open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Perodua Kancil

**Perodua Kancil** (Suurbritannia turul **Perodua Nippa** ja Indoneesias **Daihatsu Ceria**) on Malaisias aastatel 1994–2009 toodetud sõiduauto. Autot toodab Perusahaan Otomobil Kedua. Perodua Kancil on väike 5-ukseline luukpäraga linnaauto ning tegu on teise nime all müüdava Daihatsu Miraga. 

Autot müüdi 2000–2006 ka Suurbritannia ja Indoneesia turgudel.

Kancilil on 660&nbsp;cm3 või 850&nbsp;cm3 Daihatsu R3 mootor.
Tehniline abivahend

**Tehnilise abivahendi** sisu sõltub eesmärgist ja valdkonnast, kus seda kasutatakse.
*Sotsiaalhoolekandes mõeldakse tehnilise abivahendi all:
**seadmeid, mida inimene vajab toimetuleku parandamiseks haiguse, kõrge ea või puude tõttu, sealhulgas proteesid, ortoosid, kargud, ratastool, kuuldeaparaat, haarats;
**vahendeid, milleta isikul ei ole puudest tulenevalt võimalik tööülesandeid täita.
*Sõltumata inimese tervislikust seisundist mingi tegevuse sooritamiseks. Näiteks redel, telling.

## Vaata ka
*Tööriist

## Viited
Meditsiiniline abivahend

**Meditsiiniline abivahend** on raviks vajalik meditsiiniseade, mille abil on võimalik ravida haigusi ja vigastusi või mille kasutamisel paraneb ravi tulemus

## Viited
Meisterdetektiiv Blomkvist

**"Meisterdetektiiv Blomkvist"** on Rootsi lastekirjaniku Astrid Lindgreni raamatusari, milles seiklevad peategelased Kalle Blomkvist, Anders Bengtsson ja Eva-Lotta Lisander. Üheskoos satutakse juhuse tahtel kuritegeliku maailma valgustkartvate tegude keskele ning sõprade seiklusjanu, ausus ja ustavus üksteise vastu aitavad käed rüpes istuval politseil need kuritööd ka lahendada. 

Sari koosneb kolmest raamatust: 
* "Meisterdetektiiv Blomkvist", 
* "Meisterdetektiiv Blomkvisti ohtlik elu" ning 
* "Kalle Blomkvist ja Rasmus". 

Esimeses vaadeldakse suure juveeliröövi toimepanekut ühe peategelase Eva-Lotta Lisanderi sugulase poolt, ning kuritöö paljastamist Kalle ja tema sõprade poolt. Teine osa, sisult ehk tõsiseim, käsitleb linnakest vapustanud mõrva ja selle asjaolude avastamist. Kirjanik maalib võrdlemisi hirmuäratavalt mõrtsuka portree ning põnev ja kiirelt arenev sündmustik viib hiljem ka peategelased kalgi mõrvariga silmitsi. Kolmandas osas satub aga peategelaste kolmik juhuslikult inimröövi keskele. Esimest korda triloogias viiakse lugeja linnakesest välja: ühele meresaarele, kus asub röövlite staap ja varjupaik.

## Eestikeelsed väljaanded
* "Meisterdetektiiv Blomkvist. Meisterdetektiiv Blomkvist elab ohtlikku elu". Eesti Riiklik Kirjastus, 1960.
* "Meisterdetektiiv Blomkvist. Meisterdetektiiv Blomkvisti ohtlik elu". Eesti Raamat, 1970.
* "Meisterdetektiiv Blomkvist". Sinisukk, 1999. ISBN 998573078X

## Välislingid

* "Meisterdetektiiv Blomkvist elab ohtlikku elu" kirjeldus Astrid Lindgreni kodulehel
Heino Puuste

**Heino Puuste** (sündinud 7. septembril 1955 Lagedil) on eesti treener ja endine odaviskaja.

Ta on lõpetanud 1975. aastal Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi. Eesti NSV-s tegutses Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Kehakultuuri- ja Spordikomitee instruktorina.

Tema õpilaste seas on olnud Andrus Värnik, Donald-Aik Sild ja Tanel Laanmäe.

2018. aastal valiti Heino Puuste aktsiooni "Sajandi 100 arukülalast" raames toimunud rahvaküsitluse tulemusel saja meeldejäävama arukülalase hulka.

## Saavutused
### [[Suveolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 1980 Moskvas
** 4. koht **86.10**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 1983 Helsingis
** 4. koht **84.56**

*Euroopa meistrivõistlustel 1982 hõbemedal; 1986 5. koht
*NSV Liidu meistrivõistlustel 1979–1983 1 kuld, 1 hõbe, 2 pronksi
*Talvistel meistrivõistlustel 1983 kuld ja 1986 hõbe
*Eesti meister 1975, 1979, 1981

## Tunnustus
* 1982, 1983, 1986 – aasta sportlane
* 2005 – aasta treener
* 2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2006 – Eesti Vabariigi spordipreemia (tulemusliku töö eest treenerina Andrus Värniku ettevalmistamisel kergejõustiku maailmameistrivõistlusteks Helsingis 2005. aastal)
* 2025 – Eesti Vabariigi spordipreemia elutöö eest

## Isiklikku
Tema abikaasa on nahaarst ja kosmeetik, endine korvpallur Oksana Puuste. Tema äi Ilmar Kullam oli endine korvpallur ja korvpallitreener (treenis ka Kalevit) ning Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna sportmängude (korvpall) dotsent.

## Viited

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Guadiana

**Guadiana** on jõgi Euroopas Pürenee poolsaarel. Algab La Manchast. Keskjooksul voolab Meseta kiltmaal valdavalt läände. Alamjooksul pöördub lõunasse ja suubub Cádizi lahte. Pikkus 744 km.

Sillad üle Guadiana: Puente de la Mesta, Puente de Felipe IV (Medellín), Puente Romano sobre el río Guadiana, Puente de Lusitania, Puente Nuevo, Puente de Lobón, Puente de la Autonomía, Puente de Palmas, Puente de la Universidad, Puente Real, Puente Ajuda ja Nuevo Puente Ajuda.
Kuu aega maal

**"Kuu aega maal"** (vene *Месяц в деревне*) on Ivan Turgenevi 1850. aastal valminud näidend. See on komöödia viies vaatuses.

Turgenev kirjutas näidendi kahe aasta jooksul Prantsusmaal. Algul keelas Peterburi tsensor näidendi ära, kuid pärast muudatuste tegemist avaldati see 1855. aastal. Esimest korda lavastati näidend alles 1872. aastal ja seejärel 1879.

Näidendi põhjal on tehtud nii venekeelseid kui ka ingliskeelseid telefilme, ballett ja ooper.

## Eesti keeles
1964. aastal salvestati näidend Eesti Raadioteatris kuuldemänguna.

1987. aastal näitas Eesti Televisioon näidendit Pärnu Draamateatri lavastuses.

5. novembril 2006 esietendus näidend Eesti Draamateatris.

## Tegelaskujud
* Arkadi Sergejevitš Islajev, rikas mõisnik, 36-aastane
* Natalja Petrovna Islajeva, tema naine, 29-aastane
* Kolja, nende poeg, 10-aastane
* Veera, nende kasvandik, 17-aastane
* Anna Semjonova Islajeva, Islajevi ema, 58-aastane
* Lizaveta Bogdanova, seltsidaam, 37-aastane
* Schaaf, sakslasest guvernöör, 45-aastane
* Mihhaila Aleksandrovitš Rakitin, majasõber, 30-aastane
* Aleksei Nikolajevitš Beljajev, üliõpilane, Kolja õpetaja, 21-aastane
* Afanassi Ivanovitš Bolšintsov, naaber, 48-aastane
* Ignati Iljitš Špigelski, arst, 40-aastane
* Matvei, teener, 40-aastane
* Katja, teenija, 20-aastane

## Sisu
Tegevus toimub 1840. aastate alguses Islajevi mõisas. Iga vaatuse vahel on möödunud üks päev.

Teineteisesse on armunud Natalja ja Rakitin. Bolnitsov soovib abielluda Veeraga, Matvei Katjaga ja Špigelski Lizavetaga. Katjale teeb lähenemiskatseid ka Schaaf. Mõisa argielu pöördub peapeale, kui saabub Kolja uus koduõpetaja Beljajev ning temasse armuvad Natalja, Veera ja Katja.

