open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Martin Saarla

**Martin Saarla** (kuni 1936. aastani **Martin Stern**; 9. november 1900 – 20. veebruar 1972 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (major, 1940).

## Välislingid
*Ohvitseride andmebaas
Ólöf Arnalds

**Ólöf Arnalds** (sündinud ) on Islandi laulja-laulukirjutaja ja *[[Indie rock|indie]]*-muusik. 

Aastatel 1988–2002 õppis Ólöf viiulit ja klassikalist laulu ning aastatel 2002–2006 õppis ta heliloomingut ja uut meediat Islandi Kunstiakadeemias.

Lisaks hiljutisele muusika tegemisele ning ringreiside ajal ansambli múm liikmeks olemisele on ta teinud koostööd selliste bändide ja esinejatega nagu Stórsveit Nix Noltes, Mugison, Slowblow ja Skúli Sverrisson.  Aastal  ilmus plaadifirma 12 Tónar väljaandel tema debüütalbum "Við Og Við". Album koosneb valikust lauludest, mis on esitatud traditsioonilises trubaduuristiilis.

2010. aasta septembris andis plaadifirma One Little Indian välja Ólöfi teise albumi "Innundir skinni". Erinevalt esimesest albumist sisaldab album ka inglise keeles lauldud laule, sh singlit "Surrender", kus teiste seas teeb kaasa ka Björk. Albumi produtsendid olid Kjartan Sveinsson (ansamblist Sigur Rós) ja Davíð Þór Jónsson.

2011. aasta novembris ilmus EP Ólöf Sings, mis sisaldab viit kaverit.

Aastal 2013 ilmus plaadifirma One Little Indian väljaandel Ólöfi kolmas täispikk album "Sudden Elevation", mis on ühtlasi tema esimene album, kus ta laulab vaid inglise keeles. Album salvestati 2011. aasta sügisel ja selle produtseeris Skúli Sverrisson.

## Diskograafia
### Albumid
* "Við Og Við" (12 Tónar, 2007)
* "Innundir skinni" (One Little Indian, 2010)
* "Sudden Elevation" (One Little Indian, 2013)

### EP-d
* "Ólöf Sings" ("One Little Indian", 2011)

## Viited

## Välislingid
* Videod Ólöf Arnaldsi ''live''-esinemistest veebilehel lofi.tv
Ussollag

**Ussollag** (vene keeles *Усольлаг* ehk *Усольский исправительно-трудовой лагерь*) oli niinimetatud paranduslike tööde laager Venemaal endises Permi oblastis Solikamskis. 

Laager rajati 5. veebruaril 1938. Aastal 1938 oli laagris üle 10 000 inimese, 1. jaanuaril 1942 üle 37 000 inimese. Oli tüüpiline puidutootmisega tegelev koonduslaager. 

Eestist küüditati Ussollagi teadaolevate andmete kohaselt 691 vangi.

## Viited

## Välislingid
*УСОЛЬСКИЙ ИТЛ (Усольлаг)
*http://www.memorial.krsk.ru/eng/FAQ/017.htm"memorial.krsk.ru"
*http://www.okupatsioon.ee/nimekirjad/raamat/raamat2001/sissejuhatus/index_eng.html"okupatsioon.ee"
Pumbioja Kool

**Pumbioja Kool** oli kool Vana-Vändra vallas.

Kool tegutses aastail 1854–1963. Erinevail aastail oli koolis 7–132 (enamasti 40–70) õpilast.

Koolimaja asus alates aastast 1864 Vändra jõe ääres Kullimaa talu vastas.

## Pumbioja kooli juhatajad (direktorid)
*Hans Peterson (1854–1873)
*Mats Tõnisson (1873–1879)
*Jaan Schmith (1879–1886)
*Jüri Erm (1886–1899)
*Mihkel Vunk (1899–1900)
*Kaarel Reier (1900–1904)
*Madis Reimann (1904–1908)
*Peeter Jänes (1909)
*Otto Ruut (1909–1924)
*Paul Lilienblatt (1924–1927)
*Hans Ringenberg (1927–1928)
*Karl Siiberg (1928–1929)
*Madis Oviir (1929–1930)
*Veera Masso (1930–1931)
*Martin Nõmtak (1931–1938)
*Voldemar Ilus (1938–1940)
*Osvald Kukkur (1940)
*Liis Miil-Rõõmussaar (1940–1948)
*Liidia Korb (1948–1951)
*Albert Aavasalu (1951–1958)
*Arnold Tiitus (1958–1961)
*Evi-Mai Kapsi (1961–1963)

## Kirjandus
*Raidmets, Mari (koostaja) 2009. *Pumbioja meie mälestustes: Ühe auväärse kooli lugu*. Hansaprint.
Tungalteralised

**Tungalteralised** (*Clavicipitaceae*) on seente sugukond, mis kuulub seltsi helekottseenelaadsed (*Hypocreales*). 

## Perekondi
**Claviceps* – tungaltera
**Epichloë* – tõlvtõvik

## Välislingid
*
Emily Osment

**Emily Jordan Osment** (sündinud 10. märtsil 1992 Los Angeleses) on USA näitleja ning laulja.

Tema tuntumad rollid on Gerti Giggles filmides "Väikesed spioonid 2: Kadunud unenägude saar" ning "Väikesed spioonid 3-D: Mäng läbi" ja Lilly Truscott filmis "Hannah Montana".

2010. aastal ilmus tema kui laulja esimene täispikk album "Fight or Flight".
Gustav Hirsch

**Gustav Reinhold Hirsch** (vene keeles Густав Иванович Гирш; 23. juuli 1828 Kullamaa, Kullamaa kihelkond, Läänemaa, Eestimaa — 7. märts 1907 Tsarskoje Selo, Peterburi kubermang) oli eesti arst (salanõunik), Venemaa keiser Aleksander III ja Nikolai II ihuarst.

Gustav Reinhold Hirsch oli üks esimesi eesti rahvusest arste. Õppis Haapsalu Kreiskoolis, Tallinna Kubermangugümnaasiumis ja 1848–1853 Peterburi Sõjaväemeditsiini Akadeemias, sai meditsiinidoktori kraadi Varssavi ülikoolist 1854 ja oli seejärel Peterburis sõjaväearst. Võttis arstina osa Krimmi sõjast ümberpiiratud Sevastopolis.

1865–1866 oli Krasnoje Selo keskhospitali ülemarst, kust kutsuti tulevase keisri Aleksander III saatjaks Volga reisil, mille järel jäi ka edaspidi tema arstiks. Hiljem sai temast keisri ihuarst ja ka keiser Nikolai II ihuarst.

Ta oli Peterburi Eesti patrioot, kelle kujunemisele ja tulevasele edukale karjäärile avaldas suurt mõju tema onu Philipp Jakob Karell, kes samuti eestlasest meditsiinidoktorina oli õukonna auihuarst. Hirsch toetas mitmeid Eesti rahva kultuuriüritusi, avaldas tervishoiualaseid artikleid Eesti ajakirjanduses. 1904. aastal valiti Haapsalu linna aukodanikuks teenete eest kuurordi edendamisel ja populariseerimisel.

Doktor Hirch on maetud Peterburi Volkovo kalmistule.

Kullamaa rahvuspäeval 18. oktoobril 2008 avati doktor Gustav Hirschi 180. sünniaasta puhul Kullamaa kirikuesisel platsil Kohila Graniidi valmistatud Gustav Hirschi mälestuskivi. 

## Perekond
Gustav Hirsch sündis Kullamaa koguduse köster Johann Bernhard Hirschi  (1790–1838)  ja Frederika Johanna (sündinud Karell) pojana. Tema vanemad puhkavad Kullamaa kalmistul. Tema ema oli  Venemaa keisrite  Nikolai I, keisrinna Aleksandra Fjodorovna ja Aleksander II ihuarsti doktor Philipp Jakob Karelli õde.

