open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vabadussõja Üleriikliku Monumendi Püstitamise Peakomitee

**Vabadussõja Üleriikliku Monumendi Püstitamise Peakomitee** moodustati 6. detsembril 1938 Vabariigi Presidendi poolt väljakuulutatud Vabadussõja üleriikliku monumendi püstitamise korraldamise seadusega (RT 193, 99, 859) Vabadussõja üleriikliku monumendi püstitamise teostamiseks ja selleks vajalikkude eeltööde tegemiseks.

Peakomitee auesimeheks oli Vabariigi President (Konstantin Päts) ja esimeheks Vabadussõja-aegne Sõjavägede Ülemjuhataja (Johan Laidoner).

Peakomitee ase-auesimeesteks olid Peaminister (Kaarel Eenpalu, Jüri Uluots), Riigivolikogu Esimees (Jüri Uluots, Otto Pukk) ja Riiginõukogu Esimees (Mihkel Pung)

Peakomitee liikmeiks olid:

*Vabariigi Valitsuse liikmed;
*Riigivolikogu ja Riiginõukogu juhatuse liikmed;
*Riigikohtu Esimees (Kaarel Parts);
*Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku pea (Hugo Bernhard Rahamägi, Johan Kõpp);
*Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku pea (metropoliit Aleksander); 
*Tallinna ülemlinnapea (Jaan Soots, Aleksander Tõnisson);
*Eesti Panga president (Jüri Jaakson);
*Sõjavägede Staabi ülem (Nikolai Reek, Aleksander Jaakson);
*Kaitseliidu ülem (Johannes Orasmaa);
*Riikliku Propagandatalituse (hiljem Informatsiooni Keskuse) juhataja (Ants Oidermaa);
*Tallinna Garnisoni ülem;
*Vabadusristi Vendade Ühenduse Keskjuhatuse esimees;
*Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli rektor (Hugo Kaho);
*Eesti Vabariigi Tallinna Tehnikaülikooli rektor (Paul Kogerman, Jüri Nuut);
*maakonnakomiteede esimehed;
*esimese ja teise astme linnade ning maakonnalinnade hulka kuuluvate kolmanda astme linnade komiteede esimehed;
*Eesti Punase Risti Seltsi president;
*kõigi kutsealaste omavalitsuste esimehed.

Peakomitee võis üleriiklikkude organisatsioonide esimehi kutsuda osa võtma peakomitee töödest, samuti kutsuda oma koosseisu liikmeõigusega üldtuntud ja auväärseid kodanikke, eriti neid, kel teeneid Vabadussõjas või riikliku ülesehitamise töös pärast Vabadussõda.

Kui Vabadusristi Vendade Ühenduse Keskjuhatuse, Eesti Punase Risti Seltsi  ja kutsealaste omavalitsuste esimehed juba kuulusid peakomitee koosseisu oma muu ametialase või seltskondliku seisundi tõttu, siis kuulus peakomiteesse vastava organisatsiooni või omavalitsuse abiesimees või juhatuse liige esimehe määramisel.

Peakomitee pidas oma esimese koosoleku 20. veebruaril 1939 auesimees Konstantin Pätsi juhatusel Toompea lossi Valges saalis.

## Viited

## Kirjandus
* "Kivid saavad elavaks, kui rahvas tänutundes ehitab Vabadusmonumendi!" Uus Eesti, 21. veebruar 1939, nr. 51, lk. 1.
Ohvitseride teenistuskäigu seadlus

**Ohvitseride teenistuskäigu seadlus** (RT 1938, 100, 871) määras Eesti ohvitseride teenistuskäigu nii rahu kui ka sõja ajal.

Seadlus anti Vabariigi Presidendi poolt 28. novembril 1938 ja avaldati Riigi Teatajas 8. detsembril 1938 (RT 1938, 100, 871), mil ta ka jõustus (seadluse XI osa). Seadluse algtekstile kirjutasid alla Vabariigi President Konstantin Päts, Sõjavägede Ülemjuhataja Johan Laidoner, Peaminister Kaarel Eenpalu ja Sõjaminister Paul Lill.

Seadluse alusel toimus kaks korralist ohvitseride kõrgendamist auastmes: 24. veebruaril 1939 ja 24. veebruaril 1940.

## Vaata ka
*Allohvitseride ja sõdurite teenistuskäigu seadlus
*Eesti ohvitseride ülendamine 24. veebruaril 1939
*Eesti ohvitseride ülendamine 24. veebruaril 1940

## Kirjandus
*Ago Pajur. Kuidas saada kindraliks: ohvitseride auastmed ja nendes kõrgendamise kord aastail 1917–1940. Tuna, 2002, nr 1–2

## Välislingid
*http://digar.nlib.ee/digar/show?id=59092
*https://dea.digar.ee/?a=d&d=AKriigiteataja19381208
Jack Lovelock

**Jack Lovelock** (õieti **John Edward Lovelock**; 5. jaanuar 1910 Crushington, Uus-Meremaa – 28. detsember 1949 New York, USA) oli Uus-Meremaa kergejõustiklane. 

Ta võitis Berliini olümpiamängudel 1500 m jooksu, püstitades finaaljooksus ka uue maailmarekordi tulemusega 3.47,8.
Mikroelemendid

**Mikroelemendid** on keemilised elemendid, mida organismid (taimed ja loomad) vajavad elutegevuseks suhteliselt väikeses koguses (võrrelduna makroelementidega).

Mikroelementideks loetakse aineid, mida organism vajab kontsentratsioonides 0,1–0,5&nbsp;mg. Levinumad mikroelemendid on magneesium, raud, vask, koobalt, tsink, jood, seleen jt.

Et mikroelemendid on paljude bioaktiivsete ühendite keemilised komponendid, siis nende defitsiidi tagajärjel häirub organismi elutegevus, enamasti tekivad vaegushaigused.

### Roomajatel
#### Madudel

Madude kehas leiduvaid mikroelemente on vähe uuritud, kuid need olenevad nii indiviidi elupaigast, liigist, toitumusest, reproduktiivsest staatusest jpt teguritest.

Hiinas 1993. aastal läbi viidud uurimuses tuvastati ICP-AES-i (ingl *inductively coupled plasma atomic emission spectroscopy*) meetodil madude kehaosades rohkem kui 17 mikroelementi: Cu, Zn, Fe,Mn, Se, strontsium (Sr), Al, Si, Ni, Ba, Co, Pb, Ge, Cd, Mo, La jt.

Uuringu tarvis eemaldati pea neljal kilplõugmadude (*Agkistrodon*) perekonda liigitatud maoliigil: *[[Agkistrodon blomhoffei brevicaudus]]*, *[[Agkistrodon saxatilis]]*, *[[Agkistrodon shepaoensis]]*, *[[Agkistrodon ussuriensis]]*.

Tulemused: 
#### Üldkehakate, lihased ja luustik

Graafikud uuritud madude nahal, lihastes ja skeletis sisalduvate mikroelementide kohta on sarnased, kuid esineb mitmeid erisusi. Tsingi, raua ja alumiiniumi sisaldus on suuremad nahas. Skelett sisaldab rohkem tsinki, strontsiumi ja baariumi ning vähem rauda, alumiiniumi ja kroomi (Cr) kui nahk ja lihased.

#### Südame-veresoonkond, kopsud ja hingetoru

Nimetatud elundites tuvastati rohkem tsinki, rauda, alumiiniumi ja kroomi kui vaske ja mangaani ja vähem niklit, germaaniumi, molübdeeni, koobaltit ja lantaani.

Südame, veresoonte ja kopsude vase, tsingi, raua ja alumiiniumi sisaldus on suurem kui veres ja hingetorus.

#### Seedeelundkond, maks ja kõhunääre

Seedeelundkonnas on tuvastatud keskmises koguses tsinki, rauda, alumiiniumi, molübdeeni ja kroomi. Vaske, mangaani, seleeni, strontsiumi ja baariumi on väiksemas koguses.

Maksa, põrna ja sapipõie mikroelementide sisaldus on üsna sarnane.

##### Sapp

Paljusid mikroelemente leidub ka sapis: vask, mangaan, seleen, strontsium, alumiinium, germaanium, baarium, molübdeen, plii, kroom.

