open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Adventistide Koguduste Eesti Liit

**Seitsmenda Päeva Adventistide Koguduste Eesti Liit** (lühend **AKEL**) on Eestis tegutsevaid Seitsmenda Päeva Adventistide kogudusi ühendav koguduste liit.

AKELi peakontor asub Tallinnas, Tondi 26. 2024. aastal kuulus liitu 19 kogudust ja 2 väikekogudust umbes 1230 liikmega.

## Kogudused

*Seitsmenda Päeva Adventistide Elva kogudus (varasema nimega Adventistide Koguduste Eesti Liidu Elva kogudus)
*Seitsmenda Päeva Adventistide Haapsalu kogudus
*Seitsmenda Päeva Adventistide Jõgeva kogudus
*Seitsmenda Päeva Adventistide Jõhvi kogudus (venekeelne)
*Seitsmenda Päeva Adventistide Kuressaare kogudus
*Seitsmenda Päeva Adventistide Keila kogudus
*Seitsmenda Päeva Adventistide Narva kogudus (venekeelne)
*Seitsmenda Päeva Adventistide Pärnu kogudus
*Seitsmenda Päeva Adventistide Põltsamaa kogudus
*Seitsmenda Päeva Adventistide Rakvere kogudus
*Seitsmenda Päeva Adventistide Rapla kogudus
*Seitsmenda Päeva Adventistide Tallinna Esimene kogudus
*Seitsmenda Päeva Adventistide Tallinna Kesklinna Venekeelne kogudus (varasema nimega Seitsmenda Päeva Adventistide Tallinna Kolmas kogudus)
*Seitsmenda Päeva Adventistide Tartu kogudus
*Seitsmenda Päeva Adventistide Türi kogudus
*Seitsmenda Päeva Adventistide Valga kogudus
*Seitsmenda Päeva Adventistide Viljandi kogudus
*Seitsmenda Päeva Adventistide Võru kogudus
*Seitsmenda Päeva Adventistide Kompassi kogudus (ei ole kantud registrisse omaette juriidilise isikuga)
*Seitsmenda Päeva Adventistide Valgu väikekogudus (ei ole kantud registrisse omaette juriidilise isikuga)
*Seitsmenda Päeva Adventistide Tallinna Pärli väikekogudus (venekeelne) (ei ole kantud registrisse omaette juriidilise isikuga)

## Ajalugu
AKEL-i esmamainimise aeg on 1917. aasta. Ajalooliselt on kasutatud ka nimesid Seitsmenda Päeva Adventusuühisuste Eesti Liit, Seitsmenda Päeva Adventistide Eesti Liit, Adventistide Koguduste Eesti Liit jt.

## Juhtimine
Liidu kõrgeimaks töövormiks on peakoosolek, mis toimub üks kord nelja aasta tagant. Peakoosolekul valitakse liidu ametnikud (president, peasekretär, laekur), liidu tööharude juhid ja nõukogu liikmed. Liidu nõukogu tegutseb volinike koosolekuna ning on peakoosolekute vahelisel perioodil kõrgemaiks juhtimisorganiks.

## Kuuluvus organisatsioonidesse
AKEL on Eesti Kirikute Nõukogu liige.

AKEL kuulub Seitsmenda Päeva Adventistide Koguduse Balti Uniooni kaudu Seitsmenda Päeva Adventistide Peakonverentsi Trans-Euroopa Divisjoni.

## Vaata ka
*Jumal
*Adventistid
*Seitsmenda päeva adventistid
*Seitsmenda Päeva Adventistide kogudus

## Välislingid
*Koduleht
Seitsmenda päeva adventistid

**Seitsmenda päeva adventistid** on adventistid, kes pühitsevad hingamispäeva (sabatit) laupäeval. 

Suurim seitsmenda päeva adventiste koondav organisatsioon on Seitsmenda Päeva Adventistide kogudus.

## Seitsmenda päeva adventistide organisatsioonid Eestis

Eestis tegutseb kaks seitsmenda päeva adventistide organisatsiooni:
* Adventistide Koguduste Eesti Liit kokku 19 kogudusega
* Eesti Seitsmenda Päeva Adventistide Reformatsioonilise Liikumise Kogudus

## Vaata ka
* Adventistid
* Seitsmenda Päeva Adventistide kogudus
Riigivürst

**Riigivürst** (saksa keeles *Reichsfürst*, ladina keeles *princeps regni* või *princeps imperii*) oli Saksa-Rooma riigi kõrgaadlik (hertsog, vürst ja mitme suurema valduse krahv) või ilmaliku võimuga vaimulik isand (peapiiskop, piiskop ja mõne kloostri abt või abtiss), kes oli Saksa-Rooma valitseja (Saksa kuninga või Saksa-Rooma keisri) otsene vasall. 

Riigivürsti seisus tekkis 12. sajandi jooksul, kui kõige olulisemaid Saksa-Rooma riigi vasalle (hertsogid, markkrahvid ning ilmaliku võimuga peapiiskopid ja piiskopid ehk vürstpiiskopid) hakati kutsuma vürstideks (ladina *princeps*, st 'esimene, juht'). 13. sajandiks kujunes välja neile spetsiifiline õiguslik korraldus: nii ilmalikud kui ka vaimulikud vürstid said oma valitsemistunnused (regaalid) otse kuningalt või keisrilt ja neile anti ka privileegid: oma raha müntimise õigus, tollimaksude kogumise, krahvidele ja vabahärradele maade läänistamise õigus. Neil oli ka tseremoniaalõigusi, näiteks nimetada end ametlikus kirjavahetuses vürstlikuks valitsejaks, omada mõjukust näitavaid regaale jne. 13. sajandil hakati valitsejaid ka ametlikult riigivürsti seisusse tõstma – varem vürstidel ametlikku ürikut selle kohta polnud, kuid neid peeti sellest hoolimata riigivürstideks. 12.–13. sajandil olid riigivürstid enamjaolt vaimulikud valitsejad, hiljem lisandus suur hulk ilmalikke. 14. sajandiks oli riigivürsti seisus oma privileegide ja kohustustega üldiselt välja kujunenud. 13. sajandil oli kõigil riigivürstidel õigus kuningat valida, kuid sajandi lõpuks hakkas kujunema tavalistest riigivürstidest kõrgemal seisev kuurvürstide seisus, mis sai lõpliku kuju 1356. aastal Karl IV Kuldbullas.

### Saksa riigivürstid Vana-Liivimaal
Ka Vana-Liivimaa piiskopid olid riigivürstid. Riia piiskop oli esimest korda keisrile vasallivande andnud juba 1208. aastal, uuesti tegi ta seda 1225. aastal ning sai ka läänikirja. Samal aastal anti läänikiri ka Tartu piiskopile, Saare-Lääne piiskop sai selle 1228. aastal. Kuid seejärel kuni 15. sajandi alguseni Liivimaa piiskopid keisrilt riigivürsti regaale ei küsinud. Alles keiser Sigismundi ajal said Riia peapiiskop, Tartu piiskop ja Saare-Lääne piiskop taas riigivürsti regaalid (nad kasutasid keisri tuge võimuvõitluses Saksa ordu Liivimaa orduharu vastu).

Kuid ka 15. sajandil jäid riigivürsti tunnuste läänistamised Liivimaa piiskoppidele ebajärjekindlaks. Alles 1521. aastal anti regaalid kõigile Liivimaa piiskoppidele, sealjuures said Kuramaa ja Tallinna piiskopid selle esimest korda. Edaspidi tunnistasid peaaegu kõik Liivimaa piiskopid endid keisri vasallideks, ainult Tallinna piiskopid tõenäoliselt ei teinud seda.

Liivi ordumeister omandas tiitli 1526. aastal, Liivimaa orduvalduste pidulik läänistamine tema esindajale toimus 1530. aastal. Ordumeistrid jäid riigivürstiks kuni Liivi ordu lõpuni 1562. aastal.

