open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karksi-Nuia – Halliste tee

**Karksi-Nuia – Halliste tee** (registrinumbriga 24188) on kõrvalmaantee Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Tee pikkus on 9,678 km.

Tee saab alguse Karksi-Nuia linnas Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee 81. kilomeetril, läbib Polli, Allaste ja Raja küla ning lõpeb Halliste alevikus Sultsi – Abja-Paluoja tee 13. kilomeetril.

## Viited
Simsoni vesiveski

**Simsoni vesiveski** on Järva maakonnas Paides Parkali tänaval asuv vesiveski. Veski on arvele võetud kultuurimälestisena.

Veskit on praegusel asukohal märgitud 1683 Waxelbergi plaanil.

Vesiveski on paekivist ja selle ülemine osa puust. Puuosa on veskile ehitatud 1931.

## Viited

## Välislingid
*
Muhu-Rinsi Neitsi Maria Kaasani pühakuju kirik

**Muhu-Rinsi Jumalaema Kaasani pühakuju kirik** on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Saare maakonnas Muhu vallas Rinsi külas.

## Ajaloost
Rinsi õigeusu kogudus Muhu saarel asutati 1847. aastal. Kogudusele eraldati 1850. aastal Tamse kroonumõisast maad kiriku ehitamiseks ja kalmistu rajamiseks.

Viie kupliga kivikiriku projekteeris Muhu saarele Riia arhitekt Heinrich Scheel. Muhu-Rinsi õigeusu kiriku ehitus lõpetati 1873. aastal ja kirik pühitseti sama aasta 22. oktoobril Riia ja Miitavi ülempiiskopi Veniamini (Karelin)) poolt imettegeva Kaasani ikooni auks. Rinsi kirikus on tänini säilinud ühe kuulsa muhulase, Soome õigeusu peapiiskopi Herman Aava maalitud (kirjutatud) ikoone.

Muhu-Rinsi õigeusu pühakoda renoveeriti 1998. aastal, selle käigus ehitati kirikule uued katused.

Muhu-Rinsi Jumalaema Kaasani Ikooni kirikut kasutab EAÕK Muhu-Rinsi Neitsi Maria Kaasani Pühakuju kogudus.

## Vaata ka
* Muhu
* Soome peapiiskop Herman (Aav)

## Kirjandus
* Jaanus Plaat. "Saaremaa kirikud, usuliikumised ja prohvetid 18.–20. sajandil". Eesti Rahva Muuseum. Tartu, 203; lk 136–140
* Koguteos "Saaremaa" II köide. TTÜ Kuressaare Kolledž. Kirjastus Koolibri, Tallinn, 2007; lk 430–434
* Martin Toon. "EAÕK Kuressaare Püha Nikolai koguduse ajalugu". Kuressaare, 1997. AS Terbo, Tallinn; lk 4–5; lk 69
* Jaanus Plaat / Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011; lk 452–459

## Välislingid
*Kirikust veebisaidil "Teeliste kirikud"
Kassari vald

**Kassari vald** (saksa keeles *Kassar*) oli vald Läänemaal Pühalepa kihelkonnas Kassari saarel.

Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Kassari vald Käina vallaga. Agape küla liideti aga Emmaste vallaga.

Valla alal asus Kassari mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kargi vald

**Kargi vald** (saksa keeles *Karky*) oli vald Saaremaal Jämaja kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Kargi vald Torgu vallaga.

Valla alal asus Kargi mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Sepamäe kalmistu

**Sepamäe kalmistu** on Saare maakonnas Muhu vallas Päelda külas asuv kalmistu. Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
Tennis 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Tennis]] [[2016. aasta suveolümpiamängud]]el** Rio de Janeiros toimusid 6.–14. augustini ja võistlused peeti Olümpia Tennisekeskuses. Tennises võistles 197 sportlast 56 riigist ning välja jagati viis komplekti medaleid.

## Võistlusalad

### Mehed

* Üksikmäng
* Paarismäng

### Naised

* Üksikmäng
* Paarismäng

*Segapaarismäng

## Võistluste ajakava

## Tulemused

### Mehed

#### Üksikmäng



Finaal: 14. august 
Osavõtjaid: 64
Olümpiavõitja 2012: Andy Murray, Suurbritannia
Ametlikud tulemused


#### Paarismäng



Finaal: 12. august 
Osavõtjaid: 32 võistkonda
Olümpiavõitja 2012: Bob Bryan ja Mike Bryan, USA
Ametlikud tulemused


### Naised
#### Üksikmäng



Finaal: 13. august 
Osavõtjaid: 64
Olümpiavõitja 2012: Serena Williams, USA
Ametlikud tulemused


#### Paarismäng



Finaal: 14. august 
Osavõtjaid: 32 võistkonda
Olümpiavõitja 2012: Serena Williams ja Venus Williams, USA
Ametlikud tulemused


#### Segapaarismäng



Finaal: 14. august 
Osavõtjaid: 16 võistkonda
Olümpiavõitja 2012: Viktorija Azarenka ja Maks Mirni, Valgevene
Ametlikud tulemused


## Medalitabel

## Viited

## Välislingid
* Tennis Rio olümpiamängude kodulehel
Pärsama Püha Innokenti kirik

**Pärsama Püha Innokenti kirik** on  EAÕK haldusalasse kuuluv  õigeusu kirik  Saare maakonnas Saaremaa vallas Pärsama külas.

## Koguduse ajaloost
Saaremaal Karja luterlikus  kihelkonnas siirdus 1848. aasta kevadeks õigeusku 1465 inimest. Karja kihelkonnas asutati mitu õigeusu kogudust. Pärsama kogudus iseseisvus Leisi Püha Olga kogudusest 1902. aastal. Koguduses oli 1930. aastal 732 liiget, 1970. aastal 60 annetajaliiget. 1998. aastal oli Pärsama Püha Innokenti koguduses 18 liiget.

## Kirik
Lihtne tellistest  ühe kellatorniga õigeusu kirik ehitati 1908. aastal ja pühitseti sama aasta  26. novembril Riia ja Miitavi piiskop Agafangeli (Preobraženski) poolt Irkutski püha Innokenti auks. Pärsama Püha Innokenti   kirikus on palju kultuurimälestisena arvele võetud esemeid.

Kirikut kasutab EAÕK  Pärsama Püha Innokenti kogudus.

## Õigeusu koolid
Juba usuvahetusliikumise algjärgus 25. aprillil 1845 kinnitas Venemaa keiser instruktsiooni, mis nägi ette õigeusu kirikute juurde kihelkonnakoolide loomist. Pärsama õigeusu kihelkonnakool avati 1902. aastal.
* Leisi õigeusu kihelkonnakool
* Pärsama õigeusu kihelkonnakool

## Kalmistud
* Triigi mõisa kalmistu
* Leisi kalmistu
* Metsküla kalmistu

## Vaata ka
* Pärsama vald (Karja kihelkond)
* Pärsama mõis
* Leisi Püha Olga kirik
* Metsküla Issanda Templisseviimise kirik

## Viited

## Kirjandus
* "Koguteos Saaremaa II köide". TTÜ Kuressaare Kolledž. Kirjastus Koolibri. Tallinn, 2007; lk 429-434; lk 924-926
* Jaanus Plaat. "Saaremaa kirikud, usuliikumised ja prohvetid 18.-20. sajandil". Eesti Rahva Muuseum. Tartu, 2003; lk 136-140; lk 288-289
* Martin Toon. "EAÕK Kuressaare Püha Nikolai koguduse ajalugu". Kuressaare, 1997. AS Terbo. Tallinn, 1997; lk 4-5; lk 69
* Jaanus Plaat, Arne Maasik." Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011; lk 504-507

## Välislingid
*Kirikust EAÕKi kodulehel
Aune Valk

**Aune Valk** (kuni 1996 **Aune Allikas**; sündinud 22. märtsil 1972) on eesti psühholoog ja haridusametnik.

## Haridustee
Ta lõpetas 1994. aastal Tartu Ülikooli psühholoogia erialal, sai 1997. aastal sealsamas psühholoogia teadusmagistrikraadi tööga "Ethnic identity and national attitudes" (juhendaja Peeter Tulviste) ning 2001. aastal doktorikraadi tööga "Two facets of ethnic identity: pride and differentiation" (juhendaja Jüri Allik).

