open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anthony Joseph Mamo

**Sir Anthony Joseph Mamo** (9. jaanuar 1909 – 1. mai 2008) oli Malta poliitik.

Mamo oli Malta viimane kindralkuberner Suurbritannia võimu all. 1974–1976 oli ta ka just iseseisvunud riigi esimeseks presidendiks. Mamo oli üks võtmeisikuid Malta iseseisvumise juures.

Pärast Aden Abdullah Osman Daari surma juunis 2007 kuni oma surmani mais 2008 oli ta vanim elusolev endine riigipea.
Loendur

**Loendur** on impulsside loendamiseks ettenähtud loogikalülitus. Loendur on register, millesse salvestatud arv sisendile antud signaali mõjul muutub ühe võrra. 

## Liigitus
Loendurid jagunevad kaheks vastavalt **loendamise suunale**
#**Summeerivad** – loendavad päripidi ehk suurenemise suunas
#**Lahutavad** – loendavad tagurpidi ehk vähenemise suunas

Loendurid jagunevad sõltuvalt info **ülekandmise viisist** kaheks
#Asünkroonne jadaülekandega loendur
#:**Asünkroonse** ehk jadaülekandega loenduri puuduseks on signaalide ülekandmisel tekkiv hilistumine, mis suureneb koos loenduri astmete arvuga. Hilistumine võib ületada takti kestvuse. Kuna asünkroonse jadaloenduri kõik astmed ei lülitu ümber samal ajahetkel siis ümberlülitumise protsessi ajal võib loenduri väljundis olla vale kood.
#Rööpülekandega (sünkroone) loendur. 
#:**Sünkroonne** – ehk rööpülekandega, toimub trigeritevaheline signaali ülekandmine kõigi astmete jaoks üheaegselt, mistõttu ei teki hilistumist. Ümberlülitumine toimub samaaegselt v. paralleelselt. 

Vastavalt enimkasutatavatele positsioonilisele arvusüsteemidele on 	
tuntumateks loenduriteks:
:**Kahendloendur** – kahepositsiooniliste trigeritega st. igal arvu kohal on kaks võimalikku olekut - väljalülitatud (0) või sisselülitatud (1). Lihtsaim loendustriger moodustab kahendloenduri järgu (kahendarvu koha). Loendustegur=2n (n - loendurikohtade arv).  Kahendloenduri väljundkood on kahendsüsteemis.
:**Kümnendloendur** – loendab samuti kahendsüsteemis 0000...1001. Seega on väljundis 2nd koodile vastavad kümnendnumbrid 0...9. Väljundkoodi mod=10, sellist koodi nimetatakse ka kahend-kümnendkoodiks. See tähendab, et loenduril on 10 erinevat kombinatsiooni, millega ta vastab sissetulevale impulsijadale.  

Loendurites kasutatakse ka mittepositsioonilisi koode
:**Gray koodiga loendurid** – Suvalise mooduliga e. naaberkoodid on koodid, mis erinevad teineteisest ainult ühe kahendjärgu (kahendarvu koha) poolest. Gray koodi puhul lülitub korraga ümber ainult 1 kahendkoht. Seetõttu ei teki vahepealseid parasiitolekuid (üleminekuolekuid).
Aden Abdullah Osman Daar

**Osman Abdullah Osman Daar** (9. detsember 1908 – 8. juuni 2007) oli Somaalia esimene president (1960–1967).

Daar oli üks Somaalia iseseisvuse eest võidelnud Somaali Noorteliiga juhtfiguure. 1967. aastal teda tagasi ei valitud ning ta tõmbus poliitikast tagasi. Elu viimased aastad elas ta Lõuna-Somaalias. Ta oli vanim elusolev (endine) riigipea maailmas. 

Daar suri 99-aastaselt Keenias Nairobi haiglas pärast kahenädalast koomat.
Pinumälu

**Pinumälu** ehk **pinu** (ka **magasin**) on andmestruktuur, milles sinna viimasena kantud andmed võetakse esimesena välja. Sellist pöördusviisi nimetatakse LIFO-meetodiks (*last in, first out* – 'viimasena sisse, esimesena välja').  

Pinus võib esineda eri tüüpi andmeid, kuid nendega peamiselt tehtavad operatsioonid on pinusse paigutamine (*push*) ja pinust väljalükkamine (*pop*). Mõlema operatsiooniga uuendatakse pinuviidet, milleks on pinutipu aadressile osutav muutuja või register. 
## Tehnikas
Tegemist on protseduuriga, mis tegeleb andmestruktuuride loeteluga, kus järjest kantakse andmeid mälusse, mis uuesti pealt järjest vastavalt vajadusele välja võetakse. Andmete lugemiseks või kirjutamiseks läheb vaja vaid ühte binaarkujul olevat viita arvuti mälupiirkonnale, kust pinu algab. 

Piltlikult võib kujutada seda kui protseduuri, kus pabereid lisatakse ühekaupa üksteise otsa ja vastavalt vajadusele võetakse neid sealt ühekaupa.

Kui tekib vajadus võtta välja pealt viies element, tuleb esmalt ära tõsta tema peal olnud neli elementi, ning alles siis pääseb soovitud elemendile juurde.
Kollane raamat

**"Kollane raamat"** on üks "Vikerkaareraamatutest". See raamat ilmus 1985. aastal ning kirjeldab firmade Sony ja Philips nägemust arvutitel kasutamiseks mõeldud CDdest ehk CD-ROMidest. See standard käsitleb üksnes füüsilist standardit. Loogilise formaadi jaoks jäi esialgu standard kirjeldamata – selle jaoks võeti aga suhteliselt ruttu vastu standard ISO 9660.
CD-RW

**CD-RW** (ehk *Compact Disc-ReWritable*; varem **CD-E** ehk *Compact Disc-Erasable*) on optiline ketas, millele saab kirjutada mitu korda ja mida saab lugeda palju kordi.

CD-RW sarnaneb ehituselt CD-R-iga, kuid andmekihi pind koosneb erilistest keemilistest komponentidest, mis sõltuvalt temperatuurist muudavad oma olekut või säilitavad selle. Kristalliseerudes peegeldab pind rohkem kui mittekristalliseerunud pind.

Samalaadselt CD-R-iga salvestatakse andmed binaarkujul, ehk ühtede ja nullide jadana. Lugemisel on mittekristalliseerunud ala 1 ja kristalliseerunud ala 0. 

CD kirjutamine toimub vastavalt laserilt eraldatud kuumusele, mis oleks järjekorras
# lugemine (0,1–0,7 mW)
# kustutamine (3–7 mW)
# kirjutamine (9–15 mW)

Keskmiselt talub üks CD-RW kuni 1000 korda kirjutamist ja kustutamist.

## Vaata ka
*Vikerkaareraamatud
Laredo (Texas)

**Laredo** on linn Ameerika Ühendriikides Texases, Webbi maakonna halduskeskus. Linn asub Mehhiko piiri ääres Rio Grande jõe kaldal. Teisel pool jõge asub Mehhiko linn Nuevo Laredo.

Elanike arv on 2020. aasta seisuga 263 640. Aastal 2010 oli elanikke 236 091. See on elanike arvult osariigi kolmas linn ning Mehhiko piiri ääres asuvatest USA linnadest San Diego ja El Paso järel kolmandal kohal.

Laredo asutasid hispaania kolonistid 1755. aastal. Laredo on saanud nime Hispaanias asuva samanimelise linna järgi.

Laredo on suurima ladinaameeriklaste osatähtsusega suurlinn Texase osariigis – 2022. aastal moodustasid ladinaameeriklased linna elanikkonnast 95,5%.

Laredos asub kiirtee Interstate 35 kõige lõunapoolsem punkt.


