open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Puppy Linux

**Puppy Linux** on väike Linuxi distributsioon. Teistest erinevaks teeb ta peamiselt väike suurus, kuid samas siiski samad võimalused, mis igal korralikul distributsioonil olema peavad. Kävitamiseks vajab Puppy vähemalt 64MB muutmälul. Erinevalt teistest LiveCD-dest, mis jätavad laadides enamus programme siiski CD-lt käivitatavaks, laadib Puppy need kõik kohe RAM-i. Tänu sellele on tegu eriti kiire distributsiooniga.
Lisaks CD-le on Puppy võimeline käivituma ka USB-mälupulgalt, ZIP-diskilt, floppylt või otse loomulikult ka kõvakettalt. Võimalik on kasutada isegi multisesioonseid CD-R/DVD-R plaate, sellisel juhul on hea lihtne võimalus salvestada oma tööd ja tegemised kohe plaadile. Alates versioonist 2.02 on lisatud täielik NTFS lugemis- ja kirjutamistugi, seega on nüüd võimalik ka salvestada oma sessiooni ja tööd ka Windows XP partitsioonidele.
Olemas on ka spetsiaalne Community Edition, mis pakub juba suuremaid võimalusi ja lihtsamat lisatarkvara paigaldust. Tema suurus on tavapärasest Puppyst suurem, kuid näiteks on seal võimalik paigaldada ka OpenOffice.org tarkvara.
Sergei Oldenburg

**Sergei Fjodorovitš Oldenburg** (**Серге́й Фёдорович Ольденбу́рг**; 26. september 1863 – 28. veebruar 1934 Leningrad) oli vene orientalist ja poliitik.

1917. aastal oli ta Venemaa Ajutise Valitsuse haridusminister.
Matvei Skobelev

**Matvei Ivanovitš Skobelev** (vene keeles **Матвей Иванович Скобелев**; 28. oktoober/9. november 1885 Bakuu – 29. juuli 1938 Moskva) oli Venemaa poliitik ja Nõukogude Liidu riigitegelane.

1917. aastal oli ta Venemaa Ajutise Valitsuse tööminister, põgenes Bakuusse, seejärel Pariisi. 1922. aastal astus ta ÜK(b)P liikmeks ja pöördus tagasi Venemaale, töötas väliskaubanduse alal. 

Arreteeriti 1937. aasta lõpul ja hukati 1938. aasta juulis. Rehabiliteeriti 1957. aastal.
Georgi Štšedrovitski

**Georgi Štšedrovitski** (vene Георгий Петрович Щедровицкий; 23. veebruar 1929 Moskva – 3. veebruar 1994 Koroljov, Moskva oblast) oli vene filosoof ja metodoloog.

Moskva metodoloogiakoolkonna asutaja ja juht.

Ta töötas välja nn ODI mängu ehk "Štšedrovitski mängu", oli umbes 100 mängu peakorraldaja.

On teada Georgi Štšedrovitski viibimisest Tartus ja Käärikul.

## Viited

## Välislingid
*Mittetulunduslik teaduslik Fond "G.P. Štšedrovitski Nimeline Arengu Instituut"
Alexander von Drenteln (1868–1925)

**Alexander von Drenteln** (vene keeles *Александр Александрович фон Дрентельн*) (19. jaanuar 1868 – 1. mai 1925 Vologda kubermang) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor).

## Elulugu
Alexander von Drenteln pärines Eestimaa rüütelkonda kuulunud Drentelnide aadlisuguvõsast. Ta sündis jalaväekindral Alexander von Drentelni ja Maria Aleksandrovna Vjatkina (suri 1914) pojana. Tema emapoolne vanaisa Aleksandr Sergejevitš Vjatkin (1796–1871) oli jalaväekindral ja Vilno komandant. Ta astus Peterburi ülikooli, kuid tegi seejärel valiku sõjaväelise karjääri kasuks. Vene sõjaväeteenistusse astus 1890. aastal. Järgmisel aastal õiendas 2. Konstantini sõjakooli juures ohvitserieksamid. Teenis järgnevalt Preobraženski kaardiväepolgus, kus ülendati alamporutšikuks. 1902−1906 oli ta roodukomandör, 1903. aastal sai temast keisri tiibadjutant. Aastatel 1909−1915 teenis Keiserlikus Peakorteris staabiohvitserina. Aastal 1910 ülendati polkovnikuks. I maailmasõja ajal oli aastatel 1915−1917 Preobraženski kaardiväepolgu komandör. 1916. aastal ülendati kindralmajoriks. Pärast oktoobripööret jäi Venemaale, kus surigi. 

## Sõjaväeline karjäär

## Tunnustus
*Püha Stanislavi ordeni III klass (1899)
*Püha Anna ordeni III klass (1904)
*Püha Stanislavi ordeni II klass (1906)
*Suurbritannia Victoria ordeni komandöririst (1908)
*Püha Anna ordeni II klass (1909)
*Püha Vladimiri ordeni IV klass (1912)
*Püha Vladimiri ordeni III klass (1914)
*Georgi mõõk (1917)

## Perekond
Tal oli abielust Anna Aleksandrovna Popovaga (1868−?) tütar Anna (1892−1982), kes oli keiserlik õuepreili. Ta abiellus 1912. aastal Nikolai Sergejevitš Vojeikoviga (1889−1941).

## Sugupuu

## Vaata ka
*Drenteln

## Viited
Vääneljalalised

**Vääneljalalised** ehk **vääneljalgsed** (*Cirripedia*) on vähkide hõimkonda (või alamhõimkonda) kuuluv üksnes mereloomade klass. Uuemais süstemaatikais paigutatakse nad aerjalgsete (*Maxillopoda*) klassi, andes neile siis alamklassi staatuse.

"Loomade elu" arvab nad lülijalgsete hõimkonda lõpuslülijalgsete alamhõimkonda vähkide ehk koorikloomade klassi aerjalgsete alamklassi.

Eesti rannikuvetes elab üks selle taksoni esindaja: riimvettki taluv tavaline tõruvähk (*Balanus improvisus*). Troopilistes ja subtroopilistes meredes on ühed tavalisimad nuivähi (*Lepas*) perekonna esindajad.

Väliselt ei meenuta vääneljalalised üldse vähke. Täiskasvanud isendid on kinnitunud kõikmõeldavate veealuste esemete külge. Vääneljalalise keha ümbritseb tugev lubikoda. See koosneb plaatidest, millest osa on omavahel liikuvalt ühendatud. Vähk saab neid laiali ajada ja tekkinud pilust välja sirutada rindmikujalgu, millega toitu haarab.

Tugev lubikoda ja kinnistunud eluviis tekitasid pikka aega segadust vääneljalaliste süstemaatilise kuuluvuse määramisel. Cuvier paigutas nad limuste hulka. Lamarck käsitles neid üleminekurühmana usside ja limuste vahel. Nende kuuluvus vähkide hulka tõestati alles 1830. aastail, kui õpiti tundma vääneljalaliste vastseid, kes sarnanevad teiste vähkide vastsetega. 

## Viited

## Välislingid
*Vääneljalaliste kirjeldus TÜ Loodusteadusliku hariduse keskuse interaktiivses õpikeskkonnas; bio.edu.ee
Pinnaveekogu

**Pinnaveekogu** on pinnaveekogum, näiteks järv, veehoidla, oja, jõgi või kanal, oja-, jõe- või kanaliosa, siirdevesi või rannikumereosa. 

Mõiste on kasutusel peamiselt veepoliitikas (nt vee raamdirektiivis).

## Viited
Mikropolüfoonia

**Mikropolüfoonia** on muusikas György Ligeti poolt välja arendatud maksimaalse helikõrgusliku ja rütmilise tihedusega polüfoonilise faktuuri tüüp.
Louis-Nicolas Clérambault

**Louis-Nicolas Clérambault** (19. detsember 1676 Pariis – 26. oktoober 1749 Pariis) oli prantsuse organist, klavessinist ja helilooja.

