open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1 Wall Street

**1 Wall Street** (varasemate nimedega **Irving Trust Company Building** ja **Bank of New York Building** ning **BNY Mellon Building**) on äripindadega kõrghoone New Yorgis Lower Manhattani ärikeskuses Wall Streeti ääres.

Hoonel on 50 korrust ja see on 199,3 meetrit kõrge. Lubjakiviga kaetud hoone on ehitatud *[[art déco]]* stiilis ning see valmis aastatel 1929–1931. Selle projekteeris arhitektuuribüroo Voorhees, Gmelin & Walker.

## Välislingid
*1 Wall Street hoone kirjeldus ja pildid veebileheküljel www.nyc-architecture.com
Prangli hoiuala

**Prangli hoiuala** on hoiuala Harju maakonnas Viimsi vallas.

Hoiuala võtab enda alla Prangli saare lääneosa ja Aksi lähiümbruse mereala ning selle kogupindala on 1118,9 ha.

Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt karisid, väikesaari, rannaniite).
 	
## Vaata ka
*Prangli maastikukaitseala

## Viited

## Välislingid
*
Tagamõisa hoiuala

**Tagamõisa hoiuala** on hoiuala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Hoiuala kogupindala on 7930 ha.

Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt rannaniite, puisniite, puiskarjamaasid), samuti paljude kaitsealuste liikide elupaikasid (nt sõtkas, merikotkas, nõmmelõoke).

## Viited

## Välislingid
*
Chanin Building

**Chanin Building** on äripindadega kõrghoone New Yorgi linnas Manhattani ärikeskuses Midtownis aadressil 122 East 42nd Street.

Hoonel on 56 korrust ja see on 197,8 meetrit kõrge. Telliste ja terrakotaga kaetud hoone on ehitatud *[[art déco]]* stiilis ning see valmis aastatel 1927–1929. Selle projekteeris arhitektuuribüroo Sloan & Robertson.

Aastast 1978 on tegu New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjoni poolt kaitsealuseks mälestusmärgiks (*New York City Landmark*) kuulutatud ehitisega. Aastal 1980 kanti see Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse (*National Register of Historic Places*) kui rahvuslik ajalooline mälestusmärk (*National Historic Landmark*).

## Välislingid

*Chanin Building hoone kirjeldus ja pildid veebileheküljel www.nyc-architecture.com
Tõrasoo looduskaitseala

**Tõrasoo looduskaitseala** on looduskaitseala Rapla maakonnas. Hoiuala kogupindala on 3306,3 ha.

Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt alvareid, sooalasid (sh Tõrasoo)).
 	
## Viited

## Välislingid
*
Mõisamõtsa looduskaitseala

**Mõisamõtsa looduskaitseala** on looduskaitseala Võru maakonnas Varstu ja Rõuge vallas. Hoiuala kogupindala on 224 ha.

Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt vanu loodusmetsi), samuti mitme kaitsealuse liigi elupaiku.

## Viited

## Välislingid
*
Li Andersson

**Li Sigrid Andersson** (sündinud 13. mail 1987 Turus) on Soome poliitik,. Ta oli erakonna Vasakliit esimees aastatel 2016–2024.

Li Anderssoni vanemad on kunstnik Jan-Erik Andersson ja ajakirjanik Siv Skogman. 2010. aastal omandas ta Åbo Akademis riigiteaduste kandidaadi kraadi.

2010. aastal töötas ta organisatsioonis *Civil Rights Defenders*. 2011–2015 oli Andresson Vasakliidu noorteorganisatsiooni *Vasemmistonuoret* esimees.

2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kogus ta 47 599 häält, kuid valituks ei osutunud. 2015. aasta Soome parlamendivalimistel kogus Li Andersson 15 154 häält ja ta osutus valituks Eduskunda. 11. juunil 2016 valiti ta Vasakliidu esimeheks.

2019. aasta Soome parlamendivalimistel sai Li Andersson 24 542 häält. Selle tulemusega oli ta kogu riigi ulatuses Jussi Halla-aho järel teine.

Alates 6. juunist 2019 kuni 17. detsembrini 2020 oli ta Soome haridusminister. Teist korda oli ta Soome haridusminister 29. juunist 2021 kuni 20. juunini 2023.

2024. aasta Soome presidendivalimistel kogus Li Anderson esimeses voorus 4,9% häältest ja teise vooru edasi ei pääsenud.

2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kogus ta 247 604 häält ja osutus valituks. Ta sai 13,5% Soomes antud häältest. See on rekordiline Europarlamendi valimistel saadud häälte arv Soomes. Turus sai ta 23% häältest ja Helsingis 20%.

## Viited
Kaisma hoiuala

**Kaisma hoiuala** on hoiuala Pärnu ja Rapla maakonnas. Hoiuala kogupindala on 2581,3 ha.

Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt vanasid loodusmetsi, rabasid, liigirikkaid madalsoid), samuti paljude kaitsealuste liikide elupaikasid (nt vingerjas, kaunis kuldking, must-toonekurg).
 	
## Viited

## Välislingid
*
Thurgood Marshall United States Courthouse

**Thurgood Marshall United States Courthouse**, kõnekeeles tuntud ka kui **U.S. Courthouse**, on New Yorgi linnas Lower Manhattani ärikeskuses aadressil 40 Centre Street paiknev historitsistlikult uusklassitsistlikus-stiilis kõrgehitis. Seda kasutatakse kohtuhoonena.

Selle projekteeris arhitektuuribüroo "Cass Gilbert & Cass Gilbert, Jr". 37-korruselise ja 179,83-meetri kõrgune hoone valmis aastatel 1933–1936. See on USA föderaalarhitektuuri üks võimsamaid ja omapärasemaid näiteid. 2. septembril 1987 kanti see Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse (*National Register of Historic Places*).

## Välislingid

*Thurgood Marshall United States Courthouse hoone kirjeldus ja pildid veebileheküljel www.nyc-architecture.com
Continental Bank Building

**Continental Bank Building** on äripindadega kõrghoone New Yorgi linnas Lower Manhattani ärikeskuses aadressil 30 Broad Street. Hoonel on 48 korrust ja see on 171 meetrit kõrge. See on ehitatud *[[art déco]]* stiilis ning valmis aastal 1932.

## Välislingid
Nelson Tower

**Nelson Tower** on äripindadega kõrghoone New Yorgi linnas Midtown Manhattani ärikeskuses aadressil 450 7th Avenue.

Hoonel on 46 korrust ja see on 170,7 meetrit kõrge. Hoone on ehitatud *[[art déco]]* stiilis ning see valmis aastal 1931.

## Välislingid
*Nelson Tower hoone kirjeldus ja pildid veebilehel www.nyc-architecture.com
Aseri maastikukaitseala

**Aseri maastikukaitseala** on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Kaitseala kogupindala on 611,1 ha.

Kaitseala loodi eesmärgiga kaitsta looduslikke panga- ja palumetsi, soo- ja poollooduslikke kooslusi, kaitsealuste liikide elupaiku ning piirkonna keskkonnaseisundit.
	
## Viited

## Välislingid
*
Mäetaguse maastikukaitseala

**Mäetaguse maastikukaitseala** on maastikukaitseala Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Mäetaguse alevikus. Kaitseala kogupindala on 53,2 ha.

Kaitseala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt puisniite, sürjametsi), samuti karvase maarjalepa kaitse.

## Viited

## Välislingid
*
Manhattan Municipal Building

**David N. Dinkins Municipal Building** või **Manhattan Municipal Building** on New Yorgis Lower Manhattani ärikeskuses aadressil 1 Centre Street paiknev maamärgilise tähendusega historitsistliku kunstisuuna uusrenessanss-stiilis kõrgehitis.

