open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Joseph Muscat

**Joseph Muscat** (sündinud 22. jaanuaril 1974) on Malta poliitik. Ta oli 11. märtsist 2013 kuni 13. jaanuarini 2020 Malta peaminister.

Ta oli 12. jaanuarini 2020 Tööpartei esimees.

Aastatel 2004–2008 oli ta Euroopa Parlamendi liige.

29. novembril 2016 käis Muscat ametlikul visiidil Eestis.

Teda on süüdistatud ulatuslikus korruptsioonis. Organized Crime and Corruption Reporting Project nimetas ta korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vallas nn 2019. aasta inimeseks.

Tema tagasiastumine peaministri kohalt oli seotud ajakirjanik Daphne Caruana Galizia mõrva ümber jätkuvate vastuolude ja skandaalidega.

## Tunnustus
* 2019 – OCCRP aasta inimene organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vallas

## Viited
Isabel II

**Isabel II** (10. oktoober 1830 Madrid – 10. aprill 1904 Pariis) oli Hispaania kuninganna aastatel 1833–1868. Ta kuulus Borbónide dünastiasse.

## Elulugu
Isabel II oli kuningas Fernando VII tütar. Soovimata jätta trooni oma vennale Carlosele, lasi kuningas muuta enne surma troonipäriluskorda, mis võimaldas troonile tõusta tema tütrel Isabelil.

Kui Fernando VII 29. septembril 1833 suri ja Isabel kolmeaastaselt kuningannaks sai, esitas don Carlos nõude Hispaania troonile, pannes aluse karlistide liikumisele ja algatades kuus aastat kestnud kodusõja.

Alaealise Isabeli asemel valitses aastatel 1833–1840 regendina tema ema María Cristina ja 1840–1843 kindral Baldomero Espartero. Kui Espartero 1843. aastal kukutati, lasi uus valitsus parlamendil Isabeli 13-aastaselt täisealiseks kuulutada.

Ka Isabeli iseseisev valitsusaeg oli täis paleeintriige, vandenõusid, sõjaväelisi riigipöördeid, ühiskondlikke pingeid ja kodusõdasid. 1846–1849 laastas riiki teine kodusõda, 1859–1860 peeti edutu Hispaania-Maroko sõda, 1864–1866 samuti edutu Chincha saarte sõda Tšiili ja Peruu vastu.

Poliitilise ebastabiilsuse kasvades läks Isabel 30. septembril 1868 eksiili, kuigi jäi formaalselt kuningannaks edasi. Ametlikult loobus ta troonist 25. juunil 1870.

1846. aastal oli kuninganna moderaatide survel abiellunud oma sugulase Francisco de Asís de Borbóniga. Nende abielust sündis 12 last, kellest vaid 5 elasid täisealiseks. Tema pojast Alfonsost sai 1874. aastal Hispaania kuningas Alfonso XII nime all.
Esimene karlistide sõda

**Esimene karlistide sõda** oli aastatel 1833–1839 Hispaanias peetud kodusõda kuninganna Isabel II toetajate (liberaalide) ja prints Carlos María Isidro de Borbóni toetajate (karlistide) vahel.

Konflikti põhjuseks oli troonipärimiskorra muutmine kuningas Fernando VII poolt, mis võimaldas naistel Hispaania troonile tõusta ja seadis kuninga tütre Isabeli tema vennast Carlosest troonipärimisjärjekorras ettepoole. Laiemalt oli kodusõja keskmes küsimus, kas Hispaanias peaks kehtima konstitutsiooniline või absoluutne monarhia.

Kodusõda lõppes prints Carlose pooldajate kaotusega, kuid tema ja ta järeltulijate poolehoidjad algatasid 19. sajandil Hispaanias veel kaks kodusõda.

## Vaata ka
*Teine karlistide sõda
*Kolmas karlistide sõda
*Hispaania kodusõda
*Miguelistide sõjad
Ābdul Hāmid

**Ābdul Hāmid** (bengali keeles আব্দুল হামিদ; sündinud 1. jaanuaril 1944) on Bangladeshi poliitik, kes oli 24. aprillist 2013 kuni 24. aprillini 2023 Bangladeshi president.

Ābdul Hāmid on hariduselt jurist. 

Ta on Rahvaliiga (*Awami League*) liige. Aastatel 1970–2009 on ta seitsmel korral parlamenti valitud.

2009. aastast kuni presidendiks valimiseni oli ta parlamendi esimees. Pärast Jillur Rahmāni surma märtsis 2013 sai temast presidendi kohusetäitja. 22. aprillil valis parlament ta presidendiks. Ta oli ainus kandidaat.

## Välislingid
* Elulugu
Influentsaviirus

**Influentsaviirused** (ingl k *Haemophilus influenzae*) on *[[Pasteurellaceae]]* perekonda kuuluvad viirused. Nende hulka kuuluvad *Haemophilus influenzae*, *Pfeiffer bacillus* ja *Bacillus influenzae*.

Viiruste peremeesorganismid on nii imetajad kui linnud ja viirused parasiteerivad neil ülemiste hingamisteede limaskestades. Viirused põhjustavad patoloogiaid nii inimestel kui loomadel.

## Ajalugu
Bakteri eraldas maailmas esimesena 1890. aasta influentsaepideemia ajal Robert Pfeiffer .

Filipiinide Ülikooli Meditsiini ja Kirurgia Kolledži patoloogia ja bakterioloogia osakonna 1920. aasta jaanuaris avaldatud publikatsiooni kokkuvõttes on kirjutatud nii : H. W. Wade ja C. Manalang, *Fungous developmental growth forms of *Bacillus Influenzae* : 


==Kromosoomid==
*Haemophilus influenzae* oli esimene vabalt elav organism (ingl k *free-living organism*), kelle kromosoomistik 1995. aastal sekveneeriti.

==Kliiniline meditsiin==
===Diagnoosi kinnitamine inimestel===
Diagnoosimisel juhindutakse Eesti kaudu rahvusvahelise haiguste klassifikatsioonisüsteemi RHK-10. 
Diagnoosimisel võidakse lisaks haigusloole läbi viia ka mitmeid kliinilisi teste (kopsuröntgen, vereanalüüsid jpt). RHK-10 alusel kuulub *Haemophilus influenzae* tekkene kopsupõletik peatükki X: [J00-J99] Hingamiselundite haigused alampeatükki [J09-J18] gripp ja pneumoonia ehk kopsupõletik. Mida vajaduse korral täpsustatakse alamjaotistes: 

*[J14] *Haemophilus influenzae* tekkene kopsupõletik e pneumoonia 
*[P23.6] *H. influenzae* tekkene kaasasündinud kopsupõletik.

*Haemophilus influenzae* põhjustab ka teisi haiguslikke seisundeid, nagu [[bakterveresus]]t ja [[septilist artriiti]], [[ajukelmepõletik]]ku, [[kõripealisepõletik]]ku ja *Haemophilus influenzae* [[tselluliit]]i jpm. 
*Haemophilus influenzae* mitmed tüved on osutunud [[antibiootikumiresistentsus|antibiootikumiresistentseteks]].

====Prognoos====
*Haemophilus influenzae* tekkese kopsupõletiku korral on prognoos halb - ka ravi saadavuse korral võib sellesse surra 30% nakatunuist.

====Vaktsiin====
*Haemophilus Influenzae b*, tavanimetusega Hib, vastu (ka kompleksvaktsiinidena) vaktsineeritakse USAs lapsi immuniseerimiskava raames.

