open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kahvatu laht

**Kahvatu laht** on järv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Paatsalu küla lähedal.

Laht kuulub Lääne-Eesti vesikonna Pärnu alamvesikonda.

Järve pindala on 5,1 ha.

## Veerežiim
Kahvatu laht on madal seisuveekogu, millel võib märgala kaudu olla ühendus merega. Lahest lääne pool asub Paadremaa jõgi, mis tõenäoliselt moodustab mere ja lahe vahele puhvri. Kahvatu lahe kooslused on iseloomulikud vananevale veekogule.

Kahvatu lahe tumedat tooni vesi on läbipaistev kuni põhjani (0,4 m). Vee pH-tase on võrdlemisi kõrge (9,21), st laht on hapnikuga üle küllastunud (116%). Samuti on seal suur toitesoolade ja kloriidide sisaldus (163 mg/l), mis võib olla tingitud merevee lähedusest või juuresolevate teede soolamisest. Kokkuvõtlikult on lahe veekvaliteet halb.

Vees oleva sette paksus on suurim lahe keskosas (50 cm) ning veidi väiksem põhja- ja lõunaosas (20–35 cm). Vett on kõige rohkem lahe kesk- ja lõunaosas (40–50 cm) ning vähem põhjaosas (20–35 cm).

## Elustik

### Taimestik
Kahvatu laht on tumedaveeline veekogu, millel on eriline taimestiku koosseis. Kaldaveetaimedest on lahes näiteks harilikku pilliroogu (*Phragmites australis*) ja karedat kaislat (*Schoenoplectus tabernaemontanii*). Ujutaimedest on arvukaima levikuga liht-jõgitakjas (*Sparganium emersum*), veesisestest taimedest aga tähk-vesikuusk, kamm-penikeel ja ogaterav penikeel. Kaitsealustest liikidest leidub Kahvatu lahes süstlehist konnarohtu, mis on Eestis haruldane liik.

### Kalastik
Kalaliikidest on Kahvatu lahes kõige arvukamalt on esindatud ahven. Lisaks leidub seal nii linaskit ja roosärge kui ka haugi ja hõbekokre. Kaitsealustest liikidest elutseb lahes hink.

### Linnustik
Veekogus ja selle lähiümbruses on märgatud ka erinevaid linnuliike. Näiteks seal pesitsevad roo-loorkullid (*Circus aeruginosus*) ja hänilased (*Motacilla flava*) on arvatud Eestis looduskaitse all olevate liikide III kategooriasse.

## Kaitse
Kahvatu laht kuulub Nehatu looduskaitsealale, mille eesmärk on säilitada ja kaitsta Nehatu soo ja merelahtede liike ning nende elupaikasid. Ühtlasi kuulub piirkond nii Väinamere linnuala (keskkonnaregistri kood EE0040001) kui ka Väinamere loodusalana (keskkonnaregistri kood EE0040002) Euroopa Liidu Natura 2000 võrgustikku.

## Viited

## Välislingid
*
Kaarel Jõeväli

**Kaarel Jõeväli** (sündinud 8. jaanuaril 1990) on Eesti kergejõustiklane.

Ta on eri aladel tulnud mitu korda Eesti meistriks.

## Välislingid
*Kaarel Jõevälja sporditulemused portaalis sport24.ee
Kuldar Sikk

**Kuldar Sikk** (sündinud 20. juunil 1979 Puhjas Tartumaal) on Eesti autosportlane (kaardilugeja).

Ta on olnud muuhulgas Urmo Aava, Ott Tänaku ja ukrainlase Juri Protassovi kaardilugeja.

2001. aastal võitis ta Eesti meistrivõistlustel klassis A 2000+ hõbemedali ja 2010. aastal klassis N 2000+ pronksmedali.

Sikk jõudis esimese eestlasena 100 MM-ralli stardini (Portugali ralli 2018).

2020. aasta sügisest kuulub Sikk Eesti Autospordi Liidu juhatusse.

## Viited

## Välislingid
*
* Profiil ewrc-results.com
Lauri Lelumees

**Lauri Lelumees** (sündinud 23. aprillil 1978) on Eesti käija.

Ta on Eesti meistrivõistlustel käimises ja ekidenis võitnud kokku 41 medalit: 27 kulda ja 14 hõbedat.

## Viited

## Välislingid
*Lauri Lelumehe tulemused portaalis spordiinfo.ee
Julia Oleinik

**Julia Oleinik** (enne 2013. aastat **Julia Zuikova**; sündinud 6. augustil 1989 Tallinnas) on Eesti vehkleja.

2009, 2010 ja 2011 tuli ta individuaalselt ning 2004, 2007, 2012, 2014 ja 2016 naiskondlikult Eesti täiskasvanute meistriks. Aastatel 2008–2014 kuulus ta Eesti naiste epeekoondisse.

## Isiklikku
Tema isa on vehkleja Viktor Zuikov, ema oli vehkleja Alla Zuikova (1964–2009).

## Viited

## Välislingid

*
Marno Allika

**Marno Allika** (sündinud 18. veebruaril 1982) on Eesti vehkleja. 

Ta võitis 2015. aasta Euroopa meistrivõistlustel vehklemises võistkondlikus epees 2. koha.

## Viited

## Välislingid

*Marno Allika tulemused portaalis spordiinfo.ee
Maria Romanjuk

**Maria Romanjuk** (sündinud 15. augustil 1996) on Eesti ujuja.

Ta on Eesti meistrivõistlustel ujumises võitnud kokku 136 medalit: 71 kuld-, 38 hõbe- ja 27 pronksmedalit.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros saavutas ta 100 m rinnuliujumises 1.09,49-ga 31. koha.

2017. aastal püstitas Maria Romanjuk Taanis toimuvatel ujumise lühiraja Euroopa meistrivõistlustel 100 m rinnuliujumises Eesti rekordi ajaga 1.06,95. 2018. aasta detsembril uuendas rekordit ajaga 1.06,90.

50 m basseinis on tema nimel kaks Eesti rekordit: 100 m rinnuli (1.08,81) ja 200 m rinnuli (2.31,29).

## Viited

## Välislingid
*Maria Romanjuki tulemused portaalis spordiinfo.ee
Norman Vahtra

**Norman Vahtra** (sündinud 23. novembril 1996) on Eesti profijalgrattur.

## Karjäär
Võistelnud järgmistes profimeeskondades:

* 2020 - 2021 Israel Start-Up Nation
* 2022 - ....... Go Sport - Roubaix Lille Métropole

## Saavutused
2019. aasta Course Cycliste de Solidarnosc et des Champions Olympiques võitja

2020. aasta Eesti meister grupisõidus

2022. aasta 2.etapi Tour of Estonia võitja

Ta sai 2015. aastal Eesti meistrivõistlustel talikrossis  hõbemedali.

## Viited

## Välislingid
*Norman Vahtra tulemused portaalis spordiinfo.ee
*
Raigo Mõlder

**Raigo Mõlder** (sündinud 25. märtsil 1982) on Eesti autorallisõitja. Ta on olnud Ott Tänaku kaardilugeja.

## Viited

## Välislingid
Sindra Kriisa

**Sindra Kriisa** (sündinud 11. juulil 1996) on eesti iluuisutaja.

Ta on Eesti meistrivõistlustel iluuisutamises juunioride arvestuses saanud ühe kuldmedali ja kaks hõbemedalit.

## Viited

## Välislingid
*Sindra Kriisa tulemused portaalis spordiinfo.ee
Timmo Jeret

**Timmo Jeret** (sündinud 9. mail 1993) on Eesti jalgrattur.

Ta on Eesti meistrivõistlustel noorte/juuniorite arvestuses võitnud 40 medalit:	18 kulda, 9 hõbedat ja 13 pronktsi.

