open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Poul Nyrup Rasmussen

**Poul Nyrup Rasmussen** (sündinud 15. juunil 1943 Esbjergis) on Taani poliitik, Euroopa Parlamendi liige ja Euroopa Sotsialistliku Partei esimees. Ta oli aastatel 1993–2001 Taani peaminister ja 1992–2002 Taani Sotsiaaldemokraatide esimees.

Rasmussen sündis töölisperekonnas. Ta lõpetas Kopenhaageni ülikooli majandusteaduskonna 1971. aastal. Ta lõi kaasa sotsiaaldemokraatlikus üliõpilaste liidus Frit Forum, kus tutvus paljude oma tulevaste kolleegidega. Ülikooli ajal pidas ta äraelamiseks mitmesuguseid ameteid, olles näiteks liikluse loendaja ja poole kohaga kuller.

Rasmussen tõusis Taani sotsiaaldemokraatide juhiks pärast 1990. aasta parlamendivalimisi. Sotsiaaldemokraadid võitsid need valimised, saades 14 kohta juurde (kokku 69). Nad alustasid erakonnaga Det Radikale Venstre koalitsiooniläbirääkimisi, aga need luhtusid. Valitsuse moodustasid väikeste paremerakondade toel Konservatiivne Rahvapartei ja Venstre, ehkki neil oli kokku vähem kohti kui sotsiaaldemokraatidel. Asjade sellist käiku pidasid sotsiaaldemokraadid oma liidri Svend Aukeni isiklikuks ebaõnnestumiseks ja tema asemele valiti Rasmussen.

Rasmussen tõi sotsiaaldemokraadid võimule pärast seda, kui senine konservatiivist peaminister Poul Schlüter tagasi astus pärast seda, kui uurimine näitas, et ta oli Folketingile valetanud. Uue valitsuse moodustasid neli erakonda ja Rasmussen sai peaministriks.

Rasmussen jäi Taani peaministriks 8 aastaks, kuid nii head tulemust kui 1990. aastal ei suutnud ta saavutada. Vastupidi, 2001. aasta parlamendivalimised olid esimesed Folketingi valimised pärast 1924. aastat, mida sotsiaaldemokraadid ei võitnud. Nad said 52 kohta Venstre 56 koha vastu. Tema asemel sai peaministriks Venstre juht Anders Fogh Rasmussen. Pärast neid valimisi astus Rasmussen erakonna juhi kohalt tagasi ja 2002. aastal võttis selle koha üle Mogens Lykketoft.

Tema valitsusajal toimus 28. septembril 2000 referendum eurole ülemineku küsimuses, kus 53,2% valijatest oli euro kasutuselevõtu vastu.

Töötus langes 12 protsendilt 1993. aastal 4,5 protsendini 2001. aasta lõpus.

Euroopa Parlamendi 2004. aasta valimistel kogus Rasmussen üle 400 000 hääle ja valiti Euroopa Parlamenti. Samal aastal valiti ta Euroopa Sotsialistliku Partei liidriks. Mõlemas ametis on ta tänini.

## Välislingid

*http://www.nyrup.dk/
Jäneseurg

**Jäneseurg** on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" Ron Weasley ja tema perekonna kodu. Harry veedab oma suvevaheaja viimase(d) nädalad seal.

## Tutvustus

Jäneseurg on väikse torni moodi maja, see asub maal ning Weasleydel on suur krunt. Sellegipoolest on see kodu seitsmele lapsele väike ning seetõttu magatakse mõnikord elutoas. Weasleydel on kaks kodukakku: Errol ja Hermes, Põssapossa. Krundil on ka peenrad ja kanala. Aias saab mängida natuke lendluudpalli ja niisama kõndida.

## Tähtsus

Harry jaoks on Jäneseurg tähtis, sest seal veedab ta oma parimad nädalad suvest. Molly Weasley, kes on Roni ja teiste laste ema, peab Harryt lausa oma kasupojaks. Jäneseurust saab seitsmendas osas Fööniksi Ordu peakorter.
Inglise Margaret

**Inglise Margaret** (29. september 1240, Windsori loss – 26. veebruar 1275, Cupari loss) oli Henry III ja Provence'i Eleanori teine laps. 

26. detsembril 1251 abiellus ta Yorki toomkirikus Šoti kuninga Alexander III-ga ning Margaretist sai Šotimaa kuninganna.

*Šoti Margaret (28. veebruar 1260/1261 – 9. aprill 1283), abiellus Norra kuninga Eirik III-ga
*Šoti Alexander (21. jaanuar 1263 – 28. jaanuar 1283)
*Šoti David (20. märts 1272 – juuni 1281)
Inglise Beatrice

**Inglise Beatrice** (25. juuni 1242 – 24. märts 1275) oli Inglismaa printsess ja Bretagne'i hertsoginna. Ta oli Henry III ja Provence'i Eleanori tütar.

1250. aastail püüdis Norra kuningas Håkon Håkonsson saada Beatrice'i oma poja, prints Magnuse naiseks, kuid tema plaanid nurjas Henry III, kes pidas läbirääkimisi Beatrice'i kihlumiseks Prantsusmaa kuningaga.

## Perekond
22. jaanuaril 1260 abiellus Beatrice St Denis' kloostris Bretagne'i hertsogi Jean II-ga. Abielust sündisid:

*Arthur (2. juuli 1262 – 27. august 1312), Bretagne'i hertsog
*Jean de Bretagne (1266 – 17. jaanuar 1334), 3. Richmondi krahv
*Marie de Dreux (1268–1339), abiellus Châtilloni krahvi Guy III-ga
*Pierre de Leon (1269–1312), Léoni vikont
*Blanche de Dreux (1271–1327), abiellus Artois' Philippe'iga
*Aliénor (1273–1329), Fontevraulti abtiss
Üllar Põld

**Üllar Põld** (sündinud 13. juunil 1962 Kiviõlis) on eesti noortejuht, endine  näitleja ning alpinist. 

Alpinistina on ta tõusnud üle 7500 m kõrguse mäe tippu.

## Haridus ja töökäik
Ta lõpetas 1980 Kiviõli 1. Keskkooli ja 1984 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri XI lennu. Töötas aastatel 1984–1992 näitlejana Eesti Draamateatris.

Ta mängis filmis "Puud olid ..." (Tallinnfilm 1985) peaosa (Hind). On mänginud ka episoodilist rolli spordifilmis "Küljetuul" (1983) ja kõrvalosa telemängufilmis "Vana mees tahab koju" (1991). Ta on näitlemisest loobunud. 

Ta töötab Saue Noortekeskuses noortejuhina ja noortekeskuse juures töötava matkaklubi juhendaja ja treenerina.

Omab I taseme alpinismitreeneri kutsetunnistust.

## Mägironimine
1997. aastal tõusis Üllar Põld koos Jaan Künnapi ja Enn Nõmmikuga Lõuna-Ameerika kõrgeima mäe Aconcagua (6962 m) tippu. Järgmisel aastal käis Elbruse läänetipus (5642 m).

### Tõusud Pamiiris
2007. aastal  jõudis ta Pamiiris Lenini mäetippu (7134 m). 

4. augustil 2009 tõusis ta koos Tiina Tammega esimeste eestlastena Xinjiang territooriumile jääva Pamiiris asuva Muztagata (7509 m) tippu.

2011. aasta augustis juhtis ta ekspeditsiooni Pamiiri (Hiina alal), mille käigus 3. augustil tehti tema juhtimisel Eesti alpinistide esmatõus Muztagata mäemassiivis asuva  seitsmetuhandelise Koskulaki (7028 m) tippu.

2013. aasta augustis üritas ta tõusta Pamiiris kuueliikmelise grupi koosseisus Ismoili Somoni (7495 m) tippu, kuid IV laagrist (6600 m) edasist tõusu takistas alanud tugev lumesadu ja halb nähtavus. Tõus tuli katkestada ja alustada laskumist. 