Lisaks mõjutavad eklektilist ilmet selle uusklassitsistlikud elemendid ja *[[beaux-arts]]*'i stiilis skulptuurid. Tegu oli näitega ühest varajasemast täiskõrguses pilvelõhkujast.

Kõrghoones asuvad New Yorgi linnavalitsuse osakondade tööruumid, selle kõrval New Yorgi raekojas asuvad linnapea ja linnavolikogu ametiruumid.

Hoone projekteeris tollane maailma suurim arhitektuuribüroo McKim, Mead & White. 41-korruseline ja 182,9 meetri kõrgune U-kujulise põhiplaaniga linna esimunitsipaalhoone valmis aastatel 1909–1914, kuna linnavalitsus vajas rohkem ruume. See tähistab sümboliseerivalt viie tulevase linnajao – East Bronxi piirkonna, Queensi maakonna, Brooklyni linna ning Staten Islandi saare – koondumist ühiseks suurlinnaks New Yorgiks, mis teostus 1. jaanuaril 1898. Valmides oli hoone kõrguselt neljas maailmas. Tornitipul paiknev Adolf A. Weinmani loodud kullatud skulptuur "Linnakodanluse au" on suuruselt linna teine skulptuur Vabadussamba järel.

Väidetavalt olevat kõrghoone inspireerinud Jossif Stalinit sedavõrd, et Moskva Riikliku Ülikooli peahoone (1949–1953) ja paljud teised stalinistliku arhitektuuri näited Nõukogude Liidus ja tolle satelliitriikides ehitati seda klassitsistlikku välisilmet eeskujuks võttes.

## Mälestis
Aastast 1966 on tegu New Yorgi Mälestusmärkide Säilitamise Komisjoni poolt kaitsealuseks mälestusmärgiks (*New York City Landmark*) kuulutatud ehitisega. 1972 kanti see Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikku Registrisse (*National Register of Historic Places*). Selle maailma ühe suurima, 2000 töökohaga valitsushoone välisküljed restaureeriti 1999. aastal.

## Galerii


Pilt:Municipal Building New York.jpg|Kõrghoone ehitus umbes aastal 1912
Pilt:Manh Municipal Bldg EBway jeh.JPG|Vaade Manhattani sillalt
Pilt:Colin Campbell Cooper, Chambers Street and the Municipal Building, N.Y.C.jpg|Colin Campbell Cooperi õlimaal
Pilt:New York City Hall Park winter.jpg|Manhattan Municipal Building talvel
Pilt:2008-05-04 CanonS3 IMG 3076 Civic Fame crop.jpg|Tornitipu skulptuur "Linnakodanluse au"



## Vaata ka
* New Yorgi raekoda

## Viited

## Välislingid

*Manhattan Municipal Building hoone kirjeldus ja pildid veebilehel www.nyc-architecture.com
Nõva-Osmussaare linnuala

**Nõva-Osmussaare linnuala** on linnuala Harju ja Lääne maakonnas. Linnuala kogupindala on 24 745 ha.

Linnualal kaitstakse teiste seas järgmiste lindude elupaikasid: nõmmekiur, kassikakk, must-toonekurg, merikotkas.

## Viited

## Välislingid
*
Parmu looduskaitseala

**Parmu looduskaitseala** on looduskaitseala Võru maakonnas Rõuge vallas. Kaitseala kogupindala on 1026,7 ha.

Kaitseala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt lamminiite, rabametsi), samuti mitmeid I või II kategooria kaitsealuseid liike.

## Viited

## Välislingid
*
Pühametsa looduskaitseala

**Pühametsa looduskaitseala** on looduskaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala kogupindala on 57 ha.

Kaitseala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt puiskarjamaasid, alvareid), samuti mitmete kaitsealuste liikide elupaikasid (nt käokeel, kuradi-sõrmkäpp, harilik porss).

## Viited

## Välislingid
*
Ropka-Ihaste looduskaitseala

**Ropka-Ihaste looduskaitseala** on looduskaitseala Tartu maakonnas. Kaitseala kogupindala on 790,6 ha.

Kaitseala moodustati 2014. aastal varasema Aardla järve kaitseala baasil eesmärgiga kaitsta Ropka-Ihaste luhta, mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt lamminiite, huumustoitelisi järvi), samuti mitme kaitsealuse liigi (nt tõugjas, tiigilendlane, suur-kuldtiib) elupaiku.

## Viited

## Välislingid
*
Hanya Yanagihara

**Hanya Yanagihara** (sündinud 20. septembril 1974 Los Angeleses) on Hawaii ja korea päritolu Ameerika Ühendriikide (nais)kirjanik.

Ta sündis 1974. aastal Los Angeleses, tema isa oli Hawaii päritolu hematoloog-onkoloog Ronald Yanagihara; ema oli sündinud Seoulis. Ta lõpetas Honolulus keskkooli (Punahou High School). Ta on elanud Hawaiil, New Yorgis, Baltimore'is, California ja Texase osariigis. Ta lõpetas 1995. aastal naistele mõeldud Smith College'i.

Seejärel töötas ta New Yorgis publitsistina: 2007. aastast ajakirjas Condé Nast Traveler ja 2015. aastast ajakirjas T: The New York Times Style Magazine.

Tema esimene romaan "The People in the Trees", mis ilmus 2013. aastal, põhineb Daniel Carleton Gajduseki juhtumil. Teos ilmus 2016. aastal ka eesti keeles pealkirjaga "Inimesed puude võras", tõlkinud Krista Eek; raamat ilmus sarjas "Punane raamat".
Soontaga looduskaitseala

**Soontaga looduskaitseala** on looduskaitseala Tõrva, Elva ja Otepää vallas. Kaitseala kogupindala on 1225,3 ha.

Kaitseala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt lamminiite, rabametsi), samuti mitmete kaitsealuste liikide elupaikasid (nt palu-karukell).

2017. aasta 29. septembrist kuni 1. oktoobrini toimub Soontaga looduskaitsealal Eesti ornitoloogiaühingu korraldatavad linnukaitsetalgud, mille tingis kassikaku kriitiline seis.

## Viited

## Välislingid
*
Luguse jõgi

**Luguse jõgi** on jõgi Hiiu maakonnas.

Jõgi on 19,8 km pikk, valgla pindala on 97,1 km². Jõgi suubub merre.

## Viited

## Välislingid
*
Peetri jõe maastikukaitseala

**Peetri jõe maastikukaitseala** on maastikukaitseala Võru maakonnas Rõuge vallas. Kaitseala kogupindala on 499,6 ha.

Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta Peetri jõe devoni liivapaljandeid ja sälkorgu, sealse ala liike ja mitmesuguseid elupaigatüüpe.

## Viited

## Välislingid
*
Pahtpää jõgi

**Pahtpää jõgi** on jõgi Põlva maakonnas.

Jõgi on 15 km pikk, valgla pindala on 37,5 km². Jõgi suubub paremalt poolt Võhandu jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Pähni oja

**Pähni oja** (ka *Pähni jõgi*) on oja Haanja kõrgustiku edelaosas Võrumaal Rõuge vallas.

Oja on 17,8 km pikk, valgla pindala 69,2 km². Oja algab Kogrõ külast ja suubub paremalt Peeli jõkke. Tähtsaim lisaoja on vasakult suubuv Kolga oja.