San Agustin Cathedral.JPG|San Agustini katedraal
Old map-Laredo-1892.jpg|Laredo kaart (1892)
Webb County Building.JPG|Webbi maakonna haldushoone


## Viited

## Välislingid

* Laredo koduleht
Josef Hoop

**Franz Josef Hoop** (14. detsember 1895 Eschen – 19. oktoober 1959 Vaduz) oli Liechtensteini poliitik, aastatel 1928–1945 Liechtensteini valitsusjuht.

Liechtensteini Maapäev valis Hoopi 4. augustil 1928 riigi uueks valitsusjuhiks. Temast sai Josef Ospelti järel teine Progressiivse Kodanikepartei esindaja sellel ametikohal.

Märtsis 1938 pidas ta läbirääkimisi nii Viinis kui ka Berliinis, et välja selgitada Liechtensteini tulevik pärast Austria okupeerimist natsionaalsotsialistliku Saksamaa poolt. Hitlerilt sai ta kinnituse, et kääbusriik ei paku Saksamaale mingit huvi ja selle liitmist Saksamaaga ei kavandata.

Alates 30. märtsist 1938 juhtis ta koalitsioonivalitsust, kuhu kuulusid nii Progressiivne Kodanikepartei kui ka Isamaaline Liit. Hoopi ajal alguse saanud süsteem, kus valitsuses oli alati esindatud nii valimised võitnud kui ka kaotanud partei, toimis aastani 1997.

Tema valitsus ei teinud kaua aega takistusi juudi päritolu emigrantidele, kes põgenesid Austriast Liechtensteini. Alles Šveitsi valitsuse poliitiline surve sundis ka Hoopi valitsust 1. detsembril 1938 juutide sissesõidu Liechtensteini keelustama.

9. novembril 1944 pikendas Maapäev tema volitusi peaministrina veel kuueks aastaks. Järgmise aasta 3. septembril astus Hoopi valitsus siiski ametist tagasi ja uueks valitsusjuhiks nimetati tema erakonnakaaslane Alexander Frick.

Hiljem oli Josef Hoop Liechtensteini saadik Austrias ja aastatel 1958–1959 Liechtensteini Maapäeva president. Ta kandis vürstliku õigusnõuniku (*Fürstlicher Justizrat*) tiitlit.

Tema nime kannab üks tema sünnilinna Escheni tänavatest (*Dr. Josef Hoop Strasse*).
Malle Hämarik

**Malle Hämarik** (neiupõlvenimega **Malle Mälksoo**; 22. juuni 1958 Rakvere – 2. veebruar 2007) oli eesti lastearst, lasteneuroloog.

## Elukäik
Ta lõpetas 1976. aastal Abja Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna lastearstina. Kuni 1984. aastani töötas Pärnu haigla sünnitusosakonnas pediaatrina.

Aastal 1984 jätkas õpinguid Tartu Riikliku Ülikooli neuroloogia ja neurokirurgia kateedri aspirantuuris. 1988. aastal kaitses dissertatsiooni teemal "Asfüksias sündinud vastsündinute uurimine".

1987–1990 oli ta Eesti NSV Tervishoiuministeeriumi Kardioloogia Teadusliku uurimise Instituudi teadur. 

1990–2006 oli Hämarik Tartu Ülikooli lastekliiniku vanemassistent ja dotsent, töötades kuni aastani 2002 ka arsti ja õppejõuna.

Hämarik oli Ludvig Puusepa nimelise Eesti Neuroloogide ja Neurokirurgide Seltsi Tartu osakonna juhatuse liige.

## Välislingid
*
*Malle Hämarik 22.06.1958–02.02.2007 In memoriam. Eesti Arst, 3. märts 2007
Võlur Oz

**"Võlur Oz"** (originaalpealkirjaga **"The Wonderful Wizard of Oz"**) on 1900. aastal L. Frank Baumi kirjutatud lasteraamat.

Eesti keelde on raamatu tõlkinud Ann Parts (ilmus 1983. aastal kirjastuse Eesti Raamat väljaandel) ning Peedu Haaslava (ilmus 1998. aastal kirjastuse Avita väljaandel, illustratsioonid Lisbeth Zwerger).

Muinasjutt jutustab väikesest heatahtlikust tüdrukust Dorothyst, kelle keeristorm kandis tolmusest Kansase preeriast salapärasele Võlumaale. Seal sai ta endale heaks sõbraks rääkiva Hernehirmutise, koliseva Plekkmehe ja argpüksist Lõvi, kes kartis isegi oma varju. Koos asusid nad teele Smaragdlinna, et leida üles Võlur Oz, kes pidi olema võimeline täitma kõik nende soovid – Dorothy igatses tagasi koju, tema sõbrad aga soovisid endale inimlikke omadusi: tarka mõistust, hella südant ja vaprat hinge.

Oma seiklusrikkal teekonnal tuli sõpradel kokku puutuda nii hea kui ka kurja nõiaga, enne kui nad jõudsid soovitud eesmärgini. Kas kõikide soovid täitusid? Jah, täitusid.
Ahtme soojuselektrijaam

**Ahtme soojuselektrijaam** oli soojuselektrijaam Ahtme linnaosas Kohtla-Järvel.

Ahtme soojuselektrijaama (SEJ) ehitus algas 1942. aastal Teise maailmasõja ajal. 

Kuni Balti soojuselektrijaama valmimiseni oli Ahtme SEJ Eesti energiasüsteemi võimsaim jaam.

Jaam suleti 2013. aasta jaanuaris Euroopa Liidu keskkonnanõuete tõttu. Jaam kuulus Viru Keemia Grupi kontserni tütarettevõttele VKG Energia OÜ.

## Pilte

Kohtla-Järve Ahtme linnaosa soojuselektrijaama katlamaja korstnad 96.jpg|Kohtla-Järve Ahtme linnaosa soojuselektrijaama katlamaja korstnad 1996. aastal
Ahtme elektrijaama korstna kokkutõmbe-rõnga montaaž 96.jpg|Ahtme elektrijaama korstna kokkutõmbe-rõnga montaaž 1996. aastal
Ahtme soojuselektrijaama katlamaja korstna remont 60 meetri kõrgusel. 1996.jpg|Ahtme soojuselektrijaama katlamaja korstna remont 60 meetri kõrgusel (1996)
Ahtme, elektrijaama katlamaja korstnalt, 60 meetri kõrguselt. 1996.jpg|Ahtme, elektrijaama katlamaja korstnalt, 60 meetri kõrguselt (1996)


## Viited

## Välislingid
*Ahtme 360° aeropanoraam / aerofoto
*Ahtme soojuselektrijaama ajalugu (vaadatud 26.06.2012)
*Suurte põletusseadmete kontrollmõõtmised, OÜ Eesti Keskkonnauuringute keskuse aruanne; sisaldab Ahtme soojuselektrijaama iseloomustust (vaadatud 26.06.2012)
Võlur Oz (täpsustus)

***"[[Võlur Oz]]"** on lasteraamat.
***"[[The Wizard of Oz (näidend 1902)|The Wizard of Oz]]*** on 1902. aasta näidend.
***"[[The Wonderful Wizard of Oz (film 1910)|The Wonderful Wizard of Oz]]"** on 1910. aasta film.
***"[[The Wizard of Oz (film 1921)|The Wizard of Oz]]" on 1921. aasta film, mis ei saanud valmis.
***"The Wizard of Oz" on 1925. aasta film.
***"[[Võlur Oz (film 1939)|Võlur Oz]]"** on 1939. aasta film.
***"[[The Wiz (muusikal 1975)|The Wiz]]"** on 1975. aasta muusikal.
***"[[The Wiz (film 1978)|The Wiz]]"** on 1978. aasta film.
***"[[Return to Oz]]"** on 1985. aasta film (järg 1939. aasta filmile).
...
Eskalatsioon

**Eskalatsioon** on mingi tegevuse järkjärguline laiendamine või laienemine või intensiivistamine või intensiivistumine.

Seda sõna kasutatakse kõige sagedamini sõjanduse ja poliitika valdkonnas.
Kontaminatsioon

"**Kontaminatsioon**" on mitmetähenduslik sõna. 

