open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lõhnav neitsikummel

**Lõhnav neitsikummel** (*Tanacetum parthenium*) ehk **lõhnav püreeter** on korvõieliste sugukonda soolikarohu perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

## Kirjeldus
Taime kõrgus on 60–120 cm. Valged, kollase südamikuga õied puhkevad juulis-augustis. Lehed meenutavad härjasilma lehti.

## Levila ja kasvukoht
Algne levila on Balkani poolsaar, Anatoolia ja Kaukasuse mäestik. Tänu kultiveerimisele on taim nüüdseks levinud kõikjale Euroopas, Põhja-Ameerikasse ning Tšiilisse. Eelistab kuivemat, hästi vettläbilaskvat pinnast.

## Kasutamine
### Ravimina

Botaanik John Gerard soovitas kasutada lõhnavat neitsikummelist "peapöörituse ja uimasuse" raviks. 17. sajandil soovitas Culpeper kasutada taime peavalu ja külmetusnähtude leevendamiseks. 18. sajandi lõpus kasutati lõhnavat neitsikummelit oopiumisõltuvusest võõrutamise nähtude leevendamiseks. Tänapäeval valmistatakse neitsikummelist peavaluravimeid.

Käesoleval ajal peab droog Euroopa farmakopöa nõuete kohaselt sisaldama vähemalt 0,2% partenoliidi.

#### Ohud ja vastunäidustused

Lõhnav neitsikummel võib raseduse ajal lootele tugevat farmakoloogilist toimet avaldada, põhjustades nurisünnitusi.

### [[Homöopaatia]]s

Lõhnav neitsikummel on homöopaatias kasutusel ematinktuuri valmistamisel ja lahjenduses D1 (esimene detsimaallahjendus – 1 osa ematinktuuri ja 9 osa lahjendajat).

### Ilutaimena
Meie kliimas kasvatatakse üheaastasena. Madalad sordid sobivad ideaalselt peenra ääriseks, õuevaasidesse, rõdukastidesse. Lõikelillena säilivad kaua värsked.

## Viited

## Välislingid
*
Surnuaiavahi tütar

**"Surnuaiavahi tütar"** on 2011. aastal valminud Eesti mängufilm, mille režissöör on Katrin Laur.

Filmis mängisid Maria Avdjuško, Rain Simmul, Kerttu-Killu Grenman ja Arvo Kukumägi.

Filmi tootsid ettevõtted Estinfilm ja Content Provider.

2011. aasta jooksul kogus film "Surnuaiavahi tütar" Eesti kinodes 6291 vaatajat.

## Viited
Edmunds Sprūdžs

**Edmunds Sprūdžs** (sündinud 21. juunil 1980 Riias) on Läti poliitik, kes oli Läti keskkonnaminister Valdis Dombrovskise kolmandas valitsuses alates 25. oktoobrist 2011 1. detsembrini 2013.

Ta oli Zatlersi Reformipartei asutajaliige ja oli partei peaministrikandidaat 2011. aasta Läti parlamendivalimistel. 2013. aastal astus ta parteist välja.

## Viited

## Välislingid
*Elulugu Läti valitsuse kodulehel
Álvaro Arbeloa

**Álvaro Arbeloa Coca** (sündinud 17. jaanuaril 1983 Salamancas) on endine Hispaania jalgpallur, kaitsja.

Hispaania rahvuskoondisega võitis Arbeloa 2008. aasta EM-i ja 2012. aasta EM-i ning 2010. aasta MM-i kuldmedali.

## Klubikarjäär
*Madridi Real (2004–2006)
*Deportivo La Coruña (2006)
*Liverpool (2007–2009)
*Madridi Real (2009–2016)
* West Ham United (2016–2017)

## Saavutused
### Madridi Real
* UEFA Meistrite Liiga: 2013–14, 2015–16
* Maailma klubide karikas: 2014
* Euroopa superkarikas: 2014
* Hispaania meister: 2011–2012
* Copa del Rey: 2010–11, 2013–14
* Supercopa de España: 2012

### Hispaania jalgpallikoondis
*2008. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis: kuldmedal
*2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused: kuldmedal
*2012. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis: kuldmedal

## Isiklikku
2009. aastal abiellus Arbeloa Carlota Ruiziga. 26. aprillil 2010 neil sündis tütar.
Lassana Diarra

**Lassana Diarra** (sündinud 10. märtsil 1985 Pariisis) on endine Prantsusmaa jalgpallur, kaitsev poolkaitsja.

Klubikarjääri jooksul mängis ta muuhulgas Chelseas, Arsenalis, Madridi Realis ja Paris Saint-Germainis.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Prantsusmaa rahvuskoondises tegi Diarra 24. märtsil 2007 EM-i valikmängus Leedu vastu.

Ta on kuulus Prantsusmaa koondisse 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Prantsusmaa alagrupist edasi ei pääsenud. Üheski mängus Diarra väljakule ei pääsenud.

## Saavutused
### Meeskondlikud
;Chelsea
*FA Cup: 2007
*Football League Cup: 2007
;Portsmouth
*FA Cup: 2008
;Madridi Real
*Hispaania meister: 2010–11
*Copa del Rey: 2010–11
*Supercopa de España: 2012
;Paris Saint-Germain
*Ligue 1: 2017–18
*Coupe de France: 2017–18
*Coupe de la Ligue: 2017–18
*Trophée des Champions: 2018

### Individuaalsed
* Chelsea aasta noormängija: 2006

## Välislingid
Turu plats

**Turu platsi tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. 

Turu platsi tänav algab Pärnu maantee, Vana-Pärnu maantee ja Jaama tänava ristmikul. Ta ristub Suusa (paremalt) ja Piiri tänavaga (paremalt) ning lõpeb Mustamäe nõlval Ehitajate teega.

## Tänava nime variandid
Enne Teist maailmasõda kandis tänav nime *Turg* ja kuni 1966. aastani *Turuplats*.

## Asutused Turu platsi ääres
* Nõmme Kultuurikeskus. Turu plats 2
** Kardemoni kohvik
*Turu plats 3 // Vana-Mustamäe tänav 2
* Restoran Kius. Turu plats 4
* SEB Panga Nõmme harukontor. Turu plats 5/7
* Nõmme turg. Turu plats 6/Piiri 6

## Viited
Fábio Coentrão

**Fábio Alexandre da Silva Coentrão** (sündinud 11. märtsil 1988 Vila do Condes) on Portugali jalgpallur, poolkaitsja.

## Klubikarjäär
*Rio Ave (2005–2007)
*Benfica (2007–2011)
*→ Nacional (laenul) (2008)
*→ Zaragoza (laenul) (2008)
*→ Rio Ave (laenul) (2009)
*Madridi Real (2011–2918)
*→Monaco (laenul) (2015–2016)
*→Lissaboni Sporting (laenul) (2017–2018)
*Rio Ave (2018–2019)
*Rio Ave (2020–)

## Koondisekarjäär
Debüüdi Portugali koondises tegi Coentrão 14. novembril 2009 mängus Bosnia ja Hertsegoviina vastu.

Portugali koondises osales ta meeskonna igas mängus 2010. aasta MM-il. Oma esimese värava Portugali koondises lõi ta 10. augustil 2011 sõprusmängus Luksemburgi jalgpallikoondisega.