#### Neerud ja paljunemiselundid

Neerud ja paljunemiselundid sisaldavad märkimisväärses koguses mangaani, seleeni, baariumi, kroomi kuid väga vähe räni, niklit, kaadmiumi, molübdeeni ja koobaltit.

Munajuhad ja emakas sisaldavad, neerudega võrreldes, rohkem tsinki, rauda, alumiiniumi ja pliid.

#### Peaaju, seljaaju ja mürginääre

Peaaju ja seljaaju mikroelementide sisaldus on üsna sarnane: tsink, raud, kroom, vask, alumiinium, mangaan, seleen, strontsium, nikkel ja baarium.

Mürginäärme sisaldab rohkelt tsinki.

## Vaata ka
*Makroelemendid
*Mineraaltoiteained

## Viited

## Välislingid
*Jin Lin, Ke-Min Xü, Dong-Gen Liu,Studies on the Distribution of Trace elements in ''Agkistrodon blomhoffii brevicaudus'' Stejneger, OpenLibrary raamatu veebiversioon (vaadatud 10.06.2014) (*inglise keeles*)
Makroelemendid

**Makroelemendid** on keemilised elemendid, mida organismid (taimed ja loomad) vajavad elutegevuseks suhteliselt suurtes kogustes (võrrelduna mikroelementidega). 

Makroelemente saab käsitleda **kitsamas** ja **laiemas** mõistes. Kitsamas mõistes arvatakse siia kaltsium, fosfor, magneesium, kaalium, naatrium, kloor ja väävel. Laiemas mõttes aga lisaks eelmainituile ka organismide peamised koostiselemendid – süsinik, hapnik, lämmastik ja vesinik. 

Taimede kontekstis räägitakse mõnikord ka makrotoiteelementidest. 

## Vaata ka
*Biomolekulid
*Mikroelemendid
*Mineraaltoiteained
Kongo kohvipuu

**Kongo kohvipuu** (*Coffea canephora*) on madaraliste sugukonda kohvipuu perekonda kuuluv liik. 

## Levila
Algselt levis kongo kohvipuu Lääne- ja Kesk-Aafrikas. Nüüd kasvatatakse kongo kohvipuud   eelkõige Aafrikas ja Brasiilias, kus see on tuntud ka Conilloni nime all, samuti Kagu-Aasias, kuhu selle tõid Prantsuse kolonisaatorid 19. sajandil. Viimastel aastatel on kongo kohvipuu suurim kasvataja Vietnam, mis kasvatabki ainult seda kohvipuuliiki. 

## Kasvatamine
Kongo kohvipuud on lihtsam kasvatada ja hooldada kui teist levinumat kohvipuuliiki araabia kohvipuud ning seetõttu on selle kasvatamine ka odavam. Et araabika kohvi peetakse üldiselt kvaliteetsemaks ja maitsvamaks, kasvatatakse kongo kohvipuud enamasti madalama kvaliteediga kohvi tegemiseks. Kongo kohvipuu vilju hakati kohvi valmistamiseks kasutama alles 18. sajandil. 

Kongo kohvipuu viljadest valmistatud saadust nimetatakse robusta kohviks.
Kuressaare oblast

**Kuressaare oblast** oli vahetult enne asehalduskorra kehtestamist, 3/14. märtsil 1783, asutatud haldusüksus Läänemereprovintsidesse kuulunud Läänemere saartest. Oblastikeskus asus Kuressaares. 15/26. märtsil jagati oblast kaheks maakonnaks, teine maakonnalinn tuli asutada Hiiumaale või mõnele teisele sobivale saarele. Asehalduskorra kehtestamise tõttu jäi oblast tegelikult loomata. 3/14. juulil allutati Saaremaa maakonnana Riia kubermangule.
Adolfo Consolini

**Adolfo Consolini** (5. jaanuar 1917 Costermano vald (Verona provints) – 20. detsember 1969 Milano) oli Itaalia kettaheitja. 

1948. aasta Londoni olümpiamängudel tuli ta olümpiavõitjaks ja 1952. aasta Helsingi olümpiamängudel võitis hõbemedali. 

Ta tuli Euroopa meistriks kolm korda (1946, 1950 ja 1954).

1960. aasta Rooma olümpiamängudel andis ta sportlaste esindajana olümpiavande.

## Välislingid
*
Dekabristid

**Dekabristid** olid poliitiline liikumine, mis tekkis Venemaa Keisririigis 19. sajandi esimesel poolel pärast Napoleoni sõdade lõppu. 

Liikumises osales mitu gruppi riigikorralduse muutmist vajalikuks pidanud Venemaa sõjaväelasi. 

Liikumise kulminatsioon oli detsembris 1825 keiser Aleksander I surmale järgnenud troonipärimisarusaamatustes  Peterburi Senati väljakul toimunud relvastatud vastuhakk uuele Venemaa keisrile Nikolai I-le. Selle järgi ongi liikumine nime saanud.

## Välislingid
* Dekabristidega seotud dokumendid (*vene keeles*)
Leo Laurson

**Leo Laurson** VR I/3 (ka **Leopold**; 2. veebruar 1897 Konguta vald – 20. aprill 1972 Buenos Aires) oli Eesti sõjaväelane (kapten) ja diplomaat.

Ta sündis külakooliõpetaja 11. lapsena. Laurson õppis Vastse-Kuuste Ministeeriumikoolis ja Hugo Treffneri Gümnaasiumis. 

1915. aasta kevadel saadeti ta mobilisatsiooni korras Petrogradi Tšugujevi Sõjakooli, mille lõpetamisel sama aasta oktoobris hakkas teenima Soome küttide polgus, 479. Kadnikovi jalaväepolgus ja 727. Novoseleginski jalaväepolgus. Osales I maailmasõjas 1916–1917 pataljoniülemana. 1917. aastal sai ta haavata ja viidi Petrogradi ravile.

1918. aastal astus ta Petrogradi Ülikooli õigusteaduskonda. Osales Vabadussõjas Tartu Kaitsepataljoni koosseisus. Sama aasta detsembrist kuni 1920. aasta juulini oli Soomes sideohvitser ja Eesti sõjaväeline esindaja. Pärast seda oli Kindralstaabi luurejaoskonna ülem kuni järgmise aasta juunini, kui arvati kaptenina reservi.

1921. aasta detsembrist kuni 1923. aasta maini oli ta Berliinis Eesti saatkonnas II sekretär. 1923. aasta novembrist 1925. aasta augustini töötas Eesti Välisministeeriumis ametnikuna erinevatel ametikohtadel. 1924. aastal oli Moskvas Eesti saatkonnas ajakirjandusatašee. 

1926. aastal tegutses välismaal ajakirjanikuna. 1927–1929 töötas Tallinnas USA Informatsiooniagentuuris. 1929–1934 oli tööl Helsingis Argentina konsulaadis. 1934–1940 töötas ta Tallinnas Hispaania saatkonnas. Nõukogude võimuorganid saatsid ta 1940. aastal Helsingisse Hispaania konsulaati, kust Laurson põgenes Rootsi. 

1940–1949 töötas ta Stockholmi politseis tõlgina, samal ajal oli Kuninglikus Tehnikainstituudis hispaania ja vene keele lektor.

1949. aastal läks ta Argentinasse, kus oli ajalehe Kauge Kodu toimetaja ja keeleõpetaja koolides.

Ta kuulus Eesti Kaitseliitu, oli Rootsis Stockholmi Eesti Seltsi esimees ja Eesti Komitee asutajaliige.

Talle anti Georgi risti IV järgu orden ja 1921. aastal Vabadusristi I liigi 3. järgu teenetemärk.

Ta suri südameataki tagajärjel.

## Välislingid
*TLÜAR väliseesti isikud
*Ohvitseride andmekogu
Tuija Lehtinen

**Tuija Kirsti Hillevi Lehtinen** (sündinud 12. detsembril 1954 Helsingis) on Soome kirjanik, kes kirjutab eelkõige lastele ja noortele.

Ta on lõpetanud Oulu ülikooli matemaatika erialal ning alates 1984. aastast töötab vabakutselise kirjanikuna.

