open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kristlik ekstremism

**Kristlikuks ekstremismiks** ehk **äärmuskristluseks** (inglise keeles *Christian extremism*) võidakse nimetada mitmesuguseid kristluse voole, mida peetakse fundamentalistlikeks ning kristlikku terrorismi ajendavateks.

Kõnekeeles võib see väljend tähistada kristlikku fundamentalismi üldse, sealhulgas kristlikku rekonstruktsionismi.

Eristus kristliku fundamentalismi ja kristliku ekstremismi vahel on ähmane. Vägivalda kasutavaid kristlikke likumisi võidakse nimetada terroristlikeks. Kristliku terrorismi näiteks on pommirünnakud meditsiiniasutustele, kus tehakse aborti, ning aborte tegevate arstide tapmine.  Kristlikke liikumisi, mille eesmärk on saavutada, et kaotataks  kiriku lahutatus riigist, abort või abielueelne suguelu seadusega keelataks, samasooliste abielu ei lubataks või homoseksuaalsete inimeste kärbitaks, nimetatakse tavaliselt fundamentalistlikeks.

Pärast 11. septembri terrorirünnakut on USA-s hakanud levima arusaam, mille kohaselt usulised ekstremistid ei ole ainult need, kes panevad oma usu nimel toime vägivallaakte, vaid ka need, kes õhutavad oma usukaaslasi vihkama teisi uske.

*[[Pro-life]]*-ideoloogiat järgiva organisatsiooni *Operation Rescue* (praegu *[[Operation Save America]]* juht  Randall Terry ütles ühel propagandaüritusel 1993: "Ma tahan, et te laseksite end üle uhtuda sallimatuse lainel. Ma tahaksin, et te laseksite end üle uhtuda vihkamise lainel. Jah, vihkamine on hea (...) Meie eesmärk on kristlik riik. Meil on piibellik kohustus, Jumal on meid kutsunud seda maad vallutama. Me ei soovi võrdset aega. Me ei soovi pluralismi."

Niisuguse laiendatud määratluse järgi on    Randall Terry näol tegemist ekstremistiga. Sama saab öelda paljude tuntud kristlike vaimulike ja telejutlustajate, näiteks Jerry Falwelli ja Pat Robertsoni kohta, kes kitsamas mõttes kristlike ekstremistide hulka ei kuulu.

Aastal 2002 kasutas  Saudi Araabia ajakirjandus väljendit "kristlik ekstremism" seoses kristliku fundamentalismi mõjuga USA valitsuse poliitikale ning    osatades kõnekeelset väljendit "islamiekstremist".

## Vaata ka
*fundamentalism
Vanamõisa

***[[Vanamõisa (Emmaste)|Vanamõisa]]** on küla Hiiumaal Emmaste vallas;
***[[Vanamõisa (Kose)|Vanamõisa]]** on küla Harjumaal Kose vallas;
***[[Vanamõisa (Saue)|Vanamõisa]]** on küla Harjumaal Saue vallas;
***[[Vanamõisa (Jõgeva)|Vanamõisa]]** on küla Jõgevamaal Jõgeva vallas;
***[[Vanamõisa (Lääneranna)|Vanamõisa]]** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas;
***[[Vanamõisa (Haljala)|Vanamõisa]]** on küla Lääne-Virumaal Haljala vallas;
***[[Vanamõisa (Ahja)|Vanamõisa]]** on küla Põlvamaal Põlva vallas;
***[[Vanamõisa (Muhu)|Vanamõisa]]** on küla Saaremaal Muhu vallas;
***[[Vanamõisa (Saaremaa)|Vanamõisa]]** on küla Saaremaal Saaremaa vallas;
***[[Vanamõisa (Tõrva)|Vanamõisa]]** on küla Valgamaal Tõrva vallas;
***[[Vanamõisa (Viljandi)|Vanamõisa]]** on küla Viljandimaal Viljandi vallas;
***[[Vanamõisa (Rõuge)|Vanamõisa]]** on küla Võrumaal Rõuge vallas;

* **[[Vanamõisa (Kadrina)|Vanamõisa]]** oli küla Kadrina kihelkonnas. 

* **Vanamõisa** oli Märjamaa vallas asuva Valgu-Vanamõisa küla nimi enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi.

## Vaata ka
*Vanamõisa mõis
*Vanamõisa jõgi on jõgi Lääne maakonnas
*Vanamõisa kraav on kraav Hiiumaal Emmaste vallas Vanamõisa külas
*Vanamõisa järv
*Vanamõisa männik

## Välislingid

Vanamõisad (14 tk) EKI Kohanimeraamatus KNR: http://eki.ee/dict/knr/index.cgi?Q=Vanamõisa
Majanduslik ekstremism

Majandushuvide realiseerimine viisil, kus hüljatakse ettevaatlikkus otseste või kaudsete tagajärgede suhtes loodusele ja/või sotsiaalsele keskkonnale. Majanduslikud huvid seatakse kõrgemale looduse ja/või sotsiaalse keskkonna terviklikkuse ja tasakaalu ees.

## Kahju loodusele ja elukeskkonnale
Tegelik praktika näitab, et suurimad "võitjad" majanduses on need valdkonnad, kus tekitatakse kõige enam kahju loodusele ja elukeskkonnale: relvad, naftatööstus, masinaehitus. Mitmete looma- ja taimeliikide väljasuremine on saanud võimalikuks just tänu majanduslikule ekstremismile, mille peamiseks motoks on "maksimaalne omanikutulu".

## Kahju sotsiaalsele keskkonnale
Majanduslik ekstremism hävitab normaalse sotsiaalse koosluse, suurendab elatusallikata või toimetulekuks ebapiisava sissetulekuga elanike arvu, põhjustades ühtlasi nii ka kuritegevuse kasvu.

## Vaata ka
*Majandus
*Ekstremism
Järvamaa lipp

**Järvamaa lipp** on Eestis asuva Järva maakonna  lipp.
Lipp on registreeritud 3. oktoobril 1996.

## Lipu kirjeldus
Järva maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust: ülemine laid on valge ning alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Järvamaa vapp. 

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning lipu normaalsuurus 105×165 cm. Vapi kõrguseks normaalsuurusega lipul on 40 cm.

## Vaata ka
*Järvamaa vapp

## Välislingid
*Järvamaa lipp ja vapp Järvamaa Infoportaalis
Läänemaa lipp

**Läänemaa lipp** on Eestis asuva Lääne maakonna  lipp.

Lipp on registreeritud 11. oktoobril 1996.

## Lipu kirjeldus
Lääne maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust: ülemine laid on valge ja alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Läänemaa vapp.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus on 105x165 cm.

## Vaata ka
* Läänemaa vapp

## Välislingid
* Eesti maakondade lipud ja vapid Riigikantselei lehel
Lääne-Virumaa vapp

**Lääne-Virumaa vapp** on Eestis asuva Lääne-Viru maakonna vapp.

Vapp on registreeritud 26. septembril 1996.

## Vapi kirjeldus
Lääne-Viru maakonna vapil on sinisel kilbil paremalt eenduv hõbedane müüritisega linnusemüür, mis lõpeb kuldse katusega torniga, ja müüri kohal on ristamisi kaks hõbedast mõõka.

