open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1916

**1916. aasta** (**MCMXVI**) oli 20. sajandi 16. aasta. See oli liigaasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
***Kevadel** hakati kütteainekriisi tõttu uurima Virumaa põlevkivi. Pärast katsekaevamisi alustas tööd esimene põlevkivikaevandus.
***Juunis** hakati esimesest põlevkivikaevandusest põlevkivi rongiga vedama Petrogradi.
* 2. juuni – Tallinnas asutati Tallinna Jalapalli Liit, mis oli Eesti Jalgpalli Liidu eelkäija.
*4. juuni (vkj 22. mai) – Tallinnas tähistati Eestimaa pärisorjusest vabastamise 100. aastapäeva.
*5. juuni (vkj 23. mai) – pärisorjuse vabastamise 100. aastapäeva tähistamine. Oli esmaspäev ja Tallinnas olid heisatud lipud, vabrikud ei töötanud, toimus suur tuletõrjeparaad.

* Tallinnas alustas tegevust Tallinna Meestelaulu Selts.
* Laevade loendus, mille järgi Läänemerel liikuvast 670 laevast kuulus eesti laevnikele 379 purjekat.
* ...

## Sündmused maailmas

### Jaanuar

* ...

### Veebruar

* ...

### Märts

* ...

### Aprill

* 24. aprill–29. aprill – üle Iirimaa toimusid Lihavõtteülestõusud

### Mai

* ...

### Juuni

* ...

### Juuli

* ...

### August

*27. august – Rumeenia kuulutas Austria-Ungarile sõja.
*28. august – Itaalia kuulutas Saksamaale sõja.
*30. august – Türgi kuulutas Venemaale sõja.

### September

* ...

### Oktoober

* 16. oktoober – USA-s New Yorgis avati esimene sündimuskontrollkliinik.

### November

* ...

### Detsember

* ...

## Sündinud

* 7. jaanuar – Paul Keres, eesti maletaja
* 28. jaanuar – Mihkel Soovik, eesti teoloog ja vaimulik
* 28. aprill – Ferruccio Lamborghini, itaalia ettevõtja
* 1. september – Asta Vender, eesti raamatuillustraator
* 1. oktoober – Debora Vaarandi, eesti luuletaja
*15. oktoober – Hassan Gouled Aptidon, Djibouti president 1977–1999
* 6. november – Ray Conniff, USA helilooja, tromboonimängija ja dirigent 
* 10. november – Jaan Kuusk, eesti laulja
* 9. detsember – Kirk Douglas, USA näitleja

## Surnud

*13. veebruar – Vilhelm Hammershøi, taani maalikunstnik
*28. veebruar – Henry James, ameerika kirjanik
*20. aprill –  Ado Grenzstein, eesti ajakirjanik ja pedagoog
*21. september – Jakob Kõrv, eesti kirjanik ja ajakirjanik
*11. oktoober – Otto, Baieri kuningas
*21. november – Franz Joseph I, Austria-Ungari keiser
*29. detsember – Grigori Rasputin, vene munk

## [[Nobeli auhind|Nobeli auhinnad]]
*füüsika – auhinda välja ei antud
*keemia – auhinda välja ei antud
*meditsiin – auhinda välja ei antud
*kirjandus – Carl Gustaf Verner von Heidenstam
*rahu – auhinda välja ei antud

## Viited
Rahu

**Rahu** on faktilise sõjategevuse puudumine.  

Enne Teist maailmasõda peeti **rahuks** olukorda, milles puudus sõjaseisukord. Seoses sellega, et mitmed riigid ei kuulutanud enam sõdasid välja, muutus vana käsitlus ebaadekvaatseks.

## Vaata ka

* Ajutine relvarahu
*Relvarahu
*Vaherahu
*Rahuleping
*Rahuharidus
*Õigus rahule
Kare

**Kare** (ka **kari**) on üle merepinna ulatuv, aluspõhja kivimeist koosnev või rändrahnudega kattunud väikese merepõhjakõrgendiku – rahu – arengujärk, mil sellele taimkate alles tekib.

Kared on peaaegu taimkatteta või üksikute taimeliikide kogumikega, kõrgvee ajal sageli täielikult või suuremalt jaolt üleujutatavad. Harilikult on rahude ja karede nimed kujunenud juba siis, kui nad olid peamiselt vee all. Näiteks: Pihlakare, Siiakare.

## Vaata ka
* kari
* laid
* madal

## Viited

## Kirjandus
*Haide-Ene Rebassoo. *Laidude raamat*. Tallinn 1972.

## Välislingid
*Rahu ja kari teisi nimetusi
Kennedy Kosmosekeskus

**Kennedy Kosmosekeskus** (*John F. Kennedy Space Center*, *KSC*) on NASA tähtsamaid kosmoserakettide stardipaiku ja kosmosesüstikute maandumiskoht.

Keskus asub USA Florida osariigis Orlando läheduses Merritt Islandis.

Kosmosekeskuses on kaks raketistardiplatsi, mis koos kannavad nimetust Stardikompleks 39.

## Välislingid

*Kennedy kosmosekeskus kui vaatamisväärsus
*NASA lehekülg: Kennedy kosmosekeskus
Rahu (saar)

**Rahu** on laiust väiksema saarekese kohalik nimetus Lääne-Eestis. Rahu on vähese taimestikuga või taimestikuta ja seda ujutab loevesi sageli üle. 

Rahu on harilikult klibune ja rändrahnudega kaetud. Enamasti on rahud kaetud üksikute taimede kogumikega. Harilikult on rahude ja karede nimed kujunenud juba siis, kui nad olid peamiselt vee all. Näiteks: Hülgerahu, Papirahu, Rukkirahu.

Laiust väiksemat saart võib nimetada ka kareks, mis rahust väga vähe erineb. Mõnikord ei ole nende eristamine võimalik.

## Viide

## Vaata ka
*korallrahu
*nasv

## Kirjandus
*Haide-Ene Rebassoo. *Laidude raamat*. Tallinn 1972, lk 14.
Ajuvesi

**Ajuvesi** ehk **ründevesi** (ka **aju** ja **loevesi**) on tugevate püsituulte põhjustatud ajutine veetaseme tõus.

Ajuvee vastandnähtus on paguvesi.

Ründevesi ujutab tihti üle kared ja rahud.

## Vaata ka
*Aju- ja pagunähtus 
*Kõrgvesi
*Paguvesi
*Suurvesi
Kõrgvesi

**Kõrgvesi** on mingis veekogus (enamasti jõe kontekstis) valitsev olukord, kus seal on kõrge vesi. Kõrgvesi võib olla põhjustatud näiteks voolusängi ummistumisest või meredes ja järvedes ka ajuveest.

## Vaata ka
*Ajuvesi
*Suurvesi
*Tulv

## Viited
Suurlaid

**Suurlaid** oli madal saar Muhust lõunas Pädaste küla juures, mis 2015 seisuga on liitunud Muhu saarega. Ala on madal, kõrgust on kuni 2,1 meetrit. Suurlaidu katavad niidud ja puisniidud.

Laiu ümbruses on head kalakohad.

Saarel on talu.

## Viide
Meri

**Meri** on maailmamere osa, mida ookeanidest või teistest meredest suuremal või vähemal määral eraldavad mandrid, saared või põhjakõrgendikud ning mille hüdroloogiline režiim erineb ookeani omast.

Püsihoovused on meredes enamasti nõrgemad kui ookeanides. Sisemeredes on looded nõrgad.

## Merede liigitus
* saartevaheline meri
* sisemeri
* ääremeri

Hüdroloogias kasutatakse ka muid liigitusi.

## Meri Eesti sümboolikas
Valla mereäärset asukohta sümboliseerib kilbi sinine värv Keila valla vapil ja Harku valla vapil.

