open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Phrixos ja Helle

**Phrixos** ja **Helle** olid vanakreeka mütoloogias Boiootias asuva Orchomenose valitseja Athamase ja tema esimese naise Nephele lapsed, kaksikud. Phrixos oli poiss ja Helle oli tüdruk.

Athamas jättis Nephele maha Boiootia pealinna Teeba printsessi Ino pärast ja ajas naise minema, kuid lapsed jättis enda kasvatada. Ino sai Athamasega kaks poega: Melikertese ja **Learchose**.

Oma kasulapsi Ino vihkas. Ta kõrvetas ära kogu seemnevilja. Seeme ei idanenud. Kui rahvas läks oraaklilt nõu küsima, mida ikalduse vastu teha, sundis Ino oraaklit vastama, et Phrixos tuleb jumalatele ohverdada. Rahva sunnil pidi Athamas seda soovi täitma.

Kuuldus sellest jõudis ka Nepheleni, kes palus abi jumalatelt. Hermes andis talle jäära, kelle nahk oli puhtast kullast. Kui Phrixos oli toodud ohvrialtari juurde, laskis Nephele jäära lahti. See tormas altari juurde, haaras ohvriks määratud poisi ja tema õe ning kandis lapsed läbi õhu minema.

Jäär lendas kirdesse üle Egeuse mere. Kohal, kus Euroopat eraldab Aasiast kõigest kitsas väin, kukkus Helle jäära seljast merre ja uppus. Seda väina hakkasid kreeklased kutsuma Hellespontoseks ehk Helle mereks. Tänapäeval nimetatakse seda väina Dardanellideks.

Jäär lendas edasi piki *mare Axeinose* ehk Külalislahkusetu mere (tänapäeval Musta mere) lõunarannikut, kuni jõudis Kolchisesse (tänapäeval Lääne-Gruusias asuv Samegrelo ja Imerethi piirkond). Seal jäär maandus.

Phrixos jäi Kolchisesse elama ja sealne kuningas Aietes andis talle oma tütre Chalkiope naiseks. Tänutäheks ohverdas Phrixos oma jäära Zeusile ning kinkis selle naha, kuldvillaku, Aietesele.

Phrixose saatuse kohta pärast abiellumist, sealhulgas tema laste kohta, andmed puuduvad.

Iolkose kuningas Pelias käskis varsti pärast seda oma vennapojal Iasonil kuldvillaku Kreekasse tagasi tuua, lubades talle selle eest oma trooni. Selleks pani Iason kokku laeva "Argo" meeskonna, keda hakati kutsuma argonautideks. Ta saigi Aieteselt kuldvillaku, aga Phrixost argonaudid ei kohanud, mis tekitab kahtluse, et ta oli selleks ajaks, see tähendab üsna noorelt surnud.
Lõikumissuhete printsiip

**Lõikumissuhete printsiip** on geoloogiline seaduspärasus, mille kohaselt on geoloogiline struktuur, mis lõikab teist struktuuri, lõigatavast struktuurist noorem.

Näiteks daik, mis lõikab graniitset batoliiti, peab olema batoliidist hiljem moodustunud.
Helle

**Helle** on naisenimi. Nimi on levinud Põhjamaades ja Eestis.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Helle 2194 naisel. Helle oli populaarsuselt 76. naisenimi. Helle oli keskmiselt 64 aasta vanune (mediaanvanus oli 66). Kõige populaarsem oli eesnimi Helle vanuserühmas 70–74, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 76,03.

2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Helle 1997 naisel. Helle oli populaarsuselt 82. naisenimi.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Helle 3 inimesel.

## Nime kandjaid
*Helle Aan, eesti ajakirjanik
*Helle Aro, endine eesti ja Soome kergejõustiklane
*Helle Karis, eesti filmilavastaja
*Helle Laas, eesti näitleja
*Helle Meri, eesti endine näitleja
*Helle Metslang, eesti keeleteadlane
*Helle Perens, eesti geoloog
*Helle Pullmann, eesti psühholoog
*Helle Põld, eesti klaasikunstnik
*Helle Raa, eesti näitleja
*Helle Simm, eesti hüdrobioloog ja hüdrokeemik
*Helle Tallo, eesti suusataja ja spordipedagoog
*Helle Videvik, eesti keraamik

## Vaata ka
*Elle (eesnimi)

## Viited
Tektoonilised liikumised

**Tektoonilised liikumised** on endogeensed protsessid, mis väljenduvad maakoore vertikaal- või horisontaalsuunalistes liikumistes.

Maakoore tektoonilist liikumist põhjustab vahevöö ainese aeglane konvektiivne liikumine, mis mõjutab maakoort. Tektooniliste liikumiste tagajärjel tekivad näiteks mäestikud, murrangud ja maavärinad.
Magmakeha

**Magmakeha** on maakoores paiknev magmast koosnev geoloogiline struktuur.

Magmakeha jahtudes ja tardudes saab tast tardkivimeist koosnev intrusioon. Kui magmakeha toidab magmaga vulkaani, siis nimetatakse teda magmakambriks.
Miyagi prefektuur

**Miyagi prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare põhjaosas. Asub Vaikse ookeani kaldal, põhjas piirneb Iwate prefektuuriga, kirdes Akita, läänes Yamagata ja lõunas Fukushima prefektuuriga.

## Loodus
Sisemaa on mägine. Rannikul asuvad Matsushima saared. Suurimad jõed on Kitakami ja Abukuma jõgi.

## Sümbolid
Miyagi prefektuuri tunnuslind on metshani, tunnuspuu on jaapani tselkva (*Zelkova serrata*) ja tunnuslill lespedeetsa (*Lespedeza thunbergii*).

## Haldusjaotus
Miyagi prefektuur on jaotatud 35 omavalitsuseks, millest 14 on linnad (市 *shi*).

### Linnad
* Higashimatsushima
* Ishinomaki
* Iwanuma
* Kakuda
* Kesennuma
* Kurihara
* Natori
* Ōsaki
* Sendai
* Shiogama
* Shiroishi
* Tagajo
* Tome
* Tomiya

## Viited

## Välislingid
* Miyagi prefektuuri koduleht *(jaapani ja inglise keeles)*
Sendai

**Sendai** (jaapani 仙台市, *Sendai-shi*) on linn Jaapanis, Miyagi prefektuuri keskus. Asub Vaikse ookeani rannikul. Läbi linna voolab Hirose jõgi.

Rajatud daimjo Date Masamune poolt 1600. aastal.

Elanike arv on 1 028 200 (2005).

## Vaata ka
*2011. aasta Sendai maavärin

## Viited

## Välislingid
*Sendai koduleht *(jaapani, hiina, hispaania, inglise, itaalia, korea, prantsuse ja saksa keeles)*
Awaji saar

**Awaji** (jaapani 淡路島 *Awaji-shima*) on Jaapanile kuuluv saar, mis asub Setos Honshū ja Shikoku saare vahel. Kuulub Hyōgo prefektuuri.

1998. aastal valmis Awaji saart Honshūga ühendav 3911 m pikkune Akashi-Kaikyo rippsild.

Awaji pindala on 592 km&sup2;. Saarel asuvad Awaji, Sumoto ja Minamiawaji linn.
Olaf Mertelsmann

**Olaf Mertelsmann** (sündinud 15. jaanuaril 1969) on saksa ajaloolane, Tartu Ülikooli õppejõud. Ta uurib Nõukogude Liidu ajalugu, peamiselt Teise maailmasõja järgset perioodi.

Mertelsmann õppis 1979–1988 Dietrich Bonhoefferi nimelises gümnaasiumis Quickbornis ja 1990–1995 õppis ta Hamburgi Ülikoolis ajalugu, saksa filoloogiat, pedagoogikat ja fennougristikat. 1995. aastal omandas ta Hamburgis gümnaasiumi saksa keele ja ajalooõpetaja kutse. 

Ta elas 1994–1998 ja aastast 2002 elab taas Eestis.

