open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Molekuli polaarsus

Aine molekulis aatomitevahelised keemilised sidemed moodustuvad ühiste elektronpaaride kaudu. **Molekuli polaarsus** tähendab elektrontiheduse (elektrilist laengute) nihkumist molekulis tulenevalt elektronide (elektronpilvede) nihutatud paiknemisest.

Elektronide ebaühtlane paiknemine aatomitevahelisel keemilisel sidemel viib positiivse ja negatiivse elektrilise laengu nihkumisele. Naaberaatomitel tekivad erimärgilised osalaengud, mida tähistatakse δ+  (delta pluss) ja  δ- (delta miinus). Esineda võivad mittepolaarsed (näiteks H<sub>2</sub>), polaarsed (näiteks H<sup>δ+</sup>Cl<sup>δ-</sup>) või ioonilised sidemed (näiteks Na<sup>+</sup>Cl<sup>-</sup>). Polaarsel molekulil on elektriline dipoolmoment. Polaarsetel molekulidel esineb vastastikune toime dipool-dipool interaktsioonide ja vesiniksidemete kaudu.

Elektronide ebaühtlast paiknemist kahe aatomi vahel põhjustab aatomite erinev võime tõmmata elektrone oma poole (s.t. aatomite elektronegatiivsuste erinevus) ja molekuli struktuuri asümmeetria.

Vesi (H2O) kui polaarne ühend lahustab kergesti paljusid teisi polaarseid ja ioonilisi ühendeid, kuid halvasti mittepolaarseid ühendeid, nagu õlid ja rasvad. 
Suurtel molekulidel, mille ühes otsas on polaarsed rühmad ja teises mittepolaarsed, evivad pindaktiivsete ühendite omadusi.

## Molekuli struktuur ja polaarsus
Alljärgnev tabel lubab ennustada molekuli polaarsust tulenevalt tema struktuurist.

Molekuli polaarsus on seotud ühe või mitme polaarse kovalentse sidemega.  Molekuli polaarsust mõjutavad struktuurifaktorid:
*aatomite elektronegatiivsused – mida suurem on elektronegatiivsuste erinevus, seda polaarsem on aatomitevaheline side; piirjuhud on mittepolaarne ja iooniline side
*aatomi polariseeruvus – väikeste aatomitega võrreldes polariseeruvad suured aatomid (näiteks jood) kergemini, s.t. rohkem kui tuleneb elektronegatiivsuste erinevusest
*molekuli suurus – mingi polaarse sideme mõju molekuli polaarsusele väheneb molekuli suuruse kasvades; näiteks etanool on vees lahustuv, kuid geraniool on õli
*molekuli sümmeetria – vastassuundades asuvate sidemete polaarsused võivad molekulis üksteist kompenseerida; näiteks boortrifluoriid (BF3)  molekul on mittepolaarne, sest kolm sümmeetriliselt asetsevat polaarset B–F sidet kompenseerivad üksteist.

## Vaata ka
*Keemiline side
*Hüdrofiilsus
*Hüdrofoobsus
Hisel

**Hisel** on asula ja vald (*Ortsgemeinde*) Saksamaal Rheinland-Pfalzis Bitburg-Prümi kreisis. Asub 370 m üle merepinna

2010. aasta seisuga on vallas 13 elanikku.

Vallavanem on Werner Jüngels. Vallavolikogu on 6-liikmeline.

Hiselit on esimest korda mainitud 786/787 nimekujuga Hoensal. Hiseli vanim maja on ehitatud 1772.

## Välislingid
* http://www.bitburg-land.de/index.php?id=194
* http://www.swr.de/landesschau-rp/hierzuland/-/id=100766/nid=100766/did=2351498/dqg4q5/
Internet Society

**ISOC** ehk **Internet Society** on rahvusvaheline mittetulundusühing, mis loodi aastal 1992 toetamaks Internetiga seotud standardeid, haridust ja poliitikat. Ühing on oma missiooni sõnastanud järgmiselt: "tagada interneti avatud arendamine, areng ja kasutamine maailma kõigi inimeste hüvanguks." 

ISOC-i kontorid paiknevad Washingtonis Ameerika Ühendriikides ning Genfis Šveitsis. Ühingu liikmeteks on üle 130 organisatsiooni ning üle 55&nbsp;000 isiku. Liikmed loovad haruorganisatsioone (inglise keeles *chapter*) lähtuvalt geograafilisest lähedusest või erihuvidest. Maailmas tegutseb praegu (aastal 2018) üle 90 haruorganisatsiooni, Eestis esindadb ISOC-it Internet Society Estonia.

## Ajalugu
ISOC loodi ametlikult aastal 1992 ning selle üks eesmärk oli pakkuda internetistandardite arendusprotsessile korporatiivstruktuuri. Vint Cerf, Bob Kahn ja Lyman Chapin avaldasid artikli "Announcing ISOC", mis selgitas Internet Society loomise põhjuseid. See dokument sõnastas ka organisatsiooni algse põhikirja.  

Paljud interneti põhijõud, nagu näiteks Internet Engineering Task Force (IETF) on juriidilises plaanis väga mitteformaalsed organisatsioonid. Seetõttu oli finantstoe ja organisatsioonistruktuuri järele tekkinud üha suurenev vajadus. ISOC loodi mittetulundusorganisatsiooniks, mis seda tuge pakkuda suudaks. Ühtlasi sooviti toetada ka muid interneti arenguks vajalikke tegevusi.

Alates 2012. aastast annab ühing välja Interneti kuulsuse halli auhinda.

Eestis esindas 2013. aasta veebruarist alates ISOC-it Eesti Interneti Kogukond, 2017. aastast võttis EIK-i tegevuse peatumise tõttu esindamise üle vahejuhatus  ning oktoobris 2017 loodi netikogukonna esindamiseks uus mittetulundusühing Internet Society Estonia.

## Vaata ka
* Interneti kuulsuse hall
* Eesti Interneti Kogukond
* Internet Society Estonia

## Viited

## Välislingid
* Netikogukond / Internet Society Estonia koduleht
Arno Arukask

**Arno Arukask** (sündinud 17. jaanuaril 1950 Vahessaare külas Tartumaal) on eesti ametiühingutegelane ja poliitik, Tartu linnavolikogu liige.

Ta lõpetas aastal 1977 Eesti Põllumajanduse Akadeemia mehaanikainsenerina.

Arukask on Eesti Ametiühingute Keskliidu Tartu osakonna juhataja. Ta on olnud Avatud Hariduse Liidu juhatuse liige.

## Artikleid
* "Manifestimehed unustasid töötajad" Postimees, 09.09.2010

## Viited
Viville

**Viville** on endine vald Prantsusmaa edelaosas Charente'i departemangus.

1. jaanuaril 2017 liideti Viville'i vald Bellevigne'i vallaga.

## Viited
Viville'i raudteepeatus

**Viville'i raudteepeatus** on raudteepeatus raudteeliinil 162 (Namur–Sterpenich) Belgias Valloonias Luxembourgi provintsis Arloni vallas Viville'i külas. Naaberpeatused on Stockemi raudteepeatus ja Arloni jaam.

Peatus avati 1943. aastal.
Wim Wenders

**Wilhelm Ernst Wenders** (sündinud 14. augustil 1945 Düsseldorfis) on saksa filmilavastaja, kirjanik, fotograaf ja filmiprodutsent. 

Alates 1996. aastast on ta Euroopa Filmiakadeemia president.

