open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Armen Džigarhanjan

**Armen Džigarhanjan** (armeenia keeles Արմեն Ջիգարխանյան, vene keeles Арме́н Бори́сович Джигарханя́н; 3. oktoober 1935 Jerevan, Armeenia – 14. november 2020 Moskva) oli üks populaarsemaid Armeenia, Nõukogude Liidu ja Venemaa näitlejaid. 

Ta mängis peaosa kümnetes Nõukogude Liidu filmides (nt "Tabamatud tasujad"), dubleeris paljude multifilmitegelaste teksti ning asutas Moskvas Moskva Draamateatri.

1953–1954 töötas Džigarhanjan operaatori assistendina filmistuudios Armenfilm. Näitlejakarjääri alustas ta 1955. aastal Stanislavski-nimelises Vene draamateatris Jerevanis, 1967. aastal siirdus aga Lenkomi teatrisse Moskvas. 

1969. aastal läks ta tööle Majakovski Akadeemilisse Teatrisse. 1975 pälvis Džigarhanjan Armeenia NSV riikliku preemia rolli eest filmis "Kolmnurk" ja 1979 taas filmi "Leinav lumi" eest. Ta mängis kuritegeliku jõugu juhti 1979. aasta teleseriaalis "Kohtumispaika ei tohi muuta", kus talle vastandus Vladimir Võssotski uurijana.

1981. aastal mängis ta peaosa nats Max Richardina rahvusvahelise trupiga (Claude Jade, Alain Delon ja Curd Jürgens) Nõukogude-Prantsuse filmis "Teheran 43". 

1985. aastal anti Džigarhanjanile NSV Liidu rahvakunstniku aunimetus.

Ta on mänginud ligi 200 filmis, samuti paljudes teleseriaalides, kuuldemängudes ja helindustes.

## Filme
; Näitleja
* "Tere, mina siin!" (1966)
* "Tabamatute tasujate uued seiklused" (1968)
* "Vene impeeriumi kroon ehk Jälle need tabamatud" (1971)
* "Tere, mina olen teie tädi!" (1975)
* "Briljandid proletariaadi diktatuurile" (1977)
* "Kohtumispaika muuta ei tohi" (1979)
* "Teheran 43" (1981)
* "Kõige parem film" (2008)

; Dublaažinäitleja
* "Once Upon a Dog" (1982) – The Wolf
* "Armastuse valem" (1984) – krahv Cagliostro
* "Aarete saar" (1988) – John Silver

## Tunnustus
* Armeenia NSV teeneline kunstnik (1966) 
* Vene NFSV rahvakunstnik (1973) 
* Armeenia NSV rahvakunstnik (1977) 
* Armeenia NSV riiklik preemia, kaks korda (1975 ja 1979) 
* NSV Liidu rahvakunstnik (1985) 
* Orden "Teenete eest Isamaa ees" (Venemaa) 
**3. klass (3. oktoober 1995) – suure isikliku panuse eest näitekunsti 
**4. klass (1. detsember 2005) – silmapaistva panuse eest näitekunsti arengusse ning paljude aastate pikkuse loomingu eest 
**2. klass (3. oktoober 2010) 
* rahvusvaheline Stanislavski preemia (2000) 
* Jerevani aukodanik (2001) 
* Au orden (Armeenia, 2010) 
* Teatriauhind "Kuldne mask", kaks korda (2001, 2015) 
* Tsarskoselskaja kunstiauhind (18. oktoober 2011) – "Algupäraste rollide ning teatris ja kinos ainulaadse tee rajamise eest"

## Välislingid
* Armen Džigarhanjan IMDB-s
S7 (Berliin)

**S7** on Berliini linnaraudtee liin, mis sõidab Ahrensfeldest Potsdami. Liinil on 29 peatust ning kogu liini läbimiseks kulub 74 minutit.
Valter Ilves

**Valter Ilves** (7. september 1910 Elistvere vald – 4. märts 2004 Peatskivi) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1937 Tartu Õhtuühisgümnaasiumi. Aastatel 1937–1938 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, aastatel 1940 ja 1944 õppis ta samas matemaatikat.

Ta oli aastatel 1950–1954 Hanila, Karuse ja Lihula Eliisabeti koguduse aseõpetaja. Aastatel 1954–1956 oli ta Anna ja Paide Püha Risti koguduse õpetaja. Aastatel 1957–1965 oli ta Alatskivi koguduse õpetaja. Aastast 1965 oli ta Kirbla Püha Nikolause koguduse õpetaja.

Valter Ilves suri 4. märtsil 2004, ta on maetud Äksi kalmistule.

## Viited

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Jaan Pulk

**Jaan Pulk** (6. veebruar 1912 Hummuli vald, Viljandimaa – 26. juuni 1990 Tartu) oli eesti õigusteadlane.

Ta lõpetas 1933. aastal Valga Ühisgümnaasiumi, õppis 1934–1938 (lõpetas *[[cum laude]]*, õppis edasi 1938–1939) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane, cand. jur. 1956.

## Töökäik

*1934–1935 Tartu depoo vagunite kütja 
*1937–1940 Õpetajate Koja peasekretär
*1938–1941 Tartu Ülikooli assistent
*1939–1940 vandeadvokaat Kustav Kure abi Tallinnas
*1940–1941 Riikliku Plaanikomisjoni ökonoomika- ja kohaliku tööstuse sektori juhataja
*1941–1945 teenis Nõukogude armees
*1946–1949 Leningradi ülikooli aspirant
*1949–1954 Tartu Ülikooli tsiviilõiguse ja -protsessi kateedri
*1951–1952 Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajanduse ökonoomika ja organiseerimise kateedri assistent
*1952–1958 vanemõpetaja
*1958–1974 Tartu õigusnõuandla advokaat
*1974 läks pensionile.

## Välislingid
*Tartu Ülikooli üliõpilased
Arved Paul

**Arved Paul** (25. oktoober 1913 Tõstamaa – 29. juuli 1960 Haapsalu) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1936 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1933–1937 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, aastatel 1940–1941 õppis ta arstiteaduskonnas. Teoloogilist stuudiumi jätkas ta aastatel 1943–1944. Aastal 1944 oli ta Saksa armees (untersturmführer), aastatel 1944–1946 oli ta vangistatud. Aastatel 1946–1947 oli ta Kursi Maarja-Eliisabeti koguduse jutlustaja. Ordineeriti 11. detsembril (3. advendil) 1947 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1947–1950 Kursi Maarja-Eliisabeti koguduse õpetaja. Aastatel 1950–1953 oli ta Rõuge Maarja koguduse õpetaja. Aastal 1953 arreteeriti ta uuesti Nõukogude repressiivorganite poolt, aastal 1956 oli ta Eestis tagasi. Aastatel 1956–1960 oli ta Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja, lisaks sellele hooldas ta aastatel 1957–1960 Martna Püha Martini kogudust.

Arved Paul on kirjutanud vaimulikku luulet. 

## Isiklikku
Tema poeg Toomas Paul on eesti vaimulik, teoloog, kiriku- ja kultuuriloolane, *dr. theol*; vend Ilmar Paul oli Nõukogude sõjaväelane, polkovnik, teine vend Arnold Paul oli Pärnus kooliõpetaja.

## Luulekogu
*Ja nutan tuuldetallatavaid karjamaid: luulet 1951-1960. Arved Paul. (järelsõna: T. Paul; kujundanud E. Velling; kaas: K. Sildvee)

## Viited

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Kâmpóng Chami provints

**Kâmpóng Chami provints** on 1. järgu haldusüksus Kambodžas.

Läbi provintsi voolab Mekong.

