open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Andrus Tins

**Andrus Tins** (s. 1978) on eesti muusik (basskitarr ja elektrikitarr), laulusõnade ja muusika autor, kultuuriuurija ning raamatukujundaja. 

**Muusikaline tegevus**

**Ansamblis Metsatöll** 

Bassist Andrus Tins on Eesti *[[Heavy metal|heavy]]* ja *[[folk metal]]*'i ansambli Metsatöll asutajaliige ja Metsatöllu albumite "Terast Mis Hangund Me Hinge" (debüütalbum aastal 1999, uusversioon/remake 2005. aastal ), "Hiiekoda" (2004) ja "Iivakivi" (2008) muusika ja sõnade kaasautor. Ta kuulus Metsatöllu koosseisu aastatel 1998-2001. Hiljem on üles astunud Metsatöllu asendusbassimängijana (14.12.2019/101232 Madhouse, Rapla; 07.12.2019/10232 Pubi Juudas, Tõrva) ning osalenud Metsatöllu 20. aastapäeva kontsertil 23. veebruaril 2019, Tallinn, Rock Cafe, kus esitasid debüütalbumi lugusid kolmeliikmelise algkoosseisuga. 18. aastase vaheaja järel oli see üks kahest Metsatöllu algkoosseisuga kontsertist 2019. aastal.

**Teistes muusikalistes ühendustes**

Ta on kuulunud samuti folkrock ansambli Must bass läks üle tee (hilisem Must bass) algkoosseisu (2018-2019), kus mängis rütmi- ja soolokitarri. 2018. aastal võitis ansambel festivalil Mooste Elohelü patroon Ingrid Rüütli eriauhinna. On üks ansambli Must bass läks üle tee muusikalise kontseptsiooni loojaid (nt lood ''"Kuhu pean minema?"'', ''"Oi, tule üles"'', ''"Kiku Mardil palju kanu"'' (viimane 2019. a. kontsertsalvestus Mooste Folgikojas)). Lisaks on ta vedanud projekti Rabaööbikud, mille raames salvestas ja produtseeris mitmeid muusikapalasid Mari Hiiemäe laulusõnadele (*[https://www.youtube.com/watch?v=78Wbv4Pu5yE&list=RDGMEMJQXQAmqrnmK1SEjY_rKBGAVM78Wbv4Pu5yE&start_radio=1 "Valged On Tänavad"]* (2021), kus mängis nii bassi, elektri- kui akustilist kitarri). On loonud mitmeid elektroonilise muusika töötlusi ansambli Metsatöll loomingust ("*[https://www.youtube.com/watch?v=NzSRe0ZwcHw Velekeseq noorõkõsõq"]* (2023), "*[https://www.youtube.com/watch?v=eubiEt51hUk Hundiraev"]* (2024)).

**Haridus- ja teadustegevus**

Andrus Tins on õppinud Tartu Ülikoolis sotsioloogiat (BA, MA). Aastast 2023 õpib folkloristika doktoriõppes (doktoritöö teema: *Tehnoloogiafolkloori dünaamikad Eestis 20. sajandi algusest nüüdisajani*) Tartu Ülikooli kultuuriteaduste instituudis. Tema uurimisvaldkonadeks on tehnoloogiafolkloor, tehnoloogiakogemuse kajastumine rahvalikes juttudes, tehnoloogiatega seotud kultuuriuuringud. On avaldanud nii kultuuriuurimuslikke populaarteaduslikke (nt *Tehnoloogiafolkloor aitab üha modernsemas ühiskonnas inimest näha*, *Folkloristid Reet Hiiemäe ja Andrus Tins: tudengid kasutavad tehisaru kriitikavabalt*) kui teadusartikleid (*Narrating Artificial Intelligence (AI) in 2023: An Estonian Case Study on AI Lore*). On pidanud ettekandeid rahvusvahelistel erialastel konverentsidel (WAU, The European Association of Social Anthropologists, ISEE) Indias, Lõuna-Aafrikas, Guatemalas, Norras, Saksamaal jm.

**Mitmesugust**

Lisaks on ta tegelenud raamatute, trükiste ja veebilehtede kujundamisega (Eesti Kirjandusmuuseumi veebilehed jt).
Altevatnet

**Altevatnet** (põhjasaami *Álddesjávri*, arvatavasti  'ohvrikoha järv') on paisjärv Norras Tromsi maakonnas Bardu vallas, teisel pool Rootsi piiri asuvast Torneträskist põhjas.

Altevatnet on suuruselt Norra kümnes ja Tromsi maakonna suurim järv. Tema pindala on 79,7 km² ning suurim sügavus 99 m. Järv on väga pikliku kujuga, fjordilaadne, pikkus 41 km, laius keskmiselt 2 km. Valgala on pindalaga 1254 km².

Suurimad sissevoolavad jõed on Oustoelva ja Gámasjohka idas ning Koievasselva läänes; lühikese Oustoelva jõe kaudu on järv ühenduses Leinavatni järvega. Läänetipust voolab välja Barduelva jõgi, väljavool on tõkestatud 1957–1960 ehitatud tammiga, mille abil järve veetase on reguleeritav kõrgusvahemikus 472–489 m. Veehoidla reservuaari reguleeritav maht on 1,027 km³, vee-energiat kasutavad Barduelva jõel asuvad Innseti, Straumsmo ja Bardufossi elektrijaam.

Domineeriv kalaliik on arktika paalia, muud liigid on järveforell, luts, haug ja ahven.

Läänekaldal asub umbes 400 suvilat.

## Viited
Sarpsborg

**Sarpsborg** on Norra Fredrikstad/Sarpsborgi asula Sarpsborgi vallale kuuluv osa, Østfoldi maakonna ja Sarpsborgi valla halduskeskus. Seda nimetatakse linnaks. Asub Glåma jõe kaldal 85 km Oslost lõunas.

Sarpsburg on vanuselt kolmas linn Norras. Olav Püha pani asula nimeks 1016. aastal *Borg* ja kuni Olavi surmani 1030. aastal oli see Norra pealinn.

Rootsi sõjavägi hävitas linna 1567. Enamik linnaelanikke rändas Glåma jõge mööda allavoolu ja asutas seal uue linna. 1569. aastal külastas seda Taani ja Norra kuningas Frederik II, kelle järgi see sai nimeks Fredrikstad. Mõned inimesed jäid ka Sarpsborgi alale elama. 1839 sai Sarpsborg uuesti linnaks. Tänapäeval on Sarpsborg ja Fredrikstad kokku kasvanud ning moodustavad Fredrikstad/Sarpsborgi asula, kus on üle 120 000 elanikku.

1960. aastatel oli Sarpsborg kuulus jalgpallimeeskonna Sarpsborg FK poolest, praegu aga rohkem jäähokimeeskonna Sparta Warriors järgi. Tänapäeval on linna tugevaim jalgpalliklubi Sarpsborgi Sparta.

Sarpsborgis asub Borregaardi tselluloosi- ja paberitehas.

Skjebergi linnaosas on suur pronksiaja asulakoht.


Pilt:Jernbanegata Sarpsborg.jpg|Jernbanegata Sarpsborgis
Pilt:Sarpsborg.jpg|Sarpsborgi kesklinn, Roald Amundseni värav


## Välislingid
Barduelva

**Barduelva** (põhjasaami keeles *Álddesjohka*) on jõgi Norras Tromsi maakonnas Bardu ja Målselvi vallas. 

Jõgi saab alguse Altevatneti järvest ja suubub Målselva jõkke. Pikkus umbes 70 km.

Jõel on Innseti HEJ (102 MW), Straumsmo HEJ (130 MW) ja Bardufossi HEJ (35 MW). 

## Viited
Skien

**Skien** on linn Norras, Telemargi maakonna ja Skieni valla halduskeskus.

Skienist on pärit Henrik Ibsen.

Skien on kokku kasvanud Porsgrunniga ja moodustab Porsgrunni/Skieni asula.

Skien on Jõhvi sõpruslinn.

## Viited

## Välislingid
Sarpsborgi vald

**Sarpsborgi vald** on vald Norras Østfoldi maakonnas. Valla keskus on Sarpsborg, mis on osa Fredrikstad/Sarpsborgi tiheasustusega paikkonnast.

