open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arseni Palu

**Arseni Palu** (14. jaanuar 1912 Karula – 25. aprill 1997 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant, 1938) ja populaarsete auto-moto käsiraamatute autor.

Palu suri 25. aprillil 1997 ja ta maeti 5. juulil 1997 Metsakalmistule.

## Teosed
**Läheme lendama*, Kunst 1971.
**Mootorrattad : Ehitus, ekspluatatsioon ja sõidutehnika*, Valgus 1976.

## Välislingid
*https://www.kalmistud.ee/haudi?filter_maetud_eesnimi=arseni&filter_maetud_perenimi=palu&action=maetud&popup=0&yldotsing=1&filter_maetud_kalmistu=
*https://arhiiv.err.ee/vaata/kirjutamata-memuaare-arseni-palu
*http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=22945
Riigikool

**Riigikool** on kool, mida peab üleval riik ning mida esindab riigi haridus- ja teadusministeerium.

Eestis peab üldiselt koole üleval vastav omavalitsus (munitsipaalkoolid), ent on ka üksikuid riigikoole, näiteks Noarootsi Gümnaasium ja Tartu Emajõe Kool.

## Vaata ka

* Riigigümnaasium

## Viited
EMK Võru Elupuu kogudus

**Eesti Metodisti Kiriku Võru Elupuu kogudus** on Võrus tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudus kasutab hoonet aadressil Uus tänav 21. 

Hoone õnnistati 2. oktoobril 1994 ja sellest ajast tegutseb ka kogudus. 

2007. aastal alustati koguduse hoone laiendamist. Juurdeehitis õnnistati 5. oktoobril 2014.

Koguduse pastor on Kaupo Kant. Varem oli koguduse kaaspastor ka Ele Paju.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
*Koguduse koduleht
*Kogudus Facebookis
*Kogudus Twitteris
Overlokpiste

**Overlokpiste** on õmbluspiste, mida kasutatakse overlok(õmblus)masinaga kangaserva ääristamiseks, palistamiseks ja/või ühendamiseks teise kangaservaga. 

Lisaks sellele lõikavad overlokmasinad tavaliselt kangaserva(d) enne õmblemist tasaseks.

## Ajalugu

Overlokpiste leiutas Merrow Machine Company aastal 1881.

J. Makens Merrow ja tema poeg Joseph Merrow, kellele kuulus 1838. aastal asutatud õmblusvabrik Connecticutis, töötasid õmblusvabrikus kasutamiseks välja mitmesuguseid tehnoloogilisi uuendusi. Merrow'de esimene patent käis heegeldusmasina kohta ja Merrow Machine Company toodab tänapäevani heegeldusmasinaid, mis põhinevad tollel algsel mudelil. Heegeldusmasina tehnoloogia pani aluse overlokmasina väljatöötamisele, mille Joseph Merrow patenteeris aastal 1889. Kunagine Merrow' loodud kolmeniidisüsteemiga üle ääre õmblev õmblusmasin on tänapäevaste overlokmasinate eelkäija.

## Tüübid
Overlokõmblusi klassifitseeritakse mitmel viisil. Kõige elementaarsem klassifikatsioon on pistes kasutatud niitide arvu järgi. Tööstuslikud overlokmasinad on tavaliselt valmistatud 1, 2, 3, 4 või 5 keermega. Igal neist koosseisudest on unikaalne kasutus ja eelised:

* 1-lõngaline: tükikaupade otsaõmblus ehk "takkõmblus" tekstiili viimistlemiseks.
* 2-lõngaline: ääristamine ja õmblemine, eriti kudumitel ja kootud kangastel, õmblusservade viimistlemine, tasapinnaliste õmbluste õmblemine, elastse ja pitsi õmblemine pesu külge ning palistamine. See on kõige levinum overlokõmbluse tüüp.
* 3-lõngaline: õmblemine, kitsaste valtsitud ääriste loomine, kanga servade viimistlemine, dekoratiivsed äärised ja kudumite või kootud kangaste õmblemine.
* 4-lõngaline: dekoratiivne ääris ja viimistlus, suure pingega piirkondade õmblemine, imiteeritud turvaõmblused, mis loovad lisatugevust, säilitades samal ajal paindlikkuse.
* 5-lõngaline: rõivatootmises loovad kahe nõelaga turvaõmblused väga tugeva õmbluse.


Fail:Overlock 1-thread.jpg|Kaks kangast on ühendatud 1 niidiga overlokpistetega
Fail:3 thread overlock stitch.jpg|Kanga serv on ääristatud overlokpistega
Fail:Overlock 3-thread.jpg|Overlokpistega ääristatud kanga serv kahelt poolt
Haaremipüksid

**Haaremipüksid** on pikad kotjad püksid, millel on elastne kumm pahkluul ja vöökohal. Püksid on pärit Araabia poolsaarelt. Ajalooliselt ulatusid haaremipüksid maani välja ja meenutasid midagi seeliku ja pükste vahepealset.

Tänapäevased haaremipüksid kui moeese võeti kasutusele 1980. aastate lõpus. Nende tegemiseks kasutatakse vähem riiet, mistõttu need pole nii kottis nagu traditsioonilised haaremipüksid. Samuti ei ulatu need maani välja, vaid kitsenevad alla jõudes. 

Haaremipükse on laval esinedes kandnud näiteks ansambli Boyzone laulja Shane Lynch ja räppar Stanley Burrell.
Eesti Seemnevilja Ühisus

**Eesti Seemnevilja Ühisus** oli aastatel 1919–1940 Tallinnas tegutsenud seemnekasvatuse ja -kaubanduse organisatsioon. 

Ühisusel olid osakonnad mitmes Eesti linnas ja osakondade juures tegutsesid viljapuhastus- ja viljasorteerimisjaamad ning kauplused. 

## Viited
Balti Sooparanduse Selts

**Balti Sooparanduse Selts** oli aastatel 1908–1940 tegutsenud organisatsioon. Selts muu hulgas uuris Eesti soid ja soode põllumajandusliku ja tehnilise kasutamise võimalusi. 

Selts kandis asutamise ajal (1908) nime *Balti Sooselts* (saksa Baltischer Moorverein). Aastatel 1920–1928 kandis nime *Eestimaa Sooparanduse Selts* ja aastast 1929 kandis nime **Balti Sooparanduse Selts**. 

Aastatel 1923–1940 andis selts välja aastaraamatut "Sookultuur".

Seltsi valduses oli Tooma sookatsejaam.

## Viited
Poolvokaal

**Poolvokaal** on vokaaliga sarnanevalt hõõrdumiskahinata hääldatav konsonant (nt *j*, *w* sõnades *majja*, *laua*).

## Viited
Lateraal

**Lateraal** ehk **külghäälik** on konsonant, mille moodustamisel õhuvool väljub ühelt või mõlemalt poolt keelt.

Inglise keeles on üks lateraalfoneem, aproksimant /l/, millel on kaks allofooni (alveolaarne lateraalaproksimant [l] enne vokaali nt sõnades *lady* ja *fly*, velariseeritud alveolaarne lateraalaproksimant [ɫ] enne konsonanti ja sõna lõpul nt sõnades *bold* ja *tell*). Albaania keeles on kaks nimetatud häälikut eraldi foneemid. Idaslaavi keeltes on eristatavad [ɫ] ja [lʲ] (palataliseeritud), kuid neis ei ole häälikut [l]. Eesti keeles on foneemid /l/ ja /lʲ/.

## Viited
Eesti Sordiparanduse Selts

**Eesti Sordiparanduse Selts** oli aastatel 1919–1940 sordiaretuse, -valiku ja seemnekasvatuse temaatikaga tegelenud organisatsioon. Aastani 1922 kandis selts nime *Eesti Sordiparanduse ja Seemnekasvatuse Edendamise Selts*.

