open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bloomsbury rühm

**Bloomsbury rühm** (*Bloomsbury Group* või *Bloomsbury Set*) oli väike, mitteametlik rühm, kuhu kuulusid kunstnikud ja intellektuaalid, kes elasid ja töötasid Londonis Bloomsbury piirkonnas 20. sajandi esimesel poolel. Tuntuimad liikmed olid Virginia Woolf, John Maynard Keynes, Edward Morgan Forster ja Lytton Strachey. Nende teosed ja seisukohad mõjutasid sügavalt kirjandust, esteetikat, kriitikat ja majandust ning inimeste suhtumist feminismi, patsifismi ja seksuaalsusse.

## Saamislugu
Bloomsbury rühma meesliikmed olid Cambridge'i Ülikooli Trinity või King's kolledži kasvandikud. Leonard Woolf, Lytton Strachey, Saxon Sydney-Turner ja Clive Bell sõbrunesid 1899. aastal Trinitys Thoby Stepheniga. Kui mehed Londonisse tulid, siis tänu Adrian ja Thoby Stepheni õdedele Virginia Woolfile ja Vanessa Bellile kohtusid nad Bloomsbury naistega. 1905. aastal alustas Vanessa reedeseid (*Friday Club*) ja Thoby neljapäevaseid (*Thursday Evenings*) kokkusaamisi, mis saidki Bloomsbury rühmale tavaks. 1906. aastal suri ootamatult Thoby ja see sündmus muutis rühma liikmed veelgi lähedasemaks. 1920. ja 1930. aastal asutajaliikmed surid ja rühm muutus.

## Liikmed

Bloomsbury rühma kuulusid kirjanik E. M. Forster, biograaf Lytton Strachey, kunstikriitik Clive Bell, kunstnikud Vanessa Bell ja Duncan Grant, majandusteadlane John Maynard Keynes, kirjanikud Leonard Woolf ja Virgina Woolf. Teised liikmed olid Desmond Macarthy, Arthur Waley, Saxon Sidney-Turner, Robert Trevelyan, Francis Birell, J. T. Sheppard ja kriitik Raymond Mortimer ja skulptor Stephen Tomlin. Peale nende seostatakse rühmaga veel järgmisi inimesi: Bertrand Russell, Aldous Huxley, T. S. Eliot ja majandusteadlane Gerald Shove.

## Viited


## Välislingid
*
Totskoje

**Totskoje** (vene keeles Тоцкое) on küla Venemaal Orenburgi oblastis, Totskoje rajooni keskus.

Küla asub 200 km Orenburgist loodes.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli seal 6898 elanikku. 2002. aastal oli elanikke 7201.

1950. aastail korraldati Totskoje piirkonnas maapealseid tuumapommilõhkamisi.

## Viited
Visuaaltehnoloogia

**Visuaaltehnoloogia** on silmaga tajutava ainese tootmismenetluste ühisnimetaja.

Etenduskunstide visuaaltehnoloogia – lavastuse, performansi, häppeningi ja muu sellise silmaga tajutava kujunduse praktiline tootmisprotsess, -menetlus, mis sisaldab lavastuskorralduse, valguskujunduse, multimeedia ja butafooria tehnikaid. 
Lavastuse stsenograafia teostub visuaaltehnoloogia kaudu.

Teatrikunsti visuaaltehnoloogiat on võimalik õppida Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias. Teatrikunsti visuaaltehnoloogia õppekava kuulub etenduskunstide osakonda, kuhu lisaks kuuluvad veel teatri- ja tantsukunsti õppekavad. Osakonna erialade kombinatsioon vastab rahvusvaheliselt levinud etenduskunstide kõrgkoolide mudelile. Õppekavad koosnevad nii praktilistest kui ka teoreetilistest üld- ja erialaainetest.

Teatritehniliste töötajate kõrgharidusõppe algataja Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias oli Kalju Komissarov (1946–2017).

Teatrikunsti visuaaltehnoloogia õppekaval on neli spetsialiseerumissuuna: butafoor-dekoraator, lavastuskorraldaja, valguskujundaja, etenduskunstide multimeediaspetsialist.

Tehnoloogia („teadus või käsitöö“, pärineb kreekakeelsest sõnast τέχνη *techne*, „kunst, oskus, käte osavus“, ja –λογία – logia).

Tootmismenetlus, mis sisaldab tehnikaid, oskusi, meetodeid ja protsesse, mille tulemusel valmib objekt, toode või teenus.

Visuaalne („nägemise kaudu tajutav, nähtav, nägemistajul põhinev“) pärineb ladinakeelsest sõnast *videre*, „läbi silma minev kiir, mis muudab nägemise võimalikuks“).

## Viited
Borissoglebski rajoon

**Borissoglebski rajoon** (vene keeles *Борисоглебский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Jaroslavli oblastis, asudes oblasti keskosas. Rajooni keskus on  Borissoglebski alev.

Rajoon piirneb põhjas Bolšoje Selo rajooniga, kirdes Jaroslavli ja Gavrilov-Jami rajooniga, idas Rostovi rajooniga, lõunas Pereslavli rajooniga ning läänes Uglitši rajooniga.

Rajooni pindala on 1750 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 12 630. 2002. aastal oli elanikke 14 847 ja 1989. aastal 15 967.

## Haldusjaotus
Borissoglebski rajoonis on 292 asustatud punkti, mis kuuluvad viie külaasunduse koosseisu.

## Viited
Juha Veijonen

**Juha Veijonen** (sündinud 29. augustil 1959 Helsingis) on Soome näitleja. Tema hüüdnimi on **Vexi**.

Veijonen on tegev 1990. aastast.

## Tuntud rolle
* Esa ja Vesa - auringonlaskun ratsastajat (film) - Esa Haanpää - 1994
* Vintiöt (sketsisari) - 1994-1995
* Kotikatu (seriaal) - Jake Byman - mitmed rollid - 1995
* Tie naisen sydämmeen (film) - Valko - 1996
* Häijyt (film) - Antti Karhu - 1999
* Lomalla (film) - Jussi - 2000
* Pahat pojat (film) - Harri Hammas-Lärvinen - 2003
* Vintiöt - The Years After (sketsisari) - mitmed rollid - 2003
* Levottomat 3 (film) - vägivaldne mees - 2004
* Vares - yksityisetsivä (film) - Jussi Vares - 2004
* Saippuaprinssi - Laaksonen - 2006
* Matti (film) - Matti Nykäneni treener Maisteri ehk Matti Pulli - 2006
* V2 - Jäätynyt enkeli - Jussi Vares - 2007
* Rööperi (film) - Koistinen - 2009
* Mökki (minisari) - ? - 2010
* Salatut elämät (seriaal) - Mikael Salo - 2012, 2017

## Tunnustus
* Jussi-auhind parima meespeaosatäitja kategoorias (filmis "Esa ja Vesa - auringonlaskun ratsastajat")
Mullaharimine

**Mullaharimine** ehk **maaharimine** on tegevuste kogum, mille sisuks on põllupinna ettevalmistamine taimekasvatuseks.

## Minimeeritud harimine
Minimeeritud harimisvõtetega jääb koristusjärgsest põhust 15–30% mulla pinnale ehk 560–1100 kilogrammi põhku hektari kohta. Selliste agrotehniliste võtete kasutamisel võib hiljem vaja minna kultivaatorit või mõnda muud harimisriista.

