open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ants Tõnis Piip

**Ants Tõnis Piip** (10. juuni 1921 Tartu – 24. november 1986 Waukegan, Illinois, USA) oli eesti päritolu Ameerika Ühendriikide okeanograaf.

## Elulugu
Ants Tõnis Piip on Eesti poliitiku (Eesti Vabariigi seitsmes peaminister), õigusteadlase ja diplomaadi  Ants Piibu poeg. Piip lõpetas 1940 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja õppis 1941–1943 Tallinna Tehnikaülikoolis elektrotehnikat. Aastal 1943 põgenes ta Soome ja töötas 1944 Soome Ringhäälingus. Soomest siirdus 1944 edasi Rootsi. Aastatel 1945–1951 töötas Lidingös AGA laboriinstituudis ultraheli- ja akustikaseadmete ning raadiomajakate kallal. Seejuures lõpetas 1950 Stockholmis Kuningliku Tehnikaülikooli tsiviilinsenerina. 1951 asus Piip USA-sse, kus jätkas elektrotehnika ja füüsika õpinguid, kaitstes 1953 Notre Dame'i ülikoolis Indianas teadusmagistri kraadi.

Aastatel 1951–1953 oli Piip USA-s Indianas Notre Dame'i ülikooli õppejõud ja uurija. 1953–1961 ehitas ja katsetas ta füüsikalisi ja elektroonilisi aparaate algul Boston Radio Corporationis, seejärel Radio Corporation of America laboris. 1961–1973 oli ta Columbia Ülikooli Lamont-Doherty geoloogiaobservatooriumi ja Bermudal asuva geofüüsika välijaama vanemteadur. 1973–1974 oli Piip Austraalias Commonwealth Scientific and Industrial Research Organizationi (SCIRO) okeanograafia osakonna külalisteadur ja 1974–1980 mereuuringute konsultant. 1981 naasis Piip USA-sse.

Piip oli raadioamatöör ja tema kutsung oli ES 5E.

## Teadustöö
Ants Tõnis Piip uuris süvamere füüsikalist okeanograafiat: süvavete mikrostruktuuri, allveeakustilisi omadusi ja siselainetust. Ta lõi ja arendas uusi elektroonilisi mõõteriistu ja -meetodeid meresügavuste omaduste mõõtmiseks.

## Teoseid
* Fine structure and stability of the sound channel in the Ocean. // J. Accoust. Society Am. 36 (1964)
* Precision sound velocity profiles in the ocean. // Lamont-Doherty Geol. Obs. Palisades, New York & Columbia Univ., New York. Tech. Reports 3, 4, 5, 5, 7 (vol 1–5) (CU 3–66, CU 4–67, CU 5–67, CU 6–68, CU 7–70)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik (Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 92)
* Mereleksikon, 323
* American Men of Science 11th ed. (1965–67)
* Teataja (1980) 4, VII
* Vaba Eesti Sõna (1980) 14. VIII
* Horm, A. Ants Piip juunior lahkus ootamatult. // Teataja (1986) 19. XII

## Välislingid
*
Matti Piirsalu

**Matti Piirsalu** (sündinud 5. juulil 1947 Raplas) on eesti linnukasvatusteadlane.

## Elulugu
Matti Piirsalu on töölise poeg.

Lõpetas 1966 Rapla Keskkooli, 1971 Eesti Põllumajanduse Akadeemia linnukasvatuse erialal, põllumajanduskandidaat (1978, Leningradi Põllumajanduse Instituut), väitekiri "Влияние различных методов обработки яиц и уровня пантотеновой кислоты в рационе кур на инкубационные показатели и качество цыплят", 1995–1996 EPMÜ doktorant, *[[Ph.D.]]* (põllumajanduse ajalugu, 1996, EPMÜ), väitekiri "Linnukasvatuse areng Eestis".

Oli 1972–1978 EPA mittekoosseisuline teadur ning 1972–1981 Roela sovhoosi Rakvere haudejaama juhataja, 1981–1984 Sindi sovhoosi peazootehnik, 1985–1994 Põllumajandusministeeriumi linnukasvatussektori ja -osakonna juhataja, loomakasvatuse-büroo peaspetsialist, 1986–1993 ka Eesti Põllumajandus Õppe- ja Nõuandekeskuse lektor, 1994–1995 Eesti Vabariigi Põllumajandusministeeriumi maamajanduse osakonna peaspetsialist, 1995–2003 loomakasvatusbüroo juhataja, 2004–2010 põllumajandusturu korraldamise osakonna nõunik.

Ilmunud artikkel 70. juubeli puhul https://agrt.emu.ee/pdf/chronicle/2017_1_tikk.pdf 

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: linnukasvatus Eestis, selle ajalugu; loeb end professor Harald Tiku koolkonda kuuluvaks linnukasvatusteadlaseks. Uurinud põllumajanduslindude munade hautamist, -lindude pidamistehnoloogiat, sugu- ja noorkanade söötmist, ensüümide, antioksüdantide ja vitamiinide kasutamise võimalusi. Uurimistöö tulemustest on rakendatud haudemunade  aerosoolidega, suurendatud sugukanade pantoteenhappe tarbenorme. Paljude kodu- ja välismaiste linnukasvatuse teadus- ning erialaseltside liige, sh Lindude Tõuaretuse Nõukogu liige (1971–1988), sekretär (1988–1989), Ülemaailmse Linnukasvatuse Teaduse Assotsiatsiooni Nõukogu osakonna (1988–1992) ning Eesti osakonna presiidiumi liige (aastast 1992) ja president (1998–), on olnud ajakirja Agraarteadus toimetuskolleegiumi liige, Eesti Linnukasvatuse Seltsi juhatuse esimees (1992–2014), Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi eestseisuse liige (1998-) jm. Üle 300 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Pardikasvatus (kaasautorid A. Männik, A. Varik). Tallinn, 1984
* Soovitusi kanabroilerite üleskasvatamiseks ja söötmiseks individuaalmajapidamistes. Tallinn, 1991
* Linnukasvatus I. (kaasautor). Tartu, 1993
* II (kaasautor). Tartu, 1993
* III (kaasautor). Tartu, 1993
* Ensüümide kasutamisest linnukasvatuses. // Põllumajandus (1993) 5
* Põllumajanduslindudele soovitatavad söötmisnormid Eestis. Tallinn, 1997
* Eesti linnukasvatus läbi aegade. Tallinn, 1997
* Linnuliha tootmise arengutendentsidest Eestis. // Tõuloomakasvatus (2000) 3
* Eesti loomakasvatus 20. sajandi viimasel kümnendil (kaasautor R. Pärtel). // Tõuloomakasvatus (2001) 1
* Livestock production. // Agriculture and Rural Development Overview. Tallinn, 2002

