open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Muuga tööstuspark

**Muuga Tööstuspark** asub Muuga sadamas ning kuulub riigiettevõttele AS Tallinna Sadam. Tööstuspargi kogupindala on 75 ha, mis on jaotatud kruntideks suurusega 0,3–21 ha.

Tööstuspark on mõeldud ettevõtetele, millel on oluline paikneda sadama lähedal. Need ettevõtted saavad sõlmida pikaajalised maakasutuslepingud vabatsoonis. Tööstuspargis on rajatud kõik vajalikud kommunikatsioonid kruntide piirideni.

Lisaks Muuga Tööstuspargile kuulub Tallinna Sadama omandusse ka Paldiski Lõunasadama tööstuspark.

## Välislingid
* Muuga Tööstuspargi koduleht
* Tallinna Sadama koduleht
* 360° aeropanoraam / aerofoto.
Toponüümika

**Toponüümika** ehk **toponomastika**, ka **kohanimeteadus**, on onomastika ehk nimeteaduse allharu mis tegeleb kohanimede ehk toponüümide uurimisega. Selle raames vaadeldakse kohanimede struktuuri, päritolu, muutumist ja levikut. Toponüümika püüab ka korrastada tänapäeva kohanimekasutust.

Eestis on toponüümika kõigist onomastika osadest kõige väljaarendatum. Eesti kohanimesid kogutakse süstemaatiliselt alates 1922. aastast. Toponüümikaga tegelevad nii keeleteadlased kui geograafid, see on oluline ka ajaloolastele.

## Viited

## Kirjandus
* "Eesti murded ja kohanimed" Tallinn, 2002
Viktor Pihlak

**Viktor Pihlak** (15. detsember 1886 Sammuli mõis, Viljandimaa – 10. juuli 1967 Tallinn) oli eesti arhitekt, insener ja tööstur.

## Elulugu
Viktor Pihlak oli telliskivitöösturi poeg.

Ta õppis 1901–1904 Tallinnas Jukkumi Erareaalkoolis ja 1904–1907 Viiburi Reaalkoolis ning lõpetas 1912 Riia PI I järgu ehitusinsenerina. Ta oli üliõpilasseltsi Liivika asutajaliige.  

Aastatel 1912–1913 töötas Tartus arhitekt G. Hellati ehitusbüroos, 1913–1914 oli Liivimaa Hüpoteegiseltsi insener, 1914–1919 Tallinna linnainsener, 1918–1919 õpetas ETS-i tehnilistel erikursustel mehaanikat, staatikat ja grafostaatikat. 1919 oli vabatahtlikuna Vabadussõjas, 1919–1920 Kaubandus-Tööstusministeeriumi asjadevalitseja ja ministri abi, 1920–1940 ehitusettevõtja ja telliskivitööstur, seejärel insener. 

Arreteeriti NKVD poolt ja oli aastatel 1951–1956 Narva vanglas. 

Aastatel töötas 1959–1966 RPI Eesti Projekt insenerina.

## Teadustöö
Uuris ehitusainete omadusi ja tehnoloogiat ning ehituse ökonoomikat ja korraldamist.

## Isiklikku
Ta oli Artur Aleksander Pihlaku ja Eduard Pihlaku vend.

## Teoseid
* Sideained. // ETS-i Tehn Ringvaade (1919) 1
* Puudamaks. // ETS-i Ringvaade (1919) 2.

## Viited

## Kirjandus
* EAT, 236
* Eesti majandustegelased, 158
* TT ja TTÜ BL 1918–1944, 47–48
* Ehitusinsenerid TPI-st, 12.
Peeter Sisask

**Peeter Sisask** VR I/3 (20. oktoober 1885 Õisu vald, Paistu kihelkond, Viljandimaa – 5. november 1969 Stockholm) oli Eesti insener ja sõjaväelane (leitnant). 

Sündis talupidaja pojana. Õppis Õisu valla- ja Paistu kihelkonnakoolis, omandas keskhariduse Tartu reaalkoolis ning kõrghariduse Riia Polütehnilises Instituudis, mille lõpetas 1911. aastal ehitusinsenerina. Oli Üliõpilasselts Liivika asutajaliige.

Oli Vene sõjaväes teenistuses Helsingis, hiljem Viiburis, kus juhatas militaarehitiste rajamist. Vabadussõja ajal oli Eesti Kaitseväe ehituse- ja korteriosakonna juhataja. Juhtis hiljem Tallinna Juhkentali sõjaväehaigla uue peahoone ning uute kasarmute ehitamist Tapale, Rakverre ja Võrru.

Ta oli Tallinna linnanõunik ja ehituskomisjoni esimees.

1944. aastal siirdus perega pagulusse Rootsi, kus oli Uppsalas arhiivitöötaja.

## Tunnustus
*1920 Vabadusristi I liigi 3. järk
*1936 Kotkaristi III klassi teenetemärk
*1938 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Foto Viljandi Muuseumi fotokogus
*Haud Stockholmi Metsakalmistul
Konstantin Zeren

**Konstantin Karl Zeren**  (30. august 1883 Vaivara vald, Virumaa – 2. juuli 1944 Rapla) oli Eesti ehitusinsener ja tööstur.

Ta oli Tartu Vabadussilla projekteerija.

Zeren oli üliõpilasseltsi Liivika asutajaliige.
Sami Hyypiä

**Sami Tuomas Hyypiä** (sündinud 7. oktoobril 1973 Porvoos) on soome jalgpallitreener ja endine jalgpallur. 

Ta on mänginud klubides Voikkaan Pallo-Peikot (1989), Kuusankosken Kumu (1990–1991), MyPa (1992–1995), Willem II (1995–1999) ja Liverpool FC (1999–2009). 2009-2011 mängis ta Saksamaa klubis Bayer Leverkusen. Tema positsioon oli keskkaitsja.

Alates 1. aprillist 2012 Bayer Leverkuseni treener.

Hyypiä on võitnud Soome karika 1992 ja 1995, Inglismaa karika 2001 ja 2006, Inglismaa liigakarika 2001, UEFA karika 2001, UEFA Meistrite liiga 2005, Euroopa superkarika 2001 ja 2005.

Aastal 2001 valiti ta Soome aasta sportlaseks.
Ühekroonine meenemünt

**Ühekroonine meenemünt** on Eestis välja antud mitu korda:
***[[Ühekroonine meenemünt (1999)]]**
***[[Ühekroonine meenemünt (2008)]]**

## Vaata ka
*Ühekrooniline
*Ühekroonine münt
World of Warcraft

**"World of Warcraft"** (lühend **WoW**) on Blizzard Entertainmenti loodud väga paljude mängijatega *online*-rollimäng (MMORPG).

Mäng on kasvanud välja populaarsest strateegiamängude sarjast "Warcraft", mille esimene mäng "" ilmus 1994. aastal. "World of Warcraft" kuulutati välja aastal 2001 ning mäng ilmus ametlikult 2004. aastal. 

Mängu algusest peale on lisandunud mängule järgmised lisapaketid: "The Burning Crusade", "Wrath of the Lich King", Cataclysm", "Mists of Pandaria", "Warlords of Draenor", "Legion", "Battle for Azeroth" ja "Shadowlands". Lisaks sellele on mängu algne versioon parandatud kujul uuesti välja antud pealkirjaga "World of Warcraft Classic".

Mängu tegevus toimub Azerothi fantaasiamaailmas. 

Eesti mängijaid on "**World of Warcraftis"** mitmeid kogukondi, millest suurimad on Hüljatud Outlandi serveris *Alliance*'i poolel ning Kalevlased Al'akiri serveris *Horde*i poolel. Suurim "World of Warcraft Classicu" mängijate kogukond Hüljatud paikneb Gehennase serveris, *Horde*i poolel. 2017. aastal otsustas kogukond Hüljatud moodustada oma tegevuse toetuseks MTÜ GG Estonia. MTÜ korraldab kogukonna ühisüritusi.

