open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Takistussõit

**Takistussõit** on ratsaspordiala, kus hobune ja ratsutaja (koos nimetatakse ratsanik) peavad ületama umbes 15 takistustest koosneva parkuuri ehk võistlusraja võimalikult kiiresti ja ilma vigadeta. Viga võib endaga kaasa tuua karistuspunkte, karistussekundeid või halvimal juhul ka rajalt kõrvaldamise. Vigadeks peetakse takistuste maha ajamist (4 karistuspunkti), hobuse tõrkumist ehk keeldumist hüppest (esimene kord 4 karistuspunkti, teine kord kõrvaldamine rajalt), ette määratud aja ületamist (1 karistuspunkt iga alanud 4 sekundi eest, ümberhüpetel 1 karistuspunkt iga sekundi või alanud sekundi murdosa eest), takistuste ületamist vales järjekorras ja kukkumist.

Spordiala on pärit Iirimaalt, kus ta on välja kasvanud rebasejahitraditsioonist.
Takistussõit on olümpiaala alates 1900. aasta Pariisi olümpiamängudest (järgmine kord oli 1912. aasta Stockholmis, sellest ajast jäänud tänapäevani).
## Viited

## Välislingid

* Fédération Equestre Internationale (FEI)
Ratsutamine

**Ratsutamine** on liikumine looma (enamasti hobuse, aga ka eesli, kaameli jmt.) seljas istudes. Elevandi turjal liikumist siiski ratsutamiseks ei nimetata. 

Ratsutamisel kasutatakse tavaliselt sadulat, aga võib sõita ka ilma selleta (nii sõidetakse tavaliselt maastikul).

Hobusega sõidul eristatakse sammu kõndimist, traavi ja galoppi, kui ka vähem levinud kenterit.

Ratsutamisega on seotud mitmeid spordialasid. Ratsasport kuulub ka olümpiamängude kavasse.

## Vaata ka

* Ratsavägi
Ratsasport

**Ratsasport** on sport, kus sõidetakse hobustega võidu ratsa.

Ratsasport kuulus antiikolümpiamängude kavva esimest korda 680. aastal eKr, mil võisteldi kaarikusõidus ja võidujooksus. Tänapäeval on olümpiamängude kavas kolm ratsutamisala, mis kujunesid lõplikult välja 19. sajandil.

Ratsutamisalade kujunemises mängis suurt rolli sõjavägi, sest neil oli vaja, et hobused suudaksid läbida pikki vahemaid erinevates oludes (kolmevõistlus) ja et neid oleks võimalik kasutada paraadidel (koolisõit). Suurbritannias laialt levinud rebasejahist, kus hobuste seljas liikunud jahimeestel oli vaja hüpata üle hekkide, kiviaedade ja okste, kujunes välja kolmas olümpiaala (takistussõit).

Esimest korda kuulus ratsutamine olümpiamängude kavva 1900. aastal Pariisis, kui võisteldi takistussõidus, sellele järgnes 12-aastane paus, ent ootamine tasus ennast ära: 1912. aastal Stockholmis olid kavas juba kõik kolm ratsutamisala. Märkimisväärne on, et kuni 1952. aastani tohtisid olümpiamängudel osaleda vaid meestest ratsaväeohvitserid. Pärast seda see nõue tühistati ning nüüd võistlevad mehed ja naised ühises arvestuses, olümpiamedalistiks loetakse ka võidu toonud hobust.

Rahvusvaheline Ratsaspordi Föderatsioon (FEI) asutati 1921. aastal ja tänapäeval kuulub sinna 135 liikmesriiki. 

## Vaata ka
*Ratsasport olümpiamängudel
*1947. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises
*1949. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises
*1950. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises
*1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises
*1952. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises
*1953. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises
*1954. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises
*1955. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises
*1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises
*1956. aasta Eesti meistrivõistlused ratsutamises
*1957. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises 
*1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises  
*1961. aasta Eesti meistrivõistlused ratsutamises
*1978. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises

## Välislingid

*Rahvusvahelise Ratsaspordi Föderatsiooni koduleht
* Ratsastusohjesääntö 1922. Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR
1640. aastad

**1640. aastad** on ajavahemik 1640. aasta algusest kuni 1649. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm

*...

### Eesti

* 1642 – Urvaste kihelkonnas Osulas leidis aset **[[Pühajõe mäss]]una** tuntuks saanud sündmus, mille käigus talupojad hävitasid Võhandu jõele ehitatud mõisa vesiveski.

## Tähtsad inimesed
### Maailm

*...

### Eesti

*...
Ajatolla

**Ajatolla** (araabia keeles آية الله *āyat allāh* 'Jumala märk'; pärsia keeles آیت‌الله) on šiiitide kõrge vaimulik tiitel.

Kõrgem tiitel on üksnes suurajatolla.

## Vaata ka

*Iraan
1620. aastad

**1620. aastad** on ajavahemik 1620. aasta algusest kuni 1629. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm

* 10. augustil 1628 uppus oma esmareisil Rootsi sõjalaev Vasa.

### Eesti

*...

## Tähtsad inimesed
### Maailm

*...

### Eesti

*...
1557

**1557. aasta** (**MDLVII**) oli 16. sajandi 57. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused Eestis
* 14. september – sõlmiti Posvoli leping, millega lõppes koadjuutorivaenus ja loodi salajane sõjaline kaitseliit Venemaa vastu.
*16. sajandi keskpaigaks oli Eesti ala rahvaarv tõusnud 250 000 – 300 000 inimeseni.

## Sündinud
* 15. veebruar – Vittoria Accoramboni, itaalia aristokraat, Bracciano hertsoginna
* 24. veebruar – Matthias, Saksa-Rooma keiser
* 31. mai – Fjodor I, Vene tsaar

## Surnud
* 2. jaanuar – Pontormo, itaalia maneristlik maalikunstnik
* 8. jaanuar – Albrecht Alkibiades, Brandenburg-Kulmbachi markkrahv
* 9. aprill – Mikael Agricola, Soome vaimulik ja soome kirjakeele rajaja
* 30. mai – Heinrich von Galen, Liivi ordu maameister
* 11. juuni – João III, Portugali kuningas
* 16. juuli – Anne Klevest, Inglismaa kuninganna
* 1. september – Jacques Cartier, prantsuse maadeavastaja
* *täpne kuupäev teadmata* – Reinhold von Buxhoeveden, Saare-Lääne piiskop

## Viited
Lope de Vega

**Lope de Vega** ehk **Félix Lope de Vega y Carpio** (25. november 1562 Madrid – 27. august 1635 Madrid) oli hispaania kirjanik ja üks Hispaania kuldajastu tähtsamaid näitekirjanikke.

Talle omistatakse 1500–2500 näidendit, millest on säilinud umbes 425. Lope de Vega kujundas comedia nueva ehk "uue komöödia" tüübi, mis ühendas erinevaid žanre ja muutus väga populaarseks.

Lisaks näidenditele kirjutas ta poeeme, romaane ja lühiproosat. Hilisemas elus astus Lope de Vega preestriks. 

Ta oli oma kaasaegsete seas kõrgelt hinnatud ning tema looming mõjutas oluliselt hispaania teatrit ja kirjandust.

## Näidendeid
* "*El perro del Hortelano*" ("Kadekops") 
* "*La viuda de Valencia*" ("Lesknaine Valenciast") 
* "*El maestro de danzar*" ("Tantsuõpetaja")
* "*Peribáñez y el comendador de Ocaña*" 
* "*Fuente Ovejuna*" 
* "*El mejor alcade, el Rey*" 
* "*El caballero de Olmedo*" 
* "*La dama boba*" 
* "*El amor e*namorado*" 
* "*El castigo sin venganza''" ("Kättemaksuta õiglus") 

Eesti keeles on ilmunud Lope de Vega värssdraama "Sevilla täht" ("La estrella de Sevilla"; tõlkinud Ain Kaalep, Loomingu Raamatukogu 45, 1962).

