open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
St. Mary kirik (Carisbrooke)

**Maarja kirik** on kirik Suurbritannias  Inglismaal Wighti saarel Carisbrooke'is. Kirikut kasutab Inglismaa Kiriku kogudus.

Normannide ajal rajatud pühakoja kirikutornis on kümme kella, millest kaheksa valati 1921. aastal ja kaks viimast 2002. aastal. 

Kiriku 1908. aastal valminud orel on kantud riiklikku orelite registrisse.

## Viited
Elb-Link

**Elb-Link Reederei** on Saaremaa Laevakompanii 2015. aastal asutatud tütarettevõte, mis opereerib Elbe jõel Cuxhaveni-Brunsbütteli laevaliinil. Liinil sõidavad Saaremaa Laevakompanii laevad Anne-Marie ja Grete.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
*
Eesti Loots

AS **Eesti Loots** oli laevandusettevõte, mis tegutses aastatel 2000–2023 ja osutas Eesti vetes lootsiteenust. Ettevõte kuulus Eesti riigile. Ettevõte asutati 2000. aastal Laevaliikluse Juhtimiskeskuse järglasena. Ettevõttel oli kaheksa lootsilaeva nimedega Ahto-01, Ahto-02, Ahto-03 jne.

Ettevõte maksis 2020. aastal Eesti riigile 1,5 miljonit eurot dividende.

## Viited

## Välislingid
*
Aivar Rumvolt

**Aivar Rumvolt** (sündinud 1957 Võrus) on eesti kunstnik.

Ta tegutseb Võrumaal keraamiku ja maalijana.

Temalt on 1991. aastal ilmunud luulekogu "Kaldalseisja" (ISBN 5450011725).

## Välislingid
*"Poeet voolib savist sinilindu" Õhtuleht, 20. mai 2000
*"Mõtõlus: Aivar Rumvolt" ETV 2005
Laevapere

**Laevapere** (varasemas kirjanduses ka *laeva meeskond*) on laeval töötavad inimesed, kes alluvad laevakaptenile ja kes on sisse kirjutatud nimestikku (munsterrolli). Laevapere moodustavad kapten, juhtkond (sealhulgas tüürimehed, laevamehaanikud, pootsman, varem ka laevaarst, radist), masina- ja tekimeeskond (sealhulgas madrused, motoristid, masinistid), teenindajad (sealhulgas kokad, koristajad).

## Viited

## Välislingid
*
Rein Albri

**Rein Albri** (sündinud 9. veebruaril 1946 Järva-Jaanis) on Eesti merendustegelane, õppejõud.

Aastatel 1993–1996 õppis ta eksternina Eesti Mereakadeemia külmatehnika insener-mehaaniku erialal ning töötas Eesti Mereakadeemia külmatehnika õppetooli lektorina.

2014. aastast on ta Tallinna Tehnikaülikooli Eesti Mereakadeemia külmatehnika lektoraadi assistent.

## Tunnustus
*2015 aasta mereharija
*2024 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
*Rein Albri publikatsioone
Kustav-Olimar Laigna

**Kustav-Olimar Laigna** (sünninimi **Kustav-Olimar Pae**; 12. november 1932 Paide – 6. veebruar 2006 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane.

Ta lõpetas aastal 1960 Tallinna Polütehnilise Instituudi keemia-mäeteaduskonna mäeosakonna *cum laude*.

1980–1992 oli ta Informatsiooni Instituudi osakonnajuhataja ja direktor. 1995–2001 oli ta Eesti Mereakadeemia hüdrograafia ja meteoroloogia instituudi juhataja ja professor.

Kustav-Olimar Laigna suri 6. veebruaril 2006 Tallinnas ja ta maeti 10. juulil 2008 Metsakalmistule.

## Isiklikku
Tema naisevend on medievist, endine vaimulik ja sõjaväelane Einar Laigna.
  
## Viited

## Välislingid
*
Jaan Lutt

**Jaan Lutt** (25. november 1945 Rimmu vald Viljandimaa – 13. detsember 2018) oli eesti meregeoloog ja hüdrograaf. 

Aastatel 1972–1990 oli ta Geoloogia Instituudi noorem- ja vanemteadur, 1990–1992 juhtivteadur, meregeoloogia töörühma juht. 

Aastatel 1993–2003 oli ta Veeteede Ameti hüdrograafiaosakonna mereuuringute talituse juhataja. 2004. aastast on ta Veeteede Ameti hüdrograafiaosakonna juhataja.

## Tunnustus
* 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
Enn Kreem

**Enn Kreem** (2. juuli 1939 Kuressaare – 22. märts 2026) oli eesti ajakirjanik ja merendustegelane, Antarktika-uurija.

Ta lõpetas aastal 1963 astrofüüsikuna TRÜ füüsika-matemaatikateaduskonna.

1965. aastal alustas ta ENSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi vaatlusprogrammi Antarktises, mis kestis vaheaegadega üle 20 aasta.

1971. aastal võttis ta vastu pakkumise Eesti Televisioonilt. Kreemist sai ETV teadussaadete vanemtoimetaja. 1974–1976 oli ta “Aktuaalse kaamera” peatoimetaja. Järgnevatel aastatel töötas ta TASS-i, ETA, ERV ja ER-i korrespondendina Soomes ja Rootsis. Ta on olnud ka tele-raadiokomitee teadusdirektor meediauuringute alal ja juhtinud pressiagentuuri APN Eesti bürood. 

Ta oli Polaarklubi liige. Ta oli Eesti Ajakirjanike Liidu liige. Aastast 1994 oli ta "Eesti laevanduse aastaraamatu" koostaja.

## Isiklikku
Ta oli abielus on näitleja ja muuseumiteaduri Anni Kreemiga, neil on pojad ajaloolane Juhan Kreem ja muusik Jaagup Kreem.

## Viited

## Välislingid
*
Tiit Saare

**Tiit Saare** (1. september 1956 Väike-Pungerja küla, Pagari külanõukogu, Jõhvi rajoon – 24. september 2017) oli eesti ajaloolane, heraldik ja ajalooõpetaja. 

Aastatel 1963–1972 õppis ta Pagari 8-klassilises Koolis ja aastatel 1972–1975 Iisaku Keskkoolis. 1991. aastal lõpetas ta kaugõppes Tartu Ülikooli ajalooteaduskonna. 

Ta oli Avinurme Eesti Kodanike Komitee esimees ja Eesti Kongressi liige. Aastatel 1991–1994 oli ta Iisaku Muuseumi juhataja. 1994–1999 Mäetaguse Põhikooli direktor ning 1999. aastast sama kooli ajaloo-, ühiskonnaõpetuse- ja füüsikaõpetaja. 

## Looming
Kujundas Kohtla valla vapi ning osales Maidla ja Mäetaguse valla vapi loomises.

Ta on korrastanud eesti vapikeelt. Lõi Eesti vapi ajaloo allikapõhise käsitluse.

Avaldas artikleid vapi- ja lipuajaloost ajakirjades Horisont, Akadeemia, Tuna, Keel ja Kirjandus ja Heraldisk Tidsskrift.
### Teoseid
*1998 "Lipud enne ja nüüd"
*2000 "Kas Eestil on oma heraldika?". Sirp, 14. jaanuar 2000 
*2001 "Sümboolikaleksikon"
*2005 "Eesti lipp, Eesti vapp"
*2006 "Eesti mõisnike vapid". ISBN 9949415608
*2012 "Kas Narva linnal oli neli vappi?". Iisaku Muuseumi Toimetised I. Iisaku. Lk 184–204
*2013 "TEA Eesti omavalitsuste taskuentsüklopeedia"

## Tunnustus
*2006 Mäetaguse valla aukodanik
*2007 Kodanikupäeva aumärk
*2010 aasta õpetaja
*2017 Mäetaguse valla teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Haud Iisaku kalmistul
Laiaküla kalmistu

**Laiaküla kalmistu** on kalmistu Jõelähtme kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Pirita linnaosas Tallinnas aadressil Muuga tee 2. Praegu on Laiaküla kalmistu Pärnamäe kalmistu osa.