## Põhjendus
Praegune Lääne-Virumaa vapp tuleneb Virumaa vapist, aga heraldikanõukogu soovitusel asendati punane kuldsega. Virumaa sai esimest korda vapi 1928. aastal ning esialgne kuju püsis 1937. aastani. Vapp oli enam-vähem praeguse sarnane, erinevusi oli vaid tornikiivri ja mõõkade kujus. 

Vapil kujutatud lossi ja müüri on tõlgendatud kaitsena Idast tuleva vaenlase vastu, hoidmaks oma kultuuri ja vabadust.

## Vaata ka
*Lääne-Virumaa lipp

## Viited

## Välislingid
*Lääne-Viru maakonna sümboolika Riigikantselei lehel
Sakla (täpsustus)

**Sakla** nime kannab Eestis mitu kohta:

* **[[Sakla]]** on küla Saaremaa vallas Saare maakonnas
* **[[Sakla (Hiiumaa)|Sakla]]** on küla Hiiumaa vallas Hiiu maakonnas

## Vaata ka
* Sakla mõis asus Saaremaa vallas
*...
Põlvamaa lipp

**Põlvamaa lipp** on Eestis asuva Põlva maakonna lipp.

Lipp on registreeritud 7. novembril 1996.

## Lipu kirjeldus
Põlva maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust, millest ülemine on valge ja alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Põlvamaa vapp.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105x165 cm.

## Vaata ka
*Põlvamaa vapp

## Välislingid
* Põlva maakonna sümboolika Põlva maakonna ametlikul lehel.
* Põlva maakonna sümboolika Riigikantselei lehel.
Põlvamaa vapp

**Põlvamaa vapp** on Eestis asuva Põlva maakonna vapp.

Vapp on registreeritud 7. novembril 1996.

## Vapi kirjeldus
Kuldsel kilbil on kolm musta istuvat kobrast langeva talana vasakult langevas diagonaalreas.

## Põhjendus
Nii nagu Põlvamaa on uustulnuk Eesti haldusjaotuses, on koprad uustulnukad Eesti loomariigis, ehkki kopra näol on tegu Eesti alade põlise liigiga, kes vahepeal siit puudus intensiivse küttimise tagajärjel. Samuti on ühiseid jooni Põlvamaa inimestel ja kobrastel – mõlemad hoiavad natuke omaette, on visad, töökad ja ajavad kindlalt oma joont. 

Kolm väikest kobrast on kujutatud sellepärast, et Põlvamaa vallad moodustusid kolme varasema haldusüksuse põhjal.

## Vaata ka
*Põlvamaa lipp

## Välislingid
*Maakonna sümbolid
Pärnumaa lipp

**Pärnumaa lipp** on Eestis asuva Pärnu maakonna  lipp.

Lipp on registreeritud 26. septembril 1996.

## Lipu kirjeldus
Pärnu maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust, millest ülemine laid on valge ja alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Pärnumaa vapp. Lipu roheline toon on rahvusvahelise Pantone värvitabeli järgi 355C.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105x165 cm.

## Põhjendus

## Vaata ka
*Pärnumaa vapp

## Välislingid
* Pärnu maakonna sümboolika Pärnu maavalitsuse kodulehel
* Pärnu maakonna sümboolika Riigikantselei lehel
Raplamaa vapp

**Raplamaa vapp** on Eestis asuva Rapla maakonna vapp.

Vapp on registreeritud 7. novembril 1996.

## Vapi kirjeldus
Hõbedase ristiga neljaks jaotatud kilbi esimene ja neljas väli on punane, teine väli kuldne ja kolmas väli sinine.

## Põhjendus
Värvid on võetud Raplamaad ümbritsevate maakondade vapi taustavärvidest. Harjumaa-punane, Järvamaa-sinine, Pärnumaa-kollane ja Läänemaa ka punane.

## Vaata ka
*Raplamaa lipp

## Välislingid
*Rapla maakonna sümboolika
*Uuel standardmargil Raplamaa
Suur maailma atlas

**"Suur maailma atlas"** on Eesti Entsüklopeediakirjastuses 2005. aastal ilmunud atlas, mis on "Eesti entsüklopeedia" kaardiköide. Ilmus Eesti Entsüklopeediakirjastuse ja Läti kartograafiafirma Jāņa sēta ühistööna (ISBN 9985701917). Sisaldab üle 280 kaardi maailma ja Eesti kohta. Nimeregistris on 60 000 tuntumat maailma kohanime.

"Suure maailma atlase" peatoimetaja oli Hardo Aasmäe. Kaartide valiku tegi Lev Vassiljev. Eesti regionaalsed kaardid koostasid ja kujundasid Regio kartograafid, ülejäänud kaardid kaardikirjastus Jana Sēta.

Atlase koostamiseks kulus neli aastat ja ligi kümme miljonit Eesti krooni.

## Vaata ka
*"Maailma atlas"
*"Suur maailma loomade atlas"

## Viited

## Välislingid
*"«Suur maailma atlas» on tulekul" Sakala, 21.04.2005
Ekstremism

**Ekstremism** ehk **äärmuslus** on äärmuse pooldamine või äärmusse kalduv hoiak, ideoloogia, eriti poliitikas, aga ka religioonis, majanduses või mujal.

Tänapäeval kasutatakse terminit peamiselt poliitilises või religioosses tähenduses, viidates ideoloogiale, mis ei kuulu ühiskonnas aktsepteeritavate hoiakute hulka. Äärmusluse mõistet võib kasutada ka majanduses.

Sõna "ekstremism" kasutatakse tihti halvustavana, väljendamaks tugevat vastumeelsust. Terminit võib kasutada ka tähenduses, mis on rohkem akadeemiline, kirjeldav ega anna hinnangut. Poliitilises tähenduses eristatakse vägivaldset ja mittevägivaldset ekstremismi.

## Defineerimine

Ekstremism tähendab äärmuslik olemist, äärmuslikkuse eelistamist.
Kasutatakse tänapäeval peamiselt poliitilises või religioosses kontekstis, viitamaks millelegi (üldiselt) aktsepteeritavatest sotsiaalsetest normidest tugevalt kõrvalekalduvale.
Väljendit “ekstremism” kasutatakse selles kontekstis peamiselt pejoratiivina, laitva suhtumise väljendamiseks.

## Ekstremismi ajalugu ja liigid

Sõna ekstremismi esimesed kasutused pärinevad 19. sajandi lõpust, kui osasid teiste poliitiliste jõududega koostööks mitte valmis olevaid radikaale hakati nimetama ekstremistideks. Ekstremismiga seotud soovimatust kompromissiks peetakse demokraatia probleemiks.

Tuntumad ekstremismi liigid on usuline ekstremism ja poliitiliste äärmustega seotud ekstremismid nagu parem- ja vasakäärmuslus.

## Kriitika

Ekstremismi puhul osutatakse, et see pole iseseisev mõiste, vaid sõltub hindaja positsioonist, seejuures kasutatakse seda enamasti halvustavalt endast vaadetelt erineva grupi iseloomustamiseks. Seevastu radikaal on termin, mida pigem kasutatakse positiivselt, kuid sisuliselt viitab samuti äärmuslikkusele.

Mitmed paremäärmusluse uurimisega tegelevad sotsiaalteadlased on väitnud, et ekstremism on sildistav termin, mis ei ütle eriti midagi osutatud grupi vaadete sisu kohta. "Ka parimal juhul ei ütle see midagi olemuslikku inimeste kohta, keda see nimetab; halvimal juhul maalib aga eksliku pildi."