Praegune Sarpsborgi vald on moodustatud 1992 Sarpsborgi linna, Varteigi valla, Skjebergi valla ja Tune valla liitmise teel. Seepärast nimetatakse teda ka linnaks. Aastatel 2020–2023 kuulus vald Vikeni maakonda.

Sarpsborgi valla sõpruslinnad on Berwick-Upon-Tweed (Suurbritannia), Forssa (Soome), Grand Forks (USA), Petlemm (Iisrael), Struer (Taani) ja Södertälje (Rootsi).

## Viited
Aleksandr Dedjuško

**Aleksandr Viktorovitš Dedjuško** (vene keeles Александр Викторович Дедюшко; valgevene keeles Аляксандр Віктаравіч Дзядзюшка, 20. mai 1962 – 3. november 2007) oli vene näitleja.  Sündinud Vaŭkavyskis. Valgevene päraselt Alaksandr  Dziadziuška.

## Välislingid
* Aleksandr Dedjuško ja tema perekonna mälestussait
Barbara Ward

**Barbara Mary Ward** (23. mai 1914 – 31. mai 1981) oli Briti majandusteadlane.

Ta oli üks esimesi, kes esitas jätkusuutliku arengu mõiste.

Osade allikate kohaselt lõi ta koos Dubos, Renéga tehnosfääri kontseptsiooni. 

## Teosed
*Ward, Barbara; Dubos, René 1972. *[[Only One Earth: The Care and Maintenance of a Small Planet]]*. Suffolk: Penguin Books.
Alden

**Alden** on saar Norras Vestlandi maakonnas Askvolli vallas Dalsfjordeni merepoolse osa Vilnesjordenist mere pool Atløy ja Tvibyrge (idas) ning Værlandeti (läänes) vahel.

Saare pindala on 3,4 km².

## Nimi
Nimi on õigupoolest mäenimi, mis tähendab 'kõrge, väljapaistev'.

## Loodus
Rannik on järsk.

Kõrgeim punkt on Norskehesten (460 m), mis on tuntud meremärk, sest ta paistab kaugele. Mäge hüütakse ka *Den norske hest* ('Norra hobune').

## Asustus
Saare lõunaosas on Aldeni talu.
Magerøya

**Magerøya** (põhjasaami keeles *Máhkarávju*) on saar Norra põhjaosas Finnmargi maakonnas Nordkapi vallas.

Saare pindala on 436,6 km², kõrgeim punkt ulatub 417 m üle merepinna.

Saarele on iseloomulik mägine tundramaastik, kohati kasvab tundrakaske.

Magerøyal asub Nordkapi neem, mis pakub turistidele suurt huvi. Et suurendada külastajate arvu, rajati aastatel 1993–1999 Nordkapi tunnel, mille pikkus on 6,87 km ja mis küündib 212 m merepinnast allapoole. Rajamise ajal oli see maailma pikim ja sügavaim merealune tunnel. Isegi suvel võib tunnelis tekkida udu või jää.

Hurtigruteni parvlaevad ühendavad Magerøya saart Honningsvågiga; sooja Põhja-Atlandi hoovuse tõttu on meri saare ümber jäävaba.


Pilt:Mageroya E-69 road.jpg|Vaade Euroopa maanteelt E69
Pilt:Tunel na wyspe Mageroya.jpg|Sissepääs Nordkapi tunnelisse
Pilt:Nordkapp Skarsvåg.JPG|Skarsvågi küla
Padrun

**Padrun** on vint- või sileraudsetes tulirelvades kasutatav laskemoonaliik.
Süütepõhimõtte järgi liigitatakse padruneid ääretulepadruniks ja kesktulepadruniks.

Padrun koosneb reeglina kuulist, hülsist ("kestast") koos süütekapsliga ja hülsis asuvast heitelaengust püssirohust. Monoliitse heidetava kuuli asemel võivad hülsis olla haavlid või kartetšid, samuti näiteks valgus/signaal leeklaengud.

Padrunite liigitus eesmärgi järgi: 

*lahingupadrunid (teravmoon),
*paukpadrunid, 
*gaasipadrunid. - (padrunis rõhu all sisalduv gaasilaeng)

Vastavalt relvale ehk kaliibrile eristatakse:

*vintpüssipadruneid ehk kuulipildujapadruneid, 
*(poolpikki) automaadipadruneid, 
*revolvripadruneid, 
*püstolipadruneid, mida kasutatakse püstolites ja püstolkuulipildujates
*sportrelvapadruneid.

Paukpadruneid kasutatakse lasu imiteerimiseks ja neil, kas puudub kuul (kuuli asemel on hülsi ots kinni pressitud) või on kuul tehtud materjalist (tavaliselt puust), mis puruneb hõlpsalt tulistamisel relva raua suudmele paigaldatud lõikuri abil.

Õppepadrunid on kahjutud ja neid kasutatakse väljaõppes kas näidistena või laadimisharjutusteks.




## [[NATO]]
*STANAG 4172 5.56×45mm NATO, eellane on .223 Remington
*STANAG 2310 7.62×51mm NATO, eellane on .308 Winchester
*STANAG 2310 9×19mm NATO ehk Parabellum
*STANAG 4383 12.7×99mm NATO ehk .50 BMG *Browning machine gun*

Pilt:9x19mm Parabellum.svg|9x19 mm
Pilt:5.56x45mm NATO.jpg|5.56x45mm NATO
Pilt:7.62x51 NATO dimensions.png|7.62x51 mm
Pilt:50 bmg 12.7x99.svg|12.7x99 mm


## [[Venemaa]]
*5.45×39mm AK-74, A-91, AK-101, AK-102
*7.62×39mm, AK-47, AKM, A-91, RPD, RPK
*7.62×54mmR Mossin-Nagant, SVD-63, SV-98
*9×18mm Makarov, selle eellane on 9×18mm Ultra, Makarovi püstol
*12.7×108mm DŠK, ŠVAK, Berezin UB, Afanasjev A-12.7, JakB-12.7

## Vaata ka

* C.I.P. Commission Internationale Permanente pour l'épreuve des armes à feu portatives, Permanent International Commission for the Proof of Small Arms

## Viited
Jostedalsbreen

**Jostedalsbreen** või **Jostedali liustik** on suurim liustik Mandri-Euroopas. Liustik paikneb Lõuna-Norra läänerannikul Vestlandi maakonnas. Teravmägede saarestikus on ka suuremaid liustikke.

Jostedalsbreen asub Lusteri, Sogndali, Sunnfjordi ja Stryni vallas. Piirkonna kõrgeim koht on Lodalskåpa 2083 m kõrgusel. Liustik on 480 km² suurune.

Jostedalsbreeni rahvuspark asutati 1991. aastal, selle pindala on 1310 km².
Oma laulu ei leia ma üles

**"Oma laulu ei leia ma üles"** on eesti laul, mille meloodia autor on Valter Ojakäär ja sõnade autor Leelo Tungal. 

Laulu kirjutas Valter Ojakäär 1966. aastal, selle esmaesitajaks oli Heli Lääts. Videosalvestis laulust Heli Läätse esituses on osaks Eesti Telefilmi muusikafilmist "Meloodia 67". 1974. aastal salvestas plaadifirmas Meloodia laulu eesti ja vene keeles Jugoslaavia laulja Ljiljana Petrović. 1998. aastal ilmunud Valter Ojakääru kogumikalbumil "Meeletu maailm" esitab laulu Ilona Aasvere (Tiit Kikase seade).

Ansambel Metsatöll tegi laulust oma töötluse, mis ilmus 2005. aastal albumil "Terast mis hangund me hinge 10218". Metsatöllu esituses kasutati laulu 2008. aastal esilinastunud seriaali "Tuulepealne maa" tunnusmuusikana.

Valter Ojakääru 85. sünnipäeva kontserdil esitas laulu "Oma laulu ei leia ma üles" Evelin Pang. Laulu on esitanud ka Tallinna Ülikooli kammerkoor 2009. aastal Eesti Televisiooni võistlussaates "Laululahing". 2012. aastal ilmunud albumil "Kuldne põld" esitab sama laulu Maarja-Liis Ilus.

