open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Another Love (Tom Odelli laul)

"**Another Love**" on Briti laulja ja laulukirjutaja Tom Odelli (sündinud 24.11.1990) kirjutatud ja esitatud laul tema debüütalbumilt "Songs from Another Love" (2012). See on ka Odelli kolmas singel stuudioalbumil "Long Way Down" (2013). "Another Love" anti välja promosinglina 15. oktoobril 2012; see on saadaval allalaaditava muusikafailina, CD-l ja muusikavideona.

## Veebiallikad
* Tom Odell – "Another Love", YouTube'i muusikavideo
* "Another Love" laulusõnad
* Tom Odell – "Another Love"
* "Another Love"
Branko Lazić

**Branko Lazić** on Serbia elukutseline korvpallur, kes mängib Belgradi Crvena zvezda ridades Serbia korvpalliliigas, Aadria liigas ja Euroliigas. Eelkõige on ta tuntud liiga ühe parima kaitsemängijana.

## Karjäär
2011. aastal sõlmis Lazić üheaastase lepingu Belgradi Crvena Zvezdaga. 2012. aasta 10. augustil pikendas ta seda kolme aasta võrra. 2015. aastal sõlmis ta klubiga uue, kaheaastase lepingu.

7. veebruaril 2017 tõusis ta Crvena Zvezda särgis peetud mängude koguarvu poolest kõigi aegade kolmandaks, möödudes Vuk Radivojevićist ja Dragiša Vučinićist.

## Viited
Wolfgang Schnur

**Wolfgang Schnur** (8. juuni 1944 Stettin (tänapäeval Szczecin, Poola) – 16. jaanuar 2016 Viin) oli saksa jurist.

Wolfgang Schnur jäi väga varakult oma vanematest ilma. Ta isa hukkus teises maailmasõjas, ta juudi rahvusest ema põgenes Läände ja Schnur kohtus temaga uuesti alles 1961. aastal. Alates 1946. aastast elas Wolfgang Schnur Rostockis kasuvanemate juures. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta müürsepaks ja omandas keskhariduse õhtukoolis. 1973. aastal lõpetas ta Berllini Humboldti Ülikooli kaugõppes õigusteaduse erialal. Seejärel töötas Wolfgang Schnur advokaadina, 1978. aastal avas ta Rostockis oma advokaadibüroo. Advokaadina kaitses ta muuhulgas ka kodanikuõiguste aktiviste ja sõjaväeteenistusest keeldujaid. Aastatel 1965–1989 oli ta Stasi mitteametlik kaastöötaja varjunimedega "Torsten" ja "Dr. Ralf Schirmer".

1989. aasta oktoobris oli Wolfganz Schnur üks partei Demokraatlik Algus (Demokratischer Aufbruch) asutajaid. 17. detsembrist 1989 kuni 14. märtsini 1990 oli ta Demokraatliku Alguse esimees.

1990. aasta märtsis avalikustas ajakiri Spiegel, et Wolfgang Schnur oli olnud alates 1965. aastast Stasi mitteametlik kaastööline, mispeale Schnur astus parteijuhi ametikohalt tagasi.

1991. aastal avas Wolfgang Schnur Berliinis oma advokaadibüroo. 1993. aasta juulis võeti talt advokaadina töötamise õigus ära, seda otsust kinnitas ta Saksamaa Liidukohus 1994. aasta juulis.

## Viited
Crystal Castles

**Crystal Castles** on Kanada elektroonilise muusika grupp, mille lõi 2003. aastal Torontos laulukirjutaja ja produtsent Ethan Kath.

Crystal Castles on tuntud oma kaootiliste *live*-esinemiste ja melanhoolsete kodus valmistatud *[[Lo-fi muusika|lo-fi]]* väljalasete poolest. 2006. ja 2007. aastal andsid nad vinüülidel välja palju piiratud koguses singleid, kuni avaldasid kolm kriitikute poolt soojalt vastu võetud albumit vahemikus 2008–2012.

2005. aastal andis Ethan Kath Crystal Castlesi nime all välja digitaalsed singlid "Magic Spells" ja "Untrust Us". Need kogusid internetis populaarsust, misjärel hakkas tulema pakkumisi plaadifirmadelt. 2006. aastal kutsus Kath bändi laulja Alice Glassi, et temaga koos avaldada bändi esimene füüsilisel kujul nelja looga vinüül-EP "Alice Practice". Nende debüütalbum "Crystal Castles" ilmus 2008. aastal ja asetati hiljem New Musical Expressi (NME) poolt aastakümne 100 parima albumi nimekirjas 39. kohale.

2010. aastal ilmus teine album, "(II)", mis jõudis Billboardi 200 edetabelisse. Album sisaldas ka nende esimest ülemaailmsetesse edetabelitesse jõudnud singlit "Not In Love", milles tegi kaasa The Cure'i solist Robert Smith.

Nende kolmas album "(III)" ilmus 12. novembril 2012. Nii Tumblr kui ka Hype Machine nimetasid selle aasta albumiks. Album sisaldas nelja singlit: "Plague", "Wrath of God", "Sad Eyes" ja "Affection".

2014. aasta oktoobris teatas Alice Glass oma bändist lahkumisest nii isiklikel kui ka töistel põhjustel. 2015. aasta aprillis andis Ethan Kath välja uue Crystal Castlesi singli "Frail", kus tegi kaasa bändi uus laulja Edith Frances. 19. augustil 2016 ilmus bändi neljas album, "Amnesty (I)".

## Liikmed
; Praegused liikmed
* Ethan Kath – multiinstrumentalist, laulukirjutaja, laul (2003–tänaseni)
* Edith Frances – vokaal (2015–tänaseni)
* Christopher Chartrand – trummid (2006–tänaseni)
; Endised liikmed
* Alice Glass – vokaal, laulukirjutaja (2006–2014)
* Cameron Findlay – *live*-trummid (2007–2008)
* Thomas Cullen – *live*-trummid (veebruar 2008)
* Mike Bell – *live*-trummid (2008–2009)

## Viited
Juha Tiainen

**Juha Pekka Antero Tiainen** (5. detsember 1955 Uukuniemi – 28. aprill 2003 Lappeenranta) oli soome vasaraheitja, olümpiavõitja.

Ta võitis 1984. aasta suveolümpiamängudel Los Angeleses kulmedali tulemusega 78.08. 

Tiainen parandas kaheksal võistlusel Soome vasaraheiterekordit. 1984. aastal heitis ta isikliku rekordi **81.52**. See tulemus püsis Soome rekordina aastani 2002, kui selle ületas Olli-Pekka Karjalainen.

Pärast karjääri lõpetamist töötas Tiainen vasaraheitetreenerina ja füüsilise ettevalmistuse treenerina jäähokiklubis Saimaan Pallo.

## Isiklikku

Tiainen oli elukutselt politseinik, ta töötas Lappeenrantas noorem- ja vanemkonstaablina.

Tiainen suri 2003. aastal kopsupõletiku tagajärjel. Ta on maetud kodulinna Uukuniemi Paakasalme kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*
Süütunne

**Süü** on kognitiivne või emotsionaalne tunne, mida kogeb inimene, kes usub või mõistab, ka ebatäpselt, et ta on eksinud enda käitumisnormide vastu või on rikkunud üldist moraalset standardit ja kannab olulist vastutust selle rikkumise pärast. Süü on tihedalt seotud mõistega kahetsus.