2013. aasta lõpus eraldati provintsi idaosa 6 ringkonda ja loodi neist Tbong Khmŭmi provints.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb 10 ringkonnaks:

*Bathéay ringkond
*Châmka Leu ringkond
*Cheung Prey ringkond
*Kâmpóng Chami ringkond
*Kâmpóng Siĕmi ringkond
*Kâng Méasi ringkond
*Kaôh Sotĭni ringkond
*Prey Chhôri ringkond
*Srei Sânthôri ringkond
*Stœ̆ng Trángi ringkond

Kokku on neis 173 valda.

Provintsist on pärit pikaaegne peaminister Hun Sen.
Voldemar Eiso

**Voldemar Johannes Eiso** (19. jaanuar 1904 Ropka vald, Tartumaa – 8. oktoober 1980 New York, USA) oli eesti õigusteadlane.

Ta lõpetas 1924. aastal Tartu Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi, õppis 1924–1929 Tartu Ülikooli põllumajandus- ja 1933–1937 õigusteaduskonnas, mag. jur. 1942 (Politsei pädevus ja organisatsioon).

Voldemar Eiso oli aastail 1925–1937 politseiametnik Tartus, alates 1938. aastast Riiginõukogu protokollitoimkonna juhataja. 1942–1944 oli ta Tartu Ülikooli haldusõiguse instituudi assistent. 

1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus 1949. aastal USA-sse. Ta on kirjutanud töid haldusõiguse alalt.
S75 (Berliin)

**S75** on Berliini linnaraudtee liin, mis sõidab Wartenbergi ja Westkreuzi vahel. Liinil on 21 peatust ning kogu liini läbimiseks kulub 65 minutit.
Johann von Buxhoeveden

**Johann von Buxhoeveden**  (surnud 1548) oli Saaremaa stiftifoogt 1527., 1528. ja 1534. aastal.

Johann von Buxhoeveden pärines arvatavasti Saaremaalt. Esimest korda on teda Saaremaa stiftifoogtina mainitud 17. märtsil 1527 ja seejärel korduvalt nii 1527. kui ka 1528. aastal. Viimast korda on teda stiftifoogtina mainitud 11. detsembril 1534, kuid ilmselt ajavahemikus 1530–1534 ta selles ametis ei olnud, sest siis on Kuressaare foogtina mainitud Gotthard von Gilsenit. 

1527. ja veel ka 1536. aastal on Johann von Buxhoevedeni mainitud Saare-Lääne piiskopi nõunikuna. Tõenäoliselt oli piiskop Reinhold von Buxhoeveden tema küllaltki lähedane sugulane.

1528. aastal abiellus Johann von Buxhoeveden Barbara Danelovega. 
## Viited

## Kirjandus
* Leonid Arbusow vanem. *Livlands Geistlichkeit von 12. bis ins 16. Jahrhundert. 3. Nachtrag*. 1913, lk 39.

## Välislingid
* Essen, Nicolai von, Johann von Buxhoeveden., Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, 1971
Peeter Ilves

**Peeter Ilves** (23. veebruar 1881 Mäksa vald – 1975) oli eesti vaimulik.

Ta sooritas gümnaasiumi lõpueksamid aastal 1930 Tartus eksamikomisjoni ees. Aastatel (aastatel 1926–1930 oli ta samas vabakuulaja) 1930–1934 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 10. veebruaril 1935 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1935–1938 Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja Aleksander Kruusi isiklik adjunkt, aastal 1938 oli ta Tartu Pauluse koguduse 2. pihtkonna õpetaja Arthur Võõbuse adjunkt. Aastal 1942 oli ta Püha Jakobi koguduse vikaarõpetaja. Aastatel 1943–1944 oli ta Ambla Maarja koguduse õpetaja, aastatel 1944–1957 oli ta Võnnu Jakobi koguduse õpetaja.

Ta on toimetanud kirikumuusikaraamatuid.

## Viited
Väävlibakterid

**Väävlibakterid** on kemolitotroofsed bakterid, kes eluks vajaliku energia saavad keemiliste ühendite oksüdeerimisest ja elektroni doonorina kasutavad väävliühendeid.

Väävlibakterite hulka kuulub nii litotroofe kui ka organotroofe.

Väävlibakterite seas on rohelised ja purpursed bakterid fotosünteesivõimelised ja värvusetud väävlibakterid ei suuda fotosünteesida.

Väävlibakterite hulka arvatakse ka desulfaatijad bakterid, kes sulfaate ja sulfiteid kasutavad sulfaatseks hingamiseks, redutseerides neid vesiniksulfiidini.

## Vaata ka
*väävliringe

## Viited
Henn Unt

**Henn Unt** (aastani 1937 **Hermann Hunt**; 29. märts 1903 Helme vald – 22. november 1986 Tallinn) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1923 Tõrva gümnaasiumi. Aastatel 1923–1931 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 1. mail 1932 õpetajaks.

Ta oli aastal 1932 Järva praostkonna vikaarõpetaja; aastatel 1932–1946 oli ta Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja, lisaks hooldas ta aastatel 1932–1935 ja 1939–1946 Piirsalu kogudust ning aastatel 1944–1946 Martna Püha Martini kogudust. Aastatel 1946–1949 oli ta Viljandi Jaani koguduse õpetaja, aastatel 1948–1949 oli ta Viljandi praostkonna praost ning Kõpu ja Paistu Maarja koguduse hooldajaõpetaja.

Aastal 1949 ta arreteeriti, aastal 1956 oli ta Eestis tagasi. Aastatel 1956–1986 oli ta Kadrina ja Ilumäe koguduse õpetaja; lisaks oli ta aastatel 1979–1986 Järva praostkonna praost.

## Viited
EMS

**EMS** on lühend, mis võib tähendada:
*Eesti Maaparandajate Selts
*Eesti Majandusteaduste Selts
*Eesti Maksuteadlaste Selts
*Eesti Mari Selts
*Eesti Matemaatika Selts
*Eesti Metsaselts
*Eesti-Mordva Selts
*Eesti Muinsuskaitse Selts
*Eesti murrete sõnaraamat
*Eesti Mäeselts
*Eesti märksõnastik

## Vaata ka
*Ems on Saksamaal asuv jõgi.
Sepaküla

**Sepaküla** nimelisi asulaid on mitu:
***[[Sepaküla (Põhja-Pärnumaa)|Sepaküla]]**, küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas
***[[Sepaküla (Haapsalu)|Sepaküla]]**, küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas
Konrad Kikas

**Konrad Kikas** (8. veebruar 1928 Nõmme – 11. veebruar 2012 Tallinn) oli eesti raamatukogundustegelane, kauaaegne Tallinna Tehnikaülikooli raamatukogu direktor.

Astus 1936. aastal Jakob Westholmi Poeglaste Erahumanitaargümnaasiumi, mille lõpetas 1947. aastal Tallinna 7. keskkooli nime all. 1960. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli raamatukogunduse ja bibliograafia erialal. 1997. aastal kaitses ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis magistritöö infoteaduse alal teemal „Eesti spetsialistide infovajadused ja teadusraamatukogude koostis (1967-1996)“.

Ta on maetud Rahumäe kalmistule.

## Töökäik
*1954–1960 Tallinna Polütehnilise Instituudi raamatukogu komplekteerimisosakonna juhataja
*1960–1961 Tallinna Kontrollmõõduriistade Katsetehas, tehnilise informatsiooni vaneminsener
*1961–1994 Tallinna Tehnikaülikooli raamatukogu direktor
*1995–2012 Tallinna Tehnikaülikooli raamatukogu teadus- ja arendustalituse juhataja

## Teadustöö
Organiseerinud Eesti teadlaste ja spetsialistide infovajaduse ja Eesti teadusraamatukogude koostise ja kasutamise uuringuid aastail 1960–1980. Avaldanud artikleid ka raamatukogude statistika, efektiivsuse, ajaloo jm teemadel. Ta on avaldanud ligi 140 publikatsiooni ja olnud ligi 30 väljaande toimetuskolleegiumis. Tema juhendamisel on valminud 11 diplomi- ja magistritööd.

