open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tarbja kivikalmed

**Tarbja kivikalmed** on muistsed kivikalmed Järva maakonnas Paide linnas Tarbja külas.

Kalmed asuvad Kalamehe talu maadel. Kalmeid uuriti aastail 1958–1961 Evald Tõnissoni ja Harri Moora juhendamisel. Kalmed rajati I aastatuhande I poolel ja sinna on maetud veel 11.–13. sajandil. 

## Viited

## Kirjandus
*Tanel Moora, Tarbja kivikalme Paide lähedal ja Põhja-Eesti tarandkalmete keraamika, Eesti Teaduste Akadeemia Toimetised. Ühiskonnateadused. Köide XVI, 1967, nr 3, lk 280–301

## Välislingid
*
Kosmosesüstik Atlantis

**Kosmosesüstik Atlantis** (tähisega **OV-104**) oli viies ja ehitusjärjekorras eelviimane NASA kosmosesüstik. Atlantis startis esimest korda kosmosesse missiooni STS-51-J raames ja sooritas oma viimase lennu missiooni STS-135 raames, mis oli ühtlasi kogu Space Shuttle'i programmi viimane lend.

Teenistusaja jooksul tiirles Atlantis 4848 korda ümber Maa ja läbis peaaegu 203 000 000&nbsp;km ehk vahemaa, mis on rohkem kui 525 korda Kuule ja tagasi.

Süstik sai nime aastatel 1930–1996 tegutsenud uurimislaeva RV Atlantis järgi.

## Tehnilised parameetrid

* Kaal (koos kolme peamootoriga) 69 t
* Pikkus 37,2 m
* Kõrgus 17,2 m
* Tiibade siruulatus 23,7 m

## Missioonid

Atlantis teenindas 26 aasta jooksul 33 missiooni ja temaga lendas kokku 207 kosmonauti. Süstik külastas seitse korda kosmosejaama Mir, 11 korda Rahvusvahelist kosmosejaama ja viibis kosmoses 294 päeva.

## Muuseumi eksponaat

Atlantis sooritas viimase lennu 2011. aastal. Alates 29. juunist 2013 on Atlantis Kennedy kosmosekeskuse külastuskeskuse püsiekspositsioonis.

## NASA tänuavaldus ja teenindatud missioonide embleemid

## Filmid

Filmis "Armageddon" hävib Atlantis orbiidil olles meteoriidisajus ja analoogse süžeega filmis "Kokkupõrge" viib Atlantis Orioni meeskonna orbiidile.

## Viited
Toovere kivikalme

**Toovere kivikalme** (ka *Kivimägi*) on muistne kivikalme Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Toovere külas Palamuse-Järveotsa-Kuremaa maantee ääres.

Kalmel tehti 1947 proovikaevamisi Harri Moora juhendamisel. Kaevamistel leiti luid, savinõukilde, käevõru, paar sõrmust ja 3.-4. sajandist pärit kärbissõlg. 

## Viited

## Välislingid
*
Tõrma kivikalme

**Tõrma kivikalme** on muistne kivikalme Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Tõrma (Rakvere) külas. Tõrma külas asub ka Tõrma kalmistu

Kivikalmet uuriti 1911 (A. Tomson) ja 1923 (Aarne Michael Tallgren). Kalmesse maeti nii põletatult kui põletamata ja matuseid dateeriti 2. sajandist 6. sajandi alguseni.

## Viited

## Välislingid
*
Tõrma kalmistu

**Tõrma kalmistu** on kalmistu Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Tõrma külas.

Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kalmistul asub mitmeid hauasambaid, riste ja väravaid, mis on tunnistatud samuti kultuurimälestisteks. Kalmistule on tuntud inimestest maetud VR kavaler Martin Tenneberg, ajaloolane Eerik Selli, raadioajakirjanik Erik Lillo ja metsavend Ruuben Lambur. 

## Viited

## Välislingid
*
Uugla kivikalme

**Uugla kivikalme** (ka **Uugla Veskimäe kivikalme**) on muistsed kivikalmed Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Uugla külas.

Kalmistu koosneb neljast kivikalmest. Neist kahte kivikalmet uuriti 1977 Mati Mandeli juhendamisel. Kalmed dateeriti 11.-12. sajandisse.

## Mälestiste kirjeldused

I kalme, mis asub taluhoonest umbes 40&nbsp;m kagu pool, kujutab endast kagu-loode suunas 16,5&nbsp;m pikkust, kirde-edela suunas 8,5&nbsp;m laiust ja 0,7&nbsp;m kõrgust ovaalset küngast.

II kalme oli enne 1981. aasta arheoloogilisi kaevamisi nähtav vaid 2&nbsp;m läbimõõdu ja 50&nbsp;cm kõrgusega künkana. Kuid uuringute käigus selgus, et see kujutas endast 2&nbsp;m pikka ja 1,6&nbsp;m laiust suurematest kividest laotud kiviringi.

III kalme kujutas endast põhiplaanilt kolmnurkset kalmet, mille kogusuurus oli 230 m² ning kultuurkihi paksus küündis 60&nbsp;cm-ni.

IV kalme näil on tegemist madala kivikattega väliste tunnusteta kivikalmega, umbes 11.-12. sajandist.

## Arheoloogilised uuringud

I kalme uuriti läbi 1977. aastal. Arheoloogiaööde käigus tuli ilmsiks, et tegemist oli kividest ebakorrapäraselt kuhjatud kivikalmega.

## Arheoloogilised leiud

I kivikalmest leiti mõõk, 5 odaotsa, kirves, sõrmuseid, käevõrusid, hoburaudsõlgi jne. Leiud on anti üle Ajaloomuuseumile.

II kalmest leiti tõenäoliselt naise luid. Samast kalmest leiti klaasilustuse katkend, kaalud, 6 kaaluvihti, pronkskäevõru, naastud, väljastpoolt kiviringi kilbikupal ja vikat.

III kalmest leiti odaots ja mõõgatupeotsak. Kalme võis kuuluda rikkale perele, sest sealt on leitud lisaks mõõgale ja mõõgatupeotsakule hõbemünte ja -ehted.

## Dateering
Uugla kivikalmed on tõenäoliselt pärit 10.–13. sajandist.

## Viited

## Välislingid
*
*
Kaljo Valgma

**Kaljo Valgma** (29. aprill 1931 Jalase, Rapla vald – 11. september 2015) oli eesti arst ja arstiteadlane (kardioloog), Tartu Ülikooli professor.

## Elulugu
Ta õppis Jalase algkoolis, Kabala algkoolis ja Märjamaa mittetäielikus keskkoolis. 1949. aastal lõpetas ta Rapla Keskkooli kuldmedaliga ja 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna arsti kvalifikatsiooniga.

Ta suunati tööle Tartu Kliinilise Haigla siseosakonna arst-terapeudiks. 1960. aastal suunati ta Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi aspirantuuri, kus tal valmis väitekiri "Mõnede kliinilis-laboratoorsete uurimismeetodite tähendusest reuma ja reumatoidartriitide aktiivsuse määramisel", mille kaitses 1963. aastal meditsiinikandidaadi väitekirja. Aastatel 1963–1972 oli ta TRÜ sisehaiguste propedeutika kateedris assistent, aastatel 1972–1976 samas kateedris dotsendiks. 1970. aastal kaitses ta väitekirjaga "Südame isheemiatõve (stenokardia) mõned kliinilised iseärasused ja diagnostilised kriteeriumid" (väitekiri kinnitati 1971. aastal). 

Aastatel 1976–1984 oli ta TRÜ sisehaiguste propedeutika kateedri professor, 1984–1992 arstide ja proviisorite täiendusteaduskonna teraapiakateedri juhataja, 1992–1996 kardiokliiniku professor. 1996. aastast oli ta emeriitprofessor. Lisaks oli ta aastatel 1975–1982 Tartu kardioloogiakeskuse juhataja ja teaduslik juhendaja, 1976–1985 NSV Liidu Meditsiiniakadeemia Kardioloogiakeskuse teadusliku nõukogu liige ja 1983–1989 Eesti Kardioloogide Seltsi juhatuse esimees.