1998–2002 töötas Mertelsmann Venemaal Novosibirski Ülikoolis. 2000. aastal sai ta Hamburgi Ülikoolist doktorikraadi majandusajaloo alal.

1996–1998 töötas Mertelsmann Tartu Ülikoolis õppetöö assistendina, 2003 asus ta taas Tartus tööle teadurina. Alates 2005. aastast on Mertelsmann Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudi lähiajaloo (uusima aja ajaloo) dotsent.

## Tunnustus
2025 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid
* 
*Tutvustus Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudi uusima aja ajaloo õppetooli lehel
*Saksa ajaloolaste luureüksus Venemaa piiril, Eesti Ekspress, 18. mai 2005
Anholt

**Anholt** on Taanile kuuluv saar Kattegatis. Saare pindala on 21,75 km&sup2; ja seal on 160 püsielanikku. 

Saarel on suur hülgekoloonia.

Lääneosas asub "Anholti kõrb" – metsaraiumise tagajärjel tekkinud nõmm.

## Välislingid

* Anholti koduleht *(taani, inglise ja saksa keeles)*
Suhhumi

**Suhhumi** (gruusia სოხუმი, gruusia omaladina Sokhumi; abhaasi Аҟәа, latinisatsioon Akwa) on okupeeritud Abhaasia pealinn. Asub Musta mere kaldal.

Antiikajal asus Suhhumi kohal kreeklaste koloonia **Dioskurias**.

Venemaa Keisririigi võimu oli Suhhuni alates 1810. aastast.

Suhhumi on tähtis raudteesõlm ja kuurortlinn.

1989. aasta rahvaloenduse andmetel oli Suhhumi elanikest grusiine 41,5%, venelasi 21,6%, abhaase 12,5% ja armeenlasi 10,3%.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Suhhumi elanikest abhaase 67,3%, venelasi 14,8%, armeenlasi 9,8%, grusiine 2,8%, ukrainlasi 1,1% ja kreeklasi 1,0%.

## Vaata ka
*Suhhumi Eesti Selts Linda

## Viited

## Välislingid

* Suhhumi koduleht (*vene keeles*)
Michael Rösch

**Michael Rösch** (sündinud 4. mail 1983 Pirnas) on Belgia ja endine Saksamaa laskesuusataja, olümpiavõitja (2006). Alates 2014. aastast esindab ta Belgiat.

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el

* **[[2006. aasta taliolümpiamängud|2006]]**  Torinos 
**  **olümpiavõitja** 4x7,5 km teatesõidus

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2007  Anterselvas
**  pronksmedal 4x7,5 km teatesõidus
* 2008  Östersundis
**  pronksmedal 4x7,5 km teatesõidus

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2001  Hantõ-Mansiiskis
**  **juunioride maailmameister** teatesõidus
* 2002  Ridnaun-Val Ridannas
**  **juunioride maailmameister** teatesõidus
**  hõbemedal eraldistardiga sõidus
* 2003  Koscieliskos
**  **juunioride maailmameister** sprindisõidus 
**  hõbemedal teatesõidus
* 2004  Haute Mauriennes
**  **juunioride maailmameister** teatesõidus
**  hõbemedal sprindisõidus
**  hõbemedal jälitussõidus

### [[Laskesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Isiklikku
Michael Rösch on 184 cm pikk ja kaalus tippsportlasena 78 kg. 
Tema isa on laskesuusataja, endine maailmameister Eberhard Rösch.

## Välislingid
*Michael Röschi koduleht
*Michael Rösch biathlonworldi kodulehel
Sergei Tšepikov

**Sergei Tšepikov** (vene keeles Сергей Владимирович Чепиков; sündinud 30. jaanuaril 1967 Habarovskis) on endise NSV Liidu ja Venemaa laskesuusataja. Kahekordne olümpiavõitja (1988 ja 1994) ja maailmameister (1991).

Tšepikov võitis olümpiakulla 1988. aasta olümpiamängudel Calgarys 4x7,5 km teatesõidus ja 1994. aasta OM-il Lillehammeris 10 km. Lisaks võitis kolm hõbemedalit teatesõitudes (1992, 1994 ja 2006) ja pronksmedali 10 km (1988).

Maailmameistriks on Tšepikov tulnud kolm korda ning saanud MM-ilt veel seitse hõbemedalit ja ühe pronksi. Maailma karikasarja üldkarika võitis ta kaks korda: 1990. ja 1991. aastal. Maailma karikasarja etapivõite kogunes tal viis.
  
Tšepikov võistles 1990. aastate lõpus ka murdmaasuusatajana. Tippsportlase karjääri lõpetas ta hooajal 2006/2007.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1998  Calgarys 
** **olümpiavõitja** 4x7,5 km teatesõidus
**  pronksmedal 10 km sprindis
* 1992  Albertville'is 
**  hõbemedal 4x7,5 km teatesõidus
* 1994  Lillehammeris 
**  **olümpiavõitja** 10 km sprindis
**  hõbemedal 4x7,5 km teatesõidus
* 2006  Torinos 
**  hõbemedal 4x7,5 km teatesõidus
 
### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1989  Feistritzis 
** **maailmameister** meeskonnavõistluses
**  hõbemedal 20 km
* 1991  Lahtis
**  **maailmameister** 4x7,5 km teatesõidus
**  pronksmedal meeskonnavõistluses
* 1993  Borovecis 
**  hõbemedal 4x7,5 km teatesõidus
**  hõbemedal meeskonnavõistluses
* 2003  Hantõ-Mansiiskis
**  hõbemedal 4x7,5 km teatesõidus 
* 2005  Hochfilzenis
**  hõbemedal 4x7,5 km teatesõidus
**  hõbemedal 12,5 km tagaajamisvõistluses
**  hõbemedal 4x6 km segateatesõidus
* 2006  Poljukas
**  **maailmameister** 4x6 km segateatesõidus

### [[Maailma karikavõistlused laskesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Üldkarikas
** **1. koht: 1990, 1991**
** 3. koht: 1989

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Sergei Tšepikov osales kokku 143 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 18 korda, millest 5 korral kõige kõrgemale astmele.

## Isiklikku
Sergei Tšepikov on 182 cm pikk ja kaalus tippsportlasena 75 kg.
## Välislingid
*
Lomonossov

**Lomonossov** on linn Venemaal Peterburi haldusalas Petrodvoretsi rajoonis. Linn on külgneva Lomonossovi rajooni halduskeskuseks, kuid ise sinna rajooni ei kuulu. Asub Soome lahe kaldal, Peterburist 30 km läänes. 

## Ajalugu
18. sajandi alguses rajas vürst Aleksandr Menšikov Ingerimaale Tyrö kihelkonda **Rambova** küla juurde paleekompleksi, mille nimetas **Oranienbaumiks** (*Ораниенбаум*, saksa *Orangenbaum* – 'apelsinipuu'), kuna leidis selle sõna lihtsalt ilusa olevat. Samas lähedal oli ka kihelkonnakeskus Tyrö ehk venepäraselt Martõškino.

Oranienbaum sai linnaõigused sai 1780. aastal, Oranienbaum oli ka Peterburi kubermangu Oranienbaumi maakonna maakonnalinn. 1882. aastast asus seal Oranienbaumi sõjakool. 

1948. aastal nimetati linn ümber Lomonossoviks Mihhail Lomonossovi auks, kes oli 1754. aastal lähedusse rajanud värvilise klaasi tehase.

## Tuntud inimesed
Lomonossovis on sündinud helilooja, dirigent ja pianist Igor Stravinski.

Seal on sündinud ka eestlasest arhitekt, linnaplaneerija ja õppejõud Anton Lembit Soans. Oktoobris 1988 toodi Lomonossovi sadamast Eestisse jäämurdja "Suur Tõll".