Ta abiellus Maria Enghoffiga, kes oli eestlasest Läänemaa Ridala kihelkonna Uuemõisa mõisavalitseja Siim Enghoffi tütar ja eestlasest sõjaväearsti, tõelise salanõuniku (1906), Püha Aleksander Nevski ordeni kavaleri (1903) Friedrich Fabian Enghoffi (1829–1916) õde.

## Viited

## Kirjandus
*Harri Jõgi, “Eesti soost kindralid. Teatmik”, Kirjastus Sisekaitseakadeemia, 1999, lk 23
## Välislingid
*"Gustav Reinhold Hirschi portree", Ivan Nikolajevitš Kramskoi 1881
*TÜ Ajaloo muuseum: Ajaloolised fotod: Hirsch, Gustav
Helekottseenelaadsed

**Helekottseenelaadsed** (*Hypocreales*) on seente selts kottseente hõimkonnas.

## Sugukonnad
Helekottseenelaadsete seltsi kuulub 7 sugukonda:
* *[[Bionectriaceae]]* 
* *Clavicipitaceae* – tungalteralised
* *Cordycipitaceae* – kedristõlvikulised
* *Hypocreaceae* – helekottseenelised
* *Nectriaceae* – komuseenelised
* *[[Niessliaceae]]* 
* *[[Ophiocordycipitaceae]]*
* *[[Tilachlidiaceae]]*

## Sugukonnata perekondi
* *[[Illosporiopsis]]*
* *[[Stilbella]]*
Pühvlihein

**Pühvlihein** (*Stenotaphrum*) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

Tuntud liik on longus pühvlihein (*Stenotaphrum secundatum*).
Zarja (laev)

**Zarja** oli kuunar, millega Eduard von Tolli juhtimisel sooritasid reisi Venemaa polaarekspeditsiooni liikmed aastatel 1900–1902. 

Laeva ostmiseks oli Venemaa valitsuse poolt eraldatud 60 000 rubla, millega Norrast osteti kolme mastiga parklaev *Harald Harfager* (algselt valmis 1873. aastal). Larviki sadamas parandati seda Colin Archeri laevatehases. Pärast remonti ja ümberehitamist sai ta kuunarparkiks. 

21. juunil 1900 väljus kuunar Zarja Peterburist. Kokku osales ekspeditsioonil 20 inimest: Zarja kapten Nikolai Kolomeitsev, geodeet, meteoroloog ja fotograaf Fjodor Matisen, hüdrograaf, hüdroloog, magnitoloog ja hüdrokeemik Aleksandr Koltšak, zooloog ja fotograaf Aleksei Bjalõnitski-Birulja, astronoom ja magnitoloog Friedrich Seeberg, arst-bakterioloog ja zooloog Hermann Walter, pootsman Nikifor Begitšev, vanemmasinist Eduard Ogrin, madrused Semjon Jevstifejev, Sergei Tolstov, Aleksei Semjaškin (hiljem asendas teda Pjotr Strižev), Ivan Malõgin (hiljem asendas teda Stepan Rastorgujev), Vassili Železnjakov, Nikolai Bezborodov, teine masinist Eduard Širvinski, vanemkütja Ivan Kljug, teine kütja Gavriil Puzõrjov, kolmas kütja Trifon Nossov ning laevakokk Foma Jaskevitš.

24. juulil sisenes Zarja Aleksandrovskisse Murmani ääres ja 31. juulil väljus sealt täieliku toidu- ja küttevaruga Barentsi merre. 

Augustis jõudis ekspeditsioon Kara merre ja tegi lühikese peatuse Dicksoni saarel. Sügisel triivisid nad Middendorffi lahte. Talvituti Taimõri saare looderanniku juures Colin Archeri lahes. 

Aprillis 1901 saadeti Kolomeitsev koos kaupmehe Rastorgujeviga posti mandrile viima, kuunari kapteniks reisi lõpuni sai Fjodor Matisen. Sama aasta kevadel ja suvel uuriti Nordenskiöldi saarestikku ja Taimõri poolsaart, tehti kaks uurimisreisi.  

25. augustil tuli Zarja avamerre. 1. septembril möödus laev Tšeljuskini neemest ja liikus Sannikovi maa suunas. 9. septembril leiti, et punktis koordinaatidega 75°45'N 139°E on sügavus väike, mistõttu meeskond arvas, et Sannikovi maa on lähedal. Aga samal ajal tihe udu ja paks jää segasid liikumist. Talvituti Kotelnõi saare Nerpitšja lahes, kus avati ilmajaam. 

5. juulil 1902 jäi Toll koos kaaslaste astronoomi Friedrich Seebergi, jakuudi kaupmehe V. Gorohhovi ja evengi N. Protodjakonoviga laevast maha. Lepiti kokku, et kaks kuud hiljem tuleb Zarja Bennetti saare juurde ja võtab nad jälle peale. 

Raske jääolukorra tõttu ei saanud Zarja neile järele tulla. Matisen ja Koltšak proovisid mitut teekonda, aga lõpuks pidid nad Tiksi lahte minema. 

Jääst raskelt kahjustatud Zarja kinnitas otsad Tiksi lahes Leena suudmest ida pool Brusnevi saare tuulealusel küljel ja ei lahkunud kunagi sellelt kohalt. 

Praegu on ekspeditsiooniga seotud dokumendid ja asjad Poljarnõi linnamuuseumis.

Kuunari Zarja auks on nimetanud saar Tšeljuskini neeme lähedal; poolsaar Middendorffi lahest ida pool; väin Belkovski ja Kotelnõi saare vahel; väin Nordenskiöldi saarestikus; madal Kara meres Minini skäärides; mägi Tiksi madalas Laptevite meres.

## Viited
Harold James

**Harold James** (sündinud 1956) on ajaloolane.

Ta on spetsialiseerunud Saksamaa ajaloole ja Euroopa majanduse ajaloole. 

Ta on avaldanud raamatuid ja artikleid ajaloost. 

## Publikatsioone
* "Kuidas kriisi raisku lasta", Eesti Päevaleht, 10. august 2009
Maasapp

**Maasapp** (*Centaurium*) on taimede perekond emajuureliste sugukonnast.

Perekonda kuulub umbes 20 liiki, mille levilaks on Euroopa ja Aasia. Kuni aastani 2004 kuulus perekonda ligi 50 liiki, kuid fülogeneetiline uuring jaotas liigi nelja perekonna vahel: *Centaurium* sensu stricto, *[[Zeltnera]]*, *[[Gyrandra]]* ja *[[Schenkia]]*.

## Eesti liigid
**Centaurium pulchellum* – väike maasapp (harva)
**Centaurium erythraea* – harilik maasapp (hajusalt)
**Centaurium littorale* – linalehine maasapp (paiguti)

## Liigid
* *[[Centaurium barrelieri]]* (Duf.) F. Q. & Rothm.
* *[[Centaurium bianoris]]* (Sennen) Sennen
* *[[Centaurium calycosum]]* (Buckley) Fernald
* *[[Centaurium capense]]* Broome
* *[[Centaurium centaurioides]]* (Roxb.) Rolla Rao & Hemadri
* *[[Centaurium chloodes]]* (Brot.) Samp.
* *[[Centaurium davyi]]* (Jeps.) Abrams
* *[[Centaurium erythraea]]* Rafn
* *[[Centaurium exaltatum]]* (Griseb.) W. Wight ex Piper 
* *[[Centaurium favargeri]]* Zeltner
* *[[Centaurium gypsicola]]* (Boiss. & Reut.) Ronniger
* *[[Centaurium littorale]]* (D. Turner) Gilmour
* *[[Centaurium mairei]]* Zeltner
* *[[Centaurium majus]]* (Hoffmgg. & Link) Ronniger
* *[[Centaurium malzacianum]]* Maire
* *[[Centaurium maritimum]]* (L.) Fritch
* *[[Centaurium pulchellum]]* (Sw.) Druce
* *[[Centaurium quadrifolium]]* (L.) 
* *[[Centaurium scilloides]]* (L. fil.) Samp.
* *[[Centaurium serpentinicola]]* A. Carlström
* *[[Centaurium somedanum]]* Lainz
* *[[Centaurium suffruticosum]]* (Griseb.) Ronniger
* *[[Centaurium tenuiflorum]]* (Hoffmgg. & Link) Fritsch
* *[[Centaurium turcicum]]* (Velen.) Ronnige
Emajuur