Seltsi valduses olid Jõgeva sordiaretusjaam, Kehra aretusjaam (aastani 1925) ja Sangaste aretusjaam (1919. aastast kuni aastani 1938).

Seltsi eestvõttel korraldati nt seemneviljanäitusi, kursusi ja viidi läbi seemnepõldude tunnustamist.

## Viited
Tremulant

**Tremulant** ehk **värihäälik** on konsonant, mille moodustamisel pannakse mingi häälduselund vibreerima.

## Eesti keel
Eesti keeles on tremulant /r/, mille puhul vibreerib keeletipp.

## Viited
Külmoja veski

**Külmoja veski** oli vesiveski Põltsamaa kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Väike-Kamari külas Põltsamaa vallas. Veski asetses Külmojal selle suubumisel Põltsamaa jõkke.

Veski kuulus algselt Võisiku mõisale ja riigistati koos mõisaga 1920. aastate algul. 1928. aastal põles veski tulekahjus ning seda ei taastatud enam. Veski ümbrus oli Põltsamaa linna elanike seas populaarne väljasõidukoht.

Hiljem hakati Külmoja veski kohale kavandama linna uut elektrijaama.    Põltsamaa linn ostis 1938. aastal veskikrundi ära, et teha sinna elektrijaam, mis leevendaks elektripuudust linnas. 1939. aastal ehitati kõrgepinge ülekandeliin Leiest Põltsamaale, et lülitada Põltsamaa elektrisüsteem ja ka tulevane Külmoja hüdroelektrijaam ühtsesse Eesti elektrivõrku. Teise maailmasõja tõttu jäid need plaanid teostamata.

Pärast sõda toodi see kava uuesti esile. Millalgi 1940/ 1950. aastate vahetuse paiku loobuti elektrijaama rajamisest Külmoja suudmesse ning jaama asukoht viidi umbes 1,5 km ülesvoolu Väike-Kamarisse. Seal valmis 1956. aastal Kamari hüdroelektrijaam.

## Viited

## Kirjandus
*"Põltsamaa ehitab uue elektrijaama". // Päevaleht, 13. november 1935. Lk 7
*Hilda Magnus. "Põltsamaa elektrijaamade arengust". Käsikiri, Põltsamaa 1972. TLÜAR Baltika kogu, Msc K1-433

## Välislingid
*
Balti Raudtee Eesti Raudteekond

**Balti Raudtee Eesti Raudteekond** (lühend: BRER; ka: **Eesti Raudteekond**) oli Oktoobrirevolutsiooni ordeniga Balti raudteele allunud Eesti NSV transpordiorganisatsioon. BRER loodi 1963. aastal, kui Eesti Raudtee läks Balti Raudtee alluvusse.

BRERi eesotsas oli ülem, kes samal ajal on ka Balti Raudtee ülema asetäitja.

BRERi ülem oli pikka aega Aleksei Kotov (1910–1986). Ta oli Eesti Raudtee juht alates 1949 ja siis BRERi ülem 1963–1979 ja  ühtlasi Balti Raudtee ülema asetäitja. Tema eellane oli Anatoli Roslak (1903) ja järglane Oleg Mošenko (1938–2023). 1988 nimetati ülemaks Jakov Leškin (1940), kes oli esimene kohalikku päritolu raudteejuht.

Esimene BR moodustati 1953. aastal Eesti, Leedu ja Läti raudteedest. 1963.a BRi kuulus lisaks neile Kaliningradi oblasti raudtee. Peakorter oli Riias.

## Viited
Briti farmakopöa

**Briti farmakopöa** (lüh **BP**) on Suurbritannias regulaarselt välja antav ametlik kogumik kohustuslikke eeskirju, mis puudutavad nii humaan- kui veterinaarravimite, ravimainete, -preparaatide ja -vormide  valmistamist, säilitamist ja kvaliteedi määramist ning annuseid.

Briti farmakopöad koostabe ja annab välja British Pharmacopoeia Commission Secretariat of the Medicines and Healthcare Products Regulatory Agency.

## 2014. aasta väljaanne

1. jaanuarist 2014 kehtivas versioonis on üle 3500 monograafia. 

Briti farmakopöas (ISBN 9780113229352) on hõlmatud ka kõik Euroopa farmakopöas sisalduvad monograafiad.

## Viited
Eesti Kaabel

**Eesti Kaabel** oli Tallinnas asunud tehas, mis valmistas peale kaablite ka muid elektritooteid.
## Ajalugu
Tehase ajalugu ulatub aastasse 1924, kui see kandis nime Elektritarvete Tööstus “Uraania”. Siis toodeti tehases taskulambi- ja anoodpatareisid, vooluelemente ja immutatud paberit. 1932. aastal viidi Heinrich Johansoni elektro-keemiatööstus „Urania" Suur Pärnu maantee 16 üle hoonesse Aiavilja tänav 3 Tallinnas. 1938. aastal hakati tehases tootma elektrijuhtmeid ja -kaableid. Tallinna pommitamisel 9. märtsil 1944 sai tehas tabamuse.

1944. aastast allus tööstus Eesti NSV Kohaliku Tööstuse Rahvakomissariaadi Metallitööstuse Peavalitsusele. Tööstus asus Tallinnas aadressil Aedvilja tänav 3. Uraania nime all töötas tehas kuni üleandmiseni NSV Liidu Elektritööstuse Ministeeriumi süsteemi.
Nime **Eesti Kaabel** sai tehas aastal 1950, 1. juunist 1950. aastast nimetati tööstust Riiklik Liidu Kaablitehas “Eesti Kaabel”. 

1962. aastaks ehitati Jõe tänava ristist Kadrioru poole Eesti Kaabli suur, neljakorruseline tööstushoone. Hoones, 3. korrusel asusid ka Punase Reti ja TK Norma tootmisruumid.

1965. aastast allus tehas NSV Liidu Elektrotehnika Tööstuse Ministeeriumile. Aastatel 1957–1991 kandis nime **Tehas Eesti Kaabel**.

Endise Eesti Kaabli tööstuskompleksi osaks olnud hooned on ümber kujundatud Pro Kapitali ärikeskuseks aadressil Narva maantee 13.

## Viited

## Välislingid
*Tehase ajaloost Rain Vakla veebilehel RaadioTuba
Ameerika Ühendriikide Farmakopöa

**Ameerika Ühendriikide Farmakopöa** (lüh **USP**) on Ameerika Ühendriikides regulaarselt välja antav ametlik kogumik kohustuslikke eeskirju, mis puudutavad ravimite, ravimainete, -preparaatide ja -vormide aga ka toiduainete, toidulisandite valmistamist, säilitamist ja kvaliteedi määramist ning annuseid.

## Viited
Hiina-tiibeti keeled

**Hiina-Tiibeti keeled** on keelkond, kuhu kuuluvad Tiibeti-Birma keeled ja hiina keeled. 

Kuni 20. sajandi keskpaigani oli üldtunnustatud ka vietnami keele, miao-jao keelte ja kami-tai keelte kuulumine sellesse keelkonda.

Hiina-Tiibeti keelkond on kõnelejate arvult Indoeuroopa keelkonna järel teine. 

Keelkonda kuulub üle 400 keele, mida kõneldakse suurel territooriumil.

Keelkonna põhilised harud on hiina keeled ja Tiibeti-Birma keeled.
Tiibeti-birma keeled

**Tiibeti-birma keeled** on hiina-tiibeti keelkonna haru, kuhu kuulub 389 keelt, mida kõneldakse piirkondades Tiibeti kiltmaast põhjas kuni Malai poolsaareni lõunas, Pakistanist läänes kuni Vietnamini idas. 

Sugulussuhted paljude allharude vahel ei ole teada. Seega ei ole võimalik täpselt öelda, mitu 389 keelest on iseseisvad keeled ja millised on murded. Mõni selle haru keeltest on võib-olla jäänud veel avastamata.

