open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ole Golubjatnikov

**Ole Golubjatnikov** (ka **Oleg Golubjatnikov**; 5. jaanuar 1930 Kuressaare – 4. jaanuar 2004 Syracuse, New Yorgi osariik) oli eesti päritolu USA arvutiteadlane.

Tema lapsepõlv möödus Muhus. See lõppes aastal 1941, kui isa küüditati ning ema kahe pojaga viidi Harku vanglasse. Aastal 1944 ebaõnnestus katse Rootsi pääseda ning pere saadeti Saksamaale, kus ta aastal 1949 lõpetas Geislingeni Eesti Gümnaasiumi. Samal aastal asus ta Saksamaalt USA-sse. Aastal 1953 jõudis ta Illinoisi ülikoolis bakalaureusekraadini, aastal 1954 magistrikraadini elektroonika ja arvutite alal.

Aastatel 1956–1970 töötas ta firmas General Electric arvutite ja radarite uurimis- ja arendusinsenerina, aastatel 1972–1976 juhatas ta omaasutatud arvutisüsteemide alast konsultatsioonifirmat, aastal 1977 pöördus ta tagasi General Electricusse juhtiva arvutispetsialistina.

Ta osales paljude USA info- ja kaitsesüsteemide väljatöötamisel, tegutsedes aastaid USA kaitsepoliitika infotehnika koordinaatorina. Ta võttis osa rohkem kui 80 arvutisüsteemi ja -võrgu ning 14 protsessori arendamisest; ta oli ka üks interneti loojaid. Temalt ilmus üle 130 teaduspublikatsiooni. Eesti Ameerika Fondi asutajaliige.

Tänu tema initsiatiivile arenes eesti meditsiinialane infrastruktuur, sealhulgas jõudis tänu temale Maarjamõisa haiglasse esimene kompuutertomograaf Eestis. Samuti oli ta Kellavere radarisüsteemi prototüübi üks konstruktoreid.

## Isiklikku
Tema isa Dmitri Golubjatnikov oli arst, nagu ka tema vend Rjurik.

## Viited
Étienne Mourrut

**Étienne Mourrut** (4. detsember 1939 Le Grau-du-Roi – 19. oktoober 2014 Montpellier) oli Prantsusmaa parempoolne poliitik. Ta oli Rahvaliikumise Liidu liige.

## Välislingid
AS Tallinna Küte

**AS Tallinna Küte** (lühend: TK) oli aastal 2002 Tallinnas asutatud soojusettevõte.

TK eelkäija oli aastal 1913 asutatud Tallinna Linna Elektri Keskjaam.

Aastast 2012 kuulub TK osaühistule Elekter ja Küte, 2013. aastal vahetas ettevõte nimetuse OÜ Utilitaseks.  

Soojusettevõte Masina tänav 18, jätkab tegevust OÜ Utilitase Ülemiste katlamajana.
## Viited

## Välislingid
*TK koduleht (vaadatud 04.03.2013)
Cecita järv

**Cecìta järv** (itaalia keeles *Lago Cecita*), tuntud ka kui *Mucone järv*, on veehoidla Lõuna-Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis. Veehoidla rajati 1951. aastal 55 meetri kõrguse hüdroelektrijaama paisu rajamisega. Alates 1962. aastast on elektrijaam Eneli kontrolli all. Lisaks elektrienergia tootmisele kasutatakse vett ka ümbruskonna põldude niisutamiseks. 

1142,5 meetri kõrgusel merepinnast asuva veehoidla pindala on 12,6 km², kaldajoone pikkus 46 km.

Veekogu kallastel asuvad Spezzano della Sila, Longobucco ja Celico.


Diga cecita 1.jpg|
Diga di Cecita.jpg|
Lago Cecita 2.jpg|
Lago Cecita 4.jpg|
Lago Cecita 7.jpg|
Lago Cecita.jpg|
Barbellino veehoidla

**Barbellino veehoidla** (itaalia keeles *Lago del Barbellino*, 'Barbellino järv') on veehoidla Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas Bergamo provintsis. Veekogu asub samanimelisest järvest umbes 1 km edelas.

1862 meetri kõrgusel merepinnast asuva veehoidla maht on 18,85 miljonit kuupmeetrit, valgala suurus 17,33 km². Hüdroelektrijaama pais valmis 1931. aastal.


Pilt:Lagobarbellino3.jpg|
Pilt:LagoBarbellino2.jpg|


## Välislingid
* Andmed veekogu kohta (itaalia keeles)
Narva linavabrik

**Narva linavabrik** (*Нарвская суконная фабрика*) ehk **OÜ Narva Linaketramise Manufaktuur** (vene keeles *Товарищество на паях "Нарвская льнопрядильная мануфактура"*) oli aastatel 1851–1944 Narvas Jaani linnaosas (praegu Jaanilinn Venemaal) töötanud tekstiilivabrik.

## Ajalugu
Vabriku asutas Alexander von Stieglitz 15. aprillil 1851 Narva jõe idakaldale kalevivabriku kõrvale **Narva linaketramis- ja kudumisvabriku** nime all. Vabriku hooned valmisid 1855. aastal, ehitamist juhendas inglane F. Kinnel.

Aastast 1880 tegutses vabrik osaühisusena **OÜ [[Narva Linaketramise Manufaktuur]]i** nime all.

Narva linaketrusvabriku filiaaliks sai 1891. aastal ostetud Milleri presendivabrik Peterburis.

Vabrik natsionaliseeriti Riigivolikogus 23. juulil 1940 vastu võetud pankade ja suurtööstuste natsionaliseerimise deklaratsiooni alusel. Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu 06.03.1941 määrusega nimetati Narva Linaketramise Manufaktuur ümber **Narva Lina-Manufaktuuriks**.

Teises maailmasõja ajal oli vabriku hoonetes juutide vangilaager. Sõja lõpus vabrik hävis, ent hiljem vabrik taastati ja see töötas nime all *Ivangorodi lina- ja džuudivabrik* (vene keeles **Ивангородская льноджутовая фабрика**).

Vabriku hooneid on ümber ehitatud ja need on säilinud siiani. Nõukogude ajal oli peamine toodang toiduainete pakkimiseks ette nähtud džuudikotid. Ettevõte tegutseb ka praegu. Kui sünteetiline pakend vahetas naturaalse pakendi välja, siis toodangu maht vähenes tunduvalt. Nüüd toodetakse seal enamasti köisi ja vapialuseid.

## Toodang
Vabrikus toodeti näiteks purjeriiet ja alates 1882. aastast džuutriiet. Oletatavasti oli Narva linavabrikus valmistatud riide kvaliteet hea, sest toodangu eest 1862. aastal anti parun Stieglitzile Peterburis tööstustoodete näitusel suur hõbemedal. 1905. aastal tootmismahu järgi oli vabrik Venemaa linatööstus-ettevõtete seas kolmandal kohal. 1930. aastate keskel läks 70% toodangust välismaale..

## Põhikapitaal
*1913 – 2 700 000 rubla
*1935 – 2 160 000 krooni

## Töötajate arv
*1905 – 2500 inimest
*1913 – u 2000 inimest
*1928 – u 2200 inimest
*1935 – 1326 inimest
*1939 – 1427 inimest

## Sisseseade
*4 vesiturbiini (võimsus 2150 hJ)
*132 ketrusmasinat 10 447 värtnaga
*567 kudumistelge

## Vaata ka
*Narva kalevivabrik

## Viited
Rahvusvaheline geodeetiliste koordinaatide süsteem

**Rahvusvaheline geodeetiliste koordinaatide süsteem** (ingl *World Geodetic System*) on standard koordinaatide määramiseks, mida kasutatakse kartograafias, geodeesias ja navigatsioonis. Viimane WGS on aastast 1984, koos 2004. aasta parandustega. Süsteem on aluseks ka GPS-ile.
Varasemad WGS-id on aastatest 1960, 1966, 1972.

