open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Korporatsioon Neobaltia

**Korporatsioon Neobaltia** oli Tartus 1879. aastal asutatud baltisaksa üliõpilaskorporatsioon.

## Ajalugu
Korporatsioon Neobaltia asutati 28. mail 1879. aastal ja võeti Chargiertenconventi liikmeks. Korporatsiooni asutamise eeldusteks olid nekrutivõtmise asendamine väeteenistusega ja vanade korporatsioonide elitariseerumine. Erinevalt vanematest baltisaksa korporatsioonidest ühendas Neobaltia kõikide Balti kubermangude baltisakslastest üliõpilasi ja pidas end seetõttu ka korporatsiooni Baltica järeltulijaks, kuid seda kindlasti mitte seisuslikus mõttes. Neobaltiasse astusid ka paljud saksastunud eestlased, lätlased ja venelased; see hoidis ära ka teiste rahvustunnustel põhinevate korporatsioonide tekkimise. Pärast Esimest maailmasõda sai Neobaltiast tavaline baltisaksa korporatsioon.

## Neobaltia maja

1902. aastal valmis Tähtvere mõisast eraldatud maal korporatsioon Neobaltia maja. Hoone projekteeris arhitekt Rudolf von Engelhardt. Seda maja on peetud üheks ilusamaks heimatkunsti näiteks Tartus.

Nõukogude võimu aastail paiknes hoones ALMAVÜ, praegu paikneb seal Tartu Saksa Kultuuri Instituut.

## Arhiivimaterjalid
* Eesti Ajalooarhiiv (EAA) f. 1845 (1876-1939)
Korporatsioon Rubonia

**Korporatsioon Rubonia** (saksa k. *Rubonia zu Riga*) on Riias 1875. aastal asutatud baltisaksa üliõpilasorganisatsioon. 

## Vaata ka

*Corps Concordia Rigensis
Phenomenon

***Phenomenon*** tähendab inglise keeles 'fenomen'. 

Seda nime kannab mitu teost:
***"[[Fenomen (1996)|Fenomen]]"**, Jon Turteltaubi film (1996)
***"[[Phenomenon (Thousand Foot Krutch)|Phenomenon]]"**, ansambli Thousand Foot Krutch album (2003) 
***"[[Phenomenon (UFO)|Phenomenon]]"**, ansambli UFO album (1974) 
***"[[Phenomenon (LL Cool J album)|Phenomenon]]"**, LL Cool J album (1997)
***"[[Phenomenon (LL Cool J laul)|Phenomenon]]"**, LL Cool J laul samanimeliselt albumilt (1997)

## Vaata ka
*"Phenomenon II"
Kesklinn

**Kesklinn** on linna keskosa. 

Mitmes Eesti linnas on sellenimeline linnaosa või asum:

***[[Kesklinn (Elva)|Kesklinn]]** Elvas
***[[Kesklinn (Haapsalu)|Kesklinn]]** Haapsalus
***[[Kesklinn (Kuressaare)|Kesklinn]]** Kuressaares
***[[Kesklinn (Narva)|Kesklinn]]** Narvas
***[[Kesklinn (Otepää)|Kesklinn]]** Otepääl
***[[Kesklinn (Põlva)|Kesklinn]]** Põlvas
***[[Kesklinn (Pärnu)|Kesklinn]]** Pärnus
***[[Kesklinn (Rakvere)|Kesklinn]]** Rakveres
***[[Kesklinn (Rapla)|Kesklinn]]** Raplas
***[[Kesklinna linnaosa]]** Tallinnas
***[[Kesklinn (Tartu)|Kesklinn]]** Tartus
***[[Kesklinn (Valga)|Kesklinn]]** Valgas
***[[Kesklinn (Viljandi)|Kesklinn]]** Viljandis
***[[Kesklinn (Võru)|Kesklinn]]** Võrus
Urengoi

**Urengoi** on alev Venemaal Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas Purovski rajoonis Puri jõe ääres. 

Elanike arv oli 1989. aasta rahvaloenduse andmetel 11 868, 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 9329.
Et hiljem on rajatud tunduvalt suuremaks kasvanud  Novõi Urengoi ('uus Urengoi') linn, on alevi mitteametliku nimena kasutusel ka **Starõi Urengoi** ('vana Urengoi').  

Alevil on oma lennuväli. 

Urengoi OKATO number on 71160659. 

Urengoi rajasid 1966 geoloogid, kes võtsid kasutusele Urengoi gaasimaardla, mis on üks suuremaid gaasimaardlaid maailmas. Nimi tuleb kas neenetsikeelsest nimest Võrangoi, mis tähendab 'kõlav kõrgendik' või 'kõrvaline, uinuv'. 

5. mail 1969 elas asulas 1092 inimest. Asulanõukogu, haigla ja klubi (kohvik) tõid kaasa asula kasvu. Aastal 1979 sai ta aleviks. Kasv jätkus 1985. aastani, hiljem seiskus.  

## Vaata ka
*Novõi Urengoi

## Viited

## Välislingid
*Novõi Urengoi lehekülg, kaart
Lühhike öppetus

**Lühhike öppetus** (Lühike õpetus) oli esimene eesti keeles ilmunud perioodiline väljaanne.

Ilmus aastatel 1766–1767 Põltsamaal Peter Ernst Wilde väljaandel. Lühhikeses öppetuses kirjeldati lihtsaid meditsiinilisi abinõusid, mida ka talupojad võisid kasutada. 

Esimese vihiku täielik pealkiri oli: *Lühhike öppetus mis sees monned head rohhud täeda antakse, ni hästi innimeste kui ka weiste haigusse ning wiggaduste wasto, et se kellel tarwis on, woib moista, kuida temma peab nou otsima ning mis tulleb tähhele panna igga haigusse jures. Selle körwas on weel muud head nouud, öppetussed ning maenitsussed leida, keik meie Eesti ma rahwa kassuks ning siggidusseks üllespantud.* Alates teisest jaost ilmus pealkiri lühemal kujul: *Lühhikesse õppetusse mis sees monned head rohhud ning nouud teäda antakse, teine tük.*

Ilmus kord nädalas, igal numbril ("tükil") oli 4 lehekülge ning kokku ilmus 41 numbrit. Wilde saksakeelsed tekstid tõlkis eesti keelde August Wilhelm Hupel. 25 esimest numbrit tõlgiti ka läti keelde: "*Latweeschu Ahrste*" (uues läti kirjaviisis Latviešu Ārste, tõlkijaks oli praost J. Lange, trükiti samuti Põltsamaal 1768).

Lühhikest öppetust peetakse üldiselt esimeseks eestikeelseks ajakirjaks. Mõned allikad kirjeldavad seda hoopis kui 41 osas ilmunud  raamatut.

Esimeseks eestikeelseks ajaleheks peetakse 1806 ilmunud Tarto maa rahva Näddali-Lehte.

## Vaata ka
*Arsti ramat nende juhhatamisseks kes tahtwad többed ärraarwada ning parrandada

## Kirjandus
* Aino Valmet, "Lühhike öppetus" keelelisest küljest, Keel ja Kirjandus, 1966, nr 11, lk 683–688
* Helgi Vihma, Eesti esimese teadusliku sõnaraamatu eelkäijast, Kodumurre, 1972, nr 10/11, lk 53–55
* Veel A. W. Hupeli osast esimeses eestikeelses ajakirjas. Läbi kahe sajandi, Juhan Peegel. Tallinn, 1971, lk 7–10
* H. Normann, Märkusi esimesest Eesti arstilis-tervishoiulisest ajakirjast, Eesti Arst, 1926, nr 12, lk 428–432

## Välislingid
*Põltsamaal ilmus kordustrükk esimesest eestikeelsest ajakirjast *Postimees* 10. märts 2009
*"Lühhikese öppetuse" täistekst Rahvusraamatukogu digiarhiivis
*"Lühhikese öppetuse" tekst TÜ vana kirjakeele korpuses
*Esimene samm: 230 aastat tagasi hakkas ilmuma esimene eestikeelne ajakiri *Postimees* 26. nov 1996
Fawkes

**Fawkes** on J. K. Rowlingu raamatusarjas "Harry Potter" Albus Dumbledore'i fööniks. 

Ta on väga ustav ja tark lind. Fööniks on mütoloogiline lind, kes "tõuseb tuhast": mingi aja tagant ta sureb, süttides leegina põlema ning seejärel sünnib ta kohe uuesti pisikese linnupojana sealsamas tuleasemes, kus ta hetk enne leekidesse lahvatas. Fööniksi pisaratel on ravivõime, mis parandavad isegi surmavad haavad.