## Rühmitus
* Põhja-Assami keeled
* bodo-garo keeled
* kuki-tšini keeled
* Himaalaja keeled
** kiranti keeled
** tiibeti keeled
** Lääne-Himaalaja keeled
* kareni keeled
* lolo-birma keeled
** birma keeled
** lolo keeled
* naga keeled
* tsjangi keeled
* nungi keeled
* muud tiibeti-birma keeled (bai keel, gjarungi keel, horpa keel, kadu keel, karbi keel, katšini keel, lui keel, manipuri keel, tanguudi keel, thutsja keel, tšaki keel)

## Viited
Euroopa Eestlaste Koor

**Euroopa Eestlaste Koor** on Euroopa riikides elavate väliseestlaste laulukoor.

Kokku saadakse mõned korrad aastas laagrites.

2009. aasta üldlaulupeol Tallinnas oli koori koosseisus 100 lauljat.

Lauljad elavad järgmistes riikides: Austria, Belgia, Eesti, Hispaania, Holland, Inglismaa, Luksemburg, Läti, Prantsusmaa, Saksamaa, Soome, Šveits, Tšehhi, Ukraina.

## Välislingid
* Euroopa Eestlaste Koori koduleht
6 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 6** sõidab Metsakooli tee ja Merivälja Pansioni vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS (kuni 2012. aastani Tallinna Autobussikoondis), liiklus toimub tööpäeviti. Alates 1.Maist töötab ka nädalavehetuseti. Väljumised 35-70 minuti tagant

## Liini ajalugu

Aastatel 2005 - 2009 oli liini nr 5A

## Peatuste loend

### Metsakooli tee > Merivälja Pansion
* Metsakooli tee
* Helmiku tee
* Kelluka tee
* Kose tee
* Kose
* Lükati tee
* Haljas tee
* Sarapuu
* Urva
* Tamme
* Saare
* Lillepi
* Rummukõrtsi
* Rummu
* Pirita
* Supluse puiestee
* Randvere tee
* Mähe tee
* Kaasiku
* Merivälja Pansion
Rohuneeme kalmistu

**Rohuneeme kalmistu** on kalmistu Jõelähtme kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Rohuneeme külas Viimsi vallas. 

Aegna saare sõjaväele üleminekul 1920. aastate algul pidi osa tsiviilelanikke saarelt lahkuma. Viimsi Kalameeste Ühisuse juhatuse liige Julius Lambot andis Rohuneemel maad lahtivõetud ja saarelt ära viidud Aegna kabeli uuestipüstitamiseks ja kalmistu rajamiseks. 

Tänapäeval on kalmistu pindala 0,5 ha, sellel on kaks osa (vana ja uus) ning seda haldab Viimsi vald. Vana kabel hävis 1944. aastal ning 2003–2007 püstitati selle kohale uus kabel. Vanast pühakojast on alles tornikell. 

## Pildid

Rohuneeme kalmistu 2013-09-15 17-20-40.jpg
Rohuneeme kalmistu 2013-09-15 17-21-35.jpg


## Viited

## Välislingid
*Rohuneeme kalmistu Eesti kalmistute andmekogus Haudi (vaadatud 18. mai 2014)
*
Aseotroopne segu

**Aseotroopne segu** ehk **aseotroop** on kahe või enama vedeliku kindla koostisega segu, mis destilleerub muutumatul keemistemperatuuril. Seega sellise koostisega segu komponente ei saa tavalise destillatsiooni või rektifikatsiooni teel lahutada.

Aseotroopse segu keetmisel on vedelfaasi ja aurufaasi koostis samasugused. Seega aseotroopset segu ei saa fraktsioneerival destillatsioonil lahutada ja selleks tuleb kasutada teisi lahutusmeetodeid.

Näited. Vee ja etanooli aseotroobi koostis on 95,57% etanooli ja see keeb temperatuuril 78,15 kraadi C. Seetõttu on tööstuslik piiritus 96%. Benseeni ja vee aseotroop sisaldab 9% vett ning keeb 69 kraadi C.

Aseotroopse segu keemistemperatuur võib olla madalamal keeva komponendi keemistemperatuurist kas madalam (nimetatakse positiivne aseotroop, näiteks vesi-etanool) või kõrgem (nimetatakse negatiivne aseotroop, näiteks vesi-vesinikkloriid).

Rõhu muutmine muudab nii keemistemperatuuri kui ka aseotroobi koostist – sellega need erinevad puhastest vedelikest. 
## Vaata ka
*Aseotroopne destillatsioon
Vana-Tallinna tänav

**Vana-Tallinna tänav** on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas. 

Lõunast põhja kulgev tänav saab alguse Tallinna värav juures Õhtu ja Kuninga tänava ristmikult, ristub seejärel Rüütli tänavaga ja lõpeb Õhtu põigus.

Vana-Tallinna tänav on ligikaudu 144 m pikkune.

## Nimi
Tallinna tänavaks (ajalooliselt saksa keeles *Revaler Straße*) nimetati seda juba Rootsi-aegsetel Pärnu kaartidel. 1935. aastal nimetati senine *Jänesselja tee* Tallinna maanteeks ja *Tallinna tänav* nimetati *Vana-Tallinna tänav*aks. Seos rummilikööriga "Vana Tallinn" puudub, kuna viimast hakati tootma alles 1960. aastal.

## Pildigalerii

Vana-Tallinna 2, Pärnu.jpg 
Müür Vana-Tallinna tänaval Pärnus.jpg
Vana-Tallinna 7, Pärnu.jpg


## Viited

## Välislingid
*Tõnu Kann "Pärnust leiab kaks Tallinna-nimelist tänavat" Pärnu Postimees, 11.03.2012
Marius Peterson

**Marius Peterson** (sündinud 20. detsembril 1973) on eesti näitleja, muusik ja tõlkija. 

Marius Peterson on Theatrumi näitleja ja lavastaja ning on olnud ka olnud mitmete lavastuste helikujunduse autor. Ta on ka üks Theatrumi asutajaliikmetest. Klassikaraadios on ta olnud "Klassikahommiku" ja "Päevaklassika" saatejuht.

Alates 1987. aastast on ta osalenud liturgilise ja varajase muusika ansambli Linnamuusikud töös. Liturgilisele teatrile ja muusikale pühendunud Poola trupi „Schola Teatru Węgajty” koosseisus esitab Jeesuse osa lavastuses „Ludus Passionis” (Carmina Burana käsikiri XI-XIII s., muusikajuht Marcel Pérès) ja Dariuse osa lavastuses „Ludus Danielis” (Livre de Jeux de Fleury XIII s., muusikajuht Marcin Bornus-Szczyciński). Aastast 2008 laulab ta Belgia ansambli Graindelavoix tuumkoosseisus. 2014. aastast laulab regulaarselt Poola ansambliga Jerycho. On teinud koostööd ka ansamblitega Vox Clamantis ja Heinavanker. 

Petersonilt on ilmunud 2008. aastal kirjastuse Ilo välja antud "Eesti-poola vestmik". On tegev prantsuse ja poola keelest tõlkijana, eestindanud mitmeid näidendeid (Maeterlincki „Pélleas ja Mélisande”, Mrożeki „Rätsep”, Ionesco „Kiilaspäine lauljanna” (koos Eva Eensaarega). Ta on poola keelest tõlkinud Piotr Socha ja Wojciech Grajkowski raamatu "Mesilased" ning saanud selle tõlke eest Paabeli Torni auhinna. 

