open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Irja Askola

**Irja Kaarina Askola** (sündinud 18. detsembril 1952 Lappeenrantas) on Soome luterlik teoloog ja emeriitpiiskop. Ta oli esimene naispiiskop Soomes. Askola teenis Helsingi piiskopkonna piiskopina 12. septembrist 2010 kuni 31. oktoobrini 2017.

Tal on teoloogia magistrikraad, spetsialiseerudes kirikusotsioloogiale. Ta õppis Helsingi Ülikoolis ja lõpetas selle magistrikraadiga 1975. aastal. Tal on teoloogiaalased magistriõpingud Saksamaal ja Ameerika Ühendriikides ning oikumeenilise juhtimise koolitus Tansaanias. Askola ordineeriti pastoriks 1988. aastal, samal aastal ordineeriti Soomes pastoriks ka esimesed naised.

Ta on töötanud Lohja Kogukonnaprojektis (1975), Helsingi Ülikoolis kirikusotsioloogia assistendina (1975–1981), Järvenpää koguduse kolledžis 1981–1991, Genfis Euroopa Kirikute Konverentsil 1991–1999, Rakendusteaduste Diakooniaülikoolis 1999–2004, aastal 2004 Helsingi Alppila koguduse pastorina, Espoo piiskopkonna piiskopliku kapiitli piiskopkonna sekretärina ja piiskop Mikko Heikka teoloogilise eriassistendina 2004–2010 ning alates 2010. aastast Helsingi piiskopina. 2008. aastal kandideeris ta Mikkeli piiskopkonna piiskopivalimistel, kuid ei osutunud valituks. Ta õnnistas valimisprotsessi ajal meespaari suhet.

Ta esitati kandidaadiks Helsingi piiskopi valimistel 2. veebruaril 2010. Ta sai esimeses voorus teistest enim hääli. Teises voorus 3. juunil 2010 alistas ta toompraost Matti Poutiaineni häältega 591–567. Kari Mäkinen ja tema abilised pühitsesid ta piiskopiks 12. septembril 2010 Helsingi toomkirikus. Ta läks emerituuri 31. oktoobril 2017. 2017. aastal andis Helsingi Ülikool talle teoloogia audoktori kraadi, tunnustades tema tööd nõudlikel ametikohtadel Soomes ja välismaal ning julgust ühiskondliku mõjutajana.

Ta on öelnud, et toetab kiriku homoseksuaalsete suhete õnnistamise alustamist. 9. juunil 2013 õnnistas ta misjonile suunduvat meespaari. Õnnistamisele järgnenud päevadel lahkus kirikust tavapärasest rohkem inimesi. Ta toetab uskudevahelist dialoogi, kuid ei ole valmis moslemitele kirikuruume andma. Ta on tuntud võrdõiguslikkuse ja sallivuse eestkõneleja, mille eest on ta pälvinud tunnustust, näiteks Soome Naisliidu aasta Lyyti auhinna.

2019. aastal osales ta Helsingi Pride'i paraadil ja kõndis koos Soome peaministri Antti Rinnega.

»Kirikus on palju erinevaid ridu. Minu ja paljude teiste kirikuliikmete seisukoht on, et kirik on homoseksuaalidele ja seksuaalvähemustele nii palju kahju teinud, et nüüd on aeg edasi liikuda suunas, kus ei räägita silmakirjalikult, vaid tehakse päris asju. Seksuaal- ja soovähemustel peaks olema õigus abielluda»

Samuti on ta kaitsnud varjupaigataotlejate õigusi ja multikultuursust.

## Isiklikku
Ta on vallaline ja lastetu. 2024. aasta detsembris ütles ta ajakirjale Apu antud intervjuus, et elab Helsingis hooldekodus.
Sweden Hockey Games

**Beijer Hockey Games** (lühendatult **BHG**, varasema nimega *Sweden Hockey Games*) on iga-aastane jäähokiturniir, mida peetakse Rootsis ning mis on osa Euro Hockey Tourist.

Turniiri korraldamine katkestati pärast hooaja 2013–14 lõppu. Kuid 19. jaanuaril 2016 teatas Rootsi Jäähokiliit, et turniir taastatakse hooajaks 2016–17. Aastatel 2006–2011 kandis turniir sponsorluse tõttu nime **LG Hockey Games**, ning aastatel 2012–2014 nime **Oddset Hockey Games**.

## Viited
Concordia (ratasaurik)

**Concordia**, hilisema nimega **Peipus**, oli 1861. aastal Tartu laevaparki lisatud 21,5 m pikkune ja 5,5 m laiune ning 76 cm süvisega ratasaurik. 

## Ajalugu
Ühe korstnaga ja raudkerega jõelaev ehitati osadena valmis Soomes Turus, kuid pandi kokku Kolga-Jaani kihelkonnas Võisiku mõisas. Amelungide perekond oli selle tellinud Rõika-Meleski peeglivabrikule, et pukseerida Emajõelt lotjasid ja vedada puidukoormaid Võrtsjärvele.

Karli-nimelisest väikesest ratasaurikust erinevalt ei vedanud see lasti vabrikusse mööda Põltsamaa jõge, vaid sihtsadamaks sai Vaibla. Laeva kasutati puhkepäevadel ka lõbusõitudeks. Aeg-ajalt sõideti Tartuni ja kuna laeval puudusid mastid, siis mahtus see linna sildade alt läbi ja väljasõite sai teha ka linnast edasi allavoolu. 1867. aastal võeti ette esimene kauba ja reisijate vedamise hooaeg Peipsi-Pihkva järvele.

1860. aastate lõpul haarasid jõelaevanduses juhtrolli vennad Brockid. 1869. aastal alustas nende valdusse läinud ja ümber nimetatud jõeaurik regulaarsõite Pihkvasse vahepeatusega Võõpsul. 1870. aasta 2. juunil (nelipühal) oli Concordia koos selle taha seotud lodjaga üheks peamiseks transpordivahendiks Kabinas toimunud esimesele ülemaalisele lastelaulupeole. 

Concordia tegi ühe katsesõidu Narva jõele. Vahepeatusega Vasknarvas sõideti kuni Kulguni, kuid laevaühendus Narvaga jäigi loomata.

Laev sõitis eri aegadel nii Pihkva liinil kui ka Mustveesse. Pühapäeviti või pühade ajal tegi laev lühireise või lõbusõite Emajõel. Oudovasse võeti ette erireise, väljasõite tehti ka teiste Peipsi-äärsete külade laatadele ja surnuaiapühadele. Samuti pukseeris alus lotje ja palgiparvi.

1904. aasta juuniks oli laev ümber ehitatud järelveetavaks reisipraamiks, millelt puudusid rattakast ja sõurattad. Kümme aastat hiljem polnud enam alust Tartus registreeritud laevade nimekirjas, kus muidu olid loetletud ka järelveetavad reisiparkad. Likvideerimise asemel võis alus veel mõnda aega olla degradeeritud kaubapraamiks.

## Vaata ka
*Dorpat (ratasaurik)

## Viited

## Välislingid
*www.militaar.net
Lähkma-Saunametsa Külaselts

**Lähkma-Saunametsa Külaselts** on 2008. aastal Pärnumaal asutatud mittetulundusühing, mille eesmärk on Lähkma ja Saunametsa külade jätkusuutlik ja kogukonnakeskne areng. Selts tegeleb kogukonnaelu, pärimuskultuuri ja muusika populariseerimisega.

Lähkma-Saunametsa Külaselts asutati 10. juunil 2008 eesmärgiga edendada Lähkma ja Saunametsa külade jätkusuutlikku ja kogukonnakeskset arengut. 
2010. aastal renoveeriti külamaja LEADER-programmi toel: uuendati katus, aknad ja siseviimistlus ning paigaldati kaasaegne maaküte ja ventilatsioon. Hoone muutus aastaringseks kasutamiseks sobivaks.

## Tegevus
Seltsi tegevus keskendub kogukonnaelu ja kultuuripärandi edendamisele. Pärast külamaja renoveerimist hakati regulaarselt üritusi korraldama. 