## Pilte

Grand Menshikov Palace, Oranienbaum (2).jpg|Menšikovi palee
Lomonosov church.jpg|Miikaeli katedraal Lomonossovis
Tyrön kirkko.jpg|Tyrö Jaani kirik Lomonossovis


## Välislingid

* Lomonossovi linna koduleht
* http://www.serzh.ru/lomonosv/index.html
Kaltsiit

**Kaltsiit** on kaltsiumkarbonaadist koosnev kivimit moodustav mineraal.

Keemiline valem: CaCO3.

Kaltsiit on värvuselt enamasti valge, hallikas, kollakas või sinakas. Puhas kaltsiit on värvitu. Kaltsiit on Mohsi astmiku etalonmineraal – tema kõvadus on 3. Lõhenevus on täiuslik, lõheneb romboeedrilisteks kristallideks. Kristalliseerub trigonaalse süngoonia kristallidena. Kristallidel on klaasiläige. Puhta kaltsiidi erikaal on 2,7. Kaltsiidil on tugev kaksikmurdumine.

Kaltsiit on tavaline ning väga laialt levinud mineraal. Kaltsiit on lubjakivi ning marmori põhiline koostismineraal. Kaltsiidist koosneb allikalubi, stalaktiidid koobastes, kriit, travertiin jne. Kaltsiiti leidub ka tardkivimites, mõnedes karbonatiitides on ta peamine mineraal. Samuti esineb kaltsiiti koos maakmineraalidega ning liivakivides tsemendina. Paljud merelised organismid ehitavad oma koja kaltsiidist või selle polümorfsest erimist aragoniidist.

Kaltsiidi kristallid sarnanevad kvartsi kristallidega, kuid kaltsiit on eristatav kvartsist tuhmima läike ning väiksema kõvaduse poolest. Samuti on kaltsiit hapete toimel lahustuv, kvarts aga mitte. Samamoodi happetestiga saab eristada kaltsiiti ka teisest levinud karbonaatkivimeid moodustavast mineraalist dolomiidist.

Kaltsiidist koosnevaid kivimeid kasutatakse ehitusmaterjalidena, metallurgias, paberitööstuses ja mujal.

## Vaata ka
*Karbonaadid (mineraloogia)
Alfred Wegener

**Alfred Lothar Wegener** (1. november 1880 Berliin – november 1930 Gröönimaa) oli mitmekülgne saksa loodusteadlane. Ta tegeles meteoroloogia, geofüüsika, astronoomia ja geoloogiaga. Wegeneri tuntuim saavutus on mandrite triivi hüpoteesi püstitamine.

Wegener kaitses  1905. aastal Berliini Ülikoolis doktoriväitekirja astronoomia alal, kuid huvitus hiljem peamiselt paleoklimatoloogiast. Ta töötas põhiliselt Saksamaa ülikoolides meteoroloogia ja geofüüsika professorina. 1918. aastal töötas ta lühikest aega ka Tartu ülikoolis. 1927. aastal külastas Wegener Eestit, uurides Kaali kraatrit, ja pidas Tallinnas ettekande mandrite liikumise teooria kohta. Wegener võttis osa mitmest ekspeditsioonist Gröönimaale, kus ta 1930. aastal ka hukkus.

Wegener on tuntud peamiselt mandrite triivi (*Verschiebung der Kontinente*) hüpoteesi püstitajana. Wegeneri, nagu ka paljusid teisi enne teda, paelus Atlandi ookeani vastasrannikute hämmastav sarnasus, mis viis ta mõttele, et mandrid on kunagi moodustunud ühtse hiidmandri, mis on hiljem väiksemateks mandriteks lagunenud. Sellele hiidmandrile pani ta  nimetas Pangaea. Wegener esitas oma ideed aastal 1912 suusõnaliselt ning 1915. aastal oma kõige tähtsamas töös "Die Entstehung der Kontinente und Ozeane" ("Mandrite ja ookeanide teke") ka kirjalikult. Ta üritas leida geoloogilist materjali oma hüpoteesi tõestuseks. Selleks olid peamiselt sarnased fossiilid Atlandi ookeani vastaskaldalt, kuid sellest ei piisanud geoloogilise üldsuse veenmiseks. Mandrite triiv tundus ebausutavana, sest ei tuntud sellist jõudu, mis suudaks mandreid liikuma panna. Mandrite triivi hüpotees jäi mitmeks aastakümneks unustusse, et elustuda taas 1960. aastail osana laamtektoonikast, mis on tänapäeval geoloogias üldtunnustatud teooria.
Stelvio rahvuspark

**Stelvio rahvuspark** (itaalia keeles *Parco Nazionale dello Stelvio*) asub Itaalias Dolomiitide piirkonnas, ulatudes nii Lombardia ja Trentino-Alto Adige regiooni aladele. Stelvio rahvuspark on Itaalia ja kogu alpialade suurim; see on loodud 1935. aastal.

Pargi pindala on 134 620 ha, sellest 60 126 ha jääb Lombardia, 55 094 ha Alto Adige ning 19 350 ha Trentino alla. 

Rahvuspargi territooriumile jäävad Dolomiitide tipud Gran Zebrù, Cevedale, Ortles (mis on oma 3905 meetriga Stelvio kõrgeim). Liustike vahel asub üle 50 mägijärve. Park piirneb Šveitsi rahvuspargi, Adamello Brenta looduspargi ja Adamello regionaalpargiga.

Ainus suurem asula pargi piirides on Bormio linnake, kust võib leida spordi- ja turismiteenuste pakkujate kõrval ka mägitaimede botaanikaaia.

Stelvio mägiteid mööda kulgeb Itaalia iga-aastase jalgrattavõidusõidu Giro d'Italia rada.

## Välislingid
* Stelvio ametlik koduleht (itaalia keeles)
Morpheus (täpsustus)

Sõna **Morpheus** võib tähendada:

* **[[Morpheus]]** on Vana-Kreeka mütoloogias unenäojumal.
* **[[Morpheus (arvutiprogramm)|Morpheus]]** on failijagamise programm.
* **[[Morpheus (The Matrix)|Morpheus]]** on tegelane Larry ja Andy Wachowski filmist "The Matrix".
Vigursuusatamine 1992. aasta taliolümpiamängudel

**[[Vigursuusatamine]] [[1992. aasta taliolümpiamängud]]el**
Albertville'is

## Ballett (näidisala)
10. veebruar
17 võistlejat

### Mehed


KohtVõistlejaRiikPunkte
1.Fabrice BeckerPrantsusmaa28,15
2.Rune KristiansenNorra28,00
3.Lane SpinaUSA27,40
4.Richard PeirceKanada27,30
5.Heini BaumgartnerŠveits25,85
6.Armin WeißSaksamaa25,65


### Naised


KohtVõistlejaRiikPunkte
1.Conny KisslingŠveits25,30
2.Cathy FecholzPrantsusmaa25,20
3.Sharon PetzoldUSA24,10
4.Julia SnellSuurbritannia22,85
5.Annika JohanssonRootsi22,80
6.Ellen BrunUSA22,30


## [[Küngaslaskumine]]
13. veebruar
### Mehed
47 võistlejat


KohtVõistlejaRiikPunkte
1.Edgar GrospironPrantsusmaa25,81
2.Olivier AllamandPrantsusmaa24,87
3.Nelson CarmichaelUSA24,82
4.Eric BerthonPrantsusmaa24,79
5.John SmartKanada24,15
6.Jörgen PääjärviRootsi24,14
7.Jean-Luc BrassardKanada23,71
8.Leif PerssonRootsi22,99
9.Youri GilgPrantsusmaa22,85
10.Jürg BinerŠveits22,69
11.Nick CleaverAustraalia22,04
12.Sergei HopletsovSRÜ21,60
13.Craig RodmanUSA21,18
Adrian CostaAustraalia21,18
15.Chuck MartinUSA20,77


