open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Unistuste agentuur

**"Unistuste agentuur"** on Eesti telesari.

"Unistuste agentuuri" näitas TV3 kahel hooajal. Esimene osa oli eetris 5. oktoobril 2010.

Sarja lavastaja on Liina Paakspuu ja stsenarist Raoul Suvi.

## Osatäitjad ja tegelaskujud
* Harriet Toompere – Anne Kõrvits
* Külli Reinumägi – Kristi, Anne sõbranna, juuksur
* Lauri Kaldoja – Artur, Kristi administraator juuksuris
* Andrus Vaarik – Ilmar Kask, Anne ülemus
* Ester Pajusoo – Silvia, Anne ema
* Eliise Paula Roosa – Carmen, Anne tütar
* Ivo Uukkivi – Toivo, Anne eksabikaasa
* Agnes Aaliste – Reelika, Toivo uus pruut
*Tambet Tuisk – Tanel, fotograaf
* Ago Soots – Roland, Taneli pime assistent
* Piret Kalda – Pille, agentuuri töötaja
* Maarja Mitt – Mari, agentuuri töötaja
*Anneli Rahkema – Kaarin, agentuuritöötaja
* Mikk Saar – Kristjan, rokkstaar
* Grete Sõlg – Gerly, Kaarini õde, agentuuri sekretär 
* Tuuli Maasikas – Madli, Gerly ja Carmeni sõbranna

;Kõrvalosad
---ESIMENE HOOAEG---
*Natali Lohk – Unistuste agentuuri sekretär
*Peeter Jakobi – Richard Saarepea, klient pulmadeks
*Marika Barabanštšikova – Barbara, Richard Saarepea pruut
*Tarmo Toomepuu – mängude poe juhataja
*Kairi Kivirähk – Rebecca, klient 18. sünnipäevaks
*Birgit Kool – Kaili, Rebecca sõbranna
*Meelis Pai – Rebecca isa
*Marje Metsur – Maimu, Toivo ema
*Mihkel Soom – Peeter Pouer, Kristjani manager
*Indrek Taalmaa – Carlos, Pille peika, investor
*Rauno Stein – Ahti, Carmeni ratastoolis sõber
*Andres Taim – ratastoolis poisi isa
*Joosep Uus – Antonio, varas poes
*Päär Pärenson – pätt, kanepi müüa
*Anti Reinthal – politseinik
*Margus Grosnõi – Mati, karaoke staar,
*Kaia Skoblov – neiu Mati juures
*Kaire Nurk – neiu 2 Mati juures
*Terje Kolberg-Pennie – Matilda, staar Mati ema, klient matusteks
*Rain Kelk – notar
*Heiti Tulve – Jaanika, Taneli sõbratar
*Tõnis Niinemets – raamatumüüja
*Epp Eespäev – Marge Kask, Ilmari eksabikaasa
*Erki Laur – Grüber, patulaagri vaimne juht
*Margus Prangel – Anton, ilukirurg
*Karl Bussov – Carl, Antoni poeg
*Sirli Harma – Silvia sõbranna Tartus
---TEINE HOOAEG---
*Bert Raudsep – politseiuurija
*Ithaka Maria – staar, vabatahtlik agentuuris
*Garmen Tabor – Malle, perefirmas kondiiter ja müüa
*Silja Seidla – Helga, Malle tütar
*Piret Järvis – proovitööna Silvia intervjueeritav
*Indrek Ditmann – Jukka-Pekka, Toivo äripartner Soomes
*Tõnu Aav – Maido, erakonna esimees
*Terje Pennie – meedium, selgeltnägija
*Hardi Kalder – Romeo, Julia peig, kliendid Romeo ja Julia rituaalis
*Getter Jaani – Julia, Romeo pruut, surev vähihaige
*Tanja Mihhailova – toateenindaja
*Mart Müürisepp – Boulangerie' müüja

## Artiklid
* "Unistuste agentuur" hakkab unelmaid täitma nädala pärast. NaisteMaailm, 28. september 2010
* "Unistuste agentuur” – midagi naistele. Maaleht, 30. september 2010

## Välislingid
* Seriaali "Unistuste agentuur" järelvaatamine TV3 arhiivis
* Unistuste Agentuur. Facebook
Kindralkortermeister

**Kindralkortermeister** on kõrgema sõjalise juhtkonna hulka kuulunud staabiohvitseri sõjaväeline ametikoht, kelle ülesanne oli sõjaväeüksuste staapides  (staabiülem).

Kindralkortermeistri ametikoht loodi Lääne-Euroopas 16.–17. sajandil.

## Venemaa keisririigis
Vene sõjaväes asutati kindralkortermeistri (vene keeles *генерал-квартирмейстер*) ametikoht Preisimaa ja Prantsusmaa sõjaväekorralduse eeskujul tsaar Peeter I korraldusel 1701. aastal, kui sõjavägede ülemjuhataja abina ning esimese Venemaa armee kindralkortermeistrina asus ametisse vürst А. Šahhovskoi.

Venemaa sõjaväes määrati kindralkortermeister ainult sõjaolukorras, kuid alates 18. sajandi lõpust sai sellest alaline ametikoht.

Kindralkortermeistri ülesanded olid algselt väekoondise kavandatava tegutsemispiirkonnaga tutvumine, vägede majutuse ja liikumise ning hospidalide organiseerimine ning piirkondade kaartide ettevalmistamine, kindlustuste ehitamine ja tagala kindlustamine. Hiljem lisandus kindralkortermeistri ülesannetele ka veel luure juhendamine, sildade ehitamine ning toimunud lahingutegevuse kohta ülestähenduste tegemine.
### Venemaa kindralkortermeistreid
*Karl Wilhelm von Toll, 1812. aasta Isamaasõjas, Mihhail Kutuzovi kortermeister ja 1813 Michael Andreas Barclay de Tolly kortermeister
*Nikolai Duhhonin, Esimeses maailmasõjas Venemaa keiserliku armee STAVKA kindralkortermeister
*Mihhail Diterichs, Venemaa armee kindralkortermeister (1917)

## Mujal
*Erich Ludendorff, Esimeses maailmasõjas Reichwehri Kindralstaabi kindralkortermeister
Bolšakovo (Kaliningradi oblast)

**Bolšakovo** on alevik Venemaal Kaliningradi oblastis Slavski rajoonis. 

Kuni 1938. aastani kandis saksakeelset nime **Groß Skaisgirren** (poola keeles *Skajzgiry*, leedu keeles *Didieji Skaisgiriai*). Aastatel 1938–1946 oli saksakeelseks nimeks *Kreuzingen*.
Georg Frithjof Slöör

**Georg Frithjof Slöör** (23. juuli 1874 Serepetta, Ingerimaa – 8. oktoober 1934 Pälkjärvi, Soome) oli Eesti ja soome vaimulik.

Slöör sündis Ingerimaal Serepettas (ka Žerebjatka) luterliku pastori pojana. Ta õppis aastatel 1884–1893 Peterburi Püha Anna koolis. Aastatel 1893–1898 (grad. stud.) õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Korporatsioon Neobaltia liige.

Oli prooviaastal Peterburi (soome) Maria kiriku koguduses. Ordineeriti 14. novembril 1899 Peterburis kirikuõpetajaks.

Oli aastatel 1899–1905 Peterburi Maria koguduse adjunktõpetaja ja kooli usuõpetaja. Aastatel 1905–1912 oli ta Alt-Schwedendorfi (Gammalsvenskby) koguduse (Hersoni kubermang) õpetaja (hooldades aastal 1911 ka Nikolajevi ja Kronau kogudust), Peterburi konsistooriumiringkonna Lõuna-Venemaa 2. praostkonnas. Oli aastatel 1912–1919 Moloskovitsa (Ingerimaa) koguduse õpetaja. 

Aastatel 1919–1929 oli ta Narva-Jõesuu Niguliste koguduse õpetaja, teenides vikaarina Narva soome-rootsi Püha Mihkli kogudust. Aastatel 1920–1929 oli ta õpetajaks kõrgemas rahvakoolis. Aastatel 1921–1929 oli Slöör ka Soome esimeseks asekonsuliks Narvas.

