open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
N1

**N1** oli Nõukogude Liidu Kuuprogrammi kanderakett, mille eesmärgiks oli viia inimene Kuule. Projekti alustati 1965. aastal ja peatati 1974. Projekt lõpetati ametlikult 1976. NSV Liit hoidis oma läbikukkunud kuuprojekti ja sellega seotud kanderaketi N1 olemasolu saladuses kuni 1989. aastani.

N1 kanderaketi esimene aste arendas tõukke koguvõimsust 4600 t s (43,3 MN), mille 2023. aastal ületas Elon Muski kanderakett Starship - tõuge 7600 t s (74,4 MN). Starship on inimkonna võimsaim kanderakett, mis eales senini ehitatud on.

N1 kogukaal oli 2750 tonni ning sellega sai Maa lähiorbiidile toimetada kuni 95 tonni kasulikku lasti. USA kanderaketti Saturn V kogukaal oli 2100 tonni, kasulik last Maa lähiorbiidile kuni 130 tonni. Starship kanderaketti kogukaal on 3600 tonni, Maa lähiorbiidile sellest kuni 150 tonni.

N1-L3 kanderaket oli alarahastatud ja vähe maa peal testitud. Samuti oli kuuprojektile raskeks löögiks projektijuhi Sergei Koroljovi surm 1966. aastal. Kanderaketi kõik neli starti ebaõnnestusid. Teise stardikatsetuse ajal startis rakett küll edukalt, aga kukkus pärast lühikest lendu stardiplatvormile tagasi ja põhjustas suurima plahvatuse maailma raketiasjanduse ajaloos. N1 neljas start oli kõige edukam, kanderakett saavutas esimese astme eralduskõrgusele (40 km), kuid plahvatas hetk enne eraldumist.

## Viited
Saturn V raketi ajalugu
Atika (arhitektuur)

**Atika** (Kesk-Kreeka maakonna Atika järgi) on madal ehissein fassaadi peakarniisi kohal, enamasti kasutati katusekonstruktsiooni varjamiseks. Esines antiikarhitektuuris linnaväravate ja võidukaarte iseloomuliku kujundusmotiivina, kuhu tavaliselt paigutati pühendustekstid. Seda Antiik-Kreekas tekkinud ehituselementi kasutati eriti laialdaselt renessanss-, barokk- ja klassitsistlikus arhitektuuris. Atika võib olla liigendatud reljeefidega, kaunistatud raidkirjade või atikafiguuridega.

## Vaata ka
* Atikakorrus
LostNf.com

**LostNf.com** on 2013. aasta kevadel loodud kuulutusteportaal, kuhu saab üles panna leitud ja kaotatud asjade kuulutusi. Alates 2013. aastast panevad portaali leitud ja kaotatud asjade kuulutusi üles ka Eesti Politsei, Elron, Tallinna bussijaam ning Tartu Taksopark.

## Välislingid
*Koduleht (Ei toimi. Domeenil ei paista olevat enam omanikku. Proov: T, 28.08.2018, 22:30.)
*Päevalehe artikkel LostNf kohta
*Portaali tutvustus ETV saates "Ringvaade" (alates 37:16)
*Postimehe artikkel
Alkoov

**Alkoov** (araabia keeles *al-gubba* ' võlv, nišš') on magamis-, voodinišš; seinasüvend magamisaseme jaoks; araabia ja mauri ehituskunstist, harilikult võlvitud. Samuti magamisruumis balustraadiga piiratud, ümbrusest kõrgem voodikoht.
Herbert Lukk

**Herbert-Joachim Lukk** (2. november 1892 – 26. jaanuar 1919 Narva lähedal) oli Vabadussõjas langenud eesti maalikunstnik.

## Elulugu
Ta lõpetas 1915. aastal Tallinna Nikolai I Gümnaasiumis 5. klassi. Ta on õppinud Ants Laikmaa stuudios ja Helsingis, tõenäoliselt Soome Kunstiühingu joonistuskoolis (soome keeles ''Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulu, :fi).

Herbert Lukk mobiliseeriti esimesse maailmasõtta. Ta võttis osa Vabadussõjast ja langes 26. jaanuaril 1919 vanemallohvitserina Narva lähedal Nizõs.

## Loomingu näiteid

Herbert Lukk. Kuhilad. 1914.jpg|"Kuhilad" (1914)
Herbert Lukk. Autoportree. 1918.jpg|Autoportree (1918)
Herbert Lukk. Hoov. 1918.jpg|"Hoov" (1918)
Herbert Lukk. Vaade üle Tallinna sadama poole. 1918.jpg|"Vaade üle Tallinna sadama poole" (1918)


## Mälestuse jäädvustamine
17. novembril 2014 anti välja postmark, kus on kujutatud tema 1918. aastal maalitud maal "Hoov".

## Viited

## Kirjandus
*Ene Lamp. "Lukk, Herbert-Joachim". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 281–282
Rosett

**Rosett** (prantsuse keeles *rosette* 'roosike') on arhitektuurne stiliseeritud lille- või roosiõit jäljendav ümmargune dekoorimotiiv. Rosette leidub juba vanakreeka ehitistel; friisidel ja kassettlagedel.
Iris Chang

**Iris Shun-Ru Chang** (hiina keeles 張純如 või 张纯如; 28. märts 1968 Princeton, New Jersey, USA – 9. november 2004 Los Gatose lähedal, California, USA) oli hiina päritolu USA ajaloolane ja ajakirjanik. Tema tuntuim raamat "Nankingi vägistamine" räägib Nankingi veresaunast 1937. aastal.

Changi vanemad olid Taiwanilt pärit ülikooliprofessorid. Ta avaldas kolm raamatut Hiina ajaloo ja Ameerika hiinlaste teemadel, need said kiiresti populaarseks ning Chang pälvis laialdaselt rahvusvahelist tunnustust. 9. novembril 2004 tegi Iris Chang enesetapu. 2007. aastal ilmus tema elulugu "Finding Iris Chang" ja linastus dokumentaalfilm "Iris Chang: The Rape of Nanking". Changile on pühendatud tiib Nankingis asuvas Nankingi veresauna memoriaalis, samas aaub ka tema kuju.

2014. aastal ilmus Iris Changi raamat "Nankingi vägistamine" eesti keeles Tene Hooki tõlkes kirjastuselt Ilmapress (tõlgitud inglise keelest).

## Viited
Kassettlagi

**Kassettlagi**, süsteemselt paigutatud lamedatest kastikujulistest süvenditest (kassettidest) lagi, võlv või kaare palend. Erikujulisi kassette on tehtud puust, raidkivist, stukist, betoonist; kujundus võib olla polükroomne, plastilise dekooriga või piltkujutistega. Kassettlagi jäljendab antiikkreeka sammashalli puittarindit või kivist kuplit.   See on üks renessanss- ja barokkarhitektuuri meelismotiive. 

## Viited
A-tüüpi gripiviiruse alatüüp H5N8

**A-tüüpi gripiviiruse alatüüp H5N8** ehk **H5N8** (inglise *Influenza A virus A/H5N8*) on gripiviiruse alamliik.

## Patogeensus ja levik

A-tüüpi gripiviiruse alatüüpi H5N8 peetakse linnugripi tekitajaks algselt lindudel, aga nakatuda võivad ka inimesed. 

6. novembril 2014 teavitasid Saksamaa ametkonnad Euroopa Komisjoni ja Maailma Loomade Tervise Organisatsiooni, et kalkunikasvanduses on tuvastatud linnugripp – 31 000 rasvarohkel dieedil olnud kalkunist olid nakatunud 5000, kellest 1880 surid kahe päeva jooksul.