2004. aastal õppis ta järeldoktorantuuris Suurbritannias Sussexi Ülikoolis ja Ameerika Ühendriikides Clarki Ülikoolis.

## Töökäik
*1994–1997 Tartu Ülikooli psühholoogia osakonna assistent
*1997–1998 Tartu Ülikooli psühholoogia osakonna erakorraline teadur
*1999–2001 Tartu Ülikooli prorektori abi
*2001–2004 Tartu Ülikooli avatud ülikooli direktor
*2004–2005 Tartu Ülikooli õppeosakonna juhataja
*2006–2009 Tartu Ülikooli avatud ülikooli keskuse juhataja
*2008–2012 Eesti Kirjandusmuuseumi osakoormusega teadur 
*2010–2014 Haridus- ja Teadusministeeriumi programmi koordinaator 
*2014–2018 Haridus- ja Teadusministeeriumi analüüsiosakonna juhataja 
*2018–... Tartu Ülikooli õppeprorektor 

## Tunnustus
*2006 Tartu Ülikooli aumärk
*2016 Kodanikupäeva aumärk
*2020 Tartu Ülikooli medal
*2024 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
Karja vana kalmistu

**Karja vana kalmistu** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Linnaka külas asuv kalmistu. Kalmistust umbes 0,5 km ida pool asub Karja kirik. Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena.

Kalmistu rajati 1770. aastatel. Kalmistu jäeti maha 1903, kui Karja külla rajati Karja kalmistu. Viimane matmine vanale kalmistule oli küll 1950. aastatel.

Kalmistut piirab paekivist kuivmüüritis. Kalmistu keskel on kolm varemetes kabelit.

## Viited

## Välislingid
*
Lihula kalmistu

**Lihula (uus) kalmistu** on Lääne maakonnas Lääneranna vallas Lihulas asuv kalmistu. Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena.

Kalmistu rajati 19. sajandil.

Kalmistul on 1905. aasta revolutsiooni terroriohvrite ühishaud, mis on samuti eraldi kultuurimälestis.

Lihula uus kalmistu 01.jpg|Tee haudade vahel
Lihula uus kalmistu 02.jpg|Mälestustahvel 1905. aasta ohvritele


## Viited

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 4062 "Lihula uus kalmistu"
*Kultuurimälestis nr 4061 "1905. a. revolutsiooni terroriohvrite ühishaud"
Kirbla kalmistu

**Kirbla kalmistu** ehk **kirikuaed** asub samanimelise kiriku juures Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kirbla külas. 

Kalmistu on tõenäoliselt tekkinud kihelkonnakiriku juurde, mis rajati tõenäoliselt 16. sajandi algul ja mida on esmamainitud 1531. aastal, kuid kuna kihelkond loodi juba 14.–15. sajandil, pole välistatud ka kalmistu varasem rajamine. Vanimad säilinud hauatähised pärinevad siiski alles 18. sajandist. 

Kalmistule on maetud Ferseneid ja Wistinghauseneid. Kalmistul paikneb ka Teises maailmasõjas hukkunute ühishaud. 

Kalmistule on augustis 2008 ümber maetud Eesti õigusteadlane ja poliitik Jüri Uluots ning tema perekond. Samas on tema sugulaste matuseplatsid. Teiste hulgas esimese taastatud Eesti vabariigi kaitseministri Ülo Uluotsa puhkepaik. 

Kirbla kalmistu ja kirikaed võeti sarnaselt paljude teiste vanade Eesti kalmistutega 1997. aastal riikliku kaitse alla. Kultuurimälestistena on kaitse alla võetud ka kirikaia piirdemüür, Teises maailmasõjas hukkunute ühishaud, arvatavalt 18. sajandist pärit paekivist hauaplaat, 1808. aastaga dateeritud (Elisabeth Bodisco?) hauaplaat ning tõenäoliselt kohalikku päritolu hauaristi kaks näidet Mihkel ja Mari Kuke haudadel.

Tuntud inimestest on Kirblasse maetud veel teleajakirjanik Rein Hanson. 

## Viited

## Välislingid
*
Taani 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Taani]]** osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 128 sportlasega, kes võistlesid 19 spordialal. 

Olümpiavõitjaks tulid Pernille Blume ujumises ja Taani käsipallikoondis. Hõbemedali võitsid Jakob Fuglsang jalgratta maanteesõidus, Taani neljapaadi meeskond sõudmises, Emma Åstrand Jørgensen aerutamises, Mark O. Madsen maadluses, Kamilla Rytter Juhl ja Christinna Pedersen sulgpalli paarismängus ning Sara Slott Petersen kergejõustikus (400 m tõkkejooks).

## Viited

## Välislingid
*Taani Rio 2016 ametlikul veebisaidil
Lüganuse Vabadussõja mälestussammas

**Lüganuse Vabadussõja mälestussammas** on Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Lüganusel asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk. See on arvele võetud kultuurimälestisena.

Lüganuse Vabadussõja mälestussammas avati 28. septembril 1924. 6,4 m kõrguse samba autor oli Lüganuse kihelkonnast pärit Voldemar Mellik. Sammas hävitati Nõukogude okupatsiooni ajal 1940. aastal. Samba taastas 13. augustil 1944 Voldemar Mellik ise. Teise Nõukogude okupatsiooni ajal 1944. aastal lõhuti sammas uuesti. 

Lüganuse Vabadussõja mälestussammas taasavati Laulva revolutsiooni ajal 30. septembril 1989. Samba arhitektuurilise osa taastas fotode järgi Voldemar Melliku poeg, arhitekt Tõnu Mellik, samba skulptuurigrupi valmistas Ants Viitmaa.

## Viited

## Välislingid
*
Josõpenkõ

**Josõpenkõ** (ukraina keeles Йосипенки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis. Elanike arv on 121. Pindala on 0,622 km².
Tudulinna vana kirik

**Tudulinna vana kirik** on Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Tudulinnas asuv mahajäetud puidust kirik. See on arvele võetud kultuurimälestisena.

Kirik valmis 1766. aastal ja 1863. aastal seda laiendati.

Tudulinna kirik oli algselt Viru-Jaagupi kiriku abikirik, 1744. aastal liideti Pühajõe kogudus ja Tudulinna kogudus taas Jõhvi kogudusega. 1867. aastal eraldati Tudulinna ja Iisaku lõplikult iseseisvaks Iisaku kirikukihelkonnaks.

1930. aastatel lahvatas kohalikus kogukonnas "usutüli": osa Tudulinna koguduse liikmeid ei tahtnud kuulata Voldemar Kuljuse jutlusi, mida nad pidasid liiga ilmalikeks. Seetõttu ehitati Tudulinna vana kiriku kõrvale  uus kirik, mis valmis 1939. aastal.

Nõukogude okupatsiooniaja alguses lõhuti kiriku torn ja kirikust riisuti inventar. Hiljem ehitati hoone ümber sovhoosi viljaveskiks.