## Elu
Louis-Nicolas Clérambault sündis muusikute peres; tema isa ja kaks venda olid muusikud.

Ta õppis väga noorelt viiulit ja klavessiini mängima, samuti kompositsiooni ja laulu. Orelimängu õppis ta André Raisoni juures, kellele hiljem pühendas oma teosed.

Algul oli Louis-Nicolas Clérambault ''madame'' de Maintenoni teenistuses ja organist Grands-Augustini kirikus. Pärast kuningas Louis XIV surma sai Louis-Nicolas Clérambault organisti koha Saint-Sulpice'i kirikus ning õpetas Saint-Cyr-l'École'is vaestest aadliperedest pärit tüdrukuid. Tema töökohustus oli muusika ja laulu õpetamine ning koori juhatamine, orelimäng ja -õpetamine. Pärast André Raisoni surma sai Louis-Nicolas Clérambault organisti koha Grands-Jacobinsi kirikus.

Kogu tema elu möödus Pariisis.

## Looming
Louis-Nicolas Clérambault kirjutas palju vaimulikku muusikat: motette, hümne, Maarja ülistuslaule, *Te Deum*e. 

### Teoseid
* Rohkem kui 25 kantaati Kreeka ja Rooma antiiksüžeedele
* sonaadid viiulile ja *[[basso continuo]]*'le
* tantsud klavessiinile (1704)
* orelipalad ja süidid (1710, kaks vihikut)

## Välislingid
*/ Werner Music Archive (WIMA)
Ahrensburg

**Ahrensburg** on linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaa edelaosas, Stormarni kreisi suurim linn. 

Aastal 1949 anti Ahrensburgile linnaõigused. 

## Linnaosad
* Ahrensfelde 
* Beimoor
* Ahrensburg West 
* Gartenholz 
* Hagen 

## Vaatamisväärsused

* Ahrensburgi loss

## Rahvastik
### Rahvastiku muutumine
* 1875 – 1509
* 1885 – 2181
* 1910 – 2750
* 1925 – 4777
* 1939 – 8136
* 1949 – 17 775
* 2005 – 30 167

## Sõpruslinnad
*  Ludwigslust (Saksamaa)
*  Esplugues (Hispaania)
*  Viljandi (Eesti)
*  Feldkirchen (Austria)

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
*Ahrensburgi kohta Viljandi linna kodulehel
August Schönberg

**August Schönberg** VR I/3 (21. aprill 1892 Paenasti vald, Viljandimaa – 10. detsember 1956 Malmö) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

1. detsembri riigipöördekatse ajal 1. detsembril 1924 oli ta Riigivanema adjutant.
Ta põgenes riigipöörde ajal Toompealt aluspesus.

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
AudioSculpt

**AudioSculpt** on IRCAM-i poolt arendatav helitöötlusprogramm, milles lähenetakse helifaili töötlemisele visuaalselt, st. lainekuju asemel on aluseks spekter, mille töötlemine toimub sarnaselt rastergraafikas kasutatavate tööriistade abil – spektrit saab üle maalida ning helitöötlus ei toimu mitte aja-, vaid sageduse alas. Peale analüüsi faasi muudab kasutaja otseselt analüüsi tulemust hiirega, et lisada helile soovitud muudatused. 

AudioSculpti aluseks on kõnemuunduri (inglise *vocoder*) analüüsi/sünteesimise mootor SuperVP, mis köidab kokku  AudioSculptile vajalikud algoritmid. Kasutaja saab programmi importida tekstifaile (ka teistes programmides looduid), mis sisaldavad otse SuperVP-le suunatud käske.

## Välislingid
*AudioSculpt
Adolf Johannes

**Adolf Mihkel Johannes** VR II/3 (29. september (vkj)/ 11. oktoober 1892 Peetri vald, Vaivara kihelkond, Virumaa – 25. september 1942 Aleksandrovsk, Irkutski oblast, Vene NFSV) oli Eesti sõjaväelane (leitnant). 

Ta sai üldhariduse Taanis põllumajandust õppides ja sõjalise hariduse Gattšina lipnikekoolis.

Ta kutsus 28. märtsil 1917 Tallinnas kokku Eesti sõjaväelaste koosoleku ja oli ka selle juhataja. Muuseas arutati sellel koosolekul Eesti rahvusväeosade loomise küsimusi, kuna paljud Venemaal ja sõjarindel asunud eestlastest sõjamehed otsisid teed kodumaale. 

Oli Eesti Vabariigi väljakuulutamise järel Tudulinna Kaitseliidu juht ja organiseerija. Kui algas Eesti Vabadussõda, sai temast 4. jalaväerügemendi kuulipildujate komando ülem ja ta oli sellel kohal 18. detsembrini 1919, mil sai käest haavata. Tema teeneid hinnati Vabadusristi II liigi 3. järguga.

Ülendati 17. veebruaril 1920 ohvitseri asetäitjaks ja 13. jaanuaril 1921 leitnandiks.

Ta vahistati NKVD poolt 17. juunil 1941 ja saadeti sunnitöölaagrisse NSV Liitu Aleksandrovskisse, kus suri 25. septembril 1942.

## Auastmed
* 1920 – ohvitseri asetäitja
* 1921 – leitnant

## Tunnustus
*1921 tasuta maa normaaltalu mõõdus
*1925 Vabadusristi II liigi 3. järk

## Viited

## Välislingid
*Eesti ohvitserid 1918-1940
*Eesti Vabariigi teenetemärkide kavalerid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Uno Viigand

**Uno Viigand** (tuntud ka kui **Onu Uno**, sündinud 1952 Kohtla-Järvel) on eesti ristsõnade koostaja.

## Haridus
Lõpetanud 1971. aastal Väike-Maarja Keskkooli ja Tartu Riikliku Ülikooli.

## Töökäik
Ta on töötanud Suure-Jaanis inglise keele õpetaja ja kultuurimaja kunstilise juhina. Alates 1989. aastast tegutseb ta Kuma kirjastuses.

## Isiklikku
Tal on kolm tütart (Kristel, Katrin ja Karmen). Hobideks peab ta bridži, muusikat ja tugitoolisporti.
Ansambli Thriller asutajaliige.

## Viited

## Välislingid
*Onu Uno (aprill 2005) Kuma
*Gert Kiiler, "Uno Viigand: kõik olümpiad on väga põnevad", Sakala, 23. veebruar 2006
*"Ristsõnameister Onu Uno — Küsimused ja vastused" (intervjuu) Publik, 7. jaanuar 2008
*"Onu Uno tuli kahekordseks Lääne-Viru bridžimeistriks" Virumaa Teataja, 26.05.2011
*"OLÜMPIARAADIO KÜLALINE. Uno Viigand" (raadiosaade) ERR 2012
Desventurados

**Desventurados** (hispaania: *Islas Desventuradas* – 'õnnetud saared' või *Islas de los Desventurados* – 'õnnetute saared') on saarestik Vaikses ookeanis. 

Saarte pindala on 390 ha. Saared on mägised, kõrgus kuni 479 m. 

Saared kuuluvad Tšiilile.
Nikolai von Essen (1860–1915)

**Nikolai von Essen**  (23. november (vkj 11. november) 1860 Peterburi – 20. mai (vkj. 7. mai) 1915 Tallinn) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane (admiral), Balti laevastiku juhataja.

Vene-Jaapani sõjas oli ta ristleja "Novik" komandör. Teenete eest Vene-Jaapani sõjas autasustati Essenit Georgi ordeni 4. järguga ja kuldmõõgaga.

Hiljem oli ta Laevastiku Peastaabi strateegilise osakonna ülem ja Balti laevastiku juhataja (1908. aasta detsembrist). 

Nikolai von Essen formeeris Läänemerel Balti laevastiku 1. miinidivisjoni.

Tema järgi on nimetatud 2016. aasta teenistusse võetud Venemaa mereväe fregatt Admiral Essen.

## Elulugu
Nikolai von Essen põlvnes Essenite suguvõsast. Ta sündis senaatori ja riigisekretäri Otto von Esseni (1828–1876) ja Ljubov Družinina (surnud 1906) pojana.