## Psühholoogia
Süü on oluline tegur obsessiiv-kompulsiivne häire sümptomite jätkumisel. Süüd ja sellega seotud põhjused, väärtused ja puudused on ühised teemad nii psühholoogias kui psühhiaatrias. Nii spetsialistidele kui tavainimesle on süü on afektiseisund, milles inimene tunneb, et on endaga konfliktis oma tegude või tegematajätmiste pärast. See tekitab tal tunde, mis ei kao lihtsalt südametunnistuspiinade pärast. Sigmund Freud kirjeldas seda kui ego ja superego (ülimina) vahel toimuvat võitlust. Süütunne on Freudi arvates "ilmselt ainult hirm armastusest ilma jääda, "sotsiaalne" hirm". Freud leiab, et alateadvust takistab süütunne, mis on kõige raskem takistus, mida ületada."

### Psühhopaatidel puudub süütunne
Inimestel, kellel on sügavad psühhopaadi omadused, puudub tõeline süütunne ja vajadus kahetseda, kui nad on teistele haiget teinud. Selle asemel leivad nad oma tegudele ratsionaalsed põhjused, süüdistavad kedagi teist või eitvad, et midagi toimus. Inimene, kellel on psühhopaatia, kaldub vägivaldsusele teiste ja enda vastu. Neil on halvastiarenenud võime tulevikku ette planeerida. Psühhopaadid ei pea end kunagi süüdlaseks, kuna nad teevad ükskõik mida, et saada endale tingimusteta kasu. Inimene, kes ei tunne süüd ega kahetsust, ei oma ka mingit vajadust ennast süüdistada, kui nad on teistele haiget teinud. Kõrge psühhopaatiaga inimene suudab alati oma tegusid positiivselt põhjendada ja süü teiste kanda jätta. Psühholoogid näevad seda kui osa moraalsete põhjenduste puudumisest ja võimetust olukordi hinnata moraalsest vaatenurgast ning võimetust teiste inimestega emotsionaalseid sidemeid luua, kuna neil puudub empaatia.

## Viited
Primož Kozmus

**Primož Kozmus** (sündinud 30. septembril 1979 Novo Mestos) on Sloveenia vasaraheitja, olümpiavõitja ja maailmameister.

Primož Kozmus on osalenud neljadel olümpiamängudel: Sydney olümpiamängudel 2000. aastal sai ta 38. koha, Ateena olümpiamängudel aastal 2004 sai ta 5. koha, Pekingi olümpiamängudel 2008 võitis ta kuldmedali ja 2012. aasta Londoni olümpiamängudel hõbemedali.

2007. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Ōsakas võitis ta hõbeda, 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Berliinis kulla ja 2011. aasta maailmameistrivõistlustel Daegus pronksi. 

Aastatel 2007, 2008 ja 2009 valiti Kozmus Sloveenia aasta sportlaseks.

Tema isiklik rekord vasaraheites on 2. septembril 2009 Celjes heidetud **82.58**, mis on ühtlasi Sloveenia rekord. 

## Viited

## Välislingid

*
Simply Party Classics

**"Simply Party Classics"** on 2016. aastal välja antud *box set*. Plaadikogumiku andis välja BMG Rights Managementile kuuluv Union Square Music.

## Lugude nimekiri

## Allikad
* Albumi info USM-i veebilehel
Andre De Grasse

**Andre De Grasse** (sündinud 10. novembril 1994) on Kanada sprinter; olümpiavõitja 200 m jooksus (2020) ja 4x100 m teatejooksus (2024) ning maailmameister 4x100 m teatejooksus (2022).

2015. aasta Panameerika mängudel võitis ta kuldmedali 100 m ja 200 m jooksus. Samal aastal pälvis ta maailmameistrivõistlustel nii 100 m jooksus kui ka 4×100 m teatejooksus pronksmedali. 

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros sai De Grasse Usain Bolti järel hõbemedali 200 m jooksus ning pronksi 100 m ja 4×100 m jooksus.

2017. aastal jooksis De Gasse Teemantliiga etapil Stockholmis lubatust tugevama taganttuulega 100 meetrit ajaga 9,69. Maailmameistrivõistlustel ta reievigastuse tõttu ei võistelnud.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas võitis De Grasse 100 meetri jooksus isikliku rekordiga 9,90 pronksmedali. 200 meetri jooksus oli ta Noah Lylesi järel teine.

2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos tuli De Grasse 200 meetri jooksus Kanada rekordiga 19,62 olümpiavõitjaks. Ta püstitas isikliku rekordi ka 100 meetri jooksus, saades tulemusega 9,89 Marcell Jacobsi ja Fred Kerley järel pronksmedali. 4×100 meetri teatejooksus jooksis ta viimast vahetust ning võitis Kanada meeskonnaga hõbemedali.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is segas De Grasse'i vigastus, tema võistlus ebaõnnestus 100 meetri jooksus ning ta oli sunnitud 200 meetri jooksust loobuma. 4×100 meetri teatejooksus aitas ta viimase vahetuse jooksjana Kanada meeskonnal tulla USA ja Suurbritannia neliku ees maailmameistriks.

2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis tuli De Grasse Kanada meeskonna koosseisus 4×100 meetri jooksus olümpiavõitjaks.

2025. aasta maailmameistrivõistlustel Tokyos ta 100 meetri ega 200 meetri jooksus poolfinaalist edasi ei pääsenud. Teatejooksus võitis ta Kanada meeskonnaga hõbemedali.

## Isiklikud rekordid
;Väljas

;Sees

## Viited

## Välislingid
*
Frederick Richards Leyland

**Frederick Richards Leyland** (30. september 1831 – 4.&nbsp;jaanuar 1892) oli üks suuremaid 19. sajandi Briti reedereid, 25 üle Atlandi ookeani kulgeva aurulaeva omanik, kunsti&shy;kollektsionäär ja kunstnike patroon. 

## Vaata ka
*Monna Rosa

## Välislingid

*"Leyland, Frederick Richards (1831–1892)", *Oxford Dictionary of National Biography*, Oxford University Press, 2004
*Biography at University of Glasgow
Ameerika Ühendriikide rahvusparkide loend

Ameerika Ühendriikides on 2023. aasta seisuga kokku 63 rahvusparki.

Rahvusparke haldab Ameerika Ühendriikide Siseministeeriumi agentuur Rahvusparkide Teenistus (*National Park Service*). Rahvuspargid rajatakse Ameerika Ühendriikide Kongressi õigusaktiga. Esimese rahvuspargi, Yellowstone'i rahvuspargi, loomise seaduse allkirjastas president Ulysses S. Grant 1872. aastal. Yellowstone'i rahvuspargile järgnesid 1875. aastal Mackinac (rahvuspark kuni 1895. aastani) ning 1890. aastal Sekvoia ja Yosemite rahvuspark.

Rahvuspargid paiknevad 30 osariigis, samuti Ameerika Samoa ja USA Neitsisaarte territooriumitel. Enim rahvusparke paikneb Californias (üheksa), järgnevad Alaska (kaheksa), Utah (viis) ja Colorado (neli). Suurim rahvuspark on Wrangelli – St. Eliase rahvuspark Alaskas, mille pindala on üle 33 000 km² ehk suurem kui üheksa väiksemat osariiki. Järgmised neli suuremat rahvusparki paiknevad samuti Alaskas. Pindalalt on kõige väiksem Gateway Archi rahvuspark Missouris, mille pindala on 0,8 km². Kõikide rahvusparkide kogupindala on umbes 212 000 km². Keskmiselt on rahvuspargi pindala 3370 km². Kõige külastatum rahvuspark on Põhja-Carolina ja Tennessee osariigi piiril paiknev Great Smoky mägede rahvuspark, mida külastas 2016. aastal üle 11 miljoni turisti, järgneb üle ligi kuue miljoni külalisega Suure kanjoni rahvuspark Arizonas. Samal aastal külastas aga eraldatud Arktika värava rahvusparki Alaskal ainult 10 000 huvilist.

Neliteist rahvusparki on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse ning 21 rahvusparki kuuluvad UNESCO biosfäärikaitsealade võrgustikku.