## WGS&nbsp;84

Vajadus parema geodeetilise süsteemi järele oli 1980. aastate alguses geodeetide ringkondades teada, ka Ameerika Ühendriikide Kaitseministeerium vajas paremat süsteemi. WGS 72 ei pakkunud enam küllaldast informatsiooni, geograafilist katvust ega täpsust kõigi tollaste ega ka eeldatavate kasutusalade tarbeks. Uue süsteemi väljatöötamise aluseks pidid saama aastatega täienenud ning täpsemaks muutunud maa mõõtmiste tulemused.

Uus WGS-süsteemi tähiseks sai WGS 84. Uue süsteemi keskpunktiks on Maa keskpunkt. Pikkuskraadide algpunktiks on (IRM) Rahvusvaheline Referens Meridian, mis asub algmeridiaanist 102 meetrit idas.

WGS 84 koordinaatsüsteem on kasutusel ka GPS-süsteemis.

## Vaata ka
* EGM96
* Ellips ja Ellipsoid
* Geoid
* Krassovski ellipsoid, 1942. aasta koordinaatsüsteem, kasutatud näiteks Eesti ja Vene Föderatsiooni vahelises merealade piiritlemise lepingus
* Maa kuju
* Referentsellipsoid
*L-EST97 koordinaatsüsteem, Tasapinnaline ristkoordinaatide süsteem L-EST97
*Lamberti konformne kooniline projektsioon
*LAMBERT-EST
*Geodeetiline referentssüsteem ETRS89
*Referentsellipsoid GRS80

## Viited

## Välislingid
* ESTERM: WGS
Meistriliiga 2013

**Meistriliiga 2013** ehk **Premium liiga 2013**, liiga suurtoetaja A. Le Coq järgi, oli Eesti jalgpalli kõrgeima liiga 23. hooaeg, mis algas 3. märtsil 2013 ning lõppes 9. novembril 2013. Tiitlikaitsja oli Nõmme Kalju. Kaks vooru enne hooaja lõppu kindlustas oma kaheksanda meistritiitli FC Levadia.

## Meeskonnad

### Treenerivahetused
*Tallinna Kalev: Sergei Ratnikov → Frank Bernhardt (18. november 2012)
*Tammeka: Joti Stamatopoulos → Uwe Erkenbrecher (8. jaanuar 2013)
*Sillamäe Kalev: Algimantas Briaunys → Sergei Ratnikov (02. aprill 2013)
*Narva Trans: Aleksei Jagudin → Valeri Bondarenko (08. aprill 2013)
*Flora: Marko Lelov → Norbert Hurt (kohusetäitja) ( 21. juuli 2013)

## Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### Meistriliiga üleminekumängud
2013 hooaja lõpus osalesid Meistriliiga 9. koht ja Esiliiga 2. koht üleminekumängudel, mis selgitas välja järgmisel hooajal Meistriliigas ja Esiliigas mängiva võistkonna.

:**''Tartu JK Tammeka** säilitas koha Meistriliigas, võites kahe mängu kokkuvõttes 6:2. Rakvere JK Tarvas jäi teist hooaega järjest Esiliigasse pidama.''

## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.

|-
|
### Hooaja esimene pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|- : 12
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

### Hooaja teine pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

## Parimad väravakütid

## Auhinnad

## Vaata ka
*Esiliiga 2013
*Esiliiga B 2013
*II liiga 2013
*III liiga 2013
*IV liiga 2013

## Viited
Eesti seitsmekümnendad

**"Eesti seitsmekümnendad"** on 1999. aastal plaadifirma Hitivabrik välja antud kahest CD-st koosnev kogumikalbum. 

## Lood
### CD1

Märkused
* 4. laulu juures puuduvad autorite nimed
* 5. laulu autoriks on plaadiümbrisel Cowsellers
* 8. laulu muusika autoriks on märgitud üksnes Capuano
* 9. laulu autoriks on plaadiümbrisel mainitud M. Murray
* 12. laulu autoriks on plaadiümbrisel märgitud Hadzidakis
* 15. laulu autoriks on plaadiümbrisel märgitud Dök
* 16. laulu atoriks on plaadiümbriel märgitud Velazques Torres
* 20. laulu juures puuduvad autorite nimed
* 22. laulu juures on sõnade autoriks märgitud Heldur Karmo

### CD2

Märkus:
*  5. laulu autoriks on plaadiümbrisel märgitud Bouwens
*  9. laulu autoriks on plaadiümbrisel märgitud C. Brühn
* 17. laulu esitajaks on plaadiümbrisel märgitud Jaak Joala, lauluks "Suveaeg" ning autoriteks Ray Dorset ja Heldur Karmo
Harimägi

**Harimägi** ehk **Leenardi mägi** (varasemas kirjanduses ka *Sankt Leonhardi mägi*) on küngas Otepää kõrgustiku lääneosas. Künka absoluutne kõrgus on 211 m, suhteline kõrgus umbes 50 m.

Künka läänepoolset osa nimetatakse *Kanepimäeks* ja lõunapoolset osa *Pedajamäeks*.

## Ajalugu

Aastatel 1816–1819 tegi seal geodeetilisi mõõdistamisi rahvusvahelise tuntusega astronoom ja geodeet Friedrich Georg Wilhelm Struwe (1793–1864). Sinna rajati mõõdistamise käigus ka triangulatsioonitorn, millest tänaseks on säilinud vaid kivialus.

Künkal asuvad ka Sangaste mõisale kuulunud vaatetorni varemed, mille ehitas krahv Friedrich Berg umbes 1885–1886 ja mille põletasid maha jaanitulelised.

## Vaatetorn

2003. aastal avati puidust Harimäe vaatetorn, mille kõrgus on 28 m, kuid kõrgeim platvorm asub 24 m kõrgusel. Vaatetorn asub Käärikult 3 km Sangaste suunas. Sealt avanevad vaated üle Väikese Emajõe oru Karula kõrgustikule ja Otepää kõrgendikeni. Vaatetorni kõrvalt läheb mööda Tartu maratoni rada, millega ristub Kekkose suusarada.


Puidust vaatetorn Harimäel.jpg|Vaade Harimäe puidust vaatetornile suvel
Harimäe lookout tower - panoramio.jpg|Vaade Harimäe vaatetornile talvel


## Viited
Is This the Way to Amarillo

**"Is This the Way to Amarillo"** (hilisema pealkirjaga ja ka eesti keeles **"Amarillo"**) on Neil Sedaka ja Howard Greenfieldi kirjutatud populaarne laul. Amarillo viitab sellenimelisele linnale Texases, laulu algne pealkiri oli aga "Is This the Way to Pensacola", mis viitas Florida linnale Pensacolale. Sedaka aga leidis, et Amarillo kõlab laulus paremini. 

Kahe ameeriklase kirjutatud laul USA linna kohta anti aga esmalt välja hoopistükkis Euroopas. Suurbritannias plaadistas laulu Tony Christie ja see avaldati 1971. aasta novembris. Neil Sedaka enda esituses ilmus singel 1977. aastal pealkirja "Amarillo" all. 

Lugu on hiljem esitanud paljud teised esitajad. 

Eesti keeles on laulu laulnud Jaak Jürisson ja Toomapojad, Ahti Nurmis, samuti kuulus laul Tarmo Pihlapi repertuaari.
Hirmuse jõgi

**Hirmuse jõgi** (ka *Sirtsi jõgi*, *Soonurme jõgi*) on Purtse jõe vasakpoolne lisajõgi, mille pikkus on 22 km. Hirmuse jõge on käsitletud ka Purtse jõe ülemjooksuna.

Jõe järgi on nime saanud Oandu lademe Hirmuse kihistu. Selle keskjooksul jõesängis paljanduv paas on ka selle kihistu stratotüüp. Sealne paas on suure savisisaldusega ja sisaldab ohtralt brahhiopoode. 

## Viited

## Välislingid
*
Järvselja kuused

**Järvselja kuused** on Kastre vallas Järvselja metskonna kvartalis 224 mitu üksteise lähedal kasvavat väga kõrget kuuske. Nende seas kasvab ka 2015. aastani Eesti kõrgeimaks kuuseks peetud puu, mille kõrgus 1999. aastal oli 44 m ja 2007. aastal 44,1 m. Aastani 1967 kasvas seal veel kõrgem kuusk, mille kõrgus oli 47,5 m.

