open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kanamuna

**Kanamuna** on kodulinnu, eelkõige kana munarakk, mida toodetakse munemisperioodil. Kanamune kasutatakse laialdaselt toiduvalmistamisel ja need on oluline valkude, vitamiinide ja mineraalainete allikas paljudes toitudes üle maailma.

## Struktuur ja koostis
Kanamuna koosneb peamiselt valgust, rasvast ja veest, samuti sisaldab see vitamiine (nagu A-, D- ja B-vitamiinid) ning mineraalaineid (nagu raud ja kaltsium). Munakollane sisaldab enamikku munas leiduvatest rasvadest, valkudest, vitamiinidest ja mineraalainetest, samas kui munavalge koosneb peamiselt valgust ja veest. Munakoore pinnal võib olla kaitsvaid kile- või kitiinikihte, mis aitavad säilitada muna värskena ja kaitsta seda väliste kahjustuste eest.

## Kasutusalad
Kanamune kasutatakse mitmesugustes toitude valmistamisel, alates lihtsatest hommikusöögitoitudest kuni keerukamate magustoitude ja küpsetisteni. Need on oluline koostisosa paljudes toitudes, sealhulgas koogid, küpsetised, omletid, praed, salatid ja kastmed.

Kanamunad on toiteväärtuslik toiduaine, mis sisaldab kõiki inimese ja teiste selgroogsete organismide eluks vajalikke toitaineid. Munad on eelkõige hea valgu- ja loomsete rasvade allikas. 

## Eesti kanamunad
Eestis toodetakse ja tarbitakse kanamune laialdaselt. Kodumaised kanamunad on saadaval erinevates suurustes ja kvaliteedis ning neid müüakse nii väikestes kohalikes talupoodides kui ka suurtes jaekaubandusketides üle riigi.

## Vaata ka

* kulinaaria

## Viited

## Välislingid

# https://opik.fyysika.ee/index.php/book/section/13829
# https://davafoods.ee/muna-kasulikkus
Sarah Mitton

**Sarah Dawn Mitton** (sündinud 20. juunil 1996 Liverpoolis) on Kanada kuulitõukaja.

Ta võitis 2019. aasta suveuniversiaadil Napolis kuulitõukes kuldmedali. Sama aasta maailmameistrivõistlustel Dohas piirdus ta 24. kohaga.

2021. aastal toimunud olümpiamängudel Tokyos Mitton ebaõnnestus ja sai kvalifikatsioonis 28. koha.

2022. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Belgradis oli Mitton seitsmes. Sama aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is sai Mitton neljanda koha tulemusega 19.77. Ka pronksmedali võitnud Jessica Schilder tõukas 19.77, kuid paremuselt teiste katsete võrdlus andis kolmanda koha Schilderile.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis võitis Mitton Chase Ealey järel hõbemedali tulemusega 20.08.

2024. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Glasgow's võitis ta 20.22-ga kuldmedali, edestades Yemisi Ogunleyet ja Chase Jacksonit. 2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis võitis ta kvalifikatsiooni, kuid sai finaalis tulemusega 17.48 viimase, 12. koha.

2025. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Nanjingis kaitses Mitton tiitlit, tõugates finaalis 20.48.

Tema isiklik rekord kuulitõukes on **20.68**, mis on tõugatud 11. mail 2024 Fleetwoodis. See on ühtlasi Kanada rekord.

## Isiklikku

Mitton on õppinud Windsori Ülikoolis merebioloogiat.

## Välislingid

*
Kääpa–Obinitsa–Võmmorski–Petseri tee

**Kääpa-Obinitsa-Võmmorski-Petseri tee** on kõrvalmaantee Võru maakonnas Võru vallas ja Setomaa vallas. Selle tee registrinumber on 25130.

Kuigi tee nimi viitab, et tee viib Petseri linna, lõppeb see tee tegelikult Venemaa piiri peal Võmmorski külas, sest sinna pole rajatud piiriületuspunkti ja seda teelõiku oli võimalik läbida ainult Nõukogude ajal. Pärast Venemaa piiri muutub tee kruusateeks, mis viib Petseri kesklinna.

## Viited
Silver Kuusik

**Silver Kuusik** (sündinud 17. novembril 1983) on Eesti poliitik ja kodanikuaktivist, aastatel 2024–2026 erakonna Eesti Rahvuslased ja Konservatiivid (ERK) esimees. 

Ta kuulus alates 2018. aastast Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda, 11. juunil 2024 otsustas juhatus ta välja heita. 

## Elukäik
Kuusik on omandanud magistrikraadi Eesti Maaülikoolis tootmistehnika erialal. Ta asus õppima ka energeetikavaldkonna doktorantuuri, kuid otsustas hiljem keskenduda tööturule.

2006. aasta presidendivalimistel oli Kuusik president Arnold Rüütli kampaaniameeskonnas. 

Kuusik alustas poliitilist tegevust gümnaasiumis, kogudes allkirju Eesti Energia ja Eesti Raudtee erastamise vastu. Ülikoolis valiti ta kursusevanemaks ja Eesti Maaülikooli üliõpilasesinduse juhiks. Ta oli ka viis aastat Eesti Üliõpilaskondade Liidu volikogu liige. 

2004. aastal astus Kuusik Eesti Keskerakonda ja oli Tartu linnavolikogu liige ning Tartu abilinnapea kandidaat. Ta lahkus erakonnast 2014. aastal vastuseisu tõttu kooseluseadusele. 

2018. aastal liitus ta EKRE Tartu- ja Jõgevamaa ringkonnaga ning liikus sealt 2019. aastal Tartu ringkonda. 2021. aastal valiti ta EKRE Tartu ringkonna esimeheks. Alates 2022. aastast on ta olnud EKRE juhatuse liige. 

Kuusik on Tartu linnavolikogu EKRE fraktsiooni esimees, revisjonikomisjoni esimees ning ajutise põhimääruskomisjoni ja rahanduskomisjoni liige. 

Silver Kuusik on pühendunud rahvuskonservatiivsete väärtuste edendamisele Eestis. Ta pooldab rohkem rahvaküsitlusi ja rahvahääletusi ühiskonda lõhestavates küsimustes, võttes eeskujuks Šveitsi mudeli. Ta rõhutab eesti keele ja kultuuri kaitsmise olulisust ning soovib säilitada traditsioonid, mida on pärandanud esivanemad. 

17. mail 2024 teatas Kuusik kandideerimisest EKRE esimeheks eelseisval erakonna kongressil. Teda toetas EKRE Tartu ringkonna juhatus ja linnavolikogu EKRE fraktsioon. 

11. juunil 2024 otsustas EKRE juhatus ta erakonnast välja arvata. Seejärel otsustas Kuusik osaleda erakonna Eesti Rahvuslased ja Konservatiivid (ERK) loomisel ning valiti loodava erakonna aseesimeheks. 18. augustil 2024 valiti ta erakonna esimeheks. 23. veebruaril 2026 teatati sotsiaalmeedias, et Kuusik taandus esimehe ametikohalt tervislikel põhjustel ning lahkus ühtlasi ka erakonnast.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Tartus, kogus 410 häält ning ei osutunud valituks.

## Viited
Cody Ceci

**Cody Ceci** (sündinud 21. detsembril 1993 Ottawas) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Edmonton Oilers.

Aastatel 2009–2013 mängis ta Ontario Hockey League'is (OHL), esimesed kolm ja pool hooaega Ottawa 67'sis, viimasel hooajal lisaks Owen Sound Attackis.

