open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sutlepa vald

**Sutlepa vald** oli 1866–1939 eksisteerinud vald Läänemaal. Vallamaja asus Aulepa külas.

1939. aasta vallareformiga liideti enamus valla territooriumist Noarootsi valla koosseisu. Metsküla piirkond liideti aga Riguldi vallaga.

## Viited
Suure-Kõpu vald

**Suure-Kõpu vald** (saksa keeles *Gross-Köppo*) oli 1866–1939 eksisteerinud vald Viljandimaal Viljandi ja Kõpu kihelkonnas. Vallamaja asus Suure-Kõpu külas.

## Vaata ka
* Suure-Kõpu mõis

## Viited
Edwin Linkomiehe valitsus

**Edwin Linkomiehe valitsus** oli Soome Vabariigi 26. valitsus. Selle moodustasid Maaliit, Rahvuslik Koonderakond, Rahvuslik Eduarakond, Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei ja Soome Rootsi Rahvapartei. Valitsus kestis 5. märtsist 1943 8. augustini 1944.
Mirt Gramann

**Mirt Gramann** (kuni 1986 **Mirt Tõnisson**; sündinud 24. mail 1961 Tallinnas) on eesti astrofüüsik.

## Haridus
Ta lõpetas 1979. aastal Tallinna 1. Keskkooli ja 1984. aastal kiitusega Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna astrofüüsika erialal. Oli aastatel 1984–1987 TRÜ aspirant. Aastast 1984 töötab Tartu Observatooriumis teadurina ja vanemteadurina.
Kandidaadiväitekirja astrofüüsikas "Universumi struktuuri modelleerimine ja selle võrdlemine vaatlustega", juhendaja Enn Saar, kaitses 1990 AAI-s.

## Teadustöö
Uurimisalad:
*galaktikad, galaktikagrupid ja parved
*galaktikaparvede pekuliaarsete kiiruste jaotus
*universumi struktuuri teke ja dünaamika ning aine keskmine tihedus universumis
*tumeaine ja tumeenergia

Avastanud galaktikate evolutsiooni sõltuvuse tihedushäirituste amplituudist.

1992–1994 töötas külalisteadlasena Princetoni Ülikoolis USA-s, töötanud 1988 ja 1991 ka Inglismaal Cambridge'i Ülikoolis, 1990 ja 1991 Saksamaal M. Plancki Instituudis ning 1992 Pariisi Observatooriumis.

*1996–2014 õpetas füüsikalise kosmoloogia kursust ning 2010–2014 globaalfüüsika kursust Tartu Ülikoolis.

Avaldanud üle 40 teaduspublikatsiooni.

### Publikatsioone
*Gramann, M.; Einasto, J. (1992). The power spectrum in nearby superclusters. Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 254, 453–465.
*Einasto, J.; Gramann, M. (1993). Transition Scale to a Homogeneous Universe. Astrophysical Journal, 407, 443–447.
*Gramann, M.; Cen, R.; Gott, J.R. (1994). Recovering the real density field of galaxies from redshift space. Astrophysical Journal, 425, 382–391.
*Bahcall, N. A.; Cen , R.; Gramann, M. (1993). Redshift space clustering of galaxies and cold dark matter model. Astrophysical Journal Letters, 408, L77–L80.
*Gramann, M. (1993). An improved reconstruction method for cosmological density fields. Astrophysical Journal, 405, 449–458.
*Gramann, M. (1993). Second-order solution for determining density and velocity fields of galaxies. Astrophysical Journal Letters, 405, L47–L50.
*Einasto, J.; Einasto, M; Gramann, M. (1989). Structure and formation of sulerclusters. IX – Self-similarity of voids. Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 238, 155–177.
*Einasto, M.; Saar, E.; Liivamägi, L. J.; Einasto, J.; Tago, E.; Martinez, V. J.; Starck, J.-L.; Müller, V.; Heinämäki, P.; Nurmi, P.; Gramann, M., Hütsi, G. (2007). The richest superclusters. I. Morphology. Astronomy and Astrophysics, 476, 697–711.

## Tunnustus
*1996 Academia Europaea (EA) preemia Balti riikide noortele teadlastele

## Isiklikku
Tema isa oli arheoloog Evald Tõnisson ja õde on kirjanik Kärt Hellerma.

## Viited

## Välislingid
*
Eusebios Kaisareast

**Eusebios Kaisareast** (kreeka keeles *Ευσέβιος ο Καισαρείας*; ladina keeles *Eusebius Pamphili*, 260/**265** – 339/**340**) oli varakristlik kirjanik. Määrati u 313. aastal Caesarea piiskopiks. 

Võitis Vana-Rooma keiser Constantinus Suure usalduse ning oli enne surma tema ristijaks. Peateos "Kiriku ajalugu" ("Historia ecclesiastica"; u 324/325) on kristluse ajaloo väärtuslik allikas.

## Ajaloolasena
Teos "Kiriku ajalugu" kajastab Constantinus Suure kristlusse pöördumise järgset Vana-Rooma ajaloo "ühtesulamist kristliku ajalooga". Omistas “Kiriku ajaloos” Rooma impeeriumile ülesande "kristlikus lunastuskavas". Eusebios pidas Rooma impeeriumi laienemist ettevalmistuseks kristlusele ja kiirendas selle levikut pärast Constantinuse usuvahetust ja kristluse tunnistamist Rooma riigiusundiks.

## Viited

## Välislingid
* "Kiriku ajalugu" (Eusebios) - ccel.org.
Bioteadused

**Bioteadused** (inglise keeles life sciences) on elusorganismide ehitust ja käitumist käsitlev mis tahes loodusteaduste haru, näiteks bioloogia, arstiteadus, antropoloogia, ökoloogia ja füsioloogia. Bioteadused hõlmavad omavahel tihedalt seotud valdkondi ja nende vahele ei saa tõmmata selget piiri. Nende hulka kuuluvad ka biokeemia, molekulaarbioloogia, rakubioloogia, arengubioloogia, mikrobioloogia, geneetika jne, samuti biofüüsika, zooloogia, taimeteadus, immunoloogia, merebioloogia, neuroteadus ja keskkonnateadus. Nende kohta kasutatakse ka nimetust *eluteadused*.

## Viited
Viduklė

**Viduklė** on alev Leedus Raseiniai rajoonis, Viduklė valla halduskeskus. Alevist voolab läbi Apusinase jõgi. Alevi vanad venekeelsed nimed olid Видукле ja. Видукли.

Viduklės on gümnaasium ja raamatukogu. Alevis kaevandatakse liiva. Vaatamisväärsusteks on aastal 1806 püstitatud katoliku kirik, kellatorn, kirikuaia väravad, XIX sajandi alguses ehitatud pastoraat.

## Ajalugu

Viduklėt mainitakse esimest korda aastal 1253. Kuni XIV sajandini mainitakse asulat ristisõdijate kroonikates veel mitmel korra (*Wedükkelen*). 

Aastal 1416 valmis esimene Viduklė kirik. XVI sajandil olid sealseteks pastoriteks Žemaitija piiskopid. Piiskoppidele kuulunud asulat nimetati esimest korda aleviks aastal 1526. XVII sajandi alguses laastasid alevit sõda ja katk.

Nõukogude ajal oli Viduklė kohaliku linnuliha tootmisele spetsialiseerunud sovhoosi keskasula.

## Pilte

Vidukle001.JPG|Viduklė
VidukleBaznycia.jpg|Viduklė
Viduklės senoji klebonija 2014.JPG|Viduklė vana pastoraat


## Tuntud elanikke

* Simonas Stanevičius – Leedu äratusliikumise tegelane
* Vladas Vitkauskas – esimene Leedu alpinist

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
*alevi ajalugu (*leedu keeles*)
Ostforschung

***Ostforschung*** (saksa keeles 'idauurimine') ehk ***Osteuropaforschung*** on Ida- ja Kagu-Euroopa uurimine sakslaste poolt.

