open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Torrese väin

**Torrese väin** on väin, mis ühendab Korallimerd Arafura merega ning eraldab Austraaliat Uus-Guineast. 

Väina laius on 130 km ja sügavus umbes 14 meetrit. Väinas on palju saari (vähemalt 274, neist 17 asustatud) ja rahusid, sellesse ulatub Suur Vallrahu.

Et väinas on nii palju saarekesi ja rahusid, määrati 1978 väinas Austraalia ja Paapua Uus-Guinea vaheline piir. Piir kulgeb väga Uus-Guinea lähedalt, kõik väinas olevad saared kuuluvad Austraaliale.

Jääajal oli maailmamere tase madalam ja väina kohal laius maismaasild. Seda mööda pääsesid inimesed kümneid tuhandeid aastaid tagasi Austraaliasse. On näidatud, et Torrese väina saared on olnud asustatud 2500 aastat, kuid tõenäoliselt palju kauem, võib-olla sama kaua kui Austraalia manner.

Saar on nimetatud hispaania meresõitja Luis Váez de Torrese auks. Teel Peruust Manilasse sõitis Torres läbi Torrese väina piki Uus-Guinea lõunarannikut. Ta võis sealjuures näha Austraalia mandri äärmist põhjatippu, aga laeva logiraamatus ei ole selle kohta midagi kirjas ja sellepärast teda Austraalia avastajaks ei peeta.

Aastal 1769 avastas šoti geograaf Alexander Dalrymple Torrese märkmed suure hulga hispaaniakeelsete dokumentide hulgas, mille Dalrymple oli 1762 Filipiinidel omandanud. Dalrymple tõlkis Torrese logiraamatu inglise keelde ja avaldas selle 1770–1771. Ta püstitas hüpoteesi, et Uus-Guineast lõunas asub mingi suurem maismaa-ala, ja andis Torrese väinale praeguse nime.

1823 läbis John Lihou teel Manilast Lõuna-Ameerikasse Torrese väina esimest korda laevaga läänest itta.

Väikese sügavuse tõttu on Torrese väin laevasõiduks ohtlik. Jules Verne jutustas oma raamatus "20 000 ljööd vee all", kuidas allveelaev Nautilus jooksis Torrese väinas mõneks päevaks korallrahu otsa karile.

## Viited
Hersoni oblast

**Hersoni oblast** (ukraina keeles Херсонська область) on 1. järgu haldusüksus Ukraina lõunaosas.

Hersoni oblast piirneb põhjas Dnipropetrovski oblastiga, lõunas Musta mere ja Krimmiga, läänes Mõkolajivi oblastiga ning idas Aasovi mere ja Zaporižžja oblastiga. Hersoni oblastis suubub Dnepr Musta merre.

Oblastilise alluvusega linnu on Hersoni oblastis kolm: Herson, Nova Kahhovka ja Kahhovka.

## Ajalugu
### Sõjategevus 2014. aastal
Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude võitlejad, kes olid 15. märtsil 2014 maabunud dessandiga Strilkove juures, hakkasid 9. detsembril oblasti piiridest lahkuma. Alates 27. detsembrist 2014 oli oblast taas täielikult Ukraina kontrolli all.

### Sõjategevus 2022. aastal
Venemaa Relvajõud tungisid uuesti Hersoni oblastisse 2022. aasta veebruaris, mis tõi kaasa Hersoni lahingu ning Hersoni oblasti okupeerimise. 
2022. aasta märtsi keskel taastasid Ukraina relvajõud kontrolli Possad-Pokrovske küla üle. 6. aprillil 2022 taastasid Ukraina relvajõudud kontrolli Osokorivka küla üle.
2022. aasta juunis ja juulis õnnestus Ukraina vägedel taastada kontroll mõnedes väiksemates asulates.

## Haldusjaotus
Hersoni oblastis on 5 rajooni: Berõslavi rajoon, Henitšeski rajoon, Hola Prõstani rajoon, Kahhovka rajoon ja Hersoni rajoon. 

### Linnad

* Berõslav
* Herson
* Henitšesk

* Hola Prõstan
* Kahhovka
* Nova Kahhovka

* Oleškõ
* Skadovsk
* Tavriisk

### Alevid

* Antonivka
* Bilozerka
* Ivanivka
* Kalantšak
* Kozatske

* Lazurne
* Novotroitske
* Novovorontsovka
* Nõžni Sirogozõ
* Zelenivka

* Tšaplõnka
* Velõka Lepetõhha
* Velõka Oleksandrivka
* Verhni Rogatšõk
* Võssokopillja

## Viited

## Välislingid
* Hersoni oblasti administratsioon
*The Armed Forces of Ukraine struck at the occupation control point in the Kherson region. 2 Russian generals eliminated - intelligence. Censor.net, 23. aprill 2022
*Херсонская область переходит в рублевую зону  Глава комитета Стремоусов: Херсонская область с 1 мая переходит в рублевую зону. RIA Novosti, 28. aprill 2022
Tromsøysundet

**Tromsøysundet** (põhjasaami keeles *Romssanuorri*) on Norras asuv väin, mis eraldab Tromsøya saart Tromsø linna kohal mandrist. Manner asub saarest idas.

Väin on umbes 11 km pikk ja 0,6-3 km lai.

Väina ületab Tromsø sild, mis on 1036 m pikk, sildeavaga 80 meetrit ja tõuseb merepinnast 38 m kõrgemale. Väina all asub Tromsøysundi maanteetunnel (osa Euroopa teest E08), mille üks suund on 3500 ja teine suund 3386 m pikk. Tunnel ulatub merepinnast 102 m allapoole ja tee suurim kalle tunnelis on 8,2%.
Møn

**Møn** (eesti keeles on kasutatud ka nimekuju *Mön*) on saar Läänemeres. 

Pindala 218 km&sup2;. Saare idaosas on kriidiastangud kõrgusega kuni 143 meetrit (Aborrebjerget - tõlk. oravamägi).

Saar kuulub Taanile. Mønil elas 11 700 inimest (2006), arv on vähenenud 9910 elanikuni 2010.
Tsugaru väin

**Tsugaru väin** (jaapani 津軽海峡 (Tsugaru-kaikyō)) ühendab Jaapani merd ülejäänud Vaikse ookeaniga ning eraldab Honshūd ja Hokkaidōd.

Laius 18,5&nbsp;km, sügavus 131&nbsp;m.

Väina alla on kaevatud Seikani tunnel, mis on maailma pikim ja sügavaim meretunnel (max 240&nbsp;m allpool merepinda). Raudteetunneli kogupikkus on 53,85&nbsp;km, sellest mere all 23,3&nbsp;km. Viimase näitajaga jääb ta alla vaid Eurotunnelile.
Tõenäosus

**Tõenäosus** on tulevaste sündmuste toimumise või väidete tõesuse ebakindluse mõõt. 

## Etümoloogia
Ladinakeelse termini *probabilis* (millest pärineb ka mõiste ingliskeelne vaste *probability*) esmakordset kasutamist on seostatud vanarooma riigimehe Ciceroga. Konkreetse terminina jõudis see tavakasutusse aga 6. sajandil seoses Rooma õiguse koguga "Digesta".

## Ajalugu
Tõenäosusi hakati teaduslikult uurima uusajal. Hasartmängude vastu on huvi tuntud aastatuhandeid, kuid nende matemaatiline uurimine algas alles 17. sajandil.  

Tõenäosusest hakati kirjutama Pierre de Fermat' ja Blaise Pascali kirjavahetuses (1654). 

## Vaata ka
*Tõenäosusteooria
*Sündmuse klassikaline tõenäosus
*Statistika
*Bayesi statistika
*Aposterioorne tõenäosus
*Aprioorne tõenäosus
*Risk

## Viited
Mincio

**Mincio** on jõgi Itaalias.

Jõgi algab Peschieras Garda järvest. Seejärel voolab mööda Lombardia madalikku lõunasse. Alamjooksul pöördub kagusse, läbib Mantova ja suubub vasakult Po'sse.

Mincio jõgi on 194 kilomeetrit pikk.
Martin Andersen Nexø

**Martin Andersen Nexø** (26. juuli 1869 Kopenhaagen – 1. juuni 1954 Dresden) oli taani kirjanik. 

## Elukäik
Nexø sündis väga vaeses peres Kopenhaageni slummis. Ta oli pere üheksast lapsest vanuselt neljas. Tema alkohoolikust isa oli müürsepp ning ema Mathilda Mainz oli saksa sepa tütar. 

