open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Konformismi sünd

**"Konformismi sünd"** oli 1978. aastal Tallinnas ilmunud omakirjastuslik kogumik. 

Autorid: Andrus Rõuk, Porfiri Nikititš Krõlov, Lemmi Letraset ( = Leonhard Lapin), Leho Rätsep, Mare Maidra, Mihhail Vassiljevitš Kuprijanov, Urmas Mikk, Reeda Toots, Malle Talvet, Kai-Mai, J. Olšak (tõlk. A. Trapeež), Toomas Vint, Nikolai Aleksandrovitš Sololov, Aivar Rumvolt, vanad eestlased, Ott E. Arder, Mart Helme, Willi Lehm (end. Rebane) ( = Vilen Künnapu), Jüri Üdi, B. H. Boržets-Davidson ( = Vladislav Koržets), Harley Davidson ( = Vladislav Koržets ja Ott Arder), M. Iljin, E. Segal, Vladislav Koržets, Albert Trapeež, Leonhard Lapin.

## Kirjandus

* Kersti Unt ja Marja Unt. Seilates sadamata : omakirjastus okupeeritud Eestis. Kujundanud Mari Kaljuste. Tallinn, Varrak, 2012, 397 lk. ISBN 9789985325308.

## Arhiivimaterjalid

* KM EKLA f 321 m 22:8.
Lafnitzi jõgi

**Lafnitz** (ungari: *Lapincs*) on jõgi Kagu-Austrias ja (lühidalt) Lääne-Ungaris.

Lafnitz on 113,6 km pikk ja selle valgla on 1992 km². See algab Steiermargi ja Alam-Austria piiri lähedalt ning voolab peamiselt kagusuunas läbi Rohrbach an der Lafnitzi, Lafnitzi, Markt Allhau, Wolfau, Wörth an der Lafnitzi, Neudau, Deutsch Kaltenbrunni, Rudersdorfi, Königsdorfi ja Heiligenkreuz im Lafnitztali ning suubub Szentgotthárdis Rábasse, vähem kui kilomeetri sügavusel Ungaris. Suure osa oma pikkusest moodustab see Steiermargi ja Burgenlandi vahelise piiri. Selle suurim lisajõgi on Feistritz.
Stornoway

**Stornoway** (gaeli keeles *Steòrnabhagh*, šoti keeles *Stornowa*) on Šotimaal asuv linn, mis on ühtlasi Välis-Hebriidide saarestiku suurim asula ja Lewise saare halduskeskus.

## Vaata ka
*Stronoway lennujaam

## Välislingid
Vulcan (Rumeenia)

**Vulcan** (varem **Jiu-Vaidei-Vulcan**, ungari keeles *Vulkán*, *Zsilyvajdejvulkán* (*Zsily-Vajdej-Vulkán*), saksa keeles *Wolkendorf*, *Wulkan*) on linn Rumeenias Transilvaanias Hunedoara maakonnas.

Linna haldusalasse kuulub kaks küla: Dealul Babii (*Hegyvulkán*) ja Jiu-Paroșeni (*Zsilymacesdparoseny*).

Linn on saanud nime Vulcani kuru järgi, mille nimi pärineb slaavi sõnast 'vlk' (hunt).

Asulat on esmamainitud 1462. aastal, linnaõigused sai Vulcan 1953. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vulcani elanikest rumeenlasi 87,95%, ungarlasi 4,78% ja mustlasi 1,32% ja teistest rahvustest inimesi 0,31%. Rahvus oli teadmata 5,62%-l elanikest.

## Viited
2022. aasta 30. septembri raketirünnak tsiviilkonvoile Zaporižžjas

2022. aasta veebruaris alanud Vene-Ukraina sõja käigus 30. septembri hommikul Venemaa välja lastud kuueteiskümnest S-300 raketist tabas neli raketti Zaporižžja äärelinnas asuvasse pääsupunkti kogunenud tsiviilkonvoid, mille tulemusel sai surma 32 ja vigastada 80 inimest.

## Vaata ka
* 2022. aasta 9. oktoobri õhurünnak Zaporižžja korterelamule

## Viited
BTR-90

**BTR-90** on Venemaal toodetud kaheksarattaveoline (8x8) soomustransportöör.

Aastail 1993–1994 konstrueeritud soomustransportöör on edasiarendus varasemast BTR-80-st. Uuendustena parandati selle soomuskaitset ning senine torn vahetati välja BMP-2-l kasutatava vastu. BTR-90 on relvastatud 30 mm Šipunov 2A42 automaatkahuriga, 7,62 mm PKTM kuulipildujaga, 9K111-1M Konkurs-M tankitõrjerakettidega (4 tk) ning 30 mm AGS-17 granaadiheitjaga.

## Modifikatsioonid
* BTR-90 Rostok - relvastatud 30 mm automaatkahuriga 2A42, 7,62 mm PKTM kuulipilduja, 30m mm AGS-17 granaadiheitjaga ning tankitõrjerakettidega 9K111-1M Konkurs-M.
* BTR-90 Berežok - kasutab tornimoodulit Berežok; relvastatud 30 mm 2A42 automaatkahuri, 7,62 mm PKTM kuulipilduja, AGS-30M granaadiheitja ning 9K135 Kornet tankitõrjerakettidega. Samuti on sel termokaamera.
* BTR-90M - kasutab tornimoodulit Bahtša-U; relvastatud 100 mm 2A70 kahuriga, 30 mm 2A72 automaatkahuriga, 7,62 mm PKTM kuulipildujaga ning 9K116-3 tankitõrjerakettidega. Samuti on sel termokaamera.

## Galerii

Pilt:TB2015ExhibitionP1-22.jpg | 
Pilt:TB2015ExhibitionP1-26.jpg |
Pilt:Engineering Technologies 2010 Part4 0022 copy.jpg| Tornimooduli Berežok välisvaade
Pilt:Engineering Technologies 2010 Part4 0023 copy.jpg| Tornimooduli Berežok sisevaade


## Välislingid
*
Dechantskirchen

**Dechantskirchen** on vald (*Gemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas. 1. jaanuaril 2015 laiendati seda vallareformi raames osaga seni olemasolnud lähinaabervallast Schlag bei Thalbergist.

Dechantskirchen asub Hartberg-Fürstenfeldi ringkonna ja ka Steiermargi kirdeosas. Vald paikneb u. 15 km Hartbergist põhja pool. Kõrgeim koht valla territooriumil on Hochkogel (1314 m), Wechseli lõunapoolseim tuhandeline mägi.

## Ajalugu

Paljude arheoloogiliste tõendite tõttu on põhjust eeldada, et inimasustus oli Dechanstkircheni piirkonnas olemas juba eelajaloolisel ajal, näiteks 3000-1500 aastat eKr.

## Kultuur ja vaatamisväärsused

Vaata ka Dechantskircheni ajalooliste kaitsealuste mälestiste loendit.

* Dechantskircheni kihelkonnakirik
* Thalbergi linnus

## Taristu

Dechanstkirchenisse pääseb rongi ja autoga. See asub *[[Thermenbahn]]i* raudtee ja *[[Wechsel Straße]]* B 54 juures.

Grazi ja Viini lennujaamad on kumbki u. 100 km kaugusel.

## Viited
Yeoju

**Yeoju** (ka *Yŏju*; ametlikult *Yeoju-si*, hangulis 여주시, hanjas 驪州市) on linn Lõuna-Koreas Gyeonggi provintsis. Yeoju nimetati linnaks 2013. aastal. Elanike arv oli 2020. aasta seisuga 111 017.

## Viited
Gwacheon

**Gwacheon** (과천시, 果川市 *Gwacheon-si* 'Gwacheoni linn', McCune-Reischaueri transkriptsioonis *Kwach'ŏn-si*) on linn Lõuna-Koreas Gyeonggi provintsis.
Vecauce vald

**Vecauce vald** (läti keeles *Vecauces pagasts*) on vald Lätis Dobele piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Auce linna ning Vītiņi, Īle, Lielauce ja Bēne vallaga.

