open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ungari veinipiirkondade loend

**[[Ungari]] [[veiniregioon]]ide nimistu** koos nende juurde kuuluvate veinipiirkondadega.

Mitmete aastate pideva languse järel on viinamarjade kasvatusala pisut suurenenud, 2008. aastal moodustas see 83 000 hektarit. Ühelt hektarilt saadud keskmine saak oli 2007. aastal 7,5 tonni, mis on kerkinud 6% ja selle tagajärjel on kogutoodang suurenenud 570 000 tonnini. Vastavalt sellele on suurenenud ka veinitootmine, hea viinamarjasaak võimaldas toota 3,8 miljonit hektoliitrit veini.

## Viited

## Välislingid
*Borportal.hu
*Borvidékeink, összefoglalók 1999-ből
* A Földrajzinév-bizottság üléseinek kivonatolt szövegei:
** FNB 54/528. határozat: Borvidékek elfogadott névjegyzéke
** FNB 55/530. határozata az 54/528. módosításáról
** FNB 58/561. határozata a dűlők névválasztásáról
*Magyarország borrégióinak listája MTV műsorán
Laine amplituud

**Laine amplituud** on laineharja või lainenõo suurim kaugus tasakaalupinnast.

## Vaata ka
* Laine
* Amplituud

## Viited
Fall Gelb

**"Fall Gelb"** oli Saksa sõjaväe juhtkonna sõjaplaan, mida kasutati Teises maailmasõjas. Plaani eesmärk oli Hollandi, Belgia ja Luksemburgi kaudu purustada Prantsusmaa.

## Vaata ka
*Teine maailmasõda#Hollandi, Belgia ja Luksemburgi ning Prantsusmaa vallutamine
*Väegrupp A, Wehrmacht
*Väegrupp B
*Väegrupp C
Operatsioon Dynamo

**Operatsioon Dünamo**, ka **evakueerimine Dunkerque'ist**, oli liitlasvägede operatsioon Teise maailmasõja käigus 26. mail 1940–4. juunil 1940. Prantsusmaalt Dunkerque'ist (inglise keeles *Dunkirk*, saksa keeles *Dünkirchen*) ja selle rannalt evakueeriti 338 266 liitlasväelast, kuigi hinnanguliselt jäi kotti umbes pool miljonit sõdurit. 

Saksamaa sõjalised operatsioonid Belgias ja Prantsusmaal viisid Suurbritannia ekspeditsiooniarmee sissepiiramisele Dunkerque'i piirkonnas. Inglise armeed ähvardas eelkõige Saksa tankidiviiside kiire edasitungi tagajärjel täielik häving. Hitleri korraldusel Saksa tankide edasiliikumine peatati ja lõplik hoop jäi andmata. Seetõttu suutsid inglased käivitada operatsiooni "Dünamo" oma armee päästmiseks. Selleks mobiliseeriti kõik ujuvvahendid. 850 briti ja 300 prantsuse alust evakueerisid Dunkerque'i kotist 10 ööpäevaga 338 682 sõjameest, neist 123 095 prantslast. 

## Viited
Steven Seagal

**Steven Frederic Seagal** (sündinud 10. aprillil 1952) on Ameerika Ühendriikide märulifilmide näitleja, produtsent, võitluskunstide meister (tal on must vöö *[[aikido]]s*, ta on harrastanud veel judot, karatet, kendod), ta on kitarrist ja reservpolitseinik.

Seagal on avaldanud toetust Venemaa presidendile Vladimir Putinile Krimmi okupeerimisel ja annekteerimisel. Jaanuaris 2016 sai ta Serbia kodakondsuse. Novembris 2016 sai ta Venemaa kodakondsuse ning Vladimir Putin andis talle Kremlis üle Venemaa passi. 

Augustis 2014 pidi Seagal esinema Haapsalus festivalil Augustibluus, kuid pärast protestiavaldusi meedias otsustas korraldaja tema esinemise festivalil tühistada.

## Viited

## Välislingid
* Damien Sharkov. STEVEN SEAGAL HINTS RUSSIAN CITIZENSHIP 'IS ON THE HORIZON', 14. september 2016 (inglise keeles)
Nišš (täpsustus)

**Nišš** on mitmetähenduslik sõna:

***Nišš** ehk **[[orv]]** on mõiste arhitektuurist.

Piltlikult on nišš olemasolu ning tegutsemist võimaldav hõivamata koht või ala mingis süsteemis.
***[[Ökoloogiline nišš]]** ehk **nišš** on mõiste ökoloogiast.
***[[Turunišš]]** on mõiste majanduses.
Juhan Truu

**Juhan Truu** (aastani 1934 **Johannes Treu**; 26. jaanuar 1902 Koorküla vald, Helme kihelkond, Viljandimaa – 7. aprill 1963 Lõuna-Aafrika Vabariik) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1922 Valga Poeglaste Gümnaasiumi. Aastatel 1918–1919 võttis ta osa Vabadussõjast. Aastatel 1922–1927 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Aastatel 1927–1928 töötas ta Hugo Treffneri Gümnaasiumis õpetajana.

Ta oli aastatel 1928–1944 Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja, lisaks oli ta aastatel 1939–1940 Kirbla Püha Nikolause koguduse õpetaja. 

Ta põgenes aastal 1944 Rootsi. Aastatel 1945–1947 oli ta E.E.L.K. Uppsala koguduse õpetaja. Aastatel 1948–1963 oli ta Hollandi *Gereformeerde Sindningskerk*'i misjonär Lõuna-Aafrika Vabariigis.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Oskar Kilgas (loomaarst)

**Oskar Ferdinand Kilgas** (21. veebruar 1896 Raasiku vald, Harjumaa – 12. jaanuar 1975 Riisipere, Harjumaa) oli eesti loomaarst.

Ta õppis aastail 1922–1928 (lõpetas) Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonnas, Korporatsioon Fraternitas Dorpatensise vilistlane. 

Oskar Kilgas osales Vabadussõjas, 1930. aastail oli ta Keila jaoskonna loomaarst.

## Välislingid
*Kilgas. TÜ matrikkel / *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
August Kobla

**August Kobla** (18. märts/31. märts 1904 Tartu – 6. juuni 1988 Saaremaa) oli eesti vaimulik.

Kobla sündis Tartus, kuid aastal 1906 asusid ta vanemad Kerguta külla, Järvamaale. Ta õppis aastatel 1913–1916 Einmanni vallakoolis, aastatel 1916–1917 UIudeküla ministeeriumikoolis, aastal 1917 Järva-Jaani algkoolis, aastatel 1920–1922 Väike-Maarja algkoolis, aastatel 1922–1927 Väike-Maarja Ühisreaalgümnaasiumis. Aastatel 1928–1934 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ta oli Üliõpilasselts Concordia vilistlane. Prooviaastal oli ta Järva-Peetri Püha Peetruse koguduses ja Paide Püha Risti koguduses. Ordineeriti 14. aprillil 1935 Tallinna toomkirikus õpetajaks.

Ta oli aastal 1935 Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse abiõpetaja ja Türi Püha Martini koguduse õpetaja Peet Nõmmiku isiklik adjunkt. Aastatel 1935–1936 oli ta Viljandi praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1936–1941 oli ta Kolga-Jaani Johannese koguduse koguduse õpetaja. Aastal 1941 oli ta EELK vikaarõpetaja, seejärel oli ta aastatel 1942–1943 Kaarma ja Mustjala Anna koguduse asetäitja õpetaja. Aastatel 1943–1946 oli ta Kursi Maarja-Eliisabeti koguduse õpetaja. Aastatel 1946–1984 oli ta Tapa Jakobi koguduse õpetaja, lisaks hooldas ta aastatel 1946–1947 Kursi Maarja-Eliisabeti kogudust ja aastatel 1947–1968 Rakke kogudust. Jäi 1. oktoobril 1984 emerituuri.

