open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Viking Grace

**Viking Grace** on Soome laevakompanii Viking Line parvlaev, mis ehitati 2013. aastal STX Europe'i Turu laevatehases Turu-Stockholmi liini jaoks.

Laevas on 880 kajutit 2980 kajutikohaga ja autotekil 1275 rajameetrit veokitele ning kahel eraldi autotekil 1000 rajameetrit sõiduautodele. Laev kasutab kütusena veeldatud maagaasi.


File:MS Viking Grace, Pernon telakka, Hahdenniemen venesatama, Raisio, 11.8.2012 (8).JPG|Viking Grace Turu Laevatehases
File:MS Viking Grace, Pernon telakka, Hahdenniemen venesatama, Raisio, 11.8.2012 (14).JPG|Viking Grace'i korsten
File:MS Viking Grace, Pernon telakka, Hahdenniemen venesatama, Raisio, 11.8.2012 (16).JPG|Viking Grace'i sild
File:MS Viking Grace, Pernon telakka, Hahdenniemen venesatama, Raisio, 11.8.2012 (18).JPG|Viking Grace'i pardakujundus
File:MS Viking Grace, Pernon telakka, Hahdenniemen venesatama, Raisio, 11.8.2012 (2).JPG|Viking Grace'i tekid


## Välislingid
Halberstadti piiskopkond

**Halberstadti piiskopkond** (saksa *Bistum Halberstadt*) oli Rooma katoliku piiskopkond aastatel 804–1648 ja Saksa-Rooma riigi vaimulik osariik hiliskeskajast alates. Selle pealinn oli Halberstadt tänapäeva Saksi-Anhaltis, Harzi ahelikust põhja pool.

## Ajalugu

Saksi sõdade järel rajas keiser Karl Suur aastal 804 Ostfaalis paganlike sakside ja polaabi slaavlaste ristiusustamise käigus Osterwiecki (siis *Seligenstadt*) misjonipiiskopkonna. Esimese (arvatava) piiskopi Châlonsi Hildegrimi ajal viidi pealinn Halberstadti, selle kinnitas Karli poeg Ludwig Vaga aastal 814. Piiskopkonna piirid ulatusid algselt Elbe ja Saale jõeni idas; siiski, kui keiser Otto I asutas aastal 968 Magdeburgi peapiiskopkonna, kaotas Halberstadt idapoolse poole oma valdustest sellele.

Halberstadti piiskopid rivaalitsesid Magdeburgiga poliitilise mõju saavutamiseks Saksi ja Saali dünastiate ajal. Keiser Heinrich III valitsemise ajal rüütati nad täiendavate territoriaalsete õigustega ja aastal 1062 saadeti piiskop Burchard II Rooma kui keiserlik vahendaja konfliktis paavst Aleksander II ja vastupaavst Honorius II vahel. Siiski liitus leskkeisrinna Agnese ja tema poja Heinrich IV endine lemmik aastal 1073 paavst Gregorius VII-ga investituuritülis ja temast sai üks Suure Saksi mässu juhtivaid tegelasi. Pärast Saksi hertsogi Heinrich Lõvi ametist kõrvaldamist muutus Halberstadti territoorium keiserlikuks osariigiks.

Aastal 1479 surus Saksimaa kuurvürst Ernst peale oma 13-aastase poja Ernst II, Magdeburgi peapiiskop aastast 1476, administraatoriks valimise tagasiastunud vürst-piiskop Gebhard von Hoymi asemele. Aastal 1513 järgnes talle ametis Brandenburgi kuurvürsti Joachim I noorem vend Albrecht von Hohenzollern ja Hohenzollernite soost Magdeburgi peapiiskopid jäid administraatoriteks, kuni aastal 1540 sai Halberstadti territooriumist reformatsiooni käigus luterlik. Aastal 1566 sai kaheaastane Braunschweig-Wolfenbütteli hertsog Heinrich Julius esimeseks luterlikuks administraatoriks, pärast seda jäi Halberstadt Braunschweig-Wolfenbütteliga kokku, kuni aastal 1623 Heinrich Juliuse poeg Christian, "hull halberstadtlane", Kolmekümneaastase sõja ajal tagasi astus. Talle järgnes ametis kuurvürst Joachim III Friedrich von Brandenburgi poeg Christian Wilhelm von Brandenburg.

Vestfaali rahuga aastal 1648 piiskopkond ilmalikustati kui Halberstadti vürstkond ja anti lõpuks Brandenburg-Preisimaa Hohenzollerni valitsejatele. Pärast Viini kongressi 1815. aastal liidendati selle territoorium Preisimaa Saksimaa provintsiga.

## Geograafia

Pärast Magdeburgi peapiiskopkonna asutamist kattis Halberstadti piiskopkond järgmised Saksimaa krahvkonnad (*Gau*): Balsamgau, Derlingau, Nordthüringgau lääneosa, Harzgau, Schwabengau ja Hassegau. Seega ulatus see Oker jõest Hornburgi juures läänes, kus see piirnes Hildesheimi piiskopkonnaga, Saale jõeni idas, kus piiskopid omandasid aastal 1315 endise Ascherslebeni vürstkonna. Braunschweigi linn, mis asetseb Okeri mõlemal kaldal, oli algselt Halberstadti ja Hildesheimi vahel jaotatud, kuni see läks aastal 1142 hertsog Heinrich Lõvile, kes tegi sellest oma residentsi.

## Halberstadti piiskopid
Somme'i departemang

**Somme** () on departemang Prantsusmaa põhjaosas Hauts-de-France'i piirkonnas. Ta on saanud nime Somme'i jõe järgi.

Esimese maailmasõja ajal oli departemangu põhjaosa mitmete lahingute tallermaaks, millest annavad tunnistust arvukad lahingus langenute kalmistud. 1916. aasta toimus Somme'i lahing, milles hukkus kokku umbes miljon osalejat.

2015. aastani kuulus departemang Picardie piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult:

## Vaata ka
Somme'i departemangu haldusüksuste loend

## Viited

## Välislingid

* Le Conseil général de la Somme (prantsuse keeles)
* Le tourisme dans la Somme (prantsuse keeles)
* Préfecture (prantsuse keeles)
Somme

**Somme** on jõgi Somme'i departemangus Hauts-de-France'i piirkonnas Põhja-Prantsusmaal.

Jõgi on 245 km pikk, jõe läte on Fonsommes, jõgi suubub Somme'i lahte La Manche'is.

## Välislingid

*Pildid jõest
Eesti Raudteemuuseum

**Eesti Raudteemuuseum** on Haapsalu raudteejaamas asuv väli- ja siseekspositsiooniga muuseum, mis kajastab Eesti raudteetranspordi ajalugu.

Haapsalus alates 1997. aasta juunist asuv muuseum jätkab 1970. aastal Tallinnas Balti jaamas Eesti Raudtee 100. aastapäeva puhul loodud muuseumi tegevust.

2021. aastal põles väliekspositsiooni osaks olev dresiin. Kahtlustati süütamist.

Seoses Haapsalu raudtee taastamisega on lähitulevikus plaanis muuseumi väliekspositsioon ümber paigutada praeguse Haapsalu jaama perrooni eest ajaloolise raudtee kaubaaida juurde, kuhu on kavas ehitada ka remonditöökoda.

## Vaata ka
* Eesti raudteetransport
* Eesti Muuseumraudtee
* Avinurme muuseum-raudtee

## Viited

## Välislingid
* Haapsalu raudtee- ja sidemuuseum pani paika uue eksponaadi; ERR kultuur, 26.07.2023
* Haapsalu raudteemuuseum taastas Saksa sõjaveduri; ERR uudised, 19.10.2022
* YouTube-i video: LIIPRID.ee intervjuu raudtee- ja sidemuuseumi juhataja Talis Varega
* Raudtee- ja sidemuuseum Haapsalus; Puhka Eestis
* Raudtee- ja sidemuuseum
Kutsehaigus

**Kutsehaigus** on Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) definitsiooni järgi mistahes haigus, mille kõige olulisem põhjus on kokkupuude tööga seotud riskiteguritega. Eesti töötervishoiu ja tööohutuse seaduse järgi on kutsehaigus selline haigus, mille on põhjustanud kutsehaiguste loetelus nimetatud töökeskkonna ohutegur või töö laad. 