2015. aastal sooritas ta 18. augustil eduka tõusu Pamiiris Korženevskaja tippu (7105 m). 2016. aastal tõusis ta ka teist korda Korženevskaja tippu.

### Kõrgtõusud
*1997 – Aconcagua (6962 m)
*2007 – Lenini mäetipp (7134 m)
*2009 – Muztagata (7509 m)
*2011 – Koskulak (7028 m)
*2015 – Korženevskaja (7105 m)
*2016 – Korženevskaja (7105 m)

## Tunnustus
*2009 –  pälvis J. K. alpinismiklubi rändauhinna parimale alpinistile tipputõusu eest Muztagata (7546 m) tippu
*2014 – valiti Harjumaa aasta silmapaistvaimaks noorsootöötajaks
*2017 – valiti Eesti Matkaliidu poolt aasta matkategelaseks
*2023 – oli üks 1000 seast, kes pälvis Eesti Olümpiakomitee 100. sünnipäeva puhul EOK 100 rinnamärgi.  

## Isiklikku
Tema abikaasa on alpinist Tiina Tamm.

## Viited

## Välislingid

*Kristjan-Erik Suurväli: 2009. aasta tipptõus: Tiina Tamm ja Üllar Põld GO Reisiajakiri, 2009
*Üllar Põld - Harjumaa kõige tublim noorsootöötaja eestielu.delfi.ee, 4. jaanuar 2015
*Maakonna kõige tublim noorsootöötaja tegutseb Sauel Harju Elu, 4. jaanuar 2015 
*Saue valla “Noorte lemmik” 23. november 2024https://www.facebook.com/100064331095864/posts/978284504325910/?mibextid=rS40aB7S9Ucbxw6v
Edmund Küürselg

**Edmund Küürselg**, esimene Lancasteri krahv (16. jaanuar 1245 London – 5. juuni 1296 Bayonne) oli Inglise prints. Ta oli Henry III ja Provence'i Eleanori teine poeg.

1253. aastal määras paavst Innocentius IV Edmundi Sitsiilia ja Apuulia kuningaks ning umbes sel ajal sai Edmundist ka Chesteri krahv. Tegelikult aga polnud neil tiitlitel suurt väärtust ega mõju, kuna Sitsiilia tegelik kuningas Konrad IV veel elas ja Chesteri krahvkond anti Edmundi vanemale vennale Edwardile. Kui 1265. aastal võeti Simon de Montfortilt, kuuendalt Leicesteri krahvilt, tiitel, sai Edmund Leicesteri ja Lancasteri krahvkonna ja Nicolas de Segrave'i maad endale.

1271. aastal läks ta koos vend Edwardiga Jeruusalemma üheksandasse ristisõtta. Mõned ajaloolased ütlevad, et just seal sai ta endale lisanime Küürselg/Küürutaja, kuna kandis seljal risti.

## Perekond
8. aprillil 1269 abiellus Edmund Westminster Abbeys Aveline de Forzi, Albemarle'i krahvinnaga. Aveline suri nelja aasta pärast 15-aastaselt. Paaril polnud lapsi, kuigi mõned ajaloolased arvavad, et Aveline võis surra sünnitusel või pärast nurisünnitust.

3. veebruaril 1276 abiellus Edmund Pariisis Artois' Blanche'iga ning samal aastal sai Edmundist Champagne'i ja Brie krahv. Paaril oli neli last.

## Edmundi ja Blanche'i lapsed
*Thomas Plantagenet (sünd. 1278), Lancasteri krahv
*Henry Plantagenet (sünd. 1281), Lancasteri krahv
*John Platangenet (u 1282 – 1327), Beauforti isand
*Mary Platanagenet (u 1284 – u 1289)
Provence'i Eleanor

**Provence'i Eleanor** (u 1223 – 16. juuni 1291) oli Henry III abikaasa.

Eleanor sündis Aix-en-Provence'is Provence'i krahv Ramon Berenguer IV ja Savoia Beatrice'i lapsena. Nii nagu Eleanorist, sai ka ta kolmest õest kuninganna ja nagu ta ema, vanaema ja õdesid, tunti ka Eleanori eelkõige tema ilu poolest.

## Abielu ja lapsed
14. jaanuaril 1236 abiellus 12-aastane Eleanor Canterbury katedraalis Henry III-ga ning abielust sündis viis last.

*Edward I (1239–1307)
*Inglise Margaret (1240–1275)
*Inglise Beatrice (1242–1275)
*Edmund Küürselg (1245–1296)
*Katharine (1253–1257)

Eleanor oli eriti kiindunud oma vanimasse poega Edwardisse ning kui Edward 1246. aastal surmavalt haige oli, jäi Eleanor temaga kolmeks nädalaks Beaulieu kloostrisse, mis oli mungaelu reeglite järgi pikk aeg. 1249. aastal andis Henry III Edwardile Gascogne'i hertsogi tiitli. Noorimal lapsel Katharine'il paistis olevat väärastuslik haigus, mille tagajärjel ta kurdistus. Kui Katharine 4-aastaselt suri, tabas ta vanemaid masendus.

## Kuninganna roll
Eleanor oli enesekindel kuninganna, kuid ta tõi õukonda palju nõbusid ("savoialasi") ning tema mõju kuninga üle ja ebapopulaarsus Inglise aadlike hulgas tekitas probleeme. Eleanor pühendus abikaasa kohtuprotsessile Simon de Montfortiga (aadlike juht Henry III vastu), kogudes Prantsusmaal vägesid. 

Kui Henry III 1272. aastal suri ja troonile sai Edward I, sai Eleanorist leskkuninganna ning ta kasvatas Edward I lapsi Henryt ja Eleanori ning Beatrice'i poega Johni. Kui ta lapselaps Henry tema hoole all olles 1274. aastal suri, leinas Eleanor teda kaua ning pojapoja süda maeti Guildfordi abikloostrisse, mille Eleanor oli Henry mälestuseks ehitada lasknud. Eleanor läks kloostrisse, kuid hoidis ühendust Edwardi ja ta õe Margaretiga.

Eleanor suri 1291. aastal Amesburys Inglismaal.
Martiska järv

**Martiska järv** (ka *Kurtna Martiska järv, Martuška järv*) on järv Ida-Virumaal Alutaguse vallas Kurtna külas. Järv kuulub Kurtna järvestikku.

Järv paikneb Kirde-Eestis Kurtna mõhnastiku keskosas. Martiska järve lähedal asuvad Kuradijärv, Jaala järv, Must-Jaala järv.

Taimestik on liigivaene. Helofüütidest esineb tarn, hüdrofüütidest väike vesiroos, lamedalehine jõgitakjas ja kollane vesikupp.

Kaladest esineb ahven.


Kurtna Martiska järv01.JPG|


## Välislingid
*
Lapi maakond

**Lapi maakond** (ka **Lapimaa**) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soome põhjaosas.

## Asend ja suurus

Lapi maakonna pindala on 100 367 km², millest 92 667 km² on maismaa ning 7699 km² veekogud. Maakond piirneb lõunas Põhja-Pohjanmaa maakonnaga, läänes Rootsiga, idas Venemaa Föderatsiooniga ning läänes ja põhjas Norraga.

## Loodus

Lapimaa suurim järv on Inari järv ning kõrgeim koht on Halti.

Maakonnas asub üheksa rahvusparki: Põhjalahe rahvuspark, Lemmenjoki rahvuspark, Oulanka rahvuspark, Pallas-Yllästunturi rahvuspark, Pyhä-Luosto rahvuspark, Riisitunturi rahvuspark, Salla, Syöte rahvuspark ja Urho Kekkoneni rahvuspark.

## Ajalugu

Pärast Talvesõda alanud vaherahu perioodil ning Jätkusõja alguses lubas Soome valitsus Natsi-Saksamaal operatsiooni Barbarossa raames paigutada oma vägesid Lapimaale. Kui Soome tegi pärast Jätkusõda Nõukogude Liiduga rahulepingu, nõudis viimane, et Soome sunniks Natsi-Saksamaa väed oma pinnalt lahkuma. Selle tagajärjel puhkes Lapi sõda, mille ajal evakueeriti enamus Lapimaa tsiviilisikuid. Norrasse taganevad Saksa väed kasutasid põletatud maa taktikat ning see põhjustas läänile suuri purustusi.

