open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Veiko Märka

**Veiko Märka** (sündinud 2. november 1964 Tallinnas) on eesti luuletaja, proosakirjanik ja ajakirjanik.

Ta lõpetas 1983. aastal Keila 1. Keskkooli, õppis 1996–2001 Tartu Ülikoolis.

Ta on töötanud ajalehtedes Postimees ja Ekspress, aastast 2008 vabakutseline.

Märka oli Tartu Noorte Autorite Koondise liige ja esimene esimees.

## Teoseid
Tema artikleid ja arvustusi on ilmunud paljudes meediaväljaannetes.
*"Tühja aju korinad." Luuletused. Tartu, EKS-i Kaasaegse Kirjanduse Keskus, 1997 ISBN 9985906934
*"Keel tarretises." (Luuletused. Autori kaanekujundus). Tartu, V. Märka, 2001 ISBN 9985780450
*"Töörahva elu." (Jutud, satiir.) Tartu, V. Märka, 2001 ISBN 9985781082
*"Lendas üle marmortahvli." (Vesteid.) Tallinn, Jutulind, 2007 ISBN 9789949153206
*"Põletada pärast lugemist" 2009 
*"Minu 1986. Tiigriaasta hullumajas" Mälestused. Petrone Print, 2016
*"Lingvistiline MATS (Lühikesed, veel lühemad ja peaaegu nähtamatud lood)". Vabamõtleja, Tartu 2020 ISBN 978-9949-7475-0-4

**Antoloogiates, kogumikes**
*"Kivikuu: virolaista runoutta – eesti luulet" (Luuletused, rööptekst soome keeles. Autorid: Hasso Krull, Kristiina Ehin, Veiko Märka.) Tõlkinud Mart Velsker, Heli Laaksonen, Anu Laitila, Katja Meriluoto. Hannu Oittinen. Eessõna Anu Laitila. Helsinki, Lasipalatsi, 2002 ISBN 9525439127
*"Tallinnasta pois: groteskia virolaista proosaa." (Jutukogu. Autorid: Olavi Ruitlane, Jüri Ehlvest, Aapo Ilves, Andrus Kivirähk, Kerttu Rakke, Peeter Sauter, Kauksi Ülle, Mehis Heinsaar, Matt Barker, Eeva Park, Kaur Kender, Veiko Märka, Urmas Vadi, Ervin Õunapuu, Jan Kaus, Veiko Belials, Karen Orlau, Indrek Hargla.) Toimetanud Raija Hämäläinen ja Hannu Oittinen. Helsinki, Absurdia, 2003 ISBN 9525516016

**Muid artikleid**
* Veiko Märka "Kuus, kes kuidagi kokku ei saa", Vikerkaar 1999, nr 2–3, lk 164–167 (loe artiklit siit)
* Veiko Märka "Siniste liblikatega võsaleeri jagamas", Võrumaa Teataja, 15.07.1999
* Вейко Мярка "Дерево родственных языков и строевой лес (творчество молодых поэтов Эстонии в 1989–1999 гг. в зеркале этнофутуризма)". Soome-ugri Rahvaste Infokeskus
* Veiko Märka "Noored autorid ogalike ja kasside stiihias", Eesti Ekspress, 17.07.2006
* Veiko Märka "Pann on tähtsam tööriist kui mõõk", Eesti Ekspress, 19.07.2007
* Veiko Märka "Noorautorid läksid Põlvamaal väge täis", Eesti Ekspress, 17.07.2008

**Koostaja, toimetaja**
*"Emajõe kondor". (Luule- ja proosakogumik.) Tartu, Noorte Autorite Koondis, 2002 ISBN 9985785959

## Auhinnad
* 2019 Eesti Teatri Agentuuri näidendivõistluse II preemia ("Lambasihver") 

## Viited
Zoopark (relv)

**Zoopark-1** (indeks 1L219M) (vene keeles *Зоопарк-1*) on algselt Nõukogude Liidus arendatud ja Venemaal valmistatud suurtükiväeluureradarisüsteem, mis on ette nähtud vaenlase kaudtulerelvade positsioonide avastamiseks. 

## Ajalugu
Uut vaenlase suurtükiväe vastast radarisüsteemi hakati Nõukogude Liidus välja töötama 1980. lõpus. Radari katsetamine algas 2002. aastal ja lõppes 2007. Relvastusse võetud ametlikult 18. veebruarist 2008. Radariga on võimalik lisaks lennutrajektoori järgi vaenlase kaudtulerelvade avastamisele juhtida ka oma kaudtuld ning jälgida mehitamata luurelennukeid ja helikoptereid. Radarisüsteemi on eksponeeritud mitmel näitusel. 

### Vene-Ukraina sõda
Zoopark-1M-i on kasutatud Vene-Ukraina sõjas.

## Taktikalis-tehnilised andmed
### Baastehnika

**Radarisoomuk [[MT-LBu]]**
*Kiirus: 62&nbsp;km/h
*Sõidukaugus: 500&nbsp;km
*Töövalmidusse seadmise aeg: 5 min
*Meeskond: 3

**Tehnoabi ja seadmete veok [[Ural-4320]]3**
*Täismass: 13675&nbsp;kg
*Maksimaalkiirus: 85&nbsp;km/h

**Abisoomuk [[MT-LB]]**

### Radar

*Tüüp: kolmedimensiooniline monoimpulssradar 1L259
*Töösektor (horisontaal): 60°
*Töökõrgus (vertikaal): 40°
*Võimsus: 30&nbsp;kW
*Avastamiskiirus: 70 positsiooni/min
*Trajektoori arvutamise kiirus: 20 sek

**Vaenlase kaudtulesüsteemide avastamiskaugus**
*miinipildujad 81–120&nbsp;mm: 13–17&nbsp;km
*suurtükid 105–155&nbsp;mm: 10–12&nbsp;km
*mitmelasulised raketiheitjad 122–240&nbsp;mm: 15–22&nbsp;km
*taktikalised raketid: 40–45&nbsp;km

**Oma kaudtulesüsteemide tulejuhtimiskaugus**
*miinipildujad 81–120&nbsp;mm: 18–22&nbsp;km
*suurtükid 105–155&nbsp;mm: 15–20&nbsp;km
*mitmelasulised raketiheitjad 122–240&nbsp;mm: 25–35&nbsp;km

## Vaata ka
* ARK-1 Rõss
*1L220-U “Zoopark-2”

## Viited
Trond Einar Elden

**Trond Einar Elden** (sündinud 21. veebruaril 1970 Namdalseidis) on Norra endine kahevõistleja ja murdmaasuusataja.

Elden on tulnud 19-aastaselt 1989. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis kahevõistluses maailmameistriks nii individuaalselt kui ka meeskondlikult. Meeskonnavõistluses kuldmedali võitnud meeskonda kuulusid veel tema vend Bård Jørgen Elden ja Trond Arne Bredesen.  

1992. aasta taliolümpiamängudel Albertville'is kuulus ta kahevõistluses meeskonnavõistluses hõbemedali võitnud meeskonda. Individuaalvõistlusel sai ta üheksanda koha Albertville'is ja kaheksanda koha 1994. aasta OM-il Lillehammeris. 1993. aasta MM-il Falun sai ta individuaalvõistluses pronksmedali ja meeskonnavõistluses hõbemedali. 1999. aasta MM-il Ramsaus osales ta ainult meeskonnavõistluses, kus sai hõbemedali. 

Kahevõistluse maailma karikasarjas võitis ta viis etappi aastatel 1989–1991. Karikasarja üldarvestuses jäi tema parimaks kohaks hooajal 1990/1991 saavutatud kolmas koht.

Kahevõistluses oli tema tugevamaks küljeks suusatamine ja kahevõistluse karjääri lõppedes osales ta hiljem murdmaasuusatamises MK-etappidel põhiliselt sprindidistantsidel. Murdmaasuusatamise maailma karikasarjas sai ta 2001. aastal kahel korral kaks teist kohta.