Kutsehaigusi eristatakse tööst põhjustatud haigustest, millel on mitu põhjustavat tegurit, sealhulgas nii töökeskkonnaga seotud kui ka muid soodustavaid tegureid (nt suitsetamine).

Eestis on sotsiaalminister kehtestanud kutsehaiguste loetelu. Selle järgi eristatakse järgmisi kutsehaigusi:
* respiratoorsed kutsehaigused – sissehingatavast tolmust (nt asbest, silikaattolm, söetolm, tahm, puidutolm jm) põhjustatud haigused ja kasvajad;
* kutsenakkushaigused ja -parasiithaigused – töökeskkonna bioloogiliste ohutegurite põhjustatud infektsioon- ja parasiithaigused, näiteks viiruslik hepatiit, HIV, tuberkuloos jm;
* töökeskkonna füüsikalistest ja füsioloogilistest ohuteguritest põhjustatud kutsehaigused – näiteks soojuskiirgusest või ultraviolettkiirgusest põhjustatud silmahaigused, vibratsioonist põhjustatud haigused, müra tagajärjel tekkinud kuulmislangus või kurdistumine, füüsilisest ülekoormusest tingitud lihaste ja kõõluste haigused;
* kutsenahahaigused ja nahakasvajad;
* töökeskkonna keemilistest ohuteguritest põhjustatud kutsehaigused.

Kutsehaiguste loetelu ei ole siiski lõplik, ka loetelus nimetamata muud töökeskkonna keemilised, füüsikalised või bioloogilised ohutegurid võivad olla kutsehaiguse põhjuseks.

Kutsehaiguse diagnoosib töötervishoiuarst, tuginedes andmetele töötaja praeguste ja varasemate tööolude ja töö laadi kohta.

## Vaata ka
*Töötervishoid
*Tööohutus
*Tööõnnetus

## Viited
Raimund

**Raimund** on mehenimi.

## Nime kandjaid
*Raimund, Erbach-Fürstenau krahv
*Raimund Hagelberg, eesti majandusteadlane
*Raimund Kull, eesti dirigent ja helilooja
*Raimund von zur Mühlen, baltisaksa tenor ja lauluõpetaja
*Raimund Pacht, eesti geoloog
*Raimund Peiker, eesti vaimulik
*Raimund Peraudi, prantsuse vaimulik ja teoloog
*Raimund Pretzel (Sebastian Haffner), saksa ajakirjanik ja kirjanik
*Raimund Sepp, eesti viiuldaja
*Raimund Felix Sepp, eesti lauatennisist ja treener
*Raimund Ubar, eesti arvutiteadlane

*Conrad Raimund Freifeldt, eesti vaimulik
*Karl Raimund Popper, Austria juudi päritolu Briti filosoof

## Vaata ka
*Raimond
Georg I (Anhalt-Dessau)

**Georg I** (u. 1390 – 21. september 1474) oli Askania dünastiast Saksa vürst ja Anhalt-Dessau vürstkonna valitseja.

Ta oli Sigismund I ja selle naise Judithi teine poeg.

## Elu

Aastal 1405, pärast oma isa surma, päris Georg koos oma vanema venna Waldemar IV ning nooremate vendade Sigismund II ja Albrecht V-ga Anhalt-Dessau vürstkonna. Aastaks 1435 võttis ta tiitli "Zerbsti ja Dessau isand" ning aastast 1460 nimetas ennast Kötheni isandaks.

Aastal 1468 päris ta Anhalt-Bernburgi vürstkonna, kolm aastat hiljem sõlmis ta pärimislepingu Anhalt-Kötheni vürsti Adolf I-ga, kes nimetas ta kaasvalitsejaks (*Mitherr*) õigustega poolele Anhalt-Kötheni vürstkonnast. Georg siiski loobus oma õigustest oma vanema poja Waldemar VI kasuks, kellest sai Anhalt-Kötheni vürstkonna uus kaasvalitseja.

Georgi vendade surmad ajavahemikus 1417–1469 ilma meessoost pärijateta tegid temast Anhalt-Dessau ainuvalitseja kuni tema oma surmani.

## Abielud ja järeltulijad

Pärast 1413. aastat abiellus Georg Anhalt-Bernburgi vürsti Otto III tütre Matildaga. Abikaasad olid omavahel seotud kui Anhalti krahvi Heinrich I otsesed järeltulijad, selle poegade Bernhard I (Matilda esivanem) ja Siegfried I (Georgi esivanem) kaudu. Abielu oli lastetu.

1432. aastal abiellus Georg Oelsi hertsogi Konrad III tütre ja Saksi kuurvürsti Albrecht III lese Euphemiaga. Nad said kuus tütart:

# Anna (suri 8. aprillil 1492)
# Margarete (suri enne 1516)
# Hedwig (suri noorelt)
# Marie
# Hedwig (suri enne 1516)
# Barbara

Pärast 1442. aastat abiellus Georg Sophiega, võib-olla Hohnsteini suguvõsast. Nad said kolm last:

# Agnes (sündis 1445 – suri 15. augustil 1504)
# Waldemar (sündis 1450 – 1. novembril 1508)
# Scholastica (sündis 1451 – suri 31. juulil 1504)

Enne 25. juulit 1452 abiellus Georg Lindow-Ruppini krahvi Albrecht VIII tütre Annaga. Nad said üheksa last:

# Ernst (suri 12. juunil 1516)
# Georg (sündis 1454 – suri 25. aprillil 1509)
# Sigismund (sündis 1456 – suri 27. novembril 1487)
# Anna (suri 10. oktoobril 1531)
# Rudolf (suri 7. septembril 1510)
# Bernhard (suri noorelt)
# Johann (suri noorelt)
# Heinrich (suri noorelt)
# Lorenz (suri noorelt)
Mädanik

**Mädanik** on seente või mikroobide tekitatud laguprotsess taimses koes.

## Vaata ka
*kuivmädanik
*märgmädanik
*lehemädanik
*puidumädanik
*juuremädanik
*tüvemädanik
*laomädanik
*kõvamädanik
*pehmemädanik
*valgemädanik
Keskrajoon

**Keskrajoon** on mitme linnaosa ja haldusüksuse nimi:
***[[Keskrajoon (Tallinn)|Keskrajoon]]**, Tallinna endine linnaosa
***[[Keskrajoon (Moskva)|Keskrajoon]]**, Moskva osa
***[[Keskrajoon (Peterburi)|Keskrajoon]]**, Peterburi linnaosa
***[[Keskrajoon (Riia)|Keskrajoon]]**, Riia linnaosa
***[[Keskrajoon (Sotši)|Keskrajoon]]**, Sotši linnaosa
***[[Keskrajoon (Tšuktšimaa)|Keskrajoon]]**, haldusüksus Tšuktšimaal
Robin

**Robin** on eesnimi. 

Robin oli algselt tuletis nimest Robert.

## Levik
Nime Robin on maailmas pandud nii poistele kui tüdrukutele. Euroopas on seda nime kandvaid meessoost inimesi rohkem kui naissoost. Põhja-Ameerikas on selle nimega rohkem naissoost isikuid.