Kui poiss oli kaheksa-aastane, kolis perekond Nexø linna Bornholmi saarel. Aastal 1894 võttis ta linna nime oma teiseks perekonnanimeks. 

Kuna pere oli vaene, siis kooli sai Martin minna vaid patrooni rahalise toetusega. Nooruses töötas Martin Andersen Nexø talus, olles seal karjane, siis veel kingsepa õpipoisina ja müürsepa abilisena Bornholmi saarel. 

1894–1896 reisis ta Hispaanias ja Itaalias, kus oli saapaparandaja abiline. Naasnud Taani, töötas ta ehitusel kandja ja töölisena. Selle aja jooksul oli temast saanud sotsialist.

## Teosed
*"Varjud" (1898, novellikogu)
*"Elu hinnaga" (1899, romaan)
*"Ema" (1900, romaan)
*"Franki perekond" (1901, romaan)
*"Mutimullahunnikud" (1922–1926, kolmeköiteline novellikogu)
*"Vallutaja Pelle" (1906–1910, kaheköiteline romaan; eesti keeles mõlemad köited sarjas "Suuri sõnameistreid" 1957, tõlkijad E. Prenzlau, R. Paavel ja Henrik Sepamaa)
*"Inimlaps Ditte" (1917–1921, romaan; eesti keeles 1962, tõlkija Henrik Sepamaa)
*"Tühjade kohtade reisijad" (1921, novellikogu; eesti keeles ajakirjas Loomingu Raamatukogu 1958, tõlkija Henrik Sepamaa)
*"Morten Punane: Mälestusromaan" (eesti keeles sarjas "XX sajandi raamat" 1965, tõlkija Henrik Sepamaa)
Kogu "Mälestused" koosneb neljast raamatust
*"Väikemees" (1932)
*"Lageda taeva all" (1935)
*"Võõraste seas" (1937)
*"Teekonna lõpp" (1939)

Triloogia "Morten Punane" romaanid
*"Eikellegimaal" (1945)
*"Kadunud sugupõlv" (1948)
*"Jeanette" (1957, lõpetamata romaan, ilmus postuumselt)

## Kirjandus
* "XIX–XX sajandi väliskirjanikke", TRÜ rotaprintväljaanne, Tartu 1962, lk 2–33, peatüki autor Villem Alttoa
* "20. sajandi väliskirjandus" (õppevahend kõrgkoolidele), Valgus, Tallinn 1971, lk 498–509
Hmelnõtskõi oblast

**Hmelnõtskõi oblast** on 1. järgu haldusüksus Ukrainas.

Hmelnõtskõi oblastis asub kolm UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluva Struve geodeetilise kaare mõõdupunkti: Katerõnivkas (), Felštõnis () ja Baranivkas ().

## Viited
Tšernivtsi oblast

**Tšernivtsi oblast** on 1. järgu haldusüksus Ukrainas. Asub Lääne-Ukrainas ning piirneb Rumeenia ja Moldovaga.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli oblasti elanikest ukrainlas 75,0%, rumeenlasi 12,5%, moldaavlasi 7,3%, venelasi 4,1% ja poolakaid 0,4%.

Oblast on osa ajaloolisest Bukoviinast.

Suuremad jõed on Dnestr ja Prut.

### Rajoonid
*Gertsa rajoon
*Glõboka rajoon
*Hotõni rajoon
*Kelmentsi rajoon
*Kitsmani rajoon
*Novoselõtsja rajoon
*Putõla rajoon
*Sokõrjanõ rajoon
*Storožõnetsi rajoon
*Zastavna rajoon
*Võžnõtsja rajoon

## Viited
Donetski oblast

**Donetski oblast** (aastail 1938–1961 *Stalino oblast*) on 1. järgu haldusüksus Ukraina idaosas. Oblast moodustati 1938. aastal, kui vana Donetski oblast jagati Stalini ja Vorošilovgradi oblastiks. Oblast on saanud nime Donetsi jõe järgi.

## Ajalugu
2014. aasta kevadest on oblasti idaosa Venemaa toetatud mässuliste kontrolli all, kes kuulutasid oblasti territooriumil välja Donetski Rahvavabariigi. 

21. oktoobril 2014 andis oblasti kuberner Oleksandr Kihtenko korralduse viia osa oblasti valitsusasutustest Mariupolist üle Kramatorskisse ja Slovjanskisse.

Vene väed okupeerisid 11. märtsil 2022 Volnovahha. 2022. aasta maikuus lõppes Mariupoli lahing, millega Venemaa saavutas kontrolli ka selle piirkonna üle. 

## Rahvastik
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Donetski oblasti elanikest ukrainlasi 56,87%, venelasi 38,22%, valgevenelasi 0,92%, tatarlasi 0,40%, armeenlasi 0,33%, juute 0,18% ja asereid 0,17%.

2001. aasta rahvaloenduse tulemuste põhjal pidas Donetski oblasti elanikest emakeeleks vene keelt 74,92% ja ukraina keelt 24,10%.

Elanike arvult on see Ukraina suurim oblast. Suuremad linnad on Donetsk, Slovjansk, Horlivka, Kramatorsk, Makijivka, Mariupol, Jenakijeve, Tšõstjakove.

## Haldusjaotus

### Rajoonid
2020. aastast jaguneb oblast 8 rajooniks, millest 3 oli 2022. aasta alguse seisuga Ukraina võimude kontrolli all:
* Bahmuti rajoon
* Donetski rajoon (okupeeritud)
* Horlivka rajoon (okupeeritud)
* Kalmiuske rajoon (okupeeritud)
* Kramatorski rajoon
* Mariupoli rajoon (okupeeritud) 
* Pokrovski rajoon
* Volnovahha rajoon (okupeeritud)

### Endine haldusjaotus
Oblast jagunes varem 18 rajooniks:
* Amvrossijivka rajoon
* Bahmuti rajoon
* Dobropillja rajoon
* Jassõnuvata rajoon
* Kostjantõnivka rajoon
* Krasnoarmiiski rajoon
* Lõmani rajoon
* Marjinka rajoon
* Novoazovski rajoon
* Oleksandrivka rajoon
* Peršotravnevõi rajoon
* Slovjanski rajoon
* Starobeševe rajoon
* Šahtarski rajoon
* Telmanove rajoon
* Velõka Novosilka rajoon
* Volnovahha rajoon
* Volodarske rajoon

## Vaata ka
* Donetsi kõrgustik
* Donetski kubermang
* Donetski oblast (1932–1938)

## Viited


## Välislingid
* 9. oktoober 2014. *[[Ukrajinska Pravda]]*. Почти 1,5 тисячи человек убиты на Донбассе с марта – ОБСЕ (*vene keeles*)
* 10. oktoober 2014. *[[Infovastupanu]]*. Тарута больше не губернатор Донецкой области (*vene keeles*)
* 10. oktoober 2014. *Liga Novosti*. В Донецкую область из России зашли 30 единиц военной техники (*vene keeles*)
* 16. oktoober 2014. *Liga Novosti*. Порошенко подписал закон об особом статусе Донбасса (*vene keeles*)
Tšerkassõ oblast

**Tšerkassõ oblast** on 1. järgu haldusüksus Ukrainas. Halduskeskus ja suurim linn on Tšerkassõ.

Tšerkassõ oblast piirneb põhjas Kiievi oblastiga, lõunas Kirovohradi oblastiga, idas Poltava oblastiga ja läänes Vinnõtsja oblastiga. 

Tšerkassõ oblast moodustati 7. jaanuaril 1954 Ukraina NSV osana.

## Haldusjaotus
Tšerkassõ oblast jaguneb neljaks rajooniks: Tšerkassõ rajoon, Umani rajoon, Zolotonoša rajoon ja Zvenõgorodka rajoon.

Enne 2020. aastat jagunes oblast 20 rajooniks ja 6 oblastilise alluvusega linnaks (Kaniv, Smila, Zolotonoša, Tšerkassõ, Uman, Vatutine).

## Viited
Žõtomõri oblast

**Žõtomõri oblast** on 1. järgu haldusüksus Ukrainas. Žõtomõri oblast piirneb põhjas Valgevene Homieli oblastiga, läänes Rivne oblastiga, edelas Hmelnõtskõi oblastiga, lõunas Vinnõtsja oblastiga ja idas Kiievi oblastiga.

