open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Digitaalne isikutunnistus

**Digitaalne isikutunnistus** ehk **digi-ID** on Eesti riiklik digitaalne dokument, millega on võimalik elektroonilises keskkonnas tõendada oma isikut ja allkirjastada e-dokumente. Dokumenti väljastab Politsei- ja Piirivalveamet. 

Digitaalne isikutunnistus on ID1-formaadis (85,6 × 53,98 mm) PVC-materjalist kiipkaart, millele on kantud digitaalne isikutuvastussertifikaat ja digitaalne allkirjastamissertifikaat. Digitaalset isikutunnistust ei saa kasutada füüsiliseks isikutuvastamiseks, sest sellel pole dokumendi omaniku pilti ega allkirjanäidist. 

Digitaalset isikutunnistuse väljastamist alustati 1. oktoobril 2010. Algselt oli dokumendi kehtivusaeg kolm aastat, mis tõsteti 8. jaanuaril 2018 viiele aastale.

Digitaalsete isikutunnistuste lõpetati 1. mail 2025 kasutajate hulga vähesuse tõttu.  

## Vaata ka
* Eesti ID-kaart
* Digitaalne dokumendihaldus

## Viited
Aleksei Poltaranin

**Aleksei Poltaranin** (kasahhi Алексей Юрьевич Полтаранин; sündinud 29. aprillil 1987 Leninogoris, praegune linnanimi Ridder) on Kasahstani murdmaasuusataja. 2013. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta kaks pronksmedalit. Ta on võitnud 12 maailma karikasarja etappi. Paremaid tulemusi on ta saavutanud klassikadistantsidel.

## Karjäär
Maailmameistrivõistlustelt on ta saanud kaks pronksmedalit Val di Fiemmes 2013: vabatehnikas sprinditeates (koos Nikolai Tšebotkoga) ja 50 km klassikatehnikas ühisstardiga sõidus.

Maailma karikasarjas võistles Poltoranin individuaalselt esimest korda 6. märtsil 2005 Lahtis 15 km vabasõidus ja sai viimase ehk 90. koha. 30 parema hulka suusatas ta end esimest korda 13. detsembril 2006 Cognes 15 km klassikasõidus, kui ta sai 27. koha. Poodiumile pääses Poltoranin esimest korda 2010.-2011. aasta MK-sarja 2 etapil 26. novembril Kuusamos klassika sprindis, kui ta sai teise koha. Kuna Kuusamos peetud võistlus koosnes kolmest eraldi sõidust ja arvesse läks kolme sõidu lõpptulemus, siis eraldi punkte nendelt sõitudelt MK-sarja arvestusse ei läinud. Esimese võidu MK-etapil sai ta 11. detsembril 2010 Davosis 15 km klassika sõidus.

Poltoranin on osalenud olümpiamängudel kolm korda. 2006. aasta olümpiamängudel Torinos võistles ta 15 km klassikasõidus ja sai 39. koha, 2010. aasta OM-il Vancouveris, kus ta oli viies nii individuaalses kui ka paarissprindis ning 2014. aasta OM-il, milleks valmistumisel abistas teda Andrus Veerpalu. Sotši OM kujunes talle pettumuseks: vaid 8. koht klassika-teatesprindis, vaatamata suurtele ootustele ka teistel distantsidel). Järgmisest hooajast juhtis temanimelist tiimi Mati Alaver ning Poltoranin plaanis perega Otepääle kolida. Praegu elab ta oma sünnilinnas Ridderis Ida-Kasahstanis Altai jalamil.

## [[2019. aasta veredopinguskandaal]]
2019. aasta 27. veebruaril korraldas Austria kriminaalpolitsei suusaalade MM-i võistluslinnas Seefeldis dopinguga seotud läbiotsimise, mille käigus peeti kinni Aleksei Poltaranin. Kokku vahistati Seefeldis viis sportlast, nende hulgas eestlased Andreas Veerpalu ja Karel Tammjärv ning austerlased Dominik Baldauf ja Max Hauke. Samal päeval vahistati Saksamaal Erfurdis veel kaks inimest, kellest üks oli spordiarst Mark Schmidt. Viimast on juba varem kahtlustatud veredopingu vahendamises.

Poltaranin vabanes vahi alt järgmisel päeval, ülekuulamisel tunnistas ta veredopingu tarvitamist.
5. märtsi 2019 seisuga ta eitab dopingu kasutamist.

## Isiklikku
Ta on abielus laskesuusataja Olga Poltaraninaga.

## Saavutused

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Aleksei Poltoranin on individuaalarvestuses osalenud () 171 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile 28 korral ning võitnud 12 korral.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Viited

## Välislingid

* Aleksei Poltoranin FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
*
Aḩmad Shāh Mas‘ūd

**Aḩmad Shāh Mas‘ūd** (احمد شاه مسعود&rlm;&lrm;; 2. september 1953 – 9. september 2001) oli Afganistani sõjaväelane ja poliitik, kes oli mudžaheedide sõjalisi juhte Nõukogude-Afganistani sõjas, kus ta sai hüüdnimeks **[[Panjshayri provints|Panjshēri]] [[Lõvi]]**. 

Ta lõpetas Kabuli prantsuse lütseumi (Lycées français de Kaboul).

Hiljem juhatas ta Põhja-Alliansi võitlust Ţālebāni vastu. Tema kaasvõitlejad kutsusid teda nimega **Āmir Sāhib-e Shahīd** (*Meie Märterlik Juhataja*). Etniliselt kuuluvuselt oli ta tadžikk.

Pärast Nõukogude Liidu vägede Afganistanist lahkumist ja sellele järgnenud Moḩammad Najībullāh' võimu kokkuvarisemist, sai Mas‘ūdist 1992 kaitseminister endise Afganistani presidendi Burhānuddīn Rabbānī valitsuses. Tulenevalt Ţālebāni kasvavast võimust, läks Mas‘ūd tagasi relvastatud opositsiooni juhi kohale ja asus juhtima "Ühinenud Islami Rinnet Afganistani Päästmise Eest" ehk "Põhja-Allianssi.

Talibani Kabuli jõudmise järel siirdus ta oma võitlejatega kodukohta Panjshēri ja alustas sissisõda. Pärast Rabbānī valitsuse langemist moodustas Massoud sõjalis-poliitilise liidu Shura'-ye Nezar.

9. septembril 2001, kaks päeva enne 11. septembri terrorirünnakuid Ameerika Ühendriikide vastu, mõrvasid Mas‘ūdi arvatavalt Al-Qā‘idah' agendid, kes olid ajakirjanikeks maskeerunud. Enne seda oli ta korduvalt Ameerika Ühendriike hoiatanud Ţālebāni, Al-Qā‘idah' ja teiste islamiäärmuslaste eest, kes kavandavat rünnakuid lääneriikide vastu.

Pärast surma andis Afganistani president Ḩāmid Karzay Mas‘ūdile rahvusliku kangelase aunimetuse. Tema surmapäev, 9. september, on Afganistanis rahvuspüha, tuntud kui "Mas‘ūdi päev".

Aasta pärast surma esitati ta Nobeli rahuauhinna kandidaadiks, kuigi auhinda tohib anda üksnes elavatele inimestele.
Asta Blumenfeld

**Asta Blumenfeld** (sündinud **Asta Margarete Hermann**, 1. abielus **Asta Jaik**; 3. juuli 1914 – 23. juuli 2004) oli eesti tõlkija.

Ta lõpetas 1932. aastal ENKSi tütarlastegümnaasiumi.

