib Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee, kust algab Suuremõisa–Käina–Emmaste maantee, mille ääres asub Vahtrepa bussipeatus. Pühalepas algab Hilleste–Hellamaa tee. Küla loodeosa piirneb Pühalepa–Kerema tee ja Papsi teega, küla põhjaosas on Pärna tee.

## Kultuur
Külas asuvad Pühalepa kirik, kalmistu, postipunkt, Põlise leppe kivid ja Hiiu-Suuremõisa mõisa kõrtsi varemed..

## Vaata ka
* Pühalepa palvemaja

## Viited

## Kirjandus
*Tapio Vares. "Jalutuskäik läbi Pühalepa küla." Hiiu Leht, nr. 92, 25. november 2014 lk 6 alates, kordus Meie Maa, nr. 275, 6. detsember 2014 lk 8
Sõru

**Sõru** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lõunaosas Soela väina ääres. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Sõru piirneb läänes Hindu, põhjas Tohvri ja idas Reheselja külaga.

## Nimi
Marja Kallasmaa pakub küla nime lähtekohaks sõna serv (söru, seru). Kohanime on esmamainitud 1254. aastal kujul *Sarwo* ja 1564 *Sörro*.

## Loodus
Külas asuvad osad Sõru küla metsarahnud.

## Elanike arv

## Ajalugu

Sõru kuulus ajalooliselt Agapäe vakusesse ja Hiiumaa lõunaosa on tuntud Sõruotsana. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni andmetel olid Sõru külas talunikud Lasi Mart, Pauli Jüri, Hindo Claus, Hindo Jüri, Toffri Toffer ja The-Arro Peter.

Sõru koosseisu kuulusid 1977–1997 Hindu, Pärna, Reheselja ja Tohvri küla. Varasema suurema Sõru küla alal kannavad Sõru nime Sõru alumine ja Sõru ülemine tuletorn Hindu külas ning Sõru sadam ja Sõru muuseum Pärna külas.

## Taristu
Küla läbib Emmaste–Tohvri tee, kus asub Müürivahe bussipeatus ja saab alguse Sõru tee. Pärna külas asuv Sõru sadam on saanud nime Sõru küla järgi.

## Kultuur
Kultuurimälestistest asuvad küla territooriumil rannalauter (22275) ja kaks rannakaevu (22273, 22274).

## Ettevõtlus
Sõrus asub Sõru Jahtklubi keskus ja Sõru Merekool, Pärna külas.

## Vaata ka
* Sõru Jazz

## Viited

## Kirjandus
* Endel Saar: "Sõruots - Hiiumaa lõunarand". 2006.
Colosseum

**Colosseum** on suurim amfiteater Roomas.

Colosseum mahutab 50 000 pealtvaatajat. Sellega oli ta antiikajal maailma suuruselt kolmas staadion Circus Maximuse (270 000, kaarikute võiduajamine) ja Konstantinoopoli hipodroomi (100 000) järel ning suurim nendest, mis polnud mõeldud võiduajamisteks.

Colosseum sai nime Nero kolossi järgi, mis seisis seal lähedal kuni keskajani.

## Ajalugu

Colosseum ehitati Flaviuste ajal paika, kus varem asus Nero luksusliku palee juurde kuulunud järv. Keiser Titus pühitses selle 80. aastal 100 päeva kestnud pidustustega *Amphitheatrum Flavium*iks.

Kuni 405. aastani toimusid Colosseumis gladiaatorite võitlused. Hiljem olid väga populaarsed võitlused loomadega, mida korraldati umbes 526. aastani.

Hiljem ei leidnud Colosseum enam kasutust, ühtlasi vähenes Rooma elanike arv drastiliselt. Colosseumi kasutati kivimurruna ja see jäi varemeisse. Alles 19. sajandil hakati Colosseumi lagunemise eest kaitsma.

