open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Derby

**Derby** on linn Inglismaal, Derbyshire'i halduskeskus.

Derby asub Derwenti jõe ääres.

2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli vallas 222 000 elanikku. Neist 80,2% olid valged, 12,6% asiaadid, 3,0% mustanahalised, 2,9% segaverelised ja 1,3% muud.

Tänapäeva linna kohale rajasid roomlased kindlustatud asula Derventio. Asula oli nimetatud jõe järgi, mille kaldal ta asus. Arvatavasti tuleb Derby nimi selle asula ja niimoodi ühtlasi jõe nimest.

875 vallutasid piirkonna viikingid. Sellest ajast on pärit taani nimi *Deoraby* [djuura-büü], mis tähendas nende keeles hirveküla. Sedagi on peetud Derby nime tekitajaks.

Derby oli üks esimesi tööstuskeskusi tööstusliku pöörde alguses. Tekstiilitehased Derwent Valley Mills kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Derby on traditsiooniline tööstuspiirkond. Linnas tegutsevad Rolls Royce, Toyota ja Royal Crown Derby. Neist kaks esimest toodavad autosid ja kolmas portselani.

Derbys rajati hobutramm 1880. 27. juulil 1904 mindi üle elektritrammile. 1932 hakati tramme asendama trollibussidega, mida oli palju odavam ülal pidada. Trammiliiklus lõppes 29. juunil 1934. Derbys oli 11 trolliliini, mida teenindas maksimaalselt 73 trollibussi. Trolliliiklus algas 10. jaanuaril 1932 ja lõppes 9. septembril 1967.

Linna jalgpalliklubi Derby County FC mängib Championshipis. Ta tuli Inglismaa meistriks 1972 ja 1975 ning võitis Inglismaa karika 1946. Viimati mängis ta Premier League's 2008, mil kukkus sealt välja pärast Premier League'i kõigi aegade halvima tulemuse (11 punkti hooajal) saavutamist.

Linnas on kultuuriloo-, arheoloogia- ja etnograafiamuuseum Derby muuseum.

## Sõpruslinnad

Alates 17. veebruarist 1976 on Derby sõpruslinn Saksamaal asuv Osnabrück. Kaks linna vahetavad omavahel saadikuid, kelle ametiaeg kestab ühe aasta. Osnabrück on ainus linn Saksamaal ning Derby Wigani kõrval ainus linn Suurbritannias, mis saadab ja võtab vastu linna saadikuid.

Kuna Derbys asub Toyota tehas, on Derby sõpruslinn alates 16. novembrist 1998 Jaapanis asuv Toyota linn.

2014. aastal sai Derby sõpruslinnaks Palestiinas asuv Hebron ja sellega sai Derby esimeseks Suurbritannia linnaks, millel on sõpruslinn Palestiinas.

## Viited

## Välislingid
Vassili Jantševetski

**Vassili Jantševetski** (pseudonüüm **Vassili Jan**; venepäraselt *Василий Григорьевич Янчевецкий*, *Василий Ян*; ukrainapäraselt **Vassõl Jantševetskõi** *Василь Григорович Янчевецький*; 23. detsember (vkj)/ 4. jaanuar 1875 Kiiev – 5. august 1954 Zvenigorod) oli vene ja NSV Liidu kirjanik, ajalooliste romaanide autor.

Jantševetski sündis Kiievis kooliõpetaja kreeka klassikute tõlkija perekonnas. Ta elas aastatel 1876–1886 Riias, aastatel 1886–1892 Tallinnas, kus ta ka lõpetas gümnaasiumi.

## Teosed eesti keeles
* "Tšingis-khaan" (*Чингиз-хан*; ajalooline romaan). Vene keelest tõlkinud ja järelsõna: Leo Metsar. Sari Seiklusjutte maalt ja merelt. Eesti Riiklik Kirjastus. Tallinn 1959, 368 lk
**2 trükk: Hotger. Tallinn 2005, 378 lk; ISBN 9985952677
* "Batu-khaan". Vene keelest tõlkinud Leo Metsar. Sari "Seiklusjutte maalt ja merelt". Eesti Riiklik Kirjastus. Tallinn 1959, 436 lk
* "Viimase mere poole. Batu-khaani rada". Vene keelest tõlkinud Leo Metsar. Sari "Seiklusjutte maalt ja merelt". Eesti Riiklik Kirjastus. Tallinn 1961, 324 lk

## Isiklikku
Tema isa Grigori Jantševetski oli kreeka klassikalise kirjanduse tõlkija, vanade keelte õpetaja ning koolijuht; oli sealhulgas Tallinna Aleksandri gümnaasiumi ja Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi direktor. Tema ema Varvara Jantševskaja oli esimesi vene naisajakirjanikke.

## Välislingid
*http://www.pseudology.org/Literature/Yanchevetski_VG.htm
János Martonyi

**János Martonyi** (sündinud 5. aprillil 1944 Kolozsváris) on Ungari poliitik.

János Martonyi on lõpetanud Szegedi Ülikooli õigusteaduse erialal 1967. aastal.

Ta kuulub parteisse Fidesz – Ungari Kodanike Ühendus.

Alates 29. maist 2010 kuni 6. juunini 2014 oli ta Ungari välisminister. Ta oli välisminister ka aastatel 1998–2002.
Munir Ahmed Dar

**Munir Ahmed Dar**  on mitme tuntud inimese nimi.

***[[Munir Dar (maahokimängija)|Munir Dar]]**, Pakistani maahokimängija (1936–2011) 
***[[Munir Dar (kriketimängija)|Munir Dar]]**, Hongkongi kriketimängija (1974–)
Keiko Fujimori

**Keiko Sofía Fujimori Higuchi** (sündinud 25. mail 1975) on Peruu poliitik.

Ta on endise Peruu presidendi Alberto Fujimori tütar. Pärast oma vanemate abielulahutust täitis ta aastatel 1994–2000 Peruu presidendi abikaasa kohuseid.

Keiko Fujimori on lõpetanud 1997. aastal Bostoni Ülikooli ärijuhtimise alal.

Ta on alates 2006. aastast parlamendi liige. 2010. aastal asutas ta partei Fuerza 2011.

Aprillis 2011 peetud presidendivalimiste esimeses voorus sai ta 23,5% häältest ning oli 5. juunil 2011 peetud teises voorus vastamisi esimeses voorus 31,7% häältest saanud Ollanta Humalaga. Presidendiks valiti Ollanta Humala, kes sai 51,34% häältest.

## Välislingid
* Koduleht
Kai Kivi

**Kai Ilkka Juhani Kivi** (29. märts 1959 Tampere – 10. juuni 2007 Hanko) oli Soome hüdrobioloog ja muusik, punkansambli "Kollaa kestää" laulja-kitarrist aastatel 1976–1979. 

Kivi sai doktorikraadi 1996. aastal. 

Aastatel 1999–2007 töötas ta Helsingi Ülikooli hüdrobioloogia dotsendina.

Tema kirjutatud lauludest tuntumad on ”Kirjoituksia kellarista” ja ”Jäähyväiset aseille”.
Bolt Arena

**Bolt Arena** (Bolt.Works) (algupärase nimega **Töölön jalkapallostadion** (Töölö jalgpallistaadion); kuni 2010. aastani **Finnairi staadion**, kuni 2017. aastani **Sonera staadion**, kuni 2020. aastani **Telia 5G Areena**) on jalgpallistaadion Soomes Helsingis.  

Alates 2020. aasta jaanuarist on selle peasponsor Soome ettevõte Bolt.Works, mistõttu kannab staadion nüüd Bolt Arena nime. Staadion on Helsingi JK kodustaadion. 

Staadion avati 2000. aastal. Selle tribüünidele mahub 10 770 pealtvaatajat. Algul kasvas väljakul ehtne muru, mis aga vahetati peagi kunstmuru vastu välja, kuna muru ei saanud piisavalt päikesevalgust. Sellest ajast peale on kunstmuru mitmel korral välja vahetatud. Viimane kunstmurukate on paigaldatud aprillis 2015.