## Viited

## Välislingid
*
Vahejõgi

**Vahejõgi** (ka *Vana-Võhandu jõgi*) on jõgi Võru maakonnas Võru linnas ja Roosisaare külas.

Jõe pikkus on 1,4 km. Jõgi suubub paremalt Võhandu jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Rasivere oja

**Rasivere oja** (ka *Rasivere kraav*) on kraav Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas.

Kraavi pikkus on 6,7 km ja valgla pindala 13,8 km². Kraav suubub vasakult poolt Anguse jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Haiba oja

**Haiba oja** (ka *Haiba peakraav*) on peakraav Harju maakonnas Saue vallas.

Kraav on 5,7 km pikk, valgla pindala on 12,1 km². Kraav suubub vasakult poolt Vasalemma jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Triigi peakraav

**Triigi peakraav** on peakraav Harju maakonnas Kose vallas.

Kraav on 1,4 km pikk, valgla pindala on 7,6 km². Kraav suubub paremalt poolt Kuivajõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Oriküla jõgi

**Oriküla jõgi** (ka *Karida peakraav*) on jõgi Saaremaa lääneosas.

Jõgi on 9,2 km pikk, valgla pindala 38 km². Jõgi suubub vasakult Kärla jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Paunaste kraav

**Paunaste kraav** on peakraav Kõrvemaa lõunaosas Harjumaal Kose vallas. 2014. aastani oli veekogu ametlik nimi *Kõue peakraav*.

Kraav on 2,4 km pikk, valgla pindala 10,5 km². Kraav algab Legisesoo põhjaservalt ja suubub paremalt Kuivajõkke. Ta saab alguse Pala külast ning voolab läbi Kõue ja Paunaste küla suudmeni Vahetüki külas. 

Paunaste kraav kuulub Lääne-Eesti vesikonna Harju alamvesikonda. 

## Viited

## Välislingid
*
Ohtu peakraav

**Ohtu peakraav**  on peakraav Harju maakonnas.

Kraav on 4,4 km pikk, valgla pindala on 6,8 km². Kraav suubub paremalt poolt Vasalemma jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Nirkjõgi

**Nirkjõgi** (ka *Padu peakraav*) on peakraav Lääne-Virumaal Vinni ja Väike-Maarja vallas.

Jõgi on 10,1 km pikk, valgla pindala on 69,3 km², suubub vasakult Pedja jõkke.

## Viited
Andreas Künzli

**Andreas Künzli** (sündinud 5. veebruaril 1962 Luzernis) on Šveitsi slavist ja esperantist.

Künzli hakkas esperanto ja teiste tehiskeeltega tegelema 1979. aastal, kui osales Luzernis toimunud 64. esperanto-kongressil. 1986–1992 juhtis ta esperanto-saateid Schweizer Radio Internationalis.

Ta on põhjalikult uurinud Venemaa keisririigis 19. sajandi teisel poolel ja 20. sajandi alguses eksisteerinud tehiskeelte liikumisi. Sellega seoses on ta tegelenud Eestis elanud baltisaksa harrastuskeeleteadlase Edgar von Wahli elu ja tegevuse uurimisega. 2009. aastal esines Künzli Tartus konverentsil "Rahvusvahelised keeled eurolingvistika ja interlingvistika kontekstis", kus pidas Wahlist ettekande.

## Teosed
*Universalaj Lingvoj en Svislando. La Chaux-de-Fonds: Svisa Esperanto-Societo 2006.
*L. L. Zamenhof (1859-1917). Esperanto, Hillelismus (Homaranismus) und die "jüdische Frage" in Ost- und Westeuropa. Wiesbaden: Verlag Harrassowitz 2010.
*Eine neue Sprache für Russland und die ganze Welt: Der zähe Kampf der Esperantisten gegen Unterdrückung, Verbote, Zensur und politische Reaktion in einer dem Untergang geweihten Zivilisation Unabhängige Schweizer Interlinguistische Studien, Nr 3, 2015.

## Viited

## Välislingid
*Andreas Künzli koduleht
Sisseütlev kääne

**Sisseütlev kääne** ehk **illatiiv** on üks sisekohakäänete hulka kuuluv sihikääne, mis esineb näiteks eesti, soome, leedu ja ungari keeles.

## Eesti keel
Olenevalt sõna tähendusest võib illatiiv eesti keeles väljendada:
* sihtkohta (***koju''' tulema; '''tuppa''' astuma'')
* sihtaega (''päevast '''päeva***)
* sihtseisundit (***mõttesse''' vajuma'')
* isikut, eset või nähtust, kellele või millele mingi tegevus on suunatud (***Meelisesse** kiinduma; **ettepanekusse** suhtuma'')
* põhjust (***vähki*' surema*)
Eesti keeles on sisseütleva käände tunnuseks käändelõpp -*sse*, mis lisatakse sõna [[Omastav kääne|omastava käände]] vormile. Teatud sõnatüüpide puhul on võimalik moodustada ka lühikest sisseütlevat käänet. Lühike sisseütlev kääne on tekkinud ajaloolise käände tunnuse kokkusulamisel tüvega.

Lühikese sisseütleva käände tunnused:
* Ø (*küla: külla*)
* -*de* (*keel: keelde*)
* -*tte* (*vesi: vette*)
Mitmete eestikeelsete sõnade puhul on pikk ja lühike sisseütleva käände vorm alati paralleelselt kasutatavad, samas leidub sõnu, mille puhul kasutatakse lühikest vormi, et väljendada kohatähendust ning pikka vormi sõltuvusmääruse väljendamiseks:
* *Ma kukkusin jõkke* (mitte *jõesse*).
* Ma kiindusin *jõesse* (mitte *jõkke'').

## Vaata ka
*Suunduv kääne (aditiiv)

## Viited
Hella Tiiu Oinas-Mikiver-Hallik

**Hella Tiiu Oinas-Mikiver-Hallik** (15. jaanuar 1919 Tallinn – 22. veebruar 1980 Tallinn) oli eesti haritlane ja rahvuslane, põrandaaluse vastupanuliikumise tegelane Saksa okupatsiooni ajal.

1937 lõpetas ta Tallinna 1. Tütarlaste Gümnaasiumi, 1937–1942 õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas ning kuulus Eesti Naisüliõpilaste Seltsi.

Saksa okupatsiooni ajal töötas Tiiu Oinas-Mikiver Postimehe toimetuses tõlgina.

1942. aastast asus ta tegutsema koos Olev Reintalu ja teiste EÜSi liikmetest koosnenud grupiga tervishoiu muuseumi grupp, kes varustas selle teabega Aleksander Warmat ja Harald Vellnerit Soomes.

Enne seda oli ta aga teist liini pidi saatnud teateid Eesti Vabariigi välissaadikutele Soomes ja Rootsis (sama Warma, August Rei, Heinrich Laretei).

Mitmel puhul tegutses Tiiu Oinas-Mikiver ka mobilisatsioonialuste Eesti meeste toimetamisel Soome (tema oma abikaasa Ilmar Mikiveri, Võrumaa Omakaitse leitnant August Püvi jt.).

1943. aasta lõpul hakkas Abwehr otsima sobivaid inimesi Eestis raadiosidet valdavateks agentideks õppima eesmärgiga, et need agendid hakkaksid Punaarmee saabudes taasokupeeritud territooriumilt sakslastele infot edastama. Olev Reintalu soovitusel astus 1944.aastal sellesse Riia luurekooli ka Tiiu Oinas-Mikiver. Mõlemad nägid selles võimalust Eesti vastupanuliikumise jaoks. Tiiu Oinas-Mikiveri varjunimeks dokumentidel sai Erna Märjamaa.

Tagasi Eestis oli Tiiu Oinas-Mikiver 1944 juuli keskel. Nüüd üritas ta vangist vabastada oma ema (arreteeritud aprillis seotuse tõttu Eesti Rahvuskomiteega), kuid selle tingimuseks loeti, et Tiiu hakkaks töötama Saksa luure heaks – sellest ta keeldus.