## Viited

## Välislingid
*Timmo Jereti tulemused portaalis spordiinfo.ee
Võssotšõnivka

**Võssotšõnivka** (ukraina keeles Височинівка) on küla Ukrainas Luhanski oblastis Markivka rajoonis. Elanike arv on 440. Pindala on 3,197 km².
Vabadussõjas langenud Soome vabatahtlike monument

**Vabadussõjas langenud Soome vabatahtlike ausammas** (soome keeles *Vironkävijäin muistomerkki*) on mälestusmärk, mis avati 27. mail 1923 Helsingis, et mälestada Eesti Vabadussõjas langenud soomlasi. Ausamba kujur on Into Saxelin ja arhitekt Johan Sigfrid Sirén. 

Ausammas asub Vanas kirikupargis (soome keeles *Vanha kirkkopuisto*) Eesti Vabadussõja vabatahtlike ühishaual, kuhu maeti 1919. aasta veebruaris ja märtsis 31 Eestis langenud soomlast.

Esimesed neli vabadussõdurit maeti Helsingi Hietanieme kalmistule, kus asub () 1921. aastal rajatud teine mälestusmärk.

## Vaata ka
*Põhja Pojad
*Hietaniemi kalmistu

## Viited

## Välislingid
Lenini monument Schwerinis

**Lenini monument** on Leninit kujutav monument Saksamaal Schwerinis. Monumendi autor on eesti skulptor Jaak Soans.

Monument avati 22. juunil 1985. Selle rajamise idee käis välja Rahvakoja president Horst Sindermann. Monument on pühendatud Nõukogude Venemaa valitsuse poolt 1917. aastal vastu võetud maadekreedile.

## Viited

## Välislingid

*Jaak Soans lubab Lenini maha võtta, (Tallinna) Postimees, 9. jaanuar 2008
Martin Kutmani mälestusvõistlused

**[[Martin Kutman]]i mälestusvõistlused** on 2013. aastast igal aastal Eestis peetavad kergejõustikuvõistlused. Võistlused toimuvad Tartu Ülikooli spordihoones.

## Välislingid
Eesti sõjakalmistu Lübeckis

**Eesti sõjakalmistu Lübeckis** (saksa keeles *Estnische Kriegsgräberstätte Lübeck*) on Teises maailmasõjas hukkunud Eesti sõjapõgenike matmispaik Vorwerkeri kalmistul Lübeckis. 

Paika tähistab mälestusmärk (hauasammas), mille autor on Richard Wunderlich ja arhitekt Roman Koolmar. 

Sellel on Eesti Vabariigi kolm lõvi, aastaarv 1947 ning tekst: *[[Schleswig-Holstein]]is maetud eestlased*. Esiküljel on 30 nime. Allservas on kiri: *Fern der Heimat ruhen hier Esten* ('kaugel kodumaast puhkavad siin eestlased'). Tagaküljel on 32 nime.

## Viited

## Kirjandus
*"Lübecki eesti mälestussammas veerandsaja-aastane". Võitleja nr 7, juuli 1973. Lk 8

## Välislingid
Kose Vabadussõja mälestussammas

**Mälestussammas sõjas langenud Kose kihelkonna meestele** on mälestusmärk Harju maakonnas Kose vallas Kose alevikus Kose kalmistul, mis on püstitatud Vabadussõjas ja esimeses maailmasõjas langenud Kose kihelkonna meeste mälestuseks. Mälestussammas on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Mälestussammas avati 5. juulil 1925. 1941. aastal sammas lõhuti ning selle tükid veeti Pirita jõkke. 1989. aastal püstitati Kose Muinsuskaitse Seltsi aktiivsemate liikmete ettevõtmisel endisele kohale samasugune mälestussammas, osaliselt ka algse samba tükkidest, mis jõest välja toodi. Mälestussammas avati taas 17. juunil 1989.

## Viited

## Välislingid

*
Kanepi kalmistu

**Kanepi kalmistu** all võidakse mõelda:
*Kanepi vana kalmistut
*Kanepi uut kalmistu
*Kanepi kirikuaeda
Kanepi Vabadussõja mälestussammas

**Kanepi Vabadussõja mälestussammas** on mälestussammas Põlva maakonnas Kanepi vallas Kanepis Kanepi kirikuaias. Mälestussammas on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Mälestussamba kavandas ja raius kivist välja Vana-Piigastest pärinev skulptor Aleksander Jannes. Sammas otsustati valmistada kohalikust materjalist ja selleks valiti välja suur lame kivirahn kirikumõisa niidul. Vabadussõja mälestussammas on Kanepi kihelkonnast pärinevate I maailmasõja, Vabadussõja ja punase terrori ohvrite mälestamiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Nissi Vabadussõja mälestussammas

**Nissi Vabadussõja mälestussammas** on mälestusmärk Harju maakonnas Saue vallas Riisipere aleviku Nissi asumis. Mälestussammas on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Sambast vasakule ja paremale on hiljem paigaldatud nimeloenditega lisatahvlid Teises maailmasõjas ja aastatel 1940–1985 vastupanuliikumises langenud ja poliitilise vägivalla läbi hukkunud nissilastele.

Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas Nissi kihelkonnast pärit langenute vabadussammas avati 18. juunil 1933 Nissi kirikuaias.
Sammas lõhuti 1945. aasta sügisel.
Samba taasavamine toimus 30. juunil 2000. Samba taastasid Ars Monumentaali skulptorid.

## Viited

## Välislingid
*
Suure-Jaani Vabadussõja mälestussammas

**Suure-Jaani Vabadussõja mälestussammas Lembit** on mälestussammas Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Suure-Jaanis. See on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Mälestussammas avati 24. juunil 1926. aastal, skulptuuri autor on Amandus Adamson. Sambal kujutatakse muinaseestlaste vanemat Lembitut, kes on haavatud, kuid hoiab veel mõõka kõrgel. Sammas purustati esimest korda 1941. aastal ja teist korda 1949. aastal. Skulptuur  "Lembit" leidis pärast mitmeid eksirännakuid tee Viljandi muuseumi ning 2004. aastal tagasi Suure-Jaani, kus asus algul Suure-Jaani raamatukogu lasteosakonnas ning on 23. veebruarist 2012 Suure-Jaani koolis. 

Sammas taastati ja taasavati 23. juunil 1990. aastal, selle kuju modelleerisid originaali järgi Matti Varik ja Edgar Viies.

## Viited

## Välislingid
*
Massinõmme kalmistu

**Massinõmme kalmistu** on kalmistu Anseküla kihelkonnas Saaremaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Üüdibe külas Saaremaa vallas Saare maakonnas. 

Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kalmistul asub ka II maailmasõjas hukkunute ühishaud, mis samuti on arvele võetud kultuurimälestisena (nr 4165).

## Viited

## Välislingid
*
Krasne Pole

**Krasne Pole** (ukraina keeles Красне Поле) on küla Ukrainas Luhanski oblastis Markivka rajoonis. Elanike arv on 346. Pindala on 2,67 km².
Igor Kašintsev

**Igor Kašintsev** (vene Игорь Константинович Кашинцев; 17. juuni 1932 Moskva – 11. detsember 2015 Moskva) oli vene teatri- ja filminäitleja.

1955. aastal lõpetas ta Moskva Kunstiteatri stuudiokooli (MHATi kool-stuudio).

Tema filmidebüüdiks sai pisiroll Marlen Hutsijevi 1966. aasta filmis "Juulivihm". 
Ühtekokku tegi ta üle 120 filmi- ja telesarjarolli.

Igor Kašintsev on maetud Golovino kalmistule.