## Välislingid

*Ametlik koduleht
Ühekroonine münt

**Ühekroonine münt** on Eestis välja antud mitu korda:
***[[ühekroonine münt (1933)]]**
***[[ühekroonine münt (1934)]]**
***[[ühekroonine münt (hõbedavärviline)]]**
***[[ühekroonine münt (kullavärviline)]]**

## Vaata ka
*Ühekrooniline
*Ühekroonine meenemünt
Aleksander Kivilaan

**Aleksander Kivilaan**  (kuni 1935 **Kustasson**; 7. juuli (vkj)/20. juuli 1906 Jäärja vald, Saarde kihelkond, Pärnumaa – 28. detsember 1997 East Lansing, Inghami maakond, Michigan) oli Eesti ja Ameerika Ühendriikide põllumajandusteadlane. 

Ta lõpetas 1927. aastal Pärnu Linna Eraõhtuühisgümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1928–1932 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta Üliõpilasselts Liivika liige alates 1928. aastast. Ta kaitses 1935. aastal magistriväitekirja "Viljapuuseenvähk (*Nectria galligena B res*.), selle esinemisest Lõuna-Eestis ja tõrjest" ning sai põllumajandusmagistri kraadi.

Ta täiendas end Tartu Ülikooli stipendiaadina aastatel 1936–1938 Berliini Põllumajandusülikoolis aianduse ala ning aastatel 1938–1939 Zürichi Tehnikaülikoolis. Ta õppis 1950. aastatel Michigani Ülikoolis, kaitses seal 1957. aastal doktoriväitekirja välistegurite ja viirushaiguste mõjust pelargooniumi tüvepõletiku arengule ning sai doktorikraadi.

Ta töötas aastatel 1932–1935 Tartu Ülikooli aianduse katsejaamas ja oli aastatel 1940–1944 ülikoolis õppejõud. Ta läks 1944. aastal Saksamaale ja 1949. aastal Ameerika Ühendriikidesse.

Ta õppis ja oli õppejõud Michigani Ülikoolis kuni 1977. aastani. Pensionärina jätkas ta oma seniseid uurimistöid. Tema uurimisalad olid aiandus, taimekaitse ja taimefüsioloogia; ta on ka käsitlenud rakuseina füsioloogiat, keemiat, geneetilist transformatsiooni, alkaloidide sünteesi ning seemnete puhkeseisundi füsioloogiat.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944''
*Eesti ohvitserid 1918–1940
*TLÜAR väliseesti isikud
August Reinart

**August Reinart** (21. august 1895 Särevere vald, Järvamaa – 22. november 1972 Winnipeg, Kanada) oli eesti agronoom, toiduainekeemik ja majandustegelane. 

Ta lõpetas 1924. aastal eksternina Tallinna Reaalkooli ja 1928. aastal agronoomina Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna, õppis aastatel 1928–1934 Tartu Ülikoolis ja 1930–1931 Berliini Ülikoolis majandust. Ta oli üliõpilasseltsi Liivika liige alates 1927. aastast. 

Ta osales esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, töötas põllutööministeeriumis. Aastatel 1927–1932 oli ta põllumajandusosakonna põllutöö ja taimekasvu eriteadlane, 1932–1934 abidirektor, 1934–1935 direktori kohusetäitja, 1935–1936 majandusministri abi, 1936–1944 ühistegelike piimaühingute keskliidu Võieksport esimees.  

1944. aastal põgenes ta Rootsi. 1950. aastast elas Kanadas, kus töötas aastatel 1950–1963 Winnipegis Manitoba provintsi piimandusosakonna teadurina.  

## Viited


## Välislingid
*Tartu Ülikooli üliõpilased
Phlox

**Phlox** on 1999. aastal loodud Eesti jazz-rocki ja fusioni viljelev ansambel. 

Phlox andis debüütkontserdi 2000. aasta kevadel Peda Folgil. Nende muusikas põimuvad jazz-rock ja progressiivne rokk, mida väljendavad keerukad rütmistruktuurid, dünaamilised vormiarendused ning rikkalik instrumentatsioon. Ansambli helikeeles on keskne roll saksofonil, elektrikitarril ja klahvpillidel, mille koosmõjus kujuneb energiline ja stilistiliselt mitmekesine kõlapilt.

## Koosseis
*Kristo Roots – kitarr
*Pearu Helenurm – klahvpillid
*Raivo Prooso – basskitarr
*Kalle Klein – saksofon
*Harald Soosalu - trummid

## Endised, ajutised ja asendusliikmed
*Allan Prooso – kongad
*Priit Luming – saksofon
*Rainer Kapmann – trummid
*Anneli Porri – flööt (2001)
*Henri "Suss" Hinno – trummid (albumil "Fusion", 2000)
*Kalle Tikas (Beggars Farm) – klahvpillid (album "Fusion", 2000)
*Kristjan Jõemägi (ans. Romb) – kongad (festivalil Kuri Proge 2002)
*Margo Pajula - trummid
*Madis Zilmer – trummid
*Liis Lutsoja - Viiul

## Diskograafia
### Albumid
*"Fusion" (2000)
*"Piima" (2004)
*"Rebimine + voltimine" (2007)
*"Talu" (2010)
*"VALI" (2013)
*"KERI" (2017)

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Myspace
Paldiski Lõunasadama tööstuspark

**Paldiski lõunasadama Tööstuspark** on tööstuspark Tallinnast umbes 50 km lääne pool asuvas Paldiski Lõunasadamas, suuruselt kolmandas Tallinna Sadama viiest sadamast. 

Tööstuspargi kogupindala on 21 ha. Paldiski Lõunasadama tööstuspark on mõeldud ettevõtetele, millel on oluline paikneda sadama lähedal. 

Paldiski lõunasadama põhitegevus on Eesti eksport-, import- ja transiitkaupade käitlemine. Sadamas käideldakse peamiselt veeremlasti, vanametalli, puitu, turvast ja naftatooteid. Arenev tegevusvaldkond on naaberturgudele mõeldud uute autode transiit ja müügieelne teenindus. Sadamast on tänaseks saanud oluline Läänemere ro-ro-laevaliinide peatuspaik, millel on otseühendus paljude Lääne-Euroopa sadamatega.

Märkimisväärne osa Tallinna Sadama investeeringutest suunatakse Paldiski Lõunasadama ning sellega piirnevate maaüksuste (sh tööstuspargi) arendamisse.

Lisaks Paldiski lõunasadama Tööstuspargile kuulub Tallinna Sadamale ka Muuga tööstuspark. 

## Välislingid
* Paldiski lõunasadama Tööstuspargi koduleht
* Tallinna Sadama koduleht
Arnold Jürgens

**Arnold Johannes Jürgens** VR I/3 (3. oktoober (vkj)/ 15. oktoober 1892 Rakke küla, Simuna kihelkond, Virumaa – 13. aprill 1918 Helsingi, Soome) oli Eesti vabadusvõitleja. 

Ta lõpetas 1910. aastal Tartu Reaalkooli ja õppis edasi Riia Polütehnilises Instituudis kaubandust. Lõpetas instituudi, kui kool tegutses juba evakueerituna Moskvas. Oli Riia Eesti Üliõpilaste Seltsi (REÜS) liige alates 1914. aastast.

Eesti Spordiselts Kalevi esimees 1917. aastal ja Eesti Sõjaväelaste Büroo liige.

Hukkus Jüri Vilmsi missioonil Soome. Maetud Simuna kalmistule. 

## Tunnustus
*1920, 14. detsember Vabadusristi I liigi 3. järk

## Viited

## Kirjandus
*Andres Pulver. "Arnold Jürgens ei kahelnud hetkegi". Virumaa Teataja nr 14, 22. jaanuar 2008. Lk 7

## Välislingid
* Eesti ohvitserid 1918-1940
Jaan Naaris

**Jaan Naaris** (4. mai 1893 Laatre vald, Pärnumaa – 15. jaanuar 1919 Lehtse) oli Eesti sõjaväelane. 

Ta oli üliõpilasseltsi Liivika liige alates 1914. aastast.

17. jaanuaril 1919 otsustas Eesti Ajutine Valitsus "...lahingus saadud haavadesse ärasurnud Jaan Naaris'e hauale Ajutise Valitsuse nimel pärg panna".