Nehatu valla Iru ja Muuga küla jaoks võeti 1930. aastatel Laiakülas (tänapäevase Laiaküla asumi alal) kalmistuna kasutusele maatükk Käära talu aladelt, mis ametlikult nimetati "Kalmistu 132" kinnistuks. Selle algne pindala oli 2,07 ha. 

1959. aastaks oli kalmistu suurenenud ja selle pindala oli 2,75 ha. 1950. aastatel rajati kalmistust põhja poole liivakarjäär, mistõttu kalmistu põhjaosa on olulisel määral hävinenud. Praeguseks on sealsed hauad olulisel määral maetud üle.

Seoses uue suurkalmistu (praeguse Pärnamäe kalmistu) asutamisega eraldati kalmistu idaküljel maa-ala Iru vanadekodule uue kalmistu jaoks. Esimene matus toimus seal 11. mail 1962. Tänapäeval on mõlemad kalmistud kasvanud kokku Pärnamäe suurkalmistuga ning need kolm ei ole omavahel eraldatud mingite piiretega.

## Vaata ka
*Iru vanadekodu uus kalmistu
*Pärnamäe kalmistu

## Viited

## Välislingid
*Pärnamäe kalmistu plaan (vaadatud 27. detsembril 2015)
*Kultuurimälestis nr 1190 "Pärnamäe kalmistu" (vaadatud 27. detsembril 2015)
Näitleja Joller

**"Näitleja Joller"** on 1960. aastal valminud Eesti Telefilmi mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Voldemar Panso samanimelisel jutustusel.

## Sisu
Toomas Joller on näitleja olnud juba kakskümmend aastat. Joller on populaarne ja talle on antud rahvakunstniku aunimetus. Ent tasapisi hakkab Jolleri täht tuhmuma. Ta muutub egoistlikuks ja enesekeskseks, tema osatäitmised jäävad pealiskaudseks. Näitleja sisemine põlemine nõuab tulivett, mida Joller koos oma sõbra komöödianäitleja Rutsiga ka ohtralt tarvitab. Tekivad probleemid ja vastuolud teatris. Kui Joller saab purjuspäi etendusele ilmumise eest käskkirja, siis esitab ta lahkumisavalduse.

Joller läheb maale. Ta külastab endist näitlejat Augustit, kellega nad õitsvate õunapuude all istudes vestlevad olulistest asjadest. Sööklas saab Joller tuttavaks kraavihall Johannesega, kellega ta töötab kuu aega turbarabas kraavikaevajana. Seejärel elab Joller sovhoosis oma õe juures, kus ta tegeleb kohaliku näiteringi juhendamisega. Siis saab Joller telegrammi, milles teda kutsutakse teatrisse tagasi. Eneses selgusele jõudnuna pöördub ta teatritööle tagasi. 

## Osatäitjad
*Voldemar Panso – näitleja Toomas Joller
*Jüri Järvet – Ruts
*Linda Rummo – Maia
*Ruts Bauman – vana August
*Ester Pajusoo – Sirje
*Aksel Orav – Tagamaa
*Kulno Süvalep – Mõtlik
*Franz Malmsten – Ärps
*Rudolf Nuude – Johannes
*Tõnis Kask – teatridirektor
*Kalju Karask – korstnapühkija
*Evi Rauer – Toomas Jolleri õde
*Inna Taarna – kolleeg teatris
*Sulev Nõmmik – näitleja Peterson
*Valter Soosõrv – joodik õllebaaris
*Grigori Kromanov – kolleeg teatris
*Tiiu Kaldma – Sirje sõbranna
*Eri Klas – muusik bändis
*Arved Haug – muusik bändis
*Endel Pärn – restoranikülastaja
*Kaarel Toom – kolleeg teatris
*Lembit Anton – mees sööklas
*Silvia Reitel – arst

## Varia
"Näitleja Joller" on kahtlemata üks nurgakivi eesti kultuurile iseloomulikus näitlejaameti mütologiseerimise ja heroiseerimise vundamendis.

## Viited
Kent (täpsustus)

**Kent** võib tähenda järgmist:

* **[[Kent]]**, krahvkond Inglismaal
* **[[Kent (Connecticut)|Kent]]**, linn USA-s Connecticuti osariigis
* **[[Kent (Ohio)|Kent]]**, linn USA-s Ohio osariigis
* **[[Kent (Washington)|Kent]]**, linn USA-s Washingtoni osariigis
* **[[Kent (ansambel)|Kent]]**, ansambel
* **[[Kent (sigaretid)|Kent]]**, sigaretimark
* **[[Kenti kuningriik]]**
Vangaži raudteejaam

**Vangaži raudteejaam** on raudteejaam Valga–Riia raudteeliinil Sigulda piirkonnas Vangaži linna lähistel. Jaam jääb Inčukalnsi valda Meža miersi külla. 

Iga päev peatub seal 15 reisirongi, tööpäeviti 17. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine. Jaam asub Riiast 34,2 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub jaam B-tsooni.

Jaam avati aastal 1915. Avamisajal jäi see Riia kreisi Allaži kihelkonda Inčukalnsi mõisa maadele. Algselt kandis see nime *Stoke*, aastal 1919 hakkas see kandma nime *Stoķi*. Tänapäevast nime hakkas jaam kandma aastal 1927. Teise maailmasõja eel rajati sinna uus jaamahoone, mis aga sõjas hävis.

Vangaži raudteejaama ja Sigulda raudteejaama vahel on Valga-Riia raudtee kaheteeline.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Ernst Maasik

**Ernst Maasik** (ka **Ernst Masik**; 30. november 1890 Helme vald – 18. november 1949 Vosturallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti laevaehitusinsener.

## Haridus- ja töökäik
1914 lõpetas ta Kroonlinna mereinseneride kooli laevaehitusinsenerina.

1914–1916 töötas ta Petrogradis Balti laeva- ja mehaanikatehases. 1916–1918 töötas ta Helsingis Läänemere miinikaitsestaabis, kus juhendas sõjalaevade ehitamist. 1923–1929 oli ta ASi Näitus tegevdirektor ja ühtlasi juhatuse liige. Aastast 1925 oli ta ettevõtte Det Norske Veritas tehniline inspektor ja esindaja Eestis. Aastast 1927 oli ta laevaühingu The Baltic & International Maritime Conference asedirektor Eestis.

1923-1926 oli ta II Riigikogu liige.

Nõukogude okupatsioonivõimud vangistasid Ernst Maasiku 14. juunil 1941, ta suri Vosturallagi vangilaagris Sverdlovski oblastis.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991
*
Johannes Diderik van der Waals

**Johannes Diderik van der Waals** (23. november 1837 Leiden – 8. märts 1923 Amsterdam) oli hollandi füüsikateoreetik ja termodünaamik, kes on tuntud eeskätt gaaside ja vedelike olekuvõrrandi tõttu. 1910. aastal anti talle selle eest Nobeli füüsikaauhind.

## Vaata ka
*Van der Waalsi gaas
*Van der Waalsi jõud
Nicolaas Bloembergen

**Nicolaas Bloembergen** (11. märts 1920 Dordrecht – 5. september 2017 Tucson, Arizona) oli hollandi päritolu USA füüsik.

1938. aastast õppis ta Utrechti ülikoolis füüsikat. 1945. aastal lahkus ta Hollandist ja astus Ameerika Ühendriikides Harvardi ülikooli. 1948. aastal sai ta Leideni ülikoolist doktorikraadi. Hiljem oli ta Harvardis rakendusfüüsika professor. 1958. aastal sai ta USA kodakondsuse.