## Tõlkeid
*Marina Vlady. "Katkenud lend. Vladimir Võssotski lugu". Eesti keelde tõlkinud Asta Blumenfeld, värsid tõlkinud Harald Rajamets. Eesti Raamat. Tallinn 1991. 160 lk
*Erich Maria Remarque. "Armasta oma ligimest". Eesti Raamat. Tallinn 1994. ISBN 5450-002-23-7
*Edward Morgan Forster. "Howards End". Eesti Raamat. Tallinn 1995, 2. trükk 2006. ISBN 9985-650-22-0
*Stefan Zweig. "Kärsitu süda". Eesti Raamat. Tallinn 1996. ISBN 9985-65-076-X
*Charles Dickens. "Suured lootused". Eesti Raamat. Tallinn 1997. ISBN 9985-651-43-X
*David Herbert Lawrence. "Armastavad naised". Eesti Raamat. Tallinn 2002. ISBN 9985-653-60-2 
*Vassili Grossman. "Elu ja saatus". Eesti Raamat. Tallinn 2003. ISBN 9985-654-26-9

## Isiklikku
Tema isa Ülo Hermanni isa oli helilooja ja keeleteadlane Karl August Hermann.

Tema tütar on teatrikunstnik Lilja Blumenfeld.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Sõjalennuk

**Sõjalennuk** on sõjaliseks otstarbeks ehitatud lennuk. Sõjalennukeid võib jaotada kasutusalade järgi mitmeti, näiteks nii:
* luurelennukid,
* hävituslennukid,
* ründelennukid,
* pommitajad;
ja kõigi ülalloetletute liitvariandid ja igat sorti abilennukid, millega otsest õhuvõitlust ei peeta.

## Vaata ka
*Eesti sõjalennukite loend (1918–1940)
*Saksamaa sõjalennukite loend
Kristallostsillaator

**Kristallostsillaator** on ostsillaator (siinusvõnkumise elektrongeneraator), mille võnkesagedust määravaks elemendiks on piesoelektriline resonaator (kvartsresonaator või keraamiline resonaator). Niisuguste ostsillaatorite kindla sagedusega elektrisignaali kasutatakse stabiilse taktsageduse saamiseks arvutites, kontrollerites, kellades ja muudes digitaalelektroonika seadmetes, samuti raadiosignaali kandesageduse stabiliseerimiseks raadiosaatjates.

## Kristallostsillaatori väljundsagedus
Kristallostsillaatori väljundsagedus võib olla kas resonaatori põhisagedus (resonantsisagedus) või siis selle sageduse kordne, s.t mõni kõrgem harmooniline. Ostsillaatorid sagedusega kuni 30&nbsp;MHz töötavad tavaliselt resonaatori põhisagedusel, kui aga väljundsagedus on üle 30&nbsp;MHz, siis kolmandal, viiendal või seitsmendal harmoonilisel (alati paaritu arv). Harmoonilisi sagedusi kasutatakse sellepärast, et kuna kvartsi võnkesagedus sõltub tema paksusest, muutuksid sagedustel üle 30&nbsp;MHz kristallid nii õhukeseks, et nende tootmine oleks väga keeruline ja kulukas. Seepärast kalibreerivad tootjad resonaatori mõnel kõrgemal harmoonilisel sagedusel, mitte põhisagedusel. Näiteks kui kvarts põhisagedusega 30&nbsp;MHz on kalibreeritud kolmandal harmoonilisel, siis kui see panna kristalli põhisagedusele mõeldud ostsillaatori vooluringi, võib väljundsageduseks olla hoopis 10&nbsp;MHz (30/3&nbsp;MHz).

Kristallresonaatorite resonantsisagedused pole standarditud, aga on välja kujunenud mõned rohkem kasutatavad sagedused, näiteks 3,579545&nbsp;MHz, 10&nbsp;MHz, 14,318&nbsp;MHz, 20&nbsp;MHz, 33,33&nbsp;MHz, ja 40&nbsp;MHz. Sagedus 3,579545&nbsp;MHz on saanud populaarseks oma madala hinna tõttu sellest ajast, kui neid hakati kasutama Põhja- ja Kesk-Ameerikas värvitelerites.

Sagedusjagurite ja -kordistite abil on võimalik saada algsagedusest muid vajalikke sagedusi.

## Kristallostsillaator taktgeneraatorina
Arvutitehnikas kasutatakse kristallostsilaatoreid taktgeneraatorina eri komponentide töö sünkroonimiseks. Arvuti emaplaadil asetsev taktgeneraator annab taktsagedust kõigile arvuti põhikomponentidele nende töö sünkroonimiseks. Tüüpiliselt genereeritakse eraldi signaalid protsessorile (õigemini siinile, mis protsessorit ühendab), graafikakaardile, mäludele ja muudele siinidele.

## Kella kristallostsillaator
Elektronkellades kasutatakse taktgeneraatorina miniatuurset, nn. mikrokvartsresonaatorit. Resonaatori omavõnkesagedus võib olla näiteks 65 536&nbsp;Hz = 216  Hz. Seda sagedust poolitatakse 16 järjestikuse trigeriga sageduseni 1&nbsp;Hz, mis osutitega kellas käivitab spetsiaalse samm-mootori. Resonaatori võnkesageduse lubatud hälve võib olla näiteks ±20 ppm (miljondikosa) resonantsisagedusest temperatuuril 25&nbsp;°C ja sageduse muutus esimese aasta jooksul kuni ±5 ppm, edaspidi sagedus stabiliseerub.

## Vaata ka
*Resonaator
*Piesoresonaator

## Viited
Sõrmed

**Sõrmed** (*digiti manus*) (murdes ka **näpud**) on inimese käelaba etteulatuvad osad. **Sõrmedeks** nimetatakse ka mõne muu looma varbaid.

## Inimese sõrmed

Inimese kummalgi labakäel on viis sõrme. Loetlemist alustatakse pöidlast (*pollex*: esimene sõrm), millele järgnevad nimetissõrm (*index –* teine sõrm), keskmine sõrm (*digitus medius,* *digitus impudicus –* kolmas sõrm), nimeta sõrm (*digitus annularis* – neljas sõrm) ja väike sõrm (*digitus minimus* – viies sõrm).

### Rahvakeelseid nimetusi
 
# **Pöial**: 
#* Kotilapp,
#* Pakspeeter, Suurmees,
#* Pudrukiitja, 
#* Pöidla-Mann, Pöidla-Peep, 
#* Tamm, Vanataat, 
#* Tapper, 
#* Täitapja (*Täitapp, Täitapper, Täirääs*). 
#  **Nimetissõrm**:
#* Potinoolija (*Koorelakkuja, Maias Mees, Potilakkuja, Pudrumaitsja, Soolamaitsja, Võinupp*); 
#* Kotinõel (*Kotinõgõl, Kotinõklja, Kotiora, Sukanõeluja*),
#* Näpu-Miku, Puuraidur, Riiukukk, Suurmehe Sulane. 
# **Keskmine sõrm**:
#* Pikknäpp (*Pikk Hermann, Pikkhendres, Pikk Indrek, Pikk Peeter, Pikk Piitre*), 
#* Suur näpp (*Suur Indrek, Suur Mees, Suur-Siim*), 
#* Suursilm.
# **Nimeta sõrm**: 
#* Sõrmusesõrm (*Kullakandja, Kullakrants, Kuldsõrmus, Rikas Mees*),
#* Meie Mats, Nimets Rein, Pilli-Peeter, Silla-Laur, 
#* Sõrmkübara-Liis. 
# **Väike sõrm**:
#* Nimeta Mats, Pisikevillem, Tilli Mats, Tillu-Ats, Veike Hans, Väike Ats, Väikemees, Väike Piimapeeter, Väikene Ants, 
#* Pisiplika (*Pisike-Liisa, Väiketiiu*).
Löömine (male)

**Löömine** on mõiste males, mis tähendab käimist vastase malendi poolt hõivatud ruudule. Löödud malend aga läheb laua kõrvale.
Tillman Thomas

**Tillman Joseph Thomas** (sündinud 13. juunil 1945) on Grenada poliitik.

9. juulist 2008 kuni 20. veebruarini 2013 oli ta Grenada peaminister. Ta oli ühtlasi justiits-, julgeoleku-, informatsiooni- ja avaliku halduse minister.

Ta on Rahvusliku Demokraatliku Kongressi esimees.

Tillman Thomas on hariduselt jurist.

Peaminister Maurice Bishopi revolutsioonilise valitsuse ajal oli Tillman Thomas aastatel 1981–1983 poliitilistel põhjustel vangistatud.

