open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Külmamailane

**Külmamailane** (*Veronica chamaedrys*) on sealõuarohuliste sugukonda mailase perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. Taime kutsutakse rahvakeeli ka nimetustega *meestetruudus*, *vanapoisisilmavesi*, *maa-aluserohi* ja *jaanirohi*.

## Botaaniline kirjeldus
Külmamailane võib kasvada 6–55 cm kõrguseks. Kui taim kasvab väga kõrgeks, langeb ta õrna varre tõttu maapinnale. Soodsates tingimustes tulevad maapinna lähedal olevale varrele juured alla ning ta saab nii laieneda. Tal on mõlemasugulised, kaheli õiekattega õied. Nii kroon- kui ka tupplehed on liitlehised. Tupp on neljajagune, süstjate tipmetega, karvane, ripsmelise servaga, kroonist kaks korda lühem. Õiekroon on erksavärviline, helesinine, vahel valgeservaline, tumedate roodudega ning harva ka roosa. Õied asuvad hõredates väheseõielistes kobarates. Tavaliselt on ühel taimel kaks kobarat. Taim õitseb maist augustini.

Taime vars on enam-vähem püstine, alusel tõusev, suhteliselt nõrk, kaetud kahe rea pehmete karvadega ja mujalt paljas.
Maa-aluse osa moodustavad peenike, harunenud ja roomav risoom. Juurtel esineb mükoriisa.

Taim paljuneb seemnetega ja vegetatiivselt varre juurdumisel ning risoomi laienemisel.

## Kasvukohad
Külmamailane kasvab peamiselt kuivematel päris- ja looniitudel, palu-, loo- ja laanemetsas, karjamaadel ning puisniitudel. Mulla viljakuse osas on taim vähenõudlik, esinedes nii toitainevaesel kui ka -rikkal pinnasel. Eestis on külmamailane väga levinud taim.

## Keemiline koostis
Keemiliselt koostiselt sarnaneb ta väga hariliku mailasega, koosnedes iridoididest, flavonoididest, triterpeensetest saponiinidest, kohvhappe derivaatidest, tanniinidest, steroididest, eeterlikest õlidest, mõruainest ja vähesel määral ka alkaloididest.

## Kasutamine
Mitmed külmamailase rahvapärased nimetused viitavad ka tema kasutamisele meditsiinis. Tegelikult on teda tarvitatud ühe teise liigi, hariliku mailase asemel. Küll aga on tema õied ja lehed küllaltki C-vitamiini rikkad. Koduloomad ei hinda viimast aga kuigivõrd ning söövad külmamailase tuhmrohelisi taimi üpris kasinalt. Tegelikult ei ole neil ka kuigi suurt söödaväärtust, nii et külmamailast võib pidada mõnes mõttes isegi karjamaade umbrohuks.

## Viited


## Välislingid
*
Hugh Grant

**Hugh John Mungo Grant** (sündinud 9. septembril 1960 Londonis) on Inglise näitleja.

## Tunnustus
1987 pälvis Grant Veneetsia filmifestivalil filmi "Maurice" eest parimale meesnäitlejale mõeldud Volpi karika.

1995 esitati ta filmi "Neli pulma ja üks matus" eest Kuldgloobuse kandidaadiks muusikali- või komöödianäitleja kategoorias, Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinna kandidaadiks meespeaosatäitja kategoorias ning MTV filmiauhinna kandidaadiks uustulnuka kategoorias. Ta võitis neist kaks esimest.

1999 esitati ta filmi "Notting Hill" eest Laste valiku auhinna kandidaadiks filmipaari kategoorias koos Julia Robertsiga ja järgmisel aastal Kuldgloobuse kandidaadiks muusikali- või komöödianäitleja kategoorias, aga ei võitnud kumbagi.

2001 esitati ta filmi "Bridget Jonesi päevik" eest Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks suudluse kategoorias koos Renée Zellwegeriga, aga ei võitnud seda.

2002 esitati ta filmi "About a Boy" eest Kuldgloobuse kandidaadiks muusikali- või komöödianäitleja kategoorias, aga ei võitnud seda.

2003 pälvis ta Britannia auhinna meesnäitleja kategoorias. Seda auhinda antakse välja elutöö eest.

2006 pälvis ta elutöö eest Cézari.

2007 nimetati ta filmi "Muusika ja sõnad" eest Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks suudluse kategoorias koos Drew Barrymore'iga, aga ei võitnud seda.

## Välislingid

*
Keskmine teeleht

**Keskmine teeleht** (*Plantago media*) on mitmeaastane rohttaim teeleheliste sugukonnast teelehe perekonnast.

## Levik
Liigi areaal on Euroopa, Siber, Põhja- ja Kesk-Aasia. Eestis on ta laialt levinud. Kasvab aruniitudel, teeservades, metsades, mägedel. Väga resistentne välismõjuritele.

## Kirjeldus
Taim kasvab 15–60 cm kõrguseks. Keskmise teelehe õied on koondunud pika liduskarvase varre otsa tihedasse tähkõisikusse. Keskmise teelehe kroonlehed on heleroosad. Tal on pikad harali asetsevad lillad tolmukaniidid, mille otsas on valged või lillad tolmukapead.

Keskmise teelehe lehed on ühtlaselt kaetud väikeste harjasjate karvadega. Ka labast tunduvalt lühem lai leheroots on karvane. Kui leht taime küljest lahti tõmmata, siis enamasti jäävad rootsu külge rippuma pikad niidid. Nii et roots on tugevate soontega.

## Kasutamine
Keskmine teeleht on laialt kasutatud ravimtaim. Erinevalt suurest teelehest tarvitatakse tema keedist rahvameditsiinis ka nõgestõve ja “väljaveninud soonte” puhul. Loomulikult sobib ta aga ka suure teelehe asemel teena rögalahtistina kopsuhaiguste puhul. Ka temast on saadud abi selliste piinavate haiguste puhul nagu mao- ja soolehaavandid. Keskmise teelehe leht aitab haavu puhastada ja verejooksu peatada, samuti on ta hea haudunud, hõõrutud ja põletatud kohtadele panemiseks. Seejuures ei tohi aga unustada, et haigele kohale peab pääsema taime mahl. Selleks võib mahla kas lehest välja pigistada või siis panna haigele kohale katkimuljutud leht.

## Viited

## Kirjandus
* Флора СССР,том 23,стр 148,часть - Род 1381. Подорожник — Plantago L.

* *Крейча И., Мацку Я.* Атлас лекарственных растений. — Веда, 1981.


Pilt:Keskmine teeleht.IMG_4272.JPG|Keskmine teeleht Saaremaal


## Välislingid

*
Die clash

***Die clash*** (inglise keeles, 'templite kokkupõrge') on metallrahadel võrdlemisi levinud viga, mis tekib juhul, kui kaks münditemplit löövad kokku ilma, et nende vahel oleks münditoorik. Selle tulemusel võib ühele münditemplile kanduda osa teise templi kujutisest ning järgmiste müntide ühele küljele võib jääda osa teise külje detaile.
Andrei Jämsä

**Andrei Jämsä** (sündinud 14. veebruaril 1982 Pärnus) on Eesti sõudja.

## Karjäär ja saavutused
Aastal 2008 tuli ta Euroopa meistriks neljapaadil koos Tõnu Endreksoni, Allar Raja ja Jüri Jaansoniga.

2012. aasta suveolümpiamängudel võistles Andrei Jämsä paarisaerulise neljapaadi koosseisus koos Tõnu Endreksoni, Allar Raja ja Kaspar Taimsooga. Meeskond sai 4. koha.

Aastal 2012 tuli ta koos Kaspar Taimsoo, Allar Raja ja Tõnu Endreksoniga Vareses toimunud sõudmise Euroopa meistrivõistlustel Euroopa meistriks.

