open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vesna Vulović

**Vesna Vulović** (serbia keeles Весна Вуловић; 3. jaanuar 1950 Belgrad, Jugoslaavia – 23. detsember 2016 Belgrad, Serbia) oli Jugoslaavia stjuardess. Ta jäi ainsana ellu, kui JAT lend 367 pommiplahvatuse tagajärjel lõppes. 

## Elukäik

Vesna Vulović sündis 1950. aastal Belgradis. Esimesel ülikooliaastal suundus ta inglise keele harjutamiseks elama pere sõprade poole Suurbritanniasse Newburysse, ent seejärel suundus ta koos sõbraga Stockholmi. Sealt kutsusid vanemad ta koju tagasi. Koduteel märkas ta stjuardesside ametirõivastuse ilu ja otsustas ka ise sama elukutse valida. Aastal 1971 asuski ta ametisse Jugoslaavia lennufirmas JAT.

25. jaanuaril 1972 teenindas ta Stockholmist läbi Kopenhaageni ja Zagrebi Belgradisse suunduvat lendu 372. Ta oli pardal segaduse tõttu – tema asemel pidi olema lennul teine Vesna. Srbská Kamenice kohal toimus lennukis plahvatus. Oletatakse, et plahvatuse taga olid horvaadi natsionalistid, ent plahvatuse korraldajaid ei tabatud.

Vesna Vulović kukkus alla 10 160 meetri kõrguselt, hoides sellega rekordit kui kõige kõrgemalt ilma langevarjuta kukkumise üle elanud inimene. Kui ta avastati, oli ta osaliselt lennukis, osaliselt sellest väljas; tema keha oli lennukirusude ja toidukäru vahele kinni kiilunud. Tema leidis Bruno Honke, kes oli Teise maailmasõja ajal meedikuna töötanud, nii suutis ta Vesnat päästjate saabumiseni elus hoida. Ta oli haiglas sama aasta juunini; algselt oli ta alakeha halvatud, ent tema liikumisvõime taastus; deformeerunud selgroo tõttu jäi ta aga lonkama.

Septembris oli Vesna valmis tööle tagasi pöörduma, ent lennufirma leidis, et stjuardessina töötamine ohustaks nende mainet ja nii hakkas ta seal tööle sekretärina. Samal ajal omandas ta rahvuskangelase kuulsuse. 1977. aastal abiellus ta Nikola Brekaga, ent saadud vigastuste tõttu ei olnud Vesna võimeline lapsi saama.

1990. aastatel lahutas Vesna abikaasa temast. Sel perioodil astus ta välja Slobodan Miloševići vastastel meeleavaldustel. Tema maine hoidis võime teda arreteerimast, ent tema vastu alustati kampaaniat, kus väideti, et tegelikult tulistasid lennu nr. 372 alla Tšehhoslovakkia õhujõud, kuna lennuk lendas märgatavalt madalamal. Kuigi amneesia all kannatav Vesna neid väiteid ei kinnitada ega ümber lükata saanud, kummutasid Tšehhi lennundusspetsialistid selle väite hiljem kui vandenõuteooria. Kui Milošević kukutati, siis oli Vesna üks neist, kes selle puhul kõnet pidas. Hiljem toetas ta Serbia liitumist Euroopa Liiduga.

## Viited
Perino Modello 1908

**Perino Modello 1908** on varajane Itaalia kuulipilduja, mille konstrueeris 1901. aastal insener Giuseppe Perino. 

Perino 1901. aasta kuulipilduja oli Itaalia esimene omalaadne, relv kaalus 27 kilogrammi, mis tegi selle lahinguväljal sisuliselt kasutuks ning seda kasutati vaid kindlustustes. Aastal 1910 valmis kergem, 15 kilogrammine variant. Perino M1918 võeti kuninglikus armees kasutusele ning seda kasutati koos kuulipildujatega Fiat-Revelli M1914 ja Maxim. Perino kuulipildujal on unikaalne söötur – lindi asemel on relva küljele kinnitatud avatud salv, millesse mahub kuni viis 20-lasulist padruniklambrit. See võimaldas kuulipilduri abil relva pidevalt maksimaalselt täidetud hoida, nii ei pidanud laadimiseks laskmist katkestama.

## Allikad
* McNab, Chris: *Twentieth-century Small Arms*, Grange Books, 2004; ISBN 1-84013-381-3.
* Nevio Mantoan, *Weapons and Equipment of the Italian Army in the Great War 1915-1918*, Gino Rossato Editore, First Edition. Juuli 1996.

## Välislingid
* Max Difilippo: Itaalia armee kuulipildujad I maailmasõjas (itaalia keeles)
* Itaalia Perino kuulipilduja – Forgotten Weapons (inglise keeles)
* YouTube'i animatsioon Perino KP tööst
Doktor Silva

**"Doktor Silva"** on Eestis toodetud komöödiaseriaal, mida näitas telekanal TV3.

Seriaali stsenarist on Martin Algus.

Seriaali esilinastus televisioonis algas 4. märtsil 2016. Sari oli eetris kolm hooaega, kokku 29 jagu.

## Sisututvustus
"Doktor Silva" lugu keerleb ümber Järva-Jaani perearstikeskuse, mille ainsaks täie mõistuse juures olevaks liikmeks tundub esmapilgul olevat uus perearst doktor Silva Loorberg (Viire Valdma). Tema eelkäijal Heimar Kukel (Jüri Vlassov) on küljes kõva viinaviga, pereõde Ester Käbin (Kersti Tombak) ei soovi Silva toodud muudatustega leppida ja eelistaks oma kolleegina piiritusest läbi imbunud Heimarit. Vastuvõtusekretär Annika Vannist (Brigitte Susanne Hunt) on võtnud pugeja positsiooni ning hambaarst Andrei Orto (Andres Tabun) ei näi üldse ümber toimuvaid muutusi märkavat. Sellises seltskonnas tuleb doktor Silval uut elu alustada.

## Osatäitjad

### Peaosades

* Silva Loorberg (Viire Valdma)
* Ester Käbin (Kersti Tombak)
* Andrei Orto (Andres Tabun)
* Priidik Lohk (Tarvo Vridolin)
* Annika Vannist (Brigitte Susanne Hunt)
* Heimar Kukel (Jüri Vlassov)

### Kõrvalosades

* Signe-Virve (Triin Lepik)
* Piits (Marko Mäesaar)
* Toru (Anti Kobin)
* Amelii (Eva Püssa)
* Uus vallavanem (Riho Kütsar)
* Vallavanema naine (Ingrid Isotamm)
* Patsient (Ita Ever)
* Muusik (Tanel Padar)

### Episoodilistes rollides

* Haavatud mees (Aarne Soo)
* Soliidne patsient (Kirsika Ilmjärv)
* Sünnitaja (Kristi Villard)
* Ain Vissipaun (Gunnar Jaanovits)
* Aini ema (Kaili Närep)
* Operaator (Andreas Press)
* Uurija (Margus Jürisson)

## Vaata ka

* Seriaalide loend

## Viited
Pressegger See

**Presseggi järv** (saksa: *Pressegger See*, sloveeni: *Preseško jezero*) on järv Austria Kärnteni liidumaal. See asub liustikuorus Gailtali Alpides (Lõuna-Lubjakivialpide mäestik), Hermagorist idas. Keskmise sügavusega 3,4 m on poolringikujuline järv suhteliselt tasane. Seda iseloomustavad ulatuslikud roostikud, samas kui põhja- ja lõunakaldal on suviti ka suplusrandasid hõivatud.
Kazakstan Temir Žolõ

**Kazakstan Temir Žolõ** (kirillitsas Қазақстан Темір Жолы) on raudtee-ettevõte, mis haldab Kasahstani alade raudteid. Ettevõte asutati 1997. aastal ja 2002. aastast on see aktsiaselts. Kõik aktsiad kuuluvad riigile. Ettevõtte peakorter asub Nur-Sultanis.

