open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Teenusetõkestusrünne

**Teenusetõkestusrünne** ehk **DoS-rünne** (ingl *denial-of-service attack* ehk *DoS attack*) on arvuti või arvutivõrgu ülekoormamine samal ajal suure hulga päringute saatmise teel.

Päringuid saadavad kas inimkasutajad või vastavad programmid:
* inimkasutaja aktiivne osalus – päringute saatmise sagedus on suhteliselt väike. Rünne omab tähelepanuväärset mõju, kui päringuid saadavad üheaegselt paljud kasutajad paljudest arvutitest. Sel juhul nimetatakse seda **hajusaks ummistusründeks** ehk **hajutatud teenusetõkestusründeks** (**DDoS** ehk *distributed denial-of-service attack*);
* vastav programm – päringute saatmise sagedus on väga suur. Sageduse piiriks on päringuid tekitava arvuti internetiühenduse üleslaadimiskiirus;
* levinuim on botneti omanikelt ostetud piraatvõrgu võimsuse kasutamine kuritegelikel eesmärkidel, kas küberrünnakuks või viiruste levitamiseks või muudel kuritegelikel eesmärkidel, näiteks krediitkaardiinfo varastamiseks.

## Vaata ka
* Kübersõda
* Interneti turvalisus

## Välislingid
* Teenusetõkestamise rünne @ e-Teatmik: IT ja sidetehnika seletav sõnaraamat @vallaste.ee
* Küberrünnakud sundisid seadust muutma
* teenusetõkestusrünne; ummistusrünne (olemus, ülevaade ja liigitus, meetodid jm)
* hajus ummistusrünne  (olemus, ülevaated, näited, tõrje)
Acheuli kultuur

**Acheuli kultuur** oli paleoliitiline kultuur, mis järgnes Abbeville'i kultuurile.

Kultuur on saanud nime leiukoha Saint-Acheuli (Põhja-Prantsusmaa, praegu Amiensi eeslinn) järgi.

Acheuli kultuuri kandjad olid inimlased, kes kasutasid kivist tööriistu, sealhulgas pihukirvest. Acheuli kultuurile omane põhiline uuendus oli see, et pihukirveid hakati täksima mõlemast otsast, nii et saadi kahe teraga riistad.

Acheuli kultuuri tööriistad olid palju kavalamad ja tõhusamad kui Olduvai kultuuri omad. Kasutusel olid mitmed uued materjalid ning tehnoloogiad, mis nõudsid ettemõtlemist.

Kasutatav kivi oli hästi murtav, näiteks kaltsedon, jaspis, ränikivi, kvartsiit.

Acheuli kultuuri tööriistad andsid tõhusalt võimaluse jahti pidada ja end kiskjate eest kaitsta. Nii sai inimene võrdväärseks suurimate kiskjatega.

Arvatakse, et Acheuli kultuurile omasele tehnikale pani alguse *[[Homo erectus]]* varases paleoliitikumis või keskmise paleoliitikumi alguses,  kuigi seda kasutasid ka kromanjoonlased ja neandertallased, kes kuulusid liiki *[[Homo sapiens]]*.

Acheuli kultuur levis paleoliitikumi algupoolel üle Euroopa, Aafrika ja Aasia. Selle õitseaeg oli umbes 400 000 kuni 100 000 aastat tagasi Ida-Euroopas ja Põhja-Aasias.

Acheuli kultuuri esindajad olid kütid-korilased, kes elasid ürgkogukondadena koobastes ja vabas õhus. Nad oskasid ehitada keerukaid ulualuseid. Paljude uurijate arvates võtsid nad kasutusele tule.
Kliima

**Kliima** ehk **ilmastu** on teatud piirkonnale omane pikaajaline keskmistatud ilmade režiim.

Kliimat iseloomustatakse mitmesuguste pikaajaliselt instrumentaalselt mõõdetavate näitajatega: õhutemperatuuri, niiskuse, õhurõhu, tuule, sademete ja muude meteoroloogiliste elementidega. Kliima kirjeldab teatud piirkonnale tüüpilist ilma aastate lõikes. Kliimat iseloomustavad näitajad on ka ilmarekordid ja muud äärmused.

Kliima uurimisega tegelevat teadusharu nimetatakse klimatoloogiaks.

Konkreetse piirkonna kliimat mõjutavad selle geograafiline asukoht (laiuskraad), maapinna reljeef, kõrgus merepinnast, veekogude lähedus ja hoovused. Kliimatüüpe klassifitseeritakse enamasti temperatuuri ja/või sademete mõõdetud väärtuste keskmiste ning tüüpiliste vahemike põhjal. Kõige laiemalt kasutatav kliimaklassifikatsioon maailmas on Köppeni kliimaklassifikatsioon. Thornthwaite'i süsteemis, mis on kasutusel aastast 1948, võetakse temperatuuri ja sademete hulga kõrval arvesse ka aurumist ning seda kasutatakse loomade liigirikkuse ja kliimamuutuste mõju uurimiseks.

Paleoklimatoloogia on teadusharu, mis uurib paleokliimat. Kuna kliimaelementide andmeread on olemas vaid alates 19. sajandist, siis tehakse paleoklimatoloogias järeldusi kaudsete elutu loodusega seotud muutujate järgi, näiteks järvede ja jäässe aastatuhandete jooksul külmunud setete ning elusloodusest saadavate andmete järgi puurõngastest ja korallidest. Kliimamudelid on mineviku, oleviku ja tuleviku matemaatilised mudelid. Kliimamuutused toimuvad erineva pikkusega perioodide jooksul mitmesuguste tegurite tõttu.

## Vaata ka
*Kliimamuutus
*Alissovi kliimaklassifikatsioon
*Köppeni kliimaklassifikatsioon
*Paleokliima
*Ajalooline kliima
*Marsi kliima

## Viited

## Välislingid

*Teaduse helisõnastik: Kliima (Andres Tarand) – ERR Teadus, 18. märts 2010
Haugaslased

**Haugaslased** (*Accipitridae*) on päevase eluviisiga röövlindude sugukond pistrikuliste seltsist. Süsteemides, kus eristatakse  haukaliste ja pistrikuliste selts, kuuluvad haugaslased haukaliste seltsi. 

Neile on iseloomulikud pikad jalad, ümarad tiivad ja sälkudeta nokk.

## Perekonnad
### Eestis elavate esindajatega perekonnad
* Harksaba *Milvus*
* Haugas *Accipiter*
* Herilaseviu *Pernis*
* Kaeluskotkas *Gyps*
* Kotkas *Aquila*
* Loorkull *Circus*
* Madukotkas *Circaetus*
* Merikotkas *Haliaeetus*
* Viu *Buteo*

