open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Suure-Jaani Gümnaasium

**Suure-Jaani Gümnaasium** on gümnaasium Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Suure-Jaanis. Kooli ajalugu ulatub tagasi 1945. aastasse.

Kooli lähedal asub Suure-Jaani Gümnaasiumi staadion. 

Koolis õppis 2024. aastal 75 õpilast.

## Ajalugu
Suure-Jaani Gümnaasiumi algusajaks võib pidada 1945/46. õppeaastat, mil 1940. aastal asutatud mittetäielik keskkool muudeti keskkooliks. Esimene lend lõpetas 1949 aastal. Kool asus Suure-Jaanis Ilmatari tn 9.

1961 aastal ehitati uus keskkooli hoone aadressile Suure-Jaani Tallinna tänav 24, vanasse majja jäi algkool ja internaat ning direktori eluruumid.

Kool kandis nime *Suure-Jaani Keskkool* 1996. aastani, mil see nimetati ümber *Suure-Jaani Gümnaasiumiks*. 

2005. aastal valmis kooli võimla, mis läks maksma üle 1,9 miljoni euro ja valiti Viljandimaa aasta ehitiseks.

2014. aastal jagati kool kaheks: gümnaasiumiosa jätkas tegutsemist Suure-Jaani Gümnaasiumi, põhikooliosa Suure-Jaani Kooli koosseisus.

## Gümnaasiumi sümboolika
Kaitsepühak Johannese järgi on kiriku ümber tekkinud asulale ja hiljem linnale saanud nimi Suure-Jaani ehk Gross Sankt Johannis. Pildi keelde panduna saab seda kujutada suure püha kotkana, sest kotkas oli evangelist Johannese laialt levinud sümbol. Pühaduse märgiks on kotka pea ümber nimbus, hariduse ja arengu sümboliks on sulepea. 

1998. aasta septembris valmis Suure-Jaani Gümnaasiumile uus lipp, mille kavandi autor on Olustvere kunstnik Tõnu Kukk.
Lipp on valgest siidist, mille ühel küljel on Gümnaasiumi vapilind ja teisel küljel kiri "Teadmine on jõud", mis seob uue lipu kooli eelmise lipuga.
Lipu tunnusvärvideks on nii nagu gümnaasiumi vapilgi, valge kui süütuse ja puhtuse värv ning potisinine kui Suure-Jaani kihelkonna rahvariiete põhivärv (naistel kampsun, meestel vatt ja kaltsad).
Lipu kinkis koolile 1998. aasta septembris kooli vilistlaskond. Idee teostas Tallinna Lipuvabrik.
Lipu õnnistamine toimus 18. septembril 1998 Suure-Jaani kirikus.

## Gümnaasiumi direktorid
* 1945–1946 Otto Kolts
* 1946–1947 Jaan Jürgen
* 1947–1953 Edgar Taader
* 1953–1964 Ilmar Aver 
* 1964–1967 Eduard Trull 
* 1967–1970 Andris-Leons Selg 
* 1970–1988 Ülo Kõpp
* 1988–1992 Olaf Vaher 
* 1992–1993 Urve Siimsoo
* 1993–1997 Ervin Jürisoo 
* 1997–2014 Peeter Sadam
* 2015–2023 Evald Sepp
* 2023–... Aivar Jaeski

## Viited

## Välislingid

*Kooli koduleht
Lohusuu Kool

**Lohusuu kool** on kakskeelne kool Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Lohusuus.  

Kool kandis varem nime Lohusuu Põhikool. Samas tegutseb ka lasteaed.  

2006 sai kool kauni kooli auhinna.

## Viited

## Välislingid

*Kooli koduleht
Puski kool

**Puski kool** (ka *Puski vene õigeusu kihelkonnakool*) oli õigeusu kihelkonnakool 1886-1963 Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Puski külas. 1920. aastateni tegutses Puski koolimajas ka vallakool.

Puski koolimaja on tänapäeval varemetes ja võetud arvele kultuurimälestisena.

## Viited

## Välislingid

*
Betygala vald

**Betygala vald** (leedu keeles *Betygalos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Raseiniai rajoonis

Valla pindala on 184 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2112 inimest. Valla keskus on Betygala alev (2011. aastal elas seal 488 inimest). Vallamaja asub aadressil Sporto g. 13. Vallavanem on Stanislovas Totilas .


Ilgiziai1.JPG|Ilgižiai III
Betygala3.JPG|Betygala vallamaja
Pozeciai.jpg|Požečiai
Žibulių_dvaras.JPG|Žibuliai mõis
Lepšiškė1.JPG|Lepšiškė
Berteškiai_1.JPG|Berteškiai 
Liktėnai1.JPG|Liktėnai


## Viited
Prangli Põhikool

**Prangli Põhikool** on põhikool Harju maakonnas Viimsi vallas Prangli saarel.

## Ajalugu
Kooli ajalugu ulatub aastasse 1869, kui Jõelähtme mõisniku loal ja kirikuõpetaja Paul Loppenowe eestvõttel asutati vallakool. Esialgu polnud koolil oma maja ja õppetöö käis Uustalul talutares. Koolimaja ehitati 1900. Hiljem nimetati vallakool ümber *Prangli (Saarte) Algkooliks*. 1945. aastal korraldati algkool ümber *Prangli Mittetäielikuks Keskkooliks*. Aastast  kannab kool praegust nime **Prangli Põhikool**.

## Viited

## Välislingid

*Kooli koduleht
Edith Baumann

**Edith Baumann** (1. august 1909 Berliin – 7. aprill 1973 Ida-Berliin) oli Saksa DV riigitegelane, Erich Honeckeri abikaasa (1947–1953).

Edith Baumanni oli pärit müürsepa perekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta kaubanduskoolis ja omandas stenotüpisti elukutse. 1925. aastal astus ta Sotsialistliku Töölisnoorsoo (Sozialistische Arbeiterjugend) liikmeks. 1927–1931 kuulus ta Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse, 1931–1933 Saksamaa Sotsialistlikku Töölisparteisse. Alates 1930. aastast oli ta Sotsialistliku Töölisnoorsoo keskjuhatuse liige. 1933. aastal arreteerisid natsionaalsotsialistlikud võimud Baumanni ja ta mõisteti kolmeks aastaks vangi. Vanglast vabanes ta 1936. aastal.

1945. aastal astus Edith Baumann uuesti Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse, mis kommunistidega sundliitumise järel 1946. aasta aprillis sai nimeks Saksamaa Sotsialistlik Ühtsuspartei. Ta oli 1945. aastal Nõukogude okupatsioonitsoonis Rahvahariduse Keskjuhatuse noorsookomisjoni esimees. 

Ta oli üks 1946. aasta märtsis asutatud Saksa Vaba Noorsoo Liidu asutajaid. Esialgu oli ta Saksa Vaba Noorsoo Liidu peasekretär, hiljem kuni 1949. aastani aseesimees. 

Alates 1946. aastast kuni oma surmani oli Baumann Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei keskkomitee liige, 1961–1963 oli ta keskkomitee sekretär. 1949–1953 kuulus ta keskkomitee sekretariaati, 1953–1955 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Berliini piirkonna sekretär. 1955–1961 oli Baumann keskkomitee naisteosakonna juhataja.

1958. aasta juulist kuni 1963. aasta jaanuarini oli Edith Baumann Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee poliitbüroo liikmekandidaat.

1947. aastal oli Edith Baumann üks Saksamaa Demokraatliku Naiste Liidu asutajaid ja kuni 1964. aastani juhatuse liige. 1949. aastast kuni surmani oli ta Rahvakoja (parlamendi) liige.

## Isiklikku
Aastatel 1947–1953 oli Edith Baumann abielus Saksa DV riigitegelase Erich Honeckeriga, nende tütar Erika sündis 1950. aastal.