## Viited

## Välislingid
*YouTube: "Oma laulu ei leia ma üles" esitab Heli Lääts
*YouTube: "Oma laulu ei leia ma üles" 4K Upscaled
*
Frami muuseum

**Frami muuseum** (norra keeles *Frammuseet*) on muuseum, mis räägib Norra polaaravastus- ja uurimisretkedest. Muuseum asub Oslos Bygdøy saarel, uurimislaeval Fram.

Muuseum avati 20. mail 1936 ja see tutvustab Norra polaaralade avastamist ja uurimist ning kolme polaaruurijat Fridtjof Nansenit, Otto Sverdrupit ja Roald Amundsenit.

Muuseumis eksponeeritakse samuti polaaralade loomi, näiteks jääkarusid ja pingviine.

*Offisielt nettsted
*Frammuseets offisielle facebook side

## Viited
Viikingilaevade muuseum

**Viikingilaevade muuseum** (norra *Vikingskipshuset* 'Viikingilaevamaja') asub Bygdøy poolsaarel Oslos, Norras. See on osa Oslo Ülikooli Kultuuriajaloo muuseumist. Muuseumis eksponeeritakse selliseid viikingiajastu laevu nagu Osebergi laev, Tune laev ja Gokstadi laev ning leide Borre kääbastest ja mujalt.

## Ajalugu

1913. aastal tegi Oslo arheoloogiaprofessor Gabriel Gustafson ettepaneku ehitada hoone 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses leitud viikingiaegsete esemete jaoks. Osebergi ja Gokstadi laeva oldi juba aastaid hoitud ajutistes hoonetes Oslo ülikooli juures. Hoone rajamiseks kuulutati arhitektuurikonkurss, mille võitis Arnstein Arneberg.

1926. aastal valmis ruum Osebergi laeva jaoks. 1932. aastal valmisid ruumid Gokstadi ja Tune laeva jaoks. Teine maailmasõda lükkas muuseumi täielikku valmimist edasi. 1957. aastal valmisid viimased ruumid ning sinna viidi ülejäänud Osebergi kalmest saadud leiud.

## Laevade äraviimisplaanid
2006. aastal toetas Oslo Ülikool Norra Ajaloomuuseumi plaani viia laevad ja muud hauapanused tulevasse muuseumi Bjørvikas. Norras tekitas see elava arutelu. Laevade teisaldamise vastased väidavad, et laevad ja hauapanused on transportimiseks liialt õrnad. Laevade äraviimise pooldajad väidavad, et senine muuseum on tuleohtlik ja ülerahvastatud.

## Välislingid
*http://www.khm.uio.no/vikingskipshuset/
Emanuel Vigeland

**Emanuel Vigeland** (2. detsember 1875 Halse – 22. detsember 1948 Oslo) oli Norra maalikunstnik, Gustav Vigelandi noorem vend. 

Emanuel Vigeland on tuntud oma altarimaalide ja kirikutesse tehtud freskode, klaasimaalide ja skulptuuride poolest.

Ta rajas endale mausoleumi, mis asub Oslos Slemdalis.

## Välislingid
*http://www.emanuelvigeland.museum.no/museet.htm
Minnesundi raudteesild

**Minnesundi raudteesild** on Dovrebanenil asuv raudteesild Norras Akershusi maakonnas Eidsvolli vallas Minnesundis. Sild ületab Vorma jõe kohas, kus see Mjøsa järvest alguse saab.

Seda silda arvatakse Vorma jõe ja Mjøsa järve piiriks.

Sild on tehtud terasest ja kivist.

Sildeavasid on 12, suurim sildeava on 82 m. Kogupikkus on 362 m või 363 m.

Sild ehitati 1879. aastal Eidsvolli ja Hamari vahelise raudtee Hedmarksbaneni osana ning avati 1879.

Keskmine sildeava laiendati 1913. aastal 62 meetrilt 82 meetrile. Selleks tuli keskmisi sambaid nihutada.

Aastal 1925 ehitati sild ümber kombineeritud maantee- ja raudteesillaks, millel on kummalgi pool raudteesilda üherajaline sõidutee. Aastal 1959 ehitati uus maanteesild (Minnesundi vana sild) ning 1965 lammutati raudteesilla maanteesosad.

Praegu on sild kasutusel Dovrebaneni osana.

Riiklik teede, sildade ja teedega seotud kultuurimälestuste kaitseplaan ("Nasjonal verneplan for veger, bruer og vegrelaterte kulturminner") nägi ette Minnesundi raudteesilla, Minnesundi vana silla ja Minnesundi uue silla ning 1800. aastast pärineva parvekai kaitse alla võtmise. Riigiantikvaar (Riksantikvaren) võttis 17. aprillil 2008 kaitse alla mõlemad maanteesillad, kuid raudteesild jäi kaitse alla võtmata.

## Vaata ka
* Norra sildade loend

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne saidil broer.no
* Store Norske Leksikoni
Grip

**Grip** on mahajäetud kaluriküla Norras, see asub Kristiansundi valla koosseisu kuuluva Gripi saarestiku suurimal, Gripholmeni saarel.

Esimesed märkmed asustusest Gripis pärinevad 9. sajandist. Hansa liidu ajal hoogustus kalaeksport Norra kaluriküladest, kaasa arvatud Gripist. Küla kuulus enne reformatsiooni 1536. aastal Norra peapiiskopile. 

1728. aastal ostis Trondheimi kaupmees Hans Horneman kuningas Frederik IV käest Gripi küla. Külas elanud kalamehed pidid oma saagi müüma kaupmeestele nende määratud hinna eest. Kokkulepe kehtis 1893. aastani. 

1796. aastal hävitas torm suurema osa kalurikülast ning sama juhtus ka 1804. aastal. Esimesed muulid rajati aastal 1882 ja sadam, kus olid võimelised randuma väikesed laevad, ehitati aastal 1950. 

Rahvaarv saarel on kõikunud juba sajandeid. Praegune tühi küla oli kunagi asustatud ja toimekas koht. Kalapüügi kõrghooaegadel elas seal ligi 2000 kalameest, kes purjetasid ja sõudsid Gripi kõikjalt, et püüda turska. II maailmasõja ajal rahvaarv vähenes. Grip jäi inimtühjaks, kui Hildur ja Kasper Larsen sealt viimasena 1974. aastal enne jõule lahkusid. Hüljatud kalurimajadest on saanud populaarsed suvilad. Suviti on Gripis ligikaudu 250 alaliselt elavat inimest. Saarel puudub veeallikas, kogutakse vihmavett, tualettides lastakse peale merevett ja pesupesemiseks sõidetakse linna. Vanasse koolimajja on ehitatud võõrastemaja ja postkontor.

## Viited
Knud Bergslien

**Knud Larsen Bergslien** (1827 Vossi vald – 27. november 1908 Kristiania) oli norra maalikunstnik ja kunstiõpetaja.

Knud Bergslien õppis kunsti Antwerpenis (1844–1852), Pariisis (1850–1851) ja Düsseldorfis (1855–1869). Üks tema eeskujudest oli Adolph Tidemand. 

Knud Bergslieni tuntumad teosed on "Birkebeinerne" (1869) ja "Oskar II kroonimine" (1875).

Knud Bergslien oli muu hulgas Kristiania kunstikooli direktor. Tema õpilaste hulgas olid Christian Skredsvig, Edvard Munch, Harriet Backer, Lauritz Haaland ja Halvdan Egedius.

Knud Bergslieni vend oli skulptor Brynjulf Bergslien‎.


Diriks av Bergslien.jpg|Kunstnik Carl Fredrik Diriksi portree
K Bergslien Asbjornsen 1870.jpg|Peter Christen Asbjørnseni portree (1870)
Birkebeinerne ski01.jpg|"Birkebeinerne"


## Märkused
*Selles artiklis on kasutatud artikleid [[:en:Knud Bergslien]] [[:no:Knud Bergslien]] ja [[:fi:Knud Bergslien]] seisuga 12. aprill 2009.*
Trondheimi lennujaam

**Trondheimi lennujaam** ehk **Trondheimi Værnesi lennujaam** (norra keeles Trondheim lufthavn, Værnes) on lennujaam Norras Trøndelagi maakonnas Stjørdali vallas. Lennujaam asub Trondheimist ligikaudu 35 kilomeetrit ida pool.

