open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ney

**Ney** oli Prantsusmaa aadlisuguvõsa.

Napoleon I nimetas marssal Michel Ney (1769–1815) pärast Elchingeni lahingut, 6. juunil 1808, Elchingeni hertsogiks (Duc d'Elchingen) ja pärast Borodino lahingut, 25. märtsil 1813, Moskva vürstiks (Prince de la Moskowa). Mõlemad tiitlid olid pärilikud, jagati Michel Ney poegade vahel (sünnieesõigus oli Moskva vürstil) ja neid võis taasühendada ainult võrdväärsete pärijate puudumisel, nagu 1928. aastal ka juhtus. 

Michel Ney abiellus 1802. aastal Aglaé Louise Auguié'ga (1782–1854), kellega tal oli neli poega:
*Joseph Ney, teine Moskva vürst (1803–1857)
*Michel Ney, teine Elchingeni hertsog (1804–1854)
*Eugène Ney, krahv (1808–1845)
*Edgar Ney, kolmas Moskva vürst (1812–1882)

Viimane Elchingeni hertsog ja Moskva vürst Michel Ney suri 19. detsembril 1969 ja tema ainus tütar Laetitia 10. veebruaril 2005.

## Elchingeni hertsogid
*1808–1815 Michel Ney (ka Moskva vürst, hukatud, 1769–1815)
*1826–1854 Michel Ney (eelmise teine poeg, hukkus Krimmi sõjas, 1804–1854)
*1854–1881 Michel Ney (eelmise vanim poeg, 1835–1881)
*1881–1933 Charles Ney (alates 1928 ka Moskva vürst, eelmise noorem poeg, 1873–1933)
*1933–1969 Michel Ney (ka Moskva vürst, eelmise ainus poeg, 1905–1969)

## Moskva vürstid
*1813–1815 Michel Ney (ka Elchingeni hertsog, hukatud, 1769–1815)
*1815–1857 Joseph Ney (eelmise vanim poeg, 1803–1857)
*1857–1882 Edgar Ney (Michel Ney neljas poeg, 1812–1882)
*1882–1928 Napoléon Ney (kolmanda Elchingeni hertsogi Michel Ney vanem poeg, 1870–1928)
*1928–1933 Charles Ney (alates 1881 ka Elchingeni hertsog, eelmise noorem vend, 1873–1933)
*1933–1969 Michel Ney (ka Elchingeni hertsog, eelmise ainus poeg, 1905–1969)

## Välislingid
*http://www.angelfire.com/realm/gotha/gotha/ney.html
*http://www.heraldique-europeenne.org/Regions/France/Ney.htm
Loobu metsandik

**Loobu metsandik** on metsandik Lääne-Virumaa metskonnas. Loobu metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Haljala, Kadrina ja Rakvere riigimetsi.

## Viited

## Välislingid
*Loobu metsandik RMK andmebaasis
Tudu metsandik

**Tudu metsandik** on metsandik Lääne-Virumaa metskonnas. Tudu metsandik hõlmab osaliselt Vinni valla riigimetsi.

## Viited

## Välislingid
*Tudu metsandik RMK andmebaasis
Ahtme Kool

**Ahtme Kool** on Ida-Viru maakonnas Kohtla-Järvel aadressil Õpetajate  tänav 3 asuv riiklik põhikool intellektipuudega õpilastele. Koolis toimub õpe 
põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava järgi. Koolis on nii eesti- kui ka venekeelse õppekeelega klassid.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Bioloogilise mitmekesisuse tippkeskus

**Bioloogilise mitmekesisuse tippkeskus FIBIR** (inglise Frontiers in Biodiversity Research)  Tartu Ülikooli juures asuv Eesti teaduse tippkeskus. FIBIRi eesmärk oli uurida eri ökosüsteemide elurikkuse varieeruvust. 

Tippkeskusel oli kuus uurimisrühma, mida juhtisid Martin Zobel, Meelis Pärtel, Urmas Kõljalg, Toomas Tammaru, Raivo Mänd ja Asko Lõhmus.

## Viited

## Välislingid
*FIBIRi koduleht
Niidu park

**Niidu park**, ka **Niidupark**, on ajaloolise Niidu mõisa aladel asuv park Pärnus Rääma linnaosas.

Kohanimest on kirjalikke teateid alates aastast 1909. Pargi saksakeelne nimetus oli *Park in Nido*.

Niidu park moodustab osa Niidu maastikukaitsealast.

Parki läbivad Tammiste tee ja Niidupargi tänav, millel asub teiste seas Pärnu Internaatkooli hoone.


Niidu pargi metsarada.jpg|Niidu pargi metsarada, 10. aprill 2023
Niidupargi metsarada 2.jpg|Niidu pargi metsarada, 10. aprill 2023
Niidupargi tn 16 hoone ja staadion.jpg|Niidupargi tn 16 hoone ja staadion, 10. aprill 2023
Oja tn ja Tammiste teed ühendav kõrval tee.jpg|Oja tn ja Tammiste teed ühendav kõrval tee, 10. aprill 2023
Niidu park.jpg|Niidu park, taustal koolimaja, 10. aprill 2023


## Välislingid
* Kohanimi "Niidu park" Eesti Kohanimede Andmebaasis
Brigaad 3

"**Brigaad 3**" oli eesti telesari (täpsemalt arstisari), mida 2007–2008 näitas TV3. Ühel hooajal oli eetris 12 osa ja üks osa kestis 45 minutit.

## Tegelased
*Toomas Sein – Jan Uuspõld
*Ira Šahmatova – Maria Soomets
*Anti Noll – Margus Prangel
*Rait Kaare – Aarne Mägi
*Thea Noll – Laura Kivistu
*Peaarst dr Zelti – Ain Lutsepp
*dr Brigitta Klein – Elina Reinold
*Dispetšer Margit – Kärt Kross
*Ulvi Sein – Külli Reinumägi
*Kati – Harriet Toompere
*Mikk Raudmets – Indrek Sammul
*Sulev – Urmas Lennuk
*Thea peigmees Robi – Johannes Veski
*Naaber Anna – Jana Volke
*Andrei – Andres Mähar
*Õpetaja Ave – Kristel Elling
*Fred – Tarmo Prangel
*Uurija Treimann – Piret Simson
*Teele Kaare – Ulrike Brett Uukkivi
*Juku – Mikk Jürjens
*Sirli – Airi Ojamets

## Viited juhutöödest

## Välislingid
*Telesarjast Filmiveebis
Niidupargi tänav

**Niidupargi tänav** on mitme tänava nimi:

***[[Niidupargi tänav (Pärnu)|Niidupargi tänav]]** Pärnus
***[[Niidupargi tänav (Märjamaa)|Niidupargi tänav]]** Märjamaal
Siin me kokku saime

**"Siin me kokku saime"** on Ott Leplandi singel. Laulu viisi on loonud Ott Lepland, sõnad Ott Lepland ja Maian Kärmas. 

Lugu on esimene singel vokaal-instrumentaalansambli esituses, mille koosseisu kuuluvad peale Ott Leplandi veel Karl-Erik Tamme (kitarr, taustalaul), Kristiina Renser (taustalaul) ja Elis Loik (taustalaul).

## Välislingid
* VIDEO: "Siin me kokku saime" Youtube.com
* Laulu "Siin me kokku saime" sõnad. Sasslantis.ee
Ajavaod

**"Ajavaod"** on Eesti telesari, mis käsitleb Eesti ajaloos olulisi inimesi ja sündmusi. Saadet juhtis Mati Talvik. Saadet näidatakse Eesti Televisioonis.

Esimene saade oli eetris 2010.

