open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Viljandi põllumeeste konvent

**Viljandi põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Viljandi linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Holstre, Tänassilma, Võisiku ja Viljandi vald.

Esimees: Eduard Aasnurm.

Juhatuse liikmed: Karl Moks ja Jakob Korts.

Põllutöökoja liige: Hans Kunstal.

Konvendi liikmed: Oskar Parvet, Jaak Koort, Tõnis Pedak, Jaan Põru, Jaan Siilak, Hans Mikk, Johan Reier, Julius Ott, Jaan Soots, Hans Karu, Johan Koni, Karl Vabrit (seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Jaan Pullisaar (ühistegeliste asutuiste poolt), Marie Erits (maanaiste poolt).

Konvendi piirkonnas 1796 talu, valimisõiguslikke majapidajaid 1936. aastal 1508, nendel kokku 98 562 puhaskasurubla.

Talundite rahvastik kokku 8606 inimest, kellest talupidaja perekonnaliikmeid 6854 ja töölisi 1752.

Maad konvendi piirkonna taludel 46 681 hektarit.

Lehmade arv 7767.

## Kirjandus

* Konvent ei salli tööinspektorit. Vaba Maa, 22. november 1937, nr. 269, lk. 5.
Voldi põllumeeste konvent

**Voldi põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Voldi alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kursi, Kaarepere, Saadjärve ja Kudina vald.

Esimees: Eduard Matto.

Juhatuse liikmed: Rudolf Suits ja Mihkel Selgis.

Põllutöökoja liige: Voldemar Visser.

Konvendi liikmed: Elmar Järviste, Paul Kahro, Leo Peetsu, Karl Pender, Osvald Abroi, Johannes Mugra, Ferdinand Ilves, Johannes Sikkar, Samuel Saul, Mihkel Melts, Eino Linnumägi (seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Julius Annok (ühistegeliste asutuste poolt), Ada Pärlin (maanaiste poolt).

Konvendi piirkonnas oli 1936. aastal 1702 talu, valimisõiguslikke majapidajaid 1429, nendel kokku 17 093 puhaskasurubla.

Talundite rahvastik kokku 18 646 inimest,kellest talupidaja perekonnaliikmeid 7008 ja töölisi 1638.

Maad konvendi piirkonna taludel kokku 41 092 hektarit.

Lehmade arv 6803.

https://agrt.emu.ee/pdf/chronicle/1996_2_annuk.pdf
Võnnu põllumeeste konvent

**Võnnu põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Kastre-Võnnu alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Meeksi, Ahja, Võnnu ja Mäksa vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Oskar Täll, Jaan Paap, Karl Punning, Jaan Käärik, Oskar Kripson, Gustav Pung, Karl Lenzius, August Plaks, Voldemar Sugasepp, Eduard Kübar, August Rootsmann, August Nursi, August Ahman, Oskar Laarman ja Peeter Saar.
Kambja põllumeeste konvent

**Kambja põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Kambja alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kuuste, Kiidjärve, Veski ja Kambja vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Osvald Treial, Oskar Savik, Jüri Ottas, Adolf Pastel, Rudolf Riives, Oskar Kull, August Kallas, Rudolf Lilla, Albert Kevend, Tavet Lall, Jaan Saks, August Nukk, Aleksander Kulasalu, Jaan Ots ja Raivo Niinekuru.
Elva põllumeeste konvent

**Elva põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Elva linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Nõo, Elva, Konguta ja Rannu vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Herbert Pallon, Rudolf Maks, Johannes Palo, Meinhard Irs, Paul Timse, Peeter Lamp, Aleksander Saarema, Karl Põldoja, August Orav, Karl Püssa, Franz Martin, Endel Haljasmaa, Johannes Lõhmus, Hugo Kikerpill ja Oskar Halling.
Otepää Põllumeeste Konvent

**Otepää Põllumeeste Konvent** oli põllumeeste konvent Otepää linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Rõngu, Otepää, Pühajärve ja Aakre vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Rudolf Andrei, Samuel Kulasalu, Villem Susi, August Madissoo, Karl Lind, August Toom, Siegfried Sarv, Arnold Türk, Jaan Tilk, Johan Miks, August Jaama, Oskar Hint, August Tammiste, Karl UIbo ja Karl Käppa.
Põlva põllumeeste konvent

**Põlva põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Põlva alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Laheda, Põlva ja Mooste vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Otu Sokk, Jaan Lepasson, Johannes Plado, Jaan Ilus, Richard Viiard, Jaan Soosaar, Samuel Kibena, Jaan Ritson, Johan Raudsepp, Peeter Piho, Julius Kottise, Gustav Loks, Albert Tamm, Elmar Ojamaa ja Daniel Polakes.
Võru põllumeeste konvent

**Võru põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Võru linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Leevi, Võru, Sõmerpalu ja Kasaritsa vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Samuel Lutsuveer, Richard Andreson, Julius Keerberg, Jaan Kibena, Otto Tint, Julius Langer, Joosep Sokk, Peeter Kaust, Juhan Haagivang, Jaan Peterson, Oskar Kabun, Bruno Engelberg, Arnold Kann, Eduard Rikand ja Mihkel Nassar.
Rõuge põllumeeste konvent

**Rõuge põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Rõuge alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Haanja, Rõuge, Varstu, Ruusmäe ja Mõniste vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Konrad Kõiv, Reinhold Urbanik, Gerhard Raup, Edgar Piir, Jaan Vaino, Artur Raha, Nikolai Sokk, Albert Kendra, Aksel Sprenk, Eduard Kokk, Aleksander Kütt, Aleksander Silman, Elmar Harju, Aleksander Koemets ja Eduard Leies.
Vastseliina põllumeeste konvent

**Vastseliina põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Vastseliina alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Misso, Vastseliina ja Lasva vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Jefim Kaljuorg, Aleksander Pilt, Oskar Kiudsoo, Karl Tirul, Arnold Pilt, Gothard Sippol, Gustav Habersack, Nikolai Frey, Elmar Niilo, Nikolai Fluss, Valter Maad, Gustav Kenk, Eduard Rebane, Osvald Puusepp ja Alfred Truija.
Hingamiskeskus

**Hingamiskeskus** on organismi peaajus (täpsemalt piklikus ajus) paiknev närvirakkude rühm, mis reguleerib hingamist. 

Hingamisel kopsude maht vaheldumisi suureneb ja väheneb. See toimub rinnaõõne mahu muutumise tõttu. Sissehingamisel tõmbuvad roietevahelised lihased kokku ja roided liiguvad üles- ja väljapoole.Samal ajal tõmbub kokku rindkere altpoolt piirav vahelihas ja rindkere põhi laskub allapoole.
Rinnaõõne ruumala suureneb ja õhk tõmmatakse kopsudesse. Väljahingamisel eelnimetatud lihased lõtvuvad, rinnaõõne ruumala väheneb ja õhk surutakse kopsudest välja. Kopsu osalevad sisse- ja väljahingamises passiivselt, sest nende endi lihased hingamises ei osale.
Hanno Grossschmidt

**Hanno Grossschmidt** (sündinud 7. oktoobril 1973 Tallinnas) on eesti arhitekt.

Keskhariduse omandas Hanno Grossschmidt Tallinna 7. Keskkoolis aastatel 1980–1991, aastatel 1991–1993 õppis ta Tallinna Tehnikaülikoolis. Arhitektuurialase kõrghariduse omandas ta Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriosakonnas aastatel 1993–1997. 1998–1999 õppis ta Virginia Polütehnilises Instituudis (Virginia Polytechnic Institute and State University, USA).

