open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Moritz Moszkowski

**Moritz Moszkowski** (23. august 1854 Breslau – 4. märts 1925 Pariis) oli poola-saksa-juudi päritolu helilooja, pianist, viiuldaja, pedagoog ja dirigent. 

Muusikat õppis ta Berliinis asuvas Sterni konservatooriumis, sellest ajast on pärit 13-aastaselt loodud klaverikvintett. 19-aastaselt tegi ta debüüdi pianistina, mis osutus triumfaalselt edukaks. Hiljem õppis ta Theodor Kullaki akadeemias Neue Akademie der Tonkunst, kus ta kogu hilisema elu õppejõuna töötas. 

Pärast 20. sajandi algust tabasid Moszkowskit üha uued eluraskused: muusikas hakkasid puhuma uued tuuled, tema populaarsus hakkas vähenema, abikaasa ja tütar hukkusid õnnetuses. Ta müüs oma muusika kirjastamise õigused ning investeeris kogu oma varanduse Saksamaa ja Venemaa väärtpaberitesse, mis maailmasõja puhkedes kaotasid väärtuse. Ta haigestus kopsuvähki ning suri vaese ja unustatuna Pariisis 4. märtsil 1925.

## Looming
Moszkowski loomingu üheks tuntumaks osaks on väikevormis klaveripalad, mis on komponeeritud ülimalt meisterlikult, nii et võluvad paljusid oma kontsentreeritud helikeele ja polüfoonia ulatusliku kasutusega. Siiski moodustavad kaalukama osa loomingust suuremavormilised teosed mitmest žanrist: 
*ooper "Boabdil, viimane maurikuningas"
*ballett "Laurin"
*kaks klaverikontserti
*viiulikontsert
*sümfooniline poeem "Jeanne d'Arc"
*orkestrisüidid
*prelüüd ja fuuga keelpilliorkestrile
*lavamuusika
*kammermuusika 

Eestis on tema tuntumaid teoseid 15 etüüdi *op.* 72, samas on valdav osa tema loomingust jäänud unustusse.

Üheks eredaks näiteks on klaverikontsert nr. 2 E-duur *op.* 59 (1898), mille ta pühendas oma õpilasele Josef Hoffmannile. Teos on neljaosaline, esimese osa alguse teema naaseb viimase osa lõpus ning teise osa teema on põimitud ka kolmanda osa sisse, üleminek teisest osast kolmandasse toimub *[[attacca]]*. Helikeelelt on see teos paigutatav romantismiperioodi lõppu, kuid omab ka jooni 20. sajandi uutest väljendusvõtetest. Orkestratsioon on ülimalt värvikas, tihedalt komponeeritud, polüfooniline, nagu ka klaveripartii, mis nõuab esitajalt ülimat meisterlikkust. Domineerivad helgemad emotsioonid, mis 19. sajandi sünguselembuse taustal on küllaltki erandlik, kuid samas meeldiv.

## Plaadistused
*Collins - Moszkowski - Piano music vol 1, 2, 3
*Naxos 8.553989 - Piano Concerto in E, From foreign lands
*Naxos BIS-CD-1016 - Violin duets
Vigevano

**Vigevano** on linn Itaalias Lombardia maakonnas Pavia provintsis. 

## Majandus

Vigevano on endine siiditööstuslinn. 

Tänapäeval on seal tugeval järjel jalatsitööstus. Seal asub ka Itaalia ainuke kingamuuseum. 

Vigevanos on asutatud Peroni pruulikoda.

## Arhitektuurimälestised

* Vigevano toomkirik, ehitatud 17. sajandi lõpul
* Visconti-Sforzesa kastell
* San Pietro Maritire kirik
* Santa Maria del Popolo kirik

Vigevanos on üks Itaalia kaunemaid väljakuid (*Piazza Ducale*), mis kajastab oma ideaalilähedases 1:2 proportsioonis renessansiajastu harmooniat. Bramante kavandatud ja tugevate Leonardo da Vinci mõjutustega väljak on kolmest küljest ümbritsetud arkaadiga. Proportsioone ei riku ka see, et toomkirik on algselt väljaku suhtes viltu, sest see viga on hiljem kavalalt parandatud osavalt kaardu ehitatud barokkstiilis fassaadiga.

## Viited

## Välislingid

*Vigevano valla ametlik koduleht (*itaalia keeles*)
*Vigevano ingliskeelne turismiinfo
Doodž

**Doodž** (itaalia *doge* ladina sõnast *[[dūx]]* ehk "sõjaline juht") oli Veneetsia, Genova ja Senarica valitavate valitsejate (riigipeade) tiitel.

Doodž ei olnud tänapäevases mõttes hertsog ja tegemist ei olnud ka päritava hertsogitiitli vastega. Doodž oli Veneetsias ja Genovas, kahes linn-vabariigis, kus doodže valiti, kõige kõrgem valitud ametnik. Doodži poole pöörduti erinevalt, kasutades tiitleid *Monsignor el Doxe*, *Serenissimo Principe* ja *Sua Serenità*.

Veneetsia doodže valiti alates 697. aastast kuni Veneetsia vabariigi lõpuni aastal 1797 ja Genova doodže aastatel 1339–1797. 

Veneetsia doodž valiti eluks ajaks. Aastast 1310 (kümnemehenõukogu ajast) oli ta riigipea ainult nimeliselt. Genova doodžid valiti aastast 1528 kaheks aastaks.
Täisealisus

**Täisealine** on inimene, kes on seaduse silmis omandanud kõik juriidilised õigused ja kohustused. Eestis loetakse täisealiseks 18-aastast ja vanemat inimest.

Kui inimesel on mingil põhjusel piiratud teovõime ja seetõttu väiksemad õigused, ei muuda see teda alaealiseks.

Erandid on ka mõningate riigivalitsemisega seotud õiguste osas. Näiteks presidendiks valitud saamise õigus ei teki täisealiseks saamisel.

## Vaata ka
*Alaealine
*Laps
*Täiskasvanu
*Suguküpsus
Välis-Himaalaja

**Välis-Himaalaja** on mäestik Aasias. 

Välis-Himaalaja kulgeb Himaalajast edelas ja lõunas, olles selle eelmäestikuks. 

Kõrgus kuni 2591 meetrit.
Sari Essayah

**Sari Miriam Essayah** (sündinud 21. veebruaril 1967 Haukivuori vallas) on Soome poliitik ja endine kergejõustiklane (käija), maailmameister (1993) 10 km käimises. Alates 2015. aasta augustist on ta Soome Kristlike Demokraatide partei esimees.

## Sportlikud saavutused
*1991 – kuldmedal universiaadil ja pronksmedal Tokyo maailmameistrivõistlustel
*1992 – 4. koht Barcelona olümpiamängudel
*1993 – hõbemedal maailma karikavõistlustel Mexicos ja kuldmedal Stuttgardi maailmameistrivõistlustel
*1994 – Euroopa meister
* 1993 ja 1994 – Soome parim naissportlane

## Poliitikukarjäär
2003. aastal valiti Sari Essayah Soome Kristlike Demokraatide esindajana Eduskunna liikmeks. 2007. aasta valimisel ei õnnestunud tal enam parlamenti pääseda. Sügisest 2007 kuni Euroopa Parlamendi valimiseni 2009. aastal oli ta partei peasekretär.

2009. aasta valimistel valiti Sari Essayah Euroopa Parlamenti.

Ta oli Soome Kristlike Demokraatide kandidaat 2012. aasta Soome presidendivalimistel ja kogus 1. voorus 2,5% häältest.

2015. aasta parlamendivalimistel valiti ta uuesti Eduskunna liikmeks ja augustis valiti ta partei esimeheks.

2024. aasta Soome presidendivalimistel kogus ta esimeses voorus 1,5% häältest ja teise vooru edasi ei pääsenud.