**Emajuur** (*Gentiana*) on rohttaimede perekond emajuureliste sugukonnast.

Emajuure perekonda kuulub umbes 360 liiki. Sinijuure perekond on kosmopoliitse levikuga, levides peamiselt Aasia, Euroopa ja Ameerika mandri mäestikes ning parasvöötmes. Mõned liigid esinevad ka Loode-Aafrikas, Ida-Austraalias ning Uus-Meremaal. Perekonda kuulub nii ühe-, kahe- kui ka mitmeaastaseid liike. Mõned on igihaljad teised mitte. 

Enamikku liikidest on väljaspool nende looduslikku keskkonda keerukas kasvatada. Leidub siiski mitmeid liike, mis on tuntud kui ilutaimed ja mida kasutatakse alpiaedade haljastamisel. Emajuured on külmakindlad, eelistavad täispäikeselist või poolvarjulist kasvukohta ning huumusrikast ja parasniisket mulda.

## Eesti liike
**Gentiana pneumonanthe* L. – sinine emajuur (Harva, peamiselt Ida-Eestis)
**Gentiana cruciata* L. – südame-emajuur (Harva, peamiselt Lääne-Eestis)

## Teisi liike
**Gentiana occidentalis* – lääne-emajuur

## Välislingid
* EMAJUURED: millest alustada ja mille üle uhkust tunda?
Við Og Við

"**Við og við**" on Islandi muusiku Ólöf Arnaldsi debüütalbum, mille pealkiri tähendab tõlkes "Nüüd ja siis". Plaadi andis aastal 2007 välja plaadifirma 12 Tónar. 

Albumi produtseeris ansambli Sigur Rós liige Kjartan Sveinsson, kes koos Skúli Sverrissoni ja Eiríkur Orri Ólafssoniga ansamblist múm aitas kaasa plaadi valmimisele, mängides mõnes loos pille.

## Lugude nimekiri
# "Englar Og Dárar" – 3:00
# "Í Nýju Húsi" – 4:35
# "Klara" – 2:29
# "Við Og Við" – 5:39
# "Orfeus Og Evridís" – 5:38 (originaalis Megase lugu)
# "Vittu Af Mér" – 4:15
# "Moldin" – 3:22
# "Náttsöngur" – 4:33
# "Skjaldborg" – 3:04
# "Ævagömul Orkuþula" – 1:58
Zarja saar

**Zarja saar** (vene остров Заря) on saar Laptevite meres Tšeljuskini neemest kagu pool. Lõunas piirneb saar Vostotšnaja lahega.

Saar on nime saanud kuunari Zarja auks. 

Saare idapoolseim punkt Georgijevski neem on saanud nime polaarjaama Tšeljuskini Neem esimese juhataja (1933–1934) B. D. Georgijevski auks.

## Vaata ka
*Zarja poolsaar
*Zarja väin

## Viited

## Välislingid
*Zarja saare põhikaart
Igihali

**Igihali** (*Vinca* L.) on koerakooluliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond.
 
Perekonda kuulub kuus liiki, millest tuntuim on ilutaim väike igihali (*Vinca minor*). Neli liiki on igihaljad, rohtja igihali maapealne osa sureb talveks.

Igihaljad kasvavad Euroopas, Loode-Aafrikas ja Edela-Aasias. Nad on rohttaimed. Varred on 1–2 m pikad ja roomavad. Tavaliselt on taime kõrgus 20–70 cm. Kohtades, kus taimevars maad puudutab, võib see juurduda, mis võimaldab taimel levida. 
Vastakuti asetsevad lehed on 1–9 cm pikad ja 0,5–6 cm laiad, süstjad või ovaaljad. 

Õied on lehterjad, lihtsad, 2,5–7 cm laiad, meenutavad floksi omi. Pikaraolised viietised lillakad, sinakad, roosad või valged õied asuvad üksikult lehekaenlas. Õiepõhja lähedal on õielehed kokku kasvanud ja moodustavad toru. 

Õitseb maist septembrini. Vili on kukkurvili. 

## Liigid
**Vinca difformis* – erikujuline igihali 
**[[Vinca erecta]]*
**Vinca herbacea* – rohtne igihali
**Vinca major* – suur igihali
**Vinca minor*– väike igihali
**[[Vinca pubescens]]*

## Välislingid

*Lilled: Igihali – tagasihoidlik, kuid elujõuline
Piimjuur (perekond)

**Piimjuur** (*Tragopogon*) on taimeperekond korvõieliste sugukonnast.

Piimjuure perekonda kuulub üle 140 liigi. Liigid on looduslikult levinud Euroopas ja Aasias. Mitmed liigid on naturaliseerunud ka Põhja-Ameerikas ja Austraalias. 

Eestis on levinud üks selle perekonna liik: harilik piimjuur.
Kirill Raudsepp (sõjaväelane)

**Kirill Raudsepp** (18. juuli 1892 Kiigevere, Viljandimaa – 5. aprill 1978 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (major, 1925).

Käinud Kalli kihelkonnakoolis, Pärnu Gümnaasiumis, Moskva Aleksandri Sõjakoolis ja Sõjakoolis. Teenis Eesti sõjaväes majorina.

*18.07.1892 teenistus	ohvitseride reserv (määratud)
*29.07.1919 teenistus	Merejõudude juhataja, juhataja käsutuses (mainimine)
*31.07.1919 teenistus	Merejõud, juhataja käsutuses -> Mereväe ekipaaž, adjutant (määratud)	
*15.01.1920 auaste	alamleitnant -> leitnant, Mereväe ekipaaž (ülendamine)	
*21.04.1920 auaste	leitnant -> kapten, Mereväe ekipaaž (ülendamine)	
*22.02.1924 auaste	 -> kapten, Merejõudude Staap (auastme vanuse täpsustamine) 
*10.04.1924 teenistus	Merejõudude Staap (kutseliigi muutmine )	
*16.09.1925 auaste	kapten -> major, Kaitsevägede staabi juurde kuuluv topo-hüdrograafia osakond (ülendamine)

## Välislingid
*Eesti Vabariigi kaadriohvitseride saatus 1938-1996
*Ohvitseride andmekogu 1918-1940.
Antioksüdant

**Antioksüdant** (kreeka keeles *anti* – vastu ja *oxys* – hapu) on keemiline ühend, mille molekul on võimeline aeglustama või takistama teiste molekulide ja prooksüdantide oksüdatsiooni. Antioksüdant on redutseerija.

Oksüdatsioon on üks pool redoksreaktsioonist, milles redutseerija (ise oksüdeerudes) loovutab elektrone oksüdeerijale, mis redutseerub.

Normaalse füsioloogiaga biokeemilistel indiviididel valitseb tasakaal antioksüdantsete molekulide ja rakuvälise oksüdatiivse stressi (ROS-i) perekonna molekulide vahel.

Oksüdatsioonireaktsioonid on rakuprotsessides olulised, kuid siiski võivad need elavas rakus anda (ülemääraseid) vabu radikaale, mis initsieerivad ahelreaktsioone ja kahjustavad rakku. Antioksüdantide oluline omadus on siduda biokeemiliste protsesside tulemusena tekkivaid vabu radikaale ning seega inhibeerida nimetatud ahelreaktsioone ja teisi oksüdatsioonireaktsioone. Seejuures antioksüdant ise oksüdeerub.