***[[Kontaminatsioon (kirjandus)|Kontaminatsioon]]** on mitme kirjandus- või rahvaluuleteose või teoseosa sulandumine uueks teoseks või selle tulemusena tekkinud teos.  
***[[Kontaminatsioon (keeleteadus)|Kontaminatsioon]]** on uue keelendi moodustumine sarnaste keelendite sulandumisel või selle tulemusena tekkinud keelend. 
***[[Kontaminatsioon (meditsiin)|Kontaminatsioon]]** on meditsiinis nakatumine või (toiduainete) saastumine haigustekitajatega. 
*...
Uroboros

**Uroboros** on end sabast õgiv müütiline madu või lohe. Tuntud juba Vana-Egiptuse Uues Riigis (u 1600 eKr). 
Egiptlaste juurest foiniiklasteni, sealt kreeklasteni ja ka Lääne alkeemikuteni jõudnud saba õgiv madu on sümboliseerinud lõpmatust, kõikehõlmavat loodust, lõpuleviimist, täiuslikkust, totaalsust, olemise lõpmatut ringi. Varastes müütides tähistas uroboros neitsilikku jumalannat, kes ilma mehe abita sünnitas kosmose; samas on teda fallilise olemuse pärast peetud ka mehelikkuse sümboliks.

Kuna uroboros toitub iseendast, sümboliseerib ta aine muundumist, seega ka alkeemiat ennast.

## Viited
Surra veel üks päev

**"Agent 007: surra veel üks päev"** (originaalpealkirjaga **"Die Another Day"**) on 20. Bondi-film, mis valmis 2002. aastal. Filmis kehastas James Bondi neljandat ja viimast korda Pierce Brosnan.

Vaatamata ligi 432-miljonilisele tulule ei olnud kriitikud filmist heal arvamusel liigsete CGI eriefektide kasutuse tõttu. 11. septembri terrorirünnakute järgses maailmas hakkasid Bondi-filmid alla jääma palju tõsisematele luureteemalistele filmidele, eriti viis kuud varem esilinastunud Bourne'i identiteedile. Bondi-eksperdid on hinnanud seda üheks kõige kehvemaks Bondi-filmiks koos filmidega "Veidi lohutust" ja "Spectre".

## Sisu
James Bondi (Pierce Brosnan) ülisalajane missioon Põhja-Koreas kukub läbi reetmise tõttu ja mees langeb vaenlase kätte vangi. M (Judi Dench) unustab 007 olemasolu ning alles 14 kuud hiljem vahetatakse ta Zao vastu välja.

## Osatäitjad
*Pierce Brosnan (James Bond)
*Halle Berry (Giacinta "Jinx" Johnson)
*Toby Stephens (Gustav Graves)
*Rosamund Pike (Miranda Frost)
*Rick Yune (Zao)
*Will Yun Lee (Kolonel Moon)
*Judi Dench (M)

## Välislingid
*IMDb
Kumulatsioon

**Kumulatsioon** on kuhjumine või kuhjamine.

Sõnal on eri valdkondades erinevad spetsiaalsed tähendused. 

***[[Kumulatsioon (kirjandusteadus)|Kumulatsioon]]** on stiilivõte, mille puhul esitatakse ridamisi arvukalt sarnase tähenduse või funktsiooniga sõnu või fraase.
***[[Kumulatsioon (meditsiin)|Kumulatsioon]]** on  aine (eriti ravitoimega aine) kuhjumine organismis. 
***[[Kumulatsioon (sõjandus)|Kumulatsioon]]** on lõhkeaine mõju ruumiline suunamine.

## Vaata ka
*kumulatiivne mõju
*kumulatiivne sagedus
*kumulatiivlaeng
Membranoproliferatiivne glomerulonefriit

**Membranoproliferatiivne glomerulonefriit** (MPGN) on glomerulonefriidi vorm, mille korral tekib immuunkomplekside või ladestuste tagajärjel glomerulaarse basaalmembraani paksenemine ja mesangiotsüütide paljunemine.

MPGN on sagedasim glomerulaarhaigus koertel. Haigust on kirjeldatud ka lammastel.

Loomadel eristatakse kahte tüüpi membranoproliferatiivset glomerulonefriiti: I tüüpi ja II tüüpi MPGN

* I tüüpi MPGN – nimetatakse ka mesangiokapillaarseks glomerulonefriidiks, on immuunkomplekside ladestumine glomerulaarse basaalmembraani subendoteliaalsele pinnale, mis on sageli indutseeritud infektsioonhaiguste poolt.
* II tüüpi MPGN – nimetatakse ka tiheda ladestusega haigus, kus glomerulaarne basaalmembraan on paksenenud. Erinevalt I tüüpi MPGN immuunkomplekse glomerulaarsele basaalmembraanile ei ladestu.

Mõlemal juhul põhjustab ladestumine komplemendi aktiveerumise. I tüüpi MPGN korral toimub komplemendi aktiveerumine klassikalist, II tüüpi MPGN korral aga alternatiivset aktivatsiooni teed mööda.

MPGN ravis on oluline ravida põhipõhjust.
Alexander Frick

**Alexander Frick** (18. veebruar 1910 Schaan – 31. oktoober 1991 Schaan) oli Liechtensteini poliitik, aastatel 1945–1962 Liechtensteini valitsusjuht ja aastatel 1966–1970 Liechtensteini Maapäeva president (parlamendi esimees). Ta kandis vürstliku nõuniku tiitlit.

Aastast 1929 töötas ta Liechtensteini maksuametis ja nimetati 1936. aastal selle ametkonna juhiks. Maksuameti juhatajaks jäi ta oma peaministriks nimetamiseni sügisel 1945.

Lisaks teenistusele riigiametis oli Frick aktiivne ka ühiskondlikus elus. 1931. aastal asutas ta Liechtensteini esimese skaudiühingu, millest kujunes hiljem välja kohalik skaudi- ja gaidiorganisatsioon *Pfadfinder und Pfadfinderinner Liechtensteins*. Aastatel 1935–1937 oli ta ühtlasi Liechtensteini rahvusliku olümpiakomitee liige. 

Pärast doktor Josef Hoopi valitsuse tagasiastumist 3. septembril 1945 valiti samuti Progressiivsesse Kodanikeparteisse kuuluv Frick Maapäeva poolt riigi uueks valitsusjuhiks. Välispoliitikas toetas Frick peaministrina senisest veelgi tihedamat koostööd Šveitsiga, sisepoliitikas pööras suurt tähelepanu natsionaalsotsialistlikult meelestatud jõudude kõrvaldamisele aktiivsest poliitikast ja arendas riigi sotsiaalsüsteemi.

Tema valitsuse ajal kehtestati 1952. aastal riiklik vanadus- ja pensionikindlustus. 1957. aastal hakati maksma lastetoetusi ja 1958. aastal kodutoetusi. Aastal 1959 seati sisse invaliidsuskindlustuse süsteem.

Aastal 1961 sai ta Fribourgi Ülikooli audoktori kraadi rakendusliku geograafia alal. 

Pärast valitsusjuhi ametist lahkumist 16. juulil 1962 jätkas Frick tegutsemist poliitikas. Aastatel 1966–1970 oli ta Liechtensteini Maapäeva president ja 1970–1974 asepresident.