## Isiklikku
Sari Essayah on 162 cm pikk ja kaalub 58 kg. Sari isa on pärit Marokost, sealt pärineb ka tema võõrapärane perekonnanimi. Sportimist alustas ta algklassides kooli spordiklubis. Algul harrastas ta pikamaajooksu ja suusatamist. Käimisega hakkas Sari tegelema 15-aastaselt, kui tulemas olid noorte EM-võistlused ja talle soovitati seda ala proovida. Ta otsustas katsetada ning tegi kohe kiireid edusamme. Suurest spordist lahkus ta pärast Atlanta olümpiamänge 1996. aastal.

1991. aastal abiellus Sari Essayah Robert Matti Hiskias Knappiga, neil on kaks last, Noora (1998) ja Nea (2001).

## Viited
 

## Välislingid

*Sari Essayah
Etruria kuningriik

**Etruria kuningriik** oli 1801–1807 Itaalias eksisteerinud Prantsusmaa vasallkuningriik, mis moodustati prantslaste poolt Toscana suurhertsogiriigi asemele. 1807. aasta lõpus kuningriik likvideeriti ja tema alad liideti Prantsuse keisririigiga.

Kuningriigi pealinn oli Firenze.

Kuningriik loodi 21. märtsil 1801 allkirjastatud Aranjuezi lepinguga. Et parandada Napoleoni Prantsusmaa ja Hispaania-vahelisi suhteid, kompenseeriti Bourbonitele nende kaotused Põhja-Itaalias (piirkond oli olnud prantslaste okupatsiooni all alates 1796. aastast). Ferdinand, Parma hertsog, loovutas oma hertsogkonna Prantsusmaale, vastutasuks sai tema poeg, Louis I Etruria kuningaks. Et Bourbonite uuele riigile ruumi teha, tuli kaotada Toscana suurhertsogkond, Habsburg Ferdinand III sai kompensatsiooniks Salzburgi elektoraadi. 

## Etruria kuningad
* Louis I 1801–1803
* Karl Louis 1803–1807

## Vaata ka
* Etruria
Žem

**Žem** (kasahhi keeles *Жем* või *Ембі*) on jõgi Kasahstani lääneosas. 

Žem algab Mugodžaaridest, voolab edelasse ja suubub Kaspia merre. Suviti jõgi mereni ei jõua, vaid kaob solontšakkidesse. Jõe maksimaalne pikkus on 712 km. Jõgi toitub lumesulamiseveest ning enamus äravoolust langeb kevadise suurvee ajale (aprill-mai). Vesi, eriti suvel ja alamjooksul, sisaldab suures koguses mineraalaineid.

Ühe versiooni järgi peetakse Žemi loodusgeograafiliseks piiriks Euroopa ja Aasia vahel.
Ülbi ahelik

**Ülbi ahelik** (kasahhi *Үлбі жотасы*) on mäeahelik Sise-Aasias, Altai edelaosas. Kulgeb edela-kirde suunas. Kõrgus on kuni 2371 meetrit.
Etruria

**Etruria** (ka: *Etruuria*) on vanaaja maakond Kesk-Itaalias, Tevere ja Arno jõe vahel. 

Nime on Etruuria saanud etruskide järgi, kes seda 8.–3. sajandil eKr asustasid. 

6.–5. sajandil eKr olid etruskide linnriigid (Joonia linnade liidu eeskujul asutatud 12 linna liit) Apenniini poolsaare valitsev jõud. Etruuriast laiendasid etruskid oma võimu Po madalikule ning lõuna poole Roomast edasi Latinumisse, Campaniasse ning Korsika ja Elba saarele.

Etruskidel puudus ühtne riik. Linnade liit oli rajatud peamiselt usulisele ühtekuuluvusele ja seega poliitiliselt nõrk. Siiski kuulus linnade liitudele ülemvõim Itaalias. Linnu valitsesid kuningad, hiljem sai suure võimu ka sõjaväelis-preesterlik aristokraatia (lukumoonid), kelle hulgast valiti ametnikke. Nende ametitunnusteks oli purpurpalistusega rüü (*toga praetexta*), elevandiluust iste (*sella curulis*) ja teenritest saatjaskond (*lictores*), kes kannavad vitsakimbu (*fasces*) sees kirvest, mis sümboliseerib võimu elu ja surma üle.

Umbes 540 eKr võitsid etruskid liidus Kartaagoga kreeklasi merelahingus Alalia juures. Pärast seda valitses etruskide laevastik mõnda aega kogu Vahemere loodeosa merekaubandust.

Ertuskide langus sai alguse pärast 474. aastat eKr, kui sürakuuslased Hieroni juhtimisel purustasid Kyme lähedal etruski laevastiku. Etruskide võimsust murdis latiinide tõus Latinumis ja samniitide tõus Campanias. Põhja-Itaalias surusid etruskidele peale keldid, lõunast tungis peale tugevnev Rooma. Viimane Rooma etruski kuningas Tarquinus kukutati 509 eKr ja aastaks 283 eKr suutsid roomlased etruskid täielikult alistada. Etruskid sulandusid Rooma ühiskonda.

Etruuria hõlmab tänapäeva Toscana ja osaliselt Lazio ja Umbria alasid. 

## Vaata ka
*Suur-Kreeka
*Etruria Kuningriik
Siiltund

**Siiltund** on parasitoloogias kasutatav mõõtühik, mis näitab puukide arvu, mida on oma kasukasse korjanud ühe tunni jooksul katselapile lahti lastud siil.
Moldaavia NSV lipp

**Moldaavia NSV lipp** oli NSV Liidu haldusüksuse Moldaavia NSV lipp.

Esimene, 1940. aastal moodustatud Moldaavia NSV lipp pärineb aastast 1941. Enne seda, 1924–1940 eksisteeris Dnestri idapoolsel, vasakkaldal Ukraina NSV-sse kuulunud Moldaavia ANSV. 

Aastatel 1941–1952 oli Moldaavia NSV lipuks punane kangas, mille vardapoolses ülanurgas olid ristatud kuldsed sirp ja vasar ning nende kohal poolkaares kuldsed tähed "РССМ". 

31. jaanuar 1952 sai Moldaavia NSV endale uue lipu. See oli punane kangas, mille keskele oli lisatud roheline horisontaalne laid, vardapoolses ülanurgas olid aga ristatud kuldsed sirp ja vasar ning nende kohal punane kuldse äärisega viisnurkne täht. Roheline sümboliseeris viinamarjaistandusi, põlde, aedu ja metsi. Lipp oli kasutuses kuni 27. aprillini 1990.

Sama lipp on kasutusel tunnustamata Transnistria Moldaavia Vabariigi riigilipuna.

## Vaata ka
*Moldaavia NSV vapp
*Moldova lipp
Kondotjeer

**Kondotjeer** (itaalia keeles *condottiere*) oli 14. sajandi keskpaiga kuni 16. sajandi Itaalias palgasõdurite väeosa juht. Nimetus tuleneb itaaliakeelsest sõnast *condotta* 'leping', mille alusel kondotjeerid asusid oma linna või isanda teenistusse.

Esimesed Itaalia palgasõdurite armeed olid kokku pandud välismaalastest. Üks kõige varasemaid (1303) koosnes lõunas dünastiatevahelistes sõdades võidelnud katalaanidest. 

14. sajandi lõpuks asusid paljud itaallased ise palgaarmeedes teenima ning peagi hakkasid kondotjeerid saavutama arvestatavat võimu. Kõige kaugemale jõudis kondotjeeridest Francesco I Sforza, kes sai 1450. aastal võimule Milanos.