## Tunnustus
*Eesti NSV teenelise kultuuritegelase aunimetus (1975)
*TPI teenetemedal (1988)
*TTÜ teenetemedal „Mente et Manu“ (1998)
*Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu teenetepreemia (2007)
*TTÜ kõrgeim autasu Suur teenetemedal „Mente et Manu“ (2008)

## Teoseid
*"Eesti spetsialistide infovajadused ja teadusraamatukogude koostis (1967-1996)". Magistritöö. Tallinn, 1997. 53 lk. ISBN 9985590481
*"Verba volant, scripta manent. Viis aastakümmet raamatukogunduse ja infoteaduse radadel". Tallinn, 2008. 366 lk. ISBN 9789985597576
*"Ühiskond ja raamatukogu. Vaade ajaloole". Tallinn, 2011. 166 lk. ISBN 9789949230839

## Kirjandus
*Konrad Kikas: In memoriam //Raamatukogu (2012) 2, lk 40-41.
*Konrad Kikas: In memoriam//Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu aastaraamat 2012 (2013) nr 24.
*Konrad Kikas: In memoriam//Tallinna Tehnikaülikooli aastaraamat  2012 (2013) nr 20.

## Välislingid
*Konrad Kikas Eesti raamatukogunduse biograafilises andmebaasis
*Konrad Kikas TTÜ Raamatukogu digikogus
*
Gotthard von Gilsen

**Gotthard von Gilsen** (ka *Goddert Gilsen*) oli Saaremaa ehk Kuressaare stiftifoogt aastatel 1530–1534.

Gilsen pärines ilmselt Läänemaalt. 1528. aastal võis ta olla Preisimaa hertsogi Albrecht von Hohenzollerni teenistuses, 1530. aastal on teda aga mainitud Kuressaare stiftifoogtina, kellena ta keeldus esialgu linnust vastvalitud Saare-Lääne piiskopile Reinhold von Buxhoevedenile üle andmast, kuna talle ja teistele ametnikele ei olnud palka makstud. 

Hiljem tema suhted piiskopiga aga paranesid ning 1532. aasta lõpus, kui Läänemaa aadlikud eesotsas Georg von Ungerniga valisid endale uueks piiskopiks Riia peapiiskopi koadjuutori Wilhelm von Hohenzollerni, jäi Gilsen Buxhoevedenile truuks. 1533. aastal juhtis ta Saare-Lääne vaenuses rüüsteretkede korraldamist Läänemaale ning 12. augusti paiku tapsid tema sõjamehed Saare-Lääne toomhärra Michael Gralowi. Gilsenit selles mõrvas siiski otseselt ei süüdistatud ning ta jäi Saaremaa stiftifoogtiks kuni 1534. aasta oktoobrini, mil teda selles ametis on viimast korda mainitud, detsembris oli stiftifoogtiks ka enne Gilsenit selles ametis olnud Johann von Buxhoeveden.

## Kirjandus
*Leonid Arbusow vanem. *Livlands Geistlichkeit von 12. bis ins 16. Jahrhundert. 3. Nachtrag*. 1913, lk 66.
Kâmpóng Thumi provints

**Kâmpóng Thumi provints** on 1. järgu haldusüksus Kambodžas.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb kaheksaks ringkonnaks:

*Baray ringkond
*Kâmpóng Svay ringkond
*Prasat Bâllăngki ringkond
*Prasat Sâmbori ringkond
*Sândăni ringkond
*Sântŭki ringkond
*Stœ̆ng Sêni ringkond
*Stoŭngi ringkond
Hapnikusisaldus

**Hapnikusisaldus** on vees või õhus sisalduv hapnikuhulk. Vee kontekstis on seda defineeritud kui "vee või reovee mahuühikus lahustunud hapniku mass või sisaldus protsentides küllastussisaldusest".

Loodusvetes on hapnikusisaldus oluline parameeter, mis kirjeldab veeorganismide elutingimusi veekogus. Näiteks pärast rohke orgaaniliste reoainete jõudmist veekokku, pärast veeõitsengut või paksu jääkatte korral (ummuksisolek) võib veekogu hapnikusisaldus (eriti öösiti) langeda veeloomade jaoks ellujäämise mõttes kriitilise piirini. Näiteks kalad taluvad täielikku hapnikunälga (anoksiat) mõne minuti, harva tunde. Üldiselt sõltub hapnikupuuduse taluvus veeorganismi liigist ja isendi füsioloogilisest seisundist.

## Vaata ka
*Anoksia
*Hüpoksia
*Ummuksisolek
*Hapnikuandur

## Viited
Jüri Männiste

**Jüri Männiste** (23. veebruar 1938 – 7. veebruar 2012) oli eesti arstiteadlane, kirurg.

Ta lõpetas Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Ülikoolis õppimise ajal oli ta üliõpilaste teadusliku ühingu kirurgiaringi aktiivne liige. Edasi järgnes töö kirurgina Tallinnas, Kallaveres, Tõnismäe Keskhaiglas ja kiirabihaiglates. Aastatel 1968–1976 oli ta ka Tallinna Pedagoogilise Instituudi vanemõpetaja. Kandidaadiväitekirja "Alajäsemete kroonilise veenipuudulikkuse sündroomi diagnostiliste meetodite võrdlev hindamine" kaitses ta 1968. aastal. Männiste doktoritöö, mille ta kaitses 1972. aastal, käsitles jäsemete ja vaagna magistraalveenide tromboosi kirurgilist ravi.

Aastatel 1984–1987 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli hospitaalkirurgia kateedri professor. 1987. aastal määrati ta Eesti NSV tervishoiuministeeriumi peakirurgiks, selles ametis oli Männiste kuus aastat. Seejärel töötas ta kuni 2003. aastani Tallinna Kivimäe Haigla kopsukirurgia osakonna juhatajana, hiljem kirurgina erahaiglas Fertilitas.

Ta on avaldanud mitu monograafiat ("Fleboloogia", "Biliopankreatoloogia", "Kasuistika abdominaalkirurgias: kirurgi tingportree", "Eestlase skelett ehk luu ja nahk ajaloo kiirteel", "Suhtlemine meditsiinis", "Eakapital") ja 17 luulevihikut.

Ta on 200 teadusartikli, 50 populaarteadusliku ja 2 õppefilmi autor. Männiste eestvedamisel anti välja kuus numbrit ajakirja "Violetta & Mimi contre La Tuberculose" (tuberkuloos ja teised kopsuhaigused).

Ta oli teadlaste kollektiivi liige, kellele 1982. aastal anti ENSV teaduspreemia veresoontekirurgia meetodite arendamise ja juurutamise eest aastatel 1960–1981. Aastatel 1987–1992 oli ta rahvusvahelise organisatsiooni Eurosurgery alalise komitee ja teadusnõukogu liige.

## Tunnustus
*2007 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk
Raamatupidamisuudised

**Raamatupidamisuudised** on Eesti majandusajakiri, mis asutati 1995. aastal. Ajakiri ilmub eesti ja vene keeles 8 korda aastas 64 leheküljel. 

Raamatupidamisuudised avaldab artikleid raamatupidamisest, majandusanalüüsist, õigusaktidest ja maksudest.

Praegu annab ajakirja välja 2003. aastal asutatud Litau Büroo OÜ, millele kulub ka majandusportaal rup.ee. Peatoimetaja on Jelizaveta Litau.

Kaubamärgi Raamatupidamisuudised omanik on Litau Büroo OÜ.

## Viited

## Välislingid
* Majandusportaal Raamatupidamisuudised
* Raamatupidamisuudised Facebookis
Stefan Wallin

**Stefan Erik Wallin** (sündinud 1. juunil 1967 Vaasas) on Soome poliitik.

Wallin õppis Åbo Akademi nimelises rootsikeelses ülikoolis, mille lõpetas magistrikraadiga sotsiaalteadustes.