Aastatel 2011–2012 toimusid lastele pärandkultuuri teemalised laagreid, kus õpetati sepistamist, rahvapille, käsitööd ja pärimusmänge.

Alates 2014. aastast peetakse Lähkma rahvamuusikapäevi, kus esineb poolsada muusikut ja rahvatantsijat. 

Aastatel 2021–2022 viidi ellu projekt „Muusika ühendab – pillimängu õpitoad“, mis võimaldas tasuta pilliõpet igas eas osalejale. Projekt võitis nii Pärnumaa kui ka üleriigilise Aasta Õpiteo 2022 auhinna.

Kollektiivi Lähkma küla pillimehed liikmed esinesid 2023. aastal XIII noorte laulu- ja tantsupeo rahvamuusikapeol koondorkestri- ja näppepillide liigis ning 2025. aasta täiskasvanute peol koondorkestri-, mandoliini- ja karmoškaliigis.

2024. aastal viidi läbi liikumisprojekt „Küla liigub“  ning populaarseks osutus tummfilmi „Jüri Rumm“ linastus elava muusika saatel. Samal aastal anti seltsile Pärnumaa Aasta Küla auhind.

Lisaks suurematele ettevõtmistele on selts järjepidevalt korraldanud väiksemaid pärimusüritusi: õpitubasid, kontserte ja kohtumisi, kaasates erinevas vanuses muusikahuvilisi.

2024. aastal ilmus Lähkma‑Saunametsa Külaseltsi lugu *Rahvakultuuri aastaraamatus 2024*, mis rõhutab seltsi rolli pärimuskultuuri hoidmisel ning kogukonnatöö olulisust.

## Viited

## Välislingid
* Lähkma‑Saunametsa Külaseltsi koduleht
Karjala turniir

**Karjala turniir** (soome keeles *Karjala-turnaus*), tuntud ka kui **Karjala Cup**, on iga-aastane jäähokiturniir, mida peetakse Soomes ning mis on osa Euro Hockey Tourist. 

Turniiri nimi pärineb sponsorõllest Karjala.

## Viited
Czech Hockey Games

**Czech Hockey Games** (sponsornime all tuntud ka kui **Carlson Hockey Games**) on iga-aastane jäähokiturniir, mida peetakse Tšehhis. See kuulub Euro Hockey Touri koosseisu. Varem on turniiri sponsornimed olnud **Pragobanka Cup**, **Kajotbet Hockey Games** ja **Česká Pojišťovna Cup**.

## Viited
Swiss Ice Hockey Games

**Swiss Ice Hockey Games** on iga-aastane jäähokiturniir, mida peetakse Šveitsis ja mis kuulub Euro Hockey Touri koosseisu.

## Viited
Oksa-roisknööbik

**Oksa-roisknööbik** (*Gymnopus foetidus*) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv liik seeni.

Seen haiseb ja kasvab lehtpuudel.

## Välislingid
*
Eesti Üliõpilaskoondus Mehiste

**Eesti Üliõpilaskoondus Mehiste** oli üliõpilasorganisatsioon, mis tegutses aastail 1924–1928 Tartu Ülikooli juures.

Koonduse liikmeks võisid olla ainult eesti rahvusest Tartu Ülikooli üliõpilased. 1927 oli koondusel 12 liiget, 2 välisliiget ning 3 vilistlast ja auvilistlast (auvilistlased olid Konstantin Ramul ja Ludvig Zapotzki). Koondusvanemad oli Valter Nõges ja Theodor Enders. 1928 otsustati koondus likvideerida kui üliõpilasorganisatsioon ja registreerida Eesti rahvuslaste klubi nime all, kuna ta ei suutnud enda ümber koondada niipalju liikmeid, et see võimaldaks laiaulatuslikumat tegevust oma sihtide saavutamisel.

Liikmeid:

*Henno Jänes (asutajaliige)
*Valter Nõges (asutajaliige, koondusvanem)
*Bernhard Sööt (asutajaliige)
*Karl Vipper (asutajaliige)
Limoges CSP

**Limoges CSP** est un club de basket-ball français, créé en 1929 et basé à Limoges.

## Välislingid
* https://www.limogescsp.com/accueil.html
Tartu Ülikooli Isikkonna Kehalise Kasvatuse Ühing

**Tartu Ülikooli Isikkonna Kehalise Kasvatuse Ühing** (TÜIKKÜ) oli ühing, mis tegutses 1939–1941 Tartu Ülikooli juures.

Põhikirja registreeris ülikooli valitsus 31. märtsil 1939. Selle alusel oli ühingu eesmärgiks vaimse töö kõrval oma liikmete füüsiliste võimete ja keha mitmekülgne väljaarendamine võimlemise, mängude ja sportimise alal. Ühingu liikmeteks võisid olla kõik Tartu Ülikooli määralised ja ülemääralised õppejõud, titulaarprofessorid ning dotsendid, tehnilised abijõud, ametnikud, teaduslikud stipendiaadid ning diploomitud edasiõppijad ning nende perekonnaliikmed. Ühingul ei olnud juriidilise isiku õigusi ja ta allus rektori kaudu Tartu Ülikooli valitsusele. Juhatuse asukoht oli Tartu Ülikooli Kehalise Kasvatuse Instituudis. 

Asutamiskoosolekul 6. aprillil 1939 valiti juhatus ja revisjonikomisjon. 21. jaanuaril 1940 toimunud valimistel jäid senised juhatuse liikmed ametisse, kuid kaks revisjonikomisjoni liiget kolmest asendati uutega. Ühingu esimees kogu tema tegevusaja jooksul oli Vassil Ridala. 

Ühing likvideeriti TRÜ rektori Hans Kruusi käsu alusel 6. jaanuaril 1941. Ühingu päraldised anti üle TRÜ teenistujate ametiühingulise komitee spordiringide toimkonnale.

Aprillis 1939 oli ühingul 20 ja jaanuaris 1940 oli 41 liiget:
*Alide Eichvald konservaatori abikaasa
*Gerda Ein professori abikaasa
*Harald Habermann konservaator
*Erich Hanko ajutine abijõud
*Arvo Horm assistent
*Arnold Humal professor
*Karl Inno professor
*Bernhard Jürgens professor
*Renata Jürgens professori abikaasa
*Elfriide Kaarde professori abikaasa
*Johannes Kaarde professor, kirjatoimetaja
*Ulrich Karell professor
*Mihkel Kask dotsent
*Aksel Kipper assistent, revisjonikomisjoni liige
*August Kriisa assistent
*Henn Kuvasto majandusdirektori-abi
*Linda Kuvasto majandusdirektori-abi abikaasa
*Aarne Kärsna dotsent, abikirjatoimetaja
*Ants Laasi stipendiaat, diploomitud edasõppija
*Mihkel Liinat revident-instruktor, revisjonikomisjoni liige
*Herbert Niiler kehalise kasvatuse õppejõud, laekur
*Rudolf Nõmmeots ajutine abijõud
*Elsa Pastak assistent
*Karl Raamat riigikaitselise õpetuse instituudi õppejõud, major
*Ergo Rannaste kehalise kasvatuse õppejõud
*Elfriide Ridala assistent, instruktorassistent
*Vassil Ridala professor, esimees
*Anna-Marie Roots professori abikaasa
*Natalie Rägo assistent
*Viktor Salve kantseleiametnik
*Helmi Sooman ajutine abijõud, assistent
*Rudolf Säre õpetatud sepp
*Elfriida Taagepera professori abikaasa
*Karl Taagepera professor
*Johannes Tomberg professor
*Voldemar Undrits ajutine abijõud
*Eduard Veldeman majandusdirektor, revisjonikomisjoni liige
*Leo Vestre assistent, revisjonikomisjoni liige
*Armin Öpik professor, abiesimees
*Leonid Yllö assistent, revisjonikomisjoni liige 
*Vilja Yllö assistendi abikaasa

## Viited
Kokkupõrked Lõuna-Süürias (2025. aasta juuli)

*Mitte segi ajada [[Kokkupõrked Lõuna-Süürias (aprill–mai 2025)|kokkupõrgetega Lõuna-Süürias (aprill–mai 2025)]]*

