open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šāriputra

**Šāriputra** (sanskriti keeles *Śāriputra*; paali keeles *Sāriputta*) on budismi pärimuse järgi üks kahest peamisest Šākjamuni õpilasest Maudgaljājana kõrval.

Ta olevat olnud päritolult braahman, kuid ühinenud Buddha sanghaga varsti pärast seda, kui kuulis seadmust, ning jõudis peagi arhati seisundisse. 

Buddha ise hindas teda väga kõrgelt ja pidas tarkuse poolest endast järgmiseks. Anupada Suttas iseloomustab Buddha teda targa, suure, sügava, avara ja lõbusana ning kirjeldab siis üksikasjalikult *[[Dhyāna|jhānade]]* tasemeid vastavalt Šāriputra kogemustele. Mitmes paali kaanoni tekstis kuulutab Šāriputra seadmust Buddha asemel ja tema heakskiidul.

Hinajaanas on Šāriputrale omistatud ülim mõistmisvõime (sanskriti keeles *prajñā*), kuid mahajaanas jääb ta selles osas alla Subhūtile.

Teda peetakse abhidharma traditsiooni rajajaks.

Šāriputra, kes oli ea poolest Buddhast vanem, suri mõni kuu enne teda.

## Viited
Polli

**Polli** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Külas asub ajalooline Polli mõisasüda.

Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Karksi valda.

Külast voolavad läbi Halliste jõgi, millele on paisutatud Karksi järv ja Saksaveske järv, ja Kutsiku oja, millele on paisutatud Linnutare paisjärv ja Kutsiku paisjärv ehk Kutsiku veehoidla. Karksi järv on kaitse all Karksi maastikukaitseala koosseisus, Saksaveske järve kaldal kasvab kaitsealune Polli elupuu.

Asulas tegutseb Polli aiandusuuringute keskus.

## Rahvaarv 1. jaanuari seisuga

## Viited
Vadžra

**Vadžra** või ***vajra*** (sanskriti keeles वज्रम् *vajra*; tiibeti keeles རྡོ་རྗེ། *rdo rje* või *dorje*; hiina keeles ⾦剛 *jingang*; jaapani keeles *kongō*) on vanaindia mütoloogias algupäraselt veedade jumala Indra välgusarnane relv, millega ta võis purustada kõike. Vadžra ise oli aga purustamatu. Hiljem hakkas vadžra tähendama ka teemanti.

Vadžra on oluline mõiste ja sümbol nii hinduismis, budismis kui ka džainismis. 

## Nimetus

Sanskriti tekstides esineb *vajra* nii välgu kui ka teemandi tähenduses. Selle sõna algupära pole päris selge. See võib pärineda protoindoeuroopa tüvest *weg* tähendusega "võimsaks saama" või "võimas olla". On oletatud ka seost protosoomeugri tüvega *vaśara*.

## Budism

Vadžra on oluline sümbol budismis, väljendades virgumise purustamatut ja hävimatut loomust. Vadžra sümboolika on keskne vadžrajaanas, mille nimetus on sellest tuletatud.

Konkreetse sümbolina esineb vadžra erilise kahe poolega saua kujul, millel on kummaski otsas üks, kolm, viis või üheksa haru ja keskel käepide. See on paljude budade, bodhisattvate ja idamite atribuut, sageli on vadžra paaris kellukesega (sanskriti keeles *ghaṇṭā*; tiibeti keeles *dril bu*), mille käepide sarnaneb vadžraga.

Vadžra sümboliseerib aktiivsust, mehelikkust, kaastunnet ja vahendeid (sanskriti keeles *upāya*), kelluke aga passiivsust, naiselikkust ja mõistmist (sanskriti keeles *prajñā*).

## Vaata ka
* Dordže
* Vadžra perekond
* Vadžrasattva

## Viited
Lilli (Mulgi)

**Lilli** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas (varem Karksi vallas) Läti piiri ääres.

Kuni 1977 oli küla nimi **Peraküla**, ka Polli-Peraküla. Lilli oli vaid alevik küla keskuses.

Külas asub Lilli külamaja, kus tegutseb ka Lilli raamatukogu.

Varem on külas tegutsenud Peraküla kool, Ruhijärve veski ja Lilli meierei.

## Loodus

Külas asub Ruhijärv, mille kaitseks on moodustatud Ruhijärve hoiuala. Järvest saab alguse Ruhja jõgi, mis voolab läbi küla Lätti. Väiksematest järvedest asuvad seal ka Alatsi järv ja Lilli järv. Alatsi järv on Teringi rabas ja raba kaitseks on moodustatud Teringi maastikukaitseala. Lilli järve läbib Ruhijärve suubuv Lilli oja. Samuti jääb külla väike osa Tündre järvest ning osa Tündre looduskaitsealast. Alatsi järvest voolab Tündre järve Tündre oja. Kaitsealadest on külas ka Alliku liigikaitseala. Rändrahnudest asub külas kaitsealune Viirapuu rändrahn.


Viirapuu rändrahn.jpg|Viirapuu rändrahn
Alatsi järv Teringi rabas.jpg|Alatsi järv


## Kultuurimälestised
Kultuurimälestistest asuvad külas asulakoht, kalmistu, Ussikivi ning ohverdamiskohad Lilli Hiiemägi ja Annemägi.

## Rahvaarv
Rahvaarv on antud 1. jaanuari seisuga.

## Vaata ka
*Nava lava
*Ruhja jõgi

## Viited

## Välislingid
*Annemäe ohvrikivi kogub endiselt ande Postimees, 25. mai 2009
Pärsi

**Pärsi** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas (varem Karksi vallas).

Morna ja Pärsi küla piiril (katastrikaardi järgi ei kulge piir täpselt mööda jõge) voolab Kõpu jõgi.

## Rahvaarv 1. jaanuari seisuga

## Viited
Tuhalaane

**Tuhalaane** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas (varem Karksi vallas).

Külas tegutsevad Lõuna-Mulgimaa Kunsti- ja Käsitöökoda, 1997. aastal loodud Tuhalaane Külaperede Selts ja 2003. aastal loodud MTÜ Tuhalaane, mis toetab küla säilimist ja arengut. Külavanem on Enn Sarv.

## Geograafia
Külast voolab läbi Tuhalaane oja, mis küla keskuses läbib Loisu järve, Kutsiku järve ja Lossi järve, küla edelaserveas Mäejärve ja Vahejärve ning suubub edelapiiril asuvasse Paluküla järve. Paluküla järvest voolab läbi küla edelapiiril kulgev Vidva oja. Küla lääneservas asub Elujärv. 

## Ajalugu
1846. aastal asutati külas õigeusu kogudus. Aastatel 1870–1873 ehitatud Tuhalaane Jumalaema Uinumise kirik süttis 1950. aastal pikselöögist põlema ja seisab tänini varemetes. 1952. aastal kogudus likvideeriti. 2008. aastal see taasasutati Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku kogudusena ning on sealtpeale korraldanud kiriku taastamiseks heategevuskontserte.

1900. aastal rajati õigeusu koguduse tarvis Tuhalaane kalmistu.

## Rahvaarv 1. jaanuari seisuga

## Vaata ka
*Tuhalaane rändrahn
*Tuhalaane raamatukogu

## Viited

## Välislingid
* Tuhalaane küla koduleht
* Ants Piibu [sünnikoht](https://www.google.com/maps/place/Riigitegelase+Ants+Piip%60i+(1884-1942)+s%C3%BCnnikoht/@58.1397777,25.7337719,17z/data=!3m1!4b1!4m5!3m4!1s0x46eb7cc82624b6fb:0x4fd140404db89a38!8m2!3d58.1397777!4d25.7359606)
Kõvaküla

**Kõvaküla** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas (varem  Karksi vallas).
## Rahvaarv 1. jaanuari seisuga

## Viited
Karksi

**Karksi** (saksa keeles *Karkus*) on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas (varem  Karksi vallas).

Külas asub Karksi külamuuseum.