## Rahvuspargid

## Endised rahvuspargid

## Viited

## Välislingid

* Rahvusparkide Teenistuse koduleht
Iłona Usovič

**Iłona Usovič** (valgevene Ілона Віктараўна Усовіч; sündinud 14. novembril 1982 Červieńis) on valgevene kergejõustiklane (jooksja).

2004. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Budapestis võitis ta 4×400 m teatejooksus võistkonna koosseisus Natałla Sałahub, Hanna Kazak ja Sviatłana Usovič rahvusrekordi tulemusega 3.29,96 hõbemedali. 

Järgmistel sisemaailmameistrivõistlustel Moskvas võitis ta võistkonna koosseisus Natałla Sałahub, Hanna Kazak ja Julijana Juščanka tulemusega 3.28,65 pronksmedali.

2008. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Valencias võitis ta võistkonna koosseisus Hanna Kazak, Iryna Chlustava ja Sviatłana Usovič tulemusega 3.28,90 hõbeda. 

400 meetri jooksu individuaaldistantsidel võitis Iłona Usovič 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel Helsingis pronksi ja 2007. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Birminghamis hõbeda.

Tema vanem õde Sviatłana Usovič on samuti jooksja.

## Isiklikud rekordid
### Välisrekordid

### Siserekordid

## Viited

## Välislingid

*
Maa tund

**Maa tund** on rahvusvaheline aktsioon loobuda elektri kasutamisest tunni aja jooksul, kell 20.30–21.30.

Aktsiooni organiseeris Maailma Looduse Fond.

2016. aastal oli Maa tund 19. märtsil.

2017. aastal on Maa tund 25. märtsil. 

Eestis on videviku pidamine maarahva vana komme.

## Vaata ka
*Maa päev
*Valgusreostus
The Beguiling of Merlin

„**[[Merlin]]i võlumine**“ (inglise keeles „*The Beguiling of Merlin*“) on inglise kunstniku Edward Burne-Jonesi (1833–1898) õlimaal lõuendil.

Ajavahemikus 1872–1877 valminud teose tellis Frederick Richards Leyland.

## Viited
Monna Rosa

„**Monna Rosa**“ on inglise kunstniku Dante Gabriel Rossetti (1828–1882) XIX sajandil loodud kahe teose pealkiri.

Teostel on kujutatud laevandusmagnaat Frederick Leylandi abikaasat. 1862. aastal valminud teose, suuruselt väiksema, asukoht on teadmata.

1867. aastal valmis kunstnikul teine, suurem versioon, mis asub erakogus.

## Viited
Pildipost

**Pildipost** (ingliskeelne paralleelpealkiri *Picture Post*) oli 1947–1949 Saksamaal Geislingenis ilmunud väliseesti ajakiri. Ajakirja vastutav toimetaja oli Aleksander Raag ja seda on toimetanud ka Erich Ernits. Ajakiri ilmus sagedusega üks kord kuus. 1949 ilmus ajakiri ajalehe Eesti Rada asemel, kusjuures jätkas ajalehe numeratsiooni.

Ajakirjal ilmus kaks lisa: Pildiposti Kõverpeegel (ilmus 1948) ja Põhjamaa tähistel (ilmus 1949).

## Viited
Ekateríni Stefanídi

**Ekateríni Stefanídi** (kreeka keeles Κατερίνα Στεφανίδη; sündinud 4. veebruaril 1990 Cholargóses) on Kreeka kergejõustiklane, teivashüppaja.

Ta tuli 2016. aastal Rio de Janeiros teivashüppes 4.85-ga olümpiavõitjaks. Lisaks on ta tulnud teivashüppes Euroopa välis- ja sisemeistriks.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis võitis ta kuldmedali uue rahvusrekordiga **4.91**. Tema eelmine isiklik rekord välitingimustes oli 4.86, mis oli hüpatud 8. juunil 2016 Ateenas.

Aastatel 2016 ja 2017 on ta tulnud Teemantliiga üldvõitjaks.

Sisetingimustes on tema isiklik rekord **4.90**, mis on püstitatud 20. veebruaril 2016 New Yorgis.

## Viited

## Välislingid

*
Kirikuleht

**Kirikuleht** on mitme väljaande nimi:
*Kirikuleht (ajakiri, 1941), ilmus 1941–1944 Tallinnas
*Kirikuleht (ajakiri, 1946), ilmus 1946–1955 Saksamaal Geislingenis
*Kirikuleht on ajalehe Nädaline lisa
Salvador Minuchin

**Salvador Minuchin** (13. oktoober 1921 San Salvador, Entre Rios, Argentina – 30. oktoober 2017) oli pereterapeut. 

Ta rajas strukturaalse pereteraapia, kus probleeme käsitletakse peresiseste suhete kaardistamise teel. Sellised kaardid taasesitavad jõudünaamikaid ning piire alamsüsteemide vahel. Strukturaalne pereterapeut katkestab peresiseseid probleemseid suhteid sellisel viisil, et need muutuksid tervemaks.
Laura Muir

**Laura Muir** (sündinud 9. mail 1993 Milnathortis) on Suurbritannia kergejõustiklane, keskmaajooksja.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros saavutas ta 1500 meetri jooksus ajaga 4.12,88 seitsmenda koha.

2017. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel võitis ta kuldmedali nii 1500 meetri (4.02,39) kui ka 3000 meetri jooksus (8.35,67), püstitades mõlemal alal Euroopa meistrivõistluste rekordi.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis jäi ta 1500 meetri jooksus ajaga 4.02,97 esimesena medalita, kaotades pronksmedali võitnud Caster Semenyale seitsme sajandikuga. 5000 meetri jooksus sai ta isikliku rekordiga 14.52,07 kuuenda koha.

2018. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Birminghamis võitis ta 1500 meetri jooksus 4.06,23-ga hõbemedali ja 3000 meetri jooksus 8.45,78-ga pronksmedali. 2018. aastal tuli ta Euroopa meistriks ka 1500 meetri jooksus ajaga 4.02,32.

2019. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Glasgow's võitis ta kuldmedali taas nii 1500 meetri kui ka 3000 meetri jooksus.

2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos võitis ta 1500 meetri jooksus Suurbritannia rekordiga 3.54,0 hõbemedali.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is võitis ta 1500 meetri jooksus ajaga 3.55,28 pronksmedali. Euroopa meistrivõistlustel Münchenis võitis ta samal alal kuldmedali ajaga 4.01,08.

2023. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Istanbulis tuli ta 1500 meetri jooksus kolmandat korda Euroopa sisemeistriks, joostes finaalis 4.03,40.

2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis sai Muir 1500 meetri jooksus isikliku rekordiga 3.53,37 viienda koha.

Aastatel 2016 ja 2018 on ta 1500 meetri jooksus tulnud Teemantliiga üldvõitjaks.

## Isiklikud rekordid
;Väljas

;Sees

Allikas: World Athletics

## Viited

## Välislingid
*
Servikulised

**Servikulised** (*Pleurotaceae*) on seente sugukond šampinjonilaadsete seltsist.

## Perekondi
**Hohenbuehelia* – tardservik
**Pleurotus* – servik
**Resupinatus* – sültservik

## Välislingid
* Servikulised andmebaasis eElurikkus
Libor Charfreitag

**Libor Charfreitag** (sündinud 11. septembril 1977 Trnavas) on Slovakkia vasaraheitja, Euroopa meister vasaraheites (2010).

Libor Charfreitag on õppinud Ameerika Ühendriikdies Dallases Lõuna Metodisti Ülikoolis ning töötab siiani ülikooli juures kergejõustiku abitreenerina.

Ta on osalenud kolmedel olümpiamängudel: Sydney olümpiamängudel 2000. aastal sai ta 30. koha, 2004. aasta Ateena olümpiamängudel 6. koha ja 2008. aasta Pekingi olümpiamängudel 8. koha.