### Nikolai von Essen Balti laevastiku juhina
Laevastiku miinidivisjoni juhina pooldas ta Läänemere kaitsel tulevases sõjategevuses aktiivset kaitset. Balti laevastiku juhina esitas ta 1908. ja 1909. aastal Venemaa laevastiku Kindralstaabile korduvalt idee alustada Saksa ja Rootsi laevastiku sõjategevuse korral aktiivset tõkestamisoperatsiooni Liibavis baseeruva miinidivisjoni poolt, kes tema tegevusplaani kohaselt oleks pidanud sõja algusetapil suunduma Saksamaa rannikuvetesse ja mineerima Kiili ja Danzigi lahe. 

Venemaa sõjamerelaevastiku Kindralstaap pidas aga Balti laevastiku sõjamerejõudusid Saksa laevastikust nõrgemaks, ning piirdus Naissaare ja Porkkala vahelise Peeter Suure Merekindluse kaitseliini väljaehitamisega, otsustades kindlama, kuid passiivsema tegevuse kasuks.

### Tegevus Esimese maailmasõja alguses
Kavandades sõjategevust Läänemere piirkonnas, hindas Nikolai von Essen Rootsi kuningriigi ning Gotlandi piirkonnas kogunenud Rootsi sõjalaevastiku positsiooni tekkinud riikidevahelises vastasseisus Saksamaad pooldavana. 

Oma korraldusega viis ta Balti laevastiku sõjajõud 10. augustil (vkj 28. juulil) 1914 avamerele, kavatsedes esitada Rootsile ultimaatumi Rootsi sõjalaevastiku tagasiviimiseks riigi sisevetesse Karlskronasse ning nende seal asumiseks kogu sõjategevuse ajaks. Ultimaatumi mittetäitmise korral kavatses Essen hävitada Balti laevastiku sõjajõududega Rootsi laevastiku. 

11. augustil (vkj. 29. juulil), kui laevastik viibis avamerel, keelati Essenil Merejõudude Ülemjuhatuse korraldusega kavandatav sõjaline operatsioon, kui mitteotstarbekas.

Nikolai von Essen suri 20. mail (vkj. 7. mai) 1915 Tallinnas.

## Autasud
*Suurbritannia Kuningliku Victoria Ordu rüütel-komandör (auliige), 10. juuni 1908

## Perekond
Nikolai von Essen abiellus 1885. aastal Maria Vassiljevaga (1862–1929), kes oli kolleegiuminõunik Mihhail Vassiljevi ja Juliana Kadjani tütar. Abielust sündisid:
*Maria von Essen (sünd. 1886), abiellus Boris Strachowiga
*Anton von Essen (1888–1917) (venepäraselt *Антоний Эссен*), Venemaa mereväeleitnant, hukkus allveelaevakomandörina 1917. aastal Esimeses maailmasõjas Hiiumaad kaitstes saksa laevastiku eest
*Julie von Essen (sünd. 1892), abiellus Vladimir Dietrichsiga
*Vera von Essen (sünd. 1897)

## Sugupuu

## Vaata ka
*Essen (aadlisuguvõsa)

## Viited
Georg Feofanov

**Georg Feofanov** VR I/2 (ka **Georgi Feofanov**; 1. mai 1876 (ukj) Pärnu – 5. aprill 1944 Pärnu) oli Venemaa keisririigi ja Eesti sõjaväelane (kolonel).

Üldhariduse omandas Feofanov Pärnu gümnaasiumis, sõjalise hariduse Moskva Aleksei sõjakoolis, mille lõpetas 1899. 

Ta osales Vene-Jaapani sõjas. 

Feofanov osales I maailmasõjas 43. suurtükibrigaadi koosseisus. Teda autasustati Georgi mõõgaga.

 21.08.1915:  

Eesti Vabadussõjas teenis ta 1918. aasta algul lühikest aega Eesti suurtükiväebrigaadi ülemana, hiljem 1919–1928 2. suurtükiväepolgu ülemana. Pärast Vabadussõja lõppu jätkas ta teenistust Eesti sõjaväes. 

## Viited

## Välislingid
*  Sõjamuuseumi ohvitseride andmekogu
Trugimine

**Trugimine** on metalllehe või toru vormimine treipingis.

Trugimise abil on võimalik valmistada lehtmetallist (või torust) kvaliteetseid koonilisi, silindrilisi ja sfäärilisi õõnesvorme, mida käsitsi valmistada oleks liiga aeganõudev.

## Välislingid
*Trugimine Esitlus metallitöö õpetamiseks 9. klassis
Xubuntu

**Xubuntu** on Ubuntu Linuxi distributsioon, mis kasutab Xfce töölauda. See teeb nimetatud distributsiooni mahult väiksemaks ja riistvara suhtes vähem nõudlikuks ("kergemaks") Gnome ja KDE töölaudadega sõsarversioonidest ning seetõttu sobib Xubuntu hästi vanematele arvutitele ja ka "õhukeste terminalide" (*thin client*) võrkudes.

## Nimi
Nimi Xubuntu tuleb nimede Xfce ja Ubuntu ühendamisest. Xfce on lühend sõnadest *XForms Common Environment* (XVormide üldine keskkond) ning sõna "ubuntu" tähendab bantu keeltes, sh suulu ja xhosa keeles, 'inimlikkust teiste suhtes'. Nimel Xubuntu pole mingit erilist tähendust.

## Paketihaldus
Xubuntu kasutab Ubuntu repositooriume, seega saab selle kasutaja soovi korral paigaldada kõiki programme, mis neis leiduvad. Töölaua koostamisel kasutatakse võimalikult palju GTK2 baasil ehitatud programme.

Xubuntut levitatakse ühel CD-l, mis toimib nii LiveCD-na kui ka installimise CD-na. 

Kõik Xubuntu paketti kuuluvad rakendused saab olemasolevale Ubuntu süsteemile lisada ka uut süsteemi paigaldamata. Kui valida järgmisel sisselogimisel seansiks "Xfce", ongi kasutajal ees Xubuntu töölaud.

Lisaks graafilisele keskkonnale on võimalus pakette paigaldada ka ilma graafilise liideseta, sisestades terminali `sudo apt-get install xubuntu-desktop`.

## Süsteemi töönõuded
Xubuntu paigaldatakse kahest CD-kettast ühelt. Kumbki nõuab 1,5 GB ruumi kõvakettal. *Desktop CD* nõuab 192 MB RAM-i. *Alternate CD*, mis kasutab tekstipõhist installerit, nõuab vähemalt 64 MB RAM-i ja annab ühtlasi juurdepääsu installimise lisavõimalustele.

Kui Xubuntu on installitud, siis saab ta töötada 192 MB RAM-i abil, kuid tungivalt soovitatakse vähemalt 256 MB RAM-i olemasolu.

## Vaata ka
* Ubuntu
* Kubuntu
* Lubuntu

## Viited

## Välislingid

* www.xubuntu.org
Kohrutamine

**Kohrutamine** on metallitöötlustehnika, kus plekk asetatakse pehmele materjalile, tavaliselt sulatatakse pigipannile ning eri otsareljeefiga metallpulkade ehk punslite ja haamriga  materjal soovitud vormi.
Heinrich Badendick

**Heinrich Badendick** (2. mai 1855 Valga – 10. november 1919 Nõmme) oli Nõmme esimene alevivanem.

Sõjaväelane Karl Badendick oli tema poeg.

## Tegevus

* Osales Vene-Türgi sõjas
* Rotermanni vabriku pearaamatupidaja
* Ärimees (masinaajamite rihmad ja kontoritarbed)
* 8. september 1910 – Tallinna Jahtklubi (*Revaler Yacht-Klub*) asutamine
* 8. märts 1911 – Tallinna Jahtklubi kommodoor
* 1917 – 21. september 1919 Nõmme Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu esimees
* 17. detsember 1917 – 6. jaanuar 1918 Nõmme esimene alevivanem
* 24. veebruar 1918 – 25. november 1918 Nõmme alevivanem
* 10. juuni – 11. november 1919 Nõmme alevivolikogu liige

Ta kuulus Oleviste koguduse II pihtkonda ja maeti Kopli kalmistule. 1923. aastal müüsid pärijad tema maja (Silla 4) Jaan Krossi isale Jaan Krossile.