## Viited

## Välislingid
*"Mati Talvik hakkab tegema uut ajaloosarja". Postimees Pluss
Noid

**Noid** on Petroskoist pärit bänd, kes loob ja esitab vepsakeelseid lugusid etno-elektrovõtmes. Bänd loodi aastal 2007.

## Koosseis

### Praegused liikmed

* Vladimir Solovjev (klahvpillid)
* Alexander Shashin (basskitarr)

### Endised liikmed
* Deniss Dorofejev (löökpillid)

## Diskograafia
* Kukirikku (2010)

## Viited

## Välislingid
* Ansambli Noid koduleht
* 
* Ansambel Noid avab muusikas vepsa hinge ja vaimu, Virumaa Teataja, 11. oktoober 2013
Márta Rudas

**Márta Antal-Rudas** (14. veebruar 1937 Debrecen – 6. juuni 2017) oli ungari odaviskaja.

Márta Rudas võitis hõbemedali odaviskes 1964. aasta Tokyo olümpiamängudel. 1960. aasta Rooma olümpiamängudel sai ta odaviskes 9. koha ja 1968. aasta México olümpiamängudel sai ta odaviskes 4. koha.

Tema isiklik rekord odaviskes oli 58.36. 

## Välislingid
Carlo Rubbia

**Carlo Rubbia** (sündinud 31. märtsil 1934 Gorizias) on itaalia füüsik.

1984. aastal anti talle ja Simon van der Meerile Nobeli füüsikaauhind töö eest W- ja Z-bosoni avastamisel.

## Tunnustus
*1984 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1988 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia välisliikmeks (1991. aastast Venemaa Teaduste Akadeemia välisliige)
Alfred Kastler

**Alfred Kastler** (3. mai 1902 Guebwiller, Elsass-Lotring, Saksa Keisririik – 7. jaanuar 1984 Bandol, Prantsusmaa) oli Prantsusmaa füüsik.

## Tunnustus
*1966 – Nobeli füüsikaauhind
*1979 – Wilhelm Exneri medal
Varanasi

**Varanasi** (**Vārānasī** (sanskriti keeles *vārāṇasī*), ka *Kāšī* või *Benares*) on linn Indias tänapäeva Uttar Pradeshi osariigis Gangese vasakul kaldal ning asub osariigi pealinnast Lucknow'st 320 km kaugusel kagus. See on üks India olulisematest pühapaikadest.

Ühena seitsmest hinduismi pühast linnast on Vārānasī tähtis palverännakute sihtpunkt, kus sooritatakse puhastavaid suplusi ja põletatakse surnuid, kelle tuhk heidetakse Gangesesse.

Seal asub arvukalt pühamuid, teiste seas ka üks kuulsamaid Šiva templeid.

Vārānasīt peetakse üheks vanemaks pidevalt asustatud linnaks maailmas. See on olnud läbi sajandite hinduismi kultuuri- ja hariduselu keskus.

Buddha Šākjamuni pidas Vārānasī lähedal Sārnāthis oma esimese jutluse "Seadmuseratta käimapanemine".

## Pildigalerii


Pilt:Manikarnika Cremation Ghat, Varanasi.jpg|Põletusmatused Varanasis Gangese jõkke viivatel treppidel.
Varanasi, India, Twilight.jpg
Varanasi, India, Ganges River, ghats, temples and embankments.jpg
Varanasi, India, Hindu pilgrims in saris bathing in the Ganges.jpg
Varanasi, India, Hindu pilgrims in saris.jpg
Varanasi, India, Varanasi ghats, Cremation ceremony in progress.jpg


## Viited
Aragoni keel

**Aragoni keel** on romaani keelte hulka kuuluv keel, mida räägib Püreneede orgudes Aragónis 10 000 – 30 000 inimest. Aragoni keelel on mitu murret.
Suur kanjon

**Suur kanjon** (inglise keeles *Grand Canyon*) on Colorado jõe uuristatud kanjon Arizona osariigis Ameerika Ühendriikides.

Kanjon on 446 km pikk, kuni 29 km lai ja kuni 1857 meetrit sügav.

Mõned aspektid kanjoni ajaloos on geoloogide seas vaidluse all, kuid mitmed hiljutised uuringud toetavad seisukohta, et Colorado jõgi rajas oma voolusängi sellesse piirkonda 5-6 miljonit aastat tagasi. Sellest ajast alates on jõgi koos oma lisajõgedega uuristanud sängi sügavamaks ja ka laiemaks, paljastades Colorado platoo geoloogilise ajaloo.

Tuhandeid aastaid on kanjoni alal elanud Põhja-Ameerika indiaanlased. Esimese eurooplasena külastas Suurt kanjonit 1540. aastal hispaania konkistadoor García López de Cárdenas.

Tänapäeval hõlmavad kanjoni rahvuspark ja teised kaitsealad. Suur kanjon on populaarne turismisihtkoht, rahvusparki külastab igal aastal viis miljonit inimest.

## Pildid

Grand Canyon from air.JPG|Vaade Suurele kanjonile lennukilt


## Välislingid
Eurogümnaasium

**Eurogümnaasium** on Tallinnas aadressil Eduard Vilde tee 72 asuv vene õppekeelega eragümnaasium. Kool on MTÜ Teeviit Eurokool üks struktuuriüksus.

Kool alustas tegevust 1. septembril 1994 nime **Vene Erakool "Polüloog"** all. Aastatel 2002–2006 kandis kool nime **Vene Eragümnaasium "Polüloog"**. Alates 1. aprillist 2006 kannab kool nime **Eurogümnaasium**.

Aastatel 1998–2009 oli kooli direktor Irina Antonjuk. Jaanuarist 2014 on kooli direktor Valeri Novikov.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Burton Richter

**Burton Richter** (22. märts 1931 Brooklyn, New York – 18. juuli 2018 Stanford) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.

Ta sündis juudi peres ja kasvas üles New Yorgis Queensi linnaosas. Tema isa Abraham Richter oli tekstiilitööline.

1952. aastal sai ta Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis bakalaureusekraadi ja 1956 doktorikraadi.

Ta juhtis Stanfordi lineaarkiirendi keskuse (SLAC) meeskonda, mis avastas 1974. aastal koos Brookhaveni Riikliku Laboratooriumi meeskonnaga (mida juhtis Samuel Ting) J/ψ mesoni. 

1976. aastal anti Richterile ja Tingile avastuse eest Nobeli füüsikaauhind.

Aastatel 1984–1999 oli ta SLAC-i juhataja.

## Välislingid
*
Tšiili peeso

**Tšiili peeso** (**CHP**, ISO 4217 kood **CLP**) on Tšiili rahaühik.

Praegusel kujul on Tšiili peeso käibel alates 1975. aastast.

Rahaühiku sümbolina kasutatakse tähte S, mida läbib üks või kaks vertikaaljoont (dollarimärk).

Tšiili peeso jaguneb ametlikult 100 *centavo*-ks, kuid praegu ei ole käibel *centavo*-nominaaliga münte.

Käibel on 1000, 2000, 5000, 10 000 ja 20 000 peeso väärtuses paberrahad ning 1, 5, 10, 50, 100 ja 500 peeso väärtuses mündid.
Kool 21. Sajandil

**Kool 21. Sajandil** on venekeelne erakool (eragümnaasium) Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas.

Kooli haldab MTÜ Kool 21. sajandil. Kooli pidaja esindaja on Sergei Kornilov ja kooli direktor on Svetlana Ridala. Kooli asutaja on Alevtina Kornilova.

Kool asutati 1994. aastal, kuni 2011. aastani asus kool Haabersti linnaosas. Kool on kandnud nime **Haabersti Vene Eragümnaasium**.