Lehtinen on kirjutanud üle 70 raamatu, sh romaanid, noorteraamatud ja lühijutud. Tema tuntud raamatusarjade tegelased on Mirkka, Laura ja Janne. Paljud tema teosed on tõlgitud mitmesse keelde, sealhulgas taani, rootsi, saksa, eesti ja jaapani keelde.

Ta on olnud aktiivne kirjandusorganisatsioonides, sealhulgas Soome noorte kirjanike ühingu esimees, ning on tegelenud kirjanike ja lugemise propageerimisega.
 
Lehtinen elab Espoos, on abielus ja tal on kaks last.

## Teosed
*"Tiivad varvaste vahel" (2005)

## Tunnustus
*1988 – Soome noortekirjanduse riiklik preemia 
*2017 – Pro Finlandia

## Viited
Nitritid

**Nitritid** on lämmastikushappe soolad. Nitrit ioon keemilise valemiga NO2− on anioon sümmeetriliste N-O sidemetega. Terve O-N-O molekul moodustab 120° nurga. Protoneerimisel on saaduseks  nõrk hape. Nitritit saab oksüdeerida või redutseerida ning tulemus oleneb oksüdeerijast/redutseerijast. Nitrit on ka ligand, mis suudab siduda metalle viit erinevat moodi. Nitrit on ka oluline biokeemias lämmastikmonooksiidi allikana. Orgaanilises keemias esineb NO2 rühm happe estrites ja nitro ühendites. Enamik nitriteid on vees lahustuvad ja mürgised. 
Looduses tekivad nitritid eeskätt bioloogilise reduktsiooni vaheühendeina, seetõttu neid loodustingimustes enamasti suurtes kontsentratsioonides ei leidu.

## Nitrit ioon
### Struktuur

## Vaata ka
*Nitraadid
2009. aasta Euroopa Parlamendi valimised

**2009. aasta Euroopa Parlamendi valimised** olid 4. juunist 7. juunini 2009 toimunud valimised Euroopa Parlamenti. Igas Euroopa Liidu liikmesriigis toimus hääletus ühel kindlal kuupäeval vastavalt kohalikule tavale, Eestis 7. juunil. 

Õigus hääletada oli umbes 515 000 000 inimesel. Uude parlamenti valiti kokku 736 liiget kõigist 27 Euroopa Liidu liikmesriigist. Uued liikmesmaad Bulgaaria ja Rumeenia valisid oma esindajad esimest korda teiste liikmesriikidega samal ajal. Tegemist oli suurimate rahvusvaheliste otsevalimistega ajaloos.  

## Valimised Eestis

Valimised toimusid 7. juunil. Eelhääletamine toimus 1., 2. ja 3. juunil. Eesti oli ainuke riik, kus sai hääletada elektrooniliselt interneti kaudu. Seda võimalust kasutas 28. maist 3. juunini 58 669 inimest.

### Kandidaadid
Eestist valiti Euroopa Parlamenti kuus inimest. Oma nimekirjadega osales 11 erakonda ja 6 üksikkandidaati (Taira Aasa, Martin Helme, Dimitri Klenski, Juri Žuravljov, Indrek Tarand, Märt Õigus).

### Arvamusküsitlused
Maikuus Turu-uuringute ASi korraldatud arvamusküsitluse tulemusel oli kõige suurem toetus Eesti Keskerakonnal, Reformierakonnal, Isamaa ja Res Publica Liidul, Sotsiaaldemokraatlikul Erakonnal ja üksikkandidaadil Indrek Tarandil.

### Tulemused
Kell 16.00 oli valimistel osalenud 34,9% hääleõiguslikest kodanikest. Valimiste lõppedes oli hääletamas käinud 43,2% hääleõiguslikest. Tulemused: Keskerakond võitis kaks kohta (Edgar Savisaar, Siiri Oviir), Reformierakond ühe koha (Kristiina Ojuland), IRL ühe koha (Tunne Kelam), Sotsiaaldemokraatlik Erakond ühe koha (Ivari Padar) ja valituks osutus ka üksikkandidaat Indrek Tarand. Pärast seda, kui Edgar Savisaar vastavalt juba enne valimisi lubatule oma mandaadist loobus, kinnitas Vabariigi Valimiskomisjon 7. juulil tema asemel europarlamendi liikmeks Vilja Savisaare.

## Vaata ka
*2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised
*2014. aasta Euroopa Parlamendi valimised

## Välislingid
*Vabariigi Valimiskomisjoni Euroopa Parlamendi valimiste leht
*Euroopa Parlamendi valimiste ametlik koduleht
Osram GmbH

**Osram GmbH** (Osram Gesellschaft mit beschränkter Haftung) on maailma suurim valgustustehnika tootja, Siemensi tütarettevõte. Peakontor asub Münchenis. 

## Ajalugu

 

* 1898 – keemik Karl Auer von Welsbach tegi osmiumist hõõgniidi. 
* 1905 – Fritz Blau ja Herman Remane tegid volframist hõõgniidi, mille sulamistemperatuur on +3422 °C. 

## Välislingid
* Osram 
* Osrami koduleht eesti keeles
Győri ETO FC

**Győri ETO FC** (*Győri Egyetértés Torna Osztály Football Club*) on Ungari linna Győri spordiklubi. 1904. aastal *Győri Vagongyár ETO*-na asutatud klubi on mitu korda nime vahetanud. Tunnusvärvid on roheline ja valge.

Klubi jalgpallimeeskond on valitsev Ungari meister, kes on kokku meistriks tulnud neljal korral (1963, 1982, 1983, 2013) ning kuulub hooajal 2013/14 riigi kõrgliigasse.

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad
*Tarmo Kink (2009–2010, 40 liigakohtumist ja 15 väravat; 2013, 18 liigakohtumist ja 2 väravat)
*Tihhon Šišov (2009, mitte ühtki kohtumist)
::Eesti jalgpallikoondise mängijad Tarmo Kink ja Tihhon Šišov sõlmisid 5. jaanuaril 2009 klubiga 3,5-aastase lepingu. Ungari klubi teatas 15. jaanuaril, et loobub kehtivast lepingust hoolimata Šišovi teenetest. 
*Jarmo Ahjupera (2009–2013)
::Veebruaris 2009 liitus klubiga Jarmo Ahjupera.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Tiivad varvaste vahel

**"Tiivad varvaste vahel"** on soome kirjaniku Tuija Lehtineni romaan, mis ilmus 2005. aastal.

## Sisukirjeldus

See raamat jutustab Timo-nimelisest poisist. 

Timol on pruunid silmad ja tumedad juuksed. Timo on ainus poisslaps oma suguvõsas. Ta elab koos oma ema ja vanatädi Signega. Timole ei meeldinud vanatädi. Pärast vanatädi surma vabanesid ema ja Timo tema meelevalla alt. Nad kolisid Helsingisse. Helsingis tekkis emal uus mees Mauri. Timo peab end kehtestama kambas. Tal tekib nii sõpru kui ka vaenlasi. Timo leiab Helsingist oma esimese armastuse – kambajuhi õe Muska. Muska endalesaamine ei ole sugugi lihtne, sest Kümnevõistlejal olid samuti tunded Muska vastu. Teoses on ka juttu alkoholist, narkootikumidest, esimesest seksist, naiivsusest, enesetapust jne. Kõigi nende katsumustega kohtudes tunneb poiss end sageli tuvina, kellel on tiivad varvaste vahel, nii et lendutõusmise asemel on ta sunnitud abitult ukerdama.
Harfimängijate loend

*Siin loetletakse [[harfimängija]]id.*

## B
*Nicolas Bochsa

## C
*Edmar Castañeda

## H
*Iro Haarla

## K
*Saale Kivimaker-Rull

## L
*Tatjana Lepnurm
*Cornelia Lootsmann

## P
*Eda Peäske

## R
*Anna-Maria Ravnopolska-Dean
*Leelet Reimann

## S
*Florence Sitruk
*Zvenislava Sillamaa

## V
*Zinaida Valk-Bogdanovskaja
*Kai Visnapuu
*Liis Viira
Kingdom Hearts 2

"**Kingdom Hearts 2**" (jaapani キングダムハーツ, *Kingudamu Hātsu Tsū*) on Jaapani firma Square Enix 2005. aastal loodud rollimäng, mis on järg 2002. aastal loodud mängule "Kingdom Hearts".
László Tőkés

**László Tőkés** (sündinud 1. aprillil 1952 Cluj-Napocas) on ungarlasest Rumeenia kalvinistlik vaimulik ja poliitik. Ta on Rumeenia Reformeeritud Kiriku piiskop.