## Viited

## Kirjandus
* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 369–370.
* 

## Välislingid
* Eestlaste munaisu kasvab. Postimees
Raimund Johannes Piirvee

**Raimund Johannes Piirvee** (20. maini 1940 **Pilemann**; 1. märts 1923 Tallinn – 3. oktoober 2011) oli eesti metsateadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1942 Tallinnas Gustav Adolfi Gümnaasiumi, õppis 1943 Tartu Ülikooli metsa-osakonnas, mobiliseeriti, viidi 1944 Saksamaale. Õppis 1946–1947 Pinnebergis Balti Ülikooli metsaosakonnas. Siirdus 1947 Kanadasse, lõpetas 1953 Toronto Ülikooli metsandusteaduskonna, täiendas end 1955 Duke'i Ülikoolis (USA) ja 1956–1957 Briti Columbia Ülikoolis (Kanada), metsandusmagister (1955, Duke Ülikool), väitekiri käsitles männi mahu ja kaalu suhteid. Oli 1953–1954 Canadien International Paper Company Ltd uurija-eriteadlane metsatüpoloogia klassifikatsiooni alal, 1956–1966 Vancouveris jm paberivabrikute ja saeveskite töö korraldamise ekspert ning metsakorraldaja, sh Briti Columbia indiaanireservaatides, 1967–1968 FAO esindaja Panamas ja Jamaical, 1970–1986 Kanada Metsandusministeeriumi provintsiaalvalitsuse ja metsainstituudi teadur ja nõunik metsakorralduses ning metsavarude inventeerimisel ja hindamisel, arvutite rakendamisel metsamajanduses ning geoinfosüsteemi ARIES väljatöötamisel ja rakendamisel metsa- ja põllumajanduses.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: metsabiomeetria ja -statistika. Koost metsamahutabelite meetermõõdustikku ümberarvutamise metoodika, loonud Kanada metsavaru hindamise ja kaardistamise programmid, osalenud Kanada loodusvarude uurimise satelliitinfosüsteemi loomises ja rakendamises. Kanada Metsateadlaste Ühingu liige (1960). Alates 1990. aastast külastas korduvalt Eestit ning esines erialaste ettekannetega Eesti Metsakorralduskeskuses ja EPMÜ-s.

## Teoseid
* Eestlased Kanadas (kaasautor). I. Toronto, 1975
* II. 1985)
* Feasibility of Canada geographic information system for the purpose of forest management. Ottawa, 1975
* An application of ARIES system to ground vegetation mapping for forestry in Northern Ontario. Ottawa, 1979
* Eesti Vabariigi metsavara ja metsavaru. // EM (1994) 2.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 459
* EE 14, 372
* Margus, M. Eesti metsateadusmagister Raimund Piirvee 70. // EM (1993) 1, 28–29
* Margus, M., Meikar, T. Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakonna teoreetilise kursuse lõpetanud. Tartu, 2002, 63.
*
Peep Piirsalu

**Peep Piirsalu** (sündinud 15. juunil 1958 Rakveres) on eesti loomakasvatusteadlane.

## Elulugu
Peep Piirsalu on zootehniku poeg.

Lõpetas 1976 Rakvere Keskkooli, 1981 Eesti Põllumajanduse Akadeemia zootehnikainsenerina, 1983–1985 Moskva Põllumajanduse Akadeemia aspirant, põllumajanduskandidaat (1986, samas), väitekiri käsitles valgepealiste lammaste parandamist sisestaval ristamisel ildefransi tõugu jääradega. Oli 1981–1982 Rakvere rajooni Energia kolhoosi zootehnik, 1982–1983 EPA põllumajandusloomade söötmise kateedri nooremteadur, 1986 eriloomakasvatuse kateedri nooremteadur, 1986–1989 väikelooma- ja linnukasvatuse osakonna assistent, 1989–1990 vanemõpetaja, 1990– dotsent, 1989–1992 zooinseneriteaduskonna prodekaan. Loengukursused: lambakasvatus, eriloomakasvatuse, loomakasvatussaaduste kvaliteet.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: põllumajandusloomade aretus ja selektsioon – lammaste geneetika parameetrite hindamine, aretusväärtused ja -programmid, importlammaste mõju eesti lambatõugude liha- ja villajõudlusele ning viljakusele. Ajakirja Lammas ja Kits toimetaja (aastast 1998). Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi ja Eesti Lambakasvatajate Seltsi liige (aastast 1990, president 1995–1997, juhatuse esimees aastast 1997). Üle 70 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Sheep farming in Estonia. // Sheep and goat production in Central and Eastern Eur. countries. REU Tehn Series 50 (1998). Genetic parametres of the production traits in Estonian sheep (kaasautor). // Proc. 4th Baltic Breeding Conf. Tartu, 1998
* Kitsekasvatuse arenguperspektiivid. // Lammas ja Kits (1999) 8
* L'elevage ovin en Estonie. // Rev Purpan 192 (2000)
* Eesti tõulammaste geneetiliste parameetrite hindamine (kaasautor T. Kaart). // EPMÜ Loomakasvatuse Instituudi teadustöid 71 (2001)
* Lammaste ja kitsede aretusest Eestis. // Lammas ja Kits (2001) 10
* Lihalambatõugude aretusest Eestis. // Tõuloomakasvatus (2002) 4.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, 68, 82
* Eesti Põllumajandusajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 76.
*
Kai Piirsoo

**Kai Piirsoo** (aastani 1972 **Kai Allmere**; sündinud 13. juulil 1949 Viljandis) on eesti hüdrobioloog.

## Elulugu
Kai Piirsoo on teenistuja tütar ja Andres Piirsoo abikaasa.

Lõpetas 1967 C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli, 1972 TÜ bioloogiaosakonna, bioloogiamagister (1996, TÜ), väitekiri "Eesti rannikumere fütoplankton ja selle biomassi mõjutavad tegurid". Filosoofiadoktor (PhD, 2006, EMÜ), väitekiri "Structure of the phytoplankton community and its relation to environmental conditions in Estonian running waters". Oli 1972–74 TÜ taimesüstemaatika ja geobotaanika kateedri insener, 1974-86 Zooloogia ja Botaanika Instituudi (ZBI) nooremteadur, 1986– EPMÜ/EMÜ teadur, ühtlasi ka TÜ ja EPMÜ/EMÜ õppeülesande täitja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: fütoplanktoni koosluse struktuur ja seda mõjutavad keskkonnategurid Läänemeres ja Eesti jõgedes. Aastail 1975–90 osales Eesti rannikumere ja Läänemere avavete ning aastast 1991 Eesti jõgede hüdrobioloogia kompleksuuringuis. Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Environmental factors regulating the phytoplankton biomass in Estonian coastal waters. // Proc 13th Baltic Marine Biol Symp. Riga, 1997
* Phytoplankton species composition in coastal waters of Estonia. // Proc 14th Baltic Marine Biol Symp. Tallinn, 1997
* Phytoplankton of Estonian rivers in midsummer. // Hydrobiol 444 (2001)
* Jõgede fütoplankton. // Eesti jõed. Tartu, 2001
* Species diversity of phytoplankton in Estonian streams // Cryptogamie. Algologie 24 (2003) 2.

## Kirjandus
* Tartu Ülikool]]i õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 131
* .
*
Marion Piisang

**Marion Piisang** (18. mai 1953 Tallinn – 9. september 2016) oli eesti kergejõustiklane ja spordipedagoog.

## Elulugu
Ta lõpetas 1971. aastal Tallinna 46. Keskkooli ja 1975. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi (TPedI), kus õppis kehakultuuri; sporditeaduse magister (1993, Tallinna Pedagoogikaülikool, TPÜ), väitekiri "13- ja 15-aastaste Eesti kooliõpilaste kehalised võimed".

