open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Louder Than Hell

**"Louder Than Hell"** on Manowari kaheksas täispikk album.

## Lood albumil
# "Return of the Warlord" – 5.19 
# "Brothers of Metal (Part 1)" – 3.54 
# "The Gods Made Heavy Metal" – 6.03 
# "Courage" – 3.49
# "Number 1" – 5.10 
# "Outlaw" – 3.22 
# "King" – 6.25 
# "Today Is a Good Day to Die" (instrumentaalne) – 9.42 
# "My Spirit Lives On" (kitarrisoolo) – 2.10 
# "The Power" – 4.09

## Koosseis
* Eric Adams – vokaal 
* Karl Logan – kitarr 
* Joey DeMaio – basskitarr, klahvpillid
* Scott Columbus – trummid
Warriors of the World

**Warriors of the World** on *[[heavy metal]]* bändi Manowar üheksas täispikk album, mis on välja antud 4. juuni 2002. Giacomo Puccini ooperist "Turandot" pärit laul "Nessun Dorma" on pühendatud Adamsi emale, kes sama aasta alguses suri. 

## Lugude nimekiri
# "Call to Arms" – 5:29 
# "The Fight for Freedom" – 4:26 
# "Nessun Dorma" – 3:29 
# "Valhalla" – 0:32 
# "Swords in the Wind" – 5:10 
# "An American Trilogy" – 4:20 
# "The March" – 3:56 
# "Warriors of the World United" – 5:56 
# "Hand of Doom" – 5:49 
# "House of Death" – 4:19 
# "Fight until We Die" – 4:00

## Koosseis
* Eric Adams – vokaal 
* Karl Logan – kitarr, klahvpillid 
* Joey DeMaio – bass kitarr, klahvpillid 
* Scott Columbus – trummid
Gods of War

**"Gods of War"** on *[[heavy metal]]* bändi Manowar kümnes täispikk album.

## Lood albumil
# "Overture to the Hymn of the Immortal Warriors" – 6:19 
# "The Ascension" – 2:30 
# "King of Kings" – 4:17 
# "Army of the Dead, Part I" – 1:58 
# "Sleipnir" – 5:13 
# "Loki God of Fire" – 3:49 
# "Blood Brothers" – 4:54 
# "Overture to Odin" – 3:41 
# "The Blood of Odin" – 3:57 
# "Sons of Odin" – 6:23 
# "Glory Majesty Unity" – 4:41 
# "Gods of War" – 7:25 
# "Army of the Dead, Part II" – 2:20 
# "Odin" – 5:26 
# "Hymn of the Immortal Warriors" – 5:29 
# "Die for Metal" (Bonus Track) – 5:16 

## Koosseis
* Eric Adams – vokaal 
* Scott Columbus – trummid ja löökpillid 
* Karl Logan – kitarr ja klahvpillid
* Joey DeMaio – bass kitarr ja klahvpillid
* Joe Rozler – orkester ja seaded koorile
Cream

**Cream** oli Suurbritannia rokkansambel, mis tegutses aastatel 1966–1968.

Ansambli moodustasid basskitarrist Jack Bruce, kitarrist Eric Clapton ja trummar Ginger Baker. Bruce oli ansambli peamine laulukirjutaja ja laulja, kuid ka Clapton ja Baker esitasid ning kirjutasid osad laulud. Kõik ansambli liikmed olid enne Creami saavutanud juba edu teistes rokkansamblites. Creami peetakse üldse esimeseks superansambliks.

Nende mitteametlik debüüt leidis aset ühes Manchesteri klubis Inglismaal 1966. aasta juulis – kaks päeva enne avalikku etteastet Windsori muusikafestivalil. Pärast esinemist Star-Clubis 1967. aasta mais olid nad Inglismaal Lincolnshire'is toimunud festivalil juba esinejate nimekirja tipus koos oma fännide Jimi Hendrixi ja Pink Floydiga. 

Ansambli muusika hõlmas rokkmuusika paljusid žanre, sealhulgas *[[blues rock]]* ("Crossroads", "Born Under a Bad Sign"), psühhedeelne rokk ("Strange Brew", "White Room") ja *[[hard rock]]* ("Sunshine of Your Love", "SWLABR"). Ansambel andis välja kokku neli stuudioalbumit. Oma tegutsemisajal müüdi ansambli plaate maailmas üle 15 miljoni. Ansambli kolmas album "Wheels of Fire" (1968) oli üldse esimene duubelalbum, mis pälvis plaatinaplaadi staatuse.

Bruce'i ja Bakeri pingestunud suhete tõttu otsustati 1968. aasta mais laiali minna, kuid enne seda viidi lõpuni töö viimase albumi "Goodbye" kallal. Lisaks korraldati viimane kontserditurnee, mis kulmineerus 25. ja 26. novembril 1968 Londonis Royal Albert Hallis kahe hüvastijätukontserdiga.

1993. aastal võeti ansambel Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks. 2005. aastal tuli Cream uuesti kokku ning Royal Albert Hallis ja New Yorgis Madison Square Gardenis anti mitu kontserti.

## Albumid
### Stuudioalbumid
*"Fresh Cream" (1966)
*"Disraeli Gears" (1967)
*"Wheels of Fire" (1968)
*"Goodbye Cream" (1969)

### Kontsertalbumid
*"Live Cream" (1970)
*"Live Cream Volume II" (1972)
*"Royal Albert Hall London May 2-3-5-6 2005" (2005)

### Kogumikud
*"Best of Cream" (1969)
*"Heavy Cream" (1972)
*"Strange Brew: The Very Best of Cream" (1983)
*"Creme de la Cream" (1992)
*"The Very Best of Cream" (1995)
*"Those Were The Days" (1997)
*"20th Century Masters: The Millennium Collection: The Best of Cream" (2000)
*"BBC Sessions" (2003)
*"Cream Gold" (2005)
The Jimi Hendrix Experience

**The Jimi Hendrix Experience** oli 1960. aastate lõpus tegutsenud inglise rokkansambel, mille keskne kuju oli kitarrist ja laulja Jimi Hendrix. Tuntumad lood on "Purple Haze", "Foxy Lady", "Fire", "Hey Joe", "Little Wing", "Voodoo Child" ja Bob Dylani "All Along the Watchtower".

Ansambel asutati 1966. aastal. Esialgu arvati, et see on Jimi Hendrixi saateansambel, kuid peagi kujunes sellest Creami eeskujul *[[power trio]]*. The Jimi Hendrix Experience kujunes üheks mõjukamaks ansambliks rokkmuusika ajaloos. Jimi Hendrix saatis ansambli laiali 1969. aasta juunis eelkõige halvenenud suhete tõttu basskitarrist Noel Reddingiga. Hendrix asutas uue ansambli Band of Gypsys, kuhu ta kutsus Billy Coxi ja Buddy Milesi.

## Liikmed
*Jimi Hendrix – kitarr, laul 
*Noel Redding – basskitarr, laul
*Mitch Mitchell – trummid

## Albumid
* "Are You Experienced" (1967) – 2. koht UK ja 5. koht USA edetabelis
* "" (1967) – 5. koht UK ja 3. koht USA edetabelis
* "Electric Ladyland" (1968) – 5. koht UK ja esikoht USA edetabelis
* "BBC Sessions" (1998)
* "Live at Berkeley" (2003)
Beavis ja Butt-Head

**"Beavis ja Butt-Head"** [biivis, batt-hed] on Ameerika joonissari, mille autor on Mike Judge. 

## Tekkelugu ja sisu
Pärast menukat lühifilmi "Frog Baseball" hakkas Judge kirjutama kanalile MTV samade tegelastega telesarja. Sari oli eetris 8. märtsist 1993 kuni 28. novembrini 1997. Kokku toodeti 199 jagu.