### Perekonnad, mille esindajaid Eestis ei ela

## Vaata ka
*Eesti lindude süstemaatiline nimestik
Korvpall 1952. aasta suveolümpiamängudel

**[[Korvpall]] [[1952. aasta suveolümpiamängud]]el** Helsingis

23 meeskonda

1. USA: Ronald Bontemps, Marcus Frieberger, Wayne Glasgow, Charles Hoag, 
William Hougland, John Keller, Dean Kelley, Robert Kenney, Robert Kurland, William Lienhard, Clyde Lovellette, Frank McCabe, Daniel Pippin, Howard Williams
2. NSV Liit: Stepas Butautas, Nodar Džordžikia, Anatoli Konev, Otar Korkia, **[[Heino Kruus]], [[Ilmar Kullam]]**, Justinas Lagunavičius, **[[Joann Lõssov]]**, Aleksandr Moissejev, Juri Ozerov, Kazys Petkevičius, Stasys Stonkus, Maigonis Valdmanis, Viktor Vlassov
3. Uruguay: Martin Acosta y Lara, Enrique Baliño, Victorio Cieslinskas, Héctor Costa, Nelson Demarco, Héctor Garçia Otero, Tabaré Larre Borges, Adesio Lombardo, Roberto Lovera, Sergio Matto, Wilfredo Peláez, Carlos Roselló
4. Argentina: Leopoldo Contarbio, Oscar Furlong, Juan Cazso, Ricardo González, Rafael Iledo, Alberto López, Rubén Menini, Omar Monza, Rubén Pagliari, Raúl Pérez Varela, Ignacio Poletti, Juan Uder, Hugo del Vecchio, Roberto Viau
5. Tšiili: Pedro Araya Zabala, Rufino Bernedo Zorzano, Eduardo Cordero Fernández, Hugo Fernández Diez, Exequiel Figueroa Reyes, Juan Gallo Chinchilla, Eric Maehn Godoy, Victor Mahana Badrie, Juan Ostoic Ostoic, Hernán Ramos Muñoz, Alvaro Salvadores Salvi, Hernán Raffo Abarca, Orlando Silva Infante
6. Brasiilia: Zeny de Azevedo, Wilson Bombarda, Angelo Bonfietti, João Braz, Mayr Facci, Mário da Fonseca Hermes, Ruy de Freitas, Sebastião Giménez, Helio Marques Pereira, Thales Monteiro, Almir Nelson de Almeida, Alfredo Rodrigues da Motta, José Luiz Santos Azevedo
7. Bulgaaria
8. Prantsusmaa

**Poolfinaalid**: NSV Liit – Uruguay 61:57 (31:28)
USA-Argentina 85:76 (43:39)
**5.–8. koha mängud** Tšiili-Bulgaaria 60:53 (37:29)
Brasiilia-Prantsusmaa 59:44 (31:26)

### Kohamängud

**Finaal**: USA – NSV Liit 36:25 (17:15)
**Pronksimäng**: Uruguay-Argentina 68:59 (31:24)
**5. koha mäng**: Tšiili-Brasiilia 58:49 (32:24)
**7. koha mäng**: Bulgaaria-Prantsusmaa 58:44 (22:22)
Compromise Blue

**Compromise Blue** on 1988. aastast tegutsev bluusi, *[[funky]]*t, souli ja *[[rhytm and blues]]*i viljelev eesti ansambel. Ta on esinenud kontsertidega ka Soomes, Rootsis, Lätis, Leedus, Valgevenes, Venemaal, Saksamaal, Šveitsis, Prantsusmaal ja USAs.

## Koosseis
*Emil Rutiku – laulja
*Raul Ukareda – kitarrist
*Ülo Krigul – klahvpillimängija
*Argo Toomel – basskitarrist
*Jaak Oserov – trompetist
*Margus Männa – saksofonist
*Siim Aimla – baritonsaksofonist
*Andres Kontus - tromboonimängija
*Peep Kallas - trummar

## Endised liikmed
*Ain Kalme – basskitarrist
*Ivo Varts – trummar
*Hannes Pikkat – laulja
*Tanel Padar – külalislaulja 
*Rob Hudgins – külalislaulja 
*Harmo Kallaste – klahvpillimängija
*Avo Ulvik – klahvpillimängija
*Mart Mardisalu – klahvpillimängija
*Jaak Ahelik – trummar
*Peeter Jõgioja – trummar
*Meelis Saueauk – trummar
*Peep Lõhmus – trompetist
*Jaak Vasar – trompetist
*Andres Peetson – trompetist
*Olavi Kirsipuu – saksofonist
*Toomas Tamm – saksofonist
*Tiit Malleus – baritonsaksofonist
*Sulev Sommer – saksofonist
*Olavi Oismann – saksofonist
*Benno Aava – baritonsaksofonist
*Mart Sork – trombonist
*Tauno Valdna – flööt

## Albumid
*"Compromise Blue" (1992)
*"Born On The Wrong Side" (1994)
*"10 Years of Party" (1999)
*"Loomad on lahti" (2008)

## Viited
Suur-Kaukasus

**Suur-Kaukasus** on mäestik Kaukaasias ning moodustab osa kogu Kaukasuse mäestikusüsteemist. 

See kulgeb loode-kagu suunas Musta mere ja Kaspia mere vahel. Suur-Kaukasuse pikkus on üle 1100 kilomeetri.

Mäestik koosneb mitmest ahelikust, sealhulgas Peaahelikust, Kõrvalahelikust, Andi ahelikust, Bogossi ahelikust, Gimrõ ahelikust ja Svanethi ahelikust.

Kõrgeim tipp on Elbrus (5642 m), mis on ühtlasi Euroopa ja Venemaa kõrgeim mägi.

Suur-Kaukasuse põhjakülje madalamad alad on kaetud tamme-, vahtra-, saare- ja valgepöögimetsadega, kõrgemal kasvavad kask ja mänd. Mõned madalamad alad on kaetud steppide ja rohumaadega. 

Loodeküljel kasvab ka kuusk ja nulg. Umbes 2000 m kõrgusel merest algab mägimaastik. Igilumi ja liustikud algavad enamasti umbes 2800–3000 m kõrgusel. 

Kaguküljel kasvavad pöök, tamm, vaher, valgepöök ja saar. Pöögimetsad domineerivad enamasti kõrgematel aladel. 

Edelakülje madalamatel aladel on esindatud pukspuu, tamm, kask, valgepöök, kastan ja jalakas, kõrgematel aladel okaspuu- ja segametsad (kuusk, nulg ja pöök). 

Lõunakülje mägitsoon ulatub kuni 2800 m kõrgusele merepinnast, lumepiir ja liustikud algavad 3000–3500 meetrist.

## Viited
Sfinks

**Sfinks** on lõvi keha ja inimese peaga mütoloogiline olend. Kõige enam on tuntud Vana-Egiptuse ja Vana-Kreeka sfinksid, kuid samalaadseid olevusi esines ka mujal Vana-Lähis-Idas. Sõna 'sfinks' pärineb vanakreeka keelest (Σφίνξ) ja tähendab kägistajat.

## Sfinks Egiptuses
Egiptuses tähistasid sfinkside skulptuurid valitsejat või päikesejumalat, tavaliselt oli neil mehe pea. Kõik sfinkside kujud pärinevad Vana Riigi perioodist. Egiptlaste sõna sellise skulptuuri tähistamiseks ei ole teada.

Tuntuim sfinksi kuju on Chephreni sfinks, mis asub Egiptuses Giza platool vaarao Chephreni püramiidi kõrval. Samuti on kuulus sfinkside allee, mis kulgeb Karnaki templist Luksori templini. Algselt koosnes see rohkem kui 900 sfinksist, tänaseks on säilinud 300. Karnaki templist Niiluse suunas kulgeb teine, oinapeadega sfinkside (criosfinkside) allee.

## Sfinks Kreekas
Hiljem laenati sfinksitaoline olend tegelasena arhailise perioodi kreeka mütoloogiasse. Kreeklased nimetasid teda Sphinxiks, millest hiljem kujundati üldnimetaja nii mütoloogilisele olendile kui ka egiptlaste kujudele. Kreeka käsitluses muundus mehe pea naise omaks, lisandusid naiserind ja tiivad. Kõige tuntum vanakreeka tekst, milles Sphinx esineb, on Sophoklese "Kuningas Oidipus".

Tänapäeval on sfinks üks tuntumaid mütoloogilisi olendeid, kes esineb sageli kunstis ja kirjanduses.

## Teised samalaadsed olevused
Kõik muistsed inimpäised olendid ei ole sfinksid.

Klassikalises Kreeka mütoloogias on kõik inimese ja looma tunnustega olendid inimlikud, kuid võivad käituda ka oma loomanatuurist lähtudes. Kreeka säärased olendid (kentaurid, Typhon, Medusa jt) on pärit Olümpose-eelsest religioonist.

India mütoloogias on üks Višnu avataarasid Narasimha ehk Narasingh, mis tähistab mees-lõvi. Sellel avataaral oli inimese keha ja lõvi pea.