Asus aastal 1929 Soome. Oli aastatel 1929–1930 abiõpetaja Polvijärvi (Põhja-Karjala maakonnas Ida-Soome läänis) koguduses. Aastatel 1930–1931 oli ta adjunktõpetaja Kontiolahti (Põhja-Karjala maakonnas Ida-Soome läänis) koguduses, aastatel 1931–1933 kaplan Kaavis (asub Põhja-Savo maakonnas Ida-Soome läänis), aastatel 1933–1934 oli ta Pälkjärvi (asub praegu Sortavala rajoonis Karjala Vabariigis Venemaal) koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Fredrik Gottlieb Slöör oli Serepetta koguduse õpetaja.

## Viited

## Kirjandus
*Album der Landsleute der Neobaltia 1879-1904. Jurjew 1908. Nr 163 (15657), lk 122–123.
Põhja Pojad

**Põhja Pojad** (soome keeles *Pohjan Pojat*) oli Soome vabatahtlikest moodustatud rügement Eesti Vabadussõjas. 

Värbamine algas Soomes 1918. aasta novembris, mil Soome riigihoidja Pehr Evind Svinhufvud otsustas Eestit majanduslikult ja sõjaliselt toetada. Moodustati üksikpataljon major Martin Ekströmi ja rügement "Põhja Pojad" eesti soost Soome kodusõja kangelase kolonelleitnant Hans Kalmi juhtimisel.

Ekströmi pataljon (5 kompaniid, kokku 1154 meest) jõudis Tallinna 30. detsembril 1918, "Põhja Pojad" (2 pataljoni, suurtükiväedivisjon ja muud väeosad, kokku 3014 meest) 26. jaanuaril 1919. 

Ekströmi pataljon sõdis Viru rindel, "Põhja Pojad" lõunarindel. 

Soome vabatahtlike üldjuht oli 1919. aasta 25. jaanuarist kuni märtsi alguseni kindral Martin Wetzer.

 
## Mälestuse jäädvustamine
* 1999. aastal taasavati Valga Jaani kiriku seinal Vabadussõjas Eesti eest sõdinud Põhja Poegade rügemendi soomekeelne mälestusplaat, mille kommunistid Nõukogude okupatsiooni ajal olid hävitanud.
* Ka Tõllistes on mälestusmärk Põhja Poegade rügemendile.

## Hans Kalmu üleskutse
Katkend Hans Kalmu Soomes avaldatud värbamisüleskutsest: *„Mehed! Taas on vaenlane ründamas! Inimkond ja õigus on ohus! Sel korral ei ründa vaenlane [[Päijänne]] rannikule, aga on sellele vaatamata sama ohtlik. Seesama vaenlane, keda me üheskoos võitsime eelmisel talvel, ähvardab nüüd hukutada [[Eesti]] vennasrahva, minu kodumaa. Võidu mõju ulatub [[Soome]]ni välja, kui see nõnda jätkub. Eelmisel talvel oli mul õnn võidelda teiega koos teie sünnimaa, minu hõimurahva eest. Küsin teilt: kas tahate nüüd võidelda minu sünnimaa, teie hõimurahva eest, kes on nüüd hädaohus?”*

## Vaata ka
*Eesti Abistamise Peatoimkond

## Viited

## Kirjandus

### Soome keeles
*Hans Kalm, *Kalmin pataljoona Suomen vapaussodassa*, Helsinki: Ahjo, 1919
*Johan Emil Sainio, *Pohjan pojat Virossa: kuvauksia suomalaisten osanotosta Viron vapaustaisteluun*, Otava 1919, (2. trükk: Helsinki, 2012). 
*Hans Kalm, *Pohjan poikain retki*, Porvoo: WSOY, 1921
**Pohjan poikien retkestä 80 vuotta*. Koostaja Jussi Niinistö. Pro Estonia, 0785-8078, (1999) nr. 1, lk. 4-6
### Eesti keeles
*"Mälestustahvel Põhja poegadele", Päevaleht nr. 225, 20. august 1931, lk 6.
*"Vabadusmonument. II, Soome abiväed Eesti Vabadussõjas". Toimetaja Oskar Kurvits. Tallinnas: Vabadussõja Mälestamise Komitee, 1936.
*Johan Emil Sainio, "Põhja Pojad Eestis: mälestusi soomlaste osalemisest Eesti Vabadussõjas". Viljandi: Viljandimaa Muinsuskaitse Ühendus, 2003.
*Hans Kalm, "Põhja Poegade retk", Viljandi: Viljandi Muuseum, 2008.

## Välislingid
*Põhja Poegade roll Eesti ajaloos vajab suuremat väärtustamist (Postimees 2008)

## Galerii

 
Battle of Paju 3.jpg|Mälestusmärk Põhja Poegade rügemendile Paju mõisa juures.
Mälestustahvel 1700 ja 1919 Narva lahingutes võidelnud soomlastele 2.jpg|Mälestustahvel 1919. a. Narva lahingus võidelnud Soome vabatahtlikele Narva linnuse hoovis 
Põhja Poegade retk (2008).jpg|Hans Kalm, "Põhja Poegade retk", kaanepilt (2008)
Voldemar Tuisk

**Voldemar-Johannes Tuisk** VR II/3 (ka **Lats-Tuisk**; 11. juuni 1896 Narva – 26. märts 1943 Kraslagi vangilaager, Krasnojarski krai) oli eesti näitleja. 

Lavategevust alustas ta väikese poisina Narva Võitlejas, 1917. aastast oli trupi täisliige. Voldemar Tuisk osales Vabadussõjas. 1921. aastal astus ta Tallinnas Draamastuudio teatrikooli. Oli seal kuni 1924. aastani, aastatel 1933–1944 töötas Draamateatri noorsooteatri trupis. 

Vahepeal töötas Arsenalis metallitreialina, kuid pühendas kogu vaba aja teatritegemisele.  

1924. aastal asutas ta Koplis harrastusnäitetrupi ja oli selle eesotsas kuni 1940. aastani. 

Ta arreteeriti NKVD poolt 1941 Tallinnas. Suri Kraslagi vangilaagris Venemaal.

## Tunnustus

* 1920 Vabadusristi II liigi 3. järk 
* 1939 Valgetähe teenetemärgi I klassi (kuld)medal

## Viited
Fredrik Gottlieb Slöör

**Fredrik Gottlieb Slöör** (26. jaanuar 1835 Viipuri – 14. oktoober 1889 Serepetta) oli Ingerimaa vaimulik.

Ta lõpetas Viiburis gümnaasiumi ja immatrikuleeriti 23. septembril 1853 Helsingi Ülikooli usuteaduskonna üliõpilaseks. Ordineeriti aastal 1857 Porvoos õpetajaks. Oli Ingerimaal vaimulik ja aastatel 1857–1859 abivaimulik. Teeninud ka adjunktina Skuoritsa kogudust (aastal 1860). Serepetta koguduse õpetaja oli aastatel 1868–1889.

## Isiklikku
Tema poeg Georg Frithjof Slöör oli Narva-Jõesuu Niguliste koguduse ja Narva soome-rootsi Püha Mihkli koguduse õpetaja, hiljem mitme Ida-Soome koguduse õpetaja.

## Välislingid
*http://hiski.genealogia.fi/seurakunnat/srk?CMD=PRIESTS&ID=273&TYPE=HTML&LANG=FI
*http://www.genealogia.fi/emi/3d92index.htm
*http://www.helsinki.fi/ylioppilasmatrikkeli/1853-1899/vuosittain.php?year=1853
*http://digi.lib.helsinki.fi/sanomalehti/secure/showPage.html?action=page&type=lq&conversationId=1&id=7445&pageFrame_currPage=3
Donald Preziosi

**Donald Anthony Preziosi** (sündinud 1941 New Yorgis) on ameerika kunstiajaloolane.

Ta on töötanud professorina California Ülikoolis Los Angeleses.

