open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Neisseria

***Neisseria*** on gramnegatiivselt värvuv bakter, kes arvatakse kuuluvat proteobakterite hulka. Proteobakterid on suur grupp gramnegatiivseid vorme. Samas on viimaste aastate jooksul läbi viidud mitmeid reorganiseerimisi ning sellesse perekonda on liike nii lisatud kui ka sealt ära võetud.

3 liiki, mis pakuvad ka meditsiiniliselt huvi, on *Neisseria*,*Eikenella* ja *[[Kingella]]*.

*[[Eikenella corrodens]]* ja *[[Kingella kingae]]* koloniseerivad inimese orofaarünksit ning on oportunistlikud patogeenid. Teised esindajad on harva seotud haiguste tekitamisega. 

*Neisseria* on diplokokk, mikroskoobis vaadatuna meenutab kohviuba. 
Rangelt inimpatogeenid on *[[Neisseria meningitidis]]* (meningokokk) ja *[[Neisseria gonorrhoaea]]* (gonokokk), mis põhjustavad vastavalt bakteriaalset meningiiti ja meningokokilist septitseemiat. Neid leidub limaskestadel orofaarünksis ja nasofaarünksis, juhuslikult esinevad ka anogenitaalsetel limaskestadel.
*Neisseria* perekonda kuuluvad lisaks järgmised mittepatogeensed liigid:

* *Neisseria cinerea*
* *Neisseria elongata*
* *Neisseria flavescens*
* *Neisseria lactamica*
* *Neisseria mucosa*
* *Neisseria polysaccharea*
* *Neisseria sicca*
* *Neisseria subflava*

## Kirjandus
* Medical Microbiology, fifth edition. P. R. Murray, K. S. Rosenthal, M. A. Pfaller
Kingella

***Kingella*** on perekond väikeseid gramnegatiivseid kokobaktereid. Nad sarnanevad morfoloogiliselt *[[Neisseria]]*ga. Bakterid on fakultatiivselt anaeroobsed, fermenteerivad süsivesikuid. Primaarselt vastutav laste septilise artriidi ja endokardiidi eest igas vanuses. Kasvab aeglaselt, mistõttu on inkubatsiooniks vaja üle 3 päeva. Enamik tüvesid on tundlikud beetalaktaamidele, sealhulgas penitsilliin, tetratsükliin, erütromütsiin, fluorokinoloonid, aminoglükosiidid.
Eikenella corrodens

***Eikenella corrodens*** on tagasihoidlike mõõtmetega (0,2–2,0 μm), liikumatu, eoseid mitte moodustav, fakultatiivselt anaeroobne, gramnegatiivne bakter. Nime sai bakter M. Eikeni järgi, kes iseloomustas neid ja kirjeldas nende võimet "korrodeerida" agarit. 

*E. corrodens* on inimese ülemiste hingamisteede normaalse mikrofloora osa, kuid teda on raske avastada, kui just ei kasutata selektiivseid agareid. Samas on tegemist ka oportunistliku haigustekitajaga, kes tekitab infektsioone immunokomprimeeritutel ja suutrauma või -vigastusega isikutel. Isoleeritakse sagedamini inimese hammustuse haavast või rusikavõitluse traumade korral. Teised infektsioonid on endokardiit, sinusiit, meningiit, ajuabstsess, pneumoonia, kopsuabstsess.

Raviks kasutatakse penitsilliini, tsefalosporiini ja tetratsükliine. *Eikenella* on resistentne makroliididele.
Tänavakorvpall

**Tänavakorvpall** on tavalise korvpalli veidi muudetud variant, mida mängitakse tavaliselt kas väliskorvpalliväljakutel või (gümnaasiumide) spordisaalides. Tavaliselt on tänavakorvpallis kasutusel üks korv, kuid vahel ka kaks. 

## Reeglid
Tänavakorvpalli reeglid on enamasti samad nagu tavalisel korvpallil. Kuid tänavakorvpallis on rohkem trikitamist ja üks-ühele mängimist. Palliga mängija teeb tavaliselt enne viset trikke ja alles siis viskab või paneb pealt palli korvi. Tänavakorvpallis on sagedased nähtused imelised pealtpanekud, *alley - oop*'id ja mängu ajal vastaseid närvi ajavad mõttetud sõnad ja laused.

3on3 tänavakorvpalli on mängitakse tavaliselt kas 10 või 12 punktini (või 10/12 minutit), kahepunktivise võrdub seal ühe punktiga, kolmese joone tagant vise kahe punktiga. 

## Võistlused Eestis

Eestis mängitakse tänavakorvpalli 1993. aastast, üleriigilist 3on3 tänavakorvpalli Eesti meistrivõistluste sarja korraldatakse 2006. aastast. Eesti meistrivõistluste arvestus käib üheksas võistlusklassis. 2006/2007. aasta edukaim võistkond oli Deckol Ehitus (Silver Kuuba, Merlis Niklus, Indrek Poom, Teet Marran), kes on kahel aastal tulnud meistriks nii amatööride kui ka eliitsarjas.

Üheks kõige suuremaks tänavakorvpalli toetajaks on bränd AND1.

## Välislingid

* 3on3 Tänavakorvpalli Eesti meistrivõistlused
* Streetball.ee
* AND1 Tänavakorvpalli mäng
* Inglismaa tänavakorvpall
* 3on3 tänavakorvpalli mängureeglid
Emmy Rossum

**Emmy Rossum** (õieti **Emmanuelle Grey Rossum** (sündinud 12. septembril 1986 New Yorgis) on  USA filminäitleja.

## Osaline filmograafia

## Välislingid
* http://www.emmyrossum.com/
*
Püsielupaik

**Püsielupaik** on looduskaitses mingi kaitsealuse liigi elupaik.

Püsielupaik on kaitstav loodusobjekt, mille kaitse kaudu kaitstakse liiki väljaspool kaitsealasid.

"Püsielupaik" on Eesti looduskaitseterminoloogias suhteliselt uus mõiste. Looduskaitseseaduse järgi on püsielupaik kaitsealuse looma sigimisala ja/või selle perioodilise koondumise paik (sh pruunkaru talvitumispaik, jõevähi looduslik elupaik, mägra rohkem kui kümne suudmega urulinnak), kaitsealuste kalade (sh lõhe ja jõesilmu) koelmu ning kaitsealuse taime või seene looduslik kasvukoht.

Püsielupaigad on seaduse järgi automaatselt ka:
* lendorava pesapuu ja seda ümbritsev ala 25 m raadiuses;
* merikotka, madukotka ja kalakotka pesapuu ja seda ümbritsev ala 200 m raadiuses;
* suur-konnakotka ja must-toonekure pesapuu ja seda ümbritsev ala 250 m raadiuses;
* väike-konnakotka pesapuu ja seda ümbritsev ala 100 m raadiuses;
* kaljukotka pesapuu ja seda ümbritsev ala 500 m raadiuses;
* väike-konnakotka ja suur-konnakotka segapaari pesapuu ja seda ümbritsev ala 250 m raadiuses.

## Vaata ka
* hoiuala
* vääriselupaik

## Viited


## Välislingid
* Artikkel Eesti entsüklopeedias
Hoiuala

**Hoiuala** on Eesti looduskaitseseaduse järgi kaitstav loodusobjekt, kus kaitstakse Natura-liikide (looma-, taime- ja seeneliigid) elupaiku väljaspool kaitsealasid, tagamaks nende soodsat seisundit.

Eestis oli 2019. aasta lõpu seisuga 319 hoiuala.

## Vaata ka
*loodusala
*linnuala
*püsielupaik
*vääriselupaik
*kaitseala

## Viited

## Välislingid
*Looduskaitseseadus (5. peatükk: Hoiualad)
Vääriselupaik

**Vääriselupaik** ehk **võtmebiotoop** (lühendatult **VEP**; inglise *key(stone) biotope*, *(key)stone habitat*) on ala, mis on oluline loodusliku elurikkuse püsimiseks. 