1981. aastal anti talle, Arthur Schawlowle ja Kai Siegbahnile Nobeli füüsikaauhind töö eest laserspektroskoopias.

## Tunnustus
*1984 – valiti USA Inseneriakadeemia liikmeks
Sheldon Lee Glashow

**Sheldon Lee Glashow** (sündinud 5. detsembril 1932 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide füüsikateoreetik.

1979. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind.

## Tunnustus
*1977 – Robert Oppenheimeri mälestusauhind
*1994 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1994 – Richtmyeri mälestusauhind
Peaminister (raamat)

"**Peaminister**" on Edgar Savisaare 2004. aastal ilmunud aimeraamat, mis käsitleb Savisaare tegevust Eesti peaministrina aastatel 1990–1992 ning tema seisukohti Eesti poliitika, majanduse ja ajaloo teemal.

2005. aastal ilmus teos soome keeles pealkirjaga "Viron vaaran vuodet", selle on tõlkinud Jouko Vanhanen ja Raija Hämäläinen.
Abdus Salam

**Mohammad Abdus Salam** (29. jaanuar 1926 – 21. november 1996) oli Pakistani füüsikateoreetik.

1979. aastal anti talle, Sheldon Glashow'le ja Steven Weinbergile Nobeli füüsikaauhind. Ta oli esimene pakistanlasest ja teine moslemist Nobeli auhinna laureaat.

## Tunnustus
*1950 – Smithi auhind
*1958 – Adamsi auhind
*1959 – Sitara-e-Pakistan
*1964 – Hughesi medal
*1968 – auhind "Aatomid rahu nimel"
*1971 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia välisliikmeks (1991. aastast Venemaa Teaduste Akadeemia välisliige)
*1971 – Robert Oppenheimeri mälestusauhind
*1978 – Kuninglik medal
*1978 – Matteucci medal
*1979 – Nobeli füüsikaauhind
*1979 – Nishan-e-Imtiaz
*1983 – Lomonossovi suur kuldmedal
*1985 – Marcel Grossmanni auhind
*1990 – Copley medal
Tartu Keelpillikvartett

**Tartu Keelpillikvartett** on Eesti keelpillikvartett. 

Ansambli moodustavad Kristel Eeroja-Põldoja (viiul), Kadri Sepalaan (viiul), Kadri Rehema (vioola) ja Reet Mets (tšello).

## Viited
Revalia Kammermeeskoor

**Revalia Kammermeeskoor** oli Eesti meeskoor. Koor asutati 1998. Koori peadirigent oli Hirvo Surva.

## Viited

## Välislingid
*Koorist Eesti Muusika Infokeskuse kodulehel
Vitali Ginzburg

**Vitali Lazarevitš Ginsburg** (vene Виталий Лазаревич Гинзбург; 4. oktoober 1916 Moskva – 8. november 2009 Moskva) oli juudi päritolu Venemaa füüsikateoreetik ja astrofüüsik.

Ta oli NSV Liidu Teaduste Akadeemia ja Venemaa Teaduste Akadeemia liige.

## Tunnustus
*1961 – NSV Liidu Teaduste Akadeemia Lomonossovi preemia
*1994/95 – Wolfi füüsikaauhind
*2003 – Nobeli füüsikaauhind
Melvin Schwartz

**Melvin Schwartz** (2. november 1932 New York – 28. august 2006 Twin Falls, Idaho) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.

1988. aastal anti talle, Leon Ledermanile ja Jack Steinbergerile Nobeli füüsikaauhind töö eest neutriinode uurimisel.
Wilhelm Wien

**Wilhelm Carl Werner Otto Fritz Franz Wien** (13. jaanuar 1864 Gaffken  – 30. august 1928 München) oli saksa füüsik.

Wien sündis Gaffkenis Fischhauseni lähedal Preisimaal (tänapäeval Primorsk Kaliningradi oblastis).

1893. aastas sedastas ta Wieni nihkeseaduse. 1911. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind töö eest soojuskiirguse uurimisel.
Tallinna islami keskus

**Tallinna islami keskus** on sihtasutuse Eesti Islami Keskus hallatav hoone Tallinnas Lasnamäe linnaosas Keevise tänav 9.

2009. aastal andis Saudi Araabia kodanikust omanik Omar Abdullah Alshatri oma Ülemistel Keevise tn 9 asuva kolmekorruselise hoone Eesti Islami Koguduse ning 2015. aastal Eesti Islami Keskuse hallata. Tallinna islamiusulised peavad keskuses reedeseid palvusi, korraldavad ramadaaniaja üritusi ning viivad läbi õppetegevusi.

## Viited

## Vaata ka
* Islam Eestis
* Eesti Islami Kogudus
Kai Siegbahn

**Kai Manne Börje Siegbahn** (20. aprill 1918 Lund – 20. juuli 2007 Ängelholm) oli rootsi füüsik.

Tema isa oli füüsik Manne Siegbahn, kes sai Nobeli füüsikaauhinna 1924. aastal.

1944. aastal sai ta Stockholmi ülikoolis doktorikraadi.

1981. anti talle, Nicolaas Bloembergenile ja Arthur Schawlowle Nobeli füüsikaauhind töö eest laserspektroskoopias.

## Tunnustus
*1994 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks
Leostunud mullad

**Leostunud mullad** ( inglise keeles mollic mambisols) on kamar-karbonaatmuldade ehk pruunmuldade alltüüp. Nende muldade ülemkihis toimub leostumine.

## Kirjeldus
Leostunud mullad on kujunenud karbonaatsel (lubjakivisel) lähtekivimil. Nad võivad olla saviliiv- ja liivsavimullad. Neile on iseloomulikud hea looduslik drenaaž, mistõttu nad on parasniisked või ajutiselt liigniisked; neutraalne reaktsioon (mullareaktsioon on 6,5–7, profiili alumistes horisontides ta suureneb), aktiivne aineringe ja mitmekesine elustik. Pindmine kiht paksusega 30–60 cm on kaltsium- ja magneesiumkarbonaatidest vaene, sest mullaprofiili ülemistest horisontidest on karbonaadid välja pestud.

Leostunud mullad on huumuse- ja toitainerikad, mistõttu on nad Eesti kõige viljakamad mullad. Neil on suur keskkonnakaitseline väärtus ning nad ei karda põuda (välja arvatud koreserikas ja paekivil kujunenu). Leostunud mullad sobivad väga hästi enamiku kultuurtaimede kasvatamiseks ja taluvad intensiivset harimist.

Leostunud mullad moodustavad 7,6% Eesti muldkattest, põllumajandusmaal on selle osakaal 14%. Nad hõlmavad 4,2% kogu maafondist ja 9,7% põllumaast Nad on levinud on peamiselt Kesk-Eestis, kõige rohkem neid on Järvamaal, Lääne-Virumaal ja Jõgevamaal. Kõige suurema osa põllumuldadest moodustavad leostunud mullad Rakke ja Järva-Jaani piirkonnas.

Mullakaardil on leostunud mullad tähistatud lühendiga *Ko*. Aastal 2014 valiti leostunud muld aasta mullaks.

## Mullaprofiil
Mullaprofiil koosneb järgmistest horisontidest:
*A-horisondist paksusega enamasti üle 25 cm, milles võib olla natuke rähka, mis ei takista mullaharimist.. Huumusesisaldus on metsades 4,5 ... 5%, põllumaadel 2,7 ... 4%. Huumusvaru ületab 100 t/ha.
 
*Bw (Bwt) – savistumise tõttu tekkinud pruunikas, šokolaadipruun, hallikaspruun, punakaspruun või kollakaspruun sisseuhtehorisont, mille järgi kutsutakse mulda pruunmullaks. Kihis toimub karbonaatsete kivimite murenemine, karbonaatide leostumine ja kohapeal tekkinud savimineraalide ladestumine. Sisseuhtehorisont on metamorfne, struktuurne, hästi vett ja õhku läbi laskev kiht. Need omadused on väga head taimekasvatuse seisukohalt. Selle horisondi alumises osas võib esineda paekivi.

