open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elmer Niklander

**Elmer Konstantin Niklander** (19. jaanuar 1890 Hausjärvi – 12. november 1942 Helsingi) oli Soome kergejõustiklane (kettaheitja, kuulitõukaja ja vasaraheitja). Ta oli Antwerpeni olümpiavõitja kettaheites.

## Välislingid
*
EVS

**EVS** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti standard (tähis)
*Eesti Standardikeskus
*Eesti Vabariigi Standardiamet
*Eesti Vetelpääste Selts
*Eesti Viljasalv
*Eesti Väikeloomaarstide Selts
*Eesti Väitlusselts
*...
Terministandard

**Terministandard** on standard, mis käsitleb termineid, tavaliselt koos määratlustega ning mõnikord koos selgitavate märkuste, jooniste ja näidetega jne. 

Eesti standardite kataloogis on üle 150 terministandardi. Termininistandard on näiteks eesti- ja ingliskeelne "Terminoloogiatöö. Sõnastik. Osa 1: Teooria ja rakendus" ("Terminology work - Vocabulary - Part 1: Theory and application") ehk lühendatult EVS-ISO 1087-1:2002.

## Viited
Andres Pallon

**Andres Pallon** (29. aprill 1939 Rannu vald, Tartumaa – 12. november 1980 Tallinn) oli Eesti spordiajakirjanik.

Ta lõpetas 1957. aastal Tartu 5. Keskkooli ja õppis Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonnas.

Ta hukkus 12. novembril 1980 liiklusõnnetuses ja ta maeti 16. novembril 1980 Pärnamäe kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*
Dorothy Round Little

**Dorothy Edith Round Little** (13. juuli 1908 Dudley, Worcestershire, Inglismaa – 12. november 1982 Kidderminster, Hereford and Worcester, Inglismaa) oli Inglise tennisist.

Ta oli Helen Wills Moody üks põhirivaale ning ta võitis Wimbledoni turniiri 1934. ja 1937. aastal ning Austraalia lahtised 1935. aastal. 

Ta kuulus The Daily Telegraphi ja Daily Maili koostatud maailma tennisistide paremustabelis kümne parema hulka aastail 1933–1937 ning oli ka esinumbriks 1934. aastal. 

1986. aastal valiti ta maailma tennise kuulsuste halli.
Aulë

**Aulë** (tuntud ka kui Mahal, Valmistaja) on tegelane Tolkieni mütoloogias. Ta ilmub esmakordselt Silmarillionis kui haldjate jumal või Valar. Ta oli üks Arda (maailma) peaarhitekte.

Valar, keda nimetati Sepaks, aga ka Mägede Valmistajaks, sest Arda kujundamisel oli Aulë osa kaugelt suurem kui ühelgi teisel valaril. Ta valmistas valarite Lambid ning sepistas sõidukid, mis kandsid Päikest ja Kuud. Aulë on kõigi käsitööde meister ning kõigi metallide ja kalliskivide looja. Päkapikud tunnevad teda Mahali ehk Valmistaja nime all, sest just tema mõtles välja ja lõi mullast ja kivist nende rassi. Tema õpetas ka noldoritele kalliskivide valmistamise ning kivinikerduste kunsti. Aulë kojad asusid Valinori keskosas. Tema abikaasa oli Yavanna Viljade Andja.
Rževi rajoon

**Rževi rajoon** on haldusüksus Venemaal Tveri oblasti lõunaosas. Piirneb lõunas Smolenski oblastiga.

Rajoon jaguneb 8 küla-asunduseks, kus on kokku 389 maa-asulat. Suurim asula on Jessinka.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni koduleht
Väärpositiivne tulemus

**Väärpositiivne tulemus** (inglise *false positive result*) on laboratoorse(te) testi(de) tulem, mille proovimaterjali analüüsi vastus on valepositiivne. Väärpositiivse tulemuse tõttu võidakse näiteks terve inimene tunnistada haigeks. Väärpositiivse tulemuse põhjuseks võib olla näiteks ekslik laboratoorse meetodi valik või analüüsivõimaluste piiratus.

Väärpositiivset tulemust võidakse kasutada piltdiagnostika tulemuste kirjeldamisel, näiteks mammogrammi tõlgendamise kohta. 

## Vaata ka
*Desoksüribonukleiinhape
*Bakterid
*HIV-viirus
*kromosoomipaar
*Mitokondriaalne DNA
*Mumpsi viirus
*rRNA
*Rakutuum
*RNA
*Toksoplasmoos
*Tsütoplasma
*Viirused

## Viited
Väärnegatiivne tulemus

**Väärnegatiivne tulemus** (inglise *false negative result*) laboratoorse(te) testi(de) tulem, kus analüüsitud proovimaterjali vastus on valenegatiivne, näiteks haige tunnistatakse terveks, väga suur osakaal on selles laboratoorse meetodi valiku võimalustel. 

Väärnegatiivset tulemust võidakse kasutada ka piltdiagnostika tulemuste kirjeldamisel, näiteks mammogrammi tõlgendamise kohta.

## Vaata ka
*Desoksüribonukleiinhape
*Bakterid
*HIV-viirus
*kromosoomipaar
*Mitokondriaalne DNA
*Mumpsi viirus
*rRNA
*Rakutuum
*RNA
*Toksoplasmoos
*Tsütoplasma
*Viirused

## Viited
Starlingi seadus

**Starlingi seadus** (inglise *law of the Heart*, *Starling's law*) on põhimõte, mille järgi südamelihasekiu kontraktsioonivõime on sõltuvuses kiu pikkusest kontraktsiooni alguses, millest järeldatakse, et süda pumpab verd seda rohkem, mida suurem on venoosne tagasivool südamesse . 

## Vaata ka
*Bakterid
*Kardioloogia
*RHK-10 haiguste klassifikatsioon
*Südamepuudulikkus
*Vereringelelundkond
*Vererõhk
*Süda

## Viited
Rafael Amos

**Rafael Amos** (esines ka nimekuju **Ralf Amos**; 4. august 1950 – 9. november 2012) oli eesti ajakirjanik ja Reformierakonna poliitik, Eesti Ajakirjanike Liidu esimees ning Saue linnavolikogu esimees.

Amos töötas Eesti Filmiarhiivi teaduri, ajakirjaniku, Eesti Telegraafiagentuuri peatoimetaja asetäitja, justiitsministeeriumi ja Harju maavalitsuse osakonnajuhatajana, samuti oli ta Harju maakonna piirkondlik töötülide lepitaja. 1996–2000 oli ta Eesti Ajakirjanike Liidu esimees.

1994. aastal valiti Rafael Amos Harju Maakogu esimeheks. Ta oli Eesti presidendi valimiskogu liige 1996. ja 2001. aastal.
 
Amos oli Saue linnavolikogu kõigi kuue koosseisu liige ning volikogu esimees 1996–2002 ja 2004–2005. Novembrist 2005 kuni 2012. aasta märtsi lõpuni töötas ta Saue linnavalitsuses abilinnapeana.

2002. aastal andis Saue linn Rafael Amosele linna kõrgeima autasu, teenetemärgi pikaajalise tulemusliku töö eest volikogus.

2010 ja 2011 tuli Amos Saue linna mälumängumeistriks.

## Viited

## Välislingid
* "Suri Saue linnavolikogu pikaaegne esimees ja abilinnapea Rafael Amos" Delfi, 12. november 2012
Vesihobu

**Vesihobu** (*Ophiogomphus*) on vesihobulaste sugukonda kuuluv kiilide perekond.

Perekond on levinud Aasias ja Põhja-Ameerikas. Perekonna ainuke esindaja Euroopas on rohe-vesihobu. 

