open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Antaares

**Antaares** (ka ***Alpha Scorpii***) on täht Skorpioni tähtkujus. See on punane hiid, heleduselt 15. täht tähistaevas ning punase värvi tõttu sarnaneb välimuselt Marsiga. Need kaks on konjunktsioonis igal teisel aastal, kui Marss liigub oma orbiidil mööda ekliptikat, kus asuvad ka sodiaagi tähtkujud, sealhulgas Skorpion. 

Nagu kõik punased hiiud, asub ka Antaares keset punakat pilve, mis koosneb metallilisest tolmust. Pilv on Antaarese energetiseeritud ja selle läbimõõt on 5 valgusaastat.   

Kui see paigutada meie Päikesesüsteemi, siis neelaks see kõik sisemised planeedid ja ulatuks hästi ka asteroidide vööni. Huvitaval kombel paikneb Antaares meie planeedist 520 valgusaasta kaugusel. Oma tohutu suuruse ja suhtelise läheduse tõttu on see üks vähestest tähtedest, mille suurust on õnnestunud mõõta. Heleduse annab talle ta suurus, mitte temperatuur, mis on palju madalam kui Päikesel.
Sekundaarne sektor

**Sekundaarne sektor** ehk **töötlev majandus** on majandussektor, mis tegeleb tooraine töötlemise, valmistoodete tootmise ja tarbijatele edastamisega. Sekundaarse sektori koosseisu kuuluvad tööstus ja ehitus.

Sekundaarse sektori areng algas Lääne-Euroopas tööstusliku pöörde käigus manufaktuuride rajamisega. Maailmamajanduses mängis sekundaarne sektor suurt rolli 19. sajandil ja  20. sajandi esimesel poolel. 

Tänapäevases majanduses näitab sekundaarse sektori ülekaal, et riik või piirkond on keskmiselt arenenud. Sekundaarse sektori ülekaal on vähim arenenud Põhja riikides ja kõrgeim arenenud Lõuna riikides.
 
## Sekundaarse sektori harud
* Energeetika sh kütusetööstus (naftatööstus, gaasitööstus ja soetööstus) ning elektroenergeetika
* Metallurgia, sh must metallurgia ja värviline metallurgia
* Masinatööstus, sh laevaehitus, veduri-vagunitööstus, autotööstus, lennukitööstus, aparaaditööstus, tööpingitööstus, elektroonikatööstus, elektrotehnikatööstus, arvutitööstus, meditsiintehnikatööstus, robotitööstus jm.
* Keemiatööstus, sh üldkeemiatööstus, orgaanilise sünteesi tööstus, farmaatsiatööstus
* Kergetööstus, sh tekstiiltööstus (puuvillatööstus jt), naha- ja jalatsitööstus, õmblustööstus, moetööstus jm.
* Toiduainetetööstus, sh leivatööstus, piimatööstus, lihatööstus, konservitööstus, juustutööstus, makaronitööstus, suhkrutööstus, õlletööstus, veinitööstus, tubakatööstus jm.
* Puidutööstus, sh tselluloosi- ja paberitööstus, mööblitööstus jm.
* Ehitus

## Vaata ka
* Primaarne sektor
* Tertsiaarne sektor
* Kvaternaarne sektor
* Viies sektor
* Töötlev tööstus
Nevil Shute

**Nevil Shute Norway** (17. jaanuar 1899 Ealing, London – 12. jaanuar 1960 Melbourne, Austraalia) oli inglise kirjanik, lennukiinsener ja piloot.

## Teosed

* Stephen Morris (1923, ilmunud 1961)
* Marazan (1926)
* So Disdained (1928)
* Lonely Road (1932)
* Ruined City (1938)
* What Happened to the Corbetts (1939)
* An Old Captivity (1940)
* Landfall: A Channel Story (1940)
* Pied Piper (1942)
* Most Secret (1942)
* Pastoral (1944)
* Vinland the Good (1946)
* The Chequer Board (1947)
* No Highway (1948)
* A Town Like Alice (1950)
* Round the Bend (1951)
* The Far Country (1952)
* In the Wet (1953)
* Slide Rule: Autobiography of an Engineer (1950)
* Requiem for a Wren (1955)
* Beyond the Black Stump (1956)
* On the Beach (1957)
* The Rainbow and the Rose (1958)
* Trustee from the Toolroom (1960)

## Viited
Aadressiteisenduse protokoll

**Aadressiteisenduse protokoll** (inglise *Address Resolution Protocol*, lühend *ARP*) on protokoll IP-aadressi vastendamiseks riistvara aadressi ehk MAC-aadressiga.

## Kasutus
IP-aadressi ja alamvõrgumaski (*subnet mask*) abil tehakse kindlaks, kas andmepakett on suunatud sisevõrku või välisvõrku. Sisevõrku adresseeritud andmepaketi korral saadakse riistvara aadress (MAC-aadress) ARP-tabelist (tabelist, kuhu on puhverdatud varasemad ARP-päringud). Kui ARP-tabelis vastav sissekanne puudub, siis saadab seade kõigile sisevõrgus asuvatele seadmetele (*broadcast message*) välja ARP-päringu IP-aadressile vastava riistvaraaadressi väljaselgitamiseks. Vastava IP-aadressiga arvuti vastab nimetatud päringule. Seejärel uuendab päringu teinud seade oma ARP-tabelit. Järgnevas andmevahetuses on andmepaketid varustatud lisaks IP-aadressile ka riistvara aadressiga. Seejärel on võimalik infovahetus sisevõrgus ka kohtvõrgu protokollidega, mille IP-aadress puudub.

## Vaata ka
CTS

**CTS** on lühend, mille all võib mõelda:
*Compagnie des transports strasbourgeois, Prantsusmaa ettevõte
*Cognizant Technology Solutions
*Catholic Truth Society
*CTS (Clear To Send) – jadaliidese juhtsignaal, mis teatab arvutile, et modem on andmete saatmiseks valmis
*...
Kvaternaarne sektor

**Kvaternaarne sektor** on majandussektor, mida hakati eristama 20. sajandi viimasel kümnendil ning mille koosseisu kuuluvad kõrgelt arenenud tehnoloogiaga majandusharud. Nad on sellised töötleva majanduse harud, nagu biotehnoloogiat ja infotehnoloogiat kasutatavad  mikroelektroonikatööstus, farmaatsiatööstus ning sellised teeninduse harud nagu pangandus, kindlustus, reklaamiteenused, meedia jms. 

## Vaata ka
* Primaarne sektor
* Sekundaarne sektor
* Tertsiaarne sektor
* Viies sektor
Viies sektor

**Viies sektor** on majandussektor, mille koosseisu kuuluvad teeninduse harud, kus on hõivatud intellektuaalse töö tegijad nagu teadus, haridus, tervishoid, kultuur, politsei ja muud avaliku sektori teenused, mille eesmärk ei ole kasumi saamine. Traditsiooniliselt kuuluvad need harud tertsiaarse sektori koosseisu. 

## Vaata ka
* Primaarne sektor
* Sekundaarne sektor
* Tertsiaarne sektor
* Kvaternaarne sektor
* FC Flora fännklubi Viies sektor
ARP

**ARP** või **arp** võib tähendada järgmist:
*Aadressiteisenduse protokoll (inglise *Address Resolution Protocol*)
*Arp on arbumise vahend
*...
Isamaale ja Vabadusele/LNNK

**Isamaale ja Vabadusele/LNNK** (läti keeles *Tēvzemei un Brīvībai/LNNK*) on rahvuskonservatiivne Läti erakond, mis sündis 21. juunil 1997 erakondade Isamaale ja Vabadusele ning Läti Rahvuslik Iseseisvusliikumine (LNNK) ühinemisel.

Läti praeguses valitsuses kuuluvad sellele erakonnale majandusministri, justiitsministri ja Euroopa Liidu fondide haldamisega tegeleva portfellita ministri koht.

Erakonna esimees on Roberts Zīle.

