open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Brooksi maakond

**Brooksi maakond** (*Brooks County*) on maakond USA-s Georgia osariigis. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn Quitman. 

Maakonna pindala on 1289 km&sup2;, millest 11 km&sup2; moodustab veepindala.  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 16 243. Aastal 2000 oli elanike arv 16 450. 
 
## Naabermaakonnad
*Cooki maakond (kirdes)  
*Lowndesi maakond (idas)
*Madisoni maakond (kagus)
*Jeffersoni maakond (edelas)
*Thomase maakond (läänes)
*Colquitti maakond (loodes)

## Ajalugu
Brooksi maakond moodustati 11. detsembril 1858. aastal Lowndesi ja Thomase maakonna osadest. Maakond on saanud nime poliitiku Preston Brooksi järgi.

## Viited

## Välislingid
*Brooksi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Rodgersia

**Rodgersia** (*Rodgersia*) on kivirikuliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond.

## Perekonda kuuluvad liigid
**Rodgersia aesculifolia* – hobukastanilehine rodgersia 
**Rodgersia henrici* – Henri rodgersia
**Rodgersia pinnata* – sulgjas rodgersia	
**Rodgersia podophylla* – jaapani rodgersia
**Rodgersia sambucifolia* – leedrilehine rodgersia

## Välislingid
Müncheni Tehnikaülikool

**Müncheni Tehnikaülikool** (saksa keeles *Technische Universität München*, *TU München*, *TUM*) on Münchenis aastal 1868 asutatud tehnikahariduse kallakuga ülikool.

## Vaata ka
*Müncheni ülikool
*Universität der Bundeswehr München
Šoorid

**Šoorid** (varem ka **šorid**, šoori keeles шор-кижи, тадар-кижи) on turgi rahvas Venemaal Lääne-Siberis Kemerovo oblastis ja naaberaladel. Šooride põhilised asualad paiknevad Kuznetski Alatau eelmäestikus. Kõnelevad vene keelt ja turgi keelte uiguuri-oguusi rühma kuuluvat šoori keelt. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 12 888 šoori, neist Kemerovo oblastis 10 672.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 1 šoor.

Šooride päritolu kohta on erinevaid teooriaid. Oletatakse, et šooride esivanemad olid obiugri ja keti hõimud, kes läksid 6.–13. sajandil naaberrahvaste mõjul üle turgi keelele. 17.–18. sajandil kutsuti šoorisid Kuznetski tatarlasteks, kuna suur osa šooridest tegeles rauasulatamise ja sepatööga (vene keeles "кузнечество"). Venelased saabusid šooride asualadele 1618. aastal. Vene võimud allutasid endale vähehaaval šooride majanduselu ja 18. sajandi lõpuks oli šooride rauatöö praktiliselt hääbunud.

Šooride olulisteks tegevusaladeks olid ka karusloomajaht ja kalapüük, maaviljelusega hakati tegelema alles 19. sajandi lõpus. Formaalselt olid šoorid 19. sajandi keskpaigast alates õigeusklikud, kuid šamanismi elemente säilis kuni 20. sajandi alguseni.

Tänapäeval on šoorid venestumas. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel valdas Venemaal šoori keelt ainult 2839 inimest. 1926. aastal loodud šoori kirjakeelt praegusel ajal enam ei kasutata. Kirjakeelena kasutavad šoorid vene keelt ja vähesel määral hakassi keelt.

## Viited

## Välislingid
*Šoorid Vene Impeeriumi rahvaste punases raamatus (inglise keeles)
Heimtali muuseum

**Heimtali muuseum** on Eesti Rahva Muuseumi koosseisu kuuluv muuseum Viljandi vallas Heimtali külas.

## Ajalugu
Heimtali koduloomuuseum avati 1987. aastal Johannes Koka eestvedamisel. 

1991. aastal rajas tekstiilikunstnik Anu Raud oma isa (Mart Raud) tallu muuseumitoa, kus eksponeeris tekstiilesemeid.

1992. aastal ostis Anu Raud laguneva muuseumihoone. Praeguse ilme ongi muuseum saavutanud kunstniku ideede ja kogude abil. 

2009. aastal kinkis Anu Raud muuseumi koos kogudega Eesti Rahva Muuseumile (ERM) ning 1. juunist 2010 on Heimtali muuseum ERM-i struktuuriüksus – **ERM-i Heimtali muuseum**.

## Tegevused muuseumis
* ERMi Heimtali muuseum on praktikabaasiks peaaegu kõigile Eestis käsitööd õpetavatele kõrg- ja kutsekoolidele. Muuseum korraldab käsitöökoolitusi.
* Püsinäitus „Põlvest põlve elutarkus“ põimib kokku 200 aastat kohalikku kooliajalugu, ajaloolised tööriistad ning rikkaliku tekstiilikogu. Vahetatavad näitused keskenduvad mitmesugustele käsitöötehnikatele ja -esemetele, ajaloole, palju on kunstnike isikunäitusi. Võimalik ringkäik ette võtta ka giidiga. Esemeid lubatakse lähedalt uurida (nt kindaid kätte tõmmata).
*Muuseumi kogusse kuulub palju esemeid, mis on pärit Mulgimaalt. Muuseumis on kokku 1800 eset, 1500 arhiiviallikat ja 700 fotot.
* Muuseum korraldab nii ise üritusi kui ka rendib ruume välja.
* Toimuvad haridusprogrammid ja töötoad. 
* Töötab muuseumi pood, kus müüakse kohalikku käsitööd ja trükiseid.

## Viited

## Välislingid
* Muuseumist ERM-i kodulehel
Lyckholmi muuseum

**Lyckholmi muuseum** on aastal 1997 avatud muuseum, mis asub Lääne-Nigula vallas Lyckholmi ehk Saare külas. 

Muuseum asub 18. sajandist pärinevas Saare mõisa hobusetallis, mis restaureeriti 1995. ja 1996. aastal.

## Viited

## Välislingid
* Muuseumi koduleht (vaadatud 19.06.2024, sisuks "Siia tuleb siis tekst.")
Mihkli talumuuseum (Hiiumaa)

**Mihkli talumuuseum** (ka *Mihkli talukompleks-muuseum*) on Hiiumaa Muuseumi filiaal Hiiumaa vallas Malvaste külas Mihkli talus.

Muuseum rajati 1988. aastal, kui Hiiumaa Muuseum ostis talu pärijate käest. Muuseum avati külastajatele 1998. aastal pärast taluhoonete renoveerimist. Talus on säilinud rohkelt kõrvalhooneid: aidad, kelder, tall, laudad ja saun-paargu. Kõik muuseumis eksponeeritavad hooned on ehitatud ühe perekonna poolt umbes 100 aasta jooksul. Valdavalt 19. sajandist pärit hoonetes saab tutvuda Hiiumaa taluarhitektuuri ja talust pärit tarbevaraga. Muuseumi territooriumil asuvad hooned on riikliku kaitse all.

## Hooned

Mihkli talu elamu valmis kahes järgus: rehealune, rehetuba ja kamber 1843. aastal, uued kambrid 1897. aastal. Hoones on võimalik tutvuda talust pärit tööriistade ja tarbevaraga. Uued kambrid on kujundatud 1950. aastate kasinas stiilis.

Mihkli talumuuseum on eriti rikas kõrvalhoonete poolest. Talus on säilinud 3 aita: toiduait (1860), riide- ja viljaait (1871) ning pöördusega ait (1836–1849). Viimane on ka muuseumi vanim hoone. Pöördusega ait koosneb kolmest osast: ait (1836), vankrikuur (1849) ja küün (1849). Kuna hoone on ehitatud mitmes järgus, ei ole hoone sirge, vaid veidi pöörus. Mitme aida ja muude kõrvalhoonete järjest üksteise külge ehitamine on Hiiumaale tüüpiline.