## Tunnustus
*1981 – Vene NFSV teeneline kunstnik 
*2003 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik 
*2008 – Sõpruse orden

## Välislingid
*
Savõntsi (Trostjanetsi rajoon)

**Savõntsi** (ukraina keeles Савинці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Trostjanetsi rajoonis. Elanike arv on 750. Pindala on 3 km².
Alatskivi kalmistu

**Alatskivi kalmistu** on kalmistu Kodavere kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Alatskivi alevikus Peipsiääre vallas Tartu maakonnas.

Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kalmistul asub mitu kultuurimälestist:
*Alatskivi Vabadussõja mälestussammas (mälestis nr 27159)
*Laksi Tõnise haud (mälestis nr 4225);
*Juhan Liivi haud (mälestis nr 4224).

## Viited

## Välislingid

*
Aegna kalmistu

**Aegna kalmistu** on kalmistu Jõelähtme kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Aegna saarel Kesklinna linnaosas Tallinnas. 

## Ajalugu

Esimesed märkmed Aegna kalmistust pärinevad 1736. aastast. Aastatel 1736–1784 toimus 26 matust. Aegna kabel
it ja kalmistut kasutas ka Rohuneeme ja Püünsi rahvas. Kokku võib Aegna kalmistule olla maetud sadakond inimest. Säilinud on mitu 19. sajandi keskpaiga malmristi.

Kalmistu kõrvale püstitati 1882. aastal uus kabel. Sellest kabelist on säilinud tornikell Rohuneeme uues kabelis.

Kalmistul on kaks mälestuskivi. Üks on püstitatud kahele Nõukogude mereväelasele, kes hukkusid 1947. aastal plahvatuses. Teine on pühendatud 1996. aastal õnnetult hukkunud saare metsavahile Raevo Lillele.

Kalmistu oli varem piiratud kiviaiaga. Nõukogude sõjaväelased võtsid piirdekivid oma ehituste tarbeks, kiviaed asendati saarelt ülesvõetud raudtee rööbastega.

19. juulil 1995 tunnistati kalmistu riiklikuks kultuurimälestiseks.

## Viited

## Välislingid

*
*"Vana kalmistu" Aegna saare kodulehel
Denis Héroux

**Denis Héroux** (15. juuli 1940 Montréal – 10. detsember 2015 Montréal) oli Kanada filmilavastaja ja -produtsent.

Filmiga "Atlantic City" (1980) kandideeris ta parima filmi Oscarile.

Aastal 1983 sai temast Kanada ordeni ohvitser (Officers of the Order of Canada).

## Välislingid
*
Reval (täpsustus)

**Reval** on **[[Tallinn]]a** ajalooline saksakeelne nimi, millel on veel mitmeid tähendusi:
* **Reval**, ansambli **[[Optimistid]]** varasem nimi
* **[[Reval Hotelligrupp|Reval]]**, hotellikett
* **[[Reval (puksiir)|Reval]]**, Eesti Vabadussõjas osalenud puksiir
* **[[Reval (sigaretimark)|Reval]]**, sigaretimark

Mitte ajada segi ajaloolise maakonnaga Põhja-Eestis, mille nimi oli Revala (saksa keeles *Reval*).
Harju-Madise vana kalmistu

**Harju-Madise vana kalmistu** on kalmistu Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Madise külas. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

## Vaata ka
*Harju-Madise uus kalmistu

## Viited

## Välislingid

*
Hargla kalmistu

**Hargla kalmistu** on kalmistu Valga maakonnas Valga vallas Hargla külas Võru–Mõniste–Valga maantee ääres.

Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Samuti on kultuurimälestiseks arvatud kalmistul paiknev 1781. aastal püstitatud kabel. Lisaks on seal kaks kunstimälestist – kabeli sepistatud tuulelipp ja kabeli uks.

Kalmistu võtab enda alla 4,59 ha.

## Hargla kalmistu kabel
Hargla hauakabel on tagasihoidliku arhitektuurilise lahendusega. Kabeli maapealne osa on neljakandiline telliskiviehitis, mille kõik küljed on 5,2 meetrit pikad. Hoone seinad on krohvitud ja lubjatud, kivikatuse harjal seisab rauast inglikujukesega rist. Seinte ülaosas on ruumi siemusse ulatuvad ristikujulised avad, fassaadil need puuduvad. Valga-Võru maantee poolse seina keskel asub mitmekordsetest laudadest kahe poolega kaarjas uks. Ukse kohal olevasse kaarpuusse on ehitaja lõiganud aastaarvu 1781. Selle järgi teataksegi kabeli vanust. Arhitektuuri ja põhiplaani alusel võib arvata, et Hargla hauakabeli ja Valgas saksa surnuaial puhkava endise Valga linnapea Ernst Bernhard von Witte (suri 1781) hauakabeli on ehitanud sama ehitusinsener. Muid ehitamise üksikasju ei teata.

Väike erakabel on omapärane aadliperekonna ja sellele lähedaste inimeste elukroonika. Kirstudes lebavad muumiad. Hauakabelis puhkab Laanemetsa mõisa omanik Vene kindralmajor Gotthard Wilhelm von Wassermann, temast paremal on tema kälimehe, endise Taheva mõisa omaniku von Riekoffi põrm. Nende jalgade juures, sarkadega risti, puhkab lihtsas puukirstus kindraliproua. Tema kõrval nurgas asub tundmatu meesterahva põrm. Hauakambri vasakpoolse seina äärde von Riekoffi muumiaga risti on paigutatud kindrali ema kirst. Kabeli lõunapoolse seina ääres asuvad naise ja kahe lapse sargad. Naine võis olla nende laste hoidja. Laste ja lapsehoidja surma põhjuseks arvatakse olevat mingi epideemia. Pärast kabeli valmimist 1781. aastal maeti sinna esimesena kindrali ema.


Hargla kalmistu kabelihoone.JPG|Hargla kalmistu kabel
Hargla kalmistu kabeli tipuosa.JPG|Kabeli tuulelipp-kaunistus Petlemma tähte hoidva ingliga
Hargla kalmistu müür.JPG|Kalmistu piirdemüür
Hargla kalmistul 2013.JPG|Vaade kalmistule
Hargla kalmistu puidust väravahoone.JPG|Kalmistu puidust väravahoone


## Viited

## Välislingid

*
Jämaja kalmistu

**Jämaja kalmistu** on kalmistu Jämaja kihelkonnas Saaremaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Jämaja külas Saaremaa vallas Saare maakonnas. 

Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

## Viited

## Välislingid

*
Jõhvi kalmistu

**Jõhvi kalmistu** on kalmistu Ida-Virumaal Jõhvi linnas, Rakvere tänav 41A. Ajalooliselt jäi kalmistu Jõhvi kihelkonda.

## Kalmistu vana kabel
Kalmistul asub kabel, mis on arvele võetud kultuurimälestisena nr 13869.

## Kalmistule maetuid
*Carl Immanuel Philipp Hesse (1875–1918)
*Friedrich Ferdinand Meyer (1799–1871)
* vt ka Jõhvi kalmistule maetud
## Vaata ka
*Jõhvi Saksa sõjaväekalmistu
## Viited

## Välislingid

*
Kihnu kalmistu

**Kihnu kalmistu** on kalmistu Kihnu saarel Tõstamaa kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Sääre külas Kihnu vallas Pärnu maakonnas.

## Kalmistule maetuid
Kalmistul on muu hulgas 1992. aastal ümber maetud Kihnu Jõnni haud.

## Välislingid
Anna Võrubova

**Anna Aleksandrovna Võrubova** (vene keeles Анна Александровна Вырубова; sünninimi **Anna Tanejeva**; 16. juuli 1884 Peterburi – 20. juuli 1964 Helsingi) oli Venemaa keisrinna Aleksandra Fjodorovna sõbranna ja õuedaam, Grigori Rasputini suur austaja ja memuaarikirjanik.