Valla pindala on 40 km². 2011. aastal oli seal 755 elanikku, 2021. aasta seisuga elas seal 574 inimest. Aastal 2011 elas vallas 655 lätlast, 27 venelast, 10 valgevenelast, 3 ukrainlast, 3 poolakat ja 47 leedulast. Valla keskus on Auce linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Jelgavas iela 1. Vallavanema kohuseid täidab Auce linnapea Guntis Šēfers (ühine Vītiņi vallaga).

## Ajalugu

Varem asusid valla aladel Vana-Auce lossi maad (*Alt-Autz*). Aastal 1935 oli Jelgava kreisi kuulunud valla pindala 132 km² ja seal oli 2469 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Ķevele, Vecauce ja Vītiņi külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Vecauce külanõukoguga likvideeritav Ķevele külanõukogu. Aastal 1957 külanõukogu likvideeriti, selle maad liideti Auce linnaga kui **Auce maaterritoorium**. Aastal 1958 liideti Auce maaterritooriumi kolhoosi Rītausma maad Vītiņi külanõukoguga. Aastal 1965 liideti maaterritooriumi Mežmaļi sovhoosi maad Bēne külanõukoguga. 1975 liideti osa selle maadest veel Vītiņi külanõukoguga.

2009. aastal liideti sealsed alad Auce piirkonnaga, ühtlasi moodustati maaterritooriumist omaette haldusüksus. Aastal 2010 nimetati maaterritoorium ümber Vecauce vallaks. Aastast 2021 kuulub vald Dobele piirkonda.

## Loodus

Valla suurim jõgi on Līgotne.

Looduskaitse all on Innuļi mänd, Gaiļi saar, Akadēmijas ielā 9 tamm, Vecauce allee, Vana-Auce lossipargi valgepöögid, Vana-Auce lossipargi pöögid, Vana-Auce lossipargi robiiniad, Vana-Auce lossipargi mägivahtrad, Vana-Auce lossipargi robiiniad, Vana-Auce lossipargi pärnad, Vana-Auce lossipargi tammed, Vana-Auce lossipargi saar, Vana-Auce lossipargi hall lepp, Vana-Auce lossipargi sanglepp, Vecauce pargi tamm, lisaks veel neli nimetut põlispuud.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Auce muinaskalmed, Vecauce luteri kirik ja Vana-Auce lossi hoonetekompleks, sealhulgas häärber, aedniku maja ja suur ait. Kohaliku kaitse all on lossi park, ait ja laut.

## Asustus

Vallas ainus küla Vecauce on staatusega *lielciems* ja aastal 2022 oli seal 428 elanikku.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 

Vecauce manor (Anno 1843) - ainars brūvelis - Panoramio.jpg|Vana-Auce loss


## Viited

## Välislingid
Kuller (almanahh)

**"Kuller"** oli omakirjastuslik almanahh, mida ilmus 1975. aastal kaks numbrit. 

"Kulleri" koostaja, toimetaja ja väljaandja oli Hubert Jakobs.

## Moto

*Ut aliquid fieri videatur* (nähtagu, et midagi tehakse).

## Sisu

### Kuller I

Autorid: Gustav Meyrink (tõlk. Hubert Jakobs), Peeter Ilus, Octavio Paz (tõlk. Hubert Jakobs), Antonin Artaud, Mart Lekštein, Hubert Jakobs, Fr. Garcia Lorca, Vladimir Hlebnikov (tõlk. P. V.)

### Kuller II

Autorid: Hubert Jakobs, Stefan George (tõlk. Linnar Priimägi), Tõnn Sarv, Dada mängumurult (saksa keelest tõlk. Hubert Jakobs), Reedik Saarmann, Andrus Loos, Urmas Urb, Ezra Pound (tõlk. Hubert Jakobs).

## Kirjandus

* Kersti Unt ja Marja Unt. Seilates sadamata. Omakirjastus okupeeritud Eestis. Kujundanud Mari Kaljuste. Tallinn, Varrak, 2012, 397 lk. ISBN 9789985325308.

## Arhiivimaterjalid

* KM EKLA f 321 m 22:5-6.
Urikiri

**"Urikiri"** oli Tartus 1981. aastal ilmunud omakirjastuslik almanahh, mis sisaldab peamiselt sama aasta märtsis, aprillis ja mais Noor-Tartu keldris toimunud luuleõhtutel ette kantud materjale. 

## Sisu

Autorid: Urmas Nagel, Tarmo Teder, Matti Milius, R. von Shalali ( = Rünno Vissak), Juhan Pallopson ( = Rünno Vissak), Boriss Saabas, Pan Przkovski-Puhkevitš, Hardi Volmer, Jaanus Tamm, Lauri Vahtre, Andres Sats, Jaan Paavle, Villu Kangur, Indrek Hirv, K. V. ( = Indrek Hirv), Aleksander Müller, Peeter Volkonski, Albert Trapeež, tundmatu autor ( = Tõnn Sarv), Tea Kivikas, Jack London ( = Priidu Beier), Mihhail Bulgakov (tõlk. A. Pesti)

## Kirjandus

* Kersti Unt ja Marja Unt. Seilates sadamata. Omakirjastus okupeeritud Eestis. Kujundanud Mari Kaljuste. Tallinn, Varrak, 2012, 397 lk. ISBN 9789985325308.

## Arhiivimaterjalid

* KM EKLA f 321 m 26:8.
Existentia

**"Existentia"** oli omakirjastuslik almanahh, mida ilmus alates 1985. aastast 3 numbrit. 

## Sisu

### EXISTENTIA I. Tallinn 1985

Autorid: Luule Metsis, Jay Mannlihher ( = Jaanus Tamm), Consuela de la Croix ( = Tarmo Teder), Jan v. Hus ( = Jaanus Tamm), Eve Kass ( = Jaanus Tamm), Tarmo Teder, Jaanus Tamm, Pruutus Päääss.

### EXISTENTIA II

Autorid: Jaan Paavle, Consuela de la Croix ( = Tarmo Teder), T. Toomik, A. Serval ( = Tarmo Teder), S. Vronski ( = Tarmo Teder), R. von Shalalai ( = Rünno Vissak), Tarmo Teder. 

### EXISTENTIA III

Autorid: M. Üprus, C. de la Croix ( = Tarmo Teder), P. Joonatan ( = Peeter Liiv), B. S. Rakitin ( = Boriss Saabas), Matti Milius, A. Üprus, R..., T. Teder. 

## Kirjandus

* Kersti Unt ja Marja Unt. Seilates sadamata. Omakirjastus okupeeritud Eestis. Kujundanud Mari Kaljuste. Tallinn, Varrak, 2012, 397 lk. ISBN 9789985325308.

## Arhiivimaterjalid

* KM EKLA f 321 m 27:1-3.
Ebersdorf (Steiermark)

**Ebersdorf** on vald (*Gemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas.

## Viited
Vladimir Saldo

**Vladimir Vassiljevitš Saldo** (vene keeles *Владимир Васильевич Сальдо*, ukraina keeles *Володимир Васильович Сальдо*; sündinud 12. juunil 1956 Oktjabrskojes Mõkolajivi oblastis) on Ukraina poliitik ja venemeelne kollaborant, alates 27. aprillist 2022 okupeeritud Hersoni oblasti venemeelse administratsiooni juht.

## Elukäik ja tegevus
Sündis Oktjabrskoje külas Žovtnjovo rajoonis Nikolajevi oblastis. Isa oli ehitaja, ema arst. 1978. aastal lõpetas ehitusinsenerina Krivoi Rogi mäeinstituudi tööstus- ja tsiviilehituse erialal. 2008 kaitses Lvivi Regionaaluuringute Instituudi juures doktoriväitekirja majanduses. 

1978–1981 ja 1986–1988 oli ta tehase Hersonpromstroi Promstroi-1 ehitus- ja paigaldusosakonna ülem. 1981–1986 Mongoolia armee sõjaline nõunik. 1988–1991 tehase Hersonpromstroi  ehitus- ja paigaldusosakonna Promstroi-6 peainsener. 1991–2001 tehase Hersonstroi ehitus- ja paigaldusosakonna Promstroi-3 juht. 