2012. aastal valis Ottawa Senators ta NHL-i ''draft''is 15. valikuna. Hooaja 2012/13 lõpus debüteeris Ceci American Hockey League'is (AHL) Ottawa Senatorsi tütarklubis Binghamton Senators. NHL-is debüteeris ta 12. detsembril 2013 mängus Buffalo Sabresi vastu. Kaks mängu hiljem, 16. detsembril lõi ta St. Louis Bluesi vastu lisaajal Senatorsi võiduvärava, mis oli tema esimene värav NHL-is. Ceci sai NHL-is esimeseks alla 20-aastaseks mängijaks, kes on löönud NHL-is oma esimese värava lisaajal. Senatorsi meeskonnas mängis Ceci kokku kuus hooaega hooaja 2018/19 lõpuni.

2019. aasta juulis kaubeldi Ceci suurema tehingu raames Senatorsist Toronto Maple Leafsi. Seal mängis ta ühe hooaja.

2020. aasta oktoobris sõlmis ta üheaastase lepingu Pittsburgh Penguinsiga.

2021. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Edmonton Oilersiga.

2016. aastal tuli Ceci Kanada jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks.

## Viited

## Välislingid
* Cody Ceci NHL.com lehel
* Cody Ceci hockeydb.com lehel
WRC logistika Volkswageni näitel

Volkswageni 2013.aasta hooaja logistilise planeerimisega alustati juba 2012. aasta augustis. Meeskonnale anti ülesanne disainida kaks täiesti erinevat mobiilset hooldusala, et 11 kuud nendega järjest mööda maailma ringi reisida.

2013. aastal lahkusid varustust täis rekkad 10 korda Volkswageni baasist Hannoverist, et kohale sõita erinevatele rallidele Euroopas. Logistikameeskond vastutab, et kõik vajalik oleks kaasas: kolm Polo R WRCd koos varuosade ja rohkem kui 140 rehviga, mehaanikute varustus, kontorid jpm. Enne kui ülejäänud meeskond saabub tuleb logistikutel terve rallipark valmis seada.

Ralli ajal kui kogu varustus on kohale toimetatud ja üles pandud, antakse pealava üle sõitjatele ja mehaanikutele. Logistika meeskonna roll on ralli jooksul olla toetav üksus, 2013.aastal kuulus Volkswageni tehasemeeskonda 6 logistikut. Ralli päevade jooksul on vaja mitmetesse kohtadesse katsete vahele tarnida rehve ja kütust, samuti tuleb katkestanud rallipaaride autod raja juurest tagasi baasi toimetada. Kui ralli on ametlikult läbi, korraldavad logistikud hooldusala kiire kokkupaneku ja võimalusel saadetakse esimesed veokid sama päeva õhtul Hannoveri poole teele. Aeg on ülioluline: järgmise rallini pole kunagi liiga palju aega.  

Kahtlemata on kõige suurem väljakutse logistilisele poolele rallid, mis asuvad Euroopast väljas. Selleks on välja töödeldud ja disainitud teine täiesti erinev hoolduspark. 2013. aastal esimene ralli suure lombi taga oli Mehhiko, järgmine Argentina ja seejärel juba hooaja lõpus Austraalia ralli. Hooaja alguses, ehk jaanuari kuus pannakse asjad merekonteineritesse ja saadetakse teele. Enne hooaja lõppu see tagasi Euroopasse ei tulegi, sest selline edasi-tagasi transport ei ole efektiivne. Meeskond ei näe poolt enda varustust mitmeid kuid järjest. Ainult kolm võidusõiduautot koos teatud varuosadega lennutatakse kohale ning seejärel tagasi Hannoveri baasi hooldusteks ja arendusteks pärast igat rallit. Mere tagustele rallide saadetakse kokku 79 tonni ulatuses kaupu mööda merd ja 18 tonni läbi õhu. 

Kasutatud allikas: 

Wilkins, R. (2013). WRC logistics by air, land and sea. Kättesaadav:
Doni sfinks

**Doni sfinks** (inglise keeles *Donskoy Sphynx*, *Don Sphynx*, *Don Hairless*), on karvutu kassitõug, mis on pärit Venemaalt Rostovist Doni ääres. 

Tõug avastati 1987. aastal. Doni sfinksidel on ainulaadne välimus ja sõbralik iseloom.

## Ajalugu
Donskoy Sphynxi ajalugu algab 1987. aastal, kui õpetaja Elena Kovaleva leidis Rostovi Doni ääres juusteta kassi. Alguses arvas Kovaleva, et kassil on terviseprobleemid, kuid hiljem selgus, et kassipoegade karv kadus geneetilise mutatsiooni tõttu. See juusteta kass sai tõu esiisaks, ja tema järglasi hakati aktiivselt aretama. 

## Välimus
Donskoy Sphynx on keskmise suurusega kass, millel on lihaseline keha, pikad jalad ja sõrmed, ja suurte mandlikujuliste silmadega pea. Nende nahk on pehme ja kortsuline, meenutades inimeste nahka, ja võib olla erinevates värvitoonides ja mustrites. 

**Pea:** Kiilukujuline, suurte ja väljendusrikaste mandlikujuliste silmadega. 

**Kõrvad:** Suured, laiad ja kõrged, kergelt kaldu. 

**Keha:** Keskmise suurusega, tugev ja lihaseline. 

**Jalad ja käpad:** Pikad ja saledad, käpad ovaalsed. 

**Saba:** Keskmise pikkusega ja sirge, kitseneb otsa poole.

**Nahk:** Pehme, kortsuline, tunda on sametine tekstuur. 

## Iseloom
Donskoy Sphynx on tuntud oma sõbraliku, armastava ja sotsiaalse iseloomu poolest. Nad on uudishimulikud, intelligentsed ja saavad hästi läbi nii inimeste kui teiste loomadega. Nad vajavad palju tähelepanu ja naudivad inimeste lähedust. 

## Tervis
Donskoy Sphynxil on üldiselt hea tervis, kuid nagu kõikidel tõugudel, võivad esineda geneetilised haigused. Regulaarne veterinaarkontroll on oluline, et jälgida nende tervist. Kuna nad on juusteta, vajavad nad erilist hoolt oma naha eest, sealhulgas regulaarset pesemist, et vältida nahaärritusi ja nakkusi. 

## Hooldus
Kuigi Donskoy Sphynx on juusteta, vajavad nad nahahooldust rohkem kui karvased kassid. Nende nahka tuleb regulaarselt puhastada ja niisutada, et vältida rasueritust ja mustuse kogunemist. Samuti tuleb kaitsta neid liigse päikesevalguse eest, kuna nad võivad kergesti päikesepõletust saada. 

## Tõu eripärad
**Temperament -** Väga sõbralik ja sotsiaalne, armastab inimeste lähedust.

**Hooldus -** Vajab regulaarset naha puhastamist ja niisutamist.

**Tervis -** Üldiselt hea tervis, kuid nõuab regulaarset veterinaarhooldust.

**Välimus -** Täiesti juusteta, nahk on pehme ja kortsuline, erinevates värvitoonides. 

## Lisa
Lisateabe saamiseks külastage TICA (The International Cat Association) või [FIFe (Fédération Internationale Féline)]                               (https://fifeweb.org/), mis pakuvad üksikasjalikke tõustandardeid ja hooldusjuhiseid.
Aleksei Jašin

**Aleksei Jašin** (sündinud 15. detsembril 1996) on Eesti poliitik, alates 2024. aasta aprillist Tallinna hariduse valdkonna abilinnapea. 

## Haridus
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli Johan Skytte poliitikauuringute instituudi riigiteaduste erialal 2019 aastal. 

## Töökäik

Ta on töötanud noortejuhina eesti keele ja kultuuri laagris HeadEst ja Changemakers Academys. 