## Sõna "meri" teised tähendused
Meredeks nimetatakse ka merede osi (näiteks Liguuria meri, Türreeni meri, Väinameri). 

Sõna "meri" järvede nimetuses (Kaspia meri, Araali meri, Surnumeri) on ajaloolist päritolu, nagu ka mõne mere nimetamine laheks (Hudsoni laht, Mehhiko laht, Bengali laht). 

Eestis kannavad "mere" nime mõned maakerke tõttu lahtedest või väinadest järveks muutunud veekogud (näiteks Sutlepa meri).

## Vaata ka

*Läänemeri 
*Maailma merede loend
*Merebioloogia
*Merehääl
*Meretase
*Mereprügi

## Välislingid
Merendus

**Merendus** on inimeste teadmiste ja tegevuste tervik, mida kasutatakse ilmamere uurimiseks, meresõiduks ja merevarude tarbimiseks.

## Merenduse alavaldkonnad
Merenduskobara moodustavad Euroopa Komisjoni valimi järgi
* Transport:
** Laevandus, sh siseveelaevandus
** Sadamad ja sadamaterminalid
* Laevaehitus:
** Laevaehitus, laevaremont ja ümberehitus
** Merendus- ja muude sektorite tarnijad
** Laeva- ja avamerevarustus
** Väikelaevaehitus ja -remont
* Ressursikasutus
** Kalapüük ja vesiviljelus
** Kalatöötlus
** Nafta, gaas ja taastuvad energiaallikad
* Teenused ja muud tegevused:
** Maaklerid ja agendid
** Punkerdamine
** Klassifitseerimine
** Süvendamine
** Finantseerimine
** Kindlustus
** Lootsimine
** Mereajakirjandus
* Puhkus ja turism
** Merematked
** Rannikutegevusalad
** Huvilaevandus ja jahisadamad
* Avalik sektor
** Mereharidus ja (meremeeste) täiendkoolitus
** Haldus
** Hüdrograafiateenistused
** Merevägi, rannavalve ja merepääste
** Valitsusvälised organisatsioonid
** Ametiühingud ja kutseliidud
* Mereteadus
** Nõustamine
** Okeanograafia ja okeanoloogiaasutused
** Mudelkatsebasseinid
** Ülikoolid

Ühtlasi on merenduse olulise valdkonnana käsitletav merekultuur.

## Teadlased
* Jacques-Yves Cousteau
* David Papp
* Tarmo Kõuts
* Tarmo Soomere

## Vaata ka
*Merenduse mõisteid
*Merekultuur

## Viited

## Välislingid
* 
* Meresõiduohutuse seadus
Hobulaid

**Hobulaid** (rootsi keeles *Hästholm*) on Lääne maakonda kuuluv laid Väinameres.

## Asend

Hobulaid asub Vormsi ja Rohuküla vahel 2,4 kilomeetrit Pinukse neemest läänes. Hobulaiu lähedal asuvad Obholmsgrunne (Upholm), Odrarahu ja Varsarahu.

## Loodus

Saare pindala on 89 hektarit ja kõrgus kuni 6,6 meetrit. Hobulaid on põhja-lõuna suunas piklik ning kuni 2,5 kilomeetrit pikk. Hobulaiu põhiosa moodustab radiaalne oos, mille meri on ümber kujundanud. Laiul kasvab lehtmets (sanglepad, kased, saared), võsa ja kadastik.

Laid kuulub Väinamere hoiualasse. Laiul pesitsevad merikotkad.

## Ajalugu

Hobulaidu on esmamainitud 1391. aastal. Keskajal peeti seal Haapsalu piiskopilinnuse hobuseid.

Saar asustati 20. sajandi algul. 1936 elas saarel kaks peret ja lisaks oli seal veel ühe pere kinnisvarakrunt.

1970. aastatel rajas Märjamaa külanõukogu laiule oma puhkebaasi.

Hobulaiul on karjamaa ja see on tänapäeval ka suvituskohaks.

6. juunil 2015 sõitis laiu lähistel karile väikelaev.

Saarel asuvad Hobulaiu põhja-tulepaak ja Hobulaiu lõuna-tulepaak.

## Viited


Hobulaiu lõuna-tulepaak.jpg|Hobulaiu lõuna-tulepaak
Hobulaid.jpg|Hobulaid
Hobulaiu lühter mänd.jpg|Lühtermänd
Hobulaiu rand.jpg
Hobulaiu puisniit.jpg|Puisniit Hobulaiul
Hobulaiu lõunatipp tulepaagiga.jpg|Hobulaiu lõunatipp
Hobulaiu lõunatipp.jpg|Hobulaiu lõunatipp
Kõrkjad Hobulaiul.jpg
Kadakad Hobulaiu põhjatipus.jpg|Kadakad Hobulaiul
Hobulaiu puhkebaasi külaliste vastuvõtt.jpg|Hobulaiu puhkebaasi külaliste vastuvõtt
Liiklusmärk Hobulaiu saarel.jpg|Liiklusmärk Hobulaiu saarel
Savoia

**Savoia** (prantsuse keeles *Savoie*, itaalia keeles *Savoia*) on Prantsusmaa ajalooline provints, mis jaguneb tänapäeval Ülem-Savoia (pr *Haute-Savoie*) ja Savoia (pr *Savoie*) departemangu vahel.

1713 pidi Hispaania Utrechti rahuga Sitsiilia ja osa oma Põhja-Itaalia territooriumidest loovutama Savoia hertsog Vittorio Amedeo II-le, mispeale viimane ühendas 1720 Savoia ja Sardiinia valdused üheks, Piemonte-Sardiinia kuningriigiks.

Ajavahemikus 1792–1815 oli Savoia Prantsusmaa osa. Viini kongressi järel liideti Savoia taas Sardiinia kuningriigiga.

Praegused piirid kujunesid välja 19. sajandi teisel poolel, mil Sardiinia kuningakoja juhtimisel toimus Risorgimento, Itaalia ühendamine.

24. märtsil 1860 liideti Savoia ja Nizza krahvkond Prantsusmaaga. Territooriumi üleminekut ühelt riigilt teisele kinnitas hiljem rahvahääletus, mille korraldamise puhul süüdistati Prantsusmaad erapoolikuses. Hääletusel oli neli varianti: ühineda Prantsusmaaga, Itaaliaga, Šveitsiga või iseseisvuda. Ametlikel andmetel oli 99,8% hääletanutest Prantsusmaaga ühinemise poolt, mis ilmselt ei vastanud tegelikkusele.

## Tuntud savoialasi
*Michel de Certeau, kultuurifilosoof
*Savoia Eugen, Austria väejuht
*Pierre Favre, teoloog 
*Franciscus Salesist, müstik
*Innocentius V (Pierre de Tarentaise), paavst 
*Joseph de Maistre, üks Euroopa konservatismi rajajaid

## Vaata ka
*Savoia hertsogkond
*Savoia dünastia
*Itaalia ajalugu
*Itaalia kronoloogia
*Prantsusmaa haldusjaotus
Orbitaaljaam

**Orbitaaljaam** (ka **kosmosejaam**) on planeedi (seni ainult Maa  ) ümber tiirlev pikka aega töötav piloteeritav ning pidevalt või ajuti mehitatud ja põkkamist võimaldav kosmoseaparaat.  

Orbitaaljaamade eesmärgid varieeruvad vastavalt programmile.

Orbitaaljaama orbiidi kõrguse (200–500 km) valimisel püütakse vältida jaama sattumist Maa kiirgusvööndisse.

Orbitaaljaamaga saab põkata kosmoselaevu ja kosmoselennukeid ning ühendada mooduleid.

