open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Koila linnamäe allikas

**Koila linnamäe allikas** (ka: *Silmaallikas*, *Püha allikas*) on silmaallikas ja kaitstav allikas Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Koila linnamäe juures Padaorus Viru-Nigula kihelkonna Koila külas.

See on langeallikas, mille vooluhulk on 3–4 l/s. Allikast saab alguse Pada jõkke suubuv oja.

## Viited

## Välislingid
* 
* 
* Koila Linnamäe allikas Hiite Maja SA andmekogus.
Silmaallikas (täpsustus)

**Silmaallikas** või **Silmaallikad** on mitme(te) Eesti allika(te) nimi.
***Silmaallikas** (ka Koila linnamäe allikas) on allikas Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas
***Silmaallikas** (ka Rannajõe ohvriallikas) on allikas Läänemaal Martna vallas
***Silmaallikas** on allikas Üügu pangal
***[[Asuka Silmaallikas]]** (ka Asuka Rahaallikas), Saare maakonnas Leisi vallas
***[[Eesnurga Silmaallikas]]**, on allikas Viljandi maakonnas Kolga-Jaani vallas Eesnurga külas
***[[Ilumäe Silmaallikas]]** oli allikas Ilumäe külas Haljala vallas ja Kadrina kihelkonnas
***[[Kaeramäe Silmaallikas]]** on allikas Harju maakonnas Anija vallas
***[[Palade Silmaallikas]]** on allikas Hiiu maakonnas Palade külas
*Purtse Silmaallikas I on Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas
*Purtse Silmaallikas II on Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas
*Samma Silmaallikas, Viru-Nigula vallas, Samma külas
*Vaidavere Silmaallikas, Jõgevamaal Palamuse vallas Vaidavere külas
*Silmaallikad on Kihme allikate üks nimesid, Järva maakonnas Albu vallas

## Vaata ka
*Silmaveeallikas (täpsustus)
*Silmaläte (täpsustus)
Kolu allikad

**Kolu allikad** on kaitstavad allikad Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Kolu mõisa pargis.

Allikate koguvooluhulk on 50 l/s. Allikatest saab alguse Vohnja oja.

## Viited

## Välislingid
*
Turgut Aykaç

**Turgut Aykaç** (sündinud 1. jaanuar 1958; Adana, Adana provints, Vahemere regioon) on Türgi endine poksija.

Aykaç sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Peter Konyegwachie'le (Nigeeria) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

Aykaç osales sulgkaalus (kuni 57 kg) 26. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1985), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Samson Hatšatrjanile (NSV Liit) ning jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

## Viited

## Välislingid
*
Luiga allikas

**Luiga allikas** (ka: *Illuski allikas, Ojavee allikas*) on allikas Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Kunda jõe orus.

Allikast saab alguse Kunda jõkke suubuv oja, mille vooluhulk on 35–165 l/s.

## Viited

## Välislingid
*
Vaiatu allikad

**Vaiatu allikad** (ka: **Vaiatu oosi allikad**) on allikad Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Vaiatu oosi jalamil.

Need on kaks allikat, mille koguvooluhulk on 50 l/s. 

## Viited

## Välislingid
*
Väljaaluse allikad

**Väljaaluse allikad** (ka: **Väljaotsa allikad**) on allikad Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Nõmme küla territooriumil.

Paepõhjalise orundi alguses paikneva kahe meetri kõrguse astangu jalamil on ligi 20 m laiune allikaala. Allikatest saab alguse veerikas oja, mis voolab läbi soise ürgse metsa ja suubub ühe kilomeetri kaugusel Põltsamaa jõkke. Allikaala nõlv on kaetud põllult kokku veetud kividega. Väljaotsa allikate summaarne suurim vooluhulk on üle 210 l/s, väikseim alla 70 l/s.

## Välislingid
*
Jone Delai

**Jone Delai** (sündinud 5. septembril 1967) on Fidži sprinter.

Jone Delai on olümpiamängudel osalenud kahel korral (1996 ja 2000).

## Isiklikud rekordid

## Viited
Liiva allikad

**Liiva allikad** on allikad Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Need on lange- ja tõusuallikad, mille vooluhulk on suvel 50 l/s. Allikatest algab Ilmandu jõkke suubuv oja.

## Viited

## Välislingid
Ristamäe allikad

**Kurisoo allikad** on allikad Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Neeruti Ristamäe jalamil.

Need on tõusuallikad, mis paiknevad allikasoos.

## Viited

## Välislingid
*
Chris Donaldson

**Chris Donaldson** (sündinud 26. mail 1975 Aucklandis) on Uus-Meremaa sprinter.

Chris Donaldson osales olümpiamängudel kahel korral (1996 ja 2000) ning Rahvaste Ühenduse mängudel samuti kahel korral (1998 ja 2006). Talle kuulub Uus-Meremaa rekord 200 meetri jooksus (20,42).

Tema isa on filmirežissöör Roger Donaldson.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Romano Canavese

**Romano Canavese** on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.

Romano Canavese kõrgus merepinnast on keskmiselt 270 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Romano Canaveses asuvad Canton Moretti ja Cascine di Romano asulad.

Romano Canavese piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Ivrea, Mercenasco, Pavone Canavese, Perosa Canavese, Scarmagno ja Strambino.

Romano Canaveses on sündinud praegune Vatikani kardinal-riigisekretär Tarcisio Bertone. 19. juulil 2009 võõrustati paavst Benedictus XVI ja 50&nbsp;000 palveränduri külaskäiku.

17. märtsil 2010 sai paavst Benedictus XVI Romano Canavese aukodanikuks.


Romano Canavese Panorama Parrocchiale.JPG
Romano Canavese Torre Comunale.jpg|La Torre Comunale (XIV sajand)
Romano Canavese Torre-Porta Nord.jpg|Ricetto: la Porta Nord
Romano Canavese Torre-Porta Meridionale.jpg|Ricetto la Porta Meridionale
Romano Canavese Chiesa Santa Marta.jpg|Santa Marta kirik


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Mercenasco

**Mercenasco** on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.

Mercenasco kõrgus merepinnast on keskmiselt 249 meetrit. Asustus&shy;tihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Merscenasco on tuletatud ladina isikunimest *Martinus*, millele on lisatud sufiks -ascus.

Mercenascos asuvad järgmised asulad: Villate.

Mercenasco piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Barone Canavese, Candia Canavese, Cuceglio, Montalenghe, Orio Canavese, Romano Canavese, Scarmagno, Strambino.


Mercenasco Chiesa San Pancrazio 01.jpg|San Pancrazio kirik
Mercenasco Chiesa San Pancrazio 02.jpg|San Pancrazio kirik
Mercenasco municipio.jpg|Haldushoone
Mercenasco Castello 02.jpg|Benso kastell


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Meeste 400 m tõkkejooks 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus

**Meeste 400 meetri tõkkejooks** 1997. aasta maailmameistrivõistlustel toimus laupäevast esmaspäevani, 2.–4. augustil 1997.

*Maailmarekord on Kevin Youngi (USA) 46,78 (Barcelona 1992).
*Maailmameistrivõistluste rekord on Kevin Youngi 47,18 (Stuttgart 1993).
*Atlanta olümpiavõitja on Derrick Adkins (USA, 47,54).
*Göteborgi maailmameister on Derrick Adkins (USA, 47,98).

