open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Läänemaailm

**Läänemaailm** (inglise keeles *Western world, the West*) või teisisõnu **õhtumaad** ehk **oktsident** on maailma (kultuuri) osa, mis hõlmab tänapäeval Lääne-Euroopat, Ameerikat, Austraaliat, Uus-Meremaad, ja muid seotud piirkondi.

## Definitsioon
Mõistete 'Lääs' (esisuurtähega), 'lääs', 'läänemaailm', 'Esimene Maailm', 'läänemaad', 'lääneriigid', 'lääne kultuur', 'õhtumaad' kasutamine sõltub suuresti kontekstist. Enamasti on need kasutusel vastandamiseks läänelikkust ida- ja lõunaslaavi, aasia või islami rahvastele ja kultuuridele. 20. sajandil vastandus läänelikule elulaadile Nõukogude Liit ja teised sotsialistlikud maad.

Siiski võidakse erinevates käsitlustes läänemaailma defineerida mitmeti.

## Kultuuriajalugu

Üldiselt loetakse läänemaailma alguseks Lääne-Rooma keisririigi poolt vastu võetud kristluse levima hakkamist Euroopas. Keskajal sai läänemaailm suuri mõjutusi araabia kultuurist. Renessansist alates hakati lääne kultuuri allikaid nägema antiikkultuuris. Maadeavastuste ja koloniseerimise käigus laienes läänemaailm kui kultuuriruum kõigile mandritele.  

## Lääne samasus

Tänapäeval iseloomustab läänemaailma ühiste kultuuriliste, ajalooliste, poliitiliste jm väärtuste (sh. usuvabadus) hindamine. Läänemaailmas kõneldavad keeled kasutavad  relatiivselt ladina kirjasüsteemi.

## Vaata ka

*Uus Maailm
*Levant ja Idamaad
*Vana Maailm
Dalasi

**Dalasi** on Gambia rahaühik.

Dalasi jaguneb sajaks bututiks. Dalasi võeti kasutusele 1971. aastal, mil see vahetas välja naela suhtega 1 nael = 5 dalasit; 1 dalasi = 4 šillingit. Esimesed mündid olid 1, 5, 10, 25 ja 50 bututit, mis tulid välja aastail 1971, 1984 ning 1998. 1-dalasiline münt läks tootmisse aastal 1987.

Praegu käibelolevate rahatähtede kujundus pärineb aastast 1996.

## Välislingid

*Gambia Keskpank
Malta keel

**Malta keel** on afroaasia keelkonna semiidi rühma kuuluv keel.

## Keelesugulus
Malta keel pärineb ühest Magrebi araabia keele murdest ja on araabia keele lähedane sugulane. 

Malta keel sarnaneb üsna palju Tuneesia linnades kõneldava araabia kõnekeelega (fonoloogia ja süntaks on siiski teistsugused). Araabia keelest kaugendavad malta keelt arvukad laenud itaalia (sitsiilia) ja inglise keelest. Üksikud sõnad (sealhulgas Malta ja Gozo nimi, arvatakse olevat araabiaeelset (foiniikia-puunia) päritolu. Põhistruktuur, eriti morfoloogia, on semiidipärane.

## Kõnelejad
Malta keelt kõneleb maailmas umbes 372 000 inimest.

## Staatus
Malta keel on üks Malta ametikeeli ja üks Euroopa Liidu ametlikke keeli. See sai Malta ametlikuks keeleks 1936. aastal koos inglise keelega. Enne seda oli Malta ametlik keel itaalia keel. 

See on ainus semiidi keel, mis on kasutusel Euroopas.

## Kiri
Malta keel on ainus semiidi keel, mida kirjutatakse ladina kirjas.  

Malta tähestik:

A,a; B,b; Ċ,ċ; D,d; E,e; F,f; Ġ,ġ; G,g; GĦ,għ; H,h; Ħ,ħ; I,i; IE,ie; J,j; K,k; L,l; M,m; N,n; O,o; P,p; Q,q; R,r; S,s; T,t; U,u; V,v; W,w; X,x; Ż,ż; Z,z.

## Ajalugu
Pärast Malta vallutamist ja uusasustamist araablaste poolt alates 870. aastast kujunes Maltal välja omaette kohalik araabia kõnekeel. Elanikkonna ristiusustamise ja katoliiklikku kultuuriruumi ülemineku tõttu kadus see keel araabia kirjakeele mõjuväljast ning sattus Euroopa keelte mõju alla.

## Välislingid
Telg

**Telg** on masinaelement, mis on ette nähtud temal paiknevate detailide toetamiseks. Telg ei kanna üle pöördemomenti ning töötab ainult paindele.

## Klassifikatsioon
### Klassifikatsioon konstruktsiooni järgi
*täistelg;
**siletäis telg;
**astmelinetäis telg;
**kujutäis telg;
*õõnestelg;
**sileõõnestelg;
**astmelineõõnestelg;
**kujuõõnestelg.

## Vaata ka
*võll
Skandinaavia poolsaar

**Skandinaavia poolsaar** asub Põhja-Euroopas ning koosneb peamiselt Norra ja Rootsi maa-aladest, kuid Soome põhjaosa on samuti poolsaarel, just loodes.

Skandinaavia nimi on tulnud poolsaare lõunaosas paiknevast piirkonnast Skånest.

Skandinaavia poolsaar piirneb Atlandi ookeani ääremeredega: idas ja kagus Läänemerega, lõunas ja edelas Põhjamerega, läänes ja loodes Norra merega ning põhjas Barentsi merega.

Mööda poolsaare loodeserva kulgeb kuni 2469 meetri kõrgune Skandinaavia mäestik.

Skandinaavia poolsaar on umbes 1850 kilomeetrit pikk ning 370–805 kilomeetrit lai. Selle pindala on umbes 777 000 ruutkilomeetrit.

Skandinaavia poolsaar asub Fennoskandia kilbil.

Jääajal oli Skandinaavia poolsaar täielikult igijääga kaetud. Alles 12 000 aastat tagasi tekkisid poolsaare lõunaossa, mis vabanes jääst varem, esimesed inimtegevuse jäljed. Kunagise jäätumise tulemusena kerkib poolsaar veel tänapäevalgi veest ja meri taganeb: lõuna pool vaevumärgatavalt, põhja pool mitu sentimeetrit aastas.

## Vaata ka
*Skandinaavia
*Põhjamaad


Pilt:Scandinavia.nasa.jpg|Skandinaavia ja Baltimaad
Kislovodsk

**Kislovodsk** on linn Venemaal Stavropoli krais. Asub Kaljuaheliku põhjanõlval.

Linn on asutatud 1803. aastal. Linnaõigused sai 1830. aastal.

Kislovodsk on tuntud kuurortlinn. 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses elas seal palju tuntud kultuuritegelasi ja aristokraate.

Kislovodskis villitakse alates 1896. aastast narsaani.

Lähim lennujaam asub Mineralnõje Vodõs.

Kislovodskis on sündinud Aleksandr Solženitsõn.

## Viited

## Välislingid

* http://www.kislovodsk.ru/
* Linnaportaal
Kodanlus

**Kodanlus** (kõnekeeles ka **pursuid**) on rikas mitteaadellik sotsiaalne klass kapitalistlikus ühiskonnas. Selle klassi liikmeid nimetatakse **kodanlasteks**.

Keskajal peeti **kodanluse** all silmas linnakodanikkonda, eristades neid üldiselt madalamal haridustasemel olevast maarahvast.

Marksism vastandas omavahel kodanlust, kes omas tootmisvahendeid, ja töölisklassi, kes neid ei omanud.

Anarhistidele on kõik kõrgel kohal olevad inimesed, funktsionäärid ja juhid igat tüüpi riigis osa riigi kodanlusest. 

Seda sõna kasutatakse sageli ka keskklassi sünonüümina.

