James Mattis

**James Norman Mattis** (sündinud 8. septembril 1950 USA Washingtoni osariigis Pullmanis) on Ameerika Ühendriikide merejalaväe erukindral, kes oli aastatel 2017–2019 Ameerika Ühendriikide 26. kaitseminister.

11. augustist 2010 kuni 22. märtsini 2013 teenis ta Ameerika Ühendriikide keskväejuhatuse 11. komandörina. Enne seda, kui president Barack Obama ta 2010. aastal kindral David Petraeuse asemel keskväejuhatuse ülemaks määras, teenis Mattis 2007. aasta 9. novembrist 2010. aasta augustini USA Ühendvägede juhatuse ülemana ja ühtlasi 9. novembrist 2007 8. septembrini 2009 NATO arendusstaabi ülemana. Varem on Mattis teeninud I Merejalaväe Ekspeditsioonivägede, USA merejalaväeüksuste keskväejuhatuse ja Iraagi sõja ajal 1. merejalaväe diviisi ülemana.

20. jaanuaril 2017 kinnitas Ameerika Ühendriikide senat Mattise 98 poolt- ja 1 vastuhäälega kaitseministriks. Kaitseministriks sai ta teatavate tingimustega, sest ta oli tegevteenistusest eemal olnud ainult 3 aastat, aga USA seadused nõuavad, et kaitseminister peab olema tegevteenistusest eemal olnud 7 aastat. Ta oli 45. Ameerika Ühendriikide presidendi Donald Trumpi administratsiooni esimene ametlikult kinnitatud liige. Ainsana hääletas tema vastu senaator Kirsten Gillibrand. 

Kaitseministrina rõhutas Mattis Põhja-Korea kriisi valguses USA valmisolekut kaitsta oma pikaaegset liitlast Lõuna-Koread Mattis välistas sõjaväelise koostöö Venemaaga, toonitades, et Venemaa tegevus kujutab ohtu kaasaegsele maailmakorrale. Ta vastandus aeg-ajalt mõnede Trumpi administratsiooni otsustega, olles näiteks vastu USA väljumisele Iraani tuumaleppest, USA Iisraeli saatkonna kolimisele Jeruusalemma ja kosmoseväe loomisele kuuenda väeliigina. 20. detsembril 2018 andis Mattis sisse oma lahkumisavalduse protestiks president Trumpi otsusele USA väed Süüriast välja tõmmata. Lahkumisavalduse kohaselt soovis Mattis ametisse jääda kuni 28. veebruarini 2019, põhjendades seda veebruaris toimuva NATO kaitseministrite kohtumisega. Trump nõustus algselt Mattise soovitud kuupäevaga, kuid teatas 23. detsembril, et eemaldab Mattise ametist 1. jaanuaril 2019. Trumpi motiiviks pakuti ajakirjanduses isiklikku solvumist, sest Mattis kritiseeris lahkumisavalduses Trumpi poliitikat USA liitlaste suunal ja autoritaarsete riigijuhtide tolereerimist. Hiljem väitis Trump, et "vallandas" Mattise rahulolematuse pärast tema tööga kaitseministrina. Mattise lahkumise järel asus 1. jaanuaril kaitseministri kohusetäitjaks endine asekaitseminister Patrick M. Shanahan.

## Lapsepõlv ja haridus
Mattis sündis 8. septembril 1950 USA Washingtoni osariigis. Ta on John West Mattise (1915–1988) ja Lucille Mattise (sündinud Proulx) poeg. Ta ema töötas Teise maailmasõja ajal Lõuna-Aafrikas USA maaväele alluvate sõjaväeluurajate heaks. Mattise isa töötas kaubalaevadel, kuid omandas hiljem tuumainseneri hariduse ja kolis perekonna Richlandi linna, et töötada sealses tuumajaamas, mis tootis lõhustuvaid materjale Manhattani projekti tarbeks. Mattise perekond oli väga raamatulembene ja telerit neil polnud.

1968. aastal lõpetas Mattis Columbia keskkooli, 1971. aastal Kesk-Washingtoni ülikooli bakalaureusekraadiga ajaloos ja 1994. aastal Riikliku sõjakolledži magistrikraadiga.

## Sõjaväekarjäär
Mattise sõjaväeline karjäär algas 1969. aastal, kui ta liitus USA merejalaväe reserviga. 1. jaanuaril 1972 anti talle reservohvitseri väljaõppe läbimise järel nooremleitnandi auaste. Teenistusaastate jooksul on Ameerika Ühendriikide maaväe kindralmajor Robert Scales Mattist kirjeldanud kui "ühte kõige paremini lihvitud kommetega meest, keda olen tundnud". Arvamust Mattisest kui intellektuaalist on muuhulgas süvendanud asjaolu, et ta kannab teenistuses olles alati endaga kaasas Marcus Aureliuse raamatut "Iseendale".

Leitnandina teenis ta 3. merejalaväe diviisis rühmaülemana. Pärast ülendamist kapteniks määrati ta Mereakadeemia Ettevalmistuskooli pataljoniülemaks, hiljem kompaniiülemaks 1. merejalaväe rügemendis. Saades majori auaste, asus ta juhtima merejalaväe värbamiskeskust Portlandis.

Mattis on lõpetanud USA merejalaväe dessantväeüksuste sõjakooli, USA merejalaväe juhtimiskolledži ja Riikliku sõjakolledži (inglise keeles *National War College*).

### Lahesõda
Kolonelleitnandina juhtis Mattis Lahesõja ajal 7. merejalaväerügemendi 1. pataljoni, mis oli üks 7. merejalaväerügemendi ründepataljonidest.