Trondheim on suuruselt neljas Norra lennujaam. 2008. aastal tehti seal 57 402 lennuliigutust ja reisijaid oli 3 474 264. Riigisiseseid lende pakuvad neli lennufirmat 18 sihtkohta. Rahvusvahelisi lende pakuvad samuti neli lennufirmat 14 sihtkohta, sealhulgas igapäevaseid lende Amsterdami, Kopenhaagenisse, Londonisse ja Stockholmi. Kõige tähtsam sihtkoht on Oslo, kuhu lennatakse lennukiga Boeing 737 päeva jooksul 33 korda.
René Dubos

**René Jules Dubos** (20. veebruar 1901 Saint-Brice-sous-Forêt – 20. veebruar 1982 New York) oli prantsuse-ameerika mikrobioloog ja rohelise ideoloogia arendaja.

Ta sündis ja kasvas Île-de-France'is. Tema isal oli nii kodukülas kui ka ümberkaudsetes külades lihapoode. Dubos lõpetas algul keskkooli ja siis Pariisis Riikliku Agronoomiainstituudi. 1927 asus ta tööle USA-sse ja võttis hiljem ka USA kodakondsuse.

Ta pühendas suurema osa oma elust bakteriaalsete haiguste empiirilisele uurimisele ning sellele, et analüüsida keskkonna ja sotsiaalsete olude mõju inimeste heaolule.

Ta eraldas pinnases elavatest mikroorganismidest antibakteriaalseid aineid ja see viis paljude antibiootikumide avastamisele. Ta uuris tuberkuloosi ja kopsupõletikku, omandatud immuunsust ja organismi vastupanu nakkusele. Suurem osa tema teaduskarjäärist möödus Rockefelleri Meditsiiniuuringute Instituudis, mis hiljem nimetati ümber Rockefelleri Ülikooliks, ainult aastail 1942–1944 töötas ta Harvardi ülikoolis meditsiiniteaduskonnas võrdleva patoloogia ja troopilise meditsiini professorina.

Teda peetakse loosungi "Mõtle globaalselt, tegutse lokaalselt" autoriks. Sellega tahetakse öelda, et ülemaailmseid majandusprobleeme saab lahendada üksnes siis, kui arvestatakse kohalikke ökoloogilisi, majanduslikke ja kultuurilisi erinevusi. Esimest korda sõnastati see lause 1978, kuus aastat pärast seda, kui Dubos oli 1972 olnud ÜRO inimkeskkonna konverentsil nõunik.

1979 rõhutas Dubos, et ökoloogiliselt jätkusuutlik käitumine peab algama kodust. Ta uskus, et maailmas tuleb kehtestada kord, kus "looduslikud ja sotsiaalsed üksused säilitavad või saavad tagasi oma identiteedi ja suhtlevad ometi üksteisega arenenud sidesüsteemi kaudu".

Dubos pälvis 1948 Albert Laskeri meditsiini alusuuringute auhinna pinnasebakterite antibiootiliste omaduste avastamise eest ja 1969 Pulitzeri preemia mitteilukirjanduse kategoorias.

## Tunnustus
* 1954 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
* 1979 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## Teosed
* René Dubos. "*So Human an Animal: How We Are Shaped by Surroundings and Events*". New York 1968: Charles Scribner's Sons; 1998 kordustrükk Transaction Publischers New Brunswick, *[http://books.google.ee/books?id=sy-2Gw_YnE0C&printsec=frontcover&dq=So+Human+an+Animal:+How+We+Are+Shaped+by+Surroundings+and+Events&hl=et&sa=X&ei=oag5UsrpOpT04QTpuYCAAg&redir_esc=y#v=onepage&q=So%20Human%20an%20Animal%3A%20How%20We%20Are%20Shaped%20by%20Surroundings%20and%20Events&f=false Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 18.09.2013)<small> (inglise keeles)</small>*] *
* [[Barbara Ward]], René Dubos. "*Only One Earth: The Care and Maintenance of a Small Planet''". Suffolk 1972: Penguin Books.
Gripi saarestik

**Gripi saarestik** on saarestik Norras Norra meres, Kristiansundist 14 km loodes. 

Saarestik koosneb 82 laiust ja kivisest saarekesest. 

Suurim ja ainus elamiskõlbulik saar on Gripholmen. 

Bratthårskolleni saarel asub Gripi tuletorn.

## Vaata ka
*Gripi vald
Brynjulf Bergslien

**Brynjulf Larsen Bergslien** (11. november 1830 Vossi vald – 18. september 1898 Oslo) oli norra skulptor.

Brynjulf Bergslien õppis aastatel 1853–1861 Kopenhaageni skulptorite Jens Adolf Jerichau ja Herman Wilhelm Bisseni juures. Aastal 1861 kolis ta Kristianiasse, kus veetis kogu oma ülejäänud elu, välja arvatud aasta 1864, mil reisis Roomas.

Brynjulf Bergslieni tuntakse eelkõige tänu 1875. aastal valminud Oslo kuningalossi ees seisvale Karl III Johani monumendile, kuid ta on portreteerinud ka mitut väljapaistvat norralast; nende hulgas on kirjamees Peter Asbjørnsen (1891), näitleja Johannes Brun (1902) ja luuletaja Henrik Wergeland (1881). Ta valmistas ka Christian IV monumendi visandi, kuid seda ei teostatud.

Brynjulf Bergslieni õpilaste seas olid teiste hulgas ka Gustav Vigeland ja Wilhelm Rasmussen.

Tema vend oli maalikunstnik Knud Bergslien. 

Aastal 1901 nimetati Brynjulf Bergslieni auks tänav Oslos Frogneri linnaosas Homansbyeni asumis Bergslieni tänavaks.


Brynjulf Bergslien.jpg|Brynjulf Bergslien
Karl III Johan statue.JPG|Karl III Johani monument Oslo kuningalossi ees
Bergslien Asbjornsen 1885.jpg|Peter Christen Asbjørnseni portree


*Selles artiklis on kasutatud artikleid [[:no:Brynjulf Bergslien]] ja [[:sv:Brynjulf Bergslien]] seisuga 12. aprill 2009. ning [http://www.snl.no/Brynjulf_Bergslien artiklit Store Norske Leksikonis]*
Minnesund

**Minnesund** on asula Norras Akershusi maakonnas Eidsvolli vallas koha juures, kus Mjøsa järve lõunasopist saab alguse Vorma jõgi.

Pindala on 0,78 km².

Sihtnumber on 2092 Minnesund.

## Nimi
Asula nimi oli algselt *Minne*. Ta on saanud nime Minne talu järgi. Talu nimi tuleb vanapõhja sõnast *Minni* ('suue'): talu oli kohas, kus Vorma Mjøsast välja voolab.

Kui linna tehti raudteejaam, siis nimetati see Mindesundi jaamaks, et vältida segiminekut Minde jaamaga Bergeni lähedal. See andiski asulale uue nime.

## Rahvastik
Elanike arv:
* 2005: 488 (1. jaanuar)
* 2007: 474 (1. jaanuar) (rahvastiku tihedus 608 in/km²)
* 2008: 494 (1. jaanuar)

## Majandus

Vorma läänekaldal on uus väiketööstuspiirkond.

## Transport
Asula on oma asendi tõttu alati olnud transiitliiklussõlm. Varem viis üle jõe parv. Hiljem ehitati vana Minnesundi sild (*Gamle Minnesundbrue*), uus Minnesundi sild (*Nye Minnesundbrue*; avati 1993), mille ületab maantee E6, ja Minnesundi raudteesild, mille ületab Dovrebanen.

Minnesundis oli Minnesundi jaam, mis on lammutatud.

Maanteelt E6 lähtub põhja poole Gjøviki suunas riksvei 33 ja lõuna poole Vormsundi suunas Vorma idakaldal riksvei 177.

## Tervishoid
Minnesundist läänes on Stensby haigla.

## Kultuur
Minnesundis asub järvelaevanduse muuseum Mjøssamlingene, kus on muu hulgas eksponeeritud 1840. aastate aegne töökoda.