1989–93 töötas ta Soome suuruselt teises rootsikeelses ajalehes Vasabladet ajakirjanikuna. Seejärel asus ta tööle Rootsi Rahvapartei nõunikuna. 1994–2000 töötas ta järgemööda transpordiministri, Euroopa asjade ja väliskaubandusministri, siseministri ning kaitseministri nõunikuna. Seejärel töötas ta 2000–05 ajalehe Åbo Underrättelser peatoimetaja asetäitja ja juhtkirjade kirjutaja.

Ta oli aastatel 2006–12 Soome Rootsi Rahvapartei esimees. Sel kohal vahetas ta välja Jan-Erik Enestami.

2005–07 töötas Wallin Soome keskkonnaministeeriumis riigisekretärina. 29. detsembril 2006 määras Soome president Tarja Halonen ta keskkonnaministriks ja välisministeeriumi juures tegutsevaks Põhjamaade koostöö ministriks Matti Vanhase teises valitsuses, vahetades sellelgi kohal välja Jan-Erik Enestami. Ta astus ametisse 1. jaanuaril 2007 ja töötas keskkonnaministrina kuni 19. aprillini 2007, mil sai kultuuri- ja spordiministriks. 22. juunil 2010 astus ametisse Mari Kiviniemi valitsus, milles Wallin säilitas kultuuri- ja spordiministri koha. Selles ametis töötas ta kuni 22. juunini 2011, mil ametisse astus Jyrki Kataise valitsus, ja seal sai Wallin Soome kaitseministriks.

Kaitseministrina taheti Wallini ükskord umbusaldada. See puudutas Soome sõjaväe reformi. Nimelt võeti vastu otsus likvideerida 6 sõjaväeosa. Wallin tõmbas likvideeritavate sõjaväeosade nimekirjast maha rootsikeelse Dragsviki garnisoni. Mõned poliitikud, kes kritiseerisid sõjaväereformi, arvasid, et Dragsvik säästeti teiste sõjaväeosade sulgemise arvel, ja kutsusid ministrit üles tagasi astuma. Kuid peaminister Jyrki Katainen teatas oma toetusest kaitseministrile ja Wallin ise keeldus tagasi astumast. Umbusaldushääletus Wallinile kukkus läbi: teda toetas 95 ja umbusaldas 59 parlamendiliiget.

Samal ajal selgus veel, et Wallin oli Turu kesklinnas ostnud koos naisega korteri 225 000 euro eest Åbo Akademi Fondilt, mille juhatuse liige ta ise oli, ja müünud selle 2009 maha peaaegu 400 000 euro eest. Soome õiguskantsler Jaakko Jonkka ja Soome politsei uurisid asja, aga ei leidnud korruptsiooni ega alusetu rikastumise märke. Nähtavasti oli kinnisvara väärtus vahepealse aja jooksul suurenenud.

Wallin astus tagasi 5. juulil 2012, loobudes ka erakonna esimehe kohast. Nii kaitseministri kui ka erakonnajuhi koha võttis temalt üle Carl Haglund.
Olmereovesi

**Olmereovesi** ehk **majapidamisreovesi** on köökides, pesumajades, pesuruumides, WCdes, vannitubades vms paikades tekkiv reovesi. 

Olmereovee täielik biokeemiline hapnikutarve (BHTt) on keskmiselt 75, BHT5 54, lämmastiku- ja fosforisisaldus vastavalt 12 ja 0,7 g inimese kohta ööpäevas.

## Vaata ka
*Tööstusreovesi
*Heitvesi
*Hallvesi
*Mustvesi

## Viited
Koorik

**Koorik** on üldkeeles kõvaks tõmbunud ainekiht millegi peal või ümber. Sõna on kasutusel ka terminina:
* koorik (tugevusõpetus)
* kitiinkoorik välisskeletina
* koorik on pagaritoodetel, küpsetistel; leival, saial peale taina kuumutamist/küpsetamist
* laavakoorik on laaval
Interpolatsioon

**Interpolatsioon** (ld *interpolatio* 'uuendus, muudatus') on kirjanduses algupärasesse teosesse hiljem kiilosa (sõnade, lausete, pikema teksti) lisamine. Interpolatsiooniks nimetatakse ka seda kiilosa ennast.

Vahelelükke tegijaks ei ole originaalautor ning selle põhjuseks võib olla soov teost täiendada või võltsida.
Riiklik Filmiregister

**Riiklik Filmiregister** (inglise keeles *National Film Registry*) on Ameerika Ühendriikide filmide arhiiv, mida säilitatakse USA Kongressi raamatukogus alates 1988. aastast. 

Arhiiv hõlmab Ameerika Ühendriikide linateoseid, mille organisatsioon National Film Board Preservation on tunnistanud kultuuriliselt, ajalooliselt või esteetiliselt olulisteks. Igal aastal valitakse välja ja lisatakse registrisse kuni 25 uut filmi.

## Viited

## Välislingid
* National Film Registry koduleht
Tasuta turundus

**Tasuta turundus** on teenuste või kaupade turundus tasuta turunduskanalite kaudu.

Selleks võidakse kasutada nii otsingumootorit kui ka kanaleid väljaspool internetti. Levinuimad tasuta turundusemeetodid on positsioneerimine otsingumootorites, blogimine kui ka postitused sotsiaalmeedia kanalites.
Christoph Mertzig

**Christoph Mertzig** (14. september 1704 Nachterstedt – 12. oktoober/23. oktoober 1763 Järva-Madise) oli Eesti vaimulik.

Mertzig sündis Nachterstedtis (praeguse haldusjaotuse järgi Salzlandkreisis Saksi-Anhalti liidumaal). Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 5. mail 1727) Halle ülikoolis, oli aastatel 1727–1729 Halle vaeslastekooli õpetaja. Aastast 1729 oli ta Tallinnas koduõpetaja. Ordineeriti 30. juunil / 10. juulil õpetajaks.

Ta oli aastatel 1736–1763 (kutsuti 18. mail / 29. mail 1736) Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja. Ta oli pietistlik pastor.

## Isiklikku
Tema abikaasa Margarethe Dorothea (1720–1756) isa Eberhard Reimers oli Laiuse Püha Jüri koguduse õpetaja. Tema tütre Margarethe Dorothea (1739–1784) abikaasa Gotthard Johann Jäger oli Paide Püha Risti koguduse õpetaja, Tallinna toomkoguduse abiõpetaja ning Tallinna Oleviste koguduse ülemõpetaja ja Tallinna superintendent.

## Viited
Michael Patrick Kaltenhauser

**Michael Patrick Kaltenhauser** (sündinud 27. mail 1990 Rosenheimis) on Saksa ja Eesti jalgpallur (väravavaht), kes mängib Tartu Meistriliiga klubis JK Tammeka. Tema eelmine klubi oli JK Sillamäe Kalev.

## Elulugu
Jalgpalli hakkas Michael Patrick Kaltenhauser mängima Babenshami klubis, kust läks hiljem klubisse 1860 Rosenheim, kust siirdus 2008. aastal omakorda Salzburgi Red Bulli. Red Bulli noortemeeskonnas mängis ta Austria esiliigas.

2009. aastal liitus Kaltenhauser Grödigi linna samanimelise klubiga. Hooajal 2009/10 sai Sportverein Grödig esikoha Austria piirkondliku liiga läänetsoonis ning tõusis esiliigasse.

2010. aasta juunis käis Kaltenhauser ülevaatusel Riia klubis Skonto, kus näitas end heast küljest sõpruskohtumisel Kaasani klubi Rubin varumängijatega. Varsti pärast seda kirjutas ta alla kahe ja poole aastasele lepingule Skontoga, mis kestab 2012. aasta lõpuni.

