open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pärnulõuka tänav

**Pärnulõuka tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.

Pärnulõuka tänav sai nime 7. märtsil 2007. Tänav on saanud nime Paljassaare lahe Pärnulõuka järgi.

## Viited
Termobimetall

**Termobimetall** koosneb kahest tunduvalt erisuguse joonpaisumisteguriga metallikihist. 

Termobimetalli kihid pikenevad temperatuuri muutudes erisuguselt, mistõttu temperatuuri tõustes paindub termobimetall väiksema joonpaindumisteguriga ehk passiivse kihi poole.

Termobimetalle kasutatakse temperatuuritajuritena mõõteriistades, termoregulaatorites, termoreleedes, temperatuuri mõju kompenseerivates seadmetes jm. Termobimetalle kasutatakse ka nn hingava energiasäästliku kattematerjali loomiseks.
## Viited

## Välislingid
* Doris Kim Sung. Metal that breathes. TED talk.
Vaalikaigas

**Vaalikaigas** on ümmargune puukaigas, mille ümber keerati riie, et seda seejärel vaalikurikaga siledaks rullida (vaalida).

## Viited

## Välislingid
*Vaalikurikas ja vaalikaigas Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Tuulamismasin

**Tuulamismasin** ehk **tuulimasin** on enamasti käsijõul töötav masin, millega õhuvoolu abil puhastati (tuulati) teravilja soovimatutest lisanditest (näiteks tolmust, aganaist).

## Vaata ka
*sari (sõel)

## Viited

## Välislingid
*Pilt Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Sari (sõel)

**Sari** on suur hõre sõel vilja tuulamiseks. 

## Ajaloost
Sari oli tuntud paljude Euroopa rahvaste juures, Eestis oli ta peamine riist vilja puhastamiseks. Saride kodutöönduslik tootmine arenes meil 19. sajandi jooksul Avinurmes, Hiiumaal, Nõval.

## Ehitus
Sarja läbimõõt oli 1–1,5 meetrit, selle kere painutati õhukesest haavalaastust, mõnikord valmistati vitspunutisega puuvõrudest (eriti Saaremaal). Põhi punuti lõhestatud toominga- või sarapuu okstest, aga ka pajuvitstest. 
Sari riputati tuulamiseks üles rehealuse värava kohale. Selleks kasutati Põhja-Eestis sarjale külge pandud 3–4 harulist vitstest või nöörist sanga. Lõuna-Eestis oli sarja kere küljes kaks loogakujulist kõrva. 20. sajandil valmistati ka neljakandilisi sarisid, millel oli lauast küljed ning traadist põhi.  

## Kasutus
Kõlka- ja aganasegu tuulamiseks oli suurem  *hõre sari* (ka *kõlkasari*, läänemurdes *põppesari*, Saaremaal *kurn*), mille põhjasilma läbimõõt oli 7–10 cm. Väiksem *tihtsari* (ka *paks sari*) oli puhtama vilja tuulamiseks. Selle põhi valmistati vahtrasugadest, silma läbimõõduga umbes 1 cm. Lina- ja ristikuseemne puhastamiseks kasutati veelgi tihedamat sarja, mille augud oli kuni 0,5 cm.

## Vaata ka
*tuulamismasin

## Viited

## Välislingid
*Tihtsari, Eesti Põllumajandusmuuseum
Linnupete

**Linnupete** ehk **käopete** (mulgi murdes *linnuiva*, võru murdes *tsirgujüvä* ) on kerge varahommikune eine. 

Linnupetet, milleks oli suutäis leiba, võeti alates kevadest enne tööleminekut.
See oli kogu Eestis kombeks põhiliselt rändlindude saabumise ajal, et mitte tühja kõhuga mõnda lindu kuulda või näha. Eriti peljati kägu, kurge, kiivitajat, koovitajat. Vastasel korral *pettis* (*sittus*, *situtas*) lind inimese ära, mistõttu võis eeloleval aastal karta mingi õnnetuse (surma, haiguse, vigastuse, pahanduse jms) juhtumist.
  
Selle kombe aluseks oli laialt levinud uskumus, et rändlinnud lendavad talvituma teise ilma ning naastes toovad sealt kaasa surma kahjulikku mõju. Linnupette võtmise kommet tundsid kõik Skandinaavia ja Baltimaade rahvad, vähemal määral ka Kaukaasia rahvad ning slaavi rahvad.

## Viited

## Välislingid
*  Eesti eluolu. Linnupete 
* Kevadel tuleb võtta linnupetet, Maavalla Koda
Püünisauk

**Püünisauk** on loomade liikumisteele kaevatud auk, mille põhjas on teravad vaiad. Püünisaukudega püüti põtrasid ja huntisid. Huntide ligimeelitamiseks pandi püünisaugu peale sööt.

## Vaata ka
*auk (loomapüünis)

## Viited
Hernepuder

**Hernepuder** on puder, mis saadakse herneste purukstampimisel või kauakestval keetmisel nii pehmeks, et herneid pole enam vaja tampida. Puder segatakse rasvaga.

## Viited
Vilisuu tänav

**Vilisuu tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis.

Vilisuu tänav sai praeguse nime 19. juulil 1994. Tänav nimi pärineb mütoloogiast. Vilisuu on üks külmataadi sünonüüme. Enne seda oli tänava nimi alates 7. septembrist 1979 **Tehumardi tänav** (Teise maailmasõja ajal toimunud Tehumardi öölahingu mälestuseks).

## Viited
Saarepiiga puiestee

**Saarepiiga puiestee** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis. Aastatel 1979–1995 kandis tänav **Kangelaste puiestee** nime.

## Viited
Kahu tänav

**Kahu tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis.

Kahu tänav sai nime 19. juulil 1994. Tänava nimi pärineb mütoloogiast (Kahu on Pakase poeg). Varem oli tänav August Pusta tänava osa.

## Viited
Arbu tänav

**Arbu tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis.

## Hoonestus
Arbu tänav 1, 1a, 2, 8, 12, 14 hooned on üheksakorruselised Tüüpprojekt 111-121-E seeria projekti järgi ehitatud paneelelamud.

Arbu tänav 5, 7, 9, 11, 13 hooned on viiekorruselised Tüüpprojekt 111-121-E seeria projekti järgi ehitatud paneelelamud.

Arbu tänav 15 asub tüüpprojekt 211-1-146 projekti järgi ehitatud Tallinna Arbu Lasteaed.

## Ajalugu
Praeguse nime sai Arbu tänav 19. juulil 1994. Tänava nimi on seotud mütoloogiaga ('arp' – nõiatrumm). 

Enne seda oli tänava nimi alates 7. septembrist 1979 **Vassili Võrgu tänav** (NSV Liidu Punaarmee Eesti Laskurkorpuse polkovniku Vassili Võrgu auks).
## Viited

## Välislingid
Anni tänav

**Anni tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis.

Praeguse nime sai tänav 19. juulil 1994. Anni tänava nimi on seotud mütoloogiaga ja viitab ohvriannile. Enne seda oli tänava nimi alates 7. septembrist 1979 **Leen Kullmani tänav** (eesti päritolu nõukogude luuraja Leen Kullmani auks).

## Viited

## Välislingid
Uusna raamatukogu

**Uusna raamatukogu** on rahvaraamatukogu Viljandi vallas Uusna külas aadressil Uusna tee 6.

## Ajalugu

Uusna raamatukogu algus ulatub aastasse 1900, mil loodi Uusna Laulu- ja Mänguselts ning selle koosseisus ka raamatukogu. Sel ajal oli raamatutel ka samanimeline tempel.