Fawkesi sabasuled on nii Harry Potteri kui ka Lord Voldemorti võlukepis. Seetõttu tekkis võlukeppide vahel pöördloitsu efekt ehk *[[Priori Incantatem]]*.

Dumbledore'i *[[Patronuse loits|patronus]]* võtab Fawkesi kuju.
Kevad, suvi, sügis, talv... ja taas kevad

**"Kevad, suvi, sügis, talv... ja taas kevad"** (korea keeles 봄여름가을겨울그리고봄 /"Bom yeoreum gaeul gyeoul geurigo bom"/) on Lõuna-Korea režissööri Kim Ki-duki 2003. aastal esilinastunud draamafilm. Film on võitnud filmifestivalidelt auhindu.
Axel von Freytagh-Loringhoven

**Axel August Gustav Johann Freiherr von Freytagh-Loringhoven** (1. detsember 1878 Kuressaare – 28. oktoober 1942 Breslau) oli saksa jurist ja poliitik. 

## Elulugu
Oli pärit kuulsast baltisaksa perekonnast. Õppis Tartu ja Müncheni ülikoolides. 

Alexander Axel von Freytagh-Loringhoven lõpetas Tartu (Jurjevi) ülikooli õigusteaduskonna I järgu diplomiga 1905. aastal, ja jäi ta sinna kaheks aastaks aspirandiks omal kulul ning vahepeal täiendas ta end ka Müncheni ülikoolis. 1908. aastal sai Freytagh-Loringhowen Peterburi ülikooli eradotsendiks, seejärel siirdus läks ta peatselt Jaroslavlis asu­nud Demidovi-nimelisse õigusteaduse lütseumisse tsiviil­õiguse loenguid pidama. 1910 aastal sai ta Peterburi ülikoolis tsiviilõiguse magistri kraadi ja siirdus 1911. aastal Tartu ülikooli, kus temast sai 1916. aastal ülikooli õigusteaduskonna korraline professor pärast dokto­riväitekirja kaitsmist Harkovi ülikoolis 1915. aastal. Ta oli Tartus ametis ka dekaanina.

Pärast 1917. aasta Veebruarirevolutsiooni lahkus Root­si Karlstadi ja sealt Saksamaale, kus  1918. aastast oli Breslau ülikoolis slaavi õiguse professor ja tegutses  rahvusvahelise õiguse alal.

Hil­jem on Freytagh-Loringhowen Preisimaa riiginõunik ja Saksa Vabariigi Riigipäeva liige.  Oli Weimari vabariigi põhiseaduse kritiseerija.

Axel von Freytagh-Loringhoven oli korporatsiooni Livonia vilistlane.

## Perekond
Axel von Freytagh-Loringhoven abiellus 1910. aastal Berliinis vabapreili Ulla von Puttkameriga (1884–1922), kes oli Preisi rittmeistri ja politseimajori Erich von Puttkameri ja Sophie von Blücheri tütar. Abielust sündisid
*Inge Sophie Mary Elisabeth von Freytagh-Loringhoven (sünd. 1911) ja
*Helga Erika Friederika Theodora von Freytagh-Loringhoven (sünd. 1919).

Hiljem abiellus Axel von Freytagh-Loringhoven 1933. aastal Breslaus vabapreili Luise von Stackelbergiga (1882–1934), kes oli Tumala mõisniku Gustav von Stackelbergi ja Marie von Buhrmeisteri tütar.

### Sugupuu

## Teosed
* ''Вступление наследника в обязательства и права требования наследователя по остзейскому праву'' 1905
* ''Die Krisis des baltischen Deutschtums'' 1906. (*Deutsche Monatschrift für das gesamte Leben der Gegenwart*, Februar 1906 Heft 5.)
* ''Наследование в крестьянской недвижимости по германскому праву. Том 1, Исторические основы'' 1910
* *Geschichte der russischen Revolution*, 1919 1921;
* *Die Weimarer Verfassung in Lehre und Wirklichkeit*, München 1924.
* *Die Satzung des Völkerbundes*, 1926
* *Deutschlands Außenpolitik 1933-1941*, 10. Auflage, Berlin 1942.
## Viited

## Välislingid
* 
*Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust 
*Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Medex päevakirurgia erakliinik

**Medex päevakirurgia erakliinik** on Tartus asuv kliinik, mis osutab ambulatoorset ja lühiajalist statsionaarset arstiabi.

## Eriarstid
Medexis võtavad vastu järgmised eriarstid:
*Ortopeed
*Naha- ja suguhaiguste arst
*Naistearst
*Silmaarst
*Taastusravi
*Gastroenteroloog
*Südamearst
*Ultraheli
*Nina-kõrva-kurguarst (LOR)
*Veresoontekirurg
*Neuroloog

## Välislingid
*Medex päevakirurgia erakliiniku koduleht
Stigma Erakliinik

**Stigma Erakliinik** on ambulatoorset arstiabi osutav kliinik  Tartus.

## Välislingid
*Stigma Erakliiniku koduleht
Kolmisruse

**Kolmisruse** (*Bidens tripartita*) on taimeliik korvõieliste sugukonna ruskme perekonnast.

## Nimetus
Rahvapäraseid nimetusi: **ruskmed**, **kakshammas**, **tigane**, **porilill**, **oja kold**. Lisaks sellele on olemas ajalooline rahvapärane nimetus "kolmisroos" .

## Levila ja kasvukoht
Väga laia levilaga liik: kasvab peaaegu kogu Euroopas, Lääne- ja Ida-Siberis, Kaug-Idas, Ida- ja Ees-Aasias, Põhja-Ameerikas ja Austraalias. Kasvab niiskel pinnasel, võib niisketel savipõldudel umbrohuks muutuda.

Taim hästi kasvab ka Eestis ning ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja. 

## Kirjeldus
Kolmisruse on kollakasroheline harunev taim, millel on vastakud lehed. Ülemised lehed on lihtsad, alumised kolmest osast koosnevad. Kollased väikesed õied on korvõisikuis, mis on kuni sentimeetrise läbimõõduga.

Õisikud koosnevad valdavalt putkõitest ja harva võib õisiku servas leida mõnda keelõit. Putkõites on nii emakad kui tolmukad, aga keelõites ainult emakad. Taime seemnised sarnanevad päevalilleseemnetega – värvilt tumepruunid ja läikivad. Seemniste tipul on paar-kolm harjast, mille küljes asuvad väikesed kidakesed aitavad viljadel loomade karva külge haakuda.

Taimel on narmasjuurestik. Taime kõrgus on tavaliselt 15...75 cm piirides. 

## Kasutamine
Kolmisruse lehed sisaldavad rohkesti karoteeni ja mitmesuguseid parkaineid ning on osutunud tõhusaks laste diateesi ravimisel. Tugeva põletiku- ja allergiavastase toimega. Kolmisruse sisaldab ka flavonoide, põhilselt luteoliini ja selle glükosiide. Saab ravida naha allergilisi reaktsioone, mädaseid nahahaigusi – selleks tehakse mähiseid, vanne. 

