open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1936. aasta suveolümpiamängud

**1936. aasta suveolümpiamängud** olid XI nüüdisaegsed olümpiamängud, mis toimusid 1.–16. augustil 1936 Saksamaa pealinnas Berliinis. 

Esimest korda oli Berliin saanud olümpiaõigused juba 1916. aastal, kuid Esimese maailmasõja tõttu jäid VI olümpiamängud pidamata. Järgmised taotlused esitati ROK-ile 26. istungil Amsterdamis 1928 ja 28. istungil Berliinis 1930, kus saadi ka põhimõtteline nõusolek. Ametlik otsus võeti vastu ROK-i 29. istungil Barcelonas 1931. aastal, kui loeti ette kirja teel toimunud otsustava hääletuse tulemused: Berliin 43, Barcelona 16 poolthäält. 
Muud kandideerinud linnad olid Aleksandria, Barcelona, Budapest, Buenos Aires, Dublin, Frankfurt, Helsingi, Köln, Nürnberg, Rooma.

## Eesti olümpiakoondis
 
### Kergejõustik
* Koit Annamaa
* Arnold Viiding
* Ruudi Toomsalu
* Aksel Kuuse
* Eevald Äärma
* Gustav Sule
* Reginald Uba

### Maadlus
* Adalbert Toots
* August Kukk
* Evald Sikk
* Voldemar Väli
* Edgar Puusepp
* August Neo
* Kristjan Palusalu
* Voldemar Mägi

### Tõstmine
* Erm Lund 
* Peeter Mürk
* Arnold Luhaäär
* Karl Oole

### Poks
* Evald Seeberg 
* Nikolai Stepulov

### Ujumine
* Egon Roolaid
* Boris Roolaid

### Korvpall
* Leonid Saar 
* Aleksander Illi
* Bernhard Nooni
* Vladimir Kärk
* Georg Vinogradov
* Erich Altosaar
* Aleksander Margiste
* Evald Mahl
* Robert Keres
* Artur Amon
* Heino Veskila

### Jollisõit (purjetamine)
* Erik Holst
* Harald Tammik

### Sõudmine
*Elmar Korko

## Medalivõitjad spordialade järgi
*Aerutamine
*Jalgpall
*Jalgrattasport
*Kergejõustik
*Korvpall
*Käsipall
*Laskmine
*Maadlus
*Maahoki
*Moodne viievõistlus
*Poks
*Polo
*Purjetamine
*Ratsutamine
*Sportvõimlemine
*Sõudmine
*Tõstmine
*Ujumine
*Veepall
*Vehklemine
*Vettehüpped
*Kunstikonkurss

## Berliini olümpiamängude edukaimad atleedid
* Jesse Owens
* ..

## Viited

* ISAF album Berlin 1936 Olympics Sailing Competition
* Retracing Roots - Berlin 1936 Olympic Sailing Competition. 21. märts 2012

## Välislingid
*“Palusalu, anna valu!” – Eesti Ekspress, 27. juuli 2006
1932. aasta suveolümpiamängud

**1932. aasta suveolümpiamängud** olid X nüüdisaegsed olümpiamängud, mis toimusid 30. juulist 14. augustini 1932 USA-s Los Angeleses.

Los Angeles kinnitati olümpialinnaks ROK-i 21. istungil Roomas 1923. aastal. Põhimõtteline otsus võeti vastu juba 1921. aastal.

## Medalivõitjad spordialade kaupa
*Jalgrattasport
*Kergejõustik
*Laskmine
*Maadlus
*Maahoki
*Moodne viievõistlus
*Poks
*Purjetamine
*Ratsutamine
*Sportvõimlemine
*Sõudmine
*Tõstmine
*Ujumine
*Veepall
*Vehklemine
*Vettehüpped
*Kunstikonkurss

## Vaata ka
*Eesti 1932. aasta suveolümpiamängudel

## Viited

## Välislingid
*ISAF: Retracing Roots – Los Angeles 1932 Olympic Sailing Competition
1928. aasta suveolümpiamängud

**1928. aasta suveolümpiamängud** olid IX kaasaegsed olümpiamängud, mis toimusid 28. juulist 12. augustini 1928 Amsterdamis, Hollandis.

Amsterdam kinnitati olümpialinnaks ROK-i 21. istungil Roomas 1923. aastal. Esialgne otsus võeti vastu juba 1921. aastal ROK-i 19. istungil Lausanne'is.

Neil olümpiamängudel süüdati esimest korda olümpiatuli.

Mängudel osales 46 riigi 2883 sportlast. Eestlastest tulid olümpiavõitjaks Voldemar Väli Kreeka-Rooma maadluses ja Osvald Käpp vabamaadluses.

## Medalivõitjad spordialade järgi

*Jalgpall
*Jalgrattasport
*Kergejõustik
*Maadlus
*Maahoki
*Moodne viievõistlus
*Poks
*Purjetamine
*Ratsutamine
*Sportvõimlemine
*Sõudmine
*Tõstmine
*Ujumine
*Veepall
*Vehklemine
*Vettehüpped
*Kunstikonkurss

## Vaata ka
*Eesti 1928. aasta suveolümpiamängudel
1924. aasta suveolümpiamängud

**1924. aasta suveolümpiamängud** olid VIII olümpiaadi nüüdisaegsed suveolümpiamängud. Need toimusid 1924. aastal 3. maist 27. juunini Prantsusmaa pealinnas Pariisis. Mängud pühendati ROK-i asutamiskongressi 30. aastapäevale. 

Pariis kinnitati olümpialinnaks ROK-i XIX istungjärgul Lausanne'is 1921. aastal. Teised kandideerinud linnad olid Amsterdam, Barcelona, Los Angeles, Praha ja Rooma.

## Olümpiaareenid
Olümpia peaareeniks oli Colombesi staadion, mille staadionirada oli 500 meetri pikkune. 

Muud võistluspaigad oli Piscine de Tourelles (ujumine, veepall, vettehüpped), Vélodrome d'Hiver (raskejõustikualad), Vélodrome Municipal Vincennes'is (jalgrattasõit), Argenteuil Seine'i jõel (sõudmine), Meulan ja Le Havre (purjetamine), Reims, Versailles ja Chalons (laskmine).

## Korraldus ja osavõtt
Korralduskomitee esimees oli krahv Justinien de Clery. Võistluste peasekretär oli Franz Reichel. 

Võistluste patroon oli Prantsusmaa president (1920–1924) Alexandre Millerand. 

Majutus oli esimest korda olümpiakülas, milleks kasutati suvilaid ja kasarmuid Bois Colombesi linnaosas. 

Olümpiamängudel osales 44 riiki ja 3092 sportlast, sealhulgas 136 naist. Suurim võistkond oli Prantsusmaal – 319 sportlast. Väikseim võistkond oli Filipiinidel – 1 sportlane. Esimest korda võtsid olümpiamängudest osa Ecuador, Filipiinid, Leedu, Läti, Mehhiko, Poola, Rumeenia, Uruguay ja iseseisva riigina ka Iirimaa.

## Võistlusalad
Olümpiamängudel oli kavas 20 spordiala ja võisteldi 126 võistlusalal. 
* Jalgpall 
* Jalgrattasõit
* Kergejõustik 
* Laskmine
* Maadlus
* Moodne viievõistlus
* Poks 
* Polo
* Purjetamine
* Ragbi 
* Ratsutamine
* Sportvõimlemine 
* Sõudmine 
* Tennis 
* Tõstmine
* Ujumine
* Veepall 
* Vehklemine
* Vettehüpped
* Lisaks kunstikonkursi alad

Näidisaladena olid kavas aerutamine, male, pelota, savate ehk prantsuse poks, korvpall ja võrkpall.

Jagati välja 131 medalikomplekti. 

## Mängude avamine ja sümboolika
Olümpiamängud avas Prantsusmaa president Gaston Doumergue.

Olümpiavande andis kergejõustiklane Georges André (olümpiahõbemedalist kõrgushüppes 1908 ja olümpiapronksmedalist 4 × 400 m teatejooksus 1920). 