Läti kõrgliigas tuli Skonto 2010. aastal Läti meistriks, kuid Kaltenhauser ei mänginud klubi meeskonnas üheski mängus, jäädes kolmandaks väravavahiks.

3. märtsist 2011 laenati Michael Patrick Kaltenhauser hooaja lõpuni Sillamäe klubile Kalev. Kalevis sai temast kohe põhiväravavaht, kuni 13. augustil 2011 sai ta Tallinna Floraga toimunud matši käigus vigastuse. Sellega seoses lahkus Kaltenhauser 17. septembril 2011 klubi ridadest ja siirdus ravile koju Münchenisse.

2012. aasta 8. veebruaril liitus Michael Patrick Kaltenhauser Tartu klubiga Tammeka.

## Saavutused
* Läänetsooni meister Austria piirkondlikus liigas 2010
* Läti meister 2010

## Viited

## Välislingid
* Michael Patrick Kaltenhauseri statistika, soccerway.com
* Michael Patrick Kaltenhauser, transfermarkt.co.uk
Tarvi Thomberg

**Tarvi Thomberg** (sündinud 10. mail 1982) on Eesti maadleja, kolmekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (2003, 2005, 2008).

Thomberg oli 2004. aasta Eesti parim Kreeka-Rooma maadleja. 

## [[Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
*1998 –  Pretoria kehakaalus 69 kg – 10. koht (osavõtjaid 15) (kadett)
*1999 –  Nykøbing Falster kehakaalus 76 kg – 11. koht (osavõtjaid 26) (kadett)
*2000 –  Nantes kehakaalus 85 kg – 12. koht (osavõtjaid 27) (juunior)
*2002 Moskva – 18. koht (85 kg) (osavõtjaid 29)
*2003 Créteil  – 10. koht (84 kg) (osavõtjaid 43)
*2005 Budapest  – 19. koht (84 kg) (osavõtjaid 39)
*2006 Guangzhou  – 25. koht (84 kg) (osavõtjaid 35)

## [[Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
*2002 –  Subotica kehakaalus 85 kg – 9. koht (osavõtjaid 27) (juunior)
*2003 Belgrad  kehakaalus 84 kg – 11. koht (osavõtjaid 25)
*2004 Haparanda  kehakaalus 84 kg – 7. koht (osavõtjaid 22)
*2005 Varna  kehakaalus 84 kg – 18. koht (osavõtjaid 21)
*2008 Tampere  kehakaalus 84 kg – 13. koht (osavõtjaid 30)

## Olümpiamängud
*2004. aasta suveolümpiamängud  Ateenas – 19. koht (84 kg)

## Sõjaväelaste maailmameistrivõistlused
*2003. aasta İstanbul  – 10. koht (84 kg)

## [[Üliõpilaste maailmameistrivõistlused]]
*2006  – 7. koht (84 kg)

## Rahvusvahelised turniirid
### [[Põhjamaade meistrivõistlused]]
*2002  – 1. koht (juunior)
*2003  – 2. koht
*2006  – 2. koht
*2007  – 4. koht

### [[Grand Prix of Germany]]  [[Dortmund]]
*2004. aasta – 7. koht (84 kg);
*2005. aasta – 10. koht (84 kg);
*2007. aasta – 25. koht (84 kg);

### [[Kristjan Palusalu mälestusvõistlused]]
*2004. aasta – 1. koht;
*2007. aasta – 14. koht;
*2008. aasta – 8. koht.

### [[Georg Lurichi mälestusvõistlused]]
*2007. aasta – 7. koht

## Viited

## Välislingid
* 
*
Valter Vaasa

**Valter Vaasa** (7. juuni 1915 Himma – 7. november 2006) oli eesti vaimulik.

Vaasa sündis Saarva talus Himma külas Aleksandri vallas Põlva kihelkonnas Võrumaal (praeguse haldusjaotuse järgi Himma külas Põlva vallas Põlva maakonnas) Ta lõpetas aastal 1935 Võru Ühisgümnaasiumi. Aastatel 1937–1940 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ta kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi. Pärast usuteaduskonna likvideerimist õppis ta aastatel 1940–1942 filosoofiateaduskonnas. Uuesti õppis ta usuteadust aastatel 1943–1945. Aastal 1946 lõpetas ta Usuteaduse Instituudi, oli teadaolevalt selle esimene lõpetaja. Ordineeriti 15. detsembril 1946 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1944–1946 Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse jutlustaja. Aastatel 1946–1948 oli ta Rõuge Maarja koguduse õpetaja, aastatel 1948–1998 Helme Maarja koguduse ja Taagepera Jaani koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastast 1984 Valga praostkonna praost.

## Tunnustus
*2001 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited
Eugen Fridolin

**Eugen Fridolin** (5. juuni 1881 Tahkuranna – 1. veebruar 1954 Toronto) oli Eesti riigikohtunik.

Ta lõpetas Riia Vaimuliku Seminari ja 1912. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna.

Ta oli Haapsalu apostliku õigeusu kiriku köster ja kihelkonnakooli õpetaja, Karula kihelkonnakooli õpetaja ja Rakvere vanem maksuinspektor.

Eesti iseseisvuse alguses oli ta Maksudevalitsuse ajutine juhataja, 23. jaanuaril 1920 määrati ta lisarahukohtunikuks, oli seejärel rahukohtunik, Tallinna-Haapsalu Rahukogu liige, administratiivosakonna juhataja, abiesimees, Kohtukoja liige, alates 21. märtsist 1939 riigikohtunik. 

## Tunnustus
*1939 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Kirjandus
*Paul Poom. Riigikohtunik Eugen Fridolin in memoriam. Teataja nr 5, 7. märts 1954. Lk 5
Tasmaania vapp

**Tasmaania vapp** on Austraalia osariigi Tasmaania vapp.

Vapp võeti kasutusele 1917. aasta mais. Vapp kujutab Tasmaania tööstuse tähtsamaid toodanguartikleid: viljavihk, humalakäbid, oinas ja õunad. Vapikilbi kohal seisab punane lõvi ning kahel pool kilpi kaks kukkurhunti.

## Vaata ka
*Tasmaania lipp
Karl Magnus von Bergholtz

**Karl Magnus von Bergholtz** (10. mai 1714 Riia – 20. aprill 1792 Vaidava) oli Liivimaa päritolu Venemaa sõjaväelane (alampolkovnik).

Bergholtzide suguvõsast põlvnenud Karl Magnus von Bergholtz sündis Piņķi mõisniku Hermann Johann von Bergholtzi (suri 1721) ja tema abikaasa Gustaviana von Albedylli (1690–1760) pojana. Tema vaderite hulgas oli mitu Bironite suguvõsa liiget: tulevase Kuramaa hertsogi Ernst Johann von Bironi ema Catharina Hedwig von Biron (sünd. Raab gen. Thülen), vend Karl von Biron (hilisem kindral ''en chef'' ja Moskva kindralkuberner) ja õemees Karl Johann Tobien.

1737. aastal lõpetas ta Maaväe Kadetikorpuse ning asus adjutandina teenistusse Riia garnisoni. 1745. aastaks oli ta saanud majoriks, hiljem ülendati alampolkovnikuks.

## Perekond
3. veebruaril 1740 abiellus ta Riia Jakobi kirikus Luise Margaretha von Patkuliga (1713–1747), kes oli Karl Gustav von Patkuli (1686–1750) ja tema abikaasa Johanna Charlotte (neiuna von Drenteln; 1696–1754) tütar. Abielust sündisid:
*Johanna Luisa (1742–1809), abiellus Adavere mõisniku Hermann Karl von Vietinghoffiga (1737–1812)
*Charlotte Gustava Johanna (sündis 1745)
*Ludwig Wilhelm (sündis 1746), Venemaa sõjaväelane, Georgi ordeni 4. järgu kavaler

Seejärel abiellus ta Hedwig Margarethe von Campenhauseniga (1720–1749).

