open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Leda

**Leda** oli vanakreeka mütoloogias Aitoolia kuningapaari Thestiose ja Erythemise tütar ning Sparta kuninga Tyndareose abikaasa.

Zeus võrgutas Leda, tulles tema juurde luigena, ning Leda sünnitas Zeusile poja Polydeukese ja tütre Helena, maailma kõige ilusama naise. Mõne legendi järgi olevat Leda munenud kaks muna, millest lapsed olevat koorunud. Tyndareosega sai Leda poja Kastori ning tütred Timandra, **Phoebe**, Philonoe ja Klytaimestra.

Zeus lõi Leda mälestuse jäädvustamiseks Luige tähtkuju.

Oma lastele abikaasade otsimise legendides Ledat ei mainita, mis tekitab kahtluse, et ta suri enne oma meest, kui tema lapsed veel abielus polnud.

Leda järgi on nimetatud planeedi Jupiter kuu Leda ja asteroid **[[38 Leda]]**.

## Leda kunstis

Antiikkunstis oli Leda luigega üks meelisteemasid. Ledat kujutati mosaiigis, seinamaalidel, reljeefidel, gemmidel ja savinõudel. 

Ledat on maalinud (harilikult koos luigega) Antonio da Correggio, Michelangelo, Gustave Moreau, Louis de Silvestre, Paul Tillier, Tintoretto, Paolo Veronese ja Leonardo da Vinci.

Skulptuuris on Ledat kujutanud Timotheos ja Bartolomeo Ammanati.

William Butler Yeats kirjutas poeemi "Leda ja luik".

## Välislingid

*Leda ja luige motiivist läbi aegade
Kamardumine

**Kamardumine** on mullatekkeprotsess, mille puhul huumushorisont on tugevasti läbi kasvanud püsikute ehk mitmeaastaste rohttaimede juurtest ja risoomidest, see tähendab: mille korral on tekkinud ja tekib mullakamar.

Eriti intensiivne kamardumine toimub parasvöötme mandrilises kliimas kaltsiumirikastel lähtekivimitel, kus kasvab palju rohttaimi, näiteks rohtlas.
Organisatsioon

Igapäevases tähenduses on **organisatsioon** kahe või enama inimese kogum, mis toimib sihipäraselt ühise sõnastatud eesmärgi nimel. Erinevates sotsiaalteaduste ja ühiskonnategevuse valdkondades määratletakse organisatsiooni erinevalt, kuid valdav on arusaam, et tähtsad on inimesed ja kooskõlastatud tegevus.

Ühiskonnas tegutsevale organisatsioonile omased tunnused on tegevused, tööjaotus, juhtimine, ressursid jne. Selles valdkonnas on organisatsioonide tegevust käsitlevateks distsipliinideks organisatsioonikäitumine (sotsiaalpsühholoogia valdkonnana) ja organisatsiooniteooria.

Organisatsioonide loomise aluseks on usk, et ühistegevuse tulemuseks võib olla tulem, mis sama hulga üksikisikute tegevusena ilma keskse koordineerimiseta ja tööjaotuseta ei oleks võimalik. Edukat ja efektiivset koostööd, millest sünnib positiivne tulem, nimetatakse mõnikord sünergiaks.

Mõnede organisatsioonide nimetuste ja vormide näitena saab kirjutada sellise loetelu, seltsing, MTÜ, klubi, koda, liit, alaliit jne.

## Vaata ka
* Arendusjuht
* Asutus
* Juhtimine
* Organisatsioonikultuur
* Organisatsioonikäitumine
* Organisatsioonipsühholoogia
* Organisatsiooni sotsialiseerumine
* Sihtasutus
Meleagros

**Meleagros** oli vanakreeka mütoloogias Kalydoni kuningapaari Oineuse ja Althaia poeg.

Selle kohta, kui palju tal õdesid-vendi oli, arvamused lahknevad. Arvatavasti oli tal neli õde (Deianeira, Gorge, **Melanippe** ja Perimede) ning kolm venda: **Klymenos, Toxeus** ja **Thyreos**.  Oineuse lapsi ja lapselapsi tabasid suured õnnetused ning neid nimetatakse meleagriidideks.

7 päeva pärast tema sündi ilmusid öösel lapse juurde saatusejumalannad moirad. Ema adus seda ja ärkas üles, ent ei näidanud seda välja. Üks moira viskas koldesse puuhalu ja ütles, et laps hällis elab sama kaua kui see halg põleb. Seepeale nad lahkusid. Althaia kargas kohe voodist, kustutas koldes tule, haaras sealt halu ja pani kirstu luku taha.

Meleagros osales ka argonautide retkel, ent ei paistnud seal millegagi silma.

Tema naise nimi oli Kleopatra. Väide, et Kleopatra oli Idase ja Marpessa tütar, on ilmselt vale, sest Idas ja Marpessa abiellusid alles pärast Meleagrose surma. Nähtavasti oli tegemist nimekaimudega. Meleagrosel ja Kleopatral oli üks laps: tütar **Polydora**.

Artemis saatis Kalydoni maad rüüstama hiigelmetssea, et karistada Oineust, kes oli unustanud talle lõikuse ajal uudsevilja ohverdada. Siga tappis ka üksikud jahimehed ära. Sellepärast kutsus Oineus kokku Kreeka vapraimad kütid. Saabus hulk kangelasi, kellest mõnedki pärastpoole argonautide seas olid. Tuli ka naiskütt Atalanta, kellesse Meleagros esimesest pilgust armus. Ent Atalanta suhtus temasse kui pelgalt sõpra, sest ei tahtnud kunagi abielluda. Kõik ei tahtnud Atalantat jahile kaasa võtta, sest ta oli naine, ent Meleagros käis neile peale, kuni neiugi kampa võeti.

Kult leiti üles ja piirati sisse, kuid too ründas meestesumma ning tappis Heraklese poolvenna Iphiklese ja Meleagrose venna Toxeuse, enne kui kaaslased appi jõudsid. Eurytion sai surma Peleuse halvasti sihitud odast.

Esimesena tabas looma Atalanta nool. Seejärel ründas haavatud kulti Meleagros ja läbistas tolle südame. Vastavalt tavale sai Atalanta kuldi naha ja Meleagros ülejäänud looma.

Selle otsusega ei olnud rahul Meleagrose kaks onu, tema ema Althaia vennad **Eurypylos** ja **Plexippos**. Nad ütlesid, et Meleagrosel pole õigust trofeed kellelegi kinkida ja et Atalantale ei tohi seda anda. Nad tahtsid nahka endale. Seepeale tappis Meleagros onud.

Kui Althaia oma vendade surmast kuulis, otsustas ta, et tema poeg on hulluks läinud, nähtavasti armastusest vääritu naise vastu. Ta võttis puuhalu, milles peitus Meleagrose elu, ja põletas selle ära. Meleagros suri.

Friedrich Engelsi järgi tekkis Meleagrose-müüt emajärgse sugukonna ajal, kui venda loeti lähedasemaks sugulaseks kui poega.

Artemis muutis karistuseks (pole teada, kas Meleagrose või Kalydoni metssea tapmise eest) Meleagrose õed Melanippe ja Perimede kalkuniteks.

Althaia oli sellest kõigest nii masendunud, et võttis endalt elu.
Inkongruentne sulamine

**Inkongruentne sulamine** on sulamine, mille käigus tekkinud vedeliku koostis erineb algse tahke aine koostisest. Samuti kaasneb inkongruentse sulamisega tahkise koostise muutumine.

