open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rula

**Rula** (slängis skeit, inglise keeles *skateboard*) on spordivahend, mis koosneb neljast väikesest rattast ja lauast, mis algul valmistati vineerplaadist. Rula kasutatakse rulasõiduks ning sellega tehakse trikke. 

## Rula ehitus

### Laud
Tänapäeval on rulalaua laius 7,2–9 tolli (18,29–22,86 cm) ja pikkus 2,5–3 jalga (76–91 cm). Rulalaua valmistamisel liimitakse kokku viis kuni üheksa kihti vineeri. Selle pinnale pressitakse nõod (inglise keeles *concave*).

### Libisemisvastane pind
Selleks, et rula pealispind ei oleks libe, on laud kaetud liivapaberiga, mille värv on enamasti must. 

### Väändteljed

Trukid (toortõlge ingliskeelsest sõnast *trucks*) ühendavad rulalaua ratastega. Need on reeglina valmistatud alumiiniumist või alumiiniumisulamist. Laua alusplaadi külge kinnitatakse nelja kruviga trukk. Trukil on kaks toru. Üks on *kingpin*, mis hoiab tervet trukki koos. Teine asub *kingpin*'i kõrval, kuid pole plaadiga ühenduses ja aitab trukkidel mõlemas suunas keerata. 

### Rattad
Selleks, et rula sõidaks, on vaja rattaid. Tänapäeval kasutatakse standardseid 100A kõvadusega ja 50–55 mm suurusega rattaid. 100A näitab ratta kõvadust (mida väiksem number, seda pehmem on ratas) ja 50–55 mm näitab ratta diameetrit. Tänapäeval valmistatakse rularattaid polüuretaanist.

### Laagrid

Veeremist võimaldavad kuullaagrid. Iga ratta sees on kaks laagrit. Seega vajab rula kokku kaheksat kuullaagrit. Laagrite veerevust saab määrata ABEC-klassidega. Poes müüakse ABEC standardi järgi laagreid kolm, viis ja seitse. On ka firmasid, mis ei kasuta ABEC süsteemi (näiteks Bones Bearings).

## Eestis
Eestis toodeti 1970. aastatel rulalaudu Pärnus ettevõttes Viisnurk ja teisi osi Võru Gaasianalüsaatorite tehases.

## Vaata ka
*Näpurula

## Viited
Serpentiin (mineraal)

**Serpentiin** on magneesiumi ja rauda sisaldavatest sekundaarsetest silikaatsetest mineraalidest koosnev mineraalirühm.

Serpentiinid kuuluvad kivimit moodustavate mineraalide hulka. Nende keemiline valem on Mg3Si2O5(OH)4. Magneesium võib teatud määral asenduda nikli või rauaga ja räni alumiiniumiga. Serpentiin on alati sekundaarne. See tähendab seda, et ta on tekkinud mõnest teisest mineraalist, näiteks oliviinist või pürokseenist nende hüdrotermaalse muutumise käigus. Seda protsessi nimetatakse serpentiinistumiseks. Esinevad nii tard- kui ka moondekivimite koosseisus. Serpentiinistuvad enamasti ultraaluselised kivimid (näiteks peridotiit), sest nad sisaldavad rohkelt oliviini. Tugevalt serpentiinistunud kivimit nimetatakse serpentiniidiks.

Tähtsamad serpentiinid on krüsotiil, lizardiit ja antigoriit. Krüsotiil on neist tuntuim ja tihti räägitaksegi krüsotiilist kui serpentiinist, ehkki see pole päris korrektne. Krüsotiil on ka tähtsaim asbestide hulka kuuluv mineraal. Serpentiinidel on rasva- või siidiläige. Katsumisel meenutab kiudja krüsotiili libe pind pisut seepi. Serpentiinid esinevad kas massiivsete, teraliste või kiudjate agregaatidena. Värvuselt on serpentiinid rohekad, kollakasrohelised või rohekashallid. Serpentiini erikaal on 2,5–2,6; kõvadus 2,5–5, enamasti 4. Antigoriidil on täiuslik lõhenevus, kuid krüsotiilil lõhenevus puudub. 

Krüsotiil on tähtis maavara, sest üle 90% tööstuslikult toodetavast asbestist koosneb krüsotiilikiududest. Tähtsamad leiukohad on Uurali mäestik Venemaal ja Québeci provints Kanadas. Venemaalt tuleb üle poole kogu maailma krüsotiilist. Kolmas tähtis krüsotiilitootja on Lõuna-Aafrika Vabariik. 

Kõige laiemalt kasutatav serpentiin on krüsotiil. Krüsotiil on tulekindluse ja halva soojusjuhtivuse tõttu hea isolatsioonimaterjal. Vastupidi üldlevinud arvamusele kujutab krüsotiilne asbest tervisele minimaalset ohtu. Ohtlikumad asbestide hulka kuuluvad mineraalid on ribekiidi erim krokidoliit ja grüneriidi erim amosiit, mis mõlemad kuuluvad amfiboolide hulka. Et kogu maailma asbestist ligikaudu 95% valmistatakse just krüsotiilist, on ka hirm asbesti ees tugevasti liialdatud.

## Vaata ka
*Asbest
Serpentiin

**Serpentiin** on mitmetähenduslik sõna, mis võib tähendada:

***[[Serpentiin (mineraal)|Serpentiin]]** on magneesiumi ja rauda sisaldavatest sekundaarsetest silikaatsetest mineraalidest koosnev mineraalirühm.
***[[Serpentiin (paber)|Serpentiin]]** on tihedalt kokkurullitud paberlint, mis õhku heidetuna keerdub lahti. Kasutatakse pidudel ja karnevalidel.
***[[Serpentiin (tee)|Serpentiin]]** on mägitee siksakiliselt kulgev osa, mis võimaldab ületada järsku kallet.
Ratsutamine 1968. aasta suveolümpiamängudel

**[[ratsasport|Ratsutamine]] [[1968. aasta suveolümpiamängud]]el** Méxicos 18.–27. oktoobril.

## [[Koolisõit (ratsutamine)|Koolisõit]]
### Individuaalne
Olümpiavõitja 1964: Henri Chammartin (Šveits) 1604.
26 võistlejat.

### Võistkondlik

Olümpiavõitja 1964: Saksamaa 2558.
8 võistkonda.

## [[Takistussõit]]
### Individuaalne

Olümpiavõitja 1964: Pierre Jonquéres D'Oriola (Prantsusmaa) 9.
38 võistlejat.

3.–6. koha selgitamiseks toimusid ümberhüpped (lisavõistlus). Nendel ei eksinud keegi. Paremusjärjestuse otsustas ümberhüpete aeg.

### Võistkondlik

Olümpiavõitja 1964: Saksamaa (Hermann Schridde, K. Jarasinski, Hans Winkler) 68,5.
14 võistkonda.

## [[Kolmevõistlus (ratsutamine)|Kolmevõistlus]]
### Individuaalne

Olümpiavõitja 1964: M. Checcoli (Itaalia) 64,4.
48 võistlejat.

### Võistkondlik

Olümpiavõitja 1964: Itaalia (M. Checcoli, G. Ravano, P. Angioni) 85,8.
8 meeskonda.
Puerto Plata

**San Felipe de Puerto Plata** ehk **Puerto Plata** on Dominikaani Vabariigi põhjarannikul asuv linn, Puerto Plata provintsi keskus.

Puerto Plata rahvaarv on 90 000 (2000). Linna elatusallikas on peamiselt turism.

Kolumbus asutas 2. jaanuaril 1494 tänapäeva Puerto Plata lähedal La Isabela küla. See oli esimene eurooplaste asutatud küla Uues Maailmas. Puerto Plata asutamisaasta ei ole täpselt teada, eri ajaloolased on pakkunud aastaid 1496–1506.

1563. aasta aprillis saabus Puerto Platasse pärastine Inglismaa mereväe laekahoidja John Hawkins, kes müüs hispaanlastele 400 orja, kelle ta Sierra Leonest röövinud oli. Sellega algas Inglismaa osalus orjakaubanduses.