2007. aastal valiti ta sõltumatu kandidaadina Euroopa Parlamenti.

Võimude püüe vabastada teda abipastori ametist Timișoaras vallandas Rumeenia 1989. aasta rahvaülestõusu, mille tulemusena kukutati diktaator Nicolae Ceaușescu.

## Välislingid

*László Tőkési koduleht *(ungari, rumeenia ja inglise keeles)*
Sipelgalõvi

**Sipelgalõvid** on sipelgakiillaste (*Myrmeleontidae*) sugukonda kuuluvate putukate röövtoidulised vastsed. Sipelgakiillased kuuluvad võrktiivaliste (*Neuroptera*) seltsi.

Sipelgalõvid elavad liiva sees, teevad lehtri, ise on lehtri põhjas, ja püüavad toiduks lehtrisse kukkuvaid väikeseid organisme, kellest enamik on sipelgad – sellest ka nimetus "sipelgalõvi".

Eestis esinevad liigid: 
*harilik sipelgakiil (*Myrmeleon formicarius*)
*luite-sipelgalõvi (*Myrmeleon bore*) – haruldane

## Viited
Andrus Haav

**Andrus Haav** (sündinud 3. veebruaril 1968 Kiviõlis) on eesti viiuldaja. 

Viiuliõpinguid alustas Andrus Haav Kiviõlis Tiina-Mai Arundi juures ja jätkas Tallinna Muusikakeskkoolis õpetaja Aino Riikjärve viiuliklassis. 1993. aastal lõpetas Haav Eesti Muusikaakadeemia professor Mari Tampere õpilasena. Magistrieksami sooritas ta 1997. aastal professor Igor Bezrodny viiuliklassis Sibeliuse Akadeemias Helsingis.

Andrus Haav on esinenud solistina koos sümfooniaorkestritega (Eri Klasi, Arvo Volmeri, Olari Eltsi, Juha Kangase, Vello Pähna, Paul Mägi jt juhatusel), andnud kammerkontserte (trio Haav-Väinma-Varema, duo Ruth ja Andrus Haav jt) ning esinenud koos Jelena Fomina,  Lauriala, Lauri Väinmaa ja Ralf Taaliga nii Eestis kui ka mujal Euroopas.

Ta on osalenud C. Nielseni nimelisel rahvusvahelisel viiuldajate konkursil Taanis Odenses ning Markneukircheni rahvusvahelisel viiuldajate konkursil Saksamaal.

1992. aastal tuli Haav Eesti Kontserdi korraldatud noorte interpreetide konkursi Con Brio laureaadiks. 1993. aasta suvel valiti ta maailma noorte solistide kammerorkestrisse Fiori Rari, mis tegutses Šveitsis Luganos.

1996. aastal võitis Haav I preemia 2. rahvusvahelisel Heino Elleri nimelisel viiuldajate konkursil Tallinnas. Aastal 2008 kutsuti ta sama konkursi žüriisse.

1997–2001 töötas ta õppejõuna Eesti Muusikaakadeemias. Alates novembrist 2000 on Andrus Haav Soome Rahvusooperi orkestri üks kontsertmeistreid ning alates 2006. aastast ka rahvusooperi Estonia orkestri kontsertmeister.
Mirjam Tally

**Mirjam Tally** (sündinud 28. novembril 1976 Tallinnas) on eesti helilooja.

Alates 2006. aasta sügisest elab ja töötab ta Visbys.

*Eesti Heliloojate Liidu liige alates 2000. aastast
*Rootsi Heliloojate Liidu liige alates 2007. aastast

## Haridus
*2000 – lõpetas Eesti Muusikaakadeemia (Lepo Sumera õpilasena, täiendas end õpingute ajal Rauno Remme juures elektronmuusika alal)
*2003 – sai magistrikraadi Eesti Muusikaakadeemias.

## Töö
*1998–2004 vabakutseline saatejuht Klassikaraadios
*2003–2006 ajakirja Muusika toimetaja
*2007–2010 Visby rahvusvaheline heliloojate keskus (Visby International Centre for Composers), administratsioon
*2008–2009 Gotlandi heliloojate kool (Gotland School of Composers), administratsioon

## Meistriklassid ja resideerimine
*2005 ja 2006 resideeriv helilooja Visby rahvusvahelises heliloojate keskuses (Visby International Centre for Composers).
*2008 Luca Francesconi meistriklass "Stresa EarLab" Stresas (Itaalia) ja Bergenis (Norra).
*2009–2010 resideeriv helilooja Rootsi Raadio P2 juures.

## Tunnustus
* 2004 – Heino Elleri nimeline muusikapreemia
* 2008 – Eesti Muusika Päevade preemia ("Turbulence")
* 2008 – Rootsi Heliloojate Liidu (FST) stipendium
* 2008 – Rootsi Kuningliku Muusikaakadeemia väike Christ-Johnsoni auhind teose "Turbulence" eest 
* 2009 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (särav loominguline aasta)
* 2010 – Rootsi Autorite Ühingu (STIM) stipendium

## Vaata ka
* Pihlakate meri

## Viited

## Välislingid
*Mirjam Tally biograafia ja teoste loend Eesti muusika infokekuse lehel
*Mirjam Tally't tunnustati heliloojana Rootsis, Klassikaraadio uudised, 1. detsember 2008
*  Eestlane valiti Rootsi raadio resideeruvaks heliloojaks ERR.ee, 29. mai 2009
* Priit Kuusk. Stockholmis kõlas esmakordselt Mirjam Tally uus teos ERR.ee, 24. aprill 2010
*Mirjam Tally koduleht
Riist

"**Riist**" on mitmetähenduslik sõna, mis võib tähendada
***[[tööriist]]a**
***[[toidunõu]]d** või **[[köögiriist]]a** 
*mehe **[[suguti]]t**
Plekk

**Plekk** (saksa k *Blech*) ehk **lehtmetall** (inglise k ''sheet metal'') on metallist või metallisulamist valtsimistöötlemisel tahvlina või lindina saadud metall-leht. Plekki kasutatakse ehituses ja tarbeesemete tootmiseks.

Vanasti taoti plekk metallitükist välja, tänapäeval saadakse plekki kuum- või külmvaltsimise teel. Kõige rohkem valmistatakse plekki terasest, alumiiniumist, vasest ja mitmesugustest sulamitest.

Paksuse järgi eristatakse paksu (üle 4–6&nbsp;mm) ja õhukest (02–3,9&nbsp;mm) plekki. Õhukest plekki paksusega alla 0,2&nbsp;mm nimetatakse fooliumiks.

Pleki paksuse piirid võivad olenevalt standardist, materjalist ja tehnoloogiast olla ka teistsugused. Terastoodete standardi EVS-EN 10079 kohaselt on õhukese ja paksu pleki paksuse piir 3&nbsp;mm. Külmvaltsitud ja lõõmutatud õhukese teraspleki paksus võib olla vahemikus 0,08–0,5&nbsp;mm. 

Tüüpilised plekitahvlite formaadid (lehe laius × pikkus): 
*500&nbsp;mm × 1000&nbsp;mm
* 1000&nbsp;mm × 2000&nbsp;mm
* 1250&nbsp;mm × 2500&nbsp;mm
* 1500&nbsp;mm × 3000&nbsp;mm
* 2000&nbsp;mm × 4000&nbsp;mm

Plekki kaitstakse korrosiooni eest galvaanilise pindamise teel. Nii saadakse näiteks tsinkpindega terasplekki ehk tsinkplekki. Samal eesmärgil kasutatakse teraspleki tinatamist (tinakihiga pindamist), lakkimist ja värvimist. 