Akkadi mütoloogias olid jumalused nimega *šedu* või *[[lamassu]]*, kes kaitsesid maju, losse ja linnu. Tavaliselt kujutati neid tiivuliste härgadena, harvemini tiivuliste lõvidena. Mõlemal juhul oli kujul inimese pea.
Paan

**Paan** (kreeka *Pan*) oli vanakreeka mütoloogias kitsekarjuste ning lamburite jumal, lõbus ja lärmakas metsavaim. 

Tal oli palju kultuse- ja ohverdamiskohti, sealhulgas Paani koopad Ateena Akropoli mäekülje sees. Paani kultuse keskus oli Arkaadias.

Paani kujutati üsna inetuna: tal olid kitsejalad ning sageli ka kitsepea ja -sarved. 

Ta uitas metsades ja mägedes ning mängis karjaseflööti süürinksit – pilliroost vilepilli. 

Paan oli alatasa armunud mõnesse nümfi, kuid ebameeldiva välimuse tõttu ta vastuarmastust ei leidnud. 

Oma äkiliste ja ootamatute ilmumiste ning mitmesuguste helide tekitamisega põhjustas ta segadust, mistõttu on tema järgi nime saanud paanika.

Paani vaste rooma mütoloogias on Faunus.

*Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Pan (god)]] seisuga 23.08.2011.*
Aruküla hiidrahn

**Aruküla hiidrahn** ehk **Hellama kivi** (ka **Hellema kivi/rahn**) on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Raasiku vallas Aruküla alevikus; üks Eesti suuremaid rändrahne. Mahult on see kuues maapealne hiidrahn Eestis (360 m&sup3;).

Rändrahnu pikkus on 14,2 m, laius 8,4 m, kõrgus 6,2 m ja ümbermõõt 34,4 m.

Rahn asub võsasel platsil aleviku lõunaosas, vähem kui 100 meetri kaugusel Tallinna maanteest ja Sügise tänavast.

Rahvajutu järgi kavatsenud kunagi Aruküla mõisnik lasta kivi seest tühjaks teha, et sinna tuba teha, kuhu oleks mõnus sisse astuda. Et töö eest küsitud kõrget hinda (ühtedel andmetel 4000, teistel andmetel 10 000 rubla), loobunud mõisnik oma kavatsusest.

Rahn on alates 1959. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Perestroika

**Perestroika** (vene keeles *перестройка* 'ümberehitus', 'rekonstruktsioon', 'ümberhäälestamine', 'ümberrivistumine'; eesti kirjakeelne vaste on **uutmine**) oli NLKP KK peasekretäri Mihhail Gorbatšovi poolt juunis 1987 välja kuulutatud majandusreformide programm Nõukogude Liidus. 

Laiemas tähenduses mõeldakse perestroika all Gorbatšovi võimuletulekuga 1985. aastal alanud perioodi Nõukogude Liidu ajaloos. 

## Iseloomustus
Nõukogude Liidu riigipea Mihhail Gorbatšov tegi algatust riigi reformimiseks 1980. aastate teisel poolel, mis viisid lõpuks NSV Liidu lagunemisele.

1980. aastate keskpaigaks ei suutnud NSV Liit enam olla maailma supervõim. Hädavajalikud olid reformid välis- ja sisepoliitikas, majanduses jm. Neid asus ellu viima 1985. aastal NSV Liidu juhiks saanud Mihhail Gorbatšov. Tema uuenduspoliitika põhines kahel algatusel: perestroikal ja glasnostil.

Perestroika tähendas poliitilise ja majandussüsteemi reformimist. Teoks said mitme kandidaadiga valimised, mõnevõrra vähenes riigiaparaadi tsentraliseeritus ja rohkem otsustusõigust anti alumistele tasanditele (sh liiduvabariikidele). Ka majanduses vähendati tsentraliseeritud juhtimist, lubades mh kooperatiivide (väikeettevõtete) ja välisinvestoritega ühisettevõtete asutamist.

## Vaata ka
*Glasnost
*Loomeliitude ühispleenum
*Loomeliitude kultuurinõukogu
*IME 
*Hirvepargi miiting
*Balti kett

## Viited

## Kirjandus
*Mati Graf. *Kalevipoja kojutulek. 1978. aasta poliitilisest pööripäevast 1988. aasta suveräänsusdeklaratsioonini*. Tallinn: Argo, 2008. ISBN 978-9949-438-53-2

## Välislingid

* Vaapo Vaher. Legendid loomeliitude pleenumeist Luup nr 7 (64), 6. aprill 1998.
Pistrikulised

**Pistrikulised** (*Falconiformes*) on  lindude selts. 

Süstemaatikas puudub üksmeel selles, millised sugukonnad sellesse seltsi kuuluvad. 

Laiemas mõttes (eesti keeles varem **kullilised**) haarab pistrikuliste selts haugaslased, pistriklased, kondorlased, kalakotkaslased ja kurgkotkaslased. Pistrikulised kitsamas tähenduses (*Falconiformes*) sisaldavad neist ainult pistriklaste sugukonda; süstemaatikates, mis eraldavad pistriklased omaette seltsi alla, arvatakse ülejäänud sugukonnad haukaliste seltsi.
Star Trek (animasari)

**"Star Trek"** (inglise keeles **"Star Trek: The Animated Series"**, **TAS**) on Star Treki ulmemaailma teemaline joonissari, mis oli esmaeetris 1973. aasta septembrist 1974. aasta oktoobrini.

Joonissari jätkas samanimelise telesarja lugu. Kuna telesarja filmimise ajal puudus arvutianimatsiooni kaadrisse lisamise võimalus, siis kasutasid joonissarja tegijad neid käsikirju, mis olid esimese sarja tootmisest üle jäänud või oleksid nõudnud liiga kulukate või keeruliste eriefektide kasutamist. Joonissari valmis tollal väga tuntud stuudios Filmation ning seda tehti kokku 22 osa. 

Peategelastele andsid hääled originaalsarjas osalenud näitlejad. Enamikku tulnukate ja puuduvate originaalnäitlejate hääli (ka arvutihääli) tegi Majel Barret, kes oli Gene Roddenberry elukaaslane ja hilisem abikaasa. Samuti andis oma panuse James Doohan, kes mängis nii algses seriaalis, joonissarjas kui esimeses seitsmes täispikas mängufilmis laevamehaanikut.

1974. aastal sai joonissari parima lastesaate Emmy auhinna.

## Peamised osatäitjad
* William Shatner – James T. Kirk
* Leonard Nimoy – Spock
* DeForest Kelley – Leonard McCoy
* James Doohan – Montgomery Scott ja Arex
* George Takei – Hikaru Sulu
* Nichelle Nichols – Uhura
* Majel Barrett – Christine Chapel ja M'ress
Agali järv

**Agali järv** (ka: *Mäksa Agali järv*) on Mäksa küla külje all orus asuv 13 hektari suurune ja 19,5 meetri sügavune järv.

Agali järves leidub särge, ahvenat, haugi, latikat, linaskit, kiiska, roosärge, lutsu, säinast ja angerjat.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend

## Välislingid
* "Agali järves elutseb kummaline vetikas", Delfi, 24. aprill 2009
Star Trek (sari)

**"Star Trek"** (inglise keeles **"Star Trek: Original Series"**) on kirjanik Gene Roddenberry ulmeloomingu põhjal 1960. aastatel tehtud telesari. See oli esimene Star Treki maailma kajastav sari.

## Tegelaskujud
Styx

**Styx** ('vihkamise [jõgi]') oli vanakreeka mütoloogias peal- ja allmaailma (Hades) piiriks olev jõgi, samuti selle jõe personifikatsiooniks olev jumalanna. Styx teeb üheksa tiiru ümber Hadese.