Aastal 2015 tuli ta Prantsusmaal Aiguebelette'is toimunud maailmameistrivõistlustel neljapaadil koos Tõnu Endreksoni, Allar Raja ja Kaspar Taimsooga pronksmedalile.

2016. aasta Rio de Janeiro olümpiamängudel võitis koos Kaspar Taimsoo, Allar Raja ja Tõnu Endreksoniga pronksmedali.

## Tunnustus
*2006 – Eesti Vabariigi spordipreemia (koos Tõnu Endreksoni, Leonid Gulovi ja Jüri Jaansoniga, sõudmise paarisaerulise neljapaadi meeskond – pronksmedali võitmise eest sõudmise maailmameistrivõistlustel 2005. aastal)
*2012 – aasta võistkond (koosseisus Allar Raja, Tõnu Endrekson, Kaspar Taimsoo ja Andrei Jämsä)
*2013 – Eesti Vabariigi spordipreemia (koos Allar Raja, Tõnu Endreksoni ja Kaspar Taimsooga, kuldmedali võitmise eest sõudmises paarisaerulise neljapaadi meeskonnas 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel)
*2015 – aasta võistkond (koosseisus Allar Raja, Tõnu Endrekson, Kaspar Taimsoo ja Andrei Jämsä)
*2016 – aasta võistkond (koosseisus Allar Raja, Tõnu Endrekson, Kaspar Taimsoo ja Andrei Jämsä)
*2016 – Püha Piiskop Platoni ordeni III järk
*2017 – Valgetähe III klassi teenetemärk
*2017 – Eesti Vabariigi spordipreemia (koos Allar Raja, Tõnu Endreksoni ja Kaspar Taimsooga, pronksmedali võitmise eest Rio de Janeiro olümpiamängudel ja kuldmedali võitmise eest Euroopa meistrivõistlustel sõudmises paarisaerulise neljapaadi meeskonnas 2016. aastal)
*2017 – Pärnu teenetemärk (Rio olümpiamängude pronksmedali võitmise ja teiste märkimisväärsete tulemuste eest rahvusvahelistel tiitlivõistlusel ning Pärnu kui spordilinna maine kujundamise eest)

## Viited

## Välislingid

* 
*Andrei Jämsä fänniklubi koduleht
Leo V (paavst)

**Leo V** oli paavst suvel või sügisel 903. Ta oli 118. paavst.

Leo sündis Priapis ja oli Salvador Miranda andmetel *[[primicerius]]* Christophoruse sugulane. 

Leo sai Priapi koguduse preestriks. Miranda järgi võis ta olla munk ja paavst Johannes IX võis ta 898 määrata kardinalpreestriks.

Kirikuloolase J. N. D. Kelly järgi valiti Leo V paavstiks augustis 903 Formosuse toetajate poolt. Miranda oletab, et ta võis saada paavstiks ajavahemikus juuli lõpust 28. oktoobrini 903. Kelly arvates võib mitteroomlasest vaimuliku valimine viidata lahkhelidele Formosuse toetajate seas, lisaks võis valijatele avaldada muljet Leo laitmatu maine. Koguni Napoli Auxilius tunnustas Leo V pühadust.

Leo V vabastas Bologna kanoonikud maksudest.

Leo V valitses 30 päeva, kuni Roomas puhkenud rahutuste käigus haaras võimu kardinal Christophorus, kes lasi Leo V heita Castel Sant'Angelo kindlusse. Kelly oletab, et kuna ka Christophorus oli Formosuse toetaja, siis võis Formosuse toetajate seas valitseda tugevaid erimeelsusi.

Tänapäeval tunnustatud versiooni järgi kägistati Leo V 904. aasta algul Sergius III käsul koos vastupaavst Christophorusega Roomas Castel Sant' Angelo kindluses surnuks ja maeti Rooma Peetri kirikusse.

Miranda andmetel suri ta septembris 903. Catholic Encyclopedia eeldab, et Leo V võis vanglas või mõnes kloostris surra loomulikku surma.

Kelly vahendab üht Bretagne'i legendi, mille järgi oli hiljem pühakuna austatud Tréguieri kloostri rajaja Tugdual siirdunud palverännakule Rooma ja soovinud saada paavsti jutule. Parasjagu valitud Roomas uut paavsti ja valik langenud üllatuslikult Tugdualile, kes võttis nimeks Leo Britigena ja keda seostatakse Leo V-ga.

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly. *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
**[[Liber Pontificalis]]*.

## Välislingid
*Artikkel Leo V kohta. *(inglise keeles)*
*Artikkel Leo V kohta. *(inglise keeles)*
Põlva–Reola tee

**Põlva–Reola tee** (registrinumbriga 61) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Põlva linnas Kanepi–Leevaku tee 20. kilomeetril (Põlva linnas kannab nimesid Kesk tänav ja Jaama tänav). Tee pikkus on 37,1 km. Tee lõpeb Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa tee 194. kilomeetril Uhti ja Reola küla piiril. Põlva linnas kannab nime J. Käisi tänav.

## Sillad Põlva–Reola teel

Sildade nimistu pärineb teeregistrist.

## Asulad Põlva–Reola teel

Põlva linn, Mammaste küla, Aarna küla, Kiidjärve küla, Koorvere küla, Valgemetsa küla, Leevijõe küla, Vastse-Kuuste alevik, Vooreküla, Talvikese küla, Sirvaku küla, Lalli küla, Rebase küla, Vana-Kuuste küla, Uhti küla
Romanus

**Romanuse** nime on kandnud mitu isikut.

***[[Romanus (paavst)|Romanus]]**, paavst 897
***[[Romanus(Roueni piiskop)|Romanus]]**, Roueni piiskop
***[[Romanus Blayest]]**, pühak
***[[Romanust Caesareast]]**, pühak
***[[Romanus Condat'st]]**, pühak
***[[Romanus Ostiarius]]**, pühak
***[[Romanus Subiacost]]**, pühak

## Vaata ka
***[[Roman]]**
***[[Roman (Bulgaaria tsaar)|Roman]]**, Bulgaaria tsaar
***[[Romanos I]]**, Bütsantsi keiser
* **[[Romanos Kauniltlaulja]]**, bütsantsi hümnograaf
Kanepi–Leevaku tee

**Kanepi–Leevaku tee** (registrinumber 62) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Erastvere külas Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa tee 232. kilomeetril. Tee pikkus on 41,8 km. Tee lõpeb Tartu–Räpina–Värska tee 55. kilomeetril Leevaku külas. Põlva linna tänavatena kannab nimesid Kesk tänav ja Jaama tänav.

## Asulad Kanepi–Leevaku teel

Erastvere küla, Magari küla, Põlgaste küla, Sõreste küla, Puskaru küla, Kähri küla, Tännassilma küla, Metste küla, Puuri küla, Põlva linn, Himmaste küla, Adiste küla, Miiaste küla, Kauksi küla, Kanassaare küla, Võuküla, Leevaku küla.

## Viited
Eesti Meremees

**Eesti Meremees** oli Eesti Merelaevanduse ametkondlik ajaleht, mis ilmus aastail 1950–1953 ja 1957–1962. Sama nime kandis ka Rootsis ilmunud Eesti Meremeeste Uniooni bülletään.

## Eestis
Eesti Merelaevanduse ajalehe esimene number ilmus 21. juulil 1950. Samal aastal hakkas ilmuma ka venekeelne ajaleht Estonski Morjak.

Väljaandja: Eesti Riikliku Merelaevanduse Valitsus, Poliitosakond ja Meretranspordi Tööliste Ametiühingu Vabariiklik Komitee (1950–1953).

## Ajakirjaks muutumine
Aastail 1989–1991 ilmunud Eesti Merelaevanduse ajalehe Eesti Meremees ilmumine jätkus alates 1992. aastast uue väljaandjaga, nimega **Meremees** ja jätkus hiljem ajakirjana Meremees.