## Looduslikud antioksüdandid
Taimedes ja loomades on välja kujunenud komplekssed antioksüdantide süsteemid, milleks on glutatioon, askorbiinhape (C-vitamiin), tokoferoolid (E-vitamiin), peroksüdaasid, (bio)polüfenoolid jt.

Looduslikud antioksüdandid liigitatakse
*ensümaatilisteks antioksüdantideks (Mn/Cu/SOD, katalaas, GPX jpt) ja 
*mitteensümaatilisteks antioksüdantideks (C-vitamiin, tokoferoolid, glutatioon jpt).
 
Veel liigitatakse antioksüdandid lihtsustatult järgmiselt:'''
*endogeensed antioksüdandid, mida aeroobid (aeroobsed organismid) sünteesivad ja edastavad rakusiseselt väliskeskkonna mõjutusel;
*eksogeensed antioksüdandid, mida aeroobid rakusiseselt välissignaalita ei sünteesi ja saadakse eksongeensetest allikatest, näiteks toit, jook, õhk, vitamiinipreparaadid jne;

Antioksüdante saab liigitada ka lahustuvuse järgi. Nii jagatakse vitamiinid, millel on antioksüdantne toime, järgmiselt: 
:* rasvlahustuvad antioksüdandid (rakumembraanis ja rakuorganellides), näiteks retinoidid (ka karotenoidid)), tokoferoolid ja ubikinoonid; 
:* vesilahustuvad antioksüdandid (tsütoplasmas ja vereplasmas), näiteks C-vitamiin;

Raamatu "Death in Small Doses?: Antioxidant Vitamins A, C and E in the Twenty-first Century: Book One" autor Randolph M. Howes loetleb näiteks 32 rahvusvahelist teadusorganisatsiooni (FDA, AHA, NCI jpt), kes, tuginedes tõenduspõhise meditsiini uuringutele, ei soovita antioksüdantse toimega vitamiinide omal käel tarbimist, peamise ohuna on mainitud suurenenud riski haigestuda pahaloomulistesse kasvajatesse.

Antioksüdante sisaldavaid preparaate kasutatakse mitmesuguste haiguste ennetamiseks või raviks, aga ka toidulisanditena tervise tugevdamiseks või toidu säilivuse parandamiseks. Ülemäärane antioksüdantide manustamine võib olla organismile kahjulik.

## Sünteetilised antioksüdandid
Antioksüdandid maalrivärvide lisanditena (enamasti fenoolid) aeglustavad värvi kuivamist ja nahkse kile teket. Lisatuna plastidele või kummidele aeglustavad nende oksüdatiivset lagunemist.

## Vaata ka
* Oksüdatsioon
* Prooksüdant
* Redutseerija

## Viited
Emajuureke

**Emajuureke** (*Gentianella*Moench) on rohttaimede perekond emajuureliste sugukonnast.

Eestis on levinud kaks liiki:
**Gentianella uliginosa* – rand-emajuureke
**Gentianella amarella* – mõru emajuureke
The Veronicas

**The Veronicas** on Austraalia *[[electropop]]*'i ja *[[pop rock]]*'i bänd. 

Bändi moodustasid aastal 2004 Brisbane'is õed Jessica Origliasso ja Lisa Origliasso.
Eesti ohvitseride ülendamine 24. veebruaril 1935

Käskkirjaga kaitsevägedele nr. 4 – 20. veebruarist 1935 kõrgendas Peaminister Riigivanema ülesannetes Konstantin Päts auastmes järgmised ohvitserid:

## Kolonel – kindralmajoriks, vanusega 24. veebruarist 1935

* Herbert Brede

## Kolonelleitnandid – kolonelideks, vanusega 24. veebruarist 1935

* Eduard-Adolf Bach
* Jaan Junkur
* August Steinberg
* Johannes Siir
* Mart Tuisk
* Johannes Martins

## Majorid – kolonelleitnantideks, vanusega 24. veebruarist 1935

* Artur Viilip
* Ferdinand-Voldemar Tõnso
* Ottomar Douglas
* Oskar Särev
* Hugo Kulbok
* Ants Rehtlane
* Bruno-Carl-Erich Bartelt
* Eduard Lillak
* Karl Preisberg
* Hans Kurg
* Troadi Lango

## Sanitaar major – sanitaar kolonelleitnandiks, vanusega 24. veebruarist 1935

* Leander-Georg-Evald Vehik

## Kaptenid – majoriteks, vanusega 24. veebruarist 1934

* Johannes Lembra
* Valter Bergmann
* Peeter Plado

### Vanusega 24. veebruarist 1935

* Hans Raudsepp
* Valter Pedak
* Paul Grüner
* Hans Diitemann
* Karl Kask
* Karl Rägo
* August Korkmann
* Paul-August Lillenblatt
* Karl Narits
* Johannes-Leopold Vaimel
* Hugo Jens
* Voldemar Tolbast
* Karl Martinson
* Johannes-Rihard Arro
* Johannes Arro
* Aleksander Velsvebel
* Aleksander Einpaul
* Hugo Tulnola
* Aleksander Landsberg
* Julius Eiland
* Boris Drahenfels
* Mihkel Pütt
* Herman Vunn
* Harald-Leonhard Lokk

## Leitnandid – kapteniteks, vanusega 24. veebruarist 1935

* Aleksander Miller
* Julius Kannelaud
* Richard Sütt
* Eugen-Harald Otsmann
* Robert-Johannes Perlits
* Ferdinand Rudolf Kivimägi
* Konstantin Raag
* August Rääk
* Jaan Üts
* Arnold-Heinrich Landberg
* Villem Umberg
* Julius Laas
* Aleksander Zemel
* Otto Annus
* August Laas
* Eduard Lapp
* Richard Puskov
* Johannes Sigur
* Paul-Osvald Kommussaar
* Georg-Ernst-Emil Muldau
* Aleksander Simson
* Vassili Villemson
* Karl Vill
* Viktor Rosenberg
* Herbert Lõhmussaar
* Aleksander Viil
* Voldemar Schvalbe
* August Kask
* Johannes Kuutmann
* Alfred Puurlandt
* August-Verner Lomp
* Peeter Teemus
* Osvald Limberg
* Ernst Liiv
* Anton Soolmann
* Paul Paas
* Ernst Zobel
* Nikolai Piigert
* Sergei Maripuu
* Albert Pessor
* Evald-Valdemar Schmidt
* Martin Nurk
* Arnold Kersten
* Voldemar Munner
* August Jaakson
* August Nõmmik
* Eduard Vacker
 
## Administratiivleitnant – administratiivkapteniks, vanusega 24. veebruarist 1935

* Voldemar Erlet

## Nooremleitnandid – leitnantideks, vanusega 29. augustist 1932

* Evald Zahkna

### Vanusega 29. augustist 1933

* Valter Kurg-Kurko

### Vanusega 29. augustist 1934

* Paul Ilmar
* Augustin Taidla
* Mihkel Endrikson
* Eduard Ranna
* Valdeku Aalperk
* Richard-Friedrich Niineste
* Hermann Mölder
* Jaan Tischler
* Jüri Straus
* Arvid Vasar
* Rudolf-Voldemar Alman
* Jaan Kadever
* Voldemar Kümmnik
* Arnold Poolus
* Hermann-Leonhard Vinni

## Sanitaarnooremleitnant – sanitaarleitnandiks, vanusega 24. detsembrist 1932

* Gustav Leisner

## Koolivelsker-nooremleitnant – koolivelsker-leitnandiks, vanusega 28. novembrist 1930

* Eduard-Voldemar Sari

## Välislingid
*Riigivanema käsukiri kaitsevägedele nr. 4
Sadamaait

**Sadamaait** on hoone Kuressaares Tori linnaosas Veski tänav 9. 

Hoone ehitati 1663. aastal Tori abajasse vanale sadamakaile.