Ajalooliselt kolmisruse leht kasutati skrofuloosi raviks. Tee, mis on valmistatud kolmisruse lisamisega, omab rahustavat toimet, soodustab uriinieritust, korrastab seedimist, parandab isu. 

## Viited

## Kirjandus
*Eesti elusloodus : kodumaa looduse teejuht / koostajad Rein Kuresoo, Hendrik Relve ja Indrek Rohtmets, Tallinn : Varrak, 2005 
*Farmakognoosia. Raal, A., Tartu Ülikooli Kirjastus, 2010 

## Välislingid
* 
*http://bio.edu.ee/taimed/oistaim/kolruse2.htm
*
*Kolmisruse – kes see on?
Casino Royale

**"Casino Royale"** on Ian Flemingi 1953. aastal ilmunud spiooniromaan, kus astub esmakordselt üles James Bond.

## Sisututvustus
MI6 juht M määrab James Bondi, agent 007 ülesandeks likvideerida SMERŠi käsilane Le Chiffre. Pingelised sündmused toimuvad kasiino Royale-Les-Eaux pokkerilaua taga.

## Tegelaskujud
* James Bond
* Vesper Lynd 
* Le Chiffre
* Felix Leiter
* M
* Miss Moneypenny
* Q (major Boothroyd)
* René Mathis
* Gettler

## Eestikeelsed väljaanded
Eesti keeles ilmus teos 2008. aastal Eesti Päevalehe kirjastuselt Matti Piirimaa tõlkes.

## Ekraniseeringud
*"Casino Royale (film 1967)", peaosades David Niven ja Peter Sellers.
*"Casino Royale (film 2006)", peaosas Daniel Craig.

## Arvustused
* Kalev Kesküla. Casino Royale. Eesti Ekspress, 25. september 2008; lk B13.

## Välislingid
* Raamatukoi
Falkenberg

**Falkenberg** on tiheasustusega paikkond Rootsis Hallandi läänis, Falkenbergi valla keskus. 

2005. aasta lõpu andmetel on linna pindala 1454 hektarit ja elanike arv 18 972.

## Viited
Tartu Kiirabi

Tartu Kiirabi on erakorralist esmaabi ja reanimobiiliteenust osutav Tartu sihtasutus. Erakorralist meditsiiniabi osutab SA Tartu Kiirabi kuues maakonnas: Jõgevamaal, Järvamaal, Põlvamaal, Tartumaal, Viljandimaal ja Valgamaal. Reanimobiiliteenust osutatakse üle terve Eesti. Tartus on iga päev töövalmis 26 kiirabiautot.

Sihtasutuse Tartu Kiirabi asutasid Tartu Ülikooli Kliinikum ja Tartu linn. Tartu linnas asub kiirabil kaks baasi, esimene ja suurim neist aadressil Riia 18 ja teine aadressil Jaama 161. Riia 18 baasis asub peale koolitusruumidele ja loengusaalidele ka meditsiinitarvete laod, dispetšeri kontor, töötajate spordisaal ja hiiglaslik pesumasin tööriiete pesemiseks.

Iseseisev Tartu Kiirabi loodi 15. mail 1945. aastal 20 töötajaga, kelle seas oli kolm arsti ja üks hobusemees. Esimese auto sai kiirabi 1945. aasta detsembris. Raadioside dispetšeri ja autode vahel tekkis 1962. aastal. Praegusele aadressile Riia 18 koliti 1965. aastal.

Tartu Kiirabil on ka oma taskuhääling nimega Deltakutse, kus räägitakse koos oma ala parimate ekspertidega erakorralise meditsiini ja intensiivravi maailmast. Deltakutse on inspireeritud FOAMed (Free Open Access Medical Education) kogukonnast. 

## Välislingid
* Sihtasutus Tartu Kiirabi koduleht
Tartu Linna Polikliinik

OÜ **Tartu Linna Polikliinik** on polikliinik Tartus, mis osutab elanikkonnale ambulatoorset eriarstiabi.

Polikliinik asus aadressil Gildi tänav 8.

Ettevõte kuulub täielikult Tartu linnale.

## Välislingid
*Tartu Linna Polikliiniku koduleht
Corps Borussia Bonn

**Corps Borussia Bonn** on 1821. aastal Bonnis asutatud Saksa üliõpilasorganisatsioon.

## Ajalugu

Corps Borussia Bonni asutasid 21. detsembril 1821 Bonni Ülikooli üliõpilased. 1856. aastast on Corps Borussia Bonn Kösener Senioren-Convents-Verbandi (KSCV) liige. 

Koos Corps Saxo-Borussia Heidelbergi ja Corps Saxonia Göttingeniga moodustab Corps Borussia KSCV sees nn valge ringi (*Weißer Kreis*). Organisatsioon on kuulsaks saanud paljude kõrgaadlisse kuuluvate liikmete tõttu, kelle seas on olnud ka mõni Hohenzollernite suguvõsa prints, samuti keiser Wilhelm II.
Kösener Senioren-Convents-Verband

**Kösener Senioren-Convents-Verband** (KSCV) on Saksamaa ja Austria Corpse ühendav katusorganisatsioon. 

Corpsid kannavad värve ning tegelevad vehklemisega. 

## Välislingid

* Corpsid Austrias
Lollipop

***Lollipop*** on inglise keeles 'pulgakomm'. 

Seda nime kannab Itaalia ansambel **[[Lollipop (ansambel)|Lollipop]]**.

**"Lollipop"** on mitme laulu pealkiri:

***[[Lollipop (Mika)|Lollipop]]**, Mika laul
***[[Lollipop (1958)|Lollipop]]**, Beverly Rossi ja Julius Dixoni laul, mida laulsid Ronald and Ruby, ansambel The Chordettes ja ansambel The Mudlarks
***[[Lollipop (Luther Campbell)|Lollipop]]**, Luther Campbelli laul
***[[Lollipop (LL Cool J)|Lollipop]]**, LL Cool J laul 
***[[Lollipop (Candyman)]]**, ansambli Aqua laul

**Lollipop** oli ka endise naisprofimaadleja '''Jaime Lynne'i esinejanimi.
Kisseljovsk

**Kisseljovsk** on linn Venemaal Kemerovo oblastis. 

Asutati 1917. aastal. 

Kivisöe kaevandamise keskus.

## Elanike arv
* 103 700 (2006)
* 103 800 (2008)

## Välislingid

*http://www.shahter.ru/
EVTV

**EVTV** oli Eesti telekanal, mis tegutses 1993. aasta augustist kuni jaanuarini 1996, mil liituti RTV-ga ja nende kahe põhjal moodustus TV3.

Tegutsemise ajal jagas EVTV eetriaega ja sagedusi RTV-ga. Saated olid eetris esmaspäeval, kolmapäeval, reedel ja pühapäeval. Telejaam edastas uudiseid, telemänge, vestlussaateid ja seriaale. Otsestuudio ja toimetus asus Tallinna Linnahallis keldis asunud saalis. Telekanali esimesed diktorid ja saatejuhid olid teiste seas Ruth Merila, Anneli Lahe, Teet Margna jt. 

EVTV moodustas Viktor Siilatsi juhitav Eesti Video koostöös Rootsi kontserni Kinnevikiga. EVTV oli moodustatud 50/50 osalusega. Seega 50% rahast pani välja Eesti Video (jt Info Ettevõtete Gruppi kuuluvad ettevõtted) ja 50% Kinnevik.

1. juulil 1993 lõppesid viimased läbirääkimised Kinneviki ja Eesti Video vahel. Tuli kiirustada, sest saated pidi eetrisse saatma juba 1. augustil, muidu oleks uus allesasutatud telekanal oma litsentsi kaotanud. Oma saateid edastas ta endistel Ostankino kanali saatjatel. 1994. aastal sattus kultuuriminister Peeter Oleski poolt telelitsentse ringhäälingulubade vastu vahetades seni EVTV/RTV-d edastatav Valgjärve saatja Kanal 2 edastavate saatjate hulka. Otsus tõi kaasa televaatajate rahulolematuse, kuna harjumuspärased teleseriaalid jäid pooleli. 