## Liigid
Perekonda kuulub 28 liiki:   
**[[Ophiogomphus acuminatus]]* 
**[[Ophiogomphus anomalus]]* 
**[[Ophiogomphus arizonicus]]* 
**[[Ophiogomphus aspersus]]* 
**[[Ophiogomphus australis]]* 
**[[Ophiogomphus bellicosus]]* 
**[[Ophiogomphus bison]]* 
**[[Ophiogomphus carolus]]* 
**[[Ophiogomphus caudoforcipus]]* 
**[[Ophiogomphus cerastis]]* 
**Ophiogomphus cecilia* – rohe-vesihobu
**[[Ophiogomphus colubrinus]]* 
**[[Ophiogomphus edmundo]]* 
**[[Ophiogomphus howei]]* 
**[[Ophiogomphus incurvatus]]*
**[[Ophiogomphus mainensis]]* 
**[[Ophiogomphus morrisoni]]* 
**[[Ophiogomphus obscurus]]* 
**[[Ophiogomphus occidentis]]* 
**[[Ophiogomphus purepecha]]* 
**[[Ophiogomphus reductus]]* 
**[[Ophiogomphus rupinsulensis]]* 
**[[Ophiogomphus severus]]* 
**[[Ophiogomphus sinicus]]* 
**[[Ophiogomphus smithi]]* 
**[[Ophiogomphus spinicornis]]* 
**[[Ophiogomphus susbehcha]]* 
**[[Ophiogomphus westfalli]]* 

## Viited
Oskussõnastik

**Oskussõnastik** (raamatu kujul ka **oskussõnaraamat**) on sõnastik, mis esitab mingi valdkonna (eriala) oskussõnavara. 

Arvutiajastul avaldatakse üha rohkem (oskus)sõnastikke Internetis. 

Suurte erialade tarbeks luuakse nüüdisajal sageli terminipanku või muid terminiandmebaase. 

## Vaata ka
*leksikon
*oskuskeel
*terministandard
*terminoloogia

## Välislingid
*Eesti keelt sisaldavad oskussõnastikud valdkonniti
Agronoom

**Agronoom** on spetsialist agronoomia alal. 

Kuni 1935. aastani tarvitati agronoomi nimetust kõrgema põllumajandusliku haridusega isiku kutsenimetusena. Eesti iseseisvumisel oli Eestis kokku 38 agronoomi (sealhulgas 26 I ja II järgu õpetatud agronoomi, 2 insener-agronoomi, põllumajandusteaduste kandidaadid, tõelised üliõpilased, diplomeeritud põllumehed). 1932. aastast oli jaoskonna-agronoom ametinimetuseks ka kõrgemat haridust mitteomavatel kohatäitjatel. Ka maakondlike maa-agronoomide kohtade täitjad ei omanud kõik agronoomi kutset. Alates Agronoomide Koja asutamisest 1935. aastal võisid agronoomi nime tarvitada ainult need kõrgema põllumajandusliku haridusega isikud, kes olid koja liikmed. Ainult agronoomid võisid juhtida põllumajanduslikku nõuandebürood ja teenida riigi-, omavalitsus- ja eraasutistes agronoomi ametikohal, mille nimestik avaldati Riigi Teatajas. 1939. aastal oli koja liikmeiks 281 agronoomi.

Eesti NSV ajal eristati *õpetatud agronoome* ja *nooremagronoome*. Õpetatud agronoomiks võis saada TRÜ või EPA õppeasutuses. Nooremagronoomideks võis saada põllumajandustehnikumides.

## Viited

## Välislingid
Metsapraaker

**Metsapraaker** (ka **praaker**) on metsamaterjali sortija ja praakija. 

## Välislingid
*Terevisioon: kes on praaker? (videolõik, pikkus 6 minutit) 18. jaanuar 2011
Laur Karu

**Laur Karu** (23. juuni 1942 Tartu – 7. detsember 1996) oli eesti arstiteadlane ja poliitik, Elmar Karu poeg.

Ta lõpetas aastal 1960 Tartu 1. Keskkooli ja aastal 1966 kiitusega Tartu Riikliku Ülikooli. Õpingute ajal võttis ta agaralt osa ÜTÜ neuroloogiaringi tegevusest, tal valmis kaks auhinnatööd. Samal ajal oli ta aktiivne üliõpilaselu korraldaja ning eestvedaja. Aastal 1972 kaitses ta tööga "Trifluoperasiini ja haloperidooli kataleptiline toime" meditsiinikandidaadi väitekirja.

Ta oli aastatel 1972–1975 Tartu TSN Täitevkomitee esimehe asetäitja. Aastatel 1975–1981 ja 1986–1988 oli ta Tartu Kliinilise Haigla peaarst, lisaks haiglale juhtis ta Tartu Linna TSN alalist tervishoiu ja sotsiaalkindlustuse komisjoni. Aastatel 1982–1986 oli ta Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi direktor. Ta oli aastal 1988 Eesti Arstide Liidu president ja Ülemaailmse Rehabilitatsiooniorganisatsiooni Eesti Organisatsiooni president.

Aastatel 1988–1990 oli ta tervishoiuministriks (Indrek Toome valitsuses), aastal 1992 oli ta sotsiaalhooldusministriks Tiit Vähi esimeses valitsuses.

## Isiklikku
Tema isa Elmar Karu oli Tartu Ülikooli psühhiaatriaprofessor, vend Toomas Karu on Tartu Ülikooli spordimeditsiini professor, teine vend Jaak Karu on majandusteadlane.

## Kirjandus
* Eesti Arst nr. 2, 1997, lk. 188-189 (Nekroloog)
* EE 14. köide lk. 145
Granö keskus

**Granö keskus** on Turu Ülikooli ja Tartu Ülikooli ühine sihtasutus. 

See on saanud nime soome geograafi Johannes Gabriel Granö järgi, kes oli Turu Ülikooli rektor ja Tartu Ülikooli geograafiaprofessor ning rajas Soome-Eesti geograafiakoolkonna.

Keskus avati 2000. aasta aprillis Tartus Tähtvere linnaosas aadressil Kreutzwaldi tänav 6 asuvas Soome arhitekti Alvar Aalto projekteeritud funktsionalistlikus stiilis hoones Villa Tammekann.

## Välislingid
* Granö keskuse koduleht
Enn Sarap

**Enn Sarap** (1. september 1945 Valga – 6. detsember 2019 Tallinn) oli eesti poliitik ja majandusjuht.

Ta lõpetas 1969. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna peenmehaanika erialal.

Ta oli aastatel 1969–1973 Valga tuubitsehhi peamehaanik. Aastatel 1973–1977 oli ta Paide Autobaasi peainsener, 1977–1989 samas direktor.

Aastatel 1989–1992 oli ta transpordiministri esimene asetäitja; 1992. aastal sai transpordi- ja sideministriks Tiit Vähi esimeses valitsuses.

Aastatel 1993–1994 oli ta RE Tallinna Sadam peadirektori asetäitja, 1994–1999 AS Tallinna Sadama juhatuse esimees-peadirektor.

## Tunnustus
* 1988 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
* 1988 Eesti NSV teeneline transporditöötaja

## Isiklikku
1968. aastal abiellus ta Elve Sarapiga, kellega oli tal üks poeg. Ta hilisem abikaasa Ruth Martin oli 2001. aastani Teede- ja sideministeeriumi kantsler.

## Kirjandus
* Kes on kes? Eesti 2000. Ekspresskataloogide AS, 2000 (lk 178)

## Välislingid
*
Sompa kaevandus

**Sompa kaevandus** oli põlevkivikaevandus Ida-Virumaal Kohtla-Järve  Sompa linnaosa juures. Kaevandus oli kasutusel 1948–1999.
## Ajalugu
Tegemist oli allmaakaevandusega, (aastani 1972 kaevandus nr 6; 1953–1975 tegutses Sompa loodeserval ka kaevandus number 4). Pärast kaevanduse sulgemist on kaevanduskäigud täitunud veega.

Eesti iseseisvuse taastamise järel, 8. aprillil 1996 võttis EV Valitsus vastu korralduse, mille alusel kujundati senine riigiettevõte Eesti Põlevkivi ümber aktsiaseltsiks Eesti Põlevkivi.

