open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Švi

***Švi*** [švii] (armeenia keeles Շվի, 'vile') on Armeenia rahvamuusikas kasutatav plokkflöödisarnase õhusurve aukhuulikuga puupuhkpill. *Švisid* ei kasutata mitte ainult Armeenia rahvamuusikas, vaid ka näiteks moldaavia, rumeenia, ungari, saksa ja inglise folk- ning klassikalises muusikas. 

*Švi* valmistamise jaoks kasutatakse aprikoosipuu, pukspuu, sarapuu või eebenipuu puitu, pajukoort või pilliroogu. 

*Švi* on kuni 30 cm pikk ja selle heliulatus on tavaliselt 1,5 oktavit. Kaheoktavilisus saavutatakse pilli natuke tugevamalt puhudes. Madalama oktavi tämber sarnaneb plokkflöödi ning kõrgem oktav sarnaneb kõlalt pikoloflöödi omaga. *Švi*l on 8 auku, millest 1, alumine, on pöidla jaoks. 

Teine *švi* variant, *tav švi* (alto švi), on tehtud tavaliselt aprikoosipuu puidust ning on pikem, ligikaudu 45 cm pikkune. *Tav švi* on häälestuselt  madalam kui tavaline *švi*.
Et *švi* võimaldab mängida väga kõrgeid toone, on see hea vahend linnuhäälte imiteerimiseks. *Švi*l mängitakse Armeenias tavaliselt karjuste meloodiaid ja viisijuppe.

Tavaliselt alustavad Armeenia surnaa või duduki mängijad enne nende instrumentide õppimist kõigepealt *švi* mängima õppimisega.

## Viited

## Välislingid
* http://zangezur.tripod.com/music/shvi.html
* http://araratfolk.com/shvi.html Švid tutvustavaid helilõike
Egon Parbo

**Egon Parbo** (15. aprill 1910 Tallinn – 24. aprill 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti jalg- ja korvpallur.

## Jalgpall

Parbo hakkas jalgpalli kui spordiga tegelema 15-aastaselt Siriuse spordiklubis. 1930. aastal debüteeris ta Meistriliigas Kalevi koosseisus. Samal aastal tuli ta Kaleviga ka Eesti meistriks. Tallinna JS Estonia ridades tuli Parbo Eesti meistriks neljal korral: 1934, 1935, 1936, ja 1939. 

Parbo mängis Eesti koondvõistkonnas 24 korda, neist esimene mäng oli maavõistlus Lätiga 27. septembril 1931 ja viimane kohtumine Leeduga 27. augustil 1939. 1938. aastal võitis ta Eesti koondise koosseisus Balti turniiri.

## Korvpall

Aastail 1930 ja 1931 tuli Parbo Tallinna Kalevi koosseisus Eesti meistriks. Ta kuulus neljal korral ka Eesti koondisse.

## Saavutused

### Jalgpall
;Tallinna ESS Kalev
*Eesti meister (1): 1930
;Tallinna JS Estonia
*Eesti meister (4): 1934, 1935, 1936, 1938-1939
;Eesti koondis
*Balti turniiri võitja (1): 1938

### Korvpall
;Tallinna Kalev
*Eesti meister (2): 1930, 1931

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited
Voldemar Peterson

**Voldemar Peterson** (24. aprill 1908 Tallinn – 16. aprill 1976 Tallinn) oli eesti jalgpallur.  

Ta mängis Tallinna Jalgpalliklubis ja Tallinna JS Estonias, kellest viimasega tuli ka viiel korral Eesti meistriks. Aastail 1930–1938 mängis Peterson Eesti koondises 22 mängu. 

## Saavutused

### Tallinna JS Estonia
*Eesti meister (5): 1934, 1935, 1936, 1937–1938, 1938–1939

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited
Helmuth Räästas

**Helmuth-Voldemar Räästas** (20. jaanuar 1901 Tallinn – jäi kadunuks 1945) oli eesti jalgpallur. 

Ta mängis Tallinna Kalevis ja Tallinna JS Estonias, kellest viimasega tuli ka neljal korral Eesti meistriks. Räästas oli Tallinna JS Estonia asutajaliige. 

Aastail 1926–1937 mängis Räästas Eesti koondises 21 mängu ning lõi kolm väravat. Aastail 1929 ja 1931 võitis Räästas Eesti koondise koosseisus Balti turniiri.

## Saavutused

### Tallinna JS Estonia
*Eesti meister (4): 1934, 1935, 1936, 1937-1938
### Eesti koondis
*Balti turniiri võitja (2): 1929, 1931

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited
August Lass

**August Lass** (16. august 1903 Tallinn – 27. november 1962 Tallinn) oli eesti jalgpallur. 

Ta mängis Tallinna Kalevis ja Tallinna Jalgpalliklubis, kelle meeskonnas tuli Eesti meistriks vastavalt ühel ja kahel korral. Aastail 1921–1928 mängid Lass Eesti koondises 21 korda, sealhulgas 1924. aasta suveolümpiamängudel Pariisis. 

Ta oli ka Tallinna JS Estonia üks asutajaliikmeid ning aastail 1928–1929 sama seltsi esimees.

Ta oli küüditatud 1941–1947 ja 1949–1955.

## Saavutused

### Tallinna ESS Kalev
*Eesti meister (1): 1923

### Tallinna JK
*Eesti meister (2): 1926, 1928

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
*Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991
Pealtvaataja efekt

**Pealtvaataja efekt** ehk **kõrvaltvaataja efekt** on sotsiaalpsühholoogiline nähtus, kus inimese valmidus kriitilises olukorras kannatajale abi pakkuda on väiksem juhul, kui leidub teisi passiivseid pealtvaatajaid. Abi pakkumise tõenäosus on pöördvõrdelises seoses pealtvaatajate hulgaga.

Sellisel nähtusel on mitu põhjust, näiteks ebakindlus, nõrk sotsiaalne sidusus, vastutuse hajumine.

Nähtuse kohta leidub reaalses elus palju näiteid. Üks neist on 1964. aastal New Yorgis aset leidnud juhtum, kus Kitty Genovese tapeti mitme tema naabri silme all. Üks tänapäevasemaid näiteid pärineb aastast 2009, kui Saksamaal tapsid kaks 18-aastast noorukit rongijaamas Dominik Brunneri, kes oli läinud appi nende poolt rünnatud lastele. Juhtumil oli rohkemgi pealtnägijaid, kuid keegi ei sekkunud. Nii praktilises kui ka teoreetilises mõttes on pealtvaataja efekt mänginud meie abistava käitumise mõistmise juures olulist rolli. 

## Klassikaline pealtvaataja efekti uurimisparadigma
Tüüpiline pealtvaataja efekti uurimus näeb välja järgmine: osalejad töötavad väidetavalt olulise ülesande kallal (näiteks küsimustiku täitmine, uurimuse läbiviija ootamine) kas üksinda või koos veel mõne osalejaga (passiivsed pealtvaatajad). Äkitselt on nad lavastatud hädaolukorra tunnistajateks (näiteks eksperimenteerija saab vigastada, kedagi rünnatakse, midagi varastatakse). Osalejate reaktsioon registreeritakse, tavaliselt vastavalt nende sekkumise tõenäosusele ning ajale, mis neil sekkumiseks kulus. Seejärel võrreldakse mitme pealtvaatajaga olukorra tulemusi ühe pealtvaatajaga olukorra tulemustega. Sel moel on leitud pealtvaataja efekti mitmetes valdkondades.

## Viited
Šumilina

**Šumilina** (poola keeles *Szumilino*) on alev Valgevenes Viciebski oblastis, Šumilina rajooni halduskeskus. 

Šumilina nimi tuleneb oletatavasti seal elanud Šumilade perest. Alevis on laste spordikool ja kaks keskkooli. Antakse välja ajalehte *Герой працы*. Šumilinas on kaks raamatukogu ja kultuurimaja. Hooned on valdavalt 2–3-korruselised, ettevõtted asuvad põhiliselt alevi lääneosas. Asulas on toiduainetetööstus, töödeldakse ka lina.