Väljak paikneb Helsingi Olümpiastaadioni kõrval. Enne praeguse staadioni ehitamist asus seal Helsingi jalgpalliväljak, kus mängiti ka mõned 1952. aasta suveolümpia jalgpalli eelringide mängud.

See on HJK, HIFK kodustaadion, ning sellel toimuvad ka mõned Soome jalgpallikoondise sõprusmängud. 2003. aasta U17 MM finaal toimus sellel väljakul.

Staadion oli üks 2009. aasta naiste Euroopa meistrivõistluste mängude kohti. Selle turniiri jaoks vahetati kunstmuru ajutiselt loodusliku muru vastu välja.

## Staadioni andmed
* Väljaku suurus 105 × 68&nbsp;meetrit (UEFA soovitus)
* Valgustus 1500 lux
* Mahutab 10 770 pealtvaatajat, kõik istmed on katuse all
* Peatribüün on soojendusega
* Väljaku kunstmurukatte all on soojendussüsteem
* Kaalutakse staadioni suurendamist 25 000 istekohani tribüünidel

## Seos Eestiga
Eesti jalgpallikoondis on staadionil kohtunud Soome jalgpallikoondisega.

## Välislingid
*1952. aasta suveolümpiamängude ametlik protokoll pp.&nbsp;62–3.
*Staadioni koduleht

__INDEKSIGA__
__UUEALAOSALINK__
Amy Winehouse

**Amy Jade Winehouse** (14. september 1983 London – 23. juuli 2011 London) oli Briti laulja ja laulukirjutaja. Winehouse sai tuntuks oma ainulaadse ja sügava häälega. Ta põimis oma muusikasse eri stiile, nagu R&B, *[[reggae]]*, bluus*,* soul ja džäss. Hääleliigilt oli ta kontraalt. 

Winehouse'i muusikaanne avaldus juba lapseeas. Ta õppis sellistes mainekates koolides nagu Sylvia Youngi teatrikool ning The BRIT School (Briti etendus- ja loovkunstide kool). Tal on ilmunud kaks albumit. 2007–2009 oli Amy Winehouse abielus Blake Fielder-Civiliga. Amy Winehouse suri 23. juulil 2011 oma kodus. Surma põhjuseks oli alkoholimürgistus. Ta kuulub ka nn 27 klubisse. 

## Lauljakarjäär

2003. aastal ilmus Winehouse'i debüütalbum "Frank". Album pälvis Ühendkuningriigis kriitikute ja publiku heakskiidu ning tegi Amyst tõusva tähe. 

2006. aastal ilmus tema teine ja viimane album "Back to Black", mis oli Salaam Remi ja Mark Ronsoni produtseeritud. Albumi kirjutamist oli suuresti mõjutanud Amy laastav suhe Blake Fielder-Civiliga. "Back to Black" tegi Winehouse'ist ülemaailmse kuulsuse ning sealt pärit laulud "Rehab", "Back to Black" ja "You Know I'm No Good" kuuluvad omas žanris väärtmuusika varasalve.

## Tunnustus

Album "Back to Black" pälvis 2008. aastal viis Grammyt, mis tegi Winehouse'ist esimese nii mitme Grammy pälvinud Briti naislaulja. Auhindade jagamisele ta ise kohale ei saanud minna, sest viibis võõrutusravil. 14. veebruaril 2007 võitis Winehouse BRIT auhinna Briti parima naisesineja kategoorias, ta oli ka parima Briti albumi nominent. Lisaks võitis ta kolm korda Ivor Novello auhinna parima laulu eest: 2004. aastal laulu "Stronger Than Me", 2007. aastal laulu "Rehab" ja 2008. aastal laulu "Love Is a Losing Game" eest. Tema plaat "Back to Black" oli 2000. aastate läbimüügilt kolmas plaat Suurbritannias. Winehouse'i mõjuga põhjendatakse naismuusikute ja souli populaarsuse tõusu Briti muusikas kümnendi lõpul. Tema eripärane stiil inspireeris ka moeloojaid, näiteks Karl Lagerfeldi.

## Uimastid ja terviseprobleemid

Juba kuulsuse alguses hakkas Winehouse tarvitama uimasteid: heroiini, kokaiini, kanepit. Aastaid kannatas ta buliimia all. Pärast korduvat võõrutusravi sai laulja uimastitest puhtaks, kuid siis tekkis tal alkoholisõltuvus, mis sai talle lõpuks saatuslikuks. 

## Mälestuse jäädvustamine

Temast on valminud 2015. aastal dokumentaalfilm "Amy" (režissöör Asif Kapadia). 2021. aastal ilmus lauljast Taylor Jamesi mälestusteraamat "Minu Amy" (inglise keeles "My Amy"). 2024. aastal valmis Amy Winehouse'i elust mängufilm "Back to Black" (režissöör Sam Taylor-Johnson), kus lauljat kehastas inglanna Marisa Abela. 

## Albumid
* "Frank" (2003)
* "Back to Black" (2006)

## Viited

## Välislingid

* Amy Winehouse'i koduleht
Söögitoru atreesia

**Söögitoru atreesia** on kaasasündinud söögitoru umbumine või ühendus hingetoruga. Umbumine ja ühendus söögitoruga võivad esineda ka korraga. 

Esineb 1:3000, pooltel lastel kaasnevad väärarengud: südamedefektid, seedetrakti defektid (näiteks rektumi atreesia).

Söögitoru atreesiat kahtlustatakse vastsündinutel, kellel on tavalisest suurem süljeeritus ja esineb hingamisraskusi, kõhimist või aevastamist. Kui last söödetakse, neelab ta normaalselt, kuid hakkab köhima ning toit tuleb suu ja nina kaudu uuesti välja. Kui diagnoositakse söögitoru atreesia, peatatakse kohe suukaudne söötmine ning toitaineid manustatakse otse veeni. Söögitoru atreesiat saab kõrvaldada operatsiooniga, kuid seda ei ole vaja teha viivitamatult.
Maleva (ansambel)

**Maleva** on viieliikmeline *metal*-bänd, mis asutati 2006. aastal Eestis Muhu saarel. 

Maleva muusikaline identiteet on omanäoline ja mitmekihiline, hõlmates laia spektrit erinevatest žanritest. Bändi põhiline helipilt on määratletud *[[thrash metal]]*i jõulise ja otsekohese olemuse ja põhjamaise *[[melodic death metal]]*i sügavate ja melanhoolsete meloodiate sünteesiga, millele lisandub elemente *[[heavy metal|heavy]]* ja *[[black metal]]*ist meloodilise *rock*ini välja.

## Koosseis
### Praegused liikmed
*Marti Mereäär – vokaal (2006-..)
*Kurmet Kahju – kitarr (2024-..)
*Priit Saaremäel – kitarr (2015-..)
*Margus Naaber – basskitarr (2006-..)
*Priidu Peegel – trummid (2006-..)
  
### Endised liikmed
*Triinu Peegel – vokaal (2006)
*Ats Rebane - kitarr (2006-2024)

## Ajalugu
Bänd sai ametliku alguse 2006.a 13.jaanuaril.  Sisuliselt loodi Maleva varasema, peamiselt kavereid ja üksikuid ingliskeelseid originaallugusid mänginud koolibändi Imp jälgedesse, kui otsustati võtta suund eestikeelse *metal*'i tegemise poole.

Maleva algusperioodil tegi koolibändi aegadest vokalistina kaasa Triinu Peegel, kellega koos lindistati esimene Maleva nime all välja antud kolmelooline demo/EP "Laulud, mis raiutud kivisse" (2006). Varsti pärast demo/EP ilmumist lahkus Triinu bändist ja vokalisti kohale asus senine kitarrist Marti, misjärel võttis Maleva konkreetsema suuna *thrash metal*'i poole.