1997. aastal moodustati aktsiaseltsi Eesti Põlevkivi 14 tütarettevõtet, kellele Eesti Põlevkivi loovutas oma varad: AS Ahtme Kaevandus, AS Aidu Karjäär, AS Eesti Põlevkivi Ehitus, AS Estonia Kaevandus, AS Kohtla Kaevandus, AS Mäetehnika, AS Narva Karjäär, AS Põlevkivi Kaubandus, AS Põlevkivi Raudtee, AS Sirgala Karjäär, AS Sompa Kaevandus, AS Tammiku Kaevandus, AS Toila Sanatoorium ja AS Viru Kaevandus. 

31. augustil 1999 sõlmitud ühinemislepingu kohaselt liitis aktsiaseltsi Sompa Kaevanduse endaga AS Estonia Kaevandus. 

Kaevanduse peahoone on võetud arvele kultuurimälestisena. See on ainuke Eestis olev kaevanduse peahoone, mis on kaitse alla võetud.


Sompa kaevanduse hoone 2.jpg
Sompa kaevanduse hoone õhust põhja külg.JPG
Sompa kaevanduse hoone õhust lääne külg.JPG
Sompa kaevanduse hoone õhust kirde nurk.JPG


## Viited

## Välislingid
* Sompa kaevandus, geoloogia.info
* Jaan Surva: Sompa kaevandus-lõpetamata ajalugu
* Sompa elu läheb hingusele,  www.ohtuleht.ee, 26. juuli 1999
Toomas Rapp

**Toomas Rapp** (sündinud 12. novembril 1970 Pärnus) on eesti sõudja.

Ta on lõpetanud 1988. aastal Lydia Koidula nimelise Pärnu 2. Keskkooli, 1993. aastal Tallinna Tehnikaülikooli ehitusinsenerina ja 2003. aastal Tartu Ülikoolis magistriõppe ärijuhtimise erialal.

Rapp hakkas sõudma aastal 1984 Pärnu Dünamos Mihkel Leppiku juhendamisel. 
*Osalenud 1992 üliõpilaste MM-il.
*Tulnud 6 korral Eesti meistriks täiskasvanute meistriks: 
**1987–88 ja 1990 kergekaalu ühepaadil 
**1989–91 paarisaerulisel neljapaadil
**lisaks 4 korral Eesti noortemeistriks.

2007. aastast Pärnu Rotary Klubi liige. 2008. aastast Jüri Jaansoni Kahe Silla klubi liige. 2009. aastast Pärnu Sõudeklubi President ja 2012. aastast Eesti Sõudeliidu juhatuse liige.

2006. aastast AS-i YIT Ehitus juhatuse liige ja Lääne-Eesti piirkonna juhataja ning hiljem ehitusdirektor.  Aastast 2017 Sweco EST OÜ juhatuse liige ja tegevjuht.

## Tunnustus
*2025 Pärnu teenetemärk

## Välislingid
*
Oršanka rajoon

**Oršanka rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Mari Elis. Asub vabariigi põhjaosas, piirneb Kirovi oblastiga.

Rajoon jaguneb 1 linna- ja 10 külaasunduseks (*сельское поселение*).

Rajooni keskus on Oršanka alev, kus elab 6700 inimest. 60,4% rajooni elanikest on marid ja 34,6% venelased.

## Viited

## Välislingid
* http://portal.mari.ru/orshanka/
Michail Savičev

**Michail Savičev** (valgevene keeles *Міхаіл Савічев*; sündinud 1967) on Valgevene endine poksija.

Savičev oli I keskkaalus (üle 71 kg) Valgevene NSV meister vähemalt 1988. aastal, esindades Homieli "Dinamot". Ta osales I keskkaalus (üle 71 kg) 7. maailmameistrivõistlustel (Tampere, 1993), kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Serhi Horodnitšovile (Ukraina) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

Savičev sai II kergekeskkaalus (üle 67 kg) pronksmedali 30. Euroopa meistrivõistlustel (Bursa, 1993), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Kenan Önerile (Türgi) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

Savičev töötas hiljem poksitreenerina, olles ka Valgevene poksikoondise peatreener.

## Viited
Maryam Rajavi

**Maryam Rajavi** (sündinud **Maryam Azodanlu**; 3. märts 1953 Teheran) on Iraani opositsioonilise relvastatud liikumise Mojāhedīn-e Khalq juht paguluses.
Rein Etruk

**Rein-Toomas Etruk** (22. märts 1938 Tallinn – 11. november 2012 Tallinn) oli Eesti maletaja.

Ta lõpetas 1956. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja õppis aastatel 1957–1960 Tartu Riiklikus Ülikoolis vene filoloogiat.

Ta oli kolmekordne Eesti meister (1965, 1969, 1973) ning võitis Eesti meistrivõistlustel kolm hõbe- (1964, 1966, 1970) ja kolm pronksmedalit (1962, 1967, 1968).

Rein Etruk suri 11. novembril 2012 Tallinnas ja maeti 16. novembril 2012 Rahumäe kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*
An Giangi provints

**An Giangi provints** on 1. järgu haldusüksus Vietnamis. Asub Mekongi deltas. Piirneb Kambodžaga.

2025. aastal liideti An Giangi provintsiga Kiên Giangi provints. Enne liitmist jagunes An Giangi provints 11 ringkonnataseme haldusüksuseks.
Marija Fjodorovna

**Maria Fjodorovna** oli mitme Venemaa keisririigi keisrinna nimi:
***[[Maria Fjodorovna (1759–1828)|Maria Fjodorovna]]** (1759–1828) oli Venemaa keisri Paul I teine abikaasa Württembergi printsess Sophie Dorothee Auguste Louise ehk venepärase valitsejannanimega Maria Fjodorovna;
***[[Maria Fjodorovna (1847–1928)|Maria Fjodorovna]]** (1847–1928) oli Venemaa keisri Aleksander III abikaasa, Taani kuninga Christian IX ja Hessen-Kasseli Louise tütar, sünnijärgse nimega Dagmar (pärast vene õigeusku üleminekut venepärane valitsejannanimi Maria Fjodorovna).

File:Maria Fedorovna in mourning by G.Dawe (c.1825, Hermitage).jpg|**[[Maria Fjodorovna (1759–1828)|Maria Fjodorovna]]** (1759–1828)
File:Alexander III of Russia's coronation album 05 (Maria Fedorovna by A.P. Sokolov).jpg|**[[Maria Fjodorovna (1847–1928)|Maria Fjodorovna]]** (1847–1928)
Eesti Interneti Kogukond

**Eesti Interneti Kogukond** (EIK) on 7. oktoobril 2010 asutatud mittetulundusühing, mis kasvas välja avalikust arutelust Eesti domeenireformi teemal.

EIK on võtnud sõna mitmesugustel internetivabadusi puudutavatel teemadel nagu võrguneutraalsus, internetipiraatlus, autorikaitse, privaatsus, avatud standardid ja lähtekoodid, küberkuritegevus, veebimeedia jms. Suuresti EIK-iga seotud protestide tõttu oli sunnitud ametist lahkuma Eesti Interneti Sihtasutuse juht Marek-Andres Kauts. 2012. aasta alguses osales EIK ACTA-vastaste protestide koordineerimises Eestis, ACTA-vastasele petitsioonile kogus EIK üle 7000 allkirja.

EIKi juhatuse esimeheks sai 2013. aasta veebruari üldkoosolekul Saskia Kiisel, aseesimeheks Elver Loho, laekur Joosep Taluväli ning juhatuse liige Kaido Kikkas ning EIK on esindatud Andmekaitse Inspektsiooni nõukojas. Samal üldkoosolekul kinnitati otsus asuda täitma Internet Society kohaliku harukontori rolli.

