open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kastre mõis

**Kastre mõis** ehk **Uue-Kastre mõis** (saksa keeles *Kaster*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Võnnu kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal kuulub mõis Tartu maakonda Kastre valda.

Enne mõisat oli seal 3&nbsp;km ülesvoolu ja teisel pool Emajõge Uue-Kastre piiskopilinnus (saksa *Warbecke*), mis ehitati 14. sajandil. Uue-Kastre piiskopilinnus sai purustusi 16.–17. sajandil nii Liivimaa sõjas kui ka Poola-Rootsi sõdades, hävis lõplikult aga Põhjasõjas. Pärast linnuse hävimist rajati mõis, mis sai linnuse järgi nimeks *Kaster*. Liivi sõja järel oli mõis Poola Tartu vojevoodkonna Tartu staarostkonna folvark ehk riigimõis.

1765. aastal müüs vabahärra Otto Reinhold von Rosen Kastre mõisa krahv Andreas von Manteuffelile, 1790. aastal müüs krahv Gotthard Andreas Mannteuffel Kastre mõisa Karl Otto von Löwensternile,

Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Alexander Jacob Otto von Essen, kellel kuulus ka läheduses asunud Mäksa mõis. Kastre mõisasüdame omanik Aleksander Jakob Otto Essen (1878–1939) suri Tartus 61-aastaselt 25. oktoobril 1939. 

1924. aastal vaestemajana asutatud Kavastu Invaliididekodu hävines 1944. aastal lahingute käigus ja sealsed asukad koliti ümber Kastre mõisa härrastemajja. Sestpeale on mõisa peahoone olnud hooldekodu käsutuses, mis alates 1997. aastast kannab nime Hooldekodu Härmalõng.

Mõisahoonete juures asub kaitsealune Kastre park.


Kastre mõisa kuivati 01.jpg|Kastre mõisa kuivati
Kastre mõisa müür.jpg|Kastre mõisa müür


## Viited

## Kirjandus
*Maiste, Juhan. Nutt, Nele. *Tartumaa mõisad*. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 33–35.

## Välislingid

*
*Kastre mõis (Võnnu khk) Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Vana-Kastre mõis

**Vana-Kastre mõis** (saksa keeles *Altenturn*) oli Kaagvere mõisa kõrvalmõis Võnnu kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Kastre valda.

Mõisasüda asus Vana-Kastre külas.

## Viited

## Välislingid
* Vana-Kastre mõisa peahoone Veljo Ranniku fotokogu
Rahula mõis

**Rahula mõis** (saksa keeles *Rahhola*) oli rüütlimõis Keila kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Saku valda, tänapäeva Rahula  küla lähedal.

Rahula mõis rajati 17. sajandi algul Voore mõisast eraldatud alast. 

1741. aasta jaanuaris eraldati Rahula rüütlimõis Venemaa keisrinna Anna ukaasiga alampolkovniku auastme saanud, seni alates 1733. aastast Keila külje all Karjaküla mõisa omanud Abram Hannibalile, kes oli Vene tsaari Peeter I ristipoeg ja alates 1742 Tallinna garnisoni ülemkomandandiks. 

Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli krahv Otto Magnus Ernst Konstantin von Stackelberg.

## Viited

## Välislingid
*
*Rahula mõis (Keila khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
*
Sergei Astahhov

**Sergei Astahhov** on mitme inimese nimi:

* **[[Sergei Astahhov (filmioperaator)]]**, nõukogude ja vene filmioperaator (sündinud 1953)
* **[[Sergei Astahhov (näitleja)]]**, vene näitleja (sündinud 1969)
* **[[Sergei Astahhov (arheoloog)]]**, vene arheoloog (sündinud 1933)
Rooküla mõis

**Rooküla mõis** (saksa keeles *Rohküll*) oli rüütlimõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Anija valda.

Mõis rajati 17. sajandi algul Paunküla mõisast eraldatud alast.

Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Konstantin von Stackelberg.

## Viited

## Välislingid
*
Rummu mõis

**Rummu mõis** (saksa keeles *Rumm*) oli rüütlimõis Jõelähtme kihelkonnas (mõnedes allikates Kuusalu kihelkonnas) Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Kuusalu valda.

Mõisat on esmamainitud 1494. aastal. 

Mõisa viimased omanikud enne 1919. aasta mõisate võõrandamist olid Rehbinderid.

## Viited

## Välislingid
*
Tihomir Orešković

**Tihomir Orešković** (sündinud 1. jaanuaril 1966 Zagrebis) on Horvaatia poliitik. Ta oli 22. jaanuarist kuni 19. oktoobrini 2016 Horvaatia peaminister.

Ta sündis Zagrebis, kuid pool aastat pärast tema sündi rändas ta koos vanematega Kanadasse. Ta kasvas üles Ontario provintsis Hamiltonis. Orešković õppis McMasteri Ülikoolis keemiat (lõpetades keemiaalased õpingud 1989. aastal). 1991. aastal lõpetas ta ülikooli magistrikraadiga ärijuhtimises.

Aastast 1992 oli ta seotud farmaatsiatööstusega.

## Isiklikku
Ta on abielus, peres on kaks tütart ja kaks poega.
Balti Täht

**Balti Täht** (inglise keeles **Baltic Star**) on autasu, mis antakse rahvusvahelise teatrifestivali "Balti maja" raames inimlike suhete arendamise ja tugevdamise eest Läänemere regiooni riikide vahel.

Autasu asutasid Venemaa Föderatsiooni Kultuuriministeerium, Peterburi kultuurikomitee, Venemaa Föderatsiooni Teatritöötajate Liit, Peterburi Elanike Maailmaklubi ja Venemaa Rahvusliku Au Keskus.

Balti Täht asutati 2004. aastal, et tunnustada Läänemere maade kultuuri- ja kunstiringkondade esindajaid, ühiskonnategelasi, poliitikuid ja majandusinimesi, kes on andnud suure panuse humanitaarsidemete ja -koostöö arendamisse Läänemere regioonis. 

## Laureaate
*Poola režissöör Andrzej Wajda (2004)
*Leedu näitleja Donatas Banionis (2004)
*Venemaa poliitik Anatoli Sobtšak (2005, postuumselt)
*Poola helilooja Krzysztof Penderecki (2006)
*Soome filmirežissöör Aki Kaurismäki (2006)
*Läti näitleja Vija Artmane (2007)
*Vene näitleja Kirill Lavrov, (2007)
*Läti dirigent Maris Jansons (2007)
*Läti helilooja Raimonds Pauls (2007)
*Läti viiuldaja Gidon Kremer (2009)
*Läti Rahvusooperi juht ja lavastaja Andris Žagars (2011)
*Vene luuletaja Jevgeni Jevtušenko (2011)
*Leedu näitleja Juozas Budraitis (2011)
*Vene laulja Eduard Hill (2012, postuumselt)
*Vene laulja Edita Pjehha (2012)
*Peterburi Maria Teatri direktor ja dirigent Valeri Gergijev, (2013)
*Vene helilooja Rodion Štšedrin (2013)
*Vene balletitantsija Maia Plissetskaja (2013)
*Läti näitleja Lilita Ozolinja (2013)
*Vene näitleja Oleg Basilašvili (2014)
*Venemaa ooperitäht Jelena Obraztsova (2014)
*Vene filmirežissöör Aleksei German (2015, postuumselt)
*Vene teatrilavastaja ja filmirežissöör Andrei Kontšalovski (2016)
*läti näitleja Ivars Kalniņš (2016)
*vene filmirežissöör Aleksei Balabanov (2016, postuumselt]
*leedu näitleja Regimantas Adomaitis (2017) 

Eestlastest on Balti Tähe saanud

* helilooja Arvo Pärt (2007), 
* dirigent Eri Klas (2012), 
* rahvusooperi Estonia peadirektor Aivar Mäe (2013),
* laulja Georg Ots (2014, postuumselt),
* näitleja Lembit Ulfsak (2015),
* lavastaja ja näitleja Elmo Nüganen (2016),
* dirigent ja viiuldaja Andres Mustonen (2019), 
* laulja Anne Veski (2021)

## Viited

## Välislingid
*Auhinna saanud (vene keeles)
Lagedi mõis

**Lagedi mõis** (saksa keeles *Laakt, Holsteinsruh, Fürsenhof*) oli rüütlimõis Jüri kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Jõelähtme valda.