Maleva esimene album "Hingemaa" ilmus 2011.a ning sisaldas seitset lugu.

Kolmelooline EP "Kord läksid kolm sõtta" nägi ilmavalgust 2015.a

EP ilmumise järel kutsuti Malevasse Marti asemel kitarri mängima Priit Saaremäel, kes oli varem olnud teise Muhu *metal*-bändi, Minttaara vokalist ja bassimängija ning kelle käe läbi imbus Maleva loomingusse põhjamaise meloodilise *death metal*'i mõjutusi.

2022. aasta 25. aprillil ilmus Maleva teine stuudioalbum "Saab maailm otsa".

2024. aasta mais võttis Atsi käest ametliku kitarristi-teatepulga üle seni asendusmehena laval abiks käinud Kurmet Kahju (Punkentsefaliit, Monstercöuq).

## Diskograafia
*2006 "Laulud, mis raiutud kivisse" (EP)
*2011 "Hingemaa" (album)
*2015 "Kord läksid kolm sõtta" (EP)
*2022 "Saab maailm otsa" (album)

## Välislingid
*Maleva Facebookis
*https://www.instagram.com/malevaofficial/ 
*https://www.youtube.com/channel/UC0_ics49BqqKbBCssRn8X1A
*Maleva Spotify's
Tõnis Jõgiaas

**Tõnis Jõgiaas** (kuni 1937 **Hantson**; 19. veebruar 1931 – 20. detsember 1992) oli Eesti ehitusinsener ja vabadusvõitleja.

Jõgiaas õppis Tartu 6. Keskkoolis ning oli kooli komsomolisekretär..

Ööl vastu 6. novembrit 1949 lasid viis Tartu noort – Tõnis Jõgiaas, Heiki Vaibla, Miia Saviauk (hiljem Jõgiaas), Ellen Rander ja Riita Vint - trotüülilaengu abil õhku Tartus Raadi pargis seisnud Punaarmee monumendi.

Plahvatusele järgneval hommikul alustasid miilits ja julgeolekuorganid juurdlust. Alles aasta pärast selgus, et juba 1947. aastast oli Tartus tegutsenud põhikirja, kindla struktuuri ja liikmeskonnaga põrandaalune nõukogudevaenulik noorteorganisatsioon Sini-Must-Valge, mida juhtis Karl Piir. Juhul, kui tuleb uus küüditamine, kavatsesid noored ka õhkida Tartu sillad, et rongid küüditatutega Eestist minema ei pääseks.

1950. aasta lõpul arreteeriti organisatsiooni liikmed, kokku 38 noort (teistel andmetel 37 liiget). Kindlaks tehti ka Raadil toime pandud plahvatuse korraldajad. Kõik organisatsiooni liikmed said 10-15 aasta pikkused vanglakaristused.

Hiljem, pärast vanglat ja Siberit, abiellus Tõnis Jõgiaas Miia Saviauguga.

## Viited

## Kirjandus
*Pearu Kuusk. "Punaarmee monumendi plahvatusest ja lendlehtedest Tartus 1949. aastal". Tuna 4/2002, lk 67-73
*Villu Päärt. "Vabadusvõitluse veteran soovitab igale noorele aastakese Siberit". Postimees, 14. veebruar 2004
*Villu Päärt. "Koolinoored tähistasid oktoobripühi sambaõhkimisega". Postimees, 5. november 2004
*Valdek Kiiver. "Raadi pargi "diversandid"". Elukiri 8/2007
*Jarmo Siim. "Tartu koolinoorest sambaõhkija avaldab meenutused". Postimees, 9. november 2007
*Miia Jõgiaas. "Minu nooruse vanglad". Tartu: Hotpress Kirjastus, 2007
*Martin Pau. "Sambaõhkijad uskusid valgesse laeva". Postimees, 5. november 2009

## Välislingid
*"Sinine ja must ja valge". Mart Taevere dokumentaalfilm Eesti Rahvusringhäälingu arhiivis (2009)
*Haud Tartu Pauluse kalmistul
Georg Eberhard Seefels

**Georg Eberhard Seefels** (september 1720 Esslingen – 23. märts 1794 Kanepi) oli Eesti vaimulik.

Ta oli aastast 1742 von Kurselli juures koduõpetajaks. Ta ordineeriti 21. juunil/2. juulil 1755 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1755–1786 Kursi Maarja-Eliisabeti koguduse õpetaja; oli lisaks aastatel 1772–1784 Tartu kreisi praost. Jäi 14. märtsil/25. märtsil 1786 emerituuri.

## Isiklikku
Tema väimees Johann Philipp von Roth oli Kanepi Jaani koguduse õpetaja, tema tütretütre mees Heinrich Wilhelm Bornwasser oli Võru Katariina koguduse õpetaja.

## Viited
Emand Karlsson

**Emand Karlsson** on episoodiline tegelane Astrid Lindgreni raamatus "Meisterdetektiiv Blomkvisti ohtlik elu". 

Esimest korda mainitakse teda triloogia teise osa kuuendas peatükis, kus Punaste rooside eest põgenev Kalle Blomkvist tema hoovis peidupaika otsib. 

Emand Karlsson elab Timukamäel, see on osa Lillköpingu linnakesest, "kus ei ela just piirkonna koorekiht". Emand Karlsson on samuti Timukamäel elava poisi Jonte sõnul "tige nagu herilane", muuhulgas on daam näiteks oma hooviplangule okastraadi peale tõmmanud. Autor ütleb, et emand Karlsson ei kuulunud nende inimeste hulka, "kes oleks sallinud arusaamatut müra oma tagahoovis"; mööda oma aeda ja koda ringijooksvatele marakrattidele ähvardab ta politsei kutsuda.

Oma väikekodanlikkuses on emand Karlsson siiski tõeline daam, alati uudistest pakatamas ja sensatsioonihimuline. Kui linnakeses levib uudis vana Greni tapmisest, on just tema see, kes purjetab poeuksest sisse, et "kirjeldada kõike, mida ta teadis ja veelgi rohkemgi, nii et suu vahutas". Tänu sellele kuulis juhtunust ka isa poes leti taga soolaheeringaid pakkinud Kalle.

Emand Karlsson on üks humoorikamalt kirjeldatud hetkelisi tegelaskujusid kogu raamatus: üksikute lausetega joonistub lugejale suurepärane portree väikelinna mamslist, kelletaoliseid leidub kõikjal.
Suurmõmmik

**Suurmõmmik** (rootsi keeles *Stormumriken*) on laste Rooside sõja mängus aardena kasutatav kivi Astrid Lindgreni raamatus "Meisterdetektiiv Blomkvisti ohtlik elu". 

See on eriskummalise kujuga kivi, mida õigesti vaadates võis ette kujutada, et ta on väike mõtlik vanamees, kes põrnitseb Buddha kombel oma naba. Benka oli ta leidnud ning Punased roosid ehk Sixten, Benka, Jonte tegid temast oma erilise talismani, millele omistasid hulga väärtuslikke omadusi. Rohkemat polnudki tarvis selleks, et Suurmõmmiku enda valdusse saamisest saaks Valgete rooside ehk Kalle Blomkvisti, Eva-Lotta Lisanderi ja Anders Bengtssoni püha ülesanne. See pool, kes Suurmõmmikut parajasti enda valduses hoidis, oli ka kohustatud andma vaenastele mingi näpunäite, kuskohast seda otsida tuleks – olgu selleks siis kaart, piltmõistatus või lihtsalt lausekatke. 