## Viited
1635

**1635. aasta** (**MDCXXXV**) oli 17. sajandi 35. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 27. august – Lope de Vega, hispaania kirjanik
Ametiühing

**Ametiühing** on isikute ühendus, mille eesmärk on töötajate õiguste ja huvide esindamine ja kaitsmine suhtluses tööandjaga või ka laiemate poliitiliste ja seadusandlike eesmärkide saavutamiseks.
Demokraatlikes riikides rajanevad ametiühingud enamasti demokraatlikel põhimõtetel, teisal (Nõukogude Liit, Hiina) kontrollib ja juhib neid riik.

## Vaata ka
* ametiühingu liikmemaks
* Eesti Ametiühingute Keskliit
* gild
* Mustpeade vennaskond
* sündikalism
* tsunft

## Välislingid
* The International Trade Union Confederation (ITUC)
Dasht-e Lūt

**Dasht-e Lūt** (pärsia دشت لوت) on kõrb Iraani kiltmaal Z̄āgrose mägedest kirdes. Osalt liivakõrb.
Vagula järv

**Vagula järv** on järv Võru maakonnas Võru linnast 2 km lääne pool. Selle pindala on 518,7 hektarit.

Ta pikkus ida-lääne suunas on 4,6 km, laius ligi 1,7 km. Kõige sügavam (11,5 m) on järv keskosast kagu pool (keskmine sügavus 5,3 m). Järve veetaset alandati 1934 üle 1 m. Praegu on järve kõrgus merepinnast 69,2 m. Vagula kaldad on madalad, kohati lausad, põhja, ida ja lääne pool enamasti liivased, kohati kruusased või klibused, lõunas ja kirdenurgas lubimudased. Põhja pool leidub ka turbakallast. Suurem asula Vagula ääres on loodekaldal paiknev Järvere, seal on endise Võru metsamajandi keskus ja looduskaitse alla kuuluv park. Järve põhi on kalda lähedal enamasti liivane või kruusane, järve kaguosas on Liivapealseks nimetatav ulatuslik liivase põhjaga ala. Sügavamal on põhi kaetud mudaga, milles paiguti leidub limuste kodasid ja järve põhjaosas 3-6 m sügavusel järvemaaki. Järvest on leitud mammuti ja ürgveise luid.

Järv on suure valgala ja tugeva läbivooluga. Järve voolavad Võhandu ehk Pühajõgi, Kondi oja, Kivioja, Üra oja, lisaks pisemad kraavid ja kaldaallikad. Järve kirdesopist lähtuv Võhandu jõgi viib (nn Itaalia kanali kaudu) Vagula vee Peipsisse.

Järve vesi paistab vähe läbi. Olulist temperatuurikihistust ei ole, kuid põhjalähedane veekiht on väga hapnikuvaene.

Taimestik kattis 1952. aastal viiendiku järvepinnast. Füto- ja zooplankton on rohke ja liigirikas. Viimaste hulgas leidub haruldusi. Põhjaloomastikku oli 1952. aastal keskmiselt; on leitud haruldusi. 19. sajandi lõpul oli järv väga vähirikas; vähikatk jõudis sinna 1898. aastal ja pärast seda vähistik ei taastunud.

Järve kalastik on liigirikas. Kõige ohtramad on latikas, ahven ja särg; leidub hauge, kohasid, säinaid, linaskeid, kiisku, viidikaid, rünte, hinke, vingerjaid, luukaritsaid, teibe, turbi, jõeforelle, vikerforelle, ojasilmu, lepamaime ja isegi peipsi siigu. Sealt on saadud kuni 7 kg raskusi kohasid ja 14 kg raskusi hauge.

Veelinnustikult on Vagula vaesem kui Tamula järv. Seal pesitsevad tuttpütt, lauk, sinikael, piilpart, rootsiitsitaja ja teised linnuliigid.

Vagula on Võru elanike armastatud ujumis- ja puhkekoht.

## Kirjandus
* Aare Mäemets. Eesti NSV järved ja nende kaitse. Tln., 1977
Pythagoras

**Pythagoras** (Πυθαγόρας; umbes 570 – 496 eKr) oli vanakreeka filosoof ja matemaatik, pütagoorlaste koolkonna rajaja, polühistor.

Aastal 552 eKr soovis ta osaleda antiikolümpiamängudel noorte rusikavõitluses. Pikkade juuste tõttu peeti teda aga liiga naiselikuks ja ei lubatud osalema. Nii osales ta hoopis täiskasvanute rusikavõitluses, tulles olümpiavõitjaks.

Diogenes Laertios ja Cicero kinnitavad, et Pythagoras leiutas esimesena sõna *[[philosophia]]*, et ennast filosoofiks nimetades eristuda muudest asjatundlikest ja auväärsetest inimestest, keda tavatseti  tarkadeks (*sophoi*) kutsuda.

Talle on omistatud Pythagorase teoreemi tõestamine, kuid peetakse tõenäoliseks, et selle teoreemi tõestas tegelikult mõni hilisem pütaagorlane. Teoreem ise – täisnurkse kolmnurga kaatetitele ehitatud ruutude pindalade summa võrdub hüpotenuusile ehitatud ruudu pindalaga – oli tuntud juba ammu enne teda babüloonia ja egiptuse matemaatikas .

Ta ema oli Pythais Samoselt ja isa Mnesarchos, foiniikia kaupmees Tüürosest.

Ta oli arvatavasti Pherekydese õpilane ja sai mõjutusi Anaximandroselt. Ta lahkus Samoselt, sest talle oli vastuvõetamatu türann Polykratese valitsus, ning reisis tõenäoliselt Egiptuses ja Babüloonias. Püsivamalt elas ta Lõuna-Itaalias Krotonis, kus rajas usulis-eetilise ühingu taolise kooli. Ta oli esimene idealistlik kreeka filosoof.

Ühing tegutses Lõuna-Itaalias ja Sitsiilias. Poliitikas pooldas see demokraatiavastast, aristokraatlikku suunda, kuid nõudis oma liikmeilt kommete ranget täitmist, askeesi ja varaühisust. Ühingusse olevat kuulunud ka naisi. Pütagoorlane Hipassos olevat esimesena jõudnud irratsionaalarvu ruutjuur 2-st avastamiseni, mis saanud aga talle oma sobimatuse tõttu kehtivate arusaamadega arvudest saatuslikuks.

Juba eluajal austati Pythagorast pooljumalana . Pärast surma tekkis tema kohta palju legende. Nii näiteks omistasid pütagoorlased kõik oma avastused matemaatika vallas koolkonna rajajale, Pythagorasele.

Oma koolkonna kaudu on Pythagoras avaldanud järelpõlvedele tugevat mõju. Koolkond püsis uuspütagoreismi kujul seni, kuni kristlus ülejäänud maailmavaated põlustas.

Pythagoras määras helide arvsuhteid monokordi abil.

## Viited

## Kirjandus
* "Filosoofia ajalugu", I köide: antiik- ja feodaalühiskonna filosoofia. Tõlkinud Rudolf Kulpa. RK Teaduslik Kirjandus, Tartu 1947, lk 44–55 (peatükk "Pütaagorlaste liit")
Antiik

Sõna "**antiik**" kasutatakse eesti keeles tihti lühivormina sõnade *[[antiikaeg]]* ja *[[antiikkultuur]]* asemel.

**Antiik** võib tähendada ka vanakraami.

Antiikfilosoofiaks nimetatakse õhtumaist filosoofiat selle algusest kuni hellenismi lõpuni.
Animism

**Animism** (ladina keeles *animus* hing, vaim) on hingeusk, usk elusolendite ning elutute esemete (sealhulgas taeva ja maa) ja loodusnähtuste hingestatusesse.