2017. aasta seisuga on Kiisel juhatuse liikme kohast loobunud ning EIKi koduleht on suletud, Internet Society esindamise on võtnud üle MTÜ Internet Society Estonia.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Interneti Kogukonna koduleht
* "Eesti interneti kogukond: ministeeriumi ACTA-analüüs on puudulik" Postimees, 24. jaanuar 2012
* "Eesti Interneti Kogukond: Eesti Interneti SA esimees peab tagasi astuma" Postimees, 26. aprill 2012
* "Kauts lahkub Eesti Interneti Sihtasutuse juhi kohalt" Delfi, 23. mai 2012 (vaadatud 14. novembril 2012)
* "Interneti Kogukond: Eesti on internetiõiguse osas tagurlik" Delfi, 25. mai 2012
* "Kogukond nõuab interneti sihtasutuse eksjuhilt kahju hüvitamist" Delfi, 14. oktoober 2012
* Elver Loho "Kogukonna pöördumine justiitsministrile seoses Open Data eelnõuga" EIK koduleht, 3. november 2012
* Interneti kogukond: BSA esitas Eestile ultimaatumi, aripaev.ee, 18. aprill 2013
* Eesti Interneti Kogukond: ultimaatumite asemel andke võimalusi tarbida – pressiteade BSA ultimaatumi kohta, 18. aprill 2013
Kiviõli Vene Kool

**Kiviõli Vene Kool** on vene õppekeelega kool Kiviõli linnas. 

2012. aasta sügisel õpib koolis ligi 350 statsionaarset õpilast 1.–12. klassis ja kuni 50 mittestatsionaarset keskkooliõpilast. Koolis on ligi 50 pedagoogilist ja umbes 30 mittepedagoogilist töötajat. Kooli aadress on Pargi tänav 9, direktor on Jelena Ragni.

1. septembrist 2013 muudeti vene gümnaasium põhikooliks.

Õppeaastast 2024/25 liitub kool koos kahe teise Ida-Virumaa kooliga Kiviõli Riigikooliks.

## Ajalugu
Oma ajalugu arvestab Kiviõli Vene Gümnaasium 1927. aastast, mil Varinurmel loodi neljaklassiline venekeelne eraalgkool. 1928. aastal nimetati Varinurme ümber Kiviõliks. Tollases koolis õpetati ka eesti ja poola keeles (1932. aastal rajatud eestikeelsest klassist arenes hiljem Kiviõli 1. Keskkool).

1932. aastal muudeti kool riiklikuks, sellest sai 6-klassiline Kiviõli Kool. 1945. aastal muudeti see Kiviõli Keskkooliks, 1946. aastal lahutati aga vene- ja eestikeelne keskkool, ehkki need tegutsesid endiselt ühes hoones. 1985. aastal sai kool uue, praeguse hoone Pargi tänaval. 1997. aastal avati kaugõppeosakond.

## Viited

## Välislingid
* Kiviõli Vene Gümnaasiumi koduleht
* Gerli Romanovitš "Kiviõli teeb vene gümnaasiumi põhikooliks" Põhjarannik, 2. juuli 2011
* Gerli Romanovitš "Ehitushange viis koolijuhi kaheks ööpäevaks trellide taha" Põhjarannik, 2. detsember 2011
Sovjet-Estland

**Sovjet-Estland** (eesti keeles 'Nõukogude Eesti') oli ajaleht Nõukogude okupatsiooni ajal 1940–1941, EK(b)P Läänemaa komitee rootsikeelne häälekandja, mis ilmus üks kord nädalas.

Leht loodi endise ajalehe Kustbon asemele.

## Välislingid
*"EK(b)P maakondade komiteed said oma häälekandja". Punane Virumaa nr 1, 11. oktoober 1940. Lk 1
Kustbon

**Kustbon** on eestirootslaste ajaleht, mis ilmus aastatel 1918–1940 Tallinnas ja alates 1944. aastast ilmub Stockholmis.

Nõukogude okupatsiooni ajal 1940–1941 ilmus Eestis rootsikeelne ajaleht Sovjet-Estland. Saksa okupatsiooni ajal püüti Kustboni väljaandmist jätkata, ent rootslaste evakueerimise tõttu ei tulnud sellest midagi välja.

## Viited

## Välislingid
*Aastakäigud 1918–1940 Digaris
*Aastakäigud 1944–2000 Digaris
Kultuurikatel

**Kultuurikatel** on Tallinna vanas elektrijaamas Kalamaja asumis tegutsev loome- ja kultuurikeskus.

Kultuurikatelt haldab sihtasutus Tallinna Kultuurikatel, mille asutas Tallinna linn. Sihtasutuse eesmärk on Tallinna ja Eesti kultuurielu mitmekesistamine koostöös teiste organisatsioonidega.

Kultuurikatel asub aadressil Kursi 3 (varem kandis see aadressi Põhja puiestee 27a).

## Ajalugu
Kultuurikatel asub endise Tallinna Linna Elektri Keskjaama põhjaosas. Kultuurikatla paekiviseintega hoone oli elektrijaama uus katlamaja (arhitekt Eugen Habermann), mis valmis 1934. aastal.

Katelde saalis olevad hiidkatlad nr 6 ja 7 ehitati aastatel 1948 ja 1949. Katlad projekteeriti ja valmistati Eestis ning olid mõeldud kohaliku põlevkivi kasutamiseks. 1979. aasta 2. veebruaril tootis elektrijaam viimast korda elektrit.

Kultuurikatla alal olevatest elektrijaama ehitistest võeti 2007. aastal kultuurimälestisena kaitse alla katlamaja, põlevkivikonveieri estakaad ja telliskorsten.

2010. aastal alustati kümmekond aastat tühjana seisnud ja rüüstatud elektrijaama osa Kultuurikatlaks rekonstrueerimist. 

Kultuurikatla A-korpus avati 18. veebruaril 2015 ning ülejäänud ruumid sama aasta novembris. Kultuurikatel on Euroopa kultuuripealinna aasta 2011 programmi peamine jätkutegevus Tallinnas.

Eesti eesistumise ajal Euroopa Liidu Nõukogus 2017. aastal kasutati sellega seotud üritusteks valdavalt Kultuurikatla ruume.

## Tänapäev
Kultuurikatlast on saanud oluline loomekeskus Tallinnas, seal on mitmesuguseid üritusi ja loomemajandusega seotud tegevusi. Sealhulgas toimuvad seal kontserdid, festivalid, etendused, konverentsid, seminarid ja loengud.


Kultuurikatla katlaruum 30.08.23 (007).jpg
Kultuurikatla katlaruum 30.08.23 (017).jpg
Kultuurikatla katlaruum 30.08.23 (031).jpg
Kultuurikatla katlaruum 30.08.23 (034).jpg


## Viited

## Välislingid
* Kultuurikatla koduleht
Kiidjärve vesiveski

**Kiidjärve vesiveski** on vesiveski Põlvamaal Kiidjärve külas Ahja jõel.

Veski ehitati 1914. aastal, tellised valmistati mõisa telliselöövis. Veski lõpetas töö 1979. aastal. Uuesti pandi veski paariks aastaks tööle 1991. aastal pärast seda, kui Elva EPT oli ehitanud uue tammi ning Kiidjärve metskond korraldanud veski remondi. Tänapäeval hoonet enam veskina ei kasutata.

2015. aasta sügisel lammutati vana tamm, ehitati sild (vanade fotode järgi) ning kindlustati kaldaid.

## Välislingid
*
Retina ekraan

**Retina [[ekraan]]** (inglise keeles *Retina Display*) on Apple'i vedelkristallkuvarite kaubamärk. Retina ekraani kasutatakse toodetes iPhone, iPod Touch, iPad ja MacBook Pro ja seda iseloomustab pildi teravus 220–326 ppi (*pixels per inch*).