Joonissarja keskmes on kaks rumalat ja sotsiaalselt ebakompetentset teismelist Beavis ja Butt-Head, kes elavad fiktiivses Highlandi linnakeses Texases. Nende päevad mööduvad koolis pahandusi tehes, seksist fantaseerides ja telekat vaadates. Igasse episoodi on põimitud stseenid, kus peategelased kritiseerivad muusikavideoid. 8. hooajal kritiseeriti ka teisi MTV saateid (nt "Jersey Shore").

## Film
Beavise ja Butt-Headi seiklustest Ameerikas on tehtud ka täispikk film pealkirjaga "Beavis and Butt-Head Do America" ("Beavis ja Butt-Head Ameerikat vallutamas"). 2011. aasta oktoobris taaselustati sari 8. hooajaks. 2022. aastal taaselustati sari 9. hooajaks ja tehti täispikk film "Beavis and Butt-Head Do the Universe" ("Beavis ja Butt-Head universumi loomas").

## Viited
Hermoni mägi

**Hermon** (heebrea הר חרמון‎, *Har Hermon*, araabia جبل الشيخ‎, *Jabal el-Shaiykh*) on mägi Antiliibanoni mäestikus. Kulgeb põhja-lõuna suunas. Kõrgus 2814 meetrit. Läänejalamilt algab Jordani jõgi. Mäe tipp asub Süüria, Iisrael ja Liibanoni piiril. Alates Kuuepäevasest sõjast 1967. aastal on mäe lõunakülg Iisraeli valduses.
Karp (täpsustus)

**Karp** on mitmetähenduslik sõna:
***[[Karp]]** on madalavõitu kastike.
***[[Karbid]]** ehk liistaklõpuselised (*Bivalvia*) on limuste klass.
***Karp** ehk **[[karpkala]]** on kala karpkalaliste seltsist karpkalalaste sugukonnast, sasaani kultuurvorm.
***[[Karp (eesnimi)|Karp]]** on vene eesnimi
***[[Karp (perekonnanimi)|Karp]]** on eesti perekonnanimi

## Vaata ka
*Ebapärlikarp
*Küüp
*Merikarp
*Pappkarp
Pisimudil

**Pisimudil** (*Pomatoschistus microps*) on väike ahvenaliste seltsi mudillaste sugukonda kuuluv kala. 

Pisimudila pealevila on Atlandi ookeani idarannik: Norrast Portugalini, teda leidub ka Soome ja Liivi lahes. Enamasti asutavad nad madalaid liivaseid rannikualasid, suveperioodil sageli estuaaride ligiduses.

Pisimudila värv võib varieeruda hallikast pruunini. Kalade pikkus võib ulatuda kuni 6,4 cm, eluiga kuni 2 aastat, tavaliselt 12...15 kuud. Koevad aprillist augustini. 

## Vaata ka
*Eesti kalade süstemaatiline nimestik

## Välislingid
*
Iggy Pop

**Iggy Pop** (kodanikunimega **James Newell Osterberg, Jr.**; sündinud 21. aprillil 1947 Muskegonis Michiganis) on Ameerika Ühendriikide laulja ja laulukirjutaja. 

Kuigi tema muusikal on olnud kesine kommertsedu, peetakse Iggy Popi üheks olulisemaks punkmuusika ja sellele lähedaste stiilide mõjutajaks. Teda on kutsutud ka hüüdnimedega "Pungi Ristiisa" (*"the Godfather of Punk"*) ja "Roki-Iguaan" (*"the Rock Iguana"*).

1960. aastate lõpus ja 1970. aastate alguses oli ta ansambli The Stooges solist. Alates 2003. aastast on ta esinenud taas koos The Stoogesiga.

Tema tuntumad laulud on "Lust for Life", "I'm Bored", "Real Wild Child", "Candy" ja "The Passenger".

## Diskograafia
### Albumid
* "The Idiot" (1977)
* "Lust for Life" (1977)
* "Kill City" (1977) (Iggy Pop & James Williamson)
* "TV Eye" (live) (1978)
* "New Values" (1979)
* "Soldier" (1980)
* "Party" (1981)
* "Zombie Birdhouse" (1982)
* "Blah Blah Blah" (1986)
* "Instinct" (1988)
* "Brick By Brick" (1990)
* "American Caesar" (1993)
* "Naughty Little Doggie" (1996)
* "Avenue B" (1999)
* "Beat 'Em Up" (2001)
* "Skull Ring" (2003)
* "Preliminaries" (2009)
* "Apres" (2012)
* "Post Pop Depresion" (2016)
* "Free" (2019)
* "Eveey Loser" (2023)

## Tunnustus
* 2020 – Grammy elutööauhind

## Välislingid
*Iggy Popi koduleht
*Fännisait
Hermon

***[[Hermon (Armeenia)|Hermon]]** on asula Armeenias.
***[[Hermon (USA)|Hermon]]** on küla USAs New Yorgi osariigis, St. Lawrence'i maakonnas.
*...

## Vaata ka

*Hermoni mägi
Praam

**Praam** on pukseeritav, harvemini iseliikuv lai lamedapõhjaline madala süvisega kaubalaev, millega veetakse lasti peamiselt siseveekogudel ja kaitstud merepiirkondades.

Vahel nimetatakse ekslikult reisipraamideks või praamideks reisilaevu, eriti parvlaevu. See on vale terminikasutus.

## Kirjeldus
Praame on otstarbekas kasutada madala veega ja ookeanilainete eest kaitstud piirkondades. Sellegipoolest liigitatakse praame sõidupiirkonna järgi mere-, reidi- ja siseveepraamideks.

Harilikult on praamid pukseeritavad, aga leidub ka liikurpraame.

Veetava lasti järgi eristatakse kuiv- ja vedellastipraame. Kuivlastipraamiga veetakse näiteks liiva, kivisütt või pakitud kaupa. Vedellastipraamiga veetakse näiteks vedelkütust, määrdeõli või vett.

Kere materjali järgi eristatakse puit-, teras- ja raudbetoonpraame.

Lihter on veetav praam, mida kasutatakse peamiselt suuremate laevade laadimiseks ja lossimiseks reidil, kui need ei saa suure süvise tõttu sadamasse sõita. Lihtrid on varustatud lastimisseadmetega, tavaliselt on neil tekk ja mitu lastiruumi.

Pargas on veetav kerge konstruktsiooniga praam, mida kasutatakse peamiselt siseveekogudel. Neid ehitatakse ka töötlemata saematerjalist, harilikult üheks navigatsioonihooajaks.

Pinnasepraam on veetav praam, mida kasutatakse sadamate ja laevasõiduteede süvendamisel ning vesiehitiste rajamisel pinnase (süvendusheitmete) teisaldamiseks. Pinnasepraami põhja all on puisteluugid, mille kaudu lastakse pinnas soovitud kohas vette. Pinnasepraamile annavad ujuvuse veetihedad parda- ja otsaruumid.

Praami eritüüp on ka praamkonteinerid, mida kasutatakse praameritel ehk lihtrilaevadel (lühend LASH – *Lighter Aboard Ship*). Lihtrilaeva pardal on üks või mitu praami või muud väiksemat veesõidukit, mille abil laeval olev kaup reidilt sadamasse toimetatakse. Lihtrilaeval on ka seadmed nende veesõidukite vettelaskmiseks ja pardalevõtmiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Paro

**Paro** on linn Bhutanis, Paro ringkonna keskus. 

Oli kuni 1966. aastani Bhutani talvepealinnaks (suvepealinn oli Thimphu).

Bhutan-Paro-Stadt-08-Strasse-Dzong-2015-gje.jpg|Paro
Bhutan-Paro-Dzong-106-Eingang-gje.jpg|Dzong
Bhutan-Paro-Dzong-130-Innenhof-Moenche-gje.jpg|Dzong
Bhutan-Paro-Stadt-18-zentrale Gebetsmuehle-2015-gje.jpg|Downtown Paro
Bhutan-Paro-142-Abstieg vom Taktshang-Tigernest-gje.jpg|Taktshang
Võldas

**Võldas** ehk **harilik võldas** ehk **euroopa võldas** (*Cottus gobio*) on võldaslaste sugukonda võldaste perekonda kuuluv kala.