## Viited

## Välislingid
* Store norske leksikon
Hans Kaiva

**Hans Kaiva** (3. mai 1932 Kohtla vald, Ida-Virumaa – 29. september 1999 Tallinn) oli eesti poksija ja poksitreener. 

Ta alustas poksitreeninguid 1949. aastal Kohtla-Järve Kalevis. Ta pidas kokku 144 kohtumist ja võitis neist 108.

Kaiva sai Eesti NSV meistrivõistlustel sulgkaalus (kuni 57&nbsp;kg) kaks korda 3. koha (1951 ja 1952) ning kergekaalus (kuni 60&nbsp;kg) neli korda 2. koha (1953–1954 ja 1958–1959).

Kaiva töötas aastatel 1951–1972 Kohtla-Järvel poksitreenerina. Tema õpilaste hulgas olid ka Pavel Dubovik, Mart Keersalu, Priidik Kippar, Juri Kudrjašov, Arseni Sajankin ja Vladimir Zažogin. Ta oli aastatel 1967–1969 Eesti NSV poksikoondise vanemtreener.

## Tunnustus
*1967 – Kalevi auliige
*2000 – Kohtla-Järvel hakati pidama temanimelist mälestusvõistlust noortele ja juunioritele

## Kirjandus
*Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009

## Välislingid
*
*Hans Kaiva sporditulemused
Gripi vald

**Gripi vald** on endine vald Norras Gripi saarestiku territooriumil. Praegu on ta Kristiansundi valla koosseisus.

Õigus hääletada oli kuni 1884. aastani vaid kinnisvara omavatel meestel. Linnas elav kaupmees omas kaluriküla kõiki maju, seega ei saanud kalurid hääletada. Põhiseaduse muudatustega 1884. aastal anti hääletamisõigus meestele, kes maksid makse. 198 elanikuga Gripi vald moodustati 1897. aastal. 1909. aastal ostsid kalurid laenatud 110 000 krooni eest Gripi küla kinnisvara kaupmees Ludvig Williamsenilt.

Enne Kristiansundiga ühendamist 1964. aastal oli Gripi vald 104 elanikuga Norra väikseim vald. Tänapäeval on Norra väikseimaks vallaks Kvitsøy vald ja väikseima rahvaarvuga vallaks on Utsira vald.

## Viited
Atløy

**Atløy** ehk **Atløyna** on saar Norras Vestlandi maakonnas Askvolli vallas Dalsfjordeni merepoolsest osast Vilnesfjordenist põhja pool.

Ida poole jäävast mandrist lahutab saart Granesundet. Läänepoolne naabersaar on Tvibyrge, kirdes asub Raudøy (Raudøyna), edelas Lauklandsøy (Lauklandsøyna), kagus Sausesundøy (Sausesundøyna).  

Saare pindala on 37,7 km². 

Elanike arv on 480 (2001).  

Saare kõrgeim punkt on Skredvarden (636 m) saare kaguosas. 

Saare suurim järv on loodeosas paiknev Herlandsvatnet. Edelas on Lauklandsvatnet ja Anddalsvatnet, keskel Kjøtjørna, kagus Sætrevatnet ja Skredvatnet, kirdes Granevatnet.

Saar on metsane. 

Asustus on ranna ääres. Põhjaranna idaosas on Høyvika, kagus vana kaubandusasula Sauesund ja Leirvåg, lõunas Vilnes, kus on Vilnesi kirik, läänes Laukeland ja Hærland.

Saare idarannal paikneva Gjerviki sadama kaudu on saarel autoparvlaevaühendus Askvolli ja Furega (vastavalt Vilnesfjordeni põhja- ja lõunakaldal). 

Tegeldakse kalatöötlemise, põllumajanduse ja kalapüügiga. 

## Ajalugu
Saarel on kaljujooniseid. 

Vilnesi kirik on 17. sajandist pärinev puukirik. Vana kirik hävis pikselöögist 1673 ning 1674 ehitati uus. Põranda alt olevat leitud palju inimjäänuseid; seda peeti viikingiaegseks hauaks.  

## Nimi
Atløy sai nime Atle jarli järgi pärast lahingut jarl Håkon  Grjotgardsoniga. Lühikeses lahingus Stavenesvågenis Askvolli vallas Håkon langes ja Atle jarl suri saadud haavadesse pisut hiljem ühes Atløy talus.

## Välislingid
* Store Norske Leksikon
Balabanovo

**Balabanovo** on linn Venemaal Kaluga oblastis Borovski rajoonis. Asub Protva jõe kaldal, 76 km Kalugast kirdes.

Balabanovo küla on esmamainitud 17. sajandil. 1972. aastal sai Balabanovo linnaõigused. 

Linnas asub tikuvabrik ja Stora Ensole kuuluv pakenditehas.

Balabanovot läbib Moskva–Brjanski raudtee. 6 km linnast loodes asub Jermolino lennuväli.

## Viited
Luke vald

**Luke vald** (saksa keeles  *Lugden*)  oli Tartumaal Nõo kihelkonnas asunud eravald. Vallamaja asus Luke külas.

1883. aastal seisis Luke valla hingekirjas 1124 inimest ning valla maadel asus 43 talu.

## Viited
Maasi vald

**Maasi vald** (saksa keeles *Gemeinde Masik*) oli kroonuvald Kuressaare kreisis Pöide kihelkonnas Saaremaal. Vallamaja asus Võhma külas.

1883. aastal oli valla hingekirjas 1519 inimest ja valla territooriumil asus 118 majapidamist.

1. aprillil 1939 arvati vald uue Pöide valla koosseisu.

## Viited
Pühalepa kihelkond

**Pühalepa kihelkond** (lühend **Phl**; saksa keeles *Kirchspiel Pühhalep*) oli kihelkond Läänemaa koosseisu kuulunud Hiiumaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis.

## Piirkonna ajalugu

Kihelkonna ala kuulus 1234. aastast Saare-Lääne piiskopkonda, pärast 1254. aasta maadejagamist Liivi ordule (Maasilinna foogtkonna Pühalepa ametkond keskusega Suuremõisa ordumõisas).

Kihelkonnakirik ehitati eeldatavalt aastatel 1255–1260. Kirikukihelkonda on esmamainitud 1519. aastal kui *kerspel to sunte Laurencius* (Püha Laurentiuse kihelkond). 1522. aastal on kihelkonda esmamainitud Pühalepa nimega seoses Saare-Lääne piiskopi Johannes Kieveli visitatsiooniga.

Rootsi võimu ajal (1563–1710) oli kihelkond 1620. aastast kuni reduktsioonini de la Gardie'de valduses. Tähtsaks sai lubjapõletus- ja laevaehituskoht Suursadam. Hiljem arendasid samu alasid ka Ungern-Sternbergid, kes asutasid Hiiu-Kärdla kalevivabriku. Selle juurde tekkinud asula oli peagi Hiiumaa suurim (Kärdla). 18. sajandi teisel poolel levis kihelkonnas vennastekoguduseliikumine. Aastail 1885–1887 toimus hoogne õigeusku siirdumine. 1890. aastal ehitati Kuri külasse õigeusu Pühalepa Issanda Taevaminemise kirik.