Külas asub Karksi veehoidla. Küla idapiiril ja ka läbi idaosa voolab Kõpu jõgi, millele on idapiiril paisutatud Turva järv. Edelapiiril voolab Halliste jõgi.

1920. aastatel moodustati Karksi mõisa maadest **Karksi [[asundus]]**. 1977 muudeti asundus külaks.

## Rahvaarv 1. jaanuari seisuga

## Majandus
Karksis oli kogu kolhoosiaja Karksi kolhoosi keskus.
1977. aastal hakkas Karksis tööle õlletehas (Karksi õlletehas).
## Vaata ka
*Karksi ordulinnus

## Viited
Oti (Mulgi)

**Oti** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas (varem Karksi vallas).

Mellini atlases on Oti märgitud Polli mõisa Ottenhofi karjamõisana. 19. sajandi esimesel poolel tekkis mõisamaale kahe taluga Oti küla. Talude nimed olid Oti (tuntud ka Tanni nime all) ja väike-Oti. Hiljemalt 20. sajandi alguseks jagati Oti talu kaheks väiksemaks rendikohaks, tagumise elanikke kutsuti terakesteks. 1904. aastal põles Oti (Tanni) eesmine rehemaja, mis veel samal aastal taastati.

Enne teist maailmasõda rentisid Oti (Tanni) talu tagumist rendikohta Ants ja Ella Sikk, kes pidasid ka oma osa ostuplaani ja valmistusid ehitama rehielamu asemele häärberit, millele tõmbas kriipsu peale sõda. Eesmist kohta rentisid algul Animäed, hiljem Ruusid. Kahe talu peale oli krundil ka suur karjalaut. Talu omanik oli keegi Tünder, kellele kuulus veel rendikohti üle Karksi kihelkonna. Sõja ajal põgenes Tünder Eestist ja suri Austraalias pärijateta. Ka Ruusid lahkusid Otilt. 

Tühjaks jäänud eesmisse rehielamusse asustas Karksi külanõukogu pärast sõda Luigad ja Särevid, tagumine rehielamu jäi Sikade valdusse. Kolhoos omistas heinaküüni ja karjalauda. 1980. aastate lõpus kasutati lauda ümbrust romulana. 1990. aastatel proovis omandireformi käigus valla maakorraldajaga kokku mängides Otit Särevite pärijatelt enda omandusse saada naaberküla Pärsi taluperemees Ants Koppel.

Hiljem on algupärasele Oti külale külge liidetud veel ümbruskonna talusid.

1962. aastal pildistati Oti talu loodava Vabaõhumuuseumi arhiivi jaoks. 

Väike-Oti talu maadel kasvab Eesti vanim ja jämedaim õunapuu – Oti mets-õunapuu. Külast voolab läbi Kõpu jõgi, küla idapiir kulgeb suuremas osas mööda jõge. 

## Rahvaarv 1. jaanuari seisuga

## Vaata ka
*Kaali

## Viited
Muri (Mulgi)

**Muri** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas (varem Karksi vallas).

Külas asuvad Müüri järv ja suurem osa Nuudsaku järvest. Küla edelapiiril voolab Vidva oja.

## Rahvaarv 1. jaanuari seisuga

## Viited
Univere

**Univere** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas (varem Karksi vallas).

Mööda küla lõunapiiri voolab Pöögle oja. Lõunapiiril asub Killaste järv ning lõunapiiri lähedal Nuuda järv ja Kopli järv.

1977. aastal liideti Univere külaga Riuküla.

## Rahvaarv 1. jaanuari seisuga

## Viited
Hirmuküla

**Hirmuküla** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas (varem  Karksi vallas).

Külas asub Turva vesiveski.

Mööda küla läänepiiri voolab Kõpu jõgi, millele on paisutatud Karksi Turva järv, kirdeosas voolab külast läbi Vidva oja.

## Rahvaarv 1. jaanuari seisuga

## Viited
Bodhidharma

**Bodhidharma** (sanskriti keeles ’virgumisseadmus’; hiina keeles 菩提達摩 *puti damo *ehk *damo*; jaapani keeles *bodaidaruma *ehk *daruma*) oli poollegendaarne India päritolu budismi misjonär Hiinas (6. saj esimene pool).

Bodhidharmat peetakse *[[chan]]’*i õpetuse toojaks Hiinasse, *chan’*i koolkonna rajajaks ja selle esimeseks patriarhiks Hiinas ning 28. patriarhiks alates Šākjamunist.

Teated tema päritolust, elukäigust ja eluaastatest on vastuolulised. Mõne allika põhjal oli ta pärit Lõuna-Indiast ja saabus Hiinasse meritsi lõunast, teiste järgi tuli aga Pärsiast läbi Sise-Aasia. Bodhidharma eluaastateks on pakutud umbes 440–528 või umbes 470–543. 520. aasta paiku olevat ta kohtunud Lõuna-Hiina Liangi dünastia keisri Wu Diga, kuid rännanud siis edasi põhja poole ja peatunud Shaolini kloostris, kus veetnud 9 aastat koopas sügavas keskenduses.

Bodhidharma olevat toonud Hiinasse *chan’*i koolkonna kõige tähtsama pühakirja *[[Laṅkāvatāra-sūtra]]*. Legendi järgi pannud Bodhidharma aluse Shaolini võitluskunstide traditsioonile ja toonud Hiinasse ka tee joomise kombe, kuigi on võimalik, et mõlemat viljeldi Hiinas juba varem.

Bodhidharma portree on populaarne motiiv Kaug-Ida budistlikus kunstis, eriti tuši- ja akvarellimaalidel, kus teda kujutatakse habemiku ja pungissilmse võõramaise mungana.

## Legendid

Pärimuse järgi olevat Bodhidharma olnud liikumatu ilmega mees, lisaks tihe habe ja läbitungiv pilk. Kord olevat ta mediteerimise ajal suigatanud. See vihastas Bodhidharmat nii, et ta lõikas ära oma silmalaud ja viskas need minema. Need kukkusid maha ja neist kasvasid esimesed teepõõsad. Zeni kohta öeldakse, et sel on tee maitse.

Kohtumisel Lõuna-Hiina Liangi dünastia keisri Wu Diga olevat too küsinud Bodhidharmalt: "Oleme ehitanud templeid, kirjutanud ümber pühakirju, õpetanud munki ja nunni. Auväärne, kas meie tegudes on midagi head (pälvimusi)?" – "Ei midagi head (pole mingeid pälvimusi)." Keiser võpatas ja küsis: "Mis siis on püha tõde, kõige tähtsam põhimõte budismis?" – "See põhimõte on kõikjal, igal pool, lõputult. Pole midagi püha, pole midagi erilist." – "Kes siis teie olete, kes te minu ees seisate?" – "Ma ei tea, teie majesteet."

