open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gerhard Ertl

**Gerhard Ludwig Ertl** (sündinud 10. oktoobril 1936 Bad Cannstattis Stuttgardis) on saksa füüsik ja keemik, kelle uurimisvaldkond on füüsikaline keemia. 2007. aastal pälvis ta Nobeli keemiaauhinna oma uuringute eest keemiliste protsesside kohta tahketel pindadel.

Ta õppis füüsikat 1955–1957 Stuttgardi Ülikoolis, 1957–1958 Pariisi Ülikoolis ja 1958–1959 Müncheni Ülikoolis ning sai 1961. aastal magistrikraadi Stuttgardi Ülikooli juures. 1965. aastal kaitses ta Müncheni Tehnikaülikooli juures doktoriväitekirja. 

Pärast seda töötas ta Müncheni Tehnikaülikoolis (1965–1968), Hannoveri Ülikoolis (1968–1973) ja Müncheni Ülikoolis (1973–1986). 1970. ja 1980. aastatel oli ta ka külalisprofessor California Tehnoloogiainstituudis, Milwaukee Ülikoolis ja California Ülikooli juures Berkeleys. 1986 sai temast professor Berliini Vabas Ülikoolis ja Berliini Tehnikaülikoolis ning 1996 Berliini Humboldti Ülikoolis. 1986–2004 oli ta Max Plancki Ühingu Fritz Haberi instituudi direktor.

Tema uurimistöö pinnakeemia valdkonnas on aidanud arendada kütuseelementide tööprotsessi ning mõista katalüütiliste konverterite tegevust ja raua roostetamist. Uurimistöös on ta võimaluse korral kasutanud kõige uuemaid meetodeid, näiteks madala energiaga elektronide difraktsiooni, ultraviolett-fotoelektronide spektroskoopiat ja skaneerivat tunnelmikroskoopiat, ning sageli väga tulemuslikult. 

Koos Gábor A. Somorjaiga pälvis ta 1998. aastal materjalide pinnaomaduste uurimise eest Wolfi keemiaauhinna ning 2007. aastal tunnustati tema tööd Nobeli keemiaauhinnaga.

## Tunnustus
*1986 – valiti Leopoldina liikmeks
*1992 – valiti Academia Europaea liikmeks
*1993 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1993 – valiti Nordrhein-Westfaleni Teaduste ja Kunstide Akadeemia välisliikmeks
*1993 – valiti Edinburghi Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1998 – Wolfi auhind
*2001 – valiti Austria Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*2002 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks 
*2007 – Nobeli keemiaauhind
*2011 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks

Ta on valitud ka Berliini-Brandenburgi Teaduste Akadeemia liikmeks ja Baieri Teaduste Akadeemia välisliikmeks.

## Välislingid
* Gerhard Ertl Nobeli auhinna lehel
* Hergi Karik "Balansseerimine pinna piiril" Horisont, 6/2007
Roger Kornberg

**Roger David Kornberg** (sündinud 24. aprillil 1947 Saint Louises Missouri osariigis) on Ameerika Ühendriikide biokeemik, Nobeli auhinna laureaat.

Ta pälvis 2006. aastal Nobeli keemiaauhinna eukarüootse transkriptsiooni molekulaarse baasi uurimise eest.

Kornberg lõpetas 1967. aastal Harvardi Ülikooli keemia alal ning kaitses 1972. aastal Stanfordi Ülikoolis doktoritöö füüsikalisest keemiast. 1978. aastast on ta Stanfordi Ülikooli Meditsiinikooli struktuuribioloogia professor.

## Tunnustus
*1993 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks (biokeemia sektsioon)
*1999 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*2008 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
*2009 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*2016 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks

## Välislingid
* Roger Kornberg Nobeli auhinna lehel
Robert Grubbs

**Robert Howard Grubbs** (27. veebruar 1942 Possum Trot, Kentucky – 19. detsember 2021) oli Ameerika Ühendriikide keemik, Nobeli keemiaauhinna laureaat (2005).

Grubbs lõpetas Florida Ülikooli keemia alal ning kaitses samas ka magistritöö. Doktorikraadi sai ta Columbia Ülikoolist. 1978. aastast töötas ta California Tehnoloogiainstituudis keemiaprofessorina.

2005. aastal sai ta koos Richard Schrocki ja Yves Chauviniga Nobeli keemiaauhinna alkeenide metateesimeetodi väljatöötamise eest orgaanilises sünteesis.

Tema järgi on nime saanud Grubbsi katalüsaator.

## Tunnustus
*1989 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks 
*1994 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*2000 – Benjamin Franklini medal
*2005 – Nobeli keemiaauhind
*2005 – valiti Kuningliku Keemiaseltsi auliikmeks
*2015 – valiti USA Rahvusliku Inseneriakadeemia liikmeks
*2015 – valiti Hiina Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*2017 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks

Ta on valitud ka Poola Teaduste Akadeemia välisliikmeks.
	
## Välislingid
* Robert Grubbs Nobeli auhinna kodulehel
Buddy Hackett

**Buddy Hackett** (õieti **Leonard Hacker**; 31. august 1924 Brooklyn – 30. juuni 2003 Malibu, California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.

## Välislingid
*
Hamish Linklater

**Hamish Linklater** (sündinud 7. juulil 1976 Great Barringtonis Massachusettsis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Kevin McDonald

**Kevin Hamilton McDonald** (sündinud 16. mail 1961 Montréalis Québecis) on Kanada näitleja ja koomik.

## Välislingid
*
Etioopia alang

**Etioopia alang** ehk **Abessiinia alang** on Ida-Aafrika alangu põhjaosa. Ta eraldab Etioopia mägismaad Somaali astangmaast.
Jupiter (saade)

**"Jupiter"** oli Eesti Televisiooni saatesari aastatel 1970–1991, milles tutvustati Eesti kinodes linastuvaid filme.

Esimene "Jupiteri" saade oli eetris 6. detsembril 1970, viimane 15. septembril 1991. 

Sarisaadet juhtis alguses Valdo Pant, hiljem Ahto Vesmes. Saate toimetajad-saatejuhid on olnud Toomas Sootna ja Enn Eesmaa.

Sarja eelkäijaks oli 4. septembril 1968 alustanud "Kuu kinoekraan", mida juhtis teleajakirjanik Aivo Barbo.

"Jupiteri" nime ristiisa oli esimene saatejuht Valdo Pant, kes ilmus esimest korda vaatajate ette selle jupiterlambi all istudes detsembris 1970. Pärast Pandi surma 1976 võttis teatepulga üle Ahto Vesmes. 

Aprillis 2020 alustas Eesti Rahvusringhäälingus tööd voogedastusplatvorm Jupiter, mis on saanud nime just selle filmisaate auks. 

## Viited

## Välislingid

* Jaanus Kulli. Kuidas sündis omaaegne filmisaade Jupiter Õhtuleht, 25. juuni 2020
* Priit Pullerits. Filmisaade "Jupiter" paotas hallil ajal akent maailma Postimees Arter, 27. aprill 2018
Richard Schrock

**Richard Royce Schrock** (sündinud 4. jaanuaril 1945 Berne'is Indianas) on Ameerika Ühendriikide keemik, Nobeli auhinna laureaat.

2005. aastal sai ta koos Robert Grubbsi ja Yves Chauviniga Nobeli keemiaauhinna metateesimeetodi väljaarendamise eest orgaanilises sünteesis.

Schrock lõpetas 1967. aastal California Ülikooli Riverside'is ja sai 1971. aastal doktorikraadi Harvardi Ülikoolist. 1975. aastal asus ta tööle Massachusettsi Tehnoloogiainstituuti, 1980. aastal sai ta sealsamas professoriks.
 