Ta on külastusjuht ja giid Tartu Ülikooli muuseumis. Aastatel 2020–2022 oli ta Noored Kooli 14. lennu osaleja ja keelekümblusõpetaja Sinimäe Põhikoolis.

Aleksei Jašin oli Tartu Hansapäevade Teaduslinna korraldaja ja TÜ Riigiteaduste Seltsi üks asutajaliikmeid.

Aastatel 2023–2024 oli ta majandus- ja infotehnoloogiaminister Tiit Riisalo poliitiline nõunik.

Tallinna abilinnapeana (alates 2024. aasta aprillist) on tema peamine ülesanne korraldada koolides ja lasteaedades eestikeelse hariduse andmist.

## Poliitiline tegevus
Jašin on MTÜ Noor Eesti 200 juhatuse liige alates 2023. aasta jaanuarist  ning alates 2023. aasta juunist on Eesti 200 Tallinna piirkonna juhatuse liige. Aleksei Jašin on kahel korral valitud erakonna Eesti 200 juhatusse, kuhu kuulub siiani.

Osales Riigikogu 2023 aasta valimistel 3. ringkonnas (Mustamäe ja Nõmme) kogudes 483 häält ja ei osutunud valituks.

2021 kohalikel valimistel kogus ta 174 häält 5. ringkonnas Tallinnas (Mustamäel), kuid ei osutunud valituks.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Lasnamäe linnaosas, sai 290 häält ning ei osutunud valituks.

## Ühiskondlik tegevus
Ta on teinud vabatahtlikku tööd MTÜ-des Mondo, Eesti Pagulasabi, Vanem Vend, Vanem Õde ning Noored Kooli Sihtasutuses. 

Ta on Mondo vabatahtlikuna levitanud infot õiglase kaubanduse kohta, tõlkinud õppematerjale koolidele ning kogunud annetusi Süüria sõjapõgenikele. Hiljem asus ta Mondos tööle koosseisulise töötajana.

## Viited
Sambliksõlik

**Sambliksõlik** (*Lichenomphalia*) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv seente perekond.

## Liike
**Lichenomphalia ericetorum* – turbasõlik

## Välislingid
*
Keerukas narratiiv

**Keerukad narratiivid** [inglise keeles *narrative complexity*] on narratiividiskursus, mille narratiivi defineeritakse klassikalise ehk Aristotelese narratiivistruktuuri puudumisena. Keerukal narratiivil pole enamasti kindlat algust, keskosa ja lõppu ning lugude ajaline ja põhjuslik organiseeritus on asendatud hoopis fragmenteerituse, laialiasuvuse ja interaktiivsusega. 

## Probleemi olemus
Vajadus keerukaid narratiive eraldi käsitleda tuleb strukturalistliku narratoloogia (Gerard Genette, Roland Barthes, Algridas J. Greimas jt) võimatusest käsitleda tekste, mis ei jälgi klassikalist struktuuri. Probleem tekib uute võimalike narratiivimeediate tekkimisel – kui narratiivi mõiste laieneb ainult loetavalt tekstilt või kuuldavalt loolt näiteks reaalsuse tajumisele, uuele meediale ja metafiktsioonile. 

## Uurimissuunad
Keerukate narratiivide diskursus leiab enim kasutust interaktiivse meedia valdkonnas, esmajoones filmiteooriates. Keerukate narratiivide uurimine on oluline veel kirjanduse- ja videomängude-uurimises. Keerukate narratiivide uurimisel kasutatakse narratiivi mõju mõistmiseks kognitsiooniteadust, sest seda tüüpi narratiivid vajavad toimimiseks, et vastuvõtja kognitiivne arusaam narratiivist oleks häiritud. 

Uute narratiivistruktuuride tarvis on mitmed teadlased arutanud ning välja töötanud mitmeid teooriaid. Nii on teoreetilisteks mõisteteks kujunenud näiteks ebaloomulikud narratiivid [inglise keeles *unnatural narratives*] (Brian Richardson, 2015), lahendamatud filmipusled [inglise keeles *impossible puzzle films*] (Elliot Panek, 2006) ning keerukad narratiivid (Janet Staiger, 2006; Jan Simons, 2008; Jason Mittell, 2015), mis kuuluvad kõik postklassikalise narratoloogia alla. 

## Eestis
Keerukate narratiividega tegeleb Euroopa Liidu töörühm INDCOR, mille juhatuses töötab ka Tartu Ülikoolis tegutsev maailmakirjanduse nooremteadur Mattia Bellini. Eestlastest on sel teemal kirjutanud Tartu Ülikooli kirjandusteooria professor, kirjandusteooria ja intermediaalsete uuringute õppetooli juhataja Marina Grišakova.

## Viited

## Välislingid
Introduction: Narrative Complexity

Keerukad šüžeed: Keerukuse narratiivsed representatsioonid

INDCOR – COST Action CA18230. Interactive Narrative Design For Complexity Representations
Gustavs Tūrs

**Gustavs Tūrs** (24. mai 1890 Prauliena vald – 16. märts 1973 Riia) oli Läti luterlik vaimulik. Ta oli aastatel 1948–1968 Läti Evangeelse Luterliku Kiriku peapiiskop.

Ta sündis aastal 1890 Prauliena vallas Gustavs ja Anna Tursi (neiuna Barbane) kaheksalapselises peres (vennad – Pēteris, Jānis ja Otto, õed – Berta, Alīda, Auguste ja Anna). Ta õppis Lazdona kihelkonnakoolis, seejärel Riia Aleksandri gümnaasiumis ja Peterburi Aleksei Gümnaasiumis (1907—1910). Ta õppis Tartu Ülikoolis alul õigusteadust, seejärel usuteadust (1910–1918). Läbis eksami *pro venia concionandi et pro ministerio*.

Ta ordineeriti pastoriks 20. juunil 1920 Riia Püha Jakobi kirikus, mis sel ajal kuulus veel Läti Evangeelsele Luterlikule Kirikule.

Ta oli aastatel 1921–1945 õpetajaks Bauskas ja pastoriks Bauska Püha Vaimu koguduses, ta teenis ka Bauska ümbruse kogudusi nagu Codē, Mežotne ja Budberga kogudusi. Seejärel, pärast 2. maailmasõda teenis ta Alūksne kiriku, Sātu, Zemīte kiriku ja Riia Jaani kiriku kogudusi.

Aastal 1948 valiti Gustavs Tūrs Läti Evangeelse Luterliku Kiriku peapiiskopiks. Aastal 1967 süüdistasid Läti Evangeelse Luterliku Kiriku konsistooriumi koosolekul praost Pēteris Kleperis ja teoloogilise seminari professor Alberts Freijs peapiiskoppi oma ametikohale mittesobivuses. Konsistoorium määras peapiiskopi asetäitjaks praost Pēteris Kleperise, mille kinnitas Läti NSV kultusasjade juht ja Läti Evangeelse Luterliku Kiriku sinod. Aastal 1968 lahkus Gustavs Tūrs oma ametikohalt.

Gustavs Tūrs suri aastal 1973 Riias. Ta on maetud Riia metsakalmistule.

## Isiklikku
Tema vend Jānis Tūrs oli läti organist, muusikaõpetaja ja dirigent.
2018. aasta Rahvaste Ühenduse mängud

**2018. aasta Rahvaste Ühenduse mängud** olid 21. Rahvaste Ühenduse mängud, mis toimusid 4.–15. aprillil 2018 Gold Coastis Austraalias.

See oli viies kord, kui mängud toimusid Austraalias. Võistlustel osales 4426 sportlast 71 riigist. Toimus 275 võistlust 18 spordialal. Esmakordselt oli naistel ja meestel võistlusalasid võrdselt.