Talus on jälgi kolmest laudast, kuid säilinud on vaid lehmalaut (1880). Lehmalauda otsa ehitati aasta hiljem lambalaut (1881). 1980. aastate lõpus, kui muuseum talukompleksi omandas, ei olnud hoone restaureerimine enam võimalik. Kolmas laut asus teiste lautade kõrval. Tänapäeval on viimasest laudast alles vaid kivihunnik.

Suhteliselt uued hooned on kelder (ehitatud 20. sajandi alguses) ja tall (1920). Tüübilt koobaskelder on ehitatud sidumata raudkividest, mille vahele on pandud sammalt. Tallis eksponeeritakse Hiiumaa eri paikadest pärit sõiduvahendeid: vankreid, saane, kelke. Talli taga asub Kootsaare kivilabürindi koopia.

Õue kaugemas osas paiknev saun-paargu. Hoone koosneb kahest osast: paargu ehk suveköök ning suitsusaun. Paargu on muldpõrandaga ning ilma laeta ruum, kus keedeti lahtisel tulel suvel inimestele ja loomadele süüa ning soojendati saunavett. Haruldaselt suur suitsusaun töötab tänini. Arvatavasti ehitati paargu osa 1910. aastal. Suitsusauna kohta täpsemad andmed puuduvad, aga tegemist on paargust vanema hoonega.


Pilt:Mihkli talumuuseum Hiiumaal.jpg|Mihkli talu puhasõu
Pilt:Hiidenmaa-talomuseo-aitta.JPG|Mihkli talu toiduait. Vasakul hoiti kala ja liha, paremal jahu ja korve
Pilt:Mihkli talumuuseumi poordusega ait.jpg|Pöördusega aida heinaküüni osa
Pilt:Mihkli talumuuseumi suitsusaun.jpg|Suitsusauna leiliruum
Pilt:Mihkli talumuuseumi saun-paargu.jpg|Mihkli suitsusaun-paargu


## Välislingid
* Muuseum Hiiumaa Muuseumi kodulehel
* Mihkli talu. Ajalooline õiend. Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid. Muinsuskaitseameti koduleht.
Soera Talumuuseum

**Soera Talumuuseum** asub Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Palade külas.

Talu esialgne nimi oli Sooääre ning tema ajalugu ulatub vähemalt 200 aasta taha. Praeguseni säilinud rehielamu vanim osa on 19. sajandi esimesest poolest pärit muldpõrandaga rehetuba, kus elati ja sügiseti vilja kuivatati. 19. sajandi teisel poolel ehitati talus elutuba koos kambritega.

Talumuuseumi kompleksi kuuluvad veel suitsusaun, paargu ehk suveköök, ait, kelder, tõllakuur ja söögimaja (endine laut). Kõigis nendes hoonetes eksponeeritakse tööriistu ja endisaegses majapidamises kasutatud tarbeesemeid.  Säilinud on ka vana salvkaev. Soera oli 19. sajandi tüüpiline Hiiu saare majapidamine.

Soera Talumuuseum moodustab 2016. aastast alates Palade loodushariduskeskusega ühtse loodusõpet korraldava keskuse. Samas on talumuuseum säilitanud oma tegevuse endisel kujul.

## Pildid

Soera talu suitsusaun Hiiumaal 2014.jpg|Soera talu suitsusaun, 2014
Soera talu sepikoda 2014.jpg|Soera talu paargu-sepikoda, 2014
Soera talu ait 2014.jpg|Soera talu ait, 2014


## Viited

## Välislingid

* Soera talumuuseum
* Soera talumuuseumi tulevik. Hiiu Leht 13.05.2016
Sõru muuseum

**Sõru muuseum** on aastal 1999 asutatud muuseum, mis asub Hiiumaal Pärna külas Sõru sadamas. Muuseum kuulub Sõru Merekeskuse kompleksi.

Muuseum loodi Milvi Vanatoa eestvõttel, et koguda ja säilitada paikkonna omapärast merekultuuri pärandit ja traditsioone.

## Viited

## Välislingid
* Sõru muuseumi veebisait
* "Sõru muuseum sai 15aastaseks" Hiiu Leht, 3. juuni 2014
Colin Howson

**Colin Howson** (1945 – 5. jaanuar 2020) oli Briti filosoof.

1960. aastate lõpus oli ta London School of Economicsis Imre Lakatosi assistent. 1981. aastal kaitses ta tõenäosuse filosoofia alal väitekirja ja sai doktorikraadi.  

Ta töötas London School of Economicsi loogikaprofessorina ja 2008. aastast Toronto Ülikooli filosoofiaprofessorina.  

Howsoni uurimisvaldkonnad olid teadusfilosoofia, loogika ja tõenäosuse alused. Ta oli bayesiaan. 

Aastatel 2003–2005 oli ta Briti Teadusfilosoofia Seltsi president.  

## Publikatsioone
* Colin Howson, Peter Urbach. *Scientific Reasoning: the Bayesian Approach*, Open Court Publishing Company 1989; 2. trükk 1993; 3. trükk 2005, ISBN 978-0-8126-9578-6.
**Logic With Trees: An Introduction to Symbolic Logic*, Routledge 1997. Google'i raamat
* *Hume's Problem: Induction and the Justification of Belief*, Oxford University Press, 2000, ISBN 978-0-19-825038-8. Google'i raamat
*Evidence and Confirmation; Induction and the Uniformity of Nature. – William Newton-Smith (toim). *A Companion to the Philosophy of Science*, Blackwell 2000.
*The Logic of Personal Probability. – D. Corfield, J. Williamson. – *The Foundations of Bayesianism*, Dordrecht: Kluwer, 2001, lk 137–161. 
*Bayesianism in Statistics. – Richard Swinburne (toim). *Bayes’s Theorem*, The British Academy, Oxford: Oxford University Press, 2002, lk 39–71.
* Bayesian Evidence. – M. Galavotti (toim). *Observation and Experiment in the Natural and Social Sciences*, Boston Studies in the Philosophy of Science, Dordrecht: Kluwer 2003, lk 301–321.
* Probability and Logic. – *[[Journal of Applied Logic]]*, 2003, **1**, lk 151–165. 
* Why Are We Here? – *Short Letters to The Times*, Times Books, London: Harpercollins, 167, 2003.
* Ramsey's Big Idea. – M. J. Frapolli (toim). *Festschrift for Frank Ramsey*, Rodopi
* *Objecting to God*, Cambridge University Press, 2011, ISBN 978-0-521-18665-0. Google'i raamat
* Exhuming the No-Miracles Argument. – *[[Analysis]]*, 2013, 73 (2), lk 205–211. 

## Isiklikku
Colin Howson on abielus Kanada teadusfilosoofi Margaret Morrisoniga. 

## Märkused
Maksutoime

**Maksutoime** ehk **maksuintsidents** näitab maksude ülekandumist esmastelt maksumaksjatelt neile, kelle kanda lõppkokkuvõttes jääb antud maks. Näiteks aktsiisimaksu maksukohustuslane on tootja või kauba maaletooja. Samas on aktsiisimaks tootjal või maaletoojal lülitatud toote hinna sisse kui osatootmiskuludest. Aktsiisimaksu tõstmine suurendab reeglina kohe ka toote hinda ja tulemuseks on, et tegelikult maksab maksumäära tõusu kinni lõpptarbija. Sellisel juhul öeldakse, et maksu subjekt ja maksu kandja ei lange kokku. Arvestades sellist maksude ülekandumist saab riik mõjutada majandusprotsesse. Näiteks kõrgete tollimaksude kehtestamisega piiratakse importi antud riiki, sest see teeb sisseveetavad kaubad kallimaks ja vähendab nende konkurentsivõimet võrreldes kodumaiste kaupadega.
Aserbaidžaani kirjanike loend