## Poliitilised vaated

Mõlemad 1997. aastal ühinenud erakonnad olid kasvanud välja Läti taasiseseisvumiseni viinud rahvaliikumise radikaalsemast osast, mis nõudis algusest peale mitte suuremat autonoomiat Nõukogude Liidu koosseisus, vaid iseseisvuse taastamist riikliku järjepidevuse alusel.

1990. aastatel propageeriti Läti keele- ja kodakondsuspoliitika karmistamist. Pärast nende küsimuste suuremalt jaolt lahenemist on ühenderakond keskendunud peamiselt majandusküsimustele, pooldades vaba turumajandust.

Mitmete politoloogide hinnangul on tegu paremäärmusliku parteiga.

## Osalemine valimistel

Läti parlamendivalimistel sai see erakond 1998. aastal sajakohalises parlamendis 17 kohta (14,7% häältest), 2002. aastal 7 kohta (5,4% häältest) ja 2006. aastal 8 kohta (6,9% häältest). Suur tagasilöök 2002. aasta valimistel oli analüütikute hinnangul tingitud sellest, et erakond tegi Riia linnavolikogus koostööd Läti venekeelsete erakondadega ning see peletas eemale paljud senised toetajad.

Euroopa Parlamendi valimistel sai ühenderakond 2004. aastal 29,8% häältest, mis kindlustas Euroopa Parlamendis neli kohta. Lätist valiti Euroopa Parlamenti kokku üheksa saadikut.

## Viited

## Välislingid
*Isamaale ja Vabadusele/LNNK
David Cage

**David Cage** (kodanikunimega **David De Gruttola**; sündinud 9. juunil 1969) on prantsuse muusik ja videomängude looja.

1993. aastal asutas ta ettevõtte Totem Interactive, mis tegeleb muusika loomisega. Cage on kirjutanud muusikat mitme telekanali, filmi ja videomänguprojekti jaoks.

David De Gruttola nime all on ta muusikat kirjutanud mängudele "Cheese Cat-Astrophe" (1995), "Timecop" (1995) ja "Hardline" (1997).

Cage juhib 1997. aastal loodud videomängude stuudiot Quantic Dream. Ta on välja töötanud või osalenud näiteks järgmiste mängude arendamisel: "Omikron: The Nomad Soul" (1999), "Fahrenheit" (USA-s tuntud kui "Indigo Prophecy") (2005) ja "Heavy Rain" (2010).
Mädajärv

**Mädajärv** on mitme Eesti järve nimi:
* **[[Nihu Mädajärv]]**, järv Valga maakonnas Tõrva vallas
* **[[Patika Mädajärv]]**, järv Harju maakonnas Rae vallas
* **[[Põhu Mädajärv]]**, järv Tartu maakonnas Elva vallas
* **[[Rutsniku mädajärv]]**, järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas
* **[[Rõngu Mädajärv]]**, järv Tartu maakonnas Elva vallas
* **[[Uljaste Mädajärv]]**, järv Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas
* **[[Udriku Mädajärv]]**, järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas
* **[[Vana-Võidu Mädajärv]]**, järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas
* Mädajärv ehk Mädäjärv

## Vaata ka
* Piigandi Ahijärv
* Elsejärv
* Koorküla Mudajärv
* Ümarjärv
Fraseri saar

**Fraseri saar** (inglise keeles *Fraser Island*, batjala keeles *K'Gari*) on saar Austraalia mandri idaranniku lähedal Vaikses ookeanis. Saare pikkus on umbes 120&nbsp;km, pindala 1630&nbsp;km² või 1840&nbsp;km². See on maailma suurim liivasaar. Saar kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Valdav osa saarest kuulub Great Sandy rahvusparki.

## Viited
Oberhof

**Oberhof** on linn Saksamaal Tüüringi liidumaal Schmalkalden-Meiningeni kreisis. Tuntud eelkõige talispordikeskusena.

Elanike oli linnas 2019. aasta lõpu seisuga 1650. Linna pindala on 23,47 km².

Linna staatus saadi 1985. aastal.

## Sport
Oberhofis toimuvad igal aastal laskesuusatamise maailma karikasarja etapid.

Oberhofis on peetud ka maailmameistrivõistlusi: laskesuusatamises (2004, 2023), bobisõidus (1931) ja kelgutamises (1973, 1985 ja 2008).

1979., 1998. ja 2004. aastal peeti seal ka Euroopa meistrivõistlused kelgutamises.

## Viited

## Välislingid

* Oberhofi koduleht
Majandussektor

**Majandussektor** on suur majanduse osa, mille ettevõtted ja asutused tegelevad tooraine hankimisega loodusest (primaarne sektor), tooraine töötlemisega (sekundaarne sektor) ja teenuste osutamisega (teenindus ehk tertsiaarne sektor). 20. sajandi lõpus hakati tertsiaarsest sektorist eristama kvaternaarset ja viiendat sektorit.

Majandussektorite osatähtsuse järgi (sisemajanduse kogutulus või hõivatute hulgas) arvestades saab kirjeldada riigi või piirkonna majanduse struktuuri. 

Sõltuvalt majandussektorite osatähtsusest jagatakse ühiskondi agraarühiskonnaks, industriaalühiskonnaks ja infoühiskonnaks.

## Vaata ka
*Avalik sektor
*Erasektor ehk **ärisektor** ehk **teine sektor**
*Kolmas sektor

## Viited
Tooraine

**Tooraine** ehk **toormaterjal** ehk **toore** on töötlemata või osaliselt töödeldud materjal, mida kasutatakse valmistoodete tegemisel.

Toorainet saadakse tööstusesse hankivast majandusest. Näiteks põllumajandussaadused on toiduainetööstuse tooraine, kala kalatööstuse tooraine ning puit puidu- ja tselluloositööstuse tooraine. Maagid on metallurgia tooraine ning osa kivimeid ja mineraale kasutatakse keemia- ja ehitusmaterjalitööstuses.  

Ühe tööstusharu toodang on sageli teise tooraine. Näiteks metallid, lakid ja värvid onmasinatööstuse toorained, tselluloos paberitööstuse tooraine ning jahu kondiitritööstuse tooraine. 

Mingi tehnoloogilise protsessi käigus tekkinud jäätmed võivad ka olla toorained. Nende taaskasutamine vähendab tootmiskulusid ja toetab säästvat arengut.
Ruhpoldingi vald

**Ruhpolding** on vald Saksamaal Baieri liidumaal  Ülem-Baieri ringkonnas Traunsteini kreisis.

Ruhpoldingis elab 6319 inimest ja selle pindala on 147,83 km².

Ruhpoldingis asub Saksamaa laskesuusatamiskeskus ja seal peetakse igal aastal laskesuusatamise maailma karikasarja etappe. Neljal korral on Ruhpoldingis toimunud laskesuusatamise maailmameistrivõistlused: 1979, 1985, 1996 ja 2012.

Valla kõrgeim tipp on 1961 m kõrgune Sonntagshorn, mis asub piiril Austriaga.

1835. aastal lasti Ruhpoldingi vallas teadaolevalt viimane Saksamaa vabas looduses elanud karu.

## Viited

## Välislingid

* Ruhpoldingi valla koduleht
Kontiolahti vald

**Kontiolahti** (rootsi keeles *Kontiolax*) on vald Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Karjala maakonnas.

Kontiolahti valla pindala on 1029,84 km², millest 247,92 km² on veega kaetud.

Kontiolahti naabervallad on Eno vald, Joensuu linn, Juuka vald, Lieksa linn, Liperi vald ja Polvijärvi vald.

## Vaata ka
* Kontiolahti
* Kontiolahti laskesuusatamiskeskus

## Viited

## Välislingid

* Kontiolahti valla koduleht
* Kontiolahti Sport Club koduleht soome ja inglise keeles
Ruth Ling

**Ruth Ling** (sünninimi **Ruth Heidemaa**; 12. juulil 1926 Varnja, Tartumaa – 21. november 2024 Tartu) oli eesti ornitoloog.

## Elulugu
Ta kasvas arsti perekonnas. Õppinud Leisi algkoolis aastatel 1933–1938, Saaremaa Ühisgümnaasiumis 1938–1941, Viljandi 1. Keskkoolis 1942–1945 ja Tartu Riiklikus Ülikoolis 1945–1950, mille lõpetas zooloog-bioloogiaõpetajana. Oli 1954–1957 Teaduste Akadeemia Zooloogia ja botaanika instituudis aspirantuuris, bioloogiakandidaadiks sai 1959. aastal. 