Pärast Teist maailmasõda oli Lapi maakond kaotanud Petsamo valla ja osaliselt Salla valla, mis liideti Nõukogude Liiduga. Järgnevatel aastakümnetel ehitati piirkond uuesti üles, industrialiseeriti ning tekkis ka kiire majanduskasv. Piirkonda asutati suured hüdroelektrijaamad ja kaevandused ning sõjas purustatud linnad, teed ja sillad ehitati uuesti üles. Lapimaa lääni majandus hakkas alla käima 20. sajandi lõpus. Kaevandused ja tehased läksid kahjumisse ja rahvastik hakkas vähenema.

Soomes kaotati läänid 1. jaanuaril 2010 ja Lapimaa läänist sai Lapi maakond.

## Rahvastik
Lapimaal elab vaid 3,6% kogu riigi elanikkonnast. Tegu on kõige hõredamalt rahvastatud piirkonnaga Soomes. Maakonnas on laialdasi püsiasustuseta alasid, eriti põhja- ja idaosas. Kõige tihedamalt on asustatud Rovaniemi ümbrus ja Kemi-Tornio piirkond. 2009. aasta lõpus pidas Lapi maakonna elanikest 97,45% emakeeleks soome keelt, 0,8% saami keelt, 0,38% vene keelt ja 0,18% rootsi keelt.

Lapi maakonna rahvaarv on vähenenud alates 1990. aastast.

## Haldusjaotus

Maakonnas on 21 kohalikku omavalitsust, sealhulgas 4 linna.

### Endised vallad

* Alatornio vald
* Karunki vald
* Kemijärvi vald
* Petsamo vald
* Rovaniemi vald


Skiing at Riisitunturi National Park.JPG|Talvine Riisitunturi rahvuspark
Rovaniemi pajakyla 2.jpg|Jõuluvana küla
PanoTorne.jpg|Tornio jõgi Ylitornio linna lähedal
Sami family-easter.jpg|Saamid lihavõtteid tähistamas
Lake Inari.jpg|Inari järv
Termisvaaralta Käsivarren Erämaa.jpg|Loodus Enontekiös
Isokuru.JPG|Isokuru kanjon
Pihtsusköngäsgo ur jauzia.jpg|Pihtsusköngäse kosk
Porosaivontie.jpg|Kakskeelne (soome ja saami) tänavasilt Enontekiös


## Viited

## Välislingid
Margaret (Norra kuninganna)

**Šoti Margaret**, **Norra kuninganna** (vanas norra keeles: *Margrét Alexandersdóttir*; uuemas norra keeles: *Margrete Alexandersdotter*) (28. veebruar 1261 – 9. aprill 1283) oli Norra kuninga Eirik III abikaasa.

Margaret sündis Windsori lossis Alexander III ja Inglise Margareti tütrena. 

Margaret ja Eirik III abiellusid 1281. aastal Bergenis.

Margaret suri Tønsbergis tütar Margareti sünni ajal või kohe pärast seda. Surmadaatum 9. aprill 1283 on esitatud *Gesta Annalia*s, kuid *Lanercosti kroonika*s on surmaajaks hoopis 27./28. veebruar 1283. Margaret maeti Bergeni katedraali, mis 1531. aastal lammutati.
Peen-Kirjakjärv

**Peen-Kirjakjärv** ehk **Peenkirjakjärv** (ka *Väike Kirjakujärv, Peen-Kirjakujärv, Kirjakujärv*) on järv Ida-Virumaal Illuka vallas Konsu külas. Järv kuulub Kurtna järvestiku koosseisu. Järvest umbes 200 m põhja pool asub Kirjakjärv.

Järve kaldad on valdavalt mudased, kohati liivased.

Taimestik on liigirikas: esineb 29 liiki makrofüüte.

Kaladest domineerib särg, mõnevõrra vähem on ahvenat, hauge, linaskit jt.

## Välislingid
*
Kaarepere Pikkjärv

**Pikkjärv** (ka *Kaarepere Pikkjärv*) on järv Jõgevamaal Jõgeva vallas Pikkjärve külas, Vooremaa keskosas.

Taimestik on liigirikas: esineb 33 liiki makrofüüte.

Kaladest domineerib särg, mõnevõrra vähem on haugi, linaskit, ahvenat, roosärge ja latikat.

Järvest kirdesuunal asub teine piklik järv – Prossa järv.

Järve lähedalt kulgeb mööda Tartu–Jõgeva–Aravete maantee. 

## Välislingid
*
Prossa järv

**Prossa järv** (ka **Luua järv**, **Proosa järv**) asub Jõgevamaal Jõgeva vallas Pikkjärve külas.

Järv paikneb Vooremaa keskosal. Järv on pikliku ja kitsa põhikujuga.

Taimestik on liigirohke: esineb 22 liiki makrofüüte.

Kaladest leidub ahvenat, särge, roosärge, hauge, kokre, linaskit jt.
Stereo

***Stereo** ehk **[[stereotüüp (trükitööstus)|stereotüüp]]** on kõrgtrükivormi koopia. 
***Stereo** ehk **[[stereofoonia]]** ehk **ruumiheli** on heli edastamine ja taasesitamine mitme audiokanali kaudu.
*** 

***"Stereo"** on Eesti film.

***"Stereo"**, MGK (Machine Gun Kelly) laul

***STEREO''' on NASA Päikese vaatlusmissioon.

## Vaata ka
*Soda Stereo
Saarjärv

**Saarjärv** on mitme Eesti järve põhinimi:

* Partsi Saarjärv, järv Põlvamaal Veriora vallas
* Misso Saarjärv, järv Võrumaal Misso vallas
* Uljaste Saarjärv, järv Ida-Virumaal Sonda vallas

**Saarjärv** on mitme Eesti järve nimevariant:

* Kurtna Saarejärv, järv Ida-Virumaal Illuka vallas
* Laanemõtsa järv, järv Valgamaal Hummuli vallas
* Saare järv, järv Jõgevamaal
* Sanksaarõ järv, järv Põlvamaal Põlva vallas
* Suur Saarjärv, järv Võrumaal Antsla vallas
* Väike Saarjärv, järv Võrumaal Antsla vallas

## Vaata ka
*Saarejärv
Christopher Reeve

**Christopher D'Olier Reeve** (25. september 1952 New York, New Yorgi osariik – 10. oktoober 2004 Mount Kisco, New Yorgi osariik) oli USA filminäitleja, režissöör, produtsent ja stsenarist, kes sai rahvusvaheliselt tuntuks Supermanina neljas mängufilmis (1978–1987). 

Lisaks kinotööle esines Reeve ka telesarjades ja Broadway lavadel, kus teda hinnati nii draama- kui ka komöödiarollide eest.

Reeve oli spordilembene ja tegeles mitmete aladega, sealhulgas purjetamise, sukeldumise, suusatamise, lendamise, surfamise, jalgrattasõidu, purilennu, mägironimise, pesapalli, tennise ja ratsutamisega.

1995. aastal kukkus Reeve ratsutamisvõistlusel hobuse seljast ja jäi õnnetuse tagajärjel kaelast allapoole halvatuks. Pärast õnnetust pühendus ta aktiivselt puuetega inimeste õiguste eest seismisele, juhtides koos abikaasa Dana Reevesiga Christopher Reeve’i Fondi, mis toetas neuroloogiliste kahjustuste uurimist ja ravi.