## Saateid ja sarju
* Miami Vice
* Airwolf
* A-Rühm
* Mõrv sai teoks
Merida

**[[Merida (eesnimi)|Merida]]** on naisenimi. 

**Merida** on ka perekonnanimi, mille kandjate seas on:
*Federico Daniel Merida, USA sõjaväelane, mõrvar 

***[[Merida (Dragon Prince)|Merida]]*** on rahvas Melanie Rawni  triloogiates "Dragon Prince" ja "Dragon Star". 

## Vaata ka
*Mérida, linn Hispaanias
*Mérida osariik Venezuelas
*Mérida (Mérida), linn Venezuelas
Mérida

**Mérida** on linn Hispaania edelaosas Badajozi provintsis Tierra de Mérida - Vegas Bajase maakonnas, Extremadura autonoomse piirkonna halduskeskus.  Ta asub 60 km kaugusel Badajozist, 344 km kaugusel Madridist ja 190 km kaugusel Sevillast. Mérida paikneb peaaegu Extremadura keskel Guadiana ja Albarregase jõe ääres. Geograafilised koordinaadid on 38º54' N, 6º 20' W. Kõrgus merepinnast on 217 m.  

Mérida on Extremadura linnade seas Badajozi ja Cácerese järel suuruselt kolmas.

Mérida arheoloogiline ansambel on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Viited
 

## Välislingid

*Mérida koduleht
Cáceres

**Cáceres** on linn Hispaania edelaosas Extremadura autonoomses piirkonnas, Cácerese provintsi halduskeskus. 

Linna asutasid roomlased 25 eKr.

Cáceres on Extremadura linnade seas Badajozi järel suuruselt teine.

Cácerese vanalinn on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse (1986. aastast).

## Viited

## Välislingid

*http://www.ayto-caceres.es/
Mérida (täpsustus)

**[[Mérida]]** on linn Hispaanias, Extremadura autonoomse piirkonna keskus. 

Selle linna järgi on nime saanud:
***[[Mérida (Mehhiko)|Mérida]]**, linn Mehhikos, Yucatáni osariigi keskus
***[[Mérida (Venezuela)|Mérida]]**, linn Venezuelas, Mérida osariigi keskus 

**[[Mérida (jalgratas)|Mérida]]** on ka Saksa mägijalgrattamark. 

## Vaata ka
*Mérida osariik Venezuelas
*Mérida vald Filipiinidel
**[[Unión Deportiva Mérida]]*, jalgpalliklubi Hispaanias
*AB Mérida, korvpalliklubi Hispaanias
Corps

**Corps** on üks vanim üliõpilasorganisatsioonide liik, mis kujunes välja Landsmannschaftidest.

## Corpse
*Baltica-Borussia Danzig
*Corps Borussia Bonn
*Corps Concordia Rigensis
*Corps Curonia Göttingensis
*Corps Hannovera Göttingen

## Vaata ka
*Kösener Senioren-Convents-Verband
Eestkosteasutus

**Eestkosteasutus** on institutsioon, mis teostab piiratud teovõimega isiku eestkostet. Eestis on eestkosteasutus kohalik omavalitsus: vallavalitsus, linnavalitsus või maavalitsus.

Eestis reguleerivad eestkosteasutuse tööd
*"Sotsiaalhoolekande seadus"
*"Tsiviilkohtumenetluse seadustik"

Institutsionaalset eestkostet püütakse rakendada võimalikult vähe, sest praktika on näidanud, et selline eestkoste kaldub muutuma formaalseks. Kuid institutsionaalne eestkoste leiab rakendamist, kui ei ole võimalik leida sobivat füüsilist isikut, kuna:
*eestkostetaval puuduvad lähisugulased (vanemad, õed/vennad vms);
*eestkostetava lähisugulased ei ole võimelised eestkostet teostama. Tavaliselt on see tingitud nende kehalisest või vaimsest tervislikust seisundist;
*lähisugulased ei ole nõus eestkostjaks hakkama.

Et eestkostetav saaks sisulist eestkostet eestkosteasutuse poolt, volitab eestkosteasutus mõne konkreetse ametniku eestkostetava eest vajalikke toiminguid sooritama. Selline olukord tekib näiteks siis, kui on allkirja andmise vajadus.

## Vaata ka

* eestkostja
* eestkoste Eestis
* eestkoste Rooma õiguses
* eestkoste
* eestkostepere
* eestkostesuhe

## Viited
Corps Hannovera Göttingen

**Corps Hannovera Göttingen** on Göttingeni Ülikooli üliõpilasorganisatsioon.

## Ajalugu
See asutati 18. jaanuaril 1809. See on üks vanim Göttingeni üliõpilasorganisatsioon.

## Tuntud liikmeid
Kõige tuntum Corps Hannovera liige on Otto von Bismarck, kes ka 11ks päevaks ülikooli kartserisse pandi. 

Tema 80. sünnipäevaks 1895/1896 püstitasid Kösener Corpside liikmed Rudelsburgi juurde nn. *Jung-Bismarck-Denkmal*i.  

## Välislingid

*Corps Hannovera Göttingeni ametlik koduleht
*Jonathan Green: ''Armed and Courteous'', Financial Times magazine, 3. Januar 2004, S. 16.
Punavetiktaimed

**Punavetiktaimed** (*Rhodophyta*) on vetikate hõimkond, kuhu kuulub umbes 4000 liiki. Nende nimetus tuleneb vetikatele iseloomulikust talluse värvusest. Enamik punavetikaid on hulkraksed makroskoopilised organismid.

Punavetikad sisaldavad lisaks klorofüllile (klorofüll *a* ja *d*), ksantofüllidele ja karoteenidele ka ainuomaseid pigmente: fükoerütriin ja fükotsüaan. Nende kahe pigmendi tõttu saavad punavetikad elutegevuseks kasutada väga nõrka valgust, suutes kasvada meredes ja ookeanides maksimaalselt 200 meetri sügavusel, optimaalne kasvuala on 40–60 meetrit. Enamikule punavetiktaimede kasvuks on vaja suhteliselt ühtlast aastast temperatuuri. Punavetiktaimede pikkus ulatub mõnest millimeetrist kuni paari meetrini.

Suur hulk punavetikaliike elab troopilistes meredes.

## Süstemaatika
Hõimkonda kuulub üks klass – punavetikad (*Rhodophyceae*). Varem arvati sinna kaks klassi: *[[Florideophyceae]]* ja *[[Bangiophyceae]]*.

## Paljunemine
Punavetiktaimed paljunevad nii suguliselt kui suguta. Viimase puhul toimub see aplanospooridega. Sugulisel paljunemisel ühineb viburita spermaatsium oogooniumis valminud ühe munarakuga. Pärast viljastumist areneb kohe sügoot.

## Kasutamine tööstuses
Punavetiktaimedel on rakukestades sisalduvate kallerduvate ainete tõttu majanduslik tähtsus. Tuntuim kallerduv aine on agar, mida kasutatakse meditsiinis, mikrobioloogias ja mitmes tööstusharus.

## Vaata ka
*protistid
*pruunvetikad
*rohevetikad
Hooldaja

**Hooldaja** sotsiaalhoolekandes tähendab palgalist töötajat, kes osutab inimesele hooldusteenust.

Aastal 2007 on Eestis õigus hooldajale inimesel, kellel on raske puue.
Hooldusteenus

**Hooldusteenus** sotsiaalhoolekandes tähendab tegevust, mis on vajalik inimesele hoolduse osutamiseks.

Hooldusteenuse osutajaks on palgaline hooldaja.
Harry Potter ja surma vägised

"**Harry Potter ja surma vägised**" (ingl *Harry Potter and the Deathly Hallows*) on seitsmes ja viimane raamat J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter". Raamat ilmus suvel 2007, eestikeelne tõlge tuli müügile 5. novembril 2007. Viimases osas võtab Rowling kõik eelnevad juhtlõngad ja vihjed eelmistest romaanidest ning seob need ühtseks tervikuks.

