open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
B-rühma vitamiinid

**B-rühma vitamiinid** ehk **B-vitamiinid** on erineva struktuuriga orgaaniliste bioaktiivsete vesilahustuvate vitamiinide rühm. B-rühma vitamiinid on ka mikrotoitained, mis on mikrokogustes iga päev vajalikud inimeste normaalseks ainevahetuseks ja rakkude kasvu tagamiseks.  

Varem arvati, et tegu on ühe vitamiiniga, ning seda nimetati **B-vitamiiniks**. Hiljem avastati, et tegu on erinevate orgaaniliste biomolekulidega, mis esinevad tihti samades toitainetes.

## B-rühma vitamiinide loetelu
*B<sub>1</sub>-vitamiin (tiamiin)
*B<sub>2</sub>-vitamiin (riboflaviin)
*B<sub>3</sub>-vitamiin (PP-vitamiin, nikotiinhape, niatsiin)
*B<sub>4</sub>-vitamiin (koliin)
*B<sub>5</sub>-vitamiin (pantoteenhape)
*B<sub>6</sub>-vitamiin (püridoksiin)
*B<sub>7</sub>-vitamiin (biotiin)
*B<sub>9</sub>-vitamiin (foolhape)
*B<sub>12</sub>-vitamiin (kobalamiin)
*B<sub>15</sub>-vitamiin (pangaamhape)

### Vitamiinivaegus

B-rühma vitamiinide täielik puudumine (ka bioaktiivsuse minetanuna) toidus või kestev vaegus võib organismile kahjulik ning koguni ohtlik olla, põhjustades hüpovitaminoose ja/või avitaminoose.

## Vaata ka
*Vitamiinid
*RDA B-rühma vitamiinide osas

## Viited

## Allikad
*M. Zilmer, E. Karelson, T. Vihalemm, A. Rehema, K. Zilmer. *Inimorganismi biomolekulid ja nende meditsiiniliselt olulisemad ülesanded Inimorganismi metabolism, selle häired ja haigused*, Biokeemia Instituut, Tartu Ülikool 2010, ISBN 978-9985-2-1540-1
Erik Mongrain

**Erik Mongrain** (sündinud 12. aprillil 1980 Montréalis Québecis Kanadas) on kanadalasest helilooja ja kitarrist, keda tuntakse eelkõige tema omapärase akustilise stiili järgi.

## Diskograafia
*"Les pourris de talent" (2005)
*"Un paradis quelque part" (2005) 
*"Fates" (2007) 
*"Equilibrum" (2008)

## Välislingid

* http://www.erikmongrain.com/
* Erik Mongrain - AirTap!
* Erik Mongrain - Fusions
* Erik Mongrain - Timeless
* Erik Mongrain - I Am Not
* Erik Mongrain - PercussienFa
* Erik Mongrain - The Silent Fool
* Erik Mongrain - A Ripple Effect
Madagaskari saar

**Madagaskari saar** on saar India ookeani lääneosas Aafrika mandrist kagus 12. ja 26. lõunalaiuse ning 45. ja 54. idapikkuse vahel. Betioky kohal läbib saart lõunapöörijoon. Aafrika mandrist eraldab saart 400 km laiune Mosambiigi väin. 

Saarel paikneb saareriigi Madagaskari põhiosa. 

Madagaskar on suuruselt neljas saar maailmas, selle pindala on ligikaudu 590 000 km&sup2;. Põhjast lõunasse ulatub saar umbes 1600 km pikkune. Saare laius ulatub 580 kilomeetrini. Rannajoon on umbes 5000 km pikkune. Saar on labajalakujuline. 

Ülekantud tähenduses nimetatakse Madagaskarit ka kuuendaks mandriks – sellega peetakse silmas asjaolu, et kuna saar on kaua olnud isoleeritud keskkond, on välja kujunenud omapärane loodus; Madagaskari saar lahknes Aafrika mandrist 150 miljonit aastat ja Indiast 90 miljonit aastat tagasi. 

20 km paksuse punase mulla kihi tõttu nimetatakse saart ka Punaseks saareks.  

## Pinnamood
Madagaskar jaguneb ida-lääne suunas kolmeks vööndiks. Keskosas on Kõrgplatoo, idaosas on alluviaalne rannikumadalik, lääneosas on madalike, tasandike ja madalate platoode piirkond.

### Kõrgplatoo

Kõrgplatoo kõrgus merepinnast on 800–1400 m, keskmine kõrgus on 1100 m. 

Platoo on lääne poole kaldu. Lavamaad ja mäed on maastikul sageli segamini. 

Ta on mitu korda kerkinud ja taas maha kulutatud. 

Kõrgplatoo koosneb sageli graniitidest ja kvartsiitidest. 

Kõrgplatoo jaotavad osadeks kolm vulkaanilist päritolu mäemassiivi: põhjas Tsaratanana mäed, keskel Ankaratra mäed ja lõunas graniidist Andringitra mäed. Ankaratra mäed on suur veelahe, mis lahutab kolme suurt jõgikonda. Andringitra mägedest lõuna poole jääb Tôlanaro linn ja Tsaratanana mägedest põhja poole Tsaratanana linn. 

Kõrgplatoo ja saare kõrgeim tipp on Maromokotro (2786 m või 2876 m), mis asub Tsaratanana massiivis. Ankaratra kõrgeim tipp on Tsiafajavona (2643 m) ja Andringitra kõrgeim tipp on Boby (2658 m). 

Platoo läheb lõunas enam-vähem laugjalt üle lõunatasandikuks. Idaosa rannikumadalikku eraldavad Kõrgplatoost kaks kõrget ja järsku astangut, kõrgem Angavo järsak ja ida pool madalam Betsimisaraka astang. Lõuna pool astangud ühinevad, moodustades Mahafaly lavamaa ja Androy lavamaa. Lääne pool madaldub platoo mitmeastmeliselt, kuigi mõnes kohas on ka läbipääsmatu astang (näiteks Bongolava järsak). Kõrgplatoo põhja serv piirneb madalate Ambohitra mägedega.

### Idarannik

Idas on kitsas, kuni 40 km laiune rannikumadalik.

## Veestik
Madagaskari järvede seas on Alaotra järv ja Ihotry järv. 

Sofia jõgi, Mahajamba jõgi, Betsiboka jõgi, Tsiribihina jõgi, Mangoky jõgi ja teised suuremad jõed voolavad Mosambiigi lahte.  

## Viited

## Välislingid
Chiyoda

**Chiyoda** on üks 23 eriringkonnast Jaapanis Tokyos. Asub kesklinnas. 

Ringkonnas asub keisripalee Kōkyo, mille territoorium hõlmab 12% ringkonna pindalast. Seal asub ka Jaapani parlamendihoone.

Chiyoda eriringkond moodustati 1947. aastal Kanda ringkonna ja Kojimachi ringkonna liitmise teel.

1932. aastal tapeti seal peaminister Inukai Tsuyoshi. 1995. aastal sooritas Aum Shinrikyo seal sariinirünnaku metroos.


Diet of Japan Kokkai 2009.jpg|Jaapani parlamendihoone
Yasukuni Jinja 7 032.jpg|Yasukuni tempel Chiyodas
Tokyo Imperial Palace Aerial photograph 2019.jpg|Keisripalee territoorium


## Vaata ka
*Akihabara

## Viited

## Välislingid

*Chiyoda koduleht
Uus-Meremaa saared

**Uus-Meremaa saared** on saared Vaikse ookeani edelaosas. Uus-Meremaa saarte hulka kuulub kaks suurt saart – Põhjasaar ja Lõunasaar, mida teineteisest eraldab Cooki väin, ja mitu väikest saart (Stewarti saar jt). 

Põhjasaare pindala on 115 000 km&sup2;, Lõunasaare pindala on 151 757 km&sup2;.

Saartel paikneb Uus-Meremaa riigi põhiosa.
Pilv

**Pilv** on atmosfääris veeauru kondenseerumisel tekkinud hõljuvate väga väikeste veetilkade (udu) või jääkristallide nähtav kogum.