Praegu teadaolevatest kuuskedest kõrgeim (48,6 meetrit) kasvab Põlvamaal Veriora vallas.

## Viited
Kahtla laid

**Kahtla laid** on Saaremaa lõunaosas asuv poolsaar, mis jääb Saastna ja Viltina lahe vahele. Poolsaar on varem (nt veel 1770. aasta kaardil) saar.

## Viited
Jaani tänav (täpsustus)

**Jaani tänav** on mitme tänava nimi Eestis.
* **[[Jaani tänav]]** on Tartus.
* **[[Jaani tänav (Antsla)|Jaani tänav]]** on Antslas.
* **[[Jaani tänav (Elva)|Jaani tänav]]** on Elvas.
* **[[Jaani tänav (Haapsalu)|Jaani tänav]]** on Haapsalus.
* **[[Jaani tänav (Jõhvi)|Jaani tänav]]** on Jõhvis.
* **[[Jaani tänav (Kallaste)|Jaani tänav]]** on Kallastel.
* **[[Jaani tänav (Otepää)|Jaani tänav]]** on Otepääl.
* **[[Jaani tänav (Pärnu)|Jaani tänav]]** on Pärnus.
* **[[Jaani tänav (Tapa)|Jaani tänav]]** on Tapal.
* **[[Jaani tänav (Tõrva)|Jaani tänav]]** on Tõrvas.
*Jaani tänav, Kollino küla, Antsla vald
*Jaani tänav, Vasalemma alevik, Vasalemma vald
*Jaani tänav, Peetri alevik, Kareda vald
*Jaani tänav, Ämbra küla, Kareda vald
*Jaani tänav, Mustla alevik, Tarvastu vald
*Jaani tänav, Rõngu alevik, Rõngu vald
*Jaani tänav, Kolga-Jaani alevik, Kolga-Jaani vald
*Jaani tänav, Järva-Jaani alev, Järva-Jaani vald

## Vaata ka
***[[Jaani tänav (Tallinn)|Jaani tänav]]** (saksa keeles *Johannisstrasse*) oli ka 20. sajandi alguses Tallinnas tänapäeva Pärnu maantee Viru ja  Vabaduse väljaku vaheline lõik.
*Jaani tee, Räni alevik, Olenurme vald
*Jaani tee, Koeru alevik, Koeru vald
*Jaani tee, Valma küla, Viljandi vald
*Jaani tee, Soela küla, Leisi vald
*Jaani tee, Paldiski 
*Jaani tee, Pringi küla, Viimsi vald
*Jaani tee, Päide küla, Rakvere vald
*Jaani tee, Kasti küla, Lääne-Saare vald
*Jaani põik, Tapa
Karbimadal

**Karbimadal** on madal Ihasalu lahe lääneosas, Viimsi poolsaarest 4 km idas.

Madala juures on vee sügavus alla 2 m.

Aastal 1986 rajati madalale Karbimadala tulepaak.

## Viited
Robbie van Leeuwen

**Robbie van Leeuwen** (sündinud 29. oktoobril 1944 Haagis) on Hollandi muusik, kelle põhiinstrumentideks on kitarr, sitar ja mandoliin, samuti on ta laulukirjutaja ja taustalaulja.  

Ta on olnud Hollandi ansamblite The Motions, Shocking Blue ja Galaxy-Lin peamine laulude autor. Tema Shocking Blue'le kirjutatud lugudest tuntuimad on "Venus" (1969), mis on juhtinud edetabelit Billboard Hot 100 nii 1970. ja ka 1986. aastal tüdrukuteansambli "Bananarama" esitatuna, "Love Buzz" (1969), millest sai "Nirvana" debüütsingel 1988. aastal, ning "Daemon Lover" (1970). 

1960. aastatel mängis ta ansamblites The Atmospheres ja The Ricochets. Seejärel tegutses ta Nederbieti viljelenud ning The Rolling Stonesist ja The Pretty Thingsist mõjutusi saanud ansambli The Motions kitarristina. Pärast tüli The Motionsi solisti Rudy Bennettiga asutas ta 1967. aastal ansambli Six Young Riders. Ansambel andis välja singli "Let the Circle Be Unbroken" ja lagunes veel selsamal aastal. Seejärel otsustas ta moodustada ansambli Shocking Blue, mis oli Hollandi ekvivalent Jefferson Airplane'ile, ühendades raske roki ja võimsa ja atraktiivse naisvokaali. Bändi lugudest on tuntud ka "Mighty Joe", "Never Marry a Railroad Man", "Hello Darkness", "Shocking You", "Inkpot", "Long Lonesome Road" ja "Blossom Lady".

1973. aastal lahkus ta ootamatult ansamblist ja alustas soolokarjääri. 1970. aastate keskel liitus ta folk-džässiansambliga Galaxy-Lin. Robbie produtseeris ka endise Shocking Blue laulja Mariska Veresi singlid "Too Young" ja "Lovin' You". 1979. aastal tegi van Leeuwen edutu katse Shocking Blued uuesti kokku tuua, samuti on üritas ta seda veel 1984. ja 1994. aastal.

## Singleid
*"Venus" (Shocking Blue; 1969)
*"Starship 109" (Mistral; 1978)
*"Venus" (Bananarama; 1986)
*"Venus" (Sandra van Nieuwland; 2012)

## Välislingid
*Elulugu IMDb-s
Venus (Shocking Blue laul)

"**Venus**" (eestikeelse pealkirjaga "**Veenus**") on Hollandi ansambli Shocking Blue poolt kuulsaks lauldud laul. 

Laulu viis põhineb 1963. aasta lool "The Banjo Song", mida esitas The Big 3 – folktrio, kuhu kuulus noor Cass Elliot. See lugu omakorda oli aga ümbertöötlus Ameerika folkklassikasse kuuluvast teosest "Oh! Susanna". 

Lugu avaldati 1969. aastal ning see jõudis edetabelites esikohale viies Euroopa riigis ning ka USA-s edetabelis Billboard Hot 100. Laulu muusika ja sõnad kirjutas ansambli kitarrist Robbie van Leeuwen. 

1986. aastal jõudis tüdrukutebändi Bananarama versioon samuti USA-s esikohale ning oli edukas ka mujal maailmas.

Eestikeelsed sõnad kirjutas laulule Einar Pesla ning laul on tuntud Tõnis Mäe esituses. Esitanud on seda ka näiteks Boris Lehtlaan, Kuldsed Lindid ja Kasemahlake.

## Välislingid
*Shocking Blue - Venus (Official Video) YouTube'is
Järvi järved

**Järvi järved** ehk **Järvi järvestik** on kaheksa väikest järve Harjumaal Kuusalu lähedal. Järvestiku suurim järv on Pikkjärv, mille pindala on 5,2 ha. Need järved on pehmeveelised.


Järvi Pärnjärv11.JPG|Järvi Pärnjärv
Järvi Pikkjärv11.JPG|Järvi Pikkjärv


## Viited
Pontechianale järv

**Pontechianale järv** (itaalia keeles *Lago di Pontechianale*; ka *Castello järv* (*Lago di Castello*)) on veehoidla Loode-Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis Pontechianales.

1587 meetri kõrgusel merepinnast paikneva veehoidla pindala on 52 hektarit, kaldajoone pikkus umbes 3,93 kilomeetrit, valgla suurus 67,5 km².

Hüdroelektrijaama 70 meetri kõrgune pais rajati 1942. aastal. Kõik veekogu alla jäänud hooned, sealhulgas kirik, ehitati üles sama paikkonna teises kohas. Madalvee ajal on endise küla varesid järve põhjast näha tänini. 