Valgete rooside poolt mõisa lähedusse peidetud Suurmõmmik satub politsei valve alla, kui tema peidukoha juures tapetakse vana Gren. Kui lapsed ta sealt tagasi saavad, otsustavad Valged roosid peita ta salakavalalt vaenase juurde, peidukohaks valitakse Sixteni lahtikruvitav gloobus. Ka sealt tuuakse ta ära politsei poolt, sest Suurmõmmiku küljes on arseeniga mürgitatud šokolaadi, mida nad proovide jaoks vajavad. Nimelt oli Anders hoidnud Suurmõmmikut samas taskus Eva-Lotta käest saadud šokolaadipoolikuga. Raamatu lõpus juhatab konstaabel Björk nii Valgeid kui Punaseid roose uuringutelt tagasi toodud Suurmõmmiku uut peidupaika otsima: "Otsige kõrgel maa kohal," lausus ta pidulikult, "las taevased linnud näitavad teile teed! Küsige hakkidelt, kas nad on ehk näinud auväärt Suurmõmmikut!"
Maksimiri staadion

**Maksimiri staadion** (horvaadi keeles *Stadion Maksimir*) on jalgpalli- ja kergejõustikustaadion Horvaatia pealinnas Zagrebis.

Staadion avati 5. mail 1912 ja sai nime läheduses oleva Maksimiri asumi järgi. Staadioni on mitu korda renoveeritud, viimati 1997, kui istekohtade arvu suurendati 38 923-ni.

Eesti jalgpallikoondis on staadionil kohtunud Horvaatia jalgpallikoondisega. Staadionil peeti 1976. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis ja see oli 1987. aasta suveuniversiaadi peastaadion. Sellel peeti Jugoslaavia jalgpallikoondise üks viimaseid kodumänge 3. juunil 1990 (0:2 kaotus Hollandi jalgpallikoondisele) ja Horvaatia jalgpallikoondise esimene mäng 17. oktoobril 1990 (2:1 võit USA jalgpallikoondise üle).

Staadionil toimus 13. mail 1990 kuulus Dinamo – Crvena Zvezda jalgpallimäss Zagrebi Dinamo ja Belgradi Punase Tähe toetajate vahel. Seda sündmust loetakse oluliseks Jugoslaavia lagunemisel ja tekkinud etniliste pingete kajastamisel.

Maksimiri staadionil on kontserte andnud Jugoslaavia rokkansamblid, U2, David Bowie ja Jon Bon Jovi.
Audru kihelkond

**Audru kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Audern*) oli ajalooline kihelkond Pärnumaal ja Liivimaa kubermangus Pärnu kreisis. 

## Piirkonna ajalugu
Muinasajal kuulus Audru ja selle ümbruskond Soontagana muinaskihelkonda ja Läänemaa koosseisu. Vana-Pärnu rajamise järel (1251) aga Vana-Pärnu kihelkonda.

Audru kirikukihelkond eraldati 1636. aastal Pärnu praostkonna Pärnu-Eliisabeti kihelkonna maadest.

Audru kihelkonna suuremad külad Audru ja Lavassaare kõrval olid 20. sajandi alguseks Jõõpre, Oara, Malda, Kõima, Kihlepa, Lindi, Kabriste, Saulepa, Põldeotsa.

## Audru kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes viis mõisat: üks kirikumõis, üks rüütlimõisast peamõis koos ühe kõrvalmõisaga ja kaks riigimõisat, lisaks kaks karjamõisat.
*Audru kirikumõis (*Pastorat Audern*)
*Audru (*Audern*) rüütlimõis
*Jõõpre (*Jaepern*) riigimõis
*Lindi (*Woldenhof*), Audru kõrvalmõis
*Võlla (*Wölla*) riigimõis

## Audru kihelkonna vallad
*Audru vald
*Jõõpre vald
*Võlla vald

## Audru kihelkonnakoolid
*Vene õigeusu Jõõpre kihelkonnakool

## Audru kihelkonna kalmistud
*Audru kalmistu
*Audru kirikuaed
*Audru mõisa kalmistu
*Audru II maailmasõja matmispaik
*Jõõpre uus õigeusu kalmistu
*Jõõpre vana õigeusu kalmistu
*Uruste kalmistu

## Audru kihelkonna pärand
Esimene Eesti Rahva Muuseumi vanavarakorjaja käis korjamismatkal Audru kihelkonnas 1920. aastal. Sellelt korjamismatkalt pärineb suur osa muuseumi kogudes olevaid esemeid, eelkõige rahvariideid.

## Kihelkonna alad tänapäeval
Kihelkonna maad jäävad tänapäeval tervikuna Pärnu maakonna aladele. Kihelkonna ala kattub kahe kolmandiku ulatuses Pärnu linna maadega. Põhja pool kuulub väike ala Põhja-Pärnumaa vallale.

## Viited

## Kirjandus
*

## Välislingid
*Audru kihelkond ''Kirchspiel Audern in Kreis Pernau'' Eesti mõisaportaalis
Röövlikeel

**Röövlikeel** on Valgete rooside salakeel Astrid Lindgreni meisterdetektiiv Blomkvisti raamatute sarjas. Esimest korda tehakse sellest juttu sarja teises raamatus "Meisterdetektiiv Blomkvisti ohtlik elu". 

Eva-Lotta Lisander oli saanud selle röövlikeele päranduseks oma isalt. Nii oli tema isa omal ajal sõpradega rääkinud, kui nad ei tahtnud, et teised sellest aru saaks. Õhtu otsa õpetas isa Eva-Lottat ning järgmisel päeval andis tüdruk oma teadmised Kallele ja Andersile edasi. Röövlikeele võtme väljaselgitamisest oli saanud Punaste rooside Sixten, Benka, Jonte üks peamisi sõjaeesmärke. Ise Punased roosid keele olemust välja uurida ei suutnudki, aga raamatu "Meisterdetektiiv Blomkvisti ohtlik elu" lõpus õpetavad Valged roosid selle keele neile ise selgeks.

Võti: iga kaashäälik muudetakse kahekordseks ja vahele pannakse "o". Seega näiteks Kalle = kok-a-lol-lol-e ja kesklinn = kok-e-sos-kok-lol-i-non-non.

Kirjalikult röövlikeelt ei kasutata, sest nii oleks sellest liiga lihtne aru saada, aga kogenud ja järelikult kiire rääkija esitatud röövlikeelset juttu on asjasse pühendamata inimestel väga raske mõista.

Rootsis ja Norras on meisterdetektiiv Blomkvisti raamatute kaudu enamikule inimestele röövlikeel tuttav ja üsna paljud saavad selle rääkimisega hakkama.

## Vaata ka
*Piikeel
Paistu kihelkond

**Paistu kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Paistel*, lühend **Pst**) oli kihelkond Mulgimaal, Viljandimaal, Pärnu kreisis ja Liivimaa kubermangus Viljandi kreisis.

Kihelkonnakirik oli Paistu kirik. Kihelkonnas tegutses Paistu kihelkonnakool.