Puerto Plata aasta keskmine õhutemperatuur on +25,1 °C. Aastas muutub see vähe. Kõige palavamad kuud on juuli (+26,9 °C) ja august (+26,8 °C), aga ka veebruaris on see +23,1 °C ja jaanuaris +23,2 °C. Kõige kõrgem temperatuur +40,0 °C on mõõdetud septembris, aga isegi detsembris ja jaanuaris on mõõdetud +32,5 °C. Kõige madalamaid temperatuure on registreeritud jaanuaris (+9,4 °C) ja veebruaris (+10,0 °C). Septembri absoluutne miinimumtemperatuur on +16,1 °C.

Seevastu on erinevus aastases sademete hulgas. Suvel sajab märksa vähem. Aasta keskmine sademete hulk on 1511 mm. Kõige sademerikkamad kuud on detsember (232 mm) ja november (229 mm), kõige sademevaesemad kuud juuni (51 mm) ja september (64 mm). Kõige rohkem sajupäevi on detsembris (15) ja novembris (14), kõige vähem juunis (6).

Puerto Platas on Kariibi saarte ainus köisraudtee. Seal on veel botaanikaaed ja merevaigumuuseum.

## Välislingid

*Infot turistidele
Lukuga jõgi

**Lukuga** on jõgi Aafrikas. Lähtub Tanganjika järvest. Kärestikulise vooluga. Suubub paremalt Lualabasse. Pikkus umbes 350 km.
Saksa kuningas

**Saksa kuningas** on historiograafiline nimetus Saksamaa kuningriiki valitsenud monarhide kohta keskajal. Saksa kuninga tiitel on tihedalt seotud Saksa-Rooma keisri mõistega.

## Algus ja Otto I reformid

Üldiselt peetakse esimeseks Saksa kuningaks Ida-Frangi kuningat (817/843–876) Ludwig Sakslast, kelle riik hõlmas enamiku hilisemast Saksamaast, ehkki kuni Heinrich I (919–936) või isegi ta poja Otto I-ni (Saksa kuningas 936–973, Saksa-Rooma keiser 962–973) kasutatakse tavaliselt nimetust Ida-Frangi kuningas. Kuid Otto sidus Saksa kuninga ning Rooma keisri institutsioonid ühte. Alates temast pidi Saksa kuningaks saanu kroonitama ka Itaalia kuningaks ning Rooma keisriks, seega tähendas kuningatiitli omandamine automaatselt ka tulevikus keisritiitli omandamist. Reaalselt paljudel keisritiitlit ära oodata ei õnnestunud, kuna nad kas surid enne, olid võimul neile vastalised paavstid või polnud nad keisritiitlist lihtsalt huvitatud.

## Nimetusest

Kuni 11. sajandini nimetasid Saksa kuningad end üldiselt edasi Ida-Frangi kuningaiks, kuid siis tekkis tüli paavstide ja keisrite vahel ning ilmselt oli Gregorius VII see, kes võttis kasutusele mõiste "Saksa (või sakslaste) kuningas" (*rex teutonicum*), viidates sellele, et tegu on kaugelt põhjast pärit võõramaalasega, kel pole tegelikult õigust valitseda varem Rooma impeeriumile kuulunud alasid, veel vähem kanda keisrikrooni. Kuningad-keisrid vastasid aga sellega, et hakkasid end nimetama roomlaste kuningaks. Nimetus roomlaste kuningas püsis ametliku nimetusena kuni 16. sajandini, mil keisrid nõustusid end tihedamalt tärkava saksa rahvuslusega siduma. Kohati kasutati seda arhailist nimetust ka hiljem.

## Tiitli tähenduse muutumisest

Et Saksa kuningaks saamine tähendas tulevikus keisriks saamist, siis lasi mitu Saksa-Rooma keisrit oma poja juba omaenese eluajal kuningaks valida, et neile keisrikroon kindlustada. Selline poliitika tekitas mõnikord vastumeelsust ning viis kodusõdadenigi. Kuid 16. sajandil, mil keisritiitli sakraalne ja reaalne väärtus kaduma kippus, muutus termin 'Saksa kuningas' sisuliselt troonipärija tiitliks ning kaotas oma senise tähtsuse ja tähenduse, kuna tiitel oli reaalselt pärilik ning Habsburgide valduses. Uusajal vähenes tiitli "Saksa kuningas" tähtsus veelgi, kuna keisritiitel anti keisriks valitule kohe pärast valimisi (valitud keisri tiitli võttis endale esimesena Maximilian I). Samas kasutati seda ikkagi kuni keisririigi lõpuni välja.

## Vaata ka
*Saksa-Rooma keiser
*Saksa-Rooma keisrite ja Saksa kuningate loend
*Saksamaa ajalugu, Saksamaa kuningriik
Aso vulkaan

**Aso** (jaapani 阿蘇山 (Aso-san)) on tegevvulkaan Kyūshū saare keskosas Kumamoto prefektuuris. 

Vulkaani kaldeera mõõtmed on 23x16 km. Läheduses leidub palju kuumaveeallikaid.

Vulkaanil on mitu tippu, millest kõrgeima, Taka, kõrgus on 1592 meetrit.

Praeguse kuju sai vulkaan umbes 300 000–90 000 aastat tagasi toimunud nelja plahvatusliku purske tagajärjel.

Mägi on jaapani *[[shinto]]* usus püha, mäe jalamil asub pühamu (*Aso jinja*) ja tipul sisemine pühamu (*Oku-miya*). 

Ta purskas 28. novembril 2014. Purske ajal kraatrist voolas välja laava ja paiskus õhku suitsu- ja tuhapilv, mille tagajärjeks oli häirinud lennuliiklust.

Viimati purskas ta 28. septembril 2015, eraldades taevasse tuha- ja suittsupilve.

## Viited
Wilhelm II (täpsustus)

**Wilhelm II** on olnud mitme valitseja nimi:

***[[Wilhelm II]]** oli Saksamaa keiser ja Preisimaa kuningas 1888&ndash;1918
***[[Wilhelm II (Württemberg)|Wilhelm II]]** oli Württembergi kuningas 1891&ndash;1918
***[[Wilhelm II (Baier)]]** oli Baieri hertsog
***[[Wilhelm II (Hesseni kuurvürst)|Wilhelm II]]** oli Hesseni kuurvürst 1821–1847 
***[[Wilhelm II (Meißen)|Wilhelm II Rikas]]** oli Meißeni markkrahv 1371–1425 
***[[Wilhelm II (Hesseni maakrahv)|Wilhelm II]]** oli Hesseni maakrahv 1493–1509
***[[Wilhelm II (Berg)|Wilhelm II]]** oli Bergi hertsog 1380–1408 
***[[Wilhelm II (Braunschweig-Lüneburg)|Wilhelm II]]** oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog 1482–1491
***[[Wilhelm II (Burgund)|Wilhelm Sakslane]]** oli Burgundia krahv 1105–1125
***[[Wilhelm II von Henneberg|Wilhelm von Henneberg-Schleusingen]]** oli Henneberg-Schleusingeni krahv 1415–1444
***[[Wilhelm II (Jülich)|Wilhelm II]]** oli Jülichi krahv 1176–1207
***[[Wilhelm II (Flandern)|Wilhelm II]]** oli Flandria krahv 1246–1251
***[[Wilhelm II (Weimar)|Wilhelm Suur]]** oli Weimari krahv ja Tüüringi hertsog 
***[[Wilhelm II (Braunschweig-Calenberg-Göttingen)]]**

*Luksemburgi hertsog **Wilhelm II** oli Hollandi kuningas **[[Willem II]]**

## Vaata ka
*Guillaume II
*Guglielmo II
*William II (täpsustus)

*Wilhelm I (täpsustus)
*Wilhelm III
*Wilhelm IV
*Wilhelm V
*Wilhelm VI
Dollar

**Dollariks** nimetatakse mitme riigi, sõltkonna ja muu piirkonna rahaühikut. Dollarimärk on "$". 

USA dollar on maailma levinuim valuuta.

## Välislingid

*Erinevate USA ühedollariliste kupüüride pildid
*USA ühedollarilise kupüüri lühitutvustus koos piltidega (*inglise keeles*)
Tulnukad (film)

**"Tulnukad"** (originaalpealkirjaga "*Aliens*") on 1986. aasta ulmefilm, mis on Ridley Scotti 1979. aasta filmi "Tulnukas" ("*Alien*") järg.

