open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dole saare looduspark

**Dole saare looduspark** on kaitseala Lätis Vidzemes Salaspilsi piirkonna Salaspilsi vallas. Looduspark asub Dole saare üleujutamata osas ('sinimäed') nime kandva oosi nõlvadel. Kaitseala loodi 1987. aastal, kaitsmaks sealset maastikku, loodust ja kultuuriväärtusi.

Looduspargi alale jäävad looduskaitsealune Saulīši mänd, Dole mõisa hiidpuud ja Dolesmuiža paljandid. Tegemist on Natura 2000 alaga. Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all Jaanimäe hiiepaik. Regionaalse kaitse all on Dole mõisaansambel, sealhulgas häärber, park ja mõisavalitseja maja ning mõisavalitseja majas asuv ahi, Dole piiskopilinnuse Uus-Dole linnus ja Vana-Dole linnus ning keskaegne kindlustis Suolaži kants.

## Elupaigatüübid
Kaitsealale jääb kolm kaitstavat elupaigatüüpi: niiskuslembesed serva-kõrgrohustud tasandikel ja mäestikes alpiinse vööndini, karbonaatsed paljandid koos nende lõhedes kasvava taimestuga ja läänetaiga. Saarel on kaitstavatele liikidele väärtuslikeks elupaikadeks Lebjava jõgi ja sealsed kalakasvatustiigid.

## Geoloogia

Geoloogiliselt moodustavad saare erinevad ülemdevoni kivimid – mergel, dolomiit, savi, aleuriit ja Amata lademe liivakivi ning liiv. Aastal 1948 on sealset merglit ka kaevandatud. Pealiskorra moodustavad liivasegune moreen ja kohati ka jõesetted. Saare keskosas leidub turvast.

## Liigid
Loomadest elavad saarel mutt, rebane, kährik, kobras, metskits ja mink. Kahepaikseist ja roomajaist elavad saarel harilik kärnkonn,  rohe-kärnkonn, nastik ja arusisalik. 

Looduskaitsealustest või haruldastest taimedest kasvavad seal vesi-tarnhein, mägitarn, roosakas hõberohi, sügis-vesitäht, murulauk, rohulauk, Inglise vaak, Alpi ristik, metskevadik, väike kivirik, loodtimut, punakas kuldtäht, mugultulikas, karukold, kahelehine käokeel, laialehine neiuvaip, tumepunane neiuvaip, harilik talvik, vesihaljas haguhein, aas-karukell, palu-karukell, nõmmnelk (mõlemad alamliigid), kuradi-sõrmkäpp ja võsu-liivsibul. 

Sealse linnufauna kohta pärinevad esimesed teated XIX sajandist, mil Alexander Woldemar Löwis of Menar annetas Riia loodusseltsile kolme saarelt tabatud linnu topised. Aastal 1949 uuris saare linnufaunat  Viktors Eglītis, aastal 1979 Agris Strazds. Kaitstavatest lindudest elavad kaitsealal jäälind, kassikakk, rukkirääk, must-toonekurg, hallpea-rähn, tamme-kirjurähn, vaenukägu, väiketiir, kaldapääsuke, väikepütt, kukkurtihane, kalakotkas, merikotkas, tuuletallaja, merisk ja jääkoskel.

Selgrootutest asustavad saart harilik viinamäetigu, *[[Cochlicopa nitens]]*, suur kiirgtigu, *[[Lithoglyphus naticoides]]*, vesiking, sale lootigu, rohe-tondihobu, suur-rabakiil, metallpõrnikas, eremiitpõrnikas, puumurelane, rüütelöölane, kärbsehunt ja lai-tõmmuujur. 

Kaitsealal on probleemiks tähk-toompihlakas, mis sealsetes metsades looduslikke liike välja tõrjub. Sealt on leitud ka kurdlehist roosi.

## Viited

## Välislingid

* Kaitseala kaart
* Kaitsealast Läti looduskaitseameti kodulehel (*läti keeles*)
Patio

***Patio*** (hispaania keeles *patio* 'tagaaed', 'aed') on õueala Hispaania kultuuri maades, vormilt tavaliselt ehitistega ümbritsetud siseõu. Teistes keeltes võidakse *patio* all mõista ka muud hoonega seotud ala, mida saab kasutada einestamiseks või muudeks vaba aja tegevusteks, näiteks terrassi. *Patio* võib kaetud olla mingit liiki päikesevarjuga ja on tavaliselt sillutatud betooni, keraamiliste plaatide või kivisillutisega.

## Pildid

314 Confraria de Sant Pere i Sant Bernat (Palma), pati.jpg|*Patio* Palma vanalinnas Mallorcal
Patio Interior Calle 5 Kra 12, Manzana 089, El Cerrito, Valle, Colombia 02.jpg|*Patio* Colombias El Cerrito vanalinna ühes majas
Luxekindvriendelijkvakantiehuisdrenthe.jpg|Eramu tagune puhkeala Hollandis, mida võidakse samuti patio'ks nimetada


## Vaata ka
* Terrass
* Veranda
* Peristüül

## Viited
Margo Palloson

**Margo Palloson** (sündinud 1980) on Eesti julgeolekutöötaja, kes on alates 16. juunist 2023 Kaitsepolitseiameti peadirektor.

## Haridus
Palloson on lõpetanud 2002. aastal Sisekaitseakadeemia politseikolledži kohtueelse uurimise erialal lõputööga "Julgeolekupoliitiliste otsuste kujundamine Eesti Vabariigis".

2017. aastal kaitses ta Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna õiguse instituudi juures magistritöö "Õigeusu kirik pehme võimu instrumendina Venemaa välispoliitikas Moldova näitel", mida juhendas Holger Mölder.

## Töökäik
Palloson töötab Kaitsepolitseiametis alates 2001. aastast. Tema põhilisteks töövaldkondadeks on olnud vastuluure ja põhiseadusliku korra kaitse Venemaalt lähtuvate ohtude vastu.

2004. aastal sai ta president Arnold Rüütlilt lipniku auaste.

### Peadirektorina
12. jaanuaril 2023 kinnitas valitsus Pallosoni ametisse, tema ametiaeg algas 16. juunil.

## Tunnustus
* Kotkaristi IV klassi teenetemärk (5. veebruar 2018)

## Viited
Dzintari (Daugmale vald)

**Dzintari** (vanasti ka **Bramberģe**) on küla (*ciems*) Lätis Ķekava piirkonna Daugmale vallas.

Küla asub valla loodeosas Riia veehoidla kaldal. Asula jääb valla keskusest Daugmalest 3, piirkonna keskusest Ķekavast 10 ja Riiast 29 kilomeetri kaugusele.

Küla on kujunenud endise Bramberģe mõisa (*Brambergshof*) keskuse ja Bramberģe kooli juurde.

Looduskaitse all on Jaunbalgalvji tamm ja pärn ümbermõõduga 3.5 m. Ka jääb osaliselt küla maadele Daugmale linnamägi koos sealse asulakoha ja muinaskalmetega.

Külas asuvad Dzintari ja Bramberģe bussipeatus.

## Elanike arv


* 177 (2000)
* 220 (2011)

* 317 (2021)
* 178 (2026)

## Viited
Pedro Machuca

**Pedro Machuca** (umbes 1490 Toledo –  1550 Granada) oli Hispaania renessansiperioodi arhitekt ja maalikunstnik. Tema tuntuim teos on Karl V palee (ehitust alustati 1528. aastal), mis teadaolevalt oli esimene suurem renessanss-stiilis hoone Hispaanias.

Machuca eluloost on vähe teada. Oma varases loomeperioodis töötas ta Itaalias ja ta oli üks esimesi Hispaania arhitekte, kes teadlikult Itaalia renessansi ideaale järgides eemaldus varasemast keskaegsest, mauridest mõjutatud kunstitraditsioonist. Väidetavalt oli Toledos sündinud Machuca Michelangelo ja Pontormo õpilane või sõber. Hispaaniasse 1520. aastal naastes töötas ta maalikunstnikuna Granada kuninglikus kabelis, samuti Jaénis, Toledos ja Uclésis. Enamik tema teostest pole säilinud.