Aktsiaselts kontrollib raudteid ning sellega seotud ettevõtted reisijate ja kaubavedu ning veeremit. Veeremihooldusega tegelevad ettevõtted on aktsiaseltsist lahutatud ja eraomanduses. Ettevõtte hallata on 15 000 kilomeetrit raudteid, millest 3000 kilomeetrit on elektrifitseeritud. 2008. aastal oli see Kasahstani suurim tööandja.

Kasahstanis on raudtee rööpmelaius 1520 mm. Sama rööpmelaius kehtib endise Nõukogude Liidu territooriumil, kuid erineb Hiina rööpmelaiusest. Seepärast on Dostõkis ja Korgases üleminekujaamad.

## Ajalugu
Esimene raudtee Kasahstani aladel valmis aastail 1893–1894. See ühendas Orali linna ülejäänud Venemaa aladega ja 113 kilomeetrit sellest teest asus tänapäeva Kasahstani aladel. Hiljem hakkas Kasahstani läbima ka jupike Siberi raudteest. Aastail 1904–1906 valmis Orenburgist Taškenti viiv raudtee, aastail 1914–1924 aga Biškeki viiv raudtee. 1915. aastal valmis raudtee Tšeljabinskist Kostanajsse. Aastail 1915–1917 ehitati raudtee Novosibirskist Semejsse. Aastaks 1930 valmis 1444 kilomeetri pikkune Turkestani–Siberi raudtee.

Nõukogude perioodil haldas Kasahstani raudteid kolm ettevõtet, mis ei olnud omavahel seotud. Raudteede arendamisel peeti silmas Venemaa keskuste huve, liiduvabariigi elanike vajadustega ei arvestatud. 1997. aastal liideti nende ettevõtete hallatavad raudteetrassid ühtseks ettevõtteks. Pärast Kasahstani iseseisvumist on raudteevõrgustiku väljaarendamiseks juurde ehitatud üle 2500 km uusi raudteid.

## Viited
Letovice

**Letovice** (saksa keeles *Lettowitz*) on linn Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas Blansko ringkonnas. Letovice asub Svitava jõe ääres Blanskost umbes 21 km ja Brno kesklinnast ligi 40 km põhjas.

Letovicet on esmamainitud 1145. aastal, linnaõigused sai 1936. aastal.

## Sõpruslinnad
* Chełmno, Poola
* Kirchlinteln, Saksamaa
* Budapesti X ringkond (Kőbánya), Ungari
* Slepčany, Slovakkia
* Stari Grad, Horvaatia

## Viited
Atos

**Atos** on Prantsuse digitaalteenuste ettevõte (ESN), mis loodi 1997. aastal. See on üks kümnest suurimast ESN-ist kogu maailmas, mille aastakäive on 2019. aastal ligi 11 miljardit eurot ja umbes 110 000 töötajat levib 73 riigis. Grupp, mis on alates Bulli omandamisest Euroopa pilv-, küberturvalisuse ja superarvutite liider, on kantud CAC 40 nimekirja. Alates 2001. aastast on Atos olümpia- ja paraolümpiamängude ülemaailmne IT-partner.

## Viited

## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
Kreuzbergi sadul

**Kreuzbergi sadul** (saksa keeles *Kreuzbergsattel*) on kõrge mäekuru üle Gailtali Alpide Austria Kärnteni liidumaal.

1074 m kõrge kuru on osa B 87 *Weißensee Straße* maanteest, mis ühendab Greifenburgi Drava orus Gitschtali ja Hermagoriga Gaili jõe ääres. Tee kulgeb läänes Reißkofeli massiivi all; idas viib hargnemine Weissensee järveni.
Jadranka Stojaković

**Jadranka Stojaković** (serbia keeles Јадранка Стојаковић; 24. juuli 1950 Sarajevo, Jugoslaavia – 3. mai 2016 Banja Luka, Bosnia ja Hertsegoviina) oli Jugoslaavia ja Serblaste vabariigi muusik.

## Elulugu

Jadranka sündis aastal 1950 Sarajevos. Päris nooruses elas ta Bosanski Novi lähistel, ent pärast oma vanemate lahutust pöördus ta koos emaga Sarajevom kanti tagasi. Ema oli algklasside õpetaja ja koos temaga elas noor Jadranka mitmel pool, ent valdava osa  oma lapsepõlvest veetis ta siiski Sarajevo ümbruskonnas.

Kui ta oli 16, liitus ta oma onu Vukašin Radulovići muusikute grupiga. Koos nendega esines ta nii kodumaal kui ka välisriikides. 1981. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel oli ta Jugoslaaviat esindava Vajta taustalauljaks. 1984. aasta taliolümpiamängudel esitas ta mängude teemalaulu.

Aastail 1988–2011 elas Jadranka Jaapanis. Aastal 2009 juhtus tal laval õnnetus: ta komistas kaabli otsa ja kukkus. Seejärel diagnoositi tal amüotroofne lateraalskleroos. Kui ta oli vigastuste eest kompensatsiooni saanud, kolis ta tagasi Euroopasse, kus avastas, et tema Sarajevo korter on konfiskeeritud. Seejärel asus ta Banja Lukašse, kus töötas Serblaste vabariigi televisioonis muusikaosakonnas.

Kui tema haigus süvenes, asus ta elama Banja Luka hooldekodusse, kus ta ka 3. mail 2016 suri.

## Diskograafia

* *Svitanje* , LP , Diskoton Sarajevo, 1981
* *Da odmoriš malo dušu*, LP, Diskoton, Sarajevo, 1982
* *Sve te više volim*, LP, Sarajevo disk, Sarajevo, 1985
* *Vjerujem*, LP, PGP RTB Belgrade, 1987
* *Sarajevo balada*, CD, Omagatoki Records, 1994
* *Baby Universe*, Omagatoki Records, 1996

## Viited
Zach Boychuk

**Zachary Boychuk** (sündinud 4. oktoobril 1989 Calgarys) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana Saksamaa kõrgliiga klubis Eisbären Berlin.

Aastatel 2005–2009 mängis ta Western Hockey League'i (WHL) klubis Lethbridge Hurricanes.

2008. aastal valis Carolina Hurricanes ta NHL-i ''draft''is 48. valikuna. 2008. aasta oktoobris sõlmis ta Hurricanesiga kolmeaastase lepingu. NHL-is debüteeris ta 17. oktoobril 2008 mängus Los Angeles Kingsi vastu. Ta osales sel hooajal NHL-is veel ühes mängus ja naasis seejärel WHL-i. NHL-is lõi Boychuk esimese värava 13. oktoobril 2010 mängus New Jersey Devilsi vastu. NHL-is sai ta hooajal 2009–10 kirja kolm väravat ja kuus väravasöötu, kuid see on jäänud ka tema kõige resultatiivsemaks hooajaks NHL-is. Hiljem pääses ta NHL-is Hurricanesi meeskonnas väljakule veel viiel hooajal, hooajal 2012–13 lisaks ka Pittsburgh Penguinsi ja Nashville Predatorsi meeskonnas.

Aastatel 2009–2016 sai ta enam mänguaega American Hockey League'is (AHL), kus ta mängis põhiliselt Charlotte Checkersi võistkonnas. Hooajal 2013–14 oli Boychuk AHL-i suurim väravakütt (36 väravat) ning ta pälvis Willie Marshall Award'i.

Hooajal 2016–17	mängis ta KHL-i klubis Novosibirski Sibiris ja seejärel ühe hooaja samasse liigasse kuuluvas Bratislava Slovanis. 2018. aastal valiti ta KHL-i tähtede mängule. Hooaja 2018–19 esimeses pooles mängis ta KHL-is Tšerepovetsi Severstali ridades. Hooaja 2018–19 teises pooles mängis ta Šveitsi kõrgliiga klubis SC Bern. Hooajal 2019–20 mängis ta Šveitsi kõrgliigas HC Fribourg-Gottéroni ridades ning tuli sel hooajal klubiga Šveitsi meistriks.