## Vaata ka
* Allilma jõed
* Achilleuse kand
Alfonso XIII

**Alfonso XIII** (*Alfonso León Fernando María Jaime Isidro Pascual Antonio de Borbón y Habsburgo-Lorena*; 17. mai 1886, Madrid – 28. veebruar 1941, Rooma, Itaalia) oli Hispaania kuningas sünnist kuni 1931. aastani. 

Ta kuulus Bourboni dünastia Hispaania liini ja oli eelmise kuninga Alfonso XII postuumne poeg. Alfonso XII surma järel oli Hispaania regendiks kuni poja 16-aastaseks saamiseni 1902. aastal Alfonso XIII ema María Cristina. 

Alfonso XIII-l oli valitsema hakates esialgu küllaltki suurt võimu. Kuid pärast Esimest maailmasõda sattus riik majanduskriisi ning seetõttu haaras ohjad enda kätte diktaator Primo de Rivera, kes oli võimul aastatel 1923–1930. Tema karmi diktatuuri kuritegudes süüdistati ka kuningat, mistõttu hakati pärast diktaatori tagasiastumist nõudma ka kuninga troonist loobumist. Teise Hispaania Vabariigi väljakuulutamisel 14. aprillil 1931 läks kuningas pagulusse ja elas Roomas kuni surmani 28. veebruaril 1941. Poolteist kuud varem, 15. jaanuaril 1941 loobus Alfonso XIII oma õigustest Hispaania troonile oma poja, troonipärija Juani kasuks. 

Alfonso XIII pojapoeg Juan Carlos I sai 1975. aastal, pärast Francisco Franco surma, Hispaania kuningaks ning taastas nii Hispaanias Bourbonide võimu.

Alfonso XIII oli abielus Battenbergi  printsess Victoria Eugeniega ja neil oli seitse last:

* Prints Alfonso (1907–1938). Tal oli veritsustõbi.
* Prints Jaime (1908–1975). Ta oli kurt.
* Printsess Beatriz (1909–2002)
* Prints Fernando (1910, sündis surnult) 
* Printsess Maria (1911–1996)
* Prints Juan (1913–1993)
* Prints Gonzalo (1914–1934) Tal oli veritsustõbi.

## Välislingid

* "Hispaania endine kuningas oli viljakas pornostsenarist". maailm.postimees.ee. 17.11.2021.
Charles VIII

**Charles VIII** (hüüdnimena on kasutatud **Hiilgav**) (30. juuni 1470 – 7. aprill 1498) oli Prantsusmaa kuningas 1483–1498. 

Charles oli Prantsusmaa kuninga (1461–1483) Louis XI ja Savoia Charlotte'i poeg. 

Louis XI suri 1483. aastal ning alaealise Charlesi eest valitsesid regendina tema vanem õde Anne ja Bourboni hertsog Pierre II.

## Bretagne'i liitmine kuningriigiga

Iseseisvalt valitsusasju ajama hakates (1486) oli Charles üliaktiivne ja agressiivne: ta vallutas Bretagne'i hertsogiriigi, Prantsusmaa loodeosas ning sundis selle valitsejanna Anne'i endaga abielluma. Sellega liitis ta Bretagne'i sisuliselt Prantsusmaaga ning tegi seega lõpu Prantsusmaa killustatusele. 

Bretagne'i hertsog Frañsez II pidas kaks sõda Prantsusmaa Charles VIII vastu, mis mõlemad kaotati. Sõjad Prantsusmaaga maksid lõpuks Bretagne'i hertsogkonna iseseisvuse. Frañsez II ainus pärija oli tema tütar Anna, Prantsusmaa kuninga positsioon domineeris neis sündmustes läbi kahe sõja. Pärast esimest sõda vajas Frañsez II ainsa elusoleva järglase Anna abielu Sablé lepingu järgi luba Prantsusmaa kuningalt.

Suhted Bretagne'i ja Prantsusmaa vahel halvenesid ja Frañsez II sunniti viimasesse Prantsuse-Bretooni sõtta, mille ta kaotas. Teise sõja, niinimetatud Hullumeelse sõja lõppedes Frañsez II ja Prantsusmaa Charles VIII vahel kuulutati Bretagne'i hertsoginna Anna esimene abielu Maximilianiga ebaseaduslikuks selle põhjal, et Prantsuse kuningas ei olnud vastavalt Sablé lepingule luba andnud. Anna abiellus Prantsusmaa Charles VIII-ga tseremoonial, mille kinnitas paavst Innocentius III. Pärast abiellumist ei lubanud Charles Annal Bretagne'i hertsoginna tiitlit kasutada.

## Itaalia sõjad

Aastal 1494 kasutas Charles VIII ära Milano hertsogkonna hertsogi Francesco Sforza abipalvet ning viis oma armee Itaaliasse, et prantslastele tagasi vallutada Napoli kuningriik. Samuti oli tal mõttes sealt oma armeega Konstantinoopoli peale minna, et Bütsantsi impeerium taastada. Sellega said alguse Itaalia sõjad, kuid eriti kaugele Charles ei jõudnud. Ta vallutas küll ajutiselt Milano, kuid seejärel hakkasid teised riigid talle vastu ning ta pidi Itaaliast taanduma.
, *[[Itaalia sõjad]], [[Savoia hertsogkond]], [[Milano hertsogiriik]], [[Napoli kuningriik]]*
Aastal 1498 suri Charles VIII ootamatult pärast seda, kui oli jooksnud peaga vastu uksepiita. Tal ei olnud üleelanud pärijaid.

Troonil järgnes talle tema kauge sugulane, Valois' dünastia Orléansi harru kuuluv Louis XII.

## Isiklikku ja pärijad
Charles VIII oli Prantsusmaa kuninga (1461–1483) Louis XI ja Savoia hertsogi Ludovico I tütre Charlotte poeg

Charles VIII abiellus pärast võidukat Prantsuse-Bretooni sõda, Bretagne'i hertsoginna Annaga. Charles VIII ja Anna lapsed ei jõudnud täisikka. Charles VIII surma järel (1498) abiellus Anna Prantsusmaa kuninga Louis XII-ga.   

## Välislingid
Star Trek: Voyager

**"Star Trek: Voyager"** oli neljas "Star Treki" telesari, mida toodeti aastatel 1995–2001, kokku seitse hooaega ja 172 osa. Seriaal võitis 6 Emmy auhinda, lisaks 18 muud filmitööstuses levinud auhinda ja 52 auhinnanominatsiooni.

Seriaal algab episoodiga, kus tähelaev "Voyager" on kosmosejaama DS9 (*Deep space 9*) juures, mida ründavad *maquis*'d – cardassiinide-vastased vabadusvõitlejad. Tundmatu kosmoseanomaalia aga paiskab laeva koos ühe *maquis*de laevaga galaktika Delta sektorisse, kust tagasipöördumine koju kestab keskmiselt 75 aastat. Ühinedes *maquis*dega moodustatakse üks meeskond ning asutakse pikale ja seiklusrikkale tagasiteele Maa sektorisse.

"Voyageri" loetakse kõige suurema hulga tehnikateemalise dialoogiga (*techno-babble*) osaks kogu sarjast. Samuti esitles see uusi rasse ning tehnilisi uuendusi ja avastusi.

## Peategelaste osatäitjad
* Kate Mulgrew – *Kathryn Janeway* – kapten, Tähelaevastik
* Robert Beltran – *Chakotay* – kapteni esimene abi, *maquis*
* Roxann Dawson – *B'Elanna Torres*, peamehaanik, *maquis*
* Jennifer Lien – *Kes* reisija, D-sektor (1995–1997)
* Robert Duncan McNeill – *Tom Paris* – tüürimees, Tähelaevastik
* Ethan Phillips – *Neelix* reisija-meelelahutaja-kokk, D-sektor
* Robert Picardo – *The Doctor* *EMH* – Erakorralise Meditsiiniabi Hologramm
* Tim Russ – *Tuvok* – turvapealik, Tähelaevastik
* Jeri Ryan – *Seven of Nine* – astronavigaator, endine borg, (1997–2001)
* Garrett Wang – *Harry Kim* teadusohvitser, Tähelaevastik
Gene Roddenberry

**Gene Roddenberry** (kodanikunimega **Eugene Wesley Roddenberry**; 19. august 1921 El Paso, Texas – 24. oktoober 1991 Santa Monica, California) oli Ameerika Ühendriikide stsenarist, kes on eelkõige tuntud "Star Treki" maailma loojana. 

