open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kirjandusteooria

**Kirjandusteooria** on kirjandusteaduse üks põhiharudest, mis käsitleb ilukirjanduse eripära, vorme ja funktsioneerimist ning seoseid elu tegelikkusega. Täpsemalt uurib see kirjanduse põhialuseid, kategooriaid, kriteeriume. Kirjandusteoreetilised teadmised võimaldavad ilukirjanduse olemust ja arenemist sügavamalt mõista.

Kirjandusteooria, kirjanduskriitika ja kirjanduslugu on omavahel tihedalt seotud kirjandusteaduse kolm põhiharu, mille lähtepunktiks on konkreetsete kirjandusteoste uurimine. 

Eestikeelses kultuuriruumis lähtutakse kirjandusteaduse eelnimetatud kolmikjaotusest.

Ingliskeelses kultuuriruumis kasutatakse tihti terminit "kirjanduskriitika" (*literary criticism*) kirjandusteaduse mõistes. Sellise kasutuse puhul oleks kirjandusteooria justkui osa kirjanduskriitikast. René Wellek rõhutab nende terminite eristamise tähtsust ning toob välja, millega täpsemalt need kirjandusteaduse harud tegelevad – "...on väga tähtis teha vahet kirjanduse teoorial, kriitikal ja ajalool. Kõigepealt tuleb kirjanduse simultaanse nähtusena eristada selle vaatlemist teoste kui ajalooprotsessi integriaalsete osiste kronoloogilise reana. Seejärel tuleb konkreetsete sõnakunstiteoste uurimist eristada kirjanduse põhialuste ja kriteeriumide uurimisest. Neile erisustele tähelepanu juhtimiseks tundub olevat õige nimetada kirjanduse põhialuste, kategooriate, kriteeriumide ja muu taolise uurimist kirjandusteooriaks, ning konkreetsete kunstiteoste vaatlemist kas 'kirjanduskriitikaks (peamiselt staatilise lähenemisviisi korral) või 'kirjanduslooks."“  

Põhjaliku käsitluse kirjandusteooriast ja sellega seotust on andnud René Wellek ja Austin Warren oma teoses "Theory of Literature" (1968), mille andis 2010. aastal eesti keeles välja kirjastus Ilmamaa pealkirjaga "Kirjandusteooria“. Raamat kuulub Eesti Avatud Fondi toetusel ilmuvasse raamatusarja "Avatud Eesti raamat". Eestis on kirjandusteooria kohta omakeelset Eesti autorite kirjandust ilmunud vähe. Viimane põhjalikum käsitlus on 1966. aastal välja antud "Kirjandusteooria lühikursus", mille autor on Bernard Sööt. 

## Viited
Buka (Rencēni vald)

**Buka** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Rencēni vallas. 

Küla asub valla lõunaosas ja jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale. Seal on Buka bussipeatus.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

## Elanikkond


* 16 (1989)
* 44 (2000)
* 44 (2007)


## Viited
Endoderm

**Endoderm** on gastrula kõige sisemisem looteleht. Endodermist areneb välja torujate organite (kopsude ja seedetoru) sisevooderdus.
Hrušovany nad Jevišovkou

**Hrušovany nad Jevišovkou** (saksa keeles *Grusbach*) on linn Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas Znojmo ringkonnas. Hrušovany nad Jevišovkou asub Austria piirist 5 km kaugusel, Znojmost umbes 26 km idas ja Brnost ligikaudu 43 km lõunaedelas.

Asulat on esmamainitud 1131. aastal. Hrušovany nad Jevišovkou sai linnaõigused 1. veebruaril 1996.

## Viited
Gastrula

**Gastrula** (tuntud ka kui **karikloode**) on gastrulatsiooni tulemusel tekkinud mitmekihiline eukarüootne rakustruktuur. Imetaja (sh inimese) gastrula koosneb kolmest lootelehest: ektoderm, mesoderm ja endoderm.

## Vaata ka
*blastula
Sauļi

**Sauļi** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Rencēni vallas. 

Küla asub valla lõunaosas. Seal on Sauļi bussipeatus.

Asula on tekkinud endise Sauļi mõisa keskuse juurde. Sauļist läände jääb samanimeline suvilapiirkond.

Looduskaitse all on Sauļi saar, Sauļi vaher, Sauļi pärn, Sauļi suur tamm, Sauļi väike tamm ja kaks elupuud. Sauļi jääb osaliselt Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

## Elanikkond


* 77 (1989)
* 68 (2000)
* 68 (2007)


## Viited
Dobrovice

**Dobrovice** (saksa keeles *Dobrowitz*) on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Mladá Boleslavi ringkonnas. Dobrovice asub Mladá Boleslavist umbes 6,5 km lõunakagus ja Prahast ligikaudu 50 km kirdes.

Dobrovicet on esmamainitud 1249. aastal, linnaõigused sai 1558. aastal. 1991. aastal sai Dobrovice vahepeal kaotatud linnaõigused tagasi.

Dobrovices asub 1831. aastal rajatud suhkruvabrik, mis on üks vanemaid tegutsevaid suhkruvabrikuid maailmas.

## Viited
Jay O'Shea

**James O'Shea** (sündinud 10. augustil 1988 Dublinis) on Iirimaa jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsja või ründava poolkaitsjana Austraalia kõrgliiga klubis Brisbane Roar.

2006. aastal debüteeris ta Iirimaa kõrgliiga klubis Bray Wanderers. Aastatel 2008–2009 mängis ta Iirimaa kõrgliigas Galway Unitedi meeskonnas.

2009. aasta augustis sõlmis ta kaheaastase lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Birmingham City. Klubi meeskonnas debüteeris ta hooaja esimeses mängus 16. augustil Manchester Unitedi vastu, kuid see jäi O'Shea ainsaks mänguks Inglismaa kõrgliigas. Hooaja 2009–10 lõpus oli ta laenul Inglismaa esiliiga klubis Middlesbrough. Hooajal 2010–11 oli ta laenul Inglismaa tugevuselt neljanda liiga klubides Stevenage ja Port Vale.

2011. aasta juulis sõlmis ta lepingu Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga League One'i klubiga Milton Keynes Dons. 2012. aasta novembris läks ta sealt laenule Inglismaa tugevuselt neljanda liiga League Two klubisse Chesterfield, kellega sõlmis 2013. aastal püsiva lepingu. Chesterfieldis mängis ta kokku kuuel hooajal, neist kolmel viimasel hooajal League One'is. Hooaja 2016–17 teises pooles oli ta laenul League One'i klubis Sheffield United.

2017. aasta juulis sõlmis ta lepingu League One'i klubiga Bury. Hooajal 2018–19 lõi ta Bury meeskonnas League Twos 15 väravat ning O'Shea valiti samal hooajal liiga sümboolsesse koosseisu.

2019. aasta juunis sõlmis ta lepingu Brisbane Roariga.

Aastatel 2006–2008 mängis O'Shea Iirimaa noortekoondistes.
Sauļi (suvilapiirkond)

**Sauļi** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Rencēni vallas. Küla asub valla lõunaosas ja on sisuliselt  suvilapiirkond.

Sauļist itta jääb samanimeline küla.

Külla jääb Sīleņi talutare, mis on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Sauļi jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

## Viited
Hochrindl

**Hochirndl** (1561 m) on mäekuru ja mäesuusakuurort Gurktali Alpides, mis paikneb Reichenau ja Albecki vahel. Kuru oli enamasti asustamata ja seda kasutati kuni 20. sajandi lõpuni karjamaana, kui sellest sai suve- ja taliturismi asupaik.
Paradiisikurg

**Paradiisikurg** (*Grus paradisea*, ka *Anthropoides paradiseus*) on kurglaste sugukonda kure perekonda kuuluv linnuliik. 

