open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fruita

**Fruita** on asula Ameerika Ühendriikides Utah' osariigis  Wayne'i maakonnas Capitol Reefi rahvuspargis. 

See asub Fremonti jõe ja Sulphuri oja liitumiskohas.

## Ajalugu
Fruita asutati 1880. aastal mormoonide juhitud Nels Johnsoni poolt ning algselt oli asula nimi Junction. Asula sai nimena Fruita tuntuks 1902 või 1904. Aastal 1900 nimetati Fruita "Wayne'i maakonna eedeniaiaks", kuna seal olid suured viljapuuaiad. Fruita hüljati 1955. aastal, kui asula liideti Capitol Reefi rahvuspargiga.

Tänapäeval on säilinud üksikud hooned: taastatud koolimaja ning Giffordi maja ja küün. Viljapuuaias on alles jäänud umbes 2500 puud, mida haldab Rahvusparkide Teenistus. Viljapuuaias on säilitatud ajalooline maastik ja väike töögrupp hoolitseb viljapuude pügamise, kastmise ja ümberistutamise eest.

Ühetoaline koolimaja ehitati ja avati aastal 1896. Koolis õpetati peamiselt lugemist, kirjutamist ja aritmeetikat, kuid sealsed õpetajad õpetasid ka teisi aineid, näiteks ajalugu või geograafiat. Kooli kasutati ka kirikuna. Koolimaja renoveeriti 1966. aastal.

## Giffordi talu
Ajalooline Giffordi talu on ainus säilinud talu Fruitas. Selle väikse talumaja seisund on säilinud 1960. aastast. Toad on kujundatud muuseumiks, väikseks kaupluseks ja kohvikuks, kus müüakse ainult raamatuid, keedised, pirukad jms, mis pärinevad linna puuviljaaiast.

## Vaata ka
*Fruita koolimaja

## Välislingid
*GNIS
Igor Kopõtin

**Igor Kopõtin** (sündinud 11. augustil 1982 Tallinnas) on Eesti sõjaajaloolane ja õppejõud, endine kaitseväelane. 

Tema tuntumad ajalooteosed on "185 päeva Helmandis", "Pioneeripataljon", "Venelased Eesti Vabadussõjas" ja kahe teaduspreemiaga tunnustatud "Rahvuse kool. Eesti rahvusarmee ja vähemusrahvused aastatel 1918–1940", mis põhineb Kopõtini doktoritööl. Ta on NATO Afganistani missiooni veteran.

## Haridus
2000. aastal lõpetanud Lasnamäe Gümnaasiumi Tallinnas, 2005. aastal saanud Tallinna Ülikoolist ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja diplomi. 2010. aastal sai magistrikraadi Eesti ajaloos, 2018. aastal doktorikraadi ajaloos .

## Töö
### Kaitseväes
Läbis ajateenistuse veel formeerimata Pioneeripataljoni eelkäija-allüksuses Tapal. Aastatel 2003–2006 teenis Igor Kopõtin instruktorina Kaitseliidus ning aastatel 2006–2011 allohvitserina Eesti Kaitseväe erinevates väeosades.

2010. aastal viibis Kopõtin Eesti sõjaväekontingendi koosseisus sõjalisel operatsioonil Helmandi provintsis Afganistani Islamivabariigis. Hiljem kirjutas ta sealsete mälestuste põhjal raamatu.

Igor Kopõtin on Kaitseliidu Tallinna maleva Ida üksik-kompanii liige ja endine rühmaülem.

### Õpetaja ja ajaloolasena
Aastatel 2011–2014 töötas Igor Kopõtin ajalooõpetajana venekeelses koolis Lasnamäel.

Kopõtin on teinud koostööd Eesti Sõjamuuseumiga. Alates 2020. aastast on ta ka Narva Muuseumi teadusjuht (kogude ja teadusosakonna juhataja).

Aastatel 2014–2021 töötas ta sõjaajaloo lektorina Kaitseväe Akadeemias, alates 2021. aastast on ta sama õppeasutuse strateegia ja innovatsiooni õppetooli juhataja.

## Looming
Igor Kopõtin on mitme raamatu ja mitmekümne artikli autor. Tema sulest on ilmunud alljärgnevad raamatud:
* Venelased Eesti Vabadussõjas 1918–1920. Tribune. Tallinn, 2010.
* Очерки об истории Эстонской армии 1918–1940. Tribune. Tallinn, 2011.
* "Pioneeripataljon 1917–1940: areng ja koostöö". Grenader. Tallinn, 2012. ISBN 9789949448906
* "Vene ohvitserid Eesti sõjaväes 1918–1940". Tribune. Tallinn, 2012.
* 185 дней в Гильменде: записки военного водителя. Tribune. Tallinn, 2013.
* "Eesti rahvaväe vene sõdurid vabadussõjas 1918–1920". ISBN 9789949337248. 2014
* "Rahvuse kool. Eesti rahvusarmee ja vähemusrahvused aastatel 1918–1940". ISBN 9789949630073. 2020

## Autasud
* Kaitseväe teeneterist eeskujuliku teenistuse eest
* Rahuvalvaja medal
* Kaitseliidu Pro Patria III klassi medal
* NATO non-article 5 medal (ISAF)
* Pioneeripataljoni rinnamärk
* Kaitseliidu Tallinna Maleva teeneterist
* Kaitseliidu Tallinna maleva Ida üksik-kompanii teenetemärk
* Taani sõjaväekontingendi (Afganistanis) spordimedal Dancon March

## Viited

## Välislingid
* 
* Venelased Eesti Vabadussõjas
* Igor Kopõtin: Eesti peab tutvustama siinsetele venelastele oma ajalugu vene keeles. Eesti Päevaleht
Yellow River

**"Yellow River"** (eesti keeles tuntud kui **"Vana jõgi"**, ka pealkirjaga **"Laul on leitud"**, mõlema autor on Heldur Karmo) on Jeff Christie kirjutatud ja ansambli Christie esituses maailmakuulsaks saanud laul. 

Loo autor pakkus seda algul ansamblile The Tremeloes, kes ka pala salvestas, aga ta otsustas siiski ise selle loo singlina välja anda. Singel avaldati 23. aprillil 1970 ja see jõudis Suurbritannia singlimüügi edetabelis esikohale.

Loost on tehtud palju töötlusi. Nii on oma versiooni avaldanud näiteks R.E.M., Leapy Lee, Elton John, Lobo, The Compton Brothers, Middle of the Road ja Tubeless Hearts. Prantsuskeelne versioon "L'Amérique" ilmus Joe Dassini esituses juba mais 1970.

Laulu tekst tekitas omal ajal vaidlusi. Oli selge, et laul räägib noorest inimesest, kes pärast sõjaväest vabanemist läheb koju kollase jõe äärde. Arvati, et kollane jõgi võib viidata kas Ameerika kodusõjale või Vietnami sõjale. Laulu Suurbritannia tarbeks tehtud videos aga sõidavad bändi liikmed paadiga läbi Londoni mööda kodust Thamesi jõge.

Eesti keeles on see tuntud Tõnis Mäe esituses, aga seda on esitanud näiteks veel Toomas Anni.
Mucrone järv

**Mucrone järv** (itaalia keeles *Lago del Mucrone*) on liustikujärv Loode-Itaalias Piemonte maakonnas Biella provintsis Biella omavalitsusüksuse territooriumil.

1894 meetri kõrgusel merepinnast paikneva järve kaldajoone pikkus on 500 meetrit, suurim pikkus 215 meetrit ja suurim laius 135 meetrit.

## Kirjandus
* *Carta Tecnica Regionale* raster 1:10.000 della Regione Piemonte - 1999
* *Atlante dei laghi Piemontesi*, Regione Piemonte - Direzione Pianificazione delle Risorse Idriche - 2003
My Little World

"**My Little World**" (eestikeelse pealkirjaga "**Mu väike maailm**") on laul, mis esindas Austriat 1976. aasta Eurovisioni lauluvõistlusel. See oli esimene Austria laul selle võistluse ajaloos, mis oli täielikult ingliskeelne. Laulu esitajaks oli ansambel Waterloo & Robinson ning muusika ja sõnade autor on Gerhard Heinz. Lugu kogus finaalvõistlusel 80 punkti ning saavutas 5. koha.

