open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hugo Lepnurm

**Hugo Lepnurm** (aastani 1935 **Hugo Oberg**; 31. oktoober 1914 Tsitre küla, Kolga vald, Harjumaa – 15. veebruar 1999 Tallinn) oli eesti organist, helilooja ja pedagoog. 

## Elukäik
Muusikalise alghariduse sai Loksa kiriku köstrilt Janterilt. 1928. aastal astus Tallinna konservatooriumi. Õppis orelit professor August Topmani juures, selle kõrvalt õppis kompositsiooni professor Artur Kapi juures; 1933. aastal lõpetas oreliklassi. 1938–1939 täiendas ta end Pariisis École Normale de Musique'is Marcel Duprè ja Joseph Gilles'i juures. 

1936. aastal alustas Lepnurm pedagoogilist tegevust Tallinna Konservatooriumis oreli, solfedžo, muusikateoreetiliste ainete ja muusikaajaloo õppejõuna. 
1941–1944 oli ta tööpataljonis Udmurtias ja hiljem Eesti NSV Riiklikes Kunstiansamblites. 1945. aastal sai Lepnurm Tallinna Konservatooriumi professoriks. Aastatel 1950–1958 pidi ta usulise tegevuse tõttu pedagoogilisest tegevusest loobuma ning tegutses organistina, heliloojana, EELK Konsistooriumi kirikumuusika osakonna juhatajana. 1958. aastast kuni surmani õpetas ta algul Tallinna konservatooriumis, hiljem Eesti Muusikaakadeemiaias; oli 1978. aastast professor-konsultant ja 1994. aastast emeriitprofessor.

## Looming
### Muusikateosed
*1942 – "Suur oktoober", kantaat
*1943 – "Jüriöö tuled", kantaat
*1946 – Klaveritrio, c-moll
*1954 – Ballaad klaverile, Variatsioonid viiulile ja orelile
*1955 – "Lunastus Kristuses", kantaat 
*1956 – Orelikontsert
*1957 – "Emakeel", poeem meeskoorile ja orelile/sümfooniaorkestrile
*1960 – Klaverikontsert
*1963 – Süit keelpilliorkestrile
*1964 – "Mere laul", kantaat segakoorile ja sümfooniaorkestrile
*1965 – Kontsertiino 4 tromboonile ja orelile
*1976 – "Meenutus isast", "Maamees", "Isamaale", "Laulikutele" – meeskoorilaulud
*1984 – Tänulaul segakoorile
*1986 – Sonaat tšellole ja orelile
*1990 – "Ärka üles, inimene" segakoorile
*1992 – "Oh anna tuhat keelt Sa mulle" koraalieelmäng
*1994 – Neli koraaliteemalist pala soolotšellole
*1995 – "Mu süda, ärka, virgu meel", "See aeg on tõesti ukse ees", "Imeline Issand" – koraalieelmängud
*1996 – "Jumal, vägev valitseja", "Mis Jumal teeb, on ikka hea" – koraalieelmängud
*1997 – "Vaikselt võtan vastu" (A), "Vaikselt võtan vastu" (B) – koraalieelmängud
*1998 – "Ouverture für Orgel", "Eks mu kohus tänu teha", koraalieelmäng

### Raamatud
*"Oreli ja orelimuusika ajaloost", Eesti Raamat 1971
*"История органа и органной музыки", Казань, 1999.
*"Peatükke kultusmuusika ajaloost", Eesti Eres 1999. ISBN 3872049224

## Tunnustus
*1942 Eesti NSV teeneline kunstnik
*1974 Eesti NSV rahvakunstnik
*1994 Eesti Rahvuskultuuri Fondi elutöö tänuauhind 
*1995 Eesti Vabariigi kultuuripreemia
*1996 Tallinna teenetemärk
*1996 Riigivapi IV klassi teenetemärk
*1998 Kodanikupäeva aumärk
*1999 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (postuumselt)

## Vaata ka
* "Eesti orelid" – plaadisari

## Viited

## Välislingid
* Ajaloolised orelid heliplaadil meil ja mujal. Plaadisari „Eesti orelid”. eestikirik.ee, 1. juuni 2006
Sergei Gorodetski

**Sergei Mitrofanovitš Gorodetski** (vene keeles Серге́й Митрофа́нович Городе́цкий, 17. jaanuar (vkj 5. jaanuar) 1884 Peterburi – 8. juuni 1967 Obninsk) oli vene luuletaja.

Sergei Gorodetski lõpetas Peterburis gümnaasiumi ja astus Peterburi ülikooli ajaloo-filoloogiateaduskonda, kus õppis koos Aleksandr Blokiga, aga ei lõpetanud.

1906. aastal hakkas ta käima aasta varem Peterburi kolinud luuletaja Vjatšeslav Ivanovi kodus moodsate luuletajate sõpruskonnas ja sai Ivanoviga lähedaseks, kuigi oli tast 18 aastat noorem. Samal aastal ilmus tema esimene luulekogu "Kirg", samal ja järgmisel aastal järgnesid luulekogud "Perun" ja "Metsik tahe". Need olid folkloorse ainega sümbolistlikud teosed.

1910. aastate algul läks Gorodetski sümbolistidega tülli ja asutas 1911. aastal Poeetide Tsehhi. See eksisteeris kuni 1914. aastani, aga oli üsna mõjukas, sest selle mõjul asutati teisigi "poeetide tsehhe" nii Peterburis, teistes Venemaa linnades kui ka emigrantide ringkondades Berliinis ja Pariisis. Need ei viljelenud küll ühesuguse stiiliga luulet. Gorodetski asutatud "tsehhi" seostatakse akmeismiga, sinna kuulusid teiste hulgas ka Anna Ahmatova, Ossip Mandelštam ja Aleksei Tolstoi.

Gorodetski toetas algusest peale Oktoobrirevolutsiooni. Pärast revolutsiooni juhatas ta Bakuus ROSTA (Venemaa Telegraafiagentuuri) kunstiosakonda ja töötas seejärel Kaspia mere laevastiku poliitvalitsuses. Alates 1921. aastast elas ta Moskvas, avaldas palju teoseid ja tõlkis NSV Liidu rahvaste luulet. Kuni 1924. aastani töötas ta Moskva Revolutsiooni Teatri kirjandusosakonna juhatajana, seejärel kuni 1932. aastani ajalehe Izvestija kirjandusosakonnas. Pärast seda töötas ta ooperilibretode kallal. Muu hulgas kirjutas ta uued sõnad Mihhail Glinka ooperile "Elu tsaari eest", jättes senisest tekstist välja kõik tsaari kiitvad kohad. Ooperi uueks pealkirjaks sai "Ivan Sussanin". Nõukogude-Saksa sõja ajal oli ta Usbeki ja Tadžiki NSV-s ning tõlkis kohalike luuletajate loomingut.

## Isiklikku
Sergei isa Mitrofan Gorodetski oli kirjanik ja etnograaf. Sergeil oli noorem vend Aleksandr (1886–1914), kes oli kunstnik. Aleksandr oli sageli haige, kannatas sageli psüühikahäirete all ja oli kaks viimast eluaastat halvatud.

Sergei abiellus 1908. aastal näitleja ja luuletaja Anna Kozelskajaga (1889–1945), kes kasutas luuletajana varjunime Nimfa Bel-Kon-Ljubomirskaja. Aleksandr Bloki sõnul oli ta ebatavaliselt kaunis. Abielust sündis tütar Rogneda (1909).
Id (täpsustus)

**[[Id]]** on psühhoanalüüsi mõiste

**ID** võib tähendada mitut asja:
*Nahasiseseks süstimiseks (Intradermal (**ID**) injection) kasutatava nõela tähistus
*identifikaator
*ID-kaart - isiku tõestamiseks kasutatav kiipkaardiga dokument
*USA Idaho osariigi lühend
*Indoneesia ISO 3166-1 kahetäheline maakood

## Vaata ka
*.id
Holger Kaints

**Holger Kaints** (sündinud 4. jaanuaril 1957 Tallinnas) on eesti kirjanik. 

Holger Kaints on varem töötanud raamatukaupmehena, praegu vabakutseline. Kaints on Eesti Kirjanike Liidu ja Eesti PEN-klubi liige. Kaints on ka esimese Siugja Sulepea kirjandusauhinna laureaat. Ta valiti aastatel 2020–2022 kirjanikupalga saajaks.