## Viited
Haimre kool

**Haimre kool** (algselt Kasti kool) oli kool Rapla maakonnas Märjamaa vallas Kasti külas.

Kool asutati 15. oktoobril 1845 Kasti mõisa omanike Karl Eduard Graf von Sieversi ja tema abikaasa Elisabethi (sündinud Uexküll) algatusel. Kool tegutses 3-aastase õppeajaga talurahvakoolina asukohaga Loisu talutares. 1876. aastal sai kool uue maja, mis ehitati krahv Karl Alexander Paul Sieversi abiga endise Järgküla kõrtsihoone asemele. Kooli nimeks sai Kasti kool. Venestamise tõttu mindi 1886. aastal üle venekeelsele õppele. 1915. aastal liideti Kasti kooliga Orgita-Mõisamaa külakool, mille hoone oli tulekahju tõttu hävinud. 1917. aastal mindi taas üle eestikeelse õppele. 1920. aastal liideti Kasti kooliga Haimre vallakool, mis oli asutatud samuti 1845. aastal, tegutses Haimre mõisas ja töötas kuni 1919. aastani. 1921. aastal muudeti Kasti kool 4-klassiliseks algkooliks, 1925 sügisest 5-klassiliseks ning 1926. aastal 6-klassiliseks algkooliks. 1932. aastani kandis kool Kasti Algkooli nime. 20. novembril 1932 avati uus koolimaja ja kooli nimeks sai Haimre Algkool. 30. oktoobrist 1944 muudeti kool 7-klassiliseks, 1. septembrist 1959 8-klassiliseks. 

Aastatel 1983–1987 töötas koolis nn 0-klass. 1. septembrist 1988 sai koolist Haimre 9-klassiline Kool, 1. novembrist 1992 Haimre Põhikool. 1. septembrist 2000 avati koolis nn Tootside klass. 2010. aastal sai Haimre põhikoolist Märjamaa Gümnaasiumi Haimre klassid, 2012. aastal kool suleti.

## Kooli nimed
*1876 Kasti kool (1921 Kasti 4.-kl, 1925 Kasti 5.-kl ja 1926 Kasti 6.-kl Algkool);
*1932 Haimre Algkool;
*1944 Haimre 7-klassiline Algkool;
*1959 Haimre 8-klassiline Algkool;
*1988 Haimre 9-klassiline kool;
*1992 Haimre Põhikool

## Koolijuhid
Kooli on juhtinud:
* 1845 Reman
* 1848–1859 Karl Oppi (Opp)
*1859–1860 Adam Reissig
*1860–1864 Peeter Gersfeld
*1864–1866 Matjas
*1866–1867 Jaan Sihver
*1867–1872 Jaan Kütt
*1872–1876 Pääro Matsaar
*1876–1886 Peeter Vaher
*1886–1888 Jaan Steinberg
*1888–1890 Jaan Simmermann
*1890–1892 Mart Kalde
*1892–1896 Jaan Usermann
*1897–1905 Aleksander Kerner
*1905–1906 Madis Ester
*1906–1908 Johannes Kibus
* 1908–1915 Mihkel Kroomann
*...
* 1921–1931 Eduard Ohtra
* 1931–1932 Peeter Kochtitsky
* 1932–1958 Jaan Kurepalu
* 1958–1979 Evald Urvast
* 1979–1980 Raivo Heinaru
* 1980–1983 Viljar Kallam
* 1983–1995 Endel Jõesalu
* 1995–2004 Pille Vanker
* 2004–2010 Jaan Viska

## Viited

## Välislingid
*
* "Haimre koolimaja tähistas 80. aastapäeva" Maaleht, 24. mai 2012
Oskars Kalpaks

**Oskars Kalpaks** (6. jaanuar 1882 Võnnu kreis Meirāni lähistel (tänapäeva Madona piirkonna Ošupe vald) – 6. märts 1919 Kuldīga kreis Zirņi lähistel) oli Läti sõjaväelane. Teda peetakse esimeseks Läti sõjaväe ülemjuhatajaks.

## Elulugu

Oskars Kalpaksi isa oli Pēteris Kolpaks, ema Ilze Kolpaks (neiupõlvenimega Keveris). Tal oli vanem õde Anna (sündinud 1876) ja noorem vend Kārlis (sündinud 1884). Pärast ema surma 1891. aastal abiellus isa uuesti. 

Kooli ajal õppis poiss mängima viiulit. Pärast kooli lõpetamist tahtis sõjalise karjääri valinud Oskars astuda Pihkva sõjakooli, kuid ei saanud sinna sisse. Nii õppis ta Irkutskis. Seal sai temast alamporutšik, 1911. aastal porutšik, 1915. aastal staabikapten, 1916. aastal kapten ja 1917. aastal alampolkovnik.

Esimese maailmasõja puhkemise järel suundus ta Galiitsiasse, kus näitas Austria-Ungari vastu peetud lahinguis üles sõjalist võimekust. Lahinguis sai ta haavata ja teda autasustati Püha Anna ordeniga. Hiljem, kui moodustati Läti rahvusväeosad, soovis ta sinna astuda, ent edutult. 1915. aastal pälvis ta Püha Georgi ordeni. Pärast Oktoobrirevolutsiooni valis soldatite nõukogu ta polgu juhiks. Revolutsiooni ajal toetas Oskars Kalpaks esseere.

1917. aastal ta demobiliseeriti, 1918. aastal kolis Riiga. 31. detsembril 1918 määras Kārlis Ulmanis ta Läti kaitseministriks. Sellel postil alustas ta Landesveeri koosseisus Läti väeosade formeerimist. Kui Punaarmee alustas Läti aladel pealetungi, soovitas Kalpaks Läti valitsusel Riiast Jelgavasse kolida. Ta osales Punaarmee vastu peetavates lahingutes. 1919. aastal, kui Läti sõjaväkke astus 600 Liepājast pärit sõdurit, ülendati Kalpaks polkovnikuks.

3. märtsil asus Kalpaks tõrjuma suurt Punaarmee pealetungi Skrunda-Salduse piirkonnas. Airītē raudteejaama juures sattus tema väeosa tulevahetusse taganevate Saksa vägedega, kes pidasid tema vägesid Punaarmee üksusteks. Tulevahetuse käigus langesid kaks tähtsamat Läti väejuhti (Nikolajs Grundmanis ja Pēteris Krievs), Kalpaksi vägede suurtükipataljoni juhtinud Landesveeri leitnant Schründer ja paljud sõdurid kolmandast taganevast, von Borchi juhitud väeüksusest. Haavata sai ka Oskars Kalpaks, kes kolm päeva hiljem suri.

1921. aastal autasustati teda postuumselt Karutapja ordeni kõigi kolme järguga.

## Viited
Gueugnon

**Gueugnon** [gö'njon] on linn Prantsusmaal Saône-et-Loire'i departemangus. Linn on samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 233–399 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnas tegutseb jalgpalliklubi FC Gueugnon.

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Jõõpre Kool

**Jõõpre Kool** on kool Pärnu maakonnas Pärnu linnas Jõõpre külas.

Kooli ajalugu ulatub 1766. aastasse, kui Jõõpres on mainitud esimest kooli. 1878. aastal valmis Jõõpre kiriku kõrval koolimajaks ehitatud hoone. 1935. aastal ehitati Jõõpre mõisa alale uus koolimaja. Kool kandis vahepeal (näiteks 1992) nime ka **Jõõpre Põhikool**. Praegu kasutatav koolimaja valmis 2001. aastal. Aastast 2012 kannab kool nime Jõõpre Kool.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Saue Kool

**Saue Kool** (aastatel 1998–2022 Saue Gümnaasium) on põhikool Harju maakonnas Saue vallas Saue linnas. 

Saue Kool on elukohajärgne munitsipaalkool Saue linnale ning Valingu, Vanamõisa, Aila ja Jõgisoo küla Keila jõest põhja pool asuvale osale. Kooli direktor on Andres Pajula.