Tegi uurimusi südame isheemiatõve epidemioloogia, riskitegurite ja diagnostika, infektsioosse müokardiidi diagnostika ja sellepuhuse ravi ning arteriaalse hüpertensiooni epidemioloogia ja diagnostika alalt.

## Tunnustus
* 1996–1997 Tartu Ülikooli medal

## Isiklikku
Tema õde Aino-Helene Valgma oli koduloolane, pedagoog, Jalase külaelu arendaja.

## Teoseid
* (1978–1979) Kardioloogia I, II (üks autoritest)
* 1984 Müokardi infarkt
* 1988 Kliiniline farmakoloogia (üks autoritest)
* 1990 Инфекционный миокардит
* 1994 Infektsioosne müokardiit
* 1996 Kardiaalne arteriaalne hüpertensioon

## Viited

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk 1100–1101.
* 

## Välislingid
* "Kaljo Valgma" Universitas Tartuensis, oktoober 2015 [*in memoriam*]
Joseph Paxson Iddings

**Joseph Paxson Iddings** (21. jaanuar 1857 Baltimore, Maryland, USA – 8. september 1920 Brinklow, Montgomery maakond, Maryland) oli Ameerika Ühendriikide geoloog ja petroloog.

Aastail 1880–1895 osales ta mitmel väliuuringul (Nevadas, Kaskaadides, Suures kanjonis ja Yellowstone'i jõe ülemjooksul), mille tulemusel andis ta välja monograafia Yellowstone'i rahvuspargi kohta. Aastail 1895–1908 oli ta Chicago ülikoolis geoloogiaprofessor.

Iddings oli oma aja juhtivaid spetsialiste vulkaanilise tekkega kivimite alal. Ta arendas polarisatsioonimikroskoobi kasutamist geoloogias, määratles uusi kivimitüüpe (näiteks bandaiit, šosoniit, kohalaiit, absarokiit, banakiit ja havaiit). 1889. aastal võttis ta kasutusele termini "fenokristall".

## Tunnustus
Joseph Paxson Iddings oli Ameerika Filosoofiaseltsi liige, kuulus USA Teaduste Akadeemiasse, Londoni ja Ameerika Geoloogiaühingusse; lisaks oli ta Christiania Teadusühingu liige ja Prantsuse Mineraloogia Seltsi auliige. Tema auks on nimetatud mineraal iddingsiit, trilobiitide perekond *[[Iddingsia]]*, trilobiidiliik *[[Peachella iddingsi]]* ja käsijalgsete liik *[[Orthis iddingsi]]*.

## Teoseid
* "Microscopical Physiography of the Rock-Making Minerals: An Aid to the Microscopical Study of Rocks", 1888
* "Rock Minerals", 1906
* "Igneous Rocks", 1909–13
* "Problems of Volcanism", 1914

## Välislingid
* Joseph Paxson Iddings (*[[rootsi keel]]es*)
Roseburgi koolitulistamine

**Roseburgi koolitulistamine** toimus 1. oktoobril 2015 Ameerika Ühendriikide Oregoni osariigi Douglase maakonnas Roseburgi linnas.

Kohaliku politsei andmetel toimus tulistamine Umpqua Community College'is. Politsei andmeil sai tulistaja kinnivõtmise käigus surma. Oregoni peaprokuröri Ellen Rosenbaumi sõnul hukkus 13 inimest.

## Välislingid
* USA-s sai koolitulistamises 15 inimest surma, ka tulistaja hukkus
* Oregoni osariigis toimus ohvriterohke tulistamine
* Oregoni tulistamises haavata saanu isa: tulistaja valis välja kristlasi
Kuressaare linna teenetemärk

**Kuressaare linna teenetemärk** on teenetemärk, mis asutati Kuressaarele linnaõiguste andmise päeva (8. mai 1563) tähistamiseks, ja mida antakse austusavaldusena Kuressaarele silmapaistvaid teeneid osutanud isikule. Teenetemärgi saajad kantakse Kuressaare linna auraamatusse. Teenetemärgi kujundas Kaljo Ellik.

## Teenetemärgi saajad
Teenetemärkide saajad aastati:

### 1998
* Valter Hommik

### 1999
* Felix Kadarik

### 2000
* Taivo Lõuk
* Pauliine Kremm

### 2001
* Boris Kivi

### 2002
* Ahti Viilup

### 2003
* Endel Püüa

### 2004
* Voldemar Tiit

### 2005
* Aare Taul

### 2006
* Maie-Ly Haavel
* Vilve Männa

### 2007
* Laine Tarvis
* Tiit Köster

### 2008
* Kaljo Ellik
* Jalmar Ülo Veskis

### 2009
* Aleksander Kollo

### 2010
* Helga Nurmekann

### 2011
* Bruno Pao

### 2012
* Enn Rettau

### 2013
* Helvi Koppel
* Vjatšeslav Leedo

### 2014
* Tõnu Vaher

### 2015
* Laine Sepp

### 2016
* Kaarel-Günter Kitt

### 2017
* Mati Põld
* Els Trei

### 2018
* Olavi Pesti

### 2019
* Enda Naaber

### 2020
* Märt Kõlli

### 2021
* Varje Haavel

### 2022
* Reet Tuisk

### 2023
* Toomas Takkis
* Paul Leemet

### 2024
* Mari Ausmees
* Maie Meius

### 2025
* Külliki Järvila

## Viited

## Välislingid
*Kuressaare linna teenetemärgist ja selle saajatest Kuressaare.ee veebilehel
André Lhote

**André Lhote** (5. juuli 1885 Bordeaux – 24. jaanuar 1962) oli prantsuse maalija, illustraator ja kunstikriitik.

Sündis Bordeaux's. Õppis kohalikus kunstikoolis skulptuuri ning töötas skulptorina. Maalijana oli autodidakt. 

Töötas kaks aastat Villa de Medicis Roomas. Debüteeris 1906. aastal Sõltumatute Salongis ja 1907. aastal Sügissalongis. Oli mõlema salongi liige. 1908. aastal kolis Pariisi. 1910. aastal osales kubistide ühisnäitusel. 

Ta õpetas Académie de la Grande Chaumière maalikoolis, kus õppis ka eesti kunstnikke, teiste hulgas Karin Luts ja Arkadio Laigo. Samuti õpetas ta Académie Notre-Dame des Champs'is ning asutas 1922. aastal Montparnasse'i Academy André Lhote.

Lhote looming on mõjutatud Paul Cézanne'ist ja kubistidest, kuid ta hoidus kubistidele omastest rangetest vormiprintsiipidest. Oli võrdselt võimekas nii kompositsioonis kui ka koloriidis. Viljeles peamiselt figuraalmaali, eriti akti, kuid ka maastiku- ja portreemaali.

## Allikad
* Allgemeines Lexicon der Bildenden Künstler. Band 3, Leipzig, 1956
Adila kivikalme

**Adila kivikalme** (ka *Mikuri kivikalme*) on muistne kivikalme Rapla maakonnas Kohila vallas.

Kalmet uuriti 1921 Aarne Michael Tallgreni juhendamisel. Kalme koosnes neljast kontsentrilisest maakividest ringist, mille sisemise ringi läbimõõt oli 10 ja välise ringi läbimõõt 15 m. Kalme rajati ajavahemikul 1.–2. sajand ja seda kasutati ka 3.–4. sajandil. 
 	
## Viited

## Välislingid
*
*
Võhma kivikalme

**Võhma kivikalme** on muistne kivikalme Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Võhma külas.

Kalmet uuriti 1969–1972 Tanel Moora juhendamisel. Kalme on rajatud Tandemäe oosile. Algul oli seal mitu eraldi kalmet, mis hiljem on liidetud. Kivikalme juures on ka kolmest tarandist tarandkalme. Kivikalme on dateeritud I aastatuhande II poolde või lõppu eKr ja tarandkalme 1. sajandisse pKr.