Orbitaaljaamades tehakse teaduslikke ja tehnilisi uuringuid (orbitaallaboratoorium) ning valmistatakse ette Maa-lähedase kosmose edasist asustamist.

## Ajalugu

20. sajandi teisel poolel Nõukogude Liit arendas ja saatis välja esimese kosmosejaama Saljut 1. Nõukogude Liidu poolt arendatud raudvara on senini kasutuses. Esimesed kosmosejaamad olid monoliitse ehitusega, saadeti välja ühes tükis. 

Orbitaaljaama ehitamise võimalikkust põhjendasid ja esitasid selle kavandid 20. sajandi alguses Konstantin Tsiolkovski, J. Kondratjuk ja Hermann Oberth.   

NSV Liidu esimene orbitaaljaam Saljut saadeti kosmosesse 19. aprillil 1971. Sellega põkati korraks kosmoselaev Sojuz 10, seejärel Sojuz 11. Viimasest läksid orbitaaljaama kosmonaudid ja viibisid seal 22 ööpäeva.  Esimene USA orbitaaljaam Skylab lähetati kosmosesse 14. mail 1973.

1986. aastal kosmosesse startinud NSV Liidu orbitaaljaamal Mir oli kuus põkkamissõlme ja neli moodulit. Tegemist oli suurima tehiskehaga orbiidil. 

## Arhitektuur
Kosmosejaamad on kas monoliitsed või modulaarsed. Monoliitilised jaamad koosnevad üksiksõidukist ja viiakse kosmosesse ühe raketi abil. Modulaarsed jaamad koosnevad kahest või rohkemast sõidukist, mis stardivad abirakettideta. Nüüdisajal on eelistatud modulaarsed jaamad, sest neid on odavam ehitada. Mõlemat tüüpi kosmosejaamu tangitakse kaubarakettide abil.

## Elamiskõlblikkus
Orbiidil olevas kosmosejaamas viibimine on tervisele kahjulik. Kaaluta olek ja kõrge radiatsiooni tase võivad tekitada terviserikkeid, näiteks lihasatroofiat, tasakaaluhäireid ja vähki.

## Orbitaaljaamade loetelu

* **[[:en:Salyut_1|Saljut]]** seeria orbitaaljaamad 1971–1986 ( Nõukogude Liit) :
*****Saljut 1:*** 1971
** ***DOS-2:''' 1972,''
** ***Saljut 2***/***Almaz:*** 1973
** ***Kosmos 557:*** 1973
** ***Saljut 3***/***Almaz:*** 1974
** ***Saljut 4:*** 1975
** ***Saljut 5***/***Almaz:*** 1976–1977,
** ***Saljut 6:*** 1977–1981
** ***Saljut 7:*** 1982–1986
* ***Skylab*** ( U.S.A): 1973–1979
* ***Mir*** ( Nõukogude Liit / Venemaa): 1986–2000
* '''International Space Station (ISS)''' ( Venemaa, Ameerika Ühendriigid, Euroopa Liit, Jaapan and Kanada): 2000–senini
* '''Tiangong program''' ( Hiina ): 2011–senini
** ***Tiangong-1:*** 2011–2018
** ***Tiangong-2:**' 2016–2019

## Viited
MIR

**MIR** oli Eesti vokaalansambel, mis tegutses 1970. aastatel. Selle liikmed olid Marju Kuut, Ivo Linna ja Reet Linna. 

Ansambli esitatud laulude hulka kuulusid näiteks Valter Ojakääru "Vastu kerkivale kuule", Daniel Boone'i "(Imeilus) Pühapäev", Uno Naissoo "Aile-Lii" jms.

## Viited
Paokiirus

**Paokiirus** on väikseim kiirus, mis võimaldab mingi taevakeha või taevakehade süsteemi külgetõmbejõu mõjupiirkonnast lahkuda.

Kerakujulise taevakeha gravitatsiooniväljas tiirleva keha paokiirus on \sqrt{2} korda suurem tema minimaalsest tiirlemiskiirusest. Paokiiruse toimel muutub ringorbiit paraboolseks trajektooriks.

Paokiiruse arvutamiseks võib kasutada seoseid:
:v_e = \sqrt{\frac{2GM}{r}} = \sqrt{\frac{2\mu}{r}} = \sqrt{2gr\,},
kus v_e on paokiirus, *G* on gravitatsioonikonstant, *M* on taevakeha mass, millelt lahkutakse ja *r* on kaugus taevakeha keskpunkti ja paokiiruse arvutamise punkti vahel, *g* on gravitatsioonikiirendus sellel kaugusel ja μ on standardne gravitatsiooniline parameeter.

Galaktika gravitatsiooniväljast lahkumiseks peaks Päike omandama kiiruse umbes 320&nbsp;km/s (praeguse umbes 250&nbsp;km/s asemel).

## Vaata ka
*Kosmiline kiirus
Kosmiline kiirus

**Kosmiline kiirus** on vähim algkiirus, mis tagab mingile kindlale orbiidile jõudmise.

#Esimene kosmiline kiirus on vajalik planeedilt lahkumiseks. Maa-kesksele ringjoonelisele orbiidile jõudmiseks peab Maa tehiskaaslane saama kiiruse 7,91 km/s maapinnal või 7,79 km/s 200 km kõrgusel.
#Teine kosmiline kiirus on vajalik planeedi külgetõmbejõu piirkonnast lahkumiseks. Päikese-kesksele orbiidile jõudmiseks peab keha saama Maa pinnal kiiruse 11,19 km/s maapinnal või 11,01 km/s 200 km kõrgusel.
#Kolmas kosmiline kiirus on vajalik Päikesesüsteemist lahkumiseks Maa pinnal: 42,1km/s (16,67 km/s eeldusel, et lahkumine toimub Maa orbitaalliikumise suunas).
#Neljas kosmiline kiirus on vajalik galaktikast lahkumiseks. Päikesesüsteemis on see umbes 1000 km/s.

Igal konkreetsel juhtumil tuleb kosmilist kiirust korrigeerida Maa pöörlemist ja atmosfääri takistust arvesse võtvate paranditega.

## Vaata ka
*Paokiirus
1897

**1897. aasta** (**MDCCCXCVII**) oli 19. sajandi 97. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
*1. jaanuar (vkj 20. detsember) – Saadjärve juures asutati esimene maaspordiselts.
*9. veebruar (vkj 28. jaanuar) – algas ülevenemaaline üldrahvaloendus.
*1. mai – Puka raudteeõnnetus (:ru). Puka raudteejaama lähedal Aakres toimus raske rongiõnnetus, kus hukkus Tartus paiknenud 95. Krasnojarski jalaväepolgu 56 sõjaväelast, 2 konduktorit ning ühe veltveebli abikaasa koos kahe lapsega, raskelt vigastada sai 43 sõjaväelast, kergemalt 3 ohvitseri ja 125 alamväelast; hukkunud maeti 3. mail Tartu Raadi kalmistule.
*25. juuni (vkj 13. juuni) – Tartu ülikooli hakati lubama vaimulike seminaride kasvandikke.
*Augustis toimus Peterburis VII rahvusvaheline geoloogiakongress, mille raames korraldatud ekskursioonidest läbis üks Friedrich Schmidti juhendusel ka Eestit. 
*11. detsember (vkj 29. november) – Jaan Tõnisson valiti Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi esimeheks.
*Rudolf Griving rajas Tartusse organistide kooli (Rudolf Grivingi muusikakool).
* Abja-Paluoja sai raudteeühenduse Pärnu ja Viljandiga.