Mõiste võttis kasutusele  briti antropoloog Edward Burnett Tylor 1871 aastal ilmunud teoses "Primitiivne kultuur". Tylori väitel esineb teatud koguses animismi kõikides usundites.

Animismi peetakse üheks varaseimaks religiooni vormiks, mis esines juba paleoliitikumis.

Monoteismieelsetes usundites kasutati palju tõrje- ja kaitsemaagiat.

## Vaata ka
*uusanimism

*animatism
*animalist
Extensible Messaging and Presence Protocol

**Extensible Messaging and Presence Protocol** (**XMPP**) (varasema nimega **Jabber**) on avatud XML-põhine protokoll, mis on mõeldud sõnumite saatmiseks ja suhtlemiseks internetis. 

Jabberil põhinev tarkvara jookseb tuhandetes serverites ning vastavalt Jabber Software Foundationi  pressiteatele kasutavad seda kümned miljonid inimesed üle maailma.

Jeremie Miller alustas projekti 1998. aastal; selle esimene suurem väljalase toimus aastal 2000. Projekti põhiliseks tulemuseks on jabberd, server, millega kliendid saavad vestlemiseks ühenduda. See server saab luua privaatse Jabber-võrgu (näiteks tulemüüri taga) või ühineda globaalse Jabberi võrguga.

Jabberis etendavad tähtsat osa lüüsid. Need lubavad kasutajal siseneda teisi protokolle kasutavatesse võrkudesse nagu AIM ja ICQ (kasutavad protokolli OSCAR), MSN ja Windows Messenger (kasutavad .NET-sõnumiteenust), SMS ning E-post. Erinevalt teistest mitut protokolli toetavatest klientidest (näiteks Trillian ja Gaim) tagatakse Jabberis selline ühilduvus serveri tasandil seal asuva spetsiaalse lüüsi abil. Iga Jabberi kasutaja saab end registreerida sellise lüüsi kasutajaks, andes vajalikud andmed vastavasse võrku ühendamiseks, ning seejärel suhelda kasutajatega selles võrgus, nagu nad oleksid  Jabberi kasutajad. See tähendab, et iga klienti, mis toetab täielikult Jabber protokolli, saab koodi lisamata kasutada ühendamiseks võrkudesse, mille jaoks on serveris lüüs loodud.

Jabberi protokoll, mida nüüd hooldab Jabber Software Foundation, on IETF poolt aktsepteeritud standardprotokollide hulka XMPP nime all. Seda peetakse sõnumisaatmise standardprotokollide hulgas konkureerivaks SIMPLE-protokolliga. Siiski on  XMPP orienteerunud rohkem laiahaardelisema keskkonna pakkumisele.

Jabberi protokolli kasutab ka Google Talk, mis on Google'i otsesuhtlusprogramm, kuid Google julgustab oma kasutajatel tarvitada ka teisi Jabberit toetavaid programme, nagu näiteks Gaim-i.http://www.google.com/talk/otherclients.html

## Viited

## Välislingid
* XMPP Standards Foundation
* XMPP Extensions
* XMPP Software: Clients
* XMPP Software: Servers
* Open list of public XMPP servers 
* Jabber.org (Free XMPP server of the XSF
Kosmopolitism

**Kosmopolitism** (kreeka keelest *kosmopolitēs* 'maailmakodanik') on mõtteviis, mille kohaselt ei ole tähtsust isiku rahvusel, usul ega päritolul.

Kosmopolitism ei ole kindlapiiriline ideoloogia ega usk, kuid toetab enamasti demokraatlikku globaliseerumist, ühist suhtluskeelt, ühisvaluutat, universaalset haridus- ja tervishoiusüsteemi, viisavabadust jne. 

Antiikajal väljendas kosmopolitism rahulolematust polise piiratuse vastu; renessansi- ja valgustusajastul feodaalse killustatuse ning eraldatuse vastu. Kapitalismi ajal kajastub kosmopolitismis ka patsifism: sõdades nähakse natsionalismi avaldust või suurriikide ülemvõimutaotlusi. 

Kosmopolitismi vastandiks on natsionalism. 

## Vaata ka
* Kosmopoliit
Koluvere lahing

**Koluvere lahing** toimus Liivi sõja ajal Moskva tsaaririigi ja Rootsi vahel Koluvere linnuse all 23. jaanuaril 1573.

Clas Åkesson Totti juhitud Rootsi väed lõid lahingus suuremaarvulist vürsti Ivan Mstislavski ja Qasimi (Kasimovi) khaani Sain-Bulati juhtimisel olnud Vene väge ja sundisid nad Läänemaalt lahkuma. Rootslased said endale ka venelaste moonavoori.

Balthasar Russowi andmetel oli Rootsi väes kõigest 600 ratsanikku ja 100 jalameest, Vene väes aga 16 000 meest, kellest koguni 7000 surma sai. Tõenäoliselt on siin siiski tegemist tõsise liialdusega.

## Langenud
; Rootsi 
*Jesper Larsson Cruus (1542–1573), rittmeister
*Jesper Nilsson Cruus, rittmeister
*Wolmar von Brackel
*Jürgen Vyshusen, 
*Michael Schloyer ? (Zöge ), Tallinna rüütlite peamees.
*Hermann Anrep, Ingliste, Kiviloo ja Sausti mõisnik
*Ludwig von Taube Nyenhaue, Maidla mõisnik, Berend Taube (Tuve) ja Cuningunda Yxkülli poeg, Luitgard Evertsdotter von Delwigi abikaasa.

;Vene
*Vürst Ivan Andrejevitš Šuiski (u. 1533–1573; ru), vojevood, tulevase tsaari Vassili Šuiski isa.

## Viited
Purdsete

**Purdsete** on pude kulutuse tagajärjel tekkinud mitmesuguse suuruse ja koostisega sete.

Tsementeerunud purdsetteid nimetatakse purdkivimiks. Purdsetted ja purdkivimid moodustavad purdsetendi. Purdsetteid liigitatakse täpsemalt purdosakeste mõõtmete järgi.

Purdsetted on näiteks liiv, kruus, veerised, aleuriit ja rahnud.

## Vaata ka
*Purdkivim
*Purdsetend

## Välislingid
*Eesti keelde tõlgitud animeeritud õppevahend purdsetete kohta Tromsø ülikooli veebisaidil webGeology.
Gobi

**Gobi** (hiina 戈壁(沙漠); mongoli Говь) on kõrb Aasias.

Piirneb lõunas Nan Shaniga, läänes Tian Shaniga, põhjas Hangaiga ja idas Suur-Hingani mägedega. 

Suurelt osalt kivi- ja savikõrb. 

Hiina tasandikele iseloomulik lössist pinnas koosneb aleuriidist, mis tõenäoliselt on osaliselt pärit Gobi kõrbest.

## Galerii


Pilt:Gobi_Desert.jpg
Pilt:Gobi_106.49229E_41.93582N.png
Pilt:Saxaul-baum.JPG
Pilt:KhongorynElsCamels.jpg


## Välislingid
Konvent

**Konvent** (ladina sõnast *conventus*, mille algne tähendus on 'kokkutulek') on mitmetähenduslik sõna
***[[Konvent (klooster)|Konvent]]** on munkade, nunnade, preestrite kogukond katoliku ja anglikaani kirikus, aga ka hoone, mida nad kasutavad  
***Konvent** on mingi organisatsiooni kokkutulek või koosolek – mis võib olla ka põhikorraline organ–, aga ka ruum, kus konvent koos käib  
***[[Linnuse konvent|Konvent]]** on linnuse haldusorgan Saksa ja Liivi ordus
***Konvent** ehk **[[konvendikorter]]** on üliõpilaskorporatsiooni või üliõpilasseltsi ametlik asupaik, harva ka koosolek
***[[Konvent (Prantsusmaa)|Konvent]]** oli Prantsusmaa kõrgeim võimuorgan 1792–1795
***Konvent** on põhiseadust väljatöötav kogu (näiteks Euroopa Konvent, Ameerika Ühendriikide Konstitutsiooniline Konvent)
***Konvent** on partei kongress, näiteks Vabariiklaste Konvent Ameerika Ühendriikides.
***Konvent** on koguduse eestseisus

## Vaata ka
*Aadlikonvent
*Euroopa Konvent
*Kihelkonnakonvent
*Kirikukonvent
*Konstitutsiooniline Konvent
*Konvendihoone
*Maarjamaa Konvent
*Põllumeeste konvent
*Rüütelkonna konvent
*Vabariiklaste Konvent

## Viited
Koosinus

**Koosinus** ehk **koosinusfunktsioon** (sümbol: **cos**) on matemaatikas üks trigonomeetrilistest funktsioonidest.

Täisnurkse kolmnurga järgi  defineeritakse koosinus nii: täisnurkse kolmnurga mittetäisnurkse nurga *α* **koosinuseks** nimetatakse selle nurga lähiskaateti *b* ning selle täisnurkse kolmnurga hüpotenuusi *c* pikkuse jagatist.

