open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Andrei Erikson

**Andrei Erikson** VR II/3 (2. detsember 1892 Seliste vald, Pärnumaa – 14. märts 1938 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kaptenleitnant, 1938).

Lõpetas Liepaja (Liibavi) kaugesõidu-merekooli. 1914. aastal mobiliseeriti ta vene mereväkke, 25. augustil 1915 ülendati lipnikuks.

Vabadussõja puhkedes astus 26. novembril 1918 Eesti sõjaväkke, olles üks esimesi teenistusse astujaid. Määrati suurtükilaevale Lembitu ning osales sellel kõigis mereväe operatsioonides. 1919. aasta kevadel tegutses suurtükiohvitserina soomusrongil. Lahingus üles näidatud vapruse eest anti talle Vabadusrist (II/3).

Vabadussõja järel jätkas teenistust mereväes, oli miiniristleja Lennuk komandöri abi,Marduse ja Laine komandör. 

Suri 1938. aastal kopsupõletiku tagajärjel.

## Tunnustus
*Vabadusrist, II klassi 3. järk – 1920
*tasuta maa normaaltalu mõõdus – 1920
*Karutapja orden, III järk – 1925
*Soome Valge Roosi Ordu I klassi rüütli aumärk
*Läti Vabadussõja mälestusmedal – 1925
*Läti Vabariigi 10. aastapäeva mälestusmedal – 1928

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
639

**[[Sajandid]]**: 6. sajand - **[[7. sajand]]** - 8. sajand

**[[Kümnendid]]**: 580. aastad 590. aastad 600. aastad 610. aastad 620. aastad - **[[630. aastad]]** - 640. aastad 650. aastad 660. aastad 670. aastad 680. aastad

**Aastad**: 634 635 636 637 638 - **639** - 640 641 642 643 644

## Sündmused

## Sündinud

## Surnud
*Dagobert I
555

**[[Sajandid]]**: 5. sajand - **[[6. sajand]]** - 7. sajand

**[[Kümnendid]]**: 500. aastad 510. aastad 520. aastad 530. aastad 540. aastad - **[[550. aastad]]** - 560. aastad 570. aastad 580. aastad 590. aastad 600. aastad

**Aastad**: 550 551 552 553 554 - **555** - 556 557 558 559 560

## Sündmused

## Sündinud

## Surnud
*Vigilius
Kätrin Järvis

**Kätrin Järvis** (sündinud 14. märtsil 1969) on Eesti rahvatantsujuht.

Ta on lõpetanud Rahvatantsujuhtide Kooli 2007. aastal.

Alustas tantsimist 1978. aastal lasterühmas Vallatus. Aastast 1982 on tantsuansambli Sõprus liige, sh aastast 2006 ansambli segarühmade juht. 

Aastast 2008 juhendab tantsuansambli Sõprus segarühmi (A, B ja C) ning Harkujärve Põhikooli ja Pirita Majandusgümnaasiumi lasterühmi.  

Koos tantsuansambli Sõprus laste- ja naisrühma juhendaja Agne Kurrikoff-Hermaniga on ette valmistanud mitu kontsertetendust, sealhulgas tantsuansambli Sõprus traditsioonilised kevadkontserdid. Üldjuhi assistendina korduvalt kaasatud üleriigiliste tantsuetenduste meeskonda.  

## Looming ja tunnustus
Loonud rea folklooril põhinevaid autoritantse, näiteks "Mere lapsed" (Koit Toome muusika), "Kokkutantsu polka" ja "Puuriida tants" (Arne Oidi muusika), "Õhtu jõudis kätte" (rahvamuusika). 

Kätrin Järvise tantsud on saanud konkurssidel järgmisi auhinnalisi kohti:

* "Öised orjad" – Meestetantsude konkurss, Rakvere 2009, I koht

* "Tulõq, aga tulõq" – Naistetantsude konkurss, Jõgeva 2010, II preemia

* "Lätsi aga kõrtsi rõõmuga" – ERRS uute tantsude konkurss, 2010, II preemia

* "Tantsule karmoškaga" – ERRS uute tantsude konkurss, 2010, III preemia

* "Kreisi reilender" – ERRS uute tantsude konkurss, 2012, I preemia

* "Õrn haare" – "Pärimuse päitsed", Põlva 2013, publikupreemia

* "Vaeslapse laul" – "Pärimuse päitsed", Põlva 2013, III-IV koht

* "Leemekulbiliigutajad" – Naistetantsude konkurss, Jõgeva 2014, I preemia

* "Lätsi sanna" – ERRS uute tantsude konkurss, 2016, I preemia

* "Tantsulugu rättidega" – ERRS uute tantsude konkurss, 2017, segarühmade I koht

* "Haanja miis" – ERRS uute tantsude konkurss, 2017, meestetantsude eripreemia

## Välislingid
*http://www.youtube.com/watch?v=zgrQi9lNOpo Tantsuvideo "Kokkutantsu polka" YouTube'is
*http://www.youtube.com/watch?v=dkLx_AbbGrA Tantsuvideo "Õhtu jõudis kätte" YouTube'is
*http://www.youtube.com/watch?v=f0GNm93t6Uk Tantsuvideo "Öised orjad" YouTube'is
Ariel (Disney)

**Ariel** (heebrea *אריאל* "jumala lõvi") on Walt Disney Company filmi "Väike merineitsi" peategelane.
"Väikese merineitsi" muinasjutul on 3 osa:
* Esimeses osas on õnneliku lõpuga Hans Christian Anderseni lugu merineitsist.
* Teises osas saab Ariel lapse Melody.
* Kolmandas osas näidatakse Arieli lapsepõlve.
Arieli häält teeb kõikides osades Jodi Benson ja see film on multifilm.
701

**[[Sajandid]]**: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

**[[Kümnendid]]**: 650. aastad 660. aastad 670. aastad 680. aastad 690. aastad - **[[700. aastad]]** - 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad

**Aastad**: 696 697 698 699 700 - **701** - 702 703 704 705 706

## Sündmused

## Sündinud
*Li Bo, hiina luuletaja

## Surnud
*
714

**[[Sajandid]]**: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

**[[Kümnendid]]**: 660. aastad 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad - **[[710. aastad]]** - 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad

**Aastad**: 709 710 711 712 713 - **714** - 715 716 717 718 719

## Sündmused

## Sündinud
*Pippin Lühike

## Surnud
*
Ruslan

**Ruslan** on peamiselt vene keeleruumis levinud mehenimi. Nime arvatakse pärinevat omakorda turgi nimest Arslan, mis tähendab "lõvi".

Vene keeleruumis on nime populariseerimisele kaasa aidanud luuletaja Aleksandr Puškini esimene poeem, aastatel 1818–1820 kirjutatud "Ruslan ja Ludmilla", ning selle alusel loodud teatrilavastused ja filmid.

Õigeusuliste kristlaste seas esineb nime Ruslan harva, sest see ei kuulu õigeusu kiriku nimede (pühakute) kalendrisse.

Naissoo vorm samast nimest on **Ruslana**.

