open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Roman Šebrle

**Roman Šebrle** (sündinud 26. novembril 1974 Lanškrounis Tšehhis) on tšehhi kümnevõistleja.

Šebrle pikkus on 187 cm ja kehakaal 87 kg.

Isiklikud rekordid kümnevõistluses 9026 punkti (Götzis 2001) ja seitsmevõistluses 6438 punkti (Budapest 2004).

Roman Šebrle isiklik rekord kümnevõistluses oli 23. juunini 2012 ühtlasi ka maailmarekord.

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]

*2000 Sydney hõbemedal 8606 punkti
*2004 Ateena **olümpiavõitja** 8893 punkti
Olümpiakulla toonud tulemused:
(10,85 - 7,84 - 16,36 - 2,12 - 48,36 - 14,05 - 48,72 - 5,00 - 70,52 - 4.40,01 )

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlused]]
1999 pronksmedal seitsmevõistluses 6319 Maebashis 
2001 **maailmameister** seitsmevõistluses 6420 Lissabonis 
2003 pronksmedal seitsmevõistluses 6196 Birminghamis 
2003 hõbemedal kümnevõistluses 8634 Saint-Denisis
2004 **maailmameister** seitsmevõistluses 6438 Budapestis
2007 **maailmameister** kümnevõistluses 8676 Ōsakas

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlused]]
2000 hõbemedal seitsmevõistluses Gentis
2002 **Euroopa meister** seitsmevõistluses Viinis
2002 **Euroopa meister** kümnevõistluses 8800 Münchenis
2005 **Euroopa meister** seitsmevõistluses 6232 Madridis

## Isiklikud rekordid üksikaladel

Isiklike rekordite summa kümnevõistluse punktitabeli järgi on 9318 punkti.

## Välislingid
*
Peking

**Peking** (hiina 北京 *Běijīng* 'põhjapealinn') on Hiina pealinn.

## Rahvastik
Pekingis elab umbes 22 miljonit alalist elanikku (2023). Pekingi rahvaarv on 2020. aasta järel kasvanud igas aastas keskmiselt 2% ehk 400 000 inimese võrra. Kasv aeglustub ja mõnedel andmetel on Pekingi elanike arv hakanudalates 2022. aastast vähenema, teiste prognooside järgi kasv siiski jätkub.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Pekingi elanikest hiinlased 95,69%, mandžud 1,84%, hueid 1,74%, mongolid 0,28%, korealased 0,15%, tuijad 0,062%, tšuangid 0,054%, miaod 0,039%, uiguurid 0,023% ja tiibetlased 0,022%.

## Majandus
Peking on üks Hiina arenenumaid linnu, kus kolmanda astme tööstus moodustab 73,2% selle SKP-st. Peking oli esimene postindustriaalne Hiina linn.

## Haridus ja teadus
Pekingis asub Hiina üks tippülikoole, Renmini Ülikool.

## Vaatamisväärsused
Peking on ajalooliselt maailma üks esimesi teadlikult planeeritud linnu, mille põhiplaan, rajoonide jaotus, tänavavõrgu kuju ja kvartalite sisemine planeering pidi vastama riigi ja ühiskonna struktuurile. Linna keskmes on valitsushooned: kunagine keisripalee ja praeguse Hiina valitsuse residents. Selle ümber asusid tähtsamate ametnike elurajoonid, linna äärealadel elasid vaesemad või vähem tähtsad kodanikud. Linna tänavavõrk on ristkülikukuline ruudustik, mida läbivad suured ringteed ning põhja-lõuna- ja ida-läänesuunalised laiad promenaadid.

See põhiplaan on Pekingis säilinud siiani. Aimata on ka 1965. aastal lammutatud endise linnamüüri asukoht. Pekingi uued linnaplaanid on kontsentrilise linna printsiibist loobunud. Kõige kõrgemate uute pilvelõhkujate rajoon (inglise keeles *Beijing central business district*, pinyin: *Běijīng Shāngwù Zhōngxīn Qū*) asub linna ajaloolisest keskusest Tian'anmeni väljakust 4 km ida suunas.

* Tian'anmeni väljak Pekingi keskel vana keisripalee lõunavärava lähedal on maailma suurim väljak. Selle ääres paiknevad mitmed Hiina tähtsad valitsushooned ja Mao Zedongi mausoleum.
* Keelatud linn on kesklinnas asuv vana Hiina keisrite residents, müüri ja vallikraaviga ümbritsetud väljakute ja puidust valitsushoonete kompleks. Keelatud linn on külastajatele avatud ja selles asub Paleemuuseum.
* Jingshani park on Keelatud Linnast põhjas asuv avalik park. Seal asub Pekingi kõige kõrgem punkt ja vaateplatvormid.
* Beihai park on Keelatud Linnast loodesse jääv avalik park. Parki jääb Beihai järv ("Põhjapoolne meri"), järves asuv saar ja mitmed kõrgendikud. Ehitistest on pargis pagoode, templeid ja paviljone.
* Kesklinnast 10 km loodes asub Suvepalee.

## Sport
Pekingis toimusid 2008. aasta suveolümpiamängud ja 2022. aasta taliolümpiamängud.

## Vaata ka
* Hiina Kesktelevisiooni peakontor
* Tsinghua Ülikool

## Viited

## Välislingid
Tisza

**Tisza** [t'issa] (ungari keeles; rumeenia keeles *Tisa*, ukraina ja serbia keeles *Тиса*) on jõgi Euroopas Doonau jõgikonnas.

Algab Metsa-Karpaatidest. Laskunud Kesk-Doonau madalikule, voolab algul läände, siis edelasse ja lõpuks lõunasse ning suubub Doonausse vasakpoolse lisajõena. Jõe pikkus on 1308 km.

Tisza voolab kesk- ja alamjooksul settelisel tasandikul, mis pole kuigipalju kõrgem Tisza tavalisest veetasemest. Seetõttu tekitab liiga kiire lume sulamine või tugevad vihmad Tisza ääres tihti üleujutusi.

30. jaanuaril 2000 toimus Rumeenias Baia Mare kullakaevanduses tsüaniidileke. Jäägihoidla tammi tagant pääses valla 100 000 m&sup3; kõrge tsüaniidisisaldusega reovett. Vabanenud tsüaniidi koguseks hinnatakse umbes 120 tonni. Sellest kogusest piisas, et põhjustada ökokatastroof Szamosi ja Tisza jõel ning Doonau alamjooksul. 

Tisza ja Bodrogi jõe ühinemiskoha ümbruses asub 2002. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse kantud Tokaj-Hegyalja veinipiirkond.
Liguuria meri

**Liguuria meri** on Vahemere osa. 

Ta külgneb loodes Provence'iga, põhjas Liguuriaga, lõunas Korsikaga ja idas Toscanaga. Korsika väina kaudu on ühenduses Türreeni merega. 

Mere suurim sügavus on 2850 meetrit.

## Välislingid
Sámose saar

**Sámos** (Vana-Kreeka kontekstis **Samos**; kreeka ja vanakreeka *Σάμος*, türgi *Sisam*) on Kreekale kuuluv saar Egeuse mere idaosas Chíose saarest lõuna pool ja Pátmose saarest põhja pool. 

Türgi mandriosast, mis kuulub Aasiasse, eraldab seda 1,6 km laiune Mykáli väin. Saar on väga lähedal Mykáli neemele Türgis.

Pindala on 476 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgusega kuni 1433 m (Kerketéfsi mägi). 

Samos oli matemaatik Pythagorase ja filosoof Epikurose kodupaik. Sealt oli pärit ka maalikunstnik Agatharchos.

## Välislingid
Sansibari saar

**Sansibari saar** ehk ** Unguja** asub India ookeanis Aafrika idarannikul. See on Sansibari saarestiku suurim saar.

Saar asub 35 km kaugusel Aafrika mandrist. Pindala 1651 km&sup2;. Saarel on madalaid künkaid kõrgusega kuni 119 meetrit. 

Elanikke on saarel 896 721 (2012. aasta seisuga).

Kuulsaim saarel sündinud inimestest on 
Freddie Mercury (sünninimega Farrokh Bomi Bulsara).