Bolšintsovi abieluettepaneku kannab Nataljale ette Špigelski, kellele Veera vastuse eest, olgu see siis ükskõik milline, on Bolšintsov lubanud troika. Natalja räägib Veerale ettepanekust, mille peale viimane naerma hakkab. Pikema jutuajamise käigus õnnestub Nataljal välja uurida, et tegelikult armastab Veera Beljajevit. Armukade Natalja otsustab, et koduõpetaja peab lahkuma. Ent vestelnud Beljajeviga, mõistab ta, et Beljajevil Veera suhtes samasuguseid tundeid pole ning muudab noormehe lahkumise suhtes meelt. Veera, pettunud kasuemas, et too tema armusaladuse välja lobises, puistab südant Beljajevile ja avaldab, et tegelikult armastab ka Natalja Beljajevit. Usalduslikus vestluses avaldab Rakitin Islajevile, et armastab tema naist.

Beljajev kinnitab Veerale: *"Ma armastan teid nagu oma õde, armastan, sest teid on võimatu mitte armastada."*; Nataljale: *"Mul tekkis alles täna, meie viimase kohtumise ajal enne lõunat, esimest korda mingi tavatu, enneolematu tunne, nagu oleks kellegi käsi mu südant pigistanud ja rinnas hakkas nii palav... Jah, enne seda ma justkui võõrastasin teid, ei armastanudki, aga täna..."*

**Lõpp.** Rakitin ja Beljajev sõidavad ära Moskvasse. Veera annab oma jah-sõna Bolšintsovile. Lizaveta lubab abielluda Špigelskiga.

## Viited
Asahikawa

**Asahikawa** (jaapani 旭川 *Asahikawa*) on linn Jaapanis Hokkaidō saare keskosas, Hokkaidō prefektuuris Kamikawa allprefektuuris. Asub 60 km kaugusel rannikust 116 m kõrgusel merepinnast samanimelise jõe ääres.

Asahikawa on metsa- ja puidutööstuse keskus.

## Ajalugu
Asahikawa on asutatud 1922. aastal.

Linnas on loomaaed ja mäesuusakeskus.

## Viited

## Välislingid

*Asahikawa koduleht
Tartu Jogentaga Kool

**Tartu Aleksander Puškini Kool** on varem peamiselt venekeelset põhiharidust andnud õppeasutus Tartus, mis on nüüd üle läinud eesti õppekeelele.

Tartu Aleksander Puškini Kooli nime all alustas kool tööd 1. septembril 2014. 2014/2015. õppeaastal oli kooli nimekirjas 522 õpilast. 

Alates 1. septembrist 2025 saab kooli uueks nimeks **Tartu Jogentaga Kool**.

## Nimi
* **Tartu Jogentaga Kool**, alates 1. septembrist 2025.
***Tartu Aleksander Puškini Kool** (vene keeles *Тартуская школа имени Александра Пушкина*) 1. september 2014 – 31. detsember 2024.
***Tartu Vene Lütseum** (vene keeles *Тартуский Русский Лицей*) 24. august 2007 – 1. september 2014
***Tartu Slaavi Gümnaasium** (vene keeles *Тартуская Славянская Гимназия*) mai 1997 – 24. august 2007
***Tartu 6. Keskkool** 1969–1997
***Tartu 3. Kaheksaklassiline kool** 1965–1969
***Tartu 3. Keskkool** 1962–1965
***Tartu 6. Kaheksaklassiline kool** 1960–1962
***Tartu 6. Keskkool** 1953–1960
***Tartu 8. Seitsmeklassiline kool** 1946–1953

2024. aasta sügisel kuulutas Tartu linnavalitsus välja konkursi koolile uue nime leidmiseks.

## Ajalugu
Tartu Aleksander Puškini Kooli ajalugu kattub osaliselt Tartu Raatuse Kooli ajalooga. Kui 1952. aastal valmis uus koolihoone aadressil Puiestee 62, jagasid seda hoonet tollane Tartu 3. Keskkool (eesti õppekeelega) ja Tartu 6. Keskkool (vene õppekeelega). 1960. aastate algul eesti õpilaste arv vähenes. 1963. aastal otsustati liita eesti ja vene kool ühtse juhtimise alla ja likvideerida keskkool. Sündis nn rahvaste sõpruse kool. 1965. aastal lõpetas tollase Tartu 3. Keskkooli viimane lend ja kool nimetati ümber Tartu 3. 8-klassiliseks kooliks. 1969. aastal lahutati eesti- ja venekeelne osakond: eesti osakond jätkas taas Tartu 3. Keskkoolina ja vene osakond **Tartu 6. Keskkoolina**, mille uueks asukohaks sai 1969. aasta sügisel valminud koolihoone Uuel tänaval.

Osaliselt kattub Tartu Aleksander Puškini Kooli ajalugu ka Tartu Tamme Gümnaasiumi ajalooga, sest vähemalt aastatel 1945–1947 kandis Tamme Gümnaasium nime Tartu 6. Keskkool.  

Tartu Vene Lütseumi nime all hakkas kool tegutsema pärast Tartu Slaavi Gümnaasiumi ja Tartu Puškini Gümnaasiumi ühinemist. Kooli ruumideks jäid Tartu Slaavi Gümnaasiumi ruumid aadressil Uus tänav 54. Koolide liitmise põhjus oli mõlema kooli madal täituvus.

## Direktorid
* alates 2007: Alina Braziulene
* 1975–2007 Valentin Nešpanov
* 1967–1975 Andrei Zarubin
* 1965–1967 Maie Loit
* 1963–1965 Ivan Sükijainen
* 1958–1963 Niina Akulova (Gluštšenko)
* 1954–1958 Polina Boikova
* 1946–1954 Ivan Sükijainen

## Viited

## Välislingid

* Puškini Kooli koduleht
Transparency International

**Transparency International** (lühend **TI**) on rahvusvaheline organisatsioon, mis loodi 1993. aastal võitluseks korruptsiooni vastu. Organisatsioon tegutseb üle 90 riigis. Eestis on TI allorganisatsioon MTÜ Korruptsioonivaba Eesti.

Transparency International koostab igal aastal korruptsiooni tajumise indeksi alusel riikide pingerea.

TI peakorter asub Berliinis.

## Välislingid
*Transparency International
*Korruptsioonivaba Eesti
* 3. detsember 2014.  Korruptsiooni tajumise indeks 2014 (*inglise keeles*)
Philip K. Dick

**Philip Kindred Dick** (16. detsember 1928 Chicago – 2. märts 1982 Santa Ana) oli ameerika ulmekirjanik ja esseist. Tema lugudes, kus käsitletakse muuhulgas ühiskondlikke, metafüüsilisi ja poliitilisi probleeme, on kesksel kohal monopolistlikud korporatsioonid, paralleelmaailmad, autoritaarsed valitsused ja muutunud teadvuseseisundid. Kirjaniku hilisematest töödest peegeldub kasvav isiklik huvi metafüüsika ja teoloogia vastu. Mitmes raamatus kirjutab Dick ka narkootikumide tarvitamisest, paranoiast ja skisofreeniast ning transtsendentaalsetest kogemustest, tihti omaenese elu ja kogemuste põhjal.

Dick on kirjutanud 44 romaani ning ligikaudu 121 lühijuttu. Tema lugude alusel on tehtud 12 filmi, nendest tuntumad on "Blade Runner", "Total Recall", "A Scanner Darkly" ja "Minority Report". 