Mõisat on esmamainitud 1397. aastal, 1508. aastal oli mõisnik Harju-Viru Liivimaa orduvasall Henning Passow, 1575. aastal läänistas Rootsi kuningas Johan III Lagedi mõisa õuenõunik ja rüütel Anders Kedtile (Keith) igaveseks omandiks, 1578. aastal konfirmeeris Johann III Lagedi rittmeister Hans Wachtmeisterile (surn. 1590). 1597. aastal oli mõisnik Otto Wrangell, 1598. aastal Johan Taube ja pärijad. 1600. aastast Otto Wachtmeister. 1624. a Claus Wachtmeister, temalt pärib poeg, hilisem krahv ja kindral Hans Wachtmeister. 11.07.1672. aastal ostis mõisa Hans Heinrich von Tiesenhausen. 1696. aastal mõis redutseeriti ja kuulutati Rootsi krooni omaks. 

Tiesenhausen müüs 1714. aastal mõisa vürst Eestimaa kindralkuberner Aleksandr Menšikovile, kes ehitas uue elumaja ja nimetas selle Fürsenhofiks. 08.09.1727 vürst arreteeriti ja saadeti Siberisse asumisele, mõis läks Vene kroonile. Mõisa sai rendile Sebastian Ernst von Mannstein (surn. 1747). Seejärel tema lesk Dorothea Manstein (sünd von Dittmar), kes oli rentnik 1757. aastani. 1758. aastal kinkis Venemaa keisrinna Jelizaveta Petrovna Lagedi, Saha ja Viimsi mõisad Tallinna kubernerile, Eestimaa kindralkubernerile, Schleswig-Holstein-Sonderburg-Becki hertsogile 
Peter August Friedrichile igaveseks valduseks.

Mõis on mitu korda olnud ka riigimõis.

Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Rudolf von Harpe.

## Viited

## Välislingid
*
*Lagedi mõis (Jüri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Raivo Ruukel

**Raivo Ruukel** (18. veebruar 1942 Voltveti vald – 17. jaanuar 2016 Otepää) oli Eesti kergejõustikutreener ja spordipedagoog.

Ta lõpetas aastal 1960 Mustla Keskkooli ja hiljem Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 

Ta töötas Eesti Spordigümnaasiumi Otepää Suusakooli direktorina ja Rõngu Keskkooli direktorina.

Tema õpilased on olnud Tiit Pahapill, Tarmo Valgepea, Rein Sokk, Ramon Lindal.

## Viited
Hea Laps

**Hea Laps** on Eestis ilmuv kooliealistele lastele mõeldud ajakiri.

Ajakirja Hea Laps idee algataja on ja peatoimetaja oli aastatel 1994–2018 luuletaja Leelo Tungal.

Ajakirja uus peatoimetaja on lastekirjanik Kätlin Vainola. Ajakiri ilmub 1994. aastast üks kord kuus. Aastatel 1994–1997 oli ajakirja nimi Hea Laps, 1998. aasta 5. numbrist kuni 2011. aastani oli nimi Hea Laps ja Tema Sõbrad ja Sugulased. 2011. aasta kuuendast numbrist on nimi Hea Laps: koolilaste ajakiri. Ajakirja väljaandjaks on olnud Pikker AS, Vaimukirjastuse AS, Eesti Lastekaitse Liit (1994–1997) ja MTÜ Hea Laps (1998–2013). 2014. aastast annab ajakirja Hea Laps välja SA Kultuurileht.

Tegu on peamiselt eesti autorite kirjatöid kasutava lasteajakirjaga, millele kirjutavad jutte ja luuletusi, illustreerivad, saadavad teste, aadresse, nalju ka lapsed ise. Ajakirja püsiautorite hulka kuuluvad Peep Veedla, Aleksei Turovski, Mai Zernask, Lauri Kaare, Lully Gustavson, Mall Türk Vanemuisest, Andres Jakovlev, Sandra Vungi ja paljud teised. Kujundaja on Vivika Kalt.

## Ajalugu
1990. aastate alguses muudeti varasemad lasteväljaanded Säde ja Pioneer noorteväljaanneteks: Sädemest sai Meie Meel ja Pioneerist Põhjanael. Kuna nende väljaannete sihtrühmaks olid juba vanemad klassid ja keskmine kooliiga ning Täheke oli mõeldud just noorematele, siis oligi tarvis midagi ka 3.–5. klassile. AS-i Pikker esimees Vladislav Koržets avas lisaks Heale Lapsele veel ajakirjad Kass ja Koer ning Ristik. Ajakirja Kass ja Koer toimetaja oli Jaan Rannap ning Ristikut toimetas Ilmar Trull.

1995. aastal otsiti uut väljaandjat. Rudolf Rimmel, kes oli tollal ajakirja Noorus kirjandustoimetaja, soovitas äsja Nooruse ostnud AS Vaimukirjastust Kui kirjastus sattus rahalistesse raskustesse, andis Leelo Tungal lahkumisavalduse ning kinnitas patendiametis nime Hea Laps. Vaimukirjastus nimetas oma väljaande Nipitiriks ning tegi veel mõned üksikud numbrid. Aastaks läks ajakiri Eesti Lastekaitse Liidu tiiva alla. 1998. asutati Eesti Kirjanike Liidu ja Kultuuriministeeriumi nõuandel mittetulundusühingu, mis haldas ajakirja kuni 2013. aastani. 2014. aastast annab ajakirja välja SA Kultuurileht.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht – Healaps.ee
Love Army

**"Love Army"** on Austraalia rokkansambli Dallas Frasca 2015. aastal ilmunud album.

## Laulud
# "Success Is The Best Revenge" 02:37
# "You Are Beautiful" 03:34
# "Today" 03:56
# "Suzy's On My Mind" 02:36
# "Lizard Boy" 06:20
# "Here All Along" 03:01
# "The Day That We Were Done" 03:35
# "Love Army" 09:59
# "Rise" 04:12
# "Corazon En La Seda" 05:21
# "Papa Was A Rolling Stone" feat. Whitfield Crane (Ugly Kid Joe) & Sonny Mayo (Sevendust) 05:45
Ruhnu kirikumõis

**Ruhnu kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Runö*) oli kirikumõis Ruhnu kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb mõis Saare maakonda Ruhnu valda.

## Viited
Karuse kirikumõis

**Karuse kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Karusen*) oli kirikumõis Karuse kihelkonnas Läänemaal.

## Viited
Muhu kirikumõis

**Muhu kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Mohn*) oli kirikumõis Muhu kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Saare maakonda Muhu valda.


Muhu pastoraadi ait.JPG|Pastoraadi ait
Muhu pastoraadi tall.JPG|Pastoraadi talli varemed
Muhu pastoraadihoone.JPG|Pastoraadi peahoone küljelt


## Viited

## Välislingid
Noarootsi kirikumõis

**Noarootsi kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Nukkö*) oli kirikumõis Noarootsi kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.