Võldas elab igal pool Euroopas Põhja-Hispaaniast kuni Uuralini. Teda leidub mitmes Mandri-Eesti veekogus.

Võldas on paikse eluviisiga põhjakala ja võrdlemisi väikese levimisvõimega, seega osutuvad ebasoodsate elutingimustega jõelõigud talle tihti levila laiendamisel ületamatuks takistuseks.

Eestis kuulub võldas looduskaitsealuste liikide III kategooriasse, kuid kogu maailmas arvatakse võldas kõige vähem ohustatud liikide hulka. 

Võldas elab enamasti magevees, harvem riimvees, eelistades puhtaveelisi veekogusid.

Võldas on kuni kümne sentimeetri pikkune kala. Eestist Ahja jõest, 1987 aastal püütud suurim võldas oli 13 sentimeetrit pikk ja kaalus 42,2 grammi. Ta on väga aeglase kasvuga kala.

Võldase keha on soomusteta, küll võib kehapinnal leiduda tahapoole suunatud väikeseid ogakesi. Kehal asub kaks seljauime, mis peaaegu on ühinenud: esimene lühem ja tugevate ogakiirtega, tagumine pikem ja pehmem. Lõpuskaanest turritab välja üksik oga. Võldas on laia peaga ja külgedelt lamendunud tagakehaga. Peaaegu kogu pea ulatuses on tihedate peente hammastega suu. Silmad asuvad kõrgel pealael. Eriti huvitavad on kala rinnauimed, suured ja lehvikutaoliselt ümardunud. Need ulatuvad kala pärakuni. Võldas on pruunikas-hallikat värvi, tumedamate laikudega ja kohandunud veekogu põhjas varjatud eluviisiks. Kõhualune on heledam. Maikuus muutub isase võldase tume värvus hoopis eredamaks, erkoranži äärega. Võldasel on oskus suhteliselt kiiresti oma värvust muuta.

Võldase venekeelne nimetus *подкаменщик* ('kivialune') viitab kala kombele peituda mitmesuguste veealuste esemete varju, mis pakuvad talle kaitset vaenlaste eest ja võimaldavad tal endal saaki luurata.

Suuremad võldased on röövkalad, kes luuravad saaki oma alalise elupaiga läheduses. Nende toiduks on lisaks selgrootutele teiste kalade, kõige sagedamini forelli, luukaritsa ja trullingu mari, vastsed ja maimud. Võldas ajab vee häguseks, laskub põhja ja alla langev hägu katab ta kinni. Niimoodi muutub võldas peaaegu märkamatuks. Kui saak lähedusse tuleb, teeb võldas kiire sööstu ja püüab selle kinni. Niimoodi peab ta jahti ainult päeval, hommikul ja õhtul ujub ta saaki otsides ringi.

Võldas ise on forelli ja lutsu lemmiksaak.

Kevadel, märtsist maini koeb emane puhastatud kivile mõnikümmend suurt marjatera. Isane kaitseb neid vaenlaste eest ning puhastab marja, vehkides koetud marja kohal oma suurte rinnauimedega.

## Viited


## Kirjandus
* Ajakiri Kalastaja, nr 33 lk 20 

## Välislingid
*
Trashigang

**Trashigang** on linn Bhutanis, Trashigangi ringkonna keskus.


Trashigang town-Bhutan-2008-01-02.jpg|Linnatänav
Tashigang Dzong 111120.jpg|Trashigang Dzong


## Viited
Oliver Alver

**Oliver Alver** (sündinud 2. märtsil 1977 Tallinnas) on eesti arhitekt.

## Haridus

1992–1995 Tallinna Bakalaureuse Erakool. 1997–2001 Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri osakond. 2001. aasta kevadel kaitses Kunstiakadeemias arhitektuuri kutsemagistri kraadi. Teemaks “Alternatiivne tee Tartu Supilinna arendamiseks”. Sügissemestril 2000 õppis Kopenhaagenis DIS (Denmark International Study Programme) nimelises rahvusvahelises õppeasutuses arhitektuuri.

Aastal 2004 täiendkoolitus Helsingi Tehnikaülikoolis, kus läbis ühiskonna planeerimise kursuse “Yhdyskuntasuunnittelun Erikoistumisopinnot”.

## Looming
* Põlva linna keskosa planeeringukonkurss. Märgusõna „Pliiats“. 2.-3. koha jagamine. 1999
* Keila linna üldplaneering, 2003 (koostöös Toomas Paaveriga)
* Pr. Sikkali eramu Harku tn 23, Nõmme linnaosa. Tallinn, 2004
* Pr. Õngede eramu Harku vallas, Muraste külas, 2005
* Mäekalda korterelamu Lucca külas, 2005
* Kirsiaia korterelamu Pärnamäe külas, 2007
* Soosepa lasteaed "Väike Päike", 2009 (filmilõik telesaates "OP!" 10.11.2009)
* Katrini ja Leino eramu, Viimsi vald, 2009
* Shanghai Eesti paviljoni konkurss 2010. Märgusõna „Hoidis“. Äramärgitud võistlustöö.
* Kuradikoopa korrastamise ja Lubja majaka ajaloolise ümbruse eksponeerimise eelprojekt, Viimsi Vald, 2010
* Viljandi Riigigümnaasiumi arhitektuurikonkurss. Märgusõna "Eludo". Kolmas koht. (Alver Arhitektid)
* Põhjakonna trepp, Viimsi 2017

## Välislingid
* Link Google Maps lehele, kus on näha objektide asukohad
* "Mäekalda kortermaja" Ajakiri Maja. 4. oktoober 2005
* "Eramulikult tundlik kortermaja"  Ajakiri Eramu&Korter
* Kadri Masing: "Rakvere peaarhitekt Oliver Alver lahkub ametist" Eesti Päevaleht, 10. november 2006
* "Väikelinn Viimsi" Ajaleht Sirp. 24. september 2010
* "Põletame tuhaks - aga edasi?" Ajaleht Sirp. 14. oktoober 2010
* "Rohkem rohelist: Tallinna tuleb juurde hulga uusi parke". Eesti Ekspress 10. august 2024
Kineskoopkuvar

**Kineskoopkuvar** (CRT) on  katoodkiiretoruga kuvar, mille pilt tekitatakse kineskoobi ekraanile samuti nagu kineskoopteleviisoris. 

Kineskoopi ja hapniku kokkupuutel tekib teravalõhnaline osoon. 

## Vaata ka
*Lamekuvar

## Viited
Rahvuslik konservatism

**Rahvuslik konservatism** ehk **rahvuskonservatism** on peamiselt Euroopas ja Aasias levinud konservatismi alaliik, mille keskne osa on rahvusliku ja kultuurilise identiteedi püsimise toetamine.

## Vaated
Rahvuskonservatism taotleb rahvuslike huvide kaitsmist ning sarnaselt traditsioonilise konservatismi ja sotsiaalse konservatismiga keskendutakse säilitamisele ja traditsioonidele. Rahvusliku konservatismi iseloomulikeks joonteks on traditsioonilise perekonna ja ühiskonna sisemise stabiilsuse tähtsustamine. Politoloog Sieglinde Rosenbergeri hinnangul "tõstab rahvuslik konservatism esile perekonda kui identiteedi, solidaarsuse ja traditsiooni keskpunkti".

Euroopa rahvuslikud konservatiivid on tavaliselt euroskeptikud. 

Eri riikide rahvuskonservatiividel pole alati samasugune vaade majanduspoliitika küsimustes, varieerudes plaanimajanduse pooldamisest kuni tsentristliku segamajanduse või *[[laissez-faire]]* lähenemise pooldamiseni.