### Eestis
1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Robin 1648 mehel ja alla 5 naisel. Robin oli Eestis populaarsuselt 105. mehenimi. Vanim Robin oli vanuserühmas 70–74, noorim vanuserühmas 0–4. Kõige populaarsem on eesnimi Robin vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 57,1 ning Viljandi maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 19,48. Robin oli keskmiselt 10 aasta vanune (mediaanvanus oli 9). 2018. ja 2021. aastal oli Robin levinuim vastsündinud poistele pandud nimi (vastavalt 83 ja 85 last). Samuti oli see levinuim aastatel 2016–2020 poeglastele pandud nimedest (445 last). 2011–2015 poeglastele pandud nimedest oli Robin 3. kohal (448 last). 2006-2010 esikümnesse ei mahtunud.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Robin 1833 mehel ja 6 naisel. Robin oli populaarsuselt 94. mehenimi ja 3815. naisenimi.

## Nime kandjaid
*Robin von Eltz, Liivi ordu maameister
*Robin Gibb, Briti laulja
*Robin Hobb (Margaret Astrid Lindholm Ogden), USA ulmekirjanik
*Robin Juhkental, eesti laulja
*Robin Morgan, USA feministlik aktivist ja kirjanik
*Robin Packalen, soome poplaulja
*Robin van Persie, hollandi jalgpallur
*Robin Szolkowy, Saksamaa iluuisutaja
*Robin Söderling, Rootsi tennisist
*Paul Robin Krugman, USA majandusteadlane
*Apolo Robin Nsibambi, Uganda poliitik

### Tegelaskujud
*Robin Hood
*Robin, tegelane Batmani koomiksites

## Viited

## Välislingid
*
Lendstart

**Lendstart** ehk **lendlähe** on stardijoonele lähenemine ja selle ületamine liikuva sõidukiga, selleks kõrvalist abi mitte kasutades.

Sõna võttis esimesena kasutusele Ene Viilma, kes pidi põhjendama starti lubamist liikuva sõidukiga ekipaažile, mille sõidukil sidur ei töötanud. Kuna stardimäärustikus ei olnud see keelatud, oli see lubatud.

Edaspidi lisati see väljend ka stardimäärustikku, mille kohaselt lendstart ei ole lubatud.
Toode

**Toode** on mingi vajaduse rahuldamiseks valmistatud ese või osutatud teenus. 

Eristatakse pooltooteid (vajavad edasist töötlemist) ja valmistooteid.

Mõnikord räägitakse ka ainetust ja ainelisest tootest.

Toode, mida pakutakse müügiks, on kaup.

Mingis ajavahemikus valmistatud tooteid moodustavad toodangu ehk produktsiooni. 

## Vaata ka
*Tooteinnovatsioon
*Tootekomponent
*Tootesõlm

## Viited
Piirissaare kool

**Piirissaare kool** oli põhikool Piirissaarel, mis andis haridust aastatel 1929–1970.

Koolimaja asub Piiri külas ning on heas seisukorras. Kool oli algul venekeelne, Nõukogude ajal liideti eestikeelne ja venekeelne kool üheks. Algul oli kool 7-, hiljem 8-klassiline. Tegutses ka õhtukool, kus oli võimalik lõpetada 9 klassi. 

Kool suleti 1970. aastal õpilaste puuduse tõttu. Viimased kaks õpilast viidi üle Räpinasse.
Läti Põllumajandusülikool

**Läti Põllumajandusülikool** (läti keeles *Latvijas Lauksaimniecības universitāte*, inglise keeles *Latvia University of Life Sciences and Technologies*) on Jelgavas asuv avalik-õiguslik ülikool.

Läti Põllumajandusülikooli eelkäijaks oli 1863. aastal asutatud **Riia Polütehnilise Instituudi** (*Rīgas Politehniskais institūts*) põllumajandusteaduskond, mis viidi 1919. aastal üle Läti Ülikooli koosseisu. Iseseisvaks kõrgemaks õppeasutuseks sai **Läti Põllumajanduse Akadeemia** (*Latvijas Lauksaimniecības akadēmija*) 1939. aastal. 1990. aastal sai ülikool Läti Põllumajandusülikooli nime.

Läti Põllumajandusülikooli rektor on Irina Pilvere. 2013. aastal oli ülikoolil 354 õppejõudu, 778 administratiivtöötajat, 4778 üliõpilast ja 186 doktoranti.

Ülikoolil on 9 teaduskonda:
*põllumajandusteaduskond;
*majandusteaduskond;
*tehnikateaduskond;
*veterinaarmeditsiini teaduskond;
*põllumajandusinseneriteaduskond;
*toiduainete tehnoloogia teaduskond;
*metsandusteaduskond;
*sotsiaalteaduste teaduskond;
*informatsioonitehnoloogia teaduskond.

## Välislingid

*Läti Põllumajandusülikooli koduleht
Fredo Getúlio Aurelio

**Fredo Getúlio Aurelio** (sündinud 22. septembril 1954) on Brasiiliast pärit Eesti ja Soome jalgpallitreener.

Aastatel 2007–2010 oli ta JK Nõmme Kalju peatreener, alates maist 2010 samas treener.

Tal on Brasiilia ja Soome kodakondsus.

Eesti Jalgpalliliit algatas 12. märtsil 2021 distsiplinaarasja Getulio Aurelio Fredo suhtes, mis puudutab alaealise noore jalgpalluri seksuaalset väärkohtlemist. 19. märtsil määras EJL talle tähtajatu jalgpallis tegutsemise keelu.

6. septembril 2022 teatati, et Harju maakohus mõistis Getulio Aurelio Fredo süüdi seksuaalses ahistamises ja karistas teda nelja-aastase tingimisi vangistusega.

## Viited

## Välislingid
*Transfermarkt.com profiil
*Jalgpall.ee profiil
Tappev Tartu

**"Tappev Tartu"** (1998) on Ilmar Raagi esimene film, mille pikkus on olnud erinev, sõltuvalt montaaživersioonist. Täispika filmiga ei ole siiski tegemist. 

Film räägib kahest üliõpilasest, kes leiavad end vastamisi kultuuriministeeriumi salaplaaniga hävitada filmikunst Eesti pinnal. 

Autori poolt "Eesti halvimaks filmiks" tituleeritud teos on valminud mitteametliku harrastusfilmina: puuduvad lepingud ning autorikaalutlustel ei ole selle näitamine ekraanil võimalik.

## Osades
* Eve Andre – Eva
* Juhan Kõrtsini – Paul
* Arvo Kukumägi – President/kloon
* Andres Noormets – A'Llik
* Ilmar Raag – Voltaire
* Peeter Oja – Humphrey
* Andres Kahar – Leibniz
* Hannes Võrno – Elmar
* Arvo Iho – Arnold Kere
* Kiur Aarma – Ilmar Raag
* Jaan Ruus – Jaan Suur
* Jaak Lõhmus – Arnold Sirel
* Andres Dvinjaninov – Lavastaja
* Hannes Kaljujärv – Tundmatu näitleja

## Viited


## Välislingid
* Tappev tartu (Killing Tartu) IDMb artikkel (Internet Movie Database, inglise)
Wolfgang (Anhalt-Köthen)

**Wolfgang** (1. august 1492 – 23. märts 1566) oli Askania dünastiast Saksa vürst ja Anhalt-Kötheni vürstkonna valitseja. Ta oli üks esimesi protestantlikke valitsejaid Saksa-Rooma riigis.

Ta oli Anhalt-Kötheni vürsti Waldemar VI ja tema naise Margarete teine (kuid vanim elusolev) poeg.