### Naised
24 võistlejat


KohtVõistlejaRiikPunkte
1.Donna WeinbrechtUSA23,69
2.Jelizaveta KoževnikovaSRÜ23,50
3.Stine Lise HattestadNorra23,04
4.Tatjana MittermayerSaksamaa22,33
5.Birgit SteinSaksamaa21,44
6.Liz McIntyreUSA21,24
7.Silvia MarciandiItaalia19,66
8.Raphaelle MonodPrantsusmaa15,57
9.Yvonne SeifertSaksamaa20,17
10.Jelena KoroljovaSRÜ20,01
11.Petra MoroderItaalia18,69
12.Olga LõtškinaSRÜ18,04
13.Conny KisslingŠveits17,46
14.Kari TraaNorra17,30
15.Jilly CurrySuurbritannia16,88


## Akrobaatilised hüpped (näidisala)
16. veebruar
### Mehed
16 võistlejat


KohtVõistlejaRiikPunkte
1.Philippe LarocheKanada237,47
2.Nicolas FontaineKanada228,88
3.Didier MédaPrantsusmaa219,44
4.Jean-Marc BacquinPrantsusmaa206,71
5.Kris FeddersenUSA201,74
6.Hugo BonattiAustria198,15


### Naised
12 võistlejat


KohtVõistlejaRiikPunkte
1.Colette BrandŠveits157,51
2.Marie LindgrenRootsi155,10
3.Elfie SimchenSaksamaa153,94
4.Jilly CurrySuurbritannia151,13
5.Lina TšerjazovaSRÜ150,01
6.Hilde LidNorra144,65
Kuldvillak

**Kuldvillak** oli vanakreeka mütoloogias kullast jääranahk. Seda oli kandnud kuldne jäär *Krios Khrysomallos*.

Boiootias asuva Orchomenose valitseja Athamas jättis oma naise Nephele maha Boiootia pealinna Teeba printsessi Ino pärast ja ajas naise minema, kuid lapsed, kaksikud Phrixose ja Helle jättis enda kasvatada.

Ino sai Athamasega kaks poega. Oma kasulapsi Ino vihkas. Ta kõrvetas ära kogu seemnevilja, nii et seeme ei idanenud. Kui rahvas läks oraaklilt nõu küsima, mida ikalduse vastu teha, sundis Ino oraaklit vastama, et Phrixos tuleb jumalatele ohverdada. Rahva sunnil pidi Athamas seda soovi täitma.

Kuuldus sellest jõudis ka Nepheleni, kes palus abi jumalatelt. Hermes andis talle jäära, kelle nahk oli puhtast kullast. Kui Phrixos oli toodud ohvrialtari juurde, laskis Nephele jäära lahti. See tormas altari juurde, haaras ohvriks määratud poisi ja tema õe ning kandis lapsed läbi õhu minema.

Jäär lendas kirdesse üle Egeuse mere. Kohal, kus Euroopat eraldab Aasiast kõigest kitsas väin, kukkus Helle jäära seljast merre ja uppus. Seda väina hakkasid kreeklased kutsuma Hellespontoseks ehk Helle mereks. Tänapäeval nimetatakse seda väina Dardanellideks.

Jäär lendas edasi piki Külalislahkusetu mere (tänapäeval Musta mere) lõunarannikut, kuni jõudis Kolchisesse (tänapäeval Lääne-Gruusias asuv Samegrelo ja Imerethi piirkond). Seal jäär maandus.

Phrixos jäi Kolchisesse elama ja sealne kuningas Aietes andis talle oma tütre Chalkiope naiseks. Tänutäheks ohverdas Phrixos oma jäära Zeusile ning kinkis selle naha, kuldvillaku, Aietesele. Aietes riputas selle Arese hiide, kus seda valvas lohe. Phrixose saatuse kohta pärast abiellumist puuduvad andmed. Jäärast sai Jäära tähtkuju.

Iolkose kuningas Pelias käskis varsti pärast seda oma vennapojal Iasonil kuldvillaku Kreekasse tagasi tuua, lubades talle selle eest oma trooni. Selleks pani Iason kokku laeva "Argo" meeskonna, keda argonautideks kutsutakse. Aietese tütre Medeia abiga sai Iason kuldvillaku kätte, viis selle Iolkosesse, sai kuningaks ja abiellus Medeiaga. Kuldvillaku edasine saatus on teadmata.

## Kuldvillaku-nimelised autasud

1429. või 1430. aastal asutati Burgundias Kuldvillaku ordu, kuhu kuulusid eeskätt katoliiklikud kõrgaadlikud.

1975. aastal asutas USA senaator William Proxmire kuldvillaku auhinna, mida antakse aasta kõige suuremale raha raiskajale avalikus sektoris. Seda anti välja 1988. aastani. 2000. aastast annab seda välja .
Kiili valla lipp

**Kiili valla lipp** on Eesti haldusüksuse Kiili valla lipp.

Lipp on kinnitatud 29. märtsil 1994.

## Lipu kirjeldus

Lipp on ristkülikukujuline riidekangas, mis on horisontaalselt jagatud kolmeks osaks, ülemine ja alumine kolmandik on sinised, keskmine osa aga jaguneb omakorda kolmeks, valge-punane-valge. 

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11.

## Vaata ka
*Kiili valla vapp
*Harju maakond

## Välislingid
* Kiili valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Jam-Zapolski vaherahu

**Jam-Zapolski vaherahu** (Kiverova Gorka vaherahu) sõlmiti Rzeczpospolita ja Moskva tsaaririigi vahel 15. jaanuaril 1582 Jam-Zapolski küla lähedal Pihkvamaal. 

Läbirääkimisi juhatas paavsti legaat jesuiit Antonio Possevino.

Jam-Zapolski vaherahu lõpetas Rzeczpospolita ja Moskva tsaaririigi vahel 1561. aastal alanud Vene-Poola sõda 1562–1582 aastate sõja, mis oli Liivi sõja üks osa. Vaherahu sõlmiti kümneks aastaks ja sellega sai Moskva tsaaririik tagasi Velikije Luki ning teised Rzeczpospolita valduses olnud alad, kuid pidi Rzeczpospolitale loovutama Liivimaa, Połacki ja Veliži. 

Jam-Zapolski vaherahuga kokku lepitud piir püsis 1604. aastani, kui Rzeczpospolita uuesti Vene pärilussõja käigus Moskva tsaaririiki ründas.
## Vaata ka
*Liivimaa hertsogkond
* Rootsi-Moskva tsaaririigi vaheline Kahekümneviieaastane sõda (1570–1595) ja 1595. aasta Täyssinä rahu
## Välislingid
*Tõnu Raid, Possevino ja piirikaart aastast 1582, Tuna, 2007– 1 lk 54–64
Kuldvillak (täpsustus)

"**Kuldvillak**" on sõna, mis võib tähistada:

* kullast jääranahka vanakreeka mütoloogias
* telemängu "Kuldvillak"
* põrandakattefirmat OÜ Kuldvillak

## Vaata ka
* Kuldvillaku ordu
Andromeda (täpsustus)

Sõna **Andromeda** kasutatakse mitmes tähenduses:
***[[Andromeda]]** oli vanakreeka mütoloogia tegelaskuju
****Andromeda*** on taimeperekonna küüvits ladinakeelne nimetus
***[[Andromeda mägi (Kanada)|Andromeda]]** on mägi Kanadas
***[[Andromeda mägi (Antarktika)|Andromeda]]** on mägi Antarktikas
*"**[[Andromeda (seriaal)|Andromeda]]**" on ulmeseriaal televisioonis
*""**[[Andromeda (romaan)|Andromeda]]**"" on Michael Crichtoni ulmeromaan
*"**[[Andromeda (ooper)|Andromeda]]**" on Claudio Monteverdi ooper
*"**[[Andromeda (näidend)|Andromeda]]**" on Pierre Corneille' näidend
*"**[[Andromeda (Rootsi)|Andromeda]]**" on rootsi rokkbänd
*"**[[Andromeda (inglise)|Andromeda]]**" on inglise rokkbänd

## Vaata ka

***[[Andromeeda galaktika]]** ehk Andromeeda tähesüsteem ehk Andromeeda udu, meile lähim naabergalaktika
***[[Andromeeda]]**, tähtkuju
*"**[[Andromeeda (ansambel)|Andromeeda]]**", eesti ansambel
*"**[[Andromeeda udukogu (romaan)|Andromeeda udukogu]]**", ulmeromaan
Air Wales

**Air Wales** (kõmri keeles *Awyr Cymru*) oli Walesi lennuettevõte peakorteriga Cardiffis. 

Air Walesi asutas 1997. aasta alguses kinnisvaraettevõtja Roy Thomas. Ta valis sellele nime, mida oli juba varem kasutatud, kuni selle nime eelmine kandja 1979. aasta juunis Air Angliaga ühines.

