open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eesti Reformierakonna Noortekogu

**Eesti Reformierakonna Noortekogu** on liberaalset maailmavaadet kandev Eesti Reformierakonna noorteorganisatsioon, mis asutati 1997. aastal. 

Nii nagu Reformierakonna, on ka selle noortekogu programmiliseks eesmärgiks jõuka kodanikuühiskonna kujundamine, mille aluseks on lihtne maksusüsteem ja riigi vähene sekkumine turul toimuvasse. Eesti Reformierakonna Noortekogu missioon on kasvatada noorest liberaalselt, majanduslikult ja iseseisvalt mõtlev kodanik ning aidata kaasa Eesti Reformierakonna põhimõtete ja eesmärkide elluviimisele. Me seisame liberaalse ühiskonnakorralduse eest, mille vundamendiks on inimese vabadus oma valikutes ja otsustes. Peame tähtsaimaks inimeste vabadust otsustada ise oma tuleviku üle koos sellega kaasneva vastutusega.

Me oleme veendunud, et vabadus on iga indiviidi ja ka ühiskonna peamine väärtus. Peame õigeks Milton Friedmani ütlust: *”Kes ohverdavad vabaduse õigluse nimel lõpetavad nii õigluse kui vabaduseta”.*

Siim Kallas on kodanike riigi manifestis ütelnud: „*Meie võimalus on radikaalses edasiliikumises. Meie peame astuma samme ja tegema tegusid, mis „valmis” ühiskondades on kas võimatud või väga rasked.”* Eesti Reformierakonna Noortekogu tegevuse eesmärgiks on luua väärikat järelkasvu Eesti Reformierakonnale ning olla eesrindlikuks jõuks „radikaalse edasiliikumise” saavutamiseks erakonna siseselt.

Noortekogu liikmeks loetakse 15–35-aastaseid liitunuid. Aastate jooksul on organisatsioonist läbi käinud üle 5000 liberaali.                                        

Eesti Reformierakonna Noortekogu on üleeuroopalise liberaalsete noorte ühenduse LYMEC täisliige.                                                                                                                                                                  
## Noortekogu esimehed
* Keit Pentus-Rosimannus (spiiker) (2000–2001)
* Taavi Rõivas (spiiker) (2001–2003)
* Lauri Luik (2003–2005)
* Reimo Nebokat (2005–2007)
* Kalle Palling (2007–2010)
* Mihkel Lees (2010–2013)
* Joonas Vänto (2013–2016)
* Erkki Keldo  (2016–2019)
* Katarina Elisabeth Saage (2019–2020)
* Kristo Enn Vaga (2020–2021)
* Doris Lisett Rudnevs (2021–2023)
* Martin Ottas (2023–)

## Välislingid
* Reforminoorte koduleht
* Reforminoorte Facebook
*Reforminoorte Instagram
Noored Konservatiivid

**Noored Konservatiivid** oli erakonna Isamaaliit ja erakonna Isamaa ja Res Publica Liit noorteorganisatsioon. Organisatsioon loodi 2004. aastal.

2006. ja 2007. aastal oli organisatsioonis u 1500 liiget.

## Vaata ka
*Noor-Isamaa

## Viited
Noorteühing Eesti 4H

**Noorteühing Eesti 4H** (kasutatud ka nimekuju: *Noorsooühing Eesti 4H* või *Eesti 4H*) on aastast 1991 tegutsev noorteorganisatsioon.

Põhikirja järgi on organisatsiooni põhieesmärgid maaelu, rahvuskultuuri ja noorsootöö edendamine.

Aastal 2007 oli organisatsioonis 1823 liiget.

## Viited

## Välislingid
*Organisatsiooni koduleht
Rahvaliidu Noored

**Rahvaliidu Noored** oli Eesti erakonna Eestimaa Rahvaliit noorteorganisatsioon.

Organisatsioon loodi 2001. aastal Karel Rüütli eestvõttel.

Aastal 2007 oli organisatsioonis 3500 liiget.

## Viited
Tropidechis

***Tropidechis*** on maoperekond. 

## Klassifikatsioon
Perekonda *Tropidechis* klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Tropidechis carinatus]]* (Krefft, 1863)
* *[[Tropidechis sadlieri]]* Hoser, 2003.

## Toksilisus
Perekonda *Tropidechis * maoliik *[[Tropidechis carinatus]]* on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatav, kuna nende hammustus võib keskmise kuni raske astmega mürgistusseisundeid esile kutsuda. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies
*Sissekanne WoRMS-is
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Tropidechis]] seisuga 30.11.2013.*
YFU Eesti

**YFU Eesti** on rahvusvahelise organisatsiooni Youth For Understanding (YFU) Eesti haru. Organisatsioon loodi 1992. aastal.

YFU Eestiga on võimalik minna vahetusõpilaseks ligi 42 sihtriiki. Organisatsioonil on tugivõrgustik, mis toetab nii vahetusõpilast kui ka tema perekonda, valmistades neid ette eesootavaks. Iga aasta annab YFU Eesti välja ligi 15 stipendiumit, et anda vahetusaasta ja sellega kaasnev enesearenguvõimalus ka majanduslikult keerulisemates olukordades olevatele õpilastele. Pärast vahetusaastat otsustab ligi 75% vahetusõpilastest astuda organisatsiooni vabatahtlikuks.  

Iga aasta saabub Eestisse ligi 40 vahetusõpilast, kes otsivad endale vahetusperet.

Alates 2020. aastast teeb YFU Eesti koostööd Haridus- ja Teadusministeeriumiga.

YFU Eesti kaudu on võimalik tellida koolidesse tasuta haridusalaseid töötube. Töötoad sisaldavad interaktiivseid tegevusi õpilaste kaasamiseks ja nende aktiivsemalt kaasa mõtlema innustamiseks.

## Viited

## Välislingid
*Organisatsiooni koduleht
Eesti Rahvuskultuuri Fondi eristipendium

**Eesti Rahvuskultuuri Fondi eristipendium** (aastatel 1993–2013 **elutöö tänuauhind**) on sihtasutuse Eesti Rahvuskultuuri Fond välja antav stipendium, millega tunnustatakse isiku panust Eesti kultuurilukku. 

Aastatel 1993–2013 nimetati Eesti Rahvuskultuuri Fondi eristipendiumi **elutöö tänuauhinnaks**. 

## Laureaadid
*1993 Eugen Kapp, Velda Otsus, Villem Raam
*1994 Mari Adamson, Hugo Lepnurm, Debora Vaarandi, Ferdinand Eisen (15 000 krooni)
*1995 Leida Laius, Eduard Leppik, Roman Matsov, Salme Reek, Olga Terri
*1996 Ain Kaalep, Voldemar Miller, Kirill Raudsepp, Bruno Tomberg
*1997 Valter Ojakäär, Aarne Vinkel, Helend Peep (50 000 krooni)
*1998 Veljo Tormis, Ants Viires (50 000 krooni)
*1999 Ilmar Laaban, Ester Mägi, Helmi Puur (50 000 krooni)
*2000 Eino Baskin, Evald Okas, Elbert Tuganov (50 000 krooni)
*2001 Ita Ever, Mai Murdmaa, Edgar Valter (50 000 krooni)
*2002 Linda Rummo, Madis Kõiv, Erich Kõlar (50 000 krooni)
*2003 Ellen Niit, Jaan Eilart, Emil Laansoo, Mikk Mikiver (50 000 krooni)
*2004 Jaan Kross, Jaan Tooming, Andres Sööt, Heli Lääts (50 000 krooni)
*2005 Mati Hint, Harald Keres, Kaljo Kiisk, Kaljo Põllu (50 000 krooni)
*2006 Mall Hiiemäe, Arne Mikk, Toomas Paul, Hando Runnel, Aarne Üksküla (50 000 krooni)
*2007 Jüri Arrak, Endel Lippmaa, Teo Maiste, Kalju Suur (50 000 krooni)
*2008 Helvi Jürisson, Eino Tamberg, Vive Tolli, Ferdinand Veike (50 000 krooni)
*2009 Kuno Areng, Raimo Pullat, Mats Traat (50 000 krooni)
*2010 Jaan Kaplinski, Vello Salo, Endel Eduard Taniloo (50 000 krooni)
*2011 Valli Lember-Bogatkina, Leila Pärtelpoeg, Jaan Rääts (3500 eurot)
*2012 Anu Raud, Arvo Kruusement, Laine Leichter (3500 eurot)
*2013 Harri Jõgisalu, Enn Säde, Siima Škop (3500 eurot)