Edasi üritas Tiiu Oinas-Mikiver taasorganiseerida Eesti Rahvuskomitee nende inimeste baasil, kes olid jäänud veel arreteerimata, ning moodustada uus põrandaalune võrgustik, mis toimiks ka nõukogude ajal.

Tiiu Oinas-Mikiver arreteeriti NKVD poolt 19. detsembril 1944, lasti vabaks, kuid arreteeriti uuesti 1. juunil 1945
Tribunal 12. jaanuaril 1946, § 58-1a ja 58-11 mõisteti 10 aastat vabadusekaotust. Viibis vangistuses Komi ANSV Intalagis, vabanes 13. novembril 1954, seejärel oli asumisel koos oma abikaasa, ema ja õe perega Inta linnas Komi ANSV kuni 7. juulini 1964. Eesti NSVsse teda ametlikult elama ei lubatud, oli sisse registreeritud Ainažis Läti NSVs. Ometi viibis Tiiu Oinas-Mikiver-Hallik koos abikaasaga suure osa ajast Tallinnas.

Suri 60-aastaselt raske haiguse tagajärjel Tallinnas 22. veebruaril 1980 ning on maetud Rahumäe kalmistule.

Hella Tiiu Oinas on naispeategelase prototüübiks Jaan Krossi "Mesmeri ringis".

## Isiklikku
Hella Tiiu Oinas-Mikiver-Hallik oli Alma Ostra-Oinase ja Aleksander Oinase vanim tütar. Hüüdnimeks Tii (kolmas õde Aino-Liis kandis hüüdnime Tipa).

Elo Tuglas oli tema tädi (isa õde). Tartus õppides elas ta Tuglaste juures.

Tema esimene abikaasa oli Ilmar Mikiver, teine abikaasa Arno Hallik (1920–1978).

## Viited

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Justyna Steczkowska

**Justyna Maria Steczkowska** (sündinud 2. augustil 1972 Rzeszówis) on poola pop- ja džässlaulja. 

Ta on esindanud Poolat Eurovisiooni lauluvõistlusel 1995. aastal lauluga "Sama", mis saavutas 18. koha, ja 2025. aastal lauluga "Gaja", mis saavutas 14. koha.

## Diskograafia
### Albumid
*"Dziewczyna Szamana" (1996)
*"Naga" (1997)
*"Na koniec świata" (1999)
*"Dzień i noc" (2000)
*"Mów do mnie jeszcze" (2001)
*"Alkimja" (2002)
*"Złota kolekcja: Moja intymność" (2003)
*"Femme Fatale" (2004)
*"Daj mi chwilę" (2007)
*"Puchowe kołysanki" (2008)
*"To mój czas" (2009)
*"Mezalianse" (2011)
*"XV" (2012)
*"Puchowe kołysanki 2" (2013)
*"Anima" (2014)
*"I na co mi to było?" (2015)

### Singlid
*"Moja intymność" (1995)
*"Sama" (1995)
*"Dziewczyna szamana" (1996)
*"Grawitacja" (1996)
*"Oko za oko" (1996)
*"Niekochani" (1996)
*"Tatuuj mnie" (1997)
*"Niebezpieczne związki" (1997)
*"Za dużo wiesz" (1997)
*"Za karę" (1998)
*"Kici, kici maj" (1998)
*"Kryminalna miłość" (1998)
*"Na koniec świata" (1999)
*"Kosmiczna rewolucja" (2000)
*"Świat jest niewierny" (2000)
*"Podróżując" (2000)
*"To koniec!" (2001)
*"Mów do mnie jeszcze" (2001)
*"Co to jest miłość" (2001)
*"Mówisz do mnie moja" (2002)
*"Śpiewaj "Yidl mitn fidl" (2002)
*"Świt! Świt!" (2002)
*"Wszyscy braćmi być powinni" (2003)
*"Zadzwoń do mnie" (2004)
*"Sex Appeal" (2005)
*"Samotni" (2005)
*"Tłum" (2006)
*"To tylko złudzenie (To nie miłość)" (2007)
*"Tu i tu" (2007)
*"Daj mi chwilę" (2007)
*"Choć wieje, pada, grzmi" (2007)
*"Wracam do domu" (2007)
*"Tajemnice uczuć" (2008)
*"To mój czas" (2009)
*"Tango" (2009)
*"Proszę cię, skłam" (2009)
*"Tylko ty znasz te zaklęcia" (2010)
*"Kim tu jestem" (2010)
*"Sanktuarium" (2012)
*"Terra" (2014)
*"Kochankowie syreny" (2014)
*"Leć" (2015)
*"High heels" (2015)
*"Kto wciska mi kit" (2015)
*"Płoną maki, kapie wino" (2016)

## Välislingid

* Justyna Steczkowska koduleht
Sangrūda

**Sangrūda** on küla Leedus Kalvarija omavalitsuses, Sangrūda valla halduskeskus. Küla asub Gazda jõe kaldal. Sangrūdas on postkontor, keskkool ja raamatukogu.

1738. aastal on esmamainitud sealset riigimõisat, küla ennast aga 1744. aastal. Hiljem sai sealsest mõisast Mockava mõisa karjamõis. 1824. aastal anti sealne mõis Aleksandr Suvorovile. Pärast seda, kui Leedu ja Poola vaheline piir välja kujunes, moodustati sinna 1924. aastal kihelkond ja ehitati kirik, kuna ümbruskonna kihelkonnakirik jäi Poola poolele Puńskisse. Kirik põles 1971. aastal maha ja 1973. aastal ehitati pastoraat kirikuks ümber. 1999. aastal ehitati selle kõrvale uus modernistlik kirikuhoone.

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Osastav kääne

**Osastav kääne** ehk **partitiiv** on abstraktne ehk grammatiline kääne, mis on kasutusel peamiselt soome-ugri keeltes.

## Eesti keel
Eesti keeles väljendatakse partitiiviga piiritlematust või osalisust. Osastavat käänet kasutades vormistatakse eesti keelesː
* osasihitist (***pilti''' vaatama'')
* osasihitiselaadset aja- või kvantumimäärust (''ei möödu '''päeva'''gi'')
* osaalust (''laual oli '''raamatuid''')''
* osaöeldistäidet (''ta oli meie '''parimaid töötajaid''')''
* hulgasõna laiendit (siin on ***kaks kooki**'')
* mitmuslikku lisandit (''Karl, meie **vanimaid töötajaid*', lahkus*)

Partitiivil on eesti keeles neli ainsuse vormides esinevat tunnustː
* -*t* (kallasː kallast)
* Ø (*majaː maja*)
* -*d* (*suuː suud*)
* -*tt* (*vesiː vett*)
Mitmuses esinevaid tunnuseid on kaks, mille valik sõltub sõna vokaalmitmuse tüübistː
* Ø (*koerː koeri*)
* -*d* (hape*ː happeid*)
Lisaks neile on vokaalmitmuse puudumisel võimalik moodustada mitmuse osastavat käänet käändelõpuga -*sid* (*koiː koisid*). *Sid*-vorm võib sealhulgas esineda ka vokaalmitmust lubavate sõnade paralleelvormina (*koerː koeri, koerasid*), kuid selline kasutus võib mõjuda arhailiselt.

## Viited
Kalev Kruup

**Kalev Kruup** (19. veebruar 1920 Krupi talu, Põikva küla, Türi kihelkond, Järvamaa   – 13. jaanuar 2016 Austraalia) oli eesti päritolu Austraalia arstiteadlane ja psühholoog. 