## Filme
* 1970 – "Summer in the City"
* 1972 – "Die Angst des Tormanns beim Elfmeter"; "Der scharlachrote Buchstabe"
* 1974 – "Alice in den Städten"
* 1975 – "Falsche Bewegung"
* 1976 – "Im Lauf der Zeit"
* 1977 – "Der amerikanische Freund" ("Ameerika sõber")
* 1980 – "Nick's Film – Lightning Over Water"
* 1982 – "Hammett"; "Chambre 666"; "Der Stand der Dinge" (Kuldlõvi Veneetsia filmifestivalil 1982); "Reverse Angle"
* 1984 – "Paris, Texas" (Kuldne Palmioks, oikumeenilise žürii auhind ja Rahvusvahelise Filmikriitikute Ühingu žürii auhind Cannes'i filmifestivalil 1984, Briti Akadeemia filmiauhind parima režii eest 1985 jm)
* 1985 – "Tokyo-Ga"
* 1987 – "Der Himmel über Berlin" ("Berliini taevas"; parima režii auhind Cannes'i filmifestivalil 1987, Euroopa filmiauhind parima režii eest 1988, Indie-Oscar parima välismaa filmi eest 1989 jm)
* 1989 – "Yamamoto – Aufzeichnungen zu Kleidern und Städten"
* 1991 – "Bis ans Ende der Welt"
* 1993 – "In weiter Ferne, so nah!" (žürii suur auhind Cannes'i filmifestivalil 1993)
* 1994 – "Lisbon Story"
* 1995 – "Die Gebrüder Skladanowsky"; "Jenseits der Wolken" (koos Michelangelo Antonioniga)
* 1997 – "Am Ende der Gewalt"
* 1999 – "Buena Vista Social Club" (Oscari nominent parima dokumentaalfilmi kategoorias 2000, Euroopa filmiauhind parima dokumentaalfilmi eest 1999, Kuldkaamera 2000)
* 2000 – "The Million Dollar Hotel" ("Miljoni dollari hotell"; Berliini filmifestivali Hõbekaru 2000
* 2002 – "Viel passiert – Der BAP Film"
* 2003 – "The Soul of a Man"
* 2004 – "Land of Plenty"
* 2005 – "Don't Come Knocking"
* 2008 – "Palermo Shooting"
* 2009 – "Il volo" (lühifilm)
* 2011 – "Pina" (Saksamaa filmiauhind parima dokumentaalfilmi eest 2011, Oscari nominent parima dokumentaalfilmi kategoorias 2012)

## Välislingid

*Wim Wendersi ametlik koduleht
*
Anton Heinrich Lücke

**Anton Heinrich Lücke** (19. jaanuar 1745 Hildesheim – 29. märts/9. aprill 1799 Ambla) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastast 1766 (immatrikuleeriti 12. aprillil 1766) Göttingeni ülikoolis, õppemaksust vabastatuna. Ordineeriti 27. septembril/8. oktoobril 1769 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1769–1799 Ambla Maarja koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1786–1796 (sel ajal kuulus Ambla kogudus Ida-Harju praostkonda) Ida-Harju praostkonna praost; kui eelmine administratiivjaotus aastal 1796 taastati, sai temast Järva praostkonna praost. Samuti oli ta 3. veebruarist/14. veebruarist Eestimaa konsistooriumi assessor.

## Isiklikku
Tema abikaasa Catharina Margaretha isa Christoph Schnabel oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja, abikaasa vend David Christoph Schnabel oli Koeru ja Tallinna toomkoguduse õpetaja.

## Viited
Sinbad

**Sinbad** (õieti **David Adkins**; sündinud 10. novembril 1956 Benton Harboris Michigani osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Cody Cameron

**Cody Cameron** (sündinud 12. oktoobril 1970) on Ameerika Ühendriikide meesnäitleja.

## Välislingid
*
Blue Velvet

*"Blue Velvet" on laul, mida on esitanud paljud artistid, tuntumad nendest Tony Bennett, Bobby Vinton ja Lana Del Rey.
*"Blue Velvet" on Bobby Vintoni album aastast 1963, millel on ka eelmainitud lugu.
*"Sinine samet" (originaalpealkiri "Blue Velvet") on David Lynchi film aastast 1986, mille pealkiri on inspireeritud samanimelisest laulust.
*Blue Velvet on Itaalia industriaalansambel.
Ksenomorfid

**Ksenomorf** (ka **tulnukas**, inglise keeles *Alien*; tuletatud kreeka keelest: *xenos* – 'võõras' + *morphē* – 'vorm, kuju') on fantastiline võõrliik filmist "Tulnukas" (1979) ja selle järgedest: "Tulnukad" 1986, "Tulnukas 3" 1992, "Tulnukas: Elluäratamine" 1997, "Tulnukas vs Kiskja" 2004 ning "Tulnukad vs Kiskja: Reekviem" 2007. Sarnane, välimuselt veidi erinev olevus esineb põgusalt ka filmis "Prometheus" (2012). Samuti kujutatakse ksenomorfe "Tulnuka"-sarja põhjal valminud kirjandusteostes ja arvutimängudes.

Ksenomorfid on endoparasiitsed artropoodid. Erinevalt paljudest ulmes kujutatud võõrrassidest puudub ksenomorfidel tehniline tsivilisatsioon. Neil pole keerukamaid eesmärke kui oma liigi levitamine ja ohtlike eluvormide hävitamine. Sarnaselt herilaste ja termiitidega on ksenomorfid eusotsiaalsed, ühest sigivast kuningannast sünnib terve sõdalaste kast. Ksenomorfide elutsükli üks faas on endoparasiitse vastsena elavas peremeesorganismis. Pärast lühikest inkubatsiooniperioodi murrab vastne peremehe sisikonnast või rinnast välja, jõuab kiirelt valmikuikka ning asub otsima uusi peremeesorganisme, kellesse vastseid istutada.

Kesnomorfide väliskuju loojaks on peetud Šveitsi sürrealistlikku kunstnikku H. R. Gigerit, kes kujutas sarnast olevust litograafial pealkirjaga "Necronom IV". Esimeses filmis kujutatud ksenomorfi pea konstrueeris Itaalia eriefektimeister Carlo Rambaldi. Igas järgnevas filmis on liigi väljanägemist ja elutsükli kirjeldust edasi arendatud, kohati ka järjekindlusetult.

## Välislingid
* Alien vs. Predator Centralis – tulnukate alamtüübid
Useldange

**Useldange** on vald Lääne-Luksemburgis Diekirchi ringkonnas Redange'i kantonis.

## Asulad
Useldange jaguneb järgmisteks asulateks ja piirkondadeks:


Useldange castle.jpg|Useldange'i loss
Useldengvue.jpg|Vaade Useldange'ile


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Roman Polański

**Roman Raymond Polański** (sünninimi **Raymond Thierry Liebling**; sündinud 18. augustil 1933 Pariisis) on Poola-Prantsuse filmilavastaja, stsenarist ja näitleja.

Polanski kohtus näitlejnna Sharon Tate'iga filmi "Kartmatud vampiiritapjad" filmimise ajal ja nad hakkasid võtte ajal kohtamas käima.  20. jaanuaril 1968 abiellusid Polanski ja Tate Londonis. 

1969. aasta veebruaris hakkasid Polanski ja Tate üürima kodu aadressil 10050 Cielo Drive Los Angelese Benedict Canyoni piirkonnas. Augustis, kui Polanski töötas Euroopas filmi kallal, jäi Tate koju, olles kaheksa ja pool kuud rase. Charles Mansoni kultuse liikmed  tungisid 8. augusti hilisõhtul majja ning mõrvasid Tate'i ja veel neli inimest. Tate'i sündimata lapsele pandi postuumselt nimeks Paul Richard Polanski. Charles Manson arreteeriti koos kultuse liikmetega 1969. aasta lõpus, mõisteti lõpuks kohtu alla ja mõisteti 1971. aastal süüdi esimese astme mõrvas. 

