open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nikolai Kondratjev

**Nikolai Dmitrijevitš Kondratjev** (vene Николай Дмитриевич Кондратьев; 16. märts (vkj. 4. märts) 1892 – 17. september 1938) oli vene majandusteadlane. Kondratjev lõpetas Peterburi ülikooli. 1920. aastatel oli ta juhtivaid nõukogude majandusteadlasi, sattus aga siis põlu alla. 1930 Kondratjev arreteeriti ja mõisteti pikaks ajaks vangi. Uuel kohtuprotsessil mõisteti Kondratjev 1938. aastal surma ja lasti samal päeval Moskva lähedal maha.

Ta oli tsüklilise konjunktuuriteooria üks esimesi esindajaid. 

## Looming
Vaadeldes majandusnäitajate (näiteks hinnad, intressimäärad, töötasud, väärtpaberikursid, väliskaubanduse vood) 140 aasta jooksul Suurbritannias, Prantsusmaal ja USA-s, jõudis Kondratjev oma 1926. aasta töös järeldusele, et tööstusriikide majanduslik areng kulgeb umbes 50 kuni 60 aasta pikkuste tõusu ja languse lainetena.  Teednäitavate baasinnovatsioonide (näiteks aurumasina leiutamine, auto leiutamine, raudtee levik, elektri kasutuselevõtt) toimel pöördub majandus stagnatsioonist tõusuteele. 

Vastupidi marksismi ennustusele ei ole kapitalism Kondratjevi arvates mõistetud lõplikule allakäigule, vaid toibub uue laine tõusufaasis.

Aastal 1939 avaldatud raamatus "Business Cycles" võttis Joseph Schumpeter pikkade konjunktuurilainete kohta kasutusele termini "Kondratjevi lained".
Aleksandr Volodin (jalgpallur)

**Aleksandr Volodin** (sündinud 29. märtsil 1988 Narvas) on Eesti jalgpallur (kaitsja). Ta mängib Eesti Meistriliiga klubis TJK Legion.

## Klubikarjäär
*Viimane mäng 30.06.2012*

## Saavutused
### Meeskondlikud
*  Meistriliiga
** Eesti meister 2016
## Viited

## Välislingid
*Aleksandr Volodin jalgpall.ee veebis
Margit Viirmaa

*Mitte segi ajada kabetaja [[Margit Viirma]]ga

*'Margit Viirmaa** (aastani [[1963]] **Margit Naerimäe'''; 18. jaanuar 1932 Tallinn – 14. august 2020) oli eesti korvpallur. 

Aastal 1948 võitis ta Eesti meistrivõistlustel hõbemedali ja 1950. aastal pronksmedali.

Margit Viirmaa oli Hans-Davis Viirmaa abikaasa.

## Viited
Grammatiseerumine

**Grammatiseerumine** on asju ja tegevust tähistavate sõnade teisenemises pigem süntaktilisteks morfeemideks (afiksid, prepositsioonid jt).

Grammatiseerumise käigus muutub varasem leksikaalne (iseseisev) või vähem grammatiline üksus keele arengu käigus aste-astmelt grammatilisemaks, seotud üksuseks, kaotades oma esialgse semantilise ja süntaktilise iseseisvuse.

Üks paljudest maailma keeltes tuntud grammatikalisatsioonitendentsidest on modaalsuse väljendusvahendite areng kõneviisivahenditeks.

## Näited
### -ga
Grammatisatsiooni näiteks eesti keeles on iseseisva sõna **kansak* (rahvas) järkjärguline kujunemine kaasaütleva käände lõpuks *-ga*.

### Las
Imperatiivivormi *lase* põhjal on eesti keeles grammatikaliseerumas partikkel *[[:wikt:las|las]]*, mis kannab tegijale orienteeritud modaaltähendust. Sõna *las* käsitatakse imperatiivivormi *lase* lühenenud vormina: *las minna = lase minna* jne. Tegu on grammatikaliseerumisprotsessiga, kus sõnavormist kujuneb uue funktsiooniga partikkel. Partiklina kasutatav *las* väljendab enamasti võimaldamist (*Las Mari aitab sind*) või lubamist-käskimist (*Las Jüri ootab ukse taga*).

Grammatikaliseerumisprotsess imperatiivivormist *lase* partikliks *las*:
*Imperatiiv *lase*: *laskma* on kasutuses oma täies leksikaalses tähenduses (väljendab kausatiivsust ja enamasti ka dünaamilist modaalsust) ja on kõigi verbiliste omadustega, nt *Mari laseb Jüril magada*. *Lase* võib ka esineda eituses: *Ära lase Otti oodata*.
**Las* dünaamilise modaalsuse partiklina: *las* on vormilt lühenenud ja rõhuta positsioonis, ta ei toimi enam verbina ning predikaadiks on saanud põhitähendust kandev verb, teda ei saa ka enam eitada, nt: *Las ma räägin*.
*Möönev kasutus: väide sündmuse võimaldamise kohta, kus võimaldaja on taandunud ebamääraseks, üldiseks, kujuteldavaks, nt.: *Las nad vaidlevad pealegi, küll nad ükskord ära tüdivad*. *Las ma teen selle eksami ära, siis teeme peo*. *Las*-lauset kasutatakse siin möönvana või aega väljendava osalausena tähenduses „oota/oodake, kuni“. 
*Jussiivne kasutus: *las*-lause on samaväärne jussiivivormilise predikaadiga lausega (*Jüri oodaku ukse taga*). *Las* märgib siin:
**kõneleja käsku kolmandale isikule, nt *Las Jüri ootab ukse taga*,
**võõra käsu vahendamist, nt *Ma ütlesin, et las Jüri ootab ukse taga*.

## Vaata ka
*Leksikaliseerumine

## Viited
Recovery

**"Recovery"** on Eminemi 2010. aastal ilmunud album. See on tema seitsmes stuudioalbum.

Albumit salvestati 2009. ja 2010. aastal mitmes stuudios. 

Album jõudis USA Billboard 200 edetabelis esikohale ja seda müüdi USA-s esimesel nädalal 741 000 eksemplari. 2012. aasta sügiseks oli seda maailmas müüdud 10 miljonit eksemplari.

## Laulud
#"Cold Wind Blows" – 5:03
#"Talkin' 2 Myself" (feat. Kobe) – 5:00
#"On Fire" – 3:33
#"Won't Back Down" (feat. Pink) – 4:25
#"W.T.P." – 3:58
#"Going Through Changes" – 4:58
#"Not Afraid" – 4:08
#"Seduction" – 4:35
#"No Love" (feat. Lil Wayne) – 4:59
#"Space Bound" – 4:38
#"Cinderella Man" – 4:38
#"25 to Life" – 4:01
#"So Bad" – 5:25
#"Almost Famous" – 4:52
#"Love the Way You Lie" (feat. Rihanna) – 4:23
#"You're Never Over" – 5:05
#"Untitled" (hidden track) – 3:14
Näärikivid

**Näärikivid** on kivid (rändrahnud) Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Metsküla külas. 

Kivid jäävad Matsalu rahvuspargi alale ja asuvad Matsalu lahe lõunakaldal peaaegu veepiiril. Kividest umbes 200 m lõunasse jääb Tuudi–Saastna tee.

Kivid võeti kaitse alla aastal 1937. Kivide seisukord on rahuldav, nad on kergesti leitavad, hõlpsasti ligipääsetavad ja hästi vaadeldavad. Koostiselt on nad graniitporfüürist.

Kivide arvus on lahknevusi. Ühtedel andmetel on rahne kolm.

Mõõtmed: 
# 6,3×3,6×2,7 m, ümbermõõt 16,2 m
# 6,4×4,2×2,6 m, ümbermõõt 16,8 m
# 3,1×2,0×1,8 m, ümbermõõt 8,3 m

Teistel andmetel on rahne kaks.

Mõõtmed: 
# 6,4×4,2×2,6 m, ümbermõõt 16,8 m.
# 3,1×3,9×2,9 m, ümbermõõt 8,3 m.