## Välislingid

* Elulugu Grenada valitsuse lehel
Moskva FK Torpedo

**Moskva Torpedo** on Venemaa pealinna Moskva jalgpalliklubi.

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad
*Andres Oper (2003–2005, 53 liigamängu ja 8 väravat)
*Sergei Zenjov (2015, 10 liigamängu)
Eesti Arhitektuurimuuseum

**Eesti Arhitektuurimuuseum** (nimetatud ka *Tallinna Arhitektuurimuuseum*) on muuseum Tallinnas Rotermanni soolalaos aadressil Ahtri tänav 2. Soolalaos tegutseb muuseum alates 7. juunist 1996.

Muuseum asutati 1. jaanuaril 1991. Arhitektuurimuuseumi asutamise eestvedajad olid Krista Kodres, Mart Kalm ja Karin Hallas. 

Muuseumi esimene direktor (1991–2010) oli arhitektuuriajaloolane Karin Hallas-Murula. Aastatel 2011–2013 juhtis muuseumi arhitektuuriajaloolane Leele Välja ning 2014. aastast oli muuseumi direktor Triin Ojari. Alates 1. juunist 2024 tegutseb muuseum sihtasutusena. 1. juunist 2024 juhib muuseumi Karen Jagodin.

Muuseumil on esinduslik ja põnev jooniste ning projektide arhiiv nii 1920.–1930. aastatest kui ka Nõukogude perioodist, samuti fotokogu ning pidevalt täienev maketikogu. Suur osa makettidest on eksponeeritud püsinäitusel „Elav ruum: sajand Eesti arhitektuuri“.

## Viited


## Välislingid
*Koduleht
Muskogee

**Muskogee** on linn Ameerika Ühendriikides Oklahoma osariigis, Muskogee maakonna halduskeskus.

Muskogee on rahvaarvult 11. linn Oklahomas.

Linnas asub Bacone'i kolledž.

## Viited

## Välislingid

* Muskogee koduleht
Helene (eesnimi)

**Helene** on naisenimi.

See nimi tuleneb vanakreeka mütoloogia tegelaskuju Ilusa Helena nimest.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 21. mai 2012 seisuga 277 Helene-nimelist inimest. 1995. aastal oli neid 794.

Ameerika Ühendriikides kuulus Helene alates 1880. aastast, kui vastavat statistikat pidama hakati, igal aastal 500 populaarseima tüdrukunime hulka. Kõrgeim koht oli 1916. aasta 228. koht. 1962 langes see nimi välja 500 ja 1971 ka 1000 populaarseima tüdrukunime hulgast. 1900. aastatest kuni 1960. aastateni oli see nimi umbes sama populaarne kui Helena, varem ja hiljem aga vähem populaarne. Mis tahes aastal oli ta vähem levinud kui Helen.

Selle nime prantsuspärane variant on Hélène.

## Nime kandjad
Ainsa nimega:
* Helene (1831–1888) oli Nassau printsess.

Esimese eesnimega:
* Lale Andersen (1905–1972) oli saksa laulja.
* Helene Henriette von Bock (1749–1833) oli baltisaksa aadlik.
* Helene Boivin on endine Kanada ujuja.
* Hella Haasse (1911–2008) oli hollandi kirjanik.
* Helene Johani (1903–1999) oli eesti raamatukoguteadlane ja õppejõud.
* Leni Junker (1905–1997) oli saksa kergejõustiklane.
* Helene Kottanner oli 16. sajandi Ungari õukondlane, kes varastas Ungari krooni.
* Helene Kulpa oli eesti bibliograaf.
* Leen Kullman (1920–1943) oli Nõukogude Liidu luuraja.
* Helene Kuma (1921–2009) oli eesti keraamik, kunstiteadlane ja pedagoog.
* Helene Liidemaa (1899–1996) oli eesti meteoroloog ja geofüüsik.
* Helene Madison oli USA ujuja.
* Helene Muller on LAV-i endine ujuja.
* Helene Olafsen on norra laumelauasõitja.
* Helene Poska-Niinemann (1907–1939) oli eesti advokaat.
* Leni Riefenstahl (1902–2003) oli saksa tantsija, näitleja ja režissöör.
* Hele Rähn (1931–1991) oli eesti laulja ja näitleja.
* Helene Schjerfbeck (1862–1946) oli soome maalikunstnik.
* Leni Schmidt (1906–1985) oli saksa kergejõustiklane.
* Leenu Siimisker (1924–) on eesti kirjandusteadlane.
* Helene Talts oli Eesti NSV teeneline õpetaja.
* Helene Tedre on eesti endine diktor.
* Helene von Tiesenhausen (1804–1889) oli baltisaksa aadlik.
* Helene Vannari (1948–) on eesti näitleja.

Teise eesnimega:
* Marie Helene Aarestrup (1826–1919) oli norra maalikunstnik.
* Marie-Helene Aul oli Asutava Kogu liige.
* Valli Helene Eller (1906–1963) oli eesti kunstnik, skulptor ja pedagoog.
* Anne Helene Gjelstad (1956–) on norra fotograaf.
* Regina Helene Elizabeth Margarete von Habsburg (1925–2010) oli Otto von Habsburgi abikaasa.
* Elfriede-Helene Kukk oli eesti saja-aastane.
* Ruth-Helene Melioranski on eesti disainer.
* Hilda Helene Noodla (1915–2009) oli eesti raamatuteadlane.
* Inger Helene Nybråten on norra endine murdmaa- ja laskesuusataja.
* Anna Helene Paquin (1982–) on Uus-Meremaa filminäitleja.
* Salme Helene Reek (1907–1996) oli eesti näitleja.
* Aino-Helene Valgma (1934–1997) oli eesti koduloolane ja pedagoog, 1995. aastal Eesti aasta naine.
* Marie-Helene Westin on rootsi endine murdmaasuusataja.

## Viited
Howard Zinn

**Howard Zinn** (24. august 1922 Brooklyn, New York – 27. jaanuar 2010 Santa Monica, California) oli USA ajaloolane, vasakpoolne aktivist ja näitekirjanik.

Ta oli 1964–1968 Bostoni Ülikooli poliitikateaduse professor. 

Tema raamat "A People's History of the United States" on olnud menukas ja mõjukas. Seda on laialdaselt kasutatud kooliõpikuna. 

Zinni publitsistika kaitseb kodanikuõigusi ja kodanikuvabadusi ning on sõjavastane.
Azzeddine Laraki

**Azzeddine Laraki** (araabia keeles عز الدين العراقي‎ (ʻAz ud-Dīn al-ʻArāqī); 1. mai 1929 Fès – 1. veebruar 2010 Rabat) oli Maroko poliitik. 

Ta oli 30. septembrist 1986 kuni 11. augustini 1992 Maroko peaminister.
Milla Mägi

**Milla Mägi** (õieti **Ludmilla Mägi**; sünninimi **Ludmilla Miiste**; pseudonüüm **Ingel Tael**; sündinud 13. detsembril 1949 Kuressaares) on eesti ajakirjanik ja luuletaja.

Milla Mägi on kasvanud ja koolis käinud Sõrve poolsaarel (Rahuste kaitsealal); keskkooli lõpetas sünnilinnas, kus alustas varakult ka tööd kutselise ajakirjanikuna Kingissepa rajooni ajalehes.

Aastal 1978 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanikuna. 

Aastatel 1979–1995 oli ta ajakirja Eesti Naine kultuuritoimetaja. Töötanud Eesti Televisiooni infotoimetajana, seejärel pereajakirja Kodukolle toimetajana.

## Looming
Ta on viie raamatu autor, üle kümne kogumiku kaasautor; tema luulet on kasutatud ka laulupidude repertuaaris.

## Liikmesus
* 1983 Eesti NSV Ajakirjanike Liit liige; pälvinud hiljem liidu aasta- ja eripreemiaid.

## Kirjandus
* Sirje Olesk. "Tael, Ingel". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 570–571

## Välislingid
*
DDR SDRAM

**DDR SDRAM** (ingl *Double Data Rate Synchronous Dynamic Random Access Memory*, kahekordse andmeedastuskiirusega sünkroonne dünaamiline suvapöördusega mälu), ka **DDR RAM**, on arvuti mälu tüüp, mida kasutatakse arvutitehnikas operatiiv- ehk muutmäluna. DDR SDRAM on saadud sünkroonse dünaamilise muutmälu (SDRAMi) edasiarendusena, mis seisneb töökiiruse ahekordistamises. Selleks edastatakse andmeid nii taktimpulsi tõusul kui ka langusel. 