Detsembris leidis tõenäolist kinnitust linnugripi alatüübi H5N8 levik Alam-Saksimaal Clobbenburgi kreisi linnukasvatuses (selles krieisis kasvatati kokku ligi 13,5 miljonit kalkunit ja kana). 

Teadete kohaselt on nakatunud ligi 31 000 lindu (sh 19 000 kalkunit) ja ligi 130 000 lindu (sh 100 000 kana) tuleb tõenäoliselt surmata.

2015. aasta jaanuari seisuga on linnugripp jõudnud ka Tüüringisse. 

Rostocki loomaaias (*Der Zoologische Garten Rostock*) uuriti kõiki loomaaia linde gripiviiruse suhtes. 500 linnust 48-l tuvastati linnugripp, linde hakati surmama ja loomaaed suleti.
 
Lindude suremus on 0–20%. Arvatakse, et H5N8 ei mõju kõikidele linnuliikidele ühtviisi, näiteks ei põhjusta see rasket haigestumist ega surma metsikutel sinikael-partidel.

## Viited
Sviri järv

**Sviri järv** (valgevene keeles *Возера Свір*, vene keeles *Свирь*) on järv Valgevenes Minski oblastis Miadziełi rajoonis ja Hrodna oblasti Smarhońi rajoonis. Järv asub merepinnast 149 meetri kõrgusel, selle valgala on 364 km².

Kaldajoone pikkus on 31,2 kilomeetrit. Järv asub 12–15 (kohati 25) meetri sügavuses orus. Kaldad on kõrged. Kohati ümbritseb järve kuni 200 meetri laiune pilliroo ja järvkaisla riba.

Svir asub Narači rahvuspargi territooriumil. Järve põhjatipus asub Sviri agrolinnake, selle lähedal samanimeline sanatoorium. Järve põhja katab sügavamas osas sapropeel, aga kuni nelja meetri sügavuseni on põhi liivane. Sviri keskosas ja lõunaosas on mitmeid liivaseid madalikke. Järve vesi on üsna soolane (0,26 promilli). Vee läbipaistvus on 1 meeter.

Järvest püütakse intensiivselt kala, valdavad liigid on haug ja latikas. Kaladest elavad järves arvukamalt veel linask, ahven, säinas, viidikas, luts ja särg.

## Välislingid
* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Osvald Lääne

**Osvald Lääne** (3. september 1913 Pädeküla – 14. jaanuar 1990 Jõgeva) oli eesti kunstnik.

Ta sündis Päde külas, aastatel 1914–1915 elas ta Piibe mõisas, aastatel 1916–1919 Vaimastvere vallamajas, aastatel 1919–1928 Villakvere külas. Ta lõpetas aastal 1926 Villakveres 4-klassilise kooli.

## Kirjandus
* Tiit Lääne Unustatud pallaslane Osvald Lääne. Paduvere, 2014.
Višnieva järv

**Višnieva järv** ehk **Višneva järv** (valgevene keeles  *Вішнеўскае возера*, vene keeles *Вишневское*) on järv Valgevenes Minski oblastis Vilejka ja Miadziełi rajoonis ning Hrodna oblasti Smarhońi rajoonis. Järv asub merepinnast 152 meetri kõrgusel, selle valgala on 56,2 km².

Kaldajoone pikkus on 13,6 kilomeetrit. Kaldad on 2-3 meetrit kõrged, kaetud männimetsaga. Kirdest piirab järve oos. Järve põhja katab sügavamas osas sapropeel, aga madalamas osas on põhi kohati liivane, kohati savine. Višnieva järv on eutroofne järv. Järve lääneosas kasvavad harilik pilliroog ja ahtalehine hundinui, loode ja kaguosas kähar penikeel, mujal aga ujuv penikeel.

Višnieva järv asub Narači rahvuspargi territooriumil. Järv on tähtis puhkekeskus, järve kaldal asuvad kaks puhkebaasi. Järve kaldal on katamaraanide ja paatide laenutus.

Järvest püütakse intensiivselt kala, valdavad liigid on haug, särg, ahven ja koger. Järve on lastud veel  angerja, sasaani ja valgeamuuri maimusid.

## Välislingid
* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Lähilugemine

**Lähilugemine** (*[[:en:close reading|close reading]]*) on lugemismeetod, mis keskendub üksikute detailide uurimisele tekstis. Nancy Boyles’i sõnul on lähilugemine teksti erinevate kihtide analüüsimine ning just selle kaudu jõuab lugeja teksti sügavama tähenduse mõistmiseni.

Lähilugemisel ei piirduta vaid ühekordse lugemisega. T. Shanahani sõnul oleks vaja teksti lugeda vähemalt kolm korda ning iga kord peaks keskenduma erinevatele aspektidele. Esimesel lugemisel keskendutakse sellele, millest tekst räägib, teisel lugemisel püütakse aru saada teatud sõnade või lõikude olulisusest ning kolmandal korral analüüsitakse ja võrreldakse kirjapandut nt sama autori teiste teostega.

Lähilugemise puhul ei räägita seega mitte teksti narratiivist, vaid vaatluse alla on võetud detailid ning peidetud sõnumi välja lugemine.

**Näide**: Kui võtta vaatluse alla muinasjutt "Kolm karu", võiks lähilugemisel leida vastused näiteks sellistele küsimustele nagu miks proovis tüdruk järele kõikide karude toolid, toidu ja voodid või miks lõhkus tüdruk ära just karupoja tooli, sõi ära just tema pudru ning läks just pisikese karu voodisse magama. Üheks vastuseks võiks olla see, et tüdruk justkui tahaks suureks kasvada, kuid täiskasvanute asjade kasutamine ei tee temast veel täiskasvanut.

## Vaata ka
* kauglugemine
* kriitilise lugemise oskus

## Viited
Kirjutamisprotsess

**Kirjutamisprotsess** (inglise keeles *process writing*) on kirjutamistehnika, mille kohaselt kirjutamine on loovtegevus, mille õnnestumiseks on vajalik aeg ja positiivne tagasiside. 1970. aastatest kirjutamise õpetamisel kasutatav võte rõhutab kirjutamist kui tegevust, kus olulisim on kirjutamise protsess. Kirjutamisprotsessiga harjutatakse põhiliselt keelelisi oskusi ning seeläbi arenevad varjatult ka kirjutamisoskused. 

Kirjutamisprotsessi võtte kasutamisel ei ole õpetaja roll olla ainult laialijagaja ja tulemuste hindaja. Ta ei sekku kirjutamisprotsessi, vaid laseb õpilastel endil teineteise töid analüüsida ja hinnata. Õpetaja ülesanne on luua eelnevalt suunavaid näiteid, harjutusi ja ülesandeid, mis lasevad õpilasel avastada keelekasutusvõimalusi ning hõlbustavad hiljem ka kirjutamisprotsessi.

Kirjutamisprotsessi võtte kasutamisel on tulemuseks õpilaste keelepädevuse mitmekülgsem areng, sest nad peavad ise teksti looma ja ka teiste omi hindama.

Kirjutamisprotsess koosneb viiest suuremast osast: (vt Ehala: 2000)



 
 

Joonis 1. Kirjutamisprotsess on tõhus meetod kirjutamise õpetamiseks, sest aitab õpilastel läbi erinevate tasandite teksti loomisele keskenduda.

## Viited

## Kirjandus
* White, R. and Arndt, V. 1991. Process Writing. Essex: Addison Wesley Longman Ltd.
Kauglugemine (täpsustus)

***[[Kauglugemine (keeleteadus)| Kauglugemine]]** keeleteaduses on lugemismeetod
***[[Kauglugemine]]** elektrotehnikas on automaatne elektri-, vee-, gaasi- või soojusarvestite näitude edastamise süsteem.
Hindamismudel

**Hindamismudel** on korrastatud kategooriate kogum, mis esitab ülesande eesmärkide täitmise kriteeriumid, eri saavutustasemete hindeskaalad ja iga kvaliteeditaseme kirjelduse. 