Esimene raamatukogu oli Anni koolimajas. Raamatukogu juhataja oli Jüri Täht, kes 1913. aastani ka raamatuid laenutas. Raha raamatute ostmiseks saadi pidude korraldamisega.

1919. aastal nimetati Uusna Laulu- ja Mänguselts Uusna Haridusseltsiks. Raamatukogu sai samanimelise templi. Seltsi liikmed said raamatuid laenutada tasuta, alles 1920. aastate lõpul otsustati kõigile soovijatele anda võimalus tasuta lugemiseks.

1957–1963 vahetusid juhatajad iga paari aasta tagant. Viimase ajal kolis raamatukogu, mis seni oli asunud Ärmal (endine kolhoos "Täht") vanas rahvamajas, Uusna mõisahoonesse, kus ruumi oli vähe – raamatud pidid ära mahtuma vaid kahte ruumi.

Suuremad ruumid sai raamatukogu alles 1994. aasta detsembris, kui anti luba kolida kõrvalhoonesse. Esialgu remonditi kaks varem sovhoosi sööklale kuulunud ruumi, kuhu asutaski end raamatukogu. Hiljem renoveeriti ka teised ruumid.

2005. aasta detsembris, kui valmis Uusna külamaja, sai raamatukogu seal oma ruumid. Avar ja moodsalt sisustatud raamatukogu sai Viiratsi valla kingiks raamatukogu 105. aastapäeva puhul.

## Viited
Okaskroon

**Okaskroon** (vanakreeka keeles στέφανος ἐξ ἀκανθῶν) on okkaline pärg, mille Rooma riigi sõdurid evangeeliumide järgi (Mt 27:29, Mk 15:17 ja Jh 19:2) enne ristilöömist Jeesusele pähe panid. See oli osa Kristuse pilkamisest. Lisaks okaskroonile anti talle "kuninglike" sümbolitena skeptriks pilliroog kätte ja heideti punane rüü ülle ning teda piinati ja pilgati (Mt 27:27–31, Mk 15:16–20, Jh 19:2–3.

## Taim
Evangeeliumides ei mainita, millistest taimedest okaskroon punuti. Oletatud on järgmisi taimi:
* harilik asteltürn
* okaskroon 
* Kristuse kreektürn
* harilik türnpuu
* viirpuu (perekond)
Kui 1999 leiti Torino surilinalt söödava gundeelia jälgi, hakkasid mõned botaanikud seda okaskrooni taimeks pidama.

## Heraldika

Vappidel kasutatakse sageli stiliseeritud okaskrooni kujutist.

## Kujutamine kunstis

Gooti stiilis hakati ristlöödud Kristuse atribuudina kasutama kuningakrooni asemel okaskrooni.  Algul kujutati seda tanukujulisena, hiljem kujunes pärjakujuline okaskroon.

Kesk-Euroopas oli kroon võrukujuline, Lähis-Idas tanukujuline. Ristilöödu kujutised tanukujulise okaskrooniga pärinevad valdavalt idast.

## Reliikviad

Neljanda ristikäigu ajal aastal 1204 röövisid ristisõdijad Konstantinoopolit. Linnas olnud reliikviad viidi kaasa, sealhulgas Kristuse okaskroon. 1239. aastal omandas Prantsusmaa kuningas Louis IX okaskrooni Ladina keisrilt Balduin II-lt tolle aja kohta hiigelsumma, 135 000 liivri eest. Omandatud reliikvia säilitamiseks laskis kuningas ehitada Palais de la Citésse Sainte-Chapelle'i. Praegu asub reliikvia Jumalaema kirikus Pariisis.

## Vaata ka
*Püha okas

## Viited

## Välislingid
Kullimäng

**Kullimäng** on laste jooksu- ja püüdmismäng. Mäng seisneb selles, et üks mängija ("kull") püüab taga ajades kedagi käega puudutada, kes siis ise saab uueks "kulliks". 

Mäng on tuntud kogu Euroopas ja seda mängitakse ka tänapäeval.

## Viited
Kapamaa

**Kapamaa** (rootsi keeles *kappland*, soome keeles *kapanala*) on endisaegne Rootsi päritolu pinnaühik. 

Algselt oli *kapamaa* maatükk, kuhu sai külvata ühe kapa (1/24 Riia vakka) vilja. 

Eestis hakati kapamaad (võrdus 1/32 tündrimaaga) pinnaühikuna kasutama 17. sajandil. Põhja-Eestis oli kapamaa kasutusel lühikest aega, ent Lõuna-Eestis kasutati seda veel ka 19. sajandil.

## Viited
Kanatool

**Kanatool** on endisaegne ruum rehetoa tagaseinas magamisaseme all ja hiljem seina ääres paiknev puur, kus talvel hoiti kanasid.

Kanatoolisid kasutati eelkõige Põhja- ja Lääne-Eestis. Kanatoolid kadusid kasutusest 19. ja 20. sajandi vahetusel, kui loomi enam rehetoas ei hoitud.

## Viited

## Välislingid
*Kanatool, Eesti Rahva Muuseum
Kehik

**Kehik** on külimitust suurem teravilja ja jahu mõõduvakk Põhja- ja Kesk-Eestis. Kehiku maht oli 18 toopi ehk 1/2 Tallinna vakka; mõnikord oli maht ka natuke suurem või väiksem.

## Viited
Hernehirmutis

**Hernehirmutis** on vanadest rõivastest või muust materjalist tehtud inimest meenutav kuju, mille eesmärk on aiast või põllult linde või metsloomi eemale peletada.

## Vaata ka
*lastehirmutis
*linnupeleti

## Viited
71 eKr

**71. aasta eKr**

## Sündmused
*Lõppes kolmas orjade ülestõus Rooma riigis. Spartacus ja tema kaasvõitlejad hukati.

## Sündinud
* ...
## Surnud
* Marcus Antonius Creticus, Vana-Rooma poliitik
* Spartacus, Vana-Rooma orjade ülestõusu juht
Šorža

**Šorža** on küla Armeenias Sevani järve ääres. Selle asutasid 1840. aastatel ersalastest asunikud. 

Paul Ariste on tutvustanud küla keelelisi olusid raamatus "Keelekontaktid" (1981, lk 45). Selle järgi elas 1937. aastani külas üksnes ersalasi, hiljem asus sinna aserbaidžaanlasi (Ariste mainib 50%). Küla ersalased rääkisid omavahel ainult ersa keelt, kõik oskasid ka aserbaidžaani ja vene keelt. Küla põlisemad aserbaidžaanlased oskavad ka ersa keelt.
Draviidid

**Draviidid** on draviidi keeli kõnelevad rahvad (telugud, tamilid, kannadad, malajalamid, malafalid, kanerad jt). Nad elavad peamiselt Lõuna- ja Kesk-Indias, Sri Lankas ja Pakistanis.

Nad on teistest India rahvastest tumedama nahavärvuse ja lühema kasvuga. Usundilt on nad enamasti hinduistid.
Luhhi rajoon

**Luhhi rajoon** (vene keeles *Лухский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis. Asub oblasti keskosas. Rajooni keskus on Luhhi alev.

Rajoon piirneb põhjas Kinešma rajooniga, kirdes Jurjevetsi rajooniga, idas Putšeži rajooniga, lõunas Verhni Landehhi rajooniga, edelas Palehhi rajooniga, läänes Rodniki rajooniga ja loodes Vitšuga rajooniga.

Rajooni pindala on 955 km².

Luhhi rajoonis on 125 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe linna tüüpi asunduse ning nelja külaasunduse koosseisu.

## Viited
Riigikaitse

**Riigikaitseks** nimetatakse riigi (või selle liitlase) suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse ning selle elanikkonna kaitsmist vaenlase eest ning tsiviil- ja sõjaliste abinõude kogumit selle tagamiseks.