## Teoseid

*'Solar Lottery' (1955)
*'The World Jones Made' (1956)
*'The Man Who Japed' (1956)
*'Eye in the Sky' (1957)
*'The Cosmic Puppets' (1957)
*'Time Out of Joint' (1959)
*'Dr.Futurity' (1960)
*'Vulcan's Hammer' (1960)
*'The Man in the High Castle' (1962, eesti keeles "Mees kõrges lossis", 1993, 2016)
*'The Game-Players of Titan' (1963)
*'The Penultimate Truth' (1964)
*'Martian Time-Slip' (1964)
*'The Simulacra' (1964)
*'Clans of the Alphane Moon' (1964)
*'Three Stigmata of Palmer Eldritch' (1965)
*'Dr. Bloodmoney, or How We Got Along after the Bomb' (1965)
*'Do Androids Dream of Electric Sheep?' (1968, eesti keeles "Kas androidid unistavad elektrilammastest?" 2001)
*'Galactic Pot-Healer' (1969)
*'Ubik' (1969, eesti keeles 2002)
Kusti Kokk

**Kusti Kokk** (10. detsember 1938 Kihelkonna vald – 25. märts 1996) oli eesti pedagoog. 

Ta oli üks Kingissepa 2. Keskkooli asutajaid ja direktor aastatel 1978–1987.

## Välislingid
*Elulugu ja foto Saaremaa Ühisgümnaasiumi kodulehel
Tartu 6. Keskkool

**Tartu 6. Keskkooli** nime on kandnud järgmised Tartu koolid:

***[[Tartu Aleksander Puškini Kool]]**
***[[Tartu Raatuse Kool]]**
***[[Tartu Tamme Gümnaasium]]**
Bunkyō

**Bunkyō** on üks 23 eriringkonnast Jaapanis Tokyos. 

See on valdavalt elurajoon, seal asuvad Tokyo Dome ja mitmed õppeasutused, teiste seas Tokyo Ülikool ja Tōyō Ülikool.

Bunkyō eriringkond moodustati 1947. aastal.


Tokyo Dome 2007-12.jpg|Tokyo Dome
Gokokuji R5 Shuto exp.jpg|Maantee nr 5
TGUHongoWall.jpg|Tōyō Ülikool


## Asumid

## Viited

## Välislingid

*Bunkyō koduleht
Kapella (laev, 1974)

**Kapella** on ro-pax-laev, mis kuulus Eesti laevakompaniile Tallink. Ta ehitati 1974. aastal Mek Verksted AS-is Kristiansandis Norras.

Tallink rentis Bahama lipuga laeva **Marine Evangeline** 1997. aasta sügisel, et alustada täiesti uut liini Paldiski Lõunasadamast Kapellskäri, mis võimaldas ööpäeva jooksul teha edasi-tagasireisi. Järgmisel aastal ostis Tallink laeva ära, pani sellele nimeks **Kapella** ja heiskas Eesti lipu.

Aastail 2004–2007 sõitis Kapella liinil Tallinn-Helsingi, 2007–2008 liinil Paldiski-Kapellskär. Sügisest 2008 seisis laev Lahesuu sadamas. 2010. aastal sõitis Kapella juunist 1. septembrini Regal Stari asemel liinil Paldiski-Kapellskär. Seejärel sõitis Kapella samal aastal 31. oktoobrist detsembrini veel Paldiski-Kapellskäri liinil, misjärel seisis taas Lahesuu sadamas. 2011. aastal sõitis Kapella juunist kuni augusti lõpuni liinil Turu-Kapellskär, misjärel seisis jälle Lahesuu sadamas. Alates 24. juunist 2012 sõitis Kapella liinil Tallinn-Vuosaari.

1978. aastani oli laev kandnud nime **Duke of Yorkshire**, seejärel kuni 1993. aastani Marine Evangeline ning aastail 1993–1995 **Spirit of Boulogne** ja taas kuni müügini Tallinkile Marine Evangeline.

Tallink müüs Kapella augustis 2012. Laev sai Panama lipu ja uue nime **ULS Ferry 1**, uus omanik on Universal Logistic System Estonia AS. Alates septembrist 2012 kuni septembrini 2016 sõitis laev liinil Ust-Luga-Sillamäe.

2017. aastal sai laev Albaania lipu ja nime **Ana**, uus omanik on Shega Group SA.


Kapella Helsinki 02.jpg|Kapella Helsingis 2005. aasta suvel
Panama ULS Ferry 1 Tallinn 16 September 2012.JPG|Panama ULS Ferry 1 saabub Tallinna uue liini avatseremooniale 16. septembril 2012 
ULS Ferry 1 at Quay Tallinn 16 September 2012.JPG|ULS Ferry 1 Tallinnas sadamakai ääres
ULS Ferry 1 in Tallinn 16 September 2012.JPG|Laeva vasak parras 


## Välislingid
* Sillamäe – Ust-Luuga laevaliini avamine lükkub edasi 
* Sillamäe – Ust-Luuga laevaliin on avatud (*vene keeles*)
Tartu 3. Keskkool

Nime **Tartu 3. Keskkool** on kandnud mitu kooli:
***[[Miina Härma Gümnaasium]]** (aastail 1940–1941)
***[[Tartu Raatuse Kool]]** (aastail 1944–1965 ja 1969–1997; vahepeal aastail 1965–1969 kandis nime Tartu 3. 8-klassiline kool; algselt (1919–1937 Tartu Tütarlaste Gümnaasium, seejärel Tartu 2. Gümnaasium, Tartu 2. Progümnaasium, Tartu 2. Reaalkool; 1940–1941 Tartu 2. Keskkool ja 1941–1944 Tartu 2. Gümnaasium)
***[[Tartu Aleksander Puškini Kool]]** (aastail 1962–1965; aastail 1965–1969 oli kooli nimeks Tartu 3. 8-klassiline kool)
Pruunvetikad

**Pruunvetikad** (*Phaeophyceae*) on vetikate klass, mis kuulub heterokontide (stramenopiilide) hõimkonda. Enamik pruunvetikaid on hulkraksed ja elavad meres. Pruunvetikaid on umbes 1500 liiki.

Üks tuntuim pruunvetikas on harilik põisadru, mis kasvab ka Läänemeres.

## Süstemaatika
Üldjuhul käsitletakse pruunvetikaid klassi (*Phaeophyceae*) tasemel, harvem hõimkonna **pruunvetiktaimed** (*Phaeophyta*) tasemel. Kui pruunvetikaid käsitletakse hõimkonna tasemel, siis kuulub siia vaid üks klass – *Phaeophyceae*.

## Bioloogia
Suur osa pruunvetiktaimi on makroskoopilised ning elavad valdavalt jahedate mererannikute põhjas, kuuludes fütobentosesse. Nende optimaalne kasvupiirkond on 6–15 meetrit.

Pruunvetikatele annavad iseloomuliku värvuse pigment fukoksantiin ja teised ksantofüllid. Pruunvetikate rakkudel on kujunenud iseloomulikud moodustised – füsoodid, mis sisaldavad parkaineid (tanniine).

### Sigimine ja areng
Pruunvetikad paljunevad vegetatiivselt, suguliselt ja eoseliselt.

## Pruunvetikad inimkasutuses
Pruunvetikad sisaldavad suhteliselt palju joodi ja muid mikroelemente, mistõttu neid kasutatakse väetisena ja meditsiinis kilpnäärme alatalitluse korral. Viimasel ajal valmistatakse pruunvetiktaimedest ka preparaate, mis aitavad organismist väljutada radioaktiivseid aineid.

## Eesti liigid
Läänemere Eesti osas elab paarkümmend liiki pruunvetikaid.
**[[Chorda filum]]*
**[[Chorda tomentosa]]*
**[[Cladosiphon zosterae]]*
**[[Dictyosiphon]]* sp.
**[[Dictyosiphon foeniculaceus]]*
**[[Ectocarpus]]* sp.
**[[Ectocarpus confervoides]]*
**[[Elachista fucicola]]*
**[[Fucus vesiculosus]]* – harilik põisadru
**[[Leathesia difformis]]*
**[[Pilayella litoralis]]* (*Pylaiella littoralis*)
**[[Pseudolithoderma subextensum]]*
**[[Sphacelaria arctica]]*
**[[Sphacelaria plumigera]]*
**[[Sphacelaria radicans]]*
**[[Stictyosiphon tortilis]]*

## Viited

## Kirjandust
*Trei, Tiiu 1988. Pruunvetikad meres. *[[Eesti Loodus]]* 12: 766–772.
Regal Star

**Regal Star** on ro-pax-laev, mis kuulus kuni 2025. aastani Eesti laevandusettevõttele Tallink ja sõitis Paldiski-Kapellskäri liinil. 