2020. aastal liitus ta Eisbären Berliniga, kellega tuli hooajal 2020–21 Saksamaa meistriks.

Aastatel 2008 ja 2009 tuli Boychuk Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Aastatel 2017 ja 2019 on ta Kanada võistkonnaga võitnud Spengleri karika.

## Välislingid
* Zach Boychuk NHL.com lehel
* Zach Boychuk hockeydb.com lehel
Eric Martinsson

**Per Eric Gustav Martinsson** (sündinud 22. oktoobril 1992 Klippanis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Rootsi kõrgliigaklubis klubis Växjö Lakers.

Ta alustas jäähoki mängimist Rootsi klubis Rögle BK.

Hooajal 2012–13	mängis ta United States Hockey League'i klubis Des Moines Buccaneers. Seejärel naasis ta Röglesse, debüteerides hooajal 2013–14	Rootsi esiliigas.

Aastatel 2014–2018 mängis Martinsson Rootsi kõrgliigas Växjö Lakersi ridades. Aastatel 2015 ja 2018 tuli ta Lakersiga Rootsi meistriks. Hooaja 2017–18 väljalangemismängudes oli ta resultatiivseim kaitsemängija (3+8).

2018. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu NHL-i klubiga Minnesota Wild. Hooaja 2018–19 alguses mängis ta American Hockey League'is Minnesota Wildi noorteklubis Iowa Wild. Hooaja 2018–19 teises pooles mängis ta Šveitsi kõrgliigaklubis Genève-Servette HC.

2019. aasta aprillis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Rootsi kõrgliigaklubiga HV71. Hooajal 2020–21 oli Martinsson Rootsi kõrgliigas resultatiivseim kaitsemängija (5+32).

2021. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu KHL-i klubiga Nur-Sultani Barõs. Järgmise aasta mais naasis ta HV71-sse. 2023. aasta mais liitus ta taas Växjö Lakersiga.

## Viited

## Välislingid
* Eric Martinsson hockeydb.com lehel
Ernest Agyiri

**Ernest Agyiri** (sündinud 6. märtsil 1998 Accras) on Ghana jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Taani kõrgliigaklubis Randers.

## Klubikarjäär
Aastatel 2008–2014 kuulus ta Ghana jalgpalliakadeemiasse Right to Dream Academy.

2015. aastal liitus ta Inglismaa klubi Manchester City noortesüsteemiga. Aastatel 2016–2018 oli ta Manchester Cityst laenul Norra klubis Vålerenga, hooajal 2018–2019 Belgia esiliiga klubis Tubize ja hooajal 2019–2020 Küprose kõrgliiga klubis Enosis Neon Paralimni.

2021. aasta jaanuaris sõlmis ta kaheaastase lepingu Eesti Meistriliiga klubiga FCI Levadia. Eesti Meistriliigas tegi Agyiri debüüdi 13. märtsil 2021 mängus Pärnu Vapruse vastu ja lõi selles mängus kaks väravat. Meistriliiga 2023. aasta hooaja 20 mänguga lõi Agyiri 11 väravat ja andis kaheksa värvasöötu.

2023. aasta augustis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Taani kõrgliigaklubiga Randers.

## Isiklikku
Tema vanem vend Thomas Agyiri on samuti jalgpallur.

## Viited

## Välislingid
* Ernest Agyiri Eesti Jalgpalliliidu kodulehel
Sofi Sinan Paša

**Sofi Sinan Paša** (türgi keeles *Sofu Sinan Paşa*; sündinud Vilë külas Prizreni sandžakis) oli Osmanite riigimees. Aastatel 1590–1592 ja 1595–1596 oli ta Budini beilerbei.

Tema nimele ehitati Prizrenis (tänapäeva Kosovos) asuv Sinan Paša mošee, mis valmis 1615. aastal.
Rannamaja (seriaal)

**"Rannamaja"** oli Eestis toodetud suhteteemaline tõsieluseriaal, mida tootis OÜ Lil Prunus. Seriaali näidati TV3 eetris, esmaeeter oli 4. septembril 2019.

Seriaalil oli eetris 3 hooaega ja igas hooajas oli kaheksa jagu. Kokku on olnud 18 jagu.

## Sisututvustus
Kuus vallalist noort kolivad rannamaja ühise katuse alla vaid ühe eesmärgiga – luua armusuhteid ja leida endale unistuse kaaslane. Juhul, kui peaks selguma, et seltskonnas sobivat paarilist ei leidu, on võimalus omale kallim leida rannamaja noorte korraldatud vallaliste peolt.

Lisaks kuuele noorele on rannamajas veel keegi, kelle käes on kogu võim - tahvel. Salapärane nutiseade juhib kõike, mis rannamajas toimub - kes kellega kohtingule läheb; kes kelle tagant koristab ja kes majast lahkub. Seriaali jutustajaks on Maarius Pärn. 

## Osalejad

### 1. hooaeg
Suusamatk

**Suusamatk** on suusatades matkamine märgistamata või patrullimata maapiirkonnas või mägedes. Matkatakse tavaliselt väljaspool suusaradu ja suusakuurorte ning matk võib kesta ühe päeva või kauem. 

Kui matk kestab kauem kui üks päev, veedetakse öö mägionnis või telgis. Samuti ei kasutata matkates suusatõstukit ega muid transpordivahendeid. Suusatatakse soovitud tehnikas ja vastava varustusega: kasutatakse kas Alpi ehk mäesuusatamist, põhjamaade suusatamist (inglise keeles *Nordic skiing*) või Telemarki.

Populaarseks sai selline matkamine nende suusatajate poolt, kes soovisid suusatada uutes kohtades ja/või vältida suusakuurortide kõrget hinda. Väljaspool märgistatud radu matkamine vajab head orienteerumisoskust ning sobiva raja leidmise oskust mägedes, kus võivad esineda lumelaviine.

Suusamatkamine on võimalik kõikjal, kus on piisavalt lund. Hooaeg kestab jaanuarist maini või juuni alguseni, kuigi klassikaline suusamatka hooaeg Euroopas on märtsist maini. 
Kuna läbitakse maastikku, mis võib olla kord täiesti tasane, kord järskude tõusude ja langustega, tuleb kasutada laiemaid ja lühemaid suuski. Suusataja kontsad peavad olema loomuliku libisemise võimaldamiseks vabad, seega peavad kannad suuskadel liikumise hõlbustamiseks suusa küljest lahti käima. Selleks kasutatakse suusasidemeid, mis sellist liikumist võimaldavad. 

## Ajalugu
 
Alpides toimus esimene suusaretk 1894. aastal, kui kirjanik Arthur Conan Doyle oli oma tuberkuloosihaige abikaasa mägedesse ravile saatnud. Igavuse peletamiseks õppis ta suusatama ning sõitis suuskadel Davosist Arosasse. Esimese suusaturismireisi korraldas Arnold Lunn 1903. aastal Šveitsis Adelbodenis.
## Suusanahad

Suusanahad on ribad, mis kinnituvad suuskade põhjale selleks, et aidata nõlvadel üles liikuda. Minevikus neid valmistati hülgenahast, nüüd on need tavaliselt valmistatud nailonist või mohäärist või nende kombinatsioonist. Suusanahad on loodud selleks, et saaks lumel paremini edasi liikuda, tahapoole libisemata. Nahkade välispinnal on karvad või soomused, mis haaravad lund, takistades suuskade tahapoole liikumist. Suuski ettepoole nihutades lamenevad need pinnad libisemiseks. Allamäge suusatades tuleb need eemaldada. 