## Paistu kihelkonna mõisad
*Paistu kirikumõis (*Pastorat Paistel*)
*Aidu mõis (*Aidenhof*) riigimõis
*Anikatsi mõis (*Anikatz*) Tuhalaane kõrvalmõis
*Heimtali mõis (*Heimthal*) rüütlimõis
*Holstre mõis (*Holtstfershof*) riigimõis,
*Jõksi mõis (*Jöxi*) Tuhalaane kõrvalmõis
*Loodi mõis (*Kersel*) rüütlimõis
*Morna mõis (*Morne*) rüütlimõis
*Pahuvere mõis (*Willust*) rüütlimõis
*Pirmastu mõis (*Pirmast*) Holstre kõrvalmõis
*Tuhalaane mõis (*Tuhhalane*) riigimõis
*Vardi mõis (*Schwarzhof*) rüütlimõis
*Vasila mõis (*Wasila*) Holstre kõrvalmõis
*Õisu mõis (*Euseküll*) rüütlimõis

## Paistu kihelkonna vallad
*Aidu vald (1866–1917)
*Heimtali vald (1866–1917)
*Holstre vald (1866–1917)
*Loodi vald (1866–1917)
*Morna vald (1866–1902)
*Pahuvere vald (1866–1902)
*Tuhalaane vald (1866–1917)
*Vardi vald (1866–1917)
*Õisu vald (1866–1917)
## Paistu kihelkonnakool
*Paistu kihelkonnakool

## Viited

## Kirjandus
*
*Endel Priidel, Mälestuskilde Paistust. Keel ja Kirjandus , 1962, nr 3, lk 177-182
*Linda Uudeküll. *[http://www.folklore.ee/pubte/ajaloolist/paistu_1 Ajalooline traditsioon Paistu kihelkonnast 1926. aastal]* Eesti Kirjandusmuuseum. Folkloristika osakonna e-raamat. 2017.
*Oskar Vares. *[http://www.folklore.ee/pubte/ajaloolist/paistu_2 Ajalooline traditsioon Paistu kihelkonnast 1926. aasta suvel]* Eesti Kirjandusmuuseum. Folkloristika osakonna e-raamat. 2017.
*Jaak-Adam Looveer. Paistu kroonika 1834 - 1944, ärkamisaja häll, 2021
Tarvastu kihelkond

**Tarvastu kihelkond** (lühend **Trv**; saksa keeles *Kirchspiel Tarwast*) oli ajalooline kihelkond Viljandimaal, Rootsi aegses Pärnumaal ja Pärnu kreisis ja Liivimaa kubermangus Pärnu  ja Viljandi kreisis.

## Piirkonna ajalugu
Kirikukihelkond asutati 13. sajandi alguses. Tarvastu nime on ürikutes esmamainitud 1234. aastal, kui paavsti kirjas on nimetatud Tartu piiskopkonnas 7 kihelkonda: Viljandi, Tarvastu, Otepää, Palamuse, Moche ja Noremegunde (viimase nimetuse all tuleb vist mõista Põltsamaa ja Pilistvere kihelkondi) ja ka nende preestreid. Tarvastu kihelkond oli sel ajal 200 adramaad suur.

Tarvastu kihelkonnas asutati 1860. aastal laulukoor, mis võttis osa I üldlaulupeost. 1870. aastal tegevust alustanud pasunakoor sai II üldlaulupeol esikoha. Tarvastu muusikakollektiividele pani aluse tuntud rahvusliku liikumise tegelane koorijuht Hans Wühner (1836–1911).

## Tarvastu kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes üheksa mõisat: üks kirikumõis, kaks rüütlimõisast peamõisat ning neli riigimõisat koos kaks kõrvalmõisaga. Lisaks viis karjamõisat.
* Tarvastu kirikumõis (*Pastorat Tarwast*)
* Kuressaare (*Kurresaar*) riigimõis
* Orava (*Orrawa*), Kuressaare kõrvalmõis
* Saare (*Saaremois*) riigimõis
* Savi (*Sawi*), Kuressaare kõrvalmõis
* Tarvastu (*Schloß Tarwast*) rüütlimõis
* Uue-Suislepa ehk Suislepa (*Neu-Suislep*) rüütlimõis
* Vana-Suislepa (*Alt-Suislep*) riigimõis
* Vooru (*Worroküll*) riigimõis

## Tarvastu kihelkonna vallad
* Kuressaare vald (1866–1902)
* Saare vald (1866–1893)
* Tarvastu vald (1866–1939)
* Uue-Suislepa vald (1866–)
* Vana-Suislepa vald (1866–)
* Vooru vald (1866–1902)
## Kihelkonnakoolid
* Tarvastu kihelkonnakool

## Tarvastu kalmistu
* Tarvastu kalmistu, Viljandi vallas Tinnikuru külas, Mustla aleviku juures
## Kihelkonna alad tänapäeval
Tänapäeval jäävad kihelkonna alad tervikuna Viljandi maakonna koosseisu, moodustades endise Tarvastu valla tuumiku.

## Viited

## Kirjandus
* 
*Endel Priidel, Mälestusi Tarvastu kultuuritegelastest. Keel ja Kirjandus, 1963, nr 2, lk 111-116
* Aino Pedai "Tarvastu kihelkond" (sarjast "Meie kodu lugu") Tarvastu Vallavalitsus 2001
* Elmar Anton. *[http://folklore.ee/radar/digi_pre.php?area=Tarvastu%20l%F5unaosa Ajalooline traditsioon Tarvastu kihelkonna lõunapoolsest osast. Kogutud 1926. a. suvel]* Eesti Kirjandusmuuseum. 2008.
* Linda Uudeküll. *[http://folklore.ee/radar/digi_pre.php?area=Tarvastu%20p%F5hjaosa Ajalooline traditsioon Tarvastu kihelkonna põhjapoolsest osast. Kogutud 1926. a. suvel]* Eesti Kirjandusmuuseum. 2008.
Johann Friedrich Gernet

**Johann Friedrich Gernet** (12. veebruar 1692 Tallinn – 26. september / 7. oktoober 1771 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik.

Ta õppis aastani 1709 Tallinna gümnaasiumis. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 3. oktoobril 1710) Jena Ülikoolis. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta koduõpetajana konsistooriumi ilmaliku presidendi von Uexkülli juures. Ordineeriti 20. juunil / 1. juulil 1722 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1722–1768 Vigala Maarja koguduse õpetaja. Pärast Tallinna Toomkoguduse ülemõpetaja Christoph Friedrich Mickwitzi surma aastal 1748 tehti talle ettepanek asuda Tallinna Toomkoguduse ülemõpetajaks, kuid hiljem otsustati ümber. Ta lahkus aastal 1751 Vigalast, kuigi jäi pastoriks edasi (tema eest teenis adjunktõpetaja). Vigala Maarja koguduse õpetaja ametist lahkus ta aastal 1768. Lisaks oli ta aastatel 1722–1771 Eestimaa konsistooriumi assessor. Emerituuri jäi ta 14. veebruaril / 25. veebruaril 1771.

Gernet oli pietistlike vaadetega vaimulik, ta jättis endast maha tähelepandava käsikirjalise kirjandusliku pärandi. Ta oli aastast 1733 Eesti Raamatute Kirjastuskassa konsistooriumipoolse kolleegiumi liige. Lühikest aega tegutses ta esimese eestikeelse täispiibli korrektorina. Eesti Raamatute Kirjastuskassa aruande järgi luges ta aastal 1743 koos konrektor Christoph Erdmann Bieckiga.

## Isiklikku
Gernet oli kolm korda abielus. Tema esimese naise Catharina Sophia isa oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja Heinrich Gutsleff, kolmanda naise Anna Caharina isa oli Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja Georg Friedrich Schultz, naise vanaisa oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja Georg Schultz, naise teine vanaisa oli Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja Daniel Vick. Tema väimees Anton Friedrich Bornwasser oli Vigala ja Rõuge Maarja koguduse õpetaja, tema tütrepoeg Peter Friedrich Bornwasser oli Rõuge ja Karula koguduse õpetaja, teine tütrepoeg Heinrich Wilhelm Bornwasser oli Võru Katariina koguduse õpetaja; tema tütretütar Dorothea Elisabeth oli abielus Hargla ja Lääne-Nigula koguduse õpetaja Johann Theophilus Gottlieb Kettleriga, tütretütar Charlotte Henriette Catharina oli abielus Juuru Mihkli koguduse õpetaja Samuel Christian Kettleriga.

## Viited
Grigori Jantševetski

**Grigori Jantševetski** (vene keeles Григорий Андреевич Янчевецкий; 20. veebruar 1846 – 14. aprill 1903 Peterburi) oli ukraina päritolu vene pedagoog, Eesti koolijuht, ajakirjandus- ja kultuuritegelane.

Jantševetski on Volõõnia vaimulike järeltulija. Ta lõpetas aastal 1871 klassikalise filoloogina Kiievi Ülikooli. Ta oli aastatel 1876–1886 Riias vene gümnaasiumi õpetaja ja inspektor.