Suuremad linnad on Žõtomõr, Berdõtšiv, Korosten, Malõn ja Zvjahel.

Suuremad jõed on Už, Teteriv ja Ubort.

## Haldusjaotus

Oblast jaguneb 4 rajooniks: Berdõtšivi rajoon, Korosteni rajoon, Novohrad-Volõnskõi rajoon ja Zvjaheli rajoon.
Oblast jagunes 2020. aastani 23 rajooniks ja 5 oblastilise alluvusega linnaks (Berdõtšiv, Korosten, Malõn, Novograd-Volõnskõi, Žõtomõr).

### Endised rajoonid
* Andrušivka rajoon
* Baranivka rajoon
* Brussõlivi rajoon
* Horošivi rajoon
* Jemiltšõne rajoon
* Korostõšivi rajoon
* Ljubari rajoon
* Luhõnõ rajoon
* Malõni rajoon
* Narodõtši rajoon
* Olevski rajoon
* Ovrutši rajoon
* Popilnja rajoon
* Pulõnõ rajoon
* Radomõšli rajoon
* Romanivi rajoon
* Ružõni rajoon
* Tšernjahhivi rajoon
* Tšudnivi rajoon

## Viited
Poltava oblast

**Poltava oblast** on 1. järgu haldusüksus Ukraina keskosas.

Oblastis on 1842 asulat, sealhulgas 15 linna ja 21 alevit.
## Haldusjaotus
Oblastis on 25 rajooni ja 6 oblastilise alluvusega linna (Hadjatš, Horišni Plavni, Krementšuk, Lubnõ, Mõrhorod ja Poltava).

### Rajoonid

## Viited
Rivne oblast

**Rivne oblast** (varem ka venepäraselt *Rovno oblast*) on 1. järgu haldusüksus Ukrainas.

Varaši linnas asub Rivne tuumaelektrijaam.

## Viited
Kirovohradi oblast

**Kirovohradi oblast** (ukraina keeles Кіровоградська область) on 1. järgu haldusüksus Ukrainas.  

## Ajalugu
Oblast moodustati 10. jaanuaril 1939. Tollal aga eksisteeris juba Kirovi oblast ja seetõttu nimetati oblastikeskus Kirovo ümber Kirovohradiks, et oblastite nimed oleksid eristatavad. Oblasti praegused piirid on aastast 1954. 

## Haldusjaotus
Oblastis on 4 rajooni, 12 linna, 2 linnarajooni, 26 alevit ja 1015 küla. Suuremad linnad on Kropõvnõtskõi, Oleksandrija ja Svitlovodsk.

### Rajoonid

## Viited

## Välislingid
*Oblasti koduleht
*Kirovohradi päevauudised
*Kirovohrad www-kataloogide otsingus
Ternopili oblast

**Ternopili oblast** on 1. järgu haldusüksus Ukrainas.

Oblastis on 15 linna. Suuremad linnad on Ternopil, Tšortkiv, Kremenets, Berežanõ, Terebovlja, Zbaraž, Butšatš ja Borštšiv.

Ternopili oblast piirneb põhjas Rivne oblasti, idas Hmelnõtskõi oblasti, lõunas Tšernivtsi oblasti, edelas Ivano-Frankivski oblasti ja loodes Lvivi oblastiga.

## Rajoonid
Ternopili oblast jaguneb kolmeks rajooniks. Enne 2020. aasta juulit toimunud haldusreformi oli rajoone 15.
* Kremenetsi rajoon
* Ternopili rajoon
* Tšortkivi rajoon

### Endised rajoonid
* Berežanõ rajoon
* Borštšivi rajoon
* Butšatši rajoon
* Gusjatõni rajoon
* Kozova rajoon
* Lanivtsi rajoon
* Monastõrõska rajoon
* Pidgaitsi rajoon
* Pidvolotšõski rajoon
* Šumski rajoon
* Zalištšõkõ rajoon
* Zbaraži rajoon
* Zborivi rajoon
* Terebovlja rajoon

## Arhitektuur
* Butšatši raekoda
* Butšatši linnus 
* Butšatši Püha Nikolai kirik

## Viited
Volõõnia oblast

**Volõõnia oblast** on 1. järgu haldusüksus Ukrainas. Piirneb põhjas Valgevenega ja läänes Poolaga.

## Haldusjaotus
Oblast jaguneb 4 rajooniks: Kamin-Kašõrskõi rajoon, Koveli rajoon, Lutski rajoon ja Volodõmõri rajoon.

2020. aastani jagunes oblast 16 rajooniks ja 4 oblastilise alluvusega linnaks (Lutsk, Novovolõnsk, Kovel, Volodõmõr).

### Rajoonid (kuni 2020)
*Gorohhivi rajoon
*Ivanõtši rajoon
*Kamin-Kašõrskõi rajoon
*Kivertsi rajoon
*Koveli rajoon
*Ljubešivi rajoon
*Ljubomli rajoon
*Lokatši rajoon
*Lutski rajoon
*Manevõtši rajoon
*Ratne rajoon
*Rožõštše rajoon
*Stara Võživka rajoon
*Šatski rajoon
*Turiiski rajoon
*Volodõmõri rajoon

Kokku on oblastis 11 linna. Suuremad linnad on Lutsk, Novovolõnsk, Kovel ja Volodõmõr.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Pilte
Vinnõtsja oblast

**Vinnõtsja oblast** on 1. järgu haldusüksus Ukrainas. Piirneb lõunas Moldovaga, põhjas Žõtomõri oblastiga, idas Kiievi, Tšerkassõ ja Kirovohradi oblastiga, kagus Odessa oblastiga ning lääes Hmelnõtskõi oblastiga.

Elanike arv oli 2021. aasta seisuga 1 529 123. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmeil oli oblasti rahvaarv 1 772 400. 2001. aastal moodustasid rahvastikust 91,5% ukrainlased, 5,9% venelased, 1,4% juudid ja 0,4% poolakad.

## Rajoonid
Oblast jaguneb kuueks rajooniks. Enne 2020. aastal toimunud haldusreformi oli rajoone 27.
*Haissõni rajoon (halduskeskus Haissõn)
*Hmilnõki rajoon (halduskeskus Hmilnõk)
*Mohõliv-Podilskõi rajoon (halduskeskus Mohõliv-Podilskõi)
*Žmerõnka rajoon (halduskeskus Žmerõnka)
*Tultšõni rajoon (halduskeskus Tultšõn)
*Vinnõtsja rajoon (halduskeskus Vinnõtsja)

### Endised rajoonid

## Linnad

## Pilte

Fail:Kaplica grobowa rodziny Potockich P1680784 Peczera.jpg|Potoli mauseleum Petšeras, Vinnõtsja oblastis
Fail:Vinnytsia, Soborna .st Bridge.jpg|Vinnõtsja, Sobborna
Fail:Vinnytsia on the banks of Southern Bug.jpg|Lõuna-Bug
Fail:Officer House in Vinnytsia.jpg|Ohvitseride maja
Fail:Vinnytsia National Medical University 02.jpg|Vinnõtsjas asuv riiklik meditsiiniülikool
Fail:Vinnytsia2013 46.jpg
Fail:Ship M I Pirogov Vinnytsia 2020 G1.jpg|Jõelaev M I Pirogov Vinnõtsjas


## Viited
Sumõ oblast

**Sumõ oblast** on 1. järgu haldusüksus Ukrainas. Piirneb põhjas ja idas Venemaaga.

Sumõ oblast moodustati 10. jaanuaril 1939.

Sumõ oblastis on 15 linna. Suuremad linnad on Sumõ, Konotop, Šostka, Ohtõrka, Romnõ, Hluhhiv, Lebedõn, Krolevets ja Trostjanets.

## Haldusjaotus
Sumõ oblast jaguneb viieks rajooniks. Enne 2020. aastal toimunud haldusreformi oli rajoone 17, lisaks oli seitse oblastilise alluvusega linna.

* Konotopi rajoon (halduskeskus Konotop)
* Ohtõrka rajoon (halduskeskus Ohtõrka)
* Romnõ rajoon (halduskeskus Romnõ)
* Sumõ rajoon (halduskeskus Sumõ)
* Šostka rajoon (halduskeskus Šostka)

## Viited
Taga-Karpaadi oblast

**Taga-Karpaatia** ehk **Taga-Karpaadi oblast** (ukraina keeles *Закарпатська область*) on 1. järgu haldusüksus Ukraina lääneosas. Piirneb Poola, Slovakkia, Ungari ja Rumeeniaga.