Polanski on öelnud, et tema äraolek mõrvaööl on asi, mida ta oma elus kõige rohkem kahetseb. Oma autobiograafias kirjutas ta: "Sharoni surm on ainus pöördepunkt minu elus, millel on tõeliselt tähtsust" ja kommenteeris, et tema mõrv muutis tema isiksust "piiritust, häirimatust ootuste ja optimismi merest" "juurdunud pessimismi... igavese eluga rahulolematuse" isiksuseks.  Polanskile jäi ajakirjandusest negatiivne mulje, kuna tema arvates oli ajakirjandus huvitatud ohvrite ja kaudselt ka tema enda elu sensatsioonilisest kujutamisest, et lugejaid ligi meelitada. Teda šokeeris mitmetes uudistes väljendatud kaastunde puudumine:

Filmi põhjal lavastas Polanski muusikali "Vampiiride tants", mis esietendus 1997. aastal Viinis. Lavateos on ette kantud ka Eestis (2000). 

## Filmograafia
### Režissöör

Need filmid moodustavad osa triloogiast.

## Tunnustus
*2005 – Kiievi rahvusvahelise filmifestivali Molodist auhind panus eest maailma filmivaramusse

## Välislingid

*
* Olev Remsu, "Kuulsused, vägistamine ja patukustutus", Sirp, 15. august 2013
Eisch

**Eisch** (letseburgi keeles *Äisch*) on jõgi Belgias ja Luksemburgis, Alzette'i lisajõgi.

Jõe pikkus on 49 km, valgla pindala 172 km².

Jõgi saab alguse Luksemburgis Käerjengi vallas Clemency küla põhjaosas Schockis, kus voolavad kokku ojad Millebaach, mida ülemjooksul nimetatakse Falterbaach, Këscheli oja, Wëlleschbaach ning Belgiast Messancy vallast Sélange'ist alguse saav oja. 

Sélange'ist (geograafilised koordinaadid 49°36'0" N, 5°50'30" E) 355 m kõrgusel merepinnast alguse saav oja voolab 1800 m Belgia territooriumil ning saab Belgia ja Luksemburgi piiril kokku Millebaachiga. Sellest kohast alates kannab ta ametlikult Eischi nime. Ta voolab Luksemburgi ja Belgia piirijõena ning suundub seejärel Luksemburgi territooriumile.

Mõnesaja meetri kaugusel piirist ning saab Steinforti valla Grassi küla kohal esimese vasakpoolse lisajõe Grendelbaachi (Grendel). Garniche'i vallas Kahleri külas suubub Eichi jõkke esimene parempoolne lisajõgi Eiselbaach. Seejärel voolab jõgi Steinforti valda. Hagenit läbides võtab ta vasakult vastu Koolerbachi (Autelbas' oja). Steinfortis saab ta uuesti piirijõeks. 

Piirijõena võtab ta Clairefontaine'i kohal vasakult vastu Durbachi. Pöördudes taas Luksemburgi territooriumile, voolab ta läbi Eischeni küla ning võtab seejärel vasakult vastu Bechi oja ja Millebaach. Hobscheidi lähedal Kempemillenis suubub Eischi jõkke vasakult Haardebaach.

Hobscheidist jõuab jõgi Septfontainesi. Septfontainesi ja Roodt-sur-Eischi vahel suubub Eischi vasakult Leesbech, Ansembourgi lossi juures vasakult Hoolerbaach ning Hollenfelsi lähedal Kalbaach. Edasi voolab jõgi kirdesse ning suubub Merschis kohas geograafiliste koordinaatidega 49°44'57" N, 6°06'31"  E    vasakult Alzette'i.

Jõe langus on 160 m.

Jõgi läbib Luksemburgis Käerjengi, Garnichi, Steinforti, Hobscheidi, Koerichi, Septfontainesi, Tuntange'i ja Merschi valda.

Eischi jõe orgu tuntakse Luksemburgis Seitsme lossi oru nime all.
Brunehaut

**Brunehaut** on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis.

## Asulad
Brunehaut jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:


Bléharies - Escaut 1.jpg|Bléharies
Hollain E1 JPG.jpg|Hollain
Lesdain centre du village.JPG|Lesdain
Howardries - Eglise Sainte-Marie-Madeleine.jpg|Howardries
Rongy - Eglise Saint-Martin.jpg|Rongy
Hollain JPG0a.jpg|Pierre Brunehaut (megaliit)
Bléharies - Maison communale Brunehaut 1.jpg|Magistraadihoone


## Sõpruslinnad
*  – Sallenelles
*  – Amfreville
*  – Aubigny-en-Artois

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Celles

**Celles** on kohanimi.
*Celles – asula ja vald Belgias Hainaut' provintsis 
*Celles – asula Belgias Namuri provintsis
*Celles – asula Belgias Liège'i provintsis 
* Celles – vald Prantsusmaal Ariège'i departemangus 
*Celles – vald Prantsusmaal Hérault' departemangus
Waltzingi Saint-Bernardi kirik

**Waltzingi Saint-Bernardi kirik** on kirik Belgias Valloonias Luxembourgi provintsis Arloni vallas Waltzingi külas.

Kirik asub küla keskel.

Varem oli samal kohal 1670. aastast pärinev kirik. Praegune kirik ehitati 1890.

Kirikus on Clairefontaine'i abtkonnast pärinev Clairvaux' püha Bernardi puitkuju, kihelkonna endise kaitsepühaku Trieri püha Mattiase puitkuju ning peaaltar ja kaks puuskulptuuride ja maalidega uusgooti kabelit, millest üks on pühitsetud neitsi Maarjale, teine Clairvaux' pühale Bernardile. Kivist ristimisvaagen pärineb Arloni Saint-Donat' kirikust ning selle kinkis kogudusele küree pärast II Vatikani kirikukogu. 

Kirikuplatsil on krutsifiks, millel on kujutatud püha Lamberti. 

## Välislingid
*Kiriku foto Arloni valla saidil
Kultuurimälestiste register

**Kultuurimälestiste register** (2019. aastani *kultuurimälestiste riiklik register*) on muinsuskaitseseaduse alusel kultuurimälestiseks tunnistatud asjade riiklik register Eestis.

Registri asutas Eesti valitsus muinsuskaitseseaduse alusel 14. oktoobril 1994, selle pidamine on sama seaduse kohaselt Muinsuskaitseameti üks põhiülesandeid (§ 7). Registri pidamist sätestab kultuurimälestiste riikliku registri pidamise põhimäärus.

Registris on kõik Eestis riikliku kaitse all olevad kultuurimälestised. Andmebaasist saab teha päringuid mälestise asukoha aadressi või katastriüksuse tunnuse, samuti mälestise registreerimisnumbri, nime ja liigi järgi. 

Esimene digitaalne mälestiste register loodi 1995. aastal. Lokaalsest, ainult Muinsuskaitseametit teenindavast serverist viidi register Internetipõhisele keskkonnale üle 2002. aastal ning 2003. aastal liideti koostöös Maa-ametiga registriga kaardikiht, kuhu on kantud kõigi mälestiste, muinsuskaitsealade ja arheoloogiliste leiukohtade ruumiandmed. 2012. aasta suvel valmis registri mobiilirakendus.

## Viited

## Välislingid
* Kultuurimälestiste register
* Kultuurimälestiste registri põhimäärus
* Andrea Vianello: "Website Review: National Register of Cultural Monuments (of Estonia)" CSA Newsletter, 2014
Comines-Warneton

**Comines-Warneton** (hollandi keeles *Komen-Waasten*) on vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis Tournai-Mouscroni ringkonnas.