## Viited

## Välislingid
Saarde kirikumõis

**Saarde mõis** (saksa keeles *Pastorat Saara*) oli kirikumõis Saarde kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Saarde valda.

## Viited

## Välislingid
Roio pae

**Roio pae** on liivakivipaljand Ahja jõe paremkaldal Kiidjärve sillast umbes 400 meetrit allavoolu. Roio pae paikneb Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealal. 

Roio pae on kuni 5 meetrit kõrge ja 30 meetrit pikk Burtnieki lademe Härma kihistiku põimkihiline liivakivi paljand.

## Vaata ka
* Ahja jõe ürgoru maastikukaitseala

## Viited
Reigi kirikumõis

**Reigi kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Roicks*) oli kirikumõis Reigi kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Hiiu maakonda Hiiumaa valda.
## Galerii

File:Reigi pastoraat (5).JPG|
File:Reigi pastoraat (9).JPG|
File:Reigi pastoraat (6).JPG|
File:Reigi pastoraat (7).JPG|
File:Reigi pastoraat.jpg|
File:Reigi pastoraadi kelder.JPG|Reigi pastoraadi kelder


## Vaata ka
*Reigi kirik, Reigi Jeesuse kogudus
## Viited

## Välislingid
Reigi mõis

**Reigi mõis** oli mitme Eesti mõisa nimi:
*Reigi kirikumõis (Pastorat Roicks)
*Reigi mõis (Reigi) (Roicks), Kõrgessaare mõisa karjamõis Reigi kihelkonnas Läänemaal
Uueküla mõis

**Uueküla mõis** (saksa keeles *Udenküll*) oli Purtse mõisa karjamõis Lüganuse kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Päri mõis (Türi)

**Päri mõis** (saksa keeles *Perrisar*) oli rüütlimõis Türi kihelkonnas Järvamaal.

## Viited

## Välislingid
*
Luua mõis (Paide)

**Luua mõis** (saksa keeles *Bärenshof*) oli Mäo mõisa karjamõis Paide kihelkonnas Järvamaal.

## Viited

## Välislingid
*
Rahivere mõis

**Rahivere mõis** (saksa keeles *Rahhifer*) oli karjamõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Reopalu mõis

**Reopalu mõis** (saksa keeles *Reopall*) oli rüütlimõis Türi kihelkonnas Järvamaal.

Prääma rüütlimõisa kõrvalmõis.

## Viited

## Välislingid
*
Rikassaare mõis

**Rikassaare mõis** (saksa keeles *Rikkasfer*) oli Särevere mõisa karjamõis Türi kihelkonnas Järvamaal.

## Viited

## Välislingid
*
Keskküla mõis

**Keskküla mõis** (saksa keeles *Kesküll*) oli rüütlimõis Kirbla kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.

Mõis rajati tõenäoliselt 17. sajandil. Rootsi ajalsai  Kuninglik nõunik krahv Claes Tott Keskküla kingiks Rootsi kuningas Gustav II Adolfi käest ja müüs edasi kantsler krahv Erik Oxenstiernale (1624–1656). Mõisate reduktsiooni ajal mõis riigistati, kuid mõis jäeti Carl Gustaf Oxenstierna (1656–1686) kasutada. 

1723. aastal Venemaa keiser Peeter I kinkis mõisa kindral Adam van der Weydele (1667–1720), selle surma järel Venemaa keisrinna Katariina I resolutsiooniga kinnitati mõis Oxenstierna perekonnale. 1725. aastal  müüs kindralmajor Axel Gabriel Oxenstierna  (1679–1755) oma kaaspärijate nõusolekul Keskküla mõisa Henning Otto von Grassile. 1788. aastal  müüs  Henning Otto von Grassi	tütar, Maria Elisabeth von Roemlingen (sünd von Grass) Keskküla mõisa major Anton Friedrich von Maydellile.Anton Friedrich von Maydellilt (surn. 1799) päris mõisa tema poeg, haagikohtunik Karl Gustav Anton von Maydelli (surn. 09.02.1829) ja tema abikaasa Elisabeth Rosina von Maydelli (sünd Funck) ning seejärel  1849. aastal nende poeg Friedrich Nikolaus von Maydell. 1879. aastal pärisid mõisa Friedrich Nikolaus von Maydelli (surn. 16.07.1871) lesk Alma von Maydell (sünd Müller von der Lühnen) ja neli last: Friedrich Paul Oskar von Maydell, Helene Katharina Dorothea von Maydell, Ernst Karl Anton von Maydell, Adelheid (Ada) Julie Elisabeth von Maydell, Alma Luise von Maydell. 1883. aastal müüs Alma von Maydell ja tema neli last Keskküla mõisa Läänemaa kreisisaadik Nikolai von Fersenile  (1829–1896) hinnaga 60 000 hõberubla  ja 19. sajandil ja 20. sajandi algul olid mõisa omanikud Fersenid. 

1897. aastal, Nikolai Gotthard Georg von Ferseni surma järel 1896, pärisid Keskküla mõisa tema 5 poega (Lorenz Nikolai Arthur von Fersen, Erich Bernhard Nikolai Lorenz von Fersen, Kurt Konstantin Ernst von Fersen, Otto Wilhelm Karl von Fersen, Axel Georg Theodor Hermann von Fersen), igaüks 2/14 osas ja 4 tütart (Dorothea (Dora) von Fersen, Margarethe Else Dorothea Nelly von Fersen, Antonie (Tony) Johanna Bertha von Fersen, Helene Auguste Dorothea von Fersen), igaüks 1/14 osas. Neile kinnistati Keskküla ja Kirbla mõis. 1901. aastal läks Keskküla koos Kento maatüki ja Kirbla mõisaga (2262 tessatiini) pärijatevahelisel kokkuleppel parun Axel *Georg* Theodor Hermann *von Fersen*ile (1870–1943).

Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga.

## Viited

## Välislingid
*
*
Guido Muttikas

**Guido Muttikas** (13. august 1925 Tallinn – 10. november 2007 Tallinn) oli eesti ujuja ja soomepoiss.

Õppis Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledžis, peale selle kooli sulgemist 1940. aastal õppis Gustav Adolfi Gümnaasiumis.

1943. aastal tuli Eesti meistriks 400 m vabaujumises, lisaks võitis 1942 ja 1943 Eesti meistri tiitli 4 × 200 m vabaujumises Tallinna Estonia meeskonnas.

1943 novembris siirdus Soome mereväkke, 1944 veebruaris läks üle jalaväkke ja osales 200. jalaväerügemendi ridades kaitselahingutes Karjala kannasel. Naasis Eestisse 1944 augustis, võitles Tartu rindel ja sai haavata. Arreteeriti 1944 oktoobris, viibis vangilaagris Arhangelski oblastis 1954 oktoobrini. Peale vabanemist töötas Tallinnas maalrina.

Ta on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Tunnustus
*1944 I klassi Raudrist
*2000 Kotkaristi V klassi teenetemärk

## Viited
Seira mõis

**Seira mõis** (saksa keeles *Seyer*) oli Vanamõisa mõisa kõrvalmõis Kirbla kihelkonnas Läänemaal.

## Viited

## Välislingid
*
Kangelane

**Kangelane** või **kangelanna** on silmapaistva mehisuse või naiselikkuse poolest tuntud isik, kes on riskides teiste hüvanguks toime pannud erakordse teo ning mida teised on ka täheldanud. Erakordselt vapraid inimesi nimetatakse eesti keeles samuti **sangariteks**. **Kangelane** võiks sama olla on kirjandusteose peategelane.