## Toetusbaas
Rahvuskonservatiivsete erakondade toetusbaas on sageli maapiirkondades, ääremaadel või traditsioone järgivates paikades. See eristab neid liberaalkonservatiivsetest erakondadest, kelle toetus tuleb rohkem linnastunud piirkondadest.

## Rahvuskonservatiivsed parteid
Enamik postkommunistliku Kesk- ja Ida-Euroopa konservatiivsetest erakondest on olnud rahvuskonservatiivsed.

Rahvuslik-konservatiivsete erakondade hulka on loetud näiteks:

*Austria Vabaduspartei (Austria)
*Isamaale ja Vabadusele/LNNK (Läti)
*Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid (Leedu)
*Šveitsi Rahvapartei (Šveits)
*Taani Rahvapartei (Taani)
*Vlaams Belang (Belgia)
*Õigus ja Õiglus (Poola)
*Likud (Iisrael)
* Eesti Konservatiivne Rahvaerakond

## Viited

## Kirjandus
*
Lamekuvar

**Lamekuvar** on  kuvar, mille paksus on laiusest ja kõrgusest palju väiksem. Lamekuvari mõiste tuli laiemalt kasutusele 1990. aastail, kui LCD-kuvar hakkas välja tõrjuma kogukat ja rasket kineskoopkuvarit. 

Tööpõhimõtte järgi on LCD-kuvarite kõrval praegusajal lamekuvaritena kasutusel ka plasmakuvarid (peamiselt kodukino ekraanina), suured  LED-ekraanid (reklaam- ning infotabloodena) ja väljaarendamisjärgus OLED-ekraanid. 

Lamekuvar ja lameekraan  kui elektroonikakomponent on tuntud kuvapaneeli nime all (nt LCD-paneel, plasmapaneel).

## Vaata ka
*Kineskoopkuvar
*Vedelkristallkuvar
*Plasmakuvar
*LED-ekraan
*OLED
Terve Mõistuse Sündikaat

**Terve Mõistuse Sündikaat** (TMS) oli parempoolseid, konservatiivseid ja rahvuslikke arvamusartikleid ja uudiseid avaldanud internetiportaal, mis alustas tööd 2005. aasta sügisel ja lõpetas tegevuse 2014. aasta suvel. Portaali tegevtoimetaja oli Martin Helme. Püsiautorite hulka kuulusid veel ka Mart Helme, Tõnu Kalvet, Andres Laiapea, Tiit Madisson, Henn Põlluaas, Malle Pärn, Varro Vooglaid ja mitmed teised konservatiivsed arvamusliidrid.

## Välislingid
*Terve Mõistuse Sündikaat (arhiveeritud Wayback Machine digiarhiivis)
TMS

**TMS** võib tähendada järgmist:
*Terve Mõistuse Sündikaat, Eesti internetiportaal
*Tallinna Meestelaulu Selts, Eesti meeskoor (praegune TMS Türnpu Meeskoor)
*Täitemenetluse seadustik
*TMS, Inglise muusikaprodutsentide tiim
*Transpordihaldussüsteem, logistikatarkvara
*...
Arthur Aola

**Arthur Aola** (perenimi kuni 8. märts 1937 **Luberg**; 13. detsember (vkj)/ 26. detsember 1912 Vana-Vändra vald – 28. jaanuar 1986 Pärnu) oli eesti akordionipedagoog. 

Kümneaastaselt hakkas mängima puhkpilliorkestris Vändras. Aastast 1945 asus ta akordioniõpetajana tööle vastavatud Pärnu Lastemuusikakooli, kuhu jäi ametisse 27 aastaks. Teadmistejanulise ja andeka iseõppijana tegi endale selgeks akordionimängu peensused ja lõi oma õpetamissüsteemi. 

Artur Aola on paljuski kujundanud tänase Eesti akordionimängu taseme. Tema tuntumad õpilased olid Venda Tammann, Vello Karu, Aksel Andrekson ja Tiit Erm.

## Kirjutisi
*“Akordioni ajaloost Eestis”. Käsikiri
*“Akordioni õpetamise metoodika”. Käsikiri

## Viited

## Kirjandus
*Helianta Vabi. "Artur Aola - 100". Pärnu Postimees, 19. detsember 2012

## Välislingid
*Haud Pärnu Alevi kalmistul
Montepulciano d'Abruzzo

**"Montepulciano d'Abruzzo"** on viinamarjasort ja vein, mida valmistatakse sellest sordist Abruzzo maakonnas Kesk-Itaalia idarannikul. 

Ametliku sertifikaadi saamiseks tohib sellest sordist veini segada kuni 10% "Sangiovese" viinamarja. Montepulciano d'Abruzzo on täidlase puuviljamaitsega ja vähese parkainesisaldusega vein. Enamasti juuakse seda noorelt, kuid üle kahe aasta tammevaadis kääritatud veinile võib lisada märkuse "Riserva".

Montepulciano d'Abruzzo sarnaneb nimelt Toscana veiniga Vino Nobile di Montepulciano, mida aga valmistatakse hoopis peamiselt "Sangiovese" viinamarjast.

Peale Itaalia on "Montepulciano d'Abruzzot" hakatud hoogsalt kasvatama ka Austraalias.

## Vaata ka
*Montepulciano d'Abruzzo Colline Teramane
Vino Nobile di Montepulciano

**Vino Nobile di Montepulciano** on Itaalia punavein, mida standardi kohaselt toodetakse Toscana piirkonnas Montepulciano linna ümbruses. Vino Nobile di Montepulciano segatakse kokku erinevatest viinamarjasortidest, millest peamine on Sangiovese liik Prugnolo gentile (vähemalt 70%), muud komponendid varieeruvad tootjate lõikes. Veini kääritatakse tammevaatides vähemalt 2 aastat, "Riserva" tähistuse saamiseks 3 aastat. Kui nime "Montepulciano" ees ei ole täiendit "Vino Nobile di", on sageli tegemist kas lihtsakoelisema lauaveiniga või ka potentsiaalselt parema kvaliteediga veiniga, mis aga ei ole toodetud sordistandardi nõuete järgi.
Sageli aetakse Vino Nobile di Montepulciano veini segi täiesti erineva viinamarjasordiga Montepulciano d'Abruzzo, millest valmistatakse Abruzzo maakonnas samanimelist veini.
Autoklaav

**Autoklaav** on laboratooriumis või tööstuses mitmesuguste protsesside läbiviimist eritingimustes (tavaliselt kõrge rõhk ja kõrge temperatuur) võimaldav aparaat.  

Autoklaavi leiutas 1879. aastal Charles Chamberland.

Autoklaave kasutatakse peamiselt meditsiinivaldkonnas ja toiduainetööstuses steriliseerimise otstarbel.  

## Autoklaavid kodumajapidamises
Kodukasutuses autoklaave nõukogude ajal kasutada ei tohtinud. Neid siiski tehti salaja eksperimentaalsetes metallitsehhides. Tänapäeval levivad kodukasutuseks toodetud autoklaavid, mis jagunevad elektrilise küttekehaga ning välisel gaasipõletil kasutatavateks autoklaavideks. Levinumad autoklaavide mahud kodukasutuses on 30 liitrit ja 40 liitrit. Kuid toodetakse ka 50-, 75-, 100-, 125- ja 150-liitriseid autoklaave.  

Tänapäeval kasutatakse kodumajapidamises toiduainete steriliseerimisel peamiselt kiirkeetjaid, aga ka väikseid autoklaave. Küllaltki levinud on autoklaavid jahi- ja kalameeste keskel, kes valmistavad ulukilihast ja kalast konserve.  Toiduainete käitlemise rangeid hügeeninõudeid täites ning korraliku steriliseerimise korral säilivad sellised toiduained hermeetilises taaras aastaid.  