1. eeljooks, 2. august 18.00.

2. eeljooks, 2. august 18.05.

3. eeljooks, 2. august 18.10.

4. eeljooks, 2. august 18.15.

5. eeljooks, 2. august 18.20.

6. eeljooks, 2. august 18.25.

7. eeljooks, 2. august 18.30.

1. kolmandikfinaal, 3. august 21.05.

2. kolmandikfinaal, 3. august 21.13.

3. kolmandikfinaal, 3. august 21.21.

Finaal, 4. august 21.10.

Märkused:
*Q – pääses edasi kohaga
*q – pääses edasi ajaga
*PB – isiklik rekord
*NR – riigi rekord
*DNF – katkestas
*DNS – ei startinud
*DQ – diskvalifitseeriti

## Välislingid
* Tulemused
Lõbustuspark

**Lõbustuspark** (ka **tivoli**) on piiratud maa-alal tavaliselt vabas õhus paiknev lõbustusatraktsioonide kompleks, milles seda haldav ettevõte osutab tasu eest meelelahutusteenuseid. 

Lõbustusparke, mis on keskendatud mingile kindlale teemale, nimetatakse ka **teemaparkideks**, selline on näiteks Disneyland.

Lõbustuspark asub tavaliselt püsivalt ühes kohas, aga on ka rändavaid lõbustusparke, näiteks Eestis Tivoli Tuur.

Lõbustuspargi alal võivad olla lisaks atraktsioonidele ka toitlustuskohad ja suveniiripoed.

## Atraktsioonid
Põhiosa atraktsioonidest on tavaliselt eri viisidel reisijaid sõidutavad masinad, mis asuvad vabas õhus. Osa atraktsioone võib paikneda ka lõbustuspargi alal asuvates siseruumides. 

Lõbustuspargi atraktsioonide hulka võivad kuuluda karussellid, Ameerika raudtee, vaateratas, lasterong, mängu-lasketiirud ja muud atraktsioonid.

## Tasumine
Atraktsioonide kasutamise eest tasumiseks on kaks süsteemi, lõbustuspargid pakuvad kas ühte neist või mõlemat. Esimese süsteemi puhul maksab külastaja iga atraktsiooni kasutamise korra eest eraldi, näiteks ostab iga karussellisõidu jaoks uue pileti. Teise süsteemi puhul maksab ta alguses suurema kindlaksmääratud summa ning võib siis kasutada kõiki atraktsioone nii palju kordi kui soovib. 

## Viited
Mara (Itaalia)

**Mara** on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Sassari provintsis.

Mara kõrgus merepinnast on keskmiselt 258 meetrit. Asustus&shy;tihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Mara piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Cossoine, Padria, Pozzomaggiore.

## Viited

## Kirjandus
* G. Deriu, scheda "Mara", in *Studio sui centri storici medioevali del Meilogu*, Bonorva, Comunità Montana N. 5, 1991, ora in *L'insediamento umano medioevale nella curatoria di "Costa de Addes"*, Sassari, Magnum, 2000.
* Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), ''Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna'', Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X
* Francesco Floris (a cura di), ''Grande Enciclopedia della Sardegna'', Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.

## Välislingid
* Koduleht (itaalia keeles)
* Andmed maakonna saidil (itaalia keeles)
Dunte

**Dunte** on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas.

Asulas asub Dunte mõisa (*Ruhtern*) süda. Mõisakompleksis asub Münchhauseni muuseum, kuna ta peatus kunagi selles piirkonnas ja abiellus mõisniku tütre Jakobine von Dunteniga. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.

Külas asub Dunte bussipeatus.

Külas kasvavad Münchhauseni pikk tamm, Münchhauseni paks tamm, Münchhauseni karm tamm ja Dunte tamm on looduskaitse all.

Dunte sihtnumber on LV-4023


Pilt:A gate of Munchausen's museum.jpg|Münchhauseni muuseum Dunte mõisas

## Viited
Keskkonnafilosoofia

**Keskkonnafilosoofia** on filosoofia haru, mis käsitleb looduskeskkonda ja inimeste kohta selles. Keskkonnafilosoofia hõlmab keskkonnaeetikat, keskkonnaesteetikat, ökofeminismi ja keskkonnateoloogiat. Mõned keskkonnafilosoofidele huvi pakkuvad valdkonnad on järgmised:
* Keskkonna ja looduse määratlemine
* Kuidas hinnata keskkonna väärtust
* Loomade ja taimede moraalne staatus
* Ohustatud liigid
* Keskkonnateadlikkus ja süvaökoloogia
* Looduse esteetiline väärtus
* Looduse taastamine
* Tulevaste põlvkondadega arvestamine

## Aktuaalsed teemad
Tänapäeva keskkonnafilosoofia jäljendab oma teemavalikuga suures osas keskkonnaaktivismi. Arutlusel olevad küsimused on seotud taastumatute varude kahanemisega ning teiste kahjulike ja püsivate mõjudega, mida inimesed on keskkonnale põhjustanud. Mõned neist probleemidest on järgmised:
* Ülepüük ookeanides
* Pestitsiidid maapinnas ja vees
* Osooniaugud
* Liikide kiirenev väljasuremine
* Metsade hävimine
* Saasteained atmosfääris (näiteks süsinikdioksiid)

## Nüüdisajalugu
Keskkonnafilosoofia taastekkis kui laiem ühiskondlik liikumine 1970. aastatel. Liikumise puhul oli tegu katsega tunnetada kogu inimkonna ajaloo vältel kestnud loodusest võõrandumise olemust. Liikumine tekitas lõhe filosoofiliste tekstide kogumisse, mis on oma loomult üsna erialane, objektiivne, teoreetiline ja akadeemiline. Sellele vastandub hingestatum ja poliitilisem suhtumine. Keskkonnafilosoofia hõlmab oma mitmekülgsesse uurimistöösse ja tegevusse kõik need lähenemised.

### Süvaökoloogiline liikumine

1984. aastal sõnastasid George Sessions ja Arne Naess süvaökoloogia põhimõtted.

## Vaata ka

*keskkonnahumanitaaria
*loodusfilosoofia

## Viited
Naukšēni

**Naukšēni** (eesti keeles ka **Nausküla**) on küla (*ciems*) Lätis Valmiera piirkonnas, Naukšēni valla halduskeskus. 

Külas on keskkool, postkontor, kultuurimaja, raamatukogu ja inimesemuuseum. Seal asuvad Naukšēni ja Naukšēnu vidusskola bussipeatus.  

Naukšēni on tekkinud endise Naukšēni mõisa (*Naukschen*) keskuse juurde. Kui Liivi sõjas hävis vana mõisakompleks, siis tükeldasid Fürstenbergid osa mõisa maadest, jagasid seda talunikele ja panid nii aluse külale. Kuni Teise maailmasõjani asus küla põhjaservas Nausküla raudteejaam. Aastail 2009–2021 kuulus küla Naukšēni piirkonda, olles selle halduskeskus.

Naukšēni mõisa hoonetekompleks (kus on kaitse all häärber, park, ait ja kellatorn-juustukoda) on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. Ka mõisa pargis asuv Naukšēni linnamägi on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all, kuid jääb küla piiridest väljapoole.