## Tunnustus
* 2009 noore kultuuritegelase preemia
* 2009 Eesti Teatriliidu meespeaosatäitja auhind
* 2009 Eesti Teatriliidu sõnalavastuste muusikalise kujunduse ja originaalmuusika auhind
*2014 stipendium "Ela ja sära"
* 2015 Eesti Teatriliidu aasta lavastuse auhind (lavastuse "Joobnud" lavastusmeeskonna liige)
* 2015 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (koos Lembit Petersoni, Lilja Blumenfeldi, Tiina Möldri, Rene Liivamägi ja Sander Põldsaarega; lavastus "Joobnud")
* 2017 Paabeli Torni auhind (Piotr Socha ja Wojciech Grajkowski, "Mesilased", tõlge eesti keelde)

## Isiklikku
Ta on Mare ja Lembit Petersoni poeg, tema abikaasa on Poola kultuuridiplomaat Sławomira Borowska-Peterson.

## Viited
Mariusz Szczygieł

**Mariusz Adam Szczygieł** (sündinud 5. septembril 1966 Złotoryjas Poolas) on poola ajakirjanik ja kirjanik.

Ta on lõpetanud Varssavi ülikooli 2000. aastal ajakirjanduse ja poliitikateaduste erialal.

Eesti keelde on Hendrik Lindepuu tõlkinud tema raamatu "Gottland".

## Välislingid
*Prima Vistat külastab hinnatud rerportaažimeister Mariusz Szczygieł, kultuur.err.ee, 20. aprill 2014
*Hendrik Lindepuu, Poola reportaažimeister, Postimees, 6. mai 2014
Kadri Jaanits

**Kadri Jaanits** (sündinud 19. augustil 1976) on eesti tõlkija.

Ta on lõpetanud 1994. aastal Kolga Keskkooli. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli eesti ja soome-ugri keeleteaduse erialal 2000. aastal.

Ta tõlgib peamiselt soome keelest.

## Tõlkeid
*Esa Saarinen koos Kirsti Lonkaga. "Muutumised: vaimse kasvamise poole." Tartu, Fontese kirjastus 2004. ISBN 9985940695
*Jaakko Hämeen-Anttila koos Virpi Hämeen-Anttilaga. "Müütide raamat". Tänapäev, Tallinn 2009. ISBN 9789985627907
*Hannu Mäkelä "Casanova ehk Ciacomo Casanova tee naistemehest kirjanikuks" (biograafiline romaan). Varrak, Tallinn 2009.
*Erkki Tuomioja "Jaan Tõnisson ja Eesti iseseisvus". Tõlkijad Kadri Jaanits ja Katrin Kurmiste, Varrak, Tallinn 2011.
*Katja Kettu "Ämmaemand". Koolibri, 2012. ISBN 9789985030165
*Tuomas Kyrö "Kerjus ja jänes". Tänapäev, 2012. ISBN 9789949271856
*Seppo Zetterberg "Kultuurisillad ja revolutsioonituuled". Tõlkijad Kadri Jaanits ja Sirje Olesk. Tänapäev 2013.
*Rosa Liksom "Kupee nr 6" (romaan). Kirjastus Koolibri 2013. ISBN 9789985030783
*Salla Simukka "Punane nagu veri". Pegasus, 2014. ISBN 9789949531431
*Ville Hytönen "Väike mereröövliraamat". Enostone, 2018. ISBN 9789525960686
*Katja Kettu "Koloneliproua", Koolibri, 2018. ISBN 9789985040447
*Katja Kettu "Rose on kadunud". Koolibri, 2019. ISBN 9789985042663

## Viited
Dora Gordine: Ars Gratia Artis

**"Dora Gordine: Ars Gratia Artis"** on 2014. aastal Eesti ja Suurbritannia filmitegijate ühistööna valminud lavastuslike elementidega dokumentaalfilm Eesti päritolu skulptorist Dora Gordine'ist (1895–1991). Filmi on lavastanud Annaleena Piel Linnå. 

## Välislingid
* Filmi reklaamklipp
* Heilika Pikkov "Naine, kes allutas endale pronksi". Sirp, 9. mai 2014
Rangaku

Jaapani **rangaku** (Kyūjitai: 蘭學 /Shinjitai: 蘭学. Sõna-sõnalt “Hollandi tundmaõppimine”, mis sisuliselt tähendas Lääne tundmaõppimist.) oli esialgu läbi Dejimas asunud Hollandi enklaavi esindajatega toimunud kontaktide teadmiste saamine ja kogumine Läänes toimuvatest arengutest. Selle lisandusid järk-järgult tehniliste leiutiste näidiste saamine (valdavalt kõrgametnike tellimuste läbi), raamatute tõlkimine, koolide rajamine ja lõpuks ka õpilaste vahetamine.

Rangaku võimaldas Jaapanil olla kursis Lääne teaduse ja tehniliste saavutustega ning pidada mõneti sammu Lääne tehnoloogia ja meditsiiniga perioodil kui maa oli 1641.–1853. aastatel välismaalaste jaoks Tokugawa shogunaadi (1603.-1867.)  rahvusliku isolatsiooni poliitika (sakoku)  tõttu suletud. Seeläbi  tekkinud baas sai omakorda aluseks maa edasisele arengule teoreetilistes ja tehnoloogilistes teadustes. Toimunu võib osaliselt seletada Jaapani edu ta radikaalses ja kiires moderniseerimises peale maa avamist väliskaubandusele 1854. aastal. Peale 1867.-68. aasta kodanlikku revolutsiooni algas seal hoogne industrialiseerimine ja 1894. aastal koloniaalne laienemine (Taiwani hõivamine). 20 sajandi esimesel poolel püüdis Jaapan juba ülemaailmses Viiekümne aastases sõjas (1904.-1954.), mis oli muuhulgas ka esimeseks Lääne- ja Idamaailma vaheliseks osutunud sõda, etendada isegi Ida poole juhti.  (Korraldas 1943. aastal Tokyos Suur-Ida-Aasia Rahvaste Konverentsi, andis samal aastal iseseisvuse Birmale ja Filipiinidele ning lubas seda ka Indiale ja Indoneesiale.)
Subhash Kak

**Subhash Kak** (hindi keeles सुभाष काक, *Subhāṣ Kāk*; sündinud 26. märtsil 1947 Srinagaris Kashmiris) on India päritolu  USA  informaatik, kes on avaldanud töid krüptoloogia ja kvantinformatsiooni alal. Ta on Oklahoma Osariigi Ülikooli professor.

## Välislingid
*Usha Akella. The Renaissance man, thehindu.com, 21. detsember 2013
Kajaka teoreem

**"Kajaka teoreem"** on 2014. aasta Eesti dokumentaalfilm, mille režissöör on Joosep Matjus. Filmis jälgitakse linnas elavate kajakate elu. 

## Välislingid
*Filmi blogi
*Tiit Tuumalu "Kajakas koputab me aknale". Postimees, 5. mai 2014
*Teet Teinemaa "Kajakate elu kui sotsiaalkriitika, loodusfilm kui ulme". Sirp, 9. mai 2014
Eesti Maanaiste Keskselts

**Eesti Maanaiste Keskselts** oli Tallinnas aastatel 1928–1940 tegutsenud keskselts, mis tegutses eesmärgiga edendada maanaiste kutseharidust ja kodumajandust. 

Keskseltsi eestvõttel korraldati majapidamis- ja käsitöökursusi, kodukorrastusvõistlusi.

1938. aastal kuulus keskseltsi 402 seltsi, milles oli kokku üle 33 000 inimese.

## Viited
Eesti Noorsotsialistlik Liit

**Eesti Noorsotsialistlik Liit** (lühend: ENL) oli erakonna Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei sektsioon, mis tegutses aastatel 1926–1934. 

Tegevuse algusaastatel propageeris ENL austromarksismi.

ENLi häälekandja oli 1926–1933 ilmunud ajakiri Rünnak.

## Viited
Johannes Jakobson

**Johannes Jakobson** (8. november 1921 Eesti-Maruhha küla, Kubani–Mustamere oblast – 2. november 1997) oli Eesti NSV partei- ja haridustegelane.

