Pietà

***Pietà*** (itaalia keeles pietà 'vagadus', 'kaastunne') ehk ***Vesperbild*** (saksa keeles 'vespripilt', 'õhtupilt') on süžee kristlikus ikonograafias, mis kujutab ristilt võetud surnud Kristust oma süles hoidvat ja tema kohale kummarduvat leinavat neitsi Maarjat.

## Tähendus
*Pietà* kuulub harduspiltide hulka ja ei kuulu passioonitsükli Kristuse taganutmise kompositsiooni. Süžeel puudub otsene lähtekoht kirjalikes allikates: evangeeliumides öeldakse, et Jeesuse keha võtsid alla ja matsid Joosep Arimaatiast ja Nikodeemus. Nimetus "Vesperbild" seostub ladinakeelse sõnaga *vespera* ('õhtu') ja suure reede õhtuga, mil Kristuse keha võeti pärast päikeseloojangut ristilt maha ja anti lähedastele matmiseks.

Oletatakse, et süžee kasvas välja Kristuse taganutmise stseenist. Siiski on taganutmises Maarja üks paljudest leinajatest. Kuigi mõned *pietà* kujutised kaasavad ka teisi figuure, näiteks Maarja Magdaleena ja apostel Johannes, kujutab valdav enamik vaid neitsi Maarjat ja tema poega.

*Pietà* oli hiliskeskaegses kunstis armastatud motiiv ja levis edasi renessanss- ning barokk-kunsti. Süžee on üks tundelisemaid ja liigutavamaid kujutisi Jeesuse ja Maarja lugude emotsionaalsetele aspektidele keskendunud kristlikus kunstis ja leidis kujutamist nii maalis kui ka skulptuuris, hiljem ka graafikas ja trükistes.

## Ajaloost
Esimest korda ilmus *pietà* motiiv kunsti Saksamaal 14. sajandi alguses. Saksamaalt levis see Prantsusmaale ja muutus Põhja-Euroopa 14. sajandi ja 15. sajandi kunstis väga populaarseks. Olgugi et *pietà* jäi põhiliselt Prantsusmaa ja Saksamaa mõjualal levinud teemaks, sai selle süžee ülimeisterliku kujutusena kuulsaks Michelangelo 1499. aastal valminud "Pietà" Rooma Peetri kirikus.

Enamasti on Maarja põlvedel lebav Kristus kujutatud viie haavaga, sageli ka okaskrooniga. Kompositsioon, milles Kristuse keha lamab Maarja põlvedel, oli normiks 16. sajandini. Seejärel, mõjutatuna renessansi püüdlusest loogika ja tõepärase proportsiooni suunas, kujutasid kunstnikud pigem Kristust lamamas Maarja jalgade juures, pea toetumas vastu Maarja põlvi. See kompositsioon levis Itaalia barokk-kunstis ja Hispaaniasse, Flandriasse ning Hollandisse.

Pärast 17. sajandit elas suur osa usuteemalist kunsti läbi languse, kuid *pietà* motiiv jäi arvatavasti tänu emotsionaalsusele teemana käibele 19. sajandi lõpuni.

## Eesti kunstis
Eesti keskaegsest kunstist pole *pietà* motiiviga teoseid teada.

Konrad Mägi 1919. aastal maalitud "Pietà" (õli lõuendil, 134 × 160 cm) on läinud tänaseks kaduma. Teose ostis advokaat Jüri Parik, hiljem saadeti maal Berliini pildistamiseks kunstialbumi jaoks. Teos jäi Berliini, viimane teadaolev koht oli Eesti saatkond.

## Pildid

Lamentation icon Nerezi MK.jpg|Kristuse taganutmine. Fresko Nerezi Püha Panteleimoni kirikus, Gorno Nerezi, 1164
Meister der Pietà von Avignon 004.jpg|Avignoni Pietà, Enguerrand Charonton, 15. sajand
Köln st severin pieta.jpg|15. sajandi puuskulptuur Kölnist
Jean Malouel - Large Round Pietà - WGA13901.jpg|Jean Malouel, 1400–1410 (Louvre)
Museo diocesano di klagenfurt, pietà, 1420 circa, da st. michael am zollfeld.JPG|*Pietà* Austriast, u 1420
Van-der-Weyden-Pieta.jpg|*Pietà* apostel Johannese ja donaatoriga. Rogier van der Weyden, u 1440–1450. Museo del Prado, Madrid
Kraków Pietà of Tubądzin.jpg|Kraków, u 1450
German or Netherlandish 15th Century, Pietà, c. 1450-1500, NGA 3155.jpg|15. sajandi *Pietà* Saksamaalt või Madalmaadest, u 1450–1500, National Gallery of Art
Pietro Perugino cat19.jpg|Pietro Perugino, Uffizi, 1490
Vesperbild Schwaben um 1500.jpg|Puuskulptuur Švaabimaalt, u 1500
Accademia - Pietà Martinengo by Giovanni Bellini Cat.883.jpg|Giovanni Bellini, u 1505
DiefflerPietàL1010653 (2).JPG|Puuskulptuur 15.–18. sajandist, Dieffleni Wendelini kabelist. Saarland Museum
Deposition of Christ C2RMF.jpg|Bronzino, 1540–1545, Musée de Besançon
El Greco Pietà.jpg|*[[Pietà (El Greco)|Pietà]]*, 1571–1576, El Greco. Philadelphia Museum of Art
Annibale Carracci 1560-1609 Pieta.jpg|''Pietà''. Annibale Carracci, u 1600. National Museum of Capodimonte
Gregorio Fernandez-Piedad.jpg|*[[Pietà (Gregorio Fernández)|Pietà]]*. Gregorio Fernández, 1616–1619, Valladolid
Andechs Kloster interior 027.JPG|18. sajandi rokokooskulptuur Baierist *[[Arma Christi|arma Christi]]* ja *[[Mater dolorosa]]* motiividega
William-Adolphe Bouguereau (1825-1905) - Pieta (1876).jpg|*Pieta*, 1876, William-Adolphe Bouguereau
Pieta, St. Gereon Basilica.jpg|Anton Josef Reissi marmorskulptuur, 1897
(Albi) Collégiale Saint-Salvi - Pietà dite Mater Dolorosa - Chapelle de la déploration du Christ PalissyIM81001576.jpg|Albi Saint-Salvi kollegiaatkirik, Albi, u 1900
La pietà in gesso esposto nel Museo Tripisciano di Palazzo Moncada a Caltanissetta 12.JPG|Uusklassitsistlik skulptuurigrupp Kristuse ja Maarja peadest. Michele Tripisciano, 1913
Pieta. Bogdan Cierpisz.jpg|Bogdan Cierpiszi maal lähtub Avignoni Pietà'st. u 1980


## Tuntud sellesisulisi teoseid
* Pietà (Michelangelo), Michelangelo Buonarroti skulptuur
* Pietà (Bouguereau), William-Adolphe Bouguereau õlimaal lõuendil
* Pietà (Kim Ki-duk), Kim Ki-duki film

## Viited

## Välislingid
* Pietà. - ENCYCLOPEDIA OF ART HISTORY
* Pietà In Art – Four Different Interpretations. -  FAB Fin Art Blog. August 17, 2021
* The Lamentation and the Pietà. Two Iconographic Traditions. - christianiconography.info