* 2014 Fred Jüssi, Ottilie-Olga (Olli) Kõiva, Arvo Valton, Enn Vetemaa (4000 eurot, eristipendiumid)
*2015 Heino Pedusaar, Arvo Pärt, Urve Tauts (eristipendiumid)
*2016 Tõnu Aav, Ene Mihkelson, Rein Raamat, Ants Üleoja (eristipendiumid)
*2017 Enn Tarvel, Viivi Luik, Olev Oja (eristipendiumid)
*2018 Jaan Rannap, Lea Tormis, Igor Tõnurist (eristipendiumid)
*2019 Mall Jõgi-Kaevats, Leida-Tiia Järg, Tiit Pääsuke (eristipendiumid) 

*2022 Merle Karusoo, Jüri Kuuskemaa, David Vseviov.

## Viited
Hea Teatri Auhind

**Hea Teatri Auhind** on Eesti Teatriuurijate ja -kriitikute Ühenduse välja antav teatriauhind. Auhind antakse loominguliste saavutuste eest, mida Eesti Teatriuurijate ja -kriitikute Ühendus peab eesti teatripildis, vastavas loominguvaldkonnas või konkreetses loomeloos tähelepanuväärseks. Ilmtingimata ei pea olema tegemist viimase hooaja tipplavastuse või -rolliga. Selle auhinnaga tunnustatakse teatritegijat või -kollektiivi, kelle loomingulised põhimõtted ja saavutused kõnelevad tõsisest suhtumisest teatrikunsti pikema aja vältel.

Hea Teatri Auhinna andmist alustas Eesti Teatrikriitikute Ühendus 2002. aastal. 2012. aastast annab auhinda välja Eesti Teatriuurijate Ühenduse ja Eesti Teatrikriitikute Ühenduse liitmise tulemusena sündinud Eesti Teatriuurijate ja -kriitikute Ühendus.

Auhinnaks on eesti kunstniku teos. Varasematel aastatel on selleks olnud konkreetsele auhinnasaajale tehtud Ave Nahkuri maal, mis on tehtud konk­reet­se­le auhinnasaajale.

## Laureaadid
*2002 Guido Kangur
*2003 Andres Noormets
*2004 Aleksander Eelmaa
*2005 Marika Vaarik
*2006 Aare Toikka
*2007 Võru Teatriateljee
*2008 Priit Raud
*2009 Katariina Lauk
*2010 Raimo Pass
*2011 Piret Rauk
*2012 Anne Türnpu
*2013 Ingomar Vihmar
*2014 Lauri Lagle
*2015 Ardo Ran Varres
*2016 Juhan Ulfsak
*2017 Helle Laas
*2018 Aarne Soro
*2019 Ester Pajusoo
*2020 ZUGA Ühendatud Tantsijad
*2021 Margus Vaigur  
*2022 Taavi Tõnisson – auhinnaks Edward von Lõnguse teos „seal ta ongi, see vargamäe“
*2023 Rasmus Kaljujärv
*2024 Siret Campbell

## Viited
Teuvo Pakkala

**Teuvo Pakkala** (enne soomendamist **Teodor Oskar Johaninpoika Frosterus**; 9. aprill 1862 Oulu – 7. mai 1925 Kuopio) oli soome prosaist ja näitekirjanik.

Tema isa oli kullassepp, ema oli pärit puusepa perest. Lapsepõlves sai ta tunda vaesust, eelkõige isa alkoholismi tõttu. Olukord muutus, kui isa lestaadiusluse mõjul viinast loobus, hakkas terveid eluviise propageerima ning sai hea töökoha. Tänu sellele sai Teuvo ka võimaluse Oulu lütseumi õppida. 1882. aastal astus ta Helsingi Ülikooli (tollase nimetusega Keiserlik Aleksandri Ülikool). Ta õppis seal arstiteadust, ajalugu ja keeleteadust, kuid õige pea huvi nende vastu rauges. Seejärel oli ta aasta Oulus armees ja asus siis tööle ajakirjanikuna.

Pakkala näidendit "Parvepoisid" (Oskar Merikanto lauludega) on Eestis korduvalt lavastatud, Peeter Volkonski ja Hannes Villemsoni tõlkes ilmus see 2002. aastal sarjas "Sõnalava".
Maokasvandus

**Maokasvandus** ehk **maofarm** ehk **serpentaarium** ehk **madude maja** on madude kasvatamiseks ja neilt bioaktiivsete saaduste töönduslikuks kogumiseks ning töötlemiseks rajatud ettevõte.
 
Maokasvanduste klassifitseerimine konkreetsesee majandusharudesse on raskendatud, kuna sellistes ettevõtetes tegeletakse valdavalt nii mürkmadude kasvatamise, hooldamise (ka ravimise), paljundamise kui ka nende kaitsmisega neilt maomürgi kogumise ja turundamise, aga ka mitme teadusdistsipliini üleste (zooloogia, farmaatsiatööstus jpt) valdkondade uurimistööga. 

Esimene maokasvandus *Pasteur-Institut* (Bangkok) loodi 1923. aastal. 

## Maofarmid
Maofarmidena saab käsitleda mitmesuguseid tööndusliku eesmärgiga loodud ettevõtteid. Leidub maofarme, kus kasutatakse looduses kasvavaid madusid üksnes *lüpsiks* (lastes nad hiljem taas loodusse, nn looduspargid), ja ka neid, kus kasvatatakse mürgi saamise otstarbel madusid kohapeal.
   
## Serpentaarium
Osalt loetakse maokasvanduseks ehk serpentaariumiks ka loomaaedade juurde madudele (ka roomajatele) eraldatud kohti (terraariumid), mida on soovijatel võimalik valdavalt raha eest ka külastada.

Serpentaariumina võidakse vaadelda mitmes kultuuris ka elusmadude ajutisi elupaiku, nagu neid leidub Hiinas paljudes toitlustuskohtades, kus külastajad saavad neid vaadata ja toitu valida. 

## Maokasvandus
Hiinas rajatud maokasvandused on spetsialiseerunud valdavalt madude kasvatamiseks inimeste söögivajaduste aga ka rahvameditsiini tarbeks. Hiina esimeses maokasvanduses, mille asupaik on Zisiqiao küla Shanghai lähistel, (Zhejiangi provintsis, Hiinas) kasvatatakse ligi 3 miljonit madu aastas.

## Vaata ka
*maolised
**[[snake milker]]*
*vastumürk

## Viited

  
## Välislingid
*Laurence Monroe Klauber,*[http://books.google.ee/books?id=ijblNZQrk_wC&pg=PA193&lpg=PA193&dq=tracheal+lung&source=bl&ots=CBmYiSvxAs&sig=SlMnUeNihsEX4Dr-dNX0jwW0HY4&hl=et&sa=X&ei=uwWBUoLZBKn-4QTRxoH4Cw&redir_esc=y#v=onepage&q=tracheal%20lung&f=false Rattlesnakes: Their Habits, Life Histories, and Influence on Mankind]*, Volume 1, lk 249–322, 2nd ed, 1972, University of California Press, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 11.11.2013) (inglise keeles)

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Schlangenfarm]] ja ingliskeelset artiklit [[:en:Snake_farm]] seisuga 30.11.2013.*
Philip Morrise tantsuauhind

**Philip Morrise tantsuauhind** on Eestis aastast 1999 (teistel andmetel aastast 2002) nüüdistantsu viljelejatele välja antav auhind.