Esimesed DDR SDRAM mälukiibid ja neist koostatud mälumooduleid kasutavad emaplaadid jõudsid turule 1999. aastal ja Euroopas lõppkasutajani 2002. a alguses. Praeguseks (2021) on olemas viis põlvkonda.

## Kiibid ja moodulid
RAM-kiibid võivad olla laiusega 4, 8 ja 16 bitti ning suurusega näiteks 4, 8 ja 16 gigabitti (Gbit). Veaparandusega mälu (ECC) korral lisandub moodulil iga 8 kiibi kohta 1 ECC-kiip, nii et kiipide  kordsus on 8+1 = 9.

Näiteid:
* moodulis 2 GB on 4 kiipi 256M (256 miljonit) ×16 bit (4 Gbit)
* moodulis 4 GB on 8 kiipi 512M×8 bit (8 Gbit)
* moodulis 4 GB on 4 kiipi 2G (2 miljardit) ×8 bit (8 Gbit)
* moodulis 16 GB on 8 kiipi 2G×8 bit (16 Gbit)
* moodulis 16 GB ECC on 9 kiipi 2G×8 bit (16 Gbit)

Mälukiibid monteeritakse mälumooduli kahe viigureaga trükkplaadile. Moodulid korpustes DIMM (*Dual-Inline Memory Module*) on lauaarvuteile, SO-DIMM (*Small Outline Dual Inline Memory Module*) ja Micro-DIMM (*Micro Dual-Inline Memory Module*) sülearvuteile.

## Põlvkonnad ja kiibid

Selgitusi tabeli juurde:
* Tsükli vältus on vähim aeg kahe järjestikuse pöörduse vahel
*Eelhange (ingl *prefetch* ehk *prefetching*), täpsemalt eelhanke arhitektuur, tähendab teatava  mälusisu  (käskude, andmrete) ennetavat laadimist, et vajadust mööda kiirendada andmeedastust (põhineb asjaolul, et töökiirus on protsessoril suurem kui mälul).
* MT/s: selle ühikuga väljendatakse edastuskiirust siini kaudu toimuvate andmeülekannete arvuga sekundis (T inglise keele sõnast *transfer*, ülekanne). 1 T/s tähendab võtta vastu või saata 64 bitti sekundis. Ühiku MT/s (miljon ülekannet sekundis) kõrval kasutatakse ka ühikut GT/s (miljard ülekannet sekundis). 

## Mobiilne DDR

Mobile DDR SDRAM (lühemalt MDDR) on mälutüüp  kasutamiseks mobiilsetes (kaasaskantavates) elektroonikaseadmetes,  peamiselt mobiiltelefonides ja tahvelarvutites. Energiatarbe vähendamiseks on alandatud toitepinget ja tehtud muid täiustusi.

## Vaata ka
* Muutmälu
* Dünaamiline muutmälu
* Sünkroonne dünaamiline muutmälu
Margery Beddow

**Margery Beddow** (13. detsember 1937 – 3. jaanuar 2010) oli USA tantsija ja koreograaf.

Margery Beddow oli balletitrupi Ballets Russes de Monte Carlo priimabaleriin ning tantsis Metropolitan Opera balletitrupis.

Samuti on ta mänginud mitmes filmis. Tal oli roll Mel Brooksi filmis "Produtsendid" (1968) ja John Patrick Shanley 2008. aasta filmis "Kahtlus".
Puhvermälu

**Puhvermälu** on eriotstarbeline arvuti mäluseade või mäluala, mis võimaldab ajutise salvestuse abil vahetada andmeid kahe erinevate edastusparameetritega funktsionaalüksuse vahel. Puhvermälu kasutatakse sünkroonimata seadmete vahel või järjestiktalitlusega seadme ja rööptalitlusega seadme vahel või erinevate edastuskiirustega seadmete vahel.

## Vaata ka
*Vahemälu
Lõplik olekumasin

**Lõplik olekumasin** ehk **lõplik automaat** (inglise *finite state automaton*) kujutab endast käitumismudelit, mis koosneb olekutest, üleminekutest ehk siiretest ja toimingutest. Lõplik automaat on kõige lihtsam olekuautomaat, mis defineeritakse kui viisik M = , kus  K - lõplik olekute hulk, Σ - lõplik tähestik, q - algolek, F ⊆ K - lõppolekute hulk, δ : K x Σ -> K - üleminekufunktsioon. 

Automaat suudab teha teatud tüüpi tööd. Automaadil on "nõel", mis näitab arvule, mida kutsutakse ta olekuks. Osad olekud on "erilised", nagu algolek ja lõppolekud. Lõppolekud on vajalikud, et analüüsida automaadi töö tulemust. Automaat on oma töö lõpul erinevates olekutes, mis võimaldab teha järelduse sisendandmete kohta. 

Üleminekute tabel on automaadi mälus ja näeb välja selline: 
 

Seda tabelit loetakse  nii, et "kui praegune olek on 2 ja järgmine sümbol on B, siis mine olekusse 1". Paar  määrab üleminekureegli(funktsiooni). Automaat töötab lugedes järgmise sisendsümboli ja liikudes tabeli järgi uude olekusse.  

## Viited

## Vaata ka
*Lõplik olekumuundur
Kadi Liik

**Kadi Liik** (sündinud 4. juulil 1961) on eesti organisatsiooni- ja arengupsühholoog. 

Ta töötab Tallinna Ülikooli loodus- ja terviseteaduste instituudi organisatsiooni- ja arengupsühholoogia lektorina.

## Tunnustus
*2026 Tallinna Ülikooli teenetemärk

## Viited
Vasile Brescanu

**Vasile Brescanu** (20. juuli 1940 – 3. jaanuar 2010) oli Moldova filminäitleja ja -lavastaja.

Ta on lavastanud filmid "Favoriit" (1976), "Oshibka Toni Vendisa" (1981) jpt.

## Välislingid
*Vasile Brescanu biograafia kino-teatr lehel *vene keeles*
Kodiaki saar

**Kodiak** (alutiigi **Qikertaq**) on saar Põhja-Ameerikas Alaska poolsaare lõunaranniku lähedal, Kodiaki saarestiku peasaar.

Saare geograafilised koordinaadid on 57° 28' N, 153° 26' W. Loodes asuvast Alaska poolsaarest eraldab teda Šelihhovi väin (*Shelikof Strait*), kirdes olevast Afognaki saarest Marmoti väin. Saarest edelas asuvad Sitkinaki ja Tugidaki saar ning kagus Sitkalidaki saar. 

Kodiak on 160 km pikk ja kuni 96 km lai. Saare rannajoon on tugevasti liigestunud kitsaste lahtedega. Saare pindala on 8975 km², suurim kõrgus on 1353 m. See on pindalalt Ameerika Ühendriikide teine saar ja maailma 80. saar.

Esimeste eurooplastena asusid saarele 1784. aastal venelased Grigori Šelihhovi juhtimisel. 1867. aastast kuulub saar Ameerika Ühendriikidele.

27. märtsil 1964 toimus Alaskal 9,2-magnituudine maavärin, mis hävitas saarel mitu küla.

2000. aasta rahvaloenduse ajal elas saarel 13 740 inimest, peamiselt eskimod. Suurim asula on idarannikul asuv Kodiaki linn. Halduslikult kuulub Kodiak Island Borough'sse.

Saar on madalamatel kõrgustel kaetud sitka kuuse puhtpuistutega. Lõunaosas on metsa vähem. 2/3 saarest kuulub Kodiaki Riiklikku Kaitsealasse.

Saare järgi on nime saanud seal elav pruunkaru alamliik kodiaki karu.

Saarel asub väike kosmodroom, Kodiaki stardikompleks.