## Kirjandus
*Karl-Friedrich Krieger: "König, Reich und Reichsreform im Spätmittelalter", München 2005, eriti lk 37–39 ja 105–109. ISBN 3-486-57670-4
Raivo Kütt

**Raivo Kütt** (sündinud 31. mail 1963 Tallinnas) on eesti ettevõtja, poliitik ja sporditegelane. 

Ta lõpetas 1981. aastal Tallinna 2. Keskkooli, 1985. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna ja 1991. aastal Eesti Kõrgema Kommertskooli.

Kütt on olnud kaubandusministri asetäitja, Eesti Tarbijate Keskühistu kaubandusdirektor Eesti esimese Maksimarketi asutamise ajal ja on alates 1995. aastast Amserv Auto AS-i juhatuse esimees ja omanik ning 2006. aastast CV Keskuse nõukogu liige.

Kütt oli Äripäeva rikaste edetabelis 2006. aastal 155. kohal (142,95 miljonit krooni) ja 2007. aastal 169. kohal (178,4 miljonit krooni), 2021. aastal 366. kohal (11,4 miljonit eurot), 2022. aastal 412. kohal (14 miljonit eurot), 2023. aastal 234. kohal (25,9 miljonit eurot), dividendide edetabelis 2007. aastal 25. kohal (16,17 miljonit krooni), 2016. aastal 250. kohal (237699 eurot) ning mõjukaimate otsustajate edetabelis 2020. aastal 48. kohal ja 2023. aastal 138. kohal.

Kütt on alates aastast 1998 Eesti Karate Föderatsiooni juhatuse liige ja 2000-2014 president, 2014. aastast aupresident, 2000–2001 Eesti Olümpiakomitee (EOK) liige, 2001–2017 Isamaa ja Res Publica Liidu liige, 2001–2016 EOK esindajate kogu liige, 2003–2005 Tallinna linnavolikogu liige ja 2002–2005 Pirita halduskogu esimees ja aseesimees, 2010–2016 Tallinna Jahtklubi juhatuse liige, on Nõmme-Tallinn Rotary Klubi ja Majandusklubi "Taurus" liige. Ta oli aastatel 2002 ja 2008 karate EM-i korralduskomitee juht, sai 2009 Eesti meistrivõistlustel avamerepurjetamises jahi Lexus meeskonnas teise koha. Kütt on asutanud koos Raivo Heinaga ettevõtte Saarte Sillad OÜ, mille eesmärk on rajada Saaremaa ja mandri vahele sild.

## Viited

## Välislingid
* Paavo Kangur. Tugev mees, sooja loomuga Kroonika
*
Peeter Kern

**Peeter Kern** (1. märts 1967 – 11. märts 2014) oli eesti äriettevõtja, kaabeltelevisiooni ettevõtte Starman asutaja ja juhatuse liige.

## Viited
Passau leping

**Passau leping** ehk **Passau rahu** oli 2. augustil 1552 Saksa kuningas Ferdinand I ja protestantlike vürstide vahel, keda juhtis Saksi Moritz. Lepinguga kehtestati poolte vahel relvarahu, samuti sõlmiti ajutine usurahu. Passau lepinguga kokku lepitu viis 1555. aastal Augsburgi usurahu sõlmimiseni, millega keisrivõim protestantlust ametlikult tunnustas.
Gustav Ernesaksa fond

**Gustav Ernesaksa fond** on Gustav Ernesaksa mälestuse jäädvustamise ja koorimuusika väärtustamise fond. Fondi asutasid 22. oktoobril 1993 Eesti Üldlaulupeo Direktsioon, Eesti Kooriühing, Eesti Meestelaulu Selts, Eesti Rahvusmeeskoor ja Eesti Muusikaakadeemia. Alates 21. maist 2001 haldab fondi raha Eesti Rahvuskultuuri Fond.

Gustav Ernesaksa fond rahastab Gustav Ernesaksa koorimuusika peastipendiumi, koorimuusika edendamise stipendiumi ja õppestipendiumi. Stipendiumid antakse välja igal aastal 12. detsembril, Gustav Ernesaksa sünniaastapäeval.

Kuni 2000. aastani nimetati koorimuusika peastipendiumi koorimuusika preemiaks.

Koorimuusika peastipendium määratakse igal aastal ühele isikule, kellel on väljapaistvaid saavutusi tegevusaladel, mida viljeles Gustav Ernesaks (koorijuht, helilooja, pedagoog, publitsist, organisaator). Koorimuusika edendamise stipendiumi kandidaadi(d) esitab Eesti Kooriühing. Õppestipendiumi kandidaadi(d) esitab Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia dirigeerimisosakond, võttes arvesse ka koorijuhtimise eriala lõpetanute taotlusi.

## Viited
Massimeedia

**Massimeedia** on suure levialaga kommunikatsioonivahendite rühm, mis mõjutab suurt osa ühiskonnast.

Massimeedia sai alguse 1920. aastatel, kui tekkisid üleriiklikud raadiokanalid, suure trükiarvuga ja laia levikuga ajalehed ja ajakirjad, kuigi raamatud kui massimeediavahendid olid juba sajandeid kasutusel olnud.

Viimastel aastakümnetel on interneti kasutuselevõtu tõttu massimeedia levik veelgi hoogustunud. Interneti massimeediavahendid on
* ajaveebid,
* kodulehed,
* internetifoorumid,
* veebiportaalid,
* videoteenust osutavad veebilehed jm.
## Massimeedia sotsiaalsed funktsioonid
Massimeedia sotsiaalsed funktsioonid võib liigitada kolmeks:
* Informeerivad funktsioonid:
** uudiste ja ühiskonnas toimuva kohta teabe levitamine;
** teenustest ja toodete kohta teabe levitamine;
** avastustest ja teaduse saavutustest teatamine.
* Juhislikud funktsioonid:
** ühistegevuse korraldamine, eeskujude toomine;
** ühiskonnas toimuvale omapoolse hinnangu andmine vastavalt kehtivatele kultuurinormidele;
** erinevatel ühiskonna rühmadel sobivate poliitiliste, kultuuriliste, kõlbeliste jm väärtuste leida aitamine;
** erinevate institutsioonide ja juhtimistasandite kohta ühiskondliku arvamuse loomine;
* Meelelahutusfunktsioonid.

## Vaata ka
*Meedia
*Ajakirjandus
*Tsensuur internetis
Oligarh

**Oligarh** tähendab võimul oleva ladviku liiget.

## Vaata ka
*Oligarhia

## Välislingid
*Putin ähvardas oligarhe - E24, 25. veebruar 2010
Varjupaik

**Varjupaik** (ka **pelgupaik, asüül**) on koht, kus keegi saab varju või ulualust või ennast peita.

## Vaata ka
*Poliitiline asüül
*Kodutute varjupaik
*Naiste varjupaik
*Laste varjupaik
*Loomade varjupaik
*Varjend
Härmo Saarm

**Härmo Saarm** (sündinud 12. märtsil 1939) on eesti ajakirjanik, pedagoog ja teatritegelane.

Saarm lõpetas Tallinna 10. Keskkooli 1958. aastal, Tallinna Pedagoogilise Instituudi 1973. aastal ja Tartu Ülikooli 1987. aastal kaugõppes sotsiaalpsühholoogia erialal.

Saarm on aastaid olnud Eesti Raadio kuuldemängude režissöör ning Eesti Televisiooni ja Eesti Raadio diktor.

Ta on töötanud lavastaja ja õppejõuna lavakunstikateedris ja Tallinna Pedagoogikaülikoolis (1980. aastatel). Eakamana on ta töötanud põhiliselt lavakõne pedagoogina ning juhendanud raadiorežii kursust Tallinna Pedagoogikaülikoolis (1999–2003), mille lõpetajate seas olid näiteks Liis Lusmägi, Karin Aule, Meelis Kompus, Allan Vinogradov ja teised.

Ta on töötanud muu hulgas ka õiguskantsleri pressinõunikuna.