## Viited
Alusharidus

**Alusharidus** on haridussüsteemi esimene ja kõige varasem aste, mis hõlmab kuni seitsmeaastaste laste arengut toetavat õppimist ja kasvatamist kodus, lastehoius ja lasteaias. Selle eesmärk on kujundada lapse üldoskused, positiivsed õpihoiakud ja koolivalmidus, et üleminek põhikooli oleks sujuv.

Enamikus riikides pakutakse alusharidust järgmistes vormides:

* lasteaiad – ametlikud koolieelsed õppeasutused;
* päevahoiud – hooldus ja mänguline õpe;
* koolieelsed rühmad – ettevalmistus kooliks;
* kodune alusharidus – lapsevanema või hooldaja juhendamisel.

## Õppeasutused
Eestis omandab kuni kolmeaastane laps alusharidust eeskätt lastehoius, kus luuakse eeldused edasiseks toimetulekuks lasteaias. Kolme- kuni seitsmeaastased lapsed omandavad alusharidust peamiselt lasteaias, kus toetatakse üldoskuste ja hoiakute kujunemist, mis loovad eelduse põhihariduse omandamiseks.

Lasteaed on alushariduse riikliku õppekava alusel tegutsev õppeasutus, kus kolme- kuni seitsmeaastase laps õpib turvalises, mängulises ja arengut toetavas keskkonnas. Lastehoid kuulub samuti alusharidussüsteemi ning selle roll on eriti oluline kõige nooremaealiste laste puhul.

## Alushariduse sisu ja lapse areng
Alushariduse kaudu kujundatakse lapse üldoskusi, näiteks suhtlemine, koostööoskus, probleemilahendus ja eneseväljendus. Samuti arendatakse valdkondlikke oskusi, nagu keel ja kõne, matemaatika algteadmised, kunstiline eneseväljendus, liikumine ja looduskeskkonna mõistmine.

Riiklik õppekava määratleb kolmeaastase ning kuue- kuni seitsmeaastase lapse eeldatavad üldoskused ja arengutulemused, mis aitavad hinnata lapse arengut ja planeerida teda toetavaid tegevusi. Lapse arengut jälgitakse järjepidevalt ning vajaduse korral rakendatakse varajast sekkumist ja tugimeetmeid, sealhulgas erivajadustega laste toetamiseks.

## Vaata ka

* Eesti Lasteaednike Liit
* Eesti Lastehoidude Liit
* Eesti lasteaedade loend
* Lasteombudsman

## Viited

## Välislingid

* Eesti Vabariigi haridusseadus
* Alushariduse valdkonna terminimuutustest (Õiguskeel 2025/1, Kristel Möller)
* Alusharidus (14.12.2023, Eurydice)
* Laste ja noorte õigused (Õiguskantsler)
* Lapse õiguste konventsioon
Eriophyoidea

***Eriophyoidea*** (ehk *Tetrapodili*) on ülemsugukond lestalisi.

Kui lestalistel on tavaliselt neli paari jalgu, siis selle rühma loomadel vaid kaks paari.
Paljud neist moodustavad taimedel pahkasid.

Sellesse ülemsugukonda kuuluvad järgmised sugukonnad:
* *[[Diptilomiopidae]]*
* *[[Eriophyidae]]* – pahklestad
* *[[Phytoptidae]]*

## Kirjandust
*Silvere, Ants-Peep; Stein-Margolina, Vita 1976. *Tetrapodili – четырёхногие клещи. Электронно-микроскопическая анатомия, проблемы эволюции и взаумоотношения с возбудителями болезней растений*. Tallinn, 165 lk.
Metshirve tänav

**Metshirve tänav** asub Tartu linnas Ihaste linnaosas ning paikneb Kiigemäe tänava ja Kasesalu tänava vahel. Metshirve tänav on umbes 160 meetri pikkune.
Merle Raun

**Merle Raun** (kuni 2021. aastani Merle Tambur; sündinud 10. septembril 1974) on Eesti ettevõtja, juhtimisteadlane ja poliitik. 

Ta on lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli (BA 1998 välismajanduse ja turunduse erialal, magistrikraad 2005 rahvamajanduse erialal lõputööga "Ettevõtte tulumaksusüsteemi mõju Eesti ettevõtluse arengule"). Doktorikraadi kaitses 2015. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas lõputööga "Töökiusamine Eesti organisatsioonides: levik ja põhjused", juhendajaks Maaja Vadi.

Esimesena Eestis uuris ta töökiusamise (*workplace bullying*) temaatikat ning on sellest kirjutanud artikleid, esinenud tele- ja raadiosaadetes.

Alates 2018. aastast on ta uuringuettevõtte OÜ Levellab kaasasutaja ja tegevjuht. Ta on tegutsenud lektorina kõrgkoolides ning konsultandi ja koolitajana, keskendudes konfliktijuhtimisele ja lepitusmenetlustele, töökiusamise ennetamisele, psühhosotsiaalsetele ohuteguritele ning positiivse töökliima loomisele. 

## Tegevus poliitikas

Alates erakonna Parempoolsed asutamisest 18. augustil 2022 on ta erakonna juhatuse liige.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Mustamäe linnaosas ning kogus 895 häält.

14. märtsil 2026 valiti ta erakonna Parempoolsed volikogu aseesimeheks.

## Viited
Leonhard Vaide

**Leonhard Vaide** (18. märts 1927 – 13. jaanuar 1996) oli eesti pedagoog ja koolijuht.

Ta sündis Vastseliinas lasterikkas perekonnas, perekonnanimi kuni 29. jaanuarini 1937 oli Vaaks.

Aastatel 1935–1941 õppis Leonhard Vaide Vastseliina algkoolis, seejärel 1942–1946 Võru Keskkoolis ning pärast seda Tartu Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust.

Pärast ülikooli lõpetamist suunati ta 1951. aastal eesti keele ja kirjanduse õpetajaks Märjamaale, kuhu ta jäi kogu järgnevaks eluks. Tema tööraamatus jäi ainsaks töökohakandeks Märjamaa Keskkool.

Abiellus 17. juulil 1961 sama kooli muusikaõpetaja Vaike Pedosk'iga, kes oli samuti pärit Võrumaalt.

Alates 25. novembrist 1957 kuni pensionile jäämiseni 1988. aastal töötas Leonhard Vaide Märjamaa Keskkooli direktorina. Tema ametiajal valmis kooli uus õppehoone (1967, arhitekt Mart Port) ja anti koolile Ants Lauteri nimi. Vaide lähim kolleeg kooli juhtimisel oli õppealajuhajana kirjanik Harri Jõgisalu. 

Leonhard Vaide oli üle Eesti tunnustatud koolijuht ja metoodik, Haridusministeeriumi emakeele ainekomisjoni ja Emakeele Seltsi lugupeetud liige; Märjamaa kihelkonna kultuuriloo ja hariduselu kroonik ning koduloo-uurimise juhendaja.

Leonhard Vaide on maetud Vastseliina kalmistule.

1997 andis Märjamaa Gümnaasium välja uurimustöö "Õpetaja ja koolijuht Leonhard Vaide".

## Viited
Voldemar Melliku tänav

**Voldemar Melliku tänav** on väike u-kujuline tänav Tartu linnas Ihaste linnaosas. Tänav algab ja lõppeb Nikolai Triigi tänaval ja on umbes 210 meetrit pikk.

Tänav on nimetatud skulptori ja pedagoogi Voldemar Melliku järgi.
Malmi tänav (Tartu)

**Malmi tänav** on väike tupiktänav Tartu linnas Karlova linnaosas. Malmi tänav on umbes 120 meetrit pikk.

Malmi tänav saab alguse Jõe tänavalt, suundub põhjaloodesse ja lõppeb Lasteaed Helika juures.

2018. aastal rajati tänavale kõnnitee.

## Viited
Algebraline võrrand

**Algebraline võrrand** on võrrand, mille mõlemad pooled on polünoomid. Algebralised võrrandid on näiteks x^2 + 2x = -1 ja x^3y^2 + xy = y^4 + 15.