Ta on kirjutanud arhitektuuri ajaloost ja semiootikast.

## Teosed
*1998. *The Art of Art History: A Critical Anthology*.

## Välislingid
*Biograafia
Ata Meken

**Sotsialistlik Partei "Ata-Meken"** ('Isamaa') on Kõrgõzstani partei, mida juhib Ömürbek Tekebajev.

Partei asutati 1992. aasta lõpus konservatiivsest parteist Erkin Kõrgõzstan eraldunud liberaalide ja tsentristide poolt. Tänast nime kannab 1998. aastast alates.

Partei pääses parlamenti nii 1994. aastal (5 kohta) kui 2000. aastal (2 kohta). 2007. aasta parlamendivalimistel parlamenti ei pääsetud.

Parteijuht Tekebajev kandideeris 2000. aastal presidendiks ning sai 14% häältest. 1995. aastal kõrvaldas Ülemkohus ta kandidaatide seast. Pärast Tulbirevolutsiooni oli Tekebajev 2005. aasta märtsist 2006. aasta veebruarini parlamendi esimees, kuid loobus kohast president Kurmanbek Bakijeviga vastuollu minnes.

Pärast Bakijevi kukutamist 2010. aasta aprillis oli Tekebajev juulini ajutise valitsuse asepeaminister.

Partei nõuab majandusreforme ja demokraatiat, seda peetakse vasaktsentristlikuks.

2010. aasta oktoobris peetavatel parlamendivalimistel ennustati Ata-Mekenile tulemust 10 kuni 12 protsendi ringis, kuid vaid mõneprotsendilist toetust riigi lõunaosas. Nädal aega enne valimisi korraldatud küsitluse andmetel oli Ata-Meken Kõrgõzstani populaarseim partei. Valimistel kogus partei 5,49% häältest ja sai viienda parlamenti pääsenud erakonnana 120-liikmelises parlamendis 18 kohta.

Ata Meken osales 2012. aasta septembrist 2014. aasta märtsini valitsuskoalitsioonis koos Sotsiaaldemokraatliku Partei ja Ar-Namõsiga. Lahkus koalitsioonist tehes peaminister Džantörö Satõbaldijevile etteheiteid seoses allilmaliidri vanglast vabastamise ja riigist põgenemise ning Kumtori kullakaevandusprojektiga.

## Viited

## Välislingid
* Partei koduleht
* Partei programm
Kõrgõzstani Sotsiaaldemokraatlik Partei

**Kõrgõzstani Sotsiaaldemokraatlik Partei** on partei Kõrgõzstanis. Partei juht on Almazbek Atambajev.

Partei registreeriti 1993. aastal.

2000. aasta presidendivalimistel jäi partei kandidaat Atambajev Askar Akajevi ja Ömürbek Tekebajevi järel 6 protsendiga kolmandaks.

2004. aasta oktoobris ühines partei parlamendivalimisteks valmistudes suurema parteiga (El?).

Sotsiaaldemokraatlikul Parteil oli oluline osa 2005. aasta Tulbirevolutsioonis.

2006. aastal astus parteisse juhtiv parlamendiliige Temir Sarijev, kuid lahkus juba 2007. aastal konflikti tõttu Atambajeviga.

2007. aasta parlamendivalimistel sai partei 11 kohta, teiste seas pääses sotsiaaldemokraatide nimekirjas parlamenti Roza Otunbajeva, kellest 2009. aastal sai sotsiaademokraatide parlamendifraktsiooni juht.

Partei toetab parlamentaarset riigikorda ja propageerib sotsiaalse suunitlusega arengut.

2010. aasta parlamendivalimiste eelse küsitluse põhjal oli parteil enam kui 10% valijate toetus, mis tähendas, et partei oli üks populaarsemaid.

Oktoobris läbi viidud valimistel oli partei edukas riigi põhjaosas ja sai Ata Džurti järel paremuselt teise tulemuse. Detsembri keskpaigas sõlmitud valitsuskoalitsioonis sai valitsusjuhi koha Atambajev.

## Viited

## Välislingid
* Partei koduleht
* Partei programm
Džogorku Kengeš

**Cogorku Keñeş** või **Džogorku Kengeš** (kirgiisi keeles *Жогорку Кеңеш* – 'Ülemnõukogu') on Kõrgõzstani parlament.

## "Legendaarne parlament"

Džogorku Kengeši esimeseks koosseisuks loetakse 1995. aastal valitud parlamenti. Džogorku Kengeši eellaseks oli Kirgiisi NSV Ülemnõukogu, mille viimane, 1989. aastal valitud 350-liikmeline 12. koosseis, tuntud ka kui "legendaarne parlament", nimetati riigi iseseisvudes samuti Džogorku Kengešiks.

1990. aasta 15. septembril võttis "legendaarne parlament" vastu suveräänsusdeklaratsiooni, 31. augustil 1991 iseseisvusdeklaratsiooni, 1993. aasta 5. mail Kirgiisi Vabariigi esimese põhiseaduse. Koosseis saadeti sisuliselt laiali 1994. aasta sügisel, pärast seda kui hakkas uurima president Askar Akajevi rolli riigi kullaga kauplemises.

Parlamendi esimeseks koosseisuks loetakse 1995. aastal valitut.

## Viies koosseis

Viies koosseis valiti 2010. aastal pärast president Bakijevi kukutamist 120-liikmelisena. Varem oli liikmete arvuks 90. 

2010. aastal valitud parlamendi koosseisu pääsesid järgmised parteid:
* Ata Džurt – 28 kohta;
* Kõrgõzstani Sotsiaaldemokraatlik Partei – 26 kohta;
* Ar-Namõs – 25 kohta;
* Respublika – 23 kohta;
* Ata Meken – 18 kohta.

Valitsuskoalitsiooni moodustasid detsembris Respublika, Ata Džurt ja sotsiaaldemokraadid. Parlamendi esimees (*toraga*) Ahmatbek Keldibekov (Ata Džurt).

2011. kevadeks ei saanud valitsuskoalitsioon enam vastuolude tõttu Ata Džurtiga arvestada 61 häälega. 14. aprillil teatasid 10 Ar-Namõsi saadikut koalitsiooniga ühinemisest. Ar-Namõsi juht Feliks Kulov asus seejärel sotsiaaldemokraatide juhiga läbi rääkima Ar-Namõsi liitumise üle, kuid Ata-Džurti ja Respublika vastuseisu tõttu jäid läbirääkimised katki ja Ar-Namõsi fraktsioon püüdis Kulovi tagandada. Viimane tagandamist ei aktsepteerinud ja fraktsioon lõhenes.

Parlamendi istungeil on kujunenud tavaks, et fraktsiooni saadikud hääletavad puuduvate fraktsioonikaaslaste eest. Parlamendi esimees leiab, et neil on täielik õigus seda teha.

## Kuues koosseis

2015. aastal valitud parlamendi koosseisu pääsesid järgmised parteid:

* Kõrgõzstani Sotsiaaldemokraatlik Partei – 38 kohta
* Ata Džurt – 28
* Kõrgõzstan – 18
* Onuguu-Progress – 13
* Bir Bol –12
* Ata Meken – 11

Valimiskünnis oli 7% ja lisaks 0,7% igas oblastis.

## Vaata ka
* Kõrgõzstani 2010. aasta parlamendivalimised‎

## Viited

 
## Välislingid
* Džogorku Kengeši veebileht
Ömürbek Babanov

**Ömürbek Babanov** (kirgiisi keeles Өмүрбек Бабанов; sündinud 20. mail 1970) on Kõrgõzstani ärimees ja poliitik, 23. detsembrist 2011 22. augustini 2012 Kõrgõzstani peaminister ja 22. augustist 1. septembrini 2012 peaministri kohusetäitja.