Maaharimine jaotatakse sageli kaheks: minimeeritud harimiseks ja künnipõhiseks harimiseks. Nende kahe maaharimisviisi vahel kindel piir puudub, kuna masinad on väga erinevad ning töötavad eri sügavustel. Üldiselt on minimeeritud harimine maapinnalähedane ehk harimisega ei minda sügavale. Künnipõhise harimise puhul haritakse mulda sügavamalt, kogu künnikihi ulatuses. Künnipõhise harimisega käib üldiselt kaasas ka põhjalik külvipinna viimistlemine, et saavutada piisavalt tasane pind ja luua põllumajanduskultuuridele piisavalt hea kasvukeskkond. Mõlemad harimisviisid on väga laialdaselt kasutusel ning mõlemal on oma eelised ja puudused.

## Intensiivne harimine
Intensiivne harimine jätab mulla pinnale maksimaalselt 15% koristusjärgset põhku ehk kuni 560 kg/ha. Sellist harimisviisi nimetatakse ka tavaviljeluseks. Intensiivse harimise juures kasutatakse mitmesuguseid tööagregaate nagu libisti, randaal või ader. Lisaks kasutatakse veel ka äket, põllurulle ja mullafreese külvi ettevalmistamisel. Võimalusi on mitu.

## Maaharimise viisid
### Kündmine
**Plussid:**
* Et seemne külvamine oleks lihtsam, siis mulla pealmine kiht õhustatakse
* Toitainete, orgaanilise aine ja saagikoristusjäätmete viimine mulda
* Umbrohu hävitamine
* Mulla kuivemaks muutmine enne külvi
* Sügisene künd aitab talvel mulda murendada (külmumine ja sulamine), mis tagab külviks tasasema pinnase 
**Miinused:**
* Mulla kuivamine enne külvi
* Vee imendumine mulda langeb
* Keemiline neeldumine
* Vähendab mulla orgaanilist ainet
* Mikroobide, vihmausside, sipelgate jne arvukus langeb
* Mullaagregaatide lagundamine
* Mulla tihenemine
* Eutrofeerumine
Magnetiline moment

**Magnetiline moment** ehk **magnetmoment** ehk **magnetiline dipoolmoment** on füüsikaline suurus, millega iseloomustatakse mitmesuguste objektide ja süsteemide (elektron, molekul, magnet, planeet) ning ka elektrivoolusüsteemi magnetilisi omadusi. 

Magnetmomendi SI-süsteemi mõõtühik on amper korda meeter ruudus (A∙m2).

  

Magnetmomendiga \vec m kaasneb magnetväljas \vec{B} pöördemoment
:\vec T_{\vec m} = \vec m \times \vec B\,.
See pöördemoment pöörab kompassi magnetnõela ja paneb pöörlema elektrimootori rootori.

## Magnetmomendi arvutus
Lihtsaimal juhul, kui elektrivool läbib tasapinnalist juhtmesilmust (voolukontuuri), on magnetmoment
:\vec{m} = I \cdot A,
kus A on vooluga I kontuurist ümbritsetud pindala (joonisel a).

Kui voolukontuur pole tasapinnaline, siis
:\vec{m} = I\cdot \int \text{d} \vec{A},
kus  \text{d} \vec{A} on kontuurist ümbritsetud pindala element.
Magnetvälja tugevus

**Magnetvälja tugevus** ehk magnetväljatugevus  on vektorsuurus, mis iseloomustab magnetvälja väärtust välja igas punktis ning igal hetkel.. Magnetvälja tugevuse tähis on H\! ja  SI mõõtühik amper meetri kohta (A/m). Varem on olnud kasutusel CGS-süsteemi ühik örsted (tähis Oe), kusjuures 1 Oe = 1000/(4π) A/m ≈ 79,577 A/m.

Magnetvälja tugevust võib vaadelda välise, magneetiva väljana, mis kutsub esile (indutseerib) materjali sees magnetinduktsiooni. Magnetinduktsioon määrab ära jõu, millega magnetväli mõjutab laetud osakeste liikumist ja seega ka elektrivoolu. 

Vaakumis (ja mittemagnetilises keskkonnas, s.t keskkonnas, mille osakestel puudub magnetilise polarisatsiooni võime) erineb magnetvälja tugevuse vektor \vec H  magnetilise induktsiooni vektorist \vec B  üksnes magnetilise konstandi  \mu_0  kordselt:
:\vec{H} = {1 \over \mu_0}\cdot \vec{B}.

Võrdetegur 1 \over \mu_0 on võrrandis vajalik SI-süsteemi ühikute sobitamiseks. CGS-ühikusüsteemis on see võrdetegur 1 ja seega \vec B=\vec H.

Magneetikutes seob neid suurusi SI-süsteemis absoluutne magnetiline läbitavus \mu = \mu_{r} \mu_0 . Seejuures on suhteline magnetiline läbitavus  \mu_{r}  omakorda sõltuv magnetvälja tugevusest.

## Viited

## Vaata ka
* Magnetinduktsioon
* Magneetumus
Tunnus

**Tunnus** (inglise keeles *feature*, saksa keeles *Merkmal*) ehk **erijoon**, ka **karakteristik** (saksa keeles *Charakteristikum*) on äratuntav ja iseloomulik omadus, mille alusel saab entiteete või entiteetide klasse omavahel võrrelda ja üksteisest eristada.

Tunnused mängivad olulist rolli objektide taksonoomias. Näiteks botaanik Carl von Linné (1707–1778) jaoks aitasid olulised tunnused taimi ja loomi klassifitseerida.

## Vaata ka
* kvantitatiivne tunnus
* kvalitatiivne tunnus
* taksonoomiline tunnus
* süstemaatiline tunnus
* atavistlik tunnus
* dominantne tunnus
* otsene tunnus
* kaudne tunnus
* üksik tunnus
* üldine tunnus
Elektriline dipoolmoment

**Elektriline dipoolmoment** \vec p iseloomustab ruumilist laengujaotust. Kui mõnel osakesel, näiteks molekulil, on eristatavad vastupidiste elektrilaengutega osad, s.t et negatiivsete laengute (elektronide) mõju keskpunkt ei ühti positiivse laengute (aatomi tuuma) omaga, siis on sellel osakesel elektriline dipoolmoment; niisugust osakest nimetatakse polaarseks. Mittepolaarsel molekulil \vec p = 0; sel juhul laengud nihkuvad välise elektrivälja mõjul, mistõttu tekib indutseeritud dipoolmoment (vt dielektriline polarisatsioon).

## Arvutus
Kui negatiivne laeng −*q* asetseb positiivsest laengust *q* kaugusel \vec l ja kui need laengud on omavahel jäigalt seotud, siis on sellisel süsteemil dipoolmoment suurusega
:\vec p = q \cdot \vec l.
Seega mida suurem on laengute absoluutväärtus *q* ja laengute vahekaugus (kohavektor \vec l), seda suurem on dipoolmoment.

Dipoolmoment võib olla ka rohkem kui kahest laengust koosneval süsteemil; siis arvutatakse see üksiklaengute dipoolmomentide summana:
: \vec p = \sum_{i=1}^n \vec p_i= \sum_{i=1}^n q_i \vec r_i, 
kus
*n* on laengute koguarv;
\vec r_i on iga üksiklaengu relatiivne kohavektor (väljendab kaugust laengute mõjukeskmest);
\vec q_i on iga üksiklaengu suurus.

Üldjuhul, pidevalt muutuva laengutiheduse korral arvutatakse dipoolmoment ruumintegraalina *V* üle laengutiheduse \rho(\vec r):

: \vec p = \int_V \mathrm{d}^3 r \cdot \rho(\vec r) \cdot \vec{r}.

## Ühik
Elektrilise dipoolmomendi SI-süsteemi mõõtühik on kulonmeeter, tähis C∙m. Tänini kasutavad füüsikud molekulide korral CGS-süsteemi ühikut debye, tähis D (Hollandi füüsiku ja keemiku Peter Debye järgi), kusjuures
: 1\,\mathrm{ debye } = 3{,}33564 \cdot 10^{-30}\,\mathrm{kulonmeetrit.} 
Näiteks vee molekuli H2O dipoolmoment on 1,844 D = 6,151∙10−30 C∙m.