## Viited
Abyei

**Abyei** on ala Sudaani lõunaosas, halduslikult ringkond Lõuna-Kordofani provintsis. Asub Mugladi basseinis, kus paiknevad suured naftamaardlad. Läbi piirkonna kulgeb Suur Niiluse naftajuhe. Sudaani kodusõja ajal käis seal pidev lahingutegevus. 

Peamine jõgi on loodest kagusse voolav Baḩr al-Ghazāli lisajõgi Baḩr al-Arab.

Abyei suuremad etnilised rühmad on lõunaosas dinkade ngoki hõim ja neist põhja pool araabia keelt kõnelevad nomaadid, *[[messiria]]*-d. Suurim asula on Abyei linn.

1905. aastal liideti dinkade asustatud Abyei alad Inglise-Egiptuse Sudaani Kordofani provintsiga.

2004. aasta detsembris sõlmiti Abyei protokoll, mille järgi kuulutati Abyei üleminekualaks Põhja- ja Lõuna-Sudaani vahel ja mis sai osaks 2005. aasta vaherahulepingust. Loodi rahvusvaheline komisjon (*Abyei Borders Commission* - ABC), mis 2005. aastal määras kindlaks Abyei piirid. Põhjapiir kulges mööda põhjalaiust 10°22′30″, 87 km Abyei linnast põhja pool. Sudaani valitsus seda otsust ei aktsepteerinud, sest see jättis mitu suurt naftamaardlat Abyei piiridesse.

Mais 2008 puhkesid piirkonnas taas lahingud Sudaani armee ja Sudaani Rahvavabastusarmee vahel. Abyei linn purustati ja umbes 25 000 elanikku põgenes lõuna poole. Juunis 2008 otsustasid vaenupooled küsimuse Haagi Alalisse Vahekohtusse viia. 22. juulil 2009 tegi kohus lõpliku ja siduva otsuse, millega määrati kindlaks Abyei piirid. Otsuse kohaselt nihutati Abyei põhjapiiri tunduvalt lõuna poole põhjalaiuseni 10°10′00", mistõttu mitu suurt naftavälja jäid Abyeist väljapoole. Samuti muudeti ida- ja läänepiiri nii, et Abyei pindala vähenes 10460 km²-ni. Otsusega nõustusid kõik konflikti osapooled. Naftast saadava tulu jaotust lepe ei puudutanud. Uute lahingute puhkemise ennetamiseks paigutas ÜRO UNMISi rahuvalveväed Abyeisse. 

2011. aasta Lõuna-Sudaani iseseisvusreferendumil pidid Abyei elanikud eraldi rahvahääletusel otsustama, kas Abyei jääb Põhja- või Lõuna-Sudaani osaks, kuid referendum lükati määramata ajaks edasi.

2011. aasta suvest viibivad Abyeis ÜRO rahuvalveväed, mis koosnevad peamiselt Etioopia sõduritest.

## Viited
Stone

*"Stone" on 1974. aastal linastunud Austraalia film, nimiosas Ken Shorter
*"Stone" on 2010. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide põnevusfilm, peaosades Robert De Niro, Edward Norton ja Milla Jovovich
*Stone on Soome *thrash-metali* bänd
***[[Stone (perekonnanimi)]]**
**Angie Stone (1961–2025), USA R&B laulja
**Emma Stone (sündinud 1988), USA näitleja 
**Irving Stone  (1903–1989), USA kirjanik
**Jesse Stone (1901–1999), USA muusik
**Oliver Stone (sündinud 1946), USA filmistsenarist ja -lavastaja
**Sharon Stone (sündinud 1958), USA näitleja
***[[Stone (eesnimi)]]**
**Stone Gossard (sündinud 1966), ansambli Pearl Jam kitarrist
Erich Friedrich Carl Walter

**Erich Friedrich Carl Walter** (31. juuli/12. august 1894 Peterburi – 8. juuli 1981 Eichwalde) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1904–1912 Peterburi Peetri koolis ja 1912–1913 Peterburi Sõjaväemeditsiini Akadeemias. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1913–1916. Prooviaastal oli ta Peterburis. Ordineeriti 12. novembril 1917 Peterburis õpetajaks.

Oli 1917. aastal Peterburi Maarja koguduse adjunktõpetaja ja usuõpetaja ning ümbruskonna saksa kolooniate vikaarõpetaja. 1918. aastal oli ta Narva Johannese koguduse vikaarõpetaja ja usuõpetaja. Aastatel 1919–1939 oli ta Tallinna Oleviste koguduse õpetaja ning Tallinna toomkooli ja Elisekooli (Elisenschule) usuõpetaja.

1939. aastal kolis Saksamaale. Oli aastatel 1939–1945 luterlik vaimulik Posenis, pidades vahel teenistusi ka Riia toomkirikus. Aastatel 1945–1951 oli ta õpetaja Güstrow' toomkirikus. Aastatel 1953–1963 oli õpetaja Schwerinis. Jäi 1963. aastal emerituuri, suri Eichwaldes (Königs Wusterhauseni lähedal Dahme-Spreewaldi kreisis Brandenburgi liidumaal).

Oli jaanuaris 1930 IV Riigikogu liige.

## Isiklikku
Tema isa Karl Friedrich Walter (1866–1933) oli Peterburi Jeesuse koguduse (läti kogudus) õpetaja, onu ''Richard'' Gottlieb ''Walter'' (1868–1956) Venemaal, Moskvas Moskva Peeter-Pauli koguduse 2. pastor, vanaisa Karl Reinhold Walter  (1834–1905) oli Ropaži koguduse pastor ja tolle isa Friedrich Wilhelm Walter (1797–1871),  Ropaži, Allaži ja Vangaži kihelkonnakoguduse  pastor 1824–1871 ja sellegi isa Friedrich Carl Walter (1757–1815), Ropaži, Allaži ja Vangaži koguduse pastor 1783–1815. Tema äi Wilhelm Eugen Leonhard Kentmann oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja.

## Viited
Stone (film 2010)

**"Stone"** on 2010 aastal linastunud Ameerika Ühendriikide film. Põneviku režissöör on John Curran ning peaosades mängivad Robert De Niro, Edward Norton ja Milla Jovovich. Filmivõtted toimusid Michigani osariigis.

Esilinastused toimusid 10. septembril 2010 Toronto rahvusvahelisel filmifestivalil ning 24. septembril 2010 USAs Texase osariigis Austinis "Fantastic Festil".

MPAA (The Motion Picture Association of America) määras filmile R-reitingu ehk alla 17-aastased võivad filmi vaadata täiskasvanu juuresolekul.

## Süžee
Filmi peategelane vang Gerald "Stone" Creeson on võtnud kinnisideeks tingimisi ennetähtaegse vabastamise. Et suurendada oma võimalusi, püüab ta igati manipuleerida oma järelevalveinspektorit Jack Mabreyt. Pensionile minev ametnik satub Stone'i naise Lucetta võrgutamise õnge. Tekib paheline armastuskolmnurk.

## Osatäitjad
* Robert De Niro – Jack Mabrey, peatselt pensionile minev vangla järelevalveinspektor
* Edward Norton – Gerald "Stone" Creeson, süütamise eest kinni istuv kurjategija
* Milla Jovovich – Lucetta, Stone'i naine
* Frances Conroy – Madylyn, Jacki naine
* Enver Gjokaj – noor Jacki Mabrey
* Pepper Binkley – noor Madylyn Mabrey

## Võtteperiood
Võtteperiood algas 18. mail 2009 Michiganis. Vanglastseenid filmiti Lõuna-Michiganis Lõuna-Mitchigani vanglas(Southern Michigan Correctional Facility) Blackman Townshipi vallas. Kahepäevased kirikustseenid (Emmanuel Lutheran Church) toimusid Ypsilanti linnakese.

5. juuni 2009 katkestati filmimine, kui joobes olekus De Niro naisfänn rikub võttepaiga turvareegleid. Ta arreteeritakse ning paigutatakse raviasutusse.