Algebralise võrrandi üldkuju on P=0, kus P on polünoom.

## Ühe muutuja algebralise võrrandi lahendamine
Algebra põhiteoreem ütleb, et igal *n*-inda astme ühe muutuja algebralisel võrrandil leidub kordsust arvestades (vt polünoomi nullkoht) *n* kompleksarvulist lahendit.

Ühe muutuja võrranditel, mille aste on väiksem kui viis, leidub algebralistest avaldistest koosnev lahendivalem. Selline valem koosneb ainult polünoomi kordajatest, ratsionaalarvulistest konstantidest, aritmeetilistest tehetest ja juurimisest.

Abeli-Ruffini teoreem väidab, et viienda ja kõrgema astmega algebralistel võrranditel ei leidu üldist algebralist lahendivalemit. See ei tähenda, et 5. astme võrrandeid ei ole võimalik lahendada. Lihtsama kujuga võrrandeid saab lahendada täpselt ning erinevate arvutusmeetodite (nt Newtoni meetod) abil on võimalik lähendada võrrandi lahendeid soovitud täpsuseni.

## Vaata ka

* Diofantiline võrrand
Pulkarne (Ķekava vald)

**Pulkarne** on küla (*ciems*) Lätis Ķekava piirkonna Ķekava vallas.

Küla asub valla kaguosas Sūnupe jõe kaldal. Asula jääb valla ja piirkonna keskusest Ķekavast 9 ning Riiast 26 kilomeetri kaugusele. Külas asub Pulkarne bussipeatus.

Osa külast jääb Baldone valda, kus moodustab  samanimelise asula.

## Elanike arv


* 74 (2000)
* 62 (2011)

* 86 (2021)
* 117 (2026)


## Viited
Saulgoži

**Saulgoži** on küla (*ciems*) Lätis Ķekava piirkonna Ķekava vallas.

Küla asub valla kaguosas Sūnupe jõe kaldal. Asula jääb valla ja piirkonna keskusest Ķekavast 5 ning Riiast 24 kilomeetri kaugusele. Küla teenindavad bussipeatused Krūkļi Štrausi ja Baltā māja.

Aastal 2021 oli külas 89 elanikku, aastal 2026 oli elanikke 101.

## Viited
Jenči

**Jenči** (vanasti ka **Jenču pļavas** või **Jeņči**) on küla (*ciems*) Lätis Ķekava piirkonna Ķekava vallas.

Küla asub valla kaguosas Ķekava jõe kaldal. Asula jääb valla ja piirkonna keskusest Ķekavast 10 ning Riiast 30 kilomeetri kaugusele. 

Jenči rajati suvilapiirkonnana. Aastal 2021 oli külas 88 elanikku, aastal 2026 oli elanikke 94.

## Viited
Dzērumi

**Dzērumi** on küla (*ciems*) Lätis Ķekava piirkonna Ķekava vallas.

Küla asub valla lõunaosas Misa jõe kaldal. Asula jääb valla ja piirkonna keskusest Ķekavast 18 ning Riiast 35 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad Radiotehnika, Veckalni, Aviatorsi, Tekstilnieksi ja Rožkalni bussipeatus.

Looduskaitse all on Dzerumi tammed, mänd ümbermõõduga 3.77 m ja jalakas ümbermõõduga 5.63 m.

Dzērumi kujunes Dzerumi mõisa (*Misshof*) keskuse juurde kui suvilapiirkond. Asula all asusid  aianduskoperatiivid Teika, Rožkalni, Lāčplēsis, Radiotehnika, Tekstilnieks, Ausma, Veckalni, Aviators, Pļavas ja Restaurators. Osa  suvilaid jäi Baldone valda, kus moodustab  Kažoki küla.

## Elanike arv


* 33 (2000)
* 339 (2011)
* 681 (2021)

* 901 (2024)
* 993 (2026)


## Viited
Pahklestad

**Pahklestad** (*Eriophyidae*) on sugukond lestalisi.

Paljud neist moodustavad taimedel pahkasid.

## Eesti liike
**[[Cecidophyopsis spicata]]* (elab sõstardel)
**Eriophyes mali* – õunapuu-pahklest
**Eriophyes pyri* – pirnipuu-pahklest
**Eriophyes ribis* (*Cecidophyopsis ribis*) – sõstra-pahklest
**Eriophyes similis* – ploomipuu-pahklest
**[[Eriophyes tetanothrix]]* (elab pajudel)
**[[Eriophyes tiliae]]* (elab pärnal)
**[[Fragariocoptes setiger]]* (elab muulukal)

## Vaata ka
**[[Phytoptidae]]*
Loenduv hulk

**Loenduv hulk** on hulk, mis on naturaalarvude hulga võimsusega. **Ülimalt loenduv hulk** on kas lõplik või loenduv.

Loenduvad hulgad on vähima võimsusega lõpmatud hulgad. Loenduvate hulkade võimsus on kardinaalarv \aleph_0 (alef-null).

Loenduvad hulgad on näiteks:
* Naturaalarvude hulk
* Täisarvude hulk
* Ratsionaalarvude hulk

Reaalarvude hulk ei ole loenduv (vt Cantori diagonaaltõestus).
Mellupi

**Mellupi** on küla (*ciems*) Lätis Ķekava piirkonna Ķekava vallas.

Küla asub valla edelaosas. Asula jääb valla ja piirkonna keskusest Ķekavast 18 ning Riiast 29 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad bussipeatused Mellupi 1 Štrausi ja Mellupi 2.

Mellupi hakkas kasvama, kui küla juurde rajati Dārznieki ja Dzintari aianduskoperatiivid.

## Elanike arv


* 75 (1989)
* 90 (2000)
* 118 (2011)

* 145 (2021)
* 151 (2026)


## Viited
Plakanciems

**Plakanciems** (vanasti ka **Plakanieši** või **Plakaņi**) on küla (*ciems*) Lätis Ķekava piirkonna Ķekava vallas.

Küla asub valla edelaosas merepinnast 12 meetri kõrgusel Misa jõe kaldal. Asula jääb valla ja piirkonna keskusest Ķekavast 11 ning Riiast 25 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad Bitese, Sakaru nodaļa, Mazlūkase ja Pagrieziens uz Ķekavu bussipeatus. 

Aastal 1915 toimus külas Plakanciemsi lahing, mis oli 1. Daugavgrīva Läti kütipolgu esimeseks lahinguks. Nõukogude perioodil oli see Ķekava kolhoosi keskasulaks.

## Elanike arv


* 229 (2000)
* 199 (2011)

* 192 (2021)
* 173 (2026)


## Viited
Katrīnmuiža

**Katrīnmuiža** on küla (*mazciems*) Lätis Ķekava piirkonna Ķekava vallas.

Küla asub valla keskosas. Asula jääb valla ja piirkonna keskusest Ķekavast 8 ning Riiast 19 kilomeetri kaugusele.

Looduskaitse all on  Katrīnmuiža tamm.

Küla on kujunenud endise Katriņa karjamõisa (*Katerinenhof*) keskuse juurde. Aastal 2020 oli külas 9 elanikku.

## Viited
Lielvārži

**Lielvārži** on küla (*mazciems*) Lätis Ķekava piirkonna Ķekava vallas.

Küla asub valla keskosas. Asula jääb valla ja piirkonna keskusest Ķekavast 8 ning Riiast 23 kilomeetri kaugusele. Külas asub Čagase bussipeatus.

XIX sajandil asutati Dole vallas Lielvārži (algselt Liellielvārži) talu. Küla kujunes aastal 2000 eramajade piirkonnana. Sinna on asutatud ka mitmeid tööstusettevõtteid, nagu SIA “Garāža”, SIA “Metsatek”, “Kerama Marazzi Riga” ja “Vannu fabrika” (toodetakse vanne). Küla staatuse sai aastal 2008. Aastal 2021 oli külas 26 elanikku, aastal 2026 oli elanikke 27.