## Pilvede teke

Päikesepaistelise ilmaga tekitavad maapinna kohal selle ebaühtlase soojenemise tõttu, ebapüsivas vertikaalses tasakaalus oleva õhumassi puhul, tõusvad õhuvoolud. Soojem ja niiskem õhk jaheneb tõustes adiabaatiliselt (1&nbsp;°C / 100 meetri kohta) ning kui tõusva õhu temperatuur on langenud sedavõrd, et selles olev niiskus hakkab kondenseeruma (tõusev õhuhulk jõudis küllastuspiirini), siis hakkab tekkima nähtav pilv.

Kihtpilved tekivad ka õhumasside advektiivsel liikumisel. Soe õhk libiseb jahedama õhumassi kohale ning hakkab seal jahenema.

Tavaliselt tekivad pilved troposfääris.

## Pilvede liigitus

Tänapäeval kasutatakse enim morfoloogilist klassifikatsiooni, mille pakkus 1802. aasta lõpus või 1803. aasta alguses välja harrastusmeteoroloog Luke Howard. See sarnaneb Linné binaarse nomenklatuuriga.

Algselt jaotati pilved neljaks grupiks (modifikatsiooniks), mida tänapäeval nimetatakse klassideks. Neli algset gruppi olid rünkpilved (*Cumulus*), kihtpilved (*Stratus*), kiudpilved (*Cirrus*) ning sajupilved (*Nimbus*); neist viimast enam eraldi klassiks ei loeta.
 
Nüüdisajal liigitatakse pilved nende moodustumise, välimuse ja aluse kõrguse järgi kaheks kategooriaks (kihilised ja konvektiivsed pilved), neljaks klassiks (alumised, keskmised ja kõrged pilved ning konvektiivse (vertikaalse) arenguga pilved) ja kümneks põhiliigiks.

20–25&nbsp;km kõrgusel tekivad mõnikord pärlmutterpilved ja 70–80&nbsp;km kõrgusel helkivad ööpilved.

*Kategooria: kihtpilved
**Klass: alumise korruse pilved
***St – kihtpilved (*Stratus*)
**Klass: keskmise korruse pilved
***Ac – kõrgrünkpilved (*Altocumulus*)
***As – kõrgkihtpilved (*Altostratus*)
***Ns – kihtsajupilved (*Nimbostratus*) (Vananenud klassifikatsiooni järgi kuuluvad need alumiste pilvede klassi.)
**Klass: kõrgpilved ehk ülemise korruse pilved
***Ci – kiudpilved (*Cirrus*)
***Cc – kiudrünkpilved (*Cirrocumulus*)
***Cs – kiudkihtpilved (*Cirrostratus*)
*Kategooria: konvektiivpilved
**Klass: konvektiivsed ehk vertikaalarengu pilved
***Cu – rünkpilved (*Cumulus*)
***Cb – rünksajupilved ehk äikesepilved (*Cumulonimbus*)
***Sc – kihtrünkpilved (*Stratocumulus*, vananenud klassifikatsiooni järgi kuuluvad need alumiste pilvede klassi)

Pilvede põhiliigid jaotatakse alamliikideks ja vormideks.

## Vaata ka
*Polaarsed stratosfääripilved

## Viited

## Välislingid

*Pilvemääraja. ilm.ee
*Pildigalerii pilvedest
*Pilvede kool EMHI kodulehel
*Ilm ja inimesed Jüri Kameniku blogi
*Pilvejaht, ilm.ee – pilvede pildistamine Eestis
Urmet Kook

**Urmet Kook** (sündinud 6. augustil 1976) on eesti ajakirjanik.

Ta on lõpetanud 1994. aastal Lihula Gümnaasiumi ja 2000. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse eriala.

Töötas Eesti Päevalehe peatoimetaja asetäitja ja arvamustoimetuse juhatajana.

1. oktoobril 2007 asus ta tööle Eesti Rahvusringhäälingu uudistejuhina.

Alates 1. oktoobrist 2017 töötab ta Eesti Rahvusringhäälingu veebiuudiste ja portaalide juhina.

Novembris 2015 valiti ta esimese Balti riigi esindajana Euroopa Ringhäälingute Liidu uudistekomitee (EBU News Committee) liikmeks kaheks aastaks. Novembris 2017 valiti ta tagasi uudistekomitee liikmeks ning ta oli üks EBU uudisvahetuse uute reeglite väljatöötajatest.

Juulist 2018 kuulub ta Pressinõukogusse.

## Viited
Belka

****Белка*** on vene keeles 'orav'. 

***[[Belka (koer)|Belka]]** oli kosmosesse saadetud koer. 
***Belka** (**[[Ivo Orav]]**) on eesti muusik. 

***[[Marek Belka]]** on Poola poliitik.

***[[Belka (riik)|Belka]]** on väljamõeldud riik mängus Ace Combat 5.   

## Vaata ka
*The Belka
*BelKA
Abakuá

**Abakuá** on meeste salaühing Kuubal. Ühingu liiget nimetatakse ***abakuá*** või ***ñáñigo***.

**Abakuá** on ka Kuuba rituaalne trumm.
Must lind

**"Must lind"** on ansambli Ruja kogumikalbum, mis anti välja 1994. aasta oktoobris.

## Laulud
#"Must lind" (Rein Rannap / Karl Eduard Sööt)
#"Teisel pool vett" (Urmas Alender / Lehte Hainsalu)
#"Mida teeksid siis" (Alender, Igor Garšnek, Jaanus Nõgisto / Alender)
#"Tulekell" (Garšnek/Alender)
#"Ei mullast..." (Margus Kappel / Hando Runnel)
#"Ajaloo õppetund" (Nõgisto / Juhan Viiding)
#"Mida me räägime teistest" (Rannap / Ott Arder)
#"Rävala rock" (Rannap/Arder)
#"Omaette" (Nõgisto/Viiding)
#"Eleegia" (Alender)
#"Üle müüri" (Nõgisto/Viiding)
#"Ha, ha, ha, ha" (Nõgisto/Viiding)
#"Eile nägin ma Eestimaad" (Rannap/Arder)
#"Murtud lilled" (Garšnek/Runnel)
#"Veerev kivi" (Nõgisto / Vladislav Koržets)
#"Vaiki kui võid" (Alender)
#"Läänemere lained" (Nõgisto / Juhan Liiv)
#"Luigelaul" (Garšnek/Alender)
#"Nii vaikseks kõik on jäänud" (Rannap / Ernst Enno)

## Välislingid
*
Peterburi sillad

Peterburi linna piiridesse jääb 342 silda 
. 
Linna haldusalasse kuuluvates linnades on vastavalt: Kroonlinnas 5, Puškinis (Tsarskoje Selos) 54, Peterhofis 51, Pavlovskis 16 ja Oranienbaumis 7 silda.

Avatava keskosaga on 22 silda .

Üle Neeva peasängi viib üheksa silda. Aastani 2004 oli linna pikimaks sillaks Aleksander Nevski sild (ilma kaldarajatisteta on pikkus 629 meetrit, koos nendega 905,7 meetrit. Silla laius on 35 m). Enne seda, aastani 1965, oli pikimaks sillaks 582-meetrine Kolmainu sild.

Aastast 2004 peetakse linna pikimaks sillaks Bolšoi Obuhhovski silda (üldpikkus 2824 meetrit, ilma kaldrajatisteta 382 meetrit). 

Kõige laiem on üle Moika viiv Sinine sild (ligi 100 meetrit lai).