## Isiklikku
Tema abikaasa Selma Kobla oli arst.

## Viited

## Välislingid
*https://eelk.ee/elulood/kobla_august.html
*Joosep Šadeiko. Austatud õpetaja sünnist möödub sajand.
*August Kobla – 100
Tallinna Kunstihoone

**Tallinna Kunstihooneks** nimetatakse Tallinnas Vabaduse väljak 8 asuvat hoonet, kus korraldab näitusi Eesti Kunstnike Liidu ja Kultuuriministeeriumi asutatud SA Kunstihoone.

Kuni 2020. aastani juhatas Kunstihoonet Taaniel Raudsepp. 8. juunil 2020 valiti Kunstihoone juhatajaks Paul Aguraiuja. Sihtasutuse põhitegevuseks on näituste korraldamine Tallinna Kunstihoones, Kunstihoone galeriis ja Linnagaleriis.

## Hoone ajalugu

Juba 1926. aastal arutas Eesti kunstnikkond mõtet ehitada Harjumäele puidust Kunstihoone. 1927. aastal korraldas Kultuurkapitali Kujutavate Kunstide Sihtkapitali Valitsus viie arhitekti osalusega arhitektuurivõistluse, mille võitis Karl Burman. 23. mail 1926 pöördus KKSV Tallinna linnavalitsuse poole palvega eraldada Vabaduse platsi ääres maja ehitamiseks krunt. Karl Burman koostas Vabaduse platsi ümberplaneerimiskava. 1932. aasta mais valmis Edgar Johan Kuusiku Kunstihoone esialgne projekt ning linn eraldas Sihtkapitali Valitsusele maa hoone ehitamiseks. 1932. aasta oktoobris kuulutati välja uus arhitektuurivõistlus, millest võtsid osa 38 projekti. I auhinna võitis Anton Soans, II auhinna Edgar Vellberg (Velbri) ja III auhinna Karl Burman. Lõpliku projekti koostamine tehti ülesandeks Soansile, kes asus seda tegema kahas Kuusikuga. 15. juunil samal aastal projekt kinnitati.

23. aprillil 1934 oli hoone katuse all ja juunis kuulutati välja konkurss fassaadiskulptuuridele. Tallinna Kunstihoone avati arhitektide Edgar Johan Kuusiku ja Anton Soansi projekteeritud ning spetsiaalselt kunstigaleriiks ja kunstnike ateljeedeks ehitatud majas pidulikult 15. septembril 1934. Avanäitust külastasid rekordilised 13 493 inimest. 1935. aasta jaanuaris alustas hoones tegevust Kujutavate kunstide klubi ehk Kuku klubi.

Juunis lõppes fassaadiskulptuuride konkurss, mille võitis Ernst Jõesaar. Vastavalt arhitektide soovile telliti skulptuurid aga II preemia võitnud Juhan Raudsepalt. 1937. aastal paigaldati fassaadi kaarniššidesse Juhan Raudsepa allegoorilised pronksfiguurid “Töö” ja “Ilu”. 1938.-1939. aastal planeeriti hoonele juurdeehitise rajamist (Anton Soansi projekt). 1940 maja natsionaliseeriti ning anti Eesti NSV Kunstifondile.1953.a septembris sai valmis kõrvalehitis.

1962. aastal valmis Kunstihoone pealeehitis (arhitekt Edgar-Johan Kuusik) ning 1992 Kunstihoone laiendamise projektettepanek (arhitektuuribüroo Okas ja Lõoke). 14. novembril 1993 hoone taasriigistati ning 15. veebruaril 1995 avati Kunstihoone George Steinmanni kontseptuaalse kunstiteosega "Ruumi naasemine". Kunstihoone galeriis avati samal ajal Eesti Arhitektuurimuuseumi näitus "Tallinna Kunstihoone 1934".


Fail:Yks kahest kujust Tallinna Kunstihoonel, 8. september 2011.jpg|Pronksfiguur “Töö” Tallinna Kunstihoone seinal (2011)
Fail:Teine kahest kujust Tallinna Kunstihoonel, 8. september 2011.jpg|Pronksfiguur “Ilu” Tallinna Kunstihoone seinal (2011)


## Viited

## Välislingid

*Koduleht
* 
*Reet Varblane. "Tallinna Kunstihoone 75" Sirp, 11. september 2009
* Tassa, Al. Kümme aastat loovat kunsti. 15. sept. 1934 alustas Tallinnas tegevust eesti Kunstihoone. Eesti Sõna, nr. 215, lk 4, 15. september 1944
Tok-pisini keel

**Tok-pisini keel** ehk **uusmelaneesia** keel (tok-pisini*Tok Pisin* *Selle artikli kirjutamisel on kasutatud tok pisini  keelset artiklit [[:tpi:Tok Pisin]] ja ingliskeelset artiklit [[:en:Tok Pisin]] seisuga 7. märts 2012.*
Alexander Agricola

**Alexander Agricola** (1445 või 1446 Gent – 15. august 1506 Valladolid) oli renessansihelilooja franko-flaami koolkonnast.

Ta oli eriti tuntud 15.–16. sajandi vahetusel ning tema muusikat levitati kogu Euroopas. Agricola looming sisaldas teoseid kõikides tolle aja tähtsamates vaimuliku ja ilmaliku muusika žanrides.

## Elu
Nagu ka teistel selle perioodi heliloojatel, on Agricola elust vähe teada. Ta sündis Gentis. Enamiku oma elust veetis ta töötades Itaalias, Prantsusmaal ja Madalmaades, kuid on perioode, mille kohta ei ole täpseid tõendeid tema tegevusest. Tundub, et ta lahkus mitmetelt oma ametikohtadelt ilma loata. Ta oli laulja Milanos Milano hertsogi Galeazzo Maria Sforza juures aastatel 1471–1474. 1474. aastal kirjutas tema tööandja soovituskirja Lorenzo de' Medicile ja Agricola suundus Firenzesse. 1476. aastal oli ta Cambrais, tõenäoliselt lauljana. Aastatest 1476–1491 ei ole kindlaid andmeid. Teada on ainult, et ta veetis osa sellest ajast Prantsuse kuninga õukonnas. Sellel ajal kasvas ilmselt tema tuntus heliloojana. 1500. aastal asus ta tööle Philipp Ilusa juurde, kes oli Burgundia hertsog ja Kastiilia kuningas. Selleks ajaks oli Agricolast saanud üks hinnatumaid heliloojaid terves Euroopas. Ta suri 1506. aasta augustis katku.

## Looming
Agricola stiil sarnaneb Johannes Ockeghemi omaga, eriti on mõjutused tuntavad varasemas loomingus. Tema muusika on tihti väga detailirikas.

Agricola kirjutas missasid, motette, motett-šansoone, ilmalikke laule (*[[rondeau]]*, šansoon) ja instrumentaalmuusikat. Enamik tema instrumentaalmuusikast võttis aluseks Gilles Binchois' või Ockeghemi loomingu. Väga väheseid tema teoseid on võimalik täpselt dateerida.

## Viited
PS

**PS**, **ps** ja muud nende tähtede variandid võivad tähendada:

***[[Puštu keel]]**, ISO 639 alpha-2 keelekood

## Seadused
***PS** on Eesti Vabariigi põhiseaduse ametlik lühend

## Infotehnoloogia
***[[.ps]]** on Palestiina internetidomeeen
***[[ps (Unix)]]** on töötavate protsesside statistika kuvamise programm
***[[PostScript]]** on lehekülje kirjeldamise keel
***[[Adobe Photoshop]]** on Adobe loodud fototöötlustarkvara
***[[Windows PowerShell]]** on Microsofti .NET platvormile tehtud käsureaprogramm ja skriptikeel

## Meditsiin
***Ps** on psoriaasi eestikeelne lühend

## Mõõtühikud
*ps, pikosekund, 10−12 sekundit
*Ps, petasekund, 1015 sekundit
*pS, pikosiimens, 10-12 siimensit
*PS, saksakeelne lühend sõnast 'Pferdestärke' ehk hobujõud

## Parteid
***[[Põlissoomlased]]** (soome keeles *Perussuomalaiset*) on Soome partei
***[[Sotsialistlik Partei (Prantsusmaa)|Sotsialistlik Partei]]** (prantsuse keeles *Parti socialiste*) on Prantsusmaa sotsiaaldemokraatlik partei
Rentsel

**Rentsel** on sõidutee ja kõnnitee vaheline tänavaäärne renn.

Rentsli ülesanne on koguda sademevett ja juhtida seda kanalisatsiooni, et veelombid ei raskendaks teel liiklemist.