Töötas õpetajana Pärnus ja Tartus aastatel 1950–1954. Oli nimetatud instituudi nooremteadur 1957–1966. Aastatel 1966–1968 töötas ta Zooloogia muuseumi vanemteadurina, 1968–1973 Tartu Riikliku Ülikooli zooloogia kateedris vanemõpetajana, 1973–1993 samas dotsendina.

Õpetanud selgroogsete zooloogiat, etoloogiat, bioloogia õpetamise metoodikat, juhendanud üliõpilaste pedagoogilist praktikat ja zooloogia välipraktikaid.

Siirdus 31. augustil 1993 pensionile, kuid pensionärina töötas 2001. ja 2002. aastal Tartu Ülikooli zooloogia ja hüdrobioloogia instituudis välipraktikate juhendajana lepingulisel alusel.

Oli Eesti Loodusuurijate Seltsi tegevliige alates 1947. aastast, Eesti Ornitoloogiaühingu liige.

## Teosed
Ligi 30 teaduspublikatsiooni ornitoloogia alal. Tõlkinud saksa, inglise ja vene keelest õppe- ja aimekirjandust, sealhulgas Konrad Lorenzi "Inimene leiab sõbra" (1975), Niko Tinbergeni "Loomade käitumine" (1978), L. Jonssoni "Euroopa linnud" (2000), Karl. P. N. Shukeri "Loomade varjatud võimed" (2005) jt.

## Tunnustus
*1998 Eesti Ornitoloogiaühingu auliige
*2006 Tartu Ülikooli medal
*2007 Eesti Bioloogiaõpetajate Ühingu tänukiri ja auliige

## Isiklikku
Abikaasa Harry Ling (1928–1984) oli bioloog-zooloog. Neil oli kaks poega – füüsik Andres Ling (1952–2019) ja bioloog Peeter Ling (1958–2016).

## Viited

## Kirjandus
*Ling, Ruth. [Intervjuu]. // Sirje Vilbaste, Toomas Tiivel, Kalevi Kull (toim.). Kuidas bioloogiat õpiti ja õpetati 1970ndate alguse Tartu Ülikoolis. Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus, 2020. Lk 271–275
* Martin Ling, Toomas Kukk. Elu juhused annavad lõpuks parima tulemuse. Intervjuu Ruth Lingiga. Eesti Loodus 5, 2021. Lk 50–53
Kontiolahti

**Kontiolahti**  (*Kontionlahden kirkonkylä*) on asula Soomes Põhja-Karjala maakonnas, Kontiolahti valla kirikuküla.
Juri Lotmani stipendium

**Juri Lotmani stipendium** on Juri Lotmani Fondi välja antav stipendium magistrantidele ja doktorantidele, mille eesmärk on esile tõsta noori teadlasi, kes oma uurimustes jätkavad Juri Lotmani traditsioone semiootikas ja slaavi filoloogias. Stipendium asutati 2001. aastal ning seda antakse välja igal aastal Juri Lotmani sünniaastapäeval 28. veebruaril Tartus.

## Stipendiumi laureaadid
Esimesena on nimetatud semiootika, teisena slaavi filoloogia laureaat. Aastail 2007 ja 2011 slaavi filoloogia alal Lotmani stipendiumi välja ei antud.

## Viited

## Välislingid
*Stipendiumi statuut
*Lotmani stipendiumist eesti keeles]
*Lotmani stipendiumi teave vene keeles
*Lotmani stipendiumist inglise keeles
*Juri Lotmani Fond MTÜ
Nõo kirik

**Nõo Püha Laurentsiuse kirik** on kirik Tartu maakonnas Nõo vallas Nõos. Tegu on ühe vanima Eesti tellispiirkonna maakirikuga, mille algkuju on erandlikult hästi säilinud.

Kirik ehitati 13. sajandi lõpul kaitseehitusliku kolmelöövilise kodakirikuna. Esimesed teated hoone ehitamisest pärinevad 1250.–1260. aastatest. 

Nõo Laurentsiuse kirik on krohvitud kolme lööviga kolmetraveeline kirik, mille pikihoonele liitub silmatorkavalt avar ruutjas kooriruum. Kiriku kesklööv on peaaegu kaks korda laiem külglöövidest. Kesklööv on kaetud tugevate mõigasroietega 8-osaliste domikaalvõlvidega. Külglöövides on ristvõlvid, mille roideprofiil on lähedane kesklöövi omale. Eeskoda lääneportaali ees on lammutatud. Kiriku viilud on rikkalikult kujundatud. Käärkamber ja puidust torn on uuema aja lisandid.

Kirik on pühitsetud esidiakon märter Laurentsiusele.

Nõo kiriku altarimaali "Kristus ristil" autor on Tõnis Grenzstein (arvatavasti koos Eduard Karl Franz von Gebhardtiga 1895).
## Nõo kogudus

## Vaata ka
* Kuressaare Laurentiuse kirik
* Kuusalu Püha Laurentsiuse kirik
* Laatre Püha Laurentsiuse kirik
* Pühalepa Püha Laurentsiuse kirik

## Fotosid


Image:Nõo church 2008 12.jpg|Kirikuõpetaja jumalateenistust pidamas

Image:Nõo church 2008 2.jpg|Kiriku rõdu (taamal altar)
Image:Nõo church 2008 5.jpg|Vaade altari suunas kiriku rõdult
Image:Nõo church 2008 3.jpg|Vaade oreli suunas (altari vastas) kiriku rõdult
Image:Nõo church 2008 4.jpg|Vabadussõja mälestustahvel

Image:Nõo church 2008 7.jpg|Kantsel

Image:Nõo church 2008 9.jpg|Altarimaal
Image:Nõo church 2008 10.jpg|Jaan Koorti nikerdatud apostli skulptuur altari nišis
Image:Nõo church 2008 11.jpg|Jaan Koorti nikerdatud apostli skulptuur altari nišis
Image:Nõo church 2008 13.jpg|Jaan Koorti nikerdatud apostli skulptuur altari nišis
Image:Nõo church 2008 14.jpg|Jaan Koorti nikerdatud apostli skulptuur altari nišis
Image:Nõo church 2008 20.jpg|Väike altar kiriku põhjapoolsel küljel
Image:Nõo church 2008 15.jpg|Korjanduskarp
Image:Nõo church 2008 6.jpg|Vana ja kasutuselt kõrvaldatud orelipult
Image:Nõo church 2008 16.jpg|
Image:Nõo church 2008 17.jpg|
Image:Nõo church 2008 18.jpg|
Image:Nõo church 2008 19.jpg|


## Viited

## Kirjandus
*Ajalooline kirik remonti Tartu Postimees, nr. 139, 24. mai 1936, lk. 3
* Karl E. Napiersky; Johann Jakob Bossart: "Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", 1843, lk. 80

## Välislingid
*
Koorküla Mudajärv

**Mudajärv** (ka *Koorküla Mudajärv, Mädajärv, Rõksi järv*) on järv Valgamaal Tõrva vallas. 

## Viited
Rakvere Kolmainu kirik

**Rakvere Kolmainu kirik** ehk **Rakvere Mihkli kirik** on kirik Rakveres Pika tänava ääres.

See rajati 15. sajandi alguses Rakvere vanalinna.

Rakvere Kolmainu kirikut kasutab EELK Rakvere Kolmainu kogudus. Aastatel 1835–1939 tegutses seal ka Rakvere saksa kogudus.

Kiriku kellatornis mängib kariljon Arvo Pärdi spetsiaalselt Rakvere Kolmainu kiriku keskpäevase kellamängu jaoks kirjutatud umbes minutipikkust teost.

## Kirikulugu
Keskajal asus Rakvere linnuses asus katoliku kiriku Maarja kirik, eeslinnas oli puukirik kihelkonna rahvale. Alustatud Rakvere linna (1302) kivikiriku ehitus seiskus 1400. aastal müürimeister Simoni lahkumise tõttu, kuid 1427. aastal lõpetas müürimeister Andreas kivikiriku ehituse (aastaks 1430?). 1508. aastal algas ka Rakveres frantsisklaste Püha Mihkli mungakloostri ehitus.