## Viited
Odukalns

**Odukalns** on küla (*ciems*) Lätis Ķekava piirkonna Ķekava vallas.

Küla asub valla idaosas merepinnast 20 m kõrgusel Daugava jõe kaldal ja  maantee A5 ääres. Asula jääb valla ja piirkonna keskusest Ķekavast 1,5 ning Riiast 20 kilomeetri kaugusele.

Külla jääb Ķekava luteri kirik.

Üle sealse mäe viis kroonikate andmetel Vana-Liivimaa ajal tee Leetu. 1812. aasta sõjas leidis mäel aset osa Ķekava lahingust, kuna seal asus Preisi vaatluspunkt. Aastal 1812 püstitati sinna vene võidu mälestuseks torn, mille aga kui Vene vägede vaatluspunkti aastal 1915 Saksa suurtükituli hävitas. Aastal 1990 püstitati külla mälestusmärk represseeritud piirkonna elanikele.

## Elanike arv


* 488 (2000)
* 711 (2011)

* 847 (2021)
* 950 (2026)


## Viited
Lühitiiblased

**Lühitiiblased** (*Staphylinidae*) on sugukond mardikaliste seltsist.

Maailmas on lühitiiblasi ligikaudu 65 000 liiki, Eestis umbes 900. Liigirikkaim mardikate sugukond Eestis. 

Neil on lühikesed kattetiivad. Lennutiivad on neil volditud lühikeste kattetiibade alla. Nad on head lendajad. Tagakeha on väga liikuv. 

## Eesti liike
**[[Aleochara curtula]]* - pihulühitiiblane
**Anthophagus caraboides* - õie-lühitiib
**[[Claviger testaceus]]*
**Creophilus maxillosus* – laiba-lühitiib
**Emus hirtus* – karus-lühitiib
**[[Eutheia scydmaenoides]]* - kõdumardiklane
**[[Lordithon lunulatus]]*
**Ontholestes tessellatus* – suur-vilttiib 
**Oxyporus mannerheimii* – must-seenesultan
**Oxyporus rufus* – kirev-seenesultan
**Paederus fuscipes* – salelöövlane
**Paederus littoralis* – kaldalöövlane
**Paederus riparius* – soolöövlane
**Scaphidium quadrimaculatum* - tähnik-naplane
**Staphylinus caesareus* – kirju-samblasultan
**Stenus biguttatus* - punnsilm
**Tachyporus chrysomelinus* - kirevlipsur
**Zyras collaris* - pihu-lühitiib

## Vaata ka
*nahktiivalised

## Viited
Väike-Sepa tänav (Tartu)

**Väike-Sepa tänav** asub Tartu linnas Ropka linnaosas ning viib Võru tänavalt Jalaka tänavale. Väike-Sepa tänav on umbes 260 meetrit pikk.
Skujnieki

**Skujnieki** on küla (*ciems*) Lätis Ķekava piirkonna Ķekava vallas.

Küla asub valla keskosas Ķekava linnuvabriku naabruses maantee A7 ääres. Asula jääb valla ja piirkonna keskusest Ķekavast 7,5 ning Riiast 18 kilomeetri kaugusele. 

Aastal 2021 oli külas 7 elanikku, aastal 2026 oli elanikke 2.

## Viited
Lastehoid

**Lastehoid** on alushariduse riikliku õppekava alusel tegutsev õppeasutus, kus hoitakse kuni kolmeaastaseid lapsi ning toetatakse nende üldoskuste arengut turvalises, eakohases, mängulises ja arendavas keskkonnas.

Lastehoiu peamine eesmärk pakkuda 1,5–3‑aastastele (ning vanema valikul ka kuni 7‑aastastele) lastele hoidu ja alushariduse omandamise võimalust, toetades lapse üldist arengut ja koolivalmiduse kujunemist. Lastehoid täiendab ja toetab lapse kodust kasvukeskkonda, aidates vanematel ühildada töö- ja pereelu.

## Õppe- ja kasvatustegevus
Lastehoid peab koostama oma õppekava, mis tugineb alushariduse riiklikule õppekavale ja kirjeldab õppe- ning kasvatustegevuse eesmärke, korraldust ja lapse arengut toetavaid valdkondi. Õppimine toimub igapäevaelu olukordade, mängu, suhtlemise ja uuriva tegevuse kaudu, arvestades lapse vanust ja individuaalseid vajadusi.

Lastehoius töötavad lapsehoidjad või õpetajad; lapsehoidja kvalifikatsiooninõudeks on lapsehoidja kutse, samal ajal kui õpetajale kehtivad õpetaja kvalifikatsiooninõuded. Lastehoid peab tagama lapsele turvalise, tervist säästva ja arendava keskkonna ning tegema koostööd lapsevanemate ja vajaduse korral tugispetsialistidega.

## Õigusliku raamistiku muudatus
Alusharidusseaduse muudatustega 2025. aasta sügisel ühtlustati lastehoidude mõisteid ja nõudeid, et tagada väikeste laste jaoks kvaliteetne ja võrreldav alusharidus erinevates asutustes. Lasteaed on seejuures peamine 3–7‑aastaste alushariduse omandamise koht, samas kui lastehoid keskendub eriti maimiku- ja nooremas eas laste hoidmisele ja arengu toetamisele.

Alushariduse riikliku õppekava alusel täidab lastehoid hariduslikku rolli, mitte ainult hooldusülesannet. Sotsiaalhoolekande seaduses käsitletakse eraldi lapsehoiuteenust suure hooldus- ja abivajadusega lastele, mis kehtib sotsiaalteenusena ka pärast lastehoiu viimist haridussüsteemi alla.

Kohaliku omavalitsuse ülesanne on tagada 1,5–3‑aastastele lastele võimalus omandada alusharidus lastehoius, kui vanem seda soovib. 3–7‑aastaste laste põhiline alushariduse omandamise koht on lasteaed, kuid vanema valikul võib laps käia ka lastehoius, mida kohalik omavalitsus ei pruugi kohustuslikus korras rahastada.

## Vaata ka
* Lasteaed
* Eesti Lastehoidude Liit
* Eesti Lastevanemate Liit

## Viited


## Välislingid
* Eesti Vabariigi haridusseadus
* Alusharidusseadus
* Kersti Kaljulaid: paindlikum lastehoiusüsteem võiks julgustada lapsi saama (ERR, Marii Kangur, 16.02.2026)
* Alushariduse valdkonna terminimuutustest (Õiguskeel 2025/1, Kristel Möller)
Krogsils

**Krogsils** on küla (*ciems*) Lätis Ķekava piirkonna Ķekava vallas.

Küla asub valla põhjaosas Ostvaldsi kanali ja maantee A7 ääres. Külas asuvad Pagrieziens uz Pļavniekkalnu, Priedese, Dumpji ja Alejase bussipeatus.

## Elanike arv


* 35 (1989)
* 193 (2000)
* 440 (2011)

* 570 (2021)
* 731 (2026)


## Viited
Bērzmente

**Bērzmente** on küla (*ciems*) Lätis Ķekava piirkonna Ķekava vallas.

Küla asub valla idaosas Daugava jõe kaldal. Asula jääb valla ja piirkonna keskusest Ķekavast 7,5 ning Riiast 27 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad Smildziņase ja Bērzmente bussipeatus.

Bērzmente kujunes Bērzmente mõisa (*Bersenmünde*) keskuse juurde.

## Elanike arv


* 50 (1964)
* 25 (1989)
* 12 (2000)

* 63 (2011)
* 114 (2021)
* 194 (2026)


## Viited
Jaunsils

**Jaunsils** on küla (*ciems*) Lätis Ķekava piirkonna Ķekava vallas.

Küla asub valla edelaosas Daugava—Misa kanali kaldal. Asula jääb valla ja piirkonna keskusest Ķekavast 8 ning Riiast 27 kilomeetri kaugusele. 

Teise maailmasõja järgsetel aastatel rajati küla aladele Jaunsili suvilakooperatiiv. Küla kujunes sinna aastal 2000, mil sinna eramajasid rajama hakati.

## Elanike arv


* 64 (2000)
* 182 (2011)

* 258 (2021)
* 311 (2026)


## Viited
Alejas (Ķekava vald)

**Alejas** (vanasti ka **Dzelzkaļi**, nõukogude perioodil **Daugavas ciemats**) on küla (*ciems*) Lätis Ķekava piirkonna Ķekava vallas.