==Vaata ka==
*[[Viirused]]
*[[Bakterid]]
*[[Geenid]]
*[[Vaktsineerimine]]

== Viited ==

* [http://www.kliinik.ee/koolituskeskus/terviseuudised/aid-11461/Loodi-keskk%C3%B5rvap%C3%B5letiku-vastane-vaktsiin kliinik.ee: Loodi keskkõrvapõletiku vastane vaktsiin]

== Kirjandus ==
* *Professional Guide to Diseases'', 9th Edition, 2008, Lippincott Williams&Wilkins, ISBN 0 7817-7899-9
Évora Monte

**Évora Monte** (ka *Évora-Monte*, *Évoramonte*) on asula Portugalis Alentejo piirkonnas Évora ringkonnas.

2011. aastal oli selle elanike arv 569.

Asula tuntuim ajalooline objekt on 1160. aastal rajatud kindlus. Varem oli Évora Monte samanimelise valla keskuseks. 1855. aasta haldusreformiga likvideeritud vallas elas 19. sajandi alguses üle 2600 inimese. 26. mail 1834 seal sõlmitud Évora Monte lepinguga loobus Portugali kuningas Miguel I troonist ja lahkus riigist, lõpetades kuus aastat kestnud miguelistide sõjad.
Portugali põhiseadus (1826)

**1826. aasta põhiseadus** oli Portugali kuningriigi teine põhiseadus, millega kuningas Pedro IV püüdis lepitada absolutismi ja konstitutsioonilise monarhia pooldajaid, nähes mõlemale rühmitusele ette rolli riigi valitsemisel. 

Erinevalt 1822. aasta põhiseadusest pani uus dokument aluse neljaharulisele valitsusele. Seadusandlikku võimu teostav parlament muudeti kahekojaliseks. Parlamendi ülemkoda koosnes eluaegsetest ja pärilike tiitlitega peeridest ning vaimulikest, kelle nimetas kuningas. Parlamendi alamkoda koosnes 111 saadikust, kelle valisid nelja-aastaseks ametiajaks kohalikud esinduskogud. Need esinduskogud valiti omakorda valimistel, millel said osaleda makse maksvad meessoost maaomanikud. Kohtuvõim kuulus kohtutele ja täidesaatev võim ministritest koosnevale valitsuskabinetile. Vahendajaks kolme võimu vahel pidi olema kuningas, kellel oli õigus iga seadust vetostada.

1826. aasta põhiseadus oli 1822. aasta põhiseadusest mõõdukam, sest püüdis leida kompromissi kahe vaenupoole vahel. Sellega suurenes kõrgaadli mõjuvõim ja kinnitati kiriku ühiskondlik positsioon, loobumata samal ajal konstitutsioonilise monarhia põhimõtetest.

Kompromissina kukkus 1826. aasta põhiseadus siiski läbi, sest absolutiste see ei rahuldanud. Kui 1828. aastal haaras võimu Pedro IV noorem vend Miguel, lasi ta kohe põhiseaduse tühistada. Konstitutsioonilise monarhia põhimõtete juurde pöörduti tagasi alles pärast absolutistide lüüasaamist kuus aastat kestnud kodusõjas.

## Vaata ka
*Portugali põhiseadus
*1822. aasta põhiseadus
*1838. aasta põhiseadus
Indrek Särg

**Indrek Särg** (sündinud 26. aprillil 1966) on eesti kirjandustegelane, pedagoog ja poliitik.                                                   

## Haridus
Indrek Särg lõpetas Tartu Ülikooli eesti filoloogina 1990. aastal ning täiendkoolituse juhtimise alal 2005. aastal Tallinna Ülikoolis.

## Akadeemiline tegevus

Ta on töötanud õpetajana Hugo Treffneri Gümnaasiumis, õpetajana Tartu Kristlikus Põhikoolis majandusdirektorina Tartu Lastekunstikoolis, õppejõuna Tartu Õpetajate Seminaris, Tartu Ülikoolis ja Tartu Teoloogia Akadeemias, külalisõppejõuna Mordva Riiklikus Ülikoolis ning esinenud külalisloengutega Helsingi ja Tampere ülikoolides. 1998. aasta lõpul õpetas ta Avatud Eesti Fondi toel Tartu Ülikooli magistrandina Saranski Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust.

## Muu keele ja kirjandusega seotud töö ja tegevus
Ta on töötanud 1980. aastatel Kostabi lehe toimetajana ja kooliõpetajana, avaldanud kirjandusest ja kultuuripoliitikast retsensioone, ülevaateid ja esseid ajakirjades Vikerkaar ja Looming.

Särg on korraldanud rahvusvahelisi teaduskonverentse, ekspeditsioone sugulasrahvaste uurimiseks ja ühistegevuse konverentse. Särg kuulub Eesti Kirjanduse Seltsi juhatusse ja MTÜ Kesk-Eesti Metsaomanikud toimkonda. Ta on Tartu Noorte Autorite Koondise liige. Särg on toimetanud NAKi almanahhe "AlmaNAK" (1988–1989) ja "Hea raamat" (1998).

## Poliitiline tegevus
Jaanuaris 2015 astus Särg Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liikmeks.

Ta kandideeris Tartus 2015. aasta Riigikogu valimistel ja kogus 116 häält. 

Pärast valimisi sai Särjest erakonna Tartu ringkonna esimees. Ta lubas hakata korraldama Tartus väitlusüritusi, kaasata senisest enam erakonna töösse seeniore ja korraldada noorteliikumise Sinine Äratus üritusi.

2017. aasta KOV valimistel valiti ta 1604 häälega Tartu linnavolikokku.

2019. aasta Riigikogu valimistel Tartus sai Indrek Särg 2223 häält. Eesti merekooli Tartu filiaali juhataja ja EKRE Tartu ringkonna juht Indrek Särg kogus valimistel 2223 häält.

28. mail 2019. aastal heideti ta EKRE juhatuse koosoleku otsusel erakonnast välja, kuna ta olevat korduvalt ja jämedalt rikkunud erakonna põhikirja. Rikkumiste seas toodi välja erakonnatöö takistamine ning valimiskampaania ajal teistele EKRE kandidaatidele Jaak Valgele ja Ruuben Kaalepile vastu töötamine. Väljaheitmise tõttu kaebas Särg hiljem erakonna kohtusse.

14.09.2021 asutas Tartus koos Sten-Hans Vihmariga MTÜ Konservatiivide Klubi.

## Viited

## Välislingid
* Indrek Särg, Taive Särg. "Venemaa südames ei soovi keegi eneseteadvuse tõusu" Postimees, 30. aprill 1999
* Indrek Särg. "Kirjandus ja konservatiivsus Tartu moodi" Eesti Päevaleht, 30. oktoober 1996
* Sven Kivisildnik, Indrek Särg. "Eesti gayluule järjekordne algus. Hando Runnel" (ettekanne konverentsil "Traditsioon ja pluralism", 7.–9. juuni 1996 Nüplis)
*Helen Mihelson. EKRE piirkonnajuhid lubaduste ärakukkumisest suurt ei hooli. Postimees, 20. märts 2019
Évora Monte leping

**Évora Monte leping** (ka **Évora Monte konventsioon** või **Évora Monte kontsessioon**) on 26. mail 1834 Portugalis Alentejo piirkonnas Évora Montes sõlmitud leping, mis lõpetas kuus aastat (1828–1834) kestnud miguelistide sõjad.

Lepingu põhipunktiks oli kuningas Miguel I loobumine nõuetest Portugali troonile ja lahkumine eluaegsesse eksiili.

Liberaalide (Dom Pedro ja Maria II toetajad) nimel kirjutasid lepingule alla Terceira hertsog António José Severim de Noronha ja Saldanha krahv João Carlos de Saldanha Oliveira e Daun, konservatiivide (Miguel I toetajad) nimel allkirjastas lepingu kindralleitnant José António Azevedo e Lemos.