Eksklaavina Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis asuv vald moodustati 1977. Warneton sai linnaõigused 1825. Läbi valla voolab Leie jõgi.

Valla pindala on 61,09 km². Vallas elas 1. jaanuari 2011 seisuga 17 806 inimest, mis teeb rahvastiku keskmiseks tiheduseks 292 in/km².

Comines-Warneton on kakskeelne vald. Valloonia on prantsuskeelne piirkond, aga Comines-Warnetonis on inimestel õigus vallavalitsusega suhelda ka hollandi keeles ja selles keeles antakse õpetust ka mõnes koolis.

## Asulad

Comines-Warneton jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:

## Ajalugu

Sel ajal, mil Madalmaad kuulusid Hispaaniale, kuulus Comines-Warnetoni ala Flandria krahvkonda. Aacheni rahuga jagati see 1668 mööda Leie jõge kaheks: jõest põhja poole jääv ala jäi Hispaaniale, lõuna poole jääv ala läks Prantsusmaale. 1678 sõlmitud Nijmegeni rahuga läks ka põhjapoolne osa Prantsusmaale, aga 1713 sai Hispaania selle Utrechti rahuga tagasi. 1815 andis Viini kongress selle maa-ala Madalmaadele ja alates 1830 kuulub see Belgiale.

1719 avati Comines's ketrusvabrik, mis töötas peaaegu kakssada aastat. Esimeses maailmasõjas rüüstas Saksa sõjavägi linna ja vedas ketrusvabriku sisustuse Saksamaale.


Pilt:Ten Brielen - Skyline.jpg|Ten Brielen
Pilt:Le Bizet (Belgium) - Eglise Saint-André 1.jpg|Le Bizet
Pilt:Comines-Warneton JPG05a.jpg|Leie jõgi
Pilt:Houthem - Eglise Notre-Dame de l'Assomption 2.jpg|Houthem


## Sõpruslinnad
*  – Hedge End
*  – Argenton-les-Vallées
*  – Wolverton

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse, hollandi ja inglise keeles)
* Local Economical Website (prantsuse keeles)
Wiki Loves Monuments

**Wiki Loves Monuments** (WLM) on ülemaailmne kultuurimälestiste fotovõistlus. See toimub valdavalt septembris ja pilte korjatakse Wikimedia Commonsisse.

Esimest korda korraldati võistlus 2010. aasta Hollandis. Järgmisel aastal laienes see Euroopa riikidesse (sh Eestisse) ning tunnistati ametlikult maailma suurimaks fotovõistluseks. 2012. aastal laienes see ülemaailmseks ning siis osales võistlusel umbes 15 000 fotograafi, mis on senine osavõturekord. 2013. aastal lisati umbes 370 000 fotot, mis on seni suurim piltide arv.

Eesti osavõistlus "Kultuurimälestised Vikipeediasse" toimus viis korda aastatel 2011–2015 ning seda korraldas Wikimedia Eesti. Taas viidi see läbi 2024. aastal.

Selle eeskujul käivitati 2013. aastal ka fotovõistlus Wiki Loves Earth.

## Võitjad

### Võidufotod Eestis


15346 Purila mõis.jpg|2011. aasta: Purila mõisa seinamaal. Foto: Tiigrr
Puurmani mõisa tagant vaade.jpg|2012. aasta: Puurmani mõisa tagantvaade. Foto: Rauno Kalda
Vara Brigitta kirik.jpg|2013. aasta: Vara Brigitta kirik. Foto: Janno Loide
Vilivalla kalmistu Harjumaal.jpg|2014. aasta: Vilivalla kalmistu. Foto: MinuHiiumaa
Kallaste kalmistu.JPG|2015. aasta: Kallaste kalmistu. Foto: Kairi Kalmann
Narva Hermanni linnus 2020 01.jpg|2024. aasta: Narva Hermanni linnus. Foto: Vaido Otsar
Eesti Kunstiakadeemia (endise tehasehoone) keerdtrepp.jpg|2025. aasta: EKA hoone keerdtrepp. Foto: SamuelMMäkimaa


### Eesti fotograafid ülemaailmses finaalis


15346 Purila mõis.jpg|2. koht 2011. aastal: Purila mõisa seinamaal. Foto: Tiigrr
Narva Hermanni linnus 2006.jpg|9. koht 2012. aastal: Narva Hermanni linnus. Foto: Eduard Zentšik
Panama Canal Railway in 2015.jpg|15. koht 2016. aastal: Panama kanali raudtee. Foto: Ivo Kruusamägi
Kreenholmi manufaktuur 2020 02.jpg|13. koht 2024. aastal: Kreenholmi manufaktuur. Foto: Vaido Otsar


## Vaata ka
* 
* Wiki Loves Earth
* Wiki Science Competition

## Välislingid
*Rahvusvahelise võistluse koduleht
Medības

**Medības** (tõlkes 'jaht') on Riias alates 2012. aastast ilmuv lätikeelne jahindusteemaline ajakiri.

Ajakiri ilmub üks kord kuus.

## Viited
Pecq

**Pecq** on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis. 

## Asulad
Schelde kallastel asuv Pecq jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:


Pecq JPG00b.jpg|
Pecq JPG00.jpg|
Pecq 051003 (9).JPG|
Pecq JPG01.jpg|Magistraadihoone


## Sõpruslinnad
*  – Manéglise 

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Mont-de-l'Enclus

**Mont-de-l'Enclus** on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis.

## Asulad
Mont-de-l'Enclus jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:


Centre Protestant d'Amougies - België.jpg|Amougies
Orroir - Village 2.jpg|Orroir
L'Eglise de Anseroeul - Belgique.jpg|Anseroeul
Mont-de-l'Enclus JPG03.jpg|Mont-de-l'Enclus&nbsp;/ Kluisberg
Mont-de-l'Enclus JPG01.jpg|Magistraadihoone


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Aberratsioonikonstant

**Aberratsionikonstant** on aastaaberratsiooni suurim väärtus. 

Aberratsioonikonstant kirjeldab tähe aastasel liikumisel taevaskeral moodustuva ellipsi mõõtmeid. 

Aberratsioonikonstandi määramine vaatluste põhjal on seotud süstemaatiliste raskustega. Rahvusvahelisel nõupidamisel astronoomiliste konstantide asjus Pariisis 1950 otsustati jätta aberratsioonikonstant välja vahetult vaatluste põhjal määratavate fundamentaalsete astronoomiakonstantide seast ning tuletada selle väärtust edaspidi Päikese parallaksist.

Alates 1960. aastast hakati astronoomilist aberratsiooni radiolokatsiooniastronoomia arenguga arvutama tunduvalt täpsemalt planeetide radiolokatsiooni abil.

Aberratsioonikonstandi väärtuse on otsustanud Rahvusvaheline Astronoomiaunioon (2000. aastaks): *k* = 20,49552″.

## Viited
Piper Perabo

**Piper Lisa Perabo** (sündinud 31. oktoobril 1976 Dallases) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

Piper Perabo sündis Dallases ja kasvas üles Toms Riveris New Jersey osariigis. Tema ema Mary Charlotte Perabo (sündinud Ulland) on füsioterapeut ja isa George William Perabo luuleprofessor Ocean County College'is. Tema ema suguvõsa on pärit Norrast, isa oma Portugalist. Ta sai eesnime näitleja Piper Laurie järgi. Piperil on nooremad vennad Noah ja Adam. Ta lõpetas 1998. aastal kiitusega Ohio Ülikooli teatrikunsti alal.