## Tuntud inimesi

**Ruslan** on mitmete tuntud inimeste eesnimi:

***[[Ruslan Alehno]]** (1981–), valgevene laulja
***[[Ruslan Aušev]]** (1954–), NSV Liidu sõjaväelane ja Inguši Vabariigi esimene president
***[[Ruslan Hasbulatov]]** (1942–), tšetšeeni päritolu Venemaa poliitik ja majandusteadlane
***[[Ruslan Homtšak]]** (1967–), Ukraina sõjaväelane
***[[Ruslan Nigmatullin]]** (1974–), tatari päritolu endine Venemaa jalgpallur
***[[Ruslan Pimenov]]** (1981–), Venemaa jalgpallur
***[[Ruslan Ponomarjov]]** (1983–), Ukraina maletaja
***[[Ruslan Salei]]** (1974–), valgevene hokimängija
***[[Ruslan Stepanov]]** (1980–), Eesti tantsija ja koreograaf
***[[Ruslan Trochynskyi]]**, eesti-ukraina laulja
***[[Ruslan Tšagajev]]** (1978–), usbeki poksija

**[[Ruslana]]** nime kannab 1973. aastal sündinud ukraina lauljatar.

## Muud

*"**[[Antonov An-124|Ruslan]]**" on Antonovi ettevõttes aastatel 1982–2004 toodetud transpordilennuki nimi;
*"**[[Ruslan (film)|Ruslan]]**" on 2009. aastal linastuv Ameerika Ühendriikide põnevusfilm.
Kasum

**Kasum** (kahjum) *(profit) –* raamatupidamiskohustuslase aruandeperioodi tulude ja kulude vahe.

Äriühingu tulusid ja kulusid kajastatakse kasumiaruandes *(income statement)*. Kui tulud on suuremad kui kulud, siis on aruande lõpptulemiks kasum. Kui kulud on suuremad kui tulud, siis on lõpptulemiks kahjum.

Kasum on oma- ja müügihinna vahe. Kalendriaasta kasum moodustub toodete müügist saadud tulust.

## Viited
Turuhind

**Turuhind** on turul toimuva nõudmise ja pakkumise kompromissina välja kujunenud hind.

## Vaata ka
*Turuväärtus
Josh Pace

**Josh Pace** (täisnimega **Joshua Michael Pace**; sündinud 23. mail 1983) on Ameerika Ühendriikide elukutseline korvpallur.

Korvpallimängu hakkas Josh Pace harjutama keskkoolis, kui ta kuulus Syracuse'i meeskonda. Oma viimasel hooajal keskkoolis olid Pace'i keskmised näitajad 10,8 punkti, ning talle anti auhind Big East Conference Sportsmanship Award. Keskkooli karjääri peale kokku olid tema näitajad 7,3 punkti, 3,8 lauapalli ja 2,4 resultatiivset söötu keskmiselt mängu kohta. Pärast seda jätkas Pace mängimist välismaal. Tema järgmisteks klubideks said Tripoli Liibanonis ja Kuovot Soomes. 2006/2007. hooajal mängis Pace Uus-Meremaa klubis Nelson Giants. Ta nimetati Uus-Meremaa All-Stariks, tema näitajad olid 19,1 punkti, 3,5 resultatiivset söötu ja 1,4 palli vaheltlõiget mängu kohta. Järgmise hooaja veetis ta East Kentucky Minersi ridades ning 2008. aasta suvel tehti Josh Pace'ile ettepanek liituda Eesti elukutseliste korvpalliklubiga BC Kalev/Cramo. Tema keskmised näitajad Balti liigas olid 9,6 punkti ja 3,9 lauapalli. Näitajad KMLis olid keskmiselt 8,7 punkti ja 4 lauapalli mängus. Pace tuli Kaleviga Eesti korvpallimeistriks.

## Välislingid
*Profiil bckalev.ee (arhiiviversioon)
*Profiil bbl.net
*Profiil eurobasket.com
Lahkme-Eesti

**Lahkme-Eesti** on Eesti maastikuvaldkond, mis pärast viimast jääaega ei olnud jääpaisjärvede all. Lahkme-Eesti kuulub Kõrg-Eesti allprovintsi.

Lahkme-Eesti on Eesti tähtsamaid veelahkmeid.

Lahkme-Eesti valdkonda kuuluvad järgmised maastikurajoonid:
*Pandivere kõrgustiku maastikurajoon
*Kesk-Eesti tasandiku maastikurajoon
*Türi voorestiku maastikurajoon
*Vooremaa maastikurajoon

## Kirjandus
*"Lahkme-Eesti looduskasutus ja -kaitse", toimetanud Ülo Heinsalu ja A. Mäemets, Eesti Teaduste Akadeemia 1991
707

**707. aasta**

## Sündmused
*Baleaarid läksid Bütsantsi võimu alt mauridele.
*Johannes VII surma järel valiti oktoobris paavstiks Sisinnius, kes pühitseti ametisse 15. jaanuaril 708.

## Sündinud

## Surnud
*Johannes VII (paavst)
20 eKr

**20. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Appuleus Saturninus ja Publius Silius Nerva.

## Sündinud
* Gaius Caesar
* Philon Aleksandriast, filosoof

## Surnud
*...
687

**687. aasta**

## Sündmused
*15. detsember - Cononi järel sai paavstiks Sergius I
*Pippin Heristalist sai kogu Frangi riigi majordoomuseks

## Sündinud

## Surnud
*Conon
686

**686. aasta** (**DCLXXXVI**) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas esmaspäeval.

## Sündmused
*Johannes V järel sai paavstiks Conon.

## Sündinud

## Surnud
*Johannes V (paavst)
Jaapani tähtaniisipuu

**Jaapani tähtaniisipuu** (*Illicium anisatum*) on tähtaniisipuuliste sugukonda tähtaniisipuu perekonda kuuluv puu.

Erinevalt harilikust tähtaniisipuust on taim väga mürgine. Korduvalt on juhtunud, et harilikust aniisipuust tehtud tee asemel on joodud jaapani aniisipuust tehtud teed. See on põhjustanud haigussööste, atakke ja rabandust.

See puu kasvab Jaapanis, kus sellest saadakse suitsutusrohtu. Hiina rahvameditsiinis on seda kasutatud nahahaiguste raviks.

Tema viljad on väiksemad kui harilikul tähtaniisipuul ja nõrgema lõhnaga, mis meenutab pigem kardemoni kui aniisi. Ent tähtaniisipuud on siiski sedavõrd lähedased, et kui viljad on kuivatatud või muul viisil töödeldud, siis pole neid pelgalt välimuse põhjal võimalik eristada.

Jaapani tähtaniisipuu sisaldab anisatiini, šikimiini ja šikimitoksiini. Need põhjustavad neerude, kusejuha ja seedeelundite põletikku. Samuti sisaldab ta safrooli ja eugenooli, mille olemasolu on mõnevõrra lihtsam kindlaks teha, nii et just nende ainete olemasolu abil eristatakse keemiliselt jaapani ja harilikku tähtaniisipuud. Oletatakse, et anisatiin ja selle derivaadid käituvad tugevate gamma-aminovõihappe antagonistidena.
Munavööt

**Munavööt** on munajate lehekujutistega rõhtne ehisliist.

Munavööti kasutati eriti antiikkunstis ja -arhitektuuris, sageli kõrvuti helmesnööriga
Palmett

**Palmett** on lehvikukujuliselt asetunud palmilehti kujutav ornament.

Seda motiivi kasutati juba Vana-Egiptuses. Läbi ajaloo on palmetti kasutatud eelkõige arhitektuuris, näiteks reljeefina või maalitult, aga ka näiteks keraamikal. Palmetikujundi leiab näiteks neil klassikalise orderiarhitektuuri detailidel:
* antefiksidel
* akroteeridel
* vertikaalsete hauasteelide ülaosas
* vahetevahel joonia sammaste kaelal ning friisidel (Erechtheion)
* karniiside ehisliistul
Tarto maa rahwa Näddali-Leht

**Tarto maa rahva Näddali-Leht** (ka: *Tarto-ma rahwa Näddali-Leht*) oli alates 1. märtsist (vkj) 1806 ilmunud tartukeelne ajaleht, mis lubas «neist asjust teedmist saata, mes maarahval hä om teeda, ja teije weel ei tia nink mes teije ello-körd woisse ausambas nink parrembas tetta». 