Tandemäe loodepoolses otsas on kolm hilispronksiaja kivikirstkalmet. Eelrooma rauaajast pärinev tarandkalme asub kõrgendiku kaguosas, kivikirstkalmetest 76 m eemal. See koosnes kolmest nelinurksest tarandist vähemalt 50 laibamatuse ja 5 põletusmatusega. Hauapanused olid üsna rikkalikud ja pärinesid enamasti hilisest eelrooma rauaajast: keraamika, rauast karjasekeppnõelad, pronksvõrud, rauast noad ja kirves. Suurem osa matuseid oli säilinud fragmentaarselt, kuid tarandis 2 leiti hästi säilinud kolmikmatus. Maetud oli 30–35-aastane mees, 20–25-aastane naine ja 6–7-aastane laps. Täiskasvanutel olid rikkalikud hauapanused: mehel kaelavõru ja pronksist ehtenõel, kaks rauast ja üks pronksist võru; naisel sarnane kaelavõru ja kolm pronksvõru. Need ehted pärinevad varasest eelrooma rauaajast.

Kolmikmatusest leitud matus dateeriti vahemikku 760–400 eKr. Mees kandis Y-DNA haplogruppi N-Y4706 ja mitokondriaalse DNA haplogruppi T1a1b. See on üks kahest vanimast Y-DNA haplogrupp N leiust Eestis (teine on Kunda tarandkalmest samas ajavahemikus).

## Viited

## Välislingid
*
Enivere Kalmustimägi

**(Enivere) Kalmustimägi** (ka **(Enivere) Jurgemägi**) on muistse kalmistuna kasutatud kõrgendik Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Enivere külas.

## Mälestise kirjeldus

Kivikalme asetseb ümbritsevast lagedast põllumaast veidi kõrgemal künkal. Seljandiku põhja- ja läänenõlv on järsud ja ida- ning lõunanõlv kulgeb laugjalt. Kivikalme ligikaudsed mõõtmed on pikkus on põhja-lõuna suunas 100&nbsp;m, laius 70&nbsp;m. Põlluharimise käigus on osa kkvikalmest hävinenud ning seetõttu ei olda kindlad, et kus kohas sealses põllus kivikalme lõppes.

## Arheoloogilised uuringud

Arheoloogilised kaevamised- ja uurimised on läbi viidud 1947 aastal A. Vassari juhatusel ning jätkati 1950 aastal Evald Tõnissoni poolt. Arheoloogiliste kaevamisi läbi viimisel tuli päevavalgele põletamata matuseid, jälgi oli ka põletusmatustest.

## Arheoloogilised leiud

Arheoloogiliste uurimistöödel, kruusavõtmisel ning põlluharimisel on leitud odaotsi, nugee, vikateid, suitseid, vööosi.

## Muistise dateering

Kivikalme on kogutud leidude dateerimisel määratletud 12.-13. sajandisse prk.

## Viited

## Välislingid
*
Järve tarandkalmed

**Järve tarandkalmed** on kaks muistset tarandkalmet Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Järve külas.

Kalmeid uuriti aastatel 1946–1947 Marta Schmiedehelmi ja Erna Ariste juhendamisel. 

**I kalmet** oli kõvasti lõhutud, kuid sealt leiti põletatud ja põletamata luid koos paljude esemetega. Esemete seas oli käevõrusid, sõrmuseid, mõni ambsõlg, habemenuge, pronkshelmeid ja -ripatseid, odaots. See kalme rajati 3.–6. sajandil ja asus muistsel asulakohal.

## Viited

## Välislingid
*
Kahtla kalmistu

**Kahtla kalmistu** (ka Laimjala kalmistu) on kalmistu Saare maakonnas Saaremaa vallas Kahtla külas. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Kahtla kalmed

**Kahtla kalmed** on muistsed kalmed Saare maakonnas Saaremaa vallas Kahtla külas. Kahtlas asub ka kultuurimälestiseks tunnistatud Kahtla kalmistu.

Kalmed asuvad I aastatuhande lõpust eKr ja meie ajaarvamise algusest pärinevas asulakohas (Kahtla asulakoht). Asulakohta ja kalmeid uuriti 1976–1979 Vello Lõugase juhendamisel. 

Kalmed (täpsemalt tarandkalmed) asuvad niiniimetatud Valgevarede mäel. Need tarandkalmed pärinevad 1.–2. sajandist. Nendest tarandkalmetest itta jääb teine tarandkalme, mille lähedal on kaks lohkudega kultusekivi. Valgevarede mäest loodesse jääb umbes kümme kivikirstkalmet (**Kahtla kivikirstkalmed**) ja sealt on leitud ka muistsete põldude jäänuseid. Kahtla kivikirstkalmed on esimesed omaaegse Pöide kihelkonna alalt leitud varase rauaaja kalmed.

## Viited

## Välislingid
*
Ardud

**Ardud** on linn Rumeenias Satu Mare maakonnas. Linn asub ajaloolises Krisaania piirkonnas.

## Ajalugu
Esimesed kirjalikud teated kohast on 1215. aastast (*Herdeud*). 

1918. aastal vallutasid linna Rumeenia väed, 1920. aastal läks linn Ungari alt Rumeenia koosseisu. Linn oli aastatel 1940–1944 uuesti Ungari koosseisus, kuid alates 1946. aastast kuulub ametlikult Rumeeniale.

## Rahvuslik koosseis
1910. aastal oli linna 6300 elanikust 62,33% ungarlasi.

2011. aastal oli elanike arv 6231, neist 55,35% olid rumeenlased, 17,52% ungarlased, 15,34% mustlased ja 4,47% sakslased.

## Vaatamisväärsused
### Linnus

## Viited

## Välislingid

Ardudi koduleht (rumeenia keeles)
Karja maa-alune kalmistu

**Karja maa-alune kalmistu** on keskaegne kalmistu Saare maakonnas Saaremaa vallas Karja külas. Karja külas asub ka kultuurimälestisena arvele võetud Karja kalmistu.

Kalmistu pärineb varakeskajast, arvatavasti 13.–14. sajandist. Kalmistu avastati 1949, kui seal tehti ehitustöid. Kalmistut uuriti 1955 Aita Kustini juhendamisel. Kalmistult leiti 32 luustikku, mis olid maetud 60–80 cm sügavustesse haudadesse.

## Viited

## Välislingid
*
*
Kirimäe Kabelimägi

**Kabelimägi** (ka *Kirimäe Kabelimägi*) on endine matmispaik ja rauaaja leiukoht Kirimäe külas. Muistis on dateeritud ajavahemikku 6.–18. sajand. Kruusavõtmise tõttu pole see tervikuna säilinud.

Kabelimäelt on leitud 6. sajandist pärit Kirimäe aare (Kirimäe põletusmatus).

## Välislingid
* 
*
Maffiariik

**Maffiariik** on riik, milles valitsus on seotud organiseeritud kuritegevusega. Sellise riigivalitsemisviisi korral võtavad varimajandusest (mustast turust; illegaalsetest ettevõtmistest) osa valitsusametnikud, politsei ja/või sõjaväelased.

Ameerika Ühendriikide diplomaatide kohaselt mõtles "maffiariigi" termini välja endine KGB agent ja vene dissident Aleksandr Litvinenko, kes mõrvati 2006. aasta novembris Vladimir Putini kriitika eest.

## Maffiariigi teke
Patricia Rawlinson eristab kriminaalse ühiskonna tekke protsessis nelja staadiumi. Neist igaühte iseloomustab võimu ja kriminaalide vaheliste vahekordade omalaadne eripära:

**Reaktiivne staadium**, kui võim ja kuritegevus on vastastikuses aktiivses vastasseisus ja tugev riigivõim ei oma vajadust minna kuritegelike formeeringutega kompromissidele. Siin eristuvad omavahel organiseerimata ja organiseeritud kuritegevus.