Ta oli 1975–1987 TPedI/TPÜ kehalise kasvatuse kateedri õpetaja ja vanemõpetaja, 1987–1996 TPÜ võimlemise lektoraadi assistent, 1996–1998 dotsent, 1997–1999 ka kehakultuuriteaduskonna prodekaan, –2016 TPÜ/TLÜ spordipedagoogika õppetooli lektor. Ta on õpetanud spordipedagoogikat, kehalise kasvatuse didaktikat, spordiajalugu; koostanud õppe- ja metoodikavahendeid.

## Sportlasena
Ta alustas kergejõustikutreeninguid 1966. aastal Kalevi kergejõustikukoolis Harry Aumere juhendamisel. Ta on tulnud Eesti NSV meistriks 100 meetri jooksus, 200 meetri jooksus ja sisemeistrivõistlustel 60 meetri jooksus; takistusjooksudes on ta tulnud kolmekordseks Eesti NSV meistriks. Ta on võistelnud 11 korda Eesti NSV koondises.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: laste ja noorukite kehalised võimed ja sportimisaktiivsus.

## Teoseid
* 10 teaduspublikatsiooni
Esiõpetus: eesmärgid ja õppesisu (kaasautor). Tallinn 1993
* Kehalisi harjutusi koolieelikutele. Tallinn 1999
* Eesti kooliõpilaste kehaline aktiivsus ja tervisehinnangud (kaasautor M. Roosalu). // Haigestumist ja tervenemist soodustavad psühhosotsiaalsed tegurid. Tallinn 1999
* Kehaline kasvatus (kaasautor). Tallinn 2003
* Laste kehaline aktiivsus (kaasautor P. Kaldmäe). // Tervise edendus lasteaias. Tartu 2003
* Õpilaste spordiharrastuse struktuurist (kaasautor). // Teadus, sport, meditsiin. Tartu 2004

## Liikmesus
*2007 Eesti Spordiajaloo Selts

## Isiklikku
Tema ema oli kergejõustiklane Eugenia Piisang, isa kergejõustiklane ja spordiajakirjanik Eugen Piisang; vend Erkki Piisang on pedagoog ja haridusjuht.

## Viited

## Kirjandus
*Rein Virkus. Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade. Tallinn 1998. Lk 114, 169
*Eesti spordi biograafiline leksikon. Lk 484–485

## Välislingid
* 
* Biograafia ESBL-is
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Nikolai Pikalev

**Nikolai Pikalev** (13. detsember 1928 Narva – 23. mai 2004) oli Eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Nikolai Pikalev oli hüdrotehniku poeg, rahvuselt venelane.

Lõpetas 1948 Tallinna 32. Keskkooli, 1954 Balti Sõjalaevastiku Leningradi Kõrgema Insener-Ehitusliku Instituudi, 1971 samas aspirantuuri, tehnikakandidaat (1982, samas). Oli 1954–1967 Murmanskis Põhjamere Sõjalaevastiku Ehitusvalitsuse töödejuhataja ja tehnikaosakonna juhataja, 1967–68 ja 1971–76 Balti Sõjalaevastiku Ehitusvalitsuse tehnikaosakonna juhataja asetäitja ja juhataja, 1976–1980 Balti Sõjalaevastiku Tallinna Ehitusvalitsuse peainsener, 1980–1983 Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi vanemteadur, 1983–1991 tehnikaprogressi ja ehitusökonoomika labori juhataja, 1991. aastast oli ta tehnilise arengu osakonna juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: ehitustehnoloogia – monoliitbetooni ja raudbetooni paigaldamise meetodid (survebetoon), ehitussegude füüsilised, reoloogilised ja struktuuriomadused ning kohalike ehitusmaterjalide kasutamine, ehituse tehniline areng, ehituse normdokumendid. 16 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Vundamendikonstruktsioonide püstitamine paekivist vibrosurvemeetodil. // // Иссл. по строительству НИИС. Tлн., 1977
* Технический прогресс и экономика в строительстве (kaasautor A. Kulo) // О деятельности НИИС. Tлн., 1987
* Eesti ehituses tarvitatavate polümeerseid ja sünteetilisi ühendeid sisaldavate materjalide tootmise ja kasutamise tervisekaitse-eeskirjad. // Иссл. по строительству НИИС. Tлн., 1993.

## Viited

## Kirjandus
*
*
Arno Pikamäe

**Arno (Arnold) Pikamäe** (29. august 1929 Holstre vald, Viljandimaa – 28. aprill 1992 Tallinn) oli eesti keeleteadlane-leksikograaf, soome-eesti ja eesti-soome sõnaraamatute autoreid.

## Elulugu
Arno Pikamäe oli maatöölise poeg.

Lõpetas 1948. aastal Viljandi 2. Keskkooli, 1953 Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse osakonna soome-ugri keelte erialal, 1956 aspirantuuri, filoloogiakandidaat (1957, TRÜ), väitekiri "Tüveline astmevaheldus läänemeresoome keeltes ja lapi keeles". Oli 1957–1989 Eesti NSV TA Keele ja Kirjanduse Instituudi (KKI) sõnaraamatute (leksikoloogia) sektori noorem- ja vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: eesti keele leksikograafia. Olnud seotud peamiselt "Eesti kirjakeele seletussõnaraamatuga" – oli üks koostamispõhimõtete väljatöötajaid, koostamisjuhendi (mille kohta avaldas ka artikleid teadusväljaannetes) loojaid ning sõnaraamatute autoreid ja sõnaraamatu toimetajaid. Osales ka soome-eesti ja eesti-soome tõlkesõnaraamatute koostamisel. Üle 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
*Tüveline astmevaheldus läänemeresoome keeltes ja lapi keeles. // TRÜ Toim 50 (1957)
*Eesti keele vältesüsteemist. // Emakeele Seltsi aastaraamat 4 (1959)
*Tänapäeva kirjakeele seletav sõnaraamat ja selle koostamise põhimõtteid. // KKI uurimused VI (1961)
*Soome-eesti sõnaraamat (kaasautor K. Pihel). Tallinn, 1965, 1971, 1986, 1993, 1999
*Eesti-soome sõnaraamat (kaasautor). Helsingi 1971
*Tallinn, 1972, 1993, 1995, 2001
*Virolais-suomalainen sanakirja (kaasautor). Helsinki 1988

## Viited

## Kirjandus
*Karelson, R. Arno Pikamäe. In memoriam. // KK (1997) 7, 447–448

## Välislingid
*
Tiina Pikamäe

**Tiina Pikamäe** (aastani 1972 **Tiina Olep**, sündinud 5. juunil 1947 Tallinnas) on eesti kunstiajaloolane ja -kriitik.

Lõpetas 1965. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja 1970. aastal Tartu Riikliku Ülikooli.