## Tunnustus
*1989 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*1992 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks 
*2005 – Nobeli keemiaauhind
*2008 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
	
## Välislingid
* Richard Schrock Nobeli auhinna lehel
Yves Chauvin

**Yves Chauvin** [iiv šov'ä(n)] (10. oktoober 1930 Belgia Menin – 28. jaanuar 2015) oli prantsuse keemik.

Chauvin lõpetas 1954. aastal Lyoni École Supérieure de Chimie Industrielle'i. Ta töötas Pariisi lähedal Rueil-Malmaisonis Institut Français du Pétrole'is, 1990. aastate keskel läks ta pensionile ning nimetati instituudi auteadusdirektoriks. 1996. aastast oli ta Prantsuse Teaduste Akadeemia liige.

2005. aastal sai ta koos Robert Grubbsi ja Richard Schrockiga Nobeli keemiaauhinna metateesimeetodi väljatöötamise eest orgaanilises sünteesis.
 	
## Välislingid
* Yves Chauvin Nobeli auhinna lehel
Clyde Kull

**Clyde Kull** [klaid] (sündinud 2. märtsil 1959 Võrus) on Eesti endine diplomaat. Ta omab suursaadiku diplomaatilist auastet.

Ta lõpetas 1977. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1985. aastal Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi. 

1985–1990 töötas ta Moskvas Üleliidulise Ametiühingute Kesknõukogu rahvusvaheliste suhete osakonnas Põhjamaade referendina.

Diplomaatilisel tööl on Clyde Kull olnud alates 1991. aastast. Ta oli üks esimesest viiest või kuuest inimesest, kes sel ajal välisministeeriumis alustas. Ta alustas tööd Eesti esindajana Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni juures. 

Aastatel 1992–1996 oli ta erakorraline ja täievoliline Eesti suursaadik Belgias, Hollandis ja Luksemburgis ning alaline esindaja NATO juures. 

Aastatel 1998–1999 töötas ta välisministeeriumi asekantslerina välismajanduspoliitika küsimustes ja 2008–2011  asekantslerina poliitika küsimustes. 

1992–1997 esindas Kull Eestit Euroopa Liidu juures Brüsselis, 2000–2004 ÜRO peakorteri ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide juures Genfis ning aastail 2004–2008 oli ta suursaadik Saksamaal. 

Aastatel 2012–2019 oli Kull Eesti alalise esinduse Euroopa Liidu juures asejuhataja ja esindaja alaliste esindajate komitees. 2017. aastal juhtis Kull Euroopa Liidu Nõukogu eesistumist, aidates kaasa põhiliste kliima-, energia- ja digitaalõigusaktide vastuvõtmisele. 2019. aastast kuni 20. maini 2021 oli Kull Eesti suursaadik Prantsusmaal Pariisis. 

Seejärel oli ta nõunik välisministeeriumi peamajas Tallinnas. 2022. aastal peatas välisministeerium teenistussuhte Kulliga, sest KAPO ei pikendanud tema luba riigisaladustele.

Aastal 2023, Harju maakohus otsustas lõpetada Clyde Kulli kriminaalasja menetlemise seoses restoranikuludega otstarbekuse kaalutlusel. Oportuniteedi tõttu lõpetas kohus menetluse, kuid ta pidi riigile maksma 25 000 eurot ning hüvitama 7500 euro suuruse kahju.

## Tunnustus
*2001 Riigivapi V klassi teenetemärk
*2018 Riigivapi III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tal on õde.

Tema abikaasa on Olga Kull. Nad elavad Pariisis.

## Teosed

* "Suursaadik on kadunud", Kirjastus Pervik, 2023

## Viited

## Välislingid
*"Nädala portree: Intervjuu suursaadik Clyde Kulliga (lühendatult)" Estonian World Review, 6. mai 2005
*"Kõnelus Berliinis" Postimees, 5. märts 2005
*"Clyde Kull: Eesti diplomaat on natuke nagu põhjamaalane ja natuke nagu sakslane" Õhtuleht, 21. detsember 2017
*"Clyde Kull: kümme sihtmärki välispoliitika märklaual 2023. aastal" ERR.ee, 24. jaanuar 2023
*Clyde Kulli veebisait
Leedi ja Lontu 2: Võrukaela seiklused

**"Leedi ja Lontu 2: Võrukaela seiklused"** (*Lady and the Tramp II: Scamp's Adventure*) on Ameerika Ühendriikide 2001. aasta valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm, mille on lavastanud Darrell Rooney. See on filmi "Leedi ja Lontu" järg.
Abiajamine

**Abiajamine** või **viinutamine** (Lõuna-Eestis ka *linutamine*, Saaremaal ja Virumaal *ajamine*) oli 20. sajandi alguseni vana külakondlik abistamiskomme, mis seisnes vaestele või tuleõnnetuse ohvritele õlgede, heina, põhu, kartulite, lina vms andmises lonksu viina või õlle vastu. 

Abi ajamas käidi põhiliselt sügisel ja talvel eeskätt sugulaste ja tuttavate juures.

Eesti talupojapulmas nimetati viinutamiseks tava, kui mõrsja käis kosjaviinaga sugulastele pulmadest teatamas, saades vastu andeid (nt Jõhvi, Kuusalu, Märjamaa, Vändra jm). Lisaks tähendas viinutama ehk *hundihända ajama* (nt Rapla, Varbla, Tõstamaa, Pärnu-Jaagupi, Kolga-Jaani jm) pruudiandide kogumist, mida teostas mõrsja koos abilisega. Kogujad pakkusid viina (ja ninatubakat), neile anti villu, lõnga ja valmisesemeid (sukad, sokid, kindad, vööd jne). Hilisemal ajal anti kingiks eelmise pulma veimavakast saadud annid (mis muutusid seega tarbeesemetest rändkinkideks). Kogumas käidi kas teisipäeval, neljapäeval või laupäeval (nn head päevad) – ühel päeval nädalas, käidi nii tuttavate kui võõraste pool, eriti just viimaste pool. Komme püsis Eestis kohati veel 1930. aastateni.

## Viited
Abiellumus

**Abiellumuseks** nimetatakse demograafias abielude sõlmimise (abiellumise) nähtust.

Abielude sõlmimise sagedust iseloomustavad abiellumuskordajad. 

## Vaata ka
*Abiellumustabel
*Abielulisus
Ars longa

**"Ars longa"** oli Eesti Televisiooni saatesari aastatel 1968–1978, milles kunstiteadlane Leo Soonpää rääkis kunstist ja kunstiajaloost.

Saatesarja esimene osa oli eetris 3. jaanuaril 1968. Saate toimetaja oli Tiina Alla (Park) ja režissöör Elvi Koppel.

## Viited
Abietiinhape

**Abietiinhape** (sõna moodustamisel on kasutatud ladina sõna *abies* 'nulg'; molekulivalem C19H29COOH) on vaikhapete hulka kuuluv keemiline aine, üks tähtsamaid vaikhappeid.

## Füüsikalised omadused
Abietiinhappe sulamistemperatuur on 173...175 °C, keemistemperatuur 248...250 °C.
Abielulisus

**Abielulisus** ehk **abielulevimus** on abielus oleku levimus rahvastikus. 

Abielu levimust mingil perioodil iseloomustab keskmine abielulisus, abieluinimeste keskmise arvu ja keskmise rahvaarvu suhe.

Abielu levimust mingis põlvkonnas iseloomustab lõplik vallalisus.
Ove Abildgaard

**Ove Johannes Abildgaard** (17. september 1916 Lemvig – 11. oktoober 1990) oli taani luuletaja, tõlkija ja kriitik.

## Elukäik
13-aastaselt asus ta õppima Haslevi gümnaasiumi, mille ta lõpetas 1935. Ta õppis Kopenhaageni ülikoolis õigusteadust ja kirjandust. Noorte kunstnike klubi kaudu puutus ta kokku 1940. aastate luuletajate põlvkonnaga. Aastatel 1943–1944 oli ta Dybvadis koduõpetaja. 30-aastaselt debüteeris ta luuletajana. Aastatel 1953–1966 oli ta vabakutseline leksikoniautor, tõlkija ja kirjanduskriitik sotsiaaldemokraatlikus ajakirjanduses. Aastatel 1967–1983 töötas ta Taani Raadio luuletoimetajana.  