\cos \alpha = {b \over c}

## Märkus arvutamise kohta

Taskuarvutid arvutavad siinust, koosinust, tangensit ja teisi trigonomeetrilisi funktsioone reeglina kraadides antud argumendi järgi, tabelarvutuspaketid (Excel, LibreOffice Calc ja teised) aga radiaanides antud argumendi järgi.

## Vaata ka
*Koosinusteoreem
Tangens

**Tangens** ehk **tangensfunktsioon** (sümbol: **tan**) on matemaatikas üks trigonomeetrilistest funktsioonidest.

Täisnurkse kolmnurga järgi defineeritakse tangens nii: täisnurkse kolmnurga mittetäisnurkse nurga *α* **tangensiks** nimetatakse selle nurga vastaskaateti *a* ning lähiskaateti *b* pikkuse jagatist.

:\tan \alpha = {a \over b}

## Seos teiste trigonomeetriliste funktsioonidega

Tangensfunktsioon on siinuse ja koosinusega seotud järgmiselt:

: \tan \theta \equiv \frac{\sin \theta}{\cos \theta}, \,

kusjuures viimast seost kasutatakse tihti tangensfunktsiooni defineerimiseks.

Tangensfunktsioon ja kootangensfunktsioon on seotud järgmiselt:

: \tan \theta \equiv \cot \left(\frac{\pi}{2} - \theta \right) \equiv \frac{1}{\cot \theta}.

## Omadused

### Perioodilisus

Tangens on perioodiga \pi :

: \tan(x+\pi) = \tan(x) \,

### Monotoonsus

Tangens on igas vahemikus

: \left(k\pi - \frac \pi 2, k\pi + \frac \pi 2\right), k\in\mathbb Z

monotoonselt kasvav.

### Sümmeetriad
Tangens on paaritu funktsioon:
: \tan(-x) = -\tan x. \,

### Nullkohad

Tangensfunktsiooni nullkohad on

: x = n \cdot \pi\ ;\quad n \in \mathbb{Z}.

Kõik nullkohad on esimest järku.

### Poolused
Tangensfunktsiooni poolused on

: x = \left(\frac{1}{2} + n\right) \cdot \pi\ ;\quad n \in \mathbb{Z}

Kõik poolused on esimest järku.

## Märkus arvutamise kohta

Taskuarvutid arvutavad siinust, koosinust, tangensit ja teisi trigonomeetrilisi funktsioone reeglina kraadides antud argumendi järgi, tabelarvutuspaketid (Excel, LibreOffice Calc ja teised) aga radiaanides antud argumendi järgi.

## Vaata ka

* Arkustangens
* Hüperboolne tangens
Juuda kõrb

**Juuda kõrb** (heebrea יהודה מדבר (Midbar Yehuda), araabia اليهودية برية (Barrīyat al-Yahūdīyah)) on kõrb Aasias Lähis-Idas. Piirneb läänes Juuda mägismaa, idas Surnumerega ja lõunas Negeviga. Juuda kõrbes sajab vähe vihma (sedagi vaid talvel); sellest hoolimata on seal palju jõeorge, mis enamasti on kuivad.

## Juuda kõrb piiblis

Jeruusalemma läheduse tõttu on Juuda kõrbel suur ajalooline ja piiblilooline tähtsus. Juuda kõrbe kaudu põgenes Taavet Jeruusalemmast Absalomi mässu ajal. Kuningas Ussija kaevas kõrbesse kaeve ja ehitas torne. Kuningas Herodes rajas sinna kindlusi, sealhulgas ka Masada. Juuda kõrbes elasid esseenid. Samuti elas seal Ristija Johannes, kes sõi rohutirtse ja metsmett ning kuulutas. Peale ristimist ajas Püha Vaim Jeesuse kõrbesse, kus ta ei söönud 40 päeva; kui Jeesusel nälg kätte tuli, soovitas kurat talle öelda, et kivid leibadeks saaks.
Burromeeter

**Burromeeter** (< hispaania *burro* 'eesel' + kreeka *metreō* 'mõõdan') on multifunktsionaalne instrument, mille eesmärk on heita nalja meteoroloogiliste vaatluste üle.

Burromeetri põhiosaks on puust, metallist või mõnest muust materjalist eesel. Eesli sabaks võib olla näiteks pikk nöör. Saba on eriti oluline, sest selle järgi valitsevaid ilmastikutingimusi määrataksegi. Ühe kirjelduse järgi on instrumendi ehituse juures tähtis, et teivas, mille otsa "eesel" kinnitatakse, oleks täpselt 71&nbsp;cm sügavusele maa sisse löödud ning eesli kõrvad peavad olema 59,5&nbsp;cm kaugusel teiba ülemisest otsast.

## Tööpõhimõte
*Saba liikumine annab tunnistust tuulisest ilmast.
*Tuulevaikuse korral saba ei liigu.
*Vihma korral hakkab saba otsast vett tilkuma.
*Päikesepaistelise ilma korral heidab saba varju.
*Kui saba on härmas, on õhutemperatuur alla 0&nbsp;°C.
*Udu korral pole saba näha.

## Ajalugu
1948. aastal kirjastuselt Prentice-Hall ilmunud raamatus Neuberger, H.H. ja Stephens, F.B. "Weather and Man" kirjeldatakse burromeetrit kui hästi tuntud meteoroloogilist instrumenti.

## Vaata ka
*Ilmakivi

## Viited
CMYK

**CMYK** on subtraktiivne (valguse neeldumisel põhinev) värvimudel, mida kasutatakse neljavärvitrükis ning trükiettevalmistuse kirjeldamiseks. **CMYK** on akronüüm, mis viitab kolmele põhivärvile (primaarvärvile): **C**yan (tsüaansinine ehk taevasinine); **M**agenta (fuksiinpunane ehk violettpunane); **Y**ellow (kollane) ja kontrastset trükijoonist kandvale mustale – **K**ey (võti).
   
Neeldumisel põhineva värvimudeli tööpõhimõte on järgmine. Valge paberileht on inimsilmale nähtav tänu väliselt valgusallikalt lähtuva kiirguse peegeldumisele paberilehelt. Sealjuures neeldub valguskiirgusest valikuta umbes 40%. Mustal lehel neelduks valikuta üle 90% algsest kiirgusest. Värvilisel paberilehel on neeldumine valikuline, näiteks punasena näiv paber neelab sinise, rohelise ja kollase spektriga kiiri ning peegeldab punase spektri kiirgust.