## Pildid
 
Pilt:Tudulinnavanakirik3.jpg
Pilt:Tudulinnavanakirik4.jpg
 

## Viited

## Välislingid
*
Kuluse mõis

**Kuluse mõis** (saksa keeles Kullus) oli eramõis Martna kihelkonnas Läänemaal.

Mõis rajati 1730. aastatel.

## Viited

## Välislingid
*
Käo mõis

**Käo mõis** (saksa keeles Käo) oli Väike-Konguta mõisa karjamõis Puhja kihelkonnas Tartumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Kõruse mõis

**Kõruse mõis** (saksa keeles *Körrust*) oli eramõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati ajavahemikul 1715–1731 Tagamõisa mõisast eraldatud alale.

## Viited

## Välislingid
*
Leesi mõis

**Leesi mõis** (saksa keeles *Leesi*) oli Lehtse mõisa karjamõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.

## Viited

## Välislingid
*
Orund

**Orund** on pikliku kujuga ebamääraste pervedega negatiivne pinnavorm. Orundi piire pole võimalik täpselt määratleda. Eestis on näiteks Võru-Petseri orund ja Emajõe orund.

## Vaata ka
* Org
* Nõgu
* Kanjon
* Kuristik

## Viited
Suuga mõis

**Suuga mõis** (saksa keeles *Suga*) oli Roosna mõisa karjamõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.

## Viited

## Välislingid
*
Nolgimõisa mõis

**Nolgimõisa mõis** (saksa keeles Schultzenhof) oli eramõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal.

Mõisa omanikud olid teiste seas Ekesparred (mõisarentnikud) ja Nolckenid.

## Viited

## Välislingid
*
Naissaare mõis

**Naissaare mõis** (saksa keeles *Nargön*) oli riigimõis Naissaarel Keila kihelkonnas Harjumaal.

Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb kunagine mõisasüda Harju maakonna Viimsi valla Lõunaküla territooriumile.

## Viited

## Välislingid
*
Luusika mõis

**Luusika mõis** (ka Luusiku mõis, Lusike mõis; saksa keeles *Lusik*) oli Venevere mõisa karjamõis Simuna kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Luusika küla lähedal Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas.

Mõis rajati 17. sajandi 2. veerandil. Hiljem sai see mõis Venevere mõisa karjamõisaks.

## Viited

## Välislingid
*
*Luusika mõis (Simuna khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Liiva-Nõmpa mõis

**Liiva-Nõmpa mõis** (saksa keeles *Neu-Nempa*) oli eramõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 1743 Vana-Nõmpa mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Loode mõis

**Loode mõis** (saksa keeles *Lodenhof*) oli eramõis Püha kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 17. sajandi 2. poolel.

## Viited

## Välislingid
*
Tapa linnakalmistu

**Tapa linnakalmistu** on Lääne-Viru maakonnas Tapa linna loodeosas asuv kalmistu. Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena.

Kalmistu rajati 1920. aastatel.

## Viited

## Välislingid
*
*Kalmistust Haudi andmebaasis
Tudu kirik

**Tudu kirik** on Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Tudu alevikus asuv kirik. 

Kirikut kasutas EELK Tudu kogudus, kogudus lõpetas tegevuse 1. detsembril 2005, kui see liideti Viru-Jaakobi kogudusega..

Kirik ehitati 1925. aastal. Kiriku kell valmistati 1936. aastal Franz Krulli tehases.

2002. aastal taastati kiriku laastukatus.

Kirikus on mitmeid kultuurimälestisena arvele võetud esemeid.

## Viited
Uruste kalmistu

**Uruste kalmistu** on  Audru kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kihlepa külas Pärnu linnas Pärnu maakonnas asuv õigeusu kalmistu.

## Ajalugu
Kalmistu rajati 1850. aastatel. Kalmistut on kasutanud Uruste Õigeusu Issanda Taevaminemise kogudus. 

Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Kirjeldus
Kalmistu on ebakorrapärase põhikujuga ja selle pindala on 1,04 ha. Kalmistu kõrval voolab Uruste jõgi.

Kalmistust 200 m kaugusel asub Uruste Issanda Taevaminemise kirik. 

## Viited

## Välislingid
*
Uruste Issanda Taevaminemise kirik

**Uruste Issanda Taevaminemise kirik** on Pärnu maakonnas Pärnu linnas Kihlepa külas asuv õigeusu kirik. See on arvele võetud kultuurimälestisena.

Kirik ehitati aastatel 1872–1873 Riia arhitekti Heinrich Scheeli tüüpprojekti järgi ja pühitseti Issanda Taevaminemisele 1874. aastal.

Kirikut kasutab Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Uruste Issanda Taevaminemise kogudus.

200 m kaugusel kirikust asub Uruste kalmistu. 

## Viited

## Välislingid
* 
* Kirik Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku kodulehel
Lemuvere mõis

**Lemuvere mõis** (saksa keeles *Lemmofer*) oli Kivijärve mõisa karjamõis Laiuse kihelkonnas Tartumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Lihasoo mõis

**Lihasoo mõis** (saksa keeles *Lihassoo*) oli eramõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal.

## Viited

## Välislingid
*
Laiksaare Ristija Johannese kirik

**Laiksaare Ristija Johannese kirik** on Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Urissaare külas asuv õigeusu kirik. 

Esimene kirik ehitati Laiksaarde 1911. aastal; suures kahekorruselises puumajas asusid ka kohalik kool ja õpetajate eluruumid. See hoone hävis seitse aastat hiljem tules. Praegune kirik ehitati aastatel 1924–1927 ja selle pühitses sisse metropoliit Aleksander.

2003. aastal tehti kirikus sise- ja välisremont.

Kirikus on mitmeid kultuurimälestisena arvele võetud esemeid.

Kirikut kasutab Laiksaare Ristija Johannese kogudus.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest ja kirikust EAÕKi kodulehel
Häädemeeste kalmistu

**Häädemeeste kalmistu** all võidakse mõelda:
*Häädemeeste luteri kalmistu
*Häädemeeste õigeusu kalmistu
*Häädemeeste vana kalmistu
Häädemeeste õigeusu kalmistu

**Häädemeeste õigeusu kalmistu** on Häädemeeste kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Häädemeeste alevikus Häädemeeste vallas Pärnu maakonnas asuv õigeusu kalmistu.

## Ajalugu
Kalmistu rajati 1878. Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Kirjeldus
Kalmistu pindala on 2,7 ha. Kalmistu välispiirde moodustab kivikuhjatis, mille kõrgus on 1,2&nbsp;m.

Kalmistust 600&nbsp;m põhja pool asub Häädemeeste luteri kalmistu.

## Pildigalerii

II maailmasõjas hukkunute ühishaud Häädemeeste kalmistul 3.jpg|II maailmasõjas hukkunute ühishaud Häädemeeste kalmistul
II maailmasõjas hukkunute ühishaud Häädemeeste kalmistul.jpg|II maailmasõjas hukkunute ühishaua tähis Häädemeeste kalmistul
II maailmasõjas hukkunute ühishaud Häädemeeste kalmistul 2.jpg|II maailmasõjas hukkunute ühishaua tähis Häädemeeste kalmistul
Häädemeeste kalmistu.jpg|Häädemeeste kalmistu
Hauad Häädemeeste kalmistul.jpg|Hauad Häädemeeste kalmistul
Häädemeeste kalmistu 2.jpg|Häädemeeste kalmistu
Piirdega haud Häädemeeste kalmistul.jpg|Piirdega haud Häädemeeste kalmistul
Vabadussõjas langenud Karl Kallase haud Häädemeeste kalmistul.jpg|Vabadussõjas langenud Karl Kallase haud
Häädemeeste kalmistu sissepääs.jpg|Häädemeeste kalmistu sissepääs
Häädemeeste kalmistu kiviaed.jpg|Häädemeeste kalmistu kiviaed
Häädemeeste kalmistu vaade.jpg|Häädemeeste kalmistu vaade
Häädemeeste kalmistu vaade 2.jpg|Häädemeeste kalmistu vaade


## Viited

## Välislingid
*
Uduvere Apostel Jakobi kirik

**Uduvere Apostel Jakobi (Jaakobuse) kirik** on Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu-Jaagupis Uduvere asumis paiknev õigeusu kirik. 