## Vaata ka
*Biidermeier
*Väikekodanlus

## Viited
Mineralnõje Vodõ

**Mineralnõje Vodõ** (vene keeles 'mineraalveed') on linn Venemaal Stavropoli krais. Asub Kuma jõe ääres Kaljuaheliku põhjanõlval.

Linn on asutatud 1878. aastal. 1898. aastani oli asula nimi **Sultanovski** ja 1922. aastani **Illarionovski**. Linnaõigused sai 1920. aastal.

Mineralnõje Vodõ on tuntud kuurortlinn.

Linnas asub suur lennujaam ja lennukiremonditehas.

Mineralnõje Vodõ on raudteede sõlmpunkt.
Uusnorra keel

**Uusnorra keel** ehk ***nynorsk*** on norra keele teine ametlik kirjakeel *[[bokmål]]* kõrval. Uusnorra keelt kasutab kirjakeelena üle 10% norra keele kõnelejaid.

*Nynorsk* on valdav läänes ja Lõuna-Norra keskosa mägialadel. 25% riigiringhäälingust kasutab *nynorsk*. Aladel, kus enamik elanikke kasutab *nynorsk*, on see koolides õppekeeleks.

Uusnorra kirjakeele lõi Ivar Aasen. Aastatel 1842–1847 käis ta läbi kogu Norra ja uuris murdeid, eriti Vestlandis ja Østlandi sisemaal, sest need murded olid taani keelest kõige vähem mõjutatud. Linnade keelt ta vältis, sest pidas seda taani keele poolt liiga rikutuks. Oma uuringute alusel lõi ta standarditud uusnorra kirjakeele alused esitades need teostes "Det norske Folkesprogs Grammatik" ('norra rahvakeele grammatika'; 1848; ümbertöötatud trükk 1864 pealkirjaga "Norsk grammatik" ('norra keele grammatika')) ja "Ordbog over det norske Folkesprog" ('norra rahvakeele sõnaraamat'; 1850). Sõnaraamatus oli üle 25 000 sõna ja ajaloolane Peter Andreas Munch nimetas seda rahvuslikuks meistriteoseks. Aastatel 1871–1873 ilmus sõnaraamatu parandatud ja täiendatud trükk pealkirjaga "Norsk ordbog med dansk forklaring" (Norra keele sõnaraamat taanikeelse selgitusega).

Kuigi Ivar Aasen jäi autoriteediks, oli ka teistel varastel uusnorra keele arendajatel, nagu Aasmund Olavson Vinje, Arne Garborg ja Olaus Fjørtoft, oma keelevariant. 1901. aastal kinnitatud esimene ametlik ortograafia vastas suurel määral Aaseni ortograafiale. Viimased õigekirjamuudatused tehti 1938. ja 1959. aastal. Reformide tulemusena on uusnorra keele sõnadel ja muuteparadigmades palju paralleelvorme.

Keele valikuga kaasnevad peened poliitilised nüansid ja konnotatsioonid. *Nynorsk* seostatakse maaeluga ja tervemõistusliku skepsisega linnaelu liialduste, peenutsemiste ja hierarhiate vastu. *Nynorsk* on ikka veel jäänud vastukultuuriks.

Uusnorra keel saavutas suurima leviku pärast 1938. aasta reformi. 1943. aastal õppis umbes kolmandik kooliõpilasi uusnorra keeles. 1950. aastatel hakkas see arv vähenema ning stabiliseerus 1970. aastatel umbes 15% juures. 1. oktoobril 2008 oli 13,4% kooliõpilaste esimeseks keeleks uusnorra keel.

Uusnorra keel on levinud peamiselt Møre og Romsdali, Vestlandi ja Rogalandi maakonnas. 2007. aastal oli asjaajamiskeeleks 27% Norra valdadest uusnorra keel, 37% bokmål ja 36% valdadest olid neutraalsed.

*Landsmål* (praegu nimetatakse *nynorsk*) kirjutanud kirjanikest on tähtsamad Olav Duun, Kristofer Uppdal ja Tarjei Vesaas.
Jessentuki

**Jessentuki** on linn Venemaal Stavropoli krais. Asub Podkumoki jõe ääres Kaljuaheliku põhjanõlval.

Linn on asutatud staniitsana 1825. aastal. Linnaõigused sai 1917. aastal.

Jessentuki on tuntud kuurortlinn. Seal on mineraalveeallikaid ja kuumaveeallikaid.

## Viited

## Välislingid

*http://essentuky-today.ru/
Ketoonid

**Ketoonid** on orgaanilises keemias ühendid, milles karbonüülrühm (C=O) on seotud kahe süsiniku aatomiga. 

Ketooni saab üldiselt esitada valemiga  R1(CO)R2. 

Karbonüülrühma süsiniku sidemed kahe süsiniku aatomiga eristavad ketoone karboksüülhapetest, aldehüüdidest, estritest, amiididest ja teistest hapnikku sisaldavatest ühenditest. 

Kaksikside karbonüülrühmas eristab ketoone alkoholidest ja eetritest. Lihtsaim ketoon on 2-propanoon ehk atsetoon (CH3COCH3).

Karbonüülrühma kõrval paiknevat süsiniku aatomit  kutsutakse α-süsinikuks. Vesiniku aatomeid, mis on selle α-süsinikuga ühenduses, kutsutakse α-vesinikeks.

## Nomenklatuur

Üldiselt nimetatakse ketoone IUPAC-i nomenklatuuri järgi, lõpuliitega "-noon" (2-propanoon; 3-pentanoon jms). Tavalisemate ketoonide jaoks kasutatakse triviaalnimetusi, näiteks: atsetoon jms. 

## Füüsikalised omadused
Karbonüülrühm on polaarne, mistõttu ketoonid on polaarsed ühendid. 

Karbonüülrühmad seonduvad veega vesiniksidemete abil, mistõttu ketoonid on vees lahustuvad. 

Ketoonid on vesiniksidemete vastuvõtjad, kuid mitte tekitajad. Seega ei saa ketoonidel tekkida vesinikside ketoonidega, mistõttu  ketoonid on lenduvamad kui sama molaarmassiga alkoholid ja  karboksüülhapped.
Karbonüülühend

**Karbonüülühend** on keemiline ühend,  mis sisaldab karbonüülrühma (süsiniku aatom on kaksiksideme abil ühendatud hapniku aatomiga: C=O).

Karbonüülühendite hulka kuuluvad aldehüüdid ja ketoonid (sisaldavad vastavalt aldehüüdrühma või ketorühma).

## Vaata ka
*Karboksürühm
Bokmål

***Bokmål*** ('raamatukeel') on üks kahest norra keele standardist (teine on uusnorra keel ehk *nynorsk*). *Bokmål*i kasutab umbes 85–90% norralastest. Kui välismaalased soovivad õppida norra keelt, siis õpetatakse neile tavaliselt just seda.

19. sajandi lõpuks oli nii Taanis kui ka Norras juhtiv kirjakeel tuntud kui *rigsmål*, kuigi Norras nimetati seda lihtsalt norra keeleks. Kuni 1907. aastani oli see identne, aga sealt alates aset leidnud keelereformid tõid sisse mitmeid ortograafilisi erinevusi. Norras võeti keele nimeks *riksmål*, et eristada seda *landsmål*ist (nüüd *nynorsk*), kuid 1929. aastal võeti ametlikult nimena kasutusele *bokmål*.

Alates 1938. aastast valitsuse pakutud keelereforme peeti kohati liiga radikaalseteks ning riigist eraldiseisvad organisatsioonid hakkasid propageerima oma enda varianti, mis sai tuntuks kui *[[riksmål]]*. Lahkhelid olid kõige suuremad 1950. ja 1960. aastatel. Alates 1951. aastast on riiklik keelekomitee (Norsk Språknemnd) püüdnud kaht keelevormi lähendada. 2005. aastal läbi viidud reform lähendas *bokmål*i oluliselt *riksmål*ile ja hilisemate väikeste muudatustega on erinevusi veelgi vähendatud. Nii on väidetud, et *riksmål* on aja jooksul *bokmål*i üle võtnud.