Lisaks "Star Trekile" on Roddenberry loonud vähem tuntud telesarjad "Andromeda" ja "" ning kirjutanud raamatuid.

Roddenberry kasvas üles Los Angeleses, kus tema isa töötas politseinikuna. Roddenberry õppis politseinikuks ja seejärel lenduriks. Teise maailmasõja alguses astus ta Ameerika õhujõududesse, sooritas Vaikse ookeani kohal üle 80 lahingulennu ja pälvis kaks medalit: Distinguished Flying Cross ja Air Medal.

Sõja lõppedes teenis ta leiba tsiviillennukipiloodina ja kui hakkas sündima televisioon, leidis Roddenberry, et just see on koht, kus rakendada oma kirjanduslikku talenti. Hollywoodi jõudes leidis ta aga eest lapsekingades televisiooni veel väiksemate võimalustega. Ta töötas Los Angelese linna politseiametis ja jõudis seal seersandiks saada. Selle töö kõrvalt kirjutas ta mitmele väljaandele ja ka kasvavale televisioonitööstusele.

"StarTreki" tähelend algas madalalt aastal 1960, kui esimene toodetud osa "TheCage" tembeldati liiga "targaks". Vaatamata sellele sai "StarTrek" energia mootoritesse ja kujunes selleks, mis ta tänapäeval on. Sarja populaarsusest kõneleb ka see, et NASA – USA Kosmoseuurimise Administratsioon nimetas ühe oma süstiku "StarTreki" kõige kuulsama laeva Enterprise'i järgi.

Ta oli abielus Majel Barret'ga, kes mängis "Star Trekis" õde Chapelit ja Lwaxana Troid. Paaril on poeg Gene Roddenberry Jr. ja kaks täiskasvanud tütart. Tema hüüdnimi oli The Great Bird Of Galaxy (Galaktika Suur Lind).
Fulda jõgi

**Fulda** on jõgi Saksamaal. Jõgi on oma 218 km pikkusega riigis 24. kohal, Hesseni liidumaal pikim.  Fulda valgala on 6932 km². Tema suurimad lisajõed on Haune ja Eder. Fulda jõe ääres asuvatest linnadest on suurimad Kassel ja Fulda.

Fulda algab 850 meetri kõrgusel üle merepinna Hesseni ja Baieri liidumaa piirilt Rhöni mäeahelikust allikast, mis on tänapäeval vaatamisväärsusena tähistatud. Ta voolab valdavalt põhja. Alam-Saksimaal Hannoveri Mündenis 117,5 meetri kõrgusel üle merepinna ühineb ta Werraga ja moodustab Weseri, mis suubub Bremeni lähedal Põhjamerre. Ka Fulda ja Weseri ühinemiskoht on vaatamisväärsus.

Nime "Fulda" päritolu ei ole teada.
Šõnggõstau ahelik

**Šõnggõstau ahelik** (kasahhi *Шыңғыстау жотасы*) on mäeahelik Aasias, Kasahhi kulumiskingustiku kaguosas. 

Kulgeb loode-kagu sihis. Kõrgus kuni 1305 meetrit.

Varem tuntud venekeelse nimega Tšingiztau ahelik (vene *хребет Чингизтау*).
Advektsioon

**Advektsioon** on õhumasside horisontaalsuunaline ümberpaiknemine atmosfääris. Advektsioonina liiguvad näiteks sageli Atlandilt Eesti kohale tsüklonid või Kesk-Venemaalt antitsüklonid. Advektsioon on üks olulisemaid Eesti ilmaolude mõjutajaid, mis suuresti määrab selle, kas meil sajab või on päikseline.

Nähtusi, mis on põhjustatud õhumasside advektsioonist, nimetatakse **advektiivseteks**. Näiteks advektiivne udu tekib, kui suhteliselt soe ja niiske õhumass liigub märksa jahedama pinna kohale - seda nähtust võib Eestis kevaditi mere ääres küllaltki sageli näha. Advektiivne öökülm tekib, kui päevane plusskraadidega õhumass asendub öösel mujalt tulnud miinuskraadidega õhumassiga (võrdluseks, sageli on öökülmad hoopis radiatsioonilised, kus päeval plussis olnud õhk jahtub tuulevaiksel selgel ööl maapinnalähedases kihis miinuskraadidesse soojuse kõrgemale kiirgumise tulemusel).

## Vaata ka
*Konvektsioon
Ammoniidid

**Ammoniidid** on mitmetähenduslik sõna, mis võib tähendada:

***[[ammoniidid (lõhkeaine)|Ammoniidid]]** on ammooniumnitraadil põhinevad lõhkeained.
***[[ammoniidid (paleontoloogia)|Ammoniidid]]** on peajalgsete väljasurnud alamklass.
***Ammoniitideks** nimetatakse ka vanaaja Lähis-Ida rahvast **[[ammonlased|ammonlasi]]**.
Zangezuri ahelik

**Zangezuri ahelik** on mäeahelik Aasias, Armeenia mägismaal. Kulgeb põhja-lõuna sihis Armeenia Sjunikhi maakonna ja Aserbaidžaani Nahhitševani autonoomse vabariigi piiril.

Kõrgus kuni 3904 meetrit.

Nahhitševanis asub aheliku piirkonnas Zangezuri rahvuspark.
Taga-Alai

**Taga-Alai ahelik** ehk **Alai-tagune ahelik** (kirgiisi *Чоң Алай кырка тоосу*, tadžiki *қаторкӯҳи Паси Олой*) on mäeahelik Aasias Tadžikistani ja Kõrgõzstani piiril Alai oru serval. Ta on osa Pamiirist selle põhjaosas. 

Kulgeb 240 km pikkuselt ida-lääne sihis. Jäätunud ala pindala on 1194 ruutkilomeetrit. 

Kõrgus kuni 7134 meetrit. Kõrgeim tipp on Lenini mäetipp. 

Venekeelne nimi on *Заалайский хребет*.
Ülem-Angara

**Ülem-Angara** (vene *Верхняя Ангара*) on jõgi Aasias Burjaatias. 

Algab Stanovoi mägismaalt. Ülemjooksul on mäestikujõgi. Alamjooksul voolab rahulikult laias soostunud orus. Suubub Baikali järve kirdetippu moodustades delta.

Pikkus 438 km, valgla 21 400 km&sup2;. Keskmine vooluhulk 265 km&sup3;/s. Toitub valdavalt sademetest, kuid suur on ka põhjavee osa. Külmub oktoobri lõpus, jääkattest vabaneb mai alguses. Laevatatav 270 km pikkuselt suudmest ülesvoolu.
Tereki ahelik

**Tereki ahelik** (vene *Терский хребет*, tšetšeeni *Çergaziyn̩ raġ*) on mäeahelik Põhja-Kaukaasias Tšetšeenia, Inguššia ja Põhja-Osseetia alal. Ta on Suur-Kaukasuse eelmäestik. 

Tereki ahelik kulgeb ida-lääne suunas Tereki paremkaldal. 

Kõrgus kuni 664 meetrit.
Samar

**Samar** on saar Filipiinides.

Samarist itta jääb Filipiini meri, läände Samari meri. Samarist loodesse jääb Luzon, millest teda eraldab San Bernardino väin. Läände jääb Masbate, edelasse Biliran. Lõunasse jääb Leyte, millest teda eraldab San Juanico väin. Viimane on kõigest 2 km lai ja tänapäeval läheb sellest sild üle. Samarist kagusse jääb Homonhon.

