open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Digiturgude määrus

**Digiturgude määrus** (inglise keeles *Digital Markets Act* (**DMA**)) on Euroopa Liidu määrus, mille eesmärk on muuta e-majandus ausamaks ja konkurentsivõimelisemaks. Määrus jõustus 1. novembril 2022 ning muutus suures osas kohaldatavaks 2. mail 2023.

Digiturgude määrus peaks tagama Euroopa Liidu e-turgudel parema konkurentsi, kuna keelab suurtel firmadel oma turujõudu kuritarvitada ja lubab uutel tegijatel turule siseneda. Määrus on suunatud suurimatele Euroopa Liidus tegutsevatele digitaalplatvormidele. Neid tuntakse ka kui "pääsuvalitsejaid" tänu oma "kindlale ja püsivale" turupositsioonile mõnes digitaalsektoris ja seetõttu, et nad vastavad ka teatud kriteeriumidele, mis on seotud kasutajate arvu, käibe või kapitalisatsiooniga. Septembris määras Euroopa Liit "põhiplatvormiteenusteks" 22 teenust kuuest ettevõttest: Alphabet, Amazon, Apple Inc., ByteDance, Meta ja Microsoft. Nendele ettevõtetele anti end määrusega vastavusse viimiseks tähtaeg 6. märtsini 2024.

Määrusest tulenevad kohustused on muuhulgas: kahest sama firma teenusest kogutud andmete kombineerimine (nt Meta ei või kombineerida kogutud andmeid talle kuuluvast suhtlusvõrgustikust Facebook andmetega samuti Meta omandis olevast suhtlusrakendusest WhatsApp); platvormide ärikasutajate kaitse (nt reklaamifirmad ja väljaanded); oma enda toodete eelisreklaamimise keeld (nt Google'i otsingumootorit kasutades ei tohi tulemusteks tulla eelistatult Google'i enda teenused); piirangud mõnede teenuste vaikimisi paigaldamisele (nt Androidi operatsioonisüsteemi puhul); piirangud komplektina müügile. Samuti on kohustuslik lasta lõppkasutajal eelinstallitud tarkvara eemaldada. Määruse sätete rikkumine võib kaasa tuua rahalise karistuse, mis on kuni 10% firma üleilmsest käibest.

Euroopa Komisjoni on digiturgude määrus mõeldud reguleerida Euroopa ühisturul ja mujal suurte tehnoloogiafirmade tegevust. Komisjon tahab tagada Euroopa e-turul ausa konkurentsi. Seda turgu on kirjeldatud sõnadega "võitja võtab kõik".

DMA reguleerib kaheksat sektorit, mis on nn põhiplatvormiteenused:
* veebipõhised otsingumootorid (nt Google Search)
* veebipõhised vahendusteenused (nt Google Play ja App Store)
* veebipõhised sotsiaalvõrgud (nt Facebook)
* videojagamisplatvormi teenused (nt YouTube)
* numbrivaba isikutevahelise side teenused (nt WhatsApp ja Gmail)
* internetireklaamiteenused, sealhulgas reklaamivahendusteenused (nt Google Ads)
* operatsioonisüsteemid (nt iOS ja Android)
* pilvandmetöötlusteenused (nt Amazon Web Services)

Reuters teatas aprillis 2024, et kuuest ettevõttest kogutud andmete põhjal oli kuu aega pärast määruse rakendamist "iseseisvate" veebilehitsejate kasutamine kasvanud. Märtsis kasvas Küprose Aloha Browseri EL-i kasutajate arv 250%. Samuti kasvas Norra Vivaldi, Saksamaa Ecosia ja Ameerika Ühendriikide Brave'i brauserite kasutajate arv.

## Vaata ka
* Digiteenuste määrus

## Viited

## Välislingid
* Digiturgude määrus
Paeglesiai

**Paeglesiai**  (žemaidi *Paeglesē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Venta vallas.

Kälas on Venta pansionaat. Suur osa sealsetest elanikest on pansionaadi hoolealused.

## Elanike arv


* 33 (1902)
* 46 (1923)
* 153 (1959)
* 302 (1968)
* 336 (1970)
* 339 (1979)

* 388 (1986)
* 382 (1989)
* 294 (2001)
* 271 (2011)
* 207 (2021)


## Viited

## Välislingid
* https://akez.lt/paeglesiai/ Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias]
*Küla portaalis vietoves.Lt
Vervedžiai

**Vervedžiai**  (žemaidi *Vervedē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Venta vallas. Küla läbib Naujoji Akmenė ja Šaltiškiai karjääri vaheline raudtee.

## Elanike arv


* 37 (1923)
* 41 (1959)
* 16 (1970)
* 11 (1979)

* 1 (1989)
* 1 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Pašilė (Venta vald)

**Pašilė**  (žemaidi *Pašėlė*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Venta vallas.

Küla asub Venta jõe ääres ning jääb Venta regionaalparki. Külas asub osaliselt Venta maastikukaitseala. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta jõe org ja Venta ülemjooks. 

XVIII sajandil asus külas Pašilė mõis. Asula rahvaarv hakkas kasvama, kui sinna kolisid mõned Venta linna pered, ent nõukogude perioodil hakkas küla tühjenema.

## Elanike arv


* 42 (1902)
* 77 (1923)
* 17 (1959)
* 9 (1970)

* 6 (1979)
* 0 (1989)
* 0 (2001)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Venta küla

**Venta** on küla Leedus Akmenė rajoonis Venta vallas.

Küla asub Venta jõe ääres ning jääb osaliselt Venta regionaalparki. Külas asub osaliselt Purvėnai geomorfoloogiline kaitseala. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta jõe org ja Venta ülemjooks. 

Üle Venta jõe viib Purviaisse jalakäijate sild.

Muinsuskaitse all on Purviai küla vana kalmistu. See oli kasutusel XIX sajandist teise maailmasõjani.

Küla eraldus Ventast aastal 1978, mil sealsed tiheasustusega said alevi staatuse. Aastal 1980 liideti veel osa külast Venta aleviga.

## Elanike arv


* 452 (1979)
* 329 (1989)
* 397 (2001)

* 299 (2011)
* 226 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
*Küla portaalis vietoves.Lt
Uksehoidjatüdruk

**Uksehoidjatüdruk** on Uue Testamendi (Jh 18:17) anonüümne tegelane, ülempreester Hannase uksehoidja-orjatar, kelle sõnad ajendasid Peetrust lõkke ääres Jeesust Kristust salgama (Peetruse salgamine). See oli tema kolmest salgamisest esimene.

*Aga Siimon Peetrus ja üks teine jünger järgnesid Jeesusele. See jünger oli ülempreestri tuttav ja ta läks koos Jeesusega ülempreestri õue. Peetrus seisis aga väljas ukse ees. Siis väljus see teine jünger, kes oli ülempreestri tuttav, ja kõneles uksehoidjatüdrukuga ning viis Peetruse sisse. Uksehoidjatüdruk ütles nüüd Peetrusele: „Eks sinagi ole üks selle inimese jüngreid?” Tema ütles: „Ei ole.” Aga orjad ja sulased olid teinud lõkke, sest oli külm, ja seisid ning soojendasid end. Ja ka Peetrus seisis nende seas ja soojendas end.*

Teda mainitakse ka teistes kolmes evangeeliumis kui "üht (ülempreestri)  teenijatüdrukut" (Mt 26:69: *Peetrus istus aga väljas õuel. Ja ta juurde astus üks teenijatüdruk ja ütles: „Ka sina olid galilealase Jeesusega.”*; Mk 14:66: *Ja kui Peetrus oli all õues, tuli üks ülempreestri teenijatüdruk*; Lk 22:56: *Aga kui üks teenijatüdruk nägi teda lõkke ääres istuvat, vaatas ta talle teraselt otsa ja ütles: „Ka see oli tema kaaslane.“*).