Kriteeriumid on nii õpetajale kui ka õpilastele nähtavad, seega kõik saavad kriteeriume hinnata, mis võib aga olla keeruline ja ka subjektiivne. Hindamismudel loob aluse enesehindamise, mõttetegevuse ja hinnangu jaoks. Selle eesmärk on hinnata õigesti ja õiglaselt, arendada mõistmist ja näidata, kuidas järgneva õppimise/õpetamisega jätkata. Sellist integratsiooni toimimist ja tagasiside andmist nimetatakse ka kujundavaks hindamiseks.

**Hindamismudelil on kolm olulist tunnust:**
# Kriteeriumid (nt sisu, õigekiri, stiil, sõnavara, vorm), mida õpetaja ja/või õpilased loevad antud tegevuse ja/või produkti juures kõige olulisemaks. 
# Mõõdikud, kas siis hindepallid või sõnalised tasemed, mida kasutatakse loetletud kriteeriumide hindamiseks. 
# Punktiarvestuse strateegia, milles on näidatud, kuidas kujuneb hinne või hinnang.

**Hindamismudeleid võib liigitada kaheks** :
#Holistiline – hinnatakse lähtudes kogutulemuse summast
#Analüütiline – hinnatakse erinevaid osasid, millest moodustub lõplik hinne.
#*Analüütilise hindamismudeli eelisteks võib pidada:
#*#õpilaste tähelepanu juhtimist nende tugevustele ja nõrkustele;
#*#õpilastel aidatakse aru saada, mis on antud ülesande puhul oluline;
#*#õpilastele ja õpetajale antakse konkreetset tagasisidet.

## Viited

## Kirjandus
*Moskal, Barbara M. (2003). Recommendations for developing classroom performance assessments and scoring rubrics. Practical Assessment, Research & Evaluation, 8(14). 16. juulil 2007, http://pareonline.net/getvn.asp?v=8&n=14
Sotsiaalne tõrjutus

**Sotsiaalne tõrjutus** ehk **ühiskondlik tõrjutus** on: 
* olukord, kus sotsiaalne sidusus ehk indiviidi ja ühiskonna vahelised sidemed on katkenud ja inimene ei saa ühiskonnaelus täisväärtuslikult osaleda , ja 
* protsess, millega teatud ühiskonnaliikmeid lükatakse ühiskonna äärele ja ei võimaldata täiel määral osaleda .

Sotsiaalse tõrjutust võivad põhjustada nii teatud ühiskondlikud kui ka individuaalsed tegurid ehk nn riskitegurid. Sotsiaalse tõrjutuse sagedasemateks riskiteguriteks on madalad sissetulekud, töötus (eriti pika-ajaline töötus), madal haridustase, madala kvaliteediga vähetasustatud töö, erinevad diskrimineerimise vormid (sh sooline, vanuseline ja rahvuslik diskrimineerimine), kroonilised terviseprobleemid ja nendest tulenevad tegevuspiirangud, puue, sõltuvusprobleemid, kodutus, perekondade lagunemine, suur hoolduskoormus.

Euroopa Liidu Nõukogu on kokku leppinud 18 indikaatorit (nn Laekeni indikaatorid) sotsiaalse tõrjutuse mõõtmiseks, tuginedes arusaamale, et sotsiaalne tõrjutus on mitmemõõtmeline fenomen. Seetõttu on sotsiaalse tõrjutuse mõõtmiseks vaja hulka erinevaid indikaatoreid, mis hõlmavad sotsiaalse tõrjutuse erinevaid aspekte: 1) majanduslikku vaesust, materiaalset ilmajäetust ja ebavõrdsust, 2) kaasatust tööturul ja tööintensiivsust leibkonnas, 3) terviseseisundit ja 4) haridustaset. Sotsiaalse tõrjutuse indikaatorite väärtusi avaldab regulaarselt Eurostat ja Eestis Statistikaamet.

## Allikad

## Välislingid
*Statistika andmebaas: Sotsiaalne tõrjutus ja vaesus
Dieter Pfaff

**Dieter Pfaff** (2. oktoober 1947 Dortmund – 5. märts 2013 Hamburg) oli saksa näitleja. 

Aastatel 1984–1996 mängis Otto Schatzschneiderit saksa kriminaalseriaalis "Der Fahnder". Eestis on ta tuntud eelkõige kui peategelane Hans Sperling teleseriaalis "Paks boss". On mänginud ka rootsi mängufilmides "Flickan i jordkällaren" ja rootsi sarja "Beck" osas "Den japanska shungamålningen". Õpetas aastatel 1983–1990 Grazi Muusika- ja Näitekunsti Ülikoolis näitlemist.

Pfaffil ja ta naisel Eva Marial on 1979. aastal sündinud kaksikud Johanna ja Maximilan.

2012. aastal diagnoositi tal kopsuvähk, Pfaff suri 5. märtsil 2013 65-aastaselt.

## Viited

## Välislingid

*
Kérkyra piirkonnaüksus

**Kérkyra piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Κέρκυρας*) on Kreeka piirkonnaüksus Joonia saarte piirkonna põhjaosas. 

Piirkonnaüksuse keskasula on Kérkyra.

Kérkyra piirkonnaüksuse koosseisu kuuluvad Korfu, Paxoí, Othonoí, Ereikoússa, Mathráki ja mitu väiksemat saart Joonia meres.

## Haldusjaotus

Kérkyra piirkonnaüksus jaguneb 2 vallaks. Need on:
*Korfu vald (1)
*Paxoí vald (2)

## Viited
Finncomm Airlines

**Finnish Commuter Airlines Oy**, praegune Flybe Nordic, oli regionaallennufirma peakontoriga Seinäjoki Lennujaamas. Finncomm lendab Helsingi-Vantaa lennujaamast Eestisse, Saksamaale, Leetu, Rumeeniasse ning Rootsi, lisaks on 16 regionaalset sihtkohta. Lennufirma on European Regions Airline Associationi (ERAA) liige. Samuti oli Finncomm Airlines suurim kohalik lennufirma Soomes.

Alates 2011. aastast asendati Finncomm Flybe Nordicuga.

## Sihtkohad
Seisuga juuni 2011﻿

### Eesti
*Tallinn

### Läti
*Riia

### Poola
*Gdańsk

### Rootsi
*Norrköping
*Skellefteå

### Rumeenia
*Bukarest

### Saksamaa
*Stuttgart

### Soome
*Enontekiö (hooajaline)
*Helsingi
*Joensuu
*Jyväskylä
*Kajaani
*Kemi/Tornio
*Kittilä (hooajaline)
*Kokkola/Pietarsaari
*Kuopio
*Kuusamo (hooajaline)
*Oulu
*Pori
*Savonlinna
*Seinäjoki
*Tampere
*Turu
*Vaasa
*Varkaus

## Lennukipark
Seisuga 13. mai 2011

## Viited

## Välislingid
To Save the Phenomena

**"To Save the Phenomena"** ("Päästa nähtumused") on Bas van Fraasseni filosoofiline artikkel. See ilmus algselt ajakirjas *[[Journal of Philosophy]]*, 1976, 73, 18, lk 623–632.

## Kokkuvõte
Pärast loogilise positivismi surma on realismist jälle saanud üks tähtsamaid filosoofilisi positsioone. Van Fraassen püüab esitada sellele ulatusliku alternatiivi.