*C ehk lähtekivim on erineva värvuse ja rähasusega moreenid (valkjashall, kollakashall, kollakaspruun, punakaspruun), mõnikord ka liustikujõesetted (liivad ja kruusad).

Leostunud muldade hulka kuuluvad järgmised variandid:
*koresevaesed leostunud kamar-karbonaatmullad, 
*süvapealised leostunud kamar-karbonaatmullad, 
*süvarähksed leostunud kamar-karbonaatmullad, 
*süvaveeriselised leostunud kamar-karbonaatmullad.

## Viited

## Välislingid
*Leostunud muldade profillid
Ibn Wāfid

**Ibn Wāfid al-Lakhmī** (; ka *Abū 'l-Mutarrif ‘Abd al-Rahmān al-Lakhmī*; **Abdul Mutarrif**; latiniseeritult **Abenguefit**; u 1008 Toledo – 1074 Toledo) oli Al-Ándalusis elanud araabia arst ja farmakoloog. Ta oli Toledo taifa valitseja Yaḩyā al-Ma'mūni õukonnas vesiir.

Tema peateoseks loetakse traktaati "Kitāb al-adwiya al-mufrada" (كتاب الأدوية المفردة; tõlgiti hiljem ladina keelde pealkirjaga "De medicamentis simplicibus"). Traktaat käsitleb lihtsate (teistega segamata) taimset, loomset või mineraalset päritolu ainete raviotstarbel kasutamist. Väidetavalt kulus Ibn Wāfidil teose kirjutamiseks üle kahekümne aasta.
Haskell Wexler

**Haskell Wexler** (6. veebruar 1922 Chicago – 27. detsember 2015 Santa Monica, California) oli USA filmioperaator, -produtsent ja -lavastaja.

## Filme
Käbi selja all

**"Käbi selja all"** on 1966. aastal valminud Soome mängufilm. Film on must-valge.

Film valmis Soome filmi sügava kriisi perioodil ning mõjus omal ajal uuenduslikuna.

## Sisu
Neli Helsingi üliõpilast Santtu, Riitta, Timo ja Leena sõidavad suvel järve äärde telkima. Filmis kujutatakse nende omavahelisi keerulisi suhteid.

## Osatäitjad
*Eero Melasniemi – Santtu
*Kristiina Halkola – Riitta
*Pekka Autiovuori – Timo ("Timppa")
*Kirsti Wallasvaara – Leena
*Anneli Sauli – filmitäht
*Jukka Sipilä – Lauhase perepoeg Janne
*Kasperi Manninen – Lauhase peremees Kasperi
*Alma Manninen – Lauhase perenaine Alma
*Kari Franck – noormees tantsulaval
*Mikko Niskanen – Leenat tantsima paluv mees

## Varia
Filmile sai osaks suur publikumenu ja Soome kinodes vaatas seda 700 000 inimest.

## Viited
Varai keel

**Varai keel** on Filipiinidel kõneldav austroneesia keelte hulka kuuluv keel.

Varai keelt kõneleb emakeelena 2,6 miljonit inimest.

## Välislingid
Bütsantsi kalender

**Bütsantsi kalender** on kalender, mida kasutati Bütsantsis aastatel 988–1453 ja ajaarvamist loeti "Konstantinoopoli asutamisest" ehk "maailma loomisest". 

Bütsantsi kalendri järgi toimus maailma loomine aastal **5510** e.m.a. 

Bütsantsi kalendrit kasutati lisaks ida ortodoksses kreekakatoliku kirikus aastatel umbkaudu aastatel 691–1728 ning Vene Õigeusu Kiriku kaudu Vene Suurvürsti-, Moskva tsaari- ja Venemaa Keisririigis, umbkaudu aastatel 988–1700.

On tähelepanuväärne, et Bosporuse väin, mille kaldale rajati Byzantion (hilisem Konstantinoopol), tekkis umbes 5600. aastal e.m.a, mil tekkis ühendus Vahemere ja Musta mere vahel ning seetõttu Musta mere tase tõusis umbes poolsada meetrit. 

## Vaata ka
*ajaarvamine
Georg Seim

**Georg Seim** (14. oktoober 1928 Kansk – 15. märts 2015) oli eesti tõstja.

Georg Seim tuli aastail 1949–1955 raskekaalus kuuekordseks Eesti NSV meistriks.

## Isiklikku
Tema poeg on tõstja ja treener Alar Seim ja pojapoeg samuti tõstja Mart Seim.
Jüri/Georg Seim (1924-1994), keemik, mikrobioloog ja soomepoiss oli tema onupoeg.

Georg Seim on maetud Liiva kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Georg Seim Eesti Spordi Biograafilise Leksikoni (ESBL) kodulehel
*"Eesti tõstesporti tabas valus kaotus", sport.delfi.ee, 18. märts 2015
Assüüria kalender

**Assüüria kalender** arvab aastaid esimese templi loomisest, milleks on loetud aasta 4750 e.m.a.

Seda kasutavad ametliku kalendrina assüürlased  Iraagis, Iraanis, Süürias, Jordaanias, Liibanonis, Armeenias ja Iisraelis, osalt Türgis.

Aasta 2016 AD on assüüria kalendri järgi aasta 6766.

## Vaata ka
*ajaarvamine
Iru vanadekodu uus kalmistu

**Iru vanadekodu uus kalmistu** on kalmistu Jõelähtme kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Pirita linnaosas Tallinnas aadressil Muuga tee 2. Praegu on Iru vanadekodu uus kalmistu Pärnamäe kalmistu osa.

Iru vanadekodu võttis 1920. aastatel Laiakülas (tänapäevase Laiaküla asumi alal) kasutusele oma kalmistu. 

Seoses uue suurkalmistu (praeguse Pärnamäe kalmistu) asutamisega eraldati Iru vanadekodule Laiaküla kalmistust ida pool uue kalmistu jaoks maa-ala. Esimene matus toimus seal 11. mail 1962. Praeguseks on sealsed hauad olulisel määral maetud üle ning kalmistu on kasvanud kokku Pärnamäe suurkalmistuga ning need kolm kalmistut ei ole omavahel eraldatud mingite piiretega.

## Vaata ka
*Iru vanadekodu vana kalmistu
*Laiaküla kalmistu
*Pärnamäe kalmistu

## Viited

## Välislingid
*Pärnamäe kalmistu plaan (vaadatud 28. detsembril 2015)
*Kultuurimälestis nr 1190 "Pärnamäe kalmistu" (vaadatud 28. detsembril 2015)
Reketlon

**Reketlon** (inglise keeles *racketlon*) on mitmevõistlusspordiala, milles on ühendatud neli populaarseimat reketitega mängitavat pallimängu: sulgpall, tennis, lauatennis ja seinatennis.

## Reeglid
Tavalises mängus osaleb kaks mängijat (või paarismängus kaks paari), kes mängivad neli setti – ühe seti igal alal. Kõik setid on sarnase ülesehitusega – servija vahetub kahe pallivahetuse järel. Setid mängitakse 21 punktini ja võitma peab vähemalt kahepunktilise vahega. Alade järjekord on väikseimast reketist suurimani: lauatennis, sulgpall, seinatennis ja viimasena tennis. Mängija või paar, kes on saanud kokkuvõttes kõige rohkem punkte, võidab matši. Kui peale nelja ala on seis viigis, mängitakse lisapunkt tennises. Kõikide alade puhul lähtutakse rahvusvahelistest reeglitest, v.a punktiarvestus.

## Ajalugu
Reketlon sai alguse Soomes ja Rootsis 1980. aastatel. Esimesed Soome meistrivõistlused toimusid Helsingis 1986. aastal, esimesed Rootsi meistrivõistlused 1990. aastal.