Taga-Karpaadi oblast kattub suuresti Taga-Karpaadi ajaloolise piirkonnaga (ukraina keeles *Закарпаття*; eesti keeles ka *Ruteenia* või *Russiinimaa*). Russiinid kuuluvad Esindamata Rahvaste Organisatsiooni.

## Loodus
Taga-Karpaatia asub Ida-Karpaatide põhjaosa edelanõlvadel ja Kesk-Doonau madalikul (täpsemalt Taga-Karpaatia madalikul). 80% territooriumist on mägine.

### Taga-Karpaatia linnad

Taga-Karpaatia oblastis on 11 linna:

* Užhorod
* Mukatševe
* Hust
* Berehove
* Võnohradiv
* Tšop
* Svaljava
* Rahhiv
* Tjatšiv
* Iršava
* Peretšõn

## Haldusjaotus

Alates 2020. aastast jaguneb oblast 6 rajooniks ja 5 oblastilise alluvusega linnaks:

### Rajoonid

# Berehove rajoon
# Husti rajoon
# Mukatševe rajoon
# Rahhivi rajoon
# Tjatšivi rajoon
# Užhorodi rajoon

### Linnad
Berehove, Hust, Mukatševe, Tšop, Užhorod.

## Rahvastik

### Etniline koosseis

## Ajalugu

Taga-Karpaatiast Korolevo leiukohast leiti 1970. aastatel kivist tööriistad, mille vanuseks on määratud enam kui miljon aastat. See on üks vanimaid tõendeid inimese eellaste elamisest Euroopast.

Piirkond kuulus 10.–11. sajandil Kiievi-Vene riiki. 11. sajandist kuni I maailmasõja lõpuni kuulus Austria-Ungari Ungari kuningriiki. Pärast esimest maailmasõda kuulus ala loodud Tšehhoslovakkia koosseisu.

Müncheni kokkulepete järel oli piirkonnal 1938–1939 autonoomia. 1939. aasta märtsis kuulutati Taga-Karpaatia mõneks tunniks iseseisevaks Karpaatide-Ukraina Vabariigiks, kuid annekteeriti kohe Ungari poolt (aastani 1944).

1945. aastal liideti Nõukogude Liiduga. 29. juunil kirjutati alla Nõukogude Liidu ja Tšehhoslovakkia Vabariigi vahel leping Taga-Karpaatide kohta. Lepingu kohaselt ühendati Taga-Karpaatia, mis 1919. aastast kuulus autonoomsena Tšehhoslovakkia Vabariigile, taas Ukrainaga ja liideti Ukraina Nõukogude Sotsialistliku Vabariigiga. Ukraina NSV-sse kuuluv Taga-Karpaadi oblast moodustati 22. jaanuaril 1946.


Pilt:Map congress of vienna.jpg|Euroopa kaart pärast Viini kongressi, 1815
Pilt:Austria-Hungary map new.svg|Austria-Ungari:  2. Bukoviina, 6. Galiitsia, Ungari kuningriik
Austria-Hungary WDL40.png|Austria-Ungari, 1906
Czechoslovakia01.png|Taga-Karpaatia Tšehhoslovakkias 1927
Carpatho Ukraine March 1939.png|Karpaatia Ukraina Vabariik, 1939. aasta märtsis
Hungary in 1941 with territories annexed in 1938-1941.png|Ungari alad 1941. aastal


## Viited

## Välislingid
* ''The Carpatho-Rusyn knowledge base''
* ''Paul R. Magocsi, Carpatho-Rusyns, brochure published by The Carpatho-Rusyn Research Center, 1995''
* "Carpatho-Ukraine" (Encyclopedia of Ukraine)
* "Diet of Carpatho-Ukraine" (Encyclopedia of Ukraine)
* ''Kárpátinfo'' (ungari keeles)
* Užgorodi unioon
Lvivi oblast

**Lvivi oblast** on 1. järgu haldusüksus Ukraina lääneosas.

Lvivi oblast piirneb põhjas Volõõnia oblastiga, idas Rivne ja Ternopili oblastiga, lõunas Ivano-Frankivski ja Taga-Karpaatia oblastiga ning läänes Poolaga.

Aastatel 1918–1939 kuulusid oblasti alad Poolale Lwówi vojevoodkonna koosseisu. Lvivi oblast loodi Ukraina NSV koosseisus 4. detsembril 1939, pärast Poola okupeerimist. 1959. aastal liideti Lvivi oblastiga Drohobõtši oblast.

90% oblasti elanikest on ukrainlased.

## Haldusjaotus
Lvivi oblast jaguneb seitsmeks rajooniks:
* Drohobõtši rajoon
* Javorivi rajoon
* Lvivi rajoon
* Sambiri rajoon
* Strõi rajoon
* Zolotšivi rajoon
* Tšervonohradi rajoon

Enne 2020. aasta haldusreformi jagunes oblast 20 rajooniks ja 9 oblastilise alluvusega linnaks.

Oblastilise alluvusega linnad olid Borõslav, Drogobõtš, Moršõn, Novõi Rozdil, Sambir, Strõi, Truskavets, Tšervonohrad ja oblasti keskus Lviv.

### Endised rajoonid

## Linnad

## Galerii

Staryj Dobrotvir View.jpg|Lääne-Bug
Sielec 009-Sielec 011.jpg|Maastik Seletsi küla lähedal
Fall in Skole Beskydy.JPG|Skolivski Beskiidide rahvuspark
Church of the Blessed Eucharist, Klymets (a wooden 1825).jpg|Puukirik Klõmetsi külas
Svirzh.jpg|Svirži kindlus


## Viited

## Välislingid
*Lvivi oblasti koduleht
Lydia Aadre

**Lydia Aadre** (24. juuni 1904 Peterburi – 2. september 1957 Baltimore, Marylandi osariik) oli Eesti ooperilaulja.

Ta lõpetas 1935. aastal Tallinna Konservatooriumi, kus oli õppinud Aleksander Arderi lauluklassis, ning oli aastatel 1935–1944 Estonia teatri ooperisolist. 

1944. aastal põgenes ta Saksamaale, 1951. aastast elas Ameerika Ühendriikides.

## Viited
Aleksandr Dõbman

**Aleksandr Dõbman** (vene keeles Александр Борисович Дыбман; sündinud 1962) on praegu Saksamaal elav juudi päritolu kabetaja, 2-kordne maailmameister (1986, 1987) rahvusvahelises kabes.

## Saavutused
*Rahvusvaheline suurmeister: 1986
*Maailmameister: 1986, 1987
*NSV Liidu meister: 1983, 1984, 1986
Ladina-Ameerika kirjanike loend

''Siin on loetletud Ladina-Ameerika kirjanikke.
 

## A
*Eduardo Acevedo Díaz, 1851–1924, Uruguay
*Demetrio Aguilera Malta, 1909–1981, Ecuador
*Ciro Alegría, 1909–1967, Peruu
*Isabel Allende, 1942– , Tšiili
*Jorge Amado, 1912–2001, Brasiilia
*Miguel Ángel Asturias, 1899–1974, Guatemala

## B
*Marcelo Birmajer, Argentina kirjanik (1966–) 
*Roberto Bolaño Ávalos, 1953–2003, Tšiili
*Jorge Luis Borges, 1899–1986, Argentina

## C
*Alejo Carpentier, 1904–1980, Kuuba
*Susana Chávez, 1974–2011, Mehhiko
*Paulo Coelho, 1947–, Brasiilia
*Julio Cortázar, 1914–1984, Argentina

## D
*Rubén Darío, 1867–1916, Nicaragua
## F
*Carlos Fuentes, 1928–, Mehhiko
## G
*Gabriel García Márquez, 1927–, Colombia
*Rómulo Gallegos, Venezuela

## H
*José Hernández, Argentina

## L
*Monteiro Lobato, Brasiilia (1882–1948)

## M
*Joaquim Maria Machado de Assis, 1839–1908, Brasiilia
*Manuel Mejía Vallejo, Colombia
*Gabriela Mistral, 1889–1957, Tšiili
*Álvaro Mutis, 1923–2013, Colombia

## N
*Pablo Neruda, 1904–1973, Tšiili
## O
*Juan Carlos Onetti, 1909–1994, Uruguay
## P
*Leonardo Padura, Kuuba
*Nicanor Parra, Tšiili
*Fernando del Paso, Mehhiko
*Octavio Paz, 1914–1998, Mehhiko
*Ricardo Piglia, 1941–2017, Argentina
*Abel Posse, Argentina
*Manuel Puig, 1932–1990, Argentina

## R
*Juan Rulfo, 1918–1986, Mehhiko
## S
*Ernesto Sábato, 1911–2011, Argentina

## Z
*Gabriel Zaid, Mehhiko

## V
*César Vallejo, 1892–1938, Peruu
*Mario Vargas Llosa, 1936–, Peruu
*Juan Gabriel Vásquez, 1973–, Colombia
*Sergio Esteban Vélez, 1973–, Colombia
*Cirilo Villaverde, 1812–1894, Kuuba

## W
*María Elena Walsh, 1930–2011, Argentina
Narva Mihkli kirik

**Narva Mihkli kirik** ehk **EELK Narva Püha Miikaeli kirik**, endine **Narva Aleksandri kirik** on hoone Narvas Kreenholmi tänav 22, mida kasutas  jumalateenistusteks Narva Aleksandri kogudus.