## Viited
Võru teater

**Võru teater** on võrukeelne teatritegemine.

See on viimase paarikümne aastaga saanud väga hinnatuks. Kaasa teevad nii külade näiteringid, poolkutseline projektiteater kui ka kutseline teater, nii koolilapsed kui ka täiskasvanud. Teatrikunst on üks viimastel aastatel enam arenenud võrukeelne kultuurivaldkond.

Võrukeelse teatri hälliks võib pidada Kaika suveülikooli, kus on ette kantud mitmeid sihandseid tükke, mis on hiljem saanud kutselisegi teatri repertuaari osaks.

Praeguse aja kõige jõulisem võrukeelse teatri tegija on olnud poolkutseline projektiteater Võru Teatriateljee (*Võro Tiatriateljee*), mis on ennema Võru Rahvateatri järeltulija. 1999. aastast peale toimetab teater oma programmi järgi, mille tagapõhjaks on oma keel ja kultuur. Etendatakse väärtteoseid. 1999–2005 on lavale toodud mitu võrukeelset tükki. Kolm lavastust on saanud Grand Prix' üleriigilisel harrastusteatrite liidu festivalil. Alates 1. jaanuarist 2009 jätkab teater tegevust Võru Linnateatri nime all.

## Vaata ka
* Võro Tiatriateljee

## Välislingid
* Võru teatrist Võru Instituudi kodulehel
* Võru Linnateatri koduleht
* Võru Teatriateljeest Võru Linnateatri kodulehel

*Selle artikli kirjutamisel on kasutatud võrukeelset artiklit [[:fiu-vro:Võro tiatri]] seisuga 8. märts 2012.*
Muhabura

**Muhabura** (ka **Muhavura** ja **Muhavuru**) on kustunud vulkaan Rwanda ja Uganda piiril Virunga mägedes.

Vulkaani geograafilised koordinaadid on . See paikneb Rwandas Vulkaanide rahvuspargi ja Ugandas Mgahinga gorillade rahvuspargi alal.

Mäe kõrgus on 4127 meetrit. See on mäestiku kõrguselt kolmas mägi Karisimbi ja Mikeno järel.

Vulkaani kraatris on umbes 40-meetrise läbimõõduga järv.

Pole teada, millal vulkaan viimati purskas.

## Viited

## Välislingid
* Global Volcanism Program
Sheela-na-gig

**Sheela-na-gig** (ka **sheela na gig**) on muinasaegne figuraalne kujutis alasti naisest (jumalannast), kes näitab oma avatud vulvat. Neid kujusid võib näha kirikutes, kindlustes ja teistes ehitistes, enamasti Iirimaal ja Inglismaal. 

Sellise algselt paganliku tõrjemaagilise kujutise eesmärgiks on olnud kurjade vaimude ja surma eemale peletamine. See on enamasti paiknenud uste ja akende kohal, et kurjus neist avaustest sisse ei pääseks.

Sarnase tähendusega tõrjemaagilisi sümboleid võib näha ka Eesti kirikutes (näiteks Karja kiriku laemaalingutel).
Vääriskala

**Vääriskala** on eriti maitsev ja hinnaline kala. 

Tuntud vääriskalad on lõhe, forell, angerjas jpt.

Vääriskaladele vastandatakse soomkala.

## Vaata ka
*soomkala

## Viited
Peeter Särgava

**Peeter Särgava** (16. märtsini 1935 **Peeter Peterson**; 8. aprill 1915 Uue-Vändra vald, Pärnumaa – 19. august 2005 Jokkmokk, Rootsi) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas 1932. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi. 1934 lõpetas Sõjakooli aspirantide klassi kursuse kergesuurtükiväe alal (lipnik, 1935). Aastatel 1934–1938 (lõpetas) õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi. Prooviaastal oli ta Väike-Maarja ja Laiuse kogudustes. Ordineeriti 6. oktoobril 1940 õpetajaks.

1933–1934 teenis ta sundaega 4. ja 3. suurtükiväegrupis. Ta oli aastatel 1940–1944 Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja. 

1944. aastal põgenes ta Rootsi ja oli aastatel 1944–1945 põgenikelaagrites eestlaste vaimulik. Aastatel 1945–1982 oli ta Rootsi kiriku teenistuses Jokkmokis (asub Jokkmoki vallas Norrbotteni läänis). Jäi 1982. aastal emerituuri. 1994. aastast elas Jokkmokkis, kuhu on ka maetud.

## Viited

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1528
Kigali rahvusvaheline lennujaam

**Kigali rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **KGL**, ICAO: **HRYR**; varem ka **Gregoire Kayibanda rahvusvaheline lennujaam**; **Kanombe rahvusvaheline lennujaam**) on lennujaam Rwanda pealinnas Kigalis.

See on Rwanda peamine lennujaam.

Lennujaam asub Kigali idapoolses äärelinnas umbes 14 km kaugusel linna keskusest. Lennujaama geograafilised koordinaadid on .

Aastal 2008 teenindas lennujaam umbes 300 000 reisijat.

## Viited

## Välislingid
* Rwanda Airports
István Majoros

**István Majoros** (sündinud 11. juulil 1974) on Ungari maadleja.

Majoros seitsmekordne Ungari meister Kreeka-Rooma maadluses.

Ta on võistelnud olümpiamängudel kaks korda – 2000 ja  2004.

2004. aastal tunnistati  Ungari aasta sportlaseks.

2006. aastal võitles ta MMA reeglite järgi  Norifumi Yamamotoga ja kaotas esimeses raundis tehnilise nokaudiga.

## Välislingid
*
Riiv

***[[Riiv (sulgemisvahend)|Riiv]]** on ukse, värava, akna jms sulgemisvahend.
****Riiviks** nimetatakse ka luku sulgevat osa, lukuriivi.
***[[Riiv (köögiriist)|Riiv]]** on köögiriist toiduainete peenestamiseks.

***[[Riiv (perekonnanimi)|Riiv]]** on perekonnanimi.

## Vaata ka
*Kannariiv
Riiv (köögiriist)

**Riiv** on teravaääreliste aukude või lõhedega köögiriist, mille abil hõõrutakse toiduained peenteks tükkideks.

Riivi leiutas François Boullier 1540. aastatel kõva juustu riivimiseks.

Erinevate toiduainete jaoks kasutatakse erineva suuruse ja kujuga avadega riive. Kõige sagedamini riivitakse juustu, sidruni- või apelsinikoort, köögivilju.


Pilt:Kuechenreibe IMGP2370 wp.jpg|Erineva suurusega aukudega riiv
Juhan Vaher

**Juhan Vaher** (aastani 1934 **Elmar Johannes Vaher**; 22. mai 1905 Restu – 3. jaanuar 1974 Tallinn) oli eesti õigeusu preester ja luterlik vaimulik.

Ta on õppinud Ilmjärve kihelkonnakoolis ja Restu Kõrgemas Algkoolis. Aastal 1932 lõpetas ta Valga Poeglaste Gümnaasiumi (ja Valga muusikakooli). Aastatel 1935–1940 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, aastatel 1946–1947 Leningradi Vaimulikus Akadeemias, aastatel 1948–1949 Usuteaduse Instituudis. Ordineeriti esimesel korral 5. septembril 1932 õigeusu preestriks, teisel korral 7. detsembril 1949 Tallinna toomkirikus luteri pastoriks.