Filmi režissöör on James Cameron, kes 1984. aastal oli lavastanud filmi "Terminaator" (*The Terminator*). Stsenaariumi kirjutasid Cameron, David Giler ja Walter Hill. Peaosades on Sigourney Weaver, Michael Biehn, Lance Henriksen ja Bill Paxton.

Võtted toimusid Inglismaal stuudios Pinewood Studios. Filmi eelarve oli 18 miljonit USA dollarit.

Filmis "Tulnukad" on rohkem märulit ja põnevust kui "Tulnukas", mis keskendub pigem ulmelise atmosfääri loomisele.

## Süžee
Filmi alguses päästetakse kosmosest veltveebel Ellen Ripley (Sigourney Weaver), kes jäi kosmoselaevas Nostromo viibinutest ainsana ellu. Ta äratatakse 57 aastat kestnud hüperunest. Ripley sõbrad ja perekond on ammu surnud. Järk-järgult räägitakse talle vahepeal toimunud muutustest. Kohkumusega saab ta teada, et planeedi LV-426 keskkond on ümber kujundatud inimesele sobivaks ning sinna on rajatud koloonia Hadley's Hope. Just sel planeedil oli Nostromo meeskonnal esimene saatuslik kohtumine kosmosetulnuka ksenomorfiga. Kui Ripley saab teada, et ühendus kolooniaga on katkenud, kardab ta kohe kõige halvemat.

Ripley on nüüd ülendatud leitnandiks. Vastu tahtmist nõustub ta minema kaasa päästeekspeditsiooniga, mille saadab planeedile LV-426 kõikvõimas Kompanii (Weyland-Yutani). Ta nõustab Ameerika Ühendriikide Koloniaalmerejalaväelaste entusiastlikku jagu, mis saadetakse koloniste päästma. Nad kasutavad kosmoselaeva Sulaco, mis on nime saanud Joseph Conradi teose järgi nagu Nostromogi.

Jõudes planeedile LV-426, avastavad Ripley ja tema kaaslased peagi, et kolooniat on rünnanud tulnukad ja kõik asunikud on nähtavasti surnud. Päästesalk on varsti ise samuti asulas lõksus: neid jahib terve armee ksenomorfe, keda juhib kuninganna. Lõpuks leiab Ripley ainsa ellujäänu, tüdruku hüüdnimega Newt, kes on tapatalgutest imekombel pääsenud. Olukorra teeb keerulisemaks see, et Kompanii esindajal Burke'il (Paul Reiser) on salaplaan võtta iga hinna eest Maale kaasa üks ksenomorfidest. Kui tulnukad Newti röövivad, peab Ripley lapse päästmiseks eluga riskima. Planeedilt tuleb põgeneda enne, kui tuumaplahvatus seal igasuguse elu hävitab.

## Versioonid
"Tulnukate" kinoversioon oli 137 minutit pikk. Hiljem koostas Cameron 157 minuti pikkuse eriversiooni. Seda ei nimetata režissööri versiooniks (inglise keeles *director's cut*), sest Cameron oli kinodes jooksnud variandiga rahul. Eriversioonis on stseenid kolooniast enne tulnukate rünnakut, lahingustseen merejalaväelaste ja robotitest tunnimeestega ning lugu Ripley tütrest.

Eriversioon anti esimest korda välja LD-plaadil ja 1992. aastal VHS-kassetil. Mõlemad versioonid avaldati koos 2003. aastal DVD-kogumikus "Alien Quadrilogy".
Mehitamine

**Mehitamine** ehk **mehitus** on mingite funktsioonide jaoks inimtöötajate rakendamine. Mõiste on kasutusel mitmel elualal:

*organisatsioonile vajalike inimeste värbamine ja koolitamine
*laevade varustamine kvalifitseeritud laevaperedega
*muude sõidukite (lennuk, kosmoseaparaat vm) meeskonnaga varustamine

## Vaata ka
*Mehitamata õhusõiduk
Tulnukad

**Tulnukad** on oletatavad või väljamõeldud mõistusega olendid, kes on pärit kosmosest (või ka näiteks "teisest dimensioonist") ning kellega inimestel on olnud, on praegu või on tulevikus otsene kontakt. Laiemas mõttes võidakse **tulnukate** all mõista ka kosmilise või muu taolise võõrpäritoluga mõistusega olendeid, kellel inimestega kokkupuudet ei ole ega saa olema.

Tulnukad ei ole üleloomulikud olendid. Neil on füüsiline keha. Sellegipoolest võivad neil olla paranormaalsed võimed.

Tulnukate olemasolu ei ole teaduslikult kindlaks tehtud, kuid teadus ei välista seda. Ulmekirjanduses ja mujal popkultuuris on tulnukate motiiv väga levinud. 

## Vaata ka

*humanoid
*Maaväline elu
*Maa-väliste tsivilisatsioonide otsingud
*marslased
*SETI
*UFO
Load (Metallica)

**"Load"** oli USA hevibändi Metallica kuues stuudioalbum, mis anti välja 1996. aastal. 

Tegu on bändi seni kõige enam *mainstream* kalduvama plaadiga, kus varasem *metal* oli asendunud peaaegu *rock'n'roll*'iga. 

Lugu "Hero of The Day" sai hitiks ja sellele tehti ka video. 

Album aitas kindlustada bändi ülemaailmset kuulsust. Samas oli "Load" ja bändiliikmete muutunud imidž paljudele vanadele fännidele suureks šokiks, ehkki uusi toetajaid tuli ilmselt enam juurde kui vanu pettus.

## Koosseis
* James Hetfield (vokaal, rütmikitarr)
* Lars Ulrich (trummid)
* Kirk Hammett (soolokitarr)
* Jason Newsted (basskitarr)

## Lood
Kõikide lugude sõnad on kirjutanud James Hetfield.
Victoria Niilus

**Victoria Niilus** (inglise *Victoria Nile*) on Niiluse 400 km pikkuse lõigu nimi Victoria järvest Alberti järveni.

Lõigul on palju koski ja kärestikke. 1954. aastal ehitati lõigule Ugandale kuuluv hüdroelektrijaam.
Avatša

**Avatša** (vene Авачинская сопка, Авача) on tegevvulkaan Aasias Kamtšatka poolsaarel. 

Vulkaani kõrgus on 2741 meetrit.
Raiatea

**Raiatea** on saar Prantsuse Polüneesias, suurim Tuulealustest saartest. Pindala 238 km&sup2;. Saar on mägine, kõrgus kuni 1032 meetrit. Kuulub Prantsusmaale.
Kroonlinna null

**Kroonlinna null** ehk **Kroonlinna peel null** on Kroonlinna veemõõdulati nullpunkt, mille määras ja märkis 1840. aastal pikaajalise mõõdistamise keskmisena Michael von Reineke.

Kroonlinna nulli suhtes arvestatakse veetaset, kas ülal- (ümp) või allpool (amp) merepinda. Samuti arvestatakse Kroonlinna nulli suhtes kogu endise Nõukogude Liidu territooriumil koha absoluutset kõrgust või absoluutset sügavust ja satelliitide orbiidi kõrgust.

1. jaanuaril 2018 mindi Eestis kõrguste arvutamisel Balti 1977. aasta kõrgussüsteemilt (BK77) üle Amsterdami nullile, millega lõppes Eestis kõrgusväärtuste arvutamisel Kroonlinna nulli kasutamine.

## Vaata ka
*Amsterdami null
 
## Viited

## Välislingid
*Кронштадтский футшток
Alberti Niilus

**Alberti Niilus** (inglise keeles *Albert Nile*) on Niiluse 210 km pikkuse lõigu nimi Ugandas Alberti järvest Nimule kärestikeni.

Lõik on kogu pikkuses laevatatav.
Heldia Estam

**Heldia Estam** (neiupõlvenimi **Naelapea**, 1. oktoober 1923 Tartu – 26. jaanuar 2004 Tallinn) oli eesti ajakirjanik ja fotograaf.

Heldia Estam lõpetas 1943. aastal Tallinna 9. Keskkooli (Riiklik Inglise Kolledž). Tema vanemad, Yri ja Alice Naelapea, põgenesid läände koos oma kolme lapsega 1944. aasta septembris, vahetult enne Tallinna vallutamist Punaarmee poolt. Heldia Naelapea alustas arstiteaduseõpinguid Stuttgardi Ülikoolis. Abiellumine Jüri Estam (seenioriga) ja kolme lapse emaks saamine tõid tema ellu hoopis teistsugused kohustused. Pärast põgenikelaagrites veedetud aastaid Saksamaal emigreerus pere 1956. aastal USA-sse.