## Rootsis
Nime **Eesti Meremees** kandis samuti aastail 1950–1974 Stockholmis ilmunud Eesti Meremeeste Unioni bülletään. Seda rotaprintväljaannet koostasid 1950. aastail Nikolai Metslov ja Voldemar Kures. Eesti Meremeest ilmus kokku 59 numbrit trükiarvuga ligi 550 ning seda jagati tasuta uniooni liikmeile.

## Viited
Karisilla–Petseri tee

**Karisilla–Petseri tee** (registrinumbriga 63) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Karisilla külas Tartu–Räpina–Värska tee 82. kilomeetril. Tee pikkus on 17,8 km. Tee lõpeb Eesti-Venemaa piiril Koidula külas (Koidula piiripunkt).

## Asulad Karisilla–Petseri teel

Karisilla küla, Tonja küla, Lobotka küla, Treski küla, Soe küla, Riihora küla, Kõvera küla, Nedsaja küla, Säpina küla, Matsuri küla, Koidula küla.

 	
## Viited
Susanne Fülscher

**Susanne Fülscher** (sündinud 1961. aastal Hamburgi lähedal Stelles) on saksa kirjanik.

Ta on õppinud Hamburgi ülikoolis germanistikat, pedagoogikat ja prantsuse keelt ning töötanud mõnda aega ajakirjanikuna. Praegu on Susanne Fülscher vabakutseline kirjanik ja elab Berliinis. Tema sulest on ilmunud nii noorsooraamatuid, romaane, lühijutte kui ka filmistsenaariume.

## Eesti keeles ilmunud raamatuid
*"Ilusad tüdrukud ei kuku taevast", tõlkinud Maarja Kangro, Kirilille kirjastus 1998, ISBN 9985886003  
*"Hei, Lilli!", tõlkinud Liina Mittermayr, Avita 2002, ISBN 9985206118
Morjak Estonii

**Morjak Estonii** oli Eesti Merelaevanduse venekeelne ametkondlik ajaleht.

Aastatel 1950–1953 ja 1957–1962 ilmus see nimega **Estonski Morjak** (Эстонский Моряк).

Aastail 1967–1993 ilmus ajaleht kord nädalas nimega Morjak Estonii, jätkus algne numeratsioon.

1972. aastal töötas ajalehe vastutava sekretärina Sergei Dovlatov.

## Viited
Marget Tafel

**Marget Tafel** (sündinud 30. jaanuaril 1946 Tallinnas) on eesti keraamik. 

Ta lõpetas Tallinna 21. Keskkooli ja ERKI 1972 keraamika erialal. 

Kuulub Eesti Kunstnike Liitu, Eesti Keraamikute Liitu ja Kunstihariduse Ühingusse (EstSEA). 

Näitustel osaleb ta alates 1973. aastast.

## Välislingid
*Marget Tafel On-Grupi kodulehel
*Mittetulundusühing Muhu InSEA
Valentina Golubenko

**Valentina Golubenko** (sündinud 29. juulil 1990 Volgogradis) on Venemaa kodakondsusega Eesti päritolu Horvaatia maletaja, naiste suurmeister (2007).

Ta on 2008. aasta neidude U18-vanuseklassi maailmameister.

Golubenko sai FIDE-lt 2006. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 2007. aastal naiste suurmeistri nimetuse. 

## Viited

## Välislingid

* Jüri Muttika, Patt, matt, Eesti Ekspress, 23. märts 2006
* Martti Kass, Konflikt viis Eesti noormaletaja Horvaatia lipu alla, Postimees, 7. september 2007
*Valentina Golubenko pressiteade (*inglise keeles*), 7. november 2008
*Valentina Golubenko partiid
*
Dominic Adiyiah

**Dominic Adiyiah** (sündinud 29. novembril 1989 Accras) on Ghana jalgpallur, kes mängib ründajana Tai klubis Sisaket.

Adiyiah alustas oma karjääri Feyenoord Ghana noortemeeskonnas ja mängis Ghana meistriliiga klubis, Hearth of Lions. 2008. aasta augustis liitus ta Norra kõrgliiga klubiga Fredrikstad.

1. novembril 2009 liitus ta AC Milaniga, kuid seal tal klubi meeskonda jõuda ei õnnestunud. Aastatel 2010–2012 mängis ta laenul Itaalia esiliiga klubis Reggina, Serbia kõrgliiga klubis Partizan, Türgi esiliiga klubis Karşıyaka ja Ukraina kõrgliiga klubis Kiievi Arsenal. 2012. aastal sõlmis ta Kiievi Arsenaliga püsiva lepingu. Kolme Kiievi Arsenalis mängitud hooajal hooaja jooksul lõi ta liigas seitse väravat. 2014. aastal mängis ta Kasahstani kõrgliiga klubis Atõrau.

Aastatel 2015–2018 mängis ta Tai kõrgliiga klubis Nakhon Ratchasima. Sisaketiga liitus ta 2019. aastal.

2009. aastal tuli ta Ghana kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Ta lõi turniiril kaheksa väravat, millega oli turniiri suurim väravakütt. Lisaks valiti ta turniiri parimaks mängijaks. Aastatel 2009–2013 mängis ta Ghana jalgpallikoondises 20 mängus ja lõi neli väravat. Ta kuulus Ghana koondisse 2010. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel ja 2010. aasta maailmameistrivõistlustel.
Margus Hernits

**Margus Hernits** (kuni 1991. aastani **Margus Kulkov**; sündinud 2. oktoobril 1976 Tallinnas) on endine eesti iluuisutaja.

Ta esindas Eestit 1994., 1998. ja 2002. aasta taliolümpiamängudel meeste üksiksõidus. Ta on mitmekordne Eesti meister.

28. novembrist 2011 kuni 3. mai 2013 oli Margus Hernits Eesti Suusaliidu peasekretär.

## Välislingid
*Margus Hernits. "Suurhalli jääl läheb põnevaks", Eesti Päevaleht, 16. jaanuar 2010
*
Eesti Kalur

**Eesti Kalur** oli Stockholmis aastail 1980–1993 ilmunud ajakiri. See asutati 1980. aasta ESTO ajal toimunud Eesti Kalurite Koondise kongressil Stockholmis, et talletada eesti kalurite mälestusi ja edastada värskeid uudiseid. Ilmus neli korda aastas.

Tegevuse lõpetamisel esitas Eesti Kalur viimases numbris üleskutse, et autorid saadaksid oma edaspidised kaastööd Eestis ilmuva ajalehe Meremees lisale Kalamees.

Väljaandja: Eesti Kalurite Koondis

Toimetaja: Elmar Pettai

## Viited
Rivo Tarum

**Rivo Tarum** (sündinud 21. septembril 1984) on eesti loodusfotograaf.

Tarum lõpetas 2010. aastal Luua Metsanduskooli metsanduse erialal.

Ta pildistab peamiselt Eesti loodust.

## Tunnustus

*2009 – seente 1. auhind  Eesti Looduse fotokonkursil
*2010 – peaauhind  Vapramäe-Vellavere-Vitipalu sihtasutuse fotokonkursil
*2010 – seente peaauhind  Eesti Looduse fotokonkursil
*2010 – taimefotode 1. auhind  Eesti Looduse fotokonkursil
*2012 – Tamroni makrofoto konkurss, III koht SNAPi fotokonkursil

## Loomingu näiteid

Pilt:Kaks.jpg|"Kaks"
Pilt:Kuldmuna.jpg|"Kuldmuna"
Pilt:Leht.jpg|"Leht"
Pilt:Peidukas.jpg|"Peidukas"
Pilt:Piiskades.jpg|"Piiskades"
Pilt:Raba.jpg|"Raba"
Pilt:Kärbse asjad.jpg|"Sex"
Pilt:Triibud.jpg|"Triibud"


## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Meta Vannas

**Meta Vannas** (1949–1975 **Jangolenko**, ka **Jangolenko-Vannas**; 9. jaanuar 1924 Suuremõisa vald, Pühalepa kihelkond, Läänemaa (Hiiumaa) – 25. november 2002 Tallinn) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane.