Ta on esindanud Portugali koondises ka 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.

2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel kuulus ta turniiri sümboolsesse koosseisu.

## Saavutused
;Benfica
* Portugali meister: 2009–10
* Taça da Liga: 2009–10, 2010–11
;Madridi Real
*Hispaania meister: 2011–12, 2016–17
*Copa del Rey: 2013–14
*Supercopa de España: 2012
*UEFA Meistrite Liiga: 2013–14, 2016–17
*UEFA Superkarikas: 2014
*Klubide maailmameistrivõistlused: 2014, 2016

## Välislingid

* Profiil Madridi Reali kodulehel
Dalmaatsia neitsikummel

**Dalmaatsia neitsikummel** ehk **dalmaatsia püreeter** (*Tanacetum cinerariifolium*) on korvõieliste sugukonna soolikarohu perekonda kuuluv mitmeaastane taimeliik. 

## Kirjeldus
Taime kõrgus 35 cm. Valgete keelõite ja kollaste putkõitega korvõied. Hallikasrohelised, alumiselt küljelt valged, sügavalt lõhestunud lehed.

## Levila ja kasvukoht
Algne levila Dalmaatsia rannik. Tänapäeval kasvatatakse teda kultuurtaimena näiteks Jaapanis, Lõuna-Aafrikas ja Kesk-Euroopas. Eelistab päikeselist kasvukohta ning vettläbilaskvat pinnast. 

## Kasutamine
Dalmaatsia neitsikummeli õite jahu oli tuntud nime all "dalmaatsia putukamürk", nüüd tuntakse seda püreeterina. Püreeter on hea looduslik putukamürk, kuna ta on imetajatele ohutu ning ei kogune keskkonda ja organismi. Mürk ründab putukate närvisüsteemi. Püreetriga võib tõrjuda kõiki tuntud kahjureid. Püreeter segatakse piirituse ja veega ning pritsitakse hämaras, sest segu toimeained lagunevad päikese käes.
Veksellüliti

**Veksellüliti** on kolme klemmiga lüliti, mille kasutamine võimaldab tarvitit (harilikult valgustit) sisse ja välja lülitada kahest lülitist, mis on paigutatud ruumi(de)s eri kohtadesse (näiteks koridori või trepikäigu otstesse).

## Lülitite ühendamine
Faasijuht L (paigalduskaabli pruuni, musta või halli isolatsiooniga soon) ühendatakse ühe veksellüliti klemmiga L (vanemates lülitites P; see kontakt võib olla värviline, näiteks punane). Teise lüliti klemmi L külge ühendatakse tarvitisse minev juhe (nn lambijuhe, skeemil valge). Lülitite ülejäänud klemmid ühendatakse omavahel (skeemil punased juhtmed). Paigalduskaabli neutraaljuht N (sinise sooneisolatsiooniga) ja katsejuht PE (rohe-kollane) ühendatakse tarviti vastavate klemmidega.

Veksellülititele ei saa märkida sisse- ja väljalülitatuse asendit, sest need sõltuvad teise lüliti olekust, ehk muutes teise lüliti olekut muutub esimese lüliti olek vastupidiseks. 

Selleks et saaks valgustust lülitada enam kui kahest kohast, ühendatakse veksellülitite vahele üks või mitu ristlülitit. 

## Vaata ka
* Ristlüliti

## Välislingid
* Lülitite ühendusskeemid
Roosa neitsikummel

**Roosa neitsikummel** ehk **roosa püreeter** (*Tanacetum coccineum*) on korvõieliste sugukonna soolikarohu perekonda kuuluv mitmeaastane taimeliik. 

Taim on 30-60 cm kõrgune. Õied suured, valged või punased, mõnikord kollaka varjundiga. Helerohelised lehed. Kasvab looduslikult Kaukasuses ja Iraanis.

Kasutatakse nagu dalmaatsia neitsikummelit.

## Välislingid
*
Nõmme turg

**Nõmme turg** on turg Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis aadressil Turu plats 8.

Turg on tegutsenud Nõmmel 1908. aastast. Nõmme turuhoone projekteeris arhitekt Robert Natus. Turg avati 1930. aastal . 

Nõmme turu juures on ühissõidukipeatus Nõmme, kus peatuvad bussid 10, 27, 23, 33, 36 ja 45.

Kuni 1959. aastani asus turu juures Liiva–Vääna kitsarööpmelisel raudteel peatus Nõmme-Turg. 

Nõmme turg koos turuhoonega renoveeriti 2009. aastal. 2010. aasta aprillis hävis turuhoone põlengus täielikult, kuid taastati väliselt esialgsel kujul ja avati uuesti sama aasta novembris.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* Nõmme turg. Nõmme veebileht. Tallinn
* Nõmme Turg. Facebook
Püramiid-koerakäpp

**Püramiid-koerakäpp**; ka **Püramiidjas koerakäpp** (*Anacamptis pyramidalis*) on käpaliste sugukonda koerakäpa perekonda kuuluv rohttaim. See on ainus koerakäpa perekonda kuuluv liik.

Püramiid-koerakäpp on Eestis II kategooria kaitsealune taim.  Eesti Orhideekaitse Klubi valis püramiid-koerakäpa 2025. aastal Eesti aasta orhideeks.

## Kasvukoht ja levila
Püramiid-koerakäpp on levinud Euroopa lõunapoolsematel aladel: Väike-Aasias, Kaukaasias, Süürias ja Iraanis, samuti ka Põhja-Aafrikas. Lõunas ulatub tema areaal Tuneesia ja Alžeeriani. 

Eesti on püramiid-koerakäpa üks põhja- ja kirdepoolsemaid kasvukohti.  Teda ei kasva näiteks kuskil Skandinaavia mandriosas ning samuti ei ole teda leitud ka Lätist ega Leedust. Eestile kõige lähemate rikkalikumate leiukohtadega on Ojamaa. Mandri-Eestis on koerakäpa kasvukohaks Noarootsi poolsaar, aga seda on leitud ka Lääneranna vallast. Taime teised leiukohad on Saaremaal, täpsemalt Lääne-Saaremaal ja Sõrve poolsaarel 

Püramiid-koerakäpp kasvab lubjarikastel loo- ja rannaniitudel, puisniitudel, hõredates salu- või loometsades.