## Vaata ka

* Heeros
* Protagonist
* Antikangelane
* Sotsiopaatia
Tidriküla mõis

**Tidriküla mõis** (saksa keeles *Didriküll*) oli Taheva mõisa kõrvalmõis Hargla kihelkonnas Võrumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Põllküla mõis

**Põllküla mõis** (saksa keeles *Pöllküll*) oli rüütlimõis Harju-Madise kihelkonnas Harjumaal. 

Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Lääne-Harju valda, Põllküla lähedale.

Mõis rajati 17. sajandil. 

Mõisa viimased omanikud enne 1919. aasta mõisate võõrandamist olid Tritthof'id.

## Viited

## Välislingid
*
*Põllküla mõis (Harju-Madise khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
*
Seliküla mõis

**Seliküla mõis** (saksa keeles *Selliküll*) oli rüütlimõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal.

Mõis rajati 1849 Võhmuta mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Orgmetsa mõis

**Orgmetsa mõis** (saksa keeles *Orgmetz*) oli rüütlimõis Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal.

Mõis rajati 17. sajandi I poolel.

## Viited

## Välislingid
*
Vaida mõis

**Vaida mõis** (saksa keeles *Wait*) oli poolmõis Jüri kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Rae valda.

Mõis asutati 1630. aastatel. 
 	
Mõisal oli aegade jooksul palju omanikke.

## Viited

## Välislingid
*
Kihnu mõis

**Kihnu mõis** (saksa keeles *Kühno*) oli riigimõis Kihnu saarel Tõstamaa kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Kihnu valda.

## Viited

## Välislingid
*
Ühe mõrva kroonika

**"Ühe mõrva kroonika"** on 1965. aastal valminud Saksa DV mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Leonhard Franki romaanil "Jeesuse jüngrid".

## Sisu
Filmi tegevus toimub 1950. aastate keskpaigas ühes Lääne-Saksamaa linnas. Oma ametisseastumise päeval lastakse maha linnapea Zwischenzahl. Tulistaja on noor juuditar Ruth Bodenheim, kes tahtis oma vanemate surma eest kätte maksta. Hoolimata kindlatest süütõenditest Ruthi vastu, sooviksid õiguskaitseorganid toimunu skandaali kartuses kinni mätsida. Erinevalt oma abikaasast dr. Martinist ei taha Ruth mahavaikimisega nõustuda. Ta ei soovi oma mineviku traumaatilisi elamusi unustada. Vanemate surm, milles Zwischenzahl SA-mehena kaasvastutav oli, ei anna Ruthile rahu. Ruth kogus varem Zwischenzahli süü kohta pealtnägijate tunnistusi ja dokumente, kuid ametivõimude poole pöördumine ei andnud mingeid tulemusi. Nii ei jäänudki tal muud üle, kui õigusemõistmine enda kätte võtta. Ruthi kindlameelsus avaldab prokurör dr. Hoffmannile sügavat muljet ja ta otsustab kohtus tema kaitsjaks hakata.

## Osatäitjad
*Angelica Domröse – Ruth Bodenheim
*Ulrich Thein – dr. Martin
*Jiří Vršťala – dr. Hoffmann
*Bohumil Smida – dr. Schäure
*Martin Flörchinger – Zwischenzahl
*Willi Schwabe – Lion Bodenheim
*Antje Ruge – Esther Bodenheim
*Arno Wyzniewski – David Bodenheim
*Norbert Petznick – David Bodenheim lapsena
*Monika Lennartz – Johanna
*Helmut Schreiber – kapten Liban
*Stefan Lisewski – Steve
*Gisela Graupner – valvur
*Hans Klering – direktor
*Siegfried Weiß – dr. Rotholz
*Helmut Bruchhausen – sekretär
*Horst Quednow – politseiülem
*Bruno Müller – kohtunik

## Viited
Lepa mõis

**Lepa mõis** oli mitme Eesti mõisa nimi:
*Lepa mõis (Põlva) (Leppa), Kähri mõisa kõrvalmõis Põlva kihelkonnas Võrumaal
*Lepa mõis (Hargla) (Leppenhof), Koikküla mõisa karjamõis Hargla kihelkonnas Võrumaal
Ranna mõis

**Ranna mõis** oli mitme Eesti mõisa nimi:
*Ranna mõis (Kihelkonna) (*Ranna*), Saaremaal
*Ranna mõis (Muhu) (*Rannamois*), Saaremaal
*Ranna mõis (Püha)) (*Strandhof*), Saaremaal
*Ranna mõis (Kodavere) (*Tellerhof*), Tartumaal

## Vaata ka
*Rannaküla
Kaunispe mõis

**Kaunispe mõis** (saksa keeles *Kaunispäh*) oli rüütlimõis Saaremaal Jämaja kihelkonnas. Nüüdisajal jääb see Saare maakonda Saaremaa valda.

## Ajalugu

1523. aastal läänistati Kaunispe külast ja Salme küla maadest neli adramaad Clawes von Ungernile. Neist kujunes mõis, mis kuulus 1572. aastal Jürgen von Ungernile. 1619. aastal omandasid mõisa Osten-Sackenid, kes olid mõisavaldajad 1786. aastani. 1786−1846 oli see perekond Kräftingi ja seejärel Nolckenite valduses. XIX sajandi lõpul omandasid mõisa Sengbuschid, kellelt see 1919. aastal võõrandati.

## Kaldama karjamõis
Karjamõisa on nimetatud 1798. aastal Mellini kaardil. Mõis tükeldati 1922. aastal.

## Mõisaansambel
Häärber oli tahumata maakivist hoone, mis ehitati XIX sajandi 2. poolel. Hoone nurgad olid dolomiidist. Kõrvalhooneid oli vähe, säilinud on tänapäeval maakivist ait. Park oli väike, selle ääres asus tiik.

## Viited

## Kirjandus
**Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil I. Estland (einschließlich Nordlivland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1985. Lk 203.
*Buxhövden, F. von. *Zweite Fortsetzung von des Herrn Hofraths von Hagemeister Materialen zur Gütergeschichte Livlands, enthaltend Beiträge zu einer älteren Geschichte d. Oeselschen Landgüter und ihrer Besitzer*. Riga: Nicolai Kymmel´s Buchhandlung, 1851. Lk 27-28 http://dspace.ut.ee/handle/10062/44946.
*Praust, Valdo. *Saaremaa mõisad*. Tallinn: Tänapäev, 2006. Lk 78-79.
*Särg, Alo. *Saaremaa mõisad*. Tallinn: Argo, 2007. Lk 39.
*Tiesenhausen, C. J. H. von. *Erste Fortsetzung von des Herrn Hofraths von Hagemeister Materialen zur Gütergeschichte Livlands*. Riga: N. Kymmel, 1843. Lk 186 http://kpbc.umk.pl/dlibra/docmetadata?id=36897&from=publication.

## Välislingid
*Kaunispe mõis Muinsuskaitseameti arhiivis
*
Kauri mõis

**Kauri mõis** (saksa keeles *Kauri*) oli Sõtke mõisa kõrvalmõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal.

## Viited

## Välislingid
*
Kaunivere mõis

**Kaunivere mõis** (saksa keeles *Kaunifer*) oli Kaarma-Loona mõisa kõrvalmõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal.

1785. aastal müüs Jakob Wilhelm von Roemlingen (Römlingen), Kaunivere mõisa David Friedrich von Rehrenile (1758–1810).

Kaunivere mõisas on sündinud jalaväekindral Magnus Alexander Ludwig von Güldenstubbe (1801–1884).

## Viited

## Välislingid
*
*Kaunivere mõis (Kaarma khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kergu mõis

**Kergu mõis** (saksa keeles *Kerkau*) oli Kõnnu mõisa kõrvalmõis Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal. 