1997. aastal töötas Hanno Grossschmidt Entec AS-is arhitekt-planeerijana ning 1998. aastal arhitektina arhitektuuribüroos Urbel ja Peil OÜ. 1998–1999 töötas ta arhitektina büroos Lee McAllister Architectural Consulting Services. Alates 1999. aastast töötab ta arhitektuuribüroos COO Arhitektid (alates 2004 HG Arhitektuur OÜ).

Hanno Grossschmidti tuntumateks töödeks on Foorumi kortermaja-kaubanduskeskus Tallinnas, Rotermanni jahulao rekonstruktsioon ja juurdeehitis, Lootsi maja Tallinna sadamapiirkonnas ning Lasnamäe Kergejõustikuhall. Tema töid iseloomustavad oskuslik materjalikasutus, mänglevad vormid ja hea keskkonnatunnetus. 2003. aastal anti Hanno Grossschmidti projekteeritud Lasnamäe Kergejõustikuhallile tiitel "Aasta Betoonehitis 2003" ja Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia.

Hanno Grossschmidt on alates 2001. aastast Eesti Arhitektide Liidu liige.

## Töid
*Näituse “Matteus. Tartu linna arhitekt” kujundus, 1997
*Näituse “Sajandialguse Tallinn” kujundus, 1998
*Näituse “9596979899” kujundus, 1999
*Kuressaare sanatoorium, 2000
*Pärnu Kontserdimaja, 2002 (kaasautorid Katrin Koov ja Kaire Nõmm)
*Eramu Kakumäel, 2002
*Lasnamäe Kergejõustikuhall, 2003 (kaasautorid Siiri Vallner ja Tomomi Hayashi)
*Lootsi maja, 2005
*Foorumi kortermaja-kaubanduskeskus, 2007 (kaasautor Tomomi Hayashi)
*Rotermanni jahulao rekonstruktsioon ja juurdeehitis, 2008 (kaasautor Tomomi Hayashi, Yoko Azukawa)

## Võistlustöid
*Kohtla-Järve kirik, 1995, 3. koht
*Hotell-Büroohoone Võrus, 1998, 1. koht
*Väike-Munamäe spordikeskus, 1998, ostupreemia
*Eesti Panga juurdeehitis, 1998, 3. koht
*Võru vana- ja kesklinna DP, 1999, 1. koht
*Tamme staadioni tribüünid, 1999, ostupreemia
*Pärnu keskraamatukogu, 1999, ostupreemia
*Kuressaare sanatoorium, 2000, 1. preemia
*Lasnamäe Kergejõustikuhall, 2000, 1. preemia

## Tunnustus
*2003 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Siiri Vallneri ja Tomomi Hayashiga; Lasnamäe spordihoone kui Tallinnale oluline avalik hoone, kus selge ja innovatiivne idee teenib õnnestunult keskkonna muutmise eesmärki)
*2003 tiitel "Aasta Betoonehitis 2003" (Lasnamäe spordihoone)
*2010 Noore arhitekti preemia

## Allikad
#
#
#
#
#

## Välislingid
*HG Arhitektuur OÜ
Kanepi põllumeeste konvent

**Kanepi põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Kanepi alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kooraste, Valgjärve, Kõlleste ja Kanepi vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Johan Pittin, Ernst Keller, Jaan Kelp, Aleksander Maala, Jaan Kallev, Otto Jõgi, Ilmar Lilliallik, Jaan Mühlberg, Arnold Mõrd, Hugo Leis, Elmar Saag, Eduard Lõhmus, Valter Leis, Eduard Väits ja Johannes Raig.
Martin Aunin

**Martin Aunin** (sündinud 17. mail 1971 Tartus) on eesti arhitekt.

Arhitektuurialase kõrghariduse omandas Aunin Tallinna Kunstiülikooli arhitektuuriteaduskonnas aastatel 1989–1993. 1993–1994 viibis Aunin täiendõpingutel Helsingi Tehnikaülikooli arhitektuuriosakonnas. Alates 1995 on ta diplomeeritud arhitekt (vastab magistrikraadile). Aunin läbis täiendavad magistriõpingud Eesti Kunstiakadeemias ja Helsingi Tehnikaülikoolis aastatel 1996–1997.

Alates 1991 on Martin Aunin töötanud Arhitektuuribüroos Masso ja Luup, Rein Murula Arhitektuuribüroos ja Masso Arhitektuuribüroos. Alates 1997 on ta töötanud peamiselt aktsiaseltsis EA-Reng arhitektina, alates 2006 koos arhitektide Martin Melioranski ja Marti Kahuga. 2008 sai ta volitatud arhitekti V kvalifikatsiooni.

Martin Aunini tuntuimad tööd on Eesti Energia maja rekonstrueerimine Lemoni kaubamajaks, Viimsi Püha Jaakobi kirik, Ülemiste hotell ja Hotell Telegraaf Tallinna vanalinnas. Neid töid iseloomustab väljapeetud materjalivalik, hea keskkonnatunnetus ja põnev mahujaotus . Lisaks on Aunin osalenud edukalt mitmel arhitektuurivõistlusel ja saanud mitu arhitektuuripreemiat. Ta on kahel korral olnud nomineeritud Mies van der Rohe auhinnale European Union Prize for Contemporary Architecture: 2003 (Villa Orro) ja 2005 (Ülemiste hotell).

## Töid
*Väikeelamute kompleks Lillekülas Käo tänaval, 1998
*Melon (endine Lemon) kaubanduskeskus Estonia puiesteel, 2001
*villa Orro Tabasalus, 2003
*hotell Ülemiste Tallinnas, 2004
*büroohoone Tetris Tallinnas, 2004
*eramu Matka teel, 2004
*hotell Telegraaf Tallinna vanalinnas, 2007
*eramu Nõmmel Valguse tänaval, 2007
*Viimsi Püha Jaakobi kirik, Pringi külas 2008
*kortermaja Tatari tänaval, 2009

## Võistlustöid
*Rapla jalakäijate sillad, 2003; 1. preemia
*Aegna saare avalik ideevõistlus, 2004; 2. preemia
*Tallinn, Logi tänava elamukvartali hoonestamise ideevõistlus, 2005 (kaasautorid Martin Melioranski, Marti Kahu); 1. preemia
*Suur-Ameerika tänava ministeeriumide ühishoone, 2007 (kaasautorid Martin Melioranski, Marti Kahu); 1. preemia
*Art Hotel Tallinn, Lembitu tänav, 2008 (kaasautorid Martin Melioranski, Marti Kahu); 1. preemia

## Tunnustus
* 2004 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (detailideni tervikliku ja peene materjalikäsitlusega arhitektuurse idee väljendamine Ülemiste hotelli loomisel)
* 2004 Eesti parim puitehitis, 3. preemia Matka tänava eramu eest
* 2004 Aasta betoonehitis, Ülemiste hotell
* 2005 Aasta betoonehitis, “Ehitaja” eripreemia, büroohoone Tetris
* 2007 Aasta betoonehitis, eripreemia, eramu Nõmmel
* 2009 Konkursi "Eesti disain ja elukeskkond" parim kortermaja
* 2009 Noore arhitekti preemia

## Allikad
#
#
#
#
#
#
Velle Kadalipp

**Velle Kadalipp** (sündinud 25. märtsil 1963 Viljandis) on eesti arhitekt.

Arhitektuurialase kõrghariduse omandas Velle Kadalipp Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuriteaduskonnas aastatel 1981–1986.

Aastatel 1986–1993 töötas Velle Kadalipp riiklikus projekteerimisinstituudis Eesti Tööstusprojekt. 1993–1997 töötas ta arhitektuuribüroos Entec AS arhitektina. 1997–1999 tegutses Velle Kadalipp vabakutselise arhitektina. Alates 1999. aastast on Velle Kadalipp olnud tegev arhitektuuribüroos JVR OÜ.