Auhindu annab Philip Morris Eesti OÜ koos MTÜ-ga Teine tants.

## Laureaadid
*1999 Helmi Puur (elutööauhind), Kaie Kõrb, Tatjana Voronina-Volmer, Dmitri Hartšenko
*2000
*2001
*2002 ZUGA ühendatud tantsijad (aasta tegija), Renate Keerd (läbilöögi auhind), tantsuteater Fine 5 (teenete auhind)
*2003
*2004 Kaja Lindal (läbilöögi auhind), Margus Toomla (aasta tantsija), Raido Mägi (aasta tegija)

## Viited

## Välislingid
*2003. aasta nominendid
*2007. aasta nominendid
Romaanivõistlus

**Romaanivõistlus** on kirjandus, kus tunnustatakse parimaid romaane.

## Eesti romaanivõistlused
Eesti romaanivõistlused on aastast 1927 ebaregulaarselt toimuvad kirjandusvõistlused, kus tunnustatakse parimaid Eesti romaane.

Esimese romaanivõistluse algatas 1927. aastal kirjastus Loodus.

### Väliseesti romaanivõistlused
Nõukogude ajal toimus kirjastuse Orto eestvõttel kolm väliseesti romaanivõistlust: aastatel 1950, 1952 ja 1956. 

### Romaanivõistlused taasiseseisvunud Eestis
2002. aastast hindab Eesti romaane seitsmeliikmeline žürii, kes 10 parima välja valitud romaani hulgast määrab I, II ja III auhinna saajad. Žürii võib välja anda ka eriauhindu.
Kirjastus Tänapäev on korraldanud romaanivõistlusi alates 2008. aastast.

2014. aastal taaselustas romaanivõistluse Eesti Kirjanike Liit, algatus sai teoks eraettevõtete toel. Eesti Kirjanike Liidu romaanivõistlus toimub üle aasta ja võitjate vahel läheb jagamisele 10 000 euro suurune auhinnafond.

## Viited

## Välislingid
*Romaanivõistlusest ja auhinna saanud romaanid/kirjanikud
*Kirjanike liidu romaanivõistlusele laekus üle 80 käsikirja, ERR, 3. veebruar 2015
Süstoolne vererõhk

**Süstoolne vererõhk** on vererõhk, mis näitab suletud vereringeelundkonnaga organismidel suure vereringe suurte arterite kõige kõrgemat rõhku vatsakestesüstoli jooksul.

Süstoolne vererõhk on füsioloogiline näitaja, mida mõõdetakse valdavalt vererõhumõõturitega ning väljendatakse elavhõbedasamba kõrgusega millimeetrites (mmHg).

Süstoolne vererõhk võib varieeruda nii liigiti kui ka indiviiditi ja sõltub vanusest, keha asendist, organismi tervislikust ja/või haiguslikust seisundist, toitumisest ning ka pärilikest ja muudest teguritest. 
Imiku (1–12-kuuse lapse) normaalne süstoolne vererõhk on 75–100 mmHg.

Süstool: ajavahemik, mil süda tõmbub kokku. Periood, mille jooksul südame vasak vatsake kokku tõmbub.

Süstoolne rõhk on konkreetselt maksimaalne arteriaalne rõhk südame vasaku vatsakese kokkutõmbumisel.

Vererõhu lugemisel on süstoolne rõhk tavaliselt esimene registreeritud arv. Näiteks vererõhu korral 120/80 ("120 üle 80") on süstoolne rõhk 120. "120" all mõeldakse 120 mm Hg (millimeetrit elavhõbedat).

Süstoolne mühin on südame mürin, mis on kuulda süstooli ajal, kui süda kokku tõmbub, normaalse esimese ja teise südameheli vahel.

"Süstool" tuli muutmata Kreeka süstoolist, mis tähendab "kokku joonistamist või kokkutõmbumist". Seda mõistet on kasutatud alates 16. sajandist südamelihase kokkutõmbumise tähistamiseks.

## Vaata ka
*Diastoolne vererõhk
*Hüpotoonia
*Kõrgvererõhktõbi
*Otsene vererõhumõõtmine
*Perifeerne takistus
*Vererõhumõõtmine
*Šokk

## Viited
Diastoolne vererõhk

**Diastoolne vererõhk** on vererõhk, mis näitab suletud vereringeelundkonnaga organismidel suure vereringe suurte arterite kõige madalamat rõhku südamediastoli jooksul.

Diastoolne vererõhk on füsioloogiline näitaja, mida mõõdetakse valdavalt vererõhumõõturitega ning väljendatakse elavhõbedasamba kõrgusega millimeetrites (mmHg). 

Diastoolne vererõhk võib varieeruda nii liigiti kui ka indiviiditi ning on sõltuvuses elueast, keha asendist, organismi tervislikust ja/või haiguslikest seisunditest, toitumisest, pärilikkusest ja paljudest muudest teguritest. Imiku (1–12 kuud) normaalne diastoolne vererõhk on 50–70 mmHg. 

## Vaata ka
*Süstoolne vererõhk
*Hüpotoonia
*Kõrgvererõhktõbi
*Otsene vererõhumõõtmine
*Perifeerne takistus
*Vererõhumõõtmine
*Šokk

## Viited
Cerrophidion

***Cerrophidion*** on maoperekond. 

## Klassifikatsioon
Perekonda *Cerrophidion* klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Cerrophidion godmani]]* (Günther, 1863)
* *[[Cerrophidion petlalcalensis]]* López-Luna, Vogt & Torre-Loranca, 1999
* *[[Cerrophidion sasai]]* Jadin, Townsend, Castoe & Campbell, 2012
* *[[Cerrophidion tzotzilorum]]* (Campbell, 1985)
* *[[Cerrophidion wilsoni]]* Jadin, Townsend, Castoe & Campbell, 2012.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Cerrophidion]] seisuga 30.11.2013.*
Stanisław Kania

**Stanisław Kania** (8. märts 1927 – 3. märts 2020) oli Poola partei- ja riigitegelane.

Juba 17-aastaselt liitus Stanisław Kania antifašistliku vastupanuliikumisega ja astus 1945. aastal Poola Töölisparteisse. 1952. aastal lõpetas ta parteikooli ja seejärel oli parteitööl. 

1968. aastal sai ta Poola Ühendatud Töölispartei Keskkomitee liikmeks, 1975. aastal aga Poola Ühendatud Töölispartei Keskkomitee Poliitbüroo liikmeks.

6. septembril 1980 valiti Stanisław Kania Poola Ühendatud Töölispartei Keskkomitee esimeseks sekretäriks.  Ta ei suutnud aga vastu seista ametühinguliikumise Solidaarsus populaarsuse kasvule ega poliitilist kriisiolukorda lahendada. 18. oktoobril 1981 lahkus ta parteijuhi ametikohalt ning tema asemel sai Poola Ühendatud Töölispartei Keskkomitee esimeseks sekretäriks Wojciech Jaruzelski.  Seejärel kaotas Kania parteis mõjuvõimu ning töötas kuni 1990. aastani suhteliselt vähetähtsatel ametikohtadel.

1991. aastal avaldas ta oma mälestusteraamatu "Zatrzymać konfrontację" ("Konfrontatsioonile vastu seistes").

## Viited
Tšatisgarhi keel

**Tšatisgarhi** *(Chhattisgarhi)* keel on India Chhattisgarhi osariigi ametlik keel. Tšatisgarhi keel on Ida-Kesk-India keel, millel on tugevad munda ja draviidi keelte mõjutused. Chhattisgarhi osariigi mägedes elavad inimesed teavad seda keelt kui khaltaahi keelt ning sambalpuri ja oria keele rääkijad teavad tšatisgarhi keelt kui laria keelt.