1959. aasta 17. märtsil on aktiga nr. 25 kaitse alla võetud 1 rahn mõõtudega 5,0×-×3,0 m, ümbermõõduga 14,5 m, mida peetakse ka suurimaks.

Kividele on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).

Näärikivide keskkonnaregistri kood on KLO4000963.

Rahvajutu järgi ilmunud rahnud ühel nääriööl merest.

## Kivide uurimisest

# Gregor von Helmersen, 1882, rahnude mainimine;
# C. F. Russwurm, 1851, rahnude mainimine;
# Rudolf Carl Georg Lehbert, 1914, rahnude mainimine;
# *Eesti loodusmälestusmärke*, 1931; 
# H. Schultzi foto (nr. 2052) on EKS/i Kodu-uurimistoimkonna kogus.
# Mõõtmed rahnude esmakordsel looduskaitse alla võtmisel: 6,3×2,6×2,8; 6,0×5,6×2,7; 2,2×1,6×1,7 m;
# Herbert Viiding, 1986 - kivimimäärang, slaidipildistus;
# Priit Kohava, 1987 - tahhümeetriline mõõdistus ja põhiplaani koostamine;
# Karl Müürisepp, 1989 - ülevaatus, üldistus ja andmete töötlus *Ürglooduse raamatule*; 
# Enn Pirrus, 1992 - ülevaatus, täiendavad andmed.

## Viited

## Kirjandust
* *Eesti maastikud*. Tallinn 1987, lk 48–49, foto.
* V. Paakspuu, 1988. *Looduskaitseala Matsalu lahel*. 
* *Läänemaa ja läänlased*. Tallinn: Perioodika, lk 122–124.

## Välislingid

*
*Looduskaitse nõukogu otsus üksikute puude ja rändrahnude kaitses 13. jaanuarist 1937.
*
*ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Alam-Baieri ringkond

**Alam-Baieri ringkond** on ringkond Saksamaal Baieri liidumaal.

Ringkond hõlmab kolm kreisivaba linna (Landshut, Passau ja Straubing) ning üheksa kreisi:

# Deggendorfi kreis
# Dingolfing-Landau kreis
# Freyung-Grafenau kreis
# Kelheimi kreis
# Landshuti kreis
# Passau kreis
# Regeni kreis
# Rottal-Inni kreis
# Straubing-Bogeni kreis

## Viited

## Välislingid

* http://www.bezirk-niederbayern.de/
* http://www.regierung.niederbayern.bayern.de/
Švaabimaa ringkond

**Švaabimaa ringkond** on ringkond Saksamaal Baieri liidumaal. See hõlmab ajaloolise Švaabimaa idapoolse, Baieri liidumaale jääva osa.

Ringkonnas on neli kreisivaba linna (Augsburg, Kaufbeuren, Kempten ja Memmingen) ning kümme kreisi.

## Viited

## Välislingid

* http://www.bezirk-schwaben.de/
* http://www.regierung.schwaben.bayern.de/
Osmussaare I rahnuderühm

**Osmussaare I rahnuderühm** on rahnud Läänemaal Lääne-Nigula vallas Osmussaarel. Koha geograafilised koordinaadid on . Rahnud paiknevad Nõva-Osmussaare hoiualal ja Osmussaare maastikukaitsealal ning jäävad Osmussaare keskosa edela(lõuna)rannikule, läänesadama juurde.

Rahnud on gneisist ja üks neugrundbretšast. Rühma ümbermõõt on 62 m.

Rahnud võeti kaitse alla aastal 1959. 

Rahnuderühmast 500 m lääne suunas asub madalas meres neugrundbretšast **[[Skarvan]]** (rootsi keeles tähistab *skarv* kormorane).

Rahnudele on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).

Osmussaare I rahnuderühma keskkonnaregistri kood on KLO4000901.

## Viited

## Välislingid
*Osmussaare I rahnuderühm Keskkonnaregistris
*
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Alam-Frangimaa ringkond

**Alam-Frangimaa ringkond** on ringkond Saksamaal Baieri liidumaal.

Ringkond hõlmab kolm kreisivaba linna (Aschaffenburg, Schweinfurt ja Würzburg) ning üheksa kreisi:

# Aschaffenburgi kreis
# Bad Kissingeni kreis
# Haßberge kreis
# Kitzingeni kreis
# Main-Spessarti kreis
# Miltenbergi kreis
# Rhön-Grabfeldi kreis
# Schweinfurti kreis
# Würzburgi kreis

## Välislingid

* http://www.bezirk-unterfranken.de/
* http://www.regierung.unterfranken.bayern.de/
Osmussaare II rahnuderühm

**Osmussaare II rahnuderühm** on rahnud Läänemaal Lääne-Nigula vallas Osmussaare külas. Koha geograafilised koordinaadid on . Rahnud paiknevad Nõva-Osmussaare hoiualal ja Osmussaare maastikukaitsealal ning jäävad Osmussaare lõunatipu läänerannikule, lõunasadama juurde. Rahnud on neugrundbretšast. Kivikülvi pindala on 0,5 ha. Rahnud võeti kaitse alla aastal 1959. 

Rahnudele on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).

Osmussaare II rahnuderühma keskkonnaregistri kood on KLO4000904.

## Viited

## Välislingid

*
*ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine
*
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Leksikaliseerumine

**Leksikaliseerumine** on keele evolutsioonis toimuv mõistete keelendumise protsess. 

Leksikaliseerumise hulka kuulub keeleüksuste väljumine grammatikast – sõnavormide või grammatiliste konstruktsioonide eemaldumine produktiivsetest grammatikareeglitest ja nende muutumine sõnavaraüksusteks. 

## Vaata ka
*Grammatiseerumine
Ülem-Frangimaa ringkond

**Ülem-Frangimaa ringkond** on ringkond Saksamaal Baieri liidumaal.

Ringkond hõlmab neli kreisivaba linna (Bamberg, Bayreuth, Coburg ja Hof) ning üheksa kreisi:

# Bambergi kreis
# Bayreuthi kreis
# Coburgi kreis
# Forchheimi kreis
# Hofi kreis
# Kronachi kreis
# Kulmbachi kreis
# Lichtenfelsi kreis
# Wunsiedel im Fichtelgebirge kreis

## Välislingid

* http://www.bezirk-oberfranken.de/
* http://www.regierung.oberfranken.bayern.de/
Baskerdikstain

**Baskerdikstain** on rahnuderühm Läänemaal Lääne-Nigula vallas Osmussaare külas. Rahnud paiknevad Osmussaare maastikukaitsealal ning jäävad Osmussaare põhjaosa keskossa, radarijaama lähedale. Rahnud on neugrundbretšast. Kahe kaitsealuse kivi mõõdud olid 1986. aasta andmetel 9,0 × 5,0 × 3,0 m ja 6,0 × 4,5 × 3,0 m. Kividest üks on hävinud ja teine kahjustatud.

Rahnud võeti kaitse alla aastal 1959. Aastal 2016 arvati nad hävimise ja looduskaitseväärtuse kadumise tõttu kaitse alt välja. Tulenevalt kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskirjast oli rahnudele kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).

## Viited
Schleswig

**Schleswig** (alamsaksa *Sleswig*, taani *Slesvig*) on linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal, Schleswig-Flensburgi kreisi keskus. Asub Schlei ääres. Taani ajalookirjanduses nimetatakse piirkonda ka Lõuna-Jüütimaaks.

Schleswigi on esmamainitud 804. aastal (kujul "Sliasthorp"). Schlei vastaskaldal asus Hedeby kaubalinn. 948. aastal sai Schleswigist piiskopilinn. 1066. aastal purustasid vendid mõlemad linnad. 1134. aastal tapeti linnas Taani kuningas Niels. Sellega seoses on "Saxo Grammaticuses" mainitud linna toomkirikut. 1200. aastal sai Schleswig esimese Taani linnana linnaõigused. 