## Vaata ka
* Kaitseministeerium
* Sõjavägi
* Riigikaitselaager
* Riigikaitseõpetus

## Välislingid
* Riigi suveräänsus ja julgeolek ning rahvusvahelise kaitse taotleja õigused, Marina Põldma Tartu Ülikooli magistritöö, 2015
Taevastiiva tänav

**Taevastiiva tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. 

Taevastiiva tänav algab Pärnamäe teelt ja on umbes 140 meetrit pikk umbtänav.

Taevastiiva tänav on saanud nime 26. veebruaril 2014. Tänava nimi kuulub Lepiku asumi liblikateemaliste tänavanimede sarja. Taevastiib on liblikate perekond sinilibliklaste sugukonnast. Taevastiiva tänav on rajatud endise Lepiku küla Kruusiaugu talu maadele.

## Viited
 

## Välislingid
*Taevastiiva tänav Lepiku asumi skeemil
Vahelik (ruum)

**Vahelik** on esiseinata, laeta ja kerge, enamasti lahtivõetava tagaseinaga katusealune ruum lautade, aitade või teiste majandusruumide vahel. 

Vahelikus võidi hoida põllutööriistu, veokeid ja puid.

## Viited

## Välislingid
*Pilt Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Teojooksik

**Teojooksik** (*Cychrus caraboides*) on liik mardikalisi jooksiklaste sugukonnast.

Teojooksik on pikliku peaga, pikkade suiste ja jalgadega must mardikas. Kehapikkus on 15—18 mm.

Ta on lennuvõimetu. Häirimise korral pritsib ta tagakeha otsast kollast vedelikku.

Toitub peamiselt tigudest ja nälkjatest. Süües pistab pea sügavale teokoja sisse.

Eestis sage.

## Viited

## Välislingid
*
Pahmas

**Pahmas** oli kuivatatud suvivilja või lina kiht, mis oli rehealusesse maha laotatud, et seda hiljem peksta, hobustega tallata või reherulliga rullida. 

Pahma tallamist nimetati härgade, hobuste või mõnel juhul ka inimeste poolt, nimetati pahmamiseks.

## Vaata ka
*aganad
*rehepeks
*tuulamine

## Viited
72 eKr

**72. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Gellius ja Gnaeus Cornelius Lentulus Clodianus.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Crixus, Vana-Rooma orjade ülestõusu juht
Türi majandusgümnaasium

**Türi Majandusgümnaasium** oli keskkool Türil, mis tegutses 1989. aastast 2011. aastani. Enne 1995. aastat kandis kool nime **Türi 2. Keskkool**. Kool suleti haridusreformi tulemusel.

Koolis oli kolm õppesuunda: majandus (alates 1996), kunst (alates 1999) ja sport (alates 2005).

## Ajalugu
Plaan ehitada Türile uus koolimaja tekkis 1980. aastate alguses, kui Türi Keskkool jäi rohkem kui 1000 õpilasele väikseks. Esialgu taotleti luba ehitada 9-klassiline kool, kuid pärast linnarahva hääletust keskkooli rajamise poolt, esitati Hariduskoondisele taotlus avada Türi 2. Keskkool. Hoone projekteeris Maaehitusprojekti Pärnu osakonna arhitekt Maie Hansmann.

28. aprillil 1988. aastal pandi uuele koolile nurgakivi. Koolihoone ehitus osutus aga plaanitust mahukamaks, mistõttu kutsuti üles linnaelanikke abistama heakorrastus- ja koristustöödel. 1. septembril 1989 avati Tolli metsa serval uus koolimaja 486 õpilasele ja 35 õpetajale.

1.septembril 1995 nimetati Türi kinnavolikogu otsusega Türi 2. Keskkool ümber **Türi Majandusgümnaasiumiks**.

## Sümboolika
### Veskikivi

Alates kooli esimesest päevast sai sümboliks kolm veskikivi, kuhu EPT automajandi autojuht Mart Tomingas raius uue kooli nime ja asutamise aasta. Veskikivi kujutist kasutati ka kooli logol ja lipul.
### Lipp
Türi 2. Keskkooli lipp valmis kunstnik Aarne Mesikäpa kavandi järgi 1992. aasta kevadeks. Lipu õnnistas Türi koguduse õpetaja Teet Hanschmidt Türi kirikus esimese lennu lõpuaktuse päeval 19. juunil 1992. Lipul on kujutatud kooli logo (veskikivi), ümbritsetud tammelehtede, rukkilillede ja viljapeadega.

1996. aasta kevadel naelutati lipule uus nimelint.
### Laul
1998. aastal sai kool oma laulu, mille viisi autor oli tollal 7. klassi õpilane Mari-Liis Rõõmussaar ning sõnade autorid Meelika Välimäe, Anu Ernits ja Sander Muru.

**Kooli laul**

Keset mände, eemal linnakärast asub avar valge maja.Seisab uhkelt ja kaunilt metsatuka sees,kannab nime ta TMG.

Murul veskikivi vaikselt aastaid kogub,kas tal meeles veel see,mil esimesed lapsed tulid sooviga,et õppida hoolega meie koolis.

Kuigi merekallas kaugel siit,saan jõudu metsast mühavast,siit lahkudes mul teada eluviit,julgelt elule ma vastu lä'en.

Murul veskikivi vaikselt aastaid kogub,kas tal meeles veel see,mil esimesed lapsed tulid sooviga,et õppida hoolega meie koolis.

## Direktorid
* 1989–1991 Leonhard Soom
* 1991–1999 Elle Raudsepp
* 1999–2000 Ramo Pener
* 2001–2007 Paul Poopuu
* 2008–2010 Aivar Paas
* 2010–2011 Ellu Rusi (direktori kohusetäitja)

## Viited
Salvius Iulianus

**Salvius Iulianus** (u 110 – u 170) ehk **Lucius Octavius Cornelius Publius Salvius Iulianus Aemilianus** oli Põhja-Aafrika päritolu Vana-Rooma tunnustatud jurist, ametnik ja poliitik. Ta oli aktiivne imperaatori Hadrianuse (valitses 117–138), Antoninus Piusi (valitses 138–161) ja Marcus Aureliuse (valitses 161–180) ajal. Ta suri Marcus Aureliuse ja Lucius Veruse (valitses 161–169) valitsemisajal. Salvius Iulianus oli kõrgklassikalise ajastu tähtsaim jurist Celsuse kõrval. 

## Elukäik
Salvius Iulianus pärines Itaaliast pärit kaupmehe perekonnast. Ta oli imperaator Hadrianuse kvestor, preetor (arvatavasti 135–138), riigi- ja sõjakassa prefekt, konsul (aastal 148) ning seejärel kuberner Alam-Germaanias, Põhja-Hispaanias ja Aafrikas. Salvius Iulianus oli imperaatori nõukogu liige nii Hadrianuse, Antoninus Piusi, Marcus Aureliuse kui Veruse ajal. Iulianus oli ka viimane teadaolev sabiniaanide koolkonna juht. 

## Teosed
Salvius Iulianuse põhilised tööd on peamiselt esitatud "Digesta" 90 raamatus, mis arvatavasti Antoninus Piuse ajal lõpetati. Salvius Iulianus on kirjutanud töid mitmel teemal, peamiselt eraõiguse kohta. Paljud Iulianuse tekstid on kirja pannud tema õpilane Africanus. Salvius Iulianus on palju mõjutanud hilisemat pretsedendiõigust. Iulianus on kirjutanud kommentaare juristide Minciuse ja Urseius Feroxi tööde kohta. 

