open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jahifaasan

**Jahifaasan** ehk **faasan** (*Phasianus colchicus*) on kanaliste seltsi faasanlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Klassifikatsioon
Faasanite süstemaatika pole päris selge. Tänapäeval liigitatakse faasanid geograafilise leviku alusel 5 või 6 rühma ja alamliikideks:

### ''Phasianus colchicus torquatus''e rühm
* *[[Phasianus colchicus alaschanicus]]* Alphéraky & Bianchi, 1908
* *[[Phasianus colchicus decollatus]]* Swinhoe, 1870
* *[[Phasianus colchicus edzinensis]]* Sushkin, 1926 
* *[[Phasianus colchicus elegans]]* Elliot, 1870
* *[[Phasianus colchicus formosanus]]* Elliot, 1870
* *[[Phasianus colchicus hagenbecki]]* Rothschild, 1901
* *[[Phasianus colchicus karpowi]]* Buturlin, 1904
* *[[Phasianus colchicus kiangsuensis]]* Buturlin, 1904 
* *[[Phasianus colchicus pallasi]]* Rothschild, 1903
* *[[Phasianus colchicus rothschildi]]* La Touche, 1922
* *[[Phasianus colchicus satscheuensis]]* Pleske, 1892
* *[[Phasianus colchicus sohokhotensis]]* Burtulin, 1908
* *[[Phasianus colchicus strauchi]]* Przevalski, 1876 
* *[[Phasianus colchicus suehschanensis]]* Bianchi, 1906
* *[[Phasianus colchicus takatsukasae]]* Delacour, 1927
* *[[Phasianus colchicus torquatus]]* Gmelin, 1789
* *[[Phasianus colchicus vlangallii]]* Przevalski, 1876

### ''Phasianus colchicus tarimensis''e rühm
* *[[Phasianus colchicus shawii]]* Elliot, 1870
* *[[Phasianus colchicus tarimensis]]* Pleske, 1888 

### ''Phasianus colchicus mongolicus''e rühm
* *[[Phasianus colchicus mongolicus]]* J. F. Brandt, 1844 
* *[[Phasianus colchicus turcestanicus]]* Lorenz, 1896

### ''Phasianus colchicus principalis''e rühm
* *[[Phasianus colchicus bergii]]* Zarudny, 1914
* *[[Phasianus colchicus bianchii]]* Buturlin, 1904 
* *[[Phasianus colchicus chrysomelas]]* Severtsov, 1875
* *[[Phasianus colchicus principalis]]* P. L. Sclater, 1885
* *[[Phasianus colchicus septentrionalis]]* Lorenz, 1888
* *[[Phasianus colchicus zarudnyi]]* Buturlin, 1904
* *[[Phasianus colchicus zerafschanicus]]* Tarnovski, 1893

### ''Phasianus colchicus colchicus''e rühm
* *[[Phasianus colchicus colchicus]]* Linnaeus, 1758
* *[[Phasianus colchicus persicus]]* Severtsov, 1875
* *[[Phasianus colchicus talischensis]]* Lorenz, 1888

## Farmilinnuna

Farmilinnuna kasvatatakse Eestis faasaneid faasanikasvandustes (farmides) Räpinas, Läänemaal ja Saaremaal.  

## Jahiulukina
Faasan on suurepärane jahiuluk, temale võib Eestis pidada nii otsi-, varitsus- kui ka hiilimisjahti, aga ka jahti jahikoeraga, 1. oktoobrist kuni 28. (29.) veebruarini.

## Viited

## Välislingid

* 

*William Macgillivray, *[http://books.google.ee/books?id=ZkUDAAAAQAAJ&pg=PA114& A history of British birds, indigenous and migratory]*, lk 114–126, Vol I, London, Scott, Webster, Geary
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Avibase'is 
*Ülo Siimets, Mälestused faasanikasvatusest Eestis, eriti Siniküla faasanifarmi loomisest ja likvideerimisest
Adelphicos

***Adelphicos*** on maoperekond. 
 
## Klassifikatsioon
Perekonda *Adelphicos* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Adelphicos daryi]]* Campbell & Ford, 1982
* *[[Adelphicos ibarrorum]]* Campbell & Brodie, 1988
* *[[Adelphicos latifasciatum]]* Lynch & Smith, 1966
* *[[Adelphicos nigrilatum]]* Smith, 1942
* *[[Adelphicos quadrivirgatum]]* Jan, 1862
* *[[Adelphicos veraepacis]]* Stuart, 1941.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne saidil Wikispecies
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Adelphicos]] seisuga 08.12.2013.*
Alsophis

***Alsophis*** on maoperekond. 
 
## Klassifikatsioon
Perekonda *Alsophis* klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Alsophis antiguae]]* Parker, 1933
* *[[Alsophis antillensis]]* (Schlegel, 1837)
* *[[Alsophis danforthi]]* Cochran, 1938
* *[[Alsophis manselli]]* Parker, 1933
* *[[Alsophis rijgersmaei]]* Cope, 1869
* *[[Alsophis rufiventris]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Alsophis sajdaki]]* Henderson, 1990
* *[[Alsophis sanctonum]]* Barbour, 1915
* *[[Alsophis sibonius]]* Cope, 1879.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Alsophis]] seisuga 08.12.2013.*
Teenusekvaliteet

**Teenusekvaliteet** (inglise keeles ***Quality of Service*** ehk ***QoS***) on eelkõige võrgu üleüldine jõudlus tajutuna kasutaja poolt.
Baltimaade armeenlased

**Baltimaade armeenlased** on Eestis, Lätis ja Leedus elavad armeenlased. Baltimaade armeenlased asusid kolme Balti riiki elama peamiselt Nõukogude okupatsiooni ajal.

## Eesti

2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas Eestis 1444 armeenlast ning 2011. aasta rahvaloenduse koostamise ajaks oli armeenlaste ametlik arv langenud 1042 inimeseni. Suurem oli armeenlaste arv Nõukogude Liidu 1989. aasta rahvaloenduse andmetel, nimelt 1669. Suurem osa Eesti armeenlastest elab Tallinnas (2000. aastal 58%).

Pärast Eesti Vabariigi taasiseseisvumist 1991. aastal ei antud Nõukogude perioodil sisse rännanud immigrantidele ega nende Eestis sündinud lastele automaatselt kodakondsust.

Ararati järgi on nime saanud Tallinnas tegutsev jalgpalliklubi Tallinna FC Ararat TTÜ, millel on sidemeid Armeenia jalgpalliklubiga FC Ararat Yerevan.

## Läti
Veebilehe armeniandiaspora.com andmetel on armeenlasi Lätis ligikaudu 5000, Läti ametlike 2008. aasta andmete järgi 2742. Peamiselt elavad sealsed armeenlased Riias.

1887. aastal loodi Lätis armeenlaste ühing. Karl Jägeri aruande järgi mõrvati üks armeenlane Einsatzgruppe A poolt 1941. aastal Daugavpilsis. 1990. aastal asetati Riia kesklinna hatškar. 1991. aastal ilmus esimene number ajakirja Ararat; pärast pikemat pausi hakkas ajakiri uuesti ilmuma 2002. aastal. 2001. aastaks oli loodud Riia armeenlaste kogukond.

## Leedu
Viimase Leedu rahvaloenduse (2011) andmetel elas riigis 1233 armeenlast, neist enamik Vilniuses. Armeenlaste ühingud nimetavad aga sealseks armeenlaste arvuks umbes 2500. Nõukogude Liidu 1989. aasta rahvaloenduse andmetel elas Leedus 1655 armeenlast. Armeenlaste Leedu aladele elama asumine Poola-Leedu ühise riigi Rzeczpospolita ajal oli episoodilise loomuga ning tulenes peamiselt kaubanduslikest vajadustest, kuigi ajalooallikatest on teada, et Vilniuses rajati Armeenia kool juba 16. sajandil ja gild 16.–18. sajandil. Üks 19. sajandi Leedu väljapaistvamaid kunstnikke oli Jan Rustem (armeenia keeles Յան Ռուստամ). Suurema osa praegusel ajal Leedus elavate armeenlaste ajalugu on seotud 20. sajandiga. Hatškar püstitati Leedu Ristimäele 2001. aastal ja Kaunase kesklinna 2004. aastal. Vilniuses avati Armeenia kirik 2006. aastal.