Külas on mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele.

Looduskaitse all on Naukšēni mänd, Naukšēni vabaõhulava tamm ümbermõõduga 4,1 meetrit, kaks Dauuria lehist, kaks Euroopa lehist, seitse mändi, kaks tamme, künnapuu ja haab ümbermõõduga 3,65 meetrit.

## Elanikkond


* 696 (1970)
* 780 (1979)
* 841 (1989)
* 886 (2000)
* 711 (2011)

* 869 (2016)
* 656 (2020)
* 630 (2022)
* 577 (2025)



Pilt:Naukšēnu muižas pils 2000-11-11.jpg


## Viited
Cuceglio

**Cuceglio** on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.

Cuceglio kõrgus merepinnast on keskmiselt 375 meetrit. Asustus&shy;tihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Cuceglios asuvad järgmised asulad: Cascine Cuffia.

Cuceglio piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Agliè, Mercenasco, Montalenghe, San Giorgio Canavese, Scarmagno, Vialfrè.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (itaalia keeles)
Tergu

**Tergu** on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Sassari provintsis Anglona piirkonnas.

Tergu kõrgus merepinnast on keskmiselt 284 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Tergu piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Castelsardo, Nulvi, Osilo, Sedini, Sennori, Sorso.


Nostra signora di tergu, ext. 01.JPG
Tergu02.jpg|
Tergu04.jpg|
Tergu01.jpg|


## Viited

## Kirjandus
* Salvatore Chessa, L'insediamento umano medioevale nella curatoria di Montes (Comuni di Osilo e Tergu), Sassari, Magnum, 2002.
* Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), ''Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna'', Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X
* Francesco Floris (a cura di), *Grande Enciclopedia della Sardegna*, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
* Andmed maakonna saidil (itaalia keeles)
Chesaw

**Chesaw** on kummituslinn USA-s Washingtoni osariigis Okanogani maakonnas. 

19. sajandi lõpus avastati Chesaw's kulda, ning see meelitas sellesse piirkonda kaevureid. Kaevanduspiirkonda saabus ka Hiina kaevureid, neist tuntuim oli kullapesija nimega "Chee Saw". Talle kuulus väike rantšo ja pood, mis ei asunud kullakaevurite ajutistest eluruumidest kuigi kaugel. Valged kaevurid hakkasid oma kaupa ostma Hiina kaupmehelt. Veidi ajapärast sai fraasist "Chee Saw’s" kõnekäänd ja lõpuks kujunes selles välja lihtsalt "Chesaw", millest sai asula nimi.

Chesaw'st kujunes oluline kaevanduslinn ja asulas asus nelikümend hoonet. Pärast kullapalavikku elas asulas 200 inimest. 

1906. aastal avati asulas kool. 1914. aastal kaevandused suleti ja inimesed lahkusid suurematesse linnadesse. Kool töötas 1943. aastani, kuni see lammutati.

Aastatel 1950 ja 1959 tabas linna tulekahju ning 1970. aastal elas Chesaw's ainult kümme inimest.

Tänapäeval asub Chesaw's mõned puidust majad, rodeoväljak, kauplus, tavern ja surnuaed.

## Viited
Paul Anniko

**Paul Anniko** (11. september 1904 Lihula – 9. veebruar 1974 Baltimore) oli eesti arst.

Ta lõpetas 1923. aastal Tallinna Linna Poeglaste Humanitaargümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli, kus õppis arstiteaduskonnas; ülikooli lõpetas mitme katkestuse järel 1942. aastal arsti astme väärilisena. Akadeemiliselt kuulus ta üliõpilaste seltsi Raimla.

Ta töötas juba üliõpilasena aastatel 1941–1942 Tartu Ülikooli sisehaiguste kliinikus arstina ja Mustvees jaoskonnaarsti asetäitjana. Aastatel 1942–1944 oli ta Kullamaal jaoskonnaarstiks ja aastal 1944 sisearstiks Haapsalu haiglas.

Põgenes 1944. aastal Saksamaale, kus oli aastatel 1945–1949 DP laagri arst Oldenburgis (Briti okupatsioonitsoonis). 1948. aastal viibis ta Hamburgis täienduskursustel troopiliste haiguste, hügieeni ja parasitoloogia alal. 1949. aastal emigreerus Saksamaalt USA-sse. Aastatel 1949–1950 töötas ta Marylandi Lutherian Hospitali laboratooriumis laborandina. Septembrist 1950 septembrini 1951 läbis nn *rotating internship*'i, mis lõppes eksamite ja USA vastava osariigi arstilitsentsi saamisega. Aastatel 1951–1952 oli ta sisehaiguste arst-residendiks samas haiglas. Aastal 1952 asus ta Baltimore'is arstina tegutsema. Aastal 1956 saavutas ta eriarsti õigused nii sisehaiguste kui ka kirurgia alal töötamiseks.

Ta oli Baltimore Markuse koguduse asutaja, kauaaegne juhatuse liige ja esimees; samuti *Baltimore Eesti Laulumehed* asutaja ja kuulus Baltimore'i Eesti Seltsi. Tal oli kodus suur eestikeelne raamatukogu, mida ta pidevalt täiendas; ta pööras palju tähelepanu eesti kooli arendamisele USA-s. Tema huvialadeks olid koorilaul (asutas koore nii põgenikelaagris kui ka USA-s), kalapüük ja joonistamine (pastell ja pliiats). Ta oli ka aktiivne arstiteaduse populariseerija.

Paul Anniko suri 9. veebruaril 1974 Baltimore'i Eesti Majas, kui ta varises südameatakiga kokku populaarteaduslikku loengut pidades. Ta on maetud Marylandi osariigis Baltimore'i.

## Isiklikku
Tema isa Hendrik Anniko oli kooliõpetaja, köster ning II ja III Riigikogu liige.

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk 381–382
Ilmar Vooremaa

**Ilmar Herbert Georg Vooremaa** (enne eestistamist **Ilmar Herbert Georg Wöhrmann**; 31. august 1906 Karja – 18. september 1976 Arvika, Värmlandi lään) oli eesti arst.

Ta lõpetas 1924. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas 1931. aastal arsti astme väärilisena *[[cum laude]]*. Vahepeal õppis ta meditsiini (aastal 1928) Jena ülikoolis ja aastatel 1931–1932 täiendas ennast Jena ülikooli õigusteaduskonnas. Ta töötas juba aastast 1925 Tartu Ülikooli histoloogiainstituudis. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Fraternitas Estica ridadesse.

Aastast 1931 sai temast Tartu Ülikooli II haavakliiniku assistent professorite Konstantin Koniku ja Ulrich Karelli juures. Ta töötas aastani 1943 Tartu Ülikooli haavakliiniku juures. Sel perioodil valmis tal doktoriväitekiri teemal *"Luude ja liigeste tiisikus Eestis 1920–1934 ja selle tekitaja tüübid"*, mille ta kaitses Tartu Ülikooli juures 3. märtsil 1939, omandades *dr. med.* kraadi. Samal aastal tunnustas Arstide Koja Eriarstide Toimkond ta haavahaiguste eriarstiks. Aastal 1943 taandus ta taas Saaremaale, võttes vastu Saaremaa Haigla juhataja koha.