Klubi tasemel esindas Elden Strindheim IL-i.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1992  Albertville'is
**  hõbemedal meeskonnavõistluses (K-120/3x5 km)

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1989  Lahtis
**  **maailmameister** individuaalvõistluses (K-90/15 km)
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses (k-90/3x5 km)
* 1993  Faluns
**  hõbemedal meeskonnavõistluses (K-90/3x5 km)
**  pronksmedal individuaalvõistluses (K-90/15 km)
* 1999  Ramsaus
**  hõbemedal meeskonnavõistluses (K-90/4x5 km)

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 1988  Saalfeldens
**  **juunioride maailmameister** meeskonnavõistluses (K-90/3x5 km)
* 1989  Hamaris
**  **juunioride maailmameister** individuaalvõistluses (K-90/15 km )
**  **juunioride maailmameister** meeskonnavõistluses (K-90/3x5 km)
* 1990  Štrbské Plesos
**  **juunioride maailmameister** individuaalvõistluses (K-88/15 km )
**  **juunioride maailmameister** meeskonnavõistluses (K-88/3x5 km)

### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Kahevõistluse maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* 3. koht: 1991

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Trond Einar Elden osales kokku 87 maailma karikasarja etapil, millest poodiumile jõudis 16 korda ja neist 5 korral kõige kõrgemale astmele.

## Välislingid

*  (kahevõistlus)
*  (murdmaasuusatamine)
Namsen

**Namsen** (lõunasaami keeles *Nååmesje*) on jõgi Norras Trøndelagi maakonnas. Jõe pikkus on 228 km ja valgla pindala 6000 km². Ta saab alguse Røyrviki vallast, voolab läbi Namdaleni ja suubub Namsosi linna lähedal Namsenfjordenisse.
Omadussõnafraas

**Omadussõnafraas** ehk **adjektiivifraas** on moodustatud põhisõna, s.o omadussõna või omadussõnalise asesõna ümber.

Omadussõnafraasi tähistamiseks võidakse kasutada ingliskeelset lühendit **AdjP** – *adjective phrase*.

## Eesti keel
Omadussõnafraas võib olla lauses 
*nimisõna täiend: *Meil on *'väga väike** korter'' (''väga väike'' on omadussõnafraas);
*[[öeldistäide]]: ''Ta on **kingituse eest tänulik*** (''kingituse eest tänulik'' on omadussõnafraas);
*[[seisundimäärus]]: ''Riided on jäänud '''päris kitsaks*** (*päris kitsaks* on omadussõnafraas).

Omadussõnafraas on endotsentriline – selle  fraasi põhisõna on lauseehituse seisukohalt võrdväärne fraasi kui tervikuga ja täidab lauses sellesama lauseliikme ülesannet, mida fraas tervikuna: *See üritus oli *'ootamatult igav** = **igav*** (''ootamatult igav'' on omadussõnafraas ja siin lauses öeldistäide, ''igav'' on omadussõna ja siin lauses öeldistäide).

Mõnikord võib omadussõnafraasi kuuluda [[üldlaiend]]eid: ***ilmselt** katkine'', ***ikka*' hoolas*.

*'Omadussõnafraasi laiend** võib väljendada situatsiooni osalist, situatsiooni ruumilisi, ajalisi, kvantitatiivseid või kvalitatiivseid karakteristikuid ja olla ehituselt
*[[nimisõna]]: ***lapsele*' paras*;
*[[nimisõnafraas]]: ***rasketes töödes** osav*;
*[[kaassõnafraas]]: ***tütre üle** uhke*, ***vanaema vastu** viisakas*;
*[[verb|tegusõna]] käändeline vorm: *osav **valetama***;
*[[infiniitfaas]]: *tubli **kiiresti jooksma***;
*[[omadussõna]]: ***kole** valus*;
*omadussõnafraas: ***jube koletu** valu*;
*[[hulgasõnafraas]]: ***kuue aasta** vanune*, ***poole maailma** laiune*;
*[[määrsõna]]: ***tõsiselt** haige*
*[[määrsõnafraas]]: ***täitsa tõsiselt** vihane*;
*[[kõrvallause]]: *Ta lapselaps on usinam, **kui ta ise samas vanuses oli***.

[[Omadussõnafraasi]] laiend on lauses [[fraasimäärus]]: ***väga** suur*, ***väljast** kena*, ***inimeste vastu** ebaviisakas''.

## Vaata ka
* Tegusõnafraas
* Nimisõnafraas
* Määrsõnafraas
* Kaassõnafraas
* Hulgasõnafraas

## Välislingid
*Eesti keele käsiraamat: Süntaktilised üksused
Grensen

**Grensen** on tänav Norra pealinna Oslo kesklinnas St. Hanshaugeni linnaosas.

Tänava nimi oli algul **Grændsegaden**, hiljem lühenes see **Grændseniks** ning nüüdne kirjapilt on "Grensen". 

Tänav kulgeb Stortorvetilt Professor Aschehougs plassini. Peale nende piirneb see Møllergata, Grubbegata, Akersgata, Smedkrokeni ja Pilestredetiga.   

Tänava ääres on majad nr 1–19 ja 2–28.

## Hooneid
*Stortorvets Gjæstgiveri, Grensen 1

## Välislingid
*Asendikaart
*Asendikaart

Kasutatud on norrakeelse Vikipeedia artiklit seisuga 1.5.2009
Rindlause

**Rindlause** ehk **parataks** on 
*lause, milles on vähemalt kaks öeldist ,
*liitlause alaliik, mille osalausete vahel on rinnastusseos,
*näiteks järgmine lause: *Anna pani saapad jalga ja astus uksest välja.*

Rindlause ei ole
*lause, kus rinnastusseoses olevaid öeldiseid on intensiivistatud, aga mitte tähenduslikult laiendatud, nt *Tõnu muudkui köhis ja köhis.*
*lause, mis sisaldab järgmisi sidendeid: *nii(hästi) ... kui (ka), mitte niivõrd ... kui*, nt *Sellel peol ta nii tantsis kui ka laulis.*

## Rindlause osalaused
*Kõik rindlause osalaused peavad sisaldama öeldist.
*Osalaused peavad olema sama taseme laused, nii sisult kui ka vormilt enam-vähem võrdväärsed.
*Osalausete vahelise rinnastusseose vormistavad rinnastatud sidendid või osalausete kõrvutiasend. Sealjuures sidend ise ei kuulu ühegi osalause koosseisu.

## Rinnastuse tüübid
On olemas kaks rinnastuse tüüpi: 
***ühendav** ehk **kopulatiivne** rinnastus, mis saadakse sidesõna *ja* abil, mis ühendab sisu poolest kokkukuuluvad lauseosad,
***eraldav** ehk **disjunktiivne** rinnastus, mis saadakse sidesõna *või* abil, mis lahutab sisu poolest erinevad lauseosad. 

Kumbki tüüp jaguneb omakorda
***markeerimata** (harilikult sümmeetriline) alamtüüp, mille puhul osalaused on sisu poolest võrdsel tasemel, nad moodustavad lahtise rea ja neid saab ümber tõsta. Osalausete vaheline mittekohustuslik sidend ei oma lause mõistmisel kandvat rolli, nt *Taevas on pilves, vihma sajab.* vrd *Taevas on pilves ja vihma sajab.*
***markeeritud** (asümmeetriline) alamtüüp, mille puhul 2 osalauset on omavahel sisuliselt nii seotud, et peavad olema kindlas järjestuses. Osalauseid rinnastav sidend mängib kogu lause mõistmisel olulist rolli, nt *Talv oli juba käes, kuid karu püsis endiselt ärkvel.*

