open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pimesimultaan

**Pimesimultaan** on simultaani eriliik, kus üks mängija mängib mitme vastasega, nii et ta ise mängulaudu ei näe ja ka käike üles ei kirjuta. 

Tegu on ühe kõige raskema ajugümnastikaga üldse. Kui tavasimultaani võib anda peaaegu et iga vähegi mängida oskav isik, siis see mänguliik nõuab eriettevalmistust. Põhiprobleemiks ei ole seejuures mitte variantide väljamõtlemine, vaid seisu (vigurite/nuppude paigutuse) meeldejätmine.

## Male tipptulemused
* 4 partiid 1857 Louis Paulsen (Saksamaa)
* 5 partiid 1857 Louis Paulsen (Saksamaa)
* 8 partiid 1858 Paul Morphy (USA) +6=2-0
* 10 partiid 1858 Louis Paulsen (Saksamaa)
* 15 partiid 1859 Louis Paulsen (Saksamaa)
* 15 partiid 1876 Joseph Blackburne (Suurbritannia)
* 16 partiid 1876 Johannes Hermann Zukertort (Poola)
* 20 partiid 1897 Harry Nelson Pillsbury (USA)
* 21 partiid 1902 Harry Nelson Pillsbury (USA) +3=11-7 
* 22 partiid 1902 Harry Nelson Pillsbury (USA) +17=4-1 
* 24 partiid 1919 Richard Réti (Tšehhoslovakkia)
* 25 partiid 1921 Gyula Breyer (Ungari) +15=7-3 
* 26 partiid 1924 Aleksandr Alehhin (Prantsusmaa) +16=5-5 
* 28 partiid 1925 Aleksandr Alehhin (Prantsusmaa) +22=3-3 
* 29 partiid 1925 Richard Réti (Tšehhoslovakkia) +20=7-2 
* 30 partiid 1931 George Koltanowski (Belgia) +20=10-0 
* 32 partiid 1933 Aleksandr Alehhin (Prantsusmaa) +19-9=4 
* 34 partiid 1937 George Koltanowski (Belgia) +24=10-0 
* 40 partiid 1943 Miguel Najdorf (Argentina) 
* 45 partiid 1947 Miguel Najdorf (Argentina) +39=4-2 
* 52 partiid 1952 Janos Flesch (Ungari) +31=18-3

## Maailmarekordid [[Rahvusvaheline kabe|rahvusvahelises kabes]]
Maailmarekordi püstitamiseks kehtivad erinõuded vastaste tugevuse osas (nende keskmine FMJD reiting peab olema vähemalt 1900) ning samuti tuleb rekordi fikseerimiseks saavutada vähemalt 70% tulemus.  rekordi püstitas hollandi suurmeister Erno Prosman.
Harm Wiersma

**Harmen Wiersma** (sündinud 13. märtsil 1953 Leeuwardenis) on Hollandi kabetaja, 6-kordne maailmameister rahvusvahelises kabes.

Harm Wiersma hakkas kabet mängima 9-aastaselt Leeuwardeni kabeklubis. Aasta pärast mängis ta juba Friisimaa noorte meistrivõistlustel. 13-aastaselt tuli ta juba Hollandi noorte meistriks, ning 1967. aastal tegi debüüdi täiskasvanute meistrivõistlustel, kus tuli koguni kolmandaks. Maailmameistrivõistlustel debüteeris ta 1968. aastal.
Samal aastal sai ta ka rahvusvahelise meistri nimetuse, kaks aastat hiljem aga anti talle juba nii Hollandi (kõigi aegade noorimana) kui ka rahvusvahelise suurmeistri nimetus.

Esimest korda tuli ta Hollandi meistriks 1972. aastal. Seda saavutust kordas ta ka aastatel 1974, 1975, 1976, 1977, 1992, 1998 ja 2001. 

1975. aastal püstitas ta maailmarekordi simultaankabes, tehes seda 187 laual, selle ületas hiljem Jannes van der Wal.

Tema tähetund saabus 1976. aastal, kui ta võitis ülivõimsalt maailmameistrivõistlused, seejuures võitis ta omavahelistes partiides kõiki NSV Liidu suurmeistreid (Vjatšeslav Štšegolevi, Anatoli Gantvargi ja Iser Kupermani). 

1978. aasta maailmameistrivõistlustel Arco di Trentos jagas ta koos Anatoli Gantvargiga esikohta, kuid järgmisel (1979) aastal sealsamas peetud kaotas 6-partiilise järelmatši ta kaotas. Veel samal aastal võitis ta aga tiitli tagasi alistades Utrechtis peetud täispikas matšis Gantvargi tulemusega 22:18 (+4 =14 -2). 

Sama lugu kordus veelkord. 1980. aasta maailmameistriturniiri Bamakos võitis taas Gantvarg, kuid 1981. aastal peetud matšis oli taas parem Wiersma, ka sellel korral lõppes matš tulemusega 22:18 (+2 =18 -0).  1983. aastal krooniti ta maailmameistriks koguni kahel korral: algul võitis ta Amsterdamis turniiri ning seejärel alistas ta tiitlimatšis ka Jannes van der Wali 21:19 (+1 = 19 -0).

1984. aastal kaitses Wiersma tiitlit matšis Vadim Virnõiga, matš lõppes küll viigiga 20:20 (+1 = 18 -1), kuid tiitlikaitsjana säilitas ta tiitli.

Selle tiitlivõidu järel tõmbus ta tippkabest tagasi ja pühendus ärile. Wiersma on abielus ja tal on 3 last (poeg ja 2 tütart). Pojale pani ta esimese kosmonaudi Juri Gagarini järgi nimeks Joeri.

Uuesti proovis ta tippu tagasi jõuda 1992. aastal ja sinna ta peaaegu et ka jõudis, ületamatuks jäi siiski Aleksei Tšižov, kes edestas teda nii mm-turniiril kui ka hiljem kolmes riigis (Venemaal, Eestis ja Hollandis) peetud matšis tulemusega 22:18 (+2 = 18 -0).

Ka 1994. aastal jõudis Wiersma tiitlipretendentide hulka, kuid toona tõkestas pretendentide matšides talle tee Aleksandr Baljakin.
 
Kuid üks tippsaavutus on pärit ka veel 1999. aastast. Nimelt Hoogezand-Sappemeeris tuli Wiersma Euroopa meistriks.

Seejärel sukeldus Wiersma aga poliitikasse. Pim Fortuyni partei nimekirjas kandideerides jõudis 15. mail 2002 valituks ka Hollandi parlamendi teise kotta (*Tweede Kamer der Staten-Generaal*).
Patendikoostööleping

**Patendikoostööleping** (ka: *rahvusvaheline patendikoostööleping*; lühend *PCT*) on 19. juunil 1970 Washingtonis alla kirjutatud ning 1979. aasta 28. septembril parandatud ja 1984. aasta 3. veebruaril muudetud rahvusvaheline leping, millele alla kirjutanud riigid moodustavad leiutiste kaitse eesmärgil koostööliidu taotluste esitamiseks, otsinguks ja ekspertiisiks ning erialaste tehniliste teenuste osutamiseks. 

Seda liitu nimetatakse Rahvusvaheliseks Patendikoostöö Liiduks. 

Eesti suhtes jõustus patendikoostööleping 24. augustil 1994.
 
Patendikoostööleping ühtlustab asjaajamist ja vormistamist ühe- ja samasisulise patenditaotluse esitamisel korraga mitmesse sihtriiki.

## Taotluste esitamine

Leiutise kaitse taotlusi võib esitada igas lepinguosalises riigis kui patendikoostöölepingule vastavaid rahvusvahelisi taotlusi.

Rahvusvaheline taotlus peab sisaldama avalduse, kirjelduse, ühe- või mitmepunktilise nõudluse, ühe või mitu joonist (kui nõutud) ja lühikokkuvõtte, nagu on määratud patendikoostöölepingus ja selle rakendusjuhendis. 