Töötas 1969–1993 Eesti Kunstimuuseumis, sh 1985–1993 skulptuuriosakonna juhatajana. Oli 1993–2000 Muinsuskaitseameti kunstimälestiste peainspektor, seejärel Tallinna 21. kooli õpetaja.

Käsitlenud peamiselt 1970. aastate põlvkonna Eesti skulptorite loomingut, uurinud August Ludwig Weizenbergi loometeed ja Eesti medalikunsti ajalugu, tegutsenud kunstikriitikuna, koostanud näitusi ja katalooge.

## Teoseid
**Sovjetestnisk grafik i Sverige* (kataloog rootsi keeles). Tallinn 1977
*Akt eesti skulptuuris. Tallinn 1978
*Jaak Soans. Tallinn 1986
*A. Weizenbergi eestiaineliste teoste tähendusest 19. sajandi eesti kultuuris. // RKM-i kogude teatmik 1986. Tallinn 1989
*Ülo Õun. Tallinn 1990
*Olav Männi. Tallinn 1990
*Mare Mikoff. Tallinn 1991
*Sajandivanune traditsioon. // Horisont (1991) 9
*Hille Palm. Tallinn 1992

## Isiklikku
Tema isa oli  teatrikunstnik Jaak Olep ning vend oli kunstiajaloolane ja -kriitik Jaak Olep.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti kooli biograafiline leksikon. Tallinn 1996. Lk 386

## Välislingid
*
Anatol Pikas

**Anatol Pikas** (29. november 1928 Viljandi – 1. november 2021) oli eestlasest kasvatusteadlane ja psühholoog.

## Elulugu
Anatol Pikas oli linnasekretäri poeg.

* Lõpetas 1944 Viljandi Linna Progümnaasiumi, 
* 1956 Uppsala Ülikooli filosoofiateaduskonna, *fil. lic.* (*filosofie licentiat*, filosoofialitsentsiaat) (1960, samas), väitekiri "Childrens attitudes towards blocking actions of parents", Ph.D. (psühholoogia, 1966, samas), väitekiri "Abstraction and concept formation". 
* Täiendas end 1950–1963 erikursustel laste psühhoteraapias. 
* Oli 1966–1975 Uppsala Ülikooli haridusteaduskonna dotsent, alates 1977. aastast lektor, ka külalisprofessor USA (1976), Lääne-Saksamaa (1980–1981) ja Kanada (1991) ülikoolides.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: pedagoogika, pedagoogika psühholoogia, rahukasvatus. Umbes 70 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Barn och föräldraauktoritet. Resultat av en attitutydundersökning under utvecklingsskedet 11–15 år. // Natur och kultur (1961)
* Rationell konfliktlösning. Uppsala, 1973 (ilmunud 1974–1976 ka saksa, taani, soome ja norra keeles)
* Så stoppar vi mobbning. Riktlinjer för och resultat av antimobbningsarbete. Stockholm, 1975 (ilmunud 1975 ka taani ja 1976 norra keeles)
* Fredsfostrans transferproblem. // Kritisk psykologi (1985) 3 / 4
* A pure concept of mobbing gives the best results for treatment. // School Psychology Intern. (989) 10.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 93.
*
Jaak Pikk

**Jaak Pikk** (sündinud 21. augustil 1942 Viljandis) on eesti metsateadlane.

## Elulugu
Jaak Pikk on metsniku poeg. Ta lõpetas 1961 Võru Kohaliku Tööstuse Tehnikumi, 1966 Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse erialal, põllumajanduskandidaat metsakasvatuses (1988, Valgevene Tehnoloogia Instituut), väitekiri "Лесоводственная эффективность применения минеральных удобрений на осущенных торфяно-болотных почвах в Эстонской ССР".

Oli 1966 Tudu metsamajandi metsapunkti tootmisjuhataja, 1967–72 Kambja sovhoosi agro-metsamelioraator, 1972–89 Eesti Metsamajanduse ja Looduskaitse Teadusliku Uurimise Instituudi vaneminsener ja nooremteadur, 1989–96 vanemteadur, labori juhataja ja töörühma juhataja, 1995–2004 EPMÜ metsatööstuse instituudi dotsent, ühtlasi 1996–97 metsaökosüsteemide uurimiskeskuse ja 1998–2004 metsandusliku uurimisinstituudi vanemteadur, 2005– EMÜ metsandus- ja maaparandusinstituudi dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: metsaparandus ja metsakasvatus, väetatud ja kuivendatud puistute tootlikkus, jääksoode ja kuivendatud soode metsastamine, soode pinnavee koostis, kuivendatud metsade majandamine. Kuulub professor Uno Valki sooteaduse ja metsaparanduse koolkonda. Looduseuurijate Seltsi ja Akadeemilise Metsaseltsi liige. Üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Kuivendatud ja väetatud soode pinnavee lämmastikusisaldus ja reaktsioon. // Metsanduslikud uurimused XXII. Tallinn, 1987
* Puude arvu muutumine kuivendatud rabamännikute väetamisel. // Metsanduslikud uurimused XXIII. Tallinn, 1989
* Õhukeseturbaliste soode kauakestnud kuivendamise tulemusi. // EPMÜ teadustööde kogumik 189 (1997)
* Metsaparandusliku uurimistöö arengulugu Eestis. // TALE XII. Metsateaduse ajaloost Eestis. Tallinn, 1998
* Puidutöötlemine I. Tartu, 1998
* II. Tartu, 2001
* Loss of peat on drained peatlands in Estonia (kaasautor H. Seemen). // Baltic Forestry 6 (2000) 1.

## Kirjandus
* EE 14, 650
* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000. 370
* Eesti Põllumajandusajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 114
* 80 aastat akadeemilist metsanduslikku haridust Eestis. Tartu, 2000, 73.
*
Lui Pikkov

**Lui Pikkov** (sündinud 16. juulil 1935 Rapla vald, Harjumaa) on eesti keemiainsener.

## Elulugu
Lui Pikkov on talupidaja poeg ja Otto Pikkovi vend.

Lõpetas 1954 Rapla Keskkooli, 1959 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI), 1964 aspirantuuri samas keemiatööstuse protsesside ja aparaatide alal, tehnikakandidaat (1966, TPI), väitekiri "Destillatsioon Ventuuri aparaadiga". Täiendanud end 1971 Moskva D. I. Mendelejevi nimelises Tehnoloogiainstituudis ja 1992 Lappeenranta Tehnikaülikoolis. Oli 1966–71 TPI keemiatööstuse protsesside ja aparaatide kateedri vanemõpetaja, 1971–2003 dotsent. Loengukursused: tehnoloogiliste protsesside matemaatiline modelleerimine, ökoloogia ja keskkonnakaitse alused.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: keemilise tehnoloogia teoreetilised alused, kitsamalt massiülekanne mitmefaasilistes süsteemides, keskkonnakaitse tehnoloogia. 75 teaduspublikatsiooni, 6 autoritunnistust.