Alates veebruarist 2025 on laev seisnud Paljassaare sadamas. 2025. aasta suvel müüs Tallink oma kaubalaeva Regal Star Türgi ettevõttele AmsLine Shipping Co. Laev anti uuele omanikule ametlikult üle 6. augustil. 

Laev ehitati 1993. aastal Venemaal Peterburis tehases Severnaja verf (ven. ОАО Судостроительный завод «Северная верфь», OAO Sudostroitelnyi zavod "Severnaja verf")
ja sisustati 2000. aastal Napolis Itaalias firmas Palumbo S.p.A. Tallink omandas laeva 2003. aastal.

## Välislingid

* M/S Regal Star Fakta om Fartyg (*rootsi keeles*)
Arakawa

**Arakawa** on üks 23 eriringkonnast Jaapanis Tokyos.  Ringkond on nime saanud Arakawa jõe järgi.

Piirkonna põhjapoolse piiri määrab Sumida jõgi.

Arakawa on ümbritsetud 5 eriringkonnaga: põhja jääb Adachi, läände Kita, kagusse Bunkyō, lõunasse Taitō ja kirdesse Sumida.

## Viited

## Välislingid

*Arakawa koduleht
Äravoolumaht

**Äravoolumaht** (kasutatud ka terminit *äravool*) on mingi ajavahemiku jooksul valgalast järve, jõkke, merre või mingist jõe ristlõikest läbi voolanud vee hulk. Äravoolumahtu mõõdetakse tavaliselt kuupmeetrites või kuupkilomeetrites.

## Vaata ka
*Äravool
*Äravoolukiht
*Äravoolumoodul
*Äravoolutegur
Loodusvöönd

**Loodusvöönd** ehk **geograafiline vöönd** ehk **maastikuvöönd** on maastikusfääri põhiline jaotusüksus, mis paikneb suure vööndina maakera pinnal. Teda iseloomustavad talle omased kliima, taimkate, loomastik, mullastik, veerežiim ja muud tegurid. Maastikusfääri laiusvööndilisust põhjustavad Maa kerakujulisus, telje kallakus ekliptika tasandi suhtes ja Maa tiirlemine ümber Päikese. Loodusvööndite nimetused tulenevad taimkatte iseärasustest – tundravöönd, rohtlavöönd jne.

Mäestikes vahelduvad loodusvööndid püstisuunas jalamilt tipuni ja selle tõttu tekib kõrgusvööndilisus. Kõrgusvööndite järgnevus sarnaneb enam-vähem laiusvööndite järgnevusega ekvaatorist pooluste suunas. 

Maailmameres on tingimused ühtlasemad ja seetõttu ei ole nad hästi eristatavad.

Tavaliselt eristatakse järgmisi loodusvööndeid:
*jäävöönd
*tundravöönd
*metsatundravöönd
*okasmetsavöönd (taiga)
*segametsavöönd
*lehtmetsavöönd
*vahemerelise igihalja metsa ja põõsastiku vöönd
*metsastepivöönd
*rohtlavöönd (stepp, pusta, preeria ja pampa)
*poolkõrbevöönd
*kõrbevöönd
*savannivöönd (puisrohtla) ja hõrendik
*lähistroopilise igihalja metsa vöönd
*ekvatoriaalse metsa vöönd

## Vaata ka
*biogeograafiline rajoneerimine
*bioom
Soodaglasuur

**Soodaglasuur** on sooda toimel tekkiv läbipaistev kivinõuglasuur.

Põletustemperatuur jääb vahemikku 1160–1300 °C. Sooda laguneb kuumutamisel naatriumoksiidiks ja süsihappegaasiks (Na2CO3 → Na2O + CO2).

Soodaglasuur on võrdlemisi sarnane soolaglasuuriga.
Tinaja

***Tinaja*** [tin'ahha] on tohutute mõõtmetega Hispaania päritolu savist vaat, mida kasutati veini, vee, õli ja paljude kuivtoiduainete säilitamiseks ja transportimiseks.
TI

**TI** või Ti on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Taimetoodangu Inspektsioon
*Tööinspektsioon

*titaan, keemiline element
*Transparency International, organisatsioon
*...
Kapella

**Kapella** ehk **Jõulutäht** (ladina keeles *Capella*) ehk *α Aurigae* (lühend *α Aur*) on Veomehe tähtkuju heledaim, põhjataeva heleduselt kolmas ja tähistaeva heleduselt kuues täht.

## Viited
Maastikusfäär

**Maastikusfäär** ehk **geograafiline sfäär** on Maa sfääriline kest, milles puutuvad kokku, põimuvad ja mõjutavad üksteist maakoore ülaosa, hüdrosfäär, atmosfääri alaosa ja biosfäär. Maastikusfäär ja tema jaotusüksused – loodusvööndid ja maastikud – on loodusgeograafia peamised uurimisobjektid.
Jõulutäht

**Jõulutäht** ehk **kaunis piimalill** (*Euphorbia pulcherrima*) on piimalilleliste sugukonda piimalille perekonda kuuluv taim.

Looduslikult kasvab Kesk-Ameerika lehtmetsades, peamiselt Mehhiko Vaikse ookeani rannikul Sinaloa provintsist kagu suunas kuni Guatemalasse. Teda on viidud ka Aafrika ja Austraalia troopikaaladele.

Jõulutäht on põõsas või madal puu. Ta kasvab 0,6–4 meetri kõrguseks.

Enamik taimelehti on saagja servaga ja tumerohelised, 7–16 cm pikad. Seevastu iga võrse ülemised lehed on eredalt värvunud: tavaliselt erepunased, vahel ka oranžid, roosad, valged, kreemikad või lihtsalt kahvaturohelised. Nad tunduvad kroonlehtedena ja asendavadki kroonlehti. Tegelikult on jõulutähe õielehed väga pisikesed, kollased ja paiknevad hulgakaupa iga punase lehekobara keskpaigas.

Oma loodusliku esinemise aladel armastavad inimesed seda toataimena kasvatada. Kõige soodsam on teda kasvatada nii, et hommikupäike paistaks otse taimele peale, aga palava lõunapäikese ajal oleks ta varjus. Ta ei salli öise temperatuuri langemist alla 10 °C ja sellistest kohtadest ta kaob. Niisugustes kohtades saab teda üksnes kasvuhoones pidada. Kasvuhoonetingimusi talub jõulutäht edukalt.

Jõulutähe lehed muutuvad punaseks fotoperiodismi käigus. Selleks on vaja ereda valguse ja pilkase pimeduse perioodide vaheldumist, nagu nende looduslikus elukohas on. Valguseperioodi ajal kogub taim energiat, pimeduseperioodi ajal muundab selle abil lehti punaseks. Pimeduseperioodid peavad vältama vähemalt 12 tundi.  Jõulutähe kasvatamisel kasvuhoones on keelatud öösel isegi lühikeseks ajaks tuld põlema panna: see takistab oluliselt lehtede punaseks muutumist.

Jõulutäht hangitakse sageli koju jõulude tähistamiseks. Hulk legende seob jõulutähte Jeesuse eluga. Antiikses Iisraelis jõulutäht ei kasvanud.

## Jõulutäht ei ole mürgine

Levinud arvamuse kohaselt on jõulutäht mürgine. See ei ole tõsi. See arvamus võib tuleneda sellest, et jõulutäht kuulub piimalille perekonda, kus on tõepoolest mürgiseid taimi. See väärarusaam hakkas levima 1919. aastal linnalegendi abil, mille järgi kaheaastane laps olevat surnud pärast jõulutähelehe ärasöömist. 20-kilone laps peaks mürgistuse saamiseks sööma mitusada taimelehte, aga nende ebameeldiva maitse tõttu on see ebatõenäoline. 