Aastal 1944 põgenes ta koos abikaasa ja tütrega üle Läänemere Rootsi. Aastatel 1945–1946 töötas ta alamarsti kohusetäitjana mitmetes Rootsi haiglates. Tööloa Rootsis saavutas ta juba aastal 1948. Aastatel 1949–1957 oli ta tööl Arvika haiglas. Aastal 1958 avas ta Arvikas (Värmlandi läänis) ka erapraksise. Aastal 1960 esitati ta esimese eesti arstina Rootsi tervishoiuvalitsuse (*Medicinalstyrelsen*) poolt ülemarsti kohale kinnitamiseks Bäckeforsi haigla (asub Västra Götalandi läänis) kirurgia osakonnas.

*Dr. med.* Ilmar Vooremaa suri aastal 1976 Arvikas Värmlandi läänis ja ta on maetud Arvika kalmistule.

## Isiklikku
Ta abiellus aastal 1931 kolleeg Salme Taleriga ja neil sündis aastal 1943 tütar. 

Tema isa Karl Wöhrmann oli Karja Katariina koguduse (ja Metsküla abikoguduse) õpetaja, vend Aksel Erich Vooremaa, kes hukkus NKVD massimõrva ohvrina Tartu vanglas, oli pastoriks Tartu Maarja koguduses.

## Viited

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 508-509.
Lai

**Lai** võib tähendada mitut asja:
***[[Lai tänav]]** on paljudes Eesti asulates
***[[Lai (perekonnanimi)|Lai]]** on perekonnanimi
**Francis Lai, prantsuse helilooja
**Ivar Lai, eesti alpinist
* **Lai** on Laiuse kihelkonna nime lühend.
****[[lai (luulevorm)|lai]]*** on 12.–13. sajandil kasutatud luule- ja muusikavorm

## Vaata ka
*Laï, linn Tšaadis
Kõrkvere Aavakivi

**Kõrkvere Aavakivi** (ka: *Aavakivi, Kõrkvere hiidrahn*) on migmatiidist hiidrahn Saare maakonnas Saaremaa vallas. See on Saaremaa ainus hiidrahn. Saare maakonnas on suuremad Vahase saarel olevad kaks rahnu.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 9,8 m, laius 6,9 m, kõrgus 4,5 m, ümbermõõt 25,2 m ja maht 123 m3.

Rahn on ümaralt rombja põhiplaani ja ebatasase pealispinnaga. Selle otsa on astmeliste süvendite abil hõlpus ronida. Rahn mureneb tugevasti, eriti lõunaosas. Lagi on suhteliselt lame, mõõdukalt sammaldunud.

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Abruka I Suurkivi

**Abruka I Suurkivi** on rändrahn Saare maakonnas Abruka saarel. Saarel asub ka Abruka II Suurkivi.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 8,3 m, laius 6,5 m, kõrgus 4,6, ümbermõõt 23,9 m, maht 115 m3.

## Viited

## Välislingid
*
Abruka II Suurkivi

**Abruka II Suurkivi** on rändrahn Saare maakonnas Abruka saarel. Saarel asub ka Abruka I Suurkivi.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 7,0 m, laius 4,4 m, kõrgus 3,0 m, ümbermõõt 17,8 m.

## Viited

## Välislingid
*
Sally Jewell

**Sally Jewell** (täisnimi **Sarah Margaret Roffey Jewell**; sündinud 21. veebruaril 1956 Londonis) on inglise päritolu Ameerika Ühendriikide ärijuht ja poliitik. Ta oli 12. aprillist 2013 kuni 20. jaanuarini 2017 Ameerika Ühendriikide siseminister.
Näärmed

**Nääre** (ladina *glandula*) on tsirkulatsioonisüsteemidega elusorganismi kudede epiteelrakkudest moodustunud elund, mille funktsioonideks on ka nõristus (ehk sekretsioon).

**Näärmed on**
* ainuraksed või
* hulkraksed.

Näärmerakud (nii ainu- kui ka hulkraksete omad) saavad lähteaineid vereringe kudedest. Rakkude sünteesitud ja edastatava nõre järgi eristatakse 
* eksokriinnäärmeid, mis on harilikult varustatud juhadega ja mis suunavad nõre limaskestale ehk väliskeskkonda;
* endokriinnäärmeid, mis suunavad nõre vereringesse ehk sisekeskkonda. 

## Roomajatel
### Maolistel

Madudel on tuvastatud mitmeid sisenõristusnäärmeid: ajuripats, käbinääre, harknääre, kilpnääre, kõrvalkilpnäärmed, neerupealised, munandid, munasarjad.

Mao peas paikneb hulgaliselt näärmeid, nagu süljenäärmed ja Harderi nääre. Lisaks paiknevad madude peas Duvernoy näärmed, v.a inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatud madudel, neil loetakse Duvernoy näärmete derivaadid mürgiaparaadi osaks ja neid nimetatakse vahel ka mürginäärmeteks. 

Nii emastel kui ka isastel madudel paiknevad kloaagiavausest saba suunas kõhu pool paarilised kloaaginäärmed.

## Imetajatel
### Inimestel
Tuntumad inimorganismi sisenõrenäärmed ehk endokriinnäärmed on

*ajuripats ehk hüpofüüs
*käbikeha
*kilpnääre
*kõrvalkilpnääre
*tüümus ehk harknääre 
*neerupealis
*kõhunäärme (ehk pankrease) sisesekretoorsed saared
*sugunäärmed: munasari (naistel) ja munand (meestel)
*maonääre, maolukutinääre,soolenääre, väikesed keele süljenäärmed, väikesed süljenäärmed suulaes, süljenäärmed, keelealune süljenääre, söögitorunäärmed jpm näärmed.  

## Vaata ka
*ainete transport
*Duvernoy nääre
*endokriinsüsteem
*hormoonide loend
*näärmete loend
*rakk
*vitamiinid

## Viited

## Kirjandus
Tsekõnivka

**Tsekõnivka** (ukraina keeles Цекинівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Jampili rajoonis. Elanike arv on 1970. Pindala on 4,63 km².


Soroca53.JPG
Lemmikneeme kivikülv

**Lemmikneeme kivikülv** (ka **Aegna rändrahnud**) on kivikülv Harju maakonnas Aegna saarel. 

Kivikülv koosneb 23 suuremast (ümbermõõt 8–25 m, kõrgus üle 1 m) ja 10 väiksemast rändrahnust. Rändrahnudest kõige suuremad on Tulekivi, Kultusekivi, Nurgaauguga kivi, Teravaservaline kivi ja Mälestuskivi.

## Viited

## Välislingid
*
Tulekivi (rändrahn)

**Tulekivi** (ka: *Sihi Suurkivi*, *Lemmikneeme III*) on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Aegna saarel Lemmikneeme kaelal hõredas männikus, Lemmikneeme kivikülvis. 

Tegemist on Aegna saare suurima rändrahnuga. Kivi pikkus on 12,5 m, laius 8,4 m, kõrgus 3,6 m ja ümbermõõt 35,1 m. Kivi maht on 275 m³. 

Tulekivi olevat kasutatud märgutule kohana kaluritele, et nad pimeduses saart leiaksid. 