## Teoseid
* Теоретический анализ основных направлений интенсификации абсорбционных и хемосорбционных процессов (kaasautor E. Siirde). // Ж. прикладной химии 59 (1988) 9
* О скорости массопередачи при наличии эффекта Марангони (kaasautor L. Rabonovitš). // Теор. основы хим. технол. 23 (1989) 2
* Characteristics of activated carbon produced from biosludge and its use in wastewater post-treatment. // Environment Technology 22 (2001) 2
* Aerobic bio-oxidation combined with ozonation in the treatment of landfill leachates (kaasautor). // TA Toim. Keemia 51 (2002) 3
* Wastewater treatment in oil shale chemical industry (kaasautor). // Oil Shale 20 (2003) 4

## Viited

## Kirjandus
*TPI 1936–1986, 281, 499
*Eesti Üliõpilaste Selts (EÜS) Põhjala 120 (2004), 41
*Aastaringid. Rapla ÜG kogumik (2005), 28, 114.
*
Otto Pikkov

**Otto Pikkov** (27. märts 1922 Rapla vald, Harjumaa – 30. november 1988 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Otto Pikkov oli talupidaja poeg ja Lui Pikkovi vend.

Õppis 1938–1940 Riigi Tööstuskoolis, lõpetas 1941 Tallinna II Poeglaste Ametikooli raadiotehnika haru. Osales teises maailmasõjas, oli Kaasanis ehituspataljoni elektrik, hiljem radist ja raadio-telegraafimeister laskur- ja tagavarapolgus. Lõpetas 1952 Tallinna 9. Täiskasvanute Keskkooli, 1958 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) mehaanikateaduskonna elektrijaamade, -võrkude ja -süsteemide erialal, 1959–1963 samas aspirant, tehnikakandidaat (1971, Leningradi Elektrotehnikainstituut), väitekiri "Исследование методов релейного преобразования частотно-импульсного сигнала в системах автоматического контроля". 

Aastatel 1938–1941 oli Raadio-Elektroonika Tehase (RET) tööline, 1947–1949 Raadiokomitees tehnik, 1950–1957 Raadiomajas insener. 

1957. aastast teadustööl: 1957–1959 TPI elektrijaamade, -võrkude ja -süsteemide kateedri labori juhataja, 1959–1965 Elektrotehnika Teadusliku Uurimise Instituudi automaatikavahendite labori juhataja, 1960. aastast ka TPI automaatika ja telemehaanika ning arvutustehnika kateedrite tunnitasuline õppejõud, 1965. aastast tööstuselektroonika kateedri dotsent, 1968–1978 elektroonika kateedri juhataja, hiljem dotsent.

Otto Pikkov suri 30. novembril 1988 Tallinnas ja maeti 6. detsembril 1988 Liiva kalmistule.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: muundustehnika ja automaatikavahendid. Osales Eesti esimeses energoküberneetikauuringus, mille tulemusena valmis spetsiaalanaloogarvuti aktiivvõimsuste optimaalseks jaotamiseks soojuselektrijaamade vahel; seade võeti kasutusele Eesti Energias. Selgitas statistiliste võtete rakendusvõimalusi mõõteseadmete projekteerimisel, uuris signaaliparameetrite mõõtemeetodeid ja -vahendeid, osales jõupooljuhtseadiste katsetamiseks vajaliku mõõteaparatuuri väljatöötamises. Toimetanud elektrotehnika- ja automaatikateemalisi teaduskogumikke. Üle 40 teaduspublikatsiooni, 29 käsikirjalist teadustööaruannet.

## Viited

## Teoseid
* Счетно-решающее устройство для экономического распределения нагрузки (kaasautor). // Электричество (1959) 9
* Вероятностные соотношения релейного преобразователя частотно-импульсного сигнала. // TTÜ Toimetised. A 268 (1968)
* Türistormuunduri digitaalne juhtimisskeem. // Side. Raadio. Televisioon (1974) 11
* Jõupooljuhtseadiste arengusuundadest. // Side. Raadio. Televisioon (1977) 2
* Высокочастотное преоброование сетевого нарnяжения. // TTÜ Toimetised 538 (1982)
* Измерение параметров силовых полупроводниковых приборов. // TTÜ Toimetised 651 (1987)
* Вопросы разработки коммутационно-соглашующего устройства автоматзированного комплекса измерения парамеров микросборок (kaasautor). // TTÜ Toimetised 674 (1988).

## Kirjandus
* TPI 1936–1986, 310, 313–314, 319–320, 423, 430, 432
* Velmre, E. Uuringuid jõupooljuhtelektroonikaseadiste ja seadmete alalt. // Tehnikauuringute areng Eesti NSV-s. Tallinn, 1986, 131
* Tamm, U. Mõõtetehnika uurimuste ajaloost elektroonika kateedris. // TTÜ Toimetised 678 (1988), 80, 82–83.
*
Mihkel Pikner

**Mihkel Pikner** (3. september 1936 Koonga vald, Pärnumaa – 29. jaanuar 2003 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Mihkel Pikner oli külasepa poeg.

Lõpetas 1955 Tallinna Kommunaal-Ehitustehnikumi, 1960 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) mehaanikateaduskonna masinaehitustehnoloogia erialal, 1964–67 oli Baumani-nimelise Moskva Kõrgema Tehnikakooli aspirant, tehnikakandidaat (1970, samas); väitekiri käsitles automaatseadmeid elektrovaakum- ja pooljuhitööstuses. Täiendas end 1975 Moskva Tööpinkide ja Instrumentide Instituudis, 1992 Helsingi Tehnikaülikoolis. 

Oli 1958–60 Tallinna Ekskavaatoritehase konstruktor, 1960 tehase "Volta" konstruktor, 1960–64 Elektrotehnika Teadusliku Uurimise Instituudi konstruktor ja grupijuht, 1968–70 TPI assistent, 1970–72 vanemõpetaja, 1972–86 masinaehitustehnoloogia kateedri dotsent, 1986–92 tööpinkide ja instrumentide kateedri dotsent, 1992–2002 masinaehituse instituudi masinate projekteerimise (hiljem tootmistehnika) õppetooli dotsent; 1972–76, 2001–02 ühtlasi mehaanikateaduskonna prodekaan ja 1976–94 dekaan, 1994–2001 mehaanikaõpikonna juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: tööpinkide tootlikkus ja töökindlus, pneumoautomaatika, tehnilise kõrghariduse ajalugu. 1992–93 riikliku aktsiaseltsi Tallinna Masinatehase juhatuse liige. Eesti Masinatööstuse Liidu president (1995–2000). 15 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Силовое действие струи воздуха в дросселе типа сопло-заслонка. // TPI Toimetised 413 (1976)
* Masinaehitusspetsialistide koolitamisest Tallinnas (kaasautor V. Reedik). // TPI Toimetised 565 (1983)
* TPI mehaanika erialade ja kateedrite kujunemine. // Tehnilise mõtte ja tehnikahariduse ajaloo probleeme Eestis. 3. Tehnikaharidus. Tallinn, 1985
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986 (kaasautor). Tallinn, 1986
* Tehnoloogiaseadmed masina- ja aparaadiehituses.1. Tallinn, 1993
* Metalli-, masina- ja elektroonikatööstus. // Ettevõtlus Eestis (1999)
* Masinaehitustehnoloogia. Eesti-inglise-saksa-vene terminid ja määratlused (kaasautor). Tallinn, 2001.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 370–371
* TPI 1936–1980, 7, 34, 186, 248–249, 253, 499
* Mehaanikainseneride koolitus 1918–1998. Tallinn, 1998, 23, 34–35, 70, 72, 93.
*
Valentin Pikner

**Valentin Pikner** (17. mai (vkj 5. mai) 1899 Tallinn – 28. detsember 1960 New York, USA) oli Eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Valentin Pikner oli juveliiri poeg.