## Viited

## Arvustused
* Andres Laasik. Robert De Niro on muutunud veelgi paremaks. Eesti Päevaleht, 23. oktoober 2010
* Kivist südamed / Stone (2010). Onu Kalveri lühijutud liikuvate piltide ainetel (blogi), 9. november 2010
* Donald Tomberg. Vaba vang ja vangis valvur. Sirp, 12. november 2010

## Välislingid
* Filmi koduleht.
*  Filmi treiler. SpoNest.
Kultuurimaa

**Kultuurimaa** oli Eesti ajaleht, mis ilmus 4. septembrist 1996 kuni 18. märtsini 1998.

Väljaanne ilmus kord nädalas kolmapäeviti.

Ajalehe toimetajad olid Olev Remsu, Paul-Eerik Rummo ja Sirje Normet.

Ajalehe omanik oli Tallinna Keskturu juht Mati Kebina. Tegemist oli ainsa eraisikule kuuluva kultuurinädalalehega Eestis ning arvatavasti kogu Euroopas.

## Vaata ka
*Sirp (ajaleht)

## Välislingid
*"Kultuurimaa edasist ilmumist kaalutakse" Postimees, 26. märts 1998
*"Kultuurimaa esialgu remondis" Postimees, 8. aprill 1998
Georg Karl Christian Hoffmeister

**Georg Karl Christian Hoffmeister** (23. mai/4. juuni 1836 Lazdona – 22. august/3. september 1887 Narva) oli eesti vaimulik.

Hoffmeister õppis aastatel 1852–1855 Tartus gümnaasiumis. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1856–1860. Töötas seejärel koduõpetajana. Oli aastatel 1863–1864 prooviaastal Kanepi Jaani koguduses. Ordineeriti 24. juunil/6. juulil 1864 Tartus õpetajaks.

Oli aastal 1864 Tartu Maarja koguduse adjunktõpetaja. Sai 23. juunil/5. juulil 1868 Narva Johannese koguduse õpetajaks. Oli ka Peterburi kubermangu Jamburgi ja Oudova pastor ning aastast 1876 Narva vene reaalprogümnaasiumi ja tütarlaste kirikukooli usuõpetaja.

## Isiklikku
Tema äi oli Tartu Maarja koguduse õpetaja Adalbert Hugo Willigerode.

## Viited
Tamme puiestee

**Tamme puiestee** on tänav Tartus Tammelinnas.

Tamme puiestee algab Tamme staadioni eest ning kulgeb suures osas kahe eraldatud sõiduteena (need liituvad Soinaste tänava ja Raja tänava vahel) üle Aardla tänava.
Tänava pikkus on ühtepidi umbes 2,3 km.

Tamme puiestee, Kesk kaare ja Suur kaare tänava vahel asub Tamme Kool.

Tänava äärde jääb Tamme kooli tiik.


Tamme pst.1.jpg|Tamme puiestee
Tammelinn, Tamme pst 14.JPG|Elamu Tamme pst 14
Tammelinn, Tamme pst 15.JPG|Elamu Tamme pst 15
Kaupo Järviste

**Kaupo Järviste** (sündinud 8. augustil 1942) on eesti bioloogiaõpetaja ja endine koolijuht. 

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogina.
Aastail 1989–1999 oli ta Tartu Tamme Gümnaasiumi direktor. 
7. jaanuaril 2010 Eesti Bioloogiaõpetajate Ühingu üldkoosolekul valiti Kaupo Järviste seltsi auliikmeks. 

## Viited

## Välislingid
* EBÜ: Kaupo Järviste 
* TTG: Kaupo Järviste
Helve Raik

**Helve Raik** (14. juuli 1932 Rakvere – 12. september 2020 Tallinn) oli eesti geograafiaõpetaja ja koolijuht.

## Elulugu
Helve Raigi lapsepõlvekodu asus Kantkülas. Kooliteed alustas ta 1940. aastal Rägavere algkoolis, kus tema ema töötas õpetajana. 

1955. aastal lõpetas Helve Raik Tartu Riikliku Ülikooli geograafiaosakonnna. Seejärel töötas ta kuus aastat Tartu 2. ja 3. Keskkoolis geograafiaõpetajana. Aastatel 1961–1972 oli ta Tartu 5. Keskkoolis õppealajuhataja ja 1972–1988 Tartu 5. Keskkooli direktor.

1989. aastal töötas Helve Raik Tartu linna haridusosakonnas. Alates 1990. aastast töötas ta Tartu Ülikoolis: algul õppeosakonna spetsialistina, 1993. aastast haridustöötajate täienduskoolituse korraldajana ning 1999. aastast oli ta avatud ülikooli täienduskoolituskursuste koordinaator ja programmijuht.

Helve Raik oli NLKP liige ning Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseisu saadik (1975–1979) ja NSV Liidu Ülemnõukogu saadik (1979–1988).

## Tunnustus
*1971 Eesti NSV teeneline õpetaja
*2004 Tartumaa aasta koolitaja
*2007 Tartu Ülikooli aumärk
*2008 Tartu Tähe kavaler
*2012 Tartu Ülikooli medal
*2014 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema abikaasa oli klimatoloog Ants Raik (1931–1994). Nende tütar on poliitik ja haridustegelane Katri Raik (sünd. 1967), poeg oli koolitaja Mart Raik (1955–2023).

## Viited
Ants Raik

**Ants Raik** (4. juuni 1931 Kadrina – 5. november 1994 Tartu) oli eesti klimatoloog.

Ta töötas Tartu Riikliku Ülikooli geograafia kateedris. Oli aastatel 1966–1969 ja 1972–1975 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna dekaan.

## Isiklikku
Ta oli abielus pikaaegse Tartu 5. Keskkooli direktori Helve Raikiga. Nende tütar on poliitik ja haridustegelane Katri Raik ning poeg oli koolitaja Mart Raik.

## Viited
Väike kaar

**Väike kaar** on tänav Tartus Tammelinnas.

Väike kaar algab Võru tänavalt, kulgeb vaid kergliiklejatele läbitavana üle neljast raudtee rööpapaarist ja seejärel ristub Raudtee tänavaga. Edasi kulgeb Väike kaar Lembitu tänavani. Umbes 50 m paremal pool jätkub ta teisel pool Lembitu tänavat kuni Tervishoiu tänavani. Tänava jätk teisel pool Tervishoiu tänavat kannab Lehola tänava nime.

Väikese kaare pikkus on umbes 1850 meetrit.  

## Vaata ka
*Kesk kaar
*Suur kaar
Väike-Kaare tänav

**Väike-Kaare** nime kannab tänav mitmes Eesti linnas:

* **[[Väike kaar]]** - tänav Tartu linnas
* **[[Väike-Kaare tänav (Viljandi)|Väike-Kaare tänav]]** Viljandi linnas
Suur-Kaare tänav

**Suur-Kaare tänav** on tänav Paides. Tänav algab Pärnu tänavalt, pöörab kaarega paremale ja lõpeb 180 meetri pärast ristumisel Ristiku tänavaga. Pärast ristmikku jätkub samas suunas Lai tänav.
Kesk kaar

**Kesk kaar** (saksa keeles *Mittlere Linie*) on tänav Tartus Tammelinnas.

Tänav algab Raudtee tänavalt ning lõppeb Riia tänaval (jätkudes teisel pool Ludvig Puusepa tänavana). Kesk kaarega ristuvad Kungla, Kaare, Rästa, Tammekuru, Ränikivi, Räni tänav, Tamme puiestee, Kirde, Elva ja Loode tänav. Kuni 1951. aastani ulatus Kesk kaar Väike-Maarjamõisa (Tervishoiu) tänavani, siis pikendati sealt Näituse tänavani. 1964.aastal nimetati Riia ja Näituse (O. Lutsu) tänavate vaheline osa Kesk kaarest  Ludvig Puusepa tänavaks.

Tänava pikkus on 1030 m.

## Vaata ka
*Väike kaar
*Suur kaar
*Kesk-Kaare tee
Suur kaar

**Suur kaar** on tänav Tartus Tammelinnas.

Tänav ühendab Riia tänavat Raudtee tänavaga, ja on paralleelne Kesk kaarega. Ta on 1,2 km pikk.