Ajalehte andsid välja Põlva pastor Gustav Adolph Oldekop, Kanepi pastor Johann Philipp von Roth ning Võru koolide inspektor Carl August von Roth (kooliringkonna inspektor) ning neid abistas Johanni poeg, hilisem Tartu Ülikooli eesti ja soome keele lektor Georg Philipp August von Roth. Ajalehte trükiti Tartu Ülikooli trükkali Johann Michael Grenziuse poolt ning ajalehte tsenseeris vastavalt kehtivale korrale ülikooli esimene eesti keele lektor pastor Friedrich David Lenz.

Erinevalt varaseimast eestikeelsest ajakirjast Lühhike öppetus polnud nädalalehe siht üksnes jagada praktilisi näpunäiteid, vaid ka kajastada rahvusvahelisi uudiseid. Sarnaselt tollal levinud praktikale täideti uudiste osa suuresti teistest ajalehtedest võetud teadetega, üks põhilisi allikaid oli Dörptsche Zeitung. Ka ajalehtede väljanägemises oli sarnasusi.

Lehest võis lugeda näiteks äsja troonile asunud keiser Aleksander I kohta, seal oli poliitilisi anekdoote, teateid Võnnu vanglast põgenenud kirikuröövija kohta, hobusevarastest, kaitserõugete panekust, üllameelsetest tegudest, maavärisemisest Itaalias, hulludest koertest ja nende hammustuse ravimise viisist jpm.

Baltisaksa aadliringkonnast tsaarivalitsusele saadetud kaebuses osutati sellele, et leht kisub alla talupoegade kuulekust härrade suhtes, kirjutades asjadest, mis talurahvasse ei puutu. Samuti kardeti rahutusi seoses käimasoleva nekrutivärbamise ning maakaitseväe moodustamisega. 

Keisri otsusega keelati juba sama 1806. aasta lõpus ajalehe trükkimine ning kõik eksemplarid hävitati. 1995. aastal leidis ajaloolane Tõnu Tannberg Peterburi ajalooarhiivist kümme nädalalehe originaalnumbrit (1, 2, 4, 5, 14, 23, 24, 25, 32, 33). Varem olid teada vaid koopiad tsensuurikomitee tsensori Friedrich David Lenzi aruannetest, mille leidis Sergei Issakov 1960. aastatel Peterburi arhiivist.

Kokku jõuti ajalehte välja anda 39 numbrit.

Žanriteemaliste lahkarvamuste tõttu varasema eestikeelse perioodilise väljaande Lühhike öppetus klassifitseerimisel on Tarto maa rahva Näddali-Lehte nimetatud ka esimeseks eestikeelseks ajaleheks.

## Viited

## Kirjandus
*Hindrik Prants: Eesti kõige vanem ajaleht ja selle eelkäijad. Linda, 17. aastakäik, nr.49, detsember 1905, lk.961-974
*Tarto maa rahwa näddali-leht : uurimusi ja allikmaterjale / Eesti Ajalooarhiiv, Eesti Kirjandusmuuseum ; koostanud Tõnu Tannberg, Tartu: Eesti Ajalooarhiiv, 1998, ISBN 9985858077

## Välislingid
* «Se leht kutsutas näddale-lehhes...»
* 200aastane uudis pakub endiselt kõneainet Eesti Kirik, 1. märts 2006
* Tõnu Tannberg. "Tartu tulemine ⟩ Miks suleti esimene eestikeelne ajaleht" Tartu Postimees, 7. jaanuar 2022
Lembit Maurer

**Lembit Maurer** (15. november 1929 Narva – 21. november 2006 Tallinn) oli eesti poksija ja poksitreener.  

Maurer poksis aastatel 1945–1959 Tallinna Dünamos, tema treenerid olid Nigul Maatsoo ja Martin Linnamägi. Ta pidas 167 kohtumist ja võitis neist 135 (neist seitse nokaudiga).

Maurer oli raskekaalus (üle 81&nbsp;kg) viiekordne Eesti NSV meister (1953 ja 1954 ning 1956–1958). Ta osales 1958. aastal Eesti NSV – Soome sõpruskohtumisel raskekaalus (üle 81&nbsp;kg) ning võitis oma kohtumise.

Maurer sai NSV Liidu meistrivõistlustel raskekaalus (üle 81&nbsp;kg) III koha (1953 ja 1956) ning IV koha (1951, 1952 ja 1954). Ta oli Moskva Dinamo meeskonnas NSV Liidu karikavõistluste võitja (1951). Ta sai Dinamo üleliidulistel meistrivõistlustel esikoha (1952 ja 1957). Ta oli Moskva meister 1952. aastal. 

Maurer töötas hiljem poksitreenerina. Ta oli Eesti poksikoondise treenerite nõukogu esimees 1991–1997. 

## Tunnustus
*1956 NSV Liidu meistersportlane

## Mälestuse jäädvustamine
Alates 2008. aastast peetakse Narvas temanimelisi mälestusvõistlusi.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli ujuja ja treener Eve-Mai Maurer.

## Kirjandus
*Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009

## Välislingid
*
*Lembit Maureri sporditulemused
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
683

**683. aasta**

## Sündmused
*Yazid I järel sai kaliifiks Muawiyah II
*Paavstiks valiti Benedictus II, kuid ta pühitseti alles järgmisel aastal

## Sündinud

## Surnud
*Leo II (paavst)
681

**681. aasta**

## Sündmused
*Agatho järel sai paavstiks Leo II
*Bulgaaria kuningaks sai Asparuh

## Sündinud

## Surnud
*Agatho
676

**676. aasta**

## Sündmused
*2. november – Adeodatus II järel sai paavstiks Donus.
*Chlodowech III järel sai Austraasia kuningaks Dagobert II.

## Sündinud

## Surnud
*Adeodatus II
672

**672. aasta**

## Sündmused
*11. aprill – Vitalianuse järel sai paavstiks Adeodatus II.
*Jaapani pealinnaks sai Ōtsu järel Asuka.

## Sündinud

## Surnud
*Vitalianus
657

**657. aasta** (**DCLVII**) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas pühapäeval.

## Sündmused
*30. juuli - Eugenius I järel saab paavstiks Vitalianus

## Sündinud

## Surnud
*1. juuni Eugenius I
649

**649. aasta**

## Sündmused
*juuli – Theodorus I järel sai paavstiks Martinus I

## Sündinud

## Surnud
*14. mai – Theodorus I
*Songtsen Gampo
640

**640. aasta**

## Sündmused
*28. mai - 20 kuud pärast paavstiks valimist kinnitatakse ametisse Severinus, kes sureb 2. augustil.
*24. detsember - Severinuse järel saab paavstiks Johannes IV
*Johannes IV mõistis hukka edikti "Ekthesis".

## Sündinud

## Surnud
*Severinus (paavst)
638

**638. aasta**

## Sündmused
*oktoober - Honorius I järel saab paavstiks Severinus
*Araablased vallutasid Palestiina, sealhulgas Jeruusalemma.
*Bütsantsi keiser Herakleios I andis välja edikti "Ekthesis".

## Sündinud

## Surnud
*Honorius I
*9. detsember - Sergios I
62 eKr

**62. aasta eKr** oli 62. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 692 *[[ab urbe condita]]*.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Decimus Iunius Silanus ja Lucius Licinius Murena.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Catilina
625

**625. aasta**

## Sündmused
*27. oktoober – Bonifatius V järel sai paavstiks Honorius I

## Sündinud
*Ḩusayn ibn ‘Alī

## Surnud
*25. oktoober – Bonifatius V
618

**618. aasta**

## Sündmused
*23. detsember - Adeodatus I järel sai paavstiks Bonifatius V
*Lõppes Hiina Killustatuse ajastu ja algas Tangi dünastia valitsusaeg.