## Lepingu artiklid
Évora Monte lepingus oli esialgu 9 artiklit, millele lisati järgmisel päeval veel 4 artiklit:

*1. artikkel – üldine amnestia kõigi alates 21. juulist 1826 sooritatud poliitiliste kuritegude eest;
*2. artikkel – kõik amnesteeritud portugallased ja välismaalased võivad soovi korral vabalt koos oma varaga kuningriigist lahkuda;
*3. artikkel – kõik ohvitserid säilitavad neile seaduslikus korras antud auastmed;
*4. artikkel – kõik riigiametnikud ja vaimulikud võivad ametis jätkata, kui nende teened ja võimed annavad selleks alust;
*5. artikkel – Dom Miguelile määratakse aastane pension summas 60 miljonit reaali ja ta säilitab kogu oma isikliku vara, kuid peab loovutama Portugali kroonile ja eraisikutele kuuluvad juveelid ning muud esemed, mida ta kasutas kuningana;
*6. artikkel – Dom Miguelile kindlustatakse talle sobivas sadamas lahkumine riigist Nelikliidu sõjalaeval, tagades tema ja ta kaaskonna puutumatus;
*7. artikkel – Dom Miguel kohustub riigist lahkuma 15 päeva jooksul ning mitte kunagi tagasi pöörduma Portugali või Portugali kolooniatesse;
*8. artikkel – kõik Dom Miguelile allunud väeüksused peavad toimetama oma relvad neile määratud kogumispunktidesse;
*9. artikkel – kõik Dom Miguelile ustavad väeüksused kohustuvad rahumeelselt laiali minema.

Lisaartiklid:

*1. artikkel – kõikidele veel Dom Miguelile ustavatele sõjaväe- ja tsiviilvõimudele saadetakse kohe teated, milles neid kohustatakse edaspidi alluma kuninganna Maria II valitsusele;
*2. artikkel – eelmine artikkel laieneb ka kõigile kiriku-, tsiviil- ja sõjaväevõimudele Portugali kroonikolooniates;
*3. artikkel – Dom Miguel lahkub 30. mail 1826 Évorast Sinesesse, kus ta asub laevale, et riigist lahkuda;
*4. artikkel – 31. mail 1826 on kõik Évoras asuvad Dom Migueli väeüksused kohustatud loovutama oma relvad kohalikus sõjakoolis.

## Genova protest
Kohe oma uude elukohta Genovasse saabumise järel 20. juunil 1834 saatis Dom Miguel pöördumise kõigile Euroopa õukondadele, milles ta rõhutas, et Évora Monte leping on õigustühine, sest selle surusid talle jõuga peale Nelikliidu valitsused:

## Viited
Pedro I (Brasiilia)

**Pedro I** (12. oktoober 1798 Lissabon – 24. september 1834 Lissabon) oli Brasiilia keiser aastatel 1822–1831. Aastal 1826 oli ta lühikest aega **Pedro IV** nime all ka Portugali kuningas.

Dom Pedro oli Portugali kuninga João VI vanim täisealiseks elanud poeg. Alates Napoleon I sissetungist Portugali 1807. aastal elas kuninglik perekond Brasiilias Rio de Janeiros. Kui João VI naasis 1821. aastal Portugali, jättis ta oma poja Pedro Brasiilia asevalitsejaks. Brasiilias olid aga maad võtnud iseseisvumismeeleolud ja Pedro otsustas neile järele anda, asudes iseseisvusliikumise poolele. Kui septembris 1822 kuulutati Brasiilia iseseisvaks, sai Pedrost 12. oktoobril 1822 Brasiilia keiser, iseseisva Brasiilia riigi esimene riigipea. Ta loobus isegi Portugali kodakondsusest.

Kui João VI 1826. aastal suri, pidi Pedro asuma ka Portugali troonile. See tekitas aga vastuolusid nii juriidilisel kui poliitilisel pinnal. Esiteks oli Pedro välisriigi troonile asumisega Portugali troonipäriluskorra järgi loobunud õigusest Portugali troonile. Teiseks häirisid Portugali konservatiive, kelle hulka kuulus ka tema noorem vend Miguel, Dom Pedro liberaalsed vaated ja nad kartsid tema võimule tulles oma privileegide kaotamist. Samal põhjusel toetasid Portugali liberaalid Pedro saamist Portugali troonile.

Pedro istus Portugali kuningatroonil lühikest aega, 10. märtsist 2. maini 1826. Sel ajal püüdis ta välja töötada kompromissi, mis rahuldaks kõiki osapooli. Ta lasi parlamendil kinnitada uue põhiseaduse, mis tagas küll konstitutsioonilise monarhia, kuid jättis monarhile olulise vahendajarolli ega rünnanud kiriku positsiooni ühiskonnas. 2. mail 1826 loobus ta troonist oma tütre Maria kasuks. Konservatiivide rahuldamiseks pidi Maria täisealiseks saades abielluma oma onu, konservatiivse tiiva juhi prints Migueliga.

Pedro kompromiss ei rahuldanud aga konservatiive. Veebruaris 1828 kutsusid nad eksiilis elanud Dom Migueli Portugali tagasi, kuulutasid ta kuningaks Miguel I nime all ja kõrvaldasid alaealise Maria II troonilt. Puhkes kuus aastat kestnud kodusõda, kus vastamisi olid konstitutsioonilise ja absoluutse monarhia pooldajad. Kuna tegelikult käis sõda kahe venna ja nende maailmavaadete vahel, siis on seda vahel ajalookirjanduses nimetatud ka "kahe venna sõjaks".

Pedro ise võttis sõjategevusest osa 1831. aastast, mil ta oli sunnitud vastuolude tõttu Brasiilia suurmaaomanikega oma poja Pedro kasuks Brasiilia keisritroonist loobuma. Ta pöördus Euroopasse tagasi ning maabus 1832. aastal Suurbritannia ja Prantsusmaa toetusel Terceira saarel, kust asus juhtima sõjategevust oma noorema venna vastu. 1834. aastal õnnestus tema poolehoidjatel Hispaania, Prantsusmaa ja Suurbritannia toel Miguel I väed alistada ja sundida Miguel mais 1834 troonist loobuma. Portugali troonile tõusis taas Pedro tütar Maria II.

Võidu vilju ei õnnestunud Dom Pedrol kaua nautida, sest juba sama aasta septembris suri ta tuberkuloosi.

Sarnaselt paljude 19. sajandi liberaalidega oli ka Pedro I vabamüürlane.
Ponte Ferreira lahing

**Ponte Ferreira lahing** oli 22.–23. juulini 1832 Portugali kodusõjas Valongo lähistel Ponte Ferreira küla juures peetud lahing Dom Pedro konstitutsionalistide ja Miguel I absolutistide vahel.

Ponte Ferreira lahing oli Dom Pedro katse alustada edasitungi juuli alguses tema vägede kätte langenud Porto linnast. Dom Pedro poolel oli umbes 6000 meest Vila Flori krahvi António José Severim de Noronha juhtimise all. Nende vastas oli miguelistide 15 000 mehest koosnev armee, mida juhtis Montalegre vikont Luís Vaz Pereira Pinto Guedes.

Kuigi lahing lõppes tehniliselt Dom Pedro vägede võiduga, ei suudetud seda edu ära kasutada. Vaenlase poolel hukkus küll 1500 meest, kuid suurem osa miguelistide armeest pääses võitlusvõimelisena ning lisajõudude juurdetoomisega suudeti tekitada Porto ümber piiramisrõngas, millest konstitutsionalistide väed ei suutnud terve aasta läbi murda.
Viktor Živov

**Viktor Živov** (Виктор Маркович Живов; 5. veebruar 1945 Moskva – 17. aprill 2013 Berkeley) oli vene filoloog, Tartu–Moskva semiootikakoolkonna liige.