Ta lõpetas 1950. aastal Kärdla Keskkooli.

## Tegevus ELKNÜ-s ja [[EK(b)P]]-s
Nõukogude teise okupatsiooni ajal oli ta alates 1940. aastast ELKNÜ liige ja oli 1941. aastal pioneerijuht Saku pioneerilaagris.

Kommunistliku tegevuse eest oli ta Saksa okupatsiooni ajal vangis Haapsalus, Tallinnas (Lasnamäe vanglas ja Keskvanglas) ning 1944–1945 Stutthofi koonduslaagris.

Ta vabanes märtsis 1945 laagrist, kuid jäi Saksamaale ja töötas Nõukogude vägede tagalas majandusalal. Ta tuli Saksamaalt ära tagasi Eestisse oktoobris 1946.

1947. aastal oli ta ELKNÜ Kõrgessaare vallakomitee sekretär, 1948. aastast ELKNÜ Hiiumaa maakonnakomitee õppiva noorsoo ja pioneeritöö osakonna juhataja ja ELKNÜ Hiiumaa maakonnakomitee teine sekretär. 1952–1954 oli ta ELKNÜ Jõhvi Rajoonikomitee I sekretär.

NLKP liige 1949. aastast. Ta õppis aastatel 1950–1951 EKP Keskkomitee Vabariiklikus Parteikoolis. Ta oli 1957–1960 EKP Jõhvi Rajoonikomitee III sekretär.

Ta lõpetas 1961. aastal NLKP Kõrgema Parteikooli. Ta oli EKP Keskkomitee liige aastatel 1961–1986.

## Tegevus Eesti NSV haldus- ja riigiasutustes
*1954–1957 Jõhvi rajooni TSN TK esimehe asetäitja
*1960–1969 Narva linna TSN Täitevkomitee esimees.
*1969–1975 Eesti NSV teenindusminister

Ta oli ENSV Ülemnõukogu VI, VII, VIII, IX ja X koosseisu saadik.

Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VIII koosseisu Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe asetäitja 1967. aastast, IX koosseisu Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe asetäitja 1975 – 25. mai 1978 ja Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe kohusetäitja 25. mai 1978 – 26. juuli 1978 ning Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe asetäitja 26. juuli 1978 – 1985. 

## Ühiskondlik tegevus
Vannas on olnud Keskerakonna juures tegutseva Sundüürnike Kogu liige ning rahvusvahelise organisatsiooni Rombergpark komitee asepresident.

## Tunnustus
* Lenini orden (1965)
* Tööpunalipu orden (2 tk)
* orden Austuse märk
* medal Eeskujuliku töö eest
* medal Töövapruse eest

## Teoseid
*"Tänase Eesti naised". Tallinn: Eesti Raamat, 1975
*"Häirekella hüüd". Tallinn: Eesti Raamat, 1980
*"Põhiseadus ja naised". Tallinn: Eesti Raamat, 1981
### Artikleid
*"Holokausti asemele massimõrvade mälestuspäev?". Kesknädal, 9. oktoober 2002

## Viited

## Välislingid

*Meta Vannase foto
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Must pappel

**Must pappel** (*Populus nigra* L.) on puuliik pajuliste sugukonna papli perekonnast.

## Kaasani kiriku pappel

Eesti jämedaim must pappel kasvas Tallinnas Liivalaia tänaval Tallinna Kaasani kiriku aias, puu ümbermõõt oli 698 cm. Kuni murdumiseni 16. novembril 2004 oli see Tallinna jämedaim puu.

## Viited

## Välislingid
*
Hevesi komitaat

**Hevesi komitaat** on 1. järgu haldusüksus Ungari põhjaosas. Kagupiiril voolab Tisza. Põhjaosas asuvad Mátra ja Bükki mäestik.

Komitaadi halduskeskus on Eger, teised suuremad linnad on Heves, Gyöngyös ja Hatvan.

Komitaadist hõlmab 13% Bükki rahvuspark.

## Haldusjaotus

## Välislingid

*Komitaadi koduleht
Kõrge raikaerik

**Kõrge raikaerik** (*Arrhenatherum elatius* L.) on taimeliik kõrreliste sugukonnast raikaeriku perekonnast.

Taime on kutsutud ka **kõrgeks kaerandiks**, **kõrgeks raiheinaks** ja **prantsuse raiheinaks**.

Kõrge raikaerik kasvab 50...150 cm kõrguseks.

## Välislingid
*
Chuxiongi Jii autonoomne ringkond

**Chuxiongi Jii autonoomne ringkond** on 2. järgu haldusüksus (autonoomne ringkond) Hiinas Yunnani provintsis. 

## Haldusjaotus
Jaguneb üheks maakonna õigustega linnaks ja üheksaks maakonnaks: 
* Chuxiong
* Dayao maakond
* Lufengi maakond
* Moudingi maakond
* Nanhua maakond
* Shuangbai maakond
* Wudingi maakond
* Yao'ani maakond
* Yongreni maakond
* Yuanmou maakond

## Välislingid
* Ringkonnavalitsus
Chengdu Shi

**Chengdu** (hiina 成都市) on ringkonna õigustega linn Hiinas, Sichuani provintsi halduskeskus. See on Edela-Hiina tähtsaim majandus- ja transpordikeskus.

## Haldusjaotus
Chengdu on ringkonnaõigustega linn, mis koosneb 9 linnarajoonist (区 *qu*), 4 maakonna õigustega linnast (市 *shi*) ja 6 maakonnast (县*xian*):

## Viited

## Välislingid
* Chengdu Shi koduleht
Katie Melua

**Ketevan Melua** (gruusia keeles ქეთევან მელუა; sündinud 16. septembril 1984 Khuthaisis) on gruusia päritolu Briti laulja ja laulukirjutaja. 

## Elukäik
Katie Melua on sündinud Gruusias. Kaheksa-aastaselt, aastal 1993, asus ta koos perega elama Põhja-Iirimaale Belfasti, kus ta isa sai tööd arstina. Kui ta oli neljateistkümnene, kolis pere Inglismaale Londonisse. 

10. augustil 2005 sai Melua Suurbritannia kodakondsuse.

## Karjäär muusikuna
Melua sõlmis lepingu väikese plaadifirmaga Dramatico. Mike Batti käe all tegi ta oma muusikalise debüüdi 2003. aastal. Aastal 2006 oli ta Suurbritannia suurima plaadimüügiga naislaulja ning Euroopa suurima läbimüügiga naissolist Euroopas.

2010 välja antud stuudioalbumi "The House" produtsent oli William Orbit.

25. märtsil 2014 esines Katie Melua Tallinnas Nokia kontserdimajas oma "Simplified" turneega.

## Diskograafia
### Albumid
#### Stuudioalbumid
* *[[Call Off the Search (Katie Melua album)|Call Off the Search]]* (2003)
* *[[Piece by Piece (Katie Melua album)|Piece by Piece]]* (2005)
* *[[Pictures (Katie Melua album)|Pictures]]* (2007)
* *[[The House (Katie Melua album)|The House]]* (2010)
* *Secret Symphony* (2012)
* *Ketevan* (2013)
* *In Winter* (2016)
* *Album No. 8* (2020)
* *Love & Money* (2023)

#### Kogumikalbumid
* *[[The Katie Melua Collection]]* (2008)

#### Kontsertalbumid
* *[[Live at the O² Arena]]* (2009)

### DVD-d
* *[[On the Road Again (Katie Melua DVD)|On the Road Again]]* (2006)
* *[[Concert Under the Sea (Katie Melua DVD)|Concert Under the Sea]]* (2007)
* *[[Katie Melua with the Stuttgart Philharmonic Orchestra (Katie Melua DVD)|Katie Melua with the Stuttgart Philharmonic Orchestra]]* (2011)

## Varia
Katie Melua on kantud Guinnessi rekordite raamatusse kui kõige sügavamal vee all esinenud muusik. 2. oktoobril 2006 esines Melua koos oma bändi liikmetega Norra firma Statoil Põhjameres asuva naftapuurtorni jalas 303 meetrit allpool merepinda. Sellest ettevõtmisest ja kontserdist anti 2007 välja DVD "Concert Under the Sea".