Ta lõpetas 1919 Tallinna Poeglaste Reaalgümnaasiumi, seejärel oli 1919–1920 Eesti sõjaväes ja osales Vabadussõjas. Aastatel 1919–1921 õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, lõpetas 1924 19,  (1924, samas), väitekiri "Die estnische Währung, ihre Grundlage und Entwicklung nebst einem geschichtlichen Überblick über das Geldwesen in den baltischen Ländern". Täiendas end 1928 New Yorgi Columbia Ülikooli juures.  

Ta töötas aastatel 1920–1927 Eesti Välisministeeriumis, 1925–1927 ja 1934–1935 Eesti Tarvitajateühisuste Keskühisuses, 1928–1934 New Yorgis panga Irving Trust Co statistikaosakonnas, 1937–1940 Tallinnas J. Lorupi klaasivabriku müügiosakonna juhataja. 

Läks 1944. aastal Saksamaale, sealt USA-sse, oli 1950 , hiljem Raleigh' Kolledži professor.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 26.
*
Nikolai Piksanov

**Nikolai Piksanov** (vene keeles Николай Кирьякович Пиксанов; 11. aprill 1878 Novouzenski maakond, Samara kubermang – 10. veebruar 1969 Leningrad) oli Eesti vene kirjandusteadlane.

## Elulugu
Lõpetas Samara vaimuliku seminari, õppis 1898–1904 Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas vene-slaavi kirjandust, võttis osa kohalikust kirjanduselust ja üliõpilasliikumisest. NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliige (1931). Oli Saratovi, hiljem Moskva ja Leningradi Riiklik Ülikooli professor.

## Teadustöö
Avaldanud arvukalt peamiselt tekstiuurimuslikke töid vene kirjanduse klassikute (Aleksandr Puškini, Ivan Gontšarovi jmt, eriti Aleksandr Gribojedovi) loomingu kohta, samuti uurimusi allikaõpetusest, bibliograafiast, ajakirjandusest ja kriitikast. Töid ka ühiskondliku mõtte ajaloost. Umbes 600 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Три эпохи. 1912
* Творческая история "Горя от ума"". 1928
* Горьки и фольклор. Л, 1935

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, 1889–1918, 71
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, II, 275, 339, 392
* Большая советская энциклопедия, т. 45, 358; 2-oe изд, т. 33, 32
* Николай Кирьякович Пиксанов. М, 1968
* Петербургская Академия наук и Эстония. Тлн, 1978, 221.
*
Aina Piksarv

**Aina Piksarv** (sündinud **Johanna Kuuste (Gustel)**, 25. veebruar 1914 Uue-Vändra vald, Pärnumaa – 9. august 1995 Tallinn) oli eesti keemik.

## Elulugu
Aina Piksarv oli talupidaja tütar, Evald Piksarve abikaasa.

Lõpetas 1942 Tallinna Tehnikaülikooli keemia osakonna, tehnikakandidaat (1959, TPI, väitekiri "Põlevkivi olefiinide struktuuri uurimine katalüütilise hüdrogeniseerimise teel". Oli 1944–45 TPI anorgaanilise ja analüütilise keemia kateedri assistent, 1945–46 TÜ anorgaanilise keemia kateedri assistent, 1946–60 TPI füüsikalise ja biokeemia kateedri assistent, 1962–74 dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: põlevkivikeemia.

## Viited

## Teoseid
* О применении избирательной гидрогенизации для определения структуры олефинов сланцевой смолы. // TPI Toimetised A 97 (1957)
* Исследование кинетики гидрирования кротоновой кислоты в жидкой фазе на Pt-катализаторе. // TPI Toimetised A 148 (1958)
* Keemia ülesannete kogu (kaasautorid R. Ott, E. Talts). Tallinn, 1961, 2. trükk 1969, 3. trükk 1983.

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 301
* TPI 1936–1986, 109, 275–276, 499.
*
Jaan Pikk

**Jaan Pikk** (sündinud 28. novembril 1934 Tartus) on eesti majandusteadlane ja põllumajandusökonomist.

## Elulugu
Jaan Pikk on töölise poeg.

Ta on lõpetanud 1954. aastal Elva Keskkooli, 1959 Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna, 1965 aspirantuuri, majanduskandidaat (1967, TRÜ), väitekiri "Tootmishoonete ehitamiseks kasutatava pikaajalise krediidi majanduslik efektiivsus Eesti NSV kolhoosides". 

Oli aastatel 1959–1962 Riigipanga Tartu osakonna krediidiinspektor, 1965–1967 Tartu Riikliku Ülikooli raamatupidamise kateedri assistent, 1967–1968 vanemõpetaja, 1968–1974 rahvamajandusharude ökonoomika kateedri juhataja, 1972–1992 dotsent, 1992–1994 rahvamajanduse ja ettevõttemajanduse üldteooria instituudi dotsent, 1994–1998 majanduspoliitika ja riigimajanduse instituudi dotsent, 1978–1992 ka majandusteaduskonna prodekaan. Õpetas põllumajanduse tootmise ökonoomikat, organiseerimist ja planeerimist, ettevõtete majandustegevuse analüüsi, rahvamajanduse planeerimist, rahvamajandusharude ökonoomikat. Koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: põllumajandusökonoomika. Umbes 40 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 1997 Tartu Ülikooli medal

## Teoseid
* Põllumajandusliku tootmise ökonoomika I. Tartu, 1971, 3. trükk 1983; II. Tartu, 1971, 3. trükk 1986.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 357
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), II, 131
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 304.
*
Evald Piksarv

**Evald Piksarv** (25. veebruar 1914 Tallinn – 30. september 1997 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Evald Piksarv oli töölise poeg ja Aina Piksarve abikaasa.

Lõpetas 1932 Tallinna Tehnikumi tehnikaharu ja 1941 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) keemia-mäeteaduskonna, tehnikakandidaat (1965, Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI)), väitekiri "Kukersiitpõlevkivi tolmpõlemise lendtuha peenemate fraktsioonide koostisest, kivinemisprotsessidest ja sideainelistest omadustest". 

1941 mobiliseeriti Punaarmeesse, oli tööpataljonis, võttis keemiarühma komandörina osa Velikije Luki lahingutest. 1944 Narva rindel arreteeriti, oli kuni 1947 vangis, seejärel Arhangelski oblastis hüdrolüüspärmitehase tööline, 1948–1954 Ertsevo elektrijaama labori juhataja. 