2003. aastal valiti ta Slovakkia aasta sportlaseks.

Tema isiklik rekord vasaraheites on 29. juunil 2003 Prahas heidetud **81.81**. 

## Viited

## Välislingid

*
Mehmed VI

**Mehmed VI** (14. jaanuar 1861 Konstantinoopol – 16. mai 1926 Sanremo) oli Osmanite riigi viimane sultan ja Rooma keiser (Kaysar-i Rûm) aastatel 1918–1922. Ta oli Abdülmecid I ja Gülüstü Hanımi poeg.
Looduse lood

**"Looduse lood"** on kirjastuse Tänapäev loodusraamatute sari.

## Sarjas ilmunud
*Wohlleben, Peter 2016. "Puude salapärane elu: Mida nad tunnevad, kuidas nad suhtlevad – peidulise maailma avastamine". (Tõlkinud Olav Renno.) Tallinn: Tänapäev.
*Turovski, Aleksei; Turovski, Marcus 2016. "Teekond urust templisse ehk Märk on vaataja silmades". Tallinn: Tänapäev.
*Stewart, Amy 2017. "Kurjad taimed: taim, mis tappis Sokratese ja teised botaanilised kurikaelad". (Tõlkinud Krista Kallis.) Tallinn: Tänapäev.
*Kõivupuu, Marju 2017. "Loomad eestlaste elus ja folklooris". Tallinn: Tänapäev.
*Wohlleben, Peter 2017. "Loomade hingeelu". (Tõlkinud Eve Sooneste.) Tallinn: Tänapäev.
*Young, Rosamund 2017. "Lehmade salajane elu". (Tõlkinud Marie Kuri.) Tallinn: Tänapäev.
*Wohlleben, Peter 2017. "Metsa kasutamisõpetus". (Tõlkinud Eve Sooneste.) Tallinn: Tänapäev.
*Ackerman, Jennifer 2018. "Geniaalsed linnud". (Tõlkinud Helen Urbanik.) Tallinn: Tänapäev.
*Bojanowski, Axel 2018. "Ilma imeteod". (Tõlkinud Krista Räni) Tallinn: Tänapäev.
*Radinger, Elli H. 2018. "Huntide tarkus". (Tõlkinud Eve Sooneste.) Tallinn: Tänapäev.
*Stuart, Amy 2018. "Kurjad putukad". (Tõlkinud Krista Kallis.) Tallinn: Tänapäev.
*Vestre, Katharina 2018. "Esimene saladus". (Tõlkinud Sash Uusjärv.) Tallinn: Tänapäev.
*Waal, Frans de 2018. "Kas oleme küllalt nutikad mõistmaks, kui nutikad on loomad?" (Tõlkinud Olav Renno ja Tiina Randus.) Tallinn: Tänapäev.
*Brensing, Karsten 2018. "Loomade mõistatus". (Tõlkinud Kersti Kaljuvee.) Tallinn: Tänapäev.
*Radinger, Elli 2019. "Vanade koerte tarkus". (Tõlkinud Eve Sooneste.) Tallinn: Tänapäev.

## Vaata ka
*"Roheline raamat"
*"Roheline Eesti"
Konstanze Klosterhalfen

**Konstanze Klosterhalfen** (sündinud 18. veebruaril 1997 Bonnis) on Saksamaa kergejõustiklane, keskmaajooksja.

2016. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Bydgoszczis võitis ta 3000 meetri jooksus pronksmedali.

2017. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Belgradis võitis ta oma esimese medali täiskasvanute tiitlivõistlustelt, kui sai 1500 meetri jooksus hõbemedali isikliku rekordiga 4.04,45.

8. juunil 2017 püstitas ta Teemantliiga etapil Roomas 1500 meetri jooksus isikliku rekordi 3.59,30-ga.

2017. aasta Euroopa U23 meistrivõistlustel Bydgoszczis võitis ta kuldmedali 1500 meetri jooksus ajaga 4.10,30.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis jõudis ta poolfinaali, kus jäi oma jooksus 4.06,58-ga kaheksandaks ning sai kokkuvõttes 16. koha.

20. augustil 2017 Birminghamis toimunud Teemantliiga etapil saavutas ta 3000 meetri jooksus teise koha, püstitades uue rahvusrekordi ajaga 8.29,89. Ta parandas isiklikku rekordit enam kui 16 sekundiga.

27. augustil 2017 Berliinis toimunud võistlusel parandas ta 1500 meetris isiklikku rekordit ligi nelja kümnendikuga, joostes 3.58,92.

18. veebruaril 2018 tuli ta 3000 meetri jooksus Saksamaa sisemeistriks uue rahvusrekordiga 8.36,01. Senist Saksamaa rekordit parandas ta enam kui viie sekundiga.

2018. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Birminghamis sai ta 8.51,79-ga seitsmenda koha.

2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis sai ta 5000 meetri jooksus hooaja tipptulemusega 15.03,75 neljanda koha.

2019. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Glasgow's võitis ta 3000 meetri jooksus hõbemedali. Sama aasta 30. juunil jooksis ta Teemantliiga etapil Stanfordis 3000 meetri distantsil kõigi aegade kuuenda aja (8.20,07). Samas jooksus püstitas Sifan Hassan uue Euroopa rekordi (8.18,49).

3. augustil 2019 püstitas ta Berliinis toimunud Saksamaa meistrivõistlustel 5000 meetri jooksus uue Saksamaa rekordi – 14.26,76. Ta ületas 1999. aastast Irina Mikitenkole kuulunud Saksamaa rekordi enam kui 15 sekundiga. Selle tulemusega tõusis Klosterhalfen kõigi aegade edetabelis 13. kohale. Euroopa päritolu jooksjatest on temast kiiremini jooksnud ainult Lilia Šobuhhova (14.23,75).

18. augustil 2019 jooksis ta Teemantliiga etapil Saksamaa rekordi miilijooksus – 4.21,11. Ta ületas sellega 1985. aastast Ulrike Brunsile kuulunud Saksamaa rekordi 48 sajandikuga.

Lisaks on ta võitnud medaleid krossijooksu Euroopa meistrivõistlustel juunioride arvestuses.

Klosterhalfen on tulnud neljal korral Saksamaa välis- ja neljal korral sisemeistriks 1500, 3000 ja 5000 meetri jooksus.

2016. aastal valiti ta Saksamaa aasta parimaks nooreks naiskergejõustiklaseks.

Ta on läbi aegade noorim naisjooksja, kes on läbinud 800 meetrit kiiremini kahest minutist, 1500 meetrit kiiremini neljast minutist ja 5000 meetrit kiiremini 15 minutist.

## Isiklikud rekordid
;Väljas

;Sees

Allikas: IAAF

## Viited

## Välislingid

* 
* "40. GA-Wandertag: Zum Wandern läuft Konstanze Klosterhalfen zu schnell". General-Anzeiger Bonn. 25.8.2017
Kikerikii

**"Kikerikii"** on Eesti Televisiooni lastelavastus, mida toodeti aastatel 1981–1983. 15-osaline lavastus räägib väikesest tüdrukust, kellele koduloomad otsustavad kinkida võime mõista loomade keelt ning kellega hakkavad seejärel toimuma mitmesugused üllatavad lood.

"Kikerikii" tegijad tutvustasid lavastust nii: "Elab üks päris tavaline tüdruk. Nimigi on tal tavaline – Anna-Liisa. Ta on parasjagu unistaja ja armastab üle kõige maailmas loomi, sellepärast otsustatigi talle üks isemoodi kingitus teha." 

Lavastuse autor oli ja laulusõnad kirjutas Eve Viilup, režissöör oli Uno Leies, kunstnik Tiiu Übi ja muusika autor Ave Kumpas. 