Rahn on alates 1939. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning jääb Aegna maastikukaitseala territooriumile. 

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Toksikoloogia

**Toksikoloogia** (algupäraselt pärit kreekakeelsest sõnast τοξικός – *toxicos* ehk mürgine) on bioloogial, keemial ja meditsiinil põhinev teadusharu, mis tegeleb kemikaalide kahjulike mõjudega elusorganismidele.

Toksikoloogia isaks on nimetatud Šveitsi päritolu arsti ja loodusteadlast Theophrastus Phillipus Auroleus Bombastus von Hohenheimi (1493–1541) (hüüdnimega Paracelsus). Paracelsus on tuntud toksikoloogia hüüdlause "*Alle Dinge sind Gift und nichts ist ohne Gift; allein die Dosis macht, dass ein Ding kein Gift ist.*", mis otsetõlkes tähendab, et "kõik asjad on mürgised ja ei ole olemas midagi, mis ei oleks mürgine; doos määrab selle, kas asi on mürgine või mitte". Seda hüüdlauset tõlgitakse sageli ka kujul "doos määrab mürgi" või ladina keeles "*Sola dosis facit venenum*".

Toksikoloogia üks peamisi alustalasid ongi seos kemikaali doosi ja sellele kemikaalile eksponeeritud organismil ilmnenud mõju vahel. Enamuse kemikaalide mõju elusorganismidele on doosist sõltuv; ehk madalatel doosidel kemikaalidel mürgist mõju ei ilmne. Üks toksikoloogias peamiselt kasutatavaid mõõtühikuid on LD50, mis märgistab poolletaalset doosi ehk kemikaali doosi, mis omab efekti poolele testpopulatsioonile. Kõige sagedamini kasutatavad testloomad on rotid või hiired, nende põhjal prognoositakse ka testkemikaalide mürgisust inimesele. Enamasti on aga kemikaalide toksilisus liigispetsiifiline ning liikidevaheline testide tulemuste ülekanne võib osutuda problemaatiliseks. Uuemad testmeetodid toksikoloogias hoiduvad aga loomadel testimisest, kasutades organismist eraldatud üksikud rakke ehk rakuliine.

Kemikaali toksilisuse määravad järgmised tegurid:
*kemikaali doos – enamasti testitakse nii suuri doose, mida manustatakse ühekordselt (akuutne test), kui ka pikema perioodi vältel manustatavaid väikseid doose (krooniline test);
*kemikaali manustamise viis
**sissesöömine (*ingestion)*
**sissehingamine (*inhalation)*
**absorptsioon naha kaudu.

Näiteks: kemikaalid, mida on ohutu joogi koostises manustada, ei ole tingimata ohutud siis, kui neid verre süstida. 
*Muud tegurid
**Liik, millel toksilisust testiti Näiteks: toit, mis on inimesele ohutu, ei ole alati ohutu koduloomadele. 
**Testorganismi vanus
**Testorganismi sugu
**Testorganismi tervislik seisund
**Testi keskkond
**Testorganismide individuaalsed iseloomujooned. Näiteks: noore lapseootel naise, kes elab soodsas keskkonnas, kemikaalitundlikkus on teistsugune kui vanemal uimastisõltlasest meesterahval. Pähklite söömine võib pähklite suhtes allergilisele inimesele olla eluohtlik.

Kõikide eelnimetatud tegurite ja kemikaalide toksilise mõju viiside testimiseks on välja töötatud erinevad testsüsteemid. Erinevaid protokolle kasutatakse akuutse ja kroonilise toksilisuse testimiseks, nahaärrituse ja allergiate tekkimise uurimiseks, reproduktiivtoksilisuse ja vähi tekkimise (kantserogeensuse) uurimiseks.

## Vaata ka
* Nanotoksikoloogia
* Toksinoloogia
Algaja kivi

**Algaja kivi** on gneisist hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas Tammistu külas.

Kivi pikkus on 10,1 m, laius 6,4 m, kõrgus 2,7 m ja ümbermõõt 29,1 m.

Rahnu küljed on järsud ja lagi tasane, veidi läände kaldu. See on lagunenud lõhede järgi mitmeks tükiks; lõhede laius on 2-3 cm.

Rahn pole üksikobjektina looduskaitse all, kuid jääb Lahemaa rahvuspargi territooriumile.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
Allikmaa kivikülv

**Allikmaa kivikülv** (ka: *Allikmaa purunenud rändrahn*) on kivikülv Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. 

Kivikülvi moodustab rahnudekuhjum, mis on tekkinud kohapeal lagunenud ühest või kahest hiidrahnust.

## Viited

## Välislingid
*
Antu kivi

**Antu kivi** on rabakivist hiidrahn Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Villemi külas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 10,5 m, laius 5,1 m, kõrgus 2,4 m ümbermõõt 26,5 m ja maht 66 m³.

Rahn on kirde-edelasuunas piklik, korrapäratu põhiplaaniga, järskude külgede ja lameda laega. Kirdepoolne ots on kiilusarnane.

Rahn on alates 1962. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Lehmja Suurkivi

**Lehmja Suurkivi** (ka: *Liivatee kivi*, *Liivatee Suurkivi*) on hiidrahn Harju maakonnas Rae vallas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 8,4 m, laius 6,4 m, kõrgus 2,7 m ja ümbermõõt 22,6 m.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Dirhami rahn

**Dirhami rahn** on hiidrahn Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 8,0 m, laius 6,0 m, kõrgus 3,1 m, ümbermõõt 20,8 m.

## Viited

## Välislingid
*
Eevakivi

**Eevakivi** (ka: **Pullevere kivi**) on graniidist hiidrahn Järva maakonnas Järva vallas Mägise külas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 9,0 m, laius 8,5 m, kõrgus 3,3 m ja ümbermõõt 25,3 m.

Jämedateraline graniitrahn, rohke päevakivi ja kvartsi sisaldusega, esineb ka tumedaid mineraale.  Rahn on viilkatusekujuline. Rahnu lõunapoolsest osast on eraldunud 1,2 m paksune kild. Rahnu peal on põletamisjälgedega lohk läbimõõduga 40x50 cm. Lohu keskel on kuni 3 cm sügavune 9x12 cm laiune süvend, mis tundub sisse raiutud olevat. Tõenäoliselt on rahn saanud välgutabamusi. Rahn on kaetud sambla- ja samblikkattega. Rahnust enam kui kolmandik on maa sees, maapealse osa maht on arvutuslikult 140 kuupmeetrit. 

Rahnu nimetus tuleneb Laasi Eeva (rahvasuus Taagi Eeva) nimest, kelle väike saun on olnud kivi lähedal maa sees, nii et aknad ulatunud maa peale. Rahnu juures on tehtud jaanituld ja peetud rahvapidusid.

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Bīriņi

**Bīriņi** on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Vidriži vallas. 

Asulas on endise Bīriņi mõisa (*Koltzen*) süda. Külas on raamatukogu. Külas asuvad bussipeatused Bīriņi ja Bīriņu pils.  seal asub uusgooti stiilis Pistohlkorside suguvõsale kuulunud loss maalilise pargiga. Praegu asub mõisas hotell. Bīriņi mõisa hoonetekompleks (sealhulgas park, häärber ja kolme toa interjöör) on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Regionaalse kaitse all on kabelis asuv Mellinite hauatähis.