## Lahutusvõime
* iPad 3 ja iPad 4 – 250 mm (9,7 tolli) – 2048×1536 pikslit – 264 ppi

## Vaata ka
* Nitt - 1 nitt = 1 cd/m2
* Pikslitihedus
* Silma võrkkest

## Viited
Kindral-sõjakomissar

**Kindral-sõjakomissar** (vene keeles генерал-кригскомиссар) oli sõjaväeline ametikoht Venemaa keisririigi sõjaväes 18.–19. sajandil.

Kindral-sõjakomissari ametikoht ei olnud riviohvitseri ametikoht, vaid staabiohvitserist armee varustusülema ametikoht. Kindral-sõjakomissar vastutas armee finants- ja majandustegevuse eest ning vägede varustamise eest raha, varustuse, toidu ja vooriga.

18. sajandi Venemaa keisririigi sõjaväes puudusid sõjaväelised auastmed ning sõjaväeosade komandöride auastmetena (vene keeles чин) kasutati nende ametikohtade nimetusi (polkovnik, polgu komandör; brigadir, brigaadi komandör).

1800. aastal alguses loodi kogu Venemaa keisririigi sõjaväe varustusülema, kindralintendandi ametikoht. 1812. aastal, Napoleoni sõjakäikude Venemaa sõjakäigu ajal, loodi kindral-sõjakomissaride ametikohad, mille said iseseisvate armeede varustusülemad. Lõplikult kaotati kindral-sõjakomissaride ametikohad 1868. aastal.

## Vaata ka
*Teenistusastmete tabel
Adjutant

**Adjutant** (vene keeles *адъютант,* saksa keeles *Adjutant*, ladina keeles *adjūtāns*, sõnast *adjūtantis* 'abistav') oli sõjaväeline ametikoht, algselt kõrgemate sõjaväejuhtide (keisri, sõjavägede ülemjuhataja jne) isikliku staabi juht, kes sarnaselt sõjaväeosade staapide juhtidega (staabiülematena), vormistasid, koostasid kirjalikult ja edastasid täitmiseks väejuhtide korraldusi ja käske, kontrollisid nende korralduste täitmist ning edastasid väejuhile informatsiooni korralduste täitmisest.

## Venemaa keisririigis
Tiibadjutandid 18.–19. sajandi Venemaa keisritel (kes olid traditsiooniliselt sõjaväe ülemjuhatajad) ja kõrgematel sõjaväelastel: 
* keisril kolm polkovniku auastmes kindraladjutanti (*генерал-адъютант*) ja neli kapteni auastmes tiibadjutanti (*флигель-адьютанат*);
* kindralfeldmarssalil kolm alampolkovniku auastmes kindraladjutanti ja neli kapteni auastmes tiibadjutanti;
* kindralfeldmarssal-leitnandil kaks alampolkovniku või majori auastmes kindraladjutanti ja kolm kapteni auastmes tiibadjutanti;
* jalaväe/ratsaväe ja suurtükiväe ja inseneriväe kindralil (*фельдцейгмейстер*) üks majori auastmes generalsadjutant (*генералс-адъютант*) ja kaks kapteni auastmes tiibadjutanti;
* kindralleitnandil üks kapteni auastmes tiibadjutant;
* kindralmajoril üks praporštšikust adjutant.

18.–19. sajandi Venemaa keisririigi sõjaväe põhilised väeosad olid polgud, mille ülema, polkovniku juures oli ka allohvitserist adjutant. 

Sõjaväekorralduse arenguga moodustati väeosade (diviis, polk/rügement, pataljoni) tasemel väeosa komandöri adjutantide ametikohad. 

## Vaata ka
* kindraladjutant
* tiibadjutant
Ahti Kõo

**Ahti Kõo** (sündinud 29. märtsil 1952 Otepää rajoonis) on Eesti jurist, kirjanik ja endine poliitik. 

Ta lõpetas 1970. aastal Otepää Keskkooli ja 1975. aastal Tartu Riikliku Ülikooli, kus oli õppinud õigusteadust. 

Aastatel 1976–1990 töötas ta Tartus, Jõgeval ja seejärel Pärnus prokurörina. Hiljem oli vandeadvokaat.

## Tegevus NLKP-s
*1979–1990 NLKP liige

## Poliitiline tegevus
*1990–1992 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, kellena ta hääletas 1991. aasta 20. augustil Eesti iseseisvuse taastamise poolt 
*1993–1996 ja 1999–2002 oli ta Pärnu linnavolikogu aseesimees 
*2002–2007 Res Publica ja hiljem Isamaa ja Res Publica Liidu liige 
*2005. aasta 28. aprillist kuni 1. novembrini oli ta Pärnu linnapea ning seejärel kuni 2009. aastani Pärnu linnavolikogu esimees 
*2007–2010 Reformierakonna liige. 

Ta on 20. Augusti Klubi liige.

## Romaanid
*"Oleme seda väärt" (Faatum, 2010)
*"Salamees" (Eesti Raamat, 2012)
*"Võimukõdi" (Eesti Raamat,2015)
*"Äraeksinu" (Eesti Raamat, 2016)

## Tunnustus
*2003 Riigivapi V klassi teenetemärk
*2006 Riigivapi III klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
*"Kes on kes Eesti poliitikas". Eesti Entsüklopeediakirjastus. 1992.

## Välislingid
*"Pärnu eksmeeri romaan ajas linnaisad marru". Õhtuleht, 7. jaanuar 2011
*"Ahti Kõo esikromaan naudib menuki staatust". Pärnu Postimees, 11. jaanuar 2011
Andalién

**Andalién** on jõgi Tšiilis. Jõe pikkus on 130 km ja valgla 780 km². Jõe vooluhulk on 10–300 m³/s.

## Kirjandus
* Cade Idepe, 2004. *Diagnóstico y Clasificación de los Cursos y Cuerpos de Agua según objetivos de calidad. Cuenca del Río Andalién*. Dirección General de Aguas. MOP. Diciembre de 2004. Santiago. Chile. 
*  Francisco Solano Asta-Buruaga y Cienfuegos, Diccionario geográfico de la República de Chile, D. Appleton y Compania, Nueva York, 1899 pg. 31–32

## Välislingid
Omastavaline täiend

**Omastavaline täiend** ehk **genitiivatribuut** on lauses omastava käände vormis esinev nimisõnaline täiend, nt **minu** auto. Nagu milline tahes omastavas käändes sõnavorm vastab omastavaline täiend küsimustele *kelle? mille?*.

Omastavaline täiend kuulub nimisõnafraasi ja täiendab nimisõna. Omastavalise täiendi puhul on fraasi peasõna ja selle laiendosa omavahel sisulises, mitte vormilises seoses. Seega laiend peasõnaga ei ühildu, vaid säilitab oma esialgse kuju, nt **sõbra** koer – **sõbra** koera – **sõbra** koerad. Omastavaline täiend paikneb alati peasõna ees.

Omastavaline täiend jaguneb sisu alusel kolmeks:
*Subjektiline genitiivatribuut on omastavaline täiend, millele vastab lauses alus, nt **koera** haukumine (**koer** haugub); **koera** urin (**koer** uriseb). Selle põhjaks on teonimi või muu tegevust väljendav nimisõna. Subjektilise genitiivatribuudi puhul väljendab atribuuttarind enamasti situatsiooni.
*Objektiline genitiivatribuut on omastavaline täiend, millele vastab lauses sihitis, nt **luuletuse** lugemine (loetakse **luuletust**); **majade** ehitamine (ehitatakse **maju**); **jõuluvana** abiline (see, kes abistab **jõuluvana**). Selle põhjaks on harilikult teonimi, muu tegevust väljendav nimisõna või tegijanimi. Objektilise genitiivatribuudi puhul väljendab atribuuttarind enamasti situatsiooni. 
*Adverbiaalne genitiivatribuut on omastavaline täiend, millele vastab lauses määrus. Adverbiaalse genitiivatribuudi puhul väljendab atribuuttarind enamasti situatsiooni osalist. Sarnaselt määrusega väljendab genitiivatribuut:
** valdajat selle erinevates variantides: **isa** raamat (= raamat, mis kuulub **isale**), **minu** sõbrad, **naise** silmad, **sügise** värvid, **majanduse** alused;
** tegijat: **Stahli** grammatika (= grammatika, mille on koostanud **Stahl**), **Microsofti** tarkvara, **Rubiku** kuubik, **vanaema** pannkoogid;
** sõltuvusmääruse tähendusi: **emadepäeva** laul (= laul **emadepäevast**), **kõrgema matemaatika** õppejõud, **eesti keele** eksam, **uraanijääkide** hoidla;
** kohta: **Kaali** kraater (= kraater **Kaalis**), **mägede** kliima, **Vargamäe** Andres, **Tallinna-Tartu** maantee;
** aega: **esmaspäeva** hommik (= hommik **esmaspäeval**), **keskaja** muusika;
** hulka: **kolme aasta** õpe (= õpe, mis kestab **kolm aastat**), **500 meetri** jooks;
** otstarvet: **loomade** varjupaik (= varjupaik hüljatud **loomadele**).