Kuigi jõulutäht pole mürgine, pole see siiski ka toidutaim. Lateksi suhtes allergilistel inimestel võib see põhjustada allergilisi reaktsioone ja niisugused inimesed ei tohiks jõulutähte kasvatada. Taim võib nahka või kõhtu kergelt ärritada, taimelehtede söömine suures koguses võib põhjustada nohu või oksendamist. Kui taimemahl silma satub, võib see muuta ajutiselt pimedaks.

## Viited


## Välislingid

* Maie Meius "Loodushetk: Jõulutäht on aastavahetuse lemmiklill", Oma Saar, 10. detsember 2008
E-duur

**E-duur** ehk **mi-mažoor** on E-st üles ehitatud mažoorne helirida.

*E-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris
: e, fis, gis, a, h, **[[c (muusika)|c]]**, dis, e
*E-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris
: e, fis, gis, a, h, **[[c (muusika)|c]]**, **[[d (muusika)|d]]**, e 

## Vaata ka
*Mažoor
H-duur

**H-duur** ehk **si-mažoor** on H-st üles ehitatud mažoorne helirida.

*H-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris
: h, cis, dis, e, fis, **[[g (muusika)|g]]**, ais, h
*H-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris
: h, cis, dis, e, fis, **[[g (muusika)|g]]**, **[[a (muusika)|a]]**, h

## Vaata ka
*Mažoor
Fis-duur

**Fis-duur** ehk **fa-diees-mažoor** on fisist üles ehitatud mažoorne helirida.

*Fis-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris
: **[[fis]]**, gis, ais, h, cis, d, eis, **fis**
*Fis-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris
: **[[fis]]**, gis, ais, h, cis, d,e, **fis**

## Vaata ka
*Mažoor
Cis-duur

**Cis-duur** ehk **do-diees-mažoor** on Cis-ist üles ehitatud mažoorne helirida.

*Cis-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris
: cis, dis, eis, fis, gis, **[[a (muusika)|a]]**, his, cis
*Cis-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris
: cis, dis, eis, fis, gis, **[[a (muusika)|a]]**, **[[h (muusika)|h]]**, cis

## Vaata ka
*Mažoor
D-duur

**D-duur** ehk **re-mažoor** on D-st üles ehitatud mažoorne helirida.

D-duur helirida loomulikus mažooris:
:  {
\override Score.TimeSignature #'stencil = ##f
\relative c' {
  \clef treble \key d \major \time 7/4 d4 e fis g a b cis d cis b a g fis e d2
  \clef bass \key d \major
} }

*D-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris
: d, e, fis, g, a, **[[b (muusika)|b]]**, cis, d
*D-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris
: d, e, fis, g, a, **[[b (muusika)|b]]**, **[[c (muusika)|c]]**, d 

## Vaata ka
*Mažoor
A-duur

**A-duur** ehk **la-mažoor** on A-st üles ehitatud mažoorne helirida.

A-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris:
* a, h, cis, d, e, **[[f (muusika)|f]]**, gis, a
A-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris:
* a, h, cis, d, e, **[[f (muusika)|f]]**, **[[g (muusika)|g]]**, a

## Vaata ka
*Mažoor
Veerežiim

**Veerežiim** ehk **hüdroloogiline režiim** on vee hulga ja veetaseme ajaline muutumine (tavaliselt aasta jooksul) vooluveekogudes ja veekogudes, soodes ja põhjaveekihtides. 

Veerežiim oleneb kliimast ja selle elementide (õhutemperatuuri, sademete jt) aastaajalisest muutumisest.

Veerežiimi iseloomustamiseks saab kasutada vooluhulga muutumist aasta jooksul.

## (Jõe) veerežiimid eri kliimavöötmetes
Ekvatoriaalses kliimavöötmes on jõgede veerežiim üsna ühtlane ja vee hulk aasta jooksul sõltub lisajõgede veerežiimist. Järvedes, soodes ja põhjaveekihtides on veetase kõrge kogu aasta jooksul.

Lähisekvatoriaalses kliimavöötmes on suurvesi suvel, mil seal on vihmane periood, ja madalvesi talvel, kui on kuiv periood. Järvedes, soodes ja põhjaveekihtides tõuseb veetase suvel ja langeb talvel.

Troopika kliimavöötme jõgedele on iseloomulik väike vooluhulk ja madal veetase kogu aasta jooksul. Ainult ookeanilistel saartel on sademete hulk suur ja ühtlane ning jõgede veetase on kõrge kogu aasta jooksul. Veekogude veetase sõltub ka sademete hulgast.

Lähistroopika kliimavöötme jõgede veerežiim sõltub kliimatüübist. Lähistroopilise vahemerelise kliimaga aladel on jõgedel suurvesi talvel, millal sajab rohkem, madalvesi aga kuival ja palaval suvel. Lähistroopilise mussoonkliimaga aladel on suurvesi suvel suvemussooni ajal. Lähistroopilise mandrilise kliimaga jõgedel on veerežiim üsna ühtlane ja jõgede veetase madal. Järvede, soode ja põhjaveekihtede veetase sarnaneb jõgede omaga.

Parasvöötmes sõltub veekogude veerežiim samuti kliimatüübist. Üldiselt iseloomustab parasvöödet kevadine suurvesi, mis on põhjustatud lume sulamise tõttu, ja sügisel paduvihmade tagajärjel. Talvel on tavaliselt madalvesi, sest jõed on kaetud jääga, ning suvel, kui sademete hulk on väike, kuid auramine suur. Parasvöötme mussoonkliimaga aladel sarnaneb veekogude veerežiim lähistroopilise mussoonkliimavöötme omaga. 

Lähisarktilises kliimavöötmes on jõed ja järved suure osa aastast jääga kaetud. Seetõttu on veetase jõgedes ja järvedes madal ning suureneb pisut kevade lõpus lume sulamisel. Sood ja põhjavesi on külmadel perioodidel jäätunud, soojadel perioodidel aga tavaliselt sulanud.

Polaaraladel veekogud peaaegu puuduvad ja põhjaveed on jäätunud.

Mägijõgedele on iseloomulik suvine suurvesi, mida põhjustab jää sulamine kõrgete õhutemperatuuride tõttu.

Suured järved ja veehoidlad ühtlustavad jõgede veerežiimi, muutes tavaliselt suurvett madalamaks.

## Vaata ka
*Toitumus (toiterežiim)
*Ainebilanss
*Veebilanss
*Soojusbilanss

## Viited
Lugoj

**Lugoj** (ungari *Lugos*, saksa *Lugosch*) on linn Rumeenias  Banaadis Timiși maakonnas Tamiši jõe mõlemal kaldal.  

Elanike arv oli 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 44 570 (neist 82,9% rumeenlased, 9,6% ungarlased, 2,9% sakslased, 2,4% mustlased, 1,6% ukrainlased. 

## Viited
1979. aasta maailma karikavõistlused kergejõustikus

**[[1979]]. aasta [[kergejõustiku maailma karikavõistlused]]** olid 2. maailma karikavõistlused kergejõustikus, mis toimusid 24.–26. augustini Montréalis Kanadas.

## Tulemused












## Välislingid

*Maailma karikavõistluste tulemused
Ostrovi rajoon

**Ostrovi rajoon** on haldusüksus Venemaal Pihkva oblastis. Moodustati 1927. aastal.

Rajoon jaguneb Ostrovi linnaks ja 4 külaasunduseks.

## Viited

## Välislingid

*http://www.pskov.ru/vlast/samoupravlenie/municipal/ostrov
1981. aasta maailma karikavõistlused kergejõustikus

**[[1981]]. aasta [[maailma karikavõistlused kergejõustikus]]** olid 3. maailma karikavõistlused kergejõustikus, mis toimusid 4.–6. septembrini Roomas Itaalias.