2015. aastal pälvis "Kikerikii" ETV saate "Ringvaade" vaatajate hulgas läbi viidud (mitterepresentatiivses) küsitluses Eesti jubedamate lastesaadete pingereas teise koha.  Vaatajad pidasid lavastuses hirmsateks kohtadeks roti ja Vetehaldja ilmumist. 

## Osatäitjad
*Anna-Liisa Kurve – Anna-Liisa
*Aili Leetva – Vanaema
*Harry Gustavson – Kukk
*Maile Hiiet – Kana ja Linnupojad
*Reet Rootare – Põrsas
*Malle Peedo – Lammas ja Vähk
*Ingrid Kivirähk
*Kalju Renel – Kass
*Olaf Paesüld – Rott ja Vetehaldjas
*Ivar Murel
*Viljar Leisalu – Mart 

## Viited

## Välislingid
*"Kikerikii" IMDB andmebaasis.
Islām Nāşir

**Islām Nāşir** (24. detsember 1994 – 20. märts 2017 Durban) oli egiptuse jalgrattur.

Ta kuulus rattasõidu meeskonda VIB Bikes.

2017. aasta 20. märtsil suri Nāşir Lõuna-Aafrika Vabariigis Durbanis toimunud Aafrika trekisõidu meistrivõistlustel omniumi temposõidus rattaga kukkumise tagajärjel.

## Viited
Liisi Laineste

**Liisi Laineste** (sündinud 27. jaanuaril 1978) on eesti folklorist.

## Elukäik
Ta on lõpetanud 1996. aastal Tallinna Inglise Kolledži ja 2000. aastal Tartu Ülikooli psühholoogia erialal. Omandanud 2004. aastal magistrikraadi rahvaluule erialal väitekirjaga "Tegelased eesti etnilises huumoris" ning doktorikraadi 2008. aastal doktoritööga "Post-socialist jokes in Estonia: continuity and change".

Töötab 2004. aastast Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakonna teaduri ja 2021. aastast juhtivteadurina, koordineerides teadus- ja koostööprojekte ning tegeledes teadustööga. Aastatel 2016–2023 oli ta Eesti-uuringute Tippkeskuse nüüdiskultuuri töörühma juht. Peamised uurimisvaldkonnad on etniline huumor, eesti kaasaegne rahvahuumor, poliitiline huumor, internetikultuur, ksenofoobia ja rahvusluse ilmingud uues meedias, verbaalne agressiivsus, digitaalhumanitaaria.

### Koostatud andmebaasid
* Laineste, Liisi 2004. Eesti kaasaegsed anekdoodid. 

### Teaduskorralduslik tegevus
* 2024−... ISHS (International Society for Humour Studies) president
* 2012−... HUMOR: International Journal of Humor Research toimetuskolleegiumi liige
* 2012−... ajakirja European Journal of Humour Research toimetuskolleegiumi liige

## Isiklikku
Ta on abielus ettevõtja Jaak Lainestega.

## Tunnustus
* 2005 – Teaduste Akadeemia noorteadlase teaduspreemia 
* 2008 – ISHS noorteadlaste auhind 
* 2009 – Lennart Meri teadustöö auhind
* 2011 – Eesti Rahvuskultuuri Fondi Teaduste Akadeemia allfondi noorteadlase stipendium

## Viited


## Välislingid
* Sissekanne ETIS-es
Hjalmar Schacht

**Horace Greeley Hjalmar Schacht** (22. jaanuar 1877 Tingleff (tänapäeval Tinglev, Taani) – 3. juuni 1970 München) oli Saksa poliitik, majandustegelane ja pankur.

Hjalmar Schacht oli pärit kaupmehe perekonnast. Aastatel 1895–1899 õppis ta majandusteadust Kielis, Münchenis ja Berliinis. 1900. aastal alustas ta tööd ühes kaubanduslepinguühingus. 1903. asus ta arhvivaarina tööle Dresdeni Panka, 1908. aastal sai ta sama panga asedirektoriks. 1916. aastal sai Schachtist Saksamaa Rahvusliku Panga (Nationalbank für Deutschland) direktor. 1918. aastal oli ta üks Saksa Demokraatliku Partei asutajaid. Pärast Saksamaa Rahvusliku Panga ühendamist Darmstadti Kaubandus- ja Tööstuspangaga sai Hjalmar Schacht uue Danat-Panga (Danat-Bank) juhatajaks. 1923. aasta novembris kutsuti ta riigi valuutakomissari ametikohale. Sama aasta detsembris määras riigikantsler Gustav Stresemann ta Saksamaa Riigipanga presidendiks. 1926. aastal astus ta Saksa Demokraatlikust Parteist välja ja asus sõlmima kontakte rahvuslikult meelestatud parempoolsete parteidega. 1930. aastal vastustas Schacht Youngi plaani ja astus Saksamaa Riigipanga presidendi ametikohalt tagasi. Natsionaalsotsialistide võimuletuleku järel määrati Hjalmar Schacht 16. märtsil 1933 uuesti Saksamaa Riigipanga presidendiks. Alates 2. augustist 1934 kuni 26. novembrini 1937 oli Hjalmar Schacht Saksamaa majandusminister. Pärast majandusministri ametist lahkumist oli Schacht kuni 1943. aastani portfellita minister. 20. jaanuaril 1939 vabastati ta Saksamaa Riigipanga presidendi ametikohalt.

Pärast 20. juulil 1944 aset leidnud atentaati Adolf Hitlerile kahtlustasid võimud Schachti seotuses vandenõuga ja ta vahistati. Kuni sõja lõpuni hoiti teda kinni Dachau koonduslaagris.

Nürnbergi protsessil oli Hjalmar Schacht süüdistatavate hulgas, kuid ta mõisteti 1. oktoobril 1946 õigeks ja vabastati samal päeval. Mõni päev hiljem ta aga vahistati uuest ja mõisteti 1947. aastal Stuttgardis toimunud kohtuprotsessil 8 aastaks töölaagrisse. 1948. aasta septembris ta siiski vabastati.

1953. aastal avaldas Schacht mälestusteraamatu "76 Jahre meines Lebens" ("Minu elu 76 aastat").

## Viited

## Välislingid
*
Košarõntsi

**Košarõntsi** on mitme asula nimi:

* **[[Košarõntsi (Bari rajoon)|Košarõntsi]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis
* **[[Košarõntsi (Beršadi rajoon)|Košarõntsi]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis
Svobodne (Volnovahha rajoon)

**Svobodne** (ukraina keeles Свободне) on küla Ukrainas Donetski oblastis Volnovahha rajoonis. Elanike arv on 1795.
Jane Burden

**Jane Burden** (19. oktoober 1839 Oxford – 26. jaanuar 1914 Bath) oli inglise modell. 

Ta oli muusaks ja modelliks mitmele XIX sajandi kunstnikule, teiste seas William Morrisele, kellega hiljem abiellus, ja Dante Gabriel Rossettile.

## Vaata ka
* "Proserpine" (maal)

## Kirjandus
* 
* 
* 
* John Bryson: *Dante Gabriel Rossetti und Jane Morris: Ihre Korrespondenz*, Oxford: Clarendon Press (1976)

## Välislingid
Käsundusleping

**Käsundusleping** on võlaõigusseaduse (VÕS) §-i 619 kohaselt kahe osapoole vaheline leping, mille järgi üks isik (käsundisaaja) kohustub osutama teisele isikule (käsundiandja) teenuseid (täitma käsundi), käsundiandja aga maksma talle selle eest tasu, kui selles on kokku lepitud.

Käsundisaaja peab käsundi täitmisel tegutsema käsundiandjale lojaalselt ja käsundi laadist tuleneva vajaliku hoolsusega. Käsundisaaja peab täitma käsundi vastavalt oma teadmistele ja võimetele käsundiandja jaoks parima kasuga ning ära hoidma kahju tekkimise käsundiandja varale. Oma majandus- või kutsetegevuses tegutsev käsundisaaja peab lisaks sellele toimima üldiselt tunnustatud kutseoskuste tasemel.