Ta kaalub kuni 3,6–6,2 kg ja on 100–120 cm kõrge. Sulestik on sinakashall.

Paradiisikurg elutseb Lõuna-Aafrikas. 1980. aastatest on liigi arvukus langenud kohati kuni 90%.

Paradiisikurg on Lõuna-Aafrika Vabariigi rahvuslind.

## Välislingid

* International Crane Foundation Blue Crane page
Glanegg

**Glanegg** (sloveeni *Klanek*) on vald Austrias Kärnteni liidumaal Feldkircheni ringkonnas.

Glanegg asub Glani orus Sankt Veiti ja Feldkircheni vahel.

## Viited
Gnesau

**Gnesau** on vald Austrias Kärnteni liidumaal Feldkircheni ringkonnas.

Gnesau asub ülemises Gurki orus Gurktali Alpides.

Gurk voolab läbi valla loodest kagusse. Parempoolsed lisajõed on Haidenbach ja Kirchergrabenbach; vasakpoolsed lisajõed on Görzbach ja Peiningerbach.

## Viited
Süsteemifunktsionaalne lingvistika

**Süsteemifunktsionaalne lingvistika** (*systemic functional linguistic theory*, *systemic functional grammar,* SFL) on Michael Halliday loodud teooria, mille kohaselt on keel semiootiline süsteem, mida ei saa eraldada sotsiaalsest ega kultuurilisest kontekstist. Kõikide tekstide loomisel toetutakse süsteemivõrgustikule, millest tuleneb ka teooria nimetus. Keele abil luuakse ja edastatakse tähendusi ning need tähendused avalduvad süsteemsetes keelevalikutes. Seega, nii grammatilised kui ka leksikaalsed valikud tehakse olemasolevaid süsteemivõrgustikke kasutades. Kuna üht ja sama tähendust saab esitada mitmel viisil, siis toetubki kogu teooria arusaamale, et tekst on keelevalikute kogum.

Keel on seatud kolme sisemise metafunktsiooni järgi, mis ühest küljest annavad võimalusi keelevalikute tegemiseks. Teisalt on metafunktsioonid keelesisesed, sest varasemad keelevalikud on mõjutanud seda, milliseid valikuid järgmistes olukordades tehakse.

## Metafunktsioonid
1) Ideatsiooniline ehk kujutuslik metafunktsioon annab objekti. Teisisõnu, keelevalikutega tõlgitsetakse (*construe*) reaalsust ehk suhtluses edastatakse inimkogemusi: arusaamu, mõtteid, tundeid, nähtusi jne.

2) Interpersonaalne ehk suhestuslik, mis loob suhteid osapoolte vahel. See tähendab, et keele abil antakse edasi enda identiteeti, kujundatakse suhteid teistega ning täidetakse erinevaid suhtluseesmärke (nt käsu andmine, küsimuse esitamine jne).

3) Tekstuaalne metafunktsioon, mis seob eelmised kaks tervikuks. Kogemusi tõlgitsetakse ning interpersonaalseid suhteid edastatakse tekstitasandil keelevalikutega, mis aitavad ühendada eelnimetatud üheks kohesiivseks diskursuseks.

Samas on situatsioonikontekst ehk suhtlusolukord varieeruv ning iga metafunktsioon aitabki kujundada suhtlusolukorra ja keelevalikute kindlat aspekti. Kujutuslik metafunktsioon loob tegevusvälja (*field*) ehk tekstiga peegeldatakse reaalsust (objekt, protsess, asjaolud). Suhestuslik kujundab suhtelaadi (*tenor*) ehk osaliste omavahelisi suhteid. Kolmandana loob tekstuaalne metafunktsioon suhtlusmooduse (*mode*) ehk selle, millisel viisil sõnumit edastatakse (nt suhtluskanal, teksti pikkus, sidusus jne). (Hasan, 2009, 172) Seega, situatsioonikontekst ja keel mõjutavad teineteist vastastikku ning ei saa iseseisvalt toimida. Erinevused žanrite vahel tulenevadki sellest, millise registri autor on valinud. 

## Viited
Himmelberg

**Himmelberg** (sloveeni: *Sokolovo*) on vald Austrias Kärnteni liidumaal Feldkircheni ringkonnas.

Himmelberg asub Kärnteni keskosas Feldkirchenist loodes. See asub Tiebeli orus. Kõrgeim punkt vallas on Hoferalmkopf (u. 1600 m) loodes. Madalaim punkt vallas on Tiebel (625 m) lõunas.

## Viited
Twiggy

**Lesley Lawson** (neiupõlves **Hornby**; sündinud 19. septembril 1949) on briti modell, näitleja ja laulja, keda tuntakse laialdaselt hüüdnimega **Twiggy**.

## Välislingid
*
Baloži (Rencēni vald)

**Baloži** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Rencēni vallas. Küla asub valla põhjaosas Baložupe jõe ääres.

Asula on tekkinud endise Baloži mõisa keskuse juurde. Baloži jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.

2007. aastal oli külas 29 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

## Viited
Ossiachi vald

**Ossiach** (sloveeni: *Osoje*) on vald Austrias Kärnteni liidumaal Feldkircheni ringkonnas. Väike asula on tuntud peamiselt Ossiachi kloostri tõttu.

See asub Ossiacher See lõunakaldal väikese Ossiacher Tauerni mäestiku nõlval Nocki mägedes, mis on Gurktali Alpide mäestik, Villachi ja Feldkircheni vahelise maantee ääres. Valla osad on Alt-Ossiach, Ossiach, Ostriach, Rappitsch, Tauern ja Untertauern.

## Ajalugu

Ossiachi klooster asutati u 1000. aastal. Kloostrikirikut on mainitud 1028. aasta dokumendis, seega benediktlasi esimest korda Kärnteni hertsogkonnas. Kloostrist kujunes piirkonna kiriku- ja kultuurikeskus, kuigi selle ümbrusse ei tekkinud ühtegi suuremat talu. Pärast kloostri laialisaatmist 1783. aastal keiser Joseph II käsul oli maapiirkond 1850. aastast Steindorfi osa. Ossiachi vald asutati alles 1904. aastal.

Tänapäeval on kirik tuntud ka klassikalise muusika festivali "Carinthischer Sommer" poolest, mis toimub igal aastal umbes juulis ja augustis. Pianist Wilhelm Backhaus pidas 29. juunil 1969 seal oma viimase kontserdi. Alates 1974. aastast on kloostris etendatud kirikuooperite lavastusi, eriti Benjamin Britteni tähendamissõnu, aga ka muid teatrilavastusi. Mõni austerlane on festivali jaoks spetsiaalselt teoseid kirjutanud, näiteks Cesar Bresgen ("Das Spiel vom Menschen", 1982) ja Dieter Kaufmann ("Bruder Boleslaw", 1989).

Tauerni külas seisab kerguskabel. Esimest korda mainitud 1290. aastal, ehitati Tauernkirche 1519. aastal hilisgooti stiilis ümber ja sai 17. sajandil barokksisseseade, sealhulgas kõrgaltari.

## Viited
Aušrinė Armonaitė

**Aušrinė Armonaitė** (sündinud 22. mail 1989 Vilniuses) on Leedu poliitik. Ta oli alates 11. detsembrist 2020 kuni 12. detsembrini 2024 Leedu majandus- ja innovatsiooniminister.