Et uksehoidjatüdruk veenis Peetrust Õpetajat salgama, nii nagu Eeva veenis Aadamat maitsma keelatud vilja, sai sellest tegelasest lääne patristikas üks populaarsemaid Eeva asendajaid. Näiteks Maximus Torinost  kirjutas: "Eeva viis Aadama eksiteele; uksehoidja-orjatar viis Peetruse eksiteele."

Theophylaktos Ohridist kirjutab oma kommentaarides temast siiski teises võtmes: "Naine küsitleb Peetrust ilma jultumuseta, ilma jämeduseta, väga tasaselt. Sest ta ei öelnud: „Kas sina ei ole selle petise jüngrite seast?“, vaid: „Selle Inimese“, ja need sõnad väljendasid pigem kaastunnet ja inimesearmastust. Ta ütles: „Kas ka sina ei ole tema jüngrite seast?“, sest Johannes oli õue sees. See naine rääkis nii tasaselt, aga Peetrus ei märganud seda üldse, jättis tähelepanuta ka Kristuse ettekuulutuse.".

## Viited
Tsuru no Ongaeshi

**Tsuru no Ongaeshi** (鶴の恩返し; "Kuidas kurg tasub heategu") on Jaapani folkloorist pärit lugu kurest, kes teeb mehele vastuteene. Loo teine versioon, kus mees abiellub kurega, kes vastab tema armastusele, on tuntud "Tsuru Nyobo" (鶴女房; "Kurenaine") nime all.

Jaapani folklorist Seki Keigo sõnul on see üks kuulsamaid lugusid üleloomulikest ja nõiutud abikaasadest Jaapanis.

## Lugu
Mees päästab haavatud kure, kelle jahimehed olid maha lasknud. Samal öösel ilmub tema majja naine, kes teatab, et ta on nüüd tema abikaasa. Mees vastab, et on vaene ega suuda peret ülal pidada, kuid naine rahustab teda, et tal on riisikott, millest jätkub neile kauaks. Nad võivad sellest süüa iga päev, kuid koti sisu ei vähene – see jääb alati täidetuks.

Ühel päeval ütleb naine, et soovib midagi valmistada ja palub mehel tuppa mitte siseneda enne, kuni ta töö lõpetab. Seitse päeva hiljem tuleb naine toast välja, kõhn ja väsinud, aga tal on kaasas vapustavalt ilus kangas. Ta käsib mehel selle turul kõrge hinnaga maha müüa. Mees teebki, nagu naine oli palunud ja teenib suure summa ning nad saavad rikkaks.

Peagi läheb naine uuesti tuppa kuduma ja taas palub mehel mitte siseneda. Kuid seekord saab uudishimu mehest võitu. Ta vaatab sisse ja näeb, et tema naine on tegelikult seesama kurg, kelle ta oli varem päästnud. Naine kitkub rinnalt sulgi, et neist kangast kududa. Kui kurg märkab, et mees on tema tõelise olemuse avastanud, ütleb ta, et ei saa enam jääda ja lendab minema.

## Kurenaine
Muinasjutus "Tsuru Nyobo" ("Kurenaine") abiellub mees naisega, kes osutub inimeseks maskeerunud kureks. Soovides nende elu paremaks muuta, kitkub naine rinnalt sulgi ja koob neist kalli kanga, mida mees turul müüb. Kuid iga korraga muutub naise seisund halvemaks. 

Kui mees avastab, kes naine tegelikult on ja miks ta on haige, on ta šokis ja palub, et naine lõpetaks. Naine vastab, et tegi seda armastusest tema vastu. Mees väidab, et armastus eksisteerib ilma ohverduseta, kuid ta eksib. Elades ilma kellegi teise heaks ohverduseta, ei ole ta kure armastuse vääriline.

## Viited
2025. aasta Ameerika Ühendriikide föderaalvalitsuse tööseisak

**2025. aasta Ameerika Ühendriikide föderaalvalitsuse tööseisak** oli Ameerika Ühendriikide föderaalvalitsuse tööseisak, mis algas 1. oktoobril, kuna Kongress ei suutnud samal päeval alanud eelarveaasta eelarvet kinnitada. Vabariikliku Partei kontrolli all olnud Esindajatekoda saatis Senatile kinnitamiseks kokku 14 eelnõud, viimaks kinnitas Senat eelarve 10. novembril. Kaks päeva hiljem kinnitas Esindajatekoda Senati poolt üle vaadatud eelnõu ning president Donald Trump allkirjastas selle. 2025. aasta tööseisak oli ajaloo 11. tööseisak, mille käigus tuli ametnikke palgata puhkusele saata. Tööseisak kestis 43 päeva ning on riigi ajaloo pikim.

Senati demokraadid olid vabariiklaste eelnõule vastu, kuna sellega ei tahetud pikendada 2025. aasta novembris aegunud Affordable Care Acti toetusi.

Tööseisaku käigus saadeti ligi 900 000 avaliku sektori töötajat palgata puhkusele ning umbes kahele miljonile ei saanud palka maksta. Mõned teenused ning ametid, nagu Medicare, Medicaid, kaitseministeerium ja transpordiamet töötasid edasi täies mahus. Samas jäi mõnel pool töö kas osaliselt või täielikult seisma, näiteks Tervise Uuringute Instituut ja Haiguste Kontrolli ja Tõrje Keskus.

## Viited
Vambola Remmel

**Vambola Remmel** (23. mai 1922 Nõo kihelkond, Tartumaa – 24. aprill 2015 Pärnu) oli eesti kergejõustiklane, sporditegelane, -kohtunik ja -ajaloolane.

Lõpetas 1941. aastal Tartu Poeglaste Gümnaasiumi ja 1963. aastal Võru Kohaliku Tööstuse Tehnikumi puidutöötlemise tehnoloogia erialal.

Võttis II maailmasõjast osa Saksa sõjaväes Alfons Rebase pataljonis. Oli aastatel 1946–1949 tööpataljonis.

Oli 1949–1956 ETKVL-i Jõhvi ehituskontoris töödejuhataja, 1956–1960 Mustvee Kohaliku Majanduse Kombinaadis peainsener, 1960–1964 Jõgeva KEK-i juhataja, 1964–1979 Iisaku näidissovhoosi asedirektor, 1979–1982 Surju sovhoosis ehitustööde juhataja.

## Sportlasena
Sportima hakkas 1930. aastal Erich Haameri juhendamisel. Tuli 1940. aastal Tartumaa kaugushüppemeistriks.

## Sporditegelasena
On olnud Eesti Spordiveteranide Liidu juhatuse liige, oli aastatel 1967–1979 liidu Kohtla-Järve koondise juhatuse liige ja aastatel 1983–1998 Pärnu koondise esimees.

## Spordikohtunikuna
*Tegutses kergejõustikukohtunikuna:
**1951 vabariiklik kategooria
**1993 rahvuskategooria B-litsents

## Looming
*Pärnu Spordiveteranide Koondise kroonika (aastate 1966–2009 kohta), 27 köidet. Käsikiri, Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum

## Liikmesus
*Eesti Spordiveteranide Liit
*1991 Eesti Spordiajaloo Selts

## Tunnustus
*1976 Jõu auliige
*1992–2010 sai Pärnu Spordiveteranide Koondise kroonika (aastate 1966–2009 kohta) 27 köite koostamise eest Eesti Spordimuuseumi teatmematerjali kogumise võistlusel auhinnakohti
*Eesti Spordiveteranide Liidu auliige
*1997 Eesti Spordiajaloo Seltsi auliige
*2005 Kotkaristi V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Uulu kalmistul
Heino Kask (ajakirjanik)

**Heino Kask** (20. november 1924 Tallinn – 8. mai 1999 Tallinn) oli eesti veepallur, spordiajakirjanik, sporditegelane ja spordiajaloolane.

Ta õppis aastatel 1938–1942 Riigi Tööstuskoolis. 