Laulule kirjutas eestikeelsed sõnad Heldur Karmo ning see salvestati Tarmo Pihlapi, Boris Lehtlaane ja ansambli Admiral esitatuna.
Gusana järv

**Gusana järv** (itaalia keeles *Lago di Gusana*) on veehoidla Lõuna-Itaalias Sardiinias Nuoro provintsis Gavois.

642,5 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 2,52 km², suurim sügavus 79,5 meetrit ja valgala suurus 252 km².

## Välislingid

* Gusana järv saidil Sardegna Turismo (itaalia keeles)
* Gusana järv Gavoi comune kodulehel (itaalia keeles)
* Gusana järv LIMNO andmebaasis (itaalia keeles)
San Bernadino

**"San Bernadino"** on inglise ansambli Christie teine singel. Laulu autor on Jeff Christie.  

Singel jõudis müügiedetabeli tippu Lääne-Saksamaal, Suurbritannias jäi ta laeks 7. koht. 

## Töötlused
Eestis esitas laulu Jaak Joala pealkirjaga „Suvemälestus”.
Magasiait

**Magasiait** (ka **magasi**) oli ühiste viljavarude (magasivili) hoidmiseks mõeldud ait.

Euroopas oli varaaitade süsteem kui sõjaväe toiduainete ja hobusesöödaga varustamise viis olemas juba 17.–18. sajandil. Veelgi varem loodi varaaidad suuremate linnade elanikele.

## Eestimaal
Magasiait oli algul kogukonna, hiljem valla ühine ait, mis oli vallarahva, mitte riigi või mõisniku omanduses. 1866. aasta vallaseaduse kohaselt pidi kohalikku viljatagavara hoidma kohalik kogukond. Laenatud vili tuli väikese protsendiga hiljem tagasi tuua. Aidast anti vilja ka vaestele, vilja müügitulust anti abivajajatele toetust.

Magasiaida varusid kasutati, kui talupoegi tabas ikaldus. Liivimaa kubermanguvalitsus kohustas 18. sajandi teisel poolel mõisnikke looma ja hoidma talupoegade jaoks teatavat viljatagavara, mida neile näljaajal laenuks anda.. Liivimaal - "üks tsetvert talivilja ja pool tsetverti suvivilja tuleb igaühe meesterahva  hinge kohta". 1798. aasta Liivimaa maapäeval otsustati asutada talupoegade endi poolt ülal peetavad magasiaidad.

1802. aastal oli Eestimaal 548 magasiaita ja 1823. aastal Liivimaal 932 vallamagasihoonet.

Magasiaitade tähtsus hakkas 19. sajandi teisel poolel toiduolude paranemise tõttu vähenema ning 20. sajandi alguseks oli ühisaitade vajadus praktiliselt kadunud.

## Vaata ka
*Paide magasiait

## Viited

## Välislingid
*Käsud, Nende asjade pärrast, mis Baltia-merre kubbermangude makoggukondades rahva heaks ja kasuks seatud., Selo-Ilinskoje, 11. Juni-k. p. aastal 1866
Päidla järvestik

**Päidla järvestiku** moodustavad Valga maakonnas Otepää kõrgustiku põhjaosas 11 üksteise lähedal paiknevat järve. 11 järve kogupindala on u 1,4 km2. 

Need järved on rohke- või liigtoitelised. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Eesti entsüklopeedia veebiväljaandes (vaadatud 06.03.2013)
Rõuge järved

**Rõuge järved** ehk **Rõuge järvestik** on seitse järve Võrumaal Haanja kõrgustiku loodeosas. Järved paiknevad Rõuge ürgorus ahelana, mille pikkus on umbes 6,5 km.

Kõikides järvedes on palju allikaid. Viiest järvest (v.a Valg- ja Kaussjärv) voolab läbi Rõuge jõgi.

Järved on kesk- või rohketoitelised.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Eesti entsüklopeedia veebiväljaandes
Rääma raba

**Rääma raba** paikneb Pärnu maakonnas Tori vallas. Raba pindala on 2000 ha. 

Rabas on turba paksus kuni 5 m. Raba põhjaosa on mitu freesturbavälja (kogupindala 170 ha).

Raba edelaotsas asus Rääma prügimägi.

## Viited
Eesti kaheksakümnendad

"**Eesti kaheksakümnendad**" on 2001. aastal plaadifirma Hitivabrik poolt välja antud kolmest CD-st koosnev kogumikalbum. 

## Lood
### CD1

### CD2

### CD3
Dixie Lily

"**Dixie Lily**" (eestikeelse pealkirjaga "**Valge aurik**") on Elton Johni ja Bernie Taupini laul. Laul ilmus Elton Johni 1974. aasta albumil "Caribou". 

Kuigi Elton John seda laulu ise singlina ei avaldanud, ilmus see singlina 1974. aastal USA kantrilaulja Roy Drusky esituses. 

Eestikeelsed sõnad kirjutas laulule Heldur Karmo ja selle laulis tuntuks Jaak Joala.
Sillamäe jäätmehoidla

**Sillamäe jäätmehoidla** (ka: *Sillamäe radioaktiivsete jäätmete hoidla*, rahvasuus ka: *Sillamäe kurgaan*) asub Ida-Virumaal Soome lahe rannikul Sillamäe linna lääneosas. Jäätmehoidla pindala on üle 50 ha. Hoidlas on jäätmeid 12 mln tonni ja jäätmekihi paksus on 20 m. 

Aastatel 1998–2008 tehtud ehitustööde käigus muudeti jäätmehoidla keskkonnaohutuks.

Jäätmehoidla rajati aastal 1959.

## Viited

## Välislingid
*Sillamäe jäätmehoidla 360° aeropanoraam / aerofoto
*Sillamäe radioaktiivsete jäätmete hoidla on muudetud ohutuks. Keskkonnaministeeriumi veebileht (vaadatud 06.03.2013)
Shake Your Foundations

"**Shake Your Foundations**" (eestikeelse pealkirjaga "**Segane lugu**") on Austraalia hard-rocki-ansambli AC/DC singel aastast 1985. Loo kirjutasid Angus ja Malcolm Young ning Brian Johnson.

Lugu avaldati nende albumil "Fly on the Wall". Järgmisel aastal valmistasid Harry Vanda ja George Young, kes olid töötanud koos AC/DC-iga nende varasemate albumitega, loost remiksi. See avaldati Stephen Kingi filmi "Maximum Overdrive" (1986) *[[soundtrack]]il* "Who Made Who" (1986). Tolle albumi vinüülversioonid sisaldavad *remixi*, aga CD-l on originaalversioon. 

## Koosseis
*Brian Johnson – vokaal
*Angus Young – soolokitarr
*Malcolm Young – rütmikitarr
*Cliff Williams – basskitarr
*Simon Wright – trummid

## Eestikeelne versioon
Eestikeelset versiooni esitas ansambel Vanemõde, sõnade autor on Hardi Volmer.
Sürgavere mägi

**Sürgavere mägi** on kõrgendik (küngas) Sakala kõrgustiku põhjaosas. See on ühtlasi kõrgustiku põhjaosa kõrgeim tipp (128 m). Halduslikult jääb küngas Viljandi maakon]a Põhja-Sakala valda Sürgavere küla lõunaserva.