## Pühalepa kihelkonna mõisad
Pühalepa kihelkonnas paiknes ajalooliselt 11 mõisat – neist 1 kirikumõis ja 3 rüütlimõisast peamõisat koos 5 kõrvalmõisaga ning 3 karjamõisat.
*Pühalepa kirikumõis (*Pastorat Pühhalep*)
*Hiiessaare mõis (*Hienhof*)
*Kassari mõis (*Kassar*) rüütlimõis
*Kärdla mõis (*Kertel*) rüütlimõisa staatuses Hiiu-Kärdla kalevivabrik (*Kertel Fabrik*)
*Kärdlamõisa mõis (*Kertelhof*) Suuremõisa kõrvalmõis, endine rüütlimõis
*Loja mõis (*Loja*) Suuremõisa kõrvalmõis
*Partsi mõis (*Pardas*) Suuremõisa kõrvalmõis
*Randvere mõis (*Randefer*)
*Soonlepa mõis (*Soonlep*) Suuremõisa kõrvalmõis
*Suuremõisa ehk Hiiu-Suuremõisa mõis (*Großenhof, Dagö-Großenhof*) rüütlimõis
*Vilivalla mõis (*Williwalla*) Suuremõisa kõrvalmõis
* Valipe karjamõis Suuremõisa karjamõis
* Vohi karjamõis  Suuremõisa karjamõis
* Harjo karjamõis Suuremõisa karjamõis

## Pühalepa kihelkonna vallad
*Kärdla vald (*Kertel*) (1866–1920; seejärel korraldati ümber Kärdla aleviks)
*Suuremõisa vald (*Grossenhof*) (1866–1950; 1935. aastast Pühalepa vald)
*Kassari vald (*Kassar*) (1866–1893; siis liideti Käina vallaga)

## Kihelkonna alad tänapäeval
Tänapäeval kattub kihelkonna ala endise Pühalepa valla alaga, v.a enamus Kassari saarest (Kassari mõis), mis kuulus Käina valda.

## Viited

## Välislingid
*Pühalepa kihelkonnast Eesti mõisaportaalis
*
*
Lapiksamblik

**Lapiksamblik** (*Parmelia*) on samblike perekond *[[Parmeliaceae]]* sugukonnast.

Lapiksamblikud on tavalisimad samblikud puutüvedel ja okstel.

## Liike
**P. ernstiae* – Ernsti lapiksamblik
**P. fraudans* – petlik lapiksamblik
**P. omphalodes* – kriips-lapiksamblik
**P. saxatilis* – kivi-lapiksamblik
**P. submontana* – ripp-lapiksamblik
**P. sulcata* – vagu-lapiksamblik (üks Eesti sagedasemaid samblikuliike)

## Välislingid
* Lapiksamblik andmebaasis eElurikkus
* Fotosid ''Parmelia'' liikidest
Pranglimine

**Pranglimine** on aja peale peastarvutamine Miksikese (Lefo) keskkonnas üle veebiliidese.
Kasutaja osa on kirjutatud JavaScriptis. Idee ja rakenduse autor on Prangli saarel Prangli põhikooli direktorina töötanud Kalev Põldsaar.

## Viited
George Abela

**George Abela** (sündinud 22. aprillil 1948) on Malta poliitik, Malta president (2009–2014).

George Abela lõpetas Malta Ülikooli juristina ning töötas muu hulgas üle 25 aasta ametiühingute tööõiguse spetsialistina.

Aastatel 1982–1992 oli ta Malta Jalgpalliliidu president.

Ta oli aastatel 1992–1998 Tööpartei aseesimees ning 1996–1997 peaministri õigusnõunik. 
Seejärel tekkisid tal erimeelsused partei juhtidega ning 2000. aastast tegeles ta oma erapraksisega.

2008. aastal kandideeris George Abela Tööpartei esimeheks, kuid jäi valimistel alla Joseph Muscatile. 

12. jaanuaril 2009 esitas peaminister Lawrence Gonzi George Abela valitsuse presidendikandidaadiks ning 1. aprillil sai ta heakskiidu parlamendilt. Ta oli 4. aprillist 2009 kuni 4. aprillini 2014 Malta president.

Mais 2012 käis ta presidendina ametlikul visiidil Eestis.

## Tunnustus
*2012 Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Rapsoodia

**Rapsoodia** on instrumentaalmuusika žanr. See on üheosaline vabavormiline heliteos, mis tavaliselt põhineb rahvaviisidel. Rapsoodia kõrgaeg oli romantism.

## Tuntumaid rapsoodiaid
*Sergei Rahmaninov, "Rapsoodia Paganini teemale"
*Ferenc Liszt, "Ungari rapsoodiad"
*George Gershwin, "Rhapsody in Blue"
*Queen, "Bohemian Rhapsody"
Sümfooniline poeem

**Sümfooniline poeem** on sümfooniaorkestrile kirjutatud üheosaline teos, mis kajastab mingit poeetilist või filosoofilist ideed.

Sümfooniline poeem on enamasti kirjutatud sonaadivormis.

Tuntumaid sümfoonilisi poeeme on loonud näiteks Ferenc Liszt ja Richard Strauss.

## Sümfoonilisi poeeme
*Jean Sibelius "Finlandia"
Tertsett (žanr)

**Tertsett** on vokaalmuusikažanr: heliteos või selle osa tertsetile ehk kolmele lauljale kas instrumentaalsaatega või ilma. Tertsetil on kolm partiid.

Teos kolmele pillimängijale on trio.
Põdrasamblik

**Põdrasamblik** (*Cladina*) on samblike perekond (või mõnes süsteemis alamperekond).

Varasemas süstemaatikas oli see perekond osa (alamperekond) suuremast perekonnast *Cladonia*, mis aga lahutati kaheks – põdrasamblikud (*Cladina*) ja porosamblikud (*Cladonia*).

Põdrasamblikud on tavalisimad põõsasjad samblikud maapinnal, eriti nõmmemetsades.

Põdrasambliku raviomadusi kajastatakse Eno Raua lasteraamatus "Naksitrallid", kui Sammalhabe keedab põdrasamblikutee Kingpoolele, kes on külmetanud ning köhib. Teoses aga nimetatakse ekslikult põdrasamblikut samblaks.

## Eesti liigid
**C. arbuscula* (Wallr.) Hale & W. L. Culb. – mets-põdrasamblik
**C. mitis* (Sandst.) Hustich – mahe põdrasamblik
**C. portentosa* (Dufour) Follmann – sagris põdrasamblik
**C. stellaris* (Opiz) Brodo – alpi põdrasamblik
**C. stygia* (Fr.) Ahti – raba-põdrasamblik
**C. tenuis* (Flörke) de Lesd. – peen põdrasamblik

## Kirjandus
*Trass, H.; Randlane, T. (koostajad) 1994. *Eesti suursamblikud*. Tartu.
Jawaharlal Nehru

**Jawaharlal Nehru** (hindi जवाहरलाल नेहरू *Javāharlāl Nehrū*; 14. mai 1889 – 27. mai 1964) oli India poliitik, esimene India peaminister aastatel 1947–1964.

Tema tütar Indira Gandhi ja lapselaps Rajiv Gandhi olid samuti India peaministrid.

## Tunnustus
*1950 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks

## Teosed eesti keeles
* "India avastamine. Valitud esseed". Inglise keelest tõlkinud Maret Kark. Eessõna lk 5–7 ja kommentaarid lk 134–138: Linnart Mäll. Loomingu Raamatukogu 1978, nr 24–26, 144 lk 
* "Kesköötunni lüües, kui maailm magab, ärkab India elule ja vabadusele" (kõne Indiale iseseisvuse andmisel 14. augustil 1947) – kogumikus "Kõned, mis muutsid maailma", kirjastus Pegasus, Tallinn 2006, lk 120–123

## Välislingid
* Ivari Vee, "Nädala juubilar Jawaharlal Nehru 120" – Kesknädal 11. november 2009, lk 12
Piprasamblik

**Piprasamblik** (*Rinodina* (Ach.) Gray) on samblike perekond rosettsamblikuliste sugukonnast.

## Eesti liigid
Eestis kasvab 16 liiki piprasamblikke:
**[[Rinodina archaea|R. archaea]]* (Ach.) Arnold
**R. bischoffii* (Hepp) A. Massal. – Bischoffi piprasamblik
**[[Rinodina confragosa|R. confragosa]]* (Ach.) Körb.
**[[Rinodina conradii|R. conradii]]* Körb.
**[[Rinodina degeliana|R. degeliana]]* Coppins
**[[Rinodina efflorescens|R. efflorescens]]* Malme
**R. exigua* Gray – hallikas piprasamblik
**[[Rinodina gennarii|R. gennarii]]* Bagl.
**[[Rinodina immersa|R. immersa]]* (Körb.) Arnold
**[[Rinodina interpolata|R. interpolata]]* (Stirt.) Sheard
**[[Rinodina milvina|R. milvina]]* (Wahlenb.) Th. Fr.
**[[Rinodina parasitica|R. parasitica]]* H. Mayrhofer & Poelt (see liik on lihhenikoolne seen)
**R. pyrina* (Ach.) Arnold – pisi-piprasamblik
**[[Rinodina septentrionalis|R. septentrionalis]]* Malme
**R. sophodes* (Ach.) A. Massal. – harilik piprasamblik
**[[Rinodina turfacea|R. turfacea]]* (Wahlenb.) Körb.