1749 väitis paavst Benedictus XIV, et Colosseumis hukati kristlastest märtreid. Ta kuulutas Colosseumi pühaks paigaks ja keelustas selle kasutamise kivimurruna. Ta õnnistas selle paiga Kristuse kannatuste nimel ja organiseeris ristikäigu. Need sammud aitasid kaasa Colosseumi säilimisele.

Kuid puuduvad igasugused ajalooallikad selle kohta, et Colosseumis oleks üksainuski kristlik märter hukkunud, pole andmeid isegi selle kohta, et enne Benedictust oleks keegi Colosseumi märtrite hukkumispaigaks pidanud. Kristlased austavad muidu väga kõike märtritega seonduvat, kuid Colosseumi kasutamine kindluse ja kivimurruna näitab selgelt, et Colosseumi keskajal pühaks ei peetud.

## Konstruktsioon

Colosseumi põhiplaan on ellipsikujuline (188*156 meetrit). Areeni mõõtmed olid 86*54 m. Tema kõrgus oli 48,5 meetrit. Ta mahutas 50 000 pealtvaatajat, aga osavalt paigutatud trepid võimaldasid kiirelt sisse ja välja pääseda.

Peamised ehitusmaterjalid olid lubjakivist tellised, mille paikaladumisel ei kasutatud mörti, vaid kivid on üksteisega ühendatud raudklambritega. Viimaste sajandite jooksul on ehitise säilimise huvides parandatud seda kaasaegsete ehitusmaterjalidega, kuid mis siiski selgelt ja tahtlikult eristuvad Colosseumi esialgsest ehitusstiilist.

Colosseum on neljakorruseline. Kolmel alumisel korrusel on välissein ehitatud kaaristuna, igas 80 kaart. Sammaskäiguga ülemisel korrusel oli 240 mastipuud, mille külge kinnitati päikesepurjed. Need sai ereda päikese korral varjuks ette tõmmata. Areeni all asusid müüritud käigud, loomapuurid ja rekvisiidiruumid.

## Viited

## Välislingid
LVMH

**LVMH Moët Hennessy Louis Vuitton S.A.** (LVMH) on Prantsusmaal registreeritud maailma suurim luksuskaupu tootev kontsern. 

Nimi tuleneb kohvri- ja kotitootja Louis Vuittoni, šampanjatootja Moët & Chandoni ja konjakitootja Hennessy kaubamärkidest.

Tähtsamad LVMH kaubamärgid on Christian Dior, Givenchy, Guerlain, Fendi, Berluti, Marc Jacobs, Thomas Pink, Emilio Pucci, Loewe, Kenzo ja Donna Karan.

## Vaata ka
*Louis Vuitton (firma)

## Välislingid
* LVMH koduleht
Fujita-Pearsoni skaala

**Fujita-Pearsoni skaala** on skaala trombide tugevuse hindamiseks.

Kõige tugevama purustusjõuga tornaado tähistus on F5 (tuule kiirus võib ulatuda kuni 140&nbsp;m/s). Inglismaal kasutatakse TORRO skaalat.

## Taust

Skaalat tutvustas 1971. aastal Chicago Ülikooli meteoroloog Theodore Fujita, kes oli selle välja arendanud koostöös Ameerika Ühendriikide tormiennustuskeskuse juhi Allen Pearsoniga. Skaalat täiustati 1973. aastal, mil hindamisel hakati arvestama ka trombi teekonna pikkust ning trombi läbimõõtu. Ameerika Ühendriikide riiklik ilmateenistus on trombe Fujita skaalal hinnanud alates 1973. aastast.

Fujita skaala kasutamine lõpetati Ameerika Ühendriikide 1. veebruaril 2007 kui kasutusele võeti täiustatud Fujita skaala. Kanada võttis täiustatud Fujita skaala kasutusele aprillis 2013.

