open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Martin Bahovski

**Martin Bahovski** (29. juuni 1973 – 6. november 2025) oli Eesti karateka ja laskmisinstruktor. 

Tema ema Aime Bahovski (1941–2023) oli Harjumaal Kosel kultuuritöötaja, vend Erkki Bahovski on ajakirjanik. Poeg Karl Juhan Bahovski on olnud EKRE poliitik, erakonna Nõmme osakonna aseesimees. Ta elas Lääne-Harju vallas Karjaküla alevikus.

## Välislingid
*Kristel Kossar. Filosoof, kes tapab eelarvamuse, Postimees, 29. mai 2004
*Martin Bahovski: Relvade keelustamine pole lahendus Postimees, 18. september 2006
*Martin Bahovski: rohkem relvi aitaks relvastatud kuritegevust vähendada Delfi, 30. juuli 2011
Heksakord

**Heksakord** ehk **heksahord** (vanakreeka sõnast *hexachordos* 'kuuekeeleline') on kuueheliline helirida.

Keskaegne heksakord oli kindla intervallise struktuuriga: 2 tervetooni all, pooltoon keskel ja 2 täistooni ülal. Sellise heksakordi algusheli võis olla **[[C (muusika)|C]]**, **[[F (muusika)|F]]** või **[[G (muusika)|G]]**. Piiratult transponeeritav heksakord sai solmisatsiooni aluseks, tema kasutamine aitas laulmisel kergemini tabada intervalle, põhiliselt intoneerida pooltooni. 

Heksakordisüsteem fikseeris keskaegse helirea kõige problemaatilisema noodi b, mis oli ebapüsiv ja teda kasutati nii kõrgena kui madalana.

Kolm võimalikku heksakordi liigitati vastavalt b-noodi kasutamisele:
**hexachordum naturale* – c d e f g a – ei puuduta b-nooti
**hexachordum durum* (tugev) – g a b c d e – b on kõrge ehk h
**hexachordum molle* (nõrk) – f g a b c d – b on madal
Narva jõe piirkond

**Narva jõe piirkond** ehk **Narva jõe äärsed alad** (vene keeles *Принаровье*) on piirkond Narva jõe kallastel. Narva jõe vasakul kaldal kuulub sellesse piirkonda Ida-Viru maakonna idapoolsem osa, Narva jõe paremal kaldal aga Viru Ingeri vaidlusalune territoorium (praegu *[[de facto]]* Venemaa Leningradi oblasti lääneosa), mis külgneb Narva jõega (Narva-tagune). 

Juba sajandeid elasid selles piirkonnas läbisegi eestlased, vadjalased, isurid, hilisemal ajal ka venelased. Venelaste sisseränne põlistele ingeri ja eesti aladele toimus peamiselt pärast Teist maailmasõda, kui isurid ja ingerisoomlased deporteeriti mujale NSV Liidu aladele ja nende tühjaksjäänud küladesse asusid (asustati) elama venelased. Ka eestlastel ei lubatud põlistele eesti aladele Narva ümbruses naasta pärast 1944. aasta lahinguid.
Lothar I

**Lothar I** nime all võivad olla tuntud mitu valitsejat:
***[[Lothar I (Frangi keiser)|Lothar I]]** oli Frangi keiser ja Kesk-Frangi riigi (Lotharingia) kuningas.
***[[Lothar I (Waldbeck)|Lothar I]]** oli Waldbecki krahv.
***[[Lothaire]]**, germaanipäraselt **Lothar**, oli Prantsuse (Lääne-Frangi) kuningas aastatel 954–986.

## Vaata ka
*Lothar II
*Lothar III (täpsustus)
Aker Finnyards

**Aker Finnyards** oli Soome laevatehas. Tehasel on kolm allüksust: Helsingi, Turu ja Rauma tehas. Aker Finnyards kuulub laevatehaste gruppi Aker Yards, mis on üks suurimaid laevaehitusfirmasid maailmas. Aker Finnyardsis on ehitatud enamik Tallinki laevadest ja Aker Finnyardsist on pärit ka maailma suurim parvlaev Color Magic.
## Vaata ka
* STX Finland
Juunioride kergejõustiku maailmameistrivõistlused

**Juunioride kergejõustiku maailmameistrivõistlused** (ametliku nimetusega *IAAF World U20 Championships*; aastani 2014 *IAAF World Junior Championships in Athletics*) on noorte sportlaste iga kahe aasta järel toimuvad rahvusvahelised kergejõustikuvõistlused, kus saavad osaleda need, kelle vanus on 18–19 aastat võistluste aasta 31. detsembrini. Esimesed võistlused korraldati 1986. aastal Ateenas.

## Maailmameistrivõistluste toimumisajad ja -kohad

## Eestlaste võidetud medalid

## Vaata ka
*Noorte kergejõustiku maailmameistrivõistlused

## Välislingid
* Ametlik veebileht Rahvusvaheline Kergejõustikuliidu kodulehel
* Medalivõitjad
2006. aasta juunioride kergejõustiku maailmameistrivõistlused

**2006. aasta [[juunioride kergejõustiku maailmameistrivõistlused]]** toimusid 15.–20. augustini Hiinas Pekingis.

Kõige rohkem medaleid said Keenia ja Hiina. Eesti sai neli kuldmedalit, mis olid üldse Eesti esimesed medalid juunioride kergejõustiku maailmameistrivõistlustel.

Eesti kuldmedalid:
*Marek Niit 200 meetri jooksus ajaga 20.96
*Margus Hunt kuulitõukes tulemusega 20,53 m
*Margus Hunt kettaheites tulemusega 67,32 m
*Kaire Leibak kolmikhüppes tulemusega 14,43 m

## Medalitabel
Chris Kaman

**Christopher Zane Kaman** (sündinud 28. aprillil 1982) on USA endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 13 hooaega, neist enamiku Los Angeles Clippersis.

## NBA karjäär
2003. aasta NBA *draft*'ist kuuendana Los Angeles Clippersisse valitud Kaman mängis esimeses koduklubis kokku kaheksa aastat, tuues oma parimal, 2007/08. hooajal keskmiselt 15,7 punkti, 12,7 lauapalli ja 2,8 viskeblokeeringut mängus. Kamani karjääri resultatiivseimaks kujunes hooaeg 2009/10, mil ta saagiks jäi keskmiselt 18,5 punkti ja 9,3 lauapalli mängus.

Pärast edukaid aastaid Clippersis liitus Kaman 2012. aastal üheks hooajaks New Orleans Hornetsiga, siirdus seejärel aastaks Dallas Mavericksi ja taas vaid üheks hooajaks Los Angeles Lakersi ridadesse. 2014. aasta suvel sõlmis Kaman lepingu Portland Trail Blazersiga, kus mängis karjääri viimased kaks hooaega.

## Saavutused
* NBA tähtede mäng (2010)
* Kesk-Ameerika konverentsi (MAC) aasta mängija (2003)

## Rahvuskoondis
Kamanil on USA ja Saksamaa topeltkodakondsus, kuna ta vanavanemad olid sakslased. Kaman kuulus Saksamaa korvpallikoondisse nii 2008. aasta Pekingi olümpiamängudel (10. koht) kui ka 2011. aasta Euroopa meistrivõistlustel Leedus (9.–10. koht).

## Välislingid
* Chris Kaman – NBA.com
* Chris Kaman – Basketball-Reference.com
Pailĭn

**Pailĭn** on linn Kambodžas Tai piiri lähedal.

Septembris 2007 vahistasid genotsiiditribunali ametnikud Pailĭnis Punaste Khmeeride endise juhi, Kampuchea Kommunistliku Partei peasekretäri endise asetäitja Nuon Chea.
Tiina Nõges

**Tiina Nõges** (sündinud 24. mail 1957 Viljandis) on eesti hüdrobioloog.

## Elukäik ja teadustöö
Aastal 1981 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli mikrobioloogina. Samast aastast töötab ta Eesti maaülikooli Võrtsjärve Limnoloogiakeskuses. Aastast 1990 vanemteadur. 
1989–1992 oli ta Tartu ülikooli taimefüsioloogia ja biokeemia kateedri assistent, 1992–1993 Zooloogia ja Hüdrobioloogia Instituudi lektor, 1993–2001 dotsent, 2001–2003 erakorraline vanemteadur. Aastail 2009–2012 oli ta Eesti Maaülikooli uurija-professor, alates 2013. aastast on ta samas hüdrobioloogia korraline professor.