See on minimaalse inimmõju all olev ala (sageli metsaala), kus suure tõenäosusega elab ohustatuid, ohualteid jt kaitsealuseid liike. See on pärismaise elustikuga paik.

"Vääriselupaik" on Eesti looduskaitseterminoloogias suhteliselt uus mõiste.

## Vaata ka
*püsielupaik
*hoiuala

## Välislingid
*Vääriselupaikade moratoorium (ELF).
Kaitstavad loodusobjektid

**Kaitstavad loodusobjektid** on Eesti looduskaitseseadusega määratletud loodusüksused, mille kohta on kehtestatud võrreldes tavaalaga (objektiga) mitmesugused piirangud inimtegevusele.

Eesti Looduse Infosüsteemi (EELISe) järgi eristatakse järgmisi loodusobjekte (sulgudes on arv seisuga 31. detsember 2007)

*looduskaitseala (129)
*maastikukaitseala (149)
*rahvuspark (5)
*vana ehk uuendamata kaitsekorraga ala (117)
*pargid ja puistud (548)
*hoiuala (343)
*püsielupaik (900)
*kaitstav looduse üksikobjekt (1195)
*kohaliku omavalitsuse tasandil kaitstav loodusobjekt (3)
Ülivõrre

**Ülivõrre** ehk **superlatiiv** on grammatiline kategooria (võrdlusaste), mis väljendab seda, et kirjeldataval olendil, asjal või nähtusel on omadust suuremal määral kui ühelgi teisel samasse rühma kuuluval olendil, asjal või nähtusel. Näiteks: "Tallinn on Eesti *suurim* linn".

## Eesti keel
Ülivõrde moodustamiseks on eesti keeles kaks võimalust: liitülivõrre ehk kõige-ülivõrre ja lihtülivõrre.

**Liitülivõrre** on liitvorm, mis koosneb abisõnast kõige ja võrdlussõna keskvõrde vormist. Liitülivõrret saab moodustada kõikidest võrdlussõnadest, nt vaga (: vagam) : kõige vagam, roosa (: roosam) : kõige roosam, `hull (: hullem) : kõige hullem, kummaline (: kumma-lisem) : kõige kummalisem.

**Lihtülivõrre** on moodustatav vaid neist võrdlussõnadest, millel on olemas vokaalmitmus, ning tal on nagu vokaalmitmuselgi kaks liiki -- i-ülivõrre ja tüveülivõrre.

**i-ülivõrde** tunnuseks on im, nt ilus : ilusa/im, kole : koleda/im. i-ülivõrre on võimalik nendest sõnadest, mis kasutavad i-mitmust.

## Vaata ka
*Algvõrre
*Keskvõrre
Aleksejevi reegel

**Aleksejevi reegel** on seaduspära, mis võimaldab leida lahuse ligikaudse kriitilise temperatuuri väärtuse.  Selle kohaselt asuvad lahuse tasakaaluliste faaside koostisi ühendavate lõikude keskpunktid sirgel, mis lõikub lahustumiskõvera maksimumi või miinimumiga. Aleksejevi reegel on rakendatav vaid siis, kui süsteemi koostis on väljendatud massiprotsentides.

Reegel on saanud nime vene keemiku Vladimir Fjodorovitš Aleksejevi (Владимир Фёдорович Алексеев; 1852–1919) järgi.
Neuromant

**"Neuromant"** (originaalpealkirjaga *Neuromancer*) on William Gibsoni 1984. aastal ilmunud küberpunkromaan. Selle põhjal on valminud ka 1988. aastal samanimeline videomäng.
## Sisu

Henry Dorsett Case on üks mees Jaapanis Chiba linna düstoopilises allmaailmas. Kui ta oli kord andekas arvutihäkker, siis ta tabati oma tööandjalt varastamise eest. Karistuseks vigastas Case'i tööandja tema kesknärvisüsteemi mükotoksiiniga, jättes ta võimetuks kasutada oma aju-arvuti kasutajaliidest, et pääseda küberruumi ülemaailmsesse arvutisüsteemi. Töölevõtmiseks sobimatu, narkomaan ja enesetappu plaanitsev, läheb Case Chiba "musta kliinikusse" imeravile. Ta päästetakse tänavasamurai Molly Millionsi ja saab palgasõduriks varjulise endise sõjaväeohvitser Armitage'i poolt, kes pakub Case'i ravima, kui Case töötab talle arvutihäkkerina...
Reet Valgmaa

**Reet Valgmaa** (sündinud 30. märtsil 1952) on eesti pedagoog ja sulgpallur. 

Ta on õpetanud Nõo Keskkoolis, Tartu Riiklikus Ülikoolis ja Viljandi Kultuurikolledžis. Ta töötas 1995–1998 Viljandi Kultuurikolledžis dotsendina ja 1998–2003 professorina. Rajas 1992 koolituskeskuse Tõru ja on selle juhataja. 

Ta oli aastail 2015–2018 Eesti Vabaharidusliidu volikogu juhataja.

Ta on 30-kordne Eesti meister sulgpallis. Ta on samuti esinenud folklauljana.

## Teoseid
*Valgmaa, Reet; Nõmm, Erle 2008. *Õpetamisest: Eesmärgist teostuseni*. Tartu: Eesti Vabaharidusliidu kirjastus

## Tunnustus
*2003 – aasta koolitaja

## Välislingid
*
Gila jõgi

**Gila** on jõgi Põhja-Ameerikas. Algab Kaljumägedest. Voolab valdavalt läände, ülemjooksul kanjoneis, alamjooksul läbi Gila kõrbe. Suubub vasakult Coloradosse. Pikkus 1044 km.
Ekvatoriaalne vastuhoovus (India ookean)

India ookeani **ekvatoriaalne vastuhoovus** on idasuunaline pinnahoovus (ulatub 100–150 meetri sügavusele) India ookeanis läände hoovavate Põhjapassaathoovuse ja Lõunapassaathoovuse vahel.

Hoovust mõjutavad mussoonid ja seepärast hoovab hoovus sõltuvalt aastaajast ekvaatorist veidi põhja või lõuna pool.

Ekvatoriaalne vastuhoovus on ka Atlandi ookeanis ja Vaikses ookeanis.
Abaasia

**Abaasia** on võimetus kõndida, kuigi kõndimisliigutusi suudetakse teha näiteks lamades.

Abaasia põhjuseks võib olla muu hulgas psüühikahäire, motoneuronite häire (näiteks Huntingdoni tõbi, Wilsoni tõbi), väikeaju kahjustus (ataksia) või otsmikusagarate kahjustus (kõndimisapraksia).   

## Vaata ka
*Astaasia-abaasia 
*Düsbaasia
Abadeauk

**Abadeauk** ehk **Abade auk** ehk **Abade laht** ehk **Habade laht** on järv Saaremaa loodeosas Saaremaa vallas Harilaiu poolsaare keskel Laialepa lahe ja Haagi lõuka vahel. Järve ümbritsevad männimetsad.
Ābādeh

**Ābādeh** [oobod'ee] (varem ka *Abade*; pärsia keeles آباده) on linn Iraanis Fārsi provintsis, Ābādeh' maakonna keskus. Ta asetseb umbes 2000 m kõrgusel merepinnast viljakal tasandikul Eşfahāni ja Shīrāzi vahelise maantee ääres 225 km kaugusel Eşfahānist ja 275 km kaugusel Shīrāzist, 638 km Teheranist lõuna pool.

2006. aasta rahvaloenduse andmetel on linnas 58 138 elanikku. 2007. aasta andmetel oli elanike arv World Gazetteeri hinnangul 59 200.