## Autoklaavid suurtööstuses
Suurtööstuses kasutatakse suuri autoklaave, näiteks steriliseerimiskambreid.

## Välislingid
Taakselkuunar

**Taakselkuunar** (ingl *staysail schooner*, holl *stagzeil schoener*) on kahe- või enamamastiline pikipurjestusega purjelaevatüüp, mille põhiline purjestus koosneb taakslitest ja kuunarpurjedest. 

## Kirjeldus
Taakselkuunari vööris, pukspriidi ja kliiverpoomi kohal on üldjuhul kolm eespurje – fliiger, kliiver ja fokktaaksel. Fokkmasti ja grootmasti vahel on fokkmasti tagakülje ja taagi vahel kuunarpuri, peeli ja taagi vahel on groottaksel. Grootmasti ja besaanmasti vahel on grootmasti tagakülje ja taagi vahel grootpuri, peeli ja taagi vahel besaantaaksel. Tagumise masti tagaküljel on ainus poomiga besaanpuri (bermuudapuri).

## Vaata ka
* Kuunar
Puidutöötlemise tehnoloogia

**Puidutöötlemise tehnoloogia** on puitmaterjali tooteks või detailiks töötlemise tehnoloogia.

## Vaata ka
*Puidutöötlemise mõisteid
Teleostomi

***Teleostomi*** on lõugadega selgroogsete klaad, kuhu kuuluvad tetrapoodid, luukalad ja väljasurnud kalade klass – akantoodid. Seda rühma iseloomustavad lõpuskaas (*operculum*) ja üks paar hingamis- (lõpusavasid), mis mõnedel siia rühma kuuluvatel taksonitel on muundunud või kadunud. *Teleostomi* hõlmab kõiki lõugsuuseid (*Gnathostomata*), välja arvatud kõhrkalad (*Chondrichthyes*) ja *[[Placodermi]]*.

## Taksonoomia ja fülogenees
 Alamhõimkond** [[Vertebrata]]**
 ├─(määratlemata takson) Gnathostomatomorpha
 └─Infrahõimkond Gnathostomata
       ├─Klass Placodermi - *extinct*
       └Mikrohõimkond **[[Eugnathostomata]]** 
          ├─Klass Chondrichthyes 
          └─(määratlemata takson) **Teleostomi** (Acanthodii & Osteichthyes)
              ├─Klass Acanthodii - *väljasurnud* ("spiny sharks")
              ├Ülemklass Osteichthyes 
              ├   ├─Klass Actinopterygii 
              ├   └─Klass Sarcopterygii 
              └Ülemklass Tetrapoda
                  ├─KlassAmphibia 
                  └(määratlemata takson) Amniota 
                      ├─Klass Sauropsida
                      ├─Klass Aves 
                      └─Klass Synapsida
                          └─Klass Mammalia
Ratatouille

***Ratatouille*** (*ratatouille niçoise*) on baklažaani-puhmik-õlikõrvitsa-kabatšokihautis. 

*Ratatouille* on pärit Provence'ist, eriti Nice'ist, sarnaseid köögi- ja juurviljahautisi leiab ka teiste rahvaste köökidest. 

## Vaata ka
* Prantsuse köök

## Viited
Tre corde

***Tre corde*** (mõnikord ebatäpselt ka *tre corda*, itaalia keeles 'kolm keelt') on klaveri parempoolne pedaal.

Selle pedaali vajutamisel tõuseb keeltelt summutusmehhanism ning keeled helisevad kauem, ka pärast klahvide vabastamist. See lisab klaverimuusikale ekspressiivsust ja paremat võimalust nootide sidumiseks.

## Vaata ka
**[[una corda]]*
*''sostenuto''-pedaal
W.I.T.C.H.

**"W.I.T.C.H."** on Elisabetta Gnone koomiksisari, mis räägib viiest teismelisest tüdrukust (Will, Irma, Taranee, Cornelia ja Hay Lin), kes on valitud kaitsma universumi keskust Kandrakari ja kellele on selle jaoks antud supervõimed. Üks nende tugevamatest vastastest on Nerissa, Kandrakari endine kaitsja.

Koomiksisarja põhjal on välja antud ka romaanisari ning tehtud animaseriaal.
Green River (Utah)

**Green River** on jõgi Ameerika Ühendriikides Utah', Wyomingi ja Colorado osariigis; Colorado jõe suurim lisajõgi. 

Jõgi algab Kaljumäestikust. Voolab valdavalt lõunasse, suubub paremalt Coloradosse.

Jõe pikkus on 1175 km.
Raapuri

**Raapuri** ehk **täispuri** ehk **ristpuri** ehk **raaseil** (inglise keeles *square rig*, hollandi keeles *razeil*) on risti laevakerega asetsev, raa keskosaga masti või tengi esiküljele kinnitatud ja raa külge soritud (kinnitatud) nelinurkne puri. 

Raapurje ülaliik ehk purjeliik (ülaserv) on kinnitatud raa alaküljel asetseva jaktaagi ehk varda külge. Ülemised purjenurgad on seotud raa välisotste (raanukkade) külge lühikeste trosside ehk nokkpentslite abil. Alumised purjenurgad ehk soodinurgad kinnitatakse kas allpool asetsevate raade välisotste külge või soodinurkadel asetsevad soodi ja halsitrossi abil kinnitatakse laevatekil raapurje tuulde seadmisel. Põhiliselt seatakse raapurjed tuulde raanukkade külge kinnitatud brasside abil. 

Raapurje korjamisel (mahavõtmisel) tõmmatakse puri kokku koordingute ja kiitaude abil, rullitakse raa peale ja seesitakse (seotakse) sellele kinni.
Jaanalinnulised

**Jaanalinnulised** (*Struthioniformes*) lennuvõimetute lindude rühm, mida traditsiooniliselt peetakse seltsiks.

Kas neil omavahel mingit pistmist on, ei ole selge. Ühine on neile lennuvõime puudumine. Kuid on veel palju lennuvõimetuid linde, kes ilmselt omavahel suguluses ei ole, vaid on lähemas suguluses mitmesuguste lennuvõimeliste lindudega. Näiteks rookanade seas on palju lennuvõimetuid liike mitmetel saartel, samuti ka palju lennuvõimelisi liike: on ilmne, et lennuvõimetud rookanad ei ole omavahel suguluses, vaid on lähemas suguluses lennuvõimeliste rookanadega. Seetõttu on täiesti võimalik, et jaanalinnulisteks peetavad linnurühmad ei ole omavahel kuidagi suguluses.

## Süstemaatika

Tavaliselt rühmitatakse jaanalinnulisi järgmiselt:  
*sugukond jaanalindlased (*Struthionidae*)
**perekond jaanalind (*Struthio*)
***jaanalind (*Struthio camelus*)
*sugukond nandulased (*Rheidae*)
**perekond nandu (*Rhea*)
***nandu (*Rhea americana*)
***väikenandu (*Rhea pennata*, *Rhea darwini*, *Pterocnemia pennata*)
****patagoonia väikenandu (*Rhea pennata pennata*, *Rhea pennata taracapensis*, *Rhea taracapensis*)
*sugukond kaasuarlased (*Casuariidae*)
**perekond kaasuar (*Casuarius*)
***kiiverkaasuar (*Casuarius casuarius*)
***kaeluskaasuar (*Casuarius unappendiculatus*)
***väikekaasuar (*Casuarius bennetti*)
**perekond emu
***emu (*Dromaius novaehollandiae*)
***kuningasaare emu (*Dromaius ater*, *Dromaius minor*; välja surnud)
***kängurusaare emu (*Dromaius baudinianus*, *Dromaius diemenianus*; välja surnud)
****[[Dromaius ocypus]]* (välja surnud)
*sugukond *[[Aepyornithidae]]* (välja surnud)
*sugukond moalased (*Dinornithidae*) (välja surnud)
*sugukond kiivilased (*Apterygiidae*)
**perekond kiivi (*Apteryx*)
***pruunkiivi (*Apteryx australis*)
***täpikkiivi (*Apteryx haasti*, *Apteryx haastii*, *Apteryx hastii*)
***väikekiivi (*Apteryx owenii*)

Nandud võidakse arvata ka eraldi nanduliste (*Rheiformes*) seltsi. Kiivid võidakse arvata ka eraldi kiiviliste seltsi. Kaasuarid võidakse arvata ka eraldi kaasuariliste seltsi. 