CMYK-trükiseadmed reeglina ei sega põhivärve omavahel. Trükiprotsessis kantakse alusmaterjalile eraldi (muaree-efekti vältimiseks üksteise suhtes pööratult)  põhivärvide rastrid ja kontrastsust korrigeeriv must joonis või raster. Kontrastsete mustade objektide trükkimisel on oluline kvalitatiivne vahe, kas musta pinna saamiseks kasutatakse põhivärvide liitmist (tulemus porimust), ainult musta (tavaliselt tekstid) või põhivärvi ja musta liitmist (tulemus sügav- või säravmust). Raster võimaldab kasutada pooltoonimist (*halftoning*), mis lubab segada põhitooni küllastamata kombinatsioone kasutades alusmaterjali loomulikku tooni. Näiteks roosa kujutise trükkimiseks valgel paberil kasutatakse violettpunase tindi 20% pooltoonimist, milles tillukeste purpurvioletsete täppide vahele jääv valge pind vähendab purpuri küllastatust ja muudab kujutise heledamaks.

Kuvaseadmed (kuvarid, projektorid, kaamerad, skannerid) töötavad RGB-värvimudeli põhimõttel.

## Vaata ka
* Subtraktiivne värvisüsteem
* Värvimudel
* RGB

## Välislingid
*   CMYK värvimudel
Subtraktiivne värvisüntees

**Subtraktiivne värvisüntees** on värvuseaistingu tekkimise kirjeldamise viis, mis põhineb valguse neeldumisel. Soovitud värvus saadakse siis kolme põhivärvuse lahutava segustamise teel (ladina keeles *subtractio* ’äraviimine, lahutamine’).

## Põhimõte
Pindade värvusi tajume peegelduva valgusena. Värvilisele pinnale langevast valgest valgusest neeldub osa värvispektrist värvikihis ja peegelduv osa tekitab värviaistingu. Subtraktiivse sünteesi primaarvärvusteks on sinine, punane ja kollane, standardiseeritud värvitrükis kasutatakse protsessvärve tsüaansinist, magentapunast ja kollast (toone, mis võimaldavad ühtlustaval segamisel luua kõige rohkem erinevaid värvivarjundeid).

Kolme primaarvärvuse segunemisel peaks nende koostoimel tekkima must pind, mis neelab kogu talle langeva valguse, kuid et reaalselt pole võimalik kasutada värve või tinte, mis neelaks 100% vastava lainepikkusega kiirgust, jääb tulemus mudane pruunikas tumehall (seetõttu lisatakse trükitehnikas - neljavärvitrükis - neljas värv K - inglise keele sõnast  *key* või *black* 'must') ja subtraktiivse sünteesi printsiip kirjeldab segunemise ideaaljuhtu.

Traditsioonilises maalikunstis segatakse värvaineid ja värvipigmente reaalselt lasuurides või omavahel segades. Valguse peegeldumist ja neeldumist neilt mõjutavad pigmendiosakeste omadused. Sel puhul esineb sageli metamerisminähtus, see tähendab, et sama värviaisting võib tekkida ka erinevate pigmentide segude korral, kuigi neilt peegelduva valguse reflektsioonikõverad on erinevad. Samas iga sinine pigment annab koos kollasega rohelise, olgugi et rohelised värvitoonid võivad lähtevärvidest sõltuvalt erineda.

## Erijuhtumid
Subtraktiivne süntees toimub ka värvilise valguse segunemine värvilise pinnaga. Värvilise valguse puhul on juba teatud spektriosa valgest valgusest eraldatud. Pinnale kiirguv värviline valgus "korrutatakse" sellelt peegelduva valgusega, niisiis muutub helesinine objekt kollases valguses (aditiivselt punane + roheline valgus) silmale roheliseks.

Digitaalsel maalimisel jäljendatakse värvuste subtraktiivset segunemist faili kihtide omaduste ühendamisel režiimis, mis "korrutab" pealmise kihi RGB-väärtused alumise kihi RGB-väärtusega.

## Näited
### Neljavärvitrükis
Põhivärvused trükitehnikas (CMY-mudel) on:
* C (*cyan* 'tsüaansinine', 'taevasinine') 
* M (*magenta* 'fuksiinpunane', 'violettpunane')
* Y (*yellow* 'kollane')

ja nende segamisel saadavad sekundaarvärvused on
* C + M = violettsinine
* C + Y = roheline
* M + Y = punane

### Maalikunstis
Põhivärvused maalikunstis ja varases standardimata värvitrükis (RYB-mudel) on
* R (*red* 'punane') 
* Y (*yellow* 'kollane')
* B (*blue* 'sinine')

ja nende sekundaarvärvused on
* R + Y = oranž
* Y + B = roheline
* B + R = lilla

## Vaata ka
* Aditiivne värvisüntees
* Värvimudel
* Värviruum
* Värvisüsteem
* CMYK
* RGB-mudel

## Viited

## Välislingid
* http://opiobjektid.tptlive.ee/Varviop/VT_Varvikorrastus_Varvisegamine.htm
RGB-mudel

**RGB-mudel** on liitvärvimudel, milles erinevaid värvitoone saadakse kolme põhivärvuse – punane (R, *red*), roheline (G, *green*) ja sinine (B, *blue*) aditiivsel liitumisel. 

Põhivärvuste kahekaupa segunemisel saadakse täiendvärvused:
*R + G = kollane.
*G + B = tsüaansinine ehk taevasinine,
*B + R = fuksiinpunane ehk violettpunane (ingl *magenta*).

Põhivärvuste erisuguse intensiivsusega kombinatsioonid võimaldavad saada mistahes värvitoone, sealhulgas halltoone valgest mustani.

Aditiivset mudelit kasutatakse  valgust kiirgavates kujutisetekitajates, näiteks  telerites ja kuvarites.

Pilt:Avl3119color4a.svg |RGB-värvikuup
Pilt:RGB color solid cube.png  | RGB-värvikuup
Pilt:RGB farbwuerfel.jpg |Värvikuubid
Pilt:CIExy1931 srgb gamut.png|sRGB värvihaare CIE värvsusdiagrammil 


## Vaata ka
* Värvimudel
* RGB-värviruum
* sRGB
* scRGB
* RGBA
Seriif

**Seriif** on graafiline element tähe põhijoone otsas. Seriifiks on enamasti horisontaalne kriips, kolmnurk või ristkülik.

Ilma seriifideta (prantsuse k *sans serif*) kirja nimetatakse ka groteskkirjaks.
Väike-Jenissei

**Väike-Jenissei** (vene *Малый Енисей*, tõva *Каа-Хем*) on jõgi Aasias Siberis. Algab Sangileni mägedest. Ülemjooksul voolab itta, seejärel põhja, alamjooksul Tõva nõos läände. Kõzõlis ühineb Suur-Jenisseiga, moodustades Jenissei.
Kýthira saar

**Kýthira** (Vana-Kreeka kontekstis *Kythera*; kreeka ja vanakreeka keeles Κύθηρα) on Kreekale kuuluv saar Kreeta ja Joonia mere vahel, üks Joonia saartest. See asub Lakoonia lahest lõunas Peloponnesose poolsaare vastas. Kýthira väin eraldab seda Antikýthira saarest.

Pindala on 281 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 507 m. 

Keskasula on Kýthira.
Mandrilava

**Mandrilava** ehk **šelf** on mandrilise maakoore osa, mis on maailmamere poolt üle ujutatud.

Mandrilava on küll vee all, kuid sellel on mandriga sama geoloogiline ehitus, mistõttu võib mandrilava geoloogilises mõttes pidada osaks mandrist.

Mandrilava laius on keskmiselt 70&nbsp;km, kuid võib varieeruda mõnekümnest meetrist 1500 kilomeetrini. Kõige laiem mandrilava on Põhja-Jäämeres Siberi rannikust põhja pool. Enamasti on mandrilava tasandikulise pinnamoega. Hilises geoloogilises minevikus (jääajal) on suur osa mandrilavast olnud osa maismaast. Seda tõendavad üleujutatud jõeorud ja rannamoodustised. Ka lehtersuudmed ehk estuaarid on üleujutatud jõeorud. Kohtades, kus ookeani suubuvad jõed, tekivad veealused kanjonid.