## Kirjandust
* Nõmme Muuseum 2004-2005. Nõmme Linnaosa Valitsus ISBN 9949-13-067-0. Nõmme perelood. Lk 6
* Leho Lõhmus. "Nõmme esimene alevivanem Heinrich Badendick". Nõmme Sõnumid. 30. aprill 2010 lk 4
Hanon Hosho

**Hanon Hosho** ( ハノン宝生, *Hōshō Hanon* ) on anime- ja mangasarja "Mermaid Melody" peategelane. Ta on Lõuna-Atlandi Ookeani Merineitsi Printsess ja Helesinise Pärli hoidja. Hanon on väga naiselik ja flirtija. Talle meeldib poodelda ja meiki kasutada. 

Tema hääleks on Helesinise Pärli Hääl. Tal on kaks laulu: "Ever Blue" ('Alati sinine') ja "Mizuiro no Senritsu" ('Helesinine merineitsi').

Erinevalt Luchiast tuli Hanon maale, et põgeneda veedeemonite eest. Nad hävitasid tema kuningriigi ja merineitsid seal jäid kadunuks. 

Hanon tutvus Luchiaga koolis, sarja esimeses osas, kus nad said parimateks sõpradeks. Ta armus ka oma muusikaõpetajasse Taro Mitsukisse, keda Hanon kutsub ka "Taro-chaniks". Esimese hooaja lõpus aga selgub, et ka Sara armastas kunagi Tarot. Hanon on väga kurb aga ta mõistab, et Mitsuki jääb alati Sarat armastama. 

Hiljem läheb Taro Saksamaale muusikat õppima. Enne seda kingib ta Hanonile laulu "Mizuiro no Senritsu", mis muudab Hanoni väga õnnelikuks. Kuid Hanon kaotab selle laulu kohe ja selle toob talle tagasi poiss Nagisa Shirai. Nagisa armub otsemaid Hanonisse ja ta ei suuda oma tundeid varjata. Anime lõpus saab Hanonist ja Nagisast paar.
Telefonikõne

**Telefonikõne** või lihtsalt **kõne** on ühendus helistaja ja vastaja vahel telefonivõrgu vahendusel.

Kõne tegemiseks võib kasutada tava-, mobiil- või satelliittelefone ja nende kombinatsioone. Konverentskõne puhul on kõnele vastajaid rohkem kui üks.
Lina Tōin

**Lina Toin** (jaapani keeles 里奈桐荫, *Tōin Rina*) on anime- ja mangasarja "Mermaid Melody" peategelane. Ta on Põhja-Atlandi merineitsiprintsess ja rohelise pärli hoidja. 

Algul tundus Lina külm ja teistest eemalehoidev, hiljem õppis ta teisi usaldama. Ta on kolmas sellesse anime- ja mangasarja ilmuv peategelane.

Lina hääleks on rohelise pärli hääl. Tal on kaks laulu: "Star Jewel" ("Tähekalliskivi") ja "Piece of Love" ("Tükike armastust").

## Animes
Lina ilmus esimest korda sarja kolmandas osas, kus ta oli uus õpilane. Lina tundus väga ilus, kuid temaga oli väga raske rääkida. Kui ta kooli ilmus, arvasid kõik, et ta on modell, sest ta oli väga ilus ja kandis poiste koolivormi. Tal oli ka salajasi fänne, kes tahtsid olla nagu tema. Lina on Põhja-Atlandi printsess. Ta otsustas põgeneda koos Noeliga, kuid Noel ohverdas end, et Linat päästa, ja sattus Gaito vangiks. See oli Lina jaoks väga raske ja ta soovis kättemaksu. 

Sarja edenedes muutus Lina häbelikuks isikuks ja sai Luchia ja Hanoniga headeks sõpradeks. Lina on väga ilus ja elegantne võrreldes Luchia ja Hanoniga. Lina on iseseisev isik. Ta elab väikeses majas selle asemel, et elada koos Luchia ja Hanoniga Pearl Piari hotellis. 

Kuigi Luchia ja Hanon leiavad kiiresti oma armastuse, on Lina endiselt rahulik ja hoiab armastusest eemale. Ta usub, et see toob rohkem kannatusi ja õnnetusi. 

Teisel hooajal tärkab Linal armastuse vastu huvi, kui ta kohtub motikapoiss Masahiro Hamasakiga. Linal võttis kaua aega mõistmaks, et ta armastab teda. Lõpuks uskus ta armastusse ja ta uueks lauluks oli "Piece of Love" ("Tükike armastust"). 

## Mangas
Mangas käitub Lina samamoodi nagu animeski. Kuid ta tantsis ka pühamus, mis oli seotud merineitsitega. 

Lina hoolib väga Luchiast ja Hanonist. Ta on alati nõus aitama teisi. Ta armastab väga raamatut lugeda. Tema lemmikõppeaine on matemaatika. Lemmikvärv on roheline ja lemmiklill Liilia. Kõige rohkem meeldivad talle taimetoidud.

## Lina muundumine
Merineitsina suudab Lina end muuta inimeseks, et viibida Maal. Kui teda ründab veedeemon, muutub ta iidoli vormi häälega Rohelise Pärli Hääl ja kasutab oma häält, et koletis võita.
Karen

**Karen** ( かれん, *Karen*) on anime ja manga sarja "Mermaid Melody" peategelane. Ta on Antarktika Ookeani Merineitsi Printsess ja Lilla Pärli hoidja. Karenil on kaksikõde Noel, kes on Arktika Ookeani Merineitsi Printsess. Kui Karen saab teada, et Noel on röövitud, otsustas ta ise üksipäini minna Noelit päästma. Ta vihkab alguses Linat, sest arvab et tema pärast Noel rööviti. Algul ei saa ta ka Luchia ja Hanoniga hästi läbi, kuid hiljem ilmub ta uuesti, et neid aidata, ja lõpus teevad nad koostööd. 

Karen näitas algul oma "viha täis" poolt, kuid hiljem oli ta väga sõbralik. Ta ütleb heameelega, mida ta mõtleb. Ainuke asi, mille pärast ta häbeneb, on tema armastus Subaru vastu. Tema hääleks on Lilla Pärli Hääl. Tal on üks laul: *Aurora no Kaze ni Notte* (Mööda Aurora tuult).
Theodor Kotzebue-Pilar von Pilchau

Krahv **Theodor Kotzebue-Pilar von Pilchau** (vene keeles *Федор Карлович  Коцебу Пиллар фон Пильхау*; 5. juuli 1848 – 7. august 1911 Ravila mõis) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant).

Theodor Pilar von Pilchau sündis Karl Magnus Pilar von Pilchau ja Jekaterina Nikolajevna Kudaševa pojana. Tema isa oli Venemaa kindralmajor, Novorossiiski ja Bessaraabia kindralkuberner ning tema ema oli Mihhail Kutuzovi tütretütar.

Pilar von Pilchau astus sõjaväeteenistusse 1866. aastal, alustades teenistust husaaripolgus Terski oblasti ja Teri kasakate atamani vanemadjutandina. 

1872. aastal, teenides suurvürst Mihhail Nikolajevitši 7. husaaripolgus, ülendati ta leitnandiks.  

Aastail 1877–1878 võttis Pilar von Pilchau osa üheksandast Vene-Türgi sõjast. 

1878. aastal ülendati ta staabirittmeistriks.

12. jaanuaril 1878 andis keiser Aleksander II Theodor Pilar von Pilchaule, tema abikaasa Alexandra Mathildele ja nende vanimale järglasele loa kanda krahvi- ja krahvinnatiitlit ning kasutada nimekuju *Kotzebue-Pilar von Pilchau*. Kuna Alexandra Mathilde oli endise Varssavi kindralkuberner krahv Paul Demetrius Kotzebue ainus järglane, siis ainus võimalus nime ja tiitli edasiandmiseks oligi selline liitnimi.