## Vaata ka
*Sansibar
*Pemba saar
Sardiinia maakond

**Sardiinia** (sardi keeles *Sardinna* või *Sardigna*, itaalia keeles *Sardegna*) on autonoomse staatusega Itaalia maakond, mille põhiosa hõlmab Sardiinia saar Vahemeres.

## Haldus
2016. aasta lõpul oli Sardiinia haldusjaotus järgmine:

## Köök
### Vein
Sardiinia veinipiirkonnad: Vermentino di Gallura (DOCG), Vermentino di Sardegna (DOC), Cannonau de Sardegna (DOC).

## Viited

## Välislingid
* Sardiinia maakonna koduleht (itaalia keeles)
Bonifacio väin

**Bonifacio väin** eraldab Korsikat ja Sardiiniat. 

Väina laius on 12 kilomeetrit. Väinas paikneb saari ja karisid, mistõttu väina läbimine on ohtlik. Põhjarannikul, Korsikal asub väinale nime andnud Bonifacio linn.
Victoria järv

**Victoria järv** (ganda keeles *Nalubaale*, ruanda keeles *Nyanza*) on järv Aafrika idaosas Ida-Aafrika riftivööndis. See on suuruselt teine mageveeline järv maailmas. Järv asub merepinnast 1134 meetri kõrgusel, kaldajoone pikkus on 3440 km. 

Järvele nimetas 1858. aastal nii Niiluse lähte otsija John Hanning Speke kuninganna Victoria auks.

Victoria järves on palju saari. Välja voolab Victoria Niilus, mis on Niiluse jõe üks algharu. Victoria valgla pindala on 184 000 km&sup2;.

Järve veetaset reguleeritakse 1954. aastal ehitatud tammiga. Nii vee reguleerimine kui ka introdutseeritud võõrliigid on järve ökosüsteemile väga halvasti mõjunud. Paljud kunagi Victoria järves elanud endeemsed liigid on välja surnud. Võõrliikidest on kõige suuremaid probleeme tekitanud harilik vesihüatsint, mida peetakse üheks maailma kõige raskemini tõrjutavaks veeumbrohuks. Ka sissetoodud niiluse ahven on põhjustanud sadade kalaliikide väljasuremise.

2002. aastal valmis Ugandas Victoria Niilusel asuv hüdroelektrijaam, mille tagajärjel langes vee tase järves viimase 80 aasta madalaimale tasemele. 

Järve kallas on väga tihedalt asustatud. Suuremad järve ääres asuvad linnad on Mwanza, Musoma ja Bukoba Tansaanias, Kampala ja Entebbe Ugandas ning Kisumu Keenias. 


Density evolution Victoria.png|Rahvastiku tiheduse kasv Victoria järve ümber
Image-Languages-Lakevictoria-fr.svg|Kohalikud keeled Victoria järve ümber
Africa Lake Victoria 10 006.jpg|Vaade järvele Kampala lähedal


## Viited

## Välislingid
* Athuman Mtulya. Tanzanian plane crash-lands into Lake Victoria. BBC News, 6. november 2022
Sansibar

**Sansibar** on Tansaania liiduriik (endine sõltumatu sultanaat), mis hõlmab Tansaania rannikul asuva saarterühma – Sansibari ja Pemba saare koos lähisaartega.

## Vaata ka
*Tanganjika Vabariik
*Jamshīd bin ‘Abdullāh
*Hussein Ali Mwinyi
*Sansibari Sultanaat
*Sansibari Rahvavabariik

## Välislingid

*http://web.archive.org/web/20031128021009/http://www.uq.net.au/~zzhsoszy/states/arabia/zanzibar.html
Sámos

**Sámos** (kreeka keeles Σάμος) ehk **Káto Vathý** (Κάτω Βαθύ 'Bathýst allpool') (kuni 1958. aastani ametlikult **Limín Vathéos** (Λιμήν Βαθέος 'Vathý sadam')) on sadamalinn Kreekas Sámose saare idaosas.
Thuni järv

**Thuni järv** on järv Euroopas Šveitsis Berni kantonis.

Läbi järve voolab Aare jõgi. Thuni järv on nime saanud Thuni linna järgi, mis asub järvest loodes.

## Välislingid
Lielupe

**Lielupe** ('suur jõgi'; saksa *Kurländische Aa*, *Kurische Aa* või *Semgaller-Aa*) on jõgi Lätis Zemgale piirkonnas.

Jõgi saab alguse Mēmele ja Mūsa ühinemisel Bauskas. Voolab põhja läbi Zemgale tasandiku, seejuures läbib Jelgava linna. Liivi lahe lõunaranniku luideteni jõudes pöördub itta ja voolab rannikuga paralleelselt, jõe ja mere vahele jääb Jūrmala linn.

Ülemjooksul voolab sügavas orus, kus jõe kallastel paljandub kohati Devoni dolomiiti. Alamjooksul on vool rahulik.

Aastani 1697 suubus Lielupe Daugavasse, kuid nimetatud aastal murdis ta läbi luidete Bolderāja juures mereni läbi. Tänane jõesuue moodustus 1755. aastal, kuid Lielupe ja Daugava on ka praegu omavahel ühendatud Lielupe vana suudmeosaga, mis kannab nime Buļļupe.

Pikkus 119&nbsp;km, koos Mēmelega 310&nbsp;km. Jõgikonna valgla 17 600&nbsp;km². Vooluhulk suudmes 63 m³/s. Alamjooksul 100&nbsp;km pikkuselt laevatatav. Langus 10,8 m, keskmine lang 0,1 m/km.

## Lisajõed
*vasakpoolsed:
**Īslīce
**Svitene
**Sesava
**Vircava
**Platone
**Svēte
*parempoolsed:
**Garoze
**Iecava
**Gāte
**Spuņņupe (ühendab jõge Babīte järvega).

## Välislingid

*Lielupest lätikeelses kalameeste portaalis
Vierwaldstättersee

**Vierwaldstättersee** [fiirv'altšteterzee] (saksa keeles 'Nelja metsakantoni järv'; saksakeelne rööpnimi *Vierwaldstätter*) on järv Kesk-Šveitsis (Sise-Šveitsis). 

Järve pindala on 113,6 km&sup2;, suurim sügavus 214 meetrit, veetase on 434 meetrit üle merepinna. 

Järve läbib Reussi jõgi, selle väljumiskohas asub Luzerni linn. 

Vierwaldstättersee on suuruselt neljas järv Šveitsis ning paikneb nelja kantoni (Uri, Schwyz, Unterwalden ja Luzern) piiril. 

Järve lõunakaldal on Rütli aas, mida traditsiooniliselt peetakse Šveitsi Konföderatsiooni asutamispaigaks.

## Välislingid
Singapuri saar

**Singapuri saar** asub rannikulähedases meres Malaka poolsaarest lõunas.

Saar on Malaka poolsaarest eraldatud Johori väinaga, selle pindala on 544 km&sup2;. Kõrgeim punkt ulatub 165 meetrini. 

Singapuri saar koos ümberkaudsete väiksemate saartega kuulub Singapuri Vabariigile.

Saarel asub Singapuri linn. 

## Vaata ka
*Singapuri jõgi
Vänern

**Vänern** on järv Rootsis.

Vänern on Rootsi suurim järv. Euroopas on ta pindala poolest kolmandal kohal Laadoga ja Äänisjärve järel.

Järve pindala on 5519 km², suurim sügavus 106 ja keskmine sügavus 27 meetrit. Veetase on 44 meetrit üle merepinna.

Suurimad lisajõed on Klarälven (põhjast) ja Göta kanal (idast). Järve edelaosast voolab välja Göta jõgi, mis suubub Atlandi ookeani.

Kõik järve kaldad on tihedasti asustatud. Vänerni ääres asuvad (põhjast alates päripäeva) Karlstad, Kristinehamn, Mariestad, Lidköping, Vänersborg, Åmål ja Säffle.

Vänern moodustus pärast viimast jääaega osana Balti jääpaisjärvest ja Joldiamerest, millest maakerke tagajärjel moodustus Antsülusjärv. See oli ühenduses Atlandi ookeaniga Svea jõe kaudu, mis voolas läbi praeguse Vänerni ja Vätterni. Kui jätkuva maakerke tagajärjel järv Taani väinade kohal uue väljapääsu ookeani leidis ja osaliselt tühjaks voolas, muutusid Vänern ja Vättern järvedeks. Kummaski elab tänini liike, mida harilikult mageveest ei leia.