Diga pontechianale.jpg|Vaade paisule järve põhjakaldalt
Pontechianale-View.JPG|
Pontechianale-lake.JPG|
Kaunissaare veehoidla

**Kaunissaare veehoidla** asub Jägala jõel, halduslikult Anija vallas Kaunissaare külas. 

Veehoidla pindala on 30 ha ja suurim sügavus 5 m.

Veehoidla koos kanalite süsteemiga (s.t hüdrosõlm) sai valmis 1984. aastal ja sellest ajast kuulub Tallinna veevarustussüsteemi. Veehoidlast algab Jägala-Pirita kanal. 

## Viited
Kanada kummituslinnade loend

Siin on **Kanadas asuvate [[kummituslinn]]ade nimekiri**. Kummituslinn on mahajäetud linn, mis on kaotanud suurem osa oma elanikkonnast. Linnade hülgamisi põhjustab, kas äride sulgemine, maanteede ja raudteede ümber suunamine või mõne maavara ammendumine.

#### Alberta
#### Briti Columbia
#### Loodealad
*Cameron Bay
*Camp Canol
*Discovery
*Fort Confidence
*Old Fort Providence
*Pine Point
*Port Radium
*Rayrock
*Rocher River
*Tungsten

#### Manitoba
#### New Brunswick
#### Nova Scotia
*Broughton
*Roxbury
*Eatonville
*West Bay Road
#### Nunavut
*Amadjuak
*Brooman Point Village
*Craig Harbour
*Dundas Harbour
*Iglunga
*Killiniq
*Native Point
*Port Leopold
*Tavani
#### Ontario
#### Prints Edwardi saar
#### Quebec
*Boscobel
*Crystal Falls
*Gagnon
*Goose Village
*Joutel
*Nitchequon
*Saint-Jean-Vianney
*Shrewsbury
*Saint-Nil
*Saint-Thomas-de-Cherbourg
*Saint-Paulin-Dalibaire
*Saint-Octave-de-l'Avenir
*Val-Jalbert
#### Saskatchewan

*Island Falls
*Robinhood
*Robsart
#### Yukon
*Canyon City
*Clinton Creek
*Elsa
*Fortymile
*Paris
*Snag
*Yost

## Välislingid
*Hüljatud asulad Kanadas
Janez Janša teine valitsus

**Janez Janša teine valitsus** oli Sloveenia valitsus alates 27. jaanuarist 2012 kuni 27. veebruarini 2013, mil valitsusele avaldati umbusaldust.

## Valitsuse koosseis
Kerekunnu mägi

**Kerekunnu mägi** on kõrgendik (küngas) Haanja kõrgustikul Vaskna järve lähedal. Künka absoluutne kõrgus on 296 m (Eestis kolmas koht) ja suhteline kõrgus 53 m. Künka lõunaosa nimetatakse ka *Viinamäeks*.

## Viited
Maria Guzenina

**Maria Guzenina** (sünninimi **Maria Stieren**, sündinud 12. jaanuaril 1969 Helsingis) on Soome poliitik, Eduskunna liige. Ta oli alates 22. juunist 2011 kuni 24. maini 2013 Jyrki Kataineni valitsuse sotsiaalteenuste minister.

Maria Guzeninal on keskharidus. Ta on lõpetanud Mäkelänrinte õhtugümnaasiumi.

Ta kuulub Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. 2004 valiti ta Espoo linnavolikokku. Ta valiti volikokku tagasi ka 2008 ja 2012. Eduskunna liikmeks valiti ta 2007. ja 2011. aasta valimistel. 2011. aasta valimiste järel kinnitati ta Jyrki Kataineni valitsuse sotsiaalteenuste ministriks.

Maria Guzenina sai tuntuks, kui ta valiti esimese soomlasena MusicTV saatejuhiks, kus ta töötas aastatel 1993–1997. Ta on hiljem töötanud kolumnistina mitmes ajalehes: Alueuutiset 1996–2001, Aktivist 2002–2003, Ilta-Sanomat 2003–2004, Iltalehti 2004–2007; samuti vabakutselise toimetajana Radio Citys, Yleisradio Radio Ainos ja Radio Novas.

## Isiklikku
Tema isa on rahvuselt sakslane ja ema venelane. Ta on olnud kaks korda abielus ja kandnud vahepeal nimesid Maria Lindell ja Maria Guzenina-Richardson. Teisest abielust on tal 1999 sündinud poeg.

## Viited

## Välislingid

* Maria Guzenina koduleht
* Maria Guzenina Euroopa Parlamendi kodulehel
*Tutvustus eduskunna kodulehel
I Do, I Do, I Do, I Do, I Do

"**I Do, I Do, I Do, I Do, I Do**" (eestikeelse pealkirjaga "**Siis kui algas kõik**") on ansambli ABBA repertuaari kuulunud laul. Laulu autorid on Björn Ulvaeus, Benny Andersson ja ABBA mänedžer Stig Anderson. Laul oli ülemaailmselt nende teine edukas singel pärast "Waterlood". Singel pärineb ABBA kolmandalt albumilt "ABBA" ja see ilmus müügilettidele 1975. aasta aprillis. Singli B-poolel oli laul "Rock Me".

Laul avaldati suhteliselt varsti pärast ebaedukat lugu "So Long" ning ta tõi ansambli uuesti tähelepanu keskpunkti. Laul sai populaarseks üle maailma, kuid jäi suhteliselt märkamatuks Suurbritannias. See oli ABBA esimene suur hitt Austraalias ja koos järgnenud singlitega ""Mamma Mia" ja "SOS" põhjustas sealmaal tõelise ABBA hulluse. Laul sai populaarseks pulmalauluna ja seda kasutati ka filmis "Muriel's Wedding" (1994), milles laul kõlab peategelase pulmas. 

Laul jõudis edetabelites esikohale lisaks Austraaliale veel Uus-Meremaal, Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Šveitsis. Ka USA-s edetabelis Billboard Hot 100 jõudis laul 15. kohale, samas aga Suurbritannias jõudis laul üksnes 38. kohale. See on ainus ABBA singel, mis osutus edukamaks USA-s kui Ühendkuningriigis.

Eesti keeles sai laul tuntuks Reet Linna ja Lagle Alpiuse esituses ning kannab pealkirja "Siis kui algas kõik".
SOS (täpsustus)

**SOS** võib tähendada mitut asja:
***[[SOS]]** on hädasignaal.

***SOS** on Somaalia šillingi tähis.

***"[[SOS (ABBA laul)|SOS]]"** on ABBA laul.
***"[[SOS (Rihanna laul)|SOS]]"** on Rihanna laul.

**[[SOS]]* on *[[Drosophila]]* geen.
Tweedle Dee, Tweedle Dum

**"Tweedle Dee, Tweedle Dum"** (eestikeelse pealkirjaga **"Suvetiir"**) on šoti ansambli Middle of the Road 1971. aasta hittlugu. 

Loo autorid on Lally Stott ning Mario ja Giosy Capuano. Singel pärineb albumilt "Chirpy Chirpy Cheep Cheep". Suurbritannia plaadimüügi edetabelis jõudis singel 2. kohale ning sai ka kuldplaadiks.

Eesti keeles on lugu esitanud Marika Alamets koos ansambliga Toomapojad, ansamblid Justament ja Ciizud.
Théophile Gautier

**Pierre Jules Théophile Gautier** (30. august 1811 – 23. oktoober 1872) oli prantsuse luuletaja, proosakirjanik, ajakirjanik ning kunsti- ja kirjanduskriitik.

Kuigi Gautier kaitses tuliselt romantismi, on tema loomingut keeruline ühe suuna esindajana määratleda ning seetõttu seostatakse teda mitme hilisema kirjandusvooluga, nagu parnaslaste, sümbolismi, dekadentsi ja modernismiga. Tema talenti hindasid paljud kuulsad kirjanikud, sealhulgas Balzac, Charles Baudelaire, vennad Jules ja Edmond Goncourt, Gustave Flaubert, Marcel Proust ja Oscar Wilde.