Imperaator Hadrianuse korraldusel koostas Iulianus *edictum perpetuum*’i ehk igavese edikti. Iulianus andis lõpliku, õiguskorrale vastava redaktsiooni ediktile, mida seni olid ametisse astumisel koostanud ja kuulutanud linnapreetorid. 

Iulianust on palju tsiteerinud hilisemad juristid (nt Ulpianus). Tema seisukohti on omaks võtnud paljud hilisemad juristid. Ka imperaator Justinianus pidas Iulianusest lugu ning nimetas teda *summae auctoritatis hominem* (kõrgeima autoriteediga inimene) (Cod. lust. 4,5,10,1). 

## Viited

## Kirjandus
* Tamm, D. Roman law and European legal history. Kopenhaagen: DJØF Publishing, 1997
* Stolleis, M. Juristen: ein biographisches Lexikon: von der Antike bis zum 20. Jahrhundert. München: C.H. Beck, 2001
* Buckland, W.W. A Text-Book of Roman Law from Augustus to Justinian. Cambridge: Cambridge University Press, 1923
* Jolowicz, H.F., Nicholas, B. Historical Introduction to the Study of Roman Law. Cambridge: Cambridge University Press, 1932
* Dirk Harke, J. Römisches Recht. Von der klassischen Zeit bis zu den modernen Kodifikationen. München: C.H. Beck, 2008
Vitsik

**Vitsik** on väike (0,5–4-liitriline) ülalt laienev kaanega laudnõu, kus hoiti võid ja millega võid turule viidi. Vitsikuid kasutati Põhja-Eestis.

## Viited

## Välislingid
*Pilt Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Vaselised

**Vaselised** on pronkstraadist spiraaltorukesed.

Eesti alal kasutati vaselisi alates II aastatuhande algusest ja tollal sõbade ja teiste rõivaste ääristamisel (pronksspiraalkaunistus). Eesti alal on viimased teated vaseliste kasutamisest 19. sajandi algusest, kui Mulgi pruudid kandsid vaselistega ääristatud vaipseelikut.

## Viited

## Välislingid
*https://etnotekstiil.files.wordpress.com/2013/10/2013-10-18-18-22-01.jpg
Ivan Pilný

**Ivan Pilný** (sündinud 6. juulil 1944 Prahas) on Tšehhi poliitik, ta kuulub erakonda ANO 2011. Ta oli 2017. aasta 24. maist kuni 13. detsembrini Tšehhi rahandusminister.

Ta lõpetas aastal 1972 Tšehhi Tehnikaülikooli Prahas elektrotehnikateaduskonna.

Tast sai 24. mail 2017 Tšehhi rahandusminister.
Vuristi

**Vuristi** (saarte murdes vuri- ehk suristuspuu) on nööri otsa kinnitatud piklik õhuke lauake, mis ringikeerutamisel tekitab tugevat vurinat või vuhinat. Vuristi on ürgse kultusvahendina tuntud kogu maailmas.

Eesti alal kasutati vuristit veel 20. sajandi algul mänguasjana. Saaremaalt on teateid, et vuristit kasutati karjamaal hobuste hirmutamisel.

## Viited
Lukas Graham

**Lukas Graham** on Taani pop- ja soulmuusika bänd. See bänd koosneb laulja Lukas Forchhammerist, trummar Mark Falgrenist ja bassimängija Magnus Larssonist. 

Bänd tegi oma esimese albumi aastal 2012. See album jõudis Taani muusikaedetabelis esikohale. Teine album tuli välja aastal 2015. Sellel albumil said suurema tähelepanu osaliseks lood "Mama Said" ja "7 Years", mis tõusid Taani edetabelis teisele kohale ja jõudsid ka teiste maade edetabelitesse.

## Karjäär
Bänd laadis aastal 2011 üles koduvideoid oma lauludest, näiteks 
"Drunk in the Morning" ja "Criminal Mind". Neid laule jagati Facebookis ja vaadati tuhandeid kordi. Bänd sai kontakti Copenhagen Recordsiga aasta 2011 lõpus. Bändi ringreisi käigus müüdi nende kontsertidele 17 000 piletit.

Aastal 2013 tegi bänd ringreisi Euroopas ning võitis Euroopa piiri purustajate auhinna. Aastal 2014 viis bänd oma muusika ka Ameerikasse. Bänd esindab Copenhagen Recordsit Saksamaal, Šveitsis, Austrias ja Prantsusmaal. 2015 avaldas bänd uue albumi ning jõudis sellegagi Taani ja mitme muu riigi muusikaedetabelites kolme esimese hulka. Sellelt albumilt on suuremat populaarsust kogunud laulud "7 Years" ja "Mama Said". Aasta 2016 lõpuks oli bändil Spotifys iga kuu 17,2 miljonit kuulajat, kokku 225 miljonit kuulajat.

## Muusikastiil
Lukas Grahami muusikat kirjeldatakse kui pop- ja soulmuusika hübriidi.

Bändi kõige kuulsam lugu "7 Years" räägib suureks saamisest elu erinevates etappides.

## Välislingid
* 
* Ametlik koduleht
Võimasin

**Võimasin** on vändaga rõhttelje ümber keerutatav vaadi- või kastikujuline seade, millega valmistatakse võid.

Eesti alal (Liivimaal) on teateid võimasinate kasutamisest mõisates 18. sajandist. Eesti suuremates taludes võeti võimasin kirnu asemel kasutusse 19. sajandi lõpul. Eesti alal kadus võimasin tarvituselt 20. sajandi algupoolel.

## Viited
Viisuluda

**Viisuluda** on luu- või puunõelik (luda), millega punutakse näiteks viiske või märsse. Viisuluda on tuntud Ida-Euroopas.

## Viited

## Välislingid
*Pilt Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Videvikupidamine

**Videvikupidamine** oli endisajal talupojakultuuris mõnetunnine puhkus pärast loomade talitamist kuni valguse süütamiseni. Videvikupidamine algas sügisel ja lõppes jõulude ajal või loomade poegimisaja algul. Videvikupidamise ajal jutustati ja mõistatati.

Eestis oli videvikupidamine tuntud kuni 20. sajandi keskpaigani, kui taludesse tuli elektrivalgustus.

## Viited
Vesivagu

**Vesivagu** on põllul olev sügavam ja laiem vagu, mille kaudu juhitakse põllult ära liigvett.

Vesivaod oli tuntud eeskätt Läänemaal, kus neid sügisel aeti madalate ja niiskete alade rukkipõldudele, et ära juhtida kevadist liigvett. Vesivaod aeti selleks kohandatud vannasadraga.

## Viited
Varn

**Varn** ehk **nagi** on riiete (riidevarn), tööriistade ja muu sellise ülesriputamise või hoidmise vahend.

Eesti talurahvakultuuris tehti varnaid riietele, kirvestele, lusikatele.

## Viited

## Välislingid
*Pilt Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Hermogenianus

**Aurelius Hermogenianus** oli silmapaistev Rooma jurist keiser Diocletianuse (245–311) ja tema kaastetrarhide ajastul. Ta läks ajalukku kui esimene Rooma jurist, kes proovis õiguse süsteemselt kokku võtta, et see aitaks õigusprobleeme lahendada. Tema kogumik *[[Codex Hermogenianus]]* moodustas suure osa *[[Codex Iustinianus]]*'est ja tema teost *Iuris Epitomae* on kasutatud *[[Digesta]]*'s. *Codex Iustinianus* ja *Digesta* olid autoriteetsed õigusallikad pärast Justinianust ning taaselustatud keskaegse ja varauusaegse *[[Corpus iuris civilis|Corpus Iuris Civilis]]*’el põhineva Rooma õiguse traditsiooni jaoks.