## Üle Neeva peasängi ja Suur-Neeva viivad sillad

*Aleksander Nevski sild (üles tõstetud 2:20–5:10)
*Blagoveštšenski sild (üles tõstetud 1:25—2:45, 3:10—5:00)
*Bolšoi Obuhhovski sild (rippsild)
*Dvortsovõi sild (Paleesild, üles tõstetud 1:25–4:55)
*Finljandski raudteesild (üles tõstetud 2:20–5:30)
*Liteinõi sild (üles tõstetud 1:40–4:45)
*Suur-Ohta sild (Peeter Suure sild, üles tõstetud 2:00–5:00)
*Troitski sild (Kolmainu sild, üles tõstetud 1:35–4:50)
*Volodarski sild (üles tõstetud 2:00–3:45, 4:15–5:45)

## Üle Väike-Neeva viivad sillad
*Börsi sild (üles tõstetud 2:00–4:55)
*Tutškovi sild (üles tõstetud 2:00–2:55, 3:35–4:55)

## Üle Suur-Nevka viivad sillad
* Sampsonijevski sild (üles tõstetud 2:10–2:45, 3:20–4:25)
* Grenaderi sild (üles tõstetud 2:45–3:45, 4:20–4:50)
* Kantemirovski sild (üles tõstetud 2:45–3:45, 4:20–4:50)
* Ušakovi sild
* Kolmas Elagini sild

## Üle Väike-Nevka viivad sillad
*...
## Üle [[Ždanovka]] viivad sillad
*Punase Kursandi sild
*Väike-Petrovski sild
*Ždanovski sild

## Üle [[Kronverki väin]]a viivad sillad
*Johannese sild
*Kronverki sild

## Üle Talvekanali viivad sillad
*Ermitaaži sild

## Üle [[Fontanka]] viivad sillad

*Anitškovi sild
*Egiptuse sild
*Inglise sild
*Izmailovi sild
*Lomonossovi sild
*Panteleimoni sild
*Pesumaja sild

## Üle [[Moika]] viivad sillad

*Laternasild
*Laulusild
*Roheline sild (endine Politseisild)
*Punane sild
*Sinine sild
*Teatrisild
*Väike Tallisild

## Üle [[Gribojedovi kanal]]i viivad sillad

*Kaasani sild
*Lõvisild
*Pangasild

## Viited

## Välislingid

* Peterburi infoportaal – Peterburi sillad (vene keeles)
Sildade loendid

*Eesti sildu loetletakse **[[Eesti sildade loend]]is**
*Muu maailma sildu loetletakse **[[Välismaa sildade loend]]is**
Apenniinid

**Apenniinid** ehk **Apenniini mäestik** (ladina keeles *Appenninus*; itaalia keeles *Appennini*) on mäestik Euroopa lõunaosas Apenniini poolsaarel. See ulatub põhjast lõunasse piki idarannikut. Apenniinide pikkus on umbes 1000 km. Kõrgeim tipp on Corno Grande (2912 m). 

## Välislingid
Mary

**Mary** on mitme isiku, koha ja muu objekti nimi. 

**[[Mary (eesnimi)|Mary]]** on inglispärane naisenimi. Seda nime on kandnud järgmised kuningannad ja printsessid: 

***[[Mary of Guelders]]**, Šotimaa kuninganna (suri 1463)
***[[Mary Tudor (Prantsusmaa kuninganna)|Mary Tudor]]**, Prantsusmaa kuninganna (1496–1533) 
***[[Mary I Tudor]]**, Inglismaa ja Iirimaa kuninganna (1516–1558) 
***[[Mary Stuart]]**, Šotimaa kuninganna, Prantsusmaa kuninganna (1542–1587)
***[[Mary II]]**, Inglismaa ja Iirimaa kuninganna, Šotimaa kuninganna (1662–1694) 
***[[Mary (Suurbritannia printsess)|Mary]]**, Suurbritannia printsess, Hessen-Kasseli maakrahvinna (1723–1772)
***[[Mary of Teck]]**, Suurbritannia kuninganna (1867–1953)
*Mary Henrietta Stuart, Inglismaa printsess, Oranje printsess, Nassau krahvinna (1631–1660) 
***[[printsess Mary, Gloucesteri ja Edinburghi krahvinna]]** (1776–1857) 
***[[Mary, kuninglik printsess]]**, Briti kuningliku perekonna liige (1897–1965)
***[[Mary (Taani kroonprintsess)|Mary]]**, Taani kroonprintsess (1972–)

### Muud tähendused
***[[Mary (Türkmenistan)|Mary]]** on linn Türkmenistanis. 
* '''Mary''' on vald Prantsusmaal. 
***[[Mary vilajett]]** on 1. järgu haldusüksus Türkmenistanis.
***"[[Maarja (film 2005)|Maarja]]"** (originaalpealkiri **"Mary**), Abel Ferrara film aastast 2005
Anonymous (ansambel)

**Anonymous** on Andorra ansambel. 

Bändi moodustasid 2004. aastal head koolisõbrad Niki Francesca ja Gillem Gallego. Nende eeskujuks olid punkbändid Blink-182 ja Sum 41. 

Esialgu ei leitud bändi uusi liikmeid – polnud inimesi, kellele oleks meeldinud samasugune muusika nagu Nikile ja Gallegole. Hiljem tulid bändi Cristian ja Alejandro.
 
## Eurovisioon
Anonymous osales aastal 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Salvem el món". Laul oli katalaani- ja ingliskeelne ning sai poolfinaalis 12. koha, mis on siiani olnud parim Andorra saavutus Eurovisiooni lauluvõistlusel. Finaali pääsemiseks sellest siiski ei piisanud.

Kuna Eurovisioonil ei või osaleda alaealised (alla 18-aastased), Cristian asendati, sest ta on kõigest 16-aastane. Ka teised Anonymouse liikmed olid väga noored: Niki, Alejandro ja Gallego olid siis 19-aastased.

## Liikmed
*Niki Francesca – kitarr, laul
*Alejandro Martínez – kitarr, taustalaul
*Guillem Gallego – trummid
*Cristian Narváez – bass, taustalaul

‎
Christian

**[[Christian (eesnimi)|Christian]]** on mehenimi. 

Seda nime on kandnud järgmised pühakud:
***[[Christian Kölnist]]** (suri 1002)
***[[Christian Wedinghausenist]]** (suri 12. või 13. sajandil)
***[[Christian Himmerodist]]** (suri 13. sajandil)
***[[Christian Preisimaalt]]** (suri 1245)

Seda nime on kandnud Taani kuningad ja printsid:
***[[Christian I]]**, Taani, Norra ja Rootsi kuningas (1426–1481)
***[[Christian II]]**
***[[Christian III]]**
***[[Christian IV]]**
***[[Christian (Taani kroonprints)|Christian]]**, Taani kroonprints (1603–1647) 
***[[Christian V]]**
***[[Christian VI]]**
***[[Christian VII]]**
***[[Christian VIII]]**
***[[Christian IX]]**
***[[Christian X]]**
***[[Christian (Taani prints)|Christian]]**, Taani prints (2005–)

**[[Christian (Kuband)|Christian]]** oli 1423–1432 Saare-Lääne piiskop.

**[[Christian (Braunschweig-Lüneburg)|Christian]]**  (1566–1633) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Lüneburgi vürst 1611–1633.
Ketonuuria

**Ketonuuria** on ketokehade (atsetoatsetaat, atsetoon ja 3-hüdroksübutüraat) normaalsest suurem sisaldus uriinis.

## Ketonuuria veterinaarmeditsiinis
Tervel koeral ja kassil ei esine normaalselt uriinis ketokehi .
Sagedasemad ketonuuria põhjused koertel ja kassidel on lipolüüs, nälg ja diabeetiline ketoatsidoos. Ketonuuriat võivad põhjustada ka mõned ravimid (aspiriin, n-atsetüültsüsteiin).

Igapäevases veterinaarpraksises kasutatakse ketonuuria diagnoosimiseks uriini ribateste. Ribatestide puuduseks on, et nad reageerivad uriinist peamiselt atsetoatsetaadile ja nõrgemalt atsetoonile, kuid ei reageeri 3-hüdroksübutüraadile.

## Vaata ka
*Ketoatsidoos
*Ketoos

## Viited
Emalätte koobas

**Emalätte koobas** asub Väikeses Taevaskojas Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealal.

Koobas oli enne varisemist suudmeosas üle kahe meetri kõrge ja 8 meetrit lai. Koopa sügavus oli 14 meetrit. Koopa lõpuosa läks üle kitsaks, läbipääsmatuks tunneliks, mille lõpus algas allikas. 

Allika veel usutakse olevat raviv toime: see parandab nägemist ja mõjub soodsalt ka pereõnnele. Koopast väljavoolav vesi on üsna jahe (+6 °C), puhas ja hea maitsega.

27. juunil 2013 varises koobas loodusjõudude toimel (vihm ja äike) sisse. 2014. aasta suvel uhtus allikavesi varisenud liiva koopasuu eest ära ning koobas on taas osaliselt vaadeldav.

