Hääldusfoneetika

**Hääldusfoneetika** ehk **artikulatoorne foneetika** on foneetika haru, mis uurib kõneorganite tööd kõne moodustamisel.

## Kõneorganid
Kõneorgan on kõne tekitamisel osalev elund.

Kõneorganid jaotatakse ülesande põhjal **respiratoorseks süsteemiks**, **fonatoorseks süsteemiks** ja **artikulatoorseks süsteemiks** .

### Respiratoorne süsteem
Respiratoorse süsteemi moodustavad hingamiselundid.

Hingamisel eristatakse **sissehingamist** (inspiratsiooni) ja **väljahingamist** (ekspiratsiooni) ning kõnelemiseks kasutatakse peamiselt seda õhuvoolu, mis kopsudest väljub. Sellist kõne nimetatakse egresiivseks kõneks ehk väljahingamiskõneks. 

Sissehingatava õhuga kõnelemist nimetatakse sissehingamis- ehk ingressiivseks kõneks, mida esineb mõnes Lääne-Aafrika keeles.

**Respiratoorsesse süsteemi kuuluvad:**
# hingetoru (*trachea*),
# kopsutorud (*bronchi*),
# kopsud (*pulmones*),
# rindkere (*thorax*),
# vahelihas (*diaphragma*). 

### Fonatoorne süsteem
Fonatoorse süsteemi moodustab **[[kõri]]**.

**Kõri** koosneb sõrmuskõhrest, kilpkõhrest, pilkkõhrest, lihas- ja häälejätkest, häälekurdudest ehk häälepaeltest, keeleluust ja kõripealisest. 

### Artikulatoorne süsteem
**Artikulatoorne süsteem** koosneb häälepaeltest ülalpool asetsevatest resonantsõõntest, neid piiravatest elunditest ja häälduselunditest ehk artikulaatoritest.

**Resonantsõõned** moodustavad **[[Kõnetrakt|kõnetrakti]]**, mis koosneb kõrivatsakesest, kõriesikust, keele-kõripealise orukestest, neeluõõnest (kõri-, suu- ja ninaneel), suuõõnest, ninaõõnest ja huulteavast. 

#### Kõnetraktist õhuvoolu liikumise alusel jaotatakse häälikuid kolmeks:
# **oraalid** – õhuvool väljub ainult läbi huulteava (kõik eesti vokaalid ja konsonandid v.a nasaalid),
# **[[Ninahäälik|nasaalid]]** – õhuvool väljub ainult ninast,
# **oronasaalid** – õhk väljub nii suust kui ka ninast (nasaleeritud vokaalid). 

**Artikulaatorid** on kõnetrakti osad, millega moodustatakse häälikuid. Artikulaatorid piiravad ja muudavad kõnetrakti kuju ja ruumala.

#### Artikulaatorid on
* keel,
* huuled,
* pehme suulagi,
* kurgunibu,
* neelu tagasein,
* kõri. 

Artikulatoorsesse süsteemi kuuluvad ka hambad, igemed, hambasombud, kõva suulagi ja ninaõõne seinad – neid nimetatakse **passiivseteks elunditeks** ning on artikulaatori liikumisele orientiiriks .

## Vokaalid
**[[Täishäälik|Vokaalid]]** ehk täishäälikud on häälikud, mille moodustamisel on kõnetrakt avatud ning õhul ja häälel on võimalik takistuseta väljuda .

Eesti keele 9 vokaalfoneemi on  /i ü u e ö õ o ä a/, mille hääldust märgitakse IPA tähestikus [i y u e ø ɯ/ɤ o æ ɑ].

#### Vokaalide liigitus keeleselja tõusu kõige kõrgema punkti järgi:

* **[[Eesvokaalid|eesvokaalideks]]** [i y e ø æ],
* **[[Tagavokaalid|tagavokaalideks]]** [u (ɯ)/ɤ o ɑ].

#### Vokaalide liigitus keeleselja tõusuastme järgi:

* **kõrged** vokaalid [i y (ɯ) u] – keeletõus on kõrge,
* **keskkõrged** vokaalid [e ø ɤ o],
* **madalad** vokaalid [æ ɑ] – keeletõus on madal.

Lisaks jagatakse vokaalid veel **labiaal- ja illabiaalvokaalideks**:

* **labiaalsete** vokaalid [y ø u o] – hääldamisel on huuled ümardatud,
* **illabiaalsete** vokaalid [i e (ɯ)/ɤ æ ɑ] – hääldamisel huuli ei ümardata.

## Konsonandid
**[[Konsonant|Konsonandid]]** ehk kaashäälikuid on häälikud, mida hääldades tekib õhuvoolule ette takistus.

Eesti keele 17 konsonantfoneemi on /k p t t’ s ś š h f v m n ń r l l’ j/, mille hääldust märgitakse IPA tähestikus [k, p, t, tj, s, sj, ʃ, h, f, v, m, n, nj, r, l, lj, j].

#### Liigitus häälduskoha ehk aktiivse artikulaatori järgi:

* **[[bilabiaalid]]** ehk huulhäälikud (p m),
* **labiodentaalid** ehk huulhammashäälikud (f v),
* **[[alveolaarid]]** ehk somphäälikud (t n r s l),
* **[[Palatalisatsioon|palataliseeritud]]** ehk peenendatud **alveolaarid** (tj nj sj lj),
* **postalveolaar** ehk hambasompude tagune häälik (š),
* **[[palataal]]** ehk kõvasuulaehäälik (j),
* **[[velaar]]** ehk pehmesuulaehäälik (k)
* '''larüngaal''' ehk kõrihäälik (h)

#### Liigitus hääldusviisi järgi:

* **[[Sulghäälik|klusiilid]]** (k p t tj) – hääldamisel on õhuvool suletud,
* **[[Ninahäälik|nasaalid]]** (m n nj) – õhk pääseb voolama vabalt vaid nina kaudu,
* **[[tremulant]]** (r) – hääldamisel vaheldub õhuvoolu tekkinud sulu laius,
* **[[Lateraal|lateraalid]]** (l lj) – õhk pääseb läbi vaid üle allalastud keelekülgede,
* **[[Poolvokaal|poolvokaalid]]** (j, (ɯ)) – õhk liigub suu keskelt,
* **[[Ahtushäälik|frikatiivid]]** (**[[Sibilant|sibilandid]]** ehk sisihäälikud (s sj š) ja **spirandid** ehk piluhäälikud ( h f v)) – Hääldamisel moodustatakse õhuvoolu ahtus ning läbiv õhk tekitab kõnetrakti turbulentsi.

#### Hääldusviisi järgi:
* **obstruendid** – klusiilid ja frikatiivid,
* **resonandid** – nasaalid, liikvidad (lateraalid ja tremulandid) ja poolvokaalid.

#### Liigitus fonatsiooni ehk helilisuse järgi:
* **helilised** konsonandid m, n, l, r, v, j, nj, lj
* **helitud** konsonandid k, p, t, tj, f, h, s, š, sj.

## Viited