### I
Teaduslik realism on naiivses versioonis vaade, et pilt, mille teadus (loodusteadus) maailma kohta annab, on tõene ja postuleeritud entiteedid on reaalselt olemas. (Van Fraassen jätab vaatluse alt välja ajaloolise lisanduse, et looduses on reaalseid paratamatusi.) Aga see väide on naiivne, sest see omistab realistile uskumuse, et tänapäeva teaduslikud teooriad on (olulises) tõesed.
Paxoí

**Paxoí** (kreeka keeles Παξοί *Paxoí*) on Kreekale kuuluv saar Joonia saarestiku põhjaosas Korfu saarest umbes 12 km lõunas. 

Saare keskasula on Gaíos.

Paxoí saar koos Antípaxoi ja teiste väiksemate saartega moodustab saarestikku.
Diskrimineerimine

**Diskrimineerimine** on isikute põhjendamatu ebavõrdne kohtlemine, mille tulemusel üks isik satub halvemasse olukorda kui teine isik samas või samalaadses olukorras.

Diskrimineerimine võib olla otsene või kaudne. Diskrimineerimine on otsene, kui ühte isikut koheldakse teatud tunnuse, näiteks rahvuse, rassi, nahavärvuse, usutunnistuse või veendumuste, vanuse, puude või seksuaalse sättumuse alusel halvemini kui teist isikut samalaadses olukorras. Diskrimineerimine on kaudne, kui näiliselt neutraalne säte, kriteerium või tava seab ühe isikute rühma teistega võrreldes ebasoodsamasse olukorda .

Erinev kohtlemine ei ole alati diskrimineerimine. Teatud juhtudel on erinev kohtlemine lubatav või isegi nõutav kui sellel on objektiivne õiguspärane eesmärk ning selle eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud.

Diskrimineerimiskeelu sätestavad mitmed rahvusvahelised inimõiguste alased lepingud, sh Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon, Euroopa sotsiaalharta ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon. Euroopa Nõukogu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikkel 14 keelab diskrimineerimise soo, rassi, nahavärvuse, keele, usutunnistuse, poliitilise või muu veendumuse, rahvusliku või sotsiaalse päritolu, rahvusvähemusse kuuluvuse, varandusliku, sünni- või muu seisundi alusel . ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon keelab diskrimineerimise puude alusel .

Eesti Vabariigi Põhiseaduse §12 kohaselt : 
*Kõik on seaduse ees võrdsed. Kedagi ei tohi diskrimineerida rahvuse, rassi, nahavärvuse, soo, keele, päritolu, usutunnistuse, poliitiliste või muude veendumuste, samuti varalise ja sotsiaalse seisundi või muude asjaolude tõttu.* 
*Rahvusliku, rassilise, usulise või poliitilise vihkamise, vägivalla ja diskrimineerimise õhutamine on seadusega keelatud ja karistatav. Samuti on seadusega keelatud ja karistatav õhutada vihkamist, vägivalda ja diskrimineerimist ühiskonnakihtide vahel.*

Isikute kaitset diskrimineerimise eest rahvuse (etnilise kuuluvuse), rassi, nahavärvuse, usutunnistuse või veendumuste, vanuse, puude või seksuaalse sättumuse alusel reguleerib võrdse kohtlemise seadus, mis sätestab võrdse kohtlemise põhimõtted ja diskrimineerimisvaidluste lahendamise korra.

## Allikad

## Vaata ka
*Diskrimineerimine tööturul
*Positiivne diskrimineerimine
*Lookism
*Diskrimineerimine Jaapanis

## Välislingid

*Viik, K. (2013) Diskrimineerimise keeld. Inimõigused Eestis 2013. Inimõiguste Keskus
*Erinevus rikastab
E-smaspäev

**E-smaspäev** on Eesti E-kaubanduse Liidu korraldatav iga-aastane e-ostlemise päev, kus Eesti E-kaubanduse Liidu liikmed ja paljud veebipoed teevad 24 tunni jooksul sooduspakkumisi. E-smaspäev toimus esimest korda 10. novembril 2014 ning on pärast seda toimunud iga aasta novembri teisel esmaspäeval.

Esimesel e-smaspäeval osales mitukümmend e-poodi, sealhulgas Cherry.ee, Bauhof, Hansapost, Apotheka, MyLook, Monton, Photopoint, Jysk, Living, E-Butiik, Siison jpt.

## Idee
E-smaspäeva idee autorite Silver Hage ja Matthias Vutti sõnul on e-ostlemise päeva eesmärgiks teha tarbijatele 24 tunni jooksul väga paljudes Eesti veebipoodides eriti häid pakkumisi ning suurendada selle abil Eesti e-poodide tuntust. Inspiratsiooni e-smaspäeva korraldamiseks saadi USA-st ja Hiinast.

## Tulemused
Pärast e-smaspäeva toimumist viiakse tulemuste analüüsimiseks osalenud e-poodidega läbi uuring. 2015. aasta uuringule vastas 63 kampaanias osalenud e-poodi. Uuringule vastanute andmetel oli 24-tunnise kampaania läbimüük üle 476 000 euro ning tellimuste koguarv 6055. Päeva läbimüük võis hinnanguliselt ulatuda kuni miljoni euroni, arvestades valimi osakaalu üldkogumist.

Maksimaalne e-poe läbimüük oli 2015. aasta e-smaspäeval üle 96 000 euro, müügikäibe mediaan oli 1091 eurot. E-smaspäev kasvatas oluliselt e-poodide külastatavust (mediaan +97% võrreldes nädal varasema esmaspäevaga), maksimaalne külastatavuse kasv oli 2000%. Mobiilseadmete kaudu tehtud ostutehingutega saadi keskmiselt 18% e-poodide kogukäibest.

## Allikad
Sotsiaalne kaitse

**Sotsiaalne kaitse** (ka sotsiaalkaitse) on sotsiaalkindlustuse ja -hoolekande meetmete kogum, mille ülesanne on parandada üksikisiku või leibkonna toimetulekut sissetuleku osalisest või täielikust kaotusest põhjustatud toimetulekuriski või toetusvajaduse ilmnemisel .

Sotsiaalse kaitse süsteem pakub kaitset enamlevinud sotsiaalsete riskide korral. Eurostati välja töötatud Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemi (ESSPROS) järgi pakub sotsiaalse kaitse süsteem kaitset järgmiste riskide ja vajaduste korral:
* haigus/tervishoid
* puue 
* vanadus 
* toitjakaotus 
* pere ja lapsed 
* töötus 
* eluase 
* mujal käsitlemata sotsiaalne tõrjutus.

Sotsiaalse kaitse abinõud võivad olla nii rahalised kui ka mitterahalised, nt teenuse vormis. Sotsiaalse kaitse abinõusid nimetatakse ka sotsiaalkaitse skeemideks. ESSPROSi järgi on sotsiaalkaitse skeem reeglite kogum, mida toetavad üks või mitu institutsioonilist üksust ning mis reguleerib sotsiaalkaitse hüvitisi ja nende rahastamist.

Eestis kuulub sotsiaalkaitse korraldamine riigi ja kohalike omavalitsuste pädevusse. Riigi tasandil tegelevad sotsiaalse kaitse korraldamisega Sotsiaalministeerium ja tema haldusalasse kuuluvad valitsusasutused Sotsiaalkindlustusamet ja Terviseamet, ning Eesti Haigekassa ja Eesti Töötukassa kui avalik-õiguslikud isikud. Sotsiaalhoolekande seaduse kohaselt on kohaliku omavalitsusüksuse ülesandeks korraldada sotsiaalteenuste, vältimatu sotsiaalabi ja muu abi andmist ning sotsiaaltoetuste määramist ja maksmist .

## Allikad

## Välislingid
*Statistikaamet. Sotsiaalne kaitse 
*Sotsiaalministeerium. Sotsiaalne kaitse
ATR 42

**ATR 42** on Prantsuse-Itaalia lennukitootja ATR ehitatav kahemootoriline propellerlennuk lühimaareiside teenindamiseks. Lennukil on kuni 52 reisijakohta, juhtimiseks on vaja kaht pilooti. Lennuki nimes sisalduv arv 42 tähistab standardset istmetekombinatsiooni.