Aastatel 1886–1891 oli ta Tallinna Aleksandri Gümnaasiumi ja aastatel 1891–1902 Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi direktor. Ta andis aastatel 1888–1900 Tallinnas välja filoloogia- ja pedagoogikaajakirja *"Гимназия"* (üle 300 autori kogu Venemaalt) ning aastatel 1893–1896 ja 1899–1900 selle nädalalisa *"Педагогический еженедельник"*, mis käsitlesid Venemaal esimestena gümnaasiumihariduse probleeme, eriti humanitaarainete õpetamist.

Ta on avaldanud kirjutisi pedagoogika ning Vana-Kreeka ajaloo ja kirjanduse alalt. Ta on tõlkinud vene keelde antiikkirjandust (Xenophon, Pausanias, Homeros).

Koos abikaasaga toimetasid aastatel 1893–1907 Tallinna vene päevalehte *Ревельские известия*.

## Isiklikku
Tema abikaasa Varvara Jantševetskaja oli esimesi vene naisajakirjanikke. Tema poeg Vassili Jantševetski oli kirjanik (pseudonüümiga **Vassili Jan**), paljude ajalooliste romaanide autor.

## Viited

## Välislingid
Helme kihelkond

**Helme kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Helmet im Kreis Fellin*) oli kihelkond Mulgimaal ja Viljandimaal, Rootsi aegses Pärnumaal ja Pärnu kreisis ja Liivimaa kubermangus Viljandi kreisis. 

## Helme kihelkonna mõisad
*Helme kirikumõis (*Pastorat Helmet*)
*Aitsra mõis (*Adscher*), Ala mõisa kõrvalmõis
*Ala mõis (*Assikas*) rüütlimõis
*Asu mõis (*Assuma*) Koorküla kõrvalmõis
*Helme mõis (*Schloß Helmet*) rüütlimõis
*Holdre mõis (*Hollershof*, Morsel Ilmus) rüütlimõis
*Hummuli mõis (*Hummelshof*) rüütlimõis
*Jõgeveste mõis (*Beckhof*) rüütlimõis
*Kärstna mõis (*Kerstenhof*) rüütlimõis
*Koorküla mõis (*Korküll*) rüütlimõis
*Leebiku mõis (*Abenkat*) rüütlimõis
*Lõve mõis (*Lauenhof*) rüütlimõis
*Murikatsi mõis (*Murrikatz*) Kärstna kõrvalmõis
*Patküla mõis (*Owerlack*) rüütlimõis
*Riidaja mõis (*Morsel Podrigel*) rüütlimõis
*Roobe mõis (*Ropenhof*) rüütlimõis
*Taagepera mõis (*Wagenküll*) rüütlimõis
*Vanamõisa mõis (*Alt-Wagenküll*) Taagepera 
*Vanamõisa mõis (*Althof*) Leebiku kõrvalmõis

## Helme kihelkonna vallad
*Ala-Aitsra vald (1866–1899)
*Helme vald (1866–1917)
*Holdre vald (1866–1900)
*Hummuli vald (1866–1917)
*Jõgeveste vald (1866–1917)
*Koorküla vald (1866–1917)
*Kärstna vald (1866–1917)
*Leebiku vald (1866–1917)
*Lõve vald (1866–1917)
*Patküla vald (1866–1917)
*Riidaja vald (1866–1917)
*Roobe vald (1866–1899)
*Taagepera vald (1866–1917)
## Haridusasutused
1810. aasta Pärnu-Viljandi ülemkirikueestseisja von Liphardti korralduse alusel asutas Helme mõisnik Gustav von Rennenkampff Helme vallas asuvasse Vanakoollitare tallu kooli, mis oli esimene haridusasutis  Helme kihelkonnas. Vallakoolis õpetati lugemist, katekismust ja kirikulugu. Esimesed kirjalikud andmed kooli kohta on säilinud 1853. aastast. 1920. aasta "Avalikkude algkoolide seadusega" muudeti vallakoolid algkoolideks, 1920. aastal sügisel muudeti Helme algkool 4-klassiliseks ja 1924. aastal 6-klassiiiseks algkooliks ning samal ajal asus kool 1907. aastal Helme endise kihelkonnakooli ruumidesse.

## Helme kihelkonna kalmistud
*Alamõisa mõisa kalmistu
*Helme kalmistu
*Jõgeveste mõisa kalmistu
*Jõgeveste II maailmasõja matmispaik
*Kärstna mõisa kalmistu
*Kärstna II maailmasõja matmispaik
*Lõve mõisa kalmistu
*Riidaja mõisa kalmistu
*Taagepera kalmistu
*Taagepera mõisa kalmistu
*Tõrva õigeusu kalmistu

## Viited

## Kirjandus
*
*Linda Vilmre. *[http://www.folklore.ee/pubte/ajaloolist/helme Ajalooline traditsioon Helme kihelkonnast 1927. aastal]* Eesti Kirjandusmuuseum. Folkloristika osakonna e-raamat. 2017.
Sarah Silverman

**Sarah Kate Silverman** (sündinud 1. detsembril 1970) on juudi päritolu Ameerika koomik, näitleja, kirjanik, laulja ja muusik.

## Filmirolle

## Välislingid

*  (*inglise keeles*)
* Näitleja mitteametlik veebileht (*inglise keeles*)
591

**591. aasta**

## Sündmused
*Gregorius I kirjutas oma ühe tuntuma teose "Eeskiri vaimulikele", mis oli läbi keskaja vaimulikele hingehoiu käsiraamatuks

## Sündinud
*Su Dingfang, hiina kindral

## Surnud
*...
Kosmiline mikrolaine-taustkiirgus

**Kosmiline mikrolaine-taustkiirgus** ehk **reliktkiirgus** on Universumi algusaegadest pärinev kiirgus kosmoses. Kiirguse avastasid 1964. aastal Arno Penzias ja Robert Wilson. Saadud teadmised võimaldasid tõendada teooriat, et Universum oli kunagi väga tihe ja kuum, andes faktilist tuge Suure Paugu kosmoloogiale. Penzias ja Wilson said avastuse eest 1978. aastal Nobeli füüsikaauhinna.

Taustkiirgus tekkis hinnanguliselt 380 000 aastat pärast Suurt Pauku, mil Universumis algas temperatuuri langemise tõttu aatomite moodustumine. Varasem mateeria oli aatomite tekkeks liiga kuum, temperatuuriga suurusjärgus 109 K, ning oli enamasti plasmaolekus. Kiirgus oli ainega soojuslikus tasakaalus. Tekkinud "külmad" aatomid, mille temperatuur oli suurusjärgus 3×103 K, ei suutnud enam kiirgust neelata, seetõttu hakkasid kiirguse footonid ilmaruumis laiali levima. Universum muutus senise läbipaistmatu "gaasikera" asemel läbipaistvaks (nähtavaks).

Reliktfootonid on Universumis jaotunud praktiliselt homogeenselt, iga cm3 kohta ligi 400. Reliktkiirguse energia vastab absoluutselt musta keha kiirguse energiale temperatuuril 2,7 K. (Võrdluseks: 2,7 kelvinit on väga madal temperatuur. See on sama, mis -270.45 kraadi  C.)

## Viited

## Välislingid
* Planck reveals an almost perfect universe
Edward Titchener

**Edward Bradford Titchener** (11. jaanuar 1867 Chichester – 3. august 1927) oli inglise strukturalistlik psühholoog.

## Elulugu
Titchener õppis Oxfordi Ülikoolis aastatel 1885–1890. Oxfordis ulatus tema huvidering filosoofiast psühholoogiani. Ta tõlkis Wilhelm Wundti teose "Principles of Physiologial Psychology" (kolmanda väljaande) inglise keelde. Et Titchener ei leidnud Inglismaal kedagi, kes teda psühholoogia alal õpetaks, läks ta 1890. aastal õppima Leipzigisse, kus sai 1892. aastal doktorikraadi.