## Kirjandust

* Red Pine, ed. (1989), The Zen Teaching of Bodhidharma: A Bilingual Edition, New York: North Point Press, ISBN 0-86547-399-4.
* Eihei Dogen, Genjo koan: Vikerkaar 1 2013. Tõlkinud Alari Allik
* Kosho Uchiyama, Opening the hand of thought, approach to zen (esmatrükk 1993)

## Viited
Orajõe

**Orajõe** on mitme Eesti asula nimi:

* **[[Orajõe (Häädemeeste)]]**, küla Häädemeeste vallas Pärnu maakonnas
* **[[Orajõe (Põlva)]]**, küla Põlva vallas Põlva maakonnas

## Vaata ka

* Orajõe mõis
* Orajõgi
Dissonantsi emantsipatsioon

**Dissonantsi emantsipatsioon** on muusikas Arnold Schönbergi kasutatud mõiste, mille kohaselt hinnang muusika konsoneerivusele või dissoneerivusele ei ole absoluutne, vaid ajalooline. Dissonantsi emantsipatsiooni teooria järgi on dissonantsid vaid ülemhelirea põhihelist kaugemateks konsonantsideks. 

"Minu koolkond /…/ ei taotle tonaalsuse taastamist, aga ei välista seda ka täielikult. Eelduseks on minu ‘dissonantsi emantsipatsiooni’ teooria. Selle teooria järgi on dissonantsid vaid ülemhelirea kaugemateks konsonantsideks. Olgugi et kaugemate ülemhelide puhul sarnasus põhiheliga järk-järgult väheneb, sarnaneb neist "arusaamine" arusaamisega konsonantsidest. Nende emantsipeerumine on niisama õigustatud, nagu see oli õigustatud varasematel aegadel väikese tertsi puhul." (Arnold Schönberg 1957: *Die formbildenden Tendenzen der Harmonie*. Schott, Mainz)
Ristiküla

**Ristiküla** on mitme koha nimi:

***[[Ristiküla (Saarde)|Ristiküla]]**, küla Saarde vallas Pärnu maakonnas
***[[Ristiküla (Vinni)|Ristiküla]]**, küla Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas

## Vaata ka
*Ristiküla soo
Vaskrääma

**Vaskrääma** on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paikuse valda.

Vaskräämalt oli pärit eesti helilooja, koorijuht ja organist Mihkel Lüdig.

Kuni 2008. aastani läbis küla territooriumit Pärnu–Mõisaküla raudteelõik, kus varem asus ka Vaskrääma raudteepeatus.

## Vaata ka
*Vaskrääma mõis
*Vaskrääma raudteepeatus

## Viited

## Välislingid
* YouTube'i video: 1986 Matkapäev Vaskrääma
Vängla

**Vängla küla** asub Märjamaa vallas Velise jõe mõlemal kaldal. Küla läbib Avaste-Vana-Vigala kohalik tee.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.

Valdavalt on asustus piki jõe kaldaid. Tihedaim hoonestus on vaid endise vesiveski naabruses. 

Külast põhja suunas on suur majandushoonete kompleks (Maivälja), mille rajatised pärinevad kolhooside ajast.

Vängla küla huviväärsemad objektid on vana kivist vesiveskihoone (halvas seisukorras) koos paisuga, vana karjamõisahoone ning Veskimägi turismitalu.

Looduslikult ulatub Vängla külla Kasari luhtade sisemaapoolseim jätk, mille tõttu esineb Vänglas suurvee ajal üleujutusi. Üleujutuste takistamiseks on jõe ääres vallid.

## Ajalugu

Vängla küla tekkis Velise jõe koolmekoha juurde. Varasem nimi oli Mullaste. Mullaste vesiveski kohta pärinevad varaseimad teated aastast 1556. 

18. sajandi esimesest poolest on teateid küla piires kahe Vana-Vigala mõisale kuuluva karjamõisa kohta. Jõe põhjakaldal oli Vängla (Vengle; nimi tulnud ühe omaniku Schwengelni nimest) ja jõe lõunakaldal Keelitse (*Kelitze*) karjamõis. Keelitse karjamõisa hoonestu on nüüdseks hävinud.

1930. aastatel ja Nõukogude perioodi algul töötas Vänglas piirkonna olulisim meierei.

## Pilte

Vängla veski (2015).JPG|Vängla veski (2015)
Vängla vesiveski (September 2015).JPG|Vängla vesiveski (September 2015)
Vängla vesiveski.JPG|Vängla vesiveski
Vängla veski ja Velise jõgi hommikul.JPG|Vängla veski ja Velise jõgi hommikul
Varahommikune Velise jõgi Vänglas.JPG|Varahommikune Velise jõgi Vänglas
Vängla sild üle Velise jõe.JPG|Vängla sild üle Velise jõe


## Viited
Põlendmaa

**Põlendmaa** on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paikuse valda.

Küla edelaosas tegutseb Paikre prügila.

Põlendmaa küla territooriumile jääb mitu raba. Küla lääneosas on Kõrsa raba, keskosas Mustraba ja Ümmargune raba ning idaossa jäävad osaliselt Kikepera raba ja Suuremetsa raba.

Külast voolab läbi Kurina jõgi, samuti Kivinina oja ja Põlendmaa oja.

## Pildigalerii

Paikre prügila Põlendmaa külas.jpg|Paikre prügila Põlendmaa külas


## Viited
Seljametsa

**Seljametsa** on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paikuse valda.

Külas asub Seljametsa muuseum.

1977. aastal liideti Seljametsa külaga Juhasselja.

## Pildid

Seljametsa Lasteaed-Algkool.jpg|Seljametsa Lasteaed-Algkool
Seljametsa järv.jpg|Seljametsa järv
Elumajad Seljametsa külas.jpg|Elumajad Seljametsa külas


## Viited
Amersfoort

**Amersfoort** on linn Hollandis Utrechti provintsi idaosas. Elanike arv on 138 226. Linn on tähtis raudteesõlmpunkt.

Amersfoort tekkis Eemi (Amer = Eem) jõe koolme (foort = voorde = koole) juures. Amersfoorti nime on esmamainitud 1028. aastal. 1259. aastal andis Utrechti piiskop Hendrik van Vianden Amersfoortile linnaõigused. Linnamüürid sai ta kaks korda: kuna esimene müür oli liiga kitsas, algas 1388. aastal uue müüri ehitamine. Pärast ehitati praegused müürimajad (*Muurhuizen*) esimese müüri vastu.

Amersfoorti kaitsepühak on püha Jüri. Püha Jüri rist on linna (Tallinna vapiga sarnasel) vapil. Pühale Jürile on pühitsetud ka linna kõige vanem kirik – *Sint-Joriskerk*.

Amersfoort on maalikunstnik Piet Mondriani sünnilinn.

## Viited

## Välislingid
Kristjan Raua preemia

**[[Kristjan Raud|Kristjan Raua]] preemia** (ka **Kristjan Raua kunstipreemia** ja **Kristjan Raua aastapreemia**) on Eesti vanim ja auväärseim kunstipreemia, mida annavad alates 1973. aastast välja Eesti Kunstnike Liit ja Tallinna linnavalitsus. Tallinna linn rahastab preemiat alates 1994. aastast.

Kristjan Raua preemia antakse eelmise aasta jooksul valminud või esimest korda avalikustatud loomingu, kunstiprojekti või -sündmuse eest kunstnikule, kunstiteadlasele või loomingulisele rühmale; erandina võidakse preemia määrata ka varem valminud teoste või elutöö eest. Igal aastal määratakse neli preemiat.

Preemia on rahaline ja sellega kaasneb Enn Johannese kujundatud medal. 

## Laureaadid

## Viited

## Välislingid

* Kristjan Raua preemia Eesti Kunstnike Liidu koduleht
Soolakurk

**Soolakurk** on soolvee abil konserveeritud kurk. 

Hapukurk sisaldab soolakurgiga võrreldes vähem soola, samuti võib erineda kasutatud maitseainete valik. 