Küla asub valla põhjaosas Ostvaldsi kanali ja Daugava ääres. Külas asuvad Priedese, Dumpji ja Alejase bussipeatus.

Looduskaitse all on kaks külas kasvavat mändi.

## Elanike arv


* 185 (1989)
* 280 (2000)
* 379 (2011)

* 451 (2021)
* 731 (2026)


## Viited
Vimbukrogs

**Vimbukrogs** (vanasti ka **Augškalns**, **Augšniekkalns**, **Daugavkrasti** või **Vimbas**) on küla (*ciems*) Lätis Ķekava piirkonna Ķekava vallas.

Küla asub valla põhjaosas merepinnast 5 meetri kõrgusel Daugava ääres. Asula jääb Riiast 8,5 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad Muižnieki, Vadoņi ja Vimbase bussipeatus.

Küla tekkis teise maailmasõja järgsetel aastatel  kui Ķekava individuaalelamute piirkond.

## Elanike arv


* 411 (2000)
* 550 (2006)
* 662 (2011)

* 692 (2021)
* 721 (2026)


## Viited
Lapenieki (Ķekava vald)

**Lapenieki** on küla (*ciems*) Lätis Ķekava piirkonna Ķekava vallas.

Küla asub valla põhjaosas Baloži linna piiril maantee A7 ääres.

## Elanike arv


* 13 (2000)
* 100 (2006)
* 314 (2011)

* 486 (2016)
* 544 (2021)
* 575 (2026)


## Viited
Valdlauči

**Valdlauči** on küla (*ciems*) Lätis Ķekava piirkonna Ķekava vallas.

Küla asub valla põhjaosas Riia linna piiril merepinnast 5 meetri kõrgusel maantee A7 ääres. Asula jääb valla ja piirkonna keskusest Ķekavast 11 ning Riiast 8,3 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad Rāmava, Sarma, Štrausi ja Valdlauču centrsi bussipeatus.

Külas on mitmed büroohooned, sealhulgas SEB Banka peahoone.

Asula kujunes XIX sajandil Katlakalnsi kirikumõisa juurde. Asula on nime saanud nõukogude perioodil kirikumõisas elanud leivameister Valdemārs Laučiselt. Algselt hakkas kirikumõisa peahoone kandma tema nimest tulenenud 
Valdlauči nime, hiljem kandus see üle ka külale. Kuigi see ei olnud nõukogude perioodil ametlik kohanimi, oli see siiski tunnustatud. Teise maailmasõja järel rajas riiklik erikonstruktsioonibüroo sinna oma keskasula. Aastal 1974 ei haaratud piirkonda Riia piiridesse, kuna seal asus eelnevast välja kasvanud veisefarmide mehhaniseerimisele keskendud konstruktsioonibüroo.
 
## Elanike arv


* 562 (1969)
* 636 (1970)
* 1461 (1979)
* 2401 (1989)

* 2622 (2000)
* 1951 (2011)
* 1652 (2021)
* 1559 (2026)


## Viited
Vilja tänav (Tartu)

**Vilja tänav** asub Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas ning paikneb Kruusakuru tänava ja Muru tänava vahel. Vilja tänav on umbes 600 meetrit pikk.
Kuno Veeberi tänav

**Kuno Veeberi tänav** on tänav Tartus Ihaste linnaosas. Tänav on nime saanud Eesti maalikunstnik Kuno Veeberi järgi. Tänav paikneb Eduard Wiiralti tänava ja Hando Mugasto tänava vahel ning on Jaan Koorti tänavaga paralleelne. Tänav on umbes 290 meetrit pikk.
Aleksander Vardi tänav

**Aleksander Vardi tänav** on tänav Tartus Ihaste linnaosas. Tänav on nime saanud kunstnik Aleksander Vardi järgi. Tänav kulgeb Pallase puiesteelt Anton Starkopfi tänavale ning paikneb paralleelselt Ado Vabbe tänava ja Elmar Kitse tänava vahel. Tänav on umbes 230 meetri pikkune.
Vao tänav

**Vao tänav** on tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas. Tänav paikneb Adra tänava ja Vilja tänava vahel ning on umbes 160 meetrit pikk.
Vainu tänav (Tartu)

**Vainu tänav** on tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas. Tänav paikneb Muru tänava ja Nurme tänava vahel ning kulgeb paralleelselt Kruusamäe tänava ja Aasa tänavaga. Vainu tänav on umbes 300 meetrit pikk.
Krustkalni

**Krustkalni** on küla (*ciems*) Lätis Ķekava piirkonna Ķekava vallas.

Küla asub valla põhjaosas Baloži ja Riia vahel maantee A7 ääres. Külas asuvad Loģistikas centrsi, Neilandi, Krustkalni, Rāmava ja Pagrieziens uz Baložiem bussipeatus.

## Elanike arv


* 115 (1979)
* 250 (1986)
* 317 (2000)

* 480 (2011)
* 745 (2021)
* 968 (2026)


## Viited
Gibonlased

**Gibonlased** (*Hylobatidae*) on esikloomaliste sugukond ahviliste alamseltsist. Nad elavad lähistroopilistes ja troopilistes metsades Bangladeshist ja Kirde-Indiast kuni Kagu-Aasiani ning Indoneesiani (sealhulgas Sumatra, Borneo ja Jaava saartel). Sugukond jaguneb 4 perekonda ja 20 liiki.

Gibonite lähimad sugulased on inimlased: šimpansid, gorillad, orangutanid ja inimesed. Inimlastega võrreldes on gibonid väiksemad, neil esineb vähe sugupoolte vahelist dimorfismi ning nad ei tee pesi. Nagu kõik inimlased, on gibonlased sabatud.

## Kirjeldus

Gibonlaste tüvepikkus on 45–65 cm ning kaal 4–13 kg. Suurim gibon on siamang, väikseimad aga väikegiboni perekonna liigid.

Gibonlastele on iseloomulikud väga pikad käed. Nende brahhiatsiooniks kohastunud randmeliiges võimaldab käte laia liikumisulatust ja vähendab õlaliigesele avalduvat koormust.

Karvastiku värvus varieerub liigiti ja soo järgi – esineb mitmesuguseid tumedaid ja heledaid pruunitoone ning musti ja valgeid mustreid. Mõnel liigil, eelkõige siamangil, on suur kurgukott, mis täitub õhuga ja toimib laulmisel häälekambrina.

## Eluviis

Gibonlaste peamine liikumisviis on brahhiatsioon - puuokste vahel enda kätega edasi vibutamine. Nad suudavad läbida kuni 15-meetrisi vahesid ning liikuda kuni 55 km/h kiirusega, olles kiireimad kõigist puudel elavatest liuglemisvõimetutest imetajatest. Maapinnal liiguvad gibonid sageli kahel jalal, käsi tasakaalu hoidmiseks küljele sirutades.

Gibonlased on territoriaalsed loomad ja kaitsevad oma elupiirkonda häälekate lauludega, mis kostuvad kuni 1 km kaugusele. Harilikult laulab gibonipaar duette; mõnikord ühinevad lauluga ka pojad. Gibonid moodustavad sageli eluaegseid paarisidemed.

Gibonlaste toidust moodustavad umbes 60% puuviljad; lisaks söövad nad võrseid, lehti, putukaid, õisi ja aeg-ajalt linnumune.

## Perekonnad ja liigid

## Viited
Vahtra tänav (Tartu)

**Vahtra tänav** on väike tänav Tartus Annelinnas. 

See paikneb Männi ja Anne tänava vahel. Tänav koosneb kahest osast, mida ühendab jalgtee. Tänav on umbes 340 meetrit pikk.
Vahi põik

**Vahi põik** on väike tupiktänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas. Tänav algab Vahi tänavast ja on umbes 160 meetrit pikk.
Andrei Averjanov

**Andrei Vladimirovitš Averjanov** (vene Андрей Владимирович Аверьянов; 1967 Türkmenistan – 19. detsember 2025 Vahemeri, Liibüa ranniku lähedal) oli Vene kindralmajor, GRU erioperatsioonide üksuse 29155 ülem. Üksus oli seotud varjatud sabotaaži, atentaadikatsete ja poliitilise sekkumisega kogu Euroopas.