Ettevõte alustas lende 2000. aasta jaanuaris, esialgu Lääne-Walesis Pembrey lennujaamas. 2001. aasta oktoobris kolis ta Swansea lennujaama. Kolme aasta jooksul ei saavutanud reisijate arv ettevõttes taset, mis võimaldanuks end ära elatada, ja ettevõte kolis 2004. aasta oktoobris Cardiffi lennujaama. Ettevõte laienes järjest, kuni tema palgal oli 2005. aasta seisuga 120 inimest, neist 20 pilooti ja 20 tehnikut. Ettevõte pakkus lende Walesist mujale Suurbritanniasse, Iirimaale, Belgiasse ja Prantsusmaale.

Ettevõte lõpetas tegevuse 23. aprillil 2006, nimetades põhjusena kasvavaid kulusid ja suuremate odavlennuettevõtete agressiivset konkurentsi.

## Lennukipark

Algselt kuulus firmale kaks Dornier Do 228 lennukit, mille asemele osteti hiljem ATR42-300 lennukid. Tegevuse lõpetamise ajaks oli ettevõttel neid 5. 2006. aasta märtsis oli Air Walesi lennukipargi keskmine vanus 13,4 aastat.

## Välislingid
*Air Walesi koduleht
Õlu

**Õlu** on kääritamise teel teraviljast või muust tärkliserikkast toorainest valmistatud alkohoolne jook, milles on  1–7 mahuprotsenti (harva rohkem) alkoholi.

Õlu on maailma kõige populaarsem ja tõenäoliselt kõige vanem alkohoolne jook. Ta on vee ja tee järel kõige levinum jook üldse. 

Õlle valmistamist nimetatakse pruulimiseks. 

## Õlle tooraine
Eestlased valmistavad õlut põhiliselt odrast, kuid eri rahvastel on erinevad õlletoorained: Aafrikas valmistatakse hirsiõlut, Saksamaal nisuõlut, Ida-Aasias riisiõlut, Mehhikos ja Lõuna-Ameerikas maisiõlut. Saksamaal on välja töötatud ka õlle valmistamine kanepist.

## Valmistamine

Õlle valmistamiseks kasvatatakse viljast linnased, millest valmistatakse meski, mis segatakse veega ja filtreeritakse ning saadakse virre ja jääkprodukt õlleraba, millest saab loomasööta. Virret keedetakse tavaliselt koos humalatega, mis toimivad konservandina ning annavad õllele iseloomuliku mõrkja maitse. Seejärel virre jahutatakse ja setitatakse ning sellele lisatakse kääritamiseks pärm.

Pärast õllepruulimist villitakse valmis õlu pudelitesse, vaatidesse või muudesse anumatesse ja tarvitatakse jahutatult.

## Ajalugu
Õlut valmistati juba Mesopotaamias ja Egiptuses umbes 6000 aastat tagasi. Õlut on mainitud juba muistsetes tekstides, näiteks Hammurapi seadustes ja palvelaulus Mesopotaamia õllejumalannale Ninkasile, mille järgi õllevalmistamise retsepti meeles peeti.

Arheoloogid oletavad, et õllel oli oluline roll tsivilisatsioonide kujunemises.
Varaseimad märgid õlle keemilise koostise kohta pärinevad ajavahemikust 3500–3100 eKr Godin Tepe asulakohast Z̄āgrose mäestikus Lääne-Iraanis.

1516. aastal kehtestati Saksamaal Baieris õlle puhtuse seadus (*Reinheitsgebot*).

## Õlle kahjulikud ja kasulikud toimed
Õlu on küllalt suure energeetilise väärtusega ja võib rohkel tarvitamisel põhjustada ülekaalulisust.

Õlles sisalduv alkohol tekitab alkohoolset joovet ja võib pikaajalisel tarvitamisel põhjustada alkoholismi.

Kuigi õlles on B-rühma vitamiine, mis on kasulikud nahale ja närvisüsteemile ning aitavad vältida akne teket, ei pruugi filtreeritud õlles B-rühma vitamiinide sisaldus olla kuigi suur, sest vitamiinide allikas on õllepärm. Lisaks pärsib alkohol organismi võimet vitamiine aktiveerida, mistõttu õllest saadavate vitamiinide kasulikkus on kaheldav.

## Vaata ka
**[[Ale (õlu)|Ale]]*
*Guinness
*Koduõlu
*Laagriõlu
*Nisuõlu
*Piipkann
*Pilsen
*Zythos
*Trappist
*Ankur
*Vaat
*Õllekann
*Õlleturism

## Viited

## Kirjandus
*Michael Jackson. "Suur õllemääraja", Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2002.
*Ülo Mallene. "Õlleraamat", Tallinn: Maalehe Raamat, 1999.
*Ernst Friedrich. "Õlu", Tallinn: Bit, 2001.

## Välislingid

*Beerguide.ee
*Tormis Jakovlev. Sõnake Eesti õlletraditsioonist
*Jüri Kuuskemaa artikkel Õllekultuurist ja kujunemisest ajaloolase pilgu läbi
*Koduõlle valmistamine ja joomine Hiiumaal Eesti vaimse kultuuripärandi nimistu
* 17. veebruar 2016, ERR Eesti lood: Õllerevolutsioon
Brömsebro rahu

**Brömsebro rahu** sõlmiti Rootsi ja kuningriigi Taani kuningriigi vahel 13. augustil 1645. aastal, sellega loovutas Taani Rootsile Ojamaa, Saaremaa, Härjedaleni ja Jämtlandi maakonna ning 30 aastaks Hallandi.

Rahuleping sõlmiti Brömsebro linnuses Lõuna-Rootsis Blekinge ja Smålandi piiril. Sel ajal kuulus Blekinge Taanile ja Småland Rootsile. Läbirääkimised kestsid alates 1645. aasta veebruarist. Brömsebro rahuga lõppes aastatel Rootsi ja Taani vaheline kestnud nn Torstensoni sõda (1643–1645) ülemvõimu pärast Läänemere piirkonnas. See sõda oli osa Kolmekümneaastasest sõjast, mis lõppes 1648.

Rahuläbirääkimisi juhtis Prantsuse diplomaat Gaspard Coignet de la Thuillerien. Rootsi delegatsiooni juhtis Axel Oxenstierna ja Taani delegatsiooni juhtis riigikantsler Corfitz Ulfeldt.

Rahulepinguga loovutas Taani Rootsile Ojamaa (*[[Gotland]]*), Eestis Saaremaa (*Ösel*) saare koos Muhu, Sõrve jt ümberkaudsete väikesaartega, Norrast Härjedaleni ja Jämtlandi maakonna ning 30 aastaks Hallandi. Rootsi sai tollivabaduse Taani väinades, välja arvatud Elbe toll, mida võeti Bremenisse saabunud laevadelt Bremeni peapiiskopi kasuks. Taani troonipärija Frederik III, Verdeni ja Bremeni peapiiskop, pidi need kaks ametikohta loovutama rootslastele. Nende tingimuste täitmise tagatiseks oligi Hallandi maakond.

Peale selle leppisid riigid kokku mõnes meretseremoonias: laskude arvus saluutide korraldamisel, lippude ja purjede langetamisel möödumisel laevadest, kindlustest jms.