## Teosed
* Teekond mäetipu poole. Romaan, Eesti Raamat, Tallinn 2003, 205 lk.
* Lennukivaatleja. Romaan, Kultuurileht, Tallinn 2009, 143 lk.
* Mardika umb ehk minu väike hullumaja. Romaan, Varrak, Tallinn, 2010. 247 lk.
* Kõrvalepõige. Varrak, Tallinn, 2012. 365 lk.
* Päev, mil Stalin suri: lühiproosat aastatest 2002-2014. Tallinn, 2015. 143 lk.
* Uinuv maa. Romaan, Hea lugu, 2016. 350 lk.
* Mälestusi raamatutest. Hea lugu, 2017. 159 lk.
* Jõululaupäev: Nõmme 1970. Hea lugu, 2018. 111 lk.
* Sten Marsingi salk. Hea lugu, 2021. 384 lk.
* Pole midagi uut siin päikese all. Hea lugu, 2023. 207 lk.

## Tunnustus
* 2009 – Siugja Sulepea kirjandusauhind ("Lennukivaatleja")

## Viited

## Välislingid
* Peeter Helme intervjuu. Kirjutamine on ravimatu pisik. Keskus nr. 11, 2009
* Kadri Arro. Holger Kaints lennukeid ei vaatle. EE, 20. september 2009
* Esimene Siugja Sulepea auhind Holger Kaintsile. Sirp 18. september 2009
* Kadri Arro. Holger Kaints "Lennukivaatleja". EE, 21. august 2009
LAR

**Lar** võib tähendada mitut asja.
***[[Lar (Uttar Pradesh)|Lar]]** on linn Indias Uttar Pradeshi osariigis.
***[[Lar (Jammu ja Kashmir)|Lar]]** on linn Indias Jammu ja Kashmiri osariigis.

## Vaata ka
*Lār, linn Iraanis Fārsi provintsis
Thurgau kanton

**Thurgau kanton** on üks Šveitsi 26 kantonist. Asub Šveitsi põhjaosas Bodeni järve ääres.

Thurgau kanton jaguneb 80 vallaks, mis asuvad 8 ringkonnas.

## Viited

## Välislingid

* Kantoni koduleht
Siugja Sulepea kirjandusauhind

**Siugja Sulepea kirjandusauhind** oli aastatel 2009–2013 välja antud kirjandusauhind, mille laureaat kuulutati välja ussimaarjapäeval ja mis oli mõeldud kahe ussimaarjapäeva vahel kirjandusteose avaldanud Eesti autorile. 

Siugja Sulepea kirjandusauhinna algatasid ja andsid laureaatidele üle kirjanikud Peeter Helme, Asko Künnap, Jürgen Rooste ja Karl Martin Sinijärv. Auhinnaks oli graveeritud sulepea, õhtusöök žürii liikmetega ja võimalus osaleda järgmise aasta auhinnasaaja valimisel.

## Laureaadid

* 2009 Holger Kaints ("Lennukivaatleja") 
* 2010 Indrek Koff ("Eestluse elujõust") 
* 2011 Urmas Vadi ("Kirjad tädi Annele") 
* 2012 Paavo Matsin (“Doktor Schwartz”) 
* 2012 Cornelius Hasselblatt (eriauhind võõrkeelse teose eest, saksakeelne “Eesti kirjandus saksakeelses tõlkes: retseptsioonilugu 19. kuni 21. sajandini”) 
* 2013 Helen Kallaste (luulekogu “Kogutud hetked“) 

## Viited

## Välislingid
* Kaarel Kressa. Kirjanikud laiendavad parnassi. Eesti Päevaleht, 11. september 2009
50-eurone rahatäht

**50-eurone rahatäht** on euroalal aastast 2002 sularahana käibiv rahatäht.

50-eurone on rahatähtedest kõige levinum, 2020. aasta esimeses kvartalis olid ligi pooled (46,9%) käibel olevatest rahatähtedest 50-eurosed.

## Kujundus
50-eurose mõõtmed on 140×77 mm. Rahatäht on oranži värvilahendusega.

Kõigil rahatähtedel kujutatakse sildu, aknaid või väravaid kindlas kunstistiilis. 50-eurosel on renessanss-stiil. Kuigi rahatähe esikülje kujundaja Robert Kalina tahtis algselt kujutada reaalseid objekte, näiteks Veneetsias asuvat Rialto silda, pidi ta poliitilistel põhjustel kujutama väljamõeldud objekte. 

Nagu kõikidel euro rahatähtedel, on ka 50-eurosel rahatähel kujutatud vääring, Euroopa Liidu lipp, Euroopa Keskpanga presidendi Jean-Claude Trichet' allkiri, Euroopa Keskpanga initsiaalid Euroopa Liidu keeltes, Euroopa Liidu riikide ülemereterritooriumide kujutised, tähed Euroopa Liidu lipul ja hulk turvaelemente.

2011. aastal lasti välja uued, pisut muudetud kujundusega 50-eurosed.

4. aprillil 2017 v­õeti kasutusele teise, "Europa"-seeria 50-eurosed.

## Turvaelemendid

50-eurost rahatähte kaitsevad hologrammiriba, EURioni tähtkuju, vesimärgid, mikrotrükk, ultravioletne värv, reljeefne trükk, turvaniit, tuhm pind, perforatsioonid, läbipaistev number, värvust muutev värv, vöötkoodid ja seerianumber. Trükimasina kood asub rahatähe paremas servas.

## Võltsingud
2/3 (ehk ligikaudu 22 500) 2010. aasta esimesel poolel avastatud võltseurodest on 50-eurosed.

## Viited
Võrguaja protokoll

**Võrguaja protokoll** (inglise *Network Time Protocol*, lühendina **NTP**) on andmesideprotokoll täpse aja edastamiseks ajaserveritest. NTP-protokoll kasutab UDP-pakette pordil 123.

## Vaata ka
* Aatomikell
* Efemeriidiaeg
* Kohalik aeg
* Maailmaaeg
* UTC
Xvid

**Xvid** (endine **XviD**) on  videokoodek, mis vastab ISO MPEG-4 part 2 tihendusstandardile. Xvid on lähedalt seotud DivX-iga, kuid erinevalt viimasest ei ole see tasuline ning on avatud lähtekoodiga. Seda kasutatakse laialdaselt internetis levivate videofailide puhul. 

Xvid on efektiivsuselt samm edasi võrreldes MPEG-2 süsteemiga, kuid praegusel ajal on olemas ka efektiivsemaid koodekeid, nagu näiteks H.264, kuid need nõuavad arvutisüsteemilt suuremat arvutusvõimsust.
Showtime

**Showtime** on tasulise televisiooni bränd, mida kasutavad paljud alamkanalid üle maailma, kuid eelkõige viitab see grupile kanalitele Ameerika Ühendriikides. 2005. aasta augustist oli Showtime nähtav enam kui 13 miljonile tellijale Ameerika Ühendriikides.

Showtime näitab peamiselt filme ja väikses mahus omasaateid.

## Ajalugu
Showtime, originaalselt kuulub Viacomi alla, läks eetrisse 1. juulil 1976, esimest korda näidati kohalikus kaablisüsteemis Dublinis, Californias.

7. märtsil 1978 laienes Showtime ülemaailmsesse turgu võisteldes HBO ja teiste maksuliste kaablivõrkudega.

Showtime Networksile kuuluvad veel sellised kanalid nagu The Movie Channel, The Movie Channel Xtra ja Flix.

Showtime oli esimene kaabeltelevisioonikanal, mis hakkas edastama HDTV-versiooni oma kanalitest koos Dolby Digitali heliga.