Ta õppis Põikva külakoolis ja Laupa algkoolis, mille lõpetas 1933. Järgnesid õpingud Järva Maakonna Paide Avalikus Ühisgümnaasiumis, mille lõpetas 1938 *cum laude*.

Edasi õppis ta Tartu Ülikoolis arstiteaduskonnas 1940–1944. Põgenes 1944. aastal Saksamaale, kus õppis 1944–1945 Gießeni Justus Liebigi Ülikoolis arstiteaduskonnas. Ta lõpetas 1947. aastal Freiburgi Ülikooli ja omandas seal 1949. aastal meditsiinidoktori kraadi. 

1949. aastal emigreerus ta Austraaliasse, kus jätkas õpinguid Tasmaania Ülikooli filosoofiateaduskonnas 1953–1956. Ta pidi omandama seal kehtivad arstiõigused. 1956 sai ta Tasmaanias BA teaduskraadi ja 1957 järgneva teaduskraadi. 1957 lõpetas Tasmaania Ülikooli psühholoogiateaduskonna.

Kruup töötas Lõuna-Austraalias Flindersi Ülikoolis. Oli Tasmaania Ülikooli psühholoogia dotsent 1959–1985. Ta oli aktiivne ka ühiskondlikus tegevuses: Ta oli Austraalia Psühholoogia Assotsiatsiooni liige; Austraalia Hobarti Eesti Seltsi asutajaliige ja esimees; Austraalia Migratsiooni  Keskuse abiesimees, esimees ja laekur; Tasmaania Eesti Seltsi asutajaliige, esimees kuni 2009. aastani. 

Kalev Kruup on avaldanud psühholoogia teemalisi kirjutisi ning ülevaateid Austraalia eestlastest.

## Tunnustus
* Austraalia Liidu medal 
*1991 Austraalia orden teenete eest Eesti rahvusgrupi ja paljukulturismi heaks 
*2001 Eesti Punase Risti teenetemärk IV klass

## Viited

## Allikad
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
* http://www.folklore.ee/rl/fo/austraalia/rmt/EAI/kruup.htm
*TLÜAR väliseesti isikud]
Oiva Toikka

**Oiva Kalervo Toikka** (29. mai 1931 Viiburi – 22. aprill 2019 Helsingi) oli soome klaasikunstnik. 

Ta on peamiselt tuntud tänu Soome firmale Iittala kujundatud klaasnõudele. Nooruses keraamikat õppinud Toikka liikus hiljem edasi klaasikunsti juurde. Klaasnõude kõrval on Toikka peamiselt tuntud tänu 1971. aastast alates valmistatud Iittala klaaslindudele. Toikka kujundatud esemeid valmistatakse Nuutajärvi klaasitehases.

Toikka töötas edukalt ka muudes valdkondades. Ta oli lavakujundaja ja kostüümikunstnik, tehes eelkõige koostööd soome lavastaja Lisbeth Landefortiga; viimastel aastatel oli ta seotud ka mitme Soome rahvusooperi lavastustega. Ühtlasi on ta aastate jooksul loonud mitmeid kangadisaine Marimekko kollektsioonidele.

Toikka loomingut uurinud Jack Dawson näeb seda pigem mõjutatuna üldisematest klaasikunstis valitsevatest suundumustest, mitte niivõrd Põhjamaade kunstist. Toikka ise on kaasaegse kunsti asemel seostanud oma loomingut varasemate ajastute esteetikaga, öeldes selle määratlemiseks: ""Barokne" on minu loomingu kirjeldamiseks väga täpne sõna – on ju üks selle algseid tähendusi "korrapäratu kujuga pärl"."

## Kirjandus

* Alfons Hannes (mit Beiträgen von Wolfgang Kermer und Erwin Eisch): *Die Sammlung Wolfgang Kermer, Glasmuseum Frauenau: Glas des 20. Jahrhunderts; 50er bis 70er Jahre*. Schnell & Steiner, München, Zürich, 1989 (= Bayerische Museen; 9) ISBN 3-7954-0753-2, p. 56-58.
* *Birds by Toikka 2008*. Publication of the Iittala Group, Helsinki, 2008.
* *Oiva Toikka Glass and Design*. Jack Dawson. Werner Söderström, 2007.

## Välislingid
* Glass on wings – Oiva Toikka. thisisFINLAND.fi.
* Oiva Toikka – Design Museo
Fiskars

**Fiskars Oyj Abp** on Soome tarbekaupu tootev ettevõte, mis on tuntud eeskätt kääride, kirveste ja nugade valmistajana. Ettevõttel on 30 riigis üle 9000 töötaja. Fiskarsi grupi müügitulu 2015. aastal oli 1,105 miljardit eurot. Fiskarsi tooted on saadaval enam kui sajas riigis. 

## Ajalugu
Fiskarsi rajas 1649. aastal Hollandi kaupmees Peter Thorwöste. Algusaastatel valmistati ettevõttes naelu, traati, nuge, kõplaid, rattaid ja muid metalltooteid.

1783. aastal võttis rauatehase üle perekond Björkman ning peamiselt hakati vasemaaki töötlema.

1822. aastal ostis Turust pärit apteeker Johan Jacob Julin Fiskarsi tehase ja keskenduti raua töötlemisele.

1832. aastal asutati Fiskari külas Soome esimene söögiriistatehas ning peale nugade hakati valmistama kahvleid ja kääre. 1837. aastal rajati Fiskarsisse Soome esimene masinatsehh, kus 1830. aastatel valmistati riigi esimene auruvedur. Fiskars tootis ka põllundustehnikat, näiteks toodeti tehases üle miljoni adra.

1915. aastal noteeriti Fiskars Helsingi börsil.

Euroopa kiire majanduse ja tööstuse arenemise ajal oli Fiskars innovatsiooni esirinnas ning ettevõte laiendas oma tootevalikut, rajati ka Soome esimene metallvedrude vabrik. 

1929. aastal tabas Soome majandust kriis ja see aeglustas Fiskarsi laienemist. Kriisi mõju tõttu sai ettevõte masstootmist alustada alles Teise maailmasõja lõpus.

Üks ettevõtte tuntumaid tooteid, oranžid käärid, disainiti aastal 1967. Tegemist oli esimeste plastkäepidemetega kääridega maailmas. 1977. aastal asutas Fiskars käärivabriku USA-s. Fiskarsi oranž värv registreeriti Soomes ametliku kaubamärgina 2003. aastal, Ameerika Ühendriikides 2007. aastal ja Kanadas 2014. aastal. Alates Fiskarsi oranžide kääride müügiletulekust on neid müüdud üle miljardi eksemplari. 

21. sajandil on Fiskars keskendunud tarbekaupadele ning ettevõte on omandanud mitmeid brände.

## Fiskarsile kuuluvad brändid
* Fiskars (käärid, aiatööriistad, kööginõud)
* Iittala (köögitarbed, klaastarbed)
* Gerber (noad ja multitööriistad)
* Royal Copenhagen (portselantooted)
* Waterford (kristalltooted)
* Wedgwood (portselantooted)
* Arabia (lauanõud)
* Gilmour Nelson (kastesüsteemid)
* Hackman (köögiriistad)
* Leborgne (ehitustööriistad)
* Royal Albert (sööginõud)
* Royal Doulton (sööginõud)
* Rogaska (kristalltooted)
* Kitchen Devils (noad)
* Rörstrand (sööginõud)

### Suuraktsionärid

## Tunnustus
Uuringufirma T-Media Oy 2013. aasta küsitluse põhjal on Fiskars reputatsioonilt kolmas ettevõte Soomes.

## Viited
Lääne prefektuur

**Lääne prefektuur** on üks neljast Politsei- ja Piirivalveameti kohalikust täidesaatva riigivõimu volitusi omavast allüksusest (prefektuurist). 