Järves olevas Djurö saarestikus asub Djurö rahvuspark.

## Viited

## Välislingid
* Vänerni järv
Sitsiilia maakond

**Sitsiilia** on Itaalia maakond. Hõlmab Vahemere suurimat, Sitsiilia saart ja mitmeid väiksemaid saari.

Suuremad linnad on Palermo ja Catania. Sitsiilias räägitakse sitsiilia keelt, mis erineb itaalia keelest.

## Haldus
### Haldusjaotus

Sitsiilia maakond jaguneb 9 provintsiks, mis omakorda jagunevad kokku 390 vallaks ehk kommuuniks.
* Agrigento provints
* Caltanissetta provints
* Catania provints
* Enna provints
* Messina provints
* Città metropolitana di Palermo
* Ragusa provints
* Siracusa provints
* Trapani provints

## Köök

### Vein
* Sitsiilia veinipiirkonnad: Marsala (DOC).
* Nero d'Avola
* Marsala vein - kangestatud vein Marsala linnast ja selle lähistelt


Monreale-102-Santa Maria Nuova-1986-gje.jpg|Monreale
Ragusa-108-Haeuser am Hang-1986-gje.jpg|Ragusa
Segesta-130-Theater-1986-gje.jpg|Segesta
Selinunte-116-Tempel E-Truemmer-1986-gje.jpg|Selinunte
Agrigento-112-Concordia-Tempel-1986-gje.jpg|Agrigento
Vulcano-144-Ort-1986-gje.jpg|Vulcano
Noto-104-Barockkirche-1986-gje.jpg|Noto


## Viited
Järvakandi vald

**Järvakandi vald** on olnud mitme valla nimi:

* Järvakandi vald (Rapla kihelkond)
* Järvakandi vald (1939), 1939. aastal moodustatud vald
* Järvakandi, alevvald aastatel 1993–2017
Kaiu vald

**Kaiu vald** oli vald Rapla maakonnas. 2017. aasta omavalitsuse haldusreformi käigus liideti Kaiu vald veel koos kolme vallaga uueks Rapla vallaks.

Vald asus Tallinnast umbes 60&nbsp;km ja Raplast 25&nbsp;km kaugusel.

Vallas olid Kaiu Põhikool, Kuimetsa Algkool, Kaiu Lasteaed, Kaiu hooldekodu, Kaiu Muusikakool, Kaiu Raamatukogu, Kuimetsa Raamatukogu, Vahastu Raamatukogu, Kaiu rahvamaja, Kaiu noortetuba, Kuimetsa rahvamaja, Vahastu rahvamaja.

Kaiu vallavanem oli Erika Reinumägi.

## Ajalugu
Kaiu valla nimetus oli algusest peale seotud Kasvandu ja Kuimetsa valla nimetustega. Nimed Kaiu, Kasvandu ja Kuimetsa esinevad juba "Taani hindamisraamatus" (*Kaiv*, *Kasawandi*, *Quiuames*). 1286. aastast kuulusid need Tallinna Püha Miikaeli naistsistertslaste kloostrile. 1345. aastal rajati Kuimetsa kloostrimõis. 1560. aastal põletati Kuimetsa kloostrimõis Liivimaa sõja käigus maha. Uuemal ajal sai mõis tuntuks Eduard Bornhöhe jutustuse "Vürst Gabriel ehk Pirita kloostri viimased päevad" ja selle järgi 1969. aastal valminud mängufilmi "Viimne reliikvia" kaudu.

Kloostrile kuulunud *Kay* küla anti 1563. aastal Harju-Viru vasalkonna haldusse. 1651–1663 küla mõisastati Eestimaa rüütelkonna maanõunike kolleegiumi lauamõisaks. 1816. aasta talurahvaseadusega asutati piirkonnas mõisavallad. 1939. aastal liideti Kaiu vald Kuimetsaga.

1945. aastal moodustati vallas külanõukogud, 1950 vald likvideeriti. 1954. aastal ühendati Kaiu külanõukoguga Kuimetsa ja Vahastu. Kasvandu küla kaguossa tekkis külanõukogu ja kolhoosi keskusena Kaiu alevik. 1972. aastal liideti Kaiu Juuru külanõukoguga. 1993. aasta juulis eraldati Kaiu vald Juuru vallast.

26. veebruaril 1996 kinnitati Kaiu valla vapp: rohelisel kilbil kaks hõbedast okaspuuoksa ja hõbedane ärastala, millel on kolme punase jõhvikaga laineväät.

Vapipildiga, kuid jõhvikateta ristkülikukujuline lipp kinnitati vapiga samal päeval.

Stiliseeritud okaspuuoksad sümboliseerivad valla metsarikkust, ärastala viitab valda läbivatele teedele. Jõhvikad tähistavad Loosalu, Viirika ja Aela jõhvikasoid.

## Asustus
### Alevik
Kaiu

### Külad
Kuimetsa – Vahastu – Karitsa – Kasvandu – Oblu – Põlliku – Suurekivi – Tamsi – Tolla – Toomja – Vana-Kaiu – Vaopere

Enne 1976. aastat oli valla alal veel Kaomäe, Lagevainu, Leedi, Lihu, Määrissoo, Nõmmküla, Oraniku, Päri, Rasala, Salutaguse, Saunametsa, Siuge, Taga-Põlliku, Tagasmäe, Viirika ja Ärismaa küla.

## Vaatamisväärsused
* Iida urked
* Loosalu järv
* Loosalu õpperada
* Kadja järv
* Õrde allikad
* Aela sookaitseala
* Mahtra sookaitseala

## Organisatsioone
* Juuru Mihkli kogudus
* Vahastu kogudus
* Pensionäride klubi "Elurõõm"
* Kaiu Laulu- ja Tantsuselts (endine)
* Vahastu Pensionäride Klubi "Metsamoorid"
* Pohmell (ansambel)
* Kaiu Jahindusklubi
* Kaiu Kalaklubi
* Kaiu Laskurklubi
* Kaiu Metsaühing

## Tuntud isikuid
* Lembit Arro
* Ülle Kiviste
* Tiit Tammsaar
* Juss Laansoo
* Siiri Sisask
* Liivi Erm
* Endel Kaasiku
* Meelis Luks

## Viited
Vättern

**Vättern** on Rootsi suuruselt teine järv (Vänerni järel) ja Euroopa Liidus suuruselt neljas (Vänerni, Saimaa ja Peipsi-Pihkva järve järel). Selle pindala on 1912 km².

*Maht 75 km&sup3;
*Suurim sügavus 128 m
*Keskmine sügavus 39 m
*Kõrgus merepinnast 88 m
*Soolsus 0&permil; 

Järvest voolab välja Göta kanal, mida nimetatakse ka Motala jõeks.

Järves asub Visingsö saar.


Gränna harbour, Jönköping County, Sweden.jpg|Gränna sadam, kust pääseb Visingsö saarele.
Lake Vättern and Visingsö island, seen from Brahehus, Sweden.jpg|Vätterni järv ja Visingsö saar.
Swedish sauna on the lake.jpg|Järves asuv saun Karlsborgi linnas.
Rödgavel.jpg|Ombergi mägi järve kaldal. Carl Curmani foto aastast 1889.
Soisalo

**Soisalo** on 1638 km² suur järvesaar Soomes. Seda võib pidada Soome suurimaks saareks (suurim pärissaar on Ahvenanmanner pindalaga 685 km²) ja Euroopa suurimaks järvesaareks. Samas on aga vaieldav, kas Soisalo on üldse saar, sest seda ümbritsev vesi ei ole samal tasapinnal – vee tasapinna kõrguste vahe on 6 meetrit.

Soisalo piirneb mitmete erinimeliste järvedega. Need on Kallavesi, Suvasvesi, Kermajärvi, Ruokovesi, Haukivesi ja Unnukka.
Koigi vald

**Koigi vald** oli kohalik omavalitsusüksus Eestis Järva maakonnas.

2017. aastal ühines Koigi vald naabervaldadega Järva maakonnast moodustades Järva valla.

Koigi vald paiknes Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee ääres. Koigi vald jäi Pandivere riikliku veekaitseala territooriumile.