*Siin on loetletud [[Aserbaidžaan]]is või [[aserbaidžaani keel]]es kirjutavaid või kirjutanud kirjanikke.*

## A
* Çingiz Abdullayev
* Sabir Azəri
* Mirzə Fətəli Axundov
* Süleyman Sani Axundov

## C
* Cəfər Cabbarlı
* Əhməd Cavad
* Hüseyn Cavid

## F
* Füzuli

## I
* Mirzə İbrahimov
* Hamlet İsaxanlı

## M
* Cəlil Məmmədquluzadə
* Mikayıl Müşfiq

## N
* Xurşidbanu Natəvan
* Nəriman Nərimanov

## O
* Məmməd Səid Ordubadi

## R
* Rəsul Rza
* Anar Rzayev
* Süleyman Rüstəm

## S
* Mirzə Ələkbər Sabir
* Abbas Səhhət

## Ş
* Seyid Əzim Şirvani

## V
* Bəxtiyar Vahabzadə
* Əliağa Vahid
* Molla Pənah Vaqif
* Mirzə Şəfi Vazeh
* Molla Vəli Vidadi
* Səməd Vurğun
* Nəcəf bəy Vəzirov

## Ə
* Elçin Əfəndiyev
* Aşıq Ələsgər
Cəlil Məmmədquluzadə

**Cəlil Məmmədquluzadə** (eesti transkriptsioonis ka **Džälil Mämmädguluzadä**; 22. veebruar 1866 Naxçıvan – 4. jaanuar 1932 Bakuu) oli aserbaidžaani kirjanik ja satiirik.

Ta õppis Gori vene linnakoolis ja õpetajate seminaris ning töötas pikka aega külakooliõpetajana, seejärel ajakirjanikuna Jerevanis ja Thbilisis.

## Viited
Feliks Jürgens

**Feliks Jürgens** (23. oktoober 1917 Petrograd – 23. märts 1999 Tallinn) oli eesti tootmisjuht ja Eesti NSV riigitegelane.

Ta lõpetas 1941. aastal Tallinna Tehnikaülikooli. Ta oli üliõpilasseltsi Liivika vilistlane.

Teise maailmasõja ajal aastatel 1941–1945 töötas ta Nõukogude tagalas Sverdlovski ettevõtetes. 1946–1959 töötas ta Tallinna Masinatehases, sealhulgas 1952–1959 peainsenerina. 1959–1965 töötas ta Eesti NSV Rahvamajandusnõukogu Masinaehituse Valitsuses ülema asetäitja ja ülema I asetäitja ning 1962–1965 ülemana. 1965–1975 töötas ta Eesti NSV kohaliku tööstuse ministri asetäitjana, 1975–1980 ministrina. 1980–1993 töötas ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu Asjadevalitsuses, Eesti NSV ja Eesti Vabariigi Tööstus- ja Energeetikaministeeriumis ning Majandusministeeriumis juhtiva spetsialistina.

Ta oli aastatel 1949–1991 NLKP liige. Tema hobid olid liblikate kollektsioneerimine ning käsitöö (puit ja metall).

Feliks Jürgens maeti 24. aprillil 1999 Pärnamäe kalmistule.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951*2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
Valter Eks

**Valter Eks** (21. juuli 1930 Ida-Kasahstani oblast – 14. mai 2011) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane.

Ta lõpetas aastal 1959 Tallinna Polütehnilise Instituudi.

Ta töötas aastatel 1951–1953 vanemkümnikuna Volga-Doni kanali ehitusel, aastatel 1953–1954 töötas ta Võru Metsatööstuskeskuse elamu-kommunaalosakonna juhatajana. Aastatel 1959–1961 töötas ta Tallinna Ehitustrustis meistri ja töödejuhatajana. Aastatel 1961–1979 töötas ta EKP Keskkomitees ehitus- ja ehitusmaterjalide osakonnas instruktorina ja osakonnajuhataja asetäitjana ning ehituse ja linnamajanduse osakonna juhataja asetäitjana ja 1967. aastast osak. juhatajana. Aastatel 1979–1989 oli ta Eesti NSV kommunaalmajanduse minister.

Ta oli aastast 1958 NLKP liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu IX, X ja XI koosseisu saadik, EKP Keskkomitee liikmekandidaat.

Valter Eks suri 14. mai 2011 ja ta maeti 2. juunil 2011 Rahumäe kalmistule.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951*2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
* "Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999.
Hematoentsefaalne barjäär

**Hematoentsefaalne barjäär** ehk **vere-aju tõke** ehk **vere-aju barjäär** on selgroogsete ja paljude selgrootute närvisüsteemi keskse elundi peaaju mikrokeskkonna osade piirkondadekapillaaride endoteelirakkude kiht, mis reguleerib kesknärvisüsteemi homöostaasi ja ei võimalda paljudel suur- ja väikemolekulaarsetel ainetel verest ajju imenduda või toimub imendumine märgatavalt aeglasemalt.

Hematoentsefaalse barjääri ehk vere-aju barjääri endoteeli rakud ei kata inimese peaaju järgmisi piirkondi: ajuripats, käbikeha, *paraphysis*, soonpõimiku endoteel, *median eminence*, *area postrema*, *preoptic recess*.

Lisaks füüsilisele barjäärile on vere-aju barjääri rakud tihedalt seotud ensümaatilise barjääriga. Vere-aju barjääri endoteelirakud ekspresseerivad hulgaliselt retseptoreid, transportvalke ja metaboolseid ensüüme, nagu aluseline fosfataas, mitmed peptidaasid ja tsütokroom P450 isosüümid jmt.

Hiljem on lisandunud paljude teadusdistsipliinide kaudu uurimused ka võimalike vere ja kudede teiste barjääride kohta, nagu:

*hematolikvoriaalne barjäär ka vere-seljaaju barjäär (ingl k *blood-cerebrospinal-fluid barrier*)
*hematotestikulaarne barjäär ka vere-munandite barjäär (ingl k *blood-testis barrier*)
*hematouteriinne barjäär ka vere-emaka barjäär (ingl k *blood-uterus barrier*)
*platsenta ka emakook nn vere-loote barjäär raseduse (tiinuse) ajal jpt.

## Psühhostimulandid

Tänapäeval arvatakse, et psühhostimulantide arstide ettekirjutuste kohane tarvitamine ja kuritarvitamine eri vanuses inimeste poolt sekkub vere-aju barjääri talitlusse ja aitab kaasa aine neurotoksilisele toimele. Psühhostimulandid (sh metamfetamiin, MDMA, kokaiin, nikotiin) on nii eelkliinilistes kui ka kliinilistes uuringutes esile kutsunud nimetatud tõkke düsfunktsionaalsuse, kaldudes neuroinflammatoorsele rajale ja muutudes nendele ainetele ja/või metaboolsetele saadustele läbitavaks. Sarnaselt on teatatud proinflammatoorsest toimest ka amfetamiinil, lisaks sekkuvad psühhostimulandid peaaju närvirakkude geneesi.

## Selgrootute hematoentsefaalse barjääri mudel
Hematoentsefaalne barjäär moodustab normaalse füsioloogiaga organismidel tõkke osade toitainete, erütrotsüütide ning keemiliste ainete sisenemiseks peaajju, see aga valmistab raskusi paljude uute ravimite väljatöötamisel ja olemasolevate katsetamisel. Seetõttu kasutatakse osaliselt selgrootute hematoentsefaalse barjääri väljatöötatud mudelit.

Hematoentsefaalse barjääri (ingl k *blood-brain barrier*) kontseptsiooni alusepanijateks biokeemia kaudu olid teadlased Paul Ehrlich (1885; Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind, 1908), Max Lewandowsky (1900) ja Edwin Goldman (1913) jpt.