## Sündmused maailmas
*11. juuni – Carls Elsener sai Šveitsi armee taskunoa patendi.
*21. juuli – Walesi prints avas Londonis Tate Gallery.
*20. august – Ronald Ross avastab malaariatekitaja neid levitavatest sääskedest, päev on nimetatud maailma sääsepäevaks (World Mosquito Day).
*Andrée polaarekspeditsioon aastal 1897

## Sündinud
*4. veebruar – Ludwig Erhard, Saksa poliitik
*23. aprill – Eugen Sild, eesti arst
*23. aprill – Lester Bowles Pearson, Kanada poliitik 
*9. mai – Ants Viirmaa, Türi linnavanem
*21. mai – Markus Feldmann, Šveitsi poliitik
*21. mai – Pedro Krusten, eesti kirjanik
*29. mai – Erich Wolfgang Korngold, austria helilooja
*12. juuni – Robert Anthony Eden, Suurbritannia riigitegelane
*13. juuni – Paavo Nurmi, soome kergejõustiklane
*16. juuni – Georg Wittig, saksa keemik, Nobeli keemiaauhind 1979
*20. august – Tarjei Vesaas, norra kirjanik
*1. september – Boris Kumm, Eesti poliitik
*23. september – Paul Delvaux, Belgia maalikunstnik
*15. oktoober – Ilja Ilf, vene kirjanik
*3. oktoober – Louis Aragon, prantsuse kirjanik
*20. oktoober – Richard Siil, eesti tööstur
*29. oktoober – Paul Joseph Goebbels, Saksamaa poliitik
*4. november – Juhan Õunapuu, Eesti kohtunik
*19. november – Bernard Rein, Eesti jalgpallur
*13. detsember – Arnold Matteus, eesti arhitekt
*29. detsember – Aleksander Mülber, eesti kunstnik

## Surnud
* 3. aprill – Johannes Brahms, saksa helilooja
* 10. aprill – Friedrich Franz III, Mecklenburg-Schwerini suurhertsog
* 8. august – Jacob Burckhardt, šveitsi ajaloolane

## Viited
1895

**1895. aasta** (**MDCCCXCV**) oli 19. sajandi 95. aasta.

## Sündmused maailmas
*7. aprill – Norra maadeuurija Fridtjof Nanseni juhitud Arktika-ekspeditsioon jõudis põhjalaiuskraadile 86°13.6′N, mis oli kõige põhjapoolsem punkt, kuhu kunagi olid jõutud.
*17. aprill – Shimonoseki rahu lõpetas Esimese Hiina-Jaapani sõja.

*25. mai – Briti kirjanik Oscar Wilde mõisteti pederastias süüdistatuna kaheks aastaks sunnitööle.

*22. oktoober – Pariisis Gare Montparnasse'i raudteejaamas ei suutnud suurel kiirusel liikunud rong pidama jääda ja sõitis läbi jaamahoone.
*8. november – Saksa füüsik Wilhelm Conrad Röntgen avastas hiljem tema järgi nimetatud elektromagnetilised kiired.
*27. november – Rootsi keemik ja tööstur Alfred Nobel allkirjastas oma testamendi, millega jättis suurema osa oma varast Nobeli auhinna loomiseks.
*28. detsember – Vennad Lumière'id korraldasid Pariisis esimese filmiseansi.
* Leiutati müratu hammaskett.

## Sündmused Eestis
* 12. jaanuar (vkj 31. detsember) – preester Paul Kulbusch asutas Peterburis koguduse, mis ühendas umbes 4000 õigeusklikust eestlast.
* 13. jaanuar (vkj 1. jaanuar) – Pärnu Kõrgem Linna Tütarlastekool reorganiseeritakse tütarlastegümnaasiumiks.
* Mais algasid Valga–Ruhja–Pärnu kitsarööpmelise raudtee ehitustööd.
*14. august (vkj 2. august) – Georg Lurich püstitas Władysław Krajewski raskejõustikuringis oma esimesed tõstmise maailmarekordid.
*Tallinna sadam sai esimese jäälõhkuja.

## Sündinud
* 21. jaanuar – Cristóbal Balenciaga, Hispaania moelooja
*6. veebruar – Babe Ruth, USA pesapallur
* 11. veebruar – Harald Oert, Eesti kohtunik
* 23. aprill – Ngaio Marsh, Uus-Meremaa teatrilavastaja ja kirjanik
* 6. mai – Rudolph Valentino, itaalia päritolu ameerika näitleja
* 26. mai – Dorothea Lange, USA fotodokumentalist
* 8. juuni – Oskar Öpik, Eesti diplomaat
* 21. august – Albert Ladva, Eesti politseinik
*30. september – Lewis Milestone, USA filmilavastaja
*8. oktoober – Juan Perón, Argentina president
* 25. november – Ludvík Svoboda, Tšehhoslovakkia poliitik
* 25. november – Anastass Mikojan, Nõukogude poliitik
* 9. detsember – Dolores Ibárruri, Hispaania ajakirjanik ja poliitik
* 14. detsember – George VI, Suurbritannia kuningas
* 14. detsember – Paul Éluard, prantsuse luuletaja
* 23. detsember – Hermann Kruus, Eesti politseinik

## Surnud
* 20. veebruar – Frederick Douglass, USA abolitsionist
* 17. juuni – Reinhold Winkler, Karja kirikuõpetaja, endine Saaremaa superintendent
* 2. august – Joseph Thomson, šoti maadeuurija ja geoloog
* 8. september – Adam Opel, saksa ettevõtja
* 2. november – Karl Frederik Aagaard, taani maalikunstnik
* 27. november – Alexandre Dumas noorem, prantsuse kirjanik ja näitekirjanik

## Viited
1894

**1894. aasta** (**MDCCCXCIV**) oli 19. sajandi 94. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
*30. juuni – 2. juuli (vkj 18.–20. juuni) – Tartus toimus V üldlaulupidu.
*2. juuli (vkj 20. juuni) – toimus Eesti Kirjameeste Seltsi likvideerimiskoosolek.
*18. september (vkj 6. september) – alustati Muhu saare ja Saaremaa vahelise Väinatammi ehitamist.
* ...

## Sündmused maailmas
*Lord Rayleigh ja William Ramsay avastasid argooni.
*11. detsember – Pariisis avati maailma esimene autonäitus.
*15. detsember algas Esimene Itaalia&ndash;Etioopia sõda(1894&ndash;1896)

## Sündinud
*25. jaanuar – Aino Maria Aalto, Soome arhitekt ja disainer
*6. veebruar – Richard Bonelli, USA laulja
*8. märts – Wäinö Aaltonen, soome kunstnik
*8. veebruar – King Vidor, USA filmilavastaja
*10. veebruar – Harold Macmillan, briti poliitik, peaminister 1957–1963
*8. märts – Wäinö Aaltonen, soome skulptor ja maalikunstnik
*17. aprill – Nikita Hruštšov, nõukogude partei- ja riigitegelane
*16. mai – Joan Salvat-Papasseit, katalaani luuletaja
*27. mai – Dashiell Hammett, ameerika kirjanik
*23. juuni – Edward VIII, Suurbritannia ja Iirimaa kuningas
*5. juuli – Ants Lauter, eesti näitleja ja lavastaja
*8. juuli – Julius Eslon, puuviljandusteadlane ja sordiaretaja
*9. juuli – Pjotr Kapitsa, vene füüsik, Nobeli auhind 1978
*9. juuli – Nedo Nadi, itaalia vehkleja
*21. juuli – Artur Tenno, Eesti sõjaväelane
*10. september – Ljubov Rimm, eesti päritolu Nõukogude Liidu luuraja
*14. september – August Tammekann, eesti geograaf
*7. oktoober – Jaan Järve – Laiuse kirikuõpetaja
*11. oktoober – Julius Kuperjanov, Vabadussõja kangelane
*31. oktoober – Karl Tammekand, Eesti sõjaväelane
*19. november – Américo Tomás, Portugali president 1958–1974 
*26. november – Norbert Wiener, USA matemaatik, küberneetika looja
*6. detsember – Henri Catargi, kunstnik