Omastavalist täiendit kasutatakse ka mitmusliku reduplikatiivse ehk korduvust näitava täiendina põhja tähenduse intensiivistamiseks, nt **lõppude** lõpuks, **imede** ime.

## Vaata ka
* Omadussõnaline täiend
* Määrustäiend
* Fraasi peasõna
* Fraasi laiendosa

## Allikas

* Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, § 570, 576.
Surnud 1900

''Siin on loetletud 1900. aastal surnud isikuid.

## Jaanuar
* 3. jaanuar – Dmitri Grigorovitš, vene kirjanik
*5. jaanuar – Bernhard Frederking, Tartu raehärra
* 20. jaanuar – John Ruskin, inglise kirjanik, kunsti- ja ühiskonnakriitik
* 11. jaanuar – Carl Eduard Schubert, saksa orelimeister
* 13. jaanuar – Peter Waage, norra keemik
* 15. jaanuar – Heinrich von Rustige, saksa kunstnik
* 22. jaanuar – John P. Stockton, USA poliitik
* 22. jaanuar – David Edward Hughes, briti-USA konstruktor
* 31. jaanuar – John Sholto Douglas, üheksas Queensberry markii, šoti poksija

## Veebruar
*1. veebruar – Ernst Gottlieb von Schmidt, Kuressaare linnapea

## Märts
*6. märts – Carl Bechstein, Saksa klaverivabrikant
*6. märts – Gottlieb Daimler, Saksa insener ja leidur, esimesi autotööstureid

## Aprill
*19. aprill – Ivan Aivazovski, Vene maalikunstnik

## Mai
*11. mai – Carl Peter Maurach, Eesti vaimulik ja kirjanik

## Juuni
*3. juuni – Mary Kingsley, Inglise maadeavastaja ja kirjanik
*9. juuni – Gustav Scheffler, Tartu Ülikooli õppejõud
*10. juuni – Wilhelm Kühne, Saksa füsioloog
*26. juuni – Jaan Jung, Eesti koolmeister, helilooja ja harrastusajaloolane

## Juuli
*6. juuli – Jovan Sundečić, Serbia luuletaja
*26. juuli – Nicolae Creţulescu, Rumeenia poliitik
*29. juuli – Sigbjørn Obstfelder, Norra kirjanik

## August
*4. august – Issaak Levitan, Vene maalikunstnik
*12. august – Wilhelm Steinitz, Austria/USA maletaja
*12. august – Vladimir Solovjov, vene filosoof, luuletaja ja publitsist
*25. august – Friedrich Nietzsche, Saksa filosoof

## September
*1. september – Friedrich August Wilhelm Hollmann, Liivimaa kindralsuperintendent
*27. september – Albert Frank, Saksa bioloog
*27. september – Vladimir Surovtsev, Vene sõjaväelane ja riigitegelane

## Oktoober
*20. oktoober – Naim Frashëri, Albaania kirjanik
*29. oktoober – Christian Victor, Schleswig-Holsteini prints

## November
*30. november – Oscar Wilde, iiri päritolu inglise kirjanik

## Detsember
*25. detsember – Georg von Holst, Eesti vaimulik
Arnold Kalmus

**Arnold-Heinrich Kalmus** (1. veebruar 1882 Paide –  11. september 1942 Tallinn) oli eesti maalikunstnik.

## Elukäik
Sündis Paides ja alghariduse omandas Paide kirikukoolis ning 2. linnakoolis ja Peterburi Nikolski keskkooli kursustel. 

Kunstilise hariduse omandas Peterburis: 1906–1908 J. Goldblatti ateljees, 1908–1914 Keiserlikus Kunstide Edendamise Seltsi kunstikoolis ja 1917–1920 Peterburi kunstiakadeemias ning Pariisis: 1925 F. Colarossi ja 1925–1927 V. Šuhhajevi eraakadeemias.

Osales I maailmasõjas 3. ratsaväekorpuse telegraafi ülemana. Töötas 1899–1920 Venemaal telegraafiametnikuna ja alates 1920. aastast joonistusõpetajana Tallinna gümnaasiumides.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli skulptor Marie Kalmus. Abielu lahutati 1931.

## Looming
Portreteerinud riigitegelasi ja kultuuriinimesi. Paremiku moodustavad uusajalikud suured lähivaates portreed.

Kuulus Petrogradi kunstiseltsi Lennok. Aastast 1922 Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingusse, 1923–1929 Eesti Kunstnikkude Liitu ja oli 1935. aastast Eesti Akadeemilise Kutseõiguslikkude Kunstnikkude Koondise (EAKKK) liige.

## Teoseid

Fail:Arnold Kalmus, Vanaeide portree, Eesti Kunstimuuseum M 112.jpeg|Vanaeide portree, Eesti Kunstimuuseum M 112
Fail:Arnold Kalmus, Naise portree, Eesti Kunstimuuseum, M 754.jpeg|Naise portree, Eesti Kunstimuuseum, M 754
Fail:Arnold Kalmus, Munga pea, Eesti Kunstimuuseum M 113.jpeg|Munga pea, Eesti Kunstimuuseum M 113
Fail:Arnold Kalmus, Roomlanna, Eesti Kunstimuuseum M 1055.jpeg|Roomlanna, Eesti Kunstimuuseum M 1055


## Kirjandus
*Leila Anupõld. "Kalmus, Arnold". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 157–158
Paap

**Paap** võib tähendada mitut asja.
***[[Paap (eesnimi)|Paap]]** on eesnimi.
***[[Paap (perekonnanimi)|Paap]]** on perekonnanimi.
***"[[Paap (film)|Paap]]"** on Bollywoodi 2004. aasta film.
Hilda Kamdron

**Hilda Kamdron** (sünninimi Jelisaveta, 1938. aastast **Ilda Kamdron**; 1. august 1901 Laiksaare vald, Pärnumaa – 12. aprill 1972 Laeva, Tartu rajoon) oli eesti kunstnik. 

Kamdron astus kunstikooli Pallas 1922. aastal Pärnu maakonnavalitsuse stipendiumiga ning õppis seal kuni 1930. aastani (algul Ado Vabbe, seejärel Rudolf Parise õpilasena). Kooli õppenõukogu arvas ta kooli silmapaistvamate õpilaste hulka ning määras talle korduvalt Kultuurkapitali toetuse. Kool jäi siiski majandusliku kitsikuse tõttu lõpetamata. Tiina Nurk on oma Pallase monograafias nimetanud teda Rudolf Parise ateljee väljapaistvaimaks õpilaseks Hando Mugasto kõrval. 

1943. aastal astus Kamdron taas Pallasesse, kus õppis graafikaateljees, ning jätkas kunstiharidust Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas 1946. aastal graafikuna. 