Aastal 1989 kaitses ta bioloogiakandidaadi töö ökoloogia erialal.

Aastast 2001 on ta Eesti-Vene piiriveekogude seire ja teadusuuringute töörühma ekspert. 

Ta on uurinud planktonorganismide ökoloogiat ja produktiivsust. Samuti on ta osa võtnud järvede taastamise ja majandamise küsimustes. Ta on osalenud mitme välisriigi järve uurimisekspeditsioonil.

Peeter Nõgese abikaasa.

## Tunnustus
*2003 Eesti teaduspreemia
*2007 Raefondi preemia
*2021 Valgetähe IV klassi teenetemärk 
*2023 Eesti Maaülikooli teeneline professor

## Viited

## Välislingid
*
Color Magic

**Color Magic** on Norra laevakompaniile Color Line kuuluv parvlaev, mis on ehitatud 2007. aastal Aker Finnyardsi laevatehases Raumas Soomes. Alates valmimisest on tegemist maailma suurima parvlaevaga. Laev sõidab liinil Oslo-Kiel, samal liinil sõidab ka ta sõsarlaev Color Fantasy.

## Tehnilised näitajad
IMO number: 9349863
Pikkus: 223,7 m
Laius: 25 m
Süvis: 6,8 m
Kogumahutavus: 75027
Peamasin: 31200 kW
Maksimaalne kiirus: 22 sõlme
Reisijate arv: 2700
Kajutite arv: 1016
Autosid mahub: 550
Rajameetreid: 1270

## Välislingid
*Color Magic Color Line´i kodulehel (inglise keeles)
Sihanoukville

**Sihanoukville** (kambodža **Preăh Seihânŭ** 'kuningas Sihanouk') on keskalluvusega linn (*krŏng*) ja sadamalinn Kambodžas Tai lahe rannikul, Sihanoukville'i provintsi keskus.

Linnas on 2019. aasta seisuga 73 000 elanikku. Sihanoukville on elanike arvult pealinn Phnom Penhi järel riigis teine.

## Nimi
Linn ja sama nime kandev provints on saanud nime Kambodža kuninga Norodom Sihanouki järgi. Rahvusvaheline nimekuju Sihanoukville (ka Sihanouk Ville) tähendab 'Sihanouki linn'. 

## Ajalugu
Sihanoukville asutati 1964. aastal pärast Prantsusmaa võimu alt vabanemist süvameresadamana rahvusvahelise kaubanduse arensamiuseks. Enamik ehitajate perekondi jäi pärast sadama valmimist piirkonda elama. Teine linna arengule kõvasti kaasaaitav tegur oli 1955.–1960. aastal nn tee nr 4 valmimine, mis ühendab Preăh Seihânŭt pealinna Phnom Penhiga.

Vietnami sõja ajal sai Preăh Seihânŭst Viet Congi aktiivne sõjasadam, pärast 1970. aastat läks see Ameerika Ühendriikide alluvusse. 1975. aastal, kui punaste khmeeride režiim oli osutunud edukaks, sai sadamast viimane punkt, mille kaudu evakueeriti ameeriklaste armee. 

1975. aasta 12.–15. maini toimus Sihanoukville'i lähedal Kaôh Kŏngi saare juures nn Mayagüezi intsident. Khmeerid kaaperdasid Ameerika laeva SS Mayagüez, väites, et see viibib Kambodža vetes, Ameerika väitel oli laev aga rahvusvahelistes vetes. Läbirääkimised kahe riigi valitsuse vahel ebaõnnestusid ja Ameerika päästis laeva meeskonna sõjalise operatsiooniga.

1979. aastal khmeeri režiimi langemise järel hakkas sadam mängima olulist rolli riigi arengus. 

1992. ja 1993. aastal, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni jälgitavate valimiste ajal võõrustati Preăh Seihânŭs UNTAC-i saadikuid Austraaliast, Belgiast ja Prantsusmaalt. Pärast valimiste toimumist hakkasid piirkonda külastama ka turistid. 1994. aastal lõpetas linna turismimajanduse tõusu järsult vahejuhtum, kui veel tegutsevad punased khmeerid mõrvasid kolm reisijat, kes olid rongiga teel Preăh Seihânŭsse, ja kolm turisti, kes liikusid taksoga teel nr 4. 1997.–1998. aastast alates, kui punaste khmeeride tegevus juhi Pol Pothi surma tõttu hääbus, algas taas turismi tõus. Sihanoukville'ist on saanud oluline turismi- ja kaubanduskeskus. 

## Viited

## Välislingid
*Sihanoukville Online – Preăh Seihânŭ *online*-uudised (inglise keeles)
*Preăh Seihânŭ turismiportaal (inglise keeles)
*"Toxic Waste Dumped Near Sihanoukville. A resource file prepared by Cambodia Today in cooperation with the NGO Forum on Cambodia" – The NGO Forum on Cambodia (inglise keeles)
Color Fantasy

**Color Fantasy** on Norra laevakompaniile Color Line kuuluv parvlaev, mis on ehitatud 2004. aastal Aker Finnyardsi Turu laevatehases Turus Soomes. Color Fantasy oli 2004. aastast kuni 2007. aasta sügiseni maailma suurim parvlaev. Laev sõidab Oslo-Kieli liinil, samal liinil sõidab ka ta sõsarlaev Color Magic.

## Tehnilised näitajd
IMO number: 9278234
Kogumahutavus: 75 027
Pikkus: 223,7 m
Laius: 35 m
Süvis: 6,8 m
Peamasin: 31200 kW
Maksimaalne kiirus: 22 sõlme
Reisijate arv: 2700
Kajutite arv: 968
Autosid mahub: 750
Rajameetreid: 1270

## Välislingid
*Color Fantasy Color Line´i kodulehel (inglise keeles)
Bătdâmbâng

**Bătdâmbâng** on linn Kambodžas, Bătdâmbângi provintsi keskus. 

Bătdâmbâng asutati Khmeeri impeeriumi kõrgajal 11. sajandil. Pärast Siiami (praeguse Tai) jõudude sissetungi sai linnast Siiami idaprovintside peamine äri sõlmpunkt. Prantsuse-Siiami lepinguga 23. märtsist 1909 läks linn nagu ka provints Prantsusmaa võimu alla. Teise maailmasõja ajal püüdis Tai Jaapaniga tehtud salajase lepinguga ala taas enda võimu alla haarata, kuid liitlase lüüasaamise tõttu tagastas ala Prantsusmaale. 1953. aastal anti ala ametlikult Kambodžale.

## Välislingid
*Bătdâmbângi linna ja provintsi koduleht (khmeeri ja inglise keeles)
Color Line

**Color Line** on Norra laevakompanii, millele kuuluvad parvlaevad sõidavad Läänemere lõunaosas Saksamaa ja Norra vahel. Color Line'ile kuuluvad kaks kõige suuremat parvlaeva maailmas: Color Magic ja Color Fantasy.

## Laevastik

## Välislingid

* Color Line-i koduleht (*inglise, saksa, norra, rootsi ja taani keeles*)
Siem Reap

**Siem Reap** (khmeeri keeles ក្រុងសៀមរាប *Siĕm Réab*) on linn Kambodžas ja Siĕm Réabi provintsi halduskeskus. Linn asub Tônlé Sabi järve loodekaldal Siem Reapi jõe ääres.

Siem Reapist vahetult põhja pool asub Angkor, endise Khmeeri impeeriumi pealinn ja Kambodža tähtsaim ajaloo- ja turismiobjekt, kuhu kuuluvad sellised templid nagu Angkor Wat ja Angkor Thom. 

Siem Reapi elanike arv oli 2019. aastal 245 494, olles üks suuremaid linnu Kambodžas.