Tinakihiga pinnatud külmvaltsitud terasplekki nimetatakse valgeplekiks, pinnakatte puudumisel on tegemist mustplekiga.

## Vaata ka
* Foolium
* Stanniol
* Lehtkuld

## Viited
Metallostroi

**Metallostroi** on alev Venemaal Peterburi haldusalas Kolpino linnarajoonis. 

Asula on rajatud 1931. aastal.

## Välislingid

*http://www.metallostroy.org/
*http://www.metallostroy.ru/
Biifsteek

**Biifsteek** on õhuke pannil praetud loomalihalõik. 

Olenevalt praadimise kestusest võib tegu olla seest punase toore, seest roosa keskmiselt praetud ja seest halli tugevalt praetud biifsteegiga. 

Biifsteek on pärit Inglise köögist.

## Vaata ka
*hakkbiifsteek ehk pihv
*kotlet
*praeliha
Härjasilm (toit)

**Härjasilm** on ühelt poolt praetud muna (tavaliselt kanamuna).

Härjasilmade valmistamiseks pannakse pannile rasvainet ja see asetatakse kuumale pliidile. Seejärel lüüakse pannile muna nii, et munakollane jääb terveks. Kui vedel munavalge on hüübinud, kuid kollane on veel pehme, maitsestatakse muna(d) vähese soola ja musta pipraga. 

## Vaata ka
*Praemuna

## Kirjandus
*Proua A. Hoffmann, keedukursuse juhataja, "Keetmise õpetus", Tartu, lk 75, 1912
Rooste

**Rooste** ehk **roostetus** on raua korrosioon. Roostetamise käigus reageerib raud õhuhapnikuga, moodustades raud(III)oksiidi.
Ruth Haav

**Ruth Haav** (sündinud 4. juunil 1971) on eesti viiuldaja.
 
Ta on lõpetanud 1989. aastal Tallinna Muusikakeskkooli, kus õppis Harry Rikandi viiuliklassis, ning 1995. aastal Eesti Muusikaakadeemia *cum laude*, kus õppis algul Jüri Gerretzi ja hiljem Mari Tampere juures. 1995. aasta sügisel jätkas õpinguid Helsingis Sibeliuse Akadeemias professor Igor Bezrodny viiuliklassis, kus sai ka magistrikraadi (*musiikin maisteri*).

Ruth Haav on esinenud solistina sümfoonia- ja kammerkontsertidel Eestis ning mujal Euroopas (Igor Bezrodny ja ERSO, Olari Elts ja NYYD Ensemble, Tõnu Kaljuste ja Tallinna Kammerorkester, Soome Rahvusooperi orkester jpt), osalenud kammermuusikakonkurssidel 1992. aastal Austrias Grazis ja 1994. aastal Itaalias Firenzes (trio MARUKA – M. Gerretz-Traksmann, Ruth Haav ja Kaido Kelder, duo Ruth ja Andrus Haav).1993. aasta suvel valiti ta maailma noorte solistide kammerorkestrisse Fiori Rari, mis tegutses Šveitsis Luganos.

1996. aastal sai Ruth Haav II Heino Elleri nimelisel rahvusvahelisel viiuldajate konkursil 3. preemia.

1999. aasta aprillis võitis ta konkursi Soome Rahvusooperi orkestri esimese viiuli mängija kohale, kus töötab tänini.

## Viited
Eesti Loodusfoto

**Eesti Loodusfoto** on aastal 1993 loodud Eesti kirjastus. 

Eesti Loodusfoto juhataja on Peeter Veromann. Kirjastus asub Tartus.

Kirjastus annab välja Eesti loodusega seotud raamatuid – monograafiaid, erialaajakirju, teatmeteoseid (määrajad ja käsiraamatud), fotoalbumeid ning populaarteaduslikke trükiseid (kalendrid, plakatid, voldikud ja brošüürid jms). Omaette valdkonnaks oli õppekirjanduse kirjastamine – bioloogia ja geograafia õpikud ning töövihikud gümnaasiumile.

## Valik trükiseid
*1994 – Tiit Leito. "Vaikuse värvid"
*1998 – Hendrik Relve. "Puude juurde. Puud ja põõsad looduses, pärimustes ja nüüdses kasutuses"
*2000 – Tiina Alamäe, Kalevi Kull, Urmas Kõljalg jt. "Bioloogia gümnaasiumile. 2. osa. Viirused. Bakterid. Protistid. Seened"
*2007 – Arne Ader, Kai Kimmel ja Tiit Leito. "Eesti kaitsealad"
*2008 – Rein Kuresoo, Richard B. Primack jt. "Sissejuhatus looduskaitsebioloogiasse"
*2012 – "Mullateadus. Õpik kõrgkoolidele". Koostaja Alar Astover
*2014 – "Üldmaateadus. Õpik kõrgkoolidele". Koostanud Ülo Mander ja Ülle Liiber
*"Geograafia gümnaasiumile. I, II ja III kursus
*2018 – "Kalade haigused. Õpik kõrgkoolidele". Koostaja Priit Päkk
*2020 – "Siseveekogud. Õpik kõrgkoolidele". Koostanud Ingmar Ott ja Henn Timm
*2020 – "Praktiline kalakasvatus". Koostanud Priit Päkk ja Tiit Paaver
*2022 – "Kiilid. The order Odonata in Estonia". Mati Martin
*2022 – "Eesti kalad". Toomas Saat

## Viited

## Välislingid
*Kirjastuse Eesti Loodusfoto trükiseid Raamatukoi kodulehel
Metameeria

**Metameeria** (ehk **lülistus**, **segmentatsioon**, **segmenteerumine**, **(rivi)lülisus**) on zooloogias loomorganismi keha nähtavateks lülideks (segmentideks) jaotumine. Enamasti on lülid morfoloogiliselt ja talitluselt väga sarnased, sisaldades samu struktuurikomponente. 

Metameeriat esineb rõngussidel (näiteks vihmaussil), lülijalgsetel ja teistel selgrootutel.
Rita Kühne

**Rita Kühne** (sündinud 5. jaanuaril 1947 Dresdenis) on endine Saksa DV kergejõustiklane.  

1972. aastal kuulus ta Müncheni olümpiamängudel Ida-Saksa võidukasse teatenelikusse 4×400 m teatejooksus. Finaalis jooksid veel Dagmar Käsling, Helga Seidler ja 400 m jooksu võitja Monika Zehrt.
Ilmari Salminen

**Ilmari R. Salminen** (21. september 1902 Elimäki – 5. jaanuar 1986 Kouvola) oli Soome kergejõustiklane, kes tuli 10 000 m jooksu olümpiavõitjaks Berliinis 1936.

Lisaks olümpiakullale tuli ta ka kahel korral (1934 ja 1938) samal distantsil Euroopa meistriks ning võitis 5000 m jooksus 1934. aasta Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali.

Samuti püstitas ta 1937. aastal ka 10&nbsp;000 m jooksu maailmarekordi ajaga 30.05,6.
Murasaki Shikibu

**Murasaki Shikibu** (jaapani keeles 紫式部; umbes 973 – umbes 1014) oli jaapani naiskirjanik. Tema tuntuim teos on "Genji monogatari", mis on kirjutatud jaapani keeles umbes aastatel 1000–1008. See on üks vanemaid ja tuntumaid romaane maailmas. 

Murasaki Shikibu õiget nime ei teata. Murasaki oli tema hüüdnimi õukonnas, kus ta teenis.

Tema tütar oli õukondlane ja luuletaja, kes on tuntud nime all Daini no Sanmi.
Sisinnius

**Sisinnius** oli paavst 708. aastal. Ta oli 87. paavst.

Sisinnius oli süürlane ja Johannese poeg.

Ta ordineeriti paavst Johannes VII ajal diakoniks (kardinaldiakon). Ta põdes podagrat ega saanud iseseisvalt süüa. "Liber Pontificalis" iseloomustab teda kui vankumatu tahtega vaimulikku, kes abistas Rooma elanikke.

Ta valiti paavstiks arvatavasti oktoobris 707 ja pühitseti paavstiks 15. jaanuaril 708, kui Bütsantsi eksarh oli teda tunnustanud.