## Ajalugu
Šumilinat mainitakse esimest korda aastal 1866, mil sealt ehitati läbi Riia–Orjoli raudtee. Külasse rajati Sirocina raudteejaam (aastast 1962 kannab see Babolina jaama nime). 

Aastast 1924 oli Šumilina Valgevene NSV koosseisus. Aastal 1938 sai asulast alev. Teises maailmasõjas hukkus piirkonnas 1500 inimest. XX sajandi lõpus rajati alevisse õigeusu kirik, XX sajandi lõpus ja XXI sajandi alguses katoliku kirik, mille sisseõnnistamiseks luges palve paavst Johannes Paulus II. Aastal 2008 avati asulas paavst Johannes Paulus II mälestusmärk.

## Vaatamisväärsused
Šumilinas asub XX sajandi alguses ehitatud raudteejaam, lisaks asub seal koduloomuuseum. Alevis on aastal 1999 ehitatud õigeusu kirik ja aastal 1990 ehitama hakatud katoliku kirik. Alevi lähedal asub Suur kivi või Kuradikivi, mis on Valgevene suurim rändrahn. Kevaditi laulab Šumilina ümbruses 224–270 ööbikut; selle tulemusega on alev Valgevenes neljandal kohal. 

## Galerii

Pilt:Shumilina2.JPG|Šumilina raamatukogu
Pilt:Shumilina1.JPG|Šumilina rajoonivalitsus
Pilt:Szumilino Avenue of Heroes.JPG|II maailmasõja memoriaalkompleks


## Välislingid
* Šumilina valgevenekeelses võrguentsüklopeedias
* Alev YouTube'is
* Alev fotoentsüklopeedias
* Šumilina rajooni ametlik koduleht
Aleksander III mälestussammas

**Aleksander III mälestussammas** on Venemaa keiser Aleksander III mälestuseks püstitatud monument Pullapääl. See on kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse kui tähelepanuväärne kultuuriväärtuslik väikevorm.

Mälestussammas püstitati pärast keisri surma Eestimaa piirivalvebrigaadi ülema, kindralmajorist vürsti Jengalõtševi eestvõtmisel keisri mälestuseks, kes oli Haapsalut külastades armastanud Pullapääl käia. Kolme kullatud sibulkupliga Vasalemma marmorist vene-bütsantsi stiilis mälestussammas avati 25. jaanuaril 1896.

Selle esiküljel olevas süvendis oli metallist reljeef, mis kujutas keisrit lõkketule ääres kartuleid küpsetamas, selle ees on latern. Reljeefist allpool paiknes selgitava kirjaga tahvel. Mälestussammast lõhuti 1917. aasta revolutsiooni käigus ja see jäi hiljem hoolduseta. Tänini on säilinud samba põhiosa.

2006. aastal alustati mälestussamba restaureerimist. Tööde teostaja on olnud osaühing RAIDKIVI A, rahastaja Eesti riik. Raha on kulutatud restaureerimisprojekti koostamiseks, restaureerimiseks, tamburite, katusekaarte, plekk-katuste taastamiseks, puuduvate dolomiidist tamburite ja malmkuplite valmistamiseks.

Märtsis 2014 teatas ühing Vitjas, et soovib Aleksander III monumendi Pullapääl taastada. Ühingu taga seisavad Eesti Päevalehe andmetel pronkssõduri teisaldamise aegu aktiivsusega silma paistnud inimesed.

## Viited

## Välislingid

* 
* Haapsalu muuseum: Haapsalu unustatud ausambad
Sirocina

**Sirocina** (transkribeerituna **Sirotsina**, valgevene keeles *Сіро́ціна* või *Сіро́цін* (Sirocin)) on küla (endine alev) Valgevenes Viciebski oblasti Šumilina rajoonis, Sirocina külanõukogu halduskeskus.

Esimest korda mainitakse XVII sajandil, mil Grabnitskite suguvõsa seal asunud kloostri juurde kiriku ehitas. Aastal 1767 sai Sirocinast Urban Antoni Grabnitski palvel ja Stanisław II korraldusel alev. Kinnitati ka Miikaeli kujutisega alevi vapp, mis on tänapäeval lähedal asuva Šumilina alevi vapiks. Aastast 1773 kuni 1917. aastani oli Sirocina Venemaa Keisririigi koosseisus. Aastal 1836 asus Sirocinas viis heebrea kooli. Aastal 1924 sattus Sirocina Valgevene NSV koosseisu ja kaotas alevi staatuse. 

Sirocinas on sündinud Aleksander Roninson.

## Viited
Katlakalns

**Katlakalns** on asum Lätis, Riia linna Zemgale eeslinna osa. Asub Daugava jõe läänekaldal Bišumuižast idas. 123 elanikku (2010). Katlakalnsi pindala on 1,554 km², see on üks väiksemaid Riia asumeid.  

## Ajalugu
Asumi vanimaks hooneks on Rāmava mõisale kuulunud Katlakalnsi tuulik Daugava lähedal. Katlakalnsi Riia kreisis, Riia linnasarasesse ehk patrimoniaalpiirkonda kuulunud Katlakalna kihelkonna (*Kirchspiel Kattelkaln*) keskus, mille kihelkonnakirik jääb küll asumi piiridest sadakond meetrit lõunasse. 

Riiaga liideti asumi maad aastal 1968. Katlakalnsis asub Riia Piimakombinaat. Aastal 2004 ehitati üle Daugava Ķengaragsi asumisse viiv sild.

## Viited

## Välislingid

*Katlakalnsi koduleht (*läti keeles*)
Kerapõhi

**Kerapõhi** oli mingi pisiese (nt puupulk, kivi- või savitükk jms), mida kasutati lõngakera aluseks.

Põhja-Euroopas kasutati kerapõhjana ka kuivatatud hanekõrist keeratud rõngast, mida nimetati **krõnksuks** või **krõksuks** ning mille sees kõrisesid haavlid, herned või kivikesed.

## Vaata ka
*kerilaud
*kerimine
*keripulk
*niks

## Viited

## Välislingid
*
Keris

**Keris** kujutab endast kuumenevale alusele (põhiliselt kuumaks köetud ahi) laotud kive. 

## Ajaloost
Varasem keris oli ahju tulepesa või kolde ümber ja kohale lahtiselt paigutatud raudkivikuhil sooja kogumiseks ja säilitamiseks. Selline keris oli tüüpiline Kirde-Euroopale.

Eestis tehti lihtsaid kividest kuhjatud kerisekujulisi ahjusid saunades ja rannikul kalamajades veel 19. sajandilgi. Vanemate ahjude keris oli lahtine, hiljem hakati kerist katma paekiviplaatidest või tellistest kivilaega või -võlviga. Läbipõlenud või tahmased kerisekivid vahetati aeg-ajalt uute vastu. 

## Saunakeris
Saunaahjud on tänaseni kerisega. Mida rohkem kive on, seda parem saab leil. Kerisele või tavaliste kivide hulka võib panna **aurukivid**. Need on spetsiaalselt sauna tarbeks valmistatud kivid, mille ühel küljel on augud, kuhu valatakse vesi, millesse on tilgutatud pisut aroomiõli.