2001–2002 oli ta Hersoni oblasti administratsiooni aseesimees (ehitus, elamumajandus ja kommunaalteenused), 2002–2012 Hersoni linnapea, ta valiti kolm korda linnapeaks üldise otsese valimisõiguse alusel. 

Detsember 2012 – november 2014 oli ta venemeelse Regioonide Partei poolt valitud Ukraina Ülemraada VII koosseisu liige (ehituse, linnaplaneerimise, elamumajanduse ja kommunaalteenuste ning regionaalpoliitika komitee aseesimees). 

2014–2022 oli ta Hersoni linna ehitajate ja investorite avaliku ühenduse Stroiinvestsojuz juhatuse esimees. 16. märtsil 2022 astus ta "Rahu ja korra päästmise komitee" liikmeks ning alustas koostööd Vene sõjaväega. 26. aprillil määras Vene sõjavägi Saldo Hersoni oblasti okupatsiooni-sõjalis-tsiviilvalitsuse esimeheks. 11. juunil 2022 sai ta 23-liikmelise rühmana esimesena Venemaa passi. 11. juunil 2022 sai ta Hersoni oblasti okupeeritud osa esimeste elanike hulgas Venemaa kodakondsuse. 

5. augustil 2022 sai teatavaks, et Vladimir Saldo sattus Krimmi haiglasse, kus ta viidi meditsiiniliselt põhjustatud koomasse. Arstid ei kinnitanud südameinfarkti ega insulti. Meditsiinilise kooma seisundis transporditi ta spetsiaalse lennukiga Moskvasse. Raskes seisundis paigutati ta Sklifosovski uurimisinstituudi toksikoloogiaosakonna intensiivravi osakonda. 12. septembril postitas Vladimir Saldo oma Telegrami kanalile video, milles ta ütleb, et "ei läinud mõnda aega eetrisse", kuna "ta oli väga tõsiste arstide hoole all". 19. septembril 2022 sai teatavaks tema naasmine Hersoni.

## Kriitika ja sanktsioonid
2016. aastal hoiti teda kolm kuud Dominikaani Vabariigi vanglas kahtlustatuna seotuses Deniss Paštšenko röövimisega, kes oli väidetavalt talle võlgu umbes 334 000 dollarit.

17. märtsil 2022 alustas Ukraina peaprokuratuur tema vastu menetlust riigireetmise juhtumis, mis on seotud Hersoni oblastis pseudovõimu loomisega.

3. juunil 2022 määras Euroopa Liit talle sanktsioonid seoses tema kollaborantliku tegevusega okupeeritud Hersoni oblasti juhtimisel.

## Viited
Baia Sprie

**Baia Sprie** (ungari keeles *Felsőbánya*, saksa keeles *Mittelstadt*) on linn Rumeenias Maramureși maakonnas. Baia Sprie asub ajaloolises Marmaatia piirkonnas, maakonnakeskusest Baia Marest ligikaudu 9 km idas.

Linna haldusalasse kuulub kolm küla: Chiuzbaia (*Kisbánya*), Satu Nou de Sus (*Felsőújfalu*) ja Tăuții de Sus (*Giródtótfalu*).

Baia Spriet on esmamainitud 1329. aastal. Baia Sprie oli oluline kaevanduslinn, seal kaevandati alates 15. sajandi algusest kulda ja hõbedat.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Baia Sprie elanikest rumeenlasi 73,13%, ungarlasi 16,81%, mustlasi 3,91% ja teistest rahvustest inimesi 0,31%. Rahvus oli teadmata 5,82%-l elanikest.

## Viited
Kanjuruhani staadioni tragöödia

**Kanjuruhani staadioni tragöödia** oli Indoneesias Jaava saare idaosas Kanjuruhani staadionil 2022. aasta 1. oktoobril Arema FC ja Persebaya Surabaya vahel peetud jalgpallimatšile järgnenud rahvahulga kontrolli alt väljunud tunglemine, mille käigus hukkus vähemalt 131 inimest ning sai vigastada enam kui 300 inimest. Olukorra kontrolli alla saamiseks pisargaasi kasutanud politsei tegevus ei andnud soovitud tulemusi.

Tegemist oli jalgpallistaadionil toimunud ohvriterohkeima tragöödiaga Aasias, mis jäi maailmas samalaadsetes intsidentides hukkunute arvult alla vaid 1964. aasta 24. mail Peruu rahvusstaadionil toimunud tragöödiale, kui sai surma 328 inimest.

## Viited

## Välislingid
* EDNA TARIGAN and EILEEN NG. EXPLAINER: What’s behind Indonesia’s deadly soccer match? AP News, 2. oktoober 2022
Șomcuta Mare

**Șomcuta Mare** (ungari keeles *Nagysomkút*, saksa keeles *Großhorn*) on linn Rumeenias Maramureși maakonnas. Linn asub ajaloolises Marmaatia piirkonnas.

Linna haldusalasse kuulub seitse küla: Buciumi (*Törökfalu*), Buteasa (*Bucsonfalva*), Ciolt (*Csolt*), Codru Butesii (*Kodrulytelep*), Finteușu Mare (*Nagyfentős*), Hovrila (*Hávord*) ja Vălenii Șomcutei (*Somkútpataka*).

Șomcuta Maret on esmamainitud 1319. aastal, linnaõigused sai 7. aprillil 2004.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Șomcuta Mare elanikest rumeenlasi 80,67%, mustlasi 13,97%, ungarlasi 1,46% ja teistest rahvusest inimesi 0,21%. Rahvus oli teadmata 3,67%-l elanikest.

## Viited
Feistritztal

**Feistritztal** on 2015. aastast vald (*Gemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas.

Vald loodi Steiermargi vallareformi käigus 31. detsembril 2014, kui ühendati varem iseseisvad vallad Blaindorf, Kaibing, Sankt Johann bei Herberstein ja Siegersdorf bei Herberstein (kõik Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnast), pluss Hirnsdorf (Weizi ringkonnast.

Hartberg-Fürstenfeldi ringkonna ja Weizi ringkonna piiri muudeti nii, et uus vald asub täielikult Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas.

## Turism

Linnas koos Angeri, Floingi, Puch bei Weizi ja Stubenbergiga tegutseb turismigrupp "Apfelland Stubenbergsee", mille keskus asub Stubenbergis.

## Kultuur ja vaatamisväärsused

* Püha Johannese kihelkonnakirik
* Maria Fieberbründli abikirik

## Viited
Schlag bei Thalberg

**Schlag bei Thalberg** oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas. 2015. aasta vallareformiga jaotati see Dechantskircheni ja Rohrbach an der Lafnitzi valdade vahel.
Selver x TalTech

**Selver x TalTech** (varem **TTÜ VK**, **TalTech VK**) on Tallinnas asuv Eesti võrkpalliklubi. See on Tallinna Tehnikaülikooli esindusmeeskond, mis osaleb igal aastal Balti liigas ja Eesti meistrivõistlustel. Meeskonna kodusaal asub TalTechi spordihoones.

## Ajalugu
Hooaja 2008/09 eel sõlmis Tallinna Tehnikaülikool kokkuleppe Tallinna Sylvesteri võrkpalliklubiga, kellel puudusid vahendid uueks hooajaks eesmärgipärast võistkonda kokku saada. Selle klubi baasil loodi TTÜ võrkpallimeeskond (mis alates 2018. aastast kannab TalTechi võrkpallimeeskonna nime). Hooaja 2022/23 eel liideti TalTechi ja Selver Tallinna võrkpalliklubide esindusmeeskonnad ning meeskond hakkas kandma nime Selver/TalTech.