## Looming
Ta debüteeris 1946 koguga "Uglegylp". Pärast 1954. aastat, kui ta oli juba omandanud moodsa klassiku maine, vaikis ta luuletajana paarkümmend aastat. Kogus "Og Lises hånd i min" (1972) ja "Mariehønen" (1976) katsetas ta uusi vorme. Mälestuskillud "Hvorfor netop i dag da det er søndag" (1986) sisaldavad konkreetse luule mõjulises küljenduses luulet ja proosat.

Ta oli traditsiooni- ja vormiteadlik luuletaja, kellel oli oma stiil. Sageli puudutas ta humoorikas, sentimentaalsust ja paatost vältivas metafooririkkas sõnastuses suuri eluprobleeme. 

## Raamatud
*"Uglegylp" (1946, luulekogu)
*"Hvirvler" (1948, luulekogu)
*"Glødende sten" (1952, luulekogu)
*"Sommerens ekko" (1954, luulekogu). 
*"Det langsamme for år" (1957, esseekogu)
*"Og Lises hånd i min" (1972, luulekogu) 
*"Mariehønen" (1976, luulekogu) 
*"Hvorfor netop i dag da det er søndag" (1986, mälestused)

## Tunnustus
*1951 Morten Nielseni mälestusstipendium
*1954 Henri Nathanseni sünniaastapäevastipendium
*1955 Johannes Ewaldi stipendium
*1963 Aarestrupi medal 

## Isiklikku
Tema vanemad olid kaupmees Alfred Julius Abildgaard (1876–1954) ja Asta Katrine Dalgaard (1886–1965).

Ta abiellus 5. mail 1948 Kopenhaagenis Unnur Skúladóttir Thoroddseniga (sündinud 1917 Islandil Ísafjörðuris), Islandi advokaadi ja parlamendiliikme Skúli S. Thoroddseni (1890–1917) ning Guðrún Skúladóttiri (1897–1950) tütrega.

## Välislingid
*Sissekanne Taani biograafilises leksikonis
Vaatevinkel

**"[[Vaatevinkel]]"** oli Eesti Televisiooni päevakajalise sisuga saatesari aastatel 1985–1991.

Saatejuhid olid Mati Talvik, Uno Maasikas ja Märt Müür. Saate tegemisel osalesid ka toimetaja Aarne Rannamäe ja režissöör Sulev Talberg ning Juhan Aare ja Märt Müür.

Esimene saade läks eetrisse 5. detsembril 1985.

## Viited
Viiekümnendad

**"Viiekümnendad"** oli aastatel 1986–1989 eetris olnud Eesti Televisiooni ajalooteemaline saatesari, milles käsitleti 1940. aastate teise poole ja 1950. aastate sündmusi.

Saatejuht oli Rein Järlik ja režissöör oli Juho Jalviste. Esimene osa oli eetris 15. novembril 1986. Sari löppes märtsis 1989 23. saatega. Need on vaadatavad ERR-i kodulehel ning Jupiteris. 

## Viited
Õhutusklapp

**Õhutusklapp** on seade õhu automaatseks väljastamiseks vesi-küttesüsteemist.
Õhutusklapi korpuses on ujuk, mis ujukiruumi täitumisel veega sulgeb õhu väljastamisava. Õhutusklapid paigaldatakse küttesüsteemi kõrgematesse osadesse, kuhu muidu koguneks õhk.
Rein Hanson

**Rein Hanson** (18. juuni 1948 Hälvati – 8. detsember 2012) oli eesti ajakirjanik.

Koolipõlves avaldas lühikirjutisi Haapsalu rajooni ajalehes nime "ajakirjanik Benson" all.

Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli kaugõppes ajakirjanduse erialal 1973. aastal.

Eesti Televisioonis oli üks saatesarja "Viljaveski" juhte.

Ta oli aastatel 1992–1995 VII Riigikogu liige (valimisliidus Kindel Kodu, sai valimistel 2120 häält).

Hiljem pidas kodutalu Hälvatis. On maetud kodukandi Kirbla kalmistule. 

## Tunnustus
*2006 – Valgetähe V klassi teenetemärk
*2006 – Rukkiräägu kultuuriauhind

## Isiklikku
Tema abikaasa Ene Hanson on keeletoimetaja.

## Viited

## Välislingid
*Eesti rahvusbibliograafia: Hanson, Rein
*"Rein Hanson jahtis kaameraga metskitse" Eesti Päevaleht, 3. detsember 2005
*"Rein Hansoni uus film "Eedeni aed" uurib koduaia ööelu" Klassikaraadio, 2. oktoober 2007
*Rein Hanson, mõned fotod ETV arhiivist, mis jäävad Reinu meenutama, AK FB
*Haud Kirbla kalmistul
Nemenčinė

**Nemenčinė** (poola *Niemenczyn*) on linn Leedus Vilniuse rajoonis. Asub umbes 20 km Vilniusest kirdes.

Nemenčinėt on esmamainitud 1338. aastal. Linnaõigused sai 1955. aastal.

Enne Teist maailmasõda olid 35% elanikest juudid. 2001. aastal oli 56,3% elanikest poolakad ja 24,2% leedulased.

## Elanike arv
* 3139 (1970)
* 5892 (2001)

## Viited

## Välislingid
Abi

**Abi** ehk **abistamine** ehk **aitamine** on vabatahtlik tegutsemine kellegi teise eesmärkide saavutamise heaks või kellelegi teisele kahjulike sündmuste ärahoidmiseks. **Abiks** nimetatakse ka abi tulemust või abistamiseks tehtud annetust.
Reet Kudu

**Reet Kudu** (sündinud 10. augustil 1949) on eesti ajakirjanik, kirjanik, koreograaf ja tantsukriitik.

Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal 1972. aastal.

Ta on loonud autorilavastusi, koreograafiat lavastustele põhiliselt VAT Teatris ja Vanemuises ning mujal.

2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Savisaare valimisliidu ja Tegusa Tallinna nimekirjas ning sai 122 häält.

Ta on Fred Kudu tütar.

## Viited

## Välislingid

* Olev Remsu. "Ikka õiglusmeele suunamisel. Reet Kudu - 70!". Postimees, 16. august 2019 (online) ja 7. september 2019 (paberleht)
Vilniuse rajoon

**Vilniuse rajoon** on 1. järgu haldusüksus (omavalitsus) Leedus Vilniuse maakonnas. Ümbritseb kolmest küljest Vilniust ja piirneb idas Valgevenega.

Kuulub Vilniuse maakonda.

Halduslikult jaguneb 23 vallaks (*seniūnija*). Rajoonis on Nemenčinė linn ja 4 alevit: Bezdonys, Maišiagala, Mickūnai ja Šumskas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vilniuse rajooni elanikest poolakaid 52,07%, leedulasi 32,48%, venelasi 8,01%, valgevenelasi 4,18%, ukrainlasi 0,65%, tatarlasi 0,38% ja juute 0,11%

## Viited

## Välislingid
* Vilniuse rajooni omavalitsuse koduleht
Abi (täpsustus)

***[[Abi]]** on aitamine või selle tulemus.
***[[Abi (amet)|Abi]]** on abistavate ülesannetega ametikoht. 
***[[Abikülä]]** ehk **Abiküla** ehk **Abi** on endine küla Võru maakonnas Rõuge vallas Trolla küla alal.
Urmi Reinde

**Urmi Reinde** (sündinud 12. novembril 1953) on eesti naisajakirjanik.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli 1978. aastal kaugõppe teel ajakirjanduse erialal.