## Maastikuliigid

Suuskadega matkamine hõlmab nii ülesmäge kui ka allamäge liikumist ilma suuski eemaldamata. Olenevalt juurdepääsu võimalustest ja asula lähedusest eristatakse järgmisi maastikuliike:
* *Frontcountry* – maastik, mis ei asu rajal, kuid selle vahetus läheduses. Radade juures on suusatõstukid ning esmaabiteenused.
* *Slackcountry* – maastik, mis ei asu tähistatud suusapiirkonnas ning kuhu pääseb ligi suusaliftiga, kasutamata suusanahkasid või -saapaid.
* *Sidecountry* – maastik, mis asub väljaspool suusapiirkonda ning kuhu pääseb ligi suusaliftiga. Tavaliselt on suusatajal vaja ka matkata, kasutada suusanahkasid või ronida, et jõuda sellisele maastikule ning sealt tagasi.
* *Backcountry* – kõrvaline maastik, kuhu ei ole võimalik suusaliftiga minna.

## Viited
Even Hovland

**Even Hovland** (sündinud 14. veebruaril 1989 Vadheimis) on Norra jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Rootsi kõrgliiga klubis Häcken ja Norra jalgpallikoondises.

2007. aastal debüteeris ta Norra esiliigas Sogndali ridades. Norra kõrgliigas mängis ta klubiga esimest korda 2011. aastal. 2011. aastal valiti Hovland Norra kõrgliiga hooaja parimaks kaitsjaks. Aastatel 2012–2014 mängis ta Norra kõrgliiga klubis Molde, kellega tuli aastatel 2012 ja 2014 Norra meistriks.

Aastatel 2014–2017 mängis Hovland kolm hooaega Saksamaa esiliiga klubis 1. FC Nürnberg.

2017. aasta septembris naasis ta Sogndali. 2018. aasta aprillis sõlmis ta lepingu Rosenborgiga, kellega tuli samal aastal Norra meistriks.

2021. aasta detsembris sõlmis ta kaheaastase lepingu Häckeniga.

Norra jalgpallikoondises tegi Hovland debüüdi 15. jaanuaril 2012 sõprusmängus Taani vastu.

Tema õde Stine Hovland on samuti jalgpallur ja kuulunud Norra naiste jalgpallikoondisse.

## Saavutused
;Molde
*Tippeligaen (2): 2012, 2014
*Norra karikas (2): 2013, 2014
;Rosenborg
*Eliteserien (1): 2018
*Norra karikas (1): 2018
Bouygues

**Bouygues** on mitmekesine Prantsuse tööstuskontsern, mille asutas 1952. aastal Francis Bouygues ja mida juhib tema poeg Martin Bouygues.

Kontsern koosneb kolmest tegevusest: ehitus Bouygues Constructioniga, Bouygues Immobilier ja Colas, telekommunikatsioon Bouygues Telecomiga ja meedia TF1 grupi kaudu.

Aastal 2020 ulatus Bouygues'i müük 34 694 miljoni euroni. 2020. aasta lõpus loodi grupp 81 riigis viiel kontinendil ja seal töötas üle 129 018 inimese, sealhulgas 62 901 välismaal.

## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
Beilerbei

**Beilerbei** (osmanitürgi keeles بكلربكی; tõlkes 'beide bei', see tähendab 'ülemate ülem' või 'isandate isand') oli läänepoolse islamimaailma (eeskätt Osmanite riigi) kõrge auaste hiliskeskajal ja varauusajal. Selle vasted araabia keeles olid *[[amir al-umara]]* ja pärsia keeles *[[mir-i miran]]*.

## Vaata ka
*Bei
Vana-Egiptuse aed

**Vana-Egiptuse aia** all mõistetakse Vana-Egiptuses levinud aiastiili. Seda iseloomustavad kinnised aiad ja regulaarne planeering. Vana-Egiptuse aed sai eeskujuks hilisematele Euroopa maade aedadele. Vana-Egiptuse aias oli tähtsal kohal ka taimede sümboolika.

## Vana-Egiptuse aia liigid
Vana-Egiptuse aeda saab liigitada nelja põhikategooriasse:

# Puu- ja köögiviljaaiad
# Koduaiad
# Paleeaiad
# Templi- ja hauaaiad 

### Puu- ja köögiviljaaed
Vana-Egiptuse puu- ja köögiviljaaiad olid tavaliselt osa kodu- ja templiaedadest. Viljapuud istutati kas ritta või alleena.

Vana-Egiptuse puu- ja kööviljaaedades kasvatatavate taimede nimekiri:

* Mägi-õunapuu (*Malus sp*)
* Datlipalm (*Phoenix dactylifera*)
* Harilik õlipuu (*Olea europaea*)
* Harilik pistaatsia (*Phoenix dactylifera*)
* Egiptuse ploom (*Cordia myxa L.*)

### Koduaed
Vana-Egiptuse koduaed on korrapärase planeeringuga kinnine aed. Aia tunnusteks on väravad, lehtlad, basseinid ja teljeline orientatsioon hoonele. Puud istutati kas ritta või alleena.

Vana-Egiptuse koduaedades kasvatatud taimede nimekiri:

* Madal-rukkilill (*Centaurea depressa*)
* Madonnaliilia (*Lilium candidum*)
* Kukemagun (*Papaver rhoeas*)
* Egiptuse lootos (*Nymphaea caerulea*)
* Harilik alraun (*Mandragora officinalum*)
* Papüürus-lõikhein (*Cyperus papyrus*)

### Templiaed
Vana-Egiptuse templiaed kuulus pühamu juurde ja oli regulaarse planeeringuga. Templiaedades võisid olla ka lille- ja köögiviljaaiad. Templiaia tunnusteks on puudesalu, püha veekogu, kujud (sfinksid). Aeda kasutasid preestrid ja vaaraod ning ainult religioossete ürituste ajal olid need ka teistele avatud. Puud istutati alleena.

## Vana-Egiptuse aia taimede sümboolika

* Järvedel hõljuvad vesiroosid (*Nymphaea lotus*, *Nymphaea caerulea*) tuletasid meelde, et päikesejumal oli algselt vesiroosist tärganud.

* Papüürus (*Cyperus papyrus*) tähistas turvalisust ja ema hoolitsust.

* Palmid istutati päikese-, kuu- ja viljakusjumalate auks.

## Viited
PMMA

**PMMA** (polümetüülmetakrülaat) ehk **akrüülklaas** (triviaalne nimetus) on läbipaistev jäik termoplastne materjal laialdaselt kasutatud purunemiskindla tavalise klaasi asendusena. **PMMA**-l on teiste läbipaistvate polümeeride ees palju eeliseid.

* Suur vastupidavus UV-kiirgusele ja ilmastikuoludele
* Hea valguse läbilaskvus
* Piiramatu värvimise võimalus

### Ajalugu
Materjal nimega **Plexiglas** patenteeriti aastal 1933. Akrüülklaasi ilmumise kahe maailmasõja vahel tingis lennunduse, eriti militaarlennunduse järsk areng. Ilmusid esimesed klaasikaanega kabiinid, mis nõudsid just akrüülklaasi omadusi: hea läbipaistvus, purunemiskindlus (mis omakorda aitas kaasa piloodi turvalisusele), veekindlus, kaitse lennukütuse ja õli vastu.

### Omadused
Akrüülklaasil on järgmised omadused.
* Sulamistemperatuur – 175 ºC 
* Tihedus – 1190 kg/m³
* Hästi töödeldav temperatuuridel üle 100 ºC, peale jahutamist säilitab saavutatud kuju.
* Kõvadus – 180–190 N/mm²
* Sobib igal töötlusmeetodil, kaasa arvatud keevitusel

### Tootmine

Polümeeri toodetakse monomeeri polümerisatsiooni teel. Saavutatud polümeeri töödeldakse kasutades **ekstrusiooni** (ingl *extrusion*) või **valmise** (ingl *cast*) tehnoloogiat.