## Ajalugu
Sauel hakati haridust andma 19. sajandil, kui seal tegutses külakool ehk Saue koolituba.

1921. aastal avati Sauel taas kool, mis tegutses kuni 1974. aastani. Saue 8-klassiline Kool suleti 1974. aastal koolivõrgu reorganiseerimise tõttu.

1. septembril 1985. aastal avati Sauel uus kool – **Saue Keskkool**, mis kandis alates 1998. aastast nime **Saue Gümnaasium**.

1. septembril 2022. aastal alustas Laagris tööd Saue Riigigümnaasium ja Saue Gümnaasium jätkas põhikoolina. Kooli nimeks sai **Saue Kool**. Senise gümnaasiumi gümnaasiumiastmes õppivad noored said õiguse jätkata 1. septembril 2022 õpinguid Saue Riigigümnaasiumis.

## Direktorid
Kooli direktorid on olnud:
*1985–2017 – Jaan Palumets
*2017–2019 – Robert Lippin
*2019–2022 – Triinu Luiga
*alates 2022 – Andres Pajula

## Tuntud õpetajaid
Koolis on õpetajana töötanud:
*Allan Kress, näitlemine (2003–2005)
*Urmas Lennuk, eesti keel ja kirjandus (1994–1995)
*Lea Leppik, ajalugu (1987–1994)
*Kärri Sõelsepp, eesti keel ja kirjandus (2018–)
*Aarne Tõldsepp, keemia (2002–2004)
*Jaak Urmet, eesti keel ja kirjandus

## Tuntud vilistlasi
Saue Gümnaasiumi on lõpetanud:
*Erkki Aadli, orienteeruja (1992)
*Marta Laan, näitleja (2005)
*Lauri Malsroos, orienteeruja (2005)
*Märten Matsu, näitleja (2012)
*Rainer Sternfeld, insener ja ettevõtja (2001)
*Ragnar Uustal näitleja (2010)
*Urmas Viilma, EELK peapiiskop (1991)

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Lepplaane kool

**Lepplaane kool** oli kool Pärnu maakonnas Tori vallas Lepplaanes.

Lepplaane koolimaja avati 1937. Maja projekteerisid August Esop ja Johannes Ilmas. Kool suleti 1966.

## Viited
Tallinna Linnamäe Vene Lütseum

**Tallinna Linnamäe Vene Lütseum (TLVL)** on vene õppekeelega kool (lütseum) Tallinnas Lasnamäe linnaosas aadressil Linnamäe tee 10.

Tallinna Linnamäe vene gümnaasium on mitu aastat järjest olnud Eesti suurim kool, sel õppeaastal õpib seal 1824 õpilast, neist 594 gümnaasiumis.(30 mai 2022)

Kool asutati 1988.

1988-1997 - Tallinna 64. Keskkool 

1997–2002 kandis nime Tallinna Linnamäe Gümnaasium Vene Lütseum.

2002. Osalemine ja võit avatud pilootprojektis „Tallinna haridusasutuste kvaliteediauhind” ning auhinna „Hästi juhitud kool 2002” saamine. Võit konkursil „Vene lütseum Eestis” ja nimetati ümber Tallinna Linnamäe Vene Lütseum

2017. aastal avati teine hoone aadressil Läänemere tee 31 endise Tallinna Merekalda Kooli

## Vaata ka
* Tallinna Õismäe Vene Lütseum
* Tallinna Prantsuse Lütseum

## Viited

## Välislingid

*Kooli koduleht
Hargla Kool

**Hargla Kool** on lasteaed-põhikool Valga maakonnas Valga vallas Hargla külas.

Hargla kihelkonnakooli (tollal Hargla köstrikool) on esimest korda mainitud 1688. aastal. Köstrikool tegutses rehetoas. 1787. aastal ehitati koolihoone ja ühtlasi asutati külakool (Kirepi (küla)kool). 1829. aastal asutati Hargla köstrikooli baasil Hargla kihelkonnakool.

1920. aastal sai kooli nimeks Taheva valla 4-klassiline Algkool.

1961. aastal nimetati Taheva 7-klassiline Kool ümber Hargla 8-klassiliseks Kooliks.

1988. aastal nimetati Hargla 8-klassiline Kool ümber Hargla 9-klassiliseks Kooliks. Alates 1990. aastast kandis kool nime Hargla Põhikool.

Alates 1. septembrist 2006 liideti Hargla Põhikool ja Koikküla Lasteaed-Algkool ning nende baasil moodustati **Hargla Kool**. Alates 2017. aasta septembrist tegutseb Hargla kool ja lasteaed ühes majas Hargla külas.


Hargla kool 01.JPG
Hargla kool 03.JPG
Hargla kool 04.JPG


## Viited

## Välislingid

*Kooli koduleht
Guingamp

**Guingamp** [gän'gan] on linn Prantsusmaal Côtes-d'Armori departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 62–126 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linna jalgpalliklubi En Avant de Guingamp mängib riigi kõrgliigas.

## Sõpruslinnad
*  Shannon (iiri keeles *An tSionna*), Iirimaa
*  Aue, Saksamaa

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Novorossija

**Novorossija** (vene keeles *Новороссия*) oli aastatel 1764–1783 ja 1796–1802 Venemaa Keisririigi haldusüksus, kubermang, mis loodi Musta ja Aasovi mere põhjarannikule, äsja Türgilt vallutatud aladele. Novorossija kubermangu keskus oli alates 1796. aastast Novorossiisk (praegune Dnipro linn Ukrainas). 

Hiljem, kuni 1917. aastani jäi kohanimi Novorossija (sel ajal eesti keeles ka *Uus-Vene*) tavakasutuses tähistama kogu 18. sajandil Türgilt vallutatud ja Venemaa Keisririigiga liidetud ajaloolis-geograafilist piirkonda Musta ja Aasovi mere ümbruses. 

## Novorossija 21. sajandi infosõjas

21. sajandil on kohanime Novorossija hakanud kasutama ringkonnad, kelle sihiks on taastada Vene impeerium tema tsaaririigi-aegsetes piirides. Muuhulgas kasutavad seda nime Donetski ja Luhanski separatistid. Vladimir Putin jt Venemaa juhid ning neid toetavad meediakanalid kasutavad mõistet *Novorossija* peamiselt Ukrainale esitatud territoriaalsete nõudmiste, Ukraina-vastase sõjalise agressiooni ja samas piirkonnas asuvate Ukraina alade anneksiooni õigustamiseks.  

Aastatel 2014 ja 2015 tegutsenud Novorossija Rahvavabariikide Liit (vene keeles Союз народных республик Новороссия) oli kahe venemeelse, rahvusvaheliselt tunnustamata ripatsriigi, Donetski Rahvavabariigi ja Luhanski Rahvavabariigi "föderatsioon". See moodustati 24. mail 2014 Ukraina idaosas Luhanski ja Donetski oblasti territooriumil pärast Vene-Ukraina sõja puhkemist. Ukraina valitsus kuulutas "föderatsiooni" mõlemad liikmed, Luhanski Rahvavabariigi ja Donetski Rahvavabariigi, separatistlikuks ja terroriorganisatsiooniks. Venemaal koordineeris Novorossija pseudoriigi põhiseaduse loomist ja infosõda koordinatsioonikeskus Novaja Rus («Новая Русь»).

Venemeelsete separatistide juhtkonna kinnitusel pidanuks Novorossija koosseisu hakkama kuuluma kokku 8 Ukraina oblastit: lisaks Donetski ja Luhanski oblastile peaksid "referendumite" korraldamise järel kuuluma Novorossijasse veel 6 senini Ukrainale kuuluvat oblastit: Dnipropetrovski, Zaporižžja, Odessa, Mõkolaivi, Harkivi ja Hersoni oblast.