1888. aastal ülendati Theodor Kotzebue-Pilar von Pilchau polkovnikuks ja 1898. aastal kindralmajoriks.

1904. aasta aprillist kuni 1905. aastani oli ta Rostov Doni ääres linnapea. 1905. aastal ülendati ta kindralleitnandiks. 

Teenis Kaukaasias ja Varssavi sõjaväeringkonna staabis, 1910. aastal läks ta erru. 

Theodor Kotzebue-Pilar von Pilchau suri 7. augustil 1911 Harjumaal Ravila mõisas.

## Perekond
Theodor Kotzebue-Pilar von Pilchau abiellus 29. juunil 1871. aastal Ravila ja Palvere mõisniku, endise Varssavi kindralkuberneri krahv Paul Demetrius Kotzebue tütre Alexandra Mathilde von Kotzebuega (20. mai 1849 – 19. juuli 1943 Tallinn).

### Sugupuu

## Viited
Puhverdusvõime

**Puhverdusvõime** on keemias (puhver)lahuse võime mingi(te) välisteguri(te) tingimuses säilitada esialgne reaktsioon (olgu see siis aluseline, happeline või neutraalne).

**Kitsamas tähenduses** on puhverdusvõime mulla (vere, lümfi) omadus vastu panna reaktsiooni järsule muutumisele happe või aluse lisamise korral.

## Vaata ka
*Puhvermahtuvus

## Viited
Suubla

**Suubla** (maaparanduslikus kontekstis **eesvool**) on veekogu (järv, jõgi, meri jne) või muu koht (nt kurisu, puurauk), kuhu juhitakse heitvesi või kuivendusvesi. Vanemas eesti keeles on kasutatud ka termineid *eelvool* ja *eesvool*.

## Termini ajaloost
Eesti keeles on aegade jooksul suubla asemel kasutatud arvukalt sünonüüme, mis nüüdseks on käibelt kadunud (nt *veevastuvõtja*), või olid nad selgelt desorienteerivad (*suubeveekogu*). 

## Viited
Tativetikas

**Tativetikas** (*Gonyostomum semen* (Ehrg.) Diesing) on heterokontide ehk stramenopiilide hõimkonda rafidiofüütide klassi arvatud vetikas. Varem on teda käsitletud silmviburvetiktaimede (*Euglenophyta*) hõimkonnas ning algloomade hõimkonnas viburloomade klassis.

Tativetika raku mõõtmed on kuni 120•40•30 µm.

Vetikas eelistab elada peamiselt düstroofsetes, orgaanilise aine poolest rikastes järvedes. Eestist on teda leitud paljudest järvetüüpidest.

## Viited

## Kirjandust
*Laugaste, R. (1992). Tativetikas? – Eesti Loodus, 12: 610–612.

## Välislingid
*
Color of Change

**Color of Change** on Ameerika Ühendriikide mustanahaliste veebipõhine organisatsioon, mis võitleb Ameerika mustanahaliste huvide ja õiguste kaitse eest.

Organisatsiooni asutasid James Rucker ja Van Jones 2005. aastal pärast seda, kui orkaan Katrina tabas USA kagurannikut.

## Välislingid
*Color of Change
Aleksander Kreek

**Aleksander Kreek** (kuni 1938. aastani **Aleksander Kreps**; 25. juuni 1914 Käru talu, Lihula vald (praegu Alaküla, Lääneranna vald) – 19. august 1977 Toronto, Ontario provints, Kanada) oli eesti kergejõustiklane (kuulitõukaja ja kettaheitja).

## Õpingud ja töö
Õpinguid alustas Lihulas ning jätkas 1933. aastal Haapsalus Läänemaa Ühisgümnaasiumis, mille lõpetas 1936. aastal 22-aastaselt. Seejärel töötas ta aastatel 1936–1938 Riigi Statistika Keskbüroos, 1938–1940 Eesti Pangas kantseleiametnikuna ning 1942–1944 politseiametnikuna.

## Sportlaskarjäär
Spordiga hakkas tegelema gümnaasiumi ajal, kus tema kehalise kasvatuse õpetajaks oli R. Rosenberg-Roosimaa. Aastatel 1933–1935 esindas ta spordiseltsi Läänela, alates 1935. aastast Tallinna Kalevit, kus pälvis 1936. aastal meistrimärgi nr 22. Alates 1941. aastast esindas ta spordiseltsi Dünamo.

Aleksander Kreek võitis 1938. aastal Pariisis toimunud II Euroopa meistrivõistlustel kergejõustikus kuulitõukes kuldmedali tulemusega 15,83 meetrit.

Ta tuli üliõpilaste maailmameistrivõistlustel kuulitõukes 1937. aastal kuld- ning 1939. aastal hõbemedalile. 

Aastatel 1937–1943 tuli ta Eesti meistriks kuulitõukes neljal ja kettaheites ühel korral. 1939. aastal saavutas ta mõlemal alal esikoha ka Eesti mängudel. 

Kreek parandas Eesti kuulitõukerekordit kolmel korral: 16,16 meetrit (1938), 16,28 ja 16,40 meetrit (mõlemad 1939). Tema isiklik rekord kettaheites oli 47,40 meetrit (1939).

## Isiklikku
Sõja ajal siirdus Rootsi, kus elas aastatel 1944–1951; seejärel emigreerus 1951. aastal Kanadasse ja asus elama Torontosse.

Aleksander Kreegi pojapoeg Adam Kreek on Kanada sõudja, kes kuulus meeste kaheksapaadi koosseisu, mis võitis 2008. aasta Pekingi olümpiamängudel kuldmedali. Lisaks tuli Adam Kreek maailmameistriks aastatel 2002, 2003 ja 2007.

## Kirjandus
*Aarand Roos. "Ära sa tule siia meistritiitlit kaitsma! Aleksander Kreegi lugu". Haapsalu 2004

## Viited

## Välislingid
*
Karevetikas

**Karevetikas** (*Cladophora*) on *[[Ulvophyceae]]* klassi kuuluv rohevetikate perekond.

Karevetikate perekond on üks liigirohkemaid roheliste makrovetikate perekondi. Liike on väga raske määrata, sest diagnostilised tunnused sõltuvad ja varieeruvad suuresti näiteks kasvukeskkonna ja vanuse tõttu.

## Nimi
Karevetikad on nimetuse saanud sellest, et katsudes tunduvad nad karedana. See tuleb lima puudumisest.

## Tunnused
Karevetikate niidid on harunenud ja kuni 130 µm jämedused. Selle järgi eristataksegi karevetikat rühma *[[Spirogyra]]* vetikatest, sest viimase niidid ei harune.

## Kasvukoht
Kõrge toitelisusega järvedes, eriti neis, kuhu on kandunud palju toitaineid, moodustavad nad vees tihedaid puhmi (vaipu). Viimase tõttu on neid mõnikord kutsutud ka **vaipvetikateks**.

## Elutsükkel
Karevetika elutsüklis on kaks mitmerakulist faasi: haploidne gametofüüt ja diploidne sporofüüt. Väliselt on mõlemad täiesti ühesugused. Selleks, et kindlaks teha, kummas arengufaasis taim parajasti on, tuleks nende kromosoome lugeda või uurida nende järeltulevat sugu. Haploidne gametofüüt toodab haploidseid gameete mitoosi käigus, diploidne sporofüüt toodab aga haploidseid spoore meioosis. Gameetide ja spooride ainus nähtav erinevus on see, et gameedil on 2 ja spooril 4 viburit.

## Karevetikas kui võõrliik ja veeõitsengud
Suurde järvistusse on karevetikas sisse toodud pilsiveega ja kujunenud ohtlikuks võõrliigiks. Ta sigib seal massiliselt ning kaldale uhutud vetikamassid kolestavad liivarandu ja tekitavad lagunedes vastikut lehka, mis vähendab kaldaäärse kinnisvara väärtust. Järvest vett võtvad ettevõtted on just karevetikate tõttu pidanud miljoneid kulutama tõhusamate filtrite hankimiseks. Järvistu-äärsed kuurordid kannatavad külastajate vähenemise all: inimesed ei soovi ujuda vetikatega reostunud vees. 