Looduskaitse all on kaks laialehist pärna, vaher, neli tamme, Kapeņi pärn, Bīriņi must mänd, Armastuse tamm, Bīriņi pargi paju, Bīriņi pargi remmelgas, Bīriņi lossipargi tamm, Bīriņi pargi tammed, Bīriņi pargi pärn ja Divstari pärn.

## Elanikkond


* 255 (1970)
* 264 (1979)
* 303 (1989)
* 197 (2000)

* 146 (2011)
* 146 (2015)
* 136 (2021)
* 137 (2025)



Pilt:Bīriņu centrs.jpg|Asula
Pilt:Birini.jpg|Bīriņi mõis tänapäeval

## Viited
Aqua (ansambel)

**Aqua** on taani-norra popmuusikaansambel, mis loodi 1989. aastal. Aastal 2001 läks bänd laiali ja 2007. aastal tuli uuesti kokku.

Ansambli liikmed on Lene Nystrøm Rasted, René Dif, Søren Rasted ja Claus Norreen.

Aqual on ilmunud kolm stuudioalbumit: "Aguarium" (1997), "Aquarius" (2000) ja "Megalomania" (2011). Rahvusvaheliselt sai bänd tuntuks lauluga "Barbie Girl" (1997). 

Aqua plaate on müüdud üle 33 miljoni eksemplari ja bändi singlid on olnud esikohal 35 riigi edetabelites.
Zvārtava

**Zvārtava** (eestipäraselt  **Vaartu**) on küla (*mazciems*) Lätis Gaujiena (Koivalinna) lähedal, mis kuulub Smiltene piirkonda Koivaliina valda. 

Asulas on endise Zvārtava mõisa (*Adsel-Schwarzhof*) keskus. Zvārtava mõisakompleks, selle peahoone, Zvārtava tuulik, Zvārtava mõisa park, tallid, ait ja aedniku maja on riikliku kaitse all olev muinsusmälestised. Külas kasvav jalakas, Zvārtava mõisa pargis kasvavad tamm, jalakas, haab, pärn, künnapuu ja ebatsuuga on looduskaitse all. Küla asub osaliselt Ziemeļgauja kaitstaval maastikul.

Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda.


Pilt:Skats_no_Zvārtavas_vējdzirnavām.jpg|Zvārtava tuulikust avanev vaade külale
Pilt:Zvārtava mill.jpg|Zvārtava tuulik
Pilt:Zvārtava road.jpg|Zvārtava


## Viited
Kandukivi

**Kandukivi** on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Jõelähtme vallas Haapse külas.

Kivi pikkus on 10,0 m, laius, 5,8 m, kõrgus 2,9 m ja ümbermõõt 27,7 m. 

Rahn on enamuses järskude külgedega, lame ja kandiline. Rahnu lagi on tasane, peaaegu rõhne. Piki kivi kirdekülge tõuseb laele terrass laiusega alla 40 cm, mis ülespoole kitseneb. Esineb üksikuid kinnislôhesid. Rahn on keskmiselt sammaldunud ning samblikega kaetud. 

Kivist u 100 m kaugusel asub teine hiidrahn – Augu Suurkivi.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
Christoffer II

**Christoffer II** (29. september 1276 – 2. august 1332) oli Taani kuningas ja Eestimaa hertsog aastail 1320–1326 ja 1329–1332.

Tema vanemad olid Taani kuningas (1259–1286) Erik V ("Klipping") ja Brandenburgi Agnes. 

Christoffer II oli abielus Pommeri hertsogi Bogislaw IV-a tütre Pommeri Eufemiaga, nende järglased olid: 
*3 tütart, üks tütar Margareta (1305–1340) (kes abiellus 1324. aastal Brandenburgi markkrahv Ludwigi, Saksa-Rooma keiser Ludwig IV pojaga) ja Agnes (suri 1312), Heilwig (sünd. ca 1315). 
*noor kuningas Erik (1307–1331), Taani kuningas koos isa Christoffer II-ga 1321–1326 ja 1329–1331
*Otto (1310 – pärast 1347), Lollandi ja Eestimaa hertsog 1332–1338, 
*Valdemar (1320–1375), hilisem Taani kuningas ja Lollandi ja Eestimaa hertsog 1340–1346 Valdemar IV.

## Vaata ka
*Taani ajalugu#Keskaeg
Ernst Carlsen

**Ernst Søren Terman Detlef Carlsen** (23. mai 1875 – 5. august 1961) oli ajavahemikul 13. märts 1926 – 3. mai 1938 Eesti peakonsul Taanis.

## Tunnustus
*Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk, seeria 44. 12.01.1928.
*Eesti Punase Risti I järgu II astme teenetemärk, seeria 45. 23.05.1929
*Kotkaristi III klassi teenetemärk, seeria 426. 22.01.1932.

## Viited
Ostana

**Ostana** on vald Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis.

Ostana kõrgus merepinnast on keskmiselt 1250 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Ostanas asuvad järgmised asulad: Ciampagna, Ciampetti, Sant'Antonio, La Villa, San Bernardo, Bernardi, Serre, Miridò, Martino.

Ostana piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bagnolo Piemonte, Barge, Crissolo, Oncino, Paesana.


Ostana 1.JPG
Ostana 2.JPG


## Viited

## Välislingid
Vittorio Emanuele II

**Vittorio Emmanuele II** (**Vittorio Emanuele Maria Alberto Eugenio Ferdinando Tommaso**; 14. märts 1820 – 9. jaanuar 1878) oli ühendatud Itaalia kuningriigi kuningas, enne seda Sardiinia kuningas.

Sardiinia kuningaks sai Vittorio Emanuele II 1849. aastal. Selleks jäi ta 17. märtsini 1861, mil võttis endale Itaalia kuninga tiitli. Ta oli esimene ühendatud Itaalia kuningas pärast 6. sajandit. Itaalia kuninga tiitlit kandis ta surmani 1878. aastal. Itaallased andsid talle epiteedi *Padre della Patria* ('isamaa isa'). Itaalia jäi kuningriigiks 1946. aastani.
Oncino

**Oncino** on vald Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis.

Oncino kõrgus merepinnast on 1220 meetrit. Asustus&shy;tihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Oncinos asuvad järgmised asulad: Arlongo, Bigorie, Piatette, Chiotti, Paschie', Porcili, Ruata, Ruera, Sant'Ilario, Saret, Serre, Tirolo, Villa.

Oncino piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Casteldelfino, Crissolo, Ostana, Paesana, Pontechianale, Sampeyre.


Oncino - Palazzo comunale.jpg|Haldushoone
Oncino - Piazza Roma.jpg|Rooma plats
Oncino - Campanile della chiesa 4.jpg|Santo Stefano kiriku kellatorn
Oncino - Campanile della chiesa 2.jpg|Santo Stefano kiriku kellatorn


## Viited

## Välislingid
Tõnu Tunnel

**Tõnu Tunnel** (sündinud 31. juulil 1987) on eesti fotokunstnik ja arhitektuurifotograaf.

Ta lõpetas 2011. aastal bakalaureusekraadiga Eesti Kunstiakadeemia vabade kunstide teaduskonna fotograafia eriala.