## Elu

1500. aastal võeti Wolfgang vaid kaheksa-aastaselt vastu Leipzigi Ülikooli ja 1508. aastal võttis ta kuueteistkümneaastaselt üle oma vürstkonna valitsemise residentsiga Köthenis. Wolfgangil oli võimalus kohtuda Martin Lutheriga Augsburgi riigipäeval aastal 1521. Lutheri abiga teostas Wolfgang reformatsiooni Anhalt-Köthenis (1525) ja Anhalt-Bernburgis (1526), mis tegi neist teise ja kolmanda riigi maailmas (pärast Saksimaa kuurvürstiriiki), kes võtsid protestantismi ametlikult omaks. Aastal 1526 ühines Wolfgang üheskoos teiste evangeelsete riikidega kaitseliitu keiser Karl V vastu; see oli otsene eelmäng hilisemale Schmalkaldeni liidu moodustamisele. Wolfgang oli ka üks kuuest vürstist, kes 19. aprillil 1529 koostasid protestantliku vähemuse esindajatena Rigipäeval Speyeri protestatsiooni ja pöördusid Riigipäeva poole, et eemaldada riigivanne (saksa *Reichsacht*) Lutheri vastu, samuti tema tööde ja õpetuste keeld, ning kutsusid üles evangeelse usu piiramatule levikule. Aastal 1530 allkirjastas ta Augsburgi riigipäeval Augsburgi usutunnistuse. Aastal 1534 korraldas Wolfgang esimese kiriku ülevaatuse (saksa *Kirchenvisitationen*) Anhalt-Köthenis, sundvõõrandas katoliku kiriku valdused ja andis need üle kohalikele omavalitsustele.

Aastal 1544 loobus ta oma õigustest Anhalt-Dessau üle oma nõo kasuks, kuid säilitas oma õigused Anhalt-Bernburgi üle, kus ta aastal 1538 laiendas lossi Wolfgangi tiivaga, mis tegi sellest suurima renessanss lossi Põhja-Saksamaal. Kui Kötheni vana "Burg" aastal 1547 tules hävines, tegi ta residentsiks Bernburgi. Sel aastal osales ta Mühlbergi lahingus ja pandi keisri poolt riigivande alla. Wolfgang sai varjupaiga Saksimaal ja nimetati aastal 1551 kuurvürst Moritzi poolt Magdeburgi kuberneriks. Aastal 1552 vabanes ta vastavalt Passau lepingu tingimustele riigivande alt ja sai oma valdused tagasi.

Aastal 1562 andis ta siiski kõik oma valdused oma nõole, hoides alles ainult Coswigi. Aastal 1564 läks ta Zerbsti, kus ta kaks aastat hiljem suri, vallalise ja lastetuna.
A Coruña maakond

**A Coruña maakond** ehk **La Coruña maakond** (galeegi keeles *comarca da Coruña*, hispaania keeles *comarca de La Coruña*) on 3. järgu haldusüksus Hispaanias Galicia loodeosas A Coruña provintsis. See piirneb põhjas Atlandi ookeaniga (Biskaia laht, Kantaabria meri, Ártabro laht), lõunas Ordese maakonnaga, idas Betanzose maakonnaga ning läänes Bergantiñose maakonnaga. 

Maakonna pindala on 469,8 km² või 470,7 km² (1,59% Galicia pindalast), elanike arv 389 289 (2008; 13,75% Galicia rahvaarvust). 

Maakonna keskus on A Coruña.

## Vallad
Maakond jaguneb 9 vallaks: 
*Abegondo vald
*Arteixo vald 
*Bergondo vald
*Cambre vald
*Carrali vald
*A Coruña vald
*Culleredo vald
*Oleirose vald
*Sada vald

A Coruña maakonna vallad on väikesed, nagu teisedki Ártabro lahe äärsed vallad. Kõige väiksem on Sada vald pindalaga 27,4 km², kõige suurem on lahest eemale jääv Arteixo vald. 

## Rahvastik
### Demograafilised näitajad
A Coruña maakond on rahvaarvult Galicia maakondade seas teisel kohal (esimene on Vigo maakond). Siin esitatud demograafilised andmed põhinevad Galicia Statistikainstituudi andmetel. 

* Rahvaarv: 389 289 (2008)
* Keskmine vanus: 43,1 aastat (2008)
** alla 16-aastasi: 12,9% (2008)
** 16–64-aastasi: 68,7% (2008)
** Üle 65-aastasi: 18,4% (2008)
*** Vananemisindeks: 113,2 (2008)
*** Ülivananemisindeks: 11,4 (2005)
* Suremuse üldkordaja: 9,0 (2007)
* Sündimuse üldkordaja: 8,8 (2007)
** Naiste sündimuskordaja: 31,8 (2004)
** Sünnitajate keskmine vanus: 32,2 (2007)
** Sündimuse sünteetiline indeks: 1,0 (2004)
* Abiellumise üldkordaja: 4,8 (2007)
** Keskmine vanus esmaabiellumisel (meestel): 32,4 aastat (2007)
** 
Keskmine vanus esmaabiellumisel (naistel): 30,4 aastat (2007)

#### Rahvaarvu dünaamika viimastel kümnenditel

### Asustus
A Coruña maakonna rahvastiku tihedus on 828,62 in/km² (2008). See on kõige tihedamalt asustatud maakond Galicias.

Kõige tihedamalt asustatud nii maakonnas kui ka kogu Galicias on A Coruña vald (6460,2 in/km², pindala 37,83).

### Ränne
#### Väljaränne

* Kokku: 15 290 väljarändajat (2007)
** Väljapoole Galiciat: 4356 (2007)
*** Välismaale: 711 (2007)
*** Teise Hispaania autonoomsesse piirkonda: 3645 (2007)
** Mujale Galicias: 10 934 (2007)
*** Teise Galicia provintsi: 1180 (2007)
*** Mujale A Coruña provintsis: 9754 (2007)
**** Teise maakonda: 2171 (2005)
**** Teise valda maakonna sees: 7207 (2005)

#### Sisseränne
* Kokku: 20 399 sisserändajat (2007)
** Väljastpoolt Galiciat: 8129 (2007)
*** Välismaalt: 4792 (2007)
*** Mujalt Hispaaniast]: 3337 (2007)
** Mujalt Galiciast: 12 270 (2007)
*** Teisest provintsist: 1687 (2007)
*** A Coruña provintsist: 10 583 (2007)
**** Teisest maakonnast: 3120 (2005)
**** Teisest maakonna vallast: 7207 (2005)

## Viited

## Välislingid
Mühlbergi lahing

**Mühlbergi lahing** oli reformatsiooni ajal suur lahing Mühlbergi juures Saksimaa kuurvürstiriigis, milles Saksa-Rooma riigi katoliiklikud vürstid keiser Karl V juhtimisel alistasid otsustavalt Saksi kuurvürsti Johann Friedrich I ja Hesseni maakrahvi Philipp I juhitava protestantlike vürstide luterliku Schmalkaldeni liidu.

## Lahing

Hispaania-Keisririigi vägesid juhtisid keiser Karl V ja tema väejuht Saksamaal don Fernando Álvarez de Toledo, Alba hertsog. Schmalkaldeni liidu väejuhid ei jõudnud kokkuleppele mingigi sõjalise tegevuse suhtes lahinguväljal, võimaldades seeläbi Karli vägedel läbida liidu kaitse. 

Keiser oli sel ajal 47-aastane ja põdes podagrat. Ta viidi seepärast lahingusse kandetoolis, erinevalt suurepärasest sõjaratsust ja moodsast turvisest, mida kujutas tema õuekunstnik Tizian. 

Hispaania-Keisririigi armee Alba hertsogi juhtimisel jõudis Elbele 23. aprillil ja lahing algas hommikul vara. Karli väed, kes olid enamasti hea väljaõppega Hispaania elukutselised sõdurid ja palgasõdurid, kasutasid ära varahommikust udu, et Schmalkaldeni vägesid tiivalt rünnata. Protestantide vägesid üllatati täielikult ja pärast sümboolset vastupanu põgenesid need paanikas.

Lõpuks protestantide armee hävitati (üle 7000 surnu või haavatu ja 1000 vangi) ja mitmed protestantide juhid (sealhulgas Saksi kuurvürst Johann Friedrich I ja Hesseni maakrahv Philipp I) vangistati.

