open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Teraspoiss

**"Teraspoiss"** on Jüri Parijõe romaan, mis ilmus 1937. aastal.

Autor sai selle eest 1938. aastal Vabariigi Presidendi auhinnakonkursil II auhinna (1000 krooni).

1938. aastal tõlkis Ida Grünthal teose soome keelde.

1939. aastal tuli Vanemuise teatris lavale autori enda dramatiseeringus samanimeline noorsoonäidend.

Kordustrükk ilmus 1994. aastal Olioni kirjastuselt. ISBN 5460002397

Raamatu tegevus toimub 1930. aastate Tartus, kuhu Parijõgi kolis 1929. aastal. Rahaühikuna on mainitud krooni (mis võeti kasutusele 1928. aastal). Jüri Parijõgi sai 1931. aastal Tartu 4. algkooli juhatajaks; see kool asus Karlova mõisa linnapoolses osas, samas kui teises tiivas asus Tartu 11. algkool ehk abikool, mida hüüti ka ulakate poiste kooliks või koertekooliks, mis ongi raamatus mainitud abikool.

Raamatu peategelane on 12-aastane Jaan Kattai, kelle ema on just surnud tiisikusse ja isa on surnud juba enne tema aastaseks saamist. Pärast vanemate surma jääb ta elama nende vanasse majja, kus tema eest hoolitseb majarahvas, kellega ta ema väga hästi läbi sai: kojamees naisega, poeproua ja üliõpilane härra Pärn hoovimajast. Jaan eelistab rohkem üliõpilase seltsi, kuna ta kohtleb Jaani kui endasugust, mitte nagu väikest last. Jaanil tuleb nüüd juba väga noorena ise omadega toime tulla. Ta proovib iga hinna eest saada teenistuskohta, kuid see tal ei õnnestu. Siis saadetakse ta varjupaika, kus aga teised tunnevad, et ta on neist üle, mispeale tuleb ta hiljem koju üliõpilase juurde. Hiljem visatakse ka koolist välja, kuna hakkas õpetajale vastu ja määratakse abikooli. Raamatu lõpus lõpetab nüüd 13-aastaseks saanud Jaan viienda klassi ja saab teenistuskoha aednik Raadi juures, olles päästnud tema tütre elu.

## Viited
Winfried Martin Hansen

**Winfried Martin Hansen** (26. veebruar/9. märts 1860 Paistu – 27. märts 1936 Tartu) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastal 1871 Tartus gümnaasiumis. Aastatel 1872–1875 õppis ta Gustav Max Schmidti Eragümnaasiumis, aastatel 1875–1880 Viljandi Maagümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1880–1886. Ta oli ka koduõpetajaks Muuga mõisas. Prooviaastal oli ta aastal 1887 Helme Maarja koguduses Ernst Behse juures. Ordineeriti 31. mail 1887 Tartus õpetajaks.

Oli aastal 1887 Helme Maarja koguduse ja Taagepera Jaani koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1887–1888 oli ta adjunktõpetajaks ja aastatel 1888–1889 vikaarõpetajaks Kolga-Jaani Johannese koguduses. Aastatel 1889–1929 oli ta (introdutseeriti 16. aprillil 1889) Rõngu Mihkli koguduse õpetaja, olles samaaegselt Võru praostkonna vaimulik koolirevident. Aastal 1893 oli ta kolmeks kuuks pastoriametist kõrvaldatud (suspendeeritud), kuna viis läbi kiriklikke talitusi rekonvertiitidele(õigeusus pettunutele). Aastatel 1914–1917 oli ta Siberisse (täpsemalt Tomski) välja saadetud. Aastal 1919 oli ta bolševistlikus vangistuses. Elas aastast 1930 Tartus, kus ta ka aastal 1936 suri. Hansen maeti Rõngu kalmistule.

## Isiklikku
Tema isa Woldemar Adolf Hansen oli Paistu Maarja koguduse õpetaja.

## Viited
Nordregio

**Nordregio** (Põhjamaade Ruumilise Planeeringu Keskus) uurib ja planeerib Põhjamaade- ja Euroopa elukeskkonda. 

Uute statuutide (võeti vastu 14. jaanuar 2000) kohaselt on Nordregio Põhjamaade ja Euroopa uurimiskeskus, mis keskendub regionaalsetele arengutele, linna- ja maa süsteemidele, demograafiale, valitsemisele ja haldusjaotustele, innovatsioonile, teadmispõhisele majandusele, globaalsetele kliimamuutustele, piirkonna sisesele adaptatsioonile ja rahvusvahelisele energiapoliitikale. Detailselt keskendutakse Läänemere regioonile, Põhjamaadele ja Arktikale. Üldisemal tasandil tegeletakse Euroopa ruumiga. Nordergio asutati Põhjamaade Ministrite Nõukogu poolt 1. juulil 1997. Samal aastal võttis Nordregio osaliselt üle organisatsioonide Nordplan, NordREFO ja NOGRAN ülesanded.

## Juhtkond
Nordregio juhtkonnas on üks Põhjamaade (Island, Norra, Rootsi, Soome, Taani) liikmesriigi esindaja, üks vaatleja liige igast autonoomsest piirkonnast (Gröönimaa, Fääri saared ja Ahvenamaa). Lisaks valib Nordregio meeskond määramata hulga liikmeid juhtkonda. Juhtkonna kinnitab Põhjamaade Ministrite Nõukogu. Juhtkond vastutab pikaajalise strateegilise planeerimise eest. Juhtkonna juurde kuulub nõustavat funktsiooni omav ekspertide volikogu, milles on 21 liiget: 3 liiget igast liikmesriigist ja 2 isevalitsevast autonoomiast.

## Tegevus
Instituudi põhiliseks ülesandeks on hallata andmebaasi- ja maakaarte, mis sisaldavad informatsiooni majandusest, demograafiast, energeetikast, keskkonnast, tööjõust, rahvarändest jm. Nordregiol on Nordregio Akadeemia, ilmuvad perioodilised väljaanded: Nordregio ajakiri The Journal of Nordregio ja Euroopa ruumilise planeerimise ajakiri European Journal of Spatial Development (EJSD). Avaldatakse ka erialaseid trükiseid, aruandeid ja õppematerjale.

## Rahastus
Põhjamaade Ministrite Nõukogu finantseerib 40–50% ulatuses Nordregiot, mis katab tegevuse põhiosa käibest. Ülejäänud kulud katab lepinguline koostöö riiklike ja regionaalsete ametivõimudega, osavõtt kohaliku ja Euroopa tasandi konkurssidest, näiteks "EPSON 2013".

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Hollywood

**Hollywood** on piirkond Los Angelese linnas California osariigis Ameerika Ühendriikides. See asub Los Angelese kesklinnast lääneloodes. Kuna see ümbruskond on filmistuudiote ja filmitähtede ajalooline keskus, nimetatakse Hollywoodiks tihti Ameerika Ühendriikide filmitööstust tervikuna. 

Hollywoodile ja sealsele filmitööstusele viitavad ka hüüdnimed StarStruck Town ja Tinseltown. Tänapäeval on suur osa filmitööstusest valgunud naabruskondadesse nagu Westside, ent oluline osa tugitööstusest – montaaži-, eriefektide, butafooria-, järeltöötlus- ja valgustusfirmad – püsib endiselt Hollywoodis, nii nagu ka filmiettevõtte Paramount Pictures välistuudiod.

Los Angelese linnas ei ole kombeks piirkondade piire täpselt määratleda, ent hiljuti sai Hollywoodist erand. 16. veebruaril 2005 esitasid California parlamendiliikmed Jackie Goldberg ja Paul Koretz seaduseelnõu, mille kohaselt peaks California osariik pidama Hollywoodi suhtes samasugust arvestust nagu juhul, kui see oleks iseseisev. Sel põhjusel fikseeriti Hollywoodi piirid. Eelnõu toetasid üksmeelselt Hollywoodi kaubanduskoda ja Los Angelese linnanõukogu. Piir asetseb ligikaudu Lääne-Hollywoodist idas, lõunas Mulholland Drive'ist, Laurel Canyonist, Cahuenga Boulevardist ja Barham Boulevardist ning Burbanki ja Glendale'i linnast, põhjas Melrose Avenuest ning läänes Golden State Freewayst ja Hyperion Avenuest. See hõlmab ka Griffith Parki ja Los Felizi – kaht ala, mida enamik linlasi on seni Hollywoodist eraldi asuvaks pidanud. 

Koos Los Feliziga oli Hollywoodi piirkonnas 2000. aasta rahvaloenduse andmeil 123 436 elanikku ning leibkonna mediaansissetulek oli 1999. aastal 33 409 USA dollarit. Hollywoodi pindala on 64,6 km2 ning rahvastiku tihedus 1909,3 elanikku ruutkilomeetri kohta.

Kuna Hollywood paikneb Los Angelese linna piires, pole sel omavalitsust. Omal ajal määras Hollywoodi kaubanduskoda ametniku, kes kandis tseremoniaalsetel eesmärkidel aunimetust "Hollywoodi linnapea". Johnny Grant oli selles ametis 1980. aastast surmani 9. jaanuaril 2008. Pärast seda pole talle aga järglast määratud.

## Vaata ka
* Hollywood and Highland Center
* Hollywoodi kuulsuste allee

## Välislingid

* Elizabeth Aubrey. Hollywood in turmoil as 150,000 backstage workers vote to go on strike: ‘It would shut everything down’. The Independent, 5. oktoober 2021 (inglise ja hispaania keeles)
Jook

**Jook** on vedelik, mida kasutatakse joomiseks. See võib olla naturaalset päritolu (näiteks vesi, piim) või spetsiaalselt valmistatud (näiteks mahl, tee, kohv, kakao, limonaad, kali), ka alkoholi sisaldav (näiteks õlu, vein, siider).


Ice water with lemon.jpg|Vesi klaasis jäätükkide, kõrre ja sidruniviiluga
Milk glass.jpg|Pastööritud lehmapiim
Dongding feuilles liqueur.jpg|Tee
A small cup of coffee.JPG|Kohv
Oranges and orange juice.jpg|Apelsinimahl
Aufseß Bier.JPG|Õlu
A glass of red wine.jpg|Punane vein
2014 DDR-Alkoholika.jpg|Piiritusjookide pudelid
Eliise Paula Roosa

**Eliise Paula Roosa** on eesti näitleja.

Ta oli Tallinna Nõmme Gümnaasiumi õpilane. Edasi läks õppima Tallinna Ülikooli. Ta võtab osa Nukuteatri Noortestuudio tööst.

Ta mängib telesarjas "Unistuste agentuur".

## Viited

## Välislingid
*
*
Ange-Félix Patassé

**Ange-Félix Patassé** (25. jaanuar 1937 – 5. aprill 2011) oli Kesk-Aafrika Vabariigi poliitik.

Ta oli 22. oktoobrist 1993 kuni 15. märtsini 2003 Kesk-Aafrika Vabariigi president.
Sergei Novikov (laskesuusataja)

**Sergei Novikov** (sündinud 27. aprillil 1979 Mahiloŭ oblastis Čavusys) on Valgevene laskesuusataja.

Novikov võitis hõbemedali 2008. aasta maailmameistrivõistlustel Östersundis segateatesõidus. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris jagas ta teist kohta 20 km eraldistardiga sõidus koos Ole Einar Bjørndaleniga.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 2010  Vancouveris
**  hõbemedal 20 km eraldistardiga sõidus

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2008  Östersundis
**  hõbemedal 2x6+2x7,5 km segateatesõidus

## Välislingid

*
Eduardo Souto de Moura

**Eduardo Elísio Machado Souto de Moura** (sündinud 25. juulil 1952 Portos) on portugali arhitekt, Pritzkeri auhinna laureaat.

Ta õppis Porto ülikoolis esialgu skulptuuri ning seejärel arhitektuuri.

Üks tema tuntumaid töid on Braga staadion, kus peeti osa 2004. aasta jalgpalli EMi mängudest.

Eduardo Souto de Moura on Porto ülikooli arhitektuuriosakonna professor.

## Tunnustus
*2007 – valiti Ameerika Arhitektide Instituudi auliikmeks
*2011 – Pritzkeri auhind

## Eduardo Souto de Moura projekteeritud rajatisi

Pilt:Estadio Braga.JPG|Braga staadion
Pilt:Depgeo.jpg|Aveiro ülikooli maateaduse hoone
Pilt:Escultura Angelo de Sousa 2 (Porto).JPG|Kontorihoone Portos
Pilt:Pavilhão de Portugal,vista posterior.jpg|Portugali paviljon 1998. aasta maailmanäitusel Lissabonis (koos Siza Vieiraga)
Pilt:Estacao Trindade (Porto).JPG|Porto metroo Trindade jaam
Pilt:2005 Serpentine Gallery (Alvaro Siza and Souto Moura).jpg|Paviljon Londonis Serpentine Gallerys
Martin Kukk

**Martin Kukk** (sündinud 15. augustil 1987) on Eesti ettevõtja ja endine poliitik. Ta oli XIII Riigikogu liige. 	

## Hariduskäik
Ta on lõpetanud 2006. aastal Tallinna Tehnikagümnaasiumi ja Sisekaitseakadeemia maksunduse erialal. Ta on 2012. aastal läbinud kõrgemad riigikaitsekursused.

## Töö ja poliitiline tegevus
Ta on töötanud ehitusettevõttes Betoneks Ehitus OÜ objektiinsenerina ja Stokkeri tööriistakauplusi varustavas hulgifirmas Mecro AS tootejuhina.

Martin Kukk on alates 7. märtsist 2007 Reformierakonna liige.

6. aprillil 2011 sai ta Eesti Reformierakonna peasekretäriks. Ta juhtis Reformierakonna meeskonda peasekretärina valimisvõitudeni 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel ja 2015. aasta Riigikogu valimistel. 2016. aastal juhtis ta Siim Kallase presidendikampaaniat. 

2015. aasta Riigikogu valimistel osutus Martin Kukk parlamenti valituks ning töötas Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjonis ja põhiseaduskomisjonis. Ta oli Reformierakonna fraktsiooni aseesimees.

2016. aasta suvel esitas Martin Kukk avalduse Riigikogu mandaadist loobumiseks, et asuda tegutsema erasektoris ettevõtjana.

2016. aastal asutas ta koos Annika Arrase ja Gerrit Mäesaluga Eestisse rahvusvahelise valitsus- ja korporatiivsuhetega tegeleva ettevõtte Miltton Nordics. 2020. aastal müüs ta oma osaluse Milttoni Eesti harus Soome emaettevõttele Miltton OY. 

2016. aasta detsembris asutas ta Eesti suurima erahooldekodusid opereeriva ettevõtte Südamekodud AS ning on selle ettevõtte aktsionär ja nõukogu esimees. 

2021. aastal asutas ta invaabivahendite jae- ja hulgimüügi ettevõtte TERESA, millel on esindused üle Eesti. 

2024. aastal omandas ta äripartneritega Karell Kiirabi AS-i ning tegutseb selles ettevõttes nõukogu liikmena.

2025. aastal asutas ta investeerimisettevõtte CAPMED, mis keskendub sotsiaal- ja tervishoiu investeeringute haldamisele Baltikumis.   

## Ühiskondlik tegevus
Aastatel 2009–2017 oli Martin Kukk Tallinna Tehnikagümnaasiumi hoolekogu liige.

Martin Kukk valiti 2009, 2013 ja 2021. aasta kohalike omavalitsuste valimistel Tallinna linnavolikogusse.

Ühtlasi on ta Kaitseliidu liige. 

## Viited
Defensiinid

**Defensiinid** on peptiidid, mis kaitsevad inimese rakke mikroorganismide eest.
Peensoole kaitses osalevad erinevad sooleepiteeli rakud (ka loomulikud tappurrakud ja neutrofiilid) toodavad *α*- ja *β*-defensiine.
Einar Vallbaum

**Einar Vallbaum** (sündinud 9. oktoobril 1959 Rakveres) on Eesti majandustegelane ja poliitik. Ta oli XIII Riigikogu liige 9. aprillist 2015 12. juunini 2017.

Ta lõpetas 1978. aastal Rakvere Kaugõppekeskkooli ja 2007. aastal Mainori Kõrgkooli ärijuhtimise erialal.

Einar Vallbaum on AS-i Lajos (registrikood 10132895 esmakande aeg 1996, Kunda linn, Lääne-Viru maakond) asutaja ja ainuomanik, tema poeg Erko Vallbaum on nõukogu liige.

Einar Vallbaum oli kuni 7. oktoobrini 2009 Eesti Rahvusvaheliste Autovedajate Assotsiatsiooni (ERAA) president. Lääne-Viru maavanemaks määrati ta 14. septembril 2009.

## Poliitiline karjäär
Einar Vallbaum kuulus Eesti Keskerakonda 12. veebruarist 2002 kuni 28. augustini 2009. Kuulus Eesti Reformierakonda 17. maist 2010 kuni 14. juuni 2013.

Pärast Hanno Pevkuri asumist sotsiaalministriks Andrus Ansipi kolmandas valitsuses sai Einar Vallbaum asendusliikmena XII Riigikogu liikmeks, kuid astus tagasi ning tema asendusliikmeks sai Paul-Eerik Rummo alates 7. aprillist 2011.

Vallbaum kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel Isamaa ja Res Publica Liidu nimekirjas valimisringkonnas nr 6 (Lääne-Viru maakonnas), sai 1044 häält, kuid valituks ei osutunud. Ta pääses Riigikokku keskkonnaministri kohale asunud Marko Pomerantsi asendusliikmena ning lahkus Riigikogust 12. juunil 2017 pärast Marko Pomerantsi ministriametist vabastamist.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 6 (Lääne-Virumaa) 293 häält ning ei osutunud valituks.

## Muud
11. jaanuaril 2011 kinnitati Einar Vallbaum Kaitseliidu Viru maleva tegevliikmeks. Ta on Viru maleva kuuesajas tegevliige.

## Tunnustus
*2009 Lääne-Virumaa vapimärk

## Viited
Saaga (andmekogu)

**Saaga** on digiteeritud arhiiviallikaid sisaldav veebikeskkond, mis võimaldab tutvuda Eesti Rahvusarhiivis ja Tallinna Linnaarhiivis säilitatavate arhivaalide digitaalsete koopiatega.

Saaga esialgne eesmärk oli koguda kõikide genealoogilise uurimistöö jaoks olulisemate allikate kasutuskoopiad ühte kohta. Alates 2008. aastast hõlmab Saaga kõiki arhiivide digiteeritud arhivaale, sõltumata temaatikast.

Lisaks perekonnaloolistele allikatele on uurijatele kättesaadavad mitmesugused Eesti Vabariigi (1918–1940) sise- ja välispoliitikat kajastavad materjalid, valik välisarhiivides leiduvatest Eesti ajaloo allikatest, vakuraamatud, ajaloolised käsikirjalised maakaardid ja plaanid, organisatsioonide ja isikute arhiivides säilitatavad dokumendid, populaarsemad kooliajaloo allikad, Tartu linna hoonete ehitusprojektid, aadlivappide kujutised jpm.

2015. aasta 8. aprilli seisuga sisaldab Saaga 154 481 digiteeritud säilikut, mis koosnevad 13 839 531 pildist kogumahuga 17 999 GB.

## Viited

## Välislingid
* Saaga avaleht
* Moskva Evangeeliumi Luteriusu Konsistooriumi arhiivifond
Hans Pöhl

**Hans Pöhl** (2. august/15. august 1876 Suur-Nõmmküla, Noarootsi kihelkond – 22. jaanuar 1930) oli eestirootslaste üks juhte.

Aastatel 1886–1890 õppis Hans Pöhl Sutlepa algkoolis. Seejärel õppis ta aastatel 1890–1893 Haapsalu venekeelses linnakoolis.

15. aprillil 1893 nõudis Österby kooli õpetaja Jaan Liewoh koolinõukogult palga tõstmist, paremaid küttepuid, koolimajja ahju, pliidi ja aia parandamist. Vald polnud Liewoh tingimustega nõus ning siis pöörduti kutsega Hans Pöhli poole, kes nõustus õpetajaks hakkama. Selle vastu protesteeris Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja Wilhelm Girgensohn, kes leidis (ilmselt õigustatult), et Pöhl pole õpetajaameti jaoks piisavalt pädev (rootsi ja eesti keele oskused jätsid soovida). Lõpuks andis praost Girgensohn järele, kuid nõudis, et Pöhl läheks suvel köster Johan Nymanni juurde rootsi keelt ja usuõpetust õppima.

Ta oli Asutava Kogu ja I, III ning IV Riigikogu liige. Kuulus Kristlikku Rahvaerakonda.

Hans Pöhl on maetud Vormsi saarele, Hullo Püha Olavi kiriku kalmistule.

## Kirjandus
*Hans Pöhl. Estlandssvenskarnas hövding. Rannarootslaste eestvõitleja. Hans Pöhli (1876–1930), Eesti rootslaste vaimse liidri ja valgustaja elulugu. Svenska Odlingens Vänners förlag. Stockholm – Tallinn 2010.
Johannes Andersen

**Johannes Andersen** (29. august 1943 – 28. aprill 2020) oli taani astronoom.

Ta lõpetas 1969. aastal Kopenhaageni Ülikooli magistrikraadiga astronoomia alal ja kaitses 1991. aastal samas doktoriväitekirja.

Ta töötas alates 1972. aastast Kopenhaageni Ülikoolis.

Aastatel 2002–2012 oli ta Põhjamaade teleskoopi Nordic Optical Telescope haldava ühenduse NOTSA direktor.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Tutvustus Kopenhaageni Ülikooli lehel
101. kilomeeter

**101. kilomeeter** oli NSV Liidus mitteametlikus kasutuses olnud termin, mis tähendas, et teatavatel inimgruppidel oli keelatud elada Moskvast, Leningradist, liiduvabariikide pealinnadest ja suletud linnadest 100 kilomeetri raadiuses. Seda piirangut kasutati § 58 alusel poliitiliselt represseeritute ning nende perekonnaliikmete, aga ka retsidivistide puhul.

Nõukogude seaduste järgi rakendati vanglast vabanenud inimestele liikumispiirangut, ning tavalise sisepassi või sissekirjutusdokumendi asemel said nad dokumendi, mis piiras nende liikumist, jättes nad tähtsatest linnadest 100 kilomeetri raadiusest välja. Kõnekeeles nimetati dokumenti "hundipassiks" (vene keeles волчий билет), mis sai oma nimetuse juba tsaariajast. Tänapäeva kõnekeeles tähistab termin "hundipass" mistahes dokumenti või märget, mis näitab selle omaja rikutud mainet.
Sulev Soodla

**Sulev Soodla** (6. detsember 1951 – 3. detsember 2018) oli eesti  pedagoog.

Ta õppis Tallinna Pedagoogilises Instituudis vene keele õpetajaks. Kaugõppes õppimise ajal töötas ta Kuressaare kutsekoolis kehalise kasvatuse ja sõjalise algõpetuse õpetajana.

Ta töötas 22 aastat (kuni 2014. aasta aprillini) Kuressaare Vanalinna Kooli direktorina ja õpetas samas ka kodanikuõpetust.

2010. aastast on ta Kuressaare Linnavolikogu hariduskomisjoni liige.

## Viited
Mesiohakas

**Mesiohakas** on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

Mesiohakaid on umbes 150 liiki ja nad on looduslikult levinud Lõuna-Euroopas, Aasias ning Põhja- ja Lääne-Aafrikas.

## Liike
**Echinops bannaticus* – ungari mesiohakas 
**Echinops exaltatus* – kõrge mesiohakas 
**Echinops giganteus* – hiid-mesiohakas 
**Echinops ritro* – sinine mesiohakas 
**Echinops sphaerocephalus* – valkjas mesiohakas
James Roday

**James Roday** (kodanikunimega **James David Rodríguez**; sündinud 4. aprillil 1976 San Antonios) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Heather O'Rourke

**Heather Michelle O'Rourke** (27. detsember 1975 San Diego – 1. veebruar 1988 San Diego) oli USA lapsnäitleja. 

Ta mängis filmis "Poltergeist".
Wilhelm Reinhold Heinrich Girgensohn

**Wilhelm Reinhold Heinrich Girgensohn** (28. september / 10. oktoober 1835 Mazsalaca – 9. detsember / 22. detsember 1902 Rapla) oli Eesti vaimulik.

Girgensohn õppis Riias gümnaasiumis ja aastatel 1855–1859 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta koduõpetajana. Prooviaastal oli ta Pärnus ja Audru Püha Risti koguduses. Ordineeriti 2. veebruaril / 14. veebruaril 1864 Riia Jakobi kirikus õpetajaks.

Sai pärast ordineerimist Liivimaa vikaarõpetajaks; 10. juulil / 22. juulil 1864 sai ta Eestimaa vikaariks. Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetajaks kutsuti ta 14. jaanuaril / 26. jaanuaril 1865, ametisse introdutseeriti 13. juunil / 25. juunil 1865. Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja oli ta aastatel 1865–1902. Saarte-Lääne praostkonna praostiks sai ta 2. novembril / 14. novembril 1872, Eestimaa konsistooriumi assessoriks sai ta aastal 1891.

Girgensohn andis välja rootsikeelse kooliraamatu "Skolbok".

## Isiklikku
Tema isa Wilhelm Johann Friedrich Girgensohn oli Mazsalaca ja Matīši koguduse õpetaja, vanaisa Christian Reinhold Girgensohn oli Jaunpiebalga koguduse õpetaja, onu Otto Christoph Heinrich Girgensohn oli Apekalnsi koguduse õpetaja ning hiljem Tallinna Oleviste koguduse ülemõpetaja ja Tallinna konsistoriaalringkonna superintendent, teine onu Theodor Leonhard Girgensohn oli Bikernieki koguduse õpetaja, onupoeg Reinhold Ernst Leonhard Girgensohn oli Tallinna Oleviste koguduse ülemõpetaja, teine onupoeg Reinhold Carl Girgensohn oli Kroonlinna läti koguduse õpetaja ning hiljem Sigulda koguduse õpetaja, poeg Hermann Girgensohn oli Reigi, Rapla ja Novorossiiski koguduse õpetaja. Tema äi Woldemar Eugen Grohmann (samuti ka abikaasa vanaisa Justus Heinrich Grohmann) olid Türi Püha Martini koguduse õpetajad.

## Viited

## Välislingid
*
Inglismaa kuningas

**Inglismaa kuningas** või **Inglismaa kuninganna** oli Inglismaa kuningriigi valitseja kuni kuninganna Elizabeth I surmani (1603), mil Šotimaa kuningas James VI päris ka Inglismaa trooni.

## Inglismaa monarhid

Kuninganna Elizabeth I surres päris Šoti kuningas James VI Inglismaa trooni. Sellest ajast on Inglismaal ja Šotimaal samad monarhid.

## Vaata ka
*Inglismaa ja Šotimaa monarhide loend
## Viited
Kreeklased

**Kreeklased** (kreeka keeles *Έλληνες* *Ellenes*), ajaloolise nimetusega **hellenid**, on kreeka keelt kõnelev rahvas Kreekas, Küprosel ja nende naaberaladel. Suur osa neist elab ka diasporaas, üle kogu maailma leidub arvukalt kreeka kogukondi. Kokku on kreeklasi maailmas 14–17 miljonit; neist elab Kreekas 10,28 miljonit (2001), Ameerika Ühendriikides 1,39–3 miljonit (2009), Küprosel 0,79 (2008), Austraalias 0,37–0,7 (2006) ja Suurbritannias 0,4 miljonit.

Juba antiikajal rajasid kreeklased kolooniaid kogu Vahemere ümbruses, kuid kreeka asustus keskendus siiski Egeuse merele, mille rannikualadel kõneldakse tänini kreeka keelt. 20. sajandi alguseni elasid kreeklased eelkõige Kreeka poolsaarel, Väike-Aasia läänerannikul, Pontoses, Egiptuses, Küprosel ja Konstantinoopolis; enamik neist piirkondadest kuulus 11. sajandi lõpul Bütsantsi keisririigi alla ning antiikajal olid seal Kreeka kolooniad.

Pärast Kreeka-Türgi sõda 1919-1922 vahetas suur osa Kreeka ja Türgi elanikest elukohariiki, mistõttu kreeklaste asualaks jäid pea täielikult tänapäevane Kreeka riik ja Küpros. Kreeka kogukondi leidub veel Lõuna-Itaaliast Gruusiani ning paljudes kaugemates riikides. Tänapäeval kuulub enamik kreeklasi Kreeka Õigeusu Kirikusse; Kreeka elanikest on õigeusklikke 98%, muslimeid 1,3% ja muid 0,7%.

## Vaata ka

*Hellenid
Maoism

**Maoism** on marksistliku kommunismi revisionismivastane vorm, mis põhineb Hiina Rahvavabariigi poliitilise juhi Mao Zedongi (1893–1976) õpetusel. 1950.–1960. aastail kujunenud teooria oli Hiina Kommunistliku Partei poliitiline ja sõjaline ideoloogia alates Mao võimule tõusmisest kuni Deng Xiaopingi võimuletulekuni, kes alustas 1978. aastal oma teooria põhjal majandusreforme.

Ehkki Hiina Rahvavabariigi valitsus reformide tõttu maoismi enam täielikult ei järgi, on maailmas endiselt palju maoistlikke parteisid ja rühmitusi. Silmapaistvamad neist on Peruu Hiilgav Tee, India Maoistlik Kommunistlik Partei ning Nepali Maoistlik Kommunistlik Partei, mis võitis 2008. aastal Nepali parlamendivalimised.

## Põhialused
#Rahva sõda: partei relvastatud haru ei tohi lahkneda massidest. Õnnestumiseks peab revolutsioon jälgima masside vajadusi ja nõudmisi.
#Uus demokraatia: alaarenenud riikides ei saa sotsialismi arendada enne, kui riik on läbinud elatustaseme paranemise perioodi. Seda ei saa juhtida kodanlus, kuna selle progressiivne loomus asendub varakult regressiivse loomusega.
#Vastuolud on ühiskonna tähtsaim omadus: ühiskonda valitsevad mitmesugused vastuolud. Kuna nende loomus erineb, tuleb neid ka käsitleda eri moel. Kõige tähtsam erinevus on ühelt poolt massidesiseste vastuolude ning teiselt poolt masside ja nende vaenlaste vaheliste vastuolude vahel. Ka sotsialistlikke institutsioone kimbutavad vastuolud, kuid neid ei tohi alla suruda, nagu seda tehti Stalini ajal.
#Kultuurirevolutsioon: revolutsioon ei kaota kodanlikku ideoloogiat. Sotsialismis klassivõitlus jätkub ja isegi tugevneb. Seepärast tuleb jätkata võitlust vaenuliku ideoloogia ja selle ühiskondlike juurte vastu.
#Kolme maailma teooria: külma sõja ajal moodustasid kaks imperialistlikku riiki, USA ja NSV Liit, "esimese maailma". Teine maailm koosnes ülejäänud imperialistlikest riikidest ja nende mõjusfääridest. Kolmas maailm koosnes mitteimperialistlikest maadest. Nii esimene kui ka teine maailm ekspluateerisid kolmandat, kuid esimene oli kõige agressiivsem. Imperialism on esimese ja teise maailma töölised ära ostnud, et revolutsiooni ära hoida. Kolmanda maailma inimestel pole aga isegi lühiajalist huvi senist olukorda säilitada. Seepärast on revolutsioonil kõige kergem alata kolmanda maailma maades, nõrgendades omakorda imperialismi ka teistes riikides tekkivate revolutsioonide suhtes.
Kirjakeel

**Kirjakeel** on keele vorm, mis on esitatud kirjasüsteemi abil. Ehkki lapsed omandavad kõnekeele vanemate ja kaasinimestega suheldes, tuleb kirjakeelt neile eraldi õpetada. Kirjakeel eksisteerib üksnes täiendusena kõnekeelele, ükski loomulik elav keel ei koosne üksipäini kirjakeelest. Seevastu on paljud keeled ilma kirjakeeleta. Küll esineb surnud keelte seas selliseid, millest on säilinud ainult kirjakeel, samuti on kirjakeel esmane enamiku tehiskeelte puhul.

Kirjakeele mõiste ja piirid ei ole keeleteaduses päris täpselt määratletud. Tänapäeval kaldub kirjakeel kõnekeelestuma, kuna arvuti ja internet võimaldavad inimestel korraldada suure osa oma igapäevasest suhtlusest kirjalikult ja isegi reaalajas. Varem tuli igale kirjalikule eneseväljendusele vastust vähemalt natuke aega oodata, mistõttu kirjakeel polnud nii spontaanne.

Mitmeid kõnekeeles olulisi parameetreid nagu intonatsioon kirjakeeles ei markeerita või markeeritakse napilt (nt hüüumärk ja küsimärk). Ka ei kasutata kirjakeeles paljusid kõnekeeles tavalisi sõnu ja isegi mõningaid sõnaklasse, näiteks parasiitsõnu ehk pragmaatilisi partikleid (*noh*, *no*, *nagu*, *eksju*) ja funktsionaalseid häälitsusi ehk üneeme (*ee*, *ää*). Sõnade tähendused muutuvad kirjakeeles aeglasemalt ning ka grammatiliselt on kirjakeel konservatiivsem kui kõnekeel.

Kui kõnekeelt on raske reeglistada, siis kirjakeele arengut teadlikult suunata on palju lihtsam. Suuresti teevad seda sõnaraamatud, millel ei ole enamasti siiski seadusega kehtestatud normeerivat jõudu. Enamikus keeltes tugineb kogu keelekorraldus ühiskondlikele pooleldi vabatahtlikele normidele: teatud keelekasutust peetakse teatud sotsiaalsetes rollides ja situatsioonides aktsepteeritavaks ning mõningaid variatsioone välistatuteks. 

Mõnes riigis suunatakse keele arengut ka ametlike institutsioonide kaudu (keelekorraldus), korraldades vahel isegi keelereforme. Kirjakeele normi nimetatakse õigekeelsuseks. Eesti kirjakeelt normeerib õigekeelsussõnaraamat (ÕS), mida Eesti valitsuse ülesandel koostab Eesti Keele Instituut.

## Vaata ka
* eesti kirjakeel
* ortograafia

## Välislingid

* Eesti õigekeelsussõnaraamat 2006
Koletis

**Koletis** ehk **koll** ehk **monstrum** on iga väljamõeldud olevus, kes on mõningal määral hirmsa väljanägemisega ning võib oma välimuse või tegevusega põhjustada füüsilisi vigastusi või hirmu. Sageli esineb neid legendides, õuduskirjanduses ja -filmides. Sõna monstrum tuleneb ladinakeelsest sõnast *monstrum*.

Tavaliselt seostuvad koletised millegi väära või kurjaga. Koletis on tavaliselt halb, inetu ja ebaloomulik. Sõna kasutatakse ülekantud tähenduses ka tavatult ebamoraalse inimese kohta.

Müütilisi koletisi esines Mesopotaamia, vanakreeka, vanarooma, keldi, semiidi, vanapõhja, hiina ja teisteski mütoloogiates ja rahvaluules. Kuulsamate sekka kuuluvad näiteks Kerberos, Scylla ja Charybdis, kimäär, draakon, kükloop, lohe Fafnir, Lerna hüdra, Midgardrimadu, Minotauros, gorgo Medusa, Morrigan ning titaanid. Tänapäeva rahvaluulest on tuntud Loch Nessi koletis ja jeti.

Kirjandusest ja filmidest on tuntud sellised koletised nagu Frankensteini koletis, golem, libahunt, vampiir (sh Dracula), Godzilla, mäekoll ja Cthulhu.

Samas suhtutakse uuemas popkultuuris koletistesse ambivalentsemalt ja iroonilisemalt. Sõbralike koletiste seas on Chewbacca ja Elmo, kangelastest koletised on Shrek ja Hulk. Ka Frankensteini koletist ja King Kongi on arvatud kannatavat valestimõistmise all.

Arvukalt nii traditsioonilisi kui ka uusi koletisi on kirjeldatud fantaasiapõhistes rollimängudes, kus mõnikord võivad neid kehastada ka mängijad.

Tihti peetakse koletisteks ka väidetavasti reaalselt eksisteerivaid, kuid teadusele seni tundmatuks jäänud loomi, keda uurib teaduse ja pseudoteaduse piirialale jääv distsipliin krüptozooloogia.

## Vaata ka

* Deemon
* Ogre
* Tulnukas
Monster

**Landkreuzer P. 1500 Monster** oli Saksa tankiprojekt Teise maailmasõja ajal. Monsterist pidi saama ülirasketank, Saksa tankidisaini tippteos.

23. juunil 1942 pakkus Saksamaa sõjatööstusministeerium välja 1000-tonnise tanki Landkreuzer P. 1000 Ratte projekti. Adolf Hitler ise ilmutas projekti vastu huvi ja sellele anti roheline tuli. Sama aasta detsembris disainis Krupp veelgi suurema, 1500-tonnise tanki: P. 1500 Monsteri.

1943. aastal tühistas sõjatööstusminister Albert Speer aga mõlemad projektid.

Panzer VIII Mausi arendus demonstreeris ülisuurte tankide tähtsaid praktilisi probleeme: need purustasid teid, ei suutnud kasutada sildu ning neid oli raske transportida teed või raudteed mööda. Mida suurem tank, seda suuremad olid probleemid, kuni need muutusid ületamatuteks.

Mausi ehituse käigus osutus probleemseks ka mootorisüsteem. Prototüüp ei suutnud saavutada nõutud kiirust, seega oleksid veelgi suuremad tankid nagu P. 1500 liikunud üliaeglaselt ja olnud oma suuruse tõttu vaenlase lennuväele suurepärane sihtmärk.
Argo (kirjastus)

**Argo** on Eesti kirjastus, mis kirjastab põhiliselt õpikuid, eksamimaterjale ja ajalookirjandust.

Argo asutasid 1999. aastal ajaloolastest abikaasad Andres Adamson ja Lea Adamson. Andres Adamson on tänini kirjastuse omanik ja juhatuse liige.

Argo kirjastus annab välja raamatusarja "Abiks õpetajale", kuhu kuuluvad kogumikud üksikute õppeainete didaktikast ja pedagoogikast, samuti kirjastatakse sarju nagu "Eksaminandile ajaloo riigieksamist", "Eksaminandile ühiskonnaõpetuse riigieksamist", "Elav teadus" jne. 

Ajalookirjandusest on ilmunud näiteks Priit Raudkivi kolmeosaline raamatusari Suurbritannia ajaloost, mälestustekogu "Eesti idapataljonid Idarindel 1941–1944", Toomas Karjahärmi "Ajaloolase käsiraamat", Tiit Saare "Eesti mõisnike vapid", Inna Põltsami "Söömine-joomine keskaegses Tallinnas", "Taani ristisõjad: sõda ja misjon Läänemere ääres" ning terve rida Tiit Made raamatuid. 

Ilukirjandusest on avaldatud näiteks Enn Kasaku, inBoili, Kivisildniku, Vladimir Sorokini ja Mats Traadi teoseid.

## Tunnustus

* 2017. aastal tunnustati Eesti Teadusagentuuri teaduse populariseerimise konkursil kirjastus Argo "Elava teaduse" raamatusarja trükisõna kategoorias II preemiaga.

## Viited

## Välislingid
* Kirjastuse Argo koduleht
Argo

**Argo** oli vanakreeka mütoloogias laev, millel Iason ja teised argonaudid sõitsid Iolkosest Tessaalias Kolchisesse kuldvillaku järele. Nime *Ἀργώ* sai see oma ehitaja Argose järgi. Argo on tuntud eeskätt Rhodose Apolloniose teose "Argonautika" põhjal.

Argo ehitas legendaarne laevaehitaja Argos, kasutades jumalanna Athena abi. Selle täävis oli Dodona hiiest toodud maagiline puutükk, mis võis kõnelda ja ennustada. Laeva meeskonda kaitses kreeka peajumala Zeusi naine Hera. Pärast edukat reisi pühitseti Argo Kórinthose maakitsuses Poseidonile. Seejärel kandus see taevasse, muutudes Argo tähtkujuks (*Argo Navis*).

Mitmed antiikautorid, nende seas Apollonios Rhodoselt, Plinius Vanem ja Philostephanos, arutlesid laeva oletatava kuju üle. Üldiselt kujutati seda kreeka sõjalaeva galeerina. Argo arvati olevat esimene sedalaadi laev, mis läks avamerereisile.
Luan Santana

**Luan Rafael Domingos Santana** (stiliseeritult **Luan Santana**; sündinud 13. märtsil 1991 Campo Grandes) on Brasiilia laulja. 

Tema kuulsamaid laulud on "Tô de Cara", "Meteoro" ja "Adrenalina".
Kolu mõis

Eestis oli kaks **Kolu mõisa**:

* **[[Kolu mõis (Kadrina)|Kolu mõis]]** Kadrina kihelkonnas
* **[[Kolu mõis (Türi)|Kolu mõis]]** Türi kihelkonnas
Maardu hiiemets

**Maardu hiiemets** on hiis Jõelähtme kihelkonna Saha ja Maardu külas.

Maardu hiiemets tunnistati kultuurimälestiseks kultuuriministri määrusega 27. juulil 1998.

## Kohapärimus
Maardu hiiemetsa ohvrikivi kohta on 1937. aastal Vandjala külast 88-aastase Jüri Saare esituse järgi kirjutatud üles muistend: 

*Korra elanud üks püha mees. See mees käinud alati pühas hiies palumas. Korra palunud see mees päeva läbi oma jumalat. Inimesed läinud vaatama, mis see mees iga päev pühas hiies teeb. Kui inimesed seda näinud, küsinud, mida ta siin teeb. Siis vastanud paluja: "Ma palun siia ohvrikivi." Kui ta seda öelnud, kukkunud taevast alla suur kivi ja just selle mehe peale. Inimesed pannud selle kivi nimeks Ohvrikivi. Imelik mees olnud aga kadunud, teda pole kusagilt enam leitud. Inimesed arvanud, et ta jäänud kivi alla. See kivi olla praegugi Maardus Hiie metsas.* ERA II 165, 213/4 (1) 
Pilt:Maardu hiis4.JPG|Maardu hiiemets
Pilt:Maardu hiis.JPG|Maardu hiiemets


## Viited

## Kirjandus
*Kristel Vilbaste, Mikk Sarv. Surmahaldjas Marduse kodupaik. Maaleht, 24. juuli 2010
*Tallinna lähedal asuv Maardu hiis sattus lageraie ohvriks. Maavalla Koja koduleht, 6. aprill 10224 (2011)
*Margit Adorf. "Muinaseesti pühapaigas teostatakse lageraiet" Eesti Päevaleht, 7. aprill 2011
*"Maardu pühas hiiepaigas korraldati lageraie" Õhtuleht, 7. aprill 2011
*Merili Nael. "Muinsuskaitse all olevad hiiepaigad ei ole kaitstud" ERR Uudised, 7. aprill 2011
*Ulvar Käärt. "Kogu Maardu hiiemets võeti ajutise kaitse alla" Eesti Päevaleht, 8. juuli 2011
*"Kohus peatas Maardu hiiemetsa raieloa" Postimees, 17. veebruar 2012
*Andres Heinapuu. "EW ja ENSV ajal kaitsti Maardu hiiemetsa, aga nüüd?" Postimees, 29. märts 2024
* "Riigil võib Maardu hiie pärast ees seista kohtutee" ERR, 12. mai 2024

## Välislingid
*Maardu hiiemets pühapaikade andmekogus
*
Šifara Hindrekson

**Šifara Hindrekson** (sündinud 6. aprillil 1941) on eesti antikvaar ja kunstikoguja.

Ta on Tallinna vanalinnas asuva kunsti- ja antiigigalerii "Shifara" omanik. 

## Välislingid

*Galerii koduleht

*"ETV saade Ars et vita: kunstist kui kapitalist" ERRi videoarhiiv, 31. jaanuar 1996
*"Vene saatkond sai hoiule hindamatu Köleri teose" Õhtuleht, 2. juuli 1997
*"Šifara: pooled antiigipoed panevad peagi uksed kinni" kaubandus.ee, 7. august 2008  
*"Mart Sander: Hindrekson haistab elementaarset ohtu" Äripäev, 14. august 2008 
*"Kunstiekspert Hindrekson kaebas politsei riigikohtusse" Delfi, 13. august 2009  
*"Tuntud kunstiekspert võitis vaidluse politseiga" ERR, 29. jaanuar 2010 
*Antiigikaupmees, surnud ekspert ja Konrad Mägi mõistatus Eesti Ekspress, 27. november 2019
Viru-Nigula kihelkond

**Viru-Nigula kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Maholm*, lühend **VNg**) on ajalooline kihelkond ajaloolisel Virumaal ja Viru/Rakvere kreisis Eestimaa kubermangus. Kihelkonna saksakeelne nimi *Maholm* on tuletatud vanast Mahu kihelkonna nimest.

Kihelkond asutati 1220. aastatel Mahu kihelkonna põhjal ja selle aladele, mis oli osa ajaloolisest Virumaast.

## Piirkonna ajalugu
Viru-Nigula piirkonnas on ka Kunda kultuuri leiukoht Lammasmägi.

Kihelkond piirnes idas Lüganuse ja läänes Haljala ning Rakvere kihelkonnaga.

Kihelkonna aladest jääb umbes kolmveerand (koos keskusega) nüüdisaegse Lääne-Virumaa aladele ja veerand Ida-Virumaa aladele.

Viru-Nigula kihelkonna territooriumi loodeosa moodustab Lääne-Virumaa koosseisu kuuluva Viru-Nigula valla, lääneosa Selja mõisa ümbrus ulatub ka endise Haljala kihelkonna maadele. Kihelkonna loodepiiril asub Kunda linn. Endise kihelkonna edelaosas, Ulvi mõisa piirkonda ulatub Vinni vald oma idapoolse territooriumiga. Kihelkonna lääneserv koos Andja mõisa piirkonnaga kuulub tänapäeval Rakvere valda.

Viru-Nigula kihelkonna idapoolsed alad kuuluvad tänapäeval Ida-Virumaa koosseisu: põhjapoolsemad alad Kalvi, Koogu ja Aseri piirkonnad kuuluvad Aseri valda, moodustades viimase tuumiku; lõunapoolsed alad aga Sonda ümbruses endisesse Sonda valda. Viru-Nigula kihelkonna idapiiril asub Kiviõli linn.

Viru-Nigula kihelkond kandis algselt ka Mahu ehk Maumi kirikukihelkonna nime, seda nimetust kandis Virumaal see osa, mis asetses Räpäläst ida pool ja Lemmust ning Pudivirust põhja pool, ulatudes välja Soome laheni. Muistne Mahu kihelkond oli suurem hilisemast Viru-Nigula kirikukihelkonnast. 12. sajandi vallutuseelne Virumaa koosnes viiest kihelkonnast: Rebala, Mahu, Askele, Alutaguse ja Lemmu.

Liivi sõja ajal 1658. aastal rüüstas Vene tsaari Aleksei Mihhailovitši sõjavägi Viru-Nigulat, põletades ühtlasi ka tema kivist kiriku ja kirikumõisa.

## Viru-Nigula kihelkonna mõisad
Viru-Nigula kihelkonnas paiknes 18 mõisat – 1 kirikumõis, 10 rüütlimõisast peamõisat koos 6 kõrvalmõisaga ning 1 poolmõis. Sellele lisandus 9 karjamõisat.

## Viru-Nigula kihelkonna vallad

:Viru-Nigula kihelkonna vallad alates aastast 1866:
*Aseri vald (1866–1891)
*
*Kalvi vald (1866–1917)
*Kunda vald (1866–1891)
*Kunda-Malla vald (1891–1917)
*Malla vald (1866–1891)
*Pada vald (1866–1917)
*Samma vald (1866–1891)
*Ulvi vald (1866–1891)
*Unukse vald (1866–1891)
*Varudi vald (1866–1891)
*Vasta vald (1866–1891)
## Kihelkonnakool
*Viru-Nigula kihelkonnakool
*Pikaristi kihelkonnakool

## Viited

## Kirjandus
*
*
*Hilda Kõrge. *[http://folklore.ee/radar/digi_pre.php?area=Viru-Nigula Ajalooline traditsioon Viru-Nigula kihelkonnast 1931. a.]* Eesti Kirjandusmuuseum. 2004.

## Välislingid
*Eesti kihelkondade kaart EKI lehekülgedel
*Maakond: Viru, Kihelkond: Viru-Nigula, Eesti ala mõisate register
Alküülhaliidid

**Alküülhaliidid** ehk **alküülhalogeniidid** ehk **haloalkaanid** on orgaaniliste ühendite klass, mida võib vaadelda tuletatuna alkaanidest, nii et üks või enam vesiniku aatomit on asendatud halogeeni (F, Cl, Br, I) aatomi(te)ga, see tähendab sisaldavad süsinik-halogeen sidet (tähistatakse C–Hlg või C–X). Siia kuuluvad alküülfluoriidid, alküülkloriidid, alküülbromiidid ja alküüljodiidid. 

Sõluvalt sellest, kas halogeeni aatom asub ühe, kahe või kolme alküülrühmaga (R) seotud süsiniku aatomi juures, liigitatakse alküülhaliidid primaarseiks (RCH2X), sekundaarseiks (R2CHX) ja tertsiaarseiks (R3CX). 

Kuna halogeeni aatom on elektronegatiivsem kui süsiniku aatom, siis C–X side on polariseeritud, nii et halogeeni aatomil on osaline negatiivne laeng ja süsiniku aatomil on osaline positiivne laeng. 

Alküülhaliidide molekulis on halogeeni aatom suhteliselt kergesti asendatav mitmete teiste funktsionaalrühmadega (näiteks nukleofiilne asendusreaktsioon). Võimalikud on HX elimineerimisreaktsioonid vastava alkeeni moodustumisega.

Levinumad alküülhaliidide saamise meetodid on alkeenide hüdrohalogeenimine (+HX), alkeenide halogeenimine (+X2) ja saamine alkoholidest OH-rühma asendamisel halogeeni aatomiga. 

Alküülhalogeniide kasutatakse ulatuslikult keemiatööstuses, olmekeemias, keemialaborites jm. Näiteid: kloroetaani C2H5Cl kasutati tetraetüülplii tootmiseks; diklorometaan CH2Cl2 ja 1,2-dikloroetaan ClCH2CH2Cl on kasutusel solventidena; kloroform CHCl3 on tuntud kui anesteetik ja kasutatakse tefloni (polütetrafluoroeteen) tootmisel. 
## Vaata ka
     
*Alküülrühm
*Alküülkloriidid
*Haliidid
Timo Soini

**Timo Juhani Soini** (sündinud 30. mail 1962 Raumas) on Soome poliitik. Ta oli alates 29. maist 2015 kuni 6. juunini 2019 Juha Sipilä valitsuse välisminister.

Timo Soini oli Põlissoomlaste partei esimees 1997–2017. Ta on olnud Euroopa Parlamendi liige (2009–2011) ja Espoo linnavolikogu liige.

Soini on Soomes tuntud populistliku poliitikuna. Ta oli (2008. aastal) ka Soome Euroopa Liidu liikmesuse vastu.

Soini oli põlissoomlaste presidendikandidaat 2012. aasta presidendivalimistel. Ta tuli 1. voorus 4. kohale, kogudes 9,4% häältest.

## Religioon ja arvamused
Soini on katoliku kiriku liige aastast 1988. Ta on samasooliste abielu, nendevaheliste suhete registreerimise, abordi ja surmanuhtluse vastu. Ta hindab paavsti antikommunismi ja ateismi eiramist.

## Tunnustus
* 2019 Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk

## Isiklikku
Soini on alates 1996. aastast abielus arst Tiina Maarit Soiniga. Neil on poeg Toivo (sündinud 1997) ja tütar Silja (sündinud 1999). Soini elab koos perega Espoos. 

## Viited

## Välislingid
*Timo Soini koduleht
*Tutvustus Eduskunna lehel
*YLE Elävä arkisto: Timo Soini Arto Nybergi jutusaates sügisel 2008 (soome keeles)
* Timo Juhani Soini, Soome Vabariigi välisminister, Eesti-Soome suhete edendaja, Vabariigi Presidendi otsusega antud Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk.
UEFA Euroopa Liiga 2010–2011

**UEFA Euroopa Liiga 2010–11** hooaeg on Euroopa Liiga teine hooaeg. Varem võistlus oli tuntud UEFA karika nime all.

Hispaania klubi Atletico Madrid oli tiitlit kaitsev meister.

## Veerandfinaalid
*FC Porto – Moskva Spartak (5:1), (5:2)
*SL Benfica – PSV Eindhoven (4:1), (2:2)
*Villarreal CF – FC Twente (5:1), (3:1)
*Kiievi Dinamo – SC Braga (1:1), (0:0)

## Poolfinaalid
*FC Porto – Villarreal CF (5:1) (2:3)
*SL Benfica – SC Braga (2:1) (0:1)

## Finaal
UEFA Euroopa Liiga finaalmäng toimub 18. mail Dublinis.
*  FC Porto -  SC Braga (1:0)
Harilik kartul

**Harilik kartul** (*Solanum tuberosum*) on maavitsaliste sugukonna maavitsa perekonda kuuluv üheaastane rohttaim.

Hariliku kartuli söögiks tarvitatavat mugulat nimetatakse samuti kartuliks. Kartul kui kultuurtaim on pärit Lõuna-Ameerika läänerannikult. Suuremad kartulitootjad maailmas on Hiina, India, Venemaa, Ukraina ja Ameerika Ühendriigid, kogutoodang 330 mln tonni (2009).

Maavitsa perekonda kuulub ligikaudu 200 kartuliliiki. Nende hulgas vähemalt 26 kultuurliiki. Kultuurliikidest kõige tuntum on harilik kartul. Mõningaid teisi kartuliliike kasutatakse aretatavate kartulisortide saagikuse, tärklisesisalduse, külmakindluse ning haigustele ja kahjuritele vastupidavuse tõstmiseks.

## Kirjeldus
Harilik kartul on püstiste, kolme- või neljatahuliste, lühikarvaste vartega 30–100 cm kõrgune rohttaim. Mullas arenevad varre muudenditena arvukad mugulad. Lehed on katkestunult paaritusulgjad liitlehed.  

Viietised õied moodustavad harunenud keerisõisiku ning nad võivad olla valged, sinised, punakas- või sinakasvioletsed. Viljaks on mari, milles on palju seemneid. Mugul moodustub stooloni ehk maa-aluse võsundi tipust, kuhu kogunevad erinevad varuained. Viljad ja roheliseks muutunud mugulad on mürgised.

## Kartulisordid
### Eestis aretatud kartulisordid
*Anti (kartulisort)
*Ants (kartulisort)
*Endla (kartulisort)
*Jõgeva kollane
*Maret (kartulisort)
*Piret (kartulisort)
*Reet (kartulisort)
*Teele (kartulisort)
*Tiina (kartulisort)
*Väike verev


Pilt:Aardappel blad Solanum tuberosum.jpg|Kartuli leht
Pilt:Aardappel_bessen_Fresco.jpg|Kartuli vili
Pilt:Solanum tuberosum flower.JPG|Kartuli õis


## Vaata ka
*kartulitärklis
*kartulipulp

## Viited

## Välislingid

* 

* "Kartuli genoomijärjestus on kirjeldatud" Novaator, 11. juuli 2011
* Charles C. Mann: How the Potato Changed the World smithsonianmag.com, november 2011
Mongolid

**Mongolid** (endanimetus *Монгол*) on tänapäeva Mongoolias, Hiinas ja Venemaal elav rahvas. Mongoli päritolu inimesi on neis riikides kokku ligikaudu 11 miljonit. 

Mongoolia elanikest 92,6% on mongolid, keda on kokku umbes 2,8 miljonit. Keskajast kuni uusaja alguseni kuulusid halhimongolid, urjanhaid ja burjaadid idamongolite ning peamiselt Altai piirkonnas elutsevad oiraadid läänemongolite hulka. Mongoli keel on Altai keelte rühma kuuluv mongoli keelerühma idarühma kuuluv keel. Altai keelte rühma arvatakse turgi, mongoli ja tunguusi-mandžu keeled. 

2000. aastal loendati Hiina Rahvavabariigis 5,8 miljonit mongolit. Samas loendati 1992. aastal Hiinas vaid 3,6 miljonit mongolit. Enamik neist elab Sise-Mongoolia autonoomses piirkonnas või Liaoningi provintsis, vähemal määral ka lähedastes provintsides.

Venemaal kuuluvad idamongolite hulka burjaadid. Läänemongolide seas on Vene Altais elavad oiraadid ning Kaspia põhjakaldal asetsevad kalmõkid, kes moodustavad 53,3% Kalmõkkia autonoomse piirkonna asukaist. Ka tõva ja altai rahvad on mongolitele kultuuriliselt lähedased, ent kõnelevad turgi keeli. Kokku on neid umbkaudu 1 miljon inimest.

Väiksemad mongolite kogukonnad on ka USA-s, Tšehhi Vabariigis ja Suurbritannias.
## Ajalugu
Termin *mongolid* ilmus kroonikaisse esimest korda 8. sajandil, Hiina Tangi dünastia ajal, tähistades üht Shiwei hõimu. Uuesti kerkis see esile 11. sajandi lõpul Khitani valitsusajal. Pärast Liao dünastia langust 1125. aastal sai mongoleist stepi juhtiv hõim, kel oli võim ka Põhja-Hiina üle. Sõjad Jini dünastia ja tatarlastega nõrgestasid neid siiski suuresti. 13. sajandil sai sõnast mongolid üldnimetus suure rühma mongoli ja pooleldi turgi hõimude kohta, kes olid ühendatud Tšingis-khaani võimu alla. Mongolid jätkasid vallutusi ning lõid Mongoli impeeriumi, maailma suurima riigi.

Mongolite lähedased sugulasrahvad on kalmõkid, oiraadid, burjaadid, tõvalased ja teised altai keeli kõnelevad rahvad.

Usuliselt kuulub enamik mongoleist Tiibeti budismi ja šamanismi formaalselt tengrismi. On ka väiksemaid kristlikke ja islami rühmi.

Ajaloost tuntud mongolid on eelkõige kunagise Mongoli impeeriumi, suurkhaan Tšingis-khaan ja impeeriumi järglasriikide valitsejad: Hubilai, Subotai jt.
Plaan Delta

"**Plaan Delta"** on ansambli Dagö kuues stuudioalbum, mis ilmus 2011. aasta märtsis.

## Laulud
# "Plaan Delta" – 5:08
# "Migreen" – 4:33
# "Kultuuripealinn" – 3:58
# "Taastusravi" – 3:46
# "Minu Eesti" – 3:52
# "Korfu" – 3:46
# "Klaipeda" – 3:48
# "Peldikus veedetud aastad" (muusika ja sõnade autor Peeter Rebane) – 3:59
# "Ei lase olla" (muusika autor Peeter Rebane, sõnade autor Lauri Saatpalu) – 3:12
# "Festival" – 4:48
# "Hakkaja" (muusika autor Peeter Rebane, sõnade autor Lauri Saatpalu) – 6:01
# "Veneetsia" – 4.07

Muusika ja sõnade autor on Lauri Saatpalu, v.a neil lauludel, millel on teisiti märgitud.

## Esitajad
* Peeter Rebane – kitarrid ja vokaal
* Henno Kelp – bass, kontrabass ja vokaal
* Kristjan Priks – löökpillid ja vokaal
* Tarvi Kull – klahvpillid ja vokaal
* Lauri Saatpalu – vokaal

* Dagmar Oja – vokaal, laulude nr 4 ja 8 seade
* Ingrid Lukas – vokaal, laulu nr 7 seade
* Otto-Karl Vendt – trompet laulus nr 6

Album lindistati ja miksiti Pärnus, Muusik Stuudios, v.a Ingrid Lukase vokaal, mis salvestati Šveitsis, ning Dagmar Oja vokaal ja Otto-Karl Vendti trompetimäng, mis salvestati mõlemad Lumus Stuudios. 


Plaadiümbrise kujundas Asko Künnap.

## Välislingid
*
Luciano Spalletti

**Luciano Spalletti** (sündinud 7. märtsil 1959 Certaldos) on Itaalia jalgpallitreener ning endine jalgpallur. 

Jalgpallurikarjääri jooksul 1984–1993 mängis ta ainult Itaalia klubides, sh Spezias ja Empolis. Jalgpallurina oli tema positsioon poolkaitsja.

Treenerina alustas ta tööd 1990. aastatel. Aastast 2023 on ta Itaalia jalgpallikoondise peatreener. Enne seda on ta muuhulgas olnud AS Roma (2005–2009 ja 2016–2017), Peterburi Zeniti (2009–2014), Milano Internazionale (2017–2019) ja SSC Napoli (2021–2023) peatreener. Hooaegadel 2010 ja 2011–12 tuli ta Zenitiga Venemaa meistriks ning hooajal 2022–23 Napoliga Itaalia meistriks. Hooaegadel 2005–06, 2006–07 ja 2022–23 valiti Spalletti Itaalia kõrgliiga hooaja parimaks peatreeneriks.
Noisebleed

**Noisebleed** on Tallinnas tegutsev rokkansambel. 

## Ajalugu
Noisebleedi (toonase nimega **B.A.G**) asutasid 6. septembril 2006 kitarrist Grigori Rõzuki ja laulja Artjom Savitski. Kuu hiljem liitus bändiga trummar Brain Norralt. Noisebleed andis oma esimese avaliku kontserdi 20. oktoobril 2006. 21. oktoobril 2006 kutsuti bändi bassist Hannes Agur Vellend. Paar kuud hiljem liitus bändiga Hannese klassivend Kristjan Sootalu, kes hakkas Noisebleedis mängima teist kitarri. 

Noisebleed saavutas 2008. aasta üritusel Vägivallata Noorus Koolibändi võistlusel esikoha.

2011. aasta jaanuaris avaldas Noisebleed oma esimese minialbumi "Here To Stay", millel on viis lugu.

## Liikmed
* Artjom Savitski (1992) – vokaal 
* Silver Siiak (1991) – kitarr 
* Kristjan Sootalu (1992) – rütmikitarr 
* Brain Norralt (1992) – trummid 
* Hannes Agur Vellend (1993) – basskitarr

## Viited

## Välislingid
* Noisebleed MySpace'is
* Noisebleed avaldas Eesti Laulu võistlusloo