## Purustuste kirjeldused

## Allikad

## Vaata ka
*Täiustatud Fujita skaala
*Beauforti skaala
*Saffiri–Simpsoni skaala
Välisjõud

**Välisjõud** on jõud, millega teised kehad mõjuvad vaadeldavale kehale. Välisjõud toimivad alati jaotatult keha ruumalale või kehade kokkupuutepindadele. Jaotust iseloomustab jõu intensiivsus.

## Vaata ka

*Sisejõud
Jõe lang

**Jõe lang** (lühemalt **lang**) on mingi jõelõigu pikkuse ja selle languse suhe. Mõõdetakse m/km kohta. Lang 0,1 m/km tähendab, et jõe langus 100 km kohta on 10 m.

**Keskmine lang** on kogu jõe pikkuse ja jõe languse (jõe lähte ja suudme kõrguste vahe) suhe.

Langusest sõltuvad voolukiirus ning jõe kulutatava ja/või kuhjava tegevuse suurus. Mida suurem on jõe lang, seda suurem on vee voolukiirus ja vee kulutatav mõju jõesängile.

Suurim keskmine lang Eestis on Pärlijõel – 2,48 m/km, väikseim on Emajõel – 0,04 m/km.

Põhja-Eesti jõgedel on lang väike ülemjooksul ja suur alamjooksul, eriti Põhja-Eesti klindi piirkonnas. Lõuna-Eestis on olukord vastupidine: suur lang ülemjooksul ja väike lang alamjooksul. Piusa jõe ülemjooks on kiire, alamjooks on ka kiire ja keskjooks on aeglane

## Eesti jõgede keskmisi lange

## Vaata ka
*Langus
Sisejõud

**Sisejõud** on  välisjõudude poolt kehas vastaspindade vahel põhjustatud jõud. Vastaspindadel olevad sisejõud on alati arvuliselt võrdsed ja vastassuunalised.

## Sisejõu epüür
Sisejõu epüür graafik (epüür), mis näitab sisejõu muutumist piki deformeeritava objekti telge. Tavaliselt on sisejõud ühe ja sama objekti erinevates lõigetes erinevad.

## Vaata ka

*Välisjõud
Peapind

**Peapind** on pind, kus nihkepinged puuduvad ja mõjuvad vaid normaalpinged. Neid on üldjuhul kolm ja need on üksteisega risti. Peapindadel mõjuvaid normaalpingeid, milleks on tõmbe- või survepinge, nimetatakse peapingeteks.
Ruumpingus

**Ruumpingus** ehk **kolmemõõtmeline pingus** on olukord, milles pinged mõjuvad kõikidel pindadel erinevates sihtides ning peapinged on kolmes suunas.

## Vaata ka
*Tasandpingus
*Joonpingus
Tasapingus

**Tasandpingus** on olukord kus pinged mõjuvad kõikidel pindadel ühes tasandis ning peapingeid on kaks.

## Vaata ka

*Ruumpingus
*Nihkepingus
*Joonpingus
TORRO-skaala

**TORRO-skaala** on tornaadode tugevuse hindamise skaala. 

Skaala on kasutusel Suurbritannias.

## Välislingid
*Torro skaalast EMHI veebilehel (vaadatud 26.08.2012)
Pingering

**Pingering** ehk **Mohri ring** (saanud nime leiutaja Christian Otto Mohri järgi) on pinguse kahemõõtmeline graafiline esitus, mis võimaldab määrata erinevatel pindadel ühes tasandis mõjuvaid pingeid.
Pine

**Pine** on vastaspindade suhteline paigutuse muut keha deformeerimisel. Pine on ühikuta vektoriaalne suurus, mille komponendid on normaalpinge ja nihkepinge.

Vastaspindade eemaldumisel nimetatakse normaalpinet täpsustavalt tõmbepineks ning loetakse positiivseks. Vastaspindade lähenemisel survepingeks ning loetakse negatiivseks.