Gautier kirjutas oma esimesed luuletused juba 1826. aasta paiku, kuid suurema osa oma elust töötas ta mitme ajakirja ajakirjanikuna, peamiselt La Presse'i juures. See andis talle võimaluse reisida ja sõlmida sidemeid kõrgklassi ja kunstimaailma kuuluvate tähtsate isikutega. Gautier reisis palju kogu oma elu vältel, eriti Hispaanias, Itaalias, Venemaal, Egiptuses ja Alžeerias. Tema reisikirju "Voyage en Espagne" (1843), "Trésors d’Art de la Russie" (1858) ja "Voyage en Russie" (1867) peetakse ühtedeks 19. sajandi esinduslikemaks. 

### Luulekogud

* "Poésies" (1830)
* "Albertus" (1832)
* "Les Jeunes-France" (1833)
* "La Comédie de la Mort" (1838)
* "España" (1845) 
* "Émaux et Camées" (1852)
* "Dernières Poésies" (1872) 

### Teosed eesti keeles
* "Öö Kleopatraga" (sisaldab lugusid "Öö Kleopatraga", "Muumia jalg", "Kuldkett", "Tuhande teine öö"). Prantsuse keelest tõlkinud ja järelsõna Kaja Riesen. Eesti Raamat, Tallinn 2009, 190 lk
You're the One That I Want

**"You're the One That I Want"** (eestikeelse pealkirjaga **"Sinu valinud ma"**) on John Farrari laul, mille ta kirjutas muusikali "Grease" 1978. aasta filmiversiooni jaoks. Seda esitavad filmis John Travolta ja Olivia Newton-John.

"You're the One That I Want" oli selle filmi lauludest ainuke singel, mis jõudis nii USA-s kui ka Suurbritannias plaadimüügi edetabelites esikohale. Singlit on müüdud USA-s Suurbritannias, Prantsusmaal ja Saksamaal üle 6 miljoni eksemplari, millega see on üks aegade suurema läbimüügiga singleid.

Eestikeelsed sõnad kirjutas laulule Reet Linna. Laul on kuulunud näiteks Ivo Linna, Reet Linna ja ansambli Rock Hotel repertuaari; Priit Võigemasti ja Liisi Koiksoni esituses on see kõlanud Nukuteatris 2004. aasta lavastuses "Grease". Loo on plaadistanud veel ka näiteks ansambel Family.
Laughter in the Rain

"**Laughter in the Rain**" (eestikeelse pealkirjaga "Naerjad vihmas") on Neil Sedaka 1974. aasta singel. Muusika kirjutas ta ise Phil Cody sõnadele. Lugu jõudis 1. veebruaril 1975 esikohale edetabelis Billboard Hot 100. Laulus on kahekümnesekundiline Jim Horni saksofonisoolo.

Laulust on oma versioonid salvestanud Thomas Anders (Modern Talkingu juhtfiguur), Pepe Jaramillo ja Donny Osmond.

Eestikeelsed sõnad kirjutas laulule Kustas Kikerpuu ja seda on esitanud samuti paljud artistid, teiste seas Mait Maltis, ansambel Jam, Luisa Värk (konkursil "Eesti otsib superstaari"), Gourmet Duo ja Alen Veziko.
Von Bomb

**Von Bomb** (õieti **Indrek Haas**; sündinud 1981 Pärnus) on Eesti šabloonkunstnik, kes on tuntud oma poliitilise, ühiskondliku *[[stencil]]*-kunsti poolest, mis ekspluateerib tänava- ja popkunsti vahendeid.

Indrek Haas on Baltimaade suurima seinamaalingu autor ("Ülemiste tüdruk" Tallinnas Ülemiste Citys, kogupind u 1780 ruutmeetrit, valminud 2015. aasta juunis).



## Välislingid
* Von Bomb "Prillitoosis", 15. mai 2016, "Prillitoos", Eesti Televisioon 
* Von Bomb joonistas seinale kutsehariduskeskuse õpilased, Tartu Postimees, 2. veebruar 2016 
* "Meie inimesed: Indrek", Eesti Televisioon 2014
* Endine vandaal kaunistab linnaruumi, Eesti Päevaleht 2015
* Baltikumi suurim tänavakunsti teos sai valmis, Postimees Tallinn 2015
* Ülemistet kaunistab hiiglaslik seinamaaling, Eesti Päevaleht 2015
* Baltimaade suurim seinamaaling, Reporter, Kanal 2 2015
* Ülemiste linnakus valmis Baltimaade suurim seinamaaling, ERR 2015
* Ülemiste Citys avati hiiglaslik seinamaaling, Delfi 2015
* Ülemiste Citys valmis Baltimaade suurim seinamaaling, Õhtuleht 2015 
* Von Bombi koduleht
* LOOV galeriis avatakse Von Bombi stencil-tehnikas maalide näitus
* Indrek Haas valikuvabaduse eest, Eesti Päevaleht 2006
Kuradimuna

**Kuradimuna** (vanematel kaartidel *Teufelsei*) on Soome lahes paiknev madal, mis jääb Prangli saarest umbes 4,8 km loodesse. Madala kohal on vee sügavus alla 5 m.

## Viited
Kuremägi

**Kuremägi** (ka *Kuremäe mägi*) on kõrgendik (küngas) ja looduslik pühapaik Alutagusel. Selle absoluutne kõrgus on 92 m ja suhteline kõrgus umbes 40 m.

Kõrgendik on geoloogiliselt voor, koosnedes enamjaolt moreenist.

Kõrgendik on olnud rahvausundiline ja mütoloogiline tähtsus, samuti on kohaga seotud mitmed Kalevipoja-muistendid.

Kuremäel asub Pühtitsa klooster, Kuremäe ohvritamm ja püha allikas.

## Viited

## Kirjandus
* Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika 2011. Tallinn: Varrak, lk 122–123.
Punasoo küla

**Punasoo** oli küla Rakvere rajoonis Laekvere külanõukogus (tänapäeval on endise küla ala Lääne-Virumaal Vinni vallas).

Geograafilised koordinaadid on . 

Punasoo küla läbib Avinurme oja.

Punasoo külas oli peatuskoht Sonda–Mustvee raudteeliinil.
1977 liideti Laekvere külanõukogus 34 asulat, sh. Aadumäe, Lippoja ja Punasoo.

## Vaata ka
*Vassivere
*Punasoo
*Punasoo turbamaardla
*Paadenurme looduskaitseala (Punasoo sihtkaitsevöönd)
*Tudusoo looduskaitseala (Punasoo sihtkaitsevöönd)

## Viited
Kärstna mägi

**Kärstna mägi** (ka *Kärstna kabelimägi*) on kõrgendik (küngas) Sakala kõrgustiku idaosas Kärstna küla lähedal. Künka absoluutne kõrgus on 136 m ja suhteline kõrgus 60 m. Kärstna mägi on Härjassaare mäe (147 m) ja Rutu mäe (145 m) järel Sakala kõrgustiku kõrguselt kolmas küngas.

Kõrgendikul asub Kärstna mõisa kalmistu ja Anrepi lõvi nime all tuntud mälestusmärk.


Anrepi suguvõsa kabel.JPG|Anrepite suguvõsa kabel
Kärstna mõisa kalmistu.jpg|Kärstna mõisa kalmistu
Anrepi lõvi.JPG|Anrepi lõvi


## Viited
Sangla soostik

**Sangla soostik** on Võrtsjärve nõos paiknev sooala, mille vahele jääb Emajõgi. Soostiku pindala on 32 315 ha.

Emajõgi jaotab soostiku põhja- ja lõunapoolseks. Põhja poole jääb Laeva soo ja lõuna poole Sangla, Rannu, Soova ja Laugesoo. Soostiku põhjaosa jääb Alam-Pedja looduskaitsealale.

## Vaata ka
*Sangla turbamaardla

## Viited
Laugesoo

**Laugesoo** on Sangla soostiku lõunapoolse osa üks soodest. Soo kaitseks on loodud Alam-Pedja looduskaitsealal Laugesoo sihtkaitsevöönd.