Ta oli Nõmme Linnaosa Halduskogu 2. koosseisus Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liikmena.

2013. aasta kevadest kuni 2014. aasta kevadeni oli ta Salme teatri peanäitejuht. Sel perioodil lavastas ta A. H. Tammsaare näidendi "Kuningal on külm".

## Viited

## Välislingid
*Marii Karell. Põhulõugade hirm Härmo Saarm õpetab kõnelema Õhtuleht, 2. oktoober 2003
Kaubandusabi

**Kaubandusabi** tähendab nii arenguabi seda osa, mis toetab rahvusvahelist kaubandust, kui ka mitmeid kaubandust soodustavaid rahvusvahelisi arenguabi algatusi. Laiemas tähenduses sisaldab see toetust, millega rahastatakse kaubandusega seotud tehnilist abi, infrastruktuuri (teed, sadamad) ja tootmisvõimekust (toetust tööstusele, põllumajandusele, turismile). Konkreetsemas tähenduses mõistetakse kaubandusabi all kaubandusläbirääkimiste toetust arenguriikidele. 2001. aasta Ad-Dawḩah Ministrite deklaratsioon määratleb tehnilise abi ja võimekuse suurendamist arenguriikide õigusena ja läbirääkimiste arenguosa olulise komponendina. Suuremad doonorid, nagu Maailmapank ja IMF, on viimastel aastatel toetanud kaubandusreformi ja  turuvõimaluste laiendamise algatust arengumaadele.

Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi

## Vaata ka
* Arengukoostöö
Arenguabi sidumine

**Arenguabi sidumine** tähendab tingimuste seadmist abisaajale, et abisaaja nõustuks kasutama abi selleks, et osta abi andnud doonorriigi tooteid ja teenuseid. Mõiste on kasutusel eelkõige eestkoste ja lobitöös, mille eesmärk on vähendada abi sidusust ning vältida sõltuvussuhete ja tingimuste tekitamist doonorriigi ja sihtriigi vahel.

Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi

## Vaata ka
* Arengukoostöö
* Arenguabi lahtisidumine
Arenguabi lahtisidumine

**Arenguabi lahtisidumine** on arenguabi seotuse vähendamise protsess, mille eesmärgiks on kaotada doonorite poolt seatavad piirangud ja tingimused abi kasutamisele.

Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi

## Vaata ka
* Arengukoostöö
* Arenguabi sidumine
Humanitaarabipalve

**Humanitaarabipalve** on humanitaarabiorganisatsioonide koostatav vajaduste raport, mille eesmärk on leida rahastust konkreetsete kriiside või katastroofide leevendamiseks või abivajavate riikide olukorra parandamiseks või kogu organisatsiooni aasta tegevuse finantseerimiseks. Abipalveid kasutavad nii rahvusvahelised kui ka valitsusvälised organisatsioonid. 

## Vaata ka
* Arengukoostöö

## Allikas
* Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Aasia ja Euroopa koostööfoorum

**Aasia ja Euroopa koostööfoorum** on 43 Euroopa ja Aasia riigi foorum, mis püüab tugevdada dialoogi, vastastikuseid suhteid ja jätkusuutlikku arengut riikide vahel. Iga kahe aasta järel toimuvad tippkohtumised vaheldumisi Aasias ja Euroopas, esimene neist toimus Bangkokis 1996. aastal.

Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi

## Vaata ka
* Arengukoostöö

## Välislingid
* ASEM InfoBoard
Poliitiline varjupaik

**Poliitiline varjupaik** ehk **poliitiline asüül** (inglise keeles *political asylum*) tähendab kaasaegses poliitilises keeles luba jääda riiki, kuhu inimene on pagenud oma kodumaa või regiooni ohtlikkuse, seal esineva vaenu või tagakiusamise tõttu. Varjupaiga taotleja peab vastama 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsioonis ja selle 1967. aasta protokollis sätestatud tingimustele, milleks on põhjendatud hirm kodumaale naasta rassilistel, usulistel või rahvuslikel põhjustel, poliitiliste veendumuste või teatud sotsiaalsesse rühma kuulumise tõttu. 

Euroopa Liidul on ühine poliitilise varjupaiga poliitika. Alates 2004. aastast otsustavad liikmesriigid kvalifitseeritud häälteenamusega enamiku varjupaigapoliitika küsimuste üle. Nõukogu sätestab ühised mõisted ja varjupaigataotlejate tagasisaatmise menetluse. 

Kehtiva skeemi kohaselt toimib esimene Euroopa Liidu riik, kellele esitatakse varjupaigataotlus, kõigi liikmesriikide nimel. Seda mudelit on kritiseeritud, sest see ei ole kooskõlas ÜRO vastava konventsiooniga.

Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi

## Vaata ka
* Arengukoostöö
*Pagulasseisundi konventsioon

## Välislingid
*Europa.eu otsing: Varjupaik
Segamets

**Segamets** on mets, kus kasvab nii okaspuid kui ka lehtpuid, ilma et kumbki neist oleks olulises ülekaalus.

## Vaata ka
*lehtmets
*okasmets
Ambla kalmistu

**Ambla kalmistu** (ka *Ambla kirkuaed*) on kalmistu Järvamaal Ambla alevikus,  Valguse tee 2. See ümbritseb Ambla kirikut.

Kalmistu on rajatud pärast Ambla kiriku valmimist 13. sajandi II poolel. Kalmistuna on kirikuaeda kasutatud alates 20. sajandi algusest.

Ambla kalmistul on Anton Starkopfi loodud marmorist hauamonument "Poiss moonidega" ning tema kavandatud Vabadussõja mälestussammas Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas langenutele, mis avati 27. septembril 1925 ja taasavati 23. juunil 1990 On ka paekivist riste.

Kalmistule on maetud Kuru mõisnik Karl Gustav von Maydell (1788–1857), Marie Julianne von Maydell (1794–1874 ), Mathilde Marie Elisabeth von Maydell (1826–1896) ja Friedrich Alexander Georg von Hoyningen-Huene, Jakob Kents ja Teet Lunts.
## Galerii

File:Ambla kirikuaed ja kalmistu1.JPG|Ambla Maarja koguduse õpetaja (1877–1891) Georg Knüpfferi abikaasa, Marie Knüpfferi (1851–1887) hauatähis
File:Ambla kirikuaed ja kalmistu2.JPG|Venemaa sõjaväelase (mereväeleitnandi) parun Friedrich Wrangelli (1849–1874)  hauatähis
File:Ambla kirikuaed.JPG|

## Vaata ka
*Sipelga kalmistu Ambla kiriku juurest 4–5 km kaugusel Käravete-Jäneda-Aegviidu suunas
*Ambla Vabadussõja mälestussammas
## Viited

## Välislingid
*
Tartu sõjaväekalmistu

**Tartu sõjaväekalmistu** on kalmistu Tartu linnas. Kalmistu kuulub Tartu Raadi kalmistute kompleksi ja paikneb eenduva tükina kompleksi loodeosas. Kalmistu peasissepääs on Nurme tänavalt ja selle pindala on 1,9 hektarit. Kalmistul asub looduskaitsealune ebatsuugaallee.

Kalmistu avati 9. juunil 1924. 5. detsembril maeti kalmistule 1. detsembri riigipöördekatses Eesti Vabariigi eest langenud kadett Aleksander Teder. Kalmistule püstitati 1926. aastal Vabadussõja mälestusmärk Lõuna-Eesti vabastajatele. Mälestusmärk lammutati 1940. aastate lõpus.

Nõukogude okupatsiooni ajal maeti kalmistule ka Tartus teeninud Nõukogude sõjaväelasi. Kalmistu kavatseti 1987. aastal rekonstrueerida pargiks, kuid seda kava ei jõutud teostada. Vabadussõja mälestusmärk taastati 1988–1991, kusjuures kasutati vana mälestusmärgi maasse peidetud osasid.