Rahvusvahelise taotluse võib esitada iga lepinguosalise riigi kodanik või isik, kellel on selles riigis alaline elukoht. 

Rahvusvaheline taotlus esitatakse ettenähtud vastuvõtvasse ametisse, kes kontrollib ja käsitleb taotlusi, nagu on ette nähtud lepingus ja selle rakendusjuhendis. Vastuvõtvaks ametiks võib olla liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitseamet ehk patendiamet.

## Vaata ka
*Patendiamet
*Eesti Patendiraamatukogu
*patent
*kasulik mudel
*kaubamärk
*tööstusdisainilahendus
*prioriteet
*tööstusomand

## Allikad
*Patendikoostöölepingu terviktekst Riigi Teatajas
Universaalne moraal

**Universaalne moraal** on hüpoteetiline moraalireeglistik, mis kehtib alati ja kõikidele inimestele, hoolimata nende soost, rassist, kultuuritaustast ja muudest omadustest.
Ui

**Ui** on traditsiooniline tööriist kalavõrkude ja vööde kudumiseks. Teised levinud nimetused on *hui*, *piirits*, *käba*, *käbi*, *võrgukäbi* ja *võrgunõel*.

Uid on olnud 10–20&nbsp;cm pikkused. Neid valmistati õhukesest puupilpast, luust, sarvest või metallist. Uuemal ajal on kasutatud vabrikutööna plastist valmistatud uisid.

Nende abil kudusid võrke kõik pereliikmed, Hiiumaal peamiselt lapsed.

Seal, kus võrgutegijate või kalurite hulgas on olnud palju venelasi, on uid nimetatud kombelistel põhjustel igliškaks.

## Vaata ka
* Süstik

## Välislingid
* käbi, ERM
* Käbi, ERM
* võrgukäbi, ERM
* käbi, ERM
* käbi, ERM
* Võrgupunumise käbi, ERM
* Käbi heinamärsi punumiseks, ERM
Hui

***Hui** ehk **[[ui]]** on võrgunõel.
***Huideks** nimetati varem Hiina rahvast **[[hueid|hueisid]]**.
***[[Hui (preestrinna)|Hui]]** oli Vana-Egiptuse ülempreestrinna, kelle tütar abiellus Thutmosis III-ga.
Basuutomaa

**Basuutomaa** oli Suurbritannia koloonia, mis rajati 1884. aastal, kui Kapimaa koloonia ei saanud territooriumi haldamisega hakkama. Koloonia jagunes seitsmeks administratiivseks piirkonnaks: Berea, Leribe, Maseru, Mohales Hoek, Mafeteng, Qacha's Nek ja Quthing.

Basuutomaa iseseisvus 4. oktoobril 1966 ja nimetati Lesotho kuningriigiks.

## Ajalugu
Aastatel 1856–1868 oli Basuuto kaasatud konflikti Oranje Vaba Riigiga. Kuningas Moshoeshoe I lootis saada brittidelt kaitset. Ta kirjutas 29. augustil 1865 kirja Philip Edmond Wodehouse'ile, kes oli Kapimaa koloonia kuberner. 

Juulis 1866, viidates eelnevatele kirjadele, kirjutas Basuuto pealik:

Lõpuks sai kuberner jaanuaris 1868 dokumendi, mille oli 9. detsembril 1867 allkirjastanud koloniaalsekretär ning millega anti luba liita Basuutomaa Nataliga (mitte Kapimaaga nagu Wodehouse oli soovinud). 12. märtsil 1868 anti teada, et basuutod on saanud Briti alamateks ning Basuutomaa Briti territooriumiks. Basuutomaa ei liidetud Nataliga, vaid anti Lõuna-Aafrika kõrge komisjonäri hallata. 

Kolm aastat hiljem liideti Basuutomaa Hea Lootuse Neeme parlamendi otsusega siiski Kapimaa kolooniaga; otsus kinnitati 3. novembril 1871. Kuna Kapimaaga liitumine polnud rahva seas populaarne, sai Basuutomaast 1884. aastal eraldi koloniaalala, mis oli kohaliku kõrge komisjonäri kaudu otseses kuninganna (ning Briti seadusandliku ja täidesaatva võimu) alluvuses.
Afrikandrid

**Afrikandrid** ehk **buurid** (hollandi sõnast *boer* [buur] 'talupoeg') on Lõuna-Aafrika valged elanikud, kes räägivad afrikaani keelt ning on enamasti Hollandi või Prantsuse päritolu.

Lisaks Lõuna-Aafrika Vabariigile elab neid Namiibias ning vähemal hulgal ka Lesothos, Svaasimaal, Botswanas, Zimbabwes, Sambias, Malawis ja Mosambiigis.

Afrikandreid on hinnanguliselt 3,1 miljonit. Lõuna-Aafrika Vabariigi valgetest moodustavad nad umbes 60%.

Afrikandrid peavad Lõuna-Aafrikat oma kodumaaks, mistõttu nad ei soovi Aafrikast kaugete esivanemate kodumaale Euroopasse "tagasi minna". Nii Buuri sõdade kui ka hilisemate rassikonfliktide ajal on nad kaitsnud oma kultuuri ja õigust Aafrikas elada. 

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 18 afrikandrit.

## Ajalugu
Afrikandrid on 1652. aastast alates Hea Lootuse neeme piirkonda elama asunud hollandlastest talupoegade ja käsitööliste järeltulijad. 17.–18. sajandil segunes nendega Saksamaalt ja Prantsusmaalt ümber asunuid (hugenotid). Nad asusid elama Kapimaale, kuhu Hollandi Ida-India Kompanii oli 1652 rajanud varustusjaama. Buurid elatusid peamiselt veisekasvatusest ja kaubandusest. Järgnenud poole sajandi jooksul kogunes neid Hollandi Kapi kolooniasse umbes 2000. Nad olid ranged kalvinistid ja pidasid end Jumalast väljavalituteks, kellel on õigus seda maad ja selle põliselanikke valitseda.

Aastal 1806 läks Kapi koloonia Suurbritannia valdusse. Peagi tekkis buuridel Briti võimudega konflikt. Aastatel 1835–1843 rändasid paljud buurid välja Natali ning teisele poole Oranje ja Vaali jõge, kus nad rajasid Transvaali ja Oranje Vabariigi ning teisi lühikest aega eksisteerinud riike. Nendes riikides kehtis range rassieraldus. Inglise-Buuri sõja (1899–1902) tagajärjel kaotasid need riigid iseseisvuse. Rassieraldusideoloogia säilitas afrikandrite tugeva toetuse ning selle alusel kujunes välja apartheidipoliitika, mida viis ellu Lõuna-Aafrika Vabariigis 1948–1994 võimul olnud Lõuna-Aafrika Rahvuslik Partei, kus domineerisid afrikandrid.
Buuri sõjad

**Buuri sõjad** ehk **Inglise-Buuri sõjad** olid Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi ja hollandi päritolu Aafrika kolonialistide järglaste buuride vahel peetud sõjad, kus viimased üritasid kaitsta oma riikide (Transvaali ja Oranje Vaba Riik) iseseisvust. 

Ehkki kokku peeti kaks sõda, mõeldakse "Buuri sõja" all tavaliselt üksnes 1899–1902 toimunud konflikti.
# Esimene buuri sõda, aastatel 1880–1881
# Suurbritannia Rodeesiast (kaevandusettevõtete) toetusel Jamesoni juhitud sõjakäik, aastatel 1895–1896
# Teine buuri sõda, aastatel 1899–1902

## Vaata ka
*Kahvri sõjad

## Kirjandus
* Tanel Rütman, Mart Siiroja, "Eesti vabatahtlikud Inglise–Buuri sõjas (1899–1902)" – Akadeemia 1995, nr 12, lk 2587–2608 ja 1996, nr 1, lk 41–62
Esimene buuri sõda

**Esimene buuri sõda** (1880–1881) oli lühiajaline kokkupõrge brittide ja buuride vahel, kui buurid tõusid üles Suurbritannia anneksiooni vastu Transvaalis pärast (esimest) suulu sõda. Pärast seda, kui Majuba Hilli lahingus 27. veebruaril 1881 britid lüüa said, tagas Suurbritannia Pretoria konventsiooniga Transvaali autonoomia ja omavalitsuse.