Pärast Saksa-Taani sõda muudeti linn 1864. aastal Preisimaa ja Austria kondomiiniumiks ning 1866. aastal annekteeris linna Preisimaa.

Schleswigis asub Gottorfi loss, mis oli Frederik I residentsiks.

Linnas asub Brautsee järv.

## Välislingid

*Schleswigi linna koduleht (*saksa keeles*)
Õudnäsalik

**Õudnäsalik** (*Synanceia verrucosa*) on kala näsaliku perekonnast näsaliklaste sugukonnast meripuugiliste seltsist.

Ta keha on ilma soomusteta ning selle värvus sarnaneb merepõhja kivide ja kaljude omaga. Õudnäsalik on kõige mürgisem kala.

Õudnäsaliku rinnauimede ja seljauime ogakiired on varustatud mürginäärmetega. Tema mürki võib tugevuselt võrrelda kobra omaga. Torge tekitab piinavat valu ning hiljemalt 24 tunni jooksul teeb mürk oma töö. Nõrgema südamega inimesed võivad surra juba paari tunni pärast ning mürgistus toob igal juhul kaasa halvatuse, millest paranemiseks kulub mitu kuud. Õudnäsalikule on iseloomulik mimetism (see tähendab, et ta sarnaneb välimuselt äravahetamiseni teda ümbritsevate kividega). Ta võib mitu päeva liikumatult kividevahelises praos lebada ning teda on peaaegu võimatu märgata. Niipea kui mõni saakloom küllalt lähedalt möödub, haarab õudnäsalik ta oma laiade lõugade vahele veel enne, kui ohver asjast aru saab.

Õudnäsalik on kuni 40 cm pikk.

Õudnäsalikud on levinud India ja Vaikse ookeani rannikumeredes.

## Eluviis
Ta on lihatoiduline, sööb kalu ja koorikloomi.

Õudnäsalik on üksikeluline.

## Välislingid
Oberpfalzi ringkond

**Oberpfalzi ringkond** on ringkond Saksamaal Baieri liidumaal.

Ringkonnas on kolm kreisivaba linna (Amberg, Regensburg ja Weiden in der Oberpfalz) ning seitse kreisi:

# Amberg-Sulzbachi kreis
# Chami kreis
# Neumarkt in der Oberpfalzi kreis
# Neustadti kreis (Waldnaab)
# Regensburgi kreis
# Schwandorfi kreis
# Tirschenreuthi kreis

## Välislingid

* http://www.bezirk-oberpfalz.de/
* http://www.regierung.oberpfalz.bayern.de/
Kesk-Frangimaa ringkond

**Kesk-Frangimaa ringkond** on ringkond Saksamaal Baieri liidumaal.

Ringkond hõlmab 5 kreisivaba linna (Ansbach, Erlangen, Fürth, Nürnberg ja Schwabach) ning 7 kreisi:

# Ansbachi kreis
# Erlangen-Höchstadti kreis
# Fürthi kreis
# Neustadt an der Aisch-Bad Windsheimi kreis
# Nürnberger Landi kreis
# Rothi kreis
# Weißenburg-Gunzenhauseni kreis

## Välislingid

* http://www.bezirk-mittelfranken.de/
* http://www.regierung.mittelfranken.bayern.de/
Palivere pooppuu

**Palivere pooppuu** on kaitsealune pooppuu Läänemaal Lääne-Nigula vallas Palivere alevikus. Puu asukoht on Haapsalu maantee ja Allikmaa tee ristmiku juures. 

Puu võeti kaitse alla aastal 1959. Puu on rahuldavas seisus, seda on remonditud. 

Puu mõõtmed: tüve ümbermõõt (1,3 m kõrgusel) 235 cm või (0,6 m kõrgusel) 261 cm., kõrgus 11 m 

Palivere pooppuu kasvukohale on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).

Palivere pooppuu keskkonnaregistri kood on KLO4000386.

## Viited

## Välislingid
*
*ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine.
*
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Delhi

**Delhi** (hindi keeles दिल्ली, Dillī) on linn Indias Delhi liiduterritooriumil.

Delhi elanike arv on 11,95 miljonit (2008). See on India suuruselt teine linn Mumbai järel ning Delhi liiduteritooriumi suurim linn.

Delhi asub Yamuna jõe ääres.

## Ajalugu

India eepose Mahābhārata järgi asutasid linna umbes 1200 eKr pandavad ja nimetasid selle **Indraprastha**ks. 1192 vallutas linna Muhammad Ghuri, kes pani aluse muslimite võimule Põhja-Indias. 1206 rajas Qutb-ud-dīn Aybak Delhi sultanaadi. 14. sajandil hakkas sultanaat lagunema. 1398 rüüstas Delhit Timur. 1526 sai Delhi sultan Ibrahim Lodi Esimeses Panipati lahingus lüüa Zahīr ad-Dīn Bāburilt, kes rajas Mogulite riigi, mille üheks keskuseks oli Delhi. 1649–1857 oli linn Mogulite impeeriumi pealinn. 1911 sai Delhi Briti India pealinnaks ja kesklinnast lõunasse hakati ehitama uut pealinna New Delhit.

Alates India iseseisvumisest 1947 on selle pealinn olnud Delhi. Iseseisvumisega kaasnes India jagamine: sellest eraldati islamistlik Pakistani riik. Pakistani maa-alale elama sattunud hindud kolisid Pakistanist ära ja sellega on seotud Delhi rahvaarvu peaaegu kahekordistumine aastail 1941–1951. Sel ajal sai Delhi ka miljonilinnaks.

Veel 1990. aastatel kuulus Delhi maailma 10 kõige enam saastatud linna hulka. 70% linna õhus olevast saastast moodustasid autode heitgaasid. 1996 algatas avalikes huvides tegutsev jätkusuutlikku arengut propageeriv teadus- ja seadusorganisatsioon Teaduse ja Arengu Keskus kohtuprotsessi India ülemkohtus, mis lõppes võiduga. Ülemkohus käskis kõik Delhi ühissõidukid, nii bussid kui taksod, ümber ehitada, et nad sõidaksid maagaasil, ja keelustas pliid sisaldava bensiini müügi 1998.

## Kliima

Delhis on lähisekvatoriaalne kliima. Mussoonid muudavad suunda kaks korda aastas, märtsis loodest edelasse ja sügisel vastupidi. Märtsist maini puhuvad tuuled toovad Thari kõrbest palju liiva ja kuigi sel ajal ei ole temperatuurid kõige kõrgemad, peetakse seda kõige raskemaks aastaajaks. Lühike talv algab novembri lõpus ja on tuntud tugevate udude poolest.

Kõige kõrgemad temperatuurid on mõõdetud mais ja juunis (+47&nbsp;°C), aga ka jaanuari absoluutne maksimum on +29&nbsp;°C. Absoluutsed miinimumtemperatuurid on mõõdetud jaanuaris (–1&nbsp;°C) ja veebruaris (0&nbsp;°C), aga juunist septembrini ei lange temperatuur iialgi alla +20&nbsp;°C.

Delhi keskmine sademete hulk on 714&nbsp;mm aastas. Selgelt on välja kujunenud vihma- ja kuivaperiood. Juulis ja augustis sajab keskmiselt 236&nbsp;mm sademeid, aga kõige kuivematel kuudel aprillis, novembris ja detsembris üksnes 10&nbsp;mm.

## Haridus

Delhis asuvad mitmed kõrg- ja ülikoolid, sealhulgas Delhi Ülikool (asutatud 1922), Nehru ülikool (1969), Indira Gandhi avatud ülikool (1985), islami- (1920), meditsiini- (1956) ja tehnikaülikool (1961) ning kaunite kunstide akadeemia (1954).