Kirikut kasutab EAÕK Uduvere Apostel Jakobuse kogudus.

Kirik ehitati ja pühitseti 1866. aastal. Ehitamiseks kasutati arhitekt Apollon Edelsoni tüüpprojekti.

1941. aastal hävis kiriku katus ja suuresti ka kiriku sisustus. Kirikut taastati aastatel 1942–1947. Kiriku uus ikonostaas saadi 1959. aastal Tuhalaane kirikust, mis oli juba varem suletud.

Kirikus on mitmeid kultuurimälestistena arvele võetud esemeid.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest ja kirikust EAÕK kodulehel
Ullaste mõis

**Ullaste mõis** (saksa keeles *Ullast*) oli Sauga mõisa karjamõis Pärnu kihelkonnas Pärnumaal.

Mõisa säilinud peahoone ja ait on arvele võetud kultuurimälestistena.

## Viited

## Välislingid
*
Charles Blacker Vignoles

**Charles Blacker Vignoles** (31. mai 1793  Woodbrook, Wexford, Iirimaa – 17. november 1875 Hythe, Southamptoni lähedal) oli Briti insener ja raudteede ehitaja.

Ta sündis Iirimaal, tema esivanemad olid prantsuse hugenotid. Vignoles kasvas üles Londonis vanaisa matemaatikaprofessor Charles Huttoni perekonnas. Ta sai hea hariduse matemaatika ja õigusteaduse alal. 

1814. aastal astus ta hertsog Wellingtoni armeesse. Teenis Hispaanias, Hollandis ja Kanadas. Lahkunud sõjaväeteenistusest tegeles topograafiliste töödega USA lõunaosariikides. 

1841. aastal sai ta University College Londoni esimeseks tsiviilehituse professoriks. 

Aastatel 1863–1865 oli ta Kuningliku Astronoomiaseltsi asepresident ja 1869–1871 Institution of Civil Engineersi president.  

Vignoles oli Photographic Society of Londoni (praegu Royal Photographic Society) asutajaliige.

## Raudtee-ehitus
1926. aastal naasis ta Londonisse, kus töötas insenerina Londoni dokkides, seejärel töötas George Rennie abina raudteeprojektide koostamisel (tulevased raudteed London–Brighton ja Liverpool–Manchester).  

1830.–1860. aastatel töötas Vignoles Suurbritannia raudtee-ehituses peainseneri, projekteerija ja konsultandina. 

Ta töötas insenerina ja eksperdina ka välismaal, sealhulgas Taunuse raudteel Saksamaal, Šveitsis, Tudela–Bilbao raudtee ehitusel Hispaanias (1855–1864) ja Brasiilias (1860). 

#### Vignoles'i rööbas
1830. aastate teisel poolel täiustas Vignoles ameeriklase Robert L. Stevensi 1831. aastal leiutatud  tasapinnalise rööpatallaga rööpa profiili, viies rööpatalla veelgi laiemaks, et sellesse oleks võimalik puurida augud. Sellise profiiliga rööpaid kasutati esmakordselt Londoni–Croydoni raudteel (1836–1839). Hiljem jäi Vignoles'i rööbas tähistama laiema rööpatallaga rööbast.

## Nikolai kettsild
  
1846. aastal kutsuti ta rajama esimest alalist silda üle Dnepri jõe Kiievis. Rippsilla projekteerimine algas 1846. aastal. Teda konsulteeris William Tierney Clark, Budapesti kettsilla projekteerija. Silla ehitustööd kestsid 1848–1953. Sild sai tolle aja üheks suuremaks sillaks Euroopas ja oli esimene paljuavaline rippsild Euroopas.

## Tunnustus
*1829 – valiti Kuningliku Astronoomiaseltsi liikmeks (*fellow*)
*1855 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks

## Viited

## Välislingid
Surju kalmistu

**Surju kalmistu** on Pärnu kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ilvese külas Saarde vallas Pärnu maakonnas külas asuv kalmistu. 

## Ajalugu
Kalmistu rajati 1870. aastatel. Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Kirjeldus
Kalmistu pindala on 0,48 ha.

## Viited

## Välislingid
*
Tõstamaa kalmistu

**Tõstamaa kalmistu** on kalmistu Tõstamaa kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tõstamaa alevikus Pärnu linnas Pärnu maakonnas. 

## Ajalugu
Kalmistu rajati perioodil 17. sajandi lõpp kuni 18. sajandi algus. Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Kirjeldus
Kalmistul asub Tõstamaa-Pärnu maantee ääres. Seal on II maailmasõjas hukkunute ühishaud, mis on eraldi arvele võetud kultuurimälestisena.

## Pildid

Tõstamaa kalmistu.jpg|Tõstamaa kalmistu
Tõstamaa kalmistu2.jpg|Tõstamaa kalmistu
Tõstamaa kalmistu3.jpg|Tõstamaa kalmistu


## Viited

## Välislingid
*
Punapargi lahingu mälestusmärk

**Vabadussõja Punapargi lahingu mälestusmärk** (ka *Voltveti lahingu mälestusmärk*) on Pärnu maakonnas Saarde vallas Tihemetsa alevikus asuv Vabadussõja Punapargi lahingus langenutele püstitatud mälestusmärk. See on arvele võetud kultuurimälestisena.

Mälestuskivi avati 12. augustil 1934. Nõukogude okupatsiooni ajal 1950. aastal lasti see õhku. Mälestusmärgi kavandi autor oli skulptor Martin Saks.

Laulva revolutsiooni ajal 1988. aastal pandi mälestuskivi kildudest kokku ja taasavati 15. oktoobril 1988.

## Viited

## Välislingid
*
Grafomaania

**Grafomaania** (kreeka k *γραφειν* – kirjutamine, μανία – hullus) tähendab intensiivset kirjutamistungi. 

Psühhiaatrilises kontekstis tähistab see haiglaslikku vaimset seisundit, mille all kannatav inimene kirjutab laialivalguvaid ja segaseid lauseid, mis sageli muutuvad tähenduseta sõna- või tähejadadeks ning mida sel juhul nimetatakse **graforöaks** (vrdl hüpergraafia). Mõistet "grafomaania" kasutas 19. sajandi alguses Esquirol ja hiljem Eugen Bleuler, mille järel see muutus võrdlemisi levinuks. 

Grafomaaniaga on lähedalt seotud **tüpomaania** – intensiivne soov näha oma nime trükis või kirjutamine avaldatud saamise eesmärgil, äärmuslik sümbolism või tüpoloogia.

Grafomaania ja sellega seotud seisundite psühhiaatriliste määratluste kõrval kasutatakse seda mõistet avaramas tähenduses äärmusliku kirjutamistungi kirjeldamiseks. Max Nordau sildistas "degenereerunud kunsti" rünnates "grafomaaniaks" tema meelest hukkamõistu väärivate kunstnike (nt Richard Wagner ja Prantsuse sümbolistid) loomingu.

## Vaata ka
* Logorröa
* Hüpergraafia

## Viited
Kadaka külakool

**Kadaka külakool** oli külakool Pärnumaal Vändra kihelkonnas. 

Kool asutati 1831.