Kalmistu tunnistati 1997. aastal kultuurimälestiseks (mälestis nr 4323). Kalmistul asub II maailmasõjas hukkunute ühishaud, mis tunnistati 1998. aastal eraldi kultuurimälestiseks (mälestis nr 4352).

Kirstumatuseid sellele kalmistule lähedalasuvate kaevude tõttu enam ei tehta. Sõjaväekalmistule on rajatud urnimatuste ala.

## Vaata ka
*Raadi kalmistu

## Viited

## Välislingid

* 
*Sõjaväekalmistu Tartu kultuuriväärtusega asjade ja -mälestiste registris 
*Tartu Sõjaväekalmistu lehel ''Tartu-Jurjev-Dertp''. Vene keeles
Urmas Kõiv

**Urmas Kõiv** (sündinud 18. aprillil 1963) on eesti ettevõtja, investor, muusik, laulukirjutaja ja produtsent.

## Elukäik
Urmas Kõiv töötas aastatel 1979–1981 Vanemuise teatri sümfooniaorkestris ja 1981–1991 Estonia teatri orkestriartistina. 

1990. aastate alguses oli ta Tallinna Filharmoonia tegevdirektor (1991–1993). Seejärel asus ta tööle telekommunikatsioonisektoris, kus oli EMT AS turundusdirektor ja juhatuse liige ning AS Esmofoni juhatuse liige (1993–1997). Aastatel 1998–2001 oli ta Eesti Telefon AS-i suurklientide talituse direktor ja AS Telefonipoe nõukogu liige.

Kõiv on olnud seotud mitme ettevõtte loomise ja juhtimisega, sealhulgas: Koiv Invest OÜ (juhatuse liige alates 2008), City Solutions OÜ (alates 2009), Best Blue Solutions OÜ (alates 2018), Genergio OÜ (alates 2006), BBS International LLC IFZA, Bluetec Group LLC FZE ja Novus Recycling Limited (rahvusvahelised investeeringud ja juhatuse liikmelisus alates 2019).

Ta on juhtinud Eesti Logistikaklastrit (2010–2011) ning korraldanud kümneid konverentse ja seminare. Tema eestvedamisel on toimunud sellised üritused nagu Tartu Juhtimiskonverents, Personalijuhtimise Aastakonverents, Hea Teeninduse kampaaniad, TurundusTreff, Uue Ajastu konverentsid ja mitmed Eesti IKT-aastafoorumid.

## Muusikaline tegevus
Kõiv on olnud Modern Foxi kaasasutaja ja tuubamängija (1984–1994) ning osalenud ansamblites New Murphy Band, Tallinn Brass, Ristiisa ja Nyyd Ensemble. Ta on osalenud helisalvestustel ja telesaadetes, sealhulgas Modern Foxi albumitel (1987, 1989, 1996, 1999, 2004) ja projektides koos Tõnu Raadiku, Jaan Tätte, Marko Matvere ja Anne Veskiga.

### Helilooming
* laul (loodud 2018) "Suured sõbrad", esitaja Kaunimate Aastate Vennaskond – sõnade autor Anneli Kõiv
* laul (loodud 2015) "Kaugel Sinust" (Eesti laul 2016 finaali laul), esitajad Kati Laev ja Noorkuu – sõnade autor Anneli Kõiv
* laul (loodud 2015) "Kolmkümmend viis", pühendatud ansambel Justament 35. aastapäevale, esitajad Toomas Lunge ja Jaan Elgula – muusika ja sõnade autor Urmas Kõiv
* laul (loodud 2014) "Me käime koos" esitaja Anne Veski ja Ain Tammesson – sõnade autor Anneli Kõiv. Laul on Anne Veski juubeliplaadil "Võta minu laul"
* laul (loodud 2014) "Elu tants" esitaja Anne Veski ja Ain Tammesson – sõnade autor Anneli Kõiv
* laul (loodud 2014) "Karelia" esitaja Anne Veski – sõnade autor Diana Efendijeva
* laul (loodud 2014) "Saatuse laul" (Eesti laul 2015 poolfinaali laul) esitaja Airi Vipulkumar Kansar – sõnade autor Anneli Kõiv
* laul (loodud 2014) "Nii palju öelda veel" esitaja Tõnu Raadik – sõnade autor Anneli Kõiv
* laul (loodud 2014) "Idjom Vdvojom" esitaja Anne Veski ja Ain Tammesson – sõnade autor Diana Efendijeva

## Isiklikku
Urmas Kõiv on abielus Anneli Kõivuga, kes on mitmete tema laulude sõnade autor. Neil on kolm last.

## Tunnustus
Urmas Kõiv on pälvinud tunnustust interpreedina puhkpillimängijate konkurssidel:

* 1986 – Vabariikliku Puhkpillimängijate konkursi laureaat
* 1987 – Vabariikidevahelise Puhkpillimängijate konkursi laureaat
* 1988 – Üleliidulise Puhkpillimängijate konkursi laureaat

## Viited
BTR-80

**BTR-80** GAZ-5903 (vene keeles *Бронетранспортёр - БТР-80*) on Nõukogude Liidus ja Venemaal valmistatud soomustransportöör.

## Kirjeldus

Võrreldes varasemate BTR-idega, on masinal suurendatud kuulipildujate tõstenurka 60°-ni ja kapriissed bensiinimootorid asendatud 1 KamAZi diiselmootoriga. Tõhustati ka dessandi laskeavade asendit. Külgedel asuvad dessandi luugid on tehtud kaheosaliseks ja suuremaks, võimaldades mugavamat väljumist. Masin on kerge, mobiilne, amfiibne ja hea läbivusega. Puudusteks on jäänud õhuke soomus ja vähene vastupidavus miini või isevalmistatud lõhkekeha plahvatuse korral.

1993. aastal valmis moderniseeritud versioon, mis sai nimeks **BTR-80M**. Hiljem on valminud teisigi moderniseeringuid ning modifikatsioone kindlat tüüpi ülesanneteks.

## Ajalugu
BTR-80 tootmist alustati 1986 ja sellega vahetati välja vanemad soomustransportöörid BTR-70 ja BTR-60. BTR-80 kujundamisel arvestati sõjakogemusi Afganistanis. Tänapäeval on BTR-80 Vene Föderatsiooni Relvajõudude põhiline soomustransportöör. Seda kasutati näiteks Tšetšeenia sõjas ja Venemaa-Gruusia sõjas.

BTR-80 edasiarendusena on valminud BTR-90.

## Kasutus

Tänapäeval on maailmas u 25 riigis kasutusel üle 5000 BTR-80, neist enamus Venemaal. Venemaal on valmistatud masinast umbes 30 versiooni ja modifikatsiooni. Lisaks on oma mudeleid valmistanud Ukraina, Ungari, Rumeenia ja Colombia. BTR-80 on olnud kasutusel paljudes viimaste aja sõjalistes konfliktides, kus on näidanud end üldjuhul heast küljest.

## BTR-80 Eestis
Suvel 1992 konfiskeeriti Eestis a/s E&R Vene päritolu ärimeestelt 21 uut peamiselt relvastamata (konfiskeerimise juures olnute väitel olnud paar relvastatud kuulipildujatega, mis saanudki konfiskeerimise ajendiks) masinat **BTR-80UNŠ** (*unifitsirovannõi šassi*, GAZ-59032). BTR-id olid ilmselt illegaalse transiidi eesmärgil Venemaalt sisse toodud "põllutöömasinatena" ja mõeldud edasisaatmiseks Angolasse. Ettevõtte ja Eesti riigi vahel toimus hiljem masinate üle aastate pikkune kohtuvaidlus.

BTR-idest enamus relvastati ja võeti kasutusele jalaväe jao transpordivahendina. Esmalt olid BTR-id Kuperjanovi üksik-jalaväepataljonis, kust viidi Pullapää kriisi paiku Jägalasse. 1993–2001 olid nad kasutusel Kalevi üksik-jalaväepataljonis, kuhu üritati koguda ka muud Vene soomustehnikat. Pataljoni likvideerimise järel 2002 anti masinad üle äsja moodustatud Scoutspataljonile Paldiskis. 