## Välislingid
*Fotosid ''Rinodina'' liikidest
Aksel Artus

**Aksel Artus** (sündinud 23. mail 1990) on eesti purjetaja.

2009. aastal lõpetas ta Kuressaare Gümnaasiumi.

Ta purjetab Saaremaa Merispordi Seltsis.

2002. aastal võitis ta purjetamise Eesti noorte meistrivõistlustel Optimisti klassis kulla U14 vanuseklassis.

Mais 2007 sai ta Laser 4,7 võistlusklassis esikoha Kevadregatil.

Ta sai 2007. aasta augustis Austrias toimunud purjetamise Zoom8 klassi maailmameistrivõistlustel parima Eesti purjetajana 18. koha.

6.–8. aprillil 2009 Itaalias Garda järvel toimunud Zoom8 klassi Euroopa noorte meistrivõistlustel võitis Aksel Artus pronksmedali. 

## Viited
Målselva

**Målselva** on 140 kilomeetri pikkune jõgi Norras Tromsi maakonnas. 

Målselva saab alguse Lille Rostavatni järvest ning suubub Malangeni fjordi harufjordi Målselvfjordenisse. Enne suuet voolavad temasse Divielva, Tamokelva ja Barduelva jõgi.

Målselva järgi on saanud nime Målselvi vald ja Målselvdaleni org.

Jõe valgla on 6144 km².

## Viited

## Välislingid

*Målselvi valla koduleht (*norra keeles*)
Nigul Karits

**Nigul Karits** (kuni 14. veebruarini 1936 **Nikolai Kapustin** ja 23. märtsini 1936 **Nigul Kapustin**; 23. oktoober 1911 Narva – pärast 25. augustit 1941; jäi Nõukogude–Saksa sõja ajal Nõukogude tagalas teadmata kadunuks) oli Eesti poksija.

Ta alustas poksimist Tallinna Poksiklubis 1933. aastal.

Karits sai keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) Eesti meistrivõistlustel II koha (1935).

Karits osales seitse korda Eesti koondises (1933–1936). Ta oli kergekeskkaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) kahekordne Baltimaade meister (1934 ja 1935).

Karits osales keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1934. aasta Euroopa meistrivõistlustel Budapestis, kuid kaotas oma esimese kohtumise punktidega. Tema vastane Alf Jackson (Inglismaa) langes hiljem välja veerandfinaalis.

Ta mobiliseeriti Nõukogude–Saksa sõja alguses 27. juulil 1941 Punaarmeesse. Ta jäi teadmata kadunuks millalgi pärast 25. augustit 1941, siis saatis ta sõjaväest viimase kirja. Rindele ta tõenäoliselt ei jõudnudki

## Isiklikku
Nigul Karitsa poeg on võrkpallur ja piirivalvur Henn Karits.

## Kirjandus
*Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2019. Lk 424

## Viited

## Välislingid
* 
*Sporditulemused. Nikolai Kapustin
Nikolai Kapustin

**Nikolai Kapustin** on mitme tuntud mehe nimi:
*Nigul Karits, Eesti poksija (1911–1944)
*Nikolai Kapustin (matemaatik), vene matemaatik (1957–)
*Nikolai Kapustin (helilooja), vene helilooja ja pianist (1937–2020)
*Nikolai Kapustin (usuteadlane), vene usuteadlane ja filosoof (1934–2016)
Kopsusamblik

**Kopsusamblik** (*Lobaria* (Schreb.) Hoffm.) on samblike perekond.

Kopsusamblikud on suure lapiku tallusega samblikud.

Eestis on kõige levinum harilik kopsusamblik (*L. pulmonaria* (L.) Hoffm.).

## Liike
* *[[Lobaria adscripturiens]]*
* *[[Lobaria amplissima]]*
* *[[Lobaria isidiophora]]*
* *[[Lobaria linita]]*
* *[[Lobaria oregana]]*
* *Lobaria pulmonaria* – harilik kopsusamblik
* *[[Lobaria retigera]]*
* *[[Lobaria spathulata]]*

## Välislingid
* 
* Fotosid ''Lobaria'' liikidest
Käokõrv

**Käokõrv** ehk **käosamblik** (*Cetraria* Ach.) on samblike perekond.

## Eesti liigid
Eestis esineb 5 käosambliku liiki:
**C. aculeata* (Schreb.) Fr. – sarv-käokõrv ehk sarv-käosamblik
**C. ericetorum* Opiz – kitsas käokõrv ehk kitsas käosamblik
**C. islandica* (L.) Ach. – islandi käokõrv ehk islandi käosamblik
**C. muricata* (Ach.) Eckfeldt – põõsasjas käokõrv ehk põõsasjas käosamblik
**C. sepincola* (Ehrh.) Ach. – harilik käokõrv ehk harilik käosamblik (end. harilik oksasamblik)

## Välislingid
* Fotosid ''Cetraria'' liikidest
Osvald Vahtra

**Osvald Vahtra** (8. juuni 1893 Vana-Koiola vald, Põlva kihelkond, Võrumaa – 17. august 1965 Tallinn) oli eesti riigiametnik.

## Töökäik
*1919, 15. märts teenistusse töökaitse alal (töökaitse komissari asjaajaja)
*1920 töökaitse komissar 
*1927 töökaitse ala ümberkorraldamise puhul abitööinspektor
*1936 töökaitse 3. jaoskonna tööinspektor Rakveres 

## Tunnustus
*1936 Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
*"Tööinspektor O. Vahtra tööjuubel". Uus Eesti nr 72, 14. märts 1939. Lk 7

## Välislingid
*Eesti Vabariigi teenetemärkide kavalerid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Ġ

**Ġ** (ġ) on ladina kirja täht, mis on moodustatud G kohale punkti lisamisega. 

Tähte kasutatakse tšetšeeni ladina tähestikul põhinevas tähestikus (vastab kirillitsa tähele гI), malta tähestikus on see 7. täht F ja G vahel ning hääldub /dʒ/. Tähte kasutati vanas iiri kirjakeeles, tänapäeval kasutatakse selle asemel digraafi 'gh'.

Tähte on kasutatud ka araabia ja ukraina translitereerimisel ning vanainglise keele /j/-na hääldunud g märkimisel.
Sandefjord

**Sandefjord** on sadamalinn Norras Vestfoldi maakonnas, Sandefjordi valla keskus.

Linn paikneb Sandefjordi kaldal.
Linna ajalugu algab viikingite ajast.

Linn ja selle ümbrus on tähtis Norra puhkepiirkond alates 1837. aastast, kui seal hakati kümblemiseks kasutama väävlivett. 19. sajandi lõpust kuni 1950. aastateni oli linna tähtsamaid tööstusharusid vaalapüük, seal asub ka Euroopa ainus vaalapüügimuuseum. Kuulsust on linnaelanikele toonud ka hülgepüük ning laevaehitus.

1993. aastal kingiti omavalitsusele Gokstadi viikingilaeva koopia "Gaia".

1994. aasta 28.–29. septembril oli kohalikus Torpi lennujaamas pantvangikriis.

Sandefjordis asub Knut Steeni skulptuuripark.

## Transport
Sandefjordil on parvlaevaühendus Rootsi lääneranniku Strömstadi linnaga.

## Viited
Jelena Stassova

**Jelena Stassova** (vene keeles Елена Дмитриевна Стасова; 3. oktoober (vkj. 15. oktoober) 1873 Peterburi – 31. detsember 1966 Moskva) oli Vene ja Nõukogude poliitik.

Stassova oli VSDTP liige aastast 1898, bolševistliku partei (VSDT(b)P) ajalehe "Iskra" kaastööline. 1905. aasta revolutsioonist ja 1917. aasta Oktoobrirevolutsioonist võttis ta osa Petrogradis.

