open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marten Liiv

**Marten Liiv** (sündinud 23. detsembril 1996) on Eesti kiiruisutaja.

Ta on lõpetanud 2016. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi.
 
## Treeningud
Kiiruisutamist hakkas Liiv harrastama 2007. aastal Põltsamaal Väino Treimani käe all. Aastatel 2015–2016 harjutas ta Inzelli akadeemias treener Wim den Elseni juures, seejärel treenis aastatel 2016–2018 koos Austria ja 2018–2020 Poola koondisega. Aastast 2020 treenib Liiv Hollandi meeskonnas IKO Erwin ten Howe juhendamisel.

## Sportlikud tulemused
### Olümpiamängud
2022. aasta Pekingi olümpiamängudel saavutas Liiv 1000 meetri distantsil seitsmenda koha ja 500 meetri distantsil 24. koha. 

2026. aasta taliolümpiamängudel Milanos ja Cortina d'Ampezzos olid Liivi tulemused eri distantsidel: 1000 m – 14., 500 m – 18. ja 1500 m – 27. koht.

### Maailmameistrivõistlused
Liiv võitis 2016. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel 1000 meetri distantsil pronksmedali, mitmevõistluses saavutas 4. ja 1500 m distantsil 5. koha.

2024. aasta maailmameistrivõistlustel saavutas Liiv 1000 meetri distantsil üheksanda koha ja 500 meetri distantsil 14. koha.

### Maailmakarikavõistlused
Juunioride maailmakarikavõistluste etappidel saavutas ta 2016. aastal kahel korral 1. koha (500 ja 1000 m-s) ning 2015. aastal 2. ja 3. koha. Liiv sai 2016. aasta maailmakarikasarja kokkuvõttes 1000 m-s 2. ja 500 m-s 3. koha. U-23 vanuseklassi maailmakarikavõistlustel 2020. aastal võitis ühel korral 1. koha (1000 m-s). 

Täiskasvanute maailmakarikavõistluste etappidel on parimad kohad olnud 1000 m distantsil 3. (2022), 4. (2024), kolmel korral 5. (2021, 2024, 2025) ja kolmel korral 6. (2021, 2025) ning 500 m distantsil 3. (2026), 5. ja 6. (mõlemad 2024) ning maailmakarikasarja kokkuvõttes 1000 m-s 6. (2024, 2025, 2026) ja 500 m-s 6. (2026).

### Euroopa meistrivõistlused
2023. aastal Norras Hamaris toimunud Euroopa meistrivõistluste sprindivõistluses võitis ta pronksmedali.

2026. aastal Poolas Tomaszów Mazowieckis toimunud Euroopa meistrivõistlustel võitis Liiv 1000 m distantsil pronksmedali.

### Eesti meistrivõistlused
Liiv on võitnud aastatel 2015, 2016 ja 2017 mitmevõistluses, 2021 ja 2022 sprindimitmevõistluses ning 2015, 2016, 2017 12 korda üksikdistantsidel Eesti meistritiitli. Ta on tulnud aastatel 2013–2018 7 korral Eesti meistriks ka rulluisutamises.

## Isiklikud rekordid
Marten Liivi isiklikud rekordid. (seisuga 11. jaanuar 2026)

## Tunnustus
* Jõgevamaa parim meessportlane aastatel 2016, 2018, 2021–2025. 
* Eesti parim meeskiiruisutaja aastatel 2014–2025. 
* 2026. aasta taliolümpiamängude avatseremoonial kandis Liiv koos Johanna Talihärmaga Eesti lippu.

## Viited

## Välislingid
* Marten Liiv Eesti Spordi Biograafilises Leksikonis
* Marten Liiv SpeedskatingResults.com kodulehel
* Tippuisutaja elu profitiimis. Välismaalane Marten Liiv maksab peale, sama head hollandlased saavad aga palka Delfi, 7. november 2023
* Liiv: kiirema viimase ringiga oleks hõbemedal ära tulnud ERR, 10. jaanuar 2026
Toiduõli

**Toiduõli** on taimset, loomset või sünteetilist päritolu õli, mida kasutatakse toiduvalmistamisel: praadimisel, küpsetamisel, frittimisel, salatikastmetes, maitsestamiseks jm.

Toiduõlina kasutatakse peamiselt mitmesuguseid taimeõlisid, sh rapsiõli, päevalilleõli, oliiviõli, palmiõli, sojaõli, maisiõli jne.

Toiduvalmistamiseks kasutatakse ka toatemperatuuril tahkes olekus rasvaineid, näiteks võid, margariini, searasva jne, mida õlideks ei nimetata.
Paemurru tänav

**Paemurru tänav** on või oli mitmes Eesti asulas:
*Paemurru tänav (Maardu)
*Paemurru tänav (Narva)
*Paemurru tänav (Rakvere)
*...
Põhja tänav

**Põhja tänav** on või oli järgmistes Eesti asulates:

*Põhja tänav, tänav Abja-Paluojas
*Põhja tänav, tänav Aruküla alevikus
*Põhja tänav, tänav Elvas
*Põhja tänav, tänav Harku alevikus
*Põhja tänav, tänav Kallastel
*Põhja tänav, tänav Karksi-Nuias
*Põhja tänav, tänav Kehras
*Põhja tänav, tänav Keilas
*Põhja tänav, tänav Koeru alevikus
*Põhja tänav, tänav Kohtla-Järvel Kukruse linnaosas
*Põhja tänav, tänav Kuressaares
*Põhja tänav, tänav Narvas
*Põhja tänav, tänav Paldiskis
*Põhja tänav, tänav Pärnus
*Põhja tänav, tänav Pärnu-Jaagupi alevis
*Põhja tänav, tänav Rakveres
*Põhja tänav, tänav Risti alevikus
*Põhja tänav, tänav Sindis
*Põhja tänav, tänav Tootsi alevis
*Põhja tänav, tänav Valgas
*Põhja tänav, tänav Väike-Maarja alevikus

*Põhja tänav oli Tallinna Lume tänava endine nimi
*Põhja tänav oli Tallinna Põhjakaare tänava endine nimi
Rohuaia tänav

**Rohuaia tänav** on või oli mitmes Eesti asulas:
*Rohuaia tänav (Loksa)
*Rohuaia tänav (Rakvere)
*Rohuaia tänav oli Tallinna Rohula tänava endine nimi
Vabaduse tänav

**Vabaduse tänav** on tänava nimi järgmistes Eesti asulates:

*Vabaduse tänav Järvakandi alevis
*Vabaduse tänav Kohila alevis
*Vabaduse tänav Kohtla-Järvel Järve linnaosas
*Vabaduse tänav Kärdlas
*Vabaduse tänav Narvas
*Vabaduse tänav Narva-Jõesuus
*Vabaduse tänav Rakveres
*Vabaduse tänav Räpinas
*Vabaduse tänav Türil
*Vabaduse tänav Valgas
*Vabaduse tänav Võrus
*Vabaduse tänav Võsu alevikus
*Vabaduse tänav Võõpsu alevikus
Elva vald

**Elva vald** on 2. järgu haldusüksus (vald) Tartumaal.

Elva vald moodustati 2017. aastal Elva linna, Konguta, Puhja, Rannu, Rõngu  ning osaliselt Palupera ja Puka  valla külade liitmisel. Osa Palupera ja Puka vallast liideti Otepää vallaga.Asustusjaotus

Vallas on üks linn (Elva), kuus alevikku ja 78 küla.

; Alevikud: Käärdi, Kureküla, Puhja, Rannu, Rõngu, Ulila

; Külad: Aakre, Annikoru, Astuvere, Atra, Ervu, Hellenurme, Härjanurme, Järvaküla, Järveküla, Kaarlijärve, Kaimi, Kalme, Kapsta, Karijärve, Kipastu, Kirepi, Kobilu, Konguta, Koopsi, Koruste, Kulli, Kurelaane, Kõduküla, Käo, Külaaseme, Lapetukme, Lembevere, Lilleküla, Lossimäe, Majala, Metsalaane, Mõisanurme, Mäelooga, Mäeotsa, Mäeselja, Mälgi, Nasja, Neemisküla, Noorma, Paju, Palamuste, Palupera, Palupõhja, Pastaku, Pedaste, Piigandi, Poole, Poriküla, Purtsi, Pööritsa, Pühaste, Raigaste, Rannaküla, Rebaste, Ridaküla, Rämsi, Saare, Sangla, Suure-Rakke, Tamme, Tammiste, Teedla, Teilma, Tilga, Tännassilma, Uderna, Urmi, Utukolga, Vahessaare, Valguta, Vallapalu, Vehendi, Vellavere, Verevi, Vihavu, Võllinge, Võsivere, Väike-Rakke

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht
* Vilja Kohler "Elva ja viie valla ühinemisläbirääkimised jätkuvad" Tartu Postimees, 7. aprill 2016
* Anette Parksepp "Elva linna ja viie valla ühinemisel tekib 14 000 elanikuga Elva vald" ETV, 14. detsember 2016
Sas de Mesdì

**Sas de Mesdì**, ka **Sass de Mesdì**, on mäetipp Odle mäemassiivis Dolomiitide loodeotsas.

Halduslikult asub mäetipp Sas de Mesdì Trentino-Alto Adige maakonnas Põhja-Itaalias. 

Sas de Mesdì on Odle massiivi üks kõrgemaid mäetippe (kõrgus on **2762 m**). Massiivi kõrgeim tipp on Sass Rigais (3025 m).

## Alpinism
1957. aastal ronisid tippu uut marsruuti mööda mäe lõunaküljelt Vincenz Malsiner ja Ludwig Moroder. Nende järgi nimetatakse seda marsruuti Via Moroder–Malsineriks. UIAA süsteemi järgi klassifitseeritakse see marsruut kategooriasse 6+ ("küllaltki raskeks").

### Eesti alpinistide tipputõusud
*2011 – Andres Hiiemäe tõusis tippu koos leedulase  Saulius Saikauskasega  marsruudil Via Moroder-Malsiner.

## Viited

## Välislingid

*Sass de Mesdì 2762 m. summitpost.org
*Alpe di Cisles annotated pano. Foto massiivist, kus Sass de Mesdì on tähistatud. summitpost.org
*Geislergruppe - Sas de Mesdi - Jahn Führe. Ronimine Sas de Mesdì tippu. Video. youtube.com
Vilja tänav

**Vilja tänav** on või oli mitmes Eesti asulas:
*Vilja tänav Pärnus
*Vilja tänav Tartus
*Vilja tänav Viljandis
*Vilja tänav Võrus
Väike-Liiva tänav

**Väike-Liiva tänav** on või oli mitmes Eesti asulas:
*Väike-Liiva tänav (Haapsalu)
*Väike-Liiva tänav (Kärdla)
*Väike-Liiva tänav oli Tallinna Ravi tänava endine nimi
*...
Väike-Sepa tänav

**Väike-Sepa tänav** on või oli mitmes Eesti asulas:
*Väike-Sepa tänav (Pärnu)
*Väike-Sepa tänav (Tartu)
*...

Viimsi alevikus asub ka Väike-Sepa tee.
Põhja-Sakala vald

**Põhja-Sakala vald** on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Viljandimaal.

Põhja-Sakala valda ümbritsevad Türi vald põhjast, Põltsamaa vald kirdest, Viljandi vald idast, Mulgi vald lõunast, Saarde vald edelast, Pärnu linn ja Tori vald läänest ning Põhja-Pärnumaa vald loodest.

## Asustus
Vald koosneb kahest linnast (Võhma ja Suure-Jaani), kahest alevikust (Olustvere ja Kõpu) ning 70 külast.

Külad: Aimla, Arjadi, Arjassaare, Arussaare, Epra, Iia, Ilbaku, Ivaski, Jaska, Jälevere, Kabila, Kangrussaare, Karjasoo, Kerita, Kibaru, Kildu, Kirivere, Kobruvere, Koksvere, Kootsi, Kuhjavere, Kuiavere, Kuninga, Kurnuvere, Kõidama, Kõo, Kärevere, Laane, Lahmuse, Lemmakõnnu, Loopre, Lõhavere, Maalasti, Metsküla, Mudiste, Munsi, Mäeküla, Navesti, Nuutre, Paaksima, Paelama, Paenasti, Pilistvere, Punaküla, Põhjaka, Päraküla, Reegoldi, Riiassaare, Rääka, Sandra, Saviaugu, Seruküla, Soomevere, Supsi, Sürgavere, Taevere, Tipu, Tällevere, Tääksi, Uia, Unakvere, Vanaveski, Vastemõisa, Venevere, Vihi, Võhmassaare, Võivaku, Võlli, Ängi, Ülde

## Ajalugu
Vald moodustati 21. oktoobril 2017 Võhma linna ning Suure-Jaani, Kõo ja Kõpu valla liitumisel. 

Ühendvalla nimevariandina kaaluti ka Suure-Jaani valla nime.

## Vallavanemad
Esimeseks vallavanemaks sai aastal 2017 Tõnu Aavasalu. Septembrist 2022 on vallavanem Karel Tölp.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht
Ketlin Bachmann

**Ketlin Bachmann-Põldroos** (sündinud 12. mail 1974) on eesti moekunstnik.

Ta lõpetas aastal 1999 Eesti Kunstiakadeemia.

## Isiklikku
Ta oli abielus näitleja Dan Põldroosiga.

## Tunnustus
*2010 – Kuldnõel 

## Viited

## Välislingid
*Ketlin Bachmanni koduleht
Herman Sumberg

**Herman Sumberg** (ka Hermann Sumberg; 12. august 1890 Lõve vald − 25. veebruar 1964 Kiviõli) oli eesti vandeadvokaat, poliitik ja seltskonnategelane, Jaan Tõnissoni üks lähemaid aatekaaslasi.

## Elukäik
Herman Sumberg õppis Aidu vallakoolis ning Paistu ja Kärstna kihelkonnakoolis. 1912. aasta kevadel lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja astus sama aasta kevadel Tartu Ülikooli õigusteaduskonda. Ülikooli lõpetas ta 1918. aastal.

1918. aastal määrati Viljandi linna miilitsaülemaks ja 18. juulil 1918 linnasekretäriks. Seejärel töötas ta Eesti Vabariigi Toitlusministeeriumis asjadevalitsejana. 1920. aastatel suundus Herman Sumberg tagasi Tartusse, kus tegutses kohtu-uurija ja prokuröri abina ning alates 1924. aastast vandeadvokaadina.

Aastatel 1924–1926 oli Herman Sumberg Postimehe tegevtoimetaja. 1929–1930 oli Rahvusliku Keskerakonna saadikuna Riigikogu IV koosseisu liige. 1920. aastatest kuni 1940. aastani kuulus pidevalt Tartu linnavolikokku.

1943. aastal osales Eesti juhtivate poliitikute ja Saksa võimude vahelistes läbirääkimistes, kuid Eesti autonoomiat või iseseisvust ei õnnestunud seeläbi saavutada. 1943. aastast oli Herman Sumberg seotud ka Eesti Vabariigi Rahvuskomitee loomisega. 

1944. aastal ei õnnestunud Sumbergidel Eestist lahkuda ning 1945. aasta 24. aprillil arreteeris Herman Sumbergi NKVD. Vangilaagris viibis 1951. aasta septembri lõpuni.

Elas elu lõpuni Kiviõlis, kuna Tartusse naasmine oli talle võimude poolt keelatud.

Maetud Tartu Raadi kalmistule.

## Tegevus EÜS-is
Sumberg astus Eesti Üliõpilaste Seltsi 1912. aastal ja oli aastatel 1940–1944 vilistlaskogu esimees. Saksa okupatsiooni ajal toimusid Herman Sumbergi kodus Tartus (Lai 6) EÜS-i ja vilistlaskogu ühised illegaalsed koosolekud. 1943. aasta suvel korraldas Sumberg oma maakodus Palamusel EÜS-i suvepäevad.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Magdaleena Sumberg (sünd Ormisson, 1891–1974). Tema noorem vend Voldemar Sumberg oli tervishoiumuuseumi asutaja ja esimene juhataja ning Otto Tiefi valitsuse sotsiaalminister.

## Viited
Marian van de Wal

**Marian van de Wal** (sündinud 21. jaanuaril 1970 Vianenis Hollandis) on Andorras elav hollandi laulja, kes esindas Andorrat 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "La mirada interior". Oma poolfinaalis sai ta 27 punktiga 23. koha ega pääsenud finaali.
Tiina Luhamets

**Tiina Luhamets** (sündinud 8. oktoobril 1957 Tallinnas) on eesti koorijuht, organist ja muusikapedagoog.

Tiina Luhamets on õpetanud viiulimängu Kuressaares ja Põltsamaal ning praegu õpetab Tartu muusikakoolides.

Organisti, koorijuhi ja pühapäevakooliõpetajana on ta töötanud Kuressaares ja Põltsamaal, praegu EELK Tartu Pauluse koguduses.

Ta on konfirmeeritud 1977. aastal Tallinna Jaani kirikus.

## Isiklikku

Tema kaksikõde on muusikapedagoog Maris Lend. Nende vanemad olid arstid: hiidlasest ema Vaike Kapral (sündinud Tammeste; 1924–2002) ja Virumaa juurtega isa Heljut Kapral (1923–2021).

1977. aastast on ta abielus Joel Luhametsaga. Neil on kolm last: poeg Kristjan Luhamets ning tütred Katrin ja Eva-Liisa.

## Välislingid
* Kaksikutest kirikumuusikud Tiina ja Maris Eesti Kirik, 19. detsember 2012
Marta Roure

**Marta Roure i Besolí** (sündinud 16. jaanuaril 1981 Andorra la Vellas) on Andorra laulja ja näitleja.

Ta esindas Andorrat 2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Jugarem a estimar-nos", mis oli esimene Eurovisioonil kõlanud katalaanikeelne laul. Oma poolfinaalis sai ta 12 punktiga 18. koha ega pääsenud finaali.
Mariana Popova

**Mariana Nikolova Popova** (bulgaaria keeles Мариана Николова Попова; sündinud 6. juunil 1978 Sofias) on Bulgaaria laulja.

Ta esindas Bulgaariat 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Let Me Cry". Oma poolfinaalis sai ta 36 punktiga 17. koha ega pääsenud edasi finaali.
Elica Todorova

**Elica Todorova** (bulgaaria keeles Елица Тодорова; sündinud 2. septembril 1977 Varnas) on Bulgaaria laulja.

Ta esindas koos Stojan Jankuloviga Bulgaariat 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Helsingis lauluga "Water". Finaalkontserdil said nad 157 punktiga viienda koha. See jäi Bulgaaria parimaks tulemuseks kuni 2016. aastani.

Todorova ja Yankulov esindasid Bulgaariat taas 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Samo shampioni". Oma poolfinaalis said nad 45 punktiga 12. koha ega pääsenud edasi finaali.
Mulgi vald

**Mulgi vald** on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Viljandi maakonnas.

Vallakeskus asub Abja-Paluojal. Mulgi valla vallavanem on Imre Jugomäe, abivallavanem Sten-Maikel Udras.

## Asustus
Vallas on kolm linna, kaks alevikku ja 58 küla.

Linnad: Abja-Paluoja, Karksi-Nuia, Mõisaküla

Alevikud: Halliste, Õisu

Külad: Abja-Vanamõisa, Abjaku, Ainja, Allaste, Atika, Ereste, Hirmuküla, Hõbemäe, Kaarli, Kalvre, Kamara, Karksi, Kulla, Kõvaküla, Laatre, Lasari, Leeli, Lilli, Maru, Metsaküla, Morna, Mulgi, Muri, Mõõnaste, Mäeküla, Naistevalla, Niguli, Oti, Penuja, Polli, Pornuse, Põlde, Päidre, Päigiste, Pärsi, Pöögle, Raamatu, Raja, Rimmu, Räägu, Saate, Saksaküla, Sammaste, Sarja, Sudiste, Suuga, Tilla, Toosi, Tuhalaane, Umbsoo, Univere, Uue-Kariste, Vabamatsi, Vana-Kariste, Veelikse, Veskimäe, Äriküla, Ülemõisa

## Ajalugu
Vald moodustati 24. oktoobril 2017 Mõisaküla linna ning Karksi, Abja ja Halliste valla liitumisel.

Moodustamise eel pakuti valla nimeks ka Halliste-Karksi valda. Kohanimenõukogu hinnangul on Mulgi vald eksitav, kuna hõlmab vaid kolmandikku ajaloolisest Mulgimaast, täpsemalt Halliste ja Karksi kihelkonna. Muret on tuntud Abja nime kadumise üle ja juhitud tähelepanu sellele, et samas piirkonnas oli enne 1962. aastal toimunud Viljandi rajooni piiride laiendamist Abja rajoon.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht
Katarína Hasprová

**Katarína Hasprová** (sündinud 10. septembril 1972 Bratislavas) on Slovakkia laulja.

Ta esindas Slovakkiat 1998. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Modlitba". Finaalkontserdil sai ta 8 punktiga 21. koha.
Veldenzi krahvkond

**Veldenzi krahvkond** oli vürstkond tänapäeva Rheinland-Pfalzi liidumaal. Krahvkond paiknes osaliselt Kaiserslauterni, Sponheimi ja Zweibrückeni vahel, osaliselt Moseli jõel Trieri peapiiskopkonnas. Veldenzi omavalitsus ja Veldenzi loss paiknevad Bernkastel-Wittlichi kreisis.

## Ajalugu

Veldenzi krahvid eraldusid Kyrburgi ja Schmidburgi metsakrahvide perekonnast aastal 1112. Esimese krahvisoo otsene meesliin katkes aastal 1260, kui suri Gerlach V ja tema tütar Agnes päris krahvkonna. Viimase abikaasa Heinrich von Geroldseck asutas teise Veldenzi krahvide liini või Veldenz-Geroldsecki dünastia (Hohengeroldseck).

Aastal 1444 läks krahvkond pfaltskrahv Stefani võimu alla tema abielu kaudu krahv Friedrich III ainsa pärijanna Anna von Veldenziga.

Aastal 1543 lepiti Marburgi lepinguga kokku, et Zweibrückeni hertsogi Wolfgangi onu Ruprecht peab saama Veldenzi krahvkonna. Ruprecht suri aastal 1544, kuid tema poeg Hans Georg abiellus aastal 1563 Gustav I Vasa tütre Anna Maria Vasaga. Sellega ühendati Wittelsbachid Rootsi kuningliku Vasa perekonnaga, mida tugevdas järgmine abielu, kui 17. sajandil abiellus Pfalz-Zweibrückeni Johann Kasimir Rootsi Katarinaga, Gustav II Adolfi õega. Wolfgang korraldas aastal 1553 Heidelbergi pärimisleppega kõigi Wittelsbachi liinide vastastikku pärimist alates Veldenz-Pfalzist kuni Lützelsteini krahvkonnani Alsace'is. Georg Hansu pojapoeg Leopold Ludwig von Lützelstein suri aastal 1694 ilma seadusliku pärijata ja Veldenzi pfaltskrahvkond läks Zweibrückeni liinile.

Aastal 1801 liidendati see Prantsuse esimese keisririigi Sarre departemanguga. Viini kongress aastal 1815 andis väiksema osa krahvkonnast Moseli jõel Preisimaale ja ülejäänud Baierile.

## Veldenzi krahvid
### Esimene Veldenzi liin

* Emicho, Kyrburgi ja Schmidburgi krahv (1086–1113)
* Gerlach I (1112–1146)
* Gerlach II (1146–1186)
* Gerlach III (1186–1214)
* Gerlach IV (1214–1254)
* Gerlach V (1254–1260)
* Agnes (1260–1277)

### Veldenz-Geroldsecki liin

* Heinrich von Geroldseck (1277–1298) ∞ Agnes von Veldenz (1258–?)
* Walter (1298–1327)
* Georg I (1327–1347)
* Heinrich II (1347–1378)
* Friedrich II (1378–1396)
* Heinrich III (1378–1389)
* Heinrich IV (1389–1393)
* Friedrich III (1393–1444)

### Pfalz-Zweibrückeni liin

* Stefan von Pfalz-Simmern-Zweibrücken (1410–1459) ∞ Anna von Veldenz (1390–1439)
* Ludwig I (1459–1489)
* Alexander (1489–1514)
* Ludwig II (1514–1532)
* Wolfgang (1532–1569). Aastal 1543 andis ta Veldenzi oma onule Ruprechtile.

### Pfalz-Veldenzi liin

* Ruprecht (1543–1544)
* Georg Johann I (1543–1592; või Georg Hans)
* Georg Gustav (1592–1634)
* Leopold Ludwig (1634–1694), suri pärijata, Veldenz läks Zweibrückenile

Jätkus Pfalz-Zweibrückeni liinina.
Niko Phirosmani

**Niko Phirosmani** (gruusia keeles ნიკო ფიროსმანი; tõeline nimi **Nikoloz Phirosmanašvili**: ნიკოლოზ ფიროსმანაშვილი; 1862 Mirzaani, Thbilisi kubermang, Venemaa keisririik – 5. mai 1918 Thbilisi, Taga-Kaukaasia) oli gruusia iseõppinud maalikunstnik (alustas maalimist 1895. aastal), primitivismi esindaja. 

Kunstnik jõudis teatava tunnustuseni alles elu viimastel aastatel, kutselised kunstnikud märkasid tema teoseid 1912. aastal. Phirosmani oli esindatud Moskvas 24. märtsil 1913 avatud futuristide näitusel. Suurema osa elust oli Phirosmani väga vaene, ta suri alatoitluse ja haiguse tõttu. Maetud arvatavasti vaeste ühishauda.

Teda on kujutatud Gruusia ühelarisel rahatähel.

Eestis on Phirosmani teoste näitus toimunud 1976. aastal Kadrioru kunstimuuseumis ja 2019. aastal Mikkeli muuseumis.

## Galerii

Fail:Fischer in rotem Hemd - Niko Pirosmani.jpg|link=|"Kalur"
Fail:Pirosmani. Easter eggs.jpg|"Lihavõttemunad"
Fail:Pirosmani. Girl with baloon.jpg|"Tüdruk õhupalliga"
Fail:Pirosmani. Mother and Son.jpg|"Ema ja poeg"
Fail:Pirosmani. Ram (Cardboard 80x100).jpg|"Oinas"
Fail:Pirosmani. Reindeer. Soviet Life, 1969-02, № 149.jpg|"Hirv"
Fail:Pirosmani. man on donkey.jpg|"Mees eesliga"
Fail:Pirosmani - Giraffe.jpg|"Kaelkirjak"
Fail:Pirosmani. Bear family.jpg|"Jääkaru poegadega"
Fail:Niko Pirosmani. White Cow on a Black Background. Oil on oilcloth. Private collection.jpg|"Valge lehm"
Fail:Pirosmani. Family party.jpg|"Perepidu"
Fail:Pirosmani. Batumi port.jpg|"Bathumi sadam"
Fail:Niko Pirosmani. Train in Kakhetia. Oil on oilcloth. State Art Museum of Georgia, Tbilisi, Georgia.jpg|"Rong Kahheetias"
Fail:Pirosmani. Threshing-floor. 1916, Oil on cardboard, 72X100.jpg|"Viljapeks"
Fail:Pirosmani. still life.jpg|"Natüürmort"
Fail:Pirosmani. Lion. Sighnaghi Museum.jpg|"Lõvi"


## Viited

## Kirjandus
*Aleksandra Murre "Pirosmani. Üksildase geeniuse maailm", Mikkeli muuseum, Tallinn, 2019.

## Välislingid
Rukk

**Rukk** (*Verschiß* või *Ruckung*) on  tähtajaline (kuni 99 aastaks) või tähtajatu üliõpilasorganisatsiooni liikme või teise organisatsiooni boikoteerimine karistusena suurema süüteo eest. Rukituga ehk rukoonusega ei tohi keegi suhelda, välja arvatud vältimatutel organisatsioonivälistel juhtudel nagu tööalaselt, rahaasjus või perekondlikult. Rukituga läbikäimise eest karistatakse samuti rukkimisega. Rukitud ei tohi ka omavahel suhelda. 

Rukkida võidakse ka eraisikuid ja nende organisatsioone.

Rukkimisega karistatakse ausõna murdmist, valetamist, kelmust, varastamist, valemängimist, salakaebust või sellega ähvardamist, ilma aukohtu vahenduseta duelli pidamist, tegelikuks minemist, aukohtule mitteallumist jne. Rukitu kaotab õiguse satisfaktsioonile.

## Ajaloolisi näiteid
Rebane Aleksander Kesküla kutsus vilistlase Jaan Tõnissoni 1904. aastal pärast enda Eesti Üliõpilaste Seltsist väljaheitmist püstoliduellile, millist kutset viimane vastu ei võtnud. Kesküla kaebuse peale otsustas buršikohus Jaan Tõnissoni rukkida, kuni ta nõustub väljakutse vastu võtma. Seepeale loobus EÜS üldkommaani garanteerimisest.

1924. aastal rukiti korporatsioon Revelia asutajaliige Artur Luik 99 aastaks pärast seda, kui ta oli noorsõdurina deserteerunud, läinud salaja Nõukogude Venemaale, seal arreteeritud ja Eestile välja antud. Rukk lõppes 2023. aastal.

2004. aastal rukiti Korporatsioon Vironia liige Kaspar Palgi 99 aastaks pärast seda, kui ta oli naiseriietes ja ilma saatjata läinud Korporatsioon Indla külalisõhtule.

## Viited
Sakala tänav (Tartu)

**Sakala tänav** on tänav Tartus Tammelinna linnaosas.

Sakala tänav on lühike, umbes 85 meetri pikkune tänav Väikese kaare tänava ja Ludvig Puusepa tänava vahel.

Tänav sai nime 24. septembril 1923.
Kittilä kaevandus

**Kittilä kaevandus** (tuntud ka kui Suurikuusikko kaevandus) on kullakaevandus Soomes.

See kuulub firmale Agnico-Eagle Limited ning asub 36 kilomeetrit Kittilä linnast põhjas. Kaevanduses hakati kulda kaevandama aastal 2008.

Kittilä kaevanduses on ka pommivarjend. Selle olemasolu nõuab 1917. aastal kehtestatud seadus.

## Ajalugu
1986. aastal avastati Kittilä linna lähedalt kulda. Seejärel saatis Soome geoloogiateenistus piirkonda uurimisrühma. Teemantpuurimisi tehti aastani 1991, mil uurimus lõppes. Avatud karjääri rajamine algas aastal 2007 ning maaki hakati kaevandama 2008. aasta mais.

## Kaevetööd

Maagitsoon Kittilä kaevanduses on hinnanguliselt 4,5 kilomeetrit pikk, 3,3 kilomeetrit lai ja 1,1 kilomeetrit sügav. Puurimistöid teostatakse Sandviki ja Atlas Copco puurseadmetega, maak laaditakse Caterpillar 777 veoautole, kasutades Caterpillar 385 hüdraulilisi ekskavaatoreid. Kaevetööde kestuseks hinnatakse vähemalt 5 aastat.

Maa-aluse kaevanduse arendus algas 2006. aasta oktoobris. Juurdepääsu tunnelid on 8 meetrit laiad, mis võimaldab kasutada kuni 60 tonnise kandevõimega veokeid.

## Viited
Ploomi tänav (Tartu)

**Ploomi tänav** on tänav Tartus Ropka linnaosas.

Ploomi tänav algab Pihlaka tänavalt ja lõppeb Ülenurme tänavaga ristumisel. Nimi 28.märtsist 1957.
Raeremmelga tänav

**Raeremmelga tänav** on tänav Tartus Ihaste linnaosas.

Raeremmelga tänav lõppeb Hipodroomi tänavaga ristumisel.
Roopa tänav (Tartu)

**Roopa tänav** on tänav Tartus Variku linnaosas.

Roopa tänav algab Aardla tänavalt ja lõppeb Kambja valla piiril.

Tänava pikkus on umbes 1,2 km.
Välu tänav

**Välu tänav** on tänav Tartus Variku linnaosas.

Välu tänav algab Ristiku tänavalt ja lõppeb Mesika tänavaga ristumisel. Tänava pikkus on umbes 140 meetrit.
Sarapuu tänav (Tartu)

**Sarapuu tänav** on tänav Tartus Annelinna linnaosas.

Sarapuu tänav algab Lõhmuse tänavalt ja lõpeb ummiktänavana. Tänav sai nime 18. novembril 1960.
Rannakajaka tänav

**Rannakajaka tänav** on tänav Tartus Ihaste linnaosas.

Rannakajaka tänav algab Aiaääre tänavalt ja lõppeb Ranna puiesteega ristumisel.
Sinilille tänav (Tartu)

**Sinilille tänav** on tänav Tartus Ihaste linnaosas.

See algab Rukkilille tänavalt ja lõppeb tupikuga.

Tänav sai nime 1991.
Sirbi tänav (Tartu)

**Sirbi tänav** on tänav Tartus.

Sirbi tänav algab Jalaka tänavalt ja lõppeb Tähe tänavaga ristumisel.
Sireli tänav (Tartu)

**Sireli tänav** on tänav Tartus Ropka linnaosas.

Sireli tänav algab Pihlaka tänavalt ja lõppeb Kirsi tänavaga ristumisel. Nimi 20.maist 1954.
Raua põik

**Raua põik** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Raua asumis.

Tänav sai nime 13. novembril 1989.

## Viited
Ristiku põik

**Ristiku põik** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis.

Ristiku põik sai nime 1957. aastal. Tänav on saanud nime Ristiku tänava järgi.

## Vaata ka
*Ristiku tänav

## Viited
Sinika tänav (Tartu)

**Sinika tänav** on tänav Tartus Variku linnaosas.

Sinika tänav algab Variku tänavalt ja lõppeb Mesika tänavaga ristumisel.
Põldmarja tänav

**Põldmarja tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis.

Tänav sai nime 11. augustil 1953.

## Viited
Raba tänav

**Raba tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Tänav sai nime 13. juunil 1958. 23.oktoobrist 1940 Tallinna LV ja 9.detsembrist 1940 ENSV ÜN otsusega endine Kalda tänav nimetati Raba tänavaks.

## Viited
Ojakääru tänav

**Ojakääru tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.

Ojakääru tänav sai nime 26. novembril 2003. Tänav on saanud nime selle järgi, et kulgeb otsejoones Tiskre ojani, mis teeb siinkandis käänaku.

## Viited
Paekaare tänav

**Paekaare tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Pae asumis.

Tänav sai praeguse nime 18. oktoobril 1991. Enne seda oli tänava nimi 17. aprillist 1978 kuni 26. juunini 1981 **Ivan Fedjuninski tänav** ja alates 26. juunist 1981 kuni 18. oktoobrini 1991 **Kindral Fedjuninski tänav** (Nõukogude Liidu armeekindrali ja kangelase Ivan Fedjuninski auks).
## Galerii

File:EU-EE-Tallinn-LAS-Pae-Paekaare.JPG|Paekaare tänava hoonestus 22 ja 24 Laagna tee ääres
File:EU-EE-Tallinn-LAS-Paekaare.JPG|Paekaare tänava hoonestus, 18 Laagna tee ääres


## Viited
Põhjakaare tänav

**Põhjakaare tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu ja Nõmme asumis.

Tänav sai nime 13. juunil 1958.

## Viited
Suur-Paala tänav

**Suur-Paala tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis.
## Ajalugu
Tänav sai nime 17. jaanuaril 1923.

1939. aastal nimetati Suur-Paala tänav, Tallinna linnavolikogu poolt Pala tänavaks.

## Viited
Suve tänav

**Suve tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kelmiküla asumis. 

Tänav sai nime 24. mail 1939. Suve tänav ühendas Tehnika tänavat Paldiski maanteega, kuid Paldiski maantee poolne tänavaosa suleti hotelli laiendamisel.

## Viited
Sõjakooli tänav

**Sõjakooli tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi asumis.

Tänav sai nime 19. veebruaril 1999.

Tänaval asub muuhulgas Tere Tennisekeskus. 

## Viited
Selise tänav

**Selise tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.

Selise tänav sai nime 21. juunil 2004. Tänav on saanud nime kalastusevahendi selise järgi ('selis' – võrgulina ääristav nöör).

## Viited
Seedri tänav

**Seedri tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Seedri tänav sai praeguse nime 13. novembril 1925. Enne seda oli tänava nimi **Turgenevi tänav**.

## Viited
Seemne tänav

**Seemne tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.

Tänav sai nime 14. mail 1946.

## Viited
Rohula tänav

**Rohula tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Tänav sai nime 13. novembril 1925.

## Viited
Tuulenurga tänav

**Tuulenurga tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis.
## Ajalugu
Tänav sai nime 25. augustil 2010. Tuulenurga tänav on saanud nime endise Windecki suvemaja (Windecki suvemõis ehk Scheeli suvemõis) järgi. Enne seda oli Tuulenurga tänav Kose tee osa.

## Viited
Tuuleveski tänav

**Tuuleveski tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe ja Veskimetsa asumis.

Tänav algab Paldiski maanteelt Looga bussipeatuse juurest ning suundub algul edelasse, hiljem pöördub kagusse. Edelasuunalisel lõigul algavad tänavalt kagusuunalised Veskimetsa ja Pärituule tänavad. Tänava pöörangu järel suundub sellesse Tuuliku tee. Edasi ristuvad Tuuleveski tänavaga Külma, Pakase, Härmatise, Räitsaka, Lobjaka ja Rahe tänavad nig seejärel lõppeb see Halla tänaval.

Tuuleveski tänav piirneb osaliselt läänes Tallinna Loomaaiaga.

Tuuleveski tänav sai nime 26. septembril 1958. Tänav on saanud nime Haabersti mõisa tuuleveski järgi.

## Viited
Töökoja tänav

**Töökoja tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis.

See on tupiktänav ja algab Veerenni tänavalt.

Tänav sai nime 30. oktoobril 2002. Töökoja nime kasuks otsustati, kuna see sõna seostuvat juba pikka aega sealse paigaga.

## Viited
Veetorni tänav

**Veetorni tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Tõnismäe asumis.

Tänav algab Tuvi tänavalt ning lõppeb Toom-Kuninga tänaval. Veetorni tänav on ida-läänesuunaline ning umbes 160 m pikk.

Veetorni tänava aadressi kannab vaid üks hoone Veetorni 4, 1903. aastal valminud elamu, mis on tunnistatud kultuurimälestiseks. Tänava põhjaküljel asub Eesti Rahvusraamatukogu esiplaanil purskkaevu ja amfiteatriga, lõunaküljel aga Tuvi park.

Tänav sai praeguse nime 24. mail 1939 lähedalasuva Tõnismäe veetorni järgi. Tänava varaseim nimi oli alates 1878. aastast *Friedheimstraße*. 1907. aastal sai tänav nimeks **Alendre tänav** (saksa keeles *Alenderstraße*, vene keeles *Алендерская улица*). Alates 1938. aastast oli tänava nimi **Alendri tänav**. 1939. aastal sooviti tänava nime vahetada Alandi tänavaks.

## Viited
Vesikaare tänav

**Vesikaare tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla ja Kivimäe asumis.

Tänav sai nime 25. septembril 1959.

## Viited
Väike-Paala tänav

**Väike-Paala tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis.
## Ajalugu
Tänav sai nime 17. jaanuaril 1923.

1939. aastal nimetati Väike-Paala tänav, Tallinna linnavolikogu poolt Navesti tänavaks.

## Viited
Väike-Sõjamäe tänav

**Väike-Sõjamäe tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste ja Sõjamäe asumis.

Tänav sai nime 1923, enne seda kandsid Suur-, Kesk- ning Väike-Sõjamäe tänavad Lasnamäel Weimarshofi tänavate nime (saksa k. *Grosse, Mittel ja Kleine Weymarshofstrasse*, vene к. *Большая, Средняя ja Малая Веймарсгофская улица*).

## Viited
Võidujooksu tänav

**Võidujooksu tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Kurepõllu, Sikupilli ja Pae asumis.

Tänav algab Narva maanteelt, seejärel ristub Valge tänavaga, ületab Hundikuristiku oja, ristub Liikuri tänavaga, ületab Võidujooksu sillaga Laagna tee, ristub Paekaare tänavaga ning lõppeb Pae tänaval. Tänava pikkus on umbes 1,4 km.

Tänav sai nime 1923.

Võidujooksu 8A asub Lasnamäe FC Ajaxi koduväljak Ajaxi staadion.

## Viited
Mahasanghika

**Mahasanghika** (sanskrti keeles *Mahāsāṃghika*) oli varajase budismi koolkond, mis lahknes sthaviravaadast teisel suurkogul, umbes 100 aastat peale Buddha parinirvaanat. 

Mahasanghika õpetuses väärib äramärkimist *lokottaravāda* ehk  "ülemaise" Buddha õpetus, mis tõstab Buddha kõrgemale tavapärasest inimlikust olendist. Mõneti sarnaneb see kontseptsioon mahajaana arusaamaga. Budismi ajaloos pakubki mahasanghika koolkond huvi eelkõige seetõttu, et selles nähakse lähteid mahajaana budismi tekkeks ja arenemiseks. Samuti leidub selle koolkonna tekstide hulgas mitmeid paali kaanonist välja jäänud tekste, tekstiosi või nende varasemaid redaktsioone, enamasti hiinakeelsetes tõlgetes. 

## Viited
Sthaviravaada

**Sthaviravaada** (sanskriti keeles *sthavira nikāya*, 'vanemate õpetus') oli varajase budismi koolkond, mis lahknes mahasanghikast teisel suurkogul, umbes 100 aastat peale Buddha parinirvaanat. 

Sthaviravaada koolkond jagunes hiljem mitmeteks harukoolkondadeks (sarvastivaada, pudgalavaada) ning koolkondade rühmaks üldnimetusega *vibhajyavāda* (paali keeles *vibhajjavāda*), millest omakorda said alguse veel paljud koolkonnad (*mahīśāsaka*, *dharmaguptaka*, *kāśyapīya* jt), sealhulgas *tāmraparnīya*, mis hiljem sai tuntuks kui theravaada. 

Sthaviravaada ainsaks tänapäevani säilinud harukoolkonnaks ning ühtlasi ainsaks säilinud mitte-mahajaana koolkonnaks ongi theravaada, mida iseloomustab keskendumine teoreetilisele analüüsile ning üldine konservatiivsus.

## Viited
Pudgalavaada

**Pudgalavaada** (sanskriti keeles *pudgalavāda*, paali keeles *puggalavāda*; ka *vātsīputrīja*, *sammitīja*) oli varajase budismi koolkond, mis tekkis 3. sajandil e.m.a sthaviravaada koolkonnast ja mis püsis kuni 9. või 10. sajandini. Koolkonna kõige iseloomulikumaks vaateks on õpetus pudgala ehk "isiksuse" olemasolust, milles teiste koolkondade esindajad nägid vastuolu Buddha isetuse (*anātman*'i) kontseptsiooniga. Pudgalavaada koolkonna järgi on "isiksus" lõplikult reaalne substraat, mis teeb võimalikuks ümbersündide, mälu ning teo ja teovilja seaduse (karma) toimimise.

## Viited
Sarvastivaada

**Sarvastivaada koolkond** (sanskriti keeles *sarvāstivāda *‘kõik-on-olemas-õpetus’) oli 3. sajandist e.m.a kuni 7. sajandini mõjukaim budismi koolkond Indias ja Sise-Aasias, eriti Gandhāras. 

Koolkonna keskse õpetuse kohaselt on dharmad ehk seadmused olemas kogu aeg ega ole taandatavad millelegi muule.  

Sarvastivaada koolkond töötas välja kuuest ületavast toimingust koosneva virgumistee skeemi, mis sai hiljem oluliseks mahajaanas. Samuti lõid nad kuulsa eluratta kujundi, mis sai hiljem tuntuks Tiibeti budismis.

Sarvastivaada põhitekstideks on koguteos «Suur jaotusteraamat» (sanskriti keeles *mahāvibhāṣā*), mis arvatakse olevat koostatud neljandal budismi suurkogul Gandhāras umbes 100. aastal, ja Vasubandhu *Abhidharmakośa*.

## Viited
Oulanka rahvuspark

**Oulanka rahvuspark** on rahvuspark Soomes. See asub Põhja-Pohjanmaa ja Lapimaa maakonnas ning pargi pindala on 270 ruutkilomeetrit. Rahvuspark loodi aastal 1956 ning seda laiendati aastatel 1982 ja 1989. Idas piirneb park Paanajärvi rahvuspargiga Venemaal. 

Oulanka rahvuspark asub põhjapolaarjoone lähedal. Alal leidub rikkalikult taime- ja loomaliike, nende seas on ka ohustatud liike.

## Viited
Claude Gensac

**Claude Gensac** (tegelikult Claude Jeanne Malca Gensac; 1. märts 1927 – 27. detsember 2016 Pariis) oli prantsuse komöödianäitlejanna. 

Ta sai tuntuks Louis de Funèsi partnerina "Sandarmi"-sarja filmides.

Ta on lõpetanud Pariisi konservatooriumi näitekunstiosakonna.
Alates 1952. aastast oli ta Pariisi teatrites näitleja.

1960.–1970. aastatel mängis ta kümnes filmis Louis de Funèsi kehastatud sandarmi Ludovic Chruchot' abikaasat.

Hiljem esines ta tohutu menuga teleseriaalides, mängides koomilisi vanemate daamide rolle.

## Viited
Imogoliit

**Imogoliit** on suhteliselt haruldane silikaatne savimineraalide hulka kuuluv mineraal.  

Imogoliidi idealiseeritud keemiline valem on Al2SiO3(OH)4. 

Tüüpiliselt leidub imogoliiti moonde läbi teinud vulkaanilisest tuhast niisketes tingimustes tekkinud pinnases. Mineraal esineb mikroskoopiliste torukestena, mille läbimõõt on 20 ongströmit. See esineb tavaliselt koos kvartsi, allofaani, vermikuliidi, gibbsiidi, kristobaliidi ja limoniidiga. 

Mineraali kirjeldati esmakordselt aastal 1962 Kumamoto prefektuuris Uemuras. See on nimetuse saanud jaapanikeelse sõna *imogo* järgi, mis tähistab kollakaspruuni vulkaanilisest tuhast tekkinud pinnast. Algselt ei lülitatud mineraali ametlikku klassifikatsiooni, kuid aastal 1970 Tokyos toimunud nomenklatuurikomitee istungil lisati mineraal savimineraalide hulka. Selle tüüplokatsioon asub Uemuras, kus mineraali esmakordselt kirjeldati. Mineraali mikroskoopiliste mõõtmete tõttu on sellel vähe leiukohti (USA-s, Jaapanis ja Hiinas), kuid arvatakse, et seda võib sarnaste tingimuste korral mujalgi esineda.

## Viited
Allofaan

**Allofaan** on amorfne füllosilikaatne savi koostises olev mineraloid. Allofaani idealiseeritud keemiline valem on Al2O3·(SiO2)1,3-2·(2,5-3)H2O. Tihti sisaldab allofaan ka vaske, sagedased lisandid on veel titaan, raud, magneesium, kaltsium ja kaalium. Enamasti puudub allofaanil kristallstruktuur ja seega kuulub see mineraloidide hulka, ent selle koostises leidub vahel ka savimineraalidele omaseid kristalseid elemente; vahel sarnaneb allofaan struktuurilt ka kaoliniidiga. Allofaanile on iseloomulikud tema spetsiifiline infrapunaspekter ja röntgenikiirguse difraktsioon.

Tüüpiliselt tekib allofaani moonde käigus vulkaanilise klaasi ja päevakivide reageerimisel kuuma veega. Ka tekib allofaani vulkaanilisest tuhast. Kuna allofaan on suhteliselt püsiv, leidub seda ka settekivimite koosseisus, näiteks merglis. Allofaan võib moonduda halluasiidiks ja gibbsiidiks. Allofaaniga kaasnevad mineraalid on kvarts, imogoliit, vermikuliit, gibbsiit, kristobaliit, limoniit ja krüsokolla.

Mineraali kirjeldasid esimestena 1816. aastal Tüüringis Gräfenthalis J. F. L. Hausmann ja F. Stromeyer. . See on ka allofaani tüüplokaliteet. Allofaan on nimetuse saanud kreeka keelest, kus *allos* tähendab teist ja *phanos* välimust; põhjuseks oli see, et leeklambiga kuumutamisel aine välimus muutus. Teise versiooni kohaselt tuleb nimetuse teine pool sõnast *phainestai* ehk läiget koguv. Aine on üsna levinud, selle Eestile lähimad esinemiskohad asuvad Koola poolsaarel, Samara oblastis ja Poolas Zabrze kaevandustes ning Nowy Sączi ümbruskonnas; arvatakse, et seda võib esineda ka Rootsis Värmlandis. Suure rauasisaldusega allofaani esineb ka Moskva ja Podolski ümbruskonnas.

## Viited

## Välislingid
Sautraantika

**Sautraantika** (sanskriti keeles *Sautrāntika* või *Sutravadin*, paali keeles *Suttavāda*) oli varajase budismi koolkond, mis tekkis vastureaktsioonina kommenteerivale ja abhidharmale keskendunud õpetussuunale. Koolkonna nimi (tõlkes "suutraga lõpetades") annab tunnistust sellest, et abhidharmat pühakirja osana ei tunnistata ning seega koosneb sautraantika pühakiri vaid *[[Vinaya Piṭaka]]*'st ja *[[Sutta Piṭaka]]*'st. 

Arvatakse, et sautraantika koolkond pärines Mahasanghikast lahkunud Sthaviravaada koolkonnast, millest omakorda lahknes väga mõjukas Sarvastivaada koolkond.   

## Viited
Žlibinai

**Žlibinai** on küla Leedus Plungė rajoonis, Žlibinai valla halduskeskus. Külas on postkontor, põhikool ja raamatukogu. Žlibinai asub Sausdravase jõe kaldal.

Žlibinai kandis XVII sajandil nime *Ryvėnai*. Mykolas Šiukšta püstitas sinna aastal 1773 esimese kiriku. Praegune kirik valmis aastal 1897. Aastal 1929 sai asulast kohaliku kihelkonna keskus.  Aastal 1960 kirik suleti ja hoone ise võeti kasutusele kohaliku kooli spordisaalina, samuti kasutas kohalik sovhoos seda laona. Kirik avati taas aastal 1991. 

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Stalgėnai

**Stalgėnai** on küla Leedus Plungė rajoonis, Stalgėnai valla halduskeskus. 

Stalgėnai asub Minija, Sausdravase ja Lukna jõe kallastel. Külas on postkontor, põhikool ja raamatukogu. 

Külas asub XIII sajandini kasutusel olnud linnamägi. Küla ise tekkis XX sajandi alguses, mil Stalgase küla maaomanikud otsustasid sinna kiriku püstitada. Kirik valmis 1918. aastal. 1921. aastal sai kiriku juurde kujunenud asulast kohaliku kihelkonna keskus.

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Parroti mäetipp

**Parroti mäetipp**, ka **J. F. Parrot** ja **J. F. Parroti mäetipp**, on mägi Kesk-Pamiiris Võssokaja Stena ahelikus. Mäetipp on nimetatud Tartu ülikooli rektori Jean Jacques Friedrich Wilhelm Parroti järgi, kes oli üks varasemaid alpiniste.

## Asukoht ja kõrgus
Halduslikult asub mägi Mägi-Badahšanis Tadžikistanis.

Parroti mäetipp asub Jazgulomi aheliku haruahelikus Võssokaja Stena. Mäe kõrgus on **6230 m** (alpinismikirjanduses on levinud 6277 m).

## Alpinism
1982. aastal korraldati Eesti Pamiiri ekspeditsioon Kesk-Pamiiri Võssokaja Stena ahelikku, et tõusta kahe grupiga samaaegselt kahele seni nimeta olnud ja kellegi poolt käimata mäetipule. Esmavallutatud mäetipud nimetati Tartu Ülikool 350 ja "J. F. Parrot".

Alpinistide grupp, kes tõusis augusti alguses (1.08.–4.08.) Parroti mäetipule, oli koosseisus Alfred Lõhmus (grupi juht), Helme Suuk, Ivo Goldi, Alar Sikka, Toomas Täht ja Ivo Parmas. Tippu jõudmise aeg: 3. august 1982 kella 12 paiku.

Teist korda plaaniti Parroti tippu tõusta 2012. aastal, kuid toimus uus ekspeditsioon mäetipule Tartu Ülikool 350, kuid grupi ohutuse, raskete lumeolude ning ebasoodsa ilmaennustuse tõttu sellest plaanist loobuti.

Marsruut, mis klassifitseeritakse raskuskategooriasse 3B ("küllaltki raskeks"), kulgeb mööda kirdeharja, Tanõmasi II liustiku poolt. Keskmine nõlvakalle on 30 kraadi.

## Vaata ka
*Parrotspitze

## Viited

## Välislingid
*Ekspeditsiooni lühikroonika. firn.ee
*Ekspeditsiooni täiskoosseis. firn.ee
*Parroti mäetipu tõusuraport. drive.google.com
*Ekspeditsiooni logistika. firn.ee
Grumbliai

**Grumbliai** on küla Leedus Plungė rajoonis, Paukštakiai valla halduskeskus. Külas on Alsėdžiai põhikooli osakond ja raamatukogu. Nõukogude ajal oli Grumbliai kohaliku kolhoosi keskasulaks.

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Babrungas

**Babrungas** on küla Leedus Plungė rajoonis, Babrungase valla halduskeskus. Küla asub Plungė põhjaservas ja on praktiliselt selle eeslinn. Babrungas asub ka Babrungase jõe kaldal.
## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Tampere Ilves (jalgpall)

**Tampere Ilves** (soome keeles *Tampereen Ilves*) on Soome jalgpalliklubi ja samanimelise spordiühingu jalgpalli osakond, mis tegutseb Tamperes. Klubi mängib Soome kõrgliigas Veikkausliiga.