### Nimed aastati

### Peatreenerid

## Tulemused

## Osalemine Eurosarjades

## Koosseisud
### 2025/26 hooaja koosseis
Alljärgnev koosseis esindab klubi hooajal 2025/26.

### Eesti meistritiitli võitnud koosseisud
;Selver/TalTech - Eesti meister 2022/23
1 Jan Stog3 Marx Aru4 Rauno Tamme5 Oliver Orav6 Krister Õun7 Alari Saar8 Jan Markus Üprus9 Andri Aganits 10 Johan Vahter11 Tristan Täht12 Helger Hääl15 Leo Meyer18 Martti Keel25 Denis LosnikovPeatreener: Andres ToobalAbitreener: Valdis Radionenkov

;Selver/TalTech - Eesti meister 2023/24
1 Hendrik Luuken2 Valentin Bouleau3 Marx Aru7 Alari Saar8 Jan Markus Üprus9 Andri Aganits 10 Johan Vahter11 Tristan Täht12 Helger Hääl13 Matthew Aubrey16 Joosep Põldma19 Keith Pupart24 Albert Hurt25 Denis Losnikov26 Richard VoogelPeatreener: Andres ToobalAbitreener: Valdis Radionenkov

### Individuaalsed auhinnad
;Balti liiga kõige väärtuslikum mängija
*Mart Tiisaar (2013)
*Valentin Bouleau (2024)

## Viited

## Välislingid
*Selver x TalTech Volleybox
*Selver x TalTech Instagram
*Selver x TalTech Volleyball Facebook
Polina Kuznetsova (kunstnik)

**Polina Olehivna Kuznetsova** (sündinud 18. augustil 1985) on ukraina kunstnik.

Kogu elu Harkivis elanud, õppinud ja töötanud kunstnik kolis Eestisse 11. märtsil 2022 ning jätkab maalimist. Tema näitus oli Tallinna galeriis Truus avatud 9. septembrini 2022.

## Isiklikku
Tal on kaks poega. 

## Viited
Polina Kuznetsova

**Polina Kuznetsova** on mitme tuntud naise nimi:

*Polina Viktorovna Kuznetsova on Venemaa käsipallur (sündinud 1987)
*Polina Olehivna Kuznetsova on ukraina kunstnik (sündinud 1985)
Wechsel

**Wechsel** on madal mäestik Ida-Austrias, mille kõrgeim tipp on **Hochwechsel** (1743 m). Veel kaks tippu on üle 1700 m. Mäestik moodustab Alam-Austria ja Steiermargi liidumaade vahelise piiri umbes 15 km ulatuses, Semmeringist kagus ja Grazi nõost kirdes, Feistritzi sadula ja samanimelise Wechseli kuru vahel.

Wechsel on osa Eelalpidest Murist ida pool. See on – välja arvatud Wienerwald, mis on poole madalam – Alpide idapoolseim ahelik. Selle kõrgeim punkt (1743 m) on *Hochwechsel*, mida varem kutsuti *Hoher Umschussiks*, mille tipus asub Austria Alpiklubile kuuluv hütt Wetterkoglerhaus. Siit kulgeb mäehari loodesse *Umschußriegelile* (1720 m), jätkudes *Schöberlriegelile* (1704 m) ja itta *Niederwechselile* (1669 m).

Wechsel on piiriks Steiermargi *[[Joglland]]i* ja *[[Bucklige Welt (Alam-Austria)|Bucklige Welti]]* vahel, mis ulatub Viini nõost Alam-Austria äärmisesse kaguossa. Ida pool läheb see piirkond üle Pinka oruks, Günsi mägedeks ja Kesk-Doonau madalikuks.

Wechseli jalamil asuvad olulised asulad, mis saavad kasu mäega seotud turismist, on Aspang, Aspangberg-St. Peter, Dechantskirchen, Feistritz am Wechsel, Friedberg, Kirchberg am Wechsel, Mönichkirchen, Mönichwald, Pinggau, Trattenbach, St. Corona am Wechsel, Sankt Jakob im Walde, Sankt Lorenzen am Wechsel, Vorau, Waldbach ja Wenigzell.
Blaindorf

**Blaindorf** oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas. 2015. aastast on see Feistritztali valla osa.
Opus incertum

***Opus incertum*** oli Vana-Rooma ehitistes kasutatud seinapindade müüriladumistehnika, milles laoti looduslikud või klombitud rusikasuurused (8–10 cm läbimõõduga) looduskivi- või tufitükid ebakorrapärases asetuses rooma betoonist (*[[Opus caementicium|opus caementicium]]*) müürisüdamikule.

## Ajaloost
Varasem *opus incertum* kujutas endast tihedat segu betoonist ja looduskivitükkidest. Selle välispind püüti töödelda nii siledaks kui võimalik. Hilisem meetod taotles väiksemat betoonisisaldust segus ja kivide ühtlasemat suurust; kui betooni kasutati välisseinal kivide vahel eriti vähe, nimetati seda *opus quasi reticulatum* ('nagu *opus reticulatum*'). *Opus incertum* oli tavaline müüritehnika 2. sajandi algusest eKr kuni 1. sajandi keskpaigani, mil selle suurel määral asendas *opus reticulatum*.

Vitruvius eelistab oma teoses "De architectura" *opus incertum*i, pidades *opus reticulatum*i küll elegantsemaks, kuid ka kallimaks ja struktuuriliselt nõrgemaks, kuna sellesse tekivad praod kergemini.


Opus incertum 1.png|*Opus incertum*-tehnikas hoone nurk suurematest kvaadritest
Opus incertum 2.png|*Opus incertum*-müüritis betoonsüdamikuga ja tellistest vahekihiga (*[[opus mixtum]]*)


## Viited

## Välislingid
* H.R. Childress. What is Opus Incertum? - About Mechanics
* Opus incertum. - Western architecture: Construction. - britannica.com
Vītiņi vald

**Vītiņi vald** (läti keeles *Vītiņu pagasts*) on vald Lätis Leedu piiri ääres Dobele piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Auce linna ning Ukri, Vecauce, Lielauce ja Bēne vallaga ning Salduse piirkonna Vadakste, Jaunauce ja Zvārde vallaga. Leedus piirneb see Akmenė rajooni Naujoji Akmenė maavallaga.

Valla pindala on 133,8 km². 2011. aastal oli seal 962 elanikku, 2021. aasta seisuga elas seal 790 inimest. 2011. aastal elas vallas 671 lätlast, 72 venelast, 43 valgevenelast, 16 ukrainlast, 6 poolakat ja 152 leedulast. Valla keskus on Vītiņi küla. Vallavanema kohuseid täidab Auce linnapea Guntis Šēfers (ühine Vecauce vallaga).

## Ajalugu

Varem asusid valla aladel Ķevele (*Gut Keveln*), Sirmele (*Sirmeln*), Kokmuiža (*Dobelsberg*) ja Vītiņi mõisa (*Weitenfeld*) maad. 1935. aastal oli Jelgava kreisi kuulunud valla pindala 132 km² ja seal oli 2469 elanikku.

1945. aastal moodustati Vecauce vallas Ķevele, Vecauce ja Vītiņi külanõukogu, vald likvideeriti 1949. aastal. 1958. aastal liideti Auce maaterritooriumi kolhoosi Rītausma maad Vītiņi külanõukoguga. 1961. aastal liideti külanõukoguga veel Ukri külanõukogu kolhoosi Rītausma maad, ent Priedula kolhoosi maad liideti Vadakste külanõukoguga. 1965. aastal liideti Sniķere sovhoosi alad Ukri külanõukoguga. 1975. aastal liideti Vītiņi külanõukoguga veel osa Auce maaterritooriumi ja Lielauce külanõukogu maadest.

1990. aastal moodustati külanõukogust vald. 2009. aastal liideti sealsed alad Auce piirkonnaga. 2021. aastast kuulub vald Dobele piirkonda.

## Loodus

Valla suurim jõgi on Vadakste jõgi, teised suuremad jõed on selle lisajõed Avīkne, Līgotne ja Skujaine.

Looduskaitse all on Ķevele park, Ķevele pargi pärnad, Ķevele pargi pöögid, Ķevele allikad, ehk Kuningallikad, Dzirkanti kalmistu elupuud, Lielpēteri pärn, Lielpēteri tamm, Zariņi hõbehaavad, Vana-Auce lossipargi pärnad, Vana-Auce lossipargi tammed, Vana-Auce lossipargi saar, Vana-Auce lossipargi hall lepp, Vītiņi park ja Suur mänd, lisaks veel üks nimetu põlispuu.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Grīnerti muinaskalmed, Incēni ehk Dobe linnamägi ja Metsamäe linnamägi.