Ta osales Teises maailmasõjas 249. Eesti Laskurdiviisi koosseisus. 

## Tegevus NLKP-s
Ta oli NLKP liige 1944. aastast.

Ta lõpetas 1953. aastal NLKP Keskkomitee juures asuva Kõrgema Parteikooli ja 1958. aastal NLKP Keskkomitee juures asuva Ühiskonnateaduste Akadeemia.

## Eesti NSV haridustegelasena
Ta oli aastatel 1958–1960 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis kateedrijuhataja; aastatel 1960–1968 oli ta NLKP ajaloo kateedri juhataja  Tartu Riiklikus Ülikoolis. 

Aastatel 1968–1973 oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi rektor.

## Kirjutisi
*1958 "Mõningaid propagandatöö küsimusi Nõukogude Eestis". Eesti Riiklik Kirjastus. Tallinn 1958. 108 lk
*1969 "Eestimaa Kommunistlik Partei aastail 1959-1961" (EKP ajaloo ülevaate III osa XVIII ptk). EKP Keskkomitee Partei Ajaloo Instituut, NLKP Marksismi-Leninismi Instituudi Filiaal. Eesti Raamat. Tallinn 1969
*1979 "Kasvatustöö eesliinil. Tallinna linna parteiorganisatsiooni töökogemusi". Koostanud G. Volkova, peatoimetaja Johannes Jakobson. Eesti Raamat. Tallinn 1979
*1982 "Rahvusküsimus NSV Liidu uues konstitutsioonis" // Abiks lektorile. Eesti NSV Ühing "Teadus", Ajaloo Propaganda Teaduslik Metoodikanõukogu. Tallinn 1982. 14 lk

## Kirjandus
*ENE 3. köide. Tallinn 1971. Lk 249

## Välislingid
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Eesti Kennelliit

**Eesti Kennelliit** (lühend **EKL**) on aastast 1989 tegutsev Eesti tõukoerakasvatuse keskorganisatsioon.

EKLi eestvedamisel korraldatakse koertenäitusi ja -võistlusi.

EKL annab välja Eesti Kennelliidu aastaraamatut.

## Viited

## Välislingid
*EKLi koduleht
Eesti Majandusjuhtide Instituut

**Eesti Majandusjuhtide Instituut** (lühend **EMI**) oli aastatel 1979–1998 Tallinnas töötanud koolitamis-, konsulteerimis- ja uurimisinstituut.  

Aastatel 1979–1992 kandis nime *Eesti NSV Rahvamajanduse Juhtivate Töötajate ja Spetsialistide Kvalifikatsiooni Tõstmise Instituut*. 

EMI-t on juhtinud Georgi Ozerov, Jaak Leimann ja Jüri Truusa.

## Viited
Eesti postmargid

**Eesti postmargid** on Eesti postitalituse (praegu Eesti Post) emiteeritud postmargid. Enamasti on need Eesti-teemalised.

Esimesed Eesti postmargid jõudsid müügile 22. novembril 1918: lillemuster (5 kopikat) ja 30. novembril lillemuster (15 kopikat).

## Vaata ka
* Eesti posti ja postmargi ajalugu
* Eesti kohalikud postmargid
* Eesti tempelmargid
* Eesti omavalitsuste kantseleimaksu margid
* Konstantin Pätsi näopildiga postmargid
* Lillemustriga postmargid
* Otepää postmargid
* Õpetatud Eesti Seltsi juubelipostmargid
* Smiltene postmargid
* Eesti posti ajalugu
* :en:List of Estonian postage stamps
* :en:List of people on stamps of Estonia

## Viited
Gerald Otieno Kajwang

**Gerald Otieno Kajwang** (15. juuli 1959 – 19. november 2014) oli Keenia poliitik. Ta kuulus Orange Democratic Movementi, valiti 2007. aastal Keenia senatisse Mbita valimisringkonnast ja 2013. aastal Homa Bay maakonnast.

Ta õppis Makerere Ülikoolis ning Keenia Õiguskoolis (Kenya School of Law). Ta on olnud parlamendiliige 1998. aastast saati, 2008–2013 oli ta Keenia immigratsiooni- ja rahvastikuregistri minister.

Gerald Kajwang oli kristlane, tema abikaasa oli Rose Kajwang.

## Viited
Tom Jager

**Tom Jager** (sündinud 6. oktoobril 1964 East St. Louises Illinoisis) on Ameerika Ühendriikide endine ujuja. Ta on viiekordne olümpiavõitja ja endine 50 m vabaujumise maailmarekordi omanik.

Jager võitis kõik oma olümpiakullad teateujumises: 1984. ja 1988. aastal 4×100 m vabaujumise ja 4×100 m kompleksujumises ning 1992. aastal 4×100 vabaujumises. Ta parandas 50 m vabaujumise maailmarekordit. Maailmameistrivõistlustel on Jager võitnud kaks kulda 50 meetri vabaujumises (1986, 1991) ja kaks kulda 4×100 m vabaujumises. Ta on 11-kordne Ameerika Ühendriikide meister.

1983. aasta suveuniversiaadil võitis Jager kolm hõbemedalit: 100 m liblikujumises, 100 m vabaujumises ja 4×100 m vabastiilis teateujumises.

1995. aasta Panameerika mängudel võitis ta 4×100 m vabastiilis teateujumises kuldmedali ja 50 m vabaujumises pronksmedali.

2001. aastal arvati Jager Ujumise kuulsuste halli.
Eesti Kirikuloo Selts

**Eesti Kirikuloo Selts** (lühend **EKLS**) on 1997. aastast tegutsev Eesti kirikuloo uurijaid ja kirikuloost huvitatuid ühendav akadeemiline organisatsioon.

Põhikirja järgi on seltsi eesmärk toetada, edendada ja propageerida Eesti kirikuloo uurimist ning luua kontakte Eesti kirikuloo uurijate vahel.

Seltsi eestvedamisel toimuvad kahel korral aastas Eesti kirikulugu ja sellega piirnevaid teemasid käsitlevad avalikud ettekandekoosolekud.

Eesti Kirikuloo Selts esindab Eestit ka rahvusvahelises kirikuloo seltside ja ühenduste assotsiatsioonis *[[Commission Internationale d'Histoire et d'Etudes du Christianisme]]*.

## Viited

## Välislingid
*EKLSi koduleht
Magliophis

***Magliophis*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Magliophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Magliophis exiguum]]* (Cope, 1863)
* *[[Magliophis stahli]]* (Stejneger, 1904). 

## Levila

Need maod elavad Puerto Ricos, USA ja Briti Neitsisaartel. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Magliophis]] seisuga 04.05.2014.*
Ekwee David Ethuro

**Ekwee David Ethuro** (sündinud 31. detsembril 1963) on Keenia poliitik, 28. märtsist 2013 Keenia senati spiiker. Ta kuulub Ühendatud Vabariiklikku Parteisse, mis 2014. aasta alguse seisuga osaleb Keenia valitsuskoalitsioonis.

Ethurol on magistrikraadid põllumajandusteaduses ja majanduses. 

1998–2013 esindas ta parlamendis Kesk-Turkana valimisringkonda. 1998–2002 oli ta planeerimise ja rahvusliku arengu abiminister president Daniel arap Moi valitsuses. Ta olnud minister mitme presidendi valitsustes. 2007. aastal valiti ta taas Kesk-Turkanast parlamenti. Ta on valitud korduvalt parlamenti Turkana maakonnast, mis on üks Keenia vähem arenenud piirkondi, ehkki sealt leiti 2006. aastal Keenia esimene naftamaardla. 

Ekwee David Ethuro pärineb turkanade rahvast, kes on Keenias suuruselt 10. kohal ning tänini pooleldi nomaadid, ta on oma rahva üks väheseid tuntud ja edukaid poliitikuid. 