Liivi sõjas lammutasid 1559. aastal Moskava tsaaririigi väed nii kloostri kui kiriku, et kindlustada Rakvere linnust, Rootsi-Poola 1600–1611 sõjas 1604. aastal Poola vägede lahkumisel purustati kirik ja see jäi varemetesse, 1605. aastal rootslaste vallutuse järel rajati Rakvere kirikuaeda puukirik, kivikirik oli varemetes. 

Rootsi valitsusajal 1643. aastal nimetati puukirik Mihkli kirikuks, 1647. aastal valmis kirikuaias uus, suurem puukirik. 1684. aastal alustati kivikiriku taastamist seniste varemete kohal ning 1691. aastal valmis kivikirik taastatud kujul. 1698. aastal pühitses luterlik Eestimaa ja Tallinna piiskop Joachim Salemann 3. juulil kiriku mitte Mihkli, vaid Kolmainu kirikuks. 

Põhjasõja lahingutes 1703 ja 1704 hävisid kiriku tornikiiver, torni puust vahelaed ja katus. 1730. aastal kirik taastati uuesti ja 1755. aastal valmis kiriku tornikiiver. 1772. aastal hävitas kahjutuli Rakvere kirikumõisa koos raamatute ja arhiiviga. 1773. aasta osteti kirikusse orel, 1836. aastal torni paigaldati ajanäitajast kell. 1836. aastal tabas  Rakvere kirikut pikselöök.  1852. aastal ehitati uus, praegune tornikiiver, 1853. aastal ehitati kirikusse külgväärid (1892 kahekordseks). 1855. aastal pandi Rakvere kirikus üles uus, kunstnik Carl Waltheri loodud altarimaal „Kolgata“. 1858. aastal ehitas Gustav Normann Rakvere kirikule uue oreli. 1892. aastal suurendati kiriku aknaid, mis on säilinud nõnda tänaseni.

1918. aastal sai kirik elektrivalguse, 19. detsember 1918 – 11. jaanuar 1919 kirik muudeti Eesti Töörahva Kommuuni poolt rahvamajaks. 1922. aastal seati kirikusse sisse ahiküte. 1925. aastal pühitseti praegune, vendade Kriisade ehitatud orel. 1957. aastal restaureeriti kantsel ja altar ning kiriku sisemus sai praeguse värvilahenduse.

## Pildid

Rakvere, Kolmainu kirik.jpg
Rakvere kirik 05-06-2012.jpg
Rakvere kirik loojangul.jpg
Kolmainu kirik.JPG


## Viited

## Välislingid

* Rakvere Kolmainu kirik
* Kolmainu kirik Rakvere kodulehel
*
Jõgede loend

***[[Eesti jõgede loend|Eesti jõgede loendis]]** on loetletud Eesti jõgesid, ojasid ja teisi vooluveekogusid
***[[Välismaa jõgede loend|Välismaa jõgede loendis]]** on loetletud välismaa jõgesid
Sõnajalgtaimed

**Sõnajalgtaimed** ehk **pteridofüüdid** ehk **tüvendeostaimed** (*Pteridophyta* ehk *Filicophyta*) on soontaimede hõimkond, kuhu kuulub umbes 20 000 liiki. Taksoni sünonüümina on kasutatud ka *Polypodiophyta*, kui seda käsitletakse alamhõimkonnana. Teadust, mis uurib sõnajalgu, nimetatakse pteridoloogiaks, vastavat eriteadlast aga pteridoloogiks. 

Eestis kasvab pärismaisena 48 liiki sõnajalgtaimi.

Sõnajalgtaimede klassifitseerimisel on tõsiseks raskuseks varjatud liigid. Varjatud liik sarnaneb väliselt väga mõne teise liigiga, kuid erineb sellest geneetiliselt, nii et omavaheline ristumine on võimatu. Mõnikord on selleks mingi liigi diploidne ja tetraploidne vorm. Paljudel juhtudel tuleb niisuguses olukorras määrata uus liik. Tõenäoliselt on veel palju varjatud sõnajalaliike avastamata ja määramata.

Sõnajalgtaimed ilmusid kivististesse varases karbonis. Triiasest on teada juba palju tänapäevaseid perekondi. Hiliskriidis toimus nii-öelda suur sõnajalaplahvatus: sõnajalgtaimed mitmekesistusid oluliselt ja tekkisid paljud tänapäeva perekonnad. Suur osa fossiilkütustest koosneb keskaegkonna sõnajalgtaimede jäänustest.

Sõnajalad võtavad endasse pinnases olevaid raskmetalle ja mürkaineid, eriti arseeni. Sel põhjusel kasutatakse sõnajalgu pinnase puhastamiseks. Moskiitosõnajalg seob õhust lämmastikku, mida seejärel teised taimed saavad kasutada; sel põhjusel kasutatakse moskiitosõnajalga põllumajanduses.

Sõnajalgu kasutatakse vahel meditsiinis haavade raviks ja puhastamiseks. Sitketest sõnajalgadest saab häid sidemeid. Kui sõnajalalehe alapoolega hõõruda kõrvenõgese kõrvetusejälgi, siis kaob kõrvetus ära.

Paljude rahvaste mütoloogias toob sõnajalaõie leidmine suurt õnne. Tegelikult ei kuulu sõnajalad õistaimede hulka ega õitse iialgi.

Inglismaal olid Victoria ajastul sõnajalad väga populaarsed: niihästi nende kollektsioneerimine kui kujutamine kunstis, sealhulgas keraamikas, klaasis, metallis, tekstiilis, skulptuuris jne. Piltlikult öeldi, et sõnajalgu kohtab seal kõikjal alates ristimiskingitustest kuni hauakivide kujunduseni. Sõnajalgade siseruumides kasvatamise mood viis Wardi kasti leiutamiseni. See kast oli klaasist anum, mis ei lasknud sisse välisõhku ja säilitas vajaliku niiskuse. Wardi kastis transporditi taimi.

## Vaata ka
*Eesti sõnajalgtaimede süstemaatiline nimestik
Teodor Leszetycki

**Teodor Leszetycki** (tuntud kui **Theodor Leschetizky**; 22. juuni 1830 Łańcut – 14. november 1915 Dresden) oli poola pianist, helilooja ja muusikaõpetaja.

Ta õppis Carl Czerny ja Simon Sechteri juures Viinis.

Heliloojana kirjutas ta 2 ooperit, 1 klaverikontserdi, laule ja klaveripalu. 1854 läks ta Peterburi, kus ta 1862 koos Anton Rubinsteiniga konservatooriumi asutas. Ta töötas Peterburis dirigendi ja pianistina. 1878 läks ta tagasi Viini.
Baltiisk

**Baltiisk** on linn Venemaa Kaliningradi oblastis. Baltiisk on Venemaa kõige läänepoolsem linn.

Baltiiskis asub Venemaa Balti laevastiku suurim baas.

Enne 1946. aastat kandis linn nime **Pillau**. 

## Viited

## Välislingid
* ПРАВИТЕЛИ ГОРОДА
Neman

**Neman** on linn Venemaa Kaliningradi oblastis, Nemani rajooni keskus. Asub Nemunase vasakkaldal piiril Leeduga.

Kuni 1946. aastani kandis saksakeelset nime **Ragnit**.

Linna leedukeelse nimekuju järgi on nime saanud Jaani-Jaagarahu lademe Ragainė kihistu.

## Vaata ka
*Baltiiski tuumaelektrijaam

## Viited
Tšernjahhovsk

**Tšernjahhovsk** on linn Venemaa Kaliningradi oblastis, Tšernjahhovski rajooni keskus. Linn on asutatud 1336. aastal  Ida-Preisimaal. Selle 1946. aastani Saksamaale kuulunud linna nimi oli **Insterburg**.

Praeguse nime sai linn 1946. aastal, Teise maailmasõja ajal Ida-Preisimaa sõjalise operatsiooni käigus langenud kindral Ivan Tšernjahhovskõi järgi. 