## Kuulsaid Baltimaade armeenlasi
* Stefan Airapetjan
* Vladimir Kasparjan
* Boriss Parsadanjan

## Vaata ka
*Armeenia diasporaa
*Armeenia-Eesti Kultuuri Selts

## Viited

## Välislingid
*Eastern Minorities//Läti Instituut
*Baltic "yans": A visit with the Armenians of Latvia
*Армяне в Латвии. От общества – к общине
Pordi peegeldamine

**Pordi peegeldamine** (inglise keeles *port mirroring*) on mingis pordis nähtud info kopeerimine teistesse portidesse.
Sisuedastusvõrk

**Sisuedastusvõrk** (inglise keeles **content delivery network** või **content distribution network** (**CDN**)) on suur piirkonniti laiali paigutatud veebi puhverserverite võrk, mis on mõeldud kasutajatele kindlate omadustega ja kiirusega teenuse tagamiseks. Tuntumate CDN-i teenuste osutajate ja kasutajate hulka kuuluvad näiteks Akamai, Facebook ja Google.

 
## Viited
Amnesteophis

***Amnesteophis*** on maoperekond. 
 
## Klassifikatsioon
Perekonda *Amnesteophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Amnesteophis melanauchen]]* (Jan, 1863).
 
## Levila
See perekond on endeemne Bahia osariigis Brasiilias.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Amnesteophis melanauchen]] seisuga 08.12.2013.*
Täispuuprotokoll

**Täispuuprotokoll** (Inglise k. *Spanning Tree Protocol*) on võrguprotokoll, mis tagab sillatud kohtvõrgule silmustevaba topoloogia. Vajalik vältimaks lõputu tsükli tekkimist topoloogias, kus kaks võrku on mitut teed pidi omavahel ühenduses.

## Vaata ka
* IEEE 802.1w 2004 – (inglise k *Rapid Spanning Tree Protocol (RSTP)*
* IEEE 802.1s 2005 – (inglise k *Multiple Spanning Tree Protocol (MSTP)*
* IEEE 802.1aq 2012 – (inglise k *Shortest path bridging (SPB)*
Võrguühenduste agregeerimine

**Võrguühenduste agregeerimine** (inglise keeles *Link aggregation*) on võrgundusalane termin tähistamaks meetodeid mitme võrguühenduse ühendamiseks nii, et need töötaks ühena. Sellega suurendatakse ühenduse läbilaskevõimet ja vähendatakse ühenduse katkemise võimalust mõne ühendusliini kadumise korral.
Apostolepis

***Apostolepis*** on maoperekond. 

## Levila
Selle perekonna liigid on levinud Lõuna-Ameerika mandril.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Apostolepis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Apostolepis albicollaris]]* de Lema, 2002
* *[[Apostolepis ambiniger]]* (Peters, 1869)
* *[[Apostolepis ammodites]]* Ferrarezzi, Erritto Barbo & España Albuquerque, 2005
* *[[Apostolepis arenaria]]* Rodrigues, 1993
* *[[Apostolepis assimilis]]* (Reinhardt, 1861)
* *[[Apostolepis breviceps]]* Harvey, Gonzales & Scrocchi, 2001
* *[[Apostolepis cearensis]]* Gomes, 1915
* *[[Apostolepis cerradoensis]]* de Lema, 2003
* *[[Apostolepis christineae]]* de Lema, 2002
* *[[Apostolepis coronata]]* (Sauvage, 1877)
* *[[Apostolepis dimidiata]]* (Jan, 1862)
* *[[Apostolepis dorbignyi]]* (Schlegel, 1837)
* *[[Apostolepis flavotorquata]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Apostolepis gaboi]]* Rodrigues, 1993
* *[[Apostolepis goiasensis]]* Prado, 1942
* *[[Apostolepis intermedia]]* Koslowsky, 1898
* *[[Apostolepis longicaudata]]* Gomes, 1921
* *[[Apostolepis multicincta]]* Harvey, 1999
* *[[Apostolepis nelsonjorgei]]* de Lema & Renner, 2004
* *[[Apostolepis niceforoi]]* Amaral, 1935
* *[[Apostolepis nigrolineata]]* (Peters, 1869)
* *[[Apostolepis nigroterminata]]* Boulenger, 1896
* *[[Apostolepis phillipsae]]* Harvey, 1999
* *[[Apostolepis polylepis]]* Amaral, 1921
* *[[Apostolepis pymi]]* Boulenger, 1903
* *[[Apostolepis quirogai]]* Giraudo & Scrocchi, 1998
* *[[Apostolepis serrana]]* de Lema & Renner, 2006
* *[[Apostolepis striata]]* de Lema, 2004
* *[[Apostolepis tenuis]]* Ruthven, 1927
* *[[Apostolepis vittata]]* (Cope, 1887).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne saidil Wikispecies
*Hebert Ferrarezzi, Fausto Erritto Barbo, Cristina España Albuquerque,*[http://www.scielo.br/scielo.php?script=sci_arttext&pid=S0031-10492005001600001 Phylogenetic relationships of a new species of Apostolepis from Brazilian Cerrado with notes on the assimilis group (Serpentes: Colubridae: Xenodontinae: Elapomorphini)]*, Pap. Avulsos Zool. (São Paulo) vol.45 no.16 São Paulo 2005, veebiversioon (vaadatud 08.12.2013) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Apostolepis]] seisuga 08.12.2013.*
Arrhyton

***Arrhyton*** on maoperekond. 

## Leviala
Selle perekonna liigid on endeemsed Kuubas.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Arrhyton* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Arrhyton ainictum]]* Schwartz & Garrido, 1981
* *[[Arrhyton dolichura]]* Werner, 1909
* *[[Arrhyton procerum]]* Hedges & Garrido, 1992
* *[[Arrhyton redimitum]]* (Cope, 1863)
* *[[Arrhyton supernum]]* Hedges & Garrido, 1992
* *[[Arrhyton taeniatum]]* Günther, 1858
* *[[Arrhyton tanyplectum]]* Schwartz & Garrido, 1981
* *[[Arrhyton vittatum]]* (Gundlach, 1861).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Arrhyton]] seisuga 08.12.2013.*
Boiruna

***Boiruna*** on maoperekond. 
 
## Levila
Selle perekonna liigid on levinud Argentinas, Uruguays, Paraguays, Boliivias ja Brasiilias.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Boiruna* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Boiruna maculata]]* (Boulenger, 1896),
* *[[Boiruna sertaneja]]* (Zaher, 1996).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-sNCBI Taxonomy database'i
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Boiruna]] seisuga 08.12.2013.*
Borikenophis

***Borikenophis*** on maoperekond. 
 
## Leviala
Selle perekonna liigid on endeemsed Puerto Ricos.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Borikenophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Borikenophis portoricensis]]* (Reinhardt & Lütken, 1862)
* *[[Borikenophis sanctaecrucis]]* (Cope, 1862)
* *[[Borikenophis variegatus]]* (Schmidt, 1926).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Hedges, Couloux & Vidal, *[http://www.academia.edu/462779/Molecular_phylogeny_classification_and_biogeography_of_West_Indian_racer_snakes_of_the_Tribe_Alsophiini_Squamata_Dipsadidae_Xenodontinae_ Molecular phylogeny, classification, and biogeography of West Indian racer snakes of the Tribe Alsophiini (Squamata, Dipsadidae, Xenodontinae)]*, Zootaxa, no 2067, p. 1–28, 2009, Veebiversioon (vaadatud 08.1.2013) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Borikenophis]] seisuga 08.12.2013.*
Caaeteboia