## Asustus

Vallas on kuus küla. Valla keskus Vītiņi on staatusega *vidējciems* ja 2022. aastal oli seal 291 elanikku. Teine sama staatusega küla on Ķevele 131 elanikuga 2022. aastal. Ülejäänud külad on staatusega *mazciems*: Bungas 54 elanikuga 2014. aastal, Galāti 41 elanikuga 2014. aastal, Kokmuiža 24 elanikuga 2014. aastal ja Putras 56 elanikuga 2014. aastal.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 

Mezhakalna pilskalns.jpg|Metsamäe linnamägi
2010 09 04 16Incenu08.JPG|Incēni linnamägi


## Viited

## Välislingid
Vītiņi

**Vītiņi** (vanasti ka **Vītiņa muiža**) on küla (*vidējciems*) Lätis Dobele piirkonnas, Vītiņi valla halduskeskus.

Küla asub valla keskosas merepinnast 90 meetri kõrgusel ning jääb piirkonna keskusest Dobelest 45 ja Riiast 114 kilomeetri kaugusele. Vītiņis on rahvamaja ja raamatukogu.

Vītiņi on tekkinud endise Vītiņi mõisa (*Weitenfeld*) keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Auce piirkonda. 

2022. aastal oli külas 291 elanikku.

## Viited
Friedberg (Steiermark)

**Friedberg** ([ˈfʁiːtˌbɛʁk]) on vald (*Gemeinde*) ja kuurort Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas.

## Majandus ja taristu

Friedbergi rongijaam pakub sihtkohtadeks Wiener Neustadti, Viini, Hartbergi ja Fehringit. Friedbergi läbivad 3 rongiliini: *[[Thermenbahn]]*, *[[Wechselbahn]]* ja *[[Pinkatalbahn]]*.

## Viited
Šruti (muusika)

**Šruti** on india muusikas väikseim intervall, mida inimese kõrv suudab tuvastada ning mida laulja või muusikainstrument suudab tekitada.
Rovanperä

**Rovanperä** on soomepärane perekonnanimi.

## Nime tuntud kandjaid
*Harri Rovanperä (sündinud 1966), soome endine rallisõitja
*Kalle Rovanperä (sündinud 2000), soome rallisõitja
Tänak

**Tänak** on eesti perekonnanimi.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Tänak 15 mehel ja 20 naisel. Perekonnanimede levikult on Tänak meeste puhul 8436. ja naiste puhul 6716. kohal.

## Nime kandjaid
*Ott Tänak

## Viited
Pisargaas

**Pisargaas** on gaasilises olekus ründemürk, aerosool, mille aur põhjustab pisaravooluse, keemiarelv, mis stimuleerib silma pisaranäärme närve, et toota pisaraid. Lisaks võib see põhjustada tugevat silmade ja hingamisteede valu, nahaärritust, verejooksu ja pimesust.
Tartu II Keskkooli almanahhi juhtum

**"Tartu II Keskkooli almanahhi juhtum"** oli omakirjastuslik almanahh, mida ilmus aastatel 1977–1979 kolm numbrit. 

## Eellugu

Tartu koolides oli loobutud iga-aastaste omaloominguliste kirjanduslike almanahhide väljaandmisest. Nende asemel ilmus 1977. aasta kevadel esimene koolide koondalmanahh "Tipa-tapa".

## Lugu

1977. aasta sügisel panid õpilased Tartu II Keskkoolis kokku ja andsid välja esimese eneste koostatud ja toimetatud almanahhi. 1978. aasta aprillis ilmus almanahh "Tartu II Keskkooli almanahhi juhtum" ning 1979. aasta jaanuaris "Tartu II Keskkooli almanahhi juhtum nr 3".

Need kõik levisid viies eksemplaris käest kätte, olid ilma igasuguse kujunduseta, kiirköitja kaante vahel.

## Järellugu

1979. aasta veebruaris-märtsis algasid koolis uurimine, vestlused, seletuskirjade nõudmine, koosolekud jmt tegevused. Kirjandusõpetaja Helgi Rivis vallandati. 

## Välislingid

* Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis. IV kogu, 1979, lk 112-113.
Lindt

:*Muude kasutuste kohta vaata artiklit [[Lindt (täpsustus)]].*
:*Mitte segi ajada [[Confiserie Sprüngli]]ga.*

**Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli AG** (kaubamärgiga **Lindt**) on Šveitsi šokolaadi- ja kondiitritoodetetootja. Ettevõte asutati aastal 1845 ning see on tuntud maiustuste, eriti šokolaaditrühvlite ja -tahvlite poolest. Lindti vabrik ja muuseum asuvad Zürichi kantonis Kilchbergis.

## Viited
Bēne vald

**Bēne vald** (läti keeles *Bēnes pagasts*) on vald Lätis Dobele piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Ukri, Penkule, Bukaiši, Vecauce, Vītiņi, Īle ja Naudīte vallaga.

Valla pindala on 88,9 km². 2011. aastal oli seal 1799 elanikku, 2021. aasta seisuga elas seal 1411 inimest. Aastal 2011 elas vallas 1319 lätlast, 237 venelast, 83 valgevenelast, 31 ukrainlast, 15 poolakat ja 83 leedulast. Valla keskus on Bēne küla. Vallamaja asub aadressil Centrālais laukums 3. Vallavanem on Gints Vežuks (ühine Ukri vallaga).

## Ajalugu

Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Bēne (*Behnen*) ja Krūškalne (*Kruschkaln*) mõisade maadele. Valla saksakeelne nimekuju ongi Behnen. Aastal 1935 oli Jelgava kreisi kuulunud valla pindala 62 km² ja seal oli 1681 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Bēne ja Krūškalne külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1951 liideti Bēne külanõukoguga Krūškalne külanõukogu, aastal 1954 aga Sniķere külanõukogu. Aastal 1958 sai Bēne töölisasula staatuse ja külanõukogu arvati selle koosseisu. Sellest moodustati siis Bēne maaterritoorium. Selsamal aastal liideti Bēne maaterritooriumi kolhoosi Zelmenis alad Ukri külanõukoguga. Aastal 1965 arvati Bēne maaterritooriumi koosseisu Auce maaterritooriumi sovhoosi Mežmaļi alad, aastal 1977 aga osa Ukri külanõukogust.

Aastal 1990 kaotas Bēne linnalise asula staatuse ja ühendati maaterritooriumiga Bēne vallaks. 2009. aastal liideti vald Auce piirkonnaga, aastast 2021 kuulub see aga Dobele piirkonda.

## Loodus

Valla suuremad jõed on Auce jõgi, Vadakste jõgi ja Skujaine. Valda jääb Bēne veskijärv.

Looduskaitse all on Pūpoli tamm, Gailīši kalmistu elupuu, Pļaviņase tamm, Lumbji Metsatamm, Lumbji Põllutamm, Bēne allee, Bēne tamm, Silagaiļi tamm, Silagaiļi pärn, Kāvzaiši tamm, Kāvzaiši mänd, Kāvužase tamm, Lūši tamm, Ciekuri Vana tamm, Cirole mänd, Kukuri kalmistu männid ja Āžļabase künnapuu, lisaks veel kolmteist nimetut põlispuud. Valda jääb Garākalnsi juttselg-kärnkonnade elupaiga kaitseala pindalaga 26,06 hektarit.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kaijukrogsi muinaskalmed, Ceriņi muinaskalmed, Liekņi muinaskalmed ja Ritumi muinaskalmed.

Kohaliku kaitse all on Baukaiši muinaskalmed ja Bēne mõisa hoonetekompleks, sealhulgas häärber ja veski.

