open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vokaalansambel (žanr)

**Vokaalansambel** on vokaalmuusika žanr, kus heliteose esitavad kaks või enam lauljat. Teost võidakse esitada *[[a cappella]]* või instrumentaalsaatega (nt klaveri-, ansambli-, orkestrisaatega). Saateks võib olla ka suurem koor.

Vokaalansamblid on tihti suuremate vokaal- ja vokaal-instrumentaalteoste, mõnikord ka sümfooniliste teoste, osad või numbrid.

Tavaliselt eristatakse partiide arvu järgi järgmisi alažanre:
*duett
*tertsett
*kvartett
*kvintett
*sekstett
*septett (žanr)septett
*oktett
*nonett

## Vaata ka
* Ansambel (number)
DJ Falk

**Jarle Falk Reiss** (sündinud 16. aprillil 1967 Lørenskogis), tuntud kui **DJ Falk**, on Norra diskor, laulja ja laulukirjutaja. Praegu elab Stokmarknesi väikelinnas Norras.

Ta on Norra üks tuntumaid *[[trance]]*-DJ-sid elektroonilise tantsumuusika alal ning on hinnatud silmapaistvate laseretenduste ja remikside poolest.

Ta on olnud elukutseline DJ alates 1987. aastast ning mänginud diskoteekides, klubides, lavadel ja areenidel Varssavist lõunas kuni Longyearbyenini Spitsbergenis põhjas.

Tema seni kõige suuremat sõud nägi üle 6000 inimese.

## DJ Falki lood

*1996 – "Unknown", singel
*1997 – *Self Control Dj_Falk Mix*, singel
*1999 – *Millennium children*, singel
*1999 – *Hymn to Elin* , singel
*2007 – *Northern Lights*, singel
*2008 – *Heile Nettet*, singel
*2008 – *Heile Nettet (Rock solid mix)*, singel
*2008 – *Skywalking*, singel
*2008 – *Atmosphere* , singel
*2008 – *Counterstrike*, singel
*2008 – *Dj-Falk Live from Vesterålshallen*, singel
*2008 – *Fetish*, singel
*2008 – *Latino Summer chill*, singel
*2008 – *Hall of the mountainking*, singel
*2008 – *Latino Summer Chill*, singel
*2008 – *Life*, singel
*2008 – *The Awakening*, singel
*2008 – *The Arctic Dance Experience* , Album
*2012 – *Urban Landscapes*, Album

## Välislingid
*Dj-Falk.no
*Fanclub
Lüpsiloom

**Lüpsiloom** on piima saamiseks kasvatatav ja karjatatav imetaja. Piima saamise eesmärgil kasvatatakse järgmisi loomi: lehm, kaamel, kits, lammas, hobune jt.

## Vaata ka
*lüpsilehm
Dies irae (muusika)

***Dies irae*** [d'i-ees 'iirää] (ladina keeles 'viha päev') on liturgilise muusika žanr, mis võib olla osa reekviemist või ka iseseisev heliteos.
TNK-BP

**TNK-BP Ltd.** on vertikaalselt integreeritud Venemaa naftakompanii, mis rajati 2003. aastal BP Venemaa ja Ukraina varade ning Alfa, Access/Renova grupi (AAR) ühendamisel. Ettevõte registreeriti Briti Neitsisaartel. Kummalegi osapoolele kuulub 50% kompaniist.

AARi taga on Venemaa oligarhid Mihhail Fridman, Viktor Vekselberg, German Han ja Venemaal sündinud USA kodanik Leonard Blavatnik.

## Välislingid
* TNK-BP ingliskeelne veebisait
Reekviem (muusika)

**Reekviem** on liturgilise muusika vorm ja žanr, mis põhineb katoliku kiriku leinamissal reekviemil.

Reekviemis on 11 osa. 

Katoliku kiriku matuseteenistusena lauldakse reekviemi ühehäälselt ladina keeles gregooriuse koraali viisidega. Viimasel ajal kasutatakse ka tõlkeid.

Reekviemi esitab koor ning kaastegevad võivad olla solistid, orkester ja orel.

Reekviem koosneb kindlakskujunenud ladinakeelsete tekstidega lauludest, kuigi iga teos neid kõiki ei sisalda. Reekviemi laulud langevad osaliselt kokku tavalise missa osadega, ära jäävad *Gloria* ja *Credo*. 

**Requiem aeternam** *dona eis, Domine* (Igavest rahu anna neile, Issand) on reekviemi avalaul, mis annab zanrile nimetuse.

**Dies irae** (Viha päev) sisuks on viimsepäevakohus ja maailmalõpp. Selle osa tekst loodi XIII sajandi keskel.

**Confutatis** (Äraneetud) kirjeldab patuste hirme ja piinasid.

**Lacrimosa** (Pisarad) annab edasi kurbust ja hingevalu.

Sisuliselt kuuluvad *Confutatis* ja *Lacrimosa* *Dies irae* juurde, kuid on heliloojaid, kes kõiki kolme muusikaliselt eraldi kujutavad.

Esimese polüfooniliselt mitmehäälse reekviemi komponeeris Johannes Ockeghem (1410–1497).

Reekvieme on kirjutanud paljud heliloojad:
*Johannes Ockeghem (1410–1497)
*Orlando di Lasso (1532–1594)
*Giovanni Pierluigi da Palestrina (1525/1526–1594)
 
* Hector Berlioz
* Johannes Brahms
* Charles Gounod
* Cyrillus Kreek
* Ferenc Liszt
*Reekviem – Wolfgang Amadeus Mozart (lõpetas Süssmayer)
* Camille Saint-Saëns
* Franz Schubert
* Robert Schumann
* Igor Stravinski
*Reekviem – Erkki-Sven Tüür
* Giuseppe Verdi
* Andrew Lloyd Webber

## Kirjandus

* Karp, Eve.  "Muusika IX klassile" Tallinn, 1998
Gudermess

**Gudermess** (**Gümse**) on linn Tšetšeenias, Gudermessi rajooni halduskeskus, mis kuulub iseseisvasse Gudermessi linnaringkond. 

Linn asub Gudemessi aheliku põhjaosas Tšetšeenia tasandiku idaosas Sunža ja Gumsi jõe ääres, 36 kilomeetrit Groznõist idas. 

Gudermess sai linnaks 1941. aastal. 

Gudermessi rahvaarv on 2021. aasta andmetel 64 376, 2010. aasta andmetel 45 631, 2006. aasta andmetel 39 000, 2002. aasta andmetel 33 756. 

Linn on tähtis raudteetranspordisõlm, seal asub ka Venemaa Spetsnazi Ülikool.

## Viited
Ljaneero

**Ljaneero** on hobusekarjane Lõuna-Ameerikas. 

Ljaneerod olid toored inimesed, kes valvasid hobusekarju rohtlaantes ja olid alatises sõjas pärismaalastega, ärakaranud neegrite ja vanglast põgenenud roimaritega, kes üritasid varastada nende hooleks antud hobuseid. Nad olid suurepärased ratsanikud, kes päevad otsa istusid sadulas. Rõivaid nad eriti ei kandnud, ainult jalgu katsid midagi pükstetaolist. Relvaks oli neil piik; eriti hädaohtlik vastastele oli nende lasso, mida nad oskasid heita nii osavalt vaenlase kaela, et keegi nende käest ei pääsenud. Ükski õpetatud ratsavägi ei saanud nende Colombia steppide „kasakatega“ hakkama.

Lõuna-Ameerika vabadussõjas olid nad alguses Hispaania kuninga poolel. Enne Simon Bolivariga liitumist lõid nad ta väe 1814. aastal puruks. Kuulsaim ljaneero oli Jose Antonio Paez.
Heiti Paves

**Heiti Paves** (sündinud 8. märtsil 1959) on eesti geneetik.

Ta on töötanud vanemteadurina Tallinna Tehnikaülikooli Geenitehnoloogia Instituudis ja on pälvinud laialdast tunnustust oma fotograafiaalase tegevusega.

