open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kristina (Holstein-Gottorpi printsess)

**Kristina** (ka **Christine**; 13. aprill 1573 Kiel – 8. detsember 1625 Gripsholmi linnus) oli Holstein-Gottorpi printsess ja Rootsi kuninganna. Ta oli Karl IX teine abikaasa.

Kristina sündis Holstein-Gottorpi hertsogi Adolfi ja Hesseni printsessi Christine tütrena.

1586. aastal plaaniti tema ja Rootsi printsi Sigismundi (hilisem Poola ja Rootsi kuningas) abielu, kuid plaanidest kaugemale ei jõutud. 8. juulil 1592 abiellus ta Sigismundi lelle, Södermanlandi hertsogi Karliga. Karl sai 1599. aastal Rootsi regendiks ja 1604. aastal Rootsi kuningaks. Karl ja Kristina krooniti 1607. aastal Uppsala toomkirikus.

Kristina saatis oma abikaasat sageli tema reisidel, viibides muuhulgas 1600–1601 Soomes ja Eestis.

Kristina võttis osa ka poliitikast. 1605. aastal valitses ta oma abikaasa äraolekul regendina. Samuti takistas ta oma noorema poja Karl Filipi valimist Moskva tsaariks.

1611. aastal suri Karl ning kuni Gustav Adolfi tunnustamiseni ja regentnõukogu määramiseni valitses regendina Kristina. Gustav II Adolfi esimestel valitsusaastatel peeti Kristinat sageli riigi tegelikuks valitsejaks. Kristina valitses Karl Filipi alaealisuse tõttu ka Södermanlandi hertsogkonda.

Leskkuningannana keelas ta Gustav Adolfil abielluda oma armastatu Ebba Brahega.

1622. aastal asus ta elama Nyköpingi linnusesse.

## Perekond
1592. aastal abiellus ta Södermanlandi hertsog Karliga. Abielust sündisid:
*Kristina (1593–1594)
*Gustav II Adolf (1594–1632), Rootsi kuningas 1611–1632
*Maria Elisabet (1596–1618), abiellus oma nõo, Östergötlandi hertsogi Johaniga
*Karl Filip (1601–1622), Södermanlandi, Värmlandi ja Närke hertsog

### Sugupuu
Marshall McLuhan

** Herbert Marshall McLuhan** (21. juuli 1911 Edmonton – 31. detsember 1980 Toronto) oli Kanada filosoof, kelle töid peetakse üheks meediauuringute alustalaks. McLuhan võttis kasutusele väljendid *meedium on sõnum* ja *[[globaalne küla]]*.

Ta õppis Manitoba Ülikoolis ja Cambridge'i Ülikoolis ning töötas valdava osa oma karjäärist Toronto Ülikoolis.

## Teoseid
* *The Mechanical Bride: Folklore of Industrial Man* (1951). ISBN 1-58423-050-9
* *The Gutenberg Galaxy: The Making of Typographic Man* (1962). ISBN 0-7100-1818-5
* *Understandig Media: The Extension of Man* (1964). ISBN 1-58423-073-8
* *The Medium is the Massage: An Inventory of Effects* (1967). ISBN 1-58423-070-3
* *War and Peace in the Global Village* (1968). ISBN 1-58423-074-6
* *From Cliché to Archetype* (1970). ISBN 0-670-33093-0
Tallinna tänav (Paide)

**Tallinna tänav** on tänav Paides. Tänav ühendab linna sissesõitu ning Paide keskväljakut.

Tänav on 800 meetrit pikk, üsna sirge ja kulgeb lõunast põhja. Ta algab linna keskväljakul Pärnu tänavaga ühisest punktist ning lõpeb ringristmikul, millest itta kulgeb Järve tee ja läände Pärnu–Rakvere maantee. Tänav ristub Vee tänavaga (paremalt), Posti tänavaga (paremalt), Laia tänavaga (vasakult) ja Veski tänavaga (paremalt).

Tallinna tänavat ääristavad 18.–19. sajandil valminud puitmajad (vt. Paide vanalinna muinsuskaitseala).

Suurim majanumber on .

## Hoonestus Tallinna tänaval
*Paide Muusikakool, Tallinna tänav 8
:Tallinna tn. 9, 11, 13, 15, 17 hoonete taga asuvad, sissepääsuga Veski tänavalt Paide ordulossi varemed  
*Tallinna tänav 13 vanas hoones asus Järva maakonna politseivalitsus
*Pärnu Maakohtu Paide kohtumaja, Tallinna tänav 18
*Paide magasiait, Tallinna tänav 25
*Madal ühekorruseline kõrge kivist poolkelpkatusega elamu, Tallinna tänav 31. Ehitatud 19. sajandil.
*Järvamaa Kutsehariduskeskus, Tallinna tänav 46.

## Pilte

Pilt:Paide Tallinna 1 27009.JPG|Tallinna 1

Pilt:Paide Tallinna 24 27009.jpg|Elamu Tallinna 24
Pilt:Paide magasiait. No 15060 Tallinna tn 25, Paide.JPG|Tallinna 25, Kunagine Paide magasiait, praegune ööklubi "Ekvaator"
File:Elamu Paides. No 15062 Tallinna tn 31.JPG|Elamu Tallinna 31
Pilt:Paide Tallinna 32 27009.jpg|Tallinna 32

## Viited

## Vaata ka
*Paide tänavate loend
Tallinna tänav

**Tallinna tänav** on mitme tänava nimi Eestis:
***[[Tallinna tänav (Kuressaare)|Tallinna tänav]]** Kuressaares
***[[Tallinna tänav (Loksa)|Tallinna tänav]]** Loksal
***[[Tallinna tänav (Paide)|Tallinna tänav]]** Paides
***[[Tallinna tänav (Rakvere)|Tallinna tänav]]** Rakveres
***[[Tallinna tänav (Suure-Jaani)|Tallinna tänav]]** Suure-Jaanis
***[[Tallinna tänav (Tallinn)|Tallinna tänav]]** Tallinnas Nõmme linnaosas
***Tallinna tänav**, praegu **[[Staadioni tänav]]** Tartus 
***[[Tallinna tänav (Türi)|Tallinna tänav]]** Türil
***[[Tallinna tänav (Viljandi)|Tallinna tänav]]** Viljandis
***[[Tallinna tänav (Võhma)|Tallinna tänav]]** Võhmas
* Tallinna tänava nime kandis varem **[[Saarepuu tänav]]** Tallinnas
* Pärnus nimetati varasem Tallinna tänav ümber Vana-Tallinna tänavaks, kui senisest Jänesselja tänavast sai Tallinna maantee.

## Vaata ka
*Tallinas iela
*Tallinna maantee
* Tallinska tänav
*Tallinskaja tänav

## Viited
Eripedagoogika

**Eripedagoogika** (varem nimetatud ka defektoloogiaks) on pedagoogika haru, mis tegeleb kasvatuse, hariduse, rehabilitatsiooni ja inimeste ühiskondlikust elust osavõtmise küsimustega.

Eripedagoogika sihtrühm on hariduslike erivajadustega inimesed, kes vajavad mingil põhjusel hariduse omandamisel tavapärasest erinevat pedagoogilist lähenemist. Eripedagoogika on tihedalt integreeritud pedagoogika, meditsiini, psühholingvistika, psühholoogia ja sotsiaaltööga.

Eripedagoogidel on Eestis oma esseeajakiri Eripedagoogika, mida annab välja Eesti Eripedagoogide Liit.

Eripedagoogikat õpetab Eestis Tartu Ülikooli eripedagoogika osakond ja Tallinna Ülikool (eripedagoog-nõustaja eriala).