Ta lõpetas aastal 2007 Vilniuse Mykolas Biržiška gümnaasiumi. Ta omandas aastal 2012 Vilniuse Ülikooli rahvusvaheliste suhete ja politoloogia instituudis bakalaureusekraadi politoloogias ning aastal 2014 magistrikraadi avaliku poliitika analüüsis.

11. detsembrist 2020 kuni 12. detsembrini 2024 oli ta Leedu majandus- ja innovatsiooniminister.

## Isiklikku
Ta on abielus Edgaras Stanišauskasega. Ta lõpetas muusikakoolis klaveriklassi, mängis kaheksa aastat korvpalli. Ta tunneb huvi ühiskonna- ja riigiteaduste kirjanduse, välispoliitika, muusika ja rulluisutamise vastu.
Pieszko

**Pieszko** (ladina keeles *magister Pesco*, ka **Peschke**, **Peschel**; sündinud enne 1330. aastat, surnud pärast 1380) oli keskaegne arhitekt ja ehitusmeister Sileesias, tegutses peamiselt Wrocławis, allikates on teda mainitud seoses gooti kirikute ehitustega. 

Aastail 1354–1368 projekteeris ja ehitas ta Maarja kabeli (*Kaplica Mariacka*) Wrocławi katedraali idaotsa. Ehituse donaatoriks oli piiskop Preczlaw von Pogarell, kes hiljem maetigi sinna kabelisse. Pärast 1365. aastat asus Pieszko juhtima Wrocławi suurima kiriku ehitust, "Õnnistatud Maarja Piasekil" (või "...liival") kodakiriku (*Kościół Najświętszej Marii Panny na Piasku*, *St. Maria in Arena* Piaseki saare järgi Odra jões) ehitust, samuti kahetornilise Maarja Magdaleena kiriku ehitust.

## Viited
Magnus Nygren

**Jan Magnus Nygren** (sündinud 7. juunil 1990 Karlstadis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Šveitsi kõrgliiga klubis HC Davos. Ta on klubi meeskonna asekapten.

Rootsi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2008–09 Färjestad BK meeskonnas. 2011. aastal tuli ta Färjestadiga Rootsi meistriks. Hooajal 2012–13 lõi Nygren Rootsi kõrgliigas kaitsemängijatest enim väravaid (12) ja pälvis hooaja parimale kaitsemängijale antava Salming Trophy.

2011. aastal valis Montreal Canadiens ta NHL-i ''draft''is 113. valikuna. 2013. aasta mais sõlmis ta Canadiensiga kaheaastase lepingu. Hooaja 2013–14 alguses mängis Nygren American Hockey League'is Canadiensi noorteklubis Hamilton Bulldogs, kuid 2013. aasta novembris otsustas ta laenulepingu alusel naasta Färjestadi. Hooajal 2014–15 mängis ta taas Bulldogsis, kuid vigastuse tõttu pidi ta suurema osa hooajast vahele jätma.

Aastatel 2015–2017 mängis Nygren jällegi Färjestadis. Hooajal 2016–17 oli ta Rootsi kõrgliigas kaitsemängijatest taas suurim väravakütt (11). Alates hooajast 2017–18 mängib ta Davosis.

2014. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Nygren Rootsi jäähokikoondise koosseisus pronksmedali.

## Viited

## Välislingid
* Magnus Nygren hockeydb.com lehel
Vanutusrull

**Vanutamisrull** (ka *uhtmisrull*) oli varasemal ajal tööriist villase ja poolvillase riide vanutamiseks.

Vanutusrulli alumiseks osaks oli puupakust õõnestatud otsteta lame küna, mille põhja lõigati ristipidi sooned. Vanutamise ajal kaeti küna massiivse puus kaanega, millel olid samuti risti sooned. Kaane külge kinnitati servades kuus pulka, kolm kummalgi küljel, mis võimaldasid 6 inimesel töötada. Kuuma seebi- või leelisveega niisutatud kangas asetati koti sees või kokkuvoldituna küna põhja ning selle kaant edasi-tagasi liigutades hõõruti riie vanuma. Täiendavaks raskuseks asetati kaanele kive. Kui vastav koht kangast oli paksuks vanutatud, tõmmati riiet edasi ja jätkati hõõrumist.

Kangast nühiti vanutamiseks ka muudel aluspindadel: nööridega mähitud laual, kummulikeeratud tünni või tõrre põhjal, ukse peal, linalõuguti vahel, vankriredelite vahel jne. Saartel tambiti villaseid kangaid puulasnadega suure tõrre sees. 19. sajandi lõpul hakati veskites kasutama mehaanilisi vanutusrulle.

## Vaata ka
*vanutamine
*vanutustalgud

## Viited

## Kirjandus
* Eesti rahvarõivaid XIX sajandist ja XX sajandi algult. Toimetanud Tamara Habicht, Aliise Moora, Harri Moora jt. Tallinn, Eesti Riiklik Kirjastus, 1957 lk. 207-209.

## Välislingid
*Kanga viimistlemine
Velká Bystřice

**Velká Bystřice** (saksa keeles *Groß Wisternitz*) on linn Tšehhis Olomouci maakonnas Olomouci ringkonnas. Velká Bystřice asub Olomouci kesklinnast umbes 8 km idas.

Velká Bystřicet on esmamainitud 1275. aastal. Linnaõigused sai Velká Bystřice 1. juunil 1998.

## Viited
Mark Selby

**Mark Anthony Selby** (sündinud 19. juunil 1983 Leicesteris) on Inglismaa elukutseline snuukrimängija ja neljakordne snuukri maailmameister (aastatel 2014, 2016, 2017 ja 2021). Ta on võitnud 22 edetabeli tiitlit, millega on kõigi aegade edetabelis kaheksas. Ta on maailma edetabelis olnud esikohal mitmeid kordi, esimest korda 2011. aasta septembris ning oli ajavahemikus 2015. aasta veebruar kuni 2019. aasta märts järjest üle nelja aasta esikohal.

Pärast 1998. aasta Inglismaa alla 15-aastaste meistrivõistluste võitmist sai Selbyst 1999. aastal 16-aastaselt elukutseline snuukrimängija. Ta sai 2007. aasta snuukri maailmameistrivõistlustel John Higginsi järel teise ​​koha ja on sellest ajast alates võitnud snuukri Triple Crowni turniirid (kolmekordne kroon viitab elukutseliste snuukri kolme mainekama turniiri – maailmameistrivõistluste, Suurbritannia meistrivõistluste ja Mastersi turniiri – võitmisele) vähemalt kaks korda, olles võitnud kolm Mastersi (2008, 2010 ja 2013), kaks Suurbritannia meistrivõistlust (2012 ja 2016) ja neli maailmameistrivõistlust (2014, 2016, 2017 ja 2021). Ta on võitnud ka Walesi lahtised meistrivõistlused, Shanghai Mastersi, Saksa Mastersi, Hiina lahtised (kolm korda), Paul Hunter Classicu, rahvusvahelised meistrivõistlused (rahvusvaheline meistrivõistlus on elukutseliste pingerea turniir) kaks korda, Hiina meistrivõistlused, Euroopa Mastersi ja kolm neljast Home Nations Series (kodurahvaste sari on snuukriturniiride sari Ühendkuningriigi neljas koduriigis) sarja võistlustest.

Selby on üle 750 korra saavutanud ühes freimis üle 100 punkti. Hüüdnime "The Jester from Leicester" pani talle snuukrimängija Richard Beare. Selby on ka piljardimängija; ta on 2006. aastal kaheksa palliga pooli maailmameister ja sai 2015. aastal teise koha Hiina kaheksa palli maailmameistrivõistlustel.