*Ostforschung* hakkas välja kujunema 19. sajandi lõpul baltisaksa ajaloolase Theodor Schiemanni eestvõttel, kes 1902. aastal asutas Berliinis vastava uurimiskeskusegi. Baltimaade uurimisele pani aluse endine Tartu Ülikooli professor Carl Schirren. Mõlemad lähtusid Balti provintside seisusliku autonoomia ja kultuurtreegerluse ideedest.

Natsi-Saksamaal rakendati *Ostforschungi* vallutus- ja rassilise hävituspoliitika õigustamiseks, seevastu Nõukogude Liit pidas *Ostforschungi* ühekülgselt imperialistlikuks ja reaktsiooniliseks. *Ostforschungi* uurimused olid agressiivselt Poola-vastased, kajastades pingeid Saksamaa ja Poola vahelistes suhetes. Traditsiooniline *Ostforschung* on moodsa ajalooteaduse poolt diskrediteeritud.

Hiljem moodustasid ümberasunud baltisaksa ajaloolased eraõigusliku ühendusena 1951 Göttingenis Balti Ajaloo Komisjoni, mille liikmed võisid olla muudki päritolu. Komisjon on avaldanud nii üksikuurimusi kui kogu- ja teatmeteoseid. Baltimaade uurimise tähtsad keskused on Lahni-äärses Marburgis 1950 asutatud Johann Gottfried Herderi Instituut ning Saksamaa ja Ida-Euroopa Uurimise Instituudi Göttingeni Töörühm.

Alates 1990. aastatest on *Ostforschung* ise ajaloolaste uurimisobjekt. Sestpeale sai võimalikuks ka Eesti ja Läti rahvusvaheline koostöö selles vallas.

## Viited
Jüri Suurküla

**Jüri Suurküla** (kuni 1935. aastani **Gottfried Suurküla**; 21. september 1907 Haapsalu – 28. august 1970 Göteborg) oli eesti oftalmoloog. 

Aastast 1932 töötas ta Tartu silmakliinikus. 1944. aastal põgenes ta Rootsi.

## Viited
Girkalnis

**Girkalnis** on alev Leedus Raseiniai rajoonis, Girkalnise valla halduskeskus. Alevis on põhikool ja raamatukogu. Girkalnise vana venekeelne nimi on Гиртоколь.

## Ajalugu

Asulat mainitakse esimest korda XV sajandil, XVI sajandil mainitakse esimest korda sealset mõisa. Asula kuulus aastast 1421 kuni XIX sajandini Žemaitija piiskoppidele.

Aastal 1622 valmis sealne kirik. XIX sajandi alguses tegutses seal kihelkonnakool. Tulekahjud hävitasid Girkalnise aastail 1834, 1898 ja viimati Teise maailmasõja ajal.

Teine maailmasõda tõi hävingut ka Girkalnise juutidele. Aastal 1941 tapsid Saksa okupatsiooniväed lähedal asuvas Kurpiškesi külas 130 Girkalnise juuti. Nõukogude ajal oli alev kohaliku kolhoosi keskasula. Praegune Girkalnise kirik valmis aastal 1991.

## Pilte

Girkalnis._Gatvė.JPG|Girkalnis
Girkalnis._Bažnyčia.JPG|Girkalnise kirik
Girkalnis._Kapinės.JPG|Girkalnise kalmistu


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
*Artikkel Girkalnise kohta (*leedu keeles*)
Ründebrigaad Azov

**12. eriotstarbeline brigaad Azov** (ukraina k. 12-та бригада спеціального призначення "Азов" ) on väeüksus Ukraina Rahvuskaardi koosseisus.

## Ajalugu
### Areng perioodil 2014–2022

Väeüksus moodustati Zaporižžja oblastis Berdjanskis Donbassi sõja ajal ning on saanud nime Aasovi mere järgi. Võitlejate värbamine kuulutati välja 20. mail 2014. Väeüksus integreeriti Ukraina rahvuskaardi koosseisu Donbassi sõja ajal, 2014. aasta II poolel. Üksus korraldati ümber eriotstarbeliseks rügemendiks 2014. aasta 17. septembril. Oli 12. operatiivotstarbelise brigaadi (sõjaväeosa nr 3057) koosseisus.

2016. aastal alustas polk Azovi väljaõppebaasis Kiievis tööd allohvitsere koolitav Jevgen Konovaletsi nimeline sõjakool.

Azov võttis osa 2018. aastal alanud Ühendjõudude operatsioonist.

### Osalemine sõjategevuses 2022. aastal
Kaitses 2022. aastal Mariupoli lahingus linna Vene vägede kätte langemise eest. Mitmed üksuse võitlejad langesid Vene vägede kätte vangi. 2022. aasta juuli lõpus toimunud vangidevahetuse käigus naasis 43 üksuse sõjaväelast. 2022. aasta septembris vabanesid sõjavangist Denõss Prokopenko ja Svjatoslav Palamar. Üksus alustas 2022. aasta detsembris uue pataljoni moodustamist. 

### Muudatused 2023. aastal
2023. aastal formeeriti üksusest brigaad, mis varustati USA päritolu sõidukitega HMMWV ja MaxxPro. 2023. aasta kevadel näitas üksus, et nende varustuses on mehitamata õhusõiduk Punisher. 2023. aasta suvel näitas brigaad oma varustusse kuuluvat haubitsat TRF1, soomustransportööre BTR-4, M113 ja tanki T-64. 

2023. aasta suvel võitles brigaad Zaporižžja oblastis. Jätkas hiljem lahinguülesannete täitmist Kreminna piirkonnas.  

### Mõju Ukraina sõjandusele
* 2022. aasta märtsis formeeriti Üksik eriotstarbeline polk Azov, millest hiljem formeeriti Ukraina maavägede koosseisu kuuluv 3. üksik ründebrigaad.
* 2022. aasta mais formeeriti üksus Azov Harkiv, mille ülemaks määrati Anatoli Sõdorenko.


Azov Uniforms.png|Azovi pataljoni vormid, vasemal sportimisvorm
Azov - Mariupol.jpg|Azovi üksuse liikmed 2016. aastal Mariupolis
Azov in Mariupol 8.jpg|Azov paraadil Mariupolis 2021. aastal
Ukrainian soldiers attack a Russian tank in Mariupol (1).jpg|Azovi võitlejad Mariupoli lahingu ajal 2022. aasta märtsis


## Struktuur
*  Jevgen Konovaletsi nimeline sõjakool

## Sümboolika
Azovi pataljon kasutab oma embleemil ja lipul Wolfsangelit, mis on alates 1616. aastast Saksa ning vähemal määral Prantsuse heraldikas levinud. Ukraina ajaloos on see sümbol tundmatu ning 20. ja 21. sajandil on see olnud kasutusel SS-i ja neonatside sümboolikas.

## Autasud
### Ukraina kangelane
*  2022 – major Denõss Prokopenko
*  2022 – major Svjatoslav Palamar
*  2022 – leitnant Lev Paško

## Mälestuse jääduvstamine
* 2022. aasta augustis nimetati Kiievis Marssal Malinovski tänav ümber Azovi polgu kangelaste tänavaks.

## Viited

## Vaata ka
* Üksik eriotstarbeline polk Azov (2022)

## Välislingid
Põllumajandusühistu

**Põllumajandusühistu** on talupidajate majanduslik ühistegevusühing.

Põllumajandusühistu aitab talupidajail soetada loomi ja põllumajandusseadmeid ning töödelda või realiseerida põllumajandussaadusi.

Eesti esimene põllumajandusühistu oli 1897 asutatud Restu-Antsla piimaühistu. Eriti rohkesti asutati põllumajandusühistuid kuni 1920. aastani. 1949. aasta alguses oli Eesti NSV-s 679 põllumajandusühistut, neist 196 masinaühistut, 143 piimaühistut ja 214 mitme tegevusalaga ühistut. Põllumajandusühistute tegevust juhtis ja kooskõlastas 1945–1948 Põllumajanduse Ühistegevuse Peavalitsus, 1948–1950 Põllumajanduse Ühistute Keskliit.