Tavalise ehk kongruentse sulamise korral muutub tahke aine sama koostisega vedelikuks. Inkongruentse sulamise korral aga hakkab tahkis sulama, kuid tekkinud vedelik ei ole sama koostisega. Nii sulab näiteks päevakivide hulka kuuluv mineraal ortoklass (KAlSi3O8). Päevakivid on silikaatsed mineraalid, mis tähendab seda, et nende kristallstruktuuri põhielement on räni tetraeeder. Puhtalt ränist ja hapnikust koosnev mineraal on kvarts. Et kvartsil (SiO2) on madalam sulamistemperatuur kui ortoklassil, siis on ortoklassi sulamisel tekkinud vedelik ränidioksiidirikkam kui ortoklass ise. Oletades, et süsteem on suletud, peab muutuma ka allesjäänud tahkise koostis, mis tähendab seda, et osa ortoklassist muutub feldšpatoid leutsiidiks (KAlSiO4), mis sisaldab vähem ränidioksiidi kui ortoklass. Kui mineraal on tervenisti üles sulanud, on tekkinud vedelikul jälle algse mineraaliga identne koostis. Inkongruentselt sulab ka näiteks enstatiit, muutudes sulamise käigus osaliselt magneesiumirikkamaks mineraaliks forsteriidiks.
Türi lipp

**Türi lipp** oli Eesti haldusüksuse Türi linna lipp.

2005. aasta oktoobris ühinesid Türi linn ja vald ning Oisu ja Kabala vald ühtseks omavalitsusüksuseks: Türi vallaks.

Lipp kinnitati 24. juulil 1992. 

20. detsembril 1992 õnnistas lipu EELK Türi koguduse õpetaja Teet Hanschmidt. Sellest ajast lehvib linna lipp Türi Linnavalitsuse ja -volikogu hoone peasissepääsu kohal.

## Lipu kirjeldus

Rohelisel kangal paikneb valge rist, risti keskosas paikneb Türi linna vapi kujutis. 

Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.  

## Lipu kasutamise kord

Türi linna lipp heisatakse alaliselt Türi linna ametiasutuse hoonel ning linna lippu võib heisata ka:
#Türi linna ja teiste kohalike omavalitsusüksuste ametlike delegatsioonide kohtumistel.
#Türi linna avalikel üritustel.
#Muudel üritustel, kus on esindatud Türi linn.
#Teise lipuna Eesti riigilipu kõrval riiklikel pühadel.
#Teistel juhtudel linnavalitsuse loal.

## Vaata ka
*Türi vapp
*Türi valla lipp
*Oisu valla lipp
*Kabala valla lipp
*Järva maakond
Aradi maakond

**Aradi maakond** on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Transilvaanias ja Banaadi põhjaosas. Piirneb läänes Ungariga.

Maakonna idaosas asuvad Zarandi mäed. Suuremad jõed on Mureș ja Crișul Alb.

## Linnad
* Arad
* Chișineu-Criș
* Curtici
* Ineu
* Lipova
* Nădlac
* Pâncota
* Pecica
* Sântana
* Sebiș

## Viited

## Välislingid
* Aradi maakonna koduleht
Askälä

**Askälä** ehk **Askele** (Taani hindamisraamatus *Askælæ*) oli muinaskihelkond ajaloolisel Virumaal.

Askälä asus tänapäeva Lüganuse ja Toila valla territooriumil, ulatudes kohati üle Pada jõe. 13. sajandi alguses piirnes Askälä idas Alutaguse, lõunas Lemmu ja läänes Mahu kihelkonnaga ning põhjas Soome lahega.

Askälä tähtsaimaks linnuseks on peetud Purtse jõe äärset Tarakalda linnust. Sellest 2,5&nbsp;km allavoolu, mere lähistel, paikneb Taramägi, mis Mauri Kiudsoo arvates võis olla pealinnuse valvekoht, kus näiteks süüdati märgutuld. Tarakaldast 3,5&nbsp;km ülesvoolu asub pika ning kõrgete ja järskude nõlvadega neemiku tipul Lüganuse kirik – arvatakse, et ka seal võis kunagi linnus olla. Sellele viitavad lisaks paiga kaitseomadustele ka lähedusest leitud savinõukillud ja jõe vastaskaldal olnud suur asulakoht. Kihelkonna idapiiril oli Alulinna soolinnus, mille kasutusaeg pole aga teada.

Taani kuningas Valdemar II valitsusajal (1202–1241) koostatud nn Taani hindamisraamatu (*"Liber Census Daniae"*) andmetel oli Askäläs 221/231 adramaaga. Hindamisraamatu kohaselt oli Askele kihelkonnas külad: Lüganuse (45 adramaad, Eestimaa suurimaid külasid), Purtse (32), Erra (28), Varja (24), Aidu (19), Aa (13), Savala (13), Maidla (10), Voorepera (8), Hirmuse (6), Kestla (6), Roodike (5, asus arvatavasti Roodu jõe suudmes), Mehide (4), Muldalippe (4, hilisema Aa mõisa kohal), Koljala (3) ja Soonurme (1). Kokku 231 adramaad ja elanike arv umbes 2000.

Askälä ajaloolise kihelkonna maadele moodustati 13. sajandil Lüganuse kirikukihelkond.

## Viited
Slatina

*Teiste samanimeliste kohtade kohta vaata [[Slatina (täpsustus)]].*
----

**Slatina** on linn Rumeenias, Olti maakonna halduskeskus. Asub Olti jõe ääres.

Linna haldusalasse kuulub üks küla: Cireașov.

Slatinas asub Kagu-Euroopa suurim alumiiniumitehas.

Linnas on sündinud kirjanik Eugène Ionesco.

## Viited

## Välislingid
Olti maakond

**Olti maakond** on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Piirneb lõunas Bulgaariaga.

Maakond asub valdavalt tasandikul.
Suuremad jõed on lõunapiiriks olev Doonau ja selle lisajõgi Olt, mille järgi on ka maakond nime saanud.

## Linnad
* Balș
* Caracal
* Corabia
* Drăgănești-Olt
* Piatra-Olt
* Potcoava
* Scornicești
* Slatina

## Viited

## Välislingid
* Olti maakonna koduleht
Vladimir Agafonov

**Vladimir Petrovitš Agafonov** (vene keeles Владимир Петрович Агафонов; 31. märts 1933 – 22. november 1999) oli vene kabetaja, viiekordne maailmameister kirikabes, teeneline meistersportlane, rahvusvaheline suurmeister, Venemaa teeneline treener. 

Ta oli ka mitme kaberaamatu autor. Püstitas Prantsusmaal rekordi simultaani andmises 162 laual, mis fikseeriti ka Guinnessi rekordite raamatus. 

## Saavutused
* NSV Liidu meister 1974
* 11-kordne Moskva meister aastatel 1958–1996

## Isiklikku
Oli abielus Larissa Agafonovaga (neiupõlvenimega Tverdohleb), kes tuli samuti NSV Liidu meistriks kabes 1967. aastal.
Sõrmendtähestik

**Sõrmendtähestik** ehk **sõrmtähestik** ehk **daktüloloogiatähestik** on viipekeele osa, milles igale tähele vastab käelaba ja sõrmede asend (sõrmend). 

Sõrmendtähestikku kasutatakse viipekeeles nimede ja kohalike mõistete edasiandmiseks.

## Vaata ka
*Daktüloloogia
Kehakeel (viipekeel)

**Kehakeel** on viipekeele osa, milles käte liigutusi kasutatakse mõistete edasiandmiseks. 

## Vaata ka
*Sõrmendtähestik
Cluji maakond

**Cluji maakond** on 1. järgu haldusüksus (maakond) Rumeenias. Asub Transilvaanias.

Maakond on mägine. Suuremad jõed on Someșul Mic, Arieș ja Crișul Repede.

## Linnad
*Câmpia Turzii
*Cluj-Napoca
*Dej
*Gherla
*Huedin
*Turda

Maakonna elanikest 79% on rumeenlased, 15,7% ungarlased ja 3,4% mustlased.

Majanduslikult on Cluj üks Rumeenia arenenumaid piirkondi.

## Välislingid
*Cluji maakonnavalitsuse koduleht
Craiova

**Craiova** on linn Rumeenias Olteenias, Dolji maakonna keskus. Linn asub Jiu jõe ääres.

Craiova piirkonnas asus antiikajal daaklaste ja roomlaste asula **Pelendava**.

Craiova on elanike arvult kuues linn Rumeenias ning oluline majandus-, haridus- ja kultuurikeskus. Linnas asuvad mitmed ülikoolid, tööstusettevõtted ning kultuuriasutused, mis teevad Craiovast Olteenia ühe tähtsama keskuse.

## Viited

## Välislingid
* Craiova koduleht
Kurt

**Kurt** on inimene, kellel puudub kuulmine või on tugevalt häiritud. Kurdid kuuluvad vaegkuuljate hulka.

Kurtide oma keel on viipekeel.

Eestlastest kurtide jaoks on rahvusvaheline viipekeel mitte emakeel, vaid teine või kolmas keel emakeele (eesti viipekeele või eesti keele) kõrval.

Eestis elavatest venekeelsetest kurtidest kasutab 80% pigem eesti viipekeelt, 20% vene viipekeelt.

Kurtide sidevahendid on televisioon, faks, e-post, veebikaamera ja kiirsuhtlus (arvutis) ning SMSid (mobiiltelefoniga). Kõige levinumad neist on kurtide jaoks kiirsuhtlus ja veebikaamera.

## Vaata ka
*kirjutustõlge
*kurttumm
*kurtus
*tumm
*viipekeel
Constanța maakond

**Constanța maakond** on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Rumeenia kaguosas Musta mere kaldal. Piirneb lõunas Bulgaariaga.

## Linnad
* Cernavodă
* Constanța
* Eforie
* Hârșova
* Mangalia
* Medgidia
* Murfatlar
* Năvodari
* Negru Vodă
* Ovidiu
* Techirghiol

## Välislingid
* Constanța maakonnavalitsuse koduleht
Tulcea maakond

**Tulcea maakond** on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Rumeenia kaguosas, Dobrudžas, Musta mere kaldal. Piirneb põhjas Ukraina Odessa oblastiga.

Idaosa asub Doonau deltas, lääneosas asuvad Măcini mäed.

Tulcea on Rumeenia üks tähtsamaid turismipiirkondi.

## Linnad
* Babadag
* Isaccea
* Măcin
* Sulina
* Tulcea

## Viited

## Välislingid
* Tulcea maakonnavalitsuse koduleht
Geokronoloogiline üksus

**Geokronoloogiline üksus** on ajavahemik geoloogilises ajas.

Geokronoloogilistele üksustele vastavad kronostratigraafilised üksused ehk kivimkompleksid, mis on selle ajavahemiku jooksul tekkinud. Erinevalt kronostratigraafilisest üksusest ei ole geokronoloogiline üksus mitte midagi materiaalset, vaid lihtsalt ajavahemik. Geokronoloogiliste üksuste piirid paneb paika vastav kronostratigraafiline üksus. Ajaline ulatus aastates on määratud hiljem isotoopgeoloogia ning geokronoloogia arenedes. Seetõttu ei ole geokronoloogiliste üksuste vanused mitte fikseeritud ja ümmargused, vaid pidevalt täpsustatavad arvud. Geokronoloogilistel üksustel ning vastavatel kronostratigraafilistel üksustel on sama nimi. Näiteks Siluri ladestu kivimid moodustusid Siluri ajastu jooksul. 

Geokronoloogilised üksused alates suurimast: eoon, aegkond, ajastu, ajastik, iga. 

Geokronoloogilisest üksusest erinevad geokronomeetrilised üksused, mille piirid ei ole kindlaks määratud mingi kivimkompleksi alusel, vaid lihtsalt ajas. Geokronomeetriliselt on jaotatud suurem osa eelkambriumist.

Geokronoloogiliste üksuste nimed kirjutatakse alati suure tähega.

## Vaata ka
*Geokronomeetriline üksus
*Kronostratigraafiline üksus
*Geokronoloogiline skaala

## Välislingid
*Geoloogiline ajaskaala
Geokronomeetriline üksus

**Geokronomeetriline üksus** on ajavahemik geoloogilises ajas, mis ei põhine mitte stratigraafial, vaid puhtalt geoloogilise aja jaotamisel sobiva suurusega väiksemateks üksusteks.

Kui geokronoloogiliste üksuste piirid on määratud vastavate kronostratigraafiliste üksuste piiridega konkreetses paljandis ning nende absoluutseid vanuseid täpsustatakse pidevalt, siis geokronomeetriliste üksuste vanuselised piirid on kokkuleppelised ning ei muutu. Erinevalt geokronoloogiliste üksuste vanustest on geokronomeetriliste üksuste vanused ümmargused arvud. Geokronomeetriliselt on jaotatud suurem osa eelkambriumist. 

## Vaata ka
*Geokronoloogiline üksus
*Kronostratigraafiline üksus
Kivimkompleks

**Kivimkompleks** on vaadeldavate kivimkehade kogum.

Kui kivimkeha on tekke, koostise, struktuuri või millegi muu poolest ühtne geoloogiline struktuur, siis kivimkompleksil ei pea olema sellist ühtsust. Kivimkompleks on uuritav, vaadeldav või mingil muul põhjusel mõtteliselt ülejäänud maakoorest eristatud osa. Terminit võidakse kasutada siis, kui räägitakse paljanduvaist kivimeist, mis moodustavad kivimkompleksi või kronostratigraafilisest üksusest, mis koosneb kivimeist, mis moodustavad kivimkompleksi jne.
Ajalooline geoloogia

**Ajalooline geoloogia** on geoloogia osa, mis uurib Maa ja tema elustiku arengut läbi geoloogilise aja.

Ajaloolise geoloogia alla kuuluvad paleontoloogia, stratigraafia, geokronoloogia, paleogeograafia jne.

Ajaloolist geoloogiat eristatakse dünaamilisest geoloogiast, mis tegeleb peamiselt Maa ehituse ja teda mõjutavate protsesside uurimisega.

Ajaloolist geoloogiat ei maksa segi ajada geoloogia ajalooga, mis käsitleb geoloogia kui teaduse ajalugu.
Spartak

**Spartak** võib tähistada:

### Spordiklubid

* **[[Üleliiduline Vabatahtlik Kehakultuuri- ja Spordiselts Spartak]]**, Nõukogude Liidu spordiselts 1935–1987

*Venemaal:
** jalgpalliklubi **[[Moskva Spartak]]**
** jäähokiklubi Moskva Spartak (jäähoki)
** jäähokiklubi Spartak Sankt Peterburg

*Bulgaaria jalgpalliklubi PFC Spartak Varna
*Bulgaaria jalgpalliklubi PFC Spartak Pleven

*Slovakkia jalgpalliklubi Spartak Trnava

*Ukraina jalgpalliklubi Spartak Ivano-Frankivsk

### Muud
*miiniristleja Vambola endist nime

### Kohanimed
* **[[Spartak (Jassõnuvata rajoon)|Spartak]]** on küla Ukrainas Donetski oblastis Jassõnuvata rajoonis

## Vaata ka
*spartakiaad
*Spartacus
Bihori maakond

**Bihori maakond** on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Krisaanias. Piirneb läänes Ungariga.

Elanikest on 67% rumeenlased, 26% ungarlased ja 5% mustlased.

## Linnad
* Aleșd
* Beiuș
* Marghita
* Nucet
* Oradea
* Săcueni
* Salonta
* Ștei
* Valea lui Mihai
* Vașcău

## Viited

## Välislingid
* Bihori maakonna koduleht
* Bihori
Brokebacki mägi

**"Brokebacki mägi"** (inglise keeles "*Brokeback Mountain*") on 2005. aastal valminud Ameerika Ühendriikide mängufilm, mille lavastas režissöör Ang Lee. Peaosi mängivad Heath Ledger ja Jake Gyllenhaal.

Film räägib Ameerika lambakarjuste Ennis Del Mari ja Jack Twisti aastaid kestvatest homoseksuaalsetest suhetest. Tegevus saab alguse aastal 1963 ja toimub valdavalt Wyomingi osariigis.

"Brokebacki mäe" aluseks on E. Annie Proulx' samanimeline lühijutt aastast 1997, mille põhjal kirjutasid filmile stsenaariumi Diana Ossana ja Larry McMurtry.

Film on võitnud mainekaid auhindu Euroopa ja Ameerika filmifestivalidelt. 5. märtsil 2006 pälvis see filmiauhinna Oscar parima režissööritöö, parima varem avaldatud teose põhjal kirjutatud stsenaariumi ja parima algupärase filmimuusika kategoorias. Samuti võitis film parima filmi Kuldgloobuse. 

"Brokebacki mäe" muusika autor on tuntud Argentina helilooja Gustavo Santaolalla.

## Auhinnad
**2005. aasta [[Veneetsia filmifestival|Veneetsia filmifestivali]] auhind**
*Kuldlõvi – Ang Lee

**[[2006. aasta Oscari auhinnad]]**
* Parim lavastaja – Ang Lee
* Parim kohandatud stsenaarium – Larry McMurtry ja Diana Ossana 
* Parim filmimuusika – Gustavo Santaolalla

**[[2006. aasta Kuldgloobuse auhinnad]]**
*Parim draamafilm
*Parim lavastaja – Ang Lee
*Parim stsenaarium – Larry McMurtry ja Diana Ossana 
*Parim laul – "A Love That Will Never Grow Old", Gustavo Santaolalla, Bernie Taupin

## Välislingid
*"Brokebacki mäe" koduleht
*
Toe Tag

**Toe Tag** oli 1996. aastal Tallinnas Kalamaja linnaosas loodud hiphopansambel. Esialgu oli tegemist ansambli liidri G-Enka sooloprojektiga, mille taustad olid pärit DJ Paul Ojalt. Üsna pea liitus Revo, kes aitas praeguseks kadunud Top Raadio stuudios sisse räppida sellised lood nagu "Depend Upon" ja "O.D. Of Sobriety". Esimene kontsert anti 1996. aasta oktoobris klubis Bel Air. Edasi soojendati juba No-Big-Silence'it ja esineti kõikvõimalikel hiphopiüritustel.

1997. aasta detsembris anti välja kassett "The Real Kuhnja Homophobes". Kassett sisaldas lisaks oma lugudele ka kahte Dj Critikali remiksi. 1998. aastal liitusid G-Enka ja Revo teise Eesti hiphopansambliga A-Rühm ning Toe Tag läks mõneks ajaks puhkusele. Kuid sama aasta sügisel loodi sootuks uus projekt KNOP ehk ansamblite Me, Myself & I ja Toe Tagi koostöö. Esitati töötlusi Toe Tagi vanadest lugudest, lisaks sai bändi ainsal kontserdil kuulda Slayeri ja Stone Temple Pilotsi loomingut.

Aastatel 1999–2000 andis ansambel üksikuid kontserte, kuid muul ajal tegeles iga liige oma asjadega.

Veebruaris 2001 tehti aga suurejooneline *comeback* klubis Hollywood üritusel Hip Hop Cafe. Esineti täiesti uue kavaga.

Eesti turnee toimus 2001. aasta oktoobris.

2004. aastal ilmus Toe Tagi täispikk album "Legendaarne", mille nimilugu oli nende esimene suurem hitt; hilisematest lauludest on tuntumad "Pankrot" ja "Noad ja kahvlid". Praegu tegelevad ansambli liikmed uute projektidega. Oma plaadifirmas Legendaarne Records antakse välja uute *[[underground]]*-muusikute plaate (näiteks Metsakutsu, s'Poom, Põhjamaade Hirm, Winny Puhh).

Album "Kõik on formuleerimise küsimus" ilmus 2009. aastal.

2010. aastal võitis ansambel Eesti Muusikaauhinna hiphopi/RnB kategoorias.

## Diskograafia
*"The Real Kuhnja Homophobes" (1997)
*"Legendaarne" (2004)
*"Kõik on formuleerimise küsimus" (2009)

## Välislingid
*hiphop.ee
*
*Legendaarne Records – koduleht
*
Dünaamiline geoloogia

**Dünaamiline geoloogia** ehk **füüsikaline geoloogia** ehk **füüsiline geoloogia** on geoloogia osa, mis tegeleb Maa ehituse ning teda mõjutavate protsesside uurimisega.

Dünaamiline geoloogia erineb ajaloolisest geoloogiast, mis tegeleb Maa ning eriti selle elustiku arengu rekonstrueerimisega.

Dünaamilise geoloogia alla kuuluvad mineraloogia, petroloogia, sedimentoloogia, vulkanoloogia, struktuurigeoloogia, geotektoonika jne.

Ajaloolise geoloogia eristamine dünaamilisest geoloogiast on mõnevõrra kunstlik. Igal dünaamilise geoloogia valdkonda kuuluval geoloogilisel teadusharul on oma ajaline aspekt, mis hõlmab näiteks kivimite moodustumist või laamade liikumist ajas.
Tapa lipp

**Tapa lipp** oli Tapa linna lipp.

Lipp kinnitati oktoobris 1992. 

Tapa on alates 2005. aasta oktoobrist vallasisene linn. Siis ühinesid Tapa linn, Saksi vald ja Lehtse vald (Järva maakonnast) Tapa vallaks. Sellest alates kasutatakse uut Tapa valla sümboolikat.

## Lipu kirjeldus
Lipp on jaotatud horisontaalselt vaheldumisi neljaks punaseks ja kolmeks valgeks laiuks. Ülemine ja alumine laid on punased, kumbki laiusega 2/9 osa lipust, nende vahel olevad 3 valget ja 2 punast laidu on igaüks laiusega 1/9 osa lipust.

## Vaata ka
*Tapa vapp
*Tapa valla lipp

## Välislingid
Süvik

**Süvik** on piklik sügav subduktsioonivööndiga seotud negatiivne pinnavorm ookeani põhjas. **Laiemas tähenduses** nimetatakse **süvikuks** ka teiste veekogude (nt järvede) põhjas olevaid suhteliselt sügavaid nõgusid.

Süvik tekib kahe laama piirile, kui üks laam sukeldub teise alla. Süvikud on enam-vähem paralleelsed nendega seotud vulkaaniliste kaartega. Süvikud on keskmiselt mõni kilomeeter sügavamad kui keskmine ookeanipõhi. Süvikute pikkus võib ulatuda tuhandetesse kilomeetritesse.

Kui kaks laama liiguvad teineteise suhtes aeglaselt, siis süvikut ei teki. Selle asemel surutakse laamade servad kokku ja laamade kokkupuutekohta tekib mäestik. Kui laamad liiguvad teineteise poole suhteliselt kiiresti, siis sukeldub üks neist teise alla ja tekib süvik.

Mariaani süviku suurim sügavus (11 034 m) on ühtlasi ka maailmamere suurim sügavus.

Süvikute sügavuse vastu ei tuntud praktilist huvi enne 19. sajandi lõppu, kui ookeani põhja hakati paigaldama kaableid. Kuid süvikud ei olnud hästi kindlaks määratud kuni 1950. aastateni. Süvikute tekke põhjused selgitati alles laamtektoonika teooria väljatöötamisega 1960. aastate lõpul.

## Vaata ka
*Süvikute loend

## Viited
.
Valparaíso

**Valparaíso** (hispaania keeles 'paradiisiorg') on sadamalinn Tšiilis, Valparaíso piirkonna keskus. Linna nimi tuleneb algselt Hispaanias asuvast Valparaíso de Arriba asulast.

Suur-Valparaíso on rahvaarvult teine linnastu Tšiilis. Valparaíso ise on piirkonna suuruselt teine linn – jäädes alla ainult Viña del Marile. See asub umbes 120 km loodes Tšiili pealinnast Santiagost ning on üks tähtsamaid sadamaid Vaikse ookeani ääres. Alates 1817. aastast on linnas asunud Tšiili mereväe peakorter ning alates 1990. aastast ka Tšiili Rahvuskongressi asukoht.

Valparaísol oli oluline geopoliitiline roll 19. sajandi teisel poolel, kui see kujunes oluliseks vahepeatuseks laevadele, mis liikusid Atlandi ja Vaikse ookeani vahel läbi Magalhãesi väina. Linna kuldajastu tõi endaga kaasa kiire kasvu, eriti tänu Euroopa sisserändajatele. Sel ajal kutsusid rahvusvahelised meremehed linna hellitavalt "Väikeseks San Franciscoks" ja "Vaikse ookeani pärliks". Sellesse aega jäävad mitmed olulised arengud, näiteks Ladina-Ameerika vanim börs, mandri esimene vabatahtlik tuletõrje, Tšiili esimene rahvaraamatukogu ja maailma vanim pidevalt ilmuv hispaaniakeelne ajaleht El Mercurio de Valparaíso. Valparaíso vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Valparaísos on sündinud Salvador Allende ja Augusto Pinochet. Seal on elanud Pablo Neruda.

20. sajand oli Valparaísos vähem soodne – paljud jõukad pered kolisid mujale ning 1914. aastal avatud Panama kanal vähendas oluliselt laevaliiklust Magalhãesi väina kaudu. See mõjutas tugevalt linna majandust, mis põhines peamiselt sadamategevusel. Aja jooksul ületas Valparaísot kaubamahus San Antonio sadam, mis mõjutas oluliselt linna sadama tähtsust. Aastatel 2000–2015 hakkas linn tasapisi taastuma, sest sinna kolisid kunstnikud ja kultuuriettevõtjad ning suurenes turism. Sadam tegutseb endiselt olulise jaotuskeskusena, kust eksporditakse näiteks konteinereid, vaske ja puuvilju. Valparaísost on saanud oluline hariduse ja meelelahutuse keskus, kus tegutseb neli suurt ülikooli ja mitu kutsekooli.

## Viited

## Välislingid

* Valparaíso koduleht
*Valparaíso turismi- ja kultuurikeskus
Ofioliit

**Ofioliit** ehk **ofioliitne kompleks** on tektooniliselt transporditud aluselistest ning ultraaluselistest kivimitest koosnev kivimkompleks, mis on kunagise ookeanilise maakoore fragment.

Kui termin "ofioliitne kompleks" loodi (Steinmann, 1905), siis ei teatud midagi selliste geoloogiliste struktuuride päritolust. Alles 20. sajandi teisel poolel sai selgeks, et ofioliidid on fragmendid kunagisest merepõhjast, mis on tektooniliselt mandrite peale lükatud. Ideaalne ofioliitne läbilõige ülalt alla: 
*padilaava
*diabaasist püstdaikid
*mittekumulatiivne gabro, dioriit ning plagiograniit
*kihilised kumulatiivsed ultraaluselised ning aluselised kivimid, peamiselt gabro
*ultraaluselised kivimid, peamiselt hartsburgiit, mis on magma osalise sulamise jääk

Ofioliitse kompleksi teke ühtib ookeanilise maakoore tekkega ookeani keskahelikes. Mandrite peale on ookeanilise maakoore fragment lükatud ilmselt ookeanibasseinide sulgudes või mõnel muul viisil.
Kuressaare valla lipp

**Kuressaare valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Kuressaare valla lipp.

Lipp oli kasutusel 14. veebruarist 1995 kuni oktoobrini 1999, mil vald ühines Kaarma vallaga.

## Lipu kirjeldus
Kuresaare valla lipp oli jaotatud horisontaalselt kolmeks võrdseks laiuks: sini-valge-sinine. Valge laiu keskel oli kollane ovaal.

Laiuse ja pikkuse suhe oli 1:2.

## Vaata ka
*Kuressaare valla vapp
*Kaarma valla lipp
*Kaarma valla vapp
Gaugamela lahing

**Gaugamela lahing** ehk **Arbela lahing** peeti 1. oktoobril 331 eKr Aleksander Suure vallutusretkede käigus Vana-Makedoonia ja Pärsia vägede vahel. 

Makedoonia väge juhtis Aleksander, pärslaste eesotsas oli kuningas Dareios III. Lahing toimus tänapäeva Iraagi põhjaosas Arbīlist (Arbela) lääne pool asuva Tel Gomeli (Gaugamela) kohal ja lõppes makedoonlaste võiduga.

Lahing leidis aset laial tasandikul, kus pärslastel oli võimalik täies ulatuses rakendada oma suurt ja võimsat ratsaväge. Pärsia sõjaväel oli lisaks veel 15 sõjaelevanti ja palju sõjavankreid, mille rataste külge olid kinnitatud pikad ja teravad lõiketerad. Sellised sõjavankrid kavatseti kihutada tihedalt rivistatud makedoonia faalanksi vastu ja tekitada talle suuri kaotusi. Kuid Makedoonia vibukütid tapsid sõjavankrite rünnaku ajal suurema osa vankrijuhte, mistõttu hobused kaotasid juhtimise. Faalanks astus laiali ja laskis tormavad sõjavankrid läbi, misjärel nad tagalas hobusemeeste poolt peatati. Pärast äpardunud sõjavankrirünnakut puhkes üldine lahing, mis kestis vahelduva eduga peaaegu terve päeva ja lõppes jällegi manööverdamisvõimelisema ja distsiplineerituma Makedoonia sõjaväe võiduga.

Arrianuse järgi oli makedoonlaste sõjajõud 40 000 jalaväelast ning 7000 ratsanikku. Pärslastel oli vastu panna 200 000 jalaväelast, lisaks suur ratsavägi, lõiketeradega sõjakaarikud ning sõjaelevandid.

Makedoonlaste kaotused ei olnud suured, langenud oli vaid ligikaudu 500 meest, pärslastel oli seevastu 50 000 langenut. Dareios ühes oma sõjaväe riismetega põgenes.

Gaugamela lahingus puutus Aleksander esimest korda kokku sõjaelevantidega.

Pärast lahingut tapeti Dareios III tema oma satraapide poolt. Aleksander aga liikus edasi Babüloni poole.

## Välislingid
Õhurõhk

**Õhurõhk** on hüdrostaatiline rõhk, mida tekitab Maa ühe pinnaühiku kohta kuni atmosfääri ülemise piirini ulatuva õhusamba kaal.

Kui väheneb õhusamba kõrgus, väheneb ka õhurõhk. Maapinnast kõrgemale tõusmisel õhurõhk langeb ja on seda väiksem, mida kõrgemal ollakse maapinnast. Õhurõhk alaneb eksponentsiaalselt (logaritmiliselt).

Õhurõhku mõõdetakse elavhõbe- või aneroidbaromeetriga. Täpsemad on
elavhõbebaromeetrid. Õhurõhu mõõtühikuteks on 1 mmHg, 1 mb, 1 hPa või 1 toll.
Tollides mõõdetakse õhurõhku USA-s. Oma väärtuselt on 1 mb ja 1 hPa võrdsed.
Hektopaskali ja mmHg suhe on 4:3, st 4 hPa = 3 mmHg. Seda suhet kasutataksegi
õhurõhu väärtuste ümberarvutamisel.
Standardõhurõhk (merepinna kõrgusel), standardtemperatuuril 15&nbsp;°C = 1013,2 hPa ~ 1 bar.

Õhurõhk on pidevas muutumises, seejuures tehakse vahet regulaarsel ja dünaamilisel muutumisel. Regulaarsed muutused on seotud ööpäevase kõikumisega; 24 tunni jooksul
täheldatakse õhurõhu 2 madalat ja 2 kõrgemat seisu, miinimumid kell 4 ja 16 ning maksimumid kell 7 ja 22 kohaliku aja järgi. Korrapäratud rõhu muutused on seotud kõrg- ja madalrõhualade liikumisest (dünaamikast) tekkinud kõikumisega.
Kõrgrõhuala lähenemisel õhurõhk tõuseb, madalrõhuala lähenemisel langeb ning olles seotud ilmastiku muutumisega, on need andmed abiks ilma ennustamisel.

Õhurõhu kõikumise põhjuseks on temperatuurimuutustest tingitud õhumasside liikumine.
Õhurõhu korrapäratute kõikumiste ulatus võib olla küllalt suur: harilikult jääb see vahemikku 950–1050 hPa, erandjuhtudel võib olla koguni 935–1060 hPa. Madalaim
õhurõhk 870 hPa – registreeriti 12. oktoobril 1979 Lääne-Guamil Vaiksel ookeanil taifuuni TIP piirkonnas. Senini mõõdetud kõrgeim õhurõhk 1083,3 hPa – registreeriti
Siberis Agatas 31. detsembril 1968.

Õhurõhu vähenemine sõltuvalt kõrgusest on väikeste kõrgusvahemike korral arvutatav ligikaudse baromeetrilise valemiga 
:P(h)=P_0 \cdot \exp \left[\frac{-g_0 \cdot M \cdot (h-h_0)}{R^* \cdot T}\right],
kus
:P(h) &nbsp;– rõhk kõrgusel h;
:P_0 &nbsp;&nbsp;– rõhk lähtekõrgusel h_0;
:h &nbsp; &nbsp;&nbsp;– kõrgus meetrites; 
:h_0 &nbsp;&nbsp;– lähtekoha kõrgus meetrites;
:T &nbsp;&nbsp;&nbsp;– õhu temperatuur (K);
:R^* &nbsp;– universaalne gaasikonstant: 8.314&nbsp;N·m /(K·mol);
:g_0 &nbsp;&nbsp;– raskuskiirendus: 9.81&nbsp;m/s2;
:M &nbsp;&nbsp;&nbsp;– õhu mooli mass (0.0289644&nbsp;kg/mol).
 
Õhurõhu vähenemist kõrgusega kasutatakse baromeetriliseks kõrgusemõõtmiseks. Iga 5,54&nbsp;km kõrguse kohta väheneb õhurõhk poole võrra.

Õhurõhku on mõõdetud ja mõõdetakse ka praegu mitmesugustes ühikutes:
* elavhõbedasamba kõrgusega mm-tes (mm Hg);
*millibaarides (mbar);
* hektopaskalites (hPa);
* elavhõbedasamba kõrgusega tollides (1 toll = 25,4 mm).

## Vaata ka
*Atmosfäärirõhk
*Kõrgrõhuala
*Madalrõhuala
Wakayama prefektuur

**Wakayama prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare lõunaosas Vaikse ookeani kaldal.

## Sümbolid
Wakayama prefektuuri tunnuslind on *Zosterops japonica*, tunnuspuu on tamm (*Quercus phillyraeoides*) ja tunnuslill ploomiõis  (*Prunus mume*).

## Haldusjaotus
Wakayama prefektuur on jaotatud 30 omavalitsusüksuseks, millest 9 on linnad (市 *shi*).

### Linnad
* Arida
* Gobō
* Hashimoto
* Iwade
* Kainan
* Kinokawa
* Shingu
* Tanabe
* Wakayama

## Vaatamisväärsused
* Wakayama loss

## Viited

## Välislingid
* Wakayama prefektuuri koduleht
Speedcore

***Speedcore*** on 1990. aastate lõpus, arvatavasti Hollandis loodud muusikastiil. Välja on see arenenud *hardcore [[techno]]*'st, minnes iga sammuga aina tempokamaks.

*Speedcore* üks tunnus on tempo (löökide arv minutis). Teisalt tunneb *speedcore* ära väga agressiivsete helide ja muusikakujunduse järgi. Lood jäävad vahemikku 350 kuni 1000 lööki minutis; sellest kiiremat, müraga segunenud muusikat nimetatakse *extratone*' ja seda peetakse kas *speedcore* alaliigiks või iseseisvaks muusikastiiliks. Kuulajate sõnul ületab see *speedcore* intensiivsuse. Erinevalt teistest agressiivsetest stiilidest nagu *[[rave]]* ja *[[gabber]]* on *speedcore* oma ülikõrge tempo tõttu väga raskesti tantsitav muusikastiil, siiski on selle liigi kuulajad võimelised selle järgi hüppama, kargama ja kiiresti pead raputama.

Tüüpiline *speedcore*-lugu on pigem antimuusika ning selle kuulajaskond on tihti poliitiliste ja ühiskondlike normide vastu. *Speedcore* on vihane, agressiivne ning üritab luua kuulajatele vaenulikku atmosfääri. *Speedcore*-DJ-d kasutavad oma muusikas ründavaid ja äkilisi teemasid, loomaks *speedcore* iseloomulikku ekstreemsust. Sageli lisatakse lugudesse sämpleid inimkarjetest ja karjutavaid sõnu või fraase. Kasutatakse ka sämpleid vägivaldsetest filmidest, mis tekitavad lugudesse õudust ja vägivaldsust. Lisaks eelmainitud komponentidele kasutatakse *speedcore*-muusikas tihti sämpleid kitarripininatest, analoogsüntesaatoritest, trummidest (näiteks Roland TR909, vanamoodne trummimasin aastast 1984), müra ja hulgaliselt teisi elektroonilisi helisid. Kõik need helid on küll enamasti moonutatud, kasutades erinevaid filtreid, loomaks üleüldist karmi muljet. Kui see kõik liita ülikiire tempoga, on tulemuseks sihipäratu karmus, mis annab samalaadse efekti müramuusikaga (*noise music*). Paljud *speedcore*-artistid leiavad rahulolu, luues muusikat, mis on vastuolus tavapäraste muusikastandarditega. Taoline ekstreemsus on siiski loonud ka DJ'sid, kes seda parodeerivad, kasutades seejuures muusika loomiseks koomilisi, natuke kergemaid, kuid ikkagi maniakaalseid sämpleid (nt helid Futuramast).
## Välislingid
* Ishkuri elektroonilise muusika tutvustus
* Hollandi Wikipedia ''extratone''i-tutvustus
* Rahvusvaheline ''speedcore''-foorum
Fukui prefektuur

**Fukui prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas Jaapani mere kaldal.

## Sümbolid
Fukui prefektuuri tunnuslind on ruskerästas (*Turdus naumanni*), tunnuspuu on mänd (*Pinus*) ja tunnuslill nartsiss (*Narcissus tazetta*).

## Haldusjaotus
Fukui prefektuur on jaotatud 17 omavalitsusüksuseks, millest 9 on linnad (市 *shi*).

### Linnad
* Awara
* Echizen
* Fukui
* Katsuyama
* Obama
* Ōno
* Sabae
* Sakai
* Tsuruga

## Viited

## Välislingid
* Fukui prefektuuri koduleht
Ōta

**Ōta** (jaapani 太田) on linn Jaapanis Gumma prefektuuris.

Ōta moodustati 31. mail 1948. 2005. aastal liideti Ōtaga Nitta, Ojima ja Yabuzukahoni linn. 

Elanike arv on 218 200 (2006) ja pindala 176,5 km².

Linnas on ettevõtte Fuji Heavy Industries peakorter ja see on tuntud ka kui Subaru kodulinn.

## Viited

## Välislingid

*Ōta koduleht
Wakayama

**Wakayama** (jaapani 和歌山) on linn Jaapanis, Wakayama prefektuuri keskus.

Asub Kii poolsaarel Kii väina kaldal Kino jõe suudmealal.

Linn tekkis 1585. aastal rajatud Wakayama lossi ümber.

Elanike arv on 375 200 (2006).

Wakayamas olid suured terasetootmisvabrikud, kuid tootmine viidi üle Hiinasse ja lõpetati 2004. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Wakayama koduleht
* Wakayama City Tourist Association (inglise keeles)
* Waiker's Guide Map to Wakayama (inglise keeles)
Kinokawa

**Kinokawa** (jaapani 紀の川, haldusüksusena 紀の川市 *-shi*) on linn Jaapanis Wakayama prefektuuris.

Asub Kii poolsaarel Kino jõe ääres Wakayamast idas.

Linn loodi 2005. aasta 11. novembril Uchita, Kokawa, Naga, Momoyama ja Kishigawa linnade liitmisel.