## Kanalid
* **Showtime** (SHO) – põhikanal; pommfilmid, esilinastused, originaalseeriad, segatud võitluskunstide sündmustega ja meistrivõistluste poksiga.
* **Showtime 2**, kaablis nimetatud **SHO2** (SHO2); keskmine kanal, pakub rohkem filme, originaalseeriaid ja eripakkumisi. Kanali nimi oli aastatel 2001–2006 **Showtime Too.''
* **Showcase** (SHOC); sarnane Showtime Too'ga, tunnustatud filmid, esilinastused. Kanali nimi oli aastatel 1996–2001 **Showtime 3**.
* **Showtime Beyond** (SHOB) – kanal näitab tunnustatud ulmekirjanduse, fantaasia ja õudusfilme.
* **Showtime Extreme** (SHOX) – näitab märuli-, seiklus-, triller-, gangsteri- ja võitluskunstifilme. Näitab üle 60 filmi iga kuu.
* **Showtime Family Zone** (SHOF) – perekanal, sisaldades filme ja spetsiaalselt suunatud nooremale vaatajaskonnale. Kanal on eksklusiivselt saadaval digikaablis, aga pole saadaval igas regioonis.
* **Showtime Next** (SHON) – interaktiivne teenus, mis on suunatud täiskasvanutele 18-24. Näitab iga kuu üle 50 filmi. Kanal on eksklusiivselt saadaval digikaablis, aga mitte kõikides regioonides.
* **Showtime Women''' (SHOW) – suunatud naistele; näitab filme, Showtime'i omasarju ja spetsiaalselt naistele mõeldud saateid. Kanal on eksklusiivselt saadaval digikaablis, aga mitte kõikides regioonides.

### Showtime HD
Showtime edastab kõiki oma 8 kanali saateid 1080p HD-kvaliteediga.

## Showtime üle maailma
Showtime'il on kaks peamist tasulist TV võrku: Showtime Australia ja Showtime Arabia. Samuti on muid kanaleid, mis on litsentsitud kasutama tema nime: Showtime Scandinavia (Taani, Soome, Norra ja Rootsi), Showtime Extreme (Hispaania) ja teised.

## Viited

# http://marketplace.publicradio.org/display/web/2008/07/16/corneroffice_blank_corp/
# http://www.variety.com/article/VR1117801025.html?categoryid=1013&cs=1
# http://news.yahoo.com/s/nm/20100312/tv_nm/us_dreamworks

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Sõne (andmetüüp)

**Sõne** (ka **string**, inglise *string*) on andmetüüp programmeerimiskeeltes. Seda tüüpi muutuja väärtuseks võib olla suvaline märgijada, tavaliselt teksti kujul. Märgiks võib olla ka tühik, sest kui võtta sõne pikkus `length("tere maailm")` , saadakse vastuseks 11.

Sõned esinevad programmides kas literaalidena või muutujatena. Sõned on tihti loodud kui massiivid märkidest kindla kodeeringuga. Olenevalt keelest võivad sõned olla muteeritavad (muudetavad) või mittemuteeritavad (mittemuudetavad).  

Sõnesid, mis on programmi sisse kirjutatud, nimetatakse sõneliteraalideks.

Ülo Kaasiku koostatud "Matemaatikaleksikoni" järgi on sõne "mingi alfabeedi sümbolitest moodustatud järjend ("sõna")".

## Ametlik teooria

Ütleme, et Σ on mittetühi lõplik sümbolite (märkide) hulk, mida kutsume tähestikuks. Sümbolite loomuse kohta eeldusi ei tehta. Sõne üle hulga Σ on iga lõplik jada sümboleid hulgast Σ.  Näiteks kui Σ = {0,&nbsp;1}, siis *01011* on sõne tähestikus Σ.

Sõne *s* pikkus on sümbolite arv jadas *s* (jada pikkus) ja võib olla mistahes naturaalarv. Tihti tähistatakse seda kui |*s*|. Ainus sõne pikkusega 0 on tühi sõne ning seda tähistatakse kui *ε* või *λ*.

Kõikide sõnede hulk pikkusega n, kasutades tähestikku Σ, on tähistatud kui Σ*n*. Näiteks kui Σ = {0, 1}, siis  Σ2 = {00, 01, 10, 11}. Iga tähestiku Σ puhul kehtib Σ0 = {ε}.

Kõikide sõnede hulk, kasutades tähestikku Σ, on Kleene’i katte hulgast Σ ja on tähistatud kui Σ*. Kasutades Σ*n*,

:\Sigma^{*} = \bigcup_{n \in \mathbb{N} \cup \{0\}} \Sigma^{n}

Näiteks kui Σ = {0, 1}, siis Σ* = {ε, 0, 1, 00, 01, 10, 11, 000, 001, 010, 011, ...}. Kuigi hulk Σ* ise on loenduv, siis iga element hulgas Σ* on lõpliku pikkusega sõne.

Sõnede hulka üle Σ (st iga alamhulk hulgast Σ*) kutsutakse formaalseks keeleks üle Σ.  Näiteks, kui Σ = {0, 1}, siis sõnede hulk, kus on paarisarv nulle, {ε, 1, 00, 11, 001, 010, 100, 111, 0000, 0011, 0101, 0110, 1001, 1010, 1100, 1111, ...}, on formaalne keel üle Σ.

## Tavalisemad funktsioonid

Järgnevad funktsioonid on vaid mõned näited kõikidest funktsioonidest, mis sõnedel on. Funktsioonide täpne süntaks oleneb programmeerimiskeelest.

### Märk indeksil (charAt)

### Pikkus (length)

### Võrdlemine (täisarvulise tagastusega, compare)

### Võrdlemine (tõeväärtuse tagastusega kasutades operaatoreid, compare)

### [[Konkatenatsioon]] (concatenation)

### Sisalduvuse kontrollimine (contains)

### Kindla märgi indeksi leidmine (find/index/indexOf)

### Asendamine (replace)

### Sõne ümber keeramine (reverse)

### Poolitamine (split)

### Ühendamine (join)

### Alamsõne (substring)

### Tühemike eemaldamine (trim/strip)

## Viited
Kaheksandarv

**Kaheksandarv** (ka *oktaalarv*, mitte segi ajada oktaaniarvuga) on kaheksandsüsteemis kujutatud arv. 

Selle numbrikohal saab olla vaid 8 väärtust, ehk siis numbrid 0-st 7-ni, numbreid 8 ja 9 oktaalarvude puhul ei esine. Kaheksandarvud võivad olla näiteks kujul 177, 201 jne, kuid mitte kunagi kujul 292, 812 jne. 
Kümnendsüsteemis arv 8 on näiteks kaheksandsüsteemis 10, arv 10 on 12, arv 16 on 20, arv 20 on 24, arv 30 on 36 jne. 

Kaheksandarve kasutatakse informaatikas (kuigi mitte nii laialdaselt kui kuueteistkümnendarve, eriti viimasel ajal) kuna nende üks numbrikoht vastab kindlale bittide arvule, ehk siis 3-le bitile, seega on nende abil mugav kujutada arvutis olevaid andmeid. Arvutid opereerivad riistvara tasandil küll kahendsüsteemis, kuid kahendarvud on inimestele raskemini loetavad.
Nimeserver

**Nimeserver** ehk **DNS-server** (*Domain Name System*) on andmesidevõrgus töötav server, mis pakub domeeninimede IP-aadressidega vastendamise teenust. Ilma nimeserveriteta saaks võrgus olevatele ressurssidele ligi ainult nende IP-aadressi teades. Näiteks kui soovitakse brauseris avada eestikeelse Google'i lehte, tuleks aadressiribale kirjutada www.google.ee asemele 209.85.229.147 (seisuga märts 2010). Tänu nimeserverile pole aga seda vaja teha. Igal internetiteenuse pakkujal on olemas oma nimeserverid. Nende IP-aadressid edastatakse internetiühenduse loomisel automaatselt või sisestatakse eelnevalt käsitsi.