## Tulemused











## Välislingid

*Maailma karikavõistluste tulemused
1985. aasta maailma karikavõistlused kergejõustikus

**[[1985]]. aasta [[maailma karikavõistlused kergejõustikus]]** olid 4. maailma karikavõistlused kergejõustikus, mis toimusid 4.–6. oktoobrini Canberras Austraalias.

## Tulemused












## Välislingid

*Maailma karikavõistluste tulemused
Timiș

***Timiș** on **[[Tamiš]]i** jõe rumeeniakeelne nimi.
***[[Timiși maakond]]** on 1. järgu haldusüksus Rumeenias.
1977. aasta maailma karikavõistlused kergejõustikus

**[[1977]]. aasta [[maailma karikavõistlused kergejõustikus]]** olid 1. maailma karikavõistlused kergejõustikus, mis toimusid 2.–4. septembrini Düsseldorfis Lääne-Saksamaal.

## Tulemused











## Välislingid

*Maailma karikavõistluste tulemused
Veetase

**Veetase** ehk **veeseis** on teatud kohas (tavaliselt hüdromeetriajaamas) mõõdetud veekogu või veejuhtme veepinnataseme kõrgus kokkuleppelise tasandi ehk nullpunkti suhtes (nt merepinna suhtes). 

Veetaseme kõikumisi võrreldakse pikaajalise keskmise ning mõõdetud maksimaalsete ja minimaalsete väärtustega.

Veetaseme muutumist ajas mõõdetakse hüdrograafiga. 

Veetaseme tõusmine üle keskmise võib põhjustada üleujutusi, madal veetase aga segada laevaliiklust.

## Vaata ka
* Kroonlinna null

## Viited

## Välislingid
* Eesti Meretaseme Infosüsteem, mõõdetud veetase ja ennustus, TTÜ Meresüsteemide Instituudi veeb
* :nl:Normaal Amsterdams Peil
SFS 1982:269

**SFS 1982:269** Rootsi lipu  seadus. 

See on avaldatud 29. aprillil 1982 ning seda on parandatud seadusega SFS 1994:697. 

## Tõlge eesti keelde
§ 1. Rootsi lipp on sinine kollase ristiga. Rist asetseb lipu külgede suhtes risti (*vinkelrätt*). 
	
§ 2. Lipp on sirgelt lõigatud (*tvärskuren*) või kolme keelega (*tretungad*).

Sirgelt lõigatud lipu kõrgus suhtub selle pikkusesse suhtes 10:16. Sisemistel väljadel suhtub kõrgus pikkusesse suhtes 4:5 ja välistel väljadel suhtes 4:9.

Kolme keelega lipu kõrgus on pool selle pikkusest, kaasa arvatud keeled. Välised väljad on ilma keelteta sama suured nagu sisemised ja väljade kõrgus suhtub nende pikkusesse sujtes 4:5. Väliste keelte välisküljed ei moodusta nurki lipu üla- või alaküljega. Keeled moodustavad väliste väljade ja ristiharu pikendused. 

Ristiharude laius vastab poolele iga välja kõrgusest. 
	
§ 3 Lipu värvid on hele kesksinine (*ljust mellanblå*) väljadel ja kuldkollane ristil.   

Lähemad eeskirjad värvivarjundite kohta teatab valitsus või ametiasutus, mille määrab valitsus. 	

§ 4. Riigipea või tema loal teised kuningliku perekonna liikmed võivad kasutada kolme keelega lippu suure või väikese riigivapiga või ilma selleta valgel väljal risti keskel. 

Kolme keelega lippu kasutavad sõjalipuna Kaitsejõud  ja valitsuse poolt määratavate eeskirjade kohaselt teised ametiasutused, mis tegelevad sõjaväelise tegevusega.  Kui selline lipp on käsumärk, märgitakse see erilise tähistusega ülemisel seesmisel väljal. 

Ülejäänud juhtudel kasutatakse sirgelt lõigatud lippu.    

Lippu ei tohi varustada märkide, kirjatähtede ega muude tähistega muul viisil, kui see tuleneb esimesest ja teisest paragrahvist. Seadus (1994:697).

## Välislingid
*Rootsikeelne tekst saidil Rättsnätet
Rootsi sõjalipp

**Rootsi sõjalipp** on kolme keelega Rootsi lipp, mida kasutavad Rootsi kaitsejõud ja Kaitseministeerium. 

Lipu proportsioonid on 1:2 (arvestatud on ka keeli). 

Seda lippu kasutatakse ka sõjalaevude plaguna, mille proportsioonid on samad, kuid mõõtmed väiksemad.

Algne kahe keelega lipp oli Rootsi kuninga isiklik lipp.   

Seda hakkasid kandma sõjalaevad. 

Lipu sinine ja kollane ulatuvad tagasi Folkungite aega. 

16. sajandi lõpus kasutati nii triipudega kui ka ristiga sinikollaseid lippe. Ristilipp, millest hiljem sai lipu kõige tavalisem kuju, võib olla inspireeritud tollase "igivaenlase" Taani lipust. Sel ajal kasutati nii sirgelt lõigatud kui ka kahe keelega lippe, aga Gustav II Adolfi ajal võeti kasutusele kolme keelega lipud. 

Esimesed õigusaktid lipu kohta avaldati 1663. Nende kohaselt pidi sõjalaevadel ja kindlustel olema kolme keelega sõjalipp. Teised laevad ei tohtinud seda kanda, mistõttu sirgelt lõigatud lipust kujunes hiljem kaubalipp. Siiski sai Rootsi Ida-India Kompanii eesõiguse kasutada oma laevadel sõjalippu, aerusõjalaevastik Skärgårdsflottan võis aga kasutada helesinist sõjalippu. 

Tänapäeval kasutatakse Rootsi sõjalippu erandina endiselt Stockholmi Kastelleti kindluses. Kui 1990. aastatel andis Rootsi sõjavägi kindluse üle avalikku omandisse, lõppes ka sealne sõjalipu heiskamise tava. Avalikkuse nõudmisel see tava aga taastati ning nii heisatakse kindlusel iga päev just nimelt Rootsi sõjalipp.

*Artikli kirjutamisel on kasutatud rootsikeelse Wikipedia artiklit* ja ingliskeelse Wikipedia artiklit :en:Flag of Sweden. 

## Viited
1989. aasta maailma karikavõistlused kergejõustikus

**[[1989]]. aasta [[maailma karikavõistlused kergejõustikus]]** olid 5. maailma karikavõistlused kergejõustikus, mis toimusid 8.–10. septembrini Barcelonas Hispaanias.

## Tulemused











## Välislingid

*Maailma karikavõistluste tulemused
Lähistroopiline vahemereline kliima

**Lähistroopiline vahemereline kliima** on kliimatüüp, millele on iseloomulikud niiske ja soe talv ning palav ja kuiv suvi. 

Lähistroopilise vahemerelise kliima levikuala on Euroopa lõunaosa (Pürenee, Apenniini ja Balkani poolsaar, Korsika, Sardiinia ja Sitsiilia), Edela-Aasia (Väike-Aasia poolsaar, Küprose saar, Mesopotaamia madalik; Vahemere idarannik), Aafrika põhjarannik ja edelaosa, Põhja-Ameerika lääneosa (USA läänerannik ja mägised alad), Lõuna-Ameerika lääneranniku osa 30° ja 40°S vahel, Austraalia edelaosa. 

Seda kliimatüüpi iseloomustavad vahemerelised igihaljad metsad ja põõsastikud.
Pitcairn

**Pitcairn** on Suurbritannia meretagune ala, mille moodustavad Pitcairni saar ning asustamata Hendersoni saar, Oeno atoll ja Ducie atoll Vaikse ookeani lõunaosas.