Edukate läbirääkimiste eest nimetati Axel Oxenstierna 19. novembril 1645 Södermöre krahviks. 

Sõjategevus Taani ja Rootsi vahel puhkes peatselt uuesti ja 13 aastat pärast Brömsebro rahu, 1658 sõlmiti Roskilde rahu, mis sundis Taanit järgmistele järeleandmistele.
Tiin

**Tiin** ehk **tessatin** (ehk **dessatin**) (vene keeles *десятина*; murretes ka *tessand, tessandiin, tessantiin*, tiinemaa) on vana pindalaühik. Üks tiin on 2400 ruutsülda või 6 Tallinna vakamaad (1,0925 hektarit) või  kolm Riia vakamaad.

## Vaata ka
*Mõõtühikute loend

## Viited
Tony Blair

**Sir Anthony Charles Lynton Blair** KG (sündinud 6. mail 1953 Edinburghis) on Suurbritannia poliitik.

Tony Blair oli Suurbritannia peaminister 2. maist 1997 kuni 27. juunini 2007. Ta oli Leiboristliku partei esimees aastatel 1994–2007. Tema järeltulija mõlemal kohal on Gordon Brown. Tony Blairi juhtimisel võitsid leiboristid järjest kolmed parlamendivalimised.

Pärast peaministriametist lahkumist nimetasid Euroopa Liit, ÜRO, USA ja Venemaa ühiselt Tony Blairi erivolitustega saadikuks Lähis-Idas.

## Poliitika

Tony Blair pani oma ametiajal rõhku hariduse ja tervishoiu arendamisele. Välispoliitikas oli ta George W. Bushi liitlane terrorismivastases sõjas ja Iraagi sõjas.

## Tunnustus
*1999 – Karl Suure auhind
*2009 – Dan Davidi auhind

## Isiklikku

Tony Blairil on abikaasa Cheriega pojad Euan, Nicky ja Leo ning tütar Kathryn.

## Hüüdnimed

Kriitikud on teda kutsunud George W. Bushi välispoliitika toetamise tõttu Bushi puudliks, 51. osariigi kuberneriks, USA välisministriks ja Tony Bliariks (*liar* – 'valetaja').

## Välislingid

* Tony Blair Office
Nicolaus Steno

**Nicolaus Steno** (taani **Niels Steensen** või **Niels Stensen**) (11. jaanuar (1. jaanuar vkj) 1638 Kopenhaagen – 5. detsember (25. november vkj) 1686 Schwerin) oli Taani päritolu geoloog ja anatoom.

1660. aastal läks Steno Amsterdami, et õppida inimese anatoomiat. 1665. aastast Itaalias Firenzes suurvürst Ferdinando II ihuarst. Steno reisis Itaalias palju ning tegi tähelepanekuid, millega pani aluse geoloogiale.

1669. aastal ilmusid tema geoloogilised tähelepanekud pealkirjaga "De solido intra solidum naturaliter contento dissertationis prodromus". Steno väitis, et kvartsi kristallid võivad küll olla mitmesuguse kujuga, kuid samade tahkude vaheline nurk on neil alati sama suur. Tänapäeval tuntakse seda seadust kristallograafia esimese seadusena. Samuti arvas Steno, et fossiilid on kunagi elanud organismide kivistunud jäänused. Sarnaseid mõtteid oli küll avaldatud varemgi, mistõttu ei saa seda avastust täielikult Steno nimele kirjutada. Steno oli ka esimene, kes taipas, et maakoor on "ajalooraamat", kuhu on salvestatud geoloogilises ajas toimunud sündmused. Steno sõnastas superpositsiooniprintsiibi, kihtide algse horisontaalsuse printsiibi ning kihtide algse pidevuse printsiibi pannes sellega aluse stratigraafiale. Et olla kooskõlas piibliga, pidi Steno Maa ajaloo siiski 6000 aasta sisse ära mahutama.

Teadusega tegi Steno lõpparve väga noore mehena. Võimalik, et Steno andeka teadlasena mõistis, et geoloogilised tähelepanekud ei lähe kuidagi kokku piibli versiooniga maailma loomisest, ning otsustas seetõttu teadusest loobuda. 1667. aastal hakkas ta katoliiklaseks (oli varem luterlane) ning veetis ülejäänud osa elust misjonitööl luterlikul Põhja-Saksamaal. 1677. aastal sai ta piiskopiks.

## Vaata ka
*Steno seadus
Tassejeva

**Tassejeva** (vene *Тасеева*) on jõgi Aasias Kesk-Siberi kiltmaal (Krasnojarski krais). 

Algab Birjussa ja Tšuna ühinedes, voolab valdavalt loodesse. Suubub vasakult Angarasse.

Pikkus 116 km, valgla 128 000 km&sup2;. Toitub valdavalt sademetest. Kõrgvesi maist septembrini (maksimumiga mais). Jääkate oktoobrist&ndash;novembrist aprilli&ndash;mai esimese pooleni. Tassejeva on laevatatav.
Hispaania islamiriikide riigipeade loend

**Hispaania islamiriikide riigipeade loend** loetleb Hispaanias asunud islamiriigikeste (emiraatide, kalifaatide ja taifade) riigipead. Periodiseering saab alguse araablaste sissetungiga Pürenee poolsaarele 711. aastal.

## Al-Andalusi walid ja kubernerid (711–912)
*711–714 M&#363;sa ibn Nusayr
*

## Andaluusia kaliifid (912–1031)

*[[Umajaadid]]e dünastia, [[Córdoba emiraat]] (756–929), [[Córdoba kalifaat]] (929–1031)*
*912–961 an-Nāşir
*961–976 al-Mustanşir
*976–1009 al-Mu'assad
*1009–1009 al-Mahdi
*1009–1009 al-Mustasin
*1009–1010 al-Mahdi
*1010–1013 al-Mu'assad
*1013–1016 Sulayman al-Mustain
*1016–1018 al-Nasir
*1018–1018 al-Murtada
*1018–1021 al-Mamun
*1021–1023 al-Mutali
*1023–1023 al-Mamun
*1023–1024 al-Mustazhir
*1024–1025 al-Mustakfi
*1025–1027 al-Mutali (teist korda)
*1027–1031 al-Mutadd

## Esimesed taifade kuningriigid [ ''[[araabia keel]]es: Mul&#363;k al-Taw&#257;'if '' ] (1012–1110)

**Sevilla taifa**
*Abbadi dünastia*
*1023–1042 Abu al-Qasim Muhammad ben Ismail ben Abbad
*1042–1069 Abbad ben Abu-al-Qasim Muhammad ben Abbad
*1069–1091 Mohammad ben Abbad

**Córdoba taifa**
*Chahwari dünastia*
*1031–1043 Chahwar ben Muhammad ben Chahwar
*1043–1064 Muhammad ben Chahwar
*1064–1070 Abd al-Malik ben Chahwar ja Abd al-Rahman ben Muhammad 

**Málaga taifa**
*Hammudi dünastia*
*1035–1039 al-Muta'ayyad
*1039–1040 al-Qa'im
*1040–1042 al-Mustansir
*1042–1042 al-Siqlabi
*1042–1047 al-Ali
*1047–1054 al-Mahdi
*1054–1054 al-Sami
*1054–1055 al-Ali (teist korda)
*1055–1057 al-Musta'li

**Algecirase taifa**
*Hammudi dünastia*
*1035–1048 Muhammad ben Qasim ben Hammud
*1048–1059 Al-Qasim ben Muhammad

**Granada taifa**
*[[Ziriidid]]e dünastia*

**Carmona taifa**

**Ronda taifa**

**Moróni taifa**

**Arcose taifa**

**Huelva ja Saltese saare taifa**

**Niebla taifa**

**Silvesi taifa**

**Santa Maria de Algarbe taifa**

**Mértola taifa**

**Badajozi taifa**

**Toledo taifa**

**Zaragoza taifa**

**Hudi taifa**

**Albarricini taifa**

**Alpuente taifa**

**Tortosa taifa**

**Valencia taifa**

**Denia ja Baleaari saarte taifa**

**Murcia taifa**

**Almería taifa**

## Teised taifade kuningriigid (1141–1203)

**Mértola taifa**

**Evora ja Berja taifa**

**Silvesi taifa**

**Niebla ja Tejada taifa**

**Badajozi taifa**

**Córdoba taifa**

**Guadixi ja Baza taifa**

**Jaéni taifa**

**Málaga taifa**

**Jerezi, Arcose ja Ronda taifa**

**Valencia taifa**

**Murcia, Lorca ja Orihuela taifa**

**Baleaari saarte taifa**
Siinai poolsaar

**Siinai poolsaar** (araabia سيناء (Sīnā’), heebrea סיני (Sinay)) on kolmnurgakujuline poolsaar Vahemere ja Punase mere vahel. Kuulub Egiptusele, asub Aasias. 