Läks Soome sõjaväkke 1. augustil 1943, rindel Rajajoel III/JR47-s, väljaõppel Jalkalas 2./JR200-s. Tõrjelahinguis Karjala kannasel, Viiburi lahel ja Vuoksel. Tagasi Eestisse 19. augustil 1944, oli rindel Sinimägedes. Hiljem mobiliseeriti Punaarmeesse, teenis tööpataljonis. Vabanes 1947. aastal.

Töötas 1948–1950 Harju Elu toimetuses, oli 1950 ETKVL-i spordijuht, 1951–1958 Vabariikliku Spordiklubi vanemtreener, 1958–1978 Spordilehes reporter ja osakonnajuhataja, 1978–1984 Kehakultuuri toimetajaid.

## Sportlasena
Sportima hakkas 1936. aastal kultuuriühingu Puhkekodu poisteosakonnas. Kuulus 1938–1941 U-klubisse, harrastas ka jalgpalli, lauatennist, korvpalli ja kergejõustikku.

Oli aastatel 1949–1951 veepallis Kalevi meeskonnas Eesti NSV meister ja 1952. aastal Balti NSV-de spartakiaadi võitja.

## Spordikohtunikuna
Tegutses 1952–1961 kõigil üleliidulistel veepalliturniiridel kohtunikuna (1955 üleliiduline kategooria), Eesti NSVs ka ujumiskohtunikuna (1953 vabariiklik kategooria). 

## Sporditegelasena
Kuulus aastatel 1955–1959 NSV Liidu Veepalliföderatsiooni presiidiumi. 

## Looming
Ta osales alates 1978. aastast Eesti Raadio "Mnemoturniiri" Tarkade Klubis. 
### Raamatud
*IX taliolümpiamängud Innsbruckis. (1964, autoreid)
*Mängime pesapalli. (1965)
*Olümpiaraamat. (1968)
*Olümpiamängud. (1980, autoreid)
*100 aastat jalgrattasporti Eestis. (1986, koostaja)
*100 aastat Eesti raskejõustikku. 1888–1988. (1996, autoreid)
*Vabaduse eest. Soomepoiste lühielulood. (1997, autoreid)

## Liikmesus
*1960 Eesti Ajakirjanike Liit
*Rahvusvaheline Spordiajakirjanike Liit (AIPS)
*1989 Eesti Spordiajaloo Seltsi asutajaliige

## Tunnustus
*1998 Eesti Spordiajaloo Seltsi auliige

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Muhammad Mahtab Alam

**Muhammad Mahtab Alam** (sündinud 2. oktoobril 1982) on Pakistani tehnikateadlane, Tallinna Tehnikaülikooli professor.

## Haridus
Muhammad Mahtab Alam omandas telekommunikatsiooni ja signaalitöötluse alal bakalaureusekraadi Allama Iqbali Avatud Ülikoolis Islamabadis 2004, magistrikraadi Aalborgi Ülikoolis 2007 ning doktorikraadi Rennes'i I Ülikoolis Bretagne'is 2013.

## Töökäik
Töötas Wah Cantti Rootsi Tehnikakolledžis Pakistanis aastal 2013 ja Katari Mobiilsuse Innovatsioonikeskuses 2014-2016; alates sügisest 2016 Tallinna Tehnikaülikooli Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituudis: dotsent 2016-2019, kaasprofessor 2018-2021, alates 2021 täisprofessor tenuuris.

## Teadustöö
Professor Alami uurimistöö on peamiselt seotud traadita sidetehnoloogiatega.

## Viited

## Välislingid
* Muhammad Mahtab Alam Eesti Teadusinfosüsteemis
* Muhammad Mahtab Alami publikatsioone
Gustav Vasa piibel

**Gustav Vasa piibel** (rootsi k tuntud ka kui **Vasabibeln**) on esimene kogu piibli tõlge rootsi keelde, mis ilmus 1540–1541 aastatel. Gustav I Vasa valitsemisajal tõlgiti piibel rootsi keelde kahes osas: kõigepealt avaldati 1526. aastal "Uus Testament" ning 1541. aastal ilmus kogu piibel, mida nimetataksegi Gustav Vasa piibliks. Suure osa tõlkest tegid tõenäoliselt preester Laurentius Andreae ja reformaator Olaus Petri.

Alates 2025. aastast on Gustav Vasa piibel osa Rootsi kultuurikaanonist.

## Piibli tähtsus rootsi keelele
Gustav Vasa piiblil oli rootsi keelele tugev mõju. "Uue Testamendi" ilmumist 1526. aastal peetakse uusrootsi keele (*nysvenska*) alguseks. Just siis ilmus kirjakeelde täht *[[å]]*, mida rootsi keeles kasutatakse tänapäevani. Tähed *[[ä]]* ja *[[ö]]* ilmusid trükitud raamatutesse juba 1495. aastal.

## Viited
Basan

**Basan** (波山), alternatiivne nimetus **Basabasa** (婆娑婆娑) või **Inuhōō** (犬鳳凰) on Jaapani folklooris yōkai, mis näeb välja nagu kana. Teda on illustreeritud Takehara Shunseni raamatutes "Ehon Hyaku Monogatari" ("Illustreeritud raamat saja looga") ja "Gazu Hyakki Yagyō" ("Illustreeritud saja deemoni öine paraad").

## Mütoloogia

### Välimus
Basan meenutab välimuselt kalkunisuurust kana. Ta on äratuntav erkpunase harja ja leekjate toonidega erksa sulestiku järgi. Tema eripäraks on hingeõhk, mis sarnaneb draakonileegiga, mis aga ei tekita soojust ega süüta tuleohtlikke materjale. Väidetavalt hingab lind oma nokast kummituslikku tuld, mis pole kuum, vaid jahe, hõõguv tuli.

### Käitumine
Basan elab bambusmetsades ja on eranditult öise eluviisiga. Teda võib leida ainult Ehime prefektuuris saarel Shikoku mägedes. Basanid toituvad söest ja tuhast, kuigi elavad inimtegevusest kaugel, seetõttu rändavad nad öösiti kaugetesse küladesse, et süüa seal lõkkejääke või hõõguvat süsi. Kui nad on õnnelikud või hirmunud, lehvitavad basanid tiibu, tekitades sahinat, mida nimetatakse "basabasa" heliks.

## Viited
CHEP

**CHEP** (Commonwealth Handling and Equipment Pool) on 1945. aastal Austraalias asutatud rahvusvaheliselt tegutsev organisatsioon, juhtiv kaubaaluste ja plastikust konteinerite ühiskasutusfondi teenuste osutaja autotööstusele, keemiatööstusele ning tarbe- ja toidukaupade tootjatele.

CHEP on kaubaaluste ja konteinerite ühisvaru haldamise globaalne liider, kes teenindab paljusid maailma suurettevõtteid. Ettevõttele kulub üle 300 miljoni kaubaaluse ja tagastatava konteineri. 45 riigis töötab kokku ettevõtte teenistuses 7000 inimest. CHEP ühiskasutusfondis oli 2018. aastal 238 miljonit kaubaalust, 14 miljonit erinevat konteinerit ja 170 miljonit korduvkasutusega plastikust konteinerit.

Alates 1958. aastast on ettevõtte omanik Brambles Limited.

## CHEP kaubaalused

CHEP eri tüüpi kaubaaluseid ja konteinerid kasutatakse ainult kindlaksmääratud riikides. Nii näiteks on puidust kaubaalus tüübitähisega B1210A (1200x1000x162 mm) kasutusel enamikus Euroopa riikides, Ladina Ameerikas, Indias ja Uus-Meremaal. Puidust ja metallist kaubaalus B0806A (800x600x163 mm) ja plastikust kaubaalus P0604A (600x400x145 mm) on kasutusel Euroopa riikides. Puidust kaubaalust tüübitähisega B1060B (1000x600x162 mm) kasutatakse ainult Prantsusmaal.