Ta on partei Respublika juht alates 2010. aasta juunist, esimene asepeaminister alates 2010. aasta lõpust. Ta peatas oma volitused 2011. aasta 13. aprillil seoses süüdistustega korruptsioonis ja ametiposti kuritarvitamises. 23. septembrist 14. novembrini 2011 oli ta peaministri kohusetäitja, kui Almazbek Atambajev seoses presidendiks kandideerimisega ametist loobus.

Babanov oli asepeaminister ka 2009. aasta jaanuarist 2010. aasta aprillini.

Aastatel 2005–2007 oli ta Kõrgõzstani Ülemnõukogu liige, saadikuteühenduse *El birimdigi*(?) juht.

2007. aasta parlamendivalimistel oli Babanov Sotsiaaldemokraatliku Partei valimisstaabi juht ja valimisnimekirja esinumber. Päev enne valimisi arvas rajoonikohus ta kandidaatide nimekirjast Kasahstani topeltkodakondsuse tõttu välja. Ülemkohus muutis otsuse 10 päeva möödudes. Babanov loobus mandaadist Roza Otunbajeva kasuks.

2009. aasta jaanuaris kustutati ta partei nimekirjast.

Ajakiri De Fakto tõi riigi saja rikkaima isiku nimekirjas ära ka Babanovi nime.

Babanov on abielus, tal on kolm last.

## Välislingid
* БАБАНОВ Омурбек Токтогулович centrasia.ru-s
Mart Laari valitsus

Mart Laar on olnud kahe valitsuse peaminister:

* **[[Mart Laari esimene valitsus]]** (1992–1994)
* **[[Mart Laari teine valitsus]]** (1999–2002)
Kährikseen

**Kährikseen** (*Sparassis crispa*) on *[[Sparassidaceae]]* sugukonda kährikseene perekonda kuuluv parasiitne seen.

Kährikseeni on maailmas vähemalt 7 liiki, aga Eestis kasvab neist ainult üks.

Kährikseen kasvab vähese inimmõjuga ehk kaua puutumatuna seisnud vanades metsades. Niisuguseid kohti jääb järjest vähemaks ja nad asuvad üksteisest eemal.

Eestis on olnud 11 kährikseene leiukohta. Mõni neist on endine, näiteks Akste sipelgakaitsealal asunud leiukoht hävis 1989 ja Triigis pole seda seent pärast 2002. aastat nähtud, kuid uusi leiukohti on juurde tulnud Lahemaalt. Igal aastal viljakeha ei tekigi, näiteks üksnes 2005. ja 2007. aastal on Eestis leitud kährikseent 3 kohast.

Kährikseene viljakehad kasvavad mitme nädala jooksul suvel ja sügisel vanade mändide all või lausa tüve alusel, põhjustades puul pruunmädanikku. Viljakeha on peaaegu kerajas ja meenutab pisut lillkapsast. Tema läbimõõt on 1–2½ dm ja ta võib kaaluda kuni mitu kilo. Eesti rekord on 1986 mõõdetud 12,5 kg.

Seene jalg asub seene keskel. Ta on paks, 2–5 cm läbimõõdus, ja sügavalt maa sees, nii et vaatamata selle pikkusele (5–13 cm) on ta maa pealt vähemärgatav. Noortel seentel on jalg valkjas või kollakas, vanadel seentel pruunikas kuni must.

Seeneliha on valge ja tihke. Noorel seenel on see mure, aja jooksul ja kuivamise korral muutub see sitkemaks. Seeneliha on tugeva erilise lõhnaga, mis ei meenuta seenelõhna. Maitselt meenutab see hoopis pähkleid.

Seene eosed on valged, kollased, ookrikarva või oranžid. Nad on 6–7 μm pikad ja 4–5 μm laiad, ellipsoidsed, siledad, aluselt veidi kokku surutud ja suure õlitilgaga.

On juhtunud, et kährikseen moodustab ebaviljakeha. See koosneb seeneniidistikuga läbipõimunud pinnasest ning on 20–70 cm pikk ja 7–10 cm lai. Ebaviljakeha kinnitub puu juurte külge.

Ta kuulub Eestis II kategooria looduskaitse all olevate liikide hulka.

Kährikseen on söödav. Temast valmistatakse suppi, teda praetatakse ja kuivatatakse. Kuid söödav on ta üksnes noorena, sest vanad viljakehad, mis on pruunikaks tõmbunud, muutuvad väga vintskeks.

Kährikseen sisaldab tema järgi nimetatud sparassooli, mis takistab hallitusseente arengut, ning bioaktiivseid aineid, mis reguleerivad immuunsüsteemi (teisisõnu toimivad need kasvajate vastu) ja on antibakteriaalsete omadustega.

## Viited

## Välislingid
*
Dimítris Droútsas

**Dimítris Droútsas** (kreeka Δημήτρης Π. Δρούτσας; sündinud 5. augustil 1968 Nikosias) on Kreeka poliitik. Ta oli 7. septembrist 2010 17. juunini 2011 Kreeka välisminister ning seejärel 2011–2014 Euroopa Parlamendi liige. 

Ta kuulub sotsiaaldemokraatlikku parteisse PASOK.

## Välislingid

* Elulugu Kreeka välisministeeriumi lehel
Vincent Colapietro

**Vincent Michael Colapietro** (sündinud 1950) on vabade kunstide uurijaprofessor Pennsylvania Osariigi Ülikoolis Ameerika Ühendriikides.

Ta uurimisvaldkonnaks on Ameerika filosoofia ja semiootika. Ta on spetsialist Charles S. Peirce'i tööde alal.

## Tunnustus
*2018 Thomas A. Sebeok Award

## Välislingid
*Tema koduleht bibliograafiaga
Cambridge (Massachusetts)

**Cambridge** on linn Ameerika Ühendriikides Massachusettsi osariigis, üks Middlesexi maakonna kahest halduskeskusest. Ta moodustab koos Charlesi jõe vastaskaldal asuva Bostoniga kaksiklinna. 

Cambridge'is asuvad Harvardi Ülikool ja Massachusettsi Tehnoloogiainstituut.

Linna kohal paiknes Newe Towne'i asula alates 1630. aastast. 1636. aastal rajati seal Newe College kirikuõpetajate koolitamiseks, mis 1639. aastal nimetati Harvardi Ülikooliks selle rahalise sponsori John Harvardi järgi. Linnaõigused sai linn 1636. aastal, 1638. aastal nimetati linn kuulsa Inglismaa ülikooli järgi Cambridge'iks.

## Välislingid
* Linna koduleht
Ameerika filosoofia

**Ameerika filosoofia** all mõeldakse tavaliselt Ameerika Ühendriikides viljeldavat filosoofiat.

Ameerika filosoofia tähtsate kujundajate hulka kuuluvad 19. sajandil transtsendentalistid  (Ralph Waldo Emerson, Henry David Thoreau,  Walt Whitman) ja pragmatistid (Charles Sanders Peirce, William James, John Dewey). 

20. sajandil on Ameerika filosoofias tugevasti esindatud analüütiline filosoofia, samuti on tugev mõju darvinismil.
Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus

**Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus** (lühend **EAS**; inglise keeles *Enterprise Estonia*) oli Eesti riiklik sihtasutus, mis tegeles ettevõtluse arendamisega, aidates kaasa ekspordi suurendamise, välisinvesteeringute kaasamise ja turismitulu kasvatamise vallas.

EAS loodi 2000. aastal. Sihtasutuse peakontor asus Tallinnas, regionaalsed esindused olid tegutsemisaja jooksul Tartus, Jõhvis ja Pärnus ning välisesindused Ameerika Ühendriikides, Araabia Ühendemiraatides, Kasahstanis, Hiinas, Hollandis, Jaapanis, Norras, Prantsusmaal, Rootsis, Saksamaal, Singapuris, Soomes, Suurbritannias ja Taanis. EASi alla kuulus ka e-residentsus ja programm "Work in Estonia". Anti välja iga-aastast ettevõtluse auhinda.

2022. aastal liitusid Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus ja KredEx ning moodustati Ettevõtluse ja Innovatsiooni Sihtasutus.