***Caaeteboia*** on maoperekond. 
 
## Levila
Selle perekonna ainus liik *Caaeteboia amarali* on endeemne Brasiilias. Ta on levinud Bahia, Minas Geraisi, Espírito Santo, Rio de Janeiro, São Paulo, Paraná ja Santa Catarina osariigis.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Caaeteboia* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Caaeteboia amarali]]* (Wettstein, 1930).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Caaeteboia amarali]] seisuga 08.12.2013.*
Caraiba

***Caraiba*** on maoperekond. 
 
## Leviala
Selle perekonna ainus liik *Caraiba andreae* on endeemne Kuubas.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Caraiba* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
**[[Caraiba andreae]]* (Reinhardt & Lütken, 1863).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Caraiba andreae]] seisuga 08.12.2013.*
Sessi

**Sessi** on jõgi Itaalias Piemonte maakonnas Torino provintsis.

Sessi voolab omanimelises orus ning on Dora Riparia vasakpoolne lisajõgi.

Sessi saab alguse 2081 meetri kõrgusel merepinnast, Monte Civrari kaljumassiivis, ning ülemjooksul on jõe nimeks *Rio della Tomba*. 

Sessi lisajõed on Rio Tomba, Rio Garnero ja Rio Freddo. Sessi suubub Dora Ripariasse Caprie juures.

## Viited

## Välislingid
Martinique'i kreoolkeel

**Martinique'i kreoolkeel** on kreoolkeel, mida räägitakse Martinique'i saarel. See sarnaneb väga Guadeloupe'i kreoolkeelega.
Martinique'i kreoolkeelt kõneldakse Martinique'i saarel ja ka väljaspool saart. 2001. aasta andmetel kõneleb seda 418 000 inimest.

Martinique'i kreoolkeele esimesed märgid esinesid juba 16. sajandil. Keele lõid erinevad Aafrika hõimud, kellel oli keeleerinevuste tõttu raske suhelda. Nii segasid nad oma keele sõnu prantsuse keelega.

## Arvsõnad

#zéwo – null
#yonn – üks
#dé – kaks
#twa – kolm
#kat – neli
#senk- viis
#sis – kuus
#sèt – seitse
#uit – kaheksa
#nèf – üheksa
#dis – kümme
 
## Struktuur

### Omadussõnad
	

Martinique'i kreoolkeeles ei ühildu omadussõnad nimisõnaga.

### Nimisõna

Nagu prantsuse keeles, puuduvad ka Martinique'i kreoolkeeles käänded. Kuid võrreldes prantsuse keelega puudub selles keeles mees- ja naissugu. Grammatiliselt märgitakse mitmust ees- või arvsõnaga; nimisõna ei muutu kunagi, samuti ka omadussõna. Sageli tuleb Martinique'i kreoolkeelest arusaamiseks ära tunda kontekst.

### Verbid

Kreooli tegusõnad on moodustunud kahest osast:
#Üks muutumatu osa : leksikaalne alus : kouri, manjé, sòti, enmé jne.
#Teine osa, mis koosneb muutumatu tegusõna eessõnast. Eessõna ülesandeks on näitada aega ja aspekti.

; Näide

moin kouri *(ma jooksin)*;
moin ka kouri *(ma olen jooksmas)*;
moin té kouri *(ma olin jooksnud)*;
moin ké kouri *(ma jooksin sellel hetkel)*;

### Sõnajärg

Sõnajärg SVO: subjekt, verb ja objekt.

### Eitus
Eituse tähistamiseks kasutatakse lauses sõna *pa*.
Näide:

## Keelenäited

#An nou zouké ô swé a. *(Lähme täna õhtul tantsima.)*
#Tout majé, bon pou manjé, tout pawol pa bon pou di *(Iga toit on söömiseks hea, kõik ütlused ei ole ütlemiseks õiged. Tuleb mõelda enne rääkimist)*
#Zafé kabrit pa zafé mouton *(Kitse tegevused ei ole samad, mis lamba omad;vanasõna/ tõlgendus : Igal ühel omad tegemised.)*

## Kirjasüsteem

Martinique'i kreoolkeeles kasutatakse ladina kirja.

## Viited
Azati veehoidla

**Azati veehoidla** (armeenia keeles Ազատի ջրամբար) on veehoidla Armeenias Ararati maakonnas. 

Veehoidla moodustati paisu rajamisega Azati jõele ning vett kasutatakse Ararati tasandiku niisutamiseks.

2000. aastal kanti Azati ülemjooks koos veehoidla ja lähedal asuva Geghardi kloostriga UNESCO maailmapärandi nimistusse.


Ազատի_ջրամբար-1.jpg|
Ազատի_ջրամբար-2.jpg|
Ազատի_ջրամբար-6.jpg|
Ազատի_ջրամբար-7.jpg|
Ազատի_ջրամբար-9.jpg|
Ազատի_ջրամբար-10.jpg|
Ազատի_ջրամբար_-_Azat_Reservoir_01.jpg|
Ազատի_ջրամբար_-_Azat_Reservoir_02.jpg


## Viited
Glen Johnson

**Glen McLeod Cooper Johnson** (sünninimi **Glen McLeod Cooper Stephens**; sündinud 17. juunil 1984 Londonis) on endine inglise jalgpallur, kaitsja.

2009. aastal valiti ta Portsmouthi hooaja parimaks mängijaks. Hooajal 2008–2009 valiti ta lisaks Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu.

## Saavutused
### Chelsea
* Premier League: 2004–2005
* Football League Cup: 2004–2005
### Portsmouth
* FA Cup : 2007–2008
### Liverpool
* Football League Cup: 2011–2012
Armeenia rästik

**Armeenia rästik** (*Vipera xanthina*) on maoliik. 

## Klassifikatsioon
Aastal 1985 klassifitseeriti armeenia rästikul kaks alamliiki  : 
**[[Vipera xanthina palaestinae]]* 
**[[Vipera xanthina raddei]]*.

Käesoleval ajal armeenia rästikul alamliike ei ole.

## Kirjeldus
Armeenia rästik kasvab kuni 1,5 m pikkuseks. Kere värvus on neil valdavalt hallikaspruun, mida ilmestavad suured tumedamad laigud. 

## Levila
Nende looduslikeks elupaikadeks on valdavalt Kreeka ja Kreeka saarestikes paiknevad saared: Symi, Kos, Kalymnos, Leros, Lipsi, Patmos, Sámos, Chíos ja Lesbos, Anatoolia põhjaosa (Kayseri) jt ning Türgi.

## Toksilisus
Armeenia rästikud on inimese suhtes mürkmadudeks liigitatavad.
 
## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Vipère ottomane]] seisuga 08.12.2013.*
Torbikud

**Torbikud** on Tartus tegutsev segarahvatantsurühm, mis loodi 2009. aastal.

Rahvatantsurühma Torbikud lõi MTÜ Rahvatantsuselts Torbikud, mis on avalikes huvides tegutsev Eesti rahvatantsu ja folkloori viljelev kollektiiv. Seltsi eesmärgiks on organiseerida ja toetada rahvatantsu õppimist ning esitamist avalikel üritustel. Rahvatantsurühma Torbikud kuulub 2013. aasta seisuga kolm koosseisu: Punased, Valged ja Rohelised torbikud. Tegu on täiskasvanute segarühmadega (B-rühmad). Torbikud kannavad Äksi ja Puhja kihelkonna rahvarõivaid.