## Kirjeldus
Püramiid-koerakäpp on 20–40 sentimeetri kõrgune.  Taime vars on pikk, peenike ja püstine. Varre alusel on mõned (tavaliselt kaks) pruunikad labata lehetuped.

Varrel on suhteliselt pikad (kuni 12 cm) ja kitsad (laius kuni 1,1 cm) teravatipulised lehed. Lehed ümbritsevad vart tupetaoliselt ja seda kogu varre ulatuses. Taime päris ülemised lehed on kõrglehtede taolised.

## Viited

## Välislingid
*
Baktijar Artajev

**Baktijar Garifollaulõ Artajev** (kasahhi keele slaavi kirjas Бақтияр Ғарифоллаұлы Артаев; araabia kirjasباقتيار عاريفوللاۇلى ارتاەۆ; sündinud 14. märtsil 1983 Tarazis) on Kasahstani endine poksija.

Artajev võitis II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 2004. aasta Ateena olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta sai nendel olümpiamängudel parima tehnikaga poksijale mõeldud Val Barkeri karika.

Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) ka 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale James DeGale'ile (Suurbritannia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Artajev osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 12. maailmameistrivõistlustel (Bangkok, 2003), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Šerzod Hussanovile (Usbekistan) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta sai II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 13. maailmameistrivõistlustel (Mianyang, 2005) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Erislandy Larale (Kuuba). Ta sai keskkaalus (kuni 75 kg) 14. maailmameistrivõistlustel (Chicago, 2007) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Alfonso Blancole (Venezuela).

## Viited

## Välislingid
*
Itaalia sõda (1499–1504)

**Teine Itaalia sõda** (1499–1504, ka *Louis XII Itaalia sõda, sõda Napoli eest*) oli Itaalia sõdadest teine. Sõdijaiks olid peaasjalikult Prantsuse Louis XII ja Itaalia Aragóni Fernando II väed mõne väiksema Itaalia riigi osavõtul. Esimese Itaalia sõja järelmina oli Louis kindlalt otsustanud suruda läbi oma nõuded Milano ja Napoli troonidele. 1499. aastal tungis Louis XII Lombardiasse ja vallutas Milano, millele tal oli nõudeõigus isapoolse vanaema Valentina Visconti kaudu.

## Sõda
Louis sõlmis 1499. aastal liidu Veneetsia vabariigi ja šveitslastega ning tungis Milano hertsogiriiki. Šveitsi palgasõduritest koosneva armee palganud Ludovico Sforza leidis linna naastes selle olevat hõivatud prantslastega ühinenud Gian Giacomo Trivulzio poolt; Ludovico armee löödi peagi laiali ning ta ise võeti Prantsusmaal vangi. Louis ja Austria Maximilian allkirjastasid 13. oktoobril 1501 Trente lepingu, millega Austria tunnustas kõiki Prantsuse vallutusi Itaalia põhjapoolsetel aladel.

Tiivustatuna võidu kiirusest, pakkus Louis Fernandole liitu Napoli vastu ja pakkus välja, et nad peaksid kuningriigi omavahel jagama. Fernando oli sellega meeleldi nõus ning 11. novembril 1500 allkirjastati Granada leping. Lepinguga kohustus Fernando toetama Prantsusmaa nõudeid Napoli kuningriigile, saades vastutasuks territooriume kuningriigi jagamisest.

Prantsuse ja Aragòni väed vallutasid Napoli 1501. aastal. Nüüd läksid kaks kuningat sõjasaagi jagamise pärast riidu; Fernando pealekäimine, et teda tunnustataks mõlema, Napoli ja Sitsiilia kuningana, viis peagi sõjani Prantsusmaa ja Hispaania vahel. Saanud Cerignola ja Garigliano all lüüa hispaanlastelt Don Gonzalo Fernández de Córdoba juhtimisel, oli Louis sunnitud loovutama Napoli ja taganema Lombardiasse.

## Lepingud
Lyoni lepingu allkirjastasid 31. jaanuaril 1504 Louis XII ja Aragóni Ferdinand II. Lepinguga loovutas Prantsusmaa Hispaaniale Napoli. Lisaks sellele määratlesid Prantsusmaa ja Hispaania vastavalt kontrolli Itaalia alade üle. Prantsusmaa kontrolli alla jäi Põhja-Itaalia Milanost ülalpool ning Hispaania valitsemise alla Sitsiilia ja Lõuna-Itaalia.

Blois leping, mis sõlmiti 1504. aasta 22. septembril, oli seotud kavandatava abieluga Habsburgide Karli, tulevase Karl V, ning Louis XII ja Bretagne’i Anne'i tütre, Prantsuse Claude’i vahel.

Kui kuningas Louis XII oleks surnud meessoost pärijata, oleks Habsburgide Karl saanud kaasavaraks Milano hertsogiriigi, Genova ja selle võimualused, Bretagne’i hertsogiriigi, Asti ja Blois' krahvkonnad, Burgundia hertsogiriigi ning Auxonne’i, Auxerrois, Mâconnais ja Bar-sur-Seine'i asekuninga ameti.

## Vaata ka
*Barletta väljakutse
Tõnnike

**Tõnnike** (*Betonica*) on taimeperekond huulõieliste sugukonnas. 
Uuema süstemaatika järgi loetakse perekond kuuluvaks nõianõgese perekonda.

Eesti taimedest kuulub sellesse perekonda harilik tõnnike (*Betonica officinalis*).
Komodo varaan

**Komodo varaan** (*Varanus komodoensis*) on soomuseliste seltsi varaanlaste sugukonda varaani perekonda kuuluv roomaja.

Komodo varaani on leitud Indoneesiast Komodo, Rinca, Florese, Gili Motangi ja Gili Dasami saartelt. Ta on üks suurematest tänapäeva roomajatest, kes võib kasvada rohkem kui 3 meetri pikkuseks ja kaaluda kuni 70 kg.

Tema ebaharilikult suuri mõõtmeid seostatakse saaregigantismiga: saartel, kus ta elutseb, puuduvad muud röövloomad, kes võiksid hõivata sellise ökoloogilise niši. Uuemates uurimustes seostatakse komodo varaanide mõõtmeid varem Indoneesias ja Austraalias elanud ning koos teiste megafauna esindajatega pleistotseenis välja surnud hiiglaslike varaanide reliktpopulatsiooniga.

Komodo varaanid domineerivad oma ökosüsteemis tänu oma mõõtmetele. Nende saagiks on selgrootud, linnud ja imetajad. Nende võime karjana jahti pidada on roomajate seas erandlik. Komodo varaanid peavad jahti peamiselt hirvedele, kuid suure osa nende toidust moodustavad raiped.