## Vaata ka
*marineeritud kurk
*piklid
*kornišonid
Piklid

**Piklid** (inglise *pickles*) on äädikhappe abil konserveeritud (marineeritud) väikesed köögiviljad. 

## Vaata ka
*kornišonid
*marineeritud kurk
Kornišon

**Kornišon** (prantsuse *cornichon*) on eriti väike marineeritud kurk.

Sageli kasutatakse kornišone maitselisandina, nende sissetegemisel tehakse marinaad tugevama maitsega kui tavaliselt.

## Vaata ka
*marineeritud kurk
Hapukurk

**Hapukurk** on toiduaine, mida valmistatakse kurkide konserveerimisel piimhappelise käärimise abil.

Arvatakse et kurkide hapendadamine oli tuntud juba Mesopotaamias 2400 aastat eKr. Samuti usutakse, et Kleopatra sai oma ilu tänu hapukurkide söömisele, muidu ta oleks olnud kole.

Kurkide hapendamisel valitakse ilusad, ühesuurused noored kurgid, mis laotakse hapendamisnõusse (näiteks puutünni, klaaspurki, roostevabast terasest mahutisse, nüüdisajal üha sagedamini plastanumasse) vaheldumisi maitseainetega.

Olenevalt retseptist ja maitse-eelistustest lisatakse mustasõstralehti, mädarõika- või kirsilehti, tilliõisikuid, koriandriseemneid, küüslauguküüsi, mädarõikajuurikaid jm. Kurkidele valatakse peale külm soolvesi. Toatemperatuuril algab kurginõusse paigutatud kurkidel ja lehtedel leiduvate piimhappebakterite elutegevuse, ensüümide ning mikroorganismide mõjul käärimine. Tekib piimhape, mis takistab riknemist põhjustavate soovimatute mikroorganismide kasvu. Ägeda käärimise lõppedes tuleb hapukurgid paigutada säilitamiseks jahedasse. Hapendatud kurke võib ka pastöörida.

Kääritamisprotsessi käigus võib küll väheneda kurkide C-vitamiini sisaldus, kuid enamik B-rühma vitamiine jääb kääritamisel (kuumutamiseta) siiski alles.

## Vaata ka

*soolakurk
*marineeritud kurk
*kornišonid
*piklid
*jõulukurk
*Eesti köök

## Viited
Marineeritud kurk

**Marineeritud kurk** on äädikhappe abil konserveeritud kurk. 

## Vaata ka
*hapukurk
*soolakurk
*piklid
*kornišonid
Väluste

**Väluste** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.

## Vaata ka
*Väluste rändrahn

## Viited
Suur trumm

**Suur trumm** ehk **aerotrumm** (inglise keeles *bass drum*, itaalia keeles *grancassa*, prantsuse keeles *grosse caisse*, saksa keeles *Große Trommel*) on löökpill, mis kuulub ebamäärase helikõrgusega membranofonide hulka. Suur trumm on basspill. Orkestris kasutatava suure trummi suurus on tavaliselt 32 tolli. Trummikomplektis on suure trummi suurus tavaliselt kas 20, 22 või 24 tolli.

Suurel trummil on kas üks või kaks nahast või tehismaterjalist membraani. Mängimise ajal on suur trumm kinnitatud alusele, telje ümber liikuvale raamile või seda kantakse rihmaga kinnitatult mängija kõhul. Suurt trummi mängitakse vildist, puidust, plastmassist või harvem ka metallist nuiaga. Trummikomplektis mängitakse suurt trummi pedaalnuia abil jalaga.

Suure trummi partii kirjutatakse noodikirjas ühele noodijoonele. Puhkpilliorkestris mängib üks mängija tihti korraga nii suurt trummi kui ka taldrikuid, millest üks on kinnitatud suure trummi korpuse külge. Lihtsamal juhul kirjutatakse mõlema pilli partii samale noodijoonele, suure trummi partii noodivarred alla- ja taldrikute partii noodivarred ülespoole.

Suure trummi eelkäijaid leidub Aasia ja Aafrika maade rahvamuusikast. Euroopasse jõudis suur trumm 17.-18. sajandil janitšaride muusika kaudu. Tänapäeva orkestris kasutatav suur trumm on 14. sajandi türgi davuli järeltulija. 

Suure trummi erikujuks on gongtrumm.

## Välislingid
*Suure trummi pilt
Jassi Zahharov

**Jassi Zahharov** (sündinud 29. mail 1954 Tartus) on eesti ooperilaulja (bariton).

Ta on õppinud Tartu 2. Keskkoolis, hiljem Ida Urbeli balletistuudios. 1973. aastal lõpetas ta Tartu kaugõppekeskkooli.

## Lauljakarjäär
Aastatel 1980–1997 oli ta Vanemuise solist. 

1997. aastast on ta rahvusooperi Estonia solist. Ta on laulnud peaosi muusikalides ("Vampiiride tants" – krahv von Krolock, "Hüljatud" – Jean Valjean) ning astunud üles estraadi- ja šlaagrilauljana.

## Tunnustus
* 1994 Georg Otsa nimeline auhind
* 1996 Suure Vankri auhind
* 2001 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (muusikateatri tipproll Jean Valjean muusikalis "Hüljatud")
* 2001 Harjumaa teatripreemia
* 2004 Georg Otsa nimeline auhind
* 2015 Eesti Teatriliidu muusikaauhind 
* 2023 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Jassi Zahharov on alates 2009. aastast abielus Vene päritolu pianisti Zoja Hertziga. Ta on dirigent Mihhail Gertsi kasuisa.

## Viited

## Välislingid
*Jassi Zahharovi koduleht (arhiiviversioon)
Katvanga

**Katvanga**, (skt. *trišūla*)
Kolmeharuline sau (skt. trišūla) vasaku käe küünarnuki õnaruses on suuresti sümboolne. Kolm haru tähistab kolmikilma (skt. *trailokja*) ja osutab nende ja kolme põhilise meelepleki - himu viha ja nõmeduse (sõgeduse) valdamisele. Ta sümboliseerib ka kolme aega - minevikku, olevikku ja tulevikku. Trišūlast kiirguvad leegid on jumaliku tarkuse leegid, mis hävitavad nõmeduse  juhmuse (skt. avidjā). Kolp kolme haru all sümboliseerib dharmakājat, esimene inimese pea kolba all sümboliseerib sambhoga-kājat  ja teine nirmana-kājat

Kuldurn peade all on täidetud (ületavate) õnnistuste ja täiustega. Kuldset topeltdordžed urni all kirjeldavad laamad nii: lõunapoolne (alumine) tipp kujutab rahu, läänepoolne paljusust, põhjapoolne (urni taga) algatusvõimet, idapoolne kartmatust ja keskpunkt kõigi vaimsete annetuste ja täiuste ühtsust. Valgest siidist paelataoline võidulippu meenutav lipp dopeltdordže all, millest ta tuleneb, tähistab suure Guru võitu sansaara üle. Sau ise tähistab jumalikku Šaktid
Irbit

**Irbit** on linn Venemaal Sverdlovski oblastis, Irbiti rajooni keskus.

Seal asub Irbiti mootorrattatehas.
Pikkus

**Pikkus** on füüsikaline suurus, mis kirjeldab keha lineaar- ehk joonmõõtmeid. 

Pikkus on rahvusvahelises suuruste süsteemis üks seitsmest põhisuurusest. Pikkuse tähis on  l , mis tuleneb ladina keele sõnast *longitūdō* (pikkus, kestus). Pikkuse mõõtühik SI-süsteemis on meeter (tähis m). 

## Vaata ka
*Laeva üldpikkus ja Laevamõõdud
*Lainepikkus
*Pikkusühik
*Pikkuste suurusjärgud
*Teepikkus

## Viited
Ruumala

**Ruumala** on füüsikaline suurus, mille abil väljendatakse keha mahtu või aine mahulist kogust. Tavapäraselt (kolmemõõtmelises ruumis) leitakse ruumala mõõdetava ruumiosa kolme mõõtme – pikkuse, laiuse ja kõrguse – korrutisena.