## Elulugu
1988. aastal lõpetas Taškendi Üldvägede Kõrgema Juhtimiskooli ja asus tööle Nõukogude Liidu (hiljem Venemaa) sõjaväeluures GRU. 1990ndatel teenis Samaras ja Krasnodaris. 2000ndate algul asus Moskvasse. Ta juhtis üksust 29155 vähemalt alates 2015. aasta jaanuarist kuni 2023. aastani. Tema ametiaja jooksul seostasid lääne luureagentuurid üksust 2014. aastal plahvatustega Tšehhi Vabariigi laskemoonaladudes, 2016. aastal riigipöördekatsega Montenegros ja 2018. aastal endise Vene spiooni Sergei Skripali ja tema tütre mürgitamisega Novitšoki abil Salisburys. 2015. aastal, kui ta juba üksust juhtis, omistati talle Venemaa kangelase tiitel, mis on riigi kõrgeim autasu. Lääne luureteenistused peavad Averjanovit keskseks tegelaseks Venemaa salajastes püüdlustes destabiliseerida Euroopa riike viimase kümnendi jooksul. 2023. aastal ei täitnud ta enam sama operatiivrolli, kuid säilitas mõju Venemaa võimustruktuurides, mida tõendab tema avalik esinemine samal aastal Peterburis toimunud Venemaa-Aafrika tippkohtumisel, kus teda tutvustati julgeolekuametnikuna. 

Ta hukkus 19. detsembril 2025 Ukraina droonirünnakus Vene naftatankerile Vahemerel Liibüa ranniku lähedal.

## Viited
Küünisahvlased

**Küünisahvlased** (*Callitrichidae*) on esikloomaliste sugukond ahviliste alamseltsist. Nad elavad troopilises Kesk- ja Lõuna-Ameerikas. Sugukonda kuuluvad marmosetid, tamariinid, lakkahvid ja kallimiko.

## Kirjeldus

Küünisahvlased on kõige väiksemad ahvilised. Väikseim on kääbusmarmosett, kelle tüvepikkus on umbes 15 cm; suurimad on lakkahvid. Saba on tüvest oluliselt pikem. 

Küünisahvlaste eristav tunnus on kitsad kaarjad küünised sõrmedel. Erinevalt enamikust esikloomastest on neil kõikidel sõrmedel lameda küüne asemel küünis; ainult suure varba küüs on lame. Paljude küünisahvlaste pead kaunistavad kõrvatutid, lakk või vurrud.

## Eluviis

Küünisahvlased elavad puudel troopilistes vihmametsades. Nad toituvad putukatest, puuviljadest ning puude mahladest ja kummist.

Küünisahvlased elavad rühmades. Rühmas paaritub ja sünnitab ainult üks emane, kuid teised rühma liikmed aitavad järglasi kasvatada. Küünisahvlastel on tavaliselt kaksikud.

## Perekonnad ja liigid

## Viited
The Most Dangerous Game

**"The Most Dangerous Game"** on Richard Connelli 1924. aastal ilmunud lühijutt. Teose peategelane on ameerika suurulukikütt, kes satub Kariibi mere saarele, kus kohtab vene aristokraati. Sündmuste käigus saab jahtijast jahitav.

Teose valmimist mõjutas 1920ndatel populaarsed olnud safarid, mida korraldasid rikkad ameeriklased. Teose teemal on tehtud filme, animatsioone ja raadiosaateid.
Trichoderma strictipile

***Trichoderma strictipile*** on kottseente hõimkonda, helekottseeneliste sugukonda kuuluv liik.

## Välislingid
*
Saialille tänav

**Saialille tänav** on väike tupiktänav Tartu linnas Maarjamõisa linnaosas. Saialille tänav algab Viljandi maanteel ja on umbes 130 meetrit pikk.
Victor Hugo dos Santos de Sá

**Victor Hugo dos Santos de Sá** (sündinud 27. septembril 2001) on Brasiilia jalgpallur (kaitsja). Aastal 2024 sõlmis lepingu Paide Linnameeskonnaga.
Kõrvkülik

**Kõrvkülik** (*Pleurocybella porrigens*) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv seente liik.

Seen kasvab tavaliselt kõduneval okaspuidul.

## Välislingid
*
Aleksandrs Grīns

**Aleksandrs Grīns** (pärisnimi **Jēkabs Grīns**; 3. august/15. august 1895 Jaunjelgava kreis – 25. detsember 1941 Astrahan) oli läti kirjanik, tõlkija ja Läti relvajõudude ohvitser.

Ta sündis aastal 1895 Jaunjelgava kreisis (praeguse haldusjaotuse järele Kalnsi vallas Jēkabpilsi piirkonnas). Ta õppis Muižgale algkoolis, seejärel Jēkabpilsi linna kaubanduskoolis ja Rūjiena progümnaasiumis. Aastal 1914 lõpetas ta Cēsise reaalkooli. Ta plaanis õppida meditsiini Tartu Ülikoolis, kuid puhkes Esimene maailmasõda ja ta saadeti õppima Moskva sõjakooli. Pärast mõnekuulist väljaõpet anti talle lipniku auaste ja ta saadeti rindele. 1916. aastal õnnestus tal saada üleviimine äsjaloodud Läti laskurüksustesse. Alguses oli ta Tartus reservpataljonis ja 1916. aasta augustis värvati ta Smārde ja Olaine lähedal toimunud lahingute ajal 4. Vidzeme Läti laskurpolku. Lahingute käigus muutis ta oma eesnime Jēkabsist Aleksandrsiks.

Luure käigus sai Green 20. juulil 1917 raskelt haavata ja septembris, kui algas Saksamaa rünnak Riiale, evakueeriti ta Petrogradi. Pärast Brest-Litovski rahulepingu sõlmimist demobiliseeriti Green 6. aprillil 1918 armeest leitnandi auastmes ja ta naasis kodumaale. Ta läks õppima meditsiini Tartu ülikooli, kuid 1919. aasta alguses mobiliseeriti ta Nõukogude Läti armeesse. Punaarmee taandumise ajal Bauskas deserteerus ta ja läks üle Andrievs Niedra valitsuse vägede poolele, sattus Baloži Lõuna-Läti brigaadi ja sisenes sellega Riiga. Aastal 1920 sai ta Läti armee kapteniks. Aastatel 1920 töötas ta ajakirjanikuna ajalehtedes "Latvijas Kareivis", "Latvis", "Brīvā Zeme", "Rīts". Samal ajal hakkas ta kirjutama ajaloolisi romaane. 1939. aastal jätkas ta teenistust Läti armees. Pärast Läti okupeerimist 1940. aastal saadeti Grīns Litene laagrisse, kus ta arreteeriti 14. juunil 1941. Ta viidi Riiga ja Tšekaa kuulas ta üle 24./25. küüditati 1941. aasta juuniööl Vene NFSV-sse, kus ta oktoobris surma mõisteti ja 1941. aastal Astrahani vanglas maha lasti.

Tema teostest on eesti keelde tõlgitud "Dvēseļu putenis" (1933–1934), mis ilmus eesti keeles kirjastuse Grenader poolt aastal 2025 pealkirja all "Hingetuisk", tõlkijaks Contra.
Küüdus

**Küüdus** ehk **tiivaküüdus** on linnu tiiva küünraosa kattev muust tiivasulestikust erinevalt värvunud laik, mis enamasti hõlmab linnu tiiva laba-hoosulgi, aga sageli ka nende kattesulgi. Enamasti on tiivaküüdus küütlev.

Tiivaküüdus on eriti selgelt välja kujunenud ujupartide liikidel, nagu sinikael-pardil (sini-must-valge), soopardil (rohe-must-valge), rägapardil (kastanpruun-must-valge); veidi tagasihoidlikumalt on see olemas ka paljudel teistel partlastel.