## Pildid

Pilt:Emalätte allikas.jpg|Emalätte allikas (2016)
Pilt:Emalätte koobas1.jpg|Emalätte koobas (26. juuni 2007)
Pilt:Emalätte koobas2.jpg|Emalätte koopa lõpuosa (26. juuni 2007)
Pilt:Emalätte koobas 2013 06.jpg|Emalätte koopa asukoht pärast varingut 2013. aasta juunis
Pilt:Emalätte koopasuu 2014 detsembris.jpg|Emalätte koopa suu 2014. aasta detsembris


## Viited

## Välislingid
* Taevaskoja Väike-Taevaskoja Emaläte Hiite Maja SA andmekogus.
Benjamin Burnley

**Benjamin Jackson Burnley** (sündinud 10. märtsil 1978 Wilkes-Barres Pennsylvania osariigis) on rokkbändi Breaking Benjamin solist ja kitarrist. 

Ta õppis kitarri mängima Nirvana lugu "Nevermind" kuulates. Enne Breaking Benjamini asutamist teenis ta raha kohvikutes kavereid mängides. Breaking Benjaminil on olnud erinevaid koosseise; bändi asutas Ben oma koolikaaslase Jeremy Hummeliga. Bändi algne nimi oli Plan 9. Alguses oli bändis ka bassist Bug, kes hiljem Mark James Klepaski vastu välja vahetati. Lisaks liitus ka Aaron Fink. Nende plaadifirmaks sai Hollywood Records. Pärast kahe esimese plaadi "Saturate" ja "We are not alone" ilmumist lahkus Jeremy Hummel bändist ning tema asemele tuli Chad Szeliga. 

Benile meeldib ka laule kirjutada.

Vabal ajal mängib Ben videomänge. Ka lugu "Blow Me Away" on kirjutatud mängu "Halo 2" *[[soundtrack]]*iks. 

Benil on mitu foobiat – tema suurim hirm on lendamine ning selle hirmu tõttu ei tuurita Breaking Benjamin kunagi USA-st ja Kanadast kaugemale. Ta kardab ka haigeks jäämist ja autojuhtimist. Ta on öelnud, et ta ei sõidaks isegi autoga, kui see hädavajalik poleks. Laevaga sõitmist ta ei karda.
Leonor

**[[Leonor (eesnimi)|Leonor]]** on naisenimi. 

Seda on kandnud järgmised kuningannad ja printsessid:
***[[Leonor Plantagenet]]** (Leonora), Kastiilia kuninganna  (1161–1214)
***[[Kastiilia Leonor (1202–1244)|Kastiilia Leonor]]**, Aragóni kuninganna (1202–1244)
***[[Kastiilia Leonor (Inglismaa)|Kastiilia Leonor]]** (Kastiilia Eleanor), Inglismaa kuninganna (1241–1290)
***[[Aragóni Leonor (Portugal)|Aragóni Leonor]]**, Portugali kuninganna
***[[Kastiilia Leonor (Alfonso IV)|Kastiilia Leonor]]**, Aragóni kuninganna 
***[[Sitsiilia Leonor]]** (Elionor), Aragóni kuninganna (1325–1375)
***[[Leonor Teles de Menezes]]**, Portugali kuninganna (suri 1386)
***[[Leonor de Trastámara]]**, Navarra kuninganna (1350–1415)
***[[Leonor de Alburquerque]]**, Aragóni kuninganna (1374–1435)
***[[Aragóni Leonor (Kastiilia)|Aragóni Leonor]]**, Kastiilia kuninganna
***[[Portugali Leonor]]**, Aragóni kuninganna
***[[Leonor (1423–1425)|Leonor]]**, Kastiilia kuninga Juan II tütar
***[[Infanta Leonor|Leonor]]**, Hispaania infanta (2005–)

## Vaata ka
*Austria Eleonore, Prantsusmaa kuninganna, Inglismaa kuninganna
*Elionor I, Navarra kuninganna
*Portugali Eleonore, Saksa-Rooma keisrinna
Sofía

**Sofía** on naisenimi.

Seda nime kannavad: 
* Sofía, Hispaania kuninganna (1938–)
* Sofía, Hispaania infanta (2007–)
*Sofía Vergara, Colombia-Ameerika näitleja
## Vaata ka
*Sofia (eesnimi)
*Sophia (eesnimi)
Biodiesel Paldiski

**AS Biodiesel Paldiski** oli biodiislikütust tootev ettevõte.

14. augustil 2008 avati Paldiski lõunasadamas ametlikult üks Baltimaade suuremaid biodiislikütusetehaseid. Tehase rajamine läks maksma 390 miljonit krooni. Tehase tootmisvõimsus taimeõlide käitlemise, rafineerimise ja biodiislikütuse tootmise alal on kuni 100 000 tonni aastas.

AS Biodiesel Paldiski müügitulu oli 2009. aastal 667 miljonit krooni ja 2008. aastal 734 miljonit krooni, kusjuures üle 90% sellest andis eksport.  Eksporditi Lääne-Euroopasse, Skandinaaviasse, aga ka Leetu.

2009. aasta kevadel esmakordselt raskustesse sattunud ettevõtte saneerimiskava kinnitas kohus 4. septembril 2009.

Ettevõtte juhatus esitas 2010. aasta kevadel Pärnu maakohtule avalduse pankroti väljakuulutamiseks, sest ei suutnud täita aasta varem koostatud saneerimiskava. 

Harju maakohus kuulutas Biodiesel Paldiski pankroti välja 2010. aasta juuli algul.

## Viited
Joachim (Taani prints)

**Taani prints Joachim** (sündinud 7. juunil 1969) on Taani kuninganna Margrethe II ja Taani printsi Henriku noorem poeg. Ta on Taani troonipärimisjärjekorras viiendal kohal. 

## Sünd

Joachim Holger Waldemar Christian sündis 7. juunil 1969 Kopenhaagenis ning sündimise ajal oli ta troonipärimisjärjekorras teine. Tema ristivanemate hulka kuuluvad krahv Jean Baptiste de Laborde de Monpezat, Taani printsess Benedikte ja Rootsi printsess Christina. 

## Haridus

Joachim oli 1974–1976 koduõppel Amalienborgi palees ning 1976–1982 õppis Krebs' Skoles Kopenhaagenis. 1982–1983 oli ta koos vanema venna Frederikiga vahetusõpilaseks École des Rochesis Prantsusmaal. Kolm aastat hiljem lõpetas prints Øregaardi Gymnasiumi ja 1991–1993 õppis Den Classenske Agerburgskole Næsgaardis põllumajandust. 

## Sõjaväekarjäär

Prints Joachimi sõjaväeteenistus algas 1987, kui ta teenis Kuninganna Rügemendis. 1988 sai ta seersandi auastme ning aasta hiljem sai temast leitnant. Prints oli ka tankiüksuse komandör 1989–1990. 1990 sai temast reservvägede leitnant ja 1992 kapten. Pärast majoriks nimetamist 2005. aastal on prints olnud kaitsevägedes tegevteenistuses. 

## Abielu ja lapsed

18. novembril 1995 abiellus prints Joachim Frederiksborgi lossi kirikus Alexandra Christina Manleyga. Neil on kaks poega:

* prints Nikolai (sündinud 1999),
* prints Felix (sündinud 2002).

16. septembril 2004 teatas paar lahkuminekust ning 8. aprillil 2005 lahutus jõustus.

24. mail 2008 abiellus prints Joachim Møgeltønderi kirikus Prantsuse päritolu preili Marie Agathe Odile Cavallier'ga, kellest sai Taani printsess.

## Huvid

Prints Joachim räägib taani, prantsuse, inglise ja saksa keelt. Ta elab Schackenborgi mõisas Jüütimaal. 

## Välislingid

* Prints Joachimi ametlik koduleht
Rohuneeme rändrahn

**Rohuneeme rändrahn** ehk **Maisiniidi kivi** on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Viimsi vallas Viimsi poolsaare põhjaosas. 

Nõukogude ajal oli rahn sõjaväeosa piiratud territooriumi lähistel vaba juurdepääsuga metsaterritooriumil ja on seetõttu loodushuviliste seas vähe tuntud.  