Psühholoogias on ekstremismi peetud mitte isiku vaadete sisu või erisust määratlevaks terminiks, vaid pigem vaimse häire väljenduseks, mida saab ravida.

Eli Berman on pidanud ekstremismi ratsionaalseks strateegiaks võimu taotlemisel.

Ekstremismi mõiste kasutust on kritiseeritud väitega, et see kirjeldab ühiskonnagruppide vaateid riigi või tsentrismi positsioonilt ning devalveerib ning sulandab kokku eri gruppide vaadete sisulisi erinevusi. Ometi eristatakse tugevalt näiteks vasak- ja paremäärmuslust.

## Vaata ka
* majanduslik ekstremism
* usuline ekstremism
* kristlik ekstremism
* paremäärmuslus
* vasakäärmuslus

## Viited

## Välislingid
* Äärmuslusest Kaitsepolitsei kodulehel
* Alar Kilp. Äärmusluse ontoloogia ja epistemoloogia (kokkuvõte)
Kristlik terrorism

**Kristlik terrorism** on terrorism, mille väljakuulutatud motiiv on kristluse eesmärkide saavutamine. Kristliku terrorismi mõiste alla ei käi terroriaktid, mille toimepanijatel on kristlik usutunnistus, kuid mille motiivid ei ole seotud kristlusega.  

Näiteks James Charles Kopp laskis kristlikel motiividel maha aborte teinud arsti Barnett Slepiani. Issanda Vastupanuarmee Ugandas on oma eesmärkide saavutamiseks vägistanud, röövinud ja tööle sundinud lapsi.  

Valdav osa kristlasi mõistab igasuguse terrorismi hukka, leides, et see on vastuolus kristliku eetikaga. Näiteks liikumist Christian Identity peab enamik kristlasi mittekristlikuks. 

## Kristliku terrorismiga seotud organisatsioone
*Liikumine Christian Identity
*Svobodnikud
*Ku Klux Klan
*Westboro Baptistlik Kirik
*Issanda Vastupanuarmee   
*Tripura Rahvuslik Vabastusrinne
*Jumala Armee

## Vaata ka
*Kristlik ekstremism
*Usuline ekstremism
*Antisemitism
*Christian Patriot
*Islami terrorism
*Sionistlik poliitiline vägivald
*Religioosne terrorism
Võrumaa lipp

**Võrumaa lipp** on Eestis asuva Võru maakonna  lipp.

Lipp on registreeritud 12. detsembril 1996.

## Lipu kirjeldus
Võru maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust,millest ülemine laid on valge ja alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Võrumaa vapp. Vapi kõrgus normaalmõõtmetega lipul 42 cm. 

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105x165 cm.

## Vaata ka
* Võrumaa vapp
* Võrukeste lipp

## Välislingid
* Võru maakonna lipp, vapp ja logo maakonna endisel ametlikul lehel
* Võru maakonna sümboolika Riigikantselei lehel
Kurtna

**Kurtna** võib tähendada järgmist.

* Kurtna (Alutaguse), küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas
* Kurtna (Saku), küla Harju maakonnas Saku vallas
* Kurtna (Väike-Maarja), küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas
* Kurtna (perekonnanimi)

## Vaata ka
*Kurtna mõis
*Kurtna vald  
*Kurtna järvestik
*Kurtna maastikukaitseala
*Kurtna mootorrattamuuseum 
*Kurtna soo 
*Kurtna tee 
*Kurtna tänav
Virumaa vapp

**Virumaa vapp** on Eestis asuva ajaloolise maakonna Virumaa vapp. Esimese vapi sai Virumaa 1928. aastal.

Viru maakonna uus vapp kinnitati riigivanem Konstantin Pätsi otsusega 5. veebruaril 1937 järgmisel kujul: *Vapil on sinisel väljal linnuse [[Hõbe (heraldika)|hõbedane]] hambuline müür, mis lõpeb hõbedase torniga, jättes vabaks vapi pahempoolse külgääre. Müüril on viis hammast, igaühes must aknaava. Tornil on punane katus ja neli musta aknaava, mis paigutatud kolmel tornikorral asuvatena. Linnuse müüri kohal ristamisi kaks kaheteralist hõbedast mõõka, allapoole pöördud [[Kuld (heraldika)|kuldsete]] käepidemetega*.

## Välislingid
*Eesti vanad vapid ja lipud
*Rahvusarhiiv: Maakondade lipud ja vapid
Elva vapp

**Elva vapp** oli Tartu maakonnas asuva Eesti linna Elva vapp.

Vapp kinnitati 8. mail 2000.

## Vapi kirjeldus
Elva vapil oli sinisel kilbil kuldne mänd kuldsel kolmikkünkal, mille all on kaks lainelõikelist sinist varrast.

## Tõlgendus
Vapil kujutatud mänd oli seotud Arbi männiga, mis kasvab Elva linnas Arbi mäel. Puu kõrgus on 10 m ja tüve rinnaümbermõõt 378 cm (1999), vanuseks on hinnatud ligi 340 aastat (2008. aasta seisuga). See on ainus põlispuu Eestis, millest on saanud linna sümbolpuu.

## Ajalugu
1938. aasta sügisel pälvis Elva volikogu heakskiidu kunstnik Viktor Aleksejevi vapikavandi, kus oli sinisel põhjal kullavärvi mänd, selle all künkad ning kaks kuldset sakilist joont, mis tähistasid Elva järvesid. Siseminister kinnitas aga 1939. aastal linnade liidu ideevapi, mille kuldsel põhjal seisis must mänd. Võimuvahetuse tõttu 1940. aastal ei jõudnud president Konstantin Päts kumbagi kavandit kinnitada. Alates 1988. aastast kasutati taas Aleksejeffi kavandit.

Aleksejeffi vapikavandil vastas Elva männi kuju üsna otseselt Arbi männile. Taasiseseisvumise järel jättis ka riigikantselei heraldikanõukogu Aleksejeffi kavandi heaks kiitmata, kuna sellel kujutatud mänd oli individualiseeritud ja ei vasta seetõttu rahvusvahelistele heraldikapõhimõtetele. Heraldikanõugkogu pakkus 1990. aastate lõpus välja teise kavandi, millega Elva elanikud rahul polnud. Toonane linnavolinik Mart Raudsaar avaldas ajakirjanduses arvamust, et pakutud kavandil meenutab mänd juudi küünalt. Elva linna vapiks kinnitati hiljem siiski heraldikanõukogu pakutud kavand.

Seoses 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformiga, mille tulemusel Elva linn ühines naabervaldadega Elva vallaks, muutus vapp kehtetuks.

## Vaata ka
*Elva lipp

## Viited

## Välislingid
*Elva sümboolika Riigikantselei lehel
*Elva linna vapi ja lipu kavandid
Elva lipp

**Elva lipp** oli Tartu maakonnas asuva Eesti linna Elva lipp.

Seoses 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformiga, kus Elva linn ühines naabervaldadega Elva vallaks, muutus lipp kehtetuks.

Lipp kinnitati 8. mail 2000.

## Lipu kirjeldus
Elva linna lipuks oli ristkülikukujuline kangas, mis koosnes kahest võrdsest horisontaalsest värvilaiust, ülemine on valge ja alumine sinine. 