Alates 1. jaanuarist 2012 asub kool Pelgulinnas aadressil Sõle tänav 40.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Hellamaa algkool

**Hellamaa Algkool** oli algkool Saare maakonnas Muhu vallas Hellamaa külas.

Kooli ajalugu algas 28. oktoobril 1901, kui Kantsil avati Muhu Hellamaa 2-klassiline ministeeriumikool. 1919 muudeti kool algkooliks ja hiljem 6-klassiliseks kooliks.Pärast II maailmasõda muudeti kool 7-klassiliseks mittetäielikuks keskkooliks. 1961 muudeti kool 8-klassiliseks kooliks. 1978 muudeti kool 4-klassiliseks **algkooliks**. Kool suleti 2002.

## Viited

## Välislingid
*https://www.meiemaa.ee/index.php?content=artiklid&sub=1&artid=4137
Rinnahoidja

**Rinnahoidja** on aluspesuese, mille eesmärk on toetada naise rindu.

Rinnahoidja on keerulise ehitusega ning koosneb mitmest osast. Rinnahoidjaid valmistatakse paljudes eri suurustes, et vastata erisugustele kehamõõtudele. Samuti on rinnahoidjaid mitmesugustest materjalidest ja erisuguste lõigetega sõltuvalt funktsioonist, mida rinnahoidja peab konkreetses olukorras täitma, ja moest. 

Rinnahoidja põhilised osad on rindade all ja üle selja paiknev riba, kaks korvi ning õlapaelad. On ka ilma õlapaelteta rinnahoidjaid ja sportrinnahoidjad, millel ei ole eraldi korve.

## Ajalugu
Rindu toetavate riideesemete kandmine võib ulatuda Vanasse Kreekasse. Naised kandsid villast või linast riideriba, mis mässiti üle rindade ja kinnitati seljal. Vanas Roomas oli selle kasutamine juba üldlevinud. Ida-Tiroolis on leitud 15. sajandist pärinevad riideesemed, mis arvatakse olevat rinnahoidjad. Mõnel neist on linasest riidest õmmeldud korvid ja õlapaelad.

Alates 16. sajandist oli jõukamate naiste seas levinud sellise korseti kandmine, mis surus rinnad ülespoole.

19. sajandi lõpus hakati otsima alternatiive. Esimese moodsa rinnahoidja patenteeris 5. septembril 1899 Christine Hardt Dresdenist, 1914. aastal võttis kahest rätist loodud rinnahoidjale patendi USA kunstipatroon ja kirjastaja Mary Phelps Jacob (hiljem Caresse Crosby).

Rinnahoidja korvi suuruste tähistamine tähtedega A-st kuni D-ni võttis kasutusele oktoobris 1932 S.H. Camp and Company.

## Viited
Isamaa ilu hoieldes

**"Isamaa ilu hoieldes"** on Eesti laul, mida laulva revolutsiooni ajal esitas Ivo Linna ansambliga In Spe; üks "Viiest isamaalisest laulust". 

Laul põhineb Karl August Hermanni laulul "Isamaa mälestus".

Laulu kantakse sageli ette ka Eesti laulupidudel.

Esimesed kaks rida "Isamaa ilu hoieldes,Võõraste vasta võideldes" on 157. ja 158. read Fr. R. Kreutzwaldi Kalevipoeg eeposest.

## Viited

## Välislingid
*Laul You Tube'is
*Laulu sõnad
Obligatsiooniõigus

**Obligatsiooniõigus** Rooma eraõiguses on relatiivne õigus, s.t see on suunatud konkreetse isiku vastu. Obligatsiooniõiguses on õigussuhete subjektid alati konkreetselt kindlaks määratud. Õigussuhe tekib kahe subjekti – kreeditori (võlausaldaja) ja deebitori (võlgnik) – vahel. Obligatsioon on õigussuhe, mille alusel üks või rohkem isikuid on õigustatud nõudma teiselt või teistelt isikutelt millegi teostamist või sooritamist.

## Obligatsiooni tekkimine
Obligatsiooniõigusliku suhte tekkimiseks peab olema kindel juriidiline fakt. Roomas oli esialgu obligatsiooni tekkimise aluseks mingi süütegu või kahju tekitamine, mille puhul tekkis vastutus. Varaline vastutus tekib hiljem. Obligatsioonid võivad tekkida mitmesugustest alustest. Vanimal ajal oli obligatsioonide tekkimise peamiseks aluseks kriminaalõiguslik süütegu. Hilisemal ajal sai peamiseks aluseks juriidiline tehing, nt leping, millele lisanduvad tsiviilõiguslikud deliktid.

## Obligatsioonide liigid
Justinianuse "Institutsioonides" on öeldud, et obligatsioonid tekivad neljal alusel (I.3.13.2.). Obligatsioonid jagunevad tekkimise aluste järgi:
* *obligationes ex contractu* ehk lepingust tekkivad obligatsioonid,
* *obligationes quasi ex contractu* ehk nagu lepingust tekkivad obligatsioonid,
* *obligationes ex delicto* ehk õigusrikkumisest tekkivad obligatsioonid,
* *obligationes quasi ex delicto* ehk nagu õigusrikkumisest tekkivad obligatsioonid.

Rooma obligatsiooniõiguses võib täheldada kahte ajaloolist kihti: vanima *ius civile* ja hilisema aja obligatsioonide süsteem. Sellele vastab obligatsioonide jaotus: *obligationes civiles* ja *obligationes honorariae*. Tsiviilsed obligatsioonid on normeerinud Rooma rahva seadusandlikud organid või on seda tehtud Rooma juristide interpretatsioonide põhjal. Honoraarsed obligatsioonid on niisugused, mida on preetor oma praktikaga kujundanud.

Obligatsioonil on täielik juriidiline väärtus vaid siis, kui see on kaitstud kohtuliku hagiga. Sellisel jaotusel põhinevad hagid jagunevad:
* *obligationes civiles* ehk hagiga kaitstud obligatsioonid,
* *obligationes naturales* ehk naturaalsed hagid (hagi kaitseta obligatsioonid).

## Obligatsiooni subjektid
Vanemal ajal oli obligatsioon võlgniku ja kreeditori isiklik seos, mistõttu polnud võimalik obligatsiooni poolte asendamine teiste isikutega. Et käibe arenemisega kerkis obligatsioonides esile varanduslik pool, hakati aegamööda lubama ka ühe lepingupoole asendamist teise isikuga.

Samas obligatsioonis on mõeldav ühe kreeditori asendamine teise kreeditoriga. Sellist isikute muutust obligatsioonis, kus üks kreeditor annab temale kuuluva nõudeõiguse üle teisele isikule, nimetatakse loovutuseks ehk tsessiooniks (ld *cessio*).

Peale muutuste kreeditori poolel võib obligatsioonis muuta ka deebitori poolt. Samas obligatsioonis ühe deebitori asendamist teisega nimetatakse võla ülekandmiseks. Võlakohustuse ühelt teisele deebitorile ülekandmiseks on alati vajalik kreeditori nõusolek.

## Viited
Sind surmani

**"Sind surmani"** on Lydia Koidula luuletus, mille viisistas Aleksander Kunileid.

## Laulu loomisest
Aleksander Kunileid kirjutas koorilaulu "Sind surmani" Lydia Koidula varemilmunud (1867.a. kogumik "Emmajõe Öpik") tekstile 1869. aasta alguses. Koidula sõnadele muusika loomiseks andis autorile inspiratsiooni Carl Robert Jakobson. Laul on kirjutatud segakoorile või meeskoorile a cappella. 

Laulust on töötluse teinud 1988. aastal Alo Mattiisen (Jüri Leesmenti sõnad) ning laulva revolutsiooni ajal esitas töötlust Ivo Linna ansambliga In Spe. See üks isamaaliste laulude seadest "Viis ärkamisaegset laulu".

## Laulupidu
"Sind surmani" oli kavas juba I üldlaulupeol 1869. aastal. 

Kunileiu loodud laulud "Sind surmani" ja "Mu isamaa on minu arm" Lydia Koidula sõnadele olid ainsad eestikeelsed laulud Eesti esimesel üldlaulupeol 1869. aastal Tartus. Ühtlasi on need esimesed helitööd, mis loodud eestikeelsetele luuletekstidele. Laulude meloodiad põhinevad soome viisidel. Kunileid oli ka I üldlaulupeo üks juhte. 