## Viited

## Välislingid

* Mark Selby *World Snooker Tour*
* Mark Selby *Snooker.org*
* Mark Selby *SnookerInfo*
Wilhelm Kalteysen

**Wilhelm Kalteysen Aachenist** (ka kujul **Wilhem Kalteysen von Oche**; sündinud u 1420, surnud pärast 1496) oli saksa maalikunstnik, kes tegutses Sileesias, eelkõige Wrocławis ja selle ümbruskonnas. Tema teosed on ühed paremad näited hilisgooti maalikunstist Poola aladel.

## Eluloolist
Arvatavasti õppis ta maalikunstnikuks Aachenis, Kölnis ja Madalmaades. Ta võis töötada ka Nürnbergis, kus tutvus Tucheri altari meistri teostega. Sileesiasse saabus ta väljakujunenud meistrina. 1447. aastal maalis ta Wroclawi Püha Barbara kiriku jaoks Püha Barbara tiibaltari, mis tänapäeval asub Varssavis Rahvusmuuseumis. Aastail 1451–1453 maalis ta koos abilistega Nysa Püha Jakobi kiriku peaaltari, 1464.–1466. aastal kaunistas ta Kłodzko augustiinlaste kiriku oreli.

## Teosed
* Püha Barbara tiibaltar, polüptühhon, tempera ja kullatis kuusepuust laual (säilinud on altari keskmine osa, tiivad on läinud kaduma)
* Nysa Püha Jakobi ja Püha Agnese kiriku polüptühhon
* 1450. aastast pärinev Madonna interjööris
* 1468. aastast pärinev kanoonik Wartenbergi triptühhon
Kalteysenile või tema töökojale on omistatud ka Wrocławi Barbara kiriku Veronika rätt ja Veronika rätt Legnicas, triptühhon Gaći külas Wrocławi lähedal, "Maarja lapsega" Wrocławi klarisside kloostris, Jan Koti Toruńist epitaaf (hävinud), Drzeczkowo Leszczyński perekonna tellitud *[[ex voto]]* Maarja ja Debest Kaliszi lähedal pärinev Maarja lapsega.

## Viited

## Välislingid
* A. Patała. Foreign and Elusive. The activity of the workshops of Wilhelm Kaltesyen von Oche, Master of the Years 1486–1487, and Master of the Gościszowice Polyptych. - Migrations. Late Gothic Art in Silesia. Exhibition at the National Museum in Wrocław 2018. lk 35-55
Bergmann MG 15nA

**Bergmann MG 15nA** on esimese maailmasõja aegne Saksa kergekuulipilduja. Seda kasutati 100- või 200-lasuliste lintide ja harkjalaga, mis aitas erinevaid tugipunkte kasutada täpsemaks laskmiseks. Seda kasutati vähesel määral ka teises maailmasõjas, kui varude vähesuse tõttu jagati Volkssturmi üksustele kõiksuguseid relvi.

## Kasutajad
*  Hiina Vabariik: osteti sõjapealike ajastul.
* 
* 

## Viited

## Välislingid
* http://www.firstworldwar.com/atoz/mgun_mg15na.htm
* picture of MG15 nA
* Mitrailleuse Bergmann LMG 15 aA and nA
Lázně Bohdaneč

**Lázně Bohdaneč** (kuni 1980. aastani **Bohdaneč**, saksa keeles *Bochdanetsch*) on linn Tšehhis Pardubice maakonnas Pardubice ringkonnas. Lázně Bohdaneč asub Pardubice kesklinnast umbes 8 km loodes.

Asulat on esmamainitud 1343. aastal, linnaõigused sai 1971. aastal.

Lázně Bohdaneč on kuurortlinn, seal asub 1897. aastal rajatud sanatoorium.

## Viited
Piastide võlv

**Piastide võlv** on viiele toele, näiteks viiele konsoolile, toetuv üheksa võlvisiiluga võlvitüüp, mis esineb alates 14. sajandi keskpaigast Poola gooti arhitektuuris, eelkõige Väike-Poola ja Sileesia gootikas. Tegemist on ristroidvõlvi modifikatsiooniga, mis koosneb kolmest kolmesiilulisest osast ja millele on lisatud viies toetuspunkt nii, et kolm ühel joonel asetsevat toetuspunkti võlviku ühel küljel on vastamisi toetuspunktide paariga teisel küljel. Nimetus tuleneb Piastide dünastiast.

Kõige varem kasutati seda tüüpi võlve 1346. aasta paiku Waweli katedraali kooriruumi idavõlvikus ja umbes aastail 1341–1371 ehitatud Wrocławi Püha Risti kiriku külglöövides. Ka Wrocławi Õnnistatud Maarja Piasekil kodakiriku külglöövid on nii võlvitud (1334–1390).

## Pildid

File:Gotyk NM Panny „Na Piasku” fot BMaliszewska.jpg|Külglöövi võlv Maarja kirikus Piasekil
File:Katedrawawel.jpg|Waweli katedraali koori viimane võlvik on Piastide võlviga


## Viited
Otto Pork

**Otto Pork** (24. detsember 1902 Orava vald, Võrumaa – 9. august 1945 Berlagi vangilaager, Habarovski krai, Magadan) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

## Elulugu
Lõpetas Võru gümnaasiumi ja astus 1923. aastal Sõjakooli, lõpetas selle jalaväe kursuse ning 1926 määrati 7. Jalaväerügementi teenistusse. 

1928. aastal astus Lennukooli ja lõpetas selle 1930. aastal lendurvaatleja kutsega. Määrati teenistusse ÜLD nr. 2 II salga lendurvaatlejaks. 1937. aastal oli I salga lendurvaatleja ja divisjoni relvurohvitseri kohusetäitja, samal aastal vabastati lendurvaatleja kohustest ning kinnitati relvurohvitseriks. 1939. aastal viidi üle Lennubaasi arveohvitseriks.

1940. aastal Eesti sõjaväe likvideerimisel viidi Otto Pork üle 22. territoriaalkorpuse eskadrilli. Sõja puhkedes põgenes Venemaale evakueerumise asemel koos paljude teiste lennuväelastega metsa.

Oli 185. julgestusgrupi kompaniiülem, hiljem Omakaitse Viljandi (Sakala) maleva 2. pataljoni (asukohaga Mustlas) ülem ja seejärel Sakalamaa maleva I lahingupataljoni ülem. 

Arreteeriti 14. oktoobril 1944 Tallinnas. Talle mõisteti 5. jaanuaril 1945 Tallinna garnisoni sõjatribunali poolt 10 + 5 aastat, suri vangistuses. 

## Viited


## Kirjandus
*Toivo Kitvel, Toomas Türk, Arvo Lennart Vercamer (koostajad). *Põhjakotkad. Eesti lendurid ja lendurvaatlejad tsaariajast kuni 1940. aastani*. Tallinn, 2011.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Velké Opatovice

**Velké Opatovice** on linn Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas Blansko ringkonnas. Velké Opatovice asub Blanskost umbes 28 km ja Brnost ligikaudu 47 km põhjas.

Asulat on esmamainitud 1308. aastal. Linnaõigused sai Velké Opatovice 1969. aastal.

## Viited
Sarajevo raekoda

**Sarajevo raekoda** (bosnia, horvaadi ja serbia keeles *Gradska vijećnica Sarajevo* / *Градска вијећница Сарајево*) on Sarajevo linnavalitsuse ja linnapea ametihoone. Hoones asuvad tänapäeval samuti raamatukogud ning muuseum.