### Kuulsaid kondotjeere

* Ruggiero da Flor (1268&ndash;1305)
* Malatesta da Verruchio (1212&ndash;1312)
* Castruccio Castracane (1281&ndash;1328)
* Walter de Brienne
* Cangrande della Scala (1291&ndash;1329)
* Lodrisio Visconti (umbes 1280&ndash;1364)
* Luchino dal Verme (1320&ndash;1372)
* John Hawkwood ehk Giovanni Acuto (1320&ndash;1394)
* Facino Cane de Casale (1360&ndash;1412)
* Andrea Fortebracci ehk Braccio da Montone (1368&ndash;1384)
* Alberico da Barbiano (1349&ndash;1409)
* Jacopo dal Verme (1350&ndash;1409)
* Muzio Attendolo Sforza (1369&ndash;1424)
* Giovanni Vitelleschi (surn. 1440)
* Niccolò Piccinino (1380&ndash;1444)
* Francesco Bussone da Carmagnola (1390&ndash;1432)
* Francesco I Sforza (1401&ndash;1466)
* Sigismondo Malatesta (1417&ndash;1468)
* Bartolomeo Colleoni (1400&ndash;1475)
* Federico II da Montefeltro (1422&ndash;1482)
* Cesare Borgia (1475&ndash;1507)
* Niccolò di Pitigliano (1442&ndash;1510)
* Bartolomeo d'Alviano (1455&ndash;1515)
* Gian Giacomo Trivulzio (1441&ndash;1518)
* Francesco Maria I della Rovere (1490&ndash;1538)
* Giovanni dalle Bande Nere (1498&ndash;1526)
* Ferrante Gonzaga (1507–1557)
Stanovoi mäestik

**Stanovoi mäestik** (vene *Становой хребет*) on mäestik Ida-Siberis. Ulatub Oljokma jõe keskjooksult Aldani lisajõe Utšuri läteteni. Selle pikkus ligikaudu 700 km, laius 100–180 km. Kõrgus on valdavalt 1500–2000 meetrit, maksimaalselt 2412 meetri kõrgune. 

Mäestik on veelahkmeks Põhja-Jäämere ja Vaikse ookeani vahel.

Stanovoi mäestik koosneb mitmest paralleelsest ida–läänesuunalisest ahelikust. 

Leidub kulda ja rauamaaki.

## Vaata ka
*Stanovoi mägismaa
Ränivetikad

**Ränivetikad** ehk **diatomeed** (*Bacillariophyceae* ehk *Diatomophyceae*) on üherakulised või koloniaalsed mikroskoopilised organismid. Liike on hinnanguliselt 30 000 – 100 000.
Ränivetikaid esineb kõikides veekogudes ja ka mullas. Ränivetikad on autotroofid, fotosünteesivad organismid. Nende toodetud hapniku kogus atmosfääris on märkimisväärselt suur. Veekogudes elutsevad ränivetikad kuuluvad planktoni, täpsemalt fütoplanktoni hulka. 

## Ehitus
Ränivetikate iseloomulikuks tunnuseks on rakke kattev keeruka struktuuriga ränipantser.
  
Ränipantser koosneb kahest poolmest: välimisest suuremast epiteekast ja sisemisest väiksemast hüpoteekast. Kummalgi pantseri poolmel on omakorda kaks osa: lame kaas ja ümbritsev vöö. Kõik pantseri osad on kindla struktuuriga, neid läbivad poorid ja kanalid. Iseloomulikeks pigmentideks on karoteen, ksantofüll, diatomiin ning klorofüll a ja c. Varuaine on enamasti õlitilgakestena.

## Paljunemine
Ränivetikad paljunevad pooldudes ja suguliselt. Pooldumisel saab kumbki tütarrakk endale pantseri ühe poolme. Alati moodustub juurde pantseri väiksem pool. Seega need rakud, mis saavad endale sisemise poole, vähenevad pidevalt. Niisugune rakkude vähenemine lakkab, kui tütarraku maht on ainult pool kuni kolmandik omaraku esialgsest mahust (suurusest). Siis tekib rakust auksospoor, millega kaasneb raku esialgse suuruse taastumine. Sageli kaasneb aukspooride tekkega suguline protsess.

## Süstemaatika
Üldiselt käsitletakse ränivetikaid klassi tasemel (*Bacillariophyceae*). Harvem (ja ka enamikus varasemates allikates), kui on kõrvale jäetud suhteliselt uus stramenopiilide (heterokontide) hõimkond, on ränivetikaid (siis ränivetiktaimed) käsitletud hõimkonna tasemel (*Bacillariophyta*).

Pantseri kuju järgi liigitatakse ränivetikad kahte klassi: radiaalsümmeetrilise ehitusega ketasränivetikad (*Centrales*) ja kahekülgse ehk bilateraalse sümmeetriaga sulgränivetikad (*Pennales*).

## Vaata ka
*diatomiit

## Viited

## Välislingid
*https://diatoms.org/morphology Ränivetikate morfoloogiast
*https://www.mdpi.com/1424-2818/12/9/339/htm
Sinjoriia

**Sinjoriia** (tuleneb itaalia keele nimisõnast *il signore* 'härra') oli paljude Itaalia kesk- ja varauusaja linnriikide võimuorgan.

Sinjoriiadest arenesid päriliku dünastiaga printsipaadid (itaalia keeles *le principati*).

Sinjoriiad hakkasid arenema siis, kui keskaegsed vabariigid ei saanud enam seaduse ja korra säilitamisega hästi hakkama. Linnriikides hakkasid levima anarhilised suundumused ning selleks, et maha suruda erakondade võitlust ja kodanike rahutusi, hakkasid inimesed otsima tugevaid mehi, kes suudaksid taastada korra.

Võimuvaakumi või kriisi ajal pakkusid linnriigid vahel võimu inimestele, keda peeti piisavalt tugevaks, et riiki päästa. Näiteks Pisa pakkus võimu Prantsusmaa kuningale Charles VIII-le lootuses, et see kaitseb linna kauaaegse vaenlase Firenze vastu. Samamoodi pakkus Siena võimu Cesare Borgiale.

Sinjoriia ülesehitus ja ülesanded erinesid riigiti. Mõnes riigis, näiteks Viscontidele kuuluvas Milanos, oli mingi dünastia õigus riiki valitseda sisse kirjutatud linnriigi põhiseadusesse, mis oli rahvaesindajate kinnitatud ja paavsti või Saksa-Rooma riigi tunnustatud. Seevastu mõnes riigis, näiteks Della Scaladele kuuluvas Veronas või Medicitele kuuluvas Firenzes oli see täiesti mitteametlik, lihtsalt üks perekond või suguvõsa oli koondanud enda kätte kogu võimu üheparteilises riigis. Firenzes muudeti Medicite võim ametlikuks pärast seda, kui nad olid 1512 võimu linnas tagasi saanud (1494 aeti nad linnast välja).

## Vaata ka
* Firenze sinjoriia
* Carrara sinjoriia
* Veneetsia sinjoriia
Tavavahelik

**Tavavahelik** (*Paxillus involutus*) on vahelikuliste sugukonda vaheliku perekonda kuuluv seeneliik.

## Kirjeldus
Viljakehad on lihakad, noorelt sügavalt sisserullunud kübaraservaga. Erinevalt puravikest ei ole kübara all svammi meenutavat torukeste kihti, vaid eoslehed.

Viljakehad on hallikas-, kollakas- või oliivpruunid, eoslehekesed värvuvad vajutamisel kohe tumepruuniks. Kübara läbimõõt võib olla kuni 25&nbsp;cm.

Jalg on pruunikas, sametjas, vahel veidi ekstsentriline, kuiv, 5 x 2&nbsp;cm.

## Kasvukoht
Eestis väga sagedane seen juunist novembrini. Tavavahelik on nii okas- kui ka lehtpuu-mükoriisaseen. Lisaks metsadele leidub teda ka inimmõjuga kohtades (aedades, parkides). Eriti palju leidub kuival suvel ja sügisel.