## Viited

## Vaata ka
* Vene-Türgi sõjad
* Vene-Ukraina sõda
* Rahvavabariikide Liit
* Novorossija (projekt)
Sauga Põhikool

**Sauga Põhikool** on põhikool Pärnu maakonnas Tori vallas Nurme külas.

Kooli ajalugu ulatub aastasse 1820, kui Sauga rendimõisa maal Eametsa külas avati **Sauga kirjutuskool**. 1929. aastal ehitati uus koolimaja, mis 1936. aasta tulekahjus hävis. Seal koolimajas tegutses **Sauga algkool**. 1938. aastal ehitati uus koolimaja, mida kasutab ka praegune kool.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Nemakščiai vald

**Nemakščiai vald** (leedu keeles *Nemakščių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Raseiniai rajoonis.

Valla pindala on 114 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2112 inimest. Valla keskus on Nemakščiai alev (2011. aastal elas seal 748 inimest). Vallamaja asub aadressil Laisvės g. 27. Vallavanem on Remigijus Laugalis .


Yliai1.JPG|Yliai
Kryzkalnis.JPG|Kryžkalnise autobussijaam
Pašešuvys,_gatvė.JPG|Pašešuvys
Kryžkalnis1.JPG|Kryžkalnis


## Viited
Narva Poeglaste Gümnaasium

**Narva Poeglaste Gümnaasium** ehk **Narva meesgümnaasium** (vene keeles Нарвская мужская гимназия) oli poeglaste kool Narvas. Gümnaasium kasutas õppehoonena aadressil Kraavi tänav 2 asuvat hoonet (Narva gümnaasiumi hoone). Tänapäeval tegutseb selles hoones Narva Vanalinna Põhikool.

Gümnaasiumi eelkäijaks oli 1848. aastal Jamburgist üle toodud kõrgem maakonnakool (Нарвское высшее уездное училище), mis oli paigutatud endise linnakomandandi parun Velio majja. Hiljem otsustati rajada Narvas oma gümnaasium ja see ehitis rekonstrueeriti. Rekonstrueerimistööde ajaks 1875. aastal oli uus kool tööle pandud ajutistes ruumides paruness Arpshofeni majas Rüütli tänaval. Tulevase gümnaasiumihoone rekonstrueerimise järel viidi kreiskool kaheks aastaks Rüütli tänaval asunud hoonesse.
 
23. aprillil 1875 andis Riiginõukogu loa klassikalise progümnaasiumi avamiseks ja kreiskool muudeti 10. mail neljaklassiliseks poeglaste progümnaasiumiks, kus õppetöö algas 1. septembril. 22. veebruaril 1879 sai sellest kuueklassiline progümnaasium. 22. septembril 1881 (teistel andmetel 1887. aastal) muudeti progümnaasium keisri määrusega kaheksaklassiliseks täisgümnaasiumiks, mille nimetuseks sai Narva meesgümnaasium (*Нарвская мужская гимназия*). Selle nime all tunti gümnaasiumi kuni 1919. aastani.

Narva Linnaduuma istungil 14. juulil 1919 otsustati liita Narva Poeglaste Gümnaasium Narva Tütarlaste Gümnaasiumiga ja nende põhjal asutati kaks ühisgümnaasiumi: eesti ja vene õppekeelega. Sellest ajast muutus endise Narva Poeglaste Gümnaasiumi nimi mitu korda: 1919/20. õppeaastal **Narva Vene Keskkool** (Нарвская русская средняя школа), 1921/1922. õppeaastal **Narva 2. Reaalgümnaasium** (Нарвская 2-я реальная гимназия) ja seejärel **[[Narva linna vene gümnaasium]]** (Нарвская городская русская гимназия).

## Kooli direktorid
* ...1882...  – Rudolf Keller (*Келлер Рудольф Богданович*)
* 1888–1893 – Aleksei Davidenkov (*Давиденков Алексей Иванович*)
* ...1895–1900... – Ivan Jevgenov (*Евгенов Иван Михайлович*)
* 1904–1906 – Konstantin Ivanov (*Иванов Константин Алексеевич*)
* Andrei Vassiljev (*Васильев Андрей Васильевич*)
* 1906–1921 – Aleksei Davidenkov

## Vaata ka
*Narva Tütarlaste Gümnaasium

## Viited
Bassussarry

**Bassussarry** [bassu'sarri] on linn Prantsusmaal Pyrénées-Atlantiquesi departemangus. Ta kuulub Ustaritz-Vallées de Nive et Nivelle'i kantonisse Bayonne'i ringkonnas.

Linna territoorium asub 2–85 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Paul Baudry.

## Külad ja asumid

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
National Geographic (täpsustus)

**National Geographic** võib tähendada:
* National Geographic Society, selts
* National Geographic, USAs ilmuv ajakiri
** National Geographic Eesti, ajakirja eestikeelne väljaanne
* National Geographic Channel, telekanal
Fricis Brīvzemnieks

**Fricis Brīvzemnieks** (kodanikunimi lätipäraselt *Fricis Treilands*, läti vana kirjaviisi järgi *Brihwsemneeks-Treuland*, 1. november 1846 Aizpute kreis Rokaiži – 15. september 1907 Riia) oli läti folklorist, noorlätlane, publitsist, luuletaja ja tõlkija. 

Teadlasena kogus ja avaldas ta palju folklooriteoseid.

Ta sündis Rokaiži mõisa omaniku Treulandi peres. Tema ema suri varakult ja teda kasvatas vanaema, kes oli suur läti folkloori asjatundja. Aastatel 1859–1862 õppis ta Aizpute kreisi saksa koolis, 1864–1866 Gorki maamõõtmise koolis. Pärast kooli lõpetamist tahtis ta edasi õppida Peterburi Mäeinstituudis, kuid ei läbinud konkurssi ja 1867 alustas tööd Moskvas geodeesia osakonnas. Sel ajal tutvus ta Krisjanis Valdemarsi ja Krišjānis Baronsiga ning kirjutas slavofiilseid teoseid.

Aastatel 1866–1887 elas ta Venemaal, õppis Moskva Ülikoolis ning tegi koostööd ülikooli loodusteaduste, antropoloogia ja etnograafia seltsiga.

Fricis Brīvzemnieks on maetud Riia Lielie kapi kalmistule.
Ernests Dinsbergs

**Ernests Dinsbergs** ehk **Ernests Dinsberģis** (vana ortograafia järgi *Dünsberga Ernsts*; 24. jaanuar 1816 Ventspilsi kreis – 30. aprill 1902 Riia) oli läti pedagoog, luuletaja ja publitsist, sadakonna teose autor, koostaja ja tõlkija.

Aastatel 1838–1878 töötas ta õpetajana Kubelė koolis. Osales noorlätlaste liikumises, töötas ajalehtedes Majas Viesi ja Pēterburgas Avīzes.
Mārtiņš Lapa

**Mārtiņš Lapa** ehk **Lapas Mārtiņš** (30. september 1846 Kārķi vald – 21. aprill 1909 Riia) oli eesti päritolu Läti luuletaja ja publitsist, saksa ja eesti keelest tõlkija, noorlätlane.
Gerhard Grüneberg

**Gerhard Grüneberg** (29. august 1921 Lehnin – 10. aprill 1981 Ida-Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.

Gerhard Grüneberg oli pärit töölisperekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta aastatel 1936–1939 müürsepaks ja töötas kuni 1941. aastani selles ametis. Mobiliseerituna võttis ta Wehrmachti koosseisus osa Teisest maailmasõjast.