Riia tänavast lääne poole (Veeriku linnaossa) jääv, varem samuti Suure kaare nime kandnud tänavaosa kannab nimesid N. Lunini tänav ja Vitamiini tänav.

Tänava äärde jääb Tamme puiestee ristil Tamme gümnaasiumi tiik.

## Vaata ka
*Väike kaar
*Kesk kaar
Tallinna Arte Gümnaasium

**Tallinna Arte Gümnaasium** (kuni 2002. aastani **Tallinna 49. keskkool**) on Tallinnas Mustamäel 1981. aastal asutatud kool. Kooli aadress on Vilde tee 62, Tallinn 13421.

## Kooli direktorid
* 1981–1984 Maie-Dita Murumets
* 1985 Jüri Kukk
* 1986-2008 Elle-Mari Linsmann
*2008-2024 Sirje Ebral
*Alates 2025. aasta septembrist on direktor Liina Altroff.

## Kooli ajaloost 20. sajandil
1981. aastal valminud koolimaja on ehitatud Riiklikus Projekteerimise Instituudis „Eesti Projekt“ H-kujulise põhiplaaniga tüüpprojekti nr 221-1-321 järgi (arhitekt Milvi Vainik). Sama projekti järgi on aastatel 1976–1984 Eestis rajatud 60 koolihoonet (Tallinna 29). Tegemist oli tüüpprojekti selle variandiga, kus peasissekäigust paremale oli projekteeritud eraldi hoonemassiiv ujula ja võimlaga. Projekti järgi oli koolihoone mõeldud kuni 1284 õpilasele.

Kooli avamisel 1981. aasta septembris alustas õppetööd 30 klassikomplekti 1075 õpilase ja 48 õpetajaga. Koolis alustasid õpilased 1.-9. klassini, keskkooli kahte viimasesse klassi esimesel aastal õpilasi ei võetud (tollal 10. ja 11. klass). Kooli esimene direktor oli kehakultuurlane ja endine Tallinna 32. Keskkooli õppealajuhataja Maie-Dita Murumets, õppealajuhatajana algklassides alustas Elle-Mari Linsmann ning põhi- ja keskkooli osas endine Tallinna 36. Keskkooli direktor Sirje Terask

1983. aasta kevadel sai alguse kooli pikaajaline traditsioon - kevadine kontsert-pidu „Orhidee emale“, mille idee autor oli tollane klassivälise töö organisaator (huvijuht) Reet Hunt. Sellega peeti sümboolselt emadepäeva, mida Nõukogude ajal ametlikult ja avalikult ei tähistatud. Orhidee, mis kingiti peo käigus loosi tahtel ühele välja valitud emale (esimese orhidee sai kooli direktor Maie-Dita Murumets), toodi spetsiaalselt Tallinna Botaanikaaiast, kuna lillepoodides ja kaubandusvõrgus toona orhdeesid ei müüdud.

Kooli esimene lend lõpetas 24. juunil 1984. I lennu klassijuhatajad olid Johannes Kork ja Katrin Golovanova, kokku lõpetas I lennnus 43 õpilast.

23. oktoobril 1984 andis koolis enda esimese kontserdi ansambel "Vennaskond". 

## Kooli ajaloost 21. sajandil
Tallinna 49. Keskkool nimetati ümber Tallinna Arte Gümnaasiumiks 2. oktoobril 2002. Arte on tuletatud ladina keelest *septem artes liberales*, seitse vaba kunsti, keskaja kesk- ja ülikooli ilmaliku sisuga õppeained: grammatika, dialektika ja retoorika (*trivium*) ning aritmeetika, geomeetria, astronoomia ja muusika (*quadrivium*).

2014/2015. õppeaastal liideti kooliga Tallinna 37. Keskkool.

## Tuntud vilistlasi

## Vaata ka
*Tulekahju Tallinna 49. Keskkoolis 1982. aastal

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Saka mõis

**Saka mõis** (saksa keeles *Sackhof*) oli rüütlimõis Lüganuse kihelkonnas Virumaal. Tänapäeval asub endine mõisasüda Ida-Virumaal Toila vallas Saka külas.

## Ajalugu
Saka mõis (mis on kandnud ka nimesid Suur-Saka (*Gross-Sack*) ja *Sackhof*) rajati 17. sajandil pärast seda, kui Rootsi kuningas Gustav II Adolf kinkis sealsed maad 1626. aastal Šotimaalt Aberdeenist pärit Jürgen (Jöran) Leslie'le. Viimane oli aastail 1627–1649 ka Narva raehärra, kes elas peamiselt oma läänivaldustes Sakal. Algselt paiknes mõis praegusest mõisast paar kilomeetrit ida pool ning seda kutsuti *Väike-Saka*ks. 1651. aastal pärast Jörgen Leslie surma läks Saka mõis üle tema pärijatele, kelle valdusse jäi see 120 aastaks.

Mõis oli keskajal välja ehitatud vasall-linnuse ehk kindlustatud mõisahoonena.

28. septembril 1748 müüdi mõis Katharina Margaretha von Wrangellile, Wrangellide valdusse jäi Saka mõis 1808. aastani. Viimaseks Wrangellide soost Saka mõisa omanikuks oli Maidla mõisas sündinud Georg Gustav von Wrangell (1758–1808).

Pärast Wrangelle kuulus mõis paar aastat Tollidele ning seejärel Löwis of Menar'idele. Löwis of Menar'id valdasid mõisa esimesed viisteist aastat pandimõisana ja alates 10. märtsist 1827 pärusvaldusena. Esimeseks omanikuks ning ühtlasi Löwis of Menaride Eestimaa liinide rajajaks sai Peter Fromhold von Löwis of Menar, kes võeti samast aastast ka Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Pärast Peter Fromhold von Löwis of Menari surma Sakal kaks aastat pärast mõisa omandamist oli mõis kümmekond aastat pärijate ühisvalduses, kuni see läks Oscar Gustav Woldemar Konrad von Löwis of Menari (1813–1888) kätte. Saka pandimõis kinnistati tema nimele 30. aprillil 1839, pärusomanik sai temast 5. märtsil 1843.

Pikaajaline Eestimaa maanõunik Oscar Gustav Woldemar Konrad von Löwis of Menar on praeguseni säilinud ja aastail 1862–1864 püstitatud Saka mõisa härrastemaja ehitaja. Pärast Oscar Gustav Woldemari kuulus Saka mõis koos Maidla, Aidu ja Rääsa mõisaga tema pojale Hermann Oskar von Löwis of Menarile kuni mõisa võõrandamiseni 25. oktoobril 1919 mõisate riigistamisel Eesti Vabariigi poolt.

Riigistamisest jäi puutumata ainult mõisasüda, mida pidas viimase Löwis of Menaride esindajana Hermann Löwis of Menar, kelle kätte jäi härrastemaja kuni 1939. aasta ümberasumiseni.

## Mõisa härrastemaja
Mõisa härrastemaja, mis asub suure pargi serval, ehitati aastatel 1862–1864 uusrenessanss-stiilis. Lamedate katustega hoonele on iseloomulik kitsaste kõrgete akendega kesktorn.

Teise maailmasõja järel paiknes hoones algul pioneerilaager, siis aga NSV Liidu piirivalve Rakvere piirivalvesalga 3. kordon (vaata *[[NSV Liidu piirivalve Eestis]]*).


Pilt:Saka mõis4.JPG|Vaade mõisa härrastemajale põhjasuunast
Pilt:Saka mõis5.JPG|Vaade mõisa härrastemajale läänesuunast
Pilt:Saka mõis6.JPG|Vaade mõisa härrastemajale idasuunast

## Baltisakslaste ümberasumise mälestusmärk

Saka mõisas on baltisakslaste lahkumist meenutav mälestusmärk.
## Viited

## Välislingid

* Saka mõis mõisaportaalis
* Saka mõisa lugu
* Eesti Ajalooarhiivis, Kinnistute register, Saka mõis (Lüganuse khk)
Lihhoslavl

**Lihhoslavl** on linn Venemaal Tveri oblastis, Lihhoslavli rajooni keskus. Asub Tverist 41 km loodes Peterburi–Moskva raudtee ääres.