## Viited
Traube rakk

**Traube rakk** on nn kunstlik rakk, mille töötas välja saksa keemik Moritz Traube, uurimaks elusates rakkudes toimuvaid protsesse, sh raku kasvamist ja osmoosi. Traube rakk ei ole elusrakk ning selles ei toimu rakule omaseid iseseisvaid bioloogilisi protsesse. Sarnaselt tõelise rakumembraaniga difundeerub vesi kergelt läbi kunstliku poolläbilaskva rakumembraani ja jääb rakku püsima.

## Ajalugu
Moritz Traube oli saksa keemiku Justus von Liebigi õpilane 19. sajandi keskel. Plasmamembraanide omaduste uurimiseks arendas Traube 1897. aastal vask(II)ferrotsüaniidist (Cu2Fe(CN)6) nn kunstliku raku. Traube rakk paisus ja selle mõõtmed suurenesid analoogiliselt elusa rakuga.

## Struktuur
Traube membraan koosneb vask(II)ferrotsüaniidist ja moodustub vabalt kristalse kaaliumferrotsüaniidi pinnal, kui soolakristall asetatakse lahjendatud vasksulfaadi lahusesse. Membraan on vett poolläbilaskev ning paisub kiiresti Traube rakuks. Raku sees on kõrge kaaliumferrotsüaniidi kontsentratsioon, millel on tugev osmootne jõud. Kaaliumferrotsüaniid ei saa väljapoole difundeeruda, kuid vesi ja vasesulfaat saavad rakku sisse voolata. Kui paisumise tõttu membraan lõhkes, tekkis kiiresti uus membraan. Sel viisil rakk sai kasvada mitme sentimeetri pikkuseks. Traube raku membraani võime võimaldada veel enda sisse voolata, säilitades rakus lahustunud aineid, on võrreldav elusrakuga.

## Viited
Šaršau

**Šaršau** (baškiiri keeles:*Шаршау*, vene keeles:*Шаршау*) on pikk mustrilisest kangast kardin puhta ja köögiosa ehk meestele ja naistele mõeldud ruumide eraldamiseks baškiiride elamutes XIX sajandi lõpus ja ХХ alguses. See on samuti traditsiooniline element koduses interjööris külalistetoa ja majapidamisruumide vahel. Baškiiri mütoloogilise sõnastiku kohaselt on šaršau ”kaitseks kurja silma vastu” (*Шаршау күҙҙән ҫаҡлаған*).

Šaršau õmmeldi jämedast labase sidusega linasest või poollinasest, tavaliselt punast, mõnikord ka valget värvi riidest laiusega 28–32 cm või 40–50 cm. Kangad on sümmeetrilise ja ääristusel hõredama mustriga ning nelinurkset keskosa kaunistavad erinevas kudumis-, mõnikord ka tikkimis- ja aplikatsioonitehnikas valmistatud geomeetrilised, lill-, taime- või loomaornamendid mitmenurksetes või rombikujulistes raamides.

Šaršau anti Kesk-Aasia rahvaste kombe kohaselt pruudile kaasavarana kodunt kaasa või pulmakingiks.

## Vaata ka
* Šaršau

## Viited
Falafel

**Falafel** (araabia keeles فلافل‎‎ *falāfil*) on levinud Lähis-Ida roog, mis on valmistatud kas kikerhernestest või põldubadest. Need purustatakse ning segatakse ürtidega ning vormitakse väikesteks pallikesteks. Traditsiooniliselt serveeritakse neid pita leivast valmistatud taskutes salati ning kastmega (enamasti hummus, tzatziki või tahiini). See on levinud tänavatoit ning väga populaarne just taimetoitlaste seas. Falafel on toitainerikas ning väikese rasva-, kuid suure kiudainesisaldusega. Tänapäeval lisatakse falafelile tihti juurvilju, pähkleid, seemneid, läätsi ja muid teravilju.

## Etümoloogia
Sõna *falāfil* tähendab araabia keeles pipart. Sõna on pärsia keeles tuntud kui *pilpil* (پلپل) ja sanskriti keeles kui *pippalī* (पिप्पली), mis tähendab 'pikka pipart', ning aramea keeles kui *pilpāl*, mis tähendab 'väikest ja ümarat; pipratera'. Araabiakeelne sõna *falāfil* on mugandunud paljudesse maailma keeltesse ning levinud üldnimetus sellele toidule. Inglise keelde jõudis see aastal 1941.

Egiptuses on see tuntud ka kui *taʿamiya* (طعمية‎‎); sõna on tuletatud araabiakeelsest sõnast *ṭaʿām* (طعام), mis tähendab 'toitu'.

## Ajalugu
Falafeli päritolu on ebaselge. Peamiselt peetakse päritolumaaks Egiptust. Kuna Aleksandria oli sadamalinn, siis oli lihtne seda mujale Lähis-Ida maadesse eksportida.

### Lähis-Ida
Falafelist on saanud Egiptuses ja Lähis-Idas populaarne tänavatoit. Ramadaani ajal süüakse falafelit tihti osana *[[iftar]]*'ist, mis on õhtusöök pärast päikeseloojangut. Falafel sai nii populaarseks, et ka Egiptuse McDonald'si hommikusöögimenüüs oli "McFalafel" toiduvalikus. Ka Iisraeli rahvusköögis on falafelil suur osa ning seda peetakse isegi rahvustoiduks.

## Viited
Integraalregulaator

**Integraalregulaatoris** vastab igale reguleeriva (sisend)signaali hälbele kindel reguleeritava (väljund)signaali muutumise kiirus. (Joonis 1.) 

:::y=k_I\int_{0}^{t} x\, dt=\frac{1}{T_I}\int_{0}^{t} x\, dt.

kus *k<sub>I</sub>* on integraalregulaatori võimendustegur,

*T<sub>I</sub>* – integreerimisajakonstant.

:::k_I=\frac{1}{T_I}.

Arvregulaatori korral tuleb pidev aeg *t* asendada diskreetse väärtusega *n*, mis
kujutab endast järjestikuste ajaintervallide *Δt* järjekorranumbrit. Integraal-arvregulaatori väljundfuktsioon on

:::y[n]=k_I \sum_{i=0}^{n=1}(x_s[i]- x_{ts}[i]).

Reguleeriva signaali muutumine kestab seni, kuni esineb sisendsignaali hälve.
I-regulaatoriga süsteemis ei teki mõõtmisviga. Regulaatori ülekandefunktsioon avaldub seosega

:::W_r(p)=\frac1 {T_I p}.

Sisendis tekkinud signaali hälve võimendatakse ja muudetakse täiturmehhanismi
abil reguleerimisseadme liikumiseks. Liikumiskiiruse määravad ära sisendsignaali
hälbe suurus (Joonis 1.) ja häälestussuurus *T<sub>I</sub>* .

Integraalregulaatorit kasutatakse iseseisva regulaatorina harva, tavalisealt kasutatakse seda koos proportsionaalregulaatoriga — saame PI-regulaatori või koos prpportsionaal ja diferetsiaalregulaatoriga — saame PID-regulaatori.

## Viited
Diferentsiaalregulaator

**Diferentsiaalregulaatori** väljundsignaal *y* on avaldatav seosega

:::y=T_D\frac{dx}{dt}.

kus *T<sub>D</sub>*  on diferentsiaalregulaatori ajakonstant,

*x*-sisendsignaal.
 