1945. aastal astus ta Saksamaa Kommunistlikku Parteisse, millest sotsiaaldemokraatide sundliitmise järel sai 1946. aasta aprillis Saksamaa Sotsialistlik Ühtsuspartei. 1946–1947 oli ta partei organisatsioonijuht Oranienburgis. 1947–1948 oli Gerhard Grüneberg Gubenis Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei allorganisatsiooni esimene sekretär. 1949–1952 oli ta Brandenburgi ringkonna parteiorganisatsiooni sekretär. Kuni 1958. aastani oli Grüneberg Frankfurdi ringkonna parteiorganisatsiooni esimene sekretär. 1958. aasta veebruaris sai ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee sekretäriks ja Keskkomitee liikmekandidaadiks. Alates 1958. aasta septembrist oli ta Keskkomitee liige.

1959. aasta detsembris sai ta Saksamaa Sotsialistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaadiks ja 1966. aasta septembris liikmeks. Poliitbüroos oli ta vastutav põllumajandusega seotud küsimuste eest.

Alates 1958. aastast oli ta Rahvakoja (parlamendi) liige.

## Viited
Bussunarits-Sarrasquette

**Bussunarits-Sarrasquette** [büssü'narits sarras'ket] on vald Prantsusmaal Pyrénées-Atlantiquesi departemangus.

Linna territoorium asub 195–782 meetri kõrgusel üle merepinna.

## Viited

## Välislingid

* Erinevat infot valla kohta (*prantsuse keeles*)
Pagojukai vald

**Pagojukai vald** (leedu keeles *Pagojukų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Raseiniai rajoonis.

Valla pindala on 109 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1529 inimest. Valla keskus on Kaulakiai küla. Vallamaja asub aadressil Liolingos g. 1. Vallavanem on Antanas Valantinas.


Vosiliskio_baznycia1.2009-05-17.jpg|Vosiliškise kirik
Skirmantiškė_1.JPG|Skirmantiškė
Kaulakiai.JPG|Kaulakiai
Paluknys_II.JPG|Paluknys II


Lisaks küladele asub vallas veel Dvarviečiai huutor, kus aastal 2011 oli 0 elanikku.

## Viited
Paliepiai vald

**Paliepiai vald** (leedu keeles *Paliepių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Raseiniai rajoonis.

Valla pindala on 92 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1942 inimest. Valla keskuseks on Sujainiai küla. Vallamaja asub aadressil Mokyklos g. 6. Vallavanem on Rasa Spurgienė.


Gervinė,_bendruomenės_centras.JPG|Gervinė
Sajainiu_tvenkinys_(Raseiniu_raj.).jpg|Sujainiai paisjärv
Blinstrubiškiai,_dvaras.JPG|Blinstrubiškiai mõis
Blinstrubiškių_V_tvenkinys.JPG|Blinstrubiškiai V paisjärv


## Viited
Puhta mõtte ruum

**"Puhta mõtte ruum"** on Eesti dokumentaalfilm. 

Filmi tootis [Pluss Null rühm] ja režissöör on [Puu Estonia. Film valmis aastal 2015, selle võtteperiood oli mitme aasta pikkune.

Filmi peaosa kannab filosoof ja luuletaja Jan Jõemets. Tegelaste hulgas on veel filosoof, tõlkija Margus Ott.

## Viited
Narva Muusikakool

**Narva Muusikakool** (lühend NMK) on muusikakool Narvas aadressil Karja 3.

## Kooli ajalugu

10. detsembril 1887 avati kohaliku muusikaseltsi juures Narva muusikakool, mis tegutses kuni 1911. aastani.

1922. aasta kevadel Narva muusikakool taasasutati.

1950. aastal jätkas kool tegevust kahekorruselises Narva 2. Keskkooli hoones aadressil Vabaduse 20 **Narva Lastemuusikakoolina**. 

3. juunil 1992 sai Narva Lastemuusikakooli nimeks **Narva Muusikakool**.

1950. aastal oli koolis 3 õpetajat ja 38 õpilast, 2000. aastal oli koolis 52 õpetajat ja üle 400 õpilase.

2011. aastal liideti Narva Muusikakooliga Narva Koorikool.

Narva Muusikakooli baasil oli loodud Narva Linna Sümfooniaorkester, mida juhatab Anatoli Štšura.

Alates 1997. aastast korraldatakse Narva Muusikakooli osalusel Narvas rahvusvahelist Frédéric. Chopini konkurssi.

## Tuntud vilistlasi
*Jenny Siimon (1905–1982) – ooperilaulja ja laulupedagoog
*Peeter Penna (1873–1943) – dirigent, organist ja pedagoog

## Kooli direktorid
*1887– ? – kapellmeister Schmidt.
*1931– ? – Peeter Penna
*1950–1955 – Paul Sarv
*1955–2004 – Tatjana Jegorova
*alates 2004 – Tatjana Gontšarova

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Kaarma kihelkonnakool

**Kaarma kihelkonnakool** oli Kaarma kihelkonna kihelkonnakool.

Kihelkonnakooli koolimaja asus Kaarma-Aste maantee teisel kilomeetril. Koolimaja ehitati 1862. 

Kool suleti 1923. Hiljem kasutati koolimaja elamuna.

Tuntud kooliõpetajaid oli koolis umbes 50 aastat õpetanud Mihkel Kallas. 

## Viited

## Välislingid
*
Kuie vallakool

**Kuie vallakool** oli Kuie valla vallakool Järva-Jaani kihelkonnas Kuie külas. 

Koolimaja ehitati tõenäoliselt 1877. aastal. 

Säilinud koolimaja viidi hiljem Eesti Vabaõhumuuseumi eksponaadiks, kus see avati 1. septembril 2000. Vabaõhumuuseumis olevas koolimajas tegutseb Kuie koolituskeskus. 

## Viited
Kuuda mõisakool

**Kuuda mõisakool** oli mõisakool Läänemaal Märjamaa kihelkonnas Kuuda külas.

Mõisakool töötas aastatel 1845–1887. 

1896. aastal seati koolimaja ruumides sisse leprosoorium (Kuuda leprosoorium).

## Vaata ka
*Kuuda õpetajate seminar

## Viited

## Välislingid
*
Nudisti päevik

**"Nudisti päevik"** on 1961. aastal valminud Ameerika Ühendriikide mängufilm.

## Sisu
Ajalehe peatoimetaja Arthur Sherwood avastab jahil käies nudistide linnaku. Ta on šokeeritud, kuid saab aru, et sellest teemast saaks kirjutada ajalehes sensatsioonilise loo. Ta saadab noore naisajakirjaniku Stacy Taylori nudistide linnakusse, et ta kirjutaks artikli nende ebamoraalsest eluviisist. Ent Stacy Taylor avastab eneselegi üllatuseks, et nudistide looduslähedane ja loomulik eluviis talle meeldib. Ta kirjutab nudistidest kaks artiklit positiivses toonis. Vihane Sherwood kutsub Stacy toimetusse ja lubab ta vallandada. Stacy soovitab Sherwoodil endal nudistide linnakusse minna ja artikkel kirjutada. Sherwood lähebki sinna, et teemas selgust saada. Talle hakkab sealne eluviis meeldima, temast saab nudist ja ta kirjutab ajalehte positiivse loo.

## Osatäitjad
*Davee Decker – Stacy Taylor
*Norman Casserly – Arthur Sherwood
*Dolores Carlos – Marie
*Allan Blacker
*Joan Bamford – Helen
*Maria Stinger – Eleanor
*Harry W. Stinger – John
*Brigitte Bernard
Järvakandi ministeeriumikool

**Järvakandi ministeeriumikool** oli ministeeriumikool Rapla kihelkonnas Purku külas. 

Koolimaja sai lõplikult valmis 1901, ministeeriumikool tegutses majas aastast 1899. 