Kahekorruseline dolomiitplokkidest ehitatud hoone oli läbi aegade kasutusel laohoonena. 

1870. aastal ehitas kaupmees Schmidt hoone ümber auruveskiks, andes sellega nime tänavale, kus ehitis asub. Sel ajal ehitati juurde madalam, laevaninakujuliselt väljaulatuva otsaseinaga ühekorruseline hooneosa. 1878–1915 asus territooriumil ka Wildenbergi nahavabrik. Hilisemad nõukogudeaegsed (ETKVL-i lao) juurdeehitised on lammutatud. 

2007. aastal õnnistas hoone etenduste esitamise kohaks Anti Toplaan, hoones esitas Kuressaare Linnateater "Reigi õpetajat".

2009. aastal oli hoone kasutusel etenduspaigana. Kalju Komissarov lavastas seal Urmas Lennuki näidendi "Igavene kapten".
## Fotod

Pilt:IMG Sadamaait-1.JPG|Sadamaaida uuem osa
Pilt:IMG Sadamaaida uks.JPG|Sadamaaida uks
Pilt:IMG Sadamaida aken.JPG|Sadamaida aken
Pilt:IMG_Sadamaaida otsasein.JPG|Sadamaaida otsasein
Pilt:IMG Sadama ait silt.jpg|Sadamaaida silt 2010

## Viited

## Välislingid
*Kirjeldus
* 
* Sadamaaida fotod, kevad 2011
DKNY

**DKNY** (Donna Karan New York) on USA moelooja Donna Karani loodud moemaja New Yorgis.

## Ajalugu

DKNY brändi lõid 1984. aastal Donna Karan ja tema abikaasa Stephen Weiss. Karani eesmärk on ühendada mugavus, tänapäeva mood ja luksuslik joon ning ta looming on toonud talle kuulsust üle maailma. Ta on öelnud, et kogu tema disain algab ja lõpeb inimese kehaga. Brändist sai börsiettevõte 1996. aastal ning 2001. aastast kuulub DKNY maailmakuulsa luksuskaupade kontserni LVMH (Moët Hennessy Louis Vuitton) koosseisu.
 
## Kauplused

DKNY peakorter asub 550 Seventh Avenuel Manhattanil New Yorgis. Praeguseks on avatud 70 DKNY ja Donna Karan Collectioni kauplust üle maailma. Neist 20 asuvad Hiinas, sh Hongkongis ja Shanghais, kaks Kanadas ja neli Dubais. Paar kauplust on avatud ka Taanis. Esimene kauplus avati 1997. aastal Londonis ja järgmine 1999. aastal New Yorgis.

## Välislingid

* DKNY ametlik koduleht
Varjulill

**Varjulill** (*Asperula* L.) on taimede perekond madaraliste sugukonnast.

Perekonda kuulub 186 liiki. 

Eestis on levinud kaks liiki:
**Asperula tinctoria*  – värv-varjulill (loometsades sage)
**Asperula cynanchica*  –– roosakas varjulill (väga haruldane)

## Liike
**[[Asperula arcadiensis]]*
**[[Asperula ambleia]]* 
**Asperula aristata* – ohtene varjulill
**Asperula arvensis* – põld-varjulill
**[[Asperula asthenes]]* 
**[[Asperula charophyton]]* 
**[[Asperula conferta]]* 
**[[Asperula cunninghamii]]*
**[[Asperula cynanchica]]* -  roosakas varjulill
**[[Asperula euryphylla]]*
**[[Asperula gemella]]* 
**[[Asperula geminifolia]]*  
**[[Asperula gunnii]]* 
**[[Asperula minima]]* 
**Asperula nitida* – läikiv varjulill
**[[Asperula orientalis]]* - ida-varjulill
**Asperula pontica* – pontose varjulill
**Asperula purpurea* – purpur-varjulill
**[[Asperula pusilla]]* 
**Asperula pyrenaica* – pürenee varjulill
**[[Asperula scoparia]]* 
**Asperula suberosa* – korgi-varjulill
**[[Asperula subsimplex]]* 
**[[Asperula subulifolia]]* 
**[[Asperula syrticola]]* 
**Asperula taurina* – härja varjulill
**Asperula tinctoria* – värv-varjulill 

## Viited
Ristmadar

**Ristmadar** (*Cruciata* Mill.) on taimede perekond madaraliste sugukonnast.

Eestis kasvavad kaks levikult haruldast liiki:
**Cruciata laevipes* Opiz – karvane ristmadar
**Cruciata glabra* (L.) Ehrend. – kevad-ristmadar
Kiil (laevandus)

**Kiil** (hollandi keeles *kiel*, ladina keeles *[[Carina]]*) ehk puulaevade ajastul laeva või paadi emapuu on aluse põhitala(d), mis laevaehitusel esimesena staaplil või kuivdokis paigaldatakse. Ülejäänud osad, näiteks kereplaadid või kaared, kinnitatakse emapuu külge. Emapuu mahapanek on tava järgi tähtis sündmus, võrreldav maja nurgakivi panekuga. Rahvusvahelistes laevanduskonventsioonides on laeva kiilupaneku kuupäev see, millest alates kohaldatakse laevale üht või teist reeglit. 

## Purjejahi raskuskiil

Pilt:Werking_zwaard.svg | Purjejahi raskuskiil triivi vähendajana
Pilt:Segeln_Gewichtsstabilitaet.svg | Raskuskiilu mõju jahi ujuvusele
Pilt:Capsizing_effect_of_keel.svg | Raskuskiilu mõju püstivusele


## Tsitaat

## Õigusraamistik

Eesti seadusandluses kasutatakse väljendit:
**Laeva kiilu mahapaneku või samas ehitusstaadiumis olemise kuupäev**

SOLAS konventsioonis kasutatakse läbivalt väljendit:
**laev, mille kiil on pandud või mis on samasuguses ehitusjärgus ... kuupäeval**

## Vaata ka
* Kotermann
* Maasilinna laev
* :en:Keel#Etymology

## Viited

## Välislingid

* Esterm: kiiluvöö, eki.ee
* Puulaevaselts Vikan: Kuidas Jaalat ehitatakse?
* Käsmu viikingilaev - pildid emapuu mahapanekust
* Ebausku ühenduses paadi ja laevaga
* 22. mai.2008 Saaremaa Laevakompanii uus parvlaev sai kiilu alla

‎
Voldemar Maask

**Voldemar Maask** (30. mai 1941 Kirov – 14. november 1998 Tallinn) oli eesti fotograaf, kes tegi kaastööd paljudele väljaannetele ja fotoagentuuridele ning viljeles portree- ja reportaažfotot.

Aastatel 1956–1958 oli ta vabakutseline fotokorrespondent, 1959–1980 töötas mitmes väljaandes: ajalehtedes Noorte Hääl ja Nõukogude Õpetaja ning ajakirjas Noorus. 

Ta oli hinnatud fotograaf, kelle teoseid kasutati nii Nõukogude Liidus (1980–1991 oli ta uudisteagentuuri Hoвости (APN) fotokorrespondent) kui ka Soomes ja mujal välismaal. 

Elu viimastel aastatel oli ta Eesti välisministeeriumi fotograaf ning jäädvustas ka Lennart Meri välisreise. 

Ta oli väga hinnatud reprofotode tegija. Viimastel aastatel kasutas ta fotoaparaate Nikon FE 2 ja Nikon F70. 

