open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Katrin Pere

**Katrin Pere** (sündinud 5. jaanuaril 1952 Tallinnas) on eesti tekstiilikunstnik.

## Elukäik
1972–1977 õppis ta Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis kunstilise tekstiili erialal. 1977–1980 samas kunstilise tekstiili ja kostüümi ning üldmaali kateedri õppejõud. 1980. aastast joonistuskateedri õppejõud.

## Looming
Osalenud näitustel Eestis ja välismaal. 2012. aastal valiti ta aasta tekstiilikunstnikuks näitusega “1+1 Katrin Pere ja Annika Teder” Tallinna Kunstihoone galeriis (13.01.2012–5.02.2012). Katrin Perel olid väljas vaibad – tekstiilpannood, mida ta on määratlenud kui heleda ja tumeda vastandust: heleda poolt kannab värv, tumeda poolt kujund ning kolmemõõtmeline vorm. Teostes on see orgaaniliselt seotud elupõhiväärtustega – isatalu, armastuse, laste sündimise ja suureks kasvamise, ema surilina sättimisega, argielu tillukesed detailid, mis teevad elu elamisväärseks.

Katrin Pere pannood on tema visualiseeritud emotsioonid – nende suhe värvi, pinna, struktuuri ja vormiga. Materjalina on kunstnik kasutanud tekstiilikiudu, paberit, terastrossi, puutikke, naelu, nõõpnõelu, looduslikku kivi, linnusulgi.

## Isiklikku
Tema abikaasa on arhitekt Peeter Pere, neil on neli last; poeg Pärtel-Peeter Pere on munitsipaalpoliitik.

## Tunnustus
* 1981 Eesti Kunstnike Liidu noortekoondise aastapreemia
* 1986 Eesti Kunstnike Liidu noortekoondise aastapreemia
* 1996 Eesti Kultuurifondi aastapreemia
* 1996 aasta tekstiilikunstnik
* 1999 Kristjan Raua preemia (koos Peeter Perega, ühisnäitus "Pimeduse vastu" Rotermanni soolalaos)
* 1998 aasta tekstiilikunstnik
* 2012 aasta tekstiilikunstnik

## Viited
Ene Pars

**Ene Pars** (sündinud 29. märtsil 1952 Järva-Jaanis) on eesti tekstiilikunstnik.

## Elukäik
Ene Pars õppis aastatel 1970–1975 Tallinna Pedagoogilises Instituudis joonistamist, joonestamist ja tööõpetust.

Aastatel 1979–1993 töötas ta kunstnikuna Tallinna Laustekstiili Teadus-Tootmiskoondises Mistra. 1991–2014 oli ta tegev Eesti Lapitöö Seltsis näituste kuraatorina. 1993–2007 oli Ene Pars Ene & Anni Lapitööde (1995. aastast MTÜ Katariina Gild lapitöökojas) juhataja. 2008. aastast jätkab ta tööd samas gildis Ene Pars Disain OÜ juhatajana.

## Tunnustus
*1999 Eesti Tekstiilikunstnike Liidu ja Lühikese Jala Galerii preemia 1999. aasta tööde eest
*2007 Eesti Tekstiilikunstnike Liidu ja Lühikese Jala Galerii eripreemia lapitehnika disainerlikule tasemele arendamise eest. 
*2008 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (näituse "Uuesti uus" korraldamine)
*2011 aasta tekstiilikunstnik
*2013 Pärandihoidja (tekstiilikunstnik, Eesti Lapitöö Seltsi juhatuse liige. Rahvusliku käsitöö alalhoidmise ja lapitöö traditsioonide edasiarendamise eest)

### Auhinnad
*1983 Baltimaade noorte tarbekunstinäituse medal, Riia
*2005 V koht Tallinna linnavalitsuse konkursil "Tallinna suveniir 2005"

## Isikunäitused
*1999 "Meri, mu meri", Lühikese Jala Galerii
*2000 "Lilled ja liblikad", Rahvusooperi Estonia talveaed
*2001–2002 "Valge valgus", 8 näitust Eestis (koos Ehalill Hallistega)
*2002 "Ene & Anni 110", Tallinna raekoja keldrisaal (koos Anni Kreemiga)
*2003 "Gloria", Kastellaanimaja galerii
*2005 "Uneaeg", galerii Kunst ja Disain, Tallinn
*2007–2011 "Uuesti uus", 15 näitust Eestis ja Soomes
*2012 "Eesti triibukood", Vabaduse galerii

## Liikmesus
Ene Pars kuulub Eesti Tekstiilikunstnike Liitu ja oli selle juhataja aastatel 2011–2013. Ta kuulub ka Eesti Kunstnike Liitu, Eesti Lapitöö Seltsi ja MTÜ-sse Katariina Gild.

## Teosed
* Ene Pars "Kümme aastat eesti lapitööd", Ene & Anni Lapitööd, 2002 – autor; ISBN 9985784839
* "Kakskümmend aastat eesti lapitööd", Eesti Lapitöö Selts, 2014 – koostaja; ISBN 9789949335077
* "Võlutriip. Silvia Kalviku vaibad", Otto Wilhelm, 2016 – koostaja; ISBN 9789949979332

## Viited

## Välislingid
* Katariina Gildi Lapikoda
Ragne Veensalu

**Ragne Veensalu** (18. november 1986 – 29. oktoober 2024) oli eesti näitleja.

Ta õppis Vanalinna Hariduskolleegiumis ja lõpetas 2011. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (8. lend). 

Veensalu töötas aastatel 2011–2015 Von Krahli Teatris ja tegutses näitlejana teatrirühmituses Vaba Vanker. 

Ta oli kultuurifestivali SÄRIN üks korraldajatest ning Raplas tegutseva kultuuriklubi Baas tegevjuht. 

## Looming
### Teatrirollid Von Krahli Teatris
*2010 Ragne – L. von Trieri / J. Ulfsaki / A. Ojaneni "Idioodid“, lavastaja Juhan Ulfsak
*2010 Cordelia – W. Shakespeare'i "Kuningas Lear", lavastaja Peeter Jalakas
*2011 Karamazov – F. Dostojevski / K. Smedsi "12 Karamazovit“, lavastaja Kristian Smeds
*2011 Hedda – H. Ibseni "Hedda Gabler“, lavastaja Mara Kimele
*2012 Jänes, nutja ja muud muinasjututegelased – "Von Krahli muinasjutud", lavastaja Mart Koldits
*2012 Vanapiiga, kampsunnaine, aasta sisestaja ja muud kontoriinimesed – "Sinihabe", lavastaja Kertu Moppel
*2012 Ragne – "13", lavastaja Jim Ashilevi
*2012 Kolmas kokett ja esimene neitsi – F. G. Lorca "Lillede keel", lavastaja Rainer Sarnet

### Filmirollid
* 2007 "Kuhu põgenevad hinged" – Ann
* 2011 "Idioot" – Aglaja
* 2012 "Umbkotid" – Mari Veensalu
* 2019 "Vanamehe film" – Külaelanik 3 (hääl)

### Telesarjad
* 2011 "Kättemaksukontor" – Teivi Soots
* 2015 "Krista lood"
* 2015–2019, 2023 "Kättemaksukontor" – Luna Haab

## Isiklikku
Ragne Veensalu elukaaslane oli muusik Ragnar Toompuu, neil on kaks poega.

Ta suri 29. oktoobril 2024 kolmiknegatiivse rinnavähi tagajärjel.

## Tunnustus

* 2008 – Küprose rahvusvahelise filmifestivali parima naisnäitleja auhind (Anni rolli eest filmis „Kuhu põgenevad hinged“)

## Viited

## Välislingid
*Ragne Veensalu andmebaasis IMDb
*Eda Post. "Ragne Veensalu – üldsegi mitte kuulus filminäitleja" Eesti Päevaleht, 3. november 2007
*Suri näitleja Ragne Veensalu ERR, 29. oktoober 2024
Velika Gorica

**Velika Gorica** on Horvaatia Zagrebi maakonna suurim linn.

Linn asub 16 km Zagrebist lõunas.  

Asulat on esmamainitud 1228. aastal. 20. sajandil kasvas see 3000 elanikuga külast suureks ja tähtsaks linnaks. Kuni 1995. aastani oli Velika Gorica osa Zagrebist, siis sai iseseisva linna õigused. 2011. aastal elas linnas 31 000 inimest.

Linnas on neli põhikooli ja üks keskkool, lisaks ka rakendusteaduste instituut.

## Välislingid
Vesinikioon

**Vesinikioon** on termin, millega tähistatakse vesiniku kõikvõimalikke ioone. Üldiselt võib eristada negatiivse ja positiivse laenguga vesinikioone.

Tihti peetakse vesinikiooni all aga silmas just kergeima isotoobi katiooni 1H+ ja mõistet "vesinikioon" kasutatakse vaheldumisi mõistega "prooton". 

Vesilahustes liitub vesinikioon vee molekuliga ja moodustub H30+-ioon (hüdrooniumioon).

## Katioonid

Vesiniku katioonid saadakse vesiniku aatomist elektroni eemaldamisel, mis jätab alles vastava isotoobi aatomituuma:

* Prooton: H+, 1H+, p, p+
* Deuteron: 2H+, D+
* Triiton: 3H+, T +

## Anioonid

Vesiniku anioonid saadakse vesiniku aatomile elektronide lisamisel. Sel on kolm isotoopi:

* Hüdriid on vesiniku aniooni (H&minus;) üldnimetus.
* Deutriid: 2H&minus;, D&minus;
* Tritiid: 3H&minus;, T &minus;

## Viited
András Sike

**András Sike** (sündinud 18. juulil 1965) on endine Ungari maadleja.

Ta on Kreeka-Rooma maadluses 1988. aasta suveolümpiamängude võitja kehakaalus kuni 57 kg.

Ta võitis Euroopa noorsoo meistrivõistlustel 1984 hõbemedali ja noorsoo maailmameistrivõistlustel 1983. aastal pronksmedali.

1992. aasta suveolümpiamängudel võitis ta kaks esimest matši, siis kaotas seljaga hilisemale hõbemedali võitjale Rifat Yildizale ja punktidega 0–1 kuubalasele William Larale. Ta sai lõpuprotokollis 10. koha.

Ta on kuuekordne Ungari meister maadluses – 1985, 1986, 1988, 1991, 1992 ja 1993.

Pärast sportlaskarjääri lõppu töötas maadlusklubis *FTC Budapest*.

2001. aastal tunnistas kohus ta süüdi kinnisvarapettuses ja määras talle 18-kuulise tingimisi vanglakaristuse.

## Viited

## Välislingid
*
Ferenc Kocsis

**Ferenc Kocsis** (sündinud 8. juulil 1953) on endine Ungari maadleja.

Ta on tunnistatud Ungari parimaks maadlejaks 4 korda – 1978, 1979, 1980, 1983.

Ta on võitnud Ungari meistrivõistlused kaheksal korral – 1973, 1975, 1976, 1977, 1978, 1979, 1980 ja 1981. aastal.

Kocsis töötas pärast sportlaskarjääri lõppu  maadlustreenerina.

Ta on abielus Gabriella Szaboga, kes on Euroopa meister lauatennises.

## Välislingid
*
Salme Ekbaum

**Salme Ekbaum** (aastani 1941 **Salme Neumann**; 8. oktoober / 21. oktoober 1912 Kiini talu, Aidu vald – 10. september 1995 Toronto) oli eesti kirjanik ja luuletaja. 

Ta lõpetas 1931. aastal Viljandi Eesti Haridusseltsi Tütarlaste Gümnaasiumi. 1936. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonna farmaatsia erialal. 

Üliõpilasena praktiseeris ta Viljandi ja Abja-Paluoja apteegis, pärast ülikooli lõpetamist töötas Võhma apteegis. 

Aastatel 1937–1939 oli ta haiglaravil. Edaspidi töötas ta farmatseudina Kuressaare, Karuse ja Tallinna Tõnismäe apteegis.

1944. aastal põgenes ta Rootsi, aastatel 1945–1949 töötas Stockholmis apteekrina. 

1949. aastal siirdus koos mehega Kanadasse, elas Torontos ja oli kutseline kirjanik. Ta kirjutas proosat, näidendeid ja luulet.

Ta suri 10. septembril 1995 Torontos ja maeti 14. oktoobril Paistu kalmistule.

## Tunnustus
*1980 Henrik Visnapuu preemia ("Kohtumine lennujaamas")

## Mälestuse jäädvustamine
Aastatel 2003–2011 andis Paistu vald kirjanikest õdede Salme Ekbaumi ja Minni Nurme mälestuseks välja koduluulepreemiat.

## Isiklikku
Kirjanik Minni Nurme oli tema õde. Tema abikaasa oli põllumajandus-, ühiskonna- ja pangandustegelane Artur Ekbaum.

## Viited

## Kirjandus
*Oskar Kruus. "Ekbaum, Salme". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 78–79

## Välislingid

*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*TLÜAR väliseesti isikud
*Haud Paistu kalmistul
Kuru tänav (Tartu)

**Kuru tänav** on tänav Tartus Karlova linnaosas.

Tänav algab Tähe tänavalt ja on umbtänav, kuid tal on läbikäik, mis ühendab teda Tehase tänavaga.

Tänava pikkus on umbes 260 meetrit.

Tänav on nimetatud Tartu linnavolikogu otsusega 24. septembrist 1923 Kurre talu järgi.

## Vaata ka
*Kuru tänav muudes paikades.
Navlja

**Navlja** on alev Venemaal Brjanski oblastis, Navlja rajooni keskus. Asub Navlja jõe ääres.

Navlja on asutatud 1904. aastal raudteejaama juurde. Alev aastast 1938.
Aune Taamal

**Aune Taamal** (sündinud 25. novembril 1963) on eesti tekstiilikunstnik.

Ta kuulus 2011. aasta tekstiilipreemiate žüriisse. 

## Elukäik
Aune Taamal on lõpetanud Tallinna Muusikakeskkooli. 1993. aastal lõpetas ta Tallinna Kunstiülikooli tekstiili erialal.

## Looming
### Isikunäitused
*2001 "Tekstiilikunsti viimane sõna", Tallinna Linnagalerii, koos Krista Leesiga
*2004 "Tekstiiliimprovisatsioonid", Rahvusooperi Estonia talveaed, Kuressaare Linnagalerii
*2014 "Nagu ülal, nii ka all", Tallinna Jaani kirik
*2014 Türi Linnagalerii

### Teoseid kogudes
* Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum

### Teoseid ühiskondlikes hoonetes
* EELK soome Püha Peetruse kogudus, Tallinn
* ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) peahoone, Rooma, Itaalia
* Järva-Jaani kirik

## Tunnustus
*1998 Komplektipreemia Kreenholmi tekstiilivabriku trükitekstiilikavandite konkursil
*2001 Aasta tekstiilikunstniku 2. preemia
*2006 Aasta tekstiilitegu

## Liikmesus
Ta on aastast 1994 nii Eesti Kunstnike Liidu kui ka Eesti Tekstiilikunstnike Liidu liige. 1996. aastast on Aune Taamal ka Stuudio 22 liige.

## Viited
Veekindlus

**Veekindlus** on objekti või materjali omadus olla vastupidav vee toimele või vett mitte läbi lasta. 

Selliste omadustega materjali nimetatakse veekindlaks materjaliks.

## Viited
Alküülkloriidid

**Alküülkloriidid** ehk **kloroalkaanid** on orgaaniliste ühendite klass, mida võib vaadelda tuletatuna alkaanidest, nii et üks või enam vesiniku aatomit on asendatud kloori  aatomi(te)ga, see tähendab sisaldavad vähemalt ühe süsinik-kloor kovalentse sideme (C–Cl).

Sõluvalt sellest, kas kloori aatom asub ühe, kahe või kolme alküülrühmaga (R) seotud süsiniku aatomi juures, liigitatakse alküülkloriidid primaarseiks (RCH2Cl), sekundaarseiks (R2CHCl) ja tertsiaarseiks (R3CCl). Kloroalkaanid on küllastunud ühendid, näiteks etüülkloriid (CH3CH2Cl), metüleenkloriid (CH2Cl2), kloroform (CHCl3), ''tert''-butüülkloriid ((CH3)3CCl), klorotsükloheksaan (C6H11Cl) jt

Kuna halogeeni aatom on elektronegatiivsem kui süsiniku aatom, siis C–Cl side on polariseeritud, nii et kloori aatomil on osaline negatiivne laeng ja süsiniku aatomil on osaline positiivne laeng.

## Alküülkloriidide reaktsioonid
*alküülkloriidide molekulis on kloori aatom suhteliselt kergesti asendatav mitmete teiste funktsionaalrühmadega (nukleofiilsed asendusreaktsioonid, S<sub>N</sub>1 ja S<sub>N</sub>2 mehhanismid: alkoholide, aldehüüdide, estrite, hapete, nitriilide, amiinide jt derivaatide saamine) 
*elimineerimisreaktsioonid (HCl elimineerimine, E1 või E2 mehhanismid: alkeenide teke)
*ühinemine metalse magneesiumi (Grignardi reaktsioon), liitiumi või naatriumiga (Wurtzi reaktsioon)
## Alküülkloriidide saamine

*saamine alkoholidest OH-rühma asendamisel kloori aatomiga (põhiliselt S<sub>N</sub>1 ja S<sub>N</sub>2 asendusreaktsioonid). Sekundaarsed ja tertsiaarsed alkoholid reageerivad kontsentreeritud soolhappe ja tsinkkloriidi seguga:
:ROH + HCl &rarr; RCl + H2O
Laboris on kasutusel alkoholide reaktsioon tionüülkloriidiga (SOCl2), fosfortrikloriidiga (PCl3), või  fosforpentakloriidiga (PCl5):
:ROH + SOCl2 &rarr; RCl + SO2 + HCl
:3 ROH + PCl3 &rarr; 3 RCl + H3PO3
:ROH + PCl5 &rarr; RCl + POCl3
*alkeenide hüdrokloorimine (elektrofiilne liitumisreaktsioon)
:H2C=CH2 + HCl &rarr; CH3CH2Cl
*alkaanide kloorimine radikaalreaktsiooni tingimustes
*alkeenide ja alküünide kloorimine (saadakse di- või tetrakloroalkaan; isoalkeeni korral on valdav allüülse kloriidi teke)

## Alküülkloriidide kasutamine
Alküülkloriide kasutatakse ulatuslikult keemiatööstuses, olmekeemias, keemialaborites jm. Näiteid: kloroetaani C2H5Cl kasutati tetraetüülplii tootmiseks; diklorometaan CH2Cl2 ja 1,2-dikloroetaan ClCH2CH2Cl on kasutusel solventidena; kloroform CHCl3 on tuntud kui anesteetik ja kasutatakse tefloni (polütetrafluoroeteen) tootmisel.

## Analoogidest
Kui kloori aatom asetseb küllalt kaugel mingist teisest molekulis sisalduvast funktsionaalrühmast, siis reeglina C–Cl side näitab kloroalkaanidele sarnaseid omadusi. Teatud juhtudel esineb kaugemal, kuid sobivas asendis oleva rühma intramolekulaarne mõju, mida nimetatakse naaberrühma osalemine.  Märgatavad erinevused keemilistes omadustes esinevad, kui kloori aatomi vahetus läheduses on mingi funktsionaalne rühm, näiteks vinüül-, allüül-, bensüül-, arüül- ja atsüültüüpi kloriidid, ka alkoksüklorometaanide jt, mis rangelt võttes ei kuulu alküülkloriidide klassi.

## Vaata ka
     
*Alküülrühm
*Alküülhaliidid
*Klooritud süsivesinikud
Kondiiter

**Kondiiter** ehk **suhkrupagar** on inimene, kes valmistab kondiitritooteid ehk magusaid küpsetisi ja maiustusi: torte, kooke, keekse, küpsiseid, šokolaadi- ja martsipanmaiustusi.

## Kondiitreid
*Karl Fazer
*Georg Stude

## Vaata ka

*Pagar
Georg Stude

**Georg Johann Stude** (15. märts/27. märts 1839 Narva – 30. detsember 1919 Tallinn) oli Eesti kondiiter.

Tema vanemad olid Johann Georg Stude ja Elisabeth Stude (Schultz). Tema isa Johann Georg Stude oli Narvas pagar. Georg Johann tegutses kondiitrina juba Narvas.

16. mail 1864 ostis Stude Tallinnas Pikal tänaval Conrad Raeperile kuulunud kondiitriäri. 1876. aastal ostis ta ära ka kahekorruselise naabermaja Pika ja Pühavaimu tänava nurgal ning lasi need kaks maja ümber ehitada üheks suureks. Ehitustööd kestsid kõigest kolm kuud. Uued suured tootmis- ja kaupluseruumid võimaldasid arendada ja laiendada tootevalikut. Rahva seas pälvisid erilist tähelepanu maalitud martsipanist kujukesed. Stude äri võib pidada Maiasmoka kohviku alguseks.

Studelt telliti maiustusi nii Vene tsaari õukonda Peterburis kui ka mujale Venemaale ja Lääne-Euroopasse. Tunnustusena saadi auhindu mitmetelt näitustelt.

1912. aastal võttis ärijuhtimise üle poeg Georg Ferdinand Stude (10. juuni/22. juuni 1867 Tallinn – 11. september 1933 Tallinn).

## Viited

## Välislingid
*Sünnikanne Narva Jaani kiriku sünnimmetrikas: http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.4380.2.91:37?37,1293,1493,210,0
*Abikaasa ja lastega Tallinna Niguliste kiriku personaalraamatus: http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=TLA.31.2.24:488?125,555,1071,411,0
Martsipan

**Martsipan** (vanemas kirjaviisis ka *marzipan*) on toiduaine ja maiustus, mis koosneb peamiselt tuhksuhkrust ja mandlijahust. 

Martsipani süüakse sellisena ehk valmistatakse nii koduköögis kui ka kondiitritööstustes söödavaid kujukesi, kompvekke, lisatakse küpsetistele. Mitmes riigis (näiteks Hispaanias, Itaalias, Saksamaal, Norras, Hollandis, Belgias, Ladina-Ameerika riikides) on martsipanist valmistatud kujukesed tavapäraseid jõulu- ja uusaastamaiustusi.

## Ajaloolist

Esimene säilinud kirjalik martsipaniretsept pärineb arvatavasti Pärsiast. Pärsia arst Abu-Bakr Mohammad Ibn-Zakariya al-Razi (865–925) ülistas martsipani eeskätt kui ravimit (tänapäeval seostatakse soodsat biotoimet eelkõige mandlites sisalduva letsitiiniga). 

Vanemates eestikeelsetes kokaraamatutes on see maiustus vanas kirjaviisis "marzipan".

Tallinnas hakati martsipani valmistama keskajal, esimene kirjalik ülestähendus aastast 1441. Päritoluriigiks on väidetud ka Hollandit ja Hispaaniat. 

## Viited

## Välislingid

*Urmas Kokassaar, Millest tehakse martsipani?, Veebiversioon (vaadatud 26.12.2013)
*Mis on martsipan?, Veebiversioon (vaadatud 26.12.2013)
Thengiz Gudava

**Thengiz Gudava** (gruusia keeles თენგიზ გუდავა, vene keeles *Тенгиз Зурабович Гудава*; 28. november 1953 Samtredia – 16. aprill 2009 Praha) oli gruusia ajakirjanik ja inimõiguste aktivist. Ta pagendati Nõukogude Liidust 1987. aastal ning töötas 17 aastat Vabadusraadio heaks.

Ta lõpetas Moskva meditsiiniinstituudi biofüüsika alal. Koos oma vennaga Eduardiga liitus ta dissidentliku liikumisega. Nad moodustasid rokkbändi Phantom, millega suunasid inimeste tähelepanu inimõiguste probleemidele.

1982. aastal ta arreteeriti ning hoiti aasta aega uurimiseks kinni, misjärel määrati talle 7 aastat vangistust ja 3 aastat pagendust nõukogudevastase tegevuse eest. Vend Eduard protesteeris 1985. aasta novembris avalikult tema karistuse vastu ning talle määrati 4 aastat vanglakaristust. Vennad vabastati 1987. aastal tingimusel, et nad lahkuvad Nõukogude Liidust. 

Ta läks Münchenisse ja 1995. aastal Prahasse. Ta tegi koostööd nõukogude dissidentidega ning kirjutas Nõukogude Liidu poliitiliste, majanduslike ja kultuuriliste probleemide teemadel.
 
2004. aastast oli ta vabakutseline ajakirjanik. Ta on kirjutanud ka luulet ja kaks romaani (2003, 2008).

20. aprillil 2009 teatas Vabadusraadio tema surmast Prahas "segastel asjaoludel". Teate järgi oli Gudava 15. aprilli õhtul lahkunud oma korterist, et osta sigarette, ning siis teadmata kadunud. Teadvusetu mehe leidis möödasõitja 20-minutilise sõidu kaugusel Gudava kodust. Gudava suri teel haiglasse. Politsei leidis ta laiba surnukuurist ning nimetas surmapõhjuseks autoõnnetuse, kuid ei selgitanud täpsemaid asjaolusid.

## Viited
Gennadi Korban

**Gennadi Korban** (vene Геннадий Владимирович Корбан; sündinud 1. veebruaril 1949) on endise Nõukogude Liidu Kreeka-Rooma maadleja, olümpiavõitja.

Ta alustas maadlustreeninguid 1962. aastal.

Korban võitis 1980. aasta suveolümpiamängudel kuldmedali Kreeka-Rooma maadluses.

Ta oli Eesti maadlejate Avo Talpase ja Olev Kiirendi konkurent Nõukogude Liidu maadlusvõistlustel.

## Nõukogude Liidu meistrivõistlused
1977. aasta – 3. koht (2. koht – Avo Talpas);

1979. aasta – 1. koht;

1980. aasta – 1. koht;

1981. aasta – 3. koht;

1982. aasta – 2. koht;

1983. aasta – 1. koht;

1991. aastast elab ta Saksamaa Liitvabariigis, kus veel 40-aastaselt maadles Saksamaa Bundesliga maadlusklubis KSV Köllerbach.

Engelsis peetakse temanimelist ülevenemaalist maadlusturniiri õpilaste vanuseklassis.

## Välislingid
*
Georgi Rajkov

**Georgi Rajkov** (bulgaaria Георги Райков; 18. oktoober 1953 – 12. august 2006) oli Bulgaaria maadleja.

Ta oli olümpiavõitja ja kahekordne Euroopa meister Kreeka-Rooma maadluses.

Tema peamine konkurent oli NSV Liidu maadleja Nikolai Balbošin kellele ta tiitlivõistlustel korduvalt kaotas.

2006. aastal suri infarkti tagajärjel.

## Välislingid
*
Arvo Tinni

**Arvo Tinni** (17. juuni 1935 Keila – 17. jaanuar 2023) oli eesti päritolu Austraalia teeinsener. 

Arvo Tinni elutee sarnaneb teiste eesti sõjapõgenike omaga: algul transiitlaager Saksamaal, siis väljarändamine Austraaliasse. 

1950. aastal, vaevu 15-aastaselt ja umbkeelsena uuel kodumaal Austraalias maabunud Arvo töötas end tippu, aga jäi selle käigus Eesti patrioodiks. 

1959. aastal lõpetas ta Uus-Lõuna-Walesi Ülikooli tsiviilinsenerina. 

1959. aastast töötas Arvo Tinni teedeehituses. Aastatel 1960–1990 Uus-Lõuna-Walesi osariigi Maanteeametis, sealhulgas 1985–1990 peainsenerina. 1990. aastal asutas ta oma ettevõtte Tinni Management Consulting. Aastatel 1995–2011 nõustas ettevõtet Abigroup Contractors Pty Ltd. 

Ta rajas mitmeid unikaalseid objekte, kiirteid, sildu ja ehitisi. Üks keerulisemaid ja mastaapsemaid tema juhitud projekte oli Warringah' kiirtee Põhja-Sydneys. Tinni ise ei nimetanud end teeinseneriks, vaid betoonimeheks, sest betoon oli tema sõnul parim ja tänuväärseim materjal teede ja sildade ehitusel. 

Üks Tinni viimaseid ja tähelepanuväärsemaid töid on 40 kilomeetrit pikk monoliitne betoontee. See tähendab, et tee on üks terviklik ja katkematu betoonlint, mille laius on 12 meetrit ja pikkus 40 kilomeetrit. 2005. aastal valminud neljarealine Sydney ringtee osa M7 on ühtlasi ka kõige suurem ja kallim taristu, mille rajamises Tinni osales; selle ehitusmaksumus oli ligi kaks miljardit dollarit. Tähelepanuväärseks teeb aga M7 mitte ainult hind, vaid et teist temasugust põhimõtteliselt maailmas pole. Teelõigul M7 on 144 silda ja 38 viadukti ning see kulmineerub Austraalia keerukaima liitumisega järgmise kiirteega.

Tinn oli Austraalia Betoonteede Ühingu asutajaliige ja endine direktor, Rahvusvahelise Betoonteede Assotsiatsiooni liige ja Eesti Betooniühingu auliige.

## Tunnustus
* 1980 Reserve Force Decoration
* 2010 John Shaw kuldmedal
* 2011 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2012 Austraalia Betoonteede Ühingu auliige
* 2015 Member of the Order of Australia

## Isiklikku
Tema teine abikaasa (aastast 2000) oli Malle Tohver Tinni.

Arvo Tinni lemmikütlus oli: "Inseneridel ei ole probleeme – on ainult väljakutsed!"

## Viited
Vjazma

**Vjazma** (vene keeles *Вязьма*) on linn Venemaal Smolenski oblastis, Vjazma rajooni keskus. Asub Vjazma kõrgustikul Vjazma jõe ääres.

## Ajalugu

Vjazmat on esmamainitud 1239, mil see kuulus Smolenski suurvürstiriigile. Aastatel 1403–1493 kuulus Leedu suurvürstiriiki. Ivan Julma ajal oli linn opritšnina all. 1654–1655 asus linnas ajutiselt Venemaa valitsus, kui tsaar Aleksei I Mihhailovitš pidi Moskvas möllava epideemia tõttu Vjazmasse jääma. 1812. aastal peeti linna juures suur lahing taganevate Napoleoni vägedega.

Linnaõigused sai 1776. aastal.

## Majandus

Linn on raudteede sõlmpunkt ja selle lähedalt möödub Moskvast Minskisse suunduv maantee M1.

Vjazmas asuvad mitmed tehased ja tööstusettevõtted.

## Viited

## Välislingid

*Vjazma koduleht
Niklas Dyrhaug

**Niklas Dyrhaug** (sündinud 6. juulil 1987) on Norra murdmaasuusataja. 

Dyrhaug võistles esimest korda maailma karikasarjas 1. novembril 2009 Beitostølenis 15 km vabasõidus, kus ta sai 100 startinu seas 69. koha. 30 parema hulka ehk punktikohale jõudis ta esimest korda 2011. aasta märtsis Drammenis 15 km klassikasõidus, kui oli kahekümnes. Esimest korda jõudis ta poodiumile 2012. aasta märtsis Falunis peetud hooaja finaalvõistlusel, kui ta sai 3. koha. Esimese etapivõidu sai ta 2015.–2016. aasta hooaja avavõistluste viimasel etapil Rukas 15 km jälitussõidus.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Falunis võitis ta teatesõidus kuldmedali ja oli suusavahetusega sõidus seitsmes.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis võitis ta teatesõidus kuldmedali ja 15 km klassikas pronksmedali.

## Saavutus
### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2015  Falunis
**  **maailmameister** teatesõidus
* 2017  Lahtis
**  **maailmameister** teatesõidus
**  pronksmedal 15 km klassikas

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
* Tavadistantside karikas
** 3. koht: 2016

Niklas Dyrhaug on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 5. märts 2017) 92 maailma karikasarja etapil ning jõudnud viiel korda poodiumile ja võitnud ühel korral.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
*
1983. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

**[[1983]]. aasta [[Kreeka-Rooma maadlus]]e maailmameistrivõistlused** toimusid Nõukogude Liidus Kiievis.

## Medalid
Olle Anderberg

**Olle Henrik Martin Anderberg** (13. september 1919 – 26. september 2003) oli Rootsi maadleja.

Ta võitis olümpiamängudel kaks medalit – vabamaadluses 1952. aasta olümpiamängudel kuldmedali ja  1948. aasta olümpiamängudel Kreeka-Rooma maadluses hõbemedali.

1950. aastast töötas ta Iraani maadluskoondise treenerina.

2009. aastast kuulub Fila Hall of Fame'i.
## Välislingid
*
Karl Shuker

**Karl P. N. Shuker** (sündinud 1959. aastal) on briti zooloog ja kirjanik. Peale kirjutamise töötab ta ka konsultandina zooloogia alal, esineb raadios ja televisioonis ning reisib maailmas ringi. Ta spetsialiseerub krüptozooloogiale ja on selle üks tänapäeva väljapaistvaimaid esindajaid.

K. Shuker õppis zooloogiat Leedsi Ülikoolis ning zooloogiat ja võrdlevat füsioloogiat Birminghami Ülikoolis. Ta on kirjutanud 17 raamatut ja olnud paljude raamatute kaasautor. Lisaks sellele on ta kirjutanud ka sadu artikleid ajakirjadele. Samuti on ta Guinnessi rekordite raamatu zooloogia osa konsultant. Laiale publikule on ta tutvustanud palju varem tundmatuid krüptiide. 2005. aastal nimetati tema järgi uus rüüloomade liik – *Pliciloricus shukeri*.

## Raamatud
* *Mystery Cats of the World* (1989), Robert Hale, ISBN 0-7090-3706-6
* *Extraordinary Animals Worldwide* (1991), Robert Hale, ISBN 0-7090-4421-6
* *The Lost Ark: New and Rediscovered Animals of the 20th Century* (1993), HarperCollins, ISBN 0-00-219943-2
* *Dragons - A Natural History* (1995), Simon & Schuster, ISBN 0-684-81443-9; republished (2006), Taschen
* *In Search of Prehistoric Survivors* (1995), Blandford, ISBN 0-7137-2469-2
* *The Unexplained* (1996), Carlton Books, ISBN 1-85868-186-3 
* *From Flying Toads To Snakes With Wings* (1997), Llewellyn, ISBN 1-56718-673-4
* *Mysteries of Planet Earth* (1999), Carlton Books, ISBN 1-85868-679-2
* *The Hidden Powers of Animals*, (2001), Reader's Digest, ISBN 0-7621-0328-0
* *The New Zoo: New and Rediscovered Animals of the Twentieth Century* (2002), House of Stratus, ISBN 1-84232-561-2
* *The Beasts That Hide From Man* (2003), Paraview, ISBN 1-931044-64-3
* *Extraordinary Animals Revisited* (2007) CFZ Press, ISBN 1-905723-17-1
* *Dr Shuker's Casebook* (2008) CFZ Press, ISBN 1-905723-33-1
* *Dinosaurs and Other Prehistoric Animals on Stamps: A Worldwide Catalogue* (2008) CFZ Press, ISBN 1-905723-34-2
* *Star Steeds and Other Dreams: The Collected Poems* (2009) CFZ Press, ISBN 978-1-905723-40-9
* *Karl Shuker's Alien Zoo: From the Pages of Fortean Times* (2010) CFZ Press, ISBN 978-1-905723-62-1
* *The Encyclopaedia of New and Rediscovered Animals* (2012) Coachwhip Publications, ISBN 978-1-61646-108-9

## Konsultant, kaastööline
* *Man and Beast* (1993)
* *Secrets of the Natural World* (1993)
* *Almanac of the Uncanny* (1995)
* *The Guinness Book of Records/Guinness World Records* (1997 – tänini)
* *Mysteries of the Deep* (1998)
* *Guinness Amazing Future* (1999)
* *The Earth* (2000)
* *Monsters* (2001)
* *Chambers Dictionary of the Unexplained* (2007)
* *Chambers Myths and Mysteries* (2008)
* *The Fortean Times Paranormal Handbook* (2009)

## Välislingid
* Karl Shukeri veebileht
* Karl Shukeri krüptozooloogia blogi
* Karl Shukeri luuleblogi
Maadlus 1948. aasta suveolümpiamängudel

**[[Maadlus]]turniir [[1948. aasta suveolümpiamängud]]el** peeti Londonis Suurbritannias.

## Medalialad
Nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluses võisteldi kaheksas kaalus: kuni 52 kg, kuni 57 kg, kuni 62 kg, kuni 67 kg, kuni 73 kg, kuni 79 kg, kuni 87 kg, ja  + 87 kg 
## Tulemused Kreeka-Rooma maadluses
##### Mehed 52 kg

##### Mehed 57 kg

#### Mehed 62 kg

### Mehed 67 kg

### Mehed 73 kg

### Mehed 79 kg

### Mehed 87 kg

### Mehed +87 kg

## Tulemused vabamaadluses

### Mehed 52 kg

### Mehed 57 kg

### Mehed 62 kg

### Mehed 67 kg

### Mehed 73 kg

### Mehed 79 kg

### Mehed 87 kg

### Mehed +87 kg
42 eKr

**Aasta 42 enne Kristuse sündi** ehk meie ajaarvamist.

## Sündmused
Marcus Aemilius Lepidus ja Lucius Munatius Plancus olid Rooma konsulid.

* 3. oktoober – 1. Philippi lahing
* 23. oktoober – 2. Philippi lahing

## Sündinud
* 16. november – Tiberius, Vana-Rooma keiser

## Surnud
*Marcus Junius Brutus 
*Gaius Cassius Longinus
*Gaius Antonius
Nazõr Mankijev

**Nazõr Mankijev** (vene keeles **Назыр Юнузович Манкиев**; sündinud 27. jaanuaril 1985) on inguši rahvusest Venemaa maadleja.

Ta võitis  2008. aasta suveolümpiamängudel kuldmedali Kreeka-Rooma maadluses. Finaalis alistas ta aserbaidžaani  maadleja Rövşən Bayramovi punktidega 6–5.

Ta on kolmekordne Venemaa meister Kreeka-Rooma maadluses – 2006, 2008, 2009.

Ivan Poddubnõi mälestusvõistlused on ta võitnud kolm korda – 2008, 2010, 2011.

## Välislingid
* 
* http://wrestrus.ru/users/295/
Gabe Newell

**Gabe Logan Newell** (sündinud 3. novembril 1962), tuntud kui **Gaben**, on Ameerika Ühendriikide programmeerija ja ettevõtja. 

Ta on tuntud videomänguarenduse ja videomängude digitaalse levitamisega tegeleva ettevõtte Valve Corporation kaasomanik ja kaasasutaja.

## Elulugu
### Noorus ja töö Microsoftis
Newell sündis Colorado osariigis ja õppis vahemikus 1980–1983 Harvardi Ülikoolis, kuid katkestas enne lõpetamist õpingud ja suundus tööle tarkvarafirmasse Microsoft. Ta töötas Microsoftis 13 aastat ja osales operatsioonisüsteemide Windows 1.01, 1.02 ja 1.03 loomisel. Ta on hiljem öelnud, et õppis oma esimese kolme kuuga Microsoftis rohkem kui aastate jooksul Harvardis ning nimetas seda üheks õpingute katkestamise põhjuseks.

### Valve

Inspireerituna Michael Abrashist, kes lahkus Microsoftist, et töötada videomänguarendusfirma id Software'i mängu "Quake" kallal, lahkus Newell koos kolleeg Mike Harringtoniga 1996. aastal Microsoftist, et asutada Valve L.L.C..

## Tunnustus
2013. aastal lisati ta nimi Interaktiivsete kunstide ja teaduste akadeemia (*Academy of Interactive Arts & Sciences*) kuulsuste halli nimekirja.

2013. aasta märtsis anti talle Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhind BAFTA Fellowship märkimisväärse panuse eest videomängutööstuse arengusse.

2017. aasta oktoobris loetles Forbes teda ühena Ameerika Ühendriikide 100 rikkaimast inimesest, hinnates ta varandust 5,5 miljardile USA dollarile.

## Isiklikku
Newell kannatas varem sarvkesti mõjutava ja pimedusega lõppeda võiva Fuchsi düstroofia käes, kuid paranes tänu kahele 2006. ja 2007. aastal läbi viidud sarvkestalõikusele.

Ta abikaasa on Lisa Mennet Newell (neiupõlves Mennet), kellega tal on kaks last. Newell abiellus Mennetiga 1996. aastal samal päeval, kui Newell ja Harrington asutasid Valve'i..

Ta on oma lemmikvideomängudeks nimetanud "Super Mario 64", "Doomi" ja Burroughs Corporationi suurarvuti versiooni "Star Trekist".

## Viited

## Välislingid
*
Dfu-programmer

**dfu-programmer** on programm, mis on mõeldud Atmel AVRi USB-toega mikrokontrollerite programmeerimiseks. Tegemist on käsureapõhise vabavaralise Linuxi jaoks mõeldud FLIP-programmi koopiaga.

## Välislingid
*Koduleht
Deviatsioon

**Deviatsioon** on magnetkompassi nõela kõrvalekalle magnetmeridiaanist laeva või lennuki metallosade ja elektriseadmete magnetvälja tõttu.

## Vaata ka
* Deklinatsioon
Bisoke

**Bisoke** (ka **Visoke**) on tegevvulkaan Virunga mägedes Rwanda ja Kongo Demokraatliku Vabariigi piiril. Mäe tipp on Rwanda poolel.

Mäe geograafilised koordinaadid on . Bisoke asub Kivu järve lähedal umbes 35 km Goma linnast kirdes. Vulkaan jääb Rwandas Vulkaanide rahvuspargi ja Kongos Virunga rahvuspargi alale.

Bisoke on Rwanda kõrguselt teine mägi. Selle kõrgus merepinnast on 3711 meetrit. Bisoke on kihtvulkaan. Ta purskas viimati 1957. aastal.

Bisoke edelanaaber on Rwanda kõrgeim mägi Karisimbi, lääne pool asub Mikeno, kirdes Sabyinyo ja kaugemal edelas teisel pool riftiorgu Nyiragongo.

Mäe järske nõlvu katab tihe vihmamets. Lund mäetipus ei ole, kuid tipp on sageli udusse mattunud. Tipus on 450-meetrise läbimõõduga kraatrijärv. Põhjanõlval umbes 11 km kaugusel tipust on kaks šlakikoonust.

Bisoke ja Karisimbi vahel asub Karisoke uurimiskeskus, mille rajas USA zooloog Dian Fossey piirkonnas elavate mägigorillade jälgimiseks.

## Välislingid
* Bisoke at Global Volcanism Program
Sabyinyo

**Sabyinyo** (ka **Sabinyo** või **Sabinio**) on kustunud vulkaan Virunga mägedes Rwanda, Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Uganda piiril.

Mäe geograafilised koordinaadid on . Vulkaan jääb Rwandas Vulkaanide rahvuspargi, Kongos Virunga rahvuspargi ja Ugandas Mgahinga gorillade rahvuspargi alale.

Sabyinyo on Rwanda kõrguselt kolmas mägi. Selle kõrgus merepinnast on 3645 meetrit.

Sabyinyost umbes 15 km kaugusel edelas asub Bisoke.
Islam-Beka Albijev

**Islam-Beka Albiev** (vene keeles **Ислам-Бека Саид-Цилимович Альбиев**; sündinud 28. detsembril 1988 Groznõis) on tšetšeeni rahvusest Venemaa maadleja.

Ta võitis  2008. aasta suveolümpiamängudel kuldmedali Kreeka-Rooma maadluses. Finaalis alistas ta aserbaidžaani  maadleja Vitali Rahimovi punktidega 6-0.

Ta on kolmekordne Venemaa meister Kreeka-Rooma maadluses - 2007, 2008, 2010.

2006. aastal võitis ta Kreeka-Rooma maadluse  juunioride maailmameistrivõistlustel kuldmedali.

2008. aastal saavutas ta Ivan Poddubnõi mälestusvõistlustel kolmanda-  ja 2012. aastal esikoha.

## Välislingid
* 
* http://wrestrus.ru/users/303/
Kuru tänav

Kuru tänav on mitme tänava nimi:

***[[Kuru tänav (Tartu)|Kuru tänav]]** – Tartus
***[[Kuru tänav (Tallinn)|Kuru tänav]]** – Tallinnas
***[[Kuru tänav (Savala)|Kuru tänav]]** – Savala külas

## Vaata ka
*Kuru tee – see eksisteerib ka mitmes kohas – Ambla alevis, Kalju külas ja Valgu külas.
Gahinga

**Gahinga** (ka **Mgahinga**) on kustunud vulkaan Virunga mägedes Rwanda ja Uganda piiril.

Gahinga asub Muhabura ja Sabyinyo vahel. Mäe geograafilised koordinaadid on .

Mäe kõrgus merepinnast on 3474  meetrit ja suhteline kõrgus 2821 meetrit.

Vulkaani järgi sai nime Mgahinga gorillade rahvuspark Ugandas.
Maksak

**Maksak** ehk **rusuk** (*Fistulina hepatica*) on maksakuliste sugukonda maksaku perekonda kuuluv seeneliik.

Seene viljakeha on üheaastane, lühikese jala või keeletaoline, paks, suur, elastne ja lihakas. Ülapind virsiku- või lihapunane. Vanalt veripunane, siis katab 
viljakeha 2-5 mm paksune limakiht. Alapind helekollane, torukestekiht on moodustunud üksteisest eraldunud torukestest. Jalg hele-kollakaspruun, tihedalt
peenenäsaline. Seeneliha elastne nagu liha, kergesti lõigatav, punasekiuline, pigistades eritub sellest punast vedelikku. Kogu viljakeha tõmbub kuivades
kokku ja tumeneb hüübinud vere värvi. 

Teisi taolisi punaseid lihakaid torikseeni Eestis ei ole. Torukesed on eraldi hoiduvad, justkui miniatuursed kõrvuti asetsevad makaronid.

Eestis pillatult ja vähearvukalt maa lääne-, loode-, ja põhjaosas metsades ning puisniitudel, harvem parkides tamme elusate puude tüvedel ja juurtel. 
Viljakehi on leitud augustist oktoobri alguseni.

## Kirjandus
*Tuomo Niemelä, *Torikseened Soomes ja Eestis*, Tartu: Eesti Loodusfoto, 2008.

## Välislingid
*
Virunga mäed

**Virunga mäed** on vulkaanilised mäed Ida-Aafrika riftivööndis Rutanzige ja Kivu järve vahel.

Mäed asuvad Rwanda, Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Uganda alal.

Mägede nimi on pärit ruandakeelsest sõnast *ibirunga* ('mäed').

Mäestiku suuremad mäed on kaheksa vulkaani. Nyiragongo ja Nyamuragira on jätkuvalt purskavad tegevvulkaanid, Bisoke purskas viimati 1957. aastal. Ülejäänud on kustunud või uinunud vulkaanid. Kõrgeim mägi on 4507 meetri kõrgune Karisimbi, vanim mägi on Sabyinyo.

Virunga mägedes elab väljasuremisohus liikide hulka kuuluv mägigorilla. Karisimbi ja Bisoke vahel asub 1967. aastal USA zooloogi Dian Fossey rajatud Karisoke uurimiskeskus. Mäestik kuulub Kongos Virunga rahvusparki, Rwandas Vulkaanide rahvusparki ja Ugandas Mgahinga gorillade rahvusparki.

## Mäed

* Karisimbi Rwanda ja Kongo DV piiril (4507 m)
* Mikeno Kongos (4437 m)
* Muhabura Rwanda ja Uganda piiril (4127 m)
* Bisoke Rwanda ja Kongo DV piiril (3711 m)
* Sabyinyo Rwanda ja Uganda piiril (3674 m)
* Gahinga Rwanda ja, Uganda piiril (3474 m)
* Nyiragongo Kongos (3470 m)
* Nyamuragira Kongos (3058 m)
48 eKr

**Aasta 48 enne Kristuse sündi** ehk meie ajaarvamist.

## Sündmused
Gaius Julius Caesar ja Publius Servilius Vatia Isauricus olid Rooma konsulid.

*10. juuli – Dyrrhachiumi lahing
*9. august – Pharsaluse lahing

## Sündinud
*Lucius Calpurnius Piso, Rooma senaator

## Surnud
*28. september – Pompeius
Azamara Quest

**Azamara Quest** (endine **Blue Moon**, **Delphin Renaissance**, ehitatud kui **R Seven**) on R-klassi ristluslaev, mis kuulub Royal Caribbean Cruises Ltd. tütarettevõttele Azamara Club Cruises ja mida käitab laevakompanii Azamara Club Cruises.

30. märtsil 2012 puhkes laeval 139 kilomeetri kaugusel Filipiinide rannikust tulekahju.

## Viited

## Välislingid
*Azamara Quest Azamara Club Cruises kodulehel (inglise keeles)
Rootsi Eestlaste Esinduse esinduskogu valimised 1974

**Rootsi Eestlaste Esinduse esinduskogu** kuuenda koosseisu valimistel 1974. aastal oli valijate nimekirjades 11 890 hääleõiguslikku, kellest hääletasid 4105. Esinduskogusse valiti:

*Andres Küng (2733 häält)
*Elmar Tõldsepp (2081)
*Richard Norvell (1755)
*Hans Kauri (1696)
*Ahti Pae (1691)
*Voldemar Kiviaed (1653)
*Eero Tarjus (1641)
*Leo Karupää (1628)
*Rudolf Schmuul (1609)
*Sven Hanson (1584)
*Ado Irval (1575)
*Virge Hint (1555)
*Karl Laantee (1538)
*Osvald Viirsoo (1510)
*Jaan Vilval (1502)
*Rein Asu (1495)
*Olaf Muruk (1484)
*Jüri Adila (1473)
*Mihkel Jüris (1421)
*Tiit Aasma (1419)
*Priidu Pukk (1411)
*Anu Blunt (1409)
*Elmar Aibast (1408)
*Arvi Moor (1389)
*Ilmar Vooremaa (1384)
*Leelo Pukk (1376)
*Eino Joandi (1354)
*Peeter Pukk (1340)
*Mart Kiiver (1339)
*Peeter Tarkpea (1338)
*Valter Pella (1326)
*Alur Reinans (1316)
*Martin Juhkam (1301)
*Rein Tarkpea (1284)
*Eeva-Merike Kangro (1278)
*Ants Kippar (1277)
*Arnold Sergo (1277)
*Ao Vaks (1250)
*Jaan Allas (1238)
*Tiit Kauri (1228)
*Ingrid Tarkpea (1217)
*Annus Estra (1209)
*Albert Tilk (1205)
*Hannus Estra (1200)
*Ruut Paglant (1196)
*Ilmar Toigre (1170)
*Ain Treufeldt (1155)
*Jaan Õunap (1142)
*Aksel Ausmaa (1132)
*Kristjan Meikop (1137)
*Nikolai Raag (1125)
*Feliks Kello (1123)
*Arnold Pundi (1123)
*Mart Estra (1120)
*Herbert Iir (1114)
*Lembit Aring (1098)
*Mall Jams (1095)
*Priidu Puusepp (1089)
*Harald Sepp (1083)
*Ivar Paljak (1078)
*Enn Nõu (1076)
*Lembit Pella (1070)
*Voldemar Krüppelmann (1058)
*Agu Kriisa (1055)
*Heiner Erendi (1052)
*Tarmo Oja (1044)
*Nils Lindeberg-Lindvet (1043)
*Meeri Mamberg (1040)
*Susanna Tomson (1040)
*Johannes Kant (1035)
*Rein Treufeldt (1032)
*Daniel Lõugas (1020)
*Helga Nõu (1012)
*Arnold Kahu (1008)
*Irina Aug (1003)
*Valter Soo (1003)
*Alfred Põldma (995)
*Teet Veertee (993)
*Andres Koern (987)
*Jaak Maandi (987)
*Harald Nurk (982)
*Mart Nõmm (973)
*Ivi Hubel-Puusepp (969)
*Toomas Jüriso (965)
*Albert Uukareda (956)
*Madis Laas (955)
*Johan Jürgens (946)
*Gerhard Jüriado (944)
*Ants Pahv (934)
*Aaser Mäkk (933)
*Evald Lilleste (932)
*Mari-Ann Karupää (925)
*Eduard Laanemets (920)
*Johannes Tiitso (912)
*Vaike Jüriado (910)
*Jüri Männik (900)
*Tõnu Riomar (899)
*Virgo Kimber (893)
*Kulla Velliste (874)
*Juhan Oidermaa (873)

## Kirjandus
*Esinduse valimistel 4105 hääletajat. Välis-Eesti, 16. detsember 1974, nr. 6, lk. 6.
Karamell

**Karamell** on suhkru kuumutamisel tekkiv beežikas-pruunikas siirupitaoline mass. Seda kasutatakse magustoitude maitsestamiseks ja maiustuste valmistamiseks.
Karamellisatsioon leiab aset suhkru aeglasel kuumutamisel temperatuurini kuni 170 °C.
Karamelliga maitsestatakse pudingit, jäätist, piimakisselli. Karamelli lisatakse šokolaadi- ja muudesse kompvekkidesse.
Värvimiseks ja maitsestamiseks lisatakse karamelli rummidele.

Karamelliks nimetatakse ka karamellkompvekke.

Karamell on kasutusel toidulisaainena e-aine tähisega **E150**. Kasutatakse toidule pruunika värvuse andmiseks ning seda lisatakse, kui tahetakse hoida ära toidu võimalikku värvuse kadu valguse, temperatuuri ja õhu mõjul.

## Vaata ka
* Iiris

## Viited
Steeve Guénot

**Steeve François Fabien Guénot** (sündinud 2. oktoobril 1985) on Prantsusmaa maadleja.

Ta võitis 2008. aastal Pekingi suveolümpiamängudelt Kreeka-Rooma maadluses kuldmedali. Finaalis alistas ta Kõrgõzstani maadleja Kanatbek Begalijevi punktidega 6–1.

Tema vend Christophe Guénot sai 2008. aastal Pekingi suveolümpiamängudel Kreeka-Rooma maadluses kehakaalus 74 kg kolmanda koha. 

## Välislingid
*
Lapsekäru

**Lapsekäru** või lihtsalt **käru** on lahtine ratastega sõiduk väikelapse transportimiseks. 

Kärus transporditakse tavaliselt last alates vanusest, kus ta suudab iseseisvalt istuda, kuni umbes kolme aasta vanuseni. Laps on kärus istuvas asendis, tavaliselt näoga sõidusuunas, kuid käru võib võimaldada ka seljatoe laskmist lamavasse asendisse ja lükkamiseks mõeldud käepideme(te) asendi muutmist, et laps istuks seljaga sõidusuunas. Laps on kinnitatud turvarihmadega.

Kärul võib olla neli või kolm ratast, mis võivad olla varustatud piduritega. Käru lisavarustuses võivad olla tasku asjade hoidmiseks, kaarvari pea kohal ja vihmakate.

Käru võib mahutada ka rohkem kui ühe lapse, sel juhul on istmed paigutatud kas kõrvuti või üksteise taha. 