Samar on suurim Visayani saartest. Tema pindala on 13 080 km². Ta on pindalalt maailma 63. saar ning Filipiinide suuruselt kolmas saar: temast suuremad on Luzon ja Mindanao.

Saar on künklik, kõrgusega kuni 846 meetrit.

Samar on üsna tihedalt asustatud: seal elab umbes miljon inimest. Põhiline asustus on rannikul, sisemaal suuri asulaid pole. Ka suurim maantee on rannikul, kuid ei kulge ringikujuliselt ümber saare. Kui alustada saare põhjatipus olevast Laoangist ja sõita mööda kallast vastupäeva, siis läbitakse järjekorras järgmised asulad, millest igaühes on üle 10 000 elaniku: Catarman, Allen, Calbayog, Catbalogan, Guiuan, Borongan ja Oras. Oras ei ole Laoangist kaugel, kuid nende kahe vahel maantee puudub. Saare suurimas asulas Catbaloganis elab ligi 100 000 inimest.

Halduslikult kuulub Samar Ida-Visayasi piirkonda. Ida-Visayasi 6 provintsist kolm asuvad Samaril: Samari provints, mille keskus on Catbalogan, Põhja-Samar, mille keskus on Catarman, ja Lääne-Samar, mille keskus on Borongan. Piirkonna keskus Tacloban, kus on üle 100 000 elaniku, asub Leyte saarel otse teisel pool San Juanico väina.

Eurooplastele avastas Samari Hispaania meresõitja Ruy López de Villalobos 1543.

Kohalikud elanikud on rahvuselt enamasti visajad. Nende peamine elatusallikas on põllumajandus. Kasvatatakse riisi, maisi, banaane, tsitruselisi, mangot, kohvi- ja kakaopuid, kanepbanaani ning suhkruroogu, loomadest pühvleid, veiseid, kodukitsi, lambaid, sigu, kanu ja parte. Merel käiakse kalal ning püütakse peamiselt sardiine ja tuune. Elanikud töötlevad puitu ja metalli ning punuvad rotangi ja bambust.

## Viited
Leyte

**Leyte** on üks Visayani saartest. Pindala 7250 km&sup2;. 

Saar on mägine, kõrgus kuni 1349 meetrit. 

Kuulub Filipiinidele.
Kalapoeg Nemo

**"Kalapoeg Nemo"** (inglise "Finding Nemo") on 2003. aastal valminud USA joonisfilm, Pixari stuudio arvutianimatsioon, mis jutustab meriroosahven Marlini ja tema poja Nemo seiklustest.

Film "Kalapoeg Nemo" püstitas esimesel nädalavahetusel kõige vaadatuma joonisfilmi rekordi kassatuluga 70 miljonit dollarit.

Nemo nimi vihjab Jules Verne'i raamatute tegelasele kapten Nemole.

"Kalapoeg Nemo" pälvis parima joonisfilmi Oscari.

## Välislingid
*Filmi koduleht
*
*
Klingon

**Klingon** võib tähendada järgmist:
* **[[Klingonid|klingonite]]** rassi liige väljamõeldud Star Treki maailmas
* **[[klingoni keel]]**, klingonite kõneldav keel
Alkaline Trio

**Alkaline Trio** on Ameerika Ühendriikide *[[punk rock]]*i ansambel. Bändi liikmed on Matt Skiba (kitarr/laul), Dan Andriano (basskitarr/laul) ja Derek Grant (trummid). Nad tulid kokku aastal 1996.

## Diskograafia
### [[Stuudioalbum]]id
* "Goddamnit" (Asian Man Records; 1998)
* "Maybe I'll Catch Fire" (Asian Man Records; 2000)
* "From Here to Infirmary" (Vagrant Records; 2001)
* "Good Mourning" (Vagrant Records; 2003)
* "Crimson" (Vagrant Records; 2005)
* "Agony & Irony" (2008)
* "This Addiction" (2010)
* "My Shame Is True" (2013)
* "Is This Thing Cursed?" (2018)

### Kogumikud
* "The Alkaline Trio" (Asian Man Records; 2000)
* "Remains" (2007)
* "Damnesia" (2011)
* "Past Live Boxset" (2018)

### EP-d
* "Sundials" (Johans Face Records; 1997)
* "For Your Lungs Only" (Asian Man Records; 1998)
* "I Lied My Face Off" (EP; Asian Man Records; 1999)
* "HEll YES" (Lookout Records; 2001)
* "Alkaline Trio/Hot Water Music Split" (Jade Tree Records; 2002)
* "Alkaline Trio/One Man Army Split" (BYO Records; 2004)
* "Broken Wing" (2013)
* "E.P." (2020)

### Singlid
Albumilt "From Here to Infirmary":
* "Stupid Kid" (2001)
* "Private Eye" (2001)

Albumilt "Good Mourning":
* "We've Had Enough" (2003)
* "All on Black" (2003)

Albumilt "Crimson":
* "Time To Waste" (juuni 2005)
* "Mercy Me" (oktoober 2005)
* "Burn" (jaanuar 2006)

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Silur (täpsustus)

**Silur** on mitmetähenduslik sõna
* **[[Silur]]** on geoloogiline ladestu
* **[[Silur (informaatika)|Silur]]**, inglise keeles *debugger*, on arvutiprogrammide töö jälgimise ja nendest vigade otsimise abivahend
* **[[Silur (tööriist)|Silur]]** on teatav metallide töötlemise tööriist
Nimepäev

Inimese **nimepäev** on algselt (õigeusu, katoliku ja mõnes teises kirikus) selle pühaku mälestuspäev, kelle järgi inimene on ristimisel ristinime saanud ning kes on tema kaitsepühak. Ühele ja samale eesnimele võib vastata mitu nimepäeva, sest eri pühakutel, kelle mälestuspäev on eri kuupäevadel, võib olla ühine nimi. Mõnel pühakul, näiteks Ristija Johannesel õigeusu kirikus, on mitu mälestuspäeva.

Nimepäevad on mõnikord märgitud ka nende kristlike kirikute kirikukalendrites, kus pühakute mälestuspäevi ei tähistata, ning ilmalikes kalendrites. Neil juhtudel ei ole nimepäev seotud niivõrd pühakuga kui eesnime endaga. Eri kalendrites võib ühele ja samale nimele vastata eri nimepäev. Asi on selles, et kuigi nimepäevakalendrite koostamisel arvestatakse ka pühakute mälestuspäevi ning neist tulenevaid rahvakalendri tähtpäevi, on eriti mittekristlikku päritolu nimede puhul nimepäevad määratud kalendritegijate suva järgi.    

## Vaata ka
*Õigeusu pühakute loend
*Katoliku pühakute loend
*Kaitsepühakute loend
*Kaitsepühak
James Blunt

**James Blunt** (**James Hillier Blount**; sündinud 22. veebruaril 1974 Wiltshire'is Tidworthis) on Briti laulja ja muusik.

(Mõnes allikas sünniaastaks märgitud 1977 või 1978 on vale.)

Talle tõi tuntuse debüütalbum "Back to Bedlam", eeskätt sellelt pärinev 2005. aastal singlina ilmunud hitt "You're Beautiful", mis juhtis viis nädalat Suurbritannia singlite edetabelit.

Tema muusika on segu džässist, rokist ja soulist. Seda on võrreldud Elton Johni varase loominguga.

Lisaks laulmisele mängib Blunt albumil ka kitarre (akustiline, klassikaline, 12-keelne) ja klahvpille (klaver, elektroonilised klahvpillid, Rhodes, Wurlitzer, mellotron, tiibklaver, orel, elektriorel, kirikuorel, pumporel) ja marimbat.

James Blount (nime muutis ta muusikakarjääri jaoks) sündis armeehospidalis. Nii tema isa kui ka vanaisa olid Briti armee ohvitserid.