## Vaata ka
* Teine buuri sõda
Manoury notatsioon

**Manoury notatsioon** on rahvusvahelises kabes üldtunnustatud meetod partiide ja seisude ülesmärkimiseks.

Ajaloolises mõttes on tegu Manoury teise notatsiooniga – algses variandis kandsid peatee (pikima diagonaali) otsaväljad numbreid 1 ja 50.



Kõik aktiivsed (mustad) mänguväljad on nummerdatud 1-st 50-ni. Mängulaud asetatakse mängijate vahele nii, et valgetele lähim vasakpoolne väli oleks must ja ta kannaks numbrit 46. Alguses tundub selline notatsioon segadust tekitav aga temaga harjub kiiresti ära – tasub jälgida vertikaalridade numeratsiooni, näiteks 3, 13, 23, 33, 43. Tõsisematel võistlustel kasutatavatel laudadel neid numbreid ei väljade peal ega laua ääres ei ole ning laud peab seetõttu peas olema.

Partii alguses asetatakse valged kivid väljadele 31 kuni 50 ning mustad väljadele 1 kuni 20.



Käike kirjutatakse näidates ära käigu algus ja lõppväli. Tavalise käigu puhul kirjutatakse väljade numbrite vahele '-' ning löömiste puhul 'x'. Nii näiteks üleskirjutus 33-29 tähendab, et kabend väljalt 33 käis väljale 29. Üleskirjutus 37x30 tähendab, et tehti löökkäik väljalt 37 väljale 30. Mõnikord tuleb liitlöögi korral selguse mõttes üles märkida ka vahepealne väli (väljad), kus löögi ajal kabend suunda muutis (näiteks 47x29x18x4).

Mängu seis kirjutatakse üles samuti kasutades väljade numbreid, kus kabendid asuvad. Näiteks partii algseis kirjutatakse üles: Valged: 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50 (20) Mustad: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20 (20). Arv sulgudes näitab kabendite arvu.
Mancala

***Mancala*** on lauamängude perekond (tuntud ka kui "külvamismängud"), millesse kuuluvad mängud on levinud peamiselt Aafrikas, aga ka Lähis-Idas ja Kagu-Aasias. Levinuimad variatsioonid on *[[oware]]*, *[[awale]]*, *[[bao]]*, *[[omweso]]* ja *[[kalah]]*.

Mancala-mängudes ei eristu mängunupud ("seemned") ühe või teise mängija omadeks, vaid on ühised. Mängulaud koosneb kas kahest või neljast reast "pesadest" (tüüpiliselt 6-10), millesse mängijad oma käigul "külvavad" vastupäeva suunas ükshaaval seemneid. Mängu eesmärgiks on võtta ära enamik seemneid.
Siroko

**Siroko** [sir'oko] ehk **široko** [šir'oko] (itaalia sõnast *scirocco* [šir'okko] ja prantsuse sõnast *sirocco*) on tugev soe tuul Vahemere keskosas ja Aadria merel, puhub peamiselt kagust ehk Liibüa ja Egiptuse kohalt, tugevaim sügisel ja talvel. 

Kui kõrgrõhkkond asub Aadria merest idas, on siroko soe ja niiske ning sademeid on harva. Kesk-Itaalia kohal asetseva madalrõhkkonna puhul on õhutemperatuur sirokos madalam ning sajab tugevasti. 

Aafrika rannikul puhub siroko lõunast, õhk on kuum, kuiv ja tolmune. Mõnel juhul on liivatolm ulatunud isegi Kesk-Euroopasse. Aafrika siroko kuiv õhk muutub Vahemere kohal niiskeks ja põhjustab Lõuna-Euroopas uduvihma. 

Märtsis ja novembris võib siroko saavutada oma maksimaalse tuulekiiruse (kuni 100 km/h ehk 55 sõlme).

Sirokoga sarnanevaid tolmuseid Sahara kõrbe kohalt pärinevaid tuuli nimetatakse veel *[[leste]]* (Madeira ja Kanaari saared), *[[leveche]]* (Hispaania), *[[khamsīn]]* (Egiptus, Sudaan) ja *[[sharav]]* (Iisrael, Palestiina).
Simultaan

**Simultaan** (ka **simultaanmäng**; ladina sõnast *simul*  'üheaegselt') on mänguviis, kus üheaegselt mängitakse mitme vastasega (näiteks males, kabes).
Male- ja kabesimultaani kohta võidakse kasutada ka nimetusi rivimale ja rivikabe.

Enamikul juhtudel teeb kõikides partiides avakäigu simultaani andja, vastavate kokkulepete korral on võimalikud ka muud variandid.

Simultaanil on mitmeid variatsioone. Olulisemateks nendest on:

* Tavasimultaan: mängitakse ilma kelladeta; vastane teeb oma käigu alles siis, kui simultaani andja tema laua juurde jõuab, simultaani andjal on õigus enne järgmisel laual käigu tegemist oma käik tagasi võtta.
* Kelladega simultaan: mängitakse kontrollkelladega; tavaliselt antakse simultaaniandjale tunduvalt rohkem aega kui vastastele; simultaani andja põhiliseks probleemiks on oma mõtlemisajaga toimetulemine.
* Pimesimultaan: simultaani andja mängulauda ei näe ning käike üles ei kirjuta.
* Alternatiivne simultaan: simultaani andjaid on kaks või enam; kuna omavahel nad ei suhtle, siis üks ei tea mida teine mõtleb ning mäng võtab tihti huvitavaid ja ootamatuid pöördeid.
Ucayali

**Ucayali** on jõgi Lõuna-Ameerikas Peruus. 

Jõgi saab alguse 210 meetri kõrgusel üle merepinna Andides, kui Apurímaci ja Urubamba jõed ühinevad. See voolab valdavalt põhjasuunas ning alamjooksul kirdesse. Marañóniga ühinedes moodustab see Amazonase jõe. 

Jõe pikkus on umbes 1600 km.

## Viited

## Välislingid
Kurenokajälg

**Kurenokajälg** (*Naevus simplex*, *Naevus flammeus nuchae*) on umbes kolmandikul kõigist vastsündinutest esinev ajutine harilik sünnimärk, mida põhjustab kaasasündinud kapillaarne väärareng. Kurenokajälg võib ilmuda ka esimestel elukuudel.

Kurenokajälg on tumeroosa. Piirjooned on ebakorrapärased. See asetseb laugudel, otsmiku keskel või kuklal juuksepiiril, vahel ka mujal, näiteks ninaotsas või ülahuulel. Neid võib olla ka mitu. Algul on kurenokajälg väga silmatorkav. Nutu ajal tuleb see rohkem esile, muutudes tumedamaks. Toatemperatuuri muutudes võib see muutuda heledamaks või tumedamaks. Vajutamisel muutub see kahvatuks, kuid säilitab punaka värvuse.

Kurenokajälg kaob mõne kuuga. 18 kuu jooksul on ta alati kadunud, välja arvatud kuklal asetsev kurenokajälg, mis tavaliselt säilib aastateks, kuid enamasti jääb juuste alla. Väga heledanahalistel täiskasvanutel võib ka mujal asetsev kurenokajälg olla aimatav.

## Viited

## Välislingid
*Foto: kurenokajälg otsmikul
Potsataja

**Potsataja** (vene keeles Чебурашка) on tuntud vene lastekirjaniku Eduard Uspenski loodud tegelane. Esmakordselt astus ta üles raamatus "Krokodill Gena ja sõbrad" (vene keeles "Крокодил Гена и его друзья", 1966). Potsataja on väike, suurte kõrvade, suurte sõbralike silmadega ja pruunika karvaga teadusele tundmatu loomake, kes elab troopikametsades.