## Disain ja arendus
ATR 42-300 lennukitüüpi esitleti 1981. aastal. Esimene lennu tegi ATR42 16. augustil 1984, septembris 1985 sai lennukitüüp litsentsi.

Praegune 500-seeria sertifitseeriti juulis 1995. ATR 42-500 iseloomustavad suurem võimsus, mahutavus ja tehniliselt täiustatud reisijate salong.

Detsembri 2012 seisuga on tellijatele üle antud 422 lennukit ATR 42.

## Variandid
Lennukist ATR 42l on kuus peamist versiooni.

### ATR 42-200
-200 on ATR42 originaalprototüüp, ainult mõned lennukid ehitati testimisteks. Kaks Pratt & Whitney Canada PW120 mootorit.

### ATR 42-300
Standardversioon, mida toodeti aastani 1996. Kaks Pratt & Whitney Canada PW120 mootorit.

### ATR 42-320
-320 on edasiarendus versioonist -300. Kaks PW121 mootorit.

### ATR 42-400
### ATR 42–500

Alates oktoobrist 1995. Kaks PW127E mootorit.

### ATR 42-600

-600 seeriat esitleti oktoobris 2007, esimesed lennukid valmisid 2010. aasta teisel poolel. Rohkelt uuendusi: mootoriteks PW127M, mis suurendavad 5% võrra tõusmisjõudu. Reisijate salongi on võimalik lisada 5 laia LCD-ekraani. Salongis on parem valgustus ja salongi mahub rohkem käsipagasit.

### Muud variandid
*Cargo Variant 
*ATR Surveyor

## Operaatorid
Suuremad ATR-42 operaatorid on FedEx Express, Airlinair, TRIP Linhas Aéreas ja Aeromar. Lennufirmad, kellel on 2014. aasta seisuga on vähemalt viis lennukit ATR42:
*Aeromar 
*Air Contractors 
*Air Tahiti 
*Airlinair 
*Calm Air 
*DAT Danish Air Transport 
*Empire Airlines 
*FedEx Express 
*First Air 
*Mountain Air Cargo 
*Pantanal Linhas Aéreas 
*Precision Air 
*Pakistan International Airlines 
*Satena 
*Swiftair 
*Taimyr Air Company 
*TAME 
*TAROM 
*Trigana Air Service 
*TRIP Linhas Aéreas 
*UTair Aviation 
*Nyxair 
*West Wind Aviation

## Õnnetusjuhtumid
Kokku on juhtunud 23 tõsisemat õnnetust ATR42 lennukitüüpidega.

## ATR 42
* Meeskond: 2
* Suurim kiirus: 556 km/h
* Lennukaugus: 2965 km
* Tiivaulatus: 24,57 m
* Tiivapindala: 54,5 m²
* Pikkus: 22,67 m
* Kõrgus: 7,59 m
* Täismass: 18 700 kg
* Mootorid: kaks turbopropellermootorit Pratt & Whitney Canada PW127E (1,790 kW)

## Viited

## Kirjandus
* Jackson, Paul. *Jane's All The World's Aircraft 2003–2004*. Coulsdon, UK: Jane's Information Group, 2003. ISBN 0-7106-2537-5.
* Taylor, Michael J. H. *Brassey's World Aircraft & Systems Directory 1999/2000*. London: Brassey's, 1999. ISBN 1-85753-245-7.

## Välislingid

* Koduleht
Vändåtberget

**Vändåtberget** on looduskaitseala Örnsköldsviki vallas Rootsis. Kaitseala pindala on 345&nbsp;ha. Kaitseala on moodustatud 1989. aastal. Kaitsealal asuvad järved Inner-Abborrtjärnen, Älgtjärnen, Lill-Abborrtjärnen ja Stor-Abborrtjärnen.

## Kirjandus

## Välislingid
Eesti NSV Ülemnõukogu juhataja

**Eesti NSV Ülemnõukogu juhataja**  oli isik, kes koos kahe asetäitjaga juhtis Eesti NSV Ülemnõukogu istungjärkude tööd. 

## Eesti NSV Ülemnõukogu koosseisud koos juhatajatega

## Vaata ka
*Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimees
Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimees

**Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimees** oli Eesti NSV Ministrite Nõukogu (lühend ENSV MN) juhtiv isik. Eesti NSV Ministrite Nõukogu eelkäija oli Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu (lühend ENSV RKN) ja seda juhtis Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu esimees. Üleminekuajal võeti kasutusele ametinimetus Eesti NSV Valitsuse peaminister.

## Rahvakomissaride Nõukogu ja Ministrite Nõukogu esimehed
*Johannes Lauristin, 25. august 1940 – 28. august 1941, ENSV RKN esimees;
*Oskar Sepre, 1942–1944, ENSV RKN esimehe kohusetäitja;
*Arnold Veimer, 1944–1951, ENSV MN esimees;
*Aleksei Müürisepp, 1951–1961, ENSV MN esimees;
*Valter Klauson, 1961–1984, ENSV MN esimees;
*Bruno Saul, 1984–1988, ENSV MN esimees;
*Indrek Toome, 1988–1990, ENSV MN esimees.

## Vaata ka
*Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees
## Viited
Bas van Fraassen

**Bastiaan Cornelis van Fraassen** (sündinud 5. aprillil 1941 Hollandis Goesis) on USA-s tegutsev hollandi päritolu filosoof. Tema perekond emigreerus 1956 Kanadasse. 

Tema tuntuim teos on "Teaduslik pilt" (The Scientific Image, 1980), milles ta esitab konstruktiivseks empirismiks nimetatava antirealistliku positsiooni: "*[[Teadus]]e (*science*) eesmärk on anda [[teooria]]id, mis on [[empiiriline adekvaatsus|empiiriliselt adekvaatsed]]; ja [[teooria aktsepteerimine]] ei kätke muud [[uskumus]]t, kui et teooria on empiiriliselt adekvaatne.* See formuleering väljendab antirealistlikku positsiooni, mida mina pooldan; ma nimetan selle *konstruktiivseks empirismiks*." (lk 12). Peale teadusfilosoofia on ta tegelnud peamiselt epistemoloogia ja filosoofilise loogikaga. 

## Looming
### Seletuse pragmaatika

Artiklis "The Pragmatics of Explanation" ütleb van Fraassen, et seletusega on kaks probleemi: millal midagi seletatakse ja miks või mis mõttes seletus on voorus. Eeldatavasti meil ei ole head seletust ilma hea teooriata, mis sõltumatult väärib aktsepteerimist. Aga mis voorus seletamisel peale selle veel on? Van Fraasseni arvates on ekslikud vaated teise probleemi kohta esimese probleemiga tegelemist põhjalikult eksitanud.

## Tunnustus
*Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liige
*1986 Lakatosi auhind
*2012 Hempeli auhind

## Publikatsioone
*Facts and Tautological Entailments. – *The Journal of Philosophy*, 1969, kd 66 lk 477-487. Ümbertrükk: A. R. Anderson jt (toim). *Entailment*, Princeton 1975.
* *[[Formal Semantics and Logic]]*, Macmillan, New York 1971.
*Bas van Fraassen, Karel Lambert.  *Derivation and Counterexample: An Introduction to Philosophical Logic*, Dickenson Publishing Company, Inc. 1972.
* Extension, Intension, and Comprehension. – Milton Munitz (toim). *Logic and Ontology*, New York 1973.
*Theoretical Entities: The Five Ways. – *[[Philosophia (ajakiri)|Philosophia]]*, 1974, 4, lk 95–109.
*Wilfrid Sellars on Scientific Realism. – *[[Dialogue]], [[1975]], xv, 4, lk 606–616. 
*[[To Save the Phenomena]]. – *Journal of Philosophy*, [[1976]], 73, 18, lk 623–632.
*The Only Necessity Is Verbal Necessity. – *Journal of Philosophy*, [[1977]], LXXIV, 2. 
*[[The Pragmatics of Explanation]]. – *American Philosophical Quarterly*, [[1977]], 14, lk 143-150.
* *The Scientific Image*, Oxford University Press [[1980]].
* *Laws and Symmetry*, Oxford University Press [[1989]].
* *Quantum Mechanics: An Empiricist View*, Oxford University Press, [[1991]].
* *The Empirical Stance*, Yale University Press, [[2002]].
* *Scientific Representation: Paradoxes of Perspective*, OUP, [[2008]].