Prefektuuri peamaja asub Pärnus aadressil A. H. Tammsaare puiestee 61.

Prefektuuri juht on 2015. aastast Kaido Kõplas.
## Tegevusvaldkonnad
* avalikku korda ähvardava ohu ennetamine, väljaselgitamine, tõrjumine ja avaliku korra rikkumise kõrvaldamine;
* dokumentide ja tegevuslubade väljastamine eriseadustes sätestatud alustel ja korras;
* kodakondsuse ja migratsiooni valdkonna asjade korraldamine;
* otsingu- ja päästetööde tegemine ning merereostuse avastamise ning likvideerimise korraldamine sise- ja territoriaalmeres ning majandusvööndis;
* otsingutööde tegemine maismaal lennuõnnetuse korral;
* piirivalve valdkonna asjade korraldamine;
* süütegude menetlemine ja karistuste täideviimine seaduses sätestatud alustel ja korras.

## Struktuuriüksused
Prefektuuri struktuuriüksused on:
* kriminaalbüroo;
* korrakaitsebüroo ja selle koosseisu kuuluvad jaoskonnad ning arestimaja;
**Haapsalu politseijaoskond, Lossiplats 4, 90502 Haapsalu linn
***Andrei Taratuhin, Haapsalu politseijaoskonna juht
**Kärdla politseijaoskond, Sadama tänav 26, 92412 Kärdla Hiiumaa vald
***Moonika Raudsepp, Kärdla politseijaoskonna juht.
**Kuressaare politseijaoskond, Transvaali tänav 58, 93811 Kuressaare Saaremaa vald
***Rainer Antsaar, Kuressaare politseijaoskonna juht 2014–
**Pärnu politseijaoskond, A. H. Tammsaare puiestee 61, 80042 Pärnu
***Mehis Mets, Pärnu politseiosakonna juht 2009–2015
***Andres Sinimeri, Pärnu politseijaoskonna juht 2015–2019
***Üllar Kütt, Pärnu politseijaoskonna juht 2019–
**Kesk-Eesti politseijaoskond, Savi tänav 2, 79514 Rapla Rapla vald ja Tallinna tänav 12, 72720 Paide linn
***Janno Ruus, Kesk-Eesti politseijaoskonna juht
* piirivalvebüroo ja selle koosseisu kuuluvad kordonid ning piiripunktid;
* kodakondsus- ja migratsioonibüroo;
* koordinatsioonibüroo.
### Kriminaalbüroo (KRB)
*2009–, Nils Sempelson, Lääne prefektuuri kriminaalbüroo juht

## Vaata ka
*Ida prefektuur
*Lõuna prefektuur
*Põhja prefektuur

## Viited

## Välislingid
* Lääne Prefektuuri struktuur ja teenistujate koosseis, Siseministri 7. detsembri 2009. a määruse nr 51. «Politsei- ja Piirivalveameti ning prefektuuride struktuur ja teenistujate koosseis lisa 5
Elise von der Howeni tütarlastekool

**Elise von der Howeni tütarlastekool** (saksa keeles *Howensche Schule* või *Elisenschule*) oli Tallinnas, Laial tänav 15 tegutsenud saksakeelne erakool tüdrukutele.

Kooli rajas 1879. aastal eelnevalt õpetajana töötanud paruness  Elise von der Howen (1834–1923). Kool oli tunnustatud ja sinna saabus õpilasi kõigist Läänemereprovintsidest. Von der Howen juhtis kooli kuni 1918. aastani ja läks seejärel pensionile, andes kooli ülalpidamise Eestimaa Rüütelkonnale. Kooli ametlik nimi oli seejärel ajutiselt *Mädchenschule der Estländischen Ritterschaft*. 

Koolijuhiks sai E. Howeni järel Gabriele Rosenbaum, kes tegi 1919. või 1920. aastal ettepaneku nimetada kool selle rajaja järgi *Elisenschule*'ks. 1924. aastast oli Eliisekooli direktor ja Tallinna Toomkooli õpetaja Werner Barthold Maximilian Stillmark (1889–1941).

Seoses Eestimaa rüütelkonna likvideerimisega loodi septembris 1919 kooli ülalpidamiseks eraldi ühing. Kooli aitas ülal pidada ka ühing Saksa Kooliabi. 1925. aastal läks kooli ülalpidamine Saksa kultuuromavalitsusele.

Kool suleti 1938. aastal.

## Viited

## Kirjandus
*Album der Howenschen und Elisenschule. Tallinn 1930. (kättesaadav ka DSpace'is)
*Ruth Wander. Die Elisenschule, ehemals Howensche Schule, in Reval: in der Erinnerung ihrer Schülerinnen. Hirschheydt 1979.
Asendus (keeleteadus)

**Asendus** on süntaktiline protsess, mille puhul kasutatakse tekstis üldise tähendusega asendussõnalist väljendit (asendusvormi), mis on mingi samas tekstis antud konkreetsema tähendusega moodustaja (lähtevormi) suhtes samamõisteline. Nt *Kui poiss oli uut jopet* (lähtevorm) *natuke aega kandnud, tuli see* (asendusvorm) *siiski poodi tagasi viia*. 

Asendussõnad ehk asendavad pronoomenid, proadverbid ning osaliselt ka proverbidena toimivad verbid saavad iga kord konkreetse sisu seosest lähtevormiga. 

Asendusvorm võib tähistada: 

*lähtevormiga sama objekti või nähtust (Nt *Mari ehtis *'ennast** peole. Jüri juba ootas **teda.***)
*samaliigilist, ühenimelist objekti (Nt ''Viisin sõbrale kingiks '''lambi''', aga tal on '''see''' juba olemas''.) 
*samalaadset tunnust, tegevust, seisundit, protsessi (Nt ''Päev oli '''vihmane'''. Ka järgmine tõotab tulla '''samasugune***.) 

Asendus võib olla lausesisene või lausetevaheline. 

## Viited
Lääne Politseiprefektuur

**Lääne Politseiprefektuur** oli Eesti Politsei piirkondlik siseturvalisuse eest vastutav riiklik haldusasutus (politseiprefektuur) Politseiameti ning Politsei- ja Piirivalveameti haldusalas. 

Politseiprefektuuri teeninduspiirkond oli Järva-, Rapla-, Lääne-, Pärnu-, Hiiu- ja Saare maakond.

Lääne Politseiprefektuuri struktuuriüksused olid:

* Politseiprefektuuri funktsionaalsed struktuuriüksused olid:
** 1) kriminaalosakond;
** 2) korrakaitseosakond;
** 3) teenistusosakond;
** 4) rahandusbüroo;
** 5) avalike suhete büroo;
** 6) politseikontrolli büroo.