::***Markeerimata ühendav  rinnastus** moodustatakse jaatav-ühendavate sidesõnade *ja* või *ning*, eitav-ühendava sidesõna *ega* või osalausete kõrvutuse abil, nt *Poiss võttis taskust spikri ja kirjutas sealt maha.*
::***Markeeritud ühendav  rinnastus** moodustatakse:
:::# sidesõnade *aga*, *kuid*, *ent*, *kuna*, *vaid* (näitavad vastandavat seost)  abil, nt *Isa läks aktusele, aga unustas lipsu koju.*  
:::# konnektiivide *järelikult*, *seega*, *niisiis*, *seetõttu* jt (näitavad järeldusseost) abil, nt *Kell sai üks —– järelikult on veel aega.* 
:::# konnektiivide *nimelt*, *see on*, *see tähendab* jt (näitavad seletusseost)    abil, nt *Kass vaatas õnneliku näoga ringi —– see tähendab hiirega oli selleks korraks ühel pool. *
:::# määruste *seepärast*, *selle tulemusena* jt (näitavad põhjuslikku seost) abil, nt *Keegi lasi Pitsu tuppa, seepärast ongi kõik kohad porised.* 
:::# ajamääruste *kõigepealt*, *seejärel*, *hiljem*, *lõpuks* jt (näitavad ajaseost) abil, nt *Praegu pesen aknaid, hiljem asun põrandate kallale.*
::***Markeerimata eraldav rinnastus** moodustatakse sidesõna *või* või *kas...või* abil, nt *Kas minna täna ooperisse või jääda lastega koju?*
::***Markeeritud eraldav rinnastus** moodustatakse konnektiivide *muidu* või *vastasel* *juhul/korral* abil, nt *Juku peab koolis käima, muidu tuleb suur pahandus.*

## Välislingid
Rindlause kirjavahemärgistuse kohta saab lugeda siit
Stortorvets Gjæstgiveri

**Stortorvets Gjæstgiveri** on toitlustusasutus Norra pealinna Oslo kesklinnas Stortorveti ääres Christiania Glassmagasini vastas aadressil Grensen 1. 

Stortorvets Gjæstgiveri on tuntud muu hulgas seoses blitzlaste ja politsei kokkupõrgetega 1980. aastatel. 

Kasutatud on norrakeelse Vikipeedia artiklit seisuga 1.5.2009.
Hammerfest

**Hammerfest** on linn Norras Finnmargi maakonnas, Hammerfesti valla keskus. Asub Kvaløya saarel.

Melkøya saarel asub sadam ja Statoili LNG gaasiterminal.

## Viited
Stortorvet

**Stortorvet** ehk **Stortorget** on väljak Norra pealinna Oslo kesklinnas Sentrumis. Ta piirneb Kirkegata, Møllergata, Grenseni, Torggata ja Kirkeristeniga. 

Teeviitadel arvatakse see alguspunktiks, kust hakatakse lugema kaugust Osloni. 

Aastal 1736 sai sellest vana turu (Christiania Torv) asemel linna keskturg. Praegu on seal lilleturg.

Väljakul on Christian IV mälestussammas. Kuningas näitab parema käega: "Siia tuleb linn." Pronkskuju autor on Carl Ludvig Jacobsen. Alus on Grefseni graniidist. Ausammas avati 1880. Avamise ajal kritiseeriti ajalehtedes "Taani kuninga" kuju toomist linna. 

Väljaku ääres on majad numbritega 1...13 ja 2...8. 

## Hooneid
*Oslo toomkirik (Stortorvet 1)
*Christiania Glassmagasin (Stortorvet 9)
*Stortorvets Gjæstgiveri (Grensen 1)   

## Välislingid
*Asendikaart
*Asendikaart
Møllergata

**Møllergata** on Norra pealinna Oslo kesklinna St. Hanshaugeni linnaosa tänav. 

See viib Stortorvetilt Rosteds gate/Hausmanns gateni. Tänava jätk teisel pool neid tänavaid on Maridalsveien. Møllergata piirneb veel Grenseni, Skråninga, Eva Kolstads gate, Youngs gate, Hospitalsgata, Hammersborg torgi, Bernt Ankers gate ja Osterhaus' gatega. 

Tänava ääres on majad nr 5...53 ja 4...58.

## Hooneid
*endine Oslo peapolitseijaoskond, praegu osa Regjeringskvartaletist (Møllergata 19)
*Møllergata kool (Møllergata 49)

## Vaata ka
*Youngstorget
*Hammersborg
*Hausmannskvartalene
*Fredensborg
Eidsbergi vapp

**Eidsbergi vapp** on Norra Østfoldi maakonna Eidsbergi valla vapp.

Vapp kinnitati 16. märtsil 1962.  

Kuldsel kilbil on kujutatud karu, mis oli sealmail elanud Arnbjørn Jonssoni sümbol. Arnbjørn Jonsson oli Norra kodusõjas silmapaistnud sõdalane.
Nukkvõll

**Nukkvõll** on nukkidega võll, mida kasutatakse masinates perioodiliselt korduvate protsesside juhtimiseks.

Nukkvõlli kasutatakse laialdaselt sisepõlemismootorite gaasijaotusmehhanismides, kus nukkvõll hoolitseb sisselaske- ja väljalaskeklappide õigeaegse avamise eest. Nukkvõlli nukkide arv sõltub klappide arvust. Nukkvõlli käitatakse hammas- või hammasrihmülekande kaudu.
Silinder (mootori osa)

**Kolb** on mehhanismi osa, mis asub ja liigub reeglina silindris ning millele avaldatakse erineval moel jõudu, et see annaks sellest saadud energia edasi masinale või seadmele.**Silindriks** kutsutakse sisepõlemismootoris mootoriploki osa, mille sees liiguvad kolvid. Silindris toimub küttesegu põlemine ja soojusenergia muundamine mehaaniliseks tööks.
Norges Handelshøyskole

**Norra Majanduse ja Ärijuhtimise Kool** (norra keeles *Norges Handelshøyskole*, **NHH**) on õppeasutus Norras, mis annab kõrgharidust majanduses ja ärijuhtimises. Kool on asutatud 1936. aastal.

## Tuntud õppejõude ja vilistlasi
### Teadlased
*Karl H. Borch
*Finn E. Kydland, Rootsi Panga auhind majandusteaduses Alfred Nobeli mälestuseks, 2004
*Jan Mossin
*Victor D. Norman, kaubanduse majandusteadlane, poliitik
*Agnar Sandmo

### Kunstid ja meelelahutus
*Agnar Mykle, kirjanik 
*Jo Nesbø, muusik ja kirjanik 
*Amund Djuve, Dagens Naeringslivi peatoimetaja

### Ärindus
*Jon Fredrik Baksaas, Telenori tegevdirektor
*Inge K. Hansen, Aker Kværneri president ja tegevdirektor
*Idar Kreutzer, Storebrandi tegevdirektor
*Jannik Lindbæk, Aker Solutionsi vanemasepresident
*Helge Lund, StatoilHydro tegevdirektor 
*Johan Fr. Odfjell, Orkla esimees
*Dag J. Opedal, Orkla tegevdirektor
*Erling Øverland, NHO president 
*Svein Aaser, DnB NOR-i endine tegevdirektor

### Valitsus, seadusandlus, poliitika, inimõigused
*Kristin Clemet, poliitik. Haridus- ja teadustööminister. Praegu Civita direktor.
*Knut Arild Hareide, poliitik. Keskkonnaminister. Praegu Kristliku Rahvapartei esimees.
*Kristin Krohn Devold, poliitik. Kaitseminister. Praegu DNT peasekretär.
*Thorolf Rafto, inimõiguste aktivist ja innustaja
*Christian Thommessen, ÜRO Arenguprogrammi äri partnerluse osakonna direktor
*Knut Vollebæk, poliitik; suursaadik Ameerika Ühendriikides

## Välislingid
* Koduleht
Red Harvest

**Red Harvest** on *[[industrial metal]]*i ansambel Oslost. Nende 2002. aasta album "Sick Transit Gloria Mundi" nomineeriti Norra Grammy auhinnale ja alternatiivse Grammy auhinnale parima *metal*-albumi kategoorias. Ansambel moodustati 1989. aastal ning selle ajaga on nad avaldanud kaheksa albumit, kaks EP-d, ühe kontsert-DVD, ühe kompilatsioonalbumi ja ühe ''split-''albumi Zykloniga. 