Linn on piirkonna kaubanduskeskus. Ābādehi ümbruses valmistatakse Ābādeh' vaipu. Linnas on arenenud ka puunikerduskunst (kasutatakse pirnipuud ja pukspuud). Valmistatakse seesamiõli ja kastoorõli.

Vanasti oli Ābādeh karavanide vahejaam.

## Viited
Risaliit

**Risaliit** on fassaadist täiskõrguselt eenduv hooneosa, mis oli harilikult rikkalikumalt kaunistatud ning sageli frontooni ja eraldi katusega. Eristatakse kesk- ja külg- (nurga) risaliite.
Maastikumaal

**Maastikumaal** ehk **peisaaž** on maaližanr, mis on keskendunud maastiku kujutamisele. Maastikumaali viljeleja on **maastikumaalija** ehk **peisažist**.

Maastikumaali viljeldi juba antiigis, keskaja kunstis oli see maaliliik vähetähtis, kuid ärkas uuele elule taas renessansis. 17. sajandil hakati viljelema ideaalmaastike maalimist, mis koondas looduse kaunimaid elemente. Maastikumaal oli eriti armastud žanr romantismis. 19. sajandil pakkus maastikumaal jõulist konkurentsi ajaloomaalile ning impressionismi sünniga muutus aina levinumaks vabaõhumaal.

## Allikad
* Kunstileksikon, Tallinn, 2001, lk 264
* Silmaringi teatmik – Kunst, Varrak, Tallinn, 2007, lk 488

## Vaata ka

*Barbizoni koolkond
*heroiline maastikumaal
*meremaal
Meremaal

**Meremaal** ehk **mariin** on maastikumaali alaliik, kus kujutatakse merd või merega seotut (laevad, sadamad, merelahingud jne).

Iseseisvaks žanriks kujunes hollandi ja flaami kunstis, õitseaeg oli 17. sajand. Meremaali viljelenud kunstnikke – **mariniste** – oli mitmeid ka romantismiajastul ja impressionistide hulgas.

Tuntud meremaalijad olid näiteks William Turner ja Ivan Aivazovski. Eesti kunstnikest on meremaaliga palju tegelenud Aili Vint.

## Kirjandus
* Kunstileksikon, Tallinn, 2001, lk 277
* Silmaringi teatmik – Kunst, Varrak, Tallinn, 2007, lk 488
Loomamaal

**Loomamaal** on maaližanr, millel kujutatakse eelkõige loomi.

## Loomamaale
*"Hommik männimetsas"
*"Kaks rotti"

## Vaata ka
*animalistika
Mansardkorrus

**Mansardkorrus** ehk **mansard** on mansardkatuse all paiknev katusekorrus. 

See leiutati 17. sajandil. Leiutajaks peetakse François Mansarti, kelle järgi katus ka nime on saanud.
Edsger Wybe Dijkstra

**Edsger Wybe Dijkstra** (11. mai 1930 Rotterdam &ndash; 6. august 2002 Nuenen, Holland) oli Hollandist pärit matemaatik ja informaatik. Ta pälvis 1972. aastal panuse eest programmeerimiskeelte arendamisse Turingi auhinna.

## Elukäik
Dijkstra õppis Leideni Ülikoolis teoreetilist füüsikat. 

1970. aastate alguses asus ta tööle USA-s Burroughs Corporationis. 1984. aastast asus ta arvutiteaduste valdkonnas õppetooli Schlumberger Centennial Chair juhatajaks Texase ülikoolis, mis asub USA Austinis. 

2000. aastal läks pensionile. Dijkstra suri 72-aastaselt vähki 6. augustil 2002.

## Panus ühiskonda
Tema tugev arvamus goto lausendi halvast mõjust koodi loetavusele ja 1968. aastal avaldatud artiklist põhjustatud järelkaja peetakse tänapäeval põhiliseks mõjutajaks asjaolule, miks antud lausendit laiamastaapselt halvaks stiiliks peetakse. Goto asemel soovitas ta kasutada struktureeritud konstruktsioone nagu while tsükkel. Antud põhimõtetest arenes välja struktureeritud programmeerimine. Dijkstrat tunti kui Algol-60 fänni ning ta meeskond implementeeris 1961. aastal Electrologica X1 arhitektuurile esimese ALGOL 60 kompilaatori.

Käsikiri, mida ta tihti kirjutas, kutsutakse EWD, hüüdnime sai ta prefiksi järgi unikaalloenduris. Dijkstra jagas fotokoopiaid EWD-dest oma kolleegidele; paljudest tehti mitmeid fotokoopiaid ja nõnda levisid EWD-d rahvusvahelisse informaatikute kommuuni. Peamiselt on kirjutatud matemaatika ja informaatika teemadel, kuid leidub ka kõnesid jms.

Dijkstra algoritm ehk lühima tee leidmise algoritm on graafi otsimise algoritm, mis lahendab ühe-allika lühima tee probleemi graafidel, kus ei kasutata negatiivseid tee hindasid, tagastades lühima tee puu.

## Tunnustus
* 1972 Turingi auhind

## Vaata ka
* Dijkstra algoritm
* Einestavad filosoofid
* Semafor (programmeerimine)

## Viited

## Välislingid
* Krzysztof R., Edsger Wybe Dijkstra (1930–2002): A Portrait of a Genius, nekroloog, Formal Aspects of Computing (2002) 14, lk 92–98
Boris Becker

**Boris Franz Becker** (sündinud 22. novembril 1967 Leimenis) on endine Saksamaa tennisist, kes võitis aastatel 1985–1996 meeste üksikmängus kuus suure slämmi turniiri ning meeste paarismängu kuldmedali Barcelona olümpiamängudel.

28. jaanuarist kuni 17. veebruarini 1991 ning 8. juulist kuni 8. septembrini 1991 oli ta meeste üksikmängus maailma esireket.

Aastatel 1985, 1986, 1989 ja 1990 valiti ta Saksamaa aasta meessportlaseks.

2007. aasta novembrist kuulub ta internetipokkeritoa Pokerstars sponsoreeritavasse Team PokerStarsi ning on osalenud paljudel Euroopa pokkeriturnee turniiridel.

2013. aasta detsembris teatas Novak Djokovic, et 2014. aastal on Becker tema treener.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Jennifer Capriati

**Jennifer Marie Capriati** (sündinud 29. märtsil 1976 New Yorgis) on endine Ameerika Ühendriikide tennisist. Aastatel 2001 ja 2002 võitis ta naiste üksikmängus kolm suure slämmi turniiri ning 1992. aastal Barcelonas olümpiakulla.
Marion Bartoli

**Marion Bartoli** (sündinud 2. oktoobril 1984 Ülem-Loire'i departemangus Le Puy-en-Velays) on Prantsusmaa tennisist. 

14. augustil 2013 teatas ta oma sportlaskarjääri lõpetamisest.

12. augusti 2013 seisuga oli Bartoli WTA edetabelis 7. kohal. See on tema karjääri parim koht.

Bartoli on korsika päritolu. Tema isa Walter oli arst ja tema ema Sophie on meditsiiniõde. Marionil on vanem vend, kes on sõjaväelane.

Marion hakkas tennist mängima 6-aastaselt. Kui ta 2001 elukutseliseks hakkas, loobus isa tööst arstina ja hakkas tema treeneriks.

Täiskasvanute turniire hakkas ta mängima 16-aastaselt, esialgu noorteturniiridega vaheldumisi. Sel aastal võitis ta USA lahtised meistrivõistlused neidudele, alistades finaalis Svetlana Kuznetsova 4:6, 6:3, 6:4. Aasta lõpuks oli ta maailma neidude edetabelis 3. ja naiste edetabelis 304. kohal.