Läänes piirneb Suessi maakitsuse ja Suessi lahega, idas loetakse piiriks Egiptuse ja Iisraeli piiri (on nähtav ka kosmosest) ja Al-‘Aqabah' lahte.

Suurema osa poolsaarest moodustab kõrb. Siinai poolsaarel asub Siinai mägi.

1967. aastal vallutas Iisrael Kuuepäevase sõja käigus Siinai poolsaare, kuid tõmbus järk-järgult tagasi 1973–1981.

## Välislingid

* Toomas Mikkor. Majanduslangus on Siinai viimane šanss Eesti Ekspress, 15. jaanuar 2009
Al-‘Aqabah' laht

**Al-‘Aqabah' laht** (araabia خليج العقبة (Khalīj al-‘Aqabah); Iisraelis **Elati laht**) on laht Punase mere põhjaosas, mis eraldab Siinai poolsaart Araabia poolsaarest. 

Laheäärne rannajoon kuulub Egiptusele, Iisraelile, Jordaaniale ja Saudi Araabiale. Suuremad linnad lahe kaldal on Elat (Iisrael) ja Al-‘Aqabah (Jordaania).
Andreas Widhölzl

**Andreas Widhölzl** (sündinud 14. oktoobril 1976) on Austria suusahüppaja. Olümpiavõitja (2006) ja kahekordne maailmameister (2005).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

**[[1998. aasta taliolümpiamängud|Nagano 1998]]**
*pronksmedal normaalmäe suusahüpetes
*pronksmedal meeskonnavõistluses suure mäe suusahüpetes
**[[2006. aasta taliolümpiamängud|Torino 2006]]**
***olümpiavõitja** meeskonnavõistluses suure mäe suusahüpetes

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

**[[1993. aasta juunioride põhja suusaalade maailmameistrivõitlused|Harrachov 1993]]**
*hõbemedal normaalmäe suusahüpetes
**[[1999. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõitlused|Ramsau 1999]]**
*pronksmedal meeskonnavõistluses suure mäe suusahüpetes
**[[2000. aasta lennumäe maailmameistrivõitlused|Vikersund 2000]]**
*hõbemedal lennumäe suusahüpetes
**[[2004. aasta lennumäe maailmameistrivõitlused|Planica 2004]]** 
*pronksmedal meeskonnavõitluses lennumäe suusahüpetes 
**[[2005. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused|Oberstdorf 2005]]**
***maailmameister** meeskonnavõistluses suure mäe suusahüpetes
***maailmameister** meeskonnavõistluses normaalmäe suusahüpetes
**[[2006. aasta lennumäe maailmameistrivõistlused|Kulm 2006]]**
*hõbemedal lennumäe suusahüpetes

## Isiklikku

Andreas Widhölzl on 180 cm pikk ja kaalub 64 kg.

## Välislingid

*Koduleht
Menoikeus vanem

**Menoikeus vanem** oli vanakreeka mütoloogias Teeba ülik, kuningas Kadmose tütre Ino poja Pentheuse poeg. Tema esimesest pojast Kreonist sai samuti Teeba kuningas; tema tütrest Iokastest sai Teeba kuninganna. Kreoni pojad olid Menoikeus noorem ja Haimon.
Autonoe

**Autonoe** oli vanakreeka mütoloogias Teeba printsess, Kadmose ja Harmonia tütar. Tema abikaasa oli surematu Aristaios. Nad elasid pärast pulmi mitte mehe, vaid naise kodumaal Boiootias. Neil olid pojad Aktaion, Charmos ja Kallikarpos ning tütar Makris.
Egon Friedell

**Egon Friedell** (kuni 1915 Friedmann; 21. jaanuar 1878 – 6. märts 1938) oli juudi päritolu austria filosoof, näitleja, ajakirjanik, kirjanik ja teatrikriitik.

Friedell sai juba enne esimest maailmasõda tuntuks näitlejana, olles Max Reinhardti trupi liige. Maailmakuulsaks sai ta aga tänu oma kultuuriajaloolistele teostele: 1927–1931 ilmus "Uusaja kultuurilugu", kus Friedell annab ülevaate ja hinnangu Euroopa ajaloost alates mustast surmast kuni esimese maailmasõjani. Teose omapäraks on see, et ajalugu on esitatud lühivormide (anekdootide) kujul, millest igaüks käsitleb üht isikut või nähtust. Friedelli teine suurteos "Vanaaja kultuurilugu" jäi aga lõpetamata, kuna 1938. aastal tungisid Austriasse natsid ning et mitte nende kätte langeda, sooritas ta enesetapu.

## Teosed eesti keeles

* "Uusaja kultuurilugu: suurest katkust kuni Esimese maailmasõjani" I, saksa keelest tõlkinud Ilme Rebane, Kupar, Tallinn 2003, 414 lk; ISBN 9985612620
* "Uusaja kultuurilugu: suurest katkust kuni Esimese maailmasõjani" II, saksa keelest tõlkinud Leo Metsar, Kupar, Tallinn 2003, 430 lk; ISBN 9985612639
* "Uusaja kultuurilugu: suurest katkust kuni Esimese maailmasõjani" III, saksa keelest tõlkinud Leo Metsar, Kirjastuskeskus, Tallinn 2004, 428 lk; ISBN 9985950771
* "Vanaaja kultuurilugu: Kreeka kultuurilugu". tõlkinud Ilme Rebane. Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2010, 344 lk; ISBN	9789985793060

## Välislingid

* Jaan Undusk, "Tere tulemast, doktor Friedell!" – Sirp 15. august 2003, lk 4–5
* Maria-Kristiina Lotman, "Kontakti leidmise ime" – Sirp 27. august 2010, lk 4
* Sergei Stadnikov, "Joviaalne visioon Hellasest" – Eesti Ekspress 20. jaanuar 2011, lk 30
Elvi Lumet

**Elvi Lumet** (19. detsember 1932 – 4. september 2021) oli eesti tõlkija ja raamatute koostaja.

Aastast 1995 on Elvi Lumet Eesti Kirjanike Liidu liige. Talle on antud Püha Olavi medal norra kirjanduse populariseerimise eest.

Elvi Lumet on tõlkinud Herbjørg Wassmo Tora–triloogia ("Pimeda klaasverandaga maja", "Hääletu ruum", "Marraskil taevas"), Sigrid Undseti loomingust romaanitriloogia "Kristiina Lauritsatütar", lisaks veel Ketil Bjørnstadi, Karin Fossumi, Knut Hamsuni, Thor Heyerdahli, Øystein Lønni, Anne B. Ragde,  Cora Sandeli, Linn Ullmanni, Anne-Cath. Vestly, Tordis Ørjasæteri jt teoseid.
 
Elvi Lumet on koostanud ka novellivalimiku "Norra novell" (1976), kirjutanud sellesse autoriülevaated ja tõlkinud 20 novelli.