Varem on ekslikult arvatud, et komodo varaanid kasutavad saagi tapmiseks oma suus elutsevaid patogeenseid baktereid. Uuemad uuringud on kindlaks teinud, et komodo varaanide süljes olev mikrofloora sarnaneb teiste kiskjate omaga ega põhjusta saakloomas surmavat infektsiooni. Komodo varaanide surmav hammustus tuleneb antikoagulatiivse toimega mürgist, mis eritub alalõuas asetsevatest mürginäärmetest.

Rahvusvaheline Looduskaitseliit (IUCN) on arvanud komodo varaani eriti ohustatud liikide hulka. Komodo varaan on looduskaitse all ja tema kaitseks loodi 1980. aastal Komodo rahvuspark.

## Viited
Aap Uspenski

**Aap Uspenski** (sündinud 17. juulil 1966 Abja-Paluojal) on endine eesti maadleja, kes võistles Kreeka-Rooma maadluses, oli sumomaadleja ja rammumees.

## Maadlus

Ta on kümnekordne Eesti meister (1988, 1991–1995, 1997 ja 1998, lisaks 1994 ja 1997 absoluutkaalus). Eesti meistrivõistlustelt on tal kuus hõbemedalit: Kreeka-Rooma stiilis 1998 ning absoluutkaalus 1987, 1989, 1992, 1993 ja 1995. Pronksmedaleid on tal kolm: Eesti meistrivõistlustelt 1983, 1984 ja 1990. Lisaks tuli ta 1987. aasta Eesti NSV suvespartakiaadil kolmandaks.

1995. aasta MM-il Prahas saavutas ta 26. koha kuni 90&nbsp;kg kaalus.

1992.aasta EM-il Kopenhaagenis saavutas 9.koha kehakaalus -90kg

1993.aasta EM-il Istanbulis saavutas 10.koha kehakaalus -90kg

1995. aasta EM-il Prantsusmaal Besançonis saavutas ta 9. koha kehakaalus -90kg

Põhjamaade meistrivõistlustel saavutas ta 1993 Taanis Herningis 2. ja 1994 Tallinnas 1. koha. Läänemere mängudel saavutas ta 1993. aastal Tallinnas 7. koha.

Saksamaa Grand Prix'l Dortmundis tuli ta 1993. aastal 10. kohale.

Kristjan Palusalu mälestusvõistlused võitis Uspenski 1991. ja 1995. aastal ning tuli 1990. ja 1996. aastal teiseks.

Georg Lurichi mälestusvõistlused võitis ta 1997.

Ivan Poddubnõi mälestusvõistlustel tuli ta 1987 7. kohale.

## Sumo

Maailmameistrivõistlustel sumos tuli Uspenski 1997 ja 2000 pronksmedalile ning 1999 ja 2001 hõbemedalile.

Euroopa meistrivõistlustel saavutas ta kolm pronksmedalit: individuaalselt 2000 ja 2001 ning meeskondlikult 1998.

Aap Uspenski on kuuekordne Eesti meister sumos (1997, 1998, 1999, 2001, 2002 ja absoluutkaalus 2001).

## Rammumees

Aap Uspenski oli Eestimaa rammumees aastail 1990–1992.

World's Strongest Man 1990 Soomes Joensuus saavutas 8.koha

## Välislingid
* Saavutuste loend saidil sport24.ee
Andi kondor

**Andi kondor** ehk **kaeluskondor** (*Vultur gryphus*) on Lõuna-Ameerikas elutsev kondorlaste sugukonda kuuluv linnuliik, kondori perekonna ainus esindaja. 

Teda on leitud Andides ja Lõuna-Ameerika läänerannikul.

Tal on maismaalindudest suurim tiibade laius (kuni 3,2 m).
Võsu-liivsibul

**Võsu-liivsibul** (*Jovibarba sobolifera*) on paksuleheliste sugukonna liivsibula perekonda kuuluv mitmeaastane sukulent.

## Kirjeldus
Taime kõrgus 10–25 cm. Juurmine lehekodarik tihe, sibulakujuline, koosneb äraspidimunajatest lihakatest lehtedest. Taim paljuneb vegetatiivselt rohkete noorte lehekodarike moodustumise teel. Õisikuvars näärmekarvadega ja süstjate lehtedega. Kroonlehed näärmekarvadega, ripsmelise servaga, andurjalt väljaulatuva ripsmelise keskrooga. 

## Kasvukoht
Eestis levinud peamiselt Kagu-Eesti liivastes männikutes ja nõlvadel.

## Välislingid
*
Moldavija

**Moldavija** (vene keeles *Молдавия*) oli kahe tekiga seitsmes Rossija-klassi (projekt 785/OL800, I seeria) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud Národný Podnik Škoda Komárno (Slovenské Lodenice n.p. Komárno) laevatehases Komárnos Tšehhoslovakkias 1953 Volga jõelaevakompaniile.

Selle nime all kasutati laeva aastail 1954–1962 ja 1975–1991 Volgal liinil Moskva – Rostov Doni ääres, aastail 1962–1975 Obi ja Irtõši jõgedel liinil Tobolsk–Salehard NSV Liidu lipu all.

1992. aastal ostis laeva Türgi firma Kõiõ Tur selleks, et kasutada Moldavijat ujuvrestoranina. Uue omaniku käsul, vaatamata sellele, et meresõiduks alus ei sobi, sõitis jõelaev oma jõuga Mustal merel Trabzoni sadamasse, kus see seisis hotellina. 1996. aastal otsustati laeva moderniseerida. 28. septembril 1996 asus Moldavija oma viimasele reisile, 11-liikmelise segameeskonna kapten oli venelasest Nikolai Suhhovitski. İnkumi (Bartıni provints) ääres läks üks diiselmasin katki, seda remonditi ise merel, kuid tõusis tugev torm ja laeva pööramisel laine löögi tõttu jõelaev pööras ümber ja uppus. Päästeti ainult 4 inimest, nende hulgas üks venelane. Laevavrakk leiti järgmisel päeval.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Web-arhiiv Projekt 785 (vene keeles)
* Jõelaev Belorussija (vene keeles)
Kaunis teloopea

**Kaunis teloopea** (*Telopea speciosissima*) on prootealiste sugukonda kuuluv taim.

See on Uus-Lõuna-Walesi ranniku endeem ning sama osariigi sümbollill.

See kasvab 3–4 m kõrguse ja kuni 2 m laiuse, ühe- või mitmevarrelise põõsana. Varred harunevad vähe. Tumerohelised lehed on 13–25 cm pikkused. Tumepunane õisik võib sisaldada kuni 250 õit, õisiku läbimõõt on 7–10 cm. Õisikut ümbritsevad 3–5 cm pikkused kandelehed, mis on samuti punased.