**Passiivse assimilatsiooni staadium**, kui nõrgenevad riiklikud institutsioonid, esmajärjekorras majanduslikud, ja algavad kompromissid organiseeritud kuritegevusega, mis viivad võimusstruktuuridele kasulike varimajanduse institutsioonide tekkele, mõõdukale korruptsioonile ja altkäemaksuvõtmisele. Maffia teke.

**Aktiivse assimilatsiooni staadium**, kui organiseeritud kuritegevuse formeeringud tungivad võimustruktuuridesse ja tagavad endale võimaluse tegutseda paralleelselt ametliku võimuga. Riik kaotab kontrolli oma varem kurjategijatega korraldatud vastastikuste mõjude protsesside üle. Kurjategijate formeeringud avaldavad väga tugevat mõju ökonoomikale ja poliitikale. Maffia võimuletulek.

**Proaktiivne staadium** kui organiseeritud kuritegevus muutub ühiskonnas domineerivaks jõuks, allutades endale nii riiklikud kui ka ühiskondlikud struktuurid. Siin saab eristada maffiariiki ja maffiaühiskonda. Saint-Simone'i ütlust mööda saavad rahvused, nagu üksikisikudki, elada kas töötades või varastades.

## Näited
Maffia tekkis Itaalia lõunaosas ja nõnda on seda pikka aega seostatud ka Itaaliaga. Maffia võim on tänapäevalgi Itaalias endiselt väga tugev ning see mõjutab ulatuslikult Itaalia lõunaosa elanike elukorraldust.

Äärmuslik näide röövellikust valitsemisest tulenevast on 2000/2001. aasta talvel toimunu Primorje kraiga, varem ühe Venemaa rikkaima piirkonnaga. Kuberneri juhitud kriminaalide riisumiste tõttu olid elektrikatkestused muutunud selleks ajaks juba tavalisteks. Kuuma vee laialipumpamine katkes ja külmunud veetorud lõhkesid. Kuna krai ja Vladivostok jäid suures ulatuses ilma elektri ja soojuseta, siis häirus igasugune elutegevus. Suleti koolid ja raviasutused. Järsult kasvas suremus.

## Viited
Iila kivikalme

**Iila kivikalme** on muistne kivikalme (täpsemalt tarandkalme) Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Iila külas; üks suuremaid tarandkalmeid Eestis.

Kalmet uuriti 1935 Marta Schmiedehelmi juhendamisel.

Kalme pikkus ida-lääne suunas on 68&nbsp;m ja laius 13&nbsp;m. Kalme rajati 2. sajandil. Kalme juures on ka 11. sajandist pärinev kolmikmatus: matuse keskel on paljude panustega meheluustik ja selle mõlemal pool kõrval ilma panusteta kaks luustikku.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Simrishamni vald

**Simrishamni vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Skåne läänis.

Suuremad asulad on Simrishamn, Gärsnäs, Kivik, Borrby ja Hammenhög.

Vallas asub 390 ha suurune Stenshuvudi rahvuspark.

## Välislingid
*Valla koduleht
Kõmsi kalmistu

**Kõmsi kalmistu** on kalmistu endises Hanila kihelkonnas Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kõmsi külas Lääneranna vallas Pärnu maakonnas.

Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks..

## Viited

## Välislingid
*
John Guillermin

**John Guillermin** (11. november 1925 London – 27. september 2015 Topanga, California) oli Briti filmilavastaja ja -produtsent.

Ta lavastas sellised kassahittid nagu "Leegitsev pilvelõhkuja" ("The Towering Inferno"), "King Kong" ja "King Kong elab".

## Välislingid
*
Elektrooniline sõda

**Elektrooniline sõda** ehk **elektrooniline sõjapidamine** (inglise keeles *electronic warfare*, lühend *EW*) on sõjaline tegevus, mille eesmärk on kontrollida elektromagnetilist (EM) spektrit. Et täita seda eesmärki, kasutatakse elektroonilisi rünnakuid(EA) ja vajadusel elektroonilist kaitset (EP). Lisaks kasutatakse elektroonilise sõja toetust (ES) luureks ja ohtude avastamiseks. Teoreetiliselt on võimalik elektroonilist võitluse olemust grupeerida mitmete näitajate poolest, nt tehnikast, väeliigist või olemuslikult lähtuvalt.

**Elektrooniline toetus** (*electronic support*) on „EM-energia kasutamine luureks. Elektrooniliseks luureks kasutatakse nii aktiivseid kui ka passiivseid elektroonilisi luureseadmeid. ***SIGINT*** (*signals intelligence*) ehk signaaliluure on EM-signaalide avastamine, tuvastamine ja nende allika asukoha määramine. *SIGINT* jaguneb omakorda ***ELINT''iks''' e elektrooniliseks luureks ja ***COMINT*iks*' e sideluureks. ***ELINT*** (*electronic intelligence*) ehk elektrooniline luure on põhiliselt selliste EM-signaalide avastamine, tuvastamine ja nende allika asukoha määramine, mis ei ole mõeldud sidepidamiseks. Põhiliselt on need radarite, navigatsiooni- ja juhtimisseadmete signaalid. ***COMINT*** (*communications intelligence*) e sideluure on raadiosideseadmete ja nendest moodustatud raadiovõrkude avastamine, tuvastamine nende asukoha määramine ja raadiokanalites liikuva informatsiooni pealtkuulamine.“

**Elektrooniline rünnak** (*electronic attack*) – elektromagnetilise või suunatud energia kasutamine isikkoosseisu, rajatiste või seadmete ründamiseks (suunatud raadiosageduste energia või laserienergia kasutamine radar-, side-, navigatsiooni- või muude süsteemide vastu, mis toimivad elektromagnetilise energia vastuvõtu põhimõttel), selleks et neutraliseerida või hävitada vastase lahinguvõime või -võimekus või neid halvendada. Elektroonilist rünnakut saab jagada nelja põhitüüpi: segamine *(jamming),* pete/pettus *(deception),*mahasurumine või takistamine *(disruption or denial),* purustamine/hävitamine *(destruction).“*

**Elektrooniline kaitse** (electronic protect) „ on elavjõu, tehnika, elektroonika kaitsmine elektroonilise luure ja rünnaku eest. Kaitsemeetmed võivad olla aktiivsed või passiivsed. Aktiivse kaitse puhul kasutatakse kindlat tehnilist lahendust, mis vähendab elektroonilise rünnaku või luure tõhusust. Passiivne kaitse on kiirgusallikate kasutamise reguleerimine ja juhised, mis peaksid vähendama elektroonilise rünnaku või luure tõhusust. Põhiliselt reguleeritakse kiirgusallikate eetrisoleku aega, asukohta ja seadme võimekuse kasutamist (nt. sagedushüplemine) ning määratletakse tegevusjuhised elektroonilise luure ja rünnaku korral.“

## Vaata ka

* hübriidsõda
* kübersõda
* infosõda

## Välislingid
* 
*Taavi Minnik, Materjalid Vene armee elektroonilise sõjapidamise komplekside kohta, forte.ee, 31.10.2025
Juhtimissõda

**Juhtimissõda** (inglise *command and control warfare*) tähendab operatsioonijulgeoleku, sõjalise pette, psühholoogiliste operatsioonide, elektroonilise sõja ja füüsilise purustamise integreeritud kasutamist vastastikuses koostöös luurega eesmärgiga mõjutada, halvendada ja hävitada vastase juhtimis- ja kontrollivõimet ja -võimekust ning kaitsta oma juhtimis- ja kontrollivõimet ja -võimekust sarnase tegevuse eest.
Elektrooniline rünnak

**Elektrooniline rünnak** (inglise keeles *electronic attack*) on elektromagnetilise või suunatud energia kasutamine isikkoosseisu, rajatiste või seadmete ründamiseks, selleks et neutraliseerida või hävitada vastase lahinguvõime või -võimekus või neid halvendada.