Eeldatakse, et käsundisaaja peab täitma käsundi isiklikult. Käsundisaaja võib käsundi täitmisel kasutada kolmanda isiku abi.

Käsunduslepingu kohta kohalduvad VÕS §-id 619–634 (2017. aasta järgi).

## Viited
Kauge Kodu

**Kauge Kodu** oli mitme väliseestlaste väljaande nimi:
*Kauge Kodu oli ajalehe Kauge Kodu Päevauudised üks nimesid
*Kauge Kodu oli 1949 Argentinas ilmunud väliseesti ajaleht
*Kauge Kodu oli 1946-1947 Saksamaal Geislingenis põgenikelaagris ilmunud kirjanduse, kunsti ja kultuuri ajakiri. Ajakirja andis välja Altenstadti Eesti Komitee. 1946. aastal oli peatoimetaja Johannes Kaup, vastutav toimetaja Arno Raag. Toimetuse sekretär oli Harald Pello. Toimetusse kuulusid prof. Ado Perandi, Aino Kosesson ja Maks Päss. Ajakiri ilmus UNRRA loal. 1947. aastal oli peatoimetaja Harald Pello, tegevtoimetaja Aino Kosesson, vastutav toimetaja Johannes Kaup. Toimetusse kuulusid prof. Ado Perandi, Arno Raag, Harald Parrest ja Endel Kõks.
Košarõntsi (Bari rajoon)

**Košarõntsi** (ukraina keeles *Кошаринці*) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Pindala on 0,444 km². Elanike arv on 710.
Košarõntsi (Beršadi rajoon)

**Košarõntsi** (ukraina keeles Кошаринці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis. Elanike arv on 684.

## Viited
Hermann Minkowski

**Hermann Minkowski** (22. juuni 1864 Aleksotas, Kaunase kubermang – 12. jaanuar 1909 Göttingen) oli Saksa matemaatik.

Ta on geomeetrilise arvuteooria looja ning kasutas geomeetrilisi meetodeid tulemuslikult arvuteooria, matemaatilise füüsika ja relatiivsusteooria probleemide lahendamisel. Tema tuntuim töö on 1907. aastal avaldatud uurimus relatiivsusteoorias, milles ta näitas, et tema endise üliõpilase Albert Einsteini 1905. aastal loodud erirelatiivsusteooriat võib geomeetriliselt mõista kui neljamõõtmelist aegruumi, sellest saadik tuntud kui Minkowski aegruumi.  

## Haridus- ja töökäik
Ta õppis 5 semestrit Königsbergi ülikoolis ja 3 semestrit Berliini ülikoolis. Üliõpilasena sai ta 1883. aastal Prantsuse Teaduste Akadeemialt matemaatikaauhinna töö eest, mis käsitles ruutvormide teooriat. 1885. aastal promoveeriti ta ruutvormide-teemalise dissertatsiooni "Untersuchungen über quadratische Formen Bestimmung der Anzahl verschiedener Formen, welche ein gegebenes Genus enthält" põhjal Königsbergi ülikooli filosoofiateaduskonna poolt filosoofiadoktoriks.

1887. aastal habiliteerus ta Bonni Ülikooli filosoofiateaduskonna matemaatika eradotsendiks. Aastatel 1887–1894 töötas ta õppejõuna Bonni ülikoolis, kus ta 1892. aastal sai erakorraliseks ja 1894. aastal korraliseks professoriks. Aastatel 1894–1896 töötas ta Königsbergi ülikoolis ja 1896–1902 Zürichi Polütehnikumis (praeguses ETH Zürichis). Zürichis oli Albert Einstein tema üliõpilasi. Alates 1902. aastast kuni oma surmani 1909. aastal oli Minkowski Göttingeni ülikooli matemaatikaprofessor.

## Tunnustus
*1885 – Prantsuse Teaduste Akadeemia matemaatikaauhind

## Publikatsioonid
*1908 – Minkowski, Hermann. "Die Grundgleichungen für die elektromagnetischen Vorgänge in bewegten Körpern". Nachrichten von der Gesellschaft der Wissenschaften zu Göttingen, Mathematisch-Physikalische Klasse: 53–111 ('Liikuvate kehade elektromagnetiliste protsesside põhivõrrandid')
*1909 – Minkowski, Hermann. "Raum und Zeit"– Jahresbericht der Deutschen Mathematiker-Vereinigung: 75–88 ('Ruum ja aeg')

## Isiklikku
1872. aastal astus tema isa koos perekonnaga Preisimaa kodakondsusse.
Matemaatik David Hilbert oli tema sõber ja Göttingeni ülikoolis töötamise päevil ka lähedane kolleeg.

## Viited

## Välislingid

*Hermann Minkowski. genealogy.math.ndsu.nodak.edu
*Max Born, Albert Einstein and Hermann Minkowski's Space-Time Formalism of Special Relativity. arxiv.org
Starboy

"**Starboy**" on Kanada laulja The Weekndi salvestatud ja esitatud laul samanimeliselt stuudioalbumilt. "Starboy" on saadaval allalaaditava muusikafaili, CD ja muusikavideona.

## Lood

## Muusikavideo
"Starboy" muusikavideol võib näha mitut maailma kõige hinnalisemaks peetavat luksusautot; laulus ka lauldud: 

## Viited

## Välislingid
* "Starboy"YouTube'i muusikavideo
* Laulu "Starboy" sõnad
* "Starboy" – Margit Viirma kaver The Weekndi laulust
Suwałki koridor

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "page",
  "title": "Suwalki Gap.map"
}


**Suwałki koridor** ehk **Suwałki avaus** on umbes 100 km pikkune piirilõik Leedu ja Poola vahel Suwałki linna lähedal, mis on ainsaks NATO maismaasillaks Balti riikide ja teiste Euroopa NATO-riikide vahel. 

Mõiste võttis kasutusele president Toomas Hendrik Ilves 2015. aasta aprillis Kadriorus toimunud kohtumisel Saksamaa kaitseministriga. Selle eeskujuks oli Fulda koridor ehk Fulda avaus (*Fulda gap*), mis oli külma sõja ajal kasutatud mõiste NATO nõrgima koha kohta Lääne- ja Ida-Saksamaa piiril Fulda linna lähedal.

Suwałki koridor on äratanud tähelepanu, kuna ootamatu sõjalise löögiga saaks selle kaudu Balti riigid ära lõigata NATO liitlastest. Samas ei oleks see hästi võimalik Valgevene territooriumit kasutamata ning vallutatud alade kontrollimiseks oleks tarvis ulatuslikke okupeerivaid jõude, mis muutuks aga ühtlasi heaks sihtmärgiks NATO löögile.

## Viited

## Välislingid

*Suwalki gap
*Artikkel väljaandes ''The Sun''
*President Ilves and the Suwalki gap
* Suwalki koridor: Baltimaade julgeoleku Achilleuse kand Poola ja Leedu vahel, Delfi 16. november 2016 (esmakordselt ilmus ajakirjas Sõdur 5/2016)
Sirje Raudsepp

**Sirje Raudsepp** (sündinud 31. juuli 1948 Haapsalus) on eesti tekstiilikunstnik.

## Elukäik
Sirje Raudsepp on lõpetanud Tartu Kunstikooli 1968. aastal ja Eesti NSV Riiklik Kunstiinstituudi 1974. aastal tekstiili erialal.