## Osalenud riigid
Mängudel osales 71 riiki. Võrreldes eelmiste, 2014. aastal peetud mängudega ei võtnud võistlustest osa 2016. aastal Rahvaste Ühendusest välja astunud Maldiivid. 2013. aastal Rahvaste Ühendusest lahkunud, kuid 2018. aastal taas liikmeks astunud Gambia osales 8-aastase vaheaja järel.





## Spordialad

Võrreldes 2014. aasta Rahvaste Ühenduse mängudega toimusid võistlusprogrammis mõned muudatused. Üle 12 aasta toimus taas korvpalliturniir. Esimest korda võisteldi rannavõrkpallis ja naiste ragbis. Judo jäeti programmist välja.

* Jalgrattasõit (sh maastikusõit, maanteesõit ja trekisõit; 26)
* Jõutõstmine (4)
* Kergejõustik (58)
* Korvpall (2)
* Laskmine (19)
* Lauatennis (9)
* Maadlus (12)
* Maahoki (2)
* Murukeegel (10)
* *[[Netball]]* (1)
* Poks (16)
* Ragbi (2)
* Rannavõrkpall (2)
* *[[Squash]]* (5)
* Sulgpall (6)
* Triatlon (5)
* Tõstmine (16)
* Ujumine (50)
* Vettehüpped (10)
* Võimlemine (20)

## Medalitabel

Medali võitsid 43 Rahvaste Ühenduse maa sportlased, vähemalt ühe kuldmedali võitis 29 Rahvaste Ühenduse maad. Oma ajaloo esimese Rahvaste Ühenduse mängude medali võitsid Saalomoni saared tõstmises, Cooki saared murukeeglis ning Vanuatu, Dominica ja Briti Neitsisaared kergejõustikus. Esimese Rahvaste Ühenduse mängude kuldmedali võitis Saint Lucia meeste kõrgushüppes.
Artemise tempel

**Artemise tempel** on vanakreeka jumalannale Artemisele pühendatud tempel.

* **[[Artemise tempel Ephesoses]]**
* **[[Artemise tempel Sürakuusas]]**
Kalju Raudjalg

**Kalju Raudjalg** (28. september 1942 – 16. juuni 1984) oli eesti poksija. 

Ta poksis Pärnu Kalevis.

Ta sai 1968. aastal Eesti NSV meistrivõistlustel II kergekeskkaalus (kuni 67&nbsp;kg) 2. koha ning I keskkaalus (kuni 71&nbsp;kg) 1967. aastal 3. koha ja 1969. aastal 2. koha.

Ta on tegelenud ka vibulaskmise, murdmaasuusatamise, kergejõustiku ja VTK mitmevõistlusega.

Ta on olnud ajalehe Pärnu Kommunist spordikirjasaatja.

Ta on töötanud tislerina puidutöötlemiskombinaadis "Viisnurk".

## Tunnustus
*1982 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri

## Viited

## Välislingid
*Kalju Raudjala sporditulemused
*Haud Pärnu Alevi kalmistul
Juureväline toitumine

Juureväline toitumine on protsess, kus toitained sisenevad taime maapealsete osade kaudu. Taimed omastavad juureväliselt peamiselt CO2 ja O2. Juureväline toitumine võib kasulik olla juhtudel, kus mullas esineb eeskätt lämmastiku või mikroelementide puudus ja ilmastikutingimuste korral, kus väetiste omastamine juurte kaudu on pärsitud. 

Juureväliselt antud väetised vähendavad ekstreemsetest ilmastikutingimustest ja muudest ebasobivatest mõjudest põhjustatud taimde stressi ja soodustavad põhiväetistega antud makroelementide omastamist taimede poolt. Juureväline toitumine aga ei rahulda taimede vajadusi täielikult, kuid aitab üle saada kriitilistest olukordadest( nt. pikk põuaperiood, mulla hapestumine). Peamiselt kasutatakse lämmastikväetiseid, mikroväetiseid ja spetsiaalseid juureväliseks väetamiseks mõeldud kompleksväetiseid. Kasutamise efektiivsus oleneb lahuse kontsentratsioonist, sademete olemasolust, niiskusest, välistemperatuurist, taime vanusest ning taime pingelisuse seisundist.
Uus START-leping

**Uus START-leping** (Strategic Arms Reduction Treaty) oli tuumarelvade vähendamisleping. Leping sõlmiti 8. aprillil 2010 Prahas Venemaa ja Ameerika Ühendriikide vahel ning läks käiku 5. veebruaril 2011. Leping asendas Moskva lepingu (SORT), mis oleks aegunud 2012 detsembris. 21. veebruaril 2023 katkestas Venemaa oma osaluse lepingus.

Leping aegus veebruaris 2026.
James Francis Edward Stuart

**James Francis Edward Stuart** (hüüdnimega **The Old Pretender** 'vana trooninõudleja';  10. juuni 1688 St Jamesi palee, London – 1. jaanuar 1766 Rooma) oli jakobiitlik trooninõudleja Inglismaa, Šotimaa ja Iirimaa troonile.

Ta oli kuningas James II ja tema teise abikaasa Maria Beatrice d'Este poeg. Tema ema oli enne James Edward Francise sündi viimati lapseootel olnud viie aasta eest, mistõttu arvati, et ta ei ole enam võimeline lapsi ilmale tooma. Levisid kuulujutud, et tegu on võõra lapsega, kes oli sünnituse ajal salaja söepannis kuninganna magamistuppa toodud, ning kuningapaari tegelik laps oli sündinud surnuna. Kuulujuttudele lõputegemiseks avaldas James II enam kui seitsmekümne sünnituse juures viibinud inimese tunnistused.

James Francis Edward Stuart sai 1688. aasta juulis Walesi printsiks, kuid tema katoliiklasest isa kukutati vähem kui pool aastat pärast tema sündi kuulsas revolutsioonis. Troonile tõusid James II protestandist vanem tütar (James Francis Edward Stuarti poolõde) Mary II ja tema abikaasa William III ning 1689. aastal vastu võetud Bill of Rights ei lubanud katoliiklasi enam Inglismaa troonile.

James Francis Edward kasvas üles Mandri-Euroopas. Pärast isa surma 1701. aastal nõudles ta jakobiitide toel **James III** (Šotimaa kuningana **James VIII**)  nime all Inglismaa, Šotimaa ja Iirimaa trooni. Aastal 1715  hiljem üritas ta jakobiitide ülestõusu ajal ebaõnnestunult tõusta Suurbritannia troonile.

Pärast James Francis Edwardi surma 1766. aastal sai Briti trooninõudlejaks tema vanim poeg Charles Edward Stuart.
David Lewis (täpsustus)

**David Lewis** on olnud mitme tuntud inimese nimi:

***[[David Lewis (poliitik)|David Lewis]]** (1909–1981), Kanada poliitik
***[[David Lewis (disainer)|David Lewis]]** (1939–2011), Briti disainer
***[[David Lewis]]** (1941–2001), Ameerika Ühendriikide filosoof
*...
Jüri Majak

**Jüri Majak** (sündinud 26. aprillil 1961 Tallinnas) on eesti matemaatik.

## Haridus
Jüri Majak lõpetas Tallinna 32. Keskkooli 1979, Tartu Riikliku Ülikooli rakendusmatemaatika erialal 1984 ja TRÜ aspirantuuri 1987. Matemaatikadoktor (TÜ, 1993). Stažeeris Taani Tehnikaülikoolis 1994.