Seitsmeaastaselt saadeti ta internaatkooli ning 13-aastaselt võeti vastu Harrow' kooli. Seal õppides sai temast 16-aastaselt Briti saarte üks nooremaid lennukijuhtimisõigusega isikuid.

Bristoli ülikoolis õppis ta lennukiehitust ja sotsioloogiat. Seejärel läks ta Briti armeesse. Ta astus NATO rahutagamisjõududesse Kosovos ning teenis välja kapteni auastme. Üks tema viimaseid kohustusi sõjaväes oli kirstu kandmine kuninganna ema matustel 9. aprillil 2002.

Ta on öelnud, et tema pihta on tulistatud rohkem kordi kui 50 Centi pihta (Nyhetsmorgoni intervjuu TV4-s).

## Diskograafia
### Albumid
* "Back to Bedlam" (11. oktoober 2004). Plaat on juhtinud edetabelit Suurbritannias, Austraalias, Uus-Meremaal, Iirimaal, Norras, Šveitsis ja Taanis.
* "All The Lost Souls" (17. september 2007).
* "Some Kind of Trouble" (2010)

### Singlid

* "You're Beautiful"
* "High"
* "Wisemen"
* "Goodbye My Lover"
* "No Bravery"
* "1973"
* "Same Mistake"
* "Carry You Home"
* "I Really Want You"
* "Love, Love, Love"
* "Stay The Night"
* "So Far Gone"
* "If Time Is All I Have"
* "I'll Be Your Man"

## Vaata ka
* "Bonfire Heart"

## Viited

## Välislingid

* James Blunti koduleht (inglise keeles)
* Annika Erg. Rikas ja kuulus laulja kasutab endiselt ühistransporti. Postimees, Elu24, 22. november 2008
* James Blunt üllatab Tallinna kontserdi korraldajaid tagasihoidlikkusega, Postimees, 13. veebruar 2009
Lohusuu

**Lohusuu** on alevik Jõgevamaal Mustvee vallas Avijõe suudme lähedal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Ida-Viru maakonna Lohusuu valla halduskeskus.

Lohusuu alevikku läbib Jõhvi–Tartu–Valga põhimaantee. Avinurmega ühendab Lohusuu–Maetsma tee.

Lohusuu alevikus on: 
*Lohusuu põhikool
*Lohusuu kultuurimaja ja huvikeskus
*Lohusuu raamatukogu
*Lohusuu kirik, milles tegutseb EELK Lohusuu kogudus
*Lohusuu Issanda Ristimise kirik, milles tegutseb MPEÕK Lohusuu Jumalailmumise kogudus.

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas alevikus 415 inimest. 4. jaanuari 2010 seisuga oli alevikus elukoht registreeritud 452 inimesel. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Lohusuul 317 inimest. Neist 141 (44,5%) olid eestlased.

## Ajalugu
Lohusuu jaguneb kaheks: 18. sajandil vene vanausuliste poolt Avijõe idakaldale rajatud Vene-Lohusuuks (Veneküla) ja läänekaldale jäävaks Eesti-Lohusuuks.

Lohusuu on põline kaluriküla, esmamainitud juba 1599. aastal (*Jugowiec-Logowiec*). 
17. sajandi alguse Rootsi kaardil on Avijõe suudmes mõlemad kaldad tähistatud nimega *Losaſe kyle*. 
Lohusuu piirkond kuulus Vaiga muinasmaakonda ja Torma kihelkonda. Keskajal kuulus Lohusuu piirkond Laiuse ordulinnuse võimkonda. 1677. aastal rajati Lohusuusse abikirik, aastatel 1746–1774 oli Lohusuu koguduse pastor Johann Georg Eisen. Lohusuus, kiriku köstri Kristjan Masiku peres sündis väljapaistev rahvavalgustaja, keele- ja kirjamees ja õ-tähe kasutuselevõtja Otto Wilhelm Masing (1763–1832).

Nõukogude ajal kuni 1959. aastani oli Mustvee rajooni koosseisus. Lohusuu alevik moodustati 1977. aastal, kui liideti Lagedi, Lohusuu, Separa, Ülejõe ja Veneküla.

## Pildid

Lohusuu kool 2014.JPG|Koolimaja (vasakul) ja raamatukogu (paremal)
Lohusuu 2007 18.jpg|Kivi koolimaja ees
Lohusuu kooli siseõu.JPG|Vaade koolimaja õue
Lohusuu 2007 17.jpg|Masingu mälestustahvel raamatukogu seinal
Lohusuu 2007 15.jpg|Tähis raamatukogu kõrval
Lohusuu 2007 12.jpg|Vabadussõja Lohusuu lahingu mälestussammas (2007)
Vabadussõja Lohusuu lahingu mälestussammas 01.JPG|Vabadussõja Lohusuu lahingu mälestussammas (2014)
Lohusuu kiriku värav.JPG|Lohusuu kiriku värav
Lohusuu luteri kirik.jpg|Lohusuu luteriusu kirik
Lohusuu Eesküla kalmistu 02.JPG|Lohusuu Eesküla kalmistu
Lohusuu kalmistu kabel 02.JPG|Lohusuu Eesküla kalmistu kabel
Lohusuu 2007 11.jpg|Lohusuu kalmistu kabel, sisevaade
Lohusuu Issanda Ristimise kirik 2022.jpg|Lohusuu Issanda Ristimise kirik 2022
Lohusuu õigeusu kirik 02.JPG|Õigeusu kiriku väravad
Lohusuu 2007 6.jpg|Õigeusu kiriku peauks
Lohusuu Veneküla kalmistu 05.JPG|Lohusuu Veneküla kalmistu
Lohusuu mälestuskivi 1941. aastal hukkunutele.JPG|II maailmasõjas hukkunute mälestuskivi


## Vaata ka
*Lohusuu vald (1939)
*Lohusuu lahingu mälestussammas

## Viited

## Välislingid
Lohusuu Eesti Kohanimeraamatus KNR
Avijõgi

**Avijõgi** (ka *Paasvere jõgi*, *Venevere jõgi*) on jõgi, mis saab alguse Muuga külas, läbib Avinurme ja Lohusuu aleviku ning suubub Peipsi järve.

Avijõe pikkus on 52 km ja valgla pindala 391 km².

Enne II maailmasõda töötasid jõel vesiveskid Veneveres, Avinurmes, Maetsmal ja Vadil. Varasematel aegadel on vesiveskid olnud veel ka Paasveres ja Kaasiksaares.

Avijõge on jäädvustanud Avinurme mõisas sirgunud dekabrist Wilhelm Küchelbecker luuletuses, mille ta pühendas oma vennale.

## Kaitse
2005. aastal moodustati Avijõe hoiuala jõe 28,05 km pikkuses lõigus, et kaitsta seal elavaid rohe-vesihobu ja võldast.


Pilt:Avijõgi.jpg|Avijõgi Lohusuu alevikus
Pilt:Avijõgi3.jpg|Avijõgi Lohusuu alevikus
Pilt:Avijõgi4.JPG|Kaluriküla Avijõe kaldal


## Välislingid
*
Tudulinna

**Tudulinna** on küla Ida-Viru maakonnas, Alutaguse vallas, endise Tudulinna valla keskus.

Alevikku läbivad Iisaku–Tudulinna–Avinurme maantee ja Rakvere–Rannapungerja maantee.

Küla järgi on nime saanud Vormsi lademe Tudulinna kihistu.

Külas tegutseb Tudulinna raamatukogu.

## Ajalugu
Tudulinnat on esmamainitud ürikutes 1583. aastal.

Tudulinna küla läbib Tagajõgi, 18. sajandi kaartide järgi oli jõel vesiveski. Tänapäeval töötab küla lähedal Rannapungerja jõel hüdroelektrijaam (Tudulinna hüdroelektrijaam).

Külast läänes oli kõrts ja idas linnamägi.