Juba Saksamaal paluti Heldiat eestikeelse ajalehe kirjutiste korrektuuri lugeda, sealt algas tema ajakirjaniku tee. Heldia Estam õppis ajakirjandust, võrdlevat kirjandusteadust ja fotograafiat Santa Monica City College'is ja California State University juures. Ta oli Ameerika Hääle eestikeelse toimetuse liige ning ajakirja Triinu kolleegiumi liige ja selle väljaande kirjasaatja USA läänerannikul. Heldia Estam-Naelapea oli mitme pagulasorganisatsiooni aktiivne liige.  

Kuulus Korp! Indlasse, Society of Professional Journalists Sigma Delta Chisse. Tema fotonäitused toimusid Los Angeleses tema ajakirjandustegevuse 35. aastapäeval ja Ülemaailmsetel Eesti Päevadel. 

1958. aastal parandas maailmakuulus kirurg Walt Lillehei Heldia Estamil tõsise südamerikke. Tollal oli südamekirurgia alles lapsekingades. Heldia oli esimene eestlane, kes sellise operatsiooni läbi tegi. Lillehei oli esimene maailmas, kellel seda sorti operatsioonid õnnestusid.  

Pärast Eesti iseseisvuse taastamist naasis Heldia Estam kodumaale.

## Isiklikku
Heldia Estami poeg on Jüri Estam.

## Viited

## Välislingid
* Heldia Estamile mõeldes. Eesti Elu, 10. oktoober 2003
Bandai

**Bandai** (jaapani 磐梯山 *Bandai-san*) on tegevvulkaan Honshū saarel Inawashiro järve kaldal.

Mäe kõrgus on 1819 meetrit. Vulkaan tegutses viimati 1888. aastal.

Bandai vulkaani ümber on moodustatud Bandai-Asahi rahvuspark.

## Välislingid
*Bandai andmebaasis Global Volcanism Program
Tuulepealsed saared

**Tuulepealsete saarte** nime kannab kolm saarestikku:
* **[[Tuulepealsed saared (Kesk-Ameerika)|Tuulepealsed saared]]** on  osa Väikestest Antillidest Kesk-Ameerikas; need on jagatud mitme riigi vahel.
* **[[Tuulepealsed saared (Okeaania)|Tuulepealsed saared]]** (prantsuse keeles) *Îles du Vent*) on osa Seltsisaartest Vaikses ookeanis; saared kuuluvad Prantsuse Polüneesiasse; 
* **[[Tuulepealsed saared (Aafrika)|Tuulepealsed saared]]** (portugali keeles *Ilhas de Barlavento*) on  osa Roheneemesaartest Aafrika läänerannikul; need kuuluvad Cabo Verdele. 

## Vaata ka
*Tuulealused saared
2006. aasta Vormel 1 hooaeg

**2006. aasta [[Vormel 1]] hooaeg** oli F1-autode MM-sarja 2006. aasta hooaeg, mil võisteldi 18 etapil. Erandina ei alanud hooaeg mitte Austraalias nagu eelnenud aastatel, vaid 12. märtsil Bahreini ringrajal. FIA mootorispordi nõukogu tegi selle otsuse oma koosolekul 26. oktoobril 2005 Roomas.

## Etapid

## Meeskonnad

Ferrari
* Michael Schumacher, Saksamaa
* Felipe Massa, Brasiilia

Honda F1
* Rubens Barrichello, Brasiilia
* Jenson Button, Suurbritannia

Midland
* Christijan Albers, Holland
* Tiago Monteiro, Portugal

McLaren
* Kimi Räikkönen, Soome
* Juan Pablo Montoya, Colombia (alates 16. juulist 2006. aasta hooajal ei sõida McLareni meeskonnas, põhjuseks on lepingu rikkumine)
* Pedro de la Rosa

Red Bull
* David Coulthard, Suurbritannia
* Christian Klien, Austria

Renault F1
* Giancarlo Fisichella, Itaalia
* Fernando Alonso, Hispaania

Super Aguri
* Takuma Satō, Jaapan
* Yūji Ide, Jaapan (maikuus tema sõidulitsents tühistati liiga ohtliku sõidu eest hooaja alguses)
* Franck Montagny, Prantsusmaa

BMW Sauber
* Jacques Villeneuve, Kanada
* Nick Heidfeld, Saksamaa
* Robert Kubica, Poola (testisõitja, asendas Jacques Villeneuve'i Ungari Grand Prix' etapil)

Toyota F1
* Ralf Schumacher, Saksamaa
* Jarno Trulli, Itaalia

Toro Rosso
* Vitantonio Liuzzi, Itaalia
* Scott Speed, USA

Williams
* Mark Webber, Austraalia
* Nico Rosberg, Saksamaa

## Punktiseis

1 – Bahrein, 2 – Malaisia, 3 – Austraalia, 4 – San Marino, 5 – Euroopa, 6 – Hispaania, 7 – Monaco, 8 – Suurbritannia, 9 – Kanada, 10 – USA, 11 – Prantsusmaa, 12 – Saksamaa, 13 – Ungari, 14 – Türgi, 15 – Itaalia, 16 – Hiina, 17 – Jaapan, 18 – Brasiilia

## Konstruktorite karikas
Moorea

**Moorea** (prantsuse; Euroopas tuntud ka nimega *Eimeo*; tahiti keeles: *Moʻoreʻa*) on saar Prantsuse Polüneesias, üks Tuulepealsetest saartest. 

Pindala 132 km&sup2;. Saar on mägine, kõrgus kuni 1207 meetrit. 

Saare nimi pärineb tahiti sõnast *Moʻoreʻa*, mis tähendab "kollast sisalikku".
Ida-Frangi kuningas

**Ida-Frangi kuningas** oli Karl Suure impeeriumi idaosa valitsejate nimetus alates 843. aastast. Alternatiiv on ka "idafrankide kuningas", mis vastab ehk paremini varakeskaegsetele hõimuarusaamadele (tähtis pole mitte territoorium, vaid rahvas, hõim, klann).

11. sajandi jooksul kadus tiitel käibelt, kuna Rooma paavstid hakkasid idafrankide kuningaid nimetama Saksa kuningateks, kuningad ise aga "roomlaste kuningaiks". Historiograafiliselt kandus Saksa kuninga nimi üldiselt üle ka varasematele Ida-Frangi kuningatele, hiljemalt keiser Otto I-st.

## Vaata ka
*Saksa kuningas
*Saksa-Rooma keiser
Erasmus Rotterdamist

**Desiderius Erasmus**, **Desiderius Erasmus Roterodamist** või lihtsalt **Erasmus Rotterdamist** (28. oktoober  1466, 1467 või 1469 Rotterdam – 12. juuli 1536 Basel) oli varauusaja tähtsaim humanistik õpetlane ja teoloogia doktor. Ta jäi ise katoliiklaseks, kuid toetas kohati ka Martin Lutherit.

1516. aastal avaldas tekstikriitilise kreekakeelse Uue Testamendi "Novum Instrumentum omne". See on vanim trükitud Uue Testamendi kreekakeelne väljaanne.

## Teosed eesti keeles
* "Narruse kiitus" (kombesatiir). Ladina keelest tõlkinud ja järelsõna: Ülo Torpats; Hans Holbein Noorema joonistustega, Eesti Raamat, Tallinn 1967  
* "Renessansi kirjanduse antoloogia", Eesti Raamat, Tallinn 1984, lk 484–494: katkend "Usalduslikud kõnelused" ja kiri "Reis Pariisi" (tõlkinud Ülo Torpats) ning kommentaarid lk 693
* "Usalduslikud kõnelused: Laevahukk; Kosilane ja tütarlaps". Ladina keelest tõlkinud ja järelsõna: Kaarina Rein. – Vikerkaar 2024, nr 10–11, lk 83–108.