Olümpiamedali kujundus: aversil oli keskel kompositsioon mitmesugustest spordivahenditest – jalg- ja ragbipall, ketas, kuul, oda, aer, poksikinnas, vehklemismask, suusakepp ning suusk. Tekst: "VIIIeme/OLYMPIADE/PARIS/1924". Revers oli osaliselt helmesnööriga servatud tagaküljel langevate kiirte foonil kaks sportlase figuuri. Püstiseisja on ulatanud käe istuvale atleedile. Allservas olümpiarõngad. Diameeter 55 mm. Sign. A. Rivaud. 

Esimest korda kasutati spordialade sümbolitena piktogramme. 

Olümpiapostmargid anti välja neljast margist koosneva seeriana, mis oli kavandatud klassikalises stiilis, kuid antiikfiguuride taustal on näha ka Pariisi staadioni, Arc de Triomphe'i ja Notre-Dame'i katedraali. Uudne oli postkaart pealetrükitud olümpiamargiga, millel oli kujutatud kuulus antiikkreeka maadleja Milon. 

Filmistuudio Rapid Films tegi olümpiamängudest dokumentaalfilmi "Jeux Olympiques, Paris 1924". See oli esimene olümpiamänge käsitlev pikem ülevaatefilm.

## Eestlastest osalejad
1908. aasta suveolümpiamängud

**1908. aasta suveolümpiamängud** olid IV kaasaegsed suveolümpiamängud.  Need toimusid 27. aprill – 29. oktoober 1908  Londonis. 

ROK-i 6. ametlikul istungil Londonis 1904. aastal, usaldati neljandate olümpiamängude korraldamine Roomale, kuid itaallased loobusid olümpiamängude läbiviimisest 1906. aastal majanduslike raskuste tõttu. Olümpiamängude korraldamisest olid aga huvitatud inglased. ROK kinnitas Londoni olümpialinnaks 1907. aastal Haagis oma 9. istungil.
Teadaolevalt osales esimene Eesti päritolu sportlane olümpiamängudel 1908. aasta Londoni mängudel, kui Venemaa Keisririigi võistkonna koosseisus osales Londonis elav Georg Lind, kes saavutas maratonijooksus ajaga 3:26.38,8 27 lõpetaja seas 19. koha.

## Võitjad spordialade järgi
*kergejõustik
*jalgpall
*sõudmine
*vehklemine
*ujumine
*vettehüpped
*veepall
*poks
*maadlus
*purjetamine
*jalgrattasport
*võimlemine
*laskmine
*jeau de paume
*lacrosse
*polo
*vibulaskmine
*ragbi
*maahoki
*rackets
*veemotosport
*tennis (sisehallis ja muruväljakuil) 
*iluuisutamine.
Aerutamine

**Aerutamine** on paadi liigutamine aeruga, mida hoitakse käes vabalt, st mis ei ole kinnitatud tulli külge. Tullidega paadi vm veesõiduki korral räägitakse harilikult sõudmisest.

Kui sõudja on sõidusuuna poole tavaliselt seljaga, siis aerutaja näoga.

Aerutamist harrastatakse veespordialana, kus võisteldakse sõidukiiruses süstadel (kahelabaline aer) ja kanuudel (ühelabaline aer).

Aerutamise kui spordiala loojaks peetakse inglise advokaati John MacGregorit, kes rajas Kuningliku Aerutamisklubi 1866. aastal.

Esimesed aerutamisvõistlused Eestis toimusid 1910 Pirital.

Olümpiamängude kavas on aerutamine olnud alates 1924. aastast, mil oli see näidisala, medalialaks sai ta 1936. aastal. Ainult esimesel korral, Berliinis, võistlesid aerutamises üksnes mehed, juba järgmisel korral ehk Londonis 1948 võistlesid aerutamises naisedki.

## Vaata ka
*Aerutamine olümpiamängudel
*Mõla

## Viited
Velodroom

**Velodroom** (ka **trekk** või **velotrekk**) on kinnine või lahtine spordirajatis, kus on eriline puit-, asfaltbetoon- või betoonkattega kaldringrada, millel toimuvad jalgrattaspordi trekivõistlused.

Ringraja laius on 4–10 m, eelistatuim pikkus 333,33 m, kalle kurvides 20–35 kraadi, sirgetel 3–7 kraadi. 

## Vaata ka
* Pirita velotrekk
Trekisõit

**Trekisõit** on jalgrattaspordi ala, kus võistlus toimub jalgratastel selleks spetsiaalselt ehitatud velodroomil. 

Trekisõidujalgrattal puuduvad pidurid ja vabajooks. Edasiliikumiseks tohib sõitja kasutada ainult oma jõudu, keelatud on õhutakistust vähendavad seadised. 

## Võistlusalad
*Sprint: 2 ringi üle 333,33 m pikkusel või 3 ringi kuni 333,33 m pikkusel trekil, mõõdetakse viimase 200 m läbimise aeg.
*Jälitussõit: mehed 400 m, naised 300 m, üksikvõistlejad või neljaliikmelised võistkonnad stardivad paarikaupa, kumbki treki vastassirge keskelt, võidab vastase kinni püüdnud või kiiremini sõitnud võistleja või võistkond.
*Liidrisõit: 40–50 km või aega 1 tund, sõidetakse erilise mootorratta taga.
*Paarissõit: võistkonnad on kaheliikmelised, trekil sõidab üks võistleja igast võistkonnast, välja vahetatakse teineteist vabalt valitud kohas, sõidetakse kindel arv ringe või kokkulepitud ajavahemik.
*Grupisõit: ühisstardist vahefinišitega, võidab rohkem punkte saanud võistleja.

Korraldatakse kiirus- (paigalt- või lendstardist), väljalangemis- (igas vahefinišis langeb välja viimaseks jäänud võistleja), händikäp- (nõrgemad võistlejad saavad aja- või vahemaaeelise) ja mitmevõistlusi (võivad koosneda kas ainult trekil või trekil ja maanteel peetavaist eri võistlustest).

Tandemitel (kahekohalistel jalgratastel) võisteldakse sprindi-, kiirus- ja händikäpsõidus.

## Vaata ka
*Trekisõidu maailmameistrivõistlused
Jalgrattasport

**Jalgrattasport** on spordiala, mida harrastatakse jalgrattal. 

Jalgratta eelkäijad olid prantslase M. de Sivraci 1790. ja sakslase Karl von Draisi 1816. aastal ehitatud kaherattalised jalgadega tõugatavad sõiduvahendid. Tänapäeva jalgratta prototüübiks peetakse  kettülekandega jalgratast, mille valmistas inglane Lawson 1879. 19. sajandi lõpul kasutusele võetud kuullaagrid, õhukummid ja vabajooksusidur ning pidurid andsid jalgrattale tänapäevase kuju. 

Jalgrattavõistlusi peetakse maanteel (maanteesõit), linnatänavail (kriteeriumisõit), murdmaastikul (jalgrattakross) ja velodroomil (trekisõit). Võistlusmaa pikkus on täpselt kindlaks määratud üksnes trekisõidus. Võisteldakse individuaalselt ja meeskondlikult, eraldi- või ühisstardist (grupisõit). Nii velodroomil kui ka maanteel võib võistlus kesta ühe või mitu päeva, viimasel juhul nimetatakse seda võistlust velotuuriks.

Jalgratastel mängitakse ka velopalli ja velopolot ning võisteldakse vigursõidus. Alternatiivspordialaks võib pidada rattatraielit.

Üks tuntumaid maanteesõiduvõistlusi on individuaal-meeskondlik velotuur Tour de France, mis toimus esimest korda 1903 ja toimub tänapäevani. Esimene eestlane, kes Tour de France'i lõpuni sõitis, oli Jaanus Kuum.

Jalgrattaspordist sai tänapäevane spordiala Prantsusmaal ja Inglismaal 1860. ja 1870. aastatel. Varaseim teadaolev rahvusvaheline võistlus peeti 1869 Prantsusmaal marsruudil Pariis–Rouen, mille võitja keskmine kiirus oli 11 km/h. 1892 asutati Rahvusvaheline Jalgratturite Assotsiatsioon (aastast 1900 Rahvusvaheline Jalgratturite Liit, UCI). Esimesed ametlikud maailmameistrivõistlused trekisõidus toimusid 1893, maanteesõidus 1921 ja krossisõidus 1950.