Lipu normaalmõõtmed olid 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

## Lipu kasutamise kord
#Lipp heisatakse alaliselt Elva Linnavalitsuse hoonel.
#Ajutiselt heisatakse lipp teistel linnale kuuluvatel ehitistel või maa-aladel õigusaktiga sätestatud korras.
#Teistele omanikele kuuluvatel ehitistel ja maa-aladel heiskamine on soovitusliku iseloomuga, kuid õigusaktiga sätestatud. 
#Linnalipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta koos lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. 
#Kui linnalipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub linnalipp lippude poolt vaadatuna nendest vasakul. 
#Linnalipu valmistamiseks annab loa linnavalitsus. 

## Vaata ka
* Elva vapp
* Tartu maakond
* Elva valla lipp

## Välislingid
*Elva linna sümboolika Riigikantselei lehel
Mõkolajiv

**Mõkolajiv** (varasem eestikeelne nimi *Nikolajev*) on linn Ukrainas, Mõkolajivi oblasti halduskeskus. 

## Ajalugu
Mõkolajiv on asutatud 1789. aastal.

Linn on Musta mere peamine laevaehituskeskus, linnas asub ainus endine Nõukogude Liidu laevatehas, kus toodeti lennukikandjaid.

### Sõjategevus 2022. aastal
2022. aasta 26. veebruari õhtul, Venemaa sissetungi käigus Ukrainasse, algas Mõkolajivi lahing.


Mykolaiv Regional State Administration after Russian shelling, 29.03.2022 (01).jpg|Rünnakujärgne oblastiadministratsiooni hoone 2022. aasta 29. märtsil


## Rahvastik
Elanike arv oli 2021. aasta seisuga 476 101. Aastal 2004 oli elanikke 509 900.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mõkolajivi elanikest ukrainlasi 72,7%, venelasi 23,1%, valgevenelasi 0,8%, bulgaarlasi 0,8% ja juute 0,5%. Elanikest pidas emakeeleks vene keelt 56,81%, ukraina keelt 42,17%, bulgaaria keelt 0,25% ja armeenia keelt 0,17%.

## Taristu
Mõkolajivist 13 km kaugusel asub Mõkolajivi rahvusvaheline lennujaam ja Kulbakõne sõjaväelennuväli.

## Sõpruslinnad
* Brasłaŭ, Valgevene (alates 2013. aastast)
* Dezhou, Hiina (2009)
* Galați, Rumeenia (2003)
* Khuthaisi, Gruusia (2012)
* Mahiloŭ, Valgevene (2009)
* Nilüfer, Türgi (2001)
* Tianjin, Hiina (2001)
* Tínos, Kreeka (2012)
* Trieste, Itaalia (1996)
* Weihai, Hiina (2019)
* Zhoushan, Hiina (2016)

## Vaata ka
*Kulbakõne sõjaväelennuväli

## Viited

## Välislingid
* Seven dead in strike on Mykolaiv governor's office. *BBC News*, 29. märts 2022
* Ukraine grain tycoon killed in Russian shelling of Mykolaiv. *BBC News*, 31. juuli 2022
Hobart

**Hobart** on linn Austraalias, Tasmaania osariigi pealinn.

Elanike arv on umbes 218 000 (2004).

Hobarti sõpruslinnad on Yaizu Jaapanis, L'Aquila Itaalias, Valdivia Tšiilis ja Brest Prantsusmaal.

## Viited
Imari

**Imari** (伊万里市 *Imari-shi*) on linn Jaapanis Saga prefektuuris. Linn asub Imari jõe suudmes.

Imari on Euroopas tuntud Imari portselani järgi, mida eksporditi Imari sadama kaudu.

## Viited

## Välislingid
*http://www.city.imari.saga.jp/
Imara

**Imara** (1977–1997 *Imari*) on hajaküla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.

Piiskoplik Eesti Metodisti Kirik pani 1939. aastal nurgakivi Imara Btaania-nimelisele kirikule, mis jäi sõja tõttu ehitamata.

## Viited
Järve (Saaremaa)

**Järve** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.

Seal on ka Järve järv.

## Viited
Lassi (Saaremaa)

**Lassi** ehk **Kuldi** küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.

Ajalooliselt asus küla Anseküla kihelkonna piirides.

## Viited
Kaugatoma

**Kaugatoma** (1977. aastani **Mõisaküla**, 1977–1997 **Kaugatuma**) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas endise Anseküla kihelkonna territooriumil.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda. Haldusreformi käigus liideti külaga Mõisaküla.

Küla territooriumil on Kaugatoma pank. Küla järgi on nime saanud Kaugatuma lade nig selle Kaugatuma kihistu.

## Vaata ka
*Kaugatoma-Lõo maastikukaitseala
*Kaugatuma-Lõu rand

## Viited
Mõisaküla (täpsustus)

**Mõisaküla** on mitme asula nimi:

* **[[Mõisaküla]]**, linn Viljandi maakonnas Mulgi vallas
* **[[Mõisaküla (Saaremaa)|Mõisaküla]]**, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
* **[[Mõisaküla (Muhu)|Mõisaküla]]**, küla Saare maakonnas Muhu vallas
* **[[Mõisaküla (Lääneranna)|Mõisaküla]]**, küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas
* **[[Mõisaküla (Lääne-Nigula)|Mõisaküla]]**, küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas
* **[[Mõisaküla (Põhja-Pärnumaa)|Mõisaküla]]**, küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas
* **[[Mõisaküla (Kiili)|Mõisaküla]]**, küla Harju maakonnas Kiili vallas
* **[[Mõisaküla (Põltsamaa)|Mõisaküla]]**, küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas
* **[[Mõisaküla (Salme)|Mõisaküla]]**, endine küla Saare maakonnas endises Salme vallas 
* **[[Mõisaküla (Vaivara)|Mõisaküla]]**, endine küla Narva-Jõesuu linnas Ida-Viru maakonnas
* **[[Mõisaküla (Kaarma)|Mõisaküla]]**, endine küla Saare maakonnas Kaarma vallas, praegu osa Tahula külast
* **[[Mõisaküla (Jõgeva)|Mõisaküla]]**, endine küla praeguse Laiusevälja küla koosseisus

* **Mõisaküla ** oli Saaremaa vallas asuva Torgu-Mõisaküla küla nimi enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi.
Möldri

**Möldri** on mitme koha nimi Eestis:

* **[[Möldri (Saaremaa)|Möldri]]**, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
* **[[Möldri (Võru)|Möldri]]**, küla Võru maakonnas Võru vallas
* **[[Möldri (Rõuge)|Möldri]]**, küla Võru maakonnas Rõuge vallas
* ....
Mõisaküla (Salme)

**Mõisaküla** (ka *Mõisa küla*) oli küla Saare maakonnas Salme vallas.

2017. aasta haldusreformi käigus liideti Mõisaküla Kaugatoma külaga.

Ajalooliselt asus küla Anseküla kihelkonnas.

## Viited
Möldri (Saaremaa)

**Möldri** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Möldri lahe ääres.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.

Ajalooliselt asus küla Anseküla kihelkonnas.

Seal on Möldri nina ja Möldri oja.