## Karevetikas toiduna
Laoses süüakse karevetikaid eelroana ja neid peetakse delikatessiks. Neid kasvatatakse Mekongi jõgikonnas veealustel kividel ja korjatakse 1–5 kuul aastas. Karevetikaid süüakse tihti kuivalt ja isegi toorelt, sageli koos seesamiga, neid lisatakse suppidele ja küpsetatakse.

## Viited
Şalom

**Şalom** (heebrea 'rahu') on Türgis İstanbulis ilmuv juudi nädalaleht. 

Lehe asutas 29. oktoobril 1947 juudi ajakirjanik Avram Leyon.

Ilmub türgi ja ladiino (üks lehekülg) keeles.

Lehe väljaandja on İvo Molinas.

Lehe toimetaja on Yakup Barokas.

Lehe keskmine trükiarv on 5000 (2005).

## Välislingid
* Şalomi koduleht (*türgi keeles*) 
* Şalomi koduleht (*ladiino keeles*)
Aimeliiki osariik

**Aimeliiki osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Belaus. Hõlmab Babelthuapi saare edelaosa. 

Aimeliiki osariigi pindala on 37 km². See on mägine ala, mille rannikul asuvad mangroovitihnikud. Osariigi elanike arv oli 2005. aastal 270. Halduskeskus on Mongami.

Osariigis asub riigi suurim elektrijaam.
Tiit Noormets

**Tiit Noormets** (8. mai 1959 Kunda – 17. aprill 2024) oli eesti ajaloolane ja arhivaar.

Ta lõpetas 1977. aastal Kunda 1. Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna. 1985. aastal lõpetas ta Moskva Ajaloo-arhiivinduse Instituudi.

1983–1993 töötas Filmi-, Foto- ja Fonodokumentide Riiklikus Keskarhiivis (FFFRKA) mitmel ametikohal, sh kasutusosakonna juhatajana, 1993–1996 Kaitseministeeriumis toimetajana, 1996–2000 Riigiarhiivi teaduse ja publitseerimisala nõunikuna, alates 2001. aastast publitseerimistalituse peaspetsialistina. Aastast 2012 oli Rahvusarhiivi teadus- ja publitseerimisbüroo peaspetsialist.

Tiit Noormetsa uurimisvaldkonnad olid sõjaajalugu, sealhulgas relvastatud vastupanuliikumised; Eesti ajalugu 20. sajandil; kodulugu.

Ta oli Eesti Akadeemilise Sõjaajaloo Seltsi asutajaid (1988), MTÜ Nõukogude aja uurimise keskus asutajaid (1999), Eesti Arhivaaride Ühingu asutajaid (1989), Eesti Kodu-uurijate Seltsi liige.

Ta oli Eesti Kaitseväe reservohvitser, nooremleitnant. Kaitseliidu liige.

## Teoseid
*"Mida teame Toolse linnusest". // Kalender 1989. Tallinn 1988. Lk 187–191
*Eesti Filmiarhiivi filmidokumentide annoteeritud kataloog 1912–1980, I–III osa. Tallinn 1991–1995
*dokumentaalfilmid "Eesti Vabariik 75" (1993) ja "Hammasrataste vahel. Eesti II maailmasõjas" (1995) 
*Luuramisi. Salateenistuste tegevusest Eestis XX sajandil. Artiklite ja dokumentide kogumik. Tallinn 1999 (koostaja ja kaasautor) 
*Eesti soomusmasinad. Soomusautod ja tankid 1918–1940. Tallinn 1999 (kaasautor) 
**The Summer War: the 1941 armed resistance in Estonia*. // The anti-soviet resistance in the Baltic states. Vilnius 1999 
*Eesti Julgeolekupolitsei aruanded 1941–1944. Eesti üldine olukord ja rahva meeleolu Saksa okupatsiooni perioodil politseidokumentide peeglis. Tallinn 2002 (koostaja) 
*Mobilisatsioon Punaarmeesse Eestis 1941. // Laidoneri muuseumi aastaraamat 2. Tallinn 2003 
*Eesti soomusrongid ja soomusronglased 1918–1941. Tallinn 2003 (koostaja ja kaasautor) 
*Metsavennad Suvesõjas 1941. Eesti relvastatud vastupanuliikumine Omakaitse dokumentides. Tallinn 2003 
*Hävitajad. Nõukogude hävituspataljonid Eestis 1944–1954. Dokumentide kogumik. Tallinn 2006 
*Eesti Vabadussõda 1918–1920 (fotoalbum). Tallinn 2008 
**Fate of the Estonian Border Guard in 1940–1941*. // Estonia 1940–1945. Reports of the Estonian International Commission for the Investigation of Crimes Against Humanity. Tallinn 2006
**Mobilisation into the Red Army in Estonia in 1941*. // Estonia 1940–1945. Reports of the Estonian International Commission for the Investigation of Crimes Against Humanity. Tallinn 2006
**Soviet destruction battalions in Estonia in 1944–1954*. // Estonia since 1944. Reports of the Estonian International Commission for the Investigation of Crimes Against Humanity. Tallinn 2009

## Isiklikku
Tiit Noormetsa isa oli insener Hubert Noormets.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti ohvitserid ja sõjandustegelased. Tallinn 1998, lk 125
Boyle'i-Mariotte'i seadus

**Boyle'i-Mariotte'i seadus** on üks gaaside seadustest ning ideaalse gaasi olekuvõrrandi erijuht. Selle kohaselt muutub gaasi rõhk isotermilises protsessis pöördvõrdeliselt gaasi ruumalaga. See tähendab, et kui gaasi temperatuur hoida muutumatuna, siis gaasi ruumala vähendamisel kaks korda suureneb rõhk kaks korda.

Matemaatiliselt võib Boyle'i-Mariotte'i seadust väljendada kujul:
:pV = const \, \text{, kui } \ T = const \,,
kus p, V ja T tähistavad vastavalt gaasi rõhku, ruumala ja temperatuuri.

## Ajalugu

 
Sellist seost rõhu ja ruumala vahel märkasid esimestena Richard Towneley ja Henry Power.

Robert Boyle kinnitas nende avastust katsetega ja avaldas tulemused. Katseseadmed ehitas Robert Guntheri ja teiste autoriteetide sõnul Robert Hooke. Boyle'i seadus põhineb katsetel õhuga, mis tema meelest oli väikeste nähtamatute vedrude vahel paigal seisvate osakeste fluidumiks. Sel ajal peeti õhku veel üheks neljast elemendist stiihiast, millega Boyle ei olnud nõus. Boyle huvi asja vastu tuli tõenäoliselt sellest, et ta tahtis käsitada õhku elu hädavajaliku elemendina; näiteks avaldas ta töid taimede kasvust ilma õhuta. Boyle kasutas kinnist J-kujulist toru ning pärast ühelt poolt elavhõbeda sissekallamist sundis ta teisel pool oleva õhu elavhõbeda survel kokku tõmbuma. Korranud katset mitu korda, kasutades erinevat elavhõbeda hulka, leidis ta kontrollitud tingimustes, et gaasi rõhk on pöördvõrdeline selle ruumalaga..

Prantsuse füüsik Edme Mariotte avastas sama seaduse Boyle'ist sõltumatult 1676. aastal., kuid Boyle oli selle avaldanud juba 1662. Sellepärast nimetatakse seda seadust Boyle'i-Mariotte'i seaduseks, mõnikord ka Boyle'i seaduseks või Mariotte'i seaduseks.

Aastal 1687 näitas Isaac Newton raamatus "Principia", et kui elastne fluidum koosneb paigalseisvatest osakestest, mille vahel mõjuvad nendevahelise kaugusega pöördvõrdelised tõukejõud, siis on selle tihedus rõhuga võrdeline, kuid see matemaatiline traktaat ei ole tänapäeva vaatekohast vaadeldud seose füüsikaline seletus. Staatilise teooria asemel on tarvis kineetilist teooriat, mille esitasid kaks sajandit hiljem James Clerk Maxwell ja Ludwig Boltzmann.