Urmi Reinde on töötanud Tallinna Polütehnilise Instituudi ajalehe peatoimetajana ja ajakirja Kultuur ja Elu toimetuses. Ta on teinud ka Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööpartei ajalehte.

Alates 2007. aasta maist oli ta ajalehe Kesknädal peatoimetaja. 29. septembril 2016 vallandas Keskerakonna juhatus Reinde usalduse kaotuse tõttu häältega 9:6.

2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Savisaare valimisliidu ja Tegusa Tallinna nimekirjas ning sai 79 häält.

## Viited

## Välislingid
*Urmi Reinde: Savisaare nimekirja lähevad tema Facebooki toetajad, ERR, 31. juuli 2017
Margus Mets

**Margus Mets** (sündinud 2. septembril 1961) on eesti ajakirjanik ja ajakirjandusettevõtja.

Ta on lõpetanud 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna žurnalistikaosakonna.

Töötanud ajalehtede Edasi, Rahva Hääl, Noorte Hääl, Päevaleht ja Eesti Päevaleht toimetuses, seejärel Ajakirjade Kirjastuses, Pärnu Postimehes ja Ühinenud Ajalehtedes. Taasasutas 1990.aastal koos mõttekaaslastega Päevalehe (1990–1995). Ta on olnud Noorte Hääle ja Päevalehe peatoimetaja ning Eesti Päevalehe, Ajakirjade Kirjastuse, Pärnu Postimehe ja Ühinenud Ajalehtede vastutav väljaandja.

2015. aasta detsembrist on Margus Mets Postimees Grupi juhatuse liige.

Ta on 1990. aastast Eesti Meediaettevõtete Liidu asutajaliige ja nõukogu liige.

2016. aastast Jaan Tõnissoni Postimehe Fondi juhatuse liige.

Margus Mets on koos oma ülikoolikaaslaste ja hiljem koos Hans H. Luige, Toomas Leito ja Jüri Ehasaluga andnud välja noore ajakirjaniku aastapreemiaid ja elutööpreemiaid.

## Isiklikku
Tema isa oli ajakirjanik ja ajakirjandusjuht Sulev Mets (1930–2018), ema on tekstiiliinsener ja ettevõtte "UKU" pikaaegne direktor Milvi Mets. Õde on raamatukogundustegelane Triin Soone. Poeg on Eesti tippkarateka Mihkel Mets.

Margus Mets on Tallinna Jahtklubi juhatuse liige 1999.aastast ja ekskommodoor.

## Viited
Briand

**Briand** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
*Anne Briand, sportlane
*Aristide Briand, Prantsusmaa peaminister ja Nobeli auhinna laureaat
*Jimmy Briand (* 1985, Vitry-sur-Seine), jalgpallur

## Vaata ka
* Kelloggi-Briandi pakt
* Martigné-Briand, Maine-et-Loire
Mati Narusk

**Mati Narusk** (sündinud 18. detsembril 1940) on eesti ajakirjanik.

Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli 1969. aastal ajakirjanduse erialal kaugõppes.

## Tunnustus

* 2009 Rukkiräägu kultuuriauhind

## Viited
Ratsaväekindral

**Ratsaväekindral** (saksa keeles *General der Kavalierie*) oli sõjaväeline auaste ratsavägedes, kus oli kasutusel Saksa sõjaväemudel. Sama kõrge auastmega suurtükiohvitser oli suurtükiväekindral (*General der Artillerie*) ja jalaväeohvitser jalaväekindrali (*General der Infantrie*).

## Vaata ka
*Ratsaväekindral (Austria) – auaste Saksa-Rooma riigi, Austria keisririigi ja Austria-Ungari keiserlikus armees
*Ratsaväekindral (Soome) – auaste Soome kaitseväes
*Ratsaväekindral (Saksamaa) – auaste Saksa keisririigi keiserlikus armees, sõdadevahelises Weimari vabariigi Reichswehris ja Kolmanda Riigi Wehrmachtis
Ra's al-Abyaḑ

**Ra's al-Abyaḑ** (رأس الابيض) ehk **Cap Blanc** ('valge neem') on neem Vahemere ääres Tuneesias Banzarti linnast põhjas. Seda peeti Tuneesia mandriosa ja Aafrika mandri kõige põhjapoolsemaks punktiks, praegu peetakse kõige põhjapoolsemaks punktiks 950 meetrit lääne pool asuvat Ras ben Sakka neeme, mis ulatub põhja poole 30 meetrit võrra kaugemale. Geograafilised koordinaadid on .
Mart Riikoja

**Mart Riikoja** (sündinud 21. jaanuaril 1959) on eesti ajakirjanik.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal 1983. aastal.

## Viited
Cap Blanc

**Cap Blanc** (prantsuse keeles 'valge neem') on mitme koha nimi:
***[[Ra's al-Abyaḑ]]** ehk **Cap Blanc**, neem Tuneesias, mida peetakse Aafrika mandri põhjapoolseimaks punktiks
***[[Cap Blanc (Mauretaania)|Cap Blanc]]**, neem Mauretaanias

## Vaata ka
*Abri de Cap Blanc''', arheoloogiline leiukoht Prantsusmaal
Abilaev

**Abilaev** on tsiviillaevanduses teiste laevade põhiülesande täitmise toetamiseks või nende teenindamiseks mõeldud laev, mereväes sõjaliste põhitegevuste toetamiseks või teiste laevade teenindamiseks mõeldud laev. 

Abilaevu on väga erineva otstarbega. 

Abilaevu, mis pole mõeldud otseselt vaid teiste laevade teenindamiseks või meresõidu toetamiseks (näiteks õppelaev, uurimislaev), võib liigitada ka eriotstarbelisteks laevadeks. 

## Abilaevu tsiviilmerenduses

(Võivad olla mõnikord ka mereväe koosseisus)
*jäämurdja
*puksiir
*päästelaev
*reostustõrjelaev
*tanker (laevakütusele või pilsivee kogumiseks)
*ujuvdokk
*varustuslaev
*veevedaja
*hüdrograafialaev
*lootsilaev
*tuukrilaev

## Abilaevu mereväes

*staabilaev
*tender (varustuslaev)
*transpordilaev
*ujuvtöökoda
*hospidallaev
*torpeedoretriiver
*toetuslaev
*luurelaev
*dessantlaev
*õppelaev

## Vaata ka

*Sõjalaev
*Kaubalaev
*Kalalaev
*Eriotstarbeline laev
*Reisilaev
Salme Masso

**Salme Masso** (neiupõlvenimega **Salme Liigand**; 19. oktoober 1909 Tartu – 5. august 1990) oli eesti õpetaja, kokk ja kokaraamatute autor.

Ta õppis aastatel 1917–1928 Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi tütarlaste gümnaasiumi majandusharus ja 1928–1930 Kehtna kodunduskooli majandusharus. Andis aastal 1932 Tallinna Pedagoogiumis kesk- ja kutsekooliõpetaja kutseeksami, sai aastal 1934 kutsetunnistuse. Jätkas õpinguid aastatel 1949–1953 Tallinna Polütehniline Instituudi majandusteaduskonnas kaubandusökonoomika erialal (lõpetas kiitusega).

Ta töötas aastatel 1931–1934 Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi tütarlaste gümnaasiumis ja 1935. aastast Tallinna Kodumajanduse Instituudis õpetajana, 1945–1951 Tallinna Ühiskondliku Toitlustamise Tehnikumis direktori asetäitjana õppealal ja aastani 1960 õpetajana. Aastatel 1960–1972 töötas ta vanemõpetajana Tallinna Pedagoogilise Instituudi üldtehniliste distsipliinide kateedris.

Teise maailmasõja eel kuulus Masso 1940. aastal valitud Kodumajanduskotta. Nõukogude ajal avaldasid tema kokaraamatud ja esinemised telesaadetes suurt mõju Eesti köögi kujunemisele.