Teda süüdistati 2012. aastal seotuses Turkana vägivallajuhtumiga, kus tapeti 41 politseinikku, kes olid sekkunud kohalike hõimude vastastikustesse karjavargustesse.

## Viited
Mussurana

***Mussurana*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Mussurana* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Mussurana bicolor]]* (Peracca, 1904)
* *[[Mussurana montana]]* (Franco, Marques & Puorto, 1997)
* *[[Mussurana quimi]]* (Franco, Marques & Puorto, 1997). 

## Levila

Need maod elavad Lõuna-Ameerikas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Hussam Zaher, Felipe Gobbi Grazziotin, John E. Cadle, Robert W. Murphy, Julio Cesar de Moura-Leite, Sandro L. Bonatto, Molecular phylogeny of advanced snakes (Serpentes, Caenophidia) with an emphasis on South American Xenodontines: a revised classification and descriptions of new taxa, Pap. Avulsos Zool. (São Paulo) 49. köide, no.11 São Paulo 2009, http://dx.doi.org/10.1590/S0031-10492009001100001, veebiversioon (vaadatud 09.05.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Mussurana]] seisuga 09.05.2014.*
Ninia

***Ninia*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Ninia* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Ninia atrata]]* (Hallowell, 1845)
* *[[Ninia celata]]* Mccranie & Wilson, 1995
* *[[Ninia diademata]]* Baird & Girard, 1853
* *[[Ninia espinali]]* Mccranie & Wilson, 1995
* *[[Ninia franciscoi]]* Angarita-Sierra, 2014
* *[[Ninia hudsoni]]* Parker, 1940
* *[[Ninia maculata]]* (Peters, 1861)
* *[[Ninia pavimentata]]* (Bocourt, 1883)
* *[[Ninia psephota]]* (Cope, 1875)
* *[[Ninia sebae]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854).

2017. aastal on maoperekonda liigitatud maoliik *[[Ninia teresitae]]*Teddy Angarita-Sierra ja John D. Lynch, 2017.

## Levila

Need maod elavad Mehhikos, Kesk-Ameerikas ja Lõuna-Ameerika põhjaosas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBio-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Ninia]] seisuga 09.05.2014.*
Nothopsis

***Nothopsis*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Nothopsis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Nothopsis rugosus]]* Cope, 1871. 
 
## Levila

Need maod elavad Hondurases, Nicaraguas, Costa Ricas, Panamal, Colombias ja Ecuadoris. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Nothopsis rugosus]] seisuga 09.05.2014.*
Aposterioorne mõiste

**Aposterioorne mõiste** ehk **empiiriline mõiste** on mõiste, mida pole võimalik määratleda, viitamata meeltekogemusele (või üldisemalt kogemusele).

Aposterioorset mõistet vastandatakse aprioorsele mõistele, mille määratlus ei pea kogemusele viitama. 

## Vaata ka
*aposterioorne õigustus
*aposterioorne teadmine
*aposterioorne tõde
*aposterioorsus

## Märkused
Aprioorne tõde

**Aprioorne tõde** on tõde, mille teadmine või õigustus ei sõltu meeltekogemusest (või üldisemalt kogemusest) saadud tõenditest ehk mille teadmine saab olla aprioorne teadmine ja mille õigustus saab olla aprioorne õigustus. 

Aprioorset tõde vastandatakse aposterioorsele tõele, mida tuleb tõendada meeltekogemuse põhjal. 

Aprioorsete tõdede tüüpnäited on loogika ja matemaatika tõed.

## Vaata ka
*aprioorne õigustus
*aprioorne mõiste
*aprioorne teadmine
*aprioorsus

## Märkused
Georg Lukas

**Georg Lukas** (12. oktoober 1914 Kontši-Savva – 16. juuni 1988) oli eesti õpetaja. 

Georg Lukas on maetud Kullamaa kalmistule.

## Isiklikku
Tema isa August Lukas oli õpetaja, samuti abikaasa Leida Lukas.

## Tunnustus
* 1944 Punatähe orden

## Teosed
* "Krimmi mälestused" SE&JS 2011. 303 lk

## Viited
Astryna

**Astryna** (transkribeerituna **Astrõna**) on alev (endine linn) Valgevenes Hrodna oblastis Ščučyni rajoonis. Alev on Astryna külanõukogu halduskeskuseks. Asula nimi on poola keeles *Astryna*. Nimi tuleb Valgevene keeleteadlaste arvates asulat läbiva Astrynka jõekese nimest, asula vana nimetus oli ilmselt *Астрэяй*.

Alevis on keskkool ja Ščučyni laste muusikakooli filiaal. Lisaks asuvad seal veel kaks raamatukogu ja kultuurimaja. Astrynas töödeldakse metsa ja valmistatakse ehitusmaterjale, lisaks on seal veel toiduainetööstus. Vaatamisväärsusteks on õigeusu kirik aastast 1895 ja  kaks XX sajandi alguses ehitatud sünagoogi.

## Ajalugu
Astrynast kahe kilomeetri kaugusel asuval linnamäel tehtud väljakaevamiste põhjal jõudsid valgevene arheoloogid järeldusele, et Astryna ümbruses oli X sajandil slaavlaste asuala. Kirjalikult mainitakse asulat esimest korda aastal 1480, mil asula oli Kazimierz IV valduses.

Alev sai Astrynast aastal 1487. XVI sajandi alguses rajasid tatari soost vürstid Astrynskid asula serva mõisa, kuigi see ise nende valdusse ei kuulunud, jäädes Leedu suurvürstide omandiks. Aastast 1520 oli Astryna Aleksander Chodkiewiczile välja renditud. Astryna kuulus toona Vilniuse vojevoodkonda. Aastal 1556 sai sealne õigeusu kirik annetusi nii kuningalt kui ka Zenowiczite suguvõsalt.

Aastal 1641 sai Astryna kuningas Władysław IV Wazalt linnaõigused. Astrynas hakati pidama turgu. Aastal 1666 finantseerisid Pacid asulasse katoliku kiriku ehitamist. 

Alates kolmandast Poola jagamisest aastal 1793 oli linn Venemaa koosseisus. Toona oli suurem osa Astryna elanikest juudid. Pärast Esimest maailmasõda kuulus Astryna Poola koosseisu, 1939. aastast Nõukogude Liitu.  Aastal 1940 sai Astrynast alev.


Astryna, synagoga (5.08.2010).jpg|Astryna sünagoog
Astryna, carkva (5.08.2010).jpg|Astryna kirik
Astryna. Астрына (2010).jpg|Astryna vanalinn
Astryna. Астрына (5.08.2010).jpg|Astryna


## Tuntud elanikke
*Uładzimir Parfianok – Valgevene fotograaf
*Andrej Azaraŭ – Valgevene disainer

## Viited

## Välislingid
Neoehrlichia mikurensis

***Neoehrlichia mikurensis*** ehk ***Candidatus*** **Neoehrlichia mikurensis** on bakteriliik.

Varasem nimetus *Candidatus* Ehrlichia walkerii. 

## Kirjeldus

*Ca.* N. mikurensis on gramnegatiivne bakter ja paljude loomade (sh inimeste) obligatoorne rakusisene organism. Pikkus 0,5-1, 2 μm. 

## Levila

Bakter on levinud Euroopas ja Aasias. 

## Siirutajad

*Ca. N. mikurensis* bakterite siirutamiskulg pole päris selge. Bakterit esineb kolooniatena (hulgaliselt) väikeste näriliste maksa ja põrna endoteeli rakkudes. Need närilised annavad bakterid edasi võsapuukidele (*[[Ixodes ricinus]]*). 