Ruumala (397 m3) järgi on Rohuneeme rändrahn viies või kuues (Suuroja järgi) hiidrahn Eestis. Rahnu ümbermõõt on 33,1 m, kõrgus 6,6 m, pikkus 11,6 m ja laius 10,5 m.

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
* 
*
Pille Salveste

**Pille Salveste** (7. detsember 1955 Puka – 20. juuni 2007) oli eesti agronoom ja kirikuõpetaja, alates 1999. aastast Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Järva-Madise Püha Matteuse koguduse vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1974 Põltsamaa Keskkooli ja 1982. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina. Hiljem õppis teoloogiat Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) usuteaduste instituudis ja pastoraalseminaris. Aastal 2006 sai ta EELK Usuteaduse Instituudis magistrikraadi kristliku kultuuriloo alal.

30. aprillil 1999 pühitseti Pille Salveste EELK Järva-Madise Püha Matteuse koguduse diakoniks ja 8. augustil 2003 sama koguduse pastoriks. Sellel ametikohal töötas ta oma surmani juunis 2007.
Ketoos

**Ketoos** on ketokehade (atsetoatsetaat, atsetoon ja 3-hüdroksübutüraat) normaalsest suurem sisaldus veres.

Ketoosi esineb sageli täiskasvanutel suure tootlikkusega piimalehmadel laktatsiooni alguses.

## Vaata ka
*Ketoatsidoos
*Ketonuuria
Tiibeti kiltmaa

**Tiibeti mägismaa** on suurim mägismaa maailmas. See asub Kesk-Aasias, peamiselt Hiinas. Mägismaa pindala on umbes 2 miljonit km&sup2; ja keskmine kõrgus 4000–5000 m üle merepinna.

Mägismaa piirneb läänes Karakoramiga, põhjas eraldab Kunlun teda Tarimi nõost, lõunas on Tiibeti piiriks Brahmaputra jõe org.
Väinade loendid

*Eesti väinasid loetletakse **[[Eesti väinade loend]]is**
*Muu maailma väinasid loetletakse **[[Välismaa väinade loend]]is**
Kamjanske

**Kamjanske** (ukraina **Кам'янське**) on linn Ukrainas Dnipropetrovski oblastis Dnepri jõe ääres.

1936. aastani oli linna nimi ukraina keeles **Kamjanske**, vene keeles **Kamenskoje**; aastail 1936–2016 ukraina keeles **Dniprodzeržõnsk** (kuni 2009. aastani kehtinud ukraina-eesti transkriptsiooni järgi **Dniprodzeržinsk**), vene **Dneprodzeržinsk**.

Linnas on sündinud Leonid Brežnev.

Linnas asub Dniprodzeržõnski HEJ. Metallurgiatööstuse keskus.

## Viited
Memphis

**Memphis** oli vanakreeka mütoloogias Epaphose abikaasa, Libya ema ning mõnikord Nilose tütar. 

Legendi järgi olid Memphis ja Epaphos Memphise linna rajajad.
Herman Sergo

**Herman Sergo** (1. oktoober 1911 Jausa, Käina vald – 28. september 1989 Tallinn) oli eesti kirjanik.

Sergo töötas muu hulgas madruse ja tüürimehena ning 1941. aastal lõpetas Tallinna Merekooli kaugsõidukaptenina. Aastatel 1942–1945 oli ta Punaarmees ning aastani 1965 sadamateenistuses Leningradis ja Tallinnas.

## Looming
Ta kirjutas palju mereainelisi ning sageli ka omaeluloolisi jutte ja romaane.

## Teosed
### Romaanid
* "Meri kutsub" (1960)
* "Pinnavirvendus ja põhjalained" (1962)
* "Kajakalaid" (1963)
* "Põgenike laev" (1966), randlaste põgenemisest 1944
* "Vihavald" [tegelikult Rootsi kirjaniku Frans G. Bengtssoni "Röde Ormi" (eesti keeles "Orm Punane") plagiaat] (1970)
* "Kodusadam" (1982)
* "Näkimadalad" I–III (1984), Reigi rootslastest 18. sajandil
* "Randröövel" (1988) (Otto Reinhold Ludwig von Ungern-Sternbergi ainetel)
* "Rukkirahu" (1988)

### Jutukogud
* "Lootsitoa jutud" (1965)
* "Kauge tule kuma" (1975)
* "Kui ma alles noor veel olin" (1980)

### Mälestusteraamat
* "Viis aastat võõra nime all" (1992)

## Tunnustus
* Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia (1985, "Näkimadalad")

## Isiklikku
Tema onu oli kaugesõidukapten Gustav Sergo.

## Välislingid

* Linda Kaljundi. Eesti lugu: Herman Sergo „Näkimadalad”, Eesti Päevaleht, 19. detsember 2008
* 

## Kategooria
Joel Sang

**Joel Sang** (sündinud 15. mail 1950 Pärnus) on eesti luuletaja, kirjanduskriitik, keeleteadlane, tõlkija ja publitsist.

Sang lõpetas 1968 Tallinna 21. Keskkooli, 1974 Tartu Ülikooli eesti filoloogia erialal ning 1980 aspirantuuri, kaitstes filoloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Eitus eesti keeles".

Ta oli 1974–1975 Tallinna 15. Õhtukeskkooli õpetaja, 1975–1981 ajakirja Keel ja Kirjandus keeleosakonna toimetaja, 1981 Tallinna Riikliku Nukuteatri kirjandusala juhataja, 1982–1985 ajakirja Looming ja 1986–1987 ajakirja Vikerkaar osakonnatoimetaja, 1987–1989 Keele ja Kirjanduse Instituudi kirjanduse sektori insener, 1989–1993 teadusdirektor ning 1991. aastast kirjastuse Vagabund toimetaja ja juhataja, 2006–2016 ajakirja Keel ja Kirjandus peatoimetaja.

## Looming
Joel Sang on avaldanud keelealaseid artikleid, kirjandusarvustusi ja publitsistikat.

Kirjanduslikku tegevust alustas Sang luuletajana nelja autori ühiskogus "Närvitrükk" (1971). Ta on kirjutanud laulutekste ja ooperilibretosid ning tõlkinud soome, inglise ja vene keelest.

1984. aastast kuulub Sang Eesti Kirjanike Liitu.

## Tunnustus
* 2011 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Joel Sang on August Sanga ja Kersti Merilaasi poeg. Tema õed olid teatri- ja telekunstnik Liina Pihlak ning lastearst Maarja Panov. Tema õetütar on Kristina Pai.

## Teosed
### Luulekogud
*"Abisõnad" (1983)
*"Vigade parandus" (1988)
*"Loomariik" (lastelaule, 1991)
*"Ohvitseride maja" (2008)
*"Tulge eile meile" (2017)

### Artiklikogud
* "Päripidi vastukarva. Kirjatöid aastaist 1976–1986" (Eesti Raamat, Tallinn 1987)
* "Espresso. Valik tööhüpoteese" (kirjutisi aastaist 1987–2010, Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2010)

### Teadustöid
* "Grammar and semantics" (kaasautorid H. Õim, M. Erelt). Tallinn, 1980
* "Eitus eesti keeles" Tallinn, 1983
* "L'estonien d'Estonie et ses "iles"" // "Oral memory & national identity" Tallinn, 1994

## Viited

## Kirjandus
* "Eesti kirjanike leksikon" Tallinn, 2000, lk 513
* "Eesti entsüklopeedia" 14, lk 458
* Eesti Päevaleht, 19.09.2003

## Välislingid

* Ilmar Palli, "Suvesära akna taga" (Joel Sanga meenutusi lapsepõlvest Pärnus), Maaleht 23. veebruar 2006
Johann Georg Schwartz

**Johann Georg Schwartz** (25. juuni 1793 Riia, Liivimaa kubermang, Venemaa keisririik – 19. märts 1874 Põlva, Põlva kihelkond, Liivimaa kubermang Venemaa keisririik) oli baltisaksa usu- ja haridustegelane.