## Tagajärjed

Hispaania-Keisririigi vägede võit viis Schmalkaldeni liidu lagunemiseni. Johann Friedrich vangistati (Ungari husaaride poolt lahingu ajal) ja Wittenbergi kapitulatsiooni tingimustel mõni nädal hiljem pidi ta loobuma kuurvürsti tiitlist ja suurest osast oma maadest oma nõo Moritzi kasuks.

See lahing andis sõja võidu Karlile ja Schmalkaldeni sõda sai läbi; ainult kaks linna jätkasid vastupanu, kuid protestantide probleem jäi. Paljud vürstid ja peamised reformistid, nagu Martin Bucer, põgenesid Inglismaale, kus nad mõjutasid otseselt Inglise reformatsiooni.
Ernst I (Anhalt-Dessau)

**Ernst I** (suri 12. juunil 1516) oli Anhalt-Dessau vürst Askania dünastiast.

Ta oli Anhalt-Dessau vürsti Georg I teine poeg, kuid esimene tema neljanda naise Annaga.

## Elu

Aastal 1473, pärast oma isa surma, päris Ernst üheskoos oma nooremate vendade Georg II, Sigismund III ja Rudolf IV Anhalt-Dessau vürstkonna. Vastavalt Askania dünastia perekonnaseadusele leidis pärimine aset ilma igasuguse maadejaotuseta.

Sigismund III (1487), Georg II (1509) ja Rudolf IV (1510) surmad ilma elusolevate meessoost pärijateta tegid Ernsti Anhalt-Dessau ainuvalitsejaks kuni tema surmani.

## Abielu ja järeltulijad

20. jaanuaril 1494 abiellus Ernst Münsterberg-Oelsi hertsogi Heinrich I tütre Margarethega. Nad said neli poega:

# Thomas (27. november 1503 - 1503).
# Johann (4. september 1504 - 4. veebruar 1551).
# Georg (15. august 1507 - 17. oktoober 1553).
# Joachim (7. august 1509 - 6. detsember 1561).
Suitsidoloogia

**Suitsidoloogia** on teadus, mis uurib enesetappu ehk suitsiidi ja sellega seotut. 

Suitsidoloogia rajajaks peetakse prantsuse sotsioloogi Émile Durkheimi, kes 1897. aastal avaldas monograafia "Enesetapp" (originaalpealkirjaga "Le Suicide").

Aastal 1960 asutati Rahvusvaheline Enesetapu Ennetamise Ühendus.

## Vaata ka
*Suitsidoloogia Instituut

## Viited
Aini Härm

**Aini Härm** (sündinud 29. aprillil 1962 Krimmis) on eesti kultuuritegelane. 

Ta on lõpetanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia muusikapedagoogi ja koorijuhi erialal 1986.

Ta oli 18. juunist 2002 kuni 21. augustini 2025 Keskerakonna liige, osalenud kohaliku omavalitsuse valimistel (2005 ja 2009) ja ka Riigikogu valimistel (2011). Alates 21. augustist 2025 kuulub ta erakonda Isamaa. Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kesklinna linnaosas, kogus 34 häält ning ei osutunud valituks.

Detsembris 2009 valiti ta Kesklinna linnaosa vanemaks.

15. juunil 2011 nimetas Tallinna Linnavalitsus Härmi Tallinna kultuuriväärtuste ameti juhataja ametikohale. Ta koondati sellelt kohalt alates 31. detsembrist 2020. 

6. juulist 2011 kuni 2019. aastani oli ta Tallinna Televisiooni nõukogu liige.

## Tunnustus
*2016 Tallinna teenetemärk

## Viited
Meteoroloogiainstrumendid

**Meteoroloogiainstrumendid** (ka **meteoroloogilised instrumendid**, **meteoroloogilised mõõteriistad**, **meteoroloogilised seadmed**) on riistad, millega mõõdetakse või meteoroloogiliste elementide väärtusi. 

Õhu- ja pinnasetemperatuuri mõõdetakse harilikult termomeetriga (enamasti kas vedelik-, bimetall- või elektrilise termomeetriga). Õhutemperatuuri automaatseks registreerimiseks kasutatakse termograafi. 

Õhuniiskust mõõdetakse psühromeetriga või mõnd muud liiki niiskusmõõturiga. 

Sademeid mõõdetakse sadememõõturiga.

Tuule kiirust ja suunda määratakse anemomeetri, -graafi ja anemorumbograafiga.

Õhurõhku mõõdetakse baromeetri ja barograafiga. (EE).

Eri liiki kiirguste määramiseks on kasutusel pürheliomeeter, aktinomeeter, püranomeeter, pürgeomeeter, bilansomeeter.

Päikesepaiste kestust määrab heliograafiga. 

Pilvede kõrgust määratakse näiteks pilootpallide, prožektorite ja fotoelektriliste registreerijatega.

Polüfunktsionaalsete meteoroloogiainstrumentide hulka kuuluvad burromeeter ja ilmakivi.

## Viited

## Kirjandus
*EE 6. köide, 1995. Lk 303.
Anhalt-Plötzkau

**Anhalt-Plötzkau** oli vürstkond Saksamaal. See loodi kahel korral. Esmakordselt loodi see aastal 1544 seoses Anhalt-Dessau jagunemisega, kuid vürstkond lakkas olemast pärast vürst Georg III surma aastal 1553, mil selle päris Anhalt-Zerbsti vürst. 

Teist korda loodi see aastal 1603 seoses ühendatud Anhalti vürstkonna jagunemisega; seekord, et luua suurem vürstkond, liidendati Anhalt-Bernburgi osi. See teine riik kestis aastani 1665, mil vürst Lebrecht jätkas Anhalt-Kötheni vürstina ja Plötzkau tagastati Anhalt-Bernburgi vürstkonnale. 

## Anhalt-Plötzkau vürstid 1544–1553

* Georg III 1544–1553

*[[Anhalt-Zerbst]]ile aastal 1553*.

## Anhalt-Plötzkau vürstid 1603–1665

* August 1603–1653
* Ernst Gottlieb 1653–1654
* Lebrecht 1653–1665 (kaasvalitseja)
* Emanuel 1653–1665 (kaasvalitseja)

*Ühendati [[Anhalt-Bernburg]]iga aastal 1665*.
## Vaata ka
* Anhalt
* Anhalt-Aschersleben
* Anhalt-Bernburg
* Anhalt-Dessau
* Anhalt-Köthen
* Anhalt-Zerbst
Elva puhkpilliorkester

**Elva puhkpilliorkester** on 1911. aastal Elvas asutatud puhkpilliorkester. Orkestri dirigent on Ülo Laanesaar.
Harry Kurschat

**Harry Kurschat** (28. veebruar 1933 Neuköllni linnarajoon, Berliin – 21. jaanuar 2022) oli Saksamaa ühendvõistkonna ja Lääne-Saksamaa poksija.

Kurschat oli kokku kolmekordne Lääne-Saksamaa meister kergekaalus (kuni 60 kg) aastatel 1953–1954 ja 1956.

Kurschat sai Saksamaa ühendvõistkonna eest võisteldes kergekaalus (kuni 60 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Richard McTaggartile (Suurbritannia).

Kurschat võitis Lääne-Saksamaa eest võisteldes kergekaalus (kuni 60 kg) 11. Euroopa meistrivõistlustel (Lääne-Berliin, 1955) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks.

Kurschat poksis veebruarist 1958 kuni maini 1964 elukutselisena ning pidas kokku 34 kohtumist. Ta võitis neist 29 (neist 23 nokaudiga), kaotas 3 (neist 1 nokaudiga) ja viigistas 2 kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Anhalt-Köthen

**Anhalt-Kötheni vürstkond** on esinenud kahel korral. Esimene riik loodi aastal 1396, kui Anhalt-Zerbst jagunes Anhalt-Dessauks ja Anhalt-Kötheniks. Esimene riik kestis aastani 1552, kui selle päris Anhalt-Dessau. 