## Vaata ka
*Glükoos
*Närvisüsteem
*Kapillaar (anatoomia)
*Kolesterool
*Hormoonid
*Peaaju
*Psühhotroopsed ravimid
*Vere-tüümuse barjäär
*Vitamiinid

## Viited
Aserbaidžaani kirjandus

**Aserbaidžaani kirjandus** on aserbaidžaani keeles kirjutatud ilukirjandus.

## Vaata ka
*Aserbaidžaani kirjanike loend

## Välislingid
*Aserbaidžaani lasteluuletuste bibliograafia Arkaadia, lasteluule andmebaas
Jaakko Wallenius

**Jaakko J. Wallenius** (30. jaanuar 1958 Hämeenlinna – 11. juuni 2013) oli soome kirjanik ja ajakirjanik.
José Froilán González

**José Froilán González** (5. oktoober 1922 – 15. juuni 2013) oli Argentina autovõidusõitja.

Ta osales Vormel 1 sarjas 26 *Grand Prix*l aastatel 1950–1957 ja 1960 Maserati, Talbot-Lago, Ferrari ja Vanwalli meeskonnas.

José Froilán González tõi 1951. aastal Suurbritannias Ferrari meeskonnale tema esimese võidu. Ta võitis karjääri jooksul kaks etappi, sai 15 poodiumikohta ja kolm parimat stardikohta ning sõitis kuus kiireimat ringi.

1954. aastal võitis ta koos Maurice Trintignantiga Le Mansi 24 tunni sõidu.
Paul Kalkbrenner

**Paul Kalkbrenner** (sündinud 11. juunil 1977 Leipzigis) on Berliini DJ, muusik ja näitleja. 

Ta mängis 2008. esilinastunud filmis "Berlin Calling" DJ Ickarust. Filmile kirjutas ta ka muusika.
Sulgjas rodgersia

**Sulgjas rodgersia** (*Rodgersia pinnata*) on kivirikuliste sugukonda rodgersia perekonda kuuluv rohttaimeliik.

Ta kasvab looduslikult Hiinas Sichuani, Guizhou ja Yunnani provintsis 2000–3800 meetri kõrgusel merepinnast.

Taim on mitmeaastane. Ta kasvab kuni 120 cm kõrguseks. 

Suure sõrmja lehe läbimõõt on kuni üks meeter. Lehed koosnevad 5–9 umbes 20 cm pikkusest äraspidimunajast lehekesest.

Õisik on kuni 60 cm pikkune pööris, mis paikneb püstise varre otsas. Õied on väikesed (umbes 5 mm) ja valgete, kahvaturoosade või punakate tupplehtedega. Kroonlehed puuduvad. Igal õiel on kümme tolmukat ja kaks emakat. Vili on umbes 7 mm pikkune kupar.

## Viited
Ametüst-kuldnokk

**Ametüst-kuldnokk** (*Cinnyricinclus leucogaster*) on kuldnoklaste sugukonda perekonda *[[Cinnyricinclus]]* kuuluv linnuliik.

Liik on levinud Aafrika mandril lõuna pool Saharat.

Linnu pikkus on umbes 19 cm.

## Viited

## Välislingid

* Cinnyricinclus leucogaster
* Plumcoloured Starling
Burkina Faso vapp

**Burkina Faso vapp** on Burkina Faso riigivapp. Vapp on kasutusel aastast 1997.

Lipuvärvides vapikilpi hoiavad kaks hõbedast täkku, kes sümboliseerivad rahva õilsat sugu. Vapikilbi taga on kaks ristatud oda, mis sümboliseerivad rahva kaitsetahet. Kilbi all on avatud raamat, mis tähistab haridust. 

Ülaservas on riigi nimi ja allservas prantsuskeelne rahvuslik deviis "Unité, Progrès, Justice" ('ühtsus, progress, õiglus'). Lint ühendab kaht hirsitaime, mis sümboliseerivad küllust.


Pilt:Coat of arms of Upper Volta.svg|Ülem-Volta vapp 1959-1984
Pilt:Coat of arms of Burkina Faso 1984-1991.svg|Burkina Faso vapp1984-1997


## Vaata ka
* Burkina Faso lipp
Le Ditanyè

"**Le Ditanyè**" (ka "**L'Hymne de la victoire**"; **"Une seule nuit"**) on Burkina Faso hümn.

Hümn on kasutusel aastast 1984.

## Hümni sõnad
:Contre la férule humiliante il y a déjà mille ans,
:La rapacité venue de loin les asservir il y a cent ans.
:Contre la cynique malice métamorphosée
:En néocolonialisme et ses petits servants locaux
:Beaucoup flanchèrent et certains résistèrent.
:Mais les échecs, les succès, la sueur, le sang
:Ont fortifié notre peuple courageux et fertilisé sa lutte héroïque.

::Et une seule nuit a rassemblée en elle
::L'histoire de tout un peuple.
::Et une seule nuit a déclenché sa marche triomphale
::Vers l'horizon du bonheur.
::Une seule nuit a réconcilié notre peuple
::Avec tous les peuples du monde,
::A la conquête de la liberté et du progrès
::La Patrie ou la mort, nous vaincrons&nbsp;!

:Nourris à la source vive de la Révolution.
:Les engagés volontaires de la liberté et de la paix
:Dans l'énergie nocturne et salutaire du 4 août
:N'avaient pas que les armes à la main, mais aussi et surtout
:La flamme au coeur pour légitimement libérer
:Le Faso à jamais des fers de tous ceux qui
:Çà et, là en poluaient l'âme sacrée de l'indépendance, de la souveraineté.

:Et séant désormais en sa dignité recouvrée
:L'amour et l'honneur en partage avec l'humanité,
:Le peuple du Burkina chante un hymne à la victoire,
:A la gloire du travail libérateur, émancipateur.
:A bas l'exploitation de l'homme par l'homme&nbsp;!
:Hé en avant pour le bonheur de tout homme,
:Par tous les hommes aujourd'hui et demain, par tous les hommes ici et pour toujours&nbsp;!

:Révolution populaire notre sève nourricière.
:Maternité immortelle du progrès à visage d'homme.
:Foyer éternel de démocratie consensuelle,
:Où enfin l'identité nationale a droit de cité,
:Où pour toujours l'injustice perd ses quartiers,
:Et où, des mains des bâtisseurs d'un monde radieux
:Mûrissent partout les moissons de vœux patriotiques, brillent les soleils infinis de joie.

## Välislingid
* Une Seule Nuit
Tamsalu muuseum

**Tamsalu muuseum** on aastal 2001 avatud koduloomuuseum, mis asub Tapa vallas Tamsalu asulas. 

Muuseumi põhitegevus on koguda ja säilitada paikkonnaga seotud vanavara, kirjalikke mälestisi ja dokumente.
Muuseumi kogudes on u 2000 objekti, mille seas on kirjatöid, esemeid, fotosid, väliobjekte. 

## Viited

## Välislingid
* Muuseumi koduleht (vaadatud 15.06.2013)
Tapa muuseum

**Tapa muuseum** on aastal 1994 asutatud muuseum, mis asub Tapa linnas.

Muuseumi põhitegevus on koguda, talletada ja eksponeerida Tapa linnaga seotud esemeid.

Muuseum asub 1934. aastal ehitatud elumajas.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Jerome Karle

**Jerome Karle** (sünninimi **Jerome Karfunkle**; 18. juuni 1918 – 6. juuni 2013) oli Ameerika Ühendriikide keemik, Nobeli auhinna laureaat.

Jerome Karle pälvis 1985. aastal koos Herbert A. Hauptmaniga Nobeli keemiaauhinna kristallstruktuuride uurimismeetodite arendamise eest.

## Tunnustus
*1976 – valiti USARahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*1990 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
Väike-Maarja muuseum

**Väike-Maarja muuseum** on 1986. aastal asutatud muuseum, mis asub Väike-Maarja vallas Väike-Maarja asulas, 1869. aastal ehitatud kihelkonnakooli hoones aadressil Pikk 5a. 