## Elulugu
Heiti Paves on 1977. aastal lõpetanud Tartu 5. Keskkooli.
Ta õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis embrüoloogiat ja histoloogiat ning lõpetas 1983. aastal bioloogiaosakonna. Teaduskraadilt bioloogiakandidaat (1989). Väitekiri "Быстрая перестройка актинового цитоскелета в клетках феохромоцитомы PC12 под действием фактора роста нервов" ("Pheokromotsütoom PC12 rakkude aktiinskeleti kiire reorganiseerumine NGFi toimel"), juhendajad Jüri Kärner ja Toomas Neuman. 

Aastatel 1984–1991, 1992–1993 ja 1994–2004 töötas ta nooremteaduri, teaduri ja vanemteadurina Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi molekulaargeneetika laboratooriumis, täiendades end vahepeal Itaalias (1991–1992; Laboratory of Molecular Neurobiology, Consorzio Mario Negri Sud, Santa Maria Imbaro) ja Soomes (1993–1994; neurobioloogia labor Helsingi Ülikooli Biotehnoloogia Instituudis; EMBO fellow).

Aastatel 2004–2016 töötas ta Tallinna Tehnikaülikooli Geenitehnoloogia Instituudis vanemteadurina. 2016. aasta septembrist töötab ta tootespetsialistina ettevõttes Optika & Diagnostika OÜ.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: müosiinide roll taimede morfogeneesis, rakusiseses ja rakkudevahelises liikumises; post-transkriptsiooniline geenivaigistamine ja selle supressorid; taimede ja taimeviiruse geenide ekspressioon ja funktsioon; keskkonnaohutute taimsete viirusvektorite konstrueerimine. 30 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
* 2007 – esikoht Eesti Teadusfoto konkursil
* 2009 – esikoht Nikon Small Worldi konkursil
* 2013 – esikoht Eesti Teadusfoto konkursil

## Loomingu näiteid

Fail:Varbussid.jpg|Eri arengustaadiumides olevad varbussid, kelle kolme neuronisse on viidud rohelist fluorestseerivat valku ehk GFP-d visualiseerimaks nende neuronite arengut. Eesti Teadusfoto 2007 konkursi võidutöö
Fail:Tolmukapea.jpg|Müürlooga avanev tolmukapea tolmuteradega. See foto võitis 2011. aasta Teadusfoto konkursil II koha
Fail:Nõgeseliblikas.jpg|Nõgeseliblika (*Araschnia levana*) hilissuvise põlvkonna valmik
Fail:Müürlooga õis.jpg|Fluorestseeruvate värvidega töödeldud müürilooga õis. Äramärgitud töö konkursil Teadusfoto 2011
Fail:Müürlooga (Arabidopsis thaliana) lehekarv (trihhoom) 311 0802.JPG|Müürlooga lehekarv ehk trihhoom
Fail:Tradescantia tolmukakarvad ja õietolm.JPG|Tradeskantsia tolmukakarvad ja õietolm
Fail:Metsasitikas.jpg|Metsasitikas (*Geotrupes stercorosus*)


## Isiklikku
Tema isa Harri Paves on metsateadlane ja ema Aino Paves on arstiteadlane.

## Viited

## Välislingid

* 
* "Eesti teadlane on võitnud rahvusvahelise makrofotokonkursi" Horisont, 9. oktoober 2009
* "Honorable Mention, Photography: "Self-Fertilization"" National Geographic, 18. veebruar 2010
*Fotokala
Korisliiga

**Korisliiga** on Soome korvpalliliiga, milles osaleb 12 Soome tugevaimat korvpallimeeskonda. Praegune meister on Kouvot.

## Meeskonnad 2014/2015

*Helsinki Seagulls
*Joensuun Kataja
*Kauhajoen Karhu
*Kouvot
*KTP-Basket
*Lapuan Korikobrat
*Loimaa Bisons
*Namika Lahti
*Salon Vilpas
*Tampereen Pyrintö
*Tapiolan Honka

## Välislingid

*koris.net
George Vancouver

**George Vancouver** (22. juuni 1757 – 12. mai 1798) oli ohvitser Suurbritannia kuninglikus mereväes.

Noor Vancouver näitas, et ta oskab navigeerida, ja seilas koos James Cookiga tolle teisel ja kolmandal reisil. Vancouver oli tunnistajaks sellele, et Cook suri Hawaiil. Pärast ülikooli läks ta mereväkke, kus valiti diplomaatilisele ja avastusretkele Loode-Ameerika rannikule läbi rääkima hispaanlastega, et nad lahkuksid sellelt territooriumilt.

Tema järgi on nimetatud Vancouveri linn ja Vancouveri saar.

## Välislingid
Põhja-Korea vapp

**Põhja-Korea vapp** (korea keeles 조선민주주의인민공화국문장) on Põhja-Korea (Korea Rahvademokraatliku Vabariigi) vapp.
Saudi Araabia vapp

**Saudi Araabia vapp** (araabia keeles شعار السعودية‎) on Saudi Araabia riigivapp. Vapp on kasutusel alates 1950. Saudi Araabia põhiseaduse järgi koosneb see ristatud mõõkadest ja palmipuust mõõkade ristumiskoha peal. Mõõgad tähistavad Al-Ḩijāzi ja Najdi, mis ühendati ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūdi poolt 1926. aastal. Palmipuu tähistab riigi põllumajandust ja on kõrbeoaasi sümboliks.

### Viited
Irena Sendler

**Irena Stanisława Sendler** (sünninimi **Irena Stanisława Krzyżanowska**; 15. veebruar 1910 Varssavi – 12. mai 2008 Varssavi) oli Poola sotsiaaltöötaja, kes Teise maailmasõja ajal päästis Varssavi getost tuhandeid (umbes 2500) juudi lapsi. 

Gestapo arreteeris ta 1943. aastal. Teda piinati ja ta mõisteti surma, kuid Żegota vastupanuliikumisel õnnestus ta päästa. 

## Tunnustus
*1965. aastal andis Iisraeli holokausti muuseum Yad Vashem Irena Sendlerile aunimetuse "Õiglane maailma rahvaste seas" 
*2003. aastal autasustati teda Poola kõrgeima riikliku autasuga – Valge Kotka ordeniga 
*2007. aastal esitasid Poola president ja Iisraeli peaminister ta Nobeli rahupreemia kandidaadiks ligi 2500 lapse elu päästmise eest, kuid auhind anti USA asepresident Al Gore'ile tema töö eest globaalse soojenemise alal, kuna auhind antakse viimase kahe aasta jooksul võetud meetmete eest 
*2007. aastal autasustati teda Rahvusvahelise Naeratuse Ordeniga, saades vanimaks ordeni saajaks 
*Varssavi linna ja Tarczyni linna aukodanik.

## Välislingid

* Irena Sendler - Yad Vashem
Lõunapassaathoovus (India ookean)

**Lõunapassaathoovus** on hoovus India ookeanis. Hoovab üle India ookeani lõunaosa läände. Madagaskarini jõudes hargneb Madagaskari hoovuseks, Mosambiigi hoovuseks ja Ida-Aafrika hoovuseks.

## Vaata ka
*Lõunapassaathoovus (Atlandi ookean)
*Lõunapassaathoovus (Vaikne ookean)
Levanzo

**Levanzo** (*Isola di Lèvanzo*, *Lèvanzu*) on saar Vahemeres Sitsiilia saarest lääne pool, vähim kolmast Egadi saartest. Pindala 5,82 km&sup2;, rahvaarv on umbes 45o inimest. Saar on künklik, kõrgus kuni 278 m (Pizzo Monaco). Kuulub Itaaliale. Saare antiigi nimi on "Phorbantia", mis on saarel kasvava taime nimi. 