Linna lähedal asub Siĕm Réabi – Ângkôri rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab nii siselendusid kui ka rahvusvahelist lennuliiklust ning on oluline värav Angkori templialade külastajatele.

## Viited

## Välislingid
* Linna ja selle ümbruskonda tutvustav veebileht
Kagu-Euroopa

**Kagu-Euroopa** on mitteametlik regioon Euroopa kaguosas, mille koosseisu kuuluvad need Ida- ja Lõuna-Euroopa riigid, mis asuvad Balkani poolsaarel, või nendest põhjakaares (Rumeenia ja Moldova), sealhulgas Kreeta saarel ja Küprose saarel.

## Vaata ka
* Dobrudža
* Ida-Traakia
* Lõunaslaavlased
Barclay plats

**Barclay plats** asub Tartu kesklinnas Ülikooli, Vallikraavi ja Küüni tänava vahel. Platsil asub Barclay de Tolly monument.

11. novembril 1849 avati feldmarssal Michael Andreas Barclay de Tolly monument. Ligi paarkümmend aastat oli monumendi ümber munakivisillutis, 1868. aastal hakati platsile haljastust rajama. Hiljem piirati monument aiaga ja selle siseserva istutati madalad puud, keskele suuremad puud. Osa platsist jäi tühjaks. 1879. aastal istutati juurde uusi puid, kujundati rohuplatse ja lisati pargipingid. 

1929. aastal korrastati platsi haljastust ja ausamba ümber kujundati lillepeenar. Eraldiasuv kolmnurkne iluplats rajati kaubahoovi ette 1932. aastal. 

1999. aastal külvati platsile muru ja ehitati purskkaev (autor Arnold Matteus, seadistamine ringvoolule 1999, projekt AS Kobras 1998). Platsi teed said kivikatte aastal 2000 (projekt AS Kommunaalprojekt).

Barclay platsi ääres Ülikooli tänaval asub Barclay hotell.

## Pildid

Album von Dorpat, TKM 0031H 17, crop.jpg|Barclay plats 1860. aastal
Barclay plats 19 sajand.JPG|Barclay plats 19 sajandil
Barclay plats 19. saj lõpp.jpg|19. sajandi lõpus
Tartu asv2022-04 img30 Monument to Barclay.jpg|Barclay de Tolly monument
Barclay plats, 2011.JPG|Barclay plats 2011. aastal, vaade Küüni tänavalt
Matteuse purskkaev Barclay monumendiga taustal.jpg|Matteuse purskkaev 2021
Krŏng Kaôh Kŏng

**Krŏng Kaôh Kŏng** on asula Kambodžas Tai lahe rannikul. See asub Tai piirist 10 km kaugusel ning pealinnast Phnom Penhist maanteed mööda 271 km kaugusel.

2008. aastal elas seal 36 053 inimest.
Kâmpôt

**Kâmpôt** on linn Kambodža lõunaosas Teuk Chhou jõe põhjakaldal, Kâmpôti provintsi keskus. 

Kâmpôt on pealinna Phnom Penhi ja Sihanoukville'iga ühendatud riikliku maantee ja raudtee kaudu.

19. sajandini oli linn riigi peamine sadam, 1950. aastatest võttis selle rolli üle Sihanoukville, kuhu ehitati süvasadam. Transpordi sõlmpunkti aegadest on linna elama jäänud suur hiinlaste kogukond. Arhitektuuriliselt domineerivadki linnapildis hiinlaste ühekorruselised majad, khmeeri vaiadel majad ja Prantsuse koloniaalajast pärit hooned (nn Prantsuse kvartal).

Linna ümbruses kasvatatakse peamiselt riisi, banaani, kookospalmi ja harilikku durianipuud. Mägisemad alad on kaetud tiheda metsaga (sealhulgas on esindatud väärispuud: dalbergia ja tiikpuu). Samuti toodetakse seal soola. Kâmpôt on kuulus ka pipratootmise poolest.

Kâmpôt on populaarne sihtkoht nii kohalikele nädalavahetuse veetmiseks kui ka turistidele. Linna juurest saab alguse Bokori rahvuspark koos koloniaalajast pärit varemetega Bokori mäel, samuti on läheduses rannikulinn Kêb ja Teuk Chhou loomaaed.

Vietnami sõja ja Kambodža kodusõja ajal 26. veebruarist kuni 2. aprillini 1974 võitlesid Kâmpôti juures kontrolli pärast linnas Kambodža valitsuse väed ja punased khmeerid. Kâmpôti lahing lõppes valitsusvastaste võiduga. Mõlemad pooled kandsid lahingus raskeid kannatusi.
Floeem

**Floeem** ehk **niin** on taimede juhtkude, mille kaudu liiguvad vees lahustunud fotosünteesi produktid (suhkrud). Tavaliselt liiguvad vesilahustunud suhkrud lehtedest säilituskudedesse, kuid vahel ka säilituskudedest teistesse kudedesse.

Floeemi moodustavad sõelelemendid, parenhüümirakud ning spetsialiseerunud kaasrakud.

## Vaata ka
*ksüleem

## Välislingid
*Floeemi joonis
Atlantise maja

**Atlantise majaks** kutsutakse tänapäeval hoonet, mis paikneb Tartus Emajõe vasakul kaldapealsel Ülejõe linnaosas Kaarsilla ja Rahu silla vahele jääval alal (tuntud ka kui Holmi kvartal). Ametlik aadress on Narva mnt 2. Varem tunti seda hoonet peamiselt restorani Kaunas majana. Atlantise majaks hakati hoonet kutsuma pärast seda, kui seal avati ööklubi Atlantis.

Atlantise maja kõrval haljasalal asub 1977. aastast pärinev Mare Mikofi skulptuurigrupp 100 000. tartlase sünni tähistamiseks.

## Ajalugu
Enne Teist maailmasõda paiknes selles asukohas Eesti esimene paikkino Illusion. Teises maailmasõjas sai Tartu lahingutegevuses rängalt kannatada ja hävisid mitmed jõeäärsed ehitised. Pärast varemete koristamist otsustati, et Emajõe kaldaäärseid alasid uuesti täis ei ehitata. Erand on tehtud kaldapealsele kohvik-restoranile, mis sai nime Tartu sõpruslinna Kaunase järgi. 

### Restoran Kaunas
Uue hoone projekteeris 1962. aastal Voldemar Herkel. Hoone valmis 1969. aastal, sisearhitekt oli Aate-Heli Õun. Uus hoone oli projekteeritud toitlustusasutuseks, selles paiknesid söökla, baar, kulinaariakauplus ja restoran. Restorani projekteerides oli inspiratsiooniks olnud viikingilaev. Maja ehitamisel võeti eeskujuks Le Corbusier ja teised modernismi klassikud. Hoone ümbruses on palju rohelust ning see on kenasti vaadeldav mõlemalt jõekaldalt ja sildadelt. Restorani ja selle interjööri on näha olnud ka mitmes filmis, näiteks lava kaarduvat tagaseina on näha mängufilmis "Keskea rõõmud" (1986). 1.septembril 1989 määrati Tartu Linna RSN Täitevkomitee otsusega restorani uueks nimeks Holm.

### Ööklubi Atlantis
1995. aastal tehti hoones suurem ümberehitus ning AS Alexela Entertainment avas esimesel korrusel toona Eesti ühe suurima ööklubi Atlantis. Pidulik avamine oli 8. detsembril 1995. Teisel korrusel säilis ka restoran, lisaks renditi välja nõupidamisruume. Klubi Atlantis suleti 2017. aasta kevadel. 

### Maja praegused asukad
2017. aasta sügisel kolis majja huvikool Shaté Tantsukool.

Majas tegutsevad veel Tartu Tantsuakadeemia, Loomelava, Emerald Studio Shop, Shaté Loovuskeskus ja Green Room Cafe. 

Tartu Tantsuakadeemia on Tartu kesklinnas otse Emajõe kaldal asuv tantsukeskus, kus toimuvad treeningud ja tantsuüritused kõigile soovijaile.