Koigi viimane vallavanem oli Margo Hussar .

## Asustus
Valla territoorium jagunes 15 külaks. Üldplaneeringus eristati Koigi vallas tõmbekeskuste ja tagamaade alusel tinglikult kahte piirkonda. Valla peamisteks tõmbekeskusteks olid Koigi (463 elanikku) ja Päinurme (227 elanikku) (2005. aasta seisuga) küla.

Huuksi – Kahala – Keri – Koigi – Lähevere – Prandi – Päinurme – Pätsavere – Rutikvere – Silmsi – Sõrandu – Tamsi – Vaali – Väike-Kareda – Ülejõe

## Loodus
Koigi vallas asusid Eesti ühed viljakamad mullad. Väärtuslikud põllumaad paiknesid mitmel pool vallas, üle 50 hindepunktiga põllumaad peamiselt Koigi-Sõrandu-Väike-Kareda ja Päinurme piirkondades. Suurem osa valla põllumaid oli ühistute ja talupidajate poolt aktiivses kasutuses. Paljud põllud olid välja renditud naabervaldade põllumajandustootjatele.

Koigi vald asus Pandivere kõrgustiku edelanõlval. Kurisuid esineb Koigi, Huuksi, Keri, Sõrandu ja Väike-Kareda küla piirkonnas. Need asuvad tavaliselt põllul sulglohkudes. Kõige karstirohkem on Keri küla ümbrus. Koigi valla allikalistest aladest asub kõige suurem ja veerikkam Prandil, kust saab alguse Prandi jõgi. See piirkond on ka veesäilitusalaks.

Kareda looduskaitseala on 361 ha suurune ja asub Kareda, Ämbra ja Öötla külas, Kahala külas ja Paide vallas Suurpalu külas.

Prandi looduskaitseala Koigi ja Prandi külas ning Paide vallas Nurmsi, Seinapalu ja Veskiaru külas.

Endise valla territooriumil asub 3,2 ha suurune Võlingi oja hoiuala, mille kaitse-eesmärk on elupaigatüübi, jõgede ja ojade (3260) ning hariliku võldase (*Cottus gobio*) elupaikade kaitse.

Koigi valla põhiliseks maapõuerikkuseks oli kvaliteetne paekivi, mille uuritud varud on väga suured. Valla territoorium asus geoloogiliselt alamsiluri Raikküla lademe avamusalal. Raikküla lade on tuntud oma kõrgekvaliteedilise paekivi poolest. Seda tõendavad ka Koigi valla vanad paeehitused, mis on rajatud kohalikust paest.

Maavaradest leidub endise valla territooriumil ka turvast. Turbavarud on küll suured, kuid tegemist on peamiselt hästilagunenud sooturbaga (varasem nimetus soo- ja väetisturvas), vähelagunenud kõrgsooturvast (varasem nimetus alusturvas) valla aladel praktiliselt ei leidu.

## Ajalugu
Koigi vald moodustati 1992. aasta 30. jaanuaril.

## Vaatamisväärsused
Tähtsamatest vaatamisväärsustest asuvad Koigi piirkonnas Huuksi mõis ja kaksikpärn, Koigi mõis, Maagiallikad, Prandi allikad, Silmsi mõis, Väike-Kareda mõis ja lehis. Päinurme piirkonnas on tähtsamad vaatamisväärsused Päinurme park ja tamm, Riiussaar, Rutikvere mõis, Vaali küla.

## Viited
Winnipegi järv

**Winnipegi järv** on järv Põhja-Ameerika mandril Kanadas.

*Pindala 24 400 km&sup2; 
*Maht 366 km&sup3;
*Suurim sügavus 18 m
*Keskmine sügavus 15 m
*Kõrgus merepinnast 217 m
*Valgla pindala 984 200 km&sup2;
*Soolsus 0&permil;

Winnipegi järv on pindalalt kuues Kanadas.

Winnipegi järvest voolab välja Nelsoni jõgi.
Käru vald

**Käru vald** oli vald Rapla maakonnas.

Käru vallavanem oli Elari Hiis.

## Asustus

Käru vallas oli Käru alevik ja 8 küla: Jõeküla, Kullimaa, Kõdu, Kädva, Kändliku, Lauri, Lungu ja Sonni.

1. juuli 2006 seisuga ei olnud vallas arvel ühtegi töötut.

## Territooriumi üldiseloomustus
Käru valla üldpindala oli 214,9 km², mis moodustas 7,2% Raplamaast ja oli üks Eesti väiksemaid valdu.

Valla administratiivkeskus paiknes Käru alevikus. Valla keskusest Türile on 18, Raplasse 32 ja Tallinna umbes 80 km.

## Paiknemine

Käru vald asus Rapla maakonna kaguosas. Eesti kontekstis asetses vald Kesk-Eestis ning piirnes põhjas Rapla maakonna Kaiu valla, läänes Rapla maakonna Kehtna valla, idas Järva maakonna Türi valla ja Väätsa valla ning lõunas Pärnu maakonna Vändra vallaga. Valla keskuseks on Käru alevik, mis asub ka valla geograafilises keskmes.

## Ajalugu

Käru vald on olnud kolme maakonna (Harju-, Järva- ja Pärnumaa) piirimail ning eri aegadel tervenisti või osaliselt kuulunud ka nende koosseisu. Ka viimati oli Käru asend kolme maakonna piirimail, kuid kuulus tervenisti Rapla maakonna koosseisu.

Käru piirkond, kuhu kuulusid Lelle, Käru ja Eidapere mõis, kingiti Rootsi kuninga Gustav II Adolfi poolt von Staudenite suguvõsale.

Käru piirkond on aegade ja halduskordade muutumisel kuulunud nii Harjumaa, Järvamaa kui ka Pärnumaa juurde. Valdavalt on ta siiski olnud Pärnumaa abikihelkond. Järvamaaga liideti Käru vald 1920. aastal, kui see oli talude arvult (401 talu) üks Eesti pisemaid.

Eesti Vabariigi väljakuulutamise ajal (1918. aastal) kuulus Käru vald Pärnu maakonna Vändra kihelkonda. 1921. aastal muudeti maakondade piire ja Käru vald läks Järvamaa koosseisu.

1939. aasta haldusreformiga muutusid valdade piirid, osa valdu kaotati. Käru vald saavutas mõningaste muutustega oma praegused piirid. Ingliste valla likvideerimisega Harjumaal tulid Kädva, Metsari, Sonni ja Tammistu külad Käru valla koosseisu. Osa Ingliste vallast jäi ka Harjumaale – Kuimetsa (praegu Kaiu vallas) ja Kehtna valda. Eesti ühendamisel Nõukogude Liiduga jäid valla piir ja kuuluvus samaks. 1950. aastal toimus Eesti NSV-s haldusreform, mille käigus asendati maakondade ja valdade süsteem rajoonide ja külanõukogudega.

1959. aastal toimus rajoonide ühendamine, mille tagajärjel Türi rajooni maad jagati Paide ja Rapla rajoonide vahel ning Käru külanõukogu läks üle viimase koosseisu. Järgmisel aastal likvideeriti Lelle külanõukogu ja senise Käru külanõukogu põhjaosa liideti külanõukogu ülejäänud territooriumiga. Samas aga läksid Käru külanõukogust välja endised Võidula sovhoosile kuulunud maad ehk Kullimaa piirkond, mis liideti Aluste külanõukogu koosseisu Pärnu rajoonis. 1960. aastal liideti Kõdu küla ja 1970 Kullimaa piirkond taas Käru külanõukoguga.

Sellega jõuab ka Käru valla praeguste piiride kujunemine põhiliselt lõpule.

Taastatud Eesti Vabariigis sai Käru valla õigused 1991. aastal. 2017. aastal ühines Käru vald Türi vallaga.

## Vaata ka

*Linnumängu hoiuala
*Pidapa vana mänd

## Viited
Türreeni meri

**Türreeni meri** (itaalia *Mar Tirreno*, *Tirreno*; korsika ja sardi *Mare Tirrenu*: sitsiilia *Mari Tirrenu*; prantsuse *Mer Tyrrhénienne*) on Vahemere osa Itaalia mandriosast lääne pool. 