## Välislingid
* 
*Kodiaki saare koduleht
Ameerika Psühholoogide Assotsiatsioon

**Ameerika Psühholoogide Assotsiatsioon** (inglise *American Psychological Association*, APA) on üks maailma mõjukamaid kutseliste psühholoogide organisatsioone. 

APA liikmed on Ameerika Ühendriikide ja Kanada psühholoogid ning assotsieerunud liikmetena paljude teiste riikide psühholoogid. APA koosseisus on 54 kitsamat erialast allorganisatsiooni. Liikmete arv on üle 150 000.

APA asutati 1892. aastal Clarki Ülikoolis. Esimene APA president oli Granville Stanley Hall.

## Vaata ka
* Psühholoogiateaduste Assotsiatsiooni (inglise *Association for Psychological Science*, APS)

## Välislingid
* American Psychological Association
Juurviburloomad

**Juurviburloomad** (*Sarcomastigophora*) oli protistide hõimkond, kuhu arvati kolm alamhõimkonda. Need olid
**Mastigophora* (viburloomad),
**Sarcodina* (juurjalgsed),
**[[Opalinata]].*
Da Vinci kood (film)

**"Da Vinci kood"** (inglise *The Da Vinci Code*) on 2006. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide film mõrvamüsteeriumist, mis põhineb Dan Browni samanimelisel romaanil.

## Osatäitjad
* Tom Hanks – professor Robert Langdon
* Audrey Tautou – Sophie Neveu
* Sir Ian McKellen – Sir Leigh Teabing
* Paul Bettany – Silas
* Jean Reno – Bezu Fache
* Alfred Molina – piiskop Aringarosa
* Charlotte Graham – Mary Magdalene
* Jürgen Prochnow – André Vernet
* Etienne Chicot – leitnant Jérôme Collet
* Jean-Yves Berteloot – Remy Jean (romaanis Rémy Legaludec)
* Jean-Pierre Marielle – Jacques Saunière
* Hugh Mitchell – noor Silas
* Seth Gabel – vaimulik Michael
* Marie-Françoise Audollent – õde Sandrine

## Välislingid
* 
* Ott Ummelas. Da Vinci kood põrus Cannes'i filmikriitikute läbivaatusel. ERR Uudised, 17. mai 2006
* Andrus Allika. "Da Vinci koodi" saatis kassamenu. ERR Uudised, 22. mai 2006
John Fenn

**John Bennett Fenn** (15. juuni 1917 New York – 10. detsember 2010 Richmond) oli USA keemik.

John Fenn kaitses 1940. aastal Yale'i ülikoolis doktoriväitekirja. Alates 1962. aastast töötas ta Yale'i ülikoolis ning hakkas alles pärast kohustusliku pensionile jäämise ikka jõudmist aastal 1987 tegelema uurimusega, mis tõi talle Nobeli auhinna.

Aastal 2002 sai ta Nobeli keemiaauhinna töö eest massispektromeetria vallas, eelkõige elektropihustus-ionisatsioonitehnika arendamise eest. Poole selle aasta keemiaauhinnast sai Kurt Wüthrich, teise poole jaapanlane Koichi Tanaka. Elektropihustus-ionisatsioon on tänapäeval suurte molekulide mass-spektromeetrias laialt kasutatav meetod.

Karjääri alguses uuris Fenn reaktiivlennukite veojõudu ja keskendus molekulikiirte uuringutele. Ta on avaldanud kokku üle saja publikatsiooni, sealhulgas ühe raamatu.

Fenni uuringud elektropihustus-ionisatsiooni alal viisid ta kohtuvaidlusse Yale'i ülikooliga. Ta kaotas kohtuvaidluse pärast seda, kui tehti kindlaks, et ta oli esitanud ülikoolile valeandmeid selle meetodi potentsiaalse kasulikkuse osas. Nimelt väitis ta ülikoolile, et elektropihustus-ionisatsioon on suhteliselt vähetähtis leiutis, võttis sellele ise patendi ja müüs litsentsimisõigused ettevõttele Analytica, mille kaasomanik ta oli. Yale'i ülikool kinnitas, et Fenn tegi oma leiutise ülikooli töötajana ülikooli vahendeid kasutades, mistõttu leiutis kuulub ülikoolile. Fenn seevastu väitis, et ta tegi oma avastuse pärast aastat 1987, kui ta oli saanud 70-aastaseks ja vastavalt Yale'i ülikooli põhimõtetele saanud emeriitprofessoriks. Emeriitprofessoritele antakse Yale'is oma kabinet, kuid neil on keelatud teha iseseisvaid uurimistöid ja juhtida omaenda laboreid. Fennilt mõisteti Yale'i kasuks välja 545 000 USA dollarit hüvitist ja 500 000 dollarit kohtukulud. Otsus rahuldas ülikooli, kuid mõned ülikooliga seotud inimesed ei olnud rahul sellega, kuidas ülikool kohtles Nobeli auhinna laureaati, kes pealegi oli nii kaua selles ülikoolis töötanud.

Fenn abiellus ülikooli teisel kursusel õppides Margaret Wilsoniga. Abielust sündisid kaks tütart ja poeg. Margaret hukkus 1992. aastal Uus-Meremaal autoõnnetuses. Fenn abiellus uuesti. Abikaasa elas temast kauem.
Bat Yam

**Bat Yam** (heebrea keeles בת ים 'mere tütar') on linn Iisraeli Keskringkonnas Vahemere ääres.

Elanike arv on 130 000 (2010), pindala on 8,167 km². Piirneb põhjas Tel Aviviga ja idas H̠oloni linnaga.

Bat Yam on asutatud aastal 1926 nime all **Bayit VaGan** (בית וגן‎‎ 'maja ja aed'). 1929. aasta Palestiina mässu ajal ründasid araablased asundust ja Briti koloniaalvõimud pidid selle evakueerima. 1930 asutati Bat Yam uuesti. 1936 anti asulale kohalik omavalitsus. Linnaõigused sai see aastal 1958.

Kui ÜRO võttis 29. novembril 1947 vastu plaani, mille kohaselt Palestiina jagati juutide ja araablaste osaks, puhkes kodusõda. Bat Yam sattus raskete Jaffast tulevate rünnakute alla, mis lõppesid alles pärast seda, kui Iisrael 13. mail 1948 Jaffa vallutas ja sealne araabia elanikkond põgenema pidi.

Bat Yam kasvas pärast Iisraeli iseseisvumist väga kiiresti, peamiselt immigratsiooni tulemusena. Esialgu oli väga suur hulk elanikke pärit Türgist, 1950. aastatel Rumeeniast ja Põhja-aafrikast, 1990. aastatel algas massiline sisseränna endise NSV Liidu aladelt. Viimased moodustavad nüüdseks juba enamuse linlastest.

Alates 2008 toimuvad Bat Yamis rahvusvahelised linnamaastikuarhitektuuri biennaalid.

Bat Yamis asuvad kultuuripalee ja amfiteater, kaasaegse kunsti muuseum ja linnamuuseum.

Linna haridussüsteemis on ligi 30 000 õpilast. Bat Yamis on 119 lasteaeda, 28 algkooli (1.–6. klass), millest 8 kuuluvad riikliku religioosse hariduse süsteemi, 5 keskkooli (7.–12. klass) ja 7 tehnikumi.

Bat Yamil on kaheksa sõpruslinna: Antalya (Türgi), Aurich (Saksamaa), Kragujevac (Serbia), Kutno (Poola), Livorno (Itaalia), Salinas (Ecuador), Valparaiso (Tšiili) ja Villeurbanne (Prantsusmaa).

Bat Yami suurimad hotellid on Mercure, Armon Yam ja Colony Beach.

## Viited

## Välislingid

* Bat Yami Linnavalitsuse koduleht (heebrea keeles)
Tom Walkinshaw

**Tom Walkinshaw** (17. november 1946  – 12. detsember 2010) oli šoti autosportlane, insener ja ettevõtja.

Alates 1968. aastast sõitis ta mitmes sarjas.

Aastal 1975 asutas ta ettevõtte Tom Walkinshaw Racing (TWR), mis hakkas tegelema autode konstrueerimise ja tootmisega ning osales mitmes võidusõidusarjas.