## Töökäik
Jüri Majak on olnud õppejõud Eesti Põllumajandusülikoolis 1987–1992, Tartu Ülikoolis 1992–2002 ja Audentese Ülikoolis 2003–2005. Alates 2005 töötab Tallinna Tehnikaülikoolis: vanemteadur masinaehituse instituudis 2005–2014, juhtivteadur masinaehituse instituudis 2014–2016 ning mehaanika ja tööstustehnika instituudis 2017–2019, aastast 2019 täisprofessor tenuuris.

## Teadustöö
Uurimusi konstruktsioonide optimeerimise, numbrilise modelleerimise ja komposiitmaterjalide mehaanika kohta.

## Viited

## Välislingid
* Jüri Majak Eesti Teadusinfosüsteemis
* Jüri Majaku publikatsioonid
Sportauto

**Sportauto** on kiire, jõuline ja tavaliselt kaheistmeline auto, mis on loodud eelkõige autospordiga tegelemiseks ja sõidunaudingu pakkumiseks. 

## Ajalugu
Sportautode ajalugu sai alguse 20. sajandi alguses, kui esimesed autod loodi spetsiaalselt kiiruse ja jõudluse saavutamiseks. Üks esimesi sportautosid oli Mercedes 35 hp, mis debüteeris 1901. aastal ja oli tolle aja kohta märkimisväärselt kiire.

1903 Mercedes 60HP (20758376105).jpg|Mercedes Simplex 60 hp (1903)
1910 Austro-Daimler Prince Henry.jpg|Austro-Daimler Prince Henry (1910–1914)
1912 Vauxhall Prince Henry.jpg |Vauxhall Prince Henry (1912)
Musée de l'automobile - Mulhouse - Hispano Suiza (16646659582).jpg|Hispano-Suiza Alfonso XIII (1912)
Bugatti 1913.JPG |Bugatti Type 22 (1913)
Beaulieu National Motor Museum 18-09-2012.jpg|Sunbeam 12/16 (1914)


## Omadused
Mootor ja jõudlus: Sportautod on varustatud võimsate mootoritega, mis suudavad pakkuda kõrget hobujõudude arvu ja kiiret kiirendust. Tavalised mootoritüübid on V6, V8 ja V12.

Kere ja disain: Sportautod on tavaliselt aerodünaamilised ja madala raskuskeskmega, et parandada juhitavust ja stabiilsust suurtel kiirustel. Nende disain on sageli stiilne ja agressiivne.

Vedrustus ja juhitavus: Sportautod kasutavad sageli täiustatud vedrustussüsteeme ja roolimehhanisme, et tagada maksimaalne haarduvus ja täpne juhitavus.

## Tuntud sportautod

* Ferrari 488 GTB: üks kaasaegsemaid ja ikoonilisemaid sportautosid, tuntud oma 3,9-liitrise V8-mootori ja silmapaistva jõudluse poolest.
* Porsche 911: klassikaline sportauto, mis on olnud tootmises alates 1964. aastast ja tuntud oma kuulsusrikka ajalooga.
* Lamborghini Aventador: üks maailma võimsamaid ja luksuslikumaid sportautosid, varustatud V12-mootoriga.

## Võidusõit
Sportautod osalevad sageli erinevates võidusõidusarjades, sealhulgas Le Mansi 24-tunnine võidusõit, Formula 1, GT võidusõidud ja paljud teised. Nende võidusõidud on ideaalne koht testida ja tõestada autode jõudlust ja vastupidavust.

## Tulevik
Sportautode tulevik liigub järjest enam elektrifitseerimise suunas. Elektrilised sportautod, nagu Tesla Roadster ja Rimac C_Two, pakuvad silmapaistvat jõudlust, ühendades traditsioonilise sportauto omadused kaasaegse elektritehnoloogiaga.

## Vaata ka
* 

## Viited
Pjotr Gužov

**Pjotr Gužov** (ka **Peeter**, **Guzov**; 5. juuni 1949 Kasepää vald, Tartumaa – 22. august 2009 Tallinn) oli eesti poksija. 

Ta poksis Tallinna Kalevis.

Ta sai 1967. aastal NSV Liidu noorte meistrivõistlustel I keskkaalus (kuni 71&nbsp;kg) 3. koha.

Ta oli I keskkaalus (kuni 71&nbsp;kg) 1969. aastal alles juuniorina Eesti NSV täiskasvanute meister.

Teda peeti andekaks ja temast loodeti palju, kuid miskipärast ta enam poksiga ei tegelenud.

## Viited

## Kirjandus
*K. Olm. "Sisukamalt kui mullu. Kolm meistritiitlit juunioridele". Spordileht nr 17, 10. veebruar 1969. Lk 1 ja 3
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2018. Lk 420

## Välislingid
*Pjotr Gužovi sporditulemused
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Katerina Pesotski

**Katerina Pesotski** (sündinud 28. augustil 1984 Eestis) on poola-vene päritolu Eesti bioloog, looduse populariseerija. 

Pesotski on lõpetanud 2006. aastal Tallinna Ülikooli bioloogia (ja geoökoloogia) alal. Tal on ka bioloogia- ja geograafiaõpetaja magistrikraad. Tema bakalaureusetöö teema oli "Eesti rannikumardikate fauna Loodusmuuseumi kogus" ning magistritöö teema "Randade kasutamisest tingitud muutused Eesti liivarandade mardikate (*Coleoptera*) faunas".

Eesti Loodusmuuseumis asus Pesotski tööle 2005. aastal: kuni 2019. aastani töötas pedagoogina, aastatel 2019–2021 pedagoog-lektorina ning alates 2021. aastast on ta muuseumi haridus- ja meediaspetsialist, kelle töö- ja huvivaldkonnad on batrahholoogia, entomoloogia, geoökoloogia, paleontoloogia ja keskkonnaharidus.

Ta on pidanud loodusloenguid nii koolinoortele, üliõpilastele kui ka täiskasvanutele ning räägib sageli päevakajalistel loodusteemadel meedias. Alates 2015. aastast tänini on ta ühtlasi üks Raadio 4 saate "Lesnõje istorii" ("Лесные истории" – "Metsalood") autoreid ja saatejuhte. 

## Isiklikku
Katerina Pesotski on alates 2005. aastast abielus ja tal on laps.

## Looming
### Raamatud
Aastatel 2011–2017 ilmus Katerina Pesotski lasteraamatute sari "Vaseke", mis avab looduse saladusi lihtsas muinasjutu vormis. Raamatud on ilmunud nii vene kui ka eesti keeles (tõlkija Ilona Martson).

* 2011 – „Vaseke. Värvid“
* 2013 – „Vaseke veealuses maailmas. Tark raamat uudishimulistele lastele“
* 2014 – „Vaseke lindude maailmas“
* 2015 – „Vaseke kahepaiksete ja roomajate maailmas“
* 2017 – „Vaseke imetajate maailmas“
 
Pesotski on osalenud ka spetsialistina Ukraina kultuurikeskuse raamatu "Poeetiline punane raamat" loomisel. 

### Taskuhäälingusaated ja videod

Alates 2021. aastast on Pesotski teinud koostöös Keskkonnaameti spetsialistidega venekeelseid taskuhäälingusaateid "Kõne spetsialistile" ("Звонок специалисту"). 
Ta on ka 2023. aastal valminud videosarja "Looduse pärlid" autor ja juht. Sari annab teadmisi Eesti looduse ja rahvussümbolite kohta ning aitab loodust rohkem väärtustada. Videod on eelkõige mõeldud Eestis elavatele vene keelt kõnelevatele inimestele ja Eestisse tulnud Ukraina sõjapõgeniketele. Videosari on loodud Eesti Loodusmuuseumi ja Keskkonnaameti koostöös. 