## Viited

## Välislingid
*Luuletus
*
* sind surmani. A.Kunileid. video, 10. august 2024
Kammerkoor Solare

**Kammerkoor Solare** on Eesti kammerkoor.

Koori asutas 1977. aastal Jarmo Kiik Rakvere KEK-i juures tegutseva segaansamblina. 1981. aastal nimetati segaansambel kergemuusikakooriks (oli ainus kergemuusikakoor tollases Rakvere rajoonis), 1990. aastatel kasutati juba kammerkoori nimetust.

Solare oli Eesti Vabariigi hümni esimene avalik esitaja pärast keeluaastakümneid – 14. juunil 1988 juuniküüditamise mälestusüritusel Rakveres, asutajadirigent aga oli nooruses olnud poliitvang nõukogudevastaste lendlehtede levitamise pärast.

## Dirigendid
*1977 – 1990. aastad Jarmo Kiik
*1977–2006 Aime Rahula (abidirigent, kontsertmeister)
*1980. aastate I pool – 2002 Anneli Riim
*2002–2004 Villem Freiman
*alates 2004 Elo Üleoja
*2008–2010 Marge Matson
*2010–2014 Keio Soomelt
*alates 2016 Ka Bo Chan (koormeister)

## Viited

## Välislingid
*Koori koduleht
Poistekoor Revalia

**Poistekoor Revalia** on Eesti poistekoor. Koor asutati 1954 ja on vanim vaheaegadeta tegutsev poistekoor Eestis. 

Koori dirigeerivad Tanel Nurk ja Alla Eenma. Varem on koori dirigeerinud teiste seas Kuno Areng, Uno Järvela, Peeter Perens, Hirvo Surva.

## Viited

## Välislingid
*Poistekoor Facebookis
Segakoor Koit

**Segakoor Koit** on Viljandis tegutsev segakoor.

Koor asutati 1869. 

1904 kirjutasid Mihkel Lüdig ja Friedrich Kuhlbars koorile lipulaulu "Koit".

Koori on dirigeerinud teiste seas M. Raudsepp, E. Rosenvald, M. Kampmann, J. Sumer, V. Tubin, K. Grünvald, J. Saar, A. Pung, P Krigul, J. Moks, J. Allik ja Elve Soovere.

1990. aastate lõpus laulis kooris umbes 50 lauljat.

## Viited
Saaremaa Ühendatud Meeskoor

**Saaremaa Ühendatud Meeskoor** (lühend **SÜM**) on Saare maakonnas tegutsev meeskoor. 

SÜMi asutas sügisel 1973 Harri Kuusk. 1973. aastal laulis SÜMis 138 ja 2013. aastal 24 meest, 2020. aastal laulab kooris 28 meest.

## Peadirigendid
* 1973-1989 peadirigent Harri Kuusk
* 1989-2009 peadirigent Tiit Köster ja abidirigent alates 2008 Mari Ausmees
* 2009-2015 peadirigent Mari Ausmees ja abidirigent Tiit Köster, alates 2010 Ester Soe.
* 2015- peadirigent Ester Soe ja abidirigent alates 2017 taas Mari Ausmees

## Tunnustus

* 2014 Aasta koor
* 2018 Hendrik Krummi nimeline kultuuripreemia

## Viited

## Kirjandust
*Heinrich Männa. Saaremaa Meeskoori SÜM 30 tegevusaastat : (1973-2003). Kuressaare

## Välislingid
*Saarema Ühendatud Meeskoori SÜM veebisait
Kabala metsandik

**Kabala metsandik** on metsandik Järvamaa metskonnas. Kabala metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Türi ja Järva valla riigimetsi.

## Viited

## Välislingid
*Kabala metsandik RMK andmebaasis
Rakvere (koor)

**Meeskoor Rakvere** on Eesti meeskoor, mis tegutseb Rakveres. Koor asutati juriidilises mõttes 1949. aastal, kuid sisuliselt oli tegu meeskoori taasasutamisega Rakveres. 

Koori tegevdirigent on Anu Korsar. (Varem oli dirigent Jaanus Nurmoja ja abidirigent oli Ahti Bachblum.) 

Koorivanem on 9. septembrist 2020 Jaanus Betlem. (Enne seda oli Arvo Roosipuu; veel varem Rein Toode.)

1960. aastate algul oli kooris ligi 80 lauljat. Hiljem on koori lauljate arv vähenenud.

## Ajalugu

**Eesti Vabariigi aeg ja sõja-aastad**

1926. aastal asutati Rakvere Laulumeeste Selts ja selle meeskoor.

* **1926–1932: Evert Mesiäinen.** Rakvere Laulumeeste Seltsi (RLS) meeskoori dirigent.
* **1932–1935:** Tegevuse soikumise periood organisatoorsetel põhjustel.
* **1935–1938: Jaan Pakk.** Koori tegevuse taaselustaja ja dirigent.
* **1938–1943:** Tegevus lünklik või soikunud sõja ja poliitiliste olude tõttu.
* **1943–1944: Harald Lindjärv.** Dirigent. Sõjaaegne taastamine, mis katkes rinde lähenemise tõttu 1944. aastal.
* **1944–1949:** Sõjajärgne tegevuse puudumine.

**Nõukogude periood ja järjepidevus**

* **1949–2012: Olaf Leps.** Meeskoori taasasutaja Rakveres ja dirigent (63 aastat).
* **1951: Aleksander Veevo.** Dirigent taasasutatud koori algusaastatel.
* **1964–2000: Vilma Nõmmaru.** Pikaajaline dirigent Olaf Lepsi kõrval.

**Lähiajalugu ja tänapäev**

* **2000–2014: Aime Rahula.** Tegutses koori juures dirigendina ja hiljem (kuni 2014) klaverisaatjana.
* **2012–2020: Jaanus Nurmoja.** Võttis koori juhatamise üle pärast Olaf Lepsi ajastut.
* **Alates 2020: Anu Korsar.** Praegune dirigent. (Koorivanem on Jaanus Betlem.)

----**P.S.** Muidugi on olnud kasutusel erinevad nimekujud (nt KIT-i klubi meeskoor jne), mida on eri aegadel ametlikult tarvitatud.

**13. juunil 2026** tähistab Meeskoor Rakvere kontserdiga **100. juubelit**, tähistades sajandi möödumist organiseeritud meeskoorilaulu algusest Rakveres.

## Viited

## Välislingid
*Koorist Rakvere Kultuurikeskuse kodulehel
*Koorist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Runo (koor)

**Meeskoor Runo** on Tallinnas tegutsev Eesti meeskoor.

Koor sai alguse 4. oktoobril 1949, kui kokku tuli Eesti NSV Töönduskooperatsiooni Kultuuribaasi Meeskoor. Koori asutamise eesotsas oli Töönduskooperatsiooni Kultuuribaasi juhtkond ja dirigent Arno Kallikorm.

1959–1965 kandis koor nime Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu Meeskoor. Aastast 1966 kannab koor nime **Runo**.

1967 pälvis koor rahvakoori nimetuse ja 1989 Eesti NSV teenelise koori nimetuse.

2000 sai koor MTÜ staatuse (MTÜ Meeskoor RUNO).
 