Alexander Fricki ja tema abikaasa Hildegardi poeg Hansjörg Frick on samuti olnud poliitikas tegev, kuuludes aastatel 2001–2005 Liechtensteini valitsusse.
Pudisoo jõgi

**Pärlijõgi** ehk **Pudisoo jõgi** (ka *Tõlde jõgi*, keskjooksul ka *Pärlioja*) on jõgi Harju maakonnas.

Jões leidub jõeforelli. Pärlijões on teadaolevalt Eestis ainsana säilinud ebapärlikarbi asurkond.

Jõgi voolab ürgorus (Pärlijõe org), mis on arvele võetud ürglooduse objektina.


Pärlijõgi e. Pudisoo jõgi Kalme küla kohal.JPG|Pudisoo jõgi Kalme küla kohal


## Viited

## Kirjandus
* Marek Vahula. "Pudisoo jõestiku hüdroloogiast, hüdrokeemiast ja ebapärlikarbi (*Margaritifera margaritifera*) populatsiooni seisundist". Bakalaureusetöö. Tartu 1995
* Arvi Järvekülg. "Eesti jõed". Tartu 2001

## Välislingid
*
Urmas Podnek

**Urmas Podnek** (sündinud 8. juulil 1966) on eesti laulja. 

Urmas Podnek laulis ansamblis Metallist aastatel 1982–1985 ja 1987–1990. Laulnud ka ansamblis Vanemõde. 

1989. aastal emigreerus ta ansambliga Metallist USA-sse. Eestisse naasnult moodustas koos Raimond Vahteri, Danel Pandre ja Artur Skrõpnikuga ansambli Nice Try. 

Laulis Juuda osa rokkooperi "Jeesus Kristus superstaar" kontsertettekandes. 

1992. aastal valiti lauljate poolt parimaks meeslauljaks.
Gerard Batliner

**Gerard Batliner** (9. detsember 1928 – 25. juuni 2008) oli Liechtensteini jurist ja poliitik. Aastatel 1962–1970 oli ta Liechtensteini valitsusjuht ja 1974–1977 Liechtensteini Maapäeva president ehk parlamendi esimees.

1956. aastal lõpetas Batliner litsentsiaadina õigusteaduse õpingud Šveitsis Fribourgi Ülikoolis. Ühtlasi oli ta samas ülikoolis õppinud filosoofiat. Läbinud praktika Liechtensteini ülemkohtus, asus ta samal aastal tööle iseseisva advokaadina. 1957. aastal kaitses ta Fribourgi Ülikoolis doktoriväitekirja ja sai õigusteaduse doktori kraadi. Tema väitekiri käsitles eeltõkendi kasutamist Liechtensteini õigussüsteemis.

Poliitikas alustas Gerard Batliner tegevust Progressiivse Kodanikepartei liikmena, aastatel 1958–1962 oli erakonna aseesimees. Ühtlasi töötas ta aastatel 1960–1962 Escheni abilinnapeana.

Pärast Alexander Fricki ametist lahkumist valis Maapäev Batlineri 16. juulil 1962 riigi uueks valitsusjuhiks. Sellele ametikohale jäi Batliner kaheksaks aastaks kuni Progressiivse Kodanikepartei valimiskaotuseni 1970. aastal. Tema lahkumisega peaministriametist 18. märtsil 1970 lõppes Kodanikepartei 42 aastat kestnud võim Liechtensteinis.

Pärast Progressiivse Kodanikepartei valimisvõitu 1974. aastal valiti Gerard Batliner Maapäeva presidendiks ehk Liechtensteini parlamendi esimeheks. Sel ametikohal töötas ta kolm aastat. Seejärel oli ta 1978–1981 Maapäeva asepresident ja Liechtensteini parlamendidelegatsiooni esimees Euroopa Nõukogu juures.

Aastatel 1981–1982 oli ta Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee asepresident ja 1983–1990 Euroopa Inimõiguste Komisjoni liige.

Hiljem töötas ta ka advokaadi ja õigusteaduste eksperdina, 2002. aastast oli Batliner advokaadibüroo Batliner Wanger Batliner partner.

1987. aastast oli ta Liechtensteini Instituudi teadusnõukogu liige, aastatel 1987–1997 ühtlasi selle nõukogu esimees.

Aastast 1991 oli ta niinimetatud Veneetsia Komisjoni liige ja aastast 1995 arbiiter Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni kohtus.

Ta oli ka Baseli Ülikooli ja Innsbrucki Ülikooli audoktor.
Energia (skulptuur)

**"Energia"** (nimetatud ka "**Energeetika**") on Balti soojuselektrijaama ees paiknev skulptuur, mille autor on Riho Kuld.

Skulptuur peaks kujutama inimest, kes on end Maa külgetõmbejõust lahti rebinud ning kosmosesse sööstnud ning sellega näitama, et inimene on võimeline oma tööga kõike saavutama.

## Ajalugu
1978. aastal tekkis idee kaunistada Balti Soojuselektrijaama esist ja esitati ka vastav tellimus kunstikombinaadile. Skulptuur kavatseti avada 1980. aasta olümpiamängudeks, kuid mitmete takistuste tõttu õnnestus see alles 1982. aastal.

Skulptuur läks maksma 20 000 rubla.

## Viited

## Välislingid
* Riho Kulla skulptuur «Energia»
* Monument „Energia” Näitus "Peidus pärand"
* "Sel pole väärtust? ⟩ Energiafirma ei taha hooldada nõukaaegset Narva monumenti" Põhjarannik, 27. august 2024
Anneli Tõevere

**Anneli Tõevere-Kaur** (sündinud 20. aprillil 1970) on poplaulja, turundusspetsialist ja luuletaja. 

## Haridus
Anneli Tõevere on õppinud Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis. 

## Muusikaline tegevus
Oli 1994. aastal koolikaaslastest kokku pandud trio Duubel+ (Tõevere, Evelin Samuel ja Tõnis Kiis) liige. Helilooja Heini Vaikmaa kirjutatud lood "Sel tänaval" ja "On läinud aastad" kogusid edetabelites mõningast populaarsust. 

1995. aastal laulis Tõevere Psyche osa Heini Vaikmaa rokkooperis "Hing ja iha". Eesti Raadio avaldas salvestisega plaadi. 

1997. aastal lõid rootsi stilistid vahepeal varjusurmas olnud ja duetiks vähenenud Duubel+ (Tõevere ja Kiis) uue lavaimidži, kuid projekti ei saatnud loodetud edu. Sellest perioodist kõlasid raadiote eetris enim singlilood "Numbri valin" ja "Sind ei püüa". 

Pärast Duubel+ lagunemist 1998. aastal jätkas Tõevere mõnda aega popmuusika salvestamist lavanime **Thadeé** all koostöös helilooja ja produtsendi Ivar Männikuga. Projekt seiskus pärast edutuid singleid "Keegi teab", "Kõik on hea", "Jagatud südamed", "Veatu".

Anneli Tõevere osales 1999. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Iisraelis, olles kunagise bändikaaslase Evelin Samueli üks taustalauljaid. Aastatel 2001 ja 2002 oli Anneli Tõevere taustalaulja Eesti eurolaulu eelvoorus.

## Pärast poplauljakarjääri
Tõevere taandus muusikast ja lavategevusest varsti pärast 1999. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel osalemist.

Pärast sajandivahetust töötas ta Eesti Televisiooni turundusosakonnas, kust läks 2006. aastal tööle Hansapanka, kuid naasis Eesti Rahvusringhäälingusse, kus ta oli avalike suhete juht. Hiljem jätkas ta tööd turundusosakonnas.

Tõevere on kirjutanud laulusõnu. Temalt on laulusõnu tellinud näiteks Koit Toome, sageli kirjutas Tõevere sõnad ka omaenda lugudele. Ta on avaldanud luulekogusid.

Anneli Tõevere-Kaur oli lesk, abiellus uuesti 2021. aastal. Ta elab Tallinnas.