2002. aastal saabus USA lahtistel tema senise karjääri tipptulemus. Ta oli maailma 231. reket ja saanud turniirile vabapääsmega. Esimeses ringis kohtus ta endise maailma esireketi ja USA lahtiste võitja Arantxa Sánchez Vicarioga, kes oli asetatud 25. numbrina. Bartoli võitis 6:3, 6:1. Teises ringis võitis ta Paraguay tennisisti Rossana de los Riose, kes oli sel ajal maailma number 70, kolmes setis. Kolmandas ringis kohtus ta järgmise endise maailma esireketi ja USA lahtiste võitja Lindsay Davenportiga ja seekord kaotas 6:3, 6:1. See võit tõstis teda maailma edetabelis sadakond kohta ja aasta lõpul oli ta WTA 104. number.

Marion Bartoli on kahel korral mänginud suure slämmi turniiri finaalis. 2007. aasta Wimbledoni turniiri finaalis kaotas ta Venus Williamsile tulemusega 4:6, 1:6. 2013. aastal alistas ta finaalis 6:1, 6:4 Sabine Lisicki ja võitis oma esimese suure slämmi turniiri. 2009 jõudis ta Austraalia lahtistel poolfinaali, kus kaotas Vera Zvonarjovale 3:6, 0:6. 2011 jõudis ta Prantsusmaa lahtistel poolfinaali.

Bartoli on paarismängus mänginud 7 WTA turniiri finaalis. Neist 3 on ta võitnud ja 4 kaotanud. Tal pole olnud kindlat paarilist: iga kord on tal finaalis olnud erinev paariline. simest korda jõudis ta finaali 9. veebruaril 2003 Pariisis koos Stéphanie Cohen-Aloroga, aga nad kaotasid Austria–Šveitsi paarile Barbara Schett – Patty Schneider 6:2, 2:6, 6:7 (5:7). Kolmas finaal tõi võidu: 11. aprillil 2004 võitis ta Casablancas koos Émilie Loit'ga Belgia–Sloveenia paari Els Callens – Katarina Srebotnik 6:4, 6:2. Pärast 8. jaanuari 2007 Sydney turniiri pole ta paarismängus finaali jõudnud.

Bartoli on üksikmängus mänginud 18 WTA turniiri finaalis. Neist 7 on ta võitnud ja 11 kaotanud. Esimest korda jõudis ta finaali 7. jaanuaril 2006 Aucklandis ja kohe tuli võit Vera Zvonarjova üle 5:2, 6:2.

Bartoli on olnud aasta lõpus WTA edetabelis 50 parema hulgas alates 2004. aastast ja 20 hulgas alates 2006. aastast. Parim aastalõpukoht on 9. 2011. aastast.

## Viited

## Välislingid
*Marion Bartoli andmed Sony Ericssoni WTA Touri ametlikul kodulehel
Michael Chang

**Michael Te-pei Chang** (sündinud 22. veebruaril 1972 Hobokenis New Jersey osariigis) on Ameerika Ühendriikide endine tennisist. 1989. aasta Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel sai temast kõigi aegade noorim (17-aastane) meeste suure slämmi turniiri võitja.
Arthur Ashe

**Arthur Robert Ashe (jun)** (10. juuli 1943 Richmond, Virginia osariik – 6. veebruar 1993) oli Ameerika Ühendriikide tennisist. 

Ta võitis kolm suure slämmi turniiri, olles ühtlasi esimene mustanahaline mees, kes on võitnud suure slämmi turniiri.
Maureen Connolly

**Maureen Catherine Connolly** (17. september 1934 San Diego – 21. juuni 1969 Dallas) oli USA tennisist.

1951. aastal võitis ta 16-aastaselt (toona aegade noorimana) USA lahtised meistrivõistlused tennises.  

1953. aastal võitis ta esimese naisena kõik suure slämmi turniirid. Järgmisel aastal võitis ta kaks suure slämmi turniiri, kuid 20. juulil 1954 sattus ta liiklusõnnetusse ja oli sunnitud 19-aastaselt sportlaskarjääri lõpetama. 

Maureen Connolly suri 1969. aastal vähki.
Semafor (programmeerimine)

**Semafor** on informaatikas andmestruktuur, mis võimaldab **piirata** määratud koodi sektsiooni väärtustamist nii, et seda saab **korraga teha kuni n [[lõim (informaatika)|lõim]]e**. Semafore kasutatakse programmi protsesside sünkroonimises, kus ülesanne vajab kindlat ülemist piirarvu kindlatele protsessidele, mis võivad kõrvuti joosta. 

Tegemist on klassikalise meetodiga jagatud ressursside juurdepääsu piiramisel, nagu seda on jagatud mälu multiprogrammeeritavas keskkonnas (süsteem, kus mitmed programmid võivad olla käivitatud samaaegselt või olla kordamisi käivitusjärjekorras käivitatud samaaegselt). **Semafore** eksisteerib mitmes variandis, kuigi tavaliselt mõeldakse selle all semaforide loetelu, kuna binaar (n=1) semafore tuntakse paremini ingliskeelse lühendiga **mutex** (Mutual exclusion) ehk mõlemapoole välistus (st lõim lukustab objekti/väärtuse, väärtustab selle ja avab luku. Kuni lukk on peal, teised lõimed objekti väärtustada ei saa.). 

**Semaforid** on klassikaline lahendusviis hoidmaks ära lõimede võistlusmomenti ressursi pärast probleemis, nagu seda on Einestavad filosoofid, kuigi nad ei hoia ära kõigi lõimede lukustumist.

## Dijkstra lahendus
Semaforid kui protsesside sünkroonimise mehhanism on kavandatud Edsger Dijkstra poolt ja esmakordselt tutvustatud 1965. aastal tema artiklis *Cooperating sequential processes* (Koostöötavad järjestikulised protsessid).

Semafor on andmestruktuur, kus on üks algväärtustamise(initsialiseerimise) operatsioon ja kaks kasutusoperatsiooni. Andmestruktuur koosneb loendurist ja järjekorra rivist, kuhu kantakse blokeeritud protsessid.


```c
/* andmestruktuur */
 struct Semafor {
    int loendur;
    Queue rivi;             /* järjekord */
 }
```



```c
/* algväärtustamine */
void init (Semafor s, int v) {
   s.loendur = v;
   s.rivi.empty ();
}
```



```c
/* kaks kasutus operatsiooni */
void P (Semafor s) {
  s.loendur = s.loendur - 1;
  if (s.loendur < 0)
     rivi_blokeeritud(s.rivi);    /* Blokeerin protsessi, lisan oote järjekorra rivvi */
}

void V (Semafor s) {
  s.loendur = s.loendur + 1;
  if (s.loendur <= 0)
     rivu_blokeeritud_vabasta_yks(s.rivi);  /* Vabastan protsessi oote järjekorra rivist */
}
```


Semaforid on tihti juba programmeerimiskeeles olemas, nt javas:

```java
//Semafori klass
import java.util.concurrent.Semaphore; 

// tüüpiline deklaratsioon objektis
private Semaphore s;
private int SmaxSuurus;

// tüüpiline algväärtustamine objekti konstruktoris või mingis meetodis
this.SmaxSuurus=value;
this.s= new Semaphore(this.SmaxSuurus); 

//kontroll, kui kohti on vaba ehk vähem, kui this.SmaxSuurus oli elemendi loomise hetkel, siis jätkatakse 
if( s.tryAcquire()){

//kui lõim on lõpetanud oma töö, peab ta vabastama oma koha
s.release(1);
```

## Vaata Ka
* Einestavad filosoofid
Henni Kallak

**Henni-Heidi Kallak** (20. oktoober 1931 Viljandi – 8. juuli 2013 Tallinn) oli eesti bioloog. 

Ta lõpetas 1951. aastal Viljandi 1. Keskkooli ja 1956. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ). Ta sai 1965. aastal bioloogiakandidaadi kraadi.