## Vaatamisväärsused
* Punane fort (UNESCO maailmapärandi nimistus)
* Jami Masjid
* Qutb Minar (UNESCO maailmapärandi nimistus)
* Hazrat Nizamuddin
* Humayuni mausoleum (UNESCO maailmapärandi nimistus)
Kadaka kivi

**Kadaka kivi** on rändrahn Läänemaal Lääne-Nigula vallas Hindaste külas. Kivi geograafilised koordinaadid on .

Kivi on rabakivigraniidist. 

ivi on püstiste külgede ja tasase laega rahn. Idaküljel on 1,3–1,5 m kõrgusel 0,5 m sügavune aste. Redelita pole kivile tõusta võimalik.  

Kivist umbes 200 m kirdesse jääb Läänemaa Suursoo maastikukaitseala ja umbes 1200 m loodesse jääb Hindaste järv (samuti Läänemaa Suursoo maastikukaitsealal). Kivist umbes 600 m kagusse jääb Sarapiku kivi, mida kutsutakse ka Kadaka kiviks. 

Kadaka kivile on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,78 ha). 

Kadaka kivi keskkonnaregistri kood on KLO4001272.

## Kivi uurimisest

# K. Pärna, 1937 - esimesed ligikaudsed mõõtandmed (kartoteegis arhiivis).
# Priit Kohava, 1987 - geodeetiline mõõdistamine, kirjeldus.
# Enn Pirrus, 6.08.1993 - põhiplaan ja mõõdistus, iseloomustus. Tema järgi on rahnu kõrgus põllu poolt mõõtes 3,2 m.

## Kirjandust

# *Looduskaitse teatmik*. 1959, lk. 268.
# *Loodushoid ja Turism I*. 1939, lk. 352.
# Priit Kohava, *Läänemaa Metsamajandi järelvalvepiirkonna looduskaitseobjektid*. Tallinn 1988. Käsikiri. Eesti Metsakorralduskeskus.

## Välislingid

*
*Sotsiaalministri otsus üksikute puude ja rändrahnude looduskaitse alla võtmise asjus. 6. oktoobril 1939.
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
*
Kommersant

**Kommersant** (Коммерсантъ) on kuus korda nädalas ilmuv Venemaa päevaleht, mis kajastab ühiskondlik-poliitilisi teemasid rõhuga ärialasel ajakirjandusel.

Ajalehte annab välja samanimeline kirjastus.

Kommersant loeb end aastatel 1909–1917 ilmunud samanimelise ajalehe õigusjärglaseks.

## Välislingid
* Kommersant veebis
2010. aasta Aserbaidžaani parlamendivalimised

**2010. aasta parlamendivalimised** Aserbaidžaanis toimusid 7. novembril.

Valimised toimusid majoritaarse süsteemi järgi 125 valimisringkonnas ühes valimisvoorus. Kvooruminõuded puudusid.

Opositsiooni sõnul ei olnud tagatud aus poliitiline konkurents, opositsiooni kandidaate paljudel juhtudel ei registreeritud.

OSCE vaatlusmissiooni vahearuandes märgiti ära, et on tõendeid surve avaldamisest valijatele ja kandidaatidele, ning poliitilise debati puudumine televisioonis. SRÜ vaatlusmissioon seevastu hindas valimiste ettevalmistusi positiivselt ning leidis, et kandidaatidele olid tagatud võrdsed võimalused agitatsiooni läbiviimiseks.

Esialgsed tulemused avaldati 8. novembril. Nende põhjal võitis president Ilham Alijevi Uue Aserbaidžaani Partei (*Yeni Azerbaycan*) 74 kohta 125-st ja parlamenti pääses kümme uut parteid. Teadaolevalt opositsiooniliste vaadetega kandidaate pääses esialgsete andmete põhjal parlamenti üks. Peamised opositsioonijõud, Aserbaidžaani Rahvarinne ja Müsavat, parlamenti ei pääsenud.

## Tulemused

* Uue Aserbaidžaani Partei 45,8% häältest, 72 kohta;
* Rahvusliku Solidaarsuse Partei(?) (*Vətəndaş Həmrəyliyi Partiyası*), 1,6%, 3 kohta;
* Kodumaa Partei (*Ana Vətən Partiyası*), 1,4%, 2 kohta;
* Võrdsuse Partei (*Müsavat Partiyası*), 1,8%, 0 kohta;
* Aserbaidžaani Rahvarinde Partei (*Azərbaycan Xalq Cəbhəsi Partiyası*), 1,3%, 0 kohta;
* parteitud ja muud 48,2%, 48 kohta.

## Välislingid
* OSCE Office for Democratic Institutions and Human Rights: Statement of Preliminary Findings and Conclusions, 8. november 2010.
Carl Johann Nottbeck

**Carl Johann Nottbeck** (28. november/9. detsember 1759 Tallinn – 19. juuni/30. juuli 1785 Simuna) oli Eesti vaimulik.

Nottbeck immatrikuleerus Jena Ülikooli 1. septembril 1778. Ordineeriti 19. jaanuaril/30. jaanuaril 1782 õpetajaks.

Oli aastatel 1781–1783 (kutsuti ametisse 28. oktoobril/9. novembril 1781) Tallinna Püha Vaimu koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1783–1785 oli ta (kutsuti 28. jaanuar/8. veebruaril 1781, introdutseeriti 23. aprillil/4. mail 1781) Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja.

## Viited
Vintpüss

**Vintpüss** on pikaraualine tulirelv, mis õlalt tulistamiseks on varustatud õlatoe ehk kabaga ja mille raua õõnsusse on lõigatud vintsooned ehk keermed. Vintsooned panevad kuuli rauas liikumise ajal kiiresti ümber oma telje pöörlema. Rauast väljunud pöörleva kuuli güroskoopefekt hoiab kuuli kindlal suunal (ei teki laperdamist), seeläbi suureneb kuuli lennukaugus ning täpsus. Tänapäeval on kasutusel peamiselt automaatvintpüssid, kuid ka poltlukuga vintpüssid.      

## Ajalugu
Pole teada, millal täpselt vintraud kasutusele võeti, kuid esimesed praktilised katsetused viidi läbi 15. sajandil. Esimesed laialdasemat kasutust leidnud vintraudsed püssid valmistati 18. sajandi lõpus ja neid kasutati peamiselt täpsusküttide relvadena. Laiemalt hakati vintpüsse kasutama 19. sajandi alguses. 

### Eestlaetav vintpüss
Eestlaadimisel jäävad tolm ja tahm relva sisse ja see surub uue kuuli rauda lükkamisel relva kinni.  Prantsuse sõjaväe kapten Claude-Étienne Minié võttis kasutusele toimivama süsteemi. Minié süsteem põhineb koonusekujulisel kuulil, mis on osaliselt õõnes. Kuuli liikudes tühimik paisub ja puudutab võrdselt kõiki raua õõnsuse külgi. Selline lahendusega pääseb rauast välja vähem gaasi ja kuul saab suurema kiiruse (löögijõu). Uue lahendusega suurenes kuuli tõhus laskekaugus peaaegu 300 meetrini, varem oli see umbes 100–150 meetrit. Kuulsaim Minié süsteemi vintpüss on 1853. aastal konstrueeritud Pattern Enfield. Minié vintpüssi kasutuselevõtt põhjustas 19. sajandil Jaapani kodusõjas  Tokugawa vägedele suuri kaotusi.

### Tagantlaetav vintpüss
1836. aastal leiutas sakslane Johann Nikolaus von Dreyse relva, milles kasutati *Nadelzündung*'it ehk *Zündnadelzündung*'it. Ameerika leiutaja Jacob Snider täiustas seda ja relv nimetati Snider–Enfieldiks. 1866. aastal leiutas prantslane Antoine Alphonse Chassepot poltluku. Järgmine suurem muudatus tehti 1860. aastal, mil võeti kasutusele Christopher Spenceri leiutatud seitsmepadruniline salv. Pärast tulirelva kasutuselevõttu olid tagantlaadimine, poltlukk ja seitsmepadruniline salv sõjapidamises suuremad muudatused. Selliste püssidega oli võimalik sooritada korduvlaske kiiremini ja püssi oli võimalik laadida ka lamavas asendis.