## Välislingid
* DNS Resource Directory
* DNS & BIND Resources
Gerhard Wrede

**Gerhard Wrede** oli Liivi ordu maamarssal aastatel 1417–1420.

Wrede oli pärit tõenäoliselt Vestfaalist Soesti linna lähedal paiknevast Millinghausenist ja tema isa oli arvatavasti Gotthard Wrede, vend aga Heinrich. Tema nõbudena on teada Henneke Wrede ning Riia peapiiskopiks ja Saare-Lääne piiskopiks esitatud vaimulik Johann Wrede. 16. sajandil oli Liivi ordu liikmeks ka Dietrich Wrede. Wredede suguvõsa oli küllaltki suureliikmeline ning mitmelepoole üle Põhja-Saksamaa levinud. Seetõttu pole tema päritolu ka väga kindlalt tõestatud. Wreded põlvnesid ministeriaalide seast.

Ehkki Gerhard Wrede oli vestfaallane, valis ta maiskondade tülis reinimaalaste poole ja pidi seetõttu 1420. aastal maamarssali ametist loobuma. Seejärel siirdus ta Preisimaale, kus oli aasta Saksa ordu foogt Brattianis, 1428. aastal on teda mainitud aga Ossekis.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 991 (lk-d 738-739).
Adele Ulm-Augustas

**Adele Ulm-Augustas** (sünninimi **Adele Ulm**; aastatel 1942–1944 **Adele Ulm Oha**; 25. märts 1908 Haapsalu – 6. aprill 2000 New York) oli eesti skulptor. 

Adele Ulm lõpetas 1930. aastal Riigi Kunsttööstuskooli keraamika erialal; 1942–1944 õppis Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Koolis Voldemar Melliku käe all skulptuuri.

Aastal 1944 lahkus ta Eestist ning elas kuni 1949. aastani Stockholmis, seejärel USA-s Bostonis ja aastast 1958 New Yorgis.

## Viited
Soterioloogia

**Soterioloogia** (kreekakeelsest sõnast σωτηρία *sotēría* 'päästmine, lunastus' ning λόγος *logos* 'õpetus') on õpetus paljudes religioonides ja ideoloogiates sisalduvast lunastuse, pääsemise või vabanemise ideest. 

Elmar Salumaal on soterioloogia tähendanud ka õndsusõpetust.

## Viited
Microsoft Silverlight

**[[Microsoft]] Silverlight** on mitmeplatvormiline tehnoloogia, mis võimaldab luua ning kasutada interaktiivseid ja meediarikkaid veebirakendusi. 

See on selliste tehnoloogiate nagu Flash, Flex, Java Fx jms analoog. Silverlighti tugi on paljudel veebibrauseritel Windowsi, Mac OS X-i ja Linuxi (Linuxi versiooni Moonlight arendab ettevõte Novell) platvormidel. Kui Silverlight 1.0 aprillis 2007 välja anti, siis oli see peamiselt videorakenduste platvorm. Hilisemad versioonid pakkusid juba võimsamaid arendusvahendeid ja lisafunktsioone. Juulis 2009 avaldati Silverlight 3.0 ja novembris 2009 avalikustati 4.0 beetaversioon.

## Ülevaade
Silverlighti rakendused on enamasti RIA (*Rich Internet Application*) tüüpi, sisaldades palju interaktiivset meediat – graafika, animatsioonid, videod, audio. Silverlighti rakenduste kasutajaliides on kirjeldatud XAML- (*Extensible Application Markup Language*) keeles ning rakenduse loogika arendatakse .NET raamistikus.

## Välislingid
* Ametlik koduleht 
* Silverlighti kasutajate kogukond 
* Eestikeelne ajaveeb
XAML

**XAML** (*Extensible Application Markup Language*) on XML-põhine deklaratiivne keel, mida kasutatakse laialdaselt .NET-i tehnoloogiates, näiteks WPF-is, Silverlightis ja WF-is (*Workflow Foundation*). WPF-i ja Silverlighti rakendustes kasutatakse XAML-i kasutajaliidese elementide defineerimiseks ning sidumiseks sündmuste ja andmetega.

## Välislingid
*Microsoft XAML ülevaade
Funktsionaalsed nõuded

**[[Funktsioon (matemaatika)|Funktsionaalsed]] nõuded** määravad infosüsteemi omaniku vajadused sisendinfo muutmiseks väljundinfoks.

See puudutab nii sisend- ja väljundinfo andmetüüpe, struktuuri, omavahelisi seoseid kui ka infosüsteemis toimuvaid arvutusi ning muudatusi struktuuris kõigi infosüsteemi liideste lõikes (kasutajad, teised infosüsteemid).

Funktsionaalsete nõuete leidmiseks kasutatakse dekomponeerivat ja komponeerivat meetodit. Dekomponeerimise juures jagatakse infosüsteemi peamine ülesanne ehk eesmärk alamtoiminguteks, need omakorda alamtoiminguteks, kuni jõutakse elementaarsete andmetüüpide ja seosteni. Komponeeriva meetodi puhul püütakse koguda toimesüsteemi kirjeldusest võimalikult palju üksikuid elementaarseid vajadusi info töötlemiseks ja seejärel rühmitatakse need ühisosade leidmise teel, kuni saadakse funktsionaalselt terviklik kirjeldus. Mõlemad meetodid täiendavad teineteist ja neid saab rakendada ka vaheldumisi.

Funktsionaalseid nõudeid jaotatakse ka kasutajate ning nende tegevuse iseloomu (infot lugevad, loovad, muutvad, kustutavad jms) järgi. Funktsionaalsete nõuete alusel on võimalik programmeerimise toiming jagada alamprogammide loomise toiminguteks.

## Vaata ka
*Mittefunktsionaalsed nõuded
Konstantin Konstantinovitš

Suurvürst **Konstantin Konstantinovitš** (*Константин Константинович, "К.Р."*; 10. august 1858 Strelna – 4. juuni 1915 Pavlovsk) oli Venemaa riigitegelane Holstein-Gottorp-Romanovite dünastiast.

Suurvürst Konstantin Konstantinovitš sündis keiser Nikolai I poja suurvürst Konstantin Nikolajevitši pojana.
 
## Sõjaväekarjäär
Suurvürst Konstantin Konstantinovitš alustas teenistust laevastiku merekadettide koolis (tema isa suurvürst Konstantin Nikolajevitš oli Venemaa sõjalaevastiku ülem kindraladmirali auastmes). Merekooli kasvandikuna osales Konstantin Konstantinovitš kaugsõitudel ning ülendati esimese ohvitseriauastmena mitšmaniks. Esimesed sõjakogemused sai osaledes aastatel 1877–1878 Vene-Türgi sõjas, kus teda autasustati püha Georgi 4. järgu ordeniga. 1884. aastal viidi Konstantin Konstantinovitš edasiseks teenistuseks maavägedesse ja määrati Izmailovo kaardiväepolku, kus teenis järgmised seitse aastat roodukomandörina.

1891. aastal edutati suurvürst Konstantin Konstantinovitš polkovnikuks ning määrati Preobraženski kaardiväepolgu komandöriks. 1895. aastal ülendati ta kindralmajoriks, 1901. aastal kindralleitnandiks ja 1907. aastal jalaväekindraliks. 

1900. aastal määrati suurvürst Konstantin Konstantinovitš sõjaliste õppeasutuste ülemjuhatajaks (*Главный начальник военно-учебных заведений*) ja 1910. aastal sõjaliste õppeasutuste kindralinspektoriks. 

## Tegevus teaduste akadeemias
Suurvürst Konstantin Konstantinovitš oli ka Keiserliku Teaduste Akadeemia liige ja alates aastast 1889 akadeemia president.

## Kirjandustegevus
Þorbjörn Hornklofi

**Þorbjörn Hornklofi** oli 9. sajandi teisel poolel elanud Skandinaavia (norra) luuletaja (skald). Ta oli Harald Kaunisjuukse õukonnalaulik. Ta on kirjutanud poeemid "Hrafnsmál" ja "Glymdrápa".
Ristiisa

**Ristiisa** on meessoost **[[ristivanemad|ristivanem]]**. Laiemas tähenduses on see ka millelegi või mingile nähtusele **nime andja**. 