Varem nimetati Narva Aleksandri kirikuks praegust Narva Aleksandri Suurkirikut. Seda nime kasutatakse Suurkiriku kohta mõnikord praegugi. 

Hoone on kunagise Zinovjevi malmivalu- ja masinaehitustehase malmitöökoja barakk, mis anti koguduse kasutada 1962. aastal, kui praeguse Suurkiriku hoone koguduselt ära võeti. Endine diiselelektrijaama hoone oli ümber ehitatud ja renoveeritud. 

Kiriku orel on saadud Saksamaalt annetusena 2001. aastal ja valmistatud Lübeckis Kemperi firmas. 

Klaasist altarimaali valmistas ja kinkis 2002. aastal kirikule Henn Männik.

2012. aastal pühitseti kirik peaingel Miikalile ja nimetati ümber. 

Suviti on kirik suletud, talviti korraldatakse seal eesti- ja soomekeelseid jumalateenistusi ning orelikontserte.

## Viited
Bruce'i dünastia

**Bruce'i dünastia** on normanni päritolu dünastia, mis valitses Šotimaad 1306–1371.

Bruce'd pärinesid tõenäoliselt Normandiast ja Inglismaale jõudsid nad William Vallutaja kaaskonnas. Inglismaalt siirdusid Bruce'id Šotimaale, kus nad said enda valdusse Annandale'i krahvkonna ja ka muid maavaldusi.

Esimesena Bruce'i dünastiast sai Šoti troonile Carricki krahv Robert Bruce, kes valitses Robert I nime all. Pärast Robert I surma sai võimule tema poeg David II.

## Bruce'i dünastiast Šoti kuningad

*1306–1329 Robert Bruce
*1329–1371 David II
Holstein-Gottorp-Romanovite dünastia

**Holstein-Gottorp-Romanovite dünastia** valitses Venemaad 1761–1917. Dünastiale pani aluse Holstein-Gottorpi hertsog Karl Peter Ulrich, kes Vene keisrina kandis nime Peeter III. Ta päris Vene trooni, sest tema ema oli Peeter I tütar Anna Petrovna. 

## Holstein-Gottorp-Romanovite dünastiast pärit Venemaa valitsejad

*1761–1762 Peeter III 
*1762–1796 Katariina II
*1796–1801 Paul I
*1801–1825 Aleksander I
*1825–1855 Nikolai I
*1855–1881 Aleksander II
*1881–1894 Aleksander III
*1894–1917 Nikolai II
*1917 Mihhail II
## Vaata ka
*Romanovid
A+

**A+** (õieti **André Levins**; sündis 29. augustil 1982 USA-s New Yorgi osariigis Hempsteadis) on USA räppar. 

Poissi kasvatas üksikema. Algul huvitus ta jalgpallist. 

A+  karjäär algas 1995, kui ta 12-aastaselt võitis plaadifirma "Def Jam Records" korraldatud räpivõistluse. Talle pööras tähelepanu D'Angelo mänedžer Kedar Massenburg, kes valis ta uue plaadifirma Kedar Entertainment esimeseks esitajaks.

Oma esimese albumi "*The Latch-Key Child*" avaldas   A+ 1996. Laulud rääkisid muuhulgas vaesuses veedetud lapsepõlvest. Plaadil esinesid ka Q-Tip, Prodigy ja AZ. Plaadistamise ajaks palgati talle eraõpetaja. 

Plaat äratas kriitikute tähelepanu. Sellest kirjutati ajakirjades  Vibe (ajakiri), Rolling Stone, Black Beat ja Right On. Ühel Vibe'is avaldatud fotol näidati A+ koos Mary J. Blige'iga. Teda peeti lootustandvaks räppariks. 

Aastal 1999 ilmus album "*Hempstead High*". Plaadil esinesid ka Chico DeBarge, Erykah Badu, Lost Boyz ja Canibus. Sellel leidub laul "*Enjoy yourself*", milles A+ ehitab räpi üles Ludwig van Beethoveni viiendale sümfooniale. Selle lauluga jõudis ta rahvusvahelistesse edetabelitesse (veebruaris Suurbritannia edetabelis viies). Kriitikute silmis märgistas see album A+ lähenemist peavoolule. 

Vahepeal oli A+ silmapiirilt kadunud, kuid tema uus album ilmus firma Masta Mix Records väljaandel detsembris 2005. 2009. aastal antud intervjuus lubas A+, et järgmine album "Without A Trace" ilmub samal aastal Smith Brothers'i väljaandel.

## Plaadid
### Albumid
* 1996: "Latch-Key Child" (Umvd Labels, ka audiokassett ja vinüülplaat) 
* 1999: "Hempstead High" (Umvd Labels, ka audiokassett ja vinüülplaat)
* 2005: "Back 2 Business" (*mixtape* koos DJ Don Demarcoga)
* 2006: "The Lab: Test #1" 

### Singlid
* 1996: "All I See" (Umvd Labels) 
* 1998: "Enjoy Yourself" (Umvd Labels, ka audiokassett) 
* 1999: "It's on You" (Mowtown Records, vinüülplaat) 
* 2006: "Throw Your Hands In The Air" (Masta Mix Records, Inc.)

## Viited

## Välislingid
* Katkendid albumilt "''The Latch-Key Child''"
* Katkendid albumilt "''Hempstead High''"
* Laulu "''Enjoy yourself''" sõnad
* A+: Lost & Found Intervjuu veebilehele Hiphop Wired, 6. september 2009
Avel

**Avel** ['aavel] (Авель; 1757–1841) oli vene munk, ennustaja.

Ta oli talupojapäritolu.

Ta ennustas Katariina II ja Paul I surma kuupäeva ja kellaaega, prantslaste sissetungi ja Moskva mahapõletamist.

Oma ennustuste tõttu sattus Avel mitu korda vangi, sealhulgas kindlusvangistusse. Kokku oli ta vangis umbes 20 aastat.

Nikolai I käsul suleti Avel Spasso-Jefimijevi kloostrisse (Спасо-Ефимиев монастырь), kus ta ka suri.  

Russkaja Starina 1875. aasta väljaandes ilmus katkendeid tema kirjadest, teosest "Житие" ja teistest teostest ning mõned tema joonistused.
Villu Põldma

**Villu Põldma** (sündinud 29. septembril 1943) on eesti astroloog.

Ta on spetsialiseerunud isiku- ja riigiastroloogiale.

Sünnikaarte ja horoskoope hakkas ta koostama 1970. aastate keskel. 

## Teoseid
*"Eesti ajalugu ja tulevik kosmilistes rütmides: kuidas kalendri abil ennustada ja ajaloost õppust võtta", Viljandi 1997.
*"Elustatud mütoloogia õpik. I osa", Tallinn 1999.
*Koos Liis Õigusega koostanud: "Indiaanlaste loodushoroskoop", Tallinn 1999. 
*"Maa-maagia: loodushoroskoop", Tallinn 2001. 

Ta on osalenud ka Eestimaa Budistliku Vennaskonna budistlike stuupade ehitusel Tuuru külas 1984. aastal.
1900 (film)

**"1900"** (ka **"Novecento"**, eesti keeles on kasutatud ka pealkirja **"XX sajand"**) on Bernardo Bertolucci 1976. aastal valminud suurfilm. See originaalis peaaegu kuuetunnine film käsitleb kahe sõbra elu Itaalia poliitilistes tõmbetuultes 20. sajandi esimesel neljakümne viiel aastal.   