## Liigitus

Konstruktsiooni järgi jaotuvad vintpüssid: automaat, poolautomaat, kamberlukuga, poltlukuga, revolver(trummel)lukuga, ränilukuga, eestlaetav (Minié), tagantlaetav, pullpup, veealune, kaldnurkraudne (nurga taha tulistav), kombineeritud (sile- ja vintraudade kombinatsiooniga, mis võivad olla ka vahetatavad), kesktulepadruniga, ääretulepadruniga, suurekaliibriline, väikesekaliibriline. Vintsoonte järgi liigituvad vintpüssid: parem- või vasakpoolse keermega; rombi, ristiküliku, ümara, heksagonaalse lõikega; ühe ja mitme vintsoonega.

## Vaata ka
* Karabiin
* Snaiperrelv
* Automaat
* Mauser
* Mossin-Nagant

## Välislingid
Frankism

#suunaJacob Frank

Kindral Franco diktatuur Hispaanias, selle ideoloogia, vt ka https://sonaveeb.ee/search/unif/dlall/dsall/frankistlik/1

* Франкизм, ... Q210890

## Vaata ka
* Frankism
* Frankism (Horvaatia)
1. liin

**1. liin** on kõrvaltänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis, üks Kopli liinidest.

Tänav sai nime 16. oktoobril 1951. Nimepanekul on eeskujuks olnud Vassili saare liinid Peterburis.

## Ajalugu
Tänava hoonestus tekkis Vene-Balti laevaehitustehase ametnike ja tööliste elamutena ning on ehitatud tüüpprojektide järgi ja rühmitatud tüüpide kaupa.

Laevaehitustehase tööliste elubarakid ehitati nn liinidele (1. liin, 2., 3., 4., 5.)  ja Sepa ning Kaevuri tänavale paralleelselt reastatud kompaktsete rühmadena. Elamud on kitsa keskkoridoriga kahekorruselised puumajad, igal korrusel 16 kööktoa-tüüpi 12 m² korterit.

## Viited

## Vaata
* Vene-Balti asundus
Tuvimaja

**Tuvimaja** ehk **tuvila** (ka **tuvitorn**, kui meenutab torni) on kodutuvide pidamiseks tehtud ehitis.

## Vaata ka
*pesakast
*tuvilased
Õhuvägi

**Õhuvägi**, tuntud ka kui **õhujõud** ja ajalooliselt kui **lennuvägi**, on riigi relvajõudude väeliik, mille ülesanne on olla valmis sõjapidamiseks õhuruumis ja teiste relvajõudude liikide toetamiseks õhuruumist lennukite ja helikopteritega. Suuremate riikide mereväe koosseisu kuulub ka mereõhuvägi.

Õhujõud jagunevad üldjuhul tegevuslikeks ja territoriaalseteks komponentideks. Tegevuslikud komponendid on strateegilised õhujõud, taktikalised õhujõud ja õhutranspordijõud. 

Strateegilised õhujõud jagunevad: strateegilisteks raketiüksusteks, lennuüksusteks, õhuseire ja juhtimissüsteemideks. Strateegiliste õhujõudude ülesandeks on peale kõige muu tuumasõjapidamine. Strateegilistes raketiüksustes on mandritevahelised ballistilised raketid ja ballistilised keskmaaraketid, millest enamikul on tuumalõhkepea. 

Taktikalised õhujõud formeeritakse piirkondliku jõurühma või sõjategevuse jaoks. 

Õhutranspordijõud on mobiilsete sõjajõudude üks põhikomponente, need transpordivad kõikide tasemete üksusi ja lahingumoona.

Territoriaalõhukaitse õhujõudude ülesandeks on oma maa õhuruumi valve ja territooriumi puutumatuse kaitse.
## Eesti õhuvägi
Eesti kaitseväe teenistuses olevat õhuväge nimetatakse määrustiku järgi Eesti õhuväeks, kuhu kuulub Lennubaas ja Õhuseiredivisjon.

## Koostöö teiste väeliikidega
Lennuüksusi kasutatakse ka maavägede tugiüksustena: peamiselt transpordi-, luure- ja lahingukopterid ning ka vaatlus- ja juhtimislennuvahendeid, mehitamata lennuvahendid. Maavägede lahingutegevust toetavad lennuüksused kuuluvad suurriikides maavägede diviiside ja armeede struktuuri.

Venemaa relvajõududes kuuluvad maaväe õhujõud Venemaa õhuväe koosseisu, kuid on sõjaväeringkonna (rinde), armee ja korpuse juhatajate kontrolli all ja on mõeldud üksustele õhutoetuse andmiseks, eelkõige aga maismaal liikuvate objektide hävitamiseks eesliinil ja taktikalises sügavuses. Ameerika Ühendriikide maavägede lennuüksustesse kuuluvad maavägede regulaarüksused, Rahvuskaardi ja reservkomponendi kopteriüksused. Diviiside lennubrigaadide rakendatakse nii diviisi muude üksuste logistiliseks toetamiseks, tule(lahingu)toetuseks kui ka iseseisvates lahinguülesannetes. 

Lennuüksusi kasutatakse ka merevägede tegevuse toetatamiseks ründe- ja hävituslennukite, kopterite ja luurelennuvahenditega. Eesmärgiks on kaitsta laevastiku üksusi ja toetada maismaa sõjategevust. Valdavalt tuginevad merevägede õhujõud lennukikandjatele. Ameerika Ühendriikide mereväel on kokku 12 lennukikandjat, need on nn Nimitz-klassi lennukikandjad. Hiina mereväel lennukikandja Liaoning, Prantsusmaal on kasutuses kaks ja Suurbritannial kolm lennukikandjat. Venemaa mereväel on 1 lennukikandja, Admiral Kuznetsov, oli kopterikandjad Moskva ja Leningrad ja Kiievi-klassi lennuki- ja kopterikandjad (Kiiev, Minsk, Novorossiisk ja Admiral Gorškov. Venemaa mereväe õhujõud toetuvad peamiselt maismaa baasides asuvatele strateegiliste pommitajate üksusele, kelle kasutuses on Tu-26, Tu-16 lennukid ning taktikalised pommitushävituslennukeid, peamiselt Su-24.

## Vaata ka
*Soome õhuvägi

## Viited
Paralepa rändrahn

**Paralepa rändrahn** (ka **Peetrikivi**) on rändrahn Läänemaal Haapsalu linnas. Ungru tee ääres metsas. Kivist põhja poole, teisele poole Ungru teed jääb Paralepa ja Pullapä mets. Kivist umbes 800&nbsp;m edelasse ja läände jääb Ungru oja. Edelasse jääb ka Paralepa ülemine tuletorn. Kivist lõuna poole jääb endise Haapsalu–Rohuküla raudtee tamm. Rahn on kergesti leitav, kuna paikneb käidavate teede ristumiskoha lähedal. Kivi geograafilised koordinaadid on .

Rahnu seisukord on hea.

Kivi on rabakivigraniidist. Kivi mõõtmed on 7,6×6,7×2,0&nbsp;m, ümbermõõt 15,5 m. Teistel andmetel on kivi mõõtmed 6,2×4,5×1,9&nbsp;m, ümbermõõt 16,7&nbsp;m.

Paralepa rändrahnule on kehtestatud piiranguvöönd 50&nbsp;m (0,77 ha).

Paralepa rändrahnu keskkonnaregistri kood on KLO4000447.

## Rahnu iseloomustus

Rahn on järskude, kuid madalate külgedega ja trapetsikujulise põhiplaaniga, kaldu laega. Rahnus on rohkesti lõhesid, mis moodustavad üsna korrapärase ristuva süsteemi ning jaotavad rahnu nelinurkseteks plokkideks. Rahn on sammaldumata, laiguti on samblikke. Rahnu ümber on liivakas pinnas. Rahnu põhjapoolsel küljel on kivisse raiutud: "Jürgen Ungern-Sternberg, 1524". Rahnu kõrval asus looduskaitsealune Paralepa mänd, mis on hävinud.