Jalgrattasport kuulus juba esimeste nüüdisaegsete olümpiamängude kavva 1896. aasta suveolümpiamängudel Ateenas. Naiste jalgrattaspordialad on olümpiamängude kavas alates 1984. aasta suveolümpiamängudest Los Angeleses. Alates 1996. aasta suveolümpiamängudest tohivad olümpiamängudel osaleda ka elukutselised sportlased.

## Eesti jalgrattasport

Ainus Eesti meesjalgrattur, kes olümpiamängudelt medali võitnud, on Aavo Pikkuus, kes 1976. aasta suveolümpiamängudel võitis NSV Liidu meeskonnas meeskondliku maanteesõidu.

Jalgrattur Erika Salumäe on esimene Eesti naissportlane, kes tulnud kaks korda olümpiamedalile, ja ainus Eesti naissportlane, kes võitnud olümpiamedali kahele riigile (1988 kuldmedali NSV Liidule ja 1992 kuldmedali Eestile). Ta on ainus Eesti sportlane, kes on valitud 9 korda Eesti aasta sportlaseks, ja esimene naissportlane, kes on osalenud kolmedel olümpiamängudel.

1992. aasta suveolümpiamängudel tuli meeste grupisõidus kaks Eesti sportlast esikümnesse: Lauri Aus oli 5. ja Raido Kodanipork 9.

## Vaata ka
*Eesti maanteesõidu koondis
*Jalgrattasõit
*Tsüklokross
*:Kategooria:Jalgrattasport olümpiamängudel
*:Kategooria:Eesti meistrivõistlused jalgrattasõidus
*:Kategooria:NSV Liidu meistrivõistlused jalgrattasõidus
*Rahutuur
*Eesti meistrid naiste jalgratturite maanteesõidus
*Eesti meistrid meeste jalgratturite maanteesõidus

## Välislingid
*Eesti Jalgratturite Liidu koduleht
*Rahvusvahelise Jalgratturite Liidu koduleht
Shirley De La Hunty-Strickland

**Shirley Barbara De La Hunty-Strickland** (18. juuli 1925 – 11. veebruar 2004) oli Austraalia kergejõustiklane, kolmekordne olümpiavõitja.

Ta on IAAF-i kuulsuste halli liige.

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el

* 1948  London
**  **olümpiavõitja** 4x100 m teatejooksus **47,6**
**  pronksmedal 80 m tõkkejooksus **11,3**
**  pronksmedal 100 m jooksus **12,2**
* 1952  Helsingi
**  **olümpiavõitja** 80 m tõkkejooksus **10,9 [[Kergejõustiku maailmarekordid|MR]]** 
**  pronksmedal 100 m jooksus **11,9**
* 1956  Melbourne
**  **olümpiavõitja** 80 m tõkkejooksus **10,7**
**  **olümpiavõitja** 4x100 m teatejooksus **44,5 [[Kergejõustiku maailmarekordid|MR]]** 

## [[Kergejõustiku maailmarekordid|Maailmarekordid]]

## Välislingid
* Shirley Strickland ROK-i kodulehel
* 
* Biograafia ja statistikat Shirley Stricklandi kohta
Marathid

**Marathid** on indoaaria rahvas Indias. Nad elavad peamiselt Maharashtra osariigis. Nad räägivad marathi keelt.

Marathide koguarv on 70–80 miljonit.

1674 rajasid nad Maratha konföderatsiooni, mis püsis kuni 1818. aastani ja valitses suurt osa tänapäeva India territooriumist.
Aimarad

**Aimarad** (endanimetus *Aymaranakaja*) on indiaanirahvas Lõuna-Ameerikas, kes peamiselt Boliivias ning Titicaca järve ümbruses Peruus.
Piaster

**Piaster** käibib peenrahana Egiptuses, Liibanonis, Lõuna-Sudaanis, Sudaanis ja Süürias. Kõigis neis maades võrdub ta 1/100-ga kohalikust naelast.
Hobusetõugude loend

*Siin on loetletud [[hobusetõug]]e*.

## [[Eesti]] tõud
* Eesti hobune
* Eesti raskeveohobune
* Tori hobune
* Eesti sporthobune
* Eesti ratsaponi

## Teised tõud
*Ahhal-tekiini hobune
*Ameerika miniatuurne hobune
*Ameerika mustang
*Ameerika raskeveohobune
*Ameerika traavel
*American bashkir curly
*Andaluusia hobune
*Anglo-araabia hobune
*Appaloosa hobune
*Araabia hobune
*Argentiina Criollo
*Azteca
*Baškiiri hobune
*Belgia raskeveohobune
*Belgia soojavereline hobune
*Boulonnaise' hobune
*Breton
*Budjonnõi hobune
*Camargue hobune
*Clydesdale'i hobune
*Cleveland Bay
*Criollo
*Doni hobune
*Døle hobune
*Florida hobune (''craker'')
*Fox Trotter
*Freiberger
*Friisi hobune
*Gelderlandi hobune
*Groningeni hobune
*Gypsy Vanner hobune
*Haflinger
*Hannover
*Hispaania mustang
*Hispaania-Norman
*Hollandi soojavereline
*Holstein
*Hutsuuli hobune
*Iiri raskeveohobune
*Iiri sporthobune
*Inglise täisvereline ratsahobune
*Islandi hobune
*Jaapani hobune
*Jakuudi hobune
*Kanada hobune
*Karabahhi hobune
*Kasahhi hobune
*Kathiawari hobune
*Knabstrupi hobune
*Konik
*Lipitsa hobune
*Lokai hobune
*Lusiaano
*Läti hobune
*Marwari hobune
*Mongoli hobune
*Morgan
*Mustang
*Norfolki traavel
*Nordlandi/Lyngeni hobune
*Noriker
*Norra fjordihobune
*Obi hobune
*Oldenburg
*Orlovi traavel
*Paint
*Palomino
*Paso
*Peršeron
*Peruu paso
*Pinto
*Prantsuse traavel
*Preisi hobune
*Rocky Mountain hobune
*Rootsi soojavereline hobune
*Saddle-horse
*Schwarzwaldi hobune
*Selle Français
*Skýrose hobune
*Soome hobune
*Sorraia hobune
*Suffolk
*Šairi hobune
*Taani soojavereline hobune
*Tennessee kõnnihobune
*Tiigerkirju hobune
*Trakeen
*Uelsi poni
*Veerandmiili hobune
*Vene raskeveohobune
*Vene traavel
*Waler
*Vahemere hobused
*Vietnami hobune
*Vjatka hobune
*Wielkopolski hobune

### [[Poni]]d
*Ameerika poni
*Austraalia poni
*Bosnia poni
*Connemara poni
*Deils-poni
*Dartmoori poni
*Dülmeni poni
*Exmoori poni
*Falabella poni
*Fell-poni
*Gotlandi poni
*Kaug-Ida ja Kagu-Aasia ponid
*Karpaatia poni
*Kaspia poni
*New Foresti poni
*Šetlandi poni
*Šoti mägiponi
*Uelsi poni
Egiptuse nael

**Egiptuse nael** (EGP) on Egiptuse rahaühik.

Egiptuse nael jaguneb 100 piastriks. 

Kuni 1834. aastani oli piaster Egiptuse põhirahaühik, mis jagunes 40 paraks. Piastri väärtuse langemise tõttu võeti uueks põhiühikuks nael ning piaster hakkas sellest moodustama 1/100. 1885. aastal kadusid käibelt parad. Vahetuskursid tähtsamate välisvaluutadega olid seaduses kindlaks määratud. Aastatel 1885–1914 vastas 1 Egiptuse nael 7,4375 grammile puhtale kullale. Esimese maailmasõja puhkemisel seoti Egiptuse nael Suurbritannia naelsterlingiga kursiga 0,975 EGP = 1 GBP. 1962. aastal otsustas Egiptus siduda naela USA dollariga kursil 1 EGP = 2,3 USD. Dollari devalveerumise tõttu muudeti 1973. aastal kurssi, uus kurss oli 1 nael 2,55555 dollari kohta. 1978. aastaks devalveerus nael kursini 1 nael = 1,42857 dollarit.