Salme Masso hukkus 5. augustil 1990 liiklusõnnetuses ja ta maeti 10. augustil 1990 Metsakalmistule.

## Isiklikku
Tema isa Oskar Karl Johann Liigand oli koolmeister ja Riigikogu liige. Abikaasa Nikolai Masso oli agronoom, nende poeg Tiit Masso on ehitusinsener.

## Viited

## Välislingid

* Tiit Masso "Salme Masso elukäigust" Tuglas-seura kodulehel
Abilava

**Abilava** on teatris lava abiruum, kus paiknevad lavavankrid. 

Abilava ülesannet täidavad tagalava või külglavad.
Niccolò Cusano ülikool

**Niccolò Cusano ülikool** (*Università degli Studi Niccolò Cusano*, UNICUSANO) on ülikool Itaalias Roomas aadressil Via don Carlo Gnocchi, 3. Ta asutamisajaks arvatakse aastat 2006.

Ülikoolis on kuus teaduskonda: haridus-, õigus-, poliitika-, majandus-, inseneri- ja psühholoogiateaduskond.

## Rektorid
*Sebastiano Scarcella (2006–2010)
*Giovanni Puoti (2010–2013)
*Fabio Fortuna (2013. aastast)

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Abilene

**Abilene** ['äbeliin] on linn USA-s Taylori ja Jonesi maakonnas 300 km Dallasest edelas, Taylori maakonna keskus.

Elanike arv on 117 063 (2010. aasta rahvaloendus).

Linna rajasid 1881 karjakasvatajad raudtee Texas and Pacific Railroad karjalaadimispunktina. Linn on saanud nime Chisholm Traili algse lõpp-punkti, Kansases asuva Abilene'i järgi.

Abilene'i ümber on preeria põllumajanduspiirkond. Linnas on nafta- ja gaasitöötlemistehased.

Linnas on 1891 asutatud baptistlik eraülikool Hardin–Simmons University.

Abilene'is on sündinud sprinter Bobby Morrow.

Vaatamisväärsus on vesternistiilis turismiatraktsioon Old Abilene Town.

## Viited

## Välislingid
Abikülä

**Abikülä** ehk **Abiküla** ehk **Abi** (kohakääne Abiküllä ehk Abikülässe), rahvakeeles ka **Kivikülä** on endine küla Rõuge kihelkonnas.

Küla liideti 1977 Voki külaga, mille kese asub loode pool. Paik asub Vastseliinast läänes, Võrust kagus ja Haanjast kirdes.

Selle nime esmamainimine võib olla 1588. aastal, kui mainiti isikut *Jurik Awwiow* Haanjast. Veel mainiti 1626. aastal isikut *Ahwy Michly* ja 1638. aastal *Awy Michell*. 1684 nimetati küla kujul *Afwi*, 1731 kujul *Awi* ja 1839 kujul *Awwi*. Abiküla algtalu kuulus Verstna küla alla, mis on nüüdseks hääbunud ja asus praeguses Meelaku külas. 17. sajandil oli seal Haanja mõisa talu ja hiljem talurühm, mis läks 18. sajandil algul Vastseliina mõisa ja hiljem Tsorona mõisa alla. Küla kuulus Rõuge kihelkonda.

18. sajandil oli Haanjas teinegi *Awiküllä*-nimeline koht. Praegu on see liidetud Trollaga. Arvatavasti on üks neist teise järgi nimetatud, aga kumb neist oli algne, pole teada. Ka Abikülä rööpnimi Kivikülä võiks olla ajendatud Trollas asunud põlisest veskikohast.

Kohanimi pärineb oletatavasti isikunimest. Seda võib võrrelda soome perekonnanimedega *Auvinen* ja *Avikainen*, mida seostatakse muinasgermaani isikunimega *Ava ~ Ave ~ Avi ~ Avico ~ Avicon ~ Auwa ~ Auwe ~ Auwo*. Sellega seoses võib mainida 1561 Haanjas olnud isikut Андрусь Авсивъ сынъ, mis võimaldab oletada nimekuju *Avis*.

Lõuna-Eesti *Abi*- ja *Avi*-osisega nimede seostamine sõnaga "havi" 'haug' on väär, sest varastes kirjapanekutes pole h-st nime algul jälgi ning pealegi käändub kalanimetus võru keeles *haug : havvõ* – omastav kääne ei lõpe i-ga, vaid õ-ga.

## Viited
Emil Kolozsvári Grandpierre

**Emil Kolozsvári Grandpierre** (15. jaanuar 1907 Kolozsvár – 11. mai 1992 Budapest) oli Ungari kirjanik, kriitik, tõlkija ja ajakirjanik.

Eesti keeles on ilmunud tema muinasjutukogumik "Imeflööt" (tõlkinud Valmen Hallap, Paul Kokla, Tiiu Kokla, K. Kont, H. Niit, Paula Palmeos, Aino Pervik, Huno Rätsep, Erik Vaheri illustratsioonidega, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1959 ja kordustrükk Tallinn: Varrak, 2006; 2. trükk Heldur Laretei illustratsioonidega Tallinn: Eesti Raamat, 1981).
Abilaevastik

**Abilaevastik** on kalalaevastiku osa, kuhu kuuluvad abilaevad, sealhulgas tankerid, veevedajad, jäämurdjad ja päästepuksiirlaevad.
Abilöök

**Abilöögiks** nimetatakse sõjanduses pealetungioperatsiooni või rünnaku käigus pealööki andvaid peavägesid toetavat lööki. 

Abilöögi suunda nimetatakse tavaliselt kõrvalsuunaks.
Haine

**Haine** (), ka **Hayne** ( hollandi keeles *Hene*, saksa keeles *Henne*), on jõgi Belgias ja Prantsusmaal, Schelde parempoolne lisajõgi. 

Haine'i allikas asub Belgias Anderlues' territooriumil (179 meetrit üle merepinna), jõgi suubub Scheldesse Prantsusmaal Condé-sur-l'Escaut's (16 meetrit üle merepinna).

Jõgi voolab läbi järgmiste suuremate asulate: La Louvière, Mons, Saint-Ghislain.


Pilt:Havré JPG05.jpg |
Pilt:Boussu la Haine.JPG|
Pilt:|


## Välislingid

* Haine - État des lieux du sous-bassin hydrographique (prantsuse, hollandi ja saksa keeles)
Abimajand

**Abimajand** oli Nõukogude Venemaal ja Nõukogude Liidus käitise või asutuse juurde kuuluv põllumajandusettevõte, mis varustas selle töötajaid või hoolealuseid või kasvandikke põllumajandussaadustega.
Isetärkamine

**Isetärkamine** on varem võimalikuks peetud protsess, milles organismid sageli spontaanselt tekivad eluta ainest.

Antiikajal arvati, et organismid võivad tekkida vahetult eluta ainest nt. lehetäid kastetilkadest ja ussid roiskunud lihast. Üha lihtsamate organismide biogeneesi tundma õppimisega kitsenes abiogeneesi mõiste hõlmama ainult väiksemaid organisme. Kuni 18.–19. sajandini peeti võimalikuks siseparasiitide ja mikroobide isetärkamist. Selle vaate kummutas lõplikult prantsuse teadlane Louis Pasteur, kes tõestas katsetega, et ka bakteritel on omasugused eellased ja nad ei teki eluta ainest.