Aastatel 1845–2019 tegutses külas Tudulinna põhikool.

1923. aastal avati Tudulinna Vabadussõja mälestussammas. Sammas lõhuti 1940. aastal; 1990. aastal avati uus sammas, mis on endise ligilähedane koopia.

2019. aastani oli Tudulinna alevik.

## Rahvastik
Alevikus elas 2000. aasta rahvaloenduse andmeil 335 ja 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 220 elanikku. Neist 179 (81,4%) olid eestlased.

Tudulinnast on pärit ooperilauljad Paula Padrik ja Tiit Tralla ning geoloog Kalle Suuroja.

## Pilte

Tudulinnavanakirik3.jpg|Tudulinna vana kirik
Tudulinnakultuurimaja.JPG|Tudulinna seltsimaja
Tudulinna tuuleveski, 2010, regnr 14052.jpg|Tudulinna tuuleveski


## Vaata ka
* Tudulinna mõis
* Rabaroosid
* Tudulinna kirik
* Tudulinna kalmistu

## Viited
Mordva lipp

**Mordva lipp** on Venemaa Föderatsiooni koosseisu kuuluva Mordva Vabariigi lipp. 

Lipp võeti ametlikult kasutusele 30. märtsil 1995. 

Lipu kujundaja on Andrei Aleskin.

## Lipu kirjeldus
Plagu on ristkülikukujuline horisontaalsete laidudega trikoloor. Värvid on ülevalt alla tumepunane, valge ja tumesinine. Lipu keskel on tumepunane päikesemärk. Ülemine ja alumine laid on 1:4, keskmine 2:4 lipu kõrgusest.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2.

## Sümbolite tähendused
Punane sümboliseerib elu, inimeste ajaloolist mälu ja kehastust, valge eesmärkide ja vaimu puhtus ning sinine maad, vee rohkust, vabadust ja kiiret arengut. Päikesemärk - karmiinpunane kaheksanurkne rosett on päikese sümbol ning sümboliseerib heatahtlikkust, südamlikku soojust ning avatust.

Lipu kohta on ka fraas: "Me tahame elada (punane) puhta hingega (valge) oma heal, soojal ja avatud (kaheksanurkne täht) vabal areneval viljakal maal (sinine).

## Vaata ka
* Ersa rahvuslipp
* Mokša rahvuslipp
* Mordva vapp

## Välislingid
* Riiklik sümboolika: Mordva Vabariik - Saransk *(vene keeles)*
*Mordva Vabariigi lipust ''Geraldika.ru'' veebisaidil (*vene keeles*)
Rannapungerja

**Rannapungerja** on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Rannapungerja jõe suudmealal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tudulinna valda.

Külas saavad kokku Jõhvi–Tartu–Valga maantee ja Rakvere–Rannapungerja maantee.

Küla läbib Rannapungerja jõgi. Jõe suudme kõrval asub Rannapungerja tulepaak.

## Ajalugu
Rannapungerjat on esimest korda mainitud Pagari mõisa kõrvalmõisana 1534. aastal (*Ranna-Pungern*). 
17. sajandi alguse Rootsi kaardil on Rannapungerja tähistatud nimega *Pungern*. 19. sajandil tegutses seal kõrts ja 1735. aastast hobupostijaam Liivi- ja Eestimaa kubermangu läbival postitraktil. 
1827 aasta detsembris oli Rannapungerjast läbisõidul ja mainib seda ka oma Venemaa reisikirjelduses, doktor Augustus Granville, keda peetakse esimeseks Vana-Egiptuse muumiale teadusliku lahkamise sooritajaks.

20. sajandi keskpaigani kasutati nimekuju *Ranna-Pungerja*.

Külas asub ka keskaegne kalme.

## Rahvastik
Külas elas 2000. aasta rahvaloenduse andmeil 36 inimest ja 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 29 inimest. Neist 24 (82,8%) olid eestlased.

## Pilte

Pilt:Rannapungerja River and Lake Peipus.jpg|Rannapungerja jõe suue
Pilt:9177 Kalmistu Rannapungerjal, lõunast.jpg|Arheoloogiamälestis Rannapungerjal – maa-alune kalmistu
Pilt:Rannapungerja tuletorn 2022.jpg|Rannapungerja tulepaak õhtul


## Vaata ka
*Rannapungerja mõis

## Viited
Mordva vapp

**Mordva vapp** on Venemaa koosseisu kuuluva Mordva Vabariigi vapp.

Vapp võeti kasutusele 30. märtsil 1995.

See kujutab endast lipuvärvides kilpi (tumepunane, valge, tumesinine), mille keskel on Saranski linna vapp (hõbedasel kilbil punane rebane ja kolm musta noolt). Kilpi ümbritsevad kuldsed nisupead, mis sümboliseerivad Mordva peamist majandusharu  põllumajandust. Viljapead on seotud rahvusvärvides lindiga. Vapikilbi ja viljapeade vahele on paigutatud kuldne kaelas kantav võru (naiste rahvuslik kaelaehe), millel on seitse ornamenti, need tähistavad vabariigi seitset linna (Saransk, Ardatov, Insar, Kovõlkino, Krasnoslobodsk, Ruzajevka, Temnikov). Kaelaehte ühenduskohta on paigutatud punane päikesemärk (kaheksaharuline täht), mis sümboliseerib päikest, soojust, headust ja avatust. Päikesemärk on jagatud neljaks sektoriks, mis tähistavad Mordvas elavaid peamiseid rahvusi mokšasid, ersasid, venelasi ja tatarlasi.  

Vapil olevaid värve on  mordva rahvas kasutanud juba iidsetest aegadest. Naiste särgid valmistati valgest linasest riidest ja kaunistati peamiselt punakas-pruuni ja musta tikandiga. Meeste rõivad olid enamjaolt lihtsad, koosnesid valgest särgist ja kootud pükstest. Punakaspruun sümboliseerib elu, valge aga hinge, ning tegude ja mõtete õilsust. Musta asemel hakati kasutama tumesinist, mis sümboliseerib maa viljakust, kastvat niiskust, sest mordvalaste esivanemad olid põlluharijad, ning kasvatasid koduloomi.

## Vaata ka
*Mordva lipp

## Välislingid
*Mordva Vabariigi vapist ''Geraldika.ru'' veebisaidil (*vene keeles*)
Terskej-Ala-Too

**Terskej-Ala-Too** (kirgiisi; kasahhi keeles *Теріскей-Алатау*) on mäestik Aasias, osa Tian Shanist. Kulgeb ida-lääne sihis Õsõk-Köli lõunakaldal. 

Kõrgus kuni 5216 meetrit.
Hardeknud

**Hardeknud** (taani *Knud III Hardeknud*, inglise *Canute II Hardy* või *Harthacanute*; umbes 1018 &ndash; 8. juuni 1042) oli Knud Suure poeg ning Taani kuningas 1035&ndash;1042 ja Inglise kuningas 1035&ndash;1037 ning 1040&ndash;1042. Ta oli viimane Skandinaavia kuningas, kes valitses ka Inglismaad.

Tema ootamatu surma järel 1042. aastal tõusis Taanis võimule Magnus Hea ja Inglismaa valitsejaks sai Edward Usutunnistaja.

## Vaata
* Põhjamere impeerium
Pantone Matching System

**Pantone Matching System** ehk **PMS** on USA firma Pantone loodud värvisüsteem, mille järgi saab koodidega tähistada täpseid värve. 

Seda kasutavad põhiliselt disainerid ja trükkalid, kuid on kasutuses ka lippude värvide kirjeldamiseks (kuigi Pantone ei garanteeri värvikoodide püsivust).

## Välislingid
* PMS värvide tabel (arvutiekraanid ei näita täpseid värve)
* PMS tabel RGB- ja HTML-värvikoodidega

## Vaata ka
* Pantone 448 C
* Pantone 219 C