Esimesed paberrahad trükiti 1899. aastal.

Aastatel 1834–1836 lasti käibele vaskmündid väärtusega 1 ja 5 parat, hõbemündid väärtusega 10 ja 20 parat, 1, 5, 10 ja 20 piastrit, kuldmündid väärtusega 5, 10 ja 20 piastrit ja 1 nael. 1839. aastal lisandus 50-piastriline kuldmünt. 1853. aastal lasti hõbedase kõrval käibele vaskne kümneparane münt. 1867. aastal lasti käibele kuldne 25-piastrine münt.

Rahatähtede ühel küljel on araabiakeelne tekst ja kujutatakse islami hooneid, teisel poolel on ingliskeelne tekst ning kujutatakse Vana-Egiptuse monumente. Paberrahad on väärtusega 5, 10, 20, 50, 100, 200 naela. 25 ja 50 piastri ja 1 naela väärtusega paberrahad on käibelt kõrvaldatud.

1. jaanuaril 2011 võrdus 1 Egiptuse nael 2,01734 Eesti krooniga.

## Välislingid

*Galerii pangatähtede Egiptusest (saksa)(inglise)
Traavel

**Traavliteks** nimetatakse kiirsõiduhobuseid, kelle põhiline allüür ehk liikumisviis on traav. 

## Aretus ja tõud
Nad põlvnevad enamasti flaami hobusest ja täisverelisest ratsahobusest. Neid on väga pika aja jooksul aretatud, võttes aluseks traavi kiiruse. Nii on saadud hobused, kellele kehaehituse tõttu kõige paremini sobib traavimine.

Traavlite tõugude hulka kuuluvad:
*Orlovi traavel
*Ameerika traavel
*Prantsuse traavel
*Norfolki traavel
*Vene traavel

## Iseärasused

Traavlid on mõõduka kuiva kehaehitusega ning on massiivsuselt raskeveohobuste ja ratsahobuste vahepealsed. Nad on tavaliselt lühema turjaga, libajama pihaga, lühikese järsu laudjaga ning teravate liigesnurkadega. Õlavars on küünarvarrest lühem ja kämmal on võrreldes ratsudega pikenenud. 

Närvisüsteemilt on traavlid tihti tundlikumad ja õrnemad. Neil on väga elav temperament ja nad on head jooksjad.

Traavlid küpsevad kiiresti. Seetõttu alustavad nad võistlemist traavlikäru ees väga noorelt ning ka lõpetavad noorelt. Hiljem kasutatakse neid tõuaretuses, peetakse niisama või kasutatakse ratsaspordis. Kuigi nad küpsevad kiiresti, ei tohiks nendega ratsutama hakata varem kui ratsahobustega.

## Traavisport
Traavisport tähendab eelkõige võidusõidukaarikut vedavate ja kutsari poolt kutsitud traavlite võidusõitu. Mõningail puhkudel korraldatakse traavlite võidusõite ilma kaarikuteta. Sel puhul on hobuse juht sadulas. Sellise võistluse nimetus on Monte. Traavivõistlus peetakse hipodroomil.
Meie lähimate naabrite soomlaste ja rootslaste seas on traavisport ülimalt populaarne.

Enamikus Euroopa Liidu vanemates riikides võistleb traavisport kaasaelajate hulkades võrrelduna teiste suurte nn publikualadega.
 
Traavisport on väga "pikaealine" spordiala. Euroopa parimate kutsarite seas on hulk mehi ja naisi, kellel 50. sünnipäev juba seljataga.

Esimest korda istutavad noored kutsarid võidusõidukaarikusse umbes üheksa-aastaselt. Siis on kaarik veel hoopis väike ja aistegi vahel pole pooletonnist võistlushobust, vaid veidi enam kui meetrise turjakõrgusega poni.

Traavivõistluste korraldamine on ülimalt tulus riigile, sest just siin saab maamees põhjuse hobuseid kasvatada. Sellega suureneb tublisti maapiirkondade tööhõive ning mitmekesistub põllumajanduslik tootmine.

## Vaata ka
*Tallinna Hipodroom
Serbia lipp

**[[Serbia]]** lipul on panslaavi värvid: punane, sinine ja valge.
## Varasemad lipud

Pilt:Zastava sretenjski ustav.svg| Serbia lipp 1835
Pilt:Serbian flag 1839.jpg| Serbia lipp 1839
Pilt:Flag of Serbia (1835-82).png|Serbia lipp 1839–1882
Pilt:Civil Flag of Serbia 1869.png|Serbia lipp 1869
Pilt:State_Flag_of_Serbia_(1882-1918).svg|Serbia lipp 1882–1918
Pilt:Flag of Serbia (1941–1944).svg|Serbia lipp 1941–1944
Pilt:Flag of the Government of National Salvation (occupied Yugoslavia).svg|Serbia lipp 1941–1944
Pilt:Flag of the Socialist Republic of Serbia.svg| Serbia Sotsialistliku Vabariigi lipp
Pilt:Flag_of_Serbia_1992-2004.svg|Serbia lipp 1991–2004
Pilt:Flag of Serbia (2004-2010).svg|Serbia lipp 2004–2006
Pilt:Flag of Serbia (2004-2010).svg|Serbia lipp 2006–2010


## Vaata ka
* Montenegro lipp 
* Serbia ja Montenegro lipp 
* Jugoslaavia lipp
Juan Pablo Montoya

**Juan Pablo Montoya** [huan pavlo mont'ooja] (sündinud 20. september 1975, Bogotá) on  Colombia autovõidusõitja, endine Vormel 1 sõitja.

Vormel 1 karjääri esimese sõidu tegi Juan Pablo Montoya 4. märtsil 2001. aastal Austraalia Grand Prix'l.

11. juulil 2006. aastal katkestas McLareni meeskond Juan Pablo Montoyaga lepingu. Põhjuseks oli lepingu rikkumine ja nimelt see, et Montoya sõlmis lepingu NASCAR sarja Chip Ganassi meeskonnaga. 2006. aasta hooaja 10 etapi järel oli Montoya MM-arvestuses 26 punktiga kuuendal kohal. Ta tõusis poodiumile Imolas ja Monte Carlos saades vastavalt kolmanda ja teise koha.

## Karjäär
*1995: Briti Vormel Vauxhall, 3. koht
*1996: Vormel 3 Inglismaa, 2 võitu
*1997: Vormel 3000, 2. koht. Williamsis testisõitja
*1998: F300 meister
*1999: CART (Chip Gannasi), meister, 212 punkti
*2000: CART (Chip Gannasi), 9. koht, 126 punkti
*2001: Vormel 1 (Williams), 6. koht, 31 punkti
*2002: Vormel 1 (Williams), 3. koht, 50 punkti
*2003: Vormel 1 (Williams), 3. koht, 82 punkti
*2004: Vormel 1 (Williams), 5. koht, 50 punkti
*2005: Vormel 1 (McLaren), 4. koht, 60 punkti

## Meeskonnad
*2001–2004: BMW Williams 
*2005 – 16. juuli 2006 : McLaren

## Isiklikku
Montoya elukoht on Miami (USA). 

Tema pikkus on 168 cm, kaal 73 kg.

Ta on abielus Connie Freydel´iga. Neil on kaks last: poeg Sebastian ja tütar Paulina.

## Välislingid

*Juan Pablo Montoya koduleht (*hispaania ja inglise keeles*)
*
*
David Coulthard

**David Marshall Coulthard** (sündinud 27. märtsil 1971 Šotimaal Twynholmis) on Suurbritannia endine Vormel 1-sõitja.

## Vormel-1 tulemused



Hooaeg
Talli
Koht
GP-d
Punkte
Võite
Esikoha-starte
Kiireimaid ringiaegu


1994
Williams-Renault
8.
8
14
0
0
2


1995
Williams-Renault
3.
17
49
1
5
2


1996
McLaren-Mercedes
7.
16
18
0
0
0


1997
McLaren-Mercedes
3.
17
36
2
0
1


1998
McLaren-Mercedes
3.
16
56
1
3
3


1999
McLaren-Mercedes
4.
16
48
2
0
3


2000
McLaren-Mercedes
3.
17
73
3
2
3


2001
McLaren-Mercedes
2.
17
65
2
2
3


2002
McLaren-Mercedes
5.
17
41
1
0
1


2003
McLaren-Mercedes
7.
16
51
1
0
0


2004
McLaren-Mercedes
10.
18
24
0
0
0

2005
Red Bull-Cosworth
10.
18
17
0
0
0


2006
Red Bull-Ferrari
13.
18
14
0
0
0


2007
Red Bull-Renault
10.
17
14
0
0
0


2008
Red Bull-Renault
12.
7
6
0
0
0


**Kokku**
**15 hooaega**
-
**233**
**527**
**13**
**12**
**18**
 



## Isiklikku
2006. aastal kihlus ta belglanna Karen Minieriga. 2008. aastal sündis neil poeg Dayton. 2021. aastal lõppes tema kooselu Kareniga.