Ruumala tähis füüsikalise suurusena on *V*, mis tuleneb ladina sõnast *volūmen* ('raamat, rull, pööre').

SI-süsteemis on ruumala põhiühik kuupmeeter. Igapäevaelus kasutatakse ka muid ruumalaühikuid, millest üks levinumaid on liiter. 1 liiter = 1 kuupdetsimeeter.

## Vaata ka
*Eriruumala
*Füüsikaliste suuruste loend
Kuusiku (Hiiumaa)

**Kuusiku** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Kuusiku piirneb idas ja põhjas Lelu, põhjas Kaderna, läänes Metsapere ja Nurste ning lõunas Leisu, Lassi ja Emmaste-Kurisu külaga.

## Nimi
Kohanime on esmamainitud 1687. aastal kujul *Kusiko*.  Algne talunimi laienes aja jooksul piirkonnas kujunenud külale.

## Loodus
Külas asuvad kaitsealused Leetselja kadakad. Küla läbib Leetselja peakraav.

## Elanike arv

## Ajalugu
Küla kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. 1687 oli Agapäe vakuses talunik Kusiko Hans, 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis vabadikud Kusiko Jürri, Kusiko Peter, Kusiko Hinrich ja Kusiko Tönno. 1844 oli kujunenud välja Kuusiku küla.

Kuusiku kuulus 1977–1997 Nurste koosseisu.

## Taristu
Küla läbib Nurste–Kuriste tee.

## Viited
Kuusiku

**Kuusiku** on alevik Rapla maakonnas Rapla vallas.

Kuusikul asub Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudi meteoroloogiajaam.

Aleviku elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 171 inimest. Neist 155 (90,6%) olid eestlased.

## Vaata ka
*Kuusiku lennuväli
*Kuusiku raamatukogu

## Viited
Asbest (linn)

**Asbest** on linn Venemaal Sverdlovski oblastis. Asub Jekaterinburgist 86 km kirdes.

Asutati 1889 ja kandis linnaõiguste saamiseni 1933. aastal nime **Kudelka**, uus nimi pandi asbestitootmise järgi.

## Vaata ka
* Val-Des-Sources (endise nimega Asbestos), linn Kanadas Québeci provintsis

## Viited
Estlink

**Estlink** ehk **Estlink 1** on 350 MW elektrikaabel Eesti ja Soome vahel.

Paigaldatud on kaks 105 km pikkust kaablit, millest 74 km kulgeb Soome lahe põhjas ja 31 km maismaal. Merekaabli läbimõõt on 96 mm ja maakaablil 93 mm. Vahelduvvoolu pinge on Harkus 330 kV ja Espoos 400 kV ning alalisvoolu pinge kaablis ± 150 kV. Kasutatav energiaedastustehnoloogia on ABB HVDC Light® ning kaabli rajas ABB.

Algselt kuulus Estlinki kaabel ettevõttele Nordic Energy Link, mille omanikeks olid Eesti Energia (39,9%), Latvenergo (25%), Lietuvos Energija (25%) ning Pohjolan Voima ja Helsingin Energia (kokku 10,1%) ning seda rentisid elektrisüsteemioperaatorid. 2013. aasta novembris sõlmitud ostu-müügitehinguga omandasid merekaabli alates 30. detsembrist 2013 elektrisüsteemioperaatorid Elering ja Fingrid. Tehingu maksumus oli 77,6 miljonit eurot ja selle hindamisel võeti aluseks amortiseeritud ehitusmaksumus. Kaabli algne maksumus oli 110 miljonit eurot.

Estlink avati pidulikult 4. detsembril 2006. 6. märtsil 2014 avati ka Estlink 2. Arutusel on ka EstLink 3 ühenduse rajamine, mis võiks valmida 2030. aastate esimeses pooles.

Kaabli rajamine oli oluline Eesti liitmiseks Põhjamaade elektrisüsteemi, et suurendada Eesti elektrivõrgu töökindlust, varustuskindlust ja energeetilist sõltumatust. Euroopa Liidu liikmesriigid olid kokku leppinud elektrituru avamises hiljemalt 2007. aasta juuliks. Eesti oli saanud erandi, mille kohaselt pidi turg avanema suurtarbijatele 1. aprillil 2010 ja kodutarbijatele 1. jaanuaril 2013.

## Vaata ka
*Alalisvooluühendus
*Estlink 2
*Estlink 3

## Viited

## Kirjandus
* Jekaterina Sandenkova. Estlink 1 ühenduse kasutuse analüüs Tallinna Tehnikaülikool, 2014 (magistritöö)
Leemeti

**Leemeti** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.

## Viited
Tšistopol

**Tšistopol** (tatari **Çistay**) on linn Venemaa Tatarstani Vabariigis. Asub Kama jõe kaldal Kaasanist 114 km idas.

Tšistopol asutati 17. sajandil, linnaõigused sai 1781. aastal.

1989. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tšistopoli elanikest venelasi 65,8%, tatarlasi 30,2% ja tšuvašše 2,1%.

## Välislingid

*Tšistopol koduleht (*vene keeles*)
Kõmmusselja

**Kõmmusselja** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lõunaosas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Kõmmusselja piirneb põhjas Prassi, läänes Metsalauka ning lõunas ja idas Tilga külaga.

## Nimi
Kohanime on mainitud 1684 *Kemmeßelle*, 1687 *Germonsellie*, 1688 *Commosellia*, 1732 *Köme Selja*, 1744 *Kummoselja*, 1755 *Kömaselja* ja 1795 *Kömmeselja*.

Leo Tiik pakkus kohanimele vasteiks sõnu kömmus ’kummis’ + selg. Marja Kallasmaa pakub vasteks sõna 'kõmm' ’küngas, kõrge, lage ja vähese mullaga koht heinamaal’.

## Loodus
Küla alale jääb Tilga looduskaitseala. Küla läbib Ollima kraav.

## Elanike arv

## Ajalugu
Kõmmusselja kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. 1684 elas Agapäe vakuses vabadik Kemmeßelle Hans. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis on mainitud vabadik Kommeselja Hans.

Kõmmusselja kuulus 1977–1997 Prassi koosseisu.

## Taristu
Küla idaosa läbib Suuremõisa–Käina–Emmaste maantee. Külas asub Tilga bussipeatus. Küla lõunaosa piirneb Tilga–Ollima teega.

## Viited
Matapera

**Matapera** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Külast voolab läbi Kapsi oja, mis küla kagunurgas suubub lõunapiiril voolavasse Raudna jõkke.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.

## Viited
Põt-Jahh

**Põt-Jahh** on linn Venemaal Handi-Mansi autonoomses ringkonnas.

Põt-Jahh on rajatud 1968. aastal Mamontovi naftavälja juurde. 1990. aastal sai linnaõigused.

## Viited

## Välislingid
*Põt-Jahhi koduleht
Mustivere

**Mustivere** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Külast voolab läbi Kavaku oja, millele on paisutatud Riiska järv ja Mandle järv. Küla läänepiiril voolab lõiguti Sanga oja.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.

## Viited
Pinska

**Pinska** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Viljandi linnast vahetult läänes.

Külas asuvad Kirikumõisa järv ja Jaanuse paisjärv. Külast voolab läbi Kavaku oja, samuti voolab oja mööda küla põhpiiri. Külast saab alguse Kapsi oja.

Küla läbivad Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee ja Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee.

Külas tegutseb alates 1999. aastast puidutööstusettevõte OÜ Pinska.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.