Perabo tuntumad rollid on olnud Violet Sanford (ehk "Jersey") filmis "Coyote Ugly" ("Kole Koiott, baaris ainult tüdrukud", 2000) ning CIA agent Annie Walker teleseriaalis "Covert Affairs" ("Varjatud mina", alates 2010). 2011. aastal oli ta viimase rolli eest Kuldgloobuse parima draamasarja naisnäitleja nominent televisioonikategoorias.

## Osaline filmograafia

## Viited

## Välislingid

*
Konstantin Rosée

**Friedrich Konstantin von Rosée** (Venemaal tuntud kui *Konstantin Maksimovitš Roze*, vene keeles *Константин Максимович Розе*; 16. november (ukj 27. november) 1798 Sõõrike mõis – 6. märts 1868 Tartu) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi sõjaväelane. Kindralmajor.

## Elulugu
Konstantin Rosée sündis Sõõrike rentniku ja Tahu mõisniku porutšik Magnus Wilhelm Rosée ja tema abikaasa Marie von Stackelbergi (1770–1843) pojana. Astus Venemaa sõjaväeteenistusse ja ülendati 1819. aastal ohvitseriks: temast sai kaardiväe jäägripolgu praporštšik. 1833. aastal anti talle kaardiväepolkovniku auaste. Tema sõjaväeline karjäär tipnes kindralmajori aukraadiga, mille ta sai 1843. aastal. 1847. aastal anti talle Püha Georgi IV klassi orden.

## Vorbuse mõis
1853. aastal pantis ta Friedrich von Hoyningen-Huene käest kolmeks aastaks Vorbuse mõisa. Pärast pandilepingu lõppemist müüsid Hoyningen-Huene pärijad selle talle päriseks. 1868. aastal kinnistati see tema tütarde nimele.

## Perekond
Ta abiellus 2. oktoobril 1827 Viljandis oma lelletütre Kitty von Stackelbergiga (1798−?), kes oli Adavere mõisniku Bernhard Caspar von Stackelbergi (1768–1845) ja tema abikaasa Helene Luise von Vietinghoffi (1772–1800) tütar. Abielust sündisid:
*Julia (1833–1904), oli abielus Pornuse mõisniku Hugo von zur Mühleniga (suri 1869)
*Elisabeth (1840–1910)

## Auastmed

## Autasud
* Püha Anna ordeni III klass (1832)
* Püha Vladimiri ordeni IV klass (1837)
* Püha Stanislavi ordeni II klass koos keisrikrooniga
* Püha Georgi ordeni IV klass (1. jaanuar 1847)

## Esivanemad

## Vaata ka
*Rosée
*Vorbuse mõis

## Viited

## Kirjandus
*Erik Amburgeri andmebaas. Nr 76080 https://www.amburger.ios-regensburg.de/index.php?id=76080&mode=1.
**Списокъ генераламъ по старшинству*. С. Петербург: Воен. тип., 1844. Lk 388.
Ilmaütlev kääne

**Ilmaütlev kääne** ehk **abessiiv** (lühend **ABE**, **ABESS**) ehk **karitiiv** ehk **privatiiv** (lühend **PRIV**) on kääne, mis väljendab käändsõna referendi puudumist. 

## Eesti keel
Eesti keeles on ilmaütleva käände lõpp *-ta*. Ilmaütlevas  käändes sõnale lisatakse eriti kõnekeeles eessõna *ilma*.

Omadussõnaline täiend käändes ei ühildu (jääb omastavasse käändesse: *suurema kärata*). Ka määruste rinnastamisel jäetakse ilmaütlevasse käändesse tavaliselt ainult viimane fraas (*kisa ja kärata*; võimalik ka *kisata ja kärata*).    

Ilmaütlev kääne on ka ''ma''-tegevusnimel (*-mata*). 

## Ersa keel
Ersa keeles on ilmaütleva käände lõpp  -втомо.

## Inari saami keel
Inari saami keeles on abessiivi lõpp *-táá*.

Tegusõnadel on abessiivse tähendusega vorm lõpuga *-hánnáá*, *-hinnáá* või *-hennáá*.

## Koltasaami keel
Koltasaami keeles on abessiivi lõpp *-tää*.

Tegusõnadel on abessiivse tähendusega vorm lõpuga *-ǩâni* või *-kani*.

## Mokša keel
Mokša keeles on ilmaütleva käände lõpp  -фтома.

## Soome keel
Soome keeles on ilmaütleva käände lõpp vastavalt vokaalharmooniale *-tta* või *-ttä* (*rahata* 'rahata').    

Käänet kasutatakse käändsõnadel vähe, selle asemel kasutatakse partitiivi koos eessõnaga *ilman* (*ilman rahaa* 'ilma rahata').

Mõnes murdes on abessiivi lõpp *-ti*. Selle lõpuga on moodustatud kirjakeele sõnad *huoleti* ja *ääneti*.

Omadussõnaline täiend ühildub käändes. 

Ilmaütlev kääne on ka III infinitiivil (*-matta*, *-mättä*; *laulamatta* 'laulmata').
Andrzej Wajda

**Andrzej Witold Wajda** ['andžei v'aida] (6. märts 1926 Suwałki – 9. oktoober 2016 Varssavi) oli Poola filmilavastaja ja stsenarist, üks Poola kino tähtsamaid ja rahvusvaheliselt tunnustatumaid esindajaid.

Ta on tuntud eelkõige oma sõjafilmide triloogia poolest, kuhu kuuluvad filmid "Põlvkond" ("Pokolenie", 1954), "Kanal" ("Kanał", 1956) ning "Tuhk ja teemant" ("Popiół i diament, "1958).

Neli Wajda filmi on kandideerinud parima võõrkeelse filmi Oscarile: "Tõotatud maa" ("Ziemia Obiecana", 1975), "Wilko neiud" ("Panny z Wilka", 1979), "Raudmees" ("Człowiek z żelaza", 1981) ja "Katõn" ("Katyń", 2007). Film "Raudmees" pälvis Kuldse Palmioksa 34. Cannes'i filmifestivalil.

Wajda pälvis 2000. aastal Academy Honorary Award’i ehk au-Oscari silmapaistva panuse eest filmikunsti.

## Tunnustus
*1982 – César d'honneur
*1998 – Elutöö Kuldlõvi
*2000 – Academy Honorary Award
*2004 – Balti Täht
*2006 – Vürst Jaroslav Targa V järgu orden
*2008 – Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
*
Jüri Rumm (film 1994)

**"Jüri Rumm"** on 1994. aastal valminud Eesti mängufilm.

## Süžee
Filmi tegevus toimub 1880. aastate lõpus. Peategelane on romantiseeritud hobusevaras ja röövel Jüri Rumm.

## Osatäitjad
*Hannes Kaljujärv – Jüri Rumm
*Merle Palmiste – Evelin
*Katariina Lauk – Mari
*Rein Oja – Hugo
*Marian Wolf – parun von Stock
*Kaljo Kiisk – vana tallimees
*Peeter Kard – mölder Mihkel
*Dan Põldroos – Günter
*Marko Matvere – Robert
*Tõnu Kark – politseimeister
*Väino Laes – krahv von Rellingshausen
*Klausjürgen Steinmann – krahv von Manteuffel
*Asko Sarkola – prohvet Järve Jaan
*Aarne Üksküla – krahv von Keyserling

## Varia
Filmis esineb tahtlikke anakronisme. Nii on tegelaste hulgas filmi tegevusajast aastakümneid varem elanud prohvet Järve Jaan ja krahv Peter von Manteuffel.
Wikitravel

**Wikitravel** on vikimudelil põhinev reisiinfo portaal, mille asutasid 2003. aastal Evan Prodromou ja Michele Ann Jenkins. 