## Viited
Karbusahvlased

**Karbusahvlased** (*Cebidae*) on Kesk- ja Lõuna-Ameerikas elutsevate esikloomaliste sugukond ahviliste alamseltsist. Sugukonda kuuluvad kaputsiinid (perekonnad *[[Cebus]]* ja *[[Sapajus]]*) ja saimirid (perekond *[[Saimiri]]*).

Traditsioonilisemas käsitluses on karbusahvlaste hulka arvatud ka ööahvlased, saakilased ja ämmalahvlased.

## Kirjeldus

Karbusahvid on keskmise suurusega ahvid: kehamass 1100–3300 g, tüvepikkus 32–57 cm ja sabapikkus 29–56 cm. Isane on emasest pisut kogukam. Pöial on hästi arenenud. Saimirid on karbusahvidest oluliselt väiksemad, oravasuurused loomad — kõige väiksemad karbusahvlased. 

Karbusahvide haardsaba on üleni karvadega kaetud; üksnes kaputsiinahvil paikneb saba tipuosas kompeväli. Puhates keeravad karbusahvid saba spiraalina ümber oksa. Saimiride saba pole haarduv.

Karbusahvide ja kaputsiinahvi nimetused viitavad nende pealael kasvavate karvade sarnasusele munga peakattega. Apellal on pealael tõepoolest kahe nukiga peakatte kujuline karvapahmakas.

Saimiride karv on lühike, rohekashalli üldtooniga: selg, küljed ja pealagi on tumeoliivjad, jäsemed ja keha alapool valkjaskollased või oranžid, sabaots on must. Kõrvaäärsed karvatupsud ja sõõrid ümber suurte silmade on valged, mistõttu saimiri meenutab maski kandvat looma.

## Eluviis

Karbusahvlased asustavad metsi ja elavad puude otsas. Kõik on osavad ronijad. Maapinnal liiguvad nad harva, mõnikord kahel jalal.

Karbusahvid on täielikult puiselulised ja laskuvad maapinnale vaid jooma, kohati ka istandikele röövretki sooritama. Nad toituvad peamiselt puuviljadest ja putukatest, tehistingimustes on kõigesööjad. Apella oskab kasutada abivahendeid, näiteks pähklite purustamiseks kive.

Tavasaimirid elavad suurte karjadena — ühes karjas võib olla kuni 100 isendit. Nad tegutsevad puude võrades, põõsastes ja maapinnal, on osavad ja väledad loomad, kuid hüppavad harva. Saimiride toiduks on puuviljad ja putukad.

Karbusahvlased elavad erineva suurusega rühmades ja mõnikord moodustuvad segakarjad erinevatest ahviliikidest. Tavaliselt sünnib üks poeg, kes klammerdub ema külge. Karbusahve ähvardab metsade hävitamine, liha saamiseks küttimine ja elusloomadega kaubitsemine. Paljud liigid on jäänud haruldaseks ja on võetud kaitse alla.

## Perekonnad ja liigid

## Viited
Gimcheon

**Gimcheon** ([gimtšon]; korea keeles 김천) on linn Lõuna-Koreas Põhja-Gyeongsangi provintsi lääneosas.
Gyeongsan

**Gyeongsan** ([gjongsan]; korea keeles 경산) on linn Lõuna-Koreas Põhja-Gyeongsangi provintsi lõunaosas.
Pohang

**Pohang** ([pohang]; korea keeles 포항) on linn Lõuna-Koreas Põhja-Gyeongsangi provintsi idaosas, osariigi suurima elanike arvuga linn.
Bonghwa maakond

**Bonghwa maakond** ([bonghwa]; korea keeles 봉화) on maakond Lõuna-Koreas Põhja-Gyeongsangi provintsi põhjaosas.
Cheongsongi maakond

**Cheongsong maakond** ([tšongsong]; korea keeles 청송) on maakond Lõuna-Koreas Põhja-Gyeongsangi provintsis.
Geoje

**Geoje** ([godže]; korea keeles 거제) on linn Lõuna-Koreas Lõuna-Gyeongsangi provintsi lõunaosas.
Ulleungi maakond

**Ulleungi maakond** ([ullõng]; korea keeles 울릉) on maakond Lõuna-Koreas Põhja-Gyeongsangi provintsi idaosas.

See on Lõuna-Korea kõige väiksema rahvaarvuga maakond.
Changnyeongi maakond

**Changnyeongi maakond** ([tšangnjong]; korea keeles 창녕) on maakond Lõuna-Koreas Lõuna-Gyeongsangi provintsis.
Tüürimehe tänav

**Tüürimehe tänav** on tänav Tartus Kvissentali linnaosas, mis algab Kapteni tänavalt ja lõppeb tupiktänavana. Tüürimehe tänav on umbes 170 meetrit pikk.
Ameerika Ühendriikide keskväejuhatus

**Ameerika Ühendriikide keskväejuhatus** (inglise keeles *United States Central Command*; **USCENTCOM** või **CENTCOM**) on üks üheteistkümnest Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi väejuhatusest. See loodi aastal 1983.

Selle vastutusala on Lähis-Ida, Egiptus, Kesk-Aasia ja osa Lõuna-Aasiast. Keskväejuhatus on olnud paljude Ameerika Ühendriikide sõjaliste operatsioonide kese, sh lahesõda (1991), Afganistani sõda (2001–2021) ja Iraagi sõda (2003–2011).

Seitsmest Ameerika Ühendriikide piirkondlikust väejuhatusest nelja staap asub väljaspool vastutusala: USCENTCOM, USAFRICOM, USSOUTHCOM ja USSPACECOM. Keskväejuhatuse staap asub Ameerika Ühendriikides, MacDilli õhuväebaasis Tampas Floridas. Aastast 2002 on keskväejuhatusel juhtimispunkt ka Kataris.

2021. aasta seisuga on keskväejuhatuse vastutusalas Afganistan, Araabia Ühendemiraadid, Bahrein, Egiptus, Iisrael, Iraak, Iraan, Jeemen, Jordaania, Kasahstan, Katar, Kuveit, Kõrgõzstan, Liibanon, Omaan, Pakistan, Saudi Araabia, Süüria, Tadžikistan ja Usbekistan.

Keskväejuhatuse ülem on aastast 2025 admiral Brad Cooper.

## Ülemate loend
* 1983–1985: Robert Kingston
* 1985–1988: George B. Crist
* 1988–1991: Norman Schwarzkopf Jr.
* 1991–1994: Joseph P. Hoar
* 1994–1997: J. H. Binford Peay III
* 1997–2000: Anthony Zinni
* 2000–2003: Tommy Franks
* 2003–2007: John Abizaid
* 2007–2008: William J. Fallon
* 2008: Martin Dempsey (kt)
* 2008–2010: David Petraeus
* 2010: John R. Allen (kt)
* 2010–2013: Jim Mattis
* 2013–2016: Lloyd Austin
* 2016–2019: Joseph Votel
* 2019–2022: Kenneth F. McKenzie Jr.
* 2022–2025: Michael Kurilla
* 2025– : Brad Cooper

## Vaata ka
* Bureau of Near Eastern Affairs

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
McDonnell Douglas F-15E Strike Eagle

:*Arvutimängu kohta vaata artiklit [[F-15 Strike Eagle (videomäng)]].*

**McDonnell Douglas F-15E Strike Eagle** on Ameerika Ühendriikide hävituslennuk, McDonnell Douglas F-15 Eagle'i edasiarendus. F-15E töötati välja kaheksakümnendatel. Ameerika Ühendriikide õhuväe F-15E-d saab "tavalisest" F-15-st väliselt eristada tumedama värvi, CFT-tüüpi kütusepaakide, LANTIRN-tüüpi kinnitite ja kahekohalise kokpiti järgi.

F-15E Strike Eagle'i arendas välja ning seda tootis aastatel 1986–1997 McDonnell Douglas, tootmist jätkas pärast ettevõtete liitumist Boeing. Külma sõja lõpus sai F-15E Ameerika Ühendriikide õhujõudude põhiliseks hävituslennukiks, sellega asendati General Dynamics F-111 Aardvark. Stike Eagle'it on kasutatud mh Iraagis, Afganistanis, Süürias, Liibüas ja Iraanis. F-15E-d on eksporditud paljudesse riikidesse, Ameerika Ühendriikide teenistusse jääb see ilmselt kuni 2030. aastateni. Selle edasiarendusi nagu F-15 Advanced Eagle toodetakse endiselt.