## Vaata ka
*Abiogenees
*Elu teke
*Mikroorganismid (alaosast ajalugu)
*RNA maailma hüpotees

## Viited
Abioperatsioon

**Abioperatsioon** on tootmises teenindava iseloomuga operatsioon, näiteks vedu, kontroll.

## Vaata ka
*Põhioperatsioon
Abiponi-mokovi keel

**Abiponi-mokovi keele** nime all on käsitletud Argentinas kõneldud väljasurnud abiponi keelt ning veel kõneldavat mokovi keelt. Need kuuluvad guaikuru keelte hulka.
Kure tänav

**Kure tänav** on mitmes Eesti asulas:
*Kure tänav Alu alevikus
*Kure tänav Elva linnas
*Kure tänav Jõhvi linnas
*Kure tänav Kaerepere alevikus
*Kure tänav Lagedi alevikus
*Kure tänav Märjamaa alevis
*Kure tänav Paide linnas
*Kure tänav Pärnu linnas
*Kure tänav Sindi linnas
*Kure tänav Tallinnas
*Kure tänav Tartu linnas
*Kure tänav Võru linnas
Anderlues

**Anderlues** () on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis.

Anderlues' territooriumil asub Haine'i jõe läte. 

## Galerii

Pilt:0 Anderlues - Ancienne église Saint-Médard (1).JPG|
Pilt:MetroCharleroi.jpg|
Pilt:Anderlues AE1 JPG.jpg|
Pilt:|


## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Châtelet

**Châtelet** on prantsuskeelne linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis.

Châtelet sai linnaõigused 1825. aastal.

## Asulad
Châtelet jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:


L’église des saints Pierre et Paul.jpg|
Châtelet (Belgique) 1.JPG|
Châtelet (Belgique) La Sambre.jpg|
Châtelet (Belgique) 3.JPG|
Châtelet (Belgique) rue Neuve.jpg|
Châtelet (Belgique) place du Marché.jpg|
Châtelet-Valònia.JPG
Châtelet (Belgique) 6.JPG|Magistraadihoone


## Sõpruslinnad
*  – Vimoutiers
*  – Casteltermini

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
*Ajalooühingu koduleht
Mokovi keel

**Mokovi** (alternatiivnimed Mocovi, Mocobí, Mbocobí, Mokoví) on guaikuru keelkonda kuuluv keel, mida kõneldakse Argentinas.  Ethnologue'i andmetel oli 2011. aastal mokovi keele kõnelejaid umbes 3000. Ethnologue'i 2000. aasta andmetel oli selle keele kõnelejaid 4530, World Oral Literature Projecti andmetel on rääkijate arv 4525. 

Keelt kõneletakse Santa Fe provintsi põhjaosas ning Chaco provintsi lõunaosas.  Rääkijad on peamiselt üle 40 aasta vanad, kahes kogukonnas on ka lapsi, kuid väga tugeva hispaania keele mõju tõttu eelistatakse emakeele asemel hispaania keelt ning keele edasikandjaid ei ole. Viies koolis toimub kakskeelne õpe. 

Mokovi keeles on kasutusel ladina tähestik. Puudu on aga kindel arvsõnade süsteem, selle asemel kasutatakse erinevaid hulka näitavaid omadussõnu, nagu näiteks *?goyk* – palju, *?wewk* – mitu ja *-a?wge* – kõik.  Sõnad 'üks' ja 'kaks' on vastavalt *iñiateda* ja *iñabako*.

## Keele struktuur
Sõnajärg on peamiselt SVO ehk subjekt – verb – objekt. Ka VOS ehk verb – objekt – subjekt on üsna levinud. Näide: *sekinagir* – me tervitame sind.

Mokovi omadussõnadel ei ole kesk- ega ülivõrde vormi. Neid väljendatakse selle asemel sõnadega *peg* – *pageg* – rohkem ja *calego* – väga.

Eitust väljendatakse negatiivse eesliitega, *sqae*- või *se*- 

Mokovi keeles on 23 konsonantfoneemi, kaks neist on hispaania keelest laenatud, ning kaheksa vokaalfoneemi, neli lühikest täishäälikut ning neli pikka.
*i – lühike
*e – lühike
*a – lühike
*o – lühike
*i: – pikk
*e: – pikk
*a: – pikk
*o: – pikk

## Lisaks
Mokovi keelel ei ole oma kirjasüsteemi, küll aga arendas üks grupp misjonäre 1950. aastatel välja kirjutamise süsteemi toba keele jaoks, mis kuulub mokovi keelega samasse keelkonda ning seda kirjasüsteemi kasutati hiljem ka mokovi keele puhul, aga süsteem põhines ikkagi hispaania keele kirjasüsteemil. Ainus teadaolev kirjutis mokovi keeles on üks piibel, mille on tõlkinud Alberto Buckwater.

## Viited

## Välislingid
*Meieisapalve mokovi keeles
*Keelenäited
Muhv (rõivas)

**Muhv** on käte soojashoidmiseks mõeldud silindrikujuline riietusese. Muhv on tavaliselt valmistatud karusnahast.

Muhv toodi naiste rõivamoodi 16. sajandil. 17.-18. sajandil kandsid seda ka mehed. 20. sajandiks oli see jäänud vaid naiste rõivastusesemeks. Tänapäeval ei ole muhv enam eriti populaarne.

Muhvi järgi on saanud nime tegelane Eesti kirjandusklassikast, Eno Raua raamatu "Naksitrallid" üks peategelasi Muhv.


Pilt:Marie Leola Spalding Image 1908.jpg|Muhvi kandev naine
Saint-Ghislain

**Saint-Ghislain** on prantsuskeelne linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis. 

Haine'i kallastel asuv Saint-Ghislain sai linnaõigused 1825. aastal. 

15. sajandi alguses sündis seal helilooja Johannes Ockeghem. 

2007. aastal valis Google Saint-Ghislaini oma uueks Euroopa andmekeskuseks (*European datacenter*).  

## Asulad
Saint-Ghislain jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:


Baudour 070313 (7).JPG|Baudour
Hautrage 050322 (3).JPG|Hautrage 
2009-06-08 sncb gare Saint Ghislain.jpg|Saint Ghislain
Saint-Ghislain JPG001.jpg|Vana magistraadihoone


## Sõpruslinnad
*  – Saint-Lô, alates 1961 

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
* Site du Cercle d'histoire et d'archéologie de Saint-Ghislain
Švaabimaa hertsog

**Švaabimaa hertsogite** loend hõlmab Švaabimaa hertsogkonda valitsenud valitsejaid.

Švaabimaa oli üks viiest keskaegse Saksa kuningriigi hõimuhertsogkonnast, selle hertsogid kuulusid kõige võimsamate magnaatide hulka Saksamaal. Kõige tähtsam perekond Švaabimaal olid Hohenstaufenid, kes valitsesid seal lühikese vaheajaga aastatel 1079–1268. Enamasti olid Hohenstaufenid sel ajal ka Saksa-Rooma keisrid. Viimase Hohenstaufenist hertsogi Konradini surmaga lagunes ka hertsogkond, kuigi kuningas Rudolf I püüdis seda oma Habsburgide perekonna jaoks 13. sajandi lõpul taaselustada.