## Diskograafia
### EP-d ja demod
* "Ocultica" (demo, 1989)
* "Psychotica" (demo, 1990)
* "The MazTürnation" (MCD, 1995) 
* "New Rage World Music" (EP, 1998)

### [[Stuudioalbum]]id
* "Nomindsland" (1992)
* "There's Beauty in the Purity of Sadness" (1994)
* "Hybreed" (1996)
* "Cold Dark Matter" (2000) (2001 USA)
* "New World Rage Music" (2001)
* "Sick Transit Gloria Mundi" (2002)
* "Internal Punishment Programs" (2004)
* "A Greater Darkness" (2007)

### Kompilatsioonid
* "The Red Line Archives" (2008)

### ''Split''-albumid
* "Zyklon / Red Harvest" (2003)

### Video
* "Harvest Bloody Harvest" (kontsert-DVD, 2006)

## Märkused
Lõunasaami keel

**Lõunasaami keel** on kõige lõunapoolsema levikuga saami keel. 

Seda kõneldakse veel ainult Norra Snåsa ja Hattfjeldali vallas. Lõunasaame on umbes 2000, kuid keelt valdab vabalt ainult umbes 500 inimest. 

## Lõunasaami tähestik
Lõunasaami keeles kasutatakse ladina kirja.

**A B D E F G H I Ï J K L M N O P R S T U V Y Æ Ö Å**
Møsvatn

**Møsvatn** ehk **Møsvann** on järv Norras Telemargi maakonnas Vinje vallas (väike osa järvest on Tinni valla territooriumil). Järv on osa Skiensvassdragetist.

Järvel on ebakorrapärane kolme haruga kuju.

Järve pikkus on kuni umbes 40 km.

Veehoidla rajamist alustati aastal 1903. Järve veepinna kõrgust reguleeritakse alates aastatest 1904–1906 Møsvassdammeni paisuga. Veetase on 918,5...900 m merepinnast. Järv on Rjukanist ülesjõge asetsevate hüdroelektrijaamade suurim veehoidla.

Tegu on pindalalt (78,43 km²) 11. järvega Norras. Veetaseme reguleerimisel kõigub pindala 78 ja 80,9 km² vahel. Ümbermõõt on 206,62 km.

Suurim mõõdetud sügavus on 68,5 m.

Järve kaldalt on leitud leide kiviajast.

Suurim järve suubuv jõgi on Kvenna, mis toob vett Hardangervidda edelaosa järvedest.

Järvest voolab välja Måna jõgi, mis suubub Tinnsjøsse.

Järve ääres on hajusalt talusid. Pärast järve paisutamist asetseb Møsstrandi kirik ühel järvesaarel.

Piki järve kagukallast kulgeb maantee riksvei 37, mis ühendab Raulandit Rjukaniga.

Järve nime päritolu pole selge; seda on seostatud Måna jõe nimega.

## Viited
Salvatnet

**Salvatnet** on järv Norras  Trøndelagi maakonnas Fosnesi ja Nærøy vallas. 

Merest lahutab järve vaid 1 km laiune moreeniseljandik Salsnesi juures. 

Järve pikkus (koos kitsa idapoolse osa Skrøyvstadvatnetiga) on 29 km. Pindala on 44,77 km². Kaldajoone pikkus on 105,61 km. Järve maksimaalne sügavus on 482 m või 464 m. Järve maht on 6,87 km³ ning kõrgus merepinnast 9 m. Salvatnet on Norra ja Euroopa sügavuselt teine järv, jäädes alla ainult Hornindalsvatnetile.  

Lühikese jõe kaudu voolab Salvatni vesi läbi moreenseljandiku läände Foldfjordenisse. 

## Vaata ka
*Norra järved

## Viited

## Välislingid
*Store norske leksikon
Gaula

**Gaula** ehk **Gula** on jõgi Norras Trøndelagi maakonnas. 

Jõgi voolab läbi Gauldaleni. 

Jõe pikkus on 145 km, valgala pindala on 3658 km². 

Gaula voolab välja Gaulhåeni järvest Holtåleni vallas ja suubub Gauloseni lahte Trondheimi lähedal.
Hallingdalselva

**Hallingdalselva** ehk **Hallingdalselve** on jõgi Norras Buskerudi maakonnas, Hallingdalsvassdrageti peamine osa. Jõe pikkus on 220 km, valgla pindala on 4587 km². Jõgi saab alguse Hardangerviddas ja voolab läbi Hallingdali oru. Läbib mitu järve: Ustevatni, Ustedalsfjordeni, Strandafjordeni, Oppsjøeni, Tingvollfjordeni, Myrefjordeni ja Brommafjordeni, edasi suubub põhjast Krødereni järve, mille lõunaosast voolab välja nimega Snarumselva.

## Viited
Rygge vald

**Rygge vald** oli vald Norras Østfoldi maakonna lääneosas.

Valla keskus oli Rygge.

2020. aastal liideti Rygge vald Mossi vallaga.

## Viited
Tom Sandberg

**Tom Sandberg** (sündinud 6. augustil 1955 Mo i Ranas) on Norra endine kahevõistleja.

Sandberg oli maailma kahevõistlejate tipus 1980. aastatel. Ta tuli 1982. aastal Oslos maailmameistriks 0,2-sekundilise vahega teiseks tulnud Konrad Winkleri ees. Samas sai ta hõbemedali meeskonnavõistluses, olles finišis sama ajaga kui Soome võistkonna ankrumees Jorma Etelälahti.

Maailma karikasarjas võitis ta 1983–1984 hooajal esimest korda välja antud üldkarika.

1984. aasta taliolümpiamängudel Sarajevos tuli ta individuaalvõistlusel olümpiavõitjaks. Samal aastal Rovaniemis peetud MM-il võitis ta meeskonnavõistluses kuldmedali. 

Norra meistriks on Sandberg tulnud üheksa korda.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1984  Sarajevos
**  **olümpiavõitja** individuaalvõistlusel (K-90/15 km )

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1982  Oslos
**  **maailmameister** individuaalvõistlusel (K-90/15 km)
**  pronksmedal meeskonnavõistluses (K-90/3x5 km)
* 1984  Rovaniemis
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses (K-90/3x10 km)

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 1974  Autransis
**  hõbemedal individuaalvõistlusel (K-90/15 km )
* 1975  Lietos
**  **juunioride maailmameister** individuaalvõistlusel (K-90/15 km ) 

### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Kahevõistluste maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* **1. koht: 1984**

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

*
Oddvar Brå

**Oddvar Brå** (sündinud 16. märtsil 1951) on endine norra murdmaasuusataja, mitmekordne suurvõistluste medalivõitja ja 16-kordne Norra meister.

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el
*1972  Sapporos
** hõbemedal 4 x 10 km teatesõidus
*1980  Lake Placidis
** hõbemedal 4 x 10 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*1974  Falunis
** pronksmedal 4 x 10 km teatesõidus
*1978  Lahtis
** pronksmedal 4 x 10 km teatesõidus
*1982  Oslos
** **maailmameister** 15 km
** **maailmameister** 4 x 10 km teatesõidus
Õuduskirjandus

**Õuduskirjandus** on kirjandusžanr, mis taotleb elamuse loomist, modelleerides inimese kokkupuudet tundmatu ja seletamatuga. Motiivid, mida selleks kasutatakse, võivad olla ulmelised, aga põhineda ka reaalelus kinnistunud ja levinud kujutlustel mingite nähtuste ohtlikkusest.