*Bokmål* ja sellega väga sarnane *riksmål* põhinevad taani keelel ning sarnanevad norra keele idamurdega.

Rahvusvahelised dokumendid tõlgitakse *bokmål*i.
Egilli saaga

**Egilli saaga** on eepiline Islandi saaga, mille autor on arvatavalt Snorri Sturluson (1179–1241), kes võis selle kirjutada aastatel 1220–1240.  

Egilli saaga on Islandi saagadest üks populaarsemaid ja sisaldab palju teavet viikingiaja kohta. Saaga hõlmab mitut põlvkonda, tegevus algab Norras aastal 850 ning lõppeb umbes aastal 1000. Saaga keskendub Islandi talumehe ja viikingi Egill Skallagrímssoni elule. 

Saagas jälgitakse Egilli tema eluetappides, millest enamik on seotud lahingutega. Egill oli skald ja saaga sisaldab palju tema loodud värsse. Paljud neist on väga isiklikud, mis teeb nad säilinud skaldiluule hulgas unikaalseks. Paljusid Egilli värsse peetakse autentseks. Kirjandusteosena peetakse Egilli saagat Islandi saagade seas üheks paremaks koos Njálli saaga ja Laxdæla saagaga.

## Välislingid
*Egilli saaga ingliskeelne tekst
Karbonüülrühm

**Karbonüülrühm** ehk **oksorühm** on funktsionaalrühm, kus süsiniku aatom on kaksiksideme abil ühendatud hapniku aatomiga: C=O.

Karbonüülrühma süsiniku aatomil on kaks vaba üksiksidet. Olenevalt sellest, missugused radikaalid karbonüülrühma süsiniku aatomiga ühinevad, jagunevad need ained mitmesugustesse aineklassidesse.

Kui karbonüülrühmast ühele poole jääb kõigest üks vesiniku aatom, nimetatakse seda koos karbonüülrühmaga aldehüüdrühmaks. Seda rühma sisaldavaid aineid nimetatakse aldehüüdideks. Kõige lihtsamas aldehüüdis, metanaalis, on karbonüülrühm seotud ainult kahe vesiniku aatomiga.

Kui karbonüülrühmast ühele poole jääb ainult hüdroksüülrühm, nimetatakse seda koos karbonüülrühmaga karboksüülrühmaks. Seda rühma sisaldavaid aineid nimetatakse karboksüülhapeteks. Kõige lihtsamas karboksüülhappes, metaanhappes, jääb karbonüülrühmast ühele poole hüdroksüülrühm ja teisele poole vesiniku aatom. Karboksüülhappe soolasid nimetatakse karboksülaatideks.

Kui karbonüülrühm on seotud kahe süsinikuga, nimetatakse niisugust rühma ketoonrühmaks ja selliseid aineid ketoonideks.

Kui aine molekulis on kaks karbonüülrühma ja hapniku aatom, mis on seotud mõlema karbonüülrühmaga, nimetatakse seda ainet atseetanhüdriidiks.
Budjonnovsk

**Budjonnovsk** on linn Venemaal Stavropoli krais. Asub Kuma jõe ääres.

13.–16. sajandil asus Budjonnovski kohal tatari-mongoli linn Madžar.

1795. aastal tekkis Budjonnovski kohale armeenlaste asula **Karabaglõ**, mis sai linnaõigused 1799. aastal. Kuni 1920. aastani oli linna nimi **Svjatoi Krest**. 1920–1935 ja 1957–1973 **Prikumsk** ning 1935–1957 ja alates 1973. aastast taas Budjonnovsk väejuht Semjon Budjonnõi järgi.

1995. aasta juunis toimus linnas Šamil Bassajevi juhitud tšetšeeni võitlejate rünnak ja sellele järgnenud pantvangikriis.

## Viited

## Välislingid

* Budjonnovski koduleht
Carlsberg

**Carlsberg** on taani ettevõte, üks suuremaid õlletootjaid maailmas. Firma rajas 1847. aastal J. C. Jacobsen.  

Carlsbergi peakorter asub Taanis Valbys, kuid ettevõttel on tehaseid umbes 50 riigis. 

Firma peamine kaubamärk on Carlsbergi õlu, kuid see toodab ka Tuborgi ja kohalikke õllemarke. 

Pärast ühinemist Norra pruulimisgrupi Orkla ASA-ga jaanuaris 2001 sai Carlsbergist maailma suuruselt viies õlletootja. Carlsberg annab tööd umbes 31 000 inimesele.

Carlsberg on Eestis tegutseva Saku Õlletehase ainuomanik.


Kopenhagen Carlsberg.JPG|Carlsberg Kopenhaagenis
Carlsberg Sort Guld.JPG|Carlsberg Sort Gul


## Vaata ka
* Baltic Beverages Holding

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Allianz Arena

**Allianz Arena** on Saksamaal Münchenis Schwabing-Freimanni linnaosas asuv jalgpallistaadion.

Staadion on jalgpalliklubi Müncheni Bayern koduväljak. Aastail 2005–2017 oli see ka klubi TSV 1860 München kodustaadion. Seal peab aeg-ajalt oma kodumänge Saksamaa jalgpallikoondis. Staadioni valgustuse abil näidatakse, kes parajasti staadionil mängib. Saksamaa jalgpallikoondise mängude ajal on staadion valge, Bayerni mängude ajal punane ja TSV 1860 mängude ajal sinine.

Allianz Arena ehitustööd maksid 340 miljonit eurot. Lisaks kulutas linn 210 miljonit eurot piirkonna arendamiseks ja infrastruktuuri ehitamiseks.

Staadion valmis 30. mail 2005. Seal on kohti 69 901 pealtvaatajale.

Staadioni omanik on aktsiaselts Allianz Arena München Stadion GmbH, mis asutati 2001. aastal. Aktsiaseltsi omanikud olid võrdse 50%-ga mõlemad klubid, kellele Allianz Arena on kodustaadion. Aprillis 2006 ostis Bayern likviidsusprobleemidesse sattunud TSV 1860-lt tema poole 11 miljoni euro eest ära. Leping võimaldab TSV 1860-l igal ajal oma osa tagasi osta, tasudes 11 miljonit ja intressid.

Staadioni avamänguks oli 30. mail 2005 toimunud sõprusmäng TSV 1860 Müncheni ja 1. FC Nürnbergi vahel. Selles mängus lõi Müncheni mängija Patrick Milchraum esimese värava staadionil. Järgmisel päeval peeti kohtumine Müncheni Bayerni ja Saksamaa rahvuskoondise vahel. Mõlemad mängud olid välja müüdud juba märtsist saadik. 2. juunil peeti rahva tungival nõudmisel Bayerni ja TSV 1860 omavaheline kohtumine, mille TSV 1850 võitis 1:0.

Esimene võistlusmäng, mis Allianz Arenal peeti, oli Bundesliga hooaja avamäng Bayerni ja Mönchengladbachi Borussia vahel 5. augustil 2005, mis lõppes 3:0. Esimese värava võistlusmängus lõi Owen Hargreaves. Esimene külalismeeskond, kes Allianz Arenal värava lõi, oli Teise Bundesliga meeskond Dresdeni Dynamo 9. septembril 2005 TSV 1860 vastu külaliste 2:1 võidetud mängus. Esimese värava võistlusmängus Bayerni vastu lõi alles 5. novembril 2005 Bremeni Werderi mängija Miroslav Klose matši avaminutil, ehkki mängu võitis 3:1 Bayern.

Bayern purustas omaenese järjestikuste väljamüüdud mängude rekordi: ta müüs välja oma 10 esimest Allianz Arenal peetud mängu.