## Viited

## Välislingid
*Koori koduleht
Igor Ivanov (täpsustus)

**Igor Ivanov** on mitme tuntud inimese nimi:

***[[Igor Ivanov]]** (1945–), Venemaa riigitegelane ja diplomaat
***[[Igor Ivanov (jäähokimängija)|Igor Ivanov]]** (1970–), Venemaa jäähokimängija
***[[Igor Ivanov (maletaja)|Igor Ivanov]]** (1947–2005), NSV Liidu maletaja 
***[[Igor Ivanov (näitleja)|Igor Ivanov]]**, näitleja ("Varastatud kohtumine")
***[[Igor Ivanov (jalgpallur)|Igor Ivanov]]** (1975–), Eesti jalgpallur
Wagrami vürst

**Wagrami vürst** (*Prince de Wagram*) on Napoleon I poolt marssal Louis-Alexandre Berthier'le (1753–1815) 1809. aastal antud tiitel. Varem oli saanud veel Neuchâteli suveräänseks vürstiks ja Valangini hertsogiks (mõlemad 1806).

Wagrami vürsti tiitlit on kandnud:
*1809–1815 Louis-Alexandre Berthier (1753–1815)
*1815–1887 Napoléon Alexandre Berthier (eelmise poeg, 1810–1887)
*1887–1911 Alexandre Berthier (eelmise poeg, 1836–1911)
*1911–1914 Alexandre Louis Philippe Marie Berthier (eelmise poeg, hukkus Esimeses maailmasõjas, 1883–1918)
Navarre'i hertsog

**Navarre'i hertsog** (*Duc de Navarre*) oli Prantsusmaa aadlitiitel, mille Napoleon I andis 9. aprillil 1810 oma lahutatud naisele Joséphinele.

Tiitel on nimetatud Normandias asuva Navarre'i mõisa, mitte Navarra kuningriigi järgi.

Navarre'i hertsogid on olnud:

*1810–1814 Joséphine (hertsoginna, endine keisrinna, 1763–1814)
*1814–1835 Auguste de Beauharnais (eelmise poja Eugène de Beauharnais' poeg, Portugali kuninganna Maria II abikaasa, alates 1824 ka Leuchtenbergi hertsog ja Eichstätti vürst, alates 1829 Santa Cruzi hertsog, 1810–1835)
*1835–1852 Maximilian de Beauharnais (eelmise noorem vend, ka Leuchtenbergi hertsog ja vürst Romanovski, 1817–1852)
Santa Cruzi hertsog

**Santa Cruzi hertsog** (*Duque de Santa Cruz*) oli Brasiilia tiitel, mille keiser Pedro I andis oma abikaasa, Leuchtenbergi Amélie, vennale Auguste de Beauharnais'le 5. novembril 1829.

Auguste abiellus 1. detsembril 1834 keisri tütre, Portugali kuninganna Maria IIga, ja suri järglasteta 24-aastaselt 28. märtsil 1835. Ta on ainus Santa Cruzi hertsog.

## Välislingid
*http://geneall.net/fr/title/13406/ducs-de-santa-cruz/
Valmy hertsog

**Valmy hertsog** (*Duc de Valmy*) oli tiitel, mille Prantsuse keiser Napoleon I andis 3. juunil 1808 Valmy lahingu (20. septembril 1792) võitjale, marssal François Christophe de Kellermannile.

Valmy hertsogid olid:
*1808–1820 François Christophe de Kellermann (1735–1820)
*1820–1835 François Étienne de Kellermann (eelmise poeg, 1770–1835)
*1835–1868 François Christophe Edmond de Kellermann (eelmise poeg, 1802–1868)

## Välislingid
*http://www.heraldique-europeenne.org/Regions/France/Kellermann.htm
Kärdla metsandik

**Kärdla metsandik** on metsandik Hiiumaa metskonnas. Kärdla metsandik hõlmab osaliselt Hiiumaa valla riigimetsi.

## Viited

## Välislingid
*Kärdla metsandik RMK andmebaasis
Piirsalu metsandik

**Piirsalu metsandik** on metsandik Läänemaa metskonnas. Piirsalu metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Haapsalu, Vormsi ja Lääne-Nigula valla riigimetsi.

## Viited

## Välislingid
*Piirsalu metsandik RMK andmebaasis
Kihelkonna metsandik

**Kihelkonna metsandik** on metsandik Saaremaa metskonnas. Kihelkonna metsandik hõlmab täielikult või osaliselt endise Mustjala, Kihelkonna, Kärla, Kaarma, Lümanda, Salme ja Torgu valla riigimetsi.

## Viited

## Välislingid
*Kihelkonna metsandik RMK andmebaasis
Kuressaare metsandik

**Kuressaare metsandik** on metsandik Saaremaa metskonnas. Kuressaare metsandik hõlmab täielikult või osaliselt endiste Kärla, Mustjala, Kaarma, Pihtla, Leisi, Valjala, Orissaare, Laimjala, Pöide ja Muhu valla riigimetsi.

## Viited

## Välislingid
*Kuressaare metsandik RMK andmebaasis
Erastvere metsandik

**Erastvere metsandik** on metsandik Põlvamaa metskonnas. Erastvere metsandik hõlmab osaliselt Kanepi valla riigimetsi.

## Viited

## Välislingid
*Erastvere metsandik RMK andmebaasis
Räpina metsandik

**Räpina metsandik** on metsandik Põlvamaa metskonnas. Räpina metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Põlva, Räpina ja Setomaa valla riigimetsi.

## Viited

## Välislingid
*Räpina metsandik RMK andmebaasis
Kõnnu metsandik

**Kõnnu metsandik** on metsandik Raplamaa metskonnas. Kõnnu metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Rapla, Kehtna, Märjamaa ja Türi vallariigimetsi.

## Viited

## Välislingid
*Kõnnu metsandik RMK andmebaasis
Taheva metsandik

**Taheva metsandik** on metsandik Valgamaa metskonnas. Taheva metsandik hõlmab osaliselt Valga valla riigimetsi.

## Viited

## Välislingid
*Taheva metsandik RMK andmebaasis
Valga metsandik

**Valga metsandik** on metsandik Valgamaa metskonnas. Valga metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Sangaste, Tõrva ja Valga valla riigimetsi.

## Viited

## Välislingid
*Valga metsandik RMK andmebaasis
Misso metsandik

**Misso metsandik** on metsandik Võrumaa metskonnas. Misso metsandik hõlmab täielikult või osaliselt  Setomaa, Võru ja Rõuge valla riigimetsi.

## Viited

## Välislingid
*Misso metsandik RMK andmebaasis
Jõvan Kõrla

**Jõvan Kõrla** (mari Йыван Кырла; kodanikunimi **Kirill Ivanov**, Кирилл Иванович Иванов; 17. märts 1909 Kupsola küla, Vjatka kubermang (tänapäeval Marimaa) – 3. juuli 1943 Krasnoturjinsk, Sverdlovski oblast) oli mari näitleja ja luuletaja.

## Päritolu ja haridus
Jõvan Kõrla oli pärit vaesest talupoja perekonnast. Kooli lõpetamise järel suunati ta 1926. aastal õppima Kaasani Ülikooli töölisfakulteedi mari osakonda. 1929. aastal jätkas ta õpinguid Moskva Kinematograafiatehnikumis.

## Elukäik ja looming
1931. aastal mängis Jõvan Kõrla esimeses Nõukogude täispikas helimängufilmis "Lähetus ellu" Mustafa rolli. Kõrla marikeelsed väljendid ja laulud filmis tõstsid maride eneseteadvust ja ta sai rahva hulgas väga populaarseks.

Jõvan Kõrla avaldas kolm luulekogu. Tema esikkogu "Ме ударне улына" ("Me oleme lööktöölised") ilmus 1931. aastal. 1932. aastal avaldas ta järgmise luulekogu "Революцийын йукшо дене муралтем мый йывыртен" ("Revolutsiooni häälega laulan ma õnnest"). Jõvan Kõrla kolmas luulekogu "Шочмо кече" ("Sünnipäev") ilmus 1935. aastal.

1937. aasta algul kolis Jõvan Kõrla Joškar-Olasse ja asus tööle Mari Riiklikus Draamateatris.