## Viited

## Välislingid
*
Kirdalu mõis

**Kirdalu mõis** (saksa keeles *Kirdal*) oli Kurtna mõisa kõrvalmõis Hageri kihelkonnas Harjumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Kiuma mõis

**Kiuma mõis** (ka **Kioma mõis**; saksa keeles *Kioma*) oli rüütlimõis Põlva kihelkonnas Võrumaal.

Mõisa on esmamainitud 1495. aastal. 

Mõis kuulus 16. sajandil Kruse aadlisuguvõsale, 19. sajandil Nolckenite suguvõsale.

Endise Kiuma mõisa süda asub tänases Aarna külas.

## Viited

## Välislingid
*
Koigi mõis (Ambla)

**Koigi mõis** (saksa keeles *Koik*) oli rüütlimõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.

Mõisa omanikud olid Mohrenschildtid.

1908. aastal omandas Koigi ja Aru mõisa parun Otto Gottlieb von Ungern-Sternberg (1845–1928), kes 1916. aastal kinkis Koigi ja Aru mõisa oma pojale Hermann Rudolf Otto von Ungern-Sternbergile (1877–1952).

## Viited

## Välislingid
*
* Koigi mõis (Ambla khk), Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register
Kogula mõis

**Kogula mõis** (saksa keeles *Koggul*) oli riigimõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.

## Viited

## Välislingid
*
Koigi mõis (Pöide)

**Koigi mõis** (saksa keeles *Koik*) oli rüütlimõis Pöide kihelkonnas Saaremaal.

Mõisa omanikud olid Aderkasid.

## Viited

## Kirjandus
**Saaremaa. Maateaduslik, majanduslik ja ajalooline kirjeldus*. Toim. A. Luha. Tartu: Eesti Kirjanduse Seltsi kirjastus, 1933. Lk 707-708 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:276058/251965/page/726.

## Välislingid
*
Kellamäe mõis

**Kellamäe mõis** (saksa keeles *Kellamäggi*) oli riigimõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal.

## Viited

## Välislingid
*
Kilingi mõis

**Kilingi mõis** (saksa keeles *Kurkund*) oli rüütlimõis, hiljem riigimõis Saarde kihelkonnas Pärnumaal.

Kilingi mõisa nimetus on tekkinud Schillingi perekonnanimest, kui 1663. aastal panditi mõis koos Laiksaare karjamõisaga Valentin Schillingule, kelle järglaste käes ta püsis 1752. aastani.

Kilingi mõisa piirides asetsevale teelahkmele asutas mõisnik  1789. aastal kõrtsi mida hakati, nimetama Nõmme kõrtsiks, selle ümber tekkinud asulast on kasvanud Kilingi-Nõmme linn.

## Viited

## Kirjandus
**Pärnumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. A. Tammekann, toim. J. Kõpp, Edg. Kant. − Eesti IV. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1930. Lk 510 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:276047/254587/page/522.

## Välislingid
*
Koorküla mõis

**Koorküla mõis** (saksa keeles *Korküll*) oli rüütlimõis Helme kihelkonnas Viljandimaal.

Rootsi valitsusajal kuulus Helme, Aitsra ja Ala, Koorküla mõis  ning Valga alev Liivimaa aadlilipkonna ooberstile Wolf Heinrich von Anrepile (surn. 1679).

Mõisa omanikud olid Anrepid, Mengdenid, Strykid.

1916. aastast kuni mõisa riigistamiseni 1919. aasta maareformiga olid von Strykid.

## Viited

## Välislingid
*
*Koorküla-Asu mõis (Helme khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Koigu mõis

**Koigu mõis** (saksa keeles *Koik*) oli rüütlimõis Urvaste kihelkonnas Võrumaal.

## Ajalugu
Mõisa omanikud olid Glasenappid ja Derfeldenid. 1799. aastal eraldati Koigu mõisast Anne mõis ja 1804. aastast sai sellest iseseisev rüütlimõis, 1804. aastal eraldati Koigu mõisast alad Lambakülaga metsaga ja müüdi Truuta mõisana.

Anne ja Koigu mõisa viimane omanik oli aastatel 1917−1919 Adele Sophie Friederike von Radloff (sündinud Hechel; 1857−1931).

## Viited

## Välislingid
*
*Koigu mõis (Urvaste khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Koltse mõis

**Koltse mõis** (saksa keeles *Koltz*) oli mõis Jämaja kihelkonnas Saaremaal.

Rüütlimõisast on teateid 17. sajandi algusest. Ekesparred ostsid selle 1835. aastal, pärast 1889. aastat kuulus Olbrüki mõisa alla.

## Viited

## Välislingid
*
Krabi mõis

**Krabi mõis** (saksa keeles *Schönangern*) oli rüütlimõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal.

Mõisa omanikud olid Rosenid.   1818. aastal omandas Liivimaa aadli krediidiühing Roosa ja Krabi mõisad. 1821. aastal müüs Liivimaa aadli krediidiühing Roosa ja Krabi mõisad Karl Otto von Transehele, 1838. aastal omandas  Roosa ja Krabi mõisad pärandavara jagamise lepinguga  sillakohtunik Heinrich Robert Eugen von Transehe (1806–1882), kes müüs 1843. aastal Roosa ja Krabi mõisad John von Jürgensonnile ja Woldemar von Hagemeisterile ning 1845. aastal  läksid Roosa ja Krabi mõis John von Jürgensonni ainuomandisse.

## Viited

## Välislingid
*
*Krabi mõis (Rõuge khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Krüüdneri mõis

**Krüüdneri mõis** (saksa keeles *Krüdenershof*, varem *Lintz*, *Schwitzhof*, *Suitshof*, *Suitz* ja *Sutz*) oli rüütlimõis Tartumaal Kambja kihelkonnas. Tänapäeval asub Põlva maakonnas Kanepi vallas.

## Ajalugu

Krüüdneri mõisa kohta on esimesi teateid 1547. aastast (*Hof tho Sutz*), mil see kuulus Jürgen Fölckersahmile. Södermanlandi hertsog Karl IX läänistas selle Krüdeneri perekonnale, kelle järgi sai mõis oma praeguse nime. 

1629. aastal doneeriti mõis Hermann von Gordianile ja 1658. aastal omandas selle Reinhold von Glasenapp. 1673. aastal läänistati mõis Schoultz von Ascheradeni suguvõsale, kelle valdusse jäi see 1840. aastani.  1765. aastal asutati mõisas mõisakool.

1840−1919 kuulus mõis Maydellidele..

## Viited

## Kirjandus
*Praust, Valdo. *Tartumaa mõisad*. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 148-149.
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 28-29 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001239,00044.html?prozent=.
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 170 http://www2.kirmus.ee/grafo/index.php?ID=697.

## Välislingid
*
*Krüüdneri mõis Rahvusarhiivi Kinnistute registris
*Krüüdneri mõis Kultuurimälestiste riiklikus registris
Kukevere mõis

**Kukevere mõis** (saksa keeles *Kuckofer*) oli rüütlimõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.

Mõisa omanikud on olnud Douglased ja Wreded.

## Viited

## Välislingid
*
*Kukevere mõis. Inventariseerimine, Kultuurimälestiste riiklik register
*Kukevere mõis, Eesti mõisaportaal
Kurevere mõis

**Kurevere mõis** (saksa keeles *Kurrefer, Kurefer*) oli Väike-Rõude mõisa kõrvalmõis Martna kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.