28. septembril 1752 abiellus ta Maria Juliana von Gaveliga (1715–1789), kes oli Per Gustaf von Gaveli (1672–1740) ja tema abikaasa Anna Helena (neiuna von Tiesenhausen; 1685–1751) tütar. Abielust sündisid:
*Gustav Johann, major
*Anna Helena

## Esivanemad

## Viited

## Välislingid
*Väljavõte Riia Jakobi koguduse abielumeetrikast
Blue Remembered Earth

**"Blue Remembered Earth"** on Walesi päritolu Briti kirjaniku Alastair Reynoldsi 2012. aastal ilmunud ulmeromaan. 

See on triloogia "Poseidon's Children" (algse pealkirjaga "11K") esimene raamat, mis jälgib inimühiskonna arengut järgneva 11 000 aasta jooksul. 

Sarja esimese raamatu tegevus toimub 22. sajandil, kui Aafrika on domineeriv majanduslik ja tehnoloogiline võim, kajastatuna Geoffrey Akinya ja tema õe Sunday silme läbi.
Adele Pärtelpoeg

**Adele Pärtelpoeg** (1909. aastast **Adele Koll**; 1. august (vkj) / 13. august 1890 Kuremaa vald, Palamuse kihelkond, Tartumaa – 8. juuli 1975 Mareeba, Queensland, Austraalia) oli kirjanik Oskar Lutsu mitmes teoses esineva tegelase Raja Teele prototüüp.

## Elukäik
Ta õppis aastatel 1901–1903 Palamuse koolis, seejärel A. Grassi koolis Tartus ning 1909. aastal lõpetas Puškini nimelise Tütarlaste Gümnaasiumi.

Adele abiellus pärast kooli 6. septembril (vkj) / 19. septembril Palamuse kihelkonnas 1909. aastal Osvald Kolliga (1879–1930).

Töötas paar aastat Palamuse kirikumõisas ja paar aastat Tartus. 1927. aastal sõitsid Kollid Austraaliasse uut õnne otsima. Adele pidas koos abikaasa ja poeg Endliga (1912–1988) Queenslandis lambafarmi. 1930. aastal aasta suri Osvald. Neli aastat pärast Osvaldi surma lõpetas Teele talupidamise. Hiljem töötas Adele juuksurina ja pidas võõrastemaja.

Muuseumipedagoog Aili Kalavus on kirjutanud: *"Adele oli elavaloomuline ja särtsakas tüdruk, sageli ka üsna kangekaelne, aga kindlasti ka töökas. Juba päris pisikesena avaldusid mõned iseloomujooned. Adele sündis Palamuse veskijärve kaldal, kuid paari aasta pärast oli pere sunnitud sealt lahkuma, sest vanematel polnud võimalik teda järvest eemale hoida. Igal silmapilgul, kui tema järele ei vaadatud, oli ta järve hüpanud, et koos partidega ujuda. Adele abiellus 19-aastasena vanemate tahte kohaselt Kolli talust pärit Osvaldiga. Adele vanematekodus muutunud nooriku meeleolu, ta tõmmanud pruudipärja lõhki ja visanud põrandale. Siit sai ehk Luts ainest "Tootsi pulma" tarvis. Ka uuest kodust Kollil tuli Adelel edaspidi tülide tagajärjel lahkumisi ette. Siis elas ta mõnda aega mujal, kuni talle järele tuldi, või otsustas ta ise naasta. Nii, nagu Teele lahkus "Argipäevas" Ülesooltki."*Raja Teele nime saamise lugu selgitas Kalavus aga nii: *"Teele on selle kohta ise öelnud, et kui tema [[Oskar Luts]]u ja veel kahe poisiga mängis pallimängu, kus igaühel olid oma rajad, hüüdnud ta sageli, et ärge tulge üle minu raja. Selle järgi vist oligi Oskar Luts hakanud teda Raja Teeleks nimetama. Teele isa ehitatud maja Palamusel valmis enne, kui Ehavere koht ära anti. Seega kuskil Raja talus nad elanud ei ole".*

## Viited

## Välislingid
*Tootson ja Pärtelpoeg – Joosep Tootsi ja Raja Teele algkujud Vooremaa, 9. oktoober 2010
*Dagmar Lamp. "Tõeline Raja Teele Adele Pärtelpoeg – tujukas südametemurdja" Postimees, 20. detsember 2016
Tsemendivabriku "Port-Kunda" võlatähikud

**Tsemendivabriku "Port-Kunda" võlatähikud** anti välja Kunda tsemendivabriku poolt Saksa okupatsiooni algul, 20. augustil 1941.

Võlatähikute väljaandmise põhjuseks oli sularahapuudus pärast NSV Liidu riigipanga Rakvere osakonna evakueerimist 6. augustil 1941. Loa võlatähikute väljaandmiseks 220.000 rubla ulatuses andis Rakvere Saksa komandant 19. ja Viru maavalitsus 20. augustil 1941.

Neid emiteeriti nimiväärtuses 1–25 rubla, millest 1-, 3- ja 5-rublaseid anti välja 1500, 10-rublaseid 750 ja 25-rublaseid 2000 eksemplari. Nende kehtivuse tähtajaks oli 1. oktoober 1941, kuid seda võis ühe kuu kaupa pikendada kuni 1. jaanuarini 1942. Osadel võlatähikutel on Ubja põlevkivikaevanduse tempel.

Võlatähikuid lasti kaasaegseil andmeil käibele umbes 70.000 rubla väärtuses, neid kasutati palgamaksmiseks Kunda tsemendivabriku töölistele ja nad kehtisid kokkuleppel Kunda ühiskaupluse ja erakaupmeestega kuni väljaostmiseni tsemendivabriku poolt.

Võlatähikud kaotati käibelt Saksa Riigipanga Tallinna osakonna nõudmisel 15. novembriks 1941 ja neid osteti välja 67.233 rubla eest, seega jäi neid ümbervahetamiseks esitamata umbes 850 rubla väärtuses.

## Kirjandus
*Heino Ross. Eesti kodurahad. Väike-Viru, 1994, lk 33–38.
*I-cn. Kui Kundas kehtis oma raha. Virumaa Teataja, 10. august 1944, nr 89, lk 6.
Johannes Laurson

**Johannes Laurson** (18. september 1908 Kodijärve vald – 2. juuni 1975 Mõisaküla) oli eesti vaimulik.

Laurson lõpetas aastal 1928 Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumi. Aastatel 1930–1936 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ta oli EÜS-i liige. Ordineeriti 20. oktoobril 1937 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1938–1939 Rõuge Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1940–1950 oli ta Sangaste (valiti ainsa kandidaadina 98 poolt- ja 4 vastuhäälega 18. veebruaril 1940) ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja. Aastatel 1950–1956 oli ta vangis. Aastatel 1956–1975 oli ta Mõisaküla koguduse õpetaja, lisaks oli ta aastatel 1961–1975 veel Karksi Peetri koguduse õpetaja.