## Karjäär
Tema täpsed eluaastad ei ole teada, aga Hermogenianuse karjäär on oletatavalt järgmine: 
* *magister libellorum/a libellis* (293–294)
* pretoriaanide prefekt (295–300)
* avaldab *Codex Hermogenianus*'e
* Aasia piirkonna prokonsul (1–2 aastat vahemikus 300 ja 305)
* avaldab *Iuris epitomae*
* Rooma linna prefekt (30. oktoober 309 – 28. oktoober 310)
Hermogenianus töötas keiser Diocletianuse alluvuses *magister libellorum*'ina (petitsioonide meister). Ta koostas keisri reskripte, mis moodustasid tuumiku tema koostatud seaduste kogumist *Codex Hermogenianus*. 295. aasta teises pooles liikus ta läände, kus temast sai läänealade *scrinium libellorum* ning Maximianuse õukonna pretoriaanide prefekt. Ta võis saada sealt ainest tema kogumiku väheste lääne kohta käivate sissekannete jaoks.

## Teosed
Tema teos *Iuris epitomae*, milles ta võtab kokku klassikalise õiguse põhimõtted, on säilinud 106 Justinianuse Digestide fragmendis. Tema asukohast Digestide indeksi lõpus võib järeldada, et Hermogenianus oli viimasest juristide põlvkonnast, keda Justinianuse Digestide koostajad allikana kasutasid. Sõnad *principes* ja *imperatores* on mitmes *Digesta* väljavõttes *Iuris epitomae*’st just mitmuses, mis viitab tetrarhia ajastule (u 293–313). Oletatakse, et Hermogenianusel on hea maine just selle teose tõttu – 5. sajandi autor Coelius Sedulius kutsus Hermogenianust *doctissimus iurislatoriks* (kõige haritum õiguse suhestaja) ning Sedulius tegi tõenäoliselt just *Iuris epitomae*'st (mitte *Codex Hermogenianus*'est) kolm eksemplari.

Hermogenianus on identifitseeritud ühena keiser Constantius I Chlorusele kirjutatud pühenduse kaasautoritest, mis avastati Brixias (tänapäeva Brescia) Põhja-Itaalias 1983. aastal. Tema tiitli *vir eminentissimus* kohaselt kuulus Hermogenianus *equites*'te hulka (madalam kahest aristokraatlikust klassist). Diocletianuse valitsusajal ülendati Hermogenianus senatisse, mida tõestab ka tema senaatoritöö Aasia prokonsulina. Sel kohal töötades püstitas ta ausamba kas Diocletianusele või Maximianusele Troojasse millalgi enne 305. aastat.

## Kirjandus
# Honoré, Anthony Maurice (1994), "Aurelius Hermogenianus"
# Connolly, Serena (2010), "Lives behind the Laws: The World of the Codex Hermogenianus", Bloomington, Indianapolis: Indiana University Press
# Jones, Arnold Hugh Martin; Martindale, John R; Morris, John (1971), "Prosopography of the Later Roman Empire" vol 1, Cambridge: Cambridge University Press

## Viited
Vann

**Vann** on enamasti ovaalse põhjaga nõu pesemiseks ja kümblemiseks. Vann paikneb tavaliselt vannitoas.

Eesti talupojakultuuris olid vannid ovaalse põhja ja kahe kõrvaga madalad laudnõud. Sellised vannid muutusid Eestis laialt levinuks 19. sajandi II poolel. Eesti taludes kasutati lauast vanne 20. sajandi keskpaigani.

Tänapäeval valmistatakse vanne mitmesugustest materjalidest, millest üks levinum on akrüül. Akrüülvann on tavaliselt läikiv ning seetõttu malmvanniga sarnase välimusega.

## Viited

## Välislingid

*Rahvapärane puuvann Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Aldo Meristo

**Aldo Meristo** (19. veebruar 1944 Rakvere – 23. mai 2017) oli eesti džässpianist, helilooja, arranžeerija ja muusikapedagoog.

Ta lõpetas 1967. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi muusikaosakonna (õpetajad Karl Sillakivi, Ants Kiilaspea, Riho Päts). Aastatel 1965–1970 õppis ta Eesti Heliloojate Liidu noortesektsioonis (juhendajad Eino Tamberg, Harri Otsa ja Uno Naissoo).

Ta oli aastatel 1967–1970 Tallinna Pedagoogilise Instituudi klaveriõppejõud. Aastatel 1974–1979 oli ta Eesti Televisiooni ja Eesti Raadio estraadiorkestri pianist-kontsertmeister ja aastast 1988–2003 Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli pop-jazz osakonna õppejõud.

## Pildid

Aldo Meristo, džässpianist 06.jpg|Aldo Meristo 2006
Aldo Meristo ja Hakan Lewin 93.jpg|Aldo ja sõber Hakan Lewin 1993

## Välislingid
*Aldo Meristo (19. veebruar 1944 – 23. mai 2017)
*Suri Eesti džässmuusika legend Aldo Meristo
Liina Saari

**Liina Saari** (sündinud 30. aprillil 1951) on eesti ooperilaulja (sopran) ja näitleja.

Lauljadiplomi sai ta 1981. aastal Tallinna Konservatooriumist, kus õppis Ester Lepa ja Linda Sauli käe all. Saari on täiendanud end Lydia Styx-Agosti (Itaalia) ja Harry van der Kampi (Holland) meistrikursustel. 

Liina Saari on olnud aastaid rahvusooperi Estonia solist. Solistina on ta esinenud ka muude muusikakollektiivide, näiteks Tallinna Kammerkoori ja Tallinna Keelpillikvarteti kontsertidel. 

Tänapäeval esineb ta vanamuusikakvarteti Tallinn Baroque koosseisus. 

Liina Saari on mänginud telelavastuses „Leedi Windermere'i lehvik“ (Leedi Agatha, ETV, 1974) ja mitmes Raadioteatri lavastuses.
Purask

**Purask** on suur paksu teraga puusepapeitel, mille pea käib tera putke sisse, et vältida löömisel peitli pea lõhenemist.

Lõunaeesti murretes on purask peitli üldnimetus.

## Viited

## Välislingid
*Pilt Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Pesupulber

**Pesupulber** on pesemisvahend, mille efekt tuleneb vees lahustuvatest rasvhappesooladest.

Pesupulbrile võidakse lisada värv-, pehmendus- ja lõhnaaineid.

## Vaata ka
*Tide
*Persil
Verileib

**Verileib** (lõunaeesti murretes ka **verikarask**) on toit (leib), mida tehti nisujahust tainale sea- või loomavere lisamisega. Tainale võidi lisada ka hapupiima, soodat, kartuleid, praetud pekitükke, sibulaid. Verileib küpsetati ahjus ja seda söödi soojalt rõõsa piimaga. Verileiba võidi võtta ka liha kõrvale.

## Viited
Vusa

**Vusa** on jõgi Valgevenes Minski oblastis, Nemunase parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Вуса, vene keeles Усса (**Ussa**).

Jõe pikkus on 115 km, valgla on 1345 km². Jõe langus on 1,3 meetrit kilomeetri kohta, keskmine vooluhulk suudmes on 6,3 m³/s. Jõe laius on 7–10 meetrit.

Vusa algab Dziaržynski rajoonist Minski kõrgustikult 232,5 meetri kõrguselt merepinnast, voolab üldjoontes lõunasse ja suubub Uzda rajoonis Nemunasesse. Jõe suue asub merepinnast 157,2 meetri kõrgusel. Vusa on Nemunase esimene suurem lisajõgi, selle suudmest ülalpool kannab Nemunas nime Niomaniec. Suurim lisajõgi on Pieratuć.