## Potsataja lugu
Juhuse läbi apelsinikasti pugenud Potsataja jääb magama ja satub palavast troopikametsast suurde linna. Kaupluse juhataja, kes kasti lahti teeb, paneb talle nimeks Potsataja, sest teel end apelsinidest täis muginud loomake muudkui potsatab: laualt toolile ja toolilt põrandale. Potsataja asub tööle allahinnatud kaupade kaupluses. Ta elab üksildast elu poe ukse kõrval telefonikabiinis. Samas linnas elab krokodill Gena, kes töötab loomaaias krokodillina ja otsib kuulutuse teel endale sõpru. Tänu linna riputatud kuulutustele saavadki kokku raamatu tegelased – Gena, pioneer Galja ja Potsataja. Koos otsustatakse asutada Sõpruse Maja, et viia kokku neid, kes otsivad sõpru. Potsatajale, Genale ja Galjale loobivad kaikaid kodaraisse õel vanatädi Kübaramoor ja tema rott Larissa.

## Populaarsus

Juba esimese multifilmi ilmumise järel said Potsataja ja Gena populaarseks kogu Nõukogude Liidus, nendest on tehtud tohutu hulk anekdoote. 2004. aasta suveolümpiamängudel oli Potsataja Venemaa olümpiakoondise maskott. 

Potsataja populaarsus on põhjustanud vaidlusi autoriõiguste üle. Kuigi kirjanik patenteeris Чебурашка nime ja kirjelduse, on Potsataja üldsusele tuntud välimus Leonid Švartsmani looming. Švartsman aga joonistas Potsataja filmistuudio "Sojuzmultfilm" töötajana ning seega kuulub loomakese väljanägemine stuudiole, õigemini selle õigusjärglasele.

Segadustest hoolimata on Potsatajast saanud staar Jaapanis, kus tema käekäigu eest kinolinal ja mänguasjapoes seisab hea Petit Grand Publishing Inc. Tōkyō televisioon kavatseb valmistada veel 50 jagu Potsataja ja tema sõprade seiklustest. Stsenaariumi autor on taas Eduard Uspenski ning kunstnik on Leonid Švartsman.

## Multifilmid
Raamatu ainetel on valminud neli multifilmi:
* "Krokodill Gena" "Крокодил Гена" (1969) 
* "Potsataja" "Чебурашка" (1971) 
* "Kübaramoor" "Шапокляк" (1974) 
* "Potsataja läheb kooli" "Чебурашка идёт в школу" (1983)

:: Filmistuudio: "Sojuzmultfilm"
:: Stsenaarium: Roman Katšanov, Eduard Uspenski 
:: Režissöör: Roman Katšanov
:: Kunstnik: Leonid Švartsman 
:: Helilooja: Vladimir Šainski
:: Potsataja osas: Klara Rumjanova

## Vaata ka
* Onu Teodor, kass ja koer
* Garantiimehikesed

## Välislingid
Korea väin

**Korea väin** on väin, mis ühendab Jaapani merd Ida-Hiina merega ja eraldab Kyūshū saart Korea poolsaarest. 

Väina laius on umbes 180 km ja sügavus 115 meetrit.

Väina jaotab kahte ossa Tsushima saar.
Tsushima väin

**Tsushima väinaks** (jaapani keeles 対馬海峡東水道, korea keeles 쓰시마 해협) nimetatakse Tsushima ja Iki saarte vahele jäävat Korea väina kaguosa.

Väina pikkus on umbes 100 km, vähim laius 47 km. Väina mööda voolab Tsushima hoovus − üks Kuroshio soojahoovuse harudest.

Väinas oli 27.−28. (vkj 14.−15.) mail 1905 Tsushima merelahing, milles keiserliku Jaapani sõjalaevastik minimaalsete omapoolsete kaotustega suurema osa Tsaari-Venemaa sõjalaevastikust hävitas.
Palawan

**Palawan** on saar Filipiinide saarestikus. 

Saar on piklik, kirde-edelasihiline. 

Palawani pindala on 11 785 km&sup2;. Saar on mägine, kõrgus kuni 2085 meetrit. 

Loodes piirneb Lõuna-Hiina merega, kagus Sulu merega. 

Kuulub Filipiinidele ja moodustab koos lähisaartega Palawani provintsi. Suurim linn on Puerto Princesa.
Orinoco

**Orinoco** on jõgi Lõuna-Ameerikas.

Algab Guajaana mägismaalt. Ülemjooksul on kärestikuline mägijõgi ja voolab läände. Mägedest laskunud, voolab nende jalamil edasi läände, temast hargneb Casiquiare jõgi. Seejärel pöördub Orinoco ümber Guajaana mägismaa, voolates loodesse ja põhja. Guajaana mägismaa harusid läbides moodustab kärestikke. Alamjooksul voolab Orinoco Guajaana mägismaa jalamil itta, kärestikke seal pole, kuid jõgi aheneb mägismaa harusid läbides, viimast korda Ciudad Bolívaris. Ciudad Bolívarist allavoolu on Orinoco veeseis loodete mõju all. Suudmes moodustab delta, mille harud suubuvad Paria lahte, Mao suu lahte ja Atlandi ookeani.

Pikkus 2140 km.
ESA (täpsustus)

**ESA** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Seiklusturismi Assotsiatsioon
*Eesti Statistikaamet
*Emakeele Seltsi aastaraamat
*El Salvadori maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee;
*Euroopa Kosmoseagentuur;

ESA võib olla ka eSports Arena, mis tähendab arvutimängude olümpiat.
Heinrich Mark

**Heinrich Mark** (1. oktoober 1911 Otsa talu, Karaski, Kõlleste vald, Võrumaa – 2. august 2004 Stockholm) oli Eesti jurist, õpetaja ja poliitik. Ta oli peaministri asetäitja eksiilis aastatel 1971–1990 ning peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis eksiilis aastail 1990–1992.

## Haridus
Mark omandas alghariduse aastail 1920–1924 Võrumaal Karaski algkoolis ja 1924–1926 Kanepi algkoolis. 1926–1930 jätkas õpinguid 1926–1930 Võru Õpetajate Seminaris, selle sulgemise järel aastail 1930–1932 Tartu Õpetajate Seminaris.

Aastail 1933–1938 õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (diplomitöö: E. V. Tartu Ülikooli üliõpilaskond).

## Töö- ja ametikohad
*1933–1938 ja 1940–1941 Tartus ning 1941–1942 Tallinnas algkooliõpetaja
*1940 vandeadvokaat Peeter Sepa abi Tartus
*1940, pärast Eesti okupeerimist, lühikest aega Tartu Riikliku Ülikooli sekretär, lahkus rektor Hans Kruusi soovitusel
*1941–1943 vandeadvokaadi abi Tallinnas
*1943 põgenes Soome, oli Eesti Büroo organiseerijaid ja ajalehe Malevlane peatoimetaja abi
*1944. aastast Riikliku Välismaalaste Komisjoni assistent Rootsis
*1945–1956 Eesti Komitee koolitoimkonna esimees, osales Rootsi eesti koolide asutamisel
*1951–1979 Eesti Rahvusnõukogu peasekretär
*1954–1975 Eesti Komitee büroojuhataja ja abiesimees
*1975–1982 Eesti Komitee esimees, aastast 1982 auesimees

## Poliitiline tegevus
*1939 valiti Tartu linnavolinikuks.
*1940 kandideeris II Riigivolikogu valimistel Eesti Töötava Rahva Liidu vastaskandidaadina, kõrvaldati kandidaatide nimekirjast.
* 1951–1979 oli Heinrich Mark Eesti Rahvusnõukogu peasekretär
* 1953–1971 oli Heinrich Mark eksiilvalitsuse riigisekretär
* Heinrich Mark valiti 1966. aastal, 1968. aastal ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse
* 1971–1990 peaministri asetäitja
* 1971–1973 sõjaminister
* 8. mai 1971 – 1. märts 1990 Teenetemärkide Komitee esimees
*1. märts 1990 – 8. oktoober 1992 peaminister presidendi ülesannetes

## Mälestuse jäädvustamine
30. septembril 2011 andis Eesti Post seitsmenda margina sarjast "Eesti Vabariigi riigipead 1918–2018" välja postmargi "Heinrich Mark 100".