Liigist on aretatud kultivare ja hübriide, seda müüakse lõikelillena ja kasvatatakse koduaedades.
Vassili Žirov

**Vassili Valerjevitš Žirov** (vene keeles ja kasahhi keele slaavi kirjas **Василий Валерьевич Жиров**; seetõttu on perekonnanimi ladina kirjas enamasti **Jirov**; sündinud 4. aprillil 1974 Balkašis (Balqaş) Karagandõ (Qarağandı) oblastis Kasahstanis) on NSV Liidu ja Kasahstani endine poksija.

Žirov võitis poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta sai nendel olümpiamängudel parima tehnikaga poksijale mõeldud Val Barkeri karika.

Žirov sai pronksmedali II keskkaalus (kuni 75 kg) 7. maailmameistrivõistlustel (Tampere, 1993), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Akin Kuloglule (Türgi) ning poolraskekaalus (kuni 81 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Antonio Tarverile (USA).

Žirov võitis II keskkaalus (kuni 75 kg) 33. Euroopa juunioride meistrivõistlustel (Edinburgh, 1992) kuldmedali ja tuli Euroopa juunioride meistriks.

Žirov poksis jaanuarist 1997 kuni oktoobrini 2009 elukutselisena. Ta osales kokku 42 kohtumisel ning võitis neist 38 (neist 32 nokaudiga) ja kaotas 3 (neist 1 nokaudiga) kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki.

## Viited

## Välislingid
*
Kahelikolmetine leht

**Kahelikolmetine leht** on liitleht, mille kolm lehekest omakorda koosnevad kolmest lehekesest. 

## Vaata ka
* Kolmetine leht
Valeeria Villandi

**Valeeria Villandi** (õieti **Valeria-Salme Villandi**; 27. august 1924 Tallinn – 31. detsember 2021) oli eesti luuletaja ja tõlkija.

Valeeria Villandi lõpetas 1955. aastal kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal. Ta töötas aastatel 1947–1952 kirjandusmuuseumis, seejärel oli ajalehe Edasi kultuuriosakonna juhataja, 1954. aastast ajakirja Noorus kirjandusosakonna juhataja ning 1964. aastast oli ta kutseline kirjanik. 1973. aastast töötas ta ajakirja Looming toimetuses, esialgu toimetajana ning 1982–1991 vastutava sekretärina.

Esimesed Valeeria Villandi luuletused ilmusid ajakirjanduses 1945. aastal. Ta on tõlkinud peamiselt vene ja saksa, kuid ka udmurdi ja hispaania keelest, eelkõige luulet. Ta on koostanud ja toimetanud luuleraamatuid nii täiskasvanutele kui ka lastele ning tõlkinud filmitekste, sealhulgas palju vene multifilme.

## Luulekogud
* "Päikese ring", Tallinn; Eesti Riiklik Kirjastus, 1957
* "Kaja", Tallinn; Eesti Raamat, 1969
* "Hüpe homsesse", Tallinn: Eesti Raamat, 1974
* "Momentvõtted aegluubis", Eesti Keele Sihtasutus, 2015 

## Viited

## Välislingid

* Rein Veidemann. Lihtsalt Valerka Eesti Päevaleht, 27. august 1999
*
Barry Sonnenfeld

**Barry Sonnenfeld** (sündinud 1. aprillil 1953 New Yorgis) on USA filmi- ja telerežissöör ja produtsent. 

Juba enne režissööriks hakkamist oli ta mitme vendade Coenite (Joel ja Ethan Coen) lavastatud filmi operaator.

## Barry Sonnenfeldi lavastatud filmid
Siumari

**Siumari** (*Actaea*) on tulikaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

Siumarja perekonna esindajate levilaks on põhjapoolkera parasvööde. Laiemas käsituses (perekonda on arvatud ka perekondade Cimicifuga ja Souliea liigid) kuulub perekonda 25-30 liiki.

Eestis kasvab pärismaisena üks siumarja perekonna esindaja salu-siumari.

## Liike
**Actaea erythrocarpa* – punaseviljane siumari 
**Actaea pachypoda* – valge siumari 
**Actaea rubra* – punane siumari 
**Actaea spicata* – salu-siumari 
**Cimicifuga americana* – ameerika lursslill 
**Cimicifuga arizonica* – arisoona lursslill 
**Cimicifuga biternata* – hondo lursslill 
**Cimicifuga brachycarpa* – hiina lursslill 
**Cimicifuga dahurica*  – dauuria lursslill 
**Cimicifuga elata* – kõrge lursslill 
**Cimicifuga europaea* – euroopa lursslill 
**Cimicifuga foetida* – haisev lursslill 
**Cimicifuga japonica* – jaapani lursslill 
**Cimicifuga kashmiriana* – kašmiiri lursslill 
**Cimicifuga matsumurae* – Matsumura lursslill 
**Cimicifuga racemosa* – kobar-lursslill 
**Cimicifuga ramosa* – haruline lursslill 
**Cimicifuga rubifolia* – apalatši lursslill 
**Cimicifuga simplex* – liht-lursslill 
**Cimicifuga yunnanensis* – jünnani lursslill
Põldmagun

**Põldmagun** (*Papaver dubium*) on magunaliste sugukonda maguna perekonda kuuluv rohttaim.

## Levila ja kasvukoht

Areaali põhiosa on Vahemere ümbruses, kuid esineb ka Skandinaavias, ka Kesk-, Lääne- ja Väike-Aasias. Tulnukana kogu Euroopas. Eestis tavaline. Sagedam Lääne- ja Loode-Eestis, saartel.

Kasvab umbrohuna põldudel, tulnukana jäätmaadel ja prahipaikadel. Eelistab liivakaid muldi, kasvab ka kaljudel ja hõredates metsades. Valgusnõudlik, kuivataluv.

## Kirjeldus
Lühiealine ühekojaline 10–70 cm kõrgune harunenud või vahel harunemata rohttaim. Kogu taim sisaldab mürgist piimmahla. 

Püstisel, väheharunenud, 20–60 cm kõrgusel, pikkade valkjate veidi karedate karvadega varrel on sulgjagused süstjate lehekestega lihtlehed.

Õisi on taimel 2–14. Õie läbimõõt on 4,5–5 cm. Kroonlehed võivad olla kuni 2 cm pikad, helepunased või roosad, harvem valged. Tolmukaniidid on violetjad. Õieraod on lidus, õiepungad aga eemalehoiduvate karvadega. Õitseb juunis ja juulis. Putuktolmleja.

Viljaks on äraspidimunajas kupar, mis on alusel sujuvalt ahenev, suhteliselt peenike ja karvadeta. Seemned on 5–6 mm pikad, valmivad juuli lõpust augustini.