## Surnud

*1. jaanuar – Heinrich Hertz, saksa füüsik
*12. veebruar – Hans von Bülow, saksa helilooja, pianist ja dirigent
* 20. märts – Lajos Kossuth, Ungari poliitik
*24. märts – Illarion Prjanišnikov, vene maalikunstnik ja kunstipedagoog
*31. märts – Pavel Jablotškov, vene elektrotehnik
*27. veebruar – Carl Ernst Heinrich Schmidt, baltisaksa arstiteadlane
*25. juuni – Marie François Sadi Carnot, Prantsusmaa poliitik
*8. oktoober – Pankratius von Dinkel, saksa vaimulik
*8. september – Hermann von Helmholtz, saksa füsioloog ja füüsik
*1. november – Aleksander III, Venemaa keiser
*20. november – Anton Rubinstein, Venemaa helilooja
*3. detsember – Robert Louis Stevenson, šoti kirjanik
*8. detsember – Pafnuti Tšebõšov, vene matemaatik
*31. detsember – Thomas Jean Stieltjes, hollandi matemaatik

## Viited
1893

**1893. aasta** (**MDCCCXCIII**) oli 19. sajandi 93. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 26. jaanuar (vkj 14. jaanuar) – Tartu nimetati ümber Jurjeviks.
* 11. märts (vkj 27. veebruar) – Tartu ülikool ja Tartu õpperingkonna koolid nimetati ümber.
* Märtsis sulges Eestimaa rüütelkond venestajate survel Tallinna Toomkooli.
* 13. aprill (vkj 1. aprill) – kuulutati välja Balti Raudtee Seltsi pankrot, mille järel Balti raudtee läks riigile.
* 12. oktoober – dateeriti esimene eestikeelne malekommentaar, mille autor oli Eduard Vilde.
* Registreeriti Tallinna Vabatahtlik Atleetide Klubi.
*Valmis Aaspere mõisa Hiina tuba.
* Peterburis õnnistati sisse Peterburi Jaani koguduse kolmekorruseline koolihoone.

## Sündmused maailmas
* ...

## Sündinud
* 12. jaanuar – Alfred Rosenberg, natsionaalsotsialismi ideoloog
* 12. veebruar - Omar Bradley, USA sõjaväelane ja väejuht
* 9. aprill – Voldemar Sumberg, eesti arst
* 23. aprill – Allen Dulles, Luure Keskagentuuri direktor 
* 3. mai – Richard Rägo, eesti õigusteadlane
* 4. juuni – Paul Poom, eesti õigusteadlane
* 9. juuni – Cole Porter, Ameerika helilooja
* 13. juuni – Dorothy L. Sayers, inglise kirjanik, filoloog, näitekirjanik ja tõlkija
* 23. juuni – Peet Vallak, eesti novellikirjanik
* 5. juuli – Anthony Berkeley Cox, inglise ajakirjanik ja kirjanik
* 19. juuli – Vladimir Majakovski, vene luuletaja
*21. november – Hilda Maikalu, eesti advokaat 
* 26. detsember – Mao Zedong, Hiina juht

## Surnud
* 7. juuli – Guy de Maupassant, prantsuse kirjanik
* 1. november – Jan Matejko, poola maalikunstnik
* 6. november – Pjotr Tšaikovski, vene helilooja

## Viited
1898

**1898. aasta** (**MDCCCXCVIII**) oli 19. sajandi 98. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
*Asutati Tartu Jalgrattasõitjate Selts "Taara".
*  asutas Kärdla Vabrikutööliste Luubisõidu ja Kalapüügi Seltsi. See on esimene kalurite selts Eestis.
*Loodi Peterburi Eesti Käsitööliste Vastastikuse Abistamise Selts.
* Georg Hackenschmidt sai esimese Eesti harrastussportlasena Euroopa meistriks klassikalises maadluses.
* ...

## Sündmused maailmas
### Jaanuar

* ...

### Veebruar

* ...

### Märts

* ...
### Aprill

* ...

### Mai

* ...

### Juuni

* ...

### Juuli
*30. juuli – Will Keith Kellogg leiutas maisihelbed..

### August

* ...

### September

*1. september – Inglise füüsik Ernest Rutherford avaldas artikli uraani omaduste kohta, milles tõi sisse alfa- ja beetaosakeste mõiste, näidates nende tekitatud erinevat mõju elektrilaengutele.

### Oktoober

* ...

### November

* ...

### Detsember

* ...

## Sündinud
* 6. jaanuar – Voldemar Vaidem, Eesti sõjaväelane
* 3. veebruar – Alvar Aalto, soome arhitekt ja disainer
* 10. veebruar – Bertolt Brecht, saksa näitekirjanik, lavastaja ja luuletaja
* 4. märts – Georges Dumézil, prantsuse võrdlev keeleteadlane ja usundiloolane
* 4. märts – Hans Krebs, Saksamaa ohvitser Teise maailmasõja ajal
* 20. märts – Eduard Wiiralt, eesti graafik
* 22. märts – Jüri Kurvits, Eesti sõjaväelane
* 18. mai – Hindrek Luhari, Eesti sõjaväelane
* 1. juuni – Johannes Rammul, eesti raadiotööstur
* 5. juuni – Federico García Lorca, hispaania näitekirjanik ja luuletaja
* 17. juuni – Maurits Cornelis Escher, hollandi kunstnik
* 22. juuni – Erich Maria Remarque, saksa kirjanik
* 26. juuni – August Alekõrs, Eesti kohtunik
* 21. oktoober – Eduard Pütsep, eesti maadleja
* 19. november – William Sheldon, USA psühholoog
* 21. november – René Magritte, Belgia maalikunstnik ja graafik

## Surnud
*14. jaanuar – Lewis Carroll, briti kirjanik
*20. märts – Ivan Šiškin, vene maalikunstnik
*30. juuli – Otto von Bismarck, saksa poliitik, esimene riigikantsler
*16. detsember – Pavel Tretjakov, vene kunstikoguja

## Viited
1891

**1891. aasta** (**MDCCCXCI**) oli 19. sajandi 91. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 20. jaanuar (vkj 8. jaanuar) – Tallinna ja Tartu reaalkooli tegevuse aluseks määrati üldised Venemaa reaalkoolide põhimääruse sätted. 
*Mais otsustas Pühim Valitsev Sinod rajada Pühtitsa nunnakloostri.
* 27.-29. juuni (vkj 15.–17. juuni) – Tartus toimus IV üldlaulupidu.
*14. august (vkj 2. august) – Postimees hakkas ilmuma päevalehena.
*16. august (vkj 4. august) – Tallinnas "Lootuse" seltsis toimusid esimesed tõstevõistlused, mille võitis kohtukirjutaja Gustav Boesberg.
*3.–4. oktoober (vkj 21.-22. september) Tallinna Eesti Põllumeeste Seltsi korraldatud "I põllu- ja aiaviljade, noorte viljapuude ja ilukasvude väljanäitus" Tallinnas "Lootuse" seltsimajas.
* 29. november (vkj 17. november) – Kuressaare merekool õnnistati sisse. Õppetöö algas järgmisel päeval ehk 30. novembril (vkj 18. novembril).

*Eestis algas mitu aastat kestnud valdade liitmine.