2025. aasta jaanuaris kihlus ta Rootsi modelli Sigrid Silversandiga.

Coulthardil on ülikõrge testosterooni tase.

## Välislingid

* David Coulthardi ametlik koduleht (*inglise keeles*)
* 
*
Takuma Satō

**Takuma Satō** (jaapani keeles 佐藤 琢磨 *Satō Takuma*; sündinud 28. jaanuaril 1977 Tōkyōs) on Jaapani Vormel 1-sõitja. Oma Vormel 1-debüüdi tegi ta 2002. aasta Austraalia GP-l.

## Saavutused
*2002: Vormel 1; 16. koht; 2 punkti
*2004: Vormel 1; 8. koht; 34 punkti
*2005: Vormel 1; 23. koht; 1 punkt
*2006: Vormel 1; 22. koht; 0 punkt
*2007: Vormel 1; 15. koht; 4 punkt

## Välislingid

* Takuma Satō koduleht (*jaapani ja inglise keeles*)
* 
*
Cristiano da Matta

**Cristiano** Monteiro **da Matta** (sündinud 19. septembril 1973 Belo Horizontes) on Brasiilia Vormel 1 võidusõitja.

## Saavutused
*2003: Vormel 1, 13. koht, 10 punkti
*2004: Vormel 1, 17. koht, 3 punkti

## Välislingid

*
*
Olivier Panis

**Olivier Denis Panis** (sündinud 2. septembril 1966 Lyonis) on endine Prantsusmaa võidusõitja.

Nagu enamik sõitjaid, alustas Panis võidusõitjakarjääri kartidel. 1991 võitis ta sarja Vormel 3 ja 1993 sarja Vormel 3000.

Vormel 1 sarjas debüteeris ta 1994 Ligier' meeskonnas. Sel aastal oli tema parim saavutus 2. koht Hockenheimis ja 11. koht hooajal. 1995. aasta parim saavutus oli 2. koht Austraalia Grand Prix'l, kuigi võitjast kaks ringi maas, ja hooaja kokkuvõttes 8. 1996. aasta parim saavutus oli võit Monaco Grand Prix'l, kus lõpetas neli masinat. See oli Ligier' esimene võit pärast 15-aastast vaheaega ja jäigi viimaseks, sest meeskonna ostis üles Alain Prost, kes nimetas meeskonna enda järgi ümber. 1997. aastal pidi Panis vigastuse tõttu üheksa sõitu vahele jätma, ent ülejäänutes sõitis hästi (see oli tema parim hooaeg) ja tuli sellegipoolest üheksandaks.

Järgmised hooajad olid halvemad. 1998. aastal sai Panis ainult 1 punkti, osalt ebakindla masina tõttu, ja temaga uut lepingut ei sõlmitud. 1999 ja 2000 oli ta McLareni testisõitja, 2001 ja 2002 sõitis BARis ning 2003 ja 2004 Toyotas, olles hooaja kokkuvõttes stabiilselt 14. Spordist loobudes oli ta Vormel 1 vanim sõitja. Aastatel 2005 ja 2006 on ta sama võistkonna testisõitja.

## Välislingid

*Artikkel karjäärist loobumise kohta
*Olivier Panis' lehekülg
Gianmaria Bruni

**Gianmaria Bruni** (hüüdnimi **Gimmi**; sündinud 30. mail 1981 Roomas) on Itaalia võidusõitja.

2004. aasta hooajal osales ta Vormel 1 meistrivõistlustel Minardi meeskonnas.

Aastatel 2005–2006 võistles Bruni GP2 sarjas.

Alates 2008 on ta osalenud Le Mansi 24 tunni võidusõidul.

## Välislingid
* 
*
Zsolt Baumgartner

**Zsolt Baumgartner** (sündinud 1. jaanuaril 1981 Debrecenis) on Ungari Vormel 1 sõitja.

## Välislingid

* Zsolt Baumgartneri ametlik koduleht (*ungari ja inglise keeles*)
* 
*
Ricardo Zonta

**Ricardo Zonta** (sündinud 23. märtsil 1976 Curitibas) on Brasiilia vormel-1 sõitja.

## Välislingid

* Ricardo Zonta ametlik koduleht (*inglise keeles*)
* 
*
Giorgio Pantano

**Giorgio Pantano** [dž'ordžo pant'aano] (sündinud 1. veebruaril 1979 Paduas) on Itaalia vormel-1 sõitja.

## Välislingid
* 
*
Luca Badoer

**Luca Badoer** (sündinud 25. jaanuaril 1971 Montebellunas) on Itaalia Vormel 1 sõitja.

## Välislingid
* Luca Badoer'i ametlik koduleht (*itaalia keeles*)
* 
*
Usk

**Usk** on tunne, veendumus või uskumus, et midagi on õige või tegelik. Erinevalt uskumusest
eeldab usk tavaliselt mõne õpetava süsteemi olemasolu (nt mõni religioon, filosoofiline või poliitiline koolkond), millele tahetakse olla lojaalne ka ilma mõistliku seletuseta. Usk teisesse inimesse või asjasse sisaldab samuti lojaalsuse ideed.

**Religioosne usk** vastab eksistentsiaalsete küsimustele ("Mis on minu elu mõte?", "Kas Jumal on olemas?", "Mis juhtub minuga pärast surma?") ja läheb kaugemale empiirilise maailma tõenditest. Religioon on õpetus, mis vastab nendele küsimustele teatud viisil.

Tanahi ja judaismi alus on usk ainujumalasse (monoteism).

## Kristlik usk

Piiblis tähendab usk ustavust Jumalale. Kristluses on usu sisu fikseeritud usutunnistuses.
### Uue Testamendi usukäsitlus

Uues Testamendis sõnale "usk" vastav kreeka sõna  *&pi;ί&sigma;&tau;&iota;&sigmaf;* (*pistis*) tähendab algselt kindlust, usaldust või kindlat veendumust. 

Uue Testamendi järgi on usk usaldus Jumala ilmutusse, lootus Jumala tõotustesse, mis ta Pühakirjas on andnud. Uue Testamendi autorid eeldavad, et nende arusaam usust põhineb Vanal Testamendil.

#### Johannese usukäsitlus

Peale selle võrdsustab Uus Testament usku Jumalasse usuga Jeesusesse. Seda rõhutab eriti Johannese evangeelium, milles Jeesus ütleb: *[[Jumal-Isa|Isa]] ei mõista kellegi üle kohut, vaid on andnud kohtumõistmise täiesti [[Jumal-Poeg|Poja]] kätte, et kõik austaksid Poega, nõnda nagu nad austavad Isa. Kes ei austa Poega, see ei austa ka Isa, kes on tema läkitanud.* (5:22, 23). Küsimuse peale *"Mida me peame ette võtma, et teha Jumala tegusid?"* vastab Jeesus Johannese evangeeliumis: *"See ongi Jumala tegu, et te usute temasse, kelle ta on läkitanud."*  (6:28,29)

#### Pauluse usukäsitlus

Usu tähtsuses seoses lepinguga, mis Jumalaga on sõlmitud, ütleb Kiri heebrealastele: *Usk on loodetava tõelisus, nähtamatute asjade tõendus.* (11:1) Sõna *&pi;ί&sigma;&tau;&iota;&sigmaf;* on tõlgitud kui "usk", on tavaline antiikaegsetel papüürusele kirjutatud äridokumentidel. Selle sõnaga peetakse silmas, et tagatised vahetatakse, mis tagavad, et lepingus kirjeldatav omand antakse üle. Edasi illustreerib Kiri heebrealastele (11:6) usu tähendust ja praktilist tähtsust: *Aga ilma usuta on võimatu olla* Jumalale *meelepärane, sest kes tuleb Jumala juurde, peab uskuma, et tema on olemas ja et ta annab palga neile, kes teda otsivad*.