## Teosed

* "Mesiniku tütar" (luuletused). Hea Lugu, [Tallinn], c2015; ISBN 	9789949538775
* "Heade aegade lõpp" (novellid). Hea Lugu, [Tallinn], 2016; ISBN 	9789949561698
* "Poolkuuöö" (luuletused). Hea Lugu, [Tallinn], c2018; ISBN 9789949634781

## Viited



## Välislingid

* Heini Vaikmaa rokkooper "Hing ja iha" ERR-i arhiivis
Sobral

**Sobral** on linn Brasiilias Ceará osariigis, Sobrali valla halduskeskus. 

Sobral rajati 17. sajandil, linnaõigused sai 1841.

## Välislingid
Saale Kivimaker

**Saale Kivimaker** (sündinud 5. mail 1978 Tallinnas) on eesti harfist.

Ta lõpetas aastal 1997 Tallinna Muusikakeskkooli ja aastal 2001 Eesti Muusikaakadeemia (mõlemas Eda Peäske klassi), õppis samas ka magistriõppes.

Ta töötab aastast 2001 Rahvusooperis Estonia harfistina.

## Isiklikku
Tema ema oli harfist Leelet Reimann.

## Kirjandus
* 

## Välislingid
* Margo Pajuste, "Saale Kivimaker-Rull: harfi juures teevad suurimat muret pilli kogukus ja vedu", Õhtuleht, 22. veebruar 2008
Proliferatiivne glomerulonefriit

**Proliferatiivne glomerulonefriit** on glomerulonefriidi vorm, mille korral toimub mesangiotsüütide või endoteelirakkude proliferatsioon.

Haigust on kirjeldatud inimesel ja koeral.
2007. aasta Bremeni liidumaa valimised

2007. aasta Bremeni liidumaa valimised toimusid 13. mail. Valiti liidumaa parlamenti (*Bremenische Bürgerschaft*). Bremerhaveni valimisringkonnas Freizeittreff Eckernfeldis korraldati 2007. aasta 6. juulil järelvalimised.

## Valimissüsteem
Valimiste jaoks moodustati 2 valimisringkonda: Bremeni linnaks (68 mandaati) ja Bremerhaveni linnaks (15 mandaati). Mandaadid jagatakse igas ringkonnas eraldi. Bremeni liidumaal kasutatakse *Bürgerschafti* valimiseks proportsionaalset valimissüsteemi. Nimekiri on suletud; see tähendab, et valija saab valida ainult parteinimekirja kui tervikut. Valimiskünnis on 5% kehtivatest häältest, seda rakendati iga ringkonna kohta eraldi. Künnise ületanud erakondade vahel jagati mandaadid kasutades Sainte-Laguë meetodit.

## Valimistulemus

Valimisõigusega inimesi: 486 086
Valimisaktiivsus: 279 686 ehk 57,54%
Kehtivaid hääli: 275 851 ehk 98,63%
Kehtetuid hääli: 3 835 ehk 1,37%

## Pärast valimisi
Pärast valimisi muutus liidumaa valitsuse koosseis. Sotside ja konservatiivide valitsusliit lagunes, selle asemel moodustasid sotsiaaldemokraadid koalitsiooni rohelistega. Vasakparteile oli see esimene kord saada kohti endise Lääne-Saksamaa liidumaade parlamentides.

## Välislingid
*Bremeni Statistikaameti kodulehe valimistulemusi kajastav PDF-dokument (
LK I

**LK I** (**Leichter Kampfwagen I**) oli Saksamaa Esimese maailmasõja lõpus valminud kergetank.

LK I konstruktoriks oli Joseph Vollmer ning selle eeskujuks oli võetud Suurbritannia tank Mark A Whippet. Masin ehitati Daimleri auto šassiile, mootor paiknes madalamas esiosas ning taga oli kõrgem juhtimisruum. See oli esimene Saksa tank, millel oli pöörlev torn, mis paiknes juhtimisruumi kohal. Relvastuseks oli pöördtornis paiknev 7,92 mm kuulipilduja Maxim 08/15. Masina jõuseadmeks oli Daimler-Benzi 4-silindriline ottomootori 1910. aasta mudel, mille tarbeks mahutasid kütusepaagid 140 liitrit bensiini.

1918. aasta keskel valmis masinast kaks protoüüpi.
Osade allikate kohaselt esitati tellimus 800 masinale, kuid ühtegi ei jõutud toota enne Esimese maailmasõja lõppu. Teistel andmetel oli LK I eksperimentaaltank ja tootmisse pidid minema sellele põhjal loodud LK II ja LK III.

## Viited

## Välislingid
*Achtung Panzer! Esimesed tankid 1917–1918 (*inglise keeles*)
*The Leichte Kampfwagen (LK) Series of German Tanks by Rainer Strasheim (*inglise keeles*)
Thomsoni valem

**Thomson valem** määrab kindlaks võnkeringi omavõnkesageduse sõltuvuse mahtuvusest ja induktiivsusest:
: f_0 = \frac{1}{2\pi\sqrt{LC}},
kus
: f_0  on omavõnkesagedus hertsides (Hz);
: L on induktiivsus henrides (H);
: C on mahtuvus faradites (F).

Nurksageduse  \omega=2 \pi f jaoks saab Thomsoni valemi kirjutada kujul

\omega_0 = \frac{1}{\sqrt{LC}}.

Selle valemi tuletas inglise füüsik William Thomson (aastast 1892 lord Kelvin).
Kihtpilved

**Kihtpilved** (ladina keeles *stratus*, St) on madal, sageli kogu taevast kattev ühtlane, laineline või rebenenud ilmega pilvekiht, mis tekib aluspinnale lähedal (madalamal kui 2&nbsp;km), kuuludes seetõttu alumiste pilvede klassi. Väga õhukese kihi puhul võib päike (või kõrgemal asuvad pilvekihid) olla nähtav, paksema kihi puhul ei saa päikese asukohta üldse määrata.

Kihtpilved koosnevad enamasti veepiisakestest, ainult väga madala õhutemperatuuri juures (−10&nbsp;°C ja madalam) võivad osaliselt koosneda ka jääkristallidest. Selle põhjuseks on kapillaarvee ja väikeste veepiisakeste omadus jääda vedelaks 0&nbsp;°C-st madalamal temperatuuril.

Kihtpilved ei ole tüüpilised sajupilved, kuid sealt võib tulla talvel nõrka lund või lumeteri, suvel uduvihma..

Eesti tingimustes kuulub udu kihtpilvede hulka. Udu võib vaadelda kui pilvede erijuhtu, mis algab vahetult aluspinna lähedalt, vähendades nähtavust alla 1000 m..

Kihtpilvedega on seotud sageli inversioon, st õhutemperatuur tõuseb kõrguse suurenedes. Kihtpilved tekivad inversiooni alla. Ühtlasi kaitsevad kihtpilved maapinnal liigselt jahtumast, kaitstes näiteks niiviisi taimi öökülma eest  

## Viited
ABB

**ABB Ltd.** (varem **ABB Asea Brown Boveri**) on rahvusvaheline tööstuskontsern, mille peakorter asub  Šveitsi linnas Zürichis. Ettevõte toodab peamiselt energeetikaseadmeid elektrijaamadele, energiaülekandesüsteeme, automaattehnikat ja robotisüsteeme.

ABB tegutseb üle 100 riigis ja neil on umbes 112 000 töötajat (2008). Käive oli 2007. aastal umbes 30 miljardit USA dollarit.

ABB on börsil Šveitsis, Stockholmis ja New Yorgis. Aastal 2007 oli suurim osanik (umbes 7%) Rootsi ettevõte Investor AB, mida kontrollivad Wallenbergid. 

Septembrist 2008 juhib kontserni ameeriklane Joseph M. Hogan. 