Vusa org on ülemjooksul V-tähe kujuline ja 300–500 meetrit lai. Allpool muutub org trapetsikujuliseks, seal on see ligi kaks kilomeetrit lai. lammi laius on 200–400 meetrit, allpool Uzdzianka suuet aga 1–2 kilomeetrit lai. Lammi liigendavad arvukad kuivenduskanalid ja vanajõed. Usa küla juures on jõel väike veehoidla. 2–3 kilomeetrit lai. Lamm on madal ja soostunud. Dziaržynski rajoonis on jõge Sakovičy ja Černikaŭščyna küla vahel 5,5 kilomeetri ulatuses maaparandustööde käigus õgvendatud. Usa küla juures asub jõel väike 0,08 hektari suurune paisjärv.

## Viited

## Välislingid
Łoša (Minski oblast)

**Łoša**  on jõgi Valgevenes Minski oblastis, Nemunase vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Лоша, vene keeles Лоша (**Loša**).

Jõe pikkus on 42 km, valgla on 830 km². Jõe langus on 0,7 meetrit kilomeetri kohta, keskmine vooluhulk suudmes on 4,4 m³/s. Jõe laius on ülemjooksul 5–10, alamjooksul 20 meetrit.

Nimi Łoša tuleneb balti keeltest. V.N. Toporov ja O.N. Trubatšev tuletavad jõe nime leedukeelsest sõnastt lõhe (*Lašiša*). Leedu keeleteadlane A. Vanagas seda varianti ei välista, ent ta lisab veel võimalike nimetuletusvariantidena leedukeelsed sõnad *laša* (pisar) ja *lašėti* (kaevama).

Łoša algab Uzda rajoonist 174 meetri kõrguselt merepinnast, voolab algul lõunasse, läbides Łoša küla ja sealset paisjärve, pöördub seejärel läände, läbides vahepeal Kapyli rajooni, ja suubub Nemunasesse. Jõe suue asub merepinnast 157,2 meetri kõrgusel. Varem oli jõe lähe kaugemal, väidetavalt olevat Nemunas (ülemjooksul nimega Niomaniec) varem alanud Łošaga samast allikast. Suurim lisajõgi on Vynia.

Jõe org enamasti ei eristu, alamjooksul on see 500-600 meetrit lai. Jõe säng on täies ulatuses maaparandustööde käigus õgvendatud.

## Viited
Haarem

**Haarem** (araabia keeles: حريم‎‎, *ḥarīm )* oli islamimaades naiste ruumid või neile eraldatud majaosa, mis on võõrastele suletud. Bioloogias tähendab see jooksuajal ühe isaslooma ümber kogunenud emased.

Haaremit valitses sultani ema, kes sekkus ka riigi poliitikasse. Tema järel tähtsuselt teine oli sultani naine või ta esmasündinud poja ema, ja nende järel tulid sultani ülejäänud neli naist.
Usa jõgi

**Usa**  (transkriptsioonis **Ussa**) on jõgi Valgevenes Minski ja Hrodna oblastis, Nemunase parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Уса (ka Вуса), vene keeles Уса (**Ussa**). Kohalike nimedena on kasutusel ka nimekujuka Вуса (Vusa),  keskjooksul канал Шубіна (Šubini kanal) ja alamjooksul Шубіна-Нёманскі канал (Šubini-Neemeni kanal).

Jõe pikkus on 75 km, valgla on 665 km². Jõe langus on 1,1 meetrit kilomeetri kohta, keskmine vooluhulk suudmes on 5 m³/s. Jõe laius on 8–10 meetrit. Veerohkeim lisajõgi on  Kazialec.

Usa algab Vałožyni rajoonist Minski kõrgustikult, voolab üldjoontes kagusse, läbib Stoŭbcy rajooni ja suubub Navahrudaki rajoonis Nemunasesse. Suuremalt jaolt voolab ta Naliboki ürgmetsas, jõeorust võib leida soorauda.

Usa org on ülemjooksul trapetsikujuline ja 800-1000 meetrit lai. Allpool laieneb see 1500 meetrini, seejärel aheneb 200 meetrile. Lammi laius on 100-150 meetrit, seda liigendavad arvukad kuivenduskanalid ja vanajõed. Ülem- ja alamjooksul on lamm madal ja soostunud. Viimased 20 kilomeetrit on jõgi maaparandustööde käigus õgvendatud. Usast algab seal samuti Nemunasesse suubuv kanal, mis võtab endasse osa jõe veest.

## Viited
Lehise tänav

**Lehise tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis.

Lehise tänav sai nime 20. novembril 1951.

## Viited

## Välislingid
Lepa põik

**Lepa põik** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis.

Lepa põik sai nime 19. septembril 1958.

## Viited

## Välislingid
Maarjamäe tänav

**Maarjamäe tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis.

Maarjamäe tänav sai nime 12. detsembril 2001. Tänav on saanud nime Maarjamäe asumi ja Maarjamäe lossi järgi.


Maarjamäe tänav.jpg
Maarjamäe tänav (2).jpg


## Viited

## Välislingid
Tarja tänav

**Tarja tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis.

Tarja tänav sai nime 20. detsembril 1996. Tänav on saanud nime puu osa tarja järgi. Tari on kobara liike.

## Viited
Tohu tänav

**Tohu tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis.

Tohu tänav sai nime 7. aprillil 2004. Tänav on saanud nime lähedal asuva Kase tänava mõjul.

## Viited
Urva tänav (Tallinn)

**Urva tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis.

Urva tänav sai nime 21. mail 1946.

Urva tänav 5 tegutses kauplus Maarjamäe.
## Viited
Furmanovi rajoon

**Furmanovi rajoon** (vene keeles *Фурмановский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Furmanovi linn.

Rajoon piirneb põhjas Kostroma oblastiga, idas Privolžski rajooniga, kagus Rodniki rajooniga, lõunas Ivanovo rajooniga ja läänes Komsomolski rajooniga.

Rajooni pindala on 763,2 km².

Furmanovi rajoonis on 105 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe (Furmanovi) linna ja viie külaasunduse koosseisu.

## Viited
Muutuja (informaatika)

**Muutuja** on informaatikas koht (aadress) mälus, mis hoiab väärtusi. Sõltuvalt programmeerimiskeelest, võib olla vajadus muutujate kasutamiseks need eeldeklareerida (neile mälu eraldada) ja initsialiseerida (algväärtustada). Väärtused võivad sisaldada 
# sisu
# viita sisule

Harjumusepäraselt kasutatakse informaatikas muutujate märkimiseks võimalikult täpselt kirjeldavaid sõnakombinatsioone, et suurendada koodi loetavust, näiteks: "myyja_sissetulek_bruto", "relv(x).l88gij6ud.value" ja "binoomv6rrandi_muutuja[x].value". Koodi loetavuse huvides võidakse seada reegleid, et kõik muutujate nimed oleks ühes kindlas keeles.

### Andmete diskreetsus
Informaatikas on andmed diskreetsed (piiritletud). Ehk kui matemaatikas on võrrand:
*
```
x=y+z
```

, siis informaatikas kujutaks see võrrandit
*
```
x=(y+z) mod tp
```

, kus:
*x – väärtustatav muutuja
*y – väärtusega muutuja
*z – väärtusega muutuja
*tp – konstant, millele on reserveeritud x'i andmetüübi jagu mälu. Mis oleks ühesuunalise täisarvuna (nt: unsigned int) 32-bitisel arvutil: 232–1 ehk 4294967295.
**Lisaks**
* Osades programmeerimiskeeltes (nt: BASIC) deklareerib kompilaator deklareerimata jäänud muutujad varjatud kujul ise! 
* Osades programmeerimiskeeltes (nt: BASIC) on väärtused, mis viitavad sisule, peidetud kujul.