Allianz Arena oli üks 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste staadion. Seal peeti 6 MM-kohtumist, sealhulgas MM-i avamäng, milles Saksamaa alistas Costa Rica jalgpallikoondise 4:2. Saksamaa oli ainus meeskond, kes seal MM-il Allianz Arenal kaks mängu pidas. Teine kohtumine oli kaheksandikfinaalis, kus Saksamaa alistas Rootsi jalgpallikoondise 2:0. Allianz Arenal toimus ka poolfinaal, kus Prantsusmaa jalgpallikoondis alistas Portugali jalgpallikoondise 1:0. Maailmameistrivõistluste ajaks suurendati pealtvaatajakohtade arvu staadionil 79 451-ni, aga sellegipoolest müüdi kõik mängud välja.

## Välislingid

*Allianz Arena koduleht
*Pilte staadionist
Psilotsübiin

**Psilotsübiin** on psühhedeelne aine, mida sisaldab üle 180 seeneliigi.

Eestis kasvavatest seentest sisaldavad psilotsübiini terav paljak, mõned värvikud (*Stropharia*), sõnnikuseened (*Panaeolus*), koppelseened (*Panaeolina*) ja tulinutid (*Gymnopilus*).

## Ajalugu
Kesk- ja Lõuna-Ameerika põlisrahvad kasutavad psilotsübiini sisaldavaid seeni juba tuhandeid aastaid. Esimesed eurooplaste kirjalikud ülestähendused pärinevad 16. sajandi Hispaania preestritelt, kes kirjutasid, et asteegid kasutasid nii seeni kui ka peioote-uimakaktust. 1960. aastate keskel eraldati seentest toimeaine psilotsübiin.

## Mõju
Psilotsübiini mõju sõltub suuresti selle tarbimise keskkonnast. Positiivsed mõjud ilmnevad, kui tarbija on enda hinnangul kindlas ja ohutus kohas. Negatiivsed mõjud võivad ilmneda, kui ta on tundmatus kohas või koos tundmatute inimestega.
Seente söömisel kestab joove umbes 4–7 tundi.

### Positiivne
* tuju tõus, eufooria
* itsitamine, naermine
* loomingulised, filosoofilised või sügavad mõtted
* vähendab iiveldust, suurenenud söögiisu (meditsiinis kasutatud sellel eesmärgil)
* igavad asjad muutuvad huvitavamaks ja/või naljakamaks
* elu muutev kogemus
* tugev imestuse tunne
* tugev psüühika muutus
* võib katkestada kroonilise peavalu tsükli

### Neutraalne
* emotsionaalsus
* üldine muutus ümbriseva tajumisest
* aeg tundub liikuvat aeglasemalt
* valgus paistab eredam, tekib tundlikkus valguse suhtes
* suurendab liikumise avastamise võimet perifeerses nägemises
* suletud silmadega näeb visuaalseid pilte
* unisus
* laienenud pupillid
* surin jalgades ja kätes
* mälestused elavnevad

### Negatiivsed
* intensiivne hirmu tunne
* iiveldus, kõhugaasid, ebamugavus
* erutunud olek
* segadus
* võib arendada psüühilist haigust, kui see on juba olemas
* töömälu häired
* tugevad hallutsinatsioonid

## Vaata ka
* Psilotsiin

## Viited
Qigong

***Qigong*** (hiina keeles traditsioonilises kirjas 氣功, lihtsustatud kirjas 气功, pinyinis *qìgōng*) hõlmab Hiina liikumissüsteeme, milles kasutatakse liigutusi ja staatilisi asendeid koos hingamise ja meelte kontrolli all hoidmisega.

*Qi* (氣, 气, *qì*) tähendab hiina keeles õhku ja ühtlasi elujõudu. *Gong* (功, *gōng*) tähendab 'tööd' või 'tehnikat' (sama kirjamärk esineb väljendis *gongfu* 'kung-fu' (功夫)). Seega tähendab *qigong* 'hingamistööd või -harjutusi'.

## Vaata ka
* Falun Gong = Falun Dafa

## Välislingid
* Hanlin Academy Qigong research
Veltins-Arena

**Veltins-Arena** (algselt **Arena AufSchalke**) on Saksamaal Gelsenkirchenis asuv mitmeotstarbeline staadion. 

Staadion valmis 13. augustil 2001 ja see mahutab 61 481 pealtvaatajat. Staadioni eripäraks on suletav katus. Staadioni algne nimi oli Arena AufSchalke, kuid 2005. aastal omandas nime õigused sponsor õlletehas Veltins ja uueks nimeks pandi Veltins-Arena.

Veltins-Arena on jalgpalliklubi FC Schalke 04 kodustaadion.

Seal toimusid 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste 4 alagrupimängu ja 1 veerandfinaal. Kõiki neid kohtumisi vaatas täismaja (52 000 pealtvaatajat). Kuna FIFA kontrollib kõiki jalgpalli MM-i sponsorlepinguid, siis nimetati Veltins-Arenat MM-i ajal FIFA maailmameistrivõistluste staadioniks Gelsenkirchenis.

7. mail 2010 toimus Veltins-Arenal 2010. aasta jäähoki MM-i avakohtumine, milles Saksamaa jäähokikoondis alistas lisaajal 2:1 USA jäähokikoondise. Sellel kohtumisel oli 77 803 pealtvaatajat, millega püstitati külastatavuse maailmarekord jäähokis.

Veltins-Arenal on kontserte andnud paljud popstaarid, nende hulgas AC/DC, Bon Jovi, Metallica, Bruce Springsteen ja Robbie Williams. 13. oktoobril 2007 toimus seal mootorrataste ringrajasõidu viimane MM-etapp. Staadioni tõeline mitmeotstarbelisus pandi proovile 2004. aasta mais, kui nelja päeva jooksul peeti seal popmuusikakontsert, Bundesliga kohtumine ja Ameerika jalgpalli liiga NFL Europe kohtumine.

## Välislingid
*Veltins-Arena koduleht
*Pildid
Dno

**Dno** on linn Venemaa Pihkva oblastis, Dno rajooni keskus. Asub Pihkvast 113 km idas.

Dno alev moodustati 1897. aastal raudteejaama juurde, linnaõigused sai 1925. aastal.

## Elanike arv
* 13 200 (1959)
* 12 100 (1979)
* 12 400 (1989)
* 11 700 (2000)
* 9300 (2007)
* 9200 (2008)
* 9000 (2009)
* 8800 (2010)
* 8700 (2012)
* 8500 (2013)
* 8300 (2014)
* 7900 (2017)
* 7381 (2020)

## Viited

## Välislingid

*Dno koduleht
Pretoria

**Pretoria** (ka **Tshwane**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas. Pretoria on LAV-i üks kolmest pealinnast. Seal asub riigi täidesaatev võim.

Pretoria asub mägedevahelises viljakas orus.

Kesklinnast edela pool asub 1949.aastal valminud Voortrekkeri monument.

Linn asutati 1855. aastal. 1931. aastal sai linnaõigused. Kui Lõuna-Aafrika 1961. aastal vabariigiks kuulutati, sai Pretoriast pealinn.

2000. aastal liideti linn koos ümbritseva 13 asulaga üheks omavalitsuseks Tshwane linnaringkonnaks (*City of Tshwane Metropolitan Municipality*). Pretoria linna territooriumil elab 1 086 000 inimest, kogu omavalitsuses 1 884 000 inimest.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pretoria elanikest valgeid 52,45%, mustanahalisi 41,95%, värvilisi 2,50%, India või Aasia päritolu inimesi 1,93% ja teisi 1,17%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 47,67% elanikest ja inglise keelt 16,38%.