## Viited
Viggiano

**Viggiano** (ladinakeelne nimi *Videianum*) on vald Lõuna-Itaalias Basilicata maakonnas Potenza provintsis.

## Viited

## Välislingid
*Viggiano valla ametlik koduleht itaalia keeles
Tilleoru Kantsimägi

**Tilleoru Kantsimägi** (ka: *Matsikants, Maakants*) on linnamägi Põlva maakonnas Kanepi vallas Varbuse külas.

## Kirjeldus

Neemiklinnuse tüüpi linnuse õueala mõõtmed on 73x54&nbsp;m, pindala on 3300 ruutmeetrit. Kultuurkihti leidub peamiselt vallipoolses küljes. Linnus on põhjast ja lõunast kaitstud jõeorgu suubuvate sügavate uhtorgudega, idast jõeoruga, läänest, st maapoolsest küljest valliga. Selle valli välisjalamil on 15&nbsp;m laiune ja 1–1,5&nbsp;m sügavune kraav. Pealt 3&nbsp;m laiuse valli kõrgus on kraavi põhjast 5&nbsp;m, siseküljelt 3,7&nbsp;m. 

Esialgne väravakoht asus põhjavallis. Praeguseks on see erosiooni toimel mäenõlvast maantee suunas alla varisenud  Linnamäel on tehtud mitmeid arheoloogilisi kaevamisi ning leitud on I aastatuhande teise poole ja II aastatuhande alguse keraamikat.

## Viited

## Välislingid
*
Regressiivne maks

**Regressiivne maks** on maks, mille maksumäär väheneb maksustamise objekti hulga või suuruse kasvades.

## Vaata ka
*Regressiivne maksusüsteem
*Regressiivne tulumaks
Umbusi soostik

**Umbusi soostik** ehk **Põltsamaa-Umbusi soostik** on Võrtsjärve nõo põhjaosas Põltsamaa jõe ja Pedja jõe vahel paiknev soostik.

Umbusi jõgi jaotab soostiku Põltsamaa rabaks ja Umbusi rabaks. Põltsamaa rabas eristatakse omakorda väiksemaid, üksteisest jõekeste ja ojadega eraldatud osamassiive ehk rabasid: Kalsa, Epru, Peterna, Keelepera, Torni. Umbusi raba jaguneb kolmeks osamassiiviks, millest suurim on Madise raba. Soostiku kogupindala on 8960 ha.

## Viited
Viitna järved

**Viitna järved** on kolm glatsiokarstilise tekkega järve Kõrvemaa kirdeosas. Halduslikult jäävad järved Lääne-Virumaale Kadrina valda Viitna külla. Järved jäävad Viitna maastikukaitseala piiresse.

Need kolm järve on Pikkjärv, Linajärv ja Nabudi järv.

## Viited

## Välislingid
Tallinna madal

**Tallinna madal** (ajaloolistel kaartidel ka *Tallinna kivi*, saksa *Revalstein*) madal Soome lahes, Aegna saarest umbes 15 km põhjas.

Aastal 1858 paigutati sinna madala eest hoiatav tulelaev Revalstein (Tallinnamadal). Tallinnamadala tuletorn ehitati aastal 1970.

## Viited

## Välislingid
* TTÜ Meresüsteemide Instituut: Tallinna madal, 59°42.723 N 24°43.890 E, Meretaseme Infosüsteem
Uusmadal

**Uusmadal** on madal Soome lahes, jääb Naissaarest 8 km kirdesse. Madala sügavus on alla 10 m. Madalat tähistavad kaks poid.

## Viited
Õunaku laht

**Õunaku laht** asub Hiiumaa kagurannikul. Läänes külgneb laht Kassariga ning idas Salinõmme poolsaare ja Saarnaki laiuga.

Lahe põhjaosa lahesoppi nimetatakse Salinõmme laheks.

Lahes asub mitu laidu ja rahu. Neist suurim on Ruserahu.

## Viited

## Välislingid
*
Matese järv

**Matese järv** (itaalia keeles *Lago del Matese*) on karstijärv Miletto (2070 m) ja Gallinola (1923 m) mägede nõlvadel Kesk-Itaalias Campania maakonnas Caserta provintsis.

1014 meetri kõrgusel merepinnast asuva järv on kõige kõrgemal asuv Itaalia karstijärv, selle suurim sügavus on 15 meetrit ja valgala suurus 5 km².

Matese kallastel asuvad San Gregorio Matese ja Castello del Matese.


Pilt:Lago del Matese 2012 by-RaBoe 77.jpg|
Pilt:Lago del Matese 2012 by-RaBoe 31.jpg|


## Välislingid

*Teave järve kohta (itaalia keeles)
Uudepanga laht

**Uudepanga laht** on Saaremaa Tagamõisa poolsaare looderannikul asuv laht. Lahe laius mõõdetuna Undva nina ja Kiipsaare nukilt sirgjoonena on 3,4 km. 

## Viited
Undva nina

**Undva nina** on Saaremaal Tagamõisa poolsaare loodeossa jääv neem. Nina kirdeosas asub Undva rand, mille piiresse jääb 2,5 m kõrgune Undva ehk Tõrvasoo pank

## Viited
Triigi laht

**Triigi laht** on laht Saaremaa põhjarannikul, Väinamere mereosa.

Lahte suubuvad Võlupe jõgi ja Oitme oja.

Lahe läänerannikul on Triigi sadam.

## Viited
Topu laht

**Topu laht** on laht Läänemaa rannikul, Väinamere mereosa.

Lahe kirdeosas asub Topu sadam. 

Nõukogude ajal oli Topu lahe ümbruses mitmeid asutuste puhkekeskusi.

## Viited

## Välislingid
*
Garlate järv

**Garlate järv** (itaalia keeles *Lago di Garlate*) on järv Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas Lecco provintsis.

Adda jõel asuvast Garlate järvest umbes kilomeetri kaugusel läänes asub Annone järv.

Enam kui 200 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve suurim sügavus on 34 meetrit ja valgla suurus 44 km².

Garlate vasakkaldal asuvad Lecco ja Vercurago, paremkaldal Pescate ja Garlate.


Pilt:Grigna-Lecco-Lago di Garlate 3.JPG
Pilt:I laghi di Lecco.jpg
Pilt:Lecco il il Lago di Garlate.jpg


## Välislingid
Endine järv

**Endine järv** (itaalia keeles *Lago di Endine*, ka *Spinone järv* (*Lago di Spinone*)), on liustikujärv Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas Lecco provintsis. Mõne kilomeetri kaugusel idas asub Iseo järv.

334 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve suurim sügavus on 9,4 meetrit, rannajoone pikkus 14 km ja valgala suurus 44 km².

Endine järve kallastel asuvad Endine Gaiano, Monasterolo del Castello, Ranzanico ja Spinone al Lago.


Pilt:Lago d'Endine da Faisecco di Gaverina.jpg|Vaade järvele Faisecco di Gaverinast
Pilt:Endine lago.jpg
Pilt:Lago endine canneto 06.jpg


## Välislingid
Tareste laht

**Tareste laht** on Hiiumaa kirderannikul asuv avalaht, mis jääb Kärdla sadama ja Tõrvanina neeme vahele; **laiemas mõttes** mereala, mis jääb Lehtma ja Hiiesaare vahele.

Lahte suubuvad Nuutri jõgi ning Lehtma ja Kärdla oja.

## Viited
Nikolai Veiderpass

**Nikolai Veiderpass** (7. aprill (vkj)/ 19. aprill 1887 Tallinn – 2. mai 1971 Tartu) oli eesti farmatseut ja ravimitehnoloog.

Üldhariduse omandas Narva gümnaasiumis. Ta tegi 1913. aastal Kaasani Ülikoolis apteekriabilise eksami ja omandas 1918. aastal proviisori kutse. Ta töötas 1918–1921 farmatseudina Simbirskis K. Tähe apteegis. 

1923. aastal omandas ta Tartu Ülikooli juures rohuteaduse doktori kraadi põlevkivi keemiliste omaduste uurimise teemal. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Fraternitas Liviensise liige.

Oli aastatel 1921–1936 Eesti Riikliku Erapreparaatide Kontrollasutuse juhataja ning aastatel 1936–1968 Tartu Ülikooli farmaatsia, farmatseutilise keemia, ravimite ja galeeniliste preparaatide tehnoloogia õppejõud. Professor 1938.