Ta oli aastatel 1962–1992 TRÜ/ Tartu Ülikooli õppejõud, sealhulgas:
*1971–1981 geneetika ja darvinismi (hiljem geneetika ja tsütoloogia) kateedri juhataja
**1981–1992 dotsent
**1992 molekulaar- ja rakubioloogia instituudi professor
**1997 emeriitprofessor

## Teadustöö
Ta tegeles taimegeneetika ja evolutsioonibioloogiaga, uurimisvaldkonnad olid taimegeneetika, arengubioloogia ning evolutsiooniline bioloogia.

## Teoseid
Ta avaldas raamatuid evolutsiooniõpetuse teemadel.
*1967 "Evolutsiooni põhitegurid". Tartu: Tartu Riiklik Ülikool
**1970 2. parandatud trükk. Tartu: Tartu Riiklik Ülikool
*1970 "Elusa looduse evolutsioonist". Tallinn: Valgus
*1973 "Evolutsiooniidee kujunemisest". Tartu: Tartu Riiklik Ülikool
*1982 "Evolutsiooni materjal ja tegurid: õppevahend bioloogiaosakonna üliõpilastele". Tartu: Tartu Riiklik Ülikool
*1984 "Darvinism, selle eelkäijad ja edendajad". Tallinn: Valgus
*1986 "Adaptatsiogenees ja liigiteke". Tartu: Tartu Riiklik Ülikool
*1990 "Bioevolutsioon". Tallinn: Valgus

## Tunnustus
*1997 Tartu Ülikooli suur medal
*2006 Eesti Bioloogiaõpetajate Ühingu auliige
*2009 auhind "Elutöö geneetikuna"

## Viited

## Välislingid
*"Henni Kallak kõnetoolis esinemas". 20. detsember 1982. DSpace
*Haud Tartu Rahumäe kalmistul
Andy Roddick

**Andrew Stephen Roddick** (sündinud 30. augustil 1982 Omahas) on Ameerika Ühendriikide endine profitennisist ja endine ATP edetabeli esikoha omanik. Ta oli kuulus oma tugeva servi poolest.
Leevi lahing

**Leevi lahingud** toimusid 1944. aasta augustis taanduvate Saksa ja ründavate Nõukogude Liidu vägede vahel.

Mitmepäevased lahingud toimusid mitmes Leevi küla metsas ja Panga järve ääres. Lahingutest võttis osa Nõukogude poolel 88. laskurdiviisi 330. polk. Sakslaste üksus on teadmata. Lahingus kandsid mõlemad osapooled raskeid kaotusi. Langenud sõjamehed maeti lahingupaika ja Leevi kalmistule. Hiljem kaevati Saksa poole sõdurid haudadest välja ja maeti ümber.

1970. aastal avati Leevi lahingus langenud punaarmeelastele mälestuskivi.

2004. aastal oli kobras langetanud puu otse elektriliinile ja selle tõttu plahvatas miin, mille käigus põles suur osa metsast.
Lõim (informaatika)

**Lõimed** (inglise *thread*) on informaatikas operatsioonisüsteemi või arvutiprogrammi omadus  mitmeks protsessiks, mis eeldab, et protsess operatsioonisüsteemis võib koosneda mitmest voost, mis täidetakse paralleelselt (sealhulgas täpsustamata on, mis järjekorras protsesse täidetakse).

Mitmelõimelisuse puhul luuakse üldjuhul ajapõhise-jagamise jaoturiga ("ajakvantimisega"), mis töötab samamoodi kui paralleelne mitmete käskude täitmine arvuti programmide puhul: protsessor lülitub erinevate lõimede protsesside teostamise vahel. Siiski, kuna ajakvant on pisike ja võib inimtaju poolt saada tekitatud illusioon samaaegsusest lõppkasutajale. Mitmeprotsessorilistes või mitmetuumalistes süsteemidas võib saavutada lõimelisuse multitöötluse abil, kus erinevad lõimed ja protsessid võivad põhimõtteliselt samaaegsusest saada täidetud teistes protsessorites või tuumades.

Lisaks, programmid võivad implementeerida lõimelisuse kaudselt läbi operatsioonisüsteemi, kasutades taimereid, signaale ja teisi meetodeid täiendamaks oma programmi üldist programmivoo täitmise kulgu saavutades nõnda *[[ad hoc]]* ajakvantimise. Vahel kutsutakse seda **kasutajaruumi lõimedeks**.

## Prioriteet
Lõimel on omadus prioriteet, mis määrab selle element-protsessi käivitamise eelistuse teiste lõimede suhtes. Prioriteet on määratud täisarvuga. Olenevalt arhitektuurist ja operatsioonisüsteemist on rakendatud protsessori haldussüsteem ning vastavalt nendele reeglitele täidetakse programme. Näiteks lihtne (protsessori haldussüsteemist): väikese prioriteediga lõimesid peavad protsessori ootuse järjekorras olema seni, kuni leidub neist kõrgema prioriteediga lõimesid. Reaalselt on protsessori haldussüsteeme palju, nad töötavad erinevalt ja neil kõigil on omad eelised, hea tava kohaselt on programmeerijale jäetud võimalus eelistada üht lõime teisele. Ühesuguse prioriteediga lõimed jagavad neile antud ajakvanti või on nende tegevus sünkroonitud.

## Ajajaotus
Lihtne (protsessori haldussüsteemis) toimub ajakvandiga, mis on tavaliselt (15–18 ms), järgmiste reeglite kohaselt ümberlülitused:
* kui tekib kõrgema prioriteediga lõim olekuga "käivitatud", siis lülitutakse sellele lõimele;
* kui lõim lõpetab oma töö või loobub ajakvandist, siis käivitatakse järgmine kõrgeima prioriteediga lõim, mille olek on käivitatud.

## Sünkroonimine
Lõimed üldjuhul jagavad ressursse, et välistada samaaegselt välja jagatud ressursi probleeme, tuleb lõimedele seada piirangud. Selleks luuakse nn kriitiline koodiosa, kus ei võimaldata teistel protsessidel samade objektidega tööd teostada. Kriitiline koodiosa lukustatakse ja teised lõimed saavad seda alles siis kasutada, kui sisenenud lõim on kriitilisest koodiosast väljas. Lõimede, mis üldse saavad protsesse teostada, arvu piiramiseks saab kasutada semafori.

Objektorienteeritud keeltes nagu Java on primaarobjekti (mis on Javas "object") tihti lisatud lukkude lisamise ja eemaldamise meetodid (neid meetodeid tuntakse ka "monitorina").

## Välislingid
* Vesal Vojdani: Dünaamilist mälu töötlevate C programmide staatiline andmejooksude analüüs, väitekiri
Eesti Keskkonnaühenduste Koda

**Eesti Keskkonnaühenduste Koda** (lühend **EKO**) on Eesti keskkonnaühendusi ühendav mittejuriidiline poliitiliselt sõltumatu koostöövõrgustik. Koda moodustati 2002. aasta esimesel poolel.

Eesti Keskkonnaühenduste Koda jälgib ja mõjutab otsuseid ja protsesse järgmistes valdkondades: 

* Eesti-sisene ja rahvusvaheline keskkonnapoliitika ja -õigus; 
* olulise mõjuga kohalikud, üleriigilised ja rahvusvahelised keskkonnaotsused; 
* keskkonnakaitselise tegevuse rahastamine.