Johann Georg Schwartz sündis 1793. aastal Riias, juristi ja Riia vaeslastekohtu sekretäri ja Riia raehärra Johann Bernhard Schwartzi (1753–1809) peres.
## Elulugu
Õppis 1800–1804 Riia toomkoolis ja 1804–1811 Riia kubermangugümnaasiumis. 1814–1819 Tartu Ülikooli usuteaduskonnnas. Oli Ruhjas ja Vändras koduõpetajaks. Ordineeriti 11. jaanuaril 1820 Riia Jakobi kirikus õpetajaametisse.

1820–1838 oli ta (introdutseeriti 21. märtsil 1820) Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse abipastor (oli Gustav Adolf Oldekopi adjunkt), 1838–1874 oli Põlva koguduse pastor. 1849–1852 oli Võru praost.

## Isiklikku
Tema vend Johann Christoph Schwartz (1791–1873) oli jurist, Riia bürgermeister ja aastatel 1847–1869 Riia rae eesistuv bürgermeister.

Tema poeg Johann Georg Schwartz ja pojapoeg Johann Christoph Schwartz olid Põlva koguduse õpetajad. Väimees Georg Theodor Wilhelm Eisenschmidt oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja.

## Looming
Ta andis välja oma aja kohta silmapaistva õpikusarja "Koli-ramat" I, II, III, IV (1852–1861).

## Viited

## Kirjandus
*Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 3. Bd 1856-1879, Riga 1881-1884, 

## Välislingid
*EELK elulood: Johann Georg Schwartz
*JOHANN GEORG SCHWARTZ 1793-1874
*
Nikolai, Monpezat' krahv

**Nikolai, [[Monpezat' krahv]]** (täisnimi **Nikolai William Alexander Frederik**; sündinud 28. augustil 1999) on Taani kuningliku perekonna liige. Ta on prints Joachimi ja Frederiksborgi krahvinna Alexandra vanem poeg ning kuninganna Margrethe II vanim lapselaps.

Ta ristiti 6. novembril 1999 Fredensborgi palees. Tema ristivanemad on Taani kroonprints Frederik, Wessexi krahv, Peter Steentrup, Nicola Baird ja Camilla Flint. 

Pärast vanemate lahutust 2005. aastal jagavad nad hooldusõigust Nikolai ja tema noorema venna Felixi üle.

Kuni 31. detsembrini 2022 kandis ta Taani printsi tiitlit. Alates 1. jaanuarist 2023 on tema tiitel Monpezat’ krahv ning teda kõnetatakse pöördumisega 'Tema Ekstsellents'.

2025. aasta seisuga on Nikolai Taani troonipärimisjärjekorras kuuendal kohal.

26. mail 2025 autasustas kuningas Frederik X teda Dannebrog'i ordeni suurristiga.

## Viited

## Välislingid
*Prints Nikolai koduleht
Felix, Monpezat' krahv

**Felix**, Monpezat' krahv (täisnimi **Felix Henrik Valdemar Christian**; sündinud 22. juulil 2002 Kopenhaagenis) on Taani kuningliku perekonna liige. Ta on prints Joachimi ja tema endise abikaasa Frederiksborgi krahvinna Alexandra noorem poeg. 

Felix ristiti 4. oktoobril 2002 Møgeltønderi kirikus. Tema ristivanemad on Martina Bent, krahv Christian Ahlefeldt-Laurvig, Oscar Davidsen Siesbye, Damian Sibley ja Annick Boel.

Pärast vanemate lahutust 2005. aastal jagavad ema ja isa Felixi ning tema vanema venna Nikolai hooldusõigust.

Kuni 31. detsembrini 2022 kandis ta Taani printsi tiitlit. Alates 1. jaanuarist 2023 on tema ametlik tiitel Monpezat’ krahv ning teda kõnetatakse pöördumisega „Tema Ekstsellents“.

2025. aasta seisuga on Felix Taani troonipärimisjärjekorras seitsmendal kohal.

26. mail 2025 autasustas kuningas Frederik X teda Dannebrog'i ordeni suurristiga.

## Viited

## Välislingid
*Prints Felixi ametlik koduleht
Gustav Heinrich Schüdlöffel

**Gustav Heinrich Schüdlöffel** (13. oktoober 1798 Jõelähtmes – 20. detsember 1859) oli baltisaksa vaimulik, eesti kirjamees.

Ta õppis aastatel 1810–1817 Tallinna toomkoolis ja aastatel 1817–1820 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Lõpetamise järel reisis Rootsis ja tegutses koduõpetajana. Aastatel 1826–1827 oli ta Tallinna toomkooli inspektor. Pastoriks ordineeriti ta 20. jaanuaril 1829.

Schüdlöffel töötas aastatel 1829–1859 Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduse pastorina. 28. veebruaril 1847 sai temast Ida-Harju praost. Elu lõpus jäi ta kurdiks. Jõelähtme kiriku juures asub ka tema kalm.

Schüdlöffeli ametisoleku ajal (1848. aastal) hakati ehitama Randvere kirikut ja Prangli kirikut.

## Looming
Schüdlöffel oli üks oma aja juhtivaid estofiile.

Ta oli üks varasemaid eesti mütoloogia käsitlejaid. Ajakirjas Das Inland ilmus 1836. aastal artikkel Kalevipoja muistenditest, mida ta oli rahvasuust kuulnud. Seal pani ta esimest korda kokku Kalevipoja muistendite tsükli.

Mugandas saksa keelest rahvavalgustuslikke jutte (enamasti vagajutte) ja koostas kalendreid.

Tema "Toomas Westen, Lapo rahwa uso ärataja Norra maal" (1844, 2. trükk 1894) on esimene Eduard Ahrensi soovitatud uues kirjaviisis trükiteos.

## Isiklikku
Tema isa Georg Friedrich Schüdlöffel (1759–1802) oli Jõelähtme koguduse pastor.

## Mälestuse jäädvustamine
Tema järgi on nimetatud tänav Viimsi vallas Randvere külas, kus muu hulgas asub ka 2013. aasta septembris avatud Randvere Kool. 

## Viited

## Välislingid
* 
*
Ly Seppel

**Ly Seppel** (õieti **Ly Ehin**; sündinud 30. aprillil 1943 Haapsalus) on eesti luuletaja, tõlkija ja nõustaja-gestaltpsühhoterapeut. 

Ly Seppel õppis alates 1950. aastast Rapla keskkoolis, seejärel Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti filoloogiat. 1963. aastal kolmandal kursusel täiendas ennast ajakirjanduse õppesuunal. 1967. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina. Diplomitöös kirjutas arbujatest. Pent Nurmekund on talle õpetanud türgi keelt. Seepeale õppis kirjastuskomitee eriprogrammi kaudu Bakuus ühe aasta ja Moskvas kaks aastat turgi keeli. Moskva ülikooli lõpetas stažöörina. 1974. aastast on ta kutseline kirjanik Raplas. Viimasel ajal tegelenud ka psühholoogiaga. Terapeudiks õppis kaheksa aastat. Ta on õppinud geštaltteraapiat. Psühhoterapeut olnud alates 2003. aastast. 

## Looming
Kirjutanud luulet ja lasteproosat. Tõlkinud türgi, aserbaidžaani, usbeki, kasahhi, turkmeeni, tatari, vene ja soome luulet. Koos abikaasaga tõlkis vene keelest valimiku "Tuhandest ühest ööst" (1984).

Tema luulet ilmus kassetipõlvkonna kolmandas kassetis.

1959. aastal kirjutas Rapla rajooni komsomoli juhi palvel kohalikule ajalehele komsomoli tähtpäevaks kaheksarealise luuletuse.

## Teosed
### Luulekogud
*"Igal hommikul avan peo" (1965)
*"Ma kardan ja armastan" (1973)
*"Varjuring ümber tule" (1974)
*"Ajasära" (2003)
*"Mälujuur = The Root of Memory" (2009), inglise keelde tõlkinud Ilmar Lehtpere

### Lasteraamatud
*"Kaarini ja Eeva raamat" (1981)
*"Unenäoraamat" (1984)

### Raamatud

* "Ma kuulan sind"

## Koostaja
* Lassi Nummi, "Taeva ja maa märgid. Valitud luulet." Koostanud ja toimetanud Ly Seppel. Soome keelest tõlkinud Tiiu Kokla, Jaan Kross, Kalle Kurg, Ellen Niit, Ly Seppel ja Debora Vaarandi. Eessõna Kalle Kurg ("Lassi Nummi luule: polüfooniline hetk. Mulje ja kujutlus"), järelsõna ("Haljad inglid") Andres Ehin. Tallinn, Huma 2002.