### Rakendus
Akrüülklaasi rakendatakse järgmistes valdkondades.
* Arhitektuur ja ehitus – kasvuhooned (suur UV vastupidavus)
*Valgustus – LED-lampide tootmisel (suurendab valguse läbipääsevust)
*Transport – autoklaasid, mootorrataste tuuleklaasid
*Elektroonika – LCD- ja LED-televiisorite ekraanid, sülearvutite ekraanid, nutitelefonide ekraanid jpm
*Meditsiin ja tervishoid – luu tsemendina, inkubaatorite ehitus
*Mööbel – toolid, lauad, kausid jpm

### Tuntud tootjaid
Enamasti tuntud PMMA tootjad

## Viited
Håkon Opdal

**Håkon Eikemo Opdal** (sündinud 11. juunil 1982 Oddas) on Norra jalgpallur, kes mängib väravavahina Norra kõrgliiga klubis Brann.

Branni meeskonnas debüteeris ta Norra kõrgliigas 2002. aastal. Järgmistel hooaegadel kerkis Opdal Branni esiväravavahiks. 2004. aastal võitis ta klubiga Norra karikavõistlused ja 2007. aastal Norra meistriliiga. Aastatel 2006 ja 2007 valiti Opdal Norra kõrgliiga hooaja parimaks väravavahiks.

Hooaja 2012–13 esimeses pooles mängis ta Taani kõrgliiga klubis SønderjyskE. 2013. aastal naasis ta Norra kõrgliigasse, liitudes IK Startiga, kus mängis järgmised kuus hooaega.

2019. aastal liitus Opdal taas Branniga.

Norra jalgpallikoondises mängis Opdal aastatel 2006–2008 kokku 12 korda.

## Saavutused
;Brann
*Tippeligaen: 2007
*Norra karikas: 2004
Tadžikistani Rahvuslik Ülikool

**Tadžikistani Rahvuslik Ülikool** (tadžiki Донишгоҳи миллии Тоҷикистон) on Dušanbes asuv riiklik ülikool, mis asutati 1947. aastal. Aastatel 1947–1997 kandis õppeasutus nime Tadžiki Riiklik Ülikool ja 1997–2008 Tadžiki riiklik rahvusülikool. Seejärel hakkas kandma praegust nime Tadžikistani Rahvuslik Ülikool.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Kaufmanni tulp

**Kaufmanni tulbid** (*Tulipa Kaufmanniana*) on tulpide perekonda, liilaliste sugukonda, liilalaadsete seltsi, üheiduleheliste klassi, õistaimede hõimkonda kuuluv tulbirühm .

Tegemist on kevadel ühe esimesena õitsema hakkavate tulpidega.

## Ajalugu
Kaufmanni tulbid on pärit Kesk-Aasiast (Kasahstan, Kõrgõzstan, Tadžikistan ning Usbekistan) . Kaufmanni tulpe hakati kultuuristama 19. sajandi lõpus . Euroopasse jõudis see tulbirühm 1877. aastal tänu Hollandi firmale Van Tubergen .

## Õis ja õitsemine
Õied on valged, kollased, punased, oranžid või roosad . Vars kasvab kuni 25 cm pikkuseks. Õisik on lehtrikujuline ning koosneb ülessuunatud kroonlehtedest, mille välimisel küljel on tihti punakas või lillakas varjund. Kaufmanni tulbid on tuntud ka kui vesiroosi tulbid, mis tähendab, et õisiku avanedes moodustavad kroonlehed tähe kuju . Õied avanevad päikese käes ning õhtul, päikese loojudes, sulguvad uuesti. Hallikasrohelistel lehtedel on kõikidel sortidel pruunid triibud või täpid .

Eestis hakkab õitsema aprilli lõpus või mai alguses ning õitseb 18-25 päeva .

## Kasvutingimused
Kaufmanni tulp eelistab päikselist kasvukohta, kuid saab hakkama ka poolvarjulisel kasvukohal. Kõige paremini sobib õhurikas, parasniiske, viljakas ja vett hästi läbilaskev muld .

## Istutamine
Sibulate istutamine peaks toimuma septembri keskpaigas, sest sibulate juurdumiseks on optimaalne temperatuur on 9°C. Enne istutamist tuleks maa vähemalt 20 cm ulatuses läbi kaevata, et muld saaks õhutatud. Sibulad istutada maa sisse 5-8 cm vahedega (olenevalt sibula suurusest) ja umbes 10 cm sügavusele . Peale istutamist kasta veega. Istutamine võiks toimuda päikselise ilmaga, sest muidu võivad lillesibulad mullas suure niiskuse tõttu mädanema minna. Igal kevadel väetada .

## Tuntumad sordid

* Fashion 
* Giuseppe Verdi 
* Glück 
* Heart's Delight 
* Johann Strauss 
* Scarlet Baby 
* Showwinner 
* Stresa 

## Viited
# Christenhusz, M.J.M., Govaerts, R., David, J.C., Hall, T., Borland, K., Roberts, P.S., Tuomisto, A., Buerki, S., Chase, M.W. & Fay, M.F. (2013). Tiptoe through the tulips - cultural history, molecular phylogenetics and classification of Tulipa (Liliaceae) Botanical Journal of the Linnean Society 172: 280-328.
# https://books.google.ee/books?id=Xgh2CQAAQBAJ&pg=PA62&redir_esc=y#v=onepage&q&f=false
# https://www.kekkila.ee/taimeraamat/kaufmanni-tulp/
# https://aiasober.ee/liigikirjeldused/tulp/
#   
# Lepp, M. 2008. Tulbid. Kirjastus Mart Lepp, 28 lk.
Egiptuse khedivaat

**Egiptuse khedivaat** (araabia keeles الخديوية المصرية, osmanitürgi keeles خدیویت مصر) oli 1867. aastast Osmanite riigi autonoomne andamiriik, mis loodi pärast Prantsusmaa Esimese Vabariigi lühiajalist Alam-Egiptuse okupatsiooni. Napoléon Bonaparte'i kaotuse ja tema vägede väljaajamise järel valitses riiki Muhammad Ali dünastia. 

1882. aastal korraldas piirkonda sissetungi ja võttis selle oma kontrolli alla Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik. 

1914. aastast lakkas osmanite võim eksisteerimast seoses Esimese maailmasõjaga, Britannia lõi selle asemele protektoraadi – Egiptuse sultanaadi.
Fortune'i hosta

**Fortune'i hosta** (*Hosta fortunei*) on liilialiste sugukonda hosta perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. Fortune'i hosta põhiliik on hävinud ja iluaianduses kasutatakse sorte.

## Iseloomustus

Mullasisesteks organiteks on lühikesed risoomid, millel arenevad lihakad juured. Lehed paiknevad taimel juurmise kodarikuna. Lehed on enamasti olenevalt sordist lainjad või tekstuursed, sügavrohelised, kujult südajad kuni odajad, teravatipulised ja sageli ka valge-rohelise, valge-kreemja või valge-kollasekirjud. Kahvatulillad kuni lavendliroosad õied on lehterjad, valged või helelillad, asetsevad varre tipus olevas ühekülgses kobaras. Õiekate on lihtne, kuue perigoonilehega. Vili on kupar.  Õisikud võivad saavutada õitsedes kuni 100 cm kõrguse. On aretatud palju haljastuses kasutatavaid ja hinnatud sorte. **’Albomarginata’** – laiuvad rohelised valgete servadega lehed; **’Aureamarginata’** – tekstuursed südajad lehed kollaste ebakorrapäraste äärtega, **’Gold Standard’** – lavendliroosade õitega, lehed keskel ebakorrapäraste kollaste üleminekutega sügavroheliseks ; **’Minuteman’** – säravrohelised laisüdajad lehed ebakorrapäraste kreemikate rantidega; **’Obscura’** – piklike, sooniliste lehtedega ; **’Spinners’** – lehed südajad, matid, tumerohelised ebakorrapäraste hallikasroheliste ja kreemikasvalgete rantidega, mis hiljem valgeks pleekivad, õied lavendlisinised ; **’Whirlwind’** – tekstuursed värskerohelised laiuvad lehed keskel kollaka laia märgisega. 
 