## Isikunäitused
*1993 – raadiomaja kohvik, Tallinn
*1994 – Rahvusooperi Estonia talveaed
*1996 – kohvik Bogapott, Tallinn
*1997 – Rahvusooperi Estonia talveaed
*2001 – Rahvusooperi Estonia talveaed
*2008 – "Kevadkangad", Rahvusooper Estonia talveaed, koos Sigrid Huigi ja Silja Lambiga
*2014 – "Kolmekordne", Hopneri Maja, Tallinn, koos Ainikki Eiskopi ja Sigrid Huigiga
*2015 – Rahvakunstigalerii

## Liikmesus
Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige aastast 1993 ning kuulub samast aastast ka Eesti Tekstiilikunstnike Liitu.

## Viited
Henri Cartan

**Henri Paul Cartan** (8. juuli 1904 Nancy –13. august 2008 Pariis) oli prantsuse matemaatik.

Ta oli 1965. aastast Pariisi Ülikooli professor. Ta andis suure panuse kõigis peamistes algebralise topoloogia valdkondades. Ta oli 1935. aastal loodud Bourbaki ühenduse asutajaliige. Aastatel 1967–1970 oli ta Rahvusvahelise Matemaatikaliidu president.

## Haridus- ja töökäik
Ta lõpetas Pariisis École normale supérieure'i. 1928. aastal kaitses ta kompleksmuutuja funktsioonide teooria alase dissertatsiooniga matemaatikadoktori kraadi.

Aastatel 1929–1931 töötas ta õppejõuna Lille'i Ülikoolis ja 1931–1940 Strasbourgi Ülikoolis (1936. aastast professorina). Hiljem on ta töötanud või olnud tihedalt seotud erinevate Prantsusmaa õppeasutustega, sealhulgas Pariisi Ülikooliga ja École normale supérieure'iga. 1948. aastal töötas ta külalisteadurina Chicago Ülikoolis ja 1950. aastal Harvardi Ülikoolis. 1965. aastal sai ta Pariisi 11. Ülikooli professoriks. 

Cartan pooldas Saksa ja Prantsuse matemaatikute koostööd. Tihedamalt käis ta läbi Heinrich Behnkega ja Peter Thulleniga. Viimasega avaldas ta ühisartikleid. 1932. esitasid nad Cartani-Thulleni teoreemi.

## Tunnustus
*1969 – Cambridge'i Ülikooli audoktor
*1976 – Rahvusliku Teadusuuringute Keskuse (CNRS) CNRS kuldmedal
*1980 – Wolfi auhind
*1980 – Oxfordi Ülikooli audoktor

#### Valitud teadusakadeemiate liikmeks
*1950 – Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia
*1962 – Taani Kuninglik Teaduste Akadeemia 
*1971 – Göttingeni Teaduste Akadeemia
*1971 – Hispaania Kuninglik täppis- ja loodusteaduste akadeemia
*1972 – USA Rahvuslik Teaduste Akadeemia
*1974 – Prantsuse Teaduste Akadeemia 
*1974 – Baieri Teaduste Akadeemia
*1978 – Belgia Kuninglik Teaduste ja Kaunite Kunstide Akadeemia
*1979 – Jaapani Akadeemia
*1981 – Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia
*1985 – Poola Teaduste Akadeemia
*1999 – Venemaa Teaduste Akadeemia

## Isiklikku
Helilooja Jean Cartan (1906–1932) ja füüsik Louis Cartan (1909–1943) olid tema vennad. Sorbonne'i professor Élie Cartan oli tema isa. 
  
## Viited

## Välislingid

*Henri Paul Cartan. history.mcs.st-andrews.ac.uk
Tähis

**Tähis** võib tähendada järgmist:
*Tähis on millegi asukohta märkiv ese, kujutis, kujund või muu märk.
*Tähis on mõistet, suurust vms märkiv kokkuleppeline graafiline märk (nt kujund, täht, tähekombinatsioon)
*Tähis on märgikandja, see, mida märgina (sh sümbolina) tõlgendatakse 
*Tähis on eraldusmärk, näiteks kaubamärk
***[[Tähis (projektijuhtimine)|Tähis]]**, projektijuhtimise mõiste
*Tähised, 1948–1950 Suurbritannias ilmunud väliseesti ajakiri
*Tähised, 1945 Saksamaal ilmunud väliseesti ajakiri
*Tähised, 1932 Eestis ilmunud ajaleht
*T.Tähised, 1989–2010 Eestis ilmunud ajakiri

## Kirjandus
*EKSS
Olga Rõpakova

**Olga Rõpakova** (vene keeles Ольга Сергеевна Рыпакова; sündinud 30. novembril 1984 Ust-Kamenogorskis (aastast 1993 kannab linn nime Öskemen)) on Kasahstani (kaugus- ja kolmikhüppaja), olümpiavõitja (2012).

Enne kolmikhüppe juurde asumist võistles Rõpakova peamiselt kaugushüppes ja seitsmevõistluses.

Ta on seni osalenud kolmedel olümpiamängudel. Oma esimestel 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis sai ta kolmikhüppes 4. koha, kuid hiljem hõbemedali võitnud Tatjana Lebedeva ja pronksmedali võitnud Chrysopigí Devetzí tulemused tühistati ja ta tõusis hõbemedalile.

2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis võitis ta tulemusega 14.98 kuldmedali ja 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros tulemusega 14.74 pronksmedali. 

2011. aasta maailmameistrivõistlustel Daegus võitis ta tulemusega 14.89 hõbemedali ning 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis tulemusega 14.77 ja 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis tulemusega 14.77 pronksi.

Aastatel 2012 ja 2017 on ta tulnud kolmikhüppes Teemantliiga üldvõitjaks.

## Isiklikud rekordid
### Välisrekordid

### Siserekordid

## Viited

## Välislingid

*
Élie Cartan

**Élie Joseph Cartan** (9. aprill 1869 Isère'i departemang – 6. mai 1951 Pariis) oli prantsuse matemaatik.
Ta oli aastatel 1912–1940 Pariisi Ülikooli professor. Ta arendas põhjapanevalt Lie rühma teooriat. Tema peamised uurimisvaldkonnad olid matemaatiline füüsika, diferentsiaalgeomeetria ja rühmateooria. 

1922. aastal lõi ta üldrelatiivsusteooria laienduse, mida hiljem hakati nimetama Einsteini-Cartani teooriaks. Tema esitatud on hüpoteetilise torsioonvälja mõiste, mida tänapäeval kasutatakse pseudoteaduslikes teooriates. Cartan oli ka üks neist, kes tegeles ühtse väljateooria loomisega.

## Haridus- ja töökäik
Ta lõpetas 1891. aastal Pariisis École normale supérieure'i, kus ta kuulas ka Henri Poincaré loenguid. 1894. aastal kaitses ta Sorbonne'is väitekirja "Sur la Structure des groupes de transformations finis et continus" ja sai doktorikraadi.

Aastatel 1894–1896 töötas ta õppejõuna Montpellier' Ülikoolis ja 1896–1903 Lyoni Ülikoolis. 1903. aastal sai ta professori koha Nancy ülikoolis. 1909. aastal kolis ta perega Pariisi, kus ta asus õppejõuna tööle Pariisi Ülikooli, alates 1912. aastast professorina. 1940. aastal jäi ta pensionile.

## Tunnustus
*1937 – Lobatševski auhind

#### Valitud teadusakadeemiate liikmeks
*1931 – Prantsuse Teaduste Akadeemia 
*1937 – Hollandi Kuninglik Teaduste ja Kunstide Akadeemia 
*1945 – Rumeenia Akadeemia 
*1947 – Londoni Kuninglik Selts 
*1949 – USA Rahvuslik Teaduste Akadeemia

## Isiklikku
Tema pojad olid matemaatik Henri Cartan (1904–2008), helilooja Jean Cartan (1906–1932) ning vastupanuliikumises osalenud ja 1943. aastal hukatud füüsikadoktor Louis Cartan.
  