Nihkepine väljendab vastaspindade suhtelist nihet (mille sihti näitab teine indeks). Ta on positiivne, kui pinna positiivse poole vastas olev punkt nihkub telje positiivses suunas.
Deformatsioonienergia

**Deformatsioonienergia** ehk Sisejõudude potentsiaalne energia on deformeerunud elastses kehas salvestunud potentsiaalne energia, mis deformatsioonist vabanemisel teeb tööd. Deformatsioonienergia võrdub keha deformeerimiseks kulutatud energiaga. Plastse deformatsiooni puhul on välisjõudude töö deformatsioonienergiast suurem.

Deformatsioonienergia salvestub näiteks vedrus kokkusurumisel ja vabaneb vedru vabastamisel.
Deformatsioonienergia tihedus

**Deformatsioonienergia tihedus** on potentsiaalse energia tihedus deformeeritavas kehas. Teisisõnu salvestuva energia ja keha ruumala suhe.
Tahkuna

**Tahkuna** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Tahkuna poolsaare põhjaosas Läänemere ääres. See on Hiiumaa põhjapoolseim küla. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Küla piirneb põhjas ja läänes Läänemerega, lõunas Meelste ja idas Lehtma külaga.

## Nimi
.
Carl Friedrich Wilhelm Russwurm pidas kohanime aluseks sõnaühendit ’taganina’. Paul Ariste, Lauri Kettunen ja Marja Kallasmaa pakkusid vasteks sõna tahk ’ihumiskivi’. Kohanime algusosa häälikulise arengu seletamine on keeleteadlastele probleemiks.   Küla on esimest korda mainitud 1564. aastal *Takana* nime all.

## Loodus
Küla edelaosa kuulub Tahkuna looduskaitseala koosseisu. Külas asub Hiiumaa põhjapoolseim geograafilline punkt Tahkuna nina.

## Elanike arv

## Talud

**Tahkuna talud 1917** 

## Ajalugu
Tahkuna kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa koosseisu ja asus hiiurootslaste alal. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel oli külas viis talu, mille peremehed olid Greis Hansson, Jöran Thomasson, Morten Siemonson, Michel Hansson ja Kaubapöldo Bengt.

1835 said külaelanikud omale perekonnanimedeks nimed Allango, Kaus, Ninna, Rehm, Simmer ja Tahk.

Seoses Nõukogude baaside rajamisega pidid külaelanikud 1939 lahkuma ja küla alal asus väeosa. Tahkuna kuulus 1977–1997 Malvaste koosseisu.

## Taristu
Küla keskosa läbib Tahkuna tee.

## Kultuur
Külas asub Hiiumaa militaarmuuseum, Tahkuna tuletorn ja Eesti esimene tuulegeneraator, mis 2021 demonteeriti. Tuletorni lähedal asub mälestusmärk Estonia katastroofis hukkunud laste mälestuseks.

## Vaata ka
*Tahkuna looduskaitseala
*Tahkuna rannakaitsepatarei nr 26
*Tahkona (Eesti traaler)

## Viited
Raugepinge

**Raugepinge** on pinguse iseloomulik pinge materjali tugevuse raugemisel (vähenemisel). Raugepinge on:
*tõmbeteimil- voolavuspinge või tõmbetugevus
*surveteimil- voolavuspinge või survetugevus
*lõike-ja väändeteimil- nihkepinge.
Palli

**Palli** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu poolsaarel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Palli piirneb põhjas Läänemerega ning läänes ja lõunas Heistesoo ja idas Poama külaga.

## Nimi
Paul Ariste pakkus kohanime aluseks sõna "pall" ja isikunime Pall (Balthasar).  Kohanime on esmamainitud 1655. aastal kujul *Palli*.

## Loodus
Küla alale jäävad Kõpu looduskaitseala Palli ja Roogoja sihtkaitsevööndid. Rannajoonel, Palliranda viiva teega rööbiti merre voolava oja suudmest 650 meetrit idas asub Luidja–Palli rannarahn.