## Isiklikku
Heinrich Margal oli kolm venda: Aadu (1905–1947; suri Siberi vangilaagris), Albert (1907–1945; tapeti metsavennana) ja Aksel Mark (poliitik ja ajakirjanik; 1913–2014).

## Tunnustus
* 1996 Eesti Vabariigi Riigivapi II klassi teenetemärk
* 1998 Tartu Ülikooli audoktor õigusteaduse alal
* Eesti Kirjanduse Seltsi auliige
* Eesti Rahvusfondi kuldmärk
* Poola Vabariigi I klassi kuldteenetemärk
*

## Vaata ka
* Heinrich Marga valitsus
* Heinrich Marga poolt ülendatud ohvitseride loend

## Viited

## Välislingid
*
* TLÜAR väliseesti isikud
* TÜ üliõpilased
* Eesti postmark "Heinrich Mark 100"
Korsika väin

**Korsika väin** (prantsuse *Canal de Corse*, itaalia *Canale di Corsica*) on väin, mis ühendab Türreeni ja Liguuria merd ning eraldab Korsikat Toscana saartest.

Väina laius on umbes 75 km.
Efemeriid

**Efemeriidid** on taevamehaanika seaduste põhjal arvutatud tabelid, mis sisaldavad taevakehade (peamiselt tähtede, komeetide, planeetide ja Päikesesüsteemi tehiskehade) asendeid mingite kindlate ajahetkede jada ulatuses. Efemeriide avaldatakse astronoomia aastaraamatuis ja kalendreis.

Efemeriide kasutatakse astronoomias ja muudes eluvaldkondades, kus vajatakse infot taevakehade näivate asukohtade kohta taevasfääril või kasutatakse nende asukoha infot, näiteks merenduses navigatsioonis. Efemeriide kasutatakse ka astroloogias.

Taevakehade näivad asukohad taevas tuuakse efemeriidides ära reeglina mingite teatud Maa punktide jaoks, harvem Maa keskpunkti jaoks. Tavapäraste astronoomiliste nähtuste korral kasutatakse tüüpiliselt ajasammuks ühte ööpäeva, kuid kiiresti liikuvate taevakehade puhul võidakse kasutada ka tihedamat ajasammu.

Tihti avaldatakse efemeriide aastateks või pikemateks ajavahemikeks raamatutena. Paberile trükitud efemeriidide tähtsus on aja jooksul vähenenud, sest tänapäeval kasutatakse järjest enam elektroonilises vormis andmebaase või asukohtade arvutamiseks sobivaid arvutiprogramme. Trükitud kujul vajatakse efemeriide eeskätt navigatsiooni valdkonnas.

Eestis on efemeriide avaldatud alates 1924. aastast kuni tänapäevani Tartu Tähetorni kalendris. Ülemaailmselt on kõige levinumad efemeriidid näiteks nautilised ja astronoomilised almanahhid. 

Astronoomilistes efemeriidides tuuakse taevakehade asukohad kas ekliptilistes koordinaatides (planeedid ja Päike) või ekvaatorilistes koordinaatides. Aega esitatakse kas maailmaajas või selgelt määratud vööndiajas. Tavaliselt lisatakse tabelite juurde koordinaatide või ajateisenduste arvutamiseks vajalik lisainfo.

Astroloogilistes efemeriidides esitatakse andmed lihtsama orienteerumise huvides mõnikord sodiaagimärkide kraadides, tavaliselt kasutatakse lihtsustatud ekvaatorilisi koordinaate. Ekliptilist laiust ei too ära mitte kõik astroloogilised efemeriidid.

Sarnaselt astronoomiliste almanahhidega leidub astroloogiliste efemeriidide trükistes tavaliselt andmeid ka astroloogidele huvi pakkuvate nähtuste kohta, näiteks päikese- ja kuuvarjutuste, näiva retrogradatsiooni, planeetide märkidesse sisenemise aja, täheaja ning kuusõlmede kohta.

## Viited

## Välislingid
*Efemeriidid valitud Eesti linnade jaoks aastani 2030
*Tartu Tähetorni kalendri ajalooline ülevaade
Inkvisitsioon

**Inkvisitsioon** oli kirikliku kohtu vorm keskaegses Euroopas. See on ka tänini toimiv amet katoliku kirikus, mille praegune nimetus on Usudoktriini dikasteerium.

Kohtumõistmine ketserite üle Katoliku kiriku poolt algas 12. sajandil. 1232. aastal kirjutas paavst Gregory IX korralduse *Maailm on langemas* (ladina keeles *Declinante jam mundi*), käskides Tarragona peapiiskoppi alustada kohtupidamist ketserite üle. Seda jätkati ka mujal, kõige rohkem katarite vastu, seda ei nimetatud algselt inkvisitsiooniks. 1478. aastal asutasid Hispaania kuningas Ferdinand II ja kuninganna Isabella I *Inkvisitsiooni Tribunali Püha Ameti* (hispaania keeles *Tribunal del Santo Oficio de la Inquisición*), mida ei juhtinud paavst ega Katoliku kirik, see on tuntud kui Hispaania inkvisitsioon.

Inkvisitsioon rajati 1232 ning see kestis umbes 4 sajandit, mille jooksul hukati Hispaanias 2500–5000 inimest, muudes riikides vähem, täpne arv ei ole teada.

Hispaania inkvisitsioon lõpetati 1834. aastal ning Portugali inkvisitsioon 1821. aastal, Katoliku kirik kaotas võimu väljaspool Katoliku kirikut ning sellega lõppes inkvisitsioon väljaspool Katoliku kirikut. 

Reformatsiooni ja hilisema antikatoliikliku propaganda tõttu ringleb inkvisitsiooni kohta palju müüte. 

Inkvisitsioonikohtute toimikud on enamikus riiklikes arhiivides säilinud.

Inkvisitsioonikohtu liiget nimetati **[[inkvisiitor]]iks**.

## Vaata ka

* Hispaania inkvisitsioon
* Dicasterium pro Doctrina Fidei

## Viited
Lausetüüp

Keeleteaduses on **lausetüüp** erinevatele lausetele omaste ühiste semantiliste või süntaktiliste tunnuste kogum.

Lause põhitüübid on normaallause, olemasolulause, kogeja-omajalause (kogejalause, omajalause), tulemuslause.

Lause tüübid suhtluseesmärgi järgi ehk kommunikatiivsed lausetüübid on väitlause, küsilause, hüüdlause, käsklause, soovlause.

Näited:

a) Sa õpid korralikult. b) Kas sa õpid korralikult? c) Õpi korralikult! d) Õpiksid sa korralikult! e) Kui korralikult sa õpid!

Väide on sündmuse kirjeldus sellisena, nagu kõneleja seda usub olevat. Küsimus ja käsk seisnevad kuulaja mõjustamises vastavalt kas sündmuse kohta teavet andma või sündmust teoks tegema. Hüüd ja soov on kõneleja emotsionaalset suhtumist kajastavad suhtluseesmärgid. Hüüd- ja soovlause on muude lausetüüpidega võrreldes perifeersemad lausetüübid ja rajanevad küllaltki piiratud vormimallidel.
Lausetüübi ja suhtluseesmärgi vastavus ei ole päris üksühene. See on tingitud ühelt poolt sellest, et suhtluseesmärki väljendavaid grammatilisi vahendeid on ka intonatsioon, mida aga tema suure kõikuvuse tõttu pole siiski arvatud lausetüübi eristavate tunnuste hulka. 