## Tunnustus
* 1972 Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia (R. Rza valikkogu "Ammendamatus" eestindus)
* 1975 Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia ("Varjuring ümber tule")
* 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2003 Salme Ekbaumi ja Minni Nurme koduluulepreemia (ajakirjas Looming (aprillis 2003) ilmunud koduluulepõimik ja värsikogu "Ajasära")
*2004 Juhan Liivi luuleauhind ("Eelkevadises metsas")
* 2007 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (ilukirjanduslik tõlge võõrkeelest eesti keelde: Orhan Pamuki "Lumi")
* 2016 Elise Rosalie Auna nimeline Võtikvere raamatuküla kirjanduspreemia
* 2023 Nimeline pink Lääne-Nigula vallas

## Isiklikku
Ly Seppel on elanud Läänemaal Oru valla Änniste küla Ristemäe talus ja Rapla tellisetehase tööliste barakis. 1956. aastal kolis koos vanematega oma majja.

Tal on õde.

Ly Seppeli isa õpetas talle auto juhtimist žiguliga. Lyl on autojuhiload.

Tema lemmikkirjanik on Orhan Pamuk.

Ly Seppel oli 3. oktoobrist 1975 abielus Andres Ehiniga. Neil on tütred Piret, Kristiina ja Eliisa.

## Viited
Memphis (sigaretid)

**Memphis** on sigaretibränd. Neid sigarette turustab Eestis Tobaccoland Eesti AS, Austria Tabak Groupi üks osa, mis omakorda kuulub Austrias registreeritud emaettevõtte Austria Tabak GmbH kaudu alates 18. aprill 2007 maailma suuruselt kolmanda tubakafirma JTI omandusse.

Eestis on müügil sigaretimargid Memphis Sky-Blue (varem Blue Lights) ja Memphis Strato-Blue (Blue Ultra).

Muud Memphise sigarettide margid (koos turuletoomise aastaga):

* 1969 – Memphis Classic
* 1985 – Memphis Lights (nüüd Memphis White)
* 1987 – Memphis Lights 100 (nüüd Memphis White 100)
* 1989 – Memphis Red
* 1992 – Memphis Red 100
* 1994 – Memphis Green
* 1996 – Memphis Medium
* 1996 – Memphis Blue
* 1997 – Memphis Blue Lights (nüüd Memphis Sky-Blue)
* 1998 – Memphis Blue Lights 100 (nüüd Memphis Sky-Blue 100)
* 1999 – Memphis Blue Ultra (nüüd Memphis Strato-Blue)
* 2000 – Memphis Platinum
* 2002 – Memphis Platinum Lights (nüüd Memphis Titanium)
* 2005 – Memphis 1896
* 2006 – Memphis Gold
Peter Andreas Johann Steinsberg

**Peter Andreas Christoph Johann Steinsberg** (24. jaanuar 1795, Tallinn – surmaaeg teadmata) oli eesti päritolu näitekirjanik ja näitleja, esimene eestlasest kutseline näitleja ja eestikeelsete näidendite autor.

Peter Andreas Christoph Johann Steinsberg oli päritolult Lehmja mõisa valitseja Jüri/Jürgen Steinbergi poeg, Peter Andreas Steinberg õppis aastail 1809–1812 Tallinna kreiskoolis.

1817–1824 oli Steinsberg Tallinna saksa teatri näitleja, misjärel läks 1824. aastal Riia kaudu Hamburgi ja seejärel Dresdenisse, kus tegutses äri alal. 

Ka Steinsbergi noorem vend Karl Woldemar Steinsberg (16. märts 1799 Tallinn – 6. detsember 1830 Lehmja) oli Tallinna saksa teatri näitleja. 

## Looming
Steinsberg kirjutas ka teiste autorite järgi eestikeelseid lühinäidendeid, mida mängiti saksakeelsete etenduste lisapaladena.

## Teoseid
***Näidendid**
***[[Häbbi sel, kes petta tahhab!]]* (1819)
***Krappi Kaie Willetsus, ehk: Kes paljo lobbiseb, peab paljo wastama* (1821)
***Pärmi Jago unne-näggo* (1824), kuulub ilmselt Steinsbergile.
## Kirjandus
* Gustav Suits. „Permi Jago unnenäggu” a. 1824. – Eesti Kirjandus 1927, 8
* K. Mihkla. Esimesed eestikeelsed teatrietendused Pärnus. – Sirp ja Vasar, 18. august 1945
* H. T. Uusi andmeid esimeste eestikeelsete näidendite kohta. – Sirp ja Vasar, 17. aprill 1948
*Hans Treumann, Kes oli P. A. J. Steinsberg? Keel ja Kirjandus, 1959, nr 1, lk 15-21
## Välislingid
*Steinsberg, Peter, ETBL, 2000
Ingrid (Taani kuninganna)

**Rootsi printsess Ingrid** (**Ingrid Victoria Sofia Louise Margareta**; 28. märts 1910 – 7. november 2000) oli Taani kuninga Frederik IX abikaasa. 

Printsess Ingrid oli Rootsi kuningas Gustaf VI Adolfi ja tema esimese abikaasa Connaughti printsessi Margareti kolmas laps. Tema ema suri 1920. aastal ning kolm aastat hiljem abiellus tema isa leedi Louise Mounbatteniga, kes oli Margareti täditütre tütar.

Ingrid oli suguluses ka Suurbritannia kuninganna Victoriaga. 

1928. aastal tutvus Ingrid Walesi printsi Edwardiga ning arvati, et nad abielluvad. Kuid kihlust ei järgnenud. 

Selle asemel abiellus printsess 24. mail 1935 Taani ja Islandi kroonprintsi Frederikiga ning 20. aprillil 1947 sai temast kuningas Frederik IX abikaasana Taani kuninganna. Neil sündis kolm tütart:

* printsess Margrethe (kuninganna Margrethe II; sündinud 1940);
* printsess Benedikte (sündinud 1944);
* printsess Anne-Marie (aastail 1964–1973 Kreeka kuninganna; sündinud 1946).

Kuninganna Ingrid oli kirglik autosõitja, teda võis sageli kohata Kopenhaageni ümbruses Daimler Majesticu roolis.

Kuninganna Ingrid suri 7. novembril 2000 ning maeti oma abikaasa kõrvale Roskilde katedraali.
Philipp Stramm

**Philipp Stramm** (21. aprill 1814 Kohila – 20. august 1871 Peterburi) oli eesti rahvavalgustaja.

Ta õppis aastatel 1841–1846 Tartu Ülikoolis filoloogiat ning töötas eraõpetajana Tallinnas ja Peterburis ning 1853–1854 õpetajana Valgas Cimze seminaris.

Peterburis elas ta umbes 1870. aastast.

## Looming
Tema dialoogid "Eestlaste priidus (ehk wabbadus)" ja "Üks kenna neljatahhulinne jutt" (mõlemad 1860) selgitavad vabaduse mõistet ning käsitlevad talurahva huvidest lähtuvalt ühiskonna, kultuuri- ja haridusküsimusi.

Dialoogid on avaldatud Aarne Vinkeli uurimuse "Eesti rahvaraamat" lisadena (Eesti Raamat, Tallinn 1966, lk 306–326).

## Kirjandus
* Karl Taev, "Philipp Strammi dialoogid" – Looming 1957, nr 1, lk 119–127
* Aarne Vinkel, "Sada aastat tsensori arhiivis" – Sirp ja Vasar, 9. september 1960, nr 37 
* Eesti kirjanduse ajalugu, II köide, Eesti Raamat, Tallinn 1966, lk 163–165 (autor Maie Kalda)
* Rudolf Põldmäe, "Philipp Strammi elust ja surmaloost" – Keel ja Kirjandus 1977, nr 9, lk 538–542
* Oskar Kruus, "Philipp Stramm mõrvati 17 kopika eest" – O. Kruusi raamatus "Kakskümmend üks pulma ja üksteist surma", Faatum, Tallinn 2003, lk 129–130
Suve Jaan

**Suve Jaan** (õieti Johann Friedrich Sommer; 23. detsember 1777 Tallinn – 18. jaanuar 1851 Pärnu) oli eesti kirjanik. 

Johann Friedrich Sommer sündis 1777. aastal Tallinnas ja õppis Tallinnas algkoolis ja Tallinna vene koolis. 