Kooli hoone on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
Torma Põhikool

**Carl Robert Jakobsoni nimeline Torma Põhikool** on põhikool Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Tormas.

## Ajalugu
1820. aastal asutati Torma alevikus Torma kihelkonnakool. Aastatel 1846–1857 töötas koolis koolmeistrina Adam Jakobson. Õpilaste arv koolis kasvas, õppima asusid tüdrukud, avati saksakeelne klass. Adam Jakobson pööras erilist tähelepanu muusikaõpetusele (loodi neljahäälne laulukoor, tuntuks sai 1848. aastal asutatud endiselt tegutsev pasunakoor).

Esimeseks pedagoogilise eriharidusega koolmeistriks Tormas oli Carl Robert Jakobson, kes õpetas kihelkonnakoolis pärast isa surma kolm aastat (1859–1862). Konflikt Torma mõisniku ja pastoriga sundis ta sellelt kohalt lahkuma. Jakobson pani suurt rõhku loodusteadustele, eriti geograafiale. Ta õpetas ka saksa ja vene keelt ning tutvustas lastele „Kalevipoega”. Paljudest kihelkonnakooli lõpetanutest said vallakoolide õpetajad.

1902. aastal hakkas lisaks kihelkonnakoolile Tormas tööle ka Võtikvere ministeeriumikool. See oli kaheaastane, kus õppisid kolmeaastase vallakooli lõpetanud. 1908. aastal valmis Lullikatkul kooli uus punastest telliskividest hoone. 1919. aastal muudeti see neljaklassiliseks algkooliks, mille juhataja oli Hans Jürgens.

Kihelkonnakooli õpilaste arv kasvas 20. sajandi algul sajani. Kooli juhatasid sel ajal Gustav Kommusaar ja tema tütar Eugenie. Koolis õppis siis lapsi ka kaugematest valdadest. Ehitati uus koolimaja. Kool asus Torma kiriku lähedal Rahuorus. 1919. aastal muutis Eesti Vabariik kihelkonnakooli **Torma Kõrgemaks Algkooliks**, kus oli kuus klassi ja kus said õpinguid jätkata neljaklassiliste koolide lõpetanud. 1929. aastal liideti sellega Võtikvere 4-klassiline algkool ja ühendatud koolidest sai **Torma 6-klassiline algkool**, juhataja Richard Koppel.

## Torma Põhikool

Torma Põhikool peab end kõigi nende koolide haridustöö jätkajaks. Õppetöö Torma Põhikoolis toimub endise ministeeriumikooli hoones, mida on juurdeehitustega laiendatud. 

1957. aastal muudeti kool 7-klassiliseks, 1959. aastal 8-klassiliseks ja 1989. aastal 9-klassiliseks.

17. märtsist 1957 kannab kool Carl Robert Jakobsoni nime. Koolimaja vastas asub Carl Robert Jakobsoni mälestussammas ja koolimajas Jakobsoni tuba, kus hoitakse materjale Adam ja Carl Robert Jakobsoni tegevuse kohta.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Tallinna pirnõun

**'Tallinna pirnõun**' on aed-õunapuu suvisort. Seda nimetatakse ka 'Päärõunaks'.
 
'Tallinna pirnõun' on üks Eesti vanimaid õunasorte. Esimest korda on seda kirjeldatud juba 18. sajandi lõpul.
Vili on keskmise suurusega, laikooniline, rohekas- või valkjaskollase põhivärvusega, tihti kaetud punaste triipudega. Viljaliha on rohekasvalge, pehme, magusa pirnimaitsega. Viljad valmivad augusti teisel poolel või septembri alguses, säilivad lühikest aega, ülevalminult muutuvad jahuseks. 

## Välislingid
*Õun · Tallinna pirnõun EMÜ Eesti puuviljade ja marjakultuuride sordivaramu
Meistriliiga 2016

**Meistriliiga 2016** (ametlik sponsornimi **Premium liiga 2016**) oli Eesti jalgpalli kõrgeima liiga 26. hooaeg selle taasasutamisest 1992. aastal. Hooaeg algas 4. märtsil 2016 ning lõppes 5. novembril 2016. Hooajast võttis osa 10 meeskonda, tiitlikaitsja oli Tallinna FC Flora. Meistriks tuli Tallinna FC Infonet.

## Meeskonnad
Liiga koosnes kümnest meeskonnast, kellest 9 meeskonda olid samad mis eelmisel hooajal ja üks edutatud meeskond Esiliigast. Viljandi JK Tulevik langes Meistriliigast pärast esimest hooaega ja neid asendas Rakvere JK Tarvas, kes oli parim iseseisvate klubide arvestuses 2015. aasta Esiliigas. Rakvere jaoks oli tegemist debüüthooajaga meistriliigas. Tartu JK Tammeka alistas Meistriliiga üleminekumängudel JK Tallinna Kalevi, ning jäi meistriliigasse püsima.

### Staadionid ja asukohad

### Personal ja võistlusvormid

### Treenerivahetused

## Liigatabel

|-
|colspan="11"| **Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### Tabelikohad voorude kaupa
Selles tabelis on meeskondade kohad pärast iga vooru.

### Meistriliiga üleminekumängud
Premium liiga 9. koht mängib üleminekumänge karikasüsteemis kodus-väljas printsiibil Esiliiga 2. kohaga. Mängud peetakse pärast hooaega novembris.

:*Kahe mängu (5:1 ja 4:3) kokkuvõttes säilitas Pärnu LM koha Premium liigas.*

## Mängutulemused

Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.

|-
|
### Hooaja esimene pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

### Hooaja teine pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|-:22
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

## Hooaja statistika
### Individuaalne

|-
|
#### Suurimad väravakütid

#### Suurimad söötjad

|-
|
#### Kübaratrikid

* 4 Mängija lõi 4 väravat.
* 5 Mängija lõi 5 väravat.

#### Parimad väravavahid

### Meeskondlik

|-
|
#### Seeriad

#### Külastatavus

## Auhinnad

## Vaata ka
*Esiliiga 2016
*Esiliiga B 2016
*II liiga 2016
*III liiga 2016
*IV liiga 2016

## Viited
Raseiniai vald

**Raseiniai vald** (leedu keeles *Raseinių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Raseiniai rajoonis.

Valla pindala on 137 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3277 inimest. Valla keskus on Raseiniai linn, mis aga valla koosseisus ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Maironio g. 38. Vallavanem on Rolandas Klusas.


Gabšių_tv.004.jpg|Gabšiai tiigid
Ginčaičiai.JPG|Ginčaičiai
Tvenkiniai_Gabsiuose_2.jpg|Gabšiai
Norgėlai1.JPG|Norgėlai


## Viited
Šiluva vald

**Šiluva vald** (leedu keeles *Šiluvos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Raseiniai rajoonis.

Valla pindala on 227 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2411 inimest. Valla keskus on Šiluva alev (2011. aastal elas seal 635 inimest). Vallamaja asub aadressil Bukoto g. 8. Vallavanem on Juozas Šlepas. Teised alevid vallas on Žaiginys (2011. aastal elas seal 335 inimest) ja Lyduvėnai (2011. aastal elas seal 99 inimest).


Rinkšeliai_(2).JPG|Rinkšeliai
Naudvaris_1.JPG|Naudvaris
Katauskiai,_bendruomenės_centras.JPG|Katauskiai
Bedančiai.JPG|Bedančiai
Gražusis_ąžuolas.JPG|Plauginiai tamm
Lyduvenaibridge.JPG|Lyduvėnai sild 
Žalpiai_1.JPG|Žalpiai


## Viited
Viduklė vald

**Viduklė vald** (leedu keeles *Viduklės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Raseiniai rajoonis.

Valla pindala on 174 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3582 inimest. Valla keskus on Viduklė alev (2011. aastal elas seal 1678 inimest). Vallamaja asub aadressil Kęstučio g. 16. Vallavanem on Daiva Ulinskienė. Eraldi asulad on lisaks küladele veel Šienlaukise raudteejaam (2011. aastal elas seal 130 inimest) ja Viduklė raudteejaam (2011. aastal elas seal 352 inimest); samuti ka Kriaukšlė ja Krupšė huutorid (aastal 2011 neis elanikke ei olnud).