## Ajalugu
### Atentaat

28. juunil 1914 mõrvas bosnia serblasest vandenõulane Gavrilo Princip hoonest väljunud ja teekonnale asunud Austria-Ungari ertshertsogi Franz Ferdinandi ja tema naise Sophie. Atentaat päädis Esimese maailmasõja vallandumisega, kui impeerium kuulutas Serbia Kuningriigile sõja.

## Välislingid
*
Rūdēkas

**Rūdēkas** (ka **Rūdekas**) on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Vecate vallas. 

Küla asub valla põhjaosas ja jääb Riiast 145 kilomeetri kaugusele.

1944. aastal avati seal Košķele hobusekasvanduse hobuselaenutuspunkt. Aastail 2006–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

## Elanikkond


* 63 (1989)
* 66 (2000)
* 62 (2007)


## Viited
Rimeikas

**Rimeikas** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Vecate vallas. 

Küla asub valla lääneosas ja jääb Riiast 131 kilomeetri kaugusele. Seal on Rimeikase bussipeatus.

Melderīši paju ümbermõõduga 5,01 meetrit on looduskaitse all.

2007. aastal oli külas 11 elanikku. Aastail 2006–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

## Viited
Madis Kimmel

**Madis Kimmel** (sündinud 10. aprillil 1989) on Eesti uudistetoimetaja, saatejuht ja raadiodiktor. 

## Haridus
2008 lõpetas ta Paide gümnaasiumi ja 2012 Tartu ülikooli.

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Ta alustas karjääri R2 saatejuhina. Seejärel hakkas tegema ETV saadet "Maahommik". "Maahommikut" filmis ta 3 hooaega 2012–2015. Seejärel liikus ta edasi filmima äärmusrühmitust ISIS ja selle siseasju. Sellega saavutas ta kuulsust lausa BBCs. Praegu töötab Kimmel eelkõige reklaamiettevõttes Division, ning on saatejuht saates "Punane sekund" (Kanal2).

Kimmelist sai 2021. aastal Kuku raadio peatoimetaja.

## Viited
Košķele

**Košķele** (Nõukogude perioodil ka **Austrumi**) on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Vecate vallas. 

Küla asub valla idaosas.

Asula on tekkinud endise Košķele mõisa (*Osthof*) keskuse juurde. 1928. aastal rajati külla Läti hobuste tõuaretuse baas. Aastail 2006–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

## Elanikkond


* 184 (1970)
* 166 (1979)
* 170 (1989)

* 199 (2000)
* 69 (2007)


## Viited
Reichenau (Kärnten)

**Reichenau** (sloveeni: *Rajnava*) on vald Austrias Kärnteni liidumaal Feldkircheni ringkonnas.

Vald asub Gurki jõe ülemises orus Nocki mägedes (Gurktali Alpide osa). Põhjas viib maantee Feldkirchenist Turracher Höhe kurule ja Turracher Seeni kõrgusel 1763 m merepinnast Predlitz-Turrachi piiril Steiermargi liidumaal ja edasi alla Muri orgu. Veel üks väike mägijärv on Falkertsee (1872 m) läänes. Reichenau on *Nockalmstraße* maalilise marsruudi idapoolne ots läbi Nocki mägede Kremsini.

Reichenau valla osad on Ebene Reichenau, Sankt Lorenzen, Sankt Margarethen, Wiedweg ja Winkl.

## Ajalugu

Ülemise Gurki oru kauget ja tihedalt metsaga kaetud ala asustasid keldi kolonistid, kui piirkond oli Noricumi kuningriigi osa, mis 15. aastal eKr provintsina Rooma riiki liidendati. Umbes 590. aastast rändasid oru madalamasse otsa alpislaavlased, neile järgnesid 10. sajandil Baieri asunikud.

Kõrgkeskajal, kui ala oli Kärnteni hertsogkonna osa, kuulus org Millstatti kloostri valdusse. Umbes 1300. aastast puhastasid benediktiini mungad suure osa metsamaast. *Reichenau* küla (võimalik saksa keelest tuletatud: *Rauch*, "suits" viitab alepõllundusele) on esmamainitud 1332. aasta dokumendis. Kabel naaberkülas Sankt Lorenzenis kõrgusel 1477 m (täna kõrgeimal asuv kihelkonnakirik Kärntenis) dokumenteeriti juba 1216. aastal.

Wiedwegi protestantlikku palvelat (*[[Toleranzbethaus]]*) on esmamainitud 1787. aastal. Ligikaudu 16% kohalikust elanikkonnast tunnistab protestantlikku kirikut.

## Sõpruslinn

* Nersingen, Saksamaa (alates 2009)

## Tuntud inimesi

* Siegfried Grabner (* 1975), lumelaudur

## Galerii


Pilt:Sankt_Margarethen,_kerk_foto4_2011-07-25_16.17.jpg|Sankt Margarethen, kirik
Pilt:Wiedweg, kerk foto12 2011-07-25 16.42.JPG|Wiedweg, kirik


## Viited
Bosnia ja Hertsegoviina serblased

**[[Bosnia ja Hertsegoviina]] serblased** (bosnia ja serbia keeles *Srbi u Bosni i Hercegovini* / *Срби у Босни и Херцеговини*, horvaadi keeles *Srbi Bosne i Hercegovine*) on üks kolmest riigi põhiseaduslikust rahvusest, kes elavad põhiliselt poliitilis-territoriaalses üksuses Serblaste Vabariigis. Teistes üksustes moodustavad nad enamuse Drvari, Glamoči, Bosansko Grahovo ja Bosanski Petrovaci linnas. 2013. aasta rahvaloenduse andmetel elab föderatiivses riigis 1 086 733 serblast. Elanikkond on valdavalt õigeusklik.

## Vaata ka
*Bosnia ja Hertsegoviina horvaadid
*Bosnialased
Marius Skuodis

**Marius Skuodis** (sündinud 9. augustil 1986 Vilniuses) on Leedu poliitik. Ta oli alates 11. detsembrist 2020 kuni 12. detsembrini 2024 Leedu transpordi- ja sideminister.

Ta lõpetas aastal 2004 Vilniuse Žemynose Gümnaasiumi. Aastal 2008 lõpetas ta Vilniuse Ülikooli bakalaureusekraadiga politoloogia alal, aastal 2010 Vilniuse Ülikooli magistrikraadiga euroopa uuringute alal. Aastal 2012 omandas ta teise magistrikraadi London School of Economics and Political Science'ist avaliku halduse ja majanduspoliitika alal. Aastast 2018 on tal doktorikraad (PhD) sotsiaalteaduste alal.

Ta oli 16. jaanuarist 2018 kuni 13. novembrini 2020 Leedu majandus- ja innovatsiooni aseminister.

11. detsembrist 2020 kuni 12. detsembrini 2024 oli ta Leedu transpordi- ja sideminister.

## Isiklikku
Ta on abielus Rita Skuodienėga, neil on poeg.
Turrachi järv

**Turrachi järv** (saksa: *Turracher See*) on mägijärv Turracher Höhe kurul, Austria Kärnteni ja Steiermargi liidumaade piiril.

Järv asub Gurktali Alpides (Nocki mäed) 1763 m kõrgusel merepinnast. Kõrguse tõttu külmub talvel sageli. Suviti võib vee temperatuur tõusta kuni 18 °C; seetõttu ei kasutata veekogu suplemiseks peaaegu üldse, välja arvatud lõunakaldal asuv hotellirand, mis on varustatud soojuspumpadega.