Asula tekkis Ostaškovo küla ja Lihhoslavli mõisa juurde ja 1849 rajatud raudtee äärde. 1907 said raudteejaam ja selle juurde tekkinud alev nimeks Lihhoslavl. Linnaõigused sai 1925. aastal.

1937–1939 oli Lihhoslavl Karjala rahvusringkonna halduskeskus.

Peamised tööstusharud on aparaadi-, kerge- ja toiduainetetööstus.

Aastal 1997 loodi tverikarjalaste rahvuslik-kultuuriline autonoomia keskusega Lihhoslavlis. Antakse välja ajalehte Karielan Šana (paar korda aastas, tiraaž 500 eksemplari).

## Viited
Solnetšnõi

**Solnetšnõi** (varem tuntud ka kui Ostaškov-3) on kinnine alev Venemaal Tveri oblastis. Asub Seligeri järve Gorodomlja saarel Ostaškovi linna lähedal.

Alevis asub Roskosmose tehase Zvezda filiaal, mis toodab güroskoope rakettide jaoks. Praeguse nime ja kinniseks alaks sai asula 1995. aastal.
Konsulaarsuhete Viini konventsioon

**Konsulaarsuhete Viini konventsioon** on 1963. aastast pärinev rahvusvaheline lepe, mis määratleb sõltumatute riikide vaheliste konsulaarsuhete raamistiku. Konventsioon jõustus 1967. aastal.

2010. aasta 19. novembri seisuga oli leppega ühinenud 173 riiki.

Eesti ratifitseeris konventsiooni 21. oktoobril 1991.

## Vaata ka
* Konsul
* Konsulaat

## Viited

## Välislingid
* Konsulaarsuhete Viini konventsioon Riigi Teatajas.
Sultan

**Sultan** on valitseja tiitel islamimaades (araabia keeles *سلطان‎ Sulṭān*). Sultani valitsetavat riiki nimetatakse *sultanaadiks* (araabia keeles سلطنة‎). 

Tiitlil on mitu ajaloolist tähendust. Algselt oli see araabia keeles abstraktne nimisõna, mis tähendas "jõudu", "võimu" ja "valitsemist" ning tulenes verbaalnoomenist *سلطة sulṭah*, mis tähendas "võimu". Hiljem muutus see niisuguste valitsejate tiitliks, kes kuulutasid end valitsemises praktiliselt peaaegu sõltumatuks, kuid ei pretendeerinud kogu kalifaadile; samuti nimetati nii kalifaadi provintsi võimsat asevalitsejat. 

Esimesena kandis sultani tiitlit Ghazni valitseja Mahmud Ghaznawi (valitses 998-1030) Afganistanis. Hiljem sai "sultanist" tavapärane valitsejatiitel Seldžukkide riigis ja Osmanite riigis ning Aijubiidide ja Mamelukkide Egiptuses. Tiitli usulisi seoseid näitab tõik, et Kairos resideeriv varikaliif andis 1383. aastal sultanitiitli Osmanite riigi kolmandale valitsejale Murad I-le; tema eelkäijad olid vaid beid või emiirid. 

Tänapäeval on sultanid Bruneis ja Omaanis. Indoneesias on Yogyakarta eripiirkonna sultan selle provintsi kuberner. Malaisia üheksast osariigist seitsme (Johor, Kedah, Kelantan, Pahang, Perak, Selangor ja Terengganu) valitsejad kannavad samuti sultani tiitlit.

## Vaata ka

*Brunei sultan
*Türgi sultan
*emiir
*kaliif
*sultanism
Luise Karoline

**Luise Karoline** on olnud mitme tuntud isiku nimi:
***[[Luise Karoline von Hochberg]]**, Badeni suurhertsoginna (1768–1820) 
***[[Luise Karoline (Hessen-Kasseli printsess)|Luise Karoline]]**, Hessen-Kasseli printsess, Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi hertsoginna (1789–1867)
Eddie Montgomery

**Eddie Montgomery** (sünninimi *Gerald Edward Montgomery*; sündinud 30. septembril 1963 Danville'is) on USA kantrilaulja. 

Eddie Montgomery koos Troy Gentry'ga moodustas kantriduo Montgomery Gentry.

Tema vend John Michael Montgomery on samuti tuntud kantrilaulja.

## Välislingid
*
Andrus Blok

**Andrus Blok** (sündinud 3. juunil 1961) on Eesti poliitik.

Ta lõpetas 1979. aastal Rakke Keskkooli ja seejärel lõpetas Tallinnas Tehnikakool nr 19 autoremondi erialal. 

Oli seejärel Nõukogude sõjaväes ajateenistuses (Valgevene NSV-s). Seejärel töötas ta aastaid Koeru autoremonditehases autoremondilukksepana ning hiljem turustusjuhina. Ettevõtjana on ta pidanud kahte toidupoodi Rakkes ja Koerus. 

Aastal 1999 sai temast Rakke vallavolikogu esimees, hiljem vallavanem. 

20. novembrist 2010 kuni 28. maini 2011 oli ta Rahvaliidu esimees.

## Sportlasena
Ta on tegelenud jalgpalli ja kergejõustikuga (sai 1978. aastal Eesti NSV noorte meistrivõistlustes 1 km murdmaajooksus 2. koha; treener Jaak Vettik). 

Ta sai 1987. aastal autoralli Eesti NSV meistrivõistlustel 10. klassis (Volga) 3. koha (kaassõitja Rein Voolaid) ja oli 1989. aastal samas klassis Eesti NSV meister (kaassõitja Aare Ehvert).

## Tunnustus
*NSV Liidu meistersportlane
*2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa oli lubjatehase tööline ja ema apteeker. Ta on abielus ning tal on täiskasvanud tütar ja poeg. Ning ka lapselapsed.

Viimastel aastatel tegeleb Kallastel, tegevjuhatajana Kallaste Kalur OÜ-s

## Viited
 

## Välislingid
*Andrus Bloki sporditulemused
*Rakke vallavanem Andrus Blok: “Paipoiss pole ma kunagi olnud” Virumaa Teataja, 7. märts 2006
*Rahvaliidu uueks esimeheks valiti Andrus Blok Postimees.ee, 20. november 2010
Rauaaja kliimapessimum

**Rauaaja kliimapessimum** ehk **rauaaja uusjäätumine** oli külm periood Atlandi ookeani põhjaosa piirkonnas umbes  900–300 eKr.  Kliimapessimumi külmim osa oli 450. aasta paiku eKr. 

Kliimapessimumile järgnes Rooma kliimaoptimum (umbes 200 eKr – 300 pKr).
 
Rauaaja kliimaoptimum oli Holotseeni ajal juba seitsmendat korda esinenud valdavalt Atlandi ookeani põhjaosa piirkonna kliimas tuvastatud 1500-aastase kliimatsükli miinimumaeg.

## Vaata ka
* Väike jääaeg
* Kliimamuutus

## Kirjandus
* Peter Guest  The Iron Age-Roman Interface  Cardiff University http://www.iaa.bham.ac.uk/research/projects/wmrrfa/seminar3/Peter_Guest.doc 
*
Krista Räni

**Krista Räni** (varem **Krista Läänemets**; sündinud 1962) on eesti tõlkija.

Ta on tõlkinud peamiselt filosoofilist kirjandust saksa keelest eesti keelde. Ta on eestindanud ka Stefan Kleini teoseid.

## Välislingid
*Koostatud, kujundatud ja tõlgitud teoseid
Hillar Kohv

**Hillar Kohv** (sündinud 9. augustil 1966) on eesti ajalehtede, ajakirjade ja portaalide kohalik kirjasaatja.

Hillar Kohv elab Pärnu maakonnas Tori vallas Rätsepa külas. Kuna paikkonna nimi on Viinahaua, siis on ta tuntud ka kui Hillar Kohv Viinahaualt.

Esimene Hillar Kohvi lugejakiri avaldati ajalehes 1986. aastal. Laiemalt tutvustati tema tegemisi 1997. aastal, kui Vesta Reest kirjutas temast ajalehes Eesti Ekspress ja Indrek Treufeldt tegi temaga intervjuu Eesti Televisiooni saates "Suures plaanis".