## Levik ja kasvukoht

Hosta on ka Eesti iluaianduses levinud, enamasti lehtdekoratiivse taimena kasvatatav püsilill. Varjuaedade üks põhilisi taimi. Kasvatatakse peamiselt varjulistel aladel, et säiliks nende lehtdekoratiivsus. Väga mõjuv on ta suuremates rühmades korraga. Hea taustataim varjulistel piiridel, varjuaedades või metsaaladel. Hostad on külmakindlad ja väga hea kohanemisvõimega. Nad kasvavad hästi nii mõõduka kliimaga piirkondades kui ka lähistroopikas, kuid vajavad talvist puhkeperioodi, kus temperatuur oleks alla +4,5 °C vähemalt 3-4 nädalat aastas. Hostad vajavad toitainerikast ja vett hästi läbilaskvat mulda.

## Kahjurid ja haigused
 
Varjulise ja niiskema kasvukoha tõttu ahvatleb lehestik nälkjaid ja tigusid, kes närivad lehtedesse sakilisi auke, mis võivad kontrolli alt väljudes tekitada lühikese aja jooksul tõsiseid kahjustusi. Nematoodid, kes toituvad lehtedest, põhjustavad lehtede pruuniks minemist. Harvemini põhjustavad probleeme lehelaigud ja võramädanik. Rahetormid võivad tugevalt kahjustada lehti, eriti katmata taimedel. Lehti söövad metsloomad võivad tekitada taimedele kahjustusi. 
 
## Viited
Egiptuse sultanaat

**Egiptuse sultanaat** (araabia keeles السلطنة المصرية) oli lühiajaline protektoraat, mille Ühendkuningriik aastatel 1914–1922 Egiptuse üle kehtestas.

## Egiptuse iseseisvus

Britannia teostas Egiptuse iseseisvuse ühepoolset deklaratsiooni alates 28. veebruarist 1922. Sultan Ahmad Fuadist sai kuningas Fu'ād I ning tema poeg Fārūq nimetati troonipärijaks.

## Vaata ka
*Egiptuse khedivaat
Harilik kurekell

**Harilik kurekell** (*Aquilegia vulgaris*) on kurekella perekonda ja tulikaliste sugukonda kuuluv taimeliik. 

## Nomenklatuur
Lille nimetus pärineb ladina keelest, milles *aquila* tähendab 'kotkast' - kroonlehtede kuju meenutab kotka tiibu. Liigiepiteedi *vulgaris* tähendus on 'tavaline'.

See on ainuke Eestis looduslikult leitav liik, keda võib kohata valgusküllastes lehtmetsades, puisniitudel, võsastikes, teda kasvavatakse ka aedades ilutaimena. Taim on tugevavarreline, 45-90 cm kõrgune, laius 40–50 cm. Liigi levila hõlmab Euroopa kesk- ja lõunapiirkondi, Skandinaaviat. Õitseb kuu aega juunis-juulis.

## Kasvutingimused
Kergesti kasvav, kasvab nii päikesepaistel kui varjus. Kurekell on mullastiku ja hoolduse suhtes leplik ning talvekindel. Talub mitmesuguseid muldasid, välja arvatud rasked, halvasti kuivendatud mullad. Eelistab rikkaid ja niiskeid muldasid, mis on osaliselt varjus. Kurekell on talvekindel, võib jätta samale kasvukohale mitmeks aastaks, kuid ta on suhteliselt lühiealine taim, eluiga on 5-7 aastat.

## Mürgisus
Taimel on mürgised seemned ja nektar (võib ärritada nahka).

## Ilutaim
Tihti kasutatakse kurekellasid aedades dekoratiivtaimena. On aretatud palju aiavorme, mis erinevad õite kuju ja värvi poolest. Õie värvus on varieeruv: valge, kollane, sinine, roosa või punane.

Hariliku kurekella peamised vormid ja sordid:

'Nora Barlow'- õied on heleroosat värvi, jagatud tumerohelised lehed, taime kõrgus on 70-80 cm.

'Nivea'- sinilillad õied valgete triipudega, taime kõrgus on 60-80 cm.

'Ruby Port'- tumepunased õied, taime kõrgus on 60-90 cm.

'Winky'- tumeroosad, punased õied valgete triipudega, taime kõrgus on 30-40 cm. Taim on kompaktne ja sobib konteineris kasvatamiseks.

'Green Apple' – valkjasrohelised õied, taime kõrgus on 50-75 cm.

## Paljundamine
Paljundada saab kurekellasid puhma jagamise teel ja seemnetega. Seemnetega paljundamisel õitsevad kurekellad teisel aastal, seeme idaneb 3-4 nädalat. Juurepuhma jagamise teel paljundades saab õisi näha juba sama aasta suvel.

## Kahjurid ja haigused
Tõsiseid haigusi taimel ei esine, kuid taimi võivad kahjustada lehekaevurid, kühvid, ämblikulestad, lehetäid, nematoodid, hallmädanik, rooste ja jahukaste, mis on selle taime kõige tavalisem haigus.

## Viited

# Ettevaatust: paljud kevadlilled on mürgised. Eesti loodus (2010/3)
# Aiasõber kurekell
# Kurekellad - graatsilised kesksuvised õitsejad. Delfi Lood (06.07.2011)
# First nature. Aquilegia vulgaris – Columbine
# Missouri Botanical Garden Aquilegia vulgaris
# Aquilegia vulgaris (Columbine). Gardenia
# Aquilegia vulgaris var. stellata 'Green Apples' (Columbine). Gardenia
# [Aquilegia vulgaris var. stellata 'Nora Barlow' (Barlow Series). The Royal Horticultural Society](https://www.rhs.org.uk/Plants/131118/Aquilegia-vulgaris-var-stellata-Nora-Barlow-(Barlow-Series)-(d)/Details)
# Aquilegia riigis: istutamine, hooldamine, paljundamine. PSI chapter
Andreas Linde

**Andreas Christopher Linde** (sündinud 24. juulil 1993 Rydebäckis) on Rootsi jalgpallur, kes mängib väravavahina Rootsi kõrgliigaklubis Häcken.

Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis Helsingborgs, mille noortesüsteemiga liitus ta 2008. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Rootsi kõrgliigas 2014. aastal.

2015. aastal liitus ta Norra kõrgliigaklubiga Molde. 2017. aastal kindlustas Linde koha Molde esiväravavahina. 2019. aastal tuli ta klubiga Norra meistriks.

2022. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Saksamaa klubiga Greuther Fürth. Hooaja 2022/23 lõpuni mängis ta Greuther Fürthiga Saksamaa kõrgliigas, seejärel kahel hooajal Saksamaa esiliigas.

2024. aasta jaanuaris naasis ta Rootsi kõrgliigasse, kui sõlmis lepingu Häckeniga.

2015. aastal tuli Linde Rootsi kuni 21-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks. 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Rootsi olümpiavõistkonda. Rootsi jalgpallikoondises debüteeris ta 12. jaanuaril 2017 sõprusmängus Slovakkia vastu.

## Saavutused
;Molde
*Eliteserien: 2019

## Viited
Piet Oudolf

**Piet Oudolf** (sündinud 27. oktoobril 1944) on hollandi aiakujundaja, puukooli pidaja ja erialaste raamatute autor.  

Ta on liikumise New Perennial juhtfiguur. Ta kasutab aiakujunduses mitmeaastasi rohttaimi, mis valitakse tekstuuri ja õite värvuse järgi. 