2012. aastal esindasid Torbikud Eestit ja Tartu linna rahvusvahelisel rahvatantsufestivalil Europeade Itaalias Padovas.

2013. aastal viisid Torbikud läbi Tartu tudengipäevade öötantsupidu.

## Kunstilised juhid

* 2023- ... Trine Lepp
* 2021–2022 Ketlin Käo 
* 2009–2012, 2013–... Kati Grauberg-Longhurst
* 2009–2012, 2013–2020 Ave Anslan
* 2012–2013 Madli Teller
* 2012–2013 Marius Aave

## Viited

## Välislingid
* Torbikute koduleht
* Torbikud Facebookis
* Torbikud Instagramis
* Torbikute videod Youtube'is
Sobolivka (Lõpovetsi rajoon)

**Sobolivka** (ukraina keeles Соболівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 402. Pindala on 1,339 km².


Sobolivka (Lypovetskyi) 1.jpg|
Sobolivka (Lypovetskyi) 3.jpg|
Sobolivka (Lypovetskyi) 4.jpg|
Eero Kolehmainen

**Eero Johannes Kolehmainen** (24. märts 1918 Anttola – 7. detsember 2013 Mikkeli) oli soome murdmaasuusataja.

Ta võitis 1952. aastal Oslo olümpiamängudel 50 km suusatamises Veikko Hakulise järel hõbemedali ja oli 1956. aastal Cortina d'Ampezzos samal distantsil neljas.

## Viited

## Välislingid

* 
* YLE raadioreportaaž Oslo olümpiamängudelt
BeiDou

**BeiDou** (hiina k Suur Vanker, nimetatud ka **Compass**) on Hiina Rahvavabariigi satelliitnavigatsioonisüsteem, mida haldab Hiina Riiklik Kosmoseamet.

Esimesed satelliidid startisid 2000. aastal ja regionaalne, Kagu-Aasiat kattev versioon anti käiku 2011. aastal. Sellesse kuulus neli geostatsionaarset satelliiti ja üheksa satelliiti 21 000 km kõrgusel orbiidil. Asukoha määramise täpsus on üldotstarbeks vähemalt 10 m nii püst- kui ka rõhtteljel 95%, kiirenduse mõõtmise täpsus on 0,2 m/s (95%), ajamõõtmise täpsus 20 nanosekundit (95%) BeiDou-1 oli kasutuses 2012. aasta lõpuni.

Globaalne süsteem Beidou-2 (16 satelliidiga) hakkas tööle 2012. aastal.

BeiDou-3 süsteem on kasutuses alates 2020. aasta juulist.

## Viited
IRNSS

**IRNSS** (Indian Regional Navigation Satellite System) on India regionaalne satelliitnavigatsioonisüsteem. Esimene  satelliit saadeti välja 2009. aastal, süsteemi järgmised seitse satelliiti jõuavad orbiidile 2014. aastal.
Jan Rustem

**Jan Rustem** (armeenia keeles: Յան Ռուստամ) (1762 İstanbul – 1835 Dūkštase lähedal Leedus) oli armeenia, türgi või kreeka päritolu kunstnik, kes elas ja töötas Rzeczpospolita aladel ning portreteeris paljusid oma kaasaegseid väljapaistvaid isikuid. Ta oli mitu aastat professor Vilniuse Ülikoolis.

Teda kui orbu toetas Poola-Leedu aadlik Adam Kazimierz Czartoryski, kes kutsus ta Poola-Leedu riiki umbes 1774. aastal. Czartoryski tasus tema õpingute eest Varssavis, kus teiste hulgas olid tema õpetajad Jean-Pierre Norblin de La Gourdaine ja Marcello Bacciarelli. Vahemikus 1788–1790 kolis ta Saksamaale, kus temast sai vabamüürlane. Kaks aastat hiljem naasis ta Poola-Leedu riiki ning elas mõnda aega Varssavis, hiljem kolis Vilniusse.

Pärast Poola jagamisi töötas Rustem Franciszek Smuglewiczi assistendina Vilniuse koolis, mis hiljem nimetati ümber Vilniuse Keiserlikuks Ülikooliks. Pärast Smuglewiczi surma võttis Rustem üle osa tema kohustustest. 1811. aastal sai temast joonistamisprofessor ning 1819. aastal maalikunsti professor. Rustem lahkus töölt 1826, kuid pidas loenguid elu lõpuni. Tema edukate õpilaste hulgas olid Tarass Ševtšenko, Józef Oleszkiewicz, Kanuty Rusiecki ja Michał Kulesza.

## Vaata ka
*Armeenia diasporaa

## Kirjandus
*Od starożytności do współczesności – Malarstwo i rzeźba, Wydawnictwo Naukowe PWN S.A., Warszawa 2006
**Malarstwo Polskie w zbiorach za granicą*, Stefania Krzysztofowicz-Kozakowska, Wydawnictwo Kluszczyński, 2003, ISBN 83-88080-85-7
Pariisi lennundusnäitus

**Pariisi lennundusnäitus** on paaritutel aastatel Prantsusmaal Pariisi Le Bourget' lennuväljal toimuv lennundusnäitus.

Alates 1953. aastast toimuvad näitused Pariisist umbes 12 kilomeetri kaugusel kirdes asuva Le Bourget omavalitsusüksuse territooriumil. 2013. aasta juunis toimunud näitus oli viiekümnes.

Paaritutel aastatel toimuv Pariisi lennundusnäitus toimub vaheldumisi paarisaastatel Inglismaal toimuva Farnborough' lennundusnäitusega.

## Ajalugu
1908. aasta Pariisi autonäituse üks osa käsitles õhusõidukeid. Järgmisel aastal sai teoks juba puhtalt lennundusteemaline näitus Grand Palais's (25. september – 17. oktoober 1909). Näitust külastas 100&nbsp;000 inimest ja eksponente oli 380.


Salon de locomotion aerienne 1909 Grand Palais Paris.jpg|1909. aasta "Salon de la locomotion aérienne", Grand Palais, Pariis
Sud SE-212 Durandal Le Bourget 1957.jpg|SNCASE SE-212 Durandal – turboreaktiiv-/rakett&shy;lennuki katseeksemplar 1957. aasta näitusel
Mirage 2000 DSC04162.JPG|Hävituslennuk Mirage 2000-5 2005. aasta näitusel
AH-64 dsc04577.jpg|Helikopter AH-64 Apache 2005. aasta näitusel
Salon du Bourget 20090619 238.jpg|Airbus A300 ZERO-G 2009. aasta näitusel
Falcon F7X.jpg|Äriklassi reisilennuk Falcon 7X 2011. aasta näitusel


## Viited

## Välislingid

* Koduleht *(inglise ja prantsuse keeles)*
Valgamaalane

**Valgamaalane** oli Eesti kohalik ajaleht, mis ilmus Valgamaal.

Ajalehe Valgamaalane juured ulatusid tagasi 1907. aasta jaanuari, kui ilmus lehe eelkäija, ajaleht Sõna. Leht on pika aja jooksul korduvalt nime vahetanud ning kandis alates aastast 1988 nime Valgamaalane. ENSV ajal kandis aastatel 1963-1988 nime Kommunist. 

Valga maakonna ajaleht tõi oma lugejateni põhiliselt Valgamaa uudiseid, kuid kirjutas ka mujal Eestis toimuvast. Valgamaalane ilmus kolm korda nädalas.

Ajalehe toimetus asus Valgas. Ajalehe peatoimetaja oli Sirli Homuha. Väljaandja oli AS Eesti Meedia.

Viimase Valgamaalase number ilmus 31. oktoobril 2017.

Alates 3. novembrist 2017 ilmub Valgamaalase asemel Lõuna-Eesti Postimees.