Elektroonilist rünnakut saab jagada nelja põhitüüpi: segamine (*jamming*), pete/pettus (*deception*), mahasurumine või takistamine (*disruption or denial*) ja purustamine/hävitamine (*destruction*).

Elektrooniline rünnak võib kasutada suunatud raadiosageduste energiat või laserienergiat radar-, side-, navigatsiooni- või muude süsteemide vastu, mis toimivad elektromagnetilise energia vastuvõtu põhimõttel.
Elektrooniline kaitse

**Elektrooniline kaitse** (inglise keeles *electronic protection*) on elavjõu, tehnika ja elektroonika kaitsmine elektroonilise luure ja rünnaku eest. 

Kaitsemeetmed võivad olla kas aktiivsed või passiivsed.

## Aktiivne kaitse
Aktiivse kaitse puhul kasutatakse kindlat tehnilist lahendust, mis vähendab elektroonilise rünnaku või luure tõhusust.

## Passiivne kaitse
Passiivne kaitse on kiirgusallikate reguleeritud kasutamine elektroonilise rünnaku või luure tõhususe vähendamiseks. Põhiliselt reguleeritakse kiirgusallikate eetrisoleku aega, asukohta ja seadme võimekuse kasutamist (näiteks sagedushüplemine) ning määratletakse tegevusjuhised elektroonilise luure ja rünnaku korral.
Kalju Haan

**Kalju Haan** (27. august 1937 Pajusi vald – 27. september 2015) oli eesti teatriteadlane ja teatri kirjandusjuhataja.

Ta lõpetas 1957. aastal Tallinna kultuurhariduskooli ja 1962. aastal eesti filoloogina Tartu Riikliku Ülikooli. 1966. aastal lõpetas ta Eesti Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis aspirantuuri, ta oli aastast 1996 *magister artium*.

Ta oli aastatel 1961–1967 Eesti Kirjandusmuuseumi teadussekretär. Aastatel 1967–1972 ja 1975–1991 oli ta Draamateatri ning 1972–1974 Noorsooteatri kirjandusala juhataja. 

1991. aastast oli ta Tallinna Pedagoogikaülikooli teatrilooõppejõud (dotsent) ja 1996. aastast Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi teatriosakonna juhataja. Ühtlasi oli ta 1980. aastast Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikooli õppejõud.

Kalju Haan on olnud Tallinnfilmi mängufilmide "Indrek", "Suvi", "Karikakramäng" toimetaja, tõlkinud näidendeid ning olnud paljude teatrilooliste raamatute koostaja-toimetaja. Tema elu viimaste aastate mahukaim töö oli seotud Eesti teatri biograafilise leksikoni koostamisega. Ta oli 2000. aastal ilmunud leksikoni peatoimetaja ja ETBLi veebiversiooni aupeatoimetaja. 

Kalju Haani elutöö on kokku võetud Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi 2012. aastal valminud raamatus "Eesti teater. Nõudmiseni", mis põhineb Urmas Oti intervjuudel Kalju Haaniga.

## Tunnustus
*1988, 2001 Priit Põldroosi nimeline auhind (1988. aastal Karl Menningu raamatute eest ja 2001. aastal Eesti teatri biograafilise leksikoni töörühma liikmena)
*2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk

## Viited
Riigi vaenlane

**"Riigi vaenlane"** on 1998. aasta põnevusfilm, mille režissöör oli Tony Scott ning peaosades Gene Hackman ja Will Smith.

## Sisu

NSA agent Thomas Bryan Reynolds mõrvab omakasu eesmärgil USA kongresmeni ja lavastab selle õnnetuseks. Jälgi hävitades avastab Reynolds, et tema tegevusel on tunnistaja – Daniel Zavits, kes jäädvustas Reynoldsi teod kogemata videolindile. Reynoldsi tiim asub Zavitsit jälitama. Zavits jõuab enne surma sokutada videolindi vana sõbra Robert Clayton Deani juurde, kes ei tea asjast midagi. NSA hävitab Deani karjääri ja pereelu, et tema usaldusväärsust vähendada ning lõpuks hävitada ainuke tõend NSA seotusest kongresmeni mõrvaga. Dean avastab varsti, et tema käes on tuleohtlik tõend, ja otsustab NSA-le vastu hakata.

## Osatäitjad

* Will Smith – Robert Clayton Dean
* Gene Hackman – Edward Lyle
* Jon Voight – Thomas Brian Reynolds
* Jason Lee – Daniel Leon Zavits
* Jack Black – Fiedler
* Barry Pepper – David Pratt
* Regina King – Carla Dean
* Ian Hart – John Bingham
* Lisa Bonet – Rachel F. Banks
* Jascha Washington – Eric Dean
* James LeGros – Jerry Miller
Ma olen legend

**"Ma olen legend"** on 2007. aastal valminud põnevusfilm, mille peaosas on Will Smith. See on Richard Mathesoni samanimelisel romaanil põhinev kolmas filmimugandus.

## Sisu

2009. aastal puhkes maailmas epideemia, mis sai alguse inimeste endi loodud viirusest. Kolm aastat pärast epideemia puhkemist on viirusele immuunne USA armee teadlane Robert Neville mahajäetud New Yorgi ainus epideemias ellujäänud elanik. Ta veedab oma päevad viirusele vastumürki otsides ja lootes, et kusagil on veel ellujäänuid. Öösiti varjab ta end kindluseks ehitatud kodus, sest viiruse mõjul muteerunud ohvrid peidavad end pimeduses, oodates millal Neville saatusliku vea teeb.

## Osatäitjad

* Will Smith – Dr. Robert Neville
* Alice Braga – Anna Montez
* Charlie Tahan – Ethan
* Dash Mihok – Mutantide karjajuht
Aleksandr Naumov

**Aleksandr Rudolfovitš Naumov** (vene keeles Александр Рудольфович Наумов; sündinud 30. novembril 1966 Buis Kostroma oblastis NSV Liidus) on Venemaa keemik, keemiakandidaat, Kostroma Tehnikaülikooli rektor 4. märtsist 2016.

16. juulist 2014 kuni 2016. aastani oli ta Kostroma Riikliku Nekrassovi-nimelise Ülikooli rektor. Ametikoha vahetus toimus seoses plaaniga liita Kostroma Riiklik Ülikool ja Kostroma Tehnikaülikool, liitmise järel jääb Naumov ühendülikooli rektoriks.

Naumov on avaldanud üle 150 teadusliku ja õppemetoodilise publikatsiooni ülikoolihariduse, regionaalarengu, haridustehnoloogiate ning metallide ja sulamite termilise ja elektrokeemia alal.

## Tunnustus
*2003 – Venemaa üld- ja kutsehariduse ministeeriumi aukiri
*2008 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kutseharidustöötaja

## Viited

## Välislingid
*O кандидате Наумове А. Р.
Kostroma ülikool

**Kostroma ülikool** (ka *Kostroma N. A. Nekrassovi nimeline Riiklik Ülikool* (vene keeles Костромской государственный университет имени Н. А. Некрасова), täisnimega Федеральное государственное бюджетное образовательное учреждение высшего профессионального образования «Костромской государственный университет имени Н. А. Некрасова») on ülikool Venemaal Kostroma linnas. Põhiosa ülikooli hoonetest paikneb linnasüdames Volga jõe kaldal.

Ülikool asutati 1918. aastal Nõukogude valitsuse dekreedi alusel, millele kirjutas alla Vladimir Lenin, nime all "Kostroma riiklik tööliste ja talupoegade ülikool 1917. aasta oktoobrirevolutsiooni mälestuseks" (Костромской государственный рабоче-крестьянский университет в память Октябрьской революции 1917 года). 1939. aastast oli kõrgkool pedagoogiline instituut, 1990. aastate algusest pedagoogikaülikool. 1999. aastal arvati Kostroma ülikool ametlikult klassikaliste ülikoolide hulka ning sai oma praeguse nime.