## Viited
Raudna

**Raudna** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Külas asuvad Männa tehisjärv ja kaitsealune Raudna tehisjärv.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.

## Vaata ka
*Raudna jõgi
*Raudna tehisjärv

## Viited
Tõlli

**Tõlli** on mitme küla nimi:

***[[Tõlli (Saaremaa)|Tõlli]]**, küla Saaremaa vallas Saare maakonnas
***[[Tõlli (Pärnu)|Tõlli]]**, küla Pärnu linnas Pärnu maakonnas
Davise karikavõistlused

**Davise karikavõistlused** ehk **Davis Cup** on iga-aastane riikidevaheline meeste meeskonnamängu võistlus tennises.

Seda korraldab Rahvusvaheline Tenniseföderatsioon.

Võistlus sai alguse 1900. aastal, kui vastamisi astusid Suurbritannia ja Ameerika Ühendriigid. 2013. aastal osalesid 130 riigi meeskonnad. Kõige edukam osaleja on seni olnud Ameerika Ühendriigid (32 korral esikoht ja 29 korral teine koht). Austraalia on turniiri võitnud 28 korral ja teiseks tulnud 19 korda.

Võistlus on saanud nime tennisisti ja hilisema poliitiku Dwight Davise järgi, kes tellis esimeseks võistluseks karika ja maksis selle eest.

## Vaata ka
*Eesti Davis Cupi koondis
*Fed Cup, Davis Cupi vaste naiskondadele

## Välislingid
*Võistluste koduleht
Vigala

**Vigala** on kihelkond Rapla maakonna edealaosas. Haldusüksused on muutunud aja jooksul.

* Praegune haldusüksus on Vigala osavald. 
* Aastail 1991–2016 oli haldusüksuseks Vigala vald.
* Aastail 1945–1990 oli haldusüksuseks Vigala külanõukogu.
* Aastail 1939–1950 oli haldusüksuseks Vigala vald (1939).
* Ajalooliselt kõige kauem kestnud haldusüksus on Vigala kihelkond.

## Muud tähendused
* Vigala alevikuks kutsuti 20. sajandi alguses Vigala Maarja kiriku juurde tekkinud Kivi-Vigala asulat.
* Vigala nime kandis ka raudteejaam endise Rapla–Virtsu kitsarööpmelise raudtee ääres Vana-Vigala külas.
* Vigala jõgi
* Vigala mõis

## Paikkonna muutused ajaloos
Kitsamas mõttes loetakse Vigalaks Jädivere-Silla maantee ääres olevat piirkonda, mis hõlmab Kivi-Vigalat, Kesk-Vigalat ja Vana-Vigalat. 
Tänapäevases Vigala osavallas on piirkondi, mida harvemini traditsiooniliselt seostatakse Vigalaga – Päärdu ja Jädivere piirkonnad. See on seotud sellega, et veel 1920. aastatel moodustasid nad omaette valla. 
Vigala paikkonnast eristub kohati ka Avaste piirkond osavalla edelanurgas, mis Velise jõega eraldatult on tänapäeval võrreldes muu Vigalaga suhteliselt hõredalt asustatud.
Vigala kihelkond hõlmas omal ajal ka Velise ja Nurtu piirkonna.
Kesk-Vigala

**Kesk-Vigala** on paikkond Märjamaa vallas Jädivere–Silla maantee ääres ja Velise jõe paremal kaldal. Kesk-Vigala hõlmab ositi Vanamõisa ja Tõnumaa küla. Kesk-Vigala nime kasutatakse palju.

Ajalooliselt on tegemist endise Vigala valla ühe kesksema paikkonnaga. Seal asusid vallamaja, valla tähtsaim kool, postkontor ja kultuurimaja. Paikkonna alevikulaadne süda on hävinud aja jooksul mitme hoone põlenguga. Oma ajaloolise tähtsuse on Kesk-Vigala minetanud.

Huviväärsed objektid on Kesk-Vigalas magasiaidast ümber ehitatud endine kultuurimaja (kehvas seisukorras) ning kunagise Peru kooli asukohas asuv mälestuskivi.

Praegu kannab maantee ääres Kesk-Vigala nime bussipeatus.
Shingon

***Shingon*** on Jaapani budismi tantristlik koolkond, mille õpetused sarnanevad Tiibeti budismi vadžrajaana koolkonna omadega. 

Kui zen-budism 1100. aastatel Jaapanis levima hakkas, jäid vadžrajaana koolkondadest alles *shingon* ja *[[tendai]]*.
Rõhuepüür

**Rõhuepüür** on rõhujaotuse graafiline kujutis.

Kuna rõhk vastavalt hüdrostaatika põhivõrrandile jaguneb lineaarselt, on epüüri koostamiseks vaja arvutada rõhk vaid paaris punktis.

Rõhuepüür joonistatakse seina sellele poolele, kust rõhk mõjub, sest epüür kirjeldab koormust.

## Viited
Samarõhupind

**Samarõhupinnaks** nimetatakse pindu seisvas vedelikus, mille kõigis punktides valitseb ühesugune rõhk. 

Samarõhupinna võib leida võrrandist
: \vec a \vec ds = a_x dx + a_y dy + a_z dz = 0, \,
kus \vec a = a_x, a_y, a_z on kiirendus ja \vec ds on infitesimaalne nihe ruumis. Viimane võrrand on geomeetriliselt tõlgendatav nii, samarõhupind on selline pind, mis on igas punktis risti kiirendusvektoriga.

## Samarõhupinna võrrandi tuletamine

Samarõhupinna võrrand on tuletatav Newtoni kolmanda seadusest. Eeldades, et vedelik on tasakaalus, saab viimase viia kujule
: dp = \rho \vec a \vec ds, \, 
kus \rho on vedeliku tihedus ja *p* on rõhk. Samarõhupinnal on rõhk konstantne (p = const), mistõttu  dp=0  ning järelikult 
: \vec a \vec ds = 0.

## Näide

Sagedane erijuht on absoluutne tasakaal, mil vedelikule mõjub vaid raskuskiirendus. Üldsust kitsendamata võib koordinaatsüsteemi valida nii, et a_z=-g ja a_x=a_y=0, kus z koordinaat tähistab kõrgust maapinnast. Ülalseisvast võrrandist leiame, et 
: -gdz=0, \,
millest järeldub, et dz=0. Viimast võrdust integreerides leiame pinna võrrandi:
: z = const. \,
Seega on absoluutse tasakaalu korral kõik vedelikus olevad rõhtsad pinnad samarõhupinnad. Üks neist on vabapind, see tähendab vedeliku ja gaasilise keskkonna eralduspind.

## Vaata ka
* Hüdrostaatika põhivõrrand
* Samarõhujoon
Injektor

**Injektor** on aurujoa abil aurukatlasse toitevett suruv jugapump. 

Injektori võttis kasutusele 1858. aastal prantslane Henri Giffard.
Greizi kreis

**Greizi kreis** [gr'aitsi] on kreis Saksamaal Tüüringi liidumaa idaosas.

Kreis koosneb 62 omavalitsusüksusest.
* Hilbersdorfi vald

## Viited

## Välislingid
* Landkreis Greiz
Füüsikaline suurus

**Füüsikaline suurus** on füüsikalise objekti mõõdetav omadus või olek, mida saab matemaatiliselt tõlgendada suurusena ning mis võimaldab antud objekti tähise ja mõõtühiku abil arvuliselt kirjeldada. Näiteks mõõtes mingi keha massiks 13 kg on 13 füüsikalise suuruse – massi – arvväärtus ja kg mõõtühik, milles massi mõõdeti.

Füüsikalised suurused on näiteks skalaarsed suurused, vektorsuurused või üldiselt tensorsuurused.