## Nimi
Pretoria on nimetatud voortrekkerite juhi Andries Pretoriuse järgi.
7. märtsil 2005 otsustas linnavolikogu muuta linna ametliku nime *Tshwane*ks. Kuigi Geograafiliste Nimede Komisjon nimevahetuse heaks kiitis, on selle otsuse jõustumine elanike protestide tõttu edasi lükatud kuni Pretoria ülemkohtu otsuseni. Lõplikku otsust on oodata 2007. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Tshwane koduleht
Babin Zub

**Babin Zub** (serbia *Бабин зуб*) on mägi Stara planinas, Serbias. 

Mäe kõrgus on 1780 meetrit.
Nikotiin

**Nikotiin** ehk (*S*)-3-(1-metüül-2-pürrolidinüül)püridiin (keemiline valem: C10H14N2) on alkaloid, mis on leitav maavitsaliste (*Solanaceae*) sugukonna taimedest. Rohkesti leidub tubakas, vähesel määral tomatis, kartulis, baklažaanis ja paprikas. Nikotiini ja sarnaseid alkaloidide leidub ka kokapõõsa lehtedest. Nikotiin moodustab 0,3–5% tubakataime massist, kus selle biosüntees toimub juurtes ning see koguneb lehtedesse.

Nikotiini ülesanded taimes pole seni veel täpselt teada; arvatakse, et kaitseks ärasöömise eest toimib ta signaalmolekulina, teatava antagonistina.

Nikotiin on potentne närvimürk, mistõttu on sünteetilist nikotiini lisatud mitmele putukamürgile.

## Toime organismides
### Inimestel
Vähemates kogustes on nikotiin stimulant ning on üheks peamiseks harjumustekke põhjuseks tubaka suitsetamisel. Nikotiinil on mõned kantserogeensed efektid, piirates keha võimalust hävitada vähirakke. Sellegipoolest arvatakse, et nikotiin ei tekita vähki tervetes rakkudes.

Nikotiin stimuleerib atsetüülkoliini, glutamaadi ja dopamiini vabanemist ning mõjutab ka serotoniini, noradrenaliini ja opiaatide teket.

Nikotiini toimel suurenevad lühikeseks ajaks tunnetuslikud võimed ja paraneb keskendumisvõime.

Arvatakse, et suu kaudu suitsumahvidena sisse tõmmatud nikotiin mõjutab inimese kõiki elundeid. Imendudes tubakasuitsuga kopsude kaudu verre, jõuab nikotiin ajju seitsme sekundiga pärast esimest suitsumahvi.

Nikotiin alandab nahatemperatuuri ja aeglustab vereringet jäsemetes. Suurtes annustes ja pideva tarvitamise korral võib vastuvõtlikel inimestel tekkida nikotiinisõltuvus.

## Nikotiinimürgistus

Nikotiinimürgistus, mis võib tekkida puhta nikotiini tarbimise korral, võib põhjustada inimesel teadvusekaotust ja isegi surma. Täiskasvanule surmavaks nikotiiniannuseks on 0,5–1&nbsp;mg/kg kohta (eri allikate järgi 40–80&nbsp;mg) ja lastel 10&nbsp;mg.

Surma võib põhjustada 30 g tubaka suukaudne manustamine, 2–4 tilga puhta nikotiini ja 15–20 g tubaka vesitõmmise joomine. 
 
#### Nikotiiniteraapia

Läbi viidud inimkatse (*[[in vivo]]*) käigus avaldas transdermaalne nikotiiniplaaster IL-10 sünteesile *non-adherent mononuclear cells* (NAC) poolt pärssivat toimet, kuid haavandilise koliidiga patsientidel võib leevendada haigusega seotud sümptomite avaldumist.

## Vaata ka
*neonikotinoid
*nikotiin-atsetüülkoliini retseptorid
*nikotiinisõltuvus noortel
*suitsetamine

## Viited

## Välislingid

*Oonagh Dowling, Burton Rochelson, Kathleen Way, Yousef Al-Abed, ja Christine N Metz, Mol Med., november-detsember 2007; 13(11-12): 576–583., doi: 10.2119/2007-00067.Dowling, PMCID: PMC1978252, veebiversioon (18.09.2014) (*inglise keeles*)
*Terviseinfo,"Tubakasuits ja selle toime"
Folk metal

***Folk metal*** on *[[heavy metal]]* allžanr, millel on folkmuusika sugemeid.

Näiteid *folk metal*i ansamblitest: Korpiklaani, Finntroll, Metsatöll, Ensiferum, Eluveitie.
Aspiriin

**Aspiriin** ehk **atsetüülsalitsüülhape** on salitsülaatide perekonda kuuluv ravim, mida kasutatakse valuvaigistina nõrgemate valude raviks ning palaviku ja põletiku vastu. Sel on ka verd vedeldav toime ning seda kasutatakse pikka aega väikestes annustes südameinfarkti ärahoidmiseks.

Brutovalem: C9H8O4

Aspiriin oli esimesena väljatöötatud mittesteroidne põletikuvastane ravim. Viimastest ei ole kõik salitsülaadid, kuigi neil on sarnane toime ja toimemehhanism.

Suurtes doosides manustatud ravimi üledoosi korral võib tekkida atsetüülsalitsüülhappemürgistus, kusjuures aktiivsöe manustamise korral võib selle sidumisvõime küllastuda ning lisaks võib atsetüülsalitsüülhape aktiivsöest vabaneda. 

Aspiriini registreeris märtsis 1899 keemiaettevõte Bayer.

## Vaata ka
*Equagesic

## Viited
Visual Basic

**Visual Basic** (**VB**) on kolmanda põlvkonna sündmuspõhine objektorienteeritud programmeerimiskeel, keele BASIC Microsoft Corporationi poolne edasiarendus. **Visual Basic** on üsna lihtsalt kasutatav ja õpitav.

Programmeerida saab olemasolevaid komponente kasutades. Kasutada saab ka Windows API'd.

## Hello, world

Hello world programm Visual Basicus:

 Private Sub Form_Load()
     ' näita lihtsat teatekasti tekstiga "Hello, World!"
     MsgBox "Hello, World!"
 End Sub

## Visual Basicu versioonid
* Visual Basic 1.0 (mai 1991)
* Visual Basic 1.0 for DOS (septembris 1992) ei ühildunud täielikult oma Windowsi variandiga.
* Visual Basic 2.0 (november 1992). 
* Visual Basic 3.0 (suvi 1993) oli Standard ja Professional versioonidena. 
* Visual Basic 4.0 (august 1995) oli esimene programm, mis suutis luua nii 32-bitiseid kui ka 16-bitiseid Windowsi programme. 
* Visual Basic 5.0 (veebruar 1997), toetas ainult 32-bitiste programmide loomist. 
* Visual Basic 6.0 (suvi 1998)
Dimetüültrüptamiin

**Dimetüültrüptamiin** (C12H16N2) ehk **DMT** ehk **''N,N''-DMT** on trüptamiini perekonda kuuluv orgaaniline aine. DMT-d leidub looduslikult paljudes taimedes, aga ka loomades ja inimese mitmetes rakkudes. Spetsiaalselt valmistatuna ja manustatuna omab see väga tugevat psühhedeelset (hallutsinatsioonid) toimet.

DMT on trüptamiini derivaat, millel on amiini lämmastiku aatomi juures kaks täiendavat metüülrühma ja mis loomulikul teel tekib ensüümi EC 2.1.1.49 (*-methyltransferase*) normaalse metabolismi käigus. DMT on funktsionaalselt sarnane peaajus toimiva neurotransmitteri serotoniini ja hormooni melatoniini, ka seentes leiduvate psilotsiini ja psilotsübiiniga.

## Nomenklatuur
*IUPAC nimetus – *2-(1*H*-indol-3-yl)-*N*,*N*-dimethylethanamine*

## Ajaloolist
DMT-d sünteesis esimesena Kanada keemik Richard Manske 1931. Loodusliku DMT eraldas esimesena 1946 Brasiilia botaanik ja keemik Gonçalves de Lima mimoosi *[[Mimosa hostilis]]* juurtest ja nimetas selle **nigeriiniks**.