Uuris esimesena eesti põlevkivi fenoole. Tema teine huviala oli kodumaistest taimedest ravimite valmistamise uurimine.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Haud Tartu Maarja kalmistul
Vätta poolsaar

**Vätta poolsaar** on Saaremaa lõunaosa suurim poolsaar, halduslikult jääb poolsaar Saaremaa valda. Poolsaare pikkus kagu-loode sihis on u 7 ja laius u 3 km.

Poolsaare kirderannikul on Sutu laht, edelarannikul Kasti ja Kase laht.

Aastatel 1986–1992 töötas poolsaarel NSV Liidu suurim eksperimentaalne tuuleelektrijaam, mille võimsus oli kuni 346 kW.

## Viited

## Kirjandust
*A. Kokk. "Elust ja inimestest Vätta poolsaarel". *[[Saarte Hääl]]*, 14. september 2009.

## Välislingid
*Sissekanne Eesti entsüklopeedia veebiväljaandes (vaadatud 06.03.2013)
Tõstamaa poolsaar

**Tõstamaa poolsaar** asub Lääne-Eestis, paiknedes Pärnu lahe, Kihnu väina ja Paadrema jõe suudme vahel.

Poolsaarel asub näiteks Tõstamaa luitestik ja Tõstamaa-Varbla kõrgustik.

## Viited

## Kirjandust
* E. ja T. Hang. Tõstamaa rannikumaastike kujunemine. – Pärnu linnas ja rajoonis. Tallinn, 1981
* E. Martin. Rannapungerja ja Tõstamaa luidete ehitusest ja kujunemisest. – Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat 1980. Tallinn, 1984

## Välislingid
*
Suur-Tulpe poolsaar

**Suur-Tulpe poolsaar** on Saaremaa lõunarannikul asuv poolsaar.

Kuni 2014. aastani jäi see halduslikult Kaarma valda, pärast seda kuni 2017. aastani Lääne-Saare valda. 

Poolsaar eraldab Muratsi ja Kasti lahte. Poolsaare pindala on 2,3 km2.

Minevikus on poolsaar olnud saar (vanemates allikates: *Suur-Tulpe saar*), ent nüüd on maakerke tõttu liitunud Muratsi poolsaarega.

## Vaata ka
*Väike-Tulpe saar

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Eesti entsüklopeedia veebiväljaandes (vaadatud 06.03.2013)
Ajapangandus

**Ajapangandus** on teenuste vahetussüsteem, milles rahaühikute asemel kasutatakse ajaühikuid. See on näide alternatiivsest rahasüsteemist.

Rahaühikut, mille väärtus on alati väärt tund aega ükskõik millise kliendi tööd, nimetatakse Ameerika Ühendriikides ajadollariks ja Suurbritannias ajaveksliks (*time credit*). Terves maailmas tegutsevad ajapangad enamasti ühtse skeemi järgi. Asjast huvitatud inimene registreerib ennast, märgib ära teenuse, millega soovib olla ajapanga liige, ja valib, millist teenust tahab tehtu eest vastu saada. Edaspidi aitab projekti koordinaator, kes koordineerib omavahel klientide tegevust ning vajadusel kontrollib ka tehtud töö kvaliteeti ja arvestab tööaega. Kui klientide vahel tööaja suhtes lahkarvamusi ei esine, pole koordinaatori kohaletulek vajalik, piisab temaga ühenduse võtmisest ja töötatud aja kirjapanekust.

Ajapangandusega motiveeritakse inimesi tegema ühiskonnale kasulikke töid. Laste õpetamine, vanainimeste eest hoolitsemine, naaberlik abi – need on tööd, mida tehakse vabatahtlikuna ja mida turumajandus ei väärtusta. Aja eest, mille ajapanga liige kulutab kogukonnaliikmete sotsiaalseks heaoluks, saab ta endale teenuseid vastu. Lisaks ajavekslitele on osalejatel, kes on tavaelus harjunud rohkem saama kui andma, võimalik koguda enesekindlust, tõsta sotsiaalsete kontaktide arvu ning parandada oma oskusi. Kogukonnad kasutavad seetõttu ajapangandust tööriistana tugevamate kogukonnasiseste suhete moodustamiseks (sotsiaalse kapitali kogumine). 

Ajapangandus tekkis USA-s 1980. aastate alguses. 1990. aastaks oli Robert Wood Johnsoni Fond investeerinud ajapangandusse 1,2 miljonit USA dollarit vanurite hoolekande parandamiseks. Tänapäeval on 26 riigis aktiivseid ajapanku, Suurbritannias üle 250 aktiivse ajapanga ja USA-s rohkem kui 276 ajapanka. 

## Vaata ka
* Alternatiivraha
* E-raha
*Kohalik kaupade ja teenuste vahetussüsteem

## Märkmed

## Välislingid
*TimeBanks.Org
*International Journal of Community Currency Research
*Tiit Madisson: Solidaarsena võib ennast ise aidata
Sutu laht

**Sutu laht** (varem *Veterla laht*) on Läänemere idaosas asuva Liivi lahe siselaht Saaremaa lõunarannikul. Sutu laht piirneb läänes Vätta poolsaare ja idas Sandla poolsaarega.

Läbimõõt merelahe suus on umbes 6 km. Sutu lahe veepeegli pindala on 3240 hektarit. Lahte suubuvad Kuusiku peakraav ja Ristioja. Rannikupiirkondi katab kahe lahustükina Sutu lahe hoiuala. 

Lahte suubuva Ristioja kaldal asub muistne Pällamõisa asulakoht. Ehkki maapinna kerkimise tõttu jääb kunagine Ristioja jõesuue tänapäeval merest kaugele, oletatakse arheoloogiliste leidude põhjal, et 5.–13. sajandil asus Sutu lahe ääres just selles asulakohas üks Saaremaa lõunaranniku olulisemaid sadamaid. Hiliskeskajal rajati samasse kohta väike vasallilinnus, mille hooneid kasutati kuni 18. sajandini. 

Tänapäeval on Sutu lahe läänekaldal Kärsa sadam ja idakaldal Põhjaniidi paadisadam. 

Sutu küla juures, umbes 3 km Pihtla külast kagus, asub lahe ääres Sutu supelrand. See on Kuressaarest ida pool paikneva Saaremaa rannikuosa üks kõige tuntumaid suviseid puhkekohti. 

## Viited
Soonlepa laht

**Soonlepa laht** on laht Hiiumaa kagurannikul. Laht piirneb läänes Salinõmme ja idas Sarve poolsaarega. 

Lahte suubub Suuremõisa jõgi.

Osa lahest jääb Hiiumaa laidude maastikukaitseala piiresse.

## Viited
Tulpe saared

**Tulpe saarte** all mõeldakse kahte Saaremaa lõunarannikul asuvat saart, millest üks oli saar minevikus. Need on:
*Suur-Tulpe poolsaar (minevikus oli saar) ja
*Väike-Tulpe saar
Väike-Tulpe saar

**Väike-Tulpe saar** (ka *Väike Tulpe saar*) on 2,09 km² suurune saar Saaremaa lõunarannikul Liivi lahes, kuulub halduslikult Saaremaa valda Muratsi küla alale. Saare rannajoone pikkus on 11,2 kilomeetrit.

Saar asub 3,5 km Roomassaare sadamast kagus. Saar on kaetud võsaga.

Saar kuulub Kasti lahe hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Viide

## Vaata ka
*Suur-Tulpe poolsaar

## Välislingid
*Sissekanne "Eesti entsüklopeedia" veebiväljaandes
Müüameri

**Müüameri** on mõnede uurijate käsitluses nüüdis-Läänemere eristatult hiliseim staadium, mis algas 16.–17. sajandil, kui laevadega jõudsid merre liiva-uurikkarbid (*Mya arenaria*).

Eesti teadlaste arvates ei ole selle staadiumi eristamine piisavalt põhjendatud.