Aastal 1991 sai Tom Walkinshaw Benettoni Vormel 1 meeskonna tehniliseks direktoriks. Aastal 1996 ostis ta Arrowsi meeskonna ja jäi selle juhiks kuni meeskonna likvideerimiseni 2002. aastal.
Väikeeosloomad

**Väikeeosloomad** ehk **pisieosloomad** (*Microsporidia*) seente hõimkond, kuhu kuuluvad üherakulised spoore moodustavad parasiidid. Varem käsitleti neid hõimkonnana protistide riigist.

## Viited
Koda

**Koda** on algeline elamu või muu ehitis, mille välisseinad nõuavad perioodilist uuendamist. Koda võib tähendada ka püsielamule, näiteks palkmajale lisatud kergkonstruktsiooniga eeskoda või tuulekoda.

Elamuna kasutatavaid kodasid on mitut tüüpi, mida kõiki iseloomustab sõrestikule toetuvate välisseinte kasutamine.

Peamiselt rändleva eluviisiga rahvad kasutavad kergesti paigaldatavat ja lahtivõetavat püstkoda, mida vastavalt vajadusele elupaika vahetades enesega kaasas veetakse. Reliktina on püstkoda peamiselt abihoone funktsioonis kasutanud ka paikse eluviisiga rahvad, näiteks eestlased suveköögina.

Kaasaegne püsielamu on välja arenenud maasse kaevatud süvendi kohal kõrguvast kumerast pinnasega kaetud sõrestikkonstruktsiooniga maakojast, milliseid Eestis on teada mitmest muinasaegsest asulakohast. Poolrändleva eluviisiga rahvad, näiteks Missouri oru indiaanihõimud, kasutasid igal aastal uuendatavaid maakodasid hooajaliste elamutena kohati veel 20. sajandi alguses.

Lisaks laialt levinud püstkojale ja maakojale eksisteerib veel mitmesuguseid muid koja kohalikke erivorme, näiteks puukoorega kaetud vigvam Põhja-Ameerikas.

Mõnedes kultuuripiirkondades on rööbiti kasutatud mitut koja tüüpi. Näiteks mitmed põhjaameerika poolpaiksed preeriahõimud vahetasid kord aastas palissaadiga ümbritsetud suvekülades asuvad maakojad väiksemate vastu kindlustamata talvekülades ning jahihooajal ränneldes elasid püstkodades. 
Põhjasaami kultuuris eristatakse uuemat, koonilise kujuga püstkoda (*lávvu*) ja vanemat tüüpi kumera katusega koda (*goahti*).

## Vaata ka
*Maakoda
*Püstkoda
*Tšumm
*Tipi
*Jaranga
*Vigvam
*Jurta

## Välislingid
* Saami kojatüübid
Lhasa de Sela

**Lhasa de Sela** (27. september 1972 New Yorgi osariik, Big Indian – 1. jaanuar 2010 Montréal), esinejanimega **Lhasa**, oli USA päritolu Kanada laulja.

Tema isa oli Mehhiko päritolu hispaania keele õpetaja, ema ameeriklannast fotograaf ja näitleja. Lapsena kolis ta koos oma perekonnaga sageli ja ta ei käinud koolis, vaid oli koduõppel. Vanematel oli kümme last ning pere elas ja reisis ümberehitatud koolibussis. Lapsepõlves elas Lhasa Mehhikos ja USA-s, täiskasvanuna enamasti Kanadas ja Prantsusmaal. Ta oli 13-aastane, kui vanemad lahku kolisid. Siis kolis ema lastega San Franciscosse, kus Lhasa hakkas laulma kreeka restoranis. 1991 sõitis ta Montréali õdede juurde, kes seal Kanada tsirkusekoolis õppisid, ja otsustas samuti Montréali elama jääda. Järgmised viis aastat laulis ta sealsetes baarides.

1997. aastal ilmus tema esimene album "La llorona", mis ühendas ladinaameerika rahvamuusikat omaloominguga. See oli suuresti mõjutatud mehhiko muusikast, kuid ka idaeuroopa mustlasmuusikast, Lähis-Ida muusikast ja alternatiivsest rokist. Album saavutas kohe edu ja sai sellest sai plaatinaplaat. 2003. aastaks oli seda müüdud 120 000 eksemplari Kanadas, 330 000 Prantsusmaal ja 30 000 USA-s. 1998. aastal pälvis ta selle eest Juno auhinna parima globaalse artisti kategoorias.

1999. aastal jättis Lhasa lauljakarjääri tagaplaanile ning esines koos õdedega ringreisidel tsirkuse- ja teatritrupis Pocheros. Lõpuks hakkas ta taas laule kirjutama ja 2003 ilmus Montréalis tema teine plaat "The Living Road". Kui tema esikplaat oli hispaaniakeelne, siis teisel plaadil laulis ta hispaania, inglise ja prantsuse keeles. Selle plaadi ilmumisele järgnes kaks aastat kestnud kontserditurnee, mille vältel külastas ta 17 riiki.

2009. aasta aprillis avaldas Lhasa oma kolmanda albumi "Lhasa".

Ta suri oma kodus rinnavähki. Rinnavähk diagnoositi tal ajal, mil ta oli oma kolmanda plaadi juba salvestanud, aga see polnud veel ilmunud. Temast jäi maha 9 õde-venda. Ta elas koos elukaaslasega, aga tal ei olnud lapsi.

## Albumid
*"La Llorona" (1997)
*"The Living Road" (2003)
*"Lhasa" (2009)
Koda (täpsustus)

"**Koda**" on mitmetähenduslik sõna:

***[[Koda]]** on ürgne elamu.
***[[Koda (Gruusia)|Koda]]** on asula Gruusias.
***[[Koda (organisatsioon)|Koda]]** organisatsioonis
** Kodadeks nimetatakse ka osa vabatahtlikke või kutseühendusi, näiteks Maavalla Koda, Notarite Koda, Eesti Puuetega Inimeste Koda. 
** Kodadeks nimetatakse ka avaliku sektori asutusi, näiteks parlamendi ülemkoda ja alamkoda või Euroopa Kontrollikoda.

## Koda bioloogias
***[[Südamekoda]]** on südame osa.
***[[Koda (zooloogia)|Koda]]** on limustel ja mõnedel teistel organismidel esinev eksoskelett (sageli lubjast – lubikoda).
***[[Koda (fükoloogia)|Koda]]** on mõnede vetikate tselluloosist rakuümbris.
Jevgeni Agranovitš

**Jevgeni** Danilovitš **Agranovitš** (vene keeles Евгений Данилович Агранович; 13. oktoober 1918 Orjol – 29. jaanuar 2010 Moskva) oli vene stsenarist, luuletaja ja bard.

Jevgeni Agranovitši sünnipäevana on paljudes allikates ekslikult kirjas 14. november 1919.

Tema vend Leonid Agranovitš oli samuti stsenarist ja režissöör.

Jevgeni Agranovitš hakkas laule kirjutama 1938. Kui puhkes Suur Isamaasõda, läks ta rindele, kuid jätkas laulude loomist. Mõnedki tema laulud läksid rahvasuus käibele anonüümselt ja muutusid peaaegu rahvalauludeks. Ühtlasi kirjutas ta luulet, mida teised heliloojad on vahel viisistanud. Nende heliloojate hulgas on ka Viktor Agranovitš.

Aastal 1948 lõpetas Agranovitš Moskvas Gorki-nimelise kirjandusinstituudi. Seejärel asus ta tööle ajakirjanikuna OSOAVIAHIMi ajalehes, kus kirjutas artikleid sõjaväeosades juhtunust.

Hiljem sõlmis ta lepingu Gorki-nimelise kinostuudioga ja töötas stsenaristina Sojuzmultfilmis. Paljude multifilmide hulka, millele ta stsenaariumi kirjutas, kuuluvad "Meie sõber Loekirjuta" (3 seeriat, 1978–1980) ja "Lõbus karussell" nr. 13 ja 15 (mõlemad 1983).