Emud võidakse arvata ka eraldi emulaste (*Dromaiidae*) sugukonda.
UUCP

**UUCP** ehk **Unix-to-Unix Copy Protocol** (vaba tõlge 'Unixist Unixisse kopeerimise protokoll') on protokoll, mis on mõeldud Unixi ja Unixi-laadsete operatsioonisüsteemidega arvutite andmevahetuseks. Eelkõige on seda protokolli kasutatud e-kirjade ja uudisegruppide jutulõimekirjade liigutamiseks. 

Algselt kirjutas UUCP Mike Lesk firmas AT&T Bell Laboratories. 1978. aastaks oli see kasutusel 82 UNIXiga arvutis Belli süsteemis, peamiselt tarkvara jagamiseks. See lasti turule 1979. aastal Unixi 7. versiooni osana. Algse UUCP kirjutasid ümber AT&T uurijad Peter Honeyman, David A. Nowitz ja Brian E. Redman. Toda versiooni nimetatakse HDB või HoneyDanBer uucp'ks. Hiljem seda laiendati, parandati vead ja nimetati see ümber BNU UUCP-ks ("Basic Network Utilities UUCP").

Tänapäeval kasutatakse UUCP-d harva sissehelistamisega ühendustes, kuid vahel ka TCP/IP-s. Üks näide praegusest UUCP-kasutusest on jaekaubanduses, kus Epicor CRS Retail Systems tarvitab seda batch-failide edastamiseks korporatiivse süsteemi ja poesüsteemide vahel üle TCP- ja sissehelistamisühenduste SCO OpenServeri, Linuxi versiooni Red Hat ning Microsoft Windowsi all (Cygwiniga). 2006. aasta alguses kasutas UUCP-d 1500-2000 süsteemi 60 ettevõttes. UUCP pikaealisuse põhjused on selle madalad või nullkulud, ulatuslik logimine ja hea veataluvus sissehelistamisühenduse korral.

Unixis ja sarnastes operatsioonisüsteemides on protokolli kasutamiseks käsk **uucp** (lühend ingliskeelsest mõistest **''U**nix to **U**nix **C**o**p**y'' ehk Unixist Unixisse kopeerimine).
Raa

**Raa** (hollandi sõnast *ra*) on laevamasti või tengi külge keskkohaga liikuvalt kinnitatud rõhtpeel, mille külge kinnitatakse purjelaevas raapurje ülemine serv. 

Nüüdisajal on raa kasutusel signaallippude ja -tulede kinnitamiseks.

## Välislingid
POSIX

**POSIX**, akronüüm ingliskeelsest nimetusest *Portable Operating System Interface*, on porditava operatsioonisüsteemi IEEE-standard rahvusvahelise standardi koodiga ISO/IEC 9945. POSIX-i standard arenes välja UNIX-ist. 

Linuxi arendamisel arvestatakse ühilduvust POSIX-i standardiga, kuid ühilduvust enamasti ei testita, sest testimine ja sertifitseerimine on kulukas.  Leidub erijuhtumeid (kriitilistes valdkondades), kus vastavust on sertifitseeritud. LINUXi jaoks on ISO standardid, mis põhinevad POSIX-i standardil.

## Välislingid
Debian

**Debian** (täisnimega **Debian GNU/Linux**) on vabatarkvaraline, avatud lähtekoodiga, Linuxi kernelil põhinev distributsioon, mis sisaldab rohkearvuliselt tarkvarapakette.

Debiani lõi 1993. aastal USA tarkvaraarendaja Ian Murdock. Distributsiooni nimetus Debian tuleneb Ian Murdocki ja ta naise Debra eesnimedest.

Algselt oli Debian spondeeritud Free Software Foundationi GNU projekti poolt, kuid tänaseks peetakse seda GNU projekti otseseks järglaseks. Enamus programmidest on samuti tehtud GNU projekti all (siit ka nimetus GNU/Linux) ning loomulikult on ka need programmid priivara. Siiski on põhiline, mida inimesed vajavad, rakendustarkvara, alates mängudest kuni uute programmide loomise vahenditeni. Debianiga tuleb kaasa üle mitme tuhande paketi (eelnevalt kompileeritud, efektiivsemaks ja lihtsamaks programmide paigaldamiseks koostatud tarkvara kogumid), mida võib kasutada ja edasi jagada lähtuvalt GNU General Public License'i tingimustest. Lisaks on üle mitmesaja paketi (*non-free* ja *contrib*), mida võib kasutada igaühel neist kaasas olevatest litsentsitingimustest lähtudes.

Debiani eeliseks peetakse tihti tema mugavat pakihaldussüsteemi, mille puhul pole kasutajal tarvis lahendada pakkide omavahelisi sõltuvusprobleeme, sest need lahendatakse automaatselt. Iga ajakohase Debiani peegli pealt on võimalik süsteemi alati uuendada.

## Vaata ka

*UNIXi-laadne operatsioonisüsteem
*Linux
*Ubuntu

## Välislingid
* Projekti koduleht
* Debiani Wiki
* [ftp://ftp.ee.debian.org Eesti peegel]
* Debian mourns the passing of Ian Murdock (28 April 1973 – 28 December 2015)
Ice-cold Story

"**Ice-cold Story"** ("**Jääkülm lugu"**) oli 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoorus 2. koha saavutanud laul. Laulu autor on Riine Pajusaar ja laulu esitas Iiris Vesik. Laul kogus hääletusvoorus 30 963 häält.

## Vaata ka
*Eurolaul 2008

## Välislingid
*"Ice-cold Story" video ja sõnad ETV lehel
Perfect Strangers

"**Perfect Strangers**" on ansambli Deep Purple 1984. aastal ilmunud üheteistkümnes stuudioalbum.

## Laulud

Kõikide lugude autorid on Ian Gillan, Ritchie Blackmore ja Roger Glover, välja arvatud kolmas lugu.

# "Knocking at Your Back Door" – 7:00
# "Under the Gun" – 4:35
# "Nobody's Home" (Gillan, Blackmore, Glover, Jon Lord, Ian Paice) – 3:55
# "Mean Streak" – 4:20
# "Perfect Strangers" – 5:23
# "Gypsy's Kiss" – 4:40
# "Wasted Sunsets" – 3:55
# "Hungry Daze" – 4:44

CD ja kasseti peal oli lisalugu "Not Responsible" – 4:36.
Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band

"**Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band**" on The Beatlesi kaheksas album. See ilmus 1. juunil 1967.

See on paljude kriitikute meelest üks kõigi aegade mõjukamaid albumeid. Rolling Stone'i kõigi aegade 500 parema albumi valimisel tuli see esikohale.

## Laulud
Peaaegu kõikide laulude autorid on John Lennon ja Paul McCartney (Lennon/McCartney). Ainult "Within You Without You" kirjutas George Harrison.

### A-pool
# "Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band" – 2:04
# "With a Little Help from My Friends" – 2:46
# "Lucy in the Sky with Diamonds" – 3:30
# "Getting Better" – 2:49
# "Fixing a Hole" – 2:38
# "She's Leaving Home" – 3:37
# "Being for the Benefit of Mr. Kite!" – 2:37

### B-pool
# "Within You Without You" (George Harrison) – 5:07
# "When I'm Sixty-Four" – 2:37
# "Lovely Rita" – 2:44
# "Good Morning Good Morning" – 2:43
# "Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band (Reprise)" – 1:20
# "A Day in the Life" – 5:33

Album võitis 4 Grammy auhinda.