## Viited

## Välislingid

*Élie Joseph Cartan. history.mcs.st-andrews.ac.uk
Arnold Sakson

**Arnold Sakson** (18. november 1937 – 27. november 2008 Tallinn) oli eesti poksija ja poksikohtunik.

Ta poksis aastatel 1953–1962 Tallinna Tööjõureservides, tema treener oli Martin Linnamägi. Ta võitis oma 52 kohtumisest umbes 35. 

Ta oli Tallinna meister 1961. aastal. Viiel korral tuli ta Tallinna Tööjõureservide meistriks. Sundteenistuse ajal Nõukogude armees tegeles ta samuti poksiga. Kahel korral sai ta Ukraina NSV Krimmi oblasti meistrivõistlustel 2. koha. 

Ta tegutses ka poksikohtunikuna, sai rahvuskohtuniku taseme.

## Tunnustus
*1992 Eesti Poksiliidu teeneplaat nr 10

## Isiklikku
Tema tütrepojad Sven Sakson ja Sten Sakson on samuti poksijad.

## Viited

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 397
Eesti Rahvuslik Liit

**Eesti Rahvuslik Liit** oli Rootsis tegutsenud väliseesti organisatsioon.

Liit asutati 1940. aastatel nime all **Eesti Rahvuslik Koondis**. 1948 nimetati ümber **Eesti Rahvuslikuks Liiduks**. 1962 ühines see liit Eesti Demokraatliku Uniooniga.

Liidul oli oma ajakiri: Eesti Rahvusliku Liidu teated, mida toimetas August Rei. Ajakiri ilmus 1949-1950.

## Viited
Gesa Felicitas Krause

**Gesa Felicitas Krause** (sündinud 3. augustil 1992 Ehringshausenis) on Saksamaa kergejõustiklane, takistusjooksja. Tema põhidistants on 3000 meetri takistusjooks.

2011. aasta juunioride Euroopa meistrivõistlustel Tallinnas võitis ta 3000 meetri takistusjooksus kuldmedali. Sama aasta maailmameistrivõistlustel Taegus sai ta seitsmenda koha, joostes uue Euroopa juunioride rekordi 9.32,74.

2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel sai ta ajaga 9.38,20 algselt neljanda koha, kuid tõusis pärast Ukraina jooksja Svitlana Shmidti diskvalifitseerimist pronksmedalile.

2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis sai ta isikliku rekordiga 9.23,52 seitsmenda koha.

2013. aastal tuli ta Tamperes Euroopa U23 meistriks, püstitades võistluste rekordi 9.38,91. Sama aasta maailmameistrivõistlustel Moskvas oli ta 9.37,11-ga üheksas.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta pronksmedali tulemusega 9.19,25.

2016. aastal tuli ta Amsterdamis 3000 meetri takistusjooksus ajaga 9.18,87 Euroopa meistriks.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros sai ta rahvusrekordiga 9.18,41 kuuenda koha.

5. mail 2017 jooksis ta Teemantliiga etapil Dohas isiklikuks rekordiks ja ühtlasi rahvusrekordiks 9.15,70.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis kukkus ta 3000 meetri takistusjooksu finaalis, kuid sai ajaga 9.23,87 üheksanda koha.

27. augustil 2017 parandas ta Berliinis toimunud võistlusel 3000 meetri takistusjooksus isiklikku ja ühtlasi rahvusrekordit ligi nelja sekundiga, kui jooksis 9.11,85.

2018. aastal tuli ta teist korda Euroopa meistriks, kui võitis kuldmedali ajaga 9.18,80.

Ta on tulnud Saksamaa meistriks 3000 meetri takistusjooksus aastatel 2015, 2016, 2017, 2018 ja 2019 ning aastal 2017 ka 5000 meetri jooksus.

Tema nimel on Saksamaa rekord nii 2000 meetri kui ka 3000 meetri takistusjooksus.

Aastatel 2015, 2016 ja 2017 on ta valitud Saksamaa aasta naiskergejõustiklaseks. 2011. aastal valiti ta Saksamaa aasta nooreks naiskergejõustiklaseks.

## Isiklikud rekordid

;Väljas

;Sees

Allikas: IAAF

## Viited

## Välislingid

* 
* Gesa Felicitas Krause Leichtathletik.de lehel
* "Leichtathletin Gesa Felicitas Krause Der rote Faden: Sie nimmt jede Hürde: Der rote Faden: Sie nimmt jede Hürde". Frankfurter Neue Presse. 7. märts 2015
Sara Kolak

**Sara Kolak** (sündinud 22. juunil 1995 Ludbregis) on Horvaatia odaviskaja, olümpiavõitja (2016).

Sara Kolak on võitnud juunioride arvestuses pronksmedali nii 2014. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is (tulemusega 55,74) kui ka 2013. aasta juunioride Euroopa meistrivõistlustel Rietis (57.79). 

Esimest korda rahvusvahelistel tiitlivõistlustel täiskasvanute arvestuses, tegi ta kaasa 2014. aasta Euroopa meistrivõistlustel Zürichis, kus ta tulemusega 52.51 kvalifikatsioonist edasi ei pääsenud. 

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel võitis ta tulemusega 63.50 pronksmedali. 

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta isikliku rekordiga 66.18 kuldmedali.

2017. aasta Euroopa U23 meistrivõistlustel võitis ta kuldmedali tulemusega 65.12.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel oli ta tulemusega 64.95 neljas.

2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis sai ta 63.40-ga 4. koha.

Tema isiklik rekord odaviskes on 6. juulil 2017 Teemantliiga etapil Lausanne'is visatud **68.43**, mis on ühtlasi Horvaatia rekord.

## Viited

## Välislingid

*
Anna Humal

**Anna Humal** (neiuna **Anna Saar**, sündinud 31. mail 1971) on eesti organist, EELK Tartu Pauluse koguduse peaorganist. 

Ta lõpetas aastal 1989 Kohila Keskkooli.

## Isiklikku
Tema isa oli vaimulik Paul Saar, tema äi on füüsik Leo-Henn Humal. Ta on 17. septembrist 1994 abielus poliitik Priit Humalaga, neil on neli last.
Eesti rahva ennemuistsed jutud

"**Eesti rahva ennemuistsed jutud**" (originaalpealkirjaga "Eestirahwa Ennemuistesed jutud") on 1866 Helsingis ilmunud Friedrich Reinhold Kreutzwaldi raamat, mille kirjastas Soomemaa Kirjaselts (Soome-maa Kirja-selts). Raamat sisaldab näiteks jutte "Kullaketrajad", "Pikse pill", "Põhja konn".

Teosest on ilmunud palju trükke (sealhulgas 9. trükk 1978. aastal); 1951. aastal ilmunud trükile tegi kujunduse Günther Reindorff. 

## Sisukord
* Kullaketrajad
* Pikkjalg, Osavkäpp ja Teravsilm
* Vaeselapse käsikivi
* Kaksteistkümmend tütart
* Kuidas vaenelaps kogemata leidis õnne
* Kergejalgne kuningatütar
* Puulane ja Tohtlane
* Lopi ja Lapi
* Nupumees
* Härjapõlvlaste riid
* Võllamehikesed
* Tuhka-Triinu
* Kuidas üks kuningatütar seitse aastat oli maganud
* Tark mees taskus
* Tänulik kuningapoeg
* Maa-alused
* Vägev vähk ja ahne naine
* Põhja konn
* Leitud laps
* Õnnemunake
* Kivialuste ristitütar
* Õnne-rublatükk
* Julge rehepapp
* Kuidas üks kuningapoeg karjapoisi-põlves üles kasvas
* Pilli-Tiidu
* Võõrasema
* Küti kadunud õnn
* Paristaja-poeg
* Helde puuraiuja

## Viited

## Välislingid
*Raamatust EEVAs