## Sündinud

## Surnud
*Adeodatus I
Mihhail Jegorov

**Mihhail Jegorov** (18. märts 1909 Tallinn – 20. oktoober 1988 Tartu) oli Eesti agronoom ja agrokeemik. 

Lõpetas 1937 agronoomia erialal Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna, põllumajandusteaduste kandidaat (1967). 

Töötas 1937–1939 Tartu Ülikooli aianduse ja mesinduse katsejaamas, 1939–1951 TÜ-s ja 1951–1963 EPA-s mullateaduse ja agrokeemia kateedri assistendina ning 1963–1975 oli Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudis teadur ja mitmesugustel muudel ametikohtadel. 

Tema uurimisala oli fosforiidijahu kasutamine väetisena. 

Õpetanud mullateadust ja agrokeemiat.
Soda Effect

**Soda Effect** on 2005. aastal asutatud Tartu eksperimentaal/*[[indie]]*/grunge-ansambel. Algul tegutses ansambel kolmekesi ja 2005. aasta sügisel salvestati selles koosseisus ka esimene album "Goodbye Fantasy". Loos "Embrace the Enlightened One" mängib külalisena suupilli Margus Anderson, kes astus üles ka mõnel *live*-esinemisel. 2006. aasta veebruaris liitus teine kitarrist Runn, kes osales ka "Goodbye Fantasy" väljaandmisel ja esitluskontsertidel. 6. juulil 2006 astus Soda Effect üles Raadio 2 saates "R2 Live". 

## Koosseis
### 2005
*Karlis "Kraana" Kütt – vokaal, kitarr
*Alan "Gonzales" Proosa – bass, taustavokaal
*Kristjan Kostabi – trummid

*Margus Anderson – suupill 

### 2006 –
*Karlis "Kraana" Kütt – vokaal, kitarr
*Alan "Gonzales" Proosa – bass, taustavokaal
*Runo "Runn" Tammelo – kitarr, taustavokaal
*Kristjan Kostabi – trummid

## Diskograafia
### Albumid
*"Goodbye Fantasy" (2006)

## Välislingid
* Soda Effecti MySpace'i veebileht 
* Soda Effect @ R2 Live 6.07.2006

## Sõbrad
*  Tartu Paintball Club Visahing
Peet Sarepera

**Peet Sarepera** (ka **Saarepera** või Sareperra; 26. mai (vkj)/ 7. juuni 1873 Väike-Kõpu vald, Viljandi kihelkond – 3. märts 1936 Viljandi) oli Viljandi notar 1926. aastast kuni surmani.

Ta õppis Viljandi linnakoolis.

1893. aastal sai ta Viljandi kreisivelskriks ning oli ametis ka rahukogu pristavi juures.

Ta suri pikka aega kestnud südamehaigusesse.

## Isiklikku
Tal oli kaks tütart. Vanem tütar Ilma oli lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduskonna ja asendas notaritöös isa tolle elu viimastel kuudel. Samal aastal hiljem andis ta esimese naisnotarina Eestis ametitõotuse ja asus tööle Võhmas.

## Viited

## Kirjandus
* Viljandi notar P. Sarepera suri. Uus Eesti nr 62, 4. märts 1936, lk 7
*Notar P. Saarepera †. Postimees nr 61, 4. märts 1936, lk 1

## Välislingid
*Haud Viljandi vanal kalmistul
Meistriliiga 2009

**Meistriliiga 2009** oli Eesti jalgpalli kõrgliiga Meistriliiga 2009. aasta hooaeg.

Tiitlikaitjana alustas hooaega FC Levadia. Esiliigast tõusid FC Kuressaare ja esimest korda Meistriliigasse pääsenud Paide Linnameeskond. Tartu Tammeka on tegevuse lõpetanud JK Maag Tammeka õigusjärglane.

## Hooaja eel
Hooaja eel pidasid klubide treenerid ja esindajad soosikuiks Levadiat, Florat ja Transi.

## Hooaeg
Kurioosumina läheb ajalukku 14. juulil 2009 peetud kohtumine FC Kuressaare ja Nõmme Kalju vahel. Kalju jäi teenitud võidupunktidest ilma, sest saatis väljakule üheaegselt neli nõndanimetatud võõrmängijat, mistõttu sai Kuressaare esiti kirja 2:- võidu. Kuivõrd aga Kuressaare meeskonnas mänginud Elari Valmas ei oleks tohtinud madalamates liigades teenitud kaartide tõttu kohtumises kaasa teha, kanti mõlemale meeskonnale protokolli kaotus.

Hooaja selleks ajaks suurim väravakütt Nikita Andrejev (17 kohtumises 17 väravat) siirdus augustis Hispaania kõrgliiga klubi UD Almeria ridadesse.

Levadia kindlustas neljanda järjestikuse tiitlivõidu neli vooru enne hooaja lõppu.

## Meeskonnad

## Liigatabel

1 Eesti Karikas 2009/10 võitja FC Levadia kvalifitseerus juba Meistrite Liigasse, mis tähendab, et Eesti Karika teise koha meeskond FC Flora kvalifitseerub UEFA Euroopa Liiga 2010–2011 1. kvalifikatsiooni ringi.
**(C)** = Meister; **(R)** = Kukkus madalamasse liigasse; **(P)** = Edutatud; **(O)** = Üleminekumängude võitja; 

### Meistriliiga üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad Meistriliiga 9. koht ja Esiliiga 2009 2. koht üleminekumängudel, kahe mängu kokkuvõtte võitja mängib tulevasel aastal Meistriliiga 2010 ja kaotaja Esiliiga 2010.

***Paide Linnameeskond** võitis kahe mängu kokkuvõttes 2:1, ning säilitas koha järgmiseks hooajaks Meistriliigas.

## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.

|-
|
#### Hooaja esimene pool


Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
2Mäng kuulutati 3:- Transi võiduks, kuna Paide LM kasutas keelatud mängijat.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.
|
#### Hooaja teine pool


Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
2Selles kohtumises kuulutati mõlemad meeskonnad kaotajateks kuna mõlemad, nii **Kuressaare** kui ka **Kalju** kasutasid keelatud mängijat. Originaalne tulemus oli 2:3
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.
|}

## Statistika

|-
|
### Parimad väravakütid

|
### Fair Play edetabel

|
### Kodumängude külastatavus

|}

## Vaata ka
*Esiliiga 2009
*II liiga 2009
*III liiga 2009
*IV liiga 2009

## Viited

## Välislingid
*Tulemused ja tabel
*Meistriliiga 2009 Eesti Jalgpalli Liidu veebilehel
*Kaardid avatud või jokker veel varrukas? Soccernet.ee, 21. juuli 2009
*Lõpusirge paistab – kellele medalid, kellele esiliiga? Soccernet.ee, 25. september 2009
*Meistriliiga külastatavus kerkis 7,5 protsenti Soccernet.ee, 19. november 2009
Johannes Kelk

**Johannes Kelk** VR I/3 (7. märts 1890 Tartu – 7. mai 1948 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (veebel).

Osales Esimeses maailmasõjas. Teenis alates 23. detsembrist 1918 Õhukaitses aviomehaanikuna, 30. jaanuaril 1919 tegi kaasa esimese lennu Eesti esimesel sõjalennukil.