Koolis on õppinud kirjanik Ernst Peterson-Särgava.

Kooli hoone on säilinud ja on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
Raievõistlused

**Raievõistlused** on mootorsaagidega saagimise võistlused. Maailmameistrivõistlusi peetakse alates 1970. aastast ja praeguse reeglistikuga ka Eestis samast ajast. 

Võistlusalasid on viis: täpne puulangetamine, kiire ja kvaliteetne laasimine, täpne ja ratsionaalne tüvede järkamine, sae hea hooldamine. Eesti parimad selgitati esmakordselt 1994. aastal. Eesti koondis osales esmakordselt MM-il 1995. aastal.
 
Raievõistluste korraldaja Eestis on Eesti Metsaselts.

## Eesti meistrid alates 1994

*1994 Raimo Oolo
*1995 Andres Olesk
*1996 Taavi Ehrpais
*1997 Andres Olesk
*1998 Andres Olesk
*1999 Andres Olesk
*2000 Andres Olesk
*2001 Ott Olesk
*2002 Ott Olesk
*2003 Ott Olesk
*2004 Andres Olesk
*2005 Anto Laas
*2006 Taavi Ehrpais
*2007 Andres Olesk
*2008 Taavi Ehrpais
*2009 Anto Laas
*2010 Taavi Ehrpais
*2011 Andres Olesk
*2012 Sulev Tooming
*2013 Taavi Ehrpais
*2014 Erik Rist
*2015 Sulev Tooming
*2016 Sulev Tooming 
*2017 Helvis Koort

## Viited

## Välislingid
* xTREEm CUP 2016 TOP10 Võistlushetki Youtube'is
Tornimäe kalmistu

**Tornimäe (uus) kalmistu** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Tornimäe külas asuv kalmistu. Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
Piirsalu kalmistu

**Piirsalu (uus) kalmistu** on Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Piirsalu külas asuv kalmistu. Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena.

Kalmistu asub Risti–Kuijõe tee ääres, umbes 300 m Piirsalu kirikust lõuna pool.

Kalmistul asub eraldi kultuurimälestisena arvele võetud II maailmasõjas hukkunute ühishaud.

## Viited

## Välislingid
*
Metsamehe jälgedes

**"Metsamehe jälgedes"** on Eesti Metsateenijate Ühingu korraldatud ürituste sari teenekate metsameeste elutöö tutvustamiseks ja mõtestamiseks. 2015. aasta almanahhis märgitakse: "Endiselt on populaarsed meie Metsamehe jälgedes üritused, mida oleme valmis jätkama 2-3 üritusega aastas. Aktiivseid ja hingega metsamehi, kelle jälgedes käia, meil ikka veel jagub."

Seniseid üritusi:

* 1.06.2010 - Tõnu Vaask 
*27.08.2010 - Ain Erik 
*24.08.2012 - Aleksander Sinimäe  
*20.04.2015 - Jaak Vaus
*22.05.2015 - Mart Vaus 
*20.05.2016 - Väino Rei 

## Viited
Hybrid Air Vehicles

**Hybrid Air Vehicles Ltd.** on õhusõidukeid valmistav ettevõte Inglismaal.

Hübriidõhulaevadena tuntud sõidukitel kasutatakse tõstejõu tekitamiseks nii aerodünaamika kui õhust kergemate (LTA) ainete (tavaliselt gaasid) tehnoloogiaid, mis annab õhusõidukile võimaluse jääda õhku mitmeks nädalaks.

2016. aasta 17. augustil toimus ettevõttes valminud maailma suurima õhusõiduki Airlander 10 esmalend. 25 miljonit naela maksev 92 meetri pikkune õhulaev startis Cardingtoni lennuväljalt Bedfordshire'is ja oli õhus umbes pool tundi.

Airlander - Flight Take-off Front.jpg|Airlander 10 katselend(Lakehurst, 2012)
Airlander 10 Hangar.JPG|Airlander 10 angaaris (21. märts 2016)

## Viited

## Välislingid
* Ettevõtte koduleht (*inglise keeles*)
Bülent Tüfenkci

**Bülent Tüfenkci** (sündinud 1. jaanuaril 1966 Yeşilyurtis) on Türgi poliitik, Õigluse ja Arengu Partei liige. Ta oli 24. novembrist 2015 kuni 10. juulini 2018 Türgi majandusminister.

Ta sündis aastal 1966 Yeşilyurtis (Malatya provintsis). Ta lõpetas Yeşilyurtis İmaam Hatipi kooli. Aastal 1988 lõpetas ta magistrikraadiga Ankara ülikooli õigusteaduskonna äriõiguse alal.

Ta on aastast 2001 Õigluse ja Arengu Partei liige. Aastatel 2011–2015 oli ta Õigluse ja Arengu Partei Malatya provintsi eestseisja. Ta valiti nii 2015. aasta Türgi parlamendivalimistel kui ka 2015. aasta Türgi erakorralistel parlamendivalimistel Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks. Ta oli 24. novembrist 2015 kuni 10. juulini 2018 Türgi majandusminister. Ta oli majandusministriks Ahmet Davutoğlu kolmandas valitsuses ja on Binali Yıldırımi valitsuses.

## Isiklikku
Bülent Tüfenkci on abielus ja tal on kaks last.
Halluasiit

**Halluasiit** on monokliinne silikaatne savimineraalide hulka kuuluv mineraal. Halluasiidi idealiseeritud keemiline valem on Al2Si2O5(OH)4. Tavaliselt tekib see teiste alumiiniumit ja räni sisaldavate mineraalide hüdrotermilisel moondel, näiteks Utah' aladel tekib see üle rüoliidi voolava vee mõjul. Kuna halluasiit esineb tihti koos dikiidi, kaoliniidi, montmorijoniidi ja teiste savimineraalidega, siis on ainus võimalus selle kindlamaks määratlemiseks mineraali röntgendifraktsioonianalüüs.

Halluasiit tekib basaldi, andesiidi ja rüoliidi murenemisel. Kuna mineraali tekkel mängib olulist osa vesi, on see sagedasem troopikas, kus sademeid on rohkem. Kuna mineraali teket soodustab suur CO2 sisaldus, siis esineb halluasiit sageli karbonaatsete kivimite läheduses. Mineraal sisaldab sageli lisanditena titaani, kaltsiumit, kaaliumit, naatriumit, rauda, kroomi, magneesiumit, niklit ja vaske.

Mineraali kirjeldas esimesena Pierre Berthier 1826. aastal. Halluasiit sai nimetuse Belgia geoloogi Jean Baptiste Julien d'Omalius d'Halloy järgi. Selle tüüpleiukohaks on Angleur Belgias Liège'i lähistel. Mineraali Eestile lähim esinemiskoht on Tankavaara Soomes.

Halluasiiti kaevandatakse Uus-Meremaal, Belgias, Prantsusmaal ja Kanadas. Tänapäeval valmistatakse sellest portselani, aga varem on seda kasutatud ka nafta krakkimisel katalüsaatorina.

## Viited

## Välislingid
Kajar Kase

**Kajar Kase** (sündinud 29. mail 1980) on eesti ajakirjanik ja suhtekorraldaja.

Ta on lõpetanud 2005. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal.

Ta töötas kuni 2018. aastani Eesti Televisiooni saate "Ringvaade" vastutava toimetajana. Aastatel 2018–2023 oli ta Reformierakonna kommunikatsioonijuht.

Alates 2024. aastast on Kajar Kase Kanal 2 hommikuprogrammi "Telehommik" peatoimetaja.

Tema abikaasa on Karin Kase.