Ülikoolis on kuus instituuti: pedagoogika ja psühholoogia, majandusteaduse, füüsika-matemaatika ja loodusteaduste, ajaloo ja filoloogia, kultuuri ja kunstide ning J. P. Novitski nimeline õigusinstituut. 2014. aastast on KRÜ rektor Aleksandr Naumov.

## Väl islingid
* Kostroma ülikool portalis «Российское образование»
* Kostroma ülikooli ametlik koduleht
Eric Arturo Delvalle

**Eric Arturo Delvalle Cohen-Henríquez** (2. veebruar 1937 – 2. oktoober 2015) oli Panama poliitik.

Ta oli 28. septembrist 1985 kuni 26. veebruarini 1988 Panama president.
Pakslaup

**Pakslaup** (*Hypophthalmichthys*) on karpkalalaste sugukonda kuuluv perekond kalu.

## Eesti liigid
*harilik pakslaup
*jämepea
Kõola kalme

**Kõola kalme** on muistne kalme Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kõola külas.

Kalme pindala on umbes 400 m². Kalme rajati I aastatuhande keskel ja seda kasutati rohkem 11.-12. sajandil. 

Kalmet uuriti 1889 (L. v. Schroeder ja C. Duhmberg), 1922 ja 1950 (Harri Moora). 

## Viited

## Välislingid
*
*
Kuningate haud

**Kuningate haud** (ka *Kolme kuninga haud, Kuninguste kivikalme*) on kolmest kivikalmest koosnev kalmerühm Saare maakonnas Saaremaa vallas Kuninguste külas. Kalmed on kaitse all arheoloogiamälestistena (registrinumbrid 12574–12576).

Kohaliku pärimuse järgi on tegu kahe kuninga matmiskohaga.

Kalmeid uuriti 1971. aastal Vello Lõugase juhendamisel. Kalmed on tüübilt tarandkalme, mida kasutati 1.–2. sajandil.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Kunila kalme

**Kunila kalme** on muistne kalme Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Jaaniantsu-nimelisel voorel.

Jaaniantsu-nimeline voor on kruusavõtmisega suuresti hävitatud. 

Kalme pärineb venekirveste kultuuri perioodist. 

1938 leiti kalmest luustik koos venekujulise kirvega. 1948 tehti seal Lembit Jaanitsa juhendamisel arheoloogilisi kaevamisi. 

## Viited

## Välislingid
*
Külasema kalmed

**Külasema kalmed** on muistsed kalmed Saare maakonnas Muhu vallas Külasema külas.

Kalmed pärinevad venekirveste kultuuri ajast. Kalmed avastati umbes 1900, kui kruusavõtmisel leiti luustik, millel rinna juures paiknes läbipuuritud loomahammastest kee.

## Viited

## Välislingid
*
Kaide Rätsep

**Kaide Rätsep** (15. mai 1926 Tallinn – 22. aprill 1994) oli eesti (EELK) meesvaimulik ja teoloog.

Kaide Rätsep õppis Tallinna Inglise Kolledžis. 1945 astus ta Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonda, kuid jättis õpingud pooleli. 1947. aastal alustas õpinguid EELK Usuteaduse Instituudis ning lõpetas selle 1952. aastal. Ta keskendus teadustöös Tooma evangeeliumi uurimisele.

1958–1961 õppis ta Inglismaal Oxfordi ülikoolis, kus ta uuris gnoosist ja varakristlikku kirjandust ning kaitses kirjandusteaduse bakalaureuse (*Bachelor of Literature*) kraadi uurimusega Tooma kirjandusest.

Ta oli 1954–1980 Tallinna Kaarli koguduse I pihtkonna õpetaja ja 1983 III pihtkonna õpetaja. Ta töötas ka õppejõuna Usuteaduse Instituudis.

Kaide Rätsep suri 22. aprillil 1994 ja ta maeti 29. aprillil 1994 Rahumäe kalmistule.

## Viited

## Välislingid
* Jaan Lahe HAARATES JUMALA LÕPMATUSE JÄRELE. Kaarli koguduse õpetajast, eesti teoloogist Kaide Rätsepast
* Jaan Lahe "Ühest vähetuntud eesti teoloogist – Kaide Rätsepat meenutades", Eesti Kirik, 18. märts 2004 (1.osa) ja 25. märts 2004 (2. osa)
Kärde kivikalmed

**Kärde kivikalmed** on muistsed kivikalmed Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kärde külas. Kärdes asub ka Kärde mõisa kalmistu.

Kärdest on teada kolm kivikalmet. **I kivikalme**, mis asus Kärde mõisa valitsejamaja ees tee juures, on hävinud. **II kivikalme** asub I kivikalmest umbes kilomeeter eemal niinimetatud Alliku metsas. **III kivikalme** asub II kivikalmest 200 m lõuna pool Alliku väljal. III kivikalmet uuriti 1895 Richard Hausmann juhendamisel. III kivikalme rajati arvatavasti 1.-2. sajandil.

## Viited

## Välislingid
*
Raamatukogu (ajakiri)

**Raamatukogu** on raamatukogundusajakiri, Eesti Rahvusraamatukogu ja Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu (ERÜ) ühisväljaanne. Ajakiri ilmub neli korda aastas ning sisaldab üldteoreetilisi artikleid Eesti ja maailma raamatukogunduse kohta, tutvustab teadus-, eriala-, rahva- ja kooliraamatukogude tööd, käsitleb raamatuloo, vabahariduse, kirjastamise ja muid kultuuriküsimusi (kirjanduse, kirjastamise, raamatukujunduse, bibliofiilia kohta) ning vahendab ERÜ infot. Samuti avaldab korrapäraselt bibliograafianimestikku „Raamatukogunduse uudiskirjandus” ning raamatukogude statistikatabeleid.

## Ajakirja loomine ja tänapäev
Ajakirja esimene number ilmus 1923. aastal ERÜ väljaandel (toimetaja Aleksander Karro). A-il 1929–1940 toimetas ajakirja Aleksander Sibul. 1940. aastal ajakirja väljaandmine lõpetati. 1964. aastal hakkas F. R. Kreutzwaldi nimeline ENSV Riiklik Raamatukogu (praegune Eesti Rahvusraamatukogu) Raamatukogu asendajana välja andma info- ja metoodikaväljaannet Huvitavat raamatukogude tööst, mis 1968. aastast alates kandis nime Raamatukogu (toimetaja Kalju Oja jt). Taas ajakirjana ilmub Raamatukogu 1990. aastast. A-il 1990–1992 oli peatoimetaja Kai Maran ja a-il 1992–2016 Ene Riet. 2016—2024 toimetas ajakirja Mihkel Volt.. Aastast 2024 toimetab ajakirja  Signe Heiberg. 

## Kättesaadavus

Alates 2019. aastast ilmub ajakiri Raamatukogu nii võrguväljaandena kui ka nõudetrüki kujul. Ajakirja e-versiooni on võimalik lugeda Eesti Rahvusraamatukogu saidil, Issuu-keskkonnas ja veebiarhiivis Digar.   Ajakirja Raamatukogu trükieksemplare saab tellida Trükiviis OÜ-lt.

## Viited
Loona kivikalme

**Loona kivikalme** on muistne kivikalme (tüübilt kivikirstkalme) Saare maakonnas Saaremaa vallas Kiirassaare külas.

Kalmet uuriti 1958–1959 Lembit Jaanitsa juhendamisel. Kalmega samal kõrgendikul asus ka muistne asulakoht (Loona asulakoht) umbes 2. aastatuhande II-III veerandist. Kalme hinnatakse olevat pärit 9.–8. sajandist eKr, hiljem on kalmet kasutatud ka meie ajaarvamise alguse aegu.