## Sündmused maailmas
* Asutati Merck & Co.
* 11. oktoober – Rootsis asutati Skanseni vabaõhumuuseum.

## Sündinud
*9. jaanuar – August Gailit, eesti kirjanik
*9. jaanuar – Ado Köögardal, eesti vaimulik
*13. veebruar – Grant Wood, USA maalikunstnik
*2. märts – Philipp Kaljot, Eesti diplomaat
*14. mai – Martin Jervan, Eesti sõjaväelane
*15. mai – Mihhail Bulgakov, vene kirjanik
*13. oktoober – Herman Hoogland, hollandi kabetaja
*20. oktoober – Hans Elb, Eesti sõjaväelane
*9. november – Gerd Neggo, eesti tantsija, tantsulavastaja ja pedagoog
*14. november – Liina Reiman, eesti näitleja
*19. november – Viktor Tarmas, Eesti diplomaat, poliitik ja advokaat
*2. detsember – Otto Dix, saksa maalikunstnik, ekspressionist
*26. detsember – Henry Miller, USA kirjanik

## Surnud
* 16. jaanuar – Léo Delibes, prantsuse helilooja
* 22. jaanuar – Miklós Ybl, Ungari arhitekt
* 10. veebruar – Sofja Kovalevskaja, vene matemaatik
* 27. aprill – Joachim Oppenheim, rabi
* 31. mai – Anton Springer, saksa kunstiajaloolane
* 22. august – Jan Neruda, tšehhi kirjanik
* 28. september – Herman Melville, ameerika kirjanik
* 10. november – Arthur Rimbaud, prantsuse luuletaja
* 5. detsember – Pedro II, endine Brasiilia keiser
* 7. detsember – Krišjānis Valdemārs, läti rahvusliku liikumise tegelane, kirjanik, folklorist ja noorlätlaste liikumise juht
* 11. detsember – Aleksandr Potebnja, ukraina keeleteadlane

## Viited
1892

**1892. aasta** (**MDCCCXCII**) oli 19. sajandi 92. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 15.–16. jaanuar (vkj 3.–4. jaanuar) – Tartus toimus Eesti karskusseltside esimene kongress. Karskusliikumise juhiks sai Ado Grenzstein.
* Sügisel jõudis lõpule kõikide üldhariduskoolide õppetöö üleminek venekeelseks.
*23. juuni (vkj 11. juuni) – Eestis jõustus uus linnaseadus.
* ...

## Sündmused maailmas
* ...

## Sündinud

* 3. jaanuar – J. R. R. Tolkien, inglise kirjanik
* 6. jaanuar – Ants Murakin, eesti kunstnik
* 18. jaanuar – Oliver Hardy, ameerika koomik
* 28. jaanuar – Ernst Lubitsch, saksa päritolu ameerika filmirežissöör
* 15. veebruar – Eero Liives, helilooja
* 9. märts – Vita Sackville-West, inglise kirjanik ja maastikuarhitekt
* 10. märts – Arthur Honegger, prantsuse/šveitsi helilooja
* 22. märts – Johannes Semper, eesti luuletaja, prosaist, tõlkija
* 30. märts – Johannes Pääsuke, eesti filmioperaator
* 8. aprill – Mary Pickford, ameerika filminäitleja
* 7. mai – Oskar Angelus, eesti poliitik
* 7. mai – Josip Broz Tito, Jugoslaavia riigijuht
* 13. aprill – Robert Watson-Watt, šoti leiutaja
* 23. juuli – Haile Selassie I, Etioopia keiser
* 26. juuli – Villem Ormisson, eesti kunstnik
* 20. oktoober – Rudolf Mager, majaomanik Tallinnas
* 22. oktoober – Villem Eichenthal, eesti filatelist
* 23. oktoober – Gummo Marx, ameerika komöödianäitleja
* 31. oktoober või 1. november – Aleksandr Alehhin, vene maletaja
*21. november – Johannes Kallak, eesti pedagoog, kooli- ja lastekirjanik 
* 4. detsember – Francisco Franco, Hispaania riigipea
* 5. detsember – Gerhard Rägo, eesti matemaatik

## Surnud

* 21. jaanuar – John Couch Adams, inglise astronoom 
* 6. oktoober – Alfred Tennyson, briti luuletaja
* 6. detsember – Werner von Siemens, saksa tööstur

## Viited
1890

**1890. aasta** (**MDCCCXC**) oli 19. sajandi 90. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 25. veebruar (vkj 13. veebruar) – kaotati Saaremaa ja Tallinna konsistoorium. 
* 29. aprill (vkj 17. aprill) – Venemaa keiser kinnitas Riiginõukogu otsuse "Vene õppekeele tarvituselevõtmisest Tartu õpperingkonna tütarlaste õppeasutustes".
* 6. mai (vkj 24. aprill) – seadus gümnaasiumide 30. juuni 1871. aasta põhimääruse ja koosseisude rakendamisest Tartu õpperingkondade gümnaasiumides. Selle alusel korraldati kõigepealt ümber Tallinna ja Tartu vastavad õppeasutused. 13. augustist alates sai Tallinna Kubermangugümnaasiumist Nikolai I Gümnaasium.
* Eesti alal paiknevates suurtööstusettevõtetes (vähemalt 16 töölist) töötas 13 000 töölist. Nendest töölistest 71% töötas tekstiili-, 11% metalli- ja masinaehitustööstuses.

## Sündmused maailmas
* 6. august – Ameerika Ühendriikides kasutati elukaaslase kirvega tapnud William Kemmleri hukkamiseks esimest korda ajaloos elektritooli.
* 4. november – Londonis avati ametlikult esimene elektriline metroo.

## Sündinud
* 2. jaanuar – Henrik Visnapuu, eesti luuletaja ja proosakirjanik
*19. jaanuar – Elmer Niklander, Soome kergejõustiklane
*19. jaanuar – Theodor Petai, eesti pedagoog ja ühiskonnategelane Võrumaal
* 2. veebruar – Charles Correll, USA näitleja
* 10. veebruar – Boriss Pasternak, vene kirjanik
* 7. märts – Juhan Kelk, Eesti sõjaväelane
* 6. aprill – Anton Fokker, Hollandi lennukikonstruktor
* 18. aprill – Marius Fabre, prantsuse kabetaja 
*24. mai – Ferdinand Gustav Adoff, eesti ehitusinsener
* 31. mai – Aleksander Rosenvald, Eesti sõjaväelane
* 16. juuni – Stan Laurel (Arthur Stanley Jefferson), inglise koomik
* 15. september – Agatha Christie, inglise kirjanik
* 15. september – Frank Martin, Šveitsi helilooja
* 14. oktoober – Dwight Eisenhower, USA 34. president 1953–1961
* 22. november – Lazar Lissitski, juudi päritolu Vene maalikunstnik ja arhitekt
* 31. detsember – Aleksander Alver, eesti vaimulik

## Surnud

* 13. juuli – Johann Voldemar Jannsen
* 19. jaanuar – Georg, Schwarzburg-Rudolstadti vürst

## Viited
1889

**1889. aasta** (**MDCCCLXXXIX**) oli 19. sajandi 89. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
*16. veebruar (vkj 4. veebruar) – Tartu ülikoolis alustati venestusreforme. Kõigepealt kehtestati venekeelne õppetöö õigusteaduskonnas.
*4. juuni (vkj 23. mai) – venestamine. Aleksander III kinnitas Riiginõukogu otsuse "Vene õppekeele tarvituselevõtmisest Tartu õpperingkonna eraõppeasutustes".
*Kevadel nähti Tallinnas esimest korda elektrivalgustust.
*19. juuni (vkj 7. juuni) – Toris asutati esimene karskusselts Eestis.
*21. juuli (vkj 9. juuli) – Balti kubermangudes hakkas kehtima Venemaal 1864. aasta kohtureformiga kehtestatud kohtusüsteem.
*3. august (vkj 22. juuli) – liikluseks avati Pihkva-Riia raudtee koos Tartu-Valga haruliiniga.
*24. september (vkj 12. september) – Charles Leroux hukkus Tallinnas langevarjuhüppel.
*29. november (vkj 17. november) – Tallinna raad pidas oma viimse istungi.
*2. detsember (vkj 20. november) – Tartu ülikooli põhikirja muutmisega likvideeriti ülikooli autonoomia ja privileegid, mitmete kõrgete ametikohtade (rektori, prorektori jt) valitavus asendati nende määramisega, üliõpilastele tehti kohustuslikuks kanda riietusvormi.
*Toimus kohtu ja talurahva seaduste reform Eesti ja Liivimaal.
*Kihelkonnakohtute tegevuse lõpetamine reformi käigus.
*Avaldati esimene Eesti Üliõpilaste Seltsi album.