1946. aastal võeti Kamdron Eesti NSV Kunstnike Liitu, kuid visati sealt jäädavalt välja EKP Keskkomitee VIII pleenumi otsusega. 1946. aastal võttis Kunstnike Liit ta liikmekandidaadiks, kuid 1948. aastal seda staatust enam ei kinnitanud. Kahel viimasel aastakümnel elas Kamdron Tartus erakliku ja tunnustamatuna. Suur osa tema loomingust hävis 1972. aastal tulekahjus, varsti pärast seda suri ka kunstnik.

Hilda Kamdron on maetud Tartu Raadi kalmistule.

## Looming
1930. aastail hakkas Kamdron looma assamblaaže, kasutades koos mitmesuguseid materjale, puutükke, kive ja klaasikilde, luues neist terviklikke kompositsioone, mis jäid siis, aga kaua aega hiljemgi, eesti kunstis erandlikuks. Tollest ajast pole ühtki säilinud näidet teada. Hilisem assamblaažilooming seostub 1950. aastate lõpu ja 1960. aastate alguse otsingutelainega kollaažitehnikas.

Ta lõi arvukalt akvarellportreid, puulõike- ja kuivnõelalehti, pliiatsijoonistusi ning ekspressiivse värvilahendusega õlimaale. Kamdroni tähelepanuväärseteks iseärasusteks olid peen, graafiline joonistusmaneer ja võrratu imiteerimisoskus. Kamdronil oli muu hulgas ka silmapetteni küündiv võime jäljendada akvarellis nii kirju, ajalehtede väljalõikeid, dokumente, postkaarte, maakaarte kui ka isegi rahatähti, mistõttu on tema loomingut nimetatud maagiliseks realismiks. Ta võis paberrahad, mängu- või maakaardid, ajalehetükid, vanad gravüürid edasi anda pisimagi finessini, kaasa arvatud kulumus, narmendavad ääred, ajaga koltunud paber – kõike seda täpselt kaalutletud kompositsioonis, kuid langemata naturalistlikku kopeerimisse. Seda oskust, või pigem andi, oli tal pärast kooli võimalus rakendada Tartu ülikoolis professor Valdese juhendamisel, tehes mitmesuguseid mikro- ja makrojoonistusi, ning "Eesti Entsüklopeedia" ja Eesti Rahva Muuseumi tarbeks. Kamdron on teinud rohkesti täppisjooniseid arsti- ja loodusteaduslikele töödele ning teatmeteostele. 

## Viited

## Välislingid
*Enn Lillemets, "Kui Emajõe Ateenast sai Pompeji. Hilda Kamdron ja Maarja kirik", 27.06.2024-22.09.2024 19. sajandi linnakodaniku muuseum
*Enn Lillemets. Hilda Kamdroni põletamata pärlid Sirp, 21. september 2007
Oceani 11 – kõrged panused

**"Oceani 11 – kõrged panused"** (inglise keeles "Ocean's Eleven") on Ameerika Ühendriikide lavastaja Steven Soderberghi põnevuskomöödia, Rat Packi 1960. aasta samanimelise filmi uusversioon. Filmi pealkirjas on viidatud peategelase Danny Oceani nimele.

Kelmikomöödias mängivad George Clooney, Brad Pitt, Matt Damon, Don Cheadle, Andy García ja Julia Roberts. Film oli rahaliselt edukas ja seda kiitsid ka kriitikud. Soderbergh tegi sellele veel kaks järge: "Oceani kaksteist" ("Ocean's Twelve", 2004) ja "Oceani kolmteist" ("Ocean's Thirteen", 2007). Kokku moodustavad need Ocenai triloogia. Tulukuselt oli "Oceani 11" 2001. aasta filmidest viies.

## Sisukokkuvõte
Just vanglast pääsenud kogenud suli Danny Ocean tuleb ideele, kuidas hankida nii palju raha, et sellest jätkuks elupäevade lõpuni. Ta otsustab üheainsa operatsiooni käigus röövida kolme Las Vegase kasiinot. Ta paneb kokku 11-liikmelise meeskonna, et minna oma elu riskantsemaile missioonile.

## Osades

* George Clooney – Danny Ocean
* Bernie Mac – Frank Catton
* Brad Pitt – Rusty Ryan
* Elliott Gould – Reuben Tishkoff
* Casey Affleck – Virgil Malloy
* Scott Caan – Turk Malloy
* Eddie Jemison – Livingston Dell
* Don Cheadle – Basher Tarr
* Shaobo Qin – "The Amazing" Yen
* Carl Reiner – Saul Bloom
* Matt Damon – Linus Caldwell
* Andy García – Terry Benedict
* Julia Roberts – Tess Ocean

## Välislingid
* Filmi koduleht
* 
* "Oceani 11" portaalis The Numbers
Vale pööre

**"Vale pööre"** (inglise keeles *Wrong Turn*) on 2003. aasta Ameerika õudusfilm, mille on Alan B. McElroy stsenaariumi järgi lavastanud Rob Schmidt. 

Film on filmitud Kanadas Ontario provintsis Hamiltonis ning tähtsamaid osi kehastavad näitlejad Desmond Harrington, Eliza Dushku, Emmanuelle Chriqui, Jeremy Sisto, Lindy Booth ja Kevin Zegers. See on esimene film "Vale pöörde" sarjast.

## Sisu
Halley Smith ja Rich Stoker on paar, kes on tulnud Lääne-Virgina metsa mägedesse ronima. Kui Rich valmistub Halleyt aitama, ta äkitselt tapetakse. Keegi hakkab Halleyt kaljust üles vedama, seega lõikab Halley köie läbi ja kukub. Halley püüab põgeneda auto juurde, aga komistab okastraadi otsa. Ta tiritakse tagasi metsa ja tapetakse.

Chris Finn on tudeng, kes kiirustab tähtsale vestlusele. Teel läbi metsa põrkab ta kokku seal matkal olevate noorte džiibiga. Kuna sügavas metsas puudub mobiililevi ja mõlema autod on rivist väljas, asub seltskond teele lähimasse bensiinijaama. Peagi aga selgub, et nad pole metsas üksi. Ükshaaval langetakse võigaste olendite, kes tunnevad seda metsa hästi, ohvriks.

## Osatäitjad
# Desmond Harrington – Chris Flynn
# Eliza Dushku – Jessie Burlingame
# Emmanuelle Chriqui – Carly
# Jeremy Sisto – Scott
# Kevin Zegers – Evan
# Lindy Booth – Francine
# Julian Richings – Three Finger
# Garry Robbins – Saw Tooth
# Ted Clark – One Eye
# Yvonne Gaudry – Halley Smith
# Joel Harris – Richard "Rich" Stoker
# David Huband – Trooper
# Wayne Robson – Maynard Odets
# James Downing – Trucker
Ott Kangilaski

**Ott Kangilaski** (pseudonüüm **King Kong Kongivere** 14. juuni 1911 Verilaske, Viljandimaa – 28. aprill 1975 Tallinn) oli eesti graafik, karikaturist ja publitsist.

## Elukäik
Sündis Viljandimaal Verilaske taluniku perekonnas. Õppis Arumetsa algkoolis, Tartu poeglaste reaalgümnaasiumis, gümnaasiumi lõpetas siiski Viljandis. 1931–1935 õppis Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas kunsti- ja kirjandusajalugu ning rahvaluulet, osales üliõpilasseltsi Veljesto ettevõtmistes, näiteks sügishooaja suursündmustes – pilavate mardiooperite värsistatud lavatekstide loomisel, kus ta oli nende tekstide põhiautoreid. Tema õpingud ülikoolis katkesid halvenenud tervise tõttu. 1934. aastast õppis ka Kõrgemas Kunstikoolis Pallas Ado Vabbe graafikaateljees. 