Väljundsignaal *y* on võrdeline sisendsignaali hälbe muutumise kiirusega, seetõttu
väljundsignaal ei sõltu sisendi absoluutväärtusest. Kuni sisendsignaal püsib muutumatuna,
puudub regulaatori väljundis D-komponent, viimane tekib ainult sisendsignaali
muutuse korral. Diferentsiaalregulaatoriga ei saa hälvet kõrvaldada, ta ei
saa olla iseseisvaks regulaatoriks ja teda kasutatakse koos P- või I-regulaatoriga. Juhtimissüsteemides kasutatakse kõige enam mitme elementaarregulaatori paralleeltööd. Nii on soojusprotsesside reguleerimisel enam kasutatavad PI-regulaatorid või
PID-regulaatorid.

## Viited
PI-regulaator

**Proportsionaal-integraalregulaatoris** (PI-regulaator) on ühendatud paralleeltööle
P- ja I-regulaatorid (joonis 1). Kui regulaatori sisendsignaali hälve on
muutumatu, siis väljundsignaal ja reguleerimisseadme asend sõltuvad järgmistest
asjaoludest:
*proportsionaalregulaatori signaali suurusest, s.t. sisendsignaali hälbe suurusest ja
proportsionaalregulaatori võimendustegurist;
*integraalregulaatori signaali suurusest, s.t. püsiva sisendsignaali väärtusest,
häälestussuurusest *T<sub>I</sub>*, võimendustegurist ja sisendsignaali tekkimisest möödunud
ajast.

Soojusprotsesside juhtimisel kasutatakse kõige sagedamini PI-regulaatoreid, millel
on nii P- kui I-regulaatori omadused. Analoog-PI-regulaatori väljund on

:::y=k_P	\left[x+\frac{1}{T_I}\int xdt\right].

Digitaalse PI-regulaatori väljundfunktsioon on avaldatav kujul

:::y[n]=k_P (x_s[n]- x_{ts}[n]) +k_I\sum_{i=0}^{n=1}(x_s[i]- x_{ts}[i])  .

Kui on olemas arvsignaalid ja *x<sub>ts</sub>*, siis on väljundsignaal hõlpsasti arvutatav.
Regulaatori häälestamiseks tuleb valida sobivad ülekandetegurid *k<sub>P</sub>* ja *k<sub>I</sub>*. Programmeerimisel käsitletakse neid kui konstante ja säilitatakse arvuti kindlates mälupesades. Juhtimisprogramm salvestatakse tavaliselt vahetatavaisse või ümberprogrammeeritavaisse mälupesadesse. Programmi osad või parameetrid, mida muudab operaator või juhtimisseade, salvestatakse muutmällu, mis on suhteliselt väikesemahuline.

Joonisel 2 on esitatud hüppelisele sisendsignaalile vastav teoreetiline väljundsignaali
siirdetunnusjoon. Hälbe tekkimisel ilmub kohe proportsionaalregulaatori signaal
väärtusega  *k<sub>P</sub>*. Edaspidi lisandub sellele integraalregulaatori signaal, mis kasvab *T<sub>I</sub>*  möödumisel *k<sub>P</sub>*  võrra ning suureneb sama kiirusega edasi kuni hälbe kadumiseni või täiturmehhanismi seiskumiseni lõpplüliti rakendumise tõttu. Kui sisendile antud signaal katkestada hüppeliselt, siis väheneb väljundsignaal proportsionaalregulaatori toimel *k<sub>P</sub>* võrra. Reaalse seadme väljundtunnusjoon erineb idealiseeritud tunnusjoonest selle võrra, et reaalsel seadmel ei kasva ega kahane proportsionaalregulaatori signaal mitte hetkeliselt, vaid mingi aja kestel, mis on vajalik täituri liikumiseks. Seepärast on reaalsed proportsionaalreguleerimise tunnusjooned pisut kaldu.
Tegelikult muutub regulaatori sisendsignaal pidevalt ja seetõttu muutuvad kogu aeg
ka P- ja I-regulaatorite väljundsignaalid pidevalt ja üheaegselt. Seetõttu ei saa reaalselt kirjeldada eraldi P- ja I-reguleerimist nii, nagu lihtsustatult kujutatud joonisel 2.
Kui tagasiside hõlmab täiturmehhanismi, siis on PI-regulaatori ülekandefunktsioon
avaldatav valemiga 

:::W_r(p)=k_P\left(1+\frac{1}{T_I p}\right).

kui aga tagasiside ei hõlma täiturit, siis on vaja tagasisideahelasse lülitada
aperioodiline lüli võimendusteguriga 

:::k_{ts}=\frac{T_I}{k_P T_{tm}}.

ka siis on regulaatori ülekandefunktsioon sama. PI-regulaatori siire lõpeb siis, kui *x* = *x*0, s.t. kui sisendsignaali hälve on likvideeritud.

## Viited
Maaler

**Maaler** on ehitiste ja konstruktsioonide pindade värvimiseks ettevalmistaja ja värvija.

Maalritööde hulka kuuluvad värvitava pinna puhastamine ja silumine, pinna katmine värnitsaga, värvimine, lõppviimistlus.

## Viited
Maanteesild

**Maanteesild** on maanteel olev sild, mis on mõeldud rööpmeteta sõidukite ja jalakäijate liikluseks. 

Maanteesillad on tehtud terasest, raudbetoonist või puidust.

## Viited
Marius Järvi

**Marius Järvi** (sündinud 1. septembril 1981 Tallinnas) on eesti tšellist. 

## Elulugu
Tšellomänguga hakkas Marius Järvi tegelema nelja-aastaselt. 1987. aastal astus ta Tallinna Muusikakeskkooli Laine Leichteri tšelloklassi. 1995. aastast õppis Lahtis Päijät-Häme konservatooriumis Jouko Paavola käe all. 2000. aastal alustas ta õpinguid Sibeliuse Akadeemias professor Martti Rousi juhendamisel. 

1989. aastal saavutas Marius Järvi III koha rahvusvahelisel noorte tšellistide konkursil Tšehhoslovakkias (Usti nad Orlicis), 1995. aastal I koha Vabariiklikul noorte keelpillimängijate konkursil ning 2002. aastal peaauhinna Eesti noorte interpreetide konkursil “Con Brio”. Seitsmel korral on ta osa võtnud maailma ühest suuremast tšellofestivalist Kronbergis Saksamaal.

Järvi on end täiendanud selliste rahvusvaheliselt tunnustatud tšellistide meistriklassides nagu F. Helmerson, D. Geringas, A. Noras, M. Tchaikovskaja, G. Hoffmann, M. Ylönen, J.-E. Gustafsson, H. Kiiski, R. Cohen, T. L Thedeen, T. Hanhinen. Marius Järvi on esinenud solisti ja kammermuusikuna paljudes Euroopa maades (Saksamaal, Belgias, Hispaanias, Portugalis, Rootsis, Tšehhis, Soomes jm).

Ta on esinenud solistina Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri, Tallinna Kammerorkestri, Turu Filharmooniaorkestri, Järvi Festivaliorkestri, Pärnu Linnaorkestri ja teiste ees dirigentide Neeme järvi, Paavo Järvi, Risto Joost, Paul Mägi, Tibor Boganyi, Atso Almila, Anu Tali ja Kaisa Roose juhatusel. Järvi on kaasa teinud ka muusikaplaadistustel, sealhulgas solistina plaatidel “Urkutaikuri” (2001), Rene Eespere Tšellokontsert "Concertatus Celatus" pühendusega Marius Järvile jm. Sügisel 2000 ilmus Marius Järvi esimene sooloplaat “Via” koostöös maailmakuulsa organisti Kalevi Kiviniemiga.

Aastatel 2005–2013 töötas Marius Eesti Riiklikus Sümfooniaorkestris tšellistina. Ta on ka orkestrite Hulencourt Soloists Chamber Orchestra ja Järvi Festivaliorkestri liige. Alates 2014 aastast on ta rahvusooperi Estonia orkestri tšellist ning töötab õpetajana VHK Muusikakoolis. Marius Järvi kuulub ka kammermuusikaansamblitesse Järvi Instrumentalists ja Estonian Cello Ensemble.