Pärast soomustransportööride Sisu XA-180EST hanget Soomest 2005 võeti järelejäänud kasutuskõlblikud BTR-id kasutusest maha ja arvati reservi. 2000. aastate lõpul seati mõned masinad töökorda ja võeti uuesti kasutusele, kuid arvati peagi jälle kasutusest välja. Järelejäänud kõlblikke masinaid on antud (koos varuosadeks mõeldud keredega) mõnede Kaitseliidu malevate käsutusse, kus on kohapeal vabatahtlike entusiastide abiga taastatud ja võetud õppeotstarbelisele kasutusele. 1-2 on antud Eesti sõjamuuseumile.

## Vaata ka
* BTR-4
* BTR-70
* BTR-82
* BTR-90
* Sisu Pasi

## Välislingid

*BTR-80A tutvustus (video, inglise keeles)
Knut H. Ulltveit

**Knut H. Ulltveit** oli Norra poliitik Tööparteist. Ta oli Gjerstadi valla vanem neljal korral aastatel 1967&ndash;1975 ja 1983&ndash;1991. 

Knut H. Ulltveit võitles Brokelandsheia arendamise eest.
Todd Lodwick

**Todd Lodwick** (sündinud 21. novembril 1976 Steamboat Springsis Colorado osariigis) on USA endine kahevõistleja, maailmameister (2009).

1996. aasta juunioride MM-il Itaalias Asiagos tuli ta normaalmäevõistlusel juunioride maailmameistriks.

Lodwick on osalenud neljadel taliolümpiamängudel. 2002. aasta OM-il Salt Lake Citys sai ta sprindis viienda ja tavavõistluses seitsmenda koha. Lisaks osales ta USA koondises meeskonnavõistluses, kus oldi neljandad. 2006. aasta OM-il Torinos oli Lodwicki parimaks kohaks individuaalselt tavavõistluses saadud kaheksas koht. Meeskonnavõistluses oli ta seitsmes.

Maailmameistrivõistlustelt võttis Lodwick esimest korda osa 1995. aasta MM-il Thunder Bays, kus ta sai meeskonnavõistluses neljanda koha. Ta on osalenud maailmameistrivõistlustel rohkem kui 15 korral, kuid esimese medali ja kohe ka kuldmedali võitis ta Liberecis 2009. aasta MM-il ühisstardiga võistluses, kus sõideti 10 km ja tehti hüppemäel kaks hüpet.

Maailma karikasarjas on Lodwick võitnud kuus etappi. Tema parim tulemus üldarvestuses on olnud neljas koht ja seda kolmel hooajal.

Lodwick lõpetas karjääri 2005/2006 hooajal, kuid naasis 2008/2009 hooajal. 2008. aasta detsembris võistles ta Continental Cupil neljal etapil, millest võitis kolm ja oli korra teine. Esimesel MK-etapil pärast tagasitulekut kahevõistlejate hulka osales ta 2008. aasta 27. ja 28. detsembril Oberhofis ning oli mõlemal võistlusel teine.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2010  Vancouveris 
**  hõbemedal meeskonnavõistlusel

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2009  Liberecis
**  **maailmameister** ühisstardiga võistluses
**  **maailmameister** tavavõistluses
* 2013  Val di Fiemmes
**  pronksmedal normaalmäe meeskonnavõistluses

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 1996  Asiagos
**  **juunioride maailmameister** tavavõistluses

### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

Todd Lodwick on osalenud 175 maailma karikasarja etapil (seisuga 19. jaanuar 2015), millest poodiumile jõudnud 28 korda ja neist 6 korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

*
Jan Olav Olsen

**Jan Olav Olsen** (sündinud 29. septembril 1950 Arendali vallas Aust-Agderi maakonnas) on Norra poliitik, kes kuulub Høyre parteisse. 

1983. aastast oli ta järjest mitmel ametikohal Gjerstadi valla nõukogus. 

Olsen oli aastatel 1991&ndash;1999 kaks korda Gjerstadi vallavanem. Tema asetäitja oli Kjell Arild Haugen Keskparteist. 

Aastatel 1999&ndash;2001 oli ta Aust-Agderi maakonnanõukogu liige. 

Aastatel 2001–2005 kuulus ta Aust-Agderi esindajana Norra parlamenti. 2005. aastal naasis ta Sunde noorsookooli rektoriks. 

## Välislingid
*Sissekanne Stortingi lehel, foto
Arnold Knüpffer

**Arnold Knüpffer** on olnud mitme tuntud inimese nimi.

* Arnold Johann Knüpffer (1707–1755), Eesti vaimulik
* Arnold Knüpffer (1777–1843), Eesti vaimulik
Kjell Arild Haugen

**Kjell Arild Haugen** (sündinud 12. juunil 1960) on Norra poliitik Keskparteist. 

Ta oli 1999–2003 Gjerstadi valla vanem. Tema asetäitja oli Odvar Voie Eikeland Keskparteist. 

Vallavanema ameti võttis ta üle Jan Olav Olsenilt (*[[Høyre]]*).
Odvar Voie Eikeland

**Odvar Voie Eikeland** (sündinud 10. juulil 1963) on Norra poliitik Keskparteist. 

Ta oli 2003–2007 Gjerstadi valla vanem. Ta võttis ameti üle Kjell Arild Haugenilt (Keskpartei). 

Tema asetäitja oli Jon Olav Gryting (Kristlik Rahvapartei). 

Eikelandi toetasid *[[Høyre]]*, Kristlik Rahvapartei ja ''Venstre.
Rune Hagestrand

**Rune Hagestrand** (sündinud 4. aprillil 1964) on Norra poliitik (*[[Høyre]]*). 

Ta on 2007. aastast Gjerstadi valla vanem. Tema asetäitja on Kjell Trygve Grunnsvoll (Keskpartei).

Gjerstadi vallas on võimul *[[Høyre]]*, Keskpartei, Kristliku Rahvapartei, *[[Venstre (Norra)|Venstre]]* ja Progressipartei koalitsioon (14 kohta). Opositsioonis on Tööpartei (7 kohta).
Saksamaa Kristlik-Demokraatlik Liit

**Saksamaa Kristlik-Demokraatlik Liit** (saksa keeles *Christlich Demokratische Union Deutschlands*, lühend *CDU*) on 1945. aastal asutatud erakond Saksamaal, mis ideoloogiliselt liigitub kristlik-demokraatlike ja konservatiivsete erakondade hulka.

Euroopa tasandil kuulub Kristlik-Demokraatlik Liit Euroopa Rahvaparteisse.

Partei esimees on alates 23. jaanuarist 2022 Friedrich Merz.

Kui Saksamaa oli pärast Teist maailmasõda okupeeritud, tekkisid ülesaksamaalised poliitilised erakonnad. Nende hulgas muutus eriti mõjuvõimsaks pärast sõda loodud konservatiivne Kristlik-Demokraatlik Liit (CDU), mille lähimaks liitlaseks sai Baierimaal tegutsev Kristlik-Sotsiaalne Liit (CSU).

## Positsioon Saksamaa poliitilisel maastikul

CDU ja CSU liidu põhiliseks vastaseks kujunes vasakpoolne Saksamaa Demokraatlik Partei (SPD).Veidi hiljem tekkis liberaalne Vaba Demokraatlik Partei (FDP), mis liikmete arvu poolest jäi küll eelmainituile tugevasti alla, kuid sellegipoolest mängis tähtsat rolli riigi poliitilises elus. Vabad demokraadid on kuulunud valitsuskoalitsioonidesse koos CDU või SPD-ga. Taastati ka ametiühingute ning teiste ühiskondlike organisatsioonide tegevus.

