Lüli

**Lüli** (ladina *vertebra*; mitmuses *vertebrae*) ehk **selgroolüli** on paljude selgroogsete loomade skeleti rõngataoline mitme jätkega kere luu, millest koosneb selgroog.

Inimese lülisamba lüli nimetatakse ka **lülisambalüliks**.

Selgroolülide areng, anatoomia, asend, luud, lihased, sooned, närvid, morfoloogia ja funktsioonid ning patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Roomajad
### Maolistel
Lülid moodustavad madudel keha luulise aluse ja need on ühenduses nii naaberlülide kui ka lihaste ja sidekoega ning võimaldavad maol sobivas keskkonnas ning pinnal sujuvalt ja jäsemeteta liikuda (roomata).

#### Süstemaatika
Madude selgroolülid on olnud oluline osa juba Carolus Linnaeus süstemaatikas.

Muuseumieksponaatide kirjelduste alusel on madude selgroolülidel suured varieeruvused: 
*1849. aastal Richard Oweni ja Thomas Belli avaldatud publikatsiooni "Monograph on the Fossil Reptilia of the London Clay" esimese köite kolmandas osas on uuritavatel muuseumieksponaaditel madudel:
**[[Python regius]]* Dum. – 348 selgroolüli ja 67 sabalüli
**[[Python tigris]]* – 291 selgroolüli
**Boa constrictor* (kuningboa) 305 selgroolüli ja 60 sabalüli.
*1853 loetleti hariliku rästiku muuseumieksponaadil 187 selgroolüli, millest 157 toetasid liikuvaid roideid;

Esimene lüli erineb naaberlülidest selle poolest, et see on ühenduses väga lühikeste roietega, järgmised lülid on ühendatud väga liikuvate roietega.

## Imetajad
Koduloomade selgroog koosneb samuti selgroolülidest ja iga lülisambalüli koosneb: 
*lülikehast (*corpus vertebrae*)
*lülikaarest (*arcus vertebrae*)
*lülijätkest (*processus vertebrae*).

### Inimesel

Iga lülisambalüli koosneb: 
*lülikehast (*corpus vertebrae*)
*lülikaarest (*arcus vertebrae*)
*lülijätkest. (*processus vertebrae*)

Lülisambalüli keha paikneb ventraalselt ja on lülisamba kandev osa. Neljandiku ristluust ülespoole jäävate naaberlülide kehad on omavahel seotud elastse kõhrelise lülidevahekettaga (*discus intervertebralis*). 
Lülisambalüli kaar aga dorsaalselt. Nii lüli kui kaar ümbritsevad lülimulku. Lülisambalülide lülimulgud moodustavad lülisambakanali.

#### Lülisambalüli kaar
Iga lülisambalüli kaar on varustatud kahe lülisälguga. Eelneva ja järgneva naaberlüli vastavad sälgud moodustavad lülidevahemulgu, mille kaudu väljuvad seljaajust seljaajunärvid. Igast lülisambalüli kaarest lähtuvad 7 lülisambalüli jätket.

## Viited

## Välislingid
*Richard Owen, Thomas Bell,*[http://books.google.ee/books?id=-UMsAAAAYAAJ&pg=RA1-PA132&dq=vertebra&hl=et&sa=X&ei=cIKhUs-NI6Oh0QWPu4HYCA&redir_esc=y#v=onepage&q=vertebra&f=false Monograph on the Fossil Reptilia of the London Clay]*, Volume 1, III osa, Order Ophidia, lk 51–55, Tab XIII – Tab XVI, London 1849, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 06.1.2013) (inglise keeles) 
*Walter Nienstedt, Osmo Hänninen, Antti Arstila, Stig-Eyrik Björkqvist. "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Werner Söderström Osakeyhtiö, Kirjastus Medicina, 6 trükk, lk 107–112, 2011, toimetaja Georg Loogna, tõlkija Heli Kõiv, keeletoimetaja Tiiu Sulsenberg, ISBN 9985-829-36-0.
*Arne Lepp. "Inimese anatoomia, I osa. Liikumisaparaat, siseelundid", Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 48–55, 2013, ISBN 978-9949-32-239-8.
*Enn Ernits, Esta Nahkur, "Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 21–22, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
*0. C. Marsh,*[http://marsh.dinodb.com/marsh/Marsh%201879%20-%20The%20vertebrae%20of%20recent%20birds.pdf Vertebrae of Recent Birds.]*