Levanzo on tuntud "Grotta del Genovese" poolt, mis on koobas 10&nbsp;000 aastat vana joonistega.
Bad Gottleuba-Berggießhübel

**Bad Gottleuba-Berggießhübel** on väikelinn Saksamaal Saksimaa liidumaal Saksi Šveitsi – Ida-Maagimäestiku kreisis.

2008. aastani kuulus linn Saksi Šveitsi kreisi.

### Linnaosad
* Bad Gottleuba
* Bahra
* Berggießhübel
* Breitenau
* Börnersdorf
* Forsthaus
* Hellendorf
* Hennersbach
* Langenhennersdorf
* Markersbach
* Oelsen
* Zwiesel

## Viited

## Välislingid
* Bad Gottleuba-Berggießhübeli koduleht
Bad Schandau

**Bad Schandau** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Saksi Šveitsi – Ida-Maagimäestiku kreisis.

2008. aastani kuulus linn Saksi Šveitsi kreisi.

## Linnaosad

Krippen, Postelwitz, Schmilka ja Ostrau.

## Viited

## Välislingid
* Bad Schandau koduleht
Lembit Kaljuvee

**Lembit Kaljuvee** (sündinud 29. detsembril 1952 Raja külas Mustvee rajoonis) on Eesti poliitik ja ettevõtja.

## Haridus
Ta lõpetas 1969. aastal Kohtla-Järve 4. 8-klassilise kooli, 1973. aastal Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi tööstus- ja tsiviilehituse erialal ning 1986. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehituse ökonoomika ja organiseerimise eriala.

## Töökäik ja tegevus ühingutes
Kaljuvee on töötanud Rakvere MEKi juhatajana 1980–1986, Rakvere rajooni täitevkomitee esimehena 1987–1990, Rakvere maavanema 1990, Lääne-Viru maavanemana 1990–1992, Kunda Nordic Tsemendi juhatuse liikmena 1992–1994 ja nõukogu esimehena 1994–1999, Eesti Hoiupanga Ida regiooni direktorina ja peadirektori asetäitjana 1994–1998 ning Eesti Põlevkivi juhatuse liikmena 1999–2006 ja juhatuse esimehena 2006–2007.

## Tegevus NLKP-s
Ta kuulus NLKP-sse aastail 1984–1989.

## Ühiskondlik tegevus
Ta on AS Kunda Trans nõukogu esimees, SA Kõnnu Dendropark nõukogu liige, Tallinna Tehnikaülikooli kuratooriumi liige, Eesti Jahimeeste Seltsi liige, Haljala Lions Clubi liige ning Wesenbergi klubi liige.

## Poliitiline tegevus
Ta oli Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige 1990–1992 ja Eesti Kongressi liige. Ta oli XI Riigikogu ja XII Riigikogu koosseisu liige.

Kaljuvee oli Eesti Keskerakonna asutajaliige. Riigikogu juhatus registreeris Lembit Kaljuvee lahkumise Eesti Keskerakonna fraktsioonist 2012. aasta 9. aprillil. Ta lahkus fraktsioonist koos Rainer Vakra, Deniss Boroditši ja Inara Luigasega.

## Tunnustus
* Riigivapi IV klassi teenetemärk, 2002
* Riigivapi III klassi teenetemärk, 2006
* Lääne-Virumaa vapimärk, 2013

## Viited
2003. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlus

**2003. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlus** oli esimene Laste Eurovisiooni lauluvõistlus 8–15-aastastele lastele. See toimus 15. novembril 2003 Kopenhaagenis Taanis. Õhtujuhtideks olid Camilla Ottesen ja Remee. Lauluvõistluse võitis 11-aastane Dino Jelusić, kes esindas Horvaatiat lauluga "Ti Si Moja Prva Ljubav" (Sa oled mu esimene armastus). See oli esimene kord, kui Eurovisiooni lauluvõistlust edastati 16:9 laiekraanformaadis. Otsustati ka, et võitja riik ei pruugi korraldada järgmise aasta võistlust, et vähendada noortelt osalejatelt survet. 

Slovakkia ringhääling STV ja Saksamaa ringhääling ARD väljendasid huvi osaleda lauluvõistlusel ning nad lisati loosi, kus loositi, kes saavad osaleda lauluvõistlusel. 

## Tulemused

## Punktitabel
Jõuga järvestik

**Jõuga järvestik** on järvederühm Jõuga ooside vahel, halduslikult Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Jõuga külas. See koosneb 4-st irdjää sulamisel termokarstilise päritoluga järvest. Need järved on Jõuga Pesujärv, Jõuga Linajärv, Jõuga Liivjärv ja Armise järv.

Inimtegevuse tagajärjel on järved oligotroofsetest muutunud eutroofseteks. 

Neis järvedes esineb mitmeid haruldasi taime- ja loomaliike, näiteks veekonna.  

## Vaata ka
*Eesti järvede loend

## Viited
Nirk

**Nirk** (*Mustela nivalis*) on kärplaste sugukonda kuuluv väike röövloom, kõige väiksem tänapäeval elavatest kiskjalistest. 

Nirk kuulub kõige vähem ohustatud liikide hulka.

## Alamliigid

Nirgil eristatakse kolme alamliiki:
* Põhjanirk (*Mustela nivalis nivalis*), Põhja-Skandinaavia, Venemaa ja Põhja-Ameerika
* Lõunanirk (*Mustela nivalis vulgaris*), Lõuna-Euroopa, Põhja-Aafrika ja Kesk-Aasia 
* *[[Mustela nivalis minuta]]*, Põhja-Skandinaavia 

Eestis elab nirk kõikjal, kuid on vähearvukas.

## Välimus
Nirgi tüvepikkus on 13–28 cm, saba pikkus u 9 cm, mass 40–100 grammi. Isaste nirkide tüvepikkus on Suurbritannias 202–314 mm, emastel 173–181 mm. Piirkonniti ja alamliigiti on need üpris erinevad. 

Nirgi keha on väike ja silinderjas, vilajas ja väga paindlik. Tal on ühevärviline saba. Nirk meenutab suuresti kärpi, kuid viimase sabaots on must. Suvel on nirk seljalt helepruun, alt valge või kollakas. Levila põhjaosas muutub ta talvel üleni lumivalgeks. 

## Eluviis
Nirk elab seal, kus leidub palju hiirlasi: põldudel, jäätmaadel, põõsastikel, raiesmikel, metsaservades, põhuhunnikutes ja heinakuhjades, kuid üksnes siis, kui ümbruses ei ole tema peamist toidukonkurenti kärpi. Oma levila lõunaosas on nirk kärbist märksa arvukam, põhjas on vastupidi.

Nirgid on aktiivsed nii öösel kui päeval. Nende toiduks on tavaliselt närilised, periooditi ka näiteks linnumunad. 

Nirk kütib pisinärilisi üllatava osavuse ja energiaga, jälitades neid isegi urgudes ja varjepaikades. Nirk murrab nii palju kui jaksab, võimalusel isegi rohkem kui ära süüa ja ära viia suudab. 

Nirgi sigimist on puudulikult uuritud. Tiineid emaseid ja vastsündinud poegi on leitud nii suvel kui talvel. Nirgi tiinus on lühikese latentsusstaadiumiga ja kestab 35–37 päeva. Pesakonnas on 3–10 poega. Närilisterohkeil aastail sünnib poegi rohkem.

## Viited

## Välislingid
*
Iroha

"**Iroha**" (いろは) on jaapani luuletus, mis on tõenäoliselt kirjutatud Heiani ajastul (794-1179). Luuletus on tuntud selle poolest, et see on täielik pangramm: selles kasutatakse jaapani silpkirja (*[[Kana (kiri)|kana]]*) iga märki ühe korra.