Loomelava on uuenduslik ala nii tantsuetendustele, konverentsidele kui ka muudele üritustele. Seal on toimunud näiteks Tempecy Dance Company etendused ja Prima Vista kirjandusfestivali avamine.   

Emerald Studio Shop on Tartu kesklinnas asuv butiik, kus müüakse elustiili, spordi ja tantsuga seotud tooteid.

Shaté Loovuskeskus on uue põlvkonna noortekeskus, mis ühendab avatud noorsootöö põhimõtted ja võimalused oma loovuse arendamiseks.

Green Room Cafe on terrassiga *lounge* otse Emajõe kaldal. Green Roomis korraldatakse mälumänguõhtuid ja teemapidusid.

## Viited
Keeri-Karijärve looduskaitseala

**Keeri-Karijärve looduskaitseala** asub Elva, Nõo, Puhja ja Tähtvere valla territooriumil.

Looduskaitseala suurus on 1910 hektarit. Kaitseala asutati 2006. aasta veebruaris ja see on osa Natura 2000 võrgustiku loodusaladest. Kaitseala on jaotatud kolmeks sihtkaitse- ja üheks piiranguvööndiks.

Kaitsealadel voolab Elva jõgi ning selle orundis asuvad Karijärv, Keeri järv, Asema järv ja Jõnni järv. 

Suur osa kaitstavast territooriumist on lamminiidud, mis kujundavad piirkonna veerežiimi ning kus leidub lindudele sobivaid elamis- ja toitumispaiku. Lindudest elutseb sealsetel aladel üliharuldane suur-konnakotkas, kaitsealustest liikidest ka merikotkas, kalakotkas ja väike-konnakotkas – kõik kuuluvad I kaitsekategooriasse. II kategooriasse kuuluvad valgeselg-kirjurähn ja laanerähn, III kategooriasse hallpea-rähn, musträhn, herilaseviu, händkakk, roo-loorkull, soo-loorkull, händkakk, väike-kärbsenäpp, laanepüü, mustviires, sookurg, täpikhuik, jõgitiir ja nõmmelõoke.

Kaitsealal on ka pärisaru- ja puisniite, kus kasvab mitut liiki käpalisi. Vanadest loodusmetsadest võib leida ka III kaitsekategooria liike: harilikku ungrukolda ja karukolda.

## Välislingid
*Keeri-Karijärve looduskaitseala kaitse-eeskiri
Qinā

**Qinā** on linn Egiptuses, Qinā kubernerkonna keskus. Ta asub Niiluse ääres riigi keskosas.

Antiikajal kandis linn nime Καινή (*Kaine*), Rooma ajal *Caene* ja *Maximianopolis*. Läbi Quena viib tee Punase mere äärde.
Bălți

**Bălți** on linn Moldovas. 

Varem eesti keeles tuntud venekeelse nime *Beltsõ* all. Moldaavia keeles kandis nime *Бэлць*.

Bălți on suuruselt kolmas linn Moldovas Chișinău ja Tiraspoli järel.

Linnast voolab läbi Dnestri parempoolne lisajõgi Răut. 

Bălți asutati aastal 1620. Linnaõigused aastast 1818.

Moldova 2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bălți elanikest moldaavlasi 53,05%, ukrainlasi 24,18%, venelasi 19,84%, poolakaid 0,70%, juute 0,33%, bulgaarlasi 0,24%, mustlasi 0,22%, gagauuse 0,19% ja teistest rahvustest inimesi 1,23%.

## Viited
Dizzy Gillespie

**Dizzy Gillespie** (sünninimi **John Birks Gillespie**; 21. oktoober 1917 Cheraw, Lõuna-Carolina osariik, USA – 6. jaanuar 1993 New York, New Yorgi osariik, USA) oli Ameerika Ühendriikide džässi trompetimängija, helilooja ja laulja. 

Ta oli üks 1940. aastate *[[bebop]]*'i suuna loojatest ja olulisematest eestvedajatest koos Charlie Parkeriga. Gillespie muusika on iseloomulik keerukate meloodiate, kiire tempoga improvisatsiooni ning tehnilise virtuoossusega, mis mõjutas tugevalt modernset džässimuusikat.

Gillespie tegi koostööd paljude silmapaistvate džässmuusikutega, sealhulgas Charlie Parkeriga, Thelonious Monkiga, Max Roachiga ja Kenny Clarke'iga. Ta juhtis oma ansambleid, millest kuulsaim oli 1940. aastate kvintett, mis aitas populariseerida *bebop*'i stiili.

Tema loomingusse kuuluvad sellised kuulsad teosed nagu "A Night in Tunisia", "Groovin' High" ja "Salt Peanuts".

## Tunnustus
*1989 – National Medal of Arts
*1993 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## Viited

## Välislingid

*Dizzy Gillespie teemaline veebisait
Hainichen

**Hainichen** (ka *Gellertstadt*) on väikelinn Saksamaal Saksimaa Kesk-Saksimaa kreisis.

### Linnaosad
* Bockendorf,
* Cunnersdorf,
* Eulendorf,
* Gersdorf,
* Falkenau,
* Riechberg,
* Siegfried ja
* Schlegel.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Lunzenau

**Lunzenau** on väikelinn Saksamaal Saksimaa Kesk-Saksimaa kreisis.

### Linnaosad
* Berthelsdorf
* Cossen
* Elsdorf
* Göritzhain
* Rochsburg
* Himmelhartha

## Välislingid
* Linna koduleht
Pähni looduskaitseala

**Pähni looduskaitseala** asub Võru maakonnas Rõuge vallas. Kaitseala pindala on 277,7 hektarit. Pähni looduskaitseala võeti looduskaitse alla 2006. aasta märtsis. Kaitseala staatuse saamisele aitas tugevasti kaasa metsandustegelane Vello-Taivo Denks (1936–2004), kes oli sealse Roosa metskonna ülem 1966–2000.

Looduskaitsealal domineerivad mustikapalu- ja jänesekapsalaane-segametsad, palju on ka rabastunud ja rabametsi. Enamik looduskaitsealale jäävatest metsadest on üle 100 aasta vanad. Läbi looduskaitseala voolab 14 km pikkune Pähni jõgi. 

Lindudest pesitseb seal metsis ja musträhn (vastavalt II ja III kaitsekategooria liigid). Haruldasematest taimedest kasvavad looduskaitsealal roomav öövilge, künnapuu, rohekas ja kahelehine käokeel, suur käopõll ja vööthull-sõrmkäpp.

## Välislingid
*Pähni looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri (kehtis 2006–2009)
*
Kêb

**Kêb** on keskalluvusega linn (*krŏng*) Kambodžas, Kêbi provintsi keskus. Asub Tai lahe rannikul.


File:Spomenik jastogu.jpg
File:Kep.jpg
File:Kep 2018.jpg
File:Spomenik u kmerskom mjestu Kepu.jpg
File:Hram u Kepu.jpg
File:Kepski hram.jpg
File:Kepske slikarije u siječnju 2018.jpg
File:Šećući kroz Kep 28.1.2018.jpg
File:Šećući Kepom 28. siječnja 2018.jpg
File:Pacifik.jpg
Mittweida

**Mittweida** () on kreisilinn Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis. 2008. aastani oli see Mittweida kreisi keskus. Mittweida on Saksimaa vabariigi ülikoolilinn Saksamaal Mittelsachsenis.

Mittweida asub Chopau jõel (Zschopau), 18 km põhja pool Chemnitzist ja 54 km Dresdenist lääne pool. Linn asub jõe järskudel mägedel ja orudes ning kahe väikese oja vahel.

## Transport
Mittweidal on Riza–Chemnitzi raudteel asuv jaam. Peamised teed on riigiteed S200, S201 ja S247, mis ühendavad linna föderaalteede ja A4-maanteega, mis läbib Mittweidast kagus.

## Ajalugu
Esimest korda on linna mainitud 1209. aastal. 1286. aastal oli see tuntud kui *civitas* ja *oppidum*. Villa ja lina kudumine oli keskaja elanike põhitegevus ja 1816. aastal pärast ketrusvabriku rajamist linn on kasvanud üheks 20. sajandi Saksimaa peamiseks tekstiilitootmise keskuseks.