## Valdkonnad
*autismipedagoogika
*logopeedia ehk kõneravi
*tüflopedagoogika
*surdopedagoogika
*vaimupuudepedagoogika
*paranduskasvatus

## Erivajadused ja puuded
*andekas laps
*Downi sündroom
*intellektipuue
*kõnepuue
*meelepuue
*kuulmispuue ehk nürmus
*nägemispuue 
*vaimupuue

### Mõisteid eripedagoogika ajaloost
*imbetsill
*debiilik
*idioot
*vaimse arengu peetus ehk VAP

## Pedagoogilised teraapiad
*ergoteraapia
*füsioteraapia
*hipoteraapia
*kunstiteraapia
*muusikateraapia
*sotsiaalteraapia
*vibroakustiline teraapia

## Tuntud eripedagooge
*Johann Conrad Amman 
*Alexander Graham Bell
*Charles Kasiel Bliss
*Louis Braille
*Laurent Clark
*Abbé Charles-Michel de l’Epée
*Tiia Espe
*Andreas D. Fröhlich
*Thomas Hopkins Gallaudet
*Pjotr Galperin
*Valentin Haüy
*Samuel Heinicke
*Aldo Kals
*Karl Karlep
*Johann Wilhelm Klein
*Ana Kontor
*Jaan Kõrgesaar
*Aleksandr Luria
*Maria Montessori
*Reet Montonen
*Viivi Neare
*Regina Paabo (Toom)
*Vello Saliste
*Roch-Ambroise Cucurron Sicard
*Rudolf Steiner
*Hugo Valma
*Eha Vihm
*Eha Viitar
*Lev Võgotski
*Wolf-Rüdiger Walburg
*Margarita Õuemaa

## Organisatsioonid
*Eesti Eripedagoogide Liit
*Eesti Logopeedide Ühing

### Teisi organisatsioone
*Eesti Afaasialiit 
*Eesti Autismiühing
*Eesti Kuulmispuuetega Laste Vanemate Liit (EKLVL) 
*Eesti Puuetega Inimeste Koda 
*Eesti Puuetega Inimeste Fond
*Eesti Implantaadilaste Selts 
*MTÜ Eesti Meeleelundite Rehabilitatsiooni Keskus AUDIERE 
*Tallinna ja Harjumaa Kurtide Ühing 

### Organisatsioone maailmas
*European Association for Special Education
*Piirideta Braille ehk *Braille Without Borders*

## Vaata ka
*Eripedagoogika mõisteid
## Välislingid
*Eripedagoogide infolist
*Eesti Eripedagoogide Liit
*Eesti Logopeedide Ühing
*Koolielu: erivajaduslik

* Põhikooli lihtsustatud (abiõppe) riiklik õppekava 
* Toimetuleku Riiklik Õppekava 
* Individuaalse õppekava järgi õppimise kord
Tsutomu Yamaguchi

**Tsutomu Yamaguchi** (jaapani 山口彊 *Yamaguchi Tsutomu*; 16. märts 1916 Nagasaki prefektuur – 4. jaanuar 2010 Nagasaki) oli jaapanlane, kes elas üle nii Hiroshima kui Nagasaki tuumaplahvatuse 1945. aasta augustis. Jaapani valitsus tunnistas ta 23. märtsil 2009 ametlikult kahekordseks *[[hibakusha]]*'ks ehk tuumaplahvatuse üleelanuks.

Yamaguchi, kes oli Mitsubishi Heavy Industriesi insenerina Hiroshimas ärireisil, astus 6. augustil 1945 välja trammist just siis, kui tuumapomm Little Boy plahvatas linna kohal temast 3 kilomeetri kaugusel 580 m kõrgusel õhus. Plahvatus purustas mehe vasaku kõrva trummikile ja põhjustas talle tõsiseid põletushaavu keha ülemises vasakus osas. Ta jäi ka ajutiselt pimedaks ning veetis öö sidemetesse seotuna pommivarjendis. Ta juuksed langesid välja. Järgmisel päeval saadeti ta rongiga tagasi oma kodulinna Nagasakisse. Ta saabus sinna 8. augustil. 9. augustil kell 11.02 oli Yamaguchi jällegi vaid 3 kilomeetri kaugusel kohast, kus plahvatas teine tuumapomm, Fat Man. Ta oli oma töökohal ja rääkis parasjagu oma ülemusele Hiroshimas kogetust. Yamaguchi sai taas vigastada, kuid jäi ellu. Oma sugulasi otsides sattus ta 13. augustil plahvatuse hüpotsentri lähedusse ja sai veel tugevasti kiiritada.

Hiljem tegutses ta rahuaktivistina ja võttis osa tuumarelvade vastasest võitlusest. 1980. aastatel kirjutas ta läbielatust raamatu ja osales 2006. aastal dokumentaalfilmis "Nijuuhibaku" (*Twice Bombed, Twice Survived*), mis käsitles inimesi, kes olid üle elanud mõlemad Jaapani tuumaplahvatused. 90-aastaselt reisis ta USAsse, kus osales New Yorgis ÜRO peahoones toimunud filmi "Nijuuhibaku" esilinastusel.

50-aastaselt lõpetas ta suitsetamise ja alkoholi tarbimise. Ta põdes leukeemiat ja vähki, mille põhjustas plahvatustes saadud kiiritus. Yamaguchi suri 93-aastaselt Nagasaki haiglas maovähki.

Yamaguchil olid tütred Toshiko ja Naoko ning poeg Katsutoshi, kes suri 2005. aastal 59-aastaselt vähki. Ta naine suri 2008. aastal. Ka tema oli saanud tuumaplahvatuse tõttu radioaktiivse mürgistuse.

Teada on 165 inimest, kes on elanud üle nii Hiroshima kui Nagasaki tuumaplahvatuse; neist 9 oli mõlema plahvatuse hüpotsentri läheduses.

## Välislingid
*To hell and back, Times Online, 6. august 2005
*How I survived Hiroshima – and then Nagasaki, The Independent, 26. märts 2009
*Survivor of both Nagasaki and Hiroshima atomic bombings passes away at 93
Tatjana Zrjanina

**Tatjana Zrjanina** (vene Татьяна Сергеевна Зрянина; 6. jaanuar 1910 (vkj 26 detsember 1909), Maikop – 6. september 1998, Narva) oli vene päritoluga  Eesti luuletaja.

Tatjana Farforovskaja elas algselt Maikopis.

Kolisid Venemaalt (Jaanilinn) Eestisse (Narva) aastal 1962. Töötas Narvas lektori ja õpetajana, juhendas linna kirjandusühendust. Kirjutas luuletusi ja tegi koostööd Tallinna, Leningradi ja Narva perioodiliste trükkidega.

Tatjana Zrjanina looming oli tihedalt seotud Narva ja selle ajalooga. Ta oli Narva kohta värsikogude ("Narvalased Narvast" ("Нарвитяне о Нарве", 1981), "Sa oled narvalane" "Ты – нарвитянин", 1984), "Meie Narva" ("Наша Нарва", 1989)) koostamise innustaja ja algataja. 1989. aastal on ta avaldanud Narva luuletajate almanahhi.

Aastast 1985 tõlgis Eesti luuletajate Aira Kaali ja Viivi Luigu luuletusi vene keelde.

Aastast 1982 oli Tatjana Zrjanina Eesti Kirjanike Liidu liige.

Temale oli pühendatud 2009. aastal ilmunud Narva luuletajate värsikogu "Ars longa".

## Teosed
### Raamatud
* 1972 Стихи
* 1983 Где дом мой?
* 1987 Прикосновение к огню

### Luuletusi
* Зодчий
* Васильки
* Перейму
* Вариации с жемчугом
* У белой ночи светлые глаза...
* Пойду подслушивать весну...
* Старые крепости
* Ратуша
* Прикосновение к огню
* Мерикюлаский десант

## Isiklik
Tal oli poeg Sergei ja tütar Olga.

## Viited

## Välislingid
*Luuletus "Зодчий"
Simon Fourcade

**Simon Fourcade** (sündinud 25. aprillil 1984 Perpignanis) on Prantsusmaa laskesuusataja.

Fourcade võitis juunioride maailmameistrivõistlustel kaheksa medalit, millest pooled olid kuldsed ja pooled hõbedased.  

Ta debüteeris täiskasvanute tippvõistlusel 2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos ja tuli 20 km eraldistardiga sõidus 31. kohale. 2007. aasta MM-il Anterselvas sai Fourcade nii 20 km eraldistardiga kui ka 15 km ühisstardiga sõidus kaheksanda koha ja teatesõidus oli kümnes. 2008. aasta MM-il Östersundis oli ta 20 km distantsil neljas, jälitussõidus kuues ja teatesõidus viies. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Pyeongchangis sai ta 20 km eraldistardiga sõidus neljanda, sprindis kuuenda, 15 km ühisstardiga sõidus üheksanda ja jälitussõidus kümnenda koha. Segateatesõidus tõi ta Prantsusmaa koondise võitjana finišisse 6,2-sekundise eduga Rootsi ees. Meeste 4x7,5 km teatesõidus tõi ta ankrumehena oma meeskonna neljandana finišisse. 