Teist korda loodi riik aastal 1603, kui taas kord jagunes Anhalt-Zerbst. Seoses vürst August Ludwigi surmaga aastal 1774 vürstkond jagunes, loodi uus riik Anhalt-Pleß. 

1806. aastal sai Anhalt-Köthen hertsogkonnaks. Seoses hertsog Heinrichi surmaga 1847. aastal hääbus Anhalt-Kötheni liin ja riigi päris Anhalt-Dessau hertsog.

## Anhalt-Kötheni vürstid 1396–1561

* Albrecht III 1396–1423
* Waldemar IV 1423–1436 (kaasvalitseja)
* Adolf I 1423–1473
* Albrecht V 1473–1475 (kaasvalitseja)
* Magnus 1475–1508 (kaasvalitseja) (suri aastal 1524)
* Adolf II 1475–1508 (kaasvalitseja) (suri aastal 1526)
* Philipp 1475–1500 (kaasvalitseja)
* Waldemar VI 1471–1508 (Anhalt-Dessau)
* Wolfgang 1508–1562 (suri aastal 1566)

*[[Anhalt-Dessau]]le aastal 1562*.

## Anhalt-Kötheni vürstid 1603–1806

* Ludwig 1603–1650
** August *regent 1650–1653*
** Lebrecht ja Emanuel *kaasregendid 1653–1659*
* Wilhelm Ludwig 1650–1665
* Lebrecht 1665–1669
* Emanuel 1665–1670 (kaasvalitseja)
* Emanuel Lebrecht 1671–1704
* Leopold 1704–1728
* August Ludwig 1728–1755
* Karl Georg Lebrecht 1755–1789
* August Christian 1789–1806

*Tõusis hertsogkonnaks aastal 1806*.

## Anhalt-Kötheni hertsogid 1806-1847

* August Christian 1806–1812
** Leopold III *regent 1812-1817*
** Leopold IV *regent 1817-1818*
* Ludwig August 1812–1818
* Ferdinand Friedrich 1818–1830
* Heinrich 1830–1847

*[[Anhalt-Dessau]]le aastal 1847*.

## Vaata ka
* Endised riigid Euroopas pärast aastat 1815
* Anhalt
* Anhalt-Aschersleben
* Anhalt-Bernburg
* Anhalt-Dessau
* Anhalt-Plötzkau
* Anhalt-Zerbst
* Anhalti vabariik
Herbert Schilling

**Herbert Schilling** (20. juuni 1930 Frankfurt – 24. oktoober 2004 Frankfurt) oli Saksamaa ühendvõistkonna ja Lääne-Saksamaa poksija.

Schilling oli kahekordne Lääne-Saksamaa meister I kergekeskkaalus  (kuni 63,5 kg) aastatel 1951–1952.

Schilling osales Saksamaa ühendvõistkonna eest võisteldes I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Schilling võitis Lääne-Saksamaa eest võisteldes I kergekeskkaalus  (kuni 63,5 kg)  10. Euroopa meistrivõistlustel (Varssavi, 1953) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks.

Schilling poksis novembrist 1957 kuni septembrini 1963 elukutselisena ning pidas kokku 34 kohtumist. Ta võitis neist 14 (neist 9 nokaudiga), kaotas 17 (neist 9 nokaudiga) ja viigistas 3 kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Laura Asadauskaitė-Zadneprovskienė

**Laura Asadauskaitė-Zadneprovskienė** (sündinud 28. veebruaril 1984) on Leedu viievõistleja, olümpiavõitja.

Asadauskaitė on abielus Andrejus Zadneprovskisega. Ta jättis 2010. aasta hooaja vahele, sest neil sündis laps.

Asadauskaitė võitis Londoni olümpiamängudel 2012. aastal moodsas viievõistluses kuldmedali.
Abegondo vald

**Abegondo vald** on kohaliku omavalitsuse üksus Hispaanias Galicia piirkonnas A Coruña provintsis A Coruña maakonnas 23 km A Coruñast edelas ja 547 km kaugusel Madridist. Ta piirneb põhjas Bergondo vallaga, kirdes Berganzose vallaga, idas Oza dos Ríose vallaga, kagus Cesurase vallaga, lõunas Mesía vallaga, edelas Ordese vallaga, läänes Carrali vallaga ja loodes Cambre vallaga.

Valla pindala on 83,9 km².

Valla keskus on San Marco, mis asub Abegondo kihelkonnas. 

## Kihelkonnad
*Abegondo kihelkond
*Cabanase kihelkond
*Cerneda kihelkond
*Cosi kihelkond
*Crendese kihelkond
*Cullergondo kihelkond
*Figueroa kihelkond
*Folgoso kihelkond
*Leiro kihelkond
*Limiñóni kihelkond
*Mabegondo kihelkond
*Meangose kihelkond
*Montouto kihelkond
*Orto kihelkond
*Presedo kihelkond
*Sarandósi kihelkond
*Vilacova kihelkond
*Viósi kihelkond
*Vizoño kihelkond

## Kirjandus
* Rocha Carro, Juan José. *Abegondo, un curruncho das Mariñas*, ISBN 84-921836-0-8

## Välislingid
*Valla koduleht
Rogge

**Rogge** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
*Bernhard Rogge, Saksa mereväeohvitser
* Gottfried Rogge, Liivi ordu maameister aastatel 1298–1307
* Jacques Rogge, endine Belgia purjetaja ja ROK-i president
*Rudolf Klein-Rogge, saksa filminäitleja
Abegondo kihelkond

**Abegondo kihelkond** ehk **Santaia de Abegondo** on kihelkond Hispaanias Galicias A Coruña provintsis A Coruña maakonnas Abegondo vallas.

Aastal 2006 oli kihelkonnas 709 elanikku (361 naissoost ja 348 meessoost. Aastal 2004 (rahvaloendus) oli elanike arv 685 (353 naissoost ja 332 meessoost) aastal 1999 oli see 588.

Kihelkonna kirik on Abegondo Santa Eulalia kirik, mis asub O Adros.

Kihelkonna asula San Marco on Abegondo valla keskus.   

## Asulad
Abegondo kihelkonnas on 24 asulat, millest 16 on praegu asustatud:
*O Adro
*O Asadiño
*Os Barreiros
*Beade
*Borreiros de Abaixo
*O Cadaval
*Calvelos
*Cancelada
*A Chichorra
*A Cruz
*Fixós
*A Fonte
*O Loureiro
*Merdil
*O Naranxo
*A Peneda
*A Picota
*As Quintás
*O Regueiro da Vila
*San Marco
*Os Telleiros
*A Tenencia
*Vilanova
*Vilariño
IV liiga 2003

**IV liiga 2003** oli Eesti jalgpalli tugevuselt viienda liiga IV liiga 2003. aasta hooaeg.

## IV liiga ida

### Liigatabel

### IV liiga ida üleminekumängud
### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## IV liiga põhi

### Liigatabel

### IV liiga põhi üleminekumängud
### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## IV liiga lõuna

### Liigatabel

### IV liiga lõuna/lääs üleminekumängud
### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## IV liiga lääs

### Liigatabel

### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2003
*Esiliiga 2003
*II liiga 2003
*III liiga 2003
*V liiga 2003
Dieter Wemhöner

**Dieter Wemhöner** (sündinud 18. augustil 1930 Berliinis) on Saksamaa ühendvõistkonna ja Lääne-Saksamaa endine poksija.

Wemhöner oli kolmekordne Lääne-Saksamaa meister II keskkaalus (kuni 75 kg) aastatel 1952–19544.