* Politseiprefektuuri territoriaalsed struktuuriüksused olid:
** 1) Pärnu politseiosakond, Pikk tänav 18 Pärnu;
***Tarmo Kohv, Pärnu politseiosakonna ülemkomissar 2004–2006
***Sander Peremees, Pärnu politseiosakonna juht 2006–2009
** 2) Rapla politseijaoskond, Savi tänav 2 Rapla;
** 3) Paide politseijaoskond, Tallinna tänav 12 Paide;
** 4) Haapsalu politseijaoskond, Lossiplats 4 Haapsalu;
***Margus Sirts, Haapsalu politseijaoskonna juht –2005
***Valter Pärn, Haapsalu politseijaoskonna juht 2005–
***Margus Kaldma, Haapsalu politseijaoskonna juht
** 5) Kuressaare politseijaoskond, Transvaali tänav 58 Kuressaare.
***Ants Ley, Kuressaare politseijaoskonna ülemkomissar
***Aare Allik, Kuressaare politseijaoskonna juht 2006–2009 
** 6) algselt ka Kärdla politseijaoskond, Sadama tänav 26 Kärdla.
*** ülemkomissar Valdek Koor, Kärdla politseijaoskonna juht.
1. jaanuaril 2010 moodustati Politseiameti, Keskkriminaalpolitsei, Julgestuspolitsei, Piirivalveameti ja Kodakondsus- ja Migratsiooniameti ühendamisel. Siseministeeriumi haldusalas Politsei- ja Piirivalveamet ja piirkondlikud prefektuurid, sh Lääne Prefektuur. 
## Lääne Politseiprefektuur (1990–2003)

Lääne Politseiprefektuuri teeninduspiirkond oli Lääne maakond.

2004. aasta 1. jaanuarist moodustati Hiiumaa Politseiprefektuuri, Järva Politseiprefektuuri, Lääne Politseiprefektuuri, Pärnu Politseiprefektuuri, Rapla Politseiprefektuuri ja Saare Politseiprefektuuri baasil uus Lääne politseiprefektuur.

## Viited

## Välislingid
*Lääne Politseiprefektuuri põhimäärus, Siseministri määrus 31.12.2007
Ida Politseiprefektuur

**Ida Politseiprefektuur** oli Eesti Politsei piirkondlik siseturvalisuse eest vastutav riiklik haldusasutus (politseiprefektuur), mis oli Politseiameti ning Politsei- ja Piirivalveameti haldusalas. Ida Politseiprefektuur tegutses 2004–2010, mil asutati Ida Prefektuur.

Ida Politseiprefektuuri teenistuspiirkond oli Lääne- ja Ida-Viru maakond.

## Vaata ka
*Ida Prefektuur
## Viited

## Välislingid
*ARGO SOOLEP, Politseiprefekt Kalev Prillop tahaks politseid rahvale lähendada, Põhjarannik, 10.01.2004
Lääne-Saare Prefektuur

**Lääne-Saare Prefektuur** oli Eestis aastatel 1926–1939 eksisteerinud prefektuur. 

Prefektuur moodustati 1926, kui Läänemaa juurde liideti Saare maakond. Lääne Maakonna Politseivalitsuse ja Saare Maakonna Politseivalitsuse põhjal moodustati Lääne-Saare Prefektuur.

Prefektuuri piirkonda kuulusid Haapsalu, Kuressaare ja Kärdla linn ning Lääne- ja Saaremaa. Prefekti asukoht oli Haapsalus.

Läänemaa jagati Haapsalu, Lihula ja Märjamaa politseijaoskondadeks. Hiiumaa, mis kuulus tol ajal Lääne maakonna koosseisus Haapsalu politseijaoskonna alla ning jaoskonna juht oli komissari õigustega abikomissar.

Saare prefektuur ja Lääne prefektuur lahutati uuesti Vabariigi Valitsuse otsusega 13. oktoobril 1939 seoses NSV Liidu sõjaväebaaside asutamisega Eestis. 

## Prefektuuri juhid
*1. aprill 1927 – 1933, Johann Kokla, Lääne-Saare prefekti kt ja Lääne-Saare prefekt
*1. mai 1933 – 1937, Albert Ladva / Albert Lapmann, Lääne-Saare prefekt
*1937–1939, Leonid Kane, Lääne-Saare prefekt

## Tegevuspiirkonnad

*Haapsalu jaoskonna (Viedemanni 26, Haapsalu) tegevuspiirkond: Haapsalu linn ning Rikholdi, Passlepa, Sutlepa, Vormsi, Asoküla, Sinalepa, Oro, Taebla, Palivere, Võnnu, Martna, Lähtru, Jõgisoo, Piirsalu, Sooniste, Vaikna vallad ja Hiiu saar ühes juurdekuuluvate laidudega Läänemaal. 
:Kärdla (Kärdla alevis) abikomissari tegevuspiirkond: Hiiu saar ühes juurdekuuluvate laidudega. 
*Lihula jaoskonna (Lihula alevis) tegevuspiirkond: Lihula, Kirbla, Veltsa, Mässu, Paatsalu, Paadrema ja Saulepi vallad Läänemaal. 
*Märjamaa jaoskonna (Märjamaa alevikus) tegevuspiirkond: Märjamaa, Haimre, Velise, Vigala, Luiste, Kolovere, Kalju ja Sipa vallad Läänemaal.
*Kuresaare (Kubermangu tänav 14, Kuresaare) jaoskonna tegevuspiirkond: Saare maakond ühes Kuresaare linnaga. 
:Orisaare abikomissari tegevuspiirkond: Leisi, Pärsama, Kogula, Laimjala, Maasi, Uuemõisa, Hellama ja Muhu-Suure vallad.

## Viited

## Välislingid
*Aadressraamatud > Eesti aadress-raamat 1938-1939 = Directory for Estonia 1938-1939 = Adressbuch für Estland 1938-1939 = Адресный указатель Эстонии 1938-1939. Lääne-Saare Prefektuur, lk 71–72
Porvoo toomkirik

**Porvoo toomkirik** (soome *Porvoon tuomiokirkko*, rootsi *Borgå domkyrka*) on Soome Evangeelse Luterliku Kiriku toomkirik Porvoos. Ta on rootsikeelse Borgå (Porvoo) piiskopkonna peakirik. Kirikut kasutab ka soomekeelne kogudus, mis kuulub Helsingi piiskopkonna alla.

Porvoo kirik on põhiosas ehitatud 15. sajandil. See sai toomkirikuks 1723. aastal, kui Viiburi langes Venemaa kätte ning sealne piiskopkonna keskus koliti ümber Porvoosse. 1809. aastal toimus toomkirikus Porvoo maapäev, millel Venemaa keiser Aleksander I kinnitas Soome vanad õigused ning pandi alus Soome suurvürstiriigile.

## Ajalugu

Porvoos asus tõenäoliselt juba 13. sajandil puukirik. Kivikirik rajati sinna arvatavasti 1410. aastatel ning see oli pühitsetud tõenäoliselt neitsi Maarjale. Kiriku rajajaks peetakse Pernaja meistrit, kellele omistatakse mitme 15. sajandi esimesest poolest pärineva Soome kiriku ehitamine. 15. sajandi keskpaiku kirikut laiendati neli meetrit ida ja kuus meetrit lõuna suunas.

16. sajandil sai kirik mitu korda kannatada: 1508. aastal purustasid selle taanlased ning 1571. ja 1590. aastal rüüstasid seda venelased. 17. sajandi alguses kirik taastati ning muu hulgas ehitati sinna esimene orel. 1708. aastal põles kirik aga Põhjasõja käigus uuesti. Siiski taastati ta peagi ning sai 1723. aastal Viiburist Porvoosse üle toodud piiskopkonna keskuseks. 1923. aastal viidi Porvoo piiskopkonna keskus Tamperesse (Tampere piiskopkond) ning Porvoo sai uue rootsikeelse piiskopkonna keskuseks.

1809. aastal toimunud Porvoo maapäev algas Porvoo toomkirikus ning seal andsid Soome seisused vande Aleksander I-le kui Soome suurvürstile.

1941. aastal tabas toomkirikut Jätkusõja käigus lennukipomm, mis aga ei lõhkenud ning kirik pääses suuremate kahjustusteta.

1992. aastal pühitseti Porvoo toomkirikus Porvoo lepingu sõlminud luteri ja anglikaani kirikute ühist armulauateenistust; sellest sai leping ka oma nime.