Kollektiviseerimiseks valmistumise ajal käidi välja idee kujundada põllumajandusühistud ümber kolhoosideks. Seda ei tehtud ja kolhoosid moodustati põllumajandusühistutest sõltumatult, ühistute vara riigistati ja tegevus lõpetati.

1980. aastate lõpul hakati Eestis taas põllumajandusühistuid asutama, näiteks 1989 asutati Eesti Piimaliit.

## Viited
Jukola

**Jukola** ehk **Jukola teatejooks** on Soomes toimuv öine orienteerumise teatejooks seitsmeliikmelistele meeskondadele.

Jukola teatejooks on saanud nime Aleksis Kivi romaani "Seitse venda" peategelaste, Jukola talus elanud vendade järgi.

Esimene Jukola teatejooks toimus 1949. aastal Helsingi lähedal. 1987. aastal jõudis osalevate meeskondade arv üle tuhande. 

Jukola on maailma osavõturohkeim orienteerumise teatejooks. Alates 2012. aastast on osalenud üle 1600 seitsmeliikmelise meeskonna (võistlejate koguarvuga üle 11 tuhande), neist määrustepärase tulemuse on saanud üle 1350 meeskonna. Jukola teatejooksul on seitse eri pikkusega (7–15 km) etappi. Jukola toimub tavaliselt juuni keskel, võistluse start on laupäeva õhtul päikeseloojangu ajal (umbes kell 23), parimad võistkonnad lõpetavad pühapäeva hommikul kella 6–7 paiku, viimased võistkonnad enne finiši sulgemist pühapäeva keskpäeval.

Jukola teatejooksul on osalenud võistkondi enam kui 20 riigist. Suurema osa moodustavad siiski Soome orienteerumisklubide võistkonnad, välisvõistkondade osakaal on olnud umbes 20%. 1990. aastatest on Jukolal võistelnud ka Eesti orienteerumisklubide võistkondi, samuti on eesti orienteerujad osalenud välisklubide võistkondades.

2008. aastal oli Olle Kärner Soome klubi Delta võistkonnas esimene eestlane, kes on Jukola teatejooksu võitnud. 2016. aastal olid Jukola teatejooksu võitnud Soome klubi Koovee I meeskonna koosseisus Lauri Sild ja Timo Sild. 2018. aastal jälle Jukola teatejooksu võitnud Koovee meeskonnas jooksid teiste seas Timo Sild, Kenny Kivikas ja Lauri Sild.

Jukolaga samal nädalavahetusel, laupäeva päeval toimub teatejooks neljaliikmelistele naiskondadele – Venla teatejooks. 

## Viited

## Välislingid
*Jukola teatejooksu ingliskeelne koduleht
Kirikukonvent

**Kirikukonvent** oli luteri kiriku maakoguduse haldusorgan Eesti- ja Liivimaal 17. sajandi lõpust kuni 1919. aastani.

Kirikukonventi kuulusid Venemaa 1832. aasta kirikuseaduse kohaselt kõik kihelkonna mõisnikud. Need aga määrasid sageli end esindama voliniku. Mõne küsimuse arutamisel võisid nõuandva häälega osaleda vöörmündrid.

1870. aastal moodustati kihelkonnakonvendid ning Liivimaa kirikukonvendid reorganiseeriti kiriku- ja koolikonventideks. 1919 asendati kirikukonvendid kogudusenõukogudega.

## Viited
Kirikueestseisja

**Kirikueestseisja** (saksa keeles *Kirchenvorsteher*) oli kihelkonna ametiisik, kes täitis majanduslikke ja politseilisi ülesandeid. Enamasti olid kirikueestseisjad kohalikud mõisnikud ja harilikult oli neid kihelkonna kohta kaks.

Kirikueestseisja mõiste tuli Euroopas kasutusele hiliskeskajal, Vana-Liivimaal hakati seda kasutama 15. sajandi teisel poolel. Esialgu oli populaarsem vöörmündri nimetus, kuid alates 17. sajandist nimetati kihelkonnakiriku eest hoolitsejat reeglina eestseisjaks ning tema talupojast abilist vöörmündriks. Kirikueestseisjad nimetas igas kihelkonnas ametisse kohalike mõisnike hulgast kreisi ülemkirikueestseisja ja need pidasid ametit väga vastumeelseks. 

Eestis kaotati kirikueestseisja ametikohad 1919. aastal.

## Vaata ka
*Ülemkirikueestseisja

## Viited
Regjeringskvartalet

**Regjeringskvartalet** (norra keeles:Valitsuskvartal) on hoonetekompleks Norra pealinna Oslo kesklinnas, kus asuvad mitmed Norra valitsuse hooned.

## Ülevaade

Valitsuskvartalis asuvad järgmised hooned:

* Akersgata 40 (G-hoone) – Rahandusministeerium
* Akersgata 42 (Høyblokken, "kõrghoone") – Peaministri büroo ja Justiitsministeerium
* Akersgata 44 (Y-hoone) – Haridus- ja Teadusministeerium
* Akersgata 59 (R5) – Teede- ja Sideministeerium, Kultuuriministeerium, Regionaalministeerium
* Einar Gerhardsens plass 1 (R4) – Nafta- ja Energiaministeerium, Kaubandus- ja Tööstusministeerium
* Einar Gerhardsens plass 3 ja Møllergata 19 – Tööministeerium
* Teatergata 9 (R6) – Tervishoiuministeerium ja Põllumajandusministeerium

Hoonete omanik ja nende hoolduse eest vastutav on Statsbygg. 2012. aastal valmis kvartalisse uus hoone tähisega R6 ja aadressiga Teatergata 9, kuhu kolisid Põllumajandusministeerium ja Tervishoiuministeerium
   
2011. aasta 22. juulil said mitmed kvartalis asuvad hooned kannatada ja kaheksa inimest surma, kui seal plahvatas autopomm.
Aleksei Semjonov

**Aleksei Semjonov** (8. veebruar 1947 Aleksandrovsk-Sahhalinski – 26. oktoober 2022) oli Eesti sotsioloog ja venemeelne aktivist.

Ta juhtis Eesti-vaenulikku õiguskaitseorganisatsiooni Inimõiguste Teabekeskus.

Ta oli Tallinna linnavolikogu liige ja kuulus Keskerakonda.l

## Tunnustus
*2017 Tallinna teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*«Radar»: kes on inimõiguslane ja «Kremlile lojaalne isik» Aleksei Semjonov?, 3. mai 2016
Hingeloendus

**Hingeloendus** ehk **hingerevisjon** oli maksualuste elanike (neid nimetati revisjonihingedeks) loendus Venemaa keisririigis.

Eesti- ja Liivimaal toimus kaheksa hingeloendust: aastatel 1782, 1794–95, 1811, 1815–16, 1826 (üksnes Liivimaal), 1833–34, 1850 ja 1857–58.

Hingeloenduse tulemusel saadi revisjonileht, mida nimetati hingeloendiks. See oli isikunimestik, mis oli koostatud maal mõisate, linnas seisuste kaupa. Hingeloendid on tähtsad ajalooallikad rahvastiku, genealoogia ning isiku- ja kohanimede uurimisel.
## Hingerevisjonid Eestimaal
*Eestimaa 1782. aasta hingerevisjon/(Ülevenemaaline) Neljas hingerevisjon (IV hingeloendus)
*Eestimaa 1794.–1795. aasta hingerevisjon/Viies hingerevisjon (V hingeloendus)
*Eestimaa 1811. aasta hingerevisjon/Kuues hingerevisjon (VI hingeloendus)
*Eestimaa 1816. aasta hingerevisjon/Seitsmes hingerevisjon (VII hingeloendus)
*1826. aasta vaherevisjon, seoses liignimede panekuga 
*Eestimaa 1833.–1835. aasta hingerevisjon/Kaheksas hingerevisjon (VIII hingeloendus)
*Eestimaa 1850. aasta hingerevisjon/Üheksas hingerevisjon (IX hingeloendus)
*Eestimaa 1858. aasta hingerevisjon/Kümnes hingerevisjon (X hingeloendus)
*Liivimaa 1782. aasta hingeloendus
*Tallinna 1871. aasta rahvaloendus
*Eestimaa 1881. aasta rahvaloendus
*Liivimaa 1881. aasta rahvaloendus
*Venemaa Keisririigi 1897. aasta rahvaloendus

## Viited

## Välislingid
*Hingerevisjonide register Riigiarhiivi portaalis
Gustav Carlhjelm

**Gustav Carlhjelm** (rootsi **Gustav Gustavsson Carlholm**, pärast aadeldamist 1691 **Carlhjelm**; 12. detsember 1657 Karlstad – 12. detsember 1692 Tartu) oli Rootsi aegne Liivimaa ühiskonnategelane.