Ta oli hariduselt keemiainsener.
Aristaios

**Aristaios** oli vanakreeka mütoloogias Apolloni ja Kyrene poeg, Teeba printsessi Autonoe abikaasa ning Aktaioni isa.

Aristaios sündis Küreenes, linnas Liibüa rannikul, mille tema ema oli asutanud. Hermese palvel andis Gaia talle ambroosiat ja tegi ta sellega surematuks. Nümfid, sealhulgas Melissa, õpetasid talle, kuidas teha piimast juustu, kuidas kasvatada mesilasi ja oliive ning kuidas teha võrke ja lõkse loomade püüdmiseks. Kõike seda õpetas Aristaios pärast inimestele ja sellepärast austati teda põllumajanduse, puu- ja karjakasvatuse ning jahinduse jumalana. Tema kultus oli lähedane Apolloni kultusele.

Pärastpoole täiendas ta end kentaur Cheironi juures Boiootias. Ta abiellus Boiootia pealinna Teeba kuninga Kadmose tütre Autonoega. Nad said pojad Aktaioni, Charmose ja Kallikarpose ning tütre Makrise.

Kui Aristaiose surelik naine elust lahkus, olid nende lapsed juba täiskasvanud ega vajanud isa hoolt. Aristaios läks rändama. Delfi oraakli soovitusel alustas ta Keose saarelt. Seal elasid Siiriuse kummardajad, kes kannatasid katku käes. Aristaios selgitas kohalikele, et saareelanike seas on Atika kuninga Ikariose mõrvarid. Kui need olid välja selgitatud ja hukatud ning Zeusi auks tempel püstitatud, katk lõppes. Zeus teatas, et sellest ajast puhub igal aastal neljakümne päeva jooksul pärast Siiriuse tõusmist külm tuul, mis jahutab Egeuse mere saari, aga kohalikud jätkasid igaks juhuks endistviisi ka Siiriuse kummardamist.

Edaspidi rändas Aristaios Sardiinias, Sitsiilias ja mujal kreeklaste kogukondades, õpetades oma teadmisi.

Tessaalias kohtas Aristaios Orpheuse naist Eurydiket ja temas süttis naise vastu kirg. Aristaiose eest põgenedes astus Eurydike mürkmaole ja suri maohammustusse.

Pärast seda surid kõik Aristaiose mesilased ära. Ta läks emalt abi küsima. Ema ütles, et vana ja tark merejumal Proteus oskab kindlasti aidata. Proteuselt nõu saamine oli keeruline, sest ta ei ennustanud ega nõustanud kunagi vabatahtlikult, vaid ainult sunniviisil. Teda polnud ka lihtne kinni püüda, sest ta võis oma kuju muuta nii, nagu ise tahtis. Siiski reisis Aristaios Proteuse lemmikkohta Pharose (mõne allika järgi Karpathose saarele, püüdis Proteuse kinni ega lasknud lahti, kuigi too endale igasuguseid jõledaid kujusid võttis. Lõpuks võttis Proteus löödult oma õige kuju tagasi ja ütles, et Aristaios peab ohverdama jumalatele ja jätma korjused ohverdamispaigale. 9 päeva pärast pidi ta minema korjuseid vaatama. Aristaios tegigi nii ja leidis ühe korjuse seest suure mesilaspere. Edaspidi ei tabanud tema mesilasi enam õnnetused ega hädad.
Mirabeau

**Mirabeau**-nimelisi isikuid ja kohti on mitu:
***[[Honoré Gabriel Victor Riquetti de Mirabeau]]** (krahv de Mirabeau) oli Prantsusmaa poliitik ja kõnemees
***[[André Boniface Louis Riquetti de Mirabeau]]** (vikont de Mirabeau ehk Vaadi-Mirabeau) oli eelmise vend
***[[Victor Riquetti de Mirabeau]]** (markii de Mirabeau) oli Prantsusmaa majandustegelane ja eelmiste isa

***[[Mirabeau (Alpes-de-Haute-Provence)|Mirabeau]]** on vald Prantsusmaal Alpes-de-Haute-Provence'i departemangus
***[[Mirabeau (Vaucluse)|Mirabeau]]** on vald Prantsusmaal Vaucluse'i departemangus
***[[Les Pennes-Mirabeau]]** on vald Prantsusmaal Bouches-du-Rhône'i departemangus
***[[Cours Mirabeau]]** on Aix-en-Provence'i tänav
Makris

**Makris** oli vanakreeka mütoloogias Aristaiose ja Autonoe tütar. Ta kasvas üles Boiootias, kus tema emapoolne vanaisa Kadmos oli kuningas. Pärast abiellumist kolis ta Euboiale. Tema mehest ja lastest pole midagi teada.

Makrise ema õde Semele sai Zeusiga poja Dionysose ja suri enne selle sündi. Pärast Dionysose sündi viis Zeus poisi Makrisele imetada. Hera sai asjast teada, aga kuna Makrisel endal suurt valikut ei olnud, siis ei karistanud Hera teda rängalt, vaid käskis ta pagendada.

Edaspidi kasvatasid Dionysost Makrise tädi Ino ja tädimees Athamas, keda Hera selle eest hoopis hullemini karistas.
Chandra Crawford

**Chandra Crawford** (sündinud 19. novembril 1983 Canmore'is) on Kanada endine murdmaasuusataja, olümpiavõitja (2006). Torino olümpiamängudel sai ta kõigile suure üllatusena ülekaalukalt kuldmedali vabastiili sprindisõidus.

Tema õde Rosanna on laskesuusataja.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2006  Torinos
**  **olümpiavõitja** 1,2 km sprindi vabastiiliga sõit

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Chandra Crawford osales 84 maailma karikasarja etapil ja jõudis viiel korral esikolmikusse. Kaks etappi ta võitis.

## Välislingid
*Chandra Crawfordi koduleht
*
María Capovilla

**María Esther de Capovilla** (14. september 1889 Ecuador Guayaquil – 27. august 2006 Guayaquil) oli alates 2004. aasta maist kuni oma surmani maailma vanim inimene, kelle vanus oli dokumenteeritud. Ta elas 116 aastat ja 11 kuud vanaks.

Tema vanust tunnistas Guinnessi rekordite raamat alles 9. detsembril 2005. Enne seda peeti vanimaks inimeseks ameeriklannat Elizabeth Boldenit ja kuni oma surmani 20. augustil 2005 hollandlannat Hendrikje Van Andel-Schipperit.

Maria Esther de Capovilla sündis Maria Ester Heredia Lecaro nime all koloneli tütrena ja kuulus kõrgklassi. Ta abiellus 1917 ohvitseri, itaallase Antonio Capovillaga (1864–1949), kes oli Ecuadori kolinud 1910. Neil oli 5 last, kellest 3 nooremat olid ema surma ajal elus.

Maria Esther de Capovilla ei suitsetanud ega tarvitanud kanget alkoholi kunagi. 100-aastaselt oli ta suremas, aga paranes ja hiljem oli täitsa hea tervise juures.

Ta elas oma vanema tütre Hilda ja oma väimehe juures.
Iluuisutamise maailmameistrivõistlused

**Iluuisutamise maailmameistrivõistlusi** korraldatakse alates 1896. aastast. 

Esimesed maailmameistrivõistlused toimusid Peterburis Venemaal ja maailmameister selgitati ainult meeste üksiksõidus. Esimeseks maailmameistriks tuli sakslane Gilbert Fuchs.

1906. aastal toimusid Davosis esimesed MM-võistlused naiste üksiksõidus, mille võitis inglanna Magde Syers. Kaks aastat hiljem 1908 lisati maailmameistrivõistluste kavva paarissõit ning esimesteks maailmameistriteks tulid sakslased Anna Hüber ja Heinrich Burger. Jäätantsus selgitati maailmameistrid esimest korda alles 1952. aastal Pariisis, esimene maailmameister oli Suurbritannia tantsupaar Jean Westwood ja Lawrence Demmy.

## Maailmameistrivõistluste loend