Eestisse naasnult ei lubatud teda esialgu Tallinna elama, oli 1954–1960 Salutaguse pärmitehase labori juhataja, 1956–1960 TPI teadusliku uurimistöö sektori põlevkivituha töörühma teadur, 1960–1970 ehitusmaterjalide labori teadur, 1970–1986 tuhktsementide osakonna juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: tuhk-ehitusainete tehnoloogia. Uuris põlevkivituhktsementide  koostist ja omadusi, hüdratatsiooni- ja kivistumisnähtusi ning korrosioonikindlust. Uuringute tulemusel loodi teoreetilised alused kõrgemargilise kiirestikivineva portland-põlevkivitsemendi tootmiseks Kundas. Kuulus professor Verner Kikase koolkonda, keemiainsenerina luges end professor Adolf Gustav Partsi õpilaseks.

Üle 80 teaduspublikatsiooni, 4 autoritunnistust.

## Teoseid
* Сравнительная коррозионная стойкость пропаренных цементов в сульфатных растворах (kaasautor). // TPI Toimetised 434 (1977)
* Зависимость расширения мелкозернистого бетона на зольном цементе от содержания свободной извести и гипса в цементе (kaasautor). // TPI Toimetised 541 (1982)
* Зависимость активности зольных цементов от качества золы (kaasautor). // TPI Toimetised 675 (1983)
* Исследование золы из установки по энерготехнологической переработке горючего сланца УТТ-3000 как добавки к портландцементу (kaasautor). // TPI Toimetised 602 (1985).

## Tunnustus
* Nõukogude Eesti preemia (1972, kollektiivis). 

## Viited

## Kirjandus
* TPI 1936–1986, 456–458, 499
* Kikas, V. Põlevkivituhk-portlandtsemendi saamislugu. // TPI Toim 590 (1984), 5–26
* Kikas, V. Põlevkivituhk-portlandtsemendi saamise eellugu. // Tehnilise mõtte ja tehnikahariduse ajaloo probleeme Eestis. I. Tehniline mõte. Tallinn, 1985, 79–86
* Raado, L. Evald Piksarv in memoriam. // TTÜ aastaraamat 1998. Tallinn, 1999, 229–230.
*
Ann Pikver

**Ann Pikver** (aastani 1967 **Ann Randalu**; sündinud 27. augustil 1941 Tartus) on eesti keeleteadlane.

## Elulugu
Ta lõpetas aastal 1959 Tallinna 2. Keskkooli, 1965 Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) inglise filoloogia erialal, 1969–1972 oli Moskva Võõrkeelte Instituudi aspirant, filoloogiakandidaat (1974, samas), väitekiri käsitles distributiiv-statistilise meetodi rakendamist morfeemikas (inglise keele põhjal). 

Pikver oli aastatel 1967–1969 Tallinna Pedagoogilise Instituudi (TPedI) inglise keele kateedri õpetaja, 1972–1974 vanemõpetaja, 1974–1978 TRÜ inglise filoloogia kateedri vanemõpetaja, 1978–1988 TPedI inglise keele kateedri dotsent, 1988–1991 Tallinna Kunstiülikooli keeltekateedri dotsent ja 1991–1996 kateedri juhataja. Loengukursused üldkeeleteadusest, inglise keele teoreetilise grammatikast, keelte võrdlevast tüpoloogiast; koostanud inglise keele õpikuid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: keelte kõrvutav analüüs, inglise keele morfeemika, inglise ja eesti keele noomenifraasi võrdlev uurimine. Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Mõnedest inglise ja eesti noomenifraaside kontrastiivanalüüsi probleemidest // TÜ Toim 544 (1980)
* A reader in contrastive linguistics and typology. Tallinn, 1981
* Nimisõna valents inglise ja eesti keeles. // TÜ Toim 619 (1982)
* Eesti relatiivlausest keeletüpoloogilisel taustal. // KK (1988) 7, 8
* Inglise keele grammatika (kaasautor H. Liiv). Tallinn, 1991
* Grammar is easy. Inglise keele grammatika harjutustega. Tallinn, 1994, 2. trükk 1999
* Increase your vocabulary. Tallinn, 1998, 3. trükk 2003.

## Isiklikku
Tema isa oli õigusteadlane Hillar Randalu, ema põllumajandusteadlane Ilme Randalu, õde on taimegeneetik Kadri Järve.

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 650
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 237.
*
Rein Pikver

**Rein Pikver** (18. oktoober 1939 Tartu – 29. aprill 2008 Tallinn) oli eesti füüsik ja keemik.

## Elulugu
Rein Pikver oli teenistujate poeg.

Lõpetas 1958 Tartu 1. Keskkooli, 1963 TÜ matemaatika-loodusteaduskonna füüsika erialal, oli 1965–66, 1967–69, 1969–70 aspirant, keemiakandidaat (1986, TÜ), väitekiri "Количественное исследование потенциалов ионизации соединений с кратными связами". Oli 1963–65 TÜ eksperimentaalfüüsika kateedri stažöör, 1966–67 pooljuhtide ja luminestsentsi labori nooremteadur, 1969 eksperimentaalfüüsika kateedri assistent, 1970–71 füsioloogia kateedri vaneminsener, 1971–74 elektromeetria labori nooremteadur, 1974–78 aeroionisatsiooni ja elektroaerosoolide labori vanemteadur, 1978–80 Küberneetika Instituudi vaneminsener, 1980–83 Eesti NSV TA Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi vaneminsener, 1983–86 vaneminsener, grupijuht, 1986– vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: keemiline füüsika, fotoionisatsioon, fotoelektron-spektroskoopia, mass-spektromeetria. Eesti Teadlaste Liidu liige. Üle 40 teaduspublikatsiooni, sh 2 monograafiat; 1 autoritunnistus.

## Viited

## Teoseid
* Ionization potentials. Correlation with substituent constant and polarizability (kaasautorid I. Koppel, U. Mölder). // Organic Reactivity 18 (1981)
* Precise 3. trükk H-3. trükk He mass difference for neutrino mass determination (kaasautor). // Phys. Rev. Lett. 54 (1985)
* Photoelectronic spectra of molecules. 11. Carboxylic acids and their esters (kaasautor). // International J. of Quantum Chem. 62 (1997)
* Some practical aspects of the acceleration-deceleration method for ion kinetik energy focusing in matrix-assisted laser desorption/ionization Fourier transform ion cyclotron resonance mass spectrometry (kaasautor). // European J. of Mass Spectrometry 6 (2000)
* Photoelectron spectra of molecules. 12. Vinly, allyl and phenyl ethers and sulphides (kaasautor). // J. Molecular Structure: THEOCHEM 580 (2002).

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 277.
*
Tiit Pikka

**Tiit Pikka** (17. september 1936 Tallinn – 30. september 1976 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane ja füüsik.

Tiit Pikka oli töölise poeg.

Ta lõpetas 1956 Tallinna Polütehnikumi, 1961 Tallinna Polütehnilise Instituudi elektriinsenerina, 1966 aspirantuuri NSVL TA Kristallograafia Instituudis Moskvas. Ta kaitses 1970 Vilniuse Ülikoolis füüsika-matemaatikakandidaadikraadi. Tema väitekirja pealkiri oli "Фазовые переходы в полупроводниках типа АvВviСvii" ("Faasiüleminekud A5B6C7-tüüpi pooljuhtides"). Ta oli 1961–63 ja 1966–69 TPI füüsika kateedri assistent, aastast 1969 vanemõpetaja.