Mittweida oli juba 16. sajandi keskel suur linn. 1924. aastal sai sellest eraldi linnaosa. 1946. aastal reintegreeriti linn Rochlitzi kreisi ja viidi 1952. aastal Hainicheni kreisi. Mittweida kreis moodustati Rochlitzi ja Hainicheni kreisist 1994. aastal, see integreeriti Kesk-Saksimaa kreisi 2008. aastal.

## Hooned ja kultuur
Mittweidis pakuvad kõige suuremat huvi gooti kirik 15.–16. sajandist, vanalinn, ajaloo- ja tehnikamuuseumid ja lähedal asuv Kriebsteini loss.

## Ülikool ja Blockchain
Mittweida on koduks Rakenduskõrgkoolile, kus õpib umbes 5000 õpilast. 19. sajandi lõpus asutatud kõrgkool on tuntud kaugel Saxoni piiridest. Tema õpilaste hulgas olid Augustus Horch (Audi asutaja), Walter Bruch (grammofoni leiutaja), Jørgen Skafte Rasmussen (Taani insener ja tööstur), Bernhard Schmidt (Eesti optik, astronoom ja leiutaja) ja Gerhard Neumann (Saksa mehaanikainsener ja leiutaja).

Koos Laserinstituudiga (LHM) (saksa keeles *Laserinstitut Hochschule Mittweida*) Mittweida Rakenduskõrgkooli käsutuses on uurimiskeskus, kus töötatakse välja uue laseri süsteemi materjalide töötlemiseks, eriti kasutamiseks autotööstuses.

Blockchaini kompetentsikeskus Mittweida (saksa keeles *Blockchain-Schaufensterregion Mittweida*), mis on Mittweida ülikooli rakendusarvutite ja bioteaduskonna instituut on paljude institutsioonide ja ettevõtete arenduspartner.

Blockchain kompetentsikeskusega kuulub linn teaduslikele, majanduslikele ja ühiskondlikele silmapaistvate innovatsioonliitudele Blockchaini kasutamiseks Saksamaa riigil.

## Linnapead
* 1960–1972 Günter Kluge (SED)
* 1972–1988 Max Gerhard Imhof (SED)
* 1988–1989 Hans Günter Beulich (SED)
* 1990 Helene Gerda Wunderlich (SED)
* 1990–2001 Bruno Rudolf Kny (CDU)
* 2001–2015 Matthias Damm (CDU)
* alates 2015 Ralf Schreiber

## Tuntud linnaelanikke

* Manfred Halpern, politoloog (1924–2001)
* Heinrich Gottlieb Tzschirner, protestantlik teoloog (1778–1828)
* Johannes Schilling, skulptor (1828–1910)
* Rudolf Hasse, autovõidusõitja (1906–1942)
* Paul Dittel, saksa ajaloolane ja anglitsist (1907–1976?)
* Erich Loest, kirjanik (1926–2013)
* Peter Moreth, poliitik (LDPD) (1941–2014)
* Andreas Klöden, jalgrattur (1975)
* Antje Traue, näitleja (1981)

## Sõpruslinnad
 Gabrovo, Bulgaria

## Linnaosad

## Välislingid

* Linna koduleht
Vesthard

**Vesthard** (allikates *Viesthardus*, *Vesthardus*, *Vestardus*, *Vesters*) oli üks semgalite mõjukamaid vanemaid 13. sajandi alguses. Vesthardit mainivad seoses Liivimaa ristisõja sündmustega korduvalt nii Henriku Liivimaa kroonika kui ka Liivimaa vanem riimkroonika. Vesthard oli Tērvete vanem, kelle võim ulatus ka teistele läänepoolsete semgalite aladele. Teda on nimetatud tiitlitega "sünnilt suurem" (*maior natu*), "semgalite sõjapealik" (*dux Semigallorum*), "pealik" (*princeps*) ja "kuningas" (*konic*). Vesthardi nimi esineb allikates 1205.–1229. aastani.

## Elu
Vesthard tegi 1205. aastal riialastele ettepaneku sõlmida sõjaline liit leedulaste vastu. Pärast seda kui ta oli kokkuleppe kinnituseks igast semgalite linnusest ühe pantvangi Riiga viinud, ühinesidki Riia piiskop Alberti ja Mõõgavendade ordu mehed semgalite väega ja purustasid Eestimaale tehtud rüüsteretkelt tagasiteel olevad leedulased Ropaži lahingus. Järgmisel aastal tõi ta omakorda riialaste palvel oma väed appi Turaida liivlaste vastu suunatud sõjakäigule. 1208. aastal käidi Vesthardi palvel taas ühisel sõjakäigul leedulaste vastu. Retk lõppes lüüasaamisega. Pärast seda otsustasid riialased omavahelise koostöö lõpetada, kuid rahu nende vahel jäi endiselt püsima.

Suhted halvenesid 1219. aastal, kui Mežotne semgalid palusid Riia piiskopilt abi leedulaste ja teiste semgalite vastu ning piiskop Albert saatiski Mežotne linnusesse oma kaitsemeeskonna, ühteaegu ka sealsed semgalid oma võimu alla ristides. Vesthard, kes pidas ilmselt Mežotnet oma mõjusfääri kuuluvaks, tegi seepeale katse linnust vallutada ja selle ebaõnnestumisel purustas Riiast Mežotnesse teel olnud väikese sakslaste sõjasalga. Peagi jätsid piiskopi mehed Mežotne linnuse maha ja sealsed semgalid asusid Vesthardi ja vahepeal tema liitlaseks hakanud leedulaste poolele. 1220. aastal, Mežotne linnuse piiramise ajal Riia piiskopi ja ordu vägede poolt, palusid sealsed semgalid Vesthardi ja leedulasi neile tasu makstes omale appi, kuid kohale jõudes arvukat vastase väge näinuna otsustasid need taanduda ja pidada varem riialastega sõlmitud rahu.

1225. aastal kohtus Vesthard Riias paavst Honorius III saadiku Modena Wilhelmiga, kes püüdis teda veenmise ja kingitustega ristiusku meelitada, kuid Vesthard keeldus, lubades siiski seda kunagi tulevikus teha. Samas andis ta loa legaadi misjonäridele Zemgales ristiusku kuulutada.

1228. aastal, pärast Daugavgrīva kloostri rüüstamist semgalite ja kuralaste poolt 1228. aastal tungisid orduväed Zemgalesse, kus nad võitsid lahingus Vesthardi juhitud semgalite väge. Vesthard vastas sellele järgmisel aastal Aizkraukle ümbruse rüüstamisega, kuid sealt oma semgalitega tagasiteel olles sai ta taas lüüa neid jälitama asunud ordumeestelt, liivlastelt ja latgalitelt. End tuletukiga kaitsnud Vesthard pääses põgenema. See on viimane sündmus, millega seoses kroonikad Vesthardi nime mainivad.

## Viited
Orasoja

**Orasoja** on oja Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas. 

Orasoja saab alguse Puhkova külas Laagna klindisaaare jalamilt ning voolab ülemjooksul mööda kraave kuni Vodava-Meriküla maanteeni. Peale tee truubi läbimist hakkab laskuma orgu, kus voolab mööda paeplatood, laskudes kohati astangutest, kõrgeima (1,1 m) astangu juures moodustab ta Orasoja joastiku. Sellest üles- ja allavoolu jäävate astangute kõrgus on alla 0,3 m. 
 
Joastikust ülespoole enne teed märgatavat jõeorgu ei ole. Joastikust allavoolu paikneb üle 350 m pikkune kanjon. Orasoja kanjoni seintel on paljandid, millel on nähtavad aluspõhja kivimid. Need ulatuvad Kesk-Ordoviitsiumist (lubjakivid) Kambriumini (liivakivi, sinisavi). Paremal kaldal paljandub diktüoneemakilda vahekihtidega oobolusliivakivi. See on tüüppaljand Pakerordi lademe Kallavere kihistu Orasoja kihistikust (Orasoja paljand). Oja järgi on kihistik ka nime saanud. Paremkalda ülaäärest on võimalik välja puhastada ka Volhovi lademesse kuuluv roheliste glaukoniiditeradega hall lubjakivi. 