**Ristiisaks** nimetatakse ka maffiaperekonna pead (vaata artiklit ***[[Capo dei capi]]***).
***"[[Ristiisa (romaan)|Ristiisa]]"** ("The Godfather") on Mario Puzo romaan väljamõeldud Corleone maffiaperekonnast.
***"[[Ristiisa (film)|Ristiisa]]"** ("The Godfather") on selle romaani alusel Francis Ford Coppola lavastatud film aastast 1972.
*"Ristiisa 2" ja "Ristiisa 3" on selle filmi järjed vastavalt aastatest 1974 ja 1990.
*Nimetuse "Ristiisa triloogia" all mõeldakse üldjuhul neid kolme filmi koos, aga anti välja ka eraldi videokogumik, mis sisaldab hulgaliselt filmidest välja jäänud stseene. Tavapikkus sellel kogumikul on 583 minutit, aga on olemas ka pikk versioon, mille kogupikkus on lausa 710 minutit.

"**Ristiisa**" võib olla ka lugupidamist väljendav nimetus mingi ala (eriti muusika) pioneeride, suurkujude või ka suurte mõjutajate kohta. Näiteks:

*soulmuusika ristiisa James Brown
*punkmuusika ristiisa Iggy Pop
*hiphopmuusika ristiisa Afrika Bambaataa
*grungemuusika ristiisa Neil Young

**Ristiisa** on ka kokteil Amaretto liköörist ja šoti viskist.
Ljudmila Aleksejeva

**Ljudmila Mihhailovna Aleksejeva** (vene keeles Людмила Михайловна Алексеева; 20. juuli 1927 Jevpatorija – 8. detsember 2018 Moskva) oli vene ajaloolane ja inimõiguslane, Moskva Helsingi grupi üks asutajaid 1976. aastal ja selle esimees 1996. aastast kuni surmani. 

Ta lõpetas 1950. aastal Moskva Riikliku Ülikooli arheoloogina ja 1956. aastal aspirantuuri Moskva majandusstatistika instituudis NLKP ajaloo erialal. 

Ta töötas muu hulgas ajalooõpetajana ning aastatel 1959–1968 kirjastuses Nauka arheoloogia ja etnograafia toimetuse teadusliku toimetajana. 1952. aastal astus ta NLKP-sse.

Pärast Stalini surma ja Beria vahistamist elas ta üle maailmavaatelise kriisi, keeldus kaitsmast kandidaadikraadi NLKP ajaloo alal ja tegemast teaduslikku karjääri. 1960. aastatel sai tema korterist dissidentide ja Moskva intelligentsi kohtumispaik, seal valmistati ja hoiti *[[samizdat]]i* väljaandeid, toimusid intervjuud Lääne korrespondentidega. Aastatel 1968–1972 osales ta masinakirjutajana Jooksvate Sündmuste Kroonika ("Хроника текущих событий") väljaandmisel ja levitamisel. 1968. aastal heideti ta NLKP-st välja ja vallandati kirjastusest. 1976. aastal oli ta üks Nõukogude Liidu inimõiguste olukorda jälgiva Moskva Helsingi grupi asutajaid. Ta hoidis oma korteris Helsingi grupi dokumente.

1977. aastal emigreerus ta koos abikaasa Nikolai Williamsi (:ru:Вильямс, Николай Николаевич) ja noorema poja, Moskva Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna vilistlase Mihhailiga Ameerika Ühendriikidesse. Ta jätkas tööd Moskva Helsingi grupi esindajana välismaal; avaldas kirjutisi inimõiguste olukorrast ja dissidentide tegevusest Nõukogude Liidus ning töötas ajakirjanikuna raadiojaamades Vabadusraadio ja Ameerika Hääl. 1990. aastal avaldas ta autobiograafia "Sulaaja põlvkond".

1993. aastal pöördus ta tagasi kodumaale, kus jätkas inimõiguste kaitsmist ja Venemaa võimuesindajate ebademokraatlike sammude kritiseerimist.

## Isiklikku
Ljudmila Aleksejevat lapsepõlves hoidnud ja protestantlikus vaimus kasvatanud vanaema, eestlane Anetta Marietta Rosalia Jaani tütar Sinberg elas Krimmis, kuhu tema esivanemad olid Eestist välja rännanud. Ljudmila Aleksejeva (neiupõlves Slavinskaja) sündis 20. juulil 1927 Jevpatorijas Krimmis Mihhail Lvovitš Slavinski ja Valentina Afanasjevna Jefimenko perekonnas.

## Tunnustus

*2004 Olof Palme auhind
*2007 Prantsusmaa Auleegioni orden
*2008 Leedu Suurvürst Gediminase orden
*2009 Sahharovi auhind (koos inimõigusorganisatsiooniga Memorial)
*2009 komandöririst "Teenete eest Saksamaa Liitvabariigi ees"
*2012 Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Ljudmila Aleksejeva koduleht
* Elulugu Avatud Eesti Fondi lehel (PDF)
* Evelyn Kaldoja. «Stalin ei võitnud sõda. Võitsime meie – rahvas.» – Postimees, 13. märts 2010
* Ljudmilla Aleksejeva loeng sarjas Venemaa Hääled (PDF)
Liffart von Ooj

**Liffart von Ooj** (surnud 1573) oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandi esimesel kolmandikul.

Liffartivanemad olid Gerhaard von Ooj ja Anna von Steprode. Ta pärines Nijmegeni lähedal asunud Ooj linnust valitsenud samanimelisest suguvõsast, mis 11. sajandil oli olnud Saksa kuninga otsealluvuses. 13. sajandiks liideti Ooj maad aga Gelderni (Geldre) krahvkonnaga, mille vastu Ooj isandad mõistagi protestisid. Siiski osutus see tegevus edutuks ning 14. sajandil leppisid nad Gelderni valitsejate vasallide staatusega, tõustes seal mitmetele kõrgetele kohtadele. 

Liffart von Ooj on ainus teadaolev suguvõsa esindaja nii Liivi kui ka Saksa ordus. Ta sai orduvennaks millalgi enne 1531. aastat ning asus kusagil Liivimaal, kuid sel aastal astus ta ordust välja ning naasis kodumaale, kus abiellus. Hiljem sai temast Ooj linnuse valitseja ning ta suri kõrges vanuses 1573. aastal.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 642 (lk 491).
John Franklin

**John Franklin** (16. aprill 1786 – 11. juuni 1847) oli Briti mereväeohvitser ja Arktika uurija.

Aastatel 1819–1822 juhtis Franklin ekspeditsiooni, mis pidi uurima Kanada rannikut Coppermine'i jõe suudmest ida pool. Ekspeditsioon ebaõnnestus puuduliku varustamise tõttu ja ekspeditsiooni 20 liikmest suri 11, peamiselt nälga, kuid oli ka vähemalt üks mõrv. Ellujäänud olid sunnitud sööma samblikke ja isegi oma nahksaapaid. See andis Franklinile hüüdnime "Mees, kes sõi ära oma saapad". Surnuid olnuks veelgi rohkem, kui kohatud indiaanlased poleks neid aidanud.

Franklin oli aastatel 1836–1843 Tasmaania, mida tollal nimetati Van Diemeni maaks, kuberner. Kubernerina püüdis ta reformida kohalikku sunnitöökolooniat, aga põrkus ülejäänud ametnike vastuseisule. Tema abikaasa Jane Franklin töötas Tasmaaniasse ülikooli, muuseumi ja botaanikaaia rajamise heaks.

John Franklin suri Kanada Arktikas loodeväila leidmiseks korraldatud ekspeditsioonil. Sellel osalesid kaks laeva, Erebus ja Terror, kokku 129 mehega, kes hukkusid külma, nälja, tuberkuloosi, konservidest saadud pliimürgistuse, kopsupõletiku, botulismi ja skorbuudi tagajärjel. Ekspeditsioon jättis maha kõigest kaks teadet (kõik muud paberid olid eskimote poolt hävitatud), millest esimene kirjutati 28. mail 1847 ning selle järgi oli ekspeditsiooniga veel kõik korras. Kaks nädalat hiljem Franklin siiski suri. Tema haud on teadmata, aga tõenäoliselt ta maeti Kuningas Williami saarele. Teine teade kirjutati sama paberi äärtele 25. aprillil 1848 ning selle järgi oli ekspeditsiooni liikmetest 24 surnud ja 105 elus ning meeskond valmistus laevu maha jätma. Hilisemad päästeekspeditsioonid leidsid hajutatult nende surnukehasid. Kõik ekspeditsiooni liikmed tunnistati ametlikult surnuks 31. märtsil 1854. Ekspeditsiooni hukkumise täpsed asjaolud on üks suuremaid müsteeriume polaarekspeditsioonide ajaloos.