Pärast lühiajalist töötamist bioloogia lektorina Inglismaal siirdus Titchener Ameerikasse, et õpetada Cornelli ülikoolis, kuhu ta jäi kuni elu lõpuni. Ta muutis Cornelli mentalistlikku psühholoogia kantsiks, kuigi Ameerika psühholoogia fookus oli kõigepealt funktsionalistlik ja pärast 1913. aastat bihevioristlik. Titchener ei liitunud kunagi nende liikumistega, kuigi oli sõber funktsionalisti James Rowland Angelli ja biheiviorismi rajaja John B. Watsoniga.

Titcheneri loetakse saksa psühholooga maaletoojaks Ameerikasse. Seega mängis ta olulist rolli ameerika psühholoogia loomises. 

## Teooriad
Titcheneri psühholoogia esimene ülesanne oli põhiliste aistingu-elementide avastamine, millele kõik komplekssed protsessid on taandatavad. Elemendid olid Titcheneri käsitluses kõige lihtsamad kogetavad aistingud. Titchener introspektsiooni meetod oli keeruline retrospektiivne kogemuste analüüs.

Titcheneri psühholoogia teine ülesanne oli välja selgitada, kuidas elementaarsed aistingud moodustavad keerukaid tajusid, ideid ja kujundeid. Titchener loobus assotsiatsionismist, huvitudes rohkem lihtsatest tähenduseta aistingutest.

Titcheneri psühholoogia kolmas ülesanne oli selgitada, kuidas psüühika töötab. Introspektsioon võib tema sõnul olla vaid psüühika kirjeldus, kuid teaduslik psühholoogia vajab midagi enamat. Vastus peitub tema sõnul füsioloogias, mis võiks seletada, miks sensoorsed elemendid tekivad ja omavahel ühenduvad.
Peter Friedrich Bornwasser

**Peter Friedrich Bornwasser** (3. oktoober 1710 Gross-Pomeiske, Pommeri – 29. juuni / 10. juuli 1777 Rõuge) oli Eesti vaimulik.

Bornwasser sündis Gross-Pomeiskes Bütowi maakonnas Pommeris (praeguse haldusjaotuse ja nimede järgi Pomysk Wielkis Bytówi maakonnas Pomorze vojevoodkonnas), kohaliku pastori perekonnas. Ta õppis Stolpe (praeguse nimega Słupsk) gümnaasiumis. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 1. mail 1730) Halle Ülikoolis. Ta töötas ka aastatel 1731–1732 Halle ladina kooli õpetajana. Seejärel tuli ta Urvastesse, kus oli pastor Quandti võõraslaste koduõpetaja. Ordineeriti 25. juulil / 5. augustil 1739 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1739–1743 (kutsuti 3. veebruaril / 14. veebruaril 1739) Paide ja Anna koguduse õpetaja. Aastatel 1743–1777 oli ta Rõuge Maarja koguduse õpetaja. Vaadetelt oli ta pietist.

## Isiklikku
Tema poeg Anton Friedrich Bornwasser oli Vigala ja Rõuge Maarja koguduse õpetaja; tema pojapoeg Peter Friedrich Bornwasser oli Rõuge ja Karula koguduse õpetaja, teine pojapoeg Heinrich Wilhelm Bornwasser oli Võru Katariina koguduse õpetaja; tema pojatütar Dorothea Elisabeth oli abielus Hargla ja Lääne-Nigula koguduse õpetaja Johann Theophilus Gottlieb Kettleriga, pojatütar Charlotte Henriette Catharina oli abielus Juuru Mihkli koguduse õpetaja Samuel Christian Kettleriga.

## Viited
Halliste kihelkond

**Halliste kihelkond** (lühend Hls; saksa keeles *Kirchspiel Hallist*, mulgi keeles *Aliste*) on ajalooline kihelkond Mulgimaal ja Liivimaa kubermangus Pärnu kreisis.

Kaasajal jäävad kihelkonna alad Viljandimaa aladele.

## Halliste kihelkonna mõisad
* Halliste kirikumõis (saksa keeles *Pastorat Hallist*)
* Abja mõis (*Abia*) rüütlimõis
* Kaarli mõis (*Karlsberg*) Õisu kõrvalmõis
* Kaubi mõis ehk Uue-Pornuse mõis (*Neu-Bornhusen*) rüütlimõis
* Pekre mõis (*Pekker*) Vana-Kariste kõrvalmõis
* Penuja mõis (*Penneküll*) rüütlimõis
* Pornuse mõis (*Alt-Bornhusen*) rüütlimõis
* Uue-Kariste mõis (*Neu-Karrishof*) rüütlimõis
* Vana-Kariste mõis (*Alt-Karrishof*) riigimõis
* Vanamõisa mõis (*Friedrichshei*m) rüütlimõis
* Veelikse mõis (*Felix*) rüütlimõis.

Sellele lisandus 7 karjamõisat.

## Halliste kihelkonna vallad
* Abja vald (1866–1950)
* Kaarli vald (1887–1917)
* Kaubi (Uue-Pornuse) vald (1866–1917)
* Penuja vald (1866–1917)
* Uue-Kariste vald (1866–1917)
* Vana-Kariste vald (1866–1917)
* Vanamõisa vald (1866–1900)
* Vana-Pornuse vald (1866–1917)

## Vaata ka
* Alistegunde, piirkond / arvatav muinaskihelkond Sakala lõunaosas.

## Kirjandus
* 
* 
* Helene Peterson. *[http://www.folklore.ee/pubte/ajaloolist/karksi_halliste Ajalooline traditsioon Karksi/Halliste kihelkonnast 1925. aasta suvel]* Eesti Kirjandusmuuseum. Folkloristika osakonna e-raamat. 2017.
* Alma Piiskop. *[http://www.folklore.ee/pubte/ajaloolist/halliste Ajalooline traditsioon Halliste kihelkonnast 1925. aasta suvel]* Eesti Kirjandusmuuseum. Folkloristika osakonna e-raamat. 2017.

## Välislingid
* Halliste kihelkond ''Kirchspiel Hallist in Kreis Pernau'', Eesti Mõisaportaalis
Arno Allan Penzias

**Arno Allan Penzias** (26. aprill 1933 München – 22. jaanuar 2024) oli juudi päritolu USA füüsik, Nobeli auhinna laureaat.

1964. aastal avastas Penzias koos Robert Wilsoniga reliktkiirguse, 1978. aastal pälvisid nad oma avastuse eest Nobeli füüsikaauhinna.

## Elulugu
Ta sündis Karl ja Justine Penziase (sündinud Eisenreich) pojana. Isal oli nahaäri.

Kui Arno oli kuueaastane, sattus ta nende laste hulka, kes operatsiooni Kindertransport käigus evakueeriti Suurbritanniasse. Hiljem õnnestus ka tema vanematel USA-sse põgeneda ja perekond asus elama New Yorki. 1946 omandas Penzias USA kodakondsuse.

Ta lõpetas 1951 Brooklyni Tehnikakõrgkooli ja sai 1954 New Yorgi linnakolledžist bakalaureusekraadi. Seejärel sai ta Columbia ülikoolist 1958 magistrikraadi ja 1962 doktorikraadi.

Seejärel töötas ta 37 aastat ettevõttes Bell Labs.

## Reliktkiirguse avastamine
1964. aastas hakkas Arno Penzias koos Robert Woodrow Wilsoniga New Jerseys Bell Labsi raadioantenni abil Linnutee kiiratavate raadiolainete intensiivsust mõõtma. Nad avastasid mikrolainelise müra. Nende esimene hüpotees oli see, et see pärineb New Yorgist, aga nad pidid sellest loobuma, sest müra oli suunast sõltumatu. Antennide uurimine näitas, et need olid täis tuvisõnnikut, mida Penzias nimetas valgeks dielektriliseks materjaliks. Pärast seda, kui antennid olid puhastatud ja tuvid likvideeritud (sealjuures kumbki väitis, et käsu tuvid maha lasta andis teine), jäi müra alles. Kui nad ei osanud müra seletada maapealsete allikate mõjuga, siis avaldasid nad oma avastuse. See müra osutus varasest Universumist pärinevaks reliktkiirguseks.