Alates 2023. aastast on Eesti Loodusmuuseumi meediahuviringi osalejad Katerina Pesotski juhendamisel teinud Eesti loodust tutvustavaid videoid eesti, ukraina, poola ja vene keeles. 

2023. aastal ilmus Saksa-Prantsuse dokumentaalfilm Eesti kahepaiksetest, mida kommenteerisid Henri Timusk ja Katerina Pesotski. Filmis tõstetakse esile Eestimaa Looduse Fondi korraldatud talgute ja vabatahtliku töö tähtsust ning rõhutatakse kahepaiksete rolli ökosüsteemides ja inimeste elus.

Alates 2025. aastast on Pesotski koos Dagmar Lambiga teinud loodusmuuseumile eestikeelseid taskuhäälingusaateid "Kati ja Dagi looduselood". 

## Viited
Thomas Coulter

:*Hokimängija kohta vaata artiklit [[Thomas Coulter (jäähoki)]].*

**Thomas Coulter** (1793–1843) oli iiri arst, botaanik ja maadeavastaja. Ta oli Iiri Kuningliku Akadeemia liige ning Dublini Trinity Kolledži grandihoidja ja herbaariumi rajaja.

Coulter lõpetas Dublinis arstiteaduskonna ning pärast seda suundus Genfi, kus ta õppis 17 kuud šveitsi botaaniku Augustin Pyrame de Candolle'i käe all botaanikat. Pärast õpinguid kolis Coulter Mehhikosse, kus ta töötas arstina ning kogus ja katalogiseeris piirkonna taimeliike. Viimaks lahkus ta Mehhikost ning uuris taimi ümber maailma, tema uuringud lõppesid Alta California ja praeguse Arizona aladel. Aastal 1834 naasis ta Iirimaale, kus ta avas Trinity Kolledži herbaariumi ning oli selle kuraator. Kuigi Coulter oli ametilt arst, oli ta silmapaistev mitmes valdkonnas, eriti maadeavastuses ja botaanikas.

## Viited
2024. aasta Varzaqāni kopteriõnnetus

19. mail 2024 kukkus Tavili küla lähedal Ida-Aserbaidžaani provintsis Iraanis alla Iraani õhuväe helikopter. Hukkusid kõik kaheksa pardalolnut: Iraani president Ebrāhīm-e Ra'īsī, välisminister Ḩoseyn Amīr-‘Abdollāhīān, Ida-Aserbaidžaani provintsi kindralkuberner Malek Rahmati, kõrgeima juhi esindaja Ida-Aserbaidžaanis Mohammad Ali Ale-Hashem, presidendi ihukaitseülem ja kolm kopterimeeskonna liiget. Kopter oli koos kahe teise õhukiga teel Giz Galasi tammi juurest Tabrīzi. Päev varem oli Iraani Meteoroloogiline Organisatsioon andnud piirkonnas karmi ilmastiku hoiatuse.

## Vaata ka
* Iraani lennuõnnetuste loend
* Lennuõnnetustes hukkunud riigipeade ja valitsusjuhtide loend

## Viited
Aila Tomingas

**Aila Tomingas** (sündinud 24. augustil 1967) on eesti tõlkija.

Ta lõpetas 1990. aastal Tartu Ülikooli vene filoloogia erialal.  On vahendanud venekeelset kirjandust, sealhulgas:

* "Eesti ajaloo pöördepunktid: lisamaterjale õpetajale" (üks tõlkijatest; Koostajad: Toomas Karjahärm, Andres Adamson; Argo, 2008)
* "Opritšniku päev" (Vladimir Sorokin; Argo, 2009)
* "Suhkrust Kreml" (Vladimir Sorokin; Argo, 2012)
* "Miguel de Cervantes Saavedra elu ja looming" (Andrei Krasnoglazov; Argo, 2012)
Karin Truuver

**Karin Truuver** (sündinud 20. augustil 1985 Lääne-Virumaal) on eesti paleontoloog.

## Elulugu
Karin Truuver lõpetas 2004. aastal Kadrina Keskkooli, lisaks õppis 1994–2000 Kadrina Kunstidekoolis klaverit.

2004. aastast õppis Tartu Ülikoolis geoloogiat, tema bakalaureusetöö käsitles harukordse säilivusega vetikafossiile Kalana lagerstättes. 2009. aastal kaitses ta magistritöö „Skolekodondid Kalana karjääris“, milles uuris hulkharjasusside fossiile samas piirkonnas. 2021. aastal kaitses ta doktoritöö „Ostracod associations of the Ordovician-Silurian boundary interval in Baltoscandia“ („Ordoviitsiumi ja siluri piirikihtide ostrakoodid“), mille käigus uuris karpvähiliste koosluste liigilisi muutusi Balti paleobasseinis ordoviitsiumi lõpu jäätumise ja sellega samal ajal toimunud massväljasuremise taustal.

Ülikooliõpingute ajal osales ta mitme geoloogia sügiskooli korraldamisel. Ta on kirjutanud teadusartikleid ning on kirjutanud ja toimetanud lühiartikleid nii geoloogia sügiskooli kogumikku Schola Geologica kui kirjutanud ka artikleid sotsiaalmeediakanalisse Eesti Geoloog. Ta on ka kolme Schola Geologica kogumiku kaastoimetaja ja Oive Tinni tõlgitud S. J. Gouldi populaarteadusliku raamatu „Wonderful Life: The Burgess Shale and the Nature of History" ("Imeline elu. Burgess Shale ja ajaloo olemus“) eestikeelse tõlke kaastoimetaja.

Ta töötas 2013–2016 Tartu Ülikooli geoloogia osakonna spetsialistina ja 2016. aastast Eesti Loodusmuuseumi geoloog-kuraatorina, alates 2021. aastast on ta geoloog-vanemkuraator. Lisaks tööle geoloogilise koguga töötab välja ja vajaduse korral juhendab geoloogiateemalisi muuseumiprogramme, koolitusi ja õpitubasid igas vanuses koolilastele ja täiskasvanutele nii loodusmuuseumis kui ka väljaspool seda. Samuti tegeleb muuseumi kogude ja töötajate ohutusega.

Ta on osalenud Tartu Ülikooli ja Tallinna Tehnikaülikooli geoloogide koostöös korraldatud rahvusvaheliste geoloogiaalaste teaduskonverentside toimkondade töös.

Ta on salvestanud kaks looduseteemalist taskuhäälingusaadet.

## Isiklikku
Alates novembrist 2023 on ta Eesti Loodusmuuseumi talisuplejate klubi Sulpsutajad liige.

## Viited
Komsomolskaja Pravda – Estonija

**Komsomolskaja Pravda – Estonija** on venekeelne ajaleht, mis ilmub Eestis. See on üks populaarsemaid venekeelseid ajalehti Eestis ja osa suuremast Komsomolskaja Pravda ajalehtede võrgustikust.

## Ajalugu
Komsomolskaja Pravda – Estonija hakkas ilmuma 1990. aastatel, kui Nõukogude Liit lagunes ja endistes liiduvabariikides tekkis vajadus venekeelse meedia järele. Ajaleht sai kiiresti populaarseks kohalike venekeelsete elanike seas, pakkudes neile uudiseid, kultuuri ja meelelahutust.

## Temaatika
Ajaleht kajastab laia valikut teemasid, sealhulgas:
* Kohalikud ja rahvusvahelised uudised: Komsomolskaja Pravda – Estonija pakub uudiseid Eestist, Venemaalt ja kogu maailmast, pöörates erilist tähelepanu sündmustele, mis mõjutavad venekeelset kogukonda.
* Kultuur ja meelelahutus: Ajaleht sisaldab artikleid kultuurisündmustest, kino- ja teatrikriitikat, intervjuusid kuulsustega ning ülevaateid uutest muusikaalbumitest ja raamatutest.
* Majandus ja poliitika: Komsomolskaja Pravda – Estonija käsitleb majanduslikke ja poliitilisi teemasid, pakkudes analüüse ja kommentaare.
* Spordiuudised: ajaleht käsitleb paljusid spordialasid, sealhulgas jalgpalli, korvpalli, hokit jne.