## Mürgisus
Pikka aega peeti tavavahelikku söögiseeneks. Nüüd on tõestatud tavavaheliku mürgisus. Vahelikumürgistus tekib tavavahelikus leiduvate kehavõõraste antigeenide toimel. Antigeenid võivad põhjustada immuunkehade teket ja raskeid immuunpatoloogilisi muutusi inimkehas. Mõnedel andmetel sisaldab tavavahelik veel ka mürgist muskariini.

Tavavaheliku mürgistused on põhjustanud Euroopas mitmeid surmajuhtumeid. Tavavaheliku antigeen moodustab inimese veres antikehi, mis hävitavad punaliblesid. See immuunhemolüütiline aneemia on võrreldav allergiaga. Tavavaheliku mürgistuse peiteaeg on tunnist kuni paari aastani. Tavavaheliku muudab ohtlikuks see, et mürgid ei eraldu väljaheidetena, vaid need kogunevad organismi. Tavavahelik ei ole tegelikult mürgine, vaid põhjustab vereliblede kokkukleepumist. Inimesed võivad seenele reageerida erinevalt. Söömine võib lõppeda surmaga. Kupatamine ei muuda tavavahelikku ohutuks.

Teadaolevalt ainuke kaasajal seenemürgitusse surnud seeneuurija Julius Schäfer sõi tavavahelikku. Ligi tund pärast selle koos oma kaasaga söömist tekkis Schäfferil oksendamine, kõhulahtisus ja palavik. Enesetunde halvenedes viidi ta järgmisel päeval haiglasse, kus pärast täieliku neerupuudulikkuse teket suri ta 17 päeva hiljem (1944. aasta 21. oktoobril).

## Vaata ka
*Seente loend

## Viited

## Välislingid

*Salakaval seen kleebib verelibled kokku EP 24.10.2006
Francesco I Sforza

**Francesco I Sforza** (1401–1466) oli Milano hertsog 1450–1466, Sforzade dünastia rajaja Milanos. 

Francesco Sforza abiellus 1416 Polissena Ruffo, Monalto krahvinnaga, kes mürgitati 1420. Seejärel abiellus ta Bianca Maria Visconti, Milano hertsogi tütrega.

## Poliitiline tegevus

Kondotjeer Muzio Attendolo Sforza pojana oli ta algselt sõjapealik, kes näitas ennast andeka taktiku ning vilunud välikomandörina. Francesco Sforza teenis Milano hertsog Filippo Maria Visconti all, juhatades mitut järjestikust sõjakäiku Veneetsia vabariigi vastu.

1430ndate alguses kogus paavsti nõrkust ärakasutav Francesco endale suure kaaskonna ja haaras arvestatava territoriaalse võimu Marches keskusega Fermos, kuid ohverdas oma sealse võimu ahvatlevamatele väljavaadetele Lombardias.

Ilmselt vastutasuks sõjakäikudel osutatud teenete eest sai Francesco 1443 abielluda Filippo Maria Visconti tütre Biancaga. Pärast seda, kui hertsog ilma otseste meesliini pärijateta suri, haaras Francesco Sforza pärilusvõitluse järel kontrolli tolle Milano hertsogiriigi valduste üle.

Francesco Sforza lõi eduka liidu Cosimo de' Medici poolt valitsetud Firenzega. Cosimo sõpruse ja rahalise toe najal õnnestus tal sõlmida Lodi rahu (1454), mille eesmärgiks oli ohjeldada Veneetsia vabariigi ekspansiooni ja stabiliseerida seeläbi olukorda kogu Põhja- ja Kesk-Itaalias.

## Mõju kunstipatroonina

Francesco oli võimekas valitseja, kes viis ellu hulganisti uuendusi. Tema õukonnast sai üks renessansskultuuri keskusi.

Peamiselt Cosimo de' Medici mõjutusel andis Francesco oma lastele humanismi vaimus hariduse ning järgis Cosimo eeskuju ka kunstipatroonina (näiteks *[[Ospedale Maggiore]]* Milanos).

Kuigi Francesco eelistas residentsina Pavia Castello Visconteot, taastas ta ka palju kannatada saanud Viscontide Porta Giovia kindluse Milanos.

## Välislingid

*Francesco Sforza genealoogiast (*inglise keeles*)
Castello Visconteo

**Castello Visconteo** on Pavia Viscontide kastell Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas Pavia linnas.  

Kindluse ehitamist alustas 1360. aastal Galeazzo II Visconti. Hiljem täiendasid ehitist Sforzad.

Kontrastina kastelli karmile välisilmele olid siseruumid vägagi luksuslikud. Enamik uhketest siseruumidest paiknes aga kindluse Milano-poolses küljes, mille prantslased 1527. aastal maani maha lõhkusid. 

Kindluse allesjäänud ruumid ja õu olid sõjaväe kasarmutena kasutusel kuni 1921. aastani.

### Museo Civico

Tänapäeval on kastelli säilinud ruumid restaureeritud ning neis asub muuseum Museo Civico. Eksponeeritud on peotäis Veneetsia kunstnike maale, arheoloogiakollektsioon ning Pavia hävinud kirikute säilinud skulptuure, fragmente ja mosaiike (neist tähelepanuväärseimad on 11. ja 12. sajandist pärinevad rekonstrueeritud portaalid).

## Välislingid

*Muuseumi itaaliakeelne koduleht
Rullhoki

**Rullhoki** on võistkondlik spordiala, mida mängitakse hokiväljakul *inline*-rulluiskude, hokikepi ja spetsiaalse litriga kahe võistkonna vahel.

## Ajalugu
NHL algas 1980. aastate lõpupoolel siirduda endist laiemini Põhja-Ameerika suurtesse linnadesse ja saavutas linnadesse pisikese hokikultuuri. Rulluisud olid samal ajal muutunud *quad*-uiskudest *inline*-uiskudeks ja sedamoodi hokiuiskude sarnasteks. Uute iidolite innustatuna algas linnade parkimisplatsidele ja tenniseväljakuile sündida hokimänguid. Varsti algas rullhoki sünnikohale Californiasse ja mujale Põhja-Ameerikasse tõusta mitu rullhokiareeni ja välisväljakuid. Harrastajate arv kasvas jõudsalt ning rullhoki jaoks töötati välja omad reeglid ja sarjad. Profiliiga Roller Hockey International (RHI) alustas toimingu Põhja-Ameerikas suvel 1992, aga lõpetas suvel 1999. 1996. aastal mängis RHI-s ka Eesti hokimängija Dmitri Suur.

Rahvusvaheline Jäähokiliit (IIHF) võttis rullhoki omasse spordialade valikusse jäähoki kõrvale aastal 1995 ja esimesed IIHF-i korraldatud MM-võistlused peeti 1996. aastal Minneapolises ja St. Paulis USA-s. Teine rullhokit rahvusvaheliselt esindav organisatsioon on Fédération Internationale de Roller Sports (FIRS) ning korraldab MM-võistlusi alates 1995. aastast.

2002. aastal asutati USA-s uus rullhoki profiliiga Professional Inline Hockey Association (PIHA). Hooajaks 2006 avardus PIHA seitsme uue klubiga.

## Maailmameistrivõistlused (IIHF)

## Maailmameistrivõistlused (FIRS)

## Vaata ka
*Rullpall
*Rulluisuhoki

## Välislingid

*IIHF-i Rullhokikomitee
*PIHA – Professional Inline Hockey Association
*Inline Hockey Central
*RHI statistika
2005. aasta maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**2005. aasta maailmameistrivõistlused [[rahvusvaheline kabe|rahvusvahelises kabes]]** peeti Amsterdamis 6.–23. oktoobrini 2005.