## Elukäik
Oudolfi sõnul oli ta algul „tavaline Hollandi aiakujundaja“, kelle suurim eeskuju oli Mien Ruys, kes oli ainuke tolleaegne aiakujundaja, kes rõhutas taimede tähtsust. Oudolfi karjääri pöördepunktiks sai 1970. aastatel toimunud reis Inglismaale, mis ergutas teda looma eri stiilis aedu. 

1980. aastatel kolis Oudolf koos abikaasa Anjaga Hummelo kodukoha lähistel asuvasse Hummelo külla. Nendel aastatel külastasid nad mitut riiki, kust tõid kaasa rohkesti eri liiki taimi, mida varem polnud Hollandis kasvatatud. 1984. aastal korraldasid nad avatud uste päeva, kuhu nad kutsusid kõiki huvilisi taimekasvatajad taimi ostma ja müüma. Midagi sellist polnud varem Hollandis korraldatud, kus inimesed saaksid kokku tulla, osta ja müüa taimi ning taimekasvatajad said omavahel suhteid luua. Pärast üritust hakkas Oudolf taimedega mitmesuguseid katsetusi tegema, mille tulemusena on ta aretanud ja nimetanud üle 70 uue taimeliigi, millest suuremat osa kasutatakse tänapäeval aedades üle maailma. 

## Aiakujunduspõhimõtted
Oudolf kasutab aiakujunduses peamiselt püsikuid. Tema aiakujundusprojektid on inspireeritud loodusest. Kujundamisel paigutab ta eri taimesorte läbisegi, mis muudab aia üldmulje metsikuks ja looduslähedaseks.  Oudolf on öelnud, et kui taimed meelitavad ligi putukaid ja linde, on tegu tõsiselt hea taimega. 

## Projekte
* ABN Amro Bank (Holland, 2000)
* Lurie Garden (Chicago, USA, 2001)
* Scampston Hall (Inglismaa, 2002–2003)
* Battery Park (New York, USA, 2003)
* High Line (New York, USA, 2006)
* Serpentine Gallery, siseaed (London, Inglismaa, 2011 koos Peter Zumthoriga) 

## Viited
Vegard Forren

**Vegard Valgermo Forren** (sündinud 16. veebruaril 1988 Kyrksæterøras) on Norra jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Norra kõrgliiga klubis Brann.

Suurema osa klubikarjäärist on Forren mänginud Moldes, mille meeskonnas debüteeris ta Norra esiliigas 2007. aastal. Alates 2008. aastast mängis ta klubiga Norra kõrgliigas. Moldes on ta mänginud kokku 12 hooaega. Norra kõrgliigas on ta Molde meeskonnas mänginud 286 korral, millega on ta Daniel Berg Hestadi järel klubis teisel kohal. Aastatel 2011, 2012, 2014 ja 2019 tuli ta Moldega Norra meistriks. 2012. aastal valiti Forren Norra kõrgliiga hooaja parimaks kaitsjaks.

2013. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Southampton, kuid ta ei pidanud klubi põhimeeskonnas ühtegi mängu ja naasis sama aasta juulis Moldesse. 2017. aasta märtsis liitus ta Inglismaa esiliiga klubiga Brighton & Hove Albion, kuid jällegi ei mänginud ta klubi esindusmeeskonnas kordagi ja naasis seejärel Moldesse.

2020. aasta juunis sõlmis ta lepingu Branniga.

Norra jalgpallikoondises tegi Forren debüüdi 18. jaanuaril 2012 mängus Tai vastu. Koondisekarjääri seni ainsa värava on ta löönud 3. septembril 2015 EM-i valikmängus Bulgaaria vastu.

## Saavutused
;Molde
*Norra kõrgliiga: 2011, 2012, 2014, 2019
*Norra karikas: 2013, 2014

## Viited
Lütfi Elvan

**Lütfi Elvan** (sündinud 12. märtsil 1962 Ermenekis) on Türgi poliitik, ta on Õigluse ja Arengu Partei liige. Ta oli aastatel 2013–2015 Türgi transpordiminister. Aastatel 2016–2018 oli ta Türgi arenguminister. 11. novembrist 2020 kuni 2. detsembrini 2021 oli ta Türgi rahandusminister.

Ta sündis aastal 1962 Ermenekis Karamani provintsis. Ta lõpetas aastal 1983 Istanbuli Tehnikaülikooli mäeinseneri erialal. Seejärel sai ta stipendiumi edasiseks õppimiseks välismaal. Ta jätkas magistrikraadi omandamist mäetehnika ja operatsiooniuuringute alal väitekirjaga "Optimaalsete tootmissüsteemide määramine lühiajalises kaevandustootmise planeerimises", mille kaitses Leedsi Ülikoolis Inglismaal 1986. aastal. Teise magistrikraadi sai ta aastal 1995 majandusteaduses Delaware'i ülikoolist.

1989. aastal siirdus ta Riiklikusse Planeerimisorganisatsiooni (DPT) ja töötas kuni 1996. aastani spetsialistina. Ametisse nimetatud arenguprioriteetidega piirkondade osakonnajuhatajaks 1996. aastal, töötas ta sellel ametikohal kuni 2002. aastani. 2002. aasta novembris edutati ta DPT asekantsleri asetäitjaks. Aastal 2007 lahkus ta Riiklikust Planeerimisorganisatsioonist, minnes poliitikasse.

Aastal 2007 astus ta Õigluse ja Arengu Partei liikmeks. 2007. aasta Türgi parlamendivalimistel kandideeris ta Õigluse ja Arengu Partei nimekirjas Türgi Suure Rahvuskogu ridadesse. Ta oli aastatel 2007–2018 Türgi Suure Rahvuskogu liige.

26. detsembrist 2013 kuni 7. märtsini 2015 oli ta Türgi transpordiminister. 24. maist 2016 kuni 10. juulini 2016 oli ta Türgi arenguminister. 11. novembrist 2020 kuni 2. detsembrini 2021 oli ta Türgi rahandusminister.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks last.
Vene-Tadžiki (Slaavi) ülikool

**Vene-Tadžiki (Slaavi) ülikool** (tadžiki Донишгоҳи славянии Русияву Тоҷикистон) on kõrgem õppeasutus Tadžikistanis. Ülikool asub Dušanbes ja alustas tegevust 1996. aastal. Lisaks vene-tadžiki päritolu ülikoolile õpib seal paljudest rahvustest tudengeid, sealhulgas armeenia, gruusia, ukraina ja teiste endiste Nõukogude Liidu riikide tudengeid.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Valery Vodovozov

**Valery Vodovozov** (sündinud 14. oktoobril 1949) on vene/eesti tehnikateadlane ja professor. 

## Haridus
Lõpetas Vologda Polütehnilise Instituudi 1972; aspirantuur Leningradi (Peterburi) Elektrotehnika Ülikoolis 1976–1979. 

Doktorikraad (Управление взаимосвязанными электроприводами, juh Artjom Basharin), Peterburi Elektrotehnika Ülikool 1979; professor 2009.  

## Töökäik
Õppejõud Peterburi Elektrotehnika Ülikoolis 1980–2008;
Tallinna Tehnikaülikoolis 2007–…: energeetikateaduskonna elektrotehnika instituudi elektriajamite ja elektrivarustuse õppetooli dotsent 2007–2009, professor 2009–2016; inseneriteaduskonna elektroenergeetika ja mehhatroonika instituudi professor 2017, vanemlektor 2017–2022, aastast 1923 tööstusrobootika peaspetsialist. 

## Teadustöö
## Teadustöö põhisuunad
Loodusteadused ja tehnika. Elektrotehnika ja elektroonika. Elektriajamid.
Avaldanud üle 300 teaduspublikatsiooni, sh 18 monograafiat. Tema juhendamisel on kaitstud 7 magistri- ja 6 doktoritööd.