Ta oli aastatel 1929–1932 Ilmjärve kiriku köster-koorijuht. Aastatel 1932–1934 oli ta Seli-Tõstamaa Püha Vassilius Suure koguduse preester, aastal 1940 Tartu Pühade Aleksandrite koguduse preester, aastatel 1940–1942 Kraavi Prohvet Eelia koguduse preester, aastatel 1942–1943 Mõniste-Ritsiku Ristija Johannese koguduse preester, aastatel 1943–1946 Uduvere Apostel Jakobuse koguduse ja aastatel 1946–1949 Petseri Varvara koguduse preester. 

Aastatel 1950–1964 oli ta Juuru Mihkli koguduse õpetaja, hooldades aastatel 1952–1964 veel Vahastu kogudust. Aastatel 1967–1968 oli ta Valjala, Püha ja Mustjala Anna koguduse ajutine õpetaja, aastal 1971 Kihelkonna ja Kärla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*https://eelk.ee/elulood/vaher_juhan.html
Mhithar Manukjan

**Mhithar Razmikovitš Manukjan** (sündinud 20. märtsil 1973) on armeenia päritolu Kasahstani maadleja.

M. Manukjan on võistelnud Armeenia, Kasahstani, NSVL maadluskoondises.

1996. aasta suveolümpiamängud  Atlantas ja 2000. aasta suveolümpiamängud  Sydneys saavutas ta 7. koha.

Ta on kahekordne juunioride maailmameister.

2005. aastast Kasahstani maadluskoondise treener.

## Välislingid
*
Däulet Turlõhhanov

**Däulet Turlõhhanov** (kasahhi Дәулет Болатұлы Тұрлыханов; sündinud 18. novembril 1963) on endine Kasahstani maadleja.

Turlõhhanov on võistelnud Kasahstani ja Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu maadluskoondises.

1996. aasta suveolümpiamängudel Atlantas saavutas ta neljanda koha.

Däulet Turlõhhanov on seitsmekordne Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu meister Kreeka-Rooma maadluses.

1993. aastast on Turlõhhanov Kasahstani maadluskoondise peatreener.

Aastatel 1996–1999 oli ta Kasahstani parlamendi liige.

## Välislingid
*
Ülerõhk

**Ülerõhk** ehk **manomeetriline rõhk** on õhurõhust kõrgem rõhk.

## Vaata ka
*Absoluutrõhk
*Manomeeter

## Viited
Taimeõli

**Taimeõli** on õlitaimede seemnetest ja viljadest saadav õli. 

## Taimeõlisid
*Kastoorõli
*Linaõli
*Maapähkliõli
*Maisiõli
*Oliiviõli
*Palmiõli
*Päevalilleõli
*Rapsiõli
*Rüpsiõli
*Saflooriõli
*Seesamiõli
*Sojaõli
*Tüümianiõli

## Vaata ka
*Rafineeritud õli
Piesomeeter

**Piesomeeter** on mõõteriist, mida kasutatakse vedeliku rõhu või kokkusurutavuse määramiseks. 

Seda kasutatakse tavaliselt hüdrostaatilise rõhu muutuste mõõtmiseks, peamiselt geotehnilistes ja hüdroloogilistes uuringutes. Piesomeetriga saab andmeid näiteks põhjaveevoolu analüüsimiseks, tammide ohutuse hindamiseks ja pinnase käitumise jälgimiseks muutuvates surve tingimustes.

Piesomeetri tööpõhimõte põhineb rõhu muutusest põhjustatud vedelikusamba tõusu või languse uurimisel mõõtetorus.

Piesomeetreid kasutatakse näiteks põhjavee taseme mõõtmiseks, põhjavee liikumise mõistmiseks, vundamentide projekteerimiseks, nõlvade varisemise vältimiseks ja veevarude haldamiseks.

Piesomeetreid on erinevat tüüpi: torupiesomeeter, penumaatiline piesomeeter, traatpiesomeeter. Kõiki saab kasutada rõhu mõõtmiseks puuraugust. Neid piesomeetreid eristab rõhu mõõtmise tehnoloogia.

* **Torupiesomeeter** koosneb filtriotsikust ja tõusutorust. Pinnasest pärit vesi liigub läbi filtri tõusutorusse ja veetaseme näitu loetakse veetaseme indikaatoriga.
* **Pneumaatiline piesomeeter** töötab gaasirõhu abil. Näite loetakse pneumaatilise indikaatoriga.

* **Traatpiesomeeter** koosneb traatmuundurist, vaheseinast, terastraadist ja elektromagnetilisest mähisest. Rõhu muutus mõjutab traadi pinget, mis tõlgitakse läbi andmelugeja rõhunäiduks.

## Vaata ka
*Manomeeter (rõhumõõtur)
*Elavhõbemanomeeter
*Piesomeeterjoon (survejoon)
*Piesomeeterkõrgus
*Piesomeeterlang (survelang)
*Piesomeeterpind (põhjavee survepind)
*Piesomeetertase (põhjavee survetase)

## Viited
Palavik

**Palavikuks** ehk **püreksiaks** nimetatakse normaalsest kõrgemat kehatemperatuuri. 
Harilikult seostatakse palavikku mõne haigusega ja seda peetakse haiguse sümptomiks. Nii näiteks algab Ebola viirushaigus gripile omaste sümptomitega: väsimusega, kõrge palavikuga (38,9&nbsp;°C ja enam) koos külmavärinatega, liigesevaluga, lihasevaluga ja valuga rinnus, iiveldusega koos kõhuvalu, kõhulahtisuse, oksendamisega ja isutusega.

Palaviku korral tuleks kindlasti teha eristusdiagnoos ja võimalusel teha mitmed laboratoorsed uuringud, selgitamaks välja palavikku põhjustavad tegurid.

Inimesel loetakse normaalseks kehatemperatuuriks vahemikku 36,5–37,5&nbsp;°C, kuid see on siiski varieeruv – inimesel võib kehatemperatuur digitaalse termomeetriga mõõtes olla ka 35,5&nbsp;°C ja seega temperatuuri tõus 37&nbsp;°C-ni näitab sellel inimesel juba kõrgemat palavikku.

Palavik üle 42&nbsp;°C võib olla eluohtlik.

Palavikuga käivad tavaliselt kaasas loidus, isutus, unisus ja keskendumisraskused.

Palavikku mõõdetakse haiguste diagnoosimisel ka koduloomadel.

Mesilaste letaalne kehatemperatuur on 48–50&nbsp;°C.

Metsloomadel sõltub kehatemperatuur nii elupaigast kui ka aastaajast. Nii on rästikute jaoks surmav kehatemperatuur 37&nbsp;°C, mis toob kaasa ülekuumenemuse.

## Tundmata päritoluga palavik

Tundmata päritoluga palavikku põhjustavad mitmed pahaloomulised kasvajad – kroonilised leukeemiad, lümfoomid, metastaseerunud vähkkasvajad, neeruvähk, kolorektaalvähk, rinnanäärmevähk jt.

## Vaata ka
*hüpertsütokineemia
*ravimipalavik
*palavikuunenägu

## Välislingid

* Margus Lember, Ene Anijalg, Tundmata päritoluga palavik, Eesti Arst 2009; 88(1):62–68, veebiversioon (vaadatud 30.09.2014)
Lusitania

**Lusitania** oli Cunard Line'i ookeaniliinilaev, mis uppus 7. mail 1915, kui sai pihta sakslaste allveelaevalt lastud torpeedoga. 

Lusitania lasti vette 7. juunil 1906. Tollal oli see maailma suurim reisilaev (brutomaht 31 550 registertonni). 

Esimesel reisil oli laeva suurim kiirus 26 sõlme. 1907. aastal võitis Lusitania Sinise Lindi auhinna ja parandas järgnenud aastatel veelgi oma tulemust. 1909. aastal pidi ta selle siiski loovutama oma kiiremale sõsarlaevale Mauretania. 