Keriseid on mitut liiki:
* puukeris; 
* elektrikeris – tänapäeval enam levinud, sest neid on lihtsam kütta;
* kahe funktsiooniga puukeris – vastavalt eelistustele saab visata niisket või kuiva leili;
* mitmeotstarbeline elektrikeris – sobib näiteks perele, kus liikmed eelistavad erinevat saunaefekti – kuiv saun (Soome saun), troopiline saun (keskmiselt kuiv ja keskmiselt niiske) ja Türgi saun; 
* puukerise efektiga elektrikeris – kui ei ole viitsimist jännata puudega, on puukerise efektiga elektrikeris;
* aurukeris – võimaldab ühes ja samas ruumis teha nii Soome kui ka Türgi sauna. Mõistagi peab saunas olema sundventilatsioon.

Leiliruumis tasub hoida ka kibu, millega või mille seest kulbiga kerisele leili visata. Kibu on leiliviskamisvee hoidmiseks, soovitatav meeldiva lõhnaga puidust (näiteks kadakas), kuid sobib ka plastist või vasest nõu. Vanemas kõnepruugis tähendab see ka väikest pesunõud.

## Viited

## Välislingid
*Sauna keris, Eesti Rahva Muuseum
*Keriseahi, Eesti Rahva Muuseum
Bišumuiža

**Bišumuiža** on asum Lätis, Riia linna Zemgale eeslinna  osa pindalaga 2,243 km².  Asub Ziepniekkalnsist idas ja Katlakalnsist läänes. 2440 elanikku (2010). 

Bišumuiža kujunes aastal 1773 rajatud Bišumuiža mõisa (*Bienenhof*) ümber. XIX sajandil jagati mõisa maad kruntideks, vanasse Jēkabi veskisse rajati õlitootmine, Bauska tänava äärde aga läätsevabrik. Algul kandis asum mõisa omaniku järgi nime *Jēkaba augstiene* või siis saksa keeles *Jakobshöle*. Aastal 1871 ehitas õlivabriku omanik Knopp linnaosa maadele ka paberivabriku. Need tehased tegutsesid Esimese maailmasõjani. XX sajandi alguses rajati asumisse ka tikuvabrik "Vulkans", lisaks tegutses Helene mõisa juures Girgensonide lakivabrik. Peale mõisa võõrandamist aastal 1920 tegutses endises häärberis elamukooperatiiv "Mans nams", Nõukogude Liidu võimu ajal asus seal aga Riia klaasivabriku administratsioon. Bišumuižat ühendab ülejäänud linnaga tramm.

## Välislingid

*Asumi koduleht (*läti keeles*)
*Asum portaalis Cita Riga (*läti keeles*)
Kiiktool

**Kiiktool** on kaarjatel jalastel olev tool, millel saab kiikuda. 

Eestisse tuli kiiktool 19. ja 20. sajandi vahetuse aegu Soome ja Rootsi vahendusel. Eestis oli ta algul levinud Hiiumaal ja Kirde-Eesti rannakülades.

## Viited
Julius Taeker

**Julius Taeker** VR I/3 (16. november 1866 Tartu – 7. november 1923 Tallinn, sõjaväe Juhkentali haigemaja) oli Eesti sõjaväelane (veterinaarkolonel) ja loomaarst. 

Oli üks kaheteistkümnest loomaarstist, kes osales Eesti Loomaarstide Seltsi (1927. aastast: Eesti Loomaarstide Ühing) asutamise ettevalmistamisel ja hiljem ka asutamisel. Valiti 1920. aastal Eesti Loomaarstide Seltsi eestseisuse poolt selle esimeseks esimeheks.

## Elulugu
Tartus sündinud Taeker omandas üldhariduse Tartu Reaalkoolis ja immatrikuleeriti 17. augustil (ukj 29. augustil) 1885 riigi stipendiaadina Tartu Veterinaariainstituuti. 1892. aastal kaitses samas magistriväitekirja teemal "Odontogeneesi andmed sõralistel" (*Zur Kentnis des Gebisses Ungulaten*). Vahepeal töötas ka Turgai oblastis, kus tegeles veiste katku tõrjumisega.

Pärast magistrikraadi omandamist asus ta sama aasta suvel tööle piirkondliku loomaarstina Koktšetavi linnas Akmolinski oblastis. 1906–1916 töötas ta direktorina Omski Veterinaarvelskrite Koolis ning enne Eestisse naasmist 1918. aastal jõudis olla ametis ka Venemaa põllutööministeeriumi loomakasvatuse osakonnas.

Alates 1919. aastast töötas Eesti Vabariigi Sõjaväe Varustusvalitsuse loomatervishoiu osakonna abiülemana. Julius Taeker oli alates Eesti Loomaarstide Seltsi asutamisest (1919) kuni 1921 aasta detsembrini selle eestseisuse esimees, mil ta tervislikel põhjustel tollest ametist loobus. 1922. aastal valiti ta Tartu Ülikooli loomaarsti teaduskonna anatoomia õppetooli professoriks, kuid loobus sellest teadmata põhjustel.

Julius Taeker suri südamerabanduse tagajärjel 7. novembril 1923 ja maeti 12. novembril vanale Maarja kalmistule Tartus.

## Tunnustus
*1921 Vabadusristi I liigi 3. järk

## Teoseid
* Dissertatsioon: Zur Kenntniss der Odontogenese bei Ungulaten : Inaugural-Dissertation zur Erlangung des Grades eines Magisters der Veterinair-Medicin / verfasst und mit Bewilligung des Conseils des Dorpater Veterinair-Instituts zur öffentlichen Vertheidigung bestimmt von Julius Taeker ; [gez. v. J. Taeker], Tartu Veterinaarinstituut, Tartu, 1892 (Morpholpog Jahrbuch, XV. P. 308) Digitaalselt

## Viited

## Kirjandus
* Andres Aland (2018). "Ühe vilistlase eluring". *[http://ringvaade.vet.ee/pdf/Ringvaade_2_2018.pdf Eesti Loomaarstlik Ringvaade]*, 2, 15−16.
Kikk-kõrvamüts

**Kikk-kõrvamüts** on punasest või harvem kalevist riidest tehtud pealaega, lambanahast voodriga kõrge müts. Seda mütsi kandsid Muhu naised talvel, mõnikord ka suvel.

## Viited

## Välislingid
*
Pelgurand

**Pelgurand** ehk **Stroomi rand** on supelrand Tallinnas. See asub Kopli lahe kagurannikul ning jaguneb Merimetsa ja Pelguranna asumi vahel.

Rannas on olnud probleeme ka veekvaliteediga.

## Ajalugu

Pelgurand on tuntud ka nimega Stroomi rand, mis on tulnud umbes praeguse Paldiski maantee ja Pirni tänava nurgal (Wittenhofi ja Baltischporti ristmikul) asunud Tallinna Suurgildi oldermann Bengt Fromhold Strohmile kuulunud Strohmi kõrtsi (*Strohmischer Krug*) järgi.

Enne seda, kui Pelgurannast kujunes supelrand, käisid voorimehed seal oma hobuseid ujutamas ning seal liikus vabalt Kopli ja Pelgulinna karjapidajate kari. Rand tekkis Pelgulinna Ranna Heakorra ja Kaunistamise Seltsi eestvedamisel. Ranna lähedal olnud liivaküngaste asemele rajati sirgete alleedega park. 1935. aastal anti Tallinna Linnavalitsuse poolt Pelgulinna Ranna Heakorra ja Kaunistamise Seltsile Stroomi rannas 25 aastaks kasutada 37,7 hektarit maad. Algselt oli Pelgurannas ka 100 meetri pikkune supelsild, mis viis sügavamasse vette. 1936. aastal ehitati Stroomi rannahoone keskosa koos kahekorruselise einelauahoonega (arhitekt Anton Soans), lisati ka riietusruume ja kabiine, rajati supelsild ja kiiged. 1937. aastal valmis rannahoone teine tiib, 1938. aastal lisandus muusikapaviljon ja 1939. aastal laiendati rannahoone baariruumi ja kööki ning suurendati rannakabiinide arvu. 1939. aastal rajati ka Seewaldi metsa paviljon, kus võis korraga viibida 200 inimest.