Võistlustel osales 40 mängijat 22 riigist, kes on jagati 4 alagruppi. Alagruppide 3 paremat pääsesid finaali. Esmakordselt kasutati tiitlivõistluste ajaloos kohtade jagamisel punktide võrdsuse korral viigiliste tulemustega lõppenud partiide lõppseisude hinnangut, mida tähistatakse plussi ja miinusega tulemuse juures. Pluss ja miinus lisati viigilise tulemuse juurde, mille puhul tugevamal poolel on mängumaterjali kolme või enama ühiku võrra rohkem, seejuures kabe loetakse võrdseks kahe kiviga. Selle reegli rakendamise tõttu lubatakse lõppmängus kabe ja kaks kivi kabe vastu mängida tavalise 16 käigu asemel 25 käiku, et oleks võimalik sellesse pluss-miinus lõppmängu igal juhul ka jõuda (näiteks seisus valge kabe 47 kivid 46 ja 36 ning must kabe 48 see 16 käiguga ei õnnestuks).

## Alagrupiturniirid
### Grupp A

### Grupp B

### Grupp C

### Grupp D

## Finaalgrupp

## Välislingid
*Võistluste ametlik lehekülg
Rulluisuhoki

**Rulluisuhoki** on võistkondlik pallimäng, mida mängitakse saalis vanaaegsete (*quad*) rulluiskude, kepi ja palliga kahe võistkonna vahel.

1992. aastal oli rulluisuhoki näidisalana Barcelona suveolümpiamängudel.

Maailma kuulsamad rulluisuhokiklubid on FC Barcelona Hispaaniast ning SL Benfica ja FC Porto Portugalist.

## Vaata ka
*Rullpall
*Rullhoki

## Välislingid

*Rahvusvaheline Rulluisuhokikomitee (CIRH)
*Euroopa Rulluisuhokikomitee (CERH)
*RinkHockey.net
Tänavahoki

**Tänavahoki** on võistkondlik pallimäng, mida mängitakse hokiväljakul, kingad jalas, kahe võistkonna vahel.

## Vaata ka
*Jäähoki
*Saalihoki

## Välislingid

*Rahvusvaheline Tänavahokiliit (ISBHF)
Oleg Tšernjak

**Oleg Chernyak** (Олег Черняк; 10. august 1981 – 6. mai 2009) oli Ukraina kabetaja, kahekordne juunioride maailmameister rahvusvahelises kabes 1997 ja 1998 ning kadettide maailmameister 1996.  

Ta hukkus autoõnnetuses.
Taarausuliste ja Maausuliste Maavalla Koda

**Taarausuliste ja Maausuliste Maavalla Koda** (lühendatult **Maavalla Koda**) on end Eesti põlisrahva omausu järgijateks pidavate ühenduste (kodade) katusorganisatsioon. Selles on esindatud kaks usku: pärast Vabadussõda ja enne Teist maailmasõda loodud taarausk ning eneseidentifikatsioonis põlistele kohalikele traditsioonidele toetuv maausk.

Maavalla Koja moodustasid 1995. aastal Härjapea Koda, Emujärve Koda ja Tartu Supilinna Koda (hilisema nimega Emajõe Koda). Hiljem on asutatud ja Maavalla Kojaga liitunud Saarepealne Koda ja Viru Koda.

Maavalla Koda asutas 2008. aastal Hiite Maja Sihtasutuse, mille eesmärk on tutvustada, uurida ja toetada Eesti looduslikke pühapaiku – hiisi, pühi puid, ohvrikive, pühi allikaid.

## Viited

## Välislingid
*Maavalla Koda
Kuma jõgi

*Selles artiklis on juttu jõest Põhja-Kaukaasias; Jaapani jõe kohta vaata artiklit [[Kuma jõgi (Jaapan)]]*
----
**Kuma** (vene *Кума*, karatšai-balkaari ja kabardi-tšerkessi *Гум*, abasiini *Гвым*) on jõgi Põhja-Kaukaasias. Algab Suur-Kaukasuse Kaljuahelikult. Ülemjooksul mägijõgi. Keskjooksul laskub tasandikule, voolab laias orus valdavalt kirdesse. Alamjooksul pöördub Kuma-Manõtši nõos itta, eraldades vasakkaldal asuvat Euroopat paremkalda Aasiast (see on üks võimalik loodusgeograafiline piir nende maailmajagude vahel). Alamjooksul hargneb ja kaob tavaliselt kõrbeliiva. Mõnede üleujutuste ajal jõuab Kaspia mereni. Pikkus 802 km.
Roberts Misāns

**Roberts Misāns** (sündinud 19. veebruaril 1986) on Läti kabetaja, rahvusvaheline meister.

## Isiklikku
2010. aastal abiellus ta baškiiri kabetaja, samuti rahvusvahelise meistri Olesya Abdullinaga.

## Saavutused
*Juunioride maailmameister 2004
*Juunioride Euroopa meister 2004, 2005
*Kadettide maailmameister 2001
*Kadettide Euroopa meister 2001, 2002

## Välislingid
*Roberts Misāns Eesti Kabeliidu saidil
Alexander Baljakin

**Alexander Baljakin** (vene Александр Балякин; valgevene Аляксандр Балякин; sündinud 8. aprillil 1961 Venemaal Arhangelskis) on kabetaja, rahvusvaheline suurmeister rahvusvahelises kabes, juunioride maailmameister 1980, võistkondlik maailmameister 1989 NSV Liidu võistkonna koosseisus. 1986. aastast esindas Valgevenet ning alates 2004. aastast esindab Hollandit. 

Ta oli ka kolmekordne NSV Liidu meister (1982, 1988, 1989). Aastail 2009, 2010, 2011, 2013 ja 2014 tuli ta Hollandi meistriks.
Tuulepealsed saared (Okeaania)

**Tuulepealsed saared** (prantsuse *Îles du Vent*) on viiest saarest koosnev saarerühm Prantsuse Polüneesias. Ta paikneb Tuulealustest saartest idas. Tuulepealsed saared ja Tuulealused saared moodustavad Seltsisaared, mis on üks viiest Prantsuse Polüneesia saarestikust.

Tuulepealsed saared on Polüneesia suurimad saared ja neil elab valdav osa territooriumi elanikkonnast. Need koosnevad neljast kõrgest saarest ja atollist, milleks on Mehetia, Tahiti, Moorea, Maiao ja Tetiaroa. Suurimad neist on Tahiti ja Moorea. 

Polüneeslased asusid Tuulepealsetele saartele elama millalgi aastatel 800–1000 pKr. 1880. aastal annekteeris saared Prantsusmaa ning need on tänapäeval Prantsusmaa ülemereterritoorium. Saarestiku nimi on tõlge saarestiku nimest tahiti keeles: *te fenua ni'a mata'i* ('tuulega maa').

## Viited
Kaltsirudiit

**Kaltsirudiit** on jämedateraline lubjakivi.

Termin ei ole väga laialt kasutuses, sest karbonaatkivimeid klassifitseeritakse enamasti Dunhami klassifikatsiooni abil, kus kaltsirudiidile vastab **jämedateraline lubjakivi**.

Termini võttis kasutusele Grabau aastal 1913.

## Vaata ka
*Kalkareniit
*Kaltsilutiit
Kriit

*See artikkel on kivimist; [[Geokronoloogiline üksus|geokronoloogilise üksuse]] kohta vaata artiklit [[Kriit (ajastu)]]; kirjutusvahendi kohta vaata artiklit [[Kriit (kirjutusvahend)]], perekonnanime kohta vaata artiklit [[Kriit (perekonnanimi)]].*
----

**Kriit** on peeneteraline poorne pehme lubjakivi. Nagu muudki lubjakivid, koosneb ka kriit valdavalt kaltsiidist (CaCO3). 

Kriit on moodustunud peamiselt mikroskoopiliste mereloomade, eelkõige foraminifeeride kodadest. Kriidi peamine komponent on kaltsiidist toesega kuldvetikate (kokkolitoforiidid; tänapäeval valdavad meredes perekonna *Emiliana* esindajad) jäänused. 