## Juhid
*Konrad Adenauer
*Ludwig Erhard
*Kurt Georg Kiesinger
*Rainer Barzel
*Helmut Kohl
*Wolfgang Schäuble
*Angela Merkel
*Annegret Kramp-Karrenbauer
*Armin Laschet
*Friedrich Merz

## Vaata ka
*Junge Union
*Evangeelne Töörühm

## Välislingid
* Koduleht
Aldo Leetoja

**Aldo Leetoja** (sündinud 11. veebruaril 1988) on eesti kahevõistleja. 

Aldo Leetoja esindas Eestit Libereci maailmameistrivõistlustel. Avavõistlusel ühisstardiga sõidus oli ta pärast murdmaadistantsi 46. kohal, võistluste liidrist Todd Lodwickist maas 2.28,4. Hüppemäel ületas Aldo ainsa eestlasena 90 meetri joone ning 93,5-meetrine hüpe tõstis ta 35. kohale. Maailmameistriks tuli Todd Lodwick.

Normaaldistantsi hüppevooru lõpetas Aldo 11. kohaga. Oma 100-meetrise hüppega teenis ta 127,5 punkti ning pääses 10 km murdmaadistantsile liider Todd Lodwickust 32 sekundit hiljem. Lodwicku hüpe kandus 99,5 meetri peale. Lõppvõistlusel sõitis Aldo välja 22. koha, kaotades võitjale Lodwickule 2.50,5.

Aldo Leetoja treenerid olid Jukka Ylipulli, Petteri Kukkonen ja Ilmar Aluvee 

## Saavutused
### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
2009  Liberecis
* 22. koht tavavõistluses
* 35. koht ühisstardiga võistluses

## Viited
Ftaalanhüdriid

**Ftaalanhüdriid** on ftaalhappe anhüdriid valemiga **C**6**H**4(**CO**)2**O**.

Ftaalanhüdriid on tähtis tööstuslik kemikaal, eriti plastikute suurtööstuslikul valmistamisel kui pehmendaja (plastifikaator).
Lühikeseks müümine

**Lühikeseks müümine** (ka **lühimüük**; inglise keeles *short-selling*) on laenatud väärtpaberi müümine lootuses, et selle hind langeb, mille järel saab ta odavamalt tagasi osta ning omanikule tagastada. 

Lühikeseks müümine on väärtpaberi ostmisele vastupidine tehing. Lühikeseks müüja teenib kasumit siis, kui lühikeseks müüdud väärtpaberi hind langeb. Tehingu sooritaja ehk kaupleja saab endale kasumi, mis võrdub müügi- ja ostuhinna vahe ning väärtpaberite arvu korrutisega.

Lühikeseks müüdud väärtpabereid nimetatakse lühikeseks positsiooniks, omatavaid väärtpabereid aga pikaks positsiooniks. Pika positsiooni soetamiseks tuleb väärtpaberid kõigepealt osta ning tehingu lõpetamiseks müüa. Lühikeseks müümise puhul on tegevuste järjekord vastupidine – kõigepealt müüakse ning positsiooni sulgemiseks ostetakse. Lühikese positsiooni sulgemist nimetatakse **lühikese positsiooni katmiseks**. Lühikeseks müümiseks kasutatakse võimendust. Lühikeseks müüdud väärtpaberid ei kuulu lühikese positsiooni omanikule, mistõttu võlgneb ta nende väärtuse väärtpaberite omanikule.

Lühikeseks müümise eelis seisneb selles, et nii on kauplejail võimalik teenida ka langeval turul. Lühikeseks müümine on paljudel juhtudel seotud suurema riskiga. Peamine oht kauplejale seisneb selles, et kaotused ei ole piiratud. Näiteks aktsiate ostmisel on maksimaalne kaotus sada protsenti. See juhtub siis, kui ettevõte, mille aktsiate omanik ollakse, pankrotti läheb. Seega ei saa pika positsiooniga kaotada rohkem kui alginvesteeringu. Aktsiate hinnal maksimaalset väärtust aga ei ole. Seetõttu võib lühikese positsiooniga kaotada nii alginvesteeringu (kui väärtpaberi hind kahekordistub), kui ka kaks korda nii palju (väärtpaberi hinna kolmekordistumisel) jne.

Lühikeseks müümise teeb ohtlikuks ka asjaolu, et lühikeseks müüakse väga sageli ilmsete probleemide käes vaevlevate ettevõtete aktsiaid. Näiteks siis, kui levivad kuuldused, et mingi ettevõte läheb peagi pankrotti. Sellise ettevõtte aktsiad kauplevad aga juba niigi väga madalal, mistõttu võib hea uudise ilmnemisel aktsia hind loetud sekundite jooksul tõusta mitusada protsenti.

Lisaks seisneb raskus veel selles, et pikaajalise keskmisena tõusevad aktsiaturud ligikaudu 10–12 protsenti aastas. Seega on lühikeseks müümine nagu vastuvoolu ujumine, mis toob kasu vaid siis, kui tehing hästi ajastada. Seetõttu ei saa lühikeste positsioonide omamist lugeda investeerimiseks. Lühikeseks müümine on lühiajaline finantsspekulatsioon.

Kõigil börsidel ei ole lühikeseks müümine lubatud. Näiteks Tallinna väärtpaberibörsil seda teha ei saa. Suuremail börsidel on see tavaline, ehkki erakordsetel aegadel võidakse lühikeseks müümine ajutiselt keelata. Nii juhtus näiteks Ameerika väärtpaberibörsidel 2008. aasta sügisel, mil keelati finantssektori aktsiate lühikeseks müümine.

Lühikeseks müümist on nimetatud ebamoraalseks, sest see on spekulatiivne tegevus ning kasutab ära teiste ettevõtete või inimeste kahjumit.

## Vaata ka
* Lühilüps

## Viited
Gjerstadi jaam

**Gjerstadi jaam** on raudteejaam Norras Agderi maakonnas Gjerstadi vallas 237,05 km kaugusel Oslost 36,6 m kõrgusel merepinnast Sørlandsbanenil, Gjerstadvatneti läänekaldal.

Jaam avati 1935, kui avati Sørlandsbaneni pikendus Neslandsvatni jaamast Nelaugi jaamani ning Kragerøbanenist sai kõrvaltee.

Gjerstadi jaamahoonet peetakse üheks paremini säilinud uusklassitsistlikuks jaamahooneks  Sørlandsbanenil.

Jaamal on bussiühendus Risøri ja Tvedestrandiga.

Jaamal ei ole personali. Platvorme on 2.

Naaberjaamad on Vegårshei jaam ja Neslandsvatni jaam. Jaama läbivad Kristiansandi ja Oslo vahelised kiirrongid.

Jaama omanik on Jernbaneverket ja liine opereerib Norges Statsbaner.
Fenüüläädikhape

**Fenüüläädikhape** on keemiline ühend, mis koosneb fenüülrühmast ja äädikhappest. Aine on valget värvi ja ebameeldiva lõhnaga. Et fenüüläädikhappest saab valmistada fenüülatsetooni, mida kasutatakse metamfetamiini ja amfetamiini valmistamisel, siis peetakse vajalikuks fenüüläädikhappe toodangut hoida kontrolli all.
Taevakivi

"**Taevakivi**" on Jaan Krossi 1975. aastal ilmunud jutustus. 

"Taevakivi" jutustab ühte lugu kolme inimese – Otto Wilhelm Masingu, tema naise Cara ja Kristjan Jaak Petersoni silmade läbi. 

Jutustuse keskseks tegevuseks on Masingu taevakivi otsing, selle leidmine ning uurimine. Nimelt on ühe talumehe põllule kukkunud meteoriidi tükikene, mida kogu küla imekiviks peab. Masing, kes on tuntud kui talurahva seast kasvanud haritlane, tahab kindlaks teha, kas nn ”imekivi” pole mitte meteoriidi tükikene. Talumees Tõnis avaldas Masingule arvamust, et too kivi kukkus kindlasti tuldpurskavate mägede seest välja – Kross viitab eestlase õpihimulisele iseloomule. Nimelt Masingu Maarahva Nädalalehes oli just olnud artikkel vulkaanidest. Kross kirjeldab seejuures ilmekalt tolleaegse eestlase mitte just tagurlikku ellusuhtumist. Arvatavasti väljendab Kross ka Masingu kaudu ühte selle raamatu olulist mõtet: „Andke sellele rahvale mõtlemismaterjal kätte – tema võib imesid valmis mõtelda.”