## Alemannia hertsogid (506–911)
### Merovingide hertsogid

* Butilin (539–554), *koos …*
* Leuthari I (enne 552–554), *koos …*
* Haming (539–554), *koos …*
* Lantachar (kuni 548, Avenchesi piiskopkond)
* Magnachar (565, Avenchesi piiskopkond)
* Vaefar (573, Avenchesi piiskopkond)
* Theodefrid
* Leutfred (kuni 588)
* Uncilin (588–607)
* Gunzo (613)
* Chrodobert (630)
* Leuthari II (642)
* Gotfrid (kuni 709)
* Willehari (709–712, Ortenaus)
* Lantfrid (709–730)
* Theudebald (709–744)

### Burchardingid

* Burchard I (909–911, Burchardingid)

## Švaabimaa hertsogid (911–1268)

### Eri perekonnad

* Erchanger (915–917, Alaholfingid)
* Burchard II (917–926, Burchardingid)
* Hermann I (926–949, Konradinid)
* Liudolf (950–954, Saksi dünastia)
* Burchard III (954–973, Burchardingid)
* Otto I (973–982, Saksi dünastia)

### Konradinid

* Konrad I (982–997)
* Hermann II (997–1003)
* Hermann III (1003–1012)

### Babenbergid

* Ernst I (1012–1015)
* Ernst II (1015–1030)
* Hermann IV (1030–1038)

### Eri perekonnad

* Heinrich I (1038–1045, Saali dünastia), roomlaste kuningas aastast 1039 ja Saksa-Rooma keiser aastast 1046
* Otto II (1045–1048, Ezzonite dünastia)
* Otto III (1048–1057, Schweinfurtid)
* Rudolf I (1057–1079, Rheinfeldenid)
* Berthold I (1079–1090, Rheinfeldenid)
* Berthold II (1092–1098, Zähringenid)

### Hohenstaufenid

* Friedrich I (1079–1105)
* Friedrich II (1105–1147)
* Friedrich III (1147–1152), roomlaste kuningas aastast 1152 ja Saksa-Rooma keiser aastast 1155
* Friedrich IV (1152–1167)
* Friedrich V (1167–1170)
* Friedrich VI (1170–1191)
* Konrad II (1191–1196)
* Philipp I (1196–1208), kuningas aastast 1198

### Welfid

* Otto IV (1208–1212), roomlaste kuningas aastast 1208 ja Saksa-Rooma keiser aastast 1209

### Hohenstaufenid

* Friedrich VII (1212–1216), roomlaste kuningas aastast 1212 ja Saksa-Rooma keiser aastast 1220
* Henry II (1216–1235), kuningas aastast 1220
* Konrad III (1235–1254), kuningas aastast 1237
* Konrad IV (Konradin) (1254–1268), ka Sitsiilia ja Jeruusalemma kuningas

## Habsburgid (1289–1313)

* Rudolf II (1289–90)
* Johann (1290–1313)

## Järglasriigid

13. sajandil lagunes Švaabimaa hertsogkond arvukateks väikeriikideks. Mõned kõige tähtsamad vahetud järglasriigid:

Järgneva sajandi jooksul omandati mitmed nendest riikidest Württembergi või Austria poolt, nagu eespool märgitud.
Streisandi efekt

**Streisandi efekt** ilmneb, kui keegi püüab teatud infot varjata või kõrvaldada, kuid selle tagajärjel tõmbab teemale tahtmatult hoopis suurema tähelepanu. See nähtus on saanud nime Ameerika laulja ja näitleja Barbra Streisandi järgi, kelle 2003. aastal tehtud katse eemaldada avalikkuse eest oma majast tehtud fotod tekitas fotode vastu hoopis senisest suurema huvi.

Sarnaseid katseid on tehtud näiteks juriidilistes hoiatuskirjades, et eemaldada internetist faile, veebilehti või illegaalseid arve. Info salajas hoidmise asemel pöördub sellele avalikkuse tähelepanu, sel teemal luuakse laule ja videoid, internetis rajatakse peegelsaite või jagatakse infot failijagamisvõrkudes.

Vikipeedias on üks näiteid Streisandi efektist Pierre-sur-Haute'i sõjaväeraadiojaama ümber toimunu, kus Prantsuse siseluureagentuur nõudis artikli eemaldamist prantsuskeelsest Vikipeediast, mille tõttu tõusis varem tähelepanu mittepälvinud artikkel mõneks ajaks selle keeleversiooni loetuimaks. See vikiartikkel tõlgiti ka paljudesse teistesse keeltesse, sh eesti keelde.

## Algne kohtuasi
Mike Masnick portaalist Techdirt pani efektile selle nime siis, kui selgus, et Streisand oli kaevanud fotograaf Kenneth Adelmani veebilehe Pictopia.com eraelu puutumatuse rikkumise pärast kohtusse, kuid ei saavutanud seal soovitud eesmärki. 50 miljoni USA dollari suuruse kohtuasjaga püüdis ta eemaldada aerofotot Streisandi häärberi kohta avalikult kättesaadavast fotokogust, kus oli 12 000 fotot California rannajoonest. Adelman väitis, et oli pildistanud rannal asuvat maavaldust, et dokumenteerida ranniku erosiooni. Seda tööd tegi ta valitsuses heaks kiidetud keskkonnaprojekti "California Coastal Records Project" raames. Enne, kui Streisand hagi sisse andis, laaditi fotot "Image 3850" Adelmani veebilehelt alla vaid kuus korda, neist kaks korda tegid seda Streisandi advokaadid. Kohtuasja tõttu kasvas aga avalikkuse huvi järsult: järgmise kuu jooksul külastas veebilehte üle 420 000 inimese.

## Eestis

Streisandi efekti tunnustega juhtumeid on ette tulnud ka Eestis. Streisandi efektiga on seostatud juhtumit, milles Mart Laar püüdis 2012. aasta jaanuaris põhjendada tema Facebooki-kontolt ACTA-teemaliste küsimuste kustutamist "ruumi otsasaamisega" – sellele järgnes ulatuslik kriitikalaine nii internetis kui ka ACTA-vastastel meeleavaldustel. 2023. aastal meenutas Õhtuleht Streisandi efekti seoses endise advokaadi Robert Sarve asutatud advokaadibüroo EMERALDLEGAL nõudmisega, et Google'i keskkonnast eemaldataks firmale pandud madalad hinded, mispeale madalate hinnete arv plahvatuslikult kasvas.

## Viited
Abiponi keel

**Abiponi keel** oli guaikuru keelte hulka kuuluv keel, mida kõnelesid Argentinas Chaco provintsi idaosas abiponid. ISO 639-3 keelekood on **axb**.

Abiponi keel on teada 18. sajandist pärit dokumentide järgi. Arvatakse, et abiponi keel suri välja 19. sajandil. 

## Välislingid
*Sissekanne saidil Ethnologue.com
Arg

* **[[Arg (Kabul)|Arg]]** on palee Kabulis

* **Arg** on **[[arginiin]]i** tähis.

* **arg** on **[[aragoni keel]]e** ISO 639-3 kolmetäheline kood.

* **ARG** on Argentina riigikood
Jay Mohr

**Jon Ferguson Mohr** (sündinud 23. augustil 1970 New Jersey osariigis Veronas) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.

Eesti televaatajale on ta tuntud teleseriaalidest "Kummituselausuja", "Vallaline Gary" ja "Monk".

## Välislingid
* Ametlik koduleht
*
Christian Finnegan

**Fletcher Christian Finnegan** (sündinud 1. aprillil 1973 Albanys New Yorgi osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
*
Jermak

**Jermak Timofejevitš** (vene keeles *Ермак Тимофеевич*; 1532 ja 1542 vahel – 5. või 6. august 1584) oli Moskva tsaaririigi kasakast väepealik, kes juhtis Ivan Julma valitsusajal Siberi vallutamist.

## Vaata ka
*Grigori Stroganov ja Siberi koloniseerimine
*Siberi khaaniriik
*Semjon Dežnjov

## Välislingid
*Кто же ты, Ермак Аленин?, Военное обозрение, 1 августа 2013
Jermak (täpsustus)

**Jermak** võib olla:
* Jermak, kasakast väepealik, Siberi vallutamise juht
* Jermak (laev 1898)
* Jermak (laev 1974)
* Jermak (eesnimi), vene mehenimi. 
* Jermak (perekonnanimi)
* Aksu (Pavlodari oblast) (1993. aastani *Jermak*), linn Kasahstanis Pavlodari oblastis

## Vaata ka
*Jermak Angarsk
Katariina (eesnimi)

**[[Aleksandria Katariina]]** (legendi järgi 3. või 4. sajandil) oli pühak, kelle nimi levis laialt naisenimena. Seda nime kannavad:

## Perekonnanimeta
***[[Katariina I]]** (1684–1727) oli Venemaa valitseja alates 1725.
***[[Katariina II]]** (1729–1796) oli Venemaa valitseja alates 1762.
***[[Aragóni Katariina]]** (1485–1536) oli Inglismaa kuninganna 1509–1532.
***[[Siena Katariina]]** (1347–1380) oli dominiiklasest pühak.