## Keelenäide

* Mina – Main
* Tema – Oha (nii naissoost kui meessoost)
* Sina – Tain
* See – Eha
* Tule – Aa
* Tuli – Aaees
* Tuleb – Aahee
* Minema – Jaa
* Mina lähen – Main jaathon
* Tema läheb – O jaathe
* Mitu õuna mul käes on? – Mor haath ma katta thi seb hay?
* Ta kirjutas eksami hästi – Woha pariksha ma achcha likhe hai.
* Mis su nimi on? – Tor naam kaa haawaye?
* Kuidas sul läheb? – Tain kaise has? 

## Kirjaviis
Tšatisgarhi keeles kasutatakse **devanaagari** kirja. Devanaagari kiri (skr devanāgarī ‘jumalik linn’) on India tähestik, mida kasutatakse sanskriti, hindi, marathi, nepali jt keelte kirjutamisel. Devanaagari on alfabeetiline tähestik, mis koosneb 34 konsonandi- ning 14 vokaalimärgist ja diftongist. Iga konsonandimärki hääldatakse loomuldasa koos vokaaliga ‘a’, teisi vokaale tähistatakse konsonandimärgile lisatava vastava diakriitilise märgiga. Kaashäälikuühendeid märgivad lisamärgid e ligatuurid. Devanaagarit kirjutatakse vasakult paremale. Devanaagari tekkis brahmi kirja baasil ja on kasutusel alates 7.–8. sajandist.

## Muu
Tšatisgarhi regiooni tunti vanal ajal kui Daksin Kosali regiooni ning seda on mainitud ka mitmetes ajaloolistes allikates. Seega klassikaline tšatisgarhi keele nimi kosali või daksin kosali on suure ajaloolise tähtsusega. 
Tšatisgarhi keel on kõige lähemalt suguluses bagheli ja avadhi keeltega ning need keeled on klassifitseeritud Kesk-Ida tsoonis Ida-India keeltena ehk India haruna indoeuroopa keeltest.
Selle keele konkreetne suhe hindi keelega on keeruline ning nagu ka teistel keeltel Hindustani dialektide pidevustikus, on tšatisgarhi keele staatus eraldiseisva keelena mingil määral arvamuse asi. India valitsuse arvates on tšatisgarhi keel hindi keele idapoolne dialekt, kuid samas on seda nimetatud iseseisvaks keeleks Ethnologue'is. Tšatisgarhi keelel on mitmeid tuvastatud dialekte: baighani, bhulia, binjhwari, kalanga, kavardi, khairagarhi, sadri korwa, surgujia.
Surguija dialekt võib olla juba välja surnud.

## Viited
Jesse Jane

**Jesse Jane** (kodanikunimega **Cindy Taylor**, 16. juuli 1980 – 24. jaanuar 2024 Moore, Oklahoma) oli Ameerika Ühendriikide pornonäitleja ja modell.

## Isiklikku
Tal on 2000. aastal sündinud poeg. Ta väitis 2007. aastal, et on abielus pornotäht Rick Patrickiga, ja 2012. aastal, et abielu on lahutatud.

Jane nimetas end biseksuaalseks.

## Viited

## Välislingid

* Jesse Jane'i koduleht
*
Kloaak (jäätmekäitlus)

**Kloaak** on maa-alune reovee ja mustuse äravoolukanal. 

## Vaata ka
*Heitvesi
*Reoveepuhastussüsteem

## Viited
Pythonodipsas

***Pythonodipsas*** on *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoperekond. 

## Klassifikatsioon

Perekonda *Pythonodipsas* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik:
* *[[Pythonodipsas carinata]]* Günther, 1868.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Pythonodipsas carinata]] seisuga 30.11.2013.*
Heino Kaljuste nimeline stipendium

**[[Heino Kaljuste]] nimeline stipendium** on alates 2002. aastast välja antav muusikastipendium, mille pälvib Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia edukas koolimuusika eriala üliõpilane ja silmapaistev muusikaõpetaja. Stipendiumid antakse üle professor Heino Kaljuste sünniaastapäeval 18. novembril. Stipendiumi väljaandmise eesmärk on toetada muu hulgas koolimuusika arengut.

Stipendiumi annab välja 2000. aastal Eesti Muusikaakadeemia ja Eesti Muusikaõpetajate Liidu asutatud **Heino Kaljuste fond**.

## Stipendiaadid (silmapaistev muusikaõpetaja / koolimuusika üliõpilane)

* 2002 – Ilme Indas / Janne Fridolin
* 2003 – Tiia-Ester Loitme / Kätlin Puhmaste
* 2004 – Undel Kokk / Inna Rüü
* 2005 – Kadri Leppoja / Lii Tooming
* 2006 – Eve Karp, Natalja Kuzina / Jaanus Kann
* 2007 – Taavi Esko, Aarne Saluveer / Kulla-Siiri Sassian
* 2008 – Lydia Rahula / Monika Jaagur
* 2009 – Jaanus Väljaots
* 2010 – Ene Üleoja / Kaja Kaus
* 2011 – Heli Karu
* 2012 – Annelii Traks
* 2013 – Mari Ausmees
* 2014 – Reet Ristmägi
* 2015 – Ülle Sander
* 2016 – Roosi Rõõmusaare
* 2017 – Marit Jalakas
* 2018 – Anneli Mäeots
* 2019 – Diana Semikova
* 2020 – Mall Ney

## Viited

## Välislingid
*Teave stipendiumi, fondi ja laureaatide kohta Heino Kaljuste fondi kodulehel
Eesti ajalookirjanduse aastapreemia

**Eesti ajalookirjanduse aastapreemia** on aastast 1995 välja antav preemia.

Auhinna väljaandmise algatasid Eesti Ajalooarhiiv ja TA Ajaloo Instituut.

Preemia väljaandmise eesmärk on tunnustada Eesti parimate ajalooraamatute autoreid ning suurendada avalikkuse huvi ajaloo ja ajaloolaste töö vastu.

## Viited

## Välislingid
*Aastapreemiast ja laureaadid
Wilhelm Pieck

**Friedrich Wilhelm Reinhold Pieck** (3. jaanuar 1876 Guben – 7. september 1960 Ida-Berliin) oli Saksamaa poliitik, Saksa Demokraatliku Vabariigi partei- ja riigitegelane, Saksa Demokraatliku Vabariigi president.

Wilhelm Pieck sündis Gubenis (praeguse haldusjaotuse järgi Spree-Neiße kreisis Brandenburgi liidumaal) ja ta oli pärit kutsari perekonnast. Põhikooli lõpetamise järel asus ta tööle tislerina. 

Aastatel 1895–1918 oli ta Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. 1915. aastal mobiliseeriti Pieck sõjaväkke. Ka sõdurina jätkas ta vasakpoolset agitatsiooni, mille eest ta anti sõjakohtu alla. Kuid tal õnnestus põgeneda ja ta elas põrandaalusena Berliinis, kus ta oli 1916. aastal üks Spartakusbundi asutajaid. Seejärel elas ta emigratsioonis Amsterdamis. Esimese maailmasõja järel pöördus Pieck Saksamaale tagasi ning 1918. aasta detsembris oli ta üks Saksamaa Kommunistliku Partei asutajaid. 1919. aasta jaanuaris võttis ta osa Spartakistide ülestõusust. 15. jaanuaril 1919 arreteeriti ta koos Rosa Luxemburgi ja Karl Liebknechtiga, kuid Pieckil õnnestus põgeneda. 

1921–1928 oli ta Preisi Maapäeva ja 1928–1933 Riigipäeva liige. 1922. aastal oli Wilhelm Pieck üks Rahvusvahelise Punaabi asutajaid. 1931. aastast kuulus ta Kominterni juhtkonda.