Näiteks lauset "Ta võttis selle endale?", mille küsivat sisu väljendab üksnes intonatsioon, peetakse grammatiliselt tüübilt ikkagi väitlauseks, küsitähendust aga selle väitlause sekundaartähenduseks. Teiselt poolt võimaldavad lausetüüpide sekundaarkasutusi ka näiteks väitlause avatus mitmesuguste tähenduste väljendamiseks.
Kivi

**Kivil** ei ole ranget teaduslikku definitsiooni ning sõna "kivi" on mitmetähenduslik. Enamasti peetakse kivi all silmas tahket mineraalset agregaati, mis on liivaterast suurem.

Mõnikord kasutatakse sõna "kivi" siiski teadusliku termini "kivim" rahvapärase sünonüümina.  

Kivi ja kivimi eristamiseks võib ütelda ka nii, et kivi on konkreetne füüsikaline keha, kivim aga on teatud kehade klass. Näiteks graniit on kivim, graniidist tehtud tänavasillutiskivi on aga kivi, mitte kivim. Kätte saab võtta kivi, kuid mitte kivimit. Kätte saab võtta ainult kivimi näidise. Kivi saab selles tähenduses võrrelda juustutüki, kivimit aga juustusordiga. 

Kiviks võidakse pidada ka mitmesuguseid mineraale. Näiteks nimetatakse vääriskiviks enamasti mineraale, mitte kive.

Liitsõna osana on sõna "kivi" oskuskeeles kasutusel: näiteks "kivikülv", "rändkivi", "kivimeteoriit" jne.

Kivid ei pea olema tingimata looduslikud: ka telliskivi on kivi. See, kas kivim peab olema looduslik, on vaieldav. Looduslikku kivi(mit) nimetatakse näiteks ehituses ka *[[looduskivi]]ks* (vastand tehiskivi).

Suurimad Eesti kivid on liustiku poolt siia toodud rändrahnud.

Žargoonis võib sõna "kivi" tähendada ka hašišit.

#### Vaata ka
*Kivi raiumine
*Tõstekivi
*Kivitööd

## Viited

## Välislingid

* kivid.info Kivide kohta Tallinna Tehnikaülikooli Geoloogiainstituudi lehel
Albaania Agraarpartei

**Albaania Agraarpartei** (*Partia Agrare e Shqipërisë*; lühend *PASh*, ka: *PAS*, *PASH*) on Albaania partei.

Partei asutati 1991. Partei on vasaktsentristlik agraarpartei, pooldab turumajandust. 

Parlamendivalimistel 1997 saadi 0,8% häältest ja 1 koht parlamendis.  Parlamendivalimistel juunis 2001 saadi 2,6% häältest ja kolm kohta parlamendis. 2005. aasta valimistel saadi 4 kohta ja 2,6% häältest. Kuulutakse pärast valimisi loodud paremtsentristliku koalitsiooni.
Turingi masin

**Turingi masin** [tj'uuringi] on Alan Turingi 1937. aastal kirjeldatud lihtne abstraktne arvuti, mida kasutatakse arvutatavuse ja selle piiride uurimiseks. 

Turingi masin koosneb mõlemas suunas lõpmata pikast lindist, mis on jagatud ühesugusteks pesadeks. Iga pesa võib olla kahes asendis: tähisega või tähiseta. Turingi masinal on viis võimalikku operatsiooni: teha samm vasakule, teha samm paremale, kirjutada pessa tähis, kustutada pesast tähis ja kontrollida, kas pesas on tähis.

Universaalse Turingi masina korral määrab lint ära ka teise Turingi masina. Algselt on tähised lõplikus hulgas pesades, ülejäänutes on tühikud. Sisemälu on igal ajahetkel mingis konkreetses seisundis ja taoliste seisundite hulk on lõplik.

Masina tegevusi juhtivad reeglid on deterministlikud ja on defineeritud seisunditabelis. Iga seisundi ja iga lindil oleva tähise kohta on tabelis kirje masinapoolse tegevuse ja järgmise seisundi kohta.

Kuna masina seisundite ja lindil olevate tähiste arv on lõplik, siis on ka tabel lõpliku suurusega ja seda saab hoida lindil. Eksisteerib universaalne Turingi masin M_u, mis on võimeline jäljendama iga Turingi masinat, sealhulgas iseennast. Kui masina M seisunditabel on kirjutatud M_u lindile, siis teostab universaalne masin M_u samu operatsioone mis M. Universaalne masin teeb seda, leides masina M seisunditabeli järgi selle tegevused iga võimaliku sisendi korral.

Arvutusmudel, käsustik, programmeerimiskeel või rakuautomaat, mis suudab simuleerida mistahes Turingi masinat, kutsutakse Turing-täielikuks.

## Vaata ka
* Churchi tees
* *[[Entscheidungsproblem]]*

## Viited

## Kirjandus
*Palm, Reimo; Prank, Rein 1994. *Sissejuhatus matemaatilisse loogikasse*. Tartu.

## Välislingid
* Alan Turingi "On Computable Numbers, With an Application to the Entscheidungsproblem"
* Märksõna Turing Machine Stanfordi ülikooli filosoofialeksikonis.
*Teaduse helisõnastik: Turingi masin (Leo Mõtus) – ERR Teadus, 14. jaanuar 2010
* Härmel Nestra: Turingi masinad (arhiivitud originaalist 16. november 2007)
Lääne-India

**Lääne-India** ehk **Lääne-India saarestik** (inglise keeles *West Indies*) on saarestik Põhja-Ameerika ja Lõuna-Ameerika vahel. Eraldab Ameerika Vahemerd (Kariibi meri ja Mehhiko laht) Atlandi ookeanist. Hõlmab Bahama saared, Suured ja Väikesed Antillid.

Pindala 236 500 km&sup2;. Valdav osa Lääne-Indiast on mägine. Kõrgeim tipp asub Haiti saarel. 

Valitseb troopiline passaatkliima. Loodusliku taimkatte moodustavad tuulepealsetel nõlvadel ja madalikel troopilised metsad, tuulealustel nõlvadel heitlehised metsad, hõrendikud ja põõsastikud. 

Lääne-India on tuntumaid orkaanide esinemispiirkondi.

Nime "Lääne-India" andis piirkonnale Kolumbus, arvates ekslikult, et on jõudnud Indiasse.

Pärast saarestiku avastamist rajasid eurooplased sinna istanduskolooniaid, et kindlustada end troopiliste kultuuridega. Kohalikud aborigeensed indiaanlastest elanikud surid raske töö tõttu istandustes ja eurooplaste sissetoodud haiguste läbi varsti välja. Nende asemele veeti Aafrikast neegerorje.

Lääne-India on osa looduslik-kultuurilisest regioonist nimega Kariibia, mis hõlmab lisaks Lääne-Indiale istandusriike ka Kesk- ja Lõuna-Ameerika rannikul.

## Vaata ka
*Lääne-India saarestikus asuvate suurlinnapiirkondade loetelu
*Ida-India
*Ees-India
*Taga-India
Vesinikueksponent

**Vesinikueksponent** (ka **vesinikeksponent**), mille tähis on **pH**, on negatiivne logaritm vesilahuse vesinikioonide kontsentratsioonist (mol/l). pH näitab, kas lahus on happeline, aluseline või neutraalne. 

Vesinikioonid on prootonid (H+) või prootonid, mis on ühinenud vee molekulidega, moodustades hüdrooniumioone (H3O+). Vesinikioonide kontsentratsioon võib eri lahustes (nt aluselistes ja happelistes lahustes) olla väga erinevates suurusjärkudes. Seetõttu on lihtsustamise huvides võetud kasutusele logaritmiline skaala. Kasutatakse logaritmi alusel 10, mida logaritmi alusena enamasti ei märgita (log10 b *=* log b). pH väärtused jäävad üldjuhul vahemikku 0–14. On siiski ka ülihappelisi lahuseid, mille pH on negatiivne. Samuti on tugevalt aluselisi lahuseid, mille pH on üle 14. 

Puhta vee pH standardtingimustel on 7. Selles on vesinikioonide ja hüdroksiidioonide hulk omavahel tasakaalus. See tähendab, et selline lahus on neutraalne. Vihmavee pH on kergelt happeline, sest vesi reageerib õhus oleva süsinikdioksiidiga, moodustades süsihappe. Vihmavee normaalne pH on umbes 5,5.