## Vaata ka
*Limneameri

## Viited
Kohalik kaupade ja teenuste vahetussüsteem

**Kohalik kaupade ja teenuste vahetussüsteem** (lühendatult **KKTV**, ingl.k. **Local Exchange Trading System – LETS**) on kohalik demokraatlik mittetulunduslik ettevõtmine, mis pakub kogukonnale kuulutuste kataloogi ja andmebaasi kõikidest vahetussüsteemi tehingutest. Tehingu väärtust arvestatakse riikliku rahaga võrdväärsetes vahetusühikutes. See on ka vastastikuse krediidi süsteem, sest iga kasutaja saab tehinguga nõustumisel oma kontoga miinusesse minna. KKTV liikmed usuvad, et vahetussüsteem aitab suurendada osalejate ostujõudu ja sotsiaalsete kontaktide arvu ning rikastab kogukonda. 

## Tunnused
Kohalikule kaupade ja teenuste vahetussüsteemile on omased viis peamist tunnust: 
* tasuline teenus – teenuse töös hoidmiseks kasutatakse kogukonnasiseseid vahendeid; 
* nõusolek – teenusega liitumine ja tehingute teostamine on vabatahtlik, kontod alustavad nullist; 
* avatus – kasutajatel on vahetussüsteemi kerge usaldada, sest tehingud on avalikud; 
* võrdväärsus – vahetusühiku väärtus on sama riikliku rahaga;
* intressivaba – negatiivne konto ei vähene intressi võrra ja positiivne konto ei kasva intressi võrra. 

## Vaata ka
*ajapangandus
*alternatiivraha
*e-raha
*kaduraha
*WIR Bank
*Wära
*Wörgli raha

## Märkmed

## Välislingid
*International Journal of Community Currency Research
Joanna

**Joanna** on naisenimi.

2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Joanna 273 naisel. Joanna oli populaarsuselt 455. naisenimi.

## Nime kandjaid
* Joanna (Korovnikova)
* Joanna Ellmann
* Joanna Hoffmann
* Joanna Kulig
* Joanna Levesque
* Joanna Lossow
* Joanna Lumley
* Joanna Moro
* Navarra Joanna
* Joanna Rajkowska
* Joanna Sild

## Vaata ka
*Johanna
(Where Do I Begin?) Love Story

"**(Where Do I Begin?) Love Story**" (eesti keeles "**Armastuse lugu**"; sõnad Kustas Kikerpuu, esitaja Jaak Joala) on populaarne laul aastast 1970, mille meloodia on kirjutanud Francis Lai ja sõnad Carl Sigman.  

Pala kõlas algupäraselt filmi "Armastuse lugu" (1970) teemamuusikana ja instrumentaalselt. Sõnad lisati hiljem, kui muusikaline teema oli populaarseks saanud. Francis Lai võitis filmi muusikaga Oscari ja Kuldgloobuse.

Laulu on esitanud väga paljud lauljad. Originaalis esitas seda Andy Williams ning tema esituses jõudis see Billboard Hot 100 edetabelis 9. kohale ja Suurbritannia singlimüügiedetabelis 4. kohale.

Loo on salvestanud ka Lai ise koos orkestriga (USA-s 31. koht), Henri Mancini (USA-s 13. koht), Vikki Carr, Nino Tempo & April Stevens, Glen Campbell, Rick Astley, Johnny Mathis, José José, Astrud Gilberto, Shirley Bassey, Patricia Kaas, Nana Mouskouri, Paul Mauriat, Donald Braswell II, Richard Clayderman, Plácido Domingo, Mireille Mathieu, Muslim Magomajev (vene keeles pealkirjaga "История любви", sõnad Robert Roždestvenski). Andy Williams esitas lugu koos Miss Piggyga sarjas "The Muppet Show".
Kylie (album)

**"Kylie"** on Austraalia laulja Kylie Minogue'i debüütalbum, mis ilmus 4. juulil 1988. Albumilt on singlitena ilmunud laulud "I Should Be So Lucky", "Got to Be Certain", "The Loco-Motion", "Je ne sais pas pourquoi", "It's No Secret" ja "Turn It into Love".

Ameerika Ühendriikides album edetabelites kõrgetel kohtadel ei olnud, ent ometigi müüdi seda üle 500&nbsp;000 eksemplari ning album sai kuldplaadiks. Suurbritannias aga osteti albumit 7-kordse plaatinaplaadi normi jagu ning oli aasta enim müüdud album. Albumit on müüdud üle maailma rohkem kui 14 miljonit eksemplari ja see on 1980. aastate viiendaks enim müüdud stuudioalbum.

## Lugude nimekiri
# "I Should Be So Lucky" – 3:24
# "The Loco-Motion" – 3:14
# "Je ne sais pas pourquoi" – 4:01
# "It's No Secret" – 3:58
# "Got to Be Certain" – 3:17
# "Turn It into Love" – 3:37
# "I Miss You" – 3:14
# "I'll Still Be Loving You" – 3:51
# "Look My Way" – 3:36
# "Love at First Sight" – 3:08

## Välislingid
* Kylie Minogue'i ametlik koduleht
Kaudaalsus

**Kaudaalsus** (ladina *caudalis*) on anatoomiline asenditähis, millega tähistatakse :
*loomaanatoomias- normaalasendis seisva looma elundi asukohta
transversaaltasandi suhtes "saba pool".
*inimese anatoomias tähistab kaudaalsus keha läbiva 
horisontaaltasapinna alumist ehk kaudaalset (*caudalis*) osa.

Kaudaalsuse vastand on kraniaalsus.

## Vaata ka
*Anatoomia
*Topograafilised tasandid
*Anatoomilised asenditähistused
*Kraniaalsus

## Viited

## Kirjandus
*Meditsiinisõnastik. Tõlkijad Katrin Rehemaa, Sirje Ootsing, Laine Trapido., 2004, Kirjastus Medicina, ISBN 9985-829-55-7.
*Arne Lepp. *Inimese anatoomia*, I osa. Liikumisaparaat, siseelundid, Tartu Ülikooli Kirjastus, 2013, ISBN 978-9949-32-239-8.
*E.Ernits, E.Nahkur, * Koduloomade anatoomia*, lk 16, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8

## Lisalugemist
*NOMINA ANATOMICA VETERINARIA,  5th  ed, Prepared by the International Committee on Veterinary Gross Anatomical Nomenclature (I.C.V.G.A.N.) 
and authorized by the General Assembly of the World Association of Veterinary Anatomists (W.A.V.A.), 2012.
Udriku laid

**Udriku laid** (ka *Udrik(u)laid, Udrike laid*) on Saaremaa idarannikul asuv U-kujuline saar, mis kuulub halduslikult Saaremaa valda Muraja küla koosseisu. Saar asub Muraja lahes Muraja ja Kübassaare poolsaare vahel, Kübassaare poolsaarest 300 meetri kaugusel. Saare pindala on 83,6 hektarit ja kõrgus kuni 5 m. Saare rannajoone pikkus on 9,3 kilomeetrit.

Saar on kuni 5 m kõrge. Seal kasvab rohttaimestikku ja võsa, asuvad põllud.

Minevikus on saar olnud asustatud. Ugala teatri näitlejad valmistasid 2004. aasta suvel laiul ette Peet Vallaku lugu "Relvad vastamisi". 

Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Viited

## Välislingid
*
Telise neem

**Telise neem** (ka: **Tellisna neem**; rootsi Tällnäsudden) on Läänemaal asuv Noarootsi poolsaare kõige loodepoolsem neem. 

Kokkuleppeliselt loetakse Telise neeme ja Lehtma (Hiiumaal) vahelist joont Väinamere põhjapiiriks.

## Viited
Nüüdispuhasväärtus

**Investeeringu nüüdispuhasväärtus** (inglise keeles *net present value*, lühend *NPV*) mõõdab, mil määral antud projekt suurendab või vähendab ettevõtte väärtust. 

Tänapäeval kasutatakse kõige enam äriprojekti edukuse hindamisel nüüdispuhasväärtuse arvutamist. Selleks lahutatakse tulumaksujärgsete rahavoogude nüüdisväärtuste summast esialgne rahaline väljaminek.

## Viited
Joanna (Korovnikova)

**Joanna** (vene keeles Иоанна; kodanikunimega **Anna Aleksejevna Korovnikova** *Анна Алексеевна Коровникова*; 1867 – 17. veebruar 1943) oli õigeusu nunn, Kuremäe kloostri ülem (iguumenja). 