**Kokkupõrked Lõuna-Süürias** oli relvastatud vägivallapuhang druuside ja beduiinide vahel Süüria lõunaosas 2025. aasta aprillis. Peamiselt toimusid kokkupõrked Suwayda linnas ja selle ümbruses 13.–16. juulil. Süüria üleminekuvalitsus saatis olukorda lahendama sõjaväe. Valitsus jõudis 15. juulil mõnede druuisi juhtidega kokkuleppele, samas kui druuside pealik Hikmat al-Hijri kutsus üles relvastatud vastupanule. Samal ajal andis Iisrael Süüria sõjaväe pihta õhulööke, tuues ettekäändeks druuside kaitsmise. Mõned kuud varem oli Iisrael Süüriasse tunginud ning nõudnud Süüria sõjaväe eemaldumist riigi lõunaosast. Süüria välisministeerium süüdistas Iisraeli usuvägivalla õhutamises ja uue valitsuse võimu õõnestamises. Uus vaherahu sõlmiti 16. juulil ning Süüria hakkas oma vägesid Suwaydast välja viima. Kokkupõrkeid druusidega peetakse Süüria kodusõja järelkajaks.

## Vaata ka
* Kokkupõrked Lõuna-Süürias (aprill–mai 2025)

## Viited
Monchhichi

**Monchhichi** (モンチッチ, Montšitši) on ahvisarnane plastist käte-jalgade ja tedretähnilise näoga pehme plüüsmänguasi, mis tuli müügile 1974. aastal Jaapanis. Firma Sekiguchi loodud mänguasjale on iseloomulik plastist näo- ja kõrvade osa ning käpas on väike lutipudel, mida saab loomale suhu pista. Esimese Monchhichi disaineriks oli Yoshiharu Washino (1942–2007). 

## Ajaloost
Monchhichi nime kandva nuku eelkäijaks oli Sekiguchi firmas toodetud ahv Kuta Kuta, mis oli laste hulgas populaarne. Firma soovis luua Kuta Kutale "väiksema venna" ja tõi turule Monchhichi.

Mänguasja nime saamisloo kohta on levinud mitu versioone. Ühe kohaselt on nimi tuletatud sõnadest "Mon" (prantsuse keeles "minu") ja "petit" (prantsuse keeles "väike") ning algselt plaanitigi mänguasjale Monpetit nimeks panna. Räägitakse ka, et sõnale "Mon" liideti "Chichi", mis jaapani foneetika järgi sarnaneb lapse lutiimemise häälele. Arvatakse veel, et "Mon" tuleb hoopis ingliskeelsest sõnast "monkey" ja looma nimi on kõikide nende sõnakillukeste liitmise tulem. Isegi see, et tegemist on ahviga, pole täiesti kindel, kuna Sekiguchi on öelnud, et "see on toodetud olema just see, mida tarbija soovib".

Nukud olid Jaapanis populaarsed ja 1980. aasta animatelesari "Futago no Monchhichi" (ふたごのモンチッチ, Monchhichi kaksikud) aitas nende populaarsust  suurendada.

1975. aastal jõudsid Monchhichi nukud Saksamaale ja Austriasse ning järgnevatel aastatel turustati neid veelgi rohkemates riikides. Paljudes riikides said nad oma kohaliku nime, näiteks Suurbritannias sai ahvikese nimeks Chic-A-Boo, Itaalias Mon Cicci, Prantsusmaal Kiki ja Taanis Bølle. Lisaks toodeti mitmes riigis Sekiguchi ametlikult litsentseerimata kloone, näiteks Ungaris sa selliste nimeks Moncsicsi ja Hispaanias Virkiki. 

## Võltsingud
Monchhichi on läbi aastate olnud niivõrd populaarne, et temast toodeti mitmetes riikides erinevaid võltsinguid. Kõige tüüpilisem võltsingu tunnus on see, et mänguasjal puudub igasugune märgistus (ei ole Sekiguchi nimega silti), sellel on vale kuju või värviga silmad. Võltsingust annab märku ka see, kui mänguasjal on lutipudeli asemel käes näiteks banaan või ainult pöial püsti. Ida-Saksamaal valmistati Monchhichiga sarnanevaid loomakesi nimega Tiemi, sest orginaal-Monchhichide reklaam ja müük oli seal keelatud. 

2025. aasta seisuga on Monchhichi Euroopas endiselt populaarne, peamiselt küll kollektsionääride hulgas. Viie kümnendi jooksul on müüdud 30 riigis rohkem kui 70 miljonit Monchhichi mänguasja.

## Lingid
Ilmateade (album)

**"Ilmateade"** on ansambli Duo Ruut teine album, mis ilmus 2025. aasta juunis.

Esimene singel "Udu" ilmus 2025. aasta märtsis.

Album pälvis Eesti muusikaauhinnad 2026 aasta etno/folk/rahvaliku albumi tiitli ning kultuuriministeeriumi aastapreemia.

## Lood

## Koosseis
*Ann-Lisett Rebane – laul ja kannel
*Katariina Kivi – laul ja kannel

## Viited
Portaaliteater

**Portaaliteater** on Eesti Rahvusringhäälingu kultuuriportaali rubriik, mis loodi 2020. aasta aprillis koroonapandeemia oludes, kus koroona tõttu olid kultuuriasutused suletud või nende külastamisele oli seatud olulisi piiranguid. Portaaliteatri eesmärk oli anda eriolukorra leevenduseks kõigile soovijatele tasuta juurdepääs valitud teatrilavastuste salvestistele.

ERR-i kultuuriportaalis teatati algul, et Portaaliteatris ajutiselt tasuta näidatavad salvestised jäävad avalikuks eriolukorra lõpuni, kuid tegelikult on neist nii mõnegi lavastuse tasuta vaatamise võimalust hiljem pikendatud. 

## Valik lavastusi
Portaaliteatris sai tasuta vaadata näiteks järgmisi teatrilavastusi:


* Robert Annuse lavastus "Kremli ööbikud"
* Roman Baskini lavastus "Hamlet"
* Danny Boyle'i lavastus "Frankenstein"
* Aleksander Eelmaa lavastus "Tasandikkude helinad"
* Evald Hermaküla lavastus "Peenike pere"
* Madis Kalmeti lavastus "Titanicu orkester"
* Ago-Endrik Kerge lavastus "Kodanlasest aadlimees"
* Vallo Kirsi lavastus "Ema oli õunapuu"
* Andrus Kivirähki lavastus "Aabitsa kukk"
* Lauri Lagle lavastus "Paradiis"
* Lorna Marshalli lavastus "Iphigeneia Aulises" (hiljem suletud)
* Ain Mäeotsa lavastus "Ronja, röövlitütar"
* Ain Mäeotsa lavastus "Peko"
* Ain Mäeotsa lavastus "Obinitsa"
* Ingo Normeti lavastus "Brand"
* Tiit Palu lavastus "Medeia"

* Voldemar Panso lavastus "Ühe koosoleku protokoll"
* Priit Pedajase lavastus "Popi ja Huhuu"
* Lembit Petersoni lavastus "Tartuffe"
* Galina Polišuki lavastus "Meie aja kangelane"
* Jaak Printsi monolavastus "Kodumaa karjed" (hiljem suletud)
* Ivar Põllu lavastus "Ird, K."
* Jaanus Rohumaa improlavastus "Impro 1 - Põhjakonn"
* Jaanus Rohumaa improlavastus "Impro 2 - Nanseni pass"
* Üllar Saaremäe lavastus "Jaanituli"
* Ene-Liis Semperi ja Tiit Ojasoo lavastus "Savisaar"
* Ene-Liis Semperi ja Tiit Ojasoo lavastus "The Rise and Fall of Estonia" (hiljem suletud)
* Adolf Šapiro lavastus "Nii see on (kui teile nii näib)"
* Hendrik Toompere lavastus "Surnud hinged"
* Raivo Trassi lavastus "2000 aastat elu Eestimaal ehk Piknik Reiu jõel"
* Mati Undi "Vaimude tund Kadrioru lossis"
* Ingomar Vihmari lavastus "Kontakt"


## Viited

## Välislingid
* Portaaliteatri koduleht
* Tambet Kaugema. Distantsteater – seal ja (paremal juhul) praegu Sirp.ee, 24. aprill 2020 
* Tambet Kaugema. Eesti teatri kannatuste kevad ERR Kultuur, 3. mai 2020
Kokkupõrked Lõuna-Süürias

**Kokkupõrked Lõuna-Süürias** on mitme sündmuse nimetus:

*Kokkupõrked Lõuna-Süürias (aprill–mai 2025)
*Kokkupõrked Lõuna-Süürias (juuli 2025)
Erich Teigamägi

**Erich Teigamägi** (sündinud 6. aprillil 1970) on eesti sporditegelane, endine Eesti Kergejõustikuliidu president (2006–2025). 