Alfredo (Robert de Niro) ja Olmo (Gérard Depardieu) sünnivad samal päeval aastal 1901, kuid erineva sotsiaalse staatusega peredes. Alfredo on viinamarjaistanduse omaniku poeg, samas kui Olmo isa töötab selles istanduses. Neist saavad ometigi sõbrad. Kogu filmi tegevus toimubki selles istanduses ja selle lähedases külakeses. Istandus ja küla kujutavad endast Itaaliat, erinevad tegelased erinevaid ühiskonnaklasse. Pärast Esimest maailmasõda nende sõprus jätkub, kuid tasapisi tõstab maal (Itaalias) pead fašism. Alfredo valibki fašismi, samas kui Olmo liitub kommunistidega.

See film, mis ei ole mõeldud meelelahutuseks ja nõuab teadmisi Itaalia lähiajaloost, pakub visuaalset naudingut ja tekitab vaidlusi. Selle poliitilise filmi muudavad suhteliselt lihtsast süžeest hoolimata nauditavaks elamuseks suurepärased itaalia, prantsuse ja ameerika näitlejad. 

## Tegijad
* Režissöör: Bernardo Bertolucci
* Stsenaristid: Frano Arcalli, Bernardo Bertolucci, Giuseppe Bertolucci
* Operaator: Vittorio Storaro
* Helilooja: Ennio Morricone
* Osatäitjad: Robert de Niro, Gérard Depardieu, Dominique Sanda, Francesca Bertini, Laura Betti, Werner Bruhns, Stefania Casini, Sterling Hayden, Anna Henkel, Ellen Schwiers, Alida Valli, Romolo Valli, Bianca Magliacca, Giacomo Rizzo, Pippo Campanini, Burt Lancaster, Donald Sutherland, Francesca Bertini ja teised.
* Produtsent: Alberto Grimaldi

## Filmi alternatiivsed pealkirjad
*"1900 - Gewalt, Macht, Leidenschaft" – Saksamaal esimese osa pealkiri
*"1900 - Kampf, Liebe, Hoffnung" – Saksamaal teise osa pealkiri 
*"Nineteen Hundred" – USA-s 
*"Novecento" – Itaalias

## Välislingid
*
Habsburgid-Lotringid

**Habsburgid-Lotringid** olid Habsburgide valitsejasoo haru, mille esindajad olid 1745–1806 Saksa-Rooma keisrid, 1804–1918 Austria keisrid, 1780–1918 Ungari ja Böömimaa kuningad ning 1737–1859 Toscana suurhertsogid. Sellest valitsejasoost pärinevad ka Parma hertsoginna 1814–1847 Maria Luisa ja Mehhiko keiser 1864–1867 Maximilian I.

Habsburgide-Lotringite dünastia sai Saksa-Rooma keisri troonile 1745, mil Lotringi hertsog François Stephane abiellus Saksa-Rooma keisrinna Maria Theresiaga.

### Habsburgide-Lotringite dünastiast Saksa-Rooma keisrid
 

Keisrid olid ühtlasi ka Austria ertshertsogid ning Ungari ja Böömimaa valitsejad.

*1745–1765 Franz I
*1765–1790 Joseph II
*1790–1792 Leopold II
*1792–1806 Franz II

### Habsburgide-Lotringite dünastiast Austria keisrid (ühtlasi ka Ungari kuningad)
*1804–1835 Franz I
*1835–1848 Ferdinand I
*1848–1916 Franz Joseph I, alates 1867 Austria-Ungari keiser
*1916–1918 Karl

### Habsburgide-Lotringite dünastiast Toscana suurhertsogid
*1737–1765 Francesco Stefano 
*1765–1790 Pietro Leopoldo
*1790–1800 ja 1814–1824 Ferdinando III
*1824–1849 ja 1849–1859 Leopoldo II
*1859 Ferdinando IV

### Habsburgid-Lotringitest Modena hertsogid
*1814–1831 ja 1831–1846 Francesco IV
*1846–1848 ja 1849–1859 Francesco V

### Habsburgide-Lotringite soost Parma hertsoginna
*1814–1847 Maria Luisa

### Habsburgide-Lotringite soost Mehhiko keiser
*1864–1867 Maximiliano

### Habsburgide-Lotringite dünastia pead pärast Austria-Ungari kaotamist
*1918–1922 Karl I
*1922–2007 Otto von Habsburg
**1922–1930 oli tegelik dünastia juht tema ema Zita
*2007– Karl Habsburg-Lothringen

## Vaata ka
*Habsburgid
Tuulepealne väin

**Tuulepealne väin** on väin, mis ühendab Kariibi merd ja Atlandi ookeani ning eraldab Kuuba ja Haiti saart. 

Laius 80 km, sügavus 1700 m.
Steven Spielberg

**Steven Allan Spielberg** (sündinud 18. detsembril 1946 Cincinnatis Ohios) on kahe filmiauhinnaga Oscar pärjatud juudi päritolu USA filmirežissöör ja produtsent. 2001. aastal sai tema Briti impeeriumi ordu rüütelkomandöriks (KBE).

## Spielbergi kui režissööri tuntud filme
*1971 "Duell" ("Duel")
*1974 "Sugarlandi ekspress" ("The Sugarland Express")
*1975 "Lõuad" ("Jaws")
*1977 "Kolmanda astme lähikontaktid" ("Close Encounters Of The Third Kind")
*1979 "1941"
*1981 "Indiana Jones kadunud laeka jälil" ("Raiders of the Lost Ark")
*1982 "E.T. – sõber kaugelt" ("E.T. the Extra-Terrestrial")
*1983 "Videviku tsoon" ("Twilight Zone: The Movie")
*1984 "Indiana Jones ja hukatuse tempel" ("Indiana Jones and the Temple of Doom")
*1985 "Purpurtoonid" ("The Color Purple")
*1987 "Päikeseimpeerium" ("Empire of the Sun")
*1989 "Indiana Jones ja viimane ristiretk" ("Indiana Jones and the Last Crusade")
*1989 "Igavesti" ("Always")
*1991 "Kapten Konkskäsi" ("Hook")
*1993 "Jurassic Park" 
*1993 "Schindleri nimekiri" ("Schindler's List")
*1997 "Jurassic Park II: Kadunud maailm" ("The Lost World: Jurassic Park")
*1997 "Amistad"
*1998 "Reamees Ryani päästmine" ("Saving Private Ryan")
*2001 "A.I. – Tehisintellekt" ("Artificial Intelligence: AI")
*2002 "Minority Report – kolmas otsus" ("Minority Report")
*2002 "Püüa kinni, kui suudad" ("Catch Me If You Can")
*2004 "Terminal" ("The Terminal")
*2005 "Maailmade sõda" ("War of the Worlds")
*2005 "München" ("Munich")
*2013 "Lincoln" ("Lincoln")

## Spielbergi kui produtsendi tuntud filme
*1982 "E.T. – sõber kaugelt" ("E.T. the Extra-Terrestrial")
*1983 "Hämartsoon" ("Twilight Zone: The Movie")
*1984 "Gremlins" 
*1985 "Tagasi tulevikku" ("Back to the Future") 
*1989 "Tagasi tulevikku 2" ("Back to the Future Part II") 
*1989 "Alati" ("Always")
*1990 "Tagasi tulevikku 3" ("Back to the Future Part III") 
*1990 "Gremlins 2: The New Batch"
*1993 "Schindleri nimekiri" ("Schindler's List")
*1995 "Casper" 
*1997 "Mehed mustas" ("Men in Black") 
*1997 "Amistad"
*1998 "Zorro mask" ("The Mask of Zorro") 
*1998 "Deep Impact"
*1998 "Reamees Ryani päästmine" ("Saving Private Ryan")
*2001 "A.I. – Tehisintellekt" ("Artificial Intelligence: AI")
*2001 "Jurassic Park III" 
*2002 "Men in Black II" 
*2002 "Püüa kinni, kui suudad" ("Catch Me If You Can")
*2004 "Terminal" ("The Terminal")
*2005 "The Legend of Zorro" 
*2005 "Memoirs of a Geisha" 
*2005 "München" ("Munich") 
*2006 "Kirjad Iwo Jimalt" ("Letters from Iwo Jima") 
*2006 "Meie isade lipud" ("Flags of Our Fathers")

## Auhinnad
**[[Oscar]]**
*1994 – parim lavastaja – "Schindleri nimekiri" 
*1994 – parim film – "Schindleri nimekiri" 
*1999 – parim lavastaja – "Reamees Ryani päästmine"

**[[Kuldgloobus]]**
*1994 – parim lavastaja – "Schindleri nimekiri" 
*1999 – parim lavastaja – "Reamees Ryani päästmine"

## Viited

## Välislingid

*
*Spielberg Filmiveeb.ee-s
Kinnistäht

**Kinnistäht** (ladina keeles *stella fixa*) on taevakeha, mis näib Maalt vaadates teiste öötaeva tähtede suhtes liikumatuna. 