Sisinnius valitses 20 päeva, mis oli seni lühim valitsemisaeg paavstluses. Hiljem on veel vähem valitsenud Bonifatius VI, Coelestinus IV ja Urbanus VII.

Ta kavatses taastada Rooma linnamüüri ja ordineeris Korsika piiskopi.

Sisinnius suri 4. veebruaril 708 Roomas podagra tagajärjel tekkinud tüsistustesse ja maeti Rooma Peetri kirikusse.

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
**[[Liber Pontificalis]]*.

## Välislingid
*Artikkel Sisinniuse kohta. *(inglise keeles)*
*Artikkel Sisinniuse kohta. *(inglise keeles)*
Walter Davis

**Walter Davis** on mitme tuntud inimese nimi.

***[[Walter Francis Davis]]** (1931–2020) oli USA kõrgushüppaja (olümpiavõitja 1952) ja NBA korvpallur.
***[[Walter Pearl Davis]]** (1954–2023) on USA korvpallur, olümpiavõitja 1976.
***[[Baron Davis|Baron Walter Louis Davis]]** (sündinud 1979) on USA korvpallur.
***[[Walter Davis (kolmikhüppaja)|Walter Davis]]** (sündinud 1979) on USA kolmikhüppaja, 2005. aasta maailmameister.
Baruch Spinoza

**Baruch** või **Benedict de Spinoza** (24. november 1632 Amsterdam – 21. veebruar 1677 Haag) oli juudi päritolu Hollandi filosoof. 

Spinoza tööde tegelik suurus ja tähtsus sai selgeks alles pärast tema surma. Tänapäeval peetakse teda üheks suurimaks ratsionalistlikuks filosoofiks 17. sajandil, kes pani aluse 18. sajandi valgustusajastule ning tänapäevasele piiblikriitikale. Oma peateoses "Eetika" astus ta vastu Descartes'i keha ja vaimu dualismile. Spinozat peetakse Lääne filosoofia üheks tähtsaimaks filosoofiks. Georg Wilhelm Friedrich Hegel ütles, et kõik kaasaegsed filosoofid on "kas spinozistid või üldse mitte filosoofid."

Tema poliitilistest teostest tuntuimad on "Tractatus Theologico-Politicus" (1670) ja "Tractatus Politicus" (kirjutatud 1675, ilmunud postuumselt 1677).

Spinoza elas rahulikku elu prilliklaaside tegijana ning keeldus kõrgetest kohtadest ja ametitest, mida talle pakuti, nagu näiteks prestiižsed õpetajakohad. Perekonnalt saadud päranduse andis ta oma õele. Spinoza suri 1677. aasta veebruaris kopsuhaigusse, mille oli põhjustanud klaasitolm, mida ta oma tööd tehes sisse hingas. 

## Teosed eesti keeles
* "Eetika: geomeetrilise korra järgi tõestatud ja viide ossa jagatud". Ladina keelest tõlkinud ja järelsõna: Margus Ott. Sari Avatud Eesti raamat, Ilmamaa, Tartu 2016, 392 lk; ISBN 9789985775370

## Kirjandus
* Viktor Viilup, "Noore Spinoza jumalaõpetus". Magistritöö, Tartu Ülikool, Tartu 1932, 146 lehte masinakirja, asub Tartu Ülikooli Raamatukogus
* Leopold (= Leo) Anvelt, "Jumalamõiste Spinoza õpetuses". Magistritöö, Tartu Ülikool, Tartu 1936, 204 lehte masinakirja, asub Tartu Ülikooli Raamatukogus
* Will Durant, "Lood filosoofia ajaloost II. Filosoofia uuestisünd: Bacon ja Spinoza". Tõlkinud Leo Anvelt. Sari Elav Teadus, nr 61, EKS, Tartu 1937, 112 lk; 2. trükk (ühes köites): Olion, Tallinn 1998
* Vassili Sokolov, "Spinoza". Vene keelest tõlkinud M. Lumi. Lisa lk 135–136: katkendeid teosest "Traktaat mõistuse täiustamisest ja teest, mida mööda jõuab kõige paremini asjade tõese tunnetamiseni". Sari Suuri mõtlejaid, Eesti Raamat, Tallinn 1978, 144 lk
* Roger Scruton, "Spinoza". Inglise keelest tõlkinud Märt Väljataga. Sari Suured filosoofid, nr 8, Varrak, Tallinn 2001, 60 lk; ISBN 9985304810
* "Spinoza tarkuseraamat: tee sisemise vabaduse juurde" (originaalpealkiri: *The Ethics of Spinoza*). Koostanud Dagobert D. Runes; inglise keelest tõlkinud Marja Liidja. Ersen, Tallinn 2004, 216 lk; ISBN 9985768450

## Välislingid

* Toomas Paul, "Paratamatud ehk igavesed tõed" (Roger Scrutoni raamatu "Spinoza" arvustus) – Sirp 8. märts 2002, lk 2; ilmunud ka T. Pauli kogumikus "Kirik keset küla", Ilmamaa, Tartu 2003, lk 389–392
Johannes Veerus

**Johannes Veerus** (23. august 1897 – 11. juuli 1972 Buenos Aires) oli eesti insener, Rahvusliku Jõukomitee direktor. 

Eesti Üliõpilaste Selts Põhjala vilistlane.

## Kirjandus
*"J. Veerus suri Argentinas". Eesti Päevaleht nr 60, 9. august 1972. Lk 8
Jüri Ots

**Jüri Ots** VR I/3 (8. veebruar 1889 Sarapuu talu, Vaimastvere vald, Tartumaa – 8. august 1972 Enköping, Rootsi) oli Eesti sõjaväelane (kapten), lendur ja lennundustegelane.

## Elukäik
Ta oli rätsep Karl Otsa ainuke laps, isa surma tõttu jäi varakult ema kasvatada. Ema pidas Vaimastvere vallas Sarapuu kõrtsi ning püüdis pojale anda võimalikult hea hariduse. Jüri Ots lõpetas 1907. aastal Tartu Reaalkooli ning õppis seejärel kaks aastat Tartu ülikooli keemiateaduskonnas. 1909. aastal asus õppima Peterburi Polütehnilises Instituudis mehaanikat. Esimese maailmasõja puhkedes läbis samas instituudis toimunud lennunduse teoreetilise kursuse ja 1915. aastal asus vabatahtlikult sõjaväeteenistusse. valides teenistuskohaks merelennuväe. Õppis Bakuu merelennukoolis ning sooritas merelenduri eksami 1917. aastal Petrogradis. 1918. aasta algul naasis Eestisse.

Asus teenima 1. Eesti jalaväediviisis, määrati alul Eestimaa Päästekomitee adjutandiks, hiljem diviisi staabiülema adjutandiks. Kuigi Saksa okupatsioonivõim saatis diviisi laiali, jäi ta Eestisse. Vabadussõja puhkedes asus Ots uuesti tegevteenistusse ning ta määrati 1918. aasta novembris lennuväeroodu ülemaks. Seejärel oli ta erinevaid nimetusi kandnud lennuüksuse ülem kogu Vabadussõja jooksul. Eesti lennuväe loomisel ülesnäidatud teenete eest autasustati teda Vabadusristi I liigi 3. järguga.

Jüri Ots vabastati lennuväeroodu ülema kohustest 1920. aasta septembris. Teenis seejärel veel kuni 1922. aastani merelennusalgas lendurina. Lahkus sõjaväeteenistusest 1922. aasta aprillis, kui ta palgati aasta varem loodud Eesti Õhusõidu Aktsiaseltsi Aeronaut tegevdirektoriks. Töötas sel ametikohal kuni firma tegevuse lõpetamiseni 1927. aastal. Seejärel elas Vabadussõja ajal ülesnäidatud vapruse eest autasuks saadud talus ja tegeles põllumajanduse, sealhulgas ka kalkunikasvatusega. Eesti lennuliinide aktsiaseltsi Ago loomisel 1939. aastal võeti Jüri Ots seltsi tööle, kus ta korraldas lennutegevust. Pärast Nõukogude Liidu korraldatud juunipööret Eestis vallandati ta teenistusest, uus võim likvideeris aktsiaseltsi 1940. aastal.