Ta lõpetas 1988. aastal Kuressaare 1. Keskkooli ja 1998. aastal majandusinformaatika erialal TTÜ. 

Teigamägi oli 2001–2004 ja on uuesti aastast 2006 Eesti Kergejõustikuliidu juhatuse liige ning oli aastatel 2006–2025 Kergejõustikuliidu president.

2006–2008 kuulus ta Eesti Olümpiakomitee (EOK) esindajate kogusse ja 2008–2016 EOK täitevkomiteesse. 

2004. aastal juhtis ta Eesti kergejõustiku delegatsiooni Ateena olümpiamängudel.

Aastast 2011 on Teigamägi olnud Euroopa Kergejõustikuliidu arengukomitee ja 2015. aastast nõukogu liige. 

Ettevõtjana on ta aastast 1999 AS-i Linnasoojus juhatuse liige ning aastast 2009 AS-i Biodiesel Paldiski juhatuse liige ja tegevjuht.

## Tunnustus

* 2011 – Eesti Kultuurkapitali riiklik spordipreemia (olulise panuse eest 21. Euroopa juunioride kergejõustiku meistrivõistluste ettevalmistamisel ja läbiviimisel Tallinnas)

* 2025 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk
Aimi Hollo

**Aimi Hollo** (sündinud 14. novembril 1945 Missos Misso vallas Võru maakonnas) on Kreutzwaldi-uurija, filoloog, õpetaja ning Kreutzwaldi Memoriaalmuuseumi juhataja.

Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna eesti keele ja kirjanduse erialal.

Ülikooli järel töötas Hollo Palamusel ja Põlvas õpetajana. 1981. aastast on ta tööl Võrus Kreutzwaldi Memoriaalmuuseumis, kus osaleb kultuurilistes algatustes ka kaugel väljaspool muuseumi erialaseid piire.

Aimi Hollo on Eesti Muuseumiühingu ja Eesti Kirjanike Muuseumite Ühingu liige.

## Tunnustus
* 2008 Võru Liina Kultuuritegelane
* 2017 Eesti Kultuurkapitali Võrumaa ekspertgrupi elutööpreemia
* 2012 Võrumaa teenetemärk
* 2019 Võru linnapea vapimärk, "pikaajalise ja südamega tehtud töö eest Dr. Fr. R. Kreutzwaldi Memoriaalmuuseumi  majandamisel ja tulemusliku töö eest ajaloopõllu harimisel"
* 2015 Kreutzwaldi mälestusmedal
* 2026 Valgetähe V klassi teenetemärk
* Eesti Kultuurkapitali preemiad

## Isiklikku
Aimi Hollo isa oli kooliõpetaja Alfred Hollo.

## Viited
Bo-Göran Åstrand

**Bo-Göran Åstrand** (sündinud 14. novembril 1964 Purmos, Pohjanmaa maakonnas) on soome luterlik vaimulik ja teoloog, kes on alates 2019. aastast olnud Porvoo piiskopkonna piiskop.

Tal on Åbo Akademist teoloogia magistrikraad ja ta ordineeriti aastal 1991 pastoriks. Ta oli luterlik pastor rootsikeelses koguduses Pietarsaaris.

Ta valiti aastal 2019 Porvoo piiskopkonna piiskopiks, ta pühitseti piiskopiks 29. septembril 2019.

## Isiklikku
Ta on abielus diakoniss Karin Åstrandiga ja neil on neli last. Ta elab Porvoos.
Ogam

**Ogamkiri**, ka **ogamid** (*ogham* või *ogam* 'kiri', keskaja iiri keeles ['ɔɣəmˠ], tänapäeva iiri keeles [ˈoː(ə)mˠ] ) on varakeskajal kasutusel olnud vanakeldi tähestikkiri, mida kasutati peamiselt vanaiiri keeles tekstide kirjutamiseks (nn ortodokssed ogamkirjad 4.–6. sajandist ja nn skolastilised ogamkirjad 6.–9. sajandist). Ogamkirjal on ühiseid jooni ruunidega .

Iirimaal ja Lääne-Suurbritannias on kivimonumentidel säilinud ligikaudu 400 "ortodoksset" ogam-raidkirja, millest suurem osa asub Iirimaa Munsteri provintsi lõunapoolsetes piirkondades. Munsteri Corki ja Kerry krahvkondades asub 60% kõigist Iiri ogam-kividest. Väljaspool Iirimaad on neid enim Pembrokeshire'is Walesis.

Raidkirjad on tavaliselt kogumid isikunimedest, mis on kirjutatud kindla korra järgi.

Sõna "ogam" või "ogham" etümoloogia on ebaselge. Üks võimalik päritolu on iiri sõnast "og-úaim" 'otsavagu', mis viitab terava relva otsaga tõmmatud vaole.

## Kirjeldus
Ogamkiri koosnes 20 märgist, vanaiiri keeles *feda* (ainsus *fid*) . Need 20 olid rühmitatud nelja rühma *aicmi* (ainsus *aicme*), igas viis märki. Ogamkirja kõrgaja järgsel perioodil loodi veel mõned lisamärgid, *forfeda* (ainsus *forfid*), mille hilisem päritolu on välja loetav ka nende väliskujust ja mis paigutati eraldi märgirühma. Mõned lisamärgid, nagu ᚕ (EA ja K) ja ᚖ (OI ja TH [θ]) lansseeriti suhteliselt varakult ja võivad olla seotud häälikumuutusega vanaiiri keeles u 600.–900. aastail.

Algsed 20 märki koosnevad ühest kuni viiest kriipsust. iga kriips lähtub samalt baasjoonelt, milleks ogamkividel oli sageli kivi teravaservaline kant. Baasjoon võis olla ka joonistatud, nagu näiteks merevaigust Ennise helmel, käsikirjades kujutatakse joont ka ᚛       ᚜ . Kirja lugemissuund oli alt üles. Tabelis vastab sellele suund vasakult paremale.

## Märgid

## Viited

## Välislingid
* What is Ogham - How is it Used? - Ogham Academy
* Ogham Stones. - An Chomairle Oidhreachta/The Heritage Council, 2021. ISBN: 978-1-906304-57-7
* Ogham Transliterator. - Ogham.co
Ginnifer Goodwin

**Jennifer Michelle Goodwin** (tuntud kui **Ginnifer Goodwin**; sündinud 22. mail 1978 Memphises) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Mõkola Knjažõtskõi

**Mõkola Leonidovõtš Knjažõtskõi** (ukraina keeles Мико́ла Леоні́дович Княжи́цький; sündinud 2. juunil 1968) on Ukraina ajakirjanik ja poliitik, 12. detsembrist 2012 Ukraina parlamendi liige. Ta on kultuurikomisjoni esimees, Poola parlamendigrupi kaasesimees ja Euroopa Liidu parlamendigrupi esimees.

Varem on ta töötanud telekanalites Prjamõi, STB ja . Knjažõtskõi oli ka Ukraina Riikliku Tele- ja Raadioringhäälingunõukogu liige. Ta kuulub meedialiitu International Press Institute ning on produtseerinud mitmeid dokumentaalfilme.