## Viited
Gibbsiit

**Gibbsiit** on monokliinne hüdroksiidsete mineraalide kuuluv habras mineraal. Gibbsiidi keemiline valem on n korda Al(OH)3. 

Gibbsiit on oluline boksiidi koostisosa ja seda kasutatakse alumiiniumi tööstuslikuks tootmiseks. See esineb sageli koos limoniidi ja götiidiga. Vahel esineb seda kihiti illiidi, kaoliniidi ja montmorijoniidi lademete koosseisus.

Mineraali kirjeldas esimesena John Torrey 1822. aastal. Gibbsiit sai nimetuse USA kaupmehe George Gibbsi järgi, kes oli harrastusgeoloog ja mineraalide koguja. Selle tüüpleiukohaks on USA-s Massachusettsi osariigis Berkshire'i maakonnas Richmondis (sooraua lademes).

## Viited

## Välislingid
Viljar Arakas

**Viljar Arakas** (sündinud 26. veebruaril 1979 Tallinnas) on eesti ettevõtja, ettevõtte EfTEN Capital tegevjuht.

Arakas on lõpetanud 1999. aastal Tallinna Polütehnikumi telekommunikatsiooni erialal ja saanud 2003. aastal bakalaureusekraadi ärijuhtimises EBSist.

Ta on pälvinud aasta ärijuhi auhinna 2013. aasta tegevuse eest. 2022. aastal oli ta Eesti Päevalehe, LP ja Delfi edetabelis "Eesti mõjukad 2022" 94. kohal.

## Viited

## Välislingid

* Sulev Vedler. "SUUR LUGU | Viljar Arakas tahtis saada tegijaks. Saigi" Eesti Ekspress, 25. märts 2023
Kärdla hiiurootslaste kalmistu

**Kärdla hiiurootslaste kalmistu** on hiiurootslaste kalmistu Hiiumaal Kärdla Rannapargis ehk Paruniaias. 

Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Ajalugu
Kärdla hiiurootslaste kalmistu ja väike Püha Olavi kabel asusid Nuutri jõest idas. Nende rajamisaeg on ebaselged. Tõenäoliselt oli kalmistu juba Kärdla esmamainimise (1564) ajal olemas. Esimesed teated kabelist pärinevad aga 1627. aastast. Kui kärdlarootslased 1810. aastal enamjaolt Kärdlast lahkuma olid sunnitud, jäid kabel ja kalmistu kasutuselt välja ning kalmistu kohale rajati 1830. aastatel Hiiu-Kärdla kalevivabriku inglise stiilis park. Kabeli täpset asukohta pole kindlaks tehtud, selle puitu kasutati 1847. aastal teisele poole Nuutri jõge ehitatud Kärdla saksa ehk vanakabeli ehitusmaterjalina. 

## Hauatähised
Kalmistust on säilinud vaid kõrgemal seljandikul paiknev Karel Tarningu (1795-1848) haua oletataval asukohal asuv malmist rist. Teda peetakse viimaseks rootslaseks, kes antud kalmistule maeti.

Tähise üks külg kannab rootsikeelset kirja: *Karel Tarning*

*war den sista, som här blef begrafwen.*

*1848*Teisele küljele on kirjutatud:*den gamla swenska kyrkogården*On arvatud, et risti asukohta on rannapargi kujundamise käigus muudetud.

## Arheoloogilised uuringud

2023. aasta aprillis viisid arheoloogid Monika Reppo ja Martin Malve kalmistu alal läbi arheoloogilised uuringud, mille käigus otsiti 3434 m2 suurune ala metalliotsijaga läbi ning kaevati prooviauke. Lisaks suurele hulgale Teise maailmasõjaga seonduvatele leidudele leiti inimluid, võimalike kirstunaelu ja 1739. aasta Anna Ivanovna denga seljandikult, kus paikneb Tarningu rist. See tõestab, et rist paikneb tõepoolest kalmistu kohal.

## Vaata ka

* Kärdla kalmistu

## Viited

## Välislingid
*
Ivan Serov

**Ivan Serov** (vene keeles *Иван Александрович Серов*; 13. august 1905 Vologda kubermang&nbsp;&ndash; 1. juuli 1990 Moskva oblast) oli NSV Liidu sise- ja välisjulgeoleku juhtivtöötaja. 

Ta lõpetas 1939. aasta jaanuaris Frunze-nimelise Sõjaväeakadeemia ja suunati sama aasta veebruaris teenima NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi keskorganitesse. Osales Lääne-Ukraina NSV Liidu koosseisu liitmise korraldamisel, Katõni veresauna korraldamisel, Balti ja Kaukaasia riikide elanike küüditamise korraldamisel. Tal oli oluline osa 1956. aasta Ungari ülestõusu mahasurumisel.

__TOC__

Serov oli Venemaa ajaloos ainus inimene, kes oli olnud nii sisejulgeoleku (KGB) kui sõjaväeluure (GRU) ülem. Serovi hooplemine, et ta "võiks murda inimese kehas kõik luud, inimest tapmata", oli kolleegide seas laialt tuntud.

1965. aasta aprillis heideti ta NLKP-st välja ja saadeti erru. Serov kirjutas erus olles memuaare, mis leiti ja valmistati avaldamiseks ette pärast autori surma.

1990. aasta 1. juulil jäi 84-aastane Serov Moskva lähistel rongi alla ja suri.

## Vaata ka
* Serovi juhised

## Viited

## Kirjandus
* Nikita Petrov, "The First Chairman of the KGB: Ivan Serov" (*Pervy predsedatel KGB : Ivan Serov*), Moskva: *[[Materik]]* (2005) ISBN 5-85646-129-0
* Johanna Granville, ''The First Domino: International Decision Making During the Hungarian Crisis of 1956", Texas A & M University Press, 2004. ISBN 1-58544-298-4
* Viktor Suvorov, "Inside Soviet Military Intelligence" (1984), ISBN 0-02-615510-9

## Välislingid
* Biograafia (*vene keeles*)
Puski kalmistu

**Puski kalmistu** on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Puski külas Puski kiriku ümber asuv kalmistu. 

Kalmistu pindala on 1,7 ha.

Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
Räpina Püha Sakariase ja Elisabeti kirik

**Räpina Püha Sakariase ja Elisabeti kirik** on õigeusu kirik Räpina kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Põlva maakonnas Räpina linnas. 

Esimene õigeusu kirik ehitati Räpinasse aastal 1752, ent aastal 1813 põles see maha. 

Praegune kirik ehitati aastatel 1829–1833 ja pühitseti aastal 1834. Kiriku projekteeris Georg Friedrich Geist. Kiriku ikonostaas tehti aastal 1832 ja paljud ikoonid maalis Pihkva ikoonimaalija H. Kalinin. Kirik on arvele võetud kultuurimälestisena. 

Klassitsistlik kirikuhoone on ladina risti kujulise põhiplaaniga. Kiriku aadress on Apteegi 7.

## Vaata ka
*Räpina õigeusu kirikuaed

## Viited

## Välislingid
*
*Kogudusest ja kirikust Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku kodulehel
Allar Tankler

**Allar Tankler** (sündinud 15. aprillil 1981 Tallinnas) on eesti ajakirjanik.

## Haridus
* Pärnu I keskkool / Memorial High School, Tulsa, Oklahoma (1998); 
* Tartu Ülikool, sotsiaalteadused (2007); 
* Università della Svizzera italiana, teadusmagister kommunikatsioonijuhtimises (2011);

Lisaks on ta läbinud juhtimiskursused University of California Anderson School of Managementis (2010).