## Viited

## Välislingid
*
Salu-siumari

**Salu-siumari** (*Actaea spicata*) on tulikaliste sugukonda siumarja perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

## Rahvapärased nimetused
Rahvapäraselt on salu-siumarja kutsutud: **ussimari**, **lenderavandeserohud**, **äkitse haiguse rohi**, **sivumari**.

Vanemas kirjanduses on taime nimetatud "Christophi rohuks". Samasugust nime on ta kandnud paljudes euroopa keeltes. Nimetus pärineb keskaja kaitsepühaku nimest, kes kaitses võlureid, aardeotsijaid ja katkutõbiseid. Usuti, et siumari kaitseb katku eest.

## Levila ja kasvukoht
Levinud peaaegu kogu Euroopas ja ka Lääne-Siberis. Hiinas esineb lähedane liik. 

Eestis tavaline, kuid ei esine kuskil massiliselt, saartel haruldane. Kasvab mandriosa leht- ja segametsades ning puurühmade all puisniitudel.

## Kirjeldus

Taime kõrgus 50 cm. Kahelikolmetised pikarootsulised lehed on suured. Erinevalt enamikust tulikalistest on salu-siumarjal kroonlehed, kuigi need on  4–6 kitsad ja tagasihoidlikud. Tolmukaid palju, emakaid üks. Õitseb juunis-juulis. 

Viljaks mahlakad, paljuseemnelised, marjataolised, läikivad kukkurviljad, mis on algul rohelised ja hiljem mustad. Kuni 1 cm pikkused piklikud viljad asuvad vartel kobaratena. Salu-siumarja augustis valmivad viljad on väga mürgised.   

Kõik taime osad lõhnavad ebameeldivalt. 

## Viited

## Välislingid
*
Must seatigu

**Must seatigu** (ka *must-seatigu*; ladina keeles *Limax cinereoniger*, varem ka *Limax alpinus*) on Eestis esinev suur nälkjas.

## Välimus
Teda võib kergesti ära tunda suuruse ja valgete seljavöötide järgi. Üldine värvus varieerub hallist pruuni ja mustani. Suurest seateost (*Limax maximus*) eristab teda kõhualune värvus: valget vööti ümbritsevad kaks tumedat vööti. Hingamisava on mantlikilbi tagaosas ning kilbi sisemuses peitub rudimentaarne lubjastunud koda.

## Levik
Must seatigu on Euroopa (mõnedel andmetel ka maailma) suurim nälkjas. Ta võib kasvada kuni 30 cm pikkuseks, keskmine pikkus on 15–20 cm. Ta elutseb kogu Euroopas, välja arvatud kõige põhjapoolsematel aladel (sealhulgas Islandil) ja Hispaanias. 

## Eluviis
Elupaikadest eelistab must seatigu metsi ja parke, kuid võib niiske ilmaga liikuda tavatutes paikades.

Kuna tema toidusedelisse kuuluvad eelkõige langenud lehed, vetikad ja seened, ei ohusta must seatigu erinevalt teistest nälkjatest aiasaaki.

Must seatigu on hermafrodiitne, mistõttu tal on lihtne leida paljunemispartnerit. Paljunetakse kevadel, paaritumine toimub kohtumispaigas, tavaliselt puudel. Kumbki tigu viljastab teise munarakud ja mõlemad munevad. Peatselt pärast munemist tigu sureb. Suguküpsuse saavutamine võib võtta mitu aastat, musta seateo eluiga on kuni kolm aastat.

## Vaata ka
*suur seatigu


Limax_cinereoniger_with_eggs.jpg|Munemine
Limax cinereoniger-fot.jpg|Valge triip talla all
Limax cinereoniger in Viimsi.jpg|Tallinna lähistel metsateel 2016 maikuus


## Välislingid

* 

* Kirsi Lattu "FOTOD: kuidas vahet teha lusitaania teol ja seateol" Maaleht, 29. juuli 2009
* Molluscs of Central Europe
* "Der Schwarze Schnegel" Robert Nordsieck, "Die faszinierende Welt der Schnegel"
* Ropert Nordsieck "The Black Keel Back Slug" Weichtiere.at
* "Ukkoetana (''Limax cinereoniger'')" Luonnossa.net
* "Taxonomy: Limax cinereoniger" UniProt
* ''Limax cinereoniger'' andmebaasis Animal Base Göttingeni ülikoolis
* Fauna Europaea Limax
* Must seatigu looduskalender.ee
* Must seatigu Loodusemehe pildipank (Arne Aderi foto)

*Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Limax cinereoniger]], saksakeelset artiklit [[:de:Schwarzer Schnegel]], venekeelset artiklit [[:ru:Limax cinereoniger]], prantsuskeelset artiklit [[:fr:Limax cinereoniger]], tšehhikeelset artiklit [[:cs:Slimák popelavý]], norrakeelset artiklit [[:no:Svartkjølsnegl]], soomekeelset artiklit [[:fi:Ukkoetana]] ja leedukeelset artiklit [[:lt:Juodasis šliužas]] seisuga 12. detsember 2011.*
Mustuim-hallhai

**Mustuim-hallhai** (*Carcharhinus melanopterus*) on sugukonda *[[Carcharhinidae]]* hallhaide perekonda kuuluv hai, kes on kergesti äratuntav mustade uimetippude järgi (eriti selja- ja sabauimel).  

Selle liigi esindajad eelistavad elada madalas, rannalähedases meres. See on üks arvukamaid liike India ja Vaikse ookeani troopilistes vetes korallrahude ümbruses. Veest välja ulatuv musta tipuga seljauim on sealsetes rannikupiirkondades tavaline vaatepilt. Mustuim-hallhaid elutsevad peamiselt liivaseljandikel ja korallrahude ümbruses, kuid võivad vahel viibida ka riim- ja mageveega aladel. Tüüpilised isendid kasvavad 1,6 meetri pikkuseks. 

## Taksonoomia
Esimestena kirjeldasid mustuim-hallhaid Prantsuse naturalistid Jean René Constant Quoy ja Joseph Paul Gaimard aastatel 1817–1820 korvetil Uranie toimunud uurimisretke ajal. Nende kirjeldus avaldati 1824. aastal osana Louis de Freycineti 13-osalisest teosest "Voyage autour du monde ... sur les corvettes de S.M. l'Uranie et la Physicienne", mis kirjeldas Uranie reisi. Kirjeldatud isend oli 59 sentimeetri pikkune noor hai, kes oli püütud Waigeo saare juurest, Uus-Guineast läänes. Quoy ja Gaimard panid algselt nimeks *Carcharias melanopterus*. *Melas* tähendab kreeka keeles 'must' ja *pteron* tähendab uime või tiiba, viidates haile iseloomulikele uimeotstele. 