## Viited
Tartu Ülikooli seitsmenda samba fond

**Tartu Ülikooli seitsmenda samba fondi** on asutanud Tartu Ülikool ja Tartu Ülikooli Sihtasutus 1998. aastal eesmärgiga toetada stipendiumiga üliõpilasi nende õppe- ja teadustöös.

Seitsmenda samba fondi stipendium on mõeldud eelkõige väljaspool Tartut ja Tallinna gümnaasiumi lõpetanud üliõpilastele, kes paistavad silma suurepäraste õpitulemustega, osalevad uurimisprojektides ja teevad teadustööd. Stipendiumi määramisel hinnatakse ka kandidaatide seotust kodanikualgatusega, osalemist tudengi- ja muudes organisatsioonides ning nende kogemust rahvusvaheliste ürituste korraldamisel.

Fondi toetus võimaldab stipendiaadil osaleda erialakonverentsidel, olla aktiivne kodanik ja vabatahtlik ning pühenduda oma lõputöö kirjutamisele. Fond moodustub Tartu Ülikooli vilistlaste ja teiste üksikisikute, ettevõtete ja organisatsioonide annetustest ning toetustest.

## Asutamine
**Tartu Ülikooli seitsmenda samba fondile** andis selle asutamise ajal 1998. aastal nime Tartu Ülikooli Sihtasutuse toonane patroon Lennart Meri, kes viitas seitsmendale sambale kui tarkusesambale. Tegu on ühe esimese kohalike eestlaste kapitalil põhineva ja tänaseni aktiivse stipendiumifondiga. 

Fondi algkapital moodustus Meelis Milderi, Olari Taali, Jaan Männiku, Uno Lõhmuse, Urmas Pasti, Toivo Maimetsa ja Peep Mühlsi annetustest, esimese ettevõttena toetas fondi Eesti Ühispank (praegu SEB Pank).

## Stipendiaadid
**1999:**

* Artur Jõgi
* Ott Ojaperv
* Aune Valk

**2000:**

* Triin Parts
* Mart Abel

**2001:**

* Kristin Ilves
* Silva Roose

**2003:**

* Kalle Kipper

**2005:**

* Jaanika Erne

**2006:**

* Liina Nagirnaja

* Vladimir Stepanov

**2008:**

* Krista Ress

**2010:**

* Mall Eltermaa
* Liis Uusküla

**2015:**

* Kristi Läll
* Indrek Lõbus

**2016:**

* Ronald Väli

**2019:**

* Kerli Kraus

**2021:**

* Kristiina Vain
* Kaspar Valk
* Darja Predbannikova
* Karl Lembit Laane
Jukka Keskitalo

**Jukka Keskitalo** (sündinud 10. jaanuaril 1962 Karunkis, Kemi-Tornio piirkonnas) on Soome luterlik vaimulik ja Oulu piiskopkonna piiskop alates 2018. aastast.

Ta lõpetas aastal 1981 Tornios asuva Putaa gümnaasiumi ja sai aastal 1988 Helsingi Ülikoolist teoloogiamagistri kraadi. Samal aastal ordineeriti ta pastoriks. Keskitalo kaitses 1999. aastal Helsingi Ülikoolis teoloogiadoktori väitekirja.

Ta teenis aastatel 1988–2000 Jyväskyläs abipastorina ja aastatel 2000–2010 kogudusepastorina. Aastatel 2010–2018 oli ta kirikuvalitsuse peasekretär. Tema eelkäija kirikuvalitsuse peasekretärina oli Risto Junttila ja tema järeltulijaks oli Pekka Huokuna.

Ta valiti Oulu piiskopkonna piiskopiks 1. novembril 2018. Ta sai 597 häält ehk 59,4 protsenti antud häältest. Tema vastasteks olid pastor Niilo Pesonen ja Raudaskylä kristliku kolledži direktor Jukka Hautala. Ta pühitseti ametisse 11. novembril 2018. aastal.

Ta ei soovi laulatada samasooliste paare, kuna peab abielu mehe ja naise vaheliseks liiduks.

## Eraelu
Pärast piiskopiks saamist kolis ta koos abikaasaga Oulusse. Neil on kolm tütart, kellest noorim, kergejõustiklane Saara Keskitalo, on lapsendatud Hiinast. Tema abikaasa on samuti ametilt luterlik pastor.
Mari Leppänen

**Mari Inka-Elina Leppänen** (neiuna **Pentikäinen**; sündinud 26. septembril 1978 Helsingis) on Soome filosoofia- ja teoloogiamagister, luterlik pastor, Turu peapiiskopkonna piiskop ning kolumnist.

Ta õppis Helsingi Ülikoolis folkloristikat ja teoloogiat. Ta lõpetas ülikooli 2005. aastal filosoofia magistrikraadiga ja 2012. aastal teoloogia magistrikraadiga, spetsialiseerudes Soome ja Skandinaavia kirikuajaloole. Tema magistritöö käsitles naispastorluse diskursust õigeusu lestadiusliku ärkamisliikumises aastatel 1975–2010. Ta on olnud Lieto koguduse pressiesindaja alates 2005. aastast ja Lieto koguduse pastor alates 2012. aastast.

Peapiiskop Kari Mäkinen ja tema abilised pühitsesid ta pastoriks Turu toomkirikus 4. märtsil 2012. Pühitsemine sai kriitikat ja palju meediakajastust tema vanalestaadiusliku tausta tõttu. Lisaks kriitikale sai ta laialdast toetust ka liikumise seest. Teda on nimetatud "esimeseks vanalestaadiuslikuks naispastoriks", kuid ta ise on rõhutanud, et ta on "lihtsalt tavaline koguduse pastor". Pärast ordinatsiooni vabastati Leppänen ja tema abikaasa Risto Leppänen oma kohustustest Rahuseltsis. Pärast Leppäneni on teiste vanalestaadiusliku äratusliikumise pastoriteks ordineeritud Meri-Anna Paloniemi (endine Hintsala) ja Ulla Palola.

Ta töötas kirikuvalitsuses koguduse valimiste projektijuhina alates 2013. aastast. Ta vastutas 2014. aasta koguduse valimiste kommunikatsiooni eest. Alates 2015. aastast on ta teeninud piiskop Kaarlo Kalliala eriassistendina Turu peapiiskopkonna toomkapiitlis. Aastatel 2017 ja 2018 oli ta rändpastor Hispaanias.

Ta valiti Turu peapiiskopkonna toompraostiks 2019. aastal. Alates 2018. aastast oli ta toompraosti kohusetäitja. Ta oli toompraost kuni 2021. aastani, mil ta valiti Turu peapiiskopkonna piiskopiks.

Ta valiti Turu peapiiskopkonna piiskopiks teises hääletusvoorus 2020. aasta detsembris. Ta sai 565 häält ja Turu Püha Miikaeli kiriku pastor Jouni Lehikoinen sai 467 häält. Ta asendab selles ametis Kaarlo Kallialat. Ta pühitseti ametisse 7. veebruaril 2021.

Piiskop Leppäneni vastutusalasse kuuluvad Satakunta ja Päris-Soome kogudused, välja arvatud Turu ja Kaarina kogudused. Ta on külastanud kõiki oma vastutusalasse kuuluvaid kogudusi. Ta on kohtunud koguduse töötajate, valitud ametnike ja koguduseliikmetega ning arutanud koguduste praegust olukorda, tulevikku ja väljakutseid. Ta peab oluliseks kogudusi isiklikult tunda.
Liedulieši

**Liedulieši** on küla (*mazciems*) Lätis Smiltene piirkonnas Launkalne vallas. Küla asub valla lõunaosas. Seal asub Liedulieši bussipeatus.

## Viited
Vārniņas

**Vārniņas** on küla (*mazciems*) Lätis Smiltene piirkonnas Launkalne vallas. Küla asub valla kaguosas. Seal asub Vārniņase bussipeatus.

## Viited
Plasy

**Plasy** (saksa keeles *Plass*) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas Plzeňi põhjaringkonnas. Plasy asub Plzeňi kesklinnast ligikaudu 21 km põhjas.