Põgenes sõja ajal 1944. aastal Saksamaale, kust hiljem õnnestus edasi siirduda Rootsi.

## Viited
*Ohvitseride andmekogu
*geni.com

## Kirjandus
*Eesti lennuväe esimene ülem Jüri Ots suri Enköpingis. Kuidas sündis meie lennuvägi. Eesti Päevaleht (Stockholm), 19. august 1972, nr. 63, lk. 6.
*Toivo Kitvel, Toomas Türk, Arvo Lennart Vercamer (koostajad). *Põhjakotkad. Eesti lendurid ja lendurvaatlejad tsaariajast kuni 1940. aastani*. Tallinn, 2011.
*Tõnis Erilaid. Kuidas armuvalus mees revolvri haaras, ohtuleht.ee, 28. juuli 2018.
Tihhon Šišov

**Tihhon Šišov** (sündinud 11. veebruaril 1983 Tallinnas) on Eesti jalgpallur, kes mängib Eesti Esiliiga klubis Maardu Linnameeskond.

## Klubikarjäär
Levadia teatas 5. jaanuaril 2009 Šišovi siirdumisest Ungari kõrgliiga klubisse Győri ETO. Győr omakorda andis juba 15. jaanuaril teada, et loobub tema teenetest. Kolm poolt jõudsid märtsis kokkuleppele, mille kohaselt pöördub Šišov Levadiasse tagasi, makstes talle "valuraha, kuid kompromissi täpsemaid asjaolusid ei paljastata".

### Statistika

## Koondisekarjäär
On mänginud Eestit jalgpallikoondises 42 mängu. Koondisedebüüdi tegi Šišov 30. novembril 2004, kui Kuningate turniiril Tais oldi vastamisi Tai jalgpallikoondisega. Šišov viibis platsil kõik 90 minutit. Mängu normaalaeg lõppes 0:0, aga penaltiseerias kaotas Eesti 4:3. Lisaks temale tegi oma debüüdi koondises ka veel Mati Lember.

## Saavutused
### Meeskondlikud
*  Meistriliiga
**Eesti meister 2000, 2004, 2006, 2007, 2008, 2009
*  Karikavõistlused
**Eesti karikavõitja 2000, 2002, 2004, 2005, 2007

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited
Anton Eilart

**Anton Eilart** (3. veebruar 1892 Särevere vald, Järvamaa – 16. detsember 1972 Tallinn) oli eesti vaimulik.

Anton Eilart lõpetas Tallinna Aleksandri gümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikoolis, 1912–1913 filosoofiateaduskonnas, 1913–1920 usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Laiuse koguduses.

Ordineeriti 11. juunil 1922, Nõmme Rahu koguduse õpetaja. Ta oli EELK Konsistooriumi vaimulik assessor ja Eesti Kiriku viimane okupatsioonieelne peatoimetaja ajavahemikul 29.2.1940–22.8.1940.

1944. aastal oli ta Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piiskopi asetäitja. Novembrist 1944 elas koos abikaasa Aliidega illegaalselt. Mõlemad arreteeriti NKVD poolt 1948 ja saadeti Siberi vangilaagritesse. 

1956–1970 EELK Rannamõisa koguduse õpetaja. Anton Eilart on maetud Hiiu kalmistule.

## Isiklikku
Anton Eilart oli kultuuritegelase Tõnu Trubetsky vanaema (Wilhelmine Rikk'i) vend. 

Anton Eilart oli looduskaitsja Jaan Eilarti vanaisa (Hans Eilarti) vennapoeg.

## Viited
Erich Kalmar

**Erich Kalmar** (6. november 1916 Tsooru, Võrumaa – 1. jaanuar 1973 Toronto) oli eesti notar ja maletaja.

Ta õppis aastail 1938–1944 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, EÜS Ühendus vilistlane. Tegutses notarina. 

1944. aastal põgenes Rootsi ning siirdus sealt edasi Kanadasse. 

Kalmar oli Välis-Eesti Maleliidu ja Toronto Eesti Maleklubi esimees.

## Kirjandus
*Bernhard Mäelo. Erich Kalmarit mälestades. Eesti Päevaleht, 24. jaanuar 1973, nr. 6, lk. 7.

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Hilltop Hoods

**Hilltop Hoods** on Austraalia hiphopansambel Adelaide'ist. 

Grupi liikmed on MC Pressure (Daniel Smith), MC Suffe (Matt Lambert) ja DJ Debris (Barry Francis). DJ Next on endine liige.

## Ajalugu
1990. aastate alguses kohtusid Suffa ja Pressure kohalikus keskkoolis Adelaide'is, ühise tuttava kaudu saadi hiljem tuttavaks ka DJ Debriga. Otsustanud kirjutada oma peatüki hiphopi ajalukku, asutasid nad ansambli Hilltop Hoods. Algul oli ansambli kandev jõud DJ Next, kes aga lahkus esimese LP valmimise järel. Pärast seda tõusis peamiseks DJ-ks DJ Debris.

Ansambli nimi pärineb kohast, kus Suffa ja Pressure üles kasvasid. Nime pakkus välja kohalik räppar Flak.

Läbimurde saavutas ansambel oma kolmanda LP-ga "The Calling". Nad naudivad edu ka tänapäeval ning neil on isegi oma saapadisain, mida spondeerib DC.

## Väljaanded

Albumid:
*Back Once Again (EP –  1997)
*A Matter of Time (LP –  1999)
*Left Foot, Right Foot (LP –  2001)
*The Calling (LP –  2003)
*The Hard Road (LP –  2006)
*The Hard Road Restrung (LP –  2007)

DVD-d:
*The Calling Live (2005)
*The City of Light (2007)
SIMATIC

**SIMATIC** on Siemens AG kaubamärk, millel on ühendanud tootmis- ja automaatikavahendid.

## SIMATIC liigid

* PLC SIMATIC 
* SIMATIC NET 
* SIMATIC PCS 7 
* SIMATIC IPC
* SIMATIC HMI

### SIMATIC HMI

HMI (**''H**uman – **M**achine **I**nterface*) on [[Inimene|inimese]]-[[masin]]a kasutamise vahendid, mis lihtsustavad suurte [[tööpink]]ide kasutamist. 
HMI liigid on järgmised: 
* operaatori tööpink 
* SIMATIC Protool 
* SIMATIC WinCC
* SIMATIC WinCC flexible




== WinCC == 
*'WinCC*' (*Windows Control Center*) on *Human-Machine Interface* [[tarkvara]] [[Windows NT]] baasil ja kasutab [[Microsoft SQL Server]]. *WinCC-''l on järgmised võimalused: 
* Graphic Designer (graafiline kujutamine) 
* Tag Management (kontrollerite seadistamine ja sidumine) 
* Trend Logging (muutujatega töötamine) 
* C script ja VBA töötamine 
* Report Designer (tehtud töö aruanded) 
* Local Area Network (LAN-i integreerimine) 
* OLE for Process Control (avatud tööprotsesside juhtimine) 
* STEP 7

### OLE for Process Control

Tootmisprotsesside juhtimise tarkvara. 
OPC standardid on: 
* DA (Data Access) 
* AE (Alarms & Events) 
* Batch 
* DX (Data eXchange) 
* HDA (Historical Data Access) 
* Security 
* XML-DA (XML-Data Access) 
* UA (Unified Architecture)

### STEP 7
Siemens AG tarkvara automaatika projekteerimiseks. 
#### Tarkvara versioonid
* SIMATIC STEP 7
* SIMATIC STEP 7 Professional
* SIMATIC STEP 7 Lite

#### Redigeerimiskeeled
##### Põhikeeled
* LAD – relee- ja kontaktloogika
* FBD – diagrammid 
* STL – juhendid 
##### Lisakeeled
* SCL – juhtimine
* GRAPH 7 – järjekorra protsesside kontroll
* HiGraph 7 – süsteemi seisuolek
* CFC – alalised funktsioonid

## SIMATIC ajalugu
* 1955 – Siemens-Schukertwerke AG projekteeris transistoridega kontrollerid.
* 2.04.1958 – SIMATIC registreerimine. 
* 1959 – Simatic G on esimene transistor-takisti loogikaga kontroller. 
* 1964 – Simatic N ja Simatic H diood-transistori loogikaga kontroller. 
* 1971 – Simatic C1, C2 ja C3 ilmumine. C3 oli transistor-transistori loogika baasil

## Välislingid
* SIMATIC (saksa keeles) 
* WinCC (inglise keeles) 
* STEP7 (saksa keeles)
Energiakriis

**Energiakriis** on olukord, kus energiakandjate pakkumine mingis piirkonnas või kogu maailmas jääb nende nõudlusele tunduvalt alla. See toob kaasa energiakandjate kõrge hinna või nende ratsioneeritud jaotamise.
Energiakriisi võib põhjustada energeetiliste toorainete nappus või (poliitilistest või muudest põhjustest tingitud) häired energiakandjate tootmises või kaubanduses.  