Vahepealsetel aastatel oli ta end aga juba kunstnikkonnas tõestanud andeka raamatuillustraatorina, millest enam tähelepanu pälvisid Arbujate sõpruskonna luuletajate teosed. Sellest tulenevalt sai tema peamiseks tehnikaks graafika. Aastatel 1940–1941 jätkas ta õpinguid Konrad Mäe nimelises Riigi Kõrgemas Kunstikoolis Aino Bachi ja Arkadio Laigo juhendusel ja lõpetas 1943 Kõrgemad Kujutava Kunsti Kursused graafika alal. Ta oli üks 1966. aastal asutatud Eesti Looduskaitse Seltsi asutajaid ja selle auliige. Samuti tegi ta kaastööd Vanemuise teatrile.
 
Ott Kangilaski on maetud Metsakalmistule.

## Looming
Suur osa loomingust ja vabagraafikast toetub rahvaluulele, tähelepanuväärseim on sari muistendiainelisi lehti, milles ilmneb tema sügavtrükitehnikate meisterlik valdamine. Viljeles ka puugravüüri. 1950. aastatel muutusid populaarseteks tema eesti muistenditeainelised lehed ja "Kalevipoja" paikadega seotud maastikud.

Ott Kangilaski tegutses raamatuillustraatorina ja karikaturistina, kirjutas kunstialaseid artikleid ja raamatuid. Ta on kirjutanud Eduard Wiiraltist, sügavtrükitehnikatest, jooksvatest kunstiprobleemidest. Koos vennapoeg Jaak Kangilaskiga oli ta omaaegse populaarse „Kunsti kukeaabitsa“ (1968, tiraažiga 10 000) väljaandja. 1969. aastal ilmus "Loomingu Raamatukogu" sarjas (tiraažiga 22 000) vestekogumik „Jutulõng“. Ott Kangilaski illustreeris mitmeid populaarseid lasteraamatuid, mille tegelasteks meie rahvajuttude kangelased, ning käsitles sama ainest ka oma vabagraafikas. 

Kangilaski hakkas näitustel esinema 1929. aastast, isikunäitused 1963 ja 1971.

## Tunnustus
* 1944 – Kunstnike Liidu liige
* 1975 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Ott Kangilaski oli Juhan Kangilaski vend ja Jaak Kangilaski onu.

## Viited

## Kirjandus
* EKABL lk 160

## Välislingid

* "Jutulõnga lõpp. Ott Kangilaski mälestuseks" Eesti Raadio 1975
* Kodulugu – Ott Kangilaski – 100 aastat sünnist (nähtud 20.02.2016)
Karoliine-Lisette Kõiv

**Karoliine-Lisette Kõiv** (esinejanimega **Tidi**; sündinud 1996) on eesti muusik, (instrumentalist, laulja, laulukirjutaja).

Ta on Tallinnas õppinud Vanalinna Hariduskolleegiumis ja VHK Muusikakoolis ning Tartus lõpetanud Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Lõpetas 2019. aastal Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli pärimusmuusika osakonna viiuli ja laulu erialal. 2019. aastast õppis Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia rütmimuusika osakonnas (viiul, laul), TÜVKA lõpetas 2024. aastal. Ta oli Õpilaste Teadusliku Ühingu ja Eesti Lasteombudsmani Nõuandva Kogu liige.  

2023. aastal täiendas end Lissabonis muusikakõrgkoolis džässi erialal.  

Kõiv mängib viiulit, kitarri, ukulelet ja veel mõnda pilli. Ta on esinenud Tallinna merepäevadel, Tallinna Kultuurikatla aia avamisel ja muudel puhkudel. Mitmel aastal on ta esinenud Uue Maailma Tänavafestivalil koos teiste ansamblitega, näiteks Duo Traat, Hõbe. Lisaks on ta osalenud/esinenud kordi Viljandi pärimusmuusika festivalil ja Kaustineni festivalil Soomes.  

Kõiv on osalenud erinevates maailma ETHNO-des (näiteks India, Taani, Bulgaaria omades), ka Eesti ETNOs. Ta oli Eesti ETNO 2020 ja 2021 (dokfilm Eesti ETNO 30a) juhendaja. Samuti on Kõiv olnud Remniku lastelaagris muusikajuhendajana ja õpetanud Tartus WAF huvikoolis viiulit, kitarri ja ukulelet.  Tegutseb DJ-na TD-i nime all.

Ta on osalenud erinevate muusikakoosseisudega, välja andnud oma loominguga 2 kogumikku ansambliga Tidi&bande. 2024/2025 aasta tuuridel käis ta Soomes ja ÜK-s SaJaKa Trio ning Duo Compass koosseisus.

Tema isa on ettevõtja ja poliitik Tõnu Kõiv.

## Välislingid
* Karoliine Kõiv VHK Vabalaval 2011, Youtube (video)
* Liisa Hõbe ja Karoliine-Lisette Kõiv, Youtube (video)
* Karoliine-Lisette Kõiv "One Morning In May" ja Liisa Hõbe "Kingitus/Sõbrale", Youtube (video)

## Viited
Anna Hõbemäe

**Anna Hõbemäe** (sündinud 12. mail 1986 Valgas) on Eesti kunstnik.

Hõbemäe kaitses Tartu Ülikooli maaliosakonnas 2009. aastal bakalaureuse- ja 2011. aastal magistritöö (*cum laude*). Tema magistritööd arvustades kirjutas kunstikriitik Peeter Talvistu: "Suurimaks üllatajaks ja sellekevadiste lõpetajate tipuks (lõpetas kiitusega) on Anna Hõbemäe maastikul põhinev abstraktsionistlik seeria Tartu Kunstimaja suures saalis. Üllatuslik pole mitte niivõrd see, et kunstnik on oma bakalaureusetööst sedavõrd kaugele ja täiesti uues suunas edasi arenenud, vaid see, et noor kunstnik on abstraktse maali näilise kerguse niivõrd hästi omandanud: teosed on ülimalt läbi maalitud, kunstniku värvikäsitlus on täiesti ebaeestilikult lausa ehmatavalt käre, igale tööle on isemoodi lähenetud." Magistritööd oponeeris häälutades kunstnik ja luuletaja Jaan Malin.

2006. aastast on Hõbemäe osalenud grupinäitustel, 2012. aastal avati tema isikunäitused Tartu Kunstimuuseumis ja Tallinna Linnagaleriis. Tema maalid päikeseloojangutest on eksponeeritud Tartu Ülikooli vana keemiahoone fuajees kolmandal korrusel.

## Isiklikku
Anna Hõbemäe isa on kunstnik Jüri Kask.

## Viited

## Välislingid
*Anna Hõbemäe, Kunstilaenutus
*"Tartu Kunstimuuseum avab näitus "Muuseumi valik 2012. Anna Hõbemäe"" Postimees, 14.11.2012
Peeter Saar

*Peeter Saar (1922–1992) oli eesti ujuja ja ujumistreener
*Peeter Saar (sündinud 1952) on eesti karateka ja karatetreener
*Peeter Saar, ansamblite Eleegia, Hetero ja Uus Maailm solist, ERSP asutajaliige
Waldemar Tomaszewski

**Waldemar Tomaszewski** (2023. aastani **Valdemar Tomaševski**; sündinud 3. märtsil 1965 Vilniuses) on poola päritolu Leedu poliitik.

Ta lõpetas 1983. aastal Vilniuse 11. Keskkooli. Seejärel astus Vilniuse Ehitusinseneride Instituuti, aastatel 1984–1986 oli Nõukogude armees Murmanski oblastis, seejärel naasis Vilniuse Ehitusinseneride Instituuti, mille lõpetas 1990. aastal mehaanikainseneri kvalifikatsiooniga.

Tomaszewski oli Leedu Vabariigi parlamendi liige aastatel 2000–2009. Ta on alates 1999. aastast Leedu Poolakate Valimisaktsiooni esimees. 2009. aastal kandideeris ta Leedu presidendivalimistel ja sai 4,7% häältest.

Ta on alates 2009. aastast Euroopa Parlamendi liige, selle Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsiooni juhatuse liige.

## Välislingid
*http://www.vtomasevski.lt/
*Tutvustus Euroopa Parlamendi kodulehel