## Välislingid
*Katie biograafia tema ametlikul kodulehel
Anshuni sild

**Anshuni sild** (hiina 安順橋) on Hiinas Sichuanis Chengdu linnas asuv sild üle Jini jõe. See ehitati 2003. aastal 1980. aastatel üleujutuses hävinud silla asemele.

Sillal asub üsna suur restoran.
Panzhihua Shi

**Panzhihua** (hiina 攀枝花市) on ringkonna õigustega linn Hiinas Sichuani provintsi lõunaosas. Piirneb läänes ja lõunas Yunnaniga.

1965–1987 oli linna nimi *Dukou*. 1978 liideti linnaga Miyi ja Yanbiani maakond.

## Haldusjaotus
Panzhihua on ringkonnaõigustega linn, mis koosneb 3 linnarajoonist (区 *qu*) ja 2 maakonnast (县*xian*):
* Dong Qu linnarajoon (东区)
* Xi Qu linnarajoon (西区)
* Renhe linnarajoon (仁和区)
* Miyi maakond (米易县)
* Yanbiani maakond (盐边县)
Valge mesikas

**Valge mesikas** (*Melilotus albus*) on liblikõieliste sugukonda mesika perekonda kuuluv rohttaim.

## Levik

Valge mesikas kasvab pärismaisena Euroopas ja Aasias. Ta kasvab peaaegu kõikjal Euroopas ning Siberis, Kaug-Idas ja Kesk-Aasias; võõrliigina ka Ameerikas ja Austraalias. Eestis on ta sage. 

Eestis on aretatud sort "Kuusiku 1", mida kasvatatakse laialdaselt kultuurtaimena.

Taim talub hästi kuiva ja kivisemat pinnast; kasvab eelkõige teeservadel, ka jäätmaadel.

## Kirjeldus
Valge mesikas on kaheaastane ühekojaline taim.

Ta on püstise alt puituva varrega ning kasvab 20–120 cm kõrguseks. Varrele kinnituvad 1–2 cm pikkused kolmetised hambulise servaga liitlehed. 

Taim õitseb juunist septembrini. Õied on valged ja tugeva lõhnaga ning paiknevad 40–80 kaupa pikkades kitsastes püstistes kobaras. Ta on putuktolmleja.

Vili on 3,6–5 mm pikkune ja 2–2,5 mm laiune kaun, milles on üks kuni kolm, tavaliselt kaks seemet. Taim paljuneb seemnetega. Eesti sordi Kuusku 1 juures on keskmiseks seemnesaagiks 1 ha kohta saadud 240 kg.

## Kasutamine
Valge mesikas on väga hea meetaim ning seda kultiveeritakse mesilate läheduses. Seda kasvatatakse ka loomade söödaks, sest mesikas annab suure haljasmassi.

Taime on kasutatud ka pinnase parandajana, sest tema juurtel elavad mügarbakterid rikastavad mulda lämmastikuga. Samuti aitab mesika kasvatamine mulda kobestada.

Valgele mesikale annab lõhna taimes sisalduv kumariin, mida kasutatakse muu hulgas lõhna- ja maitseainete valmistamiseks ning farmaatsiatööstuses antikoagulantide lähteainena.

Mesika külvinorm on 5–10 kg/ha (sordil Kuusiku 1).

## Viited

## Välislingid

* 

* Liigikirjeldus
Hanijalg

**Hanijalg** (*Potentilla anserina*) on roosõieliste sugukonda marana perekonda kuuluv rohttaim.

Hanijalg kasvab peaaegu kõikjal maailmas, levinum on põhjapoolkera parasvöötmes. Eestis on ta väga sage. Ta kasvab niiskel pinnasel; niitudel, karjamaadel, kraavikallastel, jäätmaadel ja mujal. Ta pole pinnase suhtes nõudlik, kuid eelistab valgusrikkaid kohti.

Hanijalg on mitmeaastane ühekojaline taim. Ta on roomava varrega, kasvab umbes 10 cm kõrguseks. Taim õitseb maist augustini, õied on kollased.

Hanijalg on hea meetaim.

## Välislingid

* Liigikirjeldus
*
Rand-linnurohi

**Rand-linnurohi** ehk **rand-kirburohi** (*Polygonum oxyspermum*) on tatraliste sugukonda kirburohu perekonda kuuluv üheaastane rohttaim.

Rand-linnurohi kasvab mererannal klibusel pinnal, eriti kohtades, kus randa uhutakse põisadrut, mis aitab sobivat kasvupinnast moodustada. 

Taim on Eestis harv ning kuulub II kategooria kaitsealuste liikide hulka.

Taim kasvab 20–60 cm kõrguseks, vars on roomav. Ta õitseb juulist septembrini. Õied on punased, valge äärega. Vili on pähklike, mis on suuteline pikka aega merevees pinnal püsima.

## Välislingid
*
Joan Baez

**Joan Chandos Baez** (sündinud 9. jaanuaril 1941 New Yorgis Staten Islandil) on ameerika folkmuusik, protestilaulja, laululooja ning vägivallatuse ja keskkonnakaitse aktivist.

Tema isa Albert Baez oli silmapaistev Mehhiko päritolu füüsik. Tema ema oli šoti päritolu. Joanil oli kaks õde: Pauline Thalia Baez Bryan (1938–2016), tuntud kui Pauline Marden, ja Margarita Mimi Baez Fariña (1945–2001), tuntud kui Mimi Fariña, kes tegelesid samuti muusika ja poliitilise aktivismiga.

Tema esimene pill oli ukulele, mõni aeg hiljem hakkas ta mängima ka kitarri. Tema esimene sooloalbum ilmus 1960. aastal. 1960. aastate alguses olid tal lähedased suhted folklaulja Bob Dylaniga. Rahvusvahelise läbimurde tõi Baezile 1964. aastal Phil Ochsi laul "There But For Fortune". Erakordse edu saavutasid Baezi enda laul "Diamonds & Rust" (1975) ja "We Shall Overcome", millest sai USA protestimeelsuse üheks hümniks.

Ta on viljelnud lisaks folgile ka kantri-, pop- ja gospelmuusikat. Kuigi Baez kirjutas ka ise laule, laulis ta Dylani, The Allman Brothers Bandi, The Beatlesi, Leonard Coheni, Woody Guthrie, The Rolling Stonesi, Pete Seegeri ja paljude teiste muusikute laule. Tal on suure ulatusega (kolm oktavit) ja erilise vibraatoga sopranihääl.

Ta esines kolme lauluga ("Joe Hill", "Sweet Sir Galahad" ja "We Shall Overcome") 1969. aastal Woodstocki festivalil.

2007. aastal pälvis ta elutöö Grammy. 2017. aastal võeti ta Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks. 2020. aastal pälvis ta Kennedy keskuse elutööauhinna.

Baez on eluaeg olnud pühendunud vägivallatuse, kodanikuõiguste, inimõiguste ja keskkonna eest võitlemisele.

## Viited

## Välislingid
* Joan Baez – koduleht
Woodstock

**Woodstock** on vald (*[[town]]*) Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigis Ulsteri maakonnas. Põhjas piirneb Woodstock Greene'i maakonnaga.

Woodstocki järgi oli nimetatud ka 1969. aastal toimunud legendaarne Woodstocki festival, ehkki see toimus umbes 70 km kaugusel Bethelis.