## Tekst hiraganas

Arhailiste tähtedega ゐ (ehk wi, hääldus *vi*) ja ゑ (we hääldus ve)

:いろはにほへと
:ちりぬるを
:わかよたれそ
:つねならむ
:うゐのおくやま
:けふこえて
:あさきゆめみし
:ゑひもせす

## Tekst hiragana ja kanjidega

:色は匂へと
:散りぬるを
:我か世誰そ
:常ならむ
:有為の奥山
:今日越えて
:浅き夢見し
:酔ひもせす

## Otsene transliteratsioon

:i-ro-ha-ni-ho-he-to
:chi-ri-nu-ru-wo
:wa-ka-yo-ta-re-so
:tsu-ne-na-ra-mu
:u-(w)i-no-o-ku-ya-ma
:ke-fu-ko-e-te
:a-sa-ki-yu-me-mi-shi
:(w)e-hi-mo-se-su

## Tänapäeva keelde tõlke transliteratsioon

:Iro wa nioedo
:chirinuru o
:Waga yo tare zo
:Tsune naran
:Ui no okuyama
:Kyō koete
:Asaki yume miji
:Ei mo sezu.

## Ligikaudne tõlge

:Õied on värvikad, kuid närtsivad [vältimatult],
:kes võiks püsima jääda meie maailmas? [Ei keegi.]
:Luba meil ületada üleloomulikkuse suur mägi
:ja enam pole kerget und ega joobumust.

Luuletuses on kõiki kana märke kasutatud 1 korra, välja arvatud ん [-n], mis lisati kana silpkirja hulka hiljem. Seetõttu kasutati luuletust kanamärkide järjestamiseks kuni 19. sajandi Meiji ajastuni, kui sanskritile tuginev *[[gojūon]]* tõrjus selle kõrvale.

## Välislingid

*http://carlsensei.com/classical/index.php/text/view/191
Duur-moll-süsteem

**Duur-moll-süsteem** on 1600. aastate paikukirikuheliridadest välja kasvanud helisüsteem, milles eristatakse vaid kahte tüüpi heliridu: mažoorne helirida ja minoorne helirida. Duur-moll-süsteemi aluseks on funktsionaalharmoonial põhinev helistiku mõiste, mille kindlustamiseks kasutatakse helirea viiendat (dominant) ja esimest (toonika) astet läbivat kadentsi. 

## Vaata ka
*Heptatoonika

## Välislingid
*Duur-moll-süsteem (saksa keeles)
Koorküla koopad

**Koorküla koopad** ehk **Koorküla Põrguhaud** on koopad Valga maakonnas Tõrva vallas Koorküla külas. 

Need moodustavad 25 m pikkuse koobastesüsteemi.

Koopaid on inimene suurendanud. 

Koopad ja nende lähedal olev Koorküla paljand on arvele võetud ürglooduse objektidena.

## Viited

## Välislingid
* 
*Tutvustus Koorküla lehel
Koorküla põlispuud

**Koorküla põlispuud** asuvad Valga maakonnas Tõrva vallas Koorkülas. 

Põlispuude lähedale jäävad Koorküla koopad.

Puud on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Junko Tabei

**Junko Tabei** (jaapani keeles 田部井 淳子 *Tabei Junko*; 23. mai 1939 Fukushima prefektuur – 20. oktoober 2016 Kawagoe, Saitama prefektuur) oli jaapani alpinist ja esimene naine, kes jõudis Džomolungma ja Xixabangma tippu.

## Haridustee
Ta lõpetas 1962. aasta ülikooli Tōkyōs (Shōwa Joshi Daigaku).

1969. aastal sai ta teaduskraadi inglise kirjanduse alal.

## Mägironimine

Huvi alpinismi vastu tekkis tal juba noores eas, kuid tõsisemalt hakkas mägironimisega tegelema 20-aastaselt. 

1969. aastal loodi tema eestvedamisel Jaapani naisalpinistide klubi (ingliskeelne nimi Ladies Climbing Club Japan). 

1970. aastal tõusis ta Himaalajas Annapurna III tippu (7555 m).

Junko Tabei jõudis Džomolungma tippu 16. mail 1975. Kokku on ta teinud tipputõusud kolmele kaheksatuhandelisele, lisaks Džomolungmale ka 1981. aastal Xixabangmale (8027 m) ja 1996. aastal Cho Oyule (8188 m).

1985. aastal tõusis ta Pamiiris kolme üle 7000 m kõrguse mäe tippu (Lenini mäetipp, Korženevskaja, Ismoili Somoni mäetipp). 1985. aastal ajalehes Sovetski Sport avaldatud intervjuus meenutas soojade sõnadega treenereid-alpiniste Ilmar Priimetsa, Jaan Künnapit, Alfred Lõhmust ja Kalev Muru, kes rahvusvahelises alpilaagris aitasid kolmest jaapanlannast koosneval grupil laskumisel baaslaagrisse mööda Fortambeki liustikku osa nende varustusest alla kanda.

1992. aastal sai Tabeist esimene naine, kes on tõusnud seitsme tipu klubi kõigi 7 eri paigus asuva mäe tippu. 

1999. aastal sooritas ta tipputõusu Tian Shanis asuva Džengiši (7439 m) tippu. 

Ta on tõusnud 56 riigi kõrgeima mäe tippu, sealhulgas 2007. aastal Eestis Suure Munamäe (318 m) tippu.

## Haigus
2012. aastal diagnoositi tal vähk.

2016. aasta juunis tõusis ta oma alpinstikarjääri viimase mäe tippu. Sümboolne on, et selleks sai Fuji, jaapanlastele kõige püham mägi.
 
20. oktoobril 2016 suri ta Kawagoe haiglas kõhukelmevähki.

## Tunnustus
*1995 – aunimetus "Lumeleopard"

## Viited

## Välislingid
*Junko Tabei koduleht
Magnus von Essen (1796–1869)

**Heinrich Magnus Wilhelm von Essen** (vene keeles *Максим Максимович Эссен*; 8. oktoober (vkj 27. september) 1796 Malla mõis Rakvere kreis Eestimaa kubermang Venemaa keisririik – 8. oktoober (vkj 26. september) 1869 Porkuni mõis Eestimaa kubermang Venemaa keisririik) oli baltisaksa poliitik.

Heinrich Magnus Wilhelm von Essen sündis Liivi, Ubasalu ja Malla mõisniku, Eestimaa tsiviilkuberneri Otto Wilhelm von Esseni ja Gertrude Margarethe Stael von Holsteini pojana.

Ta teenis Venemaa keisririigi ratsakaardiväes, kus sai rittmeistri auastme.

Aastatel 1845–1848 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ja hiljem Liivimaa tsiviilkuberner. Ta oli salanõunik ja kammerhärra.

Talle kuulusid Porkuni, Salla, Tammiku ja Mõisamaa mõis.

## Perekond
Essenite aadlisuguvõsast Heinrich Magnus Wilhelm von Essen abiellus 1823. aastal Elise Franziska Guillemot de Villebois'ga (1805–1891). Abielust sündis:

*Stephanie Gertrude Ottilie Eleonore von Essen (1834–1910), abiellus Ludwig Otto von Rennenkampffiga.

## Esivanemad

## Viited

## Kirjandus
*Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, Bd.: 3. Bd 1856-1879, Riga 1881-1884,
David Farragut

**David Glasgow Farragut** (5. juuli 1801 – 14. august 1870 Portsmouth) oli Ameerika Ühendriikide esimene admiral, kes sai kuulsaks oma silmapaistvate merevõitudega Uniooni poolel Ameerika kodusõjas (1861–1865).

## Viited
Irakli Okruašvili

**Irakli Okruašvili** (ირაკლი ოქრუაშვილი; sündinud 6. novembril 1973 Tshinvalis Lõuna-Osseedi autonoomses oblastis) on Gruusia poliitik ja poliitpagulane. Okruašvili jõudis Mihheil Saakašvili esimese presidendiaja jooksul teenida mitmel võimupostil. 2004–2006 oli Okruašvili Gruusia kaitseminister.

## Valitsuses
2000–2001 oli Okruašvili Gruusia asejustiitsminister. Liitunud Saakašvili Ühinenud Rahvusliku Liikumisega, valiti ta 2002. aastal Tbilisi kohalikku omavalitsusse. Rooside revolutsiooni järel 2003. aasta novembris määrati Okruašvili Gruusia presidendi esindajaks Šida Kharthlis.