## Kultuuriloolist

Legendi kohaselt käinud Peeter I 1715. aasta suvel Haapsalus ja Ungrus. Tagasiteel riivanud tõld teeserval asunud kivi .

## Galerii

Peetrikivi 2024 b.jpg|
Peetrikivi 2024 c.jpg|


## Viited

## Välislingid

*
*Looduskaitse nõukogu otsus üksikute puude ja rändrahnude kaitses 13. jaanuarist 1937.
*
*ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr 25 "Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine"
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Parunikivi

**Parunikivi** on rändrahn Läänemaal Vormsi vallas Hullo külas, liivaka pinnasega männimetsas, Vormsi ringteest umbes 0,1 km lõunas, Vormsi kirikust umbes 0,5 km idas. Kivi geograafilised koordinaadid on . Kivi on hõlpsasti leitav, selle juurde viib mitu metsateed. Kivi seisukord on rahuldav, selle ümbrus on hooldatud.

Kivi võeti looduskaitse alla aastal 1941. Kultuurimälestiseks tunnistati kivi aastal 1997.

Kivi koosneb rabakivist. Kivi on pealt lame, püstiste külgedega, korrapäratu tahuka kujuline rahn, millest suur osa on maa sees. Rahn on rohke samblikukattega.

Parunikivi on ka ajaloomälestis – Otto Friedrich Fromhold von Stackelbergi mälestuskivi. Kivi idaküljele on raiutud tekst mälestuseks poegadelt isale:

:*Dein Bleibenden Andenken des*
:*Baron Otto Friedrich Fromhold*
:*von Stackelberg*
:*geb.5/17 August 1823 gest. 15/27 August 1887*
:*als des lezten Privatbesitzen der*
:*Insel Worms aus herzinnger*
:*Liebe gewidmet von seiner Wittwe*
:*und seinem Sohne*

Kivi mõõdud on: 6,6×5,0×2,4 m, ümbermõõt 20,6 m. Teistel andmetel on kivi mõõdud 7,4×5,1×2,6 m, ümbermõõt 19,3 m, maht 40 m³.

Kivile on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).

Parunikivi keskkonnaregistri kood on KLO4000909.

## Kivi uurimisest

# Hans Laasi, 1933 - esimene kirjeldus (andmed arhiivis);
# Priit Kohava, 1987 - tahhümeetriline mõõdistus, kirjeldus;
# Ülo Heinsalu, 1986 - kirjeldus (andmed arhiivis);
# Enn Pirrus, Ülo Heinsalu , 12.08.1993. a. - revisjonülevaatus.
# Hans Laasi sai kivi kõrguseks 2,35 m ja ümbermõõduks 17,7 m. Enn Pirruse järgi on ümbermõõt 18,3 m.

## Kirjandust

# Hans Laasi, *Suuri rändrahne Vormsi saarelt*. - Eesti Loodus. 1934, nr. 2, lk. 39-40.
# U. Sepp, *Vormsil matkates*. - Eesti Loodus. 1969, nr. 5, lk. 312.
# Priit Kohava, *Läänemaa Metsamajandi järelvalvepiirkonna looduskaitseobjektid*. Käsikiri. Tallinn 1988. Eesti Metsakorralduskeskus.

## Viited

## Välislingid

*
* 
*Eesti NSV Hariduse Rahvakomissari otsus üksikute puude, rändrahnude ja hiiukirnu looduskaitse alla võtmise asjas.
*
*ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Eduard Uduste

**Eduard Uduste** (kuni 1935 **Eduard Umberg**; 22. juuli 1902 Sooniste vald, Läänemaa – 8. oktoober 1993 Toronto) oli Eesti politseinik.

## Haridus
Ta lõpetas 1934 Politseikooli kõrgema klassi ja õppis 1934-1940 (lõpetas tööga "Leid ja leidja õigused") Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Fraternitas Justitia tegevliige, alates 1951 Fraternitas Estica vilistlane.

## Teenistuskäik
Osales Tallinna Kaitsepataljoni 8. jalaväepolgu koosseisus Vabadussõjas, teenis 1921–1940 (viimati Tartu-Valga prefekti sekretär) politseis. Nõukogude okupatsiooni ajal varjas end, seejärel teenis Tartu-Valga prefektuuris kuni 1942, mil viidi üle Julgeolekupolitseisse. Põgenes 1944 Saksamaale, sealt siirdus Inglismaale ja Kanadasse. Montreali Eesti Võitlejate Ühingu asutaja- ja auliige.

Tema pärandusest moodustati Vabadussõja veteranide toetamiseks Eduard Uduste Mälestusfond 90 000 Kanada dollari suuruses, millest viimased maksed tehti 2002. aastal.

Valgetähe V klassi teenetemärk 1938.

## Kirjandus
* Valdek Raiend. Eesti Vabadussõja veterani Eduard Uduste mälestuseks. Võitleja, november/detsember 1993, nr. 6, lk. 10.
Aarne Võting

**Aarne Võting** (kuni 1936 **Aleksander Võting**; 30. november 1905 Maasi vald, Saaremaa – 24. juuli 1994 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1940).

Ta teenis Scouts Üksikus Jalaväepataljonis ja piirivalves. Langes Punaarmeest Saksa sõjavangi, põgenes 1944 Rootsi. Eesti Ohvitseride Kogu Rootsis asutajaliige.

## Kirjandus
* Kapten Aarne Võting in memoriam. Võitleja, september/oktoober 1994, nr. 5, lk. 10.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Scouts Rügement Vabadussõjas.Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR.
Arstisari

**Arstisari** on telesari, mille teemaks on arstide ja teiste meditsiinitöötajate töö ja tegemised. Sarja sündmustik toimub mõnes raviasutuses (näiteks haiglas), kiirabiteenistuses ja mujal.

## Eesti arstisarju
* "112" (dokumentaalne draamasari)
* "Brigaad 3" (draamasari, 2007)
* "V.E.R.I. "(draamasari, 1996–1997)

## Muid Eesti kanalitel näidatud arstisarju
* "1300 grammi"
* "Chicago arstid"
* ""
* "Doc"
* "Dr House"
* "Everwood"
* "Grey anatoomia"
* "Kiirabihaigla"
* "Kollanokad"
* "Maahaigla"
* "Maatohter" 
* "Mägidoktor"
* "Nip/Tuck"
* "Südameasi"

## Viited

## Välislingid
*A brief history of the medical drama
Parunite kivi

**Parunite kivi** on rändrahn Läänemaal Lääne-Nigula vallas Keedika külas Keila–Haapsalu maantee ääres metsas. Kivi geograafilised koordinaadid on . 

Kivi võeti kaitse alla aastal 1959. 

Kivi koosneb rabakivist. Kivi idaküljele raiutud Keedika ja Uugla mõisaomanike nimed. Kivi seisukord on rahuldav. Kivi on suure maantee ääres. Tee laiendamisel on kivi alumine osa oluliselt mulla alla jäänud ja osa kirju nähtamatud.

Kivi mõõdud on 5,2×3,6×2,4 m, ümbermõõt 13,9 m. Teistel andmetel on kivi mõõdud 4,6×3,3×1,8 m, ümbermõõt 13,6 m. On veelgi erinevaid andmeid.

Kivile on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).

Parunite kivi keskkonnaregistri kood on KLO4000914.

## Kivi iseloomustus
Kivi on püramiidse kujuga, osaliselt teemulde alla maetud punakas rabakivirahn. Põhjakülg on tugevasti sammaldunud, lääneküljest umbes 0,3 m kaugusel kasvab suur haavapuu. Edelaküljelt näib olevat tükke lahti murtud ja ära veetud. Idakülje tahutud pinnale on raiutud järgmised Uugla ja Keediku mõisate omanikud koos omandivahetuse aastaarvudega: 1736 G. Knorring; 1771 C. Knorring; 1843 P.W. Knorring; 1864 C. Knorring; 1871 P. Knorring.