## Sündmused maailmas
* 31. märts – Pariisis avati Eiffeli torn.

## Sündinud
* 14. jaanuar – August Pulst, eesti maalikunstnik
* 3. veebruar – Artur Adson, eesti luuletaja ja näitekirjanik
* 3. veebruar – Carl Theodor Dreyer, taani filmilavastaja
* 2. märts – Kolla Vellner, eesti tööstur
* 14. aprill – Charlie Chaplin, inglise näitleja
* 20. aprill – Adolf Hitler, Saksamaa poliitik
* 21. aprill – Hans Kalm, eesti sõjaväelane
* 26. aprill – Ludwig Wittgenstein, austria päritolu Briti filosoof
* 2. mai – Eduard Markus, eesti geograaf
* 25. mai – Igor Sikorski, esimese töötava helikopteri leiutaja
* 27. mai – Johan Sigfrid Sirén, soome arhitekt 
* 23. juuni – Anna Ahmatova, vene luuletaja
* 29. juuni – Peet Aren, eesti kunstnik
* 17. juuli – Erle Stanley Gardner, ameerika kirjanik
* 26. september – Martin Heidegger, saksa filosoof
* 14. november – Jawaharlal Nehru, india poliitik
*21. november – Anton Teetsov, eesti pangandustegelane   
* 9. detsember – Hannes Kolehmainen, soome jooksja

## Surnud
*28. jaanuar – Đồng Khánh, Annami kuningas
* 19. märts – Manuel II, Portugali kuningas
* 21. mai – Gaston Planté Prantsuse füüsik
* 23. september – Wilkie Collins, inglise kirjanik
* 19. oktoober – Luis I, Portugali kuningas

## Viited
1888

**1888. aasta** (**MDCCCLXXXVIII**) oli 19. sajandi 88. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 5. märts (vkj 22. veebruar) – ajalehes Olevik ilmus rahvaluule kogumise ärgitamiseks Jakob Hurda üleskutse "Paar palvid Eesti ärksamaile poegadele ja tütardele".
* Juunis ja juulis oli kirikuõpetaja Jakob Hurt Poolas, et jagada jumalaarmu Poolas teenivatele eestlastest sõduritele. 
* 21. juuni (vkj 9. juuni) – Balti kubermangudes hakkas kehtima politseireformi seadus.
* 22. august (vkj 10. august) – Tallinnas avati hoburaudteeliin lõigul Vene turg – Kadriorg.
* 6. september (vkj 25. august) – Põltsamaa lähedal Kaarlimõisas hakkas haridust andma Eesti Aleksandri linnakool.
* 24. august – Tallinnas algas trammiliiklus (esimene regulaarliin sõitis Virust Kadriorgu).
* Alutaguse kihelkonnas kaotati omaette adrakohturingkond.
* 13. november – kinnitati Eestimaa Merejahtklubi põhikiri.
* 17. detsember (vkj 5. detsember) – esimene Põhja-Eestis asuv põllumeeste selts, Tallinna Eesti Põllumeeste Selts, sai tegevusloa.
* Suleti Jaak Järv eestvõttel välja antud ajaleht Virulane; lehe peale oli kaebus esitatud.

## Sündmused maailmas
*13. mai – Brasiilias kaotati pärisorjus.
* 31. august – Londonis leiti Jack the Ripperi esimese ohvri Mary Ann Nicholsi ehk Polly laip.
* 3. september – George Eastman sai patendi rullfilmi fotoaparaadile, millel oli fikseeritud fookuskaugusega objektiiv ning millega fotograafiast sai massiharrastus.
* 8. september – asutati Inglise jalgpalliliiga, milles osales kuus meeskonda.
* Saksamaal on aasta tuntud ka kui Kolme keisri aasta, sest Saksa keisririiki jõudsid valitseda kolm keisrit.

## Sündinud
* 18. veebruar – Geórgios Papandréou, kreeka poliitik
* 17. märts – Eduard Fraenkel, saksa-briti klassikaline filoloog
* 3. aprill – Peeter Kõpp, eesti agronoom
* 11. aprill – Eduard Türk, eesti näitleja
* 24. aprill – Jaan Rannap, eesti õpetaja
* 25. aprill – Herbert Brede, eesti sõjaväelane
* 30. aprill – Aleksander Uurits, eesti kunstnik
* 10. mai – Giorgio de Chirico, itaalia maalikunstnik
* 24. mai – Ferdinand Pettai, eesti näitleja
* 25. mai – Joakim Puhk, eesti majandustegelane
* 28. mai – Kaarel Eenpalu, eesti poliitik ja jurist, riigivanem
* 22. juuni – Karl Viitol, eesti laulja
* 23. juuli – Raymond Chandler, ameerika kirjanik ja stsenarist
* 30. juuli – Werner Jaeger, saksa-USA klassikaline filoloog
* 6. september – August Kilgas, eesti kunstnik
* 16. september – Frans Eemil Sillanpää, soome kirjanik
* 29. september – Oskar Kurvits, eesti sõjaväelane
* 2. oktoober – Vladimir Smetanin, eesti statistik 
* 15. oktoober – S. S. Van Dine, ameerika ajakirjanik, kunstikriitik ja kirjanik
* 16. oktoober – Eugene O'Neill, USA näitekirjanik
* 19. november – José Raúl Capablanca, Kuuba maletaja, kolmas malemaailmameister
* 19. november – Fernand Crommelynck, Belgia näitekirjanik 
* 21. november – Hans Vanaveski, Eesti sõjaväelane
* 7. detsember – Maria Laidoner, Eesti pianist ja klaveriõpetaja

## Surnud

*29. jaanuar – Edward Lear, inglise kunstnik ja kirjanik
*9. märts – Wilhelm I, Saksa keiser
*22. mai – Gustav Teichmüller, Saksa filosoof 
*15. juuni – Friedrich III, Saksa keiser

## Viited
1887

**1887. aasta** (**MDCCCLXXXVII**) oli 19. sajandi 87. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 13. jaanuar (vkj 1. jaanuar) – jõustus seadus, mille järgi endised kroonutalupojad pidid oma rendimaa välja ostma ja tähtajaks määrati kuni 45 aastat. Kroonu- ja eramõisate talupoegade vahel kaotati erinevused maksude ja koormiste osas.
* 7. veebruar (vkj 26. jaanuar)  – riiginõukogu otsusega taheti moodustada kõiki tüüpi üldhariduskoolide juhtimise ja nende tegevuse järelevalvamiseks direktorite (kubermangude rahvakoolides) inspektorite (maakondade rahvakoolides) ametikohad.
* Venestusaeg. Aprillis avaldati ringkiri, kus sätestati, et vallavalitsustes tohib teiste ametiasutustega suheldes kasutada vaid vene keelt.
* 22. aprill (vkj 10. aprill)  – Venemaa keiser kinnitas seaduse "Vene õppekeele tarvituselevõtmisest Tartu õpperingkonna riiklikes keskõppeasutustes", mis nägi ette, et kõikides poeglastegümnaasiumides ja reaalkoolides (pluss nendega ühesuguste õigustega eragümnaasiumides) tuli 1887./1888. õppeaastast sujuvalt üle minna venekeelsele õppetööle.
* 15. mai (vkj 3. mai)  – Suure-Jaanis asutati laulu- ja mänguselts "Ilmatar".
*Venestusaeg. Aleksander III kinnitas "Ajutised täiendavad määrused algkoolide juhtimise kohta Liivi-, Kura- ja Eestimaa kubermangudes".
* 27. oktoober (vkj 15. oktoober)  – Lilli Suburgi eestvõttel hakkas ilmuma ajakiri "Linda. Esimene literatuurlik ja ajakohane ajakiri Eesti naisterahvale".
* Narvas alustas tegevust muusikakool.