## Töökäik
* mitmes meediaväljaandes ajakirjanik ja toimetaja (1999–2002); 
* erakond Res Publica, meediajuht (2002–2003); 
* peaminister Juhan Partsi nõunik siseküsimustes (2003–2005); 
* kommunikatsioonibüroo Corpore, partner, konsultant, nõukogu esimees (2005–2013); 
* nädalalehe Eesti Ekspress peatoimetaja (detsember 2013 – jaanuar 2016);
* Euroopa Investeerimispank, korporatiivkommunikatsiooni spetsialist (2016…); 
* Tallinna ja Tartu ülikooli kommunikatsiooni õppejõud
Ta on olnud ERRi raadiosaate "Olukorrast riigis" üks saatejuhte. 

Ta on lõpetanud 2007. aastal Tartu Ülikooli bakalaureuseõppe ajakirjanduse ja suhtekorralduse alal ning on saanud magistrikraadi kommunikatsioonijuhtimises Šveitsist Università della Svizzera italianast.

2016. aasta jaanuarist elas ta abikaasa töö tõttu Luksemburgis.

2017. aastal kandideeris Eesti Rahvusringhäälingu peadirektoriks, kuid ei osutunud valituks.

## Viited
Jelgava raudteejaam

**Jelgava raudteejaam** on raudteejaam Lätis Jelgavas. Tegemist on olulise sõlmjaamaga, kust hargnevad Jelgava–Tukumsi raudteelõik, Jelgava–Krustpilsi raudteelõik, Jelgava–Meitene raudteelõik, Jelgava–Liepāja raudteelõik ja Riia–Jelgava raudteelõik. Jelgava raudteejaamas peatuvad Riiast Jelgavasse sõitvad reisirongid ning Riiast Dobelesse ja Liepājasse sõitvad diiselrongid. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ja neilt maha laadimine. Piletihinnalt kuulub jaam C-tsooni.

Raudtee Riiast Jelgava raudteejaamani on elektrifitseeritud. Jaam asub Riia keskraudteejaamast 43 km kaugusel. Jaama läbiv raudtee on elektriraudtee. Teid on jaamas 27, ooteplatvorme kolm. Jelgava raudteejaam teenindab aastas ligikaudu 60 kaubarongi.

Jaam rajati 1868. aastal ja algul kandis see nime **Mitava**. Tegemist oli Riia ja Jelgava vahelise raudteeliini lõppjaamaga. Jaamahoone valmis 1870. aastal, selle juurde ehitati ka varjualused vagunitele ja veduritele, kaubaladu, kaalukoda, veetorn, rööpmeseadja varjualune ja jaamatööliste eluhooned. 1872. aastal pikendati raudtee Mažeikiaini. 1904. aastal valmis Moskva–Ventspilsi raudtee, millele rajati veel üks raudteejaam. Vanem jaam kandis sestpeale nime **Mitava I** ja sellest sai sõlmjaam. Esimese maailmasõja ajal rajati veel Jelgava–Šiauliai raudteeliin (1916). Sõja ajal kandis raudteejaam nime *Mitau-West*. Tänapäevase nime sai raudteejaam 1921. aastal.

Jaamahoone sai mõlema ilmasõja ajal kannatada, ent taastati kohe pärast sõda. Hoone asub aadressil Stacijas 1. 1968. aastal hoonet restaureeriti. 1972. aastal elektrifitseeriti Riiast Jelgavasse viiv raudtee. 2015. aastal rajati vanade platvormide asemele uued. Tänapäeval tegutseb jaama juures Läti raudtee ajaloomuuseumi Jelgava osakond.

The Latvian Railway History Museum - panoramio.jpg|Muuseum
Waterpump at Jelgava^^39,s Railway History Museum - panoramio.jpg|Vana veevõtupump


## Viited

## Välislingid
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Võõpsu Püha Nikolai kirik

**Võõpsu Püha Nikolai kirik** on Põlva maakonnas Räpina vallas Võõpsu alevikus asuv õigeusu kirik. Kirik on arvele võetud kultuurimälestisena.

Kirik ehitati Võõpsu abikooli hoone lõunaossa Räpina koguduse Võõpsu abikoguduse jaoks aastal 1872. 1877. aastal ostis Riia konsistoorium selle kivihoone Räpina kogudusele. Uus ikonostaas ehitati 1891. aastal. 1916. aastal kool ja kirik suleti ning sisustus viidi Räpina õigeusu kirikusse. 1923. aastal sisustati hoone taas kirikuks ja piiskop Joann (Bulin) pühitses selle püha Nikolai auks. Aastal 1936 püstitati kirikuruumi kohale väike haritorn.

Kirikut kasutab Võõpsu Püha Nikolai kogudus.

## Viited

## Välislingid
*
*Kogudusest ja kirikust EAÕKi kodulehel
Väike-Lähtru vald

**Väike-Lähtru vald** (saksa keeles *Klein-Lechtigal*) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Väike-Lähtru ja Suure-Lähtru vald üheks: Lähtru vallaks.

Valla alal asus Väike-Lähtru mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Väike-Rõude vald

**Väike-Rõude vald** (saksa keeles *Klein-Ruhde*) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Väike-Rõude vald Suure-Rõude vallaga, misjärel viimane nimetati ümber Rõude vallaks.

Valla alal asus Väike-Rõude mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Väike-Soldina vald

**Väike-Soldina vald** (saksa keeles *Klein-Soldina*) oli vald Virumaal Vaivara kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Väike-Soldina vald Joala vallaga.

Valla alal asus Väike-Soldina mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Vooru vald

**Vooru vald** (saksa keeles *Worroküll*) oli vald Viljandi kreisis Tarvastu kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1902 ja siis liideti Vooru vald Vana-Suislepa vallaga.

Valla alal asus Vooru mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Serovi juhised

"**Serovi juhised**", ehk "Nõukogudevastase elemendi Leedust, Lätist ja Eestist deporteerimise läbiviimise korra kohta", oli NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadi (NKGB) rahvakomissari asetäitja, kindral Ivan Serovi poolt allkirjastatud kuupäevata ülisalajane dokument, milles anti üksikasjalikud juhised 13.–14. juuni 1941 Juuniküüditamise läbiviimiseks Eestis, Lätis ja Leedus. 

Juhistes täpsustati, et küüditamine tuleb viia läbi võimalikult salaja, vaikselt ja kiiresti. Perekondadel lubati võtta kaasa kuni 100&nbsp;kg isiklikke asju (riided, toit jm majakraam). Perepead saadeti GULAGi töölaagritesse, pereliikmed Nõukogude Liidu kaugemates piirkondades asuvatesse eriasulatesse.

## Välislingid
* Regarding the Procedure for carrying out the Deportation of Anti-Soviet Elements from Lithuania, Latvia, and Estonia. Wikisource
Uue-Kariste järv

**Uue-Kariste järv** (ka **Uue-Kariste paisjärv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku lääneosas Viljandi maakonna Mulgi valla Mulgi ja Uue-Kariste külas.

## Kirjeldus

Uue-Kariste järve pindala on 3,3 ha, keskmine sügavus 2,05 m, suurim sügavus 2,24 m, kaldajoone pikkus 1,876 km, kõrgus merepinnast 52,5 m ja vee maht 78 000 m³. Järv on paisutatud Pale jõele, lisaks voolab järve Kungla kraav.

Veekogu kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Veekogu pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Vaata ka
*Pale jõgi
*Uue-Kariste
*Mulgi

## Viited

## Välislingid
*
*
Šarapanivka

**Šarapanivka** (ukraina keeles Шарапанівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Krõžopili rajoonis. Elanike arv on 576. Pindala on 5,4778 km².
Supercopa de España

**Supercopa de España** on Hispaanias korraldatav jalgpallimeistrivõistlus La Liga ja Copa del Rey võitja vahel. 

Kui üks klubi võidab mõlemad karikad, siis mängitakse mängud La Liga ja Copa del Rey ning Copa del Rey finalisti vahel. Hispaania superkarikas toimub enamasti augustis enne Hispaania liigahooaja algust. 