Tunneli fotosid on avaldatud fotonäitusel "Eesti läbi 100 silmapaari".

## Viited

## Välislingid

* Tõnu Tunneli veebileht
* "Tõnu Tunnel mängib pimeduse ja valgusega" Pärnu Postimees, 12. november 2013
* "11 küsimust | Arhitektuurifotograaf Tõnu Tunnel võtab maja tükkideks ja paneb kaameras uuesti kokku" Moodne Kodu, 4. mai 2018
* "Arhitektuuri ja elu vahendaja Tõnu Tunnel" ERR kultuur, 11. detsember 2021
Ellukivi

**Ellukivi** (ka: **Iila Ellu kivi**, **Elukivi**) on graniidist hiidrahn ja ohvrikivi Lääne-Viru maakonna Viru-Nigula valla ja Viru-Nigula kihelkonna Iila külas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 9,3 m, laius 8,1 m, kõrgus 3,0 m, ümbermõõt 27,4 m.

Rahn meenutab lamavat neljakandilist prismat. On järskude külgede ja tasase, peaaegu horisontaalse laega. Selle lääne- ja põhjaküljed on maapinnal negatiivse kaldenurgaga. Lael on kaks ohvrilohku: üks on 60 cm pikk ja 40 cm lai, vihmaga on need vett täis; teine lohk paikneb prao kohal. Rahn on praguline, krobelise pinnaga, millest ulatuvad välja kvartsiterad (nende ümbert on porsumine teised mineraalid hävitanud.

Kohamuistendi järgi, mis on Iila külast kogutud 1939. aastal, viheldi kängu jäänud kasvuga lapsi kivil noore kuu ajal kadakavihaga, et nad kasvama ja kõndima hakkaksid:

*Malla vallas Iila külas Hiie talu maa peal asub Hiiemägi. /---/ Sellessamas vallas ja külas Hiiemäe talu maa peal asub praega suur kivi, täma nimi on Ellu kivi. Eided teadasivad rääkida: vanast, kui laps kasvuga kängus oli ja jalgu alle ei saand, kui änam ei aitand saunas "harjaste vottamine" ega löilis aurutamine, pidi lapsega menema noorekuu ööse Ellu kivile. Seal pidi lapse panema vatsuli kivi pääle ja vihtlema kadakase vihaga. Siis oli laps hakanud kasvama ja kondima.* (ERA II 216, 199/201 (1–2) < Viru-Nigula khk, Malla v, Iila k, Pikapõllu t – V. Talu < isalt, August Talu, 56 a (1939).

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend
* Iila Hiiemägi
* Iila hiieallikas

## Viited

## Välislingid
* Iila Ellu kivi Hiite Maja SA andmekogus. 
* 
*
Paroldo

**Paroldo** on vald Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis.

Paroldo kõrgus merepinnast on keskmiselt 640 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Paroldo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Ceva, Mombarcaro, Murazzano, Roascio, Sale San Giovanni, Torresina.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Hara Suurkivi

**Hara Suurkivi** on apliitgraniidist hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas Hara külas.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus: 11,0 m, laius 6,9 m, kõrgus 4,5 m, ümbermõõt 29,4 m.

Rahn on järskude külgede ja ida suunas kallaku laega, mis on kaetud metsakõdu ja rohelise samblavaibaga. Rahnu külgedel on üksikuid kinnislõhesid. Lõunaküljel ja lael esineb süvendeid.

Rahn pole üksikobjektina kaitse all, kuid jääb Lahemaa rahvuspargi territooriumile.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
Helgikivi

**Helgikivi** (ka *Ala kivi, Suurekivi, Ohvrikivi, Nõiakivi*) on  genissgraniidist hiidrahn Valga maakonnas Tõrva vallas Kähu külas. On Valga maakonna ainus hiidrahn.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 11,8 m, laius 7,4 m, kõrgus 2,0 m, ümbermõõt 30,2 m. Kivi maht on 61 m³

Lapik, ebatasase laega ja püstiste külgedega suur rahn. Lae kalle lõunasse. Idapoolsel laeosal on vaondilaadne lohk, kus püsib vesi. Lohk kulgeb piki ida-läänesuunalist lõhet, milles kohati kasvavad rohttaimed. Lääneosas, kõrgeima tipu juures väike lohksüvend läbimõõduga 5,5 ja sügavusega 2 cm. Rahn tugevasti sammaldunud.

Rahnuga on seotud muistendid. Kivi juures käidud hobustega öösiti õitsil, hiljem tantsimas ja hullamas. Mõnikord ilmuvat kivi juurde punase mütsiga poisike, kes eksitavat inimese ära. Südaöösel ta kaduvat. Rahnu lähedal Saunametsa soos olla teinegi kivi, kus tüdruk olla hundiks moondatud ja jälle inimeseks tagasi.

Rahn on alates 1966. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
* 
* 
* Kähu ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus.
Salme Vooremaa

**Salme Vooremaa** (kuni 1931 **Salme Taler**; kuni 1936 eestistamisel **Salme Wöhrmann**; 9. veebruar 1904 Einmanni vald, Järva-Jaani kihelkond, Järvamaa – 5. juuli 1999 Stockholm) oli eesti ja Rootsi silmaarst.

Ta lõpetas 1924. aastal Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1931 arstiastme väärilisena. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Filiae Patriae liige.

Ta töötas juba üliõpilasena Tartu Ülikooli silmakliinikus volontäärassistendina. Aastatel 1931–1933 töötas ta silmakliinikus professor Jaan Uudelti nooremassistendina ja aastast 1934 vanemassistendina. Aastast 1936 töötas ta Tartus eraarstina silmahaiguste alal. Ta oli Eesti Arstide Seltsi liige ja ühingu "Pimedate Abi" liige aastast 1932. Aastal 1939 tunnustas Arstide Koja Eriarstide Toimkond ta silmahaiguste eriarstiks.

Suviti puhkas ja praktiseeris ta koos abikaasaga Saaremaal. Aastal 1943 asus ta koos abikaasaga tööle Saaremaale. 

Aastal 1944 põgenes ta koos abikaasa ja tütrega üle Läänemere Rootsi. Aastatel 1947–1953 töötas ta alamarsti ja ülemarsti kohusetäitjana mitme Rootsi haigla silmaosakonnas. Lõpliku tööloa sai ta aastal 1950 ja oli siis aastast 1954 erapraksisega silmaarst Arvikas (Värmlandi läänis). Ta elas ka aastal 1976 Arvikas ja suri 1999 Stockholmis.

## Isiklikku
Ka tema abikaasa Ilmar Vooremaa oli arst.

## Viited

## Kirjandus
*Helbe Merila-Lattik. "Eesti arstid 1940–1960". Lk 509

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Kakukivi

**Kakukivi** (ka *Saunakivi*) on pegmatiidist hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas Juminda poolsaarel. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 9,3 m, laius 9,0 m, kõrgus 4,6 m, maksimaalne ümbermõõt 28,5 m.

Kivi on leivapätsi või majakujuline. See on järskude, maapinna lähedal negatiivsete kaldenurkadega külgede ja nõrgalt kumera laega ning selles esineb mitmesuguse pikkusega kinnislõhesid.