## Vaata ka
*Aadressiregister
*Mäluaadressiregister
Khālid A. Al-Fāliḩ

**Khālid A. Al-Fāliḩ** (araabia keeles خالد الفالح; sündinud 1960 Ar-Riyāḑis) on Saudi Araabia poliitik. Ta on 7. maist 2016 Saudi Araabia energeetika, tööstuse ja maavarade minister; ta on varem olnud Saudi Araabia tervishoiuminister.

Ta sündis aastal 1960 Ar-Riyāḑis, kuid kasvas üles Ad-Dammāmis (asub Ash-Sharqīyah' provintsis). Ta lõpetas aastal 1982 bakalaureuse kraadiga masinaehitusinsenerina Texas A&M Ülikooli. Aastal 1991 lõpetas ta ärikorralduse magistrina Nafta ja Mineraalide Kuningas Fahdi Ülikooli.
Jahukört

**Jahukört** oli eesti talurahva odra- või rukkijahust tehtud toit (kört). Kördi tegemiseks valati jahule peale kuum vesi või pandi jahu kuuma vette, mis seejärel läbi keedeti. Siis segati segu läbi, valati hapupiima sisse ja jäeti seisma.

Jahukört oli eesti talupoegadel piima asendaja.

## Viited
Robert Samarütel

**Robert Samarütel** (2. veebruar 1901 Sõmerpalu vald, Võrumaa – 4. november 1961 Tallinn) oli Eesti jurist ja vanglaülem.

Osales Vabadussõjas.
 
Lõpetas 1922. aastal Tartu reaalkooli ning õppis 1922–1938 (lõpetas) Tartu Ülikoolis õigusteadust. Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Ta oli kuni 1930. aastani Harku vangimaja direktor, siis määrati Lasnamäe vangla direktoriks. Hiljem oli ta vangimajade inspektori kohusetäitja. 1934. aastal oli lühikest aega Keskvangla direktori kohusetäitja, hiljem taas vangimajade inspektor. 

Saksa teise okupatsiooni ajal töötas ta raamatupidajana. Arreteeriti NKVD poolt 1945, oli vangis kuni 1955. aastani, töötas pärast seda Eestis raamatupidajana.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944''
*Samarüütel, Robert – õigusteaduskonna üliõpilane
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Tallinna Liiva kalmistul
Sextus Pomponius

**Sextus Pomponius** (2. sajand pKr) oli Rooma jurist ja õiguseõpetaja, Rooma eraõiguse traktaatide autor.

Tema isiklikust elust pole infot säilinud. Ajaloos tuntakse teda Rooma riigi ühe olulisema juristina, sest ta kirjutas rohkem kui 150 raamatut. Sextus Pomponiuse kõige tuntum töö on mahukas ja sisukas kommentaar preetori ediktile "Ad edictum". Tema kirjutatud seadustest lähtuti Justinianuse "Digesta" koostamisel.

## Elulugu
Pomponiuse elust pole midagi teada. Ta elas 2. sajandil pKr, enamiku oma raamatutest kirjutas Hadrianuse ajal (11. august 117 – 10. juuli 138), osa ka Antoninus Piuse ajal (10. juuli 138 – 7. märts 161). Arvatakse, et erinevalt teistest kuulsatest Rooma juristidest ei tegelenud tema ametlikult õiguse rakendamise või tõlgendamisega, vaid peaaegu terve elu süstematiseeris teiste juristide kirjutatud teoseid ja õpetas kodanikele õigusteadust.

Pomponius, Gaius Ateius Capito, Salvius Julianus, Gaius Cassius Longinus jt Rooma juristid kuulusid sabiniaanide koolkonda.

## Teosed
Pomponiuse kommentaar ediktile "Ad edictum" oli 83 raamatut pikk. See oli tol ajal kõige pikem edikti kommentaar (hiljem kirjutas Ulpianus veel pikema kommentaari). Pomponius kommenteeris ka teiste juristide töid, nt "Libri ex Sabino", "Ad Q. Mucium" jm.

Õpetajana kirjutas ta Rooma õiguse ajaloo õpiku "Enchiridion". Osa sellest õpikust kasutati hiljem Justinianuse "Digestas".

Pomponiuse osa tervest "Digesta" tekstist on umbes 1/25, st 50 raamatust peaaegu kaks on tema kirjutatud.

Pomponius süstematiseeris või kommenteeris varasemaid teoseid, aga kirjutas ka ise. Näiteks on Pomponiuse tuntud tsitaat: "Kui keegi lööb vaenlaste saadikut, siis see on rahvaste õiguse (*ius gentium*) rikkumine. Kui meie juures olid saadikud, kelle rahvaga hakkas sõda, siis saadikud jäävad rahvaste õiguse alusel vabadeks inimesteks". Seda ei leia "Digestast", aga see tsitaat mõjutas edaspidi Rooma õiguse arendamist.

Pomponiuse teoste ajastuline eripära on teaduslikkus ja puhas, arusaadav keel.

## Viited

## Kirjandus
* Michael Stolleis. Juristen. 2001.
* Большая советская энциклопедия, третье издание, 20 книга. 1975.
* Andrea Giardina. Vana-Rooma inimene. 2004
Kaeratangupuder

**Kaeratangupuder** on kaeratangudest tehtud tangupuder.

Kaeratanguputru tegid eesti talupojad harva. Seda putru tunti peamiselt Kagu-Eestis, ent selle pudru tegemisest on andmeid ka Peipsi äärest, Muhu saarelt ja Läänemaalt.

## Viited
Jahupuder

**Jahupuder** oli eesti talurahva harilikult odrajahust tehtud puder. Pudru tegemiseks lasti vesi keema, siis lasti vette jahu, segades samal ajal jahu männaga. 

Eesti vanemal ajal asendas jahupuder leiba. 

## Viited
Kaapekakk

**Kaapekakk** ehk **juurekakk** on eelnenud leivateost leivanõu küljest kokku kraabitud ja alles hoitud leivataina tükk, mida kasutati uues leivatainas, et see paremini hapneks.

## Vaata ka
*Juuretis
*Leivajuuretis

## Viited
Kiisel

**Kiisel** (ehk **kaerakile** ehk **kiisla**) on kaerahelvestest valmistatud hapendatud puder. 

Kaerahelvestele lisatakse pisut leiba ja lastakse segul umbes ööpäev seista. Käärima läinud segu kurnatakse ja vedelik keedetakse parajaks pudruks. Süüa võib nii magustoidu kui ka soolase roana. 

Sarnane puder on šoti *sowans*, mis on valmistatud hapendatud kaerakestade jahust.

## Vaata ka
* Eesti köök

## Viited
Kaeratumm

**Kaeratumm** ehk **kaerajahuleem** oli eesti talurahva jook (tumm), mida kasutati piima aseainena. 

Kaeratummi tegemiseks lasti vesi keema ja siis valati vesi kaerajahu peale. Seejärel pigistati segust vedelik välja ja lasti läbi sõela. Kui see kurnatud segu üks päev soojas seisis, siis läks see hapuks ja seda võidi tarvitada hapupiima asemel.

## Viited
Kamakäkk

**Kamakäkk** on kamajahutainast ümmargune või piklik küpsetis, mida valmistati eelkõige Lõuna-Eestis.

Jahu segati tainaks vee või piimaga ning küpsetatud käkke söödi koos rõõsa piimaga. Kamakäkke anti kaasa eelkõige lastele ja karjastele. Mõnel pool tehti ka kamajahust ja oa- või hernepudrust käkke, mida söödi keetmata.