## Välislingid
*Tema surmateade
*Tema artikkel
Akadeemilise Kooperatiivi Ajalehe-väljalõigete Büroo

**Akadeemilise Kooperatiivi Ajalehe-väljalõigete Büroo** oli Akadeemilise Kooperatiivi allasutus, mis asutati 1932. aastal.

Büroo asus Tartus. Tema ülesandeks oli varustada oma tellijaid ajaleheväljalõigetega neid huvitavatel teemadel. Tellijateks olid riigi- ja omavalitsusasutised, kirjastused, pangad, kindlustusseltsid, organisatsioonid, välissaatkonnad, suurkäitised, kuurordid ja eraisikud. Välismaalastest tellisid enda kohta käivaid eestikeelseid ajaleheväljalõikeid teiste seas Louis-Adelberth de Bourbon (Naundorff), Leni Riefenstahl, Soong May-ling, André Tardieu ja Richard Tauber.  

Väljalõigete tellimine maksis aastas 20 krooni. Aastas valmistati umbes 500 000 väljalõiget. Bürool olid vahetuskokkulepped välismaa vastavate büroodega. Euroopa ajakirjanduses avaldati aastas Eesti kohta umbes 1000 teadet. 

1938. aastal ilmus Eestis 41 ajalehte.

## Kirjandus
*35 tuhat väljalõiget ajalehtedest. (Küsimustele vastab Ajaleheväljalõigete Büroo juhataja Põld ja tutvustab nim. asutuse tööd) Postimees, 08.01.1935, nr 7, lk 7
*Ainuke sellelaadiline asutis Eestis. Ajalehtede väljalõigete büroo kiire arenemine. Tasu viis korda odavam kui välismail. Ühendused kõigi Euroopa riikidega (Tutvustatakse lähemalt Ajaleheväljalõigete Büroo tegevust. Nim. büroo töötab Tartus Akadeemilise Kooperatiivi juures) Postimees, 14.04.1935, nr 103, lk 5
*Ütelge, mis nad meist kirjutavad! Esmaspäev, 11. juuni 1938, nr. 23, lk. 1–2.
Miljööväärtuslik ala

**Miljööväärtuslik ala** (ka **miljööväärtuslik eluasemepiirkond** ehk **miljööväärtuslik hoonestusala**) on asulas planeeringuga määratletud ala, kus on planeerimisele ja ehitamisele kehtestatud piirangud, mis tulenevad piirkonna ajaloolis-kultuurilisest eripärast ja vajadusest seda säilitada.

Näiteks Tallinnas on miljööväärtuslikeks aladeks nimetatud Kadriorg, Kalamaja, Kassisaba, Kitseküla (Tallinn-Väike), Laevastiku, Nõmme, Pelgulinn, Raua, Tatari, Torupilli, Uue Maailma ja Veerenni piirkond.

## Välislingid
*Miljööväärtused
*"Miljööväärtuslikud piirkonnad Tallinnas". tallinn.ee
*Ain Lember. "Aste tööstusasulast võib saada miljööväärtuslik ala". Saarte Hääl, 9. veebruar 2009
*"Rakvere prügimäest saab miljööväärtuslik ala". Reporter.ee, 29. september 2011
*"Kas sina elad miljööväärtuslikus piirkonnas?" Jaak Juske blogi, 8. november 2011
Kõpu suurkivi

**Kõpu suurkivi** (ka **Lepistepao suurkivi, Kõrgessaare suurkivi**) on Hiiumaal Kõrgessaare osavallas Ülendi külas asuv rabakivist hiidrahn. Vähem kui kilomeetri kaugusel asub teinegi suur rändrahn Suurikpõllu suurkivi.

Kivi pikkus on 10,7 m, laius 7,5 m, kõrgus 5,3 m, ümbermõõt 28,4 m ja maapealse osa maht 175 m³.

Pikliku põhiplaaniga lapik, kuid üsna korrapäratu kujuga rahn, millel on püstised, kohati tugevasti eenduvad küljed. Lagi on lame, ühe astanguga. Esineb kinnislõhesid.

Ühe muistendi järgi viskas Vanasarvik kivi linguga Soomest. Teise järgi tahtnud ta sellega sulgeda alles valminud Kõpu kabeli ust. Külast kukelaulu kuuldes jooksnud Vanakuri Reo metsa, kus visanud kivi teda vanduvale rongale järele. Kivi lennanud Lepistepaosse.

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning jääb Kõpu looduskaitseala territooriumile.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Ida Suvero

**Ida Suvero** ((pseudonüüm 2. aprillist 1936); sündinud **Ida Koppelmann**, aastast 1918 **Ida Suvorova**, aastast 1935 **Iide Padar**; 25. detsember 1900 Surju – 9. juuli 1941 Tartu) oli eesti näitleja.

Ta õppis Pärnus Neumanni erakoolis. Lavategevust alustas ta aastal 1920 Pärnu Töölisteatris. Aastatel 1923–1928 töötas ta teatris Endla, 1928–1941 teatris Vanemuine.

Ida Suvero hukkus NKVD massimõrva ohvrina Tartu vanglas.

## Isiklikku
Tema õde oli näitleja Alli Tammemets.

## Rolle
* 1923 Leo Fall "Lõbus talupoeg" (Heinerle)
* 1924 Imre Kálmán "Silva" (Stasi)
* 1926 Shakespeare "Hamlet" (Ophelia)
* 1928 Ferenc Herczeg "Proua Gyurkovicsi 7 ilusat tütart" (Mici)
Pet Shop Boys

**Pet Shop Boys** on inglise tantsumuusika duo. Laulja Neil Tennant ja klahvpillimängija Chris Lowe kohtusid 1981. aastal.

Bänd sai oma esimese looga "West End Girls" BRIT Awardsil aasta singli auhinna. 2012. aasta suveolümpiamängudel esinesid nad selle looga lõputseremoonial.

1980. aastal olid bändi kuulsamad hitid "Rent", "Always On My Mind" ja "It's a Sin". 1990. aastatel jätkus edu lugudega "Go West", "Se a vida é (That's the Way Life Is)", "New York City Boy" ja "You Only Tell Me You Love Me When You're Drunk".

Duo on teinud lugusid ja remikse näiteks Madonnale, Robbie Williamsile, Tina Turnerile, Elton Johnile, David Bowiele ja Kylie Minogue'le.

## Stuudioalbumid
* "Please" (1986)
* "Actually" (1987)
* "Introspective" (1988)
* "Behaviour" (1990)
* "Very" (1993)
* "Bilingual" (1996)
* "Nightlife" (1999)
* "Release" (2002)
* "Fundamental" (2006)
* "Yes" (2009)
* "Elysium" (2012)
* "Electric" (2013)
* "Super" (2016)
*"Hotspot" (2020)
*"Nonetheless" (2024)

## Pet Shop Boys Eestis
Pet Shop Boys on Eestis esinenud kokku neli korda:
* 6. juunil 2000 Tallinna Lauluväljakul,
* 2. mail 2007 Saku Suurhallis (Fundamental Touri raames),
* 5. juulil 2013 Tallinna Lauluväljakul Õllesummeril (Electric Touri raames).
*6. juulil 2018 Tallinna Lauluväljakul Õllesummeril (Super Touri raames)
Pet Shop Boys'i 13. juunil 2022 Saku Suurhallis toimuma pidanud kontsert tühistati ettenägematutel asjaoludel.

## Viited
Taari hiidrahn

**Taari hiidrahn** (ka: **Taru hiidrahn**) on hiidrahn Harju maakonnas Harku vallas Ilmandu külas. Asub Taarikivi tänaval.