## Filmograafia
*"Gray Lady Down" (1978)
*"Superman: The Movie" (1978)
*"Somewhere in Time" (1980)
*"Superman II" (1980)
*"Deathtrap" (1982)
*"Monsignor" (1982)
*"Superman III" (1983)
*"The Bostonians" (1984)
*"The Aviator" (1985)
*"Street Smart" (1987)
*"Superman IV: The Quest for Peace" (1987)
*"Switching Channels" (1988)
*"Noises Off" (1992)
*"The Remains of the Day" (1993)
*"Speechless" (1994)
*"Village of the Damned" (1995)
*"Above Suspicion" (1995)
*"Without Pity: A Film About Abilities" (jutustaja; 1996)
*"A Step Toward Tomorrow" (1996)
*"In the Gloaming" (režissöör; 1997)
*"Rear Window" (1998)
*"Everyone's Hero" (režissöör; 2006)
*"Superman II: The Richard Donner Cut" (2006)

## Viited

## Välislingid

*
Ubajärv

**Ubajärv** (ka *Ubahaava järv, Pikkjärv*) on järv Võrumaal Rõuge vallas Koemetsa külas. Järv ja selle ümbrus kuulub Karula rahvusparki.

Järv asub Hargla nõos.

Taimestik on liigirohke: esineb umbes 23 liiki makrofüüte.

Kaladest domineerib särg, haug, ahven, mõnevõrra vähem on kokre, latikat, mudamaimu jt.

## Välislingid
*
Batman (film 1989)

**"Batman"** on 1989. aasta USA mängufilm.

## Süžee
Cotham City linnas hakkab kurjategijatega võitlema salapärane Batman, kes näib pigem üleloomuliku olendi kui superkangelasena. Kelle või millega on tegu asuvad uurima ajakirjanikud Vicki Vale ja Alexander Knox. Niidid viivad erakliku miljonääri Bruce Wayne'i jälile, kelle vanemad mõrvati, kui ta oli alles laps. Samal ajal tahab maffiapealik maksta kätte oma nartsissistlikust psühhopaadist palgamõrvarile Jack Napierile, kes on tema naise armuke. Sündmuste ahela, millesse sekkub ka Batman, tõttu Jacki välimus moondub ja temast saab sarimõrvar Jokker (tegelane). Batman nurjab tema musta huumoriga planeeritud massitapmisi, samal ajal jätkub Bruce Wayne ja Vicki Vale'i armastusliin, mis viib selleni, et Bruce Wayne paljastab, et tema tegutseb tipptehnoloogiat kasutades Batmanina. Jokker röövib Vicki Vale'i ja vanas katedraalis toimub Batmani ning Jokkeri viimane kokkupõrge. 

## Peamised osatäitjad
*Michael Keaton (Batman / Bruce Wayne)
*Jack Nicholson (Jokker / Jack Napier)
*Kim Basinger (Vicki Vale)
*Robert Wuhl (Alexander Knox)
*Pat Hingle (komissar James Gordon)
*Billy Dee Williams (Harvey Dent)
*Michael Gough (Alfred Pennyworth)
*Jack Palance (Carl Grissom)
*Jerry Hall (Alicia Hunt)
*Tracey Walter (Bob the Goon)
*William Hootkins (leitnant Max Eckhardt)
*Lee Wallace (linnapea William Borg)
Ruila järv

**Ruila järv** (ka *Ruiljärv*, *Kernu Mädajärv*) on järv Harju maakonnas Saue vallas Mõnuste külas.

Järv asub Põhja-Eesti lavamaal. Järve veepinda on korduvalt alandatud, mistõttu on kiirendatud järve soostumisprotsessi.

Taimestik on liigivaene: esineb 11 liiki makrofüüte.

Kaladest leidub ahvenat, hauge, kokre, särge; püütud on ka linaskit.
Green Eyed Soul

**"Green Eyed Soul"** on Sarah Connori esimene sooloalbum. See  ilmus 26. novembril 2001.

## Lood
#"Let's Get Back to Bed - Boy!" (koos TQ'ga)
#"If U Were My Man"
#"French Kissing"
#"Magic Ride (Whatever U Wish 4)" (koos TQ'ga)
#"From Sarah with Love"
#"Make U High"
#"In My House"
#"Where Do We Go from Here"
#"I Can't Lie"
#"Imagining"
#"Every Little Thing"
#"Undressed"
#"Can't Get None" 
#"Man of My Dreams"
#"Let Us Come 2gether"
#"When I Dream"
#"Let's Get Back to Bed - Boy!" (Gena B. Good Remix; koos TQ'ga)-

## Vaata ka
*"From Sarah with Love"
Batman igaveseks

**"Batman igaveseks"** (originaalpealkirjaga **"Batman Forever"**) on 1995. aasta USA mängufilm.

## Süžee

## Peamised osatäitjad
*Val Kilmer (Batman / Bruce Wayne)
*Tommy Lee Jones (Kaksnägu / Harvey Dent)
*Jim Carrey (Mõistataja / Edward Nygma)
*Nicole Kidman (dr Chase Meridian)
*Chris O'Donnell (Robin / Richard Grayson ehk Dick)
*Michael Gough (Alfred Pennyworth)
*Pat Hingle (komissar James Gordon)
*Drew Barrymore (Sugar)
*Debi Mazar (Spice)
Batman ja Robin

**"Batman ja Robin"** (originaalpealkirjaga **"Batman & Robin"**) on 1997. aasta USA mängufilm.

## Süžee

## Peamised osatäitjad
*George Clooney (Batman / Bruce Wayne)
*Chris O'Donnell (Robin / Richard Grayson ehk Dick)
*Arnold Schwarzenegger (Jäämees / dr Victor Fries)
*Uma Thurman (Poison Ivy / dr Pamela Isley)
*Alicia Silverstone (Batgirl / Barbara Wilson)
*Michael Gough (Alfred Pennyworth)
*Pat Hingle (komissar James Gordon)
*Elle Macpherson (Julie Madison)
*Jeep Swenson (Bane / Antonio Diego)
*John Glover (Floronic Man / dr Jason Woodrue)
Pimeduse rüütel

**"Pimeduse rüütel"** (inglise keeles *The Dark Knight*) on 2008. aastal linastunud mängufilm superkangelasest Batmanist, mille režissöör on Christopher Nolan. Bruce Wayne'i kehastab Christian Bale.

## Näitlejad
*Christian Bale – Bruce Wayne / Batman
*Michael Caine – teener Alfred Pennyworth
*Heath Ledger – kriminaalne geenius Jokker
*Gary Oldman – leitnant James Gordon
*Aaron Eckhart – Harvey Dent / Kaksnägu (*Two-Face*)
*Maggie Gyllenhaal – Rachel Dawes
*Morgan Freeman – Lucius Fox

## Välislingid
* 
* Pimeduse rüütel. Blogi "Juhtusin vaatama filmi"
* "Pimeduse rüütel" keelati Hiinas ära. Lastekas, 11. jaanuar 2009
Saka joastik

**Saka joastik** (ka **Kivisilla joastik**) asub Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas omaaegse Saka mõisa (millest ka joastiku nimi) maa-alal ja laskub alla Saka pangast.

Joastik koosneb kolmest suuremast (ülalt alla vastavalt 6,0 m, 2,0 m ja 7,5 m) astangust ning mitmest madalamast (kuni 1 m) astangust. Joastik laskub pangalt mereni jõudmiseks umbes 48 meetrit.

Joastikku toidab 2 meetri sügavune Ranna peakraav, mis raiuti paesesse pinnasesse juba 19. sajandi keskel.

Saka panga astangu ülaosas paljandub umbes nelja meetri ulatuses Kesk-Ordoviitsiumi Aseri lademe Kandle kihistu lubjakivi. Sellest allpoole paljanduvad umbes meetri ulatuses Kesk-Ordoviitsiumi Kunda lademe Loobu kihistu lubjakivi ja selle all umbes meetri jagu Sillaoru kihistu  Voka kihistiku raudooide sisaldav lubjakivi. Veel umbes kahe meetri ulatuses paljandub Kesk-Ordoviitsiumi Volhovi  lademe Toila kihistu glaukoniiti sisaldav lubjakivi, enamjaolt rusukalde alla maetud Alam-Ordoviitsiumi umbes meetripaksune Leetse kihistu glaukoniitliivakivi, meetri jagu Türisalu kihistu graptoliitargilliiti, edasi paljandub oobolusliivakivist (fosforiidist) aluskiht ning edasi umbes 8 meetri paksune Kambriumi liivakivikiht, mis jätkub liivakivi ja sinisavi kihtidega. 