2006. aastal ostis kaubamärgi ja serverid firma Internet Brands, mis hiljem alustas ka reklaamimüüki veebilehel. Internet Brands palkas Wikitraveli asutajad jätkama Wikitraveli juhtimist konsensuspõhise projektina. Firma seletuse kohaselt oli pikaajaline plaan keskenduda Wikitravelis endiselt koostööpõhiste objektiivsete reisijuhtide koostamist, sõsarportaal World66 aga sisaldaks isiklikumaid arvustusi ja kogemusi. Seepeale asutasid mitmed saksakeelsed kaastöölised sõltumatu haruprojekti, mis jõudis internetti 10. detsembril 2006. aastal nime all Wikivoyage. Ka saksakeelne Wikitravel jäi siiski püsima.

2007. aastal pälvis Wikitravel Webby auhinna parima reisiveebi kategoorias. Samal aastal lõid Prodromou ja Jenkins kirjastuse Wikitravel Press, mis avaldab portaali sisu põhjal koostatud reisijuhte. Esimesed trükitud reisijuhid jõudsid müüki 1. veebruaril 2008. 1. aprillil 2008 lisas Internet Brands Wikitravelile Google'i reklaamiteenuse AdWords, millest registreeritud kasutajad saavad loobuda. 16. juunil 2008 nimetas ajakiri Time Wikitraveli üheks 2008. aasta 50 parimast veebilehest.

## Liitumine Wikimedia projektidega
2012. aastal tegid portaali vabatahtlikud kaastöölised ettepaneku viia portaal Wikimedia Foundationi korraldatavate Wikimedia projektide hulka koos Wikitravelist kunagi hargnenud saksa- ja itaaliakeelse reisivikiga Wikivoyage. 6. septembril 2012 kiitis Wikimedia Foundationi nõukogu ettepaneku heaks.

Internet Brands on vastu Wikitraveli liitumisele Wikimedia projektidega ning kaebas kaks Wikitraveli kaastöölist kohtusse, süüdistades neid kaubamärgi kasutusreeglite rikkumises, ebaausas konkurentsis ja vandenõus. Vastukäiguna kaebas Wikimedia Foundation kohtusse Internet Brandsi, et saada kohtult kinnitust kaastööliste õigusele luua uusi haruprojekte.

## Viited

## Välislingid

* Wikitravel (ingliskeelne)
* Wikitravel Press
Abhaasi ANSV

**Abhaasi Autonoomne Nõukogude Sotsialistlik Vabariik** (lühendnimi **Abhaasi ANSV**; vene keeles Абхазская Автономная Советская Социалистическая Республика; abhaasi keeles Аҧснытәи Автономтә Советтә Социалисттә Республика; gruusia keeles აფხაზეთის ავტონომიური საბჭოთა სოციალისტური რესპუბლიკა) oli Nõukogude Liidu autonoomne vabariik Gruusia NSV koosseisus.

See moodustati veebruaris 1931 Sotsialistliku Nõukogude Vabariigi Abhaasia baasil.

Abhaasi ANSV põhiseadus võeti vastu 2. augustil 1937. Kõrgeim seadusandlik organ oli Abhaasi NSV Ülemnõukogu, mis valiti 4 aastaks, koos Abhaasi ANSV Ülemnõukogu Presiidiumiga. Kõrgeim täitesaatev organ oli Abhaasi ANSV Ministrite Nõukogu. Abhaasi ANSV-l oli Rahvuste Nõukogus 11 saadikut.

Aastal 1990 kuulutas Abhaasi ANSV end suveräänseks nõukogude sotsialistlikuks vabariigiks (Abhaasi NSV). Kui Gruusia veebruaris 1991 teatas NSV Liidust lahkulöömisest, siis Abhaasi NSV teatas soovist jääda liitu ning minna kavandatud Suveräänsete Riikide liitu.

## Vaata ka
*Abhaasia

## Välislingid
*Artikkel Suures nõukogude entsüklopeedias (*vene keeles*)
Abhidharma

**Abhidharma** (sanskriti keeles अभिधर्म (*abhidharma*) 'seadmuste kohta, seadmuste üle'; paali keeles अभिधम्म (*abhidhamma*); hiina keeles 阿毗達磨 (阿毗达磨; *āpídámó*; jaapani keeles 阿毘達磨 (*abidatsuma*); vietnami keeles  *A-tì-đạt-ma*; tiibeti keeles ཆོས་མངོན་པ  (*chos mngon pa*); korea keeles 아비달마) on budismis õpetus seadmustest (põhimõistetest) ning neid selgitavad tekstid. 

Abhidharma õpetus kujunes 3.–2. sajandil eKr aagama suutrates kasutatud mõistete süstemaatilise kokkuvõttena.

Abhidharma tekstid koondati budistliku kaanoni "Tripiṭaka" osaks nimega "Abhidharmapiṭaka". Tervikuna on säilinud ainult theravaada koolkonna paalikeelse "Tipiṭaka" osa "Abhidhammapiṭaka". Sarvastivaada koolkonna "Abhidharmapiṭaka" on säilinud tõlkena sanskriti keelest hiina ja tiibeti keelde. Hiljem loodi mitmeid mittekanoonilisi abhidharma tekste, nagu Vasubandhu *[[Abhidharmakośa ]]*ja Asanga *[[Abhidharmasamuccaya]]*.

Abhidharma hõlmab seadmuste loetelusid ehk maatrikaid, nende klassifikatsioone ja definitsioone. Abhidharma süsteemis jaotatakse kõik seadmused kahte ossa: kokkupandud ja kokkupandamatud seadmused.

Esimesse kuuluvad kõik põhjuslikud seadmused, mis hoiavad käigus sansaarat. Kokkupandud seadmuste arv on eri süsteemides erinev. Sarvastivaada abhidharma kirjeldab 75 seadmust, joogatšaara 100, theravaada erinevad tekstid 170 või 202. Abhidharmas grupeeritakse seadmusi mitmel viisil. Tuntuim on jaotus viide kuhja, mida tõlgendatakse kui isiksuse koostisosasid. Kokkupandud seadmusi iseloomustab kolm tunnust: püsitus, kannatus ja isetus. Kokkupandamatu seadmus on nirvaana, mõnes süsteemis veel ka ilmaruum.

## Viited

## Kirjandus
*Linnart Mäll, Märt Läänemets, Teet Toome. *[[Ida mõtteloo leksikon]]*, Tartu 2006, lk 2.
Ellen DeGeneres

**Ellen Lee DeGeneres** (sündinud 26. jaanuaril 1958 Metairies Louisiana osariigis) on Ameerika Ühendriikide koomik, telesaatejuht, näitleja ja produtsent. 

Ta alustas karjääri stand-up koomikuna ning saavutas laiema tuntuse 1990. aastatel telesarjaga "Ellen" (1994–1998), milles ta mängis peaosa. Sari pälvis tähelepanu sellega, et DeGeneres tunnistas nii sarjas kui ka avalikkuse ees oma homoseksuaalsust. 

Aastatel 2003–2022 juhtis ta populaarset jutusaadet "The Ellen DeGeneres Show", mis hõlmas intervjuusid, meelelahutust ja heategevuslikke algatusi. Saade võitis mitmeid Emmy auhindu.

Lisaks telesaatejuhi tööle on DeGeneres andnud hääle animategelastele, sealhulgas Dorile filmides "Kalapoeg Nemo" ja "Dory otsinguil".