Kivi on põhiplaanilt piklik ja terava harjaga. Kivi pikkus on 13,6, laius 9,8, kõrgus 5,8, ümbermõõt 34,9 m ning maht 264 m³.

Rahn on alates 1959. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Galerii

Taari hiidrahn 2.jpg
Taari hiidrahn 3.jpg
Taari hiidrahn 4.jpg


## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Asseiceira lahing

**Asseiceira lahing**, mis peeti 16. mail 1834, oli viimane ja otsustav lahing Portugali kodusõjas, mis toimus endise Brasiilia keisri Dom Pedro (kes esindas oma alaealise tütre, Portugali kuninganna Maria II huve) ja tema noorema venna, Portugali trooni haaranud Miguel I vahel. Miguel I väed  said lahingus lüüa.

Miguelistide armee Montalegre markii Luís Vaz Pereira Pinto Guedesi juhtimisel oli Dom Pedro vägede eest taganenud itta ja jäänud laagrisse Asseiceira kõrgendikul umbes 6,5 km kaugusel Tomarist. Miguel I ise vägede juures ei viibinud. Dom Pedro väejuht, Terceira hertsog António José Severim de Noronha hakkas Tomarist oma vägedega liikuma 16. mai hommikul ja ründas vaenlase positsioone kolmes kolonnis. Suuruselt olid vaenuväed enam-vähem võrdsed.

Miguelistid üritasid pealetungi suurtükitule ja ratsaväe rünnakutega tagasi tõrjuda, kuid ei suutnud seda. Terceira hertsogi ratsaväel õnnestus lõpuks haarata kõrgendik enda valdusse saada. Miguelistide kaotused olid väga suured, nende suurtükid langesid vaenlased kätte ja ligi 1400 meest võeti vangi. Ülejäänud väed taganesid Golegã suunas, mille Terceira hertsog vallutas järgmisel päeval. Dom Pedro, kes oli juba haigestunud tuberkuloosi, saabus lahinguväljale 18. mail Cartaxost. 

Miguel I püüdis oma vägesid koondada Évoras, kuid pärast kahte aastat pidevat sõjategevust ei tahtnud tema ohvitserid enam lõplikku lahingut anda ja nii oli ta sunnitud nädalapäevad hiljem kapituleeruma, allkirjastades 26. mail Évora Monte lepingu.
Pahkla Suurkivi

**Pahkla Suurkivi** (ka: *Eesti kivide kuningas*, *Eestimaa kivide kuningas*) on rabakivist hiidrahn Rapla maakonnas Kohila vallas. 

Kivi pikkus on 10,1 m, laius 9,7 m, kõrgus 4,3 m, suurim ümbermõõt 29,7 m, ümbermõõt maapinnal 29,1 m ning maapealse osa maht on 197 m3.

Rahn on nelinurkse püsttahuka kujuline, peaaegu vertikaalsete külgedega; lagi on tasane, peaaegu ruudukujuline, lääne suunas veidi madalduv (u 30 cm). Kivi läbib kaks loode-kagusuunalist püstlõhet. Põhja- ja edelapoolne külg on veidi sammaldunud.

Rahnu nime päritolu on senini selgusetuks jäänud. Tahukalaadse kivi lael olevat Pahkla mõisnik korral­danud oma küla­listele tantsupidusid. Kivi otsas olnud siis kaetud laud, söödud ja tantsitud. Pidu peetud kivi juures vahel ka Eesti Vabariigi ajal. Kivil mahtunud tantsima 12 paari. Ühte kiviprakku olevat kukkunud mõisahärra kulduur.

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all. 

Suurkivi lähedal paiknevad veel Vaeslapse leinakivi ehk Mari nutukivi (6,5 x 4,9 x 3,5 m; ümbermõõt 16,4 m) ja Määrakivi ehk Mägrakivi (ümbermõõt 20,4 m, kõrgus 3,7 m), 50 m loode pool männikus Lasketiirukivi (ümbermõõt 16,7 m, kõrgus 3,5 m), 300 m kirde pool Salu talu põllumaal Salu Põllukivi ehk Linnukivi (ümbermõõt 15,5 m, kõrgus 2,2 m). Eelmainitud kividest ligi kilomeeter kagu pool, Visja küla põllumaal paikneb viieski rabakivirahn Ussipõllu Suurkivi ehk Reinu kultuskivi (6,0 x 5,0 x 1,8 m, ümbermõõt 19,2 m). Kivi lael on 17 kultuslikku lohku.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid

*
*
Merivälja hiidrahn

**Merivälja hiidrahn** on gneisist hiidrahn Harju maakonnas Tallinna linnas. Rahn asub Merivälja asumis Lehiku tee ja Naadi tee ristmiku lähedal Merivälja pansionaadi territooriumil.

Kivi pikkus on 10,0 m, laius 5,8 m, kõrgus 3,0 m (põhjapoolses osas) ja ümbermõõt 26,4 m.

Rahn on korrapäratu ovaalse põhiplaani ja poolmunaja kujuga. Rahn on kuni pooles ulatuses maa sees. Rahnu pikitelg on orienteeritud ida-lääne suunas, millega ühtib rahnu selgelt väljendunud vööline tekstuur. Rahnu lõunapoolset osa läbib lõhe, mida mööda on lõunatiiva läänepoolne osa vajunud kuni 30 cm võrra. Rahnu pealispind on sile.

Rahn on alates 1966. aastast üksikobjektina looduskaitse all.


Pilt:Merivälja hiidrahn1.JPG|Merivälja hiidrahn
Pilt:Merivälja hiidrahn2.JPG|Merivälja hiidrahn
   

## Vaata ka
* Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
* 
*
Tagaküla suurkivi

**Tagaküla suurkivi** on gneissgraniidist hiidrahn Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Letipea külas. 

Kivi pikkus on 10,0 m, laius 6,1 m, kõrgus 4,5 m ja ümbermõõt 28,2 m.

Rahn on lapik, suhteliselt lameda laega praktiliselt tervikuna maapinnal lasuv, alusel ahenev. Põhjaküljel moodustub koopakujuline orv kõrgusega 1,2 m ja sügavusega 2 m. Rahnus on lõhesid. Külgedel on korrosioonilohukesi, mis tekkinud ilmselt merevee ja gneisja tekstuuri ühismõjutusel.

Rahvapärimuse kohaselt olevat kivi peal poolemeetrine viie varbaga jalajälg. Vanakuri tulnud hüpates kolme sammuga Soomest üle lahe Eestisse: esmalt pani jala Suursaarele (sealgi ühel suurel kivil samasugune jälg), sealt teise jalaga Tütarsaarele (sealgi rannakivil jälg) ning alles kolmandal astel jalg kõnealust tabanud Letipea kivi. Teise muistendi järgi visanud kivi Kalevipoeg, kes tahtnud tabada sellega Malla mõisat.

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning asub Letipea maastikukaitsealal.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Pärnamäe rahnud

**Pärnamäe rahnud** on neli rabakivist rändrahnu Harju maakonnas Viimsi vallas. 

Neljast rahnust suurim – **Pärnamäe rahn** – on mõõtmete poolest hiidrahn. See on hulktahuka kujuga ning tasase, kuid astmelise laega, mille keskmine langus on loodesse 10°. Kivi pikkus on 12,7 m, laius 9,2 m, kõrgus 5,8 m, ümbermõõt 31,1 m ja maapealse osa maht 284 m³.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
Jaanukse kultusekivi

**Jaanukse kultusekivi** on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas Valkla külas.

Rahnu mõõtmed on järgmised: pikkus 10,9&nbsp;m, laius 7,4&nbsp;m, kõrgus 2,6&nbsp;m ja ümbermõõt 28,8 m.