## Viited

## Välislingid
*
Kupna mõis

**Kupna mõis** (saksa keeles *Kupna*, *Kupnal*) oli Küti mõisa kõrvalmõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
*Kupna mõis (Viru-Jaagupi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kurkse mõis

**Kurkse mõis** (saksa keeles *Kurks*) oli poolmõis Risti kihelkonnas Harjumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Kuuda mõis

**Kuuda mõis** (saksa keeles *Kuda*) oli poolmõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal.

Kuuda mõis eraldati Tolli mõisast 1863. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Kurge mõis

**Kurge mõis** (saksa keeles *Kurküll*) oli Lehtse mõisa kõrvalmõis Ambla kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõisasüda Läste külla Tapa valda Lääne-Viru maakonda.
## Omanikud
Kurge mõis rajati 18. sajandil, kuuludes 1706. aastal Hanz von Saltzale. 1739. aastal läks mõis edasi Karl Gustav von Wrangellile (surn. 1757). 1750. aastal sai omanikuks Christine Charlotte von Frisell. 1782. aastal sai mõisaomanikuks C.C. von Friselli poeg Christian David von Frisell (surn. 1799). Viimase vennatütar Charlotte Dorothea von Frisell (surn. 1813) abiellus 1811. aastal Alexander von Hoyningen-Huenega (surn. 1819) Lehtse mõisast ning sai ka Kurge mõisa omanikuks. 1840. aastal oli mõis veel iseseisev rüütlimõis, 1850 juba kuulus Lehtse mõisa alla. Kurge mõisa viimane omanik oli Friedrich Georg Alexander von Hoyningen Huene (surn. 1921)
## Mõisahooned
Kurge mõisa peahoone on tunduvalt ümber ehitatud, võib pärineda 19. sajandi lõpust. Säilinud kõrvalhooned seisavad tühjalt. 
Esialgne mõisahoone ei ole säilinud, see on tundmatuseni umber ehitatud elumaja.

1887. aastal valminud Kurge piiritusevabrik oli toona Järvamaa suurim, piiritusevabrikul oli telefoniühendus Lehtse mõisaga. 1914. aastal töötas Kurge piiritusevabrikus 27 töölist, 1920. aastal taastati piiritusetehase töö ning viinavabrik töötas 1979. aastani. 
## Viited

## Välislingid
*
*Kurge mõis, www.tapamuuseum.ee
Käblaküla mõis

**Käblaküla mõis** (saksa keeles *Kebbeldorf*) oli Käblamõisa mõisa kõrvalmõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Haapsalu linna.

## Viited

## Välislingid
*
*Käblaküla mõis (Ridala khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kuivastu mõis

**Kuivastu mõis** (saksa keeles *Kuiwast*) oli rüütlimõis Muhu kihelkonnas Saaremaal.

Mõisa omanikud olid Buxhoevedenid, sh  Saaremaa maanõunik Matthias Christoph von Buxhoeveden  (1754–1814) ja Saaremaa maamarssal Peter Wilhelm von Buxhoeveden  (1784–1788).

.

## Viited

## Välislingid
*
Kurtna mõis (Hageri)

**Kurtna mõis** (saksa keeles *Kurtna*) oli rüütlimõis Hageri kihelkonnas Harjumaal.

Mõisa omanikud olid Wrangellid, Klugelnid, Fresed, Rehbinderid, Wulfsdorffid, Glanströmid.

## Viited

## Välislingid
*
*Kurtna mõis (Hageri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kärgula mõis

**Kärgula mõis** (saksa keeles *Kerjel*) oli rüütlimõis Urvaste kihelkonnas Võrumaal.

Mõisa omanikud olid Wahlid.

## Viited

## Välislingid
*
Kähri mõis

**Kähri mõis** (saksa keeles *Heimadra*) oli riigimõis Põlva kihelkonnas Võrumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Käblamõisa mõis

**Käblamõisa mõis** (ka *Kablamõisa mõis*; saksa keeles *Kebbelhof*) oli rüütlimõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõis Lääne maakonnas Haapsalu linnas.

1613. aastal läänistas Rootsi kuningas Gustav II Adolf Käblamõisa Hans Lodele, seejärel läks see leitnant Peter Wulffi ja tema poegade kätte. 17. sajandil kuulus mõis Haapsalu krahvkonnale, kui see läänistati Magnus Gabriel de la Gardiele. 

1892. aastal ostis Käblaküla ja Käblamõisa Haapsalu kodanik Hugo Julius Frischmann. 1911. aastal omandas pärandusejagamise lepingus kokkulepitud tingimustel Käblaküla ja Käblamõisa Dagmar von Nocks (sünd Frischmann) ja 1919. aasta maareformiga mõis riigistati.

## Viited

## Välislingid
*
*Käblamõisa mõis (Ridala khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kuusnõmme mõis

**Kuusnõmme mõis** (saksa keeles *Kusnöm*) oli rüütlimõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal.

Mõisa omanikud olid teiste seas Tollid, Hoyningen-Huened.

## Viited

## Välislingid
*
Kärdlamõisa mõis

**Kärdlamõisa mõis** (saksa keeles *Kertelhof*, vene keeles *Мз. Кертельгофъ; Им. Кертельгофъ*) oli Suuremõisa mõisa kõrvalmõis Hiiumaa Pühalepa kihelkonnas Läänemaal.

## Viited
Kärmu mõis

**Kärmu mõis** (saksa keeles *Kermo*) oli Aaspere mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal. 

Nüüdisajal jääb mõisasüda Lääne-Viru maakonna Haljala valla Kärmu küla territooriumile.

## Viited

## Välislingid
*
Käsmu mõis

**Käsmu mõis** (saksa keeles *Kasparwiek*) oli Aaspere mõisa kõrvalmõis Haljala kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Kõnnu mõis (Torma)

**Kõnnu mõis** (saksa keeles *Kondo*) oli rüütlimõis Torma kihelkonnas Tartumaal.

Mõisa omanikud olid Liphartid.

## Viited

## Välislingid
*
Kõnnu mõis (Võnnu)

**Kõnnu mõis** (saksa keeles *Aya-Kondo*) oli Rasina mõisa kõrvalmõis Võnnu kihelkonnas Tartumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Leila mõis

**Leila mõis** (saksa keeles *Leilis*) oli Kalju mõisa kõrvalmõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.

## Viited

## Välislingid
*
Lehtmetsa mõis

**Lehtmetsa mõis** (saksa keeles *Lechtmetz*) oli poolmõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.

## Viited

## Välislingid
*
*Lehtmetsa mõis, Kultuurimälestiste riiklik register
Lemmatsi mõis

**Lemmatsi mõis** (saksa keeles *Ruhenthal*) oli poolmõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal.

## Viited

## Kirjandus
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 51 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001239,00067.html?prozent=.

## Välislingid
*
Leisi mõis

**Leisi mõis** (saksa keeles *Laisberg*) oli riigimõis Karja kihelkonnas Saaremaal.

## Viited

## Välislingid
*
Kõnnu mõis (Pärnu-Jaagupi)

**Kõnnu mõis** (saksa keeles *Könno*) oli rüütlimõis Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal.

Mõisa omanikud olid teiste seas Staalid, Keyserlingid.

## Viited

## Välislingid
*
Käända mõis

**Käända mõis** (saksa keeles *Kända*) oli rüütlimõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.

Mõisa omanikud olid Handtwigid.

## Viited

## Välislingid
*
Lepa mõis (Põlva)

**Lepa mõis** (saksa keeles *Leppa*) oli Kähri mõisa kõrvalmõis Põlva kihelkonnas Võrumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Loja mõis

**Loja mõis** (saksa keeles *Loja*) oli Suuremõisa mõisa kõrvalmõis Pühalepa kihelkonnas Läänemaal.

Loja mõis moodustati 1783. aastal Hiiesaare ja Suuremõisast juurde tulnud talumaadest ning inimestest. Krahv Jakob Pontus Stenbock (surn. 1824) loovutab veel oma eluajal Loja ja Vilivalla mõisad oma vanemale pojale ooberst krahv Jacob Wilhelm Stenbockile.  1800. aastal pantis  krahv Jacob Wilhelm Stenbock Loja, Vilivalla ja Partsi mõisad kammerhärra parun Otto Reinhold Ludwig von Ungern-Sternbergile. 