## Viited

## Välislingid
*Ajalehe koduleht
*Eesti Meedia
Eesti Filmi- ja Videoamatööride Ühing

**Eesti Filmi- ja Videoamatööride Ühing** on üks Eesti filmiorganisatsioonidest, mis ühendab filmi- ja videoamatööre.

## Välislingid
*Liidust Eesti Filmi Instituudi kodulehel
Kõrvalkilpnääre

**Kõrvalkilpnääre** (ladina *glandula parathyreoidea*, inglise keeles *parathyroid glands* või *glands of Owen*) on paljude selgroogsete (v.a kalad) sisenõrenääre.

Kõrvalkilpnäärmete areng, anatoomia, asend, sooned, morfoloogia, funktsioonid, nõre koostis, hormoonid, ensüümid ning histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Roomajad
### Maolised
Madudel paiknevad kõrvalkilpnäärmed (2 paari) kilpnäärmest tunduvalt kaugemal, südame lähedal. Nende funktsiooniks on lihaste koordinatsioon ning vere kaltsiumi ja fosfori sisalduse regulatsioon.
  
## Imetajad
### Inimesel
### Asend
Inimesel paikneb harilikult neli (arv varieerub, mõnikord 3, 5 ja 8) herneterasuurust kõrvalkilpnääret kilpnäärme tagaküljel, vahel harva (0,5–4%) ka kilpnäärme või harkelundi (50%-l opereerituist) sees.

Iga nääre kaalub 0,1 grammi.

### Talitlus
Näärmekude toodab ja eritab otse vereringesse elutähtsat hormooni parathormoon, mis reguleerib ja kontrollib koos kaltsitoniini ja D-vitamiiniga nii kaltsiumi kui ka fosfori ainevahetust ning mille sihtmärkelunditeks on neerud ja luud.

Kilpnäärme või tüümuse sees paiknevate kõrvalkilpnäärmete (või selle osade) talitlemisel võib esineda erisusi, mis võivad viia mitmete patoloogiliste seisunditeni.

## Patoloogia
Kõrvalkilpnäärmetega seoses ja elundi talitluses võib esineda mõningaid häireid, mille diagnoosiks võivad olla näiteks tetaania, hüperparatüreoos, kilpnäärmepuudulikkus, kõrvalkilpnäärme kasvajad jne.

## Ajaloolist
*1852 – avaldati Richard Oweni (1804–1892) kirjeldus kõrvalkilpnäärmete kohta *[[Rhinoceros unicornis]]*'el. 
*1880 – kirjeldas Rootsi päritolu Uppsala Ülikooli meditsiiniõppur Ivar Viktor Sandström (1852–1889) koera, kassi, jänese, härja ja hobuse ja seejärel inimese kõrvalkilpnääret. Ta pani avastatud elunditele nimeks *glandulae parathyroidae.*

## Vaata ka
*kõrvalkilpnäärme hormoon

## Viited

## Välislingid
*Cave, A.J.E., 1953.*[http://www.rhinoresourcecenter.com/index.php?s=1&act=refs&CODE=note_detail&id=1165251032 Richard Owen and the discovery of the parathyroid glands]*, vol. 2, pp. 217-222, figs. 1-3 (vaadatud 09.12.2013)
*B. Modarai, A. Sawyer, and H. Ellis, *[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC1079622/#__ffn_sectitle The glands of Owen]*, J R Soc Med. 2004 October; 97(10): 494–495 (vaadatud 09.12.2013)
*Masataka Okabe, Anthony Graham, *[http://www.pnas.org/content/101/51/17716.long The origin of the parathyroid gland]* (vaadatud 09.12.2013) 
*John T Potts,*[http://joe.endocrinology-journals.org/content/187/3/311.full Parathyroid hormone: past and present]*, J Endocrinol December 1, 2005 187 311-325 (vaadatud 09.12.2013)
*Meeli Roosalu. *Inimese anatoomia*, Kirjastus Koolibri, lk 145, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
*Walter Nienstedt, Osmo Hänninen, Antti Arstila, Stig-Eyrik Björkqvist. "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Werner Söderström Osakeyhtiö, Kirjastus Medicina, 6. trükk, lk 395–396, 2011, toimetaja Georg Loogna, tõlkija Heli Kõiv, keeletoimetaja Tiiu Sulsenberg, ISBN 9985-829-36-0.
**[[Terminologia Anatomica]]* – A11.4: Glandula parathyroidea. Kõrvalkilpnääre.
Eesti Kaamerameeste Liit

**Eesti Kaamerameeste Liit** on üks Eesti filmiliitudest, mis ühendab televisiooni- ja filmioperaatoreid.

## Välislingid
*Liidust Eesti Filmi Instituudi kodulehel
AA Visioon Stuudio

**AA Visioon Stuudio** on aastast 1997 tegutsev Eesti filmistuudio.

Stuudio on aitanud ellu viia filmi-, tele- ja reklaamiprojekte.

Stuudio on Eesti Kaubandus-Tööstuskoja liige.

## Viited

## Välislingid
*Stuudio koduleht
Helmi Rajamaa

**Helmi Rajamaa** (aastani 1939 **Helmi Seppel**; 26. detsember 1908/8. jaanuar 1909 Tallinn – 27. juuli 2005 Stockholm) oli eesti prosaist ja luuletaja.

Ta sündis Tallinnas voorimehe tütrena, kuid aastal 1917 asusid vanemad Haapsalu lähedale Kadaka külla. Ta õppis Haapsalu 2. algkoolis, Haapsalu ühisgümnaasiumis ja lõpetas 1929. aastal Läänemaa õpetajate seminari.

Pärast seminari lõpetamist töötas ta lühikest aega õpetajana Saanikal, aastal 1932 siirdus ta Tartusse.

Põgenes 1944. aastal läbi Saksamaa ja jõudis 1945. aastal Rootsi.

Rootsis töötas kontoritöötajana.

## Looming
1950. aastal sai oma romaaniga "Varjutatud südamed" kirjastus Orto esimesel romaanivõistlusel auhinnalise 2. koha (2. koha sai ka Aino Thoen-Suits oma romaaniga "Võlaraamat"). Žüriisse kuulusid August Mälk, Johannes Aavik ja Artur Adson. Romaan avaldati 1951. aastal, selle järg "Balsameeritud elu" ilmus 1956. aastal.

Tundis Marie Underit isiklikult ja avaldas oma mälestuste põhjal lühikese essee "Marie Under inimesena" (1983).

### Raamatud
*Kuidas kodus õpetada lapsi lugema ja kirjutama Koduse Kasvatuse Instituut 1938. 48 lk - (Kodu ja kasvatus) 
*Varjutatud südamed : romaan. - Göteborg : Orto, 1951. 387 lk
*Balsameeritud elu : romaan. - Toronto : Orto, 1956. 295 lk
*Marie Under inimesena : essee. - Stockholm : Teataja, 1983.  lk
*Kannatuse mängud : novelle. - Stockholm : Välis-Eesti, 1988. 160 lk
*Paguluse sirvilaudu 1. Päevikumärkmeid aastatest 1950-1980. - Tallinn : Virgela, 1999. 304 lk  
*Paguluse sirvilaudu 2. Päevikumärkmeid aastatest 1981-1992. - Eesti Keele Sihtasutus 2003. 320 lk

### Artikleid
*Eduard Vilde ja Marie Under, Sirje Kiin Areen Ekspress.ee, 27.03.2002. Sirje Kiin tutvustab Eduard Vilde kirjades talletunud kiresööstu Marie Underi vastu.

## Liikmesus
*Välismaine Eesti Kirjanike Liit
*Eesti Kultuuri Koondis Rootsis

## Isiklikku
Oli abielus pedagoogi ja kooliõpikute autori Herman Rajamaaga.

## Viited

## Kirjandus
*Liidia Tuulse. Helmi Rajamaa - hääl varjust. - I: Rahvuslik kontakt nr 1 (165), 2000. Lk 36-40
*Eesti Kirjanike Liit: Helmi Rajamaa 8.I 1909 - 27.VII 2005. Sirp 5.08.2005
*Eesti kirjanike leksikon. Eesti Raamat. Tallinn 2000
*https://www.immi.se/kultur/authors/ester/rajamaa.htm

## Välislingid
*Foto: Helmi Rajamaa Kirjanike Majas lugejatega kohtumas (aprill 1990)
Farnborough' lennundusnäitus

**Farnborough' rahvusvaheline lennundusnäitus** (ingl *Farnborough International Airshow*) on lennundusnäitus, mis toimub paarisaastatel Inglismaal Farnborough's.

Juuli keskel peetava nädal aega kestva näituse esimesed viis päeva (esmaspäevast reedeni) on suunatud lennundus ja kosmonautika tööstusharude ning relvatööstuste esindajaile. Laupäeval ja pühapäeval on näitus avatud kõigile külastajatele.  

Farnborough' lennundusnäitust peetakse samal aastal Berliini lennundusnäituse (Berliini ILA) ning vaheldumisi paaritutel aastatel peetava Pariisi lennundusnäitusega. 

2012. aasta 9.–15. juulini peetud näitus oli neljakümne kaheksas. Järgmise näituse toimumisajaks on kavandatud 14.–20. juuli 2014.

2014. aasta Ukraina sündmuste tõttu keeldus Suurbritannia viisade väljastamisest mitmele näitusel osaleda soovinud Venemaa delegaadile.


RedArrowsFarn2006JM.jpg|2006. aasta näitus
Farnborough air show 2006 a380 landing.jpg|Airbus A380 maandumisel (2006)


## Viited

## Välislingid

* Koduleht *(inglise keeles)*
* Society of British Aerospace Companies
* Farnborough Airshow Coverage from Flightglobal.com
Obinitsa kalmistu

**Obinitsa kalmistu** on kalmistu Obinitsa külas Setumaal,  tänapäevase haldusjaotuse järgi Setomaa vallas Võru maakonnas. Kalmistu on Setomaa valla omand, kuid kuulub Obinitsa Issanda Muutmise kiriku juurde.

Obinitsa kalmistu on rajatud 1500 aastat tagasi. Vanima osa moodustab Sakalovapalo kääbaskalmistu.

Hilisem osa on rajatud 19. sajandi alguses. Obinitsa kalmistul asub teiste hulgas lauluema Hilana Taarka haud. Viimasel ajal on kasutusele võetud ka surnuaia Tuhkvitsa oja poolne osa.

Obinitsa suurim kiriku- ja surnuaiapüha on paasapäev, kui inimesed kogunevad oma esivanemate haudadele, et mälestada oma lähedasi. Sel päeval on surnuaias tuhandeid inimesi. Pärast jumalateenistust kirikus on mälestussöömaaeg ja loetakse palveid.

## Viited

## Välislingid
*
Digammafunktsioon

**Digammafunktsioon** \psi on üks erifunktsioon matemaatilises analüüsis ja kompleksmuutuja funktsioonide teoorias.  Digammafunktsiooni võib defineerida 

:\psi(x) =\frac{d}{dx} \ln{\Gamma(x)}= \frac{\Gamma'(x)}{\Gamma(x)},

aga ka integraalina

:\psi(x) = \int_0^{\infty}\left(\frac{e^{-t}}{t} - \frac{e^{-xt}}{1 - e^{-t}}\right)\,dt

kus Re x >0.

## Vaata ka
* Gammafunktsioon
Kastaalia allikas

**Kastaalia allikas** on endine allikas Delfi lähedal Kreekas.

Kastaalia allika veel arvati olevat noorendav toime. Kõik Delfi külastajad peatusid allika juures, et ennast allikasse kasta ja sealt juua.

Üks allikaga kaasas käivaid müüte räägib, et just seal tappis Apollon allikat valvava koletise Pythoni ja seepärast peeti allikat pühaks.

Tänapäevani on säilinud allikale 6. sajandil eKr rajatud veesülitid.
Meremäe Kool

**Meremäe kool** on põhikool Setomaa vallas Meremäe külas. 

Maakonnakeskusest Võru linnast on kool 35 km ja Eesti-Vene piirist 5 km kaugusel. Ajaloolis-kultuuriliselt asub Meremäe kool Setomaal. Kool on munitsipaalasutus, mille pidaja on Meremäe vallavalitsus. Kooli tegutsemise vorm on põhikool-lasteaed. 

2010/2011. õppeaastal töötas lasteaias 1 liitrühm 17 lapsega ja koolis õppis 51 õpilast 5 klassikomplektis. Õpetajaid töötas koolis 15 ja lasteaiaõpetajaid 3. 

## Ajalugu
1960. aastal alustas vastvalminud kool tööd Meremäe Keskkoolina. 2000. aastal muudeti Meremäe Keskkool Meremäe Põhikooliks. 2004. aastal ühendati Meremäe ja Obinitsa Põhikool Meremäe-Obinitsa Põhikooliks. Õppetöö toimus kahes majas. 2008 suleti Obinitsa koolimaja. 2010 liideti Meremäe-Obinitsa Põhikool ja Meremäe Lasteaed Tsirgupesäkene kool-lasteaiaks nimega Meremäe Kool. 

## Koolihooned
Kool asub hoones, mis on ehitatud 1960. aastal. Samas majas töötavad lasteaiarühm, valla arhiiv ning MTÜ Meremäe Kultuuriühing. 

Koolis on kasutatavat üldpinda 2016 m². Nullkorrusele on välja ehitatud tänapäeva nõuetele vastav sööklakompleks ja renoveeritud võimla koos riietus- ja duširuumide ning saunadega. Remonditud on garderoob ja jõusaali ruum. Paigaldatud on ka uus küttesüsteem.

I korrusel paiknevad kooli raamatukogu ja muusikakabinet ning MTÜ Meremäe Kultuuriühingu kontor. 
II korrusel asuvad õpetajate tuba, direktori kabinet, eripedagoogi-logopeedi kabinet, inglise keele kabinet, loodusloo/ajaloo kabinet, vene keele kabinet ning väljaüüritud kabinet valla arhiivile. Samal korrusel asuvad ka tualettruumid. 
III korrusel asub arvutiklass, eesti keele kabinet, kaks algklasside kabinetti, matemaatika kabinet ja pikapäevarühma mängutuba. 
Kooliõuele on ehitatud projektipõhiselt väliklass (õuesõppeklass). 
Poiste tööõpetuse tunnid toimuvad Meremäe Noortekeskuse majas. Kabinet on varustatud kaasaegsete õppevahenditega Koolil on oma mänguväljak ja staadion. 2007. aasta projektiga valmisid lastele liikumistegevuseks vajalikud rekvisiidid. Paigaldati liivakast, kiiged ja mängupaviljon.

Staadioni üldpind on 1,4 ha, ümbritsetud kuusehekiga. Jooksuraja pikkus 250 m ja kaetud purustatud kivisöega. Remonti ja korrastamist vajavad jalgpalliväljak, hüppekastid, heite- ja tõukeringid ning võimlemis-turnimisvahendid. Staadionil asub ka 2007. aastal ehitatud skate-park ja korvpalliväljak.

Huvitegevusteks on võimalus osa võtta laulu-muusika, kunsti, näitemängu, puutöö, laserdisaini ja pärimuskultuuri ringidest.
Lasteaed on avatud kella 7–19 ja lasteaias on üks liitrühm.
Põhitegevus: koolieast noorematele lastele hoiu ja alushariduse omandamise võimaldamine.