## Tegevustik
### Dursleyde juurest lahkumine
Kui Harry Potteri kaitse Dursleyde kodus 17 aastaseks saades lõpeb, otsustab Fööniksi ordu Harry ja Dursleyd kaitse alla võtta. Harry teisikute peibutisena kasutamise kiuste ründab õiget Harryt Voldemort ja tema surmasööjad. Harry ja teised pääsevad vaevu Jäneseurgu, kuid Hedwig ja Hullsilm Moody saavad surma.

Paar päeva hiljem saabub võlukunsti minister Rufus Scrimgeour, et anda Harryle, Ronile ja Hermionele Albus Dumbledore'i testamendis mainitu. Ron saab Dumbledore'i kustutaja, millel on võime püüda valgust ning määrata kellegi asupaika. Hermione saab ruunikeelse lastejuttude raamatu. Harry pärib Godric Gryffindori mõõga ja kitu, mille ta püüdis oma kõige esimesel lendluudpallimatšil. Ministeerium keeldub mõõka andmast väites, et see pole kunagi Dumbledore'i oma olnud.

### Varikätkide otsimine
Bill Weasley ja Fleur Delacouri pulmade ajal saabub Kingsley Shacklebolti patronus, teatades: "Ministeerium on langenud. Scrimgeour on surnud. Nad tulevad." Peagi saabuvad surmasööjad. Harry, Ron ja Hermione põgenevad ning varjuvad Blacki pere hüljatud kodus. Seal olles avastavad nad, et Sirius Blacki vend, Regulus on "R.A.B.", kes eemaldas medaljonist verikätki koopa keskel asuvalt järvesaarelt. Saades teada, et Dolores Umbridge on nüüd selle omanik, imbuvad nad võlukunsti ministeeriumisse, kasutades mitmemahlamöginat. Nad põgenevad medaljoniga, kuid ei suuda seda hävitada.

Pärast mitmeid kuid põgenemist kuuleb trio pealt, et ministeerium on konfiskeerinud Gryffindori mõõga ning Bellatrix Lestrange on selle Gringottsi panka pannud. Kuid ministeerium ei tea, et see mõõk on lihtsalt võltsing, õige mõõga asupaik on teadmata. Kui Harry saab teada, et Dumbledore hävitas varikätki õige mõõgaga, tahab ta seda otsida, et allesjäänud varikätke hävitada. Ron, kartes oma perekonna turvalisuse pärast, on tusane, et Harryl pole õiget plaani ei mõõga ega varikätkide leidmiseks, ja lahkub. Harry ja Hermione lähevad Godric's Hollow'sse, lootes, et Dumbledore on mõõga sinna peitnud. Siiski varitseb neid seal Voldemort ja tema madu Nagini. Põgenemise käigus lõhub Hermione kogemata Harry võlukepi ära.

Ühel ööl ilmub üks tundmata emahirvest patronus nende laagri lähedale ja juhib Harry õige Gryffindori mõõgani. Kui Harry püüab mõõka jäisest allikast kätte saada, tõmbub ketist varikätk ta kaela ümber kägistades koomale. Ron, kes äkitselt tagasi tuleb, päästab Harry ja hävitab varikätki mõõgaga. Kuigi Hermione on Roni lahkumise pärast vihane, varustab poiss neid kasuliku informatsiooniga ja ütleb neile, et Voldemorti nimi on neetud. Igaüks, kes seda lausub, paneb kohe häire tööle ning kutsub kohale surmasööjad.
Jahroma

**Jahroma** on linn Venemaal Moskva oblastis Dmitrovi rajoonis. Asub Moskvast 55 km põhja pool Jahroma jõe ääres.

Jahroma tekkis 1841. aastal kalevivabriku juurde. Linnaõigused sai 1940.

## Viited
Johannese sild

**Johannese sild** (vene *Иоанновский мост*) on Peterburis Kronverki väina ületav sild. Sild ühendab Kolmainu väljakut Jänesesaarel asuva Peeter-Pauli kindlusega.

Johannese sild on Peterburi vanim sild, see ehitati 1703. aastal. Algul oli see puidust ning oli paigutatud lotjadele. 1706. aastast toetus sild vaitugedele ning oli ülestõstetava keskosaga. 1738. aastal asendati puitsild kivisillaga. Hiljem on seda korduvalt remonditud ja ümber ehitatud. Aastail 1950–1951 paigaldati sillale piirded ja valgustid.

## Vaata ka
*Peterburi sillad

## Välislingid
Hooldus

**Hooldus** on sotsiaalhoolekandes inimese abistamine tegevustes, mida inimene ei ole iseseisvalt võimeline sooritama. Hooldus määratakse, kui inimesel ilmneb hooldusvajadus.

Hooldusteenuse korral hooldab hooldusvajadusega inimest palgaline hooldaja, kes on saanud selleks vastava väljaõppe.

Praktikas on hooldajaks sageli hooldatava mõni lähisugulane.

## Vaata ka
*Pikaajaline hooldus
*Hoolealune
*Hooldekodu
*Hooldusõpe

## Kirjandus
* Autorite kollektiiv, Hooldus erinevate haiguste korral ja ravimiõpetuse alused, Tallinn, 2011
Alliku

**Alliku** on mitme küla nimi Eestis:

***[[Alliku (Alutaguse)|Alliku]]** küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas
***[[Alliku (Saue)|Alliku]]** küla Harju maakonnas Saue vallas
***[[Alliku (Kanepi)|Alliku]]**, endine küla Põlva maakonnas praeguses Kanepi vallas
***[[Alliku (Jäärja)|Alliku]]**, endine küla Pärnu maakonnas praeguses Saarde vallas Jäärja küla juures
***[[Alliku (Tihemetsa)|Alliku]]**, endine küla Pärnu maakonnas praeguses Saarde vallas Tihemetsa aleviku juures
***[[Alliku (Põdrala)|Alliku]]**, endine küla Valga maakonnas praeguses Tõrva vallas 

## Vaata ka
*Alliku kõrts
*Alliku liigikaitseala
*Alliku paisjärv
*Alliku raba
*Alliku raudteejaam (praegu Türi raudteejaam)
*Alliku tänav
*Alliku vald
Bengali kirjandus

**Bengali kirjandus** on bengali keeles kirjutatud kirjandus. 

Vanim säilinud bengalikeelne kirjandusteos on kogu budistlikke laule 10.-11. sajandist. Bengali kirjandust jagatakse keskaegseks (kuni 1800) ja moodsaks kirjanduseks. Keskaegse kirjanduse hulgas on hinduistlikud tekstid, islamistlikud eepilised teosed, tõlked sanskritist, araabia keelest ja pärsia keelest jt. Romaan jõudis bengali kirjandusse 19. sajandi keskel.

## Bengali kirjanikke
*Roquia Sakhawat Hussain
*Rabindranath Tagore
Anitškovi sild

**Anitškovi sild** on sild Peterburis, mis viib Nevski prospekti üle Fontanka jõe. Anitškovi sild on esimene ja ilmselt kõige tuntum sild Fontankal. 

Anitškovi sild tänapäevasel kujul ehitati aastatel 1839–1841, rekonstrueeriti aastail 1906–1908.

Sild on kolme kaaravaga. Nurkades on Peter Clodti skulptuurid, mis kujutavad metsikuid hobuseid ja neid taltsutavaid mehi. 