## Viited
Kooraste järved

**Kooraste järved** on järvestik Põlva- ja Valgamaa piiril Otepää kõrgustiku kaguosas kahes üksteisega ristuvas ürgorus. Kirde-edelasuunalises Jõksi-Kooraste ürgorus on viis aheljärve (Mudsina järv, Kõvvõrjärv, Linajärv, Suurjärv, Uiakatsi järv) ja loode-kagusihilises Vidrike-Kooraste ehk Truuta ürgorus on 10 aheljärve (Vidrike järv, Voki järv, Lambahanna järv, Nahajärv, Sinikejärv, Lubjaahujärv, Liinu järv, Pikkjärv, Vaaba järv, Hatsikõ järv). Järvedest suurim on Suurjärv, mis jääb ürgorgude ristumiskohta. Kõigist loode-kagusuunalise järveahela järvedest voolab läbi Sillaotsa jõgi (Pühäjõgi), mida on arvatud Võhandu jõe ülemjooksuks.

Kõik Kooraste järved on suhteliselt sügavad ning kesk- või rohketoitelised.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne elektroonses EE-s
Kroodi org

**Kroodi org** on Maardu linnas asuv (tehislik) sälkorg, mis tekkis 19. sajandi lõpul. Praegu voolab orus Kroodi oja. 

Aastal 1893 ehitati Maardu mõisniku tahtel Maardu järve väljavoolu (Kroodi oja) juurde vesiväravatega pais. Aastal 1894 vesiväravad avanesid ja järvest välja voolanud vesi uuristas umbes 2 km pikkuse ja umbes 10 m sügavuse sälkoru. Aastal 1939 pais ja ühtlasi ka tühjaks jooksnud Maardu järv taastati.

## Viited
Lippoja

**Lippoja** oli küla Simuna kihelkonnas. Tänapäeval jäävad küla maad Lääne-Virumaale Paasvere küla alale.
Geograafilised koordinaadid on . 

Lippoja külas oli peatuskoht Sonda–Mustvee raudteeliinil.
1977 liideti Laekvere külanõukogus 34 asulat, sh. Aadumäe, Lippoja ja Punasoo küla.

## Viited
Lehtse soo

**Lehtse soo** on Tapa ja Kuusalu valla territooriumil asuv soo. Soo pindala on 500 ha. 

Soo lõunaosa ja põhjaosa nimetatakse vastavalt **Läste** ja **Rabassaare sooks**.

Soost on aastakümneid kaevandatud turvast. Praegu turvast ei kaevandata.

## Viited
Lobi poolsaar

**Lobi poolsaar** on Vergi poolsaarelt Soome lahte ulatuv osa (poolsaar). See eraldab Käsmu ja Koolimäe lahte. Poolsaare tipuosad asuvad loodes (Lobi neem) ja kirdes (Saviloo neem). Poolsaare idarannikul asub mitu väikest saart, näiteks Pihusaar.

## Vaata ka
*Vergi poolsaar

## Viited

## Välislingid
* Vergi 360° aeropanoraam/aerofoto, näha ka Lobi poolsaar
Lokuta jõgi

**Lokuta jõgi** on jõgi Järva maakonnas Türi vallas, Lintsi jõe lisajõgi. Jõe pikkus on 33 km.

## Viited
Loonalaid

**Loonalaid** (rts *Lettenholm*) on Saaremaa lääneranniku lähedal asuv laid, mis jääb Vilsandi rahvuspargi piiresse.

Loonalaid on Eesti üks läänepoolsemaid saari, veel kaugemale jääb vaid Nootamaa, mõlemad on Saaremaa valla territooriumil. Loonalaiu pindala on 1,2 km2, kõrgus kuni 5 m ja rannajoone kogupikkus 8,4 km.

Laid asub 2,2 km Vilsandist edelas. Laiul leidub rohttaimestikku ja võsa.

Ajalooliselt (19. sajandist aastani 1959) oli laiul talu.

## Viited

## Välislingid
*
Lutepää liivik

**Lutepää liivik** (ka: *Setumaa Sahara, Pikamäe liiv, Pikk liiv*) on Lutepää küla lähedal (umbes kaks kilomeetrit põhja poole) asuv tuiskliivase alaga piirkond (liivik). Enamik liivikust jääb Venemaa territooriumile.

Liiviku liikuva liiva põhjustasid väidetavalt EV kaitseväe Petseri Põhjalaagri ratsaväeõppused. Mõne allika järgi tekkis liivik 16. sajandil pärast suurt metsatulekahju.
## Viited
Mahu poolsaar

**Mahu poolsaar** on Põhja-Eesti rannikul Viru-Nigula vallas asuv poolsaar. Poolsaart piirab idast Kunda laht ja läänest Pada jõe suue. Poolsaarelt eendub palju neemi (nt Uluneem, Letipea neem). Poolsaare tipus on Letipea maastikukaitseala.

## Viited
Jõepere (Vinni)

**Jõepere** oli küla Viru-Jaagupi kihelkonnas. Tänapäeval kuuluvad endise küla maad Lääne-Virumaale Vinni valda Kaukvere küla territooriumi hulka.

Geograafilised koordinaadid on .

Endist Jõepere küla läbib Purtse jõgi.

Jõepere külas oli peatuskoht Sonda–Mustvee raudteeliinil. Jõepere peatusele eelnes Lümatu peatus ja järgnes Tudu raudteejaam.

Jõepere lähedal idas Ida-Virumaa Lüganuse vallas asub Koolma (18. sajandi kaartidel *Kolma*) küla.

1977 liideti Vinni külanõukogus 43 asulat, sealhulgas Jõepere.

## Viited
Meelva raba

**Meelva raba** (ka **Meelva soo**) on raba Põlvamaal.

Raba on (suuruses 1827 ha) alates 1981. aastast kaitse all.

## Vaata ka
*Meelva maastikukaitseala

## Välislingid
*
Pado järv

**Pado järv** (ka **Padojärv**, **Padu järv**) on järv Põlva maakonnas.

Järv asub Meelva maastikukaitsealal.

Järve veepeegli pindala on 2,8 ha ja järve maksimaalne sügavus 8,5 m.

## Välislingid
*
Ojamaa jõgi

**Ojamaa jõgi** on Purtse jõe parempoolne lisajõgi, mille pikkus on 27,2 km ja koos lisaharudega 31 km.

Jõgi asub Ida-Viru maakonnas. See saab alguse Koolma külas ja selle suue paikneb Unikülas. Läbib ka Ojamaa küla.

Alustades lähte poolt suubuvad Ojamaa jõkke Murakaraba kraav, Leppoja, Tarumaa peakraav, Ratva oja, Ojamaa peakraav ja Raudjõgi.

## Viited
Meegaste mägi

**Meegaste mägi** on kõrgendik (küngas) Otepää looduspargi territooriumil. Künka kõrgus on 207 m ja selle pikkus on umbes 1 ja laius 0,5&nbsp;km.

Geoloogiliselt on kõrgendik vaar, koosnedes peamiselt moreenist.

Küngast kasutatakse mäesuusatamiseks.

## Viited
Salome Trei

**Salome Trei** (17. jaanuar 1905 Kuressaare – 17. oktoober 1995 Geneseo, New Yorgi osariik, Ameerika Ühendriigid) oli eesti graafik.

## Elulugu
Salome Trei sündis 17. jaanuaril 1905 Kuressaares kooliõpetaja perekonnas. Ta õppis aastatel 1919–1924 Saaremaa Ühisgümnaasiumi humanitaarklassis. 1929. aastal astus ta Riigi Kunsttööstuskooli Tallinnas, kus omandas viie aasta jooksul Günther Reindorffi juhendamisel rakenduskunstniku kutse graafika erialal. Lõpetanud kooli kiitusega, astus ta juba samal aastal Kõrgemasse Kunstikooli Pallas, kus õppis graafikat esmalt Ado Vabbe ja siis Hando Mugasto ning lõpuks Arkadio Laigo ja Roman Vaheri juures. Lõpetas 1939. aastal Pallase ühes tugevaimas lennus koos Elmar Kitse, Lepo Mikko, Eduard Rüga, Ella Mätiku jt. 1939. aasta Pallase lõpetajate näitusel Tartus ja samal aastal Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse näitusel Tallinnas saatis Salome Treid juba arvestatav tunnustus. 