## Asend
Türreeni meri piirneb kirdes Apenniini poolsaarega (Itaalia maakondade Toscana, Lazio, Campania ja Calabriaga), läänes Korsika ja Sardiiniaga ning lõunas Sitsiiliaga. Ta on 80 km laiuse Korsika väina kaudu Apenniini poolsaare ja Korsika vahel (Genova lahe juures) ühenduses Liguuria merega, 3 km laiuse Messina väina kaudu Apenniini poolsaare lõunatipu (Calabria) ja Sitsiilia vahel Joonia merega ning 11 km laiuse Bonifacio väina kaudu Baleaari merega. Sardiinia ja Sitsiilia vahel on 300 km laiune ilma kindla nimeta läbipääs, mis ühendab Türreeni merd Vahemere põhiosaga. Edelast ei ole meri selgelt piiritletud, mistõttu nimetatakse Türreeni mereks ka Sardiinia lõuna- ja edelarannikut.

## Sügavus
Türreeni mere maksimaalne sügavus on 3785 m. 

### Türreeni mere saared
Peale Korsika, Sardiinia ja Sitsiilia, mida Türreeni meri uhub, on saari ka keset seda merd: 
*  Toscana saared: Elba, Capraia, Pianosa, Montecristo, Giglio ja Giannutri
*  Ponza saared: Ponza, Gavi, Palmarola, Zannone, Ventotene ja Santo Stefano
*  Ischia saar
*  Capri saar
*  Lipari saared: Lipari, Salina, Vulcano, Stromboli, Filicudi, Alicudi ja Panarea
*  Egadi saared: Favignana, Marettimo ja Levanzo

### Tähtsamad sadamad
* Apennniini poolsaarel põhjast lõunasse:  Civitavecchia (Rooma), Napoli ja  Salerno, samuti Massina väina äärne Reggio di Calabria 
* Korsikal: Bastia
* Sardiinias: Cagliari ja Olbia
* Sitsiilias: Palermo ja Trapani ning Messina väina äärne Messina

## Nimi
Meri on nime saanud merdsõitvate etruskide kreekakeelsest nimest *Tyrrhenoi* (türreenid). Etruskid olevat tulnud prints Tyrrhenose juhtimisel Lüüdiast ning koloniseerinud praeguse Toscana rannikuala. Nad ise olevat nimetanud seda merd Etruuria mereks või Etruskide mereks.
Märjamaa vald (2002)

**Märjamaa vald** oli vald Rapla maakonnas. Vallas asus 82 küla ja Märjamaa alev.

20. oktoobril 2002 liitusid Märjamaa alev, Märjamaa vald ja Loodna vald, ühinenud valla nimeks sai Märjamaa vald. 2017. aasta haldusreformi käigus ühines Märjamaa vald Vigala vallaga, uue valla nimeks sai Märjamaa vald. Enne 2017. aasta haldusreformi oli Märjamaa vald pindalalt Eesti suurim vald.

Vald andis välja oma teenetemärki: Maarjaristi, millel oli I ja II klass (kuldrist ja hõberist). Maarjaristi kujundas Piret Smagar. Ettevõtteid tunnustatakse teeneteplaadiga, inimesi ka aukodaniku nimetusega. Märjamaa valla aukodanikuks on valitud näiteks lastekirjanik Harri Jõgisalu, pastor Priit Rannut ja kirjanik Arvo Valton, perearst Marika Hiiemaa. Aukodanikele antakse Maarjaristi I klass.

Märjamaa vallavanem oli Merlin Suurna

## Külad
Alaküla, Altküla, Aravere, Aruküla, Haimre, Hiietse, Inda, Jaaniveski, Jõeääre, Kaguvere, Kangru, Kasti, Keskküla, Kiilaspere, Kilgi, Kirna, Kohatu, Kohtru, Koluta, Konuvere, Kunsu, Kõrtsuotsa, Käbiküla, Käriselja, Laukna, Leevre, Lestima, Lokuta, Loodna, Luiste, Lümandu, Maidla, Metsaääre, Metsküla, Moka, Mõisamaa, Mõraste, Mäliste, Männiku, Naistevalla, Napanurga, Nurme, Nurtu-Nõlva, Nõmmeotsa, Nääri, Ohukotsu, Ojaäärse, Orgita, Paaduotsa, Paeküla, Paisumaa, Pajaka, Purga, Põlli, Päädeva, Rangu, Rassiotsa, Ringuta, Risu-Suurküla, Russalu, Sipa, Sooniste, Soosalu, Sulu, Suurküla, Sõmeru, Sõtke, Teenuse, Tolli, Urevere, Vaimõisa, Valgu, Vanamõisa, Vana-Nurtu, Varbola, Velise, Velisemõisa, Velise-Nõlva, Veski, Vilta, Võeva, Ülejõe.

## Vaata ka
*Märjamaa sõlg

## Viited
Sokotra

**Sokotra** (araabia keeles سقطراء *Suquţrā’*) on saar India ookeanis.

Pindala 3600 km&sup2;. Saar on mägine, kõrgus kuni 1503 meetrit. Kuulub Jeemenile ning moodustab koos lähedalasuvate väikesaartega Sokotra saarte kubernerkonna.

Saare elanike arv on umbes 50 000. Suurim linn on Ḩādībū.

Sokotral räägitakse sokotra keelt.
## Vaata ka
*Sokotra saared
Raikküla vald

**Raikküla vald** oli Raplamaa haldusüksus.
Piirnes Rapla, Kehtna ja Märjamaa vallaga.

Raikküla vallavanem oli Anne Leht.

## Asustus
Vallas oli 22 küla: Jalase, Kaigepere, Keo, Koikse, Kõrvetaguse, Lipa, Lipametsa, Loe, Lõpemetsa, Metsküla, Nõmmemetsa, Nõmmküla, Põlma, Pühatu, Purku, Raela, Raikküla, Riidaku, Tamme, Ummaru, Vahakõnnu, Valli.

2006. aastal oli 94,8% elanikest eestlasi, 3% venelasi.

## Ajalugu
Raikküla vald moodustati 11. aprillil 1991. 2017. aastal liideti Raikküla vald Rapla vallaga, välja arvatud Kõrvetaguse, Pühatu ja Riidaku küla, mis liideti Märjamaa vallaga.

## Vaata ka
* Pakamägi
* Järvakandi mõis

## Viited
Sonora kõrb

**Sonora kõrb** on kõrb, mis asub Mehhiko ja USA piiril.

## Geograafiline asukoht

Mehhikos asuv kõrbeosa paikneb California poolsaarel ja Sonora osariigis, Ameerika Ühendriikides asuv osa California ning Arizona osariigis.

Geograafilised koordinaadid:
26°40’ – 34°30’ N
110°30’ – 116°40’ W

Kõrbe pindala on ligikaudu 300 000&nbsp;km².

Sonora on liiva- ja kivikõrb.

## Kasvukohatüüp

Tegemist ei ole kõrbega tavainimese ettekujutuses (Sahara tüüpi viljatud liivaluited vms). Ka seda leidub Sonoras, kuid enamik kõrbest on kaetud suhteliselt rikka elustikuga.

Kõrbete sademetehulk võib varieeruda küllaltki suurtes piirides, jäädes enamasti siiski alla 200&nbsp;mm aastas. Kui välja jätta külmakõrbed, ületab aurumine sademeid. Kõrbi iseloomustab temperatuuri aastase ja ööpäevase käigu suur amplituud, see on põhjustatud pidevast kõrgrõhkkonnast ja temperatuuri inversioonist, mis ei lase tekkida pilvkattel. Kõrbete taimestik on harjunud pideva vee puudujäägiga. Kõrbete ja poolkõrbete biomassi produktsioon pindala ühiku kohta on küll väike, kuid liigirikkus võib olla küllaltki suur, näiteks Austraalia kõrbete roomajate või Mehhiko kõrbete kaktuste puhul.

## Elustiku mitmekesisus

Kõrbetes ja poolkõrbetes võib kasvada palju erinevaid ja kuivade tingimustega kohanenud taimeliike. Rikkalikult võib esineda ka roomajaid, samuti on mitmetes kõrbetes kõrge endeemsuse aste, see tähendab, et paljud liigid esinevad vaid selles kindlas piirkonnas. Sonora kõrbes on endale elupaiga leidnud umbes 2500 taimeliiki. Sonoras kasvab arvukalt kaktuseid.