## Saavutused
***[[Veikkausliiga]]**
: **Võitja (1):** 1983
: **2. koht (2):** 1985, 2024
: **3. koht (2):** 1984, 2017
***[[Suomen Cup]]**
: **Võitja (4):** 1979, 1990, 2019, 2023
: **2. koht (1):** 1977

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad

## Viited

## Välislingid
*Klubi koduleht
*Ilves Veikkausliiga lehel
Arnold Pomerants

**Arnold Pomerants** Johannese poeg (4. veebruar 1916 Läänemaa, Käina vald, Kaasiku küla – 1942 Tšebarkul, Tšeljabinski oblast) oli Eesti karikaturist.

1939. aastast õppis Tartu Ülikooli Õigusteaduskonnas. Teenis Vene sõjaväes 1940–1942, langes Tšebarkulis 1942. aastal.

## Viited

## Välislingid
* Kuus karikatuuri, HKM 4327/a-f K 762, Hiiumaa Muuseumid SA
Šateikiai

**Šateikiai** on küla Leedus Plungė rajoonis, Šateikiai valla halduskeskus. Külas on postkontor, põhikool ja raamatukogu. Šateikiai asub Blendžiava jõe kaldal. Vaatamisväärsusteks on sealne mõisakompleks, park ja aastal 1875 valminud kirik.

Küla on esimest korda mainitud aastal 1594. XVII sajandil rajati sinna mõis, mille omanikeks on olnud nii Platerid kui ka Sapiehad. Aastal 1700 ehitati külla kabel, aastal 1776 aga esimene kirik, mis kuulus Plateliai kihelkonda. Praegune kirikuhoone valmis aastal 1875. Aastal 1909 laulatati sealses kirikus Mikalojus Konstantinas Čiurlionis. Aastal 1926 sai asulast kohaliku kihelkonna keskus.

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Aidar

**Aidar** (ukraina keeles Айдар) on jõgi Ida-Ukrainas Luhanski oblastis. Jõe lähe on Venemaal Belgorodi oblastis. Voolab valdavalt põhjast lõunasse.

Aidar on 264 km pikk.

Suuremad asulad jõe ääres on Novopskov, Starobilsk ja Novoaidar.
Daugėdai

**Daugėdai** on küla Leedus Rietavase omavalitsuses, Daugėdai valla halduskeskus. Külas on kultuurimaja ja raamatukogu, seal tegutseb Rietavase gümnaasiumi osakond. Daugėdai asub Minija jõe kaldal.

Küla mainiti kirjalikes allikates esimest korda aastal 1586. XVII sajandil rajati sinna kalmistu. Aastal 2008 ehitati külla kabel.

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Medingėnai

**Medingėnai** (ka **Medingėnai I**) on küla (endine alev) Leedus Rietavase omavalitsuses, Medingėnai valla halduskeskus. Külas on kultuurimaja, põhikool ja raamatukogu. Medingėnai asub Minija jõe kaldal. Vaatamisväärsuseks on 1902. aastal valminud katoliku kirik.

1877. aastal sündis külas Leedu kirjanik Šatrijos Ragana.

## Ajalugu

Küla kuulus kuralaste Ceklise muinasmaakonda. Medingėnaid on kirjalikes allikates esimest korda mainitud 1253. aastal Liivi ordu ja Kuramaa piiskopkonna piirilepingus. Kui piirkond läks Leedu valdusse, siis rajati sinna mõis, mis kuulus algselt Kęsgailadele, seejärel aga Gorskistele.

1671. aastal ehitati alevisse esimene kirik. Algselt kuulus asula Žarėnai kihelkonda. Uus kirikuhoone valmis 1902. aastal. 1913. aastal sai külast kohaliku kihelkonna keskus. Nõukogude ajal oli Medingėnai kohaliku sovhoosi keskasulaks.

Medingėnai, aikštė prie bažnyčios.JPG|Küla keskväljak
Medingėnai, biblioteka.JPG|Raamatukogu


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Nicoleta Alexandru

**Nicoleta Alexandru** (esinejanimi **Nicola**; sündinud 5. novembril 1968 Bukarestis) on Rumeenia laulja.

Ta esindas Rumeeniat 2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Riias lauluga "Don't Break My Heart". Finaalkontserdil sai ta 73 punktiga 10. koha.
Déspina Olympíou

**Déspina Olympíou** (kreeka keeles Δέσποινα Ολυμπίου; sündinud 17. oktoobril 1975 Limassolis) on Küprose laulja.

Ta esindas Küprost 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "An me thimasai". Oma poolfinaalis sai ta 11 punktiga 15. koha ega pääsenud finaali.
Tijana Dapčević

**Tijana Dapčević** (makedoonia *Тијана Дапчевиќ*; sündinud 3. veebruaril 1976 Skopjes) on makedoonia laulja.

Ta esindas Makedooniat 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kopenhaagenis lauluga "To the Sky". Oma poolfinaalis sai ta 33 punktiga 13. koha ega pääsenud finaali.

Ka tema noorem õde Tamara Todevska on esindanud Makedooniat Eurovisiooni lauluvõistlusel (2008, 2019).

## Välislingid

* Koduleht
Maja Tatić

**Maja Tatić** (sündinud 30. oktoobril 1970 Belgradis) on Bosnia laulja.

Ta esindas Bosniat ja Hertsegoviinat 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Tallinnas lauluga "Na jastuku za dvoje". Finaalkontserdil jäi ta 33 punktiga jagama 13. kohta.

## Välislingid
* Koduleht
Landshuti pärilussõda

**Landshuti pärilussõda** lõppes kokkuleppega Baieri-Müncheni (*Bayern-München*) ja Baieri-Landshuti (*Bayern-Landshut*) hertsogkondade vahel. Kokkulepe puudutas pärimisõigust, kui üks kahest hertsogist peaks ilma meessoost pärijata surema. Mõlemad hertsogkonnad olid Wittelsbachide harude omanduses ja kokkulepe sätestas, et kui üks haru peaks meesliinis hääbuma, siis teine saab mõlemad hertsogkonnad. See leping eiras keisririigi seadust, mis sätestas, et Saksa-Rooma keiser pärib, kui liin hääbub.

Baieri-Landshuti hertsog Georg ja tema naine Hedwig Jagiellonica ei saanud meessoost pärijaid, nii nimetas Georg oma tütre Elisabethi pärijaks. Kokkuleppe tõttu ei nõustunud Müncheni liini hertsog Albrecht sellega, mis viis aastal 1503 sõjani. Selle kaheaastase sõja käigus põletati Landshuti ümbruses palju külasid, nagu Ergolding, maha.

Sõda lõppes aastal 1505 Elisabethi ja tema abikaasa, Reini pfaltskrahvi Ruprechti surmaga ja keiser Maximilian I vahekohtu otsusega 30. juulil 1505 Kölni Riigipäeval. Kaks Georgi lapselast Ottheinrich ja Philipp said Pfalz-Neuburgi (*Junge Pfalz*), killustatud piirkonna Doonau ülemjooksust üle Frangimaa Oberpfalzi põhjaosani. Neuburg an der Donau valiti uue riigi pealinnaks. Kuna kaks pärijat olid veel alaealised, valitses regendina Reini pfaltskrahv Friedrich II. Ülejäänud territoorium läks Wittelsbachide Müncheni liinile. 

Keiser võttis vahendustasuna endale territooriumi ümber Kufsteini; Vaba riigilinn Nürnberg omandas tähtsaid territooriume linnast idas, sealhulgas Lauf, Hersbruck ja Altdorf. Pfaltskrahvina kulutas Ottheinrich suuri rahasummasid palee ehitamiseks Neuburg an der Donausse. Läbi pärimise sai temast hiljem Pfalzi kuurvürst, kus tema lisand *Ottheinrichsbau* Heidelbergi lossile tegi temast ühe kõige tähtsama ehitaja saksa renessansis.