Plastikust valmistatud kaubaalused P1208B (1200x800x160 mm) ja P1210B (1200x1000x160 mm) on kasutusel paljudes Euroopa riikides, autotööstuse kaubaalus B1210E on kasutatav Euroopa, Brasiilia ja Argentina autotootjate tarneahelates.

Tabel. Enamkasutatavad CHEP kaubaalused.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (eesti keeles)
Heino Kermik

**Heino Kermik** (18. jaanuar 1931 Saaremaa – 25. september 2013 Haapsalu) oli eesti ajakirjanik, koduloolane, spordiajakirjanik ja -ajaloolane.

Ta lõpetas 1966. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna.

Töötanud ajakirjanikuna ajalehes Kommunismiehitaja, Oma Saar, Sirbis ja Vasaras, Maalehes ning toimetajana kirjastuses Eesti Raamat ja ajakirjas Tennis.

## Looming
### Luule
*"Algus". Kommunismiehitaja nr 9, 20. jaanuar 1962. Lk 3
### Artikleid
*"Meenutused, mälestused". [Kuressaare Ehitustehnikumist]. Kommunismiehitaja nr 76, 1. juuli 1986. Lk 2
*"Jaan Jaago 100". Spordileht nr 80, 10. juuli 1987. Lk 2
*"Perestroika ja vana, viltukiskuv troika". Sirp ja Vasar nr 28, 8. juuli 1988. Lk 5
*"«Tennise» esimene number". Spordileht nr 18, 13. veebruar 1991. Lk 8
*"Kuressaare ehitustehnikumi 50. aastapäeva kokkutulek". Maaleht nr 30, 27. juuli 1995. Lk 4
*"Vassili Riisi kriminaalasi Saare maakohtus". Maaleht nr 19, 9. mai 1996. Lk 22
*"Vanad suurtükid jälle laskevalmis". Maaleht nr 19, 15. mai 1997. LK 28
*"Kuressare tennis", 11. osas. Oma Saar nr 50, 16. märts 2010. Lk 6 – Oma Saar nr 65, 7. aprill 2010. Lk 6
### Raamatuid
*"Sulle, kodumaa. 1975. aasta laulu- ja tantsupeost". Fotoalbum. Koostaja Maie Laido, eessõna Vaino Väljas, tekst Heino Kermik, kujundaja Valli Lember-Bogatkina. Tallinn: Eesti Raamat, 1976
*"Ebalõikuskuu. Viru märkmik". Tallinn: Eesti Raamat, 1979
*"Kultuurisillad. Jooni kultuurišeflusest maal". Tallinn: Eesti Raamat, 1981
*"Ullo Toomi. Kaerajaanist tantsupeoni". Koostaja Heino Kermik. Tallinn: Eesti Raamat, 1983
*"Kuressaare tehnikum 1945–1952". Koostaja Heino Kermik. Tallinn: Eesti Raamat, 1985
*Lev Bezõmenski. "Kolmanda Reich'i lahendatud mõistatused. Mitte ainult möödunust". Vene keelest tõlkinud Heino Kermik, Kira Sipjagina. Tallinn: Eesti Raamat, 1989 
*"Tennis". Tallinn: Eesti Tenniseliit, 1990
*"Jaan Jaago. Heitlused matil ja eluteel". dokumentaaljutustus. Tallinn: Eesti Raamat; Olympia, 1990
*Evald Uustalu, Rein Moora. "Soomepoisid. Ülevaade Eesti vabatahtlike liikumisest ning sõjateest Soomes ja kodumaal Teise maailmasõja päevil". Toimetaja Heino Kermik, kujundaja Heikki Looman, eessõna Ylo Mark Saar, järelsõna Rein Moora. Tallinn: Olion, 1992, 1993. ISBN 5460000173
*"Rakvere Teedevalitsuse kroonika". Koostaja ja toimetaja Heino Kermik. Tallinn, 1993
*"Jaan Jaago Euroopat seljatamas. Seitsmekordse profimaailmameistri hiilgeaastad kahe sõja vahel". Tallinn 2002
*"Lääne-Viru Teedevalitsuse kroonika. Ssuurte muutuste aastad 1991–2003". Viru Teedevalitsus. Rakvere 2007
*"Vene meri". Go Group. Tallinn 2010

## Tunnustus
*1962 luuletused said Kommunismiehitaja 1961. aasta kirjandusvõistlusel II preemia

## Isiklikku
Oli aastatel 1977–1994 abielus mäesuusataja ja spordiajakirjaniku Maie Mäega.

## Viited

## Välislingid
*"Heino Kermik, Timoteus Linna, Helmut Adrat ja Arnold Allik Saaremaa muuseumi kantseleis". Saaremaa Muuseum, SM F 4194:5 F
*"Kermik, Heino - kirjanik". Foto Salomon Rosenfeld, juuni 1970. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, RA EFA.357.0.84910
*"Kermik, Heino - ajakirjanik". Foto Verner Puhm, mai 1983. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, RA EFA.251.0.112955
Kirde-Itaalia

**Kirde-Itaalia**  on üks viiest Itaalia ametlikust statistilisest piirkonnast, mida kasutab Riiklik Statistikainstituut} (ISTAT), mis on esimese taseme NUTS-piirkond ja Euroopa Parlamendi valimisringkond. Kirde-Itaalia hõlmab nelja riigi 20 piirkonnast:

*Emilia-Romagna
*Friuli-Venezia Giulia
*Trentino-Alto Adige
*Veneto

Põhjas piirneb see Austria ja Šveitsiga, idas Sloveeniaga, lõunas Liguuria, Toscana, Marche ja väikese San Marino liidumaaga, läänes Lombardiaga ja väga lühikesel lõigul Piemonte'ga. Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia ja Veneto piirnevad Aadria merega.
Rokurokubi

**Rokurokubi** (ろくろ首, 轆轤首; "kael nagu potikeder") on Jaapani folklooris yōkai. Nad näevad välja nagu tavalised inimesed, kuid mõne märgatava erinevusega. Ühel tüübil on veniv kael, teisel aga pea, mis võib kehast eralduda ja vabalt ringi lennata (*[[nukekubi]]*). Rokurokubid esinevad klassikalistes kaidanites (vaimulugudes) ja *yōkai*-teostes.

## Etümoloogia
Sõna "rokurokubi" võib olla tulnud sõnast *rokuro*, mis tähendab "potiketra", "kaevu vintsi" (sest see pikeneb) või "vihmavarju käepidet", mis samuti pikeneb.

## Mütoloogia

### Lendav pea – Nukekubi ''(抜け首)''
Nukekubi on rokurokubi alamliik, kelle pea eraldub kehast ja lendab ringi. Seda alamliiki mainitakse Jaapani folklooris juba enne pikliku kaelaga *rokurokubi*'sid. Klassikalises kirjanduses leidub lugusid inimestest, kes nägid ööpimeduses lendavaid päid. Mõnikord panevad *nukekubi*'d toime hirmuäratavaid tegusid, näiteks ründavad inimesi ja joovad nende verd.

Lafcadio Hearn raamat "" ("Kwaidan: Kummaliste asjade lood ja uuringud") kirjeldab *nukekubi*'sid, kes söövad usse ja putukaid. Samuti kirjeldatakse meetodit rokurokubi tapmiseks. Teoreetiliselt on neil nõrkus, mida saab ära kasutada siis, kui keha magab ja pea lendab ringi: kui keha liigutada või peita, ei suuda pea sellega ühendust taastada. "See... lööb kolm korda maapinnale, põrgates nagu pall, seejärel hakkab lämbuma justkui surmahirmust ja sureb." Samuti on kirjutatud, et rokurokubi ei saa rünnata inimest, kes loeb budistlikke palveid või suutraid.

### Veniv kael
Edo perioodil hakati jäädvustama lugusid inimestest, kelle kaelad unes pikenesid. Arvatakse, et see idee tekkis nukekubi kujutiste väärtõlgendusest: peenikest "niiti", mis ühendas pead kehaga, peeti ekslikult pikaks kaelaks.