Muuseum tutvustab paikkonna ajalugu ja kultuuri.

## Viited

## Välislingid
* Muuseumi koduleht (vaadatud 10.07.2025)
Kursi kihelkonnamuuseum

**Kursi kihelkonnamuuseum** on aastal 1995 asutatud muuseum, mis asub Põltsamaa vallas.

Muuseumi moodustab endise Kursi kirikumõisa kui Kursi kihelkonnakeskuse säilinud hoonete kompleks, mille esinduslikemaks komponentideks on pastoraat koos kõrvalhoonetega.

## Viited
Hõljukrong

**Hõljukrong** on ratasteta rong, mis liigub monorelssteele moodustataval madalal õhkpadjal. Hõljukrongide kiirus on 350–400&nbsp;km/h.

## Viited
Cameroni maakond (Pennsylvania)

**Cameroni maakond** (*Cameron County*) on maakond USA-s Pennsylvania osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Emporium.

Maakonna pindala on 1033 km², millest 3 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 5085. Aastal 2000 oli elanike arv 5974.
 
## Naabermaakonnad
* McKeani maakond (põhjas)
* Potteri maakond (kirdes)
* Clintoni maakond (idas)
* Clearfieldi maakond (lõunas)
* Elki maakond (läänes)

## Ajalugu
Cameroni maakond moodustati 29. märtsil 1860. aastal. Maakond on saanud nime senaator Simon Cameroni järgi.

## Viited

## Välislingid
* Cameroni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Sargvere mõisa muuseum

**Sargvere mõisa muuseum** on aastal 2006 avatud muuseum, mis asub Paide linnas Sargvere mõisa härrastemajas.

Muuseumis on neli ajalootuba, kus on informatsiooni mõisa, kooli ja lähipiirkonna külade ajaloo kohta.

## Viited

## Välislingid
* Muuseumi koduleht
Orelimuuseum

**Orelimuuseum** (pikemalt ka: *Orelimuuseum "Vennad Kriisad Haanjamaalt ja nende orelid"*) on muuseum, mis asub Võru linnas.

Muuseum kajastab orelimeistrite Kriisade elu ja tegevust. Muuseumis eksponeeritakse muu hulgas neljaregistrilist ühe manuaaliga koduorelit.

Muuseumiga samas majas tegutseb ka Orelikeskus, kus kaardistatakse ja kataloogitakse Eesti alal olevaid oreleid.

## Viited
Berlaymont

**Berlaymonti hoone** on Euroopa Komisjoni büroohoone Belgias Brüsselis aadressil 200 rue de la Loi/Wetstraat.

Hoone ehitati aastatel 1963–1969, selle arhitektid on Lucien De Vestel Jean Gilson, André Polak ja Jean Polak. 

Berlaymonti hoonel on 14 korrust, selle pindala on 240 500 m². 

Berlaymonti hoones asuvad Euroopa Komisjoni presidendi ja ülejäänud 26 voliniku ning nende personali kabinetid. Seal asuvad ka Euroopa Komisjoni peasekretariaadi, õigus- ja pressiteenistuse kontorid.

Ursula von der Leyen on esimene komisjoni president, kes ka elab Berlaymontis. Tema eluruumid on väikesel eraldatud alal 13. korrusel asuva kabineti kõrval.

## Berlaymonti klooster

Nimi Berlaymont pärineb Berlaimonti krahvinna Marguerite de Lalaingi 1625. aastal asutatud augustiinlaste ordu kloostrilt. Berlaymonti klooster asus alates 1864. aastast tänapäeva büroohoone asukohas. Tänapäeva hoone kohal asus kahe hektari suurune Berlaymonti daamide kloostri park.

Rue de la Loi/Wetstraat kujunes Brüsseli kasvades üheks väga huvitavaks büroohoonete asukohaks ja 8. detsembril 1958 tegi Belgia valitsus Berlaymonti kloostrile ettepaneku osta kinnistu Euroopa Ühenduse halduskeskusele büroohoone rajamiseks. Lisaks ostuhinnale kavatseti eraldada kloostrile 15 kilomeetrit Brüsselist lõunas asenduskoht. Ostu-müügileping sõlmiti 25. mail 1960.

## Euroopa Komisjoni hoone
Ehitusmaana ostetud kinnistu anti 552,9 miljoni euro eest Euroopa Ühenduse kasutusse. Hoone välisilme pärineb arhitekt Lucien De Vestelilt ja ristikujuline hoone ehitati aastatel 1963–1967 arhitektide Jean Gilsoni, André Polaki ja Jean Polaki juhtimisel. Belgia valitsus soovis, et hoone projekteeritaks nii, et seda saaks kasutada ka ministeeriumina, kui Euroopa institutsioonid peaksid kolima mõnesse muusse linna. Sel ajal ei olnud Euroopa ühenduste asukoha küsimus veel ametlikult selgeks saanud.

1992. aastal suleti Berlaymonti hoone asbesti tõttu. Hoonet renoveeriti põhjalikult ja see taasavati pidulikult 21. oktoobril 2004 Euroopa Komisjoni tollase presidendi Romano Prodi ja Belgia peaministri Guy Verhofstadti juuresolekul.

Kuni 2004. aastani kuulus hoone Belgia riigile. 2004. aastal omandas hoone Euroopa Komisjon.
Koela talumuuseum

**Koela talumuuseum** on aastal 1987 avatud muuseum, mis asub Lääne-Nigula vallas Koela külas. 

Muuseum paikneb 19. sajandi lõpus ehitatud Lääne-Eesti tüüpi rehielamus. Muuseumis eksponeeritakse muu hulgas rahvapäraseid tööriistu ja tarbeesemeid.

Muuseumi peab Koela Talumuuseum MTÜ, külastada saab seda vaid eelneva kokkuleppe korral.

## Viited

## Välislingid
* Koela talumuuseumi koduleht
* Andrus Karnau, "Juhtkiri: Museaalne muuseum", Lääne Elu, 28. november 2014
Cameroni maakond

**Cameroni maakond** (*Cameron County*) on maakond USA-s Texase osariigis Mehhikost põhjas.

Maakonna halduskeskus on Brownsville.

Maakonna pindala on 3305 km², millest 961 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 406 220. Aastal 2000 oli elanike arv 335 227.
 
## Naabermaakonnad
* Willacy maakond (põhjas)
* Hidalgo maakond (läänes)
* Matamorose vald (lõunas)

## Ajalugu
Cameroni maakond moodustati 1848. aastal Nuecese maakonna osast. Maakond on saanud nime sõjaväelase Ewen Cameroni järgi.

## Kaitsealad
* Laguna Atascosa National Wildlife Refuge (osa)
* Lower Rio Grande Valley National Wildlife Refuge (osa)

## Viited

## Välislingid
* Cameroni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Rebala muuseum

**Rebala keskus-muuseum** on muuseum, mis asub Jõelähtme vallas Jõelähtme külas Tallinna–Narva maantee ääres Rebala muinsuskaitseala territooriumil. 

Rebala kihelkond, kui muinasaja üks vanimaid asustusi asub Tallinna lähedal ning mõne allika järgi on piirkond: Rebala-Revala-Rävala andnud nime ka Tallinna linnale. Rebala kaitseala ulatub palju kaugemale kui vaid keskus-muuseumi kompleksi ümbrus ning asub mõlemal pool Tallinna–Narva maanteed.