Suured kriidilademed tekkisid keskaegkonnas ja eriti kriidiajastul, millest tuleneb ka ajastu nimi. Siis oli kliima tänasest tunduvalt soojem ning tingimused lubikojaga mereloomadele sobivamad. 

Tuntud kriidipaljandid on Doveri valged kaljud Inglismaa lõunarannikul, Møni klint Taani samanimelisel saarel ja arvukad pangad Rügeni saarel Saksamaal.

Kriit kui eriti poorne lubjakivi on hea mahuti naftale ja gaasile. Kriidist koosnevad Põhjamere alused kivimid ning Araabia poolsaare naftat ja gaasi sisaldavad kivimid.

## Vaata ka

Kriit kirjutus- ja joonistusvahendina on valmistatud peenestatud ja kokkupressitud kriidist ja kipsist.
Friedrich IV (Austria)

**Friedrich IV Habsburg** (1382 – 24. juuni 1439) oli Tirooli hertsog. Ta oli Leopold III poeg. Friedrichi poeg Sigismund oli tema haru viimane esindaja, misjärel kõik Habsburgide valdused koondusid Albrechti liini ehk Maximilian I kätte.

Friedrich toetas vastupaavst Johannes XXIII-t ning sattus seetõttu vastuollu keiser Sigismundiga ning talt taheti Tirooli ära võtta. Tänu kohaliku rahva toetusele õnnestus tal aga see säilitada, ent ta kaotas Habsburgide pärusvaldused (Aargau koos Habsburgi lossiga) Šveitsi kantonite liidule. Tema ajal muutus Tirool jõukaks tänu hõbedakaevandustele. Samuti viis ta oma residentsi Meranost Innsbrucki, tehes sellest Tirooli pealinna.
Dolomiidid

**Dolomiidid** (varasem nimi *Dolomiidi-Alpid*; itaalia *Dolomiti* ehk *Alpi Dolomitiche*) on mäestikuala Kirde-Itaalias Alpide lõunaosa lubjakivivööndis. 

Dolomiidid on suurelt jaolt tekkinud Triiase ajastul Tethyse ookeanis kasvanud korallide ehitatud korallrahudest. 

Dolomiidid on nime saanud prantsuse mineraloogi Deodat de Dolomieu järgi, kes kirjeldas esimesena dolomiiti, mis annab Dolomiitide mäetippudele roosaka varjundi.

Dolomiitide tuntuim suusakuurort on Cortina d'Ampezzo, kus peeti 1956. aasta taliolümpiamängud.

Juunis 2009 Sevillas koos olnud UNESCO maailmapärandi komitee otsustas võtta Dolomiidid maailmapärandi nimekirja.

## Dolomiitide tipud
*Marmolada (3343 m)
*Antelao (3263 m)
*Sasso Lungo (3179 m)
*Tofana di Mezzo (3241 m)
*Sorapiss (3229 m)
*Tre Cime di Lavaredo (2999 m)
*Cinque Torri (2366 m)
*Torri del Vajolet (2243 m)

## Dolomiitide mäekurud
*Passo d'Ombretta 
*Langkofeljoch
*Passo della Rosetta

## Välislingid

*Dolomiidid
*Dolomites 360° Panoramas
*Dolomites - Hribi.net
Au

**Au** on isiku või kollektiivi väärikus ja maine. 

## Vene tsaariohvitseri aukoodeks

# Ära anna lubadusi, kui sa pole kindel, et täidad oma lubaduse.
# Käitu lihtsalt, väärikalt, ilma paatoseta.
# Tuleb meeles pidada piiri, kus lõpeb väärikas viisakus ja algab lömitamine.
# Ära kirjuta ägedushoos mõtlematuid kirju ja raporteid.
# Avameelitse vähem, muidu kahetsed. Pea meeles: sinu keel on sinu vaenlane.
# Ära pooseta - uljusega sa ei tõesta, vaid hoopis kompromiteerid ennast.
# Ära usalda uisapäisa inimest, keda sa pole veel piisavalt tundma õppinud.
# Väldi sõpradega rahalisi suhteid. Raha rikub alati suhted.
# Ära tee solvavaid märkusi, pilka ega naeruväärista. Seda esineb sageli tänavatel ja avalikes kohtades.
# Kui sa ei oska kellegi kohta midagi head öelda, siis ära ütle ka midagi halba.
# Ära jäta tähelepanuta kellegi nõuandeid - kuula need ära. Sulle jääb õigus neid järgida või mitte.
# Ohvitseri jõud ei seisne impulsiivsuses, vaid häirimatus rahulikus olekus.
# Hoia sind usaldanud naise usaldust, sõltumata sellest, kes ta on.
# Elus esineb olukordi, kus pead oma südame vaigistama ja kuulama mõistuse häält.
# Saladus, mille oled jaganud kasvõi ühe inimesega, lakkab olemast saladus.
# Ole alati valvel ja ära lase end lõdvaks.
# Avalikel maskeraadidel ei tohi ohvitserid tantsida.
# Vaidluses püüa hoida oma sõnu pehmena, kuid argumente kindlana.
# Rääkimisel väldi žeste ja ära tõsta oma häält.
# Kui sattusid seltskonda, kus on inimene, kellega oled tülis, siis tervitades kõiki, on kombeks anda kätt muidugi ka temale juhul, kui seda ei saa vältida. Pööramata seejuures tähelepanu kohalolijatele ega võõrustajatele. Käe andmine hoiab ära liigsed jutud ja sind ei kohusta see millekski.
# Miski ei õpeta paremini, kui oma eksimuste teadvustamine. See on üks peamisi enesekasvatuse vahendeid.
# Kui kaks inimest tülitsevad, on alati süüdi mõlemad.
# Autoriteet tekib asjalikkusest ja teenistuse teadmistest. Tähtis, et alluvad ei kardaks sind, vaid austaksid.
# Pole midagi hullemat kui otsustusvõimetus. Parem halvem otsus kui kõhklemine või tegevusetus.
# See, kes midagi ei karda, on võimsam kui see, keda kõik kardavad.
# Hing - jumalale, süda - naisele, kohustus - Isamaale, au - mitte kellelegi! 

## Vaata ka
*Aukohus
*Bushido
*Aumõrv

## Välislingid

## Viited
Fii-skaala

**Fii-skaala** ehk **φ-skaala** on geoloogias kasutatav terasuurust kirjeldav logaritmiline skaala.

Fii-skaala põhineb Uddeni-Wentworthi skaalal. Fii väärtused arvutatakse vastavalt valemile: φ=–log2d, kus d on terasuurus millimeetrites. 

Miinusmärk on logaritmi ees selleks, et levinumate setete, näiteks liiva φ-väärtused ei oleks negatiivsed. Seega vastab φ suurematele väärtustele  väiksem terasuurus ja vastupidi. Liiva terasuurus jääb vahemikku 1/16...2 mm, mis φ-skaalal on 4...–1. 

Fii-skaala ja sellega seotud Uddeni-Wentworthi skaala on geoloogias kõige laiemalt levinud setete terasuuruse hindamise skaalad.

Fii-skaala lõi aastal 1934 William Christian Krumbein.

## Vaata ka
*Terasuurus
*Uddeni-Wentworthi skaala

## Viited
Au (täpsustus)

**[[Au]]** on isiku väärikus ja maine.

**Au** on Lääne-Virumaal asuva Auküla varasem nimi.

**[[Au (jumal)|Au]]** on Kiribati tõusva päikese jumal.

Lühend **Au**, **au** või **AU** tähendab:
***[[astronoomiline ühik]]** (**AU**;  inglise keeles *Astronomical Unit*)
***[[Austraalia]]** (ISO 2-täheline lühend **AU**) 
***[[kuld]]** (**Au**; keemiline sümbol)

Muid  täheühendi **au** kasutusi:
* **[[.au]]** on Austraalia tippdomeen.
* **[[au (failiformaat)|.au]]** on üks helifailide vorming.
Cremona

**Cremona** on linn Itaalias Lombardia maakonnas, Cremona provintsi halduskeskus. 

Cremona asetseb Po madaliku keskmes Po jõe ääres.