Kalmete lähipiirkonnas on muidki kivikirstkalmeid: üks neist 300 m lääne pool, kolm kalmet Kivi ja Türnpuu talu juures.

## Viited

## Välislingid
*
*
Sushma Swaraj

**Sushma Swaraj** (hindi keeles सुषमा स्वराज; 14. veebruar 1952 Ambala, Pandžabi osariik – 6. august 2019) oli India poliitik. Ta oli alates 26. maist 2014 kuni 30. maini 2019 India välisminister.

Ta sündis aastal 1952 Ambalas Pandžabi osariigis (praeguse haldusjaotuse järgi Haryana osariigis). Ta on lõpetanud Chandigarhis asuva Pandžabi ülikooli.
Piirkond (täpsustus)

**Piirkond** on mitmetähenduslik sõna.

* Piirkond, geograafias ümbritsevatest aladest mingi tunnuse poolest eristatav ala
* Piirkond (matemaatika)
* Piirkond (anatoomia)

Haldusüksuste tüübid:
* Piirkond (Belgia), 1. järgu haldusüksus
* Piirkond (Bulgaaria), 1. järgu haldusüksus
* Piirkond (Djibouti), 1. järgu haldusüksus
* Piirkond (Gruusia), 1. järgu haldusüksus
* Piirkond (Inglismaa)
* Piirkond (Kreeka), 1. järgu haldusüksus
* Piirkond (Läti), 1. järgu haldusüksus
* Piirkond (Madagaskar), 1. järgu haldusüksus
* Piirkond, 2. järgu haldusüksus Malaisias Putrajaya liidualal
* Piirkond (Prantsusmaa), 1. järgu haldusüksus
* Piirkond (Tšiili), 1. järgu haldusüksus
Carl Hehn

**Carl Georg Franz Hehn** (vene keeles *Карл Георг Франц Ген*; 25. aprill (ukj 7. mai) 1821 Otepää – 19. veebruar (ukj 2. märts) 1875 Tartu) oli baltisaksa päritolu agronoom, õppejõud ja publitsist. 

## Elulugu
Ta sündis Otepää pastori Bernhard Gottlieb Hehni (1776−1856) ja tema abikaasa Karoline Körberi (1785−1878) pojana. Sai koduhariduse. Aastatel 1833−1838 õppis ta Tartu gümnaasiumis. 1838−1842 õppis ta Tartu ülikoolis ökonoomiat ja sai 1843. aastal ökonoomiakandidaadi kraadi. Seejärel oli Peterburis ja Pihkva kubermangus koduõpetaja. Naasis Tartusse, kus õpetas 1850–1852 veterinaariainstituudis põllumajandust. Seejärel töötas kuni 1857. aastani Tartu ülikooli raamatukogu raamatukoguhoidja abina. 1858. aastal kaitses ta ülikoolis magistrikraadi. 1860. aastal sai temast Liivimaa sotsieteedi alaline sekretär, kellena töötas 1868. aastani. Sellesse perioodi langeb tema töö põllumajandusliku aastaraamatu Livländische Jahrbücher der Landwirtschaft ja nädalakirja Baltische Wochenschrift für Landwirtschaft, Gewerbefleiß und Handel toimetajana. 

Aastatel 1868−1873 oli ta Riia Polütehnikumi põllumajandusprofessor ja põllumajandusosakonna direktor (dekaan). 1873. aastal valiti Tartu ülikooli korraliseks põllumajandusprofessoriks, kellena töötas elu lõpuni.

## Carl Hehni tähtsus
Ta oli üks esimesi, kes hakkas uurima Liivimaa mõisaid ja talusid; oli üks sellealase statistika rajajaid. Ta andis esimesena teadusliku ülevaate Liivimaa põllumajandusest (eriti mullast) ja uuris kliima mõju põllumajandusele. Tema initsiatiivil korraldati (teostus alles pärast tema surma) 1881. aastal Riias esimene Balti kubermangude põllumajanduskongress, samuti organiseeris ta esimesi põllumajanduskesknäitusi. Hehn oli ka üks 1865. aastal loodud Balti Metsaseltsi asutajaid. 

## Teoseid
**Die Intensität der livländischen Landwirtschaft* (1858)
**Bericht ... über einen landwirtschaftlichen Ausflug nach Lettland*. − Livländisches Jahrbuch der Landwirtschaft 4 (15) (1862)

## Vaata ka
*Liivimaa Üldkasulik ja Ökonoomiline Sotsieteet

## Viited

## Välislingid
*
Hans Ryssenberg

**Hans Ryssenberg (Ryssenberch)** (suri 1499) oli Tallinna kullassepp.

Aastast 1450 oli ta Tallinna kodanik. 1450–1499 oli ta kullassepaameti meister, 1492–1496 vanem. 1467–1470 ja 1499 oli ta Kanuti Gildi vanem. 1488–1492 töötas ta Moskvas suurvürsti Ivan III teenistuses. 

Tema tuntuim teos on Niguliste kiriku kullatud hõbemonstrants (tehtud 1474–1477). 

## Viited
Lümanda Leedri Kabeliväli

**Lümanda Leedri Kabeliväli** on muistne kalmistu Saare maakonnas Saaremaa vallas (varem Lümanda vald) Leedri külas.

Kabeliväli paikneb kadakasel kivisel karjamaal. Kabelivälja on aegade jooksul tugevasti rikutud. Kabeliväljalt on leitud umbes 300 leidu (arheoloogiakirjanduses nimetatud **Lümanda kalmeleiud**). Vanimaid leiud on dateeritud 5.-6. sajandisse. 

## Viited

## Välislingid
*
*
Kahtla asulakoht

**Kahtla rauaaja asula** oli muistne asustuskeskus Saaremaal Kahtla ja Üüvere küla territooriumil. Asula hõlmab kaht muinsuskaitsealust asulakohta.

Asulakoht pärineb rauaaja vanemast poolest. Asula jäeti maha meie ajaarvamise alguses mere taganemise tõttu.

Asulat ja kalmeid uuriti aastatel 1976–1979 Vello Lõugase juhendamisel. Kagupoolne varase rauaaja asulakoht avastati aastal 1977. Loodepoolse asulakoha juures paiknevad muistsed kalmed.

## Viited

## Välislingid
*
Lüganuse kivikalmed

**Lüganuse kivikalmed** (ka *Tark-Jaagu vared*) on muistsed kivikalmed (tüübilt kivikirstkalmed) Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Lüganusel.

Kivikalmetest on säilinud kolm.  kivikalmet uuriti 1954 Marta Schmiedehelmi ja 1957 Silvia Lauli juhendamisel. See kivikalme koosnes neljast paekividest laotud kontsentrilisest müürist (läbimõõdud vastavalt 5,3, 7,5, 12 ja 14–15&nbsp;m). Kalme dateeriti umbes I aastatuhande II poolde eKr.

## Viited

## Välislingid
*
Giorgi Kvirikašvili

**Giorgi Kvirikašvili** (gruusia keeles გიორგი კვირიკაშვილი; sündinud 20. juulil 1967 Thbilisis) on Gruusia poliitik. Ta oli 30. detsembrist 2015 kuni 20. juunini 2018 Gruusia peaminister, enne seda oli ta alates 1. septembrist 2015 kuni 30. detsembrini 2015 Gruusia välisminister.

Ta lõpetas aastal 1992 Thbilisi Riikliku Meditsiiniinstituudi, aastal 1995 kiitusega Thbilisi Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna ja aastal 1998 Illinoisi Ülikooli Urbana-Champaign'is.

## Välislingid
* Minister Giorgi Kvirikashvili (inglise keeles)
Põhjamaade üliõpilaskooride festival

**Põhjamaade üliõpilaskooride festival** (inglise Nordic Student Singers’ Summit; lühendatult NSSS) on iga kolme aasta järel peetav üliõpilaskooride koorifestival ühes Balti- või Põhjamaa linnas.