Turrachi järve toidavad mägioja ja mitmed soostunud niidud, vesi väljub põhja suunas Steiermargi Muri orgu Predlitzis. See oli esimene Kärnteni järv, mida kaitsti reovee sissevoolu eest. Tänapäeval esineb mitu kalaliiki, nende hulgas meriforell ja arktika paalia.

2012. aastast kuulub järve Kärnteni osa UNESCO Salzburgi Lungau ja Nocki mägede biosfääri kaitsealasse.
Jako Kull

**Jako Kull** (sündinud 29. juulil 1961) on eesti religiooniantropoloog.

Ta on lõpetanud Eesti Metodisti Kiriku Teoloogilise Seminari 2005. aastal ja Tartu Ülikooli usuteaduskonna magistrikraadiga 2010. aastal. 

Ta on olnud Vabaerakonna kultuuri- ja haridustoimkonna esimees, samuti Eesti Kultuuri Koja eestseisuse liige.

Jako Kull kuulus aastatel 2000–2006 Isamaaliitu, 2007–2014 Eestimaa Rohelistesse, 2014–2018 Vabaerakonda ning kuulub aastast 2021 Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 31 häält ning ei osutunud valituks.

## Viited
Arti

**Arti** on eesti mehenimi.

2021. aasta alguse seisuga oli Arti Eestis esinemissageduselt 500. mehenimi. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Arti 166 mehel. Arti oli keskmiselt 25 aasta vanune (mediaanvanus oli 21). Kõige populaarsem oli eesnimi Arti vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 3,45.

## Nime kandjaid
*Arti Hilpus, diplomaat

## Viited
Mīlītes

**Mīlītes** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Matīši vallas.

Küla asub valla põhjaosas. Asula on tekkinud endise Mīlīte mõisa keskuse juurde. Külas on Šķiņķi bussipeatus. Aastail 2006–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

Mīlīte seedermänd (ümbermõõt 1,88 meetrit), Mīlīte mänd (ümbermõõt 2,81 meetrit), Mīlīte kuusk (ümbermõõt 3,81 meetrit),ja Mīlīte tammed (esimese ümbermõõt 4,49 meetrit, teise ümbermõõt 3,92 ja kõrgus 25 meetrit, kolmanda ümbermõõt 4,22 meetrit) on looduskaitse all.

Küla lähistel asub Baltimaade arvukaim valge-toonekure pesitsuspaik. Külas asuv saunamaja Stārķu Ligzda on selle järgi nimetatud.

## Viited
Sankt Urban

**Sankt Urban** (sloveeni: *Sveti Urban*) on vald Austrias Kärnteni liidumaal Feldkircheni ringkonnas.

Sankt Urban asub Gurktali Alpides Põhja-Kesk-Kärntenis, umbes 10 km Feldkirchenist kirdes St. Urbani järve ääres. Valla madalaim punkt on 520 m Glani orus ja kõrgeim on 1338 m Hocheckil.

## Loodus
### Dobra raba

Dobra raba (ka Jakobi või Freundsameri raba) asub merepinnast 902 m kõrgusel. Ümbritsetuna arvukatest laugetest küngastest, nagu Gößeberg, Paulsberg ja Illmitzeri mets, on see uhkelt rikkaliku taimestikuga, mis on rabadele tüüpiline. Selles rabas on haruldane põhjamaine kask, jääajast pärit jäänuk, mis avastati Kärntenist 1922. aastal.

## Viited
Pučurga

**Pučurga** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Matīši vallas. 

Küla asub valla idaosas. Asula on tekkinud endise Pučurga mõisa keskuse juurde.

Pärn ümbermõõduga 3,56 meetrit on looduskaitse all.

2000. aastal oli külas 32 elanikku. Aastail 2006–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

## Viited
Alex Broadhurst

**Alex Broadhurst** (sündinud 7. märtsil 1993 Orland Parkis Illinoisis) on USA jäähokimängija, kes mängib keskründajana KHL-i klubis Habarovski Amur.

Aastatel 2010–2012 mängis ta United States Hockey League'i klubis Green Bay Gamblers. Hooajal 2012–13 mängis ta Ontario Hockey League'i klubis London Knights.

2011. aastal valis Chicago Blackhawks ta NHL-i ''draft''is 199. valikuna. Aastatel 2013–2015 mängis Broadhurst American Hockey League'is (AHL) Blackhawksi noorteklubis Rockford IceHogs.

2015. aasta juunis müüdi tema mängijaõigused Columbus Blue Jacketsile. Aastatel 2015–2019 mängis Broadhurst AHL-is Blue Jacketsi noorteklubis Lake Erie/Cleveland Monsters. 2016. aastal võitis ta Monstersiga Calder Cupi. NHL-is debüteeris ta Blue Jacketsi meeskonnas 2018. aasta aprillis mängus Detroit Red Wingsi vastu, kuid sai NHL-is hiljem väljakule veel vaid ühes mängus. Hooajal 2019–20 mängis ta AHL-is San Diego Gullsi meeskonnas.

2020. aasta juunis sõlmis ta üheaastase lepingu Soome kõrgliigaklubiga HIFK. Ta mängis seal kokku kaks hooaega. Hooajal 2022/23 mängis ta KHL-i klubis Omski Avangard. 2023. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu samasse liigasse kuuluva Habarovski Amuriga. 

Tema vanem vend Terry Broadhurst on samuti jäähokimängija.

## Viited

## Välislingid
* Alex Broadhurst NHL.com lehel
* Alex Broadhurst hockeydb.com lehel
Mitmikkirjaoskus

**Mitmikkirjaoskus** (ka **uus kirjaoskus** ja **21. sajandi kirjaoskus** ) on tänapäeva kirjaoskus, mis tähendab nii traditsiooniliste kui ka kõikvõimalike e-tekstide valdamist kõnes, kirjas ja multimeedias.  Muuhulgas sisaldab see digitaalset kirjaoskust, meediakirjaoskust ja kriitilise lugemise oskust.

Haridussõnastiku järgi on see suutlikkus mõista ja luua nii traditsioonilisi kui ka multimeediatekste.

### Kirjaoskuse mõiste muutumine
20. sajandi algusega võrreldes on kirjaoskuse (*literacy*) mõiste saanud tänapäeval uue tähenduse. Märksõnaga "kirjaoskus" tähistatakse tänapäeval suurt valdkonda moodsas maailmas toimetulekuks vajalikke intellektuaalseid põhioskusi.

Kirjaoskus on olukorrakeskselt muutuva sisuga, kuna ühiskonna ootused kirjaoskusele muutuvad ajas ja tehniliste võimaluste arenedes. Gunther Kressi järgi edastatakse tänapäeval sõnumeid eri märgisüsteeme (pildiline, suuline, kirjalik, liikuv, žestiline) kombineerides ja tähendus tekib nende koosmõjul.

Peale mitme suhtlusmooduse sisaldab uus kirjaoskus kahte olulist mõõdet: tehnilisust ja laiahaardelisust. Tehniline mõõde tähendab mitmesuguseid digiplatvorme (veebilehed, rakendused, programmid), kus ühel inimesel on ühe vahendiga võimalik rakendada mitut protsessi. Laiahaardelisuse all mõeldakse üleilmset võimalust ühte ja sama teksti koostöiselt luua, jagada ning toimetada. See tähendab, et tänapäeva keelekasutajal on võimalus suhelda mitmesuguste rakenduste vahendusel ning vahetada mõtteid üle kogu maailma. See võimaldab kaasata palju laiemat inimeste ringi, vähendamata suhtluskiirust. Selline argi- ja töösuhtlus on uus reaalsus ning selleks ettevalmistamine peaks olema koolihariduse osa.