## Välislingid
*Meremäe kooli koduleht
Tuhkvitsa oja

**Tuhkvitsa oja** (ka *Obinitsa oja*) on oja Setomaa vallas, suubub Piusa jõkke.
Tuhkvitsa oja saab alguse Ojaotsa allikatest. Oja voolab oma kogu pikkuses ainult Setomaa vallas ja läbib Obinitsa paisjärve.

Oja ääres asuvad Tepia, Serga, Tobrova, Lepä ja Obinitsa külad. Tuhkvitsa ojal on asunud 8 vesiveskit: Serga, Tepia, Lepa, Tobrova, Porga, Kruuse, Sonne ja Ala-Tsumba. Ainult Serga veskil oli jõuallikaks altlöödav vesiratas, kõigil teistel vesiveskitel olid pealtlöödavad vesirattad. Praeguseks on kõik vesiveskid hävinenud. Oja alguses on kaldad madalad ja kallastel põllumaad, niidud, alates Kruuse veskist moodustub sügav ürgorg ja oja kallastel kasvab valdavalt lepavõsa. Varem olid ojakaldal heina ja karjamaad ja võsa polnud. Tepia küla juures on oja kaldal Tepia ohvriallikas, mis väidetakse olevat raviomadustega püha allikas.

## Vaata ka
* Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala
* Tepia ohvriallikas
* Obinitsa Juudatare

## Viited

## Välislingid
*
Miikse kalmistu

**Miikse kalmistu** on kalmistu Võru maakonnas Setomaa vallas Miikse külas. Kalmistu jääb Setumaale. Kalmistu on valla omandis, kuid kuulub Miikse Ristija Johannese kiriku juurde.

Miikse kalmistu hakkas tekkima 1944. aastal langenud Nõukogude sõdurite matmispaiga kõrvale. Kui pärast II maailmasõda lagunes Luhamaa õigeusu koguduse abikirik, ehitati surnuaeda toonase Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Vene Õigeusu Asjade voliniku sanktsioneerimisel Meeksi Ristija Johannese kirik.

## Viited

## Välislingid
*
Sakalovapalo kääpad

**Sakalovapalo kääpad** on iidne matmispaik, kalmistu Setomaa vallas Obinitsa külas.

Kunagi asus kääbaste juures kivirist ning see koht oli piirkonna inimeste jaoks tähtis ja tuntud. Kivirist hävitati Nõukogude võimu ajal, samal perioodil hävitati ka mitmeid kääpaid – kääbaste liiva kasutati lühiümbruse teedel libeduse tõrjeks. Rist ja selle ümbrus oli annetuskoht, kuhu möödujad viisid raha, nööpe, lõngajuppe ja muid esemeid. Risti juurde põõsaste külge seoti punaseid ja valgeid paelu. Vanarahvas pidas kääpaid põhjasõja- või Rootsi-aegseiks ning seoses kääbastega räägiti ka suurtest lahingutest. Kääpaid on korduvalt uuritud: 1913. aastal tegi väljakaevamisi vene geoloog V. Kreiton, hiljem on kääpaid uurinud Karin Mark, E. Astel, E. Richter, Jüri Linnus ja teised. On selgunud, et kääbaskalmistu võis esialgu sisaldada 50 liivakääbast. Säilinud on 36 kääbast, neist 8 pikk-kääbast ja 28 ümarkääbast. Kääpad on senini vanimad arheoloogilised muistised Obinitsa piirkonnas.

## Legendid

Ühe legendi järgi on tegemist Rootsi kalmistuga, mis on pärit põhjasõja ajast (1700–1721). Ringikujulised kääpad olevat hobuste matmispaigad ja ovaalsed inimeste omad. Surnute mälestuseks olevat pandud suur kivirist. Kord tahetud risti ära viia Taelova, aga hobused hakanud teel perutama ja taganema, nii toodud rist tagasi oma kohale. Veel on räägitud, et Sakalovapalo kääbaste juurde on maetud kulda, mis pidavat asuma kohas, kust on näha Saalesa või Saatse kiriku kupleid. Põhjasõja lahingud olevat kestnud kaua ka Obinitsa piirkonnas, kus olevat langenud Vene kindral Sokolovski (seto keeles Sakalov). Tema hauale, mis asuvat kääbaste piirkonnas, olevat pandud suur kivirist, mis olevat olnud aheldatud kasvava männi külge.

Lisaks sellele on vanarahvas rääkinud Sakalova palos elanud essütajast.

## Viited
Rein Järvelill

**Rein Järvelill** (sündinud 16. aprillil 1966 Uusvadas) on Eesti poliitik. 

Rein Järvelill on olnud Riigikogu liige, rahandusministri nõunik, Värska vallavanem ja 2012.–2017. aastal Meremäe vallavanem. 2017. aastal sai temast Setomaa valla esimene vallavolikogu esimees.

## Elukäik
Rein Järvelill sündis Setumaal Uusvada külas. Hariduse omandas Meremäe Keskkoolis, Nõo Keskkoolis, Eesti Põllumajandusülikoolis ja Tartu Ülikoolis. Valdava osa elust on Rein Järvelill töötanud avalikus sektoris, on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige (1994. aastast) ja osalenud Euroopa Parlamendi, Riigikogu ja kohalikel valimistel.

### Haridus
*1984 lõpetas Nõo Keskkooli
*1994 lõpetas Eesti Maaülikooli metsanduse erialal
*1994–1997 õppis Tartu Ülikoolis õigusteadust

### Töökäik
*1988–1992 Räpina Näidismetsamajandi metsavaht
*1992–1993 Eesti Metsatöötajate Ametiühingu Kagu piirkonna usaldusisik
*1993–1999 Räpina Vallavalitsuse vallasekretär
*1999–2002 Riigikogu 9. koosseisu (asendus)liige
*2002–2006 Värska Vallavalitsuses vallavanem
*2006–2007 Eesti Konverentsikeskus OÜ tegevdirektor
*2007–2009 Rahandusministri nõunik
*2009–2014 Euroopa Parlamendi liikme Ivari Padari assistent
*2011–2012 Advisio OÜ divisjoni juht 
*2012–2016 Meremäe Vallavalitsuses vallavanem
*2016–..... Seto Infoseltsi juhataja
*Setomaa valla kommunikatsioonijuht

### Osavõtt esinduskogudest ja juhtorganitest
*Riigi stabiliseerimisreservi nõukogu liige 2000–2003
*Räpina Vallavolikogu liige 1993, 1996, 1999, 2002
*Värska Vallavolikogu liige 2005
*Põlva Linnavolikogu liige 2009
*Meremäe Vallavolikogu liige 2013
*Setomaa Vallavolikogu liige 2017–..., esimees 2017–...
*AS Räpina Haigla nõukogu esimees 1999–2002
*EELK Räpina Miikaeli koguduse nõukogu liige 1997–2009, juhatuse esimees 1998–2001, juhatuse liige 2001–2003
*Räpina Aianduskooli nõukogu liige 1999–2004
*Setomaa valdade liidu juhatuse liige 2002–2005
*Põlvamaa Omavalitsuste Liidu juhatuse liige 2002–2006
*Setomaa Sihtasutuse nõukogu liige 2000–2006
*AS Selve juhataja 1995–1998
*Värska Veekeskuse AS nõukogu liige 2004–2006
*Värska Veekeskuse Arendusseltsi nõukogu liige 2004–2006
*Rahvaerakond Mõõdukad aseesimees 2001–2002
*Vabariigi Presidendi rahvusvähemuste ümarlaua ekspertkogu liige 2000–2002
*Seto Kongressi Vanematekogu liige 2005–2005, 2017–...
*Põlvamaa Arenduskeskuse nõukogu liige 2003–2004, esimees 2004–2006
*Setomaa valdade liidu nõukogu esimees 2006–2006
*Setomaa riikliku kultuuriprogrammi 2006–2009 juhtnõukogu liige 2006
*RMK nõukogu liige 2007–2009
*RKAS nõukogu liige 2007–2009
*SA VEB nõukogu liige 2007–2009, juhataja/likvideerija 2009–2013
*Lõuna-Eesti Haigla nõukogu liige 2012–
*MTÜ Taarka Pärimusteatri juhatuse liige 2012–2013
*MTÜ Terve Võrumaa juhatuse esimees 2015–2018
*Seto Infoseltsi juhataja 2007–
*Setu kuningriigi ülemsootska 2019–2021

## Viited

## Välislingid
*Rein Järvelille blogi
*Seto Infoseltsi veebileht
*Seto Kaubamaja
*Postimees Seto Kaubamaja avamisest
*Setomaa kuninga asemikuna jätkab Rein Järvelill
*Delfi teemalehed
*Setomaa vallavolikogu
*Opener
*Seto Pank
*Uusvada Kultuuriküla
*Kroonikogo
Euromaidan

**Euromaidan** (ukraina keeles *Євромайдан*) oli meeleavalduste ja rahutuste laine Ukraina pealinnas Kiievis, mis algas 21. novembri õhtul 2013. 