Hitleri võimuletuleku järel oli Pieck 1933. aasta mais sunnitud Pariisi eksiili minema. 1933. aasta augustis võeti talt tagaselja ära Saksamaa kodakondsus. 1935. aastal valiti Wilhelm Pieck Saksamaa Kommunistliku Partei esimeheks ja ta asus elama Moskvasse. Ta oli ka 1943. asutatud Vaba Saksamaa Komitee üks juhte.

1. juulil 1945 pöördus Pieck Berliini tagasi. 1946. aastal sai ta koos Otto Grotewohliga Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei esimeheks. 11. oktoobrist 1949 kuni elu lõpuni oli ta Saksa Demokraatliku Vabariigi president. Wilhelm Piecki surma järel Saksa DV presidendi ametikoht kaotati.

## Viited
Kindral Kurvits

**Kindral Kurvits** on Eesti mereväe mitmeotstarbeline reostustõrje- ja päästelaev. 

Aastatel 2012–2022 oli see Politsei- ja Piirivalveameti merepiirivalve lipulaev pardanumbriga PVL-101. Alates 3. jaanuarist 2023 alustas laev tegevust mereväe patrull-laevade divisjonis.

## Kirjeldus
Laeva ehitus ja merekindlus võimaldab pääste- ja reostustõrjetöid teha rasketes ilmastikutingimustes ja ka jääoludes. Samuti suudab laev liikuda keemiaõnnetuse piirkonnas. Reostuse kogumise võime on 200 m³/h, reostustank 100 m³, avamere-õlitõrjepoomi pikkus on 200 m. Liigendkraana tööraadius on 17,5 m ja tõstejõud 3,2 t. Laeval on kaks paati: RIB kiirpaat otsingu- ja päästetöödeks ning alumiiniumist tööpaat.

Sõjaolukorraks on võimalik paigaldada laevale enesekaitseks mõned pardarelvad.

## Ajalugu
Mitmeotstarbeline reostustõrjelaev Kindral Kurvits telliti 2010. aastal ja see valmis 2012. aastal Soomes. Laevakere valmistas alltöövõtjana Riia Laevatehas. Laeva maksumus oli 33 miljonit eurot, millest 28 miljonit tuli Euroopa Liidu toetusest. See sai nime Eesti piirivalve ülema Ants Kurvitsa järgi. Laeva ristiema on Evelin Ilves.

24.-25. septembril 2012 osales PVL-101 Kindral Kurvits Aegna saare juures madalale sattunud tankeri Kyeema Spirit päästeoperatsioonis.

9. märtsil 2014 kell 9.42 sõitis laev Soome lahel patrullsõidu ajal Vaindloo saare juures koordinaatidel 59º 49',5 N ja 026°21',0 E üle merekaartidel tähistamata madala ehk kivihunniku. Peatati sõukruvid (automaatika oli parema sõukruvi pöörlemise juba välja lülitanud) ja jäädi triivi. Kui prooviti sõukruvid uuesti pöörlema panna, parema parda asimuutkäitur ei reageerinud. Vasaku sõukruviga probleeme ei olnud ja saanud kaldalt loa, suunduti Tallinna Piirivalvesadamasse. Tuukriülevaatus tuvastas parempoolses asimuutkäituris kaks kivi, sõukruvide labaotste vigastusi, suures ulatuses kiilu ja põhjaplaadistuse kraapejälgi ning kraapejälgi ka kimmiplaadistusel.  Pärast dokkimist ja remonti jätkas laev teenistust.

3. jaanuarist 2023 on laev mereväe patrull-laevade divisjoni koosseisus.

## Pildigalerii

PVL-101 Kindral Kurvits.JPG|Kindral Kurvits Vanasadamas (2013)
PVL-101 "KindralKurvits".jpg|Kindral Kurvits (2013)
Kindral Kurvits Pärnu sadamas vaade Vana-Pärnust.jpg|Kindral Kurvits Pärnu sadamas 2024. aasta suvel
Kindral Kurvits Pärnu sadamas vaade Jahisadamast.jpg|Kindral Kurvits Pärnu sadamas 2024. aasta suvel


## Vaata ka
* PVL-101
* EVA-316

## Viited

## Välislingid

*Pilte ja asukoht Marinetrafficus
*Kipper.ee foorumi postitus ja pildid laeva kohta
Paul Walker

**Paul William Walker IV** (12. september 1973 Glendale, California – 30. november 2013 Valencia, City of Santa Clarita, California) oli USA näitleja.

Ta sai tuntuks 1999. aastal pärast osalemist hittfilmis "Varsity Blues" ("Mängureeglid", 1999). Tema tuntuim roll on aga Brian O'Conneri tegelaskuju filmides "Kiired ja vihased" (2001), "Kiired ja vihased 2" (2003), "Kiired ja vihased: Uus mudel" (2009) "Kiired ja vihased 5", "Kiired ja vihased 6" (2013) ja "Kiired ja vihased 7" (2015).

Tema teised tuntumad filmid on "Eight Below" ("Seiklus lõunanabal", 2006), "Into the Blue" ("Sinisesse sügavikku", 2005), "She's All That" (1999) ja "Takers" (2010). Ta esines National Geographic Channeli sarjas "Expedition of Great White". 

Walker hukkus autoõnnetuses 30. novembril 2013 Valencia asumis Santa Clarita linnas, kus Porsche Carrera GT roolis olnud endine võidusõitja Roger Rodas kaotas auto üle kontrolli. Walker oli teel koju orkaani Haiyan ohvrite toetuseks peetud heategevusürituselt.

## Välislingid
*
J. Oro nimeline lastekirjanduse preemia

**Julius Oro nimeline lastekirjanduse preemia** on alates 1999. aastast välja antav lastekirjandusauhind, mille eesmärk on jäädvustada Vasalemma kauaaegse kooliõpetaja, eesti õppe- ja lastekirjanduse autori, luuletaja, ajakirja Laste Rõõm tegevtoimetaja, isamaalise kasvatuse toetaja Julius Oengo mälestust ning edendada ja toetada eesti lastekirjandust. 

Preemiat on välja andnud Vasalemma vallavalitsus. Esialgu tehti seda iga kahe aasta tagant. Preemia statuuti muudeti 2005. aastal ja siis otsustati hakata preemiat välja andma viie aasta tagant (Julius Oengu 0 ja 5-ga lõppevatel sünniaastapäevadel). 

Preemia koosneb tänukirjast, rahalisest auhinnast ja Stina Valgma loodud keraamilisest kujust. Preemia omanikuks võib saada eesti lastekirjanik või illustraator viimase viie aasta jooksul ilmunud raamatute põhjal, keda seob loomelähedus J. Oro ja lastekirjandusega. 

Võistlevaid autoreid tutvustab Vasalemma raamatukogu näitustega, vallalehes ja veebis. Lemmikkirjaniku valivad valla lapsed.

## Laureaadid
*1999 – Leelo Tungal
*2001 – Jaan Rannap
*2003 – Heljo Mänd
*2006 – Aino Pervik
*2011 – Aidi Vallik
*2016 – Mika Keränen
*2026 – Ilmar Tomusk

## Viited

## Välislingid
*J. Oro nimeline lastekirjanduse preemia. Eesti Lastekirjanduse Keskuse veebisait.
Ämari mõis

**Ämari mõis** (saksa keeles *Habbinem*, varem *Happemat* ja *Emmern*) oli rüütlimõis Harjumaal Harju-Madise kihelkonnas. Praegu asub mõisasüda Ämari aleviku alal.

## Ajalugu
## Varasem ajalugu
Ämari oli varem Saksa Ordu valdus. Ordu müüs külaaseme 1413. aastal Padise kloostri abtile, kelle valduses oli see XVI sajandi keskpaigani. 1582. aastal läänistati Rootsi kroonile langenud valdus Diedrich Kawerile (maeti 1588). XVI sajandi lõpul rajati Ämarisse mõis. 1600. aastal kinnitati valdusõigust Lubert Kawerile.

XVIII sajandi keskpaigast kuni 1883. aastani kuulus mõis Patkulitele, 1913. aastal oli mõisnik Ernst von Tritthof, 1919. aastal kuulus mõis tema emale Emilie von Tritthofile.