Laev uppus 7. mail 1915 Iirimaa ranniku lähedal, kui sai pihta torpeedoga, mille lasi allveelaev U-20. Torpeedolask põhjustas Lusitania vööritrümmides lõhkeaineplahvatuse ning laev vajus tüürpoordi kreeni. Plahvatus põhjustas omakorda ka roolimehhanismi rikke, mistõttu polnud enam võimalik laeva rannikule juhtida. Kiiresti kasvava kreeni tõttu ei õnnestunud ka lasta vette vasakparda päästepaate. Lusitania uppus 18 minutiga. Hukkus 1198 inimest, neist umbes 100 olid lapsed. Eluga pääses vaid 768 inimest. Laeva vrakk on merepõhjas peaaegu täiesti puruks.

## Välislingid
*
Johannes Svenske

**Johannes Svenske** (surnud aastal 1727) oli Eesti vaimulik.

Tema päritoluks arvatakse nii Uusimaad kui ka Ingerimaad. Immatrikuleeriti 10. juulil 1689 Uppsala ülikooli, ta õppis ka Turu Ülikoolis ja (immatrikuleeriti 2. oktoobril 1697) Tartu Ülikoolis.

Ta oli aastatel 1692–1696 Nõo Püha Laurentsiuse koguduse adjunktõpetaja, 1696. aastast Kodavere Mihkli koguduse pastor, aastal 1698 oli ta Tartus garnisonivaimulikuks. Aastatel 1700–1728 oli ta Võnnu Jakobi koguduse õpetaja. Ta teenis ka vikaarina (aastatel 1706–1712) Nõo Püha Laurentsiuse kogudust, (aastatel 1709–1715) Kambja, Põlva, aga ka Rõuge ja Vastseliina Katariina kogudusi. Aastast 1715 oli ta Tartu 2. kreisi praost.

## Isiklikku
Ta oli abielus eelmise Võnnu koguduse õpetaja Matthias Molleri (surn.  1700) õe Elisabethiga. Tema poeg Johann Christian Svenske oli Räpina Miikaeli koguduse õpetaja, teine poeg Jacob Svenske oli Kolga-Jaani Johannese koguduse õpetaja. Tema väimees oli Otepää Maarja koguduse õpetaja Johann Christoph Clare.

## Viited
Püstivus

**Püstivus** (ka **püstuvus**; vananenud kirjandus ka *stabiilsus*) on vees ujuva keha (hrl laeva puhul) võime taastada oma tasakaaluasendit, kui teda sellest väljaviinud tegurite mõju lakkab.

## Vaata ka
*Ujuvus

## Viited
Tipitapa

**Tipitapa** on linn Nicaraguas Managua departemangus, Tipitapa valla keskus.

Tipitapa asub Managuast 20 kilomeetri kaugusel.

Linna asutas hispaanlane Don Juan Bautista Almendrarez 1775. aastal. Seal elab umbes 68 000 inimest.

## Viited
Sotsiaaldemokraat

**Sotsiaaldemokraat** on sotsiaaldemokraatiat pooldav isik.

**Sotsiaaldemokraat** on ka mitme eri ajal välja antud ajalehe nimi:
***[[Sotsiaaldemokraat (ESDTP Pärnu ajaleht)|Sotsiaaldemokraat]]**, Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei (ESDTP) Pärnu organisatsiooni ajaleht
***[[Sotsiaaldemokraat (ESDTP ajaleht)|Sotsiaaldemokraat]]**, Eestimaa Sotsiaaldemokraatlise Ühenduse ja Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei (ESDTP) ajaleht aastail 1917–1921
***[[Sotsiaaldemokraat (SDE ajaleht)|Sotsiaaldemokraat]]**, Eesti Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) ajaleht

## Vaata ka
*Sotsialdemokrat, Venemaa Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei (VSDTP) Eesti organisatsiooni ajaleht aastail 1906–1907http://erb.nlib.ee/?kid=13211493&oid=4dffbd71
Veesisaldus

**Veesisaldus** on vee hulk mingis aines või materjalis, näiteks mullas (mullavesi), kivis, puus, toiduaines, savinõus.

## Vaata ka
*Mullavesi
*Niiskus
Peatoimetaja

**Peatoimetaja** on ajakirjandusväljaande (ajalehe, ajakirja, tele- või raadiokanali) toimetuse, tõlkebüroo või kirjastuse juht.

Ajakirjanduses on peatoimetaja ülesanne suunata toimetuse sisulist tööd; ehkki organisatsiooni struktuuris võib olla ka temast kõrgemal seisvaid juhte, ei tohi need toimetuse ajakirjanduslikku töösse otseselt sekkuda.
Prügilanõrgvesi

**Prügilanõrgvesi** ehk **nõrgvesi** on igasugune ladestatud jäätmetest läbi nõrguv vedelik, mis jääb prügilasse või voolab prügilast välja.

## Vaata ka
*Prügilagaas

## Viited

## Kirjandust
*Tõnisberg, E., 2011. Torma prügila nõrgvee käitlus. Keskkonnatehnika 1:14–15 http://www.keskkonnatehnika.ee/client/common-docs/2011_pdf/KKT_2011_01.pdf (vaadatud 01.08.2012)
Maadlus 1976. aasta suveolümpiamängudel

**[[Maadlus]] [[1976. aasta suveolümpiamängud]]el** Montréalis toimus 20.–31. juulil Maisonneuve'i spordihallis. Vabamaadlejate medalid otsustanud kohtumised peeti Maurice Richardi areenil.

## [[Kreeka-Rooma maadlus]]

20.–24. juuli.

### [[Helveskaal]] (kuni 48 kg)

1972. aasta olümpiamängude võitja: Gheorghe Berceanu (Rumeenia).
15 võistlejat.

### [[Kärbeskaal]] (kuni 52 kg)
1972. aasta olümpiamängude võitja: Petar Kirov (Bulgaaria).
16 võistlejat. 
 

### [[Sulgkaal]] (kuni 57 kg)
1972. aasta olümpiamängude võitja: R. Kazakov (NSV Liit).
17 võistlejat.

### [[Kergekaal]] (kuni 62 kg)
1972. aasta olümpiamängude võitja: G. Markov (Bulgaaria).
16 võistlejat.

### [[I kergekeskkaal]] (kuni 68 kg)
1972. aasta olümpiamängude võitja: Š. Hisjamutdinov (NSV Liit).
21 võistlejat.

### [[II kergekeskkaal]] (kuni 74 kg)
1972. aasta olümpiamängude võitja: Vítězslav Mácha (Tšehhoslovakkia).
18 võistlejat.

### [[I keskkaal]] (kuni 82 kg)
1972. aasta olümpiamängude võitja: C. Hegedűs (Ungari).
17 võistlejat.

### [[II keskkaal]] (kuni 90 kg)
1972. aasta olümpiamängude võitja: Valeri Rezantsev (NSV Liit).
13 võistlejat.
 

### [[Poolraskekaal]] (kuni 100 kg)
1972. aasta olümpiamängude võitja: Nicolae Martinescu (Rumeenia).
13 võistlejat.

### [[Raskekaal]] (üle 100 kg)
1972. aasta olümpiamängude võitja: Anatoli Roštšin (NSV Liit).
12 võistlejat.

## [[Vabamaadlus]]
27.–31. juuli. 

### Helveskaal
1972. aasta olümpiamängude võitja: Roman Dmitrijev (NSV Liit).
18 võistlejat.

### Kärbeskaal
1972. aasta olümpiamängude võitja: Kiyomi Kato (Jaapan).
19 võistlejat.

### Sulgkaal
1972. aasta olümpiamängude võitja: Hideaki Yanagida (Jaapan).
21 võistlejat.

### Kergekaal
1972. aasta olümpiamängude võitja: Z. Abdubekov (NSV Liit).
17 võistlejat.

### I kergekeskkaal
1972. aasta olümpiamängude võitja: D. Gable (USA).
24 võistlejat.

### II kergekeskkaal
1972. aasta olümpiamängude võitja: W. Wells (USA).
20 võistlejat.

### I keskkaal
1972. aasta olümpiamängude võitja: Levan Tediašvili (NSV Liit).
18 võistlejat.

### II keskkaal
1972. aasta olümpiamängude võitja: Benjamin Peterson (USA).
20 võistlejat.

### Poolraskekaal
1972. aasta olümpiamängude võitja: Ivan Jarõgin (NSV Liit).
15 võistlejat.

### Raskekaal
1972. aasta olümpiamängude võitja: Aleksandr Medved (NSV Liit).
14 võistlejat.

## Kirjandus
*"XXI olümpiamängud: Montreal 1976". Tallinn, Eesti Raamat 1978, lk 330–335
Maadlus 1972. aasta suveolümpiamängudel

**[[Maadlus]]turniir [[1972. aasta suveolümpiamängud]]el** peeti Lääne-Saksamaal Münchenis.

## Medalialad

Nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluses võisteldi kümnes kaalus: kuni 48 kg, kuni 52 kg, kuni 57 kg, kuni 62 kg, kuni 68 kg, kuni 74 kg, kuni 82 kg, kuni 90 kg, kuni 100 kg ja kuni +100 kg.