## Vaata ka
*müüt 
*ustavus 
*usaldus 
*uskumus 
*kindlus
*uskumine
*usutavus
*religioon
*usund
*uskkond
*ebausk
*lahkusk
*usupuhastus
*ususõda
*usuteadus
*arvamus

## Viited

## Välislingid

* Lea Altnurme: eestlased usulises pöördes, postimees.ee, 20. märts 2011
* Usk - eesti keelde tõlgitud katekismusest
Martin Luther King

**Martin Luther King** (sündinud Michael King, USA-s tavaliselt Dr. **Martin Luther King, Jr.**; 15. jaanuar 1929 – 4. aprill 1968) oli USA vaimulik ja mustanahaliste inimõiguste eest võitleva liikumise juht. 

Oli aastast 1954 Montgomery baptistikoguduse pastor, asutas 1957 Lõuna Kristliku Juhtkonna Konverentsi ning alustas üleameerikalist võitlust rassilise segregatsiooni lõpetamiseks.

Organiseeris 1963 kuulsa marsi Washingtoni, kus esines 200 000 kuulaja ees. Tema avalikest esinemistest on kõige tuntum lõik, mis algas sõnadega "*I have a dream…*" ("Mul on üks unistus"). 

Langes 4. aprillil 1968 Memphises (Tennessee) valge rassisti James Earl Ray atentaadi ohvriks.

Sai 1964. aastal Nobeli rahuauhinna.

## Välislingid

* www.martinlutherking.org
* Martin Luther King kui kommunist
* Martin Luther King kui amoraalne inimene 
* Müüdid Martin Luther Kingist
* Senaator Jesse Helmsi ettekanne 3. oktoobril 1983 Martin Luther Kingist
Jordani Läänekallas

**Jordani Läänekallas** ehk **Läänekallas** ehk **Jordani jõe Läänekallas** (Iisraelis nimetatakse seda **Juudamaaks ja Samaariaks**) on üks kahest Palestiina lahusasuvast osast (teine on Gaza tsoon). Piirneb läänes Iisraeli ja idas Jordaaniaga. Viimasest lahutavad teda Jordani jõgi ja Surnumeri.

Osa Läänekalda alasid kuulub Palestiina omavalitsuse administratsiooni alla. 

Jordani Läänekaldal asub Palestiina omavalitsuse halduskeskus Rām Allāh.

## Vaata ka
*Idakallas
Kunstiteadus

**Kunstiteadus** on humanitaarteadus, mis tegeleb kunstiteoste ning nende tausta uurimise, kirjeldamise ja hindamisega.

Kunstiteaduse "aladistsipliinid" on kunstiajalugu (mida iseloomustab ajalooteaduse meetodite kasutamine), kunstiteooria (mis tegeleb kunsti kui nähtuse üldiste küsimustega) ja kunstikriitika (mis üritab hinnata kunstiteoste kunstilist väärtust).

Kunstiteadus on tihedalt seotud ja omab ühisosa selliste teadustega, nagu semiootika, (kunsti- või loovuse) psühholoogia, (kunsti)sotsioloogia, meediauuringud, esteetika jpt.

## Vaata ka
* kunstiteadlaste loend
* kunstiajalugu
Kersti Markus

**Kersti Markus** (sündinud 27. aprillil 1962) on eesti kunstiajaloolane.

## Elulugu
Ta lõpetas Tallinna 2. Keskkooli 1980. aastal ja Tartu Ülikooli ajaloo erialal 1985. aastal ning omandas 2000. aastal Stockholmi Ülikoolis doktorikraadi tööga "Från Gotland till Estland. Kyrkokonst och politik under 1200-talet".

Markus oli aastatel 1985–1992 ajaloo instituudi nooremteadur, 1993–1999 Stockholmi Ülikoolis doktorantuuris, 2000–2015 ajaloo instituudi vanemteadur,  2003–2015 kunstiajaloo osakonna juhataja, 2004–2007 Tallinna Ülikooli (TLÜ) kunstide instituudis professor, 2007–2015 ajaloo instituudis professor, on alates 2015. aastast TLÜ humanitaarteaduste instituudi professor.

Markus on uurinud põhiliselt Eesti keskaegsete kirikute arhitektuuri ja sisustust, teda huvitavad visuaalsete allikate kasutamisvõimalused Skandinaavia ja Läänemere regiooni varasema ajaloo kirjutamisel, ta tegeleb ikonograafia ja kunstitööde tajumise probleemidega ning uurib võimu visualiseerimist erinevatel ajalooperioodidel. Ta on töötanud keskajauurijana ja kunstiajaloo õppejõuna, õpetanud antiik-, kesk- ja uusaja kunsti ning kultuuri, põhjamaade visuaalkultuuri ja ajalugu ning visuaalset ajalugu.

## Tunnustus
*2000 – Ervin Pütsepa preemia (monograafia "Fran Gotland till Estland" – "Gotlandilt Eestisse")
*2005 – Villem Raami preemia
*2011 – Tallinna Ülikooli teenetemärk
*2024 – Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu aastapreemia (Eesti kunsti ajaloo I köite koostamine ja toimetamine)

## Publikatsioone
*1992 Eine Kreuzigungsgruppe in Estland und ihre Stilprobleme. (Üks ristimisgrupp Eestis ja selle stiiliprobleemid) – *[[Wiener Jahrbuch für Kunstgeschichte]]* XLV.   
*1999 *Från Gotland till Estland : kyrkokonst och politik under 1200-talet* (*Gotlandilt Eestini: kirikukunst ja poliitika 13. sajandil*), Tallinn (doktoritöö Stockholmi Ülikoolis, kaitstud 2000)
*2002 *Raplamaa kirikud*, Tallinn 
*2002 Eesti keskaja kunsti uurimisest. – *Eesti kunstiteadus ja -kriitika 20. sajandil*, Tallinn
*2003 Kaasautorid Tiina-Mall Kreem, Anu Mänd. *Kaarma kirik*, Tallinn
*2006,  Keskaegsed maavaldused - uus allikas arhitektuuriuurijale, Acta Historica Tallinnensia 2006, 10, 3–19
*2009, Misjonär või mõisnik? Tsistertslaste roll 13. sajandi Eestis, Acta Historica Tallinnensia, 2009, 14, 3–30
*2011, Kaire Tooming, Kersti Markus. Hiliskeskaegsest Niguliste kirikust hingepalvete ja eneseeksponeerimise peeglis, Acta Historica Tallinnensia, 2011, 16, 31-66

## Viited

## Välislingid
*
Eesti usuliste ühenduste loend

## Kristlikud kirikud

### Roomakatoliku kirik

*Rooma-Katoliku Kiriku Apostellik Administratuur Eestis; kogudusi 7 
**Rooma-Katoliku Kiriku ordud Eestis:
***Dominikaani Vendade Ordu Eestis
***Halastuse Misjonäride Ordu Eestis
***Pühima Neitsi Maarja Pärispatuta Saamise Õdede Kongregatioon Püha Assiisi Franciscuse Kolmandast Ordust
***Pühima Päästja Püha Birgitta Ordu Eestis

### Õigeusu ja vanad idakirikud

*Armeenia Apostliku Kiriku Eesti Püha Gregoriuse Kogudus
*Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik (EAÕK); 59
*Eesti Õigeusu Kirik; 32
**Tallinna Neeva Aleksandri Stavropigiaalne Kogudus
**Pühtitsa Jumalaema Uinumise Stavropigiaalne Naisklooster
*Eesti Vanausuliste Koguduste Liit; 11
*Ukraina Kreeka-Katoliku Kiriku Tallinna Kogudus