Agranovitš on maetud Moskva edelaosas olevale Vostrjakovo kalmistule.
Klahvakordion

**Klahvakordion** on akordion, mille ühel poolel on klaviatuur ja registrid ning teisel pool on bassid ja bassiregistrid. 

Üks olulisemaid edusamme akordioni ajaloos toimus 1852. aastal kui Busson Pariisist lisas pillile klaveritüüpi klahvistiku. Uue pilli eelis oli, et seda said mitteametlikus õhkkonnas mängida rändmuusikud.

## Vaata ka
*Bandoonium
*Nuppakordion
Orlando Cole

**Orlando Cole** (16. august 1908 Philadelphia – 25. jaanuar 2010) oli Ameerika Ühendriikide muusik (tšellist) ja muusikapedagoog.

Tema õpilaste hulka kuulusid teiste seas Lynn Harrell, Jonah Kim, Ronald Leonard, Lorne Munroe, Peter Stumpf ja Marcy Rosen.

## Välislingid
* Tim Janof: CONVERSATION WITH ORLANDO COLE
Dihhotoomne leht

**Dihhotoomne leht** on leht, mille leherood hargnevad korduvalt kaheks ega ühine omavahel.

## Vaata ka
*Võrkroodne leht
*Sõrmroodne leht
*Rööproodne leht
*Sulgroodne leht
*Kaarroodne leht
*Dihhotoomia
Leheserv

**Leheserv** on lihtlehe või liitlehe lehekeste lehelaba serv. See võib olla terve või sisselõigetega. Viimasel juhul on tegemist kas sälkude või hambulise servaga.  

Leheserv ei pruugi alati olla ühesugune ei ühe liigi ega isegi ühe taksoni piires. Leheserva kuju võib olla erinev sõltuvalt sellest, kus leht taimel paikneb (üheaastasel või mitmeaastasel võrsel) või ka ühe lehe eri osades (sanglepp tipuosas kahelisaagjas, alusel terve). 

**Kokku eristatakse umbes 11 leheserva kuju:** 
*terve leheserv on sirgjoone- või kaarekujuline;
*ripsmeline leheserv on harunemata karvadega; 
*saagjas leheserv on teravate, lehe tipu poole suunatud hammaste ja nendevaheliste teravate sälkudega; 
*kahelisaagjas leheserv on saagjas leheserv, mille hammastel on omakorda väiksemad saagjad hambad; 
*hambuline leheserv on teravatipuliste hammaste ja tömpide või kaarjate hambavahedega; 
*kaarhambuline leheserv on allapoole suunatud hammastega, mis omakorda võivad olla hambulised; 
*täkiline leheserv on ümaratipuliste hammastega, kuid teravate hambavaheliste sälkudega; 
*lainjas leheserv on lainjate voltidega, mis tekivad lehe serva kiirema kasvu tõttu; 
*loogeline leheserv on lehe serv, mille väljalõiked ja tipmed on laiad ja ümarad; 
*ogaline leheserv on teravate ogadega; 
*sopiline leheserv on ümarate ebakorrapäraste väljalõigete ja ümaratipuliste hammastega.

Täpsemaks kirjeldamiseks kasutatakse veel täpsustavaid eesliiteid "kaheli-", "peen-", "jäme-" jne.
Võrkroodne leht

**Võrkroodne leht** on leht, mille rood moodustavad võrgustiku.

## Vaata ka
*Kaarroodne leht
*Sõrmroodne leht
*Rööproodne leht
*Sulgroodne leht
*Dihhotoomne leht
Sõrmroodne leht

**Sõrmroodne leht** on leht, mille üks pearood koos aluselt kiirtena lähtuvate külgroodudega.

## Vaata ka
*Võrkroodne leht
*Kaarroodne leht
*Rööproodne leht
*Sulgroodne leht
*Dihhotoomne leht
Marlene Neubauer-Woerner

**Marlene Neubauer-Woerner** (neiupõlvenimi **Marlene Woerner**; 25. august 1918 Landshut – 1. jaanuar 2010 München) oli saksa skulptor.

Marlene Neubauer-Woerner õppis Müncheni Kaunite Kunstide akadeemias Josef Henselmanni juhendamisel. 

Aastast 1945 oli vabakutseline.

## Välislingid
*Marlene Neubauer-Woerneri teoseid
Rööproodne leht

**Rööproodne leht** on leht, mille ühesugused leherood suunduvad lehelaba aluselt tipuni.

## Vaata ka
*Võrkroodne leht
*Sõrmroodne leht
*Kaarroodne leht
*Sulgroodne leht
*Dihhotoomne leht
Mihhail Murnikov

**Mihhail Murnikov** (27. november 1928 Tartu, Eesti – 9. oktoober 2009  Tallinn, Eesti) oli Nõukogude riigiametnik ja EKP Keskkomitee välissidemete osakonna juhataja.

Mihhail Murnikov lõpetas 1953. aastal Leningradi Mäeinstituudi ja töötas ametlikel andmetel aastatel 1953–1958 "geoloogina".

1958. aastal astus NLKP liikmeks; aastatel 1958–1959 õppis Moskva Ülikooli Idakeelte Instituudis. 

*Aastatel 1959–1962 oli Murnikov Iraagis NSV Liidu Bagdadi saatkonnas majandusnõunik 

*Aastatel 1962–1965 ENSV Teaduste Akadeemia presiidiumi teadussekretär 

*Aastatel 1965–1970 Kanadas Ottawas NSV Liidu saatkonna 2. sekretär ja konsulaarosakonna juhataja 

*Aastatel 1970–1972 EKP KK propaganda ja agitatsiooni osakonna juhataja asetäitja 

*Aastatel 1972–1978 EKP KK välissidemete osakonna juhataja asetäitja 

*Aastatel 1978–1983 Soomes Helsingis NSV Liidu saatkonnas diplomaatilisel tööl 

*Aastatel 1983–1988 EKP KK välissidemete osakonna juhataja ja EKP KK liikmekandidaat, 1989. aastal arvati EKP KK liikmekandidaatide hulgast välja.

Aastatel 1985–1990 oli M. Murnikov Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu saadik.

Pärast Eesti iseseisvumist töötas Mihhail Murnikov eraettevõtluses.

Mihhail Murnikov suri 9. oktoobril 2009 ja ta maeti 13. oktoobril 2009 Tallinna Aleksander Nevski kalmistule 

## Vaata ka
*Andrei Murnikov (Endise NSV Liidu luure- või vastuluureorganite teenistuses olnud isikute kohta koostatud kaitsepolitseiameti, 22.01.2002. a teadaanne nr 231 RTL 2002, 43)

## Viited

## Välislingid
*Indrek Jürjo. EESTI NSV KGB ESIMESE (VÄLISLUURE) OSAKONNA UUED TÖÖPLAANID PAGULUSEGA PERESTROILISTEL AEGADEL, Tuna, 1999-2
*Hellar Grabbi. Murnikov Mälestuskatkend, Tuna, 2007-1, lk 104-110
*Urmo Soonvald. Eestlased välismaal ehk Kuidas meie mehed läänes (luure)tööl käisid, Õhtuleht, 13.12.2008 
*Kaarel Tarand. Ühe jänkimehe kohtumised katkupisikuga, Sirp, 11. november 2010
Püstkoda

**Püstkoda** on koonilise kujuga lattehitis, mis on kaetud loomanahkade, puukoore, presendi, okste või muu taolisega. Harvemini jäetakse püstkoja sõrestik katmata.

Rändleva eluviisiga rahvad kasutavad püstkoda peamiselt elamuna; paikse eluviisiga rahvaste seas kasutatakse seda ka muudel otstarvetel, näiteks Eestis suveköögina.

Püstkoja kohalike erivormide kohta kasutatakse sageli spetsiifilisi nimetusi, millest tuntumad on põhjaameerika rohtlaindiaanlaste tipi ja uurali rahvaste arktiline elamu tšumm.

Eestis on püstkoda tuntud alates keskmisest kiviajast. Sellega seostub põline soomeugriline nimetus "koda".