## Tulemused Kreeka-Rooma maadluses

##### Kuni 48 kg

##### Kuni 52 kg

#### Mehed 57 kg

### Mehed 62 kg

### Mehed 68 kg

### Mehed 74 kg

### Mehed 82 kg

### Mehed 90 kg

### Mehed 100 kg

### Mehed +100 kg

## Tulemused vabamaadluses

### Mehed 48 kg

### Mehed 52 kg

### Mehed 57 kg

### Mehed 62 kg

### Mehed 68 kg

### Mehed 74 kg

### Mehed 82 kg

### Mehed 90 kg

### Mehed 100 kg

### Mehed +100 kg
Karl Beurlen

**Karl Theodor Beurlen** (17. aprill 1901 Aalen – 27. detsember 1985 Tübingen) oli saksa paleontoloog ja evolutsionist.

Ta arendas evolutsioonivaadet, mis sisaldas plahvatusliku (saltatsioonilise) ja suunatud (ortogeneetilise) evolutsiooniperioodi vaheldumist.
 
## Tunnustus
Tema järgi on nimetatud loomaperekond *[[Beurlenia]]* – krevetiliste hulka kuuluv väljasurnud loomarühm. 

## Kirjandust
*Rieppel, Olivier 2011. Karl Beurlen (1901–1985), Nature Mysticism, and Aryan Paleontology. *Journal of the History of Biology* 44.
Filosemitism

**Filosemitism** (kreeka keeles *philos*, sõber) tähendab juudi rahvusse mitte kuuluvate inimeste huvi ja lugupidamist juudi rahvuse, usu ja kultuuri vastu. 

## Vaata ka
*Antisemitism

## Kirjandus
**An Unacknowledged Harmony: Philo-Semitism and the Survival of European Jewry* (*Contributions in Ethnic Studies*, ISBN 0-313-22754-3), av Alan Edelstein.
**Philo-Semitism and the Readmission of the Jews to England, Sixteen Hundred and Three Through Sixteen Hundred and Fifty-Five* (ISBN 0-19-821885-0), by David S. Katz, Leo Katz.
**Philosemitism: Admiration and Support in the English-Speaking World for Jews, 1840-1939* (*Studies in Modern History*, ISBN 0-312-22205-X),  Hilary L. Rubinstein, William D. Rubinstein
Kalorimeetria

**Kalorimeetria** ehk **soojusmõõtmine** on füüsika haru, mis tegeleb soojushulkade mõõtmisega. 

Kalorimeetriliselt määratakse ainete erisoojust, siirdesoojust, keemiliste reaktsioonide soojusefekte, kütuste kütteväärtust jm. Soojushulkade mõõtmiseks kasutatakse kalorimeetreid. Soojushulk leitakse kalorimeetris kindla hulga vee või mõne muu vedeliku temperatuuri tõusust, mille põhjustas uuritava protsessi soojusefekt. 

Keemiliste reaktsioonide soojusefektide, eriti kütuse kütteväärtuse määramiseks kasutatakse nn kalorimeetrilist pommi.

## Vaata ka
*Kalorimeeter
*Soojushulk
*Kütteväärtus
Muutuv voolamine

**Muutuv voolamine** ehk **muutuv vool** ehk **ebastatsionaarne voolamine** ehk **ebastatsionaarne vool** on veevool, mille kiiruse arvväärtus või suund ajas muutub.

Muutuvale voolamisele vastandub muutumatu voolamine.

## Viited
Rannikupiirkond

**Rannikupiirkond** on 1. järgu haldusüksus Togos.

Piirkonna halduskeskus on pealinn Lomé. Teised suuremad linnad on Tsévié ja Aného.

Rannikupiirkond jaguneb seitsmeks prefektuuriks: Avé, Golfe, Lacs, Lomé, Zio, Vo ja Yoto.
Lõunapiirkond

**Lõunapiirkond** on haldusüksus või piirkond mitmes riigis:

* **[[Lõunapiirkond (Brasiilia)|Lõunapiirkond]]** Brasiilias
* **[[Lõunapiirkond (Kamerun)|Lõunapiirkond]]** Kamerunis
* **[[Lõunapiirkond (Malawi)|Lõunapiirkond]]** Malawis
Rooma tervitus

**Rooma tervitus** (*saluto romano*) on tervitus, millega kaasneb parema käe ettesirutamine, sõrmed koos. Varieeruvalt võib käsi olla küünarnukist kõverdatud või siis täiesti sirgelt üles tõstetud.

Tervitust on tihti peetud pärinevaks Vana-Roomast, kuid üheski tolleaegses kirjatöös pole sellist kommet kirjeldatud ning kunstis levinud tervitused ei sarnane selle tänapäeval tuntud kujule. Seose alguspunktiks on peetud prantsuse uusklassitsistliku maalikunstniku Jacques-Louis Davidi 1784. aasta teost "Horatiuste vanne".

Selle võtsid kasutusele Itaalia fašistlik diktaator Benito Mussolini, Adolf Hitler kujundas sellest natsitervituse ning  "iidset vaba mehe tervitust" kasutasid ka Eesti vabadussõjalased. Tänapäeval kasutavad seda tervitust neofašistid, neonatsid, ultranatsionalistid ja paremäärmuslased.

Pärast Teist maailmasõda on see kriminaalkorras karistatav Saksamaal ja Austrias. 

## Viited

## Kirjandus
* Winkler, Martin M. (2009). *The Roman Salute: Cinema, History, Ideology*. Columbus: Ohio State University Press. ISBN 978-0-8142-0864-9.
Albert Jürisson

**Albert Jürisson** (31. august 1899 – 20. juuni 1929) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

## Kirjandus
*Ltn. A. Jürisson surnud. Vaba Maa, 22. juuni 1929, nr. 142, lk. 2.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Muutumatu voolamine

**Muutumatu voolamine** ehk **muutumatu vool** ehk **statsionaarne voolamine** ehk **statsionaarne vool** on vool, mille kiiruse suurus ega suund ajas ei muutu.

Kuigi rangelt võttes muutumatut voolamist üldiselt kusagil ei eksisteeri, siis vähemalt ei toimu aeglase muutumise korral märgatavaid kiirendusi.

Muutumatu voolamine on näiteks veevool torustikes, kanalites, jõgedes jne.

Muutumatu voolamise vastand on muutuv voolamine.

## Viited
Voolujoon

**Voolujoon** on kiirusväljas asuv kõverjoon, mille igas punktis puutuja siht ühtib hetkkiirusvektori sihiga selles punktis.

Muutuvas voolamises on voolujoon hetkepilt ehk kõver, mis ühendab eri punktide kiirusvektoreid mingil hetkel. Muutumatus voolamises aga on voolujooned püsiva kujuga.

## Vaata ka
*Trajektoor

## Viited
Aleksandr Langfang

**Aleksandr Ivanovitš Langfang** (**Александр Иванович Лангфанг**; 1907 Brest – 1990 Moskva) oli Nõukogude Liidu tšekist (kindralleitnant), kes peksis eesti kommunisti Jaan Anvelti ülekuulamisel surnuks. Mõisteti Hruštšovi ajal repressioonide eest vangi.