Ta sündis aastal 1884 Peterburis Tema Keiserliku Majesteedi Isikliku Kantselei ülema ja asjaarmastajast helilooja Aleksander Tanejevi ja Nadežda Tolstoi tütrena. Aastal 1902 sooritas ta Peterburi õpperingkonna juures koduõpetaja eksamid. Aastal 1904 sai ta Peterburi õuedaamiks; tema ülesannete hulka kuulus korrapidamine ballidel. Õige pea sai ta keisrinna Aleksandra Fjodorovna sõbrannaks ja õuedaamiks ning ta oli palju koos keiserliku perekonnaga, osaledes keiserliku perekonna reisidel ja väljasõitudel ning kinnistes eraelulistes tegevustes. Ta oli ka Grigori Rasputini suur austaja ja Rasputin kohtus tihti tema suveresidentsis Tsarskoje Selos keiserliku perekonna liikmetega.

Võrubova on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistu kõrval asuvale Lapinlahti õigeusu kalmistule.
Sillaotsa kalmistu

**Sillaotsa kalmistu** (ka *Paide Sillaotsa kalmistu*) on kalmistu Järva maakonnas Paide linnas Sillaotsa külas. Ajalooliselt jäi see Paide kihelkonda.

Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Sillaotsa kalmistule on maetud 1994. aastal Mäo tulistamises hukkunud politseinikud Argo Kivi ja Marek Lemming.


Paide Sillaotsa kalmistu 01.JPG
Paide Sillaotsa kalmistu 02.JPG
Paide Sillaotsa kalmistu 03.JPG
Paide Sillaotsa kalmistu 04.JPG
Paide Sillaotsa kalmistu 05.JPG


## Viited

## Välislingid

*
UNESCO loovlinnade võrgustik

**UNESCO loovlinnade võrgustik** on UNESCO poolt 2004. aastal loodud rahvusvaheline linnade ühendus, mille eesmärk on toetada loovust ja kultuuri linnade arengus. 

Võrgustikku kuuluvad linnad seitsmes valdkonnas:
*kinolinnad
*käsitöö ja rahvakunsti linnad
*disainilinnad
*gastronoomialinnad
*kirjanduslinnad
*meediakunsti linnad
*muusikalinnad.

Võrgustiku eesmärk on tugevdada kultuurilist mitmekesisust ning edendada loomemajandust. Loovlinnad teevad omavahel koostööd, jagavad kogemusi ning arendavad projekte, mis toetavad loovust nii hariduses, majanduses kui ka kogukonnaelus.

Eestist kuulub võrgustikku Tartu, mis on kirjanduslinn, ning 2022. aastal sai Tallinn UNESCO muusikalinna tiitli.

Loovlinna staatus on püsiv, kuid linn peab regulaarselt näitama, et ta arendab oma loomevaldkonda ja teeb koostööd teiste võrgustiku liikmetega. Tiitliga seotud tegevusi toetavad nii kohalik omavalitsus, riik kui ka kodanikuühiskond.

## Viited
Rammu kalmistu

**Rammu (saare) kalmistu** on kalmistu Rammu saarel Kuusalu kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Jõelähtme vallas Harju maakonnas. 

Kalmistu kivimüüriga piiratud pindala on umbes 0,15 hektarit. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.


Rammu kalmistu 01.jpg
Rammu kalmistu 02.jpg
Rammu kalmistu 03.jpg
Rammu kalmistu 04.jpg
Rammu kalmistu värav.jpg


## Viited

## Välislingid

*
Ridala uus kalmistu

**Ridala uus kalmistu** on kalmistu Läänemaal Haapsalu linnas Liivakülas. Ajalooliselt jäi kalmistu  Ridala kihelkonda.

Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

## Vaata ka
*Ridala kalmistu

## Viited

## Välislingid

*
*Ridala uus kalmistu Haapsalu linna kodulehel
Sangaste kalmistu

**Sangaste kalmistu** on kalmistu Sangaste kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Valga maakonnas Otepää vallas Kurevere külas.

Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

## Viited

## Välislingid

*
Võiste kalmistu

**Võiste kalmistu** on kalmistu Häädemeeste kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Võiste alevikus Häädemeeste vallas Pärnu maakonnas. 

Kalmistu on riiklik kultuurimälestis.

## Pildigalerii

Võiste kalmistu kivimüür.jpg|Võiste kalmistu (2024)
Võiste kalmistu sissepääs.jpg|Võiste kalmistu (2024)


## Viited

## Välislingid

*
Amsterdami väikseim maja

**Amsterdami väikseim maja** asub Madalmaade Kuningriigi pealinnas Amsterdamis. Maja on nimetatud ka "Euroopa väikseimaks majaks". 

Ehitise laius on 2,02 meetrit ning sügavus 5 meetrit. Hoone teine ja kolmas korrus koos ärklikorrusega valmisid XVIII sajandi teisel poolel.

Ehitis on kantud riiklike kultuurimälestiste (rijksmonument) nimekirja.

Voorzijde kleinste huis van Amsterdam.jpg|Eestvaade (2013)
Waalse poort 1768 door Reinier Vinkeles.jpg|Reinier Vinkelesi 1768. aastal valminud teosel kujutatud ehitisel (väravast paremal) on vaid üks korrus
H.P.-Schouten-1787-kleinste-huise-van-asmterdam.jpg|1787. aasta kujutisel on maja kolmekorruseline


## Viited

## Välislingid
*Amsterdami väikseim maja (*hollandi, inglise, prantsuse, saksa, hispaania ja itaalia keeles*)
Toila Kalakombinaat

**Toila Kalakombinaat** oli ettevõte Eesti NSV-s, mis tootis kalakonserve ja suitsukala.

Ettevõte asutati 1945. aastal. Ettevõtte nimi 1955. aastani oli **Toila Kalakonservitehas**, 1970. aastani **Toila Kalakonservikombinaat**.

Ettevõtte kontor ja põhitootmine asus Toilas, ettevõttel olid tsehhid ka Rakveres ja Narva-Jõesuus. 

1969. aasta seisuga oli kombinaadil ligi 700 töölist, olles piirkonna suurim ettevõte.

Toila Kalakonservikombinaat ostis kokku piirkonna kalurikolhooside (Virulane ja Oktjabr) poolt püütud kala. Kombinaadil olid kala vastuvõtupunktid Narva-Jõesuu, Vergi, Kunda ja Toila sadamas. Ettevõttel oli ka oma laevastik, mis 1969. aastal koosnes neljast transpordilaevast, millega võeti merel traallaevadelt ja paatidelt kala vastu, ning kahest varustuslaevast.

1964. aastal toodeti 7,6 miljonit karpi kalakonserve, tuntumad tooted olid sprotid ja vürtsikilu. 

Kaks kolmandikku toodangust turustati Moskvas, Ukrainas ja Valgevenes, toodangut eksporditi ka Bulgaariasse, Rumeeniasse, Tšehhoslovakkiasse ja Ühinenud Araabia Vabariiki.

1970. aastatel rajas ettevõte kalakasvatuse. Narvas asuvates tiikides kasvatati vikerforelli ja karpkala.

1978. aastal liideti kalurikolhoosid Virulane ja Oktjabr ning Toila kalakombinaat, moodustades kalurikolhoosi Oktoober.

## Viited
Treimani kalmistu

**Treimani kalmistu** on kalmistu Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Treimanis.

Treimani kalmistu paikneb vahetult vana Pärnu-Riia maantee idapoolsel küljel, tee ääres. Kalmistu on rajatud 1925. aastal algselt luteriusu kalmistuna, kuhu lubati matta ka õigeusklikke. 1934. aastal rajati kalmistule Treimani Pühade Apostlite Peetruse ja Pauluse kirik.