Rebala keskus-muuseumi hoonekompleks on alates 2023. aastast avatud uuendatud kontseptsiooniga. Rebala keskus-muuseumis on lisaks ja piirkonna muinasaja elu-olu ning iidse pronksiaja matusekultuuri väljapanekule võimalus vaadata ka lühifilmi, saada infot piirkonna, (vana)külade ja asulate (34 + 2), piirkonna huviväärsuste ja võimaluste kohta, osaleda kohaliku käsitöö õpitubades. Lisaks on võimalik saada infot Jõelähtme valla objektide, ametlike atesteeritud giidide, piirkonna retkede võimaluste, kohalike ettevõtjate jm kohta, osta kohalikke meeneid, trükiseid jne. Nädalavahetustel müüakse Rebala kompleksi parklas taimi, lilli, aiasaadusi.

Rebala muinsuskaitseala territooriumil on kõige rohkem muinsuskaitsealuseid objekte Eestis. Piirkonnas asub põnevate pinnavormidega Kostivere karstiala koos salajõega; Saha kabel, mida on nimetatud ka Pirita kloostri minikoopiaks ning kus on filmitud ka "Melhiori" filmi stseene, jm. Piirkonna ettevõtjate teenuseid kasutades saab näiteks veebipõhise Navicup rakenduse abil rentida kontaktivabast rattapunktist jalgratta, tutvuda piirkonna (vana)küladega, külastada Kostivere Kultuurimõisa või muid vaatamisväärsusi, matkata ümbruskonnas, ratsutada või pidada Rebala tallides näiteks laste sünnipäeva, piirkonnas saab ka mängida golfi, ööbida kohalikes majutusasutustes jne. 

Rebala keskus-muuseumi kompleksi haldab Jõelähtme vallavalitsus.

## Viited

## Välislingid
* https://www.puhkaeestis.ee/et/rebala-keskus-muuseum (vaadatud 27.05.2023)
* Muuseumist Rebala muinsuskaitseala kodulehel (vaadatud 15.06.2013)
Pikk maja

**Pikk maja** on hoone Hiiumaal Kärdlas, Vabrikuväljak 8. 

Hoone ehitati 1830. aastatel Hiiu-Kärdla kalevivabriku direktorite (Ungern-Sternbergide) elamuks.

Aastast 1998 on hoones Hiiumaa Muuseumi teadus- ja arenduskeskus. Seal on välja pandud püsiekspositsioon, mis muu hulgas tutvustab Kärdla ja kalevivabriku ajalugu.

## Viited

## Välislingid
* 
* Pikast majast Hiiumaa Muuseumi kodulehel
Õhkpadi

**Õhkpadi** on suhteliselt suure õhurõhu piirkond masina aluspinna ja toetustasandi vahel või mehhanismi liikuvate osade vahel..

## Moodused
### Staatilised moodused
Staatiliseks õhkpadja tekitamise mooduseks nimetatakse, kui õhurõhku suurendatakse puhuri või kompressori abil.
* Kambrimoodus
* Düüsimoodus
* Pilumoodus

### Dünaamilised moodused
Dünaamiliseks õhkpadja tekitamise mooduseks nimetatakse, kui õhkpadi tekib õhurõhu suurenemisel, näiteks maapinna läheduses liikuva õhusõiduki tiiva all tekkiva ülerõhu arvel.
* Tiivamoodus

## Rakendused
* Hõljukite ja hõljuklennukite õhushoidmine
* Güroskoopseadmed
* Õhklaager

## Viited
Kudruküla (Narva)

**Kudruküla** on Narva lahuslinnaosa. Linnaosa pindala on 560 ha. Linnaosa ümbritseb Narva-Jõesuu linn.

## Välislingid
*Linnaosa kaart
Vaemla Villavabrik

**Vaemla Villavabrik** on Hiiumaa vallas Vaemla külas asuv villatöötlemise ja turustamisega tegelev vabrik, mida haldab OÜ Hiiu Vill. 

Vabrikus saab jälgida vanadel masinatel villatöötlemist.

Pilt:Vaemla mõisa villaveski kohvik.jpg|Vaemla mõisa villaveski kohvik
Pilt:Villaveski sisevaade1.JPG|Villaveski sisevaade
Pilt:Villaveski sisevaade.JPG|Villaveski sisevaade

## Viited
Villem Mend

**Villem Mend** (ka **Wilhelm Mend**; 23. märts 1890 Tallinn – 1978 oli Eesti sõjaväelane (leitnant). VR I/3.

Villem Mend lõpetas Tallinna Peetri Reaalkooli ja 1. juunil 1917 Pauli sõjakooli. 

27. septembrist 1917 kuni 20. märtsini 1918 teenis ta nooremohvitserina 3. Eesti rügemendis. Ta osales 30. novembrist 1918 Vabadussõjas, kus teenis Sõjavägede staabis sideohvitserina sõjaministri juures ja käskudetäitja ohvitserina (adjutant Sõjaministeeriumis) kuni sõja lõpuni. Ülendati 1. mail 1920 leitnandiks ja lahkus kaitseväe teenistusest 6. mail 1922.

## Tunnustus
* 1920 Prantsuse hõbeaumärk "Medaille d'honneur"
*1920 Vabadusristi I liigi 3. järk

## Isiklikku
Abielust Luise Mendiga (sündinud Jäddal; 1896–1982) sündis tütar Ingeborg Mend (1921–1992).

Villem Mendi poolõed olid kindralmajorite Voldemar Riebergi ja Martin Jervani abikaasad.

## Viited

## Välislingid
* http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=21994
Berrieni maakond

**Berrieni maakond** (*Berrien County*) on maakond USA-s Michigani osariigi edelaosas.

Maakonna halduskeskus on St. Joseph ja suurim linn Niles.

Maakonna pindala on 4096 km², millest 2617 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 156 813. Aastal 2000 oli elanike arv 162 453.
 
## Naabermaakonnad
* Van Bureni maakond (põhjas ja kirdes)
* Cassi maakond (idas)
* St. Josephi maakond (kagus)
* LaPorte'i maakond (lõunas)
* Porteri maakond (edelas)
* Cooki maakond (läänes)
* Lake'i maakond (loodes)

## Ajalugu
Berrieni maakond moodustati 29. oktoobril 1829. aastal. Maakond on saanud nime USA justiitsministri John M. Berrieni järgi.

## Kaitsealad
* Grand Mere State Park
* Warren Dunes State Park
* Warren Woods State Park

## Viited

## Välislingid
* Berrieni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Berrieni maakond (Georgia)

**Berrieni maakond** (*Berrien County*) on maakond USA-s Georgia osariigis. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Nashville. 

Maakonna pindala on 1186 km&sup2;, millest 14 km&sup2; moodustab veepindala.  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 19 286. Aastal 2000 oli elanike arv 16 235. 
 
## Naabermaakonnad
*Irwini maakond (põhjas)  
*Coffee maakond (kirdes)
*Atkinsoni maakond (idas)
*Lanieri maakond (kagus)
*Lowndesi maakond (lõunas)
*Cooki maakond (läänes)
*Tifti maakond (loodes)

## Ajalugu
Berrieni maakond moodustati 25. veebruaril 1856. aastal Coffee, Irwini ja Lowndesi maakonna osadest. Maakond on saanud nime USA justiitsministri John M. Berrieni järgi.

## Viited

## Välislingid
*Berrieni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
St. Josephi maakond

**St. Josephi maakond** (*St. Joseph County*) on maakond USA-s Indiana osariigis.

Maakonna halduskeskus on South Bend.

Maakonna pindala on 1195 km², millest 9 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 266 931. Aastal 2000 oli elanike arv 265 559.
 
## Naabermaakonnad
* Berrieni maakond (põhjas)
* Cassi maakond (kirdes)
* Elkharti maakond (idas)
* Marshalli maakond (lõunas)
* Starke'i maakond (edelas)
* LaPorte'i maakond (läänes)

## Ajalugu
St. Josephi maakond moodustati 1830. aastal. Maakond on saanud nime St. Josephi jõe järgi.

## Kliima
Madalaim kuu keskmine temperatuur jaanuaris on maakonna halduskeskuses South Bendis  −9 °C (16 °F) ja kõrgeim juulis 28 °C (83 °F). Madalaim temperatuur −30 °C (−22 °F) on mõõdetud 1943. aasta jaanuaris ja kõrgeim temperatuur 43 °C (109 °F) 1934. aasta juulis. Keskmine kuu sajuhulk varieerub 50 mm veebruari ja juuni 106 mm vahel.