Insterburgi lähedal Landveri asulas Stilizini mõisas suri 25. mail 1818 kindralfeldmarssal Michael Andreas Barclay de Tolly, kui ta oli teel oma Jõgeveste mõisast Saksamaale tervist parandama.

Vanast uhkest linnast on vähe alles jäänud, sest II maailmasõja ajal pommitas linna rängalt Briti lennuvägi ning seejärel rullusid sealt üle Nõukogude maaväed 
## Viited
Pravdinsk

**Pravdinsk** on linn Venemaa Kaliningradi oblastis, Pravdinski rajooni keskus.

Kuni 1946. aastani kandis saksakeelset nime **Friedland**.

## Viited
Laduškin

**Laduškin** on linn Venemaa Kaliningradi oblasti Bagrationovski rajoonis. Asub Wisła lahe ääres.

Kuni 1946. aastani kandis saksakeelset nime **Ludwigsort**.
Friedland

**Friedland** võib tähendada järgmist:
*Friedland, Venemaa linna Pravdinski varasem nimi
*Friedland (Alam-Saksi), vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal
*...
Rakvere kirik

**Rakvere kirik** võib olla: 
***[[Rakvere Kolmainu kirik]]** ehk **Rakvere Mihkli kirik** (kasutab EELK Rakvere Kolmainu kogudus) 
***[[Rakvere Pauluse kirik]]** (praegu spordisaal)
***[[Rakvere Jumalaema Sündimise kirik]]** (kasutab MPEÕK Rakvere Jumalaema Sündimise Kogudus) 
***[[Rakvere Adventkirik]]
***Rakvere Karmeli koguduse kirik (baptistlik kirik)
Ulysses

**"Ulysses"** on James Joyce'i romaan, mis ilmus esmalt järjejutuna USA ajakirjas The Little Review (märts 1918 kuni detsember 1920) ning tervikuna 1922 Sylvia Beachi väljaandel Pariisis. 

Romaani tegevus toimub Dublinis 16. juunil 1904, selle peategelane on Leopold Bloom. Teose ülesehituses on ohtralt paralleele "Odüsseiaga".

Teose peategelase perekonnanime järgi tähistatakse 16. juunit mitmel pool maailmas Bloomsday'na. Prantsuse ajaleht Le Monde valis selle 1999. aastal sajandi 100 parima raamatu hulka.

Eesti keeles on ilmunud Märt Väljataga tõlkes peatükid 1–3 ajakirjas Vikerkaar (1991/2, 1992/9 ja 1993/5) ning Kullo Vende tõlkes peatükk 4 ajakirjas Vikerkaar (2016/7-8) ja peatükid 5–11 ajakirjas Akadeemia (2017/12, 2018/11, 2018/12, 2019/11, 2020/8, 2021/7, 2022/6, 2023/6).

Tervikuna ilmus teos eesti keeles Paul-Eerik Rummo tõlkes 2024. aasta juunis kirjastuselt Varrak.

## Viited
Jaapani saed

**Jaapani saed** (*nokogiri*) on traditsioonilised jaapani käsisaed. Lääne saagidest eristab neid eelkõige asjaolu, et puitu lõigatakse saagi enda poole tõmmates. Tänu sellele võib saeleht olla märksa väiksema jäikusega ning seetõttu ka õhem. Tulemuseks on kitsam saetee ja väiksem materjalikadu. Et hõõrdumist materjalis vähendada, valmistatakse saag tihti ka selja suunas õheneva saelehega. Sae hambad ei ole sageli üldse räsatud või on väga väikese räsaga.

Jaapani saed on hinnas sellise töö puhul, kus vajatakse suurt täpsust. Sõltuvalt töö iseloomust kasutatakse paljusid erinevaid saetüüpe.

## Levinumad jaapani saagide tüübid
* *[[Kataba]]* on levinuim jaapani käsisaag. 
* *[[Kugihiki]]* (*hugihiki*) on jaapani tüüblisaag.
* *[[Ryōba]]* saelehe ühes servas on pikisaagimise, teises aga ristisaagimise hambad.
* *[[Azebiki]]* hambad paiknevad piki kumerjooni.
* *[[Dōzuki]]* on jaapani tapisaag
* *[[Mawashibiki]]* on jaapani tikksaag.
* *[[Kaeba]]* on vahetatava saelehega saag.

## Vaata ka
* Saag

## Välislingid

* Jaapani saed Takenaka tööriistamuuseumis
Kataba

***Kataba*** on jaapani saag. See on levinuim jaapani üldotstarbeline tisleri käsisaag. Lai saeleht aitab sirget lõikejoont hoida. Valmistatakse nii puidu piki- kui ka ristisaagimise saage.

*Kataba* alaliik *[[kugihiki]]* (*hugihiki*) on lääne tüüblisae analoog. Saeleht painutatakse vastu pinda ning saetakse väljaulatuvad tüübliotsad maha. 

Sarnaselt teiste jaapani saagidega saetakse ka *kataba* tõmmetega enda suunas.

## Vaata ka
* Jaapani saed

## Välislingid

* Jaapani saed Takenaka tööriistamuuseumis
Ryōba

***Ryōba*** on jaapani saag. Sael on hambad saelehe mõlemas servas. Ühel pool on puidu pikisaagimise, teisel pool aga ristisaagimise hambad.

*Ryōba* alaliik on *[[azebiki]]*, mille hambad paiknevad piki saelehe kumeraid servi. See võimaldab saagimist alustada ka materjali keskelt ning saagida avasid, mis ei ulatu tooriku servani.

## Vaata ka
* Jaapani saed

## Välislingid

* Jaapani saed Takenaka tööriistamuuseumis
Dōzuki

***Dōzuki*** (胴付鋸) on jaapani saag, lääne tapisae analoog. Õhukest saelehte tugevdab piki sae selga kinnitatud roog. Sae hambad suurenevad käepideme suunas. See muudab saagimise alustamise lihtsamaks.

Sarnaselt teiste jaapani saagidega saetakse ka *dōzuki*ga tõmmetega enda suunas.

## Vaata ka
* Jaapani saed

## Välislingid

* Jaapani saed Takenaka tööriistamuuseumis
Kugihiki

***Kugihiki*** (*hugihiki*) on jaapani tüüblisaag, *[[kataba]]* alaliik.

## Vaata ka
* Jaapani saed

## Välislingid

* Jaapani saed Takenaka tööriistamuuseumis
Azebiki

***Azebiki*** (あぜ引き) on jaapani saag, *[[ryōba]]* alaliik, mille hambad paiknevad piki kumerjooni. Saagi kasutatakse esmajoones tasapinna, mitte serva lõikamiseks ja selle lihtsustamiseks on sae tera kumera, ovaalse kujuga. Sellega lõigatakse esmajoones sooni, kasutatakse puidust noa- ja mõõgatuppede lõikamiseks. Sae ühel serval on hambad risti-, teisel serval pikisaagimiseks.

## Viited

## Välislingid

* Jaapani saed Takenaka tööriistamuuseumis
Mawashibiki

***Mawashibiki*** on jaapani tikksaag. Seda kasutatakse kõverate kontuuride ja avade saagimiseks.

Sarnaselt teiste jaapani saagidega saetakse ka *mawashibiki*ga tõmmetega enda suunas.

## Vaata ka
* Jaapani saed

## Välislingid

* Jaapani saed Takenaka tööriistamuuseumis
Sulawesi kohv

**Sulawesi kohv** on Indoneesias Sulawesi saarel kasvatatavad ja toodetavad kohvisordid. Mõned neist kuuluvad maailma parimate hulka. Üks tuntumaid on Sulawesi Toraja (Celebes Toraja), mille ube kasvatatakse saare keskosa mägisel alal. 

Kohvi töödeldakse kuivalt. Toraja aroom on põnev kooslus maahõngulisest ja magusast, ei ole eriti hapukas, pigem meenutab vahtrasiirupit ja tumedat šokolaadi. Kuna Sulawesi kohv on väga nõutud Jaapanis ja saare toodangumaht ei ole just suur, on Sulawesi kohvioad kallimad isegi Sumatra kohvist; viimase kahte kohvisorti – Ankolat ja Mandhelingit – peetakse maailma parimateks.