## Viited

## Välislingid
*
Harju-Madise uus kalmistu

**Harju-Madise uus kalmistu** on kalmistu Harju-Madise kihelkonnas, praeguse haldusjaotuse järgi Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Madise külas.

Kalmistu jääb Harju-Madise kirikust linnulennult umbes 1 km idakirdesse.

Rajati arvatavasti 20. sajandi teisel aastakümnel, sest sinna hakati matma 1915. aastal. Samal aastal ehitati ka surnukuur. Kalmistu tunnistati 1998. aastal riiklikuks kultuurimälestiseks. Kalmistu kaguservas on vangide matmispaik suuruses 30x20 m. Matmised sinna on toimunud II maailmasõja paiku. Kalmistust üle välja itta-kagusse jääval alal asub uuem vangide matmispaik.

Madise uuele kalmistule on maetud kunagised Padise kandi majandijuhid Herbert Vaikmaa ning Lembit Lepik ja muusik Verner Õunroos. Samuti sordiaretaja, akadeemik Julius Aamissepa vanemad. 

## Vaata ka
*Harju-Madise vana kalmistu

## Viited

## Välislingid
*
Harju-Risti vana kalmistu

**Harju-Risti vana kalmistu** on kalmistu Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Harju-Risti külas. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

## Vaata ka
*Harju-Risti õigeusu kalmistu
*Harju-Risti uus kalmistu

## Viited

## Välislingid
*
*Harju-Risti vana kalmistu 1981. aastal
Harju-Risti õigeusu kalmistu

**Harju-Risti õigeusu kalmistu** on kalmistu Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Harju-Risti külas. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kalmistu pindala on umbes 0,75 ha. Kalmistu on enamikus võssa kasvanud ja rüüstatud, näha on üksikuid hauatähiseid. .

Kalmistu rajati 1892 ehitatud Harju-Risti õigeusu kirikust (praeguseks hävinud) umbes 200 m loodesse. Praegu on kalmistu jäänud kohaliku Meie kaupluse taha. 

## Vaata ka

* Harju-Risti õigeusu kirik

## Viited

## Välislingid
*
Metsaküla kalmistu

**Metsaküla kalmistu** on kalmistu Häädemeeste kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Metsakülas Häädemeeste vallas Pärnu maakonnas. 

## Ajalugu
Kalmistu rajati 1870. aastal. See on riiklik kultuurimälestis. 

## Kirjeldus
Kalmistu pindala on 1,19 ha. See on hästi säilinud ja seda hooldatakse.

## Viited

## Välislingid
*
Märjamaa kalmistu

**Märjamaa kalmistu** on kalmistu Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa alevis.

Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

2025. aasta algul kalmistut rüüstati. Samal ajal varastati metalli ka kohalikult õigeusu kalmistult.

## Vaata ka
*Märjamaa õigeusu kalmistu (Naistevalla külas)

## Viited

## Välislingid
*
Märjamaa õigeusu kalmistu

**Märjamaa õigeusu kalmistu** on kalmistu Rapla maakonnas Märjamaa vallas Naistevalla külas. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kalmistu on halvas seisus.

2025. aasta algul kalmistut rüüstati. Sealhulgas varastati kalmistu värav. Samal ajal varastati metalli ka kohalikult luteriusu kalmistult.


Märjamaa õigeusu kalmistu2.jpg|Märjamaa õigeusu kalmistu


## Vaata ka
*Märjamaa kalmistu (Märjamaa alevis)

## Viited

## Välislingid
*
Velise kalmistu

**Velise kalmistu** on kalmistu Rapla maakonnas Märjamaa vallas Velise külas. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kalmistul on II maailmasõjas hukkunute ühishaud (kultuurimälestis nr 8384).

## Vaata ka
*Velise mõisa kalmistu
*Velise mõisa Wetter-Rosenthalide kalmistu
*Velise mõisa Maydellide kalmistu

## Viited

## Välislingid
*
Torgu kalmistu

**Torgu kalmistu** on kalmistu Jämaja kihelkonnas Saaremaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Saare maakonnas Saaremaa vallas Iide külas. 

Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kalmistu on halvas seisus. 

Kalmistul on II maailmasõjas hukkunute ühishaud, mis on eraldi kultuurimälestis nr 4176.

## Viited

## Välislingid
*
Alatskivi Vabadussõja mälestussammas

**Alatskivi Vabadussõja mälestussammas** on mälestussammas Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Alatskivi alevikus Alatskivi kalmistul.

Mälestussammas on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Samba kavandi tegi skulptor Voldemar Mellik. Sammas avati 26. augustil 1928. Novembris 1940 sammast lõhuti, ent Saksa okupatsiooni ajal viidi sammas tagasi ja 26. juulil 1942 taasavati. 1948. aastal mälestussammas kadus. 

Sambale tegi uue sõduri skulptor Endel Taniloo. Sammas taasavati 24. juunil 1991.

## Viited

## Välislingid
*
Vastseliina kalmistu

**Vastseliina kalmistu** on kalmistu Vastseliina kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Vastseliina alevikus Võru vallas Võru maakonnas

Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.  Kalmistul on II maailmasõjas hukkunute ühishaud (kultuurimälestis nr 5742).

## Vaata ka
*Vastseliina mõisa kalmistu (Külaoru külas)

## Viited

## Välislingid
*
Juuru õigeusu kalmistu

**Juuru õigeusu kalmistu** on kalmistu Rapla maakonnas Rapla vallas Juuru alevikus. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kalmistu on hea seisus.

## Ajalugu
Kalmistu rajati seoses Juuru õigeusu koguduse asutamise ja kiriku ehitamisega. 1890. aastal kinkis Juuru mõisnik Berend von Maydell kaks maatükki kiriku ja kalmistu jaoks. Kalmistu on ümbritsetud kiviaiaga. Peavärav asub põhjaküljel, kuhu viib kaskede allee.

## Vaata ka

* Juuru kirikuaed
* Juuru kalmistu

## Viited

## Välislingid
*
*Juuru õigeusu kalmistu plaan Ajalooarhiivis
Mahtra sõja mälestussammas

**Mahtra sõja mälestussammas** on Mahtra sõja mälestuseks püstitatud mälestussammas Rapla maakonnas Rapla vallas Mahtra külas . Mälestussammas on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Mälestussammas avati 4. juunil 1933.

## Viited

## Välislingid
*
Harju-Jaani Vabadussõja mälestussammas

**Harju-Jaani Vabadussõja mälestussammas** on mälestussammas Harju maakonnas Raasiku vallas Raasiku alevikus. Mälestussammas on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Sammas avati 6. oktoobril 1935. Aastal 1940 lasti sammas õhku. Mälestussamba täpne koopia avati 24. juunil 1989.

## Viited

## Välislingid
*
Anseküla kalmistu

**Anseküla kalmistu** on kalmistu Saare maakonnas Saaremaa vallas Imara külas. 

Kalmistul on Teises maailmasõjas hukkunute ühishaud (kultuurimälestis nr 4160). Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Raasiku uus kalmistu

**Raasiku (uus) kalmistu** on kalmistu Harju maakonnas Raasiku vallas Raasiku alevikus Harju-Jaani kiriku lähedal.

Kalmistu pindala on 4,67 ha.

Kalmistu rajati 1929. aastal. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

## Vaata ka
*Raasiku vana kalmistu

## Viited

## Välislingid
*
Angiotensiini konverteeriv ensüüm

**Angiotensiini konverteeriv ensüüm** (*angiotensin-converting enzyme* ehk ACE) katalüüsib angiotensiin I üleminekut angiotensiin II-ks. See tõstab vererõhku, kuna angiotensiin II põhjustab veresoonte ahenemist. Seda ensüümi kodeerib **[[ACE geen]]**.