## Isiklikku
Tema vanemad on Teet Järvi ja Mari Järvi, vanaisa Vallo Järvi ja vanaonu Neeme Järvi. Aastal 2020 abiellus ta oboemängija Ingely Laiv-Järviga.

## Viited

## Välislingid
* Eesti interpreedid: Teet ja Marius Järvi, ERR, vaadatud 10. mai 2017
* Artur Kapp, Andate religioso, Marius Järvi tšello ning Kalevi Kiviniemi orel., Marius Järvi Youtube, 24. veebruar 2015
SunStroke Project

**SunStroke Project** on Moldova muusikatrio, kuhu kuuluvad laulja Sergei Jalovitski, viiuldaja ja laululooja Anton Ragoza ja saksofonist Sergei Stepanov.

Triole andis nime Anton Ragoza, mil ta töötas ta kord sõjaväeteenistuse ajal Sergei Stepanoviga välitingimustes ja sai päikesepiste (inglk *sunstroke* – 'päikesepiste').

Trio esindas koos Olia Tiraga Moldovat 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Oslos lauluga "Run Away", millega saadi finaalis 22. koht.

2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis esindas SunStroke Project Moldovat lauluga "Hey, Mamma!". Laul saavutas 374 punktiga kolmanda koha, mis on Moldova kõigi aegade parim tulemus Eurovisiooni lauluvõistlusel.

SunStroke Project kandideeris Eurovisiooni lauluvõistlusele ka 2015. aastal, mil Moldova eelvoorus esitati koos Michael Raga laul "Day After Day" ja saadi kolmas koht.

2010. aasta Eurovisioonil laulus "Run Away" Sergei Stepanovi esitatud saksofonisoolo on internetis meemina laialt levinud.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Astmevaheldus

**Astmevaheldus** on häälikuvaheldus, mis on iseloomulik läänemeresoome, saami ja samojeedi keeltele. Astmevahelduse puhul esineb sama sõna tüves käänamisel või pööramisel häälikuvaheldus. 

Eesti keele astmevaheldus jaguneb laadi- ja vältevahelduseks. Laadivahelduse puhul vahelduvad sõna tüves häälikud, nt *leib - leiva,* vältevahelduses aga muutub sõna välde, nt *katta, katan*.

## Viited
Järvi Instrumentalists

**Järvi Instrumentalists** on Eestist pärit instrumentalistidest koosnev ansambel, mille liikmeteks on viis õde-venda maailmakuulsast Järvide dünastiast. Ansambli koosseisu kuuluvad Miina Järvi (viiul), Martin Järvi (viiul), Madis Järvi (vioola), Marius Järvi (tšello) ja Mihkel Järvi (klaver).

Tegemist on ainsa professionaalse keelpillikvartetiga Eestis, kus musitseerivad koos üksnes ühe pere liikmed.

Ansambli liikmed on esinenud nii solistina, duona, triona, keelpillikvartetina kui ka klaverikvintetina.

## Liikmete sugulus
Pere isa on tšellist Teet Järvi ja ema pianist Mari Järvi.

Vanaisa oli Järvide dünastia alusepanija dirigent Vallo Järvi.

Vanaonu on dirigent Neeme Järvi.

## Vaata ka
* Vertigo Music

## Välislingid
* Koduleht
* Tšellist Teet Järvi sünnipäevakontserdil musitseeris seitse Järvide dünastia muusikut
* Järvi Instrumentalists esinemas Tallinn Music Weekil, Flickr, 1. aprill, 2016
* Niguliste kirikus astuvad lavale viis Järvit, ERR, 1. aprill 2016
* Intervjuu Leigo Järvemuusikal, Youtube, 5. august 2016
* Järvid sõidavad hiinlaste kõrvu rõõmustama. Postimees, 12. mai 2017
* Leigo Järvemuusika juubelikava avavad Järvi Instrumentalists ja väike Oliver
Agentuur

**Agentuur** võib olla
* Agendi ülesandeid täitev asutus
* Asutuse kohalik esindus
* Ajakirjandusele uudiseid, informatsiooni hankiv organisatsioon
** Uudisteagentuur
* Luureagentuur

## Vaata ka
* Muusikaagentuur
* Reklaamiagentuur
* Modelliagentuur
Latiiv

**Latiiv** (lühend **lat**) on kääne, mis väljendab liikumist sihtkohta.

Latiiv esineb tihti Uurali keeltes ja see oli üks Uurali algkeele käänetest. Latiiv esineb siiani paljudes uurali keeltes, näiteks soome, ersa, mokša ja niidumari keeles.

Lisaks esineb latiivi ka Dagestani keeltes, nagu dido, bežta ja hvarši  keel, ning samuti võib seda leiduda kartveli keeltes, nagu lazi keel.

## Vaata ka
*Latiivkäänded
*Latiivne määrus

## Viited
PISA-test

**PISA** (*Program for International Student Assessment*) on Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) rahvusvaheline õpilaste õpitulemuslikkuse hindamisprogramm. PISA-testiga hinnatakse 15-aastaste koolilaste teadmisi ja oskusi funktsionaalses lugemises, matemaatikas ja loodusteadustes. 

## Ajalugu
Esimene PISA-test tehti 2000. aastal ning on korratud iga kolme aasta järel . Esimeses PISA-testis osales õpilasi 32 riigist ning testi pearõhk oli lugemisel. Alates 2006. aastast on PISA-testist osa võtnud ka Eesti. 2006. aastal, mil tähelepanu oli suunatud loodusteadustele, osales PISA-testis kokku üle 400 000 õpilase 57 riigist. 2015. aastal osales 72 riiki ja majanduspiirkonda, enam kui poole miljoni õpilasega, Eestist osales ligi 6000 noort. Kokku osales PISA-testis 2015. aastal 540 000 õpilast 72 riigist ning parima tulemuse saavutasid Singapuri õpilased. 

## Eesmärk
PISA-testi eesmärk on hinnata õpilaste kompetentsust, mis aitab neid koolile järgnevas elus aktiivselt osaleda ja hindab õpilaste suutlikkust rakendada oma oskusi ja teadmisi elulistes situatsioonides. Näiteks funktsionaalses lugemises selgitatakse õpilase oskust teavet hankida, hinnata, diagramme lugeda, leida seoseid tekstis, tõlgendada, järeldada jne.  PISA uuringuga püütakse mõõta, kui hästi on noored omandanud teadmisi
ja oskusi, mis on vajalikud edukate ühiskonnaliikmetena toimimiseks. PISA hindab õpilaste teadmisi ning soovib, et õpilasted ise hindaksid oma õpimotivatsiooni, iseendaga seotud arvamuste ja oma õpistrateegiate kohta. 

## Valim
Riikidele antakse kindlad juhised, kus määratakse millistel tingimustel peab õpilasi valima ja mis tingimustel võib välja jätta. Rahvusvahelise uurimuse paikapidavuse jaoks on väga tähtis, et iga osalev riik peab rangelt kinni valimile esitatavatest nõuetest. 2015. aastal oli Eesti valimiks 5587 noort, kellest 2788 olid tüdrukud ja 2799 poisid, kokku 206 koolist. 78% õpilastest sooritas testi eesti ja 22% vene keeles.  