### Arreteerimine
23. aprillil 1937 arreteeriti Jõvan Kõrla süüdistatuna kontrrevolutsioonilisse gruppi kuulumises. Viis kuud hiljem mõisteti talle 10 aastat vabaduskaotust ja ta saadeti vangilaagrisse. Arreteerimise formaalseks  ettekäändeks oli 18. aprillil 1937 Joškar-Ola restoranis "Onar" aset leidnud vahejuhtum. Üliõpilane Nikolai Gorohhov tuli maride laudkonna juurde ja keelas neil omavahel mari keeles rääkida. Jõvan Kõrla lõi seepeale Gorohhovile pudeliga pähe ja hüüdis: "Kodanikud, meil, maridel, keelatakse oma keeles rääkida. Ühineme kõigi vastu, kes ei oska mari keeles rääkida. Kõik venelased välja."

## Pärand
1956. aastal rehabiliteeriti ta postuumselt.

2009. avati Joškar-Olas Jõvan Kõrla ausammas.

## Viited
Halliku metsandik

**Halliku metsandik** on metsandik Jõgevamaa metskonnas. Halliku metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Jõgeva, Mustvee, Peipsiääre ja Tartu valla riigimetsi.

## Viited

## Välislingid
*Halliku metsandik RMK andmebaasis
Pikknurme metsandik

**Pikknurme metsandik** on metsandik Jõgevamaa metskonnas. Pikknurme metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Põltsamaa riigimetsi.

## Viited

## Välislingid
*Pikknurme metsandik RMK andmebaasis
Emil Sperlingk

**Emil Sperlingk** (ka **Sperrlingk**; 13. aprill 1886 Tartu – 11. oktoober 1936 Tallinn) oli Eesti ametnik ja vanglaülem.

Ta alustas tööd vanglate alal Tartu vangla kantseleiametnikuna, hiljem vanglaülema abina. Oli Riias keskvangla ülema abi, hiljem Viljandi ja Võru vangla ülem. 
 
1915. aastal määrati ta Tartu vangla ülemaks, oli selles ametis kuni Saksa okupatsioonini. Pärast okupatsiooni oli taas Tartu vangla ülem ja vangimajade inspektori kohusetäitja.

1923. aastal määrati ta Keskvangla ülemaks. Pärast 11. novembril 1934 toimunud Artur Sirgu põgenemist saadeti ta erru, ametlikult tervislikkudel põhjustel. 

## Viited
Audru metsandik

**Audru metsandik** on metsandik Vändra metskonnas. Audru metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Põhja-Pärnumaa, Lääneranna, Tori, Kihnu valla ja Pärnu linna riigimetsi.

## Viited

## Välislingid
*Audru metsandik RMK andmebaasis
Kilingi metsandik

**Kilingi metsandik** on metsandik Vändra metskonnas. Kilingi metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Tori valla, Pärnu linna ja Saarde valla riigimetsi.

## Vaata ka
*Kilingi metskond

## Viited

## Välislingid
*Kilingi metsandik RMK andmebaasis
Surju metsandik

**Surju metsandik** on metsandik Pärnumaa metskonnas. Surju metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Pärnu linna, Häädemeeste ja Saarde riigimetsi.

## Viited

## Välislingid
*Surju metsandik RMK andmebaasis
Kõpu metsandik

**Kõpu metsandik** on metsandik Viljandimaa metskonnas. Kõpu metsandik hõlmab osaliselt Mulgi ja Põhja-Sakala valla riigimetsi.

## Viited

## Välislingid
*Kõpu metsandik RMK andmebaasis
Vastsemõisa metsandik

**Vastemõisa metsandik** on metsandik Viljandimaa metskonnas. Vastemõisa metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Põhja-Sakala ja Viljandi valla riigimetsi.

## Viited

## Välislingid
*Vastemõisa metsandik RMK andmebaasis
Laeva metsandik

**Laeva metsandik** on metsandik Tartumaa metskonnas. Laeva metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Elva, Tartu ja Luunja valla ning Tartu linna riigimetsi.

## Viited

## Välislingid
*Laeva metsandik RMK andmebaasis
Sardiinia ralli

**Sardiinia ralli** (*Rally di Sardegna*) on Itaalias Sardiinia saarel toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp.

## Võitjad

## Välislingid
* 
*Koduleht (inglise keeles)
*Leht Facebookis
Korsika ralli

**Korsika ralli** (*Tour de Corse*) on Korsika saarel toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp.

## Välislingid
* 
*Koduleht (inglise keeles)
Suurbritannia ralli

**Suurbritannia ralli** ehk **Walesi ralli** (inglise keeles *Wales Rally GB*) on Suurbritannias Walesis toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp.

## Välislingid
* 
*Koduleht (inglise keeles)
Kataloonia ralli

**Kataloonia ralli** (*Rally de Catalunya*) on Hispaanias Kataloonias toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp.

## Välislingid
* 
*Koduleht (inglise keeles)
Itaalia ralli

**Itaalia ralli** nime on kandnud järgmised rallid:

*Sanremo-Sestriere ralli aastail 1970 ja 1971
*Sanremo ralli aastail 1988–2003
*Sardiinia ralli alates aastast 2004
Mehhiko ralli

**Mehhiko ralli** on Mehhikos toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp. Mehhiko ralli sai alguse 1979. aastal Rally America nime all. WRC kalendrisse lisandus etapp 2004. aastal. Leóni publikukatse on oma 910 meetriga WRC ajaloo lühim kiiruskatse. 

Mehhiko ralli on WRC etappidest kõrgeim, jõudes kuni 2737 meetrini merepinnast. Madalama õhurõhu tõttu kaotavad autod kuni 20% võimsusest.

2007. aasta Mehhiko ralli oli WRC ajaloo üks lühemaid rallisid – selle kogupikkus koos ülesõitudega oli pisut vähem kui 850 kilomeetrit. Sellest aga enam kui 366 kilomeetrit moodustasid kiiruskatsed, mis tähendab, et lausa 43 protsenti kogupikkusest oli ajavõtuga.

## Ralli võitjad
*jrk.nr, aasta – piloot/kaassõitja – automark*

# 1993 Giuseppe Spataro / Jean Noel Valdelièvre – Mitsubishi Eclipse
# 1994 Agustín Zamora / Gabriel Marín – Mitsubishi Eclipse
# 1997 Roger Hull / Sean Gallagher – Mitsubishi Eclipse
# 1998 Carlos Izquierdo / Angélica Fuentes – Nissan Tsuru
# 1999 Gabriel Marín / Javier Marín – Mitsubishi Lancer Evolution
# 2000 Douglas Gore / Mark Nelson – Mitsubishi Lancer Evolution – Under FIA observation
# 2001 Ramón Ferreyros / Raúl Velit – Toyota Celica GT-Four ST205 – 15º Corona Rally América
# 2002 Harri Rovanperä / Risto Pietiläinen – Peugeot 206 WRC Peugeot Total – 16º Corona Rally México
# 2003 Marcos Ligato / Rubén García – Mitsubishi Lancer Evolution VII – 17º Corona Rally México
# 2004 Markko Märtin / Michael Park – Ford Focus RS WRC 03 – 1. Corona Rally México
# 2005 Petter Solberg /  Phil Mills – Subaru Impreza WRC 2005
# 2006 Sébastien Loeb / Daniel Elena – Citroën Xsara WRC – 3. Corona Rally México
# 2007 Sébastien Loeb / Daniel Elena – Citroën C4 WRC – 4. Corona Rally México
# 2008 Sébastien Loeb / Daniel Elena – Citroën C4 WRC – 5. Corona Rally México
# 2009 Manfred Stohl / Ilka Minor – Mitsubishi Lancer Evo – Rally de las Naciones
# 2010 Sébastien Loeb / Daniel Elena – Citroën C4 WRC – 7. Rally Guanajuato Bicentenario
# 2011 Sébastien Loeb / Daniel Elena – Citroën DS3 WRC −8. Rally Guanajuato Mexico
# 2012 Sébastien Loeb / Daniel Elena – Citroën DS3 WRC – 9. Rally Guanajuato Mexico
# 2013 Sébastien Ogier / Julien Ingrassia – Volkswagen Polo R WRC – 10. Rally Guanajuato Mexico
# 2014 Sébastien Ogier / Julien Ingrassia – Volkswagen Polo R WRC – 11. Rally Guanajuato Mexico
# 2015 Sébastien Ogier / Julien Ingrassia – Volkswagen Polo R WRC – 12. Rally Guanajuato Mexico
# 2016 Jari-Matti Latvala / Miikka Anttila – Volkswagen Polo R WRC – 13. Rally Guanajuato Mexico
# 2017 Kris Meeke / Paul Nagle – Citroën C3 WRC – 14. Rally Guanajuato Mexico
# 2018 Sébastien Ogier / Julien Ingrassia – Ford Fiesta WRC – 15. Rally Guanajuato Mexico
# 2019 Sébastien Ogier / Julien Ingrassia – Citroën C3 WRC – 16. Rally Guanajuato Mexico
# 2020 Sébastien Ogier / Julien Ingrassia – Toyota Yaris WRC – 17. Rally Guanajuato Mexico