## Tunnustus
*1995 Soome Valge Roosi I klassi medali kuldrist
*1998 Norra Kuningliku Teeneteordeni V klass

## Välislingid
* Järelehüüe välisministeeriumi lehel
* Foto
* Foto
Ottomar Douglas

**Ottomar Siegfried Douglas** (7. oktoober 1893 Ambla – 20. juuli 1984 Göttingen) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

Ta lõpetas 1910. aastal Tallinna Reaalkooli.

Ta võitles Vabadussõjas Balti pataljoni koosseisus 1. jalaväe kompanii ülemana.

## Viited
Madar

**Madar** (*Galium* L.) on madaraliste sugukonda kuuluv üheaastaste ja mitmeaastaste rohttaimede perekond.

Praegu loetakse madara perekonda kuuluvaks üle 630 liigi. Enamik liike kasvab põhja- ja lõunapoolkera parasvöötmes. Madara perekond oli 2018. aastal Läti aasta taim.

## Eesti liigid
**Galium album* – valge madar (sage)
**Galium aparine* – roomav madar ehl virn (sage)
**Galium boreale* – värvmadar (sage)
**Galium elongatum* – pikk madar (hajusalt)
**Galium mollugo* – pehme madar (hajusalt)
**Galium odoratum* – lõhnav madar (hajusalt)
**Galium palustre* – soomadar (sage)
**Galium pumilum* – arumadar (väga haruldane)
**Galium rivale* – ojamadar (paiguti)
**Galium rubioides* – värvipuu-madar (väga haruldane)
**Galium spurium* – põldmadar (tavaline)
**Galium trifidum* – kolmismadar (haruldane)
**Galium triflorum* – kolmeõieline madar (harva)
**Galium uliginosum* – lodumadar (tavaline)
**Galium verum* – hobumadar 
**Galium x pomeranicum* Retz. – kollakas madar (paiguti)

## Viited

## Välislingid
Johannes Siir

**Johannes Siir** (11. mai 1889 Kolga, Harjumaa – 13. jaanuar 1941 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonel). 

1933. aastal nimetati endine Allohvitseride kooli ülem kolonel Johannes Siir teedeministri kohale asunud kolonel Otto Sternbecki asemele kaitseväe Sõjavägede Staabi Jalaväe Inspektuuri laskeinspektori kohustetäitjaks,  	01.04.1938 aastast  Jalaväe inspektor.

Suri südameinfarkti tagajärjel. Maetud Kuusalu kalmistule. 

## Tunnustus
*Kaitseliidu Valgeristi III klass
*Kotkaristi III klassi teenetemärk, 
*(1938) Ungari Kuningriigi I klassi Teeneteordeni 3. klass

## Viited

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
* JOHANNES SIIR – Eesti laskespordi isa, Sõnumitooja, 30.10.2012
Sinilatv

**Sinilatv** (*Polemonium* L.) on siniladvaliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond.

Perekonda kuulub 50 liiki, mis kasvavad põhjapoolkeral ja Andides, sageli mägedes. Eestis on neist hajusalt levinud üksnes harilik sinilatv (*Polemonium caeruleum*).

## Nimetus
Perekonna teaduslik nimetus tuleb kreekakeelsest sõnast "*polemos*", mis tähendab 'tüli' ja 'riidu'. Nimelt tülitsesid kaks antiikset ravitsejat, Pontosest pärit Poleimon ja Kapadookiast pärit Philetairos selle üle, kumb neist esimesena avastas ühe siniladvaliigi raviomadused.

## Iseloomustus
Perekonnas on tavaliselt mitmeaastased, harvem üheaastased taimed suurte ükshaaval kasvavate lehtedega. Taimede kõrgus on 10–120 cm. Õied on helesinised, harvem valged, roosad või tumesinised ja koondunud õisikutesse. Viljaks on mitme seemnega kupar.

Sinilatvadel toituvad sageli liblikaröövikud. Üks neist, *Coleophora polemoniella*, on selle järgi oma teadusliku nimegi saanud.
Johannes Martins

**Johannes Eduard Martins** (25. juuni 1889 Pajusi vald, Viljandimaa – 18. september 1943 Irkutski oblast) oli Eesti sõjaväelane (kolonel, 1935).

1938–1940 oli ta Varustusvalitsuse ülem. 

14. juunil 1941 arreteeriti NKVD poolt.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
2B1 Oka

**2B1 Oka** (vene 2Б1 Ока) oli Nõukogude Liidus välja töötatud 420 mm liikurmiinipilduja tuumalaengute tulistamiseks. GRAU indeks 2B1. 

Oka peakonstruktor oli Boriss Šavõrin.

Oka toru oli 20 m pikk. Üks miin kaalus kas 650 või 750 kg (võimalik, et oli kahesugust laskemoona). Väidetavalt oli laskekaugus 650 kg miinil 25 km ja 750 kg miinil 45 km. Miinidel oli raketimootor. Oka veermik põhines rasketankil T-10 ja oli varustatud 770 hj mootoriga. Iga 5 minuti tagant oli võimalik sooritada üks lask.

Selliseid liikurmiinipildujaid valmistati Leningradis Kirovi tehases 1957. aastal kokku 4. Samal aastal osalesid Okad koos 406 mm liikurkahuritega 2A3 Moskvas oktoobriparaadil.

Katsetuste käigus selgus, et liikurmiinipilduja veermik kipub tohutu tagasilöögi tõttu lagunema. Tagasilöök kahjustas ajami ketirattaid, kiskus käigukasti kinnitustelt maha ja nii edasi. Katsetused lõpetati 1960. aastal ja varsti võeti Okad üldse relvastusest maha, kuna vahepeal olid kasutusele võetud taktikalised tuumaraketid, näiteks 2K6 Luna GRAU indeks 2K6. Need olid märksa odavamad, kergemad ja mobiilsemad.

## Viited

## Kirjandus
*Mati Õun *Külma sõja soomusmasinad* Tallinn Sentinel 2006 ISBN 9985960947 ISBN 9789985960943

## Välislingid
*Mati Õun Aatomisuurtükid TM august 2006
Georg Paykull

**Georg Paykull** (rootsi Göran Paijkull, Paikul, Paickel; 2. mai 1605 Tallinn – 1. veebruar 1657 Stockholm) oli Vana-Liivimaa Paykullide vasallisuguvõsast pärit Rootsi sõjaväelane, riigitegelane ja Vöyri (Vöråborg) vabahärra. 

Ta osales Kolmekümneaastases sõjas (1618–1648), teenis majori ja hiljem oobersti auastmes Soome jalaväes (1630–1635) ja oli novembrist 1633 kuni juunini 1634 Schweinfurdi komandant. 1641 võitles koos kindralmajorite Wrangeli ja Königsmarckiga Wolfenbütteli lahingus, kus sai haavata, ning oli aastatel 1643–1645 Olmützi komandant. 6. märtsil 1645 osales Lennart Torstensoni alluvuses jalaväerügemendiülemana Praha lähedal toimunud Jankau lahingus, ülendati 1647 kindralmajoriks, võttis osa Praha vallutamisest 1648 ja määrati samal aastal Frangimaa kreisi kuberneriks Erfurdis. 

20. septembril 1651 sai ta vabahärratiitli, ning immatrikuleeriti järgmisel aastal Rootsi rüütelkonda (Nr.33). Tiitliga sai ta kingituseks 82 ¼ *[[mantal]]i* (rootsi Mantal) suuruse Vöråborgi maavalduse Pohjanmaal keskusega Kaitsori ja Karvsor (*Karfsor*) külade juures.

Seejärel 1651 ülendati ta jalaväe kindralleitnandiks ja määrati sõjakolleegiumi assessoriks. 1652 sai temast sõjanõunik, oli 1654. aastani Wismari kuberner (komandant) ja seejärel riiginõunik.

Talle kuulusid Virumaal Inju mõis ja Türsamäe küla ning Vilajoki (Willajacke) mõis Säkkijärvil Lõuna-Karjalas.