2003. aasta lõpust 2004. aasta maini pidas Okruašvili peaprokuröri ametit. Maikuus nimetati ta siseministriks, detsembris kaitseministriks. Kaitseministrina paistis Okruašvili silma sõjaliste aktsioonide toetajana Lõuna-Osseetia separatistide vastu. 2006. aasta novembris määrati Okruašvili majandusarengu ministri kohale, millest ta nädal hiljem loobus.
## Opositsiooniline tegevus
2007. aasta septembris teatas Okruašvili uue opositsioonijõu (Liikumine Ühtse Gruusia Eest) moodustamisest ning süüdistas Saakašvilit korruptsioonis, ebakompetentsuses ja inimõiguste rikkumises. Aga ka mõjuka ärimehe Badri Patarkatsišvili tapmise kavades. Okruašvili vihjas ka ekspeaminister Zurab Žvania surma hämaratele asjaoludele.

27. septembril Okruašvili arreteeriti süüdistatuna korruptsioonis, rahapesus ning ametipositsiooni kuritarvitamises.

8. oktoobril avaldas peaprokuratuur Gruusia telekanalites Okruašvili videotunnistuse, milles ta võttis omaks esitatud süüdistused ning taganes Saakašvilile esitatutest, teatades, et tema eesmärk oli presidenti diskrediteerida ning hankida poliitilisi dividende endale ja Badri Patarkatsišvilile.

Pärast tunnistust vabastati Okruašvili 10 miljoni larise kautsjoni vastu. Okruašvili süüdistuste toel üles köetud opositsiooni tänavaprotestide taustal lubati Okruašvilil väidetavalt tervislikel põhjustel Euroopasse siirduda. Okruašvili esines Münchenis ajakirjanikele teadaandega, et prokuratuuri avaldatud videosalvestises esitatud tunnistused olid antud surve all ja kordas oma süüdistusi president Saakašvili aadressil. Kaks päeva hiljem, 7. novembril, ajas politsei jõuga laiali opositsiooni tänavameeleavaldused, mis olid selleks ajaks kestnud juba nädala. President kuulutas riigis välja erakorralise seisukorra, sulgedes opositsioonilised meediakanalid.

Valitsusmeelsed jõud kuulutasid Okruašvili instrumendiks riigipöördeplaane hauduva Patarkatsišvili käes. 14. novembril kohustati Okruašvilit vahi alla naasma, kuid ta otsustas Gruusiasse mitte tagasi pöörduda.

Gruusia võimude esitatud väljaandmistaotlusele reageerides vahistasid Saksa võimud detsembris Okruašvili, andes ta peagi viisa väljastanud Prantsusmaa käsutusse. 2008. aasta märtsi lõpus mõisteti Okruašvili tagaselja väljapressimissüüdistustega 11 aastaks vangi.
Aprillis rahuldas Prantsusmaa Okruašvili poliitilise varjupaiga taotluse.

2010. aasta lõpul osales Okruašvili koos Levan Gatšetšiladze ja teistega Gruusia Partei asutamises.

20. novembril 2012 võeti ta väljapressimises süüdistatuna vahi alla.
Juhan Kallaste

**Juhan Kallaste** (sünninimi **Johan Kree**; 19. detsember 1891 Paistu kihelkond, Holstre või Paistu – 28. august 1999 Viljandi) oli eesti vaimulik ja näitleja. Ta elas 107-aastaseks. Enne oma surma oli ta ka teadaolevalt vanim Eesti elanik (et Juhan Kallaste dokumentides ei saadud 1935 toimunud nimevahetuse tõttu kohe selgust, peeti mõnda aega Eesti vanimaks elavaks inimeseks Anna Jürnast, kellest sai Eesti vanim inimene pärast Juhan Kallaste surma). On väidetud, et Teise maailmasõja ajal tegi ta end mobilisatsioonist pääsemiseks kuus aastat vanemaks, kuid tema sünd on tõestatud kirikuraamatuga. 

Ta läks 12-aastaselt Pirmastu kooli ja lõpetas seal kolm klassi.

Peapiiskop pühitses ta diakoniks. Ta oli Paistu, Kõpu ja Viljandi Pauluse koguduse hooldajaõpetaja ning Laiuse ja Tarvastu koguduse abiõpetaja. Vaimulikuna mattis ta 5254 inimest, esimese neist 15-aastaselt.

Juhan Kallaste on olnud ka kutseline naljalugude vestja ning Ugala näitleja.

Ta oli mõnda aega abielus, kuid lapsi tal ei olnud.

Paar aastat enne surma mäletas ta oma elulugu. Viimased eluaastad veetis Kallaste Viljandi hooldekodus. Viimased kaks nädalat oli ta voodis pikali, kuid valusid tal ei olnud. Ta ei olnud juba ammu ringi jalutanud, kuid tualetis käis mõni kuu enne surma ise. 

## Viited
Räpased riimid

**"Räpased riimid"** on Cool D album, mis anti välja 2001. aastal.

## Lood
# Sissejuhatus teispoolsusesse
# Gayd (no lihtsalt peded)
# Otsime õlut
# Täna ma chillin / Deja
# Naabrivalve
# Mu nimi on Grigori
# Midagi sellist (2001 remix) / Deja
# Nüüd sport (2001 remix)
# Kas te tantsida soovite
# Macho männ / Veiks ja Tambet
# Tütar üksi kodus 5. osa
# Suvi on käes / Deja ja G-Enka
# Lõpupidu / Anaconda

## Välislingid
*
*Cool D laulude sõnad
Mia Permanto

**Hanna-Mia Permanto** (21. aprill 1988 Rootsi – 19. märts 2008 Helsingi) oli soome laulja ja raadioesineja. 

Ta oli üks lauljate võistlusliku telesaate "Idols" finaliste. Ta langes välja finaali kuuendast saatest.
Sepamaa laht

**Sepamaa laht** on laht Saaremaa lõunaosas Saaremaa vallas, paikneb Muratsi ja Roomassaare poolsaare vahel.

Lahe pindala on 6 km2, pikkus umbes 4 km ja laius umbes 2 km.

Laht on madal, mesohaliinse sesoonselt kihistunud veega.

Lahes asuvad Anerahu, Heinlaid, Hülgelai, Kibuvitsalaid, Künnisemaa, Nonnirahu, Roolaid, Sepamaa laid, Suurlaid, Tiirerahu.
Nummi-Pusula vald

**Nummi-Pusula** oli vald Soomes Uusimaa maakonnas. Piirnes Karkkila linna,  Lohja linna, Salo linna, Somero linna, Tammela valla ja Vihti vallaga. 2013. aastal liideti Lohja linnaga.

Vald moodustati 1981. aastal Nummi valla ja Pusula valla liitmise teel.

## Viited

## Välislingid

* Nummi-Pusula koduleht
Kosmopoliidid (bioloogia)

**Kosmopoliidid** on väga laia levikuga liigid, kes on levinud peaaegu kõikjal maailmas. Sageli kasutatakse mõistet ka liikidest kõrgemate taksonite korral, näiteks kosmopoliitne perekond, sugukond jne.  

## Kosmopoliite
*kodutolmulest (*Dermatophagoides pteronyssinus*)
*inimene (*Homo sapiens*)
*ohakaliblikas (*Vanessa cardui*)
*perekond turbasammal (*Sphagnum*)

## Vaata ka
*Endeem
Pahade planeet

**"Pahade planeet"** on Cool D album, mille 1999. aastal andis välja O.K. Records.

## Lood
# Sissetung
# Pahade planeet
# Ma sülgan tuld
# Väljasõit puhkusele
# Vegeteerivad bandiidid
# Friik
# Kuidas ma politseiga jõin / G-Enka
# Katus sõidab
# Siin ja praegu
# Mr. minister
# Raha, naised ja viin
# Kui ööd on valged / Veiks ja Tambet, Maian Kärmas
# Vennad Voitkad / Kozy

## Välislingid
*
Abdess-Urdess

**Abdess-Urdess** on küla Venemaal Udmurtias Malaja Purga rajoonis.

Külas elab umbes 500 inimest. Seal on algkool, raamatukogu, lasteaed ja kaks poodi.