John Franklini auks on tema järgi nimetatud neem, ahelik, laht ja väin Alaskas ja Kanadas.

## Kirjandus
* Owen Beattie, John Geiger. Jäätunud ajas. Tallinn, Eesti Raamat, 2005.

## Vaata ka
* Franklini kadunud ekspeditsioon

## Välislingid
Franklini ahelik

**Franklini ahelik** (inglise keeles *Franklin Range*) on väike mäeahelik Kanada lääneosas Briti Columbia provintsis Vancouveri saarel Robsoni lahest ja Johnstone'i väinast edela suunas. Selle pindala on 200 km² ja see on Vancouveri saare mäestiku osa.

Aheliku nimetas aastal 1861 kapten George Henry Richards polaaruurija John Franklini ja tema abikaasa Jane'i auks.

## Viited
Veebidisain

**Veebidisain** on veebisaidi kavandamise, modelleerimise ning vormistamise toimingute jada.

Veebidisaini eesmärk on luua veebisait – kogum mingi kindla sisuga elektroonilisi faile, mis asuvad veebiserveris ja millele kasutajatel on ligipääs veebi kaudu, veebibrauseri või teiste arvutiprogrammide abil (nt. RSS-lugerid).

Veebidisaini käigus paigutatakse veebisaidile teksti ja rastergraafikat (GIF-id, JPEG-d) HTML/XHTML/XML keelte abil. Keerukamate meediafailide esitamiseks (vektorgraafika, animatsioonid, videod, helifailid) on vajalikud pistikprogrammid nagu näiteks Adobe Flash, QuickTime, Java jne, mis sageli samuti veebisaidi sisse HTML/XHTML-märgendite abil lisatakse.

Inimesi, kes tegelevad veebidisaini või veebisaitide kujundamisega, nimetatakse veebidisaineriteks. Veebikujundus hõlmab veebisaidi kujundust ja UX-i disaini.
Jadasiin

**Jadasiin** ehk **järjestiksiin** on ühiskasutusega sidekanal, milles bitte edastatakse üksteise järel mööda üht traati või kiudu. Selline arhitektuur on kasutusel näiteks Ethernet-võrkudes. Protsessorit välisseadmetega ühendav S/V-siin on paralleelsiin (16-, 32- või 64-sooneline juhe).

Jadasiin erineb jadapordist selles mõttes, et kui jadaport ühendab arvutit üheainsa seadmega, siis jadasiin võimaldab ühendust mitme seadmega.

## Näiteid

Sünkroonsed jadasiinid:
*SPI
*I²C
*IEEE 1394 ehk FireWire

Asünkroonsed jadasiinid:
*RS-422 (UART-liidese kaudu)
*RS-485 (UART-liidese kaudu)
*USB

Asünkroonne jadaport:
*RS-232 (UART-liidese kaudu)

Sünkroonne jadaport:
*PS/2

Võrgud:
*Ethernet
*Controller Area Network ehk CAN

Arvutivõrkudena saab kasutada ka jadasiine, kuid spetsiaalsetel võrguliidestel on andmepakettide saatmist ja vastuvõtmist võimaldav andmesideprotokoll teostatud riistvaras.

## Vaata ka
* Paralleelsiin
* Arvutisiin

## Viited
Onu

**Onu** on ema või isa vend.

Isapoolse onu kohta kasutatakse vahel ka sõna "lell".

## Vaata ka
*sugulussuhted
*tädi
Tädi

**Tädi** on ema või isa õde.

Sageli kasutatakse sõna ka isa õe (sõtse) tähenduses.

## Vaata ka

*onu
*sugulussuhted
Paralleelsiin

**Paralleelsiin** on arvutitehnikas ühiskasutusega sidekanal, kus andmeid edastatakse samal ajal mitmesoonelise juhtme kaudu. Näiteks 32-bitisel siinil on 32 soont. PCI on tüüpiline paralleelsiin.

## Vaata ka
* Jadasiin

## Viited
Semmy Schilt

**Semmy Schilt** (ka **Sem Schilt**; sündinud 27. oktoobril 1973) on elukutseline hollandi kikkpoksija ja segatud võitluskunstide kunstnik Ashihara karate praktik.

Ta on neljakordne (kokku kolm korda järjest) K-1 World GP meister.
Saaremaa Ralli 2007

**Saaremaa Ralli 2007** toimus 12.-13.oktoobril Kesk- ja Lääne-Saaremaa kruuskattega teedel, Kuressaare linna tänavatel ning lisakatsed Oriküla paarisrajal. 40. rahvusvaheline Alexela Saaremaa Ralli 2007 võitsid eestlased Rainer Aus ja Kristo Kraag Subaru Impreza WRX'l.

## Välislingid
* Saaremaa Rally 2007
Saaremaa Ralli 2008

**Saaremaa Ralli 2008** toimus 10.–11. oktoobril Saaremaa teedel. 

See oli 41. rahvusvaheline Saaremaa Ralli. Ralli võitsid eestlased Ott Tänak ja Raigo Mõlder Subaru Impreza WRX-iga.

## Välislingid
* Saaremaa Ralli 2008
Saaremaa Ralli 2009

**Saaremaa Ralli 2009** oli 42. Saaremaa Ralli. See toimus 9.–10. oktoobril 2009 Kesk- ja Lääne-Saaremaa kruusateedel. 

Ralli võitsid eestlased Georg Gross ja Kristo Kraag Ford Focus WRC-l.

## Välislingid
* Saaremaa Rally 2009
Istandus

**Istandus** on taimekasvatusala või -majand, kus toodetakse taimseid saadusi, mis on kasvatatud üht liiki taimede istikutest.

Nii näiteks kasvatatakse istandustes kohvi, suhkruroogu, viinamarju, puuvilju, puuvilla, tubakat, sisalit ning mitmesuguseid puid, näiteks kautšukipuud.

Istandustel on suur osa paljudes arengumaades. Istandustes kasutatakse sageli odavat tööjõudu. Varem kasutati selleks sageli orje, hiljem arengumaadest värvatud lepingutöölisi.

Istanduste varaseimad näited on Vana-Roomas olnud latifundiumite seas. Nendes kasvatati küll kariloomi ja teravilja, kuid toodeti ka suurel hulgal veini ja oliiviõli.

Istandused hakkasid laialt levima koos kaubanduse arenguga.

Minevikus rakendati istandustes suurt osa orjadest, samuti oli istandustes orjade rõhumine kõige rängem.

Istanduste rajamisel väheneb tavaliselt piirkonna bioloogiline mitmekesisus. See tähendab paljude liikide elukeskkonna kaotust, mis võib halvimal juhul viia nende liikide väljasuremiseni. Seevastu kui istandus rajada jäätmaale või väga ebakvaliteetsele maale, võib istandus endaga kaasa tuua maa väärtuse ja bioloogilise mitmekesisuse suurenemise.

Istandusest ei pea tingimata saama otsest materiaalset kasu. Puid võidakse istutada ka selleks, et takistada luidete liikumist ja nad kinnistada. Niimoodi suureneb nii istandusealuse kui selle lähedase maa väärtus üldiselt.

Arenenud riikides pannakse suure saagikuse saavutamiseks suurt rõhku agrotehnikale (sordiarendus, väetamine, taimekaitse, õiged maaharimis- ja hooldusvõtted jne).