## Viited

## Välislingid
* St. Josephi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
St. Josephi maakond (Michigan)

**St. Josephi maakond** (*St. Joseph County*) on maakond USA-s Michigani osariigis.

Maakonna halduskeskus on Centreville.

Maakonna pindala on 1350 km², millest 45 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 61 295. Aastal 2000 oli elanike arv 62 422.
 
## Naabermaakonnad
* Kalamazoo maakond (põhjas)
* Branchi maakond (idas)
* Cassi maakond (läänes)
* LaGrange'i maakond (lõunas)
* Elkharti maakond (edelas)

## Ajalugu
St. Josephi maakond moodustati 1829. aastal.

## Viited

## Välislingid
* St. Josephi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Bryani maakond

**Bryani maakond** (*Bryan County*) on maakond USA-s Oklahoma osariigis. Geograafilised koordinaadid on 33° 97' N, 96° 25' W. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Durant. 

Maakonna pindala on 2443 km&sup2;, millest 90 km&sup2; moodustab veepindala.  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 42 116. Aastal 2000 oli elanikke 36 534. 
 
## Naabermaakonnad
*Atoka maakond (põhjas)  
*Choctaw' maakond (idas)
*Lamari maakond (kagus)
*Fannini maakond (lõunas)
*Graysoni maakond (edelas)
*Marshalli maakond (läänes)
*Johnstoni maakond (loodes)

## Ajalugu
Bryani maakond moodustati 16. juulil 1907. Maakond on saanud nime riigitegelase William Jennings Bryani järgi. 1872. aastal ehitati läbi maakonna Missouri, Kansase ja Texase osariiki ühendav raudtee.

## Viited
Buhnõ

**Buhnõ** (ukraina keeles Бухни) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 526.
Montšõn

**Montšõn** (ukraina keeles Мончин) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 609.
Sindi muuseum

**Sindi muuseum** on aastal 1983 asutatud muuseum, mis asub Sindi linnas.

Muuseumis saab tutvuda Sindi tekstiilivabriku ajalooga ja Sindi linna arenguga, samuti kajastab muuseum Sindi haridus-, spordi- ja seltsielu. Eksponeeritakse ka tööriistu ja naiskäsitööd.

## Viited
Tori muuseum

**Tori muuseum** on aastal 1934 asutatud muuseum, mis asub Tori vallas Tori alevikus.

Muuseum oli Eesti esimene kihelkonnamuuseum. Muuseumi asutas August Pulst. Muuseum paikneb 1814. aastal ehitatud aidahoones.

## Viited

## Välislingid
* Muuseumi koduleht (vaadatud 15.06.2013)
Räwala

**Räwala** oli Tallinna Sõltumatu Maleva infoleht, mis ilmus aastatel 1988–1989. Tõenäoliselt viimane, 13. infoleht, ilmus 20. septembril 1989.

Lehe toimetaja oli Jaan Hatto. Infoleht ilmus korra kuus; see oli eri formaadis, paljundatud, kehva kvaliteediga.

Esimesel aastal oli huvitavaim järjejutt "Kuidas käituda ülekuulamisel".
Mahutavus

**Mahutavus** on üldtähenduses mahutamisvõime. Kitsamaid tähendusi eri valdkondades:
*mahutavus (laevandus) ‒ iseloomustab laeva ruumide mahtu;
*mahutavus (andmekandja) ‒ väljendab suurimat salvestusmahtu;
*mahutavus (keemiline vooluallikas) ‒ iseloomustab elektrihulka keemilises vooluallikas.
Margus Martmaa

**Margus Martmaa** (sündinud 4. novembril 1966) on eesti muusik, ansambli Karavan basskitarrist. 

2019. aasta sügisel kolis 25 aastat Karavanis basskitarri mänginud Margus Martmaa Tenerifele. Viimase kontserdi koos Karavaniga andis ta 2019. aasta juuli lõpus. Pikkade aastate jooksul on üheskoos antud mitusada kontserti ja tuuritatud maailma eri paigus, Ameerikast Austraaliani. 

## Välislingid
*Karavani bassimees hülgab bändi ja kolib paradiisisaarele, Õhtuleht, 5. august 2019
Ilmre

**Ilmre** oli Eesti luuletajate ajaleht, mis ilmus 1990. aastate alguses.

Lehe toimetaja oli Ingvar Luhaäär ja väljaandja Eesti Luuleliit.

Ajaleht ilmus alates 1989. aasta septembrist kord kuus ja 1991. aastal neli korda aastas.
Bannack

**Bannack** on kummituslinn Ameerika Ühendriikides Montanas Beaverheadi maakonnas.

Bannack asutati 1862. aasta kullapalaviku ajal. 1864 sai see esimeseks Montana territooriumi pealinnaks. Tänapäeval asub linnas üle 70 hästi säilinud hoone.

## Vaata ka
*Montana kummituslinnade loend
Bakerville

**Bakerville** on mitme koha nimi USA-s ja Lõuna-Aafrika Vabariigis

* **[[Bakerville (Arizona)|Bakerville]]**, asula USA Arizona osariigis
* **[[Bakerville (Colorado)|Bakerville]]**, asula USA Colorado osariigis
* **[[Bakerville (Jeffersoni maakond, Illinois)|Bakerville]]**, asula USA Illinoisi osariigis Jeffersoni maakonnas
* **[[Bakerville (Logani maakond, Illinois)|Bakerville]]**, asula USA Illinoisi osariigis Logani maakonnas
* **[[Bakerville (Missouri)|Bakerville]]**, asula USA Missouri osariigis
* **[[Bakerville (Tennessee)|Bakerville]]**, asula USA Tennessee osariigis
* **[[Bakerville (Wisconsin)|Bakerville]]**, asula USA Wisconsini osariigis
* **[[Bakerville (LAV)|Bakerville]]**, linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis
Tanu

**Tanu** on ajalooline abielunaise valgest linasest või puuvillasest kokkumurtud riidetükist mütsitaoline peakate. 

Euroopas oli kasutusel keskajast, Eestis 17. sajandist. Tanu muutus abielunaise sümboliks ristiusu ja kiriku mõjul, enne seda tähistas tanu emaks saanud naist.

## Tanu Eestis enne 19. sajandit
18. sajandil oli naise staatus tugevam kui 19. sajandil ja Eesti inimesed ei võtnud kõiki kirikuvõimu toodud uusi kombeid omaks: nii püüti Eestis keelata vallasemadel  tanu kandmine. Tanu oli tol ajal Eesti kombestikus naise tunnusmärk: naiseks saadi emaduse, mitte abiellumise kaudu. Rahvas hakkas selle kombe muutmisele nii tugevalt vastu, et toona uut regulatsiooni ei õnnestunud juurutada.

Eestis oli tanutamine naise elu tähtsamaid rituaale, mis tähistas naise elus suurimat staatuse muutust. Tanutamine võis toimuda nii pulmas kui ka väljaspool seda – eriti rasedate puhul. Eesti ja teiste piirkondade vallasemade staatust võrreldes ilmnevad eesti perekonna ajaloole eriomased jooned – kui varase uusaja rootsi vallasemal õnnestus hilisemas elus abielluda, ei tohtinud ta kanda pruudi peakatet – Rootsis usuti, et selliste naiste nägemine teeb inimese haigeks, tekitab rahhiiti ning teatud ajal sunniti neid kandma spetsiaalset nn hoora peakatet, et oleks võimalik „kõlvatud“ naised ära tunda ning hoida oma lapsi neist ohutus kauguses.