## Vaata ka
*Kriimi-Möldri rand
*Eesti külade loend

## Viited
Järve

**Järve** on mitme koha nimi Eestis: 

***[[Järve (Tallinn)|Järve]]**, Tallinna linnajagu
***[[Järve linnaosa]],** Kohtla-Järve linnas
***[[Järve (Lääneranna)|Järve]]**, küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas
***[[Järve (Saaremaa)|Järve]]**, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
***[[Järve (Toila)|Järve]]**, küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas
***[[Järve (Haabersti)|Järve]]**, endine küla Haabersti mõisa aladel Harku järve ääres
***[[Järve (Mooste)|Järve]]**, endine küla Võru maakonnas Mooste vallas
***[[Järve (Puka)|Järve]]**, endine küla Valga maakonnas Puka vallas
***[[Järve (Põlva)|Järve]]**, paik Põlvamaal Põlva vallas
***[[Järveküla (Rannu)|Järveküla]]**, 1977–1997 *Järve*, küla Rannu vallas
*Järve oli **[[Maarja-Magdaleena]]** asula varasem nimi.

**Järve** on ka perekonnanimi.

## Vaata ka
* Järve tänav
* Järve tänav (Viljandi)
* Järve järv
* Järve mõis ja Järve vasallilinnus
* Järve vald
Üüdibe

**Üüdibe** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas, Sõrve poolsaare kitsaimas kohas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.

1977–1997 oli ametlikult Läätsa osa.

Ajalooliselt asus küla Anseküla kihelkonnas.  Küla (Hüdepoya) kuulus 1645. aastal Salme-Anseküla vakusesse, 1919. aastal (Uidepä) Abruka riigimõisale, 1940 Salme valda.

Külas asuvad Ungru-Pagila tankitõrjeliini jäänused. Külas on ka kultuurimälestiseks tunnistatud Massinõmme kalmistu.

Aastast 2005 on külas Läätsa tuulepark.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Tehumardi mälestussammas

**Tehumardi mälestussammas** on mõõgakujuline betoonist ja dolomiidist mälestussammas Tehumardi külas Saaremaal.

Tegemist on kunstimälestisega "Tehumardi memoriaal" (tuntud ka kui Tehumardi mõõk), mis on kantud Kultuurimälestiste registrisse. Monument kujutab endast 21 m kõrgust betoonmõõka, mille vertikaali katkestab mõne meetri kõrgusel maapinnast paiknev dolomiidist rajatud horisontaalne samba osa, mis kujutab mõõga käekaitset. Selle otstesse on tahutud sõjameeste näod, kellest üks grupp on pööratud maa, teine mere poole.

Tehumardi mälestussammas avati 1967. aasta septembris rajatuna arhitektide/skulptorite Riho Kulla, Matti Variku ja Allan Murdmaa kavandi järgi. See püstitati Tehumardi öölahingu mälestuseks ning monumendile oli eesti ja vene keeles kirjutatud järgmine tekst: "1941 Nõukogude sõjameestele — Saaremaa kaitsjaile ja vabastajaile. Советским воинам — защитникам и освободителям острова Сааремаа 1945". Mälestussamba läheduses paiknes ka II maailmasõjas hukkunute vennaskalmistu, mis avati 1975. aastal. 

2024. aastal rahuldas sõjahaudade komisjon Saaremaa valla esitatud taotluse Tehumardi memoriaalkompleksi kuuluvate sõjahaudade avamiseks ning oletatavate säilmete ümbermatmiseks. Saaremaa vallavalitsuse seisukoht oli: likvideerida vennaskalmistu 90 viisnurkadega hauakivi, samas mõõgakujuline mälestussammas Tehumardile alles jätta, kattes kinni osa seal olevast tekstist.

Monumendilt eemaldati viisnurk, kivisse raiutud näod pesti puhtaks ja propagandatekst asendati kunstiliselt kujundatud tähestikuga.

## Vaata ka
* Tehumardi vennaskalmistu

## Viited

## Välislingid

*
* "Tehumardi mõõk läbib uuenduskuuri" Saarte Hääl, 3. november 2010
* "Saaremaal jätkuvad arutelud Tehumardi monumendi tuleviku osas" ERR, 8. oktoober 2024
* "Saaremaa vald ei saa Tehumardi monumendilt punasümboolikat eemaldada" ERR, 13. märts 2025
Haapsu

**Haapsu** küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.

Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Hindu

**Hindu** on Eestis mitme koha nimi:
* Hindu on küla Saaremaa vallas
* Hindu on küla Emmaste vallas

* **Hindu** oli Saaremaa vallas asuva **[[Sõrve-Hindu]]** küla nimi enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi.

**Hindul** on ka muid tähendusi:
* hindu on üks Samuel Huntingtoni eristatud kaheksast tsivilisatsioonist
* **hindu** on hinduismi pooldaja
Järveküla

**Järveküla** nime kannab Eestis mitu kohta:

* **[[Järveküla (Rae)|Järveküla]]** asub Harju maakonnas Rae vallas
* **[[Järveküla (Saaremaa)|Järveküla]]** asub Saare maakonnas Saaremaa vallas
* **[[Järveküla (Viljandi)|Järveküla]]** asub Viljandi maakonnas Viljandi vallas
* **[[Järveküla (Elva)|Järveküla]]** asub Tartu maakonnas Elva vallas
* **Järveküla** ehk **[[Harkujärve]]**

## Vaata ka
*Järvekülä, küla Võru maakonnas Rõuge vallas
*Järveküla järv
*Järveküla looduskaitseala
Kuninguste

**Kuninguste** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.

Aastatel 1977–1997 oli Kuninguste liidetud Tagavere külaga.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.

## Vaata ka
* Kuningate haud

## Viited
Laheküla (Orissaare)

**Laheküla** ehk **Lahe** oli küla Saare maakonnas Orissaare vallas.

2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti küla Maasi külaga.

Ajalooliselt asus küla Pöide kihelkonnas.

## Viited
Laheküla

**Laheküla** on mitme koha nimi Eestis:

* **[[Laheküla (Orissaare)|Laheküla]]** on endine küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
* **[[Laheküla (Kaarma)|Laheküla]]** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
* **[[Laheküla (Muhu)|Laheküla]]** on küla Saare maakonnas Muhu vallas
* **[[Laheküla (Hiiumaa)|Laheküla]]** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas

* **Laheküla** oli Saaremaa vallas asuva Allikalahe küla nimi enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi.
* **Laheküla** oli Saaremaa vallas asuva Tirbi küla nimi enne 2017. aasta haldusreformi.
* **[[Laheküla (Orissaare)|Laheküla]]** oli Saare maakonnas Orissaare vallas asunud küla, mis liideti 2017. aasta haldusreformi käigus Maasi külaga.
Imavere (Järva)

**Imavere** on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Aastatel 1991–2017 asus Imaveres Imavere valla halduskeskus.

Imaveres tegutses Imavere Ühispiimatalitus (Imavere meierei). Ühes endisaegse piimatalituse hoones asub tänapäeval Eesti Piimandusmuuseum.

Imaveres asuvad veel:
*Imavere mõis (18. sajandi kaardil *Immafer*)
*Imavere Kool
*Stora Enso Eesti AS Imavere Saeveski
*Imavere kõrts

Küla järgi on nime saanud siluri Imavere kihid.