Pilt:Mamaberika.jpg
Pilt:Teutonia Kinderwagen als Karre.jpg
Pilt:Daddy baby trike Park Av 30 jeh.jpg


## Vaata ka
*Lapsevanker
Unkalauad

**Unkalauad** on õlgede või rooga kaetud Eesti rehielamu kelpkatuse kummaski otsas asuva unkaaugu ülaservale löödud ristamisi asetsevad lauapaarid.

Praktiline otstarve unkaaugul oli suitsu hoonest välja juhtimine, kui korstnaid veel ei kasutatud (neid hakati ehitama alles 19. sajandil). Samuti tuli sealt sisse värsket õhku ja valgust. Unkalauad aga toetasid katuse harja otsa.

Muinasajal leidus sarnaseid unkalaudu peaaegu kõikjal Euroopas. Võrreldes naaberrahvastega on eesti unkalauad kujundatud märksa lihtsamalt ja napimalt, kuid on sellistena kooskõlas hoone lihtsate ja jõuliste vormidega.

## Unkalauad mütoloogias

Unkalauad on tihedalt seotud mütoloogiaga. Arvati, et unkaaugu kaudu pääsevad majja välismaailma vaenulikud jõud, nagu pahad vaimud, kratid jms. Risti asetsevad unkalauad pidid kurja sissepääsemist takistama. Unkalaudadesse ja unkaaugu kattelaudadesse lõigati maagilisi kaitsemärke.

Unkalaudade otsad vooliti linnu- või hobusepea või sarve kujuliseks. Vahel pandi sinna juurde veel igaks juhuks hobuse pealuu. See on seletatav sellega, et hobune oli paljude rahvaste juures ohvriloomaks ja ta kaitses pahade vaimude eest.

Nende asend kõrgel katuseharjal andis kogu hoonet kaitsva tähenduse, mis muutus eriti mõjusaks kaitsemärkide lõikamisega kattelaudadesse ja unkalaudade otstesse. Unkaaugu kattelaudadesse lõigati (õhu- ja valgusavadeks) risti-, ketta-, kolmnurga-, südame- ja muid üldtuntud sümboolseid motiive. Üle harja ulatuvate unkalaudade otsad lõigati stiliseeritult hobuse- ja linnupea või sarve kujuliseks. Eestlane uskus, et nende märkidega hoitakse majast eemal haigused, õnnetused, vargused, et need toovad maja kodakondsetele õnne. Sarnaseid unkalaudu esines muiste kõikjal Euroopas. Võrreldes naaberrahvastega on eesti unkalauad kujundatud märksa lihtsamalt ja napimalt.

## Unkalauad sümbolina

Unkalaudade sümboolikat on näiteks kasutanud oma logodes ka Läti rahvuslik erakond Visu Latvijai ja Tiit Madissoni poolt 2009. aastal taasloodud ERSP.

Unkalaudades võib näha ka kahte risti asetatud L-ruuni  (*laguz* või *lagu*). L-ruun sümboliseerib voolavuse jõudu; tegu on energiaga, mis paneb tööle tõusud ja mõõnad. Igapäevases elus soodustab L-ruun abielu sõlmimist, lahusoleku lõppu ja lahkarvamustest ülesaamist.

## Viited
Puurauk

**Puurauk** on maakoorde puuritud silindriline õõs. Puuraugu läbimõõt on mõnest cm kuni mitme meetrini, sügavus kuni 10&nbsp;km või rohkemgi (ülisüvapuurauk).

Puurauke rajatakse näiteks selleks, et uurida maakoore ehitust, leida ja kaardistada maavarasid, väljata vett, gaasi, naftat.

Puuraugust välja võetud silindrilist kivimisüdamikku nimetatakse puursüdamikuks. See on oluline geoloogilise informatsiooni allikas, mille alusel saab teavet maapõue sügavustes esinevate kivimite ja setete kohta.

Eesti sügavaim puurauk (815&nbsp;m) asub Hiiumaal Kärdla kraatris.

## Vaata ka
*Karotaaž
*Koola ülisügav puurauk

## Viited
Rumeelia

**Rumeelia** (türgi ja albaania keeles *Rumeli*; kreeka keeles *Ρωμυλία* – *Romylía* või Ρούμελη – *Roúmeli*; bosnia, serbia ja makedoonia keeles *Румелија* – *Rumelija*; bulgaaria keeles *Румелия* – *Rumeliya*) oli ajalooline piirkond Osmanite Türgi aladel Euroopas. Rumeelia nimi tuleneb türgikeelsest nimest *Rumeli*, mis tähendab "roomlaste maad" (st Bütsantsi). Türgis kasutati seda algselt Bütsantsi alade kohta Anatoolias, kuid pärast piirkonna islamiseerimist ja Konstantinoopoli vallutamist sultan Mehmet II poolt hakati nõnda nimetama Türgile kuuluvat ala Lõuna-Balkanil, mis jäi põhiosas kristlikuks.

Rumeelia hõlmas Konstantinoopoli, Thessaloniki, Traakia, Makedoonia ja Möösia provintse, tänapäeva Bulgaariat ja Türgi Traakiat. Selle põhjapiiriks olid Sava ja Doonau jõgi, läänepiiriks Aadria rannik ja lõunapiiriks Morea. Lõpuks tarvitati Rumeelia nime provintsi kohta, mis koosnes Albaania keskosast ja Loode-Makedooniast ja mille keskus oli Bitola.

1870–1875 toimunud administratiivsete muudatuste lõpuks ei seostunud nimi enam ühegi haldusüksusega. Türgi kuulutas Ida-Rumeelia 1878. aasta Berliini rahulepinguga autonoomseks provintsiks, kuid 6. septembril 1885 liideti see veretu revolutsiooni järel Bulgaariaga. 1877. aastal loodi Kosovo vilajett.

Tänapäeval on Türgi kunagise Rumeelia kohta enamjaolt kasutusel nimi *Trakya*, mis viitab Türgi Euroopa-osale (Edirne, Kırklareli ja Tekirdaği provintsid, Canakkale provintsi põhjaosa ning İstanbuli provintsi lääneosa), ehkki ajaloolises kontekstis kõneldakse endiselt Rumeeliast ja sama nime kasutatakse ka Türgi Balkani nüüdisaegsete elanike kultuuri kohta. Türgi alasid kutsutakse Ida-Traakiaks või Türgi Traakiaks. Kreekas on nime *Ρούμελη* (*Rumeli*) Ottomani aegadest saati pruugitud Kesk-Kreeka kohta, eriti vastandatuna Moreale. Nime "Rumeli" kasutatakse vahel (peamiselt İstanbuli elanike seas) ka üksnes İstanbuli provintsi selle osa kohta, mis jääb Bosporuse väinast läände.

## Viited
Traakia

**Traakia** (bulgaaria keeles *Тракия* (*Trakiya*), kreeka keeles Θράκη (*Thráki*), türgi keeles *Trakya*) on ajalooline ja geograafiline piirkond Kagu-Euroopas. 

Geograafilise mõistena hõlmab Traakia piirkonda, mille piirideks on põhjas Stara planina, lõunas Rodope mäed ja Egeuse meri ning idas Must meri ja Marmara meri. Sellesse jäävad Bulgaaria kaguosa (Põhja-Traakia), Kreeka kirdeosa (Lääne-Traakia) ning Türgi Euroopa-osa (Ida-Traakia). 

Enamik Traakiast jääb tänapäeval Bulgaariasse. Türgis nimetatakse seda ka Rumeeliaks. Nimi pärineb traaklastelt, antiikajal Kagu-Euroopat asustanud indoeuroopa rahvalt.


File:Tracian state.png_|Traakia 5.–3. sajandil eKr
Pilt:Roman provinces of Illyricum, Macedonia, Dacia, Moesia, Pannonia and Thracia.jpg|Rooma riigi Thracia provints
Pilt:Thraciae-veteris-typvs.jpg|Antiikaegse Traakia kaart (Abraham Ortelius, 1585)
File:Cesare prima Gallia 58 a.C.jpg|Traakia alad Julius Caesari ajal
File:Barbarian invasions from 3rd century.png|Traakia 3. sajandil


## Vaata ka
*Traakia kiirtee
*Daakia

## Välislingid