## EAS-i juhtimine ja valitsemine

Juhatuse esimees:
* Ülari Alamets (2007–2012)
* Taavi Laur (2013–2014)
* Hanno Tomberg (2014–2016)
* Alo Ivask (2017–2019)
* Peeter Raudsepp (2019–2022)

Nõukogu esimees:
* Cinzia Siig (2012–2014)
* Erki Mölder (2014–2019)
* Arvi Lossmann (2019–2020)
* Kersti Männik (2020–2020)

## Vaata ka
* Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse Tehnoloogiaagentuur

## Viited

## Välislingid
* EAS-i koduleht
EAS

**EAS** on mitme organisatsiooni nime lühend:
*Eesti Agronoomide Selts
*Eesti Ajalooõpetajate Selts
*Eesti Akadeemiline Ajalooselts
*Eesti Akadeemiline Spordiliit
*Eesti Anestesioloogide Selts
*Eesti Arstiteadusüliõpilaste Selts
*Eesti Assürioloogia Selts
*Eesti Astronoomia Selts
*Eesti Audioloogia Selts
*Eesti Automaatikute Selts (hilisem Eesti Süsteemiinseneride Selts)
*Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus

***EAS** on San Sebastiáni lennujaama IATA-kood.
***EAS** on etendusasutuse seaduse ametlik lühend.
San Bruno

**San Bruno** on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis San Mateo maakonnas. 

Aastal 2000 elas linnas 40 165 inimest.

San Bruno asub umbes 19 km San Francisco kesklinnast lõuna pool, San Francisco rahvusvahelise lennujaama lähedal.

Linnas asub YouTube'i peakorter.

Septembris 2010 toimus linna elurajoonis gaasiplahvatus, mille tagajärjel hukkus neli inimest, kümned said vigastada ja purunesid kümned majad.

## Välislingid

* Linna koduleht
Zeebrugge

**Zeebrugge** on endine küla Belgias, asum Brugge Lissewege linnaosas. Asub Põhjamere ääres.

Zeebrugges on Belgia suuruselt teine sadam ja Belgia mereväe baas.

## Välislingid
*www.zeebrugge.be
Leonhard Wilhelm Pallon

**Leonhard Wilhelm Pallon** (15. august 1859 Jõgeveste – 2. jaanuar 1923 Rakvere) oli eesti vaimulik.

Pallon õppis aastatel 1871–1879 Tartus gümnaasiumis ja Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Helme Maarja koguduses (Ernst Behse juures). Ordineeriti 20. jaanuaril 1885 Tartus õpetajaks.

Ta oli aastatel 1885–1886 Helme Maarja koguduse  adjunktõpetaja, 1886–1891 Paldiski Nikolai koguduse õpetaja ning 1891–1923 Rakvere Kolmainu koguduse ülemõpetaja ja ka kooli usuõpetuse õpetaja. Lisaks oli ta Viru maakonna koolirevident.

## Isiklikku
Tema poeg Egon Leonhard Pallon oli Rakvere Kolmainu koguduse ülemõpetaja; 1936. aastal põgenes Saksamaale ja oli seal kirikuõpetaja.

## Viited
Egon Pallon

**Egon Leonhard Pallon** (29. jaanuar 1894 Rakvere – 15. august 1968 Göttingen) oli Eesti vaimulik.

## Elukäik

Palloni eestlasest isa oli Paldiski Nikolai koguduse kirikuõpetaja Leonhard Wilhelm Pallon, kes abiellus Tallinnas 1891. aastal baltisaksa aadlipreili Olga Elmire von Brückneriga (1874–1928). Eesti talupoegade hulka kuulunud perekond Pallon oli algselt pärit Tartumaalt.

Leonhardil ja Olgal sündis kuust last: Edgar Leonhard (1892), Egon Leonhard (1894), Ilse Helene Caroline (1895), Erwin Leonhard (1897) ning kaksikud Helga Elisabeth Pallon ja Mary Elmire Hildebrand (1900). Lapsed said saksa kasvatuse ja kodukeel oli saksa keel, ka vanemate sõbrad ja seltskonnad oli saksakeelsed. 

Egon Pallon õppis Tallinna Nikolai Gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1911–1916. Ordineeriti 14. juunil 1917 Tallinnas õpetajaks ja läks Narva-Jõesuu Niguliste kogudusesse adjunktõpetajaks. Ta põgenes Saksamaale koos Saksa okupatsioonivägedega 1919. aastal. Pallon ei leidnud uut teenistuskohta Saksamaal ning hakkas õppima Marburgi Ülikoolis, kus kaitses doktoritööd ja sai teoloogiadoktori kraadi. Kõnigsbergis temast sai baltisakslaste Landesveeri sõjaväljaõpetaja ehk kaplan ning osales Landeswehri sõjas 1919–1920. aastatel. Pärast sõda jäi Pallon jälle ilma oma ametikohast. Ta üritas saada Eestisse naasmise luba, aga tulemuseta, kuna oli võtnud osa Vabadussõjast Eesti vastasena. Ometi oma isa mõjutusel ja palvel Egon sai Rakverre oma isa abiõpetajaks ja usuõpetajaks koolidesse. Luba vastu protesteeriti, aga kuna õpetajatest oli puudus, jäi Pallon Eestisse. 1925. aasta vähemusrahvuse kultuuriautonoomia seaduse alusel märkis ta ametlikult oma rahvuseks sakslase.

Pärast oma isa surma Pallonist sai 1923. aastal Rakvere Kolmainu koguduse esiõpetaja. 1927. aasta jõulude puhul kinkis kogudus talle kuldristi ja hobuse. 

Egon Pallonit karistati Saksa Klubis osalemise eest ühekuulise vangistusega tingimisi. 1936. aastal põgenes ta Saksamaale.

Teise maailmasõja ajal oli E. L. Pallon Hjalmar Mäe juhitud Eesti Omavalitsuse Haridusdirektooriumi haridusdirektori ehk Hjalmar Mäe abi rahvahariduse alal, teine haridusdirektori abi oli dr Aleksander Massakas.

## Viited
Korean Central Television

**Korean Central Television** (KCTV) või eesti keeles **Korea Kesktelevisioon** on Põhja-Korea riiklik televisioonikorporatsioon.

Peakorter asub riigi pealinnas P'yŏngyangis.

## Vaata ka
* Tsensuur Põhja-Koreas
* Põhja-Korea meedia

## Välislingid
*
Stuart Kauffman

**Stuart Alan Kauffman** (sündinud 28. septembril 1939) on Ameerika bioloog ja keerukate süsteemide uurija. 

Ta on tegelenud iseorganiseeruvuse teooriaga, teoreetilise bioloogiaga ning teadusfilosoofiaga.

Ta on põhjendanud, et iseorganiseeruvus on evolutsioonis vähemalt sama tähtis faktor kui looduslik valik. Koos elu tekkega on toimunud radikaalne emergentne muutus, kus ilmuvad elu poolt loodud reeglipärad, mis küll alluvad füüsikaseadustele, kuid pole neist tuletatavad. 

28. aprillil 2012 esines Stuart Kauffman ühe peaesinejana Tartus toimunud ESSSATi konverentsil "What is Life?" ja viis päev varem läbi seminari Tartu Ülikooli semiootika osakonnas. Augustis 2015 osales ta Tartus toimunud Tartu Semiootika Suvekoolis.

## Teosed
*Kauffman, Stuart 1993. *Origins of Order: Self-Organization and Selection in Evolution*. Oxford University Press.
*Kauffman, Stuart 1995. *At Home in the Universe：The Search for Laws of Self-Organization and Complexity*. Oxford University Press.
*Kauffman, Stuart 2000. *Investigations*. Oxford University Press.
*Kauffman, Stuart 2008. *Reinventing the Sacred: A New View of Science, Reason, and Religion*. Basic Books.
*Kauffman, Stuart 2016. *Humanity in a Creative Universe*. New York: Oxford University Press. 
*Kauffman, Stuart 2019. *A World Beyond Physics*. Oxford University Press. 