Lahus on happeline kui pH  7 ja neutraalne kui pH = 7. Vastavaid keskkonnaolekuid nimetatakse aluselisuseks (pH > 7) ja happesuseks ehk happelisuseks (pH +, kus H+ on lahuse vesinikioonide kontsentratsioon (mol/l).

### pH arvutamise näide

Oletame, et vihmavee vesinikioonide kontsentratsioon H+ on 1,5  \cdot10-4 M.

Sel juhul pH = - log 1,5  \cdot10-4 = - (log 1,5 + log 10-4 ) = - (0,18 - 4) = - 0,18 + 4 = 3,82.

3,82 on vihmavee kohta liiga happeline. See tähendab, et tegemist on happevihmaga. 

pH ehk vesinikueksponendi ja pOH ehk hüdroksiidieksponendi vahelist seost väljendab valem:

pH + pOH = 14.

pOH arvutamise valem: pOH = -log OH-, kus OH- on lahuse hüdroksiidioonide kontsentratsioon (mol/l).

## [[Inimene|Inimese]] [[veri|vere]] pH

Enamik eluprotsesse saabelusorganismides, sh inimorganismis normaalselt kulgeda üsna kitsas pH vahemikus. Inimese vere ideaalseim pH tase on 7,365. Sündides on veri aluselisem ja vananedes muutub happelisemaks. Liiga happeliseks või aluseliseks muutunud veri mõjutab rakkude ainevahetuse aktiivsust, see omakorda kõiki eluprotsesse. Inimene sureb, kui vere pH on langenud alla 6,8 või tõusnud üle 7,8, sest rakkude talitlus lakkab.

## Ainete pH väärtuse näiteid

## Välislingid

*[Puhta vee pH sõltuvus temperatuurist](https://chem.libretexts.org/Bookshelves/Physical_and_Theoretical_Chemistry_Textbook_Maps/Supplemental_Modules_(Physical_and_Theoretical_Chemistry)/Acids_and_Bases/Acids_and_Bases_in_Aqueous_Solutions/The_pH_Scale/Temperature_Dependence_of_the_pH_of_pure_Water)
Ameerika Vahemeri

**Ameerika Vahemeri** on Mehhiko lahest ja Kariibi merest koosnev mereala Atlandi ookeanis Põhja- ja Lõuna-Ameerika vahel. Ta on muust ookeanist eraldatud Lääne-India saarestikuga.
Neugrundbretša

**Neugrundbretša** (enne Neugrundi kraatri avastamist **gneissbretša**) on peamiselt bretšastunud gneisist ja amfiboliidist koosnev kivim, mis on pärit Neugrundi meteoriidikraatrist. 

Meteoriidi löögi tagajärjel purunes kivim kildudeks. Kildude uuesti kokku tsementeerudes moodustuski neugrundbretša.

Osmussaarel ja mujal Loode-Eestis on mitmeid neugrundbretša rahne. Suurim Eesti mandriosal olev bretšarahn on Toomanina Suurkivi.   


Osmussaar30.jpg|Neugrundbretša rahnud Osmussaarel ("Osmussaare Kaksikud").
Gneissbretša 3 Osmussaar.jpg|Gneissbretša Osmussaare I rahnuderühmas
Gneissbretša 2, Osmussaar.jpg|Gneissbretša Osmussaarel
Toomanina erratic boulder, June 15th 2024.jpg|Toomanina Suurkivi Rannaküla sadama lähedal


## Viited
Lauseloogika

**Lauseloogika** ehk **lausearvutus**  on loogika valdkond, mis uurib tõefunktsionaalseid tehteid propositsioonidega (loogikatehteid).  

Lausete all mõeldakse lauseloogikas propositsioone.

Lausearvutuse valemeid  moodustatakse lauseid tähistavatest muutujatest ja tehtemärkidest.

## Lause
Lause *A* on propositsioon, mis on kas tõene või väär (millel on kas tõeväärtus tõene või tõeväärtus väär).  "Pooltõdesid" ei ole. Propositsiooni võib väljendada nii loomuliku keele lause kui ka matemaatiline valem. 

## Vaata ka
*Elementaarlause 
*Tõeväärtustabel
*Predikaatloogika
*Boole'i algebra

## Viited
Jelena Dementjeva

**Jelena Dementjeva** (vene keeles *Елена Вячеславовна Дементьева*) (sündinud 15. oktoobril 1981 Moskvas) on endine Venemaa profitennisist.

Esimese rahvusvahelise turniiri mängis ta 13-aastaselt, profiks hakkas 1998. Sydney olümpiamängudel jõudis ta üksikmängus finaali ja kaotas seal Venus Williamsile. 2008. aasta olümpiamängudel võitis ta naisüksikmängus olümpiakulla.

29. oktoobril 2010 teatas ta sportlaskarjääri lõpetamisest.

## Tunnustus
*2000 – Venemaa teeneline meistersportlane

## Saavutused
### WTA turniirivõidud üksikmängus

### WTA turniirivõidud paarismängus
*2002 – Berliin (koos Janette Husarovága)
*2002 – San Diego (koos Janette Husarovága)
*2002 – Moskva (koos Janette Husarovága)
*2002 – WTA meistrivõistlused (koos Janette Husarovága)
*2003 – 's-Hertogenbosch (koos Lina Krasnorutskajaga)

### Parimad tulemused suure slämmi turniiridel
Ta on olnud kaks korda suure slämmi turniiril finaalis, mõlemad 2004. aastal. Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel kaotas ta kaasmaalasele Anastassija Mõskinale 1:6, 2:6 ning USA lahtistel meistrivõistlustel samuti kaasmaalasele Svetlana Kuznetsovale 3:6, 5:7.

### Koht WTA edetabelis aastalõputi

### Karjääri kõrgeim koht WTA edetabelis
* Üksikmängus 3. (6. aprill 2009)
* Paarismängus 5. (14. aprill 2003)

## Isiklikku
* Pikkus 180 cm
* Kaal 64 kg
* Paremakäeline
14. sajand

**14. sajand** ehk **XIV sajand** **pKr** ehk **m.a.j.**  on kristliku ajaarvamise neljateistkümnes sajand, mis algas 1. jaanuaril 1301 ja lõppes 31. detsembril 1400.

## Sündmused
*Leedu riigi laienemine Musta mereni ja Suurvürstiriigi kujunemine

## Inimesed
*Algirdas
*Dante Alighieri
*Edward III
*Gediminas
*Jogaila
*Karl IV
*Margrete I
*Valdemar IV Attertag
*Winrich von Kniprode

## Avastused, leiutised ja uuendused

*...

## Kümnendid ja aastad

1300. aastad: (1300), 1301, 1302, 1303, 1304, 1305, 1306, 1307, 1308, 1309

1310. aastad: 1310, 1311, 1312, 1313, 1314, 1315, 1316, 1317, 1318, 1319

1320. aastad: 1320, 1321, 1322, 1323, 1324, 1325, 1326, 1327, 1328, 1329

1330. aastad: 1330, 1331, 1332, 1333, 1334, 1335, 1336, 1337, 1338, 1339

1340. aastad: 1340, 1341, 1342, 1343, 1344, 1345, 1346, 1347, 1348, 1349

1350. aastad: 1350, 1351, 1352, 1353, 1354, 1355, 1356, 1357, 1358, 1359

1360. aastad: 1360, 1361, 1362, 1363, 1364, 1365, 1366, 1367, 1368, 1369

1370. aastad: 1370, 1371, 1372, 1373, 1374, 1375, 1376, 1377, 1378, 1379

1380. aastad: 1380, 1381, 1382, 1383, 1384, 1385, 1386, 1387, 1388, 1389

1390. aastad: 1390, 1391, 1392, 1393, 1394, 1395, 1396, 1397, 1398, 1399

1400
12. sajand

**12. sajand** ehk **XII sajand** **pKr** ehk **m.a.j.**  on kristliku ajaarvamise kaheteistkümnes sajand, mis algas 1. jaanuaril 1101 ja lõppes 31. detsembril 1200.