1912–18 oli ta VSDT(b)P Keskkomitee kandidaat ning 1917–1920 VSDT(b)P Keskkomitee ja VK(b)P Keskkomitee sekretär, 28. veebruarist (vkj. 13. märtsist) 1917 VSDT(b)P Keskkomitee büroo sekretär. 1918 oli ta Petrogradi Erakorralise Komisjoni kolleegiumi ja VK(b)P Petrogradi komitee liige, 25. märtsist 29. novembrini 1919 VSDT(b)P Keskkomitee vastutav sekretär ning 29. novembrist 1919 20. märtsini 1920 VK(b)P Keskkomitee sekretär.

1921–26 töötas Stassova Kominterni Kesktäitevkomitees, 1926. aastal VK(b)P Keskkomitee sekretariaadis, 1927–37 NSV Liidu Poliitvangide Abistamise Rahvusvahelise Organisatsiooni Keskkomitee (MORP) esimehena ja täitevkomitee esimehe asetäitjana. Aastail 1935–43 oli ta Kominterni Internatsionaalse Kontrollkomisjoni liige. Aastail 1930–34 oli ta ÜK(b)P Parteikontrollikomisjoni liige. Ta oli ka Ülevenemaalise Kesktäitevkomitee ja NSV Liidu Kesktäitevkomitee liige.

## Välislingid
* Стасова Елена Дмитриевна
Cuyahoga Valley rahvuspark

**Cuyahoga Valley rahvuspark** on Ameerika Ühendriikides Ohio osariigis asuv rahvuspark. See paikneb Akroni ja Clevelandi linna vahel. Läbi rahvuspargi voolab Cuyahoga jõgi.

1974. aastal loodi seal 134 km² suurune riiklik puhkeala. 11. oktoobril 2000 tehti sellest rahvuspark.

## Välislingid

*http://www.nps.gov/cuva
Lindåsi vald

**Lindåsi vald** oli vald Norras Hordalandi maakonna kirdeosas.

Lindaasi kihelkonna territooriumile moodustati vald 1. jaanuaril 1838. Masfjordeni vald eraldati Lindåsi vallast 1. märtsil 1879. Austrheimi vald eraldati Lindåsist 1. jaanuaril 1910. Alversundi vald ja mõned osad Hamre vallast ja Hosangeri vallast liideti Lindåsi vallaga 1. jaanuaril 1964. Aastal 2020 liideti Lindåsi vald Alveri vallaga.

Lindåsi kagupoolses osas paiknev Knarvik oli valla halduskeskus.

## Nimi
Alates sellest, kui sinna ehitati esimene kirik, sai vald (algselt kogukond) nime Lindåsi talu järgi (vanapõhja *Lindiáss*). Sõna esimene osa *lindi* tähendab pärna, viimane osa *áss* tähendab mäevalli. Enne aastat 1921 kirjutati seda nime kujul "Lindaas".

## Sümboolika
Valla vapp on pärit uusajast. Ametlikult kinnitati see 4. mail 1979.

## Viited
Christopher Alexander

**Christopher Wolfgang Alexander** (4. oktoober 1936 Viin – 17. märts 2022) oli Austria päritolu Ameerika Ühendriikide arhitekt.

Ta elas Ameerika Ühendriikides 1958. aastast.

## Teoreetilised seisukohad
Ta oli tuntud kui ajatu ehitusviisi teoreetik. Temalt ilmus neljaköiteline teos "The nature of Order" (2002–2004), milles ta esitab ja põhjendab ruumi kujundamise viisi, mida ta nimetab elusaks. 

Ta eristas 15 struktuurset omadust, mis ilmuvad, kui on tegu elususega:
# mastaabi tasandid,
# rõhutatud keskmed,
# piirid,
# vahelduvad kordused,
# positiivne ruum,
# kaunis kuju,
# lokaalsed sümmeetriad,
# sügav põimumine ja ebamäärasus,
# kontrast,
# gradiendid,
# robustsus,
# kajad,
# tühikud,
# lihtsus ja seesmine rahu,
# seotus.

## Tunnustus
*1980 – valiti Rootsi Kuningliku Kaunite Kunstide Akadeemia välisliikmeks
*1996 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
Sundfossi lüüs

**Sundfossi lüüs** (ka *Sundbyfossi lüüs*, norra *Sundfoss sluse*) oli lüüs Norras Vorma jõel Eidsvolli juures.

Lüüs valmis 1854. aastal ja rajati selleks, et parandada laevade liikumist Vorma jõel Mjøsa järvest kuni Glomma jõeni. Paisutatud jõgi võimaldas ka paremat kaupade transporti Oslosse, sest 1854. aastal valmis Hovedbaneni raudtee, mis ühendas Oslot Eidsvolliga. Sundfossi lüüs eemaldati, kui 1906. aastal rajati allavoolu Svanfosseni juurde Svanfosseni lüüs.

## Viited
Teeta

**Teeta** (suurtähena **Θ**, väiketähena **θ**, vanakreeka *θήτα*, uuskreeka *Θήτα*) on kreeka tähestiku 8. täht. Teeta väärtus kreeka numbrina on 9.  Täht on tuletatud foiniikia tähestiku tähest  /teth/.

Teetaga märgiti vanakreeka aspireeritud helitut dentaalklusiili ja uuskreeka keeles helitut dentaalset spiranti.
Jørgen Moe

**Jørgen Engebretsen Moe** (22. aprill 1813 – 27. märts 1882) oli Norra vaimulik ja kirjanik.
Ta on tuntud eelkõige kogumiku "Norra muinasjutud" (*Norske Folkeeventyr*) järgi, mille ta andis välja koos Peter Christen Asbjørnseniga. 

Moe ja Asbjørnsen tegid ära suure töö; lisaks norra muinasjuttude kogumisele ning nende toimetamisele aitasid nad kaasa ka norra keele arengule. "Norske Folkeeventyri" stiil mõjutas oluliselt *[[bokmål]]*i arengut.

Moe sündis rikka haritud farmeri pojana Mo farmis Ringerike vallas Holes. Ta kohtus Peter Asbjørnseniga 13–14-aastaselt ning üsna pea avastasid nad ühise huvi folkloori vastu.

Alates aastast 1841 veetis Moe peaaegu iga suve Lõuna-Norras ringi rännates ning folkloori kogudes. Ta õppis teoloogiat praeguses Oslo ülikoolis ja 1845. aastal määrati ta teoloogiaprofessoriks Norra Sõjaväeakadeemias.

Alates aastast 1853 oli ta kümme aastat vaimulik Sigdali vallas. Moe esimene kogudus inspireeris teda looma mitmeid nüüdseks tuntud luuletusi ("Den gamle Mester", "Sæterjentens Søndag"). Aastal 1863 kolis ta Drammenisse ning sai Bragernesi koguduse vaimulikuks, aastal 1870 kolis ta Vestre Akerisse Kristiania ehk nüüdse Oslo lähedal. Aastal 1875 sai temast piiskop Agderi piiskopkonnas Kristiansandis. Moe oli väga armastatud piiskop ning tal oli oma kaasaegsetele suur mõju. 

Jaanuaris 1882 lahkus ta piiskopi ametist kehva tervise tõttu ning suri sama aasta 27. märtsil.

Moe arvas, et kirjutamine peaks olema "objektiivne", et jutustusest puuduksid ego mõjutused. Siiski püüdis ta rajada ja säilitada oma töödes kirjanduslikku esteetikat. Moe avaldas ka proosalugusid lastele, näiteks "I Brønden og i Tjernet" ('Kaevus ja mägijärves', 1851) ja "En liden Julegave" ('Väike jõulukingitus', 1860). 

Asbjørnseni ja Moe koostöö puhul oli tavaline, et teksti jõulisus oli pärit Asbjørnsenilt ning nii-öelda sarm Moelt, samas muutus pikaaegse koostöö tulemusena nende kirjanduslik väljendus ülimalt sarnaseks.

Moe poeg Moltke jätkas isa tööd folkloori ja muinasjuttude alal ning temast sai esimene professor sellel erialal nüüdses Oslo Ülikoolis.

## Viited

## Välislingid
*"Norske Folkeeventyri" tõlge inglise keelde: Popular Tales From the Norse, tõlkija George Webbe Dasent, 3. trükk, 1888