Rahn on trapetsikujulise põhiplaaniga. Selle lääne- ja põhjakülg on järsud, idakülg laugjalt laeks üleminev. Lae kaldenurk on 10-15° langusega kirdesse. Rahnu lõunaküljelt on murtud (pinnal puuraukude jäljed) tükke, millistest üks on jäetud maha. Pikuti on lõhatud ka kivi ülaosas, ent lõhe ei läbista kivi põhjani. Lõhes on säilinud veel teraskiile, mis hoiavad ta pinge all. Rahnu lae põhjaosas on säilinud suure läbimõõduga ohvrilohk, teine samasugune hävines kohalike elanike andmetel kivi lõhkumise käigus.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
* 
*
Kõrendakivi

**Kõrendakivi** on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas rabametsas.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 11,7 m, laius 6,2 m, kõrgus 3,2 m ja ümbermõõt 30,8 m.

Kivi meenutab kujult prismat järskude külgede ja tasase laega (kallakunurk 8° kagu suunas), mida läbistab pikuti avalõhe laiusega maapinnal 0,3 m, lael kuni 0,5 m. Rahnu pinnal on rohkesti samblaid ja samblikke. Pinnas kivi ümber on soine, põhja pool mineraalpinnasel leidub rikkalikult väikseid rändrahne.
## Pildid

Kõrendakivi1.jpg|Kõrendakivi
Kõrenda kivi.jpg|Lõhe Kõrendakivis

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
Passepied

***Passepied*** (prantsuse keeles [pas’pje] – mööduvad jalad) on Bretagne'ist pärit õukonnatants ja instrumentaalpala vorm 16.–18. sajandist. Inglise keeles on kasutatud ka nimetust *paspy*, kuid tänapäeval kasutatakse seda harva.

*Passepied*' muusika on kolmeosalises taktimõõdus, kiires tempos, menuetitaoline, kuid rahvalikum, kusjuures iga osa algab rõhuta löögiga ja võib sisaldada hemioole. Seda leidub sageli prantsuse barokkooperis ja -balletis, eriti pastoraalsetes stseenides. Barokiajastu lõpu poole kasutati seda ka orkestri- ja klahvpillisüidis, kus oli tavaliselt kaks *passepied*'d üksteise järel *[[da capo]]*'s.

## Ajalugu

*Passepied*'d mainis esimest korda 1548. aastal Noël du Fail, kes on öelnud, et see oli bretooni õukondades tavaline tants. Johann Mattheson kirjeldas seda 1739. aastal kui kiiret ja kergemeelsusele kalduvat tantsu. Koos gavotiga oli see oli üks kahest kõige levinumast tantsust Bretagne'is. Prantslaste jaoks oli *passepied* üksnes tants, kuid itaallased kasutasid seda tihti ka instrumentaalteose finaalina. Tänapäeval teatakse *passepied*'d üksnes mõnes Bretagne'i piirkonnas, kus on traditsioone säilitatud ja bretooni tantsu areng hilisematel sajanditel ei ole vanemaid traditsioone hävitanud. Üldiselt on uued tantsud *passepied* välja tõrjunud.

## Kasutamine muusikateostes

*Passepeid*'d võib leida Johann Sebastian Bachi loomingus, nimelt klavessiinisüitides "Inglise süit nr 5", "Partiita klahvpillile nr 5" ja "Avamäng prantsuse stiilis" ning "Orkestrisüidis nr 1 C-duur". Samuti Georg Friedrich Händeli "Veemuusikas" ("Orkestrisüit nr 1 F-duur").
Léo Delibes on kasutanud *passepied*'d Victor Hugo näidendi "Kuningas lõbutseb" ("Le roi s’amuse"; 1832) muusikas. Kaasaegsem variant on viimane osa Claude Debussy klaverisüidist Bergamasque'i süit (1905), mille pealkiri on "Passepied". Veel modernsema versiooni võib leida Igor Stravinski sümfooniast C-duur (1940), mis koosneb menuetist, *passepied*'st ja fuugast.

## Viited
Zebedayo Bayo

**Amnaay Zebedayo Bayo** (sündinud 20. mail 1976 Arushas) on Tansaania pikamaajooksja, kelle põhialaks on maraton. 

Zebedayo Bayo on võitnud kuus rahvusvahelist maratoni ning osalenud kahtedel olümpiamängudel ja viitel maailmameistrivõistlustel.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Nõmme lumepark

**Nõmme Lumepark** on lumealade park Tallinnas Nõmmel.

## Asukoht ja ligipääs
Nõmme lumepark asub aadressil Vana-Mustamäe 16.

## Atraktsioonid
Nõmme lumepargis asuvad atraktsioonid: 
*Suusahüppetornid suurusega K50, K25, K18, K10.
*Mäesuusatamine ja lumelauaga sõitmine – alla saab sõita kolmest nõlvast – Taukari slaalominõlv, JP parginõlv ja õppenõlv. Üles saab minna tõstukiga.
*Lumeliiga on võistluste sari, millest saab osa võtta igaüks, kes suusatab, lumelauga sõidab ja mäesuusatab.
*Lumeakadeemia on koht, kus saab õppida suusatamist ja lumelauaga sõitmist.

## Ajalugu
2008/2009. aasta talvest tegutseb Vana-Mustamäe suusahüppetrampliini jalamil Nõmme Seikluspargi opereeritav vabaajakeskus Nõmme Lumepark .

## Viited

## Välislingid
*Nõmme Lumepargi koduleht

*Nõmme Lumepargi Facebooki leht
Francis Naali

**Francis Robert Naali** (sündinud 12. jaanuaril 1972) on Tansaania kergejõustiklane (maratonijooksja). 

Naali võitis kuldmedali 2002. aasta Rahvaste Ühenduse mängudelt Manchesteris ajaga 2:11.58.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Hiiesaare Silmakivi

**Hiiesaare Silmakivi** (ka: **Hiiesaare rahn**) on rabakivist hiidrahn Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Hiiessaare külas. 

Kivi pikkus on 11,8 m, laius 8,1 m, kõrgus 4,7 m, suurim ümbermõõt 32,4 m. Kivi maht erineb erinevates allikates oluliselt, olles 199m3 või 310 m3. 

Klibusel pinnal paiknev mitmest küljest alt ahenev lapik rahn, järskude teravanurgeliste murdepinadega, mis tekkinud lõhede järgi. On saanud nime väikese merelahe - "silma" järgi.

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all. 

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Renata Beckmann

**Renata Emanuela Alexandra Beckmann** (23. mail 1901 Tallinn – surmaaeg ja -koht teadmata) oli eesti arst.

Ta lõpetas 1917. aastal Peterburis Peetri Koguduse Keskkooli. 1921. aastal astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas 1926. aastal arsti astme väärilisena *[[cum laude]]*. 1929. aastal valmis tal doktoriväitekiri teemal "Die Wirkung der Wasserstoffionenkonzentration auf überlebende Venen"http://hdl.handle.net/10062/66946, mille ta kaitses 19. aprillil 1929 Tartu Ülikooli juures ja omandas *dr. med.* kraadi.

Ta töötas algul Tartu Ülikooli farmakoloogia, füsioloogia ja patoloogia instituutides. 1927. aasta veebruaris registreeriti ta arstina Tartus ning ta töötas Tartu Ülikooli närvikliinikus ja hospitaalhaavakliinikus. Pärast doktoritöö kaitsmist 1929. aastal asus ta tööle Tartusse eraarstina haavahaiguste erialal. 1933. aastal siirdus ta Tallinna ja 1936. aastal teatas, et tema erialaks on sestpeale sisehaigused, eriti kopsuhaigused. 

Ta käis end korduvalt välismaal täiendamas ja oli välismaal ka 1940. aasta juunipöörde ajal. Eestisse tagasi ta ei pöördunud. Tema edaspidise saatuse kohta puuduvad andmed.