## Patogeensus

*Ca. N. mikurensis* on tõvestamisvõimeline organism, kes on võimeline nõrgenenud immuunsusega ja immuunpuudulikkusega inimestel paljude sümptomitega haiguslikku seisundit esile kutsuma.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne MicrobeWiki-s
*Friederike D. von Loewenich, Walter Geißdörfer, Claudia Disqué, Jens Matten, Georg Schett, Samir G. Sakka ja Christian Bogdan, Detection of “Candidatus Neoehrlichia mikurensis” in Two Patients with Severe Febrile Illnesses: Evidence for a European Sequence Variant, J. Clin. Microbiol. juuli 2010, 48. köide, nr 7,  lk 2630-2635, veebiversioon (vaadatud 10.05.2014) (*inglise keeles*)
*Dania Richter ja Franz-Rainer Matuschka, “Candidatus Neoehrlichia mikurensis,” Anaplasma phagocytophilum, and Lyme Disease Spirochetes in Questing European Vector Ticks and in Feeding Ticks Removed from People, 28 detsember 2011, doi: 10.1128/JCM.05802-11, J. Clin. Microbiol. märts 2012, 50. köide, no. 3, lk 943-947, veebiversioon (vaadatud 10.05.2014) (*inglise keeles*)
*Florian P. Maurer, Peter M. Keller, Christian Beuret, Cornelia Joha, Yvonne Achermann, Jacques Gubler, Daniela Bircher, Urs Karrer, Jan Fehr, Lukas Zimmerli, ja Guido V. Bloemberg, Close Geographic Association of Human Neoehrlichiosis and Tick Populations Carrying “Candidatus Neoehrlichia mikurensis” in Eastern Switzerland, J Clin Microbiol. jaanuar 2013; 51(1): 169–176. doi:  10.1128/JCM.01955-12, veebiversioon (vaadatud 10.05.2014) (*inglise keeles*)
*Anna Grankvist, Per-Ola Andersson, Mattias Mattsson, Monica Sender, Krista Vaht, Linnea Höper, Egidija Sakiniene, Estelle Trysberg, Martin Stenson, Jan Fehr, Sona Pekova, Christian Bogdan, Guido Bloemberg, ja Christine Wennerås, Infections with the tick-borne bacterium “Candidatus Neoehrlichia mikurensis” mimic non-infectious conditions in patients with B cell malignancies or autoimmune diseases. Lühikokkuvõte., märts 2014, veebiversioon (vaadatud 10.05.2014) (*inglise keeles*)
Laugulised

**Laugulised** (*Allioideae*) on õistaimede amarülliliste sugukonna alamsugukond.

## Klassifikatsioon

1998 käsitleti APG süsteemis laugulisi eraldi sugukonnana.

Nüüdisajal kuuluvad lauguliste alamsugukonda järgmised triibused:
**[[Allieae]]*  
**[[Gilliesieae]]*
**[[Tulbaghieae]]*. 

## Viited
Aposterioorne tõde

**Aposterioorne tõde** ehk **empiiriline tõde** on tõde, mille teadmine või õigustus sõltub meeltekogemusest (või üldisemalt kogemusest) saadud tõenditest ehk mille teadmine saab olla ainult aposterioorne teadmine ja mille õigustus saab olla ainult aposterioorne õigustus. 

Aposterioorset tõde vastandatakse aprioorsele tõele, mida pole tarvis meeltekogemuse põhjal tõendada. 

Aposterioorsete tõdede tüüpnäited on tavalise tajukogemuse ja loodusteaduse tõed.

## Vaata ka
*aposterioorne õigustus
*aposterioorne mõiste
*aposterioorne teadmine
*aposterioorsus

## Märkused
Volkswagen Jetta

**Volkswagen Jetta** on Saksa autotootja Volkswagen toodetav keskklassi sedaan. Jetta on ajalooliselt välja arendatud luukpära Volkswagen Golf sedaanversioonina, jagades sellega platvormi ja enamikku tehnilisi sõlmi. Jettat on toodetud seitse põlvkonda.

## Põlvkonnad ja nimemuutused

Kuigi Põhja-Ameerikas on mudel kandnud järjepidevalt Jetta nime, on Euroopa turul kasutatud erinevate põlvkondade eristamiseks ka muid nimetusi.

* **1. põlvkond (A1, 1979–1984):** Esimene Golfi baasil loodud sedaan.
* **2. põlvkond (A2, 1984–1992):** Muutus eelkäijast suuremaks ja raskemaks, olles üks oma aja populaarsemaid sedaane.
* **3. põlvkond (A3, 1992–1999):** Euroopas müüdi seda mudelit nime **Volkswagen Vento** all, Jetta nimi säilis vaid Põhja-Ameerikas.
* **4. põlvkond (A4, 1999–2005):** Euroopa turul kandis mudel nime **Volkswagen Bora**. See põlvkond oli tuntud oma kõrge koostekvaliteedi poolest.
* **5. põlvkond (A5, 2005–2011):** Euroopas pöörduti tagasi Jetta nime juurde.
* **6. põlvkond (A6, 2011–2018):** Esimene Jetta, mis ei jaganud enam kõiki keredetaile Golfiga, olles disainitud iseseisva mudelina.
* **7. põlvkond (A7, 2018–tänapäev):** Praegune põlvkond põhineb MQB platvormil. Mudel läbis põhjaliku värskenduse (*facelift*) 2021. ja 2024. aastal. Euroopa turul seda põlvkonda enam laialdaselt ei müüda, fookus on liikunud Põhja-Ameerika ja Hiina turgudele.

## Galerii


File:VW Jetta VII P4220677.jpg|7. põlvkond (A7)
File:'13 Volkswagen Jetta Hybrid (MIAS '13).jpg|6. põlvkond (A6)
File:'08 Volkswagen Jetta GLI (Montreal).jpg|5. põlvkond (A5)
File:'02-'05 Volkswagen Jetta Sedan.jpg|4. põlvkond (Bora / A4)
File:'93-'95 Volkswagen Jetta.jpg|3. põlvkond (Vento / A3)
File:'85-'87 Volkswagen Jetta Sedan Turbodiesel (Hudson).jpg|2. põlvkond (A2)
File:'83-'84 Volkswagen Jetta.jpg|1. põlvkond (A1)


## Tehniline seos Golfiga
Jetta on alati peegeldanud vastava põlvkonna Golfi tehnilist arengut. See tähendab ühiseid mootoreid, käigukaste ja veermiku komponente. Alates seitsmendast põlvkonnast on Jetta teljevahet siiski mõnevõrra pikendatud, et pakkuda sedaanile omast suuremat jalaruumi tagaistmel ja mahukamat pagasiruumi.
Allieae

***Allieae*** on  lauguliste alamsugukonda kuuluv õistaimede triibus.

## Klassifikatsioon

Triibusesse *Allieae* klassifitseeritakse üksainus taime perekond:
* *Allium* L. — lauk. 

## Välislingid
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud hispaaniakeelset artiklit [[:es:Allieae]] seisuga 11.05.2014.*
Jānis Poruks

**Jānis Poruks** (13. oktoober (1. oktoober vkj) 1871 Druviena vald – 25. juuli (12. juuli vkj) 1911 Tartu) oli läti kirjanik ja ajakirjanik.

Ta õppis aastatel 1881–1885 Druviena vallakoolis, 1885–1887 Liezēre kihelkonnakoolis ja 1888–1889 Cēsise linnakoolis. Aastatel 1889–1892 õppis ta Riia Polütehnilises Instituudis ja 1893–1894 Dresdeni konservatooriumis. Ta oli korporatsiooni Selonija liige.

Ta töötas ajakirjandusväljaannetes Dienas Lapa, Mājas Viesis ja Mājas Viesia Mēnešraksts.