### Eesti keeles
*Vestlus temaga Sirbis.

## Välislingid
*Elulugu
*"The end of a physics worldview" (Kauffmani seminar 19. oktoobril 2011 Bostonis)
*"From physics to semiotics" (Kauffmani seminar Tartu Ülikooli semiootika osakonnas 27. aprillil 2012)
*Artikkel Eesti teemal
Pavel Derevjanko

**Pavel Jurjevitš Derevjanko** (vene keeles Павел Юрьевич Деревянко; sündinud 2. juulil 1976 Taganrogis) on vene teatri- ja filminäitleja. 

## Välislingid
*Koduleht
*Sissekanne saidil IMDb
*Intervjuu saates "Na notš gljadja"
*Intervjuu saidil thebestphotos.ru
Ernst Behse

**Ernst Behse** (20. märts 1829 Peterburi – 29. detsember 1897 Helme) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1841–1845 Võrus Heinrich Krümmeri poeglastegümnaasiumis ja 1845–1848 Viljandis Gustav Max Schmidti eragümnaasiumis. Tartu Ülikoolis õppis ta aastatel 1848–1852 filoloogiat ja usuteadust. Pärast ülikooli lõpetamist töötas koduõpetajana. Oli aastal 1855 prooviaastal Viljandi Pauluse koguduses. Ordineeriti 25. märtsil 1856 Valmieras õpetajaks.

Oli aastatel 1856–1857 Tartu, Pärnu ja Viljandi praostkonna vikaarõpetaja. Aastal 1857 oli Viljandi Pauluse koguduse adjunktõpetaja. 1857–1897 oli ta Helme Maarja koguduse ja Taagepera Jaani koguduse õpetaja.

## Viited
Charleroi

**Charleroi** on linn Belgias Valloonia Hainaut' provintsis. Asub Sambre'i jõe ääres Brüsselist 50 km lõuna pool. Elanike arvult on see Valloonia suurim linn ja Belgia kolmas omavalitsus.

## Ajalugu
Linn on tekkinud hispaanlaste 1666. aastal Charnoy küla lähedale rajatud kindluse juurde ja sai nime kuningas Carlos II järgi. 1830. aastast kuulub linn Belgiale. Esimeses maailmasõjas sai linn tugevasti kannatada.

Marcinelle'i linnaosas 8. augustil 1956 toimunud kaevanduspõlengus hukkus 262 inimest.


Charleroi - Belfry - 3.jpg|Raekoja kellatorn
Sambre.jpg|Sambre'i jõgi Charleroi's


## Majandus
Charleroi oli suur tööstuslinn, kus peamisteks tööstusharudeks olid söe-, klaasi- ja terasetootmine, kuid 20. sajandi teisel poolel suur osa kaevandustest ja tehastest suleti. Linnas on suur tööpuudus. Arendatakse elektrotehnikatööstust.

2003. aastal oli Charleroi SKP ühe inimese kohta 10 363 €, mis moodustas 47% Euroopa Liidu keskmisest (21 740 €).

Töötus oli 2006. aastal 30,61% ja jaanuaris 2009. aastal 26,22%.

### Transport
Charleroi on tähtis raudteesõlm, mille kaudu kulgevad Brüsselit, Pariisi, Liege'i ja Lille'i ühendavad raudteed. Kesklinnast 5 km põhja pool Gosselies's asub Brüssel-Charleroi lennujaam, mis on mitmete odavlennufirmade sihtkohaks. Linnas on sadam Charleroi-Brüsseli kanali ääres.

## Sport
Linna korvpalliklubi Spirou Charleroi on 7-kordne Belgia meister.

Charleroi jalgpallistaadionil toimus osa 2000. aasta Euroopa jalgpallimeistrivõistluste mängudest.

## Linnaosad

## Viited

## Välislingid

*Charleroi' koduleht
Graavis

**Graavis** on diakriitik rõhu vm hääldusseiga näitamiseks, nt *mère* (kaldkriips vasakult paremale tähe peal).
Mauritius Ferber

**Mauritius Ferber** (poola *Maurycy Ferber*; 1471 Danzig (Gdańsk) – 1. juuli 1537) oli teoloog ja Ermlandi piiskop aastatel 1523–1537.

Ferber pärines Danzigi patriitsiperekonnast, tema isa ja vend olid bürgermeistrid. Ferber oli esialgu ilmik ning viibis pikka aega Inglismaal ja Itaalias, kuna oli kodulinnas alates 1498. aastast sisse segatud vaenusesse. 1507. aastaks oli temast aga saanud vaimulik ja paavstlik kassahoidja ning Ermlandi, Tallinna, Tartu ja Lübecki toomhärra. 1512. aastal sai temast ka Danzigi toomkiriku peajutlustaja; 1515. aastal sai Ferber Siena ülikoolist mõlema õiguse (nii ilmaliku kui ka kanoonilise õiguse) doktori kraadi (*doctor utriusque juris*).

1520. aastal pidi Ferber oma venna positsioonikaotuse tõttu raes Danzigist lahkuma. Ta asus Ermlandi, kus Poola kuningas Zygmunt I otsustas ta 1523. aastal kohalikuks piiskopiks nimetada. Ermland oli aastatel 1519–1521 kestnud Ratsanikesõja tõttu laastatud ning 1525. aastal püüdsid nii Preisimaa hertsog Albrecht kui ka Zygmunt I Ermlandi sekulariseerida, kuid Ferberil õnnestus oma ilmalik võim säilitada. Tema ajal taastati ka sõjapurustused. 

Ferberi ajal tõstatus Ermlandis ka protestantluse probleem, kui eriti Elblągi (Elbingi) linnas protestantlikud jutlustajad tegutsema hakkasid. Väljaspool viimatinimetatud linna õnnestus Ferberil protestantluse mõju siiski likvideerida.

Preisimaa hertsog Albrecht ja tema vend, Riia peapiiskopi koadjuutor Wilhelm, püüdsid Mauritius Ferberit 1534. aasta alguses sisse segada Saare-Lääne vaenusesse, soovides temalt saada ametlikku Saare-Lääne piiskopi Reinhold von Buxhoevedeni vastast seisukohavõttu. Ferber keeldus seda siiski andmast, viidates, et tüliküsimust tuleks arutada paavsti juures ja et see tuleks lahendada ainult rahumeelseid vahendeid kasutades.

1531. aastal sai Ferber rabanduse ning pärast seda oli tema tervis vilets, mistõttu ta otsis endale koadjuutorit. Kuigi selleks arvati saavat tema head sõpra Tiedemann Gieset, jäi peale Poola kuninga sõna ning seetõttu nimetati 1537. aastal Ermlandi piiskopi koadjuutoriks Johannes Dantiscus. Kuid enne, kui seda otsust paavsti juures kinnitada jõuti, Ferber suri.
Martin Wetzer

**Paul Martin Wetzer** VR I/1 (1868–1954) oli Soome sõjaväelane, kes juhtis Soome kodusõjas valgete läänearmeed. 

Alates 1915. aastast kolonel, 1918. aastast kindralmajor ja 1925. aastast kindralleitnant. 

Martin Wetzer võttis lühikest aega osa Eesti Vabadussõjast ning oli 1919. aasta 25. jaanuarist kuni märtsi alguseni Lõunarinde ajutine juhataja. Samuti oli Wetzer Soome vabatahtlike väeosade üldjuhiks, kuigi Martin Ekströmi poolt juhitav pataljon Viru rindel ei allunud temale operatiivselt. Wetzeril oli oma staap, mis koosnes Soome ohvitseridest. Ta lahkus Eestist omal soovil 1919. aasta märtsi alguses.

Wetzer on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Viited
Tallinna Ülikooli Pedagoogiline Seminar

**Tallinna Ülikooli Pedagoogiline Seminar** oli Tallinnas rakenduskõrgharidust andev õppeasutus, Tallinna Ülikooli filiaal. Koolihoone asus Kristiine linnaosas aadressil Räägu 49. Koolis oli võimalik omandada rakenduslikku kõrgharidust kolmel erialal: koolieelse lasteasutuse õpetaja, noorsootöö ja sotsiaaltöö.