Tiit Pikka uuris pooljuhtmaterjalide füüsikat. 1970. aastate keskel uuriti TPI-s tema algatusel fotolüüsi fotokujutiste saamiseks pooljuhtide pinnal infrapunakiirguses. Ta kasvatas ja uuris A5B6C7-tüüpi pooljuhtide-senjettelektrikute monokristalle, selgitas kristallide kasvu elektriväljaga mõjutamise võimalusi ning projekteeris ja ehitas pooljuhtmaterjalide omaduste määramiseks originaalseid mõõteseadmeid. Tal oli 10 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Фазовые переходы в сегнетоэлектриках-полупроводниках типа A5B6C7 (kaasautor T. Fridkin). // Физика твердого тела 10 (1968) 11
* Сенсибилизированный фотолиз на поверхности полупроводников (kaasautor E. Tamm). // TPI Toimetised 408 (1976).

## Kirjandus
* TPI 1936–1986, 420, 421, 498.
*
Lea Pild

**Lea Pild** (sündinud 4. jaanuaril 1959 Petseris) on Eesti vene filoloog ja kirjandusteadlane.

## Elulugu
Lea Pild on Petseri 2. Keskkooli õpetajate Lembit ja Mildred Pildi (sünd. Trahv) tütar. Alustas kooliteed Petseris, kus lõpetas põhikooli Petseri 2. Keskkoolis. Seejärel õppis Pihkvas muusikakoolis. Lõpetas 1986 Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna vene filoloogia erialal, õppis professor Zara Mintsi kirjandusteaduse seminaris, oli 1986–1988 aspirant, 1995–1999 doktorant, filoloogiamagister (1992, TÜ), väitekiri "Звучащий мир в прозе А. П. Чехова"; PhD (vene kirjandus, 1999, TÜ), väitekiri "Тургенев в восприятии русских символистов" (Tartu, 1999). Oli 1985–86 TÜ käitumishälvete sotsioloogia labori vanemlaborant, 1988–92 vene kirjanduse kateedri vanemõpetaja, 1992– vene kirjanduse õppetooli lektor. Õpetanud vene kirjandust ajalugu, tõlketeooriat, ilukirjandusteksti analüüsi, vene kultuurilugu.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: 19. sajandi II poole – 20 sajandi alguse vene kirjanduse ajalugu. Üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2014 Tartu Ülikooli aumärk
* 2019 Tartu Ülikooli medal

## Teoseid
*Реализм Чехова в интерпретации Андрея Белого. // Stockholm Studies in Russian Literature 34 (2000)
*Н. С. Лесков и религиозно-культурная утопия Волынского. // Wiener Slawistischer Almanach 46. München 2000
*В. В. Розанов о Тургеневе (к проблеме истоков стиля Розанова). // Десятые Тыняновские чтения. Москва 2002
*Иероним Ясинский: позиция и репутация в литературе. // Блоковский сборник XVI. Тарту 2003
*О предсимволизме в трудах З. Г. Минц. // 200 лет русско-славянской филологии в Тарту. Тарту 2003
*Поэтический мир Жуковского как объект рефлексии Константина Случевского. // Пушкинские чтения. 3. Тарту 2004
*О литературных подтекстах в поэтическом цикле К. Случевского "Мефистофель". // Тр. по русской и славянской филологии. Тарту 2005
*Tuglas ja Dostojevski. Mõtteid novellist "Poeet ja idioot". // KK (2006) 1

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 131

## Välislingid
*
Toomas Piliste

**Toomas Piliste** (sündinud 11. mail 1957 Tallinnas) on eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Toomas Piliste on juristi poeg.

Lõpetas 1975 Tallinna 44. Keskkooli, 1980 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) majandusteaduskonna, 1987 aspirantuuri, majandusmagister (1993, TTÜ), väitekiri "Tööpuuduse evolutsioon Eesti Vabariigis". Oli 1982–88 TPI majandusteaduskonna nooremteadur, 1988–92 vanemteadur, 1992– teadur, ühtlasi aastast 1998 TTÜ ärikorralduse instituudi direktori kohusetäitja ja 2000– majandusteaduskonna prodekaan. Loengukursused: tööturu ökonoomika, tööturg ja töösuhted; koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: tööturg, tööpuudus ja tööhõive, ettevõtlus. Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Töökohtade arvu määramise metoodilisi probleeme tööstuses. // TPI Toimetised 591 (1984)
* Tööpuudus Eesti Vabariigis 1918–1940. // EMI Teataja (1994) 4
* Tööpuudus Eestis 1991–1994. // EMI Teataja (1994) 5
* Making the way into the market economy (kaasautor). Helsinki, 1996
* Eesti tööjõu-uuring 1995: tööjõud Eestis 1995. aasta algul ja peamised muutused aastatel 1989–1995. Tallinn, 1997
* Private entreprenership in Estonia 1989–1996 (kaasautor). Tampere, 1998
* Estonian labour force at the treshold of European Union (kaasautor K. Kerem). // Eesti Vabariigi majanduspoliitika ja Euroopa Liit. Tallinn, 1999
* Working life barometer in the Baltic countries 2002 (kaasautor). Helsinki, 2003
* Enterpreneurship education and enterpreneurial initiative in Estonia (kaasautor). // IntEnt 2005 Conf. Proc. London, 2005.

## Kirjandus
* 

## Välislingid
Aino Pill

**Aino Pill** (20. märts 1926 Tallinn – 8. veebruar 2016) oli eesti hüdrogeoloog.

## Elulugu
Ta õpetas 1944. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1957. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogiaosakonna ning kaitses 1974. aastal geoloogia-mineraloogiakandidaadi kraadi Eesti Teaduste Akadeemia juures (väitekiri "Подземные воды западного побережья и островов Эстонии и особенности их формирования"). 

Ta töötas aastatel 1957–1958 Krasnojarski Geoloogia Valitsuse ja 1958–1962 ENSV Geoloogia Valitsuse (EGV) hüdrogeoloogina, aastatel 1963–1988 Eesti NSV TA Geoloogia Instituudi teadurina.

## Teadustöö
Uurimusi merevee mõjust põhjavee koostisele, põhjavee reostuse ja isepuhastusvõime kohta. 

## Teoseid
18 teaduspublikatsiooni.
*"Tallinna linna ja selle ümbruse kvaternaargeoloogia ja pinnaveed". Diplomitöö. Tartu 1957
*"Влияние морской воды на химический состав воды реки Пярну в ее нижнем течении". // Изв. АН ЭССР. Хим. Геол. 19 (1970) 3
*"Уровенный режим и минерализация грунтовых вод на морском берегу курорта Пярну". // Изв. АН ЭССР. Хим. Геол. 23 (1974) 3
*"Lahemaa põhjavesi" (kaasautor V. Karise). // Lahemaa uurimused 1. Tallinn 1981

## Viited

## Kirjandus
*"Eesti geoloogia: biograafiline teatmik". Tallinn 1995. Lk 89
*"История геологических наук в Эстонии". Tallinn 1986. Lk 324

## Välislingid
*