## Kivi uurimisest
# U. Moor, 1936 - andmed kartoteegikaardil;
# Herbert Viiding, 1954;
# Priit Kohava, 1987
# Enn Pirrus, 14.07.1993. a. - mõõtmised ja ülevaatus.

## Kirjandust
# *Kas tunned maad*. 1965. Koostanud Endel Varep. Tallinn. Eesti Raamat, lk. 300.
# Priit Kohava, *Läänemaa Metsamajandi järelvalvepiirkonna looduskaitseobjektid*. Käsikiri Eesti Metsakorralduskeskuses.

## Viited

## Välislingid
*
*ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine.
*
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Põõsaspea neeme rändrahn

**Põõsaspea neeme rändrahn** on rändrahn Läänemaal Lääne-Nigula vallas Spithami külas, Põõsaspea neemega lõppeva poolsaare lääneosas, metsaserva lähedal niidul. Läänes külgneb rahn Nõva maastikukaitsealaga (metsavöönd Dirhami lahe idakaldal). Rahnu geograafilised koordinaadid on . Põõsaspea neeme tipp jääb rahnust umbes 0,7 km põhja-loodesse. Umbes 5 m vahega on seal kaks rahnu, kuid kaitse alla on võetud vaid suurem. Ümbruskonnas on väiksemaid rahne veelgi.

Rahn võeti kaitse alla aastal 1939. Rahnu seisukord on rahuldav.

Rahn koosneb rabakivigraniidist. Rahn on püstiste külgede ja tasase, kaldu laega, ebaühtlase samblikukattega. Lae kõrgemale osale on tsementeeritud kõrgusreeper.

Rahnu mõõtmed on 9,4×7,0×4,2 m, ümbermõõt 24,9 m. Teistel andmetel on rahnu mõõtmed 6,4×4,9×5,0 m, ümbermõõt 25,0 m.

Põõsaspea neeme rändrahnule on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha). 

Põõsaspea neeme rändrahnu keskkonnaregistri kood on KLO4000444.

## Rahnu uurimisest

Rahnu on korduvalt uuritud, mõõdetud ja pildistatud. Üksikasjalised täpsed andmed on järgmiselt uurijatelt:
# Priit Kohava, 1987 - tahhümeetriline mõõdistus; andmed 1988.a. käsikirjalises töös.
# Karl Müürisepp, 19.07.1988 - põhiplaan ja mõõdistus.
# Enn Pirrus, Ülo Heinsalu, 5.08.1993 - revisjonülevaatus.

## Kirjandust

# *Loodushoid ja turism*. 1939, nr. 5, lk. 275, 282.
# *Riigi Teataja*. 1939, nr. 21, lk. 438.
# *Looduskaitse teatmik*. Tallinn 1960, lk. 266.
# Westenbergi foto (1935?) on Geoloogia Instituudi arhiivis, samuti 2 slaidi Herbert Viidingult (1988).

## Viited

## Välislingid
*
*Sotsiaalministri otsus üksikute puude ja rändrahnude looduskaitse alla võtmise asjus 4. märtsil 1939
* 
*ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Maaehitus

**Maaehitus** on maamajanduse valdkond, mis tegeleb maapiirkonnas hoonete ehitamise, rekonstrueerimise ja remontimisega, ehitusprojektide koostamisega ning lammutamise ja tehnosüsteemide muutmisega. Maaehituse alla loetakse ka ehitistega seotud seadmete paigaldamist ning haljastus-, heakorrastus- ja kujundustöid.

Sõltuvalt ehitiste otstarbest saab rääkida põllumajandus- ehk taluhoonetest, metsamajandus-, jahimajandus- ja kalamajandushoonetest.

Eestis tehakse maaehitusalast uurimistööd Eesti Maaülikoolis.

## Viited

## Välislingid
*Maaehitusest Eesti Maaülikooli kodulehel
Johan Wilhelm Kajander

**Johan Wilhelm Kajander** (ka **Johann Wilhelm Kajander**; 30. detsember 1873 Peterburi – 6. september 1925 Helsingi) oli Soome ja Eesti vaimulik.

Kajander õppis aastatel 1887–1894 Viiburi soome lütseumis. Aastatel 1894–1899 õppis Helsingi Ülikooli (matrikli number 24474) usuteaduskonnas. Ordineeriti 9. juunil 1899 Porvoos õpetajaks.

Oli aastatel 1900–1901 Helsingis vaimulikuks. Oli aastatel 1903–1919 Narva soome-rootsi Püha Mihkli koguduse õpetaja. Pidi põgenema sõja tõttu Soome. Oli seejärel aastatel 1920–1925 Somerniemis (Päris-Soome maakonnas) koguduseõpetajaks (kirkkoherra).

## Viited

## Välislingid
*http://www.helsinki.fi/ylioppilasmatrikkeli/1853-1899/vuosittain.php?year=1894
*http://www.helsinki.fi/ylioppilasmatrikkeli/1853-1899/henkilo.php?id=24474
August Nõmmik

**August Nõmmik** (5. oktoober 1903 Aidu küla, Kurista vald, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 19. juuli 1996 Kanada) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Ta lõpetas Kõrgema Sõjakooli diplomiga 1934 ja teenis viimati Tartu sõjaväeringkonna staabis.

Langenud Punaarmee koosseisus Saksa sõjavangi, teenis ta Omakaitses ja Piirikaitse Tagavararügemendis.

Punaarmee kätte vangi langedes õnnestus tal end sakslaseks nimetades Läände pääseda.

Ta elas Argentinas ja Kanadas. 1982–1985 oli ta ajalehe Võitleja tegevtoimetaja. 

## Kirjandus
* E. R. August Nõmmik, kpt. KSD. in Memoriam. Võitleja nr 4, juuli/august 1996, lk 13

## Välislingid
*Eesti ohvitserid 1918-1940
*Haud Torontos
Ramsikivi

**Ramsikivi** oli rändrahn Läänemaal Lääne-Nigula vallas. Kivi võeti kaitse alla aastal 1959. Kivi asus Metsküla–Klaanemaa tee ääres. Kivi on hävinud.

Kivi mõõtmed: 5,0 × 3,2 × 2,1 m, ümbermõõt 10,9 m.

## Viited

## Välislingid
*
*ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine
Rame kadakas

**Rame kadakas** (ka **Polli kadakas**) oli kaitsealune kadakas Lääne maakonnas Hanila vallas Rame külas. Objekt võeti kaitse alla aastal 1964. Asus Polli talu lähedal.

Puu mõõtmed: ümbermõõt 1,25 m, kõrgus 4 m (1964); kõrgus 8 m (1984). 

Puu kuivas aastal 1998.

## Viited

## Kirjandust
*Haapsalu rajooni TSN TK otsus nr 17 (22.04.1964) "Looduslikult kaunite kohtade, parkide, põliste puude ja teiste kaitset väärivate looduslike objektide säilitamine"

## Välislingid
*
*Haapsalu raj. TSN TK otsus nr. 17 Looduslikult kaunite kohtade, parkide, põliste puude ja teiste kaitset väärivate looduslike objektide säilitamine
Tšellosonaat

**Tšellosonaat** on muusikas sonaat, mis on tavaliselt kirjutatud tšellole ja klaverile või muule muusikainstrumendile või ka soolotšellole. 

Varased tšellosonaadid pärinevad 18. sajandist, kui tšellosonaate kirjutasid näiteks Francesco Geminiani ja Antonio Vivaldi. 

Romantismiperioodi kuulsamate tšellosonaatide autorid on Ludwig van Beethoven ja Johannes Brahms.