### Protestandid

*Eesti Evangeelne Luterlik Kirik (EELK); 165
*Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liit (EEKB); 84 
*Seitsmenda Päeva Adventistide Eesti Liit; 19
*Eesti Metodisti Kirik; 26
*Eesti Kristlik Nelipühi Kirik (EKNK); 37
*Eesti Karismaatiline Episkopaalkirik; 4
*Eesti Karismaatiline Osaduskirik; 1
*Eesti Kristlike Vabakoguduste Liit; 7
*Eesti Evangeeliumi Kristlaste Nelipühilaste Koguduste Liit; 3
*Eesti Täisevangeelne Kirik; 5
*Eesti Evangeelsete ja Vabakoguduste Liit; 7
*Kristlaste Osaduse Kirik
*Uusapostlik Kirik Eestis; 11

### Taastusliikumised

*Eesti Jehoova Tunnistajate Koguduste Liit; 10
*Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kiriku Eesti Kogudus; 5

## Mittekristlikud religioossed ühendused

*Taarausuliste ja Maausuliste Maavalla Koda
*Eesti Juudiusu Kogudus
*Tallinna Progressiivne Juudi Kogudus
*Eesti Islami Kogudus 
*Eesti Muhameedlaste Sunniitide Kogudus
*Eesti Budistlik Kogudus “Drikung Kagyu Ratna Shri Keskus”
*Tiibeti Budismi Nyingma Eesti Kogudus

## Välislingid
* Kristlikud ja mittekristlikud usuühendused Eestis 1990. aastatel, Jaanus Plaat
* Siseministeeriumi usuasjade osakond
Berat

**Berat** on linn Lõuna-Albaanias. See on Berati maakonna ja Berati ringkonna halduskeskus.

Berat on üle 2000 aasta vana ning on üks Albaania vanimaid linnu.

Berati hüütakse "tuhande akna linnaks" paljude akende järgi  mäenõlvale  ehitatud majadel.

Beratis on sündinud näitleja ja modell Elona Bojaxhi.

Beratist on leitud kaks kreekakeelset purpurkäsikirja Codex Beratinus ja Beratinus 2, mis on kirikulooliselt olulised allikad ja mis tänapäeval asuvad Tiranas riigiarhiivis.

## Viited

## Välislingid
Seim (Läti)

**Seim** (läti keeles *Saeima*) on Läti parlament. Liivimaa rüütelkonna hoones töötav parlament on 100-liikmeline ja ühekojaline.

See valitakse võrdeliste valimiste põhimõttel 4 aastaks oktoobri esimesel laupäeval. Seimi esimesed 6 koosseisu (kuni 1998. aastani) valiti 3 aastaks. Valimisringkondi on viis: Kurzeme, Latgale, Riia, Zemgale ja Vidzeme.

Seimi 1. koosseis valiti 1922. aastal. 15. mail 1934 korraldas Kārlis Ulmanis riigipöörde ja saatis seimi 4. koosseisu laiali. Edaspidi valitses ta ilma parlamendita. 1940 valiti niinimetatud Rahva Seim, kuhu lubati kandideerida ainult nõukogudemeelse Töörahva bloki kandidaatidel. Esimene sõjajärgne seimi koosseis valiti 1992. aastal.

Lätis kehtib 5 protsendi valimiskünnis. Maailmasõdadevahelisel ajal valimiskünnist ei olnud, esimestel sõjajärgsetel valimistel oli selleks 4%.

Läti president saab erakorralised valimised esile kutsuda. 28. mail 2011 teatas president Valdis Zatlers, et algatab seimi laialisaatmise. Juulis kiitis rahvahääletus parlamendi laialisaatmise heaks. Uus koosseis valiti 17. septembril 2011.

Praegune seimi koosseis on 13. ja see astus ametisse 6. novembril 2018.

Seimi esimees on alates 20. septembrist 2023 Daiga Mieriņa. Enne teda olid selles ametis 2010–2014 Solvita Āboltiņa, 2014-2022 Ināra Mūrniece ja 2022–2023 Edvards Smiltēns.


LR Saeimas plāksne.jpg|Seimi tunnus, Läti vapp
Flickr - Saeima - 4.maijs Saeimā (6).jpg|Liivimaa rüütelkonna hoone


## Vaata ka
*2002. aasta Läti parlamendivalimised
*2006. aasta Läti parlamendivalimised
*2010. aasta Läti parlamendivalimised
*2011. aasta Läti parlamendivalimised
*2014. aasta Läti parlamendivalimised
*2018. aasta Läti parlamendivalimised
*2022. aasta Läti parlamendivalimised

## Välislingid

*Latvijas Republikas Saeima
* Hendrik Vosman. "Läti president esitas seimile ultimaatumi" Postimees, 15. jaanuar 2009
2004. aasta suveolümpiamängude olümpiatuli

**2004. aasta suveolümpiamängude olümpiatuli** oli 2004. aasta suveolümpiamängude olümpiatuli.

## Tulesüütamise tseremoonia
Ateena olümpiamängude tuli süüdati 25. märtsil 2004, 1896. aasta suveolümpiamängude avapäeva aastapäeval. Tseremoonia toimus ilma viperusteta. Ülempreestrinna Thalia Prokopiou andis peegli abil päikesekiirtest süüdatud tõrviku üle esimesele kandjale, Kreeka odaviskemeistrile Kostas Gatzioudisele. 

Tseremooniast võtsid osa mängude peakorraldaja Gianna Angelopoulos ja Kreeka peaminister Kóstas Karamanlís. 

## Tule teekond Kreekas
Kreekas kandsid olümpiatuld teiste seas Monaco prints Albert, teivashüppe olümpiavõitja Sergei Bubka ning Hispaania veepallimängija Manuel Estiarte, kes osales kuutel olümpiamängudel.

Olümpiatule jõudmisel Ateenasse 1. aprillil rakendati enneolematuid julgeolekumeetmeid, muu hulgas 1500 politseinikku. Marmorstaadioni ümbrus oli liikluseks suletud. Staadionil süüdati olümpiatule tõrvikust altar. Tugev tuulepuhang kustutas tõrvikus tule, nii et see tuli uuesti süüdata.   

## Tule teekond maailmas
Kreekast jõudis tuli välja 4. juunil ning rändas 35 päevaga läbi 27 riigi, jõudes esimest korda ka Aafrikasse, Indiasse ja Lõuna-Ameerikasse. Selle teekonna alguses oli esimene tulekandja Austraalia jooksja Cathy Freeman, kes süütas 2000. aasta suveolümpiamängude tule. Muu hulgas läbis tõrvik kõik eelmised suveolümpiamängude linnad ning muid rahvusvaheliselt tähtsaid linnu: Sydney, Melbourne'i, Tōkyō, Seouli, Pekingi, New Delhi, Kairo, Kaplinna, Rio de Janeiro, México, Los Angelese, Saint Louise, Atlanta, New Yorgi, Montréali, Antwerpeni, Brüsseli, Amsterdami, Genfi, Lausannei, Pariisi, Londoni, Barcelona, Rooma, Müncheni, Berliini, Stockholmi, Helsingi, Moskva, Kiievi, İstanbuli, Sofia ja Nikosia. ROK-i nõudel lisati 2012. aasta suveolümpiamängude olümpialinnakandidaadid Havanna, Leipzig ja Madrid. 

Riigist riiki transporditi tuld spetsiaalse Zeusi-nimelise lennuki (Boeing 747) pardal.

26. juunil oli olümpiatuli Wimbledonis, kus peeti parajasti Wimbledoni turniiri, ja alustas kesktenniseväljakult 48 km pikkust teekonda Londonis. Tulekandjate seas oli ka viiekordne olümpiavõitja, sõudja Steve Redgrave. Tuli jõudis Towerisse, Saint Pauli katedraali ja London Eye juurde ning Trafalgar Square'ile. Õhtul olid kesklinnas pidustused. Olümpiatuli oli Londonis esimest korda pärast 1948. aasta suveolümpiamänge.

Olümpiatule ümbermaailmareis lõppes 8. juulil Küprosel, kust see viidi tagasi Kreekasse.