## Viited
Veljo Reinik

**Veljo Reinik** (sündinud 15. juunil 1981 Keilas) on eesti näitleja ja luuletaja.

Ta lõpetas 2002. aastal Kehtna Majandus- ja Tehnoloogiakooli arvutite ja arvutivõrkude erialal ning 2007. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia (TÜVKA) näitleja erialal (6. lend). 

Reinik töötas aastatel 2007–2009 Endla teatris, 2009. aastast on vabakutseline.

Ta on Eesti Teatriliidu ja Eesti Näitlejate Liidu liige.

Reinik võitis 29. mail 2025 mälumängusaate "15 küsimust" finaali.

## Looming

### Teatrirollid

### Telesarjad

### Filmid
* 2008 "Detsembrikuumus" – kadett Laur
* 2018 "Elu hammasratastel" – Kerdo Mölder

### Luule
Tema luulet on avaldatud kogumikes
*2005 "Luulekevad 2005" Eesti Luuleliit
*2006 "Läbilõige" Kirjastus Studium
*2011 "Sahtlist Netti 2011" Hea tegu MTÜ
*ajalehes Eesti Ekspress

## Tsitaadid
 

 

## Viited
Märt Kermon

**Märt Kermon** (sündinud 17. mail 1940) on eesti korvpallur ja treener. Kermon on korvpallurina kuulunud Tallinna Dünamo ja Tallinna Kalevi meeskondadesse ning töötanud Kalevi esindusmeeskonna ja Eesti koondise peatreenerina, tema õpilaste hulka kuuluvad Tiit Sokk, Jüri Neissaar ja Tõnu Lust. Kermon on olnud Eesti Korvpalliliidu peasekretär.

## Haridustee
Märt Kermon on lõpetanud 1958. aastal Tallinna 22. Keskkooli ning 1965. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi (TPedI) koolijuhtide kvalifikatsiooni tõstmise (KKT) eriala. 1959–1960 õppis Kermon Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusosakonnas. 2019. aastal sai eliittreeneri kutsetunnistuse.

## Sportlastee
Kermoni huvi korvpalli vastu tärkas 14-15-aastaselt ning korvpallikarjääri alustas ta Tallinna Dünamo meeskonnas Märt Sepiku käe all. Kermon kuulus võistkonda 1956–1961. Meeskonnaga võideti 1958. aastal Nõukogude Liidu koolinoorte spartakiaadi pronks ning Eesti noortemeistreid. Hooaegadel1961/1962 ja 1963/1964 mängis Kermon Tallinna Pedagoogilise Instituudi meeskonnas.

1964. aastal liitus Kermon Tallinna Kaleviga, mille ridades mängis ta 1973. aastani. Kaleviga võideti aastatel 1967, 1968 ja 1971 Eesti meistrivõistlustel esikoht ning 1966, 1969, 1970 ja 1973 hõbe. Lisaks võideti 1968, 1969, 1971 ja 1972 karikavõistluseid ning 1965 suvespartakiaad. Kalevis kuulusid Kermoni võistkonnakaaslaste hulka näiteks Jaak Salumets, Jaak Lipso ja Heino Lill.

1995. ja 1996. aastal võitis Kermon seeniorite meistrivõistlustel pronksi.

## Töö treenerina
Kermon alustas treeneritööd Tallinna Keskrajooni Laste ja Noorte Spordikoolis, kus ta töötas aastatel 1963–1975. Pärast seda tegutses ta 1975–1982 Tallinna Spordiinternaatkoolis, 1986–1991 Eesti Spordigümnaasiumis ning Nõmme Spordiklubis, Keila Korvpallikoolis ja Turba gümnaasiumi spordiklassi treenerina.

Lisaks on Kermon töötanud Eesti noortekoondise vanemtreenerina ning 1983–1985 Kalevi meeskonna ja Eesti koondise peatreenerina. Kermon tegutses treenerina veel kõrges vanuses, viimati spordiklubis RIM ja TTÜ Korvpallikoolis.

### Saavutused treenerina

* 1982 Nõukogude Liidu juunioride meistrivõistluste hõbe ja 1983 pronks
* 1988 ja 1989 Nõukogude Liidu noorte meistrivõistlustel pronks
* 1976 ja 1987 üleliiduliste spordiinternaatkoolide turniiri esikoht
* 1975, 1980, 1981, 1988 Balti turniiri esikoht
* 19 auhinnakohta Eesti noorte meistrivõistlustel
* Põhjala-Karja noorte ja täiskasvanute meistrivõistluste esikohad
* 2017 Eesti meistrivõistlustel U16 hõbe
* 2019 Eesti meistrivõistlustel U18 esikoht
* 2024 Eesti karikavõistlustel U16 hõbe

Kermon on töötanud 1994-1997 Eesti Korvpalliliidu projektijuhina ja 1997-2001 peasekretärina.

## Tunnustus
* 1989 Eesti NSV teeneline treener
* 2007 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia
* 2013 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali elutööpreemia
* 2019 EOK eliittreeneri kutsetunnistus
* 2024 Spordi elutööpreemia

## Isiklikku
Märt Kermon on 178 cm pikk. Tal on kaks last.

## Viited
American Basketball Association

***American Basketball Association*** (**ABA**) oli kutseline korvpalliliiga, mis loodi 1967. aastal ja ühendati NBAga 1976. aastal.

ABAs mängisid 12 klubi. Ühenemisel liitusid NBAga neli meeskonda: New York Nets, Denver Nuggets, Indiana Pacers ja San Antonio Spurs.

ABA erines NBAst mängustiililt, mis oli rohkem rünnakule keskendunud, ja reeglite poolest (rünnakuaega oli 30 sekundit ja kasutati kolmepunkti joont, mille ka NBA 1979. aastal kasutusele võttis).

ABA vaba mängustiil tõi palju fänne, aga kuna neil polnud telelepinguid, siis oli liiga pidevas kahjumis ja seda ei suudetud ülal pidada.

Lühikese ajaloo jooksul jõudsid liiga meistriks tulla kolmel korral Indiana Pacers ja kahel korral New York Nets, ühel korral Pittsburgh Pipers, Oakland Oaks, Utah Stars ja Kentucky Colonels.

## Välislingid
*Remember the ABA
Kaave jõgi

**Kaave jõgi** asub Jõgeva maakonnas, Pedja jõe parempoolne lisajõgi.

Registrikood: VEE1027200

Jõe pikkus on 38,5 km ja jõgikonna pindala 135,4 km². Jõgi saab alguse Vaimastvere rabast ja suubub Puurmani alevikus Pedja jõkke.

Kaave jõel on Vendelini veskijärv.

## Välislingid
*
Ühinenud Rahvuslik Liikumine

**Ühinenud Rahvuslik Liikumine** (ერთიანი ნაციონალური მოძრაობა, *Ertiani Natsionaluri Modzraoba*) on Gruusia suurim partei. Selle rajas 2001. aastal Mihheil Saakašvili.

Parteiliidrid nimetavad endid liberaalkonservatiivideks. 2007. aasta septembrist on Ühinenud Rahvuslik Liikumine Euroopa Rahvapartei vaatlejaliige.

Partei etendas keskset osa Eduard Ševardnadze tagasiastumiseni viinud Rooside revolutsioonis.

## Välislingid
* Partei koduleht
Ernst Hiis

**Ernst Hiis** (sündinud **Ernst Ihse**, ka **Ernst Karl Hiis**; 16. aprill 1872 Luunja vald – 29. oktoober 1964 Tallinn) oli eesti klaverimeister ja ettevõtja, keda peetakse praeguse Estonia Klaverivabriku rajajaks. 