Peale Põhja-Eesti pangalt laskumist, kus ta lõhestab Puhkova-Olgino panga ja väljub madalikule. Alamjooksul läbides Leekovo sood on oja surutud kraavidesse soost väljudes ja kuni suubumiseni vasakult Narva jõkke Kannisaare juures voolab mööda loodusliku sängi.

Orasoja on veevaene. Põuastel suvedel (näiteks 1999, 2001 ja 2002) oli ta ülemjooksul kuivanud. 

## Vaata ka
*Eesti jõgede loend
*Orasoja juga
*Orasoja kanjon
*Narva klindilõik

## Viited

## Kirjandus
*Kalle Suuroja. *Eesti joad*, Tallinn 2003.
*Kalle Suuroja. *Põhja-Eesti pangad*, Tallinn 2004.

## Välislingid
* Orasoja joastik saidil eestigiid.ee
Talibald

**Talibald** (ka *Thalibald*, Henriku Liivimaa kroonikas *T(h)alibaldus*,  läti *Tālivaldis*, *Talibalds*; surnud 1215) oli üks Tālava latgalite vanemaid 13. sajandi alguses. 

Talibaldi latgalikeelse nime tähenduseks on arvatud olevat "kaugeltlööja" (läti *tālbelzējs*, leedu *baldyti*).

Henriku Liivimaa kroonika, ainus allikas Talibaldi elu kohta, nimetab teda Tālava maakonna ühe osa, Trikāta linnusepiirkonna ja seal asunud Beverini linnuse vanemana (*senior*). Seejuures ei olnud ta ainus sealne ülik, kroonikas nimetatakse ka Beverinist (linnusest või linnusepiirkonnast) pärit Paiket ja Dotet. Talibald oli Pihkva maksualusena sealt poolt ristitud õigeusku ja hoolimata hilisemast tihedast koostööst katoliiklastega jäi ta erinevalt oma poegadest (neid oli vähemalt kolm: Waribule, Rameko ja Drivinalde) õigeusklikuks kuni oma surmani.

1208. aastal käis ta koos teiste latgali ülikute, Russini ja Waridote, ning Võnnu ordumeistri Bertoldiga Ugandis, nõudes ugalaste poolt neile tehtud ülekohtu heastamist, äravõetud varade tagastamist ja rahuleppe sõlmimist. Kuna ugalased keeldusid nii vara tagastamisest kui rahu tegemisest, siis otsustasid nad sõlmida sõjalise liidu orduvendade ja piiskop Albertiga. Peagi järgneski selle riialaste, ordu, liivlaste ja latgalite esimene sõjakäik Ugandisse. Ugalased koos appi kutsutud sakalastega vastasid sellele Trikātasse tungimise ja Talibaldi Beverini linnuse ründamisega. Edu siiski saavutamata tegid nad ettepaneku rahu sõlmida, kuid latgalid lubasid seda teha ainult pärast varem röövitud varade tagastamist ja eestlaste ristiusku astumist, mispeale viimased pahastena linnuse alt lahkusid. 1211. aastal piiras linnust taas sõjaretkel olev ugalaste ja sakalaste vägi. Pärast päev otsa kestnud võitlust ja katset linnust põlema süüdata piirajad loobusid oma ettevõtmisest ja pöördusid röövsaagiga tagasi.

1213. aastal vangistas Trikātasse tunginud leedulaste sõjavägi Talibaldi ja tema poja Waribule. Koos Bertoldiga leedulasi jälitama asunud teine poeg Rameko loobus nende ründamisest, kartes, et ta isa selle peale tapetakse. Siiski õnnestus Talibaldil endal varsti leedulaste käest põgeneda ja koju jõuda, olles kroonika kohaselt "kümme päeva leiba söömata". 1215. aastal vangistati Talibald taas, seekord järjekordsel sõjaretkel olevate ugalaste ja sakalaste poolt, kes hakkasid teda elusalt põletades piinama, et ta oma raha hoiukoha avaldaks. Kui nad teda pärast 50 oseringi kättenäitamist edasi põletasid, et ta ka oma poegade raha peidupaiga avaldaks, keeldus Talibald sellest, kuni ta lõpuks piinamise käigus suri. Uueks Trikāta valitsejaks sai ilmselt tema poeg Rameko.

Talibaldi elust on Jānis Lejiņš kirjutanud romaanitriloogia "Pitser punasel vahal", mille esimene raamat ilmus 2007. aastal ka eesti keeles. Ühe tegelasena on teoses mainitud ka Lembitut.

## Vaata ka
*Liivimaa ristisõda
*Lamekin

## Viited
Manon Lescaut

**"Manon Lescaut"** (täielik pealkiri "Histoire du chevalier Des Grieux et de Manon Lescaut" ("*Chevalier* Des Grieux' ja Manon Lescaut' lugu")) on Antoine François Prévost' romaan, mis moodustab tema seitsmeköitelise teose "Mémoires et Aventures d'un homme de qualité qui s'est retiré du monde" ("Ühe ilmaelust eemaldunud aadlimehe mälestused ja seiklused", kirjutatud 1728–1731) viimase köite.

Teose esmatrükk ilmus 1731 Amsterdamis.

Lauri Leesi väitel on "Manon Lescaut" kõigi aegade loetavaim armastusromaan.

Raamatu ainetel on kirjutatud mitu ooperit, sealhulgas Giacomo Puccini "Manon Lescaut" ja Jules Massenet' "Manon".

## Eestikeelsed väljaanded
* Antoine Prévost d'Exiles, "Manon Lescaut". Prantsuse keelest tõlkinud ja eessõna: Marta Sillaots. Kirjastus Valik, Tartu 1931, 192 lk
* Antoine-Francois Prévost D'Exiles, "Manon Lescaut". Prantsuse keelest tõlkinud Sirja Keevallik; eessõna: Lauri Leesi. Europeia sari. Kirjastus Perioodika, Tallinn 1991, 160 lk; ISBN 5797904314

## Viited
Skulptuurigrupp 100 000. tartlase sünni tähistamiseks

**Skulptuurigrupp 100 000. tartlase sünni tähistamiseks** asub Tartus Emajõe vasakul kaldapealsel Atlantise klubi ja Kaarsilla vahel.

Skulptuurigrupi autor on Mare Mikof ja see valmis 1977. aastal.

## Galerii

Pilt:100 000. tartlase sündi tähistav monument 2 2011.jpg
Pilt:100 000. tartlase sündi tähistav monument 2011.jpg
Pilt:100 000. tartlase sündi tähistav monument 3 2011.jpg
Pilt:Eesti viki sada tuhat.jpg


## Välislingid
* 
*Skulptuurigrupp 100 000
Benny Goodman

**Benny Goodman** (õieti **Benjamin David Goodman**; 30. mai 1909 Chicago, Illinoisi osariik – 13. juuni 1986 New York, New Yorgi osariik) oli USA džässklarnetimängija ja -orkestrijuht, hinnatuim klarnetimängija džässiajaloos.

Tema muusika on enamjaolt kiire ja keerulise rütmiga. 

Aastal 1986 pälvis ta Grammy elutööauhinna.

## Vaata ka
* Bebop

## Välislingid
*Koduleht
Mineraalvesi

**Mineraalvesi** on vesi, mis sisaldab mineraal- või teisi lahustunud aineid, mis annavad veele maitse või terapeutilise omaduse. Soolad, väävliühendid ja gaasid on kõige tavalisemad ühendid, mis võivad olla lahustunud vees. 

Eestis loetakse **mineraalveeks** vett, milles on mineraalainete sisaldus üle 2 grammi ühe liitri kohta. Venemaal ja USA-s loetakse mineraalveeks vett, milles on mineraalainete sisaldus üle 0,25 grammi ühe liitri kohta. 