### Mitmikkirjaoskus ja tekst
Keeleteadlase Martin Ehala järgi on mitmikkirjaoskuse puhul teksti mõiste palju avaram, kui oleme harjunud: see võib olla paberile kirjutatud või hoopis audiovisuaalne, järgida elektroonilise meedia reegleid või kõiki võimalusi kombineerida. Sel juhul kasutatakse üht või mitut märgisüsteemi.

Mitmikkirjaoskus tähendab oskust tegeleda mitmest modaalsusest koosnevate tekstidega, see annab pädevuse vastu võtta ja koostada multimodaalseid tekste. Mitmikkirjaoskuse arendamiseks on seega tarvilik märgata kõiki tähendusviise ning osata neid vastavalt mõtestada. Selleks pakub meile võimaluse metakeele teadvustamine. 

Mitmikkirjaoskuse arendamine ja selle õpetamise metoodika lähtub tekstist.

## Vaata ka
* kirjaoskus
* digitaalne kirjaoskus
* kriitilise lugemise oskus
* meediakirjaoskus
* multimodaalsus
* Gunther Kress
* Merilin Aruvee
* Martin Ehala
 
## Viited
 

## Kirjandus
* Aruvee, Merilin. Tekstikeskne keeleõpetus põhikoolis: teoreetiline taust, vastutuse jagamine ja metoodika Emakeele Seltsi aastaraamat 2017, 62, 9−37

## Välislingid
* https://eestikeeljauusmeedia.wordpress.com/uus-meedia-ja-uue-meedia-kirjaoskus/ 
* https://thecurrent.educatorinnovator.org/the-importance-of-new-literacy-skills-in-the-21st-century-classroom 
* https://newlearningonline.com/multiliteracies/theory
Johan Motin

**Johan Motin** (sündinud 10. oktoobril 1989 Karlskogas) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Soome kõrgliigaklubis HIFK.

Hooajal 2006–07 debüteeris Motin Rootsi kõrgliigas Färjestadi meeskonnas. 2009. aastal tuli ta Färjestadiga Rootsi meistriks.

2008. aastal valis Edmonton Oilers ta NHL-i ''draft''is 103. valikuna. 2009. aasta mais sõlmis ta Oilersiga kolmeaastase lepingu. Suurem osa hooajast 2009–10 mängis ta American Hockey League'i (AHL) klubis Springfield Falcons. NHL-is sai ta Oilersi meeskonnas hooajal 2009–10 kirja vaid ühe mängu. Hooajal 2010–11 mängis Modin AHL-i klubis Oklahoma City Barons ja ECHL-i klubis Stockton Thunder.

2011. aasta novembris naasis Motin Rootsi, liitudes kõrgliigaklubiga Timrå IK. Aastatel 2012–2017 mängis ta Örebro HK ridades.

Hooajal 2017–18 mängis ta Soome kõrgliigaklubis Lukko. Alates järgmisest hooajast on ta mänginud HIFK-is.

2008. aasta võitis Motin Rootsi kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali.

Ta on isa kaudu Soome päritolu.

## Viited

## Välislingid
* Johan Motin hockeydb.com lehel
Lady chapel

***Lady chapel*** ehk **Maarja kabel** on traditsiooniline Inglismaa mõiste kabeli kohta, mis on pühitsetud neitsi Maarjale ja asub katedraalis või muus suuremas kirikus kooriruumist ida pool kiriku keskteljel. Sellised Maarja kabelid ilmuvad kirikutesse 12. ja 13. sajandil gooti arhitektuuris koos kabelipärja väljakujunemisega. Tavaliselt oli Maarja kabel kõige suurem kabel hoones.

## Variatsioonid
Maarja kabeli puhul ei kujunenudki välja mingit arhitektuurilist standardit. Katedraalides võib kabeli esinemine olla paikkonniti erinev. Enamikus Prantsusmaa katedraalides ja kirikutes oli Maarja kabel osa kabelipärjast. Kuid näiteks Reimsi, Le Mansi ja Amiensi katedraalis oli see arhitektuuriliselt esile tõstetud, samas Pariisi Jumalaema kirikus või Bourgesi katedraalis oli see teiste kabelitega sarnase kuju ja suurusega. Belgias ei ehitatud neid enne 14. sajandit ja osal juhtudest on nad sama suurusega nagu muud kabelid kabelipärjas ja mujal hoones, kuid ajaliselt hilisemad on arhitektuuriliselt esiletõstetumad. Inglismaal, kus gooti kirikute koorilõpmik võis olla täisnurkne, oli Maarja kabel alati uhkelt kujundatud, kuid selle asukoht kiriku põhiplaanil võis märgatavalt varieeruda - Ely katedraalil paikneb see omaette hoonena põhjatranseptist kirdes, Rochesteri katedraalis lõunaküljel. Kõige kaunimad Maarja kabelid leiab Itaalia ja Hispaania hilisgooti ja vararenessanss-stiilis kirikutest.

## Viited
Ristõieliste nuuter

**Ristõieliste nuuter** on ristõieliste perekonda (*Brassicaceae*) kuuluvate taimede parasiithaigus. Näiteks on haigustundlikud raps (Brassica Napus), valge peakapsas (Brassica oleracea), redis (Raphanus raphanistrum) ja kaalikas (Brassica Rapa). Rapsil väljendub haigus juurte paisumisena, mis võib põhjustada taime enneaegset suremist. Haigust põhjustab limaseen (Plasmodiophora brassicae), mis võib mullas elujõulisena püsida ilma peremeestaimeta 1–8 aastat. Nuuter võib põhjustada väga suuri saagikadusid ning sellest on väga raske vabaneda. Haigus on maailma eri piirkondades suur probleem ja ka Eestis on sellest viimastel aastatel saanud üha tõsisem mure, sest rapsi kasvupind on tugevasti laienenud.

## Haiguse areng
Patogeen talvitub mullas spooridena, mis hakkavad kevadel taime juurtest eralduvate sekreetide tõttu arenema. Nad arenevad ja transformeeruvad zoospoorideks. Zoospoorid sisenevad taime kas läbi juurekarvade või haavade ning moodustavad siis amööbilaadse raku. See anormaalne rakk paljuneb ja ühineb teistega, et moodustada plasmoodium. Plasmoodium jaguneb, et formuleerida mitmeid sekundaarseid zoospoore, mis vabanevad mulda pärast peremeesjuure lagunemist. Olles jõudnud juure kollenhüümi, amööbilaadsed rakud paljunevad või ühinevad ja moodustavad sekundaarse plasmoodiumi. Kui plasmoodium areneb, siis taime hormoonid muutuvad, mis põhjustab nakatunud rakkude paisumist. Patogeeni arenguks on optimaalne temperatuur 18...25 °C, mulla pH alla 6,5 ning suur mulla niiskus. Nakatumist soodustab ka väävli ja mikroelementide puudus.

## Leviku takistamine
* Põldude lupjamine
* Liigniiskuse vähendamine (drenaaž)
* Ristõieliste umbrohtude tõrjumine
* Viljavahelduse kasutamine (ristõieliste kuultuuride vahe optimaalselt 5 aastat)
* Nuutrikindlad sordid

## Viited
Lembitu tänav (Kunda)

**Lembitu tänav** on tänav Kunda linna keskosas.

Tänava pikkus on 310 meetrit, tänava-ala laiuseks on 15 meetrit.
Tänav saab alguse Kalevi tänava ristmikult. Põhja-kirde poole suundudes ristub ta Kungla tänavaga ja lõpeb Rahvamaja tänava ristmikul.