ACE, angiotensiin I ja angiotensiin II on osa reniini-angiotensiini süsteemist, mis reguleerivad kehavedelike mahu abil vererõhku. ACE-d eritatakse kopsudes ja neerudes veresoonte endoteeli rakkude abiga. Ravimid, mis on seotud vererõhu alandamisega, on seega tuntud kui ACE inhibiitorid.

ACE ensüüm käitub südame- ja silelihastes kui kasvufaktor. Samas on angiotensiin II seotud ka ülekoormuse põhjustatud südame- ja silelihaste hüperotroofiaga. Seega soodustab suurem ensüümi hulk organismis jõu- või sprindialadega tegelemist, kuid samas suurendab ka müokardiinfarkti ohtu.

ACE-sid on järgmiste nimetustega: dipeptidüül karboksüpeptidaas I, peptidaas P, dipeptiidi hüdrolaas, peptidüül dipeptidaas, angiotensiini konverteeriv ensüüm, kininaas II, angiotensiin I-konverteeriv ensüüm, karboksükathepsiin, dipeptidüül karboksüpeptidaas, "hüpertensiini konverteeriv ensüüm" peptidüül dipepdidaas I, peptidüül-dipeptiidi hüdrolaas, endoteelirakkude peptidüül dipeptidaas, peptidüül dipeptidaas-4, PDH ja DCP.

## Viited
Läti Mereakadeemia

**Läti Mereakadeemia** (läti *Latvijas Jūras akadēmija*) on 1989. aastal Riias asutatud kõrgem merendusalast haridust andev õppeasutus. Ülikoolil on kaks teaduskonda. Peahoone asub Riias Daugavgrīva asumis aadressil Flotes iela 12.

## Ajalugu

Merendusalast kõrgharidust hakati Riias andma 1989. aastal, mil seal avati Kaliningradi Kalatööstusinstituudi filiaal. 1990. aastal sai sellest Riia Tehnikaülikooli osakond. Iseseisev Läti Mereakadeemia sai alguse 8. jaanuaril 1993, tänapäeval on sellel laevandusinseneride osakond ja meretranspordi osakond. Akadeemia juurde kuulub ka merendusuuringute instituut. Läti Mereakadeemias on ka magistriõppe osakond, kus on võimalik õppida meretranspordi erialal.

Mereakadeemia filiaaliks on Bolderāja asumis aadressil Lielupes iela 1 asuv keskeriharidust andev merekool, millel on filiaal ka Ventspilsi linnas (Saules ielā 15).

## Viited

## Välislingid
* Ülikooli koduleht (*läti keeles*)
* Artikkel kooli kohta (*vene keeles*)
Rēzekne Tehnoloogiaakadeemia

**Rēzekne Tehnoloogiaakadeemia** (kuni 2016. aastani **Rēzekne Kõrgkool**; läti *Rēzeknes Tehnoloģiju akadēmija*) on 1993. aastal Lätis Rēzeknes asutatud kõrgem õppeasutus. Ülikoolil on kolm teaduskonda. Peahoone asub Rēzeknes aadressil Atbrīvošanas aleja 90.

## Ajalugu

1. septembril 1990 alustas Rēzeknes sealse pedagoogikainstituudi juures tegevust Läti Ülikooli filiaal, kus õpetati majandust ja filoloogiat. Hiljem rajas linna oma filiaali ka Riia Tehnikaülikool. 1993. aastal need filiaalid liideti, pannes aluse Rēzekne Kõrgkoolile. 1995. aastal liideti kooliga ka Rēzekne pedagoogikainstituut, millest sai ülikooli pedagoogikateaduskond. 2008. aastal oli koolil neli teaduskonda: majandusteaduskond, pedagoogikateaduskond, humanitaar- ja õigusteaduskond ning inseneriteaduskond. Ülikooli rektor oli aastani 2018 Edmunds Teirumnieks. Aastal 2016 nimetati Rēzekne Kõrgkool ümber Rēzekne Tehnoloogiaakadeemiaks.

## Organisatsioon

Rēzekne Kõrgkool koosneb tänapäeval kolmest teaduskonnast.
# Majandus ja haldusteaduskond
# Haridus, keelte ja disainiteaduskond
# Inseneriteaduskond

## Viited

## Välislingid
* Ülikooli koduleht (*läti keeles*)
Malnava kolledž

**Malnava kolledž** (läti keeles *Malnavas koledža*) on 10. oktoobril 1921 Malnavas asutatud rakenduskõrgkool. Peahoone asub endise Malnava mõisa peahoones Ludza piirkonnas Malnava vallas Malnavas.

## Ajalugu

10. oktoobril 1921 alustas Malnavas tegevust põllumajanduskool. Algselt kandis see nime *Latgale Põllumajanduskeskkool*.

Aastatel 1936–1944 kandis kool nime *Malnava Riiklik Põllumajanduskeskkool*.

Kooli järgmine nimi oli *Malnava põllumajandustehnikum* (1944–1964). Seejärel kandis see mõnda aega nime *Malnava sovhoostehnikum* (1964–1990), siis oli see taas kuni aastani 1992 *Malnava põllumajandustehnikum*. Aastal 1992 sai kooli nimeks *Malnava riiklik põllumajandustehnikum*, aastast 2003 kannab see nime *Malnava kolledž*.

Koolis valmistatakse ette automehaanikuid ja agronoome, osalise õppeajaga ka raamatupidajaid.

## Viited

## Välislingid
* Ülikooli koduleht (*läti keeles*)
Eestlane olen ja eestlaseks jään

**"Eestlane olen ja eestlaseks jään"** on Alo Mattiiseni laul, mida laulva revolutsiooni ajal esitas Ivo Linna ansambliga In Spe; üks Alo Mattiiseni "Viiest isamaalisest laulust". Laulu sõnade autor on Jüri Leesment.

## Välislingid
*Eestlane olen ja eestlaseks jään | Ivo Linna & In Spe |Tartu 1988|, Youtube'is
Pidulik marss

**"Pidulik marss"** (ka "**Presidendi marss**") on Eero Liivese (kelle nimi sel ajal oli **Johannes Eduard Liinev**) orkestriteos (marss). 

Johannes Eduard Liinev kirjutas "Piduliku marsi" 1922. aastal korraldatud pidulike marsside konkursiks, kus see saavutas esikoha. 27. jaanuaril 1923 kehtestati see sõjaministri käskkirjaga senise "Porilaste marsi" asemel riigivanema (hiljem presidendi) tervitusmarsiks.

Konkursile oli esitatud kolm pala, mida esitas kaitseministeeriumi orkester Georg Reederi juhatusel. Žürii, kuhu kuulusid Mihkel Lüdig, August Nieländer ja ..., valis väidetavalt Lüdigi pealekäimisel Eero Liivese marsi, mis algas eeltaktiga ja polnud seetõttu eriti marsilik. E. Tamme marss oli parim, Aaviku marsi trio osas oli liiga äratuntav K. A. Hermanni "Kui Kungla rahvas". 

## Viited

## Välislingid
*"Pidulik marss" You Tube'is
Indriķis Alunāns

**Indriķis Alunāns** kodanikunimega **Heinrihs Remperts Hanss Alunāns** (vana ortograafia järgi *H. Allunan*; 18. august 1835  Jaunkalsnava – 27. detsember 1904 Jelgava) oli läti ajakirjanik,  üks noorlätlastest. 

Indriķis Alunāns töötas ajalehes Pēterburgas Avīžu ning oli esimene ametlik kirjastaja, raamatupoe ja raamatukogu omanik Jelgavas. Ta oli läti luuletaja Juris Alunānsi vend, "teatri isa" Ādolfs Alunānsi onu.
Concors

**Concors Latvian Air Service** oli Lätis 1991. aastal asutatud lennufirma, mis aastatel 1995–2005 teenindas tšarterlende Riia lennujaamast.