## Kirjandus
* Karl Umbleja, "Erasmus Rotterdamist" (500. sünniaastapäev) – Looming 1966, nr 10, lk 1625–27
* "Rotterdami Erasmusest Bertrand Russellini. Kaasaegse kodanliku humanismi ja vabamõtlemise probleeme" (artiklite kogumik). Tõlkinud M. Lumi, Eesti Raamat, Tallinn 1972 (lk 5–16 A. Subbotini artikkel "Erasmuse pärand")
* Stefan Zweig, "Rotterdami Erasmuse triumf ja traagika". Tõlkija Uno Liivaku, Monokkel, Tallinn 1999

## Välislingid
Batur

**Batur** on tegevvulkaan Balil, Bali kõrguselt teine tipp Agungi (3142 m) järel. 

Vulkaani kõrgus on 1717 meetrit. Baturi esimene kirjeldatud purse toimus 1804. Sellest ajast saadik on ta aktiivne olnud ja viimati purskas ta 2000. Pursked on olnud kerged kuni mõõdukad ja vahel kaasneb nendega laavavool, mis on kaldeera põhjagi ulatunud. Sellegipoolest ei tähista Suur maailma atlas teda vulkaani, vaid tavalise mäetipu tingmärgiga .

Baturil on kaks kontsentrilist kaldeerat. Välimise, suurema mõõtmed on 10×13 km. Sisemine, 7,5 km läbimõõduga kaldeera moodustus umbes 23 670 kuni 28 500 aastat tagasi. Sisemises kaldeeras asub 700 m kõrgune kihtvulkaan. See on sisemise kaldeera seina tekitanud hulgaliselt lõõre, mille kaudu gaasid välja pääsevad.

Välimise kaldeera kaguküljel on Baturi järv, mis on Bali suurim kaldeerajärv. Hoolimata sellest, et viimastel sajanditel on laavavoolud järvegi jõudnud, on see tänapäeval kalarikas. Välimine kaldeera on ka asustatud: selles on kaks küla, Kedisan ja Toya Bungkah, kokku umbes 16 000 elanikuga.

Baturi otsa on võrreldes teiste Indoneesia vulkaanidega kerge ronida ja Batur on seetõttu Bali matkajate seas populaarne sihtkoht. Sellepärast on vulkaani juures asuvates külades, mis traditsiooniliselt on elatunud põllumajandusest, hakanud viimasel ajal arenema turism.

2010. aasta märtsis kukkus 25-aastane Rootsi meesturist 150 m kõrguselt Baturi kraatrisse ja sai silmapilkselt surma. Turist kõndis mööda ametlikku turismirada.

## Viited
Beerenberg

**Beerenberg** on tegevvulkaan Jan Mayenil. See on kõige põhjapoolsem üle merepinna ulatuv vulkaan.

Vulkaani kõrgus on 2277 meetrit.
Flaami keel

**Flaami keele** all võidakse silmas pidada:
* Flandrias kõneldavaid hollandi keele murdeid
* Belgia hollandi keelt kui hollandi kirjakeele ühte varianti
Narva Postiljon

**Narva Postiljon** on Narvas alates 24. jaanuarist 2004 ilmuv ajaleht. 

Leht ilmub üks kord nädalas, laupäeviti.

Narva Postiljon on praegu ainuke eestikeelne perioodiliselt ilmuv ajaleht Narvas. 

Lehe väljaandjad on OÜ NG-Leht ja Sihtasutus Pro Narva. OÜ NG-Leht annab välja ka kaks korda nädalas ilmuvat venekeelset ajalehte Narvskaja Gazeta, mis on Narva Postiljoni emaleht.

Narvskaja Gazeta ja Narva Postiljoni ühine  peatoimetaja on Sergei Stepanov. Esimene Narva Postiljoni tegevtoimetaja on Tanel Mazur.

Narva Postiljon vahetab materjali ja teeb muud koostööd üle-eestilise päevalehega Eesti Päevaleht.  

Narvas ilmus nõukogude perioodil eestikeelne ajaleht Narva Tööline (1940–1941, 1953–1962), mis suleti väidetavalt lugejate vähesuse tõttu. Hiljem ei ole kuni Narva Postiljoni ilmumahakkamiseni Narvas eestikeelset perioodiliselt ilmuvat ajalehte olnud.

Et ajaleht Narvskaja Gazeta ilmus nõukogude ajal nime Narvski Rabotši all ja see oli omakorda Narva Töölise emaleht, siis peab ka Narva Postiljon ennast kaudselt Narva Töölise järglaseks.
Alo TV

**Alo Televisioon** on Eesti telekanal, mis näitab ööpäev läbi Eesti muusikavideoid. 

Algul oli kanali äriidee keskenduda teksti-TV uudistele. Peatoimetajat polnud, I tegevdirektor oli Ülo Veldre. Tehti paar katsesaadet, kuni lõpuks jõudis järg Jaan Kalmuse kätte. ALO-TV omanik inseneriühistu ALO (Tõnis Mets) oli osaline ka Tartu Raadios (kui ERR 1993 Tartu Raadiost loobus). ALO TV looja Tõnis Mets sai oma teleprogrammile taasiseseisvunud Eestis väljastatud eetriloa number üks. ALO TV juhatusse kuulus Tõnis Mets kuni 20. veebruarini 2007.

Alo TV alustas tegevust 27. detsembril 1992, kui eetrisse anti esimene, kolme tunnine otsesaade. Esimest otsesaadet juhtisid Tiina Joosu ja Hando Sinisalu. Selles üle kolmetunnises saates tegi oma eetridebüüdi ka EHHEE-TV seltskond koosseisus Erkki Kõlu, Valdo Jahilo ja Janek Luts. Lisaks osalesid Tarmo Jürisson, Tõnis Mets, Enn Räpp, Lembitu Kuuse jpt.

Pärast kanali Seitse sulgemist 31. detsembril 2016 on Alo TV ainuke muusikakanal Eestis. Erinevalt kanal Seitsmest näeb Alo TVs ainult Eesti loomingut. Suur osa vanematest muusikapaladest on salvestatud ALO TV vanas stuudios EPA torni all. Kui varem piirdus telekanali leviala Tartu linna lähiümbrusega, siis nüüd on see nähtav ka Elioni ja Starmani Digi-TVs. Kanali kodulehe andmetel kulutavad eestimaalased ALO-TV vaatamisele 10 000 tundi ööpäevas ja igas kuus lülitub ALO-TVd vaatama üle 200 000 inimese.

Alo TV juht oli Jaan Kalmus seenior, hiljem Jaan Kalmus jr.

## Vaidlus autorite ühinguga
Autorite ühing soovis ALO TV tegevusloa äravõtmist 2019. aastal, kuna kanalil puudub ühingu luba muusikateoste salvestamiseks ja edastamiseks. Kultuuriministeerium siiski pikendas luba 2024. aasta veebruarini.

## Viited

## Välislingid
* Alo TV
St. Anger

**"St. Anger"** on USA *[[heavy metal]]* bändi Metallica kaheksas stuudioalbum. See ilmus 2003. aastal.

## Koosseis
*James Hetfield – vokaal, rütmikitarr
*Lars Ulrich – trummid
*Kirk Hammett – soolokitarr
*Bob Rock – basskitarr (oli ka produtsent, kuid asendas ka toona puuduolevat bassimeest, hiljem sai selleks Rob Trujillo)

## Lood
PZL-Świdnik

**PZL Świdnik SA** (poola keeles *Wytwórnia Sprzętu Komunikacyjnego PZL-Świdnik S.A.*) on Poola kopterite ja väikelennukite tootja.

Tehas rajati Świdnikisse 1951. Esialgu kandis ta nime WSK-Świdnik. 1957 sai ta nimeks WSK PZL-Świdnik. Alates 1956 hakkas ta litsentsi alusel tootma nõukogude koptereid Mil Mi-1 ja sai selle peamiseks tootjaks kogu maailmas. Ta on ainus ettevõte, mis tootnud Mi-1 järeltulijat Mil Mi-2.

1954–1980 tootis ettevõte mootorrattaid WSK. Kokku valmis 2 miljonit mootorratast ning nende mootori töömaht oli 125 cm³ ja 175 cm³.

1980. aasta juulis toimus ettevõttes suur streik. Veel samal kuul see lõppes, kui valitsus oli enamiku tööliste nõudmisi rahuldanud.