## Viited
Quantic Dream

**Quantic Dream** on Prantsuse videomängude arendaja Pariisis, mis asutati aastal 1997. Nende esimene mäng pealkirjaga "Omikron: The Nomad Soul" ilmus aastal 1999 arvutile ja mängukonsoolile Dreamcast. Firma pakub filmide ja videomängude valmistajatele ka *[[motion capture]]'i* tegemist. 

Quantic Dream oli arendaja järgmisele mängule nimega "Quark", mille tegemine hiljem peatati. Järgnevad aastad töötas Quantic Dream raskesti, konkureerides teiste mängufirmadega. Aastal 2002 alustasid nad ametlikult mängu "Fahrenheit" arendamist ( USAs tuntud ka kui "Indigo Prophecy"). See oli nende esimene interaktiivse kaameratehnoloogiaga mäng, mis võimaldas mängijal teha omi valikuid ja muuta nii mängu süžeed. "Fahrenheit" on samuti nende ainuke ülemaailmselt turustatud mäng ning selle kohta on saadud kõikjalt kõrgeid reitinguid. 

Aastast 2005 tutvustas Quantic Dream uusi mänge nimega "Heavy Rain" ja "Omikron 2".

## Mängud
* Omikron: The Nomad Soul 
* Fahrenheit (Indigo Prophecy)
* Heavy Rain 
* Omikron 2
* 
* Detroit: Become Human
Heavy Rain

**"Heavy Rain"** on seiklusmäng, mille tootis Prantsuse stuudio Quantic Dream PlayStation 3 konsoolile. Mängu kirjutas ja selle valmimist juhtis Quantic Dreami looja David Cage, kes kirjutas ka kaks eelmist mängu: "" ja "Fahrenheit". Mäng avaldati 2010. aasta veebruaris. 

## Ajalugu ja taust
Quantic Dream hakkas mängu välja töötama 2006. aasta veebruaris. Projekt avaldati aasta 2006. aasta mais, kui avalikkusele näidati 3D prototüüpi "The Casting". Prototüübis on näha virtuaalset tegelast ja mängu tehnilisi võimalusi 5 minuti jooksul. Prototüübi süžee ei olnud seotud lõpliku mängu süžeega.

## Detailid
Detaile ja lugusid sellest mängust on veel väga vähe teada, kuid seda teatakse, et tegemist ei ole järjega mängule "Fahrenheit", vaid tegu on täiesti teistsuguse loo ja tegelastega. Juhendaja David Cage mainis, et mängust "Heavy Rain" saab väga sünge action-mäng, kuid samas ka õudukas, kuigi ilma paranormaalsete nähtusteta, nagu neid võis kohata mängus "Fahrenheit". Siiski on sellel mängul samasugune mõte nagu mängul "Fahrenheit". Mängu kulgu saab mängija muuta. Peale selle on räägitud, et mängija saab kasutada mitut tegelast korraga.

## The Origami Killer poster
2007. aasta alguses tuli poster nimega "Heavy Rain" Quantic Dreami valmival kodulehel. Postril on origami, mille ühest otsast tilgub verd, ja uus "Heavy Raini" alapealkiri: "The Origami Killer".
Vandumine

**Vandumine** on pahameele või agressiooni väljendamine teatud vandesõnade ehk kirumissõnade või -väljendite abil. Vandesõnadeks võivad olla näiteks ropud sõnad, muud erineva tugevusega tabusõnad või ka mittetabulised sõnad koos konteksti väljendava tunderõhuga. 

Eesti keeles levinuim vandesõna on arvatavasti "Kurat!" ja selle variandid (kuramus, kurask jt).

## Vaata ka
*Ropendamine
*Ebaviisakas žest
Nälkjad

**Nälkjad** on maismaal elavad kopsteod, kellel koda puudub või on väliselt nähtamatu. 

Enamik nälkjate liikidest kuulub sugukondadesse seatigulased (*Limacidae*), teetigulased (*Arionidae*) ja nälklased (*Agriolimacidae*). 

Looduslikku tasakaalu silmas pidades eristatakse pärismaiseid nälkjate liike, kes elavad Eestis algupäraselt (looduslik leviala ongi Eestis), ja nälkjate võõrliike, kes on viimaste aastakümnete vältel Eesti looduses elukoha leidnud tänu inimtegevuse mõjudele (võõrliikide looduslik leviala ei ole Eestis) ja ohustavad kohalikku algupärast looduslikku tasakaalu. 

Nälkjad on põhiliselt taimtoidulised, paljunemiseks munevad mullale ja on hermafrodiitsed.

## Eesti liigid
Eestis elab looduslikult 14 liiki, mis kuuluvad kuude perekonda:
**Limax* – seatigu (2 liiki, suur seatigu ja must seatigu)
**Limacus* – keldritigu (1 liik, kollane keldritigu)
**Malacolimax* – seenetigu (1 liik, hele seenetigu)
**Lehmannia* – klaasnälkjas (1 liik, klaasnälkjas)
**Deroceras* – nälkjas (3 liiki, põldnälkjas, soonälkjas ja kirju nälkjas)
**Arion* – teetigu (6 liiki)

Nälkjate võõrliike on Eesti looduses kaks. Portugalist pärit Hispaania teetigu (*Arion vulgaris*) leiti Keskkonnaameti andmetel Eestis esimest korda 2008. aastal. Kaukasuse piirkonna, Krimmi, Kirde-Türgi ja Põhja-Iraani looduslikest levialadest pärit mustpeanälkjas (*[[Krynickillus melanocephalus]]*) esmaregistreeriti Eestis 2013. aastal.

## Viited

## Vaata ka
*Eesti limused
Bryophyta

***Bryophyta*** on mitmetähenduslik sõna:

*Lehtsammaltaimed (***Bryophyta***) on taimede hõimkond, seda võib käsitleda ka kui sammaltaimed *sensu stricto* (kitsamas mõttes).
* Sammaltaimed ehk samblad ehk brüofüüdid (vananenud taksonoomilise üksusena kandnud nime ***Bryophyta***) on taimede eluvorm, kelle elutsüklis domineerib gametofüütne faas; seda võib käsitleda ka kui sammaltaimed *sensu lato* ehk sammaltaimed (kõige) laiemas mõttes.
Lehtsamblad

**Lehtsamblad** (*Bryopsida*) on lehtsammaltaimede hõimkonna liigirikkaim klass: sellesse kuulub umbes 95% sammaltaimedest. Lehtsamblaid on kirjeldatud umbes 11 500 liiki.

Minevikus arvati lehtsammalde hulka kõik lehtsammaltaimed, aga hiljem hakati neil vahet tegema. Lehtsamblaid eristab teistest lehtsammaltaimedest see, et nende eoslatel on artrodontsed hambad. Teisisõnu on hambad üksteisest eraldatud ja kasvanud otse aluse külge. Hambad on näha siis, kui neid ümbritsev eoslakate ära kukub. Ülejäänud lehtsammaltaimedel on eoslatel nematodontsed hambad ehk teisisõnu on hambad kasvanud eoslakatte külge või siis tuleb näiteks eoslakate ära koos hammastega.

Eosla ehitus ja areng on väga tähtsad niihästi lehtsammalde rühmitamiseks kui liigitamiseks. Enamikul lehtsammaldel on niisugune eoslakate, mis langeb ära siis, kui eoslas olevad eosed on küpseks saanud ja valmis levima. Eosla ava nimetatakse stoomiks, sest *stoma* tähendab ladina keeles suud. Seda ümbritseb üks või kaks peristoomi. Peristoom on kolmnurksete hammaste ring, mis moodustub eriliselt paksenenud rakuseinte jäänustest. Tavaliselt on ühes peristoomis 16 sellist hammast. Hambad saavad nii stoomi kohale painduda ja seda katta kui ka tagasi painduda ja stoomi avada.