## Talud

**Palli ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu
Palli kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. 1655 elas mõisa alal talunik Palli Simmo. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel elas Paope vakuses Palli Jüri. 1835 sai talu peremees perekonnanimeks Kattel ning sulasrahvas Aun ja Raud. 1917 kuulusid küla koosseisu 9 Heistesoo talu.

Pärast Teist maailmasõda liideti küla Poamaga ja 1997 taastati külana.

## Taristu
Küla läbib Poama tee, kust algab Palli telkimiskoha tee.

## Kultuur
Külas asub RMK telkimisala. 2008 peeti Pallil koos Luidja ja naaberküladega Kõpu külade päev.

## Viited

## Kirjandus
*Riho Saard: Luidja - värav Kõpu poolsaarele: Villama, Kopa, Luidja, Poama, Palli, Heistesoo. Tallinn, 2008.
Tinglik voolavuspinge

**Tinglikuks voolavuspingeks** nimetatakse pinget, millele vastab jäävpike 0,2%. Seda tähistatakse σ0,2 Tinglikut voolavuspiiri kasutatakse materjalide puhul mille tõmbediagrammil puudub selgelt väljendatud voolavuspiirkond. Nendeks on näiteks duralumiinium, pronks, süsinikurikkad ja legeeritud terased.

## Vaata ka
*Voolavuspinge
Raudne eesriie

**Raudne eesriie** (inglise keeles *Iron Curtain*, vene keeles *Железный занавес*, saksa keeles *der Eiserner Vorhang*, prantsuse keeles *rideau de fer*) oli Nõukogude Liidu katse kaitsta oma poliitilist mõjuala võõrmõjutuste eest mitmesuguste abinõudega, nagu piiride sulgemine, vaba teabevoolu takistamine, salapolitseiline kontroll, tsensuur jm. 

Raudne eesriie oli külma sõja saavutus ja ühtlasi ka meetod. Kuigi selle tuntumaks tähiseks oli Berliini müür (1961–1989), oli see aastail 1934–1990 täiuseni välja arendatud eelkõige NSV Liidu piiridel.

Hiina Rahvavabariigi ja teiste Aasia kommunistlike režiimide puhul on kasutatud sarnast mõistet "bambuseesriie". 

## Tsitaat

## Viited
Voolavuspinge

**Voolavuspingeks** nimetatakse pinget, mille juures deformeerumine toimub koormuse suurenemiseta. Tähistatakse σT.

## Vaata ka
*Tinglik voolavuspinge
Tugevuspiir

**Tugevuspiir** on suurim pinge, mida materjal on võimeline purunemata taluma.

Tugevuspiiri tähis on σB.

Tugevuspiiri tõmbel nimetatakse tõmbetugevuseks, tugevuspiiri survel survetugevuseks, tugevuspiiri väändel väändetugevuseks jne.
Katkevenivus

**Katkevenivus** on protsentides ilma ühikuta suurus materjali plastsuse iseloomustamiseks, mis näitab, kui mitu protsenti on võimeline mingi materjal venima enne purunemist. 

Katkevenivust määratakse proovikeha tõmbega, mõõtes pärast katkemist pikkuse juurdekasvu ja arvutades selle suhte algpikkusesse.

Terastel on katkevenivus 7...24%.

## Välislingid
*Tõmbekatsel määratavad omadused Materjaliõpetuse õpiobjekt
Kestustugevus

**Kestustugevuseks** nimetatakse pinget, mis teatud temperatuuri juures viib kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul katsekeha purunemiseni.
Kuumapüsivus

**Kuumapüsivuseks** nimetatakse materjali võimet vastu panna pinna keemilisele lagunemisele kuuma õhu või gaasi toimel. Terase kuumapüsivust suurendab legeerimine kroomi, räni või alumiiniumiga.

## Vaata ka

*Kuumakindlus