## Välislingid
*
Edgar Mattisen

**Edgar Mattisen** (11. juuni 1921 Luunja vald, Tartumaa – 10. september 2002) oli Eesti NSV ühiskonnategelane (ELKNÜ ideoloogiasekretär) ja Eesti ajaloolane.

Ta lõpetas 1940. aastal Tartu Tööstuskeskkooli ja kolis juunipöörde ajal Tallinna. 

## Tegevus ELKNÜ-s ja NLKP-s
Juulis 1940 astus ta ELKNÜ liikmeks ja oli Raudteede Peatehaste komsomoliorganisatsiooni asutajaid, hiljem Eesti Raudtee Tallinna poliitosakonna instruktor komsomolitöö alal.

Osales Teises maailmasõjas Eesti Laskurkorpuse ridades ning demobiliseerus 1944. aastal pataljoni komsomolisekretärina, 1944. aastal astus ÜK(b)P liikmeks.

Pärast sõda töötas ta ELKNÜ Keskkomitees osakonnajuhatajana ja sekretärina propaganda ja agitatsiooni alal.

1949. aastal lõpetas ta kiitusega NLKP KK juures asuva Kõrgema Parteikooli ning töötas seejärel pedagoogi ja parteitöötajana. Töö kõrvalt lõpetas aspirantuuri Herzeni-nimelises Leningradi Pedagoogilises Instituudis ja 1956. aastal NLKP Keskkomitee Ühiskonnateaduste Akadeemias.

Ta töötas alates 1962. aastast nn punaste ainete õppejõuna, muuhulgas oli ta Eesti Põllumajandusakadeemia NLKP ajaloo ja filosoofia kateedri juhataja, Eesti NSV Kõrg- ja Keskerihariduse Komitee Õppe-Metoodilise Töö Valitsuse juhataja ning TPI NLKP ajaloo kateedri juhataja. 1978. aastast töötas ta Tallinna Konservatooriumi ühiskonnateaduste kateedri juhatajana.

## Teoseid
*"70 aastat Eesti nõukogude vabariigi sünnist". // VEKSA Kalender 1988. Väliseestlastega Kultuurisidemete Arendamise Ühingu aastaraamat XI. Tallinn 1987. LK 30–37
*"Tartu rahu". Eesti Raamat. Tallinn 1988. ISBN 545000009X. 528 lk
**2. trükk. Eesti Raamat. Tallinn 1989. ISBN 5450004540. 528 lk
*"Eesti-Vene piir". Ilo. Tallinn 1993. 200 lk

## Tunnustus
*1970 – Nõukogude Eesti preemia
*Isamaasõja II järgu orden
*orden "Austuse märk"
*Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
Norvel Lee

**Norvel LaFollette Ray Lee** (22. september 1924 Eagle Rock, Botetourti maakond, Virginia – 19. august 1992 Bethesda, Montgomery maakond, Maryland) oli USA poksija.

Lee võitis poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta sai nendel olümpiamängudel parima tehnikaga poksijale mõeldud Val Barkeri karika.

## Viited
Äraspidimunajas leht

**Äraspidimunajas leht** või **leheke** on leht või leheke, mille laba kõige laiem koht on keskkohast lehe või lehekese tipu poole.

## Liike ja perekondi, mille lehed võivad olla äraspidimunajad
*Harilik härjasilm
*Harilik kukerpuu 
*Harilik porss
*Kahelehine käokeel
*Lääneanakard
*Tüse adeenium
*Võsu-liivsibul
*Väike mandlipuu

## Äraspidimunaja lehekesega taimi
*Hobukastanilehine rodgersia
*Sulgjas rodgersia

## Vaata ka
*munajas leht
Kaudne kõneviis

**Kaudne kõneviis** ehk **kvotatiiv** väljendab kaudset (st kelleltki kolmandalt kuuldud) teatelaadi, 
::nt *Laps *'jonnivat** väga palju.'' ''Ta **nägevat tööga** suurt vaeva.''
*Kõneleja ei võta ise öeldu suhtes seisukohta, vaid edastab kelleltki teiselt pärineva info koos tõeväärtushinnanguga. 

*Kaudse kõneviisiga võib väljendada ka seda, et kaheldakse öeldu sisus. 
::nt ''Nad olevat ära kolinud''. 
* Enda kohta käivaid väiteid kvotatiivis esitades näidatakse, et need ei ole esitaja veendumustega kooskõlas.
::nt ''Mina ei oskavat naelagi seina lüüa.'' ''Ma ei teadvat sellest loost midagi.''

*Kvotatiivi tunnus on ***vat***, 
::nt ''söö**vat***, ''vaata'''vat'''
*Kaudsel kõneviisil on kaks aega – [[olevik (keeleteadus)|olevik]]  ja [[üldminevik]].
**Olevik: ''näge'''vat''',  rääki'''vat***.
**Üldminevik: *ole*'vat** näinud, ole**vat** rääkinud''.


Kvotatiivi funktsioonis toimivad mõningad [[tarind (keeleteadus)|tarindid]] ja vormid, millel on enamasti vaid üks aeg.
* Verbi ''pidama'' kindla kõneviisi lihtmineviku vorm, eitavas kõnes ka kaudse kõneviisi oleviku vorm koos põhiverbi ''ma''-tegevusnimega (tarind väljendab ainult olevikku).
::nt ''Nüüd **pidi** ka meil ruumis suitsetamist **lubatama**.  ''Mina'' **ei pidavat oskama** naelagi seina lüüa''.
* Kindla kõneviisi enneminevik, kui see esineb lihtmineviku ajalises plaanis.
::nt ''Kui Mari eile läbi metsa koju **oli läinud**, **oli** ta suure põdrapulliga vastamisi **sattunud**.
* ''da''-infinitiiv (kõnekeelne, väljendab olevikku.
::nt ''Minust **hoovata** seletamatut võlu.''
* ''nagu (justkui-, justnagu-, otsekui)''- kõrvallause, kus verb on tingivas kõneviisis.
::nt ''Minu sõber väidab, **nagu ei oskaks*' mina naelagi seina lüüa*.

## Vaata ka
*Evidentsiaalsus
Heelium-3

**Heelium-3** (3He) on kahe prootoni ja ühe neutroniga aatomituumaga stabiilne heeliumi isotoop. 

Heelium-3 avastasid Luis Álvarez ja Robert Cornog 1939. aastal.

Heelium-3 peetakse potentsiaalseks teise põlvkonna termotuumareaktorite kütuseks. Probleem on selle isotoobi haruldus Maal. Heelium-3 tekib triitiumi beetalagunemisel ja seda protsessi tahetakse kasutada ka heelium-3 tootmiseks.