Elanike arv on 70 100 (2005).

## Välislingid
*Kinokawa koduleht
Andrei Korobeinik

**Andrei Korobeinik** (sündinud 5. novembril 1980 Pärnus) on Eesti poliitik, programmeerija ja ettevõtja, internetiportaali rate.ee looja, XV Riigikogu liige. Ta on olnud XII ja XIV Riigikogu liige. 

Ta lõpetas 1998. aastal Pärnu Vene Gümnaasiumi ja astus Tartu Ülikooli matemaatika-informaatikateaduskonda.

2005. aastal müüs Andrei Korobeinik portaali rate.ee enamusosaluse 39 miljoni krooni eest mobiilsideoperaatorile EMT. 2012. aastal ostis tema osalusega Rate Solutions OÜ Rate.ee-d haldava Serenda Investi EMT-lt tagasi.

Alates 18. oktoobrist 2011 kuni 1. juulini 2012 oli Andrei Korobeinik Vene Teatri nõukogu esimees. Aastatel 2011–2017 oli ta ka Eesti Maleliidu president.

## Poliitiline tegevus

### Riigikogu
Aastatel 2011–2018 oli Andrei Korobeinik Eesti Reformierakonna liige. 2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Pärnu maakonnas. Ta sai 2057 häält, kuid Riigikokku ei pääsenud. Riigikogu juhatuse otsusega sai ta XII Riigikogu liikmeks 6. aprillil 2011 kultuuriministriks siirdunud Rein Langi asendusliikmena. Kuna Rein Lang astus kultuuriministri kohalt 4. detsembril 2013 tagasi, peatusid Andrei Korobeiniku volitused Riigikogu liikmena.

Alates 26. aprillist 2019 on Andrei Korobeinik Eesti Keskerakonna liige. 2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisringkonnas nr 1 ja sai 1133 häält, kuid Riigikokku ei pääsenud. Ta pääses XIV Riigikokku haridusministriks siirdunud Mailis Repsi asendusliikmena. Tema volitused lõppesid 21. novembril 2020 seoses Repsi Riigikogu liikme volituste taastumisega, kuid juba 26. novembril 2020 asus ta uuesti tööle Riigikogu liikmena, seekord Anneli Oti nimetamise tõttu valitsuse liikmeks. Andrei Korobeiniku volitused Riigikogu liikmena lõppesid 6. juunil 2022, kui president vabastas peaminister Kaja Kallase ettepanekul Eesti Keskerakonna ministrid ametist ning kui neist kolme – Jaak Aabi, Taavi Aasa ja Erki Savisaare – saadikuvolitused taastati.

### Pärnu linnavolikogu
Andrei Korobeinik kandideeris 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Pärnu linnas Eesti Reformierakonna nimekirjas, sai 719 häält ja osutus valituks. Ta oli aastatel 2015–2017 Pärnu linnavolikogu esimees.

2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kogus ta Eesti Reformierakonna nimekirja Pärnu linnas 237 häält ja osutus valituks.

2021. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Eesti Keskerakonna nimekirjas Pärnu linnas ja osutus valituks. Temast sai Pärnu linnavolikogu esimees. 

## Viited

## Välislingid
* Lühitutvustus Riigikogu kodulehel
Thomas Hammarberg

**Thomas Viktor Asmund Hammarberg** (sündinud 2. jaanuaril 1942 Örnsköldsvikis) on Rootsi diplomaat ja inimõiguste kaitse aktivist.

Ta oli Amnesty Internationali peasekretär aastatel 1980–1986 ja on hiljem töötanud Olof Palme Keskuse peasekretärina. Ta on avaldanud üle kümne raamatu.

Ta valiti 5. oktoobril 2005  Euroopa Nõukogu inimõiguste volinikuks ning asus ametisse aprillis 2006, vahetades välja Alvaro Gil Roblesi. Ta oli selles ametis 31. märtsini 2012, andes ameti üle Nils Muižnieksile.

2007. aasta sügisel külastas ta ametlikult Eestit ning esitas oma ettepanekud Eesti kodakondsus- ja keelepoliitika muutmise kohta . Ta soovitas anda Eesti mittekodanike vastsündinud lastele automaatselt Eesti kodakondsus ja võtta Eesti kodanikeks ka need eakad inimesed, kes selleks soovi avaldavad, kuigi ei oska eesti keelt.

Hammarbergi memorandum Eesti valitsusele keskendub olukorrale Eesti vanglates.

## Viited
Valter Heuer

**Valter Heuer**  (14. juuli 1928 Elva – 2. märts 2006 Jämejala) oli eesti maletaja, maleajakirjanik ja maleajaloolane ning sporditegelane.

## Haridus
Ta lõpetas 1946. aastal Tartu 1. Keskkooli.

## Maletajana
Eesti NSV meister 1976, hõbe 1962, pronks 1961.

## Spordiajakirjaniku ja -tegelasena
Heuer oli malekirjanik, maleajakirjanik, spordiajakirjanik ja spordikirjanik laiemalt, maletegelane, spordifilmide stsenarist. Ajakirjanikuna tegi ta kaastööd ajalehtedele Edasi, Noorte Hääl, Sirp ja Vasar, Spordileht, Õhtuleht, ajakirjale Kehakultuur ning paljudele teistele Eesti ja muu maailma väljaannetele.

## Teoseid
*1966 olümpiaraamat "Tokio 1964"
*1977 monograafia "Meie Keres. Kujunemisaastad" (Eesti Raamat, Tallinn 1977). Autor pälvis 1977. aastal selle eest Juhan Smuuli kirjanduspreemia
*2008 "Male lugu" (Kirjastus Argo, 552 lk), mis käsitleb malemängu ajalugu selle sünnist kuni 1920. aastateni
*2011 "Meie Kerese" täiendatud kordustrükk Ülo Tuuliku ja Genna Sosonko eessõnadega; mõned partiid on ära toodud koos Garri Kasparovi kommentaaridega (kirjastus Argo, 656 lk)

## Tunnustus
*1978 Juhan Smuuli kirjanduspreemia (monograafia "Meie Keres" eest)
*2001 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk

## Välislingid

*"Valter Heuer 14. VII 1928 – 2. III 2006". Eesti Kirjanike Liidu ja Eesti Maleliidu nekroloog – Sirp 10. märts 2006 
*Tõnis Poom, "Tsensorile sobilik «Meie Keres»" – Postimees 16. jaanuar 2011
Ravenna

**Ravenna** on linn Itaalias Emilia-Romagna maakonnas, Ravenna provintsi halduskeskus. Minevikus oli ta sadamalinn; tänapäeval on ta Aadria merega ühendatud Corsini kanali kaudu.

Ravenna on tuntud 5.–7. sajandi ehitiste ja neid kaunistavate Bütsantsi mosaiikide poolest.

## Ajalugu

Ravenna kohal asus algul etruskide, siis umbrialaste asula. Esialgu oli see rajatud soise ranniku kuivematele kohtadele, umbes nagu Veneetsia tuhatkond aastat hiljem. Alates 2. sajandist eKr oli seal Rooma koloonia ja tähtis sõjasadam. Traianus laskis Ravennasse ehitada 70 km pikkuse akvedukti. Honorius tõi aastal 402 Ravennasse Lääne-Rooma keisririigi pealinna, sest linn oli ümbritsetud soode ja rabadega ning oli seetõttu lihtsamini kaitstav. Ravenna sai ühenduslüliks Rooma ja Bütsantsi kultuuri vahel.

Pärast impeeriumi lagunemist oli Ravenna idagootide pealinn ning 553–751 Bütsantsi võimu keskus Itaalias (Ravenna eksarhaadi keskus). Keskajal suhted idaga katkesid ja linnal oli langusperiood. Sel ajal ummistus ka sadam.

Ravenna hakkas taas arenema 15. sajandil Veneetsia võimu alla mineku tõttu. 16. sajandil liideti Ravenna kolmeks sajandiks Kirikuriigiga.