Maailma karikasarjas osales Fourcade esimest korda 11. märtsil 2004 Holmenkollenis 10 km sprindis ja sai 54. koha. Esimest korda jõudis ta poodiumile 1. märtsil 2007 Lahtis 20 km eraldistardiga sõidus, kui oli teine koondisekaaslase Raphael Poiree järel. Kokku on ta (seisuga 6. jaanuar 2010) jõudnud MK-etappidel poodiumile kolm korda, millest viimane oli 17. detsembril 2009. aasta MK-etapil Pokljukas 20 km eraldistardiga sõidus, kus ta sai teise koha. Maailma karikasarja võistlustel on tema parim koht üldkarika arvestuses olnud seni 2008-2009 hooajal saadud 15. koht.

Ka tema vend Martin Fourcade on laskesuusataja.

## Saavutused

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2009  Pyeongchangis
**  **maailmameister** 2x6+2x7,5 km segateatesõidus

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2002  Ridnaun-Val Ridannas
**  hõbemedal 7,5 km sprindis
* 2003  Koscieliskos
**  **juunioride maailmameister** 12,5 km eraldistardiga sõidus
* 2004  Haute Mauriennes
**  **juunioride maailmameister** 10 km sprindis 
**  **juunioride maailmameister** 12,5 km jälitussõidus
**  hõbemedal 12,5 km eraldistardiga sõidus
* 2005  Kontiolahtis
**  **juunioride maailmameister** 12,5 km jälitussõidus
**  hõbemedal 10 km sprindis
**  hõbemedal 4x7,5 km teatesõidus

## Välislingid

* 
* Simon Fourcade koduleht
Efektiivdoos

**Efektiivdoos** on kiiritusedoosi suurus, mis arvutatakse ekvivalentdooside kaalutud liitmisel. See väljendab kogu inimkeha saadavat kiiritust.

Efektiivdoosi mõõtühikuks on siivert (tähis Sv), sagedamini millisiivert (mSv).
 
Efektiivdoosi mõiste kirjeldas aastal 1977 Wolfgang Jacobi.
August Pess

**August Pess** (vene keeles *Август Яковлевич Песс*; 17. jaanuar 1895 Karkla vald, Valgamaa, Liivimaa kubermang – 29. juuli 1933 NSV Liit) oli Nõukogude sõjaväelane ja sõjaväeluuraja, rahvuselt eestlane.

## Poliitilise tegevuse algus
August Pess astus 1912. aastal Läti Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse (LSDP). Jaanuaris 1915 ta vahistati ning mõisteti poliitilise tegevuse eest 4 aastaks sunnitööle. Pess vabastati karistuse kandmisest pärast 1917. aasta veebruarirevolutsiooni, misjärel asus LSDP Riia linna ja rajooni parteikomiteesse (1917–1918). Pärast Läti okupeerimist Saksamaa keisririigi poolt esimese maailmasõja käigus varjas Pess end seni, kuni Saksa võimud ta vahistasid.

Kui Punaarmee oli ajutiselt Läti vallutanud, tegutses Pess Riia parteikomitee liikme ja Läti Revolutsioonilise Tribunali uurimiskomisjoni esimehena (1918–1919). 1919. aastal astus ta ÜK(b)P-sse.

Venemaa kodusõja ajal sõdis 1919. aasta veebruarist kuni 1920. aasta aprillini oli Pess Nõukogude poolel 15. armee koosseisus (kuulipildurina, polgu, brigaadi ja diviisi sõjakomissarina) lahingutes Lätis Riia, Daugavpilsi, Rēzekne ja Sebeži piirkonnas; 

## Tegevus Nõukogude sõjaväeluures
Alates märtsist 1920 töötas August Pess Tööliste ja Talupoegade Punaarmee Luurevalitsuses, 
*aastatel 1920–1921 oli sõjaväeluure resident Eestis ja Austrias;
*aastatel 1922–1923 oli sõjaväeluure resident Soomes, sõjaväeatašee abi katte all ning *August Lillemäe* nime all), kust saadeti välja pärast Reino Drokkilo, luuregrupi paljastamist;
*aastatel 1923–1924 oli sõjaväeluure resident Saksamaal Vene SNFV diplomaatilises esinduses;
*oktoobrist 1924 kuni juunini 1926 oli Tööliste ja Talupoegade Punaarmee Luurevalitsuse 2. osakonna(agentuurluure) ülema abi;
*juunist 1926 kuni jaanuarini 1928 täitis Tööliste ja Talupoegade Punaarmee Staabi IV Valitsuse 2. osakonna eriülesandeid;
*jaanuarist 1928 kuni juulini 1933 oli Tööliste ja Talupoegade Punaarmee Staabi IV Valitsuse 2. osakonna (agentuurluure) ülema asetäitja.

1931. aastal haigestus Pess raskelt ning suri 1933. aastal.

## Tunnustus
*1928 – Punalipu orden 

## Viited
Kate Moss

**Katherine Ann Moss** (sündinud 16. jaanuaril 1974 Londonis) on inglise modell.

Ta sündis reisiagent Peter Edward Mossi ja baaridaam Linda Rosina Shepherdi vanima lapsena. Tal on noorem vend Mick, poolõde ja poolvend. Vanemad lahutasid abielu, kui Kate oli 13-aastane.

Koolis oli ta põhiainetes alla keskmise õpilane, kuid edukas spordis.

Modellitööd hakkas ta tegema 14-aastaselt. Kuulsus tuli pikkamööda. Moss sai tuntuks kui saleda figuuri, väikese kehakaalu ja väikeste rindadega modell. Kriitikud on teda nimetanud anorektikuks ja anti-supermodelliks, sest ta erines välimuselt täiesti niisugustest supermodellidest nagu Cindy Crawford, Claudia Schiffer ja Naomi Campbell, kes paistsid silma pika kasvu ja kehakumeruste poolest. Moss on alati anoreksiat eitanud.

29. jaanuaril 2002 sündis Mossi tütar Lila Grace Moss, kelle isa on Briti moeajakirja toimetaja Jefferson Hack. Aastatel 2011–2016 oli Moss abielus Jamie Hince'iga, pärast seda sai ta elukaaslaseks saksa fotograaf Nikolai von Bismarck.

2008. aastal arvas PETA Mossi kõige halvemini riietuvate kuulsuste nimekirja, sest ta kannab sageli karusnahku.

2008. aastal teatati, et Briti Muuseumi näituse jaoks valmis puhtast kullast kuju "Sireen", mis kujutab Mossi. See kaalub 50 kg ja maksab poolteist miljonit naela. Skulptuuri autori Mark Quinni väitel kehastab Moss praegusel ajal ideaalset ilu. Väidetavalt on see suurim kullast valmistatud kuju, kui Vana-Egiptuse kujusid mitte arvestada.

## Viited


## Välislingid

* Triin Tael, "Miks Kate Moss nii trööbatud välja näeb?", Õhtuleht, 2. oktoober 2009
Agadez

**Agadez** on linn Nigeris, Agadezi departemangu keskus. Asub riigi keskosas Aïri platoo lõunaservas.

Agadez on tuareegide keskus.

Linn on asutatud 14. sajandil.

2013. aastal lisati Agadezi vanalinn UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Viited
Paide tänavate loend

''Siin on loetletud tähestikulises järjekorras Paide tänavaid ja muid aadressikohti.