Traditsioonilist mineraalvett võib kasutada või tarbida kohe leiukohast, näiteks ravilistel eesmärkidel spaad või tavakasutuses kaevud. Sarnaselt antiikajaga on ka tänapäeval paljudesse mineraalvee leiukohtadesse koondunud turismikeskused – nõnda on tekkinud mitmed spaalinnad (näiteks Tšehhis asuv Karlovy Vary) ja vesiravihotellid. 

Eesti tähtsamad mineraalvee leiukohad on: Kärdla, Kuressaare, Häädemeeste, Võru ja Värska (Värska mineraalvesi). 

Tänapäeval on mineraalvett sageli serveeritud pudelites, tehes selle nõnda kättesaadavaks paljudele inimestele. Poest ostetud vesi võib olla kas gaseeritud või naturaalne. Praegu on maailmas üle 3000 mineraalveebrändi. 

Tänapäeval on reisid mineraalvee leiukohtadesse, kus saaks otseselt kokku puutuda mineraalveega, väga harvad ja sageli võimatud, sest tavaliselt on need era- või kaitse all olevad alad. 

Mineraalveeallikates ravimist nimetatakse balneoteraapiaks, mineraalvee raviomadused ja mõju tervisele uurib balneoloogia ehk kümblusteadus. Balneoloogia seisukohalt saab mineraalvee liigid jagada kolmeks:
* (mineraalainete sisaldus alla 1 g/l); 
* (mineraalainete sisaldus 1–10 g/l); 
*ravivesi (mineraalainete sisaldus üle 10 g/l). 

## Viited




## Pildigalerii

Pilt:Ramlösa Järnkällan.jpg|Looduslik Ramlösa mineraalvee allikas Helsingborgis Rootsis
Pilt:Ramlösa Stora hotellet.jpg|The Grand Hotel Ramlösa mineraalvee allika lähedal Helsingborgis Rootsis
Pilt:Rabe pump01.jpg|Mineraalvee "Rabe 1" allika pump Rabes Poolas
Pilt:Vichy-sourceCellestine.jpg|Vichy, Prantsusmaa: mineraalvee allikas "Cellestine"
Pilt:Woda.mineralna.w.skrzynkach.jpg|Mineraalvesi klaaspudelites plastkastides
Pilt:Farris Mineral Waters.jpg|Farris mineraalvesi (Norra)
Pilt:Badoit Mineral Water.jpg|Badoit mineraalvesi (Prantsusmaa)
Pilt:Bad Kissinger Wasser.JPG|Bad Kissinger mineraalvesi (Saksamaa)
Pilt:Rwenzori mineral water.jpg|Rwenzori mineraalvesi (Uganda)
|Jermuki mineraalvesi (Armeenia)
Pilt:NorthKorean mineral water.JPG|Põhja-Korea mineraalvesi
Pilt:San Pelligrino - 1L bottle (cropped).JPG|San Pellegrino mineraalvesi (Itaalia)
File:Radenska.jpg|Radenska, Sloveenia


## Välislingid
*Mineraalveebrändide loend riigiti
Naumburg

**Naumburg** (*Naumburg an der Saale*) on linn Saksamaa idaosas Saksi-Anhaldi liidumaal Burgenlandkreisis. Asub Unstruti suudmes Saale ääres.

## Ajalugu
Naumburgi on esmamainitud 1012. aastal. 1029. aastal sai linnast piiskopi residents. Naumburgil on linnaõigused 1144. aastast. Kuulus Hansa Liitu ning oli katoliku kiriku  Naumburgi piiskopkonna keskus.

## Vaatamisväärsused
*Naumburgi toomkirik
*Naumburgi raekoda

## Välislingid
*Naumburgi koduleht
Viking XPRS

**Viking XPRS** on Soome laevakompanii Viking Line kiire parvlaev, mis on ehitatud STX Europe'i laevatehases Helsingis. Viking XPRS sõidab liinil Tallinn–Helsingi, esimese reisi tegi laev 28. aprillil 2008.

## Viking XPRS
Viking XPRS on esimene spetsiaalselt Viking Line'i jaoks ehitatud laev pärast 1990. aastal valminud Kalypsot. Ühtlasi on tegemist Viking Line'i esimese kiire parvlaevaga. Laeva maksumus oli 120–130 miljonit eurot. Laev teeb mõlemas suunas kaks reisi päevas.

Aluse ristiema on Soome laulja Paula Koivuniemi.

Laev sõitis varem Rootsi lipu all ja tema kodusadam oli Norrtälje. 24. jaanuarist 2014 kuni 7. märtsini 2023 töötas laev Eesti lipu all ning kodusadamaks sai Tallinn. Laeval vahetati välja kõik rootsikeelsed sildid eestikeelsete vastu ning tööd sai uus, ligi 200-liikmeline laevapere. Alates 7. märtsist 2023 hakkas laev sõitma Soome lipu all ning kodusadamaks sai Maarianhamina.

## Viited

## Välislingid
* Viking XPRS Viking Line'i kodulehel
* M/S Viking XPRS Fakta om Fartyg (rootsi keeles)
Kolga looduskaitseala

**Kolga looduskaitseala** on kaitseala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Looduskaitseala suurus on 274,5 hektarit. Kaitseala asub Kulli, Maade ja Õhu külas.

Kaitseala (tollase nimega *Kolga oja ja luidete kaitseala*, pindala 125 ha) moodustati 1991. aastal. 2006. aastal nimetati see ümber Kolga looduskaitsealaks.

Kaitseala jaguneb Saulepi ja Kolga sihtkaitsevööndiks. 

Looduskaitseala eesmärk on kaitsta väärtuslikke metsakooslusi, eriti luitemetsi (Kolga luited), Kolga jõge ning kaitsealuseid linnu- ja loomaliike. Lindudest pesitsevad seal rariteetsed merikotkas ja kassikakk. Loomadest elutsevad looduskaitsealal rebane, põder, kährik ja metssiga. 

Metsakooslustes vahelduvad loodusmetsad kultuurpuistutega.

## Kirjandus
*Reigo Roaste. Kolga looduskaitseala. Eesti Loodus. 2006, nr 8.

## Välislingid
*Kolga looduskaitseala kaitse-eeskiri
Kuulmiselundid

**Kuulmiselund**iks nimetatakse imetajate puhul enamasti kõrvu, mis näiteks inimesel koosnevad väliskõrvast, keskkõrvast ja sisekõrvast.

Samas pole kuulmiselundi mõiste siiski üheselt määratletud: inimese kuulmiselundiks võidakse pidada ka Corti elundit ehk tiguorganit, kuulmissüsteemi tervikuna kuuluvad aga ka närvid ning peaaju kuulmiskeskused.

Teiste loomade puhul võib kuulmiselunditeks pidada mitmesuguseid elundeid, mille abil nad tajuvad väliskeskkonna vibratsiooni. Sageli kasutavad nad selleks mitte spetsiifilist elundit, vaid keerukamat süsteemi, vahel võivad seda funktsiooni täita ka üksikud rakud – see kõik teeb kuulmiselundi mõiste piiritlemise veelgi raskemaks.
Ants Simm

**Ants Simm** (aastani 1938 **Hans Simm**, 9. oktoober 1877 Kivilõppe küla, Tarvastu vald (endine Vana-Suislepa vald) – 14. märts 1946) oli eesti näitleja, lavastaja, diplomaat ja ajakirjanik.

## Elukäik
Ants Simm sündis Simmi talus Jaan Simmi ja Ann Simmi (sündinud Jaas) peres. Tema noorem vend oli Juhan Simm. Õppis Vana-Suislepa vallakoolis ja Tarvastu kihelkonnakoolis. Jätkas õpinguid Tartus gümnaasiumis 1891–1899.

Õppis Tartu Ülikoolis õigusteadust 1899–1905.