Mõned metsanduse asjatundjad väidavad, et metsaistandused vähendavad vajadust loodusliku metsaraie järele. Selle põhjuseks on istanduse suurem tootlikkus. Näiteks tuuakse Uus-Meremaa, mille metsast 19% pakub 99% tööstuslikult varutavast ümarpuidust. On hinnatud, et kogu maailma puiduvajaduse võiks katta kõigest 5% praegusaja metsa pindalalt. Praktikas on metsaistandused hakanud mõnes maailma paigas, näiteks Indoneesias, looduslikke metsi välja tõrjuma.
Saaremaa Ralli 2010

**Saaremaa Ralli 2010** toimus 8.-9. oktoobril Saaremaal.  43. Saaremaa Ralli võitsid Mads Østberg/Jonas Andersson Subaru WRCl. Teisena lõpetas 1.26,4 võitjale kaotanud Georg Gross/Raigo Mõlder Ford Focus WRCl. Kolmas oli Ott Tänak/Kuldar Sikk Ford Fiesta S2000l, kes kaotas võitjale 1.36,7.

## Välislingid
* Saaremaa Rally 2010
Ketsid

**Ketsid** on kummitallaga spordijalanõud, mis on võrreldes tennistega pealt kinnisemad ja kõrgemad. Eestikeelne (ja samuti ka venekeelne) nimetus on tulnud tuntud USA jalanõudetootja Keds nimest.
Dietrich Friedrich von Patkul

**Dietrich Friedrich von Patkul** (ka **Diederich Friedrich Pattküll**; surnud 10. oktoober 1710) oli Rootsi sõjaväelane (kindralmajor, 1706). 

Põhjasõja ajal oli ta 1707–1710 Tallinna asekuberner ja 1709. aastast Eestimaa kindralkuberneri Nils Strombergi kohusetäitjana Eestimaa asekuberner.

Vene kindral Rudolph Felix Baueri juhitud 20 000-mehelise väe 1710. aasta Tallinna piiramise eel lasi ta ära põletada Kristiine heinamaal asuvad hooned, et vaenlasel ei oleks kohta, kus piiramise ajaks elama asuda. Sellest hoolimata kapituleerus Tallinn 29. septembril 1710 Vene vägede ees.

Ta oli Eestimaal Taubedele kuulunud Ohekatku pandihärra ja Liivimaal Vana-Roosa (Rosenhof) mõisnik.

Tema järgi on nime saanud Patkuli trepp Tallinnas ja Tallinna muldkindlustusvööndi Patkuli reduut.

## Perekond
Tema vanemad olid Liivimaa Umurga kihelkonnas (Kirchspiel Ubbenorm) asunud Pociemsi (Posendorf) mõisnik ooberstleitnant Heinrich Patkull ja Vendela Rosenberg. Tema vend Georg Reinhold von Patkul (1657–1723) oli Rootsi sõjaväelane ja Jönköpingi lääni maapealik ning 1716. aastast Rootsi vabahärra Patkull von Posendorff  

Ta oli abielus Erra (Erras) mõisast pärit Gertrude Helene von Oerteniga. Abielust sündis:
*Anna Christina von Patkul (1694–1766 Rasina), 1710. aastast kapten Berend Johann von Derfeldeni (1654–1721?) ja 1711 Liivimaa maanõuniku, kindralmajori, Kiikla ja Kastre mõisaomaniku Hans Gustav von Roseni (1681–1752) abikaasa.

## Viited

## Kirjandus
*Edzard Schaper: Der Gouverneur oder Der glückselige Schuldner. Hegner, Köln 1954, ESTERis

## Välislingid
*Friedrich Patkulli korraldus Karl Nierothi nimel, 4.06.1710, Plakat Eesti Ajalooarhiivis
Skorpion (Urban Symphony)

**"Skorpion"** on Urban Symphony kolmas singel. Laulu esitas Sandra Nurmsalu 12. märtsil 2010 Eesti Laulu finaalsaates. Loo autor on Sven Lõhmus.

## Viited

## Välislingid
* Uus singel "Skorpion" YouTube'is
* Laulu "Skorpion" sõnad eesti ja inglise keeles
* Kuula Urban Symphony uut singlit "Skorpion". elu24.ee 15. märts 2010
Timati

**Timati** (õieti **Timur Ildarovitš Junussov**; vene keeles Тимур Ильдарович Юнусов; sündinud 15. augustil 1983 Moskvas) on vene räppar, näitleja, muusikaprodutsent ja ettevõtja, Tšetšeeni Vabariigi teeneline kunstnik (2014). 

Ta on teinud koostööd Snoop Doggi, Mariya, Busta Rhymesi, Xzibiti, Sean Combsi ja P. Diddyga.

2012. aastal esines ta Vladimir Putini presidendikampaanias võttes koos Putiniga osa ühe reklaamklipi salvestamisest.
Ivar Stukolkin

**Ivar Stukolkin** (sündinud 13. augustil 1960 Tallinnas) on eesti ja Nõukogude Liidu ujuja.

1980. aasta suveolümpiamängudel sai ta Nõukogude Liidu eest võisteldes kuldmedali 4x200 vabaujumises ja pronksmedali 400 meetri vabaujumises.

1982. aasta ujumise maailmameistrivõistlustel sai ta hõbemedali 4x200 vabaujumises.

2006. aastal valiti ta kaheks aastaks Olümpiavõitjate Kogu presidendiks.

## Tunnustus
*1980 Kalevi auliige
*1980 NSV Liidu teeneline meistersportlane 
*2006 Eesti Olümpiakomitee teenetemärk 
*2018 Eesti Vabariigi spordipreemia (**elutööpreemia** – ujuja, olümpiavõitja ja sporditegelane) 
*2019 Tallinna teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
*Tiit Lääne, "Ivar Stukolkin", ISBN 9789985987629

## Välislingid
*
Bruck an der Mur

**Bruck an der Mur** ehk **Bruck Muri ääres** on linn *(Stadt)* Austrias Steiermargi liidumaal. 

Bruck an der Mur asub Muri jõe ääres umbes 50 kilomeetrit Grazist põhja pool. Ka Mürzi jõgi voolab linnast läbi ja ühineb Brucki kohal Muriga. Linn on samanimelise maakonna pealinn. Bruck an der Muri pindala on 38,4 km² ja selle keskmine kõrgus merepinnast on 491 meetrit. Linna kõrgem punkt on Rennfeldi mägi (1629 m).

Muri on esmamainitud 20. novembril 860 Ludwig Sakslase ürikus Prukka nime all. Tollal asus seal Salzburgi peapiiskopi mõis. Täpsemalt asus mõis tänapäeva St. Ruprechti linnaosas, tänapäeva linnasüdame asukohta nimetati tollal Mürzi suubumiskohaks (Mürzgemünd). 18. mail 982 kinnitas Saksa-Rooma keiser Otto II Bruck an der Muri omandiõigust käsitleva dokumendi, kasutades seal juba nimekuju Bruck.

1792 tabas linna tohutu tulekahju. Selles hävis nii Landskroni loss kui 164 maja (üksnes 2 maja jäi alles). Üks neist oli 15. sajandil Pankraz Kornmessi rajatud veneetsia stiilis hoone (Kornmesserhaus), mis on tänapäeval linna peamine arhitektuuriline vaatamisväärsus.

1804. aastal elas Bruck an der Muris 1204 inimest. Elanike arv suurenes pidevalt kuni 1971. aastani, mil linnas oli 16 530 elanikku. Sellest ajast on linlaste arv järjest vähenenud.

Bruck an der Muris elas 2007. aastal 13 304 elanikku. Rahvastiku tihedus oli 2001. aastal 350 el/km². Elanikest 5,5% oli välismaalasi, kellest suurim osa on horvaadid. 

Bruck an der Mur on tähtis Austria liiklussõlm. Linna raudteejaamas peatuvad nii Viinist Villachi kui ka Grazi suunduvad rongid.

## Viited

## Välislingid
* Bruck an der Muri koduleht
Väravavaht (jalgpall)

**Väravavaht** on jalgpallis mängija, kelle ülesanne on oma väravat kaitsta, nii et vastasmeeskond ei suudaks palli üle väravajoone lüüa (postide vahele ja lati alt). Selleks peab väravavaht palli teele tulema ja selle kas kinni püüdma või kõrvale suunama.