Eesti keelde on tõlgitud tema jutustus "Pärlipüüdja" (1929, läti keelest tõlkinud ja eessõna kirjutanud Karl Aben), jutustused "Palukavartest pärg" (esimene trükk 1905, tõlkija Mart Pukits; teine trükk 1989, läti keelest tõlkinud ja järelsõna kirjutanud Ita Saks) ning jutustus "Lahing Knipska all" (1984, tõlkija Valli Helde).

1905. aastal ilmnesid Jānis Poruksil vaimsed probleemid, mille tõttu viibis ta ravil Riia, Strenči ja Tartu psühhiaatriahaiglates. Tartu haiglas oli tema raviarstiks professor Vladimir Tšiž. Poruks suri 25. juulil 1911 Tartu psühhiaatriahaiglas.

Pärast surma maeti ta Cēsise Lauciņu kalmistule. 1924. aastal korraldati tema ümbermatmine Riia Metsakalmistule.

## Viited
Steven Runciman

**James Cochran Stevenson Runciman** (7. juuli 1903 – 1. november 2000) oli Suurbritannia ajaloolane. Tema põhiliseks uurimisteemaks oli keskaeg, eriti Bütsantsi ajalugu ja ristisõjad.

## Teosed
*Byzantine civilisation. London, 1933
*Byzantine style and civilization. Harmondsworth, 1975
*The Byzantine theocracy. Cambridge, 1977
*The Eastern Schism : a study of the papacy and the Eastern churches during the XIth and XIIth centuries. Oxford, 1955
*The Emperor Romanus Lecapenus and his reign : a study of tenth-century Byzantium. London, 1929
*The fall of Constantinople 1453. Cambridge, 1965
*The families of Outremer : the feudal nobility of the crusader kingdom of Jerusalem, 1099-1291. London, 1960
*The first crusade. Cambridge, 1951
*The Great Church in captivity : a study of the patriarchate of Constantinople from the eve of the Turkish conquest to the Greek War of Independence. London, 1968
*A history of the crusades. Cambridge, 1951-1954
*A history of the first Bulgarian empire. London, 1930
*The last Byzantine renaissance. Cambridge, 1970
*The medieval Manichee : a study of the Christian dualist heresy. Cambridge, 1947
*The Orthodox churches and the secular state. Auckland, 1971
*The Sicilian Vespers : a history of the Mediterranean world in the later thirteenth century. Cambridge, 1958
*The white rajahs : a history of Sarawak from 1841 to 1946. Cambridge, 1960
Väike reekviem suupillile (film)

**"Väike reekviem suupillile"** on 1972. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm, mille stsenaarium põhineb Enn Vetemaa samanimelisel romaanil.

## Sisu
Üliõpilased Jaan ja Heiki ületavad 1972. aastal seletamatul kombel ajajõe ja jõuavad 1944. aasta Saksa okupatsiooni aegsesse Eestisse. Filmis kujutatakse kahe ajastu ja mentaliteedi valulist ning konfliktset kokkupuudet.

## Osatäitjad
*Lembit Ulfsak – Jaan
*Väino Uibo – Heiki
*Ants Eskola – Johannes
*Eve Kivi – Kristiine
*Arnold Sikkel – pastor Jakob
*Mihkel Kivilaan – Kurt
*Helend Peep – kellamees
*Ants Müürsepp – veltveebel
*Ita Ever – õpetajanna
*Gražina Baikštytė – Katrin
*Salme Reek – Amanda

## Välislingid
*"Väike reekviem suupillile" Eesti filmi andmebaasis
Pirita Lillekasvatuse Näidissovhoos

**Pirita Lillekasvatuse Näidissovhoos** oli aastatel 1959–1998 Tallinnas tegutsenud lillekasvatus ja lillede sordiaretusettevõte (näidissovhoos)..

Sovhoos asutati 1959. aastal ja 1967. aastal sai see näidismajandiks. Sovhoosi keskus asus Viimsi alevikus. Sovhoosi näidisaed asus koos Lillepaviljoniga Tallinnas.

1990. aastatel sattus sovhoos majandusraskustesse ja aastal 1998 lõpetas tegevuse.

## Viited

## Kirjandust
*Tedremäe, L., 1986. Pirita Lillekasvatuse Näidissovhoos. Eesti NSV Riikliku Agrotööstuskomitee Info- ja Juurutusvalitsus. 32 lk
Varastatud kohtumine

**"Varastatud kohtumine"** on 1988. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm.

## Süžee
Ida-Virumaalt pärit Valentina vabaneb vanglast ja pöördub tagasi Eestisse. Ta on lastekodus kasvanud ja ei tea oma vanematest midagi. Oma pojast Jürist on ta aastaid tagasi loobunud ja poiss on lapsendatud. Nüüd aga asub ta oma poega otsima. Lõpuks leiab ta oma poja Tartust, kus see elab heal järjel kultuurses eesti perekonnas. Valentina saab aga aru, et Jüril on kasuperes parem elada kui koos oma päris emaga.

## Osatäitjad
*Maria Klenskaja – Valentina Saar
*Andreas Kangur – Jüri Saar-Kuusberg
*Kaie Mihkelson – Tiina Kuusberg, Jüri kasuema
*Lembit Peterson – Ilmar Kuusberg, Jüri kasuisa
*Terje Pennie – Milvi
*Sulev Luik – Valter Uibo
*Hilja Varem – Johanna Uibo, Valteri ema
*Ita Ever – doktor Aimla
*Ninel Järvson – Anna Andrejevna
*Carmen Uibokant – Sirje
*Mihkel Smeljanski – Udo Tamm
*Siiri Sisask – Sirje sõbranna
*Ada Lundver – inspektor
*Vladimir Laptev – komandant
*Igor Ivanov – Roman
*Paul Poom – Lembit
*Mari Lill – Asta
*Leida Rammo – Marta Toomingas
*Hannes Kaljujärv – Marta poeg
*Mihkel Smeljanski – kelner Udo Tamm

## Välislingid
*"Varastatud kohtumine" Eesti filmi andmebaasis
Majuskel

**Majuskel** ehk **suurtäht** ehk **versaal**, ka **kapitaal** on tüpograafias kasutatav mõiste trükikirja suure kirjatähe kohta. Majusklil on samas tähestikus (reeglina) olemas ka sama nimetuse ja hääldusega paariline väiketäht (minuskel). Majusklit ja minusklit eristab mitte niivõrd suurus kui erinev tähekuju.

Ainult majuskeltähtedega ajaloolised kirjastiilid on rooma kapitaal (*capitalis monumentalis*), rooma majuskelkursiiv, ruutkapitaal, rustika ja untsiaal.

Nendes kirjades, kus on olemas nii majusklid kui ka minusklid, määravad valiku kasutada suur- või väiketähte  konkreetse keele või kasutusvaldkonna kokkuleppelised reeglid (ortograafia, traditsioon).

## Vaata ka

* majuskelkiri
* tõst
* esisuurtäht
* lombardia versaal
* kadell

## Viited
Prosoodia

**Prosoodia** on keeleteaduses koondmõiste, mis hõlmab kõnelõikude (häälikute, silpide, sõnade, lausete) kestuse, hääle valjuse ja kõrgusega seotud nähtusi.
Aglutinatiivne keel

**Aglutinatiivne** on keel, kus peamiseks sõnavormide moodustusviisiks on aglutinatsioon.

Mõiste võttis kasutusele Wilhelm von Humboldt 1836. aastal, kui ta klassifitseeris keeli morfoloogiast lähtudes.

Aglutinatiivses keeles koosnevad sõnad tavaliselt võrdlemisi paljudest morfeemidest ja sõnamuutmine on väga reeglipärane.

Aglutinatsioon on tüpoloogiline tunnus ja seda ei saa kasutada keelte suguluse määramiseks. Ühisest algkeelest arenenud keeled enamasti säilitavad oma tüpoloogilise kuju, kuid see võib ka muutuda.