Territooriumi saared ja atollid on hajutatud mitmesaja kilomeetri pikkusel ookeanil ja nende kogupindala on umbes 47 ruutkilomeetrit. Hendersoni saar moodustab 86% territooriumi maismaast, kuid ainult Pitcairni saar on asustatud. Pitcairnile lähimad asustatud saared on Prantsuse Polüneesiasse kuuluv Mangareva, mis asub 482 km kaugusel läänes, Lihavõttesaar, mis asub 1570 km kaugusel idas ning Tahiti, mis asub 2170 km kaugusel kagus.

2023. aastal elas Pitcairnil ainult 35 inimest.

## Rahvastik

Saarel elab üheksa peret, kes on mässulise Bounty laeva (aastast 1789) meeskonna ja tahiti naiste järeltulijad.

Saare elanikkond jõudis maksimumi 1936. aastal (250 inimest), seejärel on üha kasvava emigratsiooni tõttu (peamiselt Uus-Meremaale) elanikkond palju vähenenud. 1886. aastal maabus saarel Ameerika vaimulik John Tay, kes levitas seal väga seitsmenda päeva adventistide usku nii edukalt, et sestpeale on saareelanikud olnud adventistid.

## Ajalugu

Ducie ja Hendersoni saare avastas eurooplaste jaoks portugali meresõitja Pedro Fernandes de Queirós 1606. aastal. Pitcairni saare avastas inglise kapten Philip Carteret 1767. aastal ja nimetas selle saart esimesena märganud meeskonnaliikme Robert Pitcairni järgi. 1790. aastal tulid saarele 9 laeva Bounty mässulist Fletcher Christiani juhtimisel koos 18 tahitilasega, ning põletasid laeva maha. Pärast neid sõitis saartest mööda mitu laeva, kuid esimesena maabusid inimesed alles 1808. aasta veebruaris Ameerika hülgelaevalt Topaz. 1838 sai saarest Suurbritannia asumaa. 1902. aastal annekteeris Suurbritannia Hendersoni, Oeno ja Ducie ning liitis need 1938 halduslikult Pitcairniga.

## Viited

## Välislingid

*Pitcairni koduleht
Suurvesi

**Suurvesi** on igal aastal kindlal ajal korduv jõgede ja järvede veetaseme kõrgseis. Selle käigus tuleb jõgi sageli oma sängist välja ja ujutab üle jõeluha. 

Suurvett põhjustab kas lume kiire sulamine kevadel (kevadsuurvesi), jää sulamine mägedes suvel või paduvihmad. Jõed, milles suurvesi on suvel, algavad kas kõrgetest mäestikest või voolavad nii kaugel põhjas, kus lumi sulabki suviti, mitte kevaditi. Lõuna-, Ida- ja Kagu-Aasiale on omane mussoonvihmadest põhjustatud suurvesi.

Eestis mõjutab suurvesi eriti Pärnumaa loodust. Soomaal on suurvesi nõndanimetatud viies aastaaeg.

Igal aastal kindlal ajal korduvat veekogu taseme madalseisu nimetatakse madalveeks. See on kõrgvee vastand.

Tõus ja mõõn on Kuu külgetõmbejõust tingitud mere veetaseme perioodiline muutus. Erinevalt suurveest, mis esineb kord aastas, esinevad tõus ja mõõn iga päev.

Tulv on väga lühikese aja jooksul vabanev ebatavaliselt suur veekogus. Tulvad võivad samuti põhjustada üleujutusi. Tulva võib põhjustada loodusliku või tehisliku paisu purunemine. Tulvad ei tule korrapäraselt, tavaliselt ei saa neid ennustada ja veetaseme tõus tulva korral on lühiajaline.

#### Vaata ka
*Suurvee pulsi kontseptsioon
Madalvesi

**Madalvesi** on igal aastal ühel ja samal ajal korduv jõgede ja järvede veetaseme madalseis. Perioodi, mil mingis veekogus on madalvesi, nimetatakse **madalveeajaks**.

Parasvöötmes on madalvesi kaks korda aastas. Talvel on sademete suurim osa lume kujul ja tavaliselt on veekogude pinnas jääga kaetud. Selle tõttu on veekogude toitumise allikaks ainult põhjavesi, mis tingib veetaseme langemise.

Suvel ja mõnikord ka sügisel on sademete hulk väike, kuid aurumine on suur, ka see tingib veetaseme languse. Näiteks 2006. aastal oli augustis ja septembris nii väike sademete hulk, et Põhja-Eestis asuv Valaste juga jäi kuivaks.

## Vaata ka
*Suurvesi
*Kõrgvesi
Mesopotaamia madalik

**Mesopotaamia madalik** on madalik Aasia edelaosas Tigrise ja Eufrati jõe kesk- ja alamjooksualal. Üldiselt vastab ajaloolisele piirkonnale Mesopotaamia.
Panzerfaust 100

**Panzerfaust 100** oli reaktiivgranaadiheitja ehk tankirusikas, mis oli mõeldud ühekordseks kasutamiseks jalaväe tankitõrjerelvana II maailmasõja ajal Wehrmachtis. 

Panzerfaust 100 eelkäija oli Panzerfaust 60, mille laskekaugus oli 60 m. Relvade täiustamise käigus töötati firmas HASAG Hugo Schneider AG 1944. a sügisel välja Panzerfaust 60-ga sarnanev, kuid suurendatud heitelaenguga (160 g) mudel Panzerfaust 100, efektiivse laskekaugusega 100 m ja laengu algkiirusega 60 m/s, mille tootmist alustati novembris 1944. 

## Vaata ka
*Faustpatrone
*Panzerfaust 30
*Panzerfaust 60
*Tankirusikas
Liputüli

**Liputüli** ehk **lipuküsimus** (norra keeles *flaggstriden*; rootsi keeles *flaggfrågan*) oli poliitiline vaidlus Rootsi ja Norra vahel Rootsi ja Norra uniooni ajal. Küsimuse all oli Norra õigus kasutada merel "puhast lippu", s.o Norra lippu ilma unioonimärgita (Sillsallaten).

See nõudmine ja konflikt said Norra iseseisvuspüüdluste sümboliks. Hoolimata Oskar II vetost tegi Storting 1893, 1896 ja 1898 otsuse unioonimärk eemaldada.  Aastal 1899 andis kuningas järele ja kinnitas seaduse. See kutsus esile Rootsi konservatiivide terava protesti.

## Vaata ka
*Sillsallaten

''Selle artikli koostamisel on kasutatud rootsikeelse Vikipeedia artiklit seisuga 21.10.2007.
Sillsallaten

**Sillsallaten** (rootsi keeles 'heeringasalat', norra keeles *Sildesalaten*) oli Rootsi lipul ja Norra lipul 1844 kasutusele võetud unioonimärk Rootsi ja Norra uniooni ajal.

See võeti kasutusele Rootsi ja Norra lipu ülemises vardapoolses nurgas veidi aega pärast Oskar I troonile tõusu Norra ja Rootsi ühise riiginõukogu otsusega 20. juunil 1844.

## Hüüdnimi
Nime "Sillsallaten" kasutas selle kohta esimest korda arvatavasti C. O. Brakel oma kõnes Rüütlitekojas (Riddarhus) Stockholmis 1859. Sellega väljendas ta oma halvustavat suhtumist. Hüüdnimi sai nii Rootsis kui ka Norras kiiresti tuntuks, kusjuures seda tajuti pigem humoorika kui halvustavana. Nime peeti tabavaks, sest unioonimärk meenutas välimuselt nii Rootsis kui ka Norras populaarset hommikusöögirooga heeringasalatit, mida kiirte või sektoritena ümbritsevad munakollase, munavalge, marineeritud kurgi, peedi ning muude värviliste juur- ja puuviljade tükid.

## Kirjeldus
Märgil olid kombineeritud Rootsi ja Norra lipu värvid diagonaalidega jagatud kujul; Rootsi värvid olid vasakul ja paremal, Norra värvid üleval ja all.

Norra lipul oli see märk ruudukujuline, Rootsi lipul oli pikkuse ja kõrguse suhe 5:4.