Plasy linn on tekkinud 1144. aastal rajatud tsistertslaste kloostri juurde. Hussiidid põletasid kloostri maha 1421. aastal. 15. ja 16. sajand olid Plasyle languse aeg. Alles pärast 1620. aastal toimunud Valgemäe lahingut paranes kloostri olukord ja suurem osa sellele kuulunud varast tagastati. 18. sajandil ehitati kloostri hooned ümber barokkstiilis. 1785. aastal tsistertslaste klooster likvideeriti. 1826. aastal ostis endise kloostri hooned Klemens von Metternich.

Endise Plasy tsistertslaste kloostri kompleks on riiklik kultuurimälestis.

## Viited
Město Touškov

**Město Touškov** (saksa keeles *Tuschkau Stadt*) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas Plzeňi põhjaringkonnas. Město Touškov asub Plzeňi kesklinnast ligikaudu 10 km lääneloodes.

Asulat on esmamainitud 1115. aastal. Ürikutes on Touškovi esimest korda aleviks nimetatud 1239. aastal. 13. sajandi teisel poolel tabasid Touškovi mitu laastavat tulekahju. Linnaks on Touškovit esimest korda nimetatud  1288. aastal. Hussiitide väed Jan Žižka juhtimisel vallutasid Touškovi 1421. aastal. 20. mail 1424 põletasid hussiidid Touškovi maha. Jõukast linnast sai vaene küla. 1472. aastal nimetati Touškovi ürikutes taas aleviks. Aastatel 1659 ja 1672 laastasid Touškovit suured tulekahjud. Linnaks sai Touškov 19. sajandi teisel poolel. 25. aprillil 1945 pommitasid Briti lennukid Plzeňis asuvaid Škoda tehaseid. Mitmed pommid heideti ka Touškovile. Hävis 18 maja, paljud hooned said kannatada. Tšehhi kooli hoones asus üldhaigla laste nakkushaiguste osakond, milles hukkus 50 last. Rünnakus kaotas elu ühtekokku 65 Touškovi elanikku. 1946. aastal saadeti linna saksa rahvusest elanikkond riigist välja.

Město Touškovi vanalinn on alates 10. septembrist 1992 ajalooline linnakaitseala.

## Viited
Siberi jõgede pööramine

**Siberi jõgede pööramine** oli Nõukogude Liidu plaan suunata osa Siberi suurte jõgede veest lõunapoolsetesse veevaesetesse piirkondadesse.

Algselt oli kava suunata osa Vene NFSV Euroopaosa põhjapoolsete jõgede veest Volgasse, et peatada Kaspia mere veetaseme langus.

Siberi jõgede vee suunamine Kesk-Aasiasse ja Araali merre kerkis päevakorda juba 19. sajandi teisel poolel. 1871. aastal avaldas J.G. Demtšenko raamatu 'Araali-Kaspia madaliku üleujutamisest naaberriikide kliima parandamiseks'.

Nõukogude Liidus pöörduti selle plaani poole uuesti 20. sajandi teisel poolel. Kasahstanis, Usbekistanis ja Türkmenistanis suurenes sel ajal sealsete jõgede vee kasutamine niisutuseks, mille tulemusel vähenes Araali merre jõudva vee hulk. 1968. aastal tegi NLKP KK pleenum Plaanikomiteele, Teaduste akadeemiale ja teistele seotud asutustele ülesande töötada välja plaan Siberi jõgede vee suunamiseks lõunasse. NLKP KK ja Ministrite nõukogu 24. mai 1970 otsuses 'Maaparanduse, jõgede vooluhulga reguleerimise ja ümberjaotamise arenguväljavaadetest aastatel 1971–1985' seatakse esmaseks ülesandeks suunata lõunasse 25 kuupkilomeetrit vett aastas. See eesmärk tuli saavutada aastaks 1985.  

Teaduste akadeemia koordineerimisel töötas projektiga 20 aasta vältel rohkem kui sada instituuti ja muud seotud asutust. Projekti toetajad väitsid, et Kesk-Aasia täiendav veega varustamine aitab piirkonnas suurendada põllumajandustoodangut ja seega varustada toiduga täiendavalt umbes 200 miljonit inimest.

Mingi osa sellest grandioossest projektist viidigi osaliselt ellu. Altai krais valmis 182 km pikkune Kulunda niisutuskanal.

Petšora jõe vee suunamiseks Kama jõkke kavatseti rajada kanal maa-aluste tuumaplahvatustega. 23. veebruaril 1971 tehti trassil kolm maa-alust tuumaplahvatust. Tuumalaengud võimsusega 15 kilotonni paigutati 127 m sügavusele. Plahvatused tekitasid pikliku kraatri – tuumajärve. Tekkinud järv koordinaatidega 61°18′21″N 56°35′55″E on 650 m pikkune.  

Teadlased ja eksperdid viitasid võimalikele ökoloogilistele tagajärgedele ning rohketele vigadele projekti mõjuanalüüsis. Aktiivse vastuseisuga suudeti jõgede pööramise projekt peatada. NLKP KK Poliitbüroo 14. augusti 1986 istungil peatatigi umbes kakskümmend aastat kestnud ja tohutuid ressursse raisanud jõgede pööramise projekt.  

## Viited
Teplice

**Teplice** (kuni 1948. aastani **Teplice-Šanov**, saksa keeles *Teplitz*, *Teplitz-Schönau*) on statutaarlinn Tšehhis Ústí maakonnas, Teplice ringkonna halduskeskus. Tepice asub Ústí nad Labemist ligi 15 km läänes, Saksamaa piirist umbes 9 km kaugusel.

Teplice on kuurortlinn. Seal asuvad soojad mineraalveeallikad.

Benediktlaste klooster rajati piirkonda ajavahemikus 1156–1167. Tõenäoliselt rajati 13. sajandi viimasel veerandil kloostri juurde linn. Hussiitide sõdade ajal rüüstati kloostrit 1426. aastal ja nunnad põgenesid. Kuurortlinnaks hakkas Teplice kujunema 16. sajandil. kolmekümneaastase sõja ajal sai linn rängalt kannatada. Tühjenenud piirkonda saabus hiljem saksa koloniste. 18. sajandil sai Teplice populaarseks kuurortiks. 1793. aastal põles tulekahjus maha umbes pool linnast. Hävinud hoonete asemele ehitati uued, peamiselt klassitsistlikus stiilis majad.

Teplice vanalinn on alates 10. septembrist 1992 ajalooline linnakaitseala.

## Viited
Audun Grønvold

**Audun Grønvold** (28. veebruar 1976 Hamar – 15. juuli 2025) oli Norra mäesuusataja ja vigursuusataja, kes saavutas edu eelkõige suusakrossis. Ta võitis 2010. aasta Vancouveri taliolümpial pronksmedali ning tuli 2007. aastal suusakrossi maailmakarikasarja üldvõitjaks.

Grønvold alustas karjääri mäesuusatamises ja esindas Norrat rahvusvahelistel võistlustel aastatel 1993–2004. Seejärel keskendus ta freestyle-suusatamisele, kus saavutas mitmeid rahvusvahelisi ja kodumaiseid tiitleid, sealhulgas tuli ta mitmekordseks Norra meistriks. Pärast sportlaskarjääri tegutses ta treeneri, ettevõtja ja spordikommentaatorina.

2025. aasta 12. juulil sai Grønvold äikesetormi ajal välgulöögi. Ta viidi raskes seisundis haiglasse, kus ta suri 15. juulil 49-aastaselt.

Grønvoldi peetakse Norra freestyle-suusatamise teerajajaks ja olümpiamedalistina üheks ala suurkujuks riigis.

## Viited

## Välislingid
*
Benjamin Haddad

**Benjamin Haddad** (sündinud 23. oktoobril 1985 Pariisis) on Prantsusmaa poliitik, ta on erakonna *Renaissance* liige. Ta on 21. septembrist 2024 olnud Prantsusmaa Euroopa asjade minister Michel Barnier' ja François Bayrou valitsustes.