Kooli asutas 1935. aastal Eesti Naisliit Kodumajanduse Instituudina (samal aastal suletud Tööstusliku Naiskutsekooli asemele), esimene asukoht oli Hariduse tänav 8. 1966. aastast asus kool Räägu tänaval, kus oli ka Tallinna Pedagoogilise Instituudi ühiselamu. 

Rakenduslikuks kõrgkooliks sai õppeasutus 2006. aastal. Kooli rektor oli 2007. aastast Koit Nõlvak. 27. augustil 2012 liideti Tallinna Pedagoogiline Seminar Tallinna Ülikooliga ja uue õppeasutuse nimeks sai Tallinna Ülikooli Pedagoogiline Seminar.

Tänapäeval jätkab haridusteaduste õpetamist Tallinna Ülikooli haridusteaduste instituut 19 õppekaval.  

Õppeasutustest, mis õpetavad haridusteadusi, kuulub Tallinna Ülikool 2024. aasta andmetel 301-350 maailma parema õppeasutuse sekka. 

## Kooli nimi
*Kodumajanduse Instituut (1935–1940)
*Sotsiaal- ja Kodundusinstituut (1940–1944)
*Lastekasvatajate ja Eritoitlustuse Instituut (1944)
*Tallinna Toitlustus- ja Eelkoolikasvatuse Tehnikum (1945)
*Tallinna Õpetajate Seminar (1945–1947)
*Tallinna Eelkoolikasvatuse Seminar (1947–1950)
*Tallinna Eelkoolikasvatuse Kool (1950)
*Tallinna Eelkoolikasvatuse Pedagoogiline Kool (1950–1964)
*Tallinna Koolieelse Kasvatuse Kool (1964–1966)
*Tallinna Pedagoogiline Kool (1966–1986)
*Tallinna Pedagoogikakool (1986–1995)
*Tallinna Pedagoogiline Seminar (1995–2012)
*Tallinna Ülikooli Pedagoogiline Seminar (aastast 2012)

Rahvasuus on seminar kandnud ka hüüdnime Pisipeda.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Sergei Sinjakin

**Sergei Sinjakin** (vene Сергей Николаевич Синякин; 18. mai 1953 Novgorodi oblast – 24. november 2020 Volgograd) oli vene ulmekirjanik.

Tema kriminaal- ja ulmejutte on avaldatud alates 1988. aastast. Laiema tuntuse saavutas Sinjakin 1999. aastal lühiromaaniga "Munk maailma äärel", mis tõi talle viis auhinda.
 
Ta on hariduselt jurist ning töötas pensionini (aastal 1999) Volgogradi miilitsas mõrvaosakonna juhatajana, auastmelt miilitsa reservalampolkovnik.
Looduskirjanik

**Looduskirjanik** on loodusest kirjutav teaduskirjanik, looduskirjanduse looja. 

Tunnustatud looduskirjanikud on näiteks Jean Henri Fabre, Jossif Halifman, Aldo Leopold, Maurice Maeterlinck, David Quammen.

Eesti looduskirjanike seas on Jaanus Järva, Fred Jüssi, Rein Kuresoo, Juhan Lepasaar, Johannes Piiper, Hendrik Relve, Osvald Tooming, Aleksei Turovski.

## Vaata ka
*loodusajakirjandus
*looduskirjandus
*teaduskirjanik
Märjamaa rajoon

**Märjamaa rajoon** oli haldusterritoriaalne üksus Eesti NSV-s. Rajooni keskus oli Märjamaa alevis.

Märjamaa rajoon moodustati aastal 1950 pärast maakondade likvideerimist. Märjamaa rajoon hõlmas Läänemaa idapoolse osa, millele oli liidetud alasid endisest Harjumaast.

## Külanõukogud Märjamaa rajoonis aastal 1950
*Alaküla külanõukogu 
*Kullamaa külanõukogu
*Leevre külanõukogu
*Liivi külanõukogu 
*Märjamaa külanõukogu
*Paeküla külanõukogu
*Põlli külanõukogu
*Russalu külanõukogu
*Sipa külanõukogu
*Teenuse külanõukogu 
*Vaikna külanõukogu 

Seoses külanõukogude ühendamisega vähenes 1954. aastal Märjamaa rajooni külanõukogude arv 11-lt 5-le.

## Külanõukogud Märjamaa rajoonis aastal 1954

* Alaküla külanõukogu
* Kullamaa külanõukogu
* Märjamaa külanõukogu
* Vaikna külanõukogu
* Varbola külanõukogu

Aastal 1959 liideti Märjamaa rajooniga likvideeritud Pärnu-Jaagupi rajooni põhjaosa.

## Külanõukogud Märjamaa rajoonis aastal 1959

* Alaküla külanõukogu
* Kivi-Vigala külanõukogu
* Kullamaa külanõukogu
* Märjamaa külanõukogu
* Vaikna külanõukogu
* Varbola külanõukogu
* Velise külanõukogu
* Vigala külanõukogu

Märjamaa rajoon likvideeriti aastal 1962, mil suurem osa liideti Rapla rajooniga, Kullamaa piirkond liideti Haapsalu rajooniga.

## Viited
Ambelau keel

**Ambelau keel** on Indoneesia Ambelau saare põhirahva ambelaude emakeel. 

Ambelau keelt kõneleb umbes 5700 inimest (1989), sealhulgas üle 5000 Ambelau saarel (või 7400). 

ISO 639-3 keelekood on **amv**. 

Ta kuulub Austroneesia hõimkonna Kesk-Ida-Austroneesia keelkonna Kesk-Malai-Polüneesia tsooni Kesk-Maluku haru idarühma, kus ta mõnikord liigitatakse Ambelau alarühma.  

Enamikust Buru saare põlisrahvaste keeltest on ambelau keel küllaltki erinev. Ambelau keel ja buru keel ei ole vastastikku arusaadavad. Kõige rohkem ühiseid sõnu (44%) on tal  buru keele lõunamurde Masarete murdega. 

Näiteid ambelau keele sõnavarast:
**afu* 'tuli' 	
**lanire* 'taevas* 	
**lea* 'päike'
**elpia* 'saago' 	
**rohoi* 'muna' 	
**baβu* 'siga' 	
**suha* 'kirjutama' 	
**empuri* 'valge'
**?esbí* 'üks'
**lúa* 'kaks'
**rélo* 'kolm'
**fa* 'neli'
**líma* 'viis'
**ne* 'kuus'
**fičo* 'seitse'
**valo* 'kaheksa'
**siva* 'üheksa'
**boro* 'kümme'        

Ambelau keele kõnelejad elavad põhiliselt Ambelau saarel ja  Buru saare [[Wae Tawa]] külas. Murdeerinevusi ei ole. 

Ambelaud kasutavad ambelau keelt nii olmes kui ka ühiskondlikus elus, kuigi paljud oskavad [[indoneesia keel]]t. 

[[Kirjakeel]] puudub. Kõnelejate emakeelne kirjaoskus on alla 1%. 

Ambelau keelt on kõige rohkem uurinud [[Charles Grimes]] ja [[Barbara Dix Grimes]] 1980. aastatel.

==Viited==


==Kirjandus==
* [[James T. Collins]]. Preliminary Notes on Proto-West Central Maluku: Buru, Sula, Taliabo and Ambelau. – [[Robert Blust]] (toim). *Historical Linguistics in Indonesia*, *Part 1*, NUSA Linguistic Studies in Indonesian and Languages of Indonesia, Volume 10, Jakarta, Badan Penyelenggara Seri NUSA: 1981, lk 31–45.
*[[Barbara Dix Grimes]]. Buru inside out. – L. E. Visser (toim). *Halmahera and beyond'', Leiden 1994.