Gustav Carlholm oli Tartu õuekohtu assessor 1690 ja aastatel 1691–1692 oli ta Academia Gustavo-Carolina (Tartu ülikool) rektor.

Aadeldati Rootsi kuninga poolt 1691. aastal, kuid ei introdutseeritud Rootsi rüütelkonda.

8. juulil 1690 abiellus ta Sara Törnega (24. mai 1676 Stockholm –1701).

## Viited
Dmitri Tsvetkov

**Dmitri Tsvetkov** (vadja keeles *Dmitri Pavlovic Tsvetkov*; 30. oktoober (18. oktoober vkj) 1890 Jõgõperä, Lužitsõ vald, Jamburgi maakond – 26. august 1930 Narva) oli vadja päritolu Venemaa ja Eesti pedagoog ja keeleteadlane.

Tsvetkovide oli pärit vadja perest, ehkki ema oli tegelikult isur. Pere tegemisi ja jutte on muuhulgas tähendanud üles ka Paul Ariste. 

Alghariduse sai ta Jõgõperä külakoolist, seejärel õppis Hatsina Õpetajate Seminaris. Pärast lõpetamist 1911. aastal asus ta tööle Laadoga järve kirderannikul paikneva Ala-Uuksu venekeelse koolijuhatajana.

Esimese maailmasõja alguses 1914. aastal võeti ta sõjaväkke, sügisel asus ta õppima Petrogradi Õpetajate Instituuti, kuid kool jäi lõpetamata. Ta läks 1916. aastal Petrogradi Vladimiri sõjakooli, mille lõpetas allohvitseri auastmes. 1917. aastal osales ta lahingutegevuses Bukoviinas, seejärel ta demobiliseeriti. 

1918. aastal töötas ta kodukülas õpetajana, kuid Vadjamaal aset leidnud punaterrori mõjul astus ta 1919. aastal Eesti rahvaväe Ingeri polku, kus sai lõpuks rooduülemaks. Juunis 1920 vabanes ta Eesti kaitseväest alamleitnandi auastmes. Ta asus tööle valdavalt isuritega asustatud Narva jõe taguses venekeelses Väiküla algkoolis Eesti-Ingeris. 

1922. aastal kohtus ta Tartu Ülikooli läänemeresoome keelte professori Lauri Kettusega, kelle õhutusel asus 1923. aastal vabakuulajana õppima Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonda. Ta sai ka vadja keelega tegelemiseks stipendiumi.

1926. aastast ta loobus stipendiumist ja tegelemast vadja keelega ning keskendus vene kultuurile. Ta lõpetas oma venna ainelisel toel ülikooli 1928. aastal, kaitses magistriväitekirja "*Путь истины Львом Толстым*" ja sai magistrikraadi. 

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta koolijuhatajana Komarovkas ja Alajõel. 

1930. aastal lõpetas ta elu enesetapuga, arvatavasti oli põhjus õnnetu armastus. Ta maeti 29. augustil Narva Jumalailmutuse koguduse kalmistule Jaanilinnas.

## Teoseid
*"*Vatjan kielen Joenperän murteen sanasto*". Suomalais-Ugrilainen Seura. Helsinki 1995

## Hinnang vene kultuuri vahetamisele vadja kultuuri vastu
Hõimuringide töö jättis Tsvetkovi täiesti külmaks. Õigus on ilmselt Ernitsal, kes ütleb, et Tsvetkov oli ju hingelt venelane, ilmselt seetõttu läks ta kaduma ka soome-ugri keeleteadusele. 

## Prototüübina ilukirjanduses
Teda on peetud Richard Janno romaani "Metsmees" peategelase mordvalasest üliõpilase Peedra Smirnovi prototüübiks.

## Viited

## Kirjandus
*Enn Ernits. "Vadja haritlane Dmitri Tsvetkov". Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus. Tartu 2009. 288 lk

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti ohvitserid 1918-1940
*Jaak Prozes. "Dmitri Tsvetkov – militaarne vadja keelemees ja folklorist". // Fenno-Ugria Teataja nr 5, 1. aprill 2010. Lk 2
Valeri Tšetvergov

**Valeri Ivanovitš Tšetvergov** (vene keeles **Валерий Иванович Четвергов**; sündinud 13. märtsil 1941 Svobodnõi linnas Amuuri oblastis) on endine Eesti NSV partei- ja riigitegelane ning Eesti ühiskonnategelane.

1958. aastast töötas ta treialina Kasahhi NSVs Petropavlovski linna ehitus- ja montaaživalitsuses "Santehstroi". 1959. aastal astus Valerian Kuibõševi nimelise Kuibõševi Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonda, mille lõpetas 1964.

Pärast kõrgkooli lõpetamist töötas ta NSV Liidu Keskmise Masinaehituse Ministeeriumi tuumatööstuse ettevõtetes. Oli aastatel 1964–1967 Suhhumi Teadusliku Uurimise Füüsika- ja Tehnikainstituudis insener-konstruktor.

1967. aastal viidi ta üle Narva Baltijetsi tehasesse, sest seal tegeleti tema väljatöötatud toodetega. Tehases töötas ta tehnilise kontrolli osakonna juhataja asetäitja ning juhatajana, hiljem oli ta direktori asetäitja ja peadirektor.

## Tegevus Eesti NSV valitsusasutustes ja NLKP-s
NLKP liige 1970. aastast. On olnud ka Baltijetsi tehase parteikomitee sekretär.

Aastatel 1979–1982 oli ta Narva linna RSN TK esimees.

1982 oli ta EKP Narva Linnakomitee I sekretär.

EKP Keskkomitee liige.

Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu liige. Oli sealse tarbekaupade, kaubandus- ja teeninduskomisjoni esimees.

## Iseseisvuse taastanud Eesti Vabariigis
1992. aastal ta vallandati Baltijetsi tehasest. 

Valeri Tšetvergov on Narva vene kaasmaalaste ühingu üks rajajaid ja esimees. Samuti ta on Eestis asuvate Venemaa Kaasmaalaste Ühingute Liidu üks rajajaid ja esimehe asetäitja.

## Isiklikku
Ta on abielus, tal on kaks tütart.

## Viited

## Välislingid
*Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseis. Biograafiline lühiteatmik. Tallinn: Eesti Raamat 1985. Lk 271 (kaader 273)
MÖH? FUI! ÖÄK! OSSA! VAU!

**"MÖH? FUI! ÖÄK! OSSA! VAU!"** oli Tartu Kunstimuuseumis 2012. aastal festivali ART IST KUKU NU UT raames toimunud Eesti kaasaegse kunsti klassika näitus, mis koondas 1990. aastate Eesti kunsti kõige skandaalsemaid kunstiteoseid ja nende kommentaarteoseid noorematelt kunstnikelt. Näituse kuraatorid olid Rael Artel ja Kaisa Eiche.

Näituse keskmes olid kolm teost, nende seas Raul Meele "Apokriivad" ja Jaan Toomiku installatsioon "15. mai – 1. juuni 1992", mille ühe osa näituselt varastas ja hiljem lõhkus kujur Jass Kaselaan.