Iguumenja Joanna teenis Pühtitsa Jumalaema Uinumise kloostris ülemana 1921. aastast kuni oma surmani 1943. aastal.

## Kirjandus
* Kornelius, Tallinna ja kogu Eesti metropoliit. *Kroonlinna püha õiglane Joann, õigeusklikud eestlased ja õigeusk Eestis*. Tõlkinud Toomas Hirvoja ja Natalja Lesnaja. Tallinn: Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku kirjastusosakond. Tallinn 2012.
Pammana poolsaar

**Pammana poolsaar** on poolsaar Saaremaal Saaremaa vallas, Saaremaa kõige põhjapoolsem osa. Poolsaar külgneb põhjast Soela väinaga. Poolsaare tipuosa on kaarjas ja lõppeb Pammana ninaga. 

Suurem osa poolsaarest on kaetud metsaga. Pammana poolsaarel asub Pammana hoiuala. Poolsaarel on kolm küla: Pammana, Murika ja Soela.

Poolsaart ümbritseb Soela väin. Pammana poolsaare lähedal on mitu väikest saart ja madalikku: Pakulaid, Pihlalaid, Väikekuiv, Suurkuiv. 

## Vaata ka
*Pammana rannapatarei

## Viited
Assamalla kuppel

**Assamalla kuppel** on Lääne-Viru maakonnas Assamalla ja Kadila küla lähedal olev maastiku kõrgendik (lühikurd), mis on tekkinud pealiskorrakihtide kurrutusel. Lühikurru on põhjustanud pealiskorrakihtide all olev aluskorrakerge, mis omakorda on mõjutanud paleosoikumi ehk vanaaegkonna settimisi.

## Viited
Mägede mõhnastik

**Mägede mõhnastik** (vananenud kirjanduses: *Punamäed*) on Järva maakonnas Mägede küla lähedal olev mandrijää sulamisvete poolt moodustunud mõhnastik. 

Mõhnastiku kõrgeim küngas on Valgehobusemägi, mille absoluutne kõrgus on 106 m ja suhteline kõrgus umbes 43 m.

Mõhnastiku piires asub mitu puhkerajatist, näiteks Valgehobusemäe vaatetorn, Tõrvaaugu puhkebaas, Valgehobusemäe suusakeskus.

## Viited
Kolga-Jaani voorestik

**Kolga-Jaani voorestik** on Võrtsjärve nõo loodeosas asuv voorestik. Selle moodustavad mitu 1–3 km pikkust ja 100–300 m laiust voort. 

Pärast mandrijää taandumist oli mõni voor endisaegse Suur-Võrtsjärve saar.

Voorestiku tuntumaid voori on Kivisaar ja Siimusaar, kust on arheoloogilistel kaevamistel leitud eri vanusega objekte.

## Vaata ka
*Suure-Jaani voorestik

## Viited

## Välislingid
*Faksiimile materjal Eesti entsüklopeedia veebiväljaandes (vaadatud 07.03.2013)
Kivisaar

**Kivisaar** on üks Kolga-Jaani voorestiku voortest. 

Kivisaare voorest on arheoloogilistel kaevamistel leitud kivikirveid, tulekiviesemeid ja savinõusid.

## Vaata ka
*Kivisaare liigikaitseala
*Kivisaare asulakoht ja kalmistu

## Viited

## Välislingid
*
Siimusaar

**Siimusaar** on üks Kolga-Jaani voorestiku voortest; halduslikult jääb Meleski külla. 

Voorest on arheoloogilistel kaevamistel leitud kivikirveid ja kivitalbu, kirdenõlval on avastatud asulakoht.

## Viited
Ebony Eyes (Stevie Wonderi laul)

"**Ebony Eyes**" (eestikeelse pealkirjaga **"Tänavamoosekandid"**) on Stevie Wonderi laul tema 1976. aasta albumi "Songs in the Key of Life" eriväljaandele lisatud 7-tolliselt EP-lt "A Something's Extra". Lugu leidub ka enamikul selle albumi CD-versioonidel. Lisaks Wonderile teevad loos kaasa Jim Horn (saksofon), Sneaky Pete Kleinow (steel-kitarr), Nathan Watts (basskitarr).

Eestikeelsed sõnad kirjutas Tõnis Mägi ja tema seda laulu ka koos ansambliga Laine esitas.
Ebony Eyes

**Ebony Eyes** on mitme laulu pealkiri.

*"Ebony Eyes" on John D. Loudermilki laul, mille 1961 aastal lindistas ansambel The Everly Brothers.
*"Ebony Eyes" (eestikeelse pealkirjaga "Tänavamoosekandid") on Stevie Wonderi laul albumilt "Songs in the Key of Life" (1976).
*"Ebony Eyes" on Fleetwood Maci kitarristi Bob Welchi laul tema sooloalbumilt "French Kiss" (1977).
*"Ebony Eyes" on Rick Jamesi ja Smokey Robinsoni 1983. aastal avaldatud singel.
Lapsevanker

**Lapsevanker** on kinnine või poolkinnine ratastega sõiduk väikelapse transportimiseks.

Erinevalt lahtisest lapsekärust saab vankris transportida ka lapsi, kes ei suuda veel iseseisvalt istuda. Tavaliselt on lapsevankritel neli ratast. Lapsevankri rattaid valmistatakse 12–14 tollistena, millel on õhkrehvid, metallist kodarad, kroomitud või must valuvelg, kuullaagrid ja piduriketas.
Lapsevankril on ka käepide vankri lükkamiseks ja vari, mis kaitseb last päikese ja vihma eest. Vankril on reeglina pidurid ja koht asjade hoidmiseks.

Enamjaolt on lapsevankrid mõeldud ühele lapsele, kuid leidub ka vankreid, kuhu saab kõrvuti asetada kaks last.
Morfoloogia (bioloogia)

**Morfoloogia** on bioloogia haru, mis tegeleb organismide ja nende osade kuju uurimisega.

## Morfoloogia harud
*
*Funktsionaalne morfoloogia uurib organismide ja nende osade kuju seos nende funktsioonidega.
*Eksperimentaalne morfoloogia uurib katseliselt välistegurite mõju organismide struktuurile.

## Morfoloogia ja taksonoomia
Enamik taksoneid erineb keha- või selle osade kujult teistest taksonitest. Taksonoomiliselt lähedased liigid erinevad üksteisest vähem kui taksonoomiliselt kauged liigid, kuigi on erandeid. Näiteks võivad väga erineva päritoluga liigid muutuda kujult üksteisesarnaseks evolutsiooni või mimikri tulemusel. Samuti võivad välimuselt eri liikidena paistvad organismid või populatsioonid olla geneetiliselt siiski samast liigist.

## Vaata ka
*anatoomia
*loomamorfoloogia
*morfogenees
*taimemorfoloogia
Restoran Moon

**Restoran Moon** on restoran Tallinnas Telliskivi Loomelinnakus G-hoones (Telliskivi tn 60-4).

Restoran avati 2009. aasta detsembris. Toiduvalikus keskendub see lihtsale toidule. 2010. aastal valiti Kohvik Moon aasta parimaks restoraniks Tallinnas.