==Viited==


==Kirjandus==
*[[Paul Churchland|Paul M. Churchland]]. The Anti-Realist Epistemology of Bas van Fraassen's The Scientific Image. – *Pacific Philosophical Quarterly'', 1982, nr 63.

## Välislingid
*Koduleht Princetoni Ülikooli saidil
Eesti Omavalitsuse Sisedirektoorium

**Eesti Omavalitsuse Sisedirektoorium** oli Eestis Saksamaa okupatsiooni ajal 1941-1944 tegutsenud Eesti Omavalitsuse üks haldusasutusi. Direktoorium asus Tallinnas Pagari tänaval 1. Direktooriumi juhtis sisedirektor, kelleks oli Oskar Angelus.

Direktooriumil oli mitu allasutust:
*Sisedirektooriumi üldosakond
*Politsei ja Omakaitse Valitsus (1941–1942). 
*Vangimajade Valitsus (1941 – 1. juunist 1942. aastal, siis Kohtudirektooriumi alluvuses)
*Ehitusvalitsus (1941 – 1. juunist 1942. aastal, siis Tehnikadirektooriumi alluvuses)
*Sisedirekooriumi kodifikatsiooniosakond,  (1941 – 1. juunist 1942. aastal, siis Kohtudirektooriumi alluvuses). Juhataja Johan Raid (1. september 1941 –)
*Kontrollvalitsus (senise Riigikontrolli asemel)
*Asustamisosakond (tegeles sõjapõgenikega)
* Sõjapõgenike Valitsus, ülem kapten J. Neggo, abid lennuväe major E. Adof ja kapten Johannes Unt.
*Perekonnaseisu Keskamet (1941 – 30.11.1944)
*Veterinaarvalitsus  (1942–1944)
*Sotsiaalvalitsus (1942–1944)
*Tervishoiuvalitsus (1942-1944, oli Sotsiaaldirektooriumi allasutus 1941-1942), juhataja Eduard Pihlak.
*Loomatervishoiu Valitsus (toodi üle Põllutöödirektooriumist)
*Personaalosakond (toodi üle Haridusdirektoorium, pidas direktooriumide teenistuskirju) 
*Eesti Politseivalitsus (1. august 1942–1944)
:Eesti Omavalitsuse Sisedirektooriumi Politsei ja Omakaitse Valitsus muudeti 1. augustil 1942 Eesti Omavalitsuse Sisedirektooriumi Eesti Politseivalitsuseks eesotsas Eesti Politseidirektoriga.
*Eesti Omakaitse Peavalitsus  (9. märts 1943–1944)
:Eesti Omavalitsuse Sisedirektooriumile alluv Eesti Omakaitse eraldati Eesti Politseivalitsuse alluvusest, Eesti Omakaitse direktori juhtimisel  9. märtsil 1943.

## Viited
Silvi Mets

**Silvi Mets** (sündinud 2. oktoobril 1949 Ulitinas) on eesti pedagoog ja koolijuht. Kallavere Keskkooli direktor.

Ta lõpetas aastal 1975 Tallinna Pedagoogilise Instituudi algklasside õpetaja erialal.

## Välislingid
* http://vvk.ee/varasemad/r99/kan_isik_1916.stm
* https://epl.delfi.ee/artikkel/50922770/kallavere-koolimajas-kodusoda
Lobatševe

**Lobatševe** on kohanimi.

***[[Lobatševe (Novoaidari rajoon)|Lobatševe]]**, küla Ukrainas Luhanski oblastis Novoaidari rajoonis
***[[Lobatševe (Stanõtsja Luhanska rajoon)|Lobatševe]]**, küla Ukrainas Luhanski oblastis Stanõtsja Luhanska rajoonis
Sophie Dal

**Sophie Burcu Dal** (sündinud 17. oktoobril 1981 Berliinis) on Türgi päritolu saksa näitleja.

Tema isa on kirjanik Güney Dal. Ta on mänginud mitmes telesarjas, näiteks sarjas "Paks boss".

## Välislingid
* 
*
Ruusmäe mõisa kalmistu

**Ruusmäe mõisa kalmistu** (ka **Rogosi mõisa kalmistu**) on kalmistu Rõuge kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ruusmäe külas Rõuge vallas Võru maakonnas. Kalmistu jääb Rogosi mõisa südamest linnulennult umbes 350 m kaugusele põhjakirdesse.

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Glasenappid tõenäoliselt millagi 19. sajandil. Kalmistule maetute üldarv ei ole teada. Praegu on see jäetud maha ja rüüstatud. 

## Kirjandus
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002
*Alo Särg. "Rogosi (*Rogosinsky*)". - Võrumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2011. Lk 31
Lobatševe (Stanõtsja Luhanska rajoon)

**Lobatševe** on küla Ukrainas Luhanski oblastis Stanõtsja Luhanska rajoonis, umbes 10&nbsp;km kaugusel Luhanski keskusest idakagus.

Küla asutati 1962. aastal.

Asula kõrgus merepinnast on 62 meetrit.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 320 inimest, kellest 88,13% emakeeleks oli vene keel ja 10,31% emakeeleks ukraina keel, asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Viited

## Välislingid
* 19. november 2014. *[[Infovastupanu]]*. От обстрелов боевиков на Луганщине погибли три мирных жителя и ранены двое детей (*ukraina keeles*)
KLM Cityhopper

**KLM Cityhopper** on KLM Royal Dutch Airlinesi tütarettevõte. Lennuettevõtte peakontor asub Hollandis Amsterdami Schipholi lennujaama lähistel. KLM Cityhopper opereerib KLM-i nimel lühiliine Euroopas. Lennufirmal on sõltuvalt hooajast umbes 44 sihtkohta.

Lennufirma tunnuskujundus on identne emaettevõtte, KLMi omaga. Lennukite logo on samasugune nagu emaettevõttel, lisaks tekst "cityhopper" ning ära on jäetud hüüdlause "The Flying Dutchman" ja "Royal Dutch Airlines". Uut muudetud fonti esitleti 2010. aastal.

KLM Cityhopper opereerib toitelendudel Amsterdami, kust reisijad KLM-iga saaksid edasi lennata nii Euroopasse kui ka mujale.

## Ajalugu
Tegevust alustati 1. aprillil 1991, lende alustati samal aastal. KLM Cityhopper tekkis NHL CityHopperi ja Netherlinesi ühinemisel. KLM restruktureerimise plaanidega ühendati KLM-i peamiselt regionaalseid lende tegevad tütarettevõtted KLM Cityhopperi nime alla novembris 2002. Selle omanik on 100% KLM ja töökohti on 910 (seisuga märts 2007).

## Sihtkohad
Mitut KLM-i Euroopa-sisest liini opereerivad koos KLM ja KLM Cityhopper.

Mais 2014 alustati lende uutel liinidel: Bilbaosse (Hispaania), Torinosse (Itaalia) ja Zagrebi. Zagrebi liin pidi olema hooajaline, kuid nüüdseks on liin töös aasta läbi.