Töötas vene keele õpetajana Rakvere (1808–1813), Viljandi (1814) ja Pärnu Kreiskoolis (1815–1837). 

Johann Friedrich Sommer suri 1851. aastal Pärnus ja on maetud Pärnu Alevi kalmistule. 

## Looming
Tõi eesti kirjandusse vene ajaloo ainest ning käsitles seda sentimentaalses laadis, rõhutades keisritruudust ja Vene patriotismi. 

## Teoseid
* Proosateos "Wenne Südda ja Wenne Hing: Suwwe Jaani mällestamissed surest Wenne ja Prantsuse sõast" (1841)
* Jutustus "Luige Laus" (1852)
## Viited

## Välislingid
* 
* 
## Kirjandus
*Aarne Vinkel,  Suve Jaani koht eesti kirjanduse ajaloos. Keel ja Kirjandus, 1959, nr 9, lk 533-543
*Aarne Vinkel, Suve Jaani koht eesti kirjanduse ajaloos. Keel ja Kirjandus, 1959, nr 10, lk 584-594
Richard Sayn-Wittgenstein-Berleburg

**Richard Casimir Karl August Robert Konstantin**, **Sayn-Wittgenstein-Berleburg**i vürst, (29. oktoober 1934 Giessen – 13. märts 2017 Bad Berleburg) oli Sayn-Wittgenstein-Berleburgi vürsti Gustav Albrechti (1907–1969) ja vürstinna Margareta (sündinud Otranto Fouché, 1909–2005) poeg. 

Ta abiellus 3. veebruaril 1968 Taani printsessi Benediktega. Neil on kolm last:

* prints Gustav (s. 1969)
* printsess Alexandra (s. 1970)
* printsess Nathalie (s. 1975)

## Välislingid
*An Online Gotha
Gustav Sayn-Wittgenstein-Berleburg

**Gustav Frederik Philip Richard Sayn-Wittgenstein-Berleburg** (sündinud 12. jaanuaril 1969) on Richard Sayn-Wittgenstein-Berleburgi ja Taani printsess Benedikte vanim laps ja ainus poeg. 

Oma ema kaudu kuulub ta Briti troonipärimisjärjekorda, kuid mitte Taani troonipärimisjärjekorda, sest ta ei kasvanud üles Taanis, nagu oli tema vanaisa kuningas Frederik IX soov. 

Gustav oli aastatel 2000–2001 kihlatud Elvire Pasté de Rochefort'iga, praegu elab ta koos endise modelli ja kirjaniku Carina Axelssoniga.
Edward Rutherfurd

**Edward Rutherfurd** (kodanikunimi arvatavasti **Francis Edward Wintle**; sündinud 1948 Salisburys Inglismaal) on kirjutanud romaane, mis käsitlevad mõne asula ajalugu alates rajamisest kuni kirjutamise ajani. 

Rutherfurd asetab oma romaanides väljamõeldud tegelased ja perekonnad tõsiajalooliste sündmuste keskele – mis on omamoodi ajalooline ilukirjandus, millega tegi esimesena algust James Michener.

Rutherfurd õppis Cambridge'i ja Stanfordi ülikoolis ja töötas kirjastamise alal. Rutherfurd on Salisbury katedraali Sõprade Ühingu liige ja toetaja. 2005. aastal nimetas Salisbury linn tema teenete eest ühe vana turuplatsi juures olevatest tänavatest tema nime järgi.

Rutherfurd loob oma romaanide jaoks neli kuni kuus väljamõeldud perekonda ja kirjeldab perede elu läbi nende järglaste. Kasutades seda raamistikku, põimib Rutherfurd nad ajaloosündmustesse, laseb neil omavahel suhelda ja kokku puutuda ka oluliste ajalooliste isikutega. Romaan "Sarum" käsitleb Stonehenge'i ja Salisbury ümbruse ajalugu läbi 10 000 aasta. "London" kirjeldab Londoni linna tekkimist ja selle ajalugu kuni tänapäevani välja.

## Teoseid
* "Sarum" (1987)
* "Russka" (1991)
* "London" (1996) – tõlgitud eesti keelde
* "The Forest" (2000)
* Dublin: Foundation (2004)
* Ireland: Awakening (2006)
*New York (2009) – tõlgitud eesti keelde
* Paris (2013)
Harald Suislepp

**Harald Suislepp** (11. juuni 1921 Kunda – 21. september 2000) oli eesti ajakirjanik ja kirjanik.

## Elulugu
Osales teises maailmasõjas Punaarmee koosseisus.

Lõpetas 1955. aastal EKP KK Vabariikliku Parteikooli ning töötas ajakirjanikuna.

## Looming
Kirjutas luuletusi, epigramme, poeeme ja värssnäidendeid.
### Luulekogud, poeemid
* "Tedretähed" (1958)
* "Suure Vankri jälgedes" (1963)
* "Kellakägu" (humoristlikke värsse ja proosavesteid, 1966)
* "Aeg tuleb maa ja mere peal..." (autobiograafiline poeem, 1968) 
* "Parool KKK. Poistepoeem" (1968)
* "Tuulest, luulest ja tuuleluulest" (pilkeluuletusi, 1971)
* "Lingukivist linavästrikuni" (1976)
* "Kaksikute tähtkujus" (valikkogu: luulet aastaist 1936–76, 1978)
**Vene keeles on ilmunud valimik luuletusi ja poeeme "В созвездии Близнецов" (tõlkinud A. Zorin, Moskva 1984)
**Hellar Grabbi. "Vabal häälel. Mõtteid kahesajast eesti raamatust". Virgela, Tallinn 1997, lk 225 (valikkogu "Kaksikute tähtkujus" arvustus)
* "Peremärk ajas, inimeses, maailmas" (poeem, 1985)
* "Päikesesoe maakivi" (1989)
* "Köögertali kojutulek: lamba- ja ahviaasta päevaraamat" (sisaldab minipoeemi "Maakera pöördub Läände"; 1994)
* "Pung ja Pegasus" (1998)
**Rein Tootmaa. "Pegasus turuteel" (raamatu "Pung ja Pegasus" arvustus). Eesti Päevaleht 15. detsember 1998, lk 10
### Värssnäidendid
* "Kolme Tulbi tänav ehk Mu tütar on Torontos" (1965)
* "Ja sõna sai tinaks..." (1969)
* "Kolme Tulbi tänava kolm lugu" (1981)
### Kriitikavalimik
* "Loominguline logiraamat" (1975)

## Isiklikku
Tema abikaasa oli kirjanik Silvia Rannamaa.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti kirjanduse ajalugu, V köide, 2. raamat, Eesti Raamat 1991, lk 231–233 (ülevaate autor Aadu Säärits) ja bibliograafia lk 245–246
* Nekroloog. Sirp, 29. september 2000, lk 20
* Nekroloog. Looming 2000, nr 11, lk 1758
* Eerik Teder. "Harald Suislepp *in memoriam*". Keel ja Kirjandus 2001, nr 2, lk 134

## Välislingid

*Haud Tallinna Metsakalmistul
Alexandra Sayn-Wittgenstein-Berleburg

**Alexandra Rosemarie Ingrid Benedikte Sayn-Wittgenstein-Berleburg, Pfeili ja Klein-Ellguthi krahvinna** (sündinud 20. novembril 1970) on Richard Sayn-Wittgenstein-Berleburgi ja Taani printsess Benedikte teine laps ning vanem tütar. 

Ta abiellus 6. juunil 1998 Gråsteni palees krahv Jefferson von Pfeil und Klein-Ellguthiga ning temast sai krahvinna von Pfeil und Klein-Ellguth. Neil on kaks last:

* Richard, von Pfeil und Klein-Ellguthi krahv (s. 1999)
* Ingrid, von Pfeil und Klein-Ellguthi krahvinna (s. 2003)