Ta sündis Pariisi 16. linnaosas Tuneesiast pärit sefaradi juudi perekonnas. Ta omandas rahvusvaheliste suhete magistrikraadi Pariisi Sciences Po'st ja finantsökonoomika magistrikraadi HEC Parisist.

Aastatel 2014–2018 oli ta Washingtonis Hudsoni Instituudi teadur. Aastatel 2019–2022 töötas ta *Atlantic Council*'i Euroopa Keskuse vanemdirektorina. 2019. aastal avaldas ta oma raamatu *Le paradis perdu: L'Amérique de Trump et la fin des illusions européennes*.

Enne Rahvusassambleesse valimist oli Haddad 2010. aastate alguses aktivist *Union pour un mouvement populaire*'is. Ta liitus 2016. aastal Emmanuel Macroni liikumisega „En Marche“, mis hiljem nimetati ümber liikumiseks „La République En Marche!“ ja „Renaissance“.

2022. aasta seadusandliku kogu valimistel alistas Haddad Pariisi 14. valimisringkonnas Vabariiklaste partei juhi Francis Szpineri, saades teises voorus 53,2% häältest.

Parlamendis oli ta nii väliskomisjoni kui ka Euroopa asjade komisjoni liige. Lisaks komisjoniülesannetele juhtis ta ka Prantsuse-Ukraina parlamendi sõprusrühma. 2023. aasta detsembris kirjutas ta kaasa enam kui saja Euroopa kõrgema seadusandja ühiskirja oma kolleegidele Ameerika Ühendriikides, milles ta palus Ameerika Ühendriikide Kongressil eraldada Ukrainale täiendavat sõjalist abi vastuseks Venemaa sissetungile riiki.

2024. aasta septembris määrati ta peaminister Michel Barnier' valitsusse välisminister Jean-Noël Barrot' juhtimisel Euroopa asjade ministri delegaadiks. Mõni päev pärast ametisse nimetamist teatas ta, et kavatseb Euroopa Liidu poolt oma immigratsioonipoliitika suuniste karmistamist toetada: "Kõikides meie riikides, väljaspool vasak-parem lõhet, on meie kodanikel tugev nõudlus võtta oma immigratsioon kontrolli alla."
KK Viimsi

**KK Viimsi** on Viimsis tegutsev korvpalliklubi, mis loodi aastal 2002. Hooajast 2021/2022 mängitakse Eesti-Läti Korvpalliliigas ja Korvpalli Meistriliigas KK Viimsi/Sportland nime all. 

## Tulemused

### Eesti-Läti Korvpalliliiga
*6. koht saadi 2021/2022 põhiturniiril (16 v., 10 k.). Veerandfinaalis võideti BK Ventspils (70:63 ja 79:77), poolfinaalis võideti Pärnu Sadam 83:81. Esikoha mängus kaotati klubile VEF Riga 64:95 ja saadi liigas teine koht.
*2022/2023 tuldi põhiturniiril kaheksandaks (15 v., 15 k.). Veerandfinaalis kohtuti BC Prometeyga ning kaotati mängudega 1:2 (69:91, 107:105, 57:59).
*2023/2024 hooajal jäädi põhivõistlusel 15. kohale (6 v.; 24 k.). 
*13. koht saadi 2024/2025 hooaja turniiril (5 v., 23 k.).
### Korvpalli Meistriliiga

## Viited

## Välislingid
* 
* Meeskonna koosseis hooajal 2024/2025
Anthoporia

***Anthoporia*** on *[[Fomitopsidaceae]]* sugukonda kuuluv seeneperekond.

## Liike
**Anthoporia albobrunnea* – pruunistuv korgik

## Välislingid
*
Põldtuder

**Põldtuder** (*Camelina sativa*) on taimeliik ristõieliste sugukonnas.

Taim kasvab Eestis kultiveerituna.

## Välislingid
*
E-rehkendus

**E-rehkendus** on alates 2024. aastast toimuv üle-eestiline veebipõhine teadmisteproov, mille korraldajad on Tallinna Tehnikaülikool, SEB Pank ja ürituse meediapartnerina Eesti Rahvusringhääling. Ettevõtmise eesmärk on matemaatika kui eluks olulise vahendi propageerimine ning selle tähelepanemine ka teistes eluvaldkondades.

Tulemusi hinnatakse neljas kategoorias: põhikoolide õpilased, gümnaasiumiõpilased, õpetajad ja teadlased ning kõik ülejäänud. 

## Esimene e-rehkendus
Esimene e-rehkendus, mis kandis pealkirja "Matemaatika läbi 12 klassi", toimus 2. oktoobril 2024. Küsimused koostasid matemaatikaõpetajad Hele Kiisel, Helen Kaasik ja Kristel Tamm. Ülesandeid sai ERR-i portaalis lahendada kolm tundi. Ligikaudu 20 000 osalejast saatis vastused ära 11 019. Täiuslikult õigeid lahendusi oli 95. Õigete vastuste laekumise kiiruse järgi sai üldarvestuses esikoha Võru Gümnaasiumi matemaatikaõpetaja Piret Hordo, teise koha Pärnu Koidula Gümnaasiumi õpilane Kaspar Palmsaar ja kolmanda koha Pirita Majandusgümnaasiumi matemaatikaõpetaja Kelly Paabut.

### Võitjad kategooriati
* Põhikooliõpilased: Konrad Matto, Maria Ioanna Haapsal ja Martin Makarov
* Gümnaasiumiõpilased: Kaspar Palmsaar, Aston Parol ja Arthur Reinfeldt
* Õpetajad, õppejõud ja teadlased: Piret Hordo, Kelly Paabut ja Maria Savina
* Ülejäänud: Riho Klement, Jegor Zemit ja Andrei Korobeinik

Teine e-rehkendus toimub 9. oktoobril 2025.

## Üle-eestiline matemaatikapäev
Tallinna Tehnikaülikooli algatusena hakati alates 2024. aastast tähistama oktoobri alguses üle-eestilist matemaatikapäeva ja e-rehkendus on selle keskne üritus. Ettepanekut tutvustas TTÜ õppeaasta avaaktusel (30. augustil 2024) peetud kõnes rektor Tiit Land ning selle kuulutas Vikerraadios esimese e-rehkenduse tervituskõnes (2. oktoobril 2024) välja president Alar Karis.

Rahvusvahelist matemaatikapäeva tähistatakse aga Eesti emakeelepäeval – 14. märtsil. 

## Viited

## Välislingid
* E-rehkenduse koduleht
Jablonec nad Nisou

**Jablonec nad Nisou** (saksa keeles *Gablonz an der Neiße*) on statutaarlinn Libereci maakonnas, Jablonec nad Nisou ringkonna halduskeskus. Jablonec nad Nisou asub Lužická Nisa jõe ääres, Liberecist ligikaudu 7 km kagus ja Poola piirist 15 km kaugusel.

Asulat on esmamainitud 1356. aastal, kuid 1469. aastal põletas kuningas Jiří Poděbradyst mässu mahasurumise käigus küla maha. Püsiv asutus tekkis uuesti alles 1530. aastatel, mil piirkonda saabus saksa koloniste. Kolmekümneaastase sõja ajal põletati asula 1643. aastal maha. 17. sajandi teisel poolel kujunes Jablonec klaasitootmise keskuseks. 1808. aastal sai Jablonec aleviks ja 1866. aastal linnaks. Teise maailmasõja järel saadeti linna saksa rahvusest elanikkond riigist välja.

Jablonec nad Nisou vanalinn on alates 10. septembrist 1992 ajalooline linnakaitseala.

Jablonec nad Nisous asub Tšehhi rahapaja (*Česká mincovna*).

## Viited
Kremli pressiesindaja

**Kremli pressiesindaja** (ametlikult **Venemaa Föderatsiooni presidendi pressisekretär** (vene keeles Пресс-Секретарь Президента Российской Федерации)) on Venemaa presidendi administratsiooni kõrge ametnik. Tema peamine ülesanne on olla valitsuse kõneisik presidendi ja teiste tippametnikega seotud küsimustes ning Venemaa poliitika osas.