1943. aastal sattus kunstnik haiglasse ning evakueeriti tema nõusolekuta 1944. aasta suvel Saksamaale. 1950. aastal emigreerus ta Ameerika Ühendriikidesse, kus tegelemine loominguga osutus nii materiaalsetel kui ka vaimsetel põhjustel raskendatuks. Kunstnik püüdis küll jõulukaarte joonistada ja tapeete kavandada, kuid see ei osutunud majanduslikult tasuvaks. Viimastel eluaastatel tegeles ta fotograafiaga ning herbaliseeritud taimedest kaartide valmistamisega.

Salome Trei suri 1995. aastal. Tema tuhastatud põrm toimetati kodumaale ning maeti Saaremaale Kudjape kalmistule.

## Looming
Kunsttööstuskoolis õppides pälvis Trei Rakenduskunsti Ühingu korraldatud tarbegraafika võistlusel preemia "Tohveri kalendri" kujundamise eest. Pärast Pallase lõpetamist kujunes välja talle iseloomulik lüüriline hingestatud laad. Tema illustratsioonid Friedrich Robert Faehlmanni "Müüdilistele muinasjuttudele" on nii poeetilised ja õhulised, et mõjuvad lausa ebamateriaalsetena.

Teise maailmasõja eelsel poeetilise realismi perioodil tegeles Trei peamiselt graafikaga. Ta kasutas huvitavate ja isikupäraste tulemustega litot, puulõiget, sügavtrükki, puugravüüri, metsotintot, vaselõiget ja monotüüpiat. Salome Trei looming oli mitmekülgne ka žanritelt: maastikud, natüürmordid, aktid, kompositsioonid ja portreed. 

Oma teostes kasutas ta tihti kujundeid naiste vaatevinklist, aga samal ajal tõi ta tähelepanu ka argistele toimingutele, eriti esile tuues loodust. Sõjaaja suved veetis ta Harjumaal Haiba külas, kus valmis hulgaliselt joonistusi lastest. Kõrvuti talviste linnavaadetega on just lapseportreed need, mis teevad Salome Trei kunstist aegumatu.

Aastatel 1941–1942 esines ta koos Jaan Grünbergi ja Eduard Wiiraltiga Tartus ühisnäitusel. Saksamaal põgenikelaagris viibides eksponeeris Trei oma teoseid 1949. aastal Stedelijk Museumi näitusel Amsterdamis ja 1950. aastal Charlottenborgi lossis Kopenhaagenis. 

## Viited
Garfieldi maakond (Utah)

**Garfieldi maakond** on maakond Ameerika Ühendriikide Utah' osariigis. 2000. aastal oli seal 4735 elanikku. Maakond on saanud nime Ameerika Ühendriikide presidendi James A. Garfieldi järgi. Maakonna keskus ja suurim linn on Panguitch.

## Geograafia
Maakonna pindala on 13 489 km², millest 88 km² moodustab vesi.

**Naabermaakonnad**
*Wayne'i maakond – põhjas
*San Juani maakond – idas
*Kane'i maakond – lõunas
*Ironi maakond – läänes
*Beaveri maakond – loodes
*Piute maakond – loodes

## Viited
Ironi maakond (Utah)

**Ironi maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides Utah' osariigis. 

2000. aastal oli maakonnas 33 779 ja 2007. aastal arvestuslikult 43 526 elanikku. Algselt oli maakonna nimi **Little Salt Lake Valley**, nime muudeti pärast vasekaevanduste rajamist. Maakonna keskus on Parowan ja suurim linn Cedar City.

Maakonna pindala on 8552 km², millest vesi moodustab 10 km².

## Naabermaakonnad
*Washingtoni maakond lõunas
*Kane'i maakond (kagus)
*Garfieldi maakond (idas)
*Beaveri maakond (põhjas)
*Lincolni maakond (läänes)

## Kaitsealad
*Zioni rahvuspark

## Viited
Washingtoni maakond (Utah)

**Washingtoni maakond** on maakond, mis asub Utah' osariigis Ameerika Ühendriikides. 2000. aastal oli maakonnas 90 354 ja 2010. aastal 138 115 elanikku. Maakonna keskus ja suurim linn on St. George. Maakond on saanud nime Ameerika Ühendriikide esimese presidendi George Washingtoni järgi.

## Geograafia
Maakonna pindala on 6293 km², millest vesi moodustab 8 km².

**Naabermaakonnad**
*Ironi maakond – põhjas
*Kane'i maakond – idas
*Mohave maakond – lõunas
*Lincolni maakond – läänes

## Viited
Beaveri maakond (Utah)

**Beaveri maakond** (*Beaver County*) on maakond USA-s Utah' osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°&nbsp;34'&nbsp;N, 113°&nbsp;23'&nbsp;W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Beaver.

Maakonna pindala on 6713 km&sup2;. Veepindala on 5 km&sup2;.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 6629. Aastal 2000 oli elanike arv 6005.

## Naabermaakonnad
*Lincolni maakond (läänes)
*Millardi maakond (põhjas)
*Ironi maakond (lõunas)
*Sevieri maakond (idas)
*Piute maakond (idas)

## Ajalugu
Esimest korda jõudsid maadeavastajad Beaveri maakonna piirkonda Dominguez-Escalante ekspeditsiooni ajal 1776. Maakond moodustati 5. jaanuaril 1856 Ironi maakonna osast. Maakond on nime saanud kobraste järgi, keda leidus selles piirkonnas arvukalt.

## Rahvastik

### Linnad ja alevid
* Beaver
* Greenville
* Milford
* Minersville

### 2010. aasta rahvaloenduse andmed

Beaveri maakonnas oli 6629 inimest, 2265 leibkonda ja 1697 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 1 in/km&sup2;.

Elamuühikuid (*housing units*) oli 2908 (keskmine tihedus 0,43/km&sup2;).

Rassiline koosseis oli järgmine:

* valgeid 89,0%
* mustanahalisi 0,24%
* põlisameeriklasi 1,14%
* aasialasi 1,05%
* Vaikse ookeani saarte rassist 0,28%
* teistest rassidest 6,86%
* kahest või enam rassist 1,4%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 10,8%.

2265 leibkonna seas oli

* 32,05% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi;
* 63,22% koos elavaid abielupaare;
* 7,20% neid, kus oli ilma abikaasata naine;
* 25,08% neid, mis ei olnud perekonnad.

* 22,12% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja
* 9,62% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene.

Leibkonnas oli keskmiselt 2,92 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,44 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii:

* 36,72% alla 18-aastasi;
* 4,21% 18–24-aastasi;
* 24,09% 25–44-aastasi;
* 22,43% 45–64-aastasi;
* 12,55% üle 65-aastasi.

Ea mediaan oli 31,9 aastat.

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 106 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 105,93 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 45 948 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 54 240 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 33 422 dollarit, naistel 17 850 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 25 622 dollarit.

16,70% elanikkonnast ja 12,40% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 17,70% alla 18-aastasi ja 5,50% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
* Fishlake'i metsakaitseala

## Viited

## Välislingid

* Beaveri maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Paatsalu laht

**Paatsalu laht** on laht Pärnumaal Lääneranna vallas, Liivi lahe mereosa.

Lahe laius on kuni 1,5 km ja keskmine sügavus 2,5 m. Lahes on mitu laidu, teiste seas Hassalaid. Lahte suubub Paadrema jõgi. Lahe juures asub Paatsalu puhkekeskus.

## Viited
Paukjärv

**Paukjärv** on Kuusalu vallas Koitjärve küla lähedal asuv vähetoiteline umbjärv. Järv kuulub Põhja-Kõrvemaa maastikukaitseala koosseisu. Järve pindala on koos väikese saarega 8,6 ha ja suurim sügavus on 11,1 m. Paukjärve ida- ja kirdekaldad on väga järsud ja üle 25 meetri kõrged. Järve vee läbipaistvus on väga hea: 4,1–6,2 m. Järves kasvab looduskaitsealust järv-lahnarohtu.