Seeria ajaloolisi fotosideestlaste 1917. aasta 26. märtsil (vkj) toimunud meeleavaldusest Peterburis on pildistatud Anitškovi sillal.

## Galerii

File:Sculptures on Anichkov Bridge 01.jpg
File:Sculptures on Anichkov Bridge 02.jpg
File:Sculptures on Anichkov Bridge 03.jpg
File:Sculptures on Anichkov Bridge 04.jpg


## Vaata ka
*Peterburi sillad

## Välislingid

* Аничков мост bestbridge.net
* Peterburi infoportaal – Peterburi entsüklopeedia (vene keeles)
Pleurokokk

**Pleurokokk** (*Pleurococcus vulgaris*) on üherakuline rohevetikas, kes elab mitte vees, vaid õhu käes. 

Pleurokokid on sageli liitunud väikesteks rühmadeks. Pleurokokkide areaal hõlmab praktiliselt kogu maailma.

Pleurokokid elavad tavaliselt vanade puude tüvede alustel, kus on piisavalt niiskust, õhku ja valgust.

Nad paljunevad pooldumise teel.

## Välislingid
*Pleurokokk õpikeskkonnas "Eesti taimed"
*
Hooldusvajadus

**Hooldusvajadus** on olukord, kui inimene ei ole võimeline iseseisvalt sooritama mõnda igapäevaelu tegevust. Selline olukord esineb tihti puudega inimesel. Näiteks elab inimene ahiküttega majas, kuid kehaliste piirangute tõttu ei jõua küttepuid kuurist tuppa tuua. Sellisel juhul toob inimesele küttepuud tuppa hooldaja.

Hooldusvajadus võib ilmneda sellises ulatuses, et inimene tuleb paigutada hooldekodusse, kus talle saab osutada ööpäevaringset hooldust.
Mäo mõis

**Mäo mõis** (saksa keeles *Mexhof*) oli rüütlimõis Paide kihelkonnas Järvamaal. Tänapäeval jääb Mäo mõisa keskus Paide linna Järva maakonnas.

## Ajalugu
Mäo mõisat on esmamainitud 16. sajandil, mil mõis kuulus Meckside perekonnale ja  Paide linnuselääni. Nende järgi sai mõis ka oma saksakeelse nime. 

Mäo mõis läänistati  koos Väike-Aruküla mõisaga meeslääni õiguse järgi, 1635. aastal kuninganna Kristiina poolt Rootsi väejuhile Lennart Torstensonile. 1669. aastal  müüs krahv Andreas Torstensson Mäo ja Aruküla, kindralmajor Hans von Fersenile. Pärast Põhjasõda kuulus mõis väga pikka aega Stackelbergidele ning mõnda aega ka Löwensternidele ja Essenitele. 

Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli Alexandra von Grünewaldt, kes oli kuulsa Vene helilooja Nikolai Rimski-Korsakovi vennatütar. Helilooja veetis mitmed suved Mäo mõisas ning korraldas seal kodukontserte.

## Härrastemaja

Mäo mõisa kahekorruseline barokne kivist härrastemaja ehitati 17. sajandi lõpus. Hoone hävis Põhjasõjas ning selle säilinud müüridele rajati uus häärber 18. sajandil. 19. sajandi esimesel kolmandikul ehitati hoone põhjalikult ümber klassitsistlikus stiilis. Hoone ehitati pikemaks ning sai kolmeosalised kaaraknad ehk Veneetsia aknad ja nelja sambaga portikuse. 

1960.–1970. aastatel varemeteks muutunud härrastemaja hakati 1980. aastate lõpul taastama. Valmisid küll uued laed ja katused, kuid siis töö katkes. Hoonest on säilinud vaid majakarp ning enamik arhitektuurseid detaile on hävinud. Ümberehitatuna on säilinud ka kõrvalhooneid. 

## Vaata ka
* Eesti mõisate loend
## Viited

## Välislingid

* "Unustatud mõis: Mäo mõisa saatus sõltub heast ärikavast" Järva Teataja, 4. november 2006
* Mäo mõis Eesti mõisaportaalis
*
*Mäo mõis (Paide khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Vesijuus

**Vesijuus** (*Ulothrix zonata*) on hulkrakne rohevetikas. 

Vesijuus elab rühmadena jahedaveelistes ojades ja jõgedes, kinnitudes kas veepõhja või seal olevatele objektidele. Üksiku niidi läbimõõt on 0,01–0,045 mm.

Vetikas paljuneb nii vegetatiivselt kui ka suguliselt.

Vesijuus mängib tähtsat rolli veekogude isepuhastussüsteemis. Toitaineterikkas veekogus ta ei kasva.

## Välislingid
* 

*Vesijuus Eesti taimed. Tartu Ülikool
Ludwig I (Hessen-Darmstadt)

**Ludwig I** (14. juuni 1753 Prenzlau – 6. aprill 1830 Darmstadt) oli alates 1790. aastast Hessen-Darmstadti maakrahv ja alates 1806. aastast Hessen-Darmstadti suurhertsog.
Põisadru

**Põisadru** ehk **harilik põisadru** (*Fucus vesiculosus*) on pruunvetikate klassi kuuluv liik. 

Põisadru on Eesti suurim vetikas. Ta kasvab kuni 75 cm pikkuseks.

Põisadru kasvab peamiselt rannikualadel.

Vetikas on saanud nimetuse põite järgi, mis aitavad tal vees püsti seista. Veekogu põhja ja veeobjektidele kinnitub ta kinnitusketta abil.

Põisadru kasutatakse peamiselt väetisena.

## Vaata ka
* *[[Fucus radicans]]*

## Viited

## Välislingid
* 

* Liigikirjeldus veebisaidil bio.edu.ee
* Lisateave veebisaidil bio.edu.ee
* Põisadru (Fucus vesiculosus), Marine Protected Areas in the Eastern Baltic Sea
* Fucus vesiculosus Linnaeus, 1753, WoRMS - World Register of Marine Species
* Fucus radicans, Wikipedia
Artur Grönberg

**Artur Grönberg** (12. jaanuar 1908 Haapsalu – 17. veebruar 1996 Durham, Põhja-Carolina) oli eesti ajakirjandustegelane. 

Aastatel 1926–1935 õppis Grönberg Tartu Ülikooli õigusteaduskonna majanduse osakonnas. Alates 1928. aasta sügissemestrist kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi.

Oli 1934–1936 ajalehe Lääne Elu tegevtoimetaja, 1936–1940 Uus Eesti toimetuse liige, 1942–1943 ajalehe Eesti Sõna toimetuses.

Põgenes 1943 Sicherheitsdiensti (SD) eest Rootsi. Oli 1945–1951 Eesti Abistamiskomitee asjaajaja.

1944. aastal organiseeris Vikingshilli põgenikelaagris EÜSi liikmete kokkutuleku, mis pani aluse EÜSi organiseeritud tegevuse jätkamisele paguluses.

Oli Eesti Komitee ja selle häälekandja – Teataja – üks asutajaid.

Läks 1951 Kanadasse, oli raamatupidaja Montréalis.

1967 kolis USA-sse. 1967–1970 oli Duke'i Ülikooli ametnik Põhja-Carolina osariigis Durhamis ja 1970–1974 Põhja-Carolina Ülikooli raamatumüügi ärijuht.

1983. aastal valiti ta EÜSi auvilistlaseks.

## Teoseid
*"Eesti Üliõpilaste Selts 100 aastat"
*"Eesti Üliõpilaste Seltsi ajalugu II"

## Viited
Karangetang

**Karangetang** ehk **Api Siau** on tegevvulkaan Indoneesias Siau saare põhjaosas, kihtvulkaan.

Vulkaan asub Sangihe saarestiku keskosas Sulawesi põhjatipu ja Mindanao lõunatipu vahel, 2200 km Jakartast kirdes. Tema geograafilised koordinaadid on 2°47'N, 125°24'O.