Väravavahi alas võivad väravavahid kasutada käsi. Nad on (kui audi sissevise välja arvata) ainsad jalgpallurid, kes tohivad mänguväljakul palli käega puudutada.

Väravavahid sooritavad lööke värava juurest ning juhatavad oma meeskonna, eriti selle kaitsemängijate paiknemist nurgalöökide, vabalöökide ja karistuslöökide korral. Väravavahil on tähtis roll mängustrateegia valimisel, sest neil on piiramatu ülevaade kogu mänguväljakust.

Väravavahid ei pea kogu mängu ajal olema karistusalas. Nad võivad lüüa penalteid lüüa ja on isegi juhtunud, et lõpuminutitel jookseb väravavaht vastasmeeskonna karistusalasse, et luua seal arvuline ülekaal, kuigi see on haruldane, sest jätab oma värava kaitseta.

Kui väravavaht saab vigastada või punase kaardi, siis teeb tema meeskond vahetuse. Üks väljakumängijatest (tavaliselt ründaja) võetakse välja ja tema asemele pannakse varuväravavaht. Kui see ei ole võimalik (näiteks kui varuväravavahti ei ole), siis asub üks mängijatest (tavaliselt kaitsemängija) väravasse ja muutub väravavahiks.

Väravavaht on jalgpallis kõige tähtsam positsioon ja samuti on selles kõige keerulisem meistriks saada. Sellepärast on tavaline, et meeskonnad vahetavad väravavahte harva. Näiteks Petr Čech on FC Chelsea esiväravavaht ja Iker Casillas Madridi Reali esiväravavaht juba üle 9 aasta ning Casillas on Hispaania jalgpallikoondise esiväravavaht juba 10 aastat. Kuid teisalt ei ole väravavahitöö füüsiliselt nii nõudlik kui väljakumängijal ja sellepärast on väravavahi mängijakarjäär pikem, ulatudes vahel isegi 40. eluaastatesse.

## Riietus

Väravavahid peavad kandma riietust, mis eristab neid selgelt teistest mängijatest ja ka kohtunikest. Mõned mängijad on oma riietusega tuntuks saanud, näiteks Lev Jašin, keda tema üleni musta riietuse tõttu hüüti mustaks ämblikuks.

Enamik väravavahte kannab kindaid, et haare palli ümber oleks parem ja ühtlasi selleks, et kaitsta käsi vigastuse eest. Tänapäeval on mõnikord kinnastel piki iga sõrme plastist ribi, mis aitab vältida sõrmede kahekorra minekut, kui väravavaht kiiresti liikuvat palli püüab. Kuigi kinnaste kandmine pole kohustuslik, väravavahid seda tavaliselt teevad. 2004. aasta EM-i veerandfinaali lõpetanud penaltiseerias Inglismaa ja Portugali jalgpallikoondise vahel pälvis Portugali väravavaht Ricardo Pereira tähelepanu sellega, et võttis enne penaltiseeriat kindad käest. Ta tõrjus kaks penaltit ja lõi ise sisse otsustava penalti, mis viis Portugali poolfinaali.

Mõned väravavahid kannavad nokkmütsi, mis kaitseb silmi ereda päikese eest.
Sextus Empiricus

**Sextus Empiricus** (u 160–210) oli kreeka filosoof.

Ta oli skeptitsismi esindaja.

## Teosed
Säilinud on kaks tema raamatut: "Matemaatikute vastu" (osaliselt) ja "Pyrrhoni põhiteesid".

## Viited
AX-teater

**AX-teater** on harrastusteater Keilas.

Teater loodi 20. septembril 2009 Keila Kultuurikeskuses, kui rohkem ja vähem kogenud harrastusnäitlejad Marika Reinmanni kutsel kokku tulid ning otsustasid koos midagi lahedat teha.

AX-teater on harrastusteater, kuhu kuulub paljudes töövaldkondades töötavaid inimesi. Koos juhendajaga oli aastatel 2009–2011 teatris kokku 14 liiget: Margus Elme, Heli Iljašenko, Maire Meerents, Kristi Pitkänen, Reet Raudkivi, Rutt Raudkivi, Marika Reinmann, Helen Sagadi, Triinu Seppam, Kai Siniveer, Mare Sooans, Indrek Stranberg, Elena Valtri, Andrus Viilma. 2011. aasta kevadel liitusid trupiga Ahti Noor ja Aivo Eensoo.

Alates 27. veebruarist 2010 kuulub AX-teater Eesti Harrastusteatrite Liitu.

## Lavastused
* Andrus Kivirähki "Kuus monoloogi raha asjus". Esietendus 19.12.2009 Jõgisoo Rahvamajas.
* Marika Reinmanni "Peeglike, peeglike seina peal...ehk õpetus sellest, kuidas hea välja näha...". Esietendus 23.06.2010 Hellamaa rannas asuval kiigeplatsil (Hiiumaal). Tegemist oli dramatiseeringuga kahe nõukogudeaegse teose (Iina Aasamaa "Käitumisest" (1968) ja Inna Tarmaku "Peeglike, peeglike seina peal..." (1978) põhjal.
* Brian Frieli "Lõikuspeo tantsud". Esietendus 18.05.2012 Keila Kultuurikeskuses.

## Filmid
* "Keila mõis muutuste tuules" (osatäitjad: Aare Toomist, Triinu Seppam, Kristi Elme; stsenaristid: Kristi Elme, Margus Elme, Argo Aruvald, Aare Toomist, Triinu Seppam, Rasmus Pitkänen; dubleerijad: Rutt Raudkivi, Kalju Siitka; režissöör: Kristi Elme; operaator: Rasmus Pitkänen; montaaž: Madis Seppam; helioperaatorid: Madis Seppam, Kalju Siitka; rekvisiitorid ja kostümeerijad: Kristi Elme, Margus Elme, Argo Aruvald, Aare Toomist, Triinu Seppam)

## Tunnustus

Harjumaa harrastustruppide teatrifestivalil 2012 tunnistati parimaks naiskõrvalosatäitjaks AX-teatri näitleja Rutt Raudkivi (Brian Friel "Lõikuspeo tantsud"); AX-teater sai ka eripreemia värvika koosmängu eest (Rutt Raudkivi, Kristi Elme, Maire Meerents, Heli Iljašenko ja Triinu Seppam (Brian Friel "Lõikuspeo tantsud")).

## Viited

## Kirjandus
* Allar Viivik. Keila linnas tegutseb taas kohaliku rahva harrastusteater. *Harju Elu*, 5. märts 2010.

## Välislingid
* Koduleht
* Film "Keila mõis muutuste tuules"
* AX-teater koondab positiivseid ja erilisi inimesi
* Keila päev on 29. mail
* AX-teatril tuleb esietendus
* Tunnustati AX-teatri näitlejatööd
* Harjumaa Muuseum sai 25
Pürronism

**Pürronism** on skeptikust filosoofi Pyrrhoni vaateist lähtuv filosoofiline koolkond, mille rajas Ainesidemos (1. sajand eKr) ja mida on sellisena nimetanud Sextus Empiricus.
Masahiko Kimura

**Masahiko Kimura** (jaapani keeles 木村 政彦 *Kimura Masahiko*; 10. september 1917 – 18. aprill 1993) oli jaapani judoka.

Kimurast sai 1935. aastal noorim (18-aastane) 5. dani musta vöö saanud judoka. Ta tippsportlasena vaid neli matši, kõik 1935. aastal. Ta tuli Jaapani meistriks 1937 ja jäi võitmatuks 13 aasta jooksul.
Fjodor Jemeljanenko

**Fjodor Jemeljanenko** (vene *Фёдор Влади́мирович Емелья́ненко*; sündinud 28. septembril 1976 Rubižnes Luhanski oblastis) on Venemaa raskejõustiklane.

Sportimist alustas ta sambo ja lahingsambo harrastamisega, hiljem on tegelenud peamiselt sportliku vabavõitlusega.

Ta on mitmekordne maailmameister.