## Mõis pärast võõrandamist
1939. aastal kuulus endine mõisasüda Padise valda. Nõukogude ajal asus see Klooga külanõukogu territooriumil, mõisa asukoht polnud külastatav.

## Mõisa suurus
1914. aastal oli mõisa koosseisus 13,8&nbsp;ha mõisamaad, 32 lahustükki (953,7 ha) ja 4 küla (*Liskülla*, Suurküla, *Suurewälja*, *Tönnawaotsa*).

## Ämari mõisa kalmistu
Kalmistu paikneb mõisa südamest linnulennult umbes 2,3 km kaugusel lõunakagus.

## Vaata ka
*Ämari lennuväli

## Viited

## Välislingid
*
*Ämari mõis (Harju-Madise khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
*
Lazdona kihelkond

**Lazdona kihelkond** (saksa keeles *Lasdohns Kirchspiel*, läti keeles *Lazdonas draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis. 

Aastal 1668 eraldati Ļaudona kihelkonnast filiaalina Lazdona kihelkond, mis aastal 1738 kihelkonnana lõplikult iseseisvus. Algselt kasutati kihelkonnakirikuna Lazdona mõisas olevat palvemaja. Erik Dahlbergi eestvedamisel püstitati aastal 1699 teederisti uus kirikuhoone. Aastal 1710 surid kihelkonna 1372 elanikust 500 katku. Praegune kirikuhoone valmis aastail 1802–1805 ja õnnistati sisse aastal 1806.

Hiljem moodustati kihelkonna aladel Lazdona õigeusu kihelkond. Selle vaimulikuks oli endine vennastekoguduse liige Dāvis Balodis, kes pöördus õigeusku. Aastail 1863–1866 rajati ka Lazdona õigeusu kirik.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Lazdona kihelkonnas üks kihelkonnakool, kus oli 18 õpilast.

## Lazdona kihelkonna mõisad
*Birži (*Modohn*) rüütlimõis
*Jaunlazdona (*Neu-Lasdohn*) rüütlimõis, hiljem Lazdona kõrvalmõis
*Kujmuiža (*Kujen*) rüütlimõis
*Lazdona (*Pastorat Lasdohn*) kirikumõis
*Lazdona, ka *Veclazdona* (*Lasdohn*, ka *Alt-Lasdohn*) rüütlimõis
*Patkule (*Gilsen*) rüütlimõis
*Prauliena (*Praulen*) rüütlimõis
*Sarkaņi (*Heydenfeld*, varem *Klodtshof*) rüütlimõis

## Viited

## Kirjandus
*
*
*
*
Rabdion

***Rabdion*** on maoperekond. 

## Klassifikatsioon
Perekonda *Rabdion* klassifitseeritakse :
**[[Rabdion forsteni]]* (DUMÉRIL, BIBRON & DUMÉRIL, 1854)
**[[Rabdion grovesi]]* Amarasinghe, Vogel, McGuire, Sidik, Supriatna & Ineich, 2015

## Viited

## Välislingid
*Spencer Fullerton Baird,*[http://books.google.ee/books?id=qSsgjxwVsQsC&pg=PA119&dq=Rabdion&hl=et&sa=X&ei=5EWbUsDPHsKshQeejoGYBQ&redir_esc=y#v=onepage&q=Rabdion&f=false United States Exploring Expedition: 20: Herpetology]*, During the years 1838,1839,1840,1841,1842., lk 119 - 122, Philadelphia, C.Sherman & Son, 1858, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 01.12.2013) (*inglise keeles*)  
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ReptileDB-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Rabdion forsteni]] seisuga 01.12.2013.*
J. A. Hageni lauluselts

**J. A. Hageni lauluselts** oli aastal 1823 Johann August Hageni Tallinnas asutatud lauluselts; ühtlasi esimene teadaolev eesti lauluselts. 

1823. aastal asutas Hagen ka baltisakslastest koosneva lauluseltsi Singverein.

## Viited
Pseudorabdion

***Pseudorabdion*** on maoperekond. 

## Klassifikatsioon
Perekonda *Pseudorabdion* klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Pseudorabdion albonuchalis]]* (Günther, 1896)
* *[[Pseudorabdion ater]]* (Taylor, 1922)
* *[[Pseudorabdion collaris]]* (Mocquard, 1892)
* *[[Pseudorabdion eiselti]]* Inger & Leviton, 1961
* *[[Pseudorabdion longiceps]]* (Cantor, 1847)
* *[[Pseudorabdion mcnamarae]]* (Taylor, 1917)
* *[[Pseudorabdion modiglianii]]* Doria & Petri, 2010
* *[[Pseudorabdion montanum]]* Leviton & Brown, 1959
* *[[Pseudorabdion oxycephalum]]* (Günther, 1858)
* *[[Pseudorabdion sarasinorum]]* (Müller, 1895)
* *[[Pseudorabdion saravacense]]* (Shelford, 1901)
* *[[Pseudorabdion sirambense]]* Doria & Petri, 2010
* *[[Pseudorabdion talonuran]]* Brown, Leviton & Sison, 1999
* *[[Pseudorabdion taylori]]* Leviton & Brown, 1959. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Pseudorabdion]] seisuga 01.12.2013.*
Georg Otsa nimeline auhind

**Georg Otsa nimeline auhind** on üks Eesti teatri aastaauhindadest, mis antakse vokaalse meisterlikkuse ühendamise eest näitlejatööga ooperi- ja operetilaval ning viljaka kontserttegevuse eest nii Eestis kui ka välismaal. Auhinna määramisel hinnatakse pikemaaegset teatritööd. Auhind asutati Eesti NSV Teatriühingu ettepanekul Kultuuriministeeriumi juurde moodustatud Georg Otsa mälestuse jäädvustamise komisjoni otsusega 1975. aastal. Auhinnaga kaasneb Vaike Pääsukese kujundatud auaadress ja Eesti Kultuurkapitali rahaline preemia.

## Laureaadid

## Viited
Liezēre kihelkond

**Liezēre kihelkond** (saksa keeles *Lösern Kirchspiel*, läti keeles *Liezēres draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis.

Liezēre kihelkond sai alguse Poola võimu ajal, ent kui need alad läksid Rootsi võimu alla, liideti see Cesvainega. Kihelkond otsustati taastada aastal 1669, ent aastal 1779 oli sealne kirik ikka veel Cesvaine kihelkonna abikirik. Aastal 1671 otsustati, millised mõisad peaks kihelkonda kuuluma. Sinna rajati ka oma kihelkonnakool, ja aastal 1689 kihelkond taastatigi. Sõda ja saabunud katkuepideemia aga tühjendasid piirkonna ja  aastail 1707 – 1719 oli kihelkond taas Cesvainega liidetud.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Liezēre kihelkonnas üks kihelkonnakool, kus oli 12 õpilast.

Liezēre kiriku hoone hävis teise maailmasõja lahingutes. Uus kirikuhoone valmis aastal 2012.

## Liezēre kihelkonna mõisad
*Grava (*Kohlhausen*) rüütlimõis
*Gulbērise (*Gulbern*) rüütlimõis
*Līdere (*Lüdern*) riigimõis
*Liezēre (*Lösern Pastorat*) kirikumõis
*Liezēre (*Lösern*) rüütlimõis
*Lubeja (*Lubey*) rüütlimõis
*Mēdzūla (*Meselau*) rüütlimõis
*Ozolamuiža (*Eckhof*, varem *Ohselshof*) rüütlimõis

## Viited

## Kirjandus
*
*
*
*
Tartu Metsasarveühing

**Tartu metsasarveühing** oli aastast 1990 Tartus tegutsenud mittetulundusühing. Ühing kustutati Eesti äriregistrist 2012. aastal.

Ühing korraldas aastast 1991 rahvusvahelist muusikafestivali "Tartu metsasarvepäevad".