## Aine säilitamine
DMT-d säilitatakse ja käideldakse fomaarhappe soola ehk fomaraadina, sest teised dimetüültrüptamiinhappe soolad on üldiselt väga hügroskoopsed ja kristalliseeruvad kergesti. DMT lahus laguneb suhteliselt kiiresti ja sellepärast tuleb DMT lahust hoida külmikus kaitstuna õhu, soojuse ja valguse eest.

## Kasutamine
### ''Ayahuasca''
#### Suukaudselt
DMT-d kasutatakse suukaudselt koos monoamiini oksüdaasi inhibiitoritega (MAOIga), kuna vastasel juhul metaboliseerib organism DMT ilma märkimisväärse hallutsinogeense mõjuta. Seda segu kutsutakse *[[ayahuasca]]*-joogiks. DMT-d toodab väikeses koguses pidevalt ka inimese peaaju.

#### Suitsetatuna
Suitsetamisel kestab joove 6–20 minutit. *Ayahuasca*-joogi joove kestab kuni 8 tundi. Slängis nimetatakse DMT-d ka Dmitriks.

## Mõjud
### Positiivsed
* lühiajaline
* väga sügav kogemus
* intensiivsed hallutsinatsioonid ja kaleidoskoobilaadsed mustrid
* tugev sensatsioonitunne
* elumuutev spirituaalne kogemus

### Negatiivsed
* ajatajumuutus
* kuulmishallutsinatsioonid
* värvimuutus (näiteks kogu maailm paistab roheline, sinine ja kollane)

### Negatiivsed
* väga intensiivne
* suitsetades kahjustab kopse
* ebamugavus kõhus, oksendamine
* tekib raskus integreerida kogemusi maailmapilti
* võib tekitada kõikehõlmavat hirmu
* kiire algus ja suur intensiivsus võivad põhjustada ettenägematuid olukordi
* tarbimisjärgne lühiajaline psühhoos
* psühhoos ei pruugi mitte kunagi lõppeda. :'(

## Vaata ka
**[[ayahuasca]]*
*käbikeha

## Välislingid
*Erowid DMT Vault (*inglise keeles*)
*Jan Dirk Blom, *[http://books.google.ee/books?id=KJtQptBcZloC&pg=PA143&dq=N,+N-dimethyltryptamine:+an+endogenous+hallucinogen.&hl=et&sa=X&ei=JYmVUouxK-W9ygPa2ICoCg&redir_esc=y#v=onepage&q=N%2C%20N-dimethyltryptamine%3A%20an%20endogenous%20hallucinogen.&f=false A Dictionary of Hallucinations]*, 2010, Springer Science, ISBN 978 1 4419 1222 0, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 27.11.2013) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Dimethyltryptamine]] seisuga 27.11.2013.*
Õpitud vajaduste teooria

**Õpitud vajaduste teooria** (*Theory of learned needs*) on Ameerika psühholoogi David McClellandi loodud teooria, mis seletab inimese teiseste, elu jooksul õpitud vajadustega seotud motivatsiooni.

Olulisemate vajadustena tuuakse välja:
* **saavutusvajadus** (*need for achievement*, *nAch*) on inimeste soov lahendada mittetriviaalseid, pingutust nõudvaid, ülesandeid. Kõrge *nAch*-iga inimestele on ülesande täitmise eest saadav tasu vähem oluline motivaator kui probleemi lahendamine ise. Kõrge *nAch* seostub ettevõtlikkusega;
* **ühtekuuluvusvajadus** (*need for affiliation*, *nAff*) on soov kuuluda kollektiivi ja olla selle tunnustatud liige. Kõrge *nAff*-iga inimesed on edukad teistega suhtlemisel ning koordineerimisel, samas kalduvad nad vältima raskeid ebameeldivaid otsuseid;
* **võimuvajadus** (*need for power*, *nPow*) on soov kontrollida oma keskkonda, kaasa arvatud teisi inimesi. Kõrge *nPow* seostub võimega oma ideid maksma panna, see on omane liidritele nii poliitikas kui majanduses.

McClellandi väljatoodud vajadusi on võimalik (juurde) õppida, nendest lähtutakse juhtide koolitamisel.

## Vaata ka
*Inimvajaduste hierarhia
Jumpstyle

***Jumpstyle*** on elektroonilise muusika stiil, mis arenes välja *hardstyle* ning on mõjutatud *hard house*. 

Erinevalt *hardstyle* puudub *jumpstyle* lööv bass, vaid see on pigem hüppavamat laadi. 

*Jumpstyle* on suhteliselt uus ega ole veel kuigi levinud.

## Tants
*Jumpstyle* saatel tantsitakse tantsu nimega *Skiën*. Jalgadega lüüakse ette ja taha ning ülakeha liigub vastupidises suunas muusika rütmi järgi.
 
*Skiën* võib võrrelda ka *hardcore*-tantsuga.
Lisaks on *Skiën* all: *Hardjump* ; *Shuffle* ; *C(loun) walk* ; *Bacic* jpm.

## Välislingid
*Jumpstyle tantsimise õpetus
*Väga hea jumpstyle'i õpetus Patrick Jumpeni poolt. Osa videost on inglise keeles, kuid juttu/teksti on seal vähe. Videos õpetatakse tegema half twist'i, full twist'i ja knee spin'i ning näidatakse tasemel esinemisi.
*Jump Force'i koduleht Lehel leidub ohtralt videoid, infot Jump Force'i kohta ja ka lehe looja omamiksitud muusikat, mis on spetsiaalselt mõeldud jumpstyle'iks.
*Fear FM (*jumpstyle*-raadio)
*BootyJumpaz (*jumpstyle*-DJ)
Ålborg

**Ålborg** (ka **Aalborg**) on Kopenhaageni, Århusi ja Odense järel suuruselt neljas linn Taanis.

Ålborg on Põhja-Jüütimaa piirkonna, Ålborgi valla ja 1544. aastast Ålborgi piiskopkonna keskus (selle toomkirik on Budolfi kirik).

## Asend

Ålborg asub Limfjordeni lõunakaldal. Limfjorden on selle koha peal jõesarnaselt kitsenenud ja moodustab ühenduse avamerega. Üle Limfjordeni viivad raudtee- ja maanteesild. Mõlemad tõstetakse suuremate laevade läbisõiduks üles. Kiirtee läheb Limfjordeni-alusest tunnelist läbi. 

Keskmine kõrgus merepinnast on 5 m. Limfjordeni põhjakaldal asuvat Nørresundbyd loetakse Ålborgi linnapiirkonda kuuluvaks eraldi asulaks, sest Limfjordeni laius ületab sellel kohal 200 m.

## Elanikkond
Ålborgi elanike arv on 2012. aasta seisuga 104 885, koos Nørresundbyga 126 556.

## Linna nime õigekirjutus

Linna nimi oli enne 1948. aasta õigekirjareformi Aalborg. Reformiga asendati taani keele õigekirjas täheühend *aa* tähega *å*. Linnanimesid lubati selle reformiga kirjutada nii vanas kui ka uues kirjaviisis. 

Aastast 1956 hakati kõikides riigiasutustes kasutama linnanimedes å-tähte. Aastal 1984 anti hoolimata keelemeeste vastuseisust linnadele õigus valida, kuidas nad oma linna nime kirjutavad. Ålborg valis nimekuju *Aalborg*. Taani keelekorraldajad peavad õigeks mõlemat nimekuju.  

Kahekordne a on aalborglastele tähtis. Sealne räppar Niam on sellele pühendanud laulu "Dobbelt-a".  

Taanis on levinum nimekuju *Aalborg*. Eestikeelne põhinimekuju on *Ålborg*, kuid lubatud on kasutada ka nimekuju *Aalborg*.

## Majandus

Ålborgis asuvad laevaehitus-, keemiatööstus-, tsemenditööstus-, kalatööstus- ja õlletööstusettevõtted. 