## Välislingid
*The Generals of WWII
Jeremy Lin

**Jeremy Shu-How Lin** (sündinud 23. augustil 1988 Los Angeleses) on Taiwani päritolu USA elukutseline korvpallur, kes mängib NBA tütarliigas G League, kus esindab Golden State Warriorsi duubelmeeskonda Santa Cruz Warriors. 

Lin mängis aastatel 2010–2019 üheksa hooaja jooksul kaheksas eri NBA meeskonnas ja tuli 2019. aastal Toronto Raptorsiga NBA meistriks.

## NBA karjäär
Jeremy Lin alustas NBA karjääri klubis Golden State Warriors aastal 2010, aga sai vähe mänguaega ja suunati NBA tütarliigasse (toona D-League). Enne 2011/12. hooaja algust liitus Lin klubiga New York Knicks. Kuni 2012. aasta veebruarini mängis Lin jälle D-League'is, siis aga teenis endale taas koha põhimeeskonnas. 

2012. aasta suvel sõlmis Jeremy Lin kolmeaastase lepingu klubiga Houston Rockets.  2014. aastal Los Angeles Lakersisse siirdunud Lin on seejärel esindanud veel Charlotte Hornetsit (2015–2016), Brooklyn Netsi (2016–2018), Atlanta Hawksi (2018–2019) ja Toronto Raptorsit (2019). Viimasega tuli Lin 2019. aastal ka NBA meistriks.

## Linsanity
Lin'i edukad mängud Knicksi eest 2012. aasta veebruaris tõid talle rahvusvahelise tuntuse ja panid aluse kultuurilisele nähtusele Linsanity (mängija perekonnanimi Lin + *insanity* ehk inglise keeles "hullumeelsus").

Seni peamiselt pingil istunud Lin pääses algviisikusse ja juhtis Knicksi 13 mängust 10 võiduni, tuues nendes kohtumistes keskmiselt 22,3 punkti ja 9 resultatiivset söötu. Ühtlasi aitas Lin'i esiletõus meeskonna väljalangemismängudele. Tol hooajal tõi Lin Knicksi eest keskmiselt 14,6 punkti, 3,1 lauapalli ja 6,2 resultatiivset söötu mängus.

## Saavutused
* NBA meister (2019)

## Viited

## Välislingid
*Jeremy Lin – NBA.com
*Jeremy Lin – Basketball-Reference.com
Joachim Murat (1920–1944)

**Joachim Louis Napoléon Murat** (16. jaanuar 1920 Neuilly – 20. juuli 1944 La Gabriere-Linge) oli vürst, Murat' vürstliku perekonna pea alates 11. maist 1938 kuni surmani.

Ta oli vürst Joachimi (1885–1938) ja vürstinna Louise'i (sündinud Plantie, 1891–1978) ainus poeg. 18. augustil 1940 abiellus ta Marseilles Nicole Pastrega (15. detsember 1921 – 12. jaanuar 1982), neil oli üks poeg ja kaks tütart:
* Caroline sündinud 14. mail 1941
* Malcy, 13. märts 1942 – 8. oktoober 1990
* Joachim, sündinud 26. novembril 1944 

## Tunnustus
*  Croix de guerre 1939–1945 
*  Auleegioni orden (postuumselt)
Töönduspüük

**Töönduspüük** ehk **töönduskalapüük** ehk **töönduslik kalapüük** on kalanduse haru, mis hõlmab kalade (töönduskalade) ja muude veeorganismide püüki inimtoiduks, loomasöödaks ja tehniliseks otstarbeks. 

Töönduslikel eesmärkidel kalapüüki saab jagada kaug-, mere- ja sisevetekalapüügiks. Kaugkalapüügist saab rääkida, kui püük toimub avamerest, merekalapüügist aga siis kui tegu on rannikulähedase püügiga, sisevetekalapüük toimub sisevetest (nt Võrtsjärvest).

1990. aastateks oli traditsiooniliste püügipiirkondade (pms mandrilava ja -nõlv) kalasaakide suurenemise võimalused ammendatud. Pärast seda on püügi suurendamist saavutatud mereselgrootute (nt krillide ja kalmaaride), avaookeani pelaagiliste väikekalade ning süvameres elavate kalade arvelt.

## Vaata ka
*Töönduskalad

## Viited
Andres Põldmets

**Andres Põldmets** (enne eestistamist **Andres Palkai**; 23. august 1891 Pikru – 25. veebruar 1947) oli eesti vaimulik.

Ta sündis Viljandimaal, Tarvastu vallas, Pikrul kooliõpetaja perekonnas. Ta lõpetas aastal 1915 Kuressaares gümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1915–1916 ja 1921–1927 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, oli EÜS-i vilistlane. Oli aastatel 1916–1918 Esimeses maailmasõjas, võttis osa Vabadussõjast. Ordineeriti 24. juunil 1928 õpetajaks.

Ta oli aastal 1928 Tartu praostkonna vikaarõpetaja, aastatel 1928–1937 oli ta Kõpu Peetri koguduse õpetaja. Aastatel 1937–1939 oli ta Pühalepa Laurentsiuse koguduse õpetaja, aastatel 1942–1946 Karja Katariina koguduse õpetaja.

## Viited
Andres Sevtšuk

**Andres Sevtšuk** (sündinud 1981 Tartus) on Eesti päritolu arhitekt ja linnakujundaja. 

Ta on õppinud Eesti Kunstiakadeemias, Pariisi arhitektuurikoolis École d'architecture de la ville & des territoires à Marne-la-Vallée arhitektuuri ja linnaplaneerimise erialal ja Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis (MIT) USA-s, kus tema põhiline uurimisalad olid tänavakaubanduse asukohavalikud, mobiilne positsioneerimine ja linnaplaneerimine. Doktoriõppe ajal töötas Sevtšuk ka MIT Meedia Laboratooriumi Smart Cities grupis ning osales mitmes Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi suurprojektis, mis leidsid tee mõjuvõimsa USA ajakirja Time aasta leiutiste sekka. Väljavalituks osutusid MIT SENSEable City laboratooriumi teos "Digitaalne veepaviljon" ja MIT Media Labi uudse elektrilise linnaauto projekt, kus ta osales disainerina.

Andres Sevtšuk on töötanud arhitekti, linnakujundaja, õppejõu ja teadlasena Eestis, Prantsusmaal, USAs ja Singapuris. Ta on avaldanud artikleid linna kujundamisest ja ruumilisest analüüsist ja varem õpetanud linnaplaneerimist MIT arhitektuuri ja linnaplaneerimis osakonnas, Singapuri Tehnoloogia ja Disaini Ülikoolis. Praegu elab ja töötab ta USA-s Bostonis, õpetab Harvardi Ülikoolis Graduate School of Design linnaplaneerimist ning juhib linnauuringute laborit City Form Lab. 

## Viited


## Välislingid
* "Püramiidi tipus", ETV, 11. märts 2012
* Kadri Karro: "Eesti arhitekt Singapuris" Eesti Ekspress, 2012
* "Eesti teadlase juhitud MIT uurimisrühm lõi uue linnavõrgustiku analüüsivahendi" HEI, 2011
* Urmas Oja: "Eesti arhitekt osaleb linnaauto disainimises" Forte, 2008
* "Eestlane on kaastegev kahe Time'i aasta leiutise juures" Eesti Ekspress, 2007
Levi (bioloogia)

**Levi** ehk **dissimilatsioon** on koosluse pideva rindena samm-sammult laienemine. 

See jaguneb:
*Lähilevi – levised jäävad olemasoleva koosluse piiridesse;
*Kauglevi – osa leviseid kantakse kooslusest välja; see võimaldab geneetilise informatsiooni vahetust teiste kooslustega ning uute kasvukohtade hõivamist.