## Välislingid
*
Woodstocki festival

**Woodstocki festival** (ametlikult **Woodstock Music & Art Fair – 3 Days of Peace & Music**) oli 15.–18. augustil 1969 USA-s New Yorgi osariigis toimunud muusikafestival. See tähistas hipiliikumise kõrgpunkti ja ühtlasi lõppu. Ametlikult pidi festival toimuma 15.–17. augustil, kuid see venis 18. augusti hommikuni. Festival leidis aset Betheli väikelinna lähedal farmimaal festivalile nime andnud Woodstocki linnast umbes 70 kilomeetri kaugusel edelas.

Nelja päeva jooksul külastas festivali üle 400 000 inimese ning esines 32 ansamblit ja sooloesinejat, teiste seas Jimi Hendrix, Janis Joplin ja The Who.

Festival jäädvustati dokumentaalfilmi "Woodstock", mis pälvis 1970. aastal parima dokumentaalfilmi Oscari.

## Esinejad
### Reede, 15. august – laupäev, 16. august
* Richie Havens – avas festivali kell 5:07 pärastlõunal. Algselt pidi avaesineja olema ansambel Sweetwater, kes sarnaselt mitme teise esinejaga mitu tundi hilines
* Swami Satchidananda – andis kell 7:10 õhtul festivali avakõne
* Sweetwater
* Bert Sommer
* Tim Hardin
* Ravi Shankar
* Melanie – astus lavale planeerimata, sest ansambel The Incredible String Band keeldus vihma tõttu esinemast
* Arlo Guthrie
* Joan Baez

### Laupäev, 16. august – pühapäev, 17. august
* Quill
* Country Joe McDonald – tegi planeerimata sooloesinemise, sest Santana polnud veel valmis lavale minema; astus üles ka järgmisel päeval
* Santana – ansambli 20-aastane trummar Michael Shrieve oli festivali noorim osaleja
* John Sebastian
* Keef Hartley Band
* The Incredible String Band
* Canned Heat
* Mountain
* Grateful Dead
* Creedence Clearwater Revival
* Janis Joplin (koos The Kozmic Blues Bandiga)
* Sly and the Family Stone
* The Who
* Jefferson Airplane

### Pühapäev, 17. august – esmaspäev, 18. august
* Joe Cocker ja The Grease Band – pärast Cockeri esinemist katkestas festivali mitmeks tunniks äikesetorm
* Country Joe and the Fish – Country Joe McDonaldi teine esinemine
* Ten Years After
* The Band
* Johnny Winter
* Blood, Sweat & Tears
* Crosby, Stills, Nash & Young
* Paul Butterfield Blues Band
* Sha Na Na
* Jimi Hendrix/Gypsy Sun & Rainbows

## Välislingid
* "Woodstock 40: Festivali värava taha jäi miljon pettunut". Õhtuleht. 15.8.2009
Bethel

**Bethel** on vald (*[[town]]*) Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigis Sullivani maakonnas. Selle pindala on 233 km². Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 3959. Aastal 2010 oli elanikke 4255.

Bethelis toimus 1969. aastal legendaarne Woodstocki festival.

## Viited
Massimo Ambrosini

**Massimo Ambrosini** (sündinud 29. mail 1977 Pesaros) on Itaalia jalgpallikoondise endine mängija (poolkaitsja).

## Klubikarjäär

Ambrosini debüteeris Itaalia esiliigas Serie B 17-aastaselt hooajal 1994/95 Cesena meeskonnas. Aastatel 1995–2013 kuulus ta AC Milani ridadesse. Ta aitas oma meeskonna 2003. ja 2007. aastal UEFA Meistrite liiga võidule. 2009. aastal sai temast AC Milani kapten. Karjääri viimasel hooajal 2013–14 mängis ta Fiorentinas.

## Koondisekarjäär

Ambrosini debüteeris Itaalia jalgpallikoondises 1999 Horvaatia jalgpallikoondise vastu.

Ambrosini arvati 2000. aasta EM-il osalevale Itaalia koondisse. Itaalia võitis alagrupis kõik mängud, seejärel veerandfinaalis 2:0 Rumeenia jalgpallikoondise ja poolfinaalis pärast väravateta lõppenud mängu penaltiseerias Hollandi jalgpallikoondise. Finaalis Prantsusmaa jalgpallikoondise vastu vahetati Ambrosini sisse 66. minutil eduseisul 1:0, kuid Sylvain Wiltord suutis 4. üleminutil lüüa viigivärava ja David Trezeguet lõi lisaajal Prantsusmaa võiduvärava.

Samal aastal osales Abrosini Itaalia meeskonnas 2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys. Alagrupis mängis ta kaks esimest mängu algusest lõpuni ning neis alistas Itaalia Austraalia jalgpallikoondise 1:0 ja Hondurase jalgpallikoondise 3:1. Selles mängus lõi Ambrosini ka värava, 18. minutil seisuks 2:0. Sellega oli edasipääs alagrupist tagatud. Viimases mängus, mis lõppes 1:1 viigiga Nigeeria jalgpallikoondise vastu, vahetati Ambrosini sisse alles 80. minutil. Itaalia pääses alagrupivõitjana veerandfinaali, kus aga kaotas Hispaania jalgpallikoondisele 0:1 Gabri García 86. minutil löödud väravast. Ambrosini mängis kogu mängu.

Vigastuse tõttu ei saanud Ambrosini osaleda 2002. ja 2006. aasta MM-il. 2004. aasta EM-ile teda samuti ei kutsutud, küll aga pääses ta 2008. aasta EM-koondisse. Avamatši Hollandi vastu mängis Ambrosini algusest lõpuni ja Itaalia kaotas 0:3. Rumeenia jalgpallikoondise vastu vahetati ta sisse 85. minutil ja mäng lõppes 1:1. Prantsusmaa vastu vahetati Ambrosini sisse 55. minutil eduseisul 1:0 ja Itaalia võitis 2:0. Selle võiduga tagas Itaalia edasipääsu kõik mängud võitnud Hollandi järel. Veerandfinaalis Hispaania vastu mängis Ambrosini taas kogu kohtumise ja teenis ainsa itaallasena selles mängus kollase kaardi (31. minutil). Mängust väravaid ei löödud, aga penaltiseerias (Ambrosini lööma ei pidanud) võitis Hispaania 4:2.

Pärast seda, kui Itaalia koondise peatreeneriks sai 2008. aastal Marcello Lippi, Ambrosinit rohkem Itaalia jalgpallikoondisse ei kutsutud. Kokku mängis ta Itaalia koondises 35 mängu, kuid ei löönud neis ühtegi väravat.

## Auhinnad
* Serie A võitja: 1996, 1999, 2004, 2011
* Itaalia karikavõitja: 2003
* Itaalia superkarika võitja: 2004, 2011
* UEFA Meistrite liiga võitja: 2003, 2007
* UEFA superkarika võitja: 2003, 2007
* FIFA klubide maailmameister: 2007
Oguchi Onyewu

**Oguchialu Chijioke Onyewu** (sündinud 13. mail 1982 Washingtonis) on endine USA jalgpallur, kaitsja.

Ta alustas oma klubikarjääri Ameerikas. Hiljem siirdus Belgia klubisse Standard Liège. 2009. aasta juulis siirdus ta AC Milani, kuid ta ei pääsenud kordagi Milani võistkonnas väljakule Itaalia liigas. 2011–2013 mängis ta Lissaboni Sportingus, 2013–2014 Queens Park Rangersis, 2014 Sheffield Wednesdays ja 2014–2015 Charlton Athleticus. Karjääri lõpetas ta 2017. aastal 

Debüüdi USA rahvuskoondises tegi Onyewu 13. oktoobril 2004 mängus Panama vastu.