## Viited

## Kirjandus
* Rael Artel (toimetaja). *MÖH? FUI! ÖÄK! OSSA! VAU! Eesti kaasaegse kunsti klassika*. Tartu : Tartu Kunstimuuseum 2012. ISBN 9789949934102 [näitusekataloog]
## Välislingid
* Krista Piirimäe: "«Möh? Fui! Öäk! Ossa! Vau!»: karuteene moodsale kunstile" Postimees Kultuur, 13. september 2012
Kõiksuse teooria (film)

**"Kõiksuse teooria"** on 2014. aasta elulooline draamafilm, mis põhineb Jane Wilde Hawkingi memuaaridel "Travelling to Infinity: My Life with Stephen" ("Reisides lõpmatusse: Minu elu Stepheniga"). 

See kirjeldab maailmakuulsa inglise füüsiku Stephen Hawkingi suhet oma esimese abikaasa Jane Wilde Hawkingiga, amüotroofse lateraalskleroosi diagnoosi saamist ja Hawkingi edu füüsikas.
Julius Grober

**Julius Johann August Armin Grober** (27. november 1875 – 10. november 1971) oli saksa sisearst.

Ta võttis osa Esimest maailmasõjast, olles seal arst. Pärast sõda sai ta 1918 Landesuniversität Dorpati korraliseks professoriks ja  direktoriks. Ühtlasi oli ta ka ülikooli arstiteaduskonna prodekaan. 

Pärast Eesti iseseisvumist 1918 läks ta Saksamaale Jenasse.
Johannes Haussleiter

**Johannes Haussleiter** (23. juuni 1851 – 2. november 1928) oli saksa evangeelne luteri teoloog.

1891 kutsuti ta Tartu ülikooli kirikuajaloo korraliseks professoriks. 1892 läks ta Greifswaldi ülikooli, kus kuni oma emeriteerumiseni õpetas Uut Testamenti.

2. märtsil 1894 nimetati ta Tartu ülikooli audoktoriks.

## Viited
Wolfgang Stammler

**Wolfgang Stammler** (5. oktoober 1886 – 3. august 1965) oli saksa germanist ja kirjandusloolane.

Aastal 1918 sai ta Tartu ülikooli professoriks. Aastatel 1924–1936 töötas ta Greifswaldi ülikoolis.
Riigimuuseum

**Riigimuuseum** ehk **riikliku alluvusega muuseum** on riigile kuuluv ja riigiasutusele alluv muuseum. Lisaks on Eestis olemas riigi asutatud sihtasutuste muuseumid ja halduslepingu alusel riigi muuseumikogu kasutavad muuseumid.

## Riigimuuseumid Eestis
Kultuuriministeeriumi valitsemisalas olevad riigimuuseumid on: 

* Eesti Rahva Muuseum
* Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum 
* Vana-Võromaa muuseumid (Võru Instituudi muuseumiosakond)
* Viljandi Muuseum

Kaitseministeeriumi valitsemisalas olev riigimuuseum on:

* Eesti Sõjamuuseum - kindral Laidoneri muuseum

Kliimaministeeriumi valitsemisalas olevad riigimuuseumid on:

* Eesti Loodusmuuseum 
* Eesti Maanteemuuseum 

Siseministeeriumi valitsemisalas olev riigimuuseum on:

* Eesti Tuletõrjemuuseum 

## Viited
Johannes Ochmann

**Johannes Ochmann** (surnud 1418) oli 1405–1418 Tallinna piiskop.

## Kirjandus
* Klaus Neitmann: „Johannes Ochmann (Achmann, Aken) (OT) († 1418). 1405–1418 Bischof von Reval.“ In: Erwin Gatz (Hrsg), Clemens Bordkorb (Mitarb.): Die Bischöfe des Heiligen Römischen Reiches 1198 bis 1448. Ein biographisches Lexikon. Berlin: Duncker & Humblot 2001, Band 1, S. 641. ISBN 9783428103034
Kunstimuuseum

**Kunstimuuseum** on muuseum, mille ekspositsioon koosneb põhiliselt kujutavast kunstist. Kunstimuuseumid võivad spetsialiseeruda konkreetsele kunstiharule, kunstnikule, ühe piirkonna kunstnikule vms.

Juba sajandite eest võis templites, kloostrites ja lossides olla suuri kunstikogusid. Need polnud üldsusele avatud, isegi kui teatud sündmuste puhul mõnda kunstiteost avalikult näidati.

Alles 18. sajandil hakkasid kunstikogude omanikud oma kunstiteostele juurdepääsu lubama, ehkki sageli ainult osale kunstikogust. Maailma esimene üldsusele avatud kunstimuuseum on Baseli kunstimuuseum Šveitsis, mis avati 1661.

Maailmas kuuluvad tuntumate kunstimuuseumite hulka näiteks New Yorgi moodsa kunsti muuseum (MoMa), Tate Modern, Hamburgi Kunstihall, Louvre ja Metropolitani Kunstimuuseum. Eestis tegutsevad näiteks Eesti Kunstimuuseum, Tartu Kunstimuuseum, Tarbekunstimuuseum, Kondase Keskus ja Adamson-Ericu muuseum.

## Vaata ka
*kunstigalerii
*Maailma kõige enam külastatud kunstimuuseumide loend
Erwin Josef Ender

**Erwin Josef Ender** (7. september 1937 – 19. detsember 2022) oli saksa katoliku vaimulik. 

1997–2001 oli ta Eesti apostellik administraator.
Georg Cantor

**Georg Ferdinand Ludwig Philipp Cantor** (3. märts 1845 (vkj 19. veebruar) Peterburi – 6. jaanuar 1918 Halle) oli saksa matemaatik, kes on tuntud peamiselt hulgateooria loojana.

Ta sündis Venemaal ja elas seal kuni 11 aasta vanuseni. Ta oli perekonna kuuest lapsest vanim. Tema vanaisa Franz Böhm oli tuntud viiuldaja ning ka noor Georg mängis viiulit. Isa haiguse tõttu kolis perekond 1856. aastal Saksamaale, lootes sealsele paremale kliimale. 1962. aastal astus ta Zürichi ülikooli ning pärast isa surma 1863. aastal Berliini ülikooli. 1867. aastal kaitses ta seal väitekirja arvuteooriast.

## Teosed

* George Cantor, tõlkija Philip E. B. Jourdain, "Contributions to the Founding of the Theory of Transfinite Numbers", New York, Dover Publications
Justo Mullor García

**Justo Mullor García** (Los Villares, Jaén, Hispaania, 8. mai 1932 – Rooma, 30. detsember 2016) oli Hispaania peapiiskop, mõne piirkonna nuntsius ja Pontifikaalse Kirikuakadeemia emeriitpresident. Oli hispaania roomakatoliku vaimulik. 

Aastatel 1992–1997 oli ta Eesti apostellik administraator.

Elu

Varased aastad

Ta õppis Almería piiskopkonna seminaris ja ordineeriti preestriks 8. detsembril 1954 kardinal Antonio Samorè poolt. Hiljem kolis ta Rooma, et õppida Hispaania kolledžis, Gregoriuse ülikoolis ja alates 1957. aastast Pontifikaalses Kirikuakadeemias. 1966. aastal avaldas ta optimistliku tooniga uurimuse "Uus kristlus", mille lähenemine on inspireeritud Jacques Maritaini, Josemaría Escrivá ja Paul VI ideedest.

1967. aastal alustas ta diplomaatilist tegevust, pidades erinevaid ametikohti Brüsseli ja Lissaboni nunciatuurides. 1975. aastal määrati ta neljaks aastaks Püha Tooli alaliseks vaatlejaks Euroopa Nõukogus, jäädes sinna Hispaania ja Portugali liitumiseni.

Peapiiskop ja nuntsius

21. märtsil 1979 pühitses paavst Johannes Paulus II ta Augusta emerita titulaarpeapiiskopiks, ametisse astudes 27. mail. Seejärel, 22. märtsil, oli ta apostellik nuntsiatuur Elevandiluurannikul, 2. mail määrati ta pronuntsiuseks Burkina Fasos ja 25. augustil Nigeris.

3. mail 1985 määrati ta Püha Tooli riigi sekretariaati, kus ta teenis alalise vaatlejana ÜRO juures Genfis, pakkudes oma häält riikidele, kes ei saanud endale esindatust lubada.