## Korraldus
PISA programmi juhib Pariisis asuv OECD sekretariaat ning prioriteedid paneb paika liikmesriikide esindajatest koosnev PISA Ülemkogu. Testi korraldamise eest hoolitseb rahvusvaheline konsortsium, kuhu kuulusid erinevad organisatsioonid, kes vastutasid uuringu eri etapi eest - valimi koostamise ja testi korraldamise eest, testide lingvistilise kontrolli korraldamise ja nende originaalile vastavuse kontrollimise eest, küsimustike koostamise jne eest. Eesti osalemise PISA uuringus otsustab ja uuringut rahastab Haridus- ja Teadusministeerium, testi on läbi viinud Sihtasutus Innove.

## Vaata ka
*PISA

## Viited

## Välislingid
*PISA tutvustus
*Mida arvavad lapsed uuringust
Järvide suguvõsa

**Järvide suguvõsa**, tuntud ka kui **Järvide dünastia**, on maailmas kõige tuntum Eestist pärit muusikute suguvõsa, millele pani aluse dirigent Vallo Järvi.

## Liikmed

Vallo Järvi vend dirigent Neeme Järvi ning tema pojad Paavo Järvi ja Kristjan Järvi ning tütar Maarika Järvi

Vallo Järvil on kaks poega: Andrus Järvi ja Teet Järvi. Teet Järvil on koos abikaasa ning pianist Mari Järviga viis muusikust last: Marius Järvi, Miina Järvi, Mihkel Järvi, Madis Järvi ja Martin Järvi.

## Suguvõsa



## Välislingid
* Tšellist Teet Järvi sünnipäevakontserdil musitseeris seitse Järvide dünastia muusikut, Eesti Päevaleht, 21. aprill 2018
* Leigo järvedel kõlas laupäeval suurejooneline Järvi-muusika, Eesti Päevaleht, 4. august 2008
* Järvimuusika, ERR arhiiv, 2009
* Järvide peres kõlab elav muusika unelaulukski, Postimees, 31. juuli 2012
* Dünastia. Perekond Järvi, ERR, 2. oktoober 2016
Mõla

**Mõla** on ühelabaline tullita aer. Mõla kasutatakse näiteks kanuuga, süstaga, ruhega, haabjaga sõitmisel.

## Viited
Lihula Muusikapäevad

**Lihula Muusikapäevad** on alates aastast 2009 toimunud rahvusvaheline klassikalise muusika festival Lihulas. 

Festivali korraldajad ja eestvedajad on viiuldaja Miina Järvi ja pianist Mihkel Järvi.

Aastal 2014 külastas festivali avakontserti ka endine Soome president Tarja Halonen.

## Välislingid
*Koduleht
*Lihula muusikapäevade avakontserti külastas Tarja Halonen
*Lihulas käib klassikalise muusika festival
Türi Kevade Kool

**Türi Kevade Kool** (varasem **Türi Toimetulekukool**) on erikool Türil, kus õpetatakse mõõduka ja raske vaimse alaarenguga õpilasi. See on ainus erikool Järvamaal. 

Kool asub kunagises Türi Paberivabriku töölismajas, aadressil Vabriku puiestee 12. 

Türi Kevade Koolis õpivad nii Järvamaalt kui ka kaugematest maakondadest pärit vaimupuudega lapsed. Kool alustas oma tegevust 1989. aastal **Türi Abikoolina**, mil koolis õppisid kerge vaimse puudega õpilased. 1991. aastal avati lisaks klass mõõduka ja raske vaimse puudega õpilastele ning alates 1993. aastast õpetati Türi Abikoolis ainult mõõduka ja raske vaimupuudega lapsi. 

Türi Abikool ja Paide tugikodu Pihlakas liideti 1997. aastal ning sestpeale kandis kool nime **Türi Toimetulekukool**. 

2010. aastal sai valmis õpilaskodu, tänu millele saab kool vastu võtta ka liitpuudega lapsi. 

1. jaanuarist 2020 on kooli nimi **Türi Kevade Kool**.

## Viited

## Välislingid
* Türi Kevade Kooli koduleht
Lõhnav kummel

**Lõhnav kummel** ehk **ubinhein** (*Matricaria discoidea*) on korvõieliste sugukonda kuuluv üheaastane rohttaim. Õisiku värv on rohekaskollane, puudub keelõis. Õisikupõhi on seest õõnes. 

Lõhnav kummel on ravimtaim. Mõningate allikate põhjal sobib ainult välispidiseks kasutamiseks. Sellel taimel on väga tugev lõhn, sellepärast teda kasutatakse ka putukate peletamiseks. Õitseb juunist septembrini.

## Päritolu
Lõhnava kummeli kodumaaks peetakse Kirde-Aasiat. 1838. aastal mainis prantsuse botaanik A. P. De Candolle oma kirjeldustes lõhnava kummeli päritolupaigana Californiat. Seejärel kohati lõhnavat kummelit ka Berliinis ja Uppsalas. Pärast seda on lõhnav kummel kiiresti levinud ning tänapäeval leidub teda paljudes maades. Eestis leiti seda esmakordselt 1857. aastal Tartust.  

## Kasvukoht
Lõhnav kummel kasvab õuedel, jalgteedel, tallatud kohtades ja mererannal. Eestis on sage taim.

## Botaaniline kirjeldus

Lõhnava kummeli kõrgus võib varieeruda, kuid tavaliselt ei ületa 30 cm. Tema vars on püstine, harunev ning tihedalt kaetud lehtedega. Lehed on kaheli- või kolmelisulgja labaga liitlehed. Lühikestel raagudel asetsevad korvõisikud, mille läbimõõt on 5–8 mm. Õisikupõhi kuhikjas, õõnes. Õisikul on ka üldkatis. Seemnis on ruljas ning tema sisemisel küljel on kolm madalat ribi. 

## Keemiline koostis
Droogi keemilisse koostisse kuuluvad: eeterlik õli, flavonoidid, kumariinid ja tanniinid. Lõhnav kummeli õisikuid klassifitseeritakse seskviterpenoide sisaldavate droogide hulka. Droogis leidub 0,5% eeterlikke õlisid: farneseeni, cis- ja trans-en-in-bitsükloeetrit (oluliselt rohkem kui teekummelis; spasmolüütilise toimega), bisabolooli (vähem kui teekummelis). 
Erinevalt teekummelist ei sisalda lõhnav kummel põletikuvastast eeterlikku õli hamasuleeni. Toime seisukohalt on veidi vähem olulised droogis sisalduvad flavonoidid, tanniinid ja kumariinid. 

## Droogi toimed
Droogiks on taime õisikud. Neid korjatakse õitsemise alguses. Toimelt on droog silelihaste spasme lõõgastav (eriti seedekulglas) ning põletiku- ja kõhupuhitusevastane. Droogi seespidiselt tarvitades ilmneb spetsiifiline toime seedekulglale: see aitab spastilise kõhuvalu, kõrvetiste ja seedeelundkonna põletike korral. Välispidiselt kasutatakse ka naha- ja limaskesta põletike ning halvasti paranevate haavade korral. Rahvameditsiin kasutab droogi higierituse ja rinnapiima tekke soodustamiseks. Vastunäidustuseks ülitundlikkus. 

## Viited

## Välislingid
* 
* Sissekanne Ameerika Ühendriikide Põllumajandusministeeriumi andmebaasis
Capitis deminutio maxima

**[[Capitis deminutio|''Capitis deminutio maxima'']]** (õigusvõime suurim piiramine) tähendas Vana-Rooma õiguses inimese täielikku õigusvõime kaotust. Õigusvõime suurimal piiramisel jäi inimene ilma oma vabadusest. Vabadust on peetud läbi ajaloo inimese kõige kallimaks varaks ja sellest ilma jäämine on millegi väga suure ning olulise kaotamine. Nii oli see ka Roomas, kus *capitis deminutio maxima* puhul kaotas inimene kõik peale elu – ta jäi ilma vabadusest, perekonnast, senisest positsioonist suguvõsas ja ka oma varandusest.