## Kasutajad
* 
* 
* 
* 
* 

## Vaata ka
* Neljanda põlvkonna hävituslennuk
* McDonnell Douglas F-15 Eagle
* Boeing F-15EX Eagle II
* Boeing F/A-18E/F Super Hornet
* Panavia Tornado
* Suhhoi Su-30
* Suhhoi Su-34
* Suhhoi Su-35
* Shenyang J-11
* Shenyang J-16
* Hävituslennukite loend
* Ameerika Ühendriikide sõjalennukite loend

## Kirjandus
* Davies, Steve. *Combat Legend, F-15 Eagle and Strike Eagle*. London: Airlife Publishing, 2002. .
* Davies, Steve. *Boeing F-15E Strike Eagle, All-Weather Attack Aircraft*. London: Airlife Publishing, 2003. .
* Davies, Steve. *F-15C/E Eagle Units of operation Iraqi Freedom (Osprey Combat Aircraft #47)*. Oxford, UK: Osprey Publishing Limited, 2004. .
* Davies, Steve. *F-15E Strike Eagle Units in Combat 1990–2005*. Oxford, UK: Osprey Publishing Limited, 2005. .
* Davies, Steve and Doug Dildy. *F-15 Eagle Engaged: The World's Most Successful Jet Fighter*. Oxford, UK: Osprey Publishing, 2007. .
* 
* Jenkins, Dennis R. *McDonnell Douglas F-15 Eagle, Supreme Heavy-Weight Fighter*. Hinckley, UK: Midland Publishing, 1998. .
* Lambert, Mark, ed. *Jane's All the World's Aircraft 1993–94*. Alexandria, Virginia: Jane's Information Group Inc., 1993. .
* Rininger, Tyson. *F-15 Eagle at War*. St. Paul, Minnesota: Zenith Imprint, 2009. .
* Spick, Mike, ed. *The Great Book of Modern Warplanes*. St. Paul, Minnesota: MBI, 2000. .
Türgi transpordi- ja taristuministeerium

**Türgi transpordi- ja taristuministeerium** (türgi keeles *Ulaştırma ve Altyapı Bakanlığı*) on Türgi ministeerium, mis vastutab riigi transpordi-, teabe- ja suhtlusteenuste eest. Ministeerium asub Ankaras.

Türgi transpordi- ja taristuminister on aastast 2023 Abdulkadir Uraloğlu.

## Viited
Hiina pärandipaikade kaitse põhimõtted

**Hiina pärandipaikade kaitse põhimõtted** on kaitseharta, mille Hiina ICOMOS kuulutas välja 2000. aastal riikliku kultuuripärandi administratsiooni heakskiidul. Harta pakub metodoloogilist lähenemist Hiina kultuuripärandi paikade kaitsele.

## Taust
Kuigi pidev arutelu konserveerimise põhimõtete ja lähenemisviiside üle pärineb 19. sajandist, koostati esimesed rahvusvahelised ja riiklikud konserveerimishartad alles 20. sajandi keskpaigas.  Hiinas hakati tänapäevaseid konserveerimiskontseptsioone ja -praktikaid välja töötama 1930. aastatel. 

1950. aastal alustas Hiina Rahvavabariik kultuurimälestiste riiklikku inventeerimist ja nende olulisuse hindamist.  2004. aastaks oli kogu riigis tuvastatud üle 400 000 pärandipaiga, millest üle 1230 olid kantud riikliku tähtsusega paikade nimekirja. 

1982. aastal vastu võetud Hiina Rahvavabariigi kultuurimälestiste kaitse seadus, mis koondas varasemad õigusaktid ning pani esmase vastutuse kultuuripärandi säilitamise eest riigile, reguleerides samal ajal ka konserveerimisspetsialistide tegevust. 1985. aastal ratifitseeris Hiina UNESCO maailmapärandi konventsiooni. 1997. aasta mais palus Riikliku Kultuuripärandi Amet (SACH) Getty Konserveerimisinstituudil abi Hiina esimese kaitseharta koostamisel, mille eeskujuks oli Burra harta. Sama aasta oktoobris käivitati kolmepoolne projekt koostööd Austraalia Pärandikomisjoniga.  

Välisekspertide kaasamisele ja siseriiklikele kogemustele toetudes seati eesmärgiks, et kohalikud pärandispetsialistid lähtuksid rahvusvahelistest parimatest tavadest.   Hiina konserveerimispõhimõtete eessõnas märgitakse: „Hiina silmapaistvad paigad ei ole üksnes riigi  erinevate etniliste rühmade pärand, vaid kogu inimkonna ühine rikkus ... kõigi kohustus on pärandada need paigad tulevastele põlvedele nende terviklikkuses ja autentsuses .  Majandusareng, massiturism, globaliseerumine ja riiklikud huvid on märkimisväärselt mõjutanud riigi ajaloolist pärandit. 

## Vaata ka

* Hiina arheoloogia
* Burra harta
* Hiina arhitektuur
* Hiina maailmapärandi nimistu
* Riiklikul tasandil kaitstud oluline ajaloo- ja kultuurimälestis
* Väärtused (pärand)
* Veneetsia harta

## Viited



## Välised lingid

* Getty looduskaitseinstituut: "Pärandikaitsealuste paikade kaitse põhimõtted Hiinas"
* Getty Looduskaitseinstituut: väliprojekt — Hiina põhimõtted
Save Outdoor Sculpture! (SOS!) projekt

**„Save Outdoor Sculpture!”** ( **SOS!** ) oli kogukonnapõhine algatus, mille eesmärgiks oli Ameerika Ühendriikides paiknevate väliskulptuuride tuvastamine, dokumenteerimine ja kaitse edendamine.   Programm algatati 1989. aastal ning lõppes 1999. aastal.  

## Ajalugu
Algatuse **Save Outdoos Sculpture!** („Päästke vabaõhuskulptuur!”) käivitas 1989. aastal organisatsioon Heritage Preservation: The National Institute of Conservation   1998. aastaks olid vabatahtlikud dokumenteerinud ja hinnanud enam kui 30 000 vabaõhuskulptuuri ja -monumendi seisukorda. 

Smithsoniani Ameerika Kunstimuuseumist sai SOS! projekti aktiivne partner ning projekti materjalid tehti veebis kättesaadavaks muuseumi Ameerika skulptruuri inventuuri (Inventory of American Sculpture) osana.  Osa enimnõutud materjale on kättesaadavad Konserveerimise Edendamise Fondi (Foundation for Advancement in Conservation) kaudu.  Muud SOS! projektiga seotud dokumendid ja ressursid, sealhulgas Heritage Preservationi veebisait ning avaliku kunsti juhendmaterjalid „Välisskulptuuride kujundamine täna homseks” (Designing Outdoor Sculpture Today for Tomorrow) ja „Seinamaalingute loomise parimad tavad” (Mural Creation Best Practises), on tehtud kättesaadavaks Smithsoniani Instituudi Arhiivi (Smithsoninan Institution Archives) poolt.   

1990. aastatel rahastas organisatsioon Clevelandi Skulptuurikeskuse projekti, mille eesmärgiks oli inventeerida ja säilitada 36 Ohio osariigis asuvat skulptuuri. 

## Haridusprogrammid
SOS-i peamine eesmärk on laste harimine ning mitmesuguste arendusprogrammide pakkumine. Näiteks on organisatsioon teinud koostööd USA skautidega, et luua projektis osalevatele skautidele spetsiaalne skaudimärk   .

## Viited



## Välised lingid

* Save Outdoor Sculpture! kirjed Smithsoniani Instituudi uurimisinfosüsteemis (SIRIS)
* Smithsoniani Instituut: Ameerika välistingimustes skulptuuri käsitlevad väljaanded, korraldatud osariikide kaupa