Kinnistähed paistavad liikumatutena sellepärast, et nad paiknevad kaugel väljaspool Päikesesüsteemi, mistõttu nende omaliikumine on aeglane (suurima omaliikumisega kinnistähel Barnardi Kiirjooksjal on see alla 10 kaaresekundi aastas). Kinnistähtede omaliikumise avastas James Bradley 1728. Enamiku tähtede omaliikumine on nii väike, et tähistaevas näeb tänapäeval välja enam-vähem samamoodi nagu antiikajal.

Kinnistähtede aastaparallaks on nii väike, et seda märgati alles uusajal. 

Kinnistähed on seega kõik tähed peale Päikese. 

Nimetus "kinnistähed" pärineb ajast, kui planeetide ("rändtähtede") ja tähtede loomuse erinevus ei olnud teada. Kinnistähtedest sai moodustada tähtkujusid, rändtähed aga (mille hulka arvati ka Päike ja Kuu) muutsid oma asendit tähtkujude suhtes.  

## Vaata ka

*Täht (astronoomia)
Ridley Scott

**Sir Ridley Scott** (sündinud 30. novembril 1937) on Suurbritannia filmilavastaja, produtsent ja Tony Scotti vend.

Ridley Scott on tuntud eri žanritele iseloomulike elementide julge kokkusegajana, mille heaks näiteks on teadusfantastika ja *[[film noir]]’i* tunnustega "Blade Runner". Lisaks kasutab ja eksperimenteerib ta oma linateostes kõikvõimalike uuenduslike tehnoloogiliste võimalustega ("Gladiaator", "Allatulistatud Black Hawk").

## Elulugu
Ridley Scott õppis filmikunsti Royal College of Artis. 1960. aastatel lavastas ta BBC-s telesarju. 1970. aastatel asutas Ridley koos Alan Parkeri, Hugh Hudsoni ja noorema venna Tony Scottiga reklaamifirma, kus jõudis toota üle 2000 reklaami.

Esimene mängufilm "Duellandid" valmis 1977. aastal, kuid publiku vastuvõtt oli leige. Edu ja tuntus saabus Ridley Scottile alles kahe aasta pärast ulmeõudusfilmiga "Tulnukas". Sellele järgnenud düstoopne ulmetriller "Blade Runner" (1982) sai kultusfilmiks. Ulmefilmidega eksperimenteeris Scott kuni 1987. aastani, mil valmis romantiline triller "Keegi jälgib mind", mis leidis suhteliselt külma vastuvõttu publiku hulgas. Trilleriga "Must vihm" (1989) võitis ta oma reputatsiooni filmiringkondades tagasi.

Oscari nominatsiooni pälvis ta filmiga "Thelma ja Louise" (1991). Pärast seda on valminud ajaloolised filmid "1492: Paradiisi vallutamine" ja Oscari saanud "Gladiaator". Õudusklassika "Hannibal" kuulub samuti Scotti parimate loomenäidete hulka.

Mitmele tema filmile on muusika loonud Vangelis.

## Filmograafia
* "Duellandid" (*The Duellists*, 1977)
* "Tulnukas" (*Alien*, 1979)
* "Blade Runner" (1982)
* "Legend" (1985)
* "Keegi jälgib mind" (*Someone To Watch Over Me*, 1987)
* "Must vihm" (*Black Rain*, 1989)
* "Thelma ja Louise" (*Thelma and Louise*, 1991)
* "1492: Paradiisi vallutamine" (*1492: Conquest of Paradise*, 1992)
* "Valge maru" (*White Squall*, 1996)
* "G.I. Jane" (1997)
* "Gladiaator" (*Gladiator*, 2000)
* "Hannibal" (2001)
* "Allatulistatud Black Hawk" (*Black Hawk Down*, 2001)
* "Petised" (*Matschstick Men*, 2003)
* "Taevane kuningriik" (*Kingdom of Heaven*, 2005)
* "Hea aasta" (*A Good Year*, 2006)
* "Ameerika gangster" (*American Gangster*, 2007)
* "Valede rägastik" (*Body of Lies*, 2008)
* "Robin Hood" (2010)
* "Prometheus" (2012)
*"The Counselor" ("Advokaat", 2013)

## Viited

## Välislingid
* 
* Ridley Scott filmiveebis
* The Ridley Scott Fan Information Page
Detsember 2004

**Detsember 2004**, kroonika

## [[15. detsember]]
* Tehti avalikuks Eesti euromündi konkursi tulemused. Euromündi kujunduseks valiti Eesti kontuuriga variant. Kujunduse autor on Lembit Lõhmus.

## [[26. detsember]]
* 2004. aasta India ookeani maavärin: India ookeanis põhjas aset leidnud maavärin, mille tugevuseks Richteri skaalal hinnati 9,0 palli, põhjustas tsunami, mis tabas mitmeid Kagu-Aasia riike. Maavärin põhjustas üle 300 000 inimese surma ning ulatuslikke purustusi. Ainuüksi Indoneesias oli ohvreid üle 200 000.

## [[30. detsember]]
*Argentinas Buenos Airese ööklubis República Cromagnon süttis ansambli Callejeros kontserdi ajal ripplagi ja kukkus inimeste peale. Ametlikel andmetel sai 188 inimest surma ja 726 inimest kannatada. 

## [[31. detsember]]
*Ukraina peaminister Viktor Janukovõtš teatas tagasiastumisest.
*Leedus suleti Ignalina tuumaelektrijaama esimene reaktor.
*Colombia president Álvaro Uribe andis USA-le välja mässuliste Colombia Revolutsiooniliste Relvajõudude (FARC) tegelase Simón Trinidadi, keda süüdistati vandenõus, inimröövis ja uimastikaubanduses.  
*Colombias Arauca departemangus Puerto San Salvadori külas tapeti 6 kohalikku meest, 6 naist ja 4 last. Mõrvas kahtlustati Colombia Revolutsioonilisi Relvajõude (FARC), kes süüdistasid külaelanikke koostöös parempoolsete mässulistega.
Filmioperaatorite loend

**Filmioperaatorite loend** loetleb filmioperaatoreid.

## A
*Philippe Agostini
*Maryse Alberti
*Tõnu Aru

## B
*Vassili Beljajev
*Billy Bitzer
*Valeri Blinov

## C
*Raoul Coutard

## D
*Mihhail Dorovatovski
*Christopher Doyle

## E
*August Eljari
*Adolf Arthur Englander

## F
*Ron Fricke

## G
*Jüri Garšnek

## H
*Conrad Hall
*Armas Hirvonen

## I
*Arvo Iho

## K
*Ülo Keedus
*Alar Kivilo
*Rein Kotov
*Juhan Kuslap
*Toivo Kusmin

## L
*Theodor Luts

## M
*Rein Maran
*Joosep Matjus
*Peter Murdmaa
*Anton Mutt
*Mait Mäekivi
*Konstantin Märska

## N
*Kristjan Jaak Nuudi
*Sven Nykvist

## O
*Arko Okk

## P
*Sven Paldis
*Rodrigo Prieto
*Janno Põldma
*Mati Põldre
*Voldemar Päts
*Johannes Pääsuke

## R
*Klaus von Rautenfeld
*Harry Rehe
*Hans Roosipuu
*Eduard Rozovski
*Philippe Rousselot
*Ago Ruus

## S
*Andris Seleckis
*Ivars Seleckis
*Jakob Sildnik
*Jüri Sillart
*Gvido Skulte
*Mark Soosaar
*Vittorio Storaro
*Andres Sööt

## Š
*Semjon Školnikov
*Vjatšeslav Šumski

## Z
*Vilmos Zsigmond

## T
*Mart Taniel
*Gregg Toland
*Peeter Tooming

## V
*Kullar Viimne
*Arvo Vilu
*Riho Västrik

## W
*Haskell Wexler
Gelderlandi provints

**Gelderlandi provints** on Hollandi 1. järgu haldusüksus.

Kuninganna esindajaks provintsis on Clemens Cornielje.