Albumi kaanepildil on kujutatud järgmisi kuulsusi:
Cosimo I

**Cosimo I** ehk **Cosimo di Giovanni de' [[Medici]]** (ka Cosimo I Suur; 12. juuni 1519 – 21. aprill 1574) oli teine Firenze hertsog aastatel 1537–1569 ja esimene Toscana suurhertsog 1569–1574.

Cosimo oli väejuht Giovanni dalle Bande Nere poeg. Kui Firenze hertsog Alessandro de' Medici tapeti, kutsus Firenze *[[Signoria]]* Cosimo kui sobivaima Medicite esindaja linna valitsejaks. Oma esimestel valitsusaastatel tugines ta valitsemisel oma nõunikele, näiteks ajaloolasele Francesco Guicciardinile. Hiljem asus ta aga valitsema küllaltki autoritaarselt, juskui Niccolò Machiavelli nõuandeid järgides.

Cosimo ajal muutus Firenze taas arvestatavaks jõuks Itaalias. Tal õnnestus saavutada keiser Karl V toetus ning ta aitas keisril prantslasi Itaaliast välja tõrjuda. Lisaks sellele suurendas ta keisri toel oluliselt ka Firenze võimuala, allutades sellele Siena. 1559. aastaks oli Cosimo saanud enda kontrolli alla juba kogu Toscana ning kümme aastat hiljem sai ta suurhertsogiks. Tema positsiooni kindlustasid ka edaspidi head suhted Habsburgide, eriti Hispaania kuninga Felipe II-ga.

Cosimo rajas Firenzele ka tugeva laevastiku, merebaasi rajamiseks ostis ta Genovalt Elba saare. 1572. aastal toimunud Lepanto merelahingus, kus kristlike riikide laevastik Türgi armaada purustas, oli oluline roll ka Firenze laevadel.

Oma eelkäijatega sarnaselt toetas ka tema kauneid kunste. Ta lasi endast maalida mitmeid portreid ning valmistada ka ratsamonumendi.

1560. aastatel tõmbus Cosimo kahe poja ja naise ootamatu surma tagajärjel tekkinud vapustuse tõttu riigivalitsemisest tagasi ja andis tegeliku võimu pojale, Francescole.
Taani Rahvapartei

**Taani Rahvapartei** (taani keeles *Dansk Folkeparti*) on rahvuskonservatiivne Taani erakond.

## Poliitilised vaated
Taani Rahvapartei pooldab heaoluriiki, kuid erineb sotsiaaldemokraatidest selle poolest, et nõuab rangeid piiranguid immigratsioonile, karmimaid karistusi kurjategijatele ning ei poolda Taani suveräänsuse edasist loovutamist Euroopa Liidule.

Erakonna range immigratsioonipoliitika ja avameelse islamile vastandumise tõttu on mitmed peamiselt vasakpoolsed kriitikud süüdistanud Taani Rahvaparteid ja selle juhte rassismis ning paremäärmusluses.

## Ajalugu
Taani Rahvapartei asutati 1995. aasta 6. oktoobril. Erakonna esimene esimees kuni 2012. aastani oli Pia Kjærsgaard.

Taani parlamendivalimistel sai erakond 1998. aastal 13 kohta (7.4% häältest).

2001. aastal sai partei 22 kohta (12% häältest), 2005. aastal 24 kohta (13.2% häältest) ja 2007. aastal 25 kohta (13.8% häältest), omades sellega 179-kohalises Taani parlamendis suuruselt kolmandat fraktsiooni. Aastatel 2001-2011 toetas partei Anders Fogh Rasmusseni juhitud vähemusvalitsusi, kuid ei kuulunud ametlikult valitsuskoalitsiooni.

Euroopa Parlamendi valimistel sai Taani Rahvapartei 1999. aastal 5.8% häältest ja 2004. aastal 6.8% häältest, mille tulemusel osutus Euroopa Parlamenti valituks üks Taani Rahvapartei kandidaat, kelleks oli mõlemal korral Mogens Camre. Euroopa Parlamendis oli erakond Liidus Rahvusriikide Euroopa Eest.

## Välislingid
*Taani Rahvapartei

## Viited
Fulco

**Fulco** oli rooma-katoliku kiriku Troyes Montier-la-Celle’i benediktlaste kloostri  benediktiini munk, kelle Lundi peapiiskop (1137–1177) Eskil määras umbes 1165/u 1167. aastal Eestimaa piiskopiks. 

On oletatud, et Fulco käis ajavahemikus 1169–1178 kahel korral Eestis, aga tegu on hüpoteesiga. Tõenäoliselt jäid tema katsed Eestis ristiusku levitada tulutuks, samuti jäi tõenäoliselt tagajärjetuks paavst Aleksander III üleskutse  bullaga Non parum animus noster ristiretkeks Eestisse ja Soome.  Paavst andis 11. septembril 1171 või 1172 Taani kuningale Valdemar I-le, Norra kuningale Magnus V-le ja Rootsi kuningale Knut Erikssonile Tuscolost saadetud bullas "Non parum animus" indulgentse kõigile neile, kes võitlevad "julmade eestlaste ja teiste paganate vastu" (*feritatem Estonum, et aliorum paganorum*), lubades neile aastase patukustutuse.

Rooma paavst (1159–1181) Aleksander III esitas 1171/1172 ka palve Norra   Stavangeri piiskopile määrata Fulco abiliseks Stavangeri kloostri eestlasest munk Nicolaus. Paavst tunnustas Eskili poolt Eestimaa piiskopiks määratud Fulco (*Fulconi Estonum Episcopo*) tegevust ja soovitas 9. septembril 1171 või 1172 Trondheimi peapiiskopil (E)Øystein Erlendssonil määrata tema abiliseks eestlasest munga Nicolause. Paavst nõudis 17. septembril 1171 või 1172 taani kristlastelt, et nad toetaksid Fulco tegevust, kuid kavatsetud reis lükkus aastatel edasi 1171/1173, kuid teostus tõenäoliselt aastatel 1172/1174, 1179/1180 oli Fulco taas Reimsi Saint-Remi kloostris.

Fulcoga on, tõenäoliselt ekslikult, samastatud 12. sajandi lõpus tegutsenud, Rootsist pärit Soome piiskoppi Folkvinust.

## Viited
Porfiri Krõlov

**Porfiri Krõlov** (vene Порфирий Никитич Крылов; 13. august (vkj. 1. august) 1850 Sagaiskoje, Jenissei kubermang – 27. detsember 1931 Tomsk) oli vene botaanik, geobotaanika rajajaid Venemaal. 

Õppis Kaasani ülikoolis. Ta uuris Uuralite ja Siberi floorat. Alates 1917. aastast oli Tomski ülikooli professor. Krõlov rajas Tomski botaanikaaia.

Krõlov avaldas üle 60 teadusliku töö. Tema suurimad teosed on "Altai ja Tomski kubermangu floora" (7 köidet 1901–1914) ja "Lääne-Siberi floora" (12 köidet 1927–1964), milles on 1800 taimeliigi kirjeldused.

## Välislingid
Maksim Tšudov

**Maksim Aleksandrovitš Tšudov** (vene keeles *Максим Александрович Чудов*; sündinud 12. novembril 1982 Mihhailovkas Baškortostani Vabariigis) on Venemaa laskesuusataja.

Tšudov sai 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Anterselvas
hõbemedali 12,5 km tagaajamisvõistluses. Ta startis 10 km sprindis saadud 13. kohalt, kuid tõusis teiseks kolmest trahviringist hoolimata. Vahe võistluse võitnud Ole Einar Bjørndaleniga oli finisis üle minuti. 4x7,5 km teatesõidus sõitis ta maailmameistriks tulnud Venemaa meeskonnas teist vahetust, kes võitis rohkem kui minutiga Norrat.