## Iseloomulikke liike

### [[Taim]]ed
*Saguaarokaktus (*Carnegiea gigantea*)
*Simmondsia (*Simmondsia chinensis*)	
*Särav fukjeeria (*Fouquieria splendens*)	

### [[Imetajad]]
*California jänes (*Lepus californicus*)	
*Vöötsaba (*Bassariscus astutus*)	
*Tavakeksik (*Dipodomys deserti*)
*Taskukeksik (*Perognathus amplus*)
*Lumelammas (*Ovis canadensis*)
*Koiott (*Canis latrans*)
*Harksarvik (*Antilocapra americana*)

### [[Lind|Linnud]]
*Kaktusekäblik (*Campylorhynchus brunneicapillus*)
*Must-siidinäpp (*Phainopepla nitens*)	

### [[Kahepaiksed]] ja roomajad
*Kaevur-kilpkonn (*Gopherus agassizii*)			
*Tiiger-tömpsuu (*Ambystoma tigrinum*)	
*Žilatjee (*Heloderma suspectum*)

## Ohud säilimisele

Enamik ohtudest on seotud inimtegevusega: salakütid, niisutuspõllumajandus, kariloomade pidamine, liiga intensiivne turism.
	
Lisaks asuvad Sonora kõrbes ühed USA suurimad ja kiiremini kasvavad linnastud: Phoenix (4.5 miljonit elanikku) ja Tucson (miljon elanikku). 2000. aastal hinnati, et seoses pideva valglinnastumisega Phoenixi linnastus kahenab seal kõrbe pindala keskmiselt 1 aaker (0.4 hektarit) tunnis.
Vigala vald

**Vigala vald** oli vald Rapla maakonnas. Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus otsustati 2016. aasta detsembris ühineda Vigala valda Märjamaa vallaga. Vigala valla senisel territooriumil moodustati Vigala osavald.

Vigala vallas oli 27 küla:
Araste – Avaste – Jädivere – Kausi – Kesu – Kivi-Vigala – Kojastu – Konnapere – Kurevere – Leibre – Läti – Manni – Naravere – Oese – Ojapere – Paljasmaa – Palase – Pallika – Päärdu – Rääski – Sääla – Tiduvere – Tõnumaa – Vaguja – Vanamõisa – Vana-Vigala – Vängla

Valla ajaleht Vigala Sõnumid ilmus kord kuus ja seda jagati igale majale.

## Poliitika

Vigala valla üks pikaaegne vallavanem oli Priit Kärsna.

## Vaata ka
* Vigala valla volikogu

## Viited

## Välislingid
Muslim

**Muslim** ehk **moslem** on usklik, kes tunnistab islamit ja järgib islami rituaale. 
Tänapäeval arvatakse maailmas elavat 2 miljardit muslimit ja see arv kasvab pidevalt.

## Nimetus
Erinevate täishäälikutega variandid tulenevad sellest, et sõnas *muslim* on täishäälikud nagu klassikalises araabia keeles, sõnas *moslem* nagu tänapäeva araabia kõnekeeltes.  

Eesti keeles on kasutusel ka sõnad *muhamedlane* ja *muhameedlane*, kuid eesti muslimid ei soovita neid kasutada, sest nendest sõnadest võib jääda mulje, nagu muslimid kummardaksid Muḩammadit. 

Harva kohtab ka pärsia keelest pärinevat nimetust *musulman*.

## Muslimite rühmitused

Kaks põhilist muslimite sekti on sunniidid ehk sunnamuslimid ja šiiidid ehk šiiamuslimid. Enamik muslimeist kuulub sunniitide sekti; šiiidid on ülekaalus Iraanis. 

## Vaata ka

* Judaism
* Zoroastrism
* Kristlus
* Budism
* Ateism

## Viited
Haljala vald (1991)

**Haljala vald** oli vald Lääne-Virumaal.

Haljala vald piirnes idas Viru-Nigula ja Sõmeru, põhjas Vihula, läänes ja lõunas Rakvere ning Kadrina vallaga. Haljala valla viimane vallavanem oli alates 2009. aastast Leo Aadel.

Eesti omavalitsuste reformi tulemusena liideti 2017. aastal Haljala ja Vihula vald ja sündis uus Haljala vald.

## Asustus
### Alevik
Haljala

### Külad
Aaspere – Aasu – Aaviku – Auküla – Essu – Idavere – Kandle – Kavastu – Kisuvere – Kõldu – Kärmu – Lihulõpe – Liiguste – Pehka – Põdruse – Sauste – Tatruse – Vanamõisa – Varangu – Võle

## Loodus
Maastikuliselt jääb Haljala vald Kirde-Eesti lavamaa põhjapiirile. Põhjast lõunasse kulgeb läbi Haljala valla Selja jõe org.

Valdavad on leetjad liivmullad ja moreensed liivsavimullad, paasi kattev mullakiht võib olla küllalt õhuke. Maavaradest on olemas kohaliku tähtsusega liiva- ja kruusavarud. Kaitse alla on võetud Kisuvere allikas, Aaspere, Essu, Kandle ja Kavastu park, Vanamõisa männik ja park ning Võle rändrahn.

## Ajalugu
Haljala valla territooriumilt on pärit mitmeid keskmise ja noorema kiviaja muistiseid. Muinasaja lõpul kuulus piirkond Rebala (*Repel*) muinaskihelkonda, mis hõlmas kogu Loode-Virumaa. Muinasaja lõpusajanditest pärineb ka tänapäeva Haljala alevikust u 8 km kaugusel asuv Varangu linnus. Pärast Virumaa vallutamist taanlaste poolt 13. sajandi algul jagunes Rebala kaheks kihelkonnaks – Haljalaks ja Kadrinaks. Taani hindamisraamat (1241) mainitakse juba Haljala (*Halelæ*) kihelkonda ning selle 35 küla, millest suurim oli Selja 45 adramaaga.

Haljala asus tollal oluliste Tallinnast itta ning Toolsest läbi Rakvere lõunasse viivate teede ristumiskohas ning oli ka teatud määral sõjaline tugipunkt kui Rakvere ordulinnuse eelpost. Sellest annab tunnistust 15.–16. sajandil ehitatud kiriku kaitse-ehituslik iseloom. 15. sajandil eraldus Haljalast omaette kihelkonnaks Rakvere, naaberkihelkonnad olid veel Kuusalu, Kadrina ja Viru-Nigula. Tollases Haljala kihelkonnas asusid olulised sadamad Toolse ja Vergi, küllalt tihedad olid sidemed Soomega. Nn sõbrakaubandus kestis veel Teise maailmasõjani.

19. sajandil tekkis seoses pärisorjuse kaotamisega Haljala kihelkonna 18 mõisa baasil 18 valda kui talurahva omavalitsusüksust. 1893 ühendati need kolmeks suuremaks – Aaspere, Vihula ja Varangu (Maria). 1917. aastal moodustati Haljala vald, organiseeriti 1939. aasta valdade reformiga uueks Haljala vallaks ja likvideeriti 1950. aastal. 1992. aastal loodud Haljala valla territoorium kattus nõukogudeaegse Haljala külanõukogu omaga.

## Kultuur
Gooti stiilis Haljala Mauritiuse kirikus asub mitu kunstimälestist, sh Johann Valentin Rabe valmistatud barokkstiilis kantsel (1730) ning 17. sajandi õlimaal "Püha õhtusöömaaeg".

## Tuntud inimesi
Haljala vallas on sündinud astronoom Georg Thomas Sabler (1810–1865), arhitekt Herbert Voldemar Johanson (1884–1964) ja lastekirjanik Alide Dahlberg (1891–1981); pikki aastaid elas seal kirjanik Osvald Tooming (1914–1992).

## Viited
Toora

**Toora** (heebrea: תורה *tora* 'õpetus') on viie Moosese raamatu koondnimetus (vrd pentateuh). Judaismi kanoonilise kirjavara alusteos, usuõpetuse pärimuslikkuse seaduse lähtealus. (Ülekantult kogu Vana Testament, ka kogu juudi usuline kirjavara, nn Seaduse raamatud).