Kivisilla juga kuulub Eesti kolme kõrgeima joa hulka. Oma 22,8-meetrise langusega on ta teisel kohal. Esikohal on Valaste juga 30,5-meetrise ja kolmandal Karjaoru juga 12-meetrise langusega.

Nõukogude ajal oli sealne piirkond tsiviilelanikele suletud, kuna Saka mõisas asus piirivalvekordon.

## Galerii

Fail:Kivisilla juga.JPG|Kivisilla juga, märtsis 2008
Fail:Saka kivisild.JPG|Joale nime andnud kivisild ja magistraalkraav, märtsis 2008
Fail:Saka juga e. kivisilla juga.jpg|Saka juga
Fail:Kivisilla juga e.saka juga.JPG|Talvine Saka juga


## Vaata ka
*Eesti jugade loend

## Viited
William (Poitiers' krahv)

**William**, **Poitiers' krahv** (17. august 1153 – aprill 1156) oli Henry Plantageneti ja Akvitaania Eleanori esimene laps. 

Ta sündis Normandias samal päeval, mil suri ta isa rivaal Boulogne'i krahv Eustace IV.

Williamil oli 7 nooremat õde-venda ning vanemad emapoolsed poolõed Champagne'i Marie ja Prantsuse Alix. 

William suri Wallingfordi lossis ja maeti Reading Abbey kloostrisse vanavanaisa Henry I lähedale.

Poitiers' krahvi tiitli oli ta saanud juba lapsena ning mõningate ajaloolaste arvates võis ta kanda ka Yorki peapiiskopi tiitlit, kuid nii see ilmselt siiski polnud.
Staraja Kupavna

**Staraja Kupavna** on linn Venemaal Moskva oblastis Noginski rajoonis. Asub Šalovka jõe ääres, Moskvast 23 km idas.

Kupavnat on mainitud juba 14. sajandil. Linnaõigused sai 2004. aastal.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanike arv 21 900.

## Viited

## Välislingid

*Staraja Kupavna meelelahutusportaal
Ukuoru juga

**Ukuoru juga** asub Ida-Virumaal Sillamäe linna loodeosas, Päite panga idaserval.

Joa kõrgus on 6 meetrit. Varem oli Ukuoru juga, mis langes Ukuorgu, madalam, kuid kuna Nõukogude perioodil kasutati looduslikku Ukuorgu prügimäena, siis kaevati Ukuojale uus säng. Selle tulemusel muutus joa pangalt langemise koht ja suurenes joa kõrgus. Vahetult pärast juga suubub Ukuoja kosena merre. Kuivematel perioodidel on Ukuoja sageli veeta.

Sillamäe sadama kaldarajatiste ehituse ajal muudeti veel kord Ukuoja sängi lääne suunas ning Ukuoru juga sai uue (kolmanda) langemiskoha Päite pangalt.

Seoses Sillamäe sadama ehitusega on Ukuoru juga hävitatud.

## Vaata ka
*Eesti jugade loend

## Välislingid
*klint.envir.ee, Joad ja joastikud
Aluoja joastik

**Aluoja joastik** on joastik Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Pühajõe külas.

Joastik saab oma veed Mägara ojalt. Enne Pühajõe orgu laskumist, moodustab Mägara oja umbes 700 m pikkuse ja u 10 m sügavuse kanjoni (**Aluoja kanjon**). Joastik koosneb viiest suuremast astangust, mille kõrgused oja voolusuunas ülevalt alla on vastavalt 1,4, 0,8, 1,8, 1,4 ja 0,5 m. Joaastangutel on veejoa laius 5...10 m. Aluoja joa astang on võetud kaitse alla.


Aluoja joastik.jpg|Aluoja joastik 2016. aasta suvel
Aluoja juga - Aluoja waterfall (1).jpg


## Vaata ka
*Aluoja allikad
*Eesti jugade loend

## Viited

## Välislingid
Viggo Jensen (jalgpallitreener)

**Viggo Jensen** (sündinud 15. septembril 1947) on taani jalgpallitreener ning endine jalgpallur.

Juulist novembrini 2007 oli ta Eesti jalgpallikoondise peatreener.

Olles parasjagu Taani jalgpalliklubi Silkeborg IF treener, valiti ta 1988. aastal *Taani aasta jalgpallitreeneriks*.

Rahvuskoondistest on ta juhendanud ka Taani U21 koondist (1989–1992) (1992. aastal jõudis ta sama koondisega Euroopa noorte jalgpallimeistrivõistlustel poolfinaali)

## Viggo Jenseni koduklubid jalgpallurina

## Viggo Jenseni koduklubid jalgpallitreenerina

## Välislingid
*
Canaverali neem

**Canaverali neem** (inglise keeles Cape Canaveral) on neem Ameerika Ühendriikides Florida poolsaarel Atlandi ookeani rannikul. Asub Brevardi maakonnas. Seal asub Cape Canaverali õhujõudude baas ning sealsamas kõrval Merritti saarel on ka Kennedy Kosmosekeskus.

1963–1973 oli neeme nimi **Cape Kennedy** president John Kennedy järgi. Vana nimi taastati kohalike elanike protestide tõttu.

Cape Canaveral on ka linn Ameerika Ühendriikides Florida osariigis.
Käbschütztal

**Käbschütztal** on vald Saksamaal Saksimaa Meißeni kreisis.

## Vallaosad
Barnitz, Canitz, Deila, Gasern, Görna, Großkagen, Jesseritz, Käbschütz, Kaisitz, Kleinkagen, Kleinprausitz, Krögis, Leutewitz, Löbschütz, Löthain, Luga, Mauna, Mehren, Mohlis, Neumohlis, Niederjahna, Niederstößwitz, Nimtitz, Nössige, Oberjahna, Pauschütz, Planitz, Porschnitz, Priesa, Pröda, Schletta, Schönnewitz, Sieglitz, Soppen, Sornitz, Stroischen, Tronitz

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Ridala kindlustatud asula

**Ridala kindlustatud asula** asub Saaremaal Saaremaa vallas, 5 km Asvast Orissaare poole.

Asula avastati 1960. ja järgmisel 1961. aastal tehti seal ka esimesed kaevamised. Ridala linnusasula  pindala on ligi 4500 m2. Asulat kaitses puu ja kivitara. Otsustades kaitsetara eest leitud luust nooleotste järgi, on asula hävinenud välise kallaletungi ja tulekahju tagajärjel 8.-7. sajandil e. m. a. Rohkem pole seda asulat kasutusele võetud.

## Välislingid
*
Ketzerbachtal

**Ketzerbachtal** oli vald Saksamaal Saksimaa Meißeni kreisis.

2014. aastal liideti ta Nosseni linnaga.

## Vallaosad
Abend, Bodenbach, Gallschütz, Gruna, Höfgen, Karcha, Klessig, Kreißa, Leippen mit Lindigt, Lösten, Mutzschwitz, Neubodenbach, Noßlitz, Oberstößwitz, Pinnewitz, Priesen, Raußlitz, Rhäsa, Rüsseina, Saultitz, Schänitz, Schrebitz, Stahna, Starbach, Wolkau, Zetta, Ziegenhain
Meißeni markkrahvkond

**Meißeni markkrahvkond** (saksa keeles *Markgrafschaft Meißen*) oli keskaegne vürstiriik Püha Rooma riigi koosseisus tänapäeva Saksimaa alal.

Meißeni markkrahvkond loodi aastal 965 Saksa-Rooma keiser Otto I poolt lääneslaavlastee alale. Aastast 1089 kuulus Wettinite pärusvalduste hulka.