## Ajalugu
ABB loodi 1988. aastal ABB Asea Brown Boveri, kui Rootsi firma ASEA (Allmänna Svenska Elektriska AB; asutatud 1883) ja Šveitsi firma BBC Brown Boveri (Brown, Boveri & Cie; asutatud 1891) liitusid. Osalus jagunes pooleks. Ettevõttel oli 160 000 töötajat. Seda juhtis rootslane Percy Barnevik.  

Algaastatel osteti üles hulk ettevõtteid, sealhulgas Ida-Euroopas ja Aasias. Aastal 1996 liitis ta oma tegevuse rongide ja raudteesüsteemide tootmise alal Daimler-Benziga (nüüd DaimlerChrysler). 

Aastal 1999 sai nimeks ABB Ltd.

Pärast 2000. aastat sattus ABB majanduslikesse raskustesse ning müüs oma energiatootmise haru Prantsusmaa ettevõttele Alstom, tuumaenergiaharu Suurbritannia ettevõttele BNFL, Adtranzi Kanada ettevõttele Bombardier, samuti oma nafta- gaasi- ja keemiatööstusharu. 

## Tegevus Eestis
Eestis on ABB-l tehased Keilas ja Jüris. Kohapeal tegutseb ettevõte ABB AS.

Rajamisel on regionaalne äriteeninduskeskus. Pärast selle valmimist pakub kontsern Eestis tööd kokku 1600 inimesele.

## Vaata ka
*ABB AS (Eesti)
*ABB AS (Norra)

## Viited

## Välislingid
*ABB koduleht
*ABB Eesti koduleht
*Henrik Ilves: Eesti parimaks ettevõtteks krooniti ABB, Ärileht, 19. september 2008
*ABB sai oma ajaloo suurima lepingu 700 miljoni dollari väärtuses, Delfi, 19. juuli 2010
Naujoji Akmenė

**Naujoji Akmenė** () ('uus Akmenė', läti *Jaunakmene*) on linn Leedus Šiauliai maakonnas, Akmenė rajooni ja Naujoji Akmenė valla halduskeskus. 

Asub 12 km Akmenė linnast kirdes, merepinnast 89 meetri kõrgusel.

Naujoji Akmenė tekkis aastal 1952 valminud tsemenditehase juurde. Tehase ehitustööd algasid aastal 1947, esimesed linna majad valmisid aastal 1949. Tehas toodab üle 700 000 tonni tsementi aastas. Aastal 1962 sai asulast Akmenė asemel rajooni halduskeskus. Linnaõigused sai aastal 1965.

Muinsuskaitse all on sealne kultuurimaja, mis valmis aastal 1958 ja restaureeriti aastal 2008.
## Elanikkond

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Naujoji Akmenė elanikest leedulasi 92,57%, venelasi 4,46%, ukrainlasi 0,74%, valgevenelasi 0,62%, lätlasi 0,46%, poolakaid 0,52%, sakslasi 0,14% ja teiste rahvaste esindajaid 0,4%.

## Elanike arv


* 600 (1950)
* 5400 (1959)
* 7149 (1967)
* 10 127 (1970)
* 14 400 (1976)

* 14 195 (1979)
* 13 590 (1989)
* 12 345 (2001)
* 9300 (2011)
* 7985 (2021)


## Pilte

Nakmenesm.jpg|Naujoji Akmenė
N. Akmenės kultūros rūmai.JPG|Kultuurimaja
Eternit Baltic Banguotų lakštų gamykla, Naujoji Akmenė.jpg|Eterniidivabrik
N. Akmenės cementas.JPG|Tsemendivabrik
N. Akmenė, Nepriklausomybės al.JPG|Allee


## Tuntud elanikke
*Darius Valys – Leedu jurist
*Edita Pučinskaitė – Leedu jalgrattur
*Uładzimir Karpiak – Valgevene poliitik

## Viited

## Välislingid

*Linna infoportaal (*leedu keeles*)
*Linn portaalis vietoves.Lt
The Sank

**The Sank** oli ansambel, mis tegutses aastatel 2004–2006 Tartus. Muu hulgas saavutas bänd  kolmanda koha Music Center 2004 konkursil ning pääses 2005. aastal konkursi Eesti Noortebänd finaali. 

Alates 2006. aastast on The Sank tegutsemise lõpetanud. 

## Viited
Fiat Tipo 2000

**Fiat Tipo 2000** oli Itaalias Esimese maailmasõja lõpus valminud tank, ühtlasi oli see ka esimene Itaalia tank.

## Eellugu
Fiat Tipo 2000 projekteerimine algas 1916. aasta augustis, masinaid ehitama hakati oktoobris ja prototüüp valmis firmas Fiat järgmise aasta juunis.

## Kirjeldus
Fiat 2000 kaalus 40 tonni, oli 7,38 meetrit pikk, 3,09 meetrit lai ja 3,8 meetrit kõrge. Fiat A12 mootor arendas 240 hj (179 kW) ja andis kiiruseks 6 või 7,5 km/h. Bensiinipaak mahutas 600 liitrit kütust ja käiguvaru oli kuni 75 km. Tank oli võimeline ületama 1 meetri kõrgusi takistusi ja 3 meetri laiusi kraave. Igal roomikul oli 10 ratast, millest 8 oli paaridesse jagatud ja vedrustusega varustatud. Soomuse paksus oli 15–20 mm.

Pearelvaks oli üks 65 mm kahur, mis paiknes 360 kraadi pööratavas tornis. Torn oli algselt silindrikujuline, kuid vahetati hiljem poolkerakujulise vastu. Kahurile lisaks paigutati sinna 14 mm kuulipilduja. Korpuse kummalgi küljel oli kolm ja tagaküljel üks 6,5 mm kuulipilduja, nii et peaaegu kogu tanki ümbrus oli relvadega kaetud, jättes vaid väikese pimeda nurga otse tanki ette. Mõningatel andmetel vahetati 1930. aastate alguses osadel masinatel esimesed kuulipildujad välja 37 mm kahurite vastu.

Meeskond koosnes 10 mehest. Juht paiknes masina esiosas, tema ees olevast luugist avanes hea vaade. Lahinguolukorras see luuk suleti ja juht kasutas periskoopi. Mootor paiknes korpuse tagaosas, käigukast esiosas juhi istme all ja need olid omavahel ühendatud mööda tanki põhja kulgeva kardaaniga. Mootor, käigukast ja muud mehaanilised detailid jäid kõik meeskonnaruumi põranda alla. Meeskonnaruum ise oli võrreldes teiste kaasaegsete tankidega küllaltki ruumikas.

Sarnaselt sakslaste A7V-ga oli Fiat Tipo 2000 ehitamisel lähtutud liikuva kindluse kontseptsioonist. Üleüldiselt oli Fiat 2000 oma aja kohta küllaltki hea tank. Varastest Prantsuse tankidest St Chamond ja Schneider CA 1 oli see ilmselgelt parem. Võrreldes Inglise tankidega oli maastikuläbivus kehvem, kuid siiski rahuldav arvestades tanki suurust ja kaalu. Erinevalt inglise tankidest olid mehaanilised osad (mootor, käigukast) meeskonnaruumist eraldatud ja viimane suhteliselt ruumikas. Samas tegi see tanki kõrgeks ja seega vaenlasele paremaks sihtmärgiks. Samuti ei vastanud Fiat 2000 päris hästi Itaalia sõjalistele vajadustele ega tööstuse võimekusele.

## Kasutamine
Esimesed kaks tanki jõudsid Itaalia armee käsutusse 1918. aasta lõpus, kuid lahingusse need ilmselt ei jõudnud. Järgmise aasta (1919) lõpuks valmis veel neli tanki ja kuue masinaga piirdutigi. Osa masinaid saadeti 1919. aastal Liibüasse, kus neid kasutati partisanide vastu võitlemiseks. Ametlikult oli Fiat Tipo 2000 kasutusel Itaalia sõjaväes kuni 1934. aastani.