## Vaata ka
* Naftatootmise tipp
* ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon
Substraat (biokeemia)

**Substraat** on biokeemias keemiline ühend, millega toimuvat reaktsiooni ensüüm katalüüsib.

Üksik substraadimolekul seondub ensüümi aktiivtsentriga ja moodustub substraadi ja ensüümi kompleks. Pärast ühe või mitme saaduse sünteesimist ja eraldumist saab aktiivtsenter siduda uue substraadimolekuli. Mitme substraadi puhul võib ensüümi aktiivtsenter saaduse sünteesimiseks siduda neid kindlas järjekorras.
Charles Dumas

**Charles Everett Dumas** (12. veebruar 1937 – 5. jaanuar 2004) oli Ameerika Ühendriikide kõrgushüppaja, Melbourne'i olümpiavõitja 1956. 

29. juunil 1956 olümpiamängude katsevõistlusel sai temast esimene inimene, kes ületas kõrgushüppes 7 jalga (2,1336 m). Seda kõrgust peeti tollal inimvõimetele kättesaamatuks. Tema tulemus oli 2.15. Too hüpe tegi temast kohe ka peafavoriidi olümpiamängudel. Võit tuligi tulemusega 2.12, mis oli olümpiarekord.

Rooma olümpiamängudel 1960 võistles ta põlvevigastusega. Ta pidi leppima kuuenda kohaga.

## Vaata ka
*Kergejõustik 1956. aasta suveolümpiamängudel

## Välislingid
*Sissekanne USA kergejõustiku kuulsuse halli saidil
Jakov Dolgorukov

**Jakov Fjodorovitš Dolgorukov** (**Dolgoruki**; Яков Фёдорович Долгоруков; 1639–1720) oli Vene bojaar, vürst. 

Ta sai poolakast õpetaja käe all väga hea hariduse, valdas vabalt ladina keelt. 

1682. aasta streletside mässu ajal asus ta avalikult tsareevitš Pjotr Aleksejevitši poolele. Viimane tegi ta oma toastolnikuks. 

Tsaaritar Sofja Aleksejevna, kes kartis tema mõju vennale, saatis ta 1687 saadikuks Prantsusmaale ja Hispaaniale paluma neilt riikidelt abi eelseisvas sõjas Türgiga. Missioon ei olnud edukas. 

Aastal 1689, kui tsareevitši ja tsaaritari tüli oli haripunktis, ilmus Dolgorukov ühena esimestest Peetri juurde Troitse-Sergi suurkloostrisse. Selle eest määras Peeter ta Moskva kohtuprikaasi kohtunikuks.

Aastatel 1695 ja 1696 oli ta kaasas mõlemal Azovi sõjakäigul. Ta ülendati lähedaseks bojaariks.

Kui Peeter I 1697 välismaale sõitis, jättis ta Dolgorukovi lõunapiiri valvama ja Väike-Venet jälgima.  

Kui 1700 asutati Sõjaprikaas, allutati Dolgorukovile komissariaadi- ja proviandiosakond. 

Narva lahingus 1700 võeti ta sõjavangi. Vangis oli ta kümme aastat, algul Stockholmis, hiljem Jakobstadis. Sealt saadeti ta kuunaril Umeå poole. Laeval oli 44 Vene vangi ja 20 rootslast. Koos kaaslastega tegi Dolgorukov rootslased relvituks ning käskis kipparil sõita Tallinna, mis oli juba Vene valduses. 

Peeter I määras Dolgorukovi senaatoriks, käskides tal jätkata kindral-sõjakomissari ülesannete täitmist. Rootsis vangis olles oli Dolgorukov saanud lähedalt tutvuda Rootsi riigikorraldusega, mistõttu ta sai Peetrile kasulikuks nõuandjaks, eriti kolleegiumivalitsemise alal. 

Aastal 1717 määras Peeter I Dolgorukovi Revisjonikolleegiumi esimeheks. Ta oli riigikassa tulude ja kulude range ja äraostmatu kontrolör. Ühe asja arutamisel ütles ta senatis: "Tsaarile on tõde parim teener. Kui teenida, siis mitte petta; kui petta, siis mitte teenida." (Царю правда лучший слуга. Служить — так не картавить; картавить — так не служить.) Pärimuses on palju jutte tema otsekohesusest ja äraostmatusest. Samuti paistis ta silma selle poolest, et seisis vastu Peeter I despootlikele otsustele.

Pärimuse järgi on Dolgorukov maetud Peterburi Andrease kiriku kalmistule. 

Selle artikli kirjutamisel on kasutatud vene- ja prantsuskeelse Vikipeedia artiklit seisuga 7.1.2009.
Silva Tomingas

**Silva Tomingas** (sündinud 20. novembril 1952 Tapal) on eesti kirjastaja. 

Ta oli 2018. aastal pankrotistunud TEA Kirjastuse juhatuse esimees (alates 1995. aastast).

Lõpetas Loksa Keskkooli 1971 ja Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele ja kirjanduse erialal 1978.

Silva Tomingas kuulus 1994–2012 Keskerakonda. 1992. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Eesti Ettevõtjate Erakonna nimekirjas, sai 371 häält, kuid valituks ei osutunud.

## Viited

## Välislingid
*Kristel Kirss. "Keeleõpetajast ettevõtjaks" Eesti Päevaleht 22.12.1997.
*Nelli Pello. "Silva Tomingas töötab "Mõtleva inimesega"" Postimees 22.01.2008.
Candice Swanepoel

**Candice Susan Swanepoel** (sündinud 20. oktoobril 1988) on Lõuna-Aafrika Vabariigi modell.

Swanepoel sündis KwaZulu-Natali provintsis Mooi Riveri linnakeses. Ta avastati 15-aastaselt Durbani linna turul modelliagendi poolt. 16. eluaastaks teenis Swanepoel juba 5000 eurot päevas. Candice Swanepoelist tehtud fotod on ilmunud Kreeka Vogue'i esikaanel ning Nike ja Stimoroli reklaamides. Ta on kõndinud Tommy Hilfigeri, Victoria's Secreti, Fornarina, Moschino, Diane von Fürstenbergi ja paljude teiste moebrändide moelavadel.

## Välislingid
*Koduleht
Avtomon Golovin

**Avtomon Mihhailovitš Golovin** (1667–1720; Автомон Михайлович Головин) oli Vene sõjaväelane, jalaväekindral.

Peeter I lapsepõlves oli Avtomon Golovin tema toastolnik.

Hiljem aitas ta Peetril regulaararmeed luua. Peeter autasustas teda Preobraženski polgu kaardiväepolkovniku auastmega.

Golovin osales Azovi vallutamises.

Aastal 1700 formeeris ta 8. jalaväepolgu ja ühe tragunipolgu, mis moodustasid ühe diviisi. Narva lahingus Golovini diviis, mis koosnes ainult nekrutitest, põgenes. Golovin võeti sõjavangi ja viidi Stockholmi. Aastal 1718 vahetati ta välja.

Aastatel 1719 ja 1720 osales ta armee korraldamises.

## Autasud
* Püha Andreas Esmakutsutu orden (1. jaanuar 1719)

## Vaata ka
*Golovin

## Välislingid
*Biograafia saidil rulex.ru