## Ajalugu
Cremona oli algselt gallide asula; aastast 218 eKr Rooma koloonia. Tänini on vanalinnas säilinud vihjeid roomaaegsest tänavaplaanist.

69. aastal toimus linna lähedal kaks suurt lahingut. 14. aprillil purustas Vitellius Bedriacumi lahingus Rooma keisri Otho, kes seejärel tappis enda. Oktoobris sai keiser Vitellius ise Vespasianuselt lüüa, kes kogu linna purustas; Vitellius tappis enese ja Vespasianus sai keisriks.

603. aastal vallutasid Cremona langobardid.

1098 sai Cremonast vabalinn ning 1167. aastal, pärast pikaajalist Friedrich Barbarossa poliitika toetamist, sai linnast Lombardia Liiga liige. Lombardia Liigas olles osales Cremona samal aastal ka Legano lahingus. Järgnenud majandusliku ja poliitilise õitsengu aastatel ehitati Cremonas palju, sealhulgas linna keskväljakut (*Piazza dei Comunale*) ümbritsevad hooned ning linnamüür 1169–1187).

1334. aastal vallutasid linna Viscontid ning 1420. aastast kuulus Cremona Milano hertsogiriiki. 

Aastatel 1525–1702 oli linn Hispaania ja seejärel 1859. aastani vaheaegadega Austria valduses.

## Arhitektuurimälestised

Linna keskväljak on Piazza del Comune, mille ümber asuvad toomkiriku kompleks ja mitu palatsot. 

## Kultuur

16.–18. sajandil töötasid Cremonas kuulsad viiulimeistrite suguvõsad Amati, Stradivari (sealhulgas Antonio Stradivari) ja Guarneri.

Cremonas sündis helilooja Claudio Monteverdi. Linnas on keskkooli lõpetanud levilaulja Mina.

## Viited

## Välislingid

*Cremona valla koduleht itaalia keeles
*Cremona turismilehed inglise keeles
Kyme

**Kyme** (ladina *Cumae*, itaalia *Cuma*) oli Itaalia vanim ja põhjapoolseim kreeka koloonia. Selle asutasid Chalkisest pärit kolonistid umbes 750 eKr.

Kyme oli üks peamisi kreeka kultuuri vahendajaid Vana-Roomas. Hiljem muudeti ta rooma kolooniaks. 


Pilt:Baptistry in the Temple of Jupiter in Cuma.JPG|Zeusile pühendatud templi varemed Kymes
Pilt:Tempio di Apollo 5.jpg|Apolloni templi varemed
Pilt:Debut de la Via Sacra.JPG|Kunagine linnatänav
Liguuria

**Liguuria** (itaalia keeles *Liguria*) on maakond Itaalias (Põhja-Itaalias).

Liguuria on kitsas rannikuriba mägede jalamil. Läänepoolne Liguuria Riviera Ponente nime all tuntud rannik ulatub kitsa lauge rannaribaga välja kuni Prantsusmaa piirini, Riviera Levante on aga metsikum ja järsemate kallastega. Nende kahe piirkonna vahel asub maakonna keskus Genova.

## Haldus

Liguuria jaguneb *città metropolitana*ks ja kolmeks provintsiks:
# Città metropolitana di Genova
# Imperia provints
# La Spezia provints
# Savona provints

## Rahvastik

### Suuremad linnad
Genova, Imperia, La Spezia, Savona, Sanremo, Portofino, Rapallo

Liguuria on Itaalia maakondadest kõige vananevama rahvastikuga. Elanike arv oli suurim 1971. aasta rahvaloendusel, kui maakonnas elas 1 853 578 inimest, pärast seda on aga olnud langustrendis. Ka maakonna keskus Genova oli varem Itaalias elanike arvult viies linn (1971. aastal 816 872 elanikku), kuid 50 aastaga on kaotanud ligi kolmandiku toonasest elanikkonnast ja vahetanud Palermoga kohad, langedes kuuendaks. Maakonna elanikest on 29% 65-aastased või vanemad, keda on üle kahe korra rohkem kui lapsi (13%). 1980. aastate lõpus elas maakonnas 70 üle 65-aastast iga 100 alla 15-aastase lapse kohta, 2006. aastaks oli see aga tõusnud 240-le. 2000. aastatel suleti maakonnas 10% koole.

## Majandus
### Transport
Prantsusmaa piirist Toscanani kulgeb piki rannikut kiirtee A10, mis Genovast alates muutub A12&ndash;ks. Raudteeühendus on Torino ja Milanoga. Juurdepääs Liguuria sisemaale on mägede tõttu raskendatud.

## Liguuria köök

Liguuria kööki nimetatakse *cucina del ritorno* ehk kojusaabumise köögiks, pidades silmas meremehi, kes pärast kuudepikkust merel olemist seal korralikult ja koduselt süüa said. Ka väljendab see Liguuria köögi armastust kohalike toorainete vastu. Palju süüakse kala ja mereande, värskeid köögivilju ning ürte, tänu meremeeste panusele ehk ka rohkem vürtse kui itaallastel üldiselt kombeks.

Liguuria köögi kuulsus on pesto: basiilikust, oliiviõlist, piiniaseemnetest ja juustust hõõrutud kaste.

Liguuria kliima sobib ideaalselt oliivikasvatuseks ja sealsed oliiviõlid võistlevad edukalt Toscana omadega.

### Vein
Liguuria veinipiirkonnad: Cinqueterre (DOC), Cinqueterre Sciacchetra (DOC), Rossese di Dolceaqua (DOC), Riviera Ligure di Ponente (DOC).

## Vaata ka
* Liguuria vabariik

## Viited

## Välislingid

* Liguuria maakonna koduleht itaalia keeles
Palazzo Te

***Palazzo Te*** (ka: *Palazzo Tè*, *Palazzo del Te*) on Gonzagade suguvõsale kuulunud palee  Itaalias Mantova linnas. See on üks kõige kuulsamaid maneristlikke losse.

*Palazzo Te* ehitas 1524–1534 arhitekt Giulio Romano Federigo II Gonzagale suvepaleeks. Palee ehitamise ajal oli Te (ehk Tejeta, nagu seda siis nimetati) vaid silla kaudu kaldaga ühenduses olev saareke. Saarel asus ka Gonzagade ratsabaas.

Palee on kahekorruseline, ruudukujulise põhiplaani ja siseõuega. Palee seinad ehitati 18 kuuga, ülejäänud aeg kulus lae- ja seinamaalingutele.

1630 laastas palee Saksa-Rooma keisri Ferdinand II sõjavägi, aga lossi ülejäänud elanikud surid sõjaga kaasnenud katku. Loss jäi tühjaks ja rüüstati täielikult.

Praegu on lossis mesopotaamia kunsti muuseum *Museo Civico*.

### ''Sala dei Gigantis''
Sealsetel freskodel on kujutatud titaane, kes näivad justkui maha kangutavat ruumi enda sambaid.

### ''Sala di Amor e Psiche''
Ruumi seinu kaunistavad erootilised stseenid Apuleiuse "Kuldsest eeslist" olevat pühendatud Federico II Gonzaga kallimale Isabella Boschettale.

## Välislingid

*''Palazzo Te''  itaaliakeelne juht
Rashīd Ramzī

**Rashīd Ramzī** (رشيد رمزي; sündinud 17. juulil 1980 Khoulas (Maroko)) on Maroko päritolu Bahreini kergejõustiklane (800 m ja 1500 m jooksja). Ta on kahekordne maailmameister (2005).