Arvatakse, et *capitis deminutio maxima* oli eelastmeks surmanuhtlusele. Vanema õiguse ajal ei olnud võimalik vabale kodanikule surmanuhtlust kohaldada ja selleks, et inimest saaks kuriteo eest karistusena hukata, tuli ta eelnevalt orja seisusse viia.

## Klassikalisel ajal oli ''capitis deminutio maxima'' võimalik järgmistel viisidel
# sõjavangi langemine;
# naised, kes elasid ilma orja omaniku loata orjaga kokku;
# karistusena tsensusest (rahvaloendusest) kõrvale hoidmise eest.

## Justinianuse [[Institutiones|"Institutsioonide"]] järgi oli ''capitis deminutio maxima'' võimalik järgmistel juhtudel
# orjastamise karistusena kuritegude eest;
# vabakslastu tänamatul käitumisel patrooni suhtes;
# kokkuleppimisel enda orjaks müümisel, et pärast müügist saadud kasu pooleks teha.

Rooma kodanik võis, nagu teisedki, muutuda orjaks, näiteks kui ta oli süüdi mõistetud kuriteos või võetud vangi sõjas. Rooma kodanik, kes suri vangistuses, oli surma hetkel mitte Rooma kodanik, vaid ori. Corneliuse seaduse järgi loeti Rooma kodanik, kes suri vangistuses surnuks juba vangistamise hetkel (Dig. 28.1.12 ja Dig. 49.15.18). Kui Rooma kodanik naasis vangistusest, sai temast otsekohe uuesti Rooma kodanikuks ja tal taastusid kõik õigused, mis ta oli kaotanud õigusvõime piiramisega (Dig. 49.15.16). Ta muutus perekonnapeaks (''paterfamilias'') oma lastele, omanikuks oma varale jne. Ühesõnaga, temast sai kõigi õigussuhete subjekt, mille vangistamine tema jaoks kustutas.

***Dig. 49.15.16 [[Ulpianus]] 13 ad sab***. *Retro creditur in civitate fuisse, qui ab hostibus advenit.*

***Dig. 49.15.16 Ulpianus 13 ad sab.*** Kui keegi naaseb vaenlase käest [vangistusest] peetakse teda tagasipöördunuks oma kodakondsuse [järgsetesse õigustesse].

***Dig. 28.1.12 [[Iulianus]] 42 Dig***. *Lege cornelia testamenta eorum, qui in hostium potestate decesserint, perinde confirmantur, ac si hi qui ea fecissent in hostium potestatem non pervenissent, et hereditas ex his eodem modo ad unumquemque pertinet.*

***Dig. 28.1.12 Iulianus 42 Dig***. *Corneliuse seaduse järgi kinnitatakse nende testamentide kehtivust, kes surid vaenlase võimuses olles nii, nagu nad ei oleks vaenlase võimu alla läinud: ja nende pärand läheb üle neile, kellel on sellele õigus testamendi sätete alusel.*

***Dig. 49.15.18 Ulpianus 35 ad sab***. *In omnibus partibus iuris is, qui reversus non est ab hostibus, quasi tunc decessisse videtur, cum captus est.*

***Dig. 49.15.18 Ulpianus 35 ad sab***. Kõigi õigusnormide järgi peetakse seda, kes ei naase vaenlase juurest, vangistamise hetkest alates surnuks.

## Viited
Evansville

**Evansville** on linn Indiana osariigis Ameerika Ühendriikides, Vanderburghi maakonna halduskeskus. Asub Ohio jõe ääres.

Linnas elas 2010. aasta rahvaloenduse järgi 117 429 inimest. See on Indiana suuruselt kolmas linn ning Lõuna-Indiana majandus- ja kultuurikeskus. 82% linna elanikest on rassiliselt kuuluvuselt valged. 1960. aastal oli linna elanike arv 141 543. Alates 1960. aastatest on elanike arv olnud languses.

Evansville'is asub nelja New Yorgi börsil noteeritud ettevõtte peakontor: Accuride, Berry Global, Springleaf ja Vectren.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Tiiu Kaarlõp

**Tiiu Kaarlõp** (esinejanimega räppar Tiiu, sündinud 21. septembril 1988) on Eesti räppmuusik.

## Haridus
Lõpetas 2007. aastal Rakvere eragümnaasiumi. Kooliajal õppis ka kahes Rakvere kunstikoolis. 10-aastaselt hakkas käima Vinni-Pajusti tallis ratsutamas.

## Viited
Pereslavli rajoon

**Pereslavli rajoon** (vene keeles *Переславский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Jaroslavli oblastis, asudes oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Pereslavl-Zalesski linn (ei kuulu Pereslavli rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb põhjas Uglitši ja Borissoglebski rajooniga, kirdes Rostovi rajooniga, idas ja lõunas Vladimiri oblastiga, edelas Moskva oblastiga ning läänes Tveri oblastiga.

Rajooni pindala on 3108 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 20 352. 2002. aastal oli elanikke 22 576 ja 1989. aastal 28 232.

## Haldusjaotus
Pereslavli rajoonis on 310 asustatud punkti, mis kuuluvad kolme külaasunduse koosseisu.

## Viited
Lembit Türnpuu

**Lembit Türnpuu** (30. juuni 1934 – 5. mai 2017) oli eesti kasvatusteadlane.

1949. aastal lõpetas ta Suuremõisa kooli.
1957. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi füüsikaõpetaja kutsega.

Aastatel 1968–1970 oli ta Tallinna 46. Keskkooli direktor. 1970. aastast oli ta Tallinna Haridusosakonna juhataja.

1980. aastal sai ta Leningradi Pedagoogikateaduste Akadeemias pedagoogikateaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Распорядительная деятельность района как средство управления школами".

Hiljem töötas ta eri perioodidel Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppeprorektori, Tallinna Pedagoogikaülikooli kasvatusteaduskonna dekaani, andragoogika õppetooli professori ja täiendõppekeskuse juhatajana. 1995. aastast oli emeriitprofessor.

Aastatel 1995–2000 oli ta Estonian Business Schooli professor-konsultant.

## Tunnustus
*1985 – Eesti NSV teeneline haridustöötaja
*1996 – Bengt Gottfried Forseliuse medal
*2019 – Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Türnpuu, Lembit – Tallinna Haridusosakonna juhataja (1970)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Tallinna Pedagoogikaülikooli emeriitprofessor Lembit Türnpuu (1996)
Põhja-Makedoonia denaar

**Põhja-Makedoonia denaar** (ISO-4217 kood **MKD**, makedoonia keeles Македонски денар) on Põhja-Makedoonia rahaühik. See jaguneb 100 deniks.

Põhja-Makedoonia denaari sümbol on ден.

Makedoonia kuulutas välja iseseisvuse 8. septembril 1991. Makedoonia Keskpank moodustati 26. aprillil 1992. Makedoonia denaar võeti kasutusele 26. aprillil 1992 kursiga 1 Makedoonia denaar = 1 Jugoslaavia dinaar. Mais 1993 vahetati vanad denaarid uute vastu kursiga 100:1.

Käibel on mündid väärtusega 50 deni, 1, 2, 5 ja 10 denaari ning pangatähed väärtusega 10, 20, 50, 100, 200, 500, 1000, 2000 ja 5000 denaari.

Denaari kurss 2. mail 2017 oli 1 euro = 61,448 MKD.
Adela Cortina

**Adela Cortina Orts** (sündinud 1947. aastal Valencias) on Hispaania filosoof, esimene naisõpetlane, kes on valitud Kuningliku Moraali- ja Poliitikateaduste Akadeemia liikmeks selle loomisest saadik 1857. aastal.

Ta töötab 1987. aastast Valencia Ülikoolis eetika- ja filosoofiaprofessorina. Ta on tuntud  peamiselt eetikaalaste töödega.
 