## Viited
Hans Mützelfeldt

**Hans-Joachim Mützelfeldt** (8. august 1916 Preußisch Oldendorf – 10. mai 1945 Tšehhi, Mělníki ringkond, Všetaty) oli Saksamaa sõjaväelane.

Hans-Joachim Mützelfeldti SS'i liikmekaardi number oli 184 296. 
## Teenistuskäik
20.aprill 1937 - 1. mai 1937 *F.i. F’schule Braunschweig* 

01-05-1937/ F.i. IV / *SS T.V. Ostfriesland* 

01-01.1939/01-06-1939 *F.i. 4. SS “Ostmark“* 

01-06-1939/01-09-1940 *F.i. 2. SS T.V. “Brandenburg“* 

01-09-1940/19-12-1940 *Adj. 10. SS T.Sta* 

19-12-1940/01-02-1940 *14. SS T. Sta.* 

01-02-1940/15-07-1941 Leibstandarte Adolf Hitler *L SS A.H.* 

15-07-1941/18-09-1941 FHA AmtII Adj. 

18-09-1941/21-05-1944. *Flak Abt SS-Div. Reich.*, Kampfgruppe “Das Reich”i õhutõrje komandör. 

21-05-1941/28-09-1944. *Kdt. Stabslehrg. Kdr.* 

28-09-1944/10-10-1944 *Gen Kto III(germ.) SS PzKorps* 

10-10-1944/ *20. WaffenGren.Div.SS* 20. Relvagrenaderide SS-diviis-i staabiülem.

## Auastmed
*20. aprill 1937. SS-Untersturmführer. 
*20. aprill 1939. SS-Obersturmführer. 
*1. september 1942. SS-Hauptsturmführer. 
*20. aprill 1944. SS-Sturmbannführer. 

## Välislingid
*20. Waffen-Grenadier Division der SS (estnische nr. 1)
*awards
José Ramos-Horta

**José Manuel Ramos-Horta** (sündinud 26. detsembril 1946 Dilis) on Ida-Timori poliitik.

Ta oli aastatel 2007–2012 Ida-Timori president. Teist ametiaega on ta Ida-Timori president alates 20. maist 2022.

Ta on 1996. aasta Nobeli rahuauhinna laureaat ja endine peaminister.

1974. aastal oli ta üks Iseseisva Ida-Timori Revolutsioonilise Rinde (FRETILIN) asutajaid.

9. mail 2007 valiti ta Ida-Timori presidendiks. 11. veebruaril 2008 sai ta ebaõnnestunud riigipöördekatse käigus raskelt vigastada ning viidi ravile Austraaliasse. 17. aprillil 2008 pöördus ta kodumaale tagasi ja asus uuesti oma ametikohustusi täitma.

## Välislingid
*"Oslos anti kätte Nobeli rahupreemiad", Eesti Päevaleht 11. detsember 1996 (DIGAR)
Umaru Yar'Adua

**Umaru Musa Yar'Adua** (16. august 1951 Katsina osariik – 5. mai 2010 Abuja) oli Nigeeria poliitik, 29. maist 2007 kuni surmani Nigeeria president.

Ta oli rahvuselt fulbe ja usutunnistuselt muslim. 

Alates 1999. aastast oli ta Katsina osariigi kuberner. Tema valitsusajal kehtestati osariigis šariaadiseadused.

22. aprillil 2007 valiti Yar'Adua Nigeeria presidendiks. Ta kogus 24,6 miljonit häält ehk 70% häältest. Euroopa Liidu vaatlejate hinnangul ei vastanud valimised rahvusvahelistele nõuetele ja selle tulemused pole usaldusväärsed. Peamised opositsioonikandidaadid kutsusid üles valimistulemusi kehtetuks tunnistama ja uusi valimisi korraldama. Siiski oli see Nigeeria ajaloos esimene kord, mil presidendiamet valimiste tulemusena ühelt tsiviilisikult teisele üle läheb. Ka eelmine president Olusegun Obasanjo teatas televisioonis, et valimistel oli küll puudusi, aga järgmised tulevad juba paremad. 

Umaru Yar'Adual oli ka presidendiks oleku ajal hulk terviseprobleeme. Nii näiteks viibis ta kroonilise perikardiidi ravimiseks pikki perioode Saudi Araabias, mille ajal teda asendas asepresident Goodluck Jonathan.

23. novembril 2009 läks Yar'Adua Saudi Araabiasse ravima südamepaunapõletikku. See tekitas riigis peatselt võimuvaakumi. Näiteks ei osalenud president esimest korda Nigeeria ajaloos uue riigi peakohtuniku ametissevannutamisel, mis tekitas küsimuse, kas see ametissevannutamine oli üldse seaduslik. Kui vahistati 23-aastane nigeerlane, keda süüdistati katses lennuk Detroiti kohal õhku lasta, ei teinud Nigeeria riik selle kohta mingit avaldust. Opositsioonipoliitikud ja inimõiguste organisatsioonid püstitasid jaanuaris küsimuse, kas president ikka elus on, ja kutsusid üles moodustama komisjoni, mis selle välja selgitaks. 

9. veebruaril 2010 nimetas senat asepresidendi Goodluck Jonathani presidendi kohusetäitjaks. 24. veebruaril pöördus Umaru Yar'Adua kodumaale tagasi, kuid ametisse ei asunud.  5. mail ta suri.  Järgmisel päeval andis Goodluck Jonathan presidendi ametivande.

## Viited
X noorte laulu- ja tantsupidu

**X noorte laulu- ja tantsupidu** oli 29. juunist 1. juulini 2007 toimunud pidustus, mis kätkes ühte laulupeo kontserti, kolme tantsupeo etendust, õpilastööde näitust "Õuepuu" ja rahvamuusikute õpikodasid. Peo teema oli "Ilmapuu lävel". Nii laulu- kui ka tantsupeo lavastas Margus Kasterpalu. Kokku osales peol üle 35 000 laulja, tantsija ja pillimängija. Peo korraldas Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutus.

## Laulupidu
1. juulil Tallinna lauluväljakul toimunud laulupeo kunstiline juht oli Aarne Saluveer. Peol osales 831 koori üle 26 000 lauljaga ning 47 orkestrit 1600 muusikuga. Külalistena osales 14 koori välisriikidest: Lõuna-Aafrika Vabariigist, Norrast, Saksamaalt, Austraaliast, Kanadast ja Rootsist. Publiku arvuks hinnati ligi 50 000, piletiga pealtvaatajaid oli 42 819. Noorte laulupeo teema oli "Ilmapuu".

## Tantsupidu
Tantsupeo kunstiline juht oli Maido Saar. Kõik kolm etendust toimusid Kalevi staadionil – esimene 29. juunil ning teine ja kolmas 30. juunil. Peost võttis osa 127 tantsurühma enam kui 7800 tantsijaga. Kokku käis tantsupeol 22 605 piletiga pealtvaatajat, esimesel etendusel 7138, teisel 5316 ja kolmandal 10 151 inimest. Tantsupeo teema oli "Lävel".

## Vaata ka
* X noorte laulupeo kava
* Ilmapuu

## Viited
Akmene

**Akmene** on küla (*mazciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Cīrava vallas. Asub valla lõunaosas merepinnast 29 meetri kõrgusel Akmene jõe kaldal, Riiast 196, valla keskusest Cīravast 3 ja endisest piirkonna keskusest Aizputest 17 kilomeetri kaugusel.

Küla on tekkinud endise Akmene karjamõisa (*Akmen*) keskuse juurde. Aastani 2021 kuulus küla Aizpute piirkonda.