Mandrilava läheb üle tunduvalt suurema kallakusega mandrinõlvaks. Mandrilava keskmine kallakus mere suunas on umbes kümnendik kraadi. Üleminek mandrilavalt mandrinõlvale on keskmiselt 135 meetri sügavusel. Esineb siiski ka tunduvalt sügavamaid üleminekuid. Antarktise ümber on mandrilava piir umbes 350 meetri sügavusel.

Mandrilaval asuvaid meresid nimetatakse šelfimeredeks. Šelfimered on näiteks Kollane meri, Läänemeri ja Pärsia laht.

## Vaata ka
* Mandrilava (õigus)
Robert Watson-Watt

**Sir Robert Alexander Watson-Watt** (13. aprill 1892 Brechin, Angus, Šotimaa – 5. detsember 1973 Inverness, Scottish Highlands, Šotimaa) oli šoti insener, radari leiutaja.
SIN

**SIN**, **Sin** või **sin** võib tähendada mitut asja.
***sin** on matemaatikas siinuse sümbol. 
***SIN** on Singapuri maatähis.
***[[Sin (sumeri jumal)|Sin]]** on babüloonia ja assüüria kuujumal. 
***[[Sin (haidade jumal)|Sin]]** on haidade taeva- ja peajumal.
***Sin (perekonnanimi)** on hiina perekonnanimi.
**Üks selle kandjatest on kardinal Jaime Sin.
***"[[Sin (arvutimäng)|Sin]]"** on arvutimäng (1998).
***[[Sin (Final Fantasy)|Sin]]** on peakoletis videomängus "Final Fantasy X" (2001).
***"Sin"** on ansambli Nine Inch Nails laul.
Karakum (Türkmenistan)

**Karakum** (türkmeeni *Garagum*, 'must liiv') on kõrb Aasias Türkmenistanis. 

Piirneb edelas Köpetdagi ja Väikeste Balhaanidega, kagus Paropamizi eelmägedega, kirdes Amudarjaga, põhjas Darjalõkiga ja Sarõkamõši nõoga, loodes Uzboiga. Valdavalt liivakõrb.

Karakumi kõrbes asuvad rikkalikud maagaasivarud.

Karakum hõlmab umbes 70% Türkmenistani territooriumist.
Joanna Lossow

**Joanna Lossow** (sünninimi: **Halina Lossow**;  nunnanimi **Joanna od Miłosierdzia Bożego** – Jumala Halastuse Johanna; (10. juuli 1908 Boruszyń Czarnkówi lähedal – 2. jaanuar 2005) oli poola katoliku nunn, kes propageeris Poolas oikumeenilisi ideid. 

Aastal 1931 lõpetas ta Poznańi Ülikooli prantsuse filoloogia erialal. Aastal 1933 astus ta frantsisklaste ordusse. Õpinguid jätkas ta Lublini Katoliiklikus Ülikoolis, mille lõpetas 1949. aastal kristliku filosoofia erialal. Aastal 1959 omandas ta samas teoloogialitsentsiaadi.      

Ta on avaldanud üle 60 kirjutise oikumeeniast ning teda on nimetatud Poola oikumeenia emaks. Samuti on teda hüütud Ühtsuse Johannaks (*Joanną od Jedności*).

## Välislingid
*Foto
Karakum

**Karakum** ('must liiv') on mitme kõrbe nimi turgikeelsetes Aasia maades:
***[[Karakum (Türkmenistan)|Karakum]]**, traditsiooniliselt selle nime all tuntud kõrb Türkmenistanis;
***[[Araali Karakum]]**, kõrb Kasahstanis Araali järvest kirdes;
***[[Karakum (Balkaš)|Karakum]]**, kõrb Kasahstanis Balkaši järvest vahetult idas.

Muud tähendused:
***[[Karakum (kompvek)|Karakum]]**, pralineekompvekisort
Osseetia

**Osseetia** on osseetide maa Põhja- ja Taga-Kaukaasias. 

Poliitiliselt jaguneb ta Põhja-Osseetiaks, mis on Venemaa osa, ja Lõuna-Osseetiaks, mida rahvusvaheliselt tunnustatakse Gruusia osana.
Kvantgravitatsioon

**Kvantgravitatsioon** (ka gravitatsiooni kvantteooria) on teoreetilise füüsika valdkond, mis püüab ühendada nelja fundamentaalset jõudu ehk vastastikmõju: 
# tugev vastastikmõju (hoiab koos aatomituumi);
# elektromagnetiline vastastikmõju (mõjub elektrilaenguga osakeste vahel, hoiab koos aatomituumi ja elektrone);
# nõrk vastastikmõju (mõjub leptonite ja kvarkide vahel);
# gravitatsiooniline vastastikmõju.

Neist kolme esimest käsitleb kvantväljateooria, gravitatsiooni aga üldrelatiivsusteooria. 

Elektromagnetiline ja nõrk vastastikmõju ühendati elektronõrgaks vastastikmõjuks. See omakorda ühendati osakestefüüsika standardmudelis tugeva vastastikmõjuga. Gravitatsiooni puhul näib olevat probleemiks standardmudeli, mis on kvantteooria, ja üldrelatiivsusteooria, mis on klassikaline teooria, põhimõtteline ühildamatus. Albert Einstein pühendas selle küsimuse lahendamisele suure osa oma elust, kuid tulemusteta. Vaatamata rohkem kui viiskümend aastat kestnud paljude teadlaste püüetele asetada kvantväljateooria ja üldrelatiivsusteooria ühtsele alusele pole siiani loodud ühtegi üldaktsepteeritavat teooriat, mis sellega hakkama saaks.

Kvantgravitatsiooni ja osakeste standardmudeli liitmisel loodetakse luua nn kõige teooria. Nüüdseks on esitatud mitmeid teooriaid ja mudeleid, mis pretendeerivad kvantmehaanika ja gravitatsiooni ühendamisele - näiteks stringiteooria, millel on juba mitmeid harusid ja arengusuundi, ja supergravitatsioon.

## Vaata ka
*Sokali afäär
Kõzõlkum

**Kõzõlkum** (usbeki Qizilqum, kasahhi Қызылқұм ‘punane liiv’) on kõrb Kesk-Aasias. See paikneb peamiselt Usbekistani ja Kasahstani territooriumil ning piirneb põhjas, loodes ja idas Sõrdarja jõega, lõunas Hisori-Alai mäestiku ja Zarafšoni jõega, edelas ja läänes Amudarja jõega ning loodes Araali järvega.

Kõrbe keskosas leidub madalaid mägesid ja kivikõrbe alasid, kuid suurem osa Kõzõlkumist on liivakõrb.

## Viited
Tuba jõgi

**Tuba** (vene *Туба*) on jõgi Aasias Siberis. Algab Minussinski nõos Kazõri ja Amõli jõe ühinedes. Voolab tasandikul, hargneb laias orus. Suubub paremalt Jenisseisse, täpsemalt sellel asuva Krasnojarski veehoidla Tuba lahte.

Pikkus 119 km, valgla 36 900 km&sup2;. Toitub peamiselt lumesulamisveest. Keskmine vooluhulk 771 m&sup3;/s. Jääkate oktoobri lõpust - detsembri algusest aprillini - mai alguseni. Laevatatav 99 km ulatuses.
Liibüa kõrb

**Liibüa kõrb** (araabia الصحراء الليبية) on kõrb Aafrikas, osa Saharast.

## Pinnamood
Liibüa kõrbes asuvad Uveinati mäed. Ülejäänud osas on ta tasandik, kus asub madalaid astanguid ja nõgusid. Esineb ulatuslike liivakõrbeid.

## Sademed, niiskus
Liibüa kõrbes sajab vähe vihma. Seal sajab 100–180&nbsp;mm aastas talviste vihmadena. Talviseid vihmu esineb ka rannikust kaugemal, kuid harva. Ka esineb Liibüa kõrbes mõnikord mussoonvihmu suvel. Aga oaasides ja Niiluse orus, kus sademeid mõõdetakse, on keskmine sademete hulk reeglina 1–10&nbsp;mm aastas.