Tüüringi maakrahvkonda valitsenud Wettini Meißeni markkrahv Friedrich IV, päris pärast Askaania dünastia väljasuremist  Saksi-Wittenbergi valdused 1423. aastal keskusega Wittenbergis, saades seega üheks Saksa-Rooma riigi kuurvürstiks. Keiser  Sigismund andis Wettinist Meißeni markkrahvile ja Tüüringi maakrahvile Friedrich IV-le, kellest sai seeläbi Saksimaa kuurvürst Friedrich I Sõjakas.

Pärast Meißeni markkrahv Friedrich IV surma aastal 1440 läks Tüüringi tema vennapojale, Saksimaa kuurvürstile Friedrich II-le, pärimiskonflikt tema venna Wilhelm III-ga viis 1445. aasta Altenburgi jagamise ja Saksi vennatapusõjani Wettini maade pärast. Tüüringi maad läksid Wilhelm III-le, ja kui ta aastal 1482 lastetuna suri, kuurvürst Ernstile, kes pärides maakrahvkonna ühendades Wettini maad oma võimu alla.

## Vaata ka
* Ernestiinide hertsogkonnad
Diera-Zehren

**Diera-Zehren** on vald Saksamaal Saksimaa Meißeni kreisis Elbe mõlemal kaldal.

## Vallaosad
Vasakul kaldal:
*Hebelei
*Keilbusch
*Mischwitz
*Naundorf
*Niederlommatzsch
*Niedermuschütz
*Oberlommatzsch
*Obermuschütz
*Schieritz
*Seebschütz
*Seilitz
*Wölkisch
*Zehren
  	  	
Paremal kaldal:	
*Diera
*Golk
*Karpfenschänke
*Kleinzadel
*Löbsal
*Naundörfel
*Nieschütz
*Zadel

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Poolsaarte loend

*Eesti poolsaari ja neemi loetletakse **[[Eesti poolsaarte loend]]is**
*Muu maailma poolsaari ja neemi loetletakse **[[Välismaa poolsaarte loend]]is**
Elthami John

**Elthami John**, **Cornwalli hertsog** (25. august 1316 – 13. september 1336) oli Edward II ja Prantsuse Isabella poeg.

John sai lisanime sünnipaiga, Kentis asuva Elthami palee järgi. 6. oktoobril 1328 sai ta Cornwalli hertsogi tiitli. 

Ta plaaniti laulatada Kastiilia kuninga Fernando IV tütre Maríaga, kuid ta suri Perthis Šotimaal enne laulatust, olles 20-aastane.

Elthami Johni kaasaegne Šoti kroonik John Forduni on kirjutanud, et Johni tappis tüli käigus ta vend Edward III. Elthami John maeti jaanuaris 1337 Westminster Abbeysse.
Kaali kindlustatud asula

**Kaali kindlustatud asula** avastati 1970. aastal Kaali meteoriidikraatri nõlval Saaremaal.

Kraatri kirdenõlval poolkaares paiknenud muinasaegne asula oli piiratud 110&nbsp;m pikkuse ja 2&nbsp;m paksuse paekividest laotud kuivmüüriga. Seda on säilinud umbes 2,2 meetri kõrgusena. Hooned olid ehitatud vastu müüri. Neist tuli kaevandi põhjal päevavalgele 3,8&nbsp;m laiune paekivivundament, mis oli rajatud terrassina tasandatud pinnale. Asula pindala ei olnud suur, vaid mõnisada ruutmeetrit. Vanimad leiud kultuurkihist on keraamika, valuvormide katked, luust kaksiknööp ja muud. Leiud on pärit 8.–6. sajandist eKr. Linnusemüürid, millest lahtikaevatud osa konserveeriti ja eksponeeriti, võivad kuuluda ka 3.–4. sajandisse pKr, samuti nagu enamik keraamikat ning ülemisest kihist saadud hõbeaare. Viimane koosnes kaelavõrust, kahest spiraalkäevõrust ja sipraalsõrmusest. Nende sattumine asulasse võib aga seotud olla juba Kaali järve kui muistse ohvripaigaga.

## Kirjandus
*Friedrich Kruse: Necrolivonica., Dorpat 1842, (Tab. 62., Bauerberge (Ma-lin) auf den Inseln Mohne und Ösel - KaliJerw, Pilt)
*Marika Mägi. Kaali ja kultuurmaastik. Meteoriiditabamuse kajastusi arheoloogias ja folklooris. Tallinn, 2003.

## Välislingid
*
Klipphausen

**Klipphausen** on vald Saksamaal Saksimaa Meißeni kreisis.

## Vallaosad
Vald loodi aastal 1999 kolme valla liitmise teel:
***Klipphausen** (Hühndorf, Kleinschönberg, Lampersdorf, Lotzen, Röhrsdorf, Sachsdorf, Sora, Weistropp),
***Scharfenberg** (Batzdorf, Bergwerk, Bockwen, Polenz, Gruben, Naustadt, Pegenau, Reichenbach, Reppina, Reppnitz, Riemsdorf und Spittewitz) ja
***Gauernitz** (Constappel, Hartha, Pinkowitz und Wildberg).

1. juulil 2012 liideti Klipphauseni vallaga Triebischtali vald.

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Perth (Šotimaa)

**Perth** (gaeli keeles *Peairt*) on linn Šotimaa keskosas Tay jõe ääres. Ta kujunes varasel keskajal rajatud kuningate kindluslinnast. Perth on Perth and Kinrossi omavalitsuse keskus.

## Vaata ka
* Perthi leping

## Välislingid

* Linna koduleht
Batman (film 1966)

**"Batman"** on 1966. aasta USA mängufilm, esimene täispikk film Batmanist.

## Süžee

## Osatäitjad
*Adam West (Batman / Bruce Wayne)
*Burt Ward (Robin / Dick Grayson)
*Cesar Romero (jokker)
*Frank Gorshin (Mõistataja / Edward Nygma)
*Burgess Meredith (Pingviin / Oswald Chesterfield Cobblepot)
*Lee Meriwether (Kassnaine / Miss Kitka)
*Alan Napier (Alfred Pennyworth)
*Neil Hamilton (komissar Gordon)
*Stafford Repp (pealik O'Hara)
*Madge Blake (tädi Harriet)
*Reginald Denny (kommodor Schmidlapp)
*Milton Frome (viitseadmiral Fangschleister)
*Gil Perkins (Bluebeard)
*Dick Crockett (Morgan)
*George Sawaya (Quetch)
*William Dozier (tiitritest puuduv jutustaja)
Sirtslased

**Sirtslased** (*Tetrigidae*) on sugukond sihktiivaliste putukate seltsist ja alamseltsist tirtsulised (*Caelifera*), kuhu kuuluvad veel ka tirtslased (*Acrididae*). Eestis on sirtslasi kolm liiki perekonnast *[[Tetrix]].* Sirtslased on taimtoidulised ja elavad langenud lehtede ja teiste taimejäänustega kaetud maapinnal. Nad on üsna nõudlikud niiskuse suhtes. Erinevalt tirtslastest neil siristamisvõimet ega tümpanaalelundeid pole.

Sirtslased elavad peamiselt troopikas ja neid on rohkem kui 1000 liiki.

Sirtslastele on iseloomulik tahapoole pikenenud, tagakeha kattev eesselg. Kattetiivad on väga lühikesed või puuduvad hoopiski, tagatiivad on normaalselt arenenud. Tagajalad on ka selle sugukonna liikidel tugevad hüppejalad. Eestis elavad liigid on tumedalt värvunud, mullakarva; troopikas aga esineb palju selliseid vorme, kes on üleni rohelised ja meenutavad taimelehti. Sel juhul on eesselja see osa, mis ulatub keha kohale, tugevasti lamendunud, seal on isegi märgatavad soonekesed, mis meenutavad leheroodusid. 

## Alamsugukonnad
* *[[Batrachideinae]]*
* *[[Cladonotinae]]*
* *[[Cleostratinae]]*
* *[[Discotettiginae]]*
* *[[Lophotettiginae]]*
* *[[Metrodorinae]]*
* *[[Scelimeninae]]*
* *[[Tetriginae]]*
* *[[Tripetalocerinae]]*

## Eesti liigid
Eestis on leitud kolme liiki sirtslasi. Need kõik kuuluvad alamsugukonda *Tetriginae*.
*Ahassirts (*Tetrix subulata*)
*Peenetundlane sirts (*Tetrix nutans*)
*Täpiksirts (*Tetrix bipunctata*)
On tõenäone, et Eestis esinevad veel kaks sama alamsugukonna liiki, keda siiski pole veel leitud.
*Tume sirts (*Tetrix fuliginosa*)
*Läänesirts (*Tetrix undulata*)

## Vaata ka
*Eesti sihktiivaliste nimestik

## Viited
Põllküla juga

**Põllküla juga** (ka **Raja juga**) asub Harjumaal Lääne-Harju vallas Paldiski linnas. Juga jääb Kloogaranna–Paldiski maantee lähedale. Juga on üks kolmest Pakri poolsaare väikejoast (teised on Valli ja Kersalu juga).

Juga on 2,5 meetri kõrgune, toitudes Põllküla ojast. Oja on kuivadel perioodidel sageli veevaene.

## Viited
Õnnetriinu

**Õnnetriinu** (*Psyllobora vigintiduopunctata*) on putukas lepatriinulaste sugukonnast.

Õnnetriinu valmik on ümara, kuni 4,5 mm pikkuse kehaga ja kollase kitiinkestaga putukas. Mõlemal kattetiival on 11 musta täppi, millest tuleneb putuka ladinakeelne liiginimi (*vigintiduopunctata* - '22-punktiline'). Elab lehtpuudel ja põõsastel ning toitub jahukastest. Eestis sage.

## Muu

Soome pop-*rock* 'i ansambel 22-Pistepirkko on õnnetriinu järgi oma nime võtnud.

## Välislingid
*
Põrniklased

**Põrniklased** (*Scarabaeidae*) on putukate sugukond mardikaliste seltsist. 

Eestis leidub üle 70 liigi põrniklasi. Tuntumad neist on puude ja rohttaimede juuri kahjustavate vastsetega harilik maipõrnikas, õitel sageli kohatav kuldpõrnikas (*Cetonia aurata*), metallpõrnikas ja ninasarvikpõrnikas. Aedades on tavalise kahjurina tuntud aiapõrnikas (*Phyllopertha horticola*).

Põrniklased on mitmesuguse suurusega (2–41 mm), jässakad, lameljate tundlatega mardikad. Paljudel on pea eesosa sahataoliselt laienenud. Jalad on võimsad, sääred ja reied on laienenud ning ogadega varustatud. Peale ronimise on sellistel jalgadel ka kaevamise funktsioon. Põrnikad peavad vähemalt mõnel eluperioodil mullas endale käike rajama. Mõni veedab peaaegu kogu elu kõdus. Ronimiseks kasutavad nad võrdlemisi väikeseid käppasid ja küüniseid. Mullas elavad põrniklased on enamasti tumedad, isegi süsimustad. Õitel toituvad põrnikad on värvikamad. 

Valmikud toituvad peamiselt taimede lehtedest ja õitest, lendavad enamasti juunis-juulis. Põrniklaste vastsed on valged, paksud, kõvera kehaga tõugud ehk konud, kes elavad mullas, kõdupuidus ja sõnnikus, mõned isegi sipelgapesades. Sitikate valmikud ja vastsed elavad mullas või sõnnikus ja toituvad peamiselt loomade väljaheidetest. Teiste põrniklaste valmikute menüüsse kuuluvad ka taimede maapealsed osad – noored võrsed, lehed ja õied. Nende vastsed elavad mullas ja toituvad kõdust, huumusest ja taimede juurtest. Põrniklaste areng kestab sageli mitu aastat.

## Eesti põrniklasi
**Aegialia arenaria*
**Aegialia sabuleti* 
**Amphimallon solstitiale* juunipõrnikas
**Anomala dubia* juulipõrnikas
**Aphodius depressus* keskmine roojasitikas 
**Aphodius fimetarius* puna-roojasitikas 
**Aphodius fossor* suur-roojasitikas 
**Aphodius rufipes* punajalg-roojasitikas 
**Caccobius schreberi* 
**Cetonia aurata* kuldpõrnikas 
**Copris lunaris* sarviksitikas 
**Heptaulacus sus* 
**Heptaulacus testudinarius*
**Heptaulacus villosus* 
**Liocola marmorata* metallpõrnikas 
**Melolontha hippocastani* harilik maipõrnikas
**Melolontha melolontha* lõuna-maipõrnikas
**Onthophagus fracticornis*
**Onthophagus gibbulus* suur-nukitssitikas
**Onthophagus nuchicornis* 
**Oryctes nasicornis* ninasarvikpõrnikas 
**Oxyomus sylvestris* 
**Oxythyrea funesta* täpikpõrnikas 
**Phyllopertha horticola* aiapõrnikas
**Potosia cuprea* vaskpõrnikas 
**Psammodius sulcicollis* 
**Serica brunnea* punapõrnikas 
**Sinodendron cylindricum* silinderpõrnikas 
**Trichius fasciatus* karuspõrnikas
jpt

## Galerii

image:Liparetrus.jpg|*Liparetrus* alamsugukonnast *Melolonthinae*
Image:Scarabaeid sal.jpg|*Onthophagus* alamsugukonnast *Scarabaeinae*
Image:Punctate Flower Chafer02.jpg|*Polystigma punctatum* paaritumas
Image:Aphodius spec.jpg|Roojasitikas *Aphodius*
Image:Anomala dubia.jpg|Juulipõrnikas *Anomala dubia*
Image:Gartenlaubkäfer Phyllopertha horticola.jpg|Aiapõrnikas *Phyllopertha horticola*
Image:Cetoinedoree.jpg|Kuldpõrnikas
Image:Valgus hemipterus01.jpg|*Valgus hemipterus*
Alteratsioonimärk

**Alteratsioonimärk** on noodikirjas märk, mis muudab sellele järgneva noodi kõrgust poole või terve tooni võrra. Erandjuhtudel (nt etnograafilistes noodistustes) kasutatakse ka vähem kui poole tooni suurust muutust tähistavaid märke. Võtmemärkidena näitavad samad märgid, missugune aste on kõrgendatud või madaldatud, st missuguse helistikuga on tegu. 

Vahetult noodi ette kirjutatud alteratsioonimärki nimetatakse juhuslikuks.

**Juhuslik alteratsioonimärk** on kehtiv samanimeliste nootide kohta **antud [[Oktav (helikõrguspiirkond)|oktavis]] ühe [[takt]]i piires**. Pidekaarega ühendatud nootide puhul kirjutatakse alteratsioonimärk ainult esimese noodi ette (ka siis, kui noot vältab mitmeid takte). Juhusliku märgi mõju ei liitu võtmemärgi mõjule ega ka samas taktis varem esinenud sama noodi ees olnud märgi mõjule.

* Diees () on kõrgendusmärk, mis muudab helikõrgust pooltooni võrra üles.

* Bemoll () on madaldusmärk, mis muudab helikõrgust pooltooni võrra alla.

* Dubldiees () on kõrgendusmärk, mis muudab helikõrgust tervetooni võrra üles.

* Dublbemoll () on madaldusmärk, mis muudab helikõrgust tervetooni võrra alla.
 
* Bekarr on "keelumärk", mis tühistab võtmemärgi või juhusliku märgi mõju antud takti piires.
SMS-laen

**SMS-laen** on tavaliselt lühiajaline kiirlaen, kus algselt tuleb ennast laenuandja kodulehel või kontoris kasutajaks registreerida ning seejärel saab taotleda mobiiltelefoniga SMS-sõnumi teel või laenuandja kodulehelt. SMS-laenu korral ei kontrollita üldjuhul laenuvõtja sissetulekut ega tema finantskohustusi – oluline on, et tal oleks pangas arveldusarve, kuhu laenusumma saaks üle kanda, ning ta ei oleks Krediidiinfo andmetel maksuvõlglane.

Et SMS-laen on lühiajaline, on intress tavaliselt pikaajalisest laenust kõrgem. Näiteks võib 30-päevase 3000-kroonise laenu korral intress olla 700 krooni. Aastaintress võib seega olla sõltuvalt laenupakkujast umbes 400–700%.

Kuna alguses proovisid paljud petturid mitmesuguste petuskeemidega teiste inimeste nimele laenu võtta, alustas riik laenuseaduse karmistamist. Tavaliselt ei soovi kiirlaenufirmad näidata oma aastase intressi suurust. OÜ SMS Kiirlaen puhul avastas tarbijakaitse 2008. aasta lõpus tehtud kontrolli käigus, et firma pole end registreerinud majandustegevuse registris, rikkudes sellega rahapesu ja terrorismi tõkestamise seadust.

## SMS-laenude ohud
2008. aasta kevadel näitas uuring, et 60 000 inimesel on probleeme laenude tagasimaksmisel 2008. aasta lõpus oli Krediidiinfo portaalis kirjas 15 842 lühilaenude võlglast. Andmebaasi sattumiseks peab võlg olema piisavalt suur..

Kiirlaenufirmade aastane intress on sageli sadu kordi kõrgem kui tavapärastel laenudel. Näiteks oli see Monettil 2008. aasta lõpus 305–423 protsenti, mis tähendab, et laenusaaja pidi maksma tagasi neli ja enam korda suurema summa, kui ta laenu sai.

## Vaata ka

*Intress
*Laen
*Pank

## Viited

## Välislingid
* SMS-laenajad otsivad linna võlanõustajatelt abi 10. november 2008 
* SMS-laenajad võivad peagi vaidlustada liigkõrge intressimakse 13. august 2008
* Aasta katk: SMS-laenud 30. detsember 2008 
* Kiirlaenufirmad eiravad intressi näitamise nõuet 5. november 2008
* Viiskümmend lihtsat võimalust võlaorjusest vabanemiseks 6. oktoober 2008 
* "Kiirlaen – kas alati mõistlik lahendus?"  27. detsember 2018
Privet Drive 4

**Privet Drive 4** on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" Harry Potteri tädi Petunia Dursley kodu. Koos Petuniaga elavad seal ka Vernon Dursley, kes on Petunia abikaasa ja Dudley Dursley, kes on nende kahe poeg. Harry elas nende juures kümme aastat ning hiljem kuni 1997. aasta suveni igal suvevaheajal.

## Tähtsus

Kui Harry vanemad mõrvati, oli vaja leida talle kodu. Paljud võluripered oleksid olnud nõus teda lapsendama. Kuid Albus Dumbledore, kes soovis Harryt kuulsusest päästa ning talle turvalisem koht leida, saatis ta Dursleyde juurde. Harry emal Lily Potteril, kes andis oma pojale kaitse Avada Kedavra eest, surres tema asemel, oli ka õde. Petunia oli ta õde. Kuigi nad jälestasid teineteist, voolas nendes sama veri. Dumbledore pani Harryle sellise loitsu peale, et seni kuni ta elas Privet Drive'l, ei saanud Lord Voldemort teda puutuda.
Kersalu joastik

**Kersalu joastik** (ka **Vanaaseme joastik**) asub Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Paldiski linnas. Joastik jääb Kloogaranna–Paldiski maantee lähedale. See on üks kolmest Pakri poolsaare väikejoast. Kersalu joastiku lähedal asuvad Põllküla juga ja Valli juga.

Joastiku kõrgeima astangu kõrgus on 3,5 meetrit, teised astangud on madalamad kui 0,5 meetrit.Astanguid on kaheksa, kokku on joastiku kogukõrgus kuus meetrit. Joastik on kuival perioodil sageli veevaene.

## Vaata ka
*Eesti jugade loend

## Viited
Jaala järv

**Jaala järv** (ka *Jala järv*) on järv Ida-Virumaal Alutaguse vallas Konsu külas. 

Järv paikneb Kurtna mõhnastikus ja kuulub Kurtna järvestiku koosseisu. 

Järv on põhikujult ümarjas. Kaldad on madalad, turbased või mudased, tavaliselt õõtsikuga. 

Taimestik on liikide arvu poolest väike: esineb 13 liiki makrofüüte.

Kaladest domineerib särg, mõnevõrra vähem on ahvenat, latikat, haugi, kiiska ja linaskit.

## Välislingid
*
Mary Henrietta Stuart

**Mary, kuninglik printsess, Oranje vürstinna, Nassau krahvinna** (Mary Henrietta; 4. november 1631 – 24. detsember 1660) oli Charles I ja Henrietta Maria tütar. Mary oli abielus Oranje vürst Willem II-ga ja Oranje vürsti ning oli Inglise kuninga William III ema. Mary Stuart või Oranje Mary, nagu teda kutsuti, oli esimene Inglismaa monarhi tütar, kes kandis tiitlit "kuninglik printsess".

## Lapsepõlv
Mary sündis St Jamesi palees Londonis. 1642. aastal andis Charles I tütrele kuningliku printsessi tiitli, algatades seeläbi traditsiooni, et Inglismaa monarhi vanim tütar kannab kuningliku printsessi tiitlit.

## Abielu ja lapsed
Esimesed abikaasakandidaadid olid Hispaania kuninga Felipe IV poeg ja Mary nõbu, päruspfaltskrahv Karl Ludwig, kuid Mary kihlati hoopis Oranje prints Willemiga.

2. mail 1641 abiellusid Mary ja Willem Whitehalli palee kuninglikus kabelis. Järgmisel aastal sõitis Mary koos emaga Hollandisse ning 1644. aastal hakkas osalema avalikus elus ja täitma ametlikke kohustusi.

Poeg:
*Willem (14. november 1650 – 8. märts 1702)

## Hilisemad aastad
Märtsis 1647 sai Mary abikaasast Ühendatud Provintside asehaldur. Novembris 1650, kohe pärast katset vangistada Amsterdamis asunud oponente, suri ta rõugetesse. Nende ainus poeg sündis mõned päevad hiljem. Leskprintsess Mary oli kohustatud jagama poja hooldusõigust oma ämma Ameliaga ja Brandenburgi kuurvürst Friedrich Wilhelmiga.

Mary oli hollandlaste seas ebapopulaarne, kuna ta avaldas suurt poolehoidu Stuartidele ja oli külalislahke oma eksiilis asuvate vendade Charles II ja Yorki hertsogi vastu. Lõpuks keelati tal nendega kohtumine. Aastail 1654–1657 viibis Mary enamuse ajast väljaspool Hollandit. 1657. aastal sai tast oma poja asemel regent, kuid tema nõrk positsioon sundis teda abi paluma Louis XIV-lt. Prantsuse kuningas vastas abipalvele Oranje vallutamisega.

Charles II ajal toimunud Stuartide restauratsioon tugevdas tunduvalt Mary ja ta poja positsiooni.

## Surm
1660. aastal naasis Mary Inglismaale, kus ta sama aasta jõululaupäeval rõugetesse suri. Mary maeti Westminster Abbeysse Londonis.
Järveküla järv

**Järveküla järv** (ka **Järveküla järved**, **Ridamaa järv**) on järv Saaremaal Saaremaa vallas Kavandi külas.

Järv paikneb Saaremaa põhjarannikul, jäädes merest 2–3 km kaugusele.

Järve on mitu korda alandatud, mistõttu on märgatavalt vähenenud pindala (1932. aastal oli pindala 240 ha) ja kiirenenud järve soostumisprotsessid.

Taimestik on liigivaene. Helofüütidest on valdav pilliroog, esineb ka mõõkrohtu, tarnu, kaislat jt.

Kaladest domineerib haug, püütud on ka säinast, lutsu, ogalikku ja luukaritsat.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend
*Järveküla (Saaremaa)