## Toora raamatud
*1. Moosese raamat: Genesis (Gn) = 'algus'. Alglood ja patriarhide lood (Aabraham, Iisak, Joosep). 1-11p Alglood. 12-50p Peavanemate lood: a) 12-25p Aabrahami, b) 26-36p Jaakobi, c) 37-50p Joosepi lood.
*2. Moosese raamat: Exodus (Ex) = 'väljarändamine'. Lood Moosesest, Egiptuse orjapõlvest pääsemisest ja 40-aastasest kõrberännakust. Dekaloog (10 käsku). 1-6p Moosese isik. 7-20p Moosese töö (19-20 “Kümne sõna” andmine) 25-40 seadus:  a) 21-23 Lepingu raamat b) 24  Lepingu kinnitamine c) 25-40 Eeskirjad preestriameti, ohvrite ja usukommete kohta.
*3. Moosese raamat: Leviticus (Lv) = 'Leevide seadused'. Raamat sisaldab eeskirju preestritele ja religioossetele talitustele. a) 1-7 Ohvri seadus b) 8-10 Preestri seadus c) 11-15 Puhtuse seadus. d) 16 (23. 25) Pühade kord e) 17-26 Pühaduse seadus f) 27 tõotused.
*4. Moosese raamat: Numeri (Nu) = 'arvud', rahvaloenduse materjal, statistika. Lood rännakust Siinailt Moabini. a) 1. 26. rahvalugemine b) 2-9. 15. 17. 18. 24-31 Mitmesugused eeskirjad c) 10-14. 20-24 32. 33 kõrbeteekonna sündmused...
*5. Moosese raamat: Deuteronoomium (Dt) = 'teine seadus'. Tagasivaade käidud teele, Moosese kõned ja surm. 12-26p Seaduse raamat.

*[[Septuaginta]]* (LXX) on vana testamendi tõlge kreeka keelde diasporaa (hajala) juutidele. Toora tõlgiti 3. sajandil Egiptuses, ülejäänud tekstid lisandusid hiljem.

## Vaata ka
* Moosese seadus
Pentateuh

**Pentateuh** (ka *pentateuk* 'viie kirjakeeriku raamat'; kr *pentateuchos*) ehk **viisraamat** ehk Toora on piibli esimese viie Moosese raamatu kreekakeelne koondnimetus.

Richard Simon (1638–1712) jõudis oma raamatus "Histoire critique du Vieux Testament" ("Vana Testamendi ajalooline kriitika") ja Baruch Spinoza (1632–1677) väitis oma teoses "Tractatus Theologico-Politicus" ("Teoloogilis-poliitiline traktaat"), et Moosese raamatud ei ole Moosese kirjutatud. Moosese raamatutes leiduvad vastuolud kronoloogias, kordused jms kõnelevad Spinoza meelest selle vastu, et raamatul on olnud üks autor. Tänapäeval endastmõistetavaks peetud seisukohad ei olnud aga endastmõistetavad 17. sajandil. 1678. aastal hävitas Pariisi timukas Prantsusmaa kardinali käsul avalikult Simoni "Vana Testamendi ajaloolise kriitika" ning 1656. aastal heideti Spinoza "ketserlike seisukohtade" avaldamise pärast juudi kogudusest välja. Kuid oma töödega panid Simon ja Spinoza ise seda teadmata aluse Piibli kirjanduskriitikale, mis on siiani teadusliku piibliuurimise oluline osa.

## Vaata ka
*Toora

## Viited
Rakke vald

**Rakke vald** oli vald Lääne-Virumaal.

Vald tekkis oma praegusel kujul 8. augustil 1945 Rakke külanõukoguna. Vallaks nimetati ta 9. aprillil 1992.

Rakke viimane vallavanem oli Andrus Blok.

## Asustus
Vallas oli üks alevik ja 30 küla.

### Alevikud
Rakke

### Külad
Ao – Edru – Emumäe – Jäätma – Kaavere – Kadiküla – Kamariku – Kellamäe – Kitsemetsa – Koila – Koluvere – Kõpsta – Lahu – Lammasküla – Lasinurme – Liigvalla – Mõisamaa – Mäiste – Nõmmküla – Olju – Padaküla – Piibe – Räitsvere – Salla – Sootaguse – Suure-Rakke – Tammiku – Villakvere – Väike-Rakke – Väike-Tammiku

## Loodus
Vald paiknes Endla looduskaitseala kirdepiiril ja Pandivere kõrgustiku lõunaserval, seal asub ka Emumägi (166,5 m).
Rakke raudteejaamast umbes poolteist kilomeetrit kagu pool asub pika seljandiku kõrgeimas osas (132,9 m) Rakke linnamägi vaatetorniga (endine suusahüppetorn). Linnamäest põhja poole jätkub järskude orgude ja ümmarguste kuplitega seljandik – Rakke mäed. Voortest on kõrgeim ja silmapaistvaim Edru voor (133 m, suhteline kõrgus 40 m) Rakkest lõuna pool.

## Ajalugu
Rakke vald moodustati 1992. aasta 9. aprillil.

2017. aastal otsustas Vabariigi Valitsus haldusreformi käigus liita Rakke valla Väike-Maarja vallaga. Rakke Vallavolikogu ei nõustunud vabatahtliku liitumisega ning vaidlustas sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks.

## Vaatamisväärsused
*Lammasküla mõis
*Liigvalla mõis
*Piibe mõis
*Salla mõis
*Tammiku mõis
*Lubjatehase ringahjud ja korsten (Aastal 1910 ehitatud lubjatehase ringahjude varemed koos 65m kõrguse korstnaga on ainulaadsed maailmas)
*Ohvrikivid

## Veekogud
*Ao järv
*Põltsamaa jõgi
*Preedi jõgi
*Nõmme jõgi
*Onga jõgi
*Ao paisjärv (Põltsamaa jõel Räitsveres)
*Ao veskijärv (Ao külas)
*Selja järv (Rakvere – Väike-Maarja – Vägeva maantee ääres)
*Kamariku karjääri järv (Rakvere – Väike-Maarja – Vägeva maantee ääres Kamarikul)

## Vaata ka
*Rakke Valla Hariduse Selts

## Viited
Rakvere vald (1991)

**Rakvere vald** oli haldusüksus Lääne-Virumaal. Ta piirnes Haljala, Sõmeru, Vinni, Tamsalu ja Kadrina valla ning Rakvere linnaga.

Valla pindala oli 127,7 km². Elanikke oli 1.01.2010 seisuga 2228.

Vallamaja asus Rakvere linnas aadressil Vallikraavi 8.

Vallas ilmus ajaleht Valla Sõnumid.

Rakvere vallavanem oli Aivar Aruja.

2017. aastal ühinesid Rakvere vald ja Sõmeru vald uueks Rakvere vallaks.

## Asustus

Rakvere vallas oli Lepna alevik ja 19 küla.

## Külad

Arkna, Eesküla, Järni, Karitsa, Karivärava, Karunga, Kloodi, Kullaaru, Kõrgemäe, Lasila, Levala, Mädapea, Paatna, Päide, Taaravainu, Tobia, Tõrma, Tõrremäe, Veltsi.

## Sõprussidemed

Koostööleping Sandvikeni vallaga Rootsis sõlmiti 14. detsembril 1998.

Sõprus- ja koostööleping Tērvete vallaga Lätis sõlmiti 15. novembril 2002.

## Viited
Wilken von Endorp

**Wilken von Endorp** (ka *Wilhelm von Nindorf*, *Willeken von Schurborg*, *Villikn de Endorp*) (surnud 26. märtsil 1287),  ja Liivimaa ordumeister 1281–1287. 

Endorp pärines Bremeni peapiiskopkonnast Nindorfist. Tema suguvõsa kuulus ministeriaalide hulka.

Sõdis korduvalt leedulaste, semgalite ja žemaitidega. Wilken von Endorp andis 1283. aastal Viljandile linnaõigused ning tema valitsusajal ehitas Liivi ordu Valmiera, Burtnieki ja Trikāta linnused. 

Wilken von Endorp langes 1287 lahingus semgalite vastu (Garoze lahing - lahing Garoze jõel Emburga juures).

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 624 (lk 474–475).