## Tunnustus
* 2016 – USA Presidendi Vabadusmedal

## Isiklikku
DeGeneres on alates 16. augustist 2008 abielus näitleja Portia de Rossiga. 

DeGeneres on taimetoitlane, ja on nimetanud end suureks loomasõbraks. Ka de Rossi on taimetoitlane.

## Viited

## Välislingid

* 
* The Ellen DeGeneres Show (ametlik koduleht)
Mouscron

**Mouscron** () on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis Tournai-Mouscroni ringkonnas. Mouscron sai linnaõigused 1986. aastal.

## Asulad
Mouscron jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:


Mouscron JPG02.jpg|
Mouscron JPG00.jpg|
Mouscron - Grand'Place - monument 14-18.jpg|
Mouscron Wattrelos J1.jpg|


## Sõpruslinnad
*  – Barry
*  – Tourcoing 
*  – Fécamp 
*  – Rheinfelden 
*  – Liévin

## Viited

## Kirjandus
* Alphonse-Marie Coulon, *Histoire de Mouscron : d'après les documents authentiques*, t. 1, Courtrai, Typographie de Veuve Nys & Fils, 1890, 453 p.
* Alphonse-Marie Coulon, *Histoire de Mouscron : d'après les documents authentiques*, t. 2, Courtrai, Typographie de Veuve Nys & Fils.

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
* Résistance 1940-1945 : Mouscron et le War Office
Viljaveski

**"Viljaveski"** oli Eesti Televisiooni saatesari aastatel 1982–1992, milles käsitleti maaelu, põllumajanduse ja aianduse probleeme. Avasaade oli eetris 10. oktoobril 1982 ja viimane, 270. saade, oktoobris 1992.

Saatejuhid olid Mati Narusk, Märt Müür ja Rein Hanson, harvem Erni Järvsoo ja Aleksander Vimberg, Tartu stuudiost ka Rein Joamets. 1991. aastal juhtis saadet ka Ülo Tootsen. Viimasel hooajal saatejuhtide ring laienes ja nende hulka kuulusid näiteks Georg Pelisaar, Ragnar Kond, Jüri ja Maive Rute.

## Viited
Särgiskandaal

**Särgiskandaal** oli poliitiline skandaal Eestis 2005. aastal, mille tulemusena astus kaitseministri ametist tagasi Jaak Jõerüüt.

## Skandaali käik
Jaak Jõerüüdi kaitseministriks oleku ajal läks kaduma mälupulk Kaitseministeeriumi andmetega 300 000 mehe kohta. Need oli mõeldud kasutamiseks Kaitseministeeriumi tarkvaras kutsealuste ja reservi arvatute andmete haldamisel. Mälupulga kadumine tuli ilmsiks, kui see 2005. aasta 13. juuni õhtul Tallinnas Tammsaare pargist leiti ja viidi Kaitsepolitseiametisse. Sama päeva hommikul oli Jõerüüt katkestanud komandeeringu 13.–19. juunini toimunud International Paris Air Show’le, kuhu ta oli sõitnud, et võimaliku relvahanke huvides tutvuda õhutõrjesüsteemide pakkujate toodanguga. Ootamatut hommikust otsust ja tagasipöördumist 13. juunil Tallinna ilma näitusele jõudmata seletas Jõerüüt veaga ajaplaneerimises ja kehva hotelliga.

27. septembril saatis Kaitsepolitsei mälupulga edasi Andmekaitse Inspektsiooni, kes algatas väärteomenetluse isikuandmete kaitse seaduse rikkumise kohta.Otse enne seda, 26. septembril 2005 esitas Jõerüüt tagasiastumisavalduse põhjendusega, et tema alluvusse kuulunud Eesti Sõjamuuseum - kindral Laidoneri Muuseumi direktor Indrek Tarand kandis Eesti Televisiooni ja Eesti Raadio vahelisel jalgpallimatšil T-särki kirjaga "Kommarid ahju!". Üks särgil kommariks nimetatud isikutest oli Jõerüüt, kes kommenteeris: "See pilt vapustas mind. Kui poliitilises võitluses hakatakse tõsiselt ja muretult kasutama ahju ajamise teemat, siis minu jaoks on see piir ületatud." Särgi "Kommarid ahju" mõtles välja, trükkis, kujundas ja lasi 1200 eksemplaris ringlusse ajalehe KesKus peatoimetaja ja hilisem parlamendiliige (Riigikogu XII koosseis) Juku-Kalle Raid.

Oktoobri alguses sai Jõerüüdi asemel kaitseministriks Jürgen Ligi.

## Vaata ka
* Kommarid ahju

## Viited
Hensies

**Hensies** on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis.

## Asulad
Hensies hõlmab järgmisi omavalitsusi, asulaid ja piirkondi:


Hensies E1a.jpg|
Hensies RN1eJPG.jpg|
Hensies JPG06.jpg|
Hensies MC1a.jpg|Magistraadihoone
0 Marais d'Harchies (2).JPG


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Christoph von Derfelden (täpsustus)

**Christoph von Derfelden** on olnud mitme Derfeldenite suguvõsa liikme nimi:
***[[Christoph von Derfelden (maetud 1707)|Christoph von Derfelden]]** (maetud 1707), Rootsi sõjaväelane (kapten)
***[[Christoph von Derfelden]]** (1681–1750), Kloostri ja Paunküla mõisnik, Eestimaa maanõunik
***[[Christoph von Derfelden (1727–1792)|Christoph von Derfelden]]** (1727–1792), Päinurme mõisnik, Venemaa sõjaväelane (brigadir)
***[[Christoph von Derfelden (1765–1832)|Christoph von Derfelden]]** (1765–1832), Emumäe mõisnik, Venemaa sõjaväelane (major)
***[[Christoph von Derfelden (1851–1909)|Christoph von Derfelden]]** (1851–1909), Venemaa sõjaväelane (kindralmajor)
***[[Christoph von Derfelden (atašee)|Christoph von Derfelden]]** (sündis 1888), Venemaa sõjaväelane (kaardiväeleitnant), atašee Roomas
Christoph von Derfelden

**Christoph von Derfelden** (22. mai/1. juuni 1681, Rootsi kuningriik – 20./31. oktoober 1750, Tallinna kubermang Venemaa keisririik) oli Eestimaa mõisnik ja rüütelkonnategelane.

Derfeldenite suguvõsast Christoph von Derfelden sündis Kloostri mõisniku Detloff von Derfeldeni (1642–1707) ja tema abikaasa Anna Margarethe (sündinud von Tiesenhausen; 1656–1698) viienda lapsena.

Ta teenis Venemaa keisririigi sõjaväes ja oli ratsaväekindrali auastmes.

Ta oli hiljem Eestimaa maanõunik ning talle kuulusid  Läänemaa Kloostri ja Harjumaa Paunküla mõis.