## Tunnustus
* Vabadusristi I liigi 3. järk, 12. mai 1920
* Kaitseliidu Valgeristi III klass

## Kirjandus
* Veebel J. Kelk 50-aastane. Uus Eesti, 6. märts 1940, nr. 63, lk. 8. 

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*kalmistud.ee
Saare maavolikogu (1940)

**Saaremaa maavolikogu** valiti Saaremaa vallavanemate täiskogu poolt 8. märtsil 1940.

Maavolinikeks valiti:

* Aleksander Rei, Pöide vallavanem
* Madis Kolk, Muhu vallavanem
* Aleksei Küng, Laimjala vallavanem
* Juhan Tiik, Kaarma vallavanem
* August Ots, Valjala vallavanem
* Juhan Võidumaa, Leisi vallavanem
* Priidu Tammart, Mustjala vallavanem
* Osvald Niit, Kärla vallavanem
* Valdar Mälk, Lümanda vallavanem
* Hindrek Suurkivi, Salme vallavanem
* Aleksander Münt, Torgu vallavanem

Vallavanemate esindajaks maavalitsusse valiti ühel häälel Lümanda vallavanem Valdar Mälk.

Enne valimisi andis maavanem Hendrik Otstavel Vabariigi Presidendi käskkirjaga määratud Eesti Punase Risti V klassi teenetemärgid Valjala vallavanemale August Otsale, Pihtla vallasekretärile Hain Maripuule ja Saare maavalitsuse hoolekande osakonna asjaajajale Karl Kaldile.
Järva maavolikogu (1940)

**Järvamaa maavolikogu** valiti 8. märtsil 1940 valla- ja linnavanemate täiskogu poolt Paides maavalitsuse ruumes.

Koos olid kõik 13 vallavanemat ning Türi ja Tapa linnavanemad.

Maavolinikeks valiti:

* Jaan Ainvere, Särevere vallavanem
* Karl Õunapuu, Ambla vallavanem
* August Oll, Lehtse vallavanem
* Jakob Amos, Koigi vallavanem
* Richard Hallimaa, Vajangu vallavanem
* Albert Suurkivi, Väinjärve vallavanem
* Richard Valdmaa, Kareda vallavanem
* Jaan Krass, Paide vallavanem
* Voldemar Nõukas, Võhmuta vallavanem
* Ants Viirmaa, Türi linnavanem
* Jaan Maidre, Tapa linnavanem.

Esindajaks Järva maavalitsusse valiti Albert Suurkivi.
Võru maavolikogu (1940)

**Võrumaa maavolikogu** valiti 8. märtsil 1940 valla- ja linnavanemate täiskogu poolt Võru maavalitsuse ruumes. Koos olid kõik 26 vallavanemat ja Antsla linnavanem.

Maavolinikeks valiti:

* Arnold Maidla, Lasva vallavanem
* Richard Järg, Orava vallavanem
* Konrad Kõiv, Rõuge vallavanem
* Arvo Pilt, Vastseliina vallavanem
* August Parv, Haanja vallavanem
* Paul Antsov, Antsla vallavanem
* Ilmar Lilliallik, Valgjärve vallavanem
* Eduard Viljalo, Mooste vallavanem
* Eduard Kokk, Varstu vallavanem
* Kaarel Loos, Lepistu vallavanem
* Enn Hinn, Kasaritsa vallavanem
* Hugo Leis, Kanepi vallavanem
* Kaarel Hommik, Antsla linnavanem.

Maanõunikuks valiti Räpina vallavanem Johannes Paabusk.
Apollon Saarne

**Apollon Saarne** (ka **Spridis**, **Spriidis**, **Saarde**; 28. oktoober 1906 Tallinn – 8. detsember 1975 Mölndal, Rootsi) oli eesti arstiteadlane ja kirurg.

## Elulugu
Apollon Saarne oli raamatupidaja poeg.

1925 lõpetas ta Tallinna Reaalkooli, 1931 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. 1939 täiendas ta end Budapestis.

Üliõpilasena oli Saarne 1928 TÜ II sisekliiniku abiassistent, 1930–33 närvikliiniku assistent kohusetäitja ning kliiniku füsikaalse ravi kabineti juhataja, 1933–40 Tallinna Keskhaigla kirurg, 1940–44 Haapsalus Lääne Maakonnahaigla juhataja ja kirurg. 1944 läks ta Rootsi, kus oli 1945–47 Luleå ja 1947–49 Gällivare haigla kirurg. 1957 omandas ta Göteborgis Sahlgrenska Ülikooli haiglas narkoosiarsti eriala. 1958–71 töötas ta peamiselt Vänersborgi keskhaiglas, sh aastast 1958 narkoosi ja intensiivravi osakonna ülemarstina, 1971–75 (pensionärina) Göteborgi Ülikooli kirurgiakliiniku eksperimentaalkirurgia assistent. 1972. aastal sai temast Göteborgi Ülikooli audoktor.

Apollon Saarne oli ÜS Raimla vilistlane.

## Teadustöö
Saarne kirjutas uurimusi tehisneeru, narkoosi ja intensiivravi kohta. Rootsis oli ta esimene, kes võttis kasutusele dialüüsiaparaadi (kunstneeru; ka patsiendi kodus). Tunnustus: *Riddare av Kungliga Nordstjärneorden* (Kuningliku Põhjatähe ordeni rüütel; Rootsi, 1969).

## Teoseid
* Über den Kleinzehen-(Puusepp'schen) Reflex und seine klinische Bedeutung. // Folia Neuropathol. Est. 12 (1932)
* Etude des variations manometriques du liquide c.-r. apres les injectios endo-veineuses des solutions salines a differentes concentrations et temperatures. // Folia Neuropathol. Est. 12 (1932)
* Contribution al estudio las polineuriti arsenicales (kaasautor A. Ley). // Revista Cirurgica Barcelona (1932, Marzo)
* Hemidialys i hemmet – uppmuntrande erfarenheter (kaasautorid S.-O. Isacsson, H. Krook). // Läkartidningen 66 (1969) 11
* A new specific chemotherapy. A pilot study with an extracorporeal chamber (kaasautor). // Rev. Surg. 31 (1974) 5

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, kd II, lk 391
* Eesti entsüklopeedia, kd 8, lk 290
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, lk 111
* Värmlands tidningen, 3. V 1961
* Dagens Nyheter, 27. VIII 1968; 7. II 1969; 13. XII 1975
* Expressen, 20. VIII 1971
* Svenska Dagbladet, 13., 14. XII 1975
* Teataja, 20. XII 1975
* Päevaleht, 14. XII 1975
* Raimla Side (USA) 8, 1976
* Vänersborgs lasarett 1879–1979. // Borås 34, 1979
* Lääne Elu 10. I 2006
* Eesti arsti panus ajalooline Rootsis. Eesti Päevaleht (Stockholm), 24. detsember 1975, nr 99, lk 9
Minna Adoff

**Minna Adoff** (kuni 1928 **Minna Peterson**, 20. juuli 1895 Särghaua talu, Uue-Vändra vald, Pärnumaa – 26. november 1975) oli eesti hambaarst.

Lõpetas 1917 Tartu Hambaarsti Kooli, Eesti Naisüliõpilaste Seltsi vilistlane.

Oli hambaarst Tallinnas, 1928 abiellus Ferdinand Adoffiga. 1944 põgenes Rootsi, jätkas praksisega Stockholmis.