Paviljon hävis tulekahjus 1949. aastal, Stroomi rannahoone põles maha 1950. aastatel. Randa ei korrastatud enam, ka Kopli lahe vesi reostus. Kui 1950. aastate lõpul võeti kasutusele Klooga rand, jäeti Pelgurand üldse maha. Uuesti hakati Pelguranda kasutama 1980. aastate II poolel, ametlik kasutus lubati 1990. aastatel. 1998. aastal avati uus Pelguranna rannahoone.

1939. aastal nimetati Stroomi rand ametlikult Pelgurannaks ümber, aga Pelguranna nime oli kasutatud juba varem. See nimi on lühenenud Pelgulinna ranna nimest. 2012. aastal lubati Pelguranna rööpnimena ametlikult kasutada "Stroomi randa".

## Pildid

File:Stroomi beach at sunset.jpg|
File:EU-EE-TLN-PT-Stroomi 002.JPG| 
File:EU-EE-TLN-PT-Stroomi 013.JPG| 
File:Stroomi Beach in evening.JPG|
File:EU-EE-TLN-PT-Pelguranna-Flying swans.JPG| 
File:EU-EE-TLN-PT-Stroomi 001.JPG|


## Vaata ka
*Rocca al Mare promenaad

## Viited

## Välislingid

* "Tallinna Stroomi rannast on kadunud vesi" ERR, 18. aprill 2023
Pikker (täpsustus)

**[[Pikker]]** on eesti äikesejumal. Tema järgi on nimetatud:
***[[Pikker (ajakiri)|Pikker]]**, nalja- ja satiiriajakiri
***[[Pikker (vahilaev)|Pikker]]**, aastal 1939 valminud vahilaev
***[[Pikker (laev 1995)|Pikker]]**, aastal 1995 valminud laev
Tiir (täpsustus)

**Tiir** võib tähendada järgmist:

* tiir, linnuperekond
* lasketiir, koht laskeharjutusteks
* Tiir (laev), aastal 1994 valminud laev
* tiirlemistel keha teekond
Camtasia

**Camtasia** (varem **Camtasia Studio** ja **Camtasia for Mac**) on videotöötlus- ja videosalvestusprogrammide komplekt, mille tootja on TechSmith. Nende arvutiprogrammide abil saab salvestada arvutiekraanil tehtavaid toiminguid. Salvestatava osa suurust ekraanil saab ise valida ning salvestada on võimalik heliga ja ilma.

Salvestust on võimalik igal ajal peatada kiirklahviga, siis jääb salvestiseks seni filmitu. Videomontaaži käigus saab lisada igale hiireklõpsule heliefekte või tõmmata kursorile tähelepanu sellele värvilise tausta lisamisega.

## Pärast filmimist

Pärast filmimist on kasutajal võimalik videot monteerida ja lisada ka varem tehtud videoklippe. Samuti saab lisada ka heliefekte või muusikat ning määrata eri helid üksteise peale. Kuna Camtasia lubab samal ajal salvestada videot ja heli, saab soovi korral video filmimise ajal ka juttu või pealeloetavat teksti salvestada. Samas võib video ja helisalvestise varem eraldi valmis teha ning hiljem kokku monteerida.

## Salvestamine

Camtasia toetab eri videofailivorminguid (nt MP4, WMV jne), mida kasutatakse programmi enda failivormingus (Camtasia format) video monteerimisel. Selles vormingus faile saab lugeda ainult Camtasia programmiga, eelisena lubatakse selle kiiremat laadimist, seda ka pikemate videolõikude korral. Camtasiaga tehtud videod saab teisendada levinud vormingus videofailideks, näiteks MPEG-4, mis võimaldab Camtasiaga tehtud videoid lugeda ka neis arvutites, kus pole Camtasia programmi.

## Viited

## Välislingid
* Camtasia
Kiin (tööriist)

**Kiin** (ka *lets, vestu*) on putkega varre otsa pandud raienuga, mis on pika (15–50 cm) lõiketeraga ja mille lõiketera tippu on tera kaitseks tehtud allapoole pöörduv nokk. Kiini kasutati näiteks hagude ja pliidipuude lõhkumiseks ning võsa ja hagu raiumiseks, puude koorimiseks. 

## Kirjeldus ja rakendus
See on kasutusviisilt lähedane kirvele, välimuselt sarnaneb suurele noale. Tavaliselt on kiinil varreputk, tera tipus alla kaarduv nokk kaitseb tera nürinemist koldeesisel lõmmukivil peergu kiskudes, samuti võsa raiumisel kontaktil pinnasega.

## Nimetus ja ajalugu
Läti aladel on vanu kiinisarnaseid raiumisnoa leide, Eestis aga puuduvad leiud ka rauaajast. Nimetus kiin või kiim (mandril) on tuletatud arvatavasti läti sõnast *škinis*. Mandri loodeosas oli nimetus piirunuga, kirdes vestu, saartel olid levinud nimetused lets, pläts, lätse jne.

## Vaata ka

* võsakirves
* võsavikat
* matšeete
* liimeister
* saami nuga

## Viited

## Välislingid
*
Kiks

**Kiks** (murdes ka **konks**, **kabli**) on konksutaoline ühe või kahe haruga tööriist, mida kasutati näiteks kartulivõtul ja mulla kobestamisel.

## Viited

## Välislingid
*
Kilk (pill)

**Kilk** ehk **ritsikas** on mänguasi, mis kujutab endast väikest kuusepuidust künakest, millest risti on mitmekordselt keeratud linast lõng ja lõnga vahele pandud puupilbas. Kui puupilbast vastu künakest lüüa, siis tekib omapärane plõksuv või tirisev heli.

## Viited

## Välislingid
*
Chaabi

**Chaabi** muusikaks (araabia الشعبي (*ash-sha‘bī*); ka *Chaâbi*, *Sha-bii*, või *Sha'bii*) nimetatakse kahte Põhja-Aafrika erinevat muusikažanrit:
*Alžeeria ''chaabi''
*Maroko ''chaabi''
*Chaabi* muusika sobib tantsumuusikaks ning seda kohtab tihti pulmades.*Chaabit* seostatakse ka festivalidega.

## Mõningaid artiste
* Hicham Bajit 
* Jedwane
* Daoudi Abdellah
* Said Senhaji
* Najat Aâtabou

## Välislingid
* NYTimes feature
Kindad

**Kindad** on käekatted, mis kaitsevad käsi nt külma eest.

Kindaid, millel on iga sõrmeosa eraldi, nimetatakse sõrmkinnasteks, ühendatud sõrmeosaga kindaid nimetatakse labakinnasteks. Tavaliselt on kindad nahast, riidest või kootud, uuemal ajal ka mitmesugustest tehismaterjalidest (eriti töökindad, mille puhul on oluline materjali vastupidavus).

Eesti alal on kindad tavalised alates 17. sajandist. Vanemad nn viltkindad valmistati puu- või luunõelaga nõeludes, hiljem muudeti kude vanutades vilditaoliseks. Viltkinnastele järgnesid varrastel kootud, geomeetrilise- või taime- ja loomamotiiviga laba- ja sõrmkindad. Vanemad kindad on suuremustrilised, kahevärvilised, hiljem muutus kiri peenemaks ja värvirikkamaks. Pärnu- ja Viljandimaal levis sõrmkinnaste roosimine so tikandina mõjuvate kirjade kudumine, hiljem õmblemine kindale. Sellised kindad olid Pärnumaal valge ja Viljandimaal punasepõhjalised. Eraldi tetakse veel valgeid villaseid või linaseid vikkelkindaid.

## Vaata ka
*Õhtukindad

## Viited
Madusilmsisalik

**Madusilmsisalik** (*Ophisops*) on sisaliku perekond. 

Perekonna nimetus pärineb sellest, et nende silmadel, nagu madude silmadelgi, ei ole liikuvaid laugusid.  