2006. aasta 29. mail süüdati kirik põlema ning tulekahjus hävis kiriku katus, selle sisemus sai kannatada peamiselt suitsu- ja veekahjude tõttu. Süütaja mõisteti 2007. aastal kuueks ja pooleks aastaks vangi. Kirik remonditi ning 2008. aasta 30. novembril toimus seal esimene põlengujärgne teenistus.

2009. aastal kujutati Porvoo toomkirikut 2-eurosel mündil, mis löödi Porvoo maapäeva 200. juubeli puhul. Siis anti välja ka 100-eurone mälestusraha, millel on samuti kujutatud toomkirikut.

## Viited

## Välislingid
*Porvoo koguduste koduleht
Saare prefektuur

**Saare prefektuur** oli aastail 1939–1940 tegutsenud Eesti välispolitsei prefektuur.

Prefektuur asutati Vabariigi Valitsuse otsusega 13. oktoobrist 1939 Lääne-Saare Prefektuurist seoses Nõukogude Liidu sõjaväebaaside asutamisega Saaremaal.

## Saare prefektid
* 1940, Juhan Ehatamm, Saare prefekt

## Tegevuspiirkond

Prefektuuri piirkonda kuulusid Kuressaare linn ja Saare maakond.

Prefektuuri koosseisu kuulusid:

* Kuressaare jaoskonna politseikomissar Saaremaal (tegevuspiirkond: Kuressaare linn ning Kaarma, Kuressaare, Pihtla, Ruhnu, Salme, Torgu ja Valjala vallad)
* Kihelkonna jaoskonna politseikomissar Saaremaal (tegevuspiirkond: Kihelkonna, Kärla, Lümanda ja Mustjala vallad)
* Orissaare jaoskonna politseikomissar Saaremaal (tegevuspiirkond: Laimjala, Leisi, Muhu, Pärsamaa ja Pöide vallad)

## Viited

## Välislingid
* https://dea.digar.ee/article/AKriigiteataja/1939/11/21/7
Maria Enzersdorf

**Maria Enzersdorf** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Mödlingi ringkonnas. 

Maria Enzersdorfi ümbritsevates metsades on mitu lossi ja varet, sealhulgas Liechtensteini loss ja *Schwarzer Turm* (Must torn) metsas ning Hunyadi loss linnas endas.

## Ajalugu

Maria Enzersdorfi asustasid tõenäoliselt roomlased ja keldid. Asulat on esmamainitud 12. sajandil. Sel perioodil ehitati ka Liechtensteini loss kindlusena ungarlaste vastu.  

Linn hävitati 1529. ja 1683. aastal Osmanite esimesel ja teisel Viini piiramisel.

Aastatel 1938–1954 oli linn Viini 24. ringkonna osa.

## Majandus

Linnas asub energiaettevõtte EVN AG peakorter.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Wals-Siezenheim

**Wals-Siezenheim** (austria hääldus: [ˌvalsˈsiːtsn̩haɪ̯m]; saksa hääldus: [ˌvalsˈziːtsn̩haɪ̯m]) on vald *(Gemeinde)* Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal.

Vald loodi 1948. aastal Walsi ja Siezenheimi liitumisel. Samal aastal anti vapp. Kui 1947. aastal oli seak 1000 elanikku, siis 2001. aastal ligikaudu 11 000. Eelmine Wals oli osa eraldi Siezenheimi vallast, kuid sellegipoolest ka Liefering ja hiiglaslik osa Taxachist.

## Geograafia

Vald asub Salzburgi linna (idas) ja Austria-Saksamaa piiri (läänes) vahel. See loodi 1948. aastal, kui ühendati Wals ja Siezenheim, pärast territooriumi osade liidendamist Salzburgi linnaga. Kogu vald kuulub Salzburgi äärelinna, kuid seni pole liitumise edendamiseks rohkem pingutusi tehtud.

Wals-Siezenheim asub vahetult Salzburgi lennujaamas juurdepääsuga Salzburgi trollibussivõrgule. See on laiendatud kaubanduskeskuste ja mitmete suurte tööstusettevõtete filiaalide asukoht. Walserbergi paikkond on laialt tuntud endise piiripunkti poolest Austria *[[West Autobahn]]ilt* Saksamaa Bundesautobahn 8-le. Piirikontroll kaotati Schengeni leppe rakendamisega 1997. aastal.

Vallaosad on Gois, Himmelreich, Käferheim, Kleßheim, Schwarzenbergkaserne, Siezenheim, Viehausen, Wals, Walserberg ja Walserfeld.

## Ajalugu

Vanim paikkond Siezenheim asustati juba Rooma aegadel ja on saanud nime Rooma aristokraadi Sizo järgi. 1690. aastal ehitati Salzburgi peapiiskoppide suveresidentsiks Klessheimi loss.

## Sport

* Salzburgi Red Bull (Austria Bundesligas mängiv jalgpalliklubi)
* AC Wals (maadlusklubi)
* EV Wals (kurlingiklubi)

## Tuntud inimesi

* Franz Berger (1940–2012), maadleja 
* Georg Marchl (* 1964), maadleja

## Vaata ka

* Red Bull Arena

## Viited

## Välislingid
Altach

**Altach** on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Feldkirchi ringkonnas.

## Ajalugu

Habsburgid valitsesid Vorarlbergi külasid vaheldumisi Tiroolist ja Kaugemast Austriast. 1801. aastal eraldati Altach Götzisest. Aastatel 1805–1814 kuulus Altach Baierile, siis taas Austriale. Altach on Austria Vorarlbergi liidumaa osa alates selle asutamisest 1861. aastal. Aastatel 1945–1955 kuulus vald Prantsuse okupatsioonitsooni Austrias.

Altachis tegutseb Austria kõrgliiga jalgpalliklubi SC Rheindorf Altach.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Ried im Innkreis

**Ried im Innkreis** on linn Austrias Ülem-Austria liidumaal, Ried im Innkreisi ringkonna keskus. See asub Linzist umbes 70 km kaugusel läänes ja Salzburgist 60 km kaugusel põhjas.

## Viited

## Välislingid
Mattersburg

**Mattersburg** (endise nimega *Mattersdorf*, ungari keeles *Nagymarton*, horvaadi keel *Materštof*) on linn Austrias Burgenlandi liidumaal, Mattersburgi ringkonna keskus.

Linnas tegutseb Bundesliga jalgpalliklubi SV Mattersburg.

## Viited

## Välislingid
Esimese öö õigus

**Esimese öö õigus** (ladina keeles *ius primae noctis*) tähendab väidetavat ajaloolist feodaalisanda õigust veeta oma pärisorja abiellumise korral pulmaöö ("esimene öö") pärisorja pruudiga. 

Puuduvad tõendid, et selline privileeg oleks keskaegses Euroopas reaalselt kasutusel olnud. Kõik viited sellele pärinevad hilisemast ajast. Seksuaalkäitumise ajalugu uurinud ajaloolane Mati Laur on esimese öö õigust nimetanud valgustusajastul loodud müüdiks.

## Viited

## Kirjandus
* Merili Metsvahi "Esimese öö õiguse stereotüübi leviku eellugu". Keel ja Kirjandus 7/2018

## Välislingid
* Merili Metsvahi "Kuidas esimese öö õigusest sai eesti rahvuslik narratiiv?" ERR Novaator, 21. september 2018
Elbu raba

**Elbu raba** (ka **Elbu soo**) on raba Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas; Lavassaare soostiku osa.

## Välislingid
*Tuletõrjujad tõmbavad Elbu rabas möllavat tuld koomale, delfi.ee, 23. mai 2002