Rahn pole üksikobjektina looduskaitse all, kuid asub Lahemaa rahvuspargi territooriumil.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
Kalevipoja lingukivi

**Kalevipoja lingukivi** (ka: *Prossa hiidrahn*) on hiidrahn Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 9,0 m, laius 7,9 m, kõrgus 2,3 m, ümbermõõt 24,7 m.

## Viited

## Välislingid
*
Kuradisadul

**Kuradisadul** (ka *Nurmiku tee hiidrahn*) on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Tallinnas Pirita linnaosas. Rahn asub Kose asumis Nurmiku tee ääres, osaliselt Nurmiku tee 19 territooriumil.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 11,3 m, laius 5,9 m, kõrgus 3,1 m, ümbermõõt 28,4 m.

Rahn on sadulakujuline (sellest ka rahnu nimi) järskude külgede ja lameda, keskelt nõgusa laega tugevasti murenenud, arvukate kinnislõhedega. Suur osa lõhedest, eriti rahnu lõunaküljel, kulgevad üksteisega rööpselt. Rahnu idakülg on osaliselt lamedam ning võimaldab kergesti pääseda kivi otsa.

Kivi paikneb klindiastangul, kus aluspõhjaks on kambriumi liivakivid. Need on paksult kaetud kvarternaarsete liivadega.

Rahn on alates 1992. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
* 
*
Kiviheinamaa kivi

**Kiviheinamaa kivi** (ka: *Kiviheinamaa Kärga kivi*) on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 10,6 m, laius 6,5 m, kõrgus 5,4 m, suurim ümbermõõt 28,2 m.

Kiviheinamaa kivi asub metsa sees Vihasoo–Loksa teest 110 meetrit lõuna pool. Kivi poole viitab tee juurest silt ja selle suunas viib rada, kuid rändrahn asub rajast veidi eemal tihedas metsas. Rändrahn olevat saanud nime kunagi selle ümber olnud heinamaa järgi. 

Rahn on alates 1939. aastast üksikobjektina looduskaitse all. 

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Kurkse Suurkivi

**Kurkse Suurkivi** (ka: *Kaarnavälja liukivi*) on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Laane külas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 11,1 m, laius 8,4 m, kõrgus kuni 2,6 m, ümbermõõt 27,9 m.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited
Tehuantepeci maakitsus

**Tehuantepeci maakitsus** on umbes 200 km laiune maakitsus Mehhikos, Mehhiko lahe ja Vaikse ookeani vahel.

## Vaata ka
*Panama maakitsus
Roheline tänav (Tallinn)

**Roheline tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.

Tänav algab Pärnu maantee nr 300 maja juurest ja lõppeb Mai tänav nr 8 juures. Tänav on 350 meetrit pikk. Õie ja Rohelise tänava nurgal asub Nõmme Saksa Lunastaja kirik. Suurim paarisarvuline majanumber on 18, paaritu 17.

Roheline tänav puutub algusest lõpu poole minnes kokku järgmiste tänavatega: Kiige (vasakult), Õie (risti) ja Valdeku tänav (risti).

Rohelise tänava järgi sai bussipeatus, kus peatub buss nr 36, nime Roheline.

## Viited
Theodor Kima

**Theodor Kima** (9. aprill 1899 Tartu – 17. veebruar 1980 Berliin) oli eesti arst.

Ta lõpetas aastal 1916 Tartu Aleksandri Gümnaasiumi ja asus samal aastal õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, kuid stuudium katkes aastal 1917. Vabadussõjast võttis ta osa aastatel 1918–1920 Balti pataljoni koosseisus. Õpingud arstiteaduskonnas jätkusid aastal 1920 ja aastal 1924 lõpetas ta ülikooli arstiastme väärilisena *[[cum laude]]*. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Fraternitas Academica.

Aastal 1925 oli ta Ahjal jaoskonnaarst. Aastatel 1926–1930 töötas ta Vana-Tänassilmas jaoskonnaarstina. Aastal 1930 asus ta Viljandisse, kus töötas laste- ja sisehaigustele spetsialiseerunud eraarstina. Ta oli aastast 1926 Viljandi Eesti Arstide Seltsi liige.

Aastal 1941 lahkus ta abikaasaga Saksamaale. Aastatel 1941–1942 töötas Neuenburgi kreisihaiglas Poola aladel, 1942–1945 Brombergis (praegu Bydgoszcz Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Poolas). Aastatel 1948–1952 oli ta Mecklenburgi Tervishoiuministeeriumis osakonnajuhataja, 1952–1965 Saksa Demokraatliku Vabariigi Tervishoiuministeeriumi epideemiate vastu võitlemise osakonna juhataja ning aastast 1965 samas nõunik-epidemioloog. 

Dr. Theodor Kima suri aastal 1980 Berliinis.

## Isiklikku
Tema isa oli vaimulik Gustav Kima. Tema abikaasa Beate Käthe isa William Oskar Hertel ja vend Ernst Wilhelm Hertel olid arstid.

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 405.
Lauritsakivi

**Lauritsakivi** (ka: **Rajakivi**) on rändrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas.

Kivi kõrgus on 1,7 m, pikkus 3,6 m, laius 2,8 m ja ümbermõõt 10,2 m.

## Kohapärimus

Kivisse raiutud keskajast pärinevaid märke seostatakse muistendipärimuses katoliku pühaku püha Laurentsiuse ja tema märtrisurmaga seotud motiividega:

*[[Kuusalu kirik]]u lähedal heinamaal asetseb kivi, millele on raiutud sisse rist ja käärid. Väga vanal ajal, aastaarvu ei ole teada, olevat paganad seal võtnud kinni Roomast tuleva püha Laurentsiuse. Paganad lõiganud teda kääridega puruks ja siis sellel kivil ära põletanud. Laurentsiuse luud ja riided aga olevat kristlased müürinud Kuusalu kiriku alusmüürisse. Kuusalu kirikus pühitsetakse aga tänapäevani selle mälestuseks [[lauritsapäev|Lauritsa päeva]] igal aastal 10. augustil.* (RKM II 233, 579 (19) < Kuusalu khk, Kolgaküla – Õ. Aasmaa < August Soomere, sünd 1891 (1966).

## Viited

## Välislingid
* 
*
Nelja kuninga kivi

**Nelja kuninga kivi** ehk **Neljakuningakivi** on rändrahn ja ohvrikivi Harju maakonnas Kuusalu vallas.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 2,9 m, laius 1,9 m, kõrgus 1,2 m, ümbermõõt 7,3 m.

## Pärimus

Rahvaluulekoguja Matthias Johann Eiseni korrespondent J. Abreldal kirjeldab 1893. aasta paiku Kuusalust saadetud teates Neljakuningakivi ja sellega seotud pärimust nii: "Siin Kuusalu küla juures on pikergune kivi tee ligidal. See on rahvakõrvus suures lugupidamises, ja kaugemal rahval ikka rohkem. Kes sealt mööda lähevad, need käivad teist vaatamas. Rahvasuu räägib, et seal peal on vanal sõja ajal neli kuningat söönud. Siis on igaüks sinna peale enda mälestuseks suure risti raiunud, mis praegu veel alles on.

## Viited

## Välislingid
* 
*