Aastatel 1997–1999 oli Hillar Kohv ajalehe Nelli Teataja püsikolumnist. Aastatel 1997–1998 oli tal oma püsirubriik ka ajalehes Kuller (Liivimaa Kuller).

Kanal 2 saadetes "Wigla show" ja "Wremja" parodeeriti Hillar Kohvi aastatel 1998–2001. Hillar Kohvi nime kandvat tegelaskuju mängis näitleja Jan Uuspõld.

Hillar Kohv on üks Eesti suurimatest Anne Veski fännidest. Jan Uuspõllu saates "Kokk tuleb" külastas Veski ka isiklikult Kohvi ja nad laulsid koos meeleoluka ja ülimenuka singli "Jätke võtmed väljapoole".

Hillar Kohv on teinud kaastööd paljudele raadiosaadetele, kus on tema kirju ette loetud. 2006. aastal oli Hillar Kohvil mõnda aega oma saatelõik telekanali CiTV saates "Pimp TV".

Ta on kuuel korral kandideerinud kohalike omavalitsuste volikogude valimistel üksikkandidaadina Tori vallavolikokku, kuid ei ole mitte kordagi osutunud valituks. 1999. aastal kogus ta 34 häält, 2002. aastal 34 häält, 2009. aastal 26 häält, 2017. aastal 46 häält, 2021. aastal 58 häält ja 2025. aastal 52 häält.

Onu Bella on teinud Hillar Kohvist portreefilmi "Pööripäevad Viinahaual". Hillar Kohv on mänginud ka Arbo Tammiksaare filmis "Magusad unelmad" (2001).

Hillar Kohv ei loe raamatuid. Ta ei ole kunagi lennukiga lennanud. 

2006. aasta 2. septembri hilisõhtul tehti *show*d, Hillar Kohv "abiellus" Arnold Oksmaaga. Uhket pulma "Eesti moodi" viis läbi pulmavanem Onu Bella. Pulmatseremoonial esinesid uues koosseisus Nightlight Duo, Apelsin, Ane ja Gunnar Loho, ning pulmavanem Onu Bella bändiga. Valges pulmakleidis Arnold Oksmaa tuli pealavale Hillar Kohvi käevangus, noorpaar andis tõotused ja suudles Onu Bella käes olnud hõberisti. Oli ka paar intsidenti, "vastabiellunud" paari ründas puuhalgudega nende eribussis kolm teismelist vanuses 16–18 eluaastat.

## Viited

## Välislingid

*Hillar Kohvi blogi
*Arnold läks mehele
*Pruut-Oksmaa sai lava taga kolki
*Saade "Kokk tuleb" Hillar Kohvil külas. (video)
Jüri-Ott Salm

**Jüri-Ott Salm** (sündinud 21. märtsil 1976) on eesti keskkonnakaitse-aktivist.

Salm on õppinud Tartu Ülikoolis inimgeograafiat. 2012. aastal kaitstud doktoritöös uuris ta seitsmes Eesti soos kogutud 4500 gaasiproovi ning jõudis järeldusele, et Eestis pooleldi ammendatud 100 ruutkilomeetrit turbamaardlaid tuleks kaevandada lõpuni või ennistada taimestik ja veerežiim. Vähemalt 2000 hektaril tasuks tema hinnangul turba kaevandamist jätkata, ammendades maardla mineraalsete seteteni, näiteks savikihini, et kõrgsoo loomulik teke samal kohal võiks taas alata.

Ta oli 2004–2012 Eestimaa Looduse Fondi tegevjuht ja juhatuse liige.

Ta valiti 2013. aastal valimisliidu Vabakund ridades Tartu linna volikokku.

## Välislingid
* Martin Pau "Soouurija laidab turbakõrbeid" Postimees, 19.07.2012
Paradiisivares

**Paradiisivares** (*Lycocorax pyrrhopterus*) on linnuliik paradiisilindlaste sugukonnast.
Paradiisivares on Maluku saarte endeem. 
Pikkus on umbes 34 cm. Sulestik on tume, pehme ja siidjas. Nokk on must, silmad karmiinpunased.
Emaslind on isasest natuke väiksem. Häälitsus sarnaneb koera haukumisega. 
Elab metsades ja toitub peamiselt puuviljadest ja lülijalgsetest. Paradiisivares on üks väheseid monogaamseid paradiisilindlasi.
Montgomery Gentry

**Montgomery Gentry** oli Ameerika Ühendriikide kantriduo, mille moodustasid Eddie Montgomery ja Troy Gentry.

## Albumid
* "Tattoos & Scars" (1999)
* "Carrying On" (2001)
* "My Town" (2002)
* "You Do Your Thing" (2004)
* "Some People Change" (2006)
* "Back When I Knew It All" (2008)
* "Rebels on the Run" (2011)
* "Folks Like Us" (2015)
* "Here's to You" (2018)
* "20 Years of Hits" (2018)
* "Outskirts" (2019)

## Välislingid
*Koduleht
Eestimaa Ajutine Revolutsioonikomitee

**Eestimaa Ajutine Revolutsioonikomitee** (vene keeles *Временный ревком Эстонии*) oli Nõukogude Venemaal Petrogradis 15. oktoobril 1918 VK(b)P Eesti Osakondade Keskkomitee poolt moodustatud organiseerimisgrupp.

Petrogradis moodustatud Eestimaa Ajutise Revolutsioonikomitee ülesandeks oli ette valmistada ja koordineerida Eesti bolševike tegevust Nõukogude Venemaal vastavate maailmarevolutsiooni levikut ettevalmistvate ametkondadega, eesmärgiga Nõukogude vägede poolt läbiviidava interventsiooni tulemusena (taas)kehtestada iseseisvunud Eestis kommunistlik riigikord.

Vastavalt Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo juhistele valmistas komitee ette Punaarmee ja Eestis asunud illegaalsete eesti kommunistlike organisatsioonide koostööd Eesti vallutamisel. Eestis asusid põrandaalusel illegaalsel õõnestustegevusel R. Vakman, R. Vennikas, J. Rästas, M. Likemets, V. Kingissepp, M.Koolmeister, A. Koni, R. Majak, H. Vennikas jt. 17. oktoobril 1918 sõitis Eestimaa Ajutise Revolutsioonikomitee tuumik Eesti piiri äärsesse Jamburgi, kust liiguti koos Punaarmee vägedega Eestimaale, kus 28. novembril 1918 kuulutati välja Eesti Töörahva Kommuun.

Pärast EARK tuumiku lahkumist Petrogradist, jäi sinna EARK Petrogradi büroo, kuhu kuulusid: Jaan Sihver, Jaan Ikmelt ja G. Vaino. Pärast Eesti Töörahva Kommuuni väljakuulutamist liitusid ka nemad revolutsioonikomitee ülejäänud liikmetega. Eesti Töörahva Kommuuni Nõukogu liikmete Ikmelti ja Vaino ülesanneteks oli sidepidamine Põhjapiirkondade Kommuuni valitsusasutustega ja sealse juhtiva parteiorganiga, täpsemalt Petrogradis asunud ÜK(b)P Petrogradi komitee juhi Grigori Zinovjeviga.

Eestimaa Ajutine Revolutsioonikomitee lõpetas oma tegevuse pärast eesmärgi osalist saavutamist ning Eesti Töörahva Kommuuni väljakuulutamist Punaarmee ja Eesti kommunistlike kütipolkude poolt hõivatud Narva linnas 29. novembril 1918.