Levimisviisid:
*iselevi
*raskuslevi
*tuullevi
*veelevi 
*loomlevi 

## Viited
Johannes Kivisalu

**Johannes Kivisalu** (aastani 1935 **Johannes Kits**; 23. august 1912 Koruste küla, Rõngu vald – 26. mai 1976) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas Rõngu algkooli ja aastal 1931 Tartu Õpetajate Seminari. Pärast sõjaväeteenistust töötas ta õpetaja kandidaadina Metsküla algkoolis ja aastast 1933 täieõigusliku kooliõpetajana Ahja algkoolis. Aastatel 1938–1940 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, aastatel 1940–1942 õigusteaduskonnas. Ordineeriti 24. mail 1950 aseõpetajaks, õpetajaõigused sai ta aastal 1960.

Ta oli aastatel 1947–1950 Laiuse Püha Jüri koguduse jutlustaja, aastatel 1950–1952 sama koguduse aseõpetaja. Aastatel 1952–1956 oli ta nõukogude vangilaagrites Minerallag ja Intalag Komi ANSVs. Aastatel 1956–1963 oli ta Hanila ja Karuse Margareeta koguduse õpetaja, lisaks teenis ta aastatel 1960–1963 veel Lihula Eliisabeti kogudust. Aastatel 1963–1968 oli ta Pilistvere Andrease koguduse õpetaja. 1. detsembril 1968 jäi ta emerituuri.

Kivisalu suri aastal 1976.

## Viited

## Välislingid
* Rita Puidet Johannes Kivisalu: sammuke Jumalale lähemale "Eesti Kirik" 26. september 2012
Robert Säga

**Robert Säga** (15. märts 1869 – 21. mai 1954) oli eesti põllumees ja vallavanem.

Ta oli alates 1896. aastast Patküla vallavolikogu liige, 1900–1902 ja 1916–1918 vallavanema abi ning 1902–1909 ja 1919–1924 vallavanem. Alates 1924. aastat oli ta Patküla-Jõgeveste vallakohtu esimees.

Ta on maetud Helme kalmistule.

## Viited
Hermann Nirk

**Hermann Nirk** (ka **Hermann Andreas Nirk**; 26. aprill 1902 Tõrva – september 1979 Tammiste) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1924 Tõrva gümnaasiumi (2. lennu). Aastatel 1924–1928 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, aastatel 1930–1931 usuteaduskonnas. Ordineeriti 14. detsembril 1949 peapiiskop Jaan Kiiviti poolt (koos Esra Rahula, Karl Tuvikese, Raoul Oki, August Ruusi, Eduard Salumäe ja Hartvig Helilaidiga aseõpetajaks.

Ta oli aastatel 1945–1949 Pühalepa Laurentsiuse koguduse jutlustaja, aastatel 1949–1956 oli ta sama koguduse aseõpetaja; lisaks hooldas ta aastatel 1951–1956 veel Reigi Jeesuse kogudust. Aastatel 1956–1957 oli ta Kodavere Mihkli koguduse õpetaja, pärast seda aastatel 1957–1968 Mehikoorma koguduse õpetaja, seejärel Käru koguduse õpetaja ja aastatel 1971–1974 Häädemeeste Miikaeli koguduse õpetaja. Ta jäi aastal 1974 emerituuri; emerituuris olles elas Pärnus, elu lõpus elas Tammistes hooldekodus, kus ta ka suri.

Hermann Nirk suri septembris 1979 ja ta saadeti ära 20. septembril 1979 Pärnu Eliisabeti kirikust Helme surnuaiale.

## Viited
Töönduskala

**Töönduskala** ehk **töönduslik kala** on kala, mis on tööndusliku kalapüügi objekt. 

Aja jooksul on töönduslike kalade liigiline koosseis ja osatähtsus palju muutunud. Seda on peaasjalikult tinginud kalapüügi tehnilise taseme muutused. Kui algul olid inimese tähtsamateks püügikaladeks mageveekalad, siis 1990. aastatel moodustasid nad vaid 12% maailma kalasaagist. Sel perioodil olid nende kõrval kõige olulisemad merekalad (76% kogusaagist) ja muud veeorganismid (12%). 

Näiteks Läänemere tähtsamate töönduskalade seas on räim, tursk, kilu.

## Vaata ka
*Soomkala
*Vääriskala

## Viited
Esra Rahula

**Esra Rahula** (26. veebruar 1926 Aranküla – 29. mai 2013 Rapla) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1945 hõbemedaliga Rapla Keskkooli. Seejärel õppis ta aastatel 1945–1946 Tallinna Polütehnilises Instituudis, kuid aastal 1946 asus ta õppima Usuteaduse Instituuti. Ordineeriti 14. detsembril 1949 peapiiskop Jaan Kiiviti poolt (koos Hermann Nirgi, Karl Tuvikese, Raoul Oki, August Ruusi, Eduard Salumäe ja Hartvig Helilaidiga) aseõpetajaks.

Ta oli aastatel 1948–1949 Juuru Mihkli koguduse jutlustaja, aastal 1949 oli ta Pilistvere Andrease koguduse jutlustaja (pastor Herbert Kuurme vastutusel); pärast ordineerimist oli ta aastatel 1949–1957 sama koguduse aseõpetaja. Aastatel 1957–1960 oli ta Torma ja Mustvee koguduse õpetaja. Aastatel 1960–1962 oli ta Kuressaare Laurentiuse ja Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja. Aastatel 1962–1991 oli ta Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, hooldades ka Järvakandi Peetri kogudust. Ta oli ka Ida-Harju praostkonna praost ja EELK Konsistooriumi assessor. Emerituuri jäi ta novembris 1991.

## Tunnustus
* 1998 Kodanikupäeva aumärk
* 1999 Rapla valla aukodanik
* 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2006 EELK teeneterist (II klass)

## Koostatud raamatud
* Tekstikäsitlused jutluste koostamiseks. 2, 1. ilmumisaja pühapäev - 5. paastuaja pühapäev: 12 jutlust: perikoopide IV rida; [eessõna: Peeter Karma]. Tallinn: EELK Konsistooriumi kirjastusosakond, 1993
* Tekstikäsitlused jutluste koostamiseks. 3., Paastumaarjapäev - 5, ülestõusmispühajärgne pühapäev: 11 jutlust; perikoopide IV rida. Tallinn: EELK Konsistooriumi kirjastusosakond, 1994
* Tekstikäsitlused jutluste koostamiseks. 4., Taevaminemispüha - 6, kolmainupühajärgne pühapäev: 11 jutlust: perikoopide IV rida. Tallinn: EELK Konsistooriumi kirjastusosakond, 1994
* Tekstikäsitlused jutluste koostamiseks. 6., 18. kolmainupühajärgne pühapäev - viimane pühapäev: 10 jutlust: perikoopide IV rida. Tallinn: EELK Konsistooriumi kirjastusosakond, 1994
* Tekstikäsitlused jutluste koostamiseks. 7., Advendiaja esimene pühapäev - teine ilmumisaja pühapäev: 12 jutlust: perikoopide V rida. Tallinn: EELK Konsistooriumi kirjastusosakond, 1994
* Tekstikäsitlused jutluste koostamiseks. 8., Kolmas ilmumisaja pühapäev - paastumaarjapäev: 11 jutlust: perikoopide V rida. Tallinn: EELK Konsistooriumi kirjastusosakond, 1994
* Tekstikäsitlused jutluste koostamiseks. 9., Neljas paastuaja pühapäev - neljas ülestõusmispühajärgne pühapäev: 11 tekstikäsitlust: perikoopide V rida. Tallinn: EELK Konsistooriumi kirjastusosakond, 1995
* Tekstikäsitlused jutluste koostamiseks. 10., Viies ülestõusmispühajärgne pühapäev - neljas kolmainujärgne pühapäev: 11 tekstikäsitlust: perikoopide V rida. Tallinn: EELK Konsistooriumi kirjastusosakond, 1995

## Viited

## Välislingid
* Esra Rahula: Jumal on mind memuaaride kirjutamisest vabastanud "Eesti Kirik" 1. märts 2006
* Jumala halastuse kaudu antud amet "Eesti Kirik" 15. detsember 2009
* Esra Rahula soov kirikule: jätkata ustavalt! 23. veebruar 2011