## Viited

## Välislingid
* - Mooni koduleht
* "Kohvik Moon on etsimisen väärti" Helsingin Sanomat, 20. mai 2010
Saint-Sulpice

*Saint-Sulpice on kirik Prantsusmaal Pariisis 

## Prantsusmaa vallad
*Saint-Sulpice on vald Prantsusmaal Aini departemangus
*Saint-Sulpice on vald Prantsusmaal Loti departemangus
*Saint-Sulpice on vald Prantsusmaal Maine-et-Loire'i departemangus
*Saint-Sulpice on vald Prantsusmaal Mayenne'i departemangus
*Saint-Sulpice on vald Prantsusmaal Nièvre'i departemangus
*Saint-Sulpice on vald Prantsusmaal Oise'i departemangus
*Saint-Sulpice on vald Prantsusmaal Puy-de-Dôme'i departemangus
*Saint-Sulpice on vald Prantsusmaal Haute-Saône'i departemangus
*Saint-Sulpice on vald Prantsusmaal Savoia departemangus
*Saint-Sulpice on vald Prantsusmaal Tarni departemangus

Lisaks veel prantsuse valdu, mis sisaldavad Saint-Sulpice'i nime;

*Barberey-Saint-Sulpice 
*Hautot-Saint-Sulpice 
*La Chapelle-Saint-Sulpice 
*Mont-Saint-Sulpice 
*Saint-Sulpice-d'Arnoult 
*Saint-Sulpice-d'Excideuil 
*Saint-Sulpice-de-Cognac
*Saint-Sulpice-de-Faleyrens
*Saint-Sulpice-de-Favières
*Saint-Sulpice-de-Grimbouville
*Saint-Sulpice-de-Guilleragues
*Saint-Sulpice-de-Mareuil
*Saint-Sulpice-de-Pommeray
*Saint-Sulpice-de-Pommiers
*Saint-Sulpice-de-Roumagnac
*Saint-Sulpice-de-Royan
*Saint-Sulpice-de-Ruffec
*Saint-Sulpice-des-Landes Ille-et-Vilaine
*Saint-Sulpice-des-Landes Loire-Atlantique
*Saint-Sulpice-des-Rivoires
*Saint-Sulpice-en-Pareds
*Saint-Sulpice-et-Cameyrac
*Saint-Sulpice-la-Forêt
*Saint-Sulpice-Laurière
*Saint-Sulpice-le-Dunois

## Šveitsi vallad
*Saint-Sulpice (Neuchâtel)
*Saint-Sulpice (Vaud)

## Muud kohad
* Saint-Sulpice, vald Kanadas Québecis
Eesti Paeliit

**Eesti Paeliit** on aastal 1992 Kuressaares asutatud (registreeritud 1999) mittetulundusühing. 

Põhikirja järgi on paeliidu ülesanded järgmised: "paekivi kaevandamise ja kasutamise alaste rakendusuuringute käivitamine ning võimalikult teadus- ja infomahuka toodangu valmistamise propageerimine. Samuti pae-alase teabe kättesaadavaks tegemine ja nõu andmine paeliidu liikmete pädevuse piires."

## Viited

## Välislingid
*Mittetulundusühingu koduleht (vaadatud 07.03.2013)
Metal Hammer

**Metal Hammer** (vahel ka **MetalHammer**) on kord kuus Ühendkuningriigis ilmuv *heavy metal* muusika ajakiri.

Esimene number anti välja 1986. aastal. Ajakirja anti välja ka teistes riikides, kõrgajal ilmus see 11 keeles.

## Välislingid
*Koduleht
Eesti maavarade komisjon

**Maavarade komisjon** on 1990. aastal asutatud, tänapäeval Kliimaministeeriumi valitsemisalas tegutsev komisjon, kuhu kuulub geoloogia, mäenduse, keskkonnakaitse ja teiste erialade asjatundjaid. 

Maavarade komisjoni põhiülesanne on Kliimaministeeriumi ning tema valitsemisala asutuste ja Maa-ameti nõustamine maapõue uurimise, kasutamise ja kaitse ning maavara arvestamise küsimustes.

## Viited

## Välislingid
*Komisjonist Keskkonnaministeeriumi kodulehel (vaadatud 07.03.2013)
Mikko Lindström

**Mikko Viljami Lindström** (sündinud 12. augustil 1976) on soome kitarrist, kes mängib rokkansamblis HIM. 

Lindströmi kutsutakse enamasti hüüdnimega Linde. Ta sündis Klaukkalas.
Vastumürk

**Vastumürk** (kreeka keeles αντιδιδοναι *antididonai*) ka **antidoot** ehk kaitseravim on aine, mille manustamise eesmärk on mürkide ja toksiinide toime vähendamine, neutraliseerimine ja kaotamine.

## Farmakoterapeutiline rühm

Antidoodid kuuluvad rühma Varia diagnostilised ained :

*ATC-kood – V03
*ATC<sub>vet</sub>-kood – QV03.
*Rästikumürgi antiseerumid kuuluvad ATC-koodipuul rühma J06BC – teised immunoglobuliinid.

## Antidoodid
**Antidootravi**

### Maomürgi vastumürgid

**Hobustel väljatöötatud maomürgi vastumürgid (tänapäeval, osaline)**

Märkus: *Australian polyvalent antivenin*i puhul loetletud *black snake* ja *brown snake* pole üheselt tuvastatavad. Allika silmis on võib-olla kirja pandud mürknastilased (*Elapidae*).

### Maomürgi antidootide loend (osaline)
*Vastumürgi kood: SAfAVC02
*Vastumürgi kood: SAfAVC03
*Vastumürgi kood: SAfIBM01
## Kõrvaltoimed

Olenevalt vastumürgist võib esineda mitmeid kõrvaltoimeid.

### Inglismaa

1957. aastal suri Cornwallis 14-aastane poiss kardiogeense šoki tagajärjel mõned minutid peale vastumürgi manustamist hariliku rästiku hammustuse mürgitustamiseks.
  
## Ajaloolist
*Esimese inimeste tarbeks mõeldud maomürgivastase vastumürgi avastaja ja väljatöötaja (1894) oli prantsuse arst, bakterioloog ja immunoloog Léon Charles Albert Calmette (12. juuli 1863 – 29. oktoober 1933). Kinnipüütud kobrad surmati ja neilt eemaldatud mürginäärmed säilitati. Calmette töötas kobramürgivastase ravitoimelise vastumürgi välja jäneste peal. Algselt väitis ta, et tema vastumürk töötab hästi ka rästikute salvamise korral, kuid kui hiljem (1904) selgus, et toksiin võib olla nii hemotoksiline kui ka neurotoksiline, võttis öeldu tagasi.

## Vaata ka
*rästikuhammustuse mürgistus
*toksiin

## Viited

## Välislingid
* Jean-Philippe Chippaux, M. Goyffon, Production and Use of Snake Antivenin, veebiversioon (vaadatud 09.10.2013) (inglise keeles) 
* Venomous snakes and antivenoms search interface, WHO otsingu-andmebaas mürkmaod ja väljatöötatud vastumürgid ning nende tootjad, veebiversioon (vaadatud 09.10.2013) (inglise keeles)
* J. Descotes, Human Toxicology, lk 790- 793, 1996, Elsevier Science, ISBN 0 444 81557 0, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 10.11.2013) (inglise keeles)
* Antony Gomes; Rinku Das; Sumana Sarkhel; Roshnara Mishra; Sanghamitra Mukherjee; Shamik Bhattacharya; Aparna Gomes, [Herbs and herbal constituents active against snake bite.](http://nopr.niscair.res.in/bitstream/123456789/10091/1/IJEB%2048(9)%20865-878.pdf), Indian journal of experimental biology, 48. köide, lk 865 - 878, ISSN:  0019-5189, september 2010, veebiversioon (vaadatud 05.06.2014) (*inglise keeles*)  
* RAE ELLEN BICHELL, From Genes To Fangs: Snake Venom Recipes Remain Mysterious, 10. juuni 2014, veebiversioon (vaadatud 03.08.2014) (*inglise keeles*)
Rannametsa luitestik

**Rannametsa luitestik** (ka: **Rannametsa mäed**, **Häädemeeste luitestik**, **Rannametsa-Soometsa luited**) on Lääne-Eestis Pärnu maakonnas asuvad luited, mis jäävad Liivi lahe ja Tolkuse raba vahele. Luitestik jääb Luitemaa looduskaitseala piiresse.

Luitestiku seas on Eesti kõrgeimad luited: Tõotusemägi (40 m üle merepinna), Tornimägi (34 m) ja Varsamägi.

## Vaata ka
*Liivi lahe rannikumadalik

## Viited
Mikko Paananen

**Mikko Henrik Julius Paananen** (hüüdnimi **Migé Amour** või Bad Migé Amour või Michael Eros või Mizee või Mizee Amour) (sündinud 19. detsember 1974 Helsingis) on Soome muusik.