## A
*Aasa
*Aiavilja

## E
*Eha
*Ehitajate

## J
*Jaama
*Jõe
*Järve tee

## K
*Kaevu
*Karja
*Kase
*Kastani
*Keskväljak
*Kevade
*Kitsas
*Kivimurru
*Koidu
*Kooli
*Kure
*Kuu

## L
*Lai
*Lembitu puiestee
*Liiva
*Looduse
*Luige
*Lühike

## N
*Nooruse
*Nurme

## P
*Parkali
*Peetri
*Pikk
*Posti
*Põllu
*Prääma tee
*Puuvilja
*Pärna
*Pärnu
*Pärnuvälja

## R
*Rahu
*Raja
*Raudtee
*Ringtee
*Ristiku
*Roheline
*Ruubassaare tee
*Rüütli

## S
*Soo
*Suur-Aia
*Suur-Kaare
*Sõpruse

## T
*Tallinna
*Telliskivi
*Tiigi
*Tähe
*Tööstuse

## U
*Uus

## V
*Vahe
*Vainu
*Vaksali
*Valli
*Veski
*Väike-Aia
Ekvivalentdoos

**Ekvivalentdoos** ehk **ekvivalentne kiirgusdoos** väljendab ioniseeriva kiirguse põhjustatud kiirgusdoosi ja selle bioloogilist mõju. Füüsikalist kiirgusdoosi kirjeldab neeldumisdoos (kiirgusenergia) kiiritatava objekti massi kohta (neeldumisdoosi ühik grei). Ekvivalentdoosi saab arvutada neeldumisdoosist, kasutades kiirguse laadist sõltuvaid kiirgusfaktoreid (kaalutegureid).

Ekvivalentdoosi SI-süsteemi mõõtühik on siivert. Kui kaalutegur on 1, vastab üks sievert ühele greile.

Kehas neeldunud ekvivalentdoos H saadakse kiirgustüübist R põhjustatud neeldumisdoosi D_R korrutamisel kiirgusliigi ohtlikkust väljendava kaaluteguriga w_R:
:H=w_RD_R.
Kaaluteguril w_R on eri tüüpi kiirguse korral järgmised väärtused:
* *w<sub>R</sub>* = 1 : footonid, näiteks röntgeni- ja gammakiirgus
* *w<sub>R</sub>* = 1 : elektronid, näiteks beetakiirgus ja müüonid
* *w<sub>R</sub>* = 5 : neutronid energiaga alla 10 keV või üle 20 MeV ja prootonid, välja arvatud tagasilöögiprootonid
* *w<sub>R</sub>* = 10 : neutronid energiaga 10–100 keV või 2–20 MeV
* *w<sub>R</sub>* = 20 : neutronid energiaga üle 100 keV ja kuni 2 MeV, samuti alfakiirgus ja tuumad, mis tekivad tuumalõhustumisel.

## Välislingid
*  Kiirgusfaktori ja koefaktori suuruste kinnitamine (Riigi Teataja)
Männi-käbilind

**Männi-käbilind** (*Loxia pytyopsittacus*) on linnuliik vintlaste sugukonnast käbilinnu perekonnast.

## Levila

Männi-käbilinnu areaal piirdub Euroopa ja Lääne-Siberiga, kus ta on levinud Skandinaavia poolsaarel, Soomes, Eestis, Lätis ja Venemaal kuni Uuralini. Väike asurkond on Šotimaal. Eestis on männi-käbilind hajusalt levinud väikesearvuline haudelind, tema pesitsusaegseks arvukuseks hinnatakse 1000–3000 paari, talviseks arvukuseks 2000 – 15 000 isendit.

Sarnaselt teiste käbilindudega sooritab ta toiduikalduse aastatel invasioone.

## Välimus

Männi-käbilinnu üldpikkus on 18 cm. Sulestiku poolest sarnaneb ta väga kuuse-käbilinnuga, aga tal on tolle omast suurem pea, tugevam ja ühtlasemalt jäme nokk ning alanoka tipp pole külgvaates enamasti nähtav. Ka häälitsused ja käitumine on sarnased. Sellepärast on neid liike raske eristada. Parim eristamisalus on häälitsus, mis männi-käbilinnul on sügav ja vali "tšuup" või "tjuup". Isaslinnud kipuvad olema punakad või oranžid, emaslinnud kollakad või rohekad, aga väljakujunenud värvuskombinatsiooni männi-käbilinnul ei ole.

## Elupaik ja pesitsemine

Männi-käbilind elab okasmetsas, eelistades männikuid. Ta pesitseb suhteliselt hõredalt ja tema arvukus on aastati kõikuv.

Pesa võib ta ehitada nii männi kui ka kuuse otsa. Pesa paikneb enamasti kõrgel, oksa tipus, tüvest eemal. Kurnas on 2–5 muna. Pesa on paksu seinaga ning koosneb raagudest, kõrtest, samblast ja samblikest. Pesalohk on vooderdatud karvade ja sulgedega. Pesa ja munad on samasugused kui kuuse-käbilinnul.

## Toitumine

Männi-käbilind sööb kuuse- ja männiseemneid, harva ka marju, näiteks mustikaid, millest nokib välja ainult seemned.

## Viited

## Välislingid

*
Hüäänkoer

**Hüäänkoer** (*Lycaon pictus*) on koerlaste sugukonda hüäänkoera perekonda kuuluv loomaliik.

Hüäänkoera kõige lähedasemaks sugulaseks peetakse Aasias elavat punahunti (*Cuon alpinus*).

## Levila

Kunagi elasid hüäänkoerad Musta Aafrika metsa- ja kõrbevabades piirkondades. Nad olid levinud merekallastelt metsapiirini. Hüäänkoera peamisteks elupaikadeks olid savannid ja rohumaad, kus leidus kõige rohkem tema saakloomi, sõralisi.

Inimasustuse laienemise ja küttimise tagajärjel on nende asuala kahanenud. 2012. aasta seisuga hinnati hüäänkoerte looduses elavat arvukust 6600 isendile. Suurimad looduses säilinud hüäänkoerte asurkonnad on Tansaanias Selousi looduspargis, Botswana ja Namiibia piirialadel ning Zimbabwes Hwange ja Mana Poolsi rahvuspargis.

Hüäänkoer kuulub eriti ohustatud loomaliikide hulka.

## Kehaehitus
Hüäänkoer on hundisuurune. Tema tüvepikkus on 76–102 cm, saba pikkus 31–41 cm, õlakõrgus 60 cm ja mass 16–23 kg. Kehaehituselt on ta sitke ja sihvakas, pikkade tugevate jalgade ja suhteliselt pika sabaga loom. Tal on võimsad lõuad ja teravad hambad. Suured ovaalsed kõrvad teevad looma hüäänisarnaseks.

Lühike karvastik on laiguline ja kontrastse värvivariatsiooniga, mille järgi tunnevad hüäänkoerad oma liigikaaslased ära juba 50–100 meetri kauguselt. Üldiselt tumepruunil karvkattel on korrapäratud kollased, mustad ja valged laigud. See värvikas muster on igal isendil erisugune ja võimaldab neid eristada. Harva esineb ka üleni musta karvkattega loomi.

Hüäänide hammustuse tugevus on 5500 njuutonit.

## Eluviis

Hüäänkoerad on väga sotsiaalse eluviisiga, seega üksikult elavaid ja küttivaid isendeid kohtab harva. Hüäänkoerte karja võib kuuluda 40–60 isendit. Hüäänkoerad võivad haukuda, mõmiseda ja jäljendada lõvi möirgeid.

### Toitumine
Hüäänkoerad on hüperkarnivoorid, mis tähendab, et nende menüü koosneb vähemalt 70% ulatuses lihast. Enamasti langevad nende saagiks keskmise suurusega (u 50 kg) antiloobid, nagu impalad (*Aepyceros melampus*), suurkudud (*Tragelaphus strepsiceros*) ja Thomsoni gasellid (*Eudorcas thomsonii*). Hüäänkoertel esineb harva raipesöömist.

Hüäänkoerte jahiretke algusest annab märku vali ja meloodiline häälitsus "ho-ho-ho", mille abil kari omavahel suhtleb. Peale selle hauguvad nad mõnikord teravalt või sädistavad nagu ahvid.

Hüäänkoerte peamised vaenlased on hüäänid ja lõvid, kes on neile kleptoparasiitideks, toitudes hüäänkoerte murtud saagist. Inimesi nad eriti ei pelga, kuid vähehaaval kaovad piirkondadest, kus neid kütitakse.

### Sigimine

Hüäänkoerte sigimisperiood algab märtsis. Sel ajal suur kari laguneb. Tiinus kestab 63–80 päeva. Emased poegivad veekogude kallastele kaabitud urgudes, mis asuvad sageli lähestikku. Hüäänkoera pesakonnas on 6–8 kutsikat. Õige pea hakkab ema neile andma piima kõrvale ka pooleldi seeditud liha. Pojad asuvad varakult koos vanaloomadega jahti pidama.