## Viited
Heinrich Laas

**Heinrich Rudolf Laas** (24. oktoober 1900 Tartu – 24. oktoober 1985) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1920 Tallinna Saksa Poeglaste Keskkooli. Aastatel 1920–1923 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 2. novembril 1924 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1924–1948 Tarvastu Peetri koguduse õpetaja, lisaks hooldas ta aastatel 1945–1946 ka Paistu Maarja kogudust. Aastatel 1949–1960 oli ta Harju-Madise ja Risti koguduse õpetaja, aastatel 1960–1971 teenis ta Audru ja Tõstamaa Maarja kogudust.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Galileo

**Galileo** nime kannavad või on kandnud:

* Galileo Galilei, itaalia astronoom, filosoof ja füüsik
* Galileo, satelliitnavigatsiooni süsteem
* Galileo, kosmosesond
Gigi

**Gigi** võib tähendada mitut asja.
***"[[Gigi (Colette)|Gigi]]"** on Colette'i 1944. aastal avaldatud romaan.
***"[[Gigi (film 1958)|Gigi]]"** on romaani põhjal 1958. aastal valminud Ameerika Ühendriikide muusikafilm.
***[[Gigi (eesnimi)|Gigi]]** on eesnimi.
**Gigi Ugulava, Gruusia poliitik
Georg

**Georg** võib olla

* Georg (Brandenburg-Ansbach), Ansbachi markkrahv ja Bayreuthi asevalitseja
* Georg (Braunschweig-Calenberg), Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Calenbergi vürst
* Georg (Saksimaa), Saksimaa kuningas 1902–1904 
* Georg (Saksi hertsog), Saksi hertsog 1500–1539
* Georg (Pfalz-Simmern), Simmern-Sponheimi pfaltskrahv 1559–1569
* Georg (Sigulda komtuur), Sigulda komtuur ja Liivi ordumeistri kohusetäitja
* Georg (film), Georg Otsast tehtud elulooline mängufilm
* Georg (muusikal), Georg Otsast tehtud muusikal
* Georg (eesnimi), mehenimi
Steve McQueen

**Terrence Stephen McQueen** (24. märts 1930 – 7. november 1980) oli Ameerika Ühendriikide filminäitleja, hüüdnimega *The King of Cool*.

Tema tuntumad rollid on osatäitmised filmides "Seitse vaprat" (*The Magnificent Seven*, 1960), "Suur põgenemine" (*The Great Escape*, 1963), "Thomas Crowni afäär" (*The Thomas Crown Affair*, 1968), "Bullitt" (1968), "Põgenemine" (*The Getaway*, 1972), "Papillon" (1973) ja  "Leegitsev pilvelõhkuja" (*The Towering Inferno*, 1974).

## Viited

## Välislingid

* 
* 
*Steve McQueeni koduleht
Mirko Puzović

**Mirko Puzović** (serbiapäraselt **Мирко Пузовић**; sündinud 24. aprillil 1956 Kragujevacis Šumadija ringkonnas, Serbias) on Serbia ja Jugoslaavia endine poksija, rahvuselt serblane. Ta oli kokku vähemalt kolmekordne Jugoslaavia meister aastatel 1981, 1982 ja 1987.

Puzović sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Jeremy Page'ile (USA).

Puzović sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) pronksmedali 3. maailmameistrivõistlustel (München, 1982), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Carlos Garcíale (Kuuba) ning 4. maailmameistrivõistlustel (Reno, 1986), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Vassili Šišovile (NSV Liit).

Puzović sai I kergekeskkaalus hõbemedali (kuni 63,5 kg) 24. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 1981) ning 25. Euroopa meistrivõistlustel (Varna, 1983), kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Vassili Šišovile (NSV Liit). Ta sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 26. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1985) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Imre Bacskaile (Ungari).

## Viited

## Välislingid
*
Ühikruut

**Ühikruut** on ruut, mille serva pikkus on 1 ühik.

Ühikruudu meetod on üks võimalus pindala mõõtmiseks – võrreldakse, mitu ühikruutu katab vaadeldava kujundi pinna. Ühikruudu diagonaali pikkus on võrdne ruutjuurega kahest. 

## Vaata ka
*Ühikkuup
*Ühikring
Aldur Parts

**Aldur Parts** (aastani 1936 **Arthur Parts**; 3. august 1912 Luke vald – 24. veebruar 1987 Tartu) oli eesti vaimulik.

Ta sündis Nõo kihelkonnas talupidaja peres. Õnnetuses kaotas ta varakult oma isa ja kuna emal üksi läks kahe lapse kasvatamine raskeks, anti poiss sugulase juurde kasulapseks. Tema kasuisaks sai jurist Kaarel Parts. Ta lõpetas 1932. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1933–1935 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, aastatel 1935–1939 usuteaduskonnas. Ta oli EÜS-i liige. Ordineeriti 6. oktoobril 1940 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1940–1951 Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse õpetaja, lisaks hooldas ta aastatel 1946–1951 Laiuse Püha Jüri kogudust. Aastatel 1951–1955 oli ta vangis. Pärast vabanemist teenis ta aastatel 1955–1971 Haljala Püha Mauritiuse kogudust ja hooldades aastatel 1956–1971 veel Käsmu kogudust. Aastatel 1971–1985 oli ta Vastseliina Katariina koguduse õpetaja; lisaks oli ta aastatel 1979–1985 Võru praostkonna praost. Jäi aastal 1985 emerituuri.

## Tunnustus
*1985 Titulaarpraost

## Viited

## Välislingid
*Meeli Pärtelpoeg, Mälestuste radadel (Aldur Parts) "Eesti Kirik" 4. detsember 2012
Ahjuvorm

**Ahjuvormid** on erineva läbimõõdu ja kõrgusega, ka suhteliselt sügavad anumad, milles valmistatakse küpsetusahjus mitmesuguseid toite (sh ahjuroad). Ahjuvorme kasutatakse nii profiköökides kui ka koduköökides. 

Ahjuvormid võivad olla valmistatud savist, malmist, kuumuskindlast klaasist, silikoonist, plekist, mustast terasest, roostevabast terasest või teflonkihiga kaetud metallist.  

Vorm võib olla kaanega või kaaneta, aga on tavaliselt sangadega, et anumat oleks parem tõsta.

Ahjuvorme valmistatakse erineva värvi ja kuju ning suurusega. 

Ahjuvormis valmistatakse erinevaid ahjuvormiroogi, aga seal võib küpsetada ka näiteks kana, kala, seapraadi, pikkpoissi, lasanjet.

Roogade valmistamisel tuleb valmistusaja valimisel arvesse võtta, millisest materjalist ahjuvorm on valmistatud ja mis rooga selles parasjagu valmistatakse. Nii näiteks on soovituslikud temperatuuripiirangud keraamilistel ahjuvormidel ja osadel silikoonist ahjuvormidel. Kui serveerida roogasid silikoonist ahjuvormis, siis tuleb meeles pidada, et nuga läbistab silikooni üsna kergesti. 

Ahjuvormide hooldamine ja pesemine sõltub samuti ahjuvormi materjalist, näiteks ei tohi malmist ahjuvorme pesta nõudepesumasinas.

Profiköökides kasutatakse tänapäeval valdavalt roostevabast terasest ja kindla süsteemi järgi (nt GN-nõud), liigitatud ahjuvorme.  

## Viited
Rivanool

**Rivanool** ehk **etakridiinlaktaat** (*Aethacridini lactas*) on antiseptiline kollakas-oranžikas vees raskesti lahustuv kristalliline pulber, mille sulamistemperatuur on 226 °C. ~0,1% lahusena kasutatakse naha ja haavade desinfitseerimiseks.

## Vaata ka
* Orgaanilised happed
* Stafülokokk

## Viited
Karjala pirukas

**Karjala pirukas** (soome keeles *karjalanpiirakka*; karjala keeles *kalitta*; livviko keeles *šipainiekku*, *kalittu*) on traditsiooniline Karjala väike täidisega katteta pirukas. Tänapäeval on need levinud kogu Soomes ja mujalgi.

Traditsiooniliselt küpsetati nende pirukate õhuke koorik hapendamata rukkijahutainast. Põhja- ja Laadoga-Karjalas lisati ka nisujahu. Täidiseks kasutati odratanguputru või kama. 19. sajandil hakati täidisena kasutama kartuliputru  ja tatraputru, veel hiljem ka riisi- ja hirsiputru.

Tänapäeval valmistatakse Karjala pirukad kõige sagedamini rukkijahust ja riisipudrutäidisega. Euroopa Liidu tootemääratluse järgi peab Karjala piruka tainas vähemalt poole moodustama rukkijahu ning täidiseks võib olla vaid odratangu-, riisi- või kartulipuder. Leidub küll ka porganditäidisega pirukaid.