Eesti Keskkonnaühenduste Kotta kuulub 11 ühendust: 
*Eestimaa Looduse Fond (ELF)
*Balti Keskkonnafoorum (BEF)
*Eesti Ornitoloogiaühing (EOÜ)
*Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskus (SEI Tallinn)
*Eesti Roheline Liikumine (ERL)
*Keskkonnaõiguse Keskus (KÕK)
*MTÜ Läänerannik
*Nõmme Tee Selts (NTS)
*Pärandkoosluste Kaitse Ühing (PKÜ)
*Tartu Üliõpilaste Looduskaitsering (TÜLKR)
*Eesti Üliõpilaste Keskkonnakaitse Ühing Sorex

## Aasta keskkonnategu ja aasta keskkonnakirves

Alates 2004. aastast valib Eesti Keskkonnaühenduste Koda aasta kõige keskkonnakasulikumat – aasta keskkonnategu – ja -vaenulikumat tegu – aasta keskkonnakirvest.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Keskkonnaühenduste Koja veebisait
Ferdinando, Castro hertsog

**Ferdinand Marie André Alphonse Marc de Bourbon** (28. mai 1926 Podzamcze – 20. märts 2008 Roquebrune-sur-Argens) oli Mõlema Sitsiilia kuningliku perekonna pea (kuningas **Ferdinando IV**) ja Castro hertsog alates 1966. aastast.
BirdLife International

**BirdLife International** (endise nimega *International Council for Bird Preservation*) on rahvusvaheline mittetulunduslik looduskaitseorganisatsioon, mille peaeesmärk on kaitsta maailma linde ja nende elupaiku.

Organisatsioon loodi 1922. aastal Gilbert Pearson'i ja Jean Theodore Delacour'i initsiatiivil.

BirdLife International teeb koostööd mitmete partnerorganisatsioonidega üle maailma. Eestis teeb ta koostööd Ornitoloogiaühinguga. 

Organisatsiooni aupresident on Jaapani printsess Takamado.
Stiil

**Stiil** (ladina keeles *stilus* 'krihvel') on viis millegi esitamiseks, väljendamiseks, kujundamiseks või sooritamiseks. Stiil on määratud teda iseloomustavate tunnuste kogumiga.

Stiili kvantitatiivse uurimise meetodite üheks rajajaks oli Wincenty Lutosławski.

## Vaata ka

*Arhitektuuristiil
*Kunstistiil
*Muusikastiil
*Stiilimeetria
Paigallend

**"Paigallend"** on 1998. aastal ilmunud Jaan Krossi romaan.

## Sisukirjeldus
Romaan on läbilõige ühe eestlase loost, mis sümboolselt sõlmub Eesti Vabariigi looga. Romaan jutustab Jaan Krossi põlvkonnakaaslase Ullo Paeranna eluloo. Sellesse mahuvad luksuslik lapsepõlv, vaene noorukiiga, töö peaministri kantseleis, mis näib noorukile tuule tiibade alla toovat, aga siis saab aeg otsa. Järgneb punane aasta, Saksa okupatsioon, osalemine iseseisvuslaste, Eesti Rahvuskogu tegevuses, poolelijäänud paotee ja siis enam kui 40 aastat paigallendu ehk siseemigratsiooni (enesesalgamine ja vale). See on elukäik, mis on iseloomulik küllap paljudele autori põlvkonnakaaslastele.

## Välislingid
* Toomas Haug, "Poliitiline Kross. "Paigallennu" arvustuse asemel" – Eesti Päevaleht / Arkaadia (kirjanduslisa), 19. veebruar 2005, nr 1, lk 4–5
* Juhani Salokannel, "Elust ja elulookirjutusest. Jaan Krossi "Paigallend"" (peatükk Jaan Krossi kohta kirjutatud monograafiast; PDF-failina). Soomekeelsest käsikirjast tõlkinud Piret Saluri – Keel ja Kirjandus 2008, nr 3, lk 145–155
Pöördtoolitund

**"Pöördtoolitund"** on Jaan Krossi 1971. aastal ilmunud novell.

Novell jutustab Johann Voldemar Jannseni sobingust Saksa aadliga 19. sajandi teisest pooles. Lugu vahendatakse tema poja Eugeni sisemonoloogi kaudu: poeg meenutab isa elu ning otsib tema teole õigustusi ja põhjendusi. Kui kaugele võib minna, reetmata oma rahvast? Kas poliitilistest kaalutlustest lähtuva kompromissi kasu kaalub üles kõlbelise kahju, mis sellest sünnib? Pinget kasvatab jutustaja enese siseheitlus tõerääkimise tarbe ja perekonna au kaitsmise vajaduse vahel.

Novell pälvis 1972. aastal Friedebert Tuglase novelliauhinna.
Johann von dem Broele

**Johann von dem Broele**, teise nimega **Plater** (ka *Johann Plater von dem Broele*; enne 1460 – juuni 1529) oli aastatel 1502–1529 Liivi ordu maamarssal. 

Johann von dem Broele astus ordusse umbes 1475. aastal, kui ta Vestfaalist Liivimaale saabus. Tema esimestest aastatest ei ole peaaegu midagi teada, kuid 1495. aasta alguses sai temast Karksi foogt, sellest ajast kuulus ta ka ordumeistri lähimate kaaslaste siseringi ehk ordunõukokku. Hiljem oli ta teadaolevalt pikaajalisim Liivimaa maamarssal. Broele oli üks silmapaistvamaid Wolter von Plettenbergile allunud väejuhte. Ta osales Smolino lahingus, kus tõenäoliselt just tema juhitud väesalga appiminek Riia peapiiskopi Michael Hildebrandi väele otsustas lahingu saatuse. 

Reformatsiooni ajal jäi Broele truuks katoliiklusele ning oli 1525. aastal ordumeistri kohusetäitjaks, kui too Tallinnalt ja Harju-Viru rüütelkonnalt truudusevannet võtma läks.

## Kirjandust
*Leonid Arbusow vanem. *Johann von dem Broele gen. Plater im Deutschen Orden in Livland (ca. 1475–1529)*. In: Jahrbuch für Genealogie, Heraldik und Sphragistik 1905 und 1906. Mitau, 1908. Lk-d 182–209.
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 667 (lk 506).
Ekvatoriaalne vastuhoovus (Vaikne ookean)

**Ekvatoriaalne vastuhoovus** on hoovus Vaikses ookeanis. 

Hoovab ekvaatori lähedal itta. 

Ookeani lääneosas asub see 5° põhjalaiuse ümber ja ookeani keskosas 7° põhjalaiuse ümber. Hoovuse põhjapoolne piir on kergesti määratav, kuna otse selle kõrval asub läände hoovav Põhjapassaathoovus. Lõunapoolne piir pole nii selge: ookeani keskosa pinnal on otse selle kõrval Lõunapassaathoovus, aga sügavamal ja ookeani lääneosas seguneb see teiste hoovustega. Hoovus nõrgeneb ida suunas.

## Viited
Egadi saared

**Egadi saared** (itaalia keeles: *Isole Egadi*; ladina keeles: *Aegates Insulae*) on saared Vahemeres Sitsiilia lääneranniku lähedal. 

Saarte kogupindala on 37,45 ruutkilomeetrit. Suurimad nendest on 
Favignana (*Aegusa*), Levanzo (*Phorbantia*) ja Marettimo (*Iera Nesos*).

Saared on mägised, kõrgus kuni 686 meetrit. Kuuluvad Itaaliale.
Maameister

**Maameister** (saksa keeles *Landmeister*, vene keeles *магистр*) oli Saksa ordu ametnik, kes juhtis suurema piirkonna orduorganisatsiooni ehk orduharu.