Saarel elab 22 000 inimest, kes on pidevas vulkaanipurskeohus. See on üks kõige aktiivsemaid Indoneesia vulkaane: alates 1675. aastast on ta pursanud üle 40 korra.

1997. aastal sai vulkaanist väljunud lõõmpilves surma kolm inimest. Vulkaani ümbert evakueeriti inimesi.

22. juulil 2006 andis Indoneesia riiklik vulkanoloogiakeskus välja kõige kõrgema taseme hoiatuse Karangetangi tegevuse kohta. 27. juulil toimuski vulkaanipurse, mille käigus tõusis vulkaanilist tuhka kuni 2,5 km kõrgusele. Esines ka laavavool ja 3900 inimest kuuest ettejäänud külast pidi oma kodu maha jätma.

9. juunil 2009 teatas vulkaanide uurimise keskus, et Karangetang hakkab peaaegu kindlasti lähemas tulevikus purskama.

6. augustil 2010 hakkas vulkaan taas purskama, purske tagajärjel sai surma neli inimest.

Viimati purskas Karangetang 11. märtsil ja 19. märtsil 2011. Laava voolas kuni 1800 meetri kaugusele vulkaanist, võimud evakueerisid vulkaani ümbrusest umbes 600 inimest. Neist kahest purskest esimene toimus kõigest mõni tund pärast 2011. aasta Sendai maavärinat. Siiski ei teatatud surmadest ega suuremast kahjust.

## Viited
Norfolki saare ala

**Norfolki saare ala** on Austraalia välisala Vaikses ookeanis Austraalia, Uus-Meremaa ja Uus-Kaledoonia vahel. Ta koosneb peasaarest Norfolki saarest, kus on 2300 elanikku, ning väikestest Nepeani saarest ja Phillipi saarest, mis on mõlemad asustamata.

## Viited
Jonsdorf

**Jonsdorf** on asula ja vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis. Koht on riiklikult tunnustatud kuurort.

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Soputan

**Soputan** on väike tegevvulkaan Indoneesias Sulawesi saare põhjaosas. 

Vulkaan on pursanud näiteks 2000. aastal, 18. juulil 2003, 2006. aastal ja 20. augustil 2007.

25. oktoobril 2007 toimunud purske ajal tõusis vulkaanituha pilv 1,5 km kõrgusele. 

Viimati hakkas vulkaan purskama 3. juulil 2011.

## Välislingid
*Soputani vulkaan (pilt)
Radhakant Bajpai

**Radhakant Bajpai** on indialane, kellel on väga pikad kõrvakarvad.

2003. aastal olid tema kõrvakarvad kuni 13,2 cm pikkused ja Guinnessi rekordite raamat tunnistas ta kõige pikemate kõrvakarvadega inimeseks.

2009. aastal, kui ta oli 58-aastane, olid tema kõrvakarvad kuni 25 cm pikkused.

Ta elab Uttar Pradeshi osariigis Kanpuri linnas.

## Tsitaat
"Jumal on minu vastu lahke olnud."

## Viited
Lawalde vald

**Lawalde** on vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis. 

## Vallaosad
Streitfeld, Lauba, Lawalde ja Kleindehsa.

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Hoolduspere

**Hoolduspere** ehk **kasupere** on perekond, kus kasvab laps, kes ei ole selle pere lapsendatud ega eestkostel.

Hoolduspere võtab lapse perre kirjaliku lepingu alusel. Hooldamisele võtja sõlmib lepingu valla- või linnavalitsusega.

## Vaata ka
*Asendushooldus
Leutersdorfi vald (Saksimaa)

**Leutersdorf** on vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis. 

## Vallaosad
Folge, Hetzwalde, Leutersdorf, Neuwalde, Sorge ja Spitzkunnersdorf.

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Haga

**Haga** on piirkond Rootsis Stockholmi läänis Solna vallas Gamla Haga ümber Brunnsvikeni läänekaldal Stockholmi kesklinnast vahetult põhja pool. 

Piirkonda ümbritsevad lõunast *[[Stallmästargården]]*, läänest Karolinska Ülikoolihaigla, *[[Norra begravningsplatsen]]*, Hagalund ja põhjas  Frösunda. 

## Vaata ka
*Haga park (*Hagaparken*), 
**[[Linvävartorpet]]*
**[[Kungliga begravningsplatsen]]* 
**[[Gamla Haga]]* 
**[[Haga Trädgård]]*
Eestkostepere

**Eestkostepere** on perekond, kes hakkab lapsele eestkostjaks.

Eestkoste seatakse lapse üle, kelle vanemad on surnud, tunnistatud teadmata kadunuks või teovõimetuks või kelle vanematelt on vanema õigused ära võetud. Eestkoste võidakse seada ka lapse üle, kes on muudel põhjustel jäänud ilma vanemlikust hoolitsusest.

Tihti peale saavad eestkostjateks lapse sugulased, peamiselt vanavanemad. Riik toetab eestkosteperet igakuise hooldustoetusega. 
Eestkoste määramiseks vajalikud dokumendid ja eestkostja kandidaadi esitab kohtule lapse elukohajärgne kohalik omavalitsus.

## Vaata ka
*Hoolduspere
*Adoptiivpere
*eestkostja

* eestkoste Eestis
* eestkoste Rooma õiguses
* eestkosteasutus
* eestkoste
* eestkostesuhe
Sibylla (eesnimi)

**Sibylla** on naisenimi, mis pärineb ladina sõnast *sibylla* ('sibüll').

Selle nime variant on Sibylle.

## Eesti

Eestis on nime vaste Sibülla ning arvatavasti on selle lühendkujud Pill ja Pille. Nimekuju Pill (üksikutel juhtudel ka Bill) esineb eeskätt XVII–XVIII sajandi vahetusel ja on ilmselt Rootsi mõjuga.

## Ameerika Ühendriigid

USA-s pole Sibylla ühelgi aastal kuulunud 1000 kõige levinuma tüdrukule pandud eesnime hulka. Seal kasutatakse nimesid Sybil ja Sibyl.

## Rootsi

Rootsis on nimi Sibylla kasutusel 16. sajandist. Seda on kirjutatud ka kujul "Sibilla".

Rootsi nimekalendrisse (20. oktoober) tuli see nimi 1934 printsess Sibylla ajastul. See oli üks väheseid muudatusi, mis nimekalendris ajavahemikus 1901–1985.

Nimi oli üsna populaarne 1940. aastatel. Alates 1990. aastast on vähe tüdrukuid saanud selle nime põhieesnimena.

31. detsembri 2005 seisuga oli Rootsis 1203 inimest eesnimega Sibylla. Nendest 156-l oli see põhieesnimi.

2003. aastal pandi see nimi ainult ühele tüdrukule, kuid sedagi mitte põhieesnimena.

## Tuntud Sibyllasid
* printsess Sibylla
* Maria Sibylla Merian
Mart Kull

**Mart Kull** on kolme eesti arsti ja arstiteadlase nimi:

***[[Mart Kull (1914)|Mart Kull]]** (19. aprill 1914 – 10. august 2007) – patofüsioloog
***[[Mart Kull (1956)|Mart Kull]]** (3. november 1956 – 13. aprill 2008) – otolarüngoloog
***[[Mart Kull (1981)|Mart Kull]]** (8. september 1981) – reumatoloog
Sundbyberg (asula)

**Sundbyberg** on endine linn Rootsis praeguses Stockholmi lääni Sundbybergi vallas.

Praegu on see kasvanud Stockholmi linnaga kokku.

## Ajalugu
Bromma valla küljest eraldus 1888. aastal eraldi vallana Sundbybergi alev. Aastal 1928 sai see linnaks.

Aastal 1943 liideti Sundbybergi linnaga Lilla Alby munitsipaalkogukond, mis seni kuulus Solna valla alla. 1949. aastal  läks Sundbybergi linna koosseisu likvideeritava Spånga valla osa Duvbo munitsipaalkogukond.