Väheste sademete ning tasase reljeefi tõttu on Liibüa kõrbes vähe jõgesid. Erandiks on jällegi Vahemere rannik. Seal asub mõne kilomeetri kaugusel rannikust madal astang. Kuna seal sajab talvel 50–150&nbsp;mm vihma, suures osas paduvihma, leidub seal jõgesid, kus vihma ajal ka vett voolab. Niiluse vasakkaldal leidub küll ka orge, näiteks Kuningate org, aga sademete vähesuse tõttu voolab seal harva vett.

## Taimestik, oaasid
Liibüa kõrbes on vähe taimi, peamiselt nõgudes. Ka loomi elab vähe, siiski jätavad nad liivale jälgi.

Liibüa kõrbes esineb põhjavett. Kohati imbub see allikate ja kaevude kaudu maapinnale. Nii asub kõrbes nõgude ahelik, kus paiknevad Kharjah, Dākhilah, Baḩarīyah ja Farāfirah oaas, ka asuvad kõrbes Sīwah’ oaas, Al-Kufrah oaas ja Wādī an-Naţrūn. Seevastu Qaţţārah nõos on vesi soolane, mistõttu seal on vaid soolakuid ja soid.

Varem on Liibüa kõrbes olnud niiskem kliima, kasvanud rohkem taimi ja elanud rohkem inimesi. Kuid rikkalikku vihma pole olnud ei holotseenis ega pleistotseenis. Näib, et varases holotseenis oli niiskem periood, mil kõrbes sadanud vihm moodustas järvi paljudes Liibüa kõrbe piirkondades, kuid sellest ei piisanud, et järved oleks üle ajanud ja jõgede kaudu Vahemerre või Niilusesse äravoolu omanud. Vanad jõesängid on liiva täis tuisanud ja seal pole miljoneid aastaid läbivoolu olnud. On oletatud, et varaholotseenis võis Liibüa kõrbes sadada 100–200&nbsp;mm aastas. Igatahes Niiluse vasakpoolsetes lisajõgedes voolas vett hiljemalt Neljanda Dünastia ajal: see uhtus ära püramiidiehitajate hooneid. Ka kahjustas vihm tollal põletamata savist hooneid, neid läbi leotades, mida tänapäeva kliimas ei juhtu. Näib aga, et Keskmise Riigi ajast peale on Liibüa kõrbes olnud tänapäevasega sarnane kliima. Vaid oaasides on vett vähemaks jäänud, kuna põhjavesi on ära voolanud ja ära kulunud.
Hierro

**Hierro** (hispaania *El Hierro*; eesti keeles on kasutatud ka nimekuju *Ferro*) on saar Kanaaride saarestikus. 

Pindala 278 km&sup2;. Saar on mägine, kõrgem tipp on Pico de Malpaso 1501 meetrit. Kuulub Hispaaniale.

Et Hierro on Kanaaride läänepoolseim saar, on Hierro meridiaan leidnud kasutamist algmeridiaanina. Hierro on ka Kanaaride lõunapoolseim saar. Hierros asuv La Restinga on Euroopa Liidu lõunapoolseim küla (arvestamata ülemereterritooriume). Oktoobris 2011 purskas tema lõunatipust 3 km kaugusel veealune vulkaan, mis lühikest aega ulatus ka üle merepinna.

Hierrol elab 11 000 elanikku.

Saarel on lennujaam, millel ühendus vaid teiste Kanaaride saartega. Lisaks on saarel teiste saartega praamiühendus.

## Viited

## Välislingid
Muusikainstrument

**Muusikainstrument** ehk **muusikariist** ehk **pill** on muusikas heli tekitamise vahend.

Sõltuvalt heliallikast liigitatakse muusikainstrumendid keelpillideks (kordofonid), puhkpillideks (aerofonid) ja löökpillideks (membranofonid ja idiofonid). Klahvpillideks nimetatakse instrumente, kus helide tekitamist juhitakse klaviatuuri abil. 19. sajandi teisel poolel võeti kasutusele muusikainstrumendid, mille heli tekib tänu elektrile.

Märkus. Eesti kirjakeele normi alus ÕS ütleb järgmist: "muusikariist – pill, parem kui (muusika)instrument".

## Vaata ka
* Muusikainstrumentide alfabeetiline loend
* Muusikainstrumentide süstemaatiline loend
* Muusikainstrumentide liigitus
* Hornbosteli-Sachsi muusikainstrumentide liigitus
* Keraamiline muusikainstrument

## Välislingid

* Sümfooniaorkestri pillirühmad
* Teadlased: muusikainstrumentide mängimine muudab nutikamaks Postimees, 28. oktoober 2009
Mõistatus (rahvaluule)

**Mõistatus** (vananenud kirjanduses: *mõistatis*) on rahvaluule lühivorm, mis koosneb küsimusest (ülesandest) ja vastusest (lahendusest). 

Mõistatus võib oma lahendusele viidata mingite omaduste või tunnuste, võrdkujude kaudu jne, sageli üllataval või erilisel viisil. Mõistatused ja nende lahendamine on tuntud paljudes kultuurides ja traditsioonides.

Budistlik mõistatuse vorm on koan.

## Näiteid

Vanamees vaatab aknasse, endal karvane ees ja nõuab mett

## Vaata ka
*piltmõistatus (reebus)

## Välislingid
*Eesti mõistatuste e-antoloogia
*Jaak ja Arvo Krikmanni kokku kogutud 95 751 eesti mõistatust Eesti Kirjandusmuuseumi kodulehel
*Piret Voolaiu kokku pandud 2950 lühendilaadset mõistatust Eesti Kirjandusmuuseumi kodulehel
1689

**1689. aasta** (**MDCLXXXIX**) oli 17. sajandi 89. aasta.

## Sündmused maailmas
* 8. veebruar  – Briti parlament teatas kuningas James II troonist loobumisest.
* 13. veebruar – Oranje William ja tema abikaasa Mary kuulutati Suurbritannia ja Iirimaa valitsejateks.
* 18. aprill – Kuulus revolutsioon: Bostonis puhkes ülestõus, Uus-Inglismaa dominiooni ametnikud vahistati.
* 19. aprill – Tulekahjus hävis Amalienborgi loss Kopenhaagenis. Hukkus 171 inimest.
* 12. mai – Inglismaa ja Holland ühinesid Augsburgi Liigaga.
* 27. august – Hiina ja Venemaa sõlmisid Nertšinski lepingu.
Inglismaal võttis parlament vastu Õiguste deklaratsiooni (Bill of Rights).

## Sündinud
* Samuel Richardson, inglise kirjanik ja trükkal

## Surnud
* 16. aprill – Aphra Behn, inglise kirjanik
* 19. aprill – Kristiina, Rootsi kuninganna
1687

**1687. aasta** (**MDCLXXXVII**) oli 17. sajandi 87. aasta.

## Sündmused maailmas
* 5. juuli – Ilmus Isaac Newtoni teose "Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica" esmatrükk.
* 12. august – Lotringi hertsog Charles V ja Badenn-Badeni markkrahv Ludwig Wilhelm lõid Mohácsi lahingus Türgi Süleyman Paša vägesid.
* 26. september – Veneetslased ründasid Francesco Morosini juhtimisel Ateena Akropoli lahingus türklasi. Parthenon sai lahingus kannatada.

## Sündmused Eestis
* Algas laialdane talurahvakoolide asutamine.
* sügis – praost Johann Matthäus Embken avas Vigala kiriku juures leerimajas kooli.