2008. aasta MM-il Östersundis võitis Tšudov 10 km sprindis kuldmedali 19,8 sekundiga Halvard Hanevoldi ees. 12,5 km tagaajamisvõistluses sai ta teise koha Ole Einar Bjørndaleni järel.

Maailma karikasarjas on Tšudov võitnud (seisuga 10. veebruar 2008) kaks etappi, olnud seitse korda teine ja neli korda kolmas.

## Saavutused

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2007  Anterselvas
**  **maailmameister** 4x7,5 km teatesõidus
**  hõbemedal 12,5 km tagaajamisvõistluses
* 2008  Östersundis
**  **maailmameister** 10 km sprindivõistluses
**  hõbemedal 12,5 km tagaajamisvõistluses
**  pronksmedal 15 km ühisstardiga sõidus

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2002  Ridnaun-Val Ridannas
**  hõbemedal tagaajamisvõistluses
* 2003  Koscieliskos
**  **juunioride maailmameister** tagaajamisvõistluses
**  **juunioride maailmameister** teatevõistluses
**  pronksmedal sprindivõistluses

### [[Laskesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Isiklikku

Maksim Tšudov on 169 cm pikk ja kaalub 65 kg. Noorena käis ta jalgpalli- ja suusatamistrennis. 2000. aastast hakkas tõsiselt tegelema laskesuusatamisega. Praegu elab ta Ufas ja on vallaline.

## Välislingid

*Maksim Tšudov Biathlonworldi kodulehel
Berthold (Liivimaa piiskop)

**Berthold** või **Bertold** (surnud 24. juulil 1198) oli Üksküla ehk Liivimaa piiskop 1196/1197–1198. Enamik infost tema elu ja tegevuse kohta pärineb Henriku Liivimaa kroonikast.

Pärast esimese Üksküla katoliku piiskopi Meinhardi surma pühitses Bremeni peapiiskop Hartwig II 1196/1197. aasta talvel tema järglaseks Bertholdi, kes oli tollal Loccumi tsistertslaskloostri abt. On arvatud, et ta võis juba Meinhardi ajal Liivimaal misjonärina tegutseda. Algselt küll tõrkudes lasi Berthold end peapiiskopil ümber veenda ja ta läks Liivimaale.

Piiskopina Ükskülasse jõudes võttis ta kiriku varanduse oma valdusse ning püüdis joogi, toidu ja kingitustega paganate ja kristlaste poolehoidu võita, kuid Holmi kalmistu pühitsemise ajal hakkasid kohalikud liivlased vaidlema, kas ta koos kirikuga ära põletada, maha lüüa või uputada. Nad heitsid talle ette vaesust. Seda nähes põgenes ta Ojamaa kaudu Saksimaale ja kaebas paavst Coelestinus III-le, kes seepeale lubas piiskopil Liivimaa kristlaste kaitseks ja apostaatide usku tagasisundimiseks kasutada ristisõdijaid, kellele ta omalt poolt selle eest pattude kustutamise garanteeris.

Pärast Alam-Saksimaa, Vestfaalist ja Friisimaalt kogutud sõjaväega Lübeckist naasmist nõudis ta liivlastelt kristlusse tagasipöördumist ja julgeolekuks pantvange, et nad enam paganlusse tagasi ei langeks, nagu nad olid mitu korda teinud. Sõlmiti vaherahu, kuid see lõppes, kui liivlased hobusemoona otsivaid sakse tapnud olid. Järgnenud lahingus tulevase Riia linna asukohal kandis hobune Bertoldi liivlaste keskele, kus Ymaut (kroonika hilisemates tekstides tekkinud ümberkirjutusvea tõttu on juurdunud ekslik nimekuju Imant, lätipäraselt Imants) torkas ta selja tagant odaga läbi ja teised rebisid ta lõhki.

Vanim Henriku kroonika tekst (Codex Zamoscianus) ei nimeta Bertholdi surmapäeva. Hilisemates käsikirjades on sellena antud üheksas päev enne augusti kalende (24. juuli). Pole teada, millal see kiilund tekkis ja kui põhjendatud ta on. See võis olla tuletatud Bertoldi hauakirjast Riias. Lübecki Arnoldi kroonika järgi toimus lahing kuumal aastaajal.

Pärast Bertholdi surma sõlmiti Üksküla ja Holmi liivlastega rahu ja nad lasksid end preestritel ristida, lubades neid ka ülal pidada. Kui ristisõdijad olid ära läinud, pesid liivlased Väina jõe veega ristimisvee maha, võtsid vaimulikelt nende varad ära ja ajasid nad minema.

## Viited
Boriss Jefimov

**Boriss** Jefimovitš **Jefimov** (vene *Борис Ефимович Ефимов*; sünnipärane nimi **Boriss** Haimovitš **Fridljand** (vene *Борис Хаимович Фридлянд*);  Kiiev, Venemaa Keisririik – 1. oktoober 2008 Moskva, Venemaa) oli Vene graafik ja karikaturist. 

Ta sündis Kiievis juudi peres perekonnanimega **Fridljand** (Läänes kasutatakse ka nimekuju *Friedland*). Peagi kolis perekond Białystokki. Esimese maailmasõja ajal läks pere Kiievisse tagasi. 1917. aastal hakkas ta Kiievi ülikoolis õigusteadust õppima, kuid kool jäi pooleli. 

Esimese poliitilise karikatuuri avaldas ta 1919. aastal. 1920–1921 töötas ta Agitpropi heaks. 1924. aastal ilmus tema esimene raamat "Poliitilised karikatuurid", millele kirjutas eessõna Lev Trotski.

Jefimov sai tuntuks Teise maailmasõja ajal oma karikatuuridega Hitlerist ja teistest Natsi-Saksamaa juhtidest. Pärast sõda sõitis ta Nürnbergi, kus joonistas karikatuure Nürnbergi protsessi süüalustest.

Ta pälvis Stalini preemia 1950 ja 1951. Ta tegi 1980. aastateni kaastööd ajalehele Pravda.

Boriss Jefimov elas Moskvas. Alates 2007. aastast oli ta ajalehe Izvestija peakarikaturist.

Boriss Jefimovi vend oli Nõukogude Liidu 1920.–1930. aastate esipublitsist Mihhail Koltsov.

## Tunnustus
*1932 – Vene SFNV teeneline kunstitegelane 
*1967 – NSV Liidu rahvakunstnik 
*1975 – NSV Liidu Kunstide Akadeemia akadeemik

## Viited

## Välislingid
* EE: "Just nii, seltsimees Stalin!" – Eesti Päevaleht, 23. november 2000
* Ровесник XX века принимает поздравления (uudistelõik 107. sünnipäeva puhul) – NTV, 28.09.2007 (*vene keeles*)
* Suri legendaarne Nõukogude karikaturist Jefimov – DELFI, 1. oktoober 2008
Bertold

**[[Bertold (eesnimi)|Bertold]]** või **[[Berthold (eesnimi)|Berthold]]** on eesnimi, mille all on tuntud mitmed inimesed:
***[[Berthold (Liivimaa piiskop)|Berthold]]** oli Liivimaa piiskop
***[[Bertold (Võnnu komtuur)|Bertold]]** oli Mõõgavendade ordu Võnnu meister ehk komtuur
***[[Bertold (Järva foogt)|Bertold]]** oli Järva foogt 13. sajandil
***[[Bertold (Riia rüütelvend)|Bertold]]** oli Liivi ordu rüütelvend Riias
***[[Bertold (Lääne-Eesti rüütelvend)|Bertold]]** oli Liivi ordu rüütelvend Pöides või Lihulas
***[[Berthold (Kaupo poeg)|Berthold]]** või **Bertold** oli Kaupo poeg, kes langes Ümera lahingus.

## Vaata ka
*Erici Bartholdus (suri enne 1655 Narvas), Eestimaa vaimulik