Lennufirmal on olnud lennukid Il-18D, JAK-42D ja Let L-410 UVP.

## Viited
Al-Yarmūki põgenikelaager

**Al-Yarmūki põgenikelaager** (araabia اليرموك‎‎مخيم ‏ 'Yarmūki laager') on põgenikelaager Damaskuses Al-Yarmūki linnaosas, kus elavad põhiliselt Palestiina pagulased ja nende järeltulijad. Enne Süüria kodusõda elas seal ligi 150 000 inimest, 2015. aasta aprilli seisuga oli sinna jäänud vähem kui 18 000 elanikku.

Linnaosa pindala on 2,1 km².

Al-Yarmūk paikneb linna lõunapiiril Al-Qadami linnaosast idas. 

## Ajalugu

Al-Yarmūk tekkis palestiinlaste põgenikulaagrist. Põgenikud tulid Damaskusesse alates 1948. aastast Iisraeli ja selle naaberriikide vaheliste konfliktide tõttu ning asusid elama Al-Yarmūki linnaosa lõunaossa.

Kevadel 2015 piiras Islamiriik Al-Yarmūki ümber, isoleerides selle välismaailmast. Aprilli alguses 2015 oli laager Islamiriigi kontrolli all. 8. aprillil 2015 teatas Süüria valitsus kavast laager tagasi vallutada. ÜRO peasekretär Ban Ki Moon pöördus 10. aprillil 2015 maailma avalikkuse poole, öeldes, et Al-Yarmūk sarnaneb surmalaagriga ning seal on toimumas väga suur katastroof. Sel ajal oli Al-Yarmūkis umbes  16 000 inimest, sealhulgas 3500 last. 

## Viited
Ainult unustamiseks (singel)

"**Ainult unustamiseks**" on ansambli Smilers laul ja singel, üks Smilersi tuntumaid laule. Laul on Smilersi samanimelise albumi esimene laul. Laul pälvis tunnustuse Aasta Raadiohitt 2004.

*Live* esituses on lugu olemas kontsertalbumitel "Live Unplugged" (2005) ja "Esimene Eesti tuur" (2005). Laul on ka Smilersi kogumikplaadil .

## [[Púr Múdd|Púr Múddi]] ja [[Grete Paia]] versioon
12. mail 2022 ilmus elektroonilise muusika duo Púr Múddi ja Grete Paia versioon Smilersi laulust "Ainult unustamiseks". Lugu sai Raadio 2 Aastahitt 2022 edetabelis teise koha.
Inversija

**Inversija** oli märtsis 1991 asutatud Läti lennufirma, mis tegeles kaubaveo ja hooldustöödega. Peakontor asus Riia lennujaamas. 

Märtsis 2007 oli lennufirmal kolm lennukit: 2 lennukit Iljušin Il-76T ja 1 lennuk Iljušin Il-76TD.

## Viited
Umblu Records

**Umblu Records** on 2001 asutatud Eesti plaadifirma. 

Ta on plaadistanud näiteks artisti Sofia Rubina ja ansambli Röövel Ööbik laule.

Ettevõtte juhatajad on Rain Lõhmus ja Raul Saaremets.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
*Ettevõte Facebookis
Ulmeplaadid

**Ulmeplaadid** on Eesti plaadifirma. 

Ettevõtte juhataja on Aivar Tõnso.

Ettevõte on plaadistanud näiteks Tarvo Kaspar Toome muusikat.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
MFM Records

**MFM Records** on Eesti plaadifirma.

Ettevõtte juhataja on Priit Kala.

Ettevõte on plaadistanud näiteks ansambli The Flowers of Romance muusikat.

## Viited
Hyper Records

**Hyper Records** (kasutatud ka nimesid **Hyper.records**, **Hyperrecords**, **HyperRecords**) on Eesti plaadifirma. 

Ettevõtte juhataja on Karel Boggens.

Plaadistusi:
*...
*2002: "Parimad lood 1970–76"
*...

## Viited
Elwood Muusik

**Elwood Muusik** on Eesti plaadifirma. 

Ettevõtte asutaja ja juhataja oli Paul Pihlak (16. märts 1968 – 30. detsember 2018). 

Ettevõte on plaadistanud näiteks lauljate Gunnar Grapsi, Uno Loopi, Tõnis Mägi ja Tanel Padari ning ansamblite Genialistid, Justament, Metsatöll, Rock-Hotel, Smilers, Ultima Thule, Vennaskond, Vitamiin jt muusikat.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Vändra raudteejaam

**Vändra raudteejaam** (Vana-Vändra) oli raudteejaam Pärnumaal Vändras.

Vändra raudteejaam oli kitsarööpmelise Viluvere–Vändra harutee lõppjaam.

## Ajalugu

Raudteejaam rajati aastatel 1927-1928. Samal ajal valmis ka Leon Johansoni projekti järgi ehitatud jaamahoone. Jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt Eidapere, Sindi, Tori ja Viluvere jaamahoonetega. Hoone oli kasutusel kuni raudtee sulgemiseni 1969. aastal ning on säilinud tänaseni.

## Vaata ka
* Kitsarööpmeline raudtee Eestis
* Viluvere–Vändra raudtee
* Lelle–Papiniidu raudtee

## Viited
ARM Music

**ARM Music** oli aastatel 2001–2017 tegutsenud Eesti plaadifirma.

Ettevõte on plaadistanud näiteks ansamblite Amor Trio ja Eriti Kurva Muusika Ansambel muusikat.

## Viited
Euroopa Kultuuripealinna Segakoor

**Euroopa Kultuuripealinna Segakoor** on Eesti segakoor. Koor asutati 6. jaanuaril 2009 eesmärgiga teadvustada Tallinna kui tulevast Euroopa kultuuripealinna (oli seda aastal 2011). 

Koori juhatab Veronika Portsmuth. 

Koor esitab mitmesugust muusikat.

Koor osales ETV koorilauluvõistlusel "Laululahing", kus finaalis saadi III koht.

## Viited

## Välislingid
*Koor Facebookis
Transeast Airlines

**Transeast Airlines** oli Läti lennufirma, mille baasiks oli Riia lennujaam. Lennufirma teenindas lende Riia ja Jönköpingi (alates mai 1993) ning Billundi (märtsist 1995) vahel 2001. aastani, mil tegevus lõpetati. Lennud toimusid lennukiga Jak-40.
Kammerkoor Voces Tallinn

**Kammerkoor Voces Tallinn** (kuni 2019. aasta lõpuni **Voces Musicales**) on Eesti kammerkoor. Kammerkoori asutas 19. septembril 1999 Risto Joost.  

Esimene suurem tunnustus tuli rahvusvahelisel areenil 2009. aastal, mil Soomes toimunud Harald Anderséni nimelisel kammerkooride konkursil võideti teine koht. Samal aastal valmis koori esimene album “Pilgrim’s Song” Arvo Pärdi muusikaga, mis pälvis kiitva arvustuse ka ajakirjas BBC Music Magazine.

Aprillis 2014 osales koor Londonis toimunud rahvusvahelisel koorikonkursil, mille algatajaks oli vokaalansambel The Tallis Scholars eesotsas peadirigent Peter Phillipsiga, ning jõudis nelja parema hulka. 2019. aastal ilmus koori teine plaat “A Black Birch in Winter”, millel kõlavad David Puderbaughi juhatusel Ameerika ja Eesti (noorte) heliloojate teosed. Eesti Kooriühing andis plaadile 2019. aasta kooriplaadi auhinna.