### Afganistani sõda
Kolonelina juhtis Mattis 7. merejalaväerügementi. Pärast edutamist brigaadikindraliks juhtis ta merejalaväe 1. ekspeditsioonibrigaadi.

Sõja algfaasis juhtis Mattis Ameerika Ühendriikide mereväe 58. sihtjõu operatsioone Lõuna-Afganistanis, olles seega esimene mereväe sihtjõude juhtinud merejalaväeohvitser.

Afganistanis oli Mattis alluvate seas lugupeetud oma juhtimisstiili tõttu, külastades tihti eesrinnet ja suheldes kõrgemate ohvitseride kõrvalt ka allohvitseridega.

### Iraagi sõda

Kindralmajorina juhtis Mattis Iraagi sõja käigus 1. merejalaväe diviisi 2003. aasta USA vägede sissetungis ja järgnenud stabiliseerimisoperatsioonidel.

Mattisel oli oluline juhtroll USA sõjalistes operatsioonides Al-Fallūjah' linnas ja selle ümbruses, k.a läbirääkimistel Al-Fallūjahit kaitsnud sissivõitlejate juhtidega operatsiooni Vigilant Resolve käigus 2004. aasta aprillis ja osalemine operatsiooni Phantom Fury plaanimisel sama aasta novembris.

Lähtudes 2007. aastal ilmunud USA kaitseministeeriumi uuringu tulemustest, mis näitasid, et ainult 55% USA sõduritest ja 40% merejalaväelastest teataksid tsiviilisikute väärkohtlemisest, manitses Mattis merejalaväelasi: "Iga kord, kui te iraaklasele lehvitate, pöörab Al-Qaeda hauas ringi".

Mattis populariseeris 1. merejalaväe diviisi moto "No Better Friend, No Worse Enemy" ("(meist) pole paremat sõpra ega hullemat vaenlast"), mis on parafraseeritud Rooma vabariigi diktaatori Lucius Cornelius Sulla epitaafist, oma kirjas diviisi mereväelastele päev enne USA vägede sissetungi Iraaki.

Tähelepanuväärne oli ka ta valmisolek vabastada ametist kõrgeid ohvitsere ajal, kui USA sõjavägi sellest üldiselt hoidus. Keset diviisi edasitungi Bagdadi poole vabastas Mattis ametist kolonel Joe D. Dowdy, Regimental Combat Team-1 komandöri. Tänapäevastes USA relvajõududes oli tegu sedavõrd haruldase juhtumiga, et lugu sellest ilmus ka mitmes USA ajalehes. Mattis keeldus vallandamist ametlikult kommenteerimast, öeldes vaid, et "ebakompetentsete ohvitseride vallandamise komme on vähemalt merejalaväes endiselt olemas".

## Isiklikku
Mattis pole olnud abielus ja tal pole lapsi.. Paar aastat enne sõjaväeteenistusse astumist tegi ta Alice Gillisele abieluettepaneku, kuid naine katkestas pulmaplaanid paar päeva enne pulmi, kuna ei tahtnud Mattise karjäärile koormaks olla. Mattise hüüdnimi "Sõdalasmunk" (*Warrior Monk*) tuleneb ta eluaegsest poissmehestaatusest ja pühendumisest sõjanduse uurimisele. Mattis on tuntud oma intellektualismi ja huvi poolest maailma ja sõjaajaloo vastu. Tal on üle 7000 raamatuga isiklik raamatukogu ja ta on mitmel korral määranud oma juhtimise all olevatele merejalaväelastele lugemiseks kohustuslikku kirjandust.

## Autasud
### Sõjaväelised autasud








## Popkultuuris
2008. aastal linastunud HBO miniseriaalis "Generation Kill", mis kujutab 2003. aasta sissetungi Iraaki, kehastab Mattist Ameerika Ühendriikide näitleja Robert John Burke. Mattisest on loodud ka tuntust kogunud internetimeem, millel teda kujutatakse kui "püha Mattist Quanticost, Kaose kaitsepühakut".

## Vaata ka
* Ameerika Ühendriikide merejalaväe neljatärnikindralite loend

## Viited
 

## Kirjandus
* Reynolds, Nicholas E. (2005). *Basrah, Baghdad and Beyond*. Naval Institute Press. ISBN 978-1591-147-17-6
* Ricks, Thomas E. (2006). **. Penguin Press. ISBN 978-1594-201-03-5
* Ricks, Thomas E. (2012). *The Generals : American Military Command from World War II to Today*. New York: Penguin Press. ISBN 978-1-59420-404-3

## Välislingid

* Valik Mattise tsitaate Euronews. (inglise keeles)
* J. Mattise biograafia Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi kodulehel (inglise keeles)
* Kindral James Mattise vannutamine kaitseministriks 20. jaanuaril 2017. YouTube. (inglise keeles)
* "Endine kaitseminister Mattis avaldas Trumpi administratsioonist lahkumise põhjuse". Delfi.
* Jüri Luik (3. jaanuar 2018). "Jüri Luik | Kindral Mattise lahkumine ja Eesti". ERR
* "Mattis: Assad võttis Trumpi keemiarelvahoiatust tõsiselt". Postimees.
* "USA kaitseminister kinnitas vankumatut pühendumust NATO-le". ERR.
* "USA keskväejuhatuse ülem tõstis esile Eesti kaitseväelaste teenistust Afganistanis". Eesti NATO Ühing
* "Kindral Mattis kinnitas USA toetust Eesti riigikaitse arendamisele". Delfi.