30. novembril 1991 sai temast esimene apostellik nuntsius Eestisse, Leetu ja Lätisse. Aasta hiljem, 15. aprillil 1992, sai temast Eesti apostellik administraator ja ta korraldas paavsti visiidi 1993. aastal.

28. juulil 1994 määrati ta Volsiniumi titulaarpeapiiskopiks.

2. aprillil 1997 määrati ta apostellikuks nuntsiuseks Mehhikosse, kus ta korraldas paavsti visiidi ja töötas kiriku ja riigi suhete normaliseerimise nimel.[3]

## Viited
Antonino Zecchini

**Antonino Zecchini** (7. detsember 1864 – 17. märts 1935 Riia) oli Itaalia päritolu jesuiit ja usutegelane.

1924–1931 oli ta Eesti apostellik administraator.
Peter Zurbriggen

**Peter Stephan Zurbriggen** (27. augustil 1943 – 28. august 2022) oli Šveitsi päritolu roomakatoliku vaimulik. 

Aastatel 2001–2005 oli ta Eesti apostellik administraator.
Viltune maja

**Viltune maja** (ka Barclay de Tolly maja) on Tartus aadressil Raekoja plats 18, Kompanii ja Magistri tänava vahel asuv klassitsistlik hoone, milles alates 1988. aastast tegutseb Tartu Kunstimuuseum. Maja ehitati 1793. aastal elumajaks.

Majal paikneb Mihhail Barclay de Tolly mälestustahvel, mis väidab ekslikult, justkui oleks majas elanud Vene väejuht ja sõjaminister, Napoleoni-vastases sõjas kuulsaks saanud Michael Andreas Barclay de Tolly. Tegelikult ostis maja tema lesk (neiupõlvenimega Helene Auguste Eleonore von Smitten) pärast väejuhi surma 1819. aastal. Egle Tamme järgi võis  Barclay de Tolly perekond seda maja varem endale üürida ning Mihhail Barclay de Tolly võis seal siis ajuti elada.

Alates 1879. aastast kuni 20. sajandi lõpuni asus Barclay de Tolly majas apteek. 20. sajandi alguses töötas seal apteekrina kirjanik Oskar Luts.

1897. aastal või pärast 1914. aastat eemaldati Raekoja platsi poolselt fassaadilt konsoolidele toetuv rõdu. See restaureeriti alles 1985. aastal (arhitekt I. Võsu, sisekujundaja Mait Summatavet, ajaloolane Niina Raid).

Maja alumine, jõepoolne külg toetub vanale linnamüürile, ülemine külg vaialusele. Pinnase vajumise tõttu viltuseks muutunud hoonet on hüütud ka Tartu Pisa torniks. Maja kalle on 5,8°, mis on suurem kui Pisa tornil. Maja vajumise peatamiseks paigaldati mõne aasta eest ajutised talad üle Kompanii tänava, et hoone toetuks vastasmajale. Hiljem olid mõnda aega analoogsed talad tänava kohal näituse "Kas me sellist muuseumi tahtsime?" raames installatsioonina.

## Viited

## Välislingid

* 
* Mihhail Barclay de Tolly mälestustahvel Tartu linna kultuuriväärtusega asjade ja -mälestiste registris
* Tartu viltune maja Tartu Linnamuuseumi kodulehel
Ooperilaulja

**Ooperilaulja** on laulja, kes esineb peamiselt ooperites (ka operettides jm) ja kelle laulustiil on klassikaline ja ooperile iseloomulik.

Lauljaid ja ooperirolle liigitatakse hääleliigi järgi vastavalt hääleulatusele, võimsusele/sügavusele ja tämbrile.

Ooperilauljal võib olenevalt teosest ja rollist lisaks lauluoskusele vaja minna ka näitlejaoskusi.

## Vaata ka

*ooperilauljate loendid
Mikk Aamisepp

**Mikk Aamisepp** (7. jaanuar 1881 – 4. juuni 1958) oli Eesti majaomanik ja ühiskonnategelane. 

Ta oli Majaomanikkude Koja nõukogu liige. Samuti oli ta kindlustusseltsi Eeks-Maja nõukogu liige.
Ta oli ka Tallinna linnavolinik.

Mikk Aamisepp maeti 4. juunil 1958 Rahumäe kalmistule.

## Viited
Hans Ahven

**Hans Ahven** (8. mai 1883 – 26. veebruar 1965 Tallinn) oli eesti insener ja ühiskonnategelane.

Ta oli muuhulgas Eesti Inseneride Ühingu liige ja Insenerikoja distsiplinaarkohtu esimees.

Hans Ahven maeti 4. märtsil 1965 Metsakalmistule. 

## Viited

## Välislingid
*Genis Hans Ahven http://www.geni.com/people/Hans-Ahven/6000000007575471239?through=6000000003025138022
Eduard Avik

**Eduard-Johannes Avik** VR I/3 (ka **Eduard-Johannes Aavik**; 19. september 1891 Gattšina – 10. aprill 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti insener.

## Eluloost
Aastail 1921–1935 oli Acik Tallinna Tehnikumi laevamehaanikute kooli õpetaja. 

Aastatel 1926–1940 oli ta Veeteede Talituse direktor ja Insenerikoja nõukogu abiesimees.

1930. aastatel oli ta Kaitseliidu Tallinna maleva mereüksuste pealik, auastmelt vanemleitnant.

Avik arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941. Kinnipidamiskohas Sevurallagis mõisteti ta 28. veebruaril 1942 § 58–4 alusel surma (Vabadussõjast osavõtt ja Kaitseliitu kuulumine). Ta lasti maha 10. aprillil 1942.

## Tunnustus
*Eesti Vabaduse Risti I liigi 3. järk

## Viited
"Simpsonite" jagude loend

*Siin on loetletud joonissarja "[[Simpsonid]]" jaod.*

**Hooajad:** 1 · 2 · 3 · 4 · 5 · 6 · 7 · 8 · 9 · 10 · 11 · 12 · 13 · 14 · 15 · 16 · 17 · 18 · 19 · 20 · 21 · 22·  23 · 24 · 25 · 26 · 27 · 28 · 29 · 30 · 31 · 32 · 33 · 34 · 35

## 1. hooaeg (1989–1990)

## 2. hooaeg (1990–1991)

## 3. hooaeg (1991–1992)

## 4. hooaeg (1992–1993)

## 5. hooaeg (1993–1994)

## 6. hooaeg (1994–1995)

## 7. hooaeg (1995–1996)

## 8. hooaeg (1996–1997)

## 9. hooaeg (1997–1998)

## 10. hooaeg (1998–1999)

## 11. hooaeg (1999–2000)

## 12. hooaeg (2000–2001)

## 13. hooaeg (2001–2002)

## 14. hooaeg (2002–2003)

## 15. hooaeg (2003–2004)

## 16. hooaeg (2004–2005)

## 17. hooaeg (2005–2006)

## 18. hooaeg (2006–2007)

## 19. hooaeg (2007–2008)

## 20. hooaeg (2008–2009)

## 21. hooaeg (2009–2010)

## 22. hooaeg (2010–2011)

## 23. hooaeg (2011–2012)

## 24. hooaeg (2012–2013)

## 25. hooaeg (2013–2014)

## 26. hooaeg (2014–2015)

## 27. hooaeg (2015–2016)

## 28. hooaeg (2016–2017)

## 29. hooaeg (2017–2018)

## 30. hooaeg (2018–2019)

## 31. hooaeg (2019–2020)

## 32. hooaeg (2020–2021)

## 33. hooaeg (2021–2022)

## 34. hooaeg (2022–2023)

## 35. hooaeg (2023–2024)
Richard von der Ley

**Richard von der Ley** (20. detsember 1870 – surmaaeg ja koht teadmata) oli Eesti kaupmees.

Richard von der Ley on tuntust kogunud Eesti vaadetega postkaartide kirjastamisega, kasutades kaubamärgina tähekombinatsioone R. von der Ley ja R. v. d. L. i. R.

Tal olid tütred Helene, Dagmar ja Sigrid.