See seadus oli esimene füüsikaseadus, mida väljendati kahe muutuja vahelist sõltuvust kirjeldava võrrandi kujul.

## Vaata ka
* Ideaalne gaas
* Gay-Lussaci seadus
* Charles'i seadus

## Viited

## Välislingid
*Ideaalse gaasi seadused
Tokkroos

**Tokkroos** (*Alcea*) on ühe- või mitmeaastaste rohttaimede perekond kassinaeriliste sugukonnast.

Perekonda kuulub eri andmetel 25–60 liiki. Liikide levilaks on Ees-Aasia, Balkani maad, Lõuna-Itaalia ja Kreeta.

Eestis kasvatatakse enamasti kaheaastase aia-ilutaimena Balkanilt pärit harilikku tokkroosi (*Alcea rosea*) ja tema sorte. Nende suured (läbimõõt 6–10 cm) ja kaunid liht- või täidisõied on roosad, punased, violetsed, valged, kollased. Vähem näeb kasvult madalamat (1,5–2 m), kuid laiemat ja vastupidavamat, kollaste õite ja suurte 5–7 hõlmiste lehtedega siberi tokkroosi (*Alcea vicifolia*) ning sügavalt lõhestunud viiehõlmaliste lehtedega, samuti kollaste õitega kurd-tokkroosi (*Alcea rugosa*).

## Liike
**[[Alcea biennis]]*
**[[Alcea ficifolia]]* 
**[[Alcea heldreichii]]*
**[[Alcea lavateriflora]]*
**[[Alcea pallida]]*
**Alcea rosea* – harilik tokkroos
**Alcea rugosa* – kurd-tokkroos
**[[Alcea setosa]]*  
**[[Alcea striata]]*
**[[Alcea sulphurea]]*
* *Alcea vicifolia* – siberi tokkroos

## Viited
Yarmūk

**Yarmūk** (araabia *Nahr al-Yarmūk* نهر اليرموك) on jõgi Edela-Aasias. 

Jõgi algab Druusi mägedest, voolab sügavas kuristikus läände läbi Ḩawrāni kiltmaa. Suubub vasakult Jordanisse. Jõe pikkus on umbes 80 km.

Yarmūk on Süüria ja Jordaania ning Jordaania ja Iisraeli piirijõgi. Jõel asub Al-Waḩdah' tamm.

Jõe ääres toimus 636. aastal Yarmūki lahing, milles Bütsantsi väed sai lüüa araablastelt.
Faddei laht

**Faddei laht** on Laptevite mere laht Taimõri poolsaare kirdekaldal. 

Lahe laius 20–25 km, sügavus on 23 m. Ta ulatub maasse 37 km ulatuses. Lahte suubub Faddei jõgi. Lahe suudmeosas paiknevad Faddei saared. Lahe läänerannik kuulub Suure Arktilise looduskaitseala koosseisu.

Lahte jõudis esimesena Vassili Prontšištševi ekspeditsioon 1736. aasta augustis. Nimetas Boriss Vilkitski ekspeditsioon aastal 1913 Fabian Gottlieb von Bellingshauseni auks.
Lewis Hine

**Lewis Wickes Hine** (26. september 1874 Oshkosh, Wisconsini osariik – 3. november 1940 Hastings on-Hudson, New Yorgi osariik) oli USA sotsioloog ja fotograaf.

## Töid

AddieCard05282vLewisHine.jpg|12-aastane lapstööline Addie Card
Hannity & Colmes

**"Hannity & Colmes"** oli Fox News Channeli telesaade, mida juhtisid Sean Hannity ja Alan Colmes. Esimene saade läks eetrisse 1996. aasta oktoobris ja viimane 9. jaanuaril 2009.
Sean Hannity

**Sean Patrick Hannity** (sündinud 30. detsembril 1961 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide raadio- ja teleajakirjanik. 

Ta juhib raadiosaadet "The Sean Hannity Show", mida edastab Citadel Media. Ta juhib ka Fox News Channeli saateid "Hannity", millega asendati poliitiline vestlussaade "Hannity & Colmes", ning nädalavahetussaadet "Hannity's America". 

## Tunnustus
* Marconi auhind (2003, 2007)

## Teosed
* *Let Freedom Ring: Winning the War of Liberty over Liberalism* (2002) 
* *Deliver Us from Evil: Defeating Terrorism, Despotism, and Liberalism* (2004) 
* *Conservative Victory: Defeating Obama’s Radical Agenda* (2010) 

## Välislingid
* Sean Hannity koduleht
Día

**Día** (kreeka Δíα, Ντία) on Kreekale kuuluv asustamata saar Kreeta meres 12 km kaugusel Kreeta rannikust Irákleio lähedal.

Saare pindala on umbes 12,5 ruutkilomeetrit. Saare pikkus on kuni kolm kilomeetrit ja laius kuni viis kilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 268 meetrit. 

Saarel ei ela inimesi, küll aga metsistunud kodukitsi. Soodsate tuulevarjuliste sadamate olemasolu tõttu on saart kasutatud meresõitjate peatuspaigana ja seal on olnud ka alalisi asulaid. 

## Viited
Dominant (ökoloogia)

**Dominant** on mingi ökosüsteemi koosluses (harilikult taimekoosluses) domineeriv (arvukuse või suuruse tõttu) liik või organismide rühm ja seeläbi vaadeldava koosluse aineringe olulisim lüli. 

Näiteks parasvöötme soodes on dominantliikideks turbasambla perekonna esindajad.

Taimekoosluse dominandid leitakse katvuse või biomassi järgi, harilikult rinnete kaupa eraldi.

Rindes domineerivat liiki nimetatakse edifikaatoriks.

## Vaata ka
*Edifikaator
*Lipuliik
*Tugiliik

## Viited
Geomeetriline jada

**Geomeetriline jada** ehk **geomeetriline progressioon** on matemaatikas jada, milles iga liikme ja sellele eelneva liikme jagatis on konstant. 

Jada liikme ja sellele eelneva liikme jagatist nimetatakse geomeetrilise jada teguriks.

Geomeetrilise jada üldliige avaldub kujul
:a_k = a_0 q^{k-1} \,,
kus a_0 on jada esimene liige ehk **algliige** ja *q* on geomeetrilise jada tegur.

## Geomeetrilise jada liikmete summa

Geomeetrilise jada *n* esimese liikme summa avaldub kujul
:a_0 + a_1 + ... + a_{n-1} = \sum_{k=0}^{n-1} a_0 q^{k} = \frac{a_0(q^{n}-1)}{q-1} .

Geomeetriline rida koondub absoluutselt parajasti siis, kui -1 . Selle rea summa on
:\sum_{k=0}^\infty a_k = \lim_{n\to\infty}{\sum_{k=0}^{n} a_0 q^{k}} = \frac{a_0}{1-q}.

Viimased võrdused kehtivad kõikides Banachi algebrates, kui \|q\|  ja q-1 on pööratav.

## Vaata ka

* Aritmeetiline jada
* Kepleri kolmnurk

## Viited
Riskikuller 3

**"Riskikuller 3"** on 2008. aasta film. See on järg filmidele "Riskikuller" (2002) ja "Riskikuller 2" (2005).

Frank Martin saab seekord ülesandeks endiselt USA eriüksuse ohvitserilt Johnsonilt, praeguselt Ecocorpi ülemuselt, toimetada Ukraina keskkonnaminister Leonid Tomilenko röövitud tütar Valentina Marseillest alguses Budapesti, siis Bukaresti ning lõpuks Odessasse. Johnson tahab Valentinat kasutada pandina, et Tomilenko kirjutaks alla lepingule, millega lubataks Ecocorpi laev, mille lastiks on mürgised kemikaalid, Ukrainasse. Asja teeb keerulisemaks see, et nii Frankile ja Valentinale on randme ümber pandud metallvõrud, mis Franki autost (Audi A8) kaugemale kui 75 jalga (23 meetrit) sattudes plahvatab.