## Vaatamisväärsused

Ravenna keskväljak on Piazza del Popolo, mis kavandati 15. sajandil veneetslaste poolt. 

* Ravenna toomkirik (*Duomo*); ehitatud 5. sajandil varakristlikus stiilis piiskop Orso ajal.
* Dante haud: väike varaklassitsistlik ehitis 18. sajandist; alates 1780. aastast puhkab seal Dante põrm.
* Arcivescovado muuseum
* San Apollinare Nuovo kirik 
* Theoderichi mausoleum

### San Vitale

Linna tähelepanuväärseim mälestis on San Vitale kompleks, kuhu kuulub San Vitale basiilika, San Vitale benediktiinide klooster 10. sajandist, Galla Placidia mausoleum ja Rahvusmuuseum (Muzeo Nazionale), kus eksponeeritud on ikoone, maale ja arheoloogilisi eksponaate Rooma ja varakristlikust perioodist. 526–547 ehitatud San Vitale kirik on üks väärtuslikumaid varakristliku kunsti mälestisi maailmas.

## Viited

## Välislingid

*Ravenna valla koduleht (*itaalia keeles*)
*Ravenna turismilehed (*itaalia keeles*)
*Ravenna mosaiigid 6. ja 7. sajandist (*inglise keeles*)
Awaji

**Awaji** (jaapani 淡路) on linn Jaapanis Awaji saarel, kuulub Hyōgo prefektuuri.

Elanike arv on 49 812 (2008).

## Viited

## Välislingid
*Awaji koduleht
Environment

***Environment*** (inglise 'keskkond') on ruumikunsti liik, milles kunstnik loob mingi tervikruumi, millesse sattujad või viibijad saavad ruumist tervikuna kunstilise elamuse. Tihti kasutatakse erinevaid tajumodaalsusi, st keskkonda saab tajuda nii nägemise, kuulmise kui ka haistmise või kompimise abil. 

*Environment* võib olla interaktiivne, st keskkond muutub sõltuvalt vaataja reaktsioonidele, sisendile.

Erinevalt tegevuskunstidest, kus samuti on tihti olulisel kohal toimumise keskkond, pole *environment* korral tavaliselt oluline kunstniku (või tema assistentide) kohalolu.

## Vaata ka
* installatsioon
* performants
* häppening
Tochigi prefektuur

**Tochigi prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas. Asub sisemaal. Prefektuuri halduskeskus on Utsunomiya.

Prefektuur asub Honshū sisemaal Kantō regioonis.

## Sümbolid
Tochigi prefektuuri tunnuslind on siniselg-kärbsenäpp (*Cyanoptila cyanomelana*), tunnuspuu on jaapani hobukastan (*Aesculus turbinata*) ja tunnuslill Albrechti rododendron  (*Rhododendron albrechtii*).

## Haldusjaotus
Tochigi prefektuur on jaotatud 31 omavalitsusüksuseks, millest 14 on linnad (市 *shi*).

### Linnad

## Vaatamisväärsused
* Nikkō templid ja pühamud

## Viited

## Välislingid
* Tochigi prefektuuri koduleht
Riigireform

**Riigireform** on riigi valitsemismudeli struktuurne muutmine.

## Riigireformid Eestis
### Riigireform aastail 1934–1940
Reformi eesmärgiks oli Eesti Vabariigi ümberkujundamine riigiks, mida juhib rahva valitav riigipea tema poolt ametisse kutsutava valitsuse ning kahekojalise rahvaesinduse tasakaalustatud koostööl: põhimõtted, millele on rajatud Eesti Vabariigi 1938. aasta põhiseadus.

Rahvaesindust täiendati teise kojaga, kus olid kutsekodade kaudu kutsealade esindajad. Parteisid sel ajal ei tegutsenud, vältimaks Eesti muutumist välismaiste erakondade võitlusväljaks. Tulevikus oli valitsusel plaanis asutada paar-kolm parteid, mis oleksid välja kasvanud Eesti oludest ja Eesti kutsealade vajadustest.

Riigireformi peaideoloog oli Kaarel Eenpalu. 

Ideoloogiat iseloomustasid rahvusliku uhkuse arendamine (nimede eestistamine, Eesti lipu ja rahvariiete propageerimine) ning Eesti rahvaarvu suurendamine eestlaste iibe tõstmise propaganda ja eugeenika abil.

Võimaldamaks eri kutsealadele osavõttu riigi valitsemisest, asutati uusi kutsekodasid. 

Majandust arendas riik, laiendades kutseharidust ja asutades kutseõppeasutusi. Märksõnad olid riiklik reguleerimine ja kontroll, ratsionaliseerimine ja standardiseerimine.

1940 alanud Nõukogude okupatsiooni tõttu jäi riigireform lõpetamata.

### Riigireform alates 2017. aastast
2017. aasta kevadel kiitis Vabariigi Valitsus heaks riigireformi kava, mille prioriteet on viia läbi kohalike omavalitsuste olukorda parandav haldusreform, kaotada maavalitsused, viia pealinnast välja sobilikud töökohad ja luua riigimajad maakonnakeskustesse. 

Riigireformi vajadust on rõhutanud mitmed ühiskondlikud organisatsioonid, muuhulgas on eraisikutena kutsunud riigireformiks üles mõttearendajad Ott Pärna ja Tanel Talve, Eesti Tööandjate Keskliit ja mõttekoda Praxis algatanud riigireformi radari.

18. mail 2018 asutasid 28 ettevõtjat Riigireformi Sihtasutuse, mis andis 21. novembril 2018 parlamendierakondade juhtidele üle riigireformi kontseptsiooni, mille elluviimiseks kulub eelduslikult 10 aastat.

## Vaata ka
*Agronoomide Koda
*Arstide Koda
*Põllutöökoda
*Rahvuskogu
*Vaikiv ajastu

## Viited
Charles IV

**Charles IV** (u 1294 – 1. veebruar 1328) oli Prantsusmaa kuningas aastail 1322–1328 ja Navarra kuningas **Charles I** nime all samal ajavahemikul.

Charles IV oli Prantsusmaa kuninga Philippe IV (valitses 1285–1314) ja Navarra kuninganna Jeanne I poeg. Tema vanemad vennad olid Louis X (1289–1316), Prantsusmaa kuningas aastatel 1314–1316, ja Philippe V (1292/1293–1322), Prantsusmaa kuningas aastatel 1316–1322. Tema õde Isabelle (1295–1358) abiellus Inglismaa kuninga Edward II-ga ning oli Inglismaa kuninga Edward III ema.

Charles IV suri 1328. aastal ilma meessoost pärijateta. Pärast tema surma kerkis esile kaks peamist troonipretendenti: Prantsusmaa kuninga Philippe IV vennapoeg Philippe de Valois ning Inglismaa kuningas Edward III, kes oli Philippe IV tütre Isabelle’i poeg.

Prantsuse kõrgaadli toetusel nimetati regendiks Philippe de Valois. Charles IV lesk Jeanne d’Évreux oli kuninga surma ajal rase, kuid sünnitas tütre. Kuna Saali tavaõiguse järgi ei olnud naissoost isikutel õigust Prantsuse troonile, krooniti Philippe de Valois 29. mail 1328 Reimsi katedraalis Prantsusmaa kuningaks Philippe VI nime all. Sellega algas Kapetingide dünastia kõrvalharu, Valois'de dünastia valitsusaeg.

Charles IV surmaga lõppes Kapetingide dünastia pealiin. Troonipärimisküsimus andis Inglismaale ettekäände alustada Saja-aastast sõda, kuna Edward III pidas end Prantsuse trooni õiguspäraseks pärijaks, samas kui Prantsusmaa toetas Valois’de dünastiat.

## Viited
Louis X

**Louis X** **Tülitseja** (4. oktoober 1289 – 5. juuni 1316) oli Prantsusmaa kuningas aastail 1314–1316 ja Navarra kuningas aastail 1314–1316.

## Välislingid