### Teaduskorralduslik tegevus
Moritz Hermann Jakobi Eesti Seltsi liige 1997–....; paljude rahvusvaheliste energeetika-alaste konverentside organiseerimiskomitee liige alates 2007; IEEE, MERLOT (Multimedia Educational Resource for Learning and Online Teaching), IIIS (The International Institute of Informatics and Systemics), TxIS Global Research Alliance, EUROSIS (The European Multidisciplinary Simulation Society) liige alates 2009; toimetaja rahvusvahelistes ajakirjades The American Journal of Electrical and Electronic Engineering, RTU Electrical, Control and Communication Engineering Journal, Recent Advances in Educational Technologies (USA), Computers and Technology in Modern Education (Malaisia) alates 2013; toimetaja eriväljaandes Education Sciences (Open Access Journal) 2020–…; akadeemiline toimetaja ja toimetuskolleegiumi liige ajakirjas Energies (Open Access Journal). 
 
## Tunnustus
*valitud väljaandesse Marquis "Who’s Who in the World", "Who’s Who in Science and Engineering" 1998-2017
*valitud väljaandesse "Famous Russians" 1999-2000
*valitud “International Man of the Year” (International Biographical Centre of Cambridge)
*Eesti Haridus- ja Teadusministeeriumi autasu 2011.

## Viited

## Välislingid
*Valery Vodovozov Eesti Teadusinfosüsteemis
HC TPS

**HC TPS** on Soome spordiklubi Turu Palloseura jäähokiosakond, mis tegutseb Turus. Klubi mängib Soome kõrgliigas.

1922. aastal asutatud spordiklubis avati jäähokiosakond 1929. aastal.

TPS on tulnud Soome meistriks 11 korda. Praegune jäähokiliiga on võidetud kümme korda, millega on see Tappara järel Soome teine kõige edukam klubi. Peatreener Hannu Jortikka juhtimisel tuli TPS aastatel 1989–1991 ja 1999–2001 kuus korda Soome meistriks. Vahepealsetel aastatel võitis TPS kaks meistritiitlit vene peatreeneri Vladimir Jurzinovi juhendamisel. 1994. aastal võitis TPS Euroopa karika ja 1997. aastal Euroopa superkarika.

Klubi peab kodumänge Gatorade Centeris, mis mahutab 11 820 pealtvaatajat.

Klubi peatreener on Tommi Miettinen.

Klubi naiskond mängib Soome naiste kõrgliigas Naisten Liiga.

2022. aastal valiti NHL-i *[[NHL Entry Draft|draft]]*is esimese valikuna TPS-i mängijana Juraj Slafkovský, kellest sai üldse esimene Soome kõrgliiga mängija, kes on NHL-i *draft*is esimesena valitud.

## Praegune meeskond
*Seisuga hooaeg 2023/24*
***Väravavahid**: Eetu Anttila, Filip Lindberg, Noa Vali
***Kaitsjad**: Niklas Arell, Casimir Jürgens, Oliver Lauridsen, Sisu-Petteri Lehtonen, Max Lindroth, Ruben Rafkin, Otto Salin, Roni Sevänen, Jimi Suomi
***Ründajad**: Terry Broadhurst, Aidan Dudas, Linus Fröberg, Topias Haapanen, Emil Hemming, Jere Henriksson, Aarne Intonen, Juhani Jasu (*[[kapten (jäähoki)|kapten]]*), Lauri Korpikoski, Viljami Marjala, Vili Munkki, Markus Nurmi, Petrus Palmu, Aarne Talvitie, Leevi Teissala, Kalle Väisänen, Lukas Wernblom

*Vaata ka [[:Kategooria:HC TPS-i mängijad]]*.

## Saavutused
*Soome jäähokiliiga:
** **Võitja** (10):  1976, 1989, 1990, 1991, 1993, 1995, 1999, 2000, 2001, 2010
** Teised kohad (9): 1977, 1982, 1985, 1994, 1996, 1997, 2004, 2021, 2022
** Kolmandad kohad (3): 1978, 1979, 1981
*SM-sarja:
** **Võitja** (1): 1956
** Teised kohad (4): 1943, 1955, 1957, 1967
** Kolmandad kohad (1): 1953
*Soome karikas:
** **Võitja** (2): 1955, 1956
*Euroopa karikas:
** **Võitja** (1): 1994
*Euroopa superkarikas:
** **Võitja** (1): 1997

## Välislingid
* Klubi koduleht
STMicroelectronics

**STMicroelectronics** (sageli lihtsalt ST) on Prantsuse ja Itaalia rahvusvaheline ettevõte, mis arendab, toodab ja turustab elektroonilisi kiipe (pooljuhte). See on käibelt suurim pooljuhtide tootja Euroopas.

Ettevõtte peakorter asub Šveitsis Genfi lähedal Plan-les-Ouatesis, kuid ettevõte on aktsiaseltsina registreeritud Hollandis. USA osakonna peakontor asub Texase osariigi Dallase maakonna Coppelli linnas, Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna peakontor asub Singapuris, Korea ja Jaapani piirkonna peakontor Tōkyō prefektuuris ning Hiina regiooni peakontor Shanghais.

STMicroelectronics on noteeritud Pariisi börsil ja arvatud CAC 40 indeksi koosseisu.

## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
Kalevi tänav (Kunda)

**Kalevi tänav** on tänav Kunda linna keskosas.

Tänava pikkus on 438 meetrit, tänava-ala laius on 21 meetrit.
Kalevi tänav saab alguse Rahvamaja tänava, Rakvere maantee ja Posti tänava ristmikult. Lääne poole suundudes ristub ta Kungla, Turu, Lembitu ja Staadioni tänavaga ning lõpeb Koidu tänava ristmikul.

Kalevi ja Lembitu tänava ristmikul, aadressil Lembitu 2 paikneb endine Kunda Leivatehas. Hoonesse rajati 2010. aastal noorte poolt siseekstreempark, mis tegutses mõnda aega. Hiljem on korraldatud tühjalt seisvas tootmishoones ka nädalavahetuse pidu (ööklubi-disko).

Lembitu tänava ääres paiknevad alguses kahekorruselised korterelamud, keskosas pereelamud ning lääne pool on hoonestamata rohealad. Põhjapoolsel küljel asub jalgtee, paigaldatud on tänavavalgustus.

## Viited

## Välislingid
*Vaade Kalevi tänavale lääne suunas
Kadrina Kunstidekool

**Kadrina Kunstidekool** on huvikool Kadrina alevikus aadressil Rakvere tee 4.

Kadrina Kunstidekool loodi 1989. aastal tollase Kadrina Keskkooli direktori Otto Ameri eestvõttel. 1992. aastast haldab kooli kohalik omavalitsus. Algusest peale on kooli direktor olnud muusikaõpetaja ja dirigent Eve Vunk.

Kool annab muusika- ja kunstiõpet (kunstiõpet ei toimunud aastatel 1994–1999). Aastatel 1990–2011 oli õppekavas ka tantsukoolitus ja siis tegutsesid ka rahvatantsuringid.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Volgogradi Riiklik Ülikool

**Volgogradi Riiklik Ülikool** (vene keeles Волгоградский государственный университет) on Venemaa föderaalülikool Volgogradis; ühtlasi üks suurimaid ja tähtsamaid Volgogradi oblasti ülikoole, asutatud 1980. aastal.

## Viited

## Kirjandus
* Волгоградский государственный университет: люди, события, факты, 1980—1999. — В.: Волгоградский гос. университет, 2000. — С. 260. — ISBN 5-85534-314-6, 9785855343144.
* Высшее профессиональное образование в России. — М.: ООО "ОКВ «Образование и карьера», 2014. — С. 274. — ISBN 5-94701-037-2, 9785947010374.
* *Ханников А. А.* Крупнейшие города России: Волгоград. — М.: ЛитРес, 2005. — С. 119. — ISBN 5-457-17873-0, 9785457178731.

## Välislingid

*Koduleht