Mitmed kogumikud, näiteks Kasshi Yawa *(甲子夜話)*, sisaldavad lugusid naistest, kelle kael näis unes pikenevat – seda seostati tavaliselt hinge eraldumisega kehast ehk "ektoplasmaga" parapsühholoogiast. Vaatamata ilmsete füüsiliste kõrvalekallete puudumisele peeti selliseid inimesi sageli rokurokubideks ja neid kardeti. Teistes kirjandusallikates, näiteks Jippensha Ikku, seostatakse venitatud kaela päritolu karmaga: inimesest saab rokurokubi karistuseks mõrva või julmuste eest.

Mõnes loos ei ole *rokurokubi*'d üldse yōkai, vaid inimesed, keda vaevab salapärane füüsiline seisund, mis põhjustab une ajal nende kaela pikenemist.

## Viited
Bombardiaceae

***Bombardiaceae*** on kottseente sugukond. 

## Perekondi
* *[[Bombardia]]*
* *[[Bombardioidea]]*
* *[[Fimetariella]]*

## Välislingid
*
Bombardia

***Bombardia*** on kottseente perekond. 

## Liike
* *[[Bombardia arachnoidea]]*
* *[[Bombardia bombarda]]*
* *[[Bombardia comata]]*
* *[[Bombardia lutea]]*
* *[[Bombardia tectonae]]*

## Välislingid
*
Helminthosphaeriaceae

***Helminthosphaeriaceae*** on kottseente sugukond. 

## Perekondi
* *[[Diplococcium]]*
* *[[Helminthosphaeria]]*
* *[[Ruzenia]]*

## Välislingid
*
Ruzenia

***Ruzenia*** on kottseente perekond, kuhu kuulub ainult üks liik.

## Liike
**Ruzenia spermoides* – seemne-karvakera

## Välislingid
*
Georg Stiernhielm

**Georg Stiernhielm** (sünninimega **Göran Olofsson**; 7. august 1598 Dalarna – 22. aprill 1672 Stockholm) oli Rootsi luuletaja, matemaatik ja keeleteadlane. Stiernhielmi kuulsaim poeetiline teos on "Musæ Suethizantes" ("Seutizantese muusad") tsüklist esimene poeem "Hercules", mis on kirjutatud heksameetris; nimed ja motiivid on laenatud antiikkreeklastelt.

Teda nimetatakse "Rootsi luule isaks". Tema teost "Musæ Suethizantes" peetakse esimeseks oluliseks rootsikeelseks luuleraamatuks. 

Venemaal sai luuletaja tuntuks kui "Rootsi Lomonossov".

## Elulugu ja karjäär
Georg Stiernhjelm pärines Dalarna kaevurite perekonnast ja sündis Göran Olofssonina, kuid hiljem kasutas pseudonüümi "Lilia". Ta õppis Uppsala ülikoolis ja Greifswaldi ülikoolis Saksamaal. 1631. aastal sai ta aristokraatliku tiitli ja võttis nimeks Georg Stiernhielm.  

1626. aastal sai temast Västeråsi gümnaasiumi õpetaja ja juba sel ajal äratas ta kuningas Gustav II tähelepanu. 1631. aastal sai ta apellatsioonikohtu kohtuniku abi ameti Dorpatis. Vaatamata lihtrahvalikule päritolule tegi ta edukat karjääri riigiametnikuna. 

Ta oli polümaat: õppis õigusteadust, filosoofiat ja meetrikat, töötas kaalude ja mõõtude reformi kallal ning uuris keelte päritolu, uskudes, et rootsi keel on gootide algkeel. Tema klassikalises stiilis kirjutatud luuletus "Hercules" (1648. a) tõi talle kuulsuse ja sai uue poeetilise vormi eeskujuks. Ta püüdis rootsi keelt puhastada ja õilistada, luues rahvuskultuurile väärilise kirjandusliku stiili. Tema looming, mis ühendas klassikalised traditsioonid realistliku elukujutusega, avaldas sügavat mõju rootsi kirjanduse arengule.

Stiernhielm oli esimene Rootsi luuletaja, kes rakendas antiikluuletajate värsimõõte rootsi keeles, muutes nende pika ja lühikese silbi põhimõtte rõhutatud ja rõhutamata silpide põhimõtteks, mis sobib paremini rootsi keele fonoloogiaga. Ta kasutas ideid, mille arendas esmalt välja Martin Opitz ja mida rakendas hiljem rootsi keelele teoreetiliselt Andreas Arvidi. 

## Digiteeritud teoste bibliograafia

* 1658 "GeorgI StiernhielmI Hercules"
* 1668 "GeorgI StiernhielmI ... Musæ suethizantes ..." 
* 1688 "Georgi Stiernhielmi ... Musæ suethizantes"
* 1929-1973 "Del 1, Poetiska skrifter"
* 1976-1987 "Del 1, Poetiska skrifter, Band 2, Kommentar"
* 1924 "Del 2, Filosofiska fragment"
* 1924 "Del 2, Filosofiska fragment, Band 2. H. 1"
* 1937 "Del 3, Brev och inlagor" 
* 1957 "Del 3, Brev och inlagor, Band 2" 

## Viited
Messingkollane

**Messingkollane** ehk **messingivärvi** on kollaste värvitoonide hulka kuuluv, messingi toonile sarnane kollakas värvus. Messingkollane võib olla ka läikega või sädelusega metalliktoon.

## Pildid

Earrings2.JPG|Messingist kõrvarõngad
Door handle, Grabarka ~140815q30.jpg|Kiriku messingist ukselink Grabarkas Poolas
Dish with the Mary on the crescent moon, Nuremberg, early 1500s, brass - Germanisches Nationalmuseum - Nuremberg, Germany - DSC03698.jpg|16. sajandi alguse messingtaldrik, Germanisches Nationalmuseum, Nürnberg
-2434- Burnished Brass (Diachrysia chrysitis) (48015132788).jpg|Kuldöölase (*Diachrysia chrysitis*) tiibadel on messingkollase taolist läiget


## Variatsioonid
Ernst Friedrich Glockeri "Grundriss der Mineralogie ..." paigutab messingkollase (*messinggelb*) metalliläikega värvuste hulka ja kirjeldab seda veidi roheka ja hallika kollasena, millel on metalliläige.

Prantsuskeelsete värvinimetuste portaal pourpre.com nimetab messingivärvi (*laiton*) vasteks tooni *bronze florentin* ('Firenze pronks') ja annab selle värvuseks ookerja murtud kollase  .

RAL Design värvikaardi toon 080 60 50 *Messinggelb* on soojema ookerja tooniga tumekollane 
.

Veebivärv *Brass* on kergelt tuhm ookerkollane   või rohekas tumekollane  , *Brass Yellow* on kergelt rohekas keskmise erksusega kollane 
.

## Vaata ka
* Vaskpunane

## Viited
Ngọc Linh

**Ngọc Linh** on mägi Vietnamis, mille kõrgus on 2598 meetrit üle merepinna. 

Mägi asub Kesk-Vietnamis, Kon Tumi ja Quảng Nami provintside piiril ning kuulub Annami mäestikku, mis kulgeb läbi Vietnami, Laose ja Kambodža.

Ngọc Linhi ümbrus on üks bioloogiliselt mitmekesisemaid piirkondi Vietnamis. Siin kasvab mitmeid endeemseid taimeliike, näiteks haruldane Ngọc Linhi ženšenn (Panax vietnamensis), mida hinnatakse kõrgelt traditsioonilises meditsiinis ja peetakse üheks haruldasemaks ženšenni liigiks maailmas. 