## Viited
Jonathan Pollard

**Jonathan Jay Pollard** (sündinud 7. augustil 1954 Galvestonis) on endine USA sõjaväelane, kes 1987. aastal mõisteti eluks ajaks vangi Iisraeli kasuks spioneerimise eest. 1996. aastal sai ta Iisraeli kodakondsuse.
Raija Oranen

**Raija Helena Oranen** (varem **Raija Helena Laroma**, neiupõlvenimi **Raija Helena Juntunen**; sündinud 2. augustil 1948 Hyrynsalmis) on soome kirjanik.

Ta sündis metsatehnik Mikko Juntuse ja tema abikaasa Jenny Juntuse peres neljanda lapsena.

Tema teostest on eesti keeles ilmunud "Mees nimega Kekkonen" (Pegasus 2014, soome keelest tõlkinud Ants Paikre; originaalis "Nimeltään Kekkonen", ilmunud aastal 2001.

## Välislingid
* Raija Oraneni koduleht
Kupra tee

**Kupra tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku ja Mähe asumis.

Kupra tee on umbes 700 meetrit pikk ja kulgeb Pärnamäe tee ja Suislepa tee vahel. Lepiku asumi ja Mähe asumi piir kulgeb mööda Kupra teed, nii et tänava paaritute numbritega krundid asuvad Mähe asumis ja paarisnumbritega krundid Lepiku asumis. 

Kupra tee sai nime 14. veebruaril 1958. Tänava nimi kuulub Mähe aedlinna taimeosateemaliste tänavanimede sarja.

## Viited

## Välislingid
*Kupra tee detailplaneeringu joonisel
Flavius Josephus

**Flavius Josephus** (37/38 – u 100; hbr: יוסף בן מתתיהו, **Joseph Ben Matitjahu**;** **ladina: **Titus Flavius Josephus**; kreeka: Ιώσηπος, **Iosepos**) oli juudi õpetlane ja ajaloolane, teoste "Juudi sõda" ja "Juudi muinsused" autor. Osales juutide Rooma-vastases ülestõusus ja sattus vangi. Keiser toetas teda kui Rooma-Juudi sõjast kirjutavat ajaloolast. Josephuse mõttemaailm oli tugevasti mõjutatud kreeka filosoofiast.

Josephus kirjeldas esseenide, saduseride ja variseride maailmavaadet. Josephuse järgi usuvad esseenid, et kõik on inimesele saatuse poolt ette määratud. Esseenide arvates inimkonna eesmärk (või saatus) oli teenida Jumalat. Saduserid, vastupidi esseenidele, eitasid inimese saatuse ettemääratust ning uskusid, et inimesel on vaba tahe valida hea ja kurja vahel. Inimese vabadus on seotud vastutusega. Saduseride arvates Jumal ei tee kurja, ega määra inimesele n-ö kurja (halba) saatust. Jumal on kooskõlas inimese vaba toimimisega. Variserid jaatasid mõlemaid eelmisi vastandeid, nii ettemääratust kui inimese valikuvabadust. See avaldus ka hilisemas rabiinlikus traditsioonis.

## Vaata ka
* Testimonium Flavianum

## Viited
Migovo

**Migovo** on mäesuusa- ja turismikuurort Ukrainas Tšernivtsi oblastis Mõgove külas. 

Migovo asub Tšernivtsist 57 km kaugusel Ida-Karpaatides (Pokuttja-Bukoviina Karpaatides), umbes 500 m kõrgusel merepinnast Mõgovka jõe ääres.

Keskuses on mäesuusanõlv, suvisel hooajal saab matkata mägedes ja sõita mägijalgrattaga. Läheduses asub Võžnõtsja rahvuspark.

## Välislingid
*Kuurordi veebileht (*ukraina ja vene keeles*)
Eesti 1937. aasta Pariisi maailmanäitusel

**Eesti** oli **[[1937. aasta Pariisi maailmanäitus]]el** oma esindusega esimest korda. Esimest korda olid ka Läti ja Leedu.

Maailmanäitusele eelnenud kahe aasta jooksul korraldati Eestis mitmeid üleriigilisi konkursse ja sellest kujunes suurim välisesinemine Eesti tutvustamiseks üldse nii ulatuslikkuse kui ka kulutuste poolest. Balti riikide ühispaviljoni peaarhitektiks valiti Eestist Aleksander Nürnberg ning 17. juunil 1937 avati Pariisis külastajatele hoone suure pidulikkusega ja kõikide osapoolte ametlike delegatsioonide osavõtul.  Peakunstnik oli Oskar Raunam. Ekspositsiooni kujundustöödega oli seotud ka kahe audiplomi saaja Adamson-Eric, tutvustas hiljem maailmanäitust ajakirjanduse veergudel.

Eestit esindas maailmanäitusel valdavalt Rakenduskunstnike Ühingu (RaKü) liikmete looming, fotokunst ja raamatud ning lisaks oli kaasatud kodumaist käsitööd. Väiksem osatähtsus oli tööstusel, mida esitleti eestkätt põlevkivitootmise kaudu. Eestit tutvustati ka atraktiivse turismimaana.

## Pärjatud
* Adamson-Eric kaks audiplomit vaipade ja keraamika ning portselanimaali eest
* Mari Adamson audiplom dekoratiivloomade ja nukkude eest 
* Aleksander Nürnberg  (peaarhitekt)  *grand prix*
* Oskar Raunam Balti paviljoni üldhalli pannoomaalide eest *grand prix*
* Carl Sarap fotograafia kuldmedal 
* Richard Wunderlich Eesti dekoratiivkaardi ja intarsiatehnikas kapi eest vastavalt audiplom ja kuldmedal 
* Eduard Taska nahkehistöö valdkonna *grand prix *
* Roman Tavasti metallehistöö eest pronksmedal
* Karin Luts kuldmedal gobeläänvaiba eest 
* Ede Maran (Kurrel) ning kuldmedal filigraantööde eest 
* Jaan Koort keraamika audiplom 
* Valli Talviku (Eller) keraamika audiplom 
* Maks Roosma kuldmedal klaasigraveeringute eest

## Viited

## Välislingid
*ERR: 70 aastat Eesti esinemisest 1937 maailmanäitusel (video)
Max Vasmer

**Max Julius Friedrich Vasmer** (27. veebruar 1886 (ukj) Peterburi – 30. november 1962 Lääne-Berliin) oli Venemaalt pärit  saksa slavist.

Aastast 1919 töötas ta Tartu ülikoolis. 1921 läks ta Leipzigi ülikooli. Astus II maailmasõja ajal välja mitme vangistatud Poola teadlase eest, mis tõi kaasa nende vabastamise, kuid ka probleeme Vasmeri jaoks.

Ta koostas vene etümoloogilise sõnastiku.

## Tunnustus
*1928 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia välisliikmeks
Tõnu Jürvetson

**Tõnu Jürvetson** (18. aprill 1938 Tallinn – 12. detsember 2014 California) oli eesti insener Ameerika Ühendriikides.

## Elukäik
Tõnu Jürvetson sündis Artur ja Silvia Jürvetsoni esiklapsena. 1941. aasta küüditamisest õnnestus perel pääseda, kui nad viibisid Tõnu emapoolsete vanavanemate Külma talus Lagedil. Tõnu Jürvetsoni ema Silvia Jürvetson oli Voldemar ja Johanna Pätsi tütar. Kui naaber peret hoiatas, õnnestus neil küüditamise ajaks varjuda. Tõnu isa vanemad Aleksander ja Maria Jürimäe olid otseselt seotud Eesti iseseisvusmanifesti trükkimisega.  

Perekonnal õnnestus 22. septembril 1944 kodumaalt lahkuda viimase Saksamaale suunduva laevaga ning sõita sealt edasi Austriasse, kus Tõnu Jürvetson läks saksakeelsesse kooli. 1946. aastal paluti Voldemar Pätsil asuda Geislingeni, et ta hakkaks Eesti Rahvuskomitee esimeheks, ning vanavanemad võtsid kaasa ka Tõnu, kes läks Geislingenis eesti kooli. 1948. aastal sõitis kogu pere Rootsi ning Tõnu hakkas käima Göteborgis rootsikeelses koolis.