Aastal 1971 sai Sundbybergi linnast Sundbybergi vald, mida nimetatakse tavakasutuses ka praegu Sundbybergi linnaks.

## Viited
Kokkõkivi

**Kokkõkivi** ehk **Kotkakivi** (ka Manija Kokkõkivi, Kokõkivi, Kokakivi, Suurkivi ja Liukivi) on rändrahn Manilaiul.

Rändrahn on alates 1938. aastast looduskaitse all ja jääb Pärnu linna Manija maastikukaitseala territooriumile. See on üks 22 kaitse all olevast rändrahnust Pärnu maakonnas.

Graniidist rahnu maapealse osa kõrgus on 3,4 meetrit, ümbermõõt 15,1 meetrit ning maht ligikaudu 20 m3. Selle maapealse osa pikkus on 6,0 ja laius 4,0 meetrit.

See on väidetavalt suurim rändrahn Pärnumaal. Samas on Pärnu maakonna kõrgeim rändrahn Võnnukivi (5 m) ja suurima ümbermõõduga Soo-otsa rändrahn (25,0 m) ning mõlemad rahnud ületavad Kotkakivi ka pikkuselt ja laiuselt. Nõnda on väite tõepärasus kaheldav.

Rahn asub Manija saare keskkõrgendikul ja jääb küla keskossa Koka pere talu õue peale. Kuna rahnu lähedalt möödub saare põhiline tee, siis on see hästi leitav.

Rändrahnu nimi tuleneb arvatavasti sellest, et see piirkond on põline merikotkaste toitumisala ning rahn oli kunagi lindude meelispeatuspaik.

## Rahvapärimused
Kivi kohta käib mitmeid pärimusi.

Näide:
:*Endale seltsiliste leidmiseks olevat [[Vanapagan]] tahtnud kivilahmakat [[Sõrve säär]]e otsa vedida, kus see laevade liikumist oleks takistanud ning nõndaviisi inimesi kinni pidanud. Selleks võttis Vanapagan ühe paraja kivilahmaka endale põlle sisse ning hakkas Sõrve sääre poole astuma. Põllepaelad aga rebenesid ja kivi kukkus [[Tõstamaa poolsaar]]est natuke edasi merre. Kuna ka seal kohas oli laevade liikumist rohkesti, jätnud Vanapagan kivi paigale. Mis muud oli meremeestel ööpimeduses kivile otsa sõites öelda, kui "Kurat küll!" ja Vanapaganale meeldis väga, kui teda ikka hea sõnaga meeles peeti.*

Eri pärimuste seas esineb sisuliste erinevuste kõrval ka mitmeid sarnasusi. Näiteks sai Vanapagan mitme pärimuse järgi kivi vedamise idee just Peipsi järvel purjutavatelt kaluritelt, keda ta järve ääres kõndides nägi ja seetõttu endale kaluritest uusi seltsilisi lootis.

Erinevustest üks sagedasemaid on koht, kuhu kivi jõudma pidi: Irbeni väina laevateedele, Sõrve sääre otsa või oligi kivi lõplikuks sihtkohaks mõeldud rahnu praegune asukoht. Põllepaelte katkimineku asemel on kivi mahapudenemise põhjusena välja toodud ka see, et Vanapagan jäi kukelaulu kätte.

## Vaata ka
*Eesti rändrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
Muusikaline heli

**Muusikaline heli** ehk **muusikaheli** ehk **toon**, on heli, millel on lisaks muudele heli põhiomadustele helitugevusele, helikestusele, tämbrile ja toposele selgelt eristatav helikõrgus. Heli, millel selgelt eristatav helikõrgus puudub, nimetatakse müraks.

Tuleb teha vahet mõistete "muusikaline heli" ja "muusikas kasutatav heli" vahel, kuna muusikas kasutatakse kõiki võimalikke helisid.

Muusikalised helid koosnevad harmoonilistest võnkumistest. Muusikalised helid jagunevad
*lihthelideks ehk lihttoonideks ehk puhastoonideks, mis koosnevad ainult ühest harmoonilisest võnkumisest
:x = a sin ω t
*liithelideks ehk liittoonideks, mis koosnevad paljudest erineva sageduse ja amplituudiga võnkumistest:

:x1 = a1 sin ω1t
:x2 = a2 sin ω2t
:x3 = a3 sin ω3t

## Vaata ka
*Liitheli
*Lihtheli

## Kirjandus
* Sundberg, Johan 1995: "Õpetus muusikahelidest", inglise keelest tõlkinud Liina Fjuk, Urve Lippus, Tauno Pajusaar, Rauno Remme ja Jaan Ross. Scripta Musicalia. ISBN 9985-9026-1-0

## Välislingid
*Mehhaanilised võnkumised ja lained. Akustika
*Muusikalistest universaalidest
*Vaikus ja müra
*http://www.dolmetsch.com/theoryintro.htm
Hans Nurk

**Hans Nurk** (15. juuni vkj 1889 Raaga talu,  Tarvastu vald, Viljandimaa – 17. november 1944) oli Eesti ametnik, ühiskonnategelane ja poliitik (Eesti Asutava Kogu liige). 

Tema vanemad olid väiketalupoeg Hans Nurk ja Mari Nurk (sündinud Paavel). 

Hans Nurk õppis Ämmuste vallakoolis 1899–1902, Tarvastu kihelkonnakoolis 1902–1905, Kohtuministeeriumi poolt kohtutegelaste ettevalmistamiseks korraldatud õigusteaduslikud kursustel Tallinnas 1920–1921 ning osales õppereisil Lääne-Euroopas 1923 ning lõpetas 1926 I järgu diplomiga Tallinna Majandusinstituudi.

Hans Nurk töötas  vallakirjutaja abi ja kohtukirjutaja abi Tarvastu vallas, Vana-Antsla vallas, Palmse vallas ja Taevere vallas 7. jaanuar 1910 – 1914 ning vallakirjutaja ja kohtukirjutaja Halinga vallas 1914–1919.

Hans Nurk oli 1919. aastal loodud Eesti Asutava Kogu liige sotsiaaldemokraatide fraktsioonis, Omavalitsuse Komisjoni ja Seadusandliku Komisjoni liige ja sekretär 1919–1920.

Ta oli Viru maakonnanõukogu ja maakonnavalitsuse liige ja administratiiv- ja tervishoiu osakondade juhataja 1921–1923 ja Rakvere Hoolekandekohtu liige,  Riigikontrolli arhiivi juhataja 1922–1927 ning Tallinna trammiosakonna asjaajaja 1927. aastast.

Hans Nurk oli  Tarvastu tarvitajate ühisuse asutajaliige 1911, Pärnu-Jaagupi haridusseltsi juhatuse liige 1916–1919, Eesti Vallasekretäride Seltsi asutajaliige, esimees 1919–1928, abiesimees 1929–1931 ja Riigi- ja Omavalitsuseteenijate Keskliidu asutajaliige, juhatuse liige 1919–1931. Eesti Maakondade Liidu mõtte algatajaid ja asutajaid, juhatuse liige 1921–1922 ja nimede eestistamise kesktoimkonna juhatuse liige

## Teosed
*"Eesti vallasekretäärid", Tallinn: Eesti Vallasekretääride Selts 1924

## Isiklikku
Hans Nurk abiellus 1924. aastal Lisette-Johanna Kleiniga.
## Viited
Moritz-Casimir

**Moritz-Casimir** on mitme Bentheim-Tecklenburgi vürsti nimi:

*Moritz-Casimir I
*Moritz-Casimir II
*Moritz-Casimir III
*Moritz-Casimir IV
*Moritz-Casimir V