## Välislingid

*Sissekanne saidil Ethnologue
*Ethnologue'i keelekaart
*Keelekaart saidil mutirzikin.com
Barbara Dix Grimes

**Barbara Dix Grimes** on Austraalia misjonär, antropoloog ja keeleteadlane. 

Alates 1981. aastast on ta koos abikaasa Charles Grimesiga töötanud Indoneesias, sealhulgas Buru saarel. Ta on tõlkinud  Piibli buru keelde. 

Alates 1995. aastast juhivad nad Piibli Timori keeltesse tõlkimise projekti.

Aastal 1993 kaitses ta ülikoolis National University of Australia doktoritöö antropoloogia alal.   

Neil on pojad Ben, Andrew ja David.  

## Publikatsioonid
*Koos Charles Grimesiga. 1985. Bahasa-bahasa daerah di Sulawesi selatan: Ringkasan suatu studi leksiko-statistik. – *[[Lontara]]*, 24(28), lk 7–19.
*1986. Wanted: computer programs for anthropology. – *[[Notes on Translation]]*, 115, lk 7–19. 
* Koos Charles Grimesiga. 1987. *Languages of South Sulawesi*, Pacific Linguistics D, 78,  Canberra: Australian National University. 
* 1990. *The return of the bride: affiliation and alliance on Buru*, magistritöö, Australian National University.
*1991. The development and use of Ambonese Malay. – H. Steinhauer (toim). *Papers in Austronesian Linguistics 1*, Pacific Linguistics A, 81, Canberra: Australian National University, lk 83–123.
*1991. Exploring the sociolinguistics of Ambonese Malay. – Ray Harlow (toim). *VICAL 2: Western Austronesian and contact languages, parts I and II: Papers from the fifth International Conference on Austronesian Linguistics*, Auckland: Linguistic Society of New Zealand, lk 131–168. 
*...

## Välislingid
*Sissekanne Bethel Grove'i kiriku saidil
Barbara Grimes

**Barbara  Grimes** on kahe Austraalia kultuuriantropoloogi nimi:
***[[Barbara F. Grimes]]**
***[[Barbara Dix Grimes]]**
Yom Kippur

**Yom Kippur** (ka **Jom Kippur**) ehk **lunastuspäev** on judaismi tähtsaim päev, nõndanimetatud Sabatite Sabat. Seda tähistatakse tišri kuu kümnendal päeval.

Yom Kippuri puhul alustatakse paastu enne päeva eelõhtu  päikeseloojangut ning paastutakse järgmise päikeseloojanguni (kokku 25 tundi), hoidudes nii toidust kui ka joogist, kahetsetakse ja palutakse Jumalalt sünagoogis patte andeks. Töö tegemine ei ole lubatud. Samuti on keelatud pesemine, kosmeetika kasutamine, seksuaalsuhted ja nahkkingade kandmine. Kanda tuleb valget riietust.

Õrnas eas lapsed, väetid vanainimesed, haiged ja imetavad emad täie rangusega paastuma ei pea.

Juudi uskumuse järgi mõistab Jumal *Rosh Hashanah* ajal (tišri kuu esimesel kahel päeval) inimkonna üle kohut ja paneb Eluraamatusse kirja iga inimese saatuse. Ta ootab oma otsuse kinnitamisega Yom Kippurini. Sel ajal püüavad juudid oma käitumist parandada, heastada teistele tehtud kurja (Jumal ei saa andeks anda inimeste poolt teineteisele tehtut) ja patud Jumala vastu. Neile kes meelt parandavad annab Jumal hea uue aasta. *Rosh Hashanah* on juudi uusaasta, mis on Gregoriuse kalendri järgi enamasti septembris.

Yom Kippurit tähistavad sünagoogi külastamisega ka paljud ilmalikud juudid, kes muid usukombeid ei järgi.

Yom Kippurile eelnevat päeva tähistatakse kahe piduliku söömaaja, annetuste tegemise ja teistelt andestuse palumisega.
Ata-Džurt

**Idealistlik demokraatlik poliitiline partei Ata-Džurt** ('Isamaa') on rahvusliku suunitlusega Kõrgõzstani partei. Partei toetuspind asub eelkõige riigi lõunaosas.

Partei protesteeris ajutise valitsuse poolt 2010. aastal läbi viidud põhiseadusreferendumi vastu, nõudes selle edasilükkamist seoses riigi lõunaosas juunis aset leidnud veriste sündmustega ning hääletusel olnud küsimuste eraldi, mitte komplektina, hääletamist.

2010. aasta parlamendivalimiste eel läbi viidud arvamusküsitluse põhjal oli parteil valijaskonna seas umbes 10-protsendiline toetus. Valimistel saavutati 8,47% valimisnimekirja kantud valijate toetus ja 28 kohta parlamendis. Ata-Džurt kaasati detsembris moodustatud valimiskoalitsiooni Respublika ja Sotsiaaldemokraatliku Parteiga.

Valimistele eelnenud nädalal algatas peaprokuratuur seoses partei juhi ja saadikukandidaadi Kamtšõbek Tašijevi väidetavate väljaütlemisega valimiskampaania käigus kriminaaluurimise rahvustevahelise vaenu õhutamist käsitleva paragrahvi alusel. Partei kinnitusel pole uurimise aluseks saanud salvestisel kõnelejaks Tašijev. Ajutise Valitsuse esindaja seostas endist ministrit Tašijevit suvel rahutuste korraldamisega riigi lõunaosas.

Vastased on parteid süüdistanud sidemetes kukutatud presidendi Kurmanbek Bakijeviga.

## Viited

## Välislingid
* Partei veebileht
* Partei programm
* *[http://www.eurasianet.org/node/62139 Kyrgyzstan: Q&A with Ata-Jurt Leader Kamchybek Tashiev]*, Eurasianeti intervjuu parteijuht Tašijeviga .
Jean-Claude Trichet

**Jean-Claude Trichet** (sündinud 20. detsembril 1942 Lyonis) on Prantsusmaa riigiametnik ja rahandustegelane.

Aastatel 1993–2003 oli ta Prantsusmaa Keskpanga president.

Alates 1. novembrist 2003 kuni 31. oktoobrini 2011 oli ta Euroopa Keskpanga president.

## Tunnustus
* Euroopa poliitilise kultuuri auhind (2010)

## Välislingid

* Tutvustus Euroopa keskpanga lehel
Aleksi Härkönen

**Aleksi Härkönen** (sündinud 15. mail 1952) on Soome diplomaat, kes oli 17. septembrist 2010 kuni 1. septembrini 2014 Soome Vabariigi suursaadik Eesti Vabariigis.

Ta on lõpetanud 1977. aastal Helsingi Ülikooli ühiskonnateaduste kandidaadi kraadiga. 

1980. aastast töötab ta Soome välisministeeriumis. Ta on töötanud muu hulgas Soome suursaatkondades Caracases, Bonnis ja Washingtonis. Aastatel 2002–2007 oli ta Viinis Soome alaline esindaja OSCE juures ning seejärel Soome OSCE eesistumissekretariaadi juhataja.

Märtsist 2009 oli ta Soome presidendi Tarja Halose välispoliitikanõunik. 

## Tunnustus
* 2014 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Välislingid
* Soome suursaadikuks Tallinnas saab Aleksi Härkönen Delfi, 29. aprill 2010
* Rain Kooli. Soome suursaadik Delfile: Siber on õpetanud eestlasi hoopis teisiti kui soomlasi Delfi, 22. jaanuar 2011
Lise Kleven Grevstad

**Lise Nicoline Kleven Grevstad** (sündinud 1954) on Norra diplomaat, kes oli aastatel 2010–2014 Norra suursaadik Eestis.

Ta on lõpetanud Norra Spordikõrgkooli ja Oslo Ülikooli magistrikraadiga politoloogias.

Alates 1990. aastast on ta töötanud Norra välisministeeriumis, sealhulgas suursaatkondades Brüsselis, Helsingis, Lissabonis ja Kopenhaagenis.

## Tunnustus
* 2014 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Välislingid
* Tutvustus Norra saatkonna lehel