## Nimetus
Nimi *Euromaidan* koosneb kahest osast: "Euro" viitab Euroopale ja "maidan" Kiievi keskväljakule nimega Maidan Nezaležnosti ("Iseseisvuse väljak"), kus meeleavaldused toimusid. Nimi Euromaidan levis sotsiaalmeedias sildiga *#Euromaidan*.

## Põhjused
Ukrainlased alustasid spontaanseid proteste pärast seda, kui valitsus peatas ettevalmistused assotsiatsioonilepingu ja vabakaubanduslepingu allakirjutamiseks Euroopa Liiduga. Protestijad nõudsid valitsuse tagasiastumist, umbusaldushääletust president Viktor Janukovõtšile ja ennetähtaegseid valimisi.

## Sündmuste käik
Euromaidani alguseks peetakse Mustafa Najemi Facebooki-postitust, milles ta kutsus üles kogunema:  "Olgu, võtame seda nüüd tõsiselt. Kes on valmis täna enne keskööd Maidanile tulema? Kui saame tuhat kokku, tuleme välja. On 21. november, aasta 2013." Meeleavaldused jätkusid vaatamata Ukraina miilitsa arvukale kohalolule ning üha enam üliõpilasi ühines meeleavaldajatega. 30. novembri varahommikul ründas valitsus vägivalda kasutades meeleavaldajaid, mis muutis protestid ainult ägedamaks, nii et järgmistel nädalalõppudel (1. ja 8. detsembril) osales meeleavaldustel 400 000–800 000 inimest. Protestijate võimet organiseeruda ja leida toetust välismaalt võimaldasid sotsiaalmeediakanalid, nagu Twitter ja Facebook, samuti laialt levinud mobiilne internet. Euromaidanist kujunes välja 2014. aasta Ukraina revolutsioon.

## Hinnangud
Poliitikaeksperdid olid eri arvamusel, kas Euromaidani liikumine on revolutsioon, kuid mitmed meeleavalduste eestvedajad (nagu Oleg Tjagnõbok) kasutasid seda terminit sageli. Mõned Ukraina meediakanalid nimetasid liikumist "Eurorevolutsiooniks" (ukraina keeles *Єврореволюція*).

## Mälestuse jäädvustamine
Alates 2014. aastast tähistatakse Ukrainas 21. novembril väärikuse ja vabaduse päeva.

## Vaata ka
*Taevane sadakond
*Ukraina kriis
*Sõda Donbassis
*2011. aasta märtsi kriis

## Viited

## Välislingid

*Dispersion of students in Kyiv on 30 November
*Euromaidani ametlik lehekülg Facebookis
*Live updates of the protests, Kyiv Post
*Live video of EuroMaidan rallies by Radio Free Europe/Radio Liberty
*Live webcam of Kiev's Maidan Nezalezhnosti
*3D panarama EuroMaidan protests in Lviv, 02 december 2013
*  Stepan Bandera.  Ukrainian Publishers House L.T.D. London.
*Silver Meikar: „Väljakurahva habras võit“ Sirp, 27.02.2014
*Mark Gustafson: „Ukraina must veebruar. Faktid ja meedianarratiiv.“ Kesknädal, 4. veebruar 2015.
*В ГБР назначили ответственного за расследование дел Майдана - Liga Novosti, 02.01.2020

* **Youtube**
** 25. november 2013
*** Беркут кинувся на людей
*** "Беркут" ждал приказа: "мочить" людей
** 02. detsember 2013
*** Штурм администрации Януковича. Как это было
Jakob Prei (laev)

**Jakob Prei** (ka EVA 333) on Transpordiameti ujuklaeva kerega hüdrograafialaev, mis on mõeldud mõõdistustöödeks merel.

## Põhiandmed
*Pikkus: 25,65&nbsp;m
*Laius: 13&nbsp;m
*Süvis: 2,7&nbsp;m
*Peamasinad: 2x MAN 809&nbsp;kW
*Kiirus: 20 sõlme
*Sõidukaugus: 1000 meremiili (12 sõlmega)
*Autonoomsus: 7 päeva
*Meeskond: 4 meeskonnaliiget + 2-3 hüdrograafi.

## Kirjeldus
Laev on mõeldud mõõdistustöödeks avamerel. Ujukkere tagab lainetuses suurema stabiilsuse, tehes mõõtmised täpsemaks. Mõõdistustöödel on lainekõrguse piir 3,5 – 4&nbsp;m. Kiirus mõõdistamisel lehviksonariga on 8-12 sõlme, külgvaatesonariga 3-6 sõlme.

Mõõdistusseadmetest on laeval 200/400&nbsp;kHz lehviksonar, 300/900&nbsp;kHz külgvaatesonar, 2–9&nbsp;kHz chirp põhjaprofileerija, 2 spetsiaalset GPS-i, kaldeanduritega integreeritud gürokompass, 2 helikiiruse mõõtjat.

## Ajalugu
Uue moodsa mõõdistuslaeva hankimise plaaniga hakati varasemas Veeteede Ametis tegelema juba 2003. a. Külastati laevatehast ja saadi ka ujuklaeva joonised, et neid täiustada. Riigihange ujuklaeva ehituseks kuulutati välja 2009. a ja selle võitis ainsana osalenud firma Abeking & Rasmussen Schiffs- und Yachtwerft AG. Laeva ehitust rahastati Euroopa Regionaalarengu Fondist. Uus laev valmis Saksamaal Lemwerderis 2010-2012. a. 18. aprillil 2012. a heisati laeval Eesti lipp ja Tallinna jõuti 22. aprillil.

Esimene avastus uue laevaga tehti juba 17. mail 2012. Külgsonari katsetamise käigus tuvastati tõenäoliselt nõukogude M-klassi allveelaeva vrakk, mida oli seni peetud lihtsalt veealuseks takistuseks ehk nõukogudeaegse veealuse kaitsevõrgu puntraks.

## Viited

## Välislingid
*
* Ujuklaeva logiraamat, Mõõdistuslaeva Jakob Prei tulemine
Verbka (Tšetšelnõki rajoon)

**Verbka** (ukraina keeles Вербка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis. Elanike arv on 2295.
Aampalk

**Aampalk** on taluarhitektuuris kasutatud piki hoonet asetsev tala, kuhu rehetoas toetati parred.

Rehetoas oli üldjuhul kaks aampalki, ent Kirde-Eesti elamutes kasutati ka kolme aampalki.

## Vaata ka
*aluspuu
*lagipuu

## Viited
Abiparred

**Abiparred** on taluarhitektuuris rehetoas partele lisaks kasutatud peenikesed puud, mis paiknesid ahju koldeesise kohal. Abiparred toetati otstega esimesele parrele.

## Vaata ka
*algude õrred

## Viited