Velle Kadalipu tuntumad tööd on kortermaja Kaupmehe tänaval Tallinnas, korterelamud Pähkli tänavas Maarjamäel ja kortermaja Tatari tänaval. Lisaks nendele on Velle Kadalipp projekteerinud büroohooneid ja osalenud arhitektuuribüroo JVR kollektiivi koosseisus arhitektuurivõistlustel.

Velle Kadalipp on Eesti Arhitektide Liidu liige.

## Töid
*Kehtna valla üldplaneering, 1994
*Kilingi-Nõmme linna üldplaneering, 1996
*Tallinna Türi 10 hoone rekonstrueerimine büroodeks, 1999 (kaasautor Kalle Vellevoog)
*Seedri ja Remmelga tänava detailplaneering Pärnus, 2000 (kaasautor Kalle Vellevoog)
*Kortermaja Kaupmehe tänaval, 2004 (kaasautor Kalle Vellevoog)
*Kortermajade grupp Tallinnas Pähkli tänaval, 2005 (kaasautor Kalle Vellevoog)
*Kortermaja Tatari tänaval, 2005 (kaasautor Kalle Vellevoog)
*Korterelamu Luige tänaval, 2005 (kaasautor Kalle Vellevoog)
*Elu- ja ärihoone Jõhvis, 2006 (kaasautor Kalle Vellevoog)

## Võistlustöid
*Jõhvi raamatukogu arhitektuurivõistlus, 1990 (kaasautorid Ilmar Jalas ja Kalle Vellevoog); 1. preemia
*Tartu Ülikooli ühiselamu arhitektuurivõistlus, 2000 (kaasautorid Ilmar Jalas, Kalle Vellevoog ja Enn Rajasaar); ostupreemia
*Kortermaja Kaupmehe tänavale, kutsutud konkurss, 2001 (kaasautorid Kalle Vellevoog, Ott Kadarik ja Enn Rajasaar)
*Pärnu Vanalinna Põhikooli juurdeehituse arhitektuurivõistlus, 2001; 3. preemia
*Kuressaare sanatooriumi kutsutud arhitektuurivõistlus, 2002 (kaasautor Kalle Vellevoog); 2. preemia

## Allikad
#
#
#
#

## Välislingid
* Arhitektuuribüroo JVR OÜ
Riigireetur (film)

**"Riigireetur"** on 2009. aastal valminud Eesti dokumentaalfilm Herman Simmist. 

Filmi režissöör on Erle Veber, stsenaristid Mihkel Kärmas ja Rasmus Kagge. 

Tootja on Testfilm/NBN, koostööpartner Eesti Rahvusringhääling.

## Välislingid
*Holger Roonemaa "Riigireetur Herman Simmist valmib ambitsioonikas dokumentaalfilm". Eesti Päevaleht, 10. juuni 2009
*Risto Berendson "Reeturi anatoomia". Postimees, 6. november 2009
*Andres Laasik "Riigi reetmine on väga valus". Eesti Päevaleht, 7. november 2009
*Meelis Oidsalu "Tormijooks Fort Simm’ile". Sirp, 20. november 2009
*"Kärmas: rääkisime Herman Simmi lihtsalt ära". Õhtuleht, 21. november 2009
*"Jürgen Ligi: Simmi film õigustab Eesti militaaräpude saamatust". Õhtuleht, 23. november 2009
Vikerkaarelipp

**Vikerkaarelipp** on mitmevärviline lipp, mis koosneb vikerkaarevärvidest. Vikerkaarelippude värvid võivad varieeruda, kuid üldiselt lähtutakse traditsioonilisest vikerkaare skeemist: punane, oranž, kollane, roheline, sinine, tumesinine ja violetne.

Vikerkaarelipul on pikk traditsioon. 1920. aastail oli vikerkaarelipp Eestis ühistegelaste lipp. Seda on kasutanud mitmed kultuurid mitmekesisuse ja ühtsuse väljendamiseks. Euroopas teatakse vikerkaarelippu põhiliselt LGBT sümbolina. Vikerkaarelipu variatsioone kasutavad mitmed Lõuna-Ameerikas Andides elavad põlisrahvad, näiteks ketšuad, ning see on Peruu Cuzco linna ametlik lipp.

## Vaata ka
*Vikerkaarelipp (LGBT liikumine)

## Viited
Enn Rajasaar

**Enn Rajasaar** (sündinud 8. novembril 1961 Tartus) on eesti arhitekt.

Keskhariduse omandas Enn Rajasaar Saku Keskkoolis aastatel 1969–1980 ning arhitektuurialase kõrghariduse Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudi arhitektuuriteaduskonnas aastatel 1980–1985.

1984–1985 töötas Enn Rajasaar Kultuuriväärtuste Riiklikus Projekteerimisinstituudis tehnikuna. Ülikooli lõpetamisele järgnes töötamine projekteerimisinstituudi Tsentreosojuzprojekt Tallinna Filiaalis aastatel 1985–1990. Alates 1990 aastast töötab Enn Rajasaar arhitektuuribüroos JVR OÜ ning on üks selle osanikest.

Suure osa Enn Rajasaare loomingust moodustavad erinevad kortermajad ja eramud Tallinnas, selle lähiümbruses ja kaugemal. Neid iseloomustab lihtne funktsionalistlik laad, mis arvestab asukoha spetsiifikat ning ei püüa materjalikasutusega end silmatorkavaks teha. Lisaks on Enn Rajasaar projekteerinud veel ka mitmeid büroohooneid. Arhitektuuribüroo JVR OÜ kollektiivi kuuludes on Enn Rajasaar saavutanud edu mitmetel arhitektuurivõistlustel.

Enn Rajasaar on Eesti Arhitektide Liidu liige.

## Töid
*AS Maseko büroohoone rekonstruktsiooniprojekt, 1998
*elamu rekonstrueerimine A. Alle tänaval, 2000
*Funktsionalistlik eramuansambel Tabasalus, 2002
*Korterelamu-büroohoone A. Weizenbergi tänaval, 2005
*Korterelamu Kadriorus J. Köleri tänaval, 2005
*Korterelamud Kadriorus Roheline aas 22, 2006
*Büroo- ja elamukompleks Narva mnt-l, 2007
*Ridaelamu Särje tänaval, 2008

## Võistlustöid
*Rotermanni kvartali mahulise planeeringu rahvusvaheline arhitektuurikonkurss, 1989 (kaasautorid Ilmar Jalas ja Kalle Vellevoog)
*Varna Kunstikeskus, Bulgaaria, 1989 (kaasautor Kalle Vellevoog); 1. preemia
*Emajõe ärikeskus Tartus, 1997 (kaasautorid Kalle Vellevoog, Mart Kadarik ja Ilmar Jalas); 
*Tartu Ülikooli ühiselamu arhitektuurivõistlus, 2000 (kaasautorid Velle Kadalipp, Ilmar Jalas ja Kalle Vellevoog); ostupreemia
*Kortermaja Kaupmehe tänaval Tallinnas, 2001 (kaasautorid Kalle Vellevoog, Velle Kadalipp ja Ott Kadarik); 1. preemia
*Büroo-ja elamukompleks Narva mnt-l, 2004; 1. preemia

## Allikad
#
#
#
#
#

## Välislingid
*Arhitektuuribüroo JVR OÜ
Kriiva (pinnavorm)

**Kriiva** (vähem on kasutatud sõna "**griiva**"; vene грива) on Lääne-Siberi lauskmaal levinud pinnavorm.

Kriivad on kirdest edelasse sirutatud mäeharjad, künnised (pikad lamedanõlvalised kõrgendikud) ja leetseljakud suhtelise kõrgusega 3-10, mõnikord 20 m; laius kõigub 300&nbsp;m kuni 1&nbsp;km-ni, pikkus kuni 15&nbsp;km.