## Perekond
Georg Paykull sündis Inju mõisniku Jürgen Claesson Paykulli ja Kurna mõisast pärit Margaretha Treydeni pojana. Tema õde Margaretha Paykull (1614–1666) abiellus Injus 1631 sõjaväelase ja hilisema Ellivere (Ellefer) mõisniku Berend Melliniga.

Georg abiellus 27. juulil 1652 vabapreili Sigrid Horniga (1630–1693), kes oli riiginõuniku ja Åminne vabahärra; Wickhusi, Ekebyholmi, Mustela, Skällnora, Gamlebo ja Ryholmi härra Klas Horni (1587–1651) ja Lindholmen-Mörby vabapreili Sigrid Oxenstierna (1590–1644) tütar, Gabriel Oxenstierna ja Bengt Oxenstierna õetütar ning Krister Horni ja Bengt Horni õde. 

Abielust sündis:
*Gustav Karl Paykull (1653–1676), Vöråborgi vabahärra, Ignetsi, Ferna, Vilajoki, Skellnörö ja Thalbo mõisnik, Upplandi ratsaväerügemendi rittmeister ja Hedvig Eleonora kammerhärra, kes hukkus Lundi lahingus 4. detsembril 1676.

Pärast Georg Paykulli surma abiellus Sigrid 17. märtsil 1659 riigi- ja kantseleinõuniku, vabahärra ja Aru mõisniku Per Sparrega (1633–1669).

## Vaata ka
*Otto Arnold Paykull (1662–1707; en), Stockholmis hukatud Põhjasõja Rakowitzi lahingu Saksi väejuht, Järve mõisniku poeg.

## Viited
Zarja poolsaar

**Zarja poolsaar** (vene полуостров Заря) on poolsaar Venemaal Taimõri poolsaare lääneosas. Selle rannikut ümbritsevad Kara meri ja lõunas Middendorffi laht. 

Zarja poolsaarele rajas 1900. aastal toidulao Eduard von Toll. 

Poolsaar on nime saanud kuunari Zarja auks. 

## Vaata ka
*Zarja saar
*Zarja väin

## Viited
Anatoli Papanov

**Anatoli Papanov** (vene keeles Анатолий Дмитриевич Папанов ; 31. oktoober 1922 Vjazma – 7. august 1987 Moskva) oli Nõukogude Liidu ja Venemaa teatri- ja filminäitleja ning teatrilavastaja.

## Filmirolle

## Välislingid
* Сайт памяти Анатолия Дмитриевича Папанова
* Крайне порядочный и застенчивый…
* Биография на сайте Gorod.tomsk.ru
* Анатолий Папанов и Клара Румянова озвучивают мультфильм «Ну погоди»
Harilik maikelluke

**Harilik maikelluke** ehk **maikelluke** ehk **piibeleht** (*Convallaria majalis* L.) on mitmeaastane rohttaim liilialiste sugukonnast maikellukese perekonnast.

Maikellukese rahvapäraste nimetuste hulgas on **piibeleht**, **lillikas**, **karikelled**, **villvallikas** ja **lambakeel**.

## Levila ja kasvukoht
Maikellukese levila on Aasia ja Põhja-Ameerika parasvööde ning peaaegu kogu Euroopa, sealhulgas Eesti.

Ta kasvab sega-, leht- ja okasmetsades, kadastikes, metsaservadel, jõekallastel, puisniitudel, pärisniitudel, laanemetsades, lodumetsades, vähem loometsades, palumetsades ja salumetsades.

## Kirjeldus
Taime kõrgus on 12–40 cm. Risoom on roomav, nöörjas, harunev, asub tavaliselt 7–8 cm sügavusel. Juurestik on keskmiselt arenenud narmasjuurestik.

Lehti on ühel taimel 2–3, need on juurmised, laielliptilised ja teritunud tipuga. Lehetuped lillakad.

Lõhnavad, valged, kellukjad õied ripuvad hõredas ühekülgses kobaras. Õitseb mais-juunis. Vili on ümar oranžpunane mari, mis sisaldab 2–6 seemet. Marja läbimõõt on tavaliselt 0,7–1,1 cm. Seemned valmivad septembris või oktoobris. Seemned on sinist värvi ja kerajad.

## Paljunemine
Maikelluke paljuneb vegetatiivselt risoomi abil ja ka seemnetega.

## Kasutamine
Harilik maikelluke on levinud ilutaim. Hinnatud just oma varjutaluvuse poolest. Farmaatsiatööstuses on südameravimite tooraineks. 

Et maikellukese lõhn on väga atraktiivne, siis toodetakse selle lõhnaga seepe, lõhnaõlisid, šampoone ja kreeme.

Seemneid söövad paljud loomad. Lehti ja õisi söövad teod. Tolmeldavad putukad saavad õitest nektarit.

Kõik taimeosad on inimesele mürgised, eriti marjad ja seemned. Põhjustab oksendamist, kõhulahtisust, peapööritust, nõrkust ja südame rütmihäireid, sealhulgas pulsi aeglustumist.

1967. aastal valiti harilik maikelluke rahvahääletusel Soome rahvuslilleks.

## Viited

## Välislingid

*
Salviinialaadsed

**Salviinialaadsed** (*Salviniales*) on sõnajalgtaimede hõimkonda kuuluv selts, kuhu on arvatud kolm sugukonda veetaimi.

Teistest sõnajalgtaimede seltsidest erinevad nad eeskätt selle poolest, et nad on heterospoorsed, s.t nad kasvatavad kahte tüüpi eoseid: mikro- ja makrospoore, mis arenevad kahte tüüpi, vastavalt isas- ja emasgametofüütideks. Gametofüüdid on endospoorsed, teisisõnu nad kasvavad ainult eose kesta sees, ega saa olla suuremad eostest, milles nad kasvavad. Niisugune omadus muudab nad sarnasemaks seemnetaimede kui sõnajalgtaimedega.

Salviinialaadsed ei meenuta väliskujult tüüpilisi sõnajalgtaimi. Nad erinevad suuresti üksteisestki. Kahe sugukonna – asollalised ja salviinialised – liigid on ujulehtedega ja juurdumata, seevastu marsiilealiste sugukonna liigid on juurdunud.

Teada on fossiilne salviinialaadne perekonnast *[[Hydropteris]]*, kuid tema sugukondlik kuuluvus pole teada (*incertae sedis*).
F-22

***[[F-22 Raptor]]** on USA hävituslennuk.
***[[F-22 (mänguseeria)|F-22]]** on arvutimängude seeria, mis põhineb hävituslennuki juhtimisel.
***[[F-22 (hallutsinogeen)|F-22]]** on hallutsinogeenne aine.
***[[F 22 Kongo]]** oli Rootsi eskaader, mis osales ÜRO rahutagamisoperatsioonides Kongos 1961–1964.
***f/22** märgib fotoaparaadi objektiivi ühte võimalikku avaarvu.
***HMS Jackal (F22)** on Suurbritannia mereväe sõjalaev.
***General Avia F 22** on Itaalia väikelennuk.
***[[F-22 (kahur)|F-22]]** on NSV Liidus toodetud diviisikahur.
Helikon

**Helikon** on suur kaelaskantav vaskpuhkpill, mis kuulub bassirühma.

Pilli nimi tuleb kreekakeelsest sõnast *helix*, mis tähendab 'keerdus, koolutatud'.
Facebook

**Facebook** on 2004. aasta veebruaris alguse saanud veebipõhine suhtlusvõrgustik, mida omab ja käitab eraõiguslik äriühing Meta Platforms Ameerika Ühendriikides (NASDAQ-100). 