Mäe piirkonnas on täheldatud ka ohustatud loomaliike, nagu saola (Pseudoryx nghetinhensis), indohiina tiiger ja mitmed ahviliigid. Lisaks leidub siin haruldasi kahepaikseid, sealhulgas Ngọc Linhi puukonn (Gracixalus lumarius) ja Triengi puukonn (Gracixalus trieng), kes elavad ainult selle mäe vihmametsades.

Ngọc Linhi mägi ja selle ümbrus kuuluvad Ngọc Linhi looduskaitseala koosseisu, mis loodi kohaliku ökosüsteemi ja ohustatud liikide kaitseks. Looduspargis tehakse nii teadusuuringuid kui ka keskkonnaharidusprojekte.

Ngọc Linhi piirkonnas elavad mitmed etnilised vähemusrahvad, kelle kultuur ja eluviis on tihedalt seotud mäe ja loodusega – nad kasutavad metsataimi ravimitena ning peavad mäge pühaks paigaks.

## Viited
Grège

***Grège*** ([ɡʁɛʒ]) on toorsiidi värvi hallikasbeež kuni beež värvitoon. Ekrüüvärvist on see hallima ja tumedama tooniga, kotiriide või pleegitamata lõuendi värvi. Ingliskeelses ruumis vastab sellele toon *greige*, mis võib olla tuletatud ka värvinimedest *grey* 'hall' ja *beige* 'beež'.

Prantsuskeelsete värvinimetuste portaal pourpre.com annab tooni vasteks beežide toonide vahemiku soojast hallist pruunikamani  .

Veebivärv *Greige* on soe helehall  , *Light Greige* valkjashall   .

## Viited
Rahid Ulusel

**Rahid Ulusel** (täisnimega Rahid Süleyman oğlu Xəlilov) on Aserbaidžaani teadlane, Aserbaidžaani Riikliku Teaduste Akadeemia vanemteadur ja Lääne Ülikooli professor (2005–2007).[1]

## Biograafia
Rahid Ulusel sündis Aserbaidžaani Vabariigis Masally rajooni Kəlbəhüseynli külas 13. augustil 1954. Uluseli lapsepõlv on väga ebamäärane, kuigi on teada, et ta kaotas oma isa umbes 15-aastaselt ja teda kasvatas üles ema.[1] Lõpetas Aserbaidžaani Riikliku Pedagoogikaülikooli. Tema doktoritöö teema on "Aserbaidžaani kaasaegsed filosoofilised laulud". Uluseli trükitud teaduspublikatsioonide koguarv on 215.[1]

Uluseli väärtuslikud teosed käsitlevad filosoofia, esteetika, kulturoloogia, filoloogia ja kriitika aktuaalseid probleeme. Neid on avaldatud nii Aserbaidžaanis kui ka välismaal. Ulusel on Aserbaidžaani Kirjanike Liidu, ANAS-i Filosoofiainstituudi dissertatsiooninõukogu ja Rahvusvahelise Filosoofiaseltside Föderatsiooni liige ning Lähis-Ida Biokosmoloogia Assotsiatsiooni asepresident. Rahid Ulusel esindas Aserbaidžaani mitmel rahvusvahelisel humanitaarteaduste kongressil (USA, Rootsi, Kreeka, Korea jne).[2]
Tatsuya Nakadai

**Tatsuya Nakadai** (jaapani keeles 仲代 達矢 Nakadai Tatsuya, sünninimega **Motohisa Nakadai**; 13. detsember 1932 Meguro, Tokyo – 8. november 2025 Tokyo) oli Jaapani näitleja. Teda peetakse laialdaselt Jaapani kinoajaloo üheks suurimaks näitlejaks,[1][2][3] ta tegi ulatuslikku koostööd paljude Jaapani tuntumate ja tunnustatumate režissööridega. Oma enam kui seitsme aastakümne pikkuse karjääri jooksul on ta mänginud enam kui 160 filmis[4]. Aastaks 2006 oli ta mänginud 126 Jaapani filmis, sealhulgas peaosas Akira Kurosawa kuulsates filmides "Ran" ja "Kagemusha" – varikindrali Takeda Shinge daimyo ja tema asendaja Kagemusha kaksikrollis – ning kõrvalosades paljudes teistes Kurosawa filmides, samuti mõõgavõitleja Tsuji Gettani kõrvalosas auhinnatud filmis "Pärast vihma".

Ta sündis aastal 1932 Meguros (praegu Tokyo linnaosa) neljalapselises perekonnas vanuselt teise lapsena. Ta kasvas üles Chibas, kus tema isa töötas bussijuhina. Tema isa suri aastal 1941 ja ema kolis seejärel astega Aoyamasse.

Ta alustas aastal 1952 õpinguid Haiyūza teatrikoolis. Kool praktiseeris uut tüüpi shingeki't, mis hülgas klassikalised Jaapani nō ja kabuki traditsioonid ning otsis mõjutusi lääne realismist.

Ta pälvis esmakordselt tähelepanu aastal 1955 lavastusega nimega "Yurei". Järgmisel aastal tegi ta oma filmidebüüdi. Aastaks 1960 oli ta teinud üle 20 filmi, sealhulgas kolm Masaki Kobayashi sarjas "Inimese saatus". Kobayashi ja Nakadai olid teinud koostööd alates Nakadai esimesest filmist ja nende koostöö kestis kolm aastakümmet.

Ta on tuntud oma paljude chanbara ehk samurai filmide poolest. Nende hulgas on tähelepanuväärsed Kobayashi "Harakiri" (1962), milles Nakadai mängib peaosa meistrita samuraina, ja komöödia "Kiru" (1968).

Ta tegi pikka aega koostööd režissöör Akira Kurosawaga. Ta mängis kangelase Toshirō Mifune antagonisti Kurosawa samuraifilmides "Yojimbo" (1961) ja "Samurai Sword" (1962). Kurosawa filmis "Taevas ja põrgu" (1963) mängis ta detektiivi. Nakadai naasis Kurosawa filmide juurde 1970. aastate lõpus, kui ta mängis peaosa ajaloolistes jidaigeki filmides "Kagemusha" (1980) ja "Ran" (1985). Viimases filmis mängis Nakadai oma 50ndate alguses palju vanemat, maailmakartlikku ja lohutamatut sõjapealikku, kes oli maskeerunud kummituseks.

Kuigi Nakadai jätkas oma filmikarjääri ka 21. sajandil, pidas ta end teatrinäitlejaks. Tema viimaste aastate tuntuimad teosed on pärit teatrist, kus ta mängis peaosa sellistes lavastustes nagu "Müügimehe surm", "Barrymore" ja "Don Quijote".
Makseleevendus

**Makseleevendus** või **leevendus makseraskuste tõttu** (*ingl k. "forbearance"*) on laenulepingute tingimuste muudatus, mis võimaldatakse kliendile makseraskuste tõttu maksevõime taastamise eesmärgil.
Juhan Mandre

**Juhan Mandre** (kuni 1936 **Johannes Mihkelson**; 14. mai 1922 Valguta vald, Rannu kihelkond, Tartumaa – 4. august 2008 Tabasalu) oli eesti kergejõustiklane, spordiajakirjanik, -tegelane ja -ajaloolane.

Lõpetas 1939. aastal Tartu 1. Reaalkooli ja 1956. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

On töötanud komsomolijuhina, oli aastatel 1951–1953 Kehakultuuri toimetaja, 1953–1955 Eesti NSV tervishoiuministri asetäitja ja Eesti NSV Spordikomitee esimees, 1955–1982 Kehakultuuri peatoimetaja.

## Sportlasena
Hakkas sportima 1934. aastal Valguta Arengus, jätkas aastatel 1937–1939 Tartu Kalevi noortekoolis, 1940–1941 Valguta rahvamaja spordiringis, Nõukogude–Saksa sõja ajal Nõukogude tagalas Ivanovos ja Moskvas.

Võitis Leningradi–Eesti NSV sõpruskohtumisel 1944. aastal teivashüppe (3.20) ja oli kaugushüppes (6.34) Eesti NSV ametiühingute meister.

## Looming
Toimetas, koostas ja kirjutas spordiraamatuid, brošüüre jm väiketrükiseid.
### Raamatuid
*"Ujumine. Minevikust tänapäevani". Toimetaja Juhan Mandre, autorid Kristjan Arusoo, Anatoli Org, Peet Soosaar ja Uno Tõnnus. Tallinn 1963
*"Laskmine. Minevikust tänapäevani". 1972, autoreid ja toimetaja
*"Eesti NSV sportlased üleliidulisel areenil". 1986, koostaja
*"Jõud, algusloost tänaseni". 1986, koostaja
*"Eesti sportlased rahvusvahelisel areenil". 1989
*"Eesti A & O". 1993, autoreid
*"Eesti sportlased olümpiamängudel". 1994
*"Eesti sport läbi aegade". 1996, koostaja ja autoreid
*"75 aastat Eesti koondiste mõõduvõtmisi välisriikide esindusvõistkondadega 1920–1994". 1996
*"Eesti meistrid 1920–1999". 2003, koostajaid

## Liikmesus
*1957 Spordiajakirjanike sektsiooni asutajaid ja esimene esimees 
*1958 Eesti NSV Ajakirjanike Liit
*1989 Eesti Spordiajaloo Seltsi asutajaliige

## Tunnustus
*1974 Eesti NSV teeneline sporditegelane
*1963 Kalevi auliige
*1995 Eesti Spordiajaloo Seltsi auliige

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Rannamõisa kalmistul
Edgar Remmel

**Edgar Remmel** (kuni 1935 perenimi **Remmelmann**; 12. veebruar 1915 Tallinn – 21. aprill 1999 Tallinn) oli eesti lauatennisist, sporditegelane ja -ajaloolane.

Lõpetas 1934. aastal Tallinnas kolledži.

## Sportlasena
Sportimima hakkas koolipõlves.

Mängis Eesti meistermeeskonnas Puhkekodu jalgpalli.

Kuulus 1950. aastal Eesti NSV lauatennisekoondisse.

## Sporditegelasena
Oli aastatel 1953–1969 Eesti NSV Spordikomitees auto-ja mootorrattaspordi, laskmise ja lauatennise peatreener.

## Spordikohtunikuna
Tegutsenud lauatennisekohtunikuna (vabariiklik kategooria). 

## Looming
On teinud kaastööd Kehakultuurile ja Spordilehele ning on olnud spordiaastaraamatute koostajaid.
### Raamatuid
*NSV Liidu 1959. individuaal-meistrivõistlused mootorrattaspordis. Tallinnas, 11–12. juulil. Koostaja Edgar Remmel. Eesti NSV Ajakirjanike Liit. Tallinn 1959
*NSV Liidu 1961. aasta individuaal-meistrivõistlused mootorrattaspordis. Tartus, 27–28. mail; Tallinnas, 3–4. juunil.  Koostaja Edgar Remmel, illustreerija Edgar Valter, kaas Hugo Aas. Tallinn 1961
*Auto-moto aastaraamat. Koostaja Edgar Remmel. Eesti NSV Auto-mootorrattaspordi Föderatsioon. Eesti Raamat. Tallinn 1965–1966
*Mootorisport. Minevikust tänapäevani. Eesti Raamat. Tallinn 1973

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Catherine Connolly

**Catherine Martina Ann Connolly** (sündinud 12. juulil 1957 Galways) on Iiri poliitik, kes on alates 11. novembrist 2025 Iirimaa president. Ta oli Dáil Éireanni liige (*Teachta Dála*), valitud Galway Westi valimisringkonnast, aastatel 2016 kuni presidendiks valimiseni 2025. aastal.

Connolly sündis Galway linnas ning alustas oma poliitilist karjääri Tööpartei liikmena, mille esindajana ta valiti 1999. aastal Galway linnavolikokku. Ta oli Galway linnapea aastatel 2004–2005. 2006. aastal lahkus ta erakonnast erimeelsuste tõttu. Pärast ebaõnnestunud katseid 2007. ja 2011. aasta üldvalimistel kandideerida sõltumatuna, valiti Connolly 2016. aastal Dáil Éireanni liikmeks. Ta sai Iirimaa esimeseks naiseks, kes täitis *Leas-Cheann Comhairle* (aseesimehe) ametit, olles selles rollis 33. Dáilis juulist 2020 kuni novembrini 2024.

Connolly kandideeris sõltumatu kandidaadina 2025. aasta presidendivalimistel, teda toetasid Sinn Féin, Sotsiaaldemokraadid, Tööpartei, People Before Profit, Roheline Partei, 100% Redress ning mitmed sõltumatud Oireachtase liikmed. Ta võitis presidendivalimistel Heather Humphreysi ja Jim Gavinit, saades 10. inimeseks ja kolmandaks naiseks, kes on valitud Iirimaa presidendiks.

Ideoloogiliselt vasakpoolne Connolly kirjeldab end sotsialisti ja patsifistina. Iiri neutraliteedi pooldajana on tema välispoliitilisi vaateid ajakirja Politico sõnul sageli iseloomustatud kui "lääneskeptilisi"; ta on kriitiline NATO, Euroopa Liidu kasvava kaitse- ja sõjalise kulutamise ning üldise Euroopa militariseerumise suhtes. Connolly on hukka mõistnud Venemaa sissetungi Ukrainasse, kuid on samas nimetanud NATO hoiakut Venemaa suhtes "sõjardlikuks".

Ta on avalikult väljendanud toetust Palestiinale, olles samas Iisraeli terav kriitik ja nimetanud seda "genotsiidiriigiks". Connolly pooldab Iirimaa taasühinemist. Siseriiklikult on ta toetanud samasooliste abielu seadustamist ja abordi legaliseerimist. Connolly räägib iiri keelt ning on varem töötanud kliinilise psühholoogi ja advokaadina.

## Viited
Mihkel Kleis

**Mihkel Kleis** (sündinud 1977. aastal Tallinnas) on eesti kunstnik ja muusik. 

graafik, kelle looming liigub abstraktse visuaalkunsti, eksperimentaalse heli ja tähendusevaba esteetika piiril. 
Tema tööd hõlmavad maali, graafikat, raamatukujundust, performance’i ja heliloomingut. Muusikuna tegutseb ta peamiselt pseudonüümi **Ratkiller** all. 
Kleisi loomingu keskne teema on tähenduse ja vormi vahekord, mille kaudu ta uurib taju, keele ja visuaalse kogemuse piire.

Mihkel Kleis õppis:
* Tallinna Laste Kunstikoolis (1988–1992)
* Tallinna Pelgulinna Keskkoolis (1992–1995)
* Eesti Kunstiakadeemias, kus lõpetas tekstiiliosakonna bakalaureuse (1998–2002)
* Interdistsiplinaarsete kunstide magistrantuuris (2002–2003)

1990. aastate lõpus pani ta kokku oma esimesed isikunäitused. Tema varajane looming kasutas sageli õudusfilmide ja popkultuuri motiive, mis olid esitatud stiliseeritud, groteskses ja mängulises võtmes. 
2000. aastate teises pooles hakkas Kleis liikuma abstraktsema ja kontseptuaalsema visuaali suunas, kus kujutised ja tekstid muutusid osaliselt loetamatuteks või vormiliselt iseseisvateks.

Lisaks visuaalkunstile on Kleis tegelenud eksperimentaalse helikunstiga ning avaldanud albumeid nime all Ratkiller, kasutades kollaažilikke, müralisi ja absurdseid helistruktuure.

Kleisi teoseid on käsitletud nii Eesti Kunstiakadeemia publikatsioonides kui ka kultuuriväljaannetes, näiteks Kultuur.err.ee, Postimees ja Eesti Ekspress. 
Tema 2021. aasta näitus „Tähenduseväline vaade“ Rüki galeriis tõi taas fookusesse maalilise mõtlemise ja tähenduse kadumise teema, mida võib pidada oluliseks verstapostiks tema hilisloomingus.

* Valdkond: visuaalkunst, graafika, maalikunst, eksperimentaalmuusika, performatiivne kunst
* Stiil ja temaatika: abstraktne sümbolism, postdramaatiline esteetika, tähenduse dekonstruktsioon
* Kunstisuunad: kaasaegne eksperimentaalne kunst, postkontseptualism, performatiivne visuaalsus

## Valik näitusi

## Vaata ka
* Postdramaatiline teater
* Performatiivsus
* Eesti kaasaegne kunst
* Eksperimentaalne muusika

## Kirjandus
* Rüki galerii. *Mihkel Kleis: „Tähenduseväline vaade“* (2021).
* Ars Project Space. *„Seestunud klombid / Possessed Chunks“* (2025).
* Kultuur.err.ee – *Mihkel Kleis: Normidest kõrvalekaldumiste olemasolu on märk elutervelt arenenud kultuurist* (2021).
* Temnikova & Kasela galerii – *Sotto Forte* (2016).
* Y galerii – *Horror Mirror* (2008).
* ERR Kultuuriportaal – *Ratkiller: Ma vaatan muusikat kui filosoofiat* (2023).
* Eesti Kunstiakadeemia Galerii – *Guts’n’Roses* (2011).
* ERR – *Mihkel Kleis ja Roomet Jakapi esitlus „TKUN ORHA PNUL“* (2015).
Aasia madukael

**Aasia madukael** (*Anhinga melanogaster*) on madukaellaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Aasia madukael on 85–97 cm pikk. Tiibade siruulatus on 116–128 cm. Nokk on 71–87 mm pikk. Saba pikkus on 202–240 mm. Kaalub 1058–1815 g.

Sulestik on peamiselt must. Pea ja kael on pruunid. Kurgualune ja triibud kaela külgedel on valged. Tiibadel on hõbedased triibud. Noka ülapool on must või pruun, alapool on kollakas. Jalad on mustad.

Noorlinnu pea ja kael on helepruunid. Selg on punakas. Hõbedased triibud tiibadel on tuhmimad. Alaselg ja saba on tumepruunid. Sabaots on helepruun. Alapool on pruun.

Vastkoorunud pojad on sulgedeta. Udusuled on valged.

## Levik
Aasia madukaela levila ulatub Indiast Filipiinide ja Sulawesini.

Elavad jõgede ja tiikide ääres ning soodes.

## Toitumine
Toituvad peamiselt kaladest, kuid ka kahepaiksetest, madudest, putukatest, koorikloomadest ja limustest.

## Pesitsemine
Pesitsevad kolooniates koos kormoranide, haigrute, iibiste ja toonekurglastega. Pesa asub puu otsas.

Põhja-Indias ja Myanmaris pesitsevad juulist augustini, Lõuna-Indias ja Sri Lankal jaanuaris ja veebruaris. Kurnas on 3–4 muna mõõtmetega 53 × 35,5 mm. Mune hauvad mõlemad vanemad 26–30 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks seitsme nädala vanuselt.

## Looduslikud vaenlased
Aasia madukaela poegi söövad vöötsaba-merikotkad.

## Viited

## Välislingid
Vendzavas

**Vendzavas** on küla (*ciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Užava valla lõunaosas. 

Vendzavas jääb valla keskusest Užavast 13,4, piirkonna keskusest Ventspilsist 36 ja Riiast 224,2 kilomeetri kaugusele. Küla teenindab Vendzavase bussipeatus.

Aastal 2005 oli külas 15 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 17.

## Viited
Sārnate

**Sārnate** on küla (*ciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Užava valla lõunaosas. Sārnate jääb valla keskusest Užavast 13,4, piirkonna keskusest Ventspilsist 36 ja Riiast 224,2 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad Priednieki, Ozoli, Līdumi, Burtnieki ja Sārnate bussipeatused.

## Elanike arv


* 173 (1970)
* 130 (1979)
* 68 (1989)
* 48 (2000)

* 50 (2011)
* 36 (2021)
* 36 (2025)


## Viited
Pjotr Zenkov

**Pjotr Zenkov** (eestipäraselt ka **Peeter Zenkov**; 29. jaanuar 1933 Kürsinä küla, Kulje vald, Petserimaa – 12. august 2013 Tallinn) oli eesti poksija.

Õppis 6. kutsekoolis Tallinnas. 

Alustas poksitreeninguid Tallinna Tööjõureservides Martin Linnamäe ja Raimond Turja juhendamisel. Pidas 147 kohtumist ja võitis neist 109.

Tuli 1952. aastal kergekaalus (kuni 60&nbsp;kg) ja aastatel 1954–1956 I kergekeskkaalus (kuni 63,5&nbsp;kg) Eesti NSV meistriks.

Sai 1951. aastal NSV Liidu noortemeistrivõistlustel I kergekeskkaalus (kuni 63,5&nbsp;kg) pronksi, 1952. aastal Tööjõureservide üleliidulistel meistrivõistlustel pronksi ja 1956. aastal Nõukogude relvajõudude meistrivõistlustel hõbeda.

## Kirjandus
*"Õnnitleme! Peeter Zenkov". Spordileht nr 12, 28. jaanuar 1983. Lk 4
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2018. Lk 462

## Välislingid
*
*Pjotr Zenkovi sporditulemused
*Haud Tallinna Liiva kalmistul
Tērande

**Tērande** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Zirase valla lõunaosas. Tērande asub Užava jõe ääres ja jääb valla keskusest Zirasest 9,6, piirkonna keskusest Ventspilsist 37,9 ja Riiast 182,3 kilomeetri kaugusele.

Tērande on kujunenud endise Tērande karjamõisa juurde.

## Viited
Harry Teeveer

**Harry Teeveer** (18. september 1932 Jõhvi kihelkond, Virumaa – 28. august 1998 Ida-Viru maakond) oli eesti poksija ja poksitreener.

Ta töötas hiljem ka Tammiku kaevanduses puurijana, Kohtla-Järve spordikoolis ning Tammiku kolhoosis põllutööriistade lukksepana.

## Sportlasena
Ta sai Eesti NSV meistrivõistlustel Jõhvi Kalevi esindajana raskekaalus (üle 81&nbsp;kg) 1957. aastal 2. koha ja 1958. aastal 3. koha.

Teda peeti andekaks ja heade eeldustega poksijaks, kuid kehvad harjutamistingimused olevat takistanud tema jõudmist tippu.

## Treenerina
Ta oli hiljem poksitreener Jõhvis ja Kohtla-Järvel. Tema õpilasi on olnud ka Priidik Kippar.

## Viited

## Välislingid
*Harry Teeveere sporditulemusi
*Haud Jõhvi kalmistul
Arno Kukk

**Arno Kukk** (7. veebruar 1936 Krüüdneri – 6. juuli 1963) oli eesti botaanik.

Ta lõpetas Tartu 1. Keskkooli (1954) ja Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse insenerina.

Loodusuurijate Seltsi liige alates 1957, oli ta Nigula Riikliku Looduskaitseala esimene juhataja kuni surmani. 

## Välislingid
*Meenutusi Arno Kukest
Plaatinavärvus

**Plaatinavärvus**, **plaatinavalge** ehk **plaatinahall** on plaatina värvusega sarnanev valkjashall värvitoon, millel on metalliläige (veebivärvil see puudub) ja mis on hõbehallist heledam.


Platinum crystals.jpg|Puhta plaatina kristallid


## Karvavärvus
Karvavärvusena on plaatinavärvus (*platinum*) kassidel roosaka varjundiga hõbejasbeež kasukavärv.

TonkPile.jpg|Plaatinavärvi Tongkingi kass ees vasakul


## Juuksevärvus
Plaatinablondiks nimetatakse väga heledat, külma varjundiga blondi juuksevärvust, vahel kerge kuldse alltooniga.
 
## Viited