VidukleGST001.JPG|Viduklė raudteejaam
Paupio_(Raseiniai)_bažnyčia.JPG|Paupyse kirik
Virgainių_kapinės_2014.JPG|Virgainiai muinaskalme
Viduklės_senoji_klebonija_2014.JPG|Viduklė pastoraat


## Viited
Kersti Vaks

**Kersti Vaks** (sündinud 27. veebruaril 1940 Tallinnas) on eesti klaasikunstnik.

Ta on lõpetanud Tallinna 4. keskkooli 1959. aastal ning õppinud aastatel 1960–1966 ERKI-s, mille lõpetas klaasikunsti erialal. 

Ta töötas aastatel 1967–1972 Biarozaŭka klaasitehase Nioman (Valgevene NSV) kunstnikuna.

1972. aastast oli ta õppejõud praeguses Eesti Kunstiakadeemias, jätkates koostööd Niomani klaasitehasega.

## Liikmesus
*1970 Eesti Kunstnike Liit

## Viited

## Kirjandus
*Kersti Linnamägi. "Kersti Vaks. Klaas". Näituse kataloog. Tallinn 1980
*Maie-Ann Raun. "Vaks, Kersti". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 564–565
*Ardo Kaljuvee. "Kersti Vaksi aja värvid klaasis". EPL, 26. juuli 2008

## Välislingid
*Kersti Vaksi näitus "Klaashelmed" Eesti Klaasikunstnike Ühenduse kodulehel
Narva Tütarlaste Gümnaasium

**Narva Tütarlaste Gümnaasium** ehk **Narva naisgümnaasium** (vene keeles *Нарвская женская гимназия*) oli vene õppekeelega tütarlastekool Narvas aadressil Kraavi 136 (praegu Kraavi 1), mis avati 1. juulil 1884. 

Selle eelkäija oli 1. septembril 1879 avatud Adelaide Hahni ja Lydia Danielsoni teise järgu eranaiskool (vene keeles *частное женское училище 2-го разряда А. Ган и Л. Даниельсон*), mis töötas progümnaasiumi õppekava järgi Kraavi tänaval. Õppemaksu suurus oli 100 rubla aastas põhiklassis ja 50 rubla ettevalmistusklassis. Õppeprotsessi juhtis preili Lydia Danielson ja majanduselu proua Adelaide Hahn.

Gümnaasium paiknes Narva linnapea Adolf Theodor Hahni kingitud majas Narva Poeglaste Gümnaasiumi maja juures. See oli kahekorruseline maja. Esimene korrus oli kivist, teine puidust. Majas oli keldrikorrus, 15 tuba, puhtaveetorustik ja vesiküte. 1890. aastal ehitati hoone ümber, selle juurde ehitati keldrikorruse ja raudplekk-katusega kahekorruseline tellismaja. Teise maailmasõja ajal hoone hävis.

21. jaanuaril 1884 võttis Narva linnavalitsus vastu otsuse Narva naisgümnaasiumi avamiseks. Õppemaks oli ettevalmistusklassis 30 rubla ja põhiklassis 50 rubla aastas. Lisamaks saksa või prantsuse keele õpetamise eest oli 5 rubla aastas.

Gümnaasiumi ülalpidaja oli Narva linn ja riik.

Gümnaasium kandis Püha Jefrosinija nime. 

Narva linnaduuma istungil 14. juulil 1919 otsustati liita Narva Poeglaste Gümnaasium Narva Tütarlaste Gümnaasiumiga ning nende põhjal asutada kaks ühisgümnaasiumi: eesti ja vene õppekeelega.

## Gümnaasiumi direktorid
*... 1914... – Aleksei Davidenkov (*Давиденков Алексей Иванович*)

## Gümnaasiumi ülemad
* 7.09.1896 – 10.09.1904 Liidija Busse (*Лидия Юлиановна Буссе*)
* 1904–1917 – Eleonora Silnitskaja (*Элеонора Львовна Сильницкая*)

## Vaata ka
* Narva Poeglaste Gümnaasium

## Viited

## Kirjandus
* Kлимина, Т. История Нарвской женской гимназии (1884-1919). Сборник статей Нарвского музея. Narva, 1999. С. 124-163
* Ülevaade Narva hariduselust 1501-1940. Koost Märt Mõtuste. Kohtla-Järve, 1998.

## Välislingid
* 1910. aastate pilt
* 1920. aastate ja 1944. aasta pildid
Kurt Alder

**Kurt Joseph Alder** (10. juuli 1902 Königshütte – 20. juuni 1958 Köln) oli saksa keemik.

1950. aastal sai ta koos Otto Dielsiga Nobeli keemiaauhinna Dielsi-Alderi reaktsiooni kirjeldamise ja uurimise eest.
Chorzów

**Chorzów** (saksa keeles *Königshütte*) on maakonna õigustega linn Lõuna-Poolas Ülem-Sileesias Sileesia vojevoodkonnas, külgneb Katowicega. 

2009. aastal elas seal 113 162 inimest, 2014. aastal 110 538.

Chorzówis asuv Sileesia park hõlmab umbes 30% linna pindalast.

## Viited
Riia Prantsuse Lütseum

**Riia Prantsuse Lütseum** (läti *Rīgas Franču licejs*, prantsuse *Lycée Français de Riga*) on prantsuse rahvusvaheline kool, mis asutati septembris 1921 Riias. See on kool, kus õppetöö toimub 1. kuni 12. klassini ja ainuke kool Lätis, kus prantsuse keelt saab õppida algkoolist alates. Õpinguid saab alustada ka 7. või 10. klassist.

## Ajalugu
Marsels Etjēns Segrests, endine Lycée Marsels'i direktor, oli kooli üks esimesi õpetajaid. Lisaks prantsuse keelele õpetas ta ka läti keelt ja kirjandust. Temaga liitus ajalooõpetaja Angelika Gailīte.

Teise Nõukogude okupatsiooni ajal nimetati kool 26. septembril 1940 ümber Henri Barbusse'i nimeliseks Riia 11. keskkooliks. 

Alates 1965. aastast asub kool aadressil Kuu tänav (läti *Mēness iela*) 8, tollal värskeltvalminud koolimajas (kordusprojekt; algprojekti autorid on arhitektid Udo Ivask ja Herbert Rüütlane, 1963). 

21. septembril 1991 taastati kooli algne nimi *Rīgas Franču licejs* (*Lycée Français de Riga*).

## Vaata ka
*Tallinna Prantsuse Lütseum

## Viited

## Välislingid
*Kooli ametlik koduleht
Tuumamembraan

**Tuumamembraaniks** ehk **tuumaümbriseks** nimetatakse rakutuuma ümbritsevat membraani. See eristab tsütoplasmas asuvaid raku organelle rakutuuma sees karüoplasmas asuvatest raku osadest. Elektronmikroskoobiga saab näha, et rakutuuma ümbris, tuumamembraan koosneb tegelikult kahest kihist, kahest membraanist. Nendes paiknevad avaused, poorid, mille kaudu toimub ainete liikumine tuuma sisemusse ja sealt välja. Tuumamembraanid on oma ehituselt sarnased teiste rakumembraanidega, mis koosnevad põhiliselt fosfolipiididest ja valkudest.
## Viited
Emmaste Põhikool

**Emmaste Põhikool** on põhikool Hiiu maakonnas Emmaste külas.

Kooli ajalugu ulatub aastasse 1920, kui asutati *Emmaste Kõrgem Algkool*. 