Paukjärv on muuhulgas kuulus sellepoolest, et selle kaldal toimusid Leida Laiuse 1979. aasta linateose "Kõrboja peremees" filmivõtted.

## Viited

## Välislingid
Pelisoo

**Pelisoo** (ka: **Pelissoo**) on Saaremaa keskosas, peamiselt Saaremaa valda jääv soo, mille pindala on 750 ha. 

Soo turba paksus on 2,2 m. Soo lõunaosas on umbes 200-hektariline freesturbaväli.

## Viited
Punasoo

**Punasoo** on Pandivere kõrgustiku idaosas asuv soo, mille pindala on 700 ha. 

Soo turba paksus on kuni 6 m. Soo põhjaosas on mitu turbavälja, mille kogupindala on 120 ha. 

## Viited
Eesti 70ndad

"**Eesti 70ndad**" on 2005. aastal plaadifirma Hitivabrik välja antud kahest CD-st koosnev kogumikalbum. 

## Lood
### CD1

Märkused:
* Laulu 1 autorite nimedest puudub plaadiümbrisel Bengt Palmersi nimi.
* Laulu 2 autorite nimedest puudub plaadiümbrisel Lee Sheriden.
* Laulu 4 autoriks on märgitud R. Flack, kes oli orig. esitaja, mitte autor.
* Laulu 7 autoriks on märgitud K. Schneider (Klaus Schneider), mis on ekslik.
* Laulu 8 autoriks on märgitud J. Kelly, mis on ekslik.
* Laulu 14 autoriteks on märgitud Teadmata/Ott Arder.
*Laulu 19 autoriks on plaadil märgitud C.Stevens mis on ekslik.

### CD2

Märkused:

*Laulu 8 autoriks on plaadil märgitud H.Hoimudt, mis on ekslik.
* Laulu 12 autoriteks on märgitud Teadmata / Marju Länik.
*Laulu 17 autoriks on plaadil märgitud J.Komenski, mis on ekslik.
Purtsi jõgi

**Purtsi jõgi** on Väikese Emajõe parempoolne lisajõgi. Selle pikkus on 36,7 km ja valgla (jõgikonna) suurus 104,8 km². 

Jõe lähe on Otepää kõrgustikul, jõgi voolab läbi Ugandi lavamaa, alamjooks on Emajõe orundis.

Jões elab vääriskala jõeforelli.

## Viited

## Välislingid
*
Charlie Brown

"**Charlie Brown**" (ka "**Meu amigo Charlie Brown**", eestikeelse pealkirjaga "**Sõber Charlie Brown**") on Brasiilia pianisti, laulja ja laulukirjutaja Benito di Paula laul. Lugu ilmus tema 1974. aasta plaadil "Gravado ao Vivo". Euroopas sai populaarseks aga hoopis Belgia ansambli Two Man Sound hispaaniakeelne versioon (1975). 

Eesti keeles on seda laulu esitatud kahes tõlkes. Heldur Karmo tekstiga esitas seda Els Himma, Marju Kuut ja Kuldsed Lindid. Teiste sõnadega versiooni esitas Vello Orumets koos ansambliga Laine, nende sõnade autor on Maire Juurikas.
Never Change Lovers In The Middle Of The Night

"**Never Change Lovers In The Middle Of The Night**" (eestikeelse pealkirjaga "**Olen unustanud kõik**") on Mats Björklundi, Keith Forsey ja Fred Jay kirjutatud laul, mis avaldati ansambli Boney M. 1978. aasta albumil "Nightflight to Venus". Järgmisel aastal avaldas selle laulu kaveri Millie Jackson oma albumil "A Moment's Pleasure" ning andis laulu välja ka singlina.

Eestikeelsed sõnad kirjutas laulule Reet Linna ning loo salvestasid Ele ja Kaja Kõlar, Silvi Johanson ja ansambel Psycho.
Muhvi auhind

**Muhvi auhind** on Eesti Lastekirjanduse Keskuse auhind parimale lastekirjandusalaste ja laste lugemise alaste artiklite autorile või tele- ja raadiosaadete juhile (toimetajale). Auhind antakse välja iga kahe aasta tagant kevadel. Žürii koosneb Eesti Lastekirjanduse Keskuse töötajatest. Auhinnaks on laste meisterdatud Muhvi kujuke ja rahaline preemia.

Muhvi auhind asutati 2000. aastal ja anti esimest korda välja 2001. aastal.

## Laureaadid
* 2001 – Krista Kumberg
* 2003 – Ilona Martson
* 2005 – Mare Müürsepp
* 2007 – Leelo Tungal
* 2009 – Viive Noor
* 2011 – Ave Mattheus
* 2013 – Jaanika Palm
* 2015 – Kadri Tiisel ja Tiina Vilu
* 2017 – Jaak Urmet
* 2019 – Piia Tuule ja Anu Amor-Narits 
* 2021 – Mirjam Kaun ja Eesti Rahvusringhäälingu noortesaade „Nova” 
* 2023 – Krista Kumberg
* 2025 – Reet Weidebaum

## Viited

## Välislingid
* Muhvi auhind. Eesti Lastekirjanduse Keskuse veebisait
Tarvas (skulptuur)

**"Tarvas"** on tarvast kujutav skulptuur Rakvere Vallimäel.

Kuju autor on skulptor Tauno Kangro.

Kuju avati 15. juunil 2002, kui tähistati 700 aasta möödumist Rakverele Lübecki linnaõiguste andmisest. 

Kuju on 7,1 m pikk, 3,5 m kõrge (koos graniitalusega 5 m), sarvede vahe on 3,4 m ja kaal 7000 kg.
Starship 109

"**Starship 109**" (eestikeelse pealkirjaga "**Tähelend**") on Robbie van Leeuweni laul, mille ta kirjutas ansambli Mistral tarbeks. 

Laul avaldati singlina aprillis 1978 ning selle laeks jäi Hollandi singlimüügiedetabeli 9. koht.

Eestikeelsed sõnad kirjutas laulule Jaak Veski ning laul kuulus Anne Veski ja ansambli Vitamiin repertuaari.
Fruita koolimaja

**Fruita koolimaja** asub Fruita külas Utah' osariigis.

Koolimaja on ühetoaline ja toa suurus on 5,20×6 meetrit.

Koolimaja on ehitatud 1896. aastal. Kooli esimene õpetaja oli Nettie Behunin. Koolis õpetati peamiselt lugemist, kirjutamist ja aritmeetikat, aga kui nad olid kvalifitseeritud ja õppematerjale jagus, siis õpetasid õpetajad ka teisi aineid, nagu näiteks ajalugu või geograafia. Tuba kasutati ka jumalateenistuste läbiviimiseks. Algkoolina töötas kool 1896. kuni 1941. aastani.

23. veebruaril 1972 kanti koolimaja Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse.

Koolimaja renoveeriti 1930. aastal ja on nüüd turistidele avatud.

## Pildid

Fruita_Schoolhouse.jpeg|
Fruita_School_Fall2.jpg|


## Viited
Knock Three Times

"**Knock Three Times**" (eestikeelse pealkirjaga "**Koputan kolm korda**") on L. Russell Browni ja Irwin Levine'i kirjutatud populaarne laul. Laulu esitajaks on märgitud Tony Orlando and Dawn. Tegelikult olid lauljad Tony Orlando, Toni Wine ja Linda November, sest lugu salvestati veel enne, kui moodustati Dawn koos Telma Hopkinsi ja Joyce Vincent Wilsoniga. Laul avaldati singlina novembris 1970. Singel jõudis edetabeli Billboard Hot 100 esikohale ja seda müüdi 9 miljonit eksemplari.

Eestikeelsed sõnad kirjutas laulule Heldur Karmo ja laul sai tuntuks Tõnis Mäe esituses.