## Viited
Revalia (selts, 1863)

**Revalia** oli aastal 1863 Tallinnas asutatud eestlaste lauluselts; ühtlasi esimene registreeritud eesti lauluselts (enne seda tegutses J. A. Hageni lauluselts).

Lauluseltsi asutasid Kaarli kiriku köster Aleksander Wurmberg, magistraadi teener August Adamson ja kingseppmeister Aleks Martinson. Selts tegutses Kaarli koguduse juures.

Selts taasloodi 1998. aastal (Revalia).

## Viited

## Välislingid
*Seltsis Kaarli koguduse ajakirjas Sulane
Singverein

**Singverein** oli aastal 1823 Tallinnas asutatud baltisaksa lauluselts. Lauluseltsi asutas Johann August Hagen. Hagen asutas samal aastal ka eestlastest koosneva lauluseltsi: J. A. Hageni lauluselts.

## Viited
Revalia (selts, 1998)

**Revalia** on aastast 1998 tegutsev Eesti lauluselts.

Seltsil on neli suurt kollektiivi: poistekoor, meeskoor, ettevalmistuskoor ja Duubel 7.

Seltsi kooride peadirigent ja kunstiline juht on Hirvo Surva.

## Viited
Roided

**Roided** (ladina keeles *costae*) on selgroogsete kehaõõne seinas paiknevad paarilised skeletiosad.

Roiete anatoomia, asend ja morfoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

### Kaladel
Kaladel ja paljudel kahepaiksetel on roided arenenud peaaegu kogu selgroo ulatuses.

## Roomajatel
## Madudel
Madudel on roided skeleti osa ja igale selgroolülile (välja arvatud sabalülid) on kinnitunud üks paar roideid. Roided on väga liikuvad – et rinnaluu puudub, võivad need külje suunas laiali venida, lubades mao seedekulglal mahutada ka väga suurt saaki.
 
## Imetajad
### Inimesel
Inimesel on roided arenenud rindkere ulatuses, moodustades rinnakorvi külgosa, ning kujutavad endast eri pikkuse ja kaarega kõverdunud luid.  

Roidel eristatakse sise- ja välispinda ning ülemist ja alumist serva, lisaks pind-, serv- ja keermikkõverust. Roide eesmine osa on roidekõhr ning tagumine pikem osa on roideluu. 

Roideid on 24 (12 paari). Nende eesmised otsad on ühendatud 1.–7. roidel rinnakuga ja tagumised otsad rinnalülidega.
 
#### Roiete liigitus
Roided liigitatakse ehituse järgi: 
*pärisroieteks (*costae verae*) – 7 ülemist paari
*ebaroieteks (*costae spuriae*) – 3 järgmist paari (kinnituvad kõik 7. roidele)
*vallasroieteks (*costae fluitantes*) – 11. ja 12. roidepaar.

## Trauma ja patoloogia
Levinuimad vigastused on rindkere kergemad vigastused (traumad) – kas kukkumise või vägivallaakti tagajärjel tekkinud roidemurrud.
Patoloogilise roidemurru korral võib olla tegemist kas osteoporoosi või ka pahaloomulise kasvajaga. 

## Kardiokirurgia
Mitmed tänapäevased operatiivse ravi meetodid võimaldavad näiteks südant opereerida rinnakut avamata. 
 
## Vaata ka

* kaelaroie
* nimmeroided
* pneumotooraks

## Viited

## Kirjandus
*Meeli Roosalu. *Inimese anatoomia*, Kirjastus Koolibri, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
*Walter Nienstedt, Osmo Hänninen, Antti Arstila, Stig-Eyrik Björkqvist. "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Werner Söderström Osakeyhtiö, Kirjastus Medicina, 6. trükk, 2011, toimetaja Georg Loogna, tõlkija Heli Kõiv, keeletoimetaja Tiiu Sulsenberg, 5. peatükk, *Tugi-ja liikumiselundid*, lk 112-113, ISBN 9985-829-36-0.
* *[[Terminologia Anatomica]]* : A02.3.01: Costae [I - XII]. Roided.
Sikorsky S-300

**Sikorsky S-300** (varem **Hughes 300** ja **Schweizer 300**) on kerge üldotstarbeline kopter. Algselt tootis kopterit Hughes Helicopters (Hughes 269 edasiarendusena), seejärel Schweizer Aircraft.

2004. aasta augustis sai Schweizeri omanikuks Sikorsky Aircraft ja alates 2009. aasta veebruarist on kopteri tähistus **Sikorsky S-300C**.

Ühe kolmelabalise peatiivikuga kolbmootoriga S-300 kopterit kasutatakse peamiselt väljaõppeks ja põllumajanduses.

Sikorsky S-300 baasil on töötatud välja elektrimootoriga kopter Sikorsky Firefly.

Aastatel 1999–2006 kuulus üks Schweizer 300 ka Politsei- ja Piirivalveameti lennusalgale.

## Modifikatsioonid
;269C "Model 300C"
;300CQ 
: **Sky Knight**, alandatud müratasemega kopter, peamiselt korrakaitsejõududele
;300CB 
;300CB*i*

## Käitajad

;
* Argentina rannavalve 
;
*Rio de Janeiro osariigi sõjaväepolitsei
;
* Colombia õhujõud
;
* Helleeni armee
;
* El Salvadori õhujõud 
;
* Indoneesia armee
; 
* Nigeeria õhujõud
;
* Paraguay õhujõud
;
* Kuninglik Tai armee 
;
* Türgi armee 
;
* Los Angelese maakonna šerifite ametkond

## Kirjeldus

## Viited

## Välislingid
The Boondocks

**The Boondocks** on 2012. aastal asutatud Eesti ''indie rock''i ansambel Pärnust.  

Bänd sai 2013. aasta Pärnu bändide konkursil Bändomaania publiku lemmiku auhinna ning oli 2013. aasta Noortebändi finalist. Video loole "Plastic Century" oli 4 nädalat esikohal telesaates "Eesti TOP7" ning aasta arvestuses 2. kohal saates "Eesti TOP50". 

26. septembril 2014 andis The Boondocks välja debüütalbumi "USB". 2016. aasta 7. oktoobril ilmus ansambli teine plaat "Thriller". 2018. aastal andis bänd välja albumi "How to Build a Love Bomb".

Loo "U and Me" eest pälvis bänd Raadio 2 "Uue tulija" auhinna. 2017. aasta Tallinn Music Weekil sai The Boondocks publiku hääletusel enim hääli ning võitis Telia sponsitud publiku lemmiku auhinna. 2018. aasta Raadio 2 aastahiti galal jõudis nende lugu "That '60s Song" edetabelis 5. kohale ning album "How to Build a Love Bomb" nimetati aasta albumiks.

Ansambli neljas stuudioalbum "Soup Can Pop Band" sai 2022. aasta Eesti Muusikaauhindadel Aasta Rockalbumi kategoorias võidu.

Viies album "Silver Buzz" pälvis 2026. aasta Eesti Muusikaauhindadel samuti Aasta Rockalbumi auhinna.

## Koosseis
* Villem Sarapuu – kitarr/vokaal
* Romet Mägar – kitarr
* Hendrik Tamberg – basskitarr/taustavokaal
* Karl Kevad – trummid/taustavokaal

## Välislingid
* Ansambli leht Facebookis
* Ansambli leht Soundcloudis
* Ansambli leht Youtube'is
Sõstralised

**Sõstralised** (*Grossulariaceae*) on taimede sugukond kivirikulaadsete seltsist. 

## Klassifikatsioon
Sõstraliste sugukonna süstemaatika pole päris selge. *Classification APG III* liigitab sugukonna kivirikulaadsete seltsi. Sõstraliste sugukonda liigitatakse üks taimeperekond: 
* *Ribes* L. - sõstar

## Välislingid
* Sissekanne APWeb-is
*Sissekanne GRIN-is 
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
Kajaani rakenduskõrgkool

**Kajaani rakenduskõrgkool** (*Kajaanin ammattikorkeakoulu*, *Kajaani University of Applied Sciences*) on rakenduskõrgkool Kajaani linnas Soomes.