## Vaata ka
* Fiktsioon

## Kirjandus
* Andrus Org. "Õudusfiktsiooni narratiivsed tehnikad." – Keel ja Kirjandus, 2008, nr. 6, lk. 421–441 http://www.ceeol.com/aspx/getdocument.aspx?logid=5&id=57964B2F-DB56-4FE0-AC5F-09C5FF882C59
*"Kinnimüüritud tuba. Kuulsaid jutte: hirmu, õudust ja põnevust." Valimik: Ambrose Bierce, Daniel Defoe, William Edmonstoune Aytoun, Walter Scott, Washington Irving, Honoré de Balzac, John Galt, Gerald Griffin, Nathaniel Hawthorne, Samuel Warren, James Hogg, Prosper Mérimée, Herbert Jenkins, Théophile Gautier, Catherine Crowe, Charles Dickens, Sheridan Le Fanu, Norman MacLeod, Wilkie Collins, Amelia B. Edwards, J. S. Fletcher, Tundmatu autor. Koostanud, toimetanud ja järelsõna "Südamelöögid kinnimüüritud toas" (Õudus tänapäevases kultuuris ja argielus.) Kalle Kurg. Tallinn, kirjastus Ilo 2009 ISBN 9789985578957
*Märt Väljataga. Luule- ja pärislugude eristus teoorias ja praktikas. I-III. (Fiktsionaalsusest kirjanduses.) Keel ja Kirjandus 2009, nr. 6, lk 401–411; 7, lk 505–526; 11, lk 818–829. I osa http://keeljakirjandus.eki.ee/401-410.pdf; II osa http://keeljakirjandus.eki.ee/505-525.pdf; III osa http://keeljakirjandus.eki.ee/818-829.pdf

## Välislingid
*Õuduskirjanduse andmebaas http://www.ester.ee/search~S1*est/X?searchtype=X&searcharg=%C3%B5uduskirjandus&searchscope=1&SORT=DZ&extended=0&SUBMIT=OTSI *ESTER*
*Kalle Kurg. “Hirm ja õudus. Südamelöögid kinnimüüritud toas.” http://algernon.edu.ee:8080/docs/ROOT/Algernon/Search/Search/docShowArt?artid=1992&type=news_item - Algernon, detsember 2011
Roa/Lunner

**Roa/Lunner** on tiheasustusega paikkond (*tettsted*) Norras Akershusi maakonnas.

Ta koosneb Roast ning sellest vahetult loodes paiknevast Lunnerist.

Asula pindala on 2,25 km².

Elanike arv on 1576 (1. jaanuar 2008) (1. jaanuaril 2007 1558). Rahvastikutihedus on 700 in/km² (2007. aastal 696).

## Viited
 

## Välislingid
*Store norske leksikon
Lunner

**Lunner** on asum Norras  Akershusi maakonnas Lunneri vallas, Roa/Lunneri asula osa Roast vahetult kagus.

Sihtnumbrid on 2715 ja 2730.

## Viited
Rømskogi vald

**Rømskogi vald** oli vald Norras Østfoldi maakonna kirdeosas.

Valla keskus oli Rømskog.

Valla alal asub Slavasshøgda mägi (336 m), mis oli endise Østfoldi maakonna kõrgeim tipp.

2020. aastal liideti Rømskogi vald Aurskog-Hølandi vallaga.

## Viited
Kjetil Thorsen

**Kjetil Trædal Thorsen** (sündinud 14. juunil 1958 Haugesundis) on Norra arhitekt. 

Thorsen lõpetas 1985. aastal Grazi Tehnikaülikooli arhitektuuri erialal.

1986. aastal rajati Thorseni eestvedamisel praegusaja Norra tähtsaim arhitektuurigalerii – Galleri Rom.

Thorsen on üks arhitektuurifirma Snøhetta asutajaid. Ta kuulub Norra arhitektuuri assotsiatsiooni ja Norra arhitektuuri assotsiatsiooni disainikonkursside komiteesse, lisaks on ta ka Ameerika Arhitektide Instituudi liige. Thorsenil on olnud suur roll Lillehammeri kunstimuuseumi laienduse, uue Aleksandria raamatukogu ja Oslo ooperimaja projekteerimisel. 

2004. aastast on Thorsen Innsbrucki ülikooli Arhitektuuri Eksperimentaaluuringute Instituudi professor.

Kjetil Thorsen nimetati 2008. aastal panuse eest arhitektuuri arendamisse Püha Olavi ordu komandöriks.

## Viited
Spatsialisatsioon

**Spatsialisatsioon** ehk **ruumindus** on muusikas heli paiknemine ruumis. 

Mõistet kasutatakse põhiliselt elektronmuusikas ja see on kujunenud üheks muusikaliseks parameetriks.
Konoid

**Konoid** on Catalani pind, mille kõik moodustajad lõikuvad fikseeritud sirgega (teljega). See tähendab, et konoid on pind, mille võib moodustada liikuva sirge abil, mis lõikub ühe fikseeritud sirgega (teljega) ning on viimasega alati risti.

## Parameetriline kuju

Samastades koordinaatide *x*-telje konoidi teljega ja valides *xy*-tasandi nii, et kõik moodustajad selles tasandis asuvad, siis  saab iga konoidi kirjeldada parameetriliste võrranditega

: 
\begin{array}{l}
x(u,v) = v \cos \theta(u), \\
y(u,v) = v \sin \theta(u), \\
z(u,v) = h(u).
\end{array}
	

Valik *h*(*u*) = c *u* ja θ(*u*) = *u* annab helikoidi.

## Vaata ka
* Silindroid

## Viited
Flunk

**Flunk** on Norra elektroonilise muusika ansambel. 

Ansambli liikmed on produtsent Ulf Nygaard, kitarrist Jo Bakke, trummar Erik Ruud ja laulja Anja Oyen Vister. 

Ansambel loodi Oslos aastal 2000.

## Diskograafia
### Albumid
* "For Sleepyheads Only" (2002)
* "Treat Me Like You Do - For Sleepyheads Only Remixed" (2003)
* "Morning Star" (2004)
* "Play America" (2005)
* "Personal Stereo" (2007)
* "This Is What You Get" (2009)

### EPsid
* "Miss World" (2002)
* "Blue Monday" (2002)
* "Blue Monday Remixes" (2002)
* "All Day And All Of The Night Remixes" (2005)
### Singlid
* "Blue Monday" (2002)
* "On My Balcony" (2004)
Rømskog

**Rømskog** on asula Norras Østfoldi maakonnas, endise Rømskogi valla keskus.


Rømskog kirke.JPG|Kirik
Rømskog kirkegård.JPG|Kirikuaed
Progressipartei

**Progressipartei** (eesti keeles on kasutatud ka vastet **Eduerakond**; bokmål: ***Fremskrittspartiet***, uusnorra keeles: ***Framstegspartiet***, lühend FrP) on konservatiivne Norra partei. 2013. aasta parlamendivalimistel saadi Stortingis 29 kohta (paremuselt 3. tulemus). 2009. aasta parlamendivalimistel saadi 41 kohta. 2005. aasta parlamendivalimistel kogus ta 22,1% häältest ja sai 38 kohta. See oli paremuselt teine tulemus Norra Tööpartei järel.

Partei ise on nimetanud enda ideoloogiaks konservatiivset liberalismi ja klassikalist liberalismi. Ajakirjanduses on nimetatud parteid konservatismi, parempoolse populismi  ja paremäärmusluse esindajaks. 2005. aastal oli Progressipartei Norra parlamendis suuruselt teine partei. 2020. aastal on see parlamendis suuruselt kolmas partei 26 kohaga.

Erakonna praegune eesistuja on Siv Jensen, peasekretär Geir Mo.

Progressipartei loodi 8. aprillil 1973. Selle looja Anders Lange tahtis, et partei oleks pigem maksuvastane protestiliikumine kui tavaline partei. Protest oli suunatud vastuvõetamatult kõrgetele maksudele, toetustele ja kütusehindadele riigis, kus gaasi ja kütust ise toodetakse.

Partei algne nimi oli "Anders Lange Partei" või "ALP". Praeguse nime sai partei 29. jaanuaril 1977.

## Partei juhid
*Anders Lange (1973 — 1974)
*Eivind Eckbo (1974 — 1975)
*Arve Lønnum (1975 — 1978)
*Carl I. Hagen (1978 — 2006)
*Siv Jensen (2006 — 2021)
*Sylvi Listhaug (2021 —)

## Parlamendivalimiste tulemused

## Tuntud liikmeid
1999. aastast kuulus Progressiparteisse Norra 2011. aasta terrorirünnakute korraldaja Anders Behring Breivik. Aastatel 1997–2007 oli ta partei noorteorganisatsiooni liige, ta on olnud ka Progressipartei ühe Oslo osakonna aseesimees.

## Märkused

## Viited
Siv Jensen

**Siv Jensen** (sündinud 1. juunil 1969 Oslos) on Norra poliitik.  

Ta oli Progressipartei esimees 6. maist 2006 kuni 8. maini 2021. Ta astus ametisse pärast Carl I. Hagenit, kes oli partei juht olnud 28 aastat. 