Suurust väljendatakse selle arvväärtuse ja mõõtühiku korrutisena. Kuigi mõõtmisel saadakse suuruste väärtuseks alati ratsionaalarvud, vaadeldakse füüsikateooriates suurusi tavaliselt reaalarvulistena.

## Ühikud ja dimensioonid
### Ühikud
 

Üldiselt eelistatakse ja eeldatakse tänapäeval SI-süsteemi ühikute kasutamist nende laialt levinud rakendatavuse ja hõlpsa kasutuse tõttu.

### Dimensioonid

Dimensiooni mõiste füüsikas võttis esimesena kasutusele Joseph Fourier 1822. aastal. Tava kohaselt rühmitatakse füüsikalised suurused dimensioonide alusel vastavalt põhisuurustele, millel igaühel on oma dimensioon.

## Põhisuurused

Põhisuurusteks on suurused, mis on looduses eristatavad ja mida ei saa avaldada läbi teiste suuruste. Seega saab kõiki teisi suurusi esitada erinevate põhisuuruste kombinatsioonidena. Seitse põhisuurust on loetletud Rahvusvahelises suuruste süsteemis (ISQ) ja neile vastavad SI-süsteemi ühikud.

## Vaata ka
*Rahvusvaheline suuruste süsteem
*Füüsikaliste suuruste loend
*Dimensioonita suurus
*Füüsikaline konstant

## Viited
Kordiljeerid

**Kordiljeerid** on mäestik Ameerika lääneosas. Kulgeb piki Vaikse ookeani idakallast. Kordiljeeride Lõuna-Ameerikas asuvat osa nimetatakse Andideks, see on Kordiljeeride kõrgeim osa, kõrgusega kuni 6960 m.
Hüdrostaatika põhivõrrand

**Hüdrostaatika põhivõrrand** on võrrand, mille järgi on rõhu tasakaalus olevas vedelikus võrdne vedeliku samba poolt avaldatava lisarõhu ja vedeliku pinnale mõjuva rõhu summaga. Formaalselt: 

: p=p_0+ \rho gh, \,

kus p_0 on rõhk vedeliku pinnal, *g* on raskuskiirendus ja *h* on vedelikusamba kõrgus.

## Hüdrostaatika põhivõrrandi tuletamine

Samarõhupinna võrrand on tuletatav Newtoni kolmanda seadusest. Eeldades, et vedelik on tasakaalus, saab viimase viia kujule
: dp = \rho \vec a \vec ds, \, 
kus \rho on vedeliku tihedus, *p* on rõhk, \vec a = a_x, a_y, a_z on kiirendus ja \vec ds on infitesimaalne nihe ruumis.

Hüdrostaatika põhivõrrand leitakse viimase võrrandi integreerimisel tingimusel, et vedelik on absoluutses tasakaalus, st vedelikule mõjub vaid raskuskiirendus. Üldsust kitsendamata võib koordinaatsüsteemi valida nii, et *z* koordinaat tähistaks kõrgust maapinnast. Sel juhul on kiirenduse komponentidel väärtuseda_z=-g, a_x=a_y=0. Ülalantud võrrand võtab kuju
: dp=- \rho g dz. \, 
Integreerime viimast eeldades, et \rho ja g on konstandid:
: p = - \rho gz + C. \,
Integreerimiskonstant *C* määratakse tingimusest, et vedeliku vabapinnale (z=z_0) mõjuv rõhk on p_0. Leiame, et p_0 = g z_0 + C. Leiame, et
p = \rho gh + p_0, \,
kus h = z_0 - z on vedelikusamba kõrgus.

## Vaata ka

* Samarõhupind
Vladimír Vašíček

**Vladimír Vašíček** (29. september 1919 Mistřín – 29. august 2003) oli tšehhi maalikunstnik, keda peetakse üheks tšehhi modernistliku ja abstraktse kunsti teerajajaks pärast Teist maailmasõda. 

Vašíček õppis Brno tehnikaülikoolis ja hiljem Praha Kaunite Kunstide Akadeemias, kus kujunes välja tema huvi modernismi ja abstraktse kujutamislaadi vastu. Ta töötas pikka aega vabakutselise kunstnikuna, peamiselt Lõuna-Moraavias, kus ta leidis inspiratsiooni nii loodusest kui ka teadusest ja filosoofiast.

Tema loomingus on näha mõjutusi konstruktivismist, suprematismist, abstraktsest ekspressionismist ja hilisematest avangardliikumistest. Vašíček katsetas julge värvikasutuse, geomeetriliste vormide ja dünaamilise kompositsiooniga. Tema tööd peegeldavad sageli sügavamaid mõtisklusi maailma, elu ja kosmilise korra üle.

Nõukogude perioodil ei saanud tema looming ametlikku tunnustust, kuid hiljem, pärast poliitilisi muutusi 1990. aastatel, pälvis ta laiemat tunnustust nii Tšehhis kui ka rahvusvahelisel tasandil. Tema töid on eksponeeritud mitmetes galeriides ja muuseumides.

Vladimír Vašíček suri 2003. aastal 83-aastaselt. Teda peetakse tänapäeval üheks olulisemaks 20. sajandi Tšehhi abstraktse kunsti esindajaks.

## Viited

 
## Välislingid
*vladimirvasicek.cz
*videos
Terschelling

**Terschelling** on saar Põhjameres, üks Friisi saartest. 
Kuulub Madalmaadele. 

Pindalaon 92 km². Saarel on luiteid, mille kõrgus kuni 31 meetrit. 

Terschellingi saar moodustab koos asustamata Griendi saarega Terschellingi valla.
Stooks

**Stooks** (tähis **St**) on kinemaatilise viskoossuse ühik CGS-süsteemis. Tänapäeval seda ühikut ei kasutata.

Ühik nimetati inglise teadlase George Gabriel Stokesi järgi.

Tänapäeva SI-süsteemi ühikutes oleks üks stooks 1&nbsp;cm²/s ehk 10−4 m²/s.

Kasutati ka ühikut sentistooks (cSt), kus 1 cSt = 1&nbsp;mm²/s = 10−6 m²/s.
Laeng

**Laeng** on füüsikaline suurus, mis iseloomustab elementaarosakest ja on selle kõigis vastastikmõjudes jääv suurus. Laengu väärtus võib olla &plusmn;1 (barüonlaeng, leptonlaeng) või 0 ja &plusmn;1 (elektrilaeng); ühikuks on siin elementaarlaeng. 

Laengu mõistet kasutatakse ka elektromagnetilise induktsiooni tugevuse iseloomustajana. Selles tähenduses on laeng elektromagnetvälja allikas.

Füüsikas peetakse laengu all silmas tihti just elektrilaengut. Elektrilaengut kannavad kõik elektriliselt laetud osakesed (elektronid, prootonid, ioonid). 

## Formaalne definitsioon
Üldiseimal juhul, kui vaatlusalune väljateooria omab mõnd pidevat sisemist sümmeetriat, siis nimetatakse laenguks vastava sümmeetriarühma suvalist generaatorit. Noetheri teoreemi järgi vastab igale sümmeetriale jääv vool. Suurus, mida see vool kannab, on vastav laeng. Viimast nimetatakse mõnikord ka Noetheri laenguks.

Näiteks elektrilaengule vastab Lie rühm U(1) ja värvilaengule rühm SU(3).