## Klassifikatsioon
Madusilmsisalike perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised sisaliku liigid:
* *[[Ophisops beddomei]]* (Jerdon, 1870) 
* *[[Ophisops elbaensis]]* Schmidt & Marx, 1957
* *Ophisops elegans* Ménétries, 1832 - sihvakas madusilmsisalik
* *[[Ophisops jerdonii]]* Blyth, 1853
* *[[Ophisops leschenaultii]]* (Milne-Edwards, 1829)
* *[[Ophisops microlepis]]* Blanford, 1870
* *[[Ophisops minor]]* Deraniyagala, 1971
* *[[Ophisops occidentalis]]* Boulenger, 1887.

## Levila
Nad elavad valdavalt Lõuna-Aasias, Põhja-Aafrikas ja Lõuna-Euroopas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Ophisops]] seisuga 15.12.2013.*
Kingad

**Kingad** (murdes ka: *ummiskingad*) on nahast jalanõud, millel on tugev tald ja konts, ja mis ei ulatu pahkluust kõrgemale.
Kingi on valmistatud erinevatest materjalidest. Traditsiooniliselt valmistati kingi nahast, puust või riidest, hiljem hakati kingi valmistama ka kummist, plastikust. 

## Viited
Living lab

**Elulabor** ehk *living lab* on „kasutajakeskne avatud innovatsiooni ökosüsteem”, mis integreerib teadusuuringuid ja innovatsiooni reaalsetes keskkondades toimuva kaasloome kaudu.

*Living lab* hõlmab mitmesuguseid teadusharusid: innovatsiooni haldamist, kasutajakeskset disaini, ettevõtlust, tunnetusteadust, organisatsiooniteooriat, juhtimismudeleid, kontekstiteadlikust, inimese ja arvuti vahelist suhtlust, infoteadust ja sotsiaalinformaatikat . 

Elulabori (*Living lab*'i) idee pakkus välja Massachusetts Institute of Technology professor William Mitchell. *Living lab*'i ideeks on toodete loomisel ja/või arendamisel kaasata võimalikult palju kasutajaid, töötajaid, tarbijaid, organisatsioone ja firmasid; disainiprotsess suunatakse vastavalt kasutajate tagasisidele ja ei eelistata kindlat tehnoloogiat, vaid ollakse avatud ja neutraalne.

## Rahvusvahelised ''living lab''<nowiki/>'i projektid
* PlaceLab/House_n (Ameerika Ühendriigid)
* Dr. Tong Louie Living Lab (Ameerika Ühendriigid)
* California Institute for Telecommunications and Information Society (Ameerika Ühendriigid)
* Mobile Forum – Octopus (Soome)
* Sparknet (Soome)
* Helsinki Virtual Village – Arabianranta (Soome)
* Living Lab Västervik (Rootsi)
* E2Home (Rootsi)
* CDT Testbed Botnia (Rootsi)
* Telenor Home of the Future (Norra)
* Crossroads Copenhagen (Taani)
* Mobile City Bremen (Saksamaa)
* Fraunhofer FOKUS (Saksamaa)
* Freeband (Holland)
* Philips HomeLab (Holland)
* Livingtomorrow (Holland, Belgia)
* The Communications and Software Services Test (CASST) Centre (Iirimaa)

## Viited
Ararat (täpsustus)

**Ararat** on mitmetähenduslik sõna:

## Isikunimed
***[[Ararat (eesnimi)|Ararat]]** on levinud Armeenia mehe eesnimi;
***[[Ararat (perenimi)|Ararat]]** on levinud Armeenia mehe perekonnanimi; 

## Geograafia
***[[Ararat]]** on vulkaaniline mäemassiiv Armeenia mägismaal, mille jalamilt kerkivad **Suur-Ararat** ja **Väike-Ararat**; 
***[[Ararati maakond]]** on 1. järgu haldusüksus Armeenias;
***[[Ararat (linn)|Ararat]]** on linn Ararati maakonnas;
***[[Ararat (küla)|Ararat]]** on küla Ararati maakonnas;
***Ararat (raudteepeatus)** on Ararati linnas asuv raudteepeatus; 

***[[Ararat (Austraalia)|Ararat]]** on linn Austraalias;
***[[Ararat (Põhja-Carolina)|Ararat]]** on asula Surry maakonnas Põhja-Carolinas; 
***[[Ararat (jõgi)|Ararat]]** on jõgi Ameerika Ühendriikides;
***[[Mount Ararat (Pennsylvania)]]** on Wayne'i maakonna kõrgeim koht 

## Kultuur
***[[Ararati mägi|Ararat]]** on paljude usklike jaoks püha mägi. Piibli jutustuses seotakse mäge Noa ja Noa laevaga;  
***[[Ararat (raamat)|Ararat]]**, on D. M. Thomase 1983. aastal ilmunud raamat; 
***[[Ararat (film)|Ararat]]**, on Atom Egoyani (režii ja filmi lavastus) 2002. aastal valminud draamafilm;

## Muu
***[[96205 Ararat]]** on asteroid ;  
***[[Ararat (brändi)|Ararat]]** on Armeenia alkohoolne jook brändi, mida toodab alates aastast 1887 Jerevani brändi ettevõte;
***[[Ararat (kauplus)|Ararat]]** oli alkohoolsete jookide kauplus Tallinnas Müürivahe tänava ja Suur-Karja tänava nurgal.

## Vaata ka
*Tallinna FC Ararat TTÜ

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Ararat]] seisuga 15.12.2013.*
Korjatud kirjaga vöö

**Korjatud kirjaga vöö** ehk **kirivöö** (inglise keeles *Baltic pick-up*) on traditsioonilises käsitöötehnikas loodud ja enamasti rahvariiete osaks olev tekstiilvöö, mis on linase (hilisematel ka puuvillase) põhikoega ja villasest lõngast enamasti geomeetrilist ornamenti moodustavate kirjamotiividega. Korjatud kirjaga vöösid on tehtud Norras, Saamimaal ja Soomes, Eestis, Lätis, slaavlaste ja idapoolsete soomeugrilaste aladel. Eesti ala vanim korjatud kirjaga vöökatkend pärineb 12.-13. sajandi vahetusest Jõuga kalmistu arheoloogilisest materjalist.

Et Soomes on selles tehnikas kootud vöö nimetuseks *vironvyö*, peetakse tõenäoliseks, et korjatud kirja tehnika levis Soome just Eesti kaudu, tõrjudes keskaja jooksul välja varasema kõladega kudumise tehnika.

## Tehnika kirjeldus
Korjatud kirjaga vöö kudumiseks luuakse enne kudumist üles vöö kavatsetud pikkuses linane (põhikude) lõim koos villase (kirjalõngad) lisalõimega. Koelõng on linane. Vaheliku moodustamiseks kasutatakse kas tihva või pulka ja niidist niisi. Kuduja istub ringjalt üles loodud lõime ringi sees ja hoiab oma kehaga lõime pinges, tõstab ühe käega niisi või tihva ja korjab vöömõõga otsaga ornamendi selles osas vajaminevad kirja kujundavad villased lõngad ülemisse vahelikupoolde, seejärel kinnitab need läbitõmmatud koelõngaga.

Kirivööd on võimalik kududa ka vöötelgedel, korjamise tehnika on sama.

## Vaata ka
* Eesti kirivöö

## Viited

## Välislingid
* Video: Narrow Band Weaving part 3: Weaving Techniques (korjatud kirjaga vöö kudumine tihvaga)
* Video: Weaving a Baltic Belt Pattern (kirja korkjamine laial vööl)
Kirjaraud

**Kirjaraud** on puust käepidemega ja u 20&nbsp;cm pikkuse raudoraga tööriist, millega sai puuesemetele sisse põletada kaunistusmustreid. Raudora ots oli sageli allosas laienev ja sellel oli mingi reljeefne kujutis, nt rist, rosett.