## Välislingid
*Russow, Balthasar: Nye Lyfflendische Chronice, Rostock 1578
*Theodor Hirsch, Max Töppen, Ernst Strehlke: Scriptores Rerum Prussicarum: Die Geschichtsquellen der Preussischen Vorzeit bis zum Untergange der Ordensherrschaft, Leipzig 1861, lk. 644
Rägavere vald

**Rägavere vald** oli vald Lääne-Virumaa idaosas.

Vald piirnes läänes ja lõunas Vinni, põhjas Viru-Nigula ja Sõmeru ning idas Sonda vallaga. Valla keskus on Ulvi (17 km Rakverest). Rägavere vallavanem on alates 2012. aastast Virgo Koppel.

## Ajalugu
Esimesed teated Rägavere vallast pärinevad Liivi sõja aegsest perioodist, 1540. aastast, kui Mõdriku pärusmõisast eraldus Rägavere (Raygafer, Raggafer). Rägavere valla tekke alguseks võib pidada aastat 1856, mil laiendati talupoegade õigusi ning sai võimalikuks talude päriseks ostmine. Vald jälgis koormiste täitmist, talupoegade omavahelisi riiuprobleeme ja lahendas varanõude asju.

Rägavere valla elanike põllumajandussaadustele avas Tallinna ja Peterburi turu 1870. aastal valminud Tallinna–Peterburi raudtee. 1870. aastal hakkas tööle ka Põlula mõisa piiritusetehas, mille toodang müüdi Venemaale. Põlulas töötasid veel poti- ja telliskivivabrik, Põlula jõel oli kolm vesiveskit, ketrusvabrik ja lauatehas. Vallas oli üheksa kooli: Milla, Randlepa, Vetiku, Rägavere, Mõdriku, Kantküla, Võlumäe, Kuivajõe ja Vaeküla. Põlulas avati uus kool 1922. aastal.

Rägavere valla haldusala suurenes uute vallaseadustega aastal 1938, mil Rägavere külge liideti Pada valla Urtja, Haansalu, Aarla ja Kabala küla. 13. septembril 1945 jagati Rägavere vald Kabala, Põlula ja Rägavere külanõukoguks. 1950. aastal moodustati Eesti territooriumil maakondade asemele rajoonid. Rakvere rajooni jäid Rägavere ja Põlula külanõukogu, Kabala külanõukogu liideti Kiviõli rajooniga. 1954. aastal toimus järjekordne haldusreform ning osa Rakvere rajooni kuulunud Rägavere külanõukogu maid liideti Kaarli külanõukoguga. 

24. jaanuaril 1959 kaotati suur osa rajoonidest ning muutusid ka külanõukogude piirid. Kabala külanõukogu liideti Rägavere külanõukoguga. Võrreldes 1923. aastaga oli Rägavere külanõukogu haldusala märgatavalt vähenenud sellega, et Vaeküla, Vetiku ja Rägavere olid liidetud Sõmeru külanõukoguga. Muutusid ka külanõukogude nimed. 1977. aastal kuulusid Rägavere külanõukogu haldusalasse Aasuvälja, Kantküla, Kõrma, Lavi, Miila, Mõedaka, Männikvälja, Nurkse, Nõmmise, Põlula, Uljaste, Ulvi ja Viru-Kabala küla.

Vallad taastati pärast Eesti taasiseseisvumist 1991. aastal. 1992. aastal sai vald omavalitsusliku staatuse.  2017. aastal ühines Rägavere vald Vinni vallaga.

## Asustus
Vallas olid järgmised külad: Aarla, Aasuvälja, Kantküla, Kõrma, Lavi, Miila, Mõedaka, Männikvälja, Nurkse, Nõmmise, Põlula, Sae, Uljaste, Ulvi ja Viru-Kabala. Suurim asula on Ulvi (302 elanikku).

## Tähtsad asutused ja paigad
Rägavere valla territooriumil asuvad järgmised haridus- ja kultuuriasutused: Põlula kool, Ulvi lasteaed, Ulvi hooldekodu, Ulvi raamatukogu ja Ulvi klubi. Rägavere vallavalitsus asub Ulvi külas. Vallas asub ka Mõedaku spordibaas, kus on võimalik tegeleda matkamise, metsajooksu, kepikõnni ja jalgrattasõiduga ning talvel suusatamis, kelgutamise, lumelauasõidu ja mäesuusatamisega.

Looduskaunitest paikadest asuvad Rägavere vallas Võlumägi, Lavi ohvriallikas, Põlula püha mänd, Männikvälja mõhnastik, Mõdriku-Paasvere oosistik, Nurkse linnamägi ja Saueaugu linnamägi.

## Viited
Saksi vald

**Saksi vald** oli vald Lääne-Virumaal. Vallal oli ühine piir Tapa linna, Kadrina valla, Tamsalu valla ja Järvamaaga.

Vallas asus 14 küla: Moe, Saiakopli, Nõmmküla, Piilu, Karkuse, Näo, Vahakulmu, Kiku, Pariisi, Saksi, Imastu, Loksu, Lokuta, Salda.

## Ajalugu
Saksi vald kujunes välja 1938. aastaks, kuid 1938. aasta haldusreformi ja maakondade piiride muutmise tagajärjel vald tükeldati ning eri osad liideti Undla, Assamalla ja Ambla vallaga. 

1944. aastal moodustati taas Saksi vald ning 1949. aastal struktureeriti see ümber Saksi külanõukoguks endistes piirides. Saksi külanõukogu tegutses kuni 1982. aastani, mil külanõukogude ühendamise käigus Saksi külanõukogu kaotati. 

Pärast taasiseseisvumist kinnitati Saksi valla staatus 1. aprillil 1991, seejärel aga likvideeriti vald 1. novembril 1992. 11. märtsil 1993 otsustas Riigikogu eraldada Kadrina vallast Saksi valla. Saksi vald taastati 1. septembril 1993.

## Saksi valla vaatamisväärsused
*Saksi mõis
*Imastu mõisa peahoone
*Nõmmküla mõis
*Moe mõisa viinaköök
*Karkuse hiiemägi
*Karkuse kivikalme Toomamägi
*Moe küla kivikalmed
*Moe ohvrikivi
*Saiakopli mõis

## Valla liitumine ja likvideerumine
2005. aastal liitus enamik vallast koos Tapa linna ja Lehtse vallaga uueks, Tapa vallaks, välja arvatud Kiku, Pariisi ja Salda küla, mis liitusid Kadrina vallaga.

## Viited
Koigi valla vapp

**Koigi valla vapp** on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Koigi valla vapp.

Vapp on kinnitati 12. mail 1995.

## Vapi kirjeldus
Vapikilp on pikuti poolitatud, vasak pool on kuldne, parem roheline. Vapi keskel asub nelja astme ja noolekujulise tuulelipuga müüritud astmikfrontoon, mille pooled on alusväljadega võrreldes vastandvärvi (vasak pool roheline ja parem kuldne). Vapi vasakul väljal on veel roheline kuusk ja paremal väljal kuldne viljapea.

## Põhjendus
Tuulelipuga astmikfrontoon meenutab paikkonna üht silmapaistvamat ehitist – Koigi meiereihoonet. Meiereiga seonduvad kohalikele inimestele karjandus, piimandus ja ühistegevus. Tuulelipp sümboliseerib progressi. Viljapea ja kuldne kilbipool viitavad põllundusele kui teisele elanike põhilisele elatusallikale. Kuusk ja roheline kilpipool osutavad valla maa-alal asuvatele metsadele ja nendega seotud majandustegevusele.

## Vapi kasutamise kord
Valla vappi kasutati:
#Volikogu, vallavalitsuse, vallavalitsuse hallatavate asutuste pitsatitel, dokumendiplankidel.
#Valla piiritähistel.
#Volikogu esimehe, vallavanema ja vallaametnike visiitkaartidel.
#Valla vimplil, autasudel, meenetel, trükistel, suveniiridel.
#Valla ametiasutuse teadetel, kutsetel ja kaartidel.
#Muudel juhtudel üksnes vallavalitsuse loal.

Valla vapi või sellega äravahetamiseni sarnaste kujutiste kasutamine tööstustoodete kujundamisel oli keelatud.

## Vaata ka
*Koigi valla lipp

## Välislingid
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Koigi vald.