## Tunnustus
*1975 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*1975 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*1978 – Nobeli füüsikaauhind
*1990 – valiti USA Rahvusliku Inseneriakadeemia liikmeks

## Isiklikku
Penziasel on poeg David Penzias ja kaks tütart: teadlane Mindy Penzias Dirks ja rabi Shifra (Laurie) Weiss-Penzias.

## Viited

## Välislingid

* Arno Penzias Nobeli auhinna lehel
Robert Woodrow Wilson

**Robert Woodrow Wilson** (sündinud 10. jaanuaril 1936 Houstonis) on USA astronoom, Nobeli auhinna laureaat.

1978. aastal pälvis ta koos Arno Penziasega oma avastuse eest Nobeli füüsikaauhinna. Samal aastal sai sama auhinna ka NSV Liidu füüsik Pjotr Kapitsa hoopis teist laadi töö eest.

Wilson õppis Texases Rice'i ülikoolis ja sai doktorikraadi raadioastronoomia alal California Tehnoloogiainstituudis. 1963. aastal läks ta tööle ettevõttesse Bell Labs.

## Reliktkiirguse avastamine
1964. aastal asus Robert Wilson koos Arno Penziasega New Jerseys Bell Labsi raadioantenni abil Linnutee kiiratavate raadiolainete intensiivsust mõõtma. Nad avastasid suunast sõltumatu mikrolainelise müra, mis osutus varasest universumist pärinevaks reliktkiirguseks, kosmiliseks mikrolaine-taustkiirguseks. Selle avastuse abil sai tõestada, et Suure Paugu ajal polnud universum jahe, vaid tulikuum.

## Tunnustus
* 1977 – Henry Draperi medal (koos Arno Penziasega USA Rahvusliku Teaduste Akadeemialt)
* 1978 – Nobeli füüsikaauhind
* 1978 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
* 1979 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
* 2009 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks

## Välislingid
* Robert Woodrow Wilson Nobeli auhinna lehel
Ollanta Humala

**Ollanta Moisés Humala Tasso** (sündinud 26. juunil 1962 Limas) on Peruu poliitik, 2011–2016 Peruu president.

Humala isa oli Isaac Humala, kes kuulus erakonda Peruu Kommunistlik Partei – Punane Isamaa ja oli õpetanud kirjanikule Mario Vargas Llosale ülikoolis marksismi-leninismi. Ollanta ema on Elena Tasso, Ollanta vennad on Antauro ja Ulises Humala.

Ollanta Humala on endine sõjaväelane. Ta osales muu hulgas 1995. aastal Ecuadori-Peruu piirisõjas ning juhtis aastal 2000 riigipöördekatset Alberto Fujimori vastu.

Ta asutas aastal 2005 Peruu Rahvuspartei ning on siiani selle esimees.

2006. aasta Peruu presidendivalimistel oli Humala oma erakonna presidendikandidaat. Teda toetas ka Ühendus Peruu eest, kuigi viimase asutaja, endine ÜRO peasekretär ja Ühenduse Peruu eest kandidaat 1995. aasta Peruu presidendivalimistel Javier Pérez de Cuéllar ei kiitnud tema toetamist heaks. Humala kogus presidendivalimiste avavoorus 9. aprillil 30,62% häältest ja võitis sellega esimese vooru. Teises voorus oli tema vastane Alan García, kes oli Peruu president olnud 1985–1990 ja kogunud valimiste esimeses voorus 24,32% häältest. Kolmandaks tuli 23,81% kogunud Lourdes Flores. Teises voorus 4. juunil valiti presidendiks umbes 53% häältest kogunud García.

2011. aasta Peruu presidendivalimiste eel ei näidanud avaliku arvamuse küsitlused Humalale algul suurt edu. Paljudes küsitlustes oli tema toetus alla 10%, mis andis alles 4. koha. Edaspidi asi paranes ja 10. aprillil toimunud valimiste esimeses voorus kogus ta 31,7% häältest, mis andis võidu Keiko Fujimori (23,6%) ees, kes on endise presidendi Alberto Fujimori tütar. Endine president Alejandro Toledo, kes mitmes arvamusküsitluses parima koha sai, jäi 15,6%-ga 4. kohale. 5. juunil toimus valimiste teine voor, kus Humala kogus 51,5% Fujimori 48,5% vastu ja valiti presidendiks.

Ollanta Humala abiellus 1999. aasta septembris Nadine Herediaga. Neil on kolm poega Illariy, Nayra ja Samin.

Ta arreteeriti 2017. aastal seoses korruptsioonisüüdistusetega ja ootab kohut.
Jaen Teär

**Jaen Teär** (ka **Jaan Teär**; 24. märts 1854 – 16. juuni 1925) oli Saaremaa meremees, suurim laevaomanik ja Vilsandi päästejaama ülem.

## Elulugu
Jaen Teär sündis Saaremaal Kihelkonna vallas Kõõru külas. Ta oli oma vanemate Jüri ja Marie kolmas poeg. Isa suri, kui Jaen oli väike poiss ja ema kolis uuesti abielludes koos pojaga Vilsandile, kus võõrasisa sai Kihelkonna kirikumõisa maadehoidjaks. Lapseeas oli tema tegevus karjas ja kalal käimine. Kuueteistaastaselt läks ta päästejaama aerumehena tööle. Kui kroonuteenistuse aeg kätte jõudis, määrati ta saare tuletorni teenistusse.

1877. aastal abiellus ta rikka lese Julianaga.
Georg Friedrich Schultz

**Georg Friedrich Schultz** (1. august 1689 Ridala – 27. november/8. detsember 1764 Haapsalu) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 21. aprillil 1711, oli kohal veel aastal 1717) Halle Ülikoolis. Ordineeriti 12. märtsil/23. märtsil 1718 õpetajaks.

Ta oli aastatel (kutsuti 5. mail/16. mail 1717, introdutseeriti 27. aprillil/8. mail 1718) 1718–1764 Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja. 1. veebruarist/12. veebruarist 1752 oli ta *Senior ministerii* (Eestimaa pastorkonna vanem). Ta oli pietistide ja vennastekoguduse liikumise poolehoidja.

## Isiklikku
Tema isa Georg Schultz oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja, tema naise Juliana Eleonora isa Daniel Vick oli Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja. 

Tema väimees Johann Friedrich Gernet oli Vigala Maarja koguduse õpetaja, tema teine väimees Georg Christoph Fuhrmann oli Ambla Maarja koguduse õpetaja, kolmas väimees David Gottlieb Glanström oli Paide ja Anna koguduse õpetaja; tema tütretütar oli abielus Vigala ja Rõuge Maarja koguduse õpetaja Anton Friedrich Bornwasseriga. 

Tema poeg Carl Gustav Schultz oli Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja, pojapoeg Carl Gustav Schultz oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja.

## Viited
Robert Wilson

**Robert Wilson** on mitme tuntud mehe nimi:
***[[Robert Woodrow Wilson]]** (sündinud 1936), USA astronoom
***[[Robert Wilson (lavastaja)|Robert Wilson]]** (1941–2025), USA eksperimentaalteatrilavastaja ja näitekirjanik
***[[Robert Arnott Wilson]]** (sündinud 1958), Briti matemaatik
***[[Robert Brian Wilson]]** (sündinud 1962), USA näitleja
***[[Robert Wilson (filosoof)|Robert A. Wilson]]** (sündinud 1964), Austraalia päritolu filosoof