Ta on tuntud kui ansamblite HIM ja Daniel Lioneyen bassimängija. Paananen on ka üks ansambli HIM asutajaliikmeid. Ta tundis juba noores eas HIM-i lauljat Ville Valot, kitarristi Mikko Lindströmi ja klahvpillimängija Emerson Burtonit. 

Paananenil on vennad Antti ja Petteri, ja õde Paula. Isa Sven-Erik Paananen mängis Helsingi Linnaorkestris oboed.
Emerson Burton

**Janne Johannes Puurtinen** (hüüdnimi Emerson Burton; sündinud 17. oktoobril 1974 Helsingis) on soome muusik.

Teda tuntakse ansambli HIM klahvpillimängijana. Puurtinen ei ole ansambli asutajaliige. Ta liitus koosseisuga aastal 2001, sest endine klahvpillimängija lahkus. 

Burton on mänginud klaverit ka ansamblites Cosmos Tango ja Suburban Tribe. Burtoni esimene album HIMiga oli "Deep Shadows and Brilliant Highlights". Aastal 2003 valiti Puurtinen maailma parimaks gootiroki klahvpillimängijaks.

## Isiklikku
Puurtineni vanemad olid balletitantsijad. Ka Puurtineni õde tegeles balletiga, kuid ta ise ei olnud selles valdkonnas edukas. Ta läks õppima klaverikooli.
Rjurik Golubjatnikov

**Rjurik Golubjatnikov** (ka **Rik Golubjatnikov**; 19. juuni 1931 Kuressaare – juuli 2021 Madison, Wisconsini osariik) oli eesti arstiteadlane USA-s.

Tema lapsepõlv möödus Muhu saarel. 1941. aastal isa küüditati ning ema kahe pojaga viidi Harku vanglasse. 1944. aastal ebaõnnestus katse Rootsi pääseda ning pere saadeti Saksamaale, kus Rjurik lõpetas 1949. aastal Geislingeni Eesti Gümnaasiumi. Samal aastal asus ta Saksamaalt USA-sse. 1954. aastal lõpetas ta Millikini ülikooli ja võitles Korea sõjas. 1958. aastal lõpetas ta rahvatervishoiu alal Michigani ülikooli, 1964. aastal kaitses sealsamas epidemioloogia alal doktoriväitekirja.

1954. aastal sai temast New Yorgi ülikooli õppejõud. 1967. aastal asutas ta immunoloogiaosakonna Wisconsini Ülikoolis, kus töötas pensionile minekuni aastal 1998, olles juhatanud ka Wisconsini Tervishoiulabori immunoloogiaosakonda. Ta töötas välja AIDS-i testpaneeli. Ta on nõustanud tervishoiuprojekte Peruus, Mehhikos, Kõrgõzstanis ja Kasahstanis.

Ta on töötanud Maailma Tervishoiuorganisatsiooni nõunikuna, 1998. aastal oli Maailmapanga konsultant Argentinas. Ta oli USA Rahukorpuse asutamiskomitee liige. Ta on kuulunud Ameerika Mikrobioloogia Akadeemiasse, Ameerika Rahvatervishoiu Assotsiatsiooni, ka rahvusvahelistesse organisatsioonidesse. Temalt on ilmunud üle 60 teaduspublikatsiooni.

## Isiklikku
Tema isa Dmitri Golubjatnikov oli arst, vend Oleg arvutiteadlane.

## Kirjandus
*Vello Lään. Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Olion. 2011
Goluboi vagon

"**Голубой вагон**" ("Goluboi vagon", eestikeelsete pealkirja variantidega "Helesinine vagun", "Sinine vagun", "Krokodill Gena lauluke (Helesinine vagun)") on populaarne (laste)laul filmist "Kübaramoor" ("Шапокляк", 1974). 

Muusika kirjutas Vladimir Šainski ja sõnad Eduard Uspenski. Filmis esitab seda Krokodill Gena ehk Vassili Livanov. Vene keeles on laulu plaadistanud ka Liisi Koikson; see versioon on tema 2003. aastal avaldatud albumil.

Filmi dubleerimisel eesti keelde laulis selle mõni nädal enne oma surma sisse Einari Koppel. Eestikeelsed sõnad pärinevad Valeeria Villandi ja Juhan Viidingu sulest. Hiljem on laul jõudnud näiteks ansambli "Vennaskond" plaadile "Reis Kuule", selles versioonis on aga kasutatud Heldur Karmo teksti. Nende sõnadega on laulu esitanud veel näiteks N-Euro. 

## Välislingid
*"Helesinine vagun" Einari Koppeli esituses YouTube'is
Anosy piirkond

**Anosy piirkond** on 1. järgu haldusüksus Madagaskari lõunaosas.

Kuni 2009. aastani kuulus piirkond Toliara provintsi koosseisu.

Piirkonna keskus on Tôlanaro. Pindala on 25,731 km² ja rahvaarv 544 200 (2004).
Green

***Green*** (inglise keeles 'roheline') tähendab järgmist:
***[[Green (Ohio)|Green]]**, linn USA Ohio osariigis
***[[Green (perekonnanimi)|Green]]** on perekonnanimi

## Muusika
***[[Green (ansambel)|Green]]**, Chicago *indie-rock*-ansambel

### Albumid
***"[[Green (Greeni album)|Green]]"**, Greeni album, 1986
***"[[Green (R.E.M.-i album)|Green]]"**, R.E.M.-i album, 1988

## Vaata ka
*Green Day, ansambel
*Green Bay, linn USA Wisconsini osariigis
*Green River
*Green River (ansambel)
*Green Christmas
*Rohelised
Green (perekonnanimi)

**Green** on perekonnanimi.

Eestis oli 2017. aasta 1. jaanuari seisuga perekonnanimi Green 30 mehel ja 36 naisel. Perekonnanimede levikult oli Green meeste puhul 3861. ja naiste puhul 3503. kohal.

## Nime kandjaid
*Agustín de Iturbide y Green
*Arnold Green
*Brian Austin Green
*Cee Lo Green
*Johannes Green
*Seth Green
*Thomas Hill Green

## Viited
Liisi Koikson (album)

"**Liisi Koikson**" on Liisi Koiksoni 2003. aastal avaldatud heliplaat. Plaadifirmaks oli Metronom. Plaadil teevad kaasa veel Andre Maaker (kitarr) ning Karel Kasak (kitarr, klaver, bass).

## Laulud
Algarve

**Algarve** on Mandri-Portugali lõunapoolseim regioon. See piirneb lõunas ja läänes Atlandi ookeani, idas Hispaania ja põhjas Alentejo regiooniga.

Selle piirkonna pindala on 5412 km² (2090 ruutmiili), püsielanikke on umbes 451 000. 

Regiooni alal on 16 valda: 

* Albufeira
* Alcoutim
* Aljezur
* Castro Marim
* Faro
* Lagoa
* Lagos
* Loulé
* Monchique
* Olhão
* Portimão
* São Brás de Alportel
* Silves
* Tavira
* Vila do Bispo
* Vila Real de Santo António
Paluküla kerge

**Paluküla kerge** on mattunud Kärdla meteoriidikraatri valliosa, kus aluskorrakivimid on tavapärasest tõusnud umbes 200 m kõrgemale. Kerke harja katab õhuke Ülem-Ordoviitsiumi lubjakivikiht. Kerge on pinnamoes nähtav kõrgendikuna (Paluküla kõrgendik). 

## Viited

## Välislingid
*Eesti Geoloogiakeskuse veebilehel Kärdla kraater skemaatiliselt; 3. joonisel on näha Paluküla kerke piirjooned (vaadatud 07.03.2013)
Helesinine vagun

*"Goluboi vagon" ("Голубой вагон"), eestikeelse pealkirjaga "Helesinine vagun" (ka "Krokodill Gena lauluke") on tuntud laul filmist "Kübaramoor".
*"Helesinine vagun" on Andrus Kiviräha näidend.