## Viited
Alternative metal

***Alternative metal*** on muusikastiil, mis kombineerib alternatiivroki ja ''heavy metali'' 'i elemente. Enamasti on tegemist võrdlemisi tehnilise stiiliga, mis läheneb muusikale hoopis teise nurga alt, kui harilikud *heavy metali* artistid ning võtab mõjutusi paljudest stiilidest väljaspool metalit. Üks põhilisi *alternative metal*’i ja selle alamžanrite tunnusjooni on märgatavalt madalamasse helistikku häälestatud kitarrid ja traditsioonilise *heavy metal*’iga võrreldes mõõdukas tempo. Lisaks on *alternative metal*’i bändid tuntud oma meloodilise laulmisstiili, piiride kompimise ja eksperimentaalsuse poolest. *Alternative metal*’i bändide eesmärk ei ole püsida *heavy metal*’i etteloodud raamides, vaid sellele on iseloomulik kastist väljapoole mõtlemine ja eksperimenteerimine.

*Alternative metal* arenes välja 90ndate esimesel poolel kõrvuti ''nu metali'' ja grungega. Seega enamik *alternative metali* artiste on seotud ka post-grunge ja *nu metali* 'i stiilidega.

Silmapaistvad bändid selles žanris on Soundgarden, Queens of the Stone Age, Ministry, Faith No More ja Helmet.

## Alastiilid ja edasiarendused
Järgnevate stiilide kuulumine või mitte kuulumine *alternative metali* alastiilide hulka on vaidlustatud. Peamine põhjus, miks neid stiile on hakatud lugema antud muusikastiili alastiilide hulka seisneb selles, et kuna alternatiivroki alastiilide hulgas on muusikastiilid nagu *gothic rock*, *industrial rock*, siis sellest tulenevalt käsitletakse vahel muusikastiile nagu *gothic metal* ja *industrial metal*, kui *alternative metali* alastiile. Nagu juba viidatud, reaalselt on tänapäevased *alternative metal* artistid võtnud pigem mõjutusi nendest loetletud alastiilidest ja mitte vastupidi nagu arvata võiks.

### Funk metal

### Gothic metal

### Industrial metal

### Nu metal

## Vaata ka
*''Alternative metal'i'' ansamblite loend
Urr

**Urr** (originaalis rootsi keeles *Mårran*, soome keeles *Mörkö*) on Tove Janssoni väljamõeldud raamatutegelane, kes esineb aeg-ajalt autori muumilugudes. 

Ta ilmub välja kummitusliku mäetaolise keha, kahe külma jõllitava silma ning sillerdava valge hambareaga olendina. Raamatus 'Kes trööstib Tillut?' on öeldud, et Urril on ka saba, kuid seda pole keegi kunagi näinud.

Ükskõik kuhu Urr ka seisma ei jääks, külmub maa tema all ja ümber ära ning kogu taimestik sellel sureb. Maapinnal kõndides jätab ta enese järel maha jää- ja lumeraja. Kõik, mida ta puudutab, külmub samuti; kord istub ta sooja saamiseks lõkketulele ning seegi kustub kohe. 

Urr otsib tegelikult sõprust ja soojust, kuid ta on kõigi ja kõige poolt eemale tõrjutud oma surmatoova külmuse tõttu ning peab seetõttu elama kaugel Üksildaste Mägede tipus. 

Urr võib sümboliseerida ka talvist masendust.
Tund

**Tund** on aja mõõtühik ja SI-süsteemi põhiühiku sekundiga seotud mittedetsimaalne kordühik (kuuekümnendsüsteemis). 

Tunni rahvusvaheline tähis on h (ladinakeelsest sõnast *hora*, tund).

Üks tund on 60 minutit ehk 3600 sekundit (1 h =  60 min = 3600 s).
Trollitalv

"**Trollitalv**" (rootsi *Trollvinter*) on kuues Tove Janssoni muumilugude raamat, mis on kirjutatud 1957. aastal. 

Selles raamatus on tunda Janssoni kirjutamisstiili tumedamat poolt, kui võrrelda seda eelnenud teostega. Enamiku ajast on raamatu peategelane Muumitroll üksildane, kurb, vihane või hirmul ning see on ähvardava ja ohtliku maailma pärast, millesse ta tunneb end mitte kuuluvat.

## Sisu
Samal ajal kui ülejäänud muumipere rahulikult talveund magab, ärkab Muumitroll keset talve üles ega saa enam kuidagi und. Ta avastab enese ümbert täiesti uue maailma, kus päike ei paista ning kõik on kaetud külma, valge ja märja pulbriga. 

Algul on Muumitroll üksi, kuid peagi kohtab ta Tuu-Tikit ning oma vana sõpra väikest Myd, kes igati naudib talve, olles mähkunud vanasse kohvikannusoojendajasse ning uisutab plekk-kandikul ringi. Koos ehitavad sõbrad Jäänaisele suure lumehobuse ning kohtuvad hajameelse oravaga, kes jääb Jäänaisele liiga kauaks otsa vaatama ning seetõttu surnuks külmub. 

Suure talve edenedes saabub Muumiorgu sooja otsima ja Muumimamma moosikeldri varudest toitu maitsma teisigi kummalisi olevusi, kellest tähtsamad on kuri külmaloom Urr, koerake Niru ja entusiastlik koduvana ehk Hemulen, kes püüab panna kõiki talvest rõõmu tundma.
Hovery Covery

**Hovery Covery** on Eesti tantsumuusikaduett, koosseisuga Estin ja Hoveri Erik, kes alustas tegevust 1994. aastal Viljandis.  

Duett on püsinud diskolaval väikeste pausidega, näiteks aastast 2006, kui Esta Loho emigreerus Eestist ajutiselt, mistõttu katkes ka bändi tegevus. Samas on Esta Loho teinud Estini nime all ka soolokarjääri, mis koos bändi sisetülidega põhjustasid 1996. aastal bändi tegevuse katkemise.  

## Diskograafia
Duett liitus taas 1998. aastal ja andis välja albumi "Originaal Vol.2", hiljem on ilmunud nii "Greatest Hitsi" kogumikke kui ka uut materjali. 

Lisaks teistelt laenatud paladele on bändi jaoks muusikat loonud Hoveri Erik ("Hoia mul käest", "Kaks säravat silma" jm) kui ka mänedžer ja naissolisti Esta Loho endine abikaasa Gunnar Loho ("Veel üks hetk", "Vaid üks viiv" jm). Hovery Covery suuremad edetabelihitid olid "Ära jahtu" (püsis mitu kuud Eesti Televisiooni edetabelisaates "7 vaprat"), "Kaks, me kaks" (pälvis Raadio 2 edetabelisaate "Kuraditosin" preemia), "Kaks säravat silma", "Võõra linna tuled" ja "Hoia mul käest". 

Hovery Covery esimene album "Hoia mul käest" ilmus 1995. Albumit ja sellele järgnenud suvetuuri "Kolm säravat silma" (koos ansamblitega Code One ja Jam) saatis menu. 

## Kriitika
Hovery Covery oli ülipopulaarne, kuid kriitikud leidsid, et tegemist on banaalse meelelahutusega. Heideti ette musta vokaali, kehva muusikalist teostust, klišeelikke tekste, liiga ekstravagantseid lavakostüüme. Ometi oli Hovery Covery 1990. aastatel esimene tantsubänd, kelle esinemisi saatis alati särtsakas lava-*show* just lauljate endi, mitte taustatantsijate esituses.

## Menu
Aastatel 1995–1997 tegutses Tallinnas Hovery Covery fänniklubi, kes külastas ansambli kontserte, andis välja ajalehte Peegel ja toetas nii duetti kui ka Estinit hilisemates edetabelisaadetes.

## Välislingid
*