## Välislingid
* Monte Carlo ralli
*Koduleht (inglise keeles)
Portugali ralli

**Portugali ralli** on Portugalis  kruusa- ja asfaldikattega teedel toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp. 

## Ajaloost
Esimene ralli toimus 1967. aastal ja alates aastast 1973 korraldati võistlusi 29 aastat MM-etappidena. Portugali ralli on saanud nimetuse "Parim ralli maailmas" viiel korral ja 2000. aastal tunnustuse "Aasta enim täiustatud ralli". Aastatel 2002–2006 ja 2008 ei kuulunud ralli maailmameistrivõistluste arvestusse. Ralli kaks edukaimat sõitjat on seni soomlane Markku Alén, kes võitis võistluse viis korda aastatel 1975, 1977, 1978, 1981 ja 1987 ning prantslane Sébastien Ogier, kes võitis ralli kuuel korral aastatel 2010, 2011, 2013, 2014, 2017 ja 2024.

Portugali ralli oli väga populaarne, kuid ka kurikuulus distsiplineerimatu publiku tõttu. 1970. aastatel ja 1980. aastatel oli rallil juhtumeid, kui pealtvaatajad seisid rajal isegi siis, kui võistlusautod mööda sõitsid. 1986. aastal sõitis Fordi rallisõitja Joaquim Santos teelt välja ning lähedal olnud pealtvaatajatest said kolm surma ja kümned vigastada. Pärast juhtunut jäeti ralli pooleli.  1987. aastal sõitis portugaallane Joaquim Guedes rahva sekka. See tõi kaasa ühe inimese surma surma ja vigastas veel 12, kuid olukord palju ei paranenud. Alles 1990. aastatel suutsid korraldajad pealtvaatajaid kontrolli all saada.

## Võitjad

## Eesti rallisõitjate tulemused
* aasta, koht, piloot/kaassõitja, (automark)*
*1999, katk., Markko Märtin / Toomas Kitsing (Ford Escort WRC)
*2000, 7., Markko Märtin / Michael Park (Toyota Corolla WRC)
*2001, katk., Markko Märtin / Michael Park (Subaru Impreza S7 WRC '01)
*2007, 15. (JWRC 2.), Urmo Aava / Kuldar Sikk (Suzuki Swift S1600)
*2010, 27. (JWRC 2.), Karl Kruuda / Martin Järveoja (Suzuki Swift S1600)
*2011, JWRC 1., Egon Kaur / Mait Laidvee (Ford Fiesta R2)
*2012, 14., Ott Tänak / Kuldar Sikk (Ford Fiesta RS WRC)
*2014, katk., Ott Tänak / Raigo Mõlder (Ford Fiesta RS WRC)
*2015, 5., Ott Tänak / Raigo Mõlder ((Ford Fiesta RS WRC)
*2016, katk., Ott Tänak / Raigo Mõlder (Ford Fiesta RS WRC)
*2017, 4., Ott Tänak / Martin Järveoja (Ford Fiesta WRC)
*2018, katk., Ott Tänak / Martin Järveoja (Toyota Yaris WRC)
*2019, 1., Ott Tänak / Martin Järveoja (Toyota Yaris WRC)
*2021, 21., Ott Tänak / Martin Järveoja (Hyundai i20 Coupe WRC)
*2022, 5., Ott Tänak / Martin Järveoja (Hyundai i20 N Rally1 Hybrid)
*2023, 4., Ott Tänak / Martin Järveoja (Ford Puma Rally1 Hybrid)
*2023, 2., Ott Tänak / Martin Järveoja (Hyundai i20 N Rally1 Hybrid)

## Viited

## Välislingid
*
*Koduleht (inglise keeles)
Poola ralli

**Poola ralli** on Poolas toimuv autoralli.

Ralli toimub alates 1921. aastast, millega see on Monte Carlo ralli järel vanuselt teine maailmas.

Autoralli maailmameistrivõistluste kavas oli see kõige esimesel aastal (1973) ning samuti 2009 ja 2014–2017.

Kõige rohkem on Poola rallit võitnud Sobiesław Zasada (4 korda).

## Võitjad

## Välislingid
* 
*Koduleht (inglise keeles)
Saksamaa ralli

**Saksamaa ralli** on Saksamaal toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp. Ralli toimub alates 1982. aastast igal aastal. Autoralli MM kalendris on see olnud alates 2002. aastast, v.a 2009. aastal, kui rallit ei korraldatud.

2017., 2018. ja 2019. aastal võitis ralli Ott Tänak.

## Võitjad

## Välislingid
* 
*Koduleht (inglise keeles)
Jay Asher

**Jay Asher** (sündinud 30. septembril 1975 Arcadias Californias) on Ameerika Ühendriikide noorsookirjanik, kelle tuntuim teos on koolikiusamisest ja suitsiidist kõnelev noorteromaan "Kolmteist põhjust" ("13 Reasons Why").

"Kolmteist põhjust" ilmus inglise keeles 2007. aastal, eestikeelse tõlke Liisa Raudsepalt avaldas 2010. aastal kirjastus Tänapäev.  31. märtsil 2017 esilinastus Netflixis raamatu põhjal tehtud telesari.

Asherilt on ilmunud ka romaanid "The Future of Us" (2011, koos Carolyn Mackleriga) ja "What Light" (2016).

2016. aastal külastas Asher kirjandusfestivali Prima Vista raames Tartut.

## Välislingid
* Romaani "Kolmteist põhjust" ametlik koduleht
* Triin Toomesaar "Ameerika noortekirjanik Jay Asher: „Kiusamisest ja enesetapust tuleb rääkida!”" Õpetajate Leht, 15. aprill 2016
Isak Saba

**Isak Mikal Saba** (15. november 1875 Unjárga vald, Norra – 1. juuni 1921 Vardø) oli saami õpetaja ja poliitik. 

11. oktoobril 1906 sai temast esimene Stortingisse valitud saam. Ta esindas Finnmarki Norra Töölisparteis 1907–1912.

Isak Saba on luuletuse, hilisema saami hümni "Sámi soga lávlla" sõnade autor.
Peter Sagan

**Peter Sagan** (sündinud 26. jaanuaril 1990 Žilinas) on Slovakkia maanteejalgrattur, kolmekordne maailmameister grupisõidus. 

Sagan oli edukas juunioride  tsüklokrossis ja maastikurattasõidus. Ta võitis 2008. aastal juunioride maailmameistrivõistlused maastikusõidus, misjärel vahetas maastikuratta maanteeratta vastu. Aastatel 2017–2021 sõitis ta UCI WorldTeami jalgrattaklubis Bora-Hansgrohe.  