## Pardateenindus
KLM Cityhopper pakub kõikidel reisidel reisijatele tasuta jooke ja einet. Maksuvabu poode pole.

## Lennukipark

### Praegu
2014. aasta mais tutvustas KLM Cityhopper muudetud värvilahendust, mida hakatakse kasutama kõigil lennukitel.

Seisuga 9. oktoober 2014 on KLM Cityhopperi lennukipargis 47 lennukit:



### Kunagi KLM Cityhopperil lennanud
*Fokker F27
*Fokker F28
*Fokker 50
*Fokker 100
*Saab 340

## Sihtkohad
Aastaid tagasi lendas KLM Cityhopper ka Tallinna ja Amsterdami vahet. Sihtkohad on seisuga november 2014.

## Õnnetused

*4. aprillil 1994 purunes KLM Cityhopperi lennu 433 lennuk Saab 340 Amsterdami Schipoli lennujaamas, hukkus kolm ja raskeid vigastusi sai üheksa inimest.

## Viited

Allikas: ingliskeelne Wikipedia artikkel: KLM Cityhopper

## Välislingid

*KLM Cityhopper
*KLM Cityhopper
*KLM Cityhopper
*KLM Cityhopper
Limburgi provints (1815–1839)

**Limburg** oli üks Madalmaade ühendkuningriigi ja hiljem Belgia provintsidest. Provints eksisteeris ühendkuningriigi ajal, aastatel 1815 kuni 1830, ja Belgia iseseisvuse esimestel aastatel, aastatel 1830 kuni 1839. Kui kuningas Willem I allkirjastas aastal 1839 Londoni lepingu, jagati provints Belgia ja Hollandi osaks, *uueks* Limburgi hertsogkonnaks.

## Geograafia

Limburgi territoorium oli sama, kui tänapäeva Hollandi ja Belgia vastavad provintsid kokku, välja arvatud Voeren, mis oli sel ajal Liège'i provintsi osa. Selle pealinn oli Maastricht.

Halduslikult oli provints jagatud Maastrichti, Hasselti ja Roermondi piirkondadeks.

## Demograafia

Aastal 1830 elas selles provintsis umbes 338 000 inimest ja aastal 1846 elas uues, väiksemas Belgia Limburgi provintsis umbes 186 000 inimest.

Peamine religioon oli ja on ikka veel katoliiklus.

## Ajalugu

Pärast Napoleoni ajastut asutasid suurriigid Ühendkuningriik, Preisimaa, Austria keisririik, Venemaa Keisririik ja Prantsusmaa aastal 1815 uue Madalmaade ühendkuningriigi. Uus provints loodi endisest Prantsuse keisririigi Meuse-Inférieure'i departemangust (välja arvatud Niederkrüchten ja Herzogenrath, mis määrati Preisimaale) ja sai pealinna järgi nime "Maastricht". Esimene kuningas Willem I, kes ei tahtnud endise Limburgi hertsogkonna nime kaotamist, nõudis, et nimi muudetaks "Limburgiks". Sellisena tuli uue provintsi nimi vanalt hertsogkonnalt, mis eksisteeris aastani 1648 Maastrichti, Liège'i ja Aacheni kolmnurgas.

## Lõpetamine

1830. aasta Belgia revolutsiooni puhkedes valis Limburgi provintsi relvajõudude komandör kindral Daine (paiknes Maastrichtis) Belgia mässuliste poole. Ta lahkus linnast 7. novembril 1830. Ta saabus Roermondi 9. novembril ja Venlosse 11. novembril. Mõlemad linnad tervitasid teda ja asusid mässuliste poolele. Siiski läks Maastricht tagasi kolonel Dibbetsi juhitud lojalistide vägede kontrolli alla.

Kuigi enamus provintsist, sealhulgas selleaegse Belgia põhjapoolseim Venlo kindluslinn, oli Belgia kontrolli all pärast Belgia *de facto* sõltumatust Prantsuse sissetungi järel, jäi Maastrichti linn hollandlaste kätte.

Aastal 1839 tunnistas kuningas Willem I Belgia sõltumatust, allkirjastades Londoni lepingu. Lepingu kohaselt pidid belglased loovutama Limburgi idaosa Hollandile.
Õigusrikkuja

**Õigusrikkuja** on süüteo toime pannud isik, kelle käitumisviis vastandub õiguspärasele käitumisele, eirab õigusnormide nõudeid ja on ühiskonnale ohtlik .

## Allikad
2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemia Kongo Demokraatlikus Vabariigis

**2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemia Kongo Demokraatlikus Vabariigis** puhkes 2014. aasta augustis ning kestis kuni oktoobri alguseni. Novembris ametlikult lõppenuks kuulutatud epideemia käigus nakatus Ebola viirusega 66 inimest ja neist suri 49. See oli seitsmes Ebola viirushaiguse puhang Kongo Demokraatlikus Vabariigis.

26. augustil 2014 teavitas Kongo Demokraatliku Vabariigi Tervishoiuministeerium WHO-d Ebola viirushaiguse puhangust Ekvaatoriprovintsis.

Septembri teise nädala seisuga oli riigis Ebola viirushaigusse surnud 32 inimest.

Eesti Terviseameti 25.09.2014.a. uudises Ebola viirushaiguse levikust Aafrikas on 18. septembri seisuga 2014.a. registreeritud Kongo DV-s 72 ebolajuhtu, neist 48 on lõppenud surmaga.

Seisuga 15. oktoober 2014 oli Kongo DV-s Ebola viirushaigusse nakatunud 68 ja surnud 49 inimest, laboratoorselt oli kinnituse saanud kokku 38 haigusjuhtu.

Viirushaiguse epideemia põhjustajaks võis olla teistsugune viirusetüvi (*Congolese strain*).

Epideemia kuulutati Kongo DV-s lõppenuks 15. novembril 2014 pärast seda, kui viimase 42 päeva jooksul ei olnud registreeritud mitte ühtegi uut juhtu.

## Viited
Laashoone sild

**Laashoone sild** on sild üle Põltsamaa jõe Viljandi maakonnas Viljandi vallas Lalsi külas Laashoonel.

2005. aastal sild taastati. Sild on raudbetoonist ja kaetud graniitkillustikuga. Silla kandevõime on 60 tonni.

Varem on sild olnud palkidest ja laudadest, sõidukitega sealt üle ei pääsenud. Endisest sillast on alles vaid tugisambad.

## Viited
Töötaja

**Töötaja** on füüsiline isik, kes teeb tööd töölepingu või võlaõigusliku lepingu alusel või avalikus teenistuses .

Töötaja kui töösuhte nõrgema osapoole õiguste kaitseks on töötingimused riikliku kontrolli all. Töötaja õigusi kaitsevad mitmed rahvusvahelised lepingud, sh Euroopa sotsiaalharta ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonid, samuti Euroopa Liidu õigusaktid.

Eestis on töötaja õigused sätestatud mitmetes õigusaktides, sh töölepingu seaduses, töötervishoiu ja tööohutuse seaduses ning individuaalse töövaidluse lahendamise seaduses. Teisalt on töötajal ka mitmeid seadustest ja töölepingust tulenevaid kohustusi, sh peab töötaja tegema kokkulepitud tööd ja täitma töö iseloomust tulenevaid kohustusi kokkulepitud mahus, kohas ja ajal, täitma tööandja seaduslikke korraldusi õigeaegselt ja täpselt, tegema tööülesannete täitmisel koostööd teiste töötajatega ja hoiduma tegudest, mis kahjustavad tööandja mainet .