Siv Jensen on lõpetanud Norges Handelshøyskole.

Septembris 2006 avaldati Siv Jenseni poliitiline biograafia, mille autor on Ny Tidi peatoimetaja Martine Aurdal.

Alates 16. oktoobrist 2013 kuni 24. jaanuarini 2020 oli ta Norra rahandusminister.

## Viited
Johann Sõmer

**Johann Eduard Sõmer** (20. juuni 1902 Kärla vald, Saaremaa – 22. veebruar 1964 Detroit) oli eesti vaimulik ja Mõisaküla linnavanem.

Ta õppis 1923–1924 Tartu Ülikoolis õigus- ja 1928–1934 (lõpetas) usuteadust, Korporatsioon Sakala vilistlane. Oli prooviaastal Tartu Pauluse koguduses. Ordineeriti õpetajaks 10. veebruaril 1935.

Oli aastal 1935 Tartu Pauluse koguduse abiõpetaja. 1935–1936 Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1936–1943 oli Mõisaküla koguduse õpetaja, alates 1939 Mõisaküla linnavanem. 1943–1944 Pärnu Niguliste koguduse õpetaja.

Põgenes 1944 Saksamaale, siirdus 1950 USA-sse. Oli Detroidi koguduse asetäitja õpetaja.

## Viited

## Kirjandus
* Mõisaküla linnavanemaks pastor J. Sõmer. Uus Eesti, 8. detsember 1939, nr. 335, lk. 8.
Priit Suve

**Priit Suve** (kuni 1936 **Friedrich Johann Zube**, 31. märts (vkj 18. märts) 1901 Uulu vald, Pärnumaa – 20. aprill 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik.

Rahvuskogu esimese koja liige ja 1939–1940 Pärnu linnapea. Kandideeris I Riigivolikogu valimistel 33. valimisringkonnas.

4. juunil 1940 valiti Priit Suve Omakaitse Sihtkapitali Pärnu toimkonna esimeheks.

## Pärnu linnapea
Suve oli Pärnu linnapea aastatel 1939-1940.

## Surm
NKVD vahistas ta 1941. aasta juunis. Suve lasti maha Sverdlovski oblastis 20. aprillil 1942. Tema ja veel kahe endise Pärnu linnapea (Hugo Kuusner ja Oskar Kask) mälestuseks on Pärnu Alevi kalmistule püstitatud hauakivi.

## Viited

## Kirjandus
*Pärnu linnapeaks P. Suve. Uus Eesti, 8. detsember 1939, nr. 335, lk. 8.
Väikepütt (perekond)

**Väikepütt** (*Tachybaptus*) on lindude perekond pütlaste sugukonnas. 

Sellesse perekonda kuulub viis liiki, millest neli on levinud Vanas Maailmas ja üks Uues Maailmas: 
*väikepütt (*Tachybaptus ruficollis*)
*austraalia väikepütt (*Tachybaptus novaehollandiae*)
*aloatra väikepütt (*Tachybaptus rufolavatus*)
*madagaskari väikepütt (*Tachybaptus pelzelnii*) 
*ameerika väikepütt (*Tachybaptus dominicus*)

Väikepütid pesitsevad väikeste kolooniatena tiheda taimestikuga mageveejärvedel.
Viirpea-pütt (perekond)

**Viirpea-pütt** (*Poliocephalus*) on Austraalias ja Uus-Meremaal levinud perekond pütlaste sugukonnas.

Siia kuulub kaks liiki: 
**Poliocephalus poliocephalus* (viirpea-pütt)
**Poliocephalus rufopectus* (maoori pütt)
Vadsø

**Vadsø** (saami *Čáhcesuolu*) on linn Norras, Vadsø valla ja Finnmargi maakonna keskus. Asub Varangeri poolsaarel Varangeri fjordi põhjakaldal.

Vadsø sai linnaõigused 1833. aastal.

Vadsøs peatuvad Hurtigruteni laevad.

## Viited

## Välislingid
Vöötnokk-pütt (perekond)

**Vöötnokk-pütt** (*Podilymbus*) on Ameerikas levinud kahe liigiga perekond pütlaste sugukonnast. 

Üks liik, atitláni pütt (*Podilymbus gigas*), on välja surnud.

Laialt on levinud vöötnokk-pütt (*Podilymbus podiceps*).
Vadsø vald

**Vadsø vald** (saami *Čáhcesuolu gielda*, kveeni *Vesisaaren komuuni*) on vald Norras Finnmargi maakonnas. Ta asub Varangeri poolsaarel.

Valla suuremad asulad on vallakeskus Vadsø (5000 elanikku) ja Vestre Jakobselv (520). Vadsø lennujaam asub 3&nbsp;km Vadsøst ida pool Kibys.

Vallas ilmub päevaleht Finnmarken.

## Viited

## Välislingid

* Vadsø vald
Eelgeomeetriline stiil

**Eelgeomeetriline** ehk **protogeomeetriline stiil** oli Vana-Kreekas kasutusel olnud keraamikastiil, mille õitseajaks peetakse aastaid umbes 1050–900 eKr. Stiili iseloomustavad vähesed ja väga lihtsad jooned.
Kõrvukpütt (perekond)

**Kõrvukpütt** (*Rollandia*) on Lõuna-Ameerikas levinud perekond pütlaste sugukonnas. 

Siia kuulub kaks liiki:
**Rollandia rolland* (kõrvukpütt)
**Rollandia microptera* (titicaca pütt).
Vardø vald

**Vardø vald** (saami *Várggáid gielda*, kveeni *Vuoreijan komuuni*) on vald Norras Finnmargi maakonnas. See asub Varangeri poolsaarel Barentsi mere kaldal. Vallas asub Norra mandriosa idapoolseim punkt Kibergsneset ja idapoolseim saar Hornøya.

Valla suuremad asulad on vallakeskus Vardø (1900 elanikku) ja Kiberg (230 elanikku).

## Viited

## Välislingid
* Vardø vald
Suurpütt (perekond)

**Suurpütt** (*Aechmophorus*) on Põhja-Ameerika mandril levinud ühe või kahe liigiga perekond pütlaste sugukonnas.

## Liigid

*suurpütt *Aechmophorus occidentalis*
*hele-suurpütt *Aechmophorus (occidentalis) clarkii*.
Tirk

**Tirk** (*Uria*) on kahe liigiga perekond alklaste sugukonnas. 

Liigid on lõunatirk (*Uria aalge*) ja põhjatirk (*Uria lomvia*).

## Eluviis
Ta elutseb väikeste parvedena arktilistes meredes kuni pesitsusaja alguseni, pesitsema aga tuleb rannikule.

### Paljunemine
Emaslind muneb korraga ainult ühe muna, mida mõlemad linnud ühe kuu jooksul kordamööda hauvad. Mõlemad linnud jäävad terveks päevaks oma vastkoorunud poja juurde. Öösel käivad nad vaheldumisi toiduks kalu otsimas.

### Toitumine
Tirk püüab kalu vee all, tõugates end edasi tugevate tiibade abil.

## Viited
Lunn (perekond)

**Lunn** (*Fratercula*) on lindude perekond alklaste sugukonnas. 

## Liigid
Selle perekonna liigid on:
**Fratercula arctica* – lunn ehk põhjalunn 
**Fratercula corniculata* – idalunn 
**Fratercula cirrhata*, ka *Lunda cirrhata* – tupslunn

## Viited
Mürsk

**Mürsk** (ka suurtükimürsk; inglise keeles *projectile*)  on heade ballistiliste lennuomadustega laskemoonaosa tulistamiseks suurtükist. Mürsu kaliiber on 20 mm ja 
üle selle.

## Mürsu ehitus
Mürsk koosneb kestast ehk kannust, laengust või täidisest ja sütikust. Mürsu esiosa on koonusekujuline ja seda nimetatakse esikoonuseks ehk ogiiviks. Mürsupõhi võib olla kas sile või nõgus. Mürsul võib tagaosas olla lendu stabiliseeriv tiivakestega stabilisaator või pöörlemise tekitamisks püssirohu põlemisgaaside düüsid  güroskoopefekti saavutamiseks.

Vintraudsest suurtükist tulistamiseks on mürsul kõige paksema koha peal pehmest metallist (vasest) 1-2 juhtrõngast, mis lõikuvad vintsoontesse.

Mürsule antakse liikumisenergia heitelaenguga (suitsuta püssirohi), mis võib paikneda kas hülsis või laengukambris lahtiselt. Mürsk võib olla kinnitatud laenguhülsi külge või olla laengust eraldi laetav.

## Mürskude liigitus
### Liigitus otstarbe ja lennuomaduste järgi

Mürsud võivad olla kasutusotstarbelt 
*lahingumürsud, 
*õppemürsud,
*harjutusmürsud. 

Lahingumürsud võivad olla ühtlasi lennuomadustelt: 
*tavalised, 
*aktiivmürsud gaasigeneraatoriga *(Base-Bleed)*, 
*reaktiivmürsud reaktiivmootoriga,
*juhitavad või programmeeritavad,
*trasseerivad, leekefekti andva lisaainega.

### Liigitus toime järgi

Lahingumürsud võivad olla toimelt näiteks:
*Kildmürsud ehk kildfugassmürsud *(High-Explosive)*
*Soomustläbistavad mürsud *(Anti-Tank)*
**Kumulatiivmürsud
**Noolmürsud, ehk alalkaliibrilised mürsud
**Tugevdatud südamikuga mürsud
*Transportmürsud *(Cargo)*
**Suitsumürsud
**Valgustusmürsud
**Süütemürsud
**Propagandamürsud
**Keemiamürsud
**Tuumamürsud
**Elektroonilise võitluse mürsud
**Kassettmürsud
***Kobarmürsud (ICM)
***Mineerimismürsud
***Sihtmärki otsivate laengutega mürsud
*Šrapnellmürsud (ei kasutata enam)

## Vaata ka
*Padrun (laskemoon)
*Suurtükk
Berlevågi vald

**Berlevågi vald** on vald Norras Finnmargi maakonnas. Asub Varangeri poolsaare loodeosas Tanafjordeni ääres.

Suuremad asulad on vallakeskus Berlevåg ja Kongsfjord.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht
Båtsfjordi vald

**Båtsfjordi vald** on vald Norras Finnmargi maakonnas. Ta asub Varangeri poolsaarel Barentsi mere ääres.

## Ajalugu
Vald loodi aastal 1868, kui Vardø sadakond eraldati Vardø linnast. 1957. aastast kannab vald praegust nime. Praegustes piirides on vald alates 1964. aastast, mil valla idaosa liideti Vardø vallaga.

## Rahvastik

Kogu püsiasustus on koondunud Båtsfjordeni ääres asuvasse vallakeskusesse Båtsfjordi. Endistes kalurikülades asuvad suvilad.

## Majandus

Båtsfjordi peamine majandusharu on kalandus.

## Transport

Vallas on 1999. aastal valminud lennujaam. Valda läbib Riksvei 891, mis viib Berlevågi. Vallal on ka laevaühendus – Båtsfjordis peatuvad Hurtigruteni laevad.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht
Måsøy vald

**Måsøy vald** (saami *Muosátsullo gielda*, kveeni *Moseijan komuuni*) on vald Norras Finnmargi maakonnas.

Suurim asula on Havøya saarel asuv vallakeskus Havøysund. Mandril asuvad Snefjord, Slotten ja Lillefjord.

Vallas asuvad Ingøy, Rolvsøy, Hjelmsøy, Måsøy ja Havøya saar. 1984. aastal liideti Magerøya saare lääneosa Nordkapi vallaga.

## Viited

## Välislingid
* Måsøy vald
Galleri Rom

**Galleri Rom** on 1986. aastal rajatud arhitektuurigalerii, mis asub Oslos Norras.

Galleri Romi asutas Norra arhitekt Kjetil Thorsen.

Galerii eesmärgiks on
*olla koht, kus arutatakse ruumiga seotud ideid ja teooriad;
*olla kohaks, kus loomingulised inimesed saavad arutleda kunsti ja arhitektuuri kokkupuutekohtade üle;
*näituste, töötubade, kursuste ja uurimisprojektide vahendusel jagada teadmisi ja kogemusi ka arhitektiharidusta inimestele.

## Välislingid
*Galerii koduleht *(norra keeles)*
Loppa vald

**Loppa vald** on vald Norras Finnmargi maakonnas. Omavalitsusüksusena rajati Loppa vald 1. jaanuaril 1838. Aastal 1858 eraldati Loppast Hasiviki vald.

## Viited

## Välislingid
* Loppa vald
Tupslunn

**Tupslunn** (*Fratercula cirrhata*, ka *Lunda cirrhata*) on Vaikse ookeani põhjaosas levinud lind alklane lunni perekonnas. 

Tupslunnid pesitsevad rohkeisendiliste kolooniatena Briti Columbias, Alaska kaguosas ja Aleuudi saartel, Kamtšatkal, Kuriili saartel ja kogu Ohhoota mere rannikul, vähesel arvul California rannikul. Tupslunni levila kattub osaliselt idalunni (*Fratercula corniculata*) omaga.

## Taksonoomia
Tupslunni kirjeldas 1769. aastal saksa zooloog Peter Simon Pallas.

## Välimus ja elupaik
Tupslunni üldpikkus on umbes 35 cm ja tiibade siruulatus umbes sama suur. Isaslinnud on emaslindudest veidi suuremad. Keha on must, näoalal valge laik, nokk eredavärviline punane-kollane. Kulmualalt ulatuvad kuklasse juukseid meenutavad pikad kollased suletutid (lad.k. *cirri*), mille järgi see liik on saanud nimetuse mitmes keeles (ka eesti keeles). 

Tupslunnid valivad pesitsemiseks tavaliselt kõrgeid saari või kaljusid, mis on kiskjatele raskest ligipääsetavad ning mis asuvad toidurohketes vetes. Talveperioodil leidub tupslunne kogu Vaikse ookeani põhjaosas kuni Jaapani ja Californiani. 

## Eluviisid
Nagu teised lunnid, on ka tupslunnid pelaagilised linnud. Tupslunn kraabib pesitsemiseks tavaliselt uru, kuid mõnikord kasutab pesana kaljulõhet. Need vooderdab taimede ja sulgedega. Muneb ühe muna, mida mõlemad vanalinnud hauvad umbes 45 päeva. Pojad lahkuvad pesast 40–55 päeva vanuselt.
Tupslunnid toituvad peaaegu eranditult kaladest, keda nad püüavad sukeldudes. Vanalinnud võivad muuhulgas süüa kalmaarilisi või teisi selgrootuid. Toitumisalad võivad asuda pesitsusaladest kaugel avamerel. 
Tupslunni vaenlasteks on lumekakk, valgepea-merikotkas, rabapistrik, kajakad, rongad ja polaarrebane.

## Viited
Idalunn

**Idalunn** (*Fratercula corniculata*) on väike alklane lunni perekonnas. Välimuselt sarnaneb ta lunni ehk põhjalunniga.
Trine Hattestad

**Elsa Katrine Solberg-Hattestad**, tuntud kui **Trine Hattestad**, (sündinud 18. aprillil 1966 Lørenskogis) on Norra kergejõustiklane (odaviskaja). Olümpiavõitja (2000) ja kahekordne maailmameister (1993 ja 1997).

Juuniorina tegi Hattestad rahvusvahelise debüüdi noorte EM-võistlustel 1981. aastal, kus ta sai viienda koha. Aasta hiljem osales ta täiskasvanute EM-il, kuid lõplik läbimurre maailma tippu toimus 1990. aastate alguses. 1993. aasta maailmameistrivõistlustel Stuttgardis tuli ta maailmameistriks. Aasta hiljem Helsingis toimunud 1994. aasta EM-il tuli ta Euroopa meistriks. 1996. aasta suveolümpiamängudel Atlantas võitis ta pronksmedali ja 1997. aasta MM-il Ateenas tuli ta teist korda maailmameistriks. 1999. aasta MM-il Sevillas sai ta pronksmedali ja 2000. aasta OM-il Sydneys tuli ta olümpiavõitjaks.

Hattestad tegi kokku kolm maailmarekordit ületavat viset, mis siiski ametlikku kinnitust ei leidnud. Noorena oli ta heal tasemel väravpallur ja mängis Norra teises liigas.

## Saavutused

### [[Suveolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 1996  Atlantas
**  pronksmedal odaviskes (**64,98**)
* 2000  Sydneys
**  **olümpiavõitja** odaviskes (**68.91**) 

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 1993  Stuttgardis 
**  **maailmameister** odaviskes (**69.18**)
* 1997  Ateenas
**  **maailmameister** odaviskes (**68.78**)
* 1999  Sevillas
**  pronksmedal odaviskes (**66.06**)

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]
* 1994  Helsingis
**  **Euroopa meister** odaviskes (**68.00**)

## [[Kergejõustiku maailmarekordid|Maailmarekordid]]

 mitteametlik maailmarekord

## Isiklikku

Solberg-Hattestad on abielus Anders Hattestadiga, neil on kaks last: Joachim (1990) ja Robin (1995).

## Tunnustus
*2000 Aftenposteni kuldmedal

## Välislingid
*
Lahingkomplekt

**Lahingkomplekt** on sõjaväelasega, relvasüsteemiga või allüksusega korraga kaasa võetav maksimaalne laskemoonakogus. 

Üksikvõitleja lahingrelva lahingkomplekti suurus sõltub salvede mahutavusest ja relva komplektis ette nähtud salvede arvust. 

Relvasüsteemi lahingkomplekti suurus sõltub kandeplatvormil, kandesõidukil või vedukil olevate laskemoona panipaikade arvust.

Erinevad lahingkomplektid ja nende täpsem koostis kinnitatakse tavaliselt arvuliselt vastava kõrgema ülema käsu või käskkirjaga. Samuti planeeritakse lahingkomplekti suurus ette uue relvasüsteemi projekteerimise või ümberehituse käigus. Lahingkomplekt on kaasas olev osa ööpäevasest laske- või lahingumoona kulunormist *(DOS)*, mis arvestatakse keskmisest reaalsest lahingulisest vajadusest lähtuvalt.

## Vaata ka

*Sõjamoona ööpäevanorm (DOS)
*Salv (relva osa)
*Relv
Õhutõrjesoomuk

**Õhutõrjesoomuk** on õhutõrje otstarbeline õhutõrjerelvasüsteemiga relvastatud lahinguvõimeline soomusmasin. 

Õhutõrjesoomukid ehitatakse tavaliselt kas soomustransportööri, jalaväe lahingumasina või tanki veermikule. Lisaks relvasüsteemile (kahur või/ja raketisüsteem) on paljudel õhutõrjesoomukitel ka radarisüsteem sihtmärkide avastamiseks ja jälgimiseks, samuti relvade tule suunamiseks.

Õhutõrjesoomukite ülesandeks on peamiselt kaitsta liikuvaid soomusvägede üksusi vaenlase õhuründevahendite eest.
## Õhutõrjesoomukeid
* 2K22 Tunguska
*ZSU-23-4 Shilka
* Alvis Stormer
*AN/TWQ-1 Avenger
* Flakpanzer 38(t)
* Gepard
* Ostwind
* PZA Loara
* SdKfz 7 Flakvierling
* SdKfz 10/4
* Tüüp 87
Krüüsel (perekond)

**Krüüsel** (*Cepphus*) on kolme liigiga perekond alklaste sugukonnas. 

## Liigid
Perekonda kuulub kolm liiki:
*krüüsel (*Cepphus grylle*) 
*kirdekrüüsel (*Cepphus columba*)
*prillkrüüsel (*Cepphus carbo*)

## Kirjeldus
Krüüslid on keskmise suurusega punaste jalgade ja kitsa nokaga pelaagilised linnud. Nende hundsulestik on peamiselt must, puhkesulestik hele ja ülapoolel kirju. Krüüslil ja kirdekrüüslil on kõigis sulestikes valged tiivalaigud, prillkrüüslil on valged laigud silmade ümber.

## Levik
Krüüslid asustavad kaljuseid randu ja saari peamiselt Atlandi ja Vaikse ookeani põhjaosas. 
Üks liik (krüüsel) esineb ka Eestis.

## Toitumine
Krüüslid toituvad peamiselt kaladest ja vähilaadsetest, söövad ka limuseid, putukaid ja taimset materjali.

## Viited
Krüüsel

**Krüüsel** (*Cepphus grylle*) on merelind krüüsli perekonnast alklaste sugukonnast.

## Levila

Krüüsel on levinud Vaikse ja Atlandi ookeani ning Põhja-Jäämere mandri ja saarte randadel. Eestis pesitseb ta vähe. Ta asustab kaljuseid rannikuid, kus võib pesitseda kolooniatena või paariti. Areaali lõunaosas on ta paigalind, põhjaosas hulgulind. Ta peab saama vaba vett ning selleks kõlbavad isegi lahvandused ja jääpraod.

Eestis on krüüsel haruldane haudelind ja väikesearvuline läbirändaja ning talvituja.

Eestis hinnatakse krüüsli pesitsusaegset arvukust 20–40 paarile, talvist arvukust 1000–3000 isendile.
Krüüsel saabub Eestisse mai alguses ja lahkub septembris. Krüüsel on Eestis II kaitsekategooria liik.

## Välimus

Krüüsli pikkus on 32–38 cm ja tiibade siruulatus 49–58 cm, kaal 340–500 g. Vanalind hundsulestikus on must, suure valge tiivalaiguga, seljapoolel roheka helgiga, alapoolel pruun, punaste jalgade ja tumeda nokaga. Talvel on ülapruun mustjaspruun valgete tähnidega, alapool valge. Puhkesulestik on ülapool helehall, kirjatud tumeda mustriga. Krüüsli noorlind erineb puhkesulestikus vanalinnust tumedama lauba ja tumedavöödiliste tiivalaikude poolest. Teise eluaasta suvel omandab ta vanalinnuga sarnase sulestiku, ent küünra-kattesulgede tumeda mustri tõttu võib ta näida üleni mustana. Krüüsel lendab sirgjooneliselt ja kiirete tiivalöökidega. Häälitsused on vilistavad.

## Pesitsemine

Krüüsel pesitseb Holarktika kaljustel randadel, kaljudel ja saartel Atlandi ookeani põhjaosa ja Põhja-Ameerika idaosa rannikul.

Pesapaigale saabub krüüsel hilja: juunis, areaali põhjaosas isegi juulis. See tuleb asjaolust, et krüüsel armastab pesitseda kaljulõhedes, aga need võivad olla talvel kõvasti lund täis tuisanud ja sulavad lahti aeglaselt.

Kurnas on kaks, harva üks muna. Muna suurus on 57–65 × 38–44 mm. Vanemad hauvad mune 27–38 päeva. Pojad kooruvad juuli alguses ja keskel. Koorunud pojad on kaetud tiheda pehme süsimusta udusulestikuga. Udusuled on keha alapoolel veidi tihedamad. Nähtavasti kaitseb see poegi alajahtumise eest, sest pesa põhi on niiske ja vahel isegi märg.

## Viited

## Välislingid
*
Hornøya

**Hornøya** on Norra saar Barentsi meres Finnmargi maakonnas Vardø vallas, Vardøst 1 km edelas. Geograafilised koordinaadid on . 

Saarel on Norra põhiosa kõige idapoolsem punkt. Äärmuspunkti koordinaadid on .

Hornøya pikkus on umbes 900 meetrit ja laius umbes 650 meetrit. Saare pindala on 0,4 km².

Saare kõrgeim punkt ulatub 60 meetrini merepinnast. 

Saarel asub 1896. aastal rajatud Vardø tuletorn. Pärast selle automatiseerimist 1991. aastal saarel püsielanikke pole. 

Suviti elavad Hornøyal Tromsø ülikooli bioloogid. 

Saare aluskord koosneb liivakivist ja kiltkivist.

Hornøyal asuva merelindude kaitseala tõttu kehtivad saarel inimtegevusele piirangud.