Kõrgkool on asutatud aastal 1992. Teda on hinnatud Soome üheks parimaks rakenduskõrgkooliks.
Lasse Lehis

**Lasse Lehis** (sündinud 15. augustil 1972) on Eesti õigusteadlane.

2001. aastal sai Lehis Tartu Ülikoolis doktorikraadi õigusteaduses väitekirjaga "Eesti tulumaksureform" (juhendaja Kalle Merusk). Ta on kirjutanud majandusteemalisi artikleid ja maksundust käsitlevaid raamatuid (sh õigusaktide kommenteeritud väljaandeid).

2001. aastast on ta Rahvusvahelise Maksuõiguse Ühingu IFA-Eesti juhatuse esimees, 2007. aastast Eesti Maksumaksjate Liidu juhatuse liige, 1999. aastast Eesti Maksuteadlaste Seltsi juhatuse esimees. 1998. aastast kuni 2023. aastani oli ta Riigikohtu halduskolleegiumi nõunik.

EVEA nimetas Lehise (koos Indrek Tederiga) 2009. aasta ettevõtluse sõbraks.

## Välislingid
* Lasse Lehis "Maksuguru näitlikustab, kuidas Jürgen Ligi manipuleerib maksumaksjatega" Delfi, 1. detsember 2013
*
Priit Turk

**Priit Turk** (sündinud 27. mail 1976 Kuressaares) on Eesti diplomaat, Eesti suursaadik Singapuris.

Turk on lõpetanud Saaremaa Ühisgümnaasiumi, kuid vahepeal põhikoolis käinud Kihelkonnal. 

Ta lõpetas 1999. aastal Tartu Ülikooli, kus õppis sotsiaalteaduskonna bakalaureusõppes politoloogia erialal. Hiljem täiendas ta end Suurbritannias Birminghami Ülikoolis, kus tema eriala oli arengumaade majandus. 

Ta on töötanud Tartu linnavalitsuses pressiesindajana.

2003. aastast on Turk töötanud Eesti välisministeeriumi arengukoostööbüroos, Eesti esinduses ÜRO juures New Yorgis ning juhtinud välisministeeriumi arengukoostöö ja humanitaarabi bürood.

Alates 1. septembrist 2012 oli ta Eesti suursaadik Gruusias ja Armeenias, resideerides Gruusia pealinnas Thbilisis.

14. juunil 2021 nimetas president Kersti Kaljulaid Priit Turki Eesti Vabariigi erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Singapuri Vabariigis.

Priit Turk on abielus ja tal on kaks poega.

## Viited

## Välislingid
*Rita Loel. "Saarlasest saab suursaadik Gruusias". Saarte Hääl, 18. juuli 2012
Conchita Wurst

**Conchita Wurst** (kodanikunimega **Thomas Neuwirth**; sündinud 6. novembril 1988 Gmundenis Ülem-Austrias) on austria laulja (*[[drag queen]]*), 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse võitja.

Thomas Neuwirth sündis Gmundenis ja kasvas üles Bad Mitterndorfis. 2011. aastal lõpetas ta Grazis moekooli ja on igapäevaelus teeninud leiba moedisainerina. Praegu elab ta Viinis.

Muusikaga hakkas ta tegelema juba varases nooruses. 2006. aastal osales Thomas Austria talendisaates "Starmania", kus tuli teisele kohale. 2007. aastal kuulus ta poistebändi jetzt anders!, mis tegutses küll väga lühikest aega, vaid veebruarist novembrini 2007.

Alates 2011. aastast on ta avalikult esinenud peamiselt Conchita Wurstina. Conchita on võluv naislaulja, kelle eripäraks on mehelik täishabe, pälvides sellega hüüdnime "habemega naine". Eraelus elab ja tegutseb Neuwirth mehena, hoides selgelt piiri oma lavalise tegevuse ja eraelu vahel.

Esimest korda kogus ta Wursti rollis kuulsust Austria rahvusringhäälingu ORF talendisaates "Die große Chance". Samal aastal avaldas ta singlina esimese omaloodud laulu "Unbreakable", mis jõudis Austria edetabelis 32. kohale.

2012. aastal osales ta Eurovisiooni lauluvõistluse Austria rahvuslikus voorus teise omaloodud lauluga "That's What I Am" ja saavutas teise koha, kaotades hiphopduetile Trackshittaz.

2013. aastal osales Wurst tõsielusarjades "Die härtesten Jobs Österreichs" ja "Wild Girls".

Austria rahvusringhääling ORF valis ta septembris 2013 Austria esindajaks 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. See otsus kutsus esile vastakaid reaktsioone nii Austrias kui ka mujal Euroopas. Kõige jõulisem vastureaktsioon leidis aset Valgevenes, kus rühm kodanikke saatis riiklikule televisioonile petitsiooni palvega Wursti esinemist Eurovisiooni ülekande ajal mitte näidata. Valgevene televisioon keeldus petitsiooni rahuldamast.

10. mail 2014 Kopenhaagenis toimunud Eurovisiooni lauluvõistluse finaalis saavutas tema laul "Rise Like a Phoenix" ülekaalukalt esikoha, tuues Austriale pärast 1966. aastat esimest korda Eurovisiooni võidu.

30. novembril ja 1. detsembril 2013 esines Conchita Wurst ka Tallinnas.

Hiljem on ta osalenud Life Balli heategevuslikul festivalil Viinis, 2017. aastal oli ta selle õhtujuht.
Katre Talviste

**Katre Talviste** (sündinud 31. oktoobril 1978) on eesti tõlkija, toimetaja ja kirjandusteadlane.

Ta õppis 1985–1996 Tartu Descartes'i Lütseumis ja töötas samas koolis 1997–2007 õpetajana. 1996. aastast õppis ta Tartu Ülikoolis eesti kirjandust ja sai 2002. aastal magistrikraadi tööga "Eesti kriitikute kirjutatud prantsuse kirjandus. Tõlkekaanoni kujunemisest prantsuse-eesti kirjandussuhete näitel". Aastal 2003 sai ta teise magistrikraadi Pariisi 12. Ülikoolist (Université Paris-Est Créteil Val-de-Marne) tööga Charles Baudelaire'i retseptsioonist Eestis, 2007. aastal sai ta sealsamas doktorikraadi väitekirjaga "Baudelaire et la poésie estonienne" ("Baudelaire ja eesti luule").

2001. aastast on ta Elmatari sarja "Öölane" toimetaja ja 2013. aastast Avita kirjanduse õppematerjalide toimetaja. 

Alates 2013. aastast on Talviste võrdleva kirjandusteaduse ajakirja Interlitteraria tegevtoimetaja, 2014. aastast ka Tartu Ülikooli vanemteadur.

Ta on tõlkinud teoseid prantsuse keelest eesti keelde ning avaldanud kirjandusteadusliku esseekogu "Laulmine iseendast ja teistest. Mõtteid tõlkivatest luuletajatest" (Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2013, ilmunud sarjas "Kaasaegne mõte").

## Tunnustus
* 2013 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (artikliauhind: „Luuletusi loomadest“)
* 2025 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia koos Madli Kütiga Théophile Gautier' mõtekirjanduslik teos "Ilust kunstis"
* 2025 Tartu Ülikooli aumärk
### Stipendiumid
* 2014 - Ivar Ivaski Mälestusfondi stipendium (loominguliseks tegevuseks ja märkimaks ära 2013. aastal ilmunud esseekogu „Laulmine iseendast ja teistest. Mõtteid tõlkivatest luuletajatest“ ning rahvusvahelise võrdleva kirjandusteaduse ajakirja Interlitteraria toimetamist)

## Viited

## Välislingid

*