## Sündmused maailmas
* rajas Saksa elektrotehnik ja tööstur Robert August Bosch Stuttgardis tehase sisepõlemismootorite magneetode tootmiseks.
* leiutas Zürichis elav šveitsi arst Eugen Frick kontaktläätsed, mida hakkas tootma sakslane Carl Zeiss Saksamaal.
* Albert Michelson ja Edward Morley viisid läbi Michelson–Morley eksperimendi.

## Sündinud
* 7. jaanuar – Oskar Luts, eesti kirjanik
* 10. veebruar – Gustav Talts, eesti advokaat
* 22. veebruar – Savielly Tartakower, juudi päritolu Poola-Prantsuse maletaja
* 7. märts – Heino Eller, eesti helilooja ja muusikapedagoog
* 23. märts – Juan Gris, hispaania kunstnik
* 1. aprill – Leonard Bloomfield, USA keeleteadlane
* 11. aprill – Hans Alver, Haapsalu linnapea
* 28. mai – Jim Thorpe, USA kergejõustiklane
* 30. juuni – Victor d'Arcy, Suurbritannia kergejõustiklane
* 6. juuli – Jaan Jaago, eesti maadleja
* 28. juuli – Heranuš Aršakjan, armeenia luuletaja
* 12. august – Jaan Usin, Eesti sõjaväelane
* 23. oktoober – Hans Sumeste, eesti ajakirjanik
* 30. oktoober – Karl Mutso, eesti sõjaväelane
* 17. november – Anton Õunapuu, eesti skaudiliikumise rajaja
* 19. november – James Sumner, USA biokeemik, Nobeli laureaat 1946
* 23. november – Boris Karloff, inglise filminäitleja

## Surnud
* 24. märts – Ivan Kramskoi, vene maalikunstnik ja kunstikriitik
* 4. juuni – Albert-Ernest Carrier-Belleuse, prantsuse skulptor
* 30. juuni – Constantin Caspar Andreas Grewingk, baltisaksa päritolu geoloog ja arheoloog

## Viited
Marineri programm

**Marineri programm** on USA kosmoseprogramm, mille raames saadeti kosmosesse sari planeetidevahelisi automaatjaamu Marsi, Veenuse ja Merkuuri uurimiseks.

1962–1973 saadeti kosmosesse 10 Mariner tüüpi automaatjaama massiga kuni 1 tonn.

Mariner 9 oli esimene ümber Marsi tiirelnud tehiskaaslane. Ta ligines sellele kuni 1400 kilomeetri kaugusele.

Kasutades Veenuse gravitatsioonivälja, viidi Mariner 10 (1973) kiirendusmanöövrit rakendades tiirlema ümber Merkuuri; selle ümber tegi ta 3 tiiru ja viimase tiiru ajal jõudis ta|planeedile isegi 320 kilomeetri lähedusele.

Marineri edasiarendusteks olid Viking 1 ja Viking 2 (mõlemad 1975), mis laskusid ka Marsi pinnale ning edastasid andmeid vastavalt 1982. ja 1980. aastani.

Ka viimase ajal on kosmosesse saadetud Mariner-tüüpi täiustatud automaatjaamu.
Eksemplar

**Eksemplar** (ladina sõnast *exemplar* ('ärakiri', 'koopia', 'kujutis', 'eeskuju, algupärane') on mingisse liiki või komplekti kuuluv üksikese. Seda sõna kasutatakse tavaliselt trükitoote, näiteks raamatu puhul (trükitoote tiraaž on selle eksemplaride kogum või eksemplaride arv). Eksemplaridest räägitakse ka kollektsioneerimisobjektide puhul.  

Loogikas, filosoofias ja keeleteaduses nimetatakse **eksemplariks** (inglise keeles *token*) sõna, väljendi või lause esinemisjuhtu kõnes (ja üldisemalt tekstis). 

Lause eksemplari nimetatakse lause lausungiks ehk eksemplar-lauseks ehk lauseeksemplariks. Sõna (sõnavormi) eksemplari nimetatakse sõneks.
Eksemplar-lause

**Eksemplar-lause** ehk **lauseeksemplar** on lause selles mõttes, nagu me ütleme: "Esimese lause keskel jäi ta toppama" või: "Tahvli peal olev lause on halvasti kirjutatud".

Lause selles mõttes on teataval ajal hääldatavate häälikute või teatud kohas teataval ajal kirja pandud märkide kogum. Eksemplarlauset võib võtta ka füüsilise objektina, mis koosneb tindi-, grafiidi- või kriidimolekulidest tahvlil  või paberil või punktidest arvutiekraanil, (kirjapandud lause korra) või helilainetest (hääldatud lause korral).

Eksemplarlauset nimetatakse ka **lause lausungiks**.

## Vaata ka
*eksemplar 
*lausung
*tüüplause
Tüüp-lause

**Tüüp-lause** ehk **lausetüüp** (inglise *type-sentence*) on lause selles mõttes, milles võib öelda, et üks ja sama lause esineb mitu korda. 

Kui grammatikud räägivad lausetest, siis nad peavad tavaliselt silmas tüüp-lauseid. Lause selles mõttes on täielik häälikute või kirjamärkide muster, millel on tähendus.

Kui lauses muuta kas või üht sõna või sõnade omavahelist järjestust, siis saadakse kohe teine tüüp-lause. 

Eri ajal eri isikute poolt lausutud või eri kohtadesse kirja pandud laused (eksemplarlaused), mis sisaldavad samu sõnu (tüüp-sõnu) samas järjestuses, on ühe tüüp-lause eksemplarid.

## Vaata ka
* Tüüp
* Eksemplarlause

## Viited
Sõne

**Sõne** ehk **eksemplar-sõna** ehk **sõnaeksemplar** ehk **tekstisõna** on keeleteaduses ja filosoofilises loogikas sõna eksemplar. See on kirjatähtede jada või kõneühik.

Sõnede loendamine tekstis tähendab tühikutega eraldatud kirjatähejadade loendamist.

Eesti-inglise keeleteaduse sõnastikus (2012) antakse sõne vasteks ingliskeelsed mõisted *running word*, *textual word*, *token*. Need vasted on erinevad arvutiteaduse sõne vastetest, milleks on tavaliselt ingliskeelne mõiste *string* (vt sõne (andmetüüp)).

## Viited
Tüüp-sõna

**Tüüp-sõna** ehk **sõnatüüp** on loogikas ja keeleteaduses sõna (sõnavormi) tüüp. See on kirjatähtede ühesuguste jadade või ühesuguste kõneühikute klass.

Tüüp-sõnade loendamine tekstis tähendab tühikutega eraldatud kirjatähejadade loendamist ja duplikaatide mahalahutamist.

## Vaata ka
*Tüüpsõna
Goh Kun

**Goh Gun** [go g'on] (고건; 高建; sündis 2. jaanuaril 1938 Seoulis) on Korea poliitik. Ta oli Korea Vabariigi peaminister 27. veebruarist 2003 24. maini 2004.

Alates 12. märtsist 14. maini 2004, kui president Roh Moo-hyun oli tagandatud, oli ta Korea Vabariigi ajutine president.