Barcelona on võitnud superkarika rekordiliselt 14 korda. 

Praegune meister on Madridi Real, kes alistas 2024. aasta superkarika finaalis Barcelona tulemusega 4-1.

## Supercopa de España võitjad

## Copa Eva Duarte võitjad
Copa Eva Duarte oli Supercopa de España ametlik eelkäija.

## Individuaalsed rekordid
* Lionel Messi on löönud kõige rohkem väravaid – 14 – Hispaania superkarikavõistluste ajaloos.

* Messi on võitnud seitse superkarikat (2009, 2010, 2011, 2012, 2015, 2016 ja 2017).

* Messi on värava löönud seitsmes superkarika finaalis.

## Viited

## Välislingid
Eesti Dendroloogia Selts

**Eesti Dendroloogia Selts** on mittetulundusühing, mille eesmärgiks on Eesti dendrofloora ja selle mitmekesisuse, dendroloogiliste kollektsioonide, võõrpuuliikide puistute ning puittaimedega aiakunsti teoste (parkide, puiesteede, iluaedade jt) kaitse, uurimine, arendamine ja tutvustamine.

Seltsi liikmed võivad olla nii füüsilised kui ka juriidilised isikud. 

Seltsi president on Aino Aaspõllu, asepresident Ülo Erik.

## Viited
Denis Suárez

**Denis Suárez Fernández** (sündinud 6. jaanuaril 1994 Salceda de Caselas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Hispaania kõrgliigaklubis RCD Espanyol (laenul Celtast).

## Klubikarjäär

### Barcelona
2016. aastal ostis Hispaania kõrgliiga klubi Barcelona Denis Suáreze Villarrealist 3,5 miljoni euro eest. 

Oma esimese värava klubi meeskonnas lõi ta 22. jaanuaril 2017 La Liga võõrsilmängus Eibari vastu, Barcelona võitis 0:4.
Neli päeva hiljem lõi Suárez Copa del Rey veerandfinaalis Real Sociedadi vastu kaks väravat. 27. mail tuli ta klubiga Hispaania karikavõitjaks, kui Barcelona alistas finaalis Alavési 3:1.

## Koondisekarjäär
Hispaania jalgpallikoondises debüteeris Denis Suárez 29. mail 2016 sõprusmängus Bosnia ja Hertsegoviina vastu. Ta vahetati mängu teisel poolajal David Silva asemele.

## Saavutused

### Klubid
;Sevilla
* UEFA Euroopa Liiga: 2014–15

;Barcelona
* La Liga: 2017–18
* Copa del Rey: 2016–17, 2017–18
* Hispaania superkarikas: 2016

### Rahvuskoondis
;Hispaania jalgpallikoondis
* Kuldmedalist 
** Euroopa U19 meistrivõistlused: 2012

## Viited

## Välislingid
Kochaj i tańcz

**"Kochaj i tańcz"** (eesti keeles 'Armasta ja tantsi'; rahvusvahelises levis pealkirjaga "Love and Dance") on Poola tantsufilm, romantiline komöödia, mis esilinastus 2009. aastal. 

Filmi lavastas Bruce Parramore, peaosades mängisid Izabella Miko ja Mateusz Damięcki. Filmivõtted kestsid 7. maist 4. juulini 2008, film valmis telekanali TVN tellimusel. 

Koreograaf Jarosław Staniek on loonud tantsuseade veel mitmetes Poola filmides, sh "Ubu król" (2003), "The Flying Machine" (2011) ning "Córki dancingu" (2015).

## Kokkuvõte
Filmi peategelased on ajakirjanik Hania, kes kirjutab artiklit Poolast pärit rahvusvahelise tantsustaari Jan Kettleri naasmisest kodumaale, et treenida kohalikke võistlejaid esindama Poolat Euroopa tantsuvõistlusel, ning ehitustööline Wojtek, kes tahab saada tantsijaks.

## Osades
* Izabella Miko − Hania
* Mateusz Damięcki − Wojtek
* Katarzyna Figura − Basia, Hania ema
* Jacek Koman − Jan Kettler, Hania isa
* Krzysztof Globisz − jako Krzysztof, Wojteki isa
* Wojciech Mecwaldowski − Sławek, Hania peigmees
* Katarzyna Herman − Monika
* Rafał Królikowski − Remigiusz, ajakirja Colette peatoimetaja
* Paweł Tomaszewski − Marcin
* Wojciech Solarz − Kuba
* Jakub Wesołowski − Platon
* Mariusz Słupiński − Tomek
* Dominika Kluźniak − Kasia
* Anna Bosak − Sylwia
* Ewa Szabatin − Viwka
* Barbara Kurzaj − Joanna
* Marcin Korcz − assistent
* Sylwia Najah − ajakirjanik
* Maciej Kozłowski − taksojuht
* Roma Gąsiorowska − Remigiusze assistent
* Aleksander Mikołajczak − preester
* Filmis osalesid ka tantsijad telesarjadest "You Can Dance - Po prostu tańcz" ja "Taniec z gwiazdami" (Poola versioon sarjast "Tantsud tähtedega"), sh Marcin Olszewski, Żora Korolyov, Janja Lesar, Blanka Winiarska, Maria Foryś, Rafał Kamiński ja Krzysztof Hulboj.

## Välislingid
* Filmi koduleht
* "Kochaj i tańcz" IMDB-s
* "Kochaj i tańcz" Poola filmiandmebaasis Filmweb
* "Kochaj i tańcz" Poola filmiandmebaasis FilmPolski
* "Kochaj i tańcz" Poola filmiandmebaasis Stopklatka
Kristina Väljas

**Kristina Väljas** (sündinud 2. juunil 1987 Torontos) on eesti päritolu Kanada rannavõrkpallur.

Ta võttis osa 2016. aasta suveolümpiamängudest rannavõrkpallurina Kanada naiste koondises. Ta saavutas koos partneri Jamie Broderiga 9. koha.

## Isiklikku
Tema vend Len Väljas on Kanada murdmaasuusataja. Nende isa vanemad sündisid Hiiumaal ja emapoolne vanaema Saaremaal.

## Välislingid
* Kanada võrkpallur: olen Eesti päritolu üle uhke!
Zbigniew Ziobro

**Zbigniew Tadeusz Ziobro** (sündinud 18. augustil 1970 Krakówis) on Poola poliitik, ta kuulub erakonda Õigus ja Õiglus. Ta oli aastatel 2009–2014 Euroopa Parlamendi liige. 16. novembrist 2015 kuni 27. novembrini 2023 oli ta Poola justiitsminister.

Ta kasvas üles Krynica-Zdrójs (asub Nowy Saczi maakonnas Väike-Poola vojevoodkonnas), kus lõpetas ka keskkooli. Ta lõpetas Krakówis Jagiełło ülikooli õigusteaduskonna.

Ta oli aastatel 2001–2005 seimi liige. 31. oktoobrist 2005 kuni 16. novembrini 2007 oli ta Poola justiitsminister.
Aadma vald

**Aadma vald** (saksa keeles *Ahdma*) oli vald Läänemaal Käina kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Aadma vald Käina vallaga.

Valla alal asus Aadma mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Vidruka vald

**Vidruka vald** (saksa keeles *Widdruck*) oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas.

Vald eksisteeris 1866–1921.

Valla alal asus Vidruka, Seljaküla, Hardu ja Tagavere mõis.

## Viited

## Välislingid
*