Püstkoda on Eesti lääneosas ja saartel veel 19.–20. aastasajal tarvitatud suveköögina. Hiiumaal nimetatakse säärast suvekööki sõnaga "paargu".

## Pilte

Pilt:Lavvu door.jpg|Saami püstkoja ukseava
Pilt:Lavvu window.JPG|Vaade Saami püstkoja keskelt üles


## Viited

## Välislingid
* Trei, Anne. Püstkoda. Pööripäeva Seltsing 2010
Kaardilugeja

**Kaardilugeja** on autorallis autojuhi kaassõitja. Tema ülesandeks on lugeda varem koostatud (kas ise tehtud või ralli korraldajate antud) teekaarti ja/või legendi ning teatada juhile eesootavad teeolud, eriti kurvide suund ja kui järsud need on. Koos sõitjaga moodustatakse rallipaar.
BRIC

*Mitte segi ajada ühendusega [[BRICS]].*
 
**BRIC** on majandusteaduse mõiste, millega tähistatakse kiiresti arenevate turgudega riike Brasiiliat, Venemaad, Indiat ja Hiinat (inglise keeles *Brazil, Russia, India, China*).

Mõiste võttis kasutusele aastal 2001 investeerimispanga Goldman Sachs ökonomist Jim O'Neill. Panga avaldatud aruandes 2003. aastal esitatud prognoosi järgi tõusevad Brasiilia, Venemaa, India ja Hiina 2050. aastaks maailma neljaks kõige olulisemaks majanduseks. Kokku hõlmavad neli riiki rohkem kui veerandi kogu maailma maast ja 40 protsenti maailma rahvastikust, riikide ostujõu pariteedi järgi kaalutud (PPP) sisemajanduse koguprodukt (SKP) on 15,435 triljonit USA dollarit. Goldman Sachsi algne aruanne ei prognoosinud ega näinud ette Brasiilia, Venemaa, India ja Hiina poliitilist liitu ega omavahelist vabakaubanduslepet. 

2010. aastal avaldatud aruandes esitab Goldman Sachs prognoosi, mille järgi Hiina aktsiaturgude turukapitalisatsioon (ehk börsiettevõtete turuväärtus) võib Ameerika Ühendriikide oma ületada 2030. aastal. Sellega tõuseks Hiina aktsiaturg maailma suurimaks. Sama aruande järgi võib Ameerika Ühendriikide sisemajanduse koguprodukt 2020. aastal ületada Hiina oma vähesel määral. 2030. aastaks võib Brasiilia, Venemaa, India ja Hiina aktsiaturgude turukapitalisatsioon moodustada kogu maailma aktsiaturgude turukapitalisatsioonist 41 protsenti. 

## BRIC-i riikide tippkohtumised

BRIC-i riikide valitsusjuhid on kohtunud seni kaks korda, 16. juunil 2009 Venemaal Jekaterinburgis ja 16. aprillil 2010 Brasiilia pealinnas Brasílias. Kolmas tippkohtumine on plaanitud 2011. aasta esimeses kvartalis Hiina pealinnas Pekingis. Sinna on kutsutud ka Lõuna-Aafrika Vabariigi esindaja. 

## Vaata ka
*N-11, mis hõlmab riike, millest võivad saada koos BRIC riikidega olema lähitulevikus strateegiliselt tähtsaimad kasvupiirkonnad. Gruppi liigitab ka tähise BRIC kasutusele võtnud O'Neill sellised riigid nagu Indoneesia, Mehhiko, Türgi, Korea, Iraan, Egiptus, Nigeeria, Pakistan, Filipiinid, Bangladesh ja Vietnam.
Casey Johnson

**Casey Johnson** (**Sale Trotter Case Johnson**; 24. november 1979 Florida – 4. jaanuar 2010 Los Angeles) oli USA seltskonnategelane, ettevõtte Johnson & Johnson pärija.

14-aastaselt kirjutas ta koos isaga raamatu "Managing Your Child's Diabetes". Aastal 1999 sai ta väikese osa filmis "Gloria". Aastal 2002 osales ta dokumentaalfilmis "It Girls".

Ta oli biseksuaalne. Tema elukaaslanna oli Tila Tequila.

Aastal 2007 lapsendas ta Kasahstanist 2006. aastal sündinud tüdruku, kes sai nimeks Ava Monroe. Ava ristiema on Nicky Hilton.

Perekond lõpetas tema majandusliku toetamise, kui ta keeldus uimastiravile minemast.

Oktoobris 2009 pani tema endine sõbranna Courtenay Semel tal juuksed põlema. Novembris 2009 vahistati ta Jasmine Lennardilt ehete, kingade, riiete ja aluspesu varastamise tõttu.

Casey Johnson suri Los Angeleses diabeedist tingitud ketoatsidoosi.
Johannes Theodor Willberg

**Johannes Theodor Willberg** (10. detsember / 22. detsember 1863 Tallinn – 26. veebruar 1945 Altenkirchen, Rheinland-Pfalzi liidumaa) oli Eesti vaimulik.

Willberg õppis aastatel 1874–1882 Tallinna kubermangugümnaasiumis ja 1883–1887 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Käina Martini koguduses (Georg von Holsti juures) ja Tallinna Jaani koguduses (Karl Woldemar Emil Grohmanni juures). Ordineeriti 11. veebruaril 1888 Kuressaares õpetajaks.

Ta oli aastatel 1888–1890 Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja ning ühtlasi ka usuõpetaja. Aastatel 1891–1931 oli ta Ambla Maarja koguduse õpetaja. 1931. aastal jäi emerituuri.

1939. aastal lahkus Saksamaale. 

Ta suri 1945. aastal Rheinland-Pfalzi liidumaal Altenkircheni (Westerwald) kreisis Altenkirchenis.

## Isiklikku
Tema poeg Richard Traugott Paul Willberg elas Eestis, võttis osa Vabadussõjast Balti pataljoni koosseisus, lõpetas Tartu ülikooli usuteaduskonna ja töötas vaimulikuna Saksamaal.

## Viited
Euroopa Liidu institutsioonid

**Euroopa Liidu institutsioonid** on Euroopa Liidu lepingu artikli 13 järgi:
* Euroopa Parlament, 
* Euroopa Ülemkogu, 
* Euroopa Liidu Nõukogu, 
* Euroopa Komisjon, 
* Euroopa Liidu Kohus, mis koosneb Euroopa Kohtust ja Üldkohtust,
* Euroopa Keskpank ja 
* Euroopa Kontrollikoda.

## Vaata ka
* Euroopa Liidu ametid
Richard Traugott Paul Willberg

**Richard Traugott Paul Willberg** (10. veebruar/22. veebruar 1896 Ambla – 3. juuli 1974 Schömberg, Saksamaa) oli baltisaksa vaimulik.

Õppis aastatel 1901–1908 Tartus Zeddelmanni Eragümnaasiumis. Võttis aastatel 1915–1918 I maailmasõjast, oli aastal 1918 Saksamaal sõjavangis. Võttis aastatel 1918–1919 osa Vabadussõjast Balti pataljoni koosseisus. Lõpetas aastal 1919 Tallinna toomkooli. Õppis aastatel 1920–1925 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Töötas aastatel 1924–1926 Tartus Walteri Eragümnaasiumis õpetajana. Oli Tartus ka prooviaastal.

Lahkus aastal 1927 Saksamaale. Oli aastatel 1927–1932, 1937–1941 ja 1950–1961 kooliõpetajaks ja vaimulikuks Schloss Neubeuernis (Rosenheimi kreisis, Ülem-Baieris, Baieri liidumaal), aastatel 1933–1937 oli ta kirikuõpetajaks Kelheimis Doonau ääres (Kelheimi kreisis, Alam-Baieris, Baieri liidumaal). Aastatel 1941–1944 oli ta Saksa armees ja aastatel 1944–1946 oli ta Nõukogude Liidus sõjavangis. Jäi aastal 1961 emerituuri, elas seejärel Neubeuernis, hiljem Schömbergis (Baden-Württembergi liidumaal), kus ta ka suri.

## Isiklikku
Tema isa Johannes Theodor Willberg oli Ambla Maarja koguduse õpetaja.

## Viited