## Sündmused

*...

## Inimesed
*Andrei Bogoljubski, Vladimiri-Suzdali vürst (1157–1174) ja  Kiievi suurvürst (Vladimiri suurvürst)
*Bolesław III Krzywousty Poola kuningas (1102–1138) Piastide dünastiast
*Friedrich Barbarossa, Švaabimaa hertsog (1147–1152), Saksa kuningas (1152–1190), Saksa-Rooma Rooma keiser (1155–1190)
*Henry II,  Inglismaa kuningas (1154–1189), Anjou krahv ja Normandia hertsog. Henry II oli Plantagenet'i dünastia looja.
*Johannes II Komnenos, Bütsantsi keiser (1118–1143)
*Philippe Auguste, Prantsusmaa kuningas (1180–1223), Kapetingide dünastiast
* Piiskop Meinhard, esimene Üksküla piiskop (1186-1196)
*Richard I Lõvisüda, Inglismaa kuningriigi kuningas  1189–1199, Akvitaania hertsog (1189–1199) ja Poitiers' hertsog
*Roger II, Sitsiilia kuningriigi kuningas (1130–1154).
*Şalāḩ ad-Dīn (Saladin), esimene Egiptuse ja Süüria sultan Aijubiidide dünastiast
*Valdemar I Suur, Taani kuningas  (1157–1182)
*Vladimir Monomahh, Kiievi-Vene suurvürst (1113–1125)

## Avastused, leiutised ja uuendused

*...

## Kümnendid ja aastad

1100. aastad: (1100), 1101, 1102, 1103, 1104, 1105, 1106, 1107, 1108, 1109

1110. aastad: 1110, 1111, 1112, 1113, 1114, 1115, 1116, 1117, 1118, 1119

1120. aastad: 1120, 1121, 1122, 1123, 1124, 1125, 1126, 1127, 1128, 1129

1130. aastad: 1130, 1131, 1132, 1133, 1134, 1135, 1136, 1137, 1138, 1139

1140. aastad: 1140, 1141, 1142, 1143, 1144, 1145, 1146, 1147, 1148, 1149

1150. aastad: 1150, 1151, 1152, 1153, 1154, 1155, 1156, 1157, 1158, 1159

1160. aastad: 1160, 1161, 1162, 1163, 1164, 1165, 1166, 1167, 1168, 1169

1170. aastad: 1170, 1171, 1172, 1173, 1174, 1175, 1176, 1177, 1178, 1179

1180. aastad: 1180, 1181, 1182, 1183, 1184, 1185, 1186, 1187, 1188, 1189

1190. aastad: 1190, 1191, 1192, 1193, 1194, 1195, 1196, 1197, 1198, 1199

1200
11. sajand

**11. sajand** ehk **XI sajand** **pKr** ehk **m.a.j.**  on kristliku ajaarvamise üheteistkümnes sajand, mis algas 1. jaanuaril 1001 ja lõppes 31. detsembril 1100.

## Sündmused
* 1054, Suur kirikulõhe lääne- ja idakatoliku (õigeusu) kiriku vahel
* 1096–1099 Esimene ristisõda

## Inimesed
*Boleslaw Vapper
*Gregorius VII
*Heinrich II
*Heinrich IV
*Istvan Püha
*Jaroslav Tark
*Urbanus II

## Avastused, leiutised ja uuendused
*Eestis võeti kasutusele nõelakindad ja harkader

## Kümnendid ja aastad

1000. aastad: (1000), 1001, 1002, 1003, 1004, 1005, 1006, 1007, 1008, 1009

1010. aastad: 1010, 1011, 1012, 1010, 1014, 1015, 1016, 1017, 1018, 1019

1020. aastad: 1020, 1021, 1022, 1023, 1024, 1025, 1026, 1027, 1028, 1029

1030. aastad: 1030, 1031, 1032, 1033, 1034, 1035, 1036, 1037, 1038, 1039

1040. aastad: 1040, 1041, 1042, 1043, 1044, 1045, 1046, 1047, 1048, 1049

1050. aastad: 1050, 1051, 1052, 1053, 1054, 1055, 1056, 1057, 1058, 1059

1060. aastad: 1060, 1061, 1062, 1063, 1064, 1065, 1066, 1067, 1068, 1069

1070. aastad: 1070, 1071, 1072, 1073, 1074, 1075, 1076, 1077, 1078, 1079

1080. aastad: 1080, 1081, 1082, 1083, 1084, 1085, 1086, 1087, 1088, 1089

1090. aastad: 1090, 1091, 1092, 1093, 1094, 1095, 1096, 1097, 1098, 1099

1100
10. sajand

**10. sajand** ehk **X sajand** **pKr** ehk **m.a.j.**  on kristliku ajaarvamise kümnes sajand, mis algas 1. jaanuaril 901 ja lõppes 31. detsembril 1000.

## Sündmused
* 907. aastal langes Tangi dünastia ja algas Viie dünastia ajastu, mille käigus vahetusid Põhja-Hiinas kiiresti viis dünastiat ja loodi enam kui tosin sõltumatut riiki, enamik neist Lõuna-Hiinas.
* 910. aastal asutati Prantsusmaal Burgundia piirkonnas benediktlaste Cluny klooster, millest sai hiljem usulis-poliitilise uuendusliikumise (Cluny liikumine) keskus.
* 960. aastal tuli võimule Songi dünastia, millega lõppes Hiinas Viie dünastia ajastu.
* 963. aastal omandas Siegfried vahetuslepinguga maad Ardennides ja alustas sinna kindluse rajamist. Selle kindluse ümber arenes hiljem Luksemburg.
* 982. aastal avastas Eiríkr Punane Gröönimaa ning 985. või 986. aastal sõitis ta 25 laeva ümberasujatega Islandilt sinna. Neist jõudis kohale 14 laeva ja nende inimestega rajati Gröönimaale kaks asulat, millega pangi alus ligi 500 aastat kestnud kolooniale.
* Sajandi lõpul asus Jaapani õukonnadaam Sei Shōnagon kirjutama teost "Padjamärkmed", mida loetakse jaapani kirjanduse üheks klassikaliseks teoseks, kõrgkultuuri esindajaks ning oluliseks ajalooallikaks.

## Inimesed
*Erik Punane
*Heinrich I
*Mieszko I
*Otto Suur
*Otto III
*Vladimir Püha
*István Püha

## Kümnendid ja aastad

900. aastad: (900), 901, 902, 903, 904, 905, 906, 907, 908, 909

910. aastad: 910, 911, 912, 913, 914, 915, 916, 917, 918, 919

920. aastad: 920, 921, 922, 923, 924, 925, 926, 927, 928, 929

930. aastad: 930, 931, 932, 933, 934, 935, 936, 937, 938, 939

940. aastad: 940, 941, 942, 943, 944, 945, 946, 947, 948, 949

950. aastad: 950, 951, 952, 953, 954, 955, 956, 957, 958, 959

960. aastad: 960, 961, 962, 963, 964, 965, 966, 967, 968, 969

970. aastad: 970, 971, 972, 973, 974, 975, 976, 977, 978, 979

980. aastad: 980, 981, 982, 983, 984, 985, 986, 987, 988, 989

990. aastad: 990, 991, 992, 993, 994, 995, 996, 997, 998, 999

1000
Erna Aabne

**Erna Aabne** (1923–2003) oli eesti õpetaja. 

Ta töötas aastatel 1961–1977 Tallinna 1. Töölisnoorte Keskkoolis.

## Tunnustus
*1972 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Välislingid
*Foto
Rähk

**Rähk** on teravaservaline purdsete läbimõõduga 10...100 mm.

## Vaata ka
*killustik
*kruus
*klibu
*rähkmuld
*rähkmoreen
*rähakõrb

## Välislingid