Aastast 1999 kannab kool nime **Emmaste Põhikool**. 

## Tuntud vilistlasi
* Debora Saarnak 
* Reili Rand 
* Leemet Onno 
* Hergo Tasuja 

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Agrõzi rajoon

**Agrõzi rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstani kirdeosas. Piirneb Udmurtiaga.

Rajoonis on 1 linn ja 22 külaasundust, kus on kokku 72 asulat. Rajooni keskus on Agrõzi linn.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 35 874. 2010. aasta seisuga olid elanikest  58,1% tatarlased, 25,2% venelased, 8,0% marid ja 6,4% udmurdid.

## Viited

## Välislingid
* Agrõzi rajooni ametlik koduleht (vene ja tatari keeles)
Kõpu Internaatkool

**Kõpu Internaatkool** on kool Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu külas.

Kõpu külas antakse haridust 1873. aastast. 

1919 avati Kõpus *4-klassiline algkool*. 1945 sai kooli nimeks *7-klassiline Kõpu Mittetäielik Keskkool*. Aastast 1971 õpetatakse koolis hariduslike erivajadustega lapsi ja ühtlasi nimetati kool *Kõpu Eriinternaatkooliks*. 

1990 avati eriinternaatkoolis üks klassikomplekt kohalikele tervetele lastele. 1991 moodustati selle klassikomplekti põhjal iseseisev kool: Kõpu Algkool.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Palade Põhikool

**Palade Põhikool** on põhikool Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Palade külas.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Aste Põhikool

**Aste Põhikool** on põhikool Saare maakonnas Saaremaa vallas Aste alevikus.

Kool alustas tegevust 1. septembril 1961 endises Vene sõjaväelennuvälja staabihoones. 2011. aastal liideti Aste Põhikooliga Kaarma Kool. 2013. aastal valmis kooli oma maja.

Kooli ümber on õpilaste rajatud tammepark.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Loomuliku keele töötlus

**Loomuliku keele töötlus** (*Natural language processing*, **NLP**) on arvutiteaduse, tehisintellekti ja arvutilingvistika ühisosa, mis keskendub inimese ja arvuti vahelisele suhtlusele.

1950. aastal avaldas Alan Turing artikli "Computing Machinery and Intelligence" ("Arvutustehnika ja mõistus"), milles kirjeldas arvuti intellektile hinnangut andvat Turingi testi.

Esimene masintõlke eksperiment toimus 1954. aastal, mil masin tõlkis automaatselt üle kuuekümne venekeelse lause inglise keelde. Eksperiment sai nimeks "Georgetowni eksperiment" (inglise keeles *Georgetown-IBM experiment*). Selle autorid väitsid, et masintõlke probleemid lahendatakse lähima kolme-viie aasta jooksul, kuid tegelikult liiguti edasi tunduvalt aeglasemalt. 1966. aastal avaldati ALPAC-i aruanne, milles tõdeti, et kümne aasta pikkune uurimistöö ei ole andnud oodatud tulemusi. Selles aruandes esitatud seisukohtade tõttu vähendas Ameerika Ühendriikide valitsus järsult masintõlke rahastamist.

Suurem osa loomuliku keele süsteemidest põhines esialgu käsitsi kirjutatud reeglitel. 1980. aastate alguses võeti kasutusele statistiline masintõlge ja hakati looma keelekorpusi.

Tänapäeval kasutatakse juhendamata või osaliselt juhendatud masinõppe algoritme.

## Vaata ka
* Kõnesüntees
* Kõneanalüüs
* Dialoogsüsteem
* Masintõlge
Mikitamäe Kool

**Mikitamäe Kool** on lasteaed-põhikool Võru maakonnas Setomaa vallas Mikitamäe külas.

## Ajalugu
Mikitamäe kandis avati esimene kool 1890. aastal. See kool oli 3-klassiline Usenitsa algkool. Maailmasõdade vahel töötas see kool 4-klassilise algkoolina.  

1912. aastal ehitati Mikitamäe külla esimene koolimaja. Koolimaja ehitajaks ja ehituse rahastajaks oli kohalik mees **Semjon** **Reisengof** (maetud Värska kalmistule). Koolimaja valmides sai selle juhatajaks Magnus Jennes **j**a alates 1919 Semjon Reisengofi tulevane abikaasa Juliana Ridalu, kes andis koolis põhiliselt vene, aga ka saksa ja eesti keele tunde ja laulmist. Kool ise oli üks esimesi eestikeelseid koole sealkandis. 1929. aastal moodustati selle kooli juurde 5. klass. Aastast 1930 tegutses kool 6-klassilise algkoolina. Alates 1941. aastast töötas kool neljas majas. 1945. aastal korraldati kool ümber 7-klassiliseks ja see asus kuues majas. 

1953. aastal alustati uue koolimaja hoone ehitamist Soelaanõ külla. See maja avati 1954. aastal. 1960. aastal reorganiseeriti kool 8-klassiliseks ja 1988. aastal 9-klassilisteks kooliks. Alates 1989. aastast oli kooli nimi **Mikitamäe Põhikool**. 2007. aastal kujundati Mikitamäe Põhikool Mikitamäe Lasteaiaga liitmise teel ühise juhtimise alla ümber lasteaed-põhikooliks ning kooli nimeks sai **Mikitamäe Kool**. 
Eesti taasiseseisvumise järel Mikitamäe kooli kinnistu tagastamist ei taotletud. Üheks põhjuseks oli, et majas oli viimati olnud kultuurimaja ja tollaste seaduste alusel kultuuriasutusi tõenäoliselt ei tagastatud.Peale koolihoone pikalt tühjana seismist läks kinnistu valla omandisse ja mingil ajal ostis selle Inara Luigas, kes lasi hoone remontida ja rajas sinna hubase kohviku. Ajalooline koolimaja sai uue võimaluse , nüüd juba uues rollis!

## Viited

## Välislingid
*Mikitamäe Kooli veebisait
Orava Kool

**Orava Põhikool** on põhikool Võru maakonnas Võru vallas Orava külas.

Kooli ajalugu ulatub aastasse 1873, kui tegevust alustas *Hanikase (Hainkase) (küla)kool*. 1874 ehitas vald koolile oma koolimaja. 1900 muudeti külakool *Hanikase Ministeeriumikooliks*. 1919 muudeti ministeeriumikool *6-klassiliseks Algkooliks*. 

1991 nimetati kool *Hanikase Põhikooliks*. Aastal 1997 kolis põhikool uude majja ja ühtlasi sai kooli nimeks *Orava Põhikool*. Aastast 2014 nimetati kool *Orava Kooliks*.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Mooste Mõisakool

**Mooste Mõisakool** on põhikool Põlva maakonnas Põlva vallas Mooste alevikus. Kool tegutseb Mooste mõisa peahoones.

Õppeaastast 2024/25 liidetakse kool Põlva Kooliga.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Põlva Roosi Kool

**Põlva Roosi Kool** on erikool Põlva maakonnas Põlvas aadressil Lina 13.

1994 registreeriti *Põlva Puuetega Laste Kool*, mis alustas tegevust 18. septembril 1995.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Ruusa Põhikool

**Ruusa Põhikool** on põhikool Põlva maakonnas Räpina vallas Ruusa külas.

Kooli ajalugu ulatub aastasse 1772. 1872 tegutses **Võuküla algkool**. 1939 kolis algkool Ruusa raudteejaama juurde. 1976. aastast kandis kool nime **Ruusa Algkool**. 1993 nimetati kool Ruusa Põhikooliks.

Õppeaastast 2024/25 lõpetas kool tegevuse.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht