open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Masty

**Masty** on linn Valgevenes Hrodna oblastis, Masty rajooni halduskeskus. Leedu keeles *Mastai*, poola keeles *Mosty*. 

Asub Nemunase kaldal. Asulast hargnevad raudteed Hrodnasse, Lidasse ja Vaŭkavyski suunas. Masty linnas suubub Nemunase jõkke Zelvianka jõgi.

Linna piirides on neli keskkooli, põhikool, laste spordikool ja kunstikoolkool. Mastys on kino, kaks kultuurimaja ja viis raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on raudteejaam ning aastal 1910 valminud õigeusu kirik. Masty linnas viib üle Nemunase jõe Valgevene pikim jalakäijate rippsild, mille pikkus on 193 meetrit. 

Tööstusettevõtetest on Mastys metsatööstus, kergetööstus ja toiduainetetööstus. Toodetakse ehitusmaterjale ja valmistatakse mööblit.
## Ajalugu
Mastyt on esmamainitud 1496. aastal, mil asula oli piirkondlik keskus Trakai vojevoodkonda kuuluvas Hrodna maakonnas. Aastal 1514 sai asulast alev. Aastal 1539 ehitati Mastysse katoliku kirik, kirikule annetas maa Bona Sforza. Asulas viis üle Nemunase jõe praam, peamine tegevusala oli metsandus. Mastyst parvetati palke nii Hrodnasse, Kaunasesse kui ka Königsbergi. Aastast 1633 on teada, et Mastys asus turuplats, ka peeti seal kaks korda aastas laata.

Aastal 1795 läks alev Poola kolmandal jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Aastast 1818 kuulus Masty Hrodna kubermangu. Aastaks 1897 oli alevis olemas kool, ka oli hakatud tootma limonaadi.

Aastast 1921 oli Masty Poola koosseisus, 1939. aastal liideti Valgevene NSV-ga. 1955. aastal sai Mastyst linn ja 1965. aastal ühtlasi rajoonikeskus.

## Pilte

Pilt:Masty railroad station.jpg|Masty raudteejaam
Pilt:Bridge_in_Masty.JPG|Sild üle Nemunase jõe
Pilt:Street_in_Masty.JPG|Masty


## Tuntud elanikke
*Taćciana Baŭkałava – valgevene näitleja

## Viited

## Välislingid

* Masty YouTube'is
* Masty
* Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
Heinrich Julius

**Heinrich Julius** (15. oktoober 1564 – 30. juuli 1613) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst aastast 1589 kuni oma surmani. Aastal 1576 sai temast protestantliku Helmstedti ülikooli esimene rektor.

## Perekond
Heinrich Julius abiellus 26. septembril 1585 Saksi kuurvürsti Augusti tütre Dorotheaga. Nad said ühe lapse:
* Dorothea Hedwig.

Heinrich Julius abiellus 19. aprillil 1590 Taani kuninga Frederik II tütre Elisabethiga. Nad said järgmised lapsed:

* Friedrich Ulrich, Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst aastast 1613–1634
* Sophie Hedwig
* Elisabeth
* Hedwig
* Dorothea
* Heinrich Julius
* Christian
* Rudolf
* Heinrich Karl
* Anna Auguste
Ščučyn

**Ščučyn** (transkribeerituna **Štsutšõn**) on linn Valgevenes Hrodna oblastis, Ščučyni rajooni halduskeskus. Leedu keeles *Ščiutinas*, poola keeles *Szczuczyn*. Asub Nemunase kaldal. Asulast hargnevad raudteed Hrodnasse, Lidasse ja Vaŭkavyski suunas.

Linna piirides on kolm keskkooli, kaks kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Antakse välja rajoonilehte *«Дзянніца».* Vaatamisväärsusteks on vanalinn, aastal 1863 valminud õigeusu kirik ning XVIII sajandil ehitatud katoliku kirik. Ščučyni linnas asub ka XVIII sajandil rajatud Scipio del Campiote häärber.

Tööstusettevõtetest on Ščučynis toiduainetetööstus. Toodetakse ka traktorite ja põllumajandustarvikute varuosi.

## Ajalugu
Ščučynit on esmamainitud 1436. aastal, mil sinna rajati puidust katoliku kirik. Hiljem oli ta piirkondlik keskus Vilniuse vojevoodkonda kuuluvas Lida maakonnas. Asula kuulus Kuczukkidele, Kiszkadele, Radziwillidele, XVII sajandi algusest aga Limantastele. XVI sajandi alguses sai asulast alev.

"Uputuse" ajal rüüstasid alevit kahel korral Vene väed. Ka Põhjasõja ajal laastasid Ščučynit sõdurid, seekord küll Rootsi omad.

XVIII sajandi alguses said alevi omanikeks Scipio del Campiod. Aastal 1726 rajati kloostri juurde kolleegium, millest hiljem kasvas välja kool. Aastal 1763 sai Ščučyni alev kuningas August III käest linnaõigused.

Aastal 1795 läks Ščučyn pärast kolmandat Poola jagamist Vene impeeriumi koosseisu. Algul kuulus linn Hrodna kubermangu, hiljem aga Vilno kubermangu. Linna rajati viinaköök, lisaks rajati sinna puidutööstusettevõte, kus toodeti parketti, vineeri, spooni.

Aastast 1921 oli Ščučyn Poola koosseisus, 1939. aastal liideti Valgevene NSV-ga. Sealjuures kaotas asula linnaõigused.
II maailmasõja ajal mõrvasid natsid Ščučynis 2180 juuti. Ščučynist sai taas linn aastal 1962.

Nõukogude ajal asus linna lähistel suur õhujõudude baas. Aastal 1941 paiknesid seal hävitajad I-16, hiljem aga mitut erinevad tüüpi lennukid nagu Il-28, MiG-15, MiG-19, MiG-21, MiG-23, MiG-25, An-14.

## Pilte

Pilt:Ščučyn._Шчучын_(3.08.2010).jpg|Ščučyni keskväljak
Pilt:Ščučyn._Rynak_(3.08.2010).jpg|Ščučyni turuplats
Pilt:Ščučyn,_pałac_(3.08.2010).jpg|Ščučyni loss
Pilt:Ščučyn,_carkva_(3.08.2010).jpg|Ščučyni õigeusu kirik
Pilt:Ščučyn,_kaścioł_(3.08.2010).jpg|Ščučyni katoliku kirik
Pilt:Ščučyn,_klaštar_(3.08.2010).jpg|Ščučyni klooster


## Tuntud elanikke
*Mikałaj Nikałajeŭ – valgevene ajaloolane
*Anufry Pietraškievič – valgevene luuletaja
*Fieliks Stackievič – valgevene kultuuritegelane
*Dzmitryj Ahicki – valgevene teoloog

## Viited

## Välislingid

* Ščučyn
* Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
* Ščučyn
* Linn YouTube'is
* Linn YouTube'is
Ščučyni rajoon

**Ščučyni rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Hrodna oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1909 km². 2009. aasta seisuga elas seal 47 764 inimest. Põhjas piirneb rajoon Leeduga.

Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Astryna, Bakšty, Dembrava, Hałavičpole, Kamienka, Ladzki, Mažejkava, Novy Dvori, Orla, Pieršamajskaja, Rakavičy, Ražanka, Ščučyni, Žałudoki ja Vasiliški külanõukogu.

Halduskeskus on Ščučyni linn. Teised tähtsamad asulad on Astryna ja Žałudoki alevid. 


Ščučyn. Шчучын (2010).jpg|Ščučyn
Astryna1.JPG|Astryna
Усадьба Четвертинских.jpg|Žałudok
Траецкі касьцёл (Iščałna).jpg|Iščałna
Murovanka church.jpg|Muravanka


Rajooni suurimaks jõeks on Nemunas, teised suuremad jõed on Nemunase lisajõed Kotra ja Lebiada. Rajoon asub Neemeni madalikul, madalaim koht asub Nemunase ääres (109 meetrit üle merepinna). Kõrgeim koht asub Vialikaje Mažejkava küla lähistel (196 meetrit).

2009. aasta seisuga olid elanikest 44,99% valgevenelased, 6,39% venelased, 46,38% poolakad, 1,29% ukrainlased ja 0,95% oli teistest rahvustest. 72,35% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 24,15% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 58,321% elanikke, vene keelt aga 33,22%.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht  (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Suzuki Vitara

**Suzuki Vitara** on Suzuki poolt 1988. aastast toodetav väikemaastur. Seda on toodetud 4 põlvkonda ning tegu oli Suzuki Jimnyst suurema autoga. 

## Esimene põlvkond (ET/TA; 1988)
Esimese põlvkonna Vitara oli saadaval 3- ja 5-ukselise maasturina ning 3-ukselise poolkabrioletina nimega *Softtop*.  

Selle põlvkonna Suzuki Vitaraid kasutasid laialdaselt ka Eesti politsei ja turvafirmad patrullsõidukitena ning seda müüdi ka Chevrolet Tracker ja Geo Tracker nimede all.   


Fail:'96-'98 Suzuki Vitara 4-Door.JPG|1. põlvkond
Fail:1997 Suzuki Vitara (SE416V Type5) Rebel hardtop (2010-09-20).jpg| 3-ukseline 
Fail:Suzuki Vitara (1).jpg|5-ukseline
Fail:1st-Chevrolet-Tracker.jpg| Chevrolet Tracker 
Fail:1992-1994 Suzuki Vitara (SE416C Type2) JX softtop 02.jpg|Vitara Softtop


## Teine põlvkond (FT/GT; 1998)
Teise põlvkonna Vitarat esitleti 1997. aasta novembris. Uus mudel oli veidi suurem, kallim ja võimsam.

Fail:'02-'03 Suzuki Vitara 4-Door.JPG|2. põlvkond
Fail:'00 Suzuki Grand Vitara 4-Door.JPG|2. põlvkond Grand
Fail:2001-2003 Suzuki Grand Vitara XL-7 (JA) wagon (2010-02-24) 01.jpg|2. põlvkond Grand XL-7


## Kolmas põlvkond (JT; 2005)
2005. mudeliaastal tutvustati täiesti uut Grand Vitarat (Jaapanis nimega Escudo ja Tšiilis Grand Nomade). Kolmas põlvkond sai eelmise mudeliga võrreldes olulisi muudatusi: redelraam asendati kandevkere konstruktsiooniga, millel oli sisseehitatud redeliraam. See parandas oluliselt Vitara jäikust ja kliirensit, vähendades samal ajal põranda kõrgust.

Fail:'06-'08 Suzuki Grand Vitara.JPG|3. põlvkond Grand
Fail:Pike's Peak 2006 Suzuki Grand Vitara.jpg|3. põlvkond Grand Pikes Peak
Fail:SLOp Suzuki Grand Vitara of JRG 1 on Skarbówka street in Kraków.jpg|3. põlvkond Grand tuletõrje


## Neljas põlvkond (LY; 2015)
4. põlvkond avalikustati 2014. aasta Pariisi autonäitusel. Uue Vitara disainiosas andis vihje 2013. aastal esitletud ideeauto Suzuki iV-4. Saadaval on ka nelikvedu ja uue põlvkonna ALLGRIP-maastikupakett.

Suzuki Vitara - Mondial de l'Automobile de Paris 2014 - 007.jpg|4. põlvkond
Suzuki Vitara in Jamaica.jpg
Friedrich Ulrich

**Friedrich Ulrich** (5. aprill 1591 – 11. august 1634) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst aastast 1613 kuni oma surmani.

## Perekond
Friedrich Ulrich abiellus aastal 1614 Brandenburgi markkrahvi Johann Sigismundi tütre Anna Sophiaga. Nad ei saanud lapsi. Friedrich Ulrich püüdis Anna Sophiast lahutada, kuid suri enne lahutuse jõustumist. Anna Sophia veetis oma lesepõlve Schöningenis, kus ta asutas tuntud kooli, *Anna-Sophianeumi*.
Volkswagen Touareg

**Volkswagen Touareg** on Volkswageni suur maasturimudel, mis on nimetatud tuareegide järgi ning mis on tootmises 2002. aastast. Seda on toodetud 3 põlvkonda. Auto valmis Porsche, Audi ja Volkswageni koostöös ja eesmärgiks oli luua võimekas maastikuauto, millel oleksid sportautoga võrreldavad sõiduomadused. Koostöö tulemusel sündiski Volkswagen grupi PL71 platvorm, mida hakkasid kasutama lisaks Touaregile ka Audi Q7 ja Porsche Cayenne.

## Esimene põlvkond (7L; 2002)
2002. aastast tootmises olev 1. põlvkonna Touareg paistis silma omas klassis laia mootorivalikuga - diiselmootoreid oli 2,5-liitrisest R5-mootorist kuni 5,0-liitrise V10-mootorini, mille võimsam 257 kW (350 hj) mudel kandis tähist Touareg R50. Kõige võimsaim bensiinimootor oli 6,0-liitrine W12, mis arendab 331 kW (450 hj).  

Fail:VW Touareg.jpg|1. põlvkond
Fail:VW Touareg R50 ftl SIAM2008.JPG|1. põlvkonna R50 (mudeliuuendus)
Fail:VW Race Touareg ftl SIAM2008.JPG|1. põlvkonna Race Touareg
Fail:CarlosSainzDakar2011.jpg|1. põlvkonna Race Touareg 3

### Mudeliuuendus (2006)

Touaregi esimest mudeliuuendust esitleti 2006. aasta Pariisi autonäitusel. Autol muudeti esiosa disaini sarnasemaks teiste Volkswageni mudelitega ja uuendatud Touaregil muudeti mudeliuuenduse käigus rohkem kui 2300 detaili. Lisati ka mõned uued tehnoloogilised funktsioonid. 

## Teine põlvkond (7P; 2010)

2010. aastal tootmisse jõudnud **2. põlvkonna** auto jagas platvormi tolle ajastu Porsche Cayenne'iga ning auto oli varustatud alati automaatkäigukastiga. Mootorivalikus olid V6- ja V8-bensiini- ja diiselmootorid.  

'12 Volkswagen Touareg (MIAS '12).JPG|2. põlvkond
Volkswagen Touareg hybrid -- 2011 DC.jpg|2. põlvkonna Hybrid

## Kolmas põlvkond  (CR; 2018)

**3. põlvkonna** Touareg on tootmises 2018. aastast ning see on ehitatud Volkswageni MLB Evo platvormile. Sama platvormi kasutavad ka Audi Q7, Porsche Cayenne, Lamborghini Urus jpt VW grupi poolt toodetavad autod. 

Fail:2018 Volkswagen Touareg V6 R-Line TDi Automatic 3.0 Front.jpg|3. põlvkond
Fail:VW Touareg III IAA 2019 JM 0499.jpg|3. põlvkond


## Välislingid
Obrõv

**Obrõv** on küla Ukrainas Donetski oblastis Novoazovski rajoonis.

Küla asub 9 meetri kõrgusel merepinnast.

2014. aasta 5. juuli öösel kella 1:20 ajal ründasid Aasovi merelt kahel kaatril saabunud terroristid kaldal asuvat piirivalvepunkti laskerelvade, miinipildujate ja granaadiheitjatega.

Hukkus vähemalt üks piirivalvur, haavata said mitmed piirivalvurid, neist kolm raskelt.

Piirivalvepunkt hävis rünnakus täielikult, samuti külas asunud radarijaam. Pärast rünnakut terroristid lahkusid.

## Viited
Masty rajoon

**Masty rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Hrodna oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1341 km². 2009. aasta seisuga elas seal 33 833 inimest.

Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Aziorki, Charcica, Dubna, Hudzievičy, Kuryłavičy, Łunna, Mikieleŭščyna, Pacavičy, Pieski ja Zarudaŭje külanõukogu. Halduskeskus on Masty linn.


Masty railroad station.jpg|Masty raudteejaam
Kurilovichi mosty.jpg|Kuryłavičy
Гудзевіцкі літаратурна-краязнаўчы музэй, фрагмэнт экспазыцыі 2.jpg|Hudzievičy muuseum
Białoruś wczesną wiosną 2013 06.JPG|Nemunas


Rajooni suurim jõgi on Nemunas, sellele järgneb Nemunase lisajõgi Ščara. Läbi rajooni voolavad ka Rośi jõgi, Lebiada ja Zelvianka. Rajoon asub Neemeni madalikul, valdavad kõrgused 120 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Vialikaja Rahoźnica küla lähistel (167 meetrit). Rajoonis asub Bahna-Schieda madalsoo (pindala 113 km²). 

2009. aasta seisuga olid elanikest 74,74% valgevenelased, 5,14% venelased, 18,69% poolakad ja 1,43% oli teistest rahvustest. 80,85% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 17,34% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 52,6% elanikke, vene keelt aga 36,67%.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Nissan Juke

**Nissan Juke** on väike linnamaastur, mida toodab Jaapani autotootja Nissan alates 2010. aastast. 

## Esimene põlvkond (F15; 2010)
Esimese  põlvkonna autot tutvustati esmalt **Nissan Qazana** nime kandva ideeautona 2009. aasta Genfi autonäitusel. 

Fail:NISSAN QAZANA.jpg|Nissan Qazana
Fail:NISSAN QAZANA rear.jpg|Nissan Qazana

Tootmisküpset autot näidati aasta hiljem 2010. aasta Genfi autonäitusel.

Fail:2012 Nissan Juke (7667718782).jpg|Nissan Juke (2012)
Fail:2012 Nissan Juke (7667717186).jpg|Nissan Juke (2012)


### Mudeliuuendus
Juke mudeliuuendust esitleti 2014. aasta Genfi autonäitusel. Uue disaini said esimene ja tagumine kaitseraud ning esituled, lisaks täiendati ka standardvarustust. 

### Nissan Juke Nismo RS
Nissan Juke Nismo RS on Nissan Juke kõige võimsaim versioon. Sellel on 1,6-liitrine R4 turbomootor (215 hj), paremad pidurid ja uus käigukast. Pakutakse nii esi- kui ka nelikvedu. Tavamudelist eristavad Nismo RS-i sportsummuti ja Rs-embleemid. 0-100 km/h jõuab RS kiiremini kui 7,8 sekundiga.

Fail:2012 Geneva Motor Show - Nissan Juke Concept (6849117874).jpg|Nissan Juke Nismo
Fail:Nissan Juke-R.jpg|Nissan Juke-R


## Teine põlvkond (F16; 2019)
Teise põlvkonna esitlused toimusid 3. septembril 2019. aastal Londonis, Pariisis, Milanos, Barcelonas ja Kölnis. 

Uus mudel on eelkäijast suurema ning see on ehitatud uuele CMF-B platvormile, mida kasutavad ka 5. põlvkonna Renault Clio ja teise põlvkonna Renault Captur. Tänu tugevamate materjalide kasutamisele, on uus Juke oma eelkäijast umbes 23 kg kergem.  

## Viited
BBC News Online

**BBC News Online** on BBC allosakonna BBC Newsi veebisait, mille ülesandeks on uudiste kogumine ja esitamine. See on üks populaarsemaid uudiste veebisaite, 2021. aasta aprillis külastati veebilehte 1,2 miljardit korda ning uudiste lugemiseks kasutab seda 60% Ühendkuningriigi internetikasutajatest.

*BBC News Online*i loosung on *"Whenever you need to know"* ('Kui iganes sul vaja on teada').

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*BBC News Online – About the site
*About BBC News – News Interactive
*BBC News OPML file of all RSS feeds (XML)
Difuusne udukogu

**Difuusne udukogu** ehk **hajus udu** ehk **hele udu** on udukogu, mis kiirgab valgust (emissioonudu) või peegeldab valgust (peegeldav udu). Mõnikord arvestatakse nende hulka ka supernoova jäänukid. 

Difuusseid udukogusid vastandatakse tumedatele ududele ja planetaarududele. Erinevalt planetaarududest on hajusad udud ebakorrapärase kujuga ja nende helendust võib põhjustada mitu tähte. 

Suured ja massiivsed hajusad udud on sageli H-II-piirkonnad, kus tekivad täheassotsiatsioonid ja täheparved. Mõned neist noortest tähtedest on nii massiivsed ja kuumad, et nende suur kiirgusenergia paneb udu gaasi (enamasti vesiniku) helendama; nii tekivadki emissioonudud. Kui tähed ei ole nii kuumad, siis peegeldub nende valgus tolmul, nii et tekib peegeldav udu, mis paistab valge või sinisena. 

Hajusa udu mass võib moodustada kuni 100 000 Päikese massi. 

Tuntuim difuusne udukogu on Orioni udu.   

## Märkused
Laguuni udu

**Laguuni udu** ehk **Laguuni udukogu** ehk **[[Messier' kataloog|M]] 8** ehk **[[New General Catalogue|NGC]] 6523** on udukogu Amburi tähtkujus umbes 5200 valgusaasta kaugusel visuaalse näiva tähesuurusega +6,0 ja nurkmõõtmetega 90'&nbsp;&times;&nbsp;40'. 

Ta on emissioonudu ja peegeldava udu kompleks. 

## Avastamine
Udukogu avastas 1747 Guillaume Le Gentil. Enne seda avastas John Flamsteed 1680 selles paikneva hajusparve NGC 6530, mille taasavastas 1767 Jean Philippe de Chéseaux.

## Morfoloogia
Laguuni udu on suur tähetekkepiirkond (H-II-piirkond), mis sisaldab gloobuleid. 

Udu kõige heledamas osas paikneb piirkond, mida kuju järgi nimetatakse Liivakella uduks (mitte ära segada samanimelise planetaaruduga MyCn 18).  

Laguuni udu keskel on noor hajusparv NGC 6530, mis on tekkinud Laguuni udu ainest ja paneb seda udu nüüd helendama. 

## Viited
Orioni udu

**Orioni udu** ehk **Orioni udukogu** (ka **Messier 42**, **M42** ja **NGC 1976**) on emissioonudu Orioni tähtkujus 1350 valgusaasta (414 parseki) kaugusel. Selle läbimõõt on umbes 30 valgusaastat (9 parsekit). 

Selle visuaalne näiv tähesuurus on 4,0 ja nurkmõõtmed suhteliselt suured. Palja silmaga on see nähtav Orioni mõõga osana kolme Orioni vöö tähe all.

Kataloogides esitatakse Orioni udu kahe objektina: lõunas Messier 42 ja põhjas Messier 43 ehk M 43 ehk M43 ehk NGC 1982.

Orioni udu on üks aktiivsemaid tähetekkepiirkondi Päikese lähedal. Täheparv udus M 42 on umbes miljoni aasta vanune ning arvutisimulatsioonid näitavad, et sellest areneb välja Plejaadide sarnane hajusparv.



## Viited
Emissioonudu

**Emissioonudu** ehk **emissiooniudu** on udukogu, mis ise kiirgab valgust. 

Emissioonudusid eristatakse peegeldavatest ududest, mis ainult peegeldavad tähtede valgust. Koos nimetatakse neid hajusateks ududeks. Emissioonudude alla kuuluvad ka H-II-piirkonnad, milles toimub aktiivne täheteke ja planetaarudud, mis on tekkinud tähe arengu lõppstaadiumis eemale heidetud ainest.

Emissiooniudude kiirguse energiaallikas on tavaliselt ühelt või mitmelt läheduses asuvalt kuumalt tähelt pärinevad suure energiaga footonid. Need ultraviolettkiirgust kiirgavad tähed ei pruugi olla silmaga nähtavad. 

Emissiooniudud on näiteks Orioni udu ja Laguuni udu.

## Viited
Peegeldav udu

**Peegeldavad udud** on tähtedevahelise tolmu pilved (udukogud), mis "peegeldavad" (täpsemalt hajutavad) läheduses olevate tähtede valgust.