## Festivalid
* I 1987 Linköping, Rootsi
* II 1990 Turu, Soome
* III 1993 Trondheim, Norra
* IV 1996 Kopenhaagen, Taani
* V 1999 Tallinn, Eesti
* 2002 NSSS ei toimunud
* VI 2005 Lappeenranta, Soome
* VII 2008 Stavanger, Norra
* VIII 2011 Linköping, Rootsi
* IX 2014 Tartu, Eesti
* X 2017, Oulu, Soome
*XI 2020 Trondheim, Norra

## Välislingid
* Nordic Student Singers’ Summit
* 2017 NSSS X, Oulu
Keldrimäe asulakoht

**Keldrimäe asulakoht** on keskaegne asulakoht Rapla maakonnas Märjamaa vallas Varbola külas.

Asulakoht pärineb 15.-16. sajandist. Asulakoha suurus on 2 ha. Asulakoht jääb Varbola linnusest umbes 1 km põhja poole. Asulakohast on leitud hoonevaremeid. 

Asulakohas on tehtud kaevamisi alates 1981. aastast Evald Tõnissoni ja Ülle Tamla juhendamisel.

## Viited

## Välislingid
*
*
Kirbla asulakoht

**Kirbla muinasasula** oli rauaaegne asula Pärnumaal Kirbla küla territooriumil. Asula ala hõlmab kaht muinsuskaitsealust asulakohta, millest üks on Kirbla kalmistust loodes ja teine kagu pool Risti-Virtsu maantee ääres.

Loodepoolne asulakoht avastati 1972. aastal ja kagupoolne 1982. aastal seoses uue maanteetrassi ehitusega. Hiljem avastatud asulakoha leiud pärinevad arvatavasti nooremast rauaajast. Asula kõrgendikult (Kirbla mägi) on leitud ka nooremast rauaajast pärinev kalmistu (Kirbla kivikalme).

## Viited

## Välislingid
*
Kostroma mälestusmärkide loend

## Konkreetsete inimeste mälestusmärgid
* Ivan Sussanini mälestusmärk
* Lenini mälestusmärk Kostromas
* Juri Dolgoruki mälestusmärk
* A. A. Zinovjevi mälestusmärk
* A. N. Ostrovski mälestusmärk
* A. F. Pissemski mälestusmärk
* A. A. Novikovi mälestusmärk
* Jakov Sverdlovi mälestusmärk
* Püha Fjodor Stratilati mälestusmärk
* Tsaar Mihhail Fjodorovitši mälestusmärk. avati 2013. aasta veebruaris

## Muud mälestusmärgid
* Kuulsuse monument Rahu väljakul
* Tagalatöötajate mälestusmärk (Pisarad)
* Mälestusmärk 1915. aastal sandarmide poolt mahalastud töölistele
* Kuulsuse memoriaal (mälestusmärk kiirgus-, keemia- ja bioloogiakaitse vägedes hukkunutele) Keemiakaitse ja insenerivägede sõjaväeakadeemia territooriumil
* Blokaadiaegse Leningradi laste mälestusmärk endisel Lazarevski kalmistul
* Koera mälestusmärk Sussanini väljakul (Tuletõrjekoer Bobka)

## Hävinud mälestusmärgid
* Tsaar Mihhail Fjodorovitši ja talumees Ivan Sussanini mälestusmärk
* Mälestusmärk Romanovite dünastia 300. aastapäeva puhuks (Kostroma)

## Viited
Nikolai Lvov

**Nikolai Aleksandrovitš Lvov** (15. mai (4. mai vkj) 1753 – 3. jaanuar 1804 (22. detsember 1803 vkj)) oli Venemaa arhitekt.

Nikolai Lvov oli väga erudeeritud ja mitmekülgne mees. Tegeles keemia, arheoloogia, geoloogia ja mehaanikaga. Aastast 1783 kuulus ta Venemaa Teaduste Akadeemiasse ja aastast 1785 oli Venemaa Kunstiakadeemia auliige.

Lvov töötas arhitektina Peterburis ja selle lähiümbruses (Gattšinas, Murinos), Moskvas, Toržokis ja Mahiloŭs. Ta projekteeris Peeter-Pauli kindluse Neeva väravad (1784–1787), Prioratski lossi Gattšinas (1798–1799) jpm.
Andrei Kuzitškin

**Andrei Kuzitškin** (sündinud 1. aprillil 1959 Tomskis) on Vene poliitik ja riigitegelane, alates 2014. aastast poliitiline pagulane Eestis. 

## Hariduskäik

*1981 – lõpetas Tomski Riikliku Ülikooli bioloogina;
*1997 – lõpetas Tomski Riikliku Ülikooli rahvusvaheliste suhete alal;
*1998 – täiendas end Rootsis Fojo Meediainstituudis.

## Ametikohad

*1981–1994 teaduslik töötaja Siberi botaanikaaias ja Seedri Instituudis;
*1994–1996 partei Venemaa Demokraatlik Valik aparaaditöötaja;
*1996. aastast töötas Tomski oblasti administratsioonis, kuuludes Tomski kuberneri Viktor Kressi lähikonda;
*2003–2006 oli Tomski oblasti administratsiooni informatsioonipoliitika valitsuse asejuht ja juhtis ühiskonnaga sidepidamise komiteed;  
*2006–2012 oli Tomski oblasti administratsiooni valitsuse liige, kultuurivalitsuse ülem; 
*2012 oli Tomski äriinstituudi kaunite kunstide kateedri juhataja;
*2012–2014 oli Tomski Riikliku Juhtimissüsteemide ja Raadioelektroonika Ülikooli innovatsioonitehnoloogiate teaduskonna õppejõud.

Kuzitškini karjäär pöördus langusele pärast skandaali krišnaiitide püha raamatu "Bhagavadgītā nii nagu see on" tõlke väljaandmist Tomskis. Kuzitškin oli tuntud kui õigeusklik aktivist, kes sai 2008. aastal patriarh Aleksius II käest aukirja ning samas vastutas ta Tomski oblasti administratsioonis ka religioossete ühenduste eest. Oma ametiülesannete tõttu omas ta sidemeid kõigi religioossete kogukondadega Tomski oblastis. 
Konservatiivsed õigeusu kirikutegelased ründasid korduvalt Kuzitškinit tema tolerantse suhtumise pärast teistesse konfessioonidesse Tomskis. 2011. aastal teatas FSB, et Tomskis välja antud krišnaiitide püha raamat "Bhagavadgītā nii nagu see on" levitab ekstremismi, seda seisukohta asusid toetama ka kohalikud õigeusu kirikujuhid. Küsimuse selgitamiseks viidi Kuzitškini juhtimisel Tomski ülikoolis läbi konverents, mis pidi tutvustama krišnaiitide püha raamatu "Bhagavadgītā nii nagu see on" sisu. FSB-poolne krišnaiitide tagakiusamine tõi kaasa rahvusvahelise skandaali, India parlament peatas töö protestimaks jumal Krišna solvamise vastu. Kuzitškin kõrvaldati töölt Tomski oblastivalitsuses ja tema vastu algatati kriminaalasi. 

## Poliitiline karjäär
Kuzitškin kuulus 1993. aastast parteisse Venemaa Demokraatlik Valik, 1998. aastal liitus parteiga Paremjõudude Liit ning oli partei häälekandja Paremkallas toimetaja. 2014. aasta kevadel palus Kuzitškin Eestis poliitilist varjupaika Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Julgeolekuteenistuse poolse süstemaatilise tagakiusamise pärast. Eesti Vabariik andis talle rahvusvahelise varjupaiga augustis 2014. 10. veebruaril 2023 andis Kaja Kallase valitsus talle Eesti kodakondsuse.

## Isiklikku
Aastatel 1986–1994 oli A. Kuzitškin näitleja Tomski Teadlaste Maja rahvateatris ja teatris Intiim. Ta valdab lisaks vene keelele  inglise, hispaania ja eesti keelt. Abielus, kaks last.

## Viited