## Tule jõudmine Ateenasse
8. augustil kandis olümpiatuld teiste seas Kreeka jalgpallikoondise sakslasest peatreener Otto Rehhagel. 11. augustil jõudis olümpiatuli Ateena lähistele ning 12. augustil viis 1996. aasta suveolümpiamängudel Atlantas kõrgushüppes hõbemedali võitnud Niki Bakoyiannis selle akropoli. Viimasel teeloleku päeval, 13. augustil, kandsid seda teiste seas modell Naomi Campbell (300 meetrit), kergejõustiklane Carl Lewis ja Jean-Michel Cousteau.

Tule süütas mängude avatseremoonial purjetaja Nikólaos Kaklamanákis.
Geomantia

**Geomantia** (vanakreeka sõnadest *gē* 'maa' ja *manteia* 'ennustus'; araabia *‛ilm al-raml*, 'liiva teadus') on ennustamise meetod, mille puhul tõlgendatakse maapinnale tehtud märke või maha visatud esemete, näiteks müntide või liiva, asendeid. 19. sajandil hakkasid kristlastest misjonärid geomantia nime kasutama ka Hiina ruumikorraldus- ja sellega seotud ennustamismeetodi *[[feng shui]]* kohta.

Enim levinud ennustusgeomantia vorm seisneb juhuslike tulemustega seotud ennustamisprotsessis saadavate 16 figuuri tõlgendamises. See sisaldab nende analüüsi ja on sageli saadetud ka astroloogiliste tõlgendustega.

Süsteem pärineb Aafrikast, kus see on tuntud *sikidy* süsteemi nime all ja kust selle araablased üle võtsid. Keskajal Euroopasse jõudnuna hakkas see seal levima ja muutus populaarseks. Raamatuid ja traktaate geomantia kohta avaldati kuni 17. sajandini, ajani kui peamised okultsed traditsioonid kaotasid valgustusaja lähenedes oma populaarsuse. John Michael Greeri ja teiste praktiseerijate tööde tõttu on alates 20. sajandi lõpust huvi geomantia varjatud peavoolu okultsete õpetuste ja praktikate vastu hakanud taastuma.

## Geomantilised figuurid

Geomantilistest figuuridest märgid on neljapositsioonilised. Gualaadsete märkide igal positsioonil on üks kahest võimalikust elemendist. Kokku teeb see nende koguarvuks 16 (24).

"Muutuste raamatu" peamine lisa "Xici Zhuan" (I 2., 12.) toob välja sedalaadsete märgiliste formaalsete süsteemide omandamise käigu. Esmalt on omandamise käigus ülekaalus suuliselt ja kirjalikult edastatav traditsioon. Seejärel langeb rõhuasetus prognoosimise printsiipidega saadetud mantilisele ennustamisele. Hakates ära tundma ja nägema märkidele vastavaid struktuure elus, saab olulisemaks juba oma tegevuste ja käitumiste kujundamisega seotu (strateegia, taktika ja strategeemid). Lõpuks juhindutakse märkidest kui kujundeist, ühisvormidest ja protsesside modelleerimise vahenditest juba loomingus.

## Viited

## Kirjandus
*Henry Cornelius Agrippa. *Of Geomancy*, 1655 (inglise keeles).
*Patrick MacManaway. *Nõiapendli tervistav jõud: isiksuse arendamine ja tervisliku heaolu saavutamine maaenergia tunnetamise kaudu*, Tallinn 2001, tõlkinud Kristin Kuutma.
*Tõnis Vint. Pealkiri Reval Tallinn. Üks linn, kaks saatust. – Ehituskunst, nr 22/23, 1998.
*Tõnis Vint. Nägemusi taevasest Tallinnast. Intervjueerinud Peeter Liiv. – Päikesetuul, nr 2, 2001.
*Tõnis Vint. Suur Draakon - "Nord-East Express". – Ehituskunst, nr 31/32, 2001/2002.
*Tõnis Vint. Algimpulsid. – Ehituskunst, nr 33/34, 2002.
*Tõnis Vint. Millest lähtuda, kui kahtled? Milleks arhitektile I Ching? – Ehituskunst, nr 33/34, 2002.
*Tõnis Vint. Suured peegelduvad väljad. – Ehituskunst, nr 33/34, 2002.
*Leonhard Lapin. Tõnis Vint ja tema ajatus. – Ehituskunst, nr 33/34, 2002.

## Välislingid
* Medieval Geomancy, Elizabeth Bennet's web site
* Collegium Geomanticum, John Michael Greer's web site
* Ron Eglash's web site (Ethnomathematician)
* Wim van Binsbergen's web site (African studies professor)
* Astrological Geomancy at Renaissance Astrology
Püromantia

**Püromantia** (kreeka sõnadest *pyr* 'tuli' ja *manteia* 'ennustus') on ennustamise meetod, mille puhul  tuleviku ennustamiseks jälgitakse leekide kuju ja liikumist ning nende poolt tekitatud varje.
Okultism

**Okultism** (ladinakeelsest sõnast *occultus* 'peidetud') on salajaste praktikatega seotud õpetused. Okultism on ka peidetud teadmised looduse ja inimpsüühika üleloomulike jõudude kohta.

## Vaata ka
*Esoteerika
*Kabala
*Müstika
Kartomantia

**Kartomantia** ehk **kaardipanemine** ehk **kaardipanek** ehk **kaartidelt ennustamine** on ennustamise meetod, mille puhul kasutatakse mitmesuguseid kaarte. 

Kui 14. sajandil tulid Itaalias kasutusele  mängukaardid, hakati neid ka ennustamiseks kasutama. Spetsiaalselt ennustamiseks mõeldud kaartidest on kõige tuntumad tarokaardid. 

Ennustamine toimub enamasti kaartide juhusliku väljatuleku ja paigutuse teel ning selle tõlgendamisel. Tihti lastakse inimestel, kellele ennustatakse, selles teatud määral osaleda.

## Vaata ka
* Taro

## Kirjandus
**Uus ja õige käewaataja ning kaarditark: kokkuseatud kuulsate Egiptuse ja Babiloonia tarkade ning Italia mustlaste ettekuulutajate seleduste järele*, Tallinn 1922.  
*Margo de Vesberg. *Kaardipanemise õpetus*, Tartu 1926.
*Rene Eynacq. *Täielik kaardipanemise õpetus: uus meetod iseõppijatele: Lenomard'i, Etteilla' ja teiste meetodid*, Tallinn 1930, 1991. 
*V. Maya. *Ruutu, risti, ärtu, poti, pilt...: ennustamine mängukaartidega*,  Tallinn 1994.  
*V. Maya. *Oli... on... tuleb... : 19 moodust ennustamiseks mängukaartidega*, Paide 1995.
* A. T. Mann. *Taro*, Tallinn 1997, tõlkinud Krista Kaasik.
*V. Maya (koostaja). *Ülempreestrinna saladus: taro ennustamiskunst*, Tallinn 1997, 2003. 
*Rene Eynacq. *Täielik kaardipanemise õpetus: igaüks võib ennustada endale ja teistele*, Tallinn 1998. 
*Marlies Burghardt. *Taro ja elupuu*, Tartu 1999, tõlkinud Teresa Ristik.
*Francis X. King. *Ennustamine: entsüklopeediline teatmeteos*, Tallinn 1999, tõlkinud Kaaren Kaer.  
*R. Ramlov (koostaja). *Tarot – aken inimhinge saladustesse*, Tallinn 2000.
*Richard Webster. *Saatuse kaardimäng algajaile*, Tallinn 2003, tõlkinud Liina Pukk.  
*V. Maya (koostaja). *Egiptuse taro. Pühendumine vanas Egiptuses*, Tallinn 2003.
*V. Maya (koostaja). *Marie Lenormand'i ennustamiskaardid*, Tallinn 2003.
*Kala Pajeon ja Ketz Pajeon. *Maagiliste talismanide õpiraamat*, Tallinn 2004, tõlkinud Helje Heinoja.  

## Välislingid
*Šamaan paotab ust vaimude maailma (Tiit Teras)
* Divination decks /en
Hiromantia

**Hiromantia** on käejoonte järgi ennustamine. 

Hiromantia ennustab inimese iseloomu ja tulevikku, tõlgendades tema peopesas olevaid jooni. Sel viisil ennustajat nimetatakse hiromandiks.

## Vaata ka
* pedomantia