Linnas on Ålborgi rahvusvaheline lennujaam, Ålborgi sadam ja Ålborgi raudteejaam. 

## Ajalugu

Ålborgi ajalugu ulatub tuhande aasta taha, kui viikingid rajasid 11. sajandil Limfjordeni-äärsesse piirkonda kauplemiskoha. Linnast põhja pool asuval künkal Lindholm Højel asus tollal rituaalne matusepaik. Ålborgi on esimest korda mainitud 1040. aastal. Ühelt mündilt on leitud linna tollane nimi *Alabu*.

Saxo Grammaticuse andmeil ummistus Limfjorden 1200. aasta paiku osaliselt liivaga, mistõttu sealt ei saanud enam laevaga läbi sõita.

Aastal 1342 sai Ålborg kuningas Valdemar IV-lt linnaõigused ja hakkas kiiresti kasvama. Järjekordne kasvulaine sai alguse siis, kui linn sai 1516. aastal soolaheeringaga kauplemise monopoli.  

Ålborg oli Jüütimaa talupoegade sõja keskmes. Mäss lõppes, kui linna vallutas feldmarssal Johann Rantzau.

Sajandeid ulatus Limfjorden mereni ainult läänest. Idas oli maakitsus, mistõttu laevad ei saanud idast Ålborgi sõita. 3. veebruaril 1825 murdis Limfjorden üleujutuse ajal ennast ka idas mereni välja. See suurendas märgatavalt Ålborgi kui sadamalinna tähtsust ja kiirendas selle arengut.

1988. aastal sai Ålborg väljapaistvate pingutuste eest Euroopa integratsiooni idee arendamisel Euroopa auhinna.

## Sõpruslinnad

## Vaata ka
*Ålborgi Ülikool
*Utzon Center

## Viited

## Välislingid
*Ålborgi koduleht
Chris Martin

**Christopher Anthony John Martin** (sündinud 2. märtsil 1977 Exeteris Devoni krahvkonnas Inglismaal) on inglise laulja-laulukirjutaja, kes on ansambli Coldplay laulusolist.

## Lapsepõlv
Chris Martin sündis pere viiest lapsest vanimana. Tema isa Anthony Martin töötas raamatupidajana ja ema Alison Martin muusikaõpetajana.  

Martin alustas kooliteed ettevalmistuskoolis Hyltonis ning seejärel õppis Exeter Cathedrali koolis. Esimese bändi The Rocking Honkies lõi ta koos Nick Repton ja Iwan Gronowga. 

Dorsetis poistekoolis õppides tutvus ta Phil Harveyga, kellest sai hiljem ansambli Coldplay juht. Seejärel õppis ta Londoni Ülikoolis kreeka ja ladina keele erialal ning lõpetas ülikooli kiitusega. Ülikoolis tutvus ta Jonny Bucklandi, Will Championi ja Guy Berrymaniga, kellest said tema hilisemad bändikaaslased.

## Isiklikku
Chris Martin oli aastatel 2003–2015 abielus näitleja Gwyneth Paltrow'ga, neil on tütar Alison Martin (sündinud 2004) ja poeg Moses Bruce Anthony Martin (sündinud 2006 New Yorgis).
DMT

**DMT** on lühend, mis võib tähendada: 

***[[dimetüültrüptamiin]]** (hallutsinogeenne aine)
***[[desoksümetüültestosteroon]]**
***[[dimetoksütritool]]**
***[[DSL-Modem Tool]]**
*...
Lofsöngur

**"Lofsöngur"** (islandi keeles 'Ülistuslaul') ehk **"Ó Guð vors lands"** ('Oo, meie maa Jumal') on Islandi riigihümn.

Sõnad kirjutas Matthías Jochumsson ja muusika Sveinbjörn Sveinbjörnsson. Kuigi laulus on algselt kolm salmi, lauldakse ainult esimest.

## Hümni sõnad
Ó, guð vors lands! Ó, lands vors guð!
Vér lofum þitt heilaga, heilaga nafn!
Úr sólkerfum himnanna hnýta þér krans
þínir herskarar, tímanna safn.
Fyrir þér er einn dagur sem þúsund ár,
og þúsund ár dagur, ei meir;
eitt eilífðar smáblóm með titrandi tár,
sem tilbiður guð sinn og deyr.
Íslands þúsund ár,
Íslands þúsund ár!
eitt eilífðar smáblóm með titrandi tár,
sem tilbiður guð sinn og deyr.
Ó guð, ó guð! Vér föllum fram
og fórnum þér brennandi, brennandi sál,
guð faðir, vor drottinn frá kyni til kyns,
og vér kvökum vort helgasta mál.
Vér kvökum og þökkum í þúsund ár,
því þú ert vort einasta skjól.
Vér kvökum og þökkum með titrandi tár,
því þú tilbjóst vort forlagahjól.
Íslands þúsund ár,
Íslands þúsund ár!
Voru morgunsins húmköldu, hrynjandi tár,
sem hitna við skínandi sól.
Ó, guð vors lands! Ó, lands vors guð!
Vér lifum sem blaktandi, blaktandi strá.
Vér deyjum, ef þú ert ei ljós það og líf,
sem að lyftir oss duftinu frá.
Ó, vert þú hvern morgun vort ljúfasta líf,
vor leiðtogi í daganna þraut
og á kvöldin vor himneska hvíld og vor hlíf
og vor hertogi á þjóðlífsins braut.
Íslands þúsund ár,
Íslands þúsund ár!
verði gróandi þjóðlíf með þverrandi tár,
sem þroskast á guðsríkis braut.

## Välislingid
*Islandi riigihümn
Ólafur Ragnar Grímsson

**Ólafur Ragnar Grímsson** (sündinud 14. mail 1943 Ísafjörðuris) on Islandi poliitik, kes oli aastatel 1996–2016 Islandi president.  

Aastatel 1962–1970 õppis ta majandusteadust ja politoloogiat Manchesteri ülikoolis. 1970 sai ta esimeseks islandlasest politoloogiadoktoriks. Ta oli politoloogia õppejõud ja alates 1973 professor Islandi ülikoolis, ülikooli esimene politoloogiaprofessor.

Ta astus  liikmeks. See oli vasakpoolne, peaaegu kommunistlik erakond, ehkki ei kuulunud Kommunistlikku Internatsionaali.  esindajana valiti ta Reykjavíkist Althingi, mille liige oli ta1978–1983, sealjuures  parlamendifraktsiooni esimees 1980–1983. 1983–1985 oli ta ajalehe Þjóðviljinn toimetaja. 1987–1995 oli ta  juht. Sel ajal oli ta rahandusminister 1988–1991 ja Althingi Reykjanesist valitud liige 1991–1996.

1996. aastal valiti Ólafur Islandi presidendiks. Ta sai 4 kandidaadi seast 41,4% hääli. Islandi president sümboliseerib rahvuse ühtsust, aga tema ülesanded on peamiselt tseremoniaalsed ja ta vastutab valitsuse tegude eest vähe. Ta valiti tagasi 2000., 2004. ja 2008. aastal. Sealjuures tema populaarsus järjest suurenes: 2004. aastal kogus ta juba 86% valijate häältest ja 2008. aastal ei seadnud keegi end tema vastu kandidaadiks üles, nii et ta sai presidendiks ilma valimisteta.

1974 abiellus ta Guðrún Katrín Þorbergsdóttiriga, järgmisel aastal sündisid neil kaksikud tütred. Guðrún Katrín oli Islandil väga populaarne ja tema karismat on tihti peetud üheks põhjuseks, miks tema abikaasa presidendiks valiti. Tema surm leukeemiasse 1998. aastal oli šokk niihästi perele kui ka kogu Islandi rahvale.