## Näitlejad
*Jason Statham – Frank Martin
*François Berléand – inspektor Tarconi
*Natalya Rudakova – Valentina
*Robert Knepper – Johnson
*Jeroen Krabbé – Leonid Vasilev
*David Atrakchi – Malcom Manville
*Eriq Ebouaney – Ice

## Välislingid
*
Dubai metroo

**Dubai metroo** (araabia مترو دبي‎ *Metrō Dubayy*) on metroo Dubais.

Metroo on täielikult automatiseeritud. Guinnessi rekordite raamat tunnustab 75 km pikkust Dubai metroovõrku kui maailma pikimat täielikult automaatset metrood.

Esimene lõik kümne jaamaga avati 9. septembril 2009. Kahel esimesel päeval kasutas metrood rohkem kui 110 000 inimest, mis on peaaegu 10% Dubai rahvastikust. 9. veebruariks 2010 oli metrooga sõitnud miljon reisijat.

9. septembril 2011 avati teine metrooliin. Planeeritud on veel kolm liini, kuid nende ehitust ei ole alustatud.

## Välislingid
* Dubai metroo saidil UrbanRail - maailma metrood
Sofia metroo

**Sofia metroo** (bulgaaria Софийско метро) on metroo Bulgaaria pealinnas Sofias. See on riigi ainuke metroo.

Metroo avati 28. jaanuaril 1998. 2012. aasta 31. augusti seisuga on metroo pikkus 31 km ning sellel on 27 jaama.

## Galerii

Pilt:Младост 3-вестибюл.jpg|Mladost 3 metroojaam.
Pilt:Централна гара.jpg|Central Station metroojaam.
Pilt:Княгиня Мария Луиза.jpg|Maria Luiza metroojaam.
Pilt:Nadejda - 001.jpg|Nadejda metroojaam.
Pilt:Лъвов мост.jpg|Lawow most metroojaam.
Pilt:Сердика 2.jpg|Serdika II metroojaam.


## Välislingid
* Ametlik koduleht (bulgaaria ja inglise keeles)
* Kava Sofia metroo saidi metroschemes.narod.ru Aleksei Borisov
Harilik piimalill

**Harilik piimalill** (*Euphorbia helioscopia*) on rohttaim piimalilleliste sugukonnast piimalille perekonnast.

Taime kõrgus on 5–40 cm. Vigastamisel eritab taim mürgist valget piimmahla.

Eestis on ta tavaline taim; kasvab ka aedades umbrohuna.

Taim õitseb juunist septembrini.

## Välislingid
*
Masing

**Masing** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
* Ado Masing (1862–1949), taluperemees Lipa külas Raikküla vallas, Uku Masingu isa
* Aleksander Woldemar Masing (1838–1905), Tartu kaupmees ja Suurgildi vanem
* Eha Masing (1912–1998), Uku Masingu abikaasa ja mitme tema luulekogu koostaja
* Emil Carl Adolf Masing (1839–1898), eesti arstiteadlane
* Ernst Johann Woldemar Masing (1836–1923), baltisaksa filoloog
* Gotthilf Leonhard Masing (1845–1936), baltisaksa keeleteadlane
* Hugo Gottfried Masing (1875–1939), Tartust pärit, Venemaal ja Saksamaal tegutsenud peenmehaanik, seismograafide konstrueerija, Aleksander Woldemar Masingu poeg
* Jaan Masing (1875–1948), Eesti poliitik, Majaomanikkude Koja esimees ja I Riiginõukogu liige
*Carl Johannes Masing (1811–1878), Eesti vaimulik, Mustjala Anna koguduse ja Peterburi Mihkli koguduse pastor
* Karl Ernst Alexander Masing (1879–1956), baltisaksa arstiteadlane
* Karl Reinhold Mihhail Masing (1836–1911), Venemaa sõjaväelane, suurtükiväekindral
* Otto Wilhelm Masing (1763–1832), eesti pastor ja keelemees, õ-tähe tooja eesti kirjakeelde
* Richard Maasing (kuni 1938 Richard Masing; 1896–1976), Eesti sõjaväelane (kolonel) ja publitsist
* Uku Masing (1909–1985), eesti teoloog, luuletaja, folklorist ja etnoloog
* Viktor Masing (1925–2001), eesti botaanik, biogeograaf, sooteadlane, ökoloog ja loodusteaduste populariseerija, bioloogiadoktor
* Walter Masing (1915–2004), Eesti baltisaksa füüsik

## Vaata ka
* Maasing
* Uku Masingu Kolleegium
Maasing

**Maasing** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
* Martin Maasing (1979–), eesti jalgpallur
* Nikolai Maasing (1900–1942), eesti keemik
* Richard Maasing (1896–1976), Eesti sõjaväelane (kolonel) ja publitsist
* Sander Maasing (1988–), eesti jalgrattur

## Vaata ka
* Masing
Malpiigialaadsed

**Malpiigialaadsed** (*Malpighiales*) on kaheiduleheliste õistaimede selts.

## Süstemaatika
Malpiigialaadsete seltsi kuulub 28–37 sugukonda, 725 perekonda ja 16 000 kuni 17 000 liiki. Kuus suurimat sugukonda on piimalillelised (*Euphorbiaceae*) (6300 liiki), toogpuulised (*Phyllanthaceae*) (2000 liiki), naistepunalised (*Hypericaceae*) (1000–1500 liiki), malpiigialised (*Malpighiaceae*) (1250 liiki), pajulised (*Salicaceae*) (üle 1000 liigi) ja kannikeselised (*Violaceae*) (800–900 liiki).

## Levila
Malpiigialaadsed kasvavad peamiselt troopikas, kuid mõned perekonnad nagu piimalill, naistepuna, lina, paju ja kannike on tuntud ka parasvöötmes. 

## Tuntud esindajaid
Seltsi kuuluvad tuntud toidutaimena maniokk ja troopiliste puuviljade poolest tuntud kannatuslill ja mangostanipuu. Piimalilleliste sugukonda kuuluv kummipuu mängis olulist rolli tööstusrevolutsioonis. Dekoratiivtaimedest kuuluvad sellesse seltsi kannatuslill, naistepuna, jõulutäht, kannikesed ja võõrasema. Paju kasutavad toorainena korvipunujad ja parkalid, keskkonnamajanduses on pajud kasutusel erosioonitõrjel ja maaparanduses ning üha suuremat huvi pakuvad pajud alternatiivse energiaallikana. *Linum usitatissimum* (harilik lina) on oluline kiu- ja õlitaim.

Malpiigialaadsete seltsi esindajad sisaldavad ka tähelepanuväärsel määral meditsiini seisukohalt huvi pakkuvaid ühendeid, narkootilisi aineid ja mürke. Suurepärased näited on kokapõõsas *Erythroxylum coca*, riitsinus *Ricinus communis*, käsnviljak *Hydnocarpus* (mida on rahvameditsiinis kasutatud pidalitõve raviks) ja naistepuna *Hypericum perforatum*. Paju koorest saadud salitsiinist sünteesitud aspiriini (atsetüülsalitsüülhape) kasutatakse valu ja palaviku ravis.

## Sugukonnad

## Viited
*Artiklis on kasutatud Paula Hoffmanni artiklit MALPIGHIALES: AN INTRODUCTION © Royal Botanic Gardens, Kew. 8 Oct. 2003, updated 6 Sept. 2005*
Joeri Wiersma

**Joeri Wiersma** (sündinud 10. aprillil 1976) on Hollandi poliitik. Ta on mitmekordse kabemaailmameistri Harm Wiersma poeg. 

Ta kandideeris 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Europese Klokkenluiders Partij esinumbrina. Partei kogus valimistel 0,47% häältest, olles sellega edukaim uus partei Hollandis.

Ta kandideeris 2013. aastal Eesti kohalike omavalitsuste valimistel üksikkandidaadina Tallinna Linnavolikogusse ja sai 32 häält .

2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kandideeris ta üksikkandidaadina Eestis ja sai 48 häält.

## Viited


## Välislingid
*Biograafia (ka foto)
*http://valimised.err.ee/?c=4&p=2&id=58575