Hüäänkoerte eluiga on 9–10 aastat.

## Viited

## Välislingid

*Aafrika hüäänkoera ohustab väljasuremine, elu24.ee, 12.11.2009
*http://zimbabwewilddogs.wildlifedirect.org/ 
*http://www.save-the-african-wild-dog.com/ 
*Video hüäänkoertest Botswanas
Marilyn Jurman

**Marilyn Jurman** (sündinud 11. detsembril 1985 Tallinnas) on eesti näitleja ja laulja. 

Ta lõpetas 2004. aastal Tallinna Üldgümnaasiumi, on õppinud aastatel 2004–2005 Eesti Kunstiakadeemias nahakunsti ja lõpetanud 2009. aastal Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia (TÜVKA) näitlejana (7. lend). Ta õppis aastatel 2016–2021 Tallinna Ülikoolis psühholoogiat ja sai magistrikraadi psühholoogia alal Tallinna Ülikoolis 2023. aastal.  

Ta on laulja ja laulukirjutaja bändides Mantra Gora, Forthee ja Marilyn Jurman, laulukirjutaja bändis Nion. Ta osales konkursil Eesti Laul 2011 lauluga "Veel on aega" ja pääses poolfinaali. 2011. aastal ilmus tema bändil Mantra Gora album "Haldjatants". 2012. aasta veebruaris esitles ta oma debüütalbumit "Back To Saturn" ja osales Eesti Laul 2013 lauluga "Moving to mmm", pääsedes poolfinaali. 16. juunil 2016 ilmus ta singel "Olen teel" koos seda saatva muusikavideoga.

Ta on osalenud telesaates "Tähed jääl".

## Looming
### Teatrirollid

### Filmirollid
#### Dubleerimine

#### Täispikad mängufilmid

#### Lühifilmid

### Telesarjad

### Kuuldemängud
* 2013–2014 "Timbu-Limbu õukond ja lumemöldrid"
* 2004 "Godzilla"

### Valik laule

### Albumid
* 2011 Haldjatants (Mantra Gora)
* 2012 Back to Saturn

### Raamatud

* 2021 "Mul hakkasid päevad"

## Viited

## Välislingid
* 

### Artiklid

*Postimees 29.04.2009
*Pärnu Postimees 30.10.2009
*Postimees 08.03.2010

### Videod
*Fizz Mandarine reklaam. Pealelaulmine
*Muusikavideo lavastuse "Kuidas elad?...Ann?!" tarbeks
*Mulinaadi reklaam
*Soololaul "See on mu laul" (V. Ojakäär / L. Promet)
*Katkend Villu Tamme lavastusest "Haned võlgu"

### Kodulehed
*Kunst
*Video
Segaja

**Segajad** ehk **summutamisjaamad** olid raadiojaamad muuhulgas Nõukogude Liidus lääneriikide raadiojaamade summutamiseks. 

Summutati peamiselt Ameerika Häält, Raadio Vaba Euroopat, BBC-d, aga ka Hiina ja Albaania venekeelseid raadiojaamu. Eestis olid "segajad" Tallinnas, Tartus ja Pärnus. 

Raadio- ja televisioonijaamade summutamist on esinenud ja esineb praegugi teistes riikides (Hiina, Kuuba, Põhja-Korea, Lõuna-Korea, Iraan). 

## Välislingid
*Raadiohääli segati Kuibõševist, Õhtuleht, 16. juuni 2001
*R. Pleikys, D. Vildžiūnas. Empire of Noise (video).
Nyíregyháza Spartacus

**Nyíregyháza Spartacus** on Ungari linna Nyíregyháza jalgpalliklubi.

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad
*Martin Hurt (2010–)

## Välislingid
* Koduleht
Tõnis Vanna

**Tõnis Vanna** (sündinud 5. juunil 1984 Paides) on Eesti jalgpallur (kaitsja), kes mängis viimati Eesti III liiga klubis FCF Järva-Jaani SK.

## Klubikarjäär
24. detsembril 2009 siirdus Vanna Rootsi klubisse Syrianska FC.

Augustis 2010 siirdus ta Rootsi klubisse Dalkurd FF.

Märtsis 2011 siirdus ta Paide Linnameeskonda. 

Aprillis 2011 siirdus ta Rootsi tugevuselt neljanda liiga klubisse Nyköpings BIS. 

## Viited
Lotta II

**Lotta II** oli Kihnu Veeteede Ahvenamaalt renditud parvlaev, mis sõitis Sviby ja Rohuküla vahelisel liinil aastate 2004–2006 talvekuudel.

Laev kuulub ettevõttele Ålands Trafiken.

## Välislingid
* Lotta II - Fakta om fartyg (rootsi keeles)
Helmar Tõnurist

**Helmar Balduin Tõnurist** (kuni 1933 **Elmar Tennorist**; 31. detsember 1896 Jõhvi vald, Virumaa – 22. november 1952 Paide) oli Eesti sõjaväelane (sanitaarkapten, 1938).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Kuninganna (kuninga abikaasa)

**Kuningannaks** ehk **konsort-kuninganna**ks võidakse nimetada valitseva kuninga abikaasat. 

Kuigi kuninganna on kuningaga aadlihierarhias võrdsel astmel, ei oma ta reeglina kuningriigis reaalset võimu.

Mõnel juhul ei kanna valitseva kuninga abikaasa kuninganna tiitlit. Konsort-kuninganna (ajalooliselt ka keisri, konsort-keisrinna)le laienes tema abikaasa kuninga, sotsiaalne staatus, kuid tal ei olnud monarhi poliitilist ja sõjalist võimu. 

Kuningannast kui kuninga abikaasast erineb valitsev kuninganna, kes on ise trooni pärinud.

## Vaata ka
*Leskkuninganna
*Kuningas (kuninganna abikaasa)
Varbla kihelkond

**Varbla kihelkond** (lühend **Var**) oli kihelkond Läänemaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis. 

1934. aasta seisuga elas kihelkonna alal 2233 inimest.

## Piirkonna ajalugu
Kihelkond moodustati aastal 1611 Hanila kihelkonna lõunaosast. Oli hiljemgi mitu korda Hanilaga ühendatud. Kihelkonnakirik ehitati aastal 1858, teistel andmetel 1860–1861 vana puukiriku asemele. 

Aastatel 1883–1889 siirdus suur osa elanikke õigeusku, rajati Paadrema kirik.

*

==Varbla kihelkonna mõisad==
Varbla kihelkonnas paiknes 6 mõisat – 1 kirikumõis ning 4 rüütlimõisast peamõisat koos 1 kõrvalmõisaga.
*[[Varbla kirikumõis]] (*Pastorat Werpel*)
*[[Orasaare mõis]] (*Orrasaar*) Saulepi kõrvalmõis
*[[Saulepi mõis]] (*Saulep*) rüütlimõis
*[[Uue-Varbla mõis]] (*Neu-Werpel*) rüütlimõis
*[[Vaiste mõis]] (*Waist*) rüütlimõis
*[[Vana-Varbla mõis]] (*Alt-Werpel*) rüütlimõis

==Varbla kihelkonna vallad==
*[[Saulepi vald]] (1866–1917)
*[[Uue-Varbla vald]] (1866–1891)
*[[Vana-Varbla vald]] (1866–1891)

==Kihelkonna alad tänapäeval==
Tänapäeval hõlmavad kihelkonna osad [[Pärnu maakond|Pärnu maakonna]] [[Lääneranna vald|Lääneranna valla]] ning [[Vaiste mõis]]a ja [[Rammuka (Pärnu)|Rammuka]] küla piirkonna [[Pärnu linn (haldusüksus)|Pärnu linnas]].

==Viited==

==Välislingid==
*[http://www.mois.ee/kihel/varbla.shtml Varbla kihelkonnast Eesti mõisaportaalis]
* Eesti Entsüklopeedia, VIII köide, veerg 771.
* *"EE 10", Tallinn 1998, lk. 222''
Kõpu kihelkond

**Kõpu kihelkond** (lühend **Kõp**) oli kihelkond Viljandimaal.

Kõpu kihelkond moodustati 1911. aastal Viljandi kihelkonna lääneosast. Kihelkonna suurus oli 292 km², 1934. aastal oli elanikke 3320.

Kihelkonna endine idaosa ja keskus Kõpu asuvad Sakala kõrgustikul ning hõredalt asustatud lääneosa Pärnu madalikkul.

## Kõpu kihelkonna kalmistud
* Kõpu kalmistu
* Lellepi talu kalmistu
* Puiatu mõisa kalmistu
* Suure-Kõpu mõisa kalmistu

## Viited

## Kirjandus
* Ants Vihman. *[http://folklore.ee/radar/digi_pre.php?area=K%F5pu Ajalooline traditsioon Kõpu kihelkonnast ja Viljandi kihelkonna läänepoolsest osast 1926. a.]* Eesti Kirjandusmuuseum. 2008.

## Välislingid
* Kõpu kihelkond Eesti mõisaportaalis
Saarde kihelkond

**Saarde kihelkond**, ka Saara khk (saksa keeles *Kirchspiel Saara*, lühend **Saa**) oli kihelkond Pärnumaal ja Liivimaa kubermangu Pärnu kreisis. 

1934. aastal oli kihelkonnas 8162 elanikku.

Kihelkonna järgi on nime saanud siluri Saarde kihistu.

## Saarde kihelkonna mõisad
*Saarde kirikumõis (saksa keeles *Pastorat Saara*)
*Jäärja mõis (*Saarahof*) rüütlimõis
*Kilingi mõis (*Kurkund*) riigimõis
*Kärsu mõis (*Kersel*) Voltveti kõrvalmõis
*Laiksaare mõis (*Laiksaar*) riigimõis
*Pati mõis (*Pattenhof*) riigimõis
*Tali mõis (*Freyhof*) rüütlimõis
*Tuuliku mõis (*Thule*) Tali kõrvalmõis
*Voltveti mõis ehk Tihemetsa mõis (*Tignitz*) rüütlimõis.

## Saarde kihelkonna vallad
*Jäärja vald
*Kilingi vald
*Laiksaare vald
*Pati vald
*Talli vald
*Voltveti vald

## Kihelkonna alad tänapäeval
Kihelkonna maad jäävad peaaegu tervikuna tänapäeva Pärnu maakonna aladele, vaid mõni küla kihelkonna idaserval kuulub Viljandi maakonna Mulgi valda.

## Viited

## Kirjandus
*
Mitme muutuja funktsioon

**Mitme muutuja funktsioon** on funktsiooni üldistus, mille puhul sõltuv muutuja  sõltub korraga mitmest sõltumatust muutujast (teiste sõnadega, funktsiooni väärtus sõltub mitmest argumendist). Kui sõltumatute muutujate arv on *n*, nimetatakse seda **<var>n</var>-aarseks  funktsiooniks** ehk **<var>n</var> muutuja funktsiooniks**. 

Asjaolu, et funktsioon ƒ on *n* muutuja funktsioon, kusjuures nende piirkonnad on \ X_1,\ X_2,\ ... \ ,\ X_n \ , märgitakse nii:
:f(x_1,\ x_2,\ ... \ ,\ x_n) = z\ \quad \ (x_1\in X_1\quad x_2\in X_2\quad ... \quad x_n\in X_n ).

Sellist *n* muutuja funktsiooni tõlgendatakse tavaliselt (ja defineeritakse sageli) funktsioonina, mille määramispiirkond  on hulkade \ X_1,\ X_2,\ ... \ ,\ X_n \  otsekorrutise alamhulk.  

## ''n'' reaalmuutuja funktsioon
Olgu D mingi piirkond *n*-mõõtmelises ruumis **R<sup>n</sup>**:
:  D \subseteq R^n = \{ (x_1,\ x_2,\ ... \ ,\ x_n)\ |\ x_1,\ x_2,\ ... \ ,\ x_n \in \mathbb{R}\} .
Hulgal D on määratud *n* reaalmuutuja funktsioon, kui igale punktile 
: P(x_1,\ x_2,\ ... \ ,\ x_n)\  
hulgast D on mingi eeskirja ƒ abil seatud vastavusse täpselt üks reaalarv z.

## Vaata ka

* Kahe muutuja funktsioon
* Kompleksmuutuja funktsioon
Charles'i seadus

**Charles'i seaduse** [š'arli seaduse] järgi on jääval rõhul ideaalse gaasi ruumala võrdeline absoluutse temperatuuriga:

p/T = const, kui V = const (p = const × T).

Reaalsete gaaside käitumine sarnaneb enamiku tingimuste korral üsna hästi ideaalse gaasi käitumisega ja see teeb Charles'i seaduse kasulikuks.

Charles'i seaduse avaldas esimesena prantsuse loodusteadlane Joseph Louis Gay-Lussac 1802, aga ta omistas selle autorsuse oma kaasmaalase Jacques Charles'i avaldamata tööle 1780. aastatest. Gay-Lussacist sõltumatult avastas selle seaduse inglise loodusteadlane John Dalton 1801, kuigi tema kirjeldus oli vähem põhjalik kui Gay-Lussaci oma.

Seaduse põhimõtet kirjeldas juba sajand varem prantsuse teadlane Guillaume Amontons, aga Gay-Lussac oli esimene, kes näitas, et see kehtib üldiselt kõigile gaasidele, kaasa arvatud normaaltingimustes vedelal kujul esinevate ainete aurudele. Ta täheldas ka, et see seadus ei kehti gaaside keemistemperatuurist üksnes mõne kraadi võrra kõrgemate temperatuuride juures.

Charles'i seadus jätab mulje, et kui temperatuur läheneb absoluutsele nullile, siis läheneb gaasi ruumala nullile. See küll reaalsete gaaside kohta ei käi. Kui ükskõik missugust reaalset gaasi piisavalt jahutada, siis ta veeldub, kui temperatuur langeb tema keemistemperatuurini, mis on igal gaasil erinev. Seetõttu kehtib Charles'i seadus reaalsetele gaasidele üksnes keemistemperatuurist kõrgematel temperatuuridel.

Gay-Lussac püüdis kindlaks määrata ka seda temperatuuri, millel ideaalse gaasi ruumala peaks nulliks muutuma. Ta sai selleks –266,66&nbsp;°C, mis langeb täitsa hästi kokku tänapäevase väärtusega –273,15&nbsp;°C.

Esimesena arutles minimaalse temperatuuri võimalikkuse üle Robert Boyle 1665. Esimesena püüdis absoluutse nulltemperatuuri väärtust määrata Guillaume Amontons 1702 ja sai selle väärtuseks –240&nbsp;°C. Lord Kelvin määras aastal 1852 temperatuuriks, millel Charles'i seaduse järgi peaks gaaside ruumala nulliks muutuma, –273,22&nbsp;°C, aga ta ei seostanud seda absoluutse nulliga. Alles Ludwig Boltzmann näitas 1870, et need kaks langevad kokku.

## Vaata ka
*Ideaalse gaasi olekuvõrrand 
*Universaalne gaasikonstant
Madalaim õhutemperatuur

**Madalaim õhutemperatuur** on madalaim mingis piirkonnas (nt Eestis) registreeritud õhutemperatuur.

## Madalaim [[Maa]]l registreeritud õhutemperatuur

## Eesti madalaim õhutemperatuur
Madalaim mõõdetud temperatuur Eestis on −43,5 °C. See registreeriti 17. jaanuaril 1940 Jõgeval.

Aastate 1961.–2010. madalaim õhutemperatuur (–42,6 °C) on registreeritud 1978. aasta 30. detsembril Narvas. 

Väga madal oli õhutemperatuur ka 1967., 1970., 1979. ja 1987. aasta jaanuaris. 

Viimasel väga külmal, 2002/2003. aasta talvel langes jaanuaris Jõgeval õhutemperatuur –36,7 °C-ni. 

Tallinnas on alates 1961. aastast olnud kõige külmem 1978. aasta viimasel päeval, kui termomeeter näitas –32,2 °C.

## Vaata ka
*Kõrgeim õhutemperatuur

## Viited
Valitsev kuninganna

**Valitsev kuninganna** on kuningriigi naissoost valitseja.

Valitsev kuninganna on reeglina oma võimu pärinud, erinedes sedasi kuningannast kui kuninga abikaasast.

Valitseva kuninganna abikaasa võib kanda kuningatiitlit.

## Endisi valitsevaid kuningannasid
*Anne, Inglismaa ja Šotimaa kuninganna 1702–1707, Suurbritannia kuninganna 1707–1714
*Beatrix, Madalmaade kuninganna 1980–2013
*Elizabeth I, Inglismaa ja Iirimaa kuninganna 1558–1603
*Elizabeth II, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kuninganna 1952–2022
*Isabel I, Kastiilia kuninganna 1474–1504
*Isabel II, Hispaania kuninganna 1833–1868
*Juliana, Madalmaade kuninganna 1948–1980
*Kristiina, Rootsi kuninganna 1632–1654
*Maria I, Portugali kuninganna 1777–1816
*Maria Theresia, Ungari kuninganna 1740–1780
*Mary I, Inglismaa ja Iirimaa kuninganna 1553–1558
*Mary Stuart, Šotimaa kuninganna 1542–1567
*Ulrika Eleonora, Rootsi kuninganna 1718–1720
*Victoria, Suurbritannia ja Iirimaa kuninganna 1837–1901
*Wilhelmina, Madalmaade kuninganna 1890–1948
*Margrethe II, Taani kuninganna 1972–2024
Kenotaaf

**Kenotaaf** (vanakreeka keelest  *kenotáfion* 'tühi haud' <  *kenós* 'tühi' +  *táfos* 'haud') on hauatähist imiteeriv mälestusmärk ühele või mitmele inimesele, kes on maetud mujale või kelle säilmed on kadunud. Neid esineb näiteks pühakodades ja kalmistutel. Kenotaafide püstitamine oli eriti levinud klassitsismis ja Suure Prantsuse Revolutsiooni aegses arhitektuuris.

## Viited
Jarl

**Jarl** oli varakeskajal selline kõrgülik, kes juhtis suurt piirkonda või oli kuninga lähim mees (”parem käsi”), asehaldur. Vahel kasutati tiitlit "riigijarl" (*riksjarl*), et eristada teda teistest jarlidest riigis. 

Kõige varem hakati kasutama tiitlit "jarl" Norras, näiteks Orkneyöarnas historia. Rootsis kasutati nimetust "*svearnas jarl*" laevastiku ülemjuhataja ledung.

## Rootsis

Jarli ametinimetus kaotati Rootsis 1308. Viimane ja kõige mõjuvõimsam jarl riigis oli Birger jarl.

Viikingiajal oli tiitel "jarl" kasutusel kõrgeima usaldusmehe või kohtutäituri kohta. Jarli tiitliga koos kasutati haldusaluse piirkonna nimetust, näiteks *jarl af Västergötland* või *jarl af Svitjod*. Jarle võis riigis olla mitu, kuid vaid üks neist kandis tiitlit *riksjarl*, mida ladina keeles tõlgiti *dux regni* ('riigi vürst' või 'kuninga vürst').

Jarli tähtsaim ülesanne oli vastutada piirkonna eest, mis kuulus küll kuningale, kuid kus kuningas ise ei elanud, ja hooldada seda.

Mitukümmend aastat enne viimast jarli olid kõik jarlid pärit Bjälbo suguvõsast, mida nimetatakse ka Folkunga suguvõsaks. 

### Götamaa jarl
*Karl Sunesson

### Rootsi riigijarlid
*Birger Brosa, riigijarl 1174–1202. Tema õepoeg Jon päris selle tiitli. (Tema kolm poega olid jarlid.)
*Folke Birgersson, Birger Brosa poeg, jarl 1202–1210
*Sune Folkesson, Folke Birgerssoni poeg
*Johan Sverkersson, jarl 1210–1216, Rootsi kuningas 1216–1222
*Karl Döve, jarl 1216–1220. Suri Eestisse tehtud "ristisõja" käigus 1220
*Ulf Fase, riigijarl 1229–1247
*Birger jarl, Rootsi viimane riigijarl 1248–1266. Tema pojad Valdemar Birgersson ja Magnus Aidalukk valiti Rootsi kuningaks.

## Norra jarlid
* jarl Toste
* Skule Tostesson – tapeti talupoegade poolt Haverö kiriku juures 1100. aasta paiku
* Erling skakke – kuningas Magnus Erlingssoni isa
* Hakon galen

## Vaata ka
*Earl, Inglismaal
## Viited
Käbilind

**Käbilind** (*Loxia*) on linnuperekond vintlaste sugukonnast.

Käbilindude nokk on ristamisi üksteisest üle ulatuvate otstega. Käbilinnud elavad põhjapoolkeral. Nad on hulgulinnud ja nende liikumised sõltuvad okaspuude seemnete saagikusest.

Nad alustavad pesitsemist kevadtalvel, vahel juba uusaasta paiku, sest seemnetoidulistena ei pea nad ootama pungade puhkemist ega ilmade soojenemist. Pesa on paksuseinaline kausike. Kurnas on 3–6 muna, mida haub emaslind. Poegade eest hoolitsevad mõlemad vanemad.   

Liikide täpne arv pole teada. Käbilinnud on sarnased ning neid eristatakse pea kuju ja noka suuruse järgi.

Tavaliselt eristatakse nelja liiki:
* Kuuse-käbilind *Loxia curvirostra*, eelistab toituda kuusel, aga mõned asurkonnad männil või ebatsuugal
* Männi-käbilind *Loxia pytyopsittacus*, eelistab toituda harilikul männil
* Vööt-käbilind *Loxia leucoptera*, eelistab toituda lehisel ja tsuugal
* Šoti käbilind *Loxia scotica*, eelistab toituda harilikul männil ja euroopa lehisel.

Vahel eristatakse veel viiendat liiki, *[[Loxia megaplaga]]*, mida varem peeti vööt-käbilinnu alamliigiks.

## Evolutsioon

Mitokondriaalse DNA analüüs näitas, et käbilinnud on väga lähedased vintidele: nad lahknesid 8 miljonit aastat tagasi miotseenis. DNA erinevuse põhjal peaksid nad kuuluma pigem ühte perekonda, mille nimeks peaks olema "käbilind". Siiski erinevad vindid käbilindudest mitte küll DNA, kuid ometi välimuse ja eluviisi poolest piisavalt, et nad eraldi perekonda eristada.

Kõige varasem käbilinnu fossiil 2 miljonit aastat vana. See on leitud Bulgaariast Varšecist ja see kuulus väljasurnud liiki *Loxia patevi*.

Tänapäeva käbilinnuliikide DNA erineb üksteisest nii vähe, et on oletatud, et käbilinnuliigid suudavad mingil määral üksteisega sigimisvõimelisi järglasi anda. Praktikas pole seda siiski täheldatud. Seda takistavad küll erinevused sigimiskäitumises ja sigimisperioodis.

Põhja-Ameerikas on kuuse-käbilinnul 8-9 asurkonda, mille liikmed omavahel ei ristu ja mis eelistavad toituda eri liiki puudel. On võimalik, et seal hakkab üks liik lahknema mitmeks. Teisalt on seda tõlgendatud ka nii, et Euroopa käbilinnuliike tuleb omavahel ühendama hakata, sest need ei erine üksteisest palju rohkem.
Elementaarfunktsioon

**Elementaarfunktsioonid** on funktsioonid, mis saadakse **põhielementaarfunktsioonidest** lõpliku arvu aritmeetiliste tehete ja liitfunktsioonide moodustamise tulemusena.

## Põhielementaarfunktsioonid
:\,f(x)=C
:\,f(x)=x^a
:\,f(x)=a^x
:\,f(x)=\log_a (x)
:\,f(x)=\sin(x)
:\,f(x)=\cos(x)
:\,f(x)=\tan(x)
:\,f(x)=\cot(x)
:\,f(x)=\arcsin(x)
:\,f(x)=\arccos(x)
:\,f(x)=\arctan(x)
:\,f(x)=\arccot(x)

## Vaata ka

* Tuletis
* Erifunktsioon
Ants Üleoja

**Ants Üleoja** (sündinud 19. novembril 1936 Ida-Viru maakonnas Oonurme külas) on eesti koorijuht.

## Haridus
Ta lõpetas 1956. aastal Tartu Muusikakooli koorijuhtimise erialal ja 1961. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi. 

## Töökäik
Ta töötas muusikaõpetajana Sindi Gümnaasiumis ja Tallinna 16. Keskkoolis, 1964–1968 Tallinna Muusikakoolis. 1972. aastast on ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi õppejõud (1979. aastast dotsent), praegu Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia emeriitprofessor. 

Ta on juhatanud paljusid koore, sealhulgas Eesti Televisiooni ja Raadio Segakoori (peadirigendina), Vabariiklikku Koorijuhtide Segakoori, TPI Akadeemilist Meeskoori, Tallinna Kammerkoori ja Inseneride Meeskoori. Ta on olnud Eesti Rahvusmeeskoori peadirigent. 

Ta oli üks XIX ja XX üldlaulupeo ning 1972., 1977., 1982. ja 1987. aasta koolinoorte laulupeo üldjuhte. Ta on aastaid olnud Gaudeamuse üliõpilaslaulupidudel Eesti kooride üldjuht. Ta on koostanud koorilaulukogumikke.

## Tunnustus
*1972 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane 
*1980 – Eesti NSV rahvakunstnik
*1996 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (Eesti kooriliikumise arendamine, austusavaldus 60. sünnipäevaks) 
*1998 – Gustav Ernesaksa koorimuusika preemia
*2001 – Valgetähe III klassi teenetemärk
*2006 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (sisuka töö ja segakooriliikumist suunava tegevuse eest Eesti Segakooride Liidu muusikatoimkonna esimehena)
*2012 – Tudulinna valla aukodanik
*2013 – Ida-Virumaa teenetemärk
*2016 – Tallinna raemedal
*2016 – Eesti Rahvuskultuuri Fondi eristipendium
*2016 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali elutööpreemia (Eesti koorimuusika vanameistrile, pikaajalisele õppejõule ja laulupidude üldjuhile)

## Isiklikku
Dirigendid Mikk Üleoja ja Elo Üleoja on Ants ja Ene Üleoja lapsed.

## Viited

## Kirjandus
* Kersti Inno, "Koorijuhiks sündinud. Ants Üleoja". Eesti Segakooride Liit, 2006 ISBN 9949138965
Kuuse-käbilind

**Kuuse-käbilind** (*Loxia curvirostra*) on linnuliik vintlaste sugukonnast käbilinnu perekonnast.

## Levila
Kuuse-käbilind on hulga alamliikidena levinud Põhja- ja Kesk-Ameerikas, Euraasias ja Loode-Aafrikas. Lõunapoolseimad levikupiirkonnad on Nicaraguas, Vietnamis ja Luzoni saarel Filipiinidel.

Eestis on kuuse-käbilind sõltuvalt aastast harv kuni tavaline haudelind, tema pesitsusaegset arvukust on hinnatud 5000 – 75 000 paarile, ning talvist arvukust 1000 – 300 000 isendile.
Kuuse-käbilinnu hulguränded pole seotud kindla aastaaja ega kindla suunaga, vaid need kulgevad peamiselt selle järgi, kus kohas ja kui suurel määral leidub toitu – okaspuude seemneid.

## Välimus
Vana isaslind on põhiliselt punane, emaslind kollakasroheline ja noorlind tumedatriibuline. Tiivad ja saba on pruunid. Lennul on silmatorkav isaslinnu punane ja emaslinnu rohekaskollane päranipuala. Vanalinnu tiival võib olla kaks kitsast valkjat vööti ja noorlinnu tiival võib olla kaks ruuget vööti; selliseid linde võib kergesti ära segada vööt-käbilinnuga. Isaslinnu sulestik võib olla ka ülekaalukalt rohekaskollane, milles on vähesed oranžpunased suled.

Iseloomulik häälitsus on metalse valju kõlaga *kip-kip*, ka tasasem *tsök* või *tlüp*. Kuuse-käbilinnu laul on kaunikõlaline ja seda võib kuulda igal aastaajal.

## Elupaik
Eestis on kuuse-käbilinnu eelistatud elupaigaks kuusikud ja kuuse-segametsad, millega ta pesitsusajal on tihedasti seotud. Väljaspool pesitsusaega ja invasioonide ajal ilmub ta ka teistsugustesse puistutesse, isegi parkidesse ja suuremaisse aedadesse.

## Pesitsemine

Paaride moodustumise aeg on hilistalv ja varakevad, kui isaslinnud teevad laulu saatel mängulende ja laulavad sageli ka puu ladvas. Emaslind ehitab tihti mitu pesa, enne kui ühte neist muneb. Pesamaterjali kogub ta üsna pesapuu juurest. Paksuseinaline ja sügav pesa koosneb peentest raagudest, rohukõrtest, samblast ja samblikust ning paikneb enamasti kuusel, harvem männil.

Kurnas on 3–5 muna. Emaslind alustab haudumist kohe pärast esimese muna munemist. Teda toidab isaslind, keda hauduja iga kord kuklasse heidetud pea ja avatud nokaga tervitab. Pojad kooruvad umbes kahe nädalase haudumise järel. Emaslind soojendab ja toidab poegi isaslinnu vahendusel vähemalt nelja päeva jooksul pärast nende koorumist. Poegi toidetakse pooleldi seeditud kuuseseemnetega, mida vanalind oma pugust välja kugistab. Suvel antakse poegadele ka putukaid.

## Toitumine
Kuuse-käbilinnu peamiseks toiduks on kuuseseemned, mida ta hangib käbisid kuuskedelt lahti kangutades ja samal või mõnel naaberpuul lahates. Tihti pääseb käbi linnu käest lahti ja langeb pooleldi kasutamatult alla. Kuusekäbide ikaldusaastatel ja kevade poole, kui kuuseseemned on ära kasutatud, asub ta männikäbide kallale, millega toimib samal viisil. Alles väga suure toidunappuse korral tuleb ta otsima seemneid mahalangenud käbidest või asub lehtpuude seemnete kallale,  Suurte ikalduste aegu lepib ta isegi maast leitavate rohuseemnetega. Suvel sööb vähesel määral putukaid.

## Viited

## Välislingid

*
Pooljaam

**Pooljaam** ehk **teivasjaam** on raudteejaam, kus rong peatub vaid nõudmisel.  

Teivasjaamast rongi sisenejad saavad osta sõidupileti piletimüüja/vagunisaatja käest, kuna teivasjaamas pileteid ei müüda. 

Tänapäeval pole Eestis ühtegi teivasjaama, kuna rongid peatuvad kõigis peatustes olenemata sellest, kas rongist väljuda või rongi peale minna soovijaid on. Samuti saab pileteid osta vaid mõnes üksikus jaamas (sh Balti jaamas, Keila raudteejaamas, Kohila raudteejaamas) ning piletimüük toimubki peamiselt rongides.

## Endisi pooljaamu Eestis
*Tootsi
*Koogiste
*Kolu
*Tammiste
*Sürgavere
*Kärevere
*Hagudi
*Lohu
Joseph Heller

**Joseph Heller** (1. mai 1923 Brooklyn, New York – 12. detsember 1999 Staten Island, New York) oli ameerika satiirikirjanik, näitekirjanik ja lühijuttude autor. 

## Looming
Helleri peateos on satiiriline romaan "*[[Catch-22]]*" (tõlgitud kui "Nõks-22"), mis käsitleb Ameerika sõdurite käekäiku Teises maailmasõjas. Romaani pealkiri on saanud osaks ingliskeelsest fraseoloogiast, tähistades absurdset situatsiooni, millest ei ole võimalik võitjana välja tulla – kõik püüded olukorda muuta viivad paratamatult tagajärgedeni, mida üritatakse vältida. Romaanis on Catch-22 sõjaväereeglite osa, mis hõlmab mitut paradoksi. Näiteks ütleb üks säte, et lahinglendudest vabastatakse lendur, kes on hull, hulluks aga ei saa tunnistada kedagi, kes soovib lahingulendudest loobuda ning vabastamise aluseks peab olema lenduri sooviavaldus – mis kokkuvõttes muudab vabanemise võimatuks. Teos põhineb olulisel määral Helleri enda kogemustel pommituslennuki piloodina Teises maailmasõjas.

### Teoseid eesti keeles
* "Me pommitasime New Havenit: näidend kahes vaatuses" Tõlkinud Paul-Eerik Rummo. Tallinn: Perioodika, 1973.
* "Nõks-22", tõlkinud Tiina Randus, Tallinn: Tänapäev, 2020

## Tunnustus
* 1977 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
* 1985 – Prix Médicis étranger