Alates 1980. aastate lõpust toodab ettevõte Poolas projekteeritud keskmist kopterit PZL W-3 Sokól. Ta toodab ka kergekoptereid PZL SW-4 Puszczyk. 1991 reorganiseeriti ettevõte riiklikuks aktsiaseltsiks WSK PZL-Świdnik SA.

2010. aasta algul omandas Świdniki AgustaWestland.

## Tooted
* Mil Mi-1
* Mil Mi-2
* PZL Kania (Kitty Hawk)
* PZL W-3 Sokol (*Falcon*, pistrik)
* PZL SW-4 Puszczyk (*Towny Owl*, linna öökull)
* PZL SM-2
* PZL SM-4 Latka (*Dragonfly*, tondihobu)

## Galerii

Sw-4.jpg|Kergekopter PZL SW-4
Konvers-Avia Mil Mi-2 Dvurekov-3.jpg|Mil Mi-2
Krzesiny 119RB.JPG|Poola õhujõudude PZL SW-4
Old polish motorcycle WSK M06B3.jpg|Mootorratas WSK M06B3
PZL Kania.jpg|Poola politsei PZL Kania


## Vaata ka
*PZL

## Välislingid
*PZL Świdnik - koduleht
Nothing Else Matters

**"Nothing Else Matters"** on USA *thrash metal*-bändi Metallica üks tuntumaid lugusid. Seda on peetud üheks kõigi aegade paremaks rokkballaadiks.

Paljud vanad Metallica fännid, kes olid harjunud Metallica esimese nelja albumi *[[thrash metal]]*-lauludega, võõristasid ballaadi võtmist bändi uuele plaadile. Muuhulgas ka selle laulu pärast hakkasid fännid ansamblit süüdistama enesemüümises. Praegu aga on see laul ka Metallica fännide seas väga populaarne ja seda mängitakse seniajani sageli raadios.

Laulu kirjutas algselt ansambli laulja ja rütmikitarrist James Hetfield oma kunagisele tüdrukule, kuid ta ei suuda meenutada üksikasju. Laul algab sõnadega "*so close no matter how far*" ('nii lähedal, pole tähtis, kui kaugel'). Seda on tõlgendatud nii, et ka kontsertreisidel oli ta oma südames kallimale lähedal. Hetfield on hiljem öeldud, et laul räägib ansambli pidevast ratastel viibimisest. James pidas seda laulu avaldamiseks liiga isiklikuks, ent kui kitarrist Kirk Hammett seda kuulis, tahtis ta seda uue plaadi jaoks lindistada. Laulu plaadiversiooni kaasautorid on Lars Ulrich ja Kirk Hammett. Nüüd tõlgendab Metallica asja nii, et see laul on pühendatud kõikidele nende fännidele. Sellest laulust on saanud oodatuim pala ansambli kontsertidel.

Laulu intro on mi-minooris arpedžo. Kui Hetfield seda laulu komponeerima hakkas, rääkis ta parajasti telefoni teel oma kallimaga ning tal oli ainult üks käsi vaba. Seetõttu on seda väga lihtne mängida ning see on paljude Metallica fännide jaoks üks esimesi meloodiaid, mida nad kitarril mängima õpivad.

Laulu arranžeeris orkestrile Michael Kamen, kes dirigeeris San Francisco Sümfooniaorkestrit. Originaalsalvestuses kasutati mitmeid sümfooniaorkestri pille. Laulu pikkus originaalsalvestuses on 6 minutit ja 29 sekundit.

Laulu videot näidati esimest korda MTV-s 26. veebruaril 1992. Selle lavastas Adam Dubin. Video on kokku pandud albumi "Metallica" salvestamisest tehtud dokumentaalvideo "A Year and a half in the life of Metallica" kaadritest.

Albumil "S&M" on laulu kontsertversioon. Sama versioon avaldati 4. jaanuaril 2000 singlina "Nothing Else Matters '99", mis sisaldab veel albumil "S&M" olevate laulude "For Whom The Bell Tolls", "Human" ja "Until It Sleeps" B-pooled.

Nii originaalversioon kui ka "S&M-i" versioon jõudsid edetabelite tippu. 

Laulu populaarsuse ja kerge mängitavuse tõttu on sellest tehtud palju kavereid, sealhulgas mittehevimuusikute poolt. Tribuutalbumitel on seda kaverdanud ansamblid Apocalyptica ja Die Krupps. Samuti on seda esitanud Viini Poistekoor, gregooriuse laulu ansambel Gregorian, Lucie Silvas, Angels of Vines ja Staind.

## Välislingid
*Laulu sõnad
*Kitarriskeem
ReLoad (Metallica)

**"ReLoad"** on USA *heavy*-bändi Metallica seitsmes stuudioalbum. See ilmus 1997. aastal.

"ReLoad" lindistati stuudios samal ajal kui albumit "Load", ent üldiselt peetakse seda viimasest õnnestunumaks. Lugudes oli enam agressiivsust ning nende tase ühtlasem. Hittideks said "Fuel", "The Memory Remains" ja "Unforgiven II".

## Koosseis
* James Hetfield – vokaal, rütmikitarr
* Lars Ulrich – trummid
* Kirk Hammett – soolokitarr
* Jason Newsted – basskitarr

## Lood
*"Fuel"
*"The Memory Remains"
*"Devil's Dance"
*"The Unforgiven II"
*"Better Than You"
*"Slither"
*"Carpe Diem Baby"
*"Bad Seed"
*"Where The Wild Things Are"
*"Prince Charming"
*"Low Man's Lyric"
*"Attitude"
*"Fixxxer"
Garage Inc.

**"Garage Inc."** on USA *heavy*-bändi Metallica kaveri-/kogumikalbum. See anti välja 1998. aastal. 

## Koosseis
*James Hetfield
*Lars Ulrich
*Kirk Hammett
*Jason Newsted

## Lood
Plaat nr 1:
*"*Free Speech For The Dumb*"
*"*It's Electric*"
*"*Sabbra Cadabra*"
*"*Turn The Page*"
*"*Die, Die My Darling*"
*"*Loverman*"
*"*Mercyful Fate*"
*"*Astronomy*"
*"*Whiskey In The Jar*"
*"*Tuesday's Gone*"
*"*The More I See*"

Plaat nr 2:
*"*Helpless*"
*"*The Small Hours*"
*"*The Wait*"
*"*Crash Course In Brain Surgery*"
*"*Last Caress/Green Hell*"
*"*Am I Evil?*"
*"*Blitzkrieg*"
*"*Breadfan*"
*"*The Prince*"
*"*Stone Cold Crazy*"
*"*So What*"
*"*Killing Time*"
*"*Overkill*"
*"*Damage Case*"
*"*Stone Dead Forever*"
*"*Too Late Too Late*"

## Albumist
Tegu on Metallica esimese kaveri- ja duubelalbumiga. Kõik sellel olevad lood on bändi inspireerinud kollektiivide Metallica-poolsed interpretatsioonid. 

Esimese plaadi lood salvestati 1998. aastal, teisel plaadil olevad olid varem juba kas lisaloona singlil avaldatud (või salvestatud ja kuni "Garage Inc-ini" avaldamata jäetud) või mõnel erikontserdil mängitud.
Vene-Türgi sõda (1768–1774)

**Vene-Türgi sõda 1768–1774** ehk **Kuues Vene-Türgi sõda** oli sõda Venemaa ja Türgi vahel. Sõda toimus põhiliselt Dnepri ja Doonau vahelisel alal.

Poola riigis puhkenud segaduste ajal kutsus Bari konföderatsioon türklased appi. Sõjategevus algas 1769. aastal Krimmi khaaniriigi vägede rünnakuga Krimmi khaani Qırım Giray juhtimisel Jelizavetgradi provintsile.

Venemaa väed Pjotr Rumjantsevi juhatamisel hõivasid 1769. aastal Bessaraabia, Moldova ja Valahhia.

Aastal 1770 hävitas Vene sõjalaevastik Çeşme sadamas Türgi sõjalaevastiku (Çeşme merelahing).

Aastal 1774 saavutasid vene väed võidu Larga ja Cahuli jõe juures Šumeni all.