## Ajalugu
1920. aastatel moodustati Imavere mõisa maadest **Imavere [[asundus]]**. 1977. aastal muudeti asundus külaks.

Tänapäeva Imavere hõlmab aastast 1977 suure osa Järavere küla endistest maadest.


Imavere läbistav maantee, 09.02.2021.jpg|Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee Imaveres (09.02.2021)
Imavere saeveski 09.02.2021.jpg|Imavere saeveski (09.02.2021)
Piimandusmuuseum 09.02.2021.jpg|Imavere Piimandusmuuseum (09.02.2021)
Imavere kõrts 09. veebruar 2021.jpg|Imavere kõrts (09.02.2021)
Imavere kool droonilt, 09022021.webm|Imavere Kool (droonivideo, 09.02.2021)


## Vaata ka
*Imavere jalgpalliväljak
*Imavere Raamatukogu
*Imavere kolhoos
*Imavere piimandusmuuseum
*Imavere mõis
*Imavere Kool
*Imavere kõrts

## Viited

## Välislingid
*"Imavere tossud" (video)
Liiva

**Liiva** on mitme koha nimi Eestis:

### Külad
* **[[Liiva (Kose)|Liiva]]**, küla Harju maakonnas Kose vallas
* **[[Liiva (Pärnu)|Liiva]]**, küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas
* **[[Liiva (Muhu)|Liiva]]**, küla Saare maakonnas Muhu vallas
* **[[Liiva (Saaremaa)|Liiva]]**, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas (enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi Orissaare vallas)
* **[[Liiva (Võru)|Liiva]]**, küla Võru maakonnas Võru vallas
***[[Liiva (Kunda)|Liiva]]**, küla Viru maakonnas Kunda vallas 

#### Ümbernimetatud külad
***Liiva** oli Saaremaa vallas asuva (enne Eesti omavalitsuste haldusreformi Mustjala vallas) Liivaranna küla nimi kuni aastani 2017
***Liiva** oli Saaremaa vallas asuva (enne haldusreformi Pihtla vallas) Kaali-Liiva küla nimi kuni aastani 2017
***Liiva** oli Saaremaa vallas asuva (enne haldusreformi Leisi vallas) Laugu-Liiva küla nimi kuni aastani 2017
***Liiva** oli Saaremaa vallas asuva (enne haldusreformi Kihelkonna vallas) Kihelkonna-Liiva küla nimi kuni aastani 2017

* **[[Liiva (Tallinn)|Liiva]]** on asum Tallinnas Nõmme linnaosas 

***[[Liiva (perekonnanimi)|Liiva]]** on ka perekonnanimi.

## Vaata ka
* Liiva kõrts
* Liivaküla
* Liiva raudteejaam
* Liiva tänav
Tarvo Kaspar Toome

**Tarvo Kaspar Toome** (sündinud 13. märtsil 1974 Tallinnas) on eesti helilooja, klahvpillimängija, kitarrist, improviseerija ja graafik. Ansamblite Abigail (1994–1998), Meggan (1994–1996), Megan Quartet (1997–2000), Mesi (2003), Lippajad (2001–...) kunstiline juht, helilooja ja instrumentalist.

Toome on osalenud mitme ansambli projektides ja musitseerinud paljudel heliplaatidel (BF, Projekt Unison, Luarvik Luarvik, Estonian Guitar Octet). Ta on loonud muusikat näitustele, reklaamidele, filmidele ("Sigade revolutsioon" ja "Kinnunen"). Samuti on ta teinud koostööd nüüdistantsijatega (Isabelle Cavoit, Lotte Rudhart, Roberta Ferguson, Ajjar Ausma, Päär Pärenson jt) ning osalenud grupinäitustel. Ta on MKDK asutajaliige.

## Diskograafia
*Megan Quartet "Megan Projekt. KATUS", MKDK Records, 2000
*Luarvik Luarvik "Tabamata Ime", külalisklahvpillimängija, 2001
*"Tallinn. Psühhedeelne linn.", Ulmeplaadid, 2001, erinevate esitajatega kogumik. (Lippajad)
*"Tallinn. Psühhedeelne linn.", CD-R, Ulmeplaadid, 2001, erinevate esitajatega kogumik. ("Hundina sündinud" ja "Maagrupp".)
*Megan Quartet "Are You Insured?", MKDK Records, 2003
*"MKDK Kogumik / Collection I", MKDK Records, 2004?
*"MKDK Kogumik / Collection II", MKDK Records, 2006?
*"Improtesti 2005/2006 hooaeg", MKDK Records, 2006?  
*BF "Kuumoon", külaliskitarrist, MKDK Records, 2008
*Megan Quartet "Väljasõit rohelisse / Roadside Picnic", MKDK Records, 2008
*Estonian Guitar Octet Featuring Eugene Chadbourne "Rolling Stones Hostages Incidents", 2010

## Välislingid
*Koduleht
*Lippajad
*Lippajad MySpace'is
*Megan Quartet
*MESI
Mäeküla (Saaremaa)

**Mäeküla** ehk **Mäe** küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.

Ajalooliselt asus küla Pöide kihelkonnas.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Kirderanna

**Kirderanna** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Orissaare valda ja kandis nime **Rannaküla**.

Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.

Küla territooriumil asub Rannaküla tulepaak.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Tagavere

**Tagavere** nime kannab Eestis mitu kohta:
* Tagavere on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
* Tagavere on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas

## Vaata ka
*Tagavere mõis
Tagavere (Saaremaa)

**Tagavere** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.

Aastatel 1977–1997 olid Tagaverega liidetud Arju, Imavere, Kareda, Väljaküla, Kuninguste ja Salu küla.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.

Külas tegutseb Tagavere raamatukogu.

Tagavere järgi on nime saanud Jaagarahu lademe Muhu kihistu Tagavere kihid.

## Viited
Kareda

**Kareda** on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda.

Küla leiab korduvalt mainimist Henriku Liivimaa kroonikas – 1211. aastal seoses ristisõdijate sõjakäiguga Ugandisse, Vaigale, Järvamaale ja Nurmekunda ning 1217. aastal sõjakäiguga Järva- ja Virumaale. 1220. aastal leidis külas aset kokkupõrge saarlaste ja ristisõdijate vahel – Kareda lahing. 1226. aastal tegi Wilhelm Modenast Karedal esimese kirikuvisitatsiooni praegusel Eesti alal.

Külas elas 2000. aastal 69 inimest.

## Vaata ka
*Kareda mõis (Saaremaal Jaani kihelkonnas)
*Väike-Kareda mõis (Järvamaal Peetri kihelkonnas)

## Viited
Orissaare

**Orissaare** on alevik Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Orissaare alevik oli kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini 2017. aastal samanimelise valla halduskeskus.

Ajalooliselt asus Orissaare Pöide kihelkonnas. Aastatel 1950–1959 oli Orissaare Orissaare rajooni keskus.

Orissaares asuvad Illiklaid, Orissaare alumine tulepaak, Orissaare Gümnaasium, Orissaare raamatukogu, Orissaare kultuurimaja, Orissaare sadam, Orissaare staadion, Orissaare tuletõrjedepoo, Orissaare ülemine tulepaak.

Orissaares on sündinud Kaie Kand, Ott Aardam ja Kalle Laanet.