## Näited
Osakestefüüsika teooriatest on teada mitmesuguseid laengu kavantarve. Osakestefüüsika standardmudelis on need
* elektrilaeng, mis tuleneb elektromagnetilisest vastastikmõjust;
* nõrk isospinn iseloomustab osalemist nõrgas vastastikmõjus. Elektronõrga vastastikmõju sümmeetriarühma U(1)×SU(2). Nõrk isospinn vastab SU(2) osa generaatoritele ja elektrilaeng U(1) osa generaatoritele;
* värvilaeng on tugeva vastastikmõju kvantarv. See vastab tugeva interaktsiooni sümmeetriarühmale SU(3).

Ligikaudsetele sümmeetriatele vastavad laengud:
* leptonlaengu jäävus üksikute generatsioonide jaoks on rikutud neutriinoostsillatsioonide tõttu, kuid kogu leptonlaeng on (standardmudelis) siiski jääv;
* tugev isospinn;
* erinevad maitsele vastavad kvantarvud nagu veidrus. Nende jäävus on tugevalt rikutud osakeste mitmeid suurusjärke erinevate masside tõttu.

## Vaata ka
* Elektrilaeng

## Viited
Konserv

**Konserv**, ka **hoidis**, on õhukindlas pakendis (klaaspurk, plekktoos jne) hoidistatud ehk kauasäilivaks muudetud toiduaine. 

Konservi pikaajaline säilimine tagatakse toiduainete riknemist põhjustavate hallitus- ja pärmseente ning bakterite hävitamisega kuumtöötlemise (pastöörimine, steriliseerimine) abil.  

Konservid võivad sisaldada ka vürtse ja konservante (keedusool, äädikhape, bensoehape jpt).

Konserve valmistatakse puu- ja köögiviljadest, marjadest, lihast ning kalast.

## Vaata ka
* Preserv
* Konserviavaja
* Toiduainete konserveerimine

## Viited
Märgpiire

**Märgpiire** ehk **märgperimeeter** on voolava vedeliku kokkupuutejoon voolu ristlõike liikumatu piirdega (elavlõige), v.a vabapind (pind vedeliku ja gaasilise keskkonna vahel). Selleks piirdeks võib olla voolusäng või ka seisev vedelik.

## Vaata ka
*Hüdrauliline raadius

## Kirjandus
*Maastik, A., Haldre, H., Koppel, T. & L. Paal, 1995. Hüdraulika ja pumbad. Tartu, Greif. Lk 51.
Periood

**Periood** ehk **võnkeperiood** on korduva muutuse tsükli kestus. Perioodi tähis on T ja ühik SI-süsteemis sekund (s).

Periood on pöördvõrdeline sagedusega:
:T = \frac{1}{f}\, , 
kus f  on sagedus. 

Näiteks elektrivõrgu sagedusel 50 Hz on elektrivoolu võnkeperiood 
:T_{50}=\frac{1}{50}=0,02\;\text {s}= 20 \;\text{ms}. 

Füüsikas kasutatakse perioodi mõisted peamiselt seoses võnkumiste ja lainetega. Perioodiliselt muutuvad nähtused on näiteks ka pöörlemine ja tiirlemine.

## Vaata ka
*Sagedus
Periood (täpsustus)

Periood on mitmetähenduslik sõna:

***[[periood]]** on füüsikas aeg, mis kulub ühe täisvõnke tegemiseks.
***[[Periood (muusika)|periood]]** on muusikas väikseim terviklik vormiüksus.
***[[perioodintervall|periood]]** on muusikas helilaadi raamintervall.
***[[Periood (ajavahemik)|periood]]** on periodiseeringuga piiritletud ajavahemik.
***[[Periood (keemia)|periood]]** on keemia mõiste.
Kineetiline energia

**Kineetiline energia** on energia, mis on kehal tema liikumise  tõttu. Keha kineetiline energia on võrdne tema kiirendamiseks tehtud tööga ning sõltub keha massist ja kiirusest.

Kineetilise energia kui füüsikalise suuruse tähis on  E_k (või T) ja mõõtühik džaul (J).

## Kineetiline energia klassikalises mehaanikas
Kui kiirendada keha  paigalseisust konstantse jõuga F, siis teeb see jõud teepikkusel s tööd
:W=Fs.

Jõud F annab kehale massiga m ühtlase kiirenduse a. Newtoni teise seaduse seaduse kohaselt F=ma, seega
:W=mas.

Aja t jooksul läbib keha  ühtlasel kiireneval liikumisel teepikkuse s= \frac {a t^2}{2} ja saavutab kiiruse v=at. Järelikult kandub kehale töö
:W=ma\cdot \frac {at^2}{2}=\frac{ma^2 t^2}{2}=\frac{mv^2}{2}.
See kiirendustöö on võrdne kehale antud kineetilise energiaga:  
: E_k=\frac{mv^2}{2}.

Kui keha jätkab liikumist püsival kiirusel, säilib tema kiirenemisel saadud kineetiline energia (hoog). Kui näiteks auto massiga m = 1000 \,\mathrm{kg} liigub kiirusega v = 100 \,\mathrm{km} / \mathrm{h}, on tema kineetiline energia E = \frac{1}{2} \cdot 1000 \, \mathrm{kg} \cdot \left( 100 \,\frac{\mathrm{km}}{\mathrm{h}} \right) ^2 \approx \frac{1}{2} \cdot 1000 \,\mathrm{kg} \cdot \left( 27{,}78\,\frac{\mathrm{m}}{\mathrm{s}} \right) ^2 = 385\,800 \,\mathrm J.

Sarnase valemiga saab arvutada ka fikseeritud telje ümber pöörleva keha kineetilise energia:
: E_k=\frac{I\omega^2}{2},
kus I on keha inertsimoment nimetatud telje suhtes ning \omega on nurkkiirus.

Keha kineetiline energia võrdub tööga, mida ta on suuteline seismajäämiseni sooritama (energia ongi töö varu). 

## Kineetiline energia relativistlikus mehaanikas
Kui keha liikumiskiirus on lähedane valguse kiirusele, peab kineetilise energia arvutamisel arvesse võtma keha massi kasvu. Keha liikumisenergiat väljendab siis valem
: E_k = \frac{m c^2}{\sqrt{1- v^2/c^2 }}-m c^2,
kus
: m0 on keha mass paigalseisus,
:v on keha kiirus kõrvalseisva vaatleja jaoks,
:c on valguse kiirus. 

Kineetiline energia hakkab siiski märgatavalt kasvama alles väga suurel kiirusel. Näiteks kiirusel v \approx 0{,}1 c \approx 29\,979  km/s erineb selle valemiga arvutatud tulemus klassikalise mehaanika järgsest tulemusest 1 protsendi võrra.

## Vaata ka
*Vaba langemine
*Potentsiaalne energia
Meger

**Meger** ehk **megaoommeeter** on kantav mõõteriist väga suurte takistuste mõõtmiseks kõrgel pingel (250, 500, 1000 ja 2500&nbsp;V, mida mõõteriist ise genereerib. Kasutatakse põhiliselt elektroenergeetikas elektrikaablite, elektrimasinate mähiste jm isolatsioonitakistuse mõõtmiseks.

Meger koosneb tavaliselt kaheraamilisest magnetelektrilisest logomeetrist, mille skaala on gradueeritud kilo- ja megaoomides, vändaga käitatavast alalisvoolugeneraatorist pingega 100...2500&nbsp;V ja ühendusjuhtmetest.

Logomeetri näit sõltub ainult tema kahte mähist (ja nendega jadamisi ühendatud takistusi) läbivate voolude suhtest, mitte toitepinge väärtusest ega liigist (alalis- või vahelduvpinge).
Vooluristlõige

**Vooluristlõige** ehk **elavlõige** on hüdrotehnikas voolu lõikav pind, mis asetseb voolujoonega risti. Sellest jääb välja nn surnud ala, kus vedelik ei liigu.

## Viited