Bahreini esindav marokolane Rashīd Ramzī tegi Helsingi MM-il seda, mis viimati õnnestus tiitlivõistlustel legendaarsel uusmeremaalasel Peter Snellil: ta võitis ühel võistlusel nii 1500 m kui ka 800 m jooksu.

2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis jäi ta vahele dopinguga ning talt võeti ära kuldmedal.

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2005  Helsingis
**  **maailmameister** 800 m jooksus **1. 44,24**
**  **maailmameister** 1500 m jooksus **3.37,88**

#### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

* 2004  Budapestis
** hõbemedal 800 m jooksus **1.46,15**

## Isiklikku

Rashīd Ramzī on 175 cm pikk ja kaalub 58 kg.

## Välislingid
* 
* Olümpiavõitja Ramzī põrus dopingukontrollis
VK Rivaal Rakvere

**VK Rivaal Rakvere** oli aastatel 1990–2013 tegutsenud võrkpalliklubi Rakveres. Osaleti Eesti meistri- ja karikavõistlustel ning liiga loomisest alates Balti liigas. Klubi on tulnud kolm korda Eesti meistriks (1995, 1996, 1997) ning kaks korda võitnud Eesti meeste karikavõistlused (1995, 1996). Kogu klubi tegutsemise aja oli peatreener ja klubi vedaja Mati Merirand.

## Ajalugu

Võrkpalliklubi loodi 14. aprillil 1990 Rakvere Spordikooli treeneri Mati Meriranna eestvedamisel.  Meeskond komplekteeriti toona Rakvere Spordikooli kasvandikest ning tugines edaspidi Rakvere noorte järelkasvule. Klubi nimi „Rivaal“ sümboliseeris väikese linna soovi pakkuda konkurentsi suurematele.

Esimesel kahel hooajal osales klubi madalamates liigades. Hooaja 1992/93 eel tõi Merirand mitmed oma õpilased edukast meistriliigaklubist Vinni NST Rakvere Rivaali ning Vinni andis oma meistriliiga koha Rivaalile. Esimene meistritiitel võideti 1995. aastal, kui finaalseeria võideti mängudega 3:2 Pärnu VK Jarti vastu, tulles välja 0:2 kaotusseisust. Järgnenud hooaegadel (1995/96 ja 1996/97) võideti Eestis kõik tiitlid. Hooajal 1995/96 osales klubi ka Eurosarjades, kus võitu kirja ei saadud.

2013. aastal võttis klubi vedamise Mati Merirannalt üle Raigo Pärs ning Rakvere Fruit Xpressi baasil loodi uus klubi, Rakvere Võrkpalliklubi.

### Nimed aastati

## Tulemused

## Osalemine Eurosarjades

## Eesti meistritiitli võitnud koosseisud
;Rakvere Rivaal – Eesti meister 1994/95
Ivo JärvalaJuri KonontšukKuido KuntroKristjan KurikAndrus LehtpuuMarko LoideLaos LukasJarmo NeuhausJaan RummiJanis SirelpuuTeet ViitaEivo ŽuravljovPeatreener: Mati Merirand

;Rakvere Rivaal – Eesti meister 1995/96
Ivo JärvalaJuri KonontšukKuido KuntroKristjan KurikAndrus LehtpuuMarko LoideLaos LukasJarmo NeuhausJaan RummiJanis SirelpuuTeet ViitaEivo ŽuravljovPeatreener: Mati Merirand

;Rakvere Rivaal – Eesti meister 1996/97
Ivo JärvalaJuri KonontšukKristjan KurikAndrus LehtpuuMarko LoideLaos LukasKristo MeiusJarmo NeuhausPeeter NirgiJanis SirelpuuTeet ViitaEivo ŽuravljovPeatreener: Mati Merirand

## Viited

## Välislingid
* Võrkpalliklubi Rivaal koduleht
Genova

**Genova** (ka **Genua**, ladina keeles *Genua*) on sadamalinn Itaalias Liguuria maakonnas, città metropolitana di Genova halduskeskus.

## Ajalugu
Genova oli liguurlaste asula. Arvatavasti tuleneb ka linna nimi liguuria dialektist, tähendades põlve ja vihjates linna geograafilisele asendile.

Genova kujunes tänu oma looduslikule sadamale ja seda kaitsvatele mägedele tugevaks kaubanduskeskuseks juba kreeklaste ja foiniiklaste ajal. Hilisem Genova vabariik võistles võimsuselt jõuka Veneetsiaga. Genova tõus sai alguse 12. sajandil, mil tal õnnestus eemale tõrjuda rannikuid laastanud saratseenidest piraadid.

Vabariigi ja Genova kuldne ajastu kestis 16. sajandist kuni 17. sajandi keskpaigani. Seejärel viisid aristokraatide omavahelised vastuolud ning Prantsusmaa (1668) ja Austria (1734) vallutused kogu piirkonna allakäigule.

Pärast teist maailmasõda oli Genova algselt Itaalia elanike arvult viies linn Rooma, Milano, Napoli ja Torino järel. Siis oli linn tähtis sadama- ja terasetööstuslinn, 1971. aasta rahvaloendusel jõudis linna elanike arv tippu, kui linnas elas 816&nbsp;872 inimest. Pärast seda on linna elanike arv pidevalt vähenenud peamiselt deindustrialiseerumise tõttu. Linnaelanike keskmine vanus on Itaalia suurlinnade kõrgeim – 2024. aastal oli see 49,2 aastat. 29% linnaelanikest on 65-aastased ja vanemad, keda on peaaegu kolm korda enam kui alla 15-aastasi lapsi (10,5%).

## Arhitektuurimälestised

### Kirikud
* Il Gesù kirik ehk Santi Amborgio e Andrea kirik 1598&ndash;1616; barokkstiilis
* San Lorenzo katedraal 
* San Donato kirik

### Paleed
Genova uhkemad *palazzo*d on koondunud Via Garibaldi ja Via Balbi äärde.
* Genova doodžide palee
* Palazzo Reale; Savoia kuningate residents alates 17. sajandist
* Palazzo Bianco ('valge palee'); seal asub Genova olulisim kunstikogu
* Palazzo Rosso ('punane palee'); 17. sajandist pärinevas hoones asub kunstimuuseum. Esindatud on Veronese, Anthonis van Dycki, Düreri, Caravaggio jt teosed; muuseumisaalides on eksponeeritud ka väärtuslikku mööblit. 
* Palazzo Tursi, endine raekoda; praegu asub seal Palazzo Bianco kunstimuuseumi laiendus.
* Palazzo del Principe
* Palazzo Spinola di Pellicceria

### Muuseumid
* Galata meremuuseum
* Castello D'Albertis (maailma kultuuride muuseum)

#### Staglieno kalmistu
Bisagno jõe ääres Genovast kirdes asub suur (160 ha) kalmistu. Kalmistu suuruse tõttu töötab seal sisebussiliin. Kalmistu asutati 1844. Staglienole on maetud Giuseppe Mazzini.

## Kultuur

Genova oli 2004. aastal Euroopa kultuuripealinn.

Genovast on pärit:
* admiral Andrea Doria; 
* maadeavastaja Christoph Kolumbus. Tegelikult ei ole kindlalt teada, kas Kolumbus sündis Genovas või linnast 15&nbsp;km kaugusel asuvas Savonas. Porta Soprana kõrval asub väike majake, kus arvatavasti elas Kolumbuse perekond.

## Sport
Linna kuulsaimad jalgpalliklubid on Serie A-s mängivad Genoa CFC ja UC Sampdoria.

## Vaata ka
* Christoph Kolumbuse rahvusvaheline lennujaam
* Genua puri

## Viited

## Välislingid

*Genova valla koduleht (*itaalia keeles*)