## Isiklikku
Tema isa Eduard Beckmann oli Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetaja ja vanglaõpetajate seenior.

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 384. 

## Välislingid
*geni.com
Jussi Niinistö

**Jussi Lauri Juhani Niinistö** (varasem nimi **Lauri Juhani Niinistö**; sündinud 27. oktoobril 1970 Helsingis) on Soome poliitik ja (sõja)ajaloolane, endine Eduskunna liige ja Soome Vabariigi kaitseminister 2015–2019 Juha Sipilä valitsuses.

Enne ministriks saamist oli Niinistö Eduskunna riigikaitsekomisjoni esimees 2011–2015.

Ta kuulus kuni 2017. aastani Põlissoomlaste parteisse ja astus seejärel Sinise Tuleviku erakonda.

2020. aasta juunis valiti Niinistö Kannuse linnajuhiks.

## Välislingid
*http://jussiniinisto.fi
*Jussi Niinistö. 375 humanitaari. Helsingi ülikooli humanitaarteaduskond. 15.7.2015.
Vinni-Pajusti staadion

**Vinni-Pajusti staadion** on mitmeotstarbeline staadion Vinnis. Lisaks täismõõtmetes jalgpallimuruväljakule (95 x 64 m) on staadionikompleksis ka tartaankattega jooksuovaal (neljarealine), 100 m sirge (kuuerealine), kettaheitering, kaks kuulitõukeala, kaks odaviskesektorit ning kaugushüppepaigad, teivashüppeala ja kõrgushüppekomplekt. 

Staadion valmis 2008. aastal, staadionimaja 2010. aastal. 

Vinni-Pajusti staadion on koduväljakuks kohalikule spordiklubile Vinni Tammed.

Staadioni läheduses asub mitmekesiste võimalustega Vinni Spordikompleks ja mitu spordiväljakut. 

Staadioni aadress on Tammiku 9, Vinni alevik, Vinni, Lääne-Virumaa. 

2012. aasta hooajal pidas Rakvere JK Tarvas Vinni-Pajusti staadionil kolm Esiliiga kodumängu, kus vastased olid Tallinna FC Flora II, Pärnu Linnameeskond ja Tallinna FC Levadia II. 

## Viited

## Välislingid
* http://www.spordiregister.ee/ehitised.php?eh=1271
Mängupealse karstiala

**Mängupealse karstiala** on kaitstav karstiala Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Pandivere kõrgustiku edelaosas.

Karstiala paikneb nõos, mille pindala on 20 ha. Karstialal asub ajutine järv ja karstinõgu (**Mängupealse karstinõgu**). 

## Viited

## Välislingid
*
Pajusti karstiala

**Pajusti karstiala** on kaitstav karstiala Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Karstiala pindala on u 12 ha.

Karstiala paikneb Pajusti tammikus. Karstialal esineb paarkümmend karstilehtrit, lohku ja orgu.

## Viited

## Välislingid
*
Bretooni lee

**Lee** (ka **jutustav lee** või **[[bretoonid|bretooni]] lee**; prantsuse *lai*) on keskaegne luulevorm prantsuse ja inglise kirjanduses. Leed on lühikesed (tavaliselt 600–1000 rida) riimides jutustused armastusest ja rüütellusest, tihti käsitledes üleloomulikkust ning keldi müütide haldjamaailma.

Sõna *lee* tuleb eesti keelde prantsuskeelsest sõnast *lai* (sama ka inglise keeles), ning tuleneb omakorda arvatavasti ülemsaksa ja/või vanast kesksaksa sõnast *leich*, mis tähendab meloodiat, laulu või mängu. Jack Zipes pakub teoses "The Oxford Companion to Fairy Tales", et tegu võis olla ka vana iiri sõnaga *laid*, mis tähendab laulu. Zipes kirjutab, et Arthuri-legendid võisid olla Britanniasse imbunud Iirimaa, Walesi ja Cornwalli kaudu; laulude esitajateks olid rändavad harfimängijad, jutuvestjad ja bardid. Zipesi järgi on varaseim teadaolev lee Robert Bikeri "Lai du Cor", mis loodi 12. sajandi teisel poolel.

Varaseimad tänini säilinud bretooni leed (põhinevad keldi- ja briti ainestikul) on tõenäoliselt Marie de France'i omad, mis loodi 1170. aasta paiku. Marie de France oli 12. ja 13. sajandi vahetusel Inglismaal Henry II õukonnas elanud prantsuse poeet. Kirjelduste kaudu Marie de France'i leedes ning mitmetest anonüümsetest vanaprantsuse leedest 13. sajandil on teada varastest keldi päritolu leedest, mis arvatavasti olid stiililt lüürilisemad ning mida esitasid lauldes bretooni bardid. Usutakse, et need lüürilised leed, millest ükski ei ole säilinud, juhatas sisse kokkuvõttev narratiiv, mis laulu jaoks olustiku lõi, ning nende põhjal kujunes välja jutustav lee.

Varasemad kirjapandud leed olid mitmes vanaprantsuse dialektis ning säilinud on ka kuus 13. ja 14. sajandi leed keskinglise keeles (*Middle English*) inglise autoritelt.

Bretooni leed inspireerisid Chrétien de Troyes'd. Nende kaudu levisid keldi ainestik ning haldjatemaatika Mandri-Euroopasse.

## Vanaprantsuse leed
* Marie de France'i leed – kaksteist kanoonilist leed, mis omistatakse Marie de France'ile. 
* Anonüümsed leed – üksteist vaieldava autorsusega leed. Kuigi need leed on keskaegsetes käsikirjades puhuti segatud Marie de France'i leedega, ei pea uurijad Marie'd nende autoriks.
* "Rannalee" – üks umbes kahekümnest vanaprantsuse leest, mis tõlgiti vananorra proosasse 13. sajandil. See lee annab detailse kirjelduse William Vallutaja tellitud lüürilisest leest, mis meenutas tema Barfleuris veedetud aega.

## Keskinglise leed
* Tuntud leede "Sir Orfeo, Sir Degaré, Sir Gowther, Emaré" ja "Erle of Toulouse" autor on teadmata. 
* "Lay de Freine", tõlge Marie de France'i "Le Fresne'ist".
* "Franklini lugu" kogust "Canterbury lood", autoriks Geoffrey Chaucer.
* Thomas Chestre'i "Sir Launfal" on tõlge Marie de France'i "Lanvalist".

## Viited
Uku kurisu

**Uku kurisu** on kaitstav kurisu Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas.

Kurisu on u 20 m lai ja 2–4 m sügav, järskude veergudega. Kurisus neeldub Kõverjärvest alguse saav oja. 

## Viited

## Välislingid
*
Storm Thorgerson

**Storm Elvin Thorgerson** (28. veebruar 1944 – 18. aprill 2013) oli inglise graafik.

Ta lõpetas Leicesteri ülikooli inglise keele ja filosoofia erialal ning seejärel omandas Kuninglikus kunstikolledžis magistrikraadi filmikunsti ja televisiooni alal.

Tuntud on eelkõige tema kujundatud muusikaalbumikaaned. Ta on kujundanud graafikat sellistele bändidele nagu Pink Floyd, Led Zeppelin, Black Sabbath, Scorpions, Genesis, Europe, Dream Theater, The Cranberries, Yourcodenameis:milo, The Mars Volta, Muse and Biffy Clyro. Ta lavastas ka muusikavideoid.
Abner Chipu

**Abner Chipu** (sündinud 2. jaanuaril 1972) on endine Lõuna-Aafrika Vabariigi pikamaajooksja. 

1997. aasta maailmameistrivõistlustel sai ta maratonijooksus 39. koha ja 1999. aasta maailmameistrivõistlustel 46. koha. Poolmaratoni maailmameistrivõistlustel oli tema parimaks kohaks kuues, mille ta saavutas 1999. aastal ja jäi seejuures kolmandast kohast kõigest kolme sekundi kaugusele.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Sämi-Kuristiku karstiala

**Sämi-Kuristiku karstiala** on kaitstav karstiala Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Karstiala jääb Sämi maastikukaitseala koosseisu.