## Kirjandus
* Alide Martinson 1975. Minna Adoff In memoriam. *[[Eesti Päevaleht (Stockholm)|Eesti Päevaleht]]*, 24. detsember, nr. 99, lk. 10.
Digitaator

**Digitaator** on sisendseade analoogandmete teisendamiseks digitaalkujule. See koosneb digiteerimislauast ja osutusseadmest (hiir e kursor e litter), millele vajutades edastatakse vastava elemendi koordinaadid arvutisse.
Digiteerimine (majandus)

**Digiteerimine** on digitaalsete tehnoloogiate kasutamine äriprotsesside loomiseks digitaalses maailmas või ärimudelite transformeerimine digimaailma.
Digiteerimisel on mitu tähendust: paberivabaks muutumine, andmeanalüütika, tehisintellekt, avatud plaaniga kontor ja agiilsed meeskonnad. Samuti on see ka kultuuriline muutus, mis nõuab organisatsioonidelt uute teguviiside katsetamist ja tihti ka leppimist läbikukkumistega. 

Digitehnoloogiad häirivad turge, kus ettevõtted tegutsevad. Sealhulgas hõlbustavad need olemasolevate toodete ja teenuste uuesti kombineerimist, luues uusi digitaalse pakkumise vorme, mis vähendavad turule sisenemise tõkkeid, eelistavad teenuseid toodetele ning takistavad ettevõtete monopoli tekkimist. Veel enam on digitehnoloogiatel tugev mõju nende tarbijate käitumisele, kellel on juurdepääs informatsioonile ja suhtlusvõimalustele.

## Kategooriad
Digitaalne transformatsioon on ettevõtete tegevust mõjutanud järgmistes valdkondades.
* Äritegevused ja funktsioonid – klienditeenindus, haldus, turundus, jne.
* Äriprotsessid – automatiseerimisprotsessid, protsesside haldamine, äriprotsesside optimeerimine.
* Ärimudelid – firmade funktsioneerimise haldamine, uued tuluallikad ja lähenemisviisid, traditsioonilistest tegevusviisidest loobumine.
* Äri ökosüsteemid – erineva taustaga ettevõtete vahel digitaalse transformatsiooni ja info abil uute ökosüsteemide loomine.
* Ärivarade haldamine – digitaalsete varade, kliendid ja teave, prioriseerimine materiaalsete varade üle.
* Organisatsioonikultuur – põhipädevuste omandamine digitaalvaldkondades firma poolt, klienditeeninduse edendamiseks.

## Strateegiad
Digitaliseerimise strateegiad koosnevad nii strateegia määramisest ja ka selle elluviimiseks eraldatavate ressursside üle otsustamisest, et ettevõtte eesmärgid saavutada. Seda on võimalik jälgida neljas valdkonnas: tehnoloogia kasutamine, muutused ettevõtte väärtustes, struktuursed muutused ja finantsilised võimalused.

Tehnoloogia kasutamine väljendab firma suhtumist uutesse tehnoloogiatesse ja selle võime neid enda kasuks rakendada. Firma võib luua uusi tehnoloogiaid, mis annab konkurentide hulgas edumaa, kuid võib ka kasutada standardseks saanud tehnoloogiaid. Ettevõtte perspektiivist tekivad sellega ka muutused ettevõtte väärtustes. Selle magnituud oleneb sellest, kui kaugel on ettevõtte hetke tegutsemisviis digitaliseerimisest. Struktuursed muutused ettevõtte tegutsemisel on tihti vajalikud, et kaasas käia eelnimetatud muutustega. Muutused võivad tekkida nii toodetes, protsessides kui ka oskustes. Kõik eelnev on võimalik vaid siis, kui firmal on selleks vajalikud finantsilised võimalused. Eduka digitaalse transformatsiooni jaoks peavad kõik neli valdkonda koostöös toimima.

## Vaata ka
* Idufirma
* Digitaalne tootedisain

## Viited
Ferdinand Kabe

**Ferdinand Kabe** (kuni 1935. aastani **Ferdinand Kreitzmann**; 14. november 1883 Küti vald Virumaa – 1963) oli eesti õpetaja.

Ferdinand Kreitzmann sündis kooliõpetaja perekonnas (õpetajad olid nii isa kui ka vanaisa).

Alghariduse omandas ta Vinni külakoolis. Aastal 1904 lõpetas ta Tallinnas 4-klassilise linnakooli ja 1907 pedagoogilised kursused. Seejärel täiendas ta end kursustel Tallinna Õhtugümnaasiumis ning asus õppima Peterburi Psühhoneuroloogia Instituuti, kust kaks aastat hiljem lahkus majanduslike raskuste tõttu.

Ta abiellus 25. mail 1913 Martha-Rosalie Pommiga (sündinud 9. märtsil 1884 Tallinnas). Neil oli adopteeritud poeg Herman-Robert (sündinud 17. septembril 1918 Tallinnas).

Aastal 1935 eestistas Ferdinand Kreitzmann oma perekonnanime Kabeks.

Ta suri 1963. aastal ning on maetud 7. märtsil 1963 Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Teenistuskäik
*8. jaanuar 1908 – 5. aprill 1908 oli ta Harku vallakooli õpetaja Harjumaal; 
*18. november 1908 - 1. oktoober 1909 Teemuse külakooli õpetaja Läänemaal;
*13. aprill 1913 – 1. oktoober 1916 Sootaga külakooli õpetaja Laiuse vallas Tartumaal;
*2. oktoober 1916 – 20. november 1917 Tiheda ja Võtikvere ministeeriumikoolide õpetaja Kasepea vallas;
*21. novembril 1917 asus ta elama Tallinna, kus arvatavasti oli reservõpetaja. 

Tallinnas andis ta tunde 2., 5., 6., 8., 9., 27. algkoolis ja mujalgi. Mitmes koolis andis ta tunde korduvalt. Ta kandideeris mitu korda mitmesuguste lasteasutuste juhataja kohale (J. Poska nimeline lastekodu, 4. ja 14. algkool), üritas saada gümnaasiumi psühholoogiaõpetajaks. Ta taotlused jäid rahuldamata, kuid samas määrati ta korduvalt erinevate algkoolide juhataja ajutiseks kohusetäitjaks.
Ihasalu päevamärk

**Ihasalu päevamärk** on päevamärk Harju maakonnas Jõelähtme vallas Ihasalu poolsaare tipus Uitru säärel.

Päevamärgi geograafilised koordinaadid on .

Valget värvi betoontorni kõrgus jalamist on 10 meetrit.

Päevamärk ehitati 1938. aastal.

2003. aastast pole päevamärk enam navigatsioonimärgina kasutusel. Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 150.

## Vaata ka

* Neeme küla

## Viited

## Välislingid

*
Edgar Põdra

**Edgar Põdra** (17. aprill 1897 Tallinn – 2. märts 1939 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (major, 1939).

Sõjaväe keskhaigla komandant Tallinnas. Suri ajupõletikku. 

## Kirjandus
* Major Edgar Põdra. Uus Eesti, 5. märts 1939, nr. 63, lk. 2.

## Välislingid
* http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=23068
Emmaste alumine tuletorn

**Emmaste sihi alumine tuletorn** (ka *Emmaste alumine tulepaak*) on tuletorn Hiiumaa vallas Rannakülas.

Tuletorni geograafilised koordinaadid on .

Laternaruumi ja rõduga valge betoontorni kõrgus jalamist on 11 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 11 meetrit.

Tuletorn moodustab sihi Emmaste ülemise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 1071 meetrit ja sihi asimuut on 89,4°.

Tuletorn ehitati 1935. aastal.

## Välislingid
*
Kallavere alumine tulepaak

**Kallavere sihi alumine tulepaak** on tulepaak Harju maakonnas Jõelähtme vallas Saviranna külas. Moodustab Kallavere ülemise tulepaagiga sihi.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on . Asub merepinnast umbes 15 meetri kõrgusel, ehitis on 25 meetri kõrgune. Ehitis asub rannajoonest 200 meetrit lõunas ja liitsihi ülemisest tulepaagist 1,3 kilomeetrit põhjas.