Alates 22. maist 2012 on Kremli pressiesindaja Dmitri Peskov.

## Kremli pressiesindajate loend

## Vaata ka
* VNSFV Side- ja Telegraafi Rahvakomissariaat
* NSV Liidu Sideministeerium
* Venemaa välisministeerium
* Venemaa Föderatsiooni presidendi administratsiooni personaliülem
Kutná Hora

**Kutná Hora** (saksa keeles *Kuttenberg*) on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas, Kutná Hora ringkonna halduskeskus. Kutná Hora asub Kolínist ligikaudu 10 km lõunakagus ja Prahast umbes 63 km idas.

Tsistertslaste Sedleci klooster asutati tänapäeva Kutná Hora territooriumile 1142. aastal. Hõbeda kaevandamist alustati piirkonnas 1260. aastal. Kutná Hora (*Mons Cuthna*) nime on ürikutes esmamainitud 1289. aastal. 1300. aastal andis kuningas Václav II välja seaduse *Ius regale montanorum*, mille alusel Kutná Hora kujunes linnaks. 14. sajandi alguses sai Kutná Hora Tšehhi keskse rahapaja asukohaks. 1421. ja 1424. aastal rüüstasid linna hussiidid. Hõbeda kaevandamine taastati linnas 1469. aastal. Aastatel 1494–1496 toimusid piirkonnas kaevurite mässud. Kolmekümneaastase sõja ajal rüüstasid 1639. ja 1643. aastal linna Rootsi väed. 1770. ja 1823. aastal laastasid linna suured tulekahjud. Sedleci tsistertslaste klooster suleti 1783. aastal.

Alates 1995. aastast kuuluvad Kutná Hora ajalooline linnakeskus koos Kutná Hora Barbara kiriku ja Sedleci Jumalaema peakirikuga UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Kutná Hora vanalinn on alates 31. augustist 1961 ajalooline linnakaitsereservaat.

## Viited
Baie des Anges

**Baie des Anges** (eesti keeles **Inglite laht**) on laht Vahemere rannikul, Lõuna-Prantsusmaal. See asub Provence-Alpes-Côte d’Azur'i piirkonnas, Alpes-Maritimesi departemangus ning on osa Prantsuse Rivierast (Côte d’Azur). Lahe põhjakaldal asub Nice.

Laht ulatub umbes 20–25 kilomeetri pikkuselt mööda rannikut lääne pool Cap d'Antibes'ist kuni ida pool Cap de Nice'ini. Baie des Anges on tuntud oma kaunite rannikumaastike, selge sinise vee ja meeldiva vahemerelise kliima poolest. See on populaarne turismipiirkond ning mängib olulist rolli piirkonna majanduses.

Nice'i rannikut mööda kulgeb Promenade des Anglais ehk Inglaste promenaad, mis sai oma nime 19. sajandi alguses piirkonda saabunud Briti aadlike järgi. Inglased veetsid seal talvehooaega ning panustasid ka promenaadi rajamisse.

Lahe nime päritolu on seotud erinevate legendide ja uskumustega. Ühe tuntud kristliku legendi järgi jõudis püha Reparata, keda peetakse Nice'i kaitsepühakuks, ihu lahe äärde väikese paadiga, mida juhatasid inglid. Sellest pärinebki lahe nimetus Baie des Anges ehk Inglite laht.

Baie des Anges on tuntud ka tänu prantsuse režissöörile Jacques Demyle, kes tegi 1963. aastal filmi "Inglite laht" ("La baie des anges"). Film räägib armastusest ja elust lahe ääres ning näitab kauneid piirkonna vaateid.

## Viited
Inglite laht

**Inglite laht** võib tähendada mitut asja:
* Baie des Anges (eesti keeles Inglite laht), laht Vahemere rannikul Lõuna-Prantsusmaal.
* Cagliari laht (eesti keeles Inglite laht), laht Vahemeres Sardiinia saare lõunarannikul.
* Inglite laht, 1963. aasta film prantsuse režissöörilt Jacques Demylt.
Albertustaaler

**Albertustaaler** oli 16.–17. sajandi Habsburgide valitsemisajal Hispaania Madalmaades vermitud hõbetaaler, mis oli väärtuslik ja laialdaselt kasutatud rahaühik oma varauusaja Euroopa rahanduses.

Mündil kujutati Madalmaade regenti kardinal Albert VII-t ja tema abikaasat Isabella Clara Eugeniat.
## Levik Eesti- ja Liivimaal
Varauusajal Madalmaadega kaubanduslikult viljakaubandusega seotud  Eesti- ja Liivimaa linnades oli albertustaaler kasutusel paralleelselt kohalike rahaühikutega (Riia mark jt) ning oli kasutusel Eesti- ja Liivimaal ka Venemaa keisririigis 18. sajandil. Riia linn laskis Hollandis albertustaalreid vermida ka oma kaubanduse tarbeks.

Albertustaalri kohta kasutati Rootsis korstaalri või ka patagooni nimetust.

Ametlikult oli Venemaa keisririigis mõlema raha väärtus võrdne, 18. sajandil aga muutus taalri ja rubla turukurss taalri kasuks. Albertustaaler maksis 18. sajandi lõpul, 19. sajandi alguses Liivimaal 115–130 vene kopikat, kohati enamgi.

## Viited
Brandýs nad Labem-Stará Boleslav

**Brandýs nad Labem-Stará Boleslav** on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Praha idaringkonnas. Brandýs nad Labem-Stará Boleslav asub Elbe (Labe) jõe ääres, Praha kesklinnast ligikaudu 21 km kirdes.

Brandýs nad Labem-Stará Boleslavi linn tekkis 1960. aastal, mil ühendati kaks linna – Brandýs nad Labem ja Stará Boleslav. Stará Boleslav rajati kindlustatud asulana 900. aasta paiku. 935. aastal mõrvati Stará Boleslavis Püha Václav, keda austatakse kui märtrit ja Tšehhimaa patrooni. Brandýs nad Labemi on esmamainitud 1304. aastal.

## Viited
Ballyspellani sõlg

**Ballyspellani sõlg** on 9. sajandist pärinev hõbedast iiri tüüpi pikanõelaline hoburaudsõlg (sõle nõela pikkus on 25,2 cm), mis asub Iirimaa Rahvusmuuseumis Dublinis (CIIC 27). Sõle laienevate otste tagaküljel on neli (kolm ja üks) ogamkirjas rida.

Sõle leidsid 1806. aastal talumehed Ballyspellani (iiri Baile Uí Spealáin, Kilkenny krahvkond Iirimaal) lähedal üht küngast kaevates. Sõlg on üks vähestest, umbes tosinast teadaolevast vallasesemest, mis on ogamkirjas tekstiga ja pole tehtud kivist.

## Vaata ka
* Ballinderry täring 
* Ennise helmes 

## Viited
Promenade des Anglais

**Promenade des Anglais** ehk **Inglaste promenaad** on kuulus rannapromenaad Nice'i linnas, Lõuna-Prantsusmaal, Baie des Anges'i ääres Vahemere rannikul. See on umbes seitsme kilomeetri pikkune jalutus- ja rattarada, mis kulgeb mööda linna rannikut, pakkudes kauneid vaateid merele ja linnale.

Promenaadi rajamise algusajaks loetakse 1822. aastat, mil Briti aadlikud hakkasid Nice'i piirkonnas talve veetma. Inglased panid aluse promenaadi ehitamisele, et luua meeldiv jalutustee mere ääres. Nimi Promenade des Anglais tähendab sõna-sõnalt “Inglaste promenaad”.

Promenade des Anglais on läbi aegade olnud oluline nii kohalikele elanikele kui ka turistidele. Tänapäeval on see populaarne jalutamis-, rattasõidu- ja puhkeala, kus toimuvad mitmed kultuuri- ja spordiüritused. Promenaadi ääres asuvad luksuslikud hotellid, restoranid ja kauplused.

## Vaata ka
* Nice'i terroriakt 14. juulil 2016

## Viited