## Viited
Linnupaelad

**Linnupaelad** on silmuspüünised, millega püüti linde. Linnupaelad koosnesid lauatükist, millele kinnitati vahatatud paelast, jõhvist või pehmest traadist silmused. Lauatükk oli kinnitatud väikese looga või allapainutatud puuladva külge. Lauatüki peale olid pandud viljaterad või marjad.

## Viited

## Välislingid
*http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/42.gif
Västra tänav

**Västra tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis.

Västra tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime kalastusvahendi västra järgi (västar on ahingu sünonüüm).

## Viited
Viige tänav

**Viige tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis.

Viige tänav sai nime 19. aprillil 2000. Tänav on saanud nime Viige talu järgi.

## Viited

## Välislingid
Veerise tänav

**Veerise tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis.

Veerise tänav sai nime 7. detsembril 2005.

## Viited
Tedrepere tänav

{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {},
      "geometry": {
        "type": "LineString",
        "coordinates": [
          [
            24.591168,
            59.440335
          ],
          [
            24.589897,
            59.437853
          ],
          [
            24.590632,
            59.4377
          ],
          [
            24.590278,
            59.436695
          ]
        ]
      }
    }
  ]
}


**Tedrepere tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis.

Tedrepere tänav algab Jõeküla teelt ja ulatub kuni Tiskre teeni. Nime sai tänav 19. juunil 1998. Tänav on saanud nime Tedrepere talu järgi. 

## Viited
Ründi tänav

**Ründi tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis.

Ründi tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on saanud nime kalaliigi ründi järgi. Varem oli tänav osaliselt Kaheküla tee osa.

## Viited
Viktor Suhhorukov

**Viktor Suhhorukov** (vene Виктор Иванович Сухоруков; sündinud 10. novembril 1951 Orehhovo-Zujevos) on vene teatri-, filmi- ja dublaažinäitleja. 

1978. aastal lõpetas ta Venemaa Riikliku Teatrikunstiinstituudi.

Näitlejana on Suhhorukov töötanud Leningradi Riiklikus Akadeemilises Komöödiateatris (1979–1983), Lenkomi nimelises Leningradi Riiklikus Teatris (1987–1993), Peterburi Riiklikus Draamateatris «На Литейном» (1994–1995) ja Nikolai Akimovi nimelises Riiklikus Akadeemilises Komöödiateatris (1995–2000).

Ta on mänginud enam kui 80 filmis ja lugenud dublaaži mitmetele mängu- ja multifilmidele.

## Tunnustus
*1997 – Suure Vankri auhind
*1997 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (film "Minu Leninid")
*2002 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik 
*2004 – filmiauhind "Nika" (keiser Paul I rolli eest)
*2008 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik
*2011 – Sõpruse orden 
*2011 – filmiauhind "Kuldkotkas" (Zolotoi Orjol) 
*2016 – kodulinna Orehhovo-Zujevo aukodanik, linnas avati talle pronksist ausammas
*2019 – Austuse orden
Müta tänav

**Müta tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis.

Müta tänav sai nime 19. septembril 2001. Tänav on saanud nime kalastusvahendi müta järgi (mütt – 'kalapüügi nui').

## Viited
Maimu tänav

**Maimu tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis.

Maimu tänav sai nime 18. augustil 2003. Tänav on saanud nime kalandustermini "maim" järgi.

## Viited
Korese tänav

**Korese tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis.

Korese tänav sai nime 30. jaanuaril 2013. Tänav on saanud nime mullandustermini "kores" järgi (kores – 'mulla jämedamad osad').

Tänav on kavandatud kulgema Veerise tänava ja Saviliiva tee vahel ning selle kogupikkuseks on plaanitud ligi 550 meetrit. 2019. aasta seisuga oli tänavast välja ehitatud vaid ligikaudu 120 meetri pikkune lõik Veerise tänava poolses otsas.

## Viited
Kiini tänav

**Kiini tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis.

Kiini tänav sai nime 19. veebruaril 1999. Tänav on saanud nime tööriista kiini järgi (kiin – 'terariist võsa raiumiseks').

## Viited
Moskva vürst (Ney)

**Moskva vürst** (*Prince de la Moskowa*) on Napoleon I poolt marssal Michel Neyle pärast Borodino lahingut, 25. märtsil 1813, antud tiitel. 

Alates 1928. aastast kandsid Moskva vürstid ka Elchingeni hertsogi tiitlit, mis oli Michel Neyle antud 1808. aastal ja mille ta pärandas oma teisele pojale Michelile. Viimane Moskva vürst Michel Ney suri 19. detsembril 1969 ja tema ainus tütar Laetitia 10. veebruaril 2005.

Moskva vürsti tiitlit on kandnud järgmised isikud:

*1813–1815 Michel Ney (Elchingeni hertsog ja Moskva vürst, hukatud, 1769–1815)
*1815–1857 Joseph Ney (eelmise vanim poeg, brigaadikindral, 1803–1857)
*1857–1882 Edgar Ney (Michel Ney neljas poeg, diviisikindral, 1812–1882)
*1882–1928 Napoléon Ney (Elchingeni hertsogi Michel Ney vanem poeg, 1870–1928)
*1928–1933 Charles Ney (alates 1881 ka Elchingeni hertsog, Elchingeni hertsogi Michel Ney noorem poeg, 1873–1933)
*1933–1969 Michel Ney (ka Elchingeni hertsog, eelmise ainus poeg, 1905–1969)

## Välislingid
*http://www.angelfire.com/realm/gotha/gotha/ney.html
*http://www.heraldique-europeenne.org/Regions/France/Ney.htm
Margo Külaots

**Margo Külaots** (sündinud 1. juulil 1972) on eesti energeetikategelane.

## Haridus
Ta on lõpetanud 1990. aastal Tartu 10. Keskkooli ja 1994. aastal Tartu Ülikooli majandusküberneetika erialal ning 2020. aastal Tallinna Tehnikaülikooli, kus õppis magistriõppes ettevõtte digimuutuste erialal. Ta on korporatsiooni Revelia liige. 

## Töökäik
1994. aastast on ta tegutsenud soojusmajanduse valdkonnas.

Margo Külaots on 2021. aastast juhtinud rahvusvahelise energiaettevõtte Gren Eestis paiknevaid ettevõtteid (Gren Tartu AS, Gren Eesti AS, Gren Viru AS, Gren Viljandi AS ja Gren Sakala AS). Varem on ta juhtinud rahvusvahelise energiakontserni Fortumi Eesti ärisid. Ta on olnud ka aktsiaseltside Eesti Gaas ja EG Võrguteenus ja Võrguteenus Valdus nõukogu liige.

## Liikmesus
Külaots on Eesti energeetika- ja soojavaldkonna ettevõtteid esindava asutuse Eesti Jõujaamade ja Kaugkütte Ühing juhatuse liige, Eesti Maaülikooli kuratooriumi liige, Eesti Taastuvenergia Koja volikogu liige ja Eesti Turbaliidu juhatuse liige.

## Tunnustus
* 2016 – Tartu medal

## Viited

## Välislingid
* Margo Külaots - Kaugküte versus lokaalküte, reaalsed lahendused Video YouTube'is
* "Margo Külaots: tark linn kasutab energia ülejäägi kaugkütteks" Kinnisvarauudised, 15. märts 2017
* "Margo Külaots: kaugküttevõrgu laienemine jätab ahikütte alles" Tartu Postimees, 29. aprill 2019
* "Margo Külaots: põlevkivielektril pole tulevikku, alustame energiapööret!" Tööstusuudised, 10. oktoober 2019