## Tšellosonaatide kronoloogiline loend
Tšellosonaat nr 3

**Tšellosonaat nr. 3** A-duur, op. 69 on Ludwig van Beethoveni kolmas tšellosonaat, mis on kirjutatud 1808. aastal. 

A-duur tšellosonaat op. 69 kuulub Beethoveni ühte produktiivsemasse heliloominguperioodi. Kirjutatud ühel aastal Viiulikontserdi ja kahe klaveritrioga op. 70. Samal aastal on lõpetatud ja välja antud ka Viies ja Kuues sümfoonia. 

## Teose ülesehitus
Sonaadil on kontrastina tavapärasele kiire-aeglane-kiire ülesehitusele kolm osa:
:1.*Allegro, ma non tanto*
:2.*Scherzo*
:3.*Adagio cantabile – Allegro vivace*

19. sajandi alguses mõisteti sonaate klaverile ja mõnele muule instrumendile eelkõige klaverisonaatidena muu instrumendi saatel. Beethoveni esimesed viiulisonaadid olid näiteks publitseeritud kui "klaverisonaadid viiulisaatega." See tšellosonaat on aga kirjutatud nii, et ta väljub selgelt continuo-sonaatide traditsioonist. Veel 19. sajandi alguses oli tavaline, et tšellopartii dubleeris klaveri vasaku käe partiid ja parem käsi mängis figuratsioone ja meloodiat. Beethoven sai tõeliselt kuulsaks oma esimeste tšellosonaatidega, millel oli välja kirjutatud klaveripartii. 

Esimest osa alustab tšello üksinda. Tungleva peateema variatsioonid koos kontrastsete kõrvalteemadega moodustavad kahe mängija kontrapunktilisi meloodiaid. Järgnev skertso a-mollis sisaldab rohkesti löögiväliseid aktsente. Finaal algab lühikese aeglase sissejuhatusega.
Friedrich Benninghoven

**Friedrich Wilhelm Benninghoven** (9. märtsil 1925 Berliin – 22. oktoober 2014 Berliin) oli saksa ajaloolane ja arhivaar.

1943. aastal alustas Benninghoven Berliinis ajaloo-, anglistika- ja filosoofiaõpinguid. 1944. aastal mobiliseeriti ta sõjaväkke ning ta osales Punaarmee-vastastes lahingutes Varssavi lähistel ja Preisimaal. Danzigi (Gdańsk) lähedal langes ta 1945. aasta märtsis sõjavangi ja viidi Uuralitesse vangilaagrisse. Seal tabas teda düsenteeria, mille tõttu ta vangist vabastati ning ta naasis 1945. aasta sügisel Berliini. 1946. aastal jätkas ta ajalooõpinguid Berliini Humboldti ülikoolis, 1952. aastal jätkas ta neid Hamburgis Paul Johanseni juures.

1958. aastal sai ta doktorikraadi ning alates 1965. aastast kuni pensionile jäämiseni 1990. aastal töötas ta arhiivides Göttingenis ja Berliinis, viimases oli ta alates 1974. aastast teadusdirektor. 

Benninghoven uuris peamiselt keskaja perioodi Preisimaal, aga ka Liivimaal, pöörates sealjuures suurt tähelepanu sõjandusele, eriti Mõõgavendade ja Liivi ordule. Alates 1960. aastast oli ta Balti Ajaloo Komisjoni liige.

Ka Benninghoveni abikaasa Ursula Benninghoven (1952–2010) oli ajaloolane ja arhivaar.

## Teoseid
**Der Orden der Schwertbrüder: fratres milicie Christi de Livonia*. Köln; Graz: Böhlau, 1965.
**Rigas Entstehung und der frühhansische Kaufmann*. Hamburg: Velmede, 1961.
**Unter Kreuz und Adler: der Deutsche Orden im Mittelalter: Ausstellung des Geheimen Staatsarchivs Preussischer Kulturbesitz anlässlich des 800jährigen Bestehens des Deutschen Ordens*. Berliin: Geheimes Staatsarchiv Preussischer Kulturbesitz, 1990.

## Kirjandus
**Vier Jahrzehnte baltische Geschichtsforschung: die Baltischen Historikertreffen in Göttingen 1947-1986 und die Baltische Historische Kommission. Vorträge, Veröffenlichungen, Mitlglieder*. Köln, 1992, lk 84.
*Dieter Heckmann, "Friedrich Wilhelm Benninghoven zum Gedenken". – *Preussenland*, Neue Folge, 5 (2014), lk 190–195.
Tšellosonaat nr 1 (Brahms)

**Tšellosonaat nr 1** e-moll, op. 38 on Johannes Brahmsi esimene tšellosonaat, mille ta kirjutas aastatel 1862–1865. Sonaat on algselt täpsustusega "Sonate für Klavier und Violoncello" (sonaat klaverile ja tšellole). 

Brahms kirjutas esimesed kaks osa suvel 1862, kuigi algne Adagio on hiljem hävitatud. Viimane osa on kirjutatud 1865. Sonaat on pühendatud Josef Gänsbacherile, kes oli laulmise professor ja harrastustšellist. Ühel sõprade ringis toimunud privaatsel ettekandel olevat Brahms mänginud klaverit nii valjult, et Josef Gänsbacher kaebas, et ta ei kuulvat üldse oma tšellot. Brahms urises "sinu õnn" ja jätkas raevukat klaverimängu.  

Sonaadi esimese osa peateema põhineb Johann Sebastian Bachi Fuugakunsti Contrapunctus 4 ja 13 fuugateemale. Brahms kandis teose ette esimest korda Mannheimis 1856. aasta juulis ja saatis selle seejärel avaldamiseks kirjastusele Breitkopf & Härtel, mis lükkas teose tagasi. Seejärel saatis ta teose Simrockile, kirjeldades seda teadlikult valesti kui tšellosonaati, milles kummagi instrumendi partiid pole eriti keerukad mängida. Simrock avaldas teose 1866. aastal.

## Teose ülesehitus
Sonaadil on kolm osa:
#Allegro non troppo
#Allegretto quasi Menuetto
#Allegro

Esimene osa on kirjutatud ühe pika liinina ja algab tšellosoologa klaveriakordide saatel. Tšellomeloodiast kandub dünaamiline lainetus edasi klaveripartiisse, mis kordab samade helidega meloodiakontuuri. Algse meloodilise kujundi avarus ja lürism on iseloomulik kogu esimesele osale. 

Teine osa annab tunnistust Brahmsi vanamuusikahuvist. Nimelt uuris ta renessanss- ja klassikalise perioodi muusikat, toimetas Mozarti kahekoorimoteti "Venite Populi", tal oli Domenico Scarlatti klaverisonaatide kogutud väljaanne, ta huvitus fuugast ja passakaljast ning kasutas mõneski oma teoses menuetti. Sonaadi teises osas on kasutatud prantsuse barokkstiilis ornamentikat. Trio iseloomuliku figuratsiooniga käänulist meloodiat esitavad klaver ja tšello nii, et meloodia tipuhelid on unisoonis kas vasaku käe meloodia või tšellopartiiga. 

Kolmandat osa on tihti nimetatud fuugaks, sest selles leidub suur fuugalik lõik. Algusteema põhineb Bachi Fuugakunsti Contrapunctus 13 teemale.

## Viited
Almo Farina

**Almo Farina** (sündinud 27. juulil 1950) on Itaalia ökoloog.

Ta on lõpetanud Pisa Ülikooli. Ta töötab Urbino Ülikooli ökoloogiaprofessorina.
Ta on olnud Rahvusvahelise Ökoloogiaassotsiatsiooni (INTECOL) asepresident ja peasekretär.

Ta uurimisvaldkonnaks on olnud maastikuökoloogia, ökosemiootika ning kommunikatsiooniprotsessid loomakooslustes, sealhulgas lindude helimaastikud. Almo Farina on mõiste ökoväli autor.
Ta viibis Eestis 2010. aasta novembris.

## Teosed
*Farina, A. 2006. *Principles and Methods in Landscape Ecology: Towards a Science of Landscape*.
*Farina, A. 2010. *Ecology, Cognition and Landscape: Linking Natural and Social Systems*.

## Välislingid
*Almo Farina koduleht