Esimese värava lõi ta USA rahvuskoondises 21. juulil 2005. aasta CONCACAF Gold Cupi turniiri poolfinaalis Hondurase vastu. Rahvuskoondises mängis ta aastatel 2004–2014 kokku 69 mängu ja lõi 6 väravat.
Noollehine malts

**Noollehine malts** (*Atriplex calotheca*) on rebasheinaliste sugukonda maltsa perekonda kuuluv rohttaim.

## Välislingid
*
Algo Kärp

**Algo Kärp** (sündinud 13. aprillil 1985 Tarvastus) on Eesti murdmaasuusataja.

Algo Kärp osales esimest korda maailma karikasarjas 7. jaanuaril 2006 Otepää MK-etapil 15 km klassikasõidus ja sai 57 startinu seas 50. koha. Ta on osalenud () 91 MK-etapil ja jõudnud punktikohale ehk 30 parema hulka kaheksal korral. Esimese punktikoha sai Kärp 16. jaanuaril 2010 MK-etapil Otepääl, kui oli 15 km klassikasõidus 29. kohal. Parim koht MK-etapil on 8. märtsil 2014 Oslos 50 km klassikasõidus saadud 16. koht.

Tour de Skil on ta jõudnud kolm korda 30 parema hulka. 2009. aastal sai ta Val di Fiemmes 20 km ühisstardiga sõidus 21. koha. 2010. aastal sai ta Tour de Ski Dobbiaco etapil 10 km klassikasõidus 22. koha  ja Val di Fiemme etapil 20 km ühisstardiga sõidus 29. koha.

2009. aasta Estoloppeti pikamaasuusatajate sarja avanud Tamsalu-Neeruti suusamaratoni võitis Algo Kärp Jaak Mae ja Aivar Rehemaa ees. Samal aastal peetud 25. Viru maratoni lõpetas ta samuti esimesena. Nädal aega hiljem toimunud Haanja maratonil oli Kärp jälle esimesena finišis. Võib veel lisada, et ta jäi teist aastat järjest teistele püüdmatuks.

2019. aasta veredopinguskandaalis tunnistas Kärp veredopingu kasutamist.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2010  Vancouveris
** 41. koht 50 km klassikas
** 14. koht teatesõidus
*2014  Sotšis
** 42. koht 15 km klassikas
** 10. koht teatesõidus
*2018  Pyeongchangis
** 17. koht 50 km klassikas
** 12. koht 4×10 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2009  Liberecis
** 57. koht 15 km klassikas
*2011  Oslos
** 23. koht 15 km klassikas
** 10. koht teatesõidus
*2013  Val di Fiemmes
**47. koht 50 km klassikas
*2015  Falunis
**21. koht 50 km klassikas
*2017  Lahtis
**26. koht 15 km klassikas

## Tunnustus
*2018 – Viljandimaa parim meessportlane

## Viited

## Välislingid
*Algo Kärp Eesti Suusaliidu kodulehel
*Algo Kärp FIS-i kodulehel (fis-ski. com)
* Eesti Suusaliit, Algo Kärp ja Eccua OÜ sõlmisid sponsorlepingu
*Veiko Visnapuu, Eile selgus, et Kärp käis olümpial murtud roietega, Eesti Päevaleht, 6. märts 2010
*
Marco Borriello

**Marco Borriello** (sündinud 18. juunil 1982 Napolis) on Itaalia jalgpallikoondise endine ründaja.

## Klubikarjäär

Borriello mängis AC Milani noorteklubides, kuid ei saanud kuigi palju mänguaega.

2000 hakkas ta mängima Itaalia tugevuselt 4. liigas Serie C2 Triestina eest. 9 mängus lõi ta 1 värava. Seejärel edutati ta Trevisosse, mis mängis 2000. ja 2001. aastal Serie B-s ja langes 2002. aastaks Serie C1-sse. Borriello lõi 27 mängus 10 väravat.

2002 sai Borriello lepingu AC Milaniga ja leping kehtis kuni 2007, kuid selle aja jooksul mängis ta Milanis kõigest 16 mängu ja lõi 1 värava. Põhiliselt oli ta välja laenatud teistesse Serie A klubidesse. Nii lõi ta Empoli kasuks 12 mänguga 1 värava, Reggina kasuks 30 mänguga 2 väravat, Genua Sampdoria kasuks 11 mänguga 2 väravat ja Serie B-s mänginud Treviso kasuks 20 mänguga 5 väravat. Siiski loetakse teda AC Milaniga UEFA Superkarika võitjaks 2003, Serie A võitjaks 2004 ja UEFA Meistrite Liiga võitjaks 2007.

21. juunil 2007 sõlmis ta lepingu Genoa CFC-ga. Borriello lõi sellel hooajal 19 väravat 35 mängus ja oli Serie A paremuselt kolmas väravakütt Alessandro Del Piero ja David Trézéguet' järel. CFC saavutas 10. koha.

2008 mais siirdus Borriello tagasi Milani.

## Rahvuskoondisekarjäär

2001–2003 mängis Borriello Itaalia U-21 jalgpallikoondises 12 mängu ja lõi neis 6 väravat.

Esimese mängu Itaalia jalgpallikoondise eest tegi Borriello 6. veebruaril 2008 Portugali jalgpallikoondise vastu. Itaalia võitis selle 3:1. Borriellu kutsuti Itaalia koondisse 2008. aasta EM-iks, kuid mängida ta ei saanud.
Akvitaania madalik

**Akvitaania madalik** ehk **Garonne'i madalik** on madalik Prantsusmaa edelaosas Garonne'i jõe kesk- ja alamjooksul Püreneede, Keskmassiivi ja Biskaia lahe vahel.

Madalik paikneb tektoonilises mäestikuesises nõos, mis on täidetud kainosoikumi setetega. Kõrgus kasvab Biskaia lahest ida poole ja põhjast lõuna poole kuni 200–300&nbsp;m.

Pinnamoes on iseloomulik laiade jõeorgude (Garonne'i jõgi lisajõgedega, Adouri jõe lisajõed) ja tasaste jõgedevaheliste alade vaheldumine.

Biskaia lahe rannikul paikneb Landes – järverikas liivane soostunud madalik.

Kasvavad laialehised metsad, männimetsad ja põõsastikud.

Kasvatatakse tubakat, teraviljakultuure, puuvilju, viinamarju.
Gennaro Gattuso

**Gennaro Ivan Gattuso** (sündinud 9. jaanuaril 1978) on Itaalia jalgpallitreener ja endine jalgpallur (poolkaitsja).

Mängijana võitis ta Milaniga kaks korda nii UEFA Meistrite Liiga kui ka Serie A.

## Klubikarjäär
Gattuso siirdus 1997 Šotimaa liiga klubisse Rangers. 1998 müüdi ta 4 miljoni euro eest Serie A klubisse Salernitana. Tema head esitused jäid silma Milanile, kes ta enda juurde kutsus. AC Milani siirdus Gattuso 1999. aastal. AC Milanis mängis ta kuni 2012. aastani.

## Koondisekarjäär
Gattuso kuulus Itaalia koondisse 73 mängus. Ta mängis 2000. aasta suveolümpiamängudel, 2002. ja 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel; 2004. ja 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel jalgpallis ja 2009. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.

## Treenerikarjäär
Pärast jalgpallurikarjääri lõppu alustas Gattuso tööd treenerina. Ta on juhendanud selliseid klubisid nagu Palermo (2013), OFI Kreeta (2014), Pisa (2015–2017), AC Milan (2017–2019) ja Napoli (2019–2021). Alates 2022. aasta juunist on ta Hispaania kõrgliigaklubi Valencia peatreener.

## Saavutused
### Mängijana
;Milan
*Serie A: 2003–04, 2010–11
*Coppa Italia: 2002–03
*Supercoppa Italiana: 2004, 2011
*UEFA Meistrite Liiga: 2002–03, 2006–07
*UEFA Superkarikas: 2003, 2007
*Klubide maailmameistrivõistlused: 2007

### Treenerina
;Napoli
*Coppa Italia: 2019–20
Võru–Põlva tee

**Võru–Põlva tee** (registrinumbriga 64) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Võru linnas Võru–Räpina tee ja Võru–Verijärve tee alguses (Võru linnas Tartu tänava ja Jüri tänava ristmikul). Tee pikkus on 24,7 km. Tee lõpeb Põlva linnas Kanepi–Leevaku tee 20. kilomeetril (Põlva linnas Võru tänava ja Kesk tänava ristmikul). Võru linna tänavana kannab nime Tartu tänav. Põlva linna tänavana kannab nime Võru tänav.