1951. aastal otsustas perekond ümber asuda Kanadasse Torontosse, seejärel Montreali. Seal lõpetas ta 1957. aastal töö kõrvalt YMCA õhtukeskkooli.

Tõnu Jürvetson alustas laboranditööd Ottawas Bells Labsis, seejärel töötas Motorolas Ameerika Ühendriikides. Edaspidi töötas ta USAs mitmes paigas, käivitades vabrikujuhatajana mitu tehnoloogiaettevõtet.

## Isiklikku
Tõnu Jürvetson abiellus 16. detsembril 1966 Tiiu Männistuga. 1967. aastal sündis poeg Steve.

Tõnu Jürvetsoni isa oli arhitekt Arthur Jürvetson ning tema emapoolne vanaisa oli kunstnik ja kunstipedagoog Voldemar Päts.

## Viited

## Kirjandus
*Anne Velliste. Voldemar Päts. Tagasi koju. Tallinn 2013. ISBN 9789949925520
Black Hills

**Black Hills** [bläkk hillz] (inglise keeles 'mustad mäed'; lakota keeles *Ȟe Sápa*, šaieeni keeles *Moʼȯhta-voʼhonáaeva*) on mäestik Põhja-Ameerikas Ameerika Ühendriikide Lõuna-Dakota osariigi lääneosas ja Wyomingi osariigi kirdeosas.

Mäestiku kõrgeim tipp on Harney (2208 m).
  
Mäestiku ingliskeelne nimi on tõlge lakotakeelsest väljendist *Pahá Sápa* (mäed, mis on mustad).

Mäestikuala kogupindala on üle 13 000 km².

## Elustik
Üle 5000 km² Black Hillsist hõlmab riigimets. Puittaimedest domineerivad kanada kuusk ja kollane mänd. 

Faunas on esindatud ameerika piison, hirvlased, harksarvik, lumelammas, puuma, rohtlahaukur, ameerika nugis, orav, põhja lendorav, kuldkõht-marmot. Mäestikujõgedes elab forell. 

## Ajalugu
Enne eurooplastest uusasukate jõudmist asustasid mäestikupiirkonda lakota hõimud, kes 18. sajandil olid sellelt alalt tõrjunud välja šaieenid. 1874. aastal leiti Black Hillsis kulda, millele järgnenud kullapalaviku perioodil tekkis mitmeid kaevandusi ja kaevanduslinnu, sealhulgas Deadwood, Lead, Custer, Keystone. Leadis asuv Homestake'i kullakaevandus oli sulgemise ajal 2002. aastal  läänepoolkera suurim ja sügavaim (2438 m) kaevandus. Sellest maardlast kaevandati kogu tegevusaja vältel kokku umbes 1,25 miljonit kilogrammi kulda.

## Mount Rushmore'i memoriaal
Tuntuim vaatamisväärsus on Mount Rushmore'i memoriaal kaljuseina raiutud Ameerika Ühendriikide presidentide George Washingtoni, Thomas Jeffersoni, Theodore Roosevelti ja Abraham Lincolni skulptuuridega. Memoriaali külastab aastas üle 2 miljoni turisti.

## Viited

## Välislingid
*US Forest Service Black Hills National Forest
Cheviot

**Cheviot** on väike linn Uus-Meremaal Lõunasaare idaranniku lähedal Canterbury piirkonna põhjaosas.

Cheviot asub Christchurchist umbes 110 km põhja pool, Uus-Meremaa riigimaantee nr 1 ääres.

Chevioti ümbritsevad lauged metsatud mäed on karjakasvatuspiirkond, peamiselt kasvatatakse lambaid.

1901. aastal oli Chevioti lähedal maavärin magnituudiga 6,9.

2010. aastal asus Cheviotis Uus-Meremaal toimunud 9. rogaini maailmameistrivõistluste võistluskeskus.

## Viited

## Välislingid
* Chevioti koduleht
Liivaaugu tamm

**Liivaaugu tamm** on harilik tamm, mis kasvab Keila linna piiril kahe raudteeharu vahel (Kulna küla territooriumil). On looduskaitse all. Kauni võraga puu vägev tüvi haruneb 1,3 m kõrgusel kaheks. 

1998. aastal sai  Hendrik Relve tamme tüve ümbermõõduks (mõõtes 1,1 m kõrguselt) 702 cm.

## Viited
Loigu keerdkadakas

**Loigu keerdkadakas** on harilik kadakas, mis kasvab Keilas. On looduskaitse all.

See puukujuline kadakas on 8,2 m kõrge ning tema ümbermõõt on 1,4 m. Puu arvatav vanus on 150 aastat. Keerdumine on puukujuliste kadakate omapära. Tavaliselt keerduvad kadakad päripäeva, Loigu kadakas aga hoopis vastupäeva.


Loigu keerdkadakas.jpg|Kaitsealune Loigu keerdkadakas
Loigu keerdkadakas suvel.jpg|alt=Loigu keerdkadakas|Loigu kadakas suvel


## Viited
Přebuz

**Přebuz** (saksa keeles *Frühbuß*) on Tšehhi väikelinn Karlovy Vary maakonnas Sokolovi ringkonnas.

Přebuz asub Maagimäestikus, 886 m kõrgusel üle merepinna.

Přebuz on väikseima elanike arvuga linn Tšehhis.

Aastatel 1938–1945 kuulus Přebuz Sudeedimaa koosseisus Saksamaale.

## Viited

## Välislingid
*Přebuzi koduleht
Värvitaim

**Värvitaim** on taim, mis sisaldab ainet, mida saab kasutada kiudude (tavaliselt tekstiili) värvimiseks. Näiteks punast värvainet on Eesti taimedest saadud tedremaranast ja värvmadarast.

Tavaliselt on värvivaks komponendiks mõni taimes sisalduv orgaaniline ühend, mis kiuga püsivaks ühinemiseks vajab peitsainega kinnitamist. Näiteks värvmadaras on värvivateks ühenditeks alisariin ja purpuriin ja peitsimiseks kasutatakse alumiiniumiioone sisaldavat maarjajääd.

Näiteid taimeosade kasutamisest erinevate värvitoonide jaoks:
* harilik kuusk ja harilik mänd – okstest saab hallikasrohelise, käbidest punakaspruuni;
* harilik sibul – kuivatatud koortest saab pruunikaskollase ja erkkollase; värvainena kasutades saab villasele ja siidile erksaid värve anda.  

Värvitaimedena võidakse kasutada väga paljusid taimi. Ajalooliselt pikka aega kasutatud värvitaimi võib leida igast maailma regioonist.

## Vaata ka
* Värvitaimede loend

## Viited

## Kirjandus
* M. Klemola, "Taimedega värvimine", soome keelest tõlkinud M. Ollisaar, Tallinn, Valgus, 1986
Radojka Šverko

**Radojka Šverko** (sündinud 9. aprillil 1948 Pazinis) on Horvaatia laulja. 

## Diskograafia
**Radojka Šverko* &ndash; 1973
**S tobom u snu* &ndash; 1975
**Tebi pjevam u pjesmama* &ndash; 1981
**Pjesme ljubavne* &ndash; 1990
**Vatra i led* &ndash; 1993
**Va dihe mora* &ndash; 1995
**Radojka Šverko - Zlatna kolekcija* &ndash; 2005
**Men are my best friends* &ndash; 2005
**Svijet je moj* &ndash; 2011
Ylläs

**Ylläs** on suusakeskus Soomes Lapi maakonnas Kolari vallas Äkäslompolo külas, umbes 150 km põhjapolaarjoonest põhja pool. 

Suusakeskusel on mäesuusanõlvad Yllästunturil ja talvisel hooajal umbes 330 km murdmaasuusaradu, sealhulgas 38 km valgustatud radu.

Suvisel hooajal saab matkata Pallas-Yllästunturi rahvuspargis. 

## Viited

## Välislingid
*Ylläse koduleht