## Perekonnanimega
***[[Katariina Jee]]** oli August Gailiti romaani "Toomas Nipernaadi" tegelane.
***[[Katariina Maria Kits]]** (sündinud 1995) on eesti viiuldaja.
***Katariina di Medici** (1519–1589) oli Prantsusmaa kuninganna **[[Caterina de' Medici]]**.
***[[Katariina Tamm]]** on eesti näitleja.
***Katariina Roosipuu** (endine Täht; sündinud 1975) on eesti kirjanik **[[Karen Orlau]]**.
***[[Katariina Unt]]** (sündinud 1971) on eesti näitleja.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Katariina 300 naisel. Katariina on Eestis populaarsuselt 400. naisenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Katariina vanuserühmas 10–14, kus neid on 10 000 elaniku kohta 10,88 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 3,13. Katariina on keskmiselt 14 aasta vanune (mediaanvanus on 14). 

## Vaata ka
*Püha Katariina
*Katariina (täpsustus)

## Viited
Katariina kogudus

**Katariina kogudus** on mitme koguduse nimi:
*Kadrina Katariina kogudus
*Karja Katariina kogudus
*Leesi Katariina kogudus
*Muhu Katariina kogudus
*Noarootsi Püha Katariina kogudus
*Saarde Katariina kogudus
*Vastseliina Katariina kogudus
*Võru Katariina kogudus
Mouscroni ringkond

**Mouscroni ringkond** oli üks seitsmest haldusringkonnast Belgias Hainaut' provintsis.

2019. aastal liideti Mouscroni ja Tournai ringkond Tournai-Mouscroni ringkonnaks.

## Vallad ja osavallad
Ringkonna halduspiirides oli kaks valda ja üheksa osavalda.
### Vallad
* Comines-Warneton (*Komen-Waasten*)
* Mouscron (*Moeskroen*)

### Osavallad

## Viited
Athi ringkond

**Athi ringkond** on üks seitsmest haldusringkonnast Belgias Hainaut' provintsis.

2019. aastal liideti Athi ringkonnaga Enghieni, Lessinesi ja Silly vald, mis varem olid Soignies' ringkonnas.

## Vallad ja osavallad
Ringkond koosneb 11 vallast ja 82 osavallast.
### Vallad

### Osavallad
Charleroi ringkond

**Charleroi ringkond** on üks seitsmest haldusringkonnast Belgias Hainaut' provintsis.

2019. aastal lahutati Charleroi ringkonnast Manage'i ja Seneffe' vald, mis viidi üle Soignies' ringkonda.

## Vallad ja osavallad
Ringkond koosneb 12 vallast ja 62 osavallast.

### Vallad

### Osavallad
Denominaal

**Denominaal** on sõna, mis on tuletatud noomeni tüvest.

Eesti keeles on denominaalid näiteks *armastama* (sõna *armas* tüvest), *müürima* (*müür*), *lapsik* (*laps*), *külmik* (*külm*), *soojus* (*soe*, *sooja*),  *kõvasti* (*kõva*). 

## Vaata ka
*Deverbaal

## Viited
Monsi ringkond

**Monsi ringkond** on üks seitsmest haldusringkonnast Belgias Hainaut' provintsis.

## Vallad ja osavallad
Ringkonna halduspiirides on 13 valda ja 80 osavalda.

### Vallad

### Osavallad

## Viited
Puntukas

**Puntukas** on rändrahn Leedus. Asub Anykščiaist 5&nbsp;km lõuna pool Šventoji jõe ääres.

See on mahult teine rändrahn Leedus. Selle kaal on umbes 265 tonni, pikkus 7,54&nbsp;m, laius 7,34&nbsp;m ja kõrgus 5,7&nbsp;m (millest 1,5&nbsp;m on maa all). Puntukase maht on umbes 100 m³ ja tihedus umbes 2,7 g/cm³. Suurim horisontaalne ümbermõõt on 21,39&nbsp;m. Koostiselt on see rabakivi, mis sisaldab suuri kaalium-päevakivi kristalle.

1957. aastani peeti seda Leedu suurimaks rändrahnuks, praegu on selle tiitli omanik aga Barstyčiai rändrahn.

1943. aastal tahus Bronius Pundzius kivisse Steponas Dariuse ja Stasys Girėnase profiilid ja lõigu nende testamendist nende hukkumise 10. aastapäeva puhuks.
Katariina kirik

**Katariina kirik** või **[[Aleksandria Katariina|püha Katariina]] kirik** on mitme kiriku nimi:

## Luterlikud kirikud
### Eesti
*Kadrina Katariina kirik
*Karja Katariina kirik
*Leesi Katariina kirik
*Muhu Katariina kirik
*Noarootsi Püha Katariina kirik
*Paide Püha Katariina kirik (hävinud 16.–17. sajandil)
*Valka Püha Katariina evangeelne luterlik kirik
*Viljandi Katariina kabel (hävinud 16. sajandil)
*Võru Katariina kirik

### Venemaa
*Peterburi Püha Katariina kirik

### Saksamaa
Lübecki Püha Katariina kirik

## Katoliku kirikud
*Tallinna Püha Katariina kirik
*Tartu Katariina kirik

## Õigeusu kirikud
*Pärnu Suurmärter Katariina kirik
*Võru Suurkannataja Ekaterina kirik
Variant (keeleteadus)

**Variant** ehk **teisend** on keeleüksuse (nt keelendi) esinemiskuju.

Variant võib olla kas **vaba** ehk **rööpne** (nt mürgitus ja mürgistus) või naaberkeelendite laadist **sõltuv** (rõhutusliite "-gi" või "-ki" kasutus sõltuvalt sellele eelnevast häälikust).

## Viited
Variant

Sõna "**variant**" on erialati kasutusel terminina:

***[[Variant (keeleteadus)|Variant]]** ehk **teisend** on keeleteaduses keeleüksuse esinemiskuju.
***[[Variant (folkloor)|Variant]]** on folklooris vastava teose eksisteerimisvorm.
*...

## Vaata ka
*Teisend
Tournai ringkond

**Tournai ringkond** oli üks seitsmest haldusringkonnast Belgias Hainaut' provintsis.

2019. aastal liideti Tournai ja Mouscroni ringkond Tournai-Mouscroni ringkonnaks.

## Vallad ja osavallad
Ringkonna halduspiirides oli 10 valda ja 90 osavalda.

### Vallad

### Osavallad

## Viited
Keelend

**Keelend** ehk **keeleline väljend** on keelekasutuse ühiku (nt sõna, sõnaühendi) vahetu vorm.

Alles käibele tulnud keelendit nimetatakse uudiskeelendiks ehk neologismiks.

## Vaata ka
*Sõne

## Viited
Namuri ringkond

**Namuri ringkond** on üks kolmest haldusringkonnast Belgias Namuri provintsis.

## Vallad ja osavallad
Ringkonna halduspiirides on 16 valda ja 142 osavalda.

### Vallad

### Osavallad

## Viited
Thomas Ferdinand Striedter

**Thomas Ferdinand Striedter** (21. september/3. oktoober 1810 Tallinn – 23. veebruar/6. märts 1880 Haljala) oli Eestimaa vaimulik.

Ta õppis Tallinna toomkoolis ja aastatel 1830 Tartu ülikooli filosoofia- ja 1831–1834 usuteaduskonnas, mille lõpetas (grad. stud.). Korporatsioon Estonia liige.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta koduõpetajana Peterburis. Ordineeriti 18. detsembril/30. detsembril 1838 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1838–1880 Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Gottfried Wilhelm Striedter oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja.

## Viited