Teose pöördepunktiks osutub vanameister Masingu ja ennast rahvalaulikuks pidava Petersoni konflikt ja Petersoni lahkumine Masingu kodust. Nimelt laseb Masing Petersonil endale ette kanda oma luuletusi. Vanema generatsiooni loomingu esindaja Masing analüüsib noore hakkaja luuletusi, ning osalt konservatiivsest meelest, teisalt ehk ka kadedusest, laidab Masing Petersoni uuendusliku loomingu maha. Tegemist on generatsioonidevahelise konfliktiga, kus kaotajaks jäi sel korral noorema põlvkonna esindaja.

Veel üheks „Taevakivi” läbivaks teemaks on Cara armumine noorde Kristjan Jaak Petersoni. Tänu armumisele noorde luuletajasse avastas naine endas teise „mina”. Cara, kes polnud ennast ammu kellegi jaoks ehtinud, imestas nüüd ennast isegi, otsides välja parimad ja ilusaimad ehted, kleidid. Kui võtta aluseks eespool mainitud konflikt, siis võib-olla Kross tahtiski Cara ja Petersoni vahel toimuvaga näidata Cara kaudu oma poolehoidu uuenduslikele ideedele. Noore inimese pealehakku ja isetegutsemist, ühtlasi ka religioosset ja hullumeelset eneseohverdust sümboliseerib teose lõpustseen – vaatamata tiisikuse süvenemist ennustavale vereköhimisele ja peatselt saabuvale Cara abile, otsustab Peterson algavas paduvihmas lahkuda omal jalul Masingu kodukohast.
Finantsspekulatsioon

**Finantsspekulatsioon** ehk **spekulatsioon** on finantsinstrumendi ostmine eesmärgiga see suhteliselt lühikese aja pärast kasumiga maha müüa (lühikeseks müümise korral on tehingute järjekord vastupidine ehk kõigepealt müüakse ning seejärel ostetakse).

Finantsspekulatsioonidega tegelejat nimetatakse spekulandiks ehk kauplejaks.

Spekuleerimist eristatakse investeerimisest, ehkki nende vahel ei ole teravat eraldusjoont (mõlemal juhul ostetakse ja müüakse väärtpabereid). Kõige silmatorkavamaks erinevuseks on ühe tehingu pikkus. Investeeringuid tehakse tavaliselt pikemaks perioodiks.

Erinev on ka riskiaste. Näiteks aktsiainvestor võib eeldada, et aktsiaid pikka aega hoides ta alginvesteeringut ei kaota, sest aktsiaturud tõusevad pikaajalise keskmisena umbes 10...12 protsenti aastas. Spekulandil selline eelis aga puudub. Lisaks võib aktsiainvestori eesmärgiks olla vaid dividendide teenimine. Spekulanti huvitab aga eelkõige väga raskesti ennustatav finantsinstrumendi hinna lühiajaline liikumine.

Spekuleerimist peetakse negatiivseks nii isikliku käitumise kui ka reaalmajanduse tõsise kahjustamise tõttu.

## Vaata ka
* Päevakauplemine

## Viited
Bridgeport

**Bridgeport** on linn USA-s, Connecticuti osariigi rahvaarvult suurim linn ja Fairfieldi maakonna keskus. Linn asub Long Islandi väina ääres.

Linnas asub Bridgeporti Ülikool ja osariigi ainuke loomaaed Beardsley Zoo.

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
Emakeel

**Emakeel** on esimene keel, mille omandamist alustab inimene pärast sündimist.

Emakeel oleneb inimese vanematest või keelekeskkonnast, kus ta üles kasvab. Emakeele omandamist alustatakse suhtlemisel ema ja isaga. Seega saab emakeel alguse kodust ja kõige lähedasematest inimestest, kes last ümbritsevad. See on inimese esimene õpitud keel, mis rajab vundamendi tulevikus õpitavatele teistele keeltele. Seejuures on emakeel suuresti ka esimene sõnadest koosnevate lausete tervikmõtte ehk verbaalse teabe edastamise viis, mis valmistab ette tulevases elus isiku ääretult olulist oskust – eneseväljendusvõimet ja empaatiat.

Kakskeelsuse ja mitmekeelsuse puhul on kasutatud ka terminit "esimene keel", defineerides seda kui keelt, mida kasutaja enda arvates kõige paremini oskab, kuid mis ei ühti tegelikult mõistega "emakeel".

2000. aastast tähistatakse UNESCO algatusel 21. veebruaril rahvusvahelist emakeelepäeva. Selle ajendiks olid 1952. aasta sündmused tollal veel Pakistaniga ühte riiki kuulunud Bangladeshis, kus hukkusid mitmed üliõpilastest meeleavaldajad, kes nõudsid bengali keele kuulutamist üheks Pakistani riigikeeleks.

## Eesti

Eestis peetakse emakeele all sageli silmas vaid eesti keelt, näiteks tegeleb Emakeele Selts eelkõige just eesti keele uurimisega. 1994. aastal püstitati Kadrinas Kadrina Keskkooli kõrvale emakeele ausammas. Ehkki Eestis 1996. aastast (riiklikult 1999. aastast) tähistatava emakeelepäeva tähendust on vahel mõtestatud ka laiemalt, tähistatakse seda 14. märtsil seepärast, et see on luuletaja Kristjan Jaak Petersoni sünniaastapäev ning Peterson oli üks esimesi eestikeelseid kirjanikke, kes pööras oodis "Kuu" tähelepanu eesti keelele kui kirjanduskeelele.

## Vaata ka
* Võõrkeel

## Viited

## Välislingid
Nurme tänav (Tartu)

**Nurme tänav** on tänav Raadi-Kruusamäe linnaosas. Tänav algab Puiestee tänavalt ja kulgeb kuni linna piirini, kus ristub Vahi tänavaga. Tänava pikkus on 1 km.

Tänav kandis kuni 30. juunini 1932 nime **Põllu tänav** (Feldstraße), kuid Tartu Ülikooli 300-aastase juubeli puhul nimetati vanalinnas asuv Munga tänav ümber **Peeter Põllu tänavaks** eestikeelse ülikooli ühe rajaja Peeter Põllu auks. Seetõttu nimetati Raadil asuv Põllu tänav Nurme tänavaks.

Peeter Põllu tänav nimetati 14. oktoobril 1949 ümber **Pioneeri tänavaks**. Raadil olevat Nurme tänavat enam tagasi ei nimetatud.
Nurme tänav