Ta lõpetas 1968. aastal Valencia Ülikooli ja kaitses samas 1976. aastal doktorikraadi transtsendentaalfilosoofiat käsitleva väitekirjaga. Ta sai teadusgrandi töötamaks külalisteadurina Müncheni ülikoolis, hiljem on ta töötanud külalisprofessorina Louvaini Katoliiklikus Ülikoolis (Belgias), Notre Dame'i ülikooli Mendoza kolledžis (Indianas) ja Nanovici Euroopa-uuringute Instituudis (Indianas).
 
## Tunnustus
*2007 – Jovelannose rahvusvaheline esseeauhind
*2008 – valiti Hispaania Kuningliku Moraali- ja Poliitikateaduste Akadeemia liikmeks
*2009 – valiti Jaime I Ülikooli (asub Castellón de la Planas) audoktoriks
*2012 – valiti Cartagena Polütehnilise Ülikooli audoktoriks

Ta on valitud ka Tšiili Sotsiaal-, Poliitika- ja Moraaliteaduste Akadeemia välisliikmeks

## Raamatud
*1981: *Dios en la filosofía trascendental de Kant*, Universidad Pontificia de Salamanca
*1986: *Ética mínima: Introducción a la filosofía práctica*. Madrid: Tecnos, 1986. 295 pp. ISBN 84-309-1748-9. 
*1990: *Ética sin moral*. Madrid: Tecnos, ISBN 84-309-2642-9
*1991: *La moral del camaleón: ética política para nuestro fin de siglo*, Madrid, Espasa-Calpe
*1993: *Ética aplicada y democracia radical*, Madrid, Tecnos
*1994: *Ética de la empresa: claves para una nueva cultura empresarial*, Madrid, Tecnos
*1995: *Razón comunicativa y responsabilidad solidaria: ética y política en K. O. Apel*, Salamanca, Sígueme
*1998: *Los ciudadanos como protagonistas*, Barcelona, Galaxia Gutenberg/Círculo de Lectores
*2001: *Alianza y Contrato: Política, Ética y Religión* Madrid: Editorial Trotta, ISBN 978-84-8164-485-2 
*2002:  *Ética civil y religión*, Madrid, Promoción Popular Cristiana
*2003: *Construir confianza: Ética de la empresa en la sociedad de la información y las comunicaciones*, Madrid, Trotta
*2005: *Ciudadanos del mundo. Hacia una teoría de la ciudadanía", Madrid, Alianza
*2007: *Ética de la razón cordial. Educar en la ciudadanía del siglo XXI*. Ediciones Nobel, ISBN 978-84-8459-179-5
*2009: *Pobreza y libertad. Erradicar la pobreza desde el enfoque de Amartya Sen*. Tecnos
*2010: *Las raíces éticas de la democracia*, Universidad de Valencia
*2010: *Justicia cordial*, Madrid, Trotta
*2011: *Neuroética y neuropolítica: sugerencias para la educación moral*. Madrid, Tecnos
*2013: *¿Para qué sirve realmente...? la ética''. Barcelona, Paidós, ISBN 978-84-493-2877-0

## Viited

## Välislingid
Muster

**Muster** (ladina keeles *mōnstrāre*, näitama, märkima, juhendama) on muutumatu struktuur, mida on võimalik tuvastada selle korduval ilmnemisel. 

Sõna 'muster' (itaalia keeles *mostra*, märk, väljanäitamine) hakati antud tähenduses kasutama itaalia keeles 15. sajandil.

Muster võib siduda sarnaseid objekte kõige erinevamal moel. 

Mustrite tuvastamise ja uurimisega tegeleb taksonoomia. Näiteks taimede morfoloogilised tunnused on aluseks bioloogilisele taksonoomiale.

Muster võib olla ka funktsioon, mis võimaldab tuvastada ja reprodutseerida kordusi laiemas kontekstis. Kordused võivad olla ruumilised (näiteks kangamuster) ja/või ajalised (näiteks teatud käitumine) või tüpoloogilised.

Mustrite ja kujundite märkamine aitab maailmas toimuvat kiiremini töödelda ja tõlgendada, kuid ühtlasi võib juhtuda, et mustreid, seoseid nähakse ka seal, kus seda pole. See võib väljenduda nägude nägemises juhuslikes objektides – seda nimetatakse pareidooliaks.https://tervis.elu24.ee/7045157/teadlased-selgitavad-miks-inimene-naeb-keskkonnas-ja-objektidel-inimnagusid Samuti võib ülevõimendunud mustrite nägemine väljenduda sotsiaalsete seoste ületõlgenduses, vandenõuteooriates, üleloomulikesse nähtustesse uskumises.https://arvamus.postimees.ee/4181457/tuul-sepp-mustrid-mida-pole

## Vaata ka

*Mustrid looduses
Hülgevõrk

**Hülgevõrk** on võrk, mida minevikus kasutati püünisena hülgepüügil. 

Hülgevõrk oli tuntud mitmel Läänemere maal, näiteks Soomes oli ta kasutusel alates keskajast. Eestis kasutati hülgevõrku saartel, eriti Kihnus. 

## Kirjeldus
Hülgevõrk oli jämedast lõngast kootud, suuresilmaline (silmad 30–50 cm), selle pikkus oli üle 20 meetri ja laius 6 m. Võrgul olid umbes 0,5 meetri pikkused puust ujukid ning kive ei kasutatud eesmärgil, et hüljes ennast paremini võrku mässiks. 

## Püügiaeg
Hülgepüük algas mihklipäeval ning kestis kuni mere jäätumiseni. Hülgevõrk pandi pimedal sügisööl hüljeste lebamiskivide lähedale vette. Mõnikord korraldati hülgevõrguga püüki ka talvisel ajal jääaugust.  

## Vaata ka
*Hülgeoda
*Hülgepüss
*Hülgeraud
*Hülgeõng
*Käks
*Tang

## Viited

## Kirjandus
Ilmari Manninen. Die Sachkultur Estlands, I Band. Õpetatud Eesti Selts, Tartu, 1931, 79–80.

## Välislingid

*Filmiaparaadiga hülgepüügil. DIGAR. Päevaleht, nr. 85, 27. märts 1938.
* Hülged rahvapärimuses. Eesti Loodus, nr 12, 2014, 8–13.
* Prangli saare hülgeküttimise traditsioonid. Maaleht, 16. veebruar 2011.

* 
* 
* 
*
Hülgeoda

**Hülgeoda** oli hülgepüügil kasutatud riist, millega mahalastud hüljes tõmmati veest välja. 

Oda pikkus oli kuni 3,75 m ja selle tipus oli ühe kisuga raudteravik. 

Hülgeoda kasutati Soomes ja Eesti alal Ruhnus.

## Vaata ka
*Käks
*Hülgepüss
*Hülgeraud
*Hülgevõrk
*Hülgeõng
*Tang

## Viited

## Kirjandus
* Ilmari Manninen. Die Sachkultur Estlands, I Band. Õpetatud Eesti Selts, Tartu, 1931, 76.

## Välislingid
* Filmiaparaadiga hülgepüügil. DIGAR Päevaleht, nr. 85, 27. märts 1938.
* Hülged rahvapärimuses Eesti Loodus, nr 12, 2014, 8–13.
* Prangli saare hülgeküttimise traditsioonid Maaleht, 16. veebruar 2011.
Hundivõrk

**Hundivõrk** oli võrk, mida minevikus kasutati huntide püüdmiseks ajujahil. Hundivõrku sattunud hunt tapeti enamasti hundiorkidega.

Eestis kasutati hundivõrku Rootsi eeskujul alates 17. sajandi lõpupoolest. 18. sajandil nende kasutamine lõppes.

## Viited