Ernst Hiis õppis klaveriehitust Robert Rathke vabrikus Tartus. Kui see 1892. aastal pärast tulekahju Peterburi kolis, töötas Hiis seal klaverimeistrina. 1903. aastal avas Hiis Peterburis oma klaveritöökoja E. A. Ihse ning 1912. aastal käis ennast täiendamas Hamburgis Steinway klaverivabrikus. 

1927. aastal asutas Hiis Tartus oma klaverivabriku, mille kolis mõni aeg hiljem Tallinna. Hiis oli ainuke, kes ka pärast Teist maailmasõda Eestis klaveritootmist jätkas. Tänu tema valmistatud Stalinile sünnipäevakingiks saadetud klaverile anti Moskvast 1950. aastal korraldus koondada Eesti klaveritootmine Estonia Klaverivabrikusse. Vabrik on siiani truuks jäänud Ernst Hiisi esialgsele põhimõttele, et valmistatakse üksnes käsitsi tehtud tippkvaliteediga tiibklavereid.

Ernst Hiis suri 29. oktoobril 1964 Tallinnas ja ta maeti 1. novembril 1964 Siselinna kalmistule (Vana-Kaarli kalmistu ossa).

## Viited

## Välislingid
* MUIS: ETMM _ 7369 M 65:1/9:13
* 1958, FOTIS: EFA.412.0-305663
* 1962, FOTIS: EFA.412.0-243110
* Moskva andis käsu klavereid toota 8. jaanuar 2001, Õhtuleht
* Eesti klaveritootmise ajalugu (inglise keeles)
Uhmer

**Uhmer** on kausi- või pokaalikujuline paksuseinaline nõu, mille sees purustatakse, peenestatakse või segatakse uhmrinuiaga surudes, hõõrudes või tampides mitmesuguseid aineid.

Ajalooliselt kasutati puidust ja kivist uhmreid teravilja jahvatamiseks. Traditsiooniliselt on uhmreid kasutatud apteekides pulbrite jahvatamiseks ja salvide segamiseks. Apteegiuhmrid olid enamasti portselanist. Uhmrit on kasutanud ka kunstnikud pigmendipulbrite valmistamisel ning keemikud kemikaalide peenestamiseks. Tänapäeval kasutatakse nii keraamilisi, kivist kui ka metallist uhmreid peamiselt toiduvalmistamisel maitseainete purustamiseks, aga ka teiste toiduainete peenestamiseks ja segamiseks.

Metallist või portselanist uhmrit nimetatakse ka **müüsriks**.

## Vaata ka
*Rasvamüüser

## Viited

## Välislingid
Kaukvere jõgi

**Kaukvere jõgi** on jõgi Alutaguse madalikul. Jääb halduslikult Lääne-Viru- ja Ida-Virumaa piirile. Jõgi kuulub Rannapungerja jõestikku. 

Jõe pikkus on 20,5 km. Kaukvere jõgi saab alguse Tudu lähedalt ja suubub Tagajõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Henrik Ojamaa

**Henrik Ojamaa** (sündinud 20. mail 1991 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (ründaja, ründav poolkaitsja). 2023. aasta lõpus sõlmis ta kolmeaastase lepingu Paide Linnameeskonnaga.

## Klubikarjäär
Eestis on Ojamaa noorte tasemel mänginud Tallinna Jalgpallikoolis ja FC Floras. 2007. aastal pääses meeste tasemel platsile esiliigas mänginud Flora duubelmeeskonna koosseisus. Veel samal aastal siirdus ta Derby County noorteakadeemiasse. Hooaja 2007–2008 lõpus lõi ta Derby reservmeeskonnas liigamängus värava, teenides sellega meeskonnale hooaja ainsa võidu.

### Derby County FC
2009. aasta juunis sõlmis Ojamaa Derby Countyga aastase profilepingu. Hooajaeelsetes kontrollkohtumises lõi Ojamaa mitu väravat, kuid tiheda sisekonkurentsi tõttu oli Inglismaa esiliiga klubi valmis eestlast mõnele madalama liiga meeskonnale välja laenama. 2009. aasta novembris laenatigi Ojamaa üheks kuuks Inglismaa tugevuselt kuuenda liiga meeskonnale Stafford Rangers. Derby loobus lepingu pikendamisest ning 2010. aasta mais sõlmis Ojamaa kaheaastase lepingu Saksamaa esiliigaklubiga Alemannia Aachen.

### Aacheni Alemannia
Aacheni särgis mängis Ojamaa esimest korda 9. juulil 2010 Saksa seitsmenda liiga meeskonnaga peetud treeningmängus, kus ta lõi kaks väravat. Esimesel hooajal mängis ta valdavalt Alemannia duubelmeeskonnas. Viiendasse liigasse kuulunud duubelmeeskonnas pidas ta kokku kümme liigakohtumist ja lõi ühe värava. Korra õnnetus Ojamaal ka põhimeeskonna rivistuses väljakule pääseda – eestlase debüüt 2. Bundesligas sündis 27. novembril 2010, kui ta kohtumises FC Augsburgiga 88. minutil vahetusest platsile pääses. Pärast sügisringi anti eestlane Hollandi esiliigaklubisse Sittardi Fortunasse laenule.

### RoPS
Pärast Aacheni Alemanniast vabanemist sõlmis Ojamaa kolme kuulise lepingu Soome kõrgliiga klubiga RoPS. Ojamaa sai Rovaniemi klubis väljakule 17 kohtumises ning lõi kaks väravat. Klubi langes hooaja lõpus kõrgliigast välja ning Ojamaa lasti vabaks.

### Motherwell FC
Ojamaa tegi debüüdi Motherwelli meeskonnas karikasarja mängus Queen’s Parki vastu. Esimese liigavärava lõi ta juba oma teises liigamängus Dunfermline'i Athleticu vastu.

### Varssavi Legia
6. juunil 2013 sõlmis Ojamaa kolme aasta pikkuse lepingu Poola klubiga Varssavi Legia.

### Swindon Town FC
2015. aasta septembris liitus ta Inglismaa tugevuselt kolmandas liigas mängiva klubiga Swindon Town.

## Koondisekarjäär
Oma debüüdi A-koondises tegi Ojamaa 25. mail 2012 sõpruskohtumises Horvaatia vastu. Samas mängus tegi oma debüüdi ka Kaarel Kiidron.

## Isiklikku
Tema noorem vend Hindrek Ojamaa tegeleb samuti jalgpalliga, vanem vend Harri lõpetas vigastuse tõttu karjääri 19-aastaselt.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 18. detsember 2023*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 18. detsember 2023*

### Koondiseväravad

## Saavutused
### Meeskondlikud
;Varssavi Legia:
* Ekstraklasa: 2013/14

;Gorica:
*Druga HNL: 2017/18

;Tallinna FC Flora:
*Premium liiga: 2022, 2023
*Eesti Superkarikas: 2021

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid

*Henrik Ojamaa profiil 90minut.pl
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
Klaus Ritter

**Klaus Ritter** (14. detsember 1918 – 27. jaanuar 2015) oli Saksamaa sõjaväelane. Saksa vägede 23. jalaväediviisi 67. Potsdami grenaderirügemendi teise pataljoni kapten, kes juhtis Saksa vägesid Tehumardi öölahingus. 

Klaus Ritterit autasustati Raudristi Rüütliristiga.

Pärast sõda õppis ta Marburgi ja Göttingeni ülikoolis õigus- ja riigiteadust ning omandas aastal 1951 õigusteaduse doktori kraadi. Ta oli pikka aega tegev juhtiva poliitikaanalüütikuna Saksa kõrgemates võimustruktuurides.

5. veebruaril 2015 saadeti Klaus Ritter Gautingi (asub Starnbergi kreisis Ülem-Baieris) evangeelsest Kristuse kirikust viimsele teekonnale.

## Välislingid
*Klaus Ritter külastamas kunagist lahingupaika
*Sõrves Sääre külas suurele graniitkivile kinnitatud pronksist mälestustahvlilt eemaldas katte, Saksamaa riigilipu 60 aastat tagasi Saaremaal pataljonikomandörina võidelnud professor doktor Klaus Ritter
*Eile saadeti viimsele teele Tehumardi veteran Klaus Ritter
Hewa Bora Airways

**Hewa Bora Airways** on Kongo Demokraatliku Vabariigi lennufirma, mis asutati 1994. aastal ja mille peakorter on Kinshasa Barumbu linnaosas. Lennufirma kodulennujaam on Kinshasa rahvusvaheline lennujaam. Hewa Bora tähendab suahiili keeles puhast õhku.

Hewa Bora Airways loodi Zaire Airlinesi, Zaire Expressi ja Congo Airlinesi liitmisel. 

Märtsis 2008 olid ettevõtte lennukipargis järgmised lennukid:

* 2 Boeing 727-100
* 1 Boeing 727-100F
* 6 Boeing 727-200
* 1 Lockheed L-1011-500 Tristar
* 2 Douglas Company DC-8-55F

Lisaks siseliinidele lendab Hewa Bora Airways järgmistesse sihtkohtadesse: Douala, Johannesburg, Lagos, Lomé, Abuja. Kõikidel Hewa Bora Airwaysi lennukitel on sisenemine Euroopa Liidu õhuruumi keelatud.

## Lennuõnnetused
*15. aprill 2008 – DC-9 kukkus alla õhkutõsmisel Goma lennuväljalt.
*8. juuli 2011 – Kongo DV idaosas Kisanganis kukkus maandumisel alla Hewa Bora Airwaysi reisilennuk Boeing 727. Lennuki pardal olnud 112 inimesest vähemalt 50 hukkus.

## Välislingid
*Hewa Bora Airways
Iğdır

**Iğdır** on linn Türgi kirdeosas, Iğdıri provintsi keskus.

## Ajalugu
Aastal 1514 sai linn osaks Osmanite riigist.

1878. aasta San Stefano rahuga läks linn Venemaa valdusse. Türklased okupeerisid linna 1918. aastal, kuid pärast Osmani riigi lüüasaamist Esimeses maailmasõjas vallutasid linna Esimese Armeenia Vabariigi väed. 1921. aastal Türgi ja Nõukogude Venemaa vahel sõlmitud Karsi rahulepinguga läks linn Türgi valdusse. Armeenia seda lepingut ei tunnista ja nõuab Iğdıri endale.

## Välislingid

* Iğdıri koduleht
Antalya

**Antalya** ( kreeka *Αττάλεια*) on linn Türgis, Antalya provintsi keskus. Asub Vahemere rannikul. Linna ümbritsevad mäed. Vahemere ääres on liivarannad.

## Kliima

Linnas valitseb vahemereline kliima. Suvi on kuiv ja palav (juuli keskmine temperatuur 30,6&nbsp;°C), talv pehme ja vihmane (veebruari keskmine temperatuur 11,1&nbsp;°C).

## Ajalugu

Linna rajas hettide asula kohale Pergamoni kuningas Attalos II 158 eKr. 133 eKr läks linn Rooma riigi koosseisu ja seal asus hiljem Hadrianuse talveresidents. Linna on mainitud Uues Testamendis nimega Attalia.

1970. aastatest on linnast kujunenud suur rahvusvahelise turismi keskus. 2005. aastal külastas linna üle 5 miljoni turisti.

## Vaatamisväärsused

Tuntumad vaatamisväärsused on 13. sajandist pärinev Yivli-Minare mošee ja Hadrianuse värav.

## Haridus

Linnas asub Akdenizi Ülikool (Vahemere Ülikool).

## Sport
Linnas asub Mardani staadion, mis on jalgpalliklubi Antalyaspor kodustaadion.

## Välislingid

*Antalya koduleht *(türgi, inglise ja vene keeles)*
Douala

**Douala** on linn Kamerunis, Rannikupiirkonna halduskeskus ja riigi suurim linn. Asub Wouri jõe ääres 24 km kaugusel Atlandi ookeani rannikust.

Linn on rajatud 17. sajandi keskel. 18. sajandil sai sellest orjakaubanduse keskus. 1884–1907 oli linn Saksa Lääne-Aafrika pealinn ja kandis 1902. aastani nime **Kamerunstadt**.

Douala on Kameruni suurim tööstuskeskus.
Claus Emmeche

**Claus Emmeche** (sündinud 25. juunil 1956 Taanis) on taani biosemiootik, Kopenhaageni ülikooli Niels Bohri Instituudi Loodusfilosoofia ja Teadusuuringute Keskuse juhataja.

## Teosed
### Raamatud
* Emmeche, Claus; Kull, Kalevi (eds.) 2011. *Towards a Semiotic Biology: Life is the Action of Signs*. London: Imperial College Press. Vt.
* Emmeche, C. 1994. *The Garden in the Machine: The Emerging Science of Artificial Life*. Princeton: Princeton University Press. (ISBN 0691029032) 
* Andersen, Peter Bogh;  Emmeche, Claus; Finnemann, Niels Ole; Christiansen, Peder Voetmann (toim) 1996. *Downward Causation: Minds, Bodies and Matter*. Princeton: Princeton University Press. (ISBN 0691029032)
*Emmeche C., Kull K., Stjernfelt F. 2002. *Reading Hoffmeyer, Rethinking Biology*. (Tartu Semiotics Library 3.) Tartu: Tartu University Press.
### Artiklid
*Kalevi Kull, Claus Emmeche, Donald Favareau 2008. Biosemiotic Questions. *[[Biosemiotics]]* 1(1): 41–55. (vt Biosemiootika#Biosemiootilised küsimused)
### Eesti keeles
*Hoffmeyer, Jesper; Emmeche, Claus 1997 [1991]. Topeltkodeeritus ja eluslooduse semiootika. *Akadeemia* (10): 2114–2148.
Frederik Stjernfelt

**Frederik Stjernfelt** (sündinud 6. juulil 1957) on taani semiootik ja kirjandusteadlane, Aarhusi ülikooli semiootikaprofessor ja semiootikakeskuse juhataja (alates 2008), seejärel Kopenhaageni Ülikooli ideeajaloo ja semiootika professor.

Ta on olnud taani kirjanduse ja kultuuri ajakirja Kritik toimetaja (1993–2012). Tegelenud Edmund Husserli filosoofiaga.

Ta on mitmel korral esinenud loengutega Tartus.

## Teosed
*Stjernfelt, Frederik 2007. *[[Diagrammatology: An Investigation on the Borderlines of Phenomenology, Ontology, and Semiotics]]*. Dordrecht: Springer.
**[[Natural Propositions: The Actuality of Peirce's Doctrine of Dicisigns]]*, Boston MA: Docent Press 2014.

## Välislingid
*Aarhusi semiootikakeskuse koduleht
Isai Rozenfeld

**Isai Rozenfeld** (1. september 1920 Tallinn – 17. oktoober 1990 Tallinn) oli Eesti majandusteadlane ja maletaja, maleajakirjanik ning problemist. 

Rozenfeld lõpetas 1938. aastal Tallinna Juudi Gümnaasiumi ja 1958. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstusökonoomika erialal. Majandusteaduste kandidaadiks sai ta 1965. aastal. 

Ta kuulus 7. Eesti Laskurdiviisi, mis oli Eesti laskurkorpuse üks allüksustest.

Oli tuntud ka kui kolmekordne kandidaat – majandusteaduste kandidaat ning meistrikandidaat nii tavamales kui ka kompositsioonmales.

## Teoseid
*Majandusmatemaatika ABC. Tallinn: Valgus, 1969
*Rakenduslik majandusmatemaatika: mudelid, meetodid, algoritmid. Tallinn: Valgus, 1974
*Süsteemanalüüs. Tallinn: Eesti Raamat, 1975
*Mis on probleemmale? Tallinn: Eesti Raamat, 1976
*Maleetüüdid. Tallinn: Eesti Raamat, 1981

## Välislingid
*