21. juulil 1774 sõlmiti Küçük Kaynarci rahu (Küçük Kaynarca rahu, Kjutšukkainardža rahu). Lõuna-Ukraina, sealhulgas Bugi, Dnepri ja Doni suue, läksid Venemaale, nii et Venemaa sai seal väljapääsu Mustale merele. Krimm sai iseseisvaks Osmani impeeriumist (annekteeriti 1783 Venemaa poolt). Vene laevad said õiguse väinadest läbi sõita. Venemaa sai protektoraadiõiguse Osmanite riigi õigeusuliste üle. Sõja tulemusel tunnistas Osmanite riik Kabarda ja Põhja-Osseetia liitmist Venemaa keisririigiga.

## Vaata ka
*Esimene Poola jagamine, Poola jagamised
*Jemeljan Pugatšovi mäss
*Vene-Türgi sõda (1877–1878)
Pseudobasiilika

**Pseudobasiilika** on mitmelöövilise basiilika ja kodakiriku vahepealne kirikutüüp, kus kesklööv on külglöövidest kõrgem, aga puuduvad basiilikale iseloomulikud valgmikuaknad. Mõistet kasutatakse ainult selliste sakraalehitiste kohta, mille katuseliigendus on basiilikale iseloomulik - kesklöövi katab viilkatus ja külglööve pultkatused ning nende vahele jääb akendeta seinariba.

Kirjanduses võidakse vahel nimetada pseudobasiilikaks ka astmeskirikut, hilisgooti kodakiriku erivormi, mille kolme löövi katab ühine viilkatus.

## Võrdlus teiste kirikutüüpidega

Aisleless church with barrel-vault.png|Saalkirik
Hall church central nave wider.png|Kodakirik
Stepped hall church.png|Astmeskirik
Pseudobasilica with a three-part-roof.png|Pseudobasiilika
Basilica, cross-section scheme.png|Basiilika


## Ajaloost
### Romaanikas
Saksamaal Vestfaalis kujunes hilisromaanikas kohalik ehituskoolkond, mille kirikud olid seotud süsteemis toevaheldusega ja ristroidvõlvidega hooned külglöövidest kõrgema kesklööviga. Varaseim näide seda tüüpi kirikust on Münsteri Püha Ludgeri kirik, millele järgnesid teised temasarnased (tänapäevaks on enamus ümber ehitatud). Algsel kujul on säilinud kirikud Billerbeckis ja Legdenis.

Münster_Pfarrkirche_St._Ludgeri.jpg|Münsteri Püha Ludgeri kirik
20160326 Johanniskirche, Billerbeck (04348).jpg|Billerbecki Ristija Johannese kirik
St-brigida-legden-eingang-sued.jpg|Ledgeni Püha Brigitta kirik


### Gootikas
Kolmeosalise katusega pseudobasiilikad on gootikas mõnevõrra haruldasemad, kuid neid esineb siiski Saksamaal, Madalmaades, Tšehhis ja Poolas. Vahel pole kesklöövi ja külglöövide katused eraldatud muuga kui vaid väikese järguga, nagu Görlitzi Peetruse ja Pauluse kirikul.

Oude Calixtuskerk te Groenlo.jpg|Gooti pseudobasiilika: Groenlo Oude Calixtuskerk
Kosciol Sw Piotra I Pawla Gorlitz.jpg|Görlitzi Peetruse ja Pauluse kirik


### Erijuhtumid
Pseudobasiilika erivorm on Hispaaniale iseloomulik kirikutüüp, kus kesklööv on vaid veidi kõrgem külglöövidest nagu astmeskirikul, kuid kesklöövi seina kõige kõrgemas osas on igas võlvikus väike ümaraken, nagu Barcelona katedraalis ja Santa María de la Mari kirikus. Päris basiilikast eristab seda tüüpi selgelt eristatava valgmikukorruse puudumine siseruumi liigenduses.

Barcelona-Museo de Historia de Cataluña (II)-Maqueta de Santa María de la Mar.jpg|Barcelona Santa María de la Mari kiriku makett
Back choir of the Cathedral of Barcelona.jpg|Barcelona katedraali sisevaade
Catedral-contraforts-cimbori.jpg|Barcelona katedraali kesklöövi ümaraknad


## Vaata ka
* Astmikkirik
* Astmikbasiilika

## Viited
Lestaadiuslus

**Lestaadiuslus** on luterlik äratusliikumine ja õpetus, mis on levinud eeskätt Soome, Rootsi ja Norra põhjaosas soomlaste ja saamide  seas.  

Lestaadiuslik kristlus on saanud nime Lars Levi Laestadiuse järgi. Aastal 1844 elas Laestadius läbi usulise ärkamise, kui usklik saami tüdruk Lapimaa Maria kuulutas talle pattude andeksandmist. Laestadius ei loonud uut õpetust.

Soome lestaadiuslased kasutavad kokkutulekutel jutlustes Piibli 1776. aasta tõlget soome keelde. 

Eestis tegutseb Tartus asutatud vanalestaadiuslik Eesti Luterlik Rahuühendus.

## Vaata ka
*SRK suvine kokkutulek
*Vanalestaadiuslus

## Välislingid
*Urmas Oras. "Kes on lestadiuslased?". Eesti Kirik, 1. juuni 2007
* "Mis on suvine kokkutulek?"
* "Tere tulemast suvisele kokkutulekule"!, Esileht
Maahoki 1968. aasta suveolümpiamängudel

**[[Maahoki]] [[1968. aasta suveolümpiamängud]]el** Méxicos
13.-26. oktoober.
Olümpiavõitja 1964: India.
16 meeskonda.

## A-alagrupp


Nr.Riik12345678VäravadPunkteKoht
1Saksa FV3:22:02:01:22:05:10:015:5112.
2Saksa DV2:30:41:10:11:02:01:17:1066.
3Belgia0:24:00:21:24:24:01:114:975.
4Hispaania0:21:12:00:10:03:01:17:574.
5India2:11:02:11:05:08:01:220:4121.
6Jaapan0:20:12:40:00:52:10:14:1437.
7Mehhiko1:50:20:40:30:81:20:22:2608.
8Uus-Meremaa0:01:11:11:12:11:02:08:4103.


## B-alagrupp


Nr.Riik12345678VäravadPunkteKoht
1Argentina1:31:00:20:71:21:10:54:2037.
2Austraalia3:10:10:02:02:03:02:312:592.
3Prantsusmaa0:11:01:00:10:20:00:12:555.
4Suurbritannia2:00:00:11:20:32:01:26:856.
5Holland7:00:21:02:10:21:00:611:1184.
6Keenia2:10:22:03:02:01:11:211:693.
7Malaisia1:10:30:00:20:11:10:42:1238.
8Pakistan5:03:21:02:16:02:14:023:4121.


## Kohamängud
### 5.-8. kohale
Holland-Uus-Meremaa 3:1
Hispaania-Keenia 2:1

### Poolfinaalid
Austraalia-India 2:1
Pakistan-Saksa FV 1:0

**15. koha mäng**: Malaisia-Mehhiko 1:0
**13. koha mäng**: Jaapan-Argentina 2:0
**11. koha mäng**: Saksa DV-Suurbritannia 2:1
**9. koha mäng**: Belgia-Prantsusmaa 3:0
**7. koha mäng**: Uus-Meremaa-Keenia 2:0
**5. koha mäng**: Holland-Hispaania 1:0
**Pronksimäng**: India-Saksa FV 2:1
**Finaal**: Pakistan-Austraalia 2:1

## Kohad
# Pakistan: Zakir Hussain, Laeeq Ahmed, Tariq Aziz, Saeed Anwar, Riaz Ahmed, Gulrez Akhtar, Halid Mahmud Hussain, Mohammad Ashfaq, Abdul Rashid, Mohammad Asad, Jehangir Ahmed Butt.
# Austraalia: Paul Dearing, James Mason, Brian Glencross, Gordon Pierce, Julian Pierce, Robert Haigh, Donald Martin, Raymond Evans, Ronald Riley, Patrick Nilan, Donald Smart.
# India: Rajendra Christy, Gurbaksh Singh, Prithipal Singh, Balbir Singh I, II ja III, Ajitpal Singh, Perumal Krishnamurthy, Harbinder Singh, Inamur Rehman, Inder Singh.
# Saksa FV.
# Holland.
# Hispaania.
# Uus-Meremaa.
# Keenia.
# Belgia.
# Prantsusmaa.
# Saksa DV.
# Suurbritannia.
# Jaapan.
# Argentina.
# Malaisia.
# Mehhiko.
Kriminalistika

**Kriminalistika** on teadus, mis käsitleb kohtueelses menetluses tõendite kogumist. 

Kriminalistika mõistele on võimalik läheneda kolmel viisil: 
# kriminalistika kui teadus; 
# kriminalistika kui õppeaine; 
# kriminalistika kui praktiline tegevus kuritegude uurimisel ja ärahoidmisel kasutades tehnikavahendeid ja teaduslikke teadmisi. 
Kriminalistikas esitatakse kooskõlas kriminaalmenetluse seadustikuga teaduslikult põhistatud üldist laadi soovitusi ja nõudeid nüüdisteaduse andmete ja tehnikasaavutuste rakendamiseks kriminaalmenetluses, tagamaks kuritegude kiire ja täieliku avastamise.