## Levik ja trükiarv
Komsomolskaja Pravda – Estonija levib peamiselt Eestis, kuid seda loetakse ka teistes Balti riikides. Ajalehe tiraaž varieerub, kuid see on üks enim loetud venekeelseid väljaandeid Eestis.

## Roll Eesti meediamaastikul
Komsomolskaja Pravda – Estonija mängib olulist rolli Eesti venekeelse kogukonna informeerimisel ja harimisel. Ajaleht on olnud oluliseks platvormiks venekeelsete inimeste hääle esindamisel ning on aidanud kaasa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse säilitamisele Eestis.

## Viited
Pedassaare laht

**Pedassaare laht** on väike laht Läänemeres Eesti põhjarannikul, Lahemaa rahvuspargi territooriumil. Laht piirneb põhjas Pedassaare neemega ja lõunas Uuemoisa neemega. Lahe piirkond on tuntud kauni looduse ja rikkaliku elustiku poolest.

### Asukoht ja geograafia
Pedassaare laht asub Harju maakonnas, umbes 70 km kaugusel Tallinnast ida pool. Lahe kaldad on kaetud segametsaga, kus leidub nii männi- kui ka kuusikuid. Lahe sügavus on madal, mis teeb selle sobivaks suplemiseks ja muude veespordialade harrastamiseks.

### Elustik ja keskkond
Pedassaare lahe ümbruses leidub mitmeid kaitsealuseid taimi ja loomaliike. Laht ja selle ümbritsev ala kuuluvad Lahemaa rahvuspargi koosseisu, mis tagab piirkonna looduskaitse ja säilimise. Laht on oluline peatuspaik mitmetele rändlindudele ning siin võib kohata ka haruldasi kahepaikseid ja roomajaid.

### Rekreatsioon ja turism
Pedassaare laht on populaarne sihtkoht nii kohalike elanike kui ka turistide seas. Lahe ääres on rajatud matkarajad ja puhkealad, kus külastajad saavad nautida looduse ilu ja rahu. Suvel on laht populaarne ujumiskoht ning siin korraldatakse ka mitmesuguseid veespordi üritusi.

### Ajalugu
Kuigi Pedassaare lahe piirkond on olnud asustatud juba sajandeid, on lahe täpne ajalugu vähe dokumenteeritud. Kohalikud legendid ja pärimused räägivad piirkonna kalurite ja meremeeste elust ning lahe tähtsusest kohaliku kogukonna jaoks. Nõukogude ajal oli piirkond suletud tsoon, kuid nüüd on see taas avatud ja kergesti ligipääsetav.

### Juurdepääs ja transport
Pedassaare laht on kergesti ligipääsetav mööda maanteed. Tallinnast saab sõita ida suunas mööda Peterburi maanteed (E20) ja seejärel pöörata Loksa poole. Lahe lähedal on ka mitmeid parkimisalasid, kust on võimalik jalgsi või jalgrattaga liikuda lahe äärde.

### Tulevikuplaanid
Lahemaa rahvuspark ja kohalik omavalitsus teevad pidevalt tööd, et parandada lahe ümbruse infrastruktuuri ja säilitada piirkonna looduskeskkonda. Tulevikuplaanid hõlmavad matkaradade laiendamist, uute puhkealade rajamist ja keskkonnahariduse edendamist, et suurendada teadlikkust piirkonna loodusväärtustest.
Turustusahel

Turustusahel, mida sageli nimetatakse ka tarneahelaks või levitusahelaks, on toode või teenus läbib tootmisest ja tootjast lõpptarbijani jõudmiseks. Turustusahel hõlmab mitmeid etappe ja osapooli, sealhulgas tootjaid, tarnijaid, vahendajaid, jaemüüjaid ja lõpuks tarbijaid. Iga lüli ahelas lisab tootele või teenusele väärtust ja aitab kaasa selle liikumisele turul.

Turustusahela peamised komponendid on:

# **Tootmine**: Toode luuakse või valmistatakse. See hõlmab toorainete hankimist, tootmisprotsessi ja valmistoodete tootmist.
# **Tarnimine**: Valmistooted transporditakse tootmiskohast ladudesse, hulgiladudesse või jaemüügikohtadesse. See etapp võib hõlmata ka importi ja eksporti, kui tooted liiguvad riikide vahel.
# **Hulgimüük**: Hulgimüüjad ostavad tooteid suurtes kogustes tootjatelt ja müüvad neid väiksemates kogustes jaemüüjatele või otse tarbijatele.
# **Jaemüük**: Jaemüüjad müüvad tooteid otse lõpptarbijatele. Jaemüük võib toimuda füüsilistes poodides, e-poodides või mitmesugustes müügikanalites.
# **Tarbija**: Lõppkasutajad või tarbijad ostavad ja tarbivad tooteid või teenuseid.

Turustusahel võib olla kas otsene või kaudne:

* **Otsene turustusahel**: Toode liigub tootjalt otse tarbijani, ilma vahendajateta. Seda ahelat kasutatakse sageli, kui tootjal on otsene kontakt oma tarbijatega, näiteks läbi e-kaubanduse.
* **Kaudne turustusahel**: Toode liigub tootjalt tarbijani läbi mitmete vahendajate, nagu hulgimüüjad, jaemüüjad või turustajad. See ahel on keerulisem ja sisaldab rohkem osapooli.

Turustusahelate tõhusus ja sujuvus on ettevõtetele kriitilise tähtsusega, kuna see mõjutab toote kättesaadavust, kvaliteeti ja lõpphinda. Optimeeritud turustusahelad võivad vähendada kulusid, suurendada tarbijate rahulolu ja parandada ettevõtte konkurentsivõimet turul.
Harilik kivirik

**Harilik kivirik** (*Saxifraga granulata*) on kiviriku perekonda kivirikuliste sugukonda kuuluv taimeliik.

## Välislingid
*
Lääne-emajuur

**Lääne-emajuur** (*Gentiana occidentalis*) on emajuureliste sugukonda emajuure perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

## Välislingid
*
Cudoniella

***Cudoniella*** on seltsi *[[Phacidiales]]* kuuluv seente perekond.

## Liike
**Cudoniella acicularis* – tammepunn
**[[Cudoniella clavus]]*

## Välislingid
*
Kumariin

**Kumariin** ehk **1,2-bensopüroon** on meeldiva värske lõhnaga värvuseta kristalne aine, mis sisaldub paljudes taimedes.

Kumariini kasutatakse peamiselt lõhnakemikaalina ja kinnistina pesupulbrite, kosmeetikatoodete ja kvaliteetaroomide tootmisel kasutatavate lõhnaühendite valmistamisel. Algselt oli kumariin tonkaubadest saadav loodussaadus, kuid nüüd toodetakse seda sünteetiliselt. Seda on võimalik saada salitsüülaldehüüdi tootmiseks kasutataval sünteesimisel fenoolist (Perkini reaktsioon) või ortokresoolist sünteesimisel (Raschigi reaktsioon).

Kumariin esineb looduses laialdaselt ja määrab näiteks puulõhna. See moodustab heinakujulise vürtsika lõhnaga valged kristallid. 