1909. aastal omandas Partsi (809 tessatiini), Loja (3123 tessatiini) ja Vilivalla mõisad Kovenski kubermangu mõisnik Clemens Zvõtsevitð, kuid müüdi 1913. aastal võlgade katteks oksjonil Doni Agraarpangale ning 1913. aastal müüdi Partsi (809 tessatiini), Vilivalla, Loja (3123 tessatiini) ja maakoht Suuremõisa mõisast Talurahva Põllupangale. 

## Viited

## Välislingid
*
*Loja mõis (Pühalepa khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Lontova mõis

**Lontova mõis** (saksa keeles *Blücher*, *Port-Kunda*) oli poolmõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Raeküla mõis

**Raeküla mõis** (saksa keeles *Raeküll*) oli Pandivere mõis kõrvalmõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
*Raeküla mõis (Väike-Maarja khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Reiu mõis

**Reiu mõis** (saksa keeles *Reidenhof*) oli linnamõis Pärnu kihelkonnas Pärnumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Randvere mõis

**Randvere mõis** (saksa keeles *Randefer*) oli rüütlimõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal.

Mõisa omanikud olid Ungern-Sternbergid, Buxhoevedenid.

## Viited

## Välislingid
*
Raigla mõis

**Raigla mõis** (saksa keeles *Raigla*) oli Räpina mõisa kõrvalmõis Räpina kihelkonnas Võrumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Ramma mõis

**Ramma mõis** (saksa keeles *Ramma*) oli rüütlimõis Koeru kihelkonnas Järvamaal.

Mõisa omanikud olid Rosenid.

## Viited

## Välislingid
*
Reegoldi mõis

**Reegoldi mõis** (saksa keeles *Weibstfer*) oli riigimõis Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Põhja-Sakala valda.

## Viited

## Välislingid
*
Raigu mõis

**Raigu mõis** (saksa keeles *Raik*) oli rüütlimõis Koeru kihelkonnas Järvamaal.

Mõisa omanikud olid Wrangellid.

## Viited

## Välislingid
*
Roobe mõis

**Roobe mõis** (saksa keeles *Ropenhof*) oli rüütlimõis Helme kihelkonnas Tõrva vallas.
## Ajalugu
Mõisa omanikud olid algul Strykid ja hiljem Erdellid.

1830. aasta paiku rentis Patküla mõisa eestlane Mats Erdell ja 1833. aastal sai ta ka variisiku (Voltveti mõisniku von Stryki) abil Roobe mõisa pandipidaja õigused. 

Pärast rüütlimõisate omamise vabaksandmist kõigi seisuste liikmetele ostis tema poeg Hans Erdell 1867. aastal Roobe mõisa päriseks ja temast sai esimene eesti soost rüütlimõisaomanik.

1939. aastal müüs väidetavalt Saksamaale põgenema asutav eestlasest Roobe mõisa senine omanik Erich Erdell mõisa Valgamaalt Hummuli vallast pärit kauplusepidajale-talunikule Sokkale. Erich Erdell, kelle perekond asus juba Saksamaal, viibis esialgu veel Eestis – Valgamaa sakslaste volinikuna mahajäänud asju ja varandusvahekordi korraldamas.

## Viited

## Välislingid
*
*Roobe mõis (Helme khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Rootsiküla mõis

**Rootsiküla mõis** (saksa keeles *Rotziküll*) oli rüütlimõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal.

Mõisa omanikud olid Stackelbergid, Anrepid.

## Vaata ka
*Rootsi mõis

## Viited

## Välislingid
*
Rägavere mõis (Ambla)

**Rägavere mõis** (saksa keeles *Reggafer*) oli Linnape mõisa kõrvalmõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.

Esimesed teated Rägavere mõisast pärinevad 1569. aastast, 1569. aastal sai Rägavere mõisa omanikuks Tomas Vegesack (surn. 1570). Vegesacki järel ostis mõisa Johan Berendes ning pärast tema surma kuulus see tema pojale, Riia linna ja lossi asehaldurile Joachim Berendsile (1575– 1623). 

1654. aastal kinkis Rootsi kuninganna Kristiina Rägavere mõisa Johann de Rodesile,  mõisa järgmised omanikud olid 1663. aastast Berend Otto von Lieven ning 1696. aastast oli mõisa omanik Bogislaus von der Pahlen. 1782. aastal ostis mõisa Wilhelm Rudolf von Patkul, kuni selle ajani olid Rägavere mõisal Jootme mõisaga samad omanikud. 

1811. aastal ostis Rägavere, Põriki ja Pruuna mõisad aga von Dellingshausen Pruuna mõisast. Lõpuks, 1860. aastal läks mõis Gotthard Hermann Ferdinand von Baumgartenile (surn. 1905) Linnape mõisast. 1870. aastal ühendati Rägavere mõis Linnape mõisaga. Rägavere mõisa viimaseks omanikuks jäi Constantin von Baumgarten (surn. 1945).

## Viited

## Välislingid
*
*Rägavere mõis (Ambla khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kullamaa mõis

**Kullamaa mõis** oli mitme Eesti mõisa nimi:
*Kullamaa kirikumõis
*Suure-Kullamaa mõis
*Väike-Kullamaa mõis
Rahuoru mõis

**Rahuoru mõis** (saksa keeles *Friedenthal*) oli Torma mõisa kõrvalmõis Torma kihelkonnas Tartumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Aru mõis (Ambla)

**Aru mõis** (saksa keeles *Arrohof*) oli Lehtse mõisa kõrvalmõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.

Aru mõis on rajatud 17. sajandi lõpupoole, iseseisva mõisana eksisteeris Aru mõis üle saja aasta. 

## Omanikud
Aru mõisa esimene valdaja oli Detloff J. von Saltza, kes oli Lehtse mõisniku Anton Philipp von Saltza poeg. Sel ajal oli Aru mõis Lehtse kõrvalmõis. 1686. aastal eraldas Aru mõisa Lehtse mõisast Anton Philipp von Saltza oma poja Anton Friedrich von Saltza jaoks.

1713. aastal sai Aru mõisa omanikuks Philipp Johann von Bruemmer. 1726. aastal ostis Aru mõisa Alexander Clapier de Cologne (surn. 1743) Ontikalt. Clapier de Colongue suguvõsa kätte jäi Aru kuni 1764. aastani. Seejärel olid rentnikeks parun Otto Jakob Bielski ning Andreas Ludwig von Schonert. 

1782. aastal ostis mõisa David von Frisell (surn. 1803) Jootmelt, tema tütar Charlotte Dorothea (surn. 1813) abiellus 1811. aastal Alexander von Hoyningen-Huenega (surn. 1819) Lehtsest, mõis jäigi abielu kaudu Hoyningen-Huenede kätte kuni võõrandamiseni 1919. aastal. Aru mõisa viimane omanik oli Lehtse mõisnik Friedrich Alexander Hoyningen-Huene (surn. 1921).

## Mõisahooned
Aru mõisa peahoone oli keskmise suurusega liigendatud puithoone, osalt ühe- ja osalt kahekorruseline, mis ehitati 19. sajandi teisel poolel, peahoone juurdeehitis aga 19. sajandi lõpuveerandil. Puidust peahoone on tänapäevaks hävinenud, alles on vaid kõrgel künkal maakividest vundamendi jäänused.