## Liikmed
Eestimaa Ajutisse Revolutsioonikomiteesse kuulusid VK(b)P Eesti Osakondade konverentsil Moskvas 13.–15. juulil 1918 valitud Keskkomitee liikmed:
*Jaan Anvelt, EARK esimees
*Johannes Heintuk
*Rudolf Vakmann
*Aleksander Jea
*Jaan Sihver
*Hans Pöögelmann
*Jaan Ikmelt
*Max-Alfred Trakmann
*Eduard Teiter - Trakmani asetäitja
*G. Vaino
*J. Kasemets

Pilt:Jaan Anvelt 1925.jpg|Jaan Anvelt
Pilt:Jaan Sihver.png|Jaan Sihver
Pilt:Hans Pöögelmann.jpg|Hans Pöögelmann


## Vaata ka
* Eestimaa Sõja-Revolutsioonikomitee

## Kirjandus
*Eesti Nõukogude Vabariik. 50 aastat Töörahva Kommuuni. Eesti Raamat. Tallinn 1968. R. Majak. Eestimaa Ajutise Revolutsioonikomitee tegevusest 1918. aasta novembris, lk 49–60
Kadri Allikmäe

**Kadri Allikmäe** (sündinud 5. augustil 1981) on eesti keskkonnaaktivist, pärimusmuusik, torupilli- ja plokkflöödimängija. 

Ta on olnud üks aktsiooni "Teeme ära!" peakorraldajaid.

Lõpetas 2024. aasta kevadel Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemias magistriõpingud kultuuripärandi loovrakenduste erialal pärimusmuusika suunal (*cum laude*).

2025. aastal alustas Kadri Allikmäe koostööd Tallinna Rahvaülikooliga, kus ta tegutseb torupilliõpetajana. 

## Viited

## Välislingid
*Madis Jürgen. "Käib paljajalu ja muudkui kallistab" Eesti Ekspress, 30. aprill 2008
Marje Üksine

**Marje Üksine** (sündinud 18. mail 1945 Tallinnas) on Eesti graafik.

## Elukäik
Ta on lõpetanud 1963. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja õppinud 1964–1970 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis graafika erialal.

Ta alustas omapärases tehnikas kuivnõelagravüüridega, millel kujundid moodustuvad paralleeljoontest. Aastast 1985 viljeleb ta peamiselt koloreeritud värvilitograafiat. Vanema loomingu osa moodustavad vaated, millest enamikul on kesksel kohal Tallinna motiiv või loetavad vihjed vanalinna keskaegsele arhitektuurile. 

Näitustel hakkas Üksine esinema 1970. aastal, esimene isikunäitus oli tal 1974. aastal. Ta on osalenud paljudel rahvusvahelistel graafikanäitustel, sealhulgas korduvalt Ljubljana, Fredrikstadi, Krakówi ja Banska-Bystrica näitustel, Frecheni, Firenze, Baden-Badeni, Maastrichti ja Varna graafikabiennaalidel ning Jyväskylä, Chamaliersi ja Sofia triennaalidel.

Tema teoseid leidub mitmes nimekas maailma kunstikogus, sealhulgas Tretjakovi Galeriis, Semipalatinski Kunstimuuseumis (nüüdses Semejs), Ludvig-Forum für internationale Kunstis Aachenis Saksamaal; New Orleansi Kunstimuuseumis USA-s ja Sakima kunstimuuseumis Okinawass Jaapanis. 

Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige 1974. aastast ning alates 1992. aastast Eesti Vabagraafikute Ühenduse ja Eesti Akvarellistide Ühenduse liige.

## Tunnustus

*1983 Tallinna graafikatriennaali kaks eripreemiat
*1985 Jaan Jenseni raamatugraafika aastapreemia (P. Haavaoksa raamat "Suvised mured")
*1987 Jaan Jenseni raamatugraafika aastapreemia (B. Alveri luulekogu "Korallid Emajões")
*1987 Riia väikegraafika triennaali eripreemia
*1987 Vilniuse raamatugraafika triennaali peapreemia
*2009 Tallinna rahvusvahelise joonistustriennaali „Manu Propria“ preemia
*2010 Eesti aasta graafik
*2013 Eesti Rahvusraamatukogu konkurssnäituse „Kunstnikult raamatukogule“ peapreemia
*2015 Eduard Wiiralti kunstiauhinna peapreemia („Avanemine VII, VIII, IX”)
* 2026 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema abikaasa oli kunstiteadlane ja kultuuriloolane Jüri Hain. Tema õde oli nahakunstnik Aina Üksine.

## Viited

## Välislingid
*„Nõnda ma lähen” Vabaduse galeriis, 2008
*"Läbi õhu ja vee", Küberneetika maja, 6.01.–6.03.2012
Rooma kliimaoptimum

**Rooma aja kliimaoptimum** oli soe periood Põhja-Atlandi piirkonnas 250 eKr – 450 pKr.

Sellele järgnenud jahedamat aega Põhja-Atlandi kliimas nimetatakse Suure rahvasterändamise aja kliimapessimumiks.

Paikkonniti oli kliimaoptimumi kulg ja vältus erinev. Aastatel 250 eKr – 450 pKr on tuvastatud seda Pürenee poolsaarel. Põhjapoolsematel aladel on selle kulgu hinnatud lühemaks (paikkonniti 200 eKr – 300 pKr, 150 eKr – 270 pKr ja veel lühemad perioodid).

Nüüdisaegsete aerofotode analüüside põhjal on leitud Lõuna-Inglismaalt, mis oli roomlaste valduses 1. sajandist eKr kuni 4. sajandini pKr, seitse Rooma kliimaoptimumi ajast pärinevat viinamarjakasvatuskohta, üks neist eriti suur (umbes 4000 taime) Samuti on Vana-Rooma autor Columella märkinud 1. sajandil ära nii viinamarjade kui ka oliivide leviala laienemist põhja poole

## Viited

## Kirjandus
* Desprat, S., Goñi, M.F.S. and Loutre, M.-F. 2003. Revealing climatic variability of the last three millennia in northwestern Iberia using pollen influx data. Earth and Planetary Science Letters 213: 63-78. http://www.co2science.org/articles/V6/N43/C2.php
* Bond, G., Showers, W., Cheseby, M., Lotti, R., Almasi, P., de Menocal, P., Priore, P., Cullen, H., Hajdas, I. and Bonani, G. 1997. A pervasive millennial-scale cycle in North Atlantic Holocene and glacial climates. Science 278: 1257-1266.

## Välislingid
* http://www.thegwpf.org/the-observatory/653-new-technique-shows-roman-warm-period-warmer-than-present-day.html
* http://www.co2science.org/subject/r/summaries/rwpeuropemed.php
Suure rahvasterändamise aja kliimapessimum

**Suure rahvasterändamise aja kliimapessimum** oli külm periood Atlandi ookeani põhjaosa piirkonnas umbes 450–900 pKr. 

Sellele eelnes Rooma kliimaoptimum ja järgnes keskaegne soe periood. 

Tegu oli holotseeni ajal juba kaheksandat korda esinenud valdavalt Põhja-Atlandi ookeani piirkonna kliimas tuvastatud 1500-aastase kliimatsükli miinimumaeg.

Pessimumiperiood vastas ajale, mis algas pärast Lääne-Rooma riigi lõppu umbes 480 pKr ja Justinianuse katku (541–542) ja mida tuntakse ka pimeda ajana. Selle pessimumi ajal toimus tagasiminek põllumajanduses (nii loomakasvatuses kui ka maaviljeluses). See viis omakorda suurtel Kesk-Euroopa ja Skandinaavia aladel metsa taastumisele. 

Kliimapessimumi lõppedes algas Lääne-Euroopa ärkamine, põllumajanduse edenemisele tuginev majanduskasv ja heaolu tõus. 

Aastarõngaste ja Norra mere pinnatemperatuuri muutuste jälgede põhjal on tuvastatud järsku jahtumist. See oli ka järvede veetaseme, rabade kasvu ja järvede valglate erosiooni tõusuperiood.

## Vaata ka
*Suur rahvasterändamine

## Viited

## Kirjandus
* Eronen, M.; Hyvärinen, H.; Zetterberg, P. (1999). "Holocene humidity changes in northern Finnish Lapland inferred from lake sediments and submerged Scots pines dated by tree-rings". The Holocene 9: 569–580.
* Bjorn E. Berglund Human impact and climate changes—synchronous events and a causal link? Quaternary International 105 (2003) 7–12 Department of Quaternary Geology, Lund University, Tornav. agen 13, S-223 63 Lund, Sweden  http://web.archive.org/web/20061001210601/http://www.sbg.ac.at/ipk/avstudio/pierofun/protocol/human-impact.pdf