Maameistri ametikoht loodi seoses orduvalduste suure laialipaisatusega. 13. sajandil ja 14. sajandi alguses oli Saksa ordus kolm maameistrit: Preisi, Saksa ja Liivi haru meistrid. Ordut juhtiv kõrgmeister resideeris sel perioodil esialgu Palestiinas, hiljem Veneetsias ja lõpuks Preisimaal. 1309. aastal ühendati Preisi maameistri ja kõrgmeistri amet ja maameistreid jäi vaid kaks: Liivi orduharu ja Saksa oma. Alates sellest ajast nimetati Liivi ordumeistrit tavaliselt maameistriks, Saksa oma aga Saksa meistriks (*Deutschmeister*). 1525. aastal sekulariseeris viimane Preisis valitsenud kõrgmeister ja maameister Albrecht von Hohenzollern sealsed orduvaldused ja nõnda kadus üks orduharu ja maameistrikoht lõplikult. Saksa meistrist sai esialgu Saksa ordu administraator, hiljem aga ühendati sellega ka kõrgmeistri tiitel. Nii jäi 16. sajandi keskpaigaks alles vaid Liivi maameistri ametikoht. 1562. aasta järel kadus maameistri amet seetõttu kasutuselt.

Maameistrite võimupiirid muutusid aja jooksul tunduvalt. Kui algselt allusid nad otse kõrgmeistrile, siis hiljem saavutas suuri valdusi omav Liivi maameister märkimisväärse iseseisvuse, 1525. aasta järel sisuliselt sõltumatuse muust Saksa ordust. Saksamaal asuva Saksa meistri hallatavad valdused olid väikesed ja nii puudus tal võimubaas, mistõttu ta jäi kõrgmeistrist sõltuvamaks. Hiljem, kui ta ise kõrgmeistri ametikoha üle võttis, ei suutnud ta ordut kuigi efektiivselt juhtida.

## Vaata ka
*Liivi ordu maameistrite loend
*Preisi maameistrite loend
*Saksa meistrite loend
*Saksa ordu kõrgmeistrite loend
*Ordumeister
Demograafiline tööturusurve indeks

**Demograafiline tööturusurve indeks** iseloomustab analüüsitava tööjõuturu tulevikutrendi *[[ceteris paribus]]* tingimustel. 

Demograafiline tööturusurve indeks, mis arvutatakse 5–14-aastaste ja 55–64-aastaste vanuserühmade suhtena, näitab tööturule saabujate osatähtsust võrreldes tööturult lahkujatega. Kui demograafilise tööturusurve indeks on suurem kui 1, võib prognoosida tööjõu pakkumise suurenemist. Ja vastupidi: 1-st väiksem indeks prognoosib tööjõupuuduse tekkimise võimalust. Indeks on loomulikult mõneti ebatäpne, sest tööjõu pakkumist mõjutab ka piirkonnast välja- ja sisseränne, mida on keeruline prognoosida.

Näide: Eesti demograafiline tööturusurve indeks aastatel 2000–2007 (Statistikaameti andmetel)
Rootsi kuningas

**Rootsi kuningas** on Rootsi riigipea.
Praegune Rootsi kuningas (15. septembrist 1973) on Carl XVI Gustaf.

Alates 1818. aastast on kõik Rootsi kuningad kuulunud Bernadotte'i dünastiasse.

## Rootsi riigipeade loend
*Rootsi riigipeade loend, *[[Rootsi ajalugu]]*, *[[Rootsi suurvõimu ajastu]]*
Elihu Root

**Elihu Root** (15. veebruar 1845 Clinton, Oneida maakond, New Yorgi osariik – 7. veebruar 1937 New York) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, jurist ja diplomaat ning Nobeli rahuauhinna laureaat. 

Ta oli Ameerika Ühendriikide sõjaminister president William McKinley valitsuses aastatel 1899–1901 ning jätkas samal ametikohal president Theodore Roosevelti valitsuses aastatel 1901–1904. Hiljem oli ta Theodore Roosevelti valitsuses riigisekretär aastatel 1905–1909.

Sõjaministrina reformis Root USA armeed ja sõjaministeeriumi halduskorraldust ning aitas kujundada Ameerika Ühendriikide koloniaalpoliitikat pärast Hispaania-Ameerika sõda. Riigisekretärina toetas ta rahvusvahelist koostööd ja vahekohtumenetluse arendamist.

1912. aastal pälvis Elihu Root Nobeli rahuauhinna panuse eest rahvusvahelise vahekohtu edendamisel ja rahumeelsete suhete tugevdamisel riikide vahel. Hiljem oli ta ka USA senaator New Yorgi osariigist (1909–1915).

## Tunnustus
*1912 – Nobeli rahuauhind
*1915 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
Aristide Briand

**Aristide Pierre Henri Briand** (28. märts 1862 Nantes – 7. märts 1932 Pariis) oli Prantsuse poliitik.

Ta oli kuuel korral Prantsusmaa peaminister (24. juuli 1909 – 2. märts 1911, 21. jaanuar 1913 – 22. märts 1913, 29. oktoober 1915 – 20. märts 1917, 16. oktoober 1921 – 15. jaanuar 1922, 28. november 1925 – 19. juuli 1926, 29. juuli 1929 – 3. november 1929).

## Vaata ka

*Kelloggi-Briandi pakt

## Viited
Armas kodu Alabamas

"**Armas kodu Alabamas**" on 2002. aasta Ameerika Ühendriikide film, kus peaosades mängivad Reese Witherspoon, Josh Lucas ja Patrick Dempsey.

## Tegelased
Ian Khama

**Ian Khama** (täisnimega **Seretse Khama Ian Khama**; sündinud 27. veebruaril 1953) on Botswana poliitik, kes oli 1. aprillist 2008 kuni 31. märtsini 2018 Botswana president. Enne seda oli ta kümme aastat Botswana asepresident.

Ian Khamal on kindralleitnandi auaste ja 1990. aastatel oli ta Botswana armee ülemjuhataja. Ühtlasi on ta Bamangwato hõimu ülempealik.

Ta on riigi esimese presidendi Seretse Khama vanim poeg.

Oktoobris 2014 valiti ta ametisse uueks ametiajaks.

2022. aasta aprillis kutsus tema riigi kohus Ian Khama välja. Endist riigipead süüdistatakse muu hulgas tulirelva ebaseaduslikus omamises. Juhtum pärineb aastast 2016.
Nathan Söderblom

**Lars Olof Jonathan (Nathan) Söderblom** (15. jaanuar 1866 Trönö, Hälsingland – 12. juuli 1931 Uppsala) oli rootsi vaimulik, alates 1914. aastast Rootsi Kiriku peapiiskop, Nobeli rahuauhinna laureaat (1930 ja Rootsi Akadeemia liige (1921).

Söderblom sündis Trönö talus vaimuliku peres. Ta asus 1883 õppima Uppsala ülikoolis. 1892–1893 oli ta algul Uppsala Üliõpilaste Liidu asepresident ja hiljem president. 1892 avaldas ta raamatu Martin Lutherist. 1893 ordineeriti ta USA-s vaimulikuks.

Mõnda aega töötas Söderblom Uppsala psühhiaatriahaigla vaimulikuna, seejärel seitse aastat Rootsi Kiriku pastorina Pariisis. Selle kõrvalt õppis ta Pariisis ülikoolis religioonilugu, lõpetas ja sai professoriks. Tema väitekiri käsitles hauataguse elu mõistet zoroastrismis. Pärast Alfred Nobeli surma 10. detsembril 1896 juhtis ta tema matusejumalateenistust.

1897 abiellus Söderblom Uppsala üliõpilase Anne Forselliga. Abielust sündis kümme last.

1901 naasis ta Uppsala ülikooli, kus ta sai usuteaduskonna dekaaniks. 1912 sai ta Leipzigi ülikooli usuteaduse professoriks, kuid juba 1914 valiti ta Rootsi Kiriku peapiiskopiks.

Söderblom pühitses Tallinnas Kaarli kirikus 5. juunil 1921 ametisse Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku esimese piiskopi Jakob Kuke.

1920. aastatel juhtis ta kristlikku liikumist "Elu ja töö", millega saavutas tunnustuse oikumeenilise liikumise ühe asutajana. 1925 organiseeris ta Stockholmis üldise kristliku konverentsi, kus osalesid peaaegu kõik maailma kristlikud kirikud peale katoliikliku. Sellel konverentsil algas töö, mis päädis 1948 Ülemaailmse Kirikute Liidu loomisega.