## Viited

## Välislingid
*
*Aru mõis Tapa muuseumi kodulehel
*Aru mõis (Ambla khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

‎
Vana-Kastre piiskopilinnus

**Vana-Kastre piiskopilinnus** (saksa keeles *Oldentorne, Oldenturn*) asub Tartu maakonnas Kastre vallas Vana-Kastre külas.

## Linnus

Linnust hakati ehitama Emajõe ja Luutsina jõe ristumiskohale 1242. aastal, kuid ürikuliselt on linnust esmamainitud alles 1343. aastal. Linnus toimis eelkõige kui teetõkkelinnuse ja tollipunktina. Võimalik, et pealinnuse kohal võis 13. ja 14. sajandi vahetusel algselt asuda torn-linnus. Piiskopilinnus koosnes pealinnusest, parhammüürist ja eeslinnusest, mida kaitses veega täidetud vallikraav. Piiskopilinnus oli neljakandiline. 

Tänapäeval on linnusest järel vaid napid maakivi- ja tellismüüride fragmendid.

## Linnuse hävimine

Piiskopilinnus sai esimesi purustusi juba Liivi sõja alguses. Linnus taastati, kuid hävines lõplikult Vene-Rootsi sõjas 1656. aastal.

## Vaata ka

*Uue-Kastre piiskopilinnus

## Viited

## Välislingid

*
Järvajõe mõis

**Järvajõe mõis** (saksa keeles *Jerwajöggi*) oli rüütlimõis Ambla kihelkonnas Järvamaal, tänapäeva Järvajõe küla lähedal Tapa vallas Lääne-Viru maakonnas.

Mõis rajati 17. sajandil.

## Viited

## Välislingid
*
*Järvajõe mõis (Ambla khk) Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kaarli mõis (Ambla)

**Kaarli mõis** (saksa keeles *Karlshof*) oli Saksi mõisa kõrvalmõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.  Praegune asukoht - Vahakulmu küla, Tapa vald Lääne-Viru maakonnas.

Mõis rajati 1770. aastatel Kuru ja Räsna mõisast eraldatud aladest. Kuulus Baggehufwudtidele, 1834. aastal läks mõis krahv Peter Manteuffelile. Mõisa viimane omanik oli Margarete von Brevern.

Mõisa peahoone pole säilinud.

## Viited

## Välislingid
*
*Kaarli mõis (Ambla khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
*Kaarli mõis, www.tapamuuseum.ee
Linnape mõis

**Linnape mõis** (saksa keeles *Linnapäh*) oli rüütlimõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.

Mõis rajati 17. sajandil, täpsemalt 1617. aastal. Linnape mõisa kõrvalmõis oli Rägavere mõis, 1824. aastal eraldati Linnape mõisast poolmõisana Lehtmetsa mõis, kuid omanikuks jäi von Derfeldenid. Linnape mõisal oli ka Märjandi karjamõis, mis pole tänapäevani säilinud.

## Mõisaomanikud
Linnape mõisa esimeseks omanikuks sai Matthias von Stauden. 1684. aastal läks mõis Georg von Staali valdusse. Von Staalide perekonna valduses püsis mõis kuni 1767. aastani, kui uueks omanikuks sai Frommhold Johann von Derfelden. 

1834. aastal ostis Linnape mõisa Friedrich Adolph von Dellingshausen. 1850. aastal rentis tema poeg Friedrich Alexis von Dellingshausen mõisa Linnape mõisa parunile Paul Andreas Vietinghoffile.

Alates 1860. aastast kuni võõrandamiseni 1919. aastal kuulus Linnape mõis von Baumgarteni suguvõsale, mõisa ostis Gotthard Herman Ferdinand von Baumgarten. Mõisate võõrandamise ajal oli Linnape mõisa omanikuks eelmise valdaja poeg Constantin von Baumgarten.

## Mõisahooned
1864. aastal, von Baumgartenite ajal, ehitati ka osaliselt siiani säilinud kahekorruseline puidust historitsistlik mõisa peahoone. Omapäraseks muudavad selle omalaadsed puidust aknaraamistused ja räästakaunistused. Ainulaadne on ka kaunistustega välisuks. Säilinud on üksnes mõisa peahoone parempoolne osa, tõenäoliselt põles mõisahoone vasak tiib 1905. aastal maha. Säilinud on mõned kõrvalhooned, needki varemeis.
## Viited

## Välislingid
*
*Linnape mõis (Ambla khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
*Linnape mõis, www.tapamuuseum.ee
Räsna mõis

**Räsna mõis** (saksa keeles *Resna*) oli rüütlimõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.

Mõis rajati 17. sajandi I poolel. 1627. aastal sai mõisa omanikuks Elisabeth von Bock (surn. 1680) ja seejärel tema pojapoeg Christer Reinhold von Bock (surn. 1693). Edasi läks mõis abielu kaudu von Engelhardtidele ning 1738. aastal von Zeddelmannidele. 19. sajandi jooksul vahetusid omanikud pidevalt kuni 1880. aastani, mil mõisa ostis parun Karl Otto Maydell (surn. 1900) ning lõi koos Kuru mõisa ja Jootme mõisaga fideikomissi. 

1919. aastal oli Räsna mõisa omanikuks parun Otto Wilhelm Eduard von Maydell.

Räsna mõisa peahoone pole säilinud.

## Viited

## Välislingid
*
*Räsna mõis, www.tapamuuseum.ee
Anna kirikumõis

**Anna kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Annen*) oli kirikumõis Anna kihelkonnas Järvamaal.

## Viited

__SISUKORRATA__
Trilli mõis

**Trilli mõis** (saksa keeles *Lilienberg*) oli Saiakopli mõisa kõrvalmõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.

Mõis rajati 1785 Järvajõe mõisast eraldatud alast. 1785. aastal kuulus Trilli mõis Nikolaus von Villeboisle. 1834. aastal läks mõis Georg Friedrich von Wendrichi valdusse. 1854. aastal ostis mõisa doktor Gustav Hieronymus Ehrenbusch. Trilli mõisa viimane võõrandamiseelne omanik oli Arved Kurberg.

Trilli mõisa peahoone on hävinenud, endise mõisa kohale on ehitatud uued hooned, ka kõrvalhoone on lagunenud. 

## Viited

## Välislingid
*
*Trilli mõis, www.tapamuuseum.ee
Uudeküla mõis

**Uudeküla mõis** (saksa keeles *Udenküll*) oli rüütlimõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.

Mõis rajati 1769 Nõmmküla mõisast eraldatud alast.
## Vaata ka
*Uudeküla
## Viited

## Välislingid
*
Anna mõis

**Anna mõisaid** on olnud mitu tükki:
*Anna kirikumõis, Anna kihelkonnas
*Anna mõis (Pärnu-Jaagupi)
*Anna mõis (Nītaure kihelkond)
Korba mõis

**Korba mõis** (saksa keeles *Korba*) oli poolmõis Anna kihelkonnas Järvamaal.

Mõis rajati 1817 Silmsi mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Kõnnu mõis

**Kõnnu mõis** on olnud mitme mõisa nimi:
***[[Kõnnu mõis (Kihelkonna)|Kõnnu mõis]]** Kihelkonna kihelkonnas
***[[Kõnnu mõis (Kuusalu)|Kõnnu mõis]]** Kuusalu kihelkonnas
***[[Kõnnu mõis (Pärnu-Jaagupi)|Kõnnu mõis]]** Pärnu-Jaagupi kihelkonnas
***[[Kõnnu mõis (Torma)|Kõnnu mõis]]** Torma kihelkonnas 
***[[Kõnnu mõis (Võnnu)|Kõnnu mõis]]** Võnnu kihelkonnas