Tulepaak rajati 1986. aastal. Torn on valmistatud metallist ja värvitud valgeks. Külgedel on mustad ristkülikud.

## Tule omadused
Tulepaak töötab pimedal ajal aasta läbi.

Tulepaagi tipus põleb valge tuli järgmise tsükliga: 1 sekund valge ja 1 sekund pime. Paistab asimuudist 187,5° asimuudini 190,5° 12 meremiili kaugusele. Tuli on sihi ülemise tulepaagiga sünkroonimata. Sihi asimuut on 189°.

## Välislingid

*
Kallavere ülemine tulepaak

**Kallavere sihi ülemine tulepaak** on tulepaak Harju maakonnas Jõelähtme vallas Kallavere külas Maardu korruselamute lähedal. Moodustab sihi Kallavere alumise tulepaagiga.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on . Asub merepinnast umbes 20 meetri kõrgusel, ehitis on 40 meetri kõrgune.

Tulepaak rajati 1986.

## Tule omadused
Tulepaak töötab pimedal ajal aasta läbi.

Tulepaagi tipus põleb valge tuli järgmise tsükliga: 2 sekundit valge ja 3 sekundit pime. Paistab asimuudist 187,5° asimuudini 190,5° 12 meremiili kaugusele. Tuli on sihi alumise tulepaagiga sünkroonimata.

## Välislingid

*
Panga tulepaak

**Panga tulepaak** on tulepaak Saare maakonnas Saaremaa vallas Panga külas.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 30 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 48 meetrit.

Tule sektor on valge 0°...360° ja nähtavus on 7 meremiili.

Tulepaak ehitati 1962. aastal.

Tulepaagile on paigaldatud ka raadiomajakad:
*  432,456 MHz – ES0UFH (režiim A1A)
* 1296,920 MHz – ES0SHF (režiim A1A)

## Välislingid
*
Lääne-Eesti

**Lääne-Eesti** on Eesti lääneosa, millele maastikuteaduslikult vastab suuresti Lääne-Eesti maastikuvaldkond. Lääne-Eesti hulka arvestatakse ka Soomaa maastikurajoon, mis aga kuulub Vahe-Eesti maastikuvaldkonda.

Mõnikord, kui tahetakse täpsemalt määratleda mingi geograafilise objekti vms asukohta Eesti territooriumil, räägitakse ka Edela- ja Loode-Eestist.

## Vaata ka
*Lääne-Eesti maastikuvaldkond
*Lääne-Eesti rannikumadalik
*Põhja-Eesti
*Lõuna-Eesti
*Lahkme-Eesti
Vergi tuletorn

**Vergi tuletorn** (ka *Vergi tulepaak*) on tuletorn Lääne-Virumaal Haljala vallas Vergi sadamas.

Tuletorni geograafilised koordinaadid on .

## Ajaloost
1924. aastal rajati Vergi sadama juurde suurele rannarahnule püramiidjas automaatvalgustiga sõrestikukujuline raudplekiga kaetud tulepaak. Läbiroostetanud tulepaak asendati insener Armas Luige juhtimisel 1936. aastal 10 meetri kõrguse raudbetoonist tuletorniga. Teise maailmasõja ajal Vergi tuletorn ei töötanud, kuid 1945. aastal alustas jälle plinkimist. Tuletorniks on laternaruumi ja rõduga valge betoontorn, jalamilt 10 m kõrgune, tule kõrgus merepinnast on 11 m ning tule nähtavus 9 miili.

## Kujutavas kunstis
Kunstnik Artur Lokk on 1970. aastatel loonud Vergi tuletornist õlimaali.

2. juunil 2011 andis Eesti Post sarjast "Tuletornid Eesti postmarkidel" välja uue postmargi (nominaalväärtusega 0,35 €), millel on kujutatud Vergi tuletorn.

## Vaata ka
* Vergi alumine päevamärk
* Vergi ülemine päevamärk

## Viited

## Välislingid

* 
* Vergi tuletorn juulis 2012 (varafoto.com)
Roomassaare alumine tulepaak

**Roomassaare sihi alumine tulepaak** on tulepaak Saare maakonnas Kuressaare linnas Roomassaare sadamas.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 12 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 14 meetrit.

Tulepaak moodustab sihi Roomassaare ülemise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 721 meetrit ja sihi asimuut on 321,5°.

Tulepaak ehitati 1984. aastal.

## Välislingid
*
Päevamärk

**Päevamärk** on laevasõidu ohutust tagav ja orienteerumist kergendav tornikujuline rajatis kaldal või madalas vees.

Erinevalt tuletornidest ja tulepaakidest puudub päevamärkidel valgusti. Kui tuletornis või tulepaagis tuld ei süüdata, on need käsitletavad päevamärkidena.

Päevamärkidena on tänini ametlikult kasutusel ka kirikud, näiteks Paluküla päevamärk Hiiumaal ja Kihelkonna ülemine päevamärk Saaremaal.

Mõned päevamärgid on Veeteede Ameti poolt tühistatud ja seega kasutuselt kõrvaldatud, kuid rajatised on säilinud (näiteks Kumari päevamärk, Saastna päevamärk). Päevamärgina oli kasutusel ka Kiipsaare tuletorn, mis 2012. aasta seisuga on samuti navigatsioonimärgina tühistatud.

## Vaata ka
*Eesti päevamärkide loend
*Eesti tuletornide loend
*Eesti tulepaakide loend
*Eesti tühistatud navigatsioonimärkide loend
Eesti päevamärkide loend

**Eesti päevamärkide loend** loetleb Eesti päevamärke.

__NOTOC__

### H
*Haldreka päevamärk
*Hara päevamärk

### K
*Kessu päevamärk
*Kihelkonna alumine päevamärk
*Kihelkonna ülemine päevamärk
*Kiipsaare tuletorn
*Kumari päevamärk
*Kuunsi päevamärk
*Kõiguste liitsihi alumine päevamärk
*Kärdla alumine päevamärk
*Kärdla ülemine päevamärk

### L
*Laidunina tuletorn
*Laulasmaa päevamärk

### N
*Nasva liitsihi alumine päevamärk
*Nasva liitsihi ülemine päevamärk
*Nõmmküla liitsihi ülemine päevamärk

### P
*Paluküla päevamärk

### R
*Ramsi alumine päevamärk
*Ramsi ülemine päevamärk
*Riguldi päevamärk

### S
*Saastna päevamärk

### T
*Tammneeme päevamärk

### V
*Vergi alumine päevamärk
*Vergi ülemine päevamärk

## Vaata ka
* Eesti tuletornide loend
* Eesti tulepaakide loend
* Eesti poide loend
* Eesti tühistatud navigatsioonimärkide loend

## Välislingid
*Päevamärgid Veeteede Ameti Eesti navigatsioonimärkide andmebaasis
Põhja-Eesti

**Põhja-Eesti** on Eesti territooriumi põhjaosa. Maastikuteaduslikult vastab see suuresti Põhja-Eesti maastikuvaldkonnale. 

See hõlmab ka osa Kõrvemaast, mis jääb Vahe-Eesti maastikuvaldkonda, ja Alutaguse madaliku Ida-Eesti maastikuvaldkonnast.
Põhja-Eesti kõige põhjapoolseima ääre moodustab Soome lahe rannikumadalik, mida ilmestab Põhja-Eesti klint.

Põhja-Eesti oli nagu Lääne-Eestigi pärast viimast jääaega pikka aega jääpaisjärvede ja mere all.