## Kriivad Eestis
Eestis nimetatakse **kriivadeks** sooseljandikke, mis esinevad peamiselt Ida-Virumaal, eriti Alutaguse ja Alutaguse vallas. Nendel on vastavad kohanimed, näiteks Pikk kriiva, Tinasinakünka kriiva, Tsorti kriiva, Samoljotnaja kriiva, Bandiidi kriiva, Järvemäe kriiva jne.

Sõna on laenatud tõenäoliselt vene keelest.

## Viited

## Välislingid
*Pensa, M. 2010. Alutaguse kriivad: sõna "kriiva" päritolust. Eesti Loodus 8: 13. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel3403_3387.html
Serval

**Serval** (*Leptailurus serval*) on Aafrika kaslane. 

Serval elutseb savannialadel Saharast lõunas, peamiselt põõsastikus. Servali arvukus ja levila vähenevad. 

Serval on punakaspruuni mustatäpilise karvastikuga, pikkade kõrvadega ja kõrgejalgne karusloom. Tema tüvepikkus 100–120 cm. 

Serval suudab ligi 3 m kõrgusele õhku hüpata ning õhus suunda muuta. 

Ta sööb linde, närilisi, jäneseid ja väikesi antiloope.
Vibeke Skofterud

**Vibeke Westbye Skofterud** (20. aprill 1980 Askim – 29. juuli 2018 Arendal) oli Norra murdmaasuusataja. 

Skofterud sai 2003. aastal Val di Fiemmes toimunud maailmameistrivõistlustel hõbemedali teatevõistluses. Kaks aastat hiljem tuli ta Oberstdorfi MM-il teatesõidus maailmameistriks. 2007. aastal Sapporos peetud MM-il sai Skofterud kolmanda medali teatesõidus – seekord pronksi. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris tuli ta teatesõidus olümpiavõitjaks. Tema parim koht tiitlivõistluses individuaalarvestuses oli kuues koht Oslos 2011. aasta maailmameistrivõistlustel 30 km vabatehnikas.
 
Suusatamise maailma karikasarja etappidel jõudis Skofterud esikolmikusse 15 korral, millest üheksa korda oli ta kolmas ja kuus korda teine. Parim koht maailma karikasarja üldjärjestuses oli 11. (hooaegadel 2001–2002 ja 2011–2012).

2002. aastal tuli Skofterud sprindidistantsil Norra meistriks. Lisaks sai ta riigi meistrivõistlustelt veel hõbeda ja neli pronksi.

2008. aastal kinnitas ta armusuhet naisega.

Juulis 2018 hukkus ta skuutriõnnetuses 38-aastaselt.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2010  Vancouveris
**  **olümpiavõitja** teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2003  Val di Fiemmes
**  hõbemedal teatesõidus
* 2005  Oberstdorfis
**  **maailmameister** teatesõidus
* 2007  Sapporos
**  pronksmedal teatesõidus
* 2011  Oslos
**  **maailmameister** teatesõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Vibeke Skofterud osales individuaalarvestuses 191 maailma karikasarja etapil ja jõudis esikolmikusse 15 korral, kuid ei võitnud ühtki etappi.

## Välislingid
* Vibeke Skofterudi koduleht
* Vibeke Skofterud FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Runaway (Sahlene'i laul)

**"Runaway"** on laul, mis esindas Eestit Eurovisiooni lauluvõistlusel 2002. aastal Tallinnas. Loo meloodia autorid on Pearu Paulus, Ilmar Laisaar ja Alar Kotkas, sõnad kirjutas Jana Hallas. Laulu esitas rootsi laulja Sahlene.

Finaalõhtul, 25. mail, astus "Runaway" Saku Suurhallis lavale kaheksandana. Hääletuse lõppedes kogus laul 111 punkti, jagades 3.-4. kohta Suurbritannia looga "Come back". Maksimumpunktid andsid Eestile naaberriigid Rootsi ja Läti.

Koos Sahlene'iga astus Saku Suurhalli lavale viieliikmeline ansambel, mis koosnes kolmest rootslasest: Charlotte Berg, Lena Olsson-Björkén ja Joel Sahlin, kes on Sahlene'i vend. Eesti muusikutest olid laval trummar Jüri Mazurtšak ja taustalaulja Jelena Juzvik.

Sahlene seisis lavaesituse ajal eurolava küljes olnud *catwalk*'il. Ta kandis valgest nahast lõhikuga seelikut, nahast toppi ja kõrgeid valgeid nahksaapaid. Lavakostüümi oli Sahlene'ile disaininud Jana Hallas.

## Varia
"Runaway" pääses Eurolaulu Eesti eelvooru hoopis Inese esitatuna, ent Eda-Ines Etti loobus võistlusel osalemisest ja loole hakati uut esitajat otsima. Enne, kui laulu autorid jõudsid Sahlene'ini, kaaluti esitajaks ka mitmeid eesti lauljaid (sh Koit Toome).

Tallinna Linnahallis peetud Eesti eelvoorus laulsid "Runawayle" tausta Kaire Vilgats, Dagmar Oja, Pearu Paulus ja Johannes Lõhmus, ent segastel asjaoludel (väidetavalt "imagoloogilistel põhjustel") vahetati taustalauljad enne Eurovisiooni finaalkontserti välja. Ometigi osalesid nii Vilgats kui ka Oja Eurovisioonil – samal aastal Maltat esindanud Ira Losco taustalauljatena (neile lisaks Liisi Koikson, Airi Allvee ja Jelena Juzvik). Malta delegatsioon lubas eestlannad tasuta Maltale lennutada, kui laul jõuab esikolmikusse – ja nii ka läks.

## Kirjandus
* Kaire Vilgats, Dagmar Oja. Ilusad suured tüdrukud. (Koostanud Anneli Urge.) Pilgrim 2020.
John Corbett

**John Joseph Corbett** (sündinud 9. mail 1961 Lääne-Virginias) on USA näitleja ja kantrilaulja.

John Corbett kehastas sarjas "Seks ja linn" Carrie Bradshaw (Sarah Jessica Parker) kallimat Aidanit. Samuti näitles ta filmides "Seks ja linn" ja "Seks ja linn 2".
Jaan Tiidemann

**Jaan Tiidemann** (sündinud 21. augustil 1971 Tallinnas) on eesti arhitekt.

Arhitektuurialase kõrghariduse omandas ta Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriosakonnas aastatel 1991–1997.

Aastatel 1996–1999 töötas ta Mai Šeini Arhitektibüroos. Alates 1999. aastast töötab ta omanimelises arhitektibüroos.

Tiidemanni loomingu moodustavad mitmesugused rekonstrueerimisprojektid, eramud, ühiskondlikud hooned, büroohooned, sisekujundused ja planeeringud. Tema tuntumad tööd on Tallinna Golfiklubi Niitväljal ja Veskimöldre lasteaed. Viimane pälvis aasta betoonehitise 2004 valimistel eriauhinna. Tiidemann oli 2008. aastal üks noore arhitekti preemia nominente. 

Tiidemann on ka Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri- ja linnaplaneerimise osakonna ning disainiteaduskonna õppejõud.

Tiidemann on Eesti Arhitektide Liidu liige alates 1999. aastast.