**Nurme tänav** on tänava nimi järgmistes Eesti linnades ja asulates:

*Nurme tänav Adavere alevikus
***[[Nurme tänav (Abja-Paluoja)|Nurme tänav]]** Abja-Paluojal
*Nurme tänav Ambla alevikus
***[[Nurme tänav (Antsla)|Nurme tänav]]** Antslas
*Nurme tänav Aruküla alevikus
*Nurme tänav Aseri alevikus
*Nurme tänav Avinurme alevikus
***[[Nurme tänav (Elva)|Nurme tänav]]** Elvas
*Nurme tänav Erra alevikus
***[[Nurme tänav (Haapsalu)|Nurme tänav]]** Haapsalus
*Nurme tänav Halliste alevikus
***[[Nurme tänav (Jõgeva)|Nurme tänav]]** Jõgeval
*Nurme tänav Järva-Jaani alevis
***[[Nurme tänav (Kallaste)|Nurme tänav]]** Kallastel
*Nurme tänav Kambja alevikus
*Nurme tänav Kanepi alevikus
***[[Nurme tänav (Karksi-Nuia)|Nurme tänav]]** Karksi-Nuias
***[[Nurme tänav (Kehra)|Nurme tänav]]** Kehras
***[[Nurme tänav (Kiviõli)|Nurme tänav]]** Kiviõlis
*Nurme tänav Kobela alevikus
*Nurme tänav Koeru alevikus
*Nurme tänav Kohila alevis
*Nurme tänav Kohtla-Nõmme alevis
*Nurme tänav Kose alevikus
***[[Nurme tänav (Kuressaare)|Nurme tänav]]** Kuressaares
*Nurme tänav Käru alevikus
*Nurme tänav Lehtse alevikus
***[[Nurme tänav (Loksa)|Nurme tänav]]** Loksal
*Nurme tänav Mehikoorma alevikus
*Nurme tänav Misso alevikus
***[[Nurme tänav (Mustvee)|Nurme tänav]]** Mustvees
***[[Nurme tänav (Mõisaküla)|Nurme tänav]]** Mõisakülas
*Nurme tänav Märjama alevis
*Nurme tänav Nõo alevikus
***[[Nurme tänav (Narva-Jõesuu)|Nurme tänav]]** Narva-Jõesuus
***[[Nurme tänav (Otepää)|Nurme tänav]]** Otepääl
***[[Nurme tänav (Paide)|Nurme tänav]]** Paides
***[[Nurme tänav (Põltsamaa)|Nurme tänav]]** Põltsamaal
***[[Nurme tänav (Põlva)|Nurme tänav]]** Põlvas
***[[Nurme tänav (Pärnu)|Nurme tänav]]** Pärnus
*Nurme tänav Raasiku alevikus
***[[Nurme tänav (Rakvere)|Nurme tänav]]** Rakveres
***[[Nurme tänav (Rapla)|Nurme tänav]]** Raplas
***[[Nurme tänav (Räpina)|Nurme tänav]]** Räpinas
*Nurme tänav Saku alevikus
***[[Nurme tänav (Suure-Jaani)|Nurme tänav]]** Suure-Jaanis
*Nurme tänav Sõmerpalu alevikus
*Nurme tänav Sõmeru alevikus
*Nurme tänav Taebla alevikus
***[[Nurme tänav (Tallinn)|Nurme tänav]]** Tallinnas Nõmmel
***[[Nurme tänav (Tamsalu)|Nurme tänav]]** Tamsalus
***[[Nurme tänav (Tartu)|Nurme tänav]]** Tartus
*Nurme tänav Toila alevikus
*Nurme tänav Torma alevikus
*Nurme tänav Tsirguliina alevikus
***[[Nurme tänav (Tõrva)|Nurme tänav]]** Tõrvas
***[[Nurme tänav (Valga)|Nurme tänav]]** Valgas
*Nurme tänav Vasalemma alevikus
*Nurme tänav Viiratsi alevikus
***[[Nurme tänav (Viljandi)|Nurme tänav]]** Viljandis
***[[Nurme tänav (Võhma)|Nurme tänav]]** Võhmas
*Nurme tänav Väike-Maarja alevikus
*Nurme tänav Vändra alevis

## Vaata ka
*Nurme tee
Aleksander Teder

**Aleksander Teder** (3. veebruar 1903 Pihkva – 1. detsember 1924 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kadett).

Tedre isa töötas Pihkva Kadetikorpuses. Seetõttu evakueerus pere 1918. aastal Pihkvast Saksa vägede eest Kaasanisse. Pere tuli 1921. aastal Eestisse tagasi (pereliikmed opteerusid Eesti kodakondsusse). Aleksander astus 1923. aastal sõjakooli ning ühines teisel õppeaastal jalaväerühmaga. 

Teder langes 1. detsembri riigipöördekatse ajal Tondi kasarmute kommunistide poolt vallutamise katse ajal. Mässus langenute ühine matusetalitus toimus 4. detsembril 1924. aastal Tallinna Kaarli kirikus. Kirstud viidi vankritel mööda Kaarli puiesteed Vabaduse väljakule. Sealt viidi osa kirste (ka Tedre oma) Balti jaama ning sealt rongiga Tartusse.

Teder maeti 5. detsembril 1924. aastal Tartu sõjaväekalmistule. Tema haual on Vabadusristi kujutisega lubjakivist maapinnaga tasa olev plaat (see on üks väheseid seda tüüpi säilinud algseid plaate). Hauaplaat säilis omal kohal läbi terve Nõukogude aja, ehkki kalmistule maeti ka Nõukogude sõjaväelasi.
Aleksander Kalamees

**Aleksander Kalamees** (19/31. juuli 1897 Vastse-Antsla vald, Võrumaa – 8. juuni 1987 Tartu) oli eesti kehakultuuripedagoog.

## Tunnustus
*1966 – Eesti NSV teeneline sporditegelane

## Isiklikku
Kuulo Kalamees on tema poeg.  

## Teosed
*Kalamees, Aleksander 2007 [1973]. *Eesti rahvamänge*. Tallinn: AS Ajakirjade Kirjastus.

## Välislingid
* 
*
Heegelnõel

**Heegelnõel** on konksuga käsitöövahend, mille abil heegeldatakse.

Heegelnõelu on mitmesuguse jämedusega ja mitmesugusest materjalist (puust, luust, terasest, alumiiniumist, tselluloidist, plastmassist). Tüüpiline heegelnõel on 15–20 sentimeetrit pikk. Heegelnõela otsas on terava otsa, kuid kumera peaga konks, millele eelneb varres väike õnarus. 

## Vaata ka
* Kudumisvardad
3-bensülideenftaliid

**3-bensülideenftaliid** (inglise keeles *3-Benzylidenephthalide*) on kasulik vahelüli karbotsükliliste ja heterotsükliliste ühendite sünteesil. 

Keemiline valem C15H10O2. Molekulmass 222,2387 g/mol.

3-bensülideenftaliid on bioloogilistes testides näidanud sarnast aktiivsust nagu ravimtaimes Porteri memmjuures sisalduv (Z)-ligustiliid. Nimetatud ravimtaime kasutatakse peavalude, aneemia, ebaregulaarse menstruatsiooni ravis.

## Kirjandus
*Michelle Poore, John J. Beck. Synthesis of Analogs of a Bioactive Component from (Z)-Ligustilide
Püroklastiline kivim

**Püroklastiline kivim** on püroklastidest koosnev vulkaaniline kivim.

Püroklastiliste kivimite hulka kuuluvad näiteks tuff ja ignimbriit.

## Vaata ka
*Püroklastilised setted
Karkiniti laht

**Karkiniti laht** on Musta mere laht. See eraldab Krimmi ülejäänud Ukrainast. Laht on läänes ühenduses ülejäänud Musta merega.

Laht on nime saanud vanakreeka koloonia Kerkinitise (Κερκινίτης) järgi, mis asus tänapäeva Jevpatoria kohal.

Lahe pikkus on umbes 120 km, sügavus lääneosas kuni 36 m, idaosas kuni 10 m.

Lahe põhjaosas on Džarõlgatši laht, mida eraldab ülejäänud Karkiniti lahest Džarõlgatši saar, mis on kogu Musta mere suurim saar (eri andmetel 56 kuni 62 km²). Saar on 42 km pikk ja vaid mõni kilomeeter lai luideteriba.  Karkiniti lahe kirdeosa on tuntud Perekopi lahena.

Lahe ida- ja lõunakallas kuulub Krimmi, põhjakallas Hersoni oblastisse.

Karkiniti lahe ääres asuvad Skadovsk ja Lazurne (põhjakaldal), Armjansk ja Krasnoperekopsk (idakaldal) ning Rozdolne ja Tšornomorske (lõunakaldal).

Karmidel talvedel laht jäätub.
Arorae

**Arorae** on atoll Mikroneesias, lõunapoolseim Gilberti saartest. 

Saare pindala on 9,5 km². Aastal 2000 elas seal 1225 inimest. Atoll on madal. 

Arorae kuulub Kiribatile.