## Kasutamine
Sillsallaten oli Norra kaubalipul aastatel 1844–1899 ning sõja- ja kuningalipul 1905. aastani. Kõikidel Rootsi lippudel (kauba-, riigi- ja sõjalipul) oli see aastatel 1844–1905.

Unioonimärki üksinda (proportsioonidega 5:4 nagu Rootsi unioonilipul) kasutati 1844. aastast ühise sõjaplaguna ning diplomaatilise lipuna Rootsi ja Norra välisesindustel ja konsulaatidel kuni uniooniaja lõpuni.

## Kasutuselevõtu motiivid
Kuningas Oskar I võttis unioonimärgi kasutusele kingina Norra rahvale, et tulla vastu Norra nõudmisele, et riiklik sümboolika näitaks Norra ja Rootsi võrdsust unioonis. See märk pidi ka tugevdama uniooni ning maade vahelisi sidemeid.

Samal ajal võeti kasutusele Rootsi ja Norra uniooni vapp kasutamiseks uniooniga seotud puhkudel ning kuningavapina, kuna kummagi riigi siseasjades pidi kasutatama selle riigi vappi.

## Suhtumine unioonimärgisse ja lipuküsimus
Sillsallaten paigutati mõlema riigi lipule, mõlema maa lipuvärvid olid sellel võrdselt esindatud ja Norra sai endale eraldi sõjalipu. Märk võeti sellepärast Norras suuremalt jaolt hästi vastu, kuid nii Norras kui ka Rootsis oli teatav rahulolematus selle üle, et kummalgi ei olnud enam "puhast" kaubalippu.

Skandinavismi ajal 19. sajandi keskel oli unioon Norras suhteliselt populaarne ning sellepärast oli ka suhtumine unioonimärgisse hea. Kuid pärast asehalduritüli 1859 kasvas Norra rahulolematus uniooniga. Võitlusest "puhta lipu" eest sai uniooni vastaste loosung. Alates 1879. sai liputülist (*flaggstriden*) poliitiline võitlusväli. Uniooni vastaste jaoks oli *Sildesalaten* "nukuriigi" sümbol. Poliitiliseks küsimuseks sai ka Rootsi värvide asetus Norra värvide suhtes ning 1879 tehti ettepanek anda Norra värvidele märgil "aukoht" paremal ja vasakul.

## Vaata ka
*Liputüli
Emma Tillman

**Emma Fanchon Faust Tillman** (22. november 1892 – 28. jaanuar 2007) oli USA ülipikaealine, kes oli nii maailma vanim elusolev naine kui ka maailma vanim inimene neljaks päevaks pärast Emiliano Mercado del Toro surma. 

Tillman oli afroameeriklane ning elas East Hartfordis Connecticutis. Ta oli üks oma pere 23 lapsest, kellest mitmed elasid kõrge vanuseni.
Yone Minagawa

**Yone Minagawa** (皆川 ヨ子 *Minagawa Yone*; 4. jaanuar 1893 – 13. august 2007) oli Jaapani naisülipikaealine, kes oli maailma vanim inimene 2007. aasta 28. jaanuarist kuni oma surmani.

Alates 2005. aastast oli ta Jaapani vanim inimene.

Ta elas Fukuokas Sawara linnaosas kuni vanadekodusse minemiseni 2005. aastal.
Edna Parker

**Edna Scott Parker** (20. aprill 1893 – 26. november 2008) oli USA ülipikaealine; oma surmani oli ta maailma vanim elusolev inimene, kelle vanus on dokumentaalselt tõestatud.

Parker oli kuni surmani küllaltki hea tervise juures, ta suutis kõndida ning nautis James Whitcomb Riley luuletuste lugemist.

## Kirjandus
*Suri maailma vanim inimene - Elu24.ee, 28. november 2008.
* Igor Taro.  Maailma vanim inimene elab nüüdsest Euroopas, Postimees 29. november 2008
Liisi Vilt

**Liisi Vilt** (2. jaanuar 1898 Kärsa küla, Ahja vald – 16. veebruar 2005 Tartu) oli Eesti vanim inimene 2002. aastast kuni surmani.

Vilt sündis Ahja vallas kümnelapselise pere kolmanda lapsena, tema isa oli valla käskjalg. Ta elas kodukandis kuni kõrge vanuseni. Lapsi tal ei olnud. 1984. aastal asus ta elama Tartusse, kus ta ka suri.

## Viited

## Välislingid
*Virumaa Teataja - Eesti vanim elanik
*Videvik: Käisime külas
*"Vanim eestlane Liisi Vilt pidas 107. sünnipäeva" Õhtuleht, 3. jaanuar 2005
1992. aasta maailma karikavõistlused kergejõustikus

**[[1992]]. aasta [[maailma karikavõistlused kergejõustikus]]** olid 6. maailma karikavõistlused kergejõustikus, mis toimusid 25.–27. septembrini Havannas Kuubas.

## Tulemused












## Välislingid
*Maailma karikavõistluste tulemused
Valgesoo looduskaitseala

**Valgesoo looduskaitseala** on looduskaitseala Põlvamaal Põlva vallas.

Kaitseala moodustati 1981. aastal sookaitsealana (Valgesoo sookaitseala). 2001. aastal korraldati see ümber maastikukaitsealaks (Valgesoo maastikukaitseala).

Kaitsealal asub Valgesoo raba. Kaitseala serval on 24 m kõrgune vaatetorn, mis annab ülevaate maastikust. Rabasse on ehitatud matkarada.


Valgesoo Landscape Reserve 1.jpg|Vaatetorn
Valgesoo_matkarada_01.jpg|Matkaraja algus
Valgesoo Landscape Reserve 3.jpg|Puhkepaik matkarajal
Valgesoo Landscape Reserve 4.jpg|Matkarada
Valgesoo mets.jpg|Valgesoo mets


## Viited
Ants Ilus (Vabadussõja veteran)

**Ants Ilus** (20. september 1901 Pinska – 3. veebruar 2006 Tallinn) oli viimane elusolev Vabadussõja veteran ning Eesti vanim mees.

Ilus astus Viljandimaa kaitsepataljoni 1919. aasta kevadel, ent pärast väljaõpet vabastati ta nooruse tõttu väeteenistusest. Sama aasta sügisel mobiliseeriti ta uuesti ning saadeti Läti piiri valvama. Seega otseses lahingutegevuses ta ei osalenud. Sõjaväkke jäi Ilus kuni 1921. aastani.

1923–1961 töötas Ilus raudteelasena Mõisakülas, Tallinnas ja Hagudis. Alates 1950. aastast elas Ilus Nõmmel.

1922. aastal sai Ilus Vabadussõja mälestusmedali, 1940. aastal Valgetähe teenetemärgi II klassi (hõbe)medali ning 2001. aastal Kotkaristi III klassi sõjalise teenetemärgi.

Ilus elas 104 aasta vanuseks.

## Välislingid
*Suri viimane Vabadussõja veteran Ants Ilus Postimees, 4. veebruar 2006
*IN MEMORIAM Vabadussõja veteran Ants Ilus 1901–2006 Kaitseliit
*Nõmme 100-aastastel sünnipäev EPL, september 2002
1994. aasta maailma karikavõistlused kergejõustikus

**[[1994]]. aasta [[maailma karikavõistlused kergejõustikus]]** olid 7. maailma karikavõistlused kergejõustikus, mis toimusid 9.–11. septembrini Londonis Suurbritannias.

## Tulemused
 










## Välislingid

*Maailma karikavõistluste tulemused
Taavet Avarmaa

**Taavet Avarmaa** (1936. aastani **David Akkermann**; 22. september 1900 Rannametsa küla, Tahkuranna vald – 1. oktoober 1982 Haapsalu) oli eesti jurist, notar ja vandetõlk, samuti Soome aukonsul Haapsalus. 

1936. aastal oli ta Läänemaa seltskondliku komitee liige.

## Kirjandus

*Uno Schultz, "Tosina tiitliga mees Taavet Avarmaa" - Kultuur ja Elu, nr 3, 2007, lk 62-63.