13. novembril 1928 sai Söderblom Tartu Ülikooli audoktoriks. 1930 anti talle Nobeli rahuauhind kristliku rahuliikumise edendamise eest Esimese maailmasõja ajal.

Söderblomi mälestatakse luteri kiriku kalendris 12. juulil.
Peñón de Vélez de la Gomera

**Peñón de Vélez de la Gomera** on Hispaania valdus Põhja-Aafrikas. Asub eksklaavina Maroko rannikul 77 m kõrgusel kaljusel neemel. Valduse pindala on umbes 1,9 hektarit.
Ökoloogia keskus

**Tallinna Ülikooli Ökoloogia keskus** (kuni 2015. aastani **Ökoloogia Instituut**) on Tallinna Ülikooli koosseisu kuuluv teaduskeskus.

## Ajalugu
Tallinna Ülikooli Ökoloogia Instituut on Eesti Teaduste Akadeemia Ökoloogia Instituudi, mis tegutses 1992–1995, õigusjärglane. Ökoloogia Instituut alustas tegevust 1997. aastal (tollase nimega **Tallinna Pedagoogikaülikooli Ökoloogia Instituut**). 

1998. aastal sõlmis Ökoloogia Instituut assotsiatsioonilepingu Eesti Teaduste Akadeemiaga. 

2001. aasta Ökoloogia Instituudi struktuur reorganiseeriti, mille tagajärjel moodustati kolm osakonda: Keskkonnauuringute, Maastikuökoloogia, Tartu ja Kirde-Eesti osakond. Instituudi direktor oli Jaan-Mati Punning, Tartu osakonda juhatas Olevi Kull.

## Tegevus
Ökoloogia keskus tegeleb valdavalt loodusteaduslike alusuuringutega, keskendudes ökoloogilistele aspektidele.

## Vaata ka
* Eesti TA Ökoloogia ja Mereuuringute Instituut

## Välislingid
* Ökoloogia keskuse koduleht
Tallinna Looduskaitse Selts

**Tallinna Looduskaitse Selts** on Tallinnas asuv looduskaitsega tegelev ühing, kes on assotsieerunud Eesti Looduskaitse Seltsiga.

Tallinna Looduskaitse Selts asutati 10. jaanuaril 1993. Seltsi eelkäija oli Eesti Looduskaitse Seltsi Tallinna osakond (moodustati 1. august 1967). 

Selts tegeleb valdavalt Tallinnaga seotud keskkonnaprobleemidega, kuid ka üldisema keskkonna- ja looduskaitsega. Samuti korraldab selts mitmeid keskkonnateadlikkuse suurendamise ja noortele mõeldud õppeotstarbelisi üritusi. 

## Välislingid
*Koduleht
Huaaripuri

**Huaaripuri** ehk **gunterpuri** (prantsuse keeles *voile houari*, inglise keeles *gunter lug*, *gunter sail*, *sliding sail*) on kolmnurkne pikipuri, sarnane kahvelpurjega, mille poomi ja kahvli asemel on üks peel – kahvel ehk nihkteng.

Huaaripurje halsinurk ja mastiliigi alumine osa on kinnitatud masti külge, ülemine osa kahvli külge. Kahvel kinnitub kahe nahaga vooderdatud rõnga külge, mis on pandud ümber masti ja liiguvad vabalt piki masti. Kahvel on tõstetav piikvalli abil, mis on kinnitatud kahvli keskel. Hiivates piikvalli lõpuni, ulatub kahvlinukk kõrgemale masti topist kahvli poole pikkuse võrra. Huaaripurje vallinurk on kinnitatud kahvlinuka juures, soodinurga külge on kinnitatud soodid, mille abil huaaripuri seatakse tuulde. Huaaripurje kasutati väiksematel, 1-2-mastilistel purjekatel, peamiselt kalalaevadel 19. sajandil, eriti Prantsusmaal.

Nimetus "huaari" pärineb ameerika indiaanlastelt, hiljem kasutasid seda nimetust ka portugallased. Nimetus "gunterpuri" pärineb väidetavalt arvutilükati leiutajalt E. Günterilt (1581–1620), sest nihketeng ja lükati keel liiguvad sarnaselt.

Nüüdisajal leiab huaaripuri kasutust paadipurjena.
Vjatško

**Vjatško** (Henriku Liivimaa kroonikas ka **Vetseke**, **Wetseke**, **Vesceka**, **Viesceka**; vene *Вячеслав Борисович* (isanimi ei ole kindel); suri 1224) oli 13. sajandi alguse Koknese vürst.

## Päritolu
Mitmete ajaloolaste ja paljude vene autorite arvates oli Vjatško idaslaavi päritolu vürst, kes võis kuuluda Rjurikovitšite Połacki harru. Mõned autorid on arvanud ka, et ta võis olla latgal, kelle nimi tulenes balti sõnast *vecākais* "vanem" ja kes oli Koknese piirkonna tugevaima võimumehena vürstiks tõusnud ning venelaste toetuse tagamiseks õigeusku üle läinud. Veel on välja pakutud, et tegemist oli liivlasega.

## Tegevus
Vjatško oli Koknese valitseja alates hiljemalt 1205. aastast, mil ristisõdijad piiskop Alberti juhtimisel tema vürstiriigi naabriteks olnud Aizkraukle liivlased oma võimule alistasid ja Vjatškoga rahu sõlmisid. 1207. aastal leppis Vjatško Albertiga kokku, et piiskop saab poole ta valdustest ja aitab vastutasuks Kokneset kaitsta leedulaste rünnakute eest. 1208. aastal tekkis tal konflikt Lielvārde foogti Danieliga, kes Koknese linnuse vallutas ja vürsti vangistas. Alberti nõudmisel ta siiski vabastati. Hiljem samal aastal otsustas Vjatško Alberti mõju alt vabaneda, tappes piiskopi poolt Koknese linnusesse saadetud sakslased ja paludes Polotski vürsti Vladimiri abi. Alberti ristisõdijate kättemaksuretke kartuses jättis ta siiski lõpuks oma linnuse ja vürstiriigi maha ning põgenes Venemaale.

1223. aastal lubas Novgorodi vürst Vjatško võimu alla Tartu linnuse ja kõik Eestimaa alad, mille ta suudab endale alistada. Sõjajõuna sai Vjatško kaasa 200 meest, kelle abil ta käis ümbruskonnas maksu nõudmas ja rüüstamas. Aasta hiljem, pärast mitmeid ebaõnnestunud katseid, vallutasid Riia piiskopi ja Mõõgavendade ordu väed Tartu linnuse ja Vjatško tapeti.

Läti Henrik märgib Vjatškot oma kroonikas kokku seitsmel korral.

## Mälestuse jäädvustamine

Tegelasena esineb Vjatško Enn Kippeli noorsoojutustuses "Meelis" (1941), kus ta on Kippeli väljamõeldud peategelase Meelise (Lembitu poja) liitlane, kellega koos ta hukkub 1224. aastal Tartu lahingus.

Tartus, Kassitoomel, Oru tänava äärsel künkal asub Olav Männi skulptuurigrupp "Vjatško ja Meelis Tartu kaitsel" (kipsmudel 1950; pronksivalu 1956).

1954. aastal tuli esiettekandele eesti helilooja Anatoli Garšneki oratoorium "Vürst Vjatško ja vanem Meelis" (tekst Paul Anton (1901–1979)).

## Viited

## Kirjandus
* *Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae*. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982.
* Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993.
* Švābe, Arveds. ''Jersikas karaļvalsts'', Senatne un Māksla, 1936. Nr.1, lk 5–31.