Artrodontsel peristoomil on kaks põhilist tüüpi. Esimest nimetatakse haplolepidoosseks ja see koosneb ühest peristoomist, millel on 16 hammast. See on omane alamklassile *[[Dicranidae]]*. Teist tüüpi nimetatakse diplolepidoosseks ning see on omane alamklassidele *[[Bryidae]], [[Funariidae]]* ja *[[Timmiidae]]*. Sellel tüübil on kaks peristoomi, mõlemad hammastega. Sisemist nimetatakse endoperistoomiks ehk lühendatult endostoomiks ja välimist eksoperistoomiks ehk lühendatult eksostoomiks. Endostoom on palju õrnem ja selle hambad on joondunud eksoperistoomi hammaste vahele.

Lisaks eksisteerib üksikuid selliseidki lehtsamblaid, millel pole üldse peristoomi. Algul arenevad nende eoslad samamoodi kui ülejäänud lehtsammaldelgi, aga siis hammaste areng lakkab ja nad ei arene täielikult välja.

## Seltse
**Aulacomniales* – vildikulaadsed
**Bartramiales* – kerakupralaadsed
**Bryales* – pungsamblalaadsed
**Buxbaumiales* – hiidkupralaadsed
**Catoscopiales* – mustpeasamblalaadsed
**Dicranales* – kaksikhambalaadsed
**Diphysciales* – munakupralaadsed
**Encalyptales* – tanukalaadsed
**Funariales* – hellikulaadsed
**Grimmiales* – rahnikulaadsed
**Hedwigiales* – lumilehikulaadsed
**Hypnales* – ulmikulaadsed
**Orthotrichales* – tutikulaadsed
**Pottiales* – pisisamblalaadsed
**Splachnales* – põisikulaadsed
**Timmiales* – timmialaadsed

## Vaata ka
*Eesti sammaltaimede süstemaatiline nimestik
Lehtsammaltaimed

**Lehtsammaltaimed** (*Bryophyta*) on taimede hõimkond, kuhu kuuluvad väikesed pehmed, tavaliselt 1–10 cm pikkused, harva pikemad sammaltaimed. Enamasti kasvavad nad puhmas (kolooniates).

Maailmas tuntakse umbes 10 000 liiki lehtsammaltaimi.

## Ajalugu

Lehtsammaltaimedest on säilinud vähe fossiile, sest nad on pehmed ja haprad. Sellepärast ei ole täpselt teada, millal nad tekkisid. Vaieldamatult on lehtsammaltaimede fossiile leitud 1972. aastal Antarktikas ja Venemaal Permi ladestust. On väidetud, et sammaltaimed eksisteerisid juba siluris.

## Samblaaed

19. sajandi algul tabas Briti saari ja USA-d samblakasvatamise mood. Sel ajal rajati palju samblaaedu, millest osa on säilinud tänapäevani. Samblaaiad ehitati tavaliselt madala katusega ja põhja poole avatuna, et varju säilitada. Samblad kasvavad paremini niiskes keskkonnas, sellepärast tuleb samblaaedu korrapäraselt niisutada.

## Kasutamine

Loodusest korjatud sammaldele on maailmas märkimisväärne turg. Terveid taimi kasutatakse samamoodi nagu õistaimi lillepoodides, eluruumide kaunistamiseks ja ikebanade valmistamiseks.

Kõdunev turbasammal moodustab turba, mida kasutatakse kütusena. Sellepärast kasutatakse kõdunevat turbasammalt pinnaselisandina selle viljakuse suurendamiseks, eriti puukoolides ja taimelavadel. Enne müümist seda nopitakse ja kuivatatakse. Turbasambla kogumist ei tohi segi ajada turba kaevandamisega. Turbasammal on taastuv loodusvara, sest seda saab korjata nii, et ta tagasi kasvab, kuid turba taastumine on märgatavalt aeglasem, mistõttu seda alati ei loetagi taastuvaks loodusvaraks.

Turbasamblad imavad tugevalt niiskust ja on kergete antibakteriaalsete omadustega. Sellepärast on neid minevikus kasutatud haavade sidumiseks, mõnikord ka mähkmete valmistamiseks ja isegi tampoonide asemel.

Suure imavuse tõttu on märga sammalt kasutatud tulekustutusvahendina. Ühe lehtsambla teaduslik nimi *[[Fontinalis antipyretica]]* tähendab kreeka keeles tulevastast.

## Tõrjumine

Sammalde kasvu takistamiseks ja sammalde hävitamiseks on hulgaliselt vahendeid:
*vee juurdepääsu vähendamine kastmise lõpetamise või pinnase kuivendamisega
*otsese päikesekiirguse suurendamine
*konkureerivate taimeliikide, näiteks rohttaimede kasvatamine
*pinnase pH suurendamine lubja lisamisega
*raudsulfaat ja raudammooniumsulfaat on enamiku samblatõrjevahendite koostises
*tallamine ja väljakitkumine – samblad taluvad neid teistest taimedest halvemini.

Sammalde hävitamine ei väldi nende uuestikasvamist, kui säilivad selleks soodsad tingimused.

## Klasse
**[[Andreaeobryopsida]]*
**Andreaeopsida* – lõhiskuparsamblad
**Bryopsida* – lehtsamblad
* *[[Oedipodiopsida]]*
**Polytrichopsida* – karusamblad
**Sphagnopsida* – turbasamblad
**Tetraphidopsida* – känniksamblad
**[[Takakiopsida]]*
Ringliikumine

**Ringliikumine** on kulgliikumine mööda ringjoonekujulist trajektoori. 

Ringliikumise näideteks on (ligikaudselt) planeetide tiirlemine ümber tähtede (ja kaaslaste tiirlemine ümber planeetide), kuid ka näiteks keerutatava lingu liikumine ja vasara liikumine vasaraheitja käes.

## Füüsikalised suurused
Kui keha liigub mööda ringjoont raadiusega r, siis läbib ta ühe ringiga vahemaa 2\pi r.

Keha liikumise joonkiirus
:v = \frac{2 \pi r}{T} = \omega r.
Ringliikumise nurkkiirus
:\omega = \frac {2 \pi}{T} (rad/s), 
kus T on ringliikumise periood (ajavahemik, mille jooksul teeb keha ühe täisringi).

Nurkkiirendus
:\alpha = \frac{\text{d}\omega}{\text{d}t}.
Ühtlase ringkiirusekorral on keha nurkkiirendus null.

Suunamuutusest tingitud kiirendus
:a_c = \frac{v^2}{r} = \omega^2 r.
Ringliikumise puhul on keha kiirenduse vektor risti liikumise suunaga ja suunatud ringliikumise keskpunkti suunas, mistõttu nimetatakse seda mõnikord ka kesktõmbekiirenduseks.

Kehale ringliikumisel mõjuv tsentripetaaljõud ja tsentrifugaaljõud
:F_c =\frac{mv^2}{r},
kus m on keha mass.

## Mitteühtlane ringliikumine
Eelnev kirjeldas olukorda, kus ringliikumise kiirendus on konstantne.

Mitteühtlase ringliikumise puhul mõjub kehale lisaks kesktõmbejõule mõni muu jõud. Seetõttu on mugav jaotada keha kiirendust radiaalsuunaliseks (väljapoole suunatud) ja keha liikumise hetkesuunaliseks. Radiaalsuunaline kiirendus järgib kõiki varem nimetatud omadusi ja valemeid.
Liikumissuunaline kiirendus on see komponent, mis põhjustab mitteühtlast liikumist. Kuna see kiirendus mõjub keha joonkiirusele, muutub tema tõttu ka tsentripetaaljõud ja/või ringliikumise raadius.

## Vaata ka
* Pöörlemine

## Viited
Kitsesaar

**Kitsesaar** asub Niagara jões, mis moodustab mõlemal pool saart joa. Pindala umbes 30 ha. 

Kuulub Ameerika Ühendriikidele.
Lüüsjärv

**Lüüsjärv** (ka *Järve järv*) on järv Valgamaal Otepää vallas.

Lüüsjärv on tugevalt taimestunud järv, mis on jõudnud kinnikasvamise etappi.

Järv asub omanimelises sihtkaitsevööndis Otepää looduspargis.

Järvest voolab läbi Kaarnaoja.

## Viited
Kihljärv

**Kihljärv** on Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas olev järv, mis kuulub Kurtna järvestikku. 

## Viited
Neitsijärv

**Neitsijärv** (ka *Neitsi järv*) on järv Valgamaal Otepää vallas. 

Järv on tihedas ühenduses Pühajärvega. 

Neitsijärv on kraavi kaudu tugevalt taimistunud veekogu. Seal pesitseb arvukalt linde, näiteks kühmnokk-luiged.

## Välislingid
*
Kärnjärv

**Kärnjärv** on kahe Eesti järve nimi:

* **[[Otepää Kärnjärv]]**, järv Valga maakonnas Otepää vallas
* **[[Võru Kärnjärv]]**, järv Võru maakonnas Võru vallas
Isekiri

**"Isekiri"** oli omakirjastuslik poliitiline ajakiri. 

Eestis regulaarselt põranda all ilmunud "Isekiri" keskendus poliitilistele ja usulistele teemadele. Isekirja ilmus aastatel 1982–1985 kokku kümme numbrit, sealhulgas Johannes Hindi poliitilist tagakiusamist käsitlev erinumber. 

"Isekirja" väljaandja ja peamine toimetaja oli kooliõpilane, hilisem ajakirjanik Holger Kaljulaid.

## Viited
Sõltumatu Infokeskus

**Sõltumatu Infokeskus** (lühend SI) on Eesti teabeagentuur, mis alustas tegevust 17. juunil 1988 ametlikust ajakirjandusest sõltumatu ja tsensuurivaba ühiskondlik-poliitilise foorumina. Asutamise algtõuge tuli samal kuul Tallinnas toimunud Sõltumatu Noortefoorumi otsusest.

Sõltumatu Infokeskuse üks algatajaid ja ajakirja Heinakuu (1988–1991) toimetaja oli Mait Raun.

Sõltumatu Infokeskuse teated on nummerdatud kujul SI-... (järgneb teate järjenumber). Neid SI-teateid on tagantjärele välja antud kronoloogiliste või valikkogumikena.

Sõltumatu Infokeskus üllitas aastatel 1988–1990 ka ajakirja Heinakuu ja aastal 1991 ajalehte Teataja.

Aastatel 2005–2012 tegutses SI internetiportaalina. Pärast 2013. aasta juunit jätkab infokeskus tööd internetiportaalina, mis jaguneb kahte ossa: Sõltumatu Infokeskus ja SI Uudised.

## Tegevuse põhimõtted
Sõltumatu Infokeskus esitles avateates SI eesmärkidena teabevahendust, sõna- ja trükivabaduse kui esmaste inimõiguste teostamist, ühisürituste koordineerimist ja õigusalast nõustamist. 
Tegevustoimkonna taastamise järel juunis 2005 lisandusid eesmärgid nagu avaliku arutelu elavdamine Eesti tuleviku üle ja koostöö iseseisvuslaste, kaasa arvatud Euroopa Liidu vastaste organisatsioonidega.
Alates 2013. aastast peab Sõltumatu Infokeskus oma esmasteks eesmärkideks:
* igati kaasa aidata 1918. aastal loodud Eesti Vabariigi taastamisele *restitutio ad integrum*;
* pakkuda teabelevi võimalust Eesti Vabariigi taastamise eest seisvatele üksikisikutele ja organisatsioonidele;
* seista vastu kõlbelisele laostumisele ja võõrideoloogiate sissetungile, globaliseerumise ja eurointegratsiooni sildi all toimuvale eesti rahva ja riikluse hävitamisele.

## Infokeskuse väljaandeid
* Lauri Vahtre, Teekond läbi aja. Sõltumatu Infokeskus, 1992, 112 lk.
* Kroonika 2006. Kirjastus Iseseisvus, 248 lk.

## Viited
Rožaje

**Rožaje** on linn Montenegros, Rožaje valla keskus.

Linn asub Ibari jõe ääres.

Linna rahvastiku enamiku moodustavad bosnialased (2003. aastal 83,15%).

## Rahvaarvu muutus
Berane

**Berane** on linn Montenegros, Berane valla keskus.

Aastatel 1949–1992 kandis linn nime **Ivangrad** (serbia kirillitsas *Иванград*) Jugoslaavia kommunistliku tegelase Ivan Milutinovići järgi.

## Viited
Ulcinj

**Ulcinj** on linn Montenegros, Ulcinji valla keskus.

Linna elanikest on üle 72% montenegro-albaanlased, ligi 12% on montenegrolased ja 7,5% serblased.
Bosnia

**Bosnia** (bosnia, horvaadi ja serbia keeles *Bosna*, kirillitsas *Босна*) on ajalooline piirkond Balkani poolsaarel, Bosnia ja Hertsegoviina põhjapoolne osa, lõunapoolset väiksemat osa kutsutakse Hertsegoviinaks. 

Bosnia ei moodusta tänapäeval iseseisvat haldusüksust. 

Mõlemad ajaloolised piirkonnad, Bosnia ja Hertsegoviina, on moodustanud keskajast peale geopoliitilise terviku ja sageli kasutatakse nime Bosnia mõlema jaoks koos. Nimi Bosnia ja Hertsegoviina tuli kasutusele alles Osmanite valitsemisaja lõpus. 

## Nimi
Bosnia on nime saanud Bosna jõe järgi. 

## Ajalugu
6.–7. sajandil oli Bosnia Bütsantsi võimu all. Esimest korda on Bosnia nime mainitud 10. sajandil. 1154–1463 oli Bosnia iseseisev vürsti- ja kuningriik, siis langes Osmanite riigi võimu alla.

## Vaata ka
*Hertsegoviina

## Viited
Njeguši

**Njeguši** on küla Montenegros Cetinje vallas.

Njegušist on pärit 1696 kuni 1918 Montenegrot valitsenud Petrović-Njegoši dünastia.

Küla asub Lovćeni mäe nõlvadel.
Eesti Kostabi-$elts

**Eesti Kostabi-$elts** on etnofuturistlik kirjandus- ja kunstirühmitus. 

$elts asutati 31. mail 1989. See sai nime väliseesti kunstniku Mark Kalev Kostabi järgi.

Eesti Kostabi-$eltsi on kuulunud Sven Kivisildnik, Kauksi Ülle, Karl Martin Sinijärv, Valeria Ränik ja Jüri Ehlvest.

Kostabi-$elts on kirjastanud ebaregulaarset kultuurilehte Kostabi.

## Kirjastustegevus
$elts on kirjastanud raamatuid, mille autorid ei ole kuulunud selle liikmeskonda. Eesti Kostabi-$elts on välja antud raamatute hulka kuuluvad:
*Jaan Kaplinski. *[[Tükk elatud elu]]: Tekste 1986-1989*, koostanud Neeme Kahusk ja Piret Viires, kujundanud Virve Sarapik, 1991
*Sven Kivisildnik. *[[Nagu härjale punane kärbseseen]]* (luulekogu), kujundanud  KgMighty ja  Navitrolla, 1996, ISBN 99859069DX
*Villu Tamme. *[[Sorlimeki plät]]* (luulekogu), kaane kujundanud Ilmar Kruusamäe, 1998, ISBN 9985917715
*Jüri Ehlvest. *[[Elumask]]* (jutukogu), 1999, ISBN 9985917758 
*Urmas Vadi. *[[Suur sekund (raamat)|Suur sekund]]* (jutukogu), kaane kujundanud Peeter Allik, 1999, ISBN  9985917766 
**[[Varjatud ilus haigus]]* (luuleantoloogia), koostanud ja järelsõna kirjutanud Kajar Pruul, autorid Priidu Beier, Villu Tamme, Tõnu Trubetsky, Merca, Kalev Kesküla, Tõnu Õnnepalu, Indrek Hirv, Hasso Krull, Karl Martin Sinijärv, Sven Kivisildnik, Kauksi Ülle, Elo Vee, Triin Soomets, Contra, illustreerinud  Ilmar Kruusamäe, 2000, ISBN 9985917774

## Vaata ka
*Hirohall

## Välislingid
*Koduleht