Ólafur abiellus Iisraelis sündinud Dorrit Moussaieffiga, kellega ta kihlus mais 2000. Pulmapidu peeti tema 60. sünnipäeval, 14. mail 2003 presidendilossis toimunud eraviisilisel tseremoonial.

## Välislingid

*Presidendi koduleht
*Islandi president: sünged ended ei saanud tõeks, Postimees, 14. juuni 2010
Halldór Ásgrímsson

**Halldór Ásgrímsson** (8. september 1947 Vopnafjörður – 18. mai 2015 Reykjavík) oli Islandi poliitik, riigi peaminister aastatel 2004–2006. 

Ta õppis raamatupidamist Islandil ning ärijuhtimist Bergeni ja Kopenhaageni ülikoolides. Aastatel 1973–1975 oli ta lektor Islandi Ülikoolis.

Liberaalse Progressiivse Partei liikmena kuulus Halldór Ásgrímsson aastatel 1974–2003 Islandi parlamenti Althingisse (vaheajaga 1978–1979). Aastate jooksul oli ta mitmel korral valitsuse liige: 1983–1991 kalandusminister, 1985–1987 ja 1995–1999 põhjamaade koostöö minister, 1988–1989 justiits- ja kirikuasjade minister ning 1995–2004 välisminister.

Aastatel 1994–2006 oli Halldór Progressiivse Partei esimees.

15. septembril 2004 sai ta peaministriks, vahetades välja Davíð Oddssoni, kes oli sellel ametikohal püsinud 13 aastat.

5. juunil 2006 teatas ta oma tagasiastumisest peaministri  kohalt, sest tema partei sai kohalikel valimistel lüüa. Sama aasta 15. juunil andis Halldór Ásgrímsson võimu üle senise välisministri Geir Haarde moodustatud uuele valitsuskabinetile. Augustis 2006 lahkus ta ka Progressiivse Partei esimehe ametikohalt.

31. oktoobril 2006 valiti ta Taani pealinnas Kopenhaagenis toimunud Põhjamaade Nõukogu liikmesriikide peaministrite kohtumisel organisatsiooni uueks peasekretäriks. Halldór alustas tööd uuel ametikohal 1. jaanuarist 2007. 

7.–8. mail 2007 viibis ta Eestis ametlikul visiidil.
Matadi

**Matadi** on linn Kongo DV-s, Kesk-Kongo provintsi halduskeskus. Asub Kongo jõe ääres suudme lähedal. 

Matadi on Kongo DV tähtsaim sadamalinn.

Linn on tekkinud 1887. aastal Henry Morton Stanley rajatud tugipunkti juurde.
1898. aastal valmis 366 km pikkune raudteelõik Matadist Kinshasasse.

Matadi tähendab kongo keeles 'kivi'.
LSA

**D-lüsergiinhappe amiid** ehk **LSA** (lühend saksakeelsest nimetusest *Lysergsäure-Amid*) on taimedes, näiteks uimastava elevanditapu, kolmevärvilise lehtertapu ja *[[Rivea corymbosa]]* seemnetes leiduv hallutsinogeen.
Neetimine

**Neetimine** on mehaaniline kinnitusprotsess, mis hõlmab spetsiaalsete neetide kasutamist, mis koosnevad peast, varrest ja sabast ning tavaliselt valmistatud terasest, vasest, messingust või alumiiniumist. Neetimine on protsess, mille käigus kinnitatakse kaks või rohkem metallitükki, ning see on levinud mitmes valdkonnas, sealhulgas ehitus-, lennundus- ja laevaehitussektoris. Materjalide ühendamiseks needi abil on vaja eelnevalt puurida läbi kahe materjali augu, millest neet läheks läbi, kuid mitte jõuliselt surudes. Seejärel sisestatakse neet auku ja deformeeritakse needi saba, luues kindla ühenduse materjalide vahel.

## Needitüübid
Neete on mitut tüüpi ja neid kasutatakse vastavalt sellele, mis tüüpi on materjal ja kui tugevat ühendust on vaja.,,

Needitüübid:
* ümarpeaneet
* faasiga neet
* lamepeaneet
* tõmbeneet
* universaalne neet

Lennunduses kasutatakse peamiselt ümarpeaneete ja faasiga neete, mis leiavad rakendust vastavalt nende omadustele. Faasiga neete kasutatakse peamiselt kere neetimiseks, kuna need ei mõjuta lennuki aerodünaamikat, samal ajal kui ümarpea neete kasutatakse kere sisemiste ühenduste puhul.

Tõmbeneete kasutatakse olukordades, kus puudub ligipääs teisele poole või materjal on liiga õhuke., Tõmbeneedi eeliseks on see, et seda on kerge kasutada ja see protsess on oluliselt kiirem.

## Töövahendid
Neetimise protsessi jaoks on tarvis järgmisi tööriistu: , , 

* marker
* joonlaud
* pneumaatiline trell
* nurklihvija
* needipüstol
* needipüstoli otsikud
* faasipuur
* *pin punch*
* plokk (*bucking bar*)
* needitangid

Neetimisel tuleb kasutada isikukaitsevahendeid, näiteks prille ja kõrvatroppe, kuna neetimise käigus on müra tavaliselt suur ning see võib kahjustada kuulmist.

## Ettevalmistus
Järgmised etapid aitavad valida õiget neeti enne tööle asumist.

* Needi diameeter ja augu suurus
* Materjali paksus millest peab neet läbima 
* Kogu needi pikkus
* Needi pea suurus

Tähtis on valida õige diameetriga needid. Vältida tuleks olukorda, kus neetimisel jääks ava ja neeti vahele liiga palju ruumi või kus ava võiks kahjustuda.

Needi vars peab alati olema pikem kui needi ava sügavus.

Neet ei tohi olla ka väga pikk, kuna neetimise käigus võib kahjustada materjali.

Valides neeti, tuleb kindlaks teha, et needi vars oleks needi august 1,5 korda needi enda varre diameetrist väljas.

## Neetimise protsess
Neetimise protsess võib erineda sõltuvalt sellest, millise needitüübiga on tegemist. Järgmised etapid kirjeldavad lamepeaneedi neetimist., 

* Tuleb veenduda, et materjalid on korralikult joondatud
* Märkida markeriga ava puurimis kohti
* Puurida avad
* Deburrida avade ääri
* Sisestada need puuritud ja deburritud ava sisse
* Needipüstoli ja plokki abil taguda needi saba lapikuks
* Kontrollida oma töö üle

## Viited
Fergie

**Fergie** on mitme isiku ja asja hüüdnimi:
***[[Sarah, Yorki hertsoginna]]** (neiupõlvenimi **Sarah Ferguson**)
***[[Stacy Ferguson]]**, ansambli Black Eyed Peas naisvokalist
***[[Alex Ferguson]]**, šoti jalgpallimänedžer (Aberdeen F.C., Manchester United F.C.) ja endine jalgpallur
*...
Laps

**Laps** on inimene, kes ei ole veel täiskasvanu. Meessoost laps on poiss ja naissoost laps tüdruk.

ÜRO lapse õiguste konventsioonis mõistetakse lapse all kuni 18-aastast inimest, kui lapse suhtes kohaldatava seaduse põhjal ei loeta teda varem täisealiseks.

## Vaata ka
*Lapsepõlv
*Lastekaitse
*Lapse õiguste konventsioon
*Lapse huvi ülimuslikkuse põhimõte
*Loode
*Imik
*Väikelaps
*Maimik
*Kainik
*Nooruk
*Vaeslaps
*Eesti Lastefond
*Lapstööjõud
*Lapsporno
*Lapsnäitleja
*Lastekirjandus
*Lastelaul
*Lapsekeel
*Lastekeel
*Laste väärkohtlemine
*Lapse heaolu
*Abivajav laps
*Lapse seksuaalne väärkohtlemine
*Laste vaesus
*Lapsetoetus
*Vanema ja lapse õigussuhe
*Laste vigastused

## Välislingid