2015. aastal pälvis Kammerkoor Voces Tallinn Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia muusikaelu rikastavate kõrgtasemeliste kontsertide eest. Koor on kahel korral saanud Eesti Kooriühingu aasta koori auhinna (2009, 2020).

Esimesel kümnel hooajal oli Kammerkoori Voces Tallinn peadirigendiks koori asutaja Risto Joost. Voces Tallinn on laulnud ka selliste dirigentide nagu Stephen Layton, Peter Phillips, Neeme Järvi, Nikolai Aleksejev, Arvo Volmer, Olari Elts, Andres Mustonen jt käe all ning teinud koostööd selliste orkestrite ja ansamblitega nagu Sinfonietta Rīga, Barrocade, Orchestra Ensemble Kanazawa, Oulu Sümfooniaorkester, Moskva Riiklik Akadeemiline Kammerorkester, Strasbourgi Filharmoonia orkester, Eesti Riiklik Sümfooniaorkester, Tallinna Kammerorkester, Hortus Musicus jpt.

Kammerkoori Voces Tallinn repertuaar hõlmab kogu lääne muusikalugu, ulatudes vanamuusikast (T. Tallis, T. L. de Victoria, G. P. da Palestrina jt) nüüdisheliloojate uudisteosteni ning sisaldab olulist osa maailma koorimuusika klassikast (J. MacMillan, A. Pärt, V. Tormis jt). Koor esitab regulaarselt nõudlikke suurvorme, muu hulgas on ette kantud mitmed J. S. Bachi Passioonid, G. F. Händeli oratooriumid, C. Monteverdi Maarja Vesper, L. van Beethoveni Missa Solemnis jpm.

## Peadirigendid
* 1999–2009 Risto Joost
* 2009–2010 Endrik Üksvärav
* 2011–2014 Kaspar Mänd
* Jaanuar–mai 2022 Veronika Portsmuth

## Tunnustus
* 2009 – aasta koor
* 2015 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (muusikaelu rikastavad kõrgetasemelised kontserdid)
*2019 – aasta kooriplaat ("A Black Birch in Winter. Voces Musicales" (dirigent David Puderbaugh), millel kõlavad ameerika ja eesti (noorte) heliloojate teosed)
* 2020 – aasta koor

## Diskograafia
*2009 "Pilgrim's Song"
*2019 "A Black Birch in Winter"

## Viited

## Välislingid
*Koori koduleht
Klaaspärlimäng Sinfonietta

**Klaaspärlimäng Sinfonietta** (ka **Glasperlenspiel Sinfonietta**, varasema nimega *Tallinn Sinfonietta*) on Eesti orkester. Orkestri asutasid dirigent Risto Joost ja Estonian Record Productions. Orkestri kunstiline juht ja peadirigent on Andres Mustonen. 

Orkester on osalenud paljudel rahvusvahelistel festivalidel, aga samuti näiteks festivalil Klaaspärlimäng.

## Viited

## Välislingid
*Koori koduleht
Jõhvi kontserdimaja

**Jõhvi kontserdimaja** on hoone Jõhvis aadressil Pargi tänav 40.

Hoone projekteeris Rein-Mihhail Heiduk. Hoone valmis 1978 ja see sai nimeks *Jõhvi kultuuripalee "Oktoober"*. Varem oli hoone kohal Jõhvi mõisa peahoone aastast 1491. 11. novembril 1993 nimetati kultuuripalee "Oktoober" ümber *Jõhvi Kultuurikeskuseks*, 2004. aastal lammutati hoone suuremalt jaolt.

8. oktoobril 2005 avati renoveeritud Jõhvi Kontserdimaja. Arhitektid on Ra Luhse ja Tanel Tuhal. Majas asus ka kino Amadeus, Jõhvi Linnagalerii, Jõhvi Muusikakool, Jõhvi Huvikeskus ning kohvik Keel.

Aastast 2005 kuni 2021 oli kontserdimaja direktor Piia Tamm.

Aastast 2022 on kontserdimaja uus juht Mihhail Kastritski.

Peaadministraator on Jüri Leemets.

## Viited

## Välislingid
*Kontserdimajast Eesti Kontsert kodulehel
RAF-Avia

**RAF-Avia** on kaubalende opereeriv Läti lennufirma, mille klientideks on teiste seas ka TNT, DHL ja ÜRO. Lennufirma põhilennujaam asub Riias.

## Ajalugu

Lennufirma asutati 1990. aastal esimese eralennufirmana Lätis. Lende alustati 1991, transportides varuosi ja varustades RAF Minibusi Läti tehast. 1994 hakati tegema kommertstšarterlende. 2015. aasta lõpus teatati, et järgmisel aastal võidakse alustada reisijatevedu.

## Lennukipark
Septembris 2015 oli RAF-Avial 7 kaubalennukit:




## Viited
Collegium Musicale

**Kammerkoor Collegium Musicale** on Eesti kammerkoor, mis tegutseb 2010. aastast.

Koori asutaja ja dirigent on Endrik Üksvärav.

Koori repertuaar ulatub vanamuusikast nüüdismuusikani, erilisel kohal on eesti heliloojate looming. 

Kammerkoor Collegium Musicale on Eesti Kammerkooride Liidu liige.

## Tunnustus
* 2011 – aasta koor
* 2014 – aasta koor
* 2017 – aasta koor
* 2017 – EBU rahvusvahelise koorikonkursi "Let the Peoples Sing" laureaat täiskasvanute kategoorias ja kogu konkursi *Grand Prix* koos rändauhinnaga Silver Rose Bowl
* 2018 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Endrik Üksväravaga; Eesti koorimuusika särava edendamise ning pühendunud ja kõrgetasemelise tutvustamise eest nii Eestis kui ka välismaal)

## Viited

## Välislingid
*Kammerkoori Collegium Musicale koduleht
Muusikaühing Sonico

**Muusikaühing Sonico** (nimetatud ka *Eesti Kristliku Muusika Ühing Sonico*) on Eesti mittetulundusühing, kes muu hulgas korraldab kontserte. Ühingu asutas Lehari Kaustel.

## Viited
MTÜ Kammermuusikud

**MTÜ Kammermuusikud** on Eesti mittetulundusühing, kes korraldab alates 2009. aastast klassikalise kammermuusika üritusi. 

Ühing on korraldanud muu hulgas järgmisi üritusi: "Mõisamängud", "HELIjaKEEL" ning "Kammermuusikud linnas".

## Viited

## Välislingid
*Ühingu koduleht
Corelli Music

OÜ **Corelli Music** on Eesti kontserdiagentuur ja plaadifirma.

Agentuuri asutas 2004 viiuldaja Mail Sildos, et korraldada barokkansambli Corelli Consort kontserditegevust.

2007/2008 pälvis agentuur Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia.

## Viited

## Välislingid
*Corelli Musicu koduleht
Muusikaline Noorus Eestis

MTÜ **Muusikaline Noorus Eestis** (sageli kasutatud nime *Jeunesses Musicales Estonia*) on Eesti kontserdiagentuur, mille peaeesmärk on luua noortele muusikutele esinemisvõimalusi nii Eestis kui ka välismaal. Ühing asutati 1993. aastal ja 2003. aastast tegutseb see kontserdiagentuurina.

1995. aastast on ühing maailmaorganisatsiooni Jeunesses Musicales International (JMI) liige. 

## Viited

## Välislingid
*Ühingu koduleht
Narva Kontsert

**Narva Kontsert** on Eesti mittetulundusühing, mille eesmärk on arendada Narvas klassikalise muusika viljelemist. 

Ühing korraldab Narva muusikute ja muusikakollektiivide kontserte, teeb nende salvestusi ja CD-sid, samuti korraldab Eesti ja välismaa muusikute kontserte Narvas ja Ida-Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*Ühingu koduleht