Suuremad linnad on Nijmegen, Arnhem ja Apeldoorn.

## Viited

## Välislingid

* Provintsi koduleht
Aharon ben Eliyyahu Nicomediast

**Aharon ben Eliyyahu Nicomediast** (ka: Aaron ben Elia; umbes 1300 Kairo – 1369 Konstantinoopol) oli juudi filosoof ja dogmaatik, karaiimide usulahu tähtsaim filosoof ja dogmaatik. 

Aastal 1330 asus Aaron elama Nicomediasse Väike-Aasias (praegune İzmit). 

## Teosed
*"Elu puu" (*Ez chajim*; karaiimide dogmaatika ja filosoofia süsteem) 
*"Eedeni aed" (*Gan eden*; karaiimide rituaalikoodeks) 
*"Toora kroon" (*Keter tora*; Toora kommentaar)
Flevolandi provints

**Flevolandi provints** on Hollandi 1. järgu haldusüksus. Provints paikneb tervikuna kunagise Zuiderzee merelt võidetud aladel ehk siis allpool merepinda.

Provints asutati 1. jaanuaril 1986 ja pealinnaks on Lelystad. Suurim linn on Almere.

Kuninganna esindajaks provintsis on Leen Verbeek.

## Viited

## Välislingid

* Provintsi koduleht
Rovaniemi linn

**Rovaniemi linn** (saami keeles *Roavenjárga*, *Roavvenjárga*) on omavalitsusüksus (vald) Soomes, Lapi maakonna keskus. Linna keskus asub Ounasvaara ja Korkalovaara mäe vahel, Kemijoki ja Ounasjoki ristumiskohal ja jääb umbes 10 km kaugusele polaarjoonest. Elanike arv on 61 784 (31. märts 2016).

Rovaniemi on linn aastast 1960. 1. jaanuaril 2006 liideti Rovaniemiga Rovaniemi maavald (*Rovaniemen maalaiskunta*). Seeläbi muutus Rovaniemi pindalalt Soome suurimaks end linnaks nimetavaks vallaks pindalaga 8017,2 km².

Lapi ülikool asub Rovaniemis. Õppeasutus asutati 1. märtsil 1979 kõrgkoolina, ülikooliks sai see 1991. aastal.

Linna keskuse lähedal, polaarjoone kohal asub Pajaküla, kus töötab jõuluvana (kuid elab Korvatunturil Savukoskis). Rovaniemis ilmub maakondliku leviga ajaleht Lapin Kansa.

## Ajalugu
Rovaniemi aladel on asustus olnud ilmselt alates kiviajast. Ajavahemikust 750 kuni 530 eKr on leitud märke alepõllundusest.

Rovaniemi elanikkond hakkas suurenema 19. sajandil, kui kasutusele võeti Lapimaa maavarad. Metsatööstus, kaevandamine ja kullapalavik tõid Lapimaale elama tuhandeid inimesi ning Rovaniemist sai Lapimaa ärikeskus.

### Teine maailmasõda
Teises maailmasõja käigus (Lapi sõjas) oli Soome sunnitud, pärast Moskva rahulepingu sõlmimist, ründama Lapimaal paiknenud Natsi-Saksamaa üksusi. Taganevad Saksa väed kasutasid põletatud maa taktikat ning kindral Lothar Rendulic käskis esialgu hävitada kõik Rovaniemi avalikud hooned. 13. septembril 1944 kästi hävitada kõik Rovaniemi hooned peale haiglate ja majade, kus olid elanikud sees. Saksa järelvägi kavatseski linna maatasa teha, kuid ootamatult plahvatas Rovaniemi rongijaamas laskemoona vedanud rong, mis süütas linna põlema. Rongi õhkija pole teada ja selles on kahtlustatud nii soomlasi kui ka sakslasi. Sõjategevuses hävis lõpuks 90% linnast.

Linn ehitati uuesti üles arhitekt Alvar Aalto kava ja projektide järgi. Uue Rovaniemi tänavatevõrgustik meenutab linnulennult vaadatuna põhjapõdra sarvi.

## Transport
Rovaniemil on igapäevane rongiühendus Oulu, Tampere, Helsingi ja Turuga ja linnas asub ka lennujaam.

## Vaatamisväärsused
* Arktikumi muuseum
* Rovaniemi kirik
* Ounasvaara suusakeskus
* Marttiini noatehas
* Lappiatalo
* Lordi väljak


Center of Rovaniemi.jpg|Rovaniemi
Santa's mailbox in July.jpg|Rovaniemi - jõuluvana kodulinn
Arktikum and Northern Lights.jpg|Arktikum
Rovaniemi Church 1.jpg|Rovaniemi kirik
Korundin sali 1.jpg|Rovaniemi Korundi kultuurimaja saal
File:View from watch tower on the Syväsenvaara Rovaniemi 2022-09-15 15.jpg|Vaade Syväsenvaara vaatetornist


## Sõpruslinnad

## Vaata ka
* Rovaniemen keskuskenttä

## Viited

## Välislingid

* Rovaniemi koduleht (soome keeles)
Uriel da Costa

**Uriel Acosta** (1585–1640) oli Portugalist pärit juudi filosoof.

Acosta sündis Oportos ning tema sünninimi oli **Gabriel da Costa**. Tema vanemad olid kuningas Manuel I käsul katoliiklusse pöördunud juudid. Ta veenis oma perekonda pöörduma tagasi judaismi ning nad olid sunnitud asuma elama Amsterdami. Sealsed juudi autoriteedid kiusasid teda tema filosoofiliste vaadete pärast taga ning ta sooritas enesetapu.
Abraham ibn Daud

**Abraham** ben David Halevi **ibn Daud** (ka: **Rabad I**; umbes 1110 Toledo – umbes 1180 Toledo) oli Hispaania juudi ajaloolane, filosoof, arst ja astronoom. 

## Teosed
*1161 "*Sefer ha-kabbala* ('Pärimuse raamat'; ajalooraamat)
*"*Al-'akidah al-Rafiyah*" (säilinud on heebreakeelne tõlge "*Sefer ha-emuna ha-rama*" ('Üleva usu raamat'; Aristotelese filosoofia süstemaatiline esitus)
Wallace Fard Muhammad

**Wallace Fard Muhammad** (1877–1934?) oli USA jutlustaja, organisatsiooni Nation of Islam esimese mošee rajaja. Tema nimedena figureerivad teiste seas veel **Wali Farad**, **Farrad Mohammed**, **F. Mohammed Ali** ja **Wallace Dodd Fard**. 

Fard immigreeris USA-sse arvatavasti 1930. aasta paiku. Ühe versiooni järgi oli tema õige nimi **Wallace Dodd Ford** ning ta sündis Hawaiil 25. veebruaril 1891. 

Detroitis rajas ta Islami Templi (*Temple of Islam*), Islami Ülikooli (*University of Islam*), ihukaitsjate grupi Fruit of Islam ja teisi islamiorganisatsioone. 

Aastal 1934 andis ta organisatsiooni juhtimise üle oma jüngrile Elijah Muhammadile ning kadus seejärel jäljetult. FBI teatel on teda arreteeritud. On vaieldud selle üle, kas arreteeritud Wallace Dodd oli Wallace Fard Muhammad. Mõlemat on pildistatud. 

Elijah Muhaamad hakkas õpetama, et Wallace Fard Muhammad oli "Elav Jumal". Praegu pühitseb Nation of Islam tema sünnipäeva nimetuse *[[Saviour's Day]]* all. 

## Õpetus
Fard väitis, et tulemas on rassisõda. Afroameeriklaste kohus on leida üles oma päritolu ja missioon. Kristlus on orjapidajate usund, islam aga on mustanahaliste algne usund enne nende orjastamist ja Ameerikasse viimist. Afroameeriklased on ainuke rahvas, kes ei tea midagi oma minevikust, kellel ei ole kontrolli oma oleviku üle ning kellel puudub juhendus tuleviku jaoks. 

Fard Muhammadi järgijatele antakse orjuses saadute asemele araabiakeelsed nimed. Fard pakkus mustanahalistele usu moraalsesse ja kultuurilisse üleolekusse oma valgetest rõhujatest.