## Tänavaid
Aia tänav – Kaluri tänav – Kitsas tänav-Kase tänav – Koidu tänav – Kuivastu maantee – Künka tänav – Laulu tänav – Pargi tänav – Pärna tänav – Põllu tee – Rahu tänav – Ranna puiestee – Sadama tänav – Võidu tänav

## Vaata ka
* EELK Orissaare kogudus
* EKNK Orissaare Kogudus
* Eesti alevike loend
* Orissaare staadioni tamm
* Orissaare kolhoos
* Orissaare telemast

## Viited

## Välislingid

* Orissaare Ajaloo Toimkond
Paistu

**Paistu** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas ajaloolisel Mulgimaal.

Paistu asub Sakala kõrgustikul, Peipsi järve ja Pärnu jõe veelahkmel. Küla keskuse lähedalt saab alguse Viraski oja, küla loodepiiril voolab Sulaoja.

Külas asuvad Paistu kirik ja Paistu kalmistu.

Paistu küla asub Loodi looduspargi keskmes, ühendades kahte looduspargi osa.

## Ajalugu
Paistu ajalugu loetakse alates 1234. aastast, mil seda kohanime seoses kirikuga mainitakse esmakordselt ajalooürikutes. Paistu kihelkond oli Eesti ärkamisaja üks olulisemaid keskuseid väljas pool suuremaid linnasid. 

Paistus tegutses Paistu kihelkonnakool, kus on õppinud, õpetanud ja elanud paljud olulised ärkamisaja tegelased, riigimehed ja teadlased.

Paistu oli aastatel Paistu valla (1992–2013) halduskeskus.

## Vaatamisväärsused

* Paistu kirik (ka *Paistu Püha Neitsi Maarja kirik*)
* Paistu pastoraadi peahoone
* Paistu rahvamaja
* Mälestusmärk Vabadussõjas langenutele ja küüditatutele
* Mulgi mehe skulptuur, L. Armväärt, H. Roots-Looveer, J-A. Looveer, 2008
* Loodi Põrguorg ja matkarada
* Paistu kalmistu 

## Vaata ka
* Paistu Kool (Sultsi külas)
* Kolube talu kalmistu
* Paistu kolhoos

## Viited

## Välislingid

*Paistu kultuurielu läbi aja
*<u>Paistu küla, aeg, miljöö, inimene</u>, Karin Kukk, 2011. 
*<u>Paistu kroonika 1834 - 1944, ärkamisaja häll</u>", Jaak-Adam Looveer, 2021
Holstre

**Holstre** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Külas asuvad Holstre mäed, Holstre järved, Holstre mõisa kalmistu ja Massumõisa sadememõõtejaam. Külast saab alguse Verilaske oja.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda.

1977. aastal liideti Holstre külaga Liivausse.

## Vaata ka
*Holstre järved
*Sulev Tuka mälestusturniir

## Viited
Lolu

**Lolu** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Külas kasvab kaitsealune Liiva mänd. Külast voolab läbi Orika oja, millele on paisutatud Vasila veehoidla, samuti asuvad külas Kulu järv, Samblajärv, Ümärikujärv, Ulli järv ja Kõverjärv.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda.

## Vaata ka
*Liiva mänd
*Lolu kadakas
*Holstre-Nõmme Motokeskus
*Rahvusvahelise motokrossi Mulgikross toimumise koht aastast 1983.a.

## Viited
Keskvere

**Keskvere** nimega on Eestis mitu kohta:

* Keskvere, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
* Keskvere, küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas
* Pöide-Keskvere, Saare maakonnas Saaremaa vallas (2017. aastani *Keskvere*)
Keskvere (Saaremaa)

**Keskvere** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.

## Viited
Pöide valla vapp

**Pöide valla vapp** on Saare maakonna endise Eesti haldusüksuse Pöide valla vapp.

Vapp kinnitati 3. oktoobril 1995 ning see oli kasutuses kuni vald liitus 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus teiste Saaremaal asunud valdadega ühtseks Saaremaa vallaks.

## Vapi kirjeldus
Kuldsel kilbil sinine müürihambuline päis ja sinine liiliakujuliste otstega Kreeka rist.

## Põhjendus
Müürihambuline kilbi päis tähistab nii Pöide maalinna kui ka ordulinnust. Sinine liiliakujuliste otstega Kreeka rist märgib 13. sajandist pärinevat Maarjale pühitsetud Pöide kirikut. Samuti viitab see Pöide vallas hiljem domineerivaks saanud apostellikule usutunnistusele.

## Vaata ka
*Pöide valla lipp

## Välislingid
*Pöide valla sümboolika valla kodulehel
*Pöide valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Tapa vapp

**Tapa vapp** on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti linna Tapa vapp.

Vapp on kinnitatud oktoobris 1992. See oli ametlikult kasutusel 16. juunini 2005, mil 
Lehtse ja Saksi vald ning Tapa linn ühinesid Tapa vallaks.

## Vapi kirjeldus
Punasel kilbil on hõbedane harkrist. Üle harkristi alumise haru on põiki kaheteraline hõbedane mõõk kuldse käepidemega paremal.

## Vaata ka
*Tapa lipp
*Tapa valla vapp
*Saksi valla vapp
*Lehtse valla vapp

## Välislingid
*Tapa linna vana sümboolika
Saksi valla vapp

**Saksi valla vapp** on Lääne-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Saksi valla vapp.

Vapp on kinnitatud 28. aprillil 1998.

## Vapi kirjeldus
Kaldjaotusega sinisel kilbil on ülemisest vasakust nurgast lähtuv hõbedasest, sinisest ja kuldsest ühelaiusest vardast koosnev lainelõikeline kaldpalk.

## Vaata ka
*Saksi valla lipp

## Välislingid
*Endise Saksi valla sümboolika
Lehtse valla vapp

**Lehtse valla vapp** oli endise Järva maakonnas asunud Eesti haldusüksuse Lehtse valla vapp kuni ühinemiseni koos Tapa linna ja Saksi vallaga Lääne-Viru maakonnas asuvaks Tapa vallaks 2005. aasta oktoobris.

Vapp oli kinnitatud 28. detsembril 1995.

## Vapi kirjeldus
Hõbedase müürihammaslõikelise kaldtalaga vasakult jaotatud puna-musta kilbi ülemisel, punasel väljal on kolm hõbedast võru.

## Põhjendus
Kolm hõbedast rõngast on üks muudetud element Lehtse mõisast (*Lechts*) pärineva Friedrich Alexander Georg von Hoyningen-Huene (1843–1921) suguvõsa vapilt. Nimetatu oli rahvusvaheliselt tuntud Eesti-, Liivi- ja Kuramaa looduse uurija (peamiselt lepidopteroloog). Lehtse mõisa (hõbedane tala) mailt on pärit ka teine nimekas teadlane (geograaf) ja koolikirjanik Jakob Kents (1883–1947). Vapi värvid sümboliseerivad turvast ja turbatööstust, mis on andnud tööd ja ülalpidamist paljudele ümbruskonna inimestele ning olnud Lehtse alevi arengu peamisi põhjustajaid.

## Vaata ka
* Lääne-Viru maakond
* Lehtse valla lipp

## Välislingid
* Endise Lehtse valla sümboolika
Karala

**Karala** on küla Saaremaa lääneosas Saaremaa vallas.

Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas, 2014. aastani oli Karala Lümanda vallas.

Külas asub Karala tulepaak ning asus ka Karala mõis.

Sealt leiab mitmed järvi nagu: Ahtriskeloik, Karala Salujärv, Nonni järv, Panga luht, Roobimaa järv, Saardejärv, Tõri järv ja Väike-Roobimaa järv.

Küla territooriumile jääb ka Naistekivimaa saar.

## Vaata ka
*Karala Odagala
*Silma pank

## Viited

## Välislingid
*"Saaremaal kasvab järjest suuremaks kivist lambakari" ERR, 8. september 2022
Koovi

**Koovi** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Koovi lahe ääres.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.

Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.

## Vaata ka
*Eesti külade loend
*Koovi kool

## Viited
Kotlandi

**Kotlandi** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) kuulus küla Lääne-Saare valda. Aastatel 1892–2014 kuulus küla Lümanda valda.

Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Lümanda-Kulli

**Lümanda-Kulli** on küla Saaremaal Saaremaa vallas.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani asus Lümanda vallas ja kandis nime **Kulli**.

Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.

## Viited
Kulli

**Kulli** nime kannab Eestis mitu kohta:

* **[[Kulli (Tõrva)|Kulli]]** on küla Valga maakonnas Tõrva vallas
* **[[Kulli (Lääneranna)|Kulli]]** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas
* **[[Kulli (Elva)|Kulli]]** on küla Tartu maakonnas Elva vallas
* **[[Kulli (Raasiku)|Kulli]]** on küla Harju maakonnas Raasiku vallas
* **Kulli** oli Saaremaa vallas asuva Lümanda-Kulli küla nimi kuni 2017. aastani
* **Kulli** oli Saaremaa vallas asuva Kärla-Kulli küla nimi kuni 2017. aastani

## Vaata ka
*Kulli mõis
Kipi

**Kipi** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas, 2014. aastani kuulus ta Lümanda valda.

Sealne puurauk on Rootsiküla lademe, selle Rootsiküla kihistu ja Vesiku kihtide laiendatud stratotüüp. Lisaks on see Soeginina, Kuusnõmme ja Viita kihtide neostratotüüp. Veel on sealne puurauk Paadla lademesse kuuluvate Himmiste kihtide laiendatud stratotüüp. 

## Viited
Kärdu (Lümanda)

**Kärdu** oli küla Saare maakonnas Lümanda vallas. 2014. aasta detsembris liideti Lümanda külaga.

Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda. Seal on Kärdu lõugas.

## Viited
Leedri

**Leedri** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.

1977. aastal liideti Leedri külaga Antsi.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Lümanda valda.

Aastal 2015 pälvis Leedri liikumise Kodukant aasta küla aunimetuse.

Külas asub muistne Lümanda Leedri Kabeliväli.

## Vaata ka
*Männiku kivi-kurereha püsielupaik

## Viited

## Välislingid
* Toivo Vaik. Ivo Linna aitas Leedri külale koguda 25 000 krooni. Oma Saar, 2. juuni 2009
Lümanda

**Lümanda** (1977. aastani **Aleviku** küla) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani oli Lümanda valla halduslik keskus.

Lümanda külas on Lümanda Põhikool ja EAÕK Issanda Muutmise kirik.

Külas tegutseb Lümanda raamatukogu.

Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.

2014 liideti Lümandaga Põlluküla ja Kärdu küla.

## Vaata ka
*Lümanda kalmistu

## Viited

## Välislingid
* Lümanda (eestigiid.ee)
* Evar Saar. ''Lümanda'', ''Lümandu'' ja ''Lümatu''. – Keel ja Kirjandus 2012, nr 1, lk 48–54. https://doi.org/10.54013/kk650a5

*Eesti külade loend
Viidu

**Viidu** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas, detsembrini 2014 kuulus Lümanda valda.

Asub Viidu soo ääres.

Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.

## Vaata ka
*Audaku

## Viited
Kärla

**Kärla** on alevik Saaremaal Saaremaa vallas Kärla jõe ääres.

Seal tegutsevad Kärla Põhikool, Kärla Muusikakool ja Kärla raamatukogu. Alevikus asuvad ka Kärla kirik ja Kärla kalmistu. Sõmera klubihoone on arvatud ehitismälestiseks.

Alevik asub Kuressaare–Kihelkonna–Veere maantee ääres.

## Ajalugu
Enne Kärla Maarja Magdaleena kiriku ehitamist arvatavasti 14. sajandi alguses kuulus piirkond Kaarma kihelkonda. Ürikuis on Kärla kihelkonda esmamainitud 1438. aastal.

Tänapäevani säilinud Kärla kirik ehitati 1843. aastal. Usuvahetusliikumise ajal, 1868. aastal ehitati naaberkülla ka vene õigeusu Mõnnuste Jumala Ilmumise kirik, mis on nüüdsel ajal aga varemeis.

Nõukogude okupatsiooni ajal asus Kärlas kohaliku kolhoosi keskus.

Alates 1980. aastatest kuulub Kärla alevikku Sõmera asum.

Detsembrini 2014 oli Kärla valla halduskeskus. 2014–2017 kuulus küla Lääne-Saare valda ning pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulub küla Saaremaa valda.

## Majandus
Kärla alevikus asub AS EstAgar, kus agarikust toodetakse kondiitritööstuses marmelaadi tootmiseks kasutatavat furtsellaraani (varem nimetatud ka agariks).

Alevikus asub Sõmera hooldekodu. 

## Pilte

Kärla kirik 2.jpg|Kärla kirik
Kärla kalmistu.jpg|Kärla kalmistu
II maailmasõjas hukkunute ühishaud Kärlas.jpg|II maailmasõjas hukkunute ühishaud


## Vaata ka
*Kärla kirikumõis
*Kärla kolhoos

## Viited

## Kirjandus
*"Kuidas möödus punaste terror Kärlal". Meie Maa (Kuressaare: 1919–1944) nr 50, 30. aprill 1942, lk 6,7.

## Välislingid
*Kärlal leitu osutuski muistseks surnuaiaks, Postimees, 23. aprill 2009
Riksu

**Riksu** (*Rikso*) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Riksu lahe ääres.

1645. aastast on teada Rickso Reinu talu Koimla vakuses.

Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda. 1939. aastal kuulus küla Lümanda valda.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta hilisemasse Lümanda valda.

Riksu küla lähistel voolab Riksu oja.

1940. aasta aprillis nägi kohalik elanik Dimitri Bontanov küla all merejääl kalapüügil olles noort karu. Kalur haaras kirve kätte ja tahtis karupoega surmata, kuid loom põgenes randa ja kadus metsa. Varem polnud Saaremaal karusid elutsenud.

Küla järgi on nime saanud siluri Riksu kihistu. Sealne puurauk on ka kihistu stratotüüp.

## Viited
Arandi

**Arandi** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.. Detsembrini 2014 asus ta Kärla vallas.

Küla oli 1977–1997 ametlikult Sõmera küla osa.

Nimi on teada 1645. aastast isikunimedest Herrando Laeß, Harrand Peter ja Harrandi Hannus. Arvatakse, et nime aluseks võis olla mingi muistne mehenimi.

Arandi kuulus Kärla kihelkonna Kaarma-Suuremõisa mõisa alla.

## Viited
Kandla

**Kandla** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas, 2014. aastani kuulus ta Kärla valda.

## Vaata ka
*Kandla mõis
*Kandla oja

## Viited