Wemhöner osales Saksamaa ühendvõistkonna eest võisteldes II keskkaalus (kuni 75 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Boris Nikolovile (Bulgaaria) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Víctor Zalazarile (Argentina) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Wemhöner võitis Lääne-Saksamaa eest võisteldes II keskkaalus (kuni 75 kg) 11. Euroopa meistrivõistlustel (Lääne-Berliin, 1955) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta sai II keskkaalus (kuni 75 kg) 12. Euroopa meistrivõistlustel (Praha, 1957), pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Gennadi Šatkovile (NSV Liit) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

Wemhöner poksis märtsist 1957 kuni detsembrini 1961 elukutselisena ning pidas kokku 43 kohtumist. Ta võitis neist 36 (neist 8 nokaudiga), kaotas 4 (neist 1 nokaudiga) ja viigistas 3 kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*
San Marco

**San Marco** on itaalia keeles evangelist Markuse, paavst Marcuse ja veel mitme pühaku nimi.

**San Marco** on ka kiriku ja kloostri nimi:
*San Marco basiilika ehk Veneetsia Püha Markuse kirik
***[[San Marco (Firenze)|San Marco]]** klooster Firenzes Itaalias, maalikunstnik Fra Angelico ja jutlustaja Girolamo Savonarola koduklooster

**San Marco** on ka mitme asula ja linnaosa nimi:
***[[San Marco (Veneetsia)|San Marco]]**, Veneetsia linnaosa

***[[San Marco (Milano)|San Marco]]**, Milano asum
***[[San Marco (Abegondo)|San Marco]]** ehk **San Marcos**, asula Hispaanias Galicias, Abegondo valla keskus

## Vaata ka
*San Marcos
Majandamine

**Majandamine** on majandusüksuse sihipärane tegevuse korraldamine. 

Tuntud majandamise meetodid on isemajandamine ja eelarveline majandamine.

## Vaata ka
*Tasakaaluline majandamine

## Viited
Doos

**Doos** ehk **ravimidoos** (kr sõnast *dosis* 'annus') ehk **annus** ehk **ravimiannus** on harilikult ühekordseks kasutamiseks määratav kindel kogus ravimit.

Saab eristada letaalset ehk surmavat doosi, maksimaalset ja minimaalset doosi (vastavalt suurim ja vähim soovitatav), toksilist doosi ning efektiivset (mõju avaldavat) doosi.

## Vaata ka
*Üledoos

## Viited
Salis

**Salis** võib tähendada mitut asja.
***Salis** on **[[Salatsi]]** linna, **[[Salatsi kihelkond|Salatsi kihelkonna]]** ja **[[Salatsi jõgi|Salatsi jõe]]** saksakeelne nimi.
***Salis** on perekonnanimi.
**Rodolphe Salis
**Indrek Salis

## Vaata ka
*Sålis
Limonka

**Limonka** (vene Лимонка) on Venemaa ajaleht. Leht ilmub aastast 1994. Ajaleht loodi Venemaa Natsionaalbolševistliku Partei ametliku häälekandjana, partei keelustamise järel jätkas leht erakonna järglase Teistsuguse Venemaa häälekandjana. Ajaleht keelustati 2002. aastal, internetis ilmus leht 2010. aastani.

Leht on tuntud kriitilise suhtumise poolest võimudesse. Peatoimetaja on Eduard Limonov, tuntumaid kaastöölisi Vladimir Linderman, Zahhar Prilepin jt.

## Välislingid
* Limonka veebikülg
* Natsionaalbolševistlik Partei
Nii ja Naa

**Nii ja Naa** on Jõgeva maakonnas Põltsamaal tegutsev segarahvatantsurühm. Rühm tegutseb Põltsamaa Kultuurikeskuse juures.

## Ajalugu
Nii ja Naa tuli kokku 10. septembril 2009. Esimene ülesastumine toimus 23. veebruaril 2010 Põltsamaal Eesti Vabariigi aastapäeva aktusel. Rühmal on aastas keskmiselt 10–14 esinemist. Nii ja Naa on esindanud Jõgevamaad üleriigilistel üritustel (nt turismimessil Tourest 2012, Lõuna-Eestit tutvustavas kultuuriprogrammis "Ava lava, Tallinn").

Esimeseks suuremaks rahvatantsupeoks oli rühmale XV Viljandi talvine tantsupidu 2. veebruaril 2013, kus esineti viie paariga. 2014. aastal osales Nii ja Naa üle-euroopalisel folkloorifestivalil Europeade.

## Repertuaar
Tantsurühma repertuaari põhituumiku moodustavad kaasaegsed rahvalikud lavatantsud (nt Ilma Adamsoni "Ilosa", Maido Saare "Ära tule", Mait Agu "Klapermees", Maido Saare "Tule aga tule", Maie Orava "Ukuaru valss", Mait Agu "Kungla rahvas", Maie Orava "Kunda polka", Maie Orava "Kõljala lugu" jt).

## Juhendajad

* Ivo Targama 2009–2011 
* Kaja Kivi 2011–

## Koosseis ja treeningud
2015. aasta alguses tantsis rühmas 6 paari. Treeningud toimuvad kord nädalas, suuremate esinemiste eel ka sagedamini. Lisaks Põltsamaa Kultuurikeskusele korraldab rühm kevad- ja suvekuudel treeninguid Põltsamaa lossihoovis.

2013. aasta 9. märtsil korraldas Nii ja Naa ühistreeningu Luua metsanduskoolis, millest võttis osa ka Palamuse segarahvatantsurühm Paunvere Tootsid-Teeled ja Laiuse-Sadala segarahvatantsurühm (juhendaja Virve Muser). Ühistreeningut juhendas Henn Tiivel.

## Toetajad
Nii ja Naa tegevust on toetanud Põltsamaa linnavalitsus, Kultuurkapitali Jõgevamaa eksperdigrupp, Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts, Põltsamaa lasteaed Tõruke ja Osaühing Eltor.

## Viited


## Välislingid
*Nii ja Naa Facebooki leht
Popkultuur

**Popkultuur** ehk **massikultuur** on isikupäratu maitsega tarbijale mugandatud vaimne ja aineline kultuur. 

Popkultuur muutus sotsiaalseks nähtuseks pärast II maailmasõda, kui tarbekaubatoodang oluliselt suurenes ja massikommunikatsioonivahenditega (algul eriti televisiooni kaudu) sai kiiresti levitada tekkivat ajaviitelist kunsti.

## Vaata ka

*Popkultuuriturism

## Viited
Luc Abalo

**Luc Abalo** (sündinud 6. septembril 1984 Ivry-sur-Seine'is) on Prantsusmaa käsipallur, kahekordne olümpiavõitja ja maailmameister.

Ta esindab Prantsusmaad käsipallikoondises 2005. aastast alates ning kuulus ka 2008. aasta suveolümpiamängude ja 2012. aasta suveolümpiamängude käsipalliturniiril esikoha võitnud koondisse.

Ta on mitmekordne Euroopa meister, klubikäsipalli maailmameister, klubikäsipalli Euroopa karika võitja, mitmekordne Hispaania meister, Prantsusmaa meister, Hispaania karika võitja.

Luc Abalo vanemad on Togost pärit.

Abalo mängib Hispaania klubis BM Ciudad Real.
Triangulatsioon

**Triangulatsioon** on geodeesias plaanilise geodeetilise alusvõrgu punktide koordinaatide määramise meetod, mis seisneb selles, et maastikul kujutatakse üksteisega külgnevate kolmnurkade süsteemi ning mõõdetakse kõikide nende kolmnurkade nurgad ja süsteemi baasjoone pikkus.

## Vaata ka
*GPS-meetod
*Trilateratsioon

## Viited
IV liiga 2005

**IV liiga 2005** oli Eesti jalgpalli tugevuselt viienda liiga IV liiga 2005. aasta hooaeg.

## IV liiga ida

### Liigatabel

### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## IV liiga põhi

### Liigatabel

1FC Mimino diskvalifitseeriti peale hooaja esimest poolt.

### IV liiga ida/põhi üleminekumängud
### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## IV liiga lõuna

### Liigatabel

1Viljandi Sakala diskvalifitseeriti septembris ja kõik järelejäänud mängud anti +:- võit vastastele.

### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## IV liiga lääs

### Liigatabel

### IV liiga lõuna/lääs üleminekumängud
### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2005
*Esiliiga 2005
*II liiga 2005
*III liiga 2005
*V liiga 2005
Charles de Bourbon

**Charles Louis Edmond de Bourbon** (18. juuni 1929 Neuilly-Saint-Front – 21. detsember 2008) oli Prantsusmaa trooninõudleja alates 1960. aastast **Charles XII** ja Poitiers' krahvina.

Ta oli Karl Wilhelm Naundorffi järglane. Tema vanemad olid Berry hertsog Charles ja Marie Babron, kes abiellusid kolm aastat pärast tema sündi. 

20. augustil 1951 abiellus ta Jacqueline Lucienne Bruniga (1930–1982), abielu lahutati 29. septembril 1976.

24. detsembril 1986 abiellus ta Paulette Renee Divoux'ga. Nende poeg Hugues-Charles-Guy sündis 1974. aastal ehk enne eelmise abielu lahutamist.

Karl Wilhelm Naundorffi järglastel on Seine'i tribunali otsusega 26. novembrist 1913 õigus kanda Bourboni perekonnanime, ilma et sellega tunnustataks nende dünastilisi pretensioone.
Vassili Väinloo

**Vassili Väinloo** (enne eestistamist **Vassili Velsvebel**; 25. detsember 1910 Reo, Pihtla vald – 16. november 1987 Tartu) oli eesti õigeusu vaimulik.

Ta lõpetas 1930. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi, 1935. aastal Petseri vaimuliku seminari ja 1937. aastal Tallinna Pedagoogiumi. Aastal 1937 pühitseti ta alul diakoniks, seejärel (14. novembril 1937) preestriks.

Ta oli aastatel 1937–1940 Sindi Jumalailmumise koguduse preester ja kooliõpetaja (Sindis). Aastatel 1941–1947 oli ta Kilingi Püha Nikolai koguduses preestriks (ja aastatel 1941–1944 ka õpetajana Kilingi-Nõmme algkoolis), hooldades samal ajal Mõisaküla Püha Vaimu kogudust. Aastatel 1947–1987 oli ta Häädemeeste Issandamuutmise koguduse preester, lisaks hooldas ta aastatel 1952–1987 Treimani Pühade Apostlite Peetruse ja Pauluse kogudust, aastatel 1953–1987 Laiksaare Ristija Johannese kogudust, aastatel 1966–1987 Tahkuranna Jumalasünnitaja Uinumise kogudust. Vahepealsetel aastatel hooldas ta ka Tõstamaa lähedasi kogudusi: aastatel 1961–1966 Seli-Tõstamaa Püha Vassilius Suure kogudust, aastatel 1962–1966 Pootsi-Kõpu Püha Kolmainu kogudust ja aastatel 1963–1964 Tõhela-Murro Ristija Johannese kogudust.

Vassili Väinloo suri 1987. aastal Tartus Maarjamõisa haiglas. Ta on maetud Häädemeeste õigeusu kalmistule.

## Tunnustus
* 11. aprill 1976 Püha Vladimiri orden (III järk)
* 19. september 1976 Mitra kandmise õigus

## Kirjandus
*Ardalion Keskküla ja Sulev Kasvandik (koostajad). Ülempreester Vassili Väinloo - 100. Häädemeeste Elu, [2010] (erinumber)

## Viited
Tarkvõrk

**Tarkvõrk** (inglise *smart grid*) on elektrivõrk, mis kasutab tarkvara ja sidetehnikat tarkvõrgus osalejate vaheliseks teabevahetuseks. 

Tarkvõrgus osalejad võivad olla elektritootjad, -edastajad, -arveldajad, -tarbijad ja seadmeteenindajad. Osalejad seotakse elektri- ja andmesidevõrgu kaudu ühtsesse süsteemi, tagades nende kõigi vahel kahesuunalise digitaalse andmeside ning kahesuunalise energiavoo. 

Lihtsustatult mõeldakse elektri **tarkvõrgu** all elektri tootmise ja jaotamise automaatikasüsteemi.

Tarkvõrgus saab rakendada ulatuslikku energia hajatootmist, optimeerida energiakasutust, vähendada kulusid ning suurendada töökindlust ja energia ostu-müügitehingute läbipaistvust.

## Vaata ka
*Energiatarbimise juhtimine
*Automaatjuhtimine
*Kauglugemine
*Tark tolm (arupuru)

## Välislingid
*Targast elektrivõrgust (vaadatud 13.08.2012)
*Energeetika tulevik – otsapidi tarkvõrkude küljes, Tõnu Lehtla, Horisont 2/2012
Tark tolm

**Tark tolm** ehk **arupuru** (inglise *smart dust*) on suurest kogusest tillukestest mikroelektromehaanilistest süsteemidest (MEMS) koosnev kujuteldav süsteem, kuhu võivad näiteks kuuluda paljud traadita juhitavad andurid, robotid või muud seadmed, ning mida kasutatakse teatud ülesannete täitmiseks (peamiselt signaalide registreerimiseks) teatud piirkonnas.

## Vaata ka
*Tark elektrivõrk
Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum

**Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum** on kihelkonnakooli elu tutvustav muuseum Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. 

Praeguse muuseumi asupaik, Palamuse kihelkonnakooli hoone ja köster Aleksander Georg Nieländeri eluruumid valmisid 1873. aastal, kool tegutses seal 1975. aastani. 5. jaanuaril 1987 avati seal muuseum, milles eksponeeritakse 19. sajandi lõpu kihelkonnakooli elu Oskar Lutsu jutustuse "Kevade" kaudu. 

Hoones korraldatakse praegu ka näitusi ning hoones ja selle ümbruskonnas kontserte ja teatrietendusi.

## Väljapanek

Muuseumihoones asuvad endised köstri eluruumid; väljapanek käsitleb Oskar Lutsu elu- ja loometeed, Palamuse kihelkonna ajalugu, kultuurielu ja usuõpetust, endistes klassiruumides koos kõrvalruumidega tutvustatakse kooli ajalugu ning õuel eksponeeritakse endisaegseid säilinud ja taastatud hooneid. 

Köstri saalis on avatud väljapanek Oskar Lutsu lapsepõlve- ja kooliaastatest ning tema jutustusest "Kevade". Söögitoas, kus 19. sajandi lõpul ööbisid tüdrukud, tehakse põgus sissevaade Palamuse kihelkonna ajalukku, kultuuriellu ja usuõpetuse ajalukku. Köstri köögis saab tutvuda vanema kooliajalooga ja välja on pandud kooli üle 320-aastast ajalugu käsitlevad dokumendid.

Klassituba on säilitatud traditsioonilise kantsli, tahvli, seinakella, Euroopa kaardi, keisri pildi ja pikkade pinkidega. Nurgas asub orel, mille autor on üks esimesi Eesti pillimeistreid Carl Georg Thal. Poiste magamistoas elasid omal ajal kaugemal elavad poisid. Sahvris hoitav toidukraam, mida muidu hoiti sahvris, on välja pandud riiulitele. Toa kõrval asub koolmeistri tuba.

Õuel on säilinud köstri õunaait, köstri tõllakuur ja tall on hilisemal ajal taastatud. Kiriku kaldanõlva all Kooliallika juures asub kirikumõisa rentniku saun.

## Välislingid

*Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseumi koduleht
Päikesepuri

**Päikesepuri** (inglise *solar sail*) kujutab endast teatud kosmoseaparaadi käitursüsteemi (inglise *spacecraft propulsion*), mis kasutab tähelt lähtuva valguse kiirgusrõhku (nimetatakse ka Päikese rõhuks), tõukamaks suuri üliõhukesi peegleid suurtele kiirustele. 

Valguspurjesid võib tõugata ka nende tegevusulatust ületava energiakiire abil, mis kujutab endast rangelt võttes pigem kiire- kui päikesepurjetamist.

## Vaata ka
*Elektriline päikesepuri