## Asustus

Vallas on neli küla. Valla keskus Bēne on staatusega *lielciems* ja aastal 2022 oli seal 1202 elanikku. Krūškalne on staatusega *skrajciems* ja aastal 2014 oli seal 45 elanikku. Kaks küla on staatusega *mazciems*: Vecmiķeļi 62 elanikuga aastal 2022 ja Vecsniķere 8 elanikuga aastal 2005.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 

Bēne - panoramio - aldonis.jpg|Bēne
Tilta pār Auci Bēnē (Bridge over Auce river in Bene) - Uldis Osis - Panoramio.jpg|Sild üle Auce jõe


## Viited

## Välislingid
Ibrahim Traore

:*Elevandiluuranniku jalgpalluri kohta vaata artiklit [[Ibrahim Traoré (jalgpallur)]]. Guinea jalgpalluri kohta vaata artiklit [[Ibrahima Traoré]].*

**Ibrahim Traoré** (sündinud 14. märtsil 1988) on Burkina Faso sõjaväelane ja riigitegelane, alates 30. septembrist 2022 Burkina Faso riigipea. 

Ta kukutas riigipöördega president Paul-Henri Sandaogo Damiba.

## Viited
Hirnsdorf

**Hirnsdorf** oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas. 2015. aastast on see osa Feistritztali vallast Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas.
Paul-Henri Sandaogo Damiba

**Paul-Henri Sandaogo Damiba** (sündinud 2. jaanuaril 1981) on Burkina Faso sõjaväelane, 2022. aasta 31. jaanuarist 30. septembrini Burkina Faso ajutine president. Ta tuli võimule pärast Roch Marc Christian Kaboré kukutamist 24. jaanuaril 2022. Sama aasta septembri lõpus kukutas tema relvavend Ibrahim Traore ta uue uue riigipöördega.

## Viited
Kärnkonlased

**Kärnkonlased** (*Bufonidae*) on päriskonnaliste (*Anura*) seltsi kuuluv sugukond. Sugukonda kuulub ligikaudu 50 perekonda 570 liigiga. 

Konnade ja kärnkonnade taksonoomia pole teaduslikult eristatav, mõiste on levinud rahvapärases kasutuses. 

Kärnkonlased on ainus päriskonnaliste sugukond, mille kõiki liikmeid nimetatakse kärnkonnadeks. Päris kärnkonnad hõlmavad enam kui 35 perekonda, millest kõige tuntum on harilik kärnkonn (*Bufo)*. 

## Kirjeldus
Sugukonda kärnkonlased kuuluvate konnade kõige iseloomulikum tunnus on nende kuiv ja kärna meenutava tekstuuriga nahk. Enamasti on neil lühikesed eesjäsemed - hüppamiseks kasutavad nad tagajäsemeid. Kärnkonlastel esineb mürk, mis asub peamiselt nende nahas, kuid osa on koondunud ka süljenäärmetesse. Röövloomadele võib see mürk surmavaks osutuda, kuid inimesed on seda kasutanud nii rahvameditsiinis kui vähiravis. 

Kärnkonlaste sugukonnas on tavaline nii kudemine vette kui ka maismaale. On teada ka liike, kes poegivad elavaid ning täielikult arenenud järglasi. 

## Levik
Kärnkonlaseid leidub kõikidel mandritel välja arvatud Austraalias. Ainuke liik Austraalias on sisse toodud ning ohustab teisi sealseid liike.  Täiskasvanud kärnkonlased eelistavad üldiselt niiskeid ja avatud elupaikasid, näiteks põlde ja rohumaid. 

Eestis on esindatud kolm kärnkonlaste sugukonda kuuluvat liiki. Harilik kärnkonn on levinud üle terve Eesti. Juttselg-kärnkonn ehk kõre on levinud Lääne-Eestis ja saartel ning rohe-kärnkonn on levinud peamiselt Ida- ja Kagu-Eestis. 

## Viited
Ukri vald

**Ukri vald** (läti keeles *Ukru pagasts*) on vald Lätis Leedu piiri ääres Dobele piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Bēne, Bukaiši ja Vītiņi vallaga. Leedus piirneb see Akmenė rajooni Kruopiai vallaga ja Naujoji Akmenė maavallaga ning Joniškise rajooni Gaižaičiai ja Žagarė vallaga.

Valla pindala on 94,5 km². 2011. aastal oli seal 343 elanikku, 2021. aasta seisuga 287 inimest. Aastal 2011 elas vallas 243 lätlast, 20 venelast, 9 valgevenelast, 2 ukrainlast, 2 poolakat ja 63 leedulast. Valla keskus on Ukri küla. Vallavanem on Gints Vežuks (ühine Bēne vallaga).

## Ajalugu

Ukri ümbruse alad kuulusid varem Kovno kubermangu ja läksid Läti koosseisu Läti ja Leedu vahelise piirilepingu sõlmimisel. Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Sniķere (*Schnickern*) ja Ukri (*Ukry*) mõisa maadele. Aastal 1921 moodustati neile aladele vald. Aastal 1935 oli Jelgava kreisi kuulunud valla pindala 46,5 km² ja seal oli 1047 elanikku, neist 79% olid lätlased.

Aastal 1945 moodustati vallas Ukri ja Raža külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Ukri külanõukoguga Raža külanõukogu. Aastal 1958 liideti külanõukoguga Bēne maaterritooriumi kolhoosi Zelmenis alad ja Bukaiši külanõukogu Ukri sovhoosi alad. Aastal 1961 arvati kolhoosi Rītausma alad Vītiņi külanõukogu koosseisu, aastal 1965 arvati aga Vītiņi külanõukogu Sniķere sovhoosi alad Ukri külanõukogu koosseisu. Aastal 1977 liideti osa Ukri külanõukogust Bēne maaterritooriumi ja Bukaiši külanõukoguga.

Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastal liideti vald Auce piirkonnaga, aastast 2021 kuulub see aga Dobele piirkonda.

## Loodus

Valla suuremad jõed on Tērvete jõgi, Dabikinė ja Svēpaine.

Looduskaitse all on Dunduri tamm, Stērķi Suur tamm, Nesava kalmistu elupuud, Nesava kalmistu pärnad, Nesava tamm, Zaķi tamm, Ukri kooli tamm ja Rungase künnapuu, lisaks veel kaks nimetut põlispuud. Valda jääb osaliselt Ukri tammiku kaitseala.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all Sniķere luteri kirik ja Ķauķi muinaskalmed.

## Asustus

Vallas on kolm küla. Valla keskus Ukri on staatusega *vidējciems* ja aastal 2022 oli seal 98 elanikku. Teine sama staatusega küla on Sniķere 116 elanikuga aastal 2022. Vilkaļi on staatusega *mazciems* ja aastal 2005 oli seal 10 elanikku.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 

Ukru-Gārša 4.jpg|Ukri tammik
Ukri parish, Latvia - panoramio.jpg|Valla maastik


## Viited

## Välislingid
Ukri

**Ukri** (vanasti ka **Ukru muiža**) on küla (*vidējciems*) Lätis Dobele piirkonnas, Ukri valla halduskeskus.

Küla asub valla edelaosas merepinnast 85 meetri kõrgusel, jäädes piirkonna keskusest Dobelest 43 ja Riiast 108 kilomeetri kaugusele. Ukris on postkontor, rahvamaja ja raamatukogu.

Ukri on tekkinud endise Ukri mõisa (*Ukry*) keskuse juurde. Ala kuulus varem Leedule, ent 1920. aastal läks see Leedu ja Läti piirilepinguga Läti koosseisu. Nõukogude perioodil oli küla Ukri sovhoosi keskasulaks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Auce piirkonda. 

2022. aastal oli külas 98 elanikku.

## Viited
Fürstenfeld

**Fürstenfeld** ([ˈfʏʁstn̩fɛlt]; ungari: *Fölöstöm*) on linn *(Stadt)* Kagu-Austrias Steiermargi liidumaal, Ungari piiri lähedal.

See oli samanimelise ringkonna keskus 2012. aasta lõpuni, mil viimane ühendati Hartbergiga, et moodustada Hartberg-Fürstenfeldi ringkond.

Fürstenfeld asutati 1170. aasta paiku kindlusena ja sai linnaõiguse 1215. aastal. Tänapäeval on see tuntud oma koolide, keskmise suurusega tööstuse ja läheduse poolest mitme spaaga (Bad Loipersdorf, Bad Blumau, Stegersbach).