## Sillad Võru–Põlva teel

Sildade nimistu pärineb teeregistrist.

## Asulad Võru–Põlva teel

Võru linn, Kirumpää küla, Loosu küla, Väimela alevik, Kärnamäe küla, Joosu küla, Vana-Koiola küla, Vardja küla, Himma küla, Meemaste küla, Rosma küla, Põlva linn.
Aleksander Ansberg

**Aleksander Ansberg** (27. veebruar 1909 Gattšina – 20. veebruar 1975 Tallinn) oli Eesti NSV riigitegelane.

## Elukäik
Ta oli lõpetanud Leningradi Juriidilise Instituudi. 1938. aastast töötas ta Leningradi Riiklikus Arbitraažis.

Ta oli Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja aastatel 1950–1952, Tallinna Oblastinõukogu Täitevkomitee esimees 1952–1953, Eesti NSV kultuuriminister 17. aprill 1953 – 19. aprill 1963, Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe asetäitja, Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe kohusetäitja 7. oktoober 1970 – 22. detsember 1970.

Aleksander Ansberg oli ka valitud 1956, 1958, 1960, 1961, 1971. aastal EKP Keskkomitee liikmeks.

## Tunnustus
*1950 Lenini orden
*1969 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Teosed
*Aleksander Ansberg, Vello Tarmisto. "Eesti NSV. Majandus ja kultuur". Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1960

## Viited

## Välislingid
Charles Bukowski

**Henry Charles Bukowski** (16. august 1920 – 9. märts 1994) oli USA luuletaja ja proosakirjanik.

## Teosed eesti keeles

### Romaanid
*Post Office (1971), "Postkontor", tõlkinud Kaur Kender, Hotger 2001, ISBN 9985839714
*Factotum (1975), "Faktootum", tõlkinud Mihkel Mõisnik, Hotger 2016, ISBN 9789949457205
*Women (1978), "Naised", tõlkinud Peeter Sauter, Hotger 2001, ISBN 9985839722; 2. trükk: sari Eesti Päevalehe raamat, 2006, ISBN 8498196094 (38. raamat)
*Ham on Rye (1982), "Sink leiva vahel", tõlkinud Peeter Sauter, Hotger 2016, ISBN 9789949457212
*Hollywood (1989), "Hollywood", tõlkinud Mihkel Mõisnik, Hotger 2007, ISBN 9789985970799
*Pulp (1994), "Pulp", tõlkinud Mihkel Mõisnik, Hotger 2003, ISBN 9985949404

### Kogumikud
*Erections, Ejaculations, Exhibitions, and General Tales of Ordinary Madness (1972), "Tavalised ogarused", tõlkinud Peeter Sauter, Elmatar 2005, ISBN 9949406528
*South of No North (1973), "Põhjatuse piiril", tõlkinud Joonas Kiik, Hotger 2001, ISBN 9985839862
*"Ikkagi on tore olla Bukowski", valikkogu, koostanud Hasso Krull, Carolina Pihelgas ja Anna-Magdaleena Kangro, Kaksikhammas 2017, ISBN 9789949999118

## Kirjandus
* Howard Sounes, "Charles Bukowski: pöörase elu rüpes" (*Charles Bukowski: locked in the arms of a crazy life*; biograafia). Inglise keelest tõlkinud Katrin Kiik ja Tuuli Seinberg; Charles Bukowski joonistused. Tänapäev, Tallinn 2003, 330 lk, ISBN 998562162X

## Välislingid
* Lauri Sommer, "Mees pudeli, totsi ja kirjutusmasinaga" (Howard Sounesi Bukowski-biograafia arvustus) – Postimees 12. 12. 2003, lk 21
* Vaapo Vaher, "Oma lõbuks hulludes" (Howard Sounesi Bukowski-biograafia arvustus) – Eesti Päevaleht/Arkaadia, 24. 12. 2003, lk 9
Kilomeeter tunnis

**Kilomeeter tunnis** (km/h) on kiiruse mõõtühik, mis näitab, mitu pikkusühikut (kilomeetrit) läbitakse ajaühikus (tunnis).

Tähis on km/h.

## Vaata ka
*Miil tunnis
*Meeter sekundis
*Sõlm
*Jalg sekundis
*Keskmine kiirus
*Kiirendus
Kaija Vahtra

**Kaija Vahtra** (neiupõlvenimi **Kaija Udras**; sündinud 4. detsembril 1986 Võrus) on Eesti endine murdmaasuusataja.

2009. aasta maailmameistrivõistlustel Liberecis osales Vahtra esimest korda täiskasvanute tippvõistlusel. Ta võistles kahel individuaalsel ja kahel võistkondlikul alal. Individuaalselt sai ta parima koha 1,3 km sprindi vabasõidus, kui lõpetas 22. kohaga. Kvalifikatsioonisõidu lõpetas Udras 16. kohal. 10 km klassikasõidus sai ta 54. koha. Paarissprindis oli ta koos Kaili Sirgega 12. kohal. 

Vahtra osales esimest korda maailma karikasarjas 8. jaanuaril 2005 Otepää etapil 10 km klassikasõidus ja sai viimase ehk 45. koha. Ta on osalenud 34 MK-etapil ja jõudnud 30 parema hulka ehk punktikohale kuuel korral. Esimese punktikoha sai Udras 3. märtsil 2009 Lahtis, kui oli 1,2 km sprindi vabasõidus 26. kohal.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
2010  Vancouveris
* 31. koht klassikasprindis

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
2011  Oslos 
* 65. koht vabatehnikasprindis

### Eesti meistrivõistlustel
*2007 Otepääl
**  hõbemedal sprindi vabasõidus

*2008 Jõulumäel
**  hõbemedal 10 km klassikasõidus

*2009 Otepääl
**  **Eesti meister** suusavahetusega sõidus (5+5 km)
**  **Eesti meister** 3×5 km teatesõidus
**  pronksmedal 10 km ühisstardiga klassikasõidus

*2010 Otepääl
**  **Eesti meister** sprindi vabasõidus

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
#### Maailma karikasarja etappide punktikohad

## Viited

## Välislingid

* Kaija Udras Eesti Suusaliidu kodulehel
* 
* Kaija Udras Facebooki lehel
*
Võru–Räpina tee

**Võru–Räpina tee** (registrinumbriga 65) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Võru linnas Võru–Põlva tee ja Võru–Verijärve tee alguses (Võru linnas Tartu tänava ja Jüri tänava ristmikul). Tee pikkus on 44 km. Tee lõpeb Räpina linnas Tartu–Räpina–Värska tee 64. kilomeetril (Räpina linnas Võru maantee ja Võõpsu maantee ristmikul). Võru linna tänavatena kannab nimesid Jüri tänav ja Räpina maantee. Võrumõisa külas kannab nime Räpina maantee. Räpina linna tänavana kannab nime Võru maantee.

## Sillad Võru–Räpina teel

Sildade nimistu pärineb teeregistrist.

## Asulad Võru–Räpina teel

Võru linn, Võrumõisa küla, Puusepa küla, Kääpa küla, Listaku küla, Pindi küla, Paidra küla, Leevi küla, Jõeveere küla, Vinso küla, Viluste küla, Veriora alevik, Pahtpää küla, Kirmsi küla, Rahumäe küla, Sillapää küla, Räpina linn.

## Tee korrashoid
2020. aastal rekonstrueeritakse Vinso–Kirmsi teelõiku (maantee km 26–35,1). Ehitustööde maksumus on 3,9 miljonit eurot.

## Viited