Esimesed maailmameistrivõistlused peeti 2001. aastal.

## Viited
John Robert Schrieffer

**John Robert Schrieffer** (31. mail 1931 Oak Park, Illinois – 27. juuli 2019 Tallahassee) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.

1972. aastal pälvis ta koos John Bardeeni ja Leon Cooperiga Nobeli füüsikaauhinna mikroskoopilise ülijuhtivusteooria eest.

6. novembril 2005 mõisteti talle 2 aastat vanglakaristust liiklusõnnetuse, milles hukkus 1 ja sai vigastada 7 inimest, põhjustamise eest Orcuttis California osariigis 24. septembril 2004.

## Tunnustus
*1988 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia välisliikmeks (1991. aastast Venemaa Teaduste Akadeemia välisliige)
Heinrich Rohrer

**Heinrich Rohrer** (6. juuni 1933 Buchs, Sankt Galleni kanton – 16. mai 2013 Wollerau, Schwyzi kanton) oli Šveitsi füüsik.

1986. aastal anti talle ja Gerd Binnigile Nobeli füüsikaauhind skaneeriva tunnelmikroskoobi kavandamise eest.

## Tunnustus
*2006 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks
Viikar

**Viikar** oli aastatel 1980–1994 Eesti Meremuuseumi juures tegutsenud allveearheoloogia klubi.

Klubi asutati Eesti mereasjandusloo uurimise edendamiseks Eesti Meremuuseumi direktori Ants Pärna käskkirja alusel 28. aprillil 1980.

Eesti Meremuuseum tegi uppunud laevade otsimisega algust Hiiumaa lähistel 1978. aasta suvel.

Klubi liikmed olid kutselised tuukrid Kirovi-nimelisest Näidiskalurikohoosist ja allveeklubi Nemo amatöörsukeldujad. 

Asutatud klubi merearheoloogiauuringud kujunesid peagi Meremuuseumi üheks esmatähtsaks tegevussuunaks. 1982. aastal hankis muuseum ekspeditsioonilaeva, mis ehitati põhjalikult ümber ja moderniseeriti. Laeva nimeks pandi Mare. 

Allveeuuringuid sooritati kõigil Eesti merevetel, aga ka siseveekogudel, näiteks Viljandi järvel, Koorküla-Valgjärvel, Narva jõel. Allveeleidudest hakati koostama Eesti vrakiregistrit. 

1994. aastal hakkas klubi Viikar tegevus aegamisi soikuma. Meremuuseumi juurde loodi 1998. aastal allveearheoloogia osakond. 

## Viited

## Välislingid
*
Eesti Meremeeste Liit

**Eesti Meremeeste Liit** on 1989 asutatud Eesti mittetulundusühing, mille tegevus on suunatud Eesti merenduse arendamisele ja propageerimisele ning eesti merekeele hoidmisele. 

Liidu esimene vanem oli Ants Pärna.

Aastatel 1992–2000 andis liit välja ajalehte, seejärel ajakirja Meremees.

Alates 1. detsembrist 2018 on Eesti Meremeeste Liit korraldatud ümber seltsinguks, mis on meremeeste kutseühingute katusorganisatsioon. Sellesse kuuluvad Eesti Kaptenite Klubi, Eesti Laevajuhtide Liit ja Eesti Laevamehaanikute Liit.

## Viited

## Välislingid
*
*Eesti Meremeeste Liidu koduleht
Uno Leisner

**Uno Leisner** (22. august 1929  – 4. märts 1989 Tartu) oli eesti arst (günekoloog), arstiteadlane. 

Ta lõpetas aastal 1947 Tallinna 7. Keskkooli hõbemedaliga. Samal aastal astus ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1953 arstina.

Pärast ülikooli lõpetamist suunati ta Kohtla-Järvele peaarsti asetäitjaks ja naistearstiks, kuid samal aastal pääses ta Tartu Kliiniline Haigla sünnitusmajas kliinilisse ordinatuuri, mille lõpetas aastal 1956. Aastatel 1956–1961 oli ta Tartu Kliinilise Sünnitusmaja arst, lisaks oli ta 1959–1961 Tartu Naistenõuandla juhataja. Aastast 1961 töötas Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna sünnitusabi- ja günekoloogiakateedris assistendina. Aastal 1971 valmis kandidaadiväitekiri "Vee-, mineraal- ja valguainevahetuse muutustest abdominaalse keisrilõike korral", mille ta kaitses samal aastal ning sai meditsiinikandidaadi kraadi. Dotsendikutse sai ta aastal 1978 ja oli pärast seda Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna dotsent.

Talt ilmus üle 100 teaduspublikatsiooni. Ta on loote üsasisese seisundi funktsionaalse diagnostika aluste rajaja Tartus, aastal 1983 rajas ta kateedri baaskliiniku juurde funktsionaaldiagnostika kabineti.

Uno Leisner suri aastal 1989 Tartus kopsuvähi tagajärjel, ta on maetud Tartu Raadi Vana-Jaani kalmistule.

## Isiklikku
Tema abikaasa Irene Leisner oli eesti keele ja kirjanduse õpetaja. Tema isa Tõnis Leisner oli arst; arst oli ka ta onu Gustav Leisner.

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 775.
Luhan

**Luhan** (ukraina keeles Лугань) on jõgi Ida-Ukrainas Luhanski ja Donetski oblastis. Vene-Ukraina sõja ajal on osa jõest kujunenud vaenupoolte vaheliseks rindejooneks.


Luhan river 2006.jpg
Otto Stern

**Otto Stern** (17. veebruar 1888 Sohrau, Preisimaa – 17. august 1969 Berkeley, California, USA) oli juudi päritolu Saksa füüsik.

Alates 1933. aastast elas ta Ameerika Ühendriikides.

1943. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind.
Louis Néel

**Louis Eugène Félix Néel** (22. november 1904 Lyon – 17. november 2000 Brive-la-Gaillarde) oli prantsuse füüsik.

1970. aastal anti talle ja Hannes Alfvénile Nobeli füüsikaauhind.

## Tunnustus
*1958 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia välisliikmeks (1991. aastast Venemaa Teaduste Akadeemia välisliige).
Lugan (täpsustus)

**Lugan** võib tähendada järgmist:

* **[[Lugan]]**, jõgi Ukrainas
* **[[Lugan (Aveyron)|Lugan]]**, vald Prantsusmaal Aveyroni departemangus
* **[[Lugan (Tarn)|Lugan]]**, vald Prantsusmaal Tarni departemangus
Alfons Håkans

**Alfons Håkans** on 1910 asutatud pukseerimisteenuseid osutav Soome laevakompanii.

Kompanii esimene laev valmis 1907. 

Septembris 2004 alustas kompanii Soome sadamate kõrval tegutsemist ka Eesti sadamates. Sellel eesmärgil loodi tütarettevõte Alfons Håkans OÜ ning kaks laeva hakkasid sõitma Eesti lipu all. 

Detsembris 2013 sai Alfons Håkans kogu ASi PKL aktsiapaki omanikuks.

## Viited

## Välislingid
*
Riccardo Giacconi

**Riccardo Giacconi** (6. oktoober 1931 Genova Itaalia – 9. detsember 2018 San Diego) oli itaalia päritolu Ameerika Ühendriikide astrofüüsik, röntgenastronoomia rajajaid. 

Ta konstrueeris esimesed röntgenteleskoobid ning osales mitme kosmoseteleskoobi (satelkiit Uhuru, Einstein, Chandra) loomisel.

Ta oli Space Telescope Science Institute'i esimene direktor.

2002. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind.

Giacconi oli Johns Hopkinsi Ülikooli professor.

## Tunnustus
*1971 – valiti Ameerika Ühendriikide Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*1975 – Richtmyeri mälestusauhind
* 1981 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
* 1981 – Henry Norris Russelli auhind
* 1982 – Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedal
* 1987 – Wolfi füüsikaauhind
*2000 – Marcel Grossmanni auhind
* 2003 – National Medal of Science
* 2004 – Karl Schwarzschildi medal
Bureau Veritas

**Bureau Veritas** (lühend **BV**) on 1828 asutatud Prantsusmaa klassifikatsiooniühing; ühtlasi üks vanemaid ja tunnustatumaid klassifikatsiooniühinguid. 

19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul oli BV tuntud oma leebete nõudmiste poolest. See oli ka põhjus, miks enamik Eesti tollaseid suuremaid purjelaevu ja vanemaid aurikuid just BV kaudu klassifitseeriti.

## Viited

## Välislingid
*
Juudi kalender

**Juudi kalender** (ka Heebrea kalender) on juutide poolt kasutatav kalender. See on ametlik kalender Iisraelis (Gregoriuse kalendri kõrval).

Juudi kalender arvab aastaid maailma loomisest, milleks on loetud aasta 3761 e.m.a.

Juudi kalender on esmajoones kuukalender.

## Juudi kalendri kuud
*Tišri
*Hešvan
*Kislev
*Tevet
*Ševat
*Adar
*Nisan
*Ijar
*Sivan
*Tamuz
*Aav
*Elul

## Vaata ka
*ajaarvamine
*Anno Mundi

## Viited
Hinduistlik kalender

**Hinduistlik kalender** on hinduismi traditsiooniline kalender.

Hindu kalendris on algusaastaks 3102 e.m.a. Puraanade järgi oli see hetk, kui Krišna pöördus oma igavesse elupaika.

## Vaata ka
*ajaarvamine
Krievupe raudteejaam

**Krievupe raudteejaam** on raudteejaam Lätis Valga–Riia raudteeliinil Ropaži piirkonnas Garkalne vallas. 

Jaamas asub lisaks peateele neli kõrvalteed, ooteplatvorme on seal kolm. Iga päev peatub seal 14 reisirongi, tööpäeviti 15. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine. Jaam asub Riiast 29,2 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub jaam B-tsooni.

Teise maailmasõja ajal asus seal samanimeline peatus. Jaam avati aastal 1960, teenindamaks aastal 1959 jaamast kolme kilomeetri kaugusele rajatud raudbetoonkonstruktsioone valmistavat tehast.

Jaama juures paikneb mälestusmärgiga tähistatud hukkunud Nõukogude sõdurite vennaskalmistu.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Jugla raudteejaam

**Jugla raudteejaam** on raudteejaam Valga–Riia raudteeliinil Riia linna Jugla asumis. 

Jaamas on kolm kõrvalteed ja kolm ooteplatvormi. Iga päev peatub seal 17 reisirongi, tööpäeviti 18. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine. Jaam asub Riia raudteejaamast 10,6 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub jaam A-tsooni.

Jaam rajati aastal 1900 peatusena ja algul kandis see nime *Jegel*. Avamisajal jäi see Riia kreisi Biķernieki kihelkonda. Aastal 1919 sai peatusest Jugla raudteejaam.

Nõukogude perioodi lõppaastatel kavandati Siguldani viiva raudtee elektrifitseerimist. Kontaktvõrk rajati kuni Ropaži jaamani, aga peale Läti taasiseseisvumist see demonteeriti; praegu lõpeb see Jugla jaamas.

Aastani 2019 järgnes sellele Baltezersi raudteepeatus.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Ieva Ilves

**Ieva Ilves** (lätipäraselt **Ieva Ilvesa**, 2016. aastani **Ieva Kupče**; sündinud 13. septembril 1977 Riias) on diplomaat ja poliitik. Ta oli endise Eesti presidendi Toomas Hendrik Ilvese abikaasa.

Ta sündis Riias, kuid lapsepõlve veetis Salatsis.

Kupče lõpetas keskkooli Limbažis. Ta on lõpetanud Läti Ülikooli, 2001. aastal sai ta magistrikraadi politoloogias. 2012. aastal sai ta teise magistrikraadi rahvusvahelise avaliku poliitika alal Johns Hopkinsi ülikoolist, Ameerika Ühendriikide pealinnast Washingtonist.

2006. aastal osales ta NATO tippkohtumise korraldamisel Riias, ta töötas seejärel NATO Läti esinduses ning Euroopa Liidu eriesindaja nõunikuna Bakuus. Hiljem on ta olnud Läti kaitseministeeriumi küberjulgeolekupoliitika koordineerimissektsiooni juht.

2022. aasta oktoobris kandideeris ta Läti seimi valimistel parteiühenduse Attīstībai/Par! (Arengule/Poolt!) nimekirjas. Ta sai 23 225 häält.

2023. aasta kevadest osaleb Euroopa Liidu tsiviilmissioonil Ukrainas.

## Isiklikku

Ieva Kupčel ja diplomaat Ivars Pundursil (sündinud 1966) on poeg Ralfs Jānis. Samuti on tal tütar Isabella.

Tema ema Velta Kupče töötab Limbaži kunstikoolis õpetajana.

Novembris 2015 kihlus Ieva Kupče Eesti presidendi Toomas Hendrik Ilvesega. 2. jaanuaril 2016 abiellusid Kupče ja Ilves Halliste kirikus. 28. novembril teatati, et paaril sündis poeg Hans Hendrik Ilves. Detsembris 2023 teatati abielu lahutamisest.

## Tunnustus
* Soome Valge Roosi Ordeni suurrist (2016)

## Viited

## Välislingid
* Ieva Ilves: naer ühendab meid, Piret Kooli intervjuu, Postimees ARTER, 27. veebruar 2016
* "Kahekõne", ETV telesaade, 14. jaanuar 2016
Garkalne raudteejaam

**Garkalne raudteejaam** on raudteejaam Valga–Riia raudteeliinil Ropaži piirkonnas Garkalnes. 

Iga päev peatub seal 15 reisirongi, tööpäeviti 16. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine. Jaam asub Riiast 23 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub jaam B-tsooni.

Jaam rajati aastal 1889 ja algul kandis see nime *Rodenpois*. Avamisajal jäi see Riia kreisi Ādaži kihelkonda Bukulti mõisa maadele, asudes Ropaži kihelkonna piiril. Esimese maailmasõja ajal viisid sealt kitsarööpmelise raudtee harud Zaķumuižasse, Allažmuižasse ja Ādažisse. Nende veeremi teenindamiseks rajati sinna ka depoo. Aastal 1919 nimetati jaam Ropaži raudteejaamaks.

Nõukogude perioodi lõppaastatel kavandati Siguldani viiva raudtee elektrifitseerimist. Kontaktvõrk rajati kuni Ropaži jaamani, aga peale Läti taasiseseisvumist see demonteeriti. 29. mail 2011 nimetati jaam ümber Garkalne jaamaks.

Aastani 2019 eelnes sellele Baltezersi raudteepeatus.

## Viited

## Välislingid
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
* Läti valitsus plaanib anda USA sõjaväe kasutusse Garkalne raudteejaama, ERR, 30. august 2016
Baltezersi raudteepeatus

**Baltezersi raudteepeatus** on endine raudteepeatus Valga–Riia raudteeliinil Ropaži piirkonna Garkalne vallas. 

Peatus asus Riiast 17,1 km kaugusel. Piletihinnalt kuulus peatus B-tsooni.

Peatus avati aastal 1904 raudteejaamana. Avamisajal jäi see Riia kreisi Ādaži kihelkonda Remberģi mõisa maadele. Algaastatel jõudis see kanda nimesid *Weissensee*, *Eisenburg* ja *Neuermühlen*. Tänapäevase nime sai ajaam aastal 1919. Läti NSV ajal muudeti jaam peatuseks. Peatus suleti detsembris 2019, kuna seda kasutas alla 2,6 reisija rongi kohta.

## Viited

## Välislingid
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Toivo Erilt

**Toivo Erilt** (sündinud 7. aprillil 1942) on eesti teatritegelane ja ehitusinsener.

Ta on lõpetanud 1965. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna tööstus- ja tsiviilehituse erialal.

Aastatel 1996–2009 töötas ta rahvusooperi Estonia haldusdirektorina. Aastatel 2002–2005 juhtis ta Estonia teatrihoone renoveerimist.

Ta tegeleb ehitismälestiste restaureerimisega. Ta on Liivimaa Lossid OÜ juhatuse liige.

## Tunnustus
* 2006 – Kaarel Saha preemia

## Viited

## Välislingid
*Heili Vaus. Estonia hoone üllatab ehitajaid. Eesti Päevaleht, 31. juuli 1997
Ŗ

**Ŗ** (ŗ) on liivi tähestiku ja endine läti tähestiku täht. See on moodustatud r-tähele sedii lisamisega.

Ŗ märgib nii läti kui ka liivi keeles palataliseeritud r-häälikut.

Läti tähestikku lisati Ŗ 1936. aastal ning eemaldati 1946. aastal. Ŗ-tähe kasutamist jätkati paguluses elavate lätlaste väljaannetes. See esineb läti keeles vaid võõrsõnades ja murdesõnades.

Unicode'is on tähe koodid U+0156 (suurtäht) ja U+0157 (väiketäht).

## Viited

## Välislingid
*http://www.eki.ee/letter/chardata.cgi?search=r+with+cedilla
Kei Nishikori

**Kei Nishikori** (jaapani keeles 錦織 圭 Nishikori Kei; sündinud 29. detsembril 1989 Matsues) on Jaapani tennisist.

Esimest korda jõudis ta ATP põhiturniirile 2007. aastal Los Angeles Openil, mil oli 17-aastane. 2008. aastal valiti ta ATP aasta uustulnukaks.

Nishikori on üksikmängus võitnud kümme turniiri. 2014. aasta USA lahtistel meistrivõistlustel jõudis ta üksikmängus finaali, kus kaotas kahes setis horvaat Marin Čilićile.

2015. aasta detsembri seisuga on ta ATP edetabelis kaheksandal kohal. Tema parimaks kohaks on neljas, millel ta paiknes 2015. aasta märtsis. Ta on ainus Jaapani tennisist, kes on jõudnud ATP edetabelis esikümnesse. Samuti on ta esimene Aasia meestennisist, kes on jõudnud suure slämmi turniiril üksikmängus finaali ja ATP finaalturniirile.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Maurus

**Maurus** on tegelane Eesti kirjandusklassiku A. H. Tammsaare romaanisarja "Tõde ja õigus" teisest osast – Tartu koolidirektor, kelle prototüüp oli Treffneri kooli rajaja Hugo Hermann Fürchtegott Treffner. Romaanisarja teises köites suundub Andrese ja Mari poeg Indrek Paas Mauruse kooli õppima.

Maurus on vastuoluline rahvuslane, kelle sõnul on inimese keel ja kodumaa tema kõige olulisem varandus ning inimene peab kõige pealt armastama ennast, enne kui ta saab armastada teisi.  Mauruse jutt on mõistukõneline ja temas kehastub tammsaareliku poeetika keelekesksus. Indrek ei oska Mauruse mänguga kaasa minna ja võtab kõike liiga tõsiselt. Indreku ja Mauruse vahekord on justkui Andrese ja Pearu vahekord, kus ühel osapoolel on ettekujutus maailma toimimisest ja teine osapool seab selle kõik kahtluse alla.  

Maurusel on ka tütar Ramilda, kes aga hiljem tiisikusse sureb. Tüdruk on salapärane ning Tammsaare on rõhutanud tema identiteedi määratlematust.   

Maurus esineb tegelasena ka Tammsaare teose ainetel valminud filmides ja teatrilavastustes. Näiteks 1975. aasta filmis "Indrek" kehastas teda Ants Eskola.

Tema järgi on nime saanud Tallinna Keskraamatukogu majas aastatel 2001–2024 tegutsenud Hr. Mauruse Pubi. Samuti kandis Mauruse nime Tallinnas Sõpruse puiestee ja A. H. Tammsaare tee nurgal asunud, kuid 2009. aastal suletud raamatupood.
## Viited
Hiina kalender

**Hiina kalender** on hiinlaste traditsiooniline kalender, mida kasutatakse ametliku Gregoriuse kalendri kõrval. 

Hiina kalendril on hulk erinevaid versioone.

Aastate arvestamisel peab hiina kalender esimeseks aastaks enamasti aastat 2698 e.m.a., mis oli müütilise keisri Huangdi ehk Kollase keisri valitsemisaja algusaasta.

## Vaata ka
*Hiina uusaasta
*ajaarvamine
*Hiina astroloogia
Fumio Kishida

**Fumio Kishida** (jaapani keeles 岸田 文雄 *Kishida Fumio*; sündinud 27. juulil 1957 Hiroshimas) on Jaapani poliitik (Liberaaldemokraatlik Partei), kes oli 4. oktoobrist 2021 kuni 1. oktoobrini 2024 Jaapani peaminister, 64. isik sel ametikohal, 100. ja 101. valitsuse juht. 

Ta oli 26. detsembrist 2012 kuni 3. augustini 2017 Jaapani välisminister ning 28. juulist 2017 kuni 3. augustini 2017 Jaapani kaitseminister. 

Ta sündis 1957. aastal Hiroshimas. Ta õppis Waseda ülikoolis õigusteadust ja lõpetas ülikooli 1982. aastal. 

Ta oli aastatel 2007–2008 (Yasuo Fukuda valitsuses) Põhjaterritooriumide ja Okinawa asjade riigiministriks. 26. detsembrist 2012 kuni 3. augustini 2017 oli ta Jaapani välisminister (Shinzō Abe valitsuses). 28. juulist 2017 kuni 3. augustini 2017 oli ta lisaks Jaapani kaitseminister. 

## Välislingid
* Jesse Johnson. Kishida meets Zelenskyy for talks in surprise visit to Ukraine. [Kishida kohtub Ukrainas üllatusvisiidil Zelenskiga läbirääkimisteks]. The Japan Times, 22. märts 2023
Čiekurkalnsi raudteejaam

**Čiekurkalnsi raudteejaam** on raudteejaam Valga–Riia raudteeliinil Riia linna Čiekurkalnsi asumis. 

Iga päev peatub seal 15 reisirongi, tööpäeviti 17. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ja neilt mahalaadimine. Jaam asub Riia raudteejaamast 6,3 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub jaam A-tsooni.

Jaam rajati 1889. aastal peatusena ja algul kandis see nime *Сортировочная* (*Sortirovotšnaja*). Toona koostati selles jaamas Pihkva suunas sõitvate rongide koosseis. Reisirongid selles jaamas algselt ei peatunud. Avamisajal jäi see Riia kreisi Biķernieki kihelkonda. XX sajandi alguses võeti jaam kasutusele ka reisijaamana ja see hakkas kandma nime *Рига-Балтийская* (*Riga-Baltiiskaja*). 1911. aastal sai jaama nimeks *Царский лес* (*Tsarski Les*), 1918. aastal *Kaiserwald*. 1919 sai jaamast *Krūzes muiža* raudteejaam. Tänapäevast nime kannab jaam 1929. aastast.

Algselt asus jaama juures ka väike depoo, mis oli mõeldud vedurite remondiks. 1930. aastatel see aga lammutati. Uus hoone püstitati Teise maailmasõja järel, mis oli depoona kasutusel 1956. aastani. Seejärel hakati hoonet kasutama raudtee remonditarvete hoidlana.

Nõukogude perioodi lõpuaastatel kavandati Siguldani viiva raudtee elektrifitseerimist. Kontaktvõrk rajati kuni Ropaži jaamani; praegu lõpeb see Jugla jaamas. Vaatamata sellele, et raudtee Čiekurkalnsi raudteejaama juures on elektrifitseeritud, ei ole see elektriraudteena kasutusel. Raudteejaama hoonest on tänapäeval saanud elumaja. Čiekurkalnsi raudteejaamast viib 1907. aastal rajatud tee ka Brasa raudteepeatusse ja sealt Rīga Krasta raudteejaama.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Zemitāni raudteejaam

**Zemitāni raudteejaam** on raudteejaam Valga–Riia raudteeliinil ja Riia–Skulte raudteeliinil Riia linna Purvciemsi asumis. 

Jaamas on viisteist teed ja kolm ooteplatvormi. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine. Jaam asub Riia keskraudteejaamast 4,2 km kaugusel. Jaama läbiv raudtee on elektriraudtee. Piletihinnalt kuulub jaam A-tsooni. Zemitānist Jāņavārti raudteepeatuseni viib Zemitāni—Šķirotava raudtee.

Jaam rajati aastal 1877 ja algul kandis see nime **Aleksandra Vārti** (vene *Александровские ворота*; *Aleksandrovskije vorota* /Aleksandri värav/). Aleksandri värav (või ka Aleksandri triumfikaar) on seal lähedal asunud 1812. aasta Vene-Prantsuse sõja võidu tähistamiseks ja Vene tsaari Aleksander I auks 1815. aastal püstitatud triumfikaar. 1918 sai jaam praeguse nime Läti vabadusvõtleja, Karutapja ordeni ja Eesti Vabadusristi kavaleri Jorģis Zemitānsi järgi. Teise maailmasõja ajal kandis jaam nime *Rīga-Gaisa tilts* või *Riga-Hohe Brücke*. Aastal 1948 hakkas jaam Otomārs Oškalnsi järgi kandma nime Oškalni raudteejaam. Tänapäevase nime sai jaam tagasi aastal 1995.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Telefonitootjate loend

See on loend **telefonitootjatest riikide järgi**.

## Araabia Ühendemiraadid
*Thuraya

## Austraalia
*Kogan

## Bangladesh
*Walton

## Brasiilia
*Gradiente
*Positivo

## Filipiinid
*Cherry Mobile 
*MyPhone
*Starmobile 
*Solid Group Inc. 
*Cloudfone

## Hiina
*Alcatel
*Amoi
*BBK
*Coolpad
*Gfive
*Gionee
*Haier
*Hisense
*Huawei
*Konka
*Lenovo
*Meizu
*OnePlus
*Oppo
*Sagetel, varasem Ningbo Bird
*TCL Corporation
*Technology Happy Life
*Vivo Electronics
*Vsun
*Xiaomi Tech
*Zopo Mobile
*ZTE
*ZUK Mobile (Lenovo tütarettevõte)
*Wiko (Tinno tütarettevõte)

## Hiina vabariik (Taiwan)
*Acer
*Aoc
*Asus
*BenQ
*DBTel
*Dopod
*E-TEN (lõpetanud)
*Gigabyte Technology
*HTC

## Hispaania
*Bq
*GeeksPhone
*Vitelcom (lõpetanud)

## Holland
*Fairphone
*John's Phone
*Philips

## Hongkong
*NUU mobile - (Sun Cupid Technology (HK) Ltd tütarettevõte. Kontorid Hongkongis, toodetud Shenzhenis, Hiinas)

## India
*Celkon
*Micromax Informatics
*Videocon
*YU Televentures
*Intex Technologies
*Karbonn Mobiles
*Lava International
*IBall
*Xolo

## Indoneesia
*Nexian
*Evercoss
*MITO
*Polytron 
*Advan

## Itaalia
*Brondi
*NGM
*Olivetti
*Onda Mobile Communication
*Telit (lõpetatud)

## Jaapan
*Fujitsu
*Kyocera Communications
*Mitsubishi Electric (lõpetatud)
*NEC
*NEC Casio Mobile Communications
*Panasonic
*Sanyo
*Sansui
*Sharp Corporation
*Sony Mobile Communications
*Toshiba - lõpetanud telefonide tootmise

## Kanada
*BlackBerry

## Lõuna-Korea
*KT Tech
*LG
*Pantech
*Samsung
*VK Mobile (lõpetanud)

## Läti
*Just5

## Malaisia
*M Dot
*Ninetology

## Mehhiko
*Kyoto Electronics
*Lanix
*Zonda

## Pakistan
*QMobile
*Voice Mobile

## Poola
*Kruger&Matz
*Manta Multimedia
*myPhone

## Prantsusmaa
*Archos
*Bull
*MobiWire (varasem Sagem Wireless)
*Thomson

## Põhja-Korea
*Koryolink

## Rootsi
*Doro
*Ericsson (lõpetanud)
*Handheld Group

## Rumeenia
*Allview

## Saksamaa
*AEG
*Grundig Mobile
*Medion (Lenovo)
*Siemens (lõpetanud)
*Telefunken
*Tiptel

## Soome
*Jolla (loodud Soomes)
*Microsoft Mobile (varasem Nokia)

## Suurbritannia
*Binatone
*Bullitt Group
*INQ (lõpetanud)
*Sendo (lõpetanud)
*Vertu
*Wileyfox

## Taani
*Lumigon (omanik on Hiina firma BYD Electronic)
## Tšehhi
*Jablotron
*Verzo

## Tai
*AIS
*DTAC
*True
*Wellcom
*I-Mobile

## Tuneesia
*EvertekTunisie

## USA
*Alcatel-Lucent 
*Amazon
*Apple
*AT&T 
*BLU Products
*Caterpillar
*Dell
*Energizer
*Firefly
*Garmin 
*Google Nexus
*HP
*InFocus
*InfoSonics
*Microsoft Mobile
*Motorola Mobility (peakontor on USA-s, Hiina Lenovo tütarettevõte)
*Obi Worldphone

## Venemaa
*Explay
*Gresso
*Highscreen
*RoverPC
*teXet
*Sitronics
*Yotaphone

## Vietnam
*F-mobile (FPT Group)
Mati Kärmas

**Mati Kärmas** (9. september 1941 – 19. detsember 2015) oli eesti viiuldaja. 

Mati Kärmas õppis viiulit Tallinna Muusikakoolis (lõpetas 1961) ning Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Harald Aasa ja Herbert Laane juhendamisel. 

Tema enam kui veerand sajandit kestnud töö ERSO-s algas juba konservatooriumi üliõpilasena 1964. aastal; aastail 1975–1991 oli Mati Kärmas ERSO kontsertmeister. 

1991. aastal kolis ta Soome, kus töötas pensionipõlveni ja Eestisse naasmiseni Kuopio Linnaorkestris.

Korduvalt esines ta ERSO ees ka solistina, tema soleerimisel on kõlanud Stravinski, Mendelssohni, Mozarti I ja Gennadi Tanieli viiulikontserdi ettekanded Vallo Järvi, Neeme Järvi, Ilmar Tõnissoni ja Arvo Volmeri juhatusel, samuti Taavo Virkhausi I viiulikontserdi esiettekanne Eestis autori juhatusel. Pikka aega oli ta ERSO keelpillikvarteti eestvedaja.

Mati Kärmas tegi kaasa mitmesugustes kammerkoosseisudes, sh Camerata Tallinn, Tallinn Barocco, trio koos Arbo Valdma ja Toomas Velmetiga, duo pianist Lilian Semperiga.

Tema esituses kõlas mitme Eesti helilooja uudisteoseid. Tema (kaas)esitatud muusikat leidub salvestistel Eesti Rahvusringhäälingu arhiivis.

## Tunnustus
*1986 – Eesti NSV teeneline kunstnik
*1991 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia (ansambli Camerata Tallinn koosseisus)

## Viited

## Välislingid
*Haud Viljandi vanal kalmistul