Fürstenfeld asub Feistritzi madalamas orus Burgenlandi piiri lähedal. Linna territooriumi kõrgus on vahemikus 255 - u. 300 m. Linna keskosa paikneb jõeterrassil mõnikümmend meetrit orupõhjast kõrgemal. 

## Ajalugu

Esimesi inimjälgi Fürstenfeldi piirkonnas on seostatud neoliitikumiga. Urniväljade kultuuri arheoloogilisi leide on arvukalt ning ka roomlased leidsid tee nende Pannoonia provintsiga piirnevasse hilisemasse Noricumi provintsi. Alates 6. sajandist levisid Pannoonia piirkonda slaavlased ja 8. sajandil järgnesid neile Baieri asunikud. 

## Inimesi

* Anita Wagner
* Herbert Depisch
* Wilfried Elmenreich, teadur ja ülikooli professor
* Hans Fronius
* Sissy Handler
* Richard Heschl, sündinud Welsdorfis
* Markus Hirtler, kabareekunstnik
* Max J. Hiti
* Max Keimel
* Karl Mader, maalikunstnik, graafik
* Bert Isatitsch
* Katharina Paldauf (1625-1675), Feldbachi Suure nõiaprotsessi ajal kohtu alla antud "lillenõid"
* Josef Reichl (1913, Rudersdorf - 2003)
* Helmut Röhrling (tuntud kui "Schiffkowitz"), S.T.S. liige
* Emmerich Schreiner
* Hanna Schulze-Bauer
* Hannes Schulze-Bauer
* Günter Timischl (sündinud 1948, Fürstenfeld), S.T.S. liige
* Fritz Vogt
* Gregor von Rezzori, õppis Fürstenfeldis

## Sõpruslinnad

* Körmend (Ungari)
* Zug, Šveits
* Vișeu de Sus, Rumeenia
* Aindling, Saksamaa

## Viited
Rodrigo Becão

**Rodrigo Nascimento França** (tuntud enam kui **Rodrigo Becão**; sündinud 19. jaanuaril 1996 Salvadoris) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Türgi kõrgliigaklubis Fenerbahçe.

Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Bahia. 2015. aastal debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Brasiilia esiliigas.

Hooajal 2018/19 oli ta Bahiast laenul Venemaa kõrgliigaklubis Moskva CSKA. 2018. aasta juulis võitis ta CSKA-ga Venemaa superkarika.

2019. aasta juulis siirdus ta 1,6 miljoni euro eest Itaalia kõrgliigaklubisse Udinese. Itaalia kõrgliigas debüteeris ta sama aasta 25. augustil mängus AC Milani vastu ja lõi mängu ainsa värava.

2023. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Fenerbahçega.

## Saavutused
;Bahia
*Copa do Nordeste: 2017
*Campeonato Baiano: 2018
;Moskva CSKA
*Venemaa superkarikas: 2018

## Viited
Heino Krevald

**Heino Krevald** (25. jaanuar 1930 Riia – 13. detsember 2007 Tallinn) oli eesti korvpallur ja korvpallitreener.

Heino Krevald lõpetas 1949. aastal Tallinna 10. Keskkooli, seejärel õppis Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas (1949–1952), ülikooli lõpetas 1980. aastal.

## Mängijakarjäär
Korvpallitreeninguid alustas Krevald Joann Lõssovi juures, hiljem oli tema treener ka Edgar Naarits. Heino Krevaldi pikkus oli 188&nbsp;cm. 

Heino Krevald kuulus Eesti noortekoondisse ning 1945. aastal tuli NSV Liidu noortemeistriks, 1946. aasta võitis hõbemedali ja 1947. aastal pronksmedali. 16-aastaselt hakkas ta mängima täiskasvanute meeskonnas. Aastatel 1946–1955 kuulus Krevald Eesti koondisse. NSV Liidu meistrivõistlustel mängis ta Tartu ÜSK meeskonnas ning võitis selle koosseisus 1949. aastal kuld-, 1950. aastal hõbe- ja 1951. aastal pronksmedali. 1951. aastal oli ta ka NSV Liidu koondise kandidaat. Hiljem osales NSV Liidu meistrivõistlustel Tallinna Kalevi koosseisus. Tartu ÜSK ja Tallinna Kalevi mängijana tuli Krevald 7 korral Eesti meistriks. Meistersportlase nimetuse sai ta 1951. aastal. 

## Treeneritöö
Treeneritööd alustas ta 1950. aastal Viljandis, kuid tegutses treenerina ka Võrus ja Tõrvas. 1952.–1955. aastal ning 1961.–1980. aastal oli Krevald Tallinna Kalevi meeskonna treener, samuti töötas ta treenerina Tallinna spordikoolides ning Eesti Spordigümnaasiumis. Lisaks juhendas ta Eesti noorte- ja juunioride koondisi, kes võitsid NSV Liidu meistrivõistlustel 2 kulda (1956., 1960.) ja 4 pronksi (1957.–1959., 1983.). Tema juhendamisel tuli Tallinna Kalev 1967., 1968. ja 1971. aastal Eesti meistriks.

Heino Krevald oli aastatel 1970.–1978. Eesti koondise ja korvpalliklubi Kalev esindusmeeskonna treener ning 1971.–1973. aastal vanemtreener.

## Muud
Heino Krevald oli ka korvpallikohtunik (1962. aastast üleliiduline kategooria). 

Ta kuulus 1960.–1989. aastal Eesti NSV Korvpalliföderatsiooni presiidiumisse ning oli seal 1968.–1984. aastal treenerite nõukogu esimees. Tema korvpalliteemalisi artikleid ilmus ajakirjas Kehakultuur ja Spordilehes. 

## Tunnustus
*1967 Kalevi auliige
*1971 Eesti NSV teeneline treener
*2002 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Heino Krevaldi ema Gerta Krevald oli korv- ja võrkpallur, kes tuli 1927. ja 1928. aastal võrkpallis ning 1931. aastal korvpallis Eesti meistriks. Tema isa oli Artur Krevald. 

Tema abikaasa Õie Krevald võitis medaleid Eesti meistrivõistlustel käsipallis ja korvpallis. Heino Krevaldi tütar on Kersti Meimer, endine Eesti korvpallikoondise liige, ja poeg on Raivo Krevald.

## Viited

## Kirjandus
* Vello Lään, Märt Ibrus. "Eesti korvpall". Portreed. Eesti Korvpalliliit 2006.

## Välislingid
* Korvpallitreener Heino Krevald Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum.
* Heino Krevald, ERR Audioarhiiv.
* Heino Krevald mängijana – Basket.ee.
* Teenetemärgi üleandmine 2002. Fotoalbum.
* Lahkus korvpallitreener Heino Krevald. Õhtuleht 14. detsember 2007.
CEV Challenge Cup

**CEV Challenge Cup** on kolmanda taseme ametlik võistlus meeste võrkpalliklubidele kogu Euroopast.

Turniiri alustati hooajal 1980/1981 CEV Cupi nime all. 2007. aastal nimetati see ümber CEV Challenge Cupiks.

## Ajalugu

* **CEV Cup** (1980/81 kuni 2006/2007)
* **CEV Challenge Cup** (2007/2008 kuni praeguseni)

## Eesti meeskonnad
Üheteistkümnel korral on võistlustel osalenud Pärnu VK (2000/01–2001/02, 2005/06, 2013/14, 2015/16, 2017/18–2018/19, 2020/21–2022/23 ja 2024/25). Klubi parimaks tulemuseks on olnud veerandfinaali jõudmine (2020/21), kusjuures ühtegi mängu reaalselt ei mängitud.

Selver Tallinn on osalenud võistlustel üheksal korral (2004/05, 2006/07–2008/09 ja 2010/11–2014/15) ning nende parimaks tulemuseks on olnud kahel korral veerandfinaali jõudmine (2007/08 ja 2010/11).