Saganit peetakse üheks maailma kõige andekamaks ratturiks, sest ta on teeninud palju mainekaid võite ja auhindu, sealhulgas võitnud kolm maailmameistrivõistlust, kaks Pariisi-Nice'i etapivõitu, seitse Tirreno-Adriatico etapivõitu ja Tour de France'il on ta kandnud viis aastat järjest aktiivseima ratturi rohelist särki. Tour of Californial võitis ta rekordiliselt 15 etappi, Tour de Suisse'il 13, Hispaania Vuelta velotuuril 4 ja Tour de France'il 12 etappi. Lisaks võitis Sagan 2016. aastal Vélo d'Or'i mitmepäeva võistluse.  

### Lapsepõlv ja noorus
Peter Sagan sündis pere neljanda lapsena Žilina linnas. Ta hakkas jalgrattasõitu treenima 9-aastaselt, kui liitus oma kodulinnas väikse jalgrattaklubiga Cyklistický spolok Žilina. 

Juunioriaastatel sõitis ta nii maantee- kui ka maastikuratast ning oli tuntud oma ebahariliku stiili poolest, sõites ainult tenniste ja T-särgi väel ning juues lihtsalt puhast vett. Sagan tõmbas märkimisväärset tähelepanu, kui ta ilmus Slovakkia Cupile õe laenatud jalgrattaga. Sagan oli teinud valearvestuse ja enda jalgratta maha müünud, kuid võitis võistluse vaatamata sellele, et sõitis supermarketist ostetud rattaga, millel olid kehvad pidurid ja piiratud varustus. 
### Perekond
Peter Saganil on vanemad vennad Juraj ja Milan ning õde Danka. Sagani vanemad, isa Lubomir ja ema Helena, toetavad poja sportlikke ettevõtmisi igal viisil. Ka Peteri vanem vend Juraj Sagan on elukutseline jalgrattur ja Bora-Hansgrohe meeskonna liige.  

Sagan on abielus Katarina Smolkovaga, nad elavad Monacos. 

## Saavutused
##### 2010
• Sagan võitis oma esimese World Touri etapi 2010. aasta Pariisi-Nice'i võistlusel. Hiljem võitis ta samal võistlusel ka teise etapi, samuti punkti klassifikatsioonis. 
##### 2011
• Sagan võitis oma esimese Grand Touri etapi ja kolm etappi Vuelta a Españal. 
##### 2012
• Sagan võitis Tour De France'i avaetapi. Selle tulemusega oli Sagan noorim rattur, kes oli võitnud tuuri etapi, olles 22 aastat ja 157 päeva vana. 
##### 2013
• Sagan võitis kokku 22 võistlust, olles enim võistlusi võitnud rattur.  
##### 2015
• Saganist sai esimene Slovakkia sõitja, kes võitis maailmameistrivõistlused maanteerattasõidus. 
##### 2016
• Sagan oli teine rattur, kes võitis 5 korda järjest Tour de France'il punkti kvalifikatsiooni.  

## Viited

## Välislingid

*
Johann Koch

**Johann Koch** (surnud 1602) oli Tartu rae liige aastail 1592–1600.

Tema vanemad olid Helmstedti rae liige Johann Koch ja Emerentia Westerhoff. 

Abiellus Anna Kudlingiga (surnud 1620), kes oli Lähtru mõisniku Engelbrecht Kudlingi ja Anna Taube tütar. Maetud 3/13. mail 1602 Tartus.

Tema poeg oli Tallinna kodanik ja Suurgildi vanem Johann Koch (surnud 1653) ja pojapoeg Tallinna Pühavaimu koguduse õpetaja Peter Koch (8/18. juuni 1620 – 1669)

## Viited
Johann Eduard Thorenfeld

**Johann Eduard Thorenfeld** (19/31. august 1810 Tallinn – 18/29. veebruar 1840) oli Tallinna arst.

Tema isa oli aednik Severin Thorenfeld. Ta õppis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas 1832–1839 (lõpetas II klassi arstina), korporatsioon Estonia liige, seejärel arst Tallinnas.
Nikolai Demin

**Nikolai Demin** (27. juuli / 8. august 1842 Tallinn –17 vkj/30. august 1903 Paldiski, maetud Tallinna Siselinna õigeusu kalmistule) oli Paldiski kohtufoogt ja linnavanem. Ühtlasi oli ta Paldiski merekooli direktor, mille eest sai ka hõbeauraha.

## Perekond
Tema isa Vassili Demin (u 1801 Karjala – /1856 Tallinn; Peterburi kodanik) oli 3. gildi kaupmees. Isa oli kaks korda abielus, Nikolai ema oli Liebe von Riesenkampff (14.02.1812 Tallinn – 11.05.1888; luteri usku). Ta poolvend Vassili Demin (1835–1909) tuntud Tallinna kaupmees ja nn Demini kaubamaja hoone (Vene tänav 1) ehitaja. Perel oli ka mitu koloniaalkauplust, toodeti ka kilukonserve (Suur-Patarei tänav 16). Väga suur osa pereäride edus paistab olevat naistel, eriti Liebe tegeles nii kinnisvara müügi kui ka ärijuhtimisega (arhiiviandmed Ajalooarhiivis ja Linnaarhiivis) ning Vassili poja Konstantini teine abikaasa Ida Demin (1900 Tallinn – 1986 Göteborg) oli tegelik ärijuht 1920. ja 1930. aastatel.

Nikolai oli abielus Lucinde Alexandrine Marie Kochiga (03.07.1854 Peterburi – 22.01.1929 Tallinn, jäi samuti luteri usku); lapsi neil ei olnud. Pärijaks oli vennapoeg, Tallinna suurärimees Konstantin Demin (1884–1936), õdede Reeta (1884–1920) ja Ida abikaasa.

## Haridus ja töö
Nikolai õppis 1862–1866 Tartu Ülikoolis keemiat ja 1868–1876 mineraloogiat, korporatsioon Estonia liige.

1876 määrati Paldiskisse kohtufoogti kohusetäitjaks, kuna ta titulaarnõunikust vend Mihail (1841–1876), kes seda ülesannet täitis 1873. aastast, ootamatult suri. Kinnitati ametisse 9. detsembril 1877. Balti provintsiaalseadustiku järgi oli Paldiski kohtufoogt ka linnapea, Vene linnaseaduse järgi valiti Demin ainuüksi linnapeaks 1880. aastal (kohtufoogtiks sai siis kaupmees Ottokar Uhl). Demin valiti linnapeaks ka 1884. ja 1888. ning 1894. aastal, mil hakkas kehtima uus linnaseadus ja ametipost nimetati ümber linnavanemaks. Palus end kehva tervise tõttu ametist vabastada 1898. aastal, mis ajaks oli samu ametikohustusi (küll eri nimede all) täitnud 22 aastat. Paldiski ajalukku jääb vaid suure palga (lahkudes otsustati uutele linnavanematele mitte enam laevade ja kaupade tollimaksu protsente maksta, auamet oli väikeste sissetulekutega linnale liiga kallis pidada) ja õnnetute vahejuhtumitega kõrgete külaliste vastuvõttude ajal.

## Viited
Ludwig Frankhaenel

**Ludwig Karl Friedrich Frankhaenel** (10/22. jaanuar 1845 Uue-Antsla – 27. juuli/8. august 1892) oli Eestimaa vaimulik.

Ta oli Saksi kodaniku Christian Frankhaeneli poeg.

Õppis 1865–1870 (grad. stud.) Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, Korporatsioon Estonia liige.

Sai 1871 Võru praostkonna vikaariks ja 1872 Väike-Maarja koguduse õpetajaks.

Abiellus Anna Hollmanniga.