Eestis peavad alates 1. juulist 2014 kõik tööandjad registreerima oma töötajad Maksu- ja Tolliameti töötamise registris. Töötamise registris sisalduvad andmed on aluseks töötamisega kaasnevate sotsiaalsete tagatiste (ravikindlustus, pensionikindlustus, töötuskindlustus) õiguste tuvastamisel ja töötamisega seotud kohustuste täitmise kontrollimisel.

## Allikad

## Välislingid
* SA Innove. Töötaja õigused ja kohustused
* Töölepingu seadus (RT I, 22.12.2012, 30)
* Töötervishoiu ja tööohutuse seadus (RT I, 08.10.2014, 6)
* Individuaalse töövaidluse lahendamise seadus (RT I, 04.06.2014, 5)
Konventsioon (rahvusvaheline õigus)

**Konventsioon** on rahvusvahelises õiguses üks rahvusvahelise lepingu vorm. Konventsioonideks nimetatakse enamasti mitmepoolseid (mitme lepinguosalise riigi vahel sõlmitud) rahvusvahelisi kokkuleppeid, mille on välja töötanud mõni rahvusvaheline organisatsioon. 

Konventsioone on koostanud ja vastu võtnud Ühinenud Rahvaste Organisatsioon, Euroopa Nõukogu, Rahvusvaheline Tööorganisatsioon ja muud rahvusvahelised organisatsioonid. Samad organisatsioonid teostavad siis ka järelevalvet vastuvõetud konventsioonide rakendamise üle lepinguosalistes riikides.

Eesti on ühinenud mitme konventsiooniga, sealhulgas:
* ÜRO lapse õiguste konventsioon
* ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon
* ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon ja selle Kyōto protokoll
* ÜRO korruptsioonivastane konventsioon
* ÜRO konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta
* Euroopa Nõukogu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon
* Euroopa Nõukogu dopinguvastane konventsioon
* Euroopa Nõukogu arvutikuritegevusvastane konventsioon
* kohtulikult karistatud isikute üleandmise Euroopa konventsioon
* UNESCO kultuuripärandi kaitse konventsioonid
* Rahvusvahelise tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonid nr. 29, 81, 87, 98, 100, 105, 108, 111, 122, 129, 135, 138, 144, 182
* Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsioon
* Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse konventsioon
*keemiarelvade keelustamise konventsioon

Laiemas tähenduses on konventsioon igasugune inimestevaheline kokkulepe ja konventsionaalne on selles mõttes lihtsalt kokkuleppeline.
Ithaka piirkonnaüksus

**Ithaka piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Ιθάκης*) on Kreeka piirkonnaüksus Joonia saarte piirkonna keskosas. See hõlmab Ithaka ja Átokose saare ning väikesed saared Ithakast kirde ja ida pool.

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Vathý.

## Haldusjaotus

Ithaka piirkonnaüksuses on üks vald – Ithaka vald.

## Viited
Keskharidus

**Keskharidus** on haridustase, mis järgneb põhiharidusele ning on kõrghariduse eelduseks. 

Keskharidus jaguneb üldkeskhariduseks ja kutsekeskhariduseks.

## Eesti
Keskhariduse omandamine ei ole kohustuslik.

Üldkeskharidus on gümnaasiumi riikliku õppekavaga kehtestatud nõuete kogum.

Kutsekeskharidus on kutseõppeasutuse seaduse ja kutse- või erialade riiklike õppekavadega kehtestatud nõuete kogum.

Nominaalne õppeaeg keskhariduse omandamiseks on kolm aastat.

Keskharidust saab omandada keskkoolis, gümnaasiumis, kutsekeskkoolis.
Othonoí

**Othonoí** (kreeka keeles *Οθωνοί*) on Kreekale kuuluv saar Joonia saarestiku põhjaosas Korfu saarest 20 km loodes. Saarel on Kreeka läänepoolne äärmuspunkt.
Pärsti mõisa kalmistu

**Pärsti mõisa kalmistu** on kalmistu Viljandi kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Pärsti külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas. Kalmistu jääb Uue-Pärsti mõisa südamest linnulennult umbes 500 m kaugusele kagusse ja Vana-Pärsti mõisa südamest linnulennult umbes 600 m kaugusele läände. Kuna mõlemal Pärsti mõisal oli tollal sama omanik, on kalmistu käsitletav lihtsalt Pärsti mõisa kalmistuna.

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Below'd millalgi 18. sajandi lõpul, kui suri Andreas von Below. Kalmistule on arvatavasti maetud 12 inimest.

Kalmistu on praegu jäetud maha ja rüüstatud, piirdemüürist ja kabelist on säilinud varemed. Kalmistu on 1997. aastast koos Uue-Pärsti mõisa pargiga ühine riiklik kultuurimälestis.

## Kalmistule maetuid
*1800 – Andreas von Below (1722–1800)
*1820 – tema poeg Andreas von Below (1762–1820)

## Viited

## Kirjandus
*Olga Sööt. "Pärsti mõisa ajaloost". Sakala, 1. juuli 1995
*"Perekond von Belowi kalmistu Pärstis". // Meil ei ole siin jäädavat linna. Viljandi linna ja kihelkonna kalmistute lugu. Koostaja Janis Tobereluts. Viljandi Muuseumi Toimetised 10. Viljandi 2024. Lk 45

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 14750 "Pärsti mõisa park, 19.saj."
*
Elatisabi

**Elatisabi** on Eestis riiklik toetus alaealisele lapsele, kelle üks vanem ei täida ülalpidamiskohustust või ei tee seda perekonnaseaduses nõutavas ulatuses . Riiklik elatisabi kehtestati Eestis 1. jaanuarist 2008.

Elatisabi saamiseks peab lapse teine vanem esmalt taotlema kohtult elatise väljamõistmist. Elatisabi maksmise kestus on piiratud 90 päevaga, see tähendab tegemist on ajutise toetusega perioodiks, mil kohus elatisnõuet menetleb. Väljamakstud elatisabi summad nõuab riik hiljem ülalpidamiskohustust mitte täitnud vanemalt tagasi.

Elatisabi suuruseks on üks kolmandik lapsetoetuse määrast iga päeva kohta, 2014. aastal 3.20 eur päevas. Elatisabi määrab ja maksab Sotsiaalkindlustusamet.

## Allikad

## Välislingid
* Elatisabi seadus (RT I, 06.12.2012, 6)
* www.juristaitab.ee Elatisabi last kasvatavale vanemale
Karksi foogtkond

**Karksi foogtkond** oli Liivi ordu territoorium (saksa keeles *Gebiet*) Eestis, mida valitses Karksi foogt. 

Karksi foogtkonda on esmamainitud 1248. aastal. Foogtkonda kuulusid Karksi, Halliste, Paistu ja Saarde kihelkonna maa-alad. Foogtkonna keskuseks ja foogti residentsiks oli Karksi ordulinnus.

1534. aastal liideti Karksi foogtkond ordumeistri valdustega.
Põltsamaa foogtkond

**Põltsamaa foogtkond** (ladina keeles *Transpalis*, *Transpalen*; alamsaksa keeles *Overpalen*; ülemsaksa keeles *Oberpahlen*) oli Liivi ordu territoorium (saksa keeles *Gebiet*) Eestis, mida valitses Põltsamaa foogt. Aastal 1480 liideti foogtkond Viljandi komtuurkonnaga.
## Käsikirjad
*Rudolf Kenkman. "Lisandusi Kesk-Eesti topograafiale 13. sajandil". - Magistritöö Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas. Tartu 1932

## Kirjandus
*Rudolf Kenkman. "*Über die Lage des Pala-Flusses. Ein Beitrag zur Topographie Mittelestlands im 13. Jahrhundert*". - Õpetatud Eesti Seltsi Aastaraamat 1931
*Rudolf Kenkman. "Kesk-Eesti muistsete maakondade asend". - Ajalooline Ajakiri 1/1933. Lk 24-43