Karjala vanasõna ütleb: "Kalittoa kyzyy kaheksoa", mis tähendab, et Karjala pirukate tegemiseks on vaja kaheksat komponenti: jahu, vett, hapupiima, soola, piima, võid, koort ja täidist. Täidis valmistati kartulitest, kruupidest ja kamajahust.

## Vaata ka
* Kalakukko
* Mulgi korp
* Soome köök

## Välislingid

*Soome rahvustoitude loend
*Karjalanpiirakka soomekeelne retsept
* Karjala toidupärand
*Karjala piruka toiteväärtus
*Vene köögi toitude loend
Makaronivorm

**Makaronivorm** on ahjuvorm makaronidest. See küpsetatakse ahjus ahjuvormi sees. Makaronivormi põhilised koostisosad on makaronid, muna ja piima segu, maitseained ning juust katteks. Võib lisada ka muid toiduaineid, näiteks liha, kala, köögivilju. Söömisel võidakse lisada ketšupit.

Soomes on makaronivorm üks populaarsemaid toite. 2010. aastal läbi viidud küsitluse kohaselt (vastas 1100 inimest) on makaronivorm populaarsuselt teine igapäevane õhtusöögiks valmistatav toit. Tihti valmistatakse seda hakklihaga. Toidupoodidest saab makaronivormi osta ka valmistoiduna, mida kodus soojendada.

Ameeriklased lisavad makaronivormile rohkesti juustu.

## Vaata ka
* Pasta al forno
* Makaronid hakklihaga
* Carbonara

## Viited
Valge kaste

**Valge kaste** ehk **bešamellkaste** (prantsuse keeles *sauce béchamel*) on kokanduses valge kaste, mis valmistatakse võist, piimast ja jahust.

Prantsuse köögis valmistatakse traditsioonilisel viisil valget kastet kuuma piima vispeldamisega või ja nisujahu segusse. Teine meetod on vispeldada või ja jahu segu kuuma piima sisse.

Itaalia köögis kasutatakse valget kastet näiteks lasanje valmistamiseks.

Valge kaste on sageli mitme teise kastme valmistamise aluseks.

Valget kastet valmistas esimesena Prantsusmaa kindrali ja välisministri Nicolas Chalon du Blé, markii d'Uxelles'i kokk François Pierre La Varenne (1615–1678). Tema kaste kandis nime *[[velouté]]*. Seda toiduretsepti täiustas Louis de Bechamel (1630–1703), kes töötas Orléansi hertsogi juures maksukogujana. Valge kastme retsept ilmus kokaraamatus "Le Cuisinier François", mille esimene trükk avaldati 1651. aastal. See raamat muutus prantsuse kokakunsti piibliks ja kolmveerandi sajandi jooksul ilmus sellest mitukümmend trükki. 1597. aastal ostis Bechamel endale Nointeli markii tiitli ja sai seejärel Louis XIV ülemteenriks.
Böfstrooganov

**Böfstrooganov** (vene keeles *бефстроганов*) on vene päritolu toit, praetud veiseliharibad tomati- või hapukoorekastmes.

Nimi pärineb Venemaa Stroganovi aadliperekonnalt.

Sarnane ning võibolla vanem toit on Ungari Tokány, mis on samuti veiseliha ribad hapukoorekastmes, kuid erinevus on maitseainetes.
Tõeväärtus

**Tõeväärtus** on loogikas väärtus, mis iseloomustab propositsiooni suhet tõesse.

Klassikaline loogika eeldab kahte tõeväärtust (tõene ja väär); see vastab bivalentsi printsiibile.

Intuitsionistlik loogika ja mitmevalentne loogika (sealhulgas hägusloogika) kasutavad rohkemaid erinevaid tõeväärtusi.

Keelefilosoofias lause tõeväärtus sõltub lause tähendusest või maailma olukorrast. Tõeväärtus ei esinda otseselt ühtegi tõeteooriat.

## Vaata ka
*tõeväärtus (andmetüüp)
*tõeväärtustabel
*tõesus ja väärus
*tõene ja väär
Välistatud kolmanda seadus

**Välistatud kolmanda seadus** ehk **välistatud kolmanda reegel** ehk **välistatud kolmanda printsiip** ehk **välistatud kolmanda põhilause** (ka *tertium non datur*, * principium exclusi tertii*) on reegel loogikas, mille kohaselt tõene on kas propositsioon või tema eitus, kolmandat võimalust pole.

Välistatud kolmanda reegli kehtivust eeldab klassikaline loogika. Seevastu intuitsionistlik loogika selle kehtivust vajalikuks ei pea.

Välistatud kolmanda seadus jätab ka võimaluse, et ei propositsioon ega selle eitus ei ole tõesed. Selle välistab välistatud kolmanda seadusest tugevam bivalentsi printsiip.

## Viited
Otto Pohla

**Otto Pohla** (8. märts (vkj)/ 20. märts 1899 Kirna-Kohatu vald, Hageri kihelkond, Harjumaa – pärast jaanuari 1942) oli eesti maadleja.

## Sportlasena
Ta oli nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluses kokku seitsmekordne Eesti meister. Ta võistles poolraskekaalus ja raskekaalus, välisvõistlustel üksnes Kreeka-Rooma maadluses.

### 1924
Pohla tuli Eesti meistriks Kreeka-Rooma maadluse raskekaalus.

### 1925
Pohla tuli Eesti meistriks vabamaadluse poolraskekaalus.

### 1926
Eesti alistas Tallinnas maavõistlusel Läti 28:8.

Euroopa meistrivõistlustel osales poolraskekaalus 6 maadlejat. Pohla kaotas esimeses ringis István Döményle (Ungari), kes sai 4. koha, ja teises ringis Josef Urbanile (Tšehhoslovakkia), kes sai hõbemedali. Sellega langes ta välja.

### 1927
Pohla tuli Eesti meistriks Kreeka-Rooma maadluse raskekaalus ja vabamaadluse poolraskekaalus.

### 1928
Pohla tuli Eesti meistriks Kreeka-Rooma maadluse poolraskekaalus.

Eesti koondis võitis Riias Läti 4:2. Otto Pohla esines raskekaalus. Kergemates kaaludes tuli võit Eestile, aga just kahes raskemas kaalus tuli vastu võtta kaotus (Aleksander Pohla ja Otto Pohla). Sellegipoolest arvati Otto Pohla olümpiakoondisse.

1928. aasta suveolümpiamängudel Amsterdamis esines Otto Pohla poolraskekaalus. Esimeses ringis seljatas ta Šveitsi maadleja Max Studeri, teises ringis sai punktikaotuse Soome maadlejalt Onni Pelliselt ja kolmandas sai punktivõidu Hollandi maadleja Johan Heijmi üle. Neljandas ringis tuli vastu Saksamaa maadleja Adolf Rieger, kelle seljatamine võis ainsana Pohla veel konkurentsi jätta. Alguses oligi Pohla aktiivsem, kuid väsis ja lõpetas matši ilmetu pusimisega. Kohtunikud andsid võidu sakslasele (sai hiljem hõbemedali) ja Pohla jaoks oli turniir läbi.

### 1929
Pohla tuli Eesti meistriks Kreeka-Rooma maadluse raskekaalus.

### 1930
Pohla tuli Eesti meistriks Kreeka-Rooma maadluse poolraskekaalus.

## Edasine elukäik
Ta mobiliseeriti Punaarmeesse 22. augustil 1941 ja viidi Leningradi, viimati oli ta 93. sõjaehituspataljonis. Pärast jaanuari 1942 polnud temast enam teateid ning ta tunnistati jaanuaris 1943 teadmata kadumise tõttu surnuks.

## Vaata ka
*Maadlus 1928. aasta suveolümpiamängudel

## Viited

## Välislingid
* 
*Otto Pohla sporditulemused
*