Seejuures ei ole tähed piisavalt kuumad, et ainet ioniseerida nagu emissioonudu puhul, seetõttu puudub peegeldaval udul omahelendus. Tähtede valguse hajutavad udu mikroskoopilised osakesed, mis alles teebki udu nähtavaks. Peegeldava udu optiline spekter sarnaneb seetõttu nende tähtede spektriga, millelt valgus pärineb. 

Uduosakeste seas koosnevad paljud süsinikust (teemanditolm), teised muu hulgas rauast ja niklist. Viimased orienteeruvad sageli Galaktika magnetvälja järgi, mistõttu hajutatud valgus kergelt polariseerub. 

Peegeldavad udud paistavad enamasti sinistena, sest sinist valgust hajutatakse tugevamini kui punast (sarnasel põhjusel on ka taevas sinine). 

Peegeldavaid udusid ja emissioonudusid saab sageli vaadelda koos. Mõnikord nimetatakse mõlemat koos hajusateks ududeks. Sellised on näiteks Messier 42 (Orioni udu) ja Oomega udu (M 17).   

On teada umbes 500 peegeldavat udu. Eriti muljetavaldavad on sinakad peegeldavad udud Plejaadide (M 45) tähtede ümber. Sinisena paistab ka peegeldav udu Messier 20 põhjaserval. Punast hiidu Antaarest ümbritseb suur peegeldav udu Ced 132. 

Aastal 1922 avaldas Hubble oma uurimistulemused heledate udude kohta, sealhulgas Hubble'i heledusseaduse peegeldavatest ududest (*Hubble luminosity law for reflection nebulae*), mis seob udu näiva suuruseR vastava tähe näiva tähesuurusega: 
:5 \log(R) = -m + k ,
kus k on konstant, mis sõltub mõõteriistade tundlikkusest. 

## Märkused
Hobusepea udu

**Hobusepea udu** on Orioni tähtkujus paiknev tume udu.

Hobusepea udu avastas 1888. aastal Šoti astronoom Williamina Fleming ning üks esimesi kirjeldusi pärineb USA astronoomilt Edward Emerson Barnardilt.

Udu asub Orioni vöö idapoolseimast tähest Alnitakist lõunas ning umbes 1500 valgusaasta kaugusel Maast. Hobusepea udu läbimõõt on 3 valgusaastat; ta paistab veerandi Kuu suurusena. Ekvaatorilise asendi tõttu on ta vaadeldav kõigilt asustatud aladelt, kuid väikese heleduse tõttu mitte palja silmaga.

Hobusepea udus on palju erinevaid molekule. Selle mass on 27 Päikese massi.

## Galerii

Horsehead flame nebula logoga.jpg|Hobusepea ja Leegi udukogud (vasakul) Orioni tähtkujus. Pildistatud 25. jaanuaril 2022 Tõrvas
Orion Belt.jpg|Orioni vöö kolm eredat tähte, Hobusepea udukogu vöötähest Alnitakist vasakul all
Horsehead-Hubble.jpg|Lähivõte Hobusepeast


## Viited
Supernoova jäänuk

**Supernoova jäänuk** on emissioonudu, mille tekitab supernoova ja millel on sageli kihiline ehitus.

Supernoova plahvatuse puhul vabaneb umbes  99% energiast neutriinokiirgusena, millel peaaegu puudub vastastikmõju ainega; ülejäänud üks protsent annab eellastähe väliskihtidele suure kiirenduse.  Tekkiv täheaine lööklaine levib peaaegu konstantse kiirusega umbes 10 000&nbsp;km/s tähtedevahelisse keskkonda ja kuumutab seda temperatuurile 107...108 K. Selles vaba paisumise faasis, mis kestab umbes 200 aastat, kasvab supernoova jäänuki läbimõõt umbes 10 valgusaastani. Järgneb umbes 10 000 aastat kestev kiirgusfaas.

Supernoova jäänukitel on sageli kihiline ehitus, sest aine langemine kompaktsele jäänukile võib tekitada uusi lööklaineid, mis võivad aset leida veel sajandeid hiljem.

Võib-olla kuulsaim ja kõige paremini vaadeldav supernoova jäänuk on SN 1987A, mis pärineb ühest supernoovast Suurest Magellani Pilvest. Tuntud supernoova jäänukid on ka Tycho Brahe nime kandva supernoova SN 1572 jäänuk 3C10 ning Johannes Kepleri nime kandva supernoova SN 1604 jäänuk SNR.

Supernoova SN 1054 jäänuk Krabi udu ei ole rangelt võttes supernoova jäänuk. Seni ei ole õnnestunud raadiosagedusel tõestada supernoova poolt välja paisatud ümbrist. Krabi udu on pulsarituuleudu, mis tekkis, kui elektromagnetjõud tõmbasid neutrontähest aine välja ning kiirendasid seda peaaegu valguse kiiruseni.

## Viited
Krabi udukogu

**Krabi udukogu** (ka **Krabi udu**, **[[Messier' kataloog|Messier]] 1**, **M1** ja **[[New General Catalogue|NGC]] 1952**), on supernoova jäänuk ja ühtlasi pulsarituuleudu Sõnni tähtkujus.

Udukogu tekkis 1054. aastal plahvatanud supernoova tagajärjel ning seda vaadelnud Hiina astronoomide kirjapandu kohaselt, oli supernoova vaadeldav 23 päeva. Udukogu avastas 1731. aastal Inglise astronoom John Bevis. Bevisest sõltumatult avastas selle 28. augustil 1758 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. 

Krabi udukogu asub Maast 6500 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 11 valgusaastat. Udukogu tähesuurus on 8,4.

## Vaata ka
* Krabi pulsar

## Viited
M1

**M1** võib olla:
***[[M1 (Suurbritannia maantee)|M1]]**, Suurbritannia maantee
***[[M1 (Venemaa maantee)|M1]]**, maantee Venemaal, Moskvast Valgevene piirini
***[[M1 (Valgevene maantee)|M1]]**, Valgevene maantee
***M1** ehk **[[Krabi udu]]**, Messier' kataloogi esimene objekt
***[[M-1]]**, maantee USA-s Michigani osariigis

## Sõjanduses
***[[Combat Car M1/M2]]**, USA kergetank
***[[M1 Garand]]**, USA standard vintpüss Teises maailmasõjas ja Korea sõjas
***[[M1 carbine]]**,  USA standard karabiin Teises maailmasõjas, Korea sõjas ja Vietnami sõjas
***[[M1 Abrams]]**, USA-s toodetud põhitank
Planetaarudu

**Planetaarudu** ehk **planetaarne udukogu** ehk **rõngasudu** on emissioonudu tüüp, mis koosneb tähe arengu hilisstaadiumis kõrvale heidetud gaas- ja plasmaümbrisest. 

Nimetus on ajalooliselt tingitud ja eksitav, sest sellistel ududel ei ole planeetidega mingit pistmist. Nimetus tuleb sellest, et nad paistavad teleskoobis enamasti ümmargused ja rohekad nagu kauged hiidplaneedid. 

Planetaarudud eksisteerivad tavaliselt ainult mõnikümmend tuhat aastat. Võrreldes tähtede elueaga, mis võib ulatuda miljarditesse aastatesse, on see väga lühike aeg. 

Galaktikas on teada umbes 3000 planetaarudu. 

Planetaarudud etendavad galaktikate keemilises evolutsioonis otsustavat osa, sest kõrvale heidetud aine rikastab tähtedevahelist ainet raskete elementidega (süsinik, lämmastik, hapnik, kaltsium jt tuumasünteesi saadused). Teistes galaktikates on planetaarudud mõnikord ainsad vaadeldavad objektid, millest saab piisavalt informatsiooni, et teha mingeid järeldusi keemilise koostise kohta.

Hubble'i kosmoseteleskoop pildistas paljusid planetaarudusid. Viiendik neist on kerakujulised. Enamik aga on keeruka ehitusega ja mitmesuguse kujuga. Pole veel täpselt teada, millest kuju oleneb. Võimalikud põhjused on kaksiktähtede puhul kahe tähe mõju, tähetuuled ja magnetväljad.   

Tuntuim planetaarudu on Lüüra rõngasudu.

## Viited
Marina saatus

**"Marina saatus"** on 1953. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.

## Süžee
Filmi tegevus toimub Ukraina külas Lebedivkas Vinnõtsja oblastis. Marina Vlassenko ootab oma Kiievis põllumajandusinstituudis õppiva mehe Terenti tagasipöördumist. Kui Terenti koju tagasi jõuab, siis nõuab ta lahutust. Nüüd on Terenti haritud inimene ja ei saavat harimatu naisega enam koos elada.

Marina jääb üksi, kasvatab tütart ja süveneb õpingutesse ning saavutab töös suurt edu. Talle antakse sotsialistliku töö kangelase aunimetus. Nüüd püüab Terenti Marinaga suhteid taastada, kuid see tal ei õnnestu.

## Osatäitjad
*Jekaterina Litvinenko – Marina Vlassenko
*Nikolai Gritsenko – Terenti, agronoom
*Tatjana Konjuhhova – Galja
*Aleksandr Serdjuk – Gnat, kolhoosi esimees
*Leonid Bõkov – Saško
*Mihhail Kuznetsov – Tarass, partorg
*Boriss Andrejev – Matvei
*Nonna Koperžinskaja – Motrja
*Rimma Manukovskaja – Ženja, ajalehe korrespondent
*Roza Makagonova – Nastuska
*Mihhail Zadneprovski – Pavlo
*Varvara Tšaika – Ivga Derkatš
*Ljudmila Ivanova – Kilina
*Juri Timošenko – korrespondent
*Klavdia Habarova – Katja

## Varia
Nõukogude Liidu kinodes käis filmi vaatamas 37,9 miljonit inimest.

## Viited
August II (Braunschweig-Wolfenbüttel)

**August II** ehk **August Noorem** (10. aprill 1579 – 17. september 1666) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst aastast 1635 ning 1636. aastast Dannenbergi valitseja kuni oma surmani. 

Kolmekümneaastase sõja tõttu ei saanud ta enne 1644. aastat oma Wolfenbütteli residentsi minna. August algatas arvukalt valitsemisreforme ja asutas Wolfenbüttelis suure raamatukogu, Bibliotheca Augusta.

## Perekond
August oli abielus kaks korda: Anhalti Dorotheaga (suri 1634) ja Mecklenburgi Sophiaga (suri 1676), kellega oli kolm poega:
*Rudolf August (1627–1704), Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst 1666–1704, 
*Anton Ulrich (1633–1714), Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst 1704–1714,
*Ferdinand Albrecht (1636–1687), Braunschweig-Lüneburgi hertsog, dünastia Braunschweig-Beverni haru esiisa 
*tütar Clara Augusta.
Mitsubishi L200

**Mitsubishi L200** on Jaapani autotootja Mitsubishi Motors poolt toodetav pikap. See on üks maailma tuntumaid ja müüdumaid kergveokeid, mida turustatakse olenevalt piirkonnast ka **Mitsubishi Triton**, **Mitsubishi Forte** või **Mitsubishi Strakar  nimede all**.

Alates 1978. aastast on mudelit toodetud kuus põlvkonda. L200 on tuntud oma vastupidavuse ja nelikveosüsteemi (Super Select) poolest, mis on laenatud maasturilt Mitsubishi Pajero.

## Põlvkonnad

### Esimene kuni kolmas põlvkond (1978–2005)
* **Esimene põlvkond (1978–1986):** Algselt Jaapanis nimega Forte müüdud mudel loodi koostöös Chrysleriga, kes müüs seda USA-s kui Dodge Ram 50.
* **Teine põlvkond (1986–1996):** Tõid turule suuremad ja mugavamad kabiiniversioonid.
* **Kolmas põlvkond (1996–2005):** Disain muutus ümaramaks ja autole lisandusid kaasaegsemad turvasüsteemid.


1970s- 80s Mitsubishi L200 pick up (11294823126).jpg|Esimene põlvkond
L200 1.jpg|Teine põlvkond
2003 Mitsubishi L200.jpg|Kolmas põlvkond
Mitsubishi fire engine of Czernichów on Oleandry street in Kraków (1).jpg|Kolmanda põlvkonna tuletõrjeauto


### Neljas põlvkond (2005–2014)
Neljas põlvkond tõi kaasa revolutsioonilise "J-line" disaini, mis jättis kabiini ja veokasti vahele kaarja joone, pakkudes rohkem siseruumi. See oli esimene L200, mida toodeti peamiselt Tais asuvas tehases ning mida hakati eksportima enam kui 140 riiki.

### Viies põlvkond (2014–2023)
Viiendat põlvkonda iseloomustas oluliselt parem sõidumugavus ja säästlikumad diiselmootorid. Seda mudelit kasutasid märgivahetuse korras ka teised tootjad:
* **Fiat Fullback:** Euroopa ja Ladina-Ameerika turgudele mõeldud versioon.
* **RAM 1200:** Lähis-Ida turgudel müüdud versioon.

2019. aastal läbis viienda põlvkonna L200 põhjaliku uuenduskuuri, saades **Dynamic Shield** esiosaga disaini ja kitsamad LED-tuled.


Fail:Mitsubishi L200 front 20080722.jpg|Neljas põlvkond
Fail:Mitsubishi L200 (45699189274).jpg|Viies põlvkond (enne uuendust)
Fail:Fiat Fullback GLS 2017 (45622046552).jpg|Fiat Fullback (2017)
Fail:Ram 1200 GLS 2019.jpg|RAM 1200 (2019)
2018 Mitsubishi Triton GLX+.jpg|Viies põlvkond (2019 mudeliuuendus)


### Kuues põlvkond (2023–tänapäev)
Täiesti uus kuues põlvkond debüteeris 2023. aasta suvel Tais. See on ehitatud uuele ja tugevamale raamile ning jagab tehnilist baasi uue põlvkonna Nissan Navaraga. Auto on märgatavalt suurem, nurgelisema disainiga ja varustatud kaasaegsete juhiabisüsteemidega.

## Viited
Alfa Romeo 4C

**Alfa Romeo 4C** on Alfa Romeo tagaveoline sportauto, mis oli saadaval nii kupee kui ka avatava katusega Spiderina. Auto kandevkere on ehitatud süsinikkiust ning muude detailide puhul on kasutatud kaalu säästmiseks palju alumiiniumit. 

Selle auto kontseptsioonimudelit esitleti 2011. aastal Genfi autonäitusel, aga tootmisvalmis autot näidati alles 2013. aasta Genfi autonäitusel ja auto tootmine algas 2013. aasta sügisel. 

Mootoriks on 1,75-liitrine 240-hobujõuline turboga bensiinimootor. 4C kaalub tühjalt vaid 920 kilogrammi. Sportliku 4C pearivaaliks on Porsche Boxster. 

## 4C Spider
2014. aasta Genfi autonäitusel esitleti ka 4C lahtist versiooni Spider, mis saabus müügile 2015. aastal. Spider kasutas küll kupeemudeliga sama mootorit, aga mitmed keredetailid olid siiski erinevad. 
Fail:Alfa Romeo 4C Coupé.jpg|Alfa Romeo 4C Coupé
Fail:Alfa Romeo 4C (21580816031).jpg
Fail:Alfa romeo 4c dashboard.jpg
Fail:Alfa Romeo 4C Spider, GIMS 2014 (Ank Kumar) 05.jpg|Alfa Romeo 4C Spider (Genfi autonäitus 2014)


## Viited
Rudolf August

**Rudolf August** (16. mai 1627 Hitzacker – 26. jaanuar 1704 Hedwigsburg, praegu Kissenbrücki osa) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst aastast 1666 kuni oma surmani. Aastal 1685 tegi ta oma noorema venna Anton Ulrichi kaasvalitsejaks.

## Perekond
Rudolf August abiellus Barby-Mühlingeni krahvi Albrecht Friedrichi tütre Christine Elisabethiga. Neil olid järgmised lapsed, kes jõudsid täisikka:
* Dorothea Sophie
* Christine Sophie
Mänguasjamuuseum

**Mänguasjamuuseum** on ühe või mitme erineva koguga (näiteks esemekogu, fotokogu, raamatukogu, kasutuskogu jne) muuseum, mis tegeleb mänguasja-, laste- ning lapsepõlvekultuuriga seonduva materjali kogumise, konserveerimise, säilitamise, uurimise ja avalikkusele vahendamisega. Mänguasjamuuseumid on kas kollektsioonimuuseumid või tegelusvõimalustega kombineeritud lastekeskused. Vahel nimetatakse mänguasjamuuseumi ka lapsepõlvemuuseumiks või lastekultuurimuuseumiks.

## Mänguasjamuuseumid Euroopas
Euroopa vanimate mänguasjamuuseumide hulka kuuluvad Venemaal Moskva lähistel asuv Sergijev Possadi mänguasjamuuseum (asutatud 1918. aastal), lapsepõlvemuuseum Londonis, Bethnal Greenis (asutatud 1922. aastal, tänapäeval *London's V&A Museum of Childhood*) ning Saksamaal Sonnebergis asuv Saksa mänguasjamuuseum (Deutsches Spielzeugmuseum). Viimase eelkäija Industrie- und Gewerbemuseum des Meininger Oberlandes asutati 1901. aastal, kuid tollal ei olnud tegemist ainult mänguasjaväljapanekuga, mänguasjakogu oli esialgu vaid üks osa muuseumist.  

Mõned Eestile lähemad mänguasjamuuseumid on Vilniuse mänguasjamuuseum Leedus ja Peterburi mänguasjamuuseum Venemaal. Espoos on muuseum Leikki – mängumuuseum, kus on nii käed-külge alad kui ka mänguasjanäitused. Suomenlinna mänguasjamuuseum Soomes lõpetas tegutsemise 2024. aastal.

Poolas on mitmeid erakogudel põhinevaid mänguasjamuuseume, näiteks Varssavis asuv nukumajade, mängude ja mänguasjade muuseum (*Muzeum Domków Lalek, Gier i Zabawek*), Kudowa-Zdrój mänguasjamuuseum (*Muzeum Zabawek Kudowa-Zdrój i Krynica-Zdrój*) ja Krakowi mänguasjamuuseum (*Muzeum Zabawek Kraków*).

Poola suurim ja vanim mänguasjamuuseum on Kielce mänguasjade ja mängude muuseum (*Muzeum Zabawek i Zabawy*), mis asutati 1979. aastal. 

## Mänguasjamuuseumid Eestis

Eestis tegutseb alates 1994. aastast Tartu Mänguasjamuuseum. 

Esialgu pidi mänguasjamuuseum asutatama Tartu Linnamuuseumi filiaalina ning selleks saadi ka Tartu Linnavalitsuselt luba. 1993. aastal selgus siiski, et Tartu Linnamuuseum ei ole valmis endale veel ühte filiaali looma ning mänguasjamuuseum otsustati rajada iseseisva linnale kuuluva muuseumina. Praeguseks on Tartu Mänguasjamuuseum pigem laste- ja lapsepõlvekultuurikeskus kui ainult muuseum. Mänguasjamuuseum koosneb püsiväljapanekust, kus on eksponeeritud mänguasjad, millega siinses piirkonnas elanud lapsed on läbi aegade mänginud ning mida on Eestis tööstuslikult toodetud, lisaks eksponeeritakse Eesti filminukkude kogu, väikest teatrinukkude kogu ja maailma rahvaste nukkude kogu. Muuseumi juurde kuuluvad mängutuba, pedagoogilise töö ruumid ning teatrimaja nimega Teatri Kodu.

Teised Eesti lastekultuurimuuseumid (näiteks Lastemuuseum Miiamilla, Iloni Imedemaa) on keskendunud käed-külge tegevustele või konkreetse temaatika eksponeerimisele. 

## Vaata ka
* Lastemuuseum
* Lastekultuurikeskus
* Tartu Mänguasjamuuseum
* Vilniuse mänguasjamuuseum
* Saksa mänguasjamuuseum
* Nukumajade, mängude ja mänguasjade muuseum

## Viited
Anton Ulrich (Braunschweig-Wolfenbüttel)

**Anton Ulrich** (4. oktoober 1633 Hitzacker – 27. märts 1714 Salzdahlum) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst aastast 1704 kuni oma surmani. Aastatel 1685–1702 oli ta oma vanema venna Rudolf Augusti kaasvalitsejaks.

## Perekond
Anton Ulrich abiellus aastal 1656 Schleswig-Holstein-Norburgi hertsogi Friedrichi tütre Elisabeth Julianega. Nad said järgmised lapsed, kes jõudsid täisikka:
* August Friedrich
* Elisabeth Eleonore
* Anna Sophie
* August Wilhelm
* Auguste Dorothea
* Henriette Christine
* Ludwig Rudolf
Lüüra rõngasudu

**Lüüra rõngasudu** ehk **Lüüra udu** ehk **Sõrmuse udukogu** ehk **Rõngasudu** ehk **[[Messier' kataloog|Messier]] 57** ehk **M 57** ehk **M57** ehk **[[New General Catalogue|NGC]] 6720** on planetaarudu Lüüra tähtkujus 2300 valgusaasta kaugusel.

Lüüra rõngasudu on jäänuk tähest, mis umbes 20 000 aastat tagasi heitis oma gaasümbrise kõrvale. Gaasõmbris paisub kiirusega 19&nbsp;km/s. Selle näiv läbimõõt on praegu umbes 118 kaaresekundit, tegelik läbimõõt umbes 1,3 valgusaastat. Teleskoobis paistab Lüüra rõngasudu sõrmusekujulisena; tal on ligikaudu toori kuju. Keskel on valge kääbus, mille pinnatemperatuur on umbes 70 000&nbsp;°C ja näiv tähesuurus  15,8.

M 57 on suhteliselt kergesti leitav, sest ta asetseb Lüüra beeta ja Lüüra gamma vahelisel ühendusjoonel umbes keskel.

## Viited
August Wilhelm (Braunschweig-Wolfenbüttel)

**August Wilhelm** (8. märts 1662 – 23. märts 1731) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst aastast 1714 kuni oma surmani.

## Perekond
August Wilhelm oli 3 korda abielus, kuid suri lastetuna.
Ludwig Rudolf

**Ludwig Rudolf** (22. juuli 1671 – 1. märts 1735) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst aastast 1731 kuni oma surmani.

## Perekond
Ludwig Rudolf abiellus aastal 1690 Aurichis Öttingen-Öttingeni vürsti Albrecht Ernst I tütre Christine Luisega. Nad said järgmised lapsed, kes jõudsid täisikka:

* Elisabeth Christine
* Charlotte Christine
* Antoinette Amalie

Ludwig Rudolfi järglaste hulka kuuluvad Esimese maailmasõja liitlasriikide monarhid, Ühendkuningriigi George V, Venemaa Nikolai II, Itaalia Vittorio Emanuele III, Belgia Albert I, Rumeenia Ferdinand ning teljeriikide monarhid, Saksamaa Wilhelm II, Austria-Ungari Franz Joseph I ja Bulgaaria Ferdinand I; samuti praegused Hispaania, Taani, Rootsi, Norra ja Liechtensteini monarhid; ning viimane Saksa-Rooma keiser Franz II, ertshertsog Franz Ferdinand ja Marie Antoinette.

## Autasud
* Püha Andreas Esmakutsutu orden (14. oktoober 1711)
Merike Paberits

**Merike Paberits** (sündinud 15. mail 1988) on eesti pärimusmuusik. Ta mängib flööti, torupilli ja parmupilli. 

2012. aastal lõpetas ta Viljandi Kultuuriakadeemia pärimusmuusika eriala ja 2014. aastal samas pärimusmuusika magistriõppe.

Ta on tegev järgmistes muusikakollektiivides: Estonian Folk Orchestra, Nikns Suns, Näkk Loviise, Paberits&Tirmaste, Rütmiallikal, VEM ja Black Bread Gone Mad.

## Viited
Tartu vaade

**"Tartu vaade"** on Eesti kunstniku, pallaslase Villem Ormissoni õlimaal 1937. aastast. Maal kujutab talvist Emajõge, vaadatuna ülesvoolu ligikaudu Tartu vana turuhoone eest. Pildi keskmes on Tartu Kivisild ja maal on üks tuntumaid Kivisilla kujutusi kunstis. 

Impressionistliku värvikäsitlusega maali on nimetatud üheks Ormissoni viimase eluperioodi kuulsamaist maastikest. "...päikesekuma peegeldavad punakad katused lisavad soojust üldiselt külmale ja pastelsele maalile," kirjutas "Tartu vaate" kohta Lola Annabel Kass.

2000. aastal andis Eesti Ühispank välja pangakaardi "Tartu vaate" kujutisega, igalt kaardilt lubas pank annetada Tartu Jaani kiriku taastamiseks 10 Eesti krooni; kokku oli plaanis väljastada 11 000 kaarti.

Tänapäeval asub "Tartu vaade" Eesti Kunstimuuseumi kogus.

## Viited

## Välislingid
* "Üks pilt: Villem Ormisson "Tartu vaade"" raadiosaade, ERR, 1994
* "Pangakaart toetab Jaani kirikut" Postimees 22. november 2000
Peeter Põllu monument

**Peeter Põllu monument** on Eesti Vabariigi esimese haridusministri Peeter Põllu pronkskuju, mis paikneb Tartus Munga tänaval, haridus- ja teadusministeeriumi hoone ees Peeter Põllu platsil.

Kuju eripäraks on raamatukujuline süvend Põllu rinnas, samas kannab Põld vasemas käes raamatut. Tartu linnakunstniku Tiit Kaunissaare selgituse kohaselt andis autor selle kujundiga muuhulgas edasi käe ja südame liitu. Skulptor Endel Taniloo on hinnanud skulptuuri õnnestunuks.

Juunis-juulis 2008 korraldas Tartu linnavalitsus monumendi ideekonkursi, kuhu kutsuti osalema skulptorid Elo Liiv, Ekke Väli ja Bruno Kadak.

Peeter Põllu monument avati 1. detsembril 2008, selle autorid on skulptor Ekke Väli ja arhitekt Ain Rööpson. Kuju kõrgus on 225 cm, kaal 1,5 t. Ministeeriumi andmetel maksis mälestusmärgi rajamine kokku 1,458 miljonit Eesti krooni. Sellest andis ministeerium 1,1 miljonit, ülejäänu tuli võrdselt Tartu Ülikoolilt ja Tartu linnalt.

## Viited

## Välislingid
* Peeter Põllu monument portaalis Puhkaeestis.ee
* Rein Joamets "Monument Peeter Põllule" Õpetajate Leht, 5. detsember 2008
* Raimu Hanson "Peeter Põld avaneb täies ilus esmaspäeval" Postimees 28. november 2008
* "Tartu kavandab Peeter Põllu monumenti" ERR, 26.06.2008
August Wilhelm

**August Wilhelmi** nime on kandnud mitu valitsejat:
* **[[August Wilhelm (Braunschweig-Wolfenbüttel)|August Wilhelm]]**, Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst aastast 1714
* ...
Anton Ulrich

**Anton Ulrichi** nime on kandnud mitu valitsejat:
* **[[Anton Ulrich (Braunschweig-Wolfenbüttel)|Anton Ulrich]]**, Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst
* ...
Tartu kaubahall

**Tartu kaubahall** on 1989. aastal Tartu kesklinna Küüni tänava ja Ülikooli tänava vahele rajatud kaubanduskeskus, mis tänapäeval tegutseb kaubamärgi all **Kesklinna Keskus**.

Munitsipaalettevõte Tartu Kaubahall oli üks Kaupmeeste Liidu 17 asutajast 1996. aastal. 1998. aastal erastasid kaubahalli Neinar Seli ja Jaan Mugra, kes 2002. aastaks jõudsid kaubahalli asjus kohtuhagideni. Tänapäevani kuulub kaubahall Seli kontrolli all olevale Estiko kontsernile, kuid sel on olnud erinevaid rentnikke.

Veel 1996. aastal oli Tartu kaubahall linna suurim munitsipaalomanduses kauplus. Algselt oli kaubahalli 6200 ruutmeetrist üldpinnast kaubanduslikku pinda vaid kolmandik, hiljem on hoonet korduvalt ümber ehitatud. Samuti on palju kordi vahetunud kaubahalli kauplused.

Kaubahalli välisilmet on mõjutanud teiste majade ehitamine selle vahetusse naabrusse: ühelt poolt ehitati kaubahalli külge uus peapostkontor (praegune Playtechi hoone), teiselt poolt GMP Plaza. Kuna kaubahalli fassaadi vastu teispool Küüni tänavat jääb lopsakas Keskpark, avaneb modernistlik fassaad mõningal määral vaid talvel ja hoone arhitektuurist saab hea ülevaate vaid õhust.

1995. aastal tegid Tartu koolipoisid kaubahallile pommiähvarduse.

Teise maailmasõja eel asus praeguse kaubahalli kohal Promenaadi tänav.

## Viited

## Välislingid
* Tartu kaubahall muutub Kesklinna keskuseks Postimees 7. veebruar 2013
* Jaan Olmaru Tartu kaubahall saab kevadeks uue sisu Postimees 22. november 2012
* Kristiina Kruuse Kaubahall kutsus postimaja kohtusse Postimees 15. aprill 2011
* Jüri Saar Uuenev Tartu kaubahall annab vanale tänavale võimaluse Postimees 12.05.2010
* Nils Niitra Tartu Kesklinna Kaubahallis käis vilgas rahapesu Postimees 25. mai 2003
* Riina Kallas Tartu kaubahall muutub poole suuremaks Postimees 10. juuli 1997
* Annika Alasoo Kesklinna kaubahall müüdud Postimees 27. juuni 1997
* Tants kaubahalli ümber Postimees 13. mai 1997
* Väinu Rozental Tartu kaubahall homsest müügil ÄP 13.02.1997
* Nils Niitra Tartu müüb kahe kaubamaja aktsiad EPL 11. september 1996
Surnud 4. detsembril

''Siin loetletakse 4. detsembril surnud tuntud inimesi.

*1642 – kardinal Richelieu, prantsuse usu- ja riigitegelane
*1679 – Thomas Hobbes, inglise filosoof
*1798 – Luigi Galvani, Itaalia füüsik
*1902 – Charles Dow, USA ajakirjanik
*1932 – Gustav Meyrink, austria kirjanik
*1933 – Stefan George, saksa luuletaja ja tõlkija
* 1933 – Émile Meyerson, Poola juudi päritolu Prantsuse keemik ja teadusfilosoof
*1941 – Johannes Kurvits, Eesti poliitik
*1942 – Juhan Kukk, eesti majandusteadlane ja poliitik
* 1942 – Albert Kuusk, Eesti sõjaväelane
*1952 – Karen Horney, saksa päritolu Ameerika psühhoanalüütik
*1973 – Lauri Aleksanteri Lehtinen, Soome kergejõustiklane 
*1976 – Tommy Bolin, ameerika rokk-kitarrist (Deep Purple)
*1976 – Benjamin Britten, inglise helilooja ja pianist
*1978 – Johan Rudolf Svensson, Rootsi maadleja
*1978 – Tadeusz Kasprzycki, Poola sõjaväelane ja poliitik
*1979 – Friedrich Ebert, Saksa sotsiaaldemokraatlik poliitik ja Saksa DV riigitegelane
*1980 – Richard Kiipsaar, Eesti kergejõustiklane
*1980 – Stella Walsh (Stanisława Walasiewicz), Poola kergejõustiklane
*1980 – Aksel Linkhorst, Eesti diplomaat
*1984 – Manfred Tõnisson, Eesti kergejõustikutreener
*1991 – Maano Kivilo, eesti arst ja arstiteadlane
*1992 – Gerda Laugaste, eesti keeleteadlane
*1993 – Frank Zappa, ameerika muusik, helilooja ja satiirik
*1993 – Eldor Valter, eesti näitleja
*1997 – Heldur Saarsoo, eesti õigusteadlane
*1999 – Martin Levald, eesti tšellist ja helilooja
*1999 – Lembit Lüüs, eesti majandus-, riigi- ja sporditegelane
*1999 – Karin Mark, eesti antropoloog
*1999 – Hans Günther Aach, saksa botaanik ja viroloog
*2002 – Laine Karindi, eesti koorijuht ja muusikapedagoog
*2003 – Vello Prangel, Eesti ujuja ja allveesportlane
*2007 – Aleksandr Fedoruk, Venemaa kabetaja
*2009 – Vjatšeslav Tihhonov, vene filminäitleja
*2009 – Stephen Toulmin, Briti filosoof
*2009 – Mall Vaasma, eesti mükoloog
*2011 – Sócrates, Brasiilia jalgpallur
*2011 – Matti Yrjänä Joensuu, soome kirjanik
*2012 – Besse Cooper, USA ülipikaealine
*2015 – Dag Skogheim, norra kirjanik 
* 2015 – Robert Loggia, USA näitleja 
* 2015 – Erik De Vlaeminck, Belgia jalgrattur 
*2016 – Ferreira Gullar, Brasiilia näitekirjanik ja luuletaja
*2017 – ‘Alī ‘Abdullāh Sāliḩ, Jeemeni sõjaväelane ja poliitik
*2018 – Edgar Egipte, eesti ennustaja
*2019 – Ivar Kosenkranius, eesti stsenarist
*2022 – Bob McGrath, Ameerika Ühendriikide näitleja
*2024 – Eha Kard, eesti näitleja
Kevad Ülejõe tänaval