Eestis aga valetasid Hupeli järgi mõned naised end rasedaks, et tanu alla saada. Märt Raud kirjeldab raamatus „Eesti perekond aegade voolus“ (1961), kuidas 19. sajandi teisel poolel oli vallaliste rasedate tanutamise komme kadumas, aga kirikuõpetajad püüdsid kommet veel säilitada, sest see andis neile võimaluse selliseid naisi noomida ja mõnel pool Eestis tehti vallavanematele ja kiriku vöörmündritele korralduseks panna rasedatele vallalistele naistele ise tanud pähe. Naisi see pahandas, sest nende arvates ei tohi mehed tikkuda naistevahelistesse asjadesse – tanutamist viis ka pulmas läbi alati naissoost isik.

## Tanu Eestis 19. sajandil

Tanutamine, ka *linutamine*, oli pulmas pruudile abielunaise peakatte (tanu) pidulik pähepanemine. See oli eesti pulmakommete keskne rituaal, mis muutis pruudi noorikuks. Tanul oli palju kohalikke vorme, see oli kaunistatud tikandite, pitside ja lintidega. 

Tüdruk ei tohtinud tanu kanda. Abielunaine aga ei tohtinud minna põlleta põllule ega tanuta külatänavale (Rannu), tanuta ei tohtinud leibagi kasta (Juuru, Kodavere), üle põranda astuda (Põltsamaa), last imetada (Rannu, Helme), lauas süüa (Kanepi).

## Vaata ka
*argitanu
*harjutanu
*kanahändtanu
*kikktanu
*kukehändtanu
*lihttanu
*lilltanu
*linik
*linuk (sabaga tanu)
*otsiktanu
*saksatanu
*tanutamine (linutamine)
*torutanu
*naiste õigused

## Viited

## Välislingid

*Tanu, ERM HM E 511, Eesti Rahva Muuseum
*Tanu, ERM HM E 1427, Eesti Rahva Muuseum
Argitanu

**Argitanu** on ajalooliselt valgest linasest riidest väike igapäevane tanu, mida kandsid eeskätt Muhu naised. 

Ta õmmeldi ühest riidetükist, tema kuklaserv kroogiti. Tanu äärt kaunistas kuni 5 cm laiune värviline ristpistes männamotiividega tikand. Argitanu seoti pähe kukla tagant juuste alt läbikäiva paelaga.. 

## Viited

## Välislingid
*Argitanu, Eesti Rahva Muuseum
Katal

**Katal** (tähis kat) on SI-süsteemi tuletatud ühik, millega väljendatakse  ensüümide ja teiste katalüsaatorite katalüütilist aktiivsust teatud tingimuste korral. 

: 1 kat =  1 mol/s

Katal ei kirjelda keemilise reaktsiooni kiirust, vaid katalüsaatori omadust, katalüütilist aktiivsust, mille väärtus on sõltumatu katseprotseduurist, kuid sõltub üldjuhul katsetingimustest. Näiteks üks katal trüpsiini on trüpsiini kogus, mis lõhub ühe mooli peptiidsidemeid sekundis etteantud tingimuste korral.

Katal kuulub SI mõõtühikute hulka alates 1999. aastast.

## Viited
Kaltsud

**Kaltsud** on endisaegsed valgest linasest, takusest või villasest riidest koosnevad torujad pahkluudeni ulatuvad säärekatted

Kaltsud olid tööriietusena kasutusel Kirde-Eestis 19. sajandil ja 20. sajandi algul. Kuna mehed kandsid suvel laiasäärelisi valgeid linaseid põlvpükse, kuulusid kaltsud nende juurde kui säärekatted ja püksisääre pikendused. 

## Viited
Linuk

**Linuk** ehk **sabaga tanu** on ajalooline, seljale rippuva sabaga tanu, mida kandis Põhja- ja Kesk-Eesti noor abielunaine pidulikel puhkudel. 

## Vaata ka
*linik
*tanu

## Viited

## Välislingid
*Linuk, Eesti Rahva Muuseum
Pastlad

**Pastel** on ühest pargitud või parkimata nahatükist tehtud kerge kontsata jalanõu, mille servadesse on tehtud augud ehk tärkmed paelte läbitõmbamiseks. 

## Vaata ka

*viisk
*suss

## Viited
Pätt (jalanõu)

**Pätt** on endisaegne nöörist või riidest pastlataoline jalanõu, mida kanti Saaremaal ja Muhus.

## Viited
Vaalikurikas

**Vaalikurikas** on 50–100&nbsp;cm pikkune lapik käepidemega kurikas, millega siluti ümara vaalikaika ümber keeratud pesu.

Vaalikurikast lühemat (15–30&nbsp;cm) pesu tagumisel kasutatud vahendit nimetati kurikaks.

## Vaata ka
*vaalikaigas

## Viited
Viisud

**Viisk** (mitmuses: viisud, kirdemurdes *virs*) on 2–3 cm laiustest puukoore ribadest valmistatud pastlataoline ilma sääreta tööjalats.

Viiske kanti kogu Kirde-Euroopa metsavööndis. Tavalised olid nad Ida- ja Lõuna-Eestis, aga ka Lätis, Leedus, Venemaal ja Valgevenes. Eestis kanti viiske peamiselt suvel (nädalas võis kuluda mitu paari), 20. sajandi algusaastail juba vähesel määral, põhiliselt heina tehes vesistel sooheinamaadel.

Viisud koosnesid ninast, põhjast, kannast ja paeltest. Enamasti tehti nad paju või pärna koore ribadest (sugadest), harvem kase (Kirde-Eestis) või kadaka koorest. Erinevalt venelaste ja soomlaste tugevamatest diagonaalkoega viiskudest olid eestlaste viisud lihtsad, ristkoelised. 

## Vaata ka
*viisuluda
*pastlad
*sussid

## Viited

## Kirjandus
* Eesti rahvariiete ajalugu. Ilmari Manninen. 1927, 2009.

## Välislingid
*Viisud, Eesti Põllumajandusmuuseum
*Soome-ugri rahvaste esemed, E-varamu
Mikrotsoonanalüüs paberil

**Mikrotsoonanalüüs paberil** on kolorimeetrilise keemilise analüüsi modifitseeritud meetod, kus analüüdi (proovi) ja standardi värvusreaktsioone analüüsitakse filterpaberile kantud mikrotsoonide värvuse intensiivsuste võrdlemisel.

Mikrotsoonanalüüsi korral teostatakse ainele või ainete rühmale iseloomulikud värvusreaktsioonid filterpaberil, millele kantakse proovi, standardite ja reagentide mikroliitriliste täppide read. Peale kuivamist paberit pildistatakse ja sellel olevate mikrotsoonide intensiivsust analüüsitakse kasutades arvutiprogramme. Värvuse intensiivsus, võrreldes standardiga, näitab aine kvantitatiivset sisaldust proovis.

See analüüs on kiire, odav ja lihtne viis teatud ainete või ainerühmade kvantitatiivseks määramiseks kasutades sobivaid värvusreaktsioone. Seda on rakendatud näiteks üldfenoolide määramiseks taimeekstraktides, veinides ja šokolaadides ning flavonoidide määramiseks taimeekstraktides.

## Vaata ka
* Kolorimeetria
* Spektrofotomeetria

## Kirjandust
*Merike Vaher, Mihkel Kaljurand. The development of paper microzone-based green analytical chemistry methods for determining the quality of wines – Analytical and bioanalytical chemistry, 2012. 404 (3), 627–633.
Punane kübar

**Punane kübar** on endisaegne punasest kalevist ja karusnahast äärisega naiste talvemüts.

Kübarat kandsid Lõuna-Eesti naised, eriti pruudid ja noorikud.

## Vaata ka
*raukamüts
*nelja sopiga müts
*kolme sopiga müts (udarmüts)

## Viited