Saaremaa VK osales võistlustel kolmel korral (2018/19–2020/21) ning jõudis parimal korral (2019/20) veerandfinaali. Neid veerandfinaale Kuressaares Powervolley Milano vastu seostatakse ka 2020. aasta koroonaviirushaiguse pandeemiaga Eestis.

Kolmel korral on võistlustel osalenud ka Bigbank Tartu (2014/15, 2022/23 ja 2024/25), kes on parimal korral jõudnud (2022/23) 1/8 finaali.

TalTech VK on osalenud võistlustel kahel korral (2014/15 ja 2021/22). Nende parimaks tulemuseks oli 2021/22 veerandfinaali jõudmine, kusjuures klubi ei plaaninud võistlustel osaleda, kuid eelnevalt registreerunud Saaremaa VK ei saanud kokku võistkonda ning sarja asuti mängima nende asemel.

Sylvester Tallinn on osalenud samuti võistlustel kahel korral. Nii hooajal 2002/03 kui 2003/04 saadi otse alagrupiturniirile, mis lõpetati nelja meeskonna konkurentsis kolmandana ning jäädi sellega jagama 29. kohta.

## Võitjad

* 1980/81:  AS Cannes
* 1981/82:  Star Lift Voorburg
* 1982/83:  Panini Modena
* 1983/84:  Panini Modena
* 1984/85:  Panini Modena
* 1985/86:  Kutiba Falconara
* 1986/87:  Ener–Mix Milano
* 1987/88:  Avtomobilist Leningrad
* 1988/89:  Avtomobilist Leningrad
* 1989/90:  Moerser SC
* 1990/91:  Sisley Treviso
* 1991/92:  Maxicono Parma
* 1992/93:  Sisley Treviso
* 1993/94:  Ignis Padova
* 1994/95:  Pallavolo Parma

* 1995/96:  Alpitour Traco Cuneo
* 1996/97:  Porto Ravenna Volley
* 1997/98:  Sisley Treviso
* 1998/99:  Palermo Volley
* 1999/00:  Roma Volley
* 2000/01:  Lube Banca Marche Macerata
* 2001/02:  Noicom Cuneo
* 2002/03:  Sisley Treviso
* 2003/04:  Kerakoll Modena
* 2004/05:  Lube Banca Marche Macerata
* 2005/06:  Lube Banca Marche Macerata
* 2006/07:  Fakel Novy Urengoy
* 2007/08:  Cimone Modena
* 2008/09:  Arkas İzmir
* 2009/10:  RPA Perugia

* 2010/11:  Lube Banca Marche Macerata
* 2011/12:  Tytan AZS Częstochowa
* 2012/13:  Copra Elior Piacenza
* 2013/14:  Fenerbahçe Grundig
* 2014/15:  Vojvodina Novi Sad
* 2015/16:  Calzedonia Verona
* 2016/17:  Fakel Novy Urengoy
* 2017/18:  Bunge Ravenna
* 2018/19:  Belogorie Belgorod
* 2020/21:  Allianz Powervolley Milano
* 2021/22:  Narbonne Volley
* 2022/23:  Piraeuse Olympiakos
* 2023/24:  Varssavi Projekt
* 2024/25:  LKPS Lublin

## Viited

## Välislingid
* Võistlusest Euroopa Võrkpalliliidu kodulehel
Infundibulicybe

***Infundibulicybe*** on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv seente perekond.

## Liike
**[[Infundibulicybe alkaliviolascens]]*
**Infundibulicybe geotropa* – sirge lehtrik
**Infundibulicybe gibba* – tavalehtrik
**Infundibulicybe gigas* – hiidlehtrik
**Infundibulicybe squamulosa* – soomuslehtrik

## Välislingid
*
Siberi kuusk

**Siberi kuusk** (*Picea obovata*) on männiliste sugukonda kuuluv puuliik.

Siberi kuusk on igihaljas okaspuuliik, mis võib kasvada kuni 40 meetri kõrguseks. Siberi kuuske võib leida taiga- või boreaalsetest metsadest. Siberi kuusk moodustab 5,7% boreaalse metsa kogupindalast.

## Botaanilised tunnused
Siberi kuuse tüve läbimõõt võib ulatuda kuni ühe meetrini. Koore värvus on tumehall. Puu oksad on suunatud veidi allapoole, mistõttu meenutab puu veidi püramiidi või koonust. Selle kuju tõttu langeb lumi kergemini okstelt maha ja ennetab okste murdumist. Võrsed on kollakad või rohekad ning võivad olla veidi läikivad. Okkad on küllaltki väikesed, pikkusega 10–18 mm, ning paiknevad tihedalt koos. Okkaid katab paks vahakiht, mis muudab need veekindlaks ja kaitseb neid tuulte kuivatava mõju eest. Okaste värvus võib olla nii heleroheline kui ka sinakasroheline. Käbid on silindrilise kujuga. Algul on käbid lillad, hiljem kasvades muutuvad pruuniks. Seemned on tumepruunid ning umbes 5 mm suurused.

## Levik ja asukoht
Siberi kuusk levib peamiselt Uurali mäestikust idas Magadani oblastini ja arktilisest puupiirist lõunasse Altai mägedesse Loode-Mongoolias.

## Paljunemine ja kasv
Siberi kuusk võib kasvada 40 meetri kõrguseks. Tüve läbimõõt võib ulatuda 1 meetrini. Kuusk paljuneb käbi sees olevate seemnete abil.

## Kasutamine
Siberi kuuse metsad on oluline osa Venemaa puidutööstuses. Puitu kasutatakse ehitusmaterjalina hoonete ehitamisel ning samuti müüakse ka sae materjalina. Siberi kuuse võrsed on toiduks põtradele ning seemned toiduks lindudele.

## Viited
Alain Aspect

**Alain Aspect** (sündinud 15. juunil 1947 Agenis) on prantsuse kvantfüüsik, kelle peamine uurimisvaldkond on kvantoptika. 2022. aastal pälvis ta koos Anton Zeilingeri ja John Clauseriga Nobeli füüsikaauhinna.

## Tunnustus
*2010 – Wolfi füüsikaauhind
*2013 – Niels Bohri medal

## Viited
Sõna (almanahh)

**"Sõna"** oli 1979. aastal Tartus ilmunud omakirjastuslik almanahh, mis koosnes peamiselt tõlgetest, keelealastest artiklitest ning teatri- ja kunstiarvustustest.

"Sõna" koostaja ja toimetaja oli Matti Milius.

## Viited

## Arhiivimaterjalid

* KM EKLA f 321 m 27:6.
Musta kivi saladus

**"Musta kivi saladus"** on Elisa koguperesari, mille tegevus toimub ühes suvises Eesti väikelinnas. Neli noort asuvad lahendama saladust, kuhu kadus skandaalse kuulsusega astrofüüsikust professori lapselaps.

Esimene hooaeg esilinastus Elisa Huubis 2022. aasta septembris. 

## Osatäitjad

*Leona Tuvikene - Eliise
*August Teder - Martin
*Carmen Kikkas - Anni
*Harri August Koolme - Kevin
*Sofia Lisell Flink - Mirjam
*Nora Reinsalu - Mia
*Margus Tabor - Eliise isa Jaak
*Oliver Laimets - Rasmus
*Tõnu Oja - Professor Saarla 
*Piret Krumm - Silvi Kullerkupp
*Lee Trei - Mirjami ema
*Hendrik Toompere - Harald Niilus
*Mart Müürisepp - Leon

## Osad

### 1. hooaeg

Unisest suvevaheajast saab ühtäkki ohtlik seiklus, kui noortekamp Martin, Anni, Kevin ja Eliise ehk detektiivibüroo M.A.K.E. hakkavad omal käel uurima kadunud Mirjami juhtumit. See paneb proovile laste suhted nii lähedastega kui ka omavahel. Sündmustesse toovad ootamatuid pöördeid kohalik politseiuurija ja uudishimulik ajakirjanik. Kas noortel õnnestub leida tüdruk, kes on kadunud olnud juba viis aastat, aga kelle vanaisa usub, et ta on ikka veel elus? Milline on musta kivi saladus? 

## Välislingid

"Musta kivi saladus" Elisa Huub voogedastuskeskkonnas