## Tunnustus
* 2019 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Tiiu Truusa, Kalle Vellevoo ja Lidia Zarudnajaga; Maarjamäe kommunismiohvrite memoriaal ja ohvitseride mälestusmärk Maarjamäel)

## Töid
*Kohala mõisa rekonstrueerimine, 1997 (kaasautor Mai Šein)
*Tallinna Golfiklubi Niitväljal, 1998 (kaasautor Mai Šein)
*Advokaadibüroo Teder ja Rask büroo sisekujundus, 1999
*Cresco büroo sisekujundus, 2001 (kaasautor Kadri Tamme)
*Vinoteek Tallinna vanalinnas, 2001 (kaasautor Kadri Tamme)
*eramu Kakumäel, 2002
*Suvila Pedaspeal, 2003
*Lasteaed Veskimöldres, 2003 (kaasautor Andres Lember)
*Suvila Pedaspeal, 2004
*Sakala tn 4 büroohoone rekonstruktsioon, 2007–2009

## Isiklikku
Ta on tehnikateadlase Tiit Tiidemanni poeg.

## Allikad
*
*
*
*
*
Robert Byrd

**Robert Carlyle Byrd** (20. november 1917 North Wilkesboro, Põhja-Carolina – 28. juuni 2010 Virginia) oli Ameerika Ühendriikide poliitik. 

Ta kuulus Demokraatlikku Parteisse ja alates 1959. aastast Ameerika Ühendriikide Kongressi ülemkotta senatisse. Ta valiti senatisse Lääne-Virginiast üheksa korda järjest ning oli kõigi aegade kõige kauem ametis olnud kongressi liige. Ta oli Ameerika Ühendriikide Senati president *pro tempore*.

## Elulugu
Ta oli vaid aastane, kui ta ema suri Hispaania grippi.  

1942. aastal liitus ta Ku Klux Klaniga. 

## Tunnustus
* 2002 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Välislingid
* Robert Byrd saidil GovTrack
Mary Tamm

**Mary Tamm** (22. märts 1950 Dewsbury, West Yorkshire – 26. juuli 2012 London) oli eesti päritolu inglise näitleja. 

Tema isa oli eestlane, ema oli pooleldi eestlane ja pooleldi venelane, ooperlauljatar. Nad emigreerusid pärast seda, kui isa 4 venda vahistati ja koonduslaagrisse saadeti. Mary kodune keel oli eesti keel ja inglise keelt hakkas ta õppima alles siis, kui algkooli läks. Ta õppis ka eestikeelses laupäevakoolis.

Ta lõpetas Londonis Briti Teatri Akadeemia (Royal Academy of Dramatic Art) kahe ja poole aastase kursuse.

Ta sai laialdaselt tuntuks 1978. aastast seriaalis "Doctor Who" mängitud mõistatusliku Doctor Who assistendi Romana rolliga.

Peamiselt ongi ta tuntud seriaalinäitlejana. Ta mängis näiteks teleseriaalides "Coronation Street", "Jane Eyre", "Südameasi", "Holby City" ja "EastEnders".

Ta mängis filmides "*Tales that Witness Madness*" (1973), "*[[The Odessa File]]*" (1974) ja "*[[The Likely Lads]]*" (1974), teatrilaval näidendis "*The Bitter Tears of Petra von Kant*" ("Petra von Kanti kibedad pisarad").

Ta abiellus kinnisvarafirma juhi Marcus Ringrose'iga 1978 ja abielu kestis surmani. Neil oli üks laps, novembris 1979 sündinud tütar Lauren. Ringrose suri 7. augustil 2012 mõni tund pärast Mary matuseid.

## Teosed
*Mary Tamm. First Generation. The Autobiography. Volume One. Fantom Films Limited 2009, ISBN 1906263396

## Viited

## Kirjandus
*Tõnis Erilaid. "Kuidas eestlanna Inglismaal staariks tõusis". Õhtuleht, 20. detsember 2016. Lk 22

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*imdb.com
Robert Cooper

**Robert Cooper** on mitme isiku nimi:
***[[Robert Archer Cooper]]** (1874–1953), Lõuna-Carolina kuberner 1919–1922
***[[Robert C. Cooper]]** (sündinud 1968), Kanada stsenarist ja teleprodutsent
***[[Robert Cooper (Kanada poliitik)|Robert Cooper]]**, Kanada poliitik
***[[Robert Cooper (diplomaat)|Robert Cooper]]**, Suurbritannia diplomaat ja Euroopa Liidu Nõukogu ametnik
***[[Robert E. Cooper juunior]]** (sündinud 1957), Tennessee peaprokurör
Tehnoloogiline tööpuudus

**Tehnoloogiline tööpuudus** ehk **tehnoloogiline töötus** on inimtööjõu asendamine masinatega.

Selleks, et suurendada tootmist ja vähendada kulutusi, kasutab iga ettevõte töö automatiseerimist. Olgu see siis kas haridus, kaubandus, tootmine, tööstus, teenindus, finants või meditsiini valdkond. Kõikjal võetakse kasutusele hetkel maksimaalselt võimalikud automatiseerimise tehnoloogiad ja meetodid. Selle tagajärjel vähenevad ettevõtte kulutused palkadele ning suureneb tootmise maht. Suurema hulga toodangu tarbimiseks on tarbijal vaja raha (palka), kuid kui potentsiaalsete töökohtade arv järjest väheneb siis väheneb ka tarbija ostujõud. Mis omakorda sunnib ettevõtteid järjest rohkem ja rohkem kokku hoidma kulutustelt ja nõudlus töö optimeerimise (automatiseerimise) vastu järjest kasvab. Läbi ajaloo on selgelt näha kuidas tehnoloogia kasutusele võtmine on inimtööjõu peaaegu välja söönud põllumajanduse ja tootmise sektoritest samas kui teenindussektor on kasvanud kordades. Nüüd oleme jõudnud tehnoloogia arenguga staadiumisse, kus töökohad vähenevad ka teenindussektoris meeletu kiirusega. Selle tagajärg on meie igapäeva reaalsus kus 10% on endiselt töötuid, samas kui majandusanalüütikud on ühel meelel, et majandus on juba terve ja tugev.
Seega tööpuudus ei ole majanduslangusest tingitud vaid majanduslangus on vähendanud üle mõistuse kasvanud tarbimist ning protsent, kes on hetkel töötud on need, kelle tehnoloogia on juba asendanud, kuid metsiku tarbimise tõttu ei olnud seda siis veel näha.

Mõni võib probleemile pakkuda lahenduseks tarbimise suurendamist. Kuid fakt on see, et lõpmatuseni suurenev tarbimine suurendab ka lõpmatuseni vajaminevate loodusressursside hulka ning meie planeet on kõike peale lõpmatu.

## Vaata ka
* Tööpuudus

## Välislingid
* Töötus ja inflatsioon Avo Org
* thezeitgeistmovement.com 
* http://kristonikkolo.blogspot.com/2008/08/iseteeninduslikud-supermarketite-kassad.html Masinad asendavad poemüüjaid
* https://www.ohtuleht.ee/244729 Ilma teenindajateta restoran Nürnbergis Saksamaal
* http://www.tarbija24.ee/061107/lisad/teadus/tehnika/267587.php Autod ilma juhita
* http://www.automationworld.com/news-220 Täisautomaatsed tehased
Kigoma piirkond

**Kigoma piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias. Kigoma piirkond asub riigi läänepiiril Tanganjika järve ääres ning piirneb Kongo DV ja Burundiga. Põhjas piirneb ta Kagera, idas Geita ja Tabora ning lõunas Katavi piirkonnaga.

Kigoma piirkonna pindala on 37 037 km². Piirkonnas elab umbes 1,74 miljonit inimest (2009; arvestamata põgenikke). Aastal 2002 elas piirkonnas umbes 1,67 miljonit inimest, kellest umbes 20 protsenti olid põgenikud Burundist, Rwandast ja Kongo DV-st. Osa põgenikke on koju tagasi pöördunud.

Kigoma piirkonna suurim linn ja halduskeskus on Kigoma. Teised suuremad linnad on Kasulu Mjini, Nguruka ja Kibondo Mjini. Umbes 22 protsenti inimestest elab linnades.

Tanganjika järve ääres asub Gombe rahvuspark, kus Jane Goodall tegi oma tuntud uuringuid šimpansite käitumise kohta.

Piirkond jaguneb neljaks ringkonnaks:
* Kibondo ringkond
* Kasulu ringkond
* Kigoma linnaringkond
* Kigoma maaringkond

## Viited
Robert C. Cooper

**Robert C. Cooper** (sündinud 14. oktoobril 1968 Torontos) on Kanada stsenarist ja produtsent, keda on tunnustatud töö eest "Tähevärava" ("Stargate") telesarjades.

Ta oli sarjade "Tähevärav SG-1" ja "Tähevärav: Atlantis" juhtivprodutsent ning osales ka sarja "Tähevärav: Universum" tootmises. "Atlantis" ja "Universum" ongi sündinud tema ja Brad Wrighti koostöös. Cooper on kirjutanud ja produtseerinud kõigi kolme sarja osi.

## Filmograafia

## Välislingid

* Robert C. Cooper "Tähevärava" kodulehel
Kilimanjaro piirkond

**Kilimanjaro piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias.

Kilimanjaro piirkond asub Tansaania kirdeosas Keenia piiri ääres. Kagus piirneb ta Tanga, edelas Manyara ja läänes Arusha piirkonnaga.

Piirkonna halduskeskus ja suurim linn on Moshi. Teised suuremad linnad on Hai Mjini, Same Mjini, Hedaru ja Mwanga.

Kilimanjaro piirkonna pindala on 13 309 km². Aastal 2002 elas piirkonnas 1 381 149 inimest.

Piirkonna põhjaosas asub Kilimanjaro mägi.

Kilimanjaro piirkond jaguneb kuueks ringkonnaks:
* Rombo ringkond
* Hai ringkond
* Moshi linnaringkond
* Moshi maaringkond
* Mwanga ringkond
* Same ringkond

## Viited
Moshi

**Moshi** on linn Tansaanias, Kilimanjaro piirkonna halduskeskus.

Moshi asub Kilimanjaro jalamil.

Aastal 2002 elas linnas 144 739 inimest.

Linnas on muu hulgas karastusjookide, toiduaine-, mööbli- ja metallitööstusettevõtteid.
Kigoma

**Kigoma** on linn Tansaanias, Kigoma piirkonna halduskeskus.

Kigoma asub Tanganjika järve ääres Burundi piiri lähedal.

Kigoma asub merepinnast 775 meetri kõrgusel.

Aastal 2002 elas linnas 130 142 inimest.

Linnast 6 km kaugusel kagus asub ajalooline kaubalinn Ujiji.

Aastal 1915 valmis raudteeliin Kigoma ja Dar es Salaami vahel. Kigoma sadam on üks Tanganjika järve olulisemaid sadamaid. See on ainuke sadam, millel on raudteeühendus. Laevaühendus on Burundi pealinna Bujumburaga, Kalundu-Uviraga Kongo DV-s, Mpulunguga Sambias ja mitme Tansaania asulaga.
Indrek Erm

**Indrek Erm** (sündinud 16. juulil 1965 Jõhvis) on eesti arhitekt.

Arhitektuurialase kõrghariduse omandas Indrek Erm Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuriteaduskonnas aastatel 1986–1991. Aastal 1992 täiendas ta end Virginia Polütehnilises Instituudis (Virginia Polytechnical Institute and State University, USA).

1989–1992 töötas Indrek Erm riiklikus projekteerimisinstituudis Eesti Maaehitusprojekt. 1992–1996 töötas ta Arhitektuuribüroo Künnapu & Padrik AS-is. Aastatel 1996–2000 töötas Indrek Erm arhitektuuribüroos Urbel ja Peil OÜ. Alates 2000 aastast töötab ta arhitektuuribüroos Emil Urbel OÜ.

Indrek Ermi tuntumad tööd on Aaviku elurajoon, Rocca al Mare kool ja Nordea büroohoone Tallinnas Liivalaia tänaval. Lisaks nendele on Indrek Erm koostöös Emil Urbeliga mitme uusfunktsionalistliku elamu autor. Rocca al Mare kooli ja Aaviku elurajooni projekteerimise eest on Indrek Erm pälvinud Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemiad vastavalt aastatel 2000 ja 2003. Miidurannas asuv villa tunnistati 2003. aasta parimaks betoonehitiseks.

## Töid
*Rocca al Mare kool, 2000 (kaasautorid Emil Urbel ja Ülo Peil)
*Residents Pirita teel, 2001 (kaasautor Emil Urbel)
*Eramu Suurupis, 2002 (kaasautor Emil Urbel)
*Aaviku elurajoon, 2003 (kaasautor Emil Urbel)
*Vaipelamu Kloostrimetsas, 2004 (kaasautor Emil Urbel)
*Eramu Meriväljal, 2004 (kaasautor Emil Urbel)
*Eramu Miidurannas, 2004 (kaasautor Emil Urbel)
*Liivaoja tänava elamud, 2005 (kaasautor Emil Urbel)
*Eramu Pääskülas, 2005 (kaasautor Emil Urbel)
*Mäha puhkemaja, saun ja ait, 2008 (kaasautor Emil Urbel)
*Nordea Maja, 2009 (kaasautor Emil Urbel)
*Viimsi Algkool-lasteaed, 2009 (kaasautor Emil Urbel)

## Tunnustus
* 2000 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia – koos Emil Urbeli, Ülo Peili ja Taso Mähariga; Rocca al Mare Kool
* 2003 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia – koos Emil Urbeli ja Tiit Nurklikuga; Aaviku elamurajooni puhul on arendaja ja arhitektide õnnestunud koostöö tulemusena sündinud Eesti viimaste aastate elamuehituse kontekstis uuekvaliteediline ja terviklik keskkond
* 2003 – parim betoonehitis 2003, villa Miidurannas

## Allikad
#
#
#
#
#

## Välislingid
*Arhitektuuribüroo Emil Urbel OÜ
Lindi piirkond

**Lindi piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias.

Lindi piirkond asub Tansaania kaguosas India ookeani ääres. Ta piirneb põhjas Pwani, lõunas Mtwara ja Ruvuma ning läänes Morogoro piirkonnaga.

Lindi piirkond moodustati 1. juulil 1972 varasemast Mtwara piirkonna osast. Piirkonna halduskeskus ja suurim linn on Lindi. Teised suuremad linnad on Nachingwea ja Liwale Mjini.

Lindi piirkonna pindala on 67 000 km². Aastal 2002 elas piirkonnas 791 306 inimest.

Suure osa piirkonnast moodustab Selousi metsloomade kaitseala. Piirkonna lõunaosast Tendaguru mägedest on leitud palju Juura ajastust pärinevate dinosauruste fossiile.

Lindi piirkond jaguneb kuueks ringkonnaks:
* Liwale ringkond
* Kilwa ringkond
* Ruangwa ringkond
* Nachingwea ringkond
* Lindi linnaringkond
* Lindi maaringkond

## Viited
Pāmban

**Pāmban** on linn Indias Tamil Nadu osariigis Rāmanāthapurami ringkonnas. Linn asub Pāmbani saare lääneküljel ning seal on populaarne kalasadam. 

2001. aasta rahvaloenduse andmetel elas linnas 30 926 inimest, 2011. aasta rahvaloenduse järgi 37 819.
Jost Weymer

**Jost Weymer** (10/20. oktoober 1641 – 1/11. september 1695) oli Kuressaare kaupmees ja raehärra.

21/31. detsembril 1693 aadeldati ta Karl XI poolt ja temast põlvneb Weymarnide aadlisuguvõsa.

Ta oli abielus Judith von Schulziga, nende poeg oli Jost von Weymarn.

## Välislingid
* Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Lindi (Tansaania)

**Lindi** on linn Tansaanias, Lindi piirkonna halduskeskus.

Lindi asub Tansaania kaguosas India ookeani ääres Lindi lahe rannikul Lukuledi jõe suudmes. Lindi asub 450 km Dar es Salaamist lõuna pool.

Aastal 2002 elas linnas 41 549 inimest. Linnaelanikud tegelevad põhiliselt kalapüügi ja maaharimisega. Tööstusettevõtteid eriti ei ole. Linnas on palju araabia ja India kaupmehi. Lindis on turg, bussijaam, postkontor, lennuväli, algkool ja keskkool, pangad, internetikohvik ja võõrastemajad.

Linna ja selle ümbruse teedevõrk on halvas seisukorras ning vihmaperioodil pääseb Lindisse ainult lennuki ja laevaga.


Lindi.jpg|Tänav Lindis
Scene in Lindi, Tanzania (2).jpg|Tänav Lindis


## Viited
Rāmeswaram

**Rāmeswaram** on linn Indias Tamil Nadu osariigis Pāmbani saarel.

2001. aastal oli elanike arv 38 000.

## Viited
Indrek Rünkla

**Indrek Rünkla** (sündinud 3. septembril 1971 Tallinnas) on eesti arhitekt.

Keskhariduse omandas Indrek Rünkla Tallinna 7. Keskkoolis aastatel 1978–1989. Aastatel 1989–1991 õppis Indrek Rünkla Tallinna Tehnikaülikoolis infotehnoloogiat. Arhitektuurialase kõrghariduse omandas ta Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri- ja linnaplaneerimise osakonnas aastatel 1991–1998.

Aastal 1991 töötas Indrek Rünkla aktsiaseltsis Wirumaa Tiivad programmeerijana. 1997–1998 töötas ta Ars Interjöör OÜ-s arhitektina. Aastast 1998 töötab Indrek Rünkla arhitektuuribüroos Alver Arhitektid OÜ (endine Alver Trummal Arhitektid OÜ).

Indrek Rünkla tuntumad tööd on kaubamaja Ferrum Kuressaares, City Plaza ja Vabaduse väljaku kujundus. Lisaks hoonetele on Indrek Rünkla koostanud urbanistlikke projekte – Mustamäe Tehnopark, Tallinna World Trade Centeri kompleks ja Rotermanni kvartal. Lisaks on Indrek Rünkla mitme autorikollektiivi koosseisus osalenud edukalt arhitektuurivõistlustel ja avaldanud arhitektuurialaseid artikleid.

## Töid

*Kaubamaja Ferrum Kuressaares, 2002 (kaasautorid Andres Alver, Tiit Trummal, Tarmo Laht ja Ulla Mets)
*Pühajärve puhkekompleksi veekeskus, 2003 (kaasautorid Andres Alver, Tarmo Laht ja Ulla Saar)
*City Plaza kontorihoone, 2005 (kaasautorid Tiit Trummal, Andres Alver, Tarmo Laht, Ulla Saar ja Martin Melioranski)
*Mustamäe tehnopark, 2005 (kaasautor Andres Alver, Tarmo Laht, Ulla Saar ja Sven Koppel)
*Tallinna World Trade Centeri kompleks, 2005 (kaasautorid Andres Alver ja Sven Koppel)
*Rävala 4 multifunktsionaalne büroohoone, 2006 (kaasautorid Andres Alver, Tarmo Laht ja Ulla Saar)
*Noblessneri sadam, 2007 (kaasautorid Andres Alver, Tarmo Laht, Ulla Saar ja Sven Koppel)
*Tallinna Rotermanni kvartal, 2007 (kaasautor Andres Alver)
*Vabaduse Väljaku 1. osa, 2009 (kaasautorid Andres Alver, Tiit Trummal, Veljo Kaasik, Tarmo Laht, Sven Koppel ja Ulla Saar)
*Hiiu Lõvi Park, 2012 (kaasautorid Andres Alver, Tarmo Laht).

## Võistlustöid
*Tallinna World Trade Centeri kompleks, 2005; 1. preemia
*Tallinna Noblessneri sadam, 2007; 1. preemia
*Tallinna uus raekoda, 2009; 2. preemia

## Allikad
#
#
#
#
#
#
#
#

## Välislingid
*Arhitektuuribüroo Alver Arhitektid OÜ
Sulfaatrespiratsioon

**Sulfaatrespiratsioon** ehk **sulfaatne hingamine** on anaeroobses keskkonnas toimuv hingamine, mille kaudu saavad energiat mõned bakterirühmad.

Sulfaatsel hingamisel on elektronide lõppaktseptoriks sulfaatioon – SO42-). Hingamisprotsessi lõpptulemusena tekib teiste seas redutseeritud ühend – vesiniksulfiid (H2S).

## Vaata ka
*Sulfaadireduktsioon
Årsta

**Årsta** on Stockholmi valla  linnaosa  Söderorti linnapiirkonnas Enskede-Årsta-Vantöri linnaosapiirkonnas. 

Peaaegu kogu Årsta paikneb Årstavikeni lõunaosa ääres Södermalmist vahetult lõunas Nynäsvägen, Johanneshovsvägeni ja Årstabroarna vahel.
Feid

**Feid** (inglise *fade*) on helitöötluses ühtlane helitugevuse tõus või langus.

Eristada saab sisse-, välja- ja ristfeidi: sissefeid on vaikusest helisse feidimine, väljafeid on helist vaikusesse feidimine ja ristfeid on ühest helist teise feidimine.

## Viited
Bjärka-Säby

**Bjärka-Säby** on asula Linköpingi valla lõunaosas Bjärka-Säby lossi ja Bjärkaholmi lähedal kohas, kus Tjustbanan ühineb Bjärka-Säby jaama juures Stångådalsbananiga.

Aastal 2000 oli elanikke 167. 

## Viited

## Vaata ka
* Bjärka-Säby vana loss
* Bjärka-Säby loss ehk Bjärka-Säby uus loss
* Bjärka-Säby jaam
Årsta (täpsustus)

**Årsta** on mitme koha nimi Rootsis:

***[[Årsta]]**, Stockholmi linnaosa
***[[Årsta talu]]**, mille järgi Stockholmi linnaosa nime sai
***[[Årsta linnaosapiirkond]]**, endine linnaosapiirkond Stockholmis

***[[Årsta loss]]**, loss Haninge vallas

***[[Årsta (Uppsala)|Årsta]]**, Uppsala linnaosa

## Vaata ka
*Årsta havsbad
Patrick

**Püha Patrick** (iiri keeles *Naomh Pádraig*, ladina keeles Patricius; u 387 Walesis – 493) oli katoliku pühak ja Iirimaa kaitsepühak. Tema sünninimi oli **Maewyn**. 

Teda peetakse Iirimaale ristiusu toojaks; tal olnud lihtne iirlasi ristiusku pöörata, kuna ta oli tugev isiksus. 

Kristlusse pöördus ta alles 16. eluaastal. Kui Patrick oli alles laps, röövisid paganlikud iirlased ta orjaks, seepärast kasvas ta üles Iirimaal. Pärast vangipõlvest põgenemist õppis ta mitmel pool Euroopas, kuid pöördus lõpuks Iirimaale tagasi, et seal kristlust jutlustada.

Pühale Patrickule omistatakse mitmeid imetegusid. Üks tuntumaid on uskumus, et just tema käskis kõigil madudel Iirimaalt lahkuda.

Püha Patricku päeva tähistatakse enamasti 17. märtsil.

## Vaata ka
*Püha Patricku päev
*St. Patricku katedraal
*St. Patrick's Pub

## Välislingid
*St. Patrick BBC Religions
*Catholic Online
*Moran, P.F. St. Patrick The Catholic Encyclopedia (1911). New York: Robert Appleton Company.
*Toivo Heinla. Püha Patrick. Miretha maailm. (Kasutatud 17. märtsil 2011.)
*"Homme on püha Patricku päev", Postimees, 16. märts 1996
*"St Patrick - mees kes tõi Iirimaale ristiusu", Õhtuleht, 17. märts 2000
*"FOTOD: 17. märts on Püha Patricku päev", Eesti Päevaleht, 17. märts 2001
*Helen Arusoo, "Püha Patricku päev: Tiit Kikas ei pane rohelist parukat pähe", Õhtuleht, 17. märts 2001
Mario Borghezio

**Mario Borghezio** (sündinud 3. detsembril 1947 Torinos) on Itaalia poliitik ja Euroopa Parlamendi liige.

1992–2004 kuulus ta Itaalia parlamenti. Borghezio seisab vastu immigratsioonile ja poliitika mõjutamisele salaorganisatsioonide poolt.
Tsirkulatsioon

**Tsirkulatsioon** on millegi ringlemine, ringe, ringlus.

Sõna kasutatakse terminina nii üksiksõnana kui ka sõnaühendi komponendina:

***[[Tsirkulatsioon (merendus)|Tsirkulatsioon]]** on mõiste merenduses.
*Õhu tsirkulatsioon on mõiste meteoroloogias.

***(Vee) tsirkulatsioon** võib tähendada:
:***Tsirkulatsioon** ehk ümberkihistumine on limnoloogias perioodiliselt toimuv veekogude veemasside segunemine.
:*Veeringe
:*Termohaliinne tsirkulatsioon
:*Vee tsirkulatsioon on mõiste jõeteaduses.
Penitsilliin

**Penitsilliinid** on antibiootikumide klass, mida saadakse perekonna *[[Penicillium]]* seentest. 

Penitsilliinid on ajalooliselt tähtsad, sest tegu oli esimeste ravimitega, mis ravisid varem tõsiseid haigusi nagu süüfilist ja stafülokokinakkusi. Ehkki penitsilliine kasutatakse laialdaselt ka tänapäeval, on paljud bakterite tüübid nende suhtes resistentsed.

Kõik penitsilliinid on beetalaktaam-antibiootikumid ning neid kasutatakse peamiselt grampositiivsete bakterite tekitatud haiguste ravis. 

Enamik penitsilliine on 6-aminopenitsillaanhappe derivaadid, mis erinevad üksteisest asenduse poolest aminorühma külgahelas. 

Bensüülpenitsilliin ehk penitsilliin G oli esimene antibiootikum, mida meditsiinis laialt kasutati. Selle avastamine on omistatud Alexander Flemingile (1928), kes koos tema masstootmise meetodi loojate Ernst Boris Chaini ja Howard Walter Floreyga pälvis 1945 Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna.

Penitsilliinide toimemehhanismi ei tunta seni veel täielikult.  

## Avastamine

Penitsilliini avastajaks peetakse šoti teadlast, Nobeli auhinna laureaati Alexander Flemingit, kes 1928 avastas, et sobival substraadil kasvanud pintselhallik eritab antibiootiliste omadustega ainet, mille ta nimetas penitsilliiniks. Sellest sai alguse antibiootikumide avastamise ajastu. Penitsilliini kui ravimi väljatöötajateks peetakse Howard Walter Floreyt, Ernst Chaini ja Norman Heatleyt.

Siiski on *Penicillium* bakteriostaatilisest toimest teateid juba enne Flemingit. Sinise hallitusega (tõenäoliselt *Penicillium*) leiva kasutamine mädaste haavade raviks on rahvameditsiinis teada olnud keskajast saadik. Esimene avaldatud teade kuulub John Tyndallile Kuningliku Seltsi väljaandes 1876. Ernest Duchesne kirjeldas seda 1897. aasta artiklis, mida Pasteuri Instituut autori nooruse tõttu avaldamiseks vastu ei võtnud. Märtsis 2000 avaldasid San José San Juan de Diosi haigla arstid Costa Rica arsti Clodomiro Picado Twighti (1887–1944) käsikirjad. Need kirjeldasid Picado vaatlusi perekonna *Penicillium* seente toimest ajavahemikul 1915–1927. Picado teatas oma avastustest Pariisi Teaduste Akadeemiale. Eižens Zemmers tegi aastail 1869–1870 rea katseid, kus kasutas hallituse eoseid hobuste raviks, avaldades oma töö aastal 1870.

12. veebruaril 1941 katsetati penitsilliini esimest korda inimese peal.

1952. aasta toodeti ainuüksi USA-s üle 300 tonni penitsilliini.

## Toime

Penitsilliinil on *[[in vitro]]* bakteritevastane toime. *[[In vivo]]* toime ei ole päris selge, võimalik, et antibiootikum kinnitub mikroorganismi pinnale või absorbeeritakse mikroorganismi poolt nii, et rakuhingamine saab inhibeeritud ning glutamiini ja lüsiini assimilatsioon ja nukleiinide lagundamine blokeeritud.

## Vaata ka
*penitsilliiniallergia

## Viited

## Kirjandus
*Hare, R. *The Birth of Penicillin and the Disarming of Microbes*, Allen & Unwin 1970
Stafülokokk

**Stafülokokk** ehk **kobarkokk** (*Staphylococcus*) on grampositiivsete bakterite perekond. Mikroskoobi all paistavad nad ümmargustena ning moodustavad kobaraid. 

Stafülokokke on teada 32 liiki. Nad on levinud üle maailma. Enamik neist on kahjutud ning elavad loomade (sealhulgas inimese) nahal ja limaskestadel. Neid on ka mullas.

Stafülokokid võivad inimestel ja teistel loomadel põhjustada mitmesuguseid haigusi. Nad on tavalised toidumürgistuse põhjustajad. *[[Staphylococcus aureus]]* põhjustab mitmesuguseid naha- jm nakkusi. 

## Liike
**[[Staphylococcus afermentans]]
**Staphylococcus aureus
**[[Staphylococcus auricularis]]
**Staphylococcus capitis
**[[Staphylococcus caprae]]
**Staphylococcus cohnii
**[[Staphylococcus epidermidis]]
**Staphylococcus felis
**[[Staphylococcus haemolyticus]]
**Staphylococcus hominis
**[[Staphylococcus intermedius]]
**Staphylococcus lugdunensis
**[[Staphylococcus pettenkoferi]]
**Staphylococcus saprophyticus
**[[Staphylococcus schleiferi]]
**Staphylococcus simulans
**[[Staphylococcus vitulus]]
**Staphylococcus warneri
*''Staphylococcus xylosus

## Vaata ka
* Metitsilliinile resistentne Staphylococcus aureus  

## Viited
Samara aeg

**Samara aeg** (lühend SAMT) on vööndiaeg, mis kehtib Venemaal Samara, Saratovi, Astrahani ja Uljanovski oblastis ning Udmurtias. Samara aeg erineb Moskva ajast +1 tunni võrra ning maailmaajast +4 tunni võrra. 28. märtsist 2010 kuni 26. oktoobrini 2014 kehtis Samara oblastis ja Udmurtias Moskva aeg. 2016. aastal läksid Samara ajale üle Samara, Saratovi ja Uljanovski oblast.

28. oktoobril 2018 läks Samara ajale üle Volgogradi oblast, kuid 27. detsembril 2020 see tühistati.