Karstiala on u 300 m pikk ja 100 m lai. Alal kaob kurisutes maa alla kaks ajutist oja, mis algavad Pikaristi soost. 

## Viited

## Välislingid
*
Luís Feiteira

**Luís Manuel Jesus Feiteira** (sündinud 21. aprillil 1973) on Portugali pikamaajooksja, kelle põhialaks on maraton.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Serik Ahmetov

**Serik Nõgmetulõ Ahmetov** (kasahhi keeles Серік Нығметұлы Ахметов; sündinud 25. juunil 1958 Temirtaus) on Kasahstani poliitik, kes oli 24. septembrist 2012 kuni 2. aprillini 2014 Kasahstani peaminister.

Aastatel 2006–2009 oli ta transpordiminister.
Saksi karstiala

**Saksi karstiala** on kaitstav karstiala Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.

Üle 1 km pikkuses nõos esineb karstilohke. Kevadel tekib nõkku karstijärv (*Saksi karstijärv*, ka: *Saksi karstijärvik*). 

## Viited

## Välislingid
*
Allikaküla allikad

**Allikaküla allikad** (ka: **Allika allikad**) on kaitstavad allikad Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Allika külas.

Need on kolm veerikast tõusuallikat, mis paiknevad 200 m läbimõõduga alal. Allikatest saab alguse Langi jõgi.

## Viited

## Välislingid
*
Imastu Siniallikad

**Imastu Siniallikad** on kaitstavad allikad Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.

Siniallikaid on kolm: **Suur Siniallikas**, **Väike Siniallikas** ja **Umballikas**. Nende koguvooluhulk on 70–500 l/s.

## Viited

## Välislingid
*
Suur Siniallikas

**Suur Siniallikas** on mitme Eesti allika nimi:

***Suur Siniallikas** on üks Imastu Siniallikaid
***Suur Siniallikas** on üks Sinialliku allikatest
*...

## Vaata ka
*Siniallikas
Konnavere allikad

**Konnavere allikad** on kaitstavad allikad Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Valgejõe oru parempoolsel nõlval.

Oru nõlval on u 50 m pikkune lõik, kus on tõusu- ja langeallikaid. Madala veekogu põhjas moodustab allikate poolt tekitatud allikalubi ehk nõrglubi umbes 500 m2 suurusel alal peeneid mustreid.  

## Viited

## Välislingid
*
Külmaveski allikad

**Külmaveski allikad** on kaitstavad allikad Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Kunda jõe paremal kaldal.

Need on kolm tõusuallikate rühma, millest üks rühm moodustab allikajärviku. Allikate ala on u 250 m pikk ja 150 m lai.

## Viited

## Välislingid
*
Piazzatorre

**Piazzatorre** on vald Itaalias Lombardia maakonnas Bergamo provintsis.

Piazzatorre kõrgus merepinnast on keskmiselt 888 meetrit. Asustus&shy;tihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Piazzatorres asuvad järgmised asulad: Piazzo, Piazzole.

Piazzatorre piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Branzi, Isola di Fondra, Mezzoldo, Moio de' Calvi, Olmo al Brembo, Piazzolo, Valleve.

## Viited

## Kirjandus
* T. Bottani, E. Arrigoni e F. Riceputi, "Gente di Piazzatorre. Figli dei prati e dei boschi", ed. Comune di Piazzatorre, 2006

## Galerii

Piazzatorre municipio.jpg|Piazzatorre haldushoone
Piazzatorre 001.jpg|
Piazzatorre edificio storico.JPG|
Piazzatorre SGiacomo.JPG|


## Välislingid

* Koduleht (itaalia, inglise ja prantsuse keeles)
Moio de' Calvi

**Moio de' Calvi** on vald Itaalias Lombardia maakonnas Bergamo provintsis, Bergamost mõnekümne kilomeetri kaugusel põhjas.

Moio de' Calvi kõrgus merepinnast on keskmiselt 654 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Moio de' Calvis asuvad järgmised asulad: Costa, Curto, Foppo, Miralago, San Martino de' Calvi.

Moio de' Calvi piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Isola di Fondra, Lenna, Piazzatorre, Piazzolo, Roncobello, Valnegra.


MoioDeCalvi panorama.JPG
MoioDeCalvi torrente Nera.JPG|Nera oja
MoioDeCalvi scorcio.JPG|


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia, inglise ja prantsuse keeles)
Mõdriku Hiieallikad

**Mõdriku Hiieallikad** on kaitstavad allikad Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Mõdriku pargi lähedal orus.

Oru alal paikneb järjest mitu ajutist allikat, seejärel allikate moodustatud kaks paepõhjaga allikajärvikut ning Sõmeru oja lähedal maapinnale avanev tõusuallikas.

## Vaata ka
*Mõdriku-Vanaküla allikad

## Viited

## Välislingid
*
Mõdriku-Vanaküla allikad

**Mõdriku-Vanaküla allikad** (ka: **Mõdriku Veskijärve allikad**) on kaitstavad allikad Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Allikad avanevad Mõdriku paisjärve põhjas ja järve kaldail. Kokku on allikaid 29.

## Vaata ka
*Mõdriku Hiieallikad

## Viited

## Välislingid
*
Pundi allikad

**Pundi allikad** on kaitstavad allikad Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Loobu jõe oru nõlval.

Allikad avanevad oru aluspõhjalõhedest, mis on kaetud paeklibuga.

## Viited

## Välislingid
*
Raudallikas

**Raudallikas** on kaitstav allikas Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Pada jõe lähte lähedal.

See on tõusuallikas, mille laius on 3 m ja sügavus 1 m. Allika vesi on suure raua- ja väävelvesinikusisaldusega.

## Viited
Samma allikad

**Samma allikad** (ka: **Kullaaru allikad**) on kaitstavad allikad Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas.

Tõusu- ja langeallikad paiknevad 150 m pikkusel alal. Allikate veest moodustub oja (vooluhulk 100 l/s), mis suubub Selja jõkke.

## Vaata ka
*Samma Silmaallikas (Viru-Nigula vallas)

## Viited

## Välislingid
*
Sämi allikad

**Sämi allikad** (ka: **Sämiveski allikad**) on kaitstavad allikad Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Sämi külas.

Seitse tõusu- ja langeallikat paiknevad 150 m pikkusel alal. Allikate juurest saab alguse Kunda jõkke suubuv Sämi oja. 

## Viited

## Välislingid
*
Blello

**Blello** on vald Itaalias Lombardia maakonnas Bergamo provintsis. Blello on Bergamo provintsi väikseima elanike arvuga omavalitsusüksus.

Blello kõrgus merepinnast on keskmiselt 815 meetrit. Asustus&shy;tihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Blellos asuvad järgmised asulad: Breveno, Ghisalerio, Capo di Ronco, Curnino Basso, Curnino Alto.

Blello piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Berbenno, Brembilla, Corna Imagna, Gerosa.

## Galerii

GiorcesBlello5.JPG|
Chiesa Blello.JPG|
GiorcesBlello2.JPG|


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia, inglise ja prantsuse keeles)
Ilmandu allikad

**Ilmandu allikad** on kaitstavad allikad Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Umbes 10 allikat avaneb 2 ha suurusel alal. Allikatest saab alguse Ilmandu jõgi.

## Viited

## Välislingid
* (vaadatud 18.04.2013)