Suurtes kogustes võib kumariin kahjustada vastuvõtlike inimeste maksa ja neere ning CYP2A6-polümorfismiga inimeste ainevahetust. Seetõttu kehtestas Euroopa Liit piirangu, mille kohaselt ei tohi toiduained sisaldada kumariini üle normi, milleks on 50 mg tainakilo kohta hooajatoitudes ning 15 mg tainakilo kohta tavalistes küpsetistes.

## Viited
Preeriaküünal

**Preeriaküünal** (*Camassia*) on aspariliste sugukonda arvatud taimeperekond.

## Liike
**Camassia leichtlinii* – Leichtlini preeriaküünal

## Välislingid
*
Leichtlini preeriaküünal

**Leichtlini preeriaküünal** (*Camassia leichtlinii*) on aspariliste sugukonda arvatud taimeliik.

## Välislingid
*
Tiit Kuningas

**Tiit Kuningas** (30. oktoober 1949 Massiaru – 27. november 2023) oli eesti spordiajakirjanik ja mälumängur.

Kuningas lõpetas 1968. aastal Kilingi-Nõmme keskkooli ning õppis seejärel Tallinna Pedagoogilise Instituudis kehakultuuri ja Leningradi sideinstituudis. 

Ta töötas aastatel 1971–1999 Tallinna Telefonivõrgus telefonijaamade tehnikuna ja hiljem Tallinna Munitsipaalpolitsei Ametis.

Kuningas tegi vabakutselise ajakirjanikuna kaastööd ajalehtedele Spordileht, Postimees ja Eesti Päevaleht ning aastatel 1994–2006 ajakirjale Sporditäht.

Kuningas tuli neljal korral (1993, 1994, 1996, 1997) Eesti meistriks võistkondlikus mälumängus. Ta kuulus sügisel 1993 telemängus "Naapurivisa" koos Aare Sireli ja Tõnis Laisaarega Eesti mälumängukoondisse ja osales Tarkade Klubi koosseisus Eesti Raadio saates "Mnemoturniir". Ta koostas küsimusi televiktoriinidele, sealhulgas saatele "Kuldvillak".

Ta harrastas korv- ja võrkpalli ning tuli korvpallis Pärnu ja Harju rajoonide meistriks.

## Liikmesus

Ta oli Eesti Olümpiaakadeemia ning Ajakirjanike Liidu (1999), Spordiajakirjanike Liidu (2000) ja Rahvusvahelise Spordiajakirjanike Liidu liige (2000).  

## Teoseid
* Olümpiaraamatute "Atlanta'96. XXVI suveolümpiamängud" (1996), "I olümpiamängud. Ateena 1896" (1997), "Torino 2006. XX taliolümpiamängud" (2006) ja "V olümpiamängud. Stockholm 1912" (2007) üks autoreid.
* "Olümpiamosaiik" (1992).
* "Naine ja mees. Mõttevaramu" (2000).
* Raamatusarja "XX sajandi kroonika" (2002–2007) spordiosa üks autoreid.
* "Huvitaja I–II" (2002).
* "Spordilegendid" (2002).
* "Olümpiateatmik" (2002) koos Kalle Voolaiuga. 
* "Sport XX sajandil" (2002) koos Tiit Läänega. 
* "Suur mälumängu raamat" (2002).
* Raamatusari "Olümpiamängude ajalugu" (2004–2007) koos Tiit Läänega.  
* "Võta näpust!" (2010). 
* "Eesti mäng" (2012). 
* "Sinine. Sinine ajaloos, kultuurides ja looduses" (2015).
* "Roheline. Roheline ajaloos, kultuurides ja looduses" (2015).
* "Lendsõnad" (2022). 

## Viited

## Välislingid
*
Nurgadiivan

**Nurgadiivan** on mööbliese (diivan), mis koosneb mitmest ühendatud istmeosast, moodustades tavaliselt L- või U-kujulise konfiguratsiooni. 

## Kasutamine
Nurgadiivaneid kasutatakse peamiselt elutoas, kus need loovad mugava ja avara istumisala. Avatud planeeringuga aitavad need ruumi visuaalselt jagada ja määratleda erinevaid alasid. Need sobivad ka puhke- ja meelelahutusruumidesse.

Nurgadiivanid on pakuvad rohkem istumisvõimalusi kui tavalised diivanid ja võimaldavad mitmel inimesel korraga mugavalt istuda. 

Neid saab sageli varustada reguleeritavaid peatugede, lamamistoolide ja panipaikadega.

## Materjalid
Nurgadiivaneid valmistatakse nahast, kunstnahast, erinevatest tekstiilidest ja mikrokangastest. Naha ja kunstnaha eelis on vastupidavus ja lihtne hooldatavus. Tekstiilkatted võimaldavad rohkem värve ja mustreid ning on sageli pehmemad ja mugavamad. Mikrokangaste eelis on plekikindlus ja vastupidavus.

## Tüübid
Nurgadiivanitel on erinevaid konfiguratsioone ja stiile:

* L-kujuline nurgadiivan: hästi istumisnurgaks ruumi nurgas.
* U-kujuline nurgadiivan: pakub rohkem istekohti.
* Modulaarne nurgadiivan: koosneb moodulitest, mida saab ümber paigutada.
* Lamamistooliga nurgadiivan: sisaldab lamamistooli osa jalgade sirutamiseks.
Ülemaailmne merehäda ja -ohutuse süsteem

**Ülemaailmne merehäda ja -ohutuse süsteem** (*Global Maritime Distress and Safety System*; **GMDSS**) on ülemaailmne ohutusprotseduuride, seadmete ja sideprotokollide kogum, millega suurendatakse ohutust ning hõlbustakse merehätta sattunud laevade hädakutsete edastamist. Süsteemi on välja töötanud ÜRO Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO). 

GMDSSi nõuded rahvusvahelistes vetes seilavatele laevadele on kirjeldatud SOLAS konventsiooni IV peatükis. See täiendab 1979. aastal vastu võetud rahvusvahelist mereotsingu ja -pääste konventsiooni (ICMSaR), sest kirjeldab erinevad tehnilised lahendused mille abil saab ICMSaR toimida.

GMDSS koosneb mitmest süsteemist, mis on ette nähtud järgmiste funktsioonide täitmiseks: läheduses ja kaldal asuvate laevade hoiatamine (sealhulgas merehätta sattunud laeva asukoha määramine),  otsingu- ja päästetööde koordineerimine, asukoha määramine, mereohutusteated, üldine side ja laevadevaheline side. Konkreetsed nõuded sõltuvad pigem laeva tegevuspiirkonnast kui selle tonnaažist.  GMDSS on kasutusel olnud alates 1992. aastast.

Lõbusõidulaevad ei pea küll täitma GMDSS-i nõudeid, kuid on aina enam hakanud kasutama süsteemi digitaalset valikkutsungit (DSC), mis on GMDSSi osa. Alla 300 GT laevadele ei kehti GMDSS nõuded.

## Viited
Kisköre

**Kisköre** on linn Ungaris Hevesi komitaadis Hevesi kreisis.

Linnas asub 1973. aastal valminud hüdroelektrijaam.

## Geograafiline asend
Kisköre asub Tisza jõe vasakul kaldal, kreisikeskusest Hevesist umbes 19 km kagus ja Hevesi komitaadi keskusest Egerist ligikaudu 46 km lõunas. Linna läbib Kál-Kápolna–Kisújszállási raudteeliin.

## Ajalugu
Piirkond on olnud asustatud juba vähemalt 4000 aastat. Asulat on esmamainitud 1323. aastal (*Kure*). 1967. aastal alustati Tisza jõele Kisköre tammi ehitamist. Linnaõigused sai Kisköre 2005. aastal.

## Viited