## Sündinud
* 23. veebruar – Otto Gustav Douglas, Eestimaa kuberner 1738–1740

## Surnud
* 28. jaanuar – Johannes Hevelius, poola astronoom
*19. märts – René-Robert Cavelier, Sieur de La Salle, prantsuse maadeuurija
*10. november – Georg von Stackelberg, baltisaksa päritolu Rootsi sõjaväelane ja mõisnik
*14. november – Nell Gwyn, inglise näitleja
*16. detsember – William Petty, inglise majandusteadlane

## Viited
1688

**1688. aasta** (**MDCLXXXVIII**) oli 17. sajandi 88. aasta.

## Sündmused maailmas
* 15. november (vkj. 5. november) – Inglismaal algas kuulus revolutsioon: Oranje vürst Willem III maabus Inglismaa rannikul 15 000 palgasõdurist koosnenud väega eesmärgiga päästa protestantism ja säilitada Inglismaa vabadus, ning alustas marssi Londoni suunas.

## Sündmused Eestis
* 22. märts (vkj 12. märts) – Eestimaa provintsiaalkonsistoorium teatas,  et  "vahelmine kirjaviis" (*ck* asemel *kk*, *ä* võtmine tähestikku) on heaks kiidetud, kuid tähed *c*, *ch*, *f*, *ph*, *tz*, *x* ja topelt *s* tuleb eesti keelde jätta.
* Liivimaal hakati redutseerima ehk riigistama ka neid aadlike mõisaid, mis kuulusid neile enne Rootsi valitsusaega Liivimaal.
* Bengt Gottfried Forselius sõitis taas (sõitis sinna ka 1686) Stockholmi, kus ta määrati Eesti- ja Liivimaa talurahvakoolide inspektoriks. Tagasiteel uppus laev Läänemerel tormis koos Forseliusega. Uueks talurahvakoolide inspektoriks määrati Forseliuse õepoeg Johann Hornung.

## Sündinud
* 23. jaanuar – Ulrika Eleonora, Rootsi kuninganna
* 29. jaanuar – Emanuel Swedenborg, rootsi teadlane, kristlik müstik, teoloog ja filosoof
* 4. veebruar – Pierre Carlet de Chamblain de Marivaux, prantsuse proosa- ja näitekirjanik
* 28. märts – Heinrich Wollin, Eesti vaimulik
* 15. aprill – Johann Friedrich Fasch, saksa viiulimängija ja helilooja
* 14. mai – Gotthard Wilhelm Marcks von Würtemberg, Rootsi sõjaväelane
* 21. mai – Alexander Pope, inglise luuletaja ja satiirik
* 10. juuni – James Francis Edward Stuart, jakobiitlik trooninõudleja Inglise, Šoti ja Iiri troonile
* 6. august – Gustav Friedrich von Rosen, baltisaksa sõjaväelane ja riiginõunik Rootsi teenistuses, Soome kindralkuberner
* 14. august – Friedrich Wilhelm I, Preisimaa kuningas
* 17. september – María Luisa, Hispaania kuninganna
* 4. oktoober – Philips Koninck, Madalmaade kunstnik
* 19. oktoober – Antonio Corradini, itaalia skulptor

## Surnud
* 8. märts – Honoré Fabri, Prantsuse jesuiidi teoloog, matemaatik ja füüsik
* 28. aprill – Friedrich zu Mecklenburg, Mecklenburg-Grabowi hertsog
* 29. aprill – Friedrich Wilhelm, Brandenburg-Preisimaa valitseja, Brandenburgi kuurvürst ja Preisimaa hertsog
* 14. mai – Antoine Furetière, prantsuse kirjanik
* 22. mai – Johannes Andreas Quenstedt, saksa luteri dogmaatik
* 25. august – Henry Morgan, piraat
* 31. august – John Bunyan, inglise kirjanik
* 9. september – Claude Mellan, prantsuse joonestaja, graveerija ja maalikunstnik
* 15. september – Otto Wilhelm von Königsmarck, saksa päritolu Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane
* 18. september – Jonas Stephan Mystadius, Eesti vaimulik
* 9. oktoober – Claude Perrault, prantsuse arst ja arhitekt
* 16. november – Bengt Gottfried Forselius, Eesti haridustegelane ja kirjamees
* 26. detsember – Gustav von Mengden, vaimulik luuletaja, satiirik, helilooja, Rootsi armee kindralmajor, poliitik ja mõisnik

## Viited
1686

**1686. aasta** (**MDCLXXXVI**) oli 17. sajandi 86. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Liivimaa kindralkuberneriks saab Rootsi kuninga meelne Jacob Johann Hastfer. Tema karmil juhtimisel hakatakse varasemast märksa laiaulatuslikumalt mõisaid riigistama.
* Detsember: Bengt Gottfried Forselius reisib koos kahe oma parima õpilasega (Ignatsi Jaak ja Pakri Hansu Jüri) Stockholmi. Stockholmis kohtuvad nad ka Rootsi kuningaga, kes hindab poiste teadmisi kõrgeks ja ühtlasi annab mõlemale poisile kuldraha.
* Rootsi kuningas Karl XI andis korralduse avada igas Eesti- ja Liivimaa kihelkonnas kool ja määrata koolmeistrile elatiseks veerand adramaad.
* Esimese eestikeelse piibliväljaandena ilmus lõunaeestikeelne "Uus Testament" ("Wastne Testament"), mille tõlkisid ja toimetasid Kambja pastor Andreas Virginius ja tema poeg Adrian.
* 
*Narva linnas võeti asjaajamiskeelena kasutusele rootsi keel.

## Sündinud
* 31. jaanuar – Hans Egede, norra luterlik vaimulik, misjonär ja kolonisaator, esimene Gröönimaa uurija
* 5. mai – Karl Gustav von Patkul, Rootsi ja Venemaa sõjaväelane, Liivimaa maanõunik
* 24. mai – Daniel Gabriel Fahrenheit, saksa füüsik, leiutaja ja mõõteriistade valmistaja 
* 30. mai – Heinrich Johann Friedrich Ostermann, saksa päritolu Venemaa Keisririigi riigitegelane, krahv
* 7. juuni – Adolf Friedrich III (Mecklenburg), Mecklenburg-Strelitzi hertsog
* 6. juuli – Antoine de Jussieu, prantsuse loodusteadlane
* 27. juuli – Giuseppe Simone Assemani, orientalist
* 10. august – Christian Gabriel Fischer, saksa õpetlane
* 3. detsember – Jakob Johann von Tiesenhausen, baltisakslasest Rootsi sõjaväelane ja Eestimaa rüütelkonna peamees

## Surnud
* 26. aprill – Magnus Gabriel De la Gardie, Rootsi väejuht ja riigitegelane
* 8. november – Anders Torstenson, Rootsi riigimees
* 5. detsember – Nicolaus Steno, Taani päritolu geoloog ja anatoom

## Viited
1683

**1683. aasta** (**MDCLXXXIII**) oli 17. sajandi 83. aasta.

## Sündmused maailmas
* 12. september – Lõppes ligi kaks kuud väldanud Viini lahing, kui Poola kuninga Jan III Sobieski juhtimisel saabunud abiväed alistasid linna piiranud osmanid.
* 6. oktoober – Esimesed saksa asunikud Ameerikas rajasid kodud praegusesse Pennsylvaniasse Germantowni.

## Sündmused Eestis
* Bengt Gottfried Forselius asutas Harju-Ristil  (Harju-Risti kirikumõis?) ruumides oma esimese kooli kohalike ja rootsi rahvusest poiste koolitamiseks.

## Sündinud
* 14. jaanuar – Gottfried Silbermann, Saksa oreliehitaja
* 24. märts – Mark Catesby, inglise loodusteadlane
* 25. september – Jean-Philippe Rameau, prantsuse helilooja
* 9. november – George II, Suurbritannia ja Iirimaa kuningas

## Surnud
* 6. märts – Guarino Guarini, itaalia arhitekt
* 6. september – Jean-Baptiste Colbert, Prantsuse riigitegelane
* 12. september – Afonso VI, Portugali kuningas

## Viited