## Perekond
Christoph von Derfelden oli abielus kaks korda. Tema esimene abikaasa oli Margarethe Wilhelmine von Löwen (1685–1710), kes oli Koluvere mõisniku ja Eestimaa asekuberneri Friedrich von Löweni (1654–1744) ja tema abikaasa Elisabethi (sündinud von Nieroth) tütar. Abielust sündis:
*Magdalena Elisabeth (1710–1793), oli abielus Palmse mõisniku, vabahärra Arend Dietrich von der Pahleniga (1706–1753)

Hiljem abiellus Christoph von Derfelden Anna Elisabeth von Bistramiga (1699–1774), kes oli Eestimaa rüütelkonna peamehe ja Riisipere mõisniku Bengt Heinrich von Bistrami (1667–1724) ja tema abikaasa Margarethe Elisabethi (sündinud vabapreili von Fersen; 1669–1710) tütar. Abielust sündisid:
*Margaretha Elisabeth (1715–1791), oli abielus (abiellusid 1733) Rabivere mõisniku Karl Gustav von Baranoffiga (1713–1796);
*Agneta Helena, oli abielus (abiellusid 1736) Kirna ja Kohatu mõisniku Friedrich Johann von Wartmanniga;
*Detloff Johann (1721–1793), Kurna ja Jälgimäe mõisnik, Venemaa sõjaväelane (kindralleitnant);
*Anna Elisabeth (1725–1745), oli abielus (abiellusid 1744) Sipa mõisniku, kapten Jürgen Johann von Ferseniga;
*Christoph (1727–1792), Päinurme mõisnik, Venemaa sõjaväelane (brigadir);
*Jakob Johann (1731–1806), Kloostri ja Penijõe mõisnik, Eestimaa maanõunik, tõeline riiginõunik;
*Juliane Charlotte (1734–1815), oli abielus (abiellusid 1754) Lehmja mõisniku Georg Gustav von Lantingshauseniga (suri 1776);
*Wilhelm (1737–1819), Venemaa sõjaväelane (ratsaväekindral), Püha Georgi ordeni 2. järgu kavaler (1789), "Suvorovi parem käsi";
*Anna Christina (maeti 1737);
*Bengt Friedrich (sündis 1743), leitnant;
*Barbara Johanna (maeti 1749).

## Esivanemad

## Viited

## Välislingid
*
Péruwelz

**Péruwelz** on prantsuskeelne linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis. Péruwelz sai linnaõigused 1825. aastal. 

## Asulad
Péruwelz jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:


Hensies E1a.jpg|
Hensies RN1eJPG.jpg|
Hensies JPG06.jpg|
Péruwelz JPG01.jpg|Magistraadihoone


## Sõpruslinnad

*  – Vieille-Poste, alates 4. aprillist 1976
*  – Jaunay-Clan, alates 5. septembrist 1976
*  – Revest-du-Bion
*  – Brewton

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Abhidhammapiṭaka

***Abhidhammapiṭaka*** (paali *abhi* 'kõrgem, kohal, üle’; *dhamma* 'õpetus'; *piṭaka *'korv, kogu') ehk Abhidhamma korv ehk ‘kõrgema õpetuste kogu’ on Buddha õpetuste süstematiseeritud kogumik, mis on Paali kaanoni ("Tipiṭaka") kolmas ja viimane osa. Kuigi postkanoonilised kroonikad ja kommentaarid kirjeldavad maatrikate ettelugemist esimesel Budistide suurkogul, pole uurijad selle koostamise aja suhtes üksmeelel. Abhidhammas on koondatud ja süstematiseeritud kõik põhilised Buddha õpetused ja analüüsid, mis selgitavad meele (paali: nāma) ja mateeria (paali: rūpa) ning nähtuste (keskkond) omavahelisi suhteid ning kirjeldavad suhtelise ja absoluutse tõe olemust.

*Abhidhammapiṭaka* koosneb 7 osast ja on oma olemuselt süstematiseeritud filosoofilis-psühholoogiliste Buddha õpetuste kogumik, mis valmis ilmselt pärast kolmandat budistlikku suurkogu. See hõlmab seadmuste loetelusid ehk maatrikaid, nende klassifikatsioone ja definitsioone, See on puhtteoreetiline, teemade põhiselt summeeritud Buddha õpetuse analüütiline esitlus tabelitena ja loeteludena, mida tuntakse ka paalikeelse ‘*mātikā*’ ehk maatrika nime all. Üldjoontes esindab *Abhidhammapiṭaka* püüet Buddha kõneluste põhjal luua sidusat ja kõikehõlmavat õpetuse esitust. A. sisaldab palju kordusi, parandusi ja liigitusi.

Abhidhamma analüüsib nähtuseid ülima (kokkupandamatu, absoluutne) ja konventsionaalse (kokkupandud, põhjuslikud, suhteline) tõe kontekstis, millest tuntuim on ehk analüüs viiest isiksuse koostisosast (paali: pancakkhandha), milleks on 1. Vorm ehk mateeria (paali: rūpa), 2. Tunne ehk tundmine** **(paali: vedanā), 3. Arusaam ehk mõtestamine ehk mõiste (paali: sañña), 4. Tahteline tegevus ehk tungid ehk meeleolud** **(paali: sankhārā), ja 5. Teadvus (paali: viññāna).

*Abhidhamma*’d erinevad koolkonniti, peegeldades vastava koolkonna teooriate rõhuasetusi. Kagu-Aasia theravaada abhidharmale lisaks on säilinud ka Loode-India sarvastivaada koolkonna abhidharma. Kui Sarvastivaada koolkond (v.a vaibhaašika koolkond Kashmiris) kinnitab, et nende abhidharma tekstid pärinevad eri autoritelt, siis theravaada koolkond kinnitab, et nende käsituses olev *Abhidhamma* on Buddha enda sõnastatud ja selgitatud.

Abhidhammapiṭaka sisaldab:
#"Dhammasaṅgaṇi" ('seadmustegrupid')
#"Vibhaṅga" ('lahtiseadmised')
#"Dhātukathā" ('vestlus ürgollustest')
#"Puggalaññatti" ('isiksusetüpoloogia')
#"Kathāvatthu" ('vaidlusobjektid')
#"Yamaka" ('paarid')
#"Paṭṭhāna" ('suhted')

Buddhaghosa järgi määras Abhidhamma järjekorra kindlaks Sāriputta, kes pani paika ka "Paṭṭhāna" numeratsiooni.

## Viited

## Kirjandus
*Linnart Mäll, Märt Läänemets, Teet Toome. *[[Ida mõtteloo leksikon]]*, Tartu 2006, lk 3.
Vana hõbe

**"Vana hõbe"** oli Eesti Televisiooni saatesari aastatel 1972–1979, milles Hardi Tiidus rääkis Vana-Kreeka ja Vana-Rooma ajaloost.

Pealkirjaga "Vana hõbe. Lugusid Vana-Kreekast ja Vana-Roomast" andis Hardi Tiidus 1997. aastal välja ka raamatu.

Pealkirjaga "Vana Hõbe. Hardi Tiidus ja inimesed tema ümber" avaldas Toivo Tootsen aastal 2013 elulooraamatu.

## Välislingid
*Saatesarja viimane saade ERR arhiivis
La Louvière

**La Louvière** () on prantsuskeelne linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis.

Enne valdade liitmist 1977. aastal elas La Louvière'is 23 052 elanikku. 50 kilomeetri kaugusel Brüsselist lõunas asuv La Louvière sai linnaõigused 1985. aastal.

## Asulad
La Louvière jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:

## Vaatamisväärsused

* Keskkanali 4 paaditõstukit (1900), UNESCO maailmapärandi nimistus alates 1998 (nr 856)
* Söekaevurite majad (XIX saj), UNESCO maailmapärandi nimistus alates 2012
* Mitmed XIII–XVI sajandi kirikud ja kabelid


Bois-du-Luc CM7JPG.jpg|
Boussoit 060915 (8).JPG|
Thieu JPG002.JPG|
Strépy.canal9323.jpg|
Trivières E1a.jpg|
Statue de la Louve de La Louvière.jpg|La Louvière'i lõvi


## Sõpruslinnad
*  – Saint-Maur-des-Fossés, alates 1966
*  – Cordoue, alates 1992
*  – Foligno, alates 1996
*  – Kalisz, alates 1998
*  – Terre del Cerrano, alates 2000
*  – Aragona, alates 2010

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)