## Töökäik
* 1902–1908 Postimehe toimetuse töötaja 
* 1906–1921 Vanemuise näitleja ja lavastaja, 1914–1921 direktor 
* 1919–1920 Tartu linnapea 
* 1921–1922 Postimehe toimetaja 
* 1922–1924 Berliini saatkonna vanemametnik ja konsul 
* 1925–1940 Tartu Eesti Laenu ja Hoiu Ühisuse juhatuse esimees
* Eesti Üliõpilaste Seltsi esimees 1903–1906

## Seltskondlik tegevus
Taara" Seltsi juhatuse liige; Tartu Eesti Laenu ja Hoiu Ühisuse nõukogu liige 1910–20, "Vanemuise" Seltsi esimees 1932–34, Eesti Rahvapanga nõukogu liige a-st 1937.

## Isiklikku
Abiellus 19.02.1905 Linda Kaartiga (16.12.1882 – 8.12.1958 Tallinn). Ants Simm on maetud Simmi talu kalmistule Kivilõppe külas Tarvastu vallas.
Lapsed: Eha Simm (Kitsapea) *1906; Jaan Simm 1907–1976, Anneliis Simm 1920–2013. 

## Tunnustus
*Kotkaristi V klassi teenetemärk, 1930 
*Ants Simmi 60. sünnipäeva puhul 18. oktoobril 1937 otsustas Tartu seltskond kinkida talle hobuse (kuueaastane tiine mära, hind 540 krooni), kes anti talle üle 17. veebruaril 1938.

## Viited

## Kirjandus
*Kalju Haan, "Vääriti koheldud Ants Simm" – aastaraamatus Teatrielu 2003, Tallinn 2004. Lk 236–243

## Välislingid
*
Naiste Partei

**Naiste Partei** (Partia Kobiet) on Poola endine erakond, mis esindas naiste huve. Erakond registreeriti 11. jaanuaril 2007. 27. septembrist 2016 kandis see nime **Feministlik Initsiatiiv** (Inicjatywa Feministyczna). Erakond lõpetas tegevuse 19. jaanuaril 2020.

Erakonna asutaja on kirjanik ja publitsist Manuela Gretkowska.

2007. aasta parlamendivalimistel kogus partei 45 000 häält (0,28%). Hiljem on partei liikmed kandideerinud valimistel teiste parteide nimekirjades (Poola Roheline Partei, Poola Sotsialistlik Partei, Nowoczesna jt).
Füsioloogiline akustika

**Füsioloogiline akustika** on akustika haru, mis uurib inimeste ja loomade heli tajumise ja tekitamisega seotud elundite ehitust ja talitlust.

Kuulmine on närviimpulssideks muudetud heli. Inimese kuulmiselund on kõrv. Kõrvad aitavad meil orienteeruda ruumis, määrata heliallikate kaugust ja suunda. Kuulmiselundiga on otseselt seotud tasakaaluelund. Kuulmiskeskus asub oimusagarates, tasakaaluelund asub sisekõrvas.

Kõrva ülesanne on vastu võtta helivõnkeid õhust,  ja kodeerida heli närvisüsteemile arusaadavasse keelde; seejärel saadetakse see edasiseks töötlemiseks ajju. 

Helilained kanduvad kõrvalesta ja välise kuulmekäigu kaudu trummikilele, mis hakkab võnkuma. Keskkõrvas olevad kuulmeluukesed suunavad võnked sisekõrva, kus helilained muudetakse närviimpulsiks. Sisekõrvast väljuva kuulmisnärvi kaudu liiguvad närviimpulsid peaajus oimusagarani, kus asub kuulmiskeskus. Selle füsioloogilise protsessi tulemusena muudetakse närviimpulss meile arusaadavaks heliks või sõnaks.
Kõrvalest

**Kõrvalest** (ladina keeles *auricula*) on paljudel selgroogsetel loomadel väliskõrva nähtav osa, mis on nahaga kaetud ja koosneb kõrvalestakõhrest.  Kõrvalesta abil toimub helide koondamine kuulmekäiku. Kõrvalestal on oluline osa ka ruumilisel kuulmisel.

Ürgimetajatel ja vees elavatel imetajatel kõrvalest puudub.

Samuti puudub kõrvalest lindudel, roomajatel (sh madudel) ja kahepaiksetel.

Inimese kõrvalesta saab kasutada peale kuulmistajule ka kõrvarõngaste riputamiseks ja nõelraviks. Armastajatele on kõrvalest erogeenne tsoon.

Paljudel imetajatel (kass, koer, hobune) kõrvalest liigub ja pöördub heliallika suunas. Ruuporitaolise kuju tõttu koondab helid kuulmekäiku. Inimese kõrvalesta lihased on evolutsiooni käigus taandarenenud ja seetõttu ei saa inimene oma kõrvalesti heliallika suunas pöörata.

## Viited
2008. aasta Venemaa presidendivalimised

**2008. aasta Venemaa presidendivalimised** toimusid 2. märtsil 2008. Neil valiti uus Venemaa president järgmiseks 4 aastaks. Praegune president Vladimir Putin ei saanud uuesti kandideerida, sest ta oli olnud presidendiametis maksimaalselt lubatud 2 ametiaega. Valimised võitis Dmitri Medvedev kogudes 70,28% häältest. Teda toetas ametis olev president Putin. 

10. detsembril teatas Putin, et toetab Dmitri Medvedevi kandidatuuri. Medvedev kinnitas oma kandideerimist ja lubas presidendiks valimise korral esitada peaministri kohale Putini kandidatuuri. Enne seda nimetati võimalike kandidaatidena praeguseid esimesi asepeaministreid Sergei Ivanovi ja Dmitri Medvedevit. 

Oma kandideerimist ei välistanud ka peaminister Viktor Zubkov.

Opositsioonierakondade kandidaadid olid Gennadi Zjuganov (Venemaa Kommunistlik Partei) ja Vladimir Žirinovski (Venemaa Liberaaldemokraatlik Partei). Liikumise Teine Venemaa juht Garri Kasparov teatas 12. detsembril, et loobub kandideerimisest. 

Oma kandideerimiskavatsusest teatasid, kuid registreerimiseni ei jõudnud:

*Mihhail Kasjanov, endine peaminister
*Vladimir Bukovski, endine dissident
*Viktor Geraštšenko, pankur
*Aleksandr Donskoi, Arhangelski linnapea
*Oleg Šenin, äärmuskommunist

Erakonna Õiglane Venemaa esimees Sergei Mironov teatas, et nende partei ei kavatse esitada 2008. aasta presidendivalimistele oma kandidaati, vaid võidakse toetada mõne teise partei kandidaati.

22. detsembril lükkas Venemaa keskvalimiskomisjon tagasi seitsme sõltumatu kandidaadi avaldused kandideerimiseks presidendivalimistel. Teiste seas lükati tagasi ka Vladimir Bukovski kandidatuur.

26. detsembril teatas Paremjõudude Liidu üks liidreid Boriss Nemtsov, et ei kandideeri presidendivalimistel, põhjendades seda võrdsete võimaluste puudumisega teha valimiskampaaniat.

Mihhail Kasjanov kogus 2 miljonit toetusallkirja, kuid Keskvalimiskomisjon väitis, et 13,36% allkirjadest on kehtetud või võltsitud ja jättis Kasjanovi registreerimata. Demokraatliku Partei juht Andrei Bogdanov kogus samuti 2 miljonit allkirja ja tema registreerimisega probleeme ei olnud. Küsitluste andmeil jääb tema toetus valijate seas alla 1 protsendi. Valimisõiguslikke kodanikke on Venemaal 108 miljonit.

## Välislingid

*Venemaa Keskvalimiskomisjoni koduleht
*Avaliku arvamuse küsitluste tulemused
*Jaanus Piirsalu "Toetusallkirjade kogumine Vene moodi", Eesti Päevaleht, 28. jaanuar 2008
Danderydi vald

**Danderydi vald** on vald Rootsis Upplandi maakonnas Stockholmi läänis Läänemere ääres. Ta asub Stockholmist põhjas.

Vald koosneb neljast osast: Danderyd, Djursholm, Enebyberg ja Stocksund.

Valla lõunapoolne asustus kuulub Stockholmi asulasse.

Danderydi valla elanike keskmine maksustatav sissetulek on üks Rootsi kõrgemaid.

Vallas on kaks Stockholmi metroo peatust.

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht