open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Volga Star (jõelaev)

**Volga Star** (vene keeles *Волга Стар*) on nelja tekiga Dmitri Furmanov-klassi (projekt 302 *esimene seeria*) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases Saksamaal 1983. aastal. Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 129M, Binnenfahrgastschiff 129 meetrit, moderniseeritud. Aastatel 2011–2019 kandis laev vene helilooja Igor Stravinski nime.

## Ajalugu

Kiil pandi laevale tehasenumbriga 379 VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases ning laev anti Hersonis asuvale Dnepri Laevakompaniile (DRPile) üle 1983. aastal nime *Akademik Viktor Gluškov* all. Kuni 1988. aastani oli laevaomanik RE Glavnoje Upravlenije retšnogo flota (ГП Главное Управление речного флота при Совете Министров УССР), kuni 1990. aastani PO Glavretšflot (ПО Главречфлот). Laevakompanii RE UkrRetšFlot (Межотраслевое государственное объединение Укрречфлот) on kasutanud laeva vene nime ja NSVLi lipu all.

1993. aastal vahetas laev nime, omanikku (eraettevõte ASK *UkrRetšFlot*) ja kuni 2001. aasta detsembrini sõitis see Dnepril ja Mustal merel Kiievist Sevastopoli ja Odessani ning Kiievisse tagasi ukrainapärase modifitseeritud nime "Академiк Вiктор Глушков"-i ja sini-kollase Ukraina lipu all.  Ukraina raske majandusliku seisukorra tõttu müüdi laev Venemaa firmale OOO "RosFlotInvest" (rentnik laevakompanii *Doninturflot*, Rostov Doni ääres) ja alates 2001. aasta detsembrist sõitis jälle ümbernimetatud *Akademik Gluškov* Venemaa lipu all.

2011. aastal nimetati laev veel kord ümber ja nõukogude akadeemikust sai helilooja. 29. aprillil 2012 sõitis laev pärast talvitumist Rostovist Doni ääres Moskvasse. 2010. aastal moderniseeriti laev tunduval määral.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Laev infofloti kodulehel (vene keeles)
* Teatmik, projekt 302 (vene keeles)
Sergei Djagilev (jõelaev)

**Sergei Djagilev** (vene keeles *Сергей Дягилев*, end *Novikov-Priboi*) on nelja tekiga Dmitri Furmanov-klassi (projekt 302 *esimene seeria*) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases Saksamaal 1983. aastal. Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 129M, Binnenfahrgastschiff 129 meetrit, moderniseeritud. Laev sai nime vene impressaario Sergei Djagilevi auks.

## Ajalugu
Kiil pandi laevale tehasenumbriga 380 VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases ning laev anti Doni ääres Rostovis asuvale Volga-Doni Laevakompaniile (ГП Волго-Донское речное пароходство МРФ РСФСР) üle 1983. aastal Novikov-Priboi nime all. Riigiettevõte Volga-Doni Laevakompanii ja hiljem eraettevõte OAO Volgo-Donskoje Parohodstvo (ОАО Волго-Донское пароходство) on kasutanud jõelaeva Novikov-Priboi enne ja pärast täielikku moderniseerimist aastail 2000–2001 Volgal, Donil ja Neeval välismaa turistide jaoks. 2011. aastal nimetati laev esimest korda ümber Sergei Djagileviks. 2014. aastal sõidab laev Peterburist Moskvasse ja tagasi suvel välis- ja augustis-septembris Venemaa turistidega.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Teatmik, projekt 302 (vene keeles)
Põhjarinne

**Põhjarinne** võib tähendada mitmeid ajaloolisi nähtusi: 
* **[[Põhjarinne (Esimene maailmasõda)|Põhjarinne]]**, Venemaa keisririigi väekoondis Esimeses maailmasõjas, 
* **[[Põhjarinne (Vene kodusõda)|Põhjarinne]]**, väekoondis Vene kodusõjas
* **[[Põhjarinne (Nõukogude-Poola sõda)|Põhjarinne]]**, väekoondis Nõukogude-Poola sõjas
* **[[Põhjarinne (Talvesõda)|Põhjarinne]]**, väekoondis Talvesõjas Nõukogude Liidu-Soome rindel
* **[[Põhjarinne (Teine maailmasõda)|Põhjarinne]]**, rinne  Teises maailmasõjas Nõukogude Liidu-Soome/Saksa rindel

## Vaata ka
*Sõdade loend
*Esimese maailmasõja väejuhid
*Teise maailmasõja väejuhid
Allier' departemang

**Allier' departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas.

Suuremad linnad on Montluçon, Vichy, Moulins, Cusset ja Yzeure.

Läbi departemangu voolavad Allier, Loire, Cher, Besbre ja Sioule. 

Allier' departemangus toodetakse Vichy mineraalvett.

2015. aastani kuulus departemang Auvergne'i piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult 35 kantoniks ja 320 vallaks:

## Vaata ka
* Allier' departemangu haldusüksuste loend

## Viited

## Välislingid
* allier.fr
Tavaline hiilgevähk

**Tavaline hiilgevähk** ehk **antarktika krill** (*Euphausia superba*) on sugukonda *[[Euphausiidae]]* kuuluv vähilaadne, kes elab Antarktika merevetes – Lõuna-Jäämeres. 

Antarktika krill on Antarktika ökosüsteemi võtmeliik. Biomassi seisukohalt arvatakse see liik olevat maakera kõige kogukam (kogubiomass umbes 500 miljonit tonni).

Antarktika krillid elavad suurtes parvedes, mille asustustihedused küünivad 10 000–30 000 isendini m3 kohta. 

Nad toituvad peamiselt väikestest fütoplanktonitest. 

Nende pikkus on kuni 6 cm, kehamass kuni 2 g ja eluiga kuni 6 aastat.

## Viited
Versailles

**Versailles** on linn Prantsusmaal, Yvelinesi departemangu keskus. Asub 20 km Pariisist edelas.

Linnas asub Versailles' loss, mis aastatel 1682–1789 oli Prantsusmaa kuningate loss. Linn tekkis aegade jooksul lossi ümber.

28. juunil 1919 sõlmiti Versailles' lossis liitlasriikide ja Saksa Riigi vahel Versailles' rahu.

Versailles's on sündinud Louis XV, Louis XVI, Louis XVIII ja Felipe V.

## Haridus
* Université de Versailles-Saint-Quentin-en-Yvelines

## Viited

## Välislingid

* http://www.mairie-versailles.fr/
Leek ja Sidrun

**"Leek ja Sidrun"** on 2008. aastal valminud Taani seiklusdraamafilm. Linateos räägib Taani vastupanuliikumisest ja Saksa okupatsioonist Taanis.

## Süžee
Filmis kujutatakse Taani elu Saksa okupatsiooni ajal 1943. ja 1944. aastal ning mõningate liialdustega tollast vastupanuliikumist. Peategelasteks on kaks meest Holger Danske vastupanuliikumisest, kes tapavad järjekindlalt Taani juhtivaid natsidest ohvitsere ja taanlastest kollaborante. Filmi on tihedalt põimitud küsimus usaldusest ja keerulistest valikutest.

## Välislingid
*
Euleri graaf

**Euleri tee** (ehk **Euleri ahel**) graafis on tee, mis kulgeb graafi kõiki servi pidi, läbides igat serva üks kord (võrdle Hamiltoni graafiga). Pildil oleva Königsbergi sildade probleemi lahendamine Leonhard Euleri poolt 1736. aastal pani aluse graafiteooria tekkele.

**Euleri tsükkel** – Euleri tee, mis suletult moodustab tsükli.

**Euleri graaf** – graaf, mis sisaldab Euleri tsüklit.

**Pooleuleri graaf** – graaf, mis sisaldab Euleri teed (ahelat).

## Euleri tsükli ja Euleri tee olemasolu
Euleri tsükkel/tee esineb ainult sidusas graafis või graafis, mis peale kõikide seostamata tippude eraldamist muutub sidusaks.

### Lihtgraafis
Vastavalt Euleri teoreemile esineb Euleri tsükkel parajasti siis kui graaf on sidus ja selles ei ole paarituarvulise valentsiga (astmega) tippe.

Euleri tee graafis esineb parajasti siis kui graaf on sidus ja ei sisalda rohkem kui kaht paarituarvulise valentsiga (astmega) tippu. Vastavalt Handshakingi „kätlemise“ lemmale peab paarituarvulise valentsusega (astmega) tippude arv olema paarisarvuline. Seega, Euleri tee esineb vaid siis, kui see arv on null või kaks. Samas muutub see tee nulli puhul Euleri tsükliks.

### Suunatud graafis
Suunatud graaf sisaldab Euleri tsüklit parajasti siis kui see on tugevalt sidus ja graafi iga tipu sisendi poolaste võrdub tema väljundi poolastmega.

## Euleri tee leidmine
Alati on võimalik taandada Euleri tee leidmise ülesanne Euleri tsükli leidmise ülesandele. Tõepoolest, oletagem et need mõlemad on graafis olemas. Siis on selles täpselt 2 paarituarvulise valentsiga tippu. Ühendame need tipud servaga, ja saame graafi mille kõik tipud on paarisarv valentsed ning Euleri tsükkel eksisteerib. Leiame selles graafis Euleri tsükli ja eraldame saadust selle olematu serva.

## Euleri tsükli leidmine
Vaadelgem kõige üldisemat – suunatud, multigraafi ja sõlmede juhtu. Samas eeldame, et Euleri tsükkel graafis esineb (ja koosneb vähemalt ühest tipust). Leidmiseks lähtume asjaolust, et Euleri tsükkel kujutab endast graafi kõikide lihttsüklite ühendit. Seega seisneb ülesanne nende efektiivses leidmises ja üheks ühendamises. See on teostatav, näiteks rekursiivselt või süvaotsingu teel.

## Kirjandust
* A. Buldas, P. Laud, J. Villemson. 2003. *Graafid*. Tartu, ISBN 9789949118182
* F. Harary. 1972. *Graph Theory*. Addison-Wesley.
* A. Dharwadker, S. Pirzada. 2011. *Graph Theory*. Amazon Books, ISBN 9781466254992.
Kaust

**Kaust** on papist või muust materjalist kaaned koos nende vahel olevate paberitega. Kausta võidakse koguda ja seal säilitada dokumente, ajaleheväljalõikeid, kirju, fotosid jne.
Saksa okupatsioon Taanis

**Saksa okupatsioon Taanis** algas operatsiooniga "Weserübung" 9. aprillil 1940 ning kestis kuni sakslaste kapituleerumiseni lääneliitlastele 5. mail 1945. Erinevalt teistest riikidest, mis langesid Saksamaa okupatsiooni alla Teise maailmasõja sündmuste käigus, säilitasid taanlased oma ametkondade tavapärase töö kuni 1943. aastani. Esialgu jäid ametisse nii Taani kuningas Christian X kui ka Taani valitsus. Riik tervikuna laveeris demokraatia ja totalitarismi vahel, kuni Saksa ametivõimud saatsid Taanis toimuvate streikide ja sabotaažiaktide tõttu 1943. aasta augustis valitsuse laiali.

## Sissetung
Kuigi Jüütimaa lõunapoolses piirkonnas elasid valdavalt sakslased ja et territoorium oli saadud Esimese maailmasõja järel sõlmitud Versailles' lepingust, ei kiirustanud Saksamaa seda enesele nõudma sarnaselt Danzigi või Klaipedaga. Saksa pool väitis, et Taani okupeerimise vajaduse tingis brittide võimalik invasioon Norrasse.

9. aprillil 1940 kell 4.15 varahommikul ületasid Saksa regulaarväed Taani riigipiiri, rikkudes sellega mittekallaletungilepingut, mis oli sõlmitud 1939. aastal. Sakslased ei kohanud taanlaste poolt kuigi tugevat vastupanu, kõige ägedamaid lahinguid peeti kuningliku ihukaitsega (Den Kongelige Livgarde) Kopenhaagenis ja Lõuna-Jüütimaal. Samal ajal visati Saksamaa lennukitelt alla kuulsaid lendlehti "OPROP!", mis kutsusid taanlasi üles vastupanu mitte osutama. Propagandalehtedes selgitati, et Saksamaa hõivab Taani kaitsmaks viimast prantslaste ja brittide eest.

Kuigi Taani luure ja saadik Saksamaal Herluf Zahle hoiatasid Saksamaa peatse sissetungi eest aprillis 1940, ei võtnud Taani valitsus selles osas midagi ette. Kui rünnak oli alanud, polnud enam piisavalt aega end sakslaste eest kaitsta. Taani valitsus kapituleerus mõne tunni järel pärast invasiooni. Selleks ajaks oli hukkunud 16 Taani sõdurit.

### Island, Fääri saared ja Gröönimaa
Aastatel 1918–1944 allusid Island ja Fääri saared küll formaalselt Taanile, kuid tegelikult olid need autonoomsed piirkonnad. Islandi ja Fääri saarte riigipea oli Taani kuningas. Teise maailmasõja ajal okupeerisid britid nii Fääri saared kui ka Islandi, ennetamaks nende maa-alade hõivamist natside poolt. Pärast Teist maailmasõda Island iseseisvus, Fääri saared jätkasid Taani autonoomse piirkonnana.

Gröönimaa sõlmis aprillis 1941 Ameerika Ühendriikidega kokkuleppe, lubamaks viimastel kaitsta neid Saksamaa eest. Ameeriklaste okupatsioon Gröönimaal kestis kuni 1945. aastani. Samal ajal elavnes kahe piirkonna vahel kaubavahetus.

## Taani Saksa protektoraadina 1940–1943

### Telegrammikriis

1942. aastal saatis Adolf Hitler pika ja meelitava telegrammi Taani kuningale Christian X-le. Kuninga vastus viimasele oli väga lakooniline, mis ajas Hitleri sedavõrd raevu, et ta kutsus Saksamaa saadiku Taanist tagasi ja saatis välja ka Taani saadiku Saksamaalt. Suhted kahe riigi vahel halvenesid oluliselt. Kõik Taani järelejäänud relvajõud saadeti Jüütimaalt välja.

## Vaata ka
*Taani vastupanuliikumine
Filibuster

**Filibuster** on poliitilise venitamis- või viivitustaktika ehk obstruktsionismi vorm, millega püütakse seadusandlikus kogus seaduseelnõu hääletusele panekut edasi lükata. Tavaliselt on selle aluseks rahvaesindajate õigus piiramatuteks sõnavõttudeks, samuti kasutatakse õigust esitada eelnõusse parandusettepanekuid. Enamasti kasutab filibustrit, nagu ka teisi obstruktsionismi vorme, opositsioon, kuna koalitsioonil on võimalik soovimatud eelnõud häälteenamusega maha hääletada.

Sageli peetakse filibustri käigus asjakohatuid kõnesid, lugedes ette näiteks rongide sõiduplaani või Homerose eeposi. Samas võivad ka teemakohased sõnavõtud kesta tunde.

Filibustri ajalugu on pikk, teada on Cato Noorema Caesari-vastased filibustrikatsed vabariikliku Rooma senatist.

Mitmel pool maailmas on filibuster keelustatud või on seatud piirangud sõnavõttude pikkusele, arvule ja sisule. USA Kongressi Esindajatekojas keelustati filibuster 1842. aastal, ehkki 1854. aastal toimus Esindajatekojas taas üks tuntumaid filibustreid Kansase-Nebraska seaduse arutelu käigus. USA Kongressi Senatis on filibuster ent tänini lubatud, ehkki praktiliselt kasutatakse seda harva – enamasti piirdutakse ähvardustega.

Filibustrit on eri erakonnad korduvalt kasutanud ka Eestis. Selle kasutamist on USA eeskujul õigustanud Igor Gräzin, filibustri keelustamist on nõudnud Juhan Telgmaa.

## Viited
Tarmo Tulva

**Tarmo Tulva** (sündinud 13. detsembril 1978) on eesti kabetaja ja Eesti Kabeliidu president 2015. aastast.

Ta on Eesti võistkondlik meister rahvusvahelises kabes 2003, 2009, 2011, 2014 ja 2016. aastal ning Eesti meister inglise ja pöördkabes 2013. aastal.

Tarmo Tulva on kutsetunnistusega kabetreener.

## Välislingid
*Tarmo Tulva Eesti Kabeliidu saidil

## Isiklikku
Tarmo Tulva poeg Andreas Tulva (sündinud 23. veebruaril 2000) on kabetaja ja Eesti võistkondlik meister (2016. aastal).
Johannes-Voldemar Holland

**Johannes-Voldemar Holland** VR II/2 ja VR II/3 (15. aprill (vkj)/ 27. aprill 1899 Õisu vald, Paistu kihelkond, Viljandimaa – 9. mai 1942 Ussollagi vangilaager, Solikamsk, NSV Liit) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Johannes-Voldemar Holland teenis Vabadussõja ajal 2. jalaväepolgus, Viljandi kaitsepataljonis ja leitnandina Sakala Partisanide polgus rooduülemana.

23. veebruaril 1934 seati ta vapside poolt Viljandi linnapea kandidaadiks, kuid kaotas (12 häält poolt, 1 vastu) senisele linnapeale August Maramaale, kes sai 17 poolt- ja 12 vastuhäält. 

1936. aastal alanud Vapside riigipöördekatse kohtuistungil süüdistati: Andres Larkat, Johannes Woldemar Hollandit, Aleksander Seimani, Paul-Georg Laamani, August-Julius Klasmani, kapten Ants Pedakut, Leonhard-Hermann Pallonit, Karl Podrätsikut, Aleksander Wilti, Nikolai Tuimanit, Arnold Liivakut, Anton Allikut, Mihhail Kalmu, Viktor Puskarit, Hjalmar Mäed, Eduard-Alfred Kubbot, Alfred Sampkat, Hans-Walter Parist ja Bernhard Välit, selles et nemad 1935. aastal Tallinnas ja Tartus kaitseseisukorra maksvuse ajal ja maksvuse piirkonnas kokkuleppel teiste, isikutega valmistasid ette Eesti vabariigis põhiseadusega maksma pandud riigikorra vägivaldset muutmist. Selleks organiseerisid nad lööksalku kallaletungimiseks riigivanemale, kaitsevägede ülemjuhatajale, vabariigi valitsuse liikmetele ja Valitsusasutustele. Nende sihiks oli vägivaldselt Eesti vabariigi etteotsa seada teisi isikuid, kes selleks seaduslikus korras ei ole volitatud, ja riigi üldjuhtimine panna oma meestest koosneva asutuse, „rahvuskongressi" peale, milline põhiseaduses pole ette nähtud, ühtlasi muretsesid nad kallaletungi teostamiseks 1O kilo dünamiiti, 77 käsigranaati, püstolkuulipilduja ja käsirelvi ning jaotasid omawahel osad ja ülesanded kallaletungimise teostamisel, määrates kallaletungi aja 8. detsembriks 1935. aastal, kui vabariigi valitsus pidi minema Estonia teatrihoonesse Isamaaliidu kongressile. Selle raske kuritöö ettevalmistamine katkes mässumeestest enestest mitteolenevail põhjustel, sest et nemad tabati politseivõimude poolt ja wahistati ööl vastu 8. detsembrit.

Vabanes vanglast 1938. aasta 7. mai amnestia põhjal

Arreteeriti NKVD poolt 26. juunil 1941. Surmaotsus, lasti maha.

## Isiklikku
Tema tütar oli insener ja muinsuskaitsja Kalli-Maia Holland.

## Viited

## Kirjandus
* Jaak Pihlak. "Viljandi linn ja Vabaduse Risti vennad". Viljandi Muuseumi aastaraamat 2010. Lk 98

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
* Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Songi dünastia

**Songi dünastia**  (hiina keeles *Sòng Cháo*; Wade-Giles'i transkriptsioonis *Sung Ch'ao*) oli Hiina keisririigi dünastia, mis valitses 960–1279. Songi dünastia tuli võimule pärast Viie dünastia ja Kümne Kuningriigi ajastut, sellele järgnes Yuani dünastia.

Songi valitsus oli maailmas ajaloos esimene, mis andis välja paberraha. Samuti oli see esimene Hiina valitsus, mis rajas püsiva laevastiku. Sellal võeti esimest korda kasutusele püssirohi ning hakati määrama põhja-lõunasuunda kompassi abil.

Songi dünastia valitsusaeg jaguneb kaheks: Põhja-Song ja Lõuna-Song. Põhja-Songi (hiina keeles 北宋, 960–1127) pealinn oli Bianjing (tänapäeval Kaifeng) Põhja-Hiinas ning dünastia võimu alla jäi enamik Sise-Hiinast. Lõuna-Songi (hiina keeles 南宋, 1127–1279) ajastuks kaotas Songi dünastia Põhja-Hiina Jini dünastiale (1115–1234). Songi õukond taandus Jangtse jõest lõunasse ning viis pealinna Lin'ani (tänapäeval Hangzhou). Ehkki Songi dünastia oli kaotanud kontrolli Hiina tsivilisatsiooni sünnikoha üle Kollase jõe ääres, ei varisenud Songi majandus kokku, kuna Lõuna-Songi riiki kuulus 60 protsenti Hiina rahvastikust ja enamus viljakamast põllumaast. Lõuna-Songi dünastia tugevdas oluliselt oma laevastikku, et kaitsta oma maismaavaldusi ja merepiiri ning korraldada mereretki.

## Viited
Fiskari

**Fiskari** (rootsi kl. *Fiskars*) on küla Raseborgi linna lääneosas Uusimaa maakonnas. Külas asub endine Fiskarsi rauatehas (*Fiskarsin rautaruukki*), mis on asutatud 1649. aastal. Fiskari väljapaistvamaks vaatamisväärsuseks on 1818. aastal ehitatud Charles Bassini projekteeritud mõisahoone. Tänapäeval on alla 1000 elanikuga küla suvel populaarne turismisihtkoht, kus tegutseb käsitöö- ja kunstnike ühing. Külast läbi voolav Fiskarsi jõgi või Fiskari jõgi ja selles olev Fiskari kosk on kaasa aidanud sellele, et külasse sai rajada kunagi rauatehase. Uusimaa maakonna valitsus valis Fiskari 2000. aasta Uusimaa aasta külaks.

## Ajalugu

Fiskari küla arenes 1649. aastal sakslase Peter Thorwöste loodud sepikoja ja valukoja ümber, kus toodeti rauda ja vaske. 1822. aastal ostis sepi- ja valukoja Turu apteeker John Jacob von Julin. 1830. aastatel hakati tehases tootma majapidamises vajaminevaid tarbeesemeid, nagu näiteks nuge, kääre ja söögiriistu. 1836. aastal asutati seal Soome esimene rauatehas. Tööstuse areng oli kiire. Toodete veoks rajati Fiskarist Pohjankuru sadamasse kitsarööpmeline raudtee, mis oli kasutusel aastatel 1891–1952. Ettevõtte Fiskars OY ajalugu algab Fiskari rauatehasest, kuid äriühingul ei ole enam külas tööstuslikku tegevust.

## Tänapäev

## Välislingid

* Fiskari koduleht
Helena Virt

**Helena Virt** (sündinud 30. aprillil 1983 Põlvas) on eesti laulja. 

2002. aastal lõpetas ta Põlva Ühisgümnaasiumi ja 2006. aastal Tartu Tervishoiu Kõrgkooli bioanalüütikuna. 

Jätkab õpinguid Tartu Ülikoolis rahvatervishoiu magistrantuuris. 

### Muusikaalased saavutused
* Võruvisioon 2002 - Grand prix; A-kategooria laureaat
* Raimond Valgre nimeline festival 2002 - A-kategooria parim naislaulja
* Karaoke maailmameistrivõistlused 2005 - kümne parima naislaulja hulgas
* Telesaate "Karaokeäss 2006" võitja
* Karaoke maailmameistrivõistlused 2006 - 4. koht

## Viited
Vilho Meier

**Vilho Meier** (sündinud 10. mail 1983 Tõraveres) on eesti muusik.

Ta on lõpetanud Nõo Reaalgümnaasiumi 2001. aastal ja Tartu Ülikooli materjaliteaduse erialal 2006. aastal.

Ta musitseerib ansamblites Supernova ja Cathouse Radio.

## Välislingid
* Merilyn Merisalu. Vilho Meier: õppida tuleb seda, mis on endale huvitav, mitte popp või tulus Ajakiri Universitas Tartuensis, jaanuar 2012
Nokia 6125

**Nokia 6125** on Nokia klapptelefon, mida hakati tootma 2006. aastal.

Nokia 6125-l on 16-bitine graafika, 6,00 MB RAMi ja MicroSD mälukaardi pesa. Mudelil on sisseehitatud 1,3 MP foto- ja videokaamera. Telefonil on Bluetooth 1.2 ja infrapunaliides, samuti USB-kaabli ja kõrvaklapipesa. Ekraane on Nokia 6125-l kaks: siseekraan suurusega 128×160 ja klapi peal miniekraan suurusega 96×65.

Flashi tarkvara on Adobe Flash Player 1.1.
Haloo Helsinki!

**Haloo Helsinki!** on soome ansambel. See sai alguse 2000. aastal Helsingis, kui ansambli liikmed Leo ja Jere kohtusid. Debüütalbum "Haloo Helsinki!" ilmus 2008. aastal.


File:Kitaristi jere.jpg|Jere Marttila
File:Kitaristi leo.jpg|Leo Hakanen
File:Elisa Tiilikainen.jpg|Elisa Tiilikainen ehk Elli Haloo
File:Rumpali jukka.jpg|Jukka Soldan


## Albumid
*"Haloo Helsinki!" (2008)
*"Enemmän kuin elää" (2009)
*"III" (2011)
*"Helsingistä maailman toiselle puolen – Parhaat 2007-2012" (2012)
*"Maailma on tehty meitä varten" (2013)
* "Kiitos ei ole kirosana" (2014)
* "Areena" (2015)
* "Hulluuden highway" (2017)

## Tuntumad palad
* "Rakas"
* "Hulluuden highway"
* "Oh no, let's go"
* "Hei haloo"
* "Kärpästen herra"
* "Tuntematon"
* "Joulun kanssas jaan" (feat. Cantores Minores)
* "Seitsemän miljardii"
* "Kuussa tuulee"
* "Beibi"
* "Pulp fiction"
* "Vihaan kyllästynyt"
* "Kiitos ei ole kirosana"
* "Vapaus käteen jää"
* "Huuda"
* "Maailma on tehty meitä varten"
* "Maailman toisella puolen"
* "Kuule minua"
* "Jos mun pokka pettää"
* "Kokeile minua"
* "Ei Eerika pääse taivaaseen"
* "Jos elämä ois helpoo"
* "Haloo Helsinki"
* "Vieri, vesi, vieri"
* "Perjantaina"
* "Yksinäiset"

## Viited

## Välislingid
* Haloo Helsinki! veebileht *(soome keeles)*
* Haloo Helsinki! Facebookis
* Haloo Helsinki! MySpace'is
Anton Hermann Haller

**Anton Hermann Haller** (30. oktoober/11. november 1833 Rakvere – 31. detsember 1905/13. jaanuar 1906 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Haller viibis aastatel 1845–1847 Gattšina orbudekodus. Aastatel 1847–1851 õppis ta Tallinna Kubermangugümnaasiumis, 1852–1856 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Käina Martini koguduses (Georg Friedrich Ignatiuse juures). Ordineeriti 21. juunil/3. juulil 1859 Tallinnas õpetajaks.

Ta oli aastatel 1859–1861 Käina Martini koguduse adjunktõpetaja, 1861–1864 oli ta (kutsuti 30. augustil/11. septembril 1861, introdutseeriti 29. oktoobril/10. novembril) Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja, 1864–1875 oli ta (kutsuti 11. augustil/23. augustil, introdutseeriti 27. septembril/9. oktoobril) Käina Martini koguduse õpetaja. Aastatel 1875–1886 oli ta (kutsuti 26. septembril/8. oktoobril, introdutseeriti 26. oktoobril/7. novembril) Tallinna Oleviste koguduse abiõpetaja, lisaks 1883–1886 konsistooriumi assessor. Aastatel 1886–1889 oli ta Tallinna superintendent ja Tallinna koolikolleegiumi asepresident. Aastatel 1897–1898 oli ta luterlik vaimulik Nervis (Genova lähedal Itaalias). Seejärel elas emeeritusena Märjamaal ja Tallinnas.

Haller asutas ajakirja Ristirahva Pühapäeva Leht ja andis seda välja aastatel 1875–1876. Ta kirjutas ka ajalehtedele Tallinna Sõber ja Tartu Eesti Seitung. Aastal 1872 avaldas ta jutluseraamatu "Iggapäwane Hinge toidusse ramat", jutluseraamatud ilmusid ka aastatel 1878 ja 1891.

## Isiklikku
Tema isa, Anton Hermann Haller (1800–1833) oli  dr. med, kolleegiuminõunik, kasuisa (isa vend) Karl Haller oli Gattšinas õpetaja, poeg Gotthard Haller oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja. Emapoolne vanaisa Heinrich Johann Paucker oli Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja, Simuna koguduse õpetajad olid ka tema onud Heinrich Wilhelm Christoph Paucker ja Hugo Richard Paucker ning onupoeg Eduard Peter Heinrich Paucker.

Poeg Johannes Haller oli ajaloolane, Gotthard Haller oli Märjamaa koguduse ja Peterburi Anna koguduse pastor, Bernhard von Haller (1874–1957) oli vaimulik Saksamaal.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Vesiklosett

**Vesiklosett** ehk **veeklosett** (ingl lühend **WC** *water closet*) on klosett, kus uriin ja roe uhutakse veega ära.
MARPOL 73/78

**MARPOL 73/78** ehk **rahvusvaheline laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsioon** (inglise *International Convention for the Prevention of Pollution From Ships, 1973 as modified by the Protocol of 1978*) on üks olulisemaid rahvusvahelise merekeskkonna kaitse konventsioone, puudutades merereostust seoses merrekaadamise, õlide ja heitgaasidega. Konventsiooni eesmärgiks on säilitada merekeskkonda, lõpetades täielikult naftajäätmete ning teiste heitmete merrelaskmise ning viia selliste heitmetega seotud õnnetuste arv miinimumini. 

MARPOLi konventsioon allkirjastati 17. veebruaril 1973, kuid siis konventsioon veel ei jõustunud. Praegu kehtiv konventsioon on 1973. aastal allkirjastatud ning 1978. aastal valminud protokolli kombinatsioon, mis jõustus 2. oktoobril 1983. 2005. aasta detsembri seisuga oli konventsiooniga ühinenud 136 riiki, kelle laevad moodustavad 98% kogu maailma laevaliiklusest.

MARPOLi konventsiooniga liitunud riikide lipu alla registreeritud laevad peavad järgima konventsiooniga kehtestatud nõudeid, olenemata piirkonnast, kus toimub laevatamine. Samuti on liikmetest lipuriikide haldusasutustel kohustus teostada enda lipu all sõitvate laevade suhtes kontrolli konventsiooni täitmise üle.

## Lisad

* I
* II
* III
* IV
* V
* VI

## Vaata ka
* HELCOM

## Välislingid
* MARPOL 73/78, 1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvaheline laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsioon
* MARPOL 73/78, Keskkonnaministeerium
* [International Convention for the Prevention of Pollution from Ships (MARPOL), imo.org](http://www.imo.org/about/conventions/listofconventions/pages/international-convention-for-the-prevention-of-pollution-from-ships-(marpol).aspx)
* EstTerm: MARPOL 1973/78
* EstTerm: mürgised vedelikud
Klosett

**Klosett** on hoones asuv suletud ruum, mida kasutatakse käimlana.

Klosett võib olla kuivklosett või vesiklosett.

Klosett võib olla vannitoaga kokku ehitatud.

## Vaata ka
*klosetipott
*tualett
Tualett

**Tualett** ehk **tualettruum** on klosett koos ruumiga, kus on tavaliselt ka pesemisvõimalus kas samas või kõrvalasuvas ruumis.

## Vaata ka
*Avalik tualett
*Üleilmne käimlapäev
Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi aastaraamat

**Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi aastaraamat** on ainus Eestis ilmuv perioodiline teaduslik väljaanne, mis avaldab artikleid orientalistika eri valdkondadest. Aastaraamatu peatoimetaja on Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usundiloo professor Tarmo Kulmar, tegevtoimetajaks on ajakirja *[[Akadeemia (ajakiri)|Akadeemia]]* tegevtoimetaja Indrek Ude.
 
Eesti Akadeemiline Orientaalselts valmistas aastal 1939 ette köite pealkirjaga “Akadeemilise Orientaalseltsi kirjutisi”, millest pidi saama eestikeelse orientalistika esimene perioodiline väljaanne. Teose trükk hävitati 1940. aasta suvel NSV Liidu võimu poolt. 1940. aastal ilmuma pidanud "Kirjutistest" on säilinud ainult tiitelleht eesti ja prantsuse keeles.. Aastal 2006 taastatud aastaraamat ilmub korra aastas ning seal ilmuvad teaduslikud uurimused, raamatuarvustused ja sündmuste ülevaated erinevatest orientalistika harudest nagu indoloogia, budoloogia, tibetoloogia, sinoloogia, assürioloogia, arabistika. Aastaraamatutes ilmuvad ka ülevaated Eestis ilmunud ja Eesti autorite koostatud orientalistikaalastest raamatutest. 
 
## Toimetuse kolleegium
*Peeter Espak (Tartu Ülikool)
*Andres Herkel (Riigikogu liige)
*Tarmo Kulmar (Tartu Ülikool)
*Märt Läänemets (Tartu Ülikool)
*Jaan Puhvel (California Los Angelese ülikool)
*Teet Toome (Tartu Ülikool)
*Ülo Valk (Tartu Ülikool)
 
Endised kolleegiumi liikmed:
 
*Michael Heltzer (1928–2010)
*Linnart Mäll (1938–2010)
*Ülo Sirk (1935–2011)

## Viited
Spiooniromaan

**Spiooniromaan** on romaan, mille traditsioonilisteks osadeks on luure ja spionaaž, tegelaskujudeks luurajad, spioonid ja nendega seotud organisatsioonid.

## Tuntumad spiooniromaanid
* John Buchan. "39 astet" (*The Thirty-Nine Steps*, 1915)
* John le Carré. "Spioon, kes pääses külma käest" (*The Spy Who Came in from the Cold*, 1963), "Plekksepp, rätsep, sõdur, nuhk" (*Tinker, Tailor, Soldier, Spy*, 1974) 
* Tom Clancy. ""Punase Oktoobri" jälitamine" (*The Hunt for Red October*, 1984)
* Jospel Conrad. "Salakuulaja" (*The Secret Agent*, 1907)
* Ian Fleming. "Südamlik tervitus Venemaalt" (*From Russia, with Love*, 1957), "Casino Royale" (*Casino Royale*, 1953) jt. James Bondi lood. 
* Ken Follett. "Nõelasilm" (*Eye of the Needle*, 1978)
* Frederick Forsyth. "Šaakali päev" (*The Day of the Jackal*, 1971)
* Graham Greene. "Vaikne ameeriklane" (*The Quiet American*, 1955)
* Jack Higgins. "Kotkas on laskunud" (*The Eagle Has Landed*, 1975)
* Robert Ludlum. "Bourne'i identiteet" (*The Bourne Identity*, 1980)

### Eesti autorite teosed
* Einar Sanden. "KGB kutsub Evet" (1968), "Mitme näo ja nimega" (1978), "Loojangul lahkume Tallinnast" (1979), "Süda ja kivid" (1982)

## Vaata ka
* The Top 100 Crime Novels of All Time
* Spioonikirjanike loend

## Välislingid
* Spy-Wise, spioonikirjanduse koduleht.
* Spy Fiction Iliad, Henry V, The Spy, The Riddle of the Sands, The Thirty-Nine Steps, Greenmantle
Mihhail Šolohhov (jõelaev)

**Mihhail Šolohhov** (vene keeles *Михаил Шолохов*) on nelja tekiga Dmitri Furmanov-klassi (projekt 302 *esimene seeria*) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases Saksamaal 1985. aastal. Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 129M, Binnenfahrgastschiff 129 meetrit, moderniseeritud. Laev sai nime vene romaanikirjaniku Mihhail Šolohhovi auks.

## Ajalugu
Kiil pandi laevale tehasenumbriga 384 VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases ning laev anti Doni ääres Rostovis asuvale Volga-Doni Laevakompaniile (ГП Волго-Донское речное пароходство МРФ РСФСР) üle 1985. aastal. Riigiettevõte Volga-Doni Laevakompanii ja hiljem eraettevõte OAO Volgo-Donskoje Parohodstvo (ОАО Волго-Донское пароходство) on kasutanud jõelaeva Mihhail Šolohhov enne ja pärast täielikku moderniseerimist 2001. aastal Volgal, Donil ja Neeval välismaa turistide jaoks. 27. aprillil 2012. aastal sõidab laev Doni äärsest Rostovist Peterburi, et seal suvel välisturistidega töötada.

## Juhtumid
3. septembril 2012 põrkasid öösel Peterburist Moskvasse sõitev Mihhail Šolohhov ja puksiir kokku Rõbinski veehoidlal Karagatši saare lähistel.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Jõelaev Mihhail Šolohhov, projekt 302 (vene keeles)
* Teatmik, projekt 302 (vene keeles)
Spioonikirjanike loend

*Siin on loetletud spioonikirjanikke.*

## A
Eric Ambler

## B
Desmond Bagley
- Ted Bell
- Raymond Benson
- John Buchan
- William F. Buckley Jr.
- A.J. Butcher

## C
John le Carré
- Ally Carter
- Robert Erskine Childers
- Tom Clancy
- Brian Cleeve
- Manning Coles
- Arthur Conan Doyle
- Stephen Coonts
- Desmond Cory
- Joe Craig
- Charles Cumming

## D
Len Deighton

## F
Joseph Finder
- Ian Fleming
- Vince Flynn
- Ken Follett
- Frederick Forsyth
- Alan Furst

## G
John Gardner
- Michael Gilbert
- Tony Gilroy
- Graham Greene
- John Griffiths
- Jan Guillou

## H
Adam Hall
- Donald Hamilton
- Robert Harris
- Jack Higgins
- Charlie Higson
- R J Hillhouse
- Anthony Horowitz
- E. Howard Hunt

## I
David Ignatius

## L
Robert Littell
- Robert Ludlum
- Gayle Lynds

## M
Helen MacInnes
- Ian Mackintosh
- Alistair MacLean
- Norman Mailer
- Somerset Maugham
- Charles McCarry
- Andy McNab
- Kyle Mills
- David Morrell
- Robert Muchamore
- James Munro

## O
Manning O'Brine
- E. Phillips Oppenheim
- Baroness Orczy

## P
James Phelan
- Anthony Price

## Q
William le Queux

## S
Daniel Silva
- Desmond Skirrow

## T
Ross Thomas
- Brad Thor

## U
Leon Uris

## W
Dennis Wheatley
Ivan Bunin (jõelaev)

**Ivan Bunin** (vene keeles *Иван Бунин*) on nelja tekiga Dmitri Furmanov-klassi (projekt 302 *teine seeria*) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases Saksamaal 1985. aastal. Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 129M, Binnenfahrgastschiff 129 meetrit, moderniseeritud. Laev sai nime vene kirjaniku Ivan Bunini auks.

## Ajalugu

Kiil pandi laevale tehasenumbriga 385 VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases ning laev anti Kiievis asuvale Dnepri Laevakompaniile (DRPile) üle 1985. aastal nime *Aleksei Vattšenko*  all. Kuni 1988. aastani oli laevaomanik RE Glavnoje Upravlenije retšnogo flota (ГП Главное Управление речного флота при Совете Министров УССР) kuni 1990. aastani PO Glavretšflot (ПО Главречфлот). Laevakompanii RE UkrRetšFlot (Межотраслевое государственное объединение Укрречфлот), Laevakompanii UkrRetšFlot ja alates 2000. aastast KSK Kiiev on kasutanud laeva NSVLi ja Ukraina lipu all.

Aastail 2001–2004 andis KSK Kiiev Ukraina lipu all oleva laeva Moskva reisisadamale rendile. Rentnik ostis laeva 2005. aastal, vahetas lipu ja müüs laeva edasi Doni ääres Rostovis asuvale OOO Doninturflotile, kus vahetati ka laeva nimi.

3. mail 2012 sõitis laev pärast talvitumist Rostovist Doni ääres Peterburi, et seal suvel välisturistidega töötada.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Laev infofloti kodulehel (vene keeles)
* Teatmik, projekt 302 (vene keeles)
Reaktsiooni mehhanism

**Reaktsiooni mehhanism** on kogu keemilise reaktsiooni (brutoreaktsiooni) olemuse kirjeldus kõikide üksteisele järgnevate elementaarreaktsioonide kaudu. Täielik reaktsiooni mehhanism kirjeldab kõiki reaktsiooni staadiume, intermediaate, siirdeseisundeid, keemiliste sidemete katkemisi ja moodustumisi, katalüsaatori toimimist, tasakaalusid, stereokeemiat ja reaktsiooni staadiumide suhtelisi kiirusi.

Mehhanism on reaktsioonietappide järjestus, mis näitab, kuidas reaktsioon kulgeb, see on lähteainetest produktideni ülemineku vaheühendite ja siirdeolekute kirjeldus. Kõikides keemilistes reaktsioonides toimub mingite keemiliste sidemete katkemine ja uute sidemete tekkimine.
Näiteks bensoiini kondensatsioonireaktsiooni mehhanism. Siin on kasutatud painutatud nooli näitamaks elektronide liikumist sidemete katkemisel või tekkel.

Reaktsiooni mehhanismi – keemiliste sidemete katkemist ja uute sidemete teket –  vaadeldakse lähtudes erinevatest seisukohtadest. 

a) Keemiliste sidemete katkemise ja uute sidemete tekke viisid tulenevalt elektronide ümberpaiknemisest:
*homolüütilised reaktsioonid – need on radikaalreaktsioonid, s.t. esinevad osakesed, mille valentsorbitaalil on paardumata elektron, nimetatakse vabad radikaalid
*heterolüütilised reaktsioonid – need on polaarsed või ioonreaktsioonid, s.t. esinevad aktiivsed osakesed, millest ühe valentsorbitaalil on elektronipaar (nimetatakse nukleofiil või anioon) ja teisel osakesel, vastupidi, on vaba orbitaal (nimetatakse elektrofiil või katioon)
*kooskõlareaktsioonid – toimub keemiliste sidemete kooskõlastatud ümberkujunemine üle siirdeoleku, ilma et moodustuks intermediaat.

b) Reaktsiooni tee iseloom ehk reaktsioonikoordinaadil esinevad energeetilised barjäärid ja reaktsiooni staadiumid: siirdeolekud, intermediaadid, elementaarreaktsioonid, kiirust limiteeriv staadium, reaktsiooni järk. Selle alusel võib välja tuua mõned lihtsamad mehhanismid: 
*ahelreaktsioon (*chain reaction*) – esinevad suure reaktsioonivõimega ebastabiilsed intermediaadid ahelpolümerisatsioon, põlemine, keemiline plahvatus)
*astmeline reaktsioon (*stepwise reaction*) – esineb üks või mitu vähem või rohkem stabiilset intermediaati (katalüütiline reaktsioon, S<sub>N</sub>1 asendusreaktsioon, elektrofiilne liitumisreaktsioon, astmeline polümerisatsioon)
*kooskõlareaktsioon (*concerted reaction*) – teist järku reaktsioonid samaaegse sidemete katkemise ja moodustumisega siirdeseisundis reaktsioonitsentri juures või üle tsüklilise siirdeseisundi (S<sub>N</sub>2 asendusreaktsioon või Diels-Alderi reaktsioon). 

*Paljudel juhtudel on tegemist brutoreaktsioonidega, mis toimuvad komplekssete mehhanismide kaudu mitmes staadiumis või suunas. Näiteks järjestikused reaktsioonid (*consecutive*), tasakaalureaktsioonid (*equilibrium*), konkureerivad reaktsioonid (*competitive*), katalüütiline tsükkel, termodünaamiline kontroll.

## Vaata ka

*Homolüüs
*Heterolüüs
*Reaktsioonikoordinaat
*Radikaalreaktsioon
*Elektrofiilne liitumine
*Elektrofiilne aromaatne asendusreaktsioon
*Nukleofiilne asendusreaktsioon
*Naaberrühma osalemine
*Molekulaarsus
*Kiirust limiteeriv staadium
2012. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

Võistlused toimusid 4. veebruaril Jõgeval.

Eesti meistriks tulid:

*kuni 55 kg – Taaniel Piiskoppel

*kuni 60 kg – Anar Zeinalov

*kuni 66 kg – Siim Abner

*kuni 74 kg – Erkki Alak

*kuni 84 kg – Eerik Aps

*kuni 96 kg – Ardo Arusaar

*kuni 120 kg – Heiki Nabi
Kaarlo Julius Kalpa

**Kaarlo Julius Kalpa** (varem **Karl Julius Sandbäck**; 2. aprill 1867 Kristiinankaupunki – 13. veebruar 1918 Suodenniemi) oli soome ja Eesti vaimulik.

Kalpa õppis Pori lütseumis ja aastatel 1887–1892 Helsingi Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 16. veebruaril 1892 õpetajaks.

Ta oli 1892. aastal Nakkilas (asub Satakunta maakonnas) vikaarõpetaja. Aastatel 1892–1896 oli ta (introdutseeriti 13. augustil / 25. augustil 1892) Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja. Seejärel oli ta aastatel 1897–1899 Hakkila koguduse õpetaja, aastal 1899 oli ta veel Vampula (asub Satakunta maakonnas) koguduse õpetaja. Aastal 1900 oli ta kaplan Perniös (asub Päris-Soome maakonnas), aastatel 1901–1902 Lietos (asub Päris-Soome maakonnas) ja 1902–1903 Vetelis (asub Kesk-Pohjanmaa maakonnas). Lisaks teenis ta aastatel 1903–1907 vikaarina Ruhnu kogudust. Aastatel 1904–1916 teenis ta kaplanina ja 1916–1918 koguduseõpetajana (*kirkkoherra*) Suodenniemis (Pirkanmaa maakonnas).

Tema Ruhnus sündinud poeg Karlo Ilmari Kalpa oli üks juhtivaid Soome sõjaväepsühhiaatreid.

Kalpa tapeti 13. veebruaril 1918 Suodenniemis punaste poolt.

## Viited

## Välislingid
* Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 (Kaarlo Julius Kalpa)
Papiss Cissé

**Papiss Demba Cissé** (sündinud 3. juunil 1985 Dakaris) on Senegali jalgpallur. Ta mängis viimati Türgi kõrgliigaklubis Çaykur Rizespor ründajana.

2012. aastal liitus ta Inglismaa Premier League'i klubiga Newcastle United. Oma esimeses mängus Newcastle Unitedi meeskonnas lõi ta värava Aston Villa väravasse. Mäng lõppes Newcastle'i meeskonna 2:1 võiduga.

Klubikarjääri jooksul on ta muuhulgas mänginud veel Prantsusmaa klubis FC Metz, Saksamaa kõrgliigaklubis SC Freiburg, Hiina kõrgliigaklubis Shandong Luneng ning Türgi kõrgliigaklubides Alanyaspor ja Fenerbahçe.

## Välislingid
Donald Sassoon

**Donald Sassoon** (sündinud 1946 Kairos) on juudi päritolu Suurbritannia ajaloolane.

Sassoon omandas hariduse Pariisis, Milanos, Londonis ja Ameerika Ühendriikides. Doktorikraadi sai ta Birkbeck College'is. 

Ta on kirjutanud raamatuid Euroopa ühiskonna ja kultuuri ajaloost 19. ja 20. sajandil. 2008. aastal ilmus eesti keeles üks tema peateoseid "Euroopa kultuuri ajalugu aastast 1800 kuni tänapäevani", mis inglise keeles ilmus 2006. aastal. Tema teiseks olulisemaks teoseks peetakse raamatut "One Hundred Years of Socialism" (1996).

Sassoon töötab Londoni ülikooli Queen Mary kolledžis.

2012. aastal pidas Sassoon Tallinnas loengu Euroopa kultuurituru ajaloost.

## Välislingid
*CV
*Laiendagem eliiti (Marek Tamme intervjuu Donald Sassooniga)
Rudno

**Rudno** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Krzeszowice vallas.

See asub 6 km Krzeszowicest edelas ja 26 km Krakówist läänes.

Elanike arv 2009. aastal oli 745.

Rudnos on Tenczyni linnuse varemed. 

## Viited
Rudawa

**Rudawa** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Zabierzówi vallas.

Küla asub umbes 19 km Krakówist lääne pool.

Elanike arv 2009. aastal oli 2045.

## Viited
Wola Filipowska

**Wola Filipowska** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Krzeszowice vallas.

Küla asub umbes 27 km Krakówist lääne pool.

Seal elab umbes 2700 inimest.

Külas on raudteejaam, kirik, kool, raamatukogu, tankla.
Nawojowa Góra

**Nawojowa Góra** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Krakówi maakonnas Krzeszowice vallas.

Küla asub umbes 23 km Krakówist lääne pool.

## Viited
Oskar Ferdinand Sevelius

**Oskar Ferdinand Sevelius** (15. jaanuar 1873 Tammela – 11. jaanuar 1946 Pirttikylä) oli Soome ja Eesti vaimulik.

Sevelius lõpetas Porvoos lütseumi. Aastatel 1891–1897 õppis ta Helsingi Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 9. juunil 1892 Porvoos õpetajaks.

Ta oli 1892. aastal lühikest aega Pornainenis kaplan. Aastatel 1892–1902 oli ta Eestis Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja. Aastatel 1902–1905 oli ta Viitasaaril adjunktõpetaja, 1905. aastal adjunktõpetaja Sipool, 1906. aastal kaplan Pohjas. Aastatel 1908–1910 oli ta Vårdö (Ahvenamaal) koguduse õpetaja. Aastatel 1911–1916 oli ta Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Aastatel 1916–1922 oli ta Purmo (asub Pohjanmaa maakonnas) koguduse õpetaja. 

1922. aastal kaitses ta cand. phil. ja mag. phil. väitekirja, 1923. aastal sooritas õpetajaeksamid, töötas seejärel õpetajana ja oli aastatel 1924–1932 Soome misjoniseltsis rootsikeelse töö peal. Aastatel 1932–1946 Pirttikylä (Pohjanmaa maakonnas) koguduse õpetaja, sai 1933. aastal praostiks.

## Viited

## Välislingid
*http://www.helsinki.fi/ylioppilasmatrikkeli/1853-1899/henkilo.php?id=23466
Tõnis Kivisild

**Tõnis Kivisild** (sündinud 29. jaanuaril 1985) on eesti basskitarrist.

Ta on koostööd teinud ansamblitega Traffic, Lenna ning Mihkel Raud.

## Isiklikku
Tema vend on vaimulik Madis Kivisild ning vanaisa oli insener ja vaimulik Dimitri Lipping.
Nils Ramm

**Nils Arvid (Nisse) Ramm** (1. jaanuar 1903 Stockholm – 8. november 1986 Linköping) oli Rootsi poksija.

## Harrastajana
Ramm oli kahekordne Rootsi meister poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) aastatel 1926–1927.

Ramm sai raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Arturo Rodríguezele (Argentina).

Ramm võitis raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 2. Euroopa meistrivõistlustel (Berliin, 1927) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta sai poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1. Euroopa meistrivõistlustel (Stockholm, 1925) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Thyge Petersenile (Taani).

## Elukutselisena
Ramm poksis oktoobrist 1928 kuni novembrini 1931 elukutselisena. Ta pidas kokku 22 kohtumist, millest võitis 17 (neist 6 nokaudiga) ja kaotas 4 (neist ühe nokaudiga) kohtumist ning üks kohtumine jäi viiki. 

Ta tuli elukutselise poksijana võisteldes nii Rootsi kui ka Skandinaavia meistriks.

## Viited

## Välislingid
*Nils Ramm lehel ''Ringside''. Rootsi keeles
* 
*Nils Ramm lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Młoszowa

**Młoszowa** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Chrzanówi maakonnas Trzebinia vallas.

Küla asub umbes 29 km Krakówist lääne pool.

## Viited
Ballast

**Ballast** (ka **pallast**) on vajaliku püstivuse ja trimmi saavutamiseks alatiselt või ajutiselt laevale paigutatav last.

Ballast võib olla nii vedel (ballastvesi) kui ka tahke (nt känkmalm, kivid, liiv).

## Vaata ka
*Ballastitank
*Ballastvesti

## Viited
Lais

**Lais** on väike ja madal (suviti peaaegu kuivaks jääv) rannikujärv. 

Nimetus on kasutusel peamiselt Hiiumaal Kõrgessaare ja Reigi ümbruses. 

## Vaata ka
*Laguun
*Limaan

## Viited
Eduard-Alfred Kubbo

**Eduard-Alfred Kubbo** VR II/3, VR I/2 (vkj 16./28. detsember 1887 Helme vald Helme kihelkond Viljandimaa – 10. juuni 1941 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonel).

## Elulugu
Eduard-Alfred Kubbo sündis 28. (vkj 16.) detsembril 1887 Viljandimaa Helme kihelkonna Helme vallas kõrtsmiku peres. Õppis Viljandi linnakoolis ja Vilno sõjakoolis, mille lõpetas 1908. aastal. 

Teenis 25. Siberi kütipolgus ja viidi sealt 1914. aasta augustis üle 45. Siberi kütipolku. Esimese maailmasõja puhkemise ajal oli Kubbo leitnandi auastmes. Sõjas võttis osa lahingutest Karpaatides, Poolas, Galiitsias ja Lätis ning sai kahel korral haavata. Teda autasustati Georgi mõõgaga 22. aprillil 1915. Autasu anti 5–6. detsembril 1914 toimunud lahingu eest, kus leitnant Kubbo lõi oma rooduga tagasi mitu vastaste rünnakut ja sattunud piiramisrõngasse, murdis sellest täägirünnakuga välja. Ülendati alampolkovnikuks 1917. aasta juunis. 

Eduard Kubbo tuli 1918. aastal Eestisse ning oli jaanuarist kuni märtsini Viljandis asuva 2. Eesti jalaväepolgu majandusülem. Vabadussõja eel 1918. aasta 11. novembrist määrati ta Viljandi maakonna ja Viljandi linna Kaitse Liidu ülemaks.1918. aasta 21. novembrist oli ta 3. jalaväepolgu ülem, 1919. aasta veebruarist 2. diviisi I brigaadi ülem ning 1919. aasta aprillist 2. diviisi ülema abi. Aastal 1919. ülendati koloneliks (polkovnikuks). 

Pärast Vabadussõda oli 1921–1924. aastani 1. diviisi ülema abi, 1924–1930. aastani 2. diviisi ülema abi ja 1927–1929. aastani 2. diviisi ülema kohusetäitja. Läks erru 1934. aastal. 

Lisaks sõjaväelisele karjäärile õppis Eduard Kubbo aastatel 1925–1930 Tartu Ülikoolis õigusteadust. Õpingute ajal astus korp! Sakalasse. Kuulus ka Vabadussõjalaste Keskliidu juhatusse ja arreteeriti selle tõttu 1934. aastal ning viibis aastatel 1936–1938 vangis. Vabanes vanglast 1938. aasta 7. mai amnestia põhjal. Pärast vangistust oli aastatel 1938–1939 vandeadvokaat Hilda Reiman-Poomi abi ja alates 1939. aastat vandeadvokaat Tartus. 

Eduard-Alfred Kubbo arreteeriti pärast Eesti okupeerimist nõukogude võimu poolt 6. novembril 1940 ja hukati nõukogude julgeolekuorganite poolt Tallinnas 10. juunil 1941. Tõenäoliselt maeti tundmatuna Tallinna Liiva kalmistule.

## Viited

## Kirjandus
* Jaak Pihlak, "Helme kihelkond ja Vabaduse Risti vennad" Viljandi Muuseumi aastaraamat, 2007, lk 253-256.
* Jaak Pihlak, "Viljandi linn ja Vabaduse Risti vennad", Viljandi muuseum, 2010. aasta aastaraamat, lk 111.

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
* Eestlastest kavaleride loend
* korp! Sakala liikmeks olnud Vabaduse Risti kavalere
Pilss

**Pilss** ehk **nõru** ehk **veevagu** on koht trümmi alumises osas, kuhu koguneb laeva sisemusse sattunud vesi (pilsivesi) ja kust see välja pumbatakse.

Moodsates laevades on vee kogunemiseks topeltpõhja ahtriosas süvendid – pilsikaevud. 

## Vaata ka
*Pilsipump
*Pilsivesi

## Viited
Môndôl Kĭri provints

**Môndôl Kĭri provints** on 1. järgu haldusüksus Kambodžas. Piirneb idas Vietnamiga.

Môndôl Kĭri provints on pindalalt riigi suurim, kuid hõredalt asustatud. Elanike arv on 60 800.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb viieks ringkonnaks:

*Kaôh Nhêki ringkond
*Kêv Seima ringkond
*Or Reăngi ringkond
*Péchr Chĕnda ringkond
*Sên Mônoŭrômy ringkond
Lenin (1987)

**Lenin** (vene keeles *Ленин*) on nelja tekiga Dmitri Furmanov-klassi (projekt 302 *teine seeria*) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud 1987. aastal VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases Saksamaal. Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 129M, Binnenfahrgastschiff 129 meetrit, moderniseeritud. Laev sai nime vene poliitiku, bolševike juhi Lenini auks.

## Ajalugu
Kiil pandi laevale tehasenumbriga 390 VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases ning laev anti Gorkis asuvale Volga Laevakompaniile (ГП Волжское объединённое речное пароходство МРФ РСФСР) üle 1987. aastal. Riigiettevõte Volga ühendatud jõelaevandus, hiljem eraettevõte OAO Volga laevandus (ОАО Волжское пароходство) ja selle tütarettevõte Vodohod on kasutanud jõelaeva Lenin kruiisidel Volgal, Moskva jõel ja Neeval. 2012. aastal kasutatakse laeva välisturistide jaoks kruiisiliinil Moskva-Peterburi.

Laeva kapten (seisuga 2014) on Vladimir Andreev.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Best Russian Cruises (inglise keeles)
* Lenin Vodohodi kodulehel (vene keeles)
* Jõelaev Lenin, projekt 302 (vene keeles)
* Teatmik, projekt 302 (vene keeles)
ESTER

**E-kataloog ESTER** on suuremaid Eesti raamatukogusid ühendav elektronkataloog, mida haldab MTÜ Eesti Raamatukoguvõrgu Konsortsium (ELNET).

E-kataloogi ametlik nimi on "E-kataloog ESTER", nimi inglise keeles on "Online Catalogue ESTER". ESTER tuleneb kahest e-kataloogis kasutatavast MARC21 koodist: EST (eesti keel) ja ER (Eesti riik).

Kataloogi alustati kahes regionaalses serveris, Tallinna serveri nimekujud on olnud helios.nlib.ee, ester.nlib.ee ja tallinn.ester.ee. Tartu serveri nimekujud on olnud merihobu.utlib.ee, ester.utlib.ee ja tartu.ester.ee. 
2014. aasta juuli algul liideti Tartu ja Tallinna kataloogid üheks, mida saab 9. juulist 2014 kasutada aadressil www.ester.ee.

Kasutuses on integreeritud raamatukogusüsteem Sierra, Sierra tarkvara arendab firma Innovative Interfaces, USA. Eesti Raamatukoguvõrgu Konsortsium on lisanud kasutajaliidesele, tarkvarasüsteemile ja andmebaasile täiendusi.

## vaata ka
*URRAM

## Viited

## Välislingid
* ESTER
* Osalevad raamatukogud
TTL

TTL võib tähendada:

* **[[transistor-transistor loogika]]
* ***[[time to live]]*''', andmesides kasutatav kaitsemehhanism