Suhtluskeskkonna kasutajad saavad lisada sõpru, saata neile sõnumeid ja uuendada oma isiklikke Facebooki lehti, et teavitada oma sõpru enda jaoks olulistest sündmustest ja jagada pilte. Lisaks saavad kasutajad liituda gruppidega, mis võivad olla korraldatud näiteks linna, elukoha, töökoha, kooli vms asukoha järgi, huvide järgi, konkreetsete ürituste ettevalmistamiseks, loomingu tutvustamiseks või millegi kollektsioneerimiseks, vanadele asjadele uue omaniku leidmiseks jne. 2020. aasta esimeses kvartalis oli Facebookil 1,73 miljardit igapäevast kasutajat ning kuupõhises arvestuses 2,6 miljardit kasutajat.

Facebook teatas oma iga-aastasel arendajate konverentsil Connect, et nende emafirma uueks nimeks saab Meta, mis on osa suuremast kaubamärgi uuendamisprotsessist.

## Ajalugu

Facebooki rajas Mark Zuckerberg koos kaasõpilaste ja toakaaslaste Eduardo Saverini, Andrew McCollumi, Dustin Moskovitzi ja Chris Hughesiga, kui õppis Harvardi Ülikoolis informaatikat. Veebilehe kasutajaõigusi anti algul vaid Harvardi õppuritele, kuid peagi laiendati seda ka teiste Bostoni piirkonna ülikoolide õppuritele. Hiljem suurenes leht kõigi üliõpilasteni, seejärel keskkooli õpilasteni ja lõpuks igaüheni, kes on vanuselt kolmteist või vanem. Veebilehe nimi tuleneb Zuckerbergi lõpetatud internaatkoolis Phillips Exeter Academy uutele õpilastele antava kooli õpilaste ja õppejõudude nimede ja piltidega raamatu nimetusest.

## Raskused ja kriitika

Facebook on viimastel aastatel tekitanud palju poleemikat. Teenus on olnud või on blokeeritud mitmes riigis, sealhulgas Süürias, Hiinas ja Iraanis (kuigi Iraan eemaldas blokeeringu aastal 2009). Et tööaega ei kulutataks mittesihipäraselt, on paljudes asutustes töötajatel Facebooki kasutamine keelatud. Facebookil on olnud ka probleeme privaatsussätete läbipaistvusega ja isikuandmete jagamisega kolmandatele osapooltele, mistõttu tehti suhtlusvõrgustikus 2010. aasta suve alguses palju muudatusi. Facebook on seotud ka mitme kohtuasjaga, mille hagejaks on Zuckerbergi endised klassikaaslased, kes väidavad, et Facebook kasutab nende loodud lähtekoodi ja muud intellektuaalset vara.

## Vaata ka
* Cambridge Analytica

## Viited

## Välislingid
* Veebileht

* "100 miljoni Facebooki kasutaja andmed riputati internetti" Delfi, 29. juuli 2010
* Villu Päärt: "Facebook: 2010. aasta trendid" Novaator, 19. detsember 2010
* Facebook võtab uue nime: maailma suurimat ühismeediaplatvormi haldab edaspidi ettevõte nimega Meta ärileht 28.10.2021
Kaunis teleekia

**Kaunis teleekia** (*Telekia speciosa* (Schreb.) Baumg.) on korvõieliste sugukonda ja teleekia perekonda kuuluv taimeliik. 

Ta on suurte munajate lehtede ja suurte kollaste korvõisikutega kuni 1,5 m kõrgune taim. Paljuneb hästi nii vegetatiivselt (risoomi kaudu) kui ka seemnetega.

Eestis kasvatatakse ilutaimena, kuid metsistub kergesti ja võõrliigina võib muutuda invasiivseks.

Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse.

## Viited

## Välislingid
*
Võrm

**Võrm** (*Cuscuta* L.) on parasiittaimede perekond kassitapuliste sugukonnast.

## Eestis levinud liike
**Cuscuta campestris* – põldvõrm (haruldane tulnukas)
**Cuscuta epilinum* – linavõrm (haruldane, kaduv liik)
**Cuscuta europaea* – harilik võrm (hajusalt)
**Cuscuta trifolii* – ristikuvõrm (haruldane tulnukas)
**Cuscuta epithymum* – liivatee-võrm (haruldane tulnukas)
Teleekia

**Teleekia** (*Telekia*) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

## Liigid
**Telekia speciosa* – kaunis teleekia (Eestis ilutaimena, naturaliseerub)
Linda Kongo

**Linda Kongo** (18. jaanuar 1929 Taagepera – 13. september 2022) oli eesti teadusajaloolane.

Ta lõpetas 1952. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geograafina.
Ta on töötanud pikka aega Eesti Looduseuurijate Seltsi teadussekretärina.

## Tunnustus
*2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Teoseid
*Конго, Линда 1987. *История исследовательских работ по естественным наукам в Эстонии в период до 1917 г*. Таллинн: Валгус.
*Kongo, Linda 2003. *Eesti Looduseuurijate Seltsi 150 tegevusaastat: 1853–2003*. Tallinn: Teaduste Akadeemia Kirjastus.
*Kongo, Linda 2016. *Saksa-Eesti kohanimed*. (Abiks loodusevaatlejale 100.) Tartu. [Digiväljaanne.]

## Pere
Tema abikaasa oli geograaf ja geoloog Agu Kongo (1928–2015).
Varemerohi (perekond)

**Varemerohi** (*Symphytum* L.) on taimede perekond kareleheliste sugukonnast.

## Liike
**Symphytum officinale* – harilik varemerohi (hajusalt, ka kultuuris)
**Symphytum asperum* – kare varemerohi (naturaliseerunud)
**Symphytum x uplandicum* – rootsi varemerohi
Nässmõisa järv

**Nässmõisa järv** (ka Nässmetsa paisjärv, Toku järv) on Lambahanna ojal asuv paisjärv Antslas.

## Välislingid
*
*Foto
*Foto
Lambahanna oja

**Lambahanna oja** on oja Lõuna-Eestis. Ta suubub Antsla jõkke.

Antsla linna kirdepiiril läbib oja Nässmõisa järve.

## Välislingid
* 
*
Lahinguteenindustoetus

**Lahinguteenindustoetus** (LTT) *(Combat Service Support - CSS)* on tagalateenistuse haru, mille ülesandeks on väeüksuste otsene teenindamine ja varustamine lahingutegevuseks vajalike vahenditega väliolukorras.

Lahinguteenindustoetuse raames toimivad:
*meditsiiniteenistus
**sidumispunktid
**välilaatsaretid
**meditsiinievakuatsioon
*laskemoona- ja lahingumoonateenistus 
**laskemoonapunktid
*toitlustusteenistus
**väliköögid
**toidulaod
*remondi- ja hooldusteenistus
**välitöökojad
**tehnoabi
**riknenud tehnika evakuatsioon
**kütuse ja määrdeainete tankimine
*varustusteenistus
**välilaod esmavajalikele varuosadele ja kuluvahenditele
*tagalajuhtimisteenistus
**tagalajuhtimispunktid
**sidesüsteem ja sidesõlmed
**surnute ärasaatmine

Lahinguteenindustoetuse läbiviimiseks on väeosa või väekoondise koosseisus tavaliselt kas vastav kompanii, pataljon või isegi rügement, mille allüksused rühmitatakse maastikule paiknedes kompaktseteks tagalakeskusteks. Varustamist viiakse põhiliselt läbi kas "lükkamise" või "tõmbamise" meetodil. Esimese puhul transporditakse vajalikud vahendid tagalast eesliini üksustele tagala transpordivahenditega, teisel juhul tuuakse vahendid tagalast eesliini üksuste enda vahenditega.
Tungaltera (perekond)

**Tungaltera** (*Claviceps*) on seente perekond, mis kuulub sugukonda tungalteralised (*Clavicipitaceae*).

Tungaltera perekonnas on ligikaudu 50 liiki, enamik neist kasvab troopilistel aladel.

Tuntumaks liigiks on teraviljadel elav harilik tungaltera (*Claviceps purpurea*).