Kriminalistika meetodite hulka kuuluvad DNA tüpiseerimine, daktüloskoopia, käekirjaekspertiis, aineekspertiis, trassoloogia, jpt.

Eestis teeb kriminalistikaanalüüse Eesti Kohtuekspertiisi Instituut.
Lõuna-Sudaani lipp

**Lõuna-Sudaani lipp** on Lõuna-Sudaani riigilipp.

Lõuna-Sudaani lipuks võeti 9. juulil 2005 Sudaani Rahvavabastusliikumise lipp. See sarnaneb Keenia lipuga (must, valge, punane, valge, roheline). Vardapoolsele küljele on lisatud sinine kolmnurk kollase viisnurkse tähega. 

Sinine tähistab Niilust, täht aga sümboliseerib Lõuna-Sudaani rahva tulevikulootusi. Punane kujutab valatud verd ja roheline regiooni põllumajandust.

## Vaata ka
*Sudaani lipp

## Välislingid
*
Leverkuseni Bayer

**Bayer 04 Leverkusen** on Saksamaal Leverkusenis asuva kontserni Bayer AG spordiühing, mis on üks suurema liikmeskonnaga spordiühinguid Nordrhein-Westfalenis. 

Ühing asutati 15. juunil 1904 vabriku spordiühinguna, mille nimi oli Turn- und Spielverein 1904 der Farbenfabrik vormals Friedrich Bayer Co. Leverkusen. Ühingu värvid on must-punane.  

Ühingul on kokku 14 osakonda ning see katab laia spordispektri noorte- ja massispordist tippspordini.

## Jalgpall
Kõige tuntum on jalgpallosakond, mille värvid on must-punane. Meeskond mängib alates 1979. aastast katkematult esimeses Bundesligas.  

Meeskond pidi kaua võitlema vabrikumeeskonna imidžiga, kuid viimastel aastakümnetel on ta pidevalt kuulunud Bundesliga tugevamate hulka ning tuli aastatel 1997, 1999, 2000, 2002 ja 2011 Saksamaa meistrivõistlustel teiseks. 

Aastal 1988. aastal võideti UEFA karikas ja 1993. aastal Saksamaa karikavõistlused. Aastal 2002 mängis Bayer Leverkusen UEFA meistrite karika finaalis ja kaotas Real Madridile 1:2.

### Praegune meeskond
*Seisuga 31. august 2023*

 

## Viited

## Välislingid
*Klubi jalgpalli koduleht
Vettehüpped 1968. aasta suveolümpiamängudel

**[[Vettehüpped]] [[1968. aasta suveolümpiamängud]]el** Méxicos
17.–26. oktoobril.

## Mehed
### [[Hoolauahüpped]]

Olümpiavõitja 1964: K. Sitzberger (USA) 159,9.
28 võistlejat.


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.Bernard WrightsonUSA170,15
2.Klaus DibiasiItaalia159,74
3.James HenryUSA158,09
4.Luis Niño de RiveraMehhiko155,71
5.Franco CagniottoItaalia155,70
6.Keith RussellUSA151,75
7.Tord AndersonRootsi151,50
8.Donald WagstaffAustraalia150,18
9.Mihhail SafonovNSV Liit141,02
10.Ulrich ReffSaksa FV140,08
11.Vladimir VassinNSV Liit139,59
12.Pentti KoskinenSoome137,80


### [[Tornihüpped]]


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.Klaus DibiasiItaalia164,18
2.Alvaro GaxiolaMehhiko154,49
3.Edwin YoungUSA153,93
4.Keith RussellUSA152,43
5.José RobinsonMehhiko143,62
6.Lothar MatthesSaksa DV141,75
7.Luis Niño de RiveraMehhiko141,16
8.Franco CagnottoItaalia138,89
9.Mihhail SafonovNSV Liit138,77
10.Vladimir VassinNSV Liit138,40
11.Tord AndersonRootsi131,21
12.Bernd WucherpfenningSaksa FV129,49


## Naised
### Hoolauahüpped


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.Sue GossickUSA150,77
2.Tamara Pogoževa-FedossovaNSV Liit145,30
3.Keala O'SullivanUSA145,23
4.Micki KingUSA137,38
5.Ingrid Gulbin-KrämerSaksa DV135,82
6.Vera BaklanovaNSV Liit132,31
7.Beverley BoysKanada130,31
8.Jelena AnohhinaNSV Liit129,17
9.Angelika HilbertSaksa FV128,83
10.Milena DuchkováTšehhoslovakkia127,85
11.Elzbieta WierniukPoola122,42
12.Kathleen RowlattSuurbritannia122,16


### Tornihüpped


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.Milena DuchkováTšehhoslovakkia109,59
2.Natalja LobanovaNSV Liit105,14
3.Ann PetersonUSA101,11
4.Beverley BoysKanada97,97
5.Boguslawa PietkiewiczPoola95,09
6.Regina KrauseSaksa FV93,08
7.Keiko OhsakiJaapan93,08
8.Nancy RibertsonKanada90,66
9.Ingeborg PertmayrAustria89,43
10.Barbara TalmageUSA87,29
11.Ingeborg BuschSaksa FV85,31
12.Mandi HaswellSuurbritannia82,33
Göta jõgi

**Göta** (rootsi *Göta älv*) on jõgi Euroopas Rootsis. Algab Vänernist. Voolab lõunasse, moodustab kärestikke ja Trollhättani kose. Suubub Göteborgis Kattegatti.
Colima vulkaan

**Colima** on tegevvulkaan Põhja-Ameerikas Mehhikos.

Vulkaani kõrgus on 3850 meetrit.

## Viited

## Välislingid
Somaalimaa lipp

**Somaalimaa lipp** on end ühepoolselt Somaaliast iseseisvaks kuulutanud Somaalimaa lipp.

## Vaata ka
*Somaalimaa vapp
*Somaalia lipp
Puntlandi lipp

**Puntlandi lipp** on end ühepoolselt Somaaliast iseseisvaks kuulutanud Puntlandi lipp.

Lipp võeti kasutusele 22. detsembril 2009.
Colima

**Colima** on linn Mehhikos, Colima osariigi pealinn ja Colima valla halduskeskus.

Elanike arv 2005. aastal oli 123 597.

1527. aastal asutatud Colima on üks Mehhiko vanemaid linnu.

2003. aastal toimus piirkonnas 7,8-magnituudine maavärin, mis tõi kaasa suuri purustusi ja nõudis vähemalt 24 inimelu.

## Viited
Cosigüina vulkaan

**Cosigüina** on tegevvulkaan Kesk-Ameerikas Nicaraguas. 

Vulkaani kõrgus on 872 meetrit.

## Aktiivsus
Viimati purskas vulkaan 1859. aastal, aga kõige kuulsam purse leidis aset 20. jaanuaril 1835. See oli Nicaragua ajaloo kõige võimsam vulkaanipurse. Tollest purskest lendu läinud tuhka on leitud Mehhikost, Costa Ricalt ja Jamaicalt. Hiljem ei ole vulkaan pursanud.

## Viited
Tuulealused saared (Lõuna-Ameerika)

**Tuulealused saared** on Grenadast läände jäävad saared Kariibi meres Lõuna-Ameerika ranniku lähedal, osa Väikestest Antillidest. Ulatuvad Arubani.

## Vaata ka
*Tuulealused saared (Okeaania)
*Tuulealused saared (Aafrika)