**"Kevad Ülejõe tänaval"** on 1956. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.

## Süžee
Vene keele ja kirjanduse õpetaja Tatjana Levtšenko suunatakse ühe tööstuslinna õhtukooli. Tema klassi õpilaste hulgas on ka terasesulataja Saša Savtšenko. Saša on uuest õpetajast huvitatud, kuid see on esialgu tema suhtes ükskõikne.

## Osatäitjad
*Nina Ivanova – Tatjana Levtšenko, õpetajanna
*Nikolai Rõbnikov – Saša Savtšenko
*Vladimir Guljajev – Jura Žurtšenko
*Valentina Pugatšova – Zina
*Gennadi Juhtin – Nikolai Krušenkov, insener
*Rimma Šorohhova – Alja Aljošina
*Nikolai Kljutšnev – Fedja Dontšenko
*Marina Gavrilko – Marja Gavrilovna, Zina ema
*Juri Belov – Jevgeni Ištšenko
*Valentin Brõlejev – Ivan Migulko
Surnud 6. detsembril

''Siin loetletakse 6. detsembril surnud tuntud inimesi.

*1352 – Clemens VI, paavst 1342–1352
*1672 – Jan II, Poola kuningas
*1779 – Jean-Baptiste-Siméon Chardin, prantsuse maalikunstnik
*1864 – Simonas Daukantas, leedu ajaloolane, rahvaluulekoguja ja kirjanik
*1868 – August Schleicher, saksa keeleteadlane
*1882 – Anthony Trollope, inglise kirjanik
* 1882 – Louis Blanc, Prantsuse sotsialistlik poliitik ja ajaloolane
*1893 – Rudolf Wolf, Šveitsi astronoom ja matemaatik
*1913 – Martin Aagaard, norra maalikunstnik
*1916 – Eugen Gustav Dücker, baltisaksa kunstnik
*1925 – Ernst Tamberg, eesti poksija ja kaitsepolitseinik
*1937 – Sergei Maljutin, vene maalikunstnik ja arhitekt
*1957 – Eduard Vigel, eesti raamatukogundustegelane
*1959 – Erhard Schmidt, saksa matemaatik
*1971 – Helgi Muller, eesti luuletaja
*1972 – Janet Munro, inglise näitleja
*1973 – Antonino Pagliaro, Itaalia keeleteadlane, keele ajaloo uurija ja filosoof
*1978 – Richard Jõgis, eesti vaimulik
*1978 – Lepo Mikko, eesti maalikunstnik
*1980 – Koit Ester, eesti arstiteadlane
*1981 – Harry Harlow, Ameerika Ühendriikide psühholoog
*1984 – Peeter Juhalain, Eesti sõjaväelane 
*1987 – Helle Põld, eesti klaasikunstnik
*1988 – Roy Orbison, USA muusik
*1989 – Hendrik Palmre, eesti geoloog
*1992 – Fritz Matt, eesti teatrikunstnik ja kunstiteadlane
*1995 – Kalju Luts, eesti arhitekt
*1996 – Vladimir Sapožnin, Eesti viiuldaja ja estraadikunstnik
*2002 – Jerzy Adamski, Poola poksija
*2004 – Hilja Kangro, eesti pianist ja muusikapedagoog
*2009 – Uno Mereste, eesti majandusteadlane
*2013 – Peeter Mudist, eesti maalikunstnik ja skulptor
*2014 – Ménis Koumantaréas, kreeka kirjanik ja tõlkija
*2015 – Ilmar Mändmets, eesti põllumajandusjuht ja riigitegelane 
*2017 – Virve Peegel, eesti spordipedagoog
*2019 – Enn Sarap, Eesti poliitik ja majandusjuht
*2020 – Heljo Mänd, eesti lastekirjanik
*2020 – Tabaré Vázquez, Uruguay poliitik, riigi president aastatel 2015–2020
*2021 – Kåre Willoch, Norra poliitik
*2025 – Esko Seppänen, Soome poliitik
Madal peiulill

**Madal peiulill** (*Tagetes patula*) on taimeliik peiulille perekonnast, korvõieliste sugukonnast.

Ta kasvab pärismaisena Ameerikas, mujal aga naturaliseerununa.

Seda liiki kasvatatakse sageli dekoratiivtaimena, sealhulgas Eestis.

## Välislingid
*
Kõrgus (film)

**"Kõrgus"** on 1957. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.

## Süžee
Kõrgahju ehitusele saabub montööride brigaad töödejuhataja Konstantin Tokmakovi ja brigadir Nikolai Passetšniku juhtimisel. Filmis kujutatakse montööride brigaadi tööd ja nende omavahelisi suhteid.

## Osatäitjad
*Nikolai Rõbnikov – Nikolai Passetšnik, montööride brigadir
*Inna Makarova – Katja Petrašen
*Gennadi Karnovitš-Valua – Konstantin Tokmakov
*Vassili Makarov – Igor Derjabin
*Marina Striženova – Maša
*Boriss Sitko – Innokenti Dõmov
*Sergei Romodanov – Berestov, Boriss Berestovi isa
*Jelena Maksimova – Berestova, Boriss Berestovi ema
*Lev Borissov – Boriss Berestov
*Leonid Tšubarov – Vasja Hajenko, montöör
*Horen Abramjan – Bagrat, montöör
*Vladimir Pobol – Volodja, montöör
*Valentin Petšnikov – Valentin, montöör
*Jevgeni Zinovjev – Jevgeni, montöör
*Mihhail Vorobjov – Mihhail Sergejevitš, montöör
*Valentina Pugatšova – Valja
Ferdinand Albrecht

**Ferdinand Albrechti** nime kandis mitu valitsejat:
* **[[Ferdinand Albrecht I]]**
* **[[Ferdinand Albrecht II]]**
Riemanni dzeetafunktsioon

**Riemanni dzeetafunktsioon** \zeta on üks erifunktsioon matemaatilises analüüsis ja analüütises arvuteoorias. Dzeetafunktsiooni võib defineerida

:
\zeta(s) =\sum_{n=1}^\infty n^{-s}.


## Funktsionaalvõrrand
: \zeta(1-s) = {2\over (2\pi)^s}\ \cos\frac{\pi s}2\ \Gamma(s)\ \zeta(s)

## Vaata ka
* Dirichlet' beetafunktsoon
* Dirichlet' eetafunktsioon
* Hurwitzi dzeetafunktsioon
* Riemanni hüpotees