Aadressil Lembitu 2 paikneb endine Kunda Leivatehas. Hoonesse rajati 2010. aastal noorte poolt siseekstreempark, mis tegutses lühikest aega. Hiljem on korraldatud tühjalt seisvas tootmishoones ka nädalavahetuse pidu (ööklubi-disko).

Lembitu tänava ääres paiknevad kagupoolsel küljel pereelamud, loodepoolne külg on hoonestamata roheala, jalgteed ja tänavavalgustus puuduvad. 

## Viited

## Välislingid
*Vaade Lembitu tänavale Lembitu 2 juurest
Dūre

**Dūre** (ka **Dūres**) on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas. 

Küla asub valla põhjaosas. Asula on tekkinud endise Dūre mõisa keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

Külas kasvavad Oškalni saar (ümbermõõt 3,58 meetrit) ja Ieviņi tamm (ümbermõõt 4,92 meetrit) on looduskaitse all. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale, osaliselt ka Burtnieki järve luha hoiualale..

## Viited
Soběslav

**Soběslav** [ˈsobjɛslaf] (saksa keeles *Sobieslau*) on linn Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas Tábori ringkonnas. Linn asub Lužnice jõe ääres, 7 km Veselí nad Lužnicíst põhja pool ja 18 km Táborist lõunas. Ajalooline kesklinn on hästi säilinud ja riikliku kaitse all.

## Ajaloost
Esimest korda on linna kirjalikes allikates mainitud 1293. aastal, kui linnus ja ümbritsevad maavaldused kuulusid Rožmberkide suguvõsale. Rožmberkid arendasid koha välja tähtsaks strateegiliseks punktiks ja linna ajalugu on suguvõsa ajalooga tihedalt seotud. 1390. aastal sai Soběslav linnaõigused. Neli aastat hiljem oli Böömimaa kuningas Wenceslaus IV mõni aeg vangis Soběslavi kindluses.

16. sajandil oli Soběslav aadliku ja protestantliku tiiva poliitiku Petr Vok z Rožmberka residents ja suguvõsa valduste kõige tähtsam linn. Ühtlasi oli see majanduskeskus, mis ühendas Lõuna-Böömimaad Baieri ja Austriaga. Sellest linna hiilgeperioodist pärineb linnas hulk ajaloolisi ehitisi.

19. sajandi lõpul rajati Praha ja České Budějovice linna vaheline raudteeliin, mis läbib Soběslavi.

## Vaatamisväärsused
Soběslavi linnaväljaku ääres asub kahelööviline Peetruse ja Pauluse kirik, renessanss-stiilis raekoda ja rida renessanssmaju, nende hulgas Smrčekide ja Rožmberkide majad, kus tänapäeval asub Tábori ümbruskonna loodusmaastikku tutvustav loodusmuuseum. Selle lähedal asub Soběslavi Püha Vituse kirik, mis on ehitusaegadest säilinud peaaegu muutumatul kujul. 17. sajandist pärineb varabarokne Püha Markuse kirik. Kunagisest 13. sajandi Soběslavi linnusest on säilinud Hláska-nimeline silindrikujuline ümartorn.


Knihy-sklo002.jpg|Rožmberkide linnuse jäänused
Mariánský sloup Soběslav.jpg|Maarja sammas, tagaplaanil Peetruse ja Pauluse kirik
Stará radnice a kostel sv. Víta.jpg|Vana raekoda ja Püha Vituse kirik
Soběslav, Rožmberský dům (01).jpg|Rožmberki maja linnaväljakul
Smrčkův dům v Soběslavi 01.JPG|Smrčki majad
Soběslav, kostel sv. Marka.jpg|Püha Markuse kirik


## Viited

## Välislingid

* Sobieslau. - Topographia Bohemiae, Moraviae et Silesiae Vikitektides (saksa keeles)
Harry

**Harry** on inglise päritolu mehenimi. See on keskinglise hellitusvorm nimest Henry.

Eestis oli Harry 2021. aasta alguse seisuga esinemissageduselt 257. mehenimi. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Harry 546 mehel. Harry oli keskmiselt 52 aasta vanune (mediaanvanus oli 57). Kõige populaarsem oli eesnimi Harry üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 9,53.

## Nime kandjaid
*Harry Abel, eesti humorist
*Harry Arumeel, eesti suusataja ja treener
*Harry Kõrvits, eesti näitleja, muusik ja reklaamiärimees
*Harry Liivrand, eesti kunstiteadlane, -kriitik ja kuraator
*Harry Martinson, rootsi kirjanik
*Harry Truman, Ameerika Ühendriikide president
*...

## Vaata ka
*Harri

## Viited
Andruves

**Andruves** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas. 

Küla asub valla põhjaosas. Seal on Andruvese bussipeatus.

Asula on tekkinud endiste Rūte ja Luteri mõisa keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Sealsed Mežmaļi muinaskalmed on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.

Looduskaitse all on Luteri vaher, Andruvese pärn ja Andruvese elupuu. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.

2007. aastal oli külas 39 elanikku.

## Viited
Taubes

**Taubes** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas. 

Küla asub valla keskosas. Seal on Taubese bussipeatus.

Külas kasvav pärn, Kalnieši tamm (ümbermõõt 5,82 ja kõrgus 20 meetrit) ja Kalnieši vana tamm on looduskaitse all. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.

2007. aastal oli külas 35 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

## Viited
Zvārtes

**Zvārtes** on küla (*mazciems*) Lätis Burtnieki piirkonnas Burtnieki vallas. 

Küla asub valla idaosas. Asula on tekkinud endise Zvārte mõisa keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.

Zaķīši talu ja Zvārte kivi, selle kirjad ja märgid on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.

2007. aastal oli külas 25 elanikku.

## Viited
Briedes

**Briedes** (ka **Briede**, vanasti **Wredenhof**) on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas. 

Küla asub valla lääneosas Briede jõe kaldal. Briedes on tekkinud endise Briede mõisa keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

Külas kasvav Gulbji tamm (ümbermõõt 6,17 meetrit) on looduskaitse all. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.

2007. aastal oli külas 25 elanikku.

## Viited
Penči

**Penči** (ka **Burtnieku vidusskola** (tõlkes *Burtnieki keskkool*)) on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas.

Küla asub valla keskosas. Seal on Burtnieku internātskola bussipeatus.

Külas kasvav Penči saar (ümbermõõduga 4,12 meetrit) on looduskaitse all. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

## Elanikkond


* 40 (1970)
* 103 (1979)
* 81 (1989)

* 96 (2000)
* 90 (2007)
* 92 (2021)


## Viited
Pidriķis

**Pidriķis** (ka **Pidriķi**) on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas. 

Küla asub valla keskosas. Seal on Pidriķise bussipeatus. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
## Elanikkond


* 55 (1989)
* 71 (2000)
* 51 (2007)


## Viited
Kapteines

**Kapteines** oli küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas. 

Küla asus valla edelaosas. Seal oli Velmeri bussipeatus.

2007. aastal oli külas 20 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

## Viited
Steindorf am Ossiacher See

**Steindorf am Ossiacher See** (sloveeni: *Kamna vas*) on vald Austrias Kärnteni liidumaal Feldkircheni ringkonnas. See on Teuffenbachi aadlisuguvõsa kodu.

Vald asub Ossiacher See idaküljel, u. 8 km Feldkirchenist. Vald ulatub Ossiachbergini Gerlitzeni mäestikus.

## Viited