Eesti talurahva seas olid kirjarauad populaarseid eriti 19. sajandil.

## Vaata ka
*põletusora

## Viited

## Välislingid
*
Elmar Reinsoo

**Elmar-August Reinsoo** (aastani 1937 Reinberg; 5. mai 1930 Tallinn – 12. detsember 2013 Tallinn) oli eesti vaimulik.

Ta kasvas üles Tabara külas.

Ta konfirmeeriti aastal 1948 Nissi koguduses. Aastatel 1959–1971 töötas ta Tallinna Autobussipargis bussijuhina.

Reinsoo ordineeriti 15. juunil 1971.

Elmar Reinsoo oli aastail 1971–2001 Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja ning Kärla Maarja-Magdaleena koguduse hooldajaõpetaja. Lisaks on ta erinevatel ajavahemikel hooldanud Mustjala, Saaremaa Jaani, Anseküla ja Jämaja kogudust. Aastail 1986–2001 oli Reinsoo Saarte praostkonna praost.

## Tunnustus
*2002 Kodanikupäeva aumärk teenete eest kodanikukasvatuse arendamisel
*2005 Eesti Kirikute Nõukogu preemia oikumeenia edendamise eest kohalikul tasandil
*2007 EELK Teeneterist 
* 2007 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2009. aasta jaanuarist oli ta Kihelkonna valla aukodanik

## Isiklikku
1956. aastast alates oli ta abielus Helmi Reinsooga (neiuna Väljataga). Peres kasvas neli poega ja kaks tütart. Poeg Rene Reinsoo on samuti vaimulik.

## Viited

## Välislingid
*IN MEMORIAM: Praost emeeritus Elmar Reinsoo (1930-2013), Meie Kirik, 13. detsember 2013
Kirn

**Kirn** on kõrge kitsas ülalt pisut kitsenev ja kõrvade ning kaanega laudnõu. 

Kirnu kasutati Euroopas keskajast kuni 19. sajandini võitegemise riistana. 

Eestis kasutati kirnusid samuti võitegemise vahendina (siit ka nimetus: **või-** ehk **koorekirn**). Kirnu sisse sobitus mänd, millega koor võiks löödi. Kirnu vahetas välja võimasin.

## Vaata ka
*Küünlakirn

## Viited
Kiviregi

**Kiviregi** ehk **kivikelk** ehk **madalregi** (Saaremaal ka: *kõle*) oli madal kodarateta regi. 

## Kasutamine
Seda kasutati peamiselt kivide veoks, põhiliselt suvel, aga ka hilissügisel õhukese lumega. Madalreega veeti ka turvast, sõnnikut, heina, samuti põllutööriistu (atru ja äkkeid), mererannas ka tõrvatünne ja võrke.
 
Hobune rakendati kiviree ette kolgi ja trengidega, Eesti loodeosas ja saartel ka aistega.

## Ehitus
Madalree massiivsed jalased olid ühendatud vähemalt 3–4 ristpuuga. Jalased olid valmistatud enamasti kasepuust ja kujult üleskaarduvad. Mõnikord kaeti regi laudadega. Kivide mahaveeremise takistamiseks paigaldati külgedel ristpuude peale kaustad.

Kiviregi oli Euroopas laialdaselt tuntud, Eestis kasutati kivirege põldudelt kivide äraveoks 20. sajandi algupooleni.

## Vaata ka
*kiviveohark
*regi

## Viited

## Välislingid
*
Spõtšõntsi

**Spõtšõntsi** (kirillitsas Спичинці; poola *Spiczyńce*) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 476.

Spõtšõntsis on sündinud poola poliitikud Wacław Jędrzejewicz ja Janusz Jędrzejewicz.
Läänegermaani keeled

**Läänegermaani keeled** on kõige suurem germaani keelte haru. Sinna alla kuuluvad näiteks inglise, saksa, afrikaani ja hollandi keel. Ülejäänud kaks germaani keelte haru on põhjagermaani keeled ja väljasurnud idagermaani keeled.

## Ajalugu
### Päritolu ja tunnused
Germaani keeled jagatakse tavaliselt kolme gruppi: lääne-, ida- ja põhjagermaani keeled. Väheste ruunikirjade põhjal on raske täpset sugulust kindlaks teha, keeled jäid vastastikku mõistetavaks kogu Suure rahvasterände perioodi kestel, nii et mõningaid eraldiseisvaid erinevusi on raske liigitada.

## Keeled
**[[Läänegermaani keeled]]:** 
*inglise-friisi keeled
**inglise/anglikaani keeled
***inglise keel
***šoti keel
**friisi keel
***lääne-friisi keel
***ida-friisi keel
***põhja-friisi keel
*alamsaksa keel
*alamfrangi keel
**afrikaani keel
**hollandi keel
***flaami keel
*ülemsaksa keel
**saksa keel
**baieri keel
**letseburgi keel
**jidiši keel

## Vaata ka
*Põhjagermaani keeled
*Idagermaani keeled
Kohver

**Kohver** on nahast või muust materjalist ning käepideme ja kaanega varustatud kastitaoline vahend asjade (reisile) kaasavõtmiseks.

## Viited
Kohver (etnograafia)

**Kohver** on tapitud nurkade ja enamasti kumera kaanega kirst. Kohver oli laialt levinud keskaegses Lääne-Euroopas. 

Eesti talurahva seas oli kohver mõnikümmend aastat kasutusel 19. sajandi lõpus.

## Viited
Kolmjalg (etnograafia)

**Kolmjalg** ehk **pajaraud** on kolme jalaga raudrõngas, mille peal hoiti tulelõkke kohal padasid ja pannisid.

## Vaata ka
Kolmjalgu kasutati Euroopas juba keskajal.

Eestis talurahva majapidamistesse jõudis kolmjalg 19. sajandi alguses mõisate kaudu ning oli rohkelt kasutusel. Kui hakati ehitama pliite, kolmjalgade kasutamine lakkas.

## Vaata ka
* Katlaahel
* Katlaalus
* Katlakook
* Katlapuu
* Katlavinn
* Pajarõngas
* Pajapink
* Pada

## Viited

## Välislingid
*
Kvartskell

**Kvartskell** on elektritoitega kell, mis mõõdab aega kvartsresonaatori stabiilse võnkesageduse põhjal. 

Kvartsresonaator määrab elektrongeneraatori võnkesageduse. Kvartsresonaaatori tüüpiline resonantsisagedus ja vastavalt kvartsgeneraatori võnkesagedus on 32 768 Hz. Generaatorile järgnevas digitaalses sagedusjaguris saadakse seda sagedust 15 korda pooleks jagades sagedus 1 Hz, seega üks impulss sekundis (32768/215 = 1). Nende impulssidega juhitakse kellaaja digitaalset numbernäidikut või osutitega kellas samm-mootori käiku. Samm-mootori ankur annab pöörlemise edasi hammasrataste süsteemi kaudu osutitele.

Kuigi nii osuti- kui ka numbernäiduga käe-, laua, äratus- ja seinakellad on enamasti kvartskellad, nimetatakse kvartskelladeks peamiselt siiski osutitega elektromehaanilisi (käe)kellasid. 

Kvartskella käiguviga on harilikult väiksem kui üks sekund ööpäevas. Kvartsresonaatori omavõnkesagedust mõjutab märgatavalt ümbrustemperatuur, käekella puhul seega ka randmel oleku kestus.   

 
## Samm-mootor
Osutitega kvartskellades kasutatakse peamiselt samm-mootorit, mille tööpõhimõtte patenteeris Prantsuse insener Marius Lavet 1936. aastal.  
Lavet-mootori staatoriks on elektromagnet, mille magnetsüdamiku silindrilises avas paikneb ankur; selleks on kettakujuline püsimagnet, mis saab oma teljel pöörduda. Mootori pöörlemisvõime seisukohast on määrava tähtsusega staatoris olevad nuudid (õnarad), mille sihis staatori magnetahela takistus veidi suureneb.

Vooluta olekus on ankur sellises seisus (joonisel pilt a), mille puhul magnetahela takistus on minimaalne. Kui staatori mähisesse saabub vooluimpulss, pöördub ankur nurga α võrra (pilt b). Ergutusvoolu katkemise järel jaguneb magnetvoog nuutide tõttu ümber nii, et tekib haardemoment (lisapöördemoment) ja ankur pöördub veel väikese nurga (β) võrra taas stabiilsesse seisu (pilt c). Seega on ankur teinud poolpöörde ehk astunud ühe sammu ning niisuguses asendis, et saab teha järgmise sammu. Selleks tuleb staatori mähisesse anda uus vooluimpulss, seekord vastupidise polaarsusega (pilt d), mille järel pöördub ankur lähteasendisse. Edasi hakkab tsükkel korduma. Samm-mootor saab sagedusjagurilt impulsse sagedusega üks impulss sekundis. 

Niisugune mootor on küllaltki energiasäästlik (voolu kulub ainult lühikeste impulsside kestel), nii et ka taskukellapatareist piisab vähemalt aastaks.

## Ajaloost
Kvartskellasid on ehitatud alates 1930. aastatest, esialgu professionaalseks otstarbeks. Kvartskäekellad tulid laiemalt kasutusele 1970. aastail.

## Vaata ka
*Kell
*Kvartsresonaator

## Viited

## Välislingid
* Kvartskell
Pulsikell

**Pulsikell** ehk **spordikell** on elektroonikaseade, mis lisaks tavalistele kellafunktsioonidele näitab südamelöökide arvu minutis ja registreerib kogutud aja- ja koormusandmeid. Tegeliku pulsisageduse protsent etteantud maksimaalse sageduse suhtes võimaldab hinnata organismi füüsilist koormust ja hoida seda soovitud piires. Seega on pulsikell vajalik peamiselt kestvustreeningul ja kestvusspordialadel koormuse optimeerimiseks ja ülekoormuse vältimiseks.

Tavaline pulsikell koosneb rinnavööst ja randmekellast.

Rinnavöös on pulsiandur, mis saab südamelöökidega seotud elektripinge impulsse rinnale asetatud elektroodide kaudu. Pulsinäidu saamiseks peab rinnavöö elektroodidel olema nahaga hea elektriline kontakt. Üleminekutakistuse vähendamiseks niisutatakse elektroode eelnevalt mõne veetilga või spetsiaalse geeliga. Treeningu käigus aitab kontaktitakistust tõhusalt vähendada elektroodi alla kogunev higi. Odavamad seadmed hakkavadki korralikult tööle alles treeningu käigus.

Anduri väljundsignaali juhtmevabaks edastamiseks on rinnavöös raadiosaatja. Raadioside toimub ülimadalsagedusel 3…8 kHz (VLF, vt Elektromagnetspekter). Mõnes mudelis on kasutusel ka Bluetooth-ühendus. Rinnavöö toitepatarei lülitub automaatselt sisse pulsisignaalide saabumisel. Randmekellas on raadiosignaale detekteeriv vastuvõtja ja ümberlülitatav digitaalne näidik.

Lisaks pulsisagedusele näitab pulsikell mitut liiki ajaandmeid, kulutatud energiat (kilokalorites), annab helisignaali koormuspiiridele lähenemise korral ja muud kasulikku infot efektiivseks kestvustreeninguks. Kelladel võib olla muid lisafunktsioone, nagu sammulugeja, termomeeter ja altimeeter. GPS-kiibiga kellad näitavad ka asukohaandmeid. Niisuguste lisavõimalustega käevõrukujulised nutiseadmed on tuntud aktiivsusmonitoridena. Pulssi mõõdavad need seadmed otse randmelt. Nii pulsikellad kui ka nutivõrud võivad saata kogutud andmeid Bluetooth-ühenduse kaudu nutitelefonisse.

Pulsikellade tuntuimad tootjad on Garmin (USA), Polar (USA) ja Suunto (Soome).
 
## Vaata ka
*Aktiivsusmonitor
*Nutikell

## Viited

## Kirjandus
* Suur test: Üheksa pulsikella treeningu alustamiseks ‒ [digi] 7/2013 (juuli)

## Välislingid
*Pulsikellad
*Pulsuhren
*GPS-Uhren Testportal
Puurästik

**Puurästik** (*Atheris*) on maoperekond. Nad elavad valdavalt puudel.

## Klassifikatsioon

Puurästikute perekonda klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
**[[Atheris acuminata]]* BROADLEY, 1998
**[[Atheris anisolepis]]* MOCQUARD, 1887
**[[Atheris barbouri]]* LOVERIDGE, 1930
**[[Atheris broadleyi]]* LAWSON, 1999
**[[Atheris ceratophora]]* WERNER, 1896
**Atheris chlorechis* PEL, 1851 – roheline puurästik
**[[Atheris desaixi]]* ASHE, 1968
**[[Atheris hirsuta]]* ERNST & RÖDEL, 2002
**[[Atheris hispida]]*  LAURENT, 1955
**[[Atheris katangensis]]*  DE WITTE, 1953
**[[Atheris mabuensis]]*  BRANCH & BAYLISS, 2009
**[[Atheris matildae]]*  MENEGON, DAVENPORT & HOWELL, 2011
**[[Atheris nitschei]]*  TORNIER, 1902
**[[Atheris rungweensis]]*  BOGERT, 1940
**Atheris squamigera*  HALLOWELL, 1854 – kare puurästik
**[[Atheris subocularis]]* FISCHER, 1888.

## Levila
Nad elavad Sahara-taguses Aafrikas, välja arvatud Aafrika lõunaosa.

### Mürgisus inimeste suhtes

Puurästiku perekonna madusid liigitatakse inimese suhtes mürkmadudeks, kuna nende hammustus võib inimestel kergema astme mürgistusseisundeid esile kutsuda.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis 
*

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Atheris]] seisuga 14.12.2013.*
Ivo Manfred Rebane

**Ivo Manfred Rebane** (ka **Ivo-Manfred Rebane** ja **Ivo M. Rebane**; 1. veebruar 1939 – 14. detsember 2022) oli Eesti riigiametnik ja heraldik. 

Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna 1981. aastal diplomitööga "Puhkeaja õiguslik reguleerimine".

Ta on olnud riigikantselei riigisümboolika osakonna nõunik ja riigikantselei heraldikanõukogu esimees.

## Teoseid
Rebane on kujundanud muuhulgas Rannu ja Helme valla vapi.
*Ivo Manfred Rebane. "Eesti lipp". Tallinn 1999, 2. trükk 2005
*Hannes Walter, Paul Luhtein, Ivo Manfred Rebane. "Eesti riiklikud teenetemärgid". Riigikantselei. 2003

## Tunnustus
* 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited
Koot

**Koot** on endisaegne viljapeksuriist, mis koosneb pikast varrest ja selle otsa liikuvalt kinnitatud nuiast ehk kolgist. Oli laialdaselt tuntud Euroopas ja Ida-Aasias.

Enne koodi tarvituseletulekut kasutati Eestis ühest puust koosnevat varta. Hiljemalt 17. sajandist hakkas koot varta välja tõrjuma. 19. sajandil oli koot levinud laialdaselt kogu Eestis. Koodiga peksti enamasti rukist, Kagu-Eestis ka suvivilja.

Kolgi kinnitusviisi järgi eristati koote: 
**aukkoot*, mida kasutati Lõuna- ja Ida-Eestis
**lehterkoot* oli kasutusel Lääne- ja Kesk-Eestis
**soonkoot*, mis oli levinud Läti piiri ääres
**mütskoot*, oli kasutusel saartel.

## Vaata ka
*Koot ja Reha
*vart (etnograafia)

## Viited
Priit Herodes

**Priit Herodes** (sündinud 14. jaanuaril 1948) on eesti heraldik.

Aastatel 2000–2006 oli Herodes Eesti Muinsuskaitse Seltsi esimees ja on praegu juhatuse liige.

Herodes on kujundanud arvukalt vappe ja lippe, sealhulgas paljude Eesti omavalitsuste ja riigiasutuste sümboolikat. Tema loodud ja üks esimesi laia kasutust leidnud vappe on 2. juunil 1988 kinnitatud Eesti Muinsuskaitse Seltsi vapp. Veel on tema kujundatud näiteks Tallinna linnapea ametikett, Tallinna raemedal, Tallinna vapimärk, Sisekaitseakadeemia ja Narva Aleksandri koguduse sümboolika, Anija, Türi, Õru, Tootsi, Lavassaare, Halinga, Avinurme ja Jõelähtme valla lipp, Tootsi, Lavassaare, Halinga, Avinurme ja Jõelähtme valla vapp jpt.

Priit Herodes on joonistanud ka karikatuure, mis ilmusid 1970. aastatel ajakirjas Pikker.

Ta on pälvinud Tallinna teenetemärgi "hindamatu panuse eest Tallinna sümbolite ja aumärkide kujundamisel", Buxhoevedeni Risti ja Valgetähe IV klassi teenetemärgi.

## Herodese kujundatud omavalitsuste sümboolika

## Tunnustus
*1999 Kodanikupäeva aumärk
*2005 EELK tänukiri
*2007 EELK teeneteristi III järk
*2011 Tallinna teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
* Peeter Järvelaid. Eesti heraldikakultuurist. Priit Herodes - 70. Eesti Elu (Toronto), 29. märts 2018, lk 19 ja 22.

## Välislingid
* Riigikantselei. Omavalitsuste sümbolid
Morna mõis

**Morna mõis** (saksa keeles *Morne*) oli rüütlimõis Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb Mulgi valda.

Mõis asutati 19. sajandi alguses, kui see eraldati Õisu mõisast.

Tänapäeval on mõis eravalduses, säilinud on väike poolkelpkatusega kivist peahoone ja mitu kõrvalhoonet.

Mõisahooned ja Morna mõisa park on arvatud ehitismälestisteks.

## Välislingid
* Morna mõis Eesti mõisaportaalis
Armeenia peaminister

**Armeenia peaminister** on Armeenia valitsuse tähtsaim minister, kes põhiseaduse kohaselt peab korraldama valitsuse igapäevast tegevust ning koordineerima ministrite tööd". Peaministri määrab ametisse Armeenia president, kuid ametist tagandada saab teda vaid parlamendi umbusaldushääletusega. Presidenti ametikohta peetakse üldiselt peaministrist mõjukamaks.

Peaministri ametikoht loodi 1918. aastal, kui rajati Armeenia Demokraatlik Vabariik. See kaotati, kui Armeenia liideti Taga-Kaukaasia SFNV-ga. Pärast Armeenia taasiseseisvumist 1991. aastal võeti peaministri amet taas kasutusele.

## Armeenia peaministrid
### [[Armeenia Demokraatlik Vabariik]] (1918–1920)
*Hovhannes Katšaznuni (30. juuni 1918 – 28. mai 1919) (Gruusias Thbilisis kuni 19. juulini 1918)
*Alexander Hatisjan (28. mai 1919 – 5. mai 1920)
*Hamo Ohandžanjan (5. mai 1920 – 25. november 1920)
*Simon Vratsjan (25. november 1920 – 2. detsember 1920)

### [[Armeenia Vabariik]] (1991–k.a.)

## Viited

## Välislingid
* Endiste peaministrite ajalooline ülevaade Armeenia valitsuse kodulehel
Margit Jõgeva

**Margit Jõgeva** (sündinud 16. detsembril 1963 Tartus) on eesti jurist, majandusteaduste magister, Eesti Akadeemilise Õigusteaduse Seltsi liige, kohtunike koolitusnõukogu esimees.

1993. aastast on ta Eesti Vabariigi kohtunik, töötab Tartu Maakohtus.

## Viited
Koolimaja

**Koolimaja** (lühemalt ka: **kool**) on hoone (maja), kus tegutseb kool.

## Ajalugu
Eesti alal asutati 17. sajandil esimesed köstrikoolid. Alates 18. sajandist asutati külakoole.

## Viited
Luino

**Luino** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Varese provintsis. Luino sai linnaõigused vabariigi presidendi 1969. aasta 1. märtsi dekreediga.

Maggiore järve kaldal asuva Luino kõrgus merepinnast on 50 meetrit, asustustihedus keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Haldus
Luino piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Agra, Brissago-Valtravaglia, Cannero Riviera (VB), Cannobio (VB), Cremenaga, Dumenza, Germignaga, Maccagno, Monteggio (Šveits-TI), Montegrino Valtravaglia.

Luino halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Baggiolina, Biviglione, Bonga, Casa Colombaro, Casa Demenech, Casa Donato, Casa Ferrario, Casa Ferrattina, Casa Pozzi, Cascina Pastore, Case Mirabello, Colmegna, Creva, Fornasette, Girasole, Il Gaggio, Il Valdo, La Brughiera, La Speranza, Longhirolo, Molino, Monte Bedea, Motte, Pezza, Pezzalunga, Pezze, Pianazzo, Poppino, Roggiolo, Ronchi, San Pietro, Tecco, Torretta, Trebedora, Vignone, Voldomino.

## Vaatamisväärsused
### Sakraalarhitektuur
* *Chiesa prepositurale di San Pietro e Paolo*
: Peeter-Pauli kirik
* *Chiesa di San Pietro*
: Peetri kirik 
* *Chiesa di San Giuseppe*
: San Giuseppe kirik
* *Santuario della Madonna del Carmine*
: Madonna del Carmine pühakoda
* *Chiesa di Santa Caterina* (Colmegnas)
: Santa Caterina kirik
* *Chiesa di Santa Maria Assunta*
: Santa Maria Assunta kirik
* *Parrocchia di Nostra Signora di Lourdes* (Crevas)
* *Chiesa S.Maria Immacolata Motte*
* *Chiesa B.V.Addolorata Pianazzo*
* *Chiesa B.V.Carmelo Longhirolo*
* *Chiesa B.V.Rosario Roggiolo*

## Sõpruslinnad
*  – Sanary-sur-Mer, alates 2001

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (*itaalia keeles*)
Colmegna

**Colmegna** on umbes 379 elanikuga fraktsioon (*frazione*) Itaalias Lombardia maakonnas Varese provintsis Luinos. Colmegna asub umbes 2,98 km kaugusel keskusest.
Kopp (etnograafia)

**Kopp** on varrega nõu, millega tõsteti vedelikku.

Pika varrega nõud nimetati villkopaks.

## Viited

## Välislingid
*
Scincomorpha

***Scincomorpha*** on soomuseliste seltsi infraselts.

## Klassifikatsioon
Infraseltsi *Scincomorpha* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised sisalikuliste sugukonnad:
**Cordylidae* Mertens, 1937 – vöösabalased
**Gerrhosauridae* Fitzinger, 1843 – rüüsisaliklased
**[[Gymnophthalmidae]]* Merrem, 1820
**Lacertidae* Gray, 1825 – sisaliklased
**Scincidae* Gray, 1825 – skinklased
**Teiidae* Gray, 1827 – teiulased
**Xantusiidae* Baird, 1858 – öösisaliklased. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Scincomorpha]] seisuga 16.12.2013.*