## Vaata ka
*Põhja-Eesti maastikuvaldkond
*Lääne-Eesti
*Lõuna-Eesti
*Lahkme-Eesti
Pjotr Kaverin

**Pjotr Pavlovitš Kaverin** (vene *Пётр Павлович Каверин*; 9. september 1794 – 30. september 1855) oli vene kaardiväeohvitser, Aleksandr Puškini sõber.

Pärines Moskva kubermangu aadliperekonnast, isa Pavel Nikititš Kaverin oli senaator ja Kaluga kuberner. Aadlisuguvõsast pärines ka tema ema Anna Petrovna Kaverina, sündinud Korsakova.

Hariduse omandas esmalt Moskva ülikooli pansionaadis, seejärel Moskva ja Göttingeni ülikoolides. 

1838. aastast oli Kaverin Volõõnia piirivalvebrigaadi komandör. Selle staap asus tollal Austria-Ungari piiri lähedal paiknenud Radivilõvi linnas tänase Ukraina aladel. Kaverin teenis ja elas selles linnas surmani ning on maetud Radivilõvi kalmistule.

Puškin on pühendanud talle luuletused "Kaverinile" ja "Kaverini portreele". Kaverini nime kannab ka üks nimitegelase sõpradest Puškini teose "Jevgeni Onegin" esimeses peatükis.
Meenakshi Chintapalli

**Dr. Meenakshi Chintapalli** (USA, San Antonio) on USA pediaater.

Pediaatrite Akadeemia liige, South Westerni Ülikooli arstiteaduskonna kliiniline abiprofessor ning Texase osariigi aju neurohoolduse organisatsiooni koolitaja Lõuna-Texase metodistliku haigla lasteosakonna asepresident.
Džafar Mallajev

**Džafar Mallajev** (vene keeles *Джафар Маллаев*; sündinud 18. septembril 1949) on Venemaa pedagoogikateadlane.

Dagestani Riikliku Pedagoogikaülikooli professor ja rektor, pedagoogikateaduste doktor.

UNESCO preemia ja Putini preemia laureaat.

## Välislingid
*http://www.wiw-rf.ru/memberPerson/35619
Reet Priiman

**Reet Priiman** (sündinud 21. veebruaril 1939 Tallinnas)PhD, on eesti keemik, loodusteaduste õppejõud, erinevate ülikoolide ning munitsipaalsete koolitusettevõtete lektor. Paljude teaduslike ja populaarteaduslike publikatsioonide autor, sealhulgas teemal "Inimväärtuste integratsioon haridusse".

## Välislingid
* Rahvusvaheline hariduskonverents "Inimväärtuste integratsioon haridusse"
* REET PRIIMAN: Inimväärtused kujunevad ajus ja on aluseks keskkonnateadlikkuse kujundamisel - bioneer.ee
Viktor Nikulin

**Viktor Nikulin** (sündinud 26. aprillil 1953 Tallinnas) on Eesti poksija ja poksitreener. Ta poksis aastatel 1968–1975 Dünamos, tema treener oli Vladimir Mazjakin ja Aniss Murtazin. Ta pidas 128 kohtumist ja võitis neist 116.

Nikulin oli kukk-kaalus (kuni 54&nbsp;kg) ühel aastal (1972) Eesti NSV juunioride ja täiskasvanute meister. Ta oli kahekordne Eesti NSV meister kukk-kaalus (1972, 1973) ja sulgkaalus (kuni 57&nbsp;kg) kolmekordne Eesti NSV meister (1974–1976).

Nikulin võitis XIII Roman Kuura mälestusvõistlustel sulgkaalus (kuni 57&nbsp;kg) esikoha (1974). Ta võitis Dinamo üleliidulistel meistrivõistlustel III koha (1975). Ta sai 1972. aastal Nõukogude Liidu meistersportlaseks.

Nikulin töötab poksitreenerina, praegu (2009) Baltic Staris.

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksimeistrid maailmas ja Eestis 1719–2000". Revelex. Tallinn 2005.

## Välislingid
*
Ekraaninäitlejate Gildi auhind

**Ekraaninäitlejate Gildi auhind** (ingl. *Screen Actors Guild Awards*) on Ameerika Ühendriikide filmi- ja teleauhind, millega Ekraaninäitlejate Gild igal aastal oma liikmeid tunnustab. Auhinda antakse välja alates 1995. aastast.

Kandidaadid seavad üles 4200 ühenduse juhuslikult valitud liiget ning võitjad valivad kõik liikmed, keda on Ekraaninäitlejate Gildis ligi 120 000. Auhinda loetakse Hollywoodi üheks tähtsamaks tunnustuseks, mille alusel ennustatakse edu mõni nädal hiljem toimuval Filmikunsti ja -teaduste Akadeemia auhindade jagamisel.

Näitleja-nimeline (*The Actor*) pronksist auhinnakuju on 40 cm pikkune ja kaalub 5,5 kg.

## Kategooriad
Ekraaninäitlejate Gildi auhinda antakse välja 15 kategoorias.

### Filmikategooriad
* Parim näitetrupp
* Parim meesnäitleja
* Parim naisnäitleja
* Parim meeskõrvalosatäitja
* Parim naiskõrvalosatäitja
* Parim kaskadööritöö
### Telekategooriad
* Parim telefilmi või lühisarja meesnäitleja
* Parim telefilmi või lühisarja naisnäitleja
* Parim draamasarja näitetrupp
* Parim draamasarja meesnäitleja
* Parim draamasarja naisnäitleja
* Parim komöödiasarja näitetrupp
* Parim komöödiasarja meesnäitleja
* Parim komöödiasarja naisnäitleja
* Parim telesarja kaskadööritöö

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
* "Näitlejate Gildi peaauhind "Rentslimiljonärile"". *Forum Cinemas*, 26. jaanuar 2009.
Eesti jalgpalli superkarikas

**Eesti Superkarikas**, alates 2024. aastast ametlikult **A. Le Coq Superkarikas** on ühemänguline jalgpalli tiitlivõistlus valitseva Eesti meistri ja karikavõitja vahel. See toimub Meistriliiga hooaja eel alates 1996. aastast.

## Võitjad

‡Teise mängu tulemus tühistati, kuna Trans kasutas registreerimata mängijaid Usmanovit ja Kinki.

## Tulemused klubide kaupa

## Viited
Nõmmemetsad

**Nõmmemetsad** ehk **nõmmikud** on kuivadel toiteainetevaestel muldadel kasvavad metsad; ühtlasi metsatüpoloogilise klassifikatsiooni tüübirühm, kuuludes arumetsade tüübiklassi.

Nõmmemetsade levila on Eestis ebaühtlane, rohkem leidub neid Põhja-, Loode- ja Kagu-Eestis ning saartel, Eesti metsadest moodustavad nad umbes kolm protsenti. Nõmmemetsi esineb Eestis luidetel, limnomõhnadel, oosidel jne.

Nõmmemetsades esineb kõige rohkem mändi, hoopis vähem esineb kuuske, arukaske jt puuliike. Kasvupinnas on happeline ning põhjavesi asub mitme meetri sügavusel.

Alustaimestik on üldjuhul liigivaene ja hõre. Puhmarinde moodustavad tavaliselt kanarbik, pohl, leesikas, nõmm-liivatee ja rannikualadel ka kukemari.

Rohttaimestik tavaliselt puudub või esineb hõredalt palu-härgheina, kassikäppa ja mõningaid kõrrelisi, samblarindes domineerivad põdrasamblikud.

## Vaata ka
* Nõmmeniidud

## Kirjandus
* Tiit Leito. Eesti metsad. Tartu, Eesti loodusfoto, 2008. ISBN 978-9985-830-90-1