Heelium-3 on Päikeses toimuvate tuumareaktsioonide kõrvalsaadus. Seda leidub mingil määral päikesetuules ja planeetidevahelises keskkonnas. Planeetidevahelisest ruumist Maa atmosfääri sisenev heelium-3 hajub kiiresti kosmosesse tagasi ja selle sisaldus atmosfääris on üliväike. Osa maapealses atmosfääris leiduvast heelium-3-st on tekkinud atmosfääris ja vee all tehtud tuumakatsetuste tagajärjel.

Et Kuul puudub atmosfäär, leidub sealses pinnakihis (regoliit) märkimisväärses koguses heelium-3. Kuu pinnasesse kogunes heelium-3 järk-järgult miljardite aastate jooksul päikesetuulest. Tonn Kuu pinnast (kõige ülemises pinnalähedases kihis) sisaldab umbes 0,01 g heelium-3 (kuni 50 ppb) ja 28 g heelium-4. See isotoopide osatähtsuse suhe (umbes 0,043%) on oluliselt suurem kui Maa atmosfääris. 

## Füüsikalised omadused
Tänu väikesele aatommassile 3,016 u on heelium-3-l mõned füüsikalised omadused, mis erinevad heelium-4 (aatommassiga 4,0026 u) omadustest. Heelium-3 kvantmehaaniliste omaduste tõttu on sellel suurem nullpunkti energia kui heelium-4-l. Seetõttu erinevad heelium-3 vedela oleku omadused oluliselt heelium-4 omadustest, eriti väga madalatel temperatuuridel.

Kvantmehaanilised mõjud heelium-3-le ja heelium-4-le on oluliselt erinevad, sest kahe prootoni, kahe neutroni ja kahe elektroniga heelium-4 aatomi  koguspinn on null, nii et see on boson, kuid ühe võrra väiksema neutronite arvuga heelium-3 üldine spinn on 1/2, nii et see on fermion.

## Kasutamine
Kvantarvutid vajavad töötamiseks väga madalaid temperatuure. Mida madalam on selle keskkonna temperatuur, kus kvantarvuti komponendid asuvad, seda püsivam on arvuti ja seda vähem vigu esineb arvutustes. Heelium-3 on väga tõhus jahutusvedelik, mis võimaldab saavutada väga madala temperatuuri, mis vähendab kvantarvutite müra ja vigade arvu.

Heelium-3 on ka oletuslik termotuumasünteesi kütus, mille täpsemaid kasutamisvõimalusi uuritakse.

Heelium-3 loodetakse kasutada tulevase energiaallikana. Erinevalt enamikust tuumasünteesireaktsioonidest on heelium-3 aatomite  liitumine neutronivaba termotuumasüntees. See vabastab suures koguses energiat, muutmata ümbritsevat ainet radioaktiivseks. Kuid heelium-3 termotuumareaktsioonide saavutamiseks on tarvis kõrgemat temperatuuri kui seni kasutatud termotuumareaktsioonide korral ja see protsess võib tekitada ka kõrvalreaktsioone, mis muudavad ümbritseva aine radioaktiivseks.
Kindel kõneviis

**Kindel kõneviis** ehk **indikatiiv** on kõneviisikategooria tähenduslikult neutraalne liige. Seda kasutatakse tavaliselt siis, kui väljendatavat tegevust peetakse reaalseks, teatelaad on otsene ja suhtluseesmärgiks on väite edastamine. 

## Eesti keel
Kindlal kõneviisil tunnus puudub.

Kindla kõneviisiga on tegemist siis, kui lauses on olemas indikatiivne verbivorm ja puuduvad muudele modaaltähendustele osutavad vormivahendid.

Nt *Mari *'sõi** pannkooke.''
***Sõidan*' rattaga.*

Kasutades erinevaid keelelisi vahendeid ([[lekseem]]e, [[sõnajärg]]e jms), saab kindla kõneviisi abil väljendada ka teistele kõneviisidele omaseid tähendusi:
* ebareaalne tegevus: ***Pidin** peaaegu nutma hakkama.*
Vrd [[tingiv kõneviis]]: ***Oleksin** peaaegu nutma hakanud.*
* teate vahendatus: *Tiina ütles, et Tõnu **on** juba kooli **läinud**.*
Vrd [[Kaudne kõneviis]]: *Tiina ütles, et Tõnu **olevat** kooli **läinud**.*
* käsk: *Selle pluusi **pesed** sa nüüd kohe ära!*
Vrd [[käskiv kõneviis]]: ***Pese** see pluus kohe ära!''

## Kirjandus
* Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, lk 34.
* Erelt, Mati, Tiiu Erelt, Kristiina Ross 2007. Eesti keele käsiraamat. Kolmas, täiendatud trükk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, lk 281.
Costa Atlantica

**Costa Atlantica** on esimene Spirit-klassi ja Carnival Corporation & plci tütarfirmale Costa Crociere S.p.A. kuuluv ristluslaev, mis on ehitatud 2000 Kvaerner Masa-Yards AB laevatehases Helsingis Soomes.

## Ajalugu
Ristluslaev asus oma esmareisile 1. juulil 2000. 
Laev ristiti 15. juulil 2000 Veneetsias (Itaalia) ja ristiemaks sai itaalia näitleja Claudia Cardinale. Laeva kodusadam on Genova.
Ristluslaeva sõsarlaevad on Costa Mediterranea ning teistsuguse korstnaga Carnival Spirit, Carnival Legend, Carnival Miracle, Carnival Pride.

2012. aasta seisuga kasutati laeva kruiisideks Savonast.

Laeva mõjutas ka 2020. aasta koroonapandeemia, kui seal tuvastati 148 nakkusjuhtumit. Kõik nakatunud paranesid.

## Vaata ka
*Kruiisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
*Costa Atlantica costacruise kodulehel (inglise keeles)
Dzintar Klavan

**Dzintar Klavan** (sündinud 18. juunil 1961 Viljandis) on endine Eesti jalgpallur.

## Koondisekarjäär
Eesti koondises on Klavan pidanud 19 kohtumist. Debüüdi tegi ta 21. veebruaril 1993 Balti turniiril mängus Läti vastu 32-aastaselt.

## Isiklikku
Tema poeg on jalgpallur Ragnar Klavan.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*
Niidukäharik

**Niidukäharik** (*Rhytidiadelphus squarrosus*) on Eestis tavaline liik samblaid laanikuliste sugukonnast. 

Niidukäharik on laialt levinud Euraasia ja Põhja-Ameerika sammal, mis on samuti introdutseeritud lõunapoolkeral. Sellel samblal on lai ökoamplituud ning seda võib kohata inimtekkelistes kasvukohtades, näiteks murus ja golfiväljakutel. Selle lähem sugulane on petlik käharik, millega seda sageli segi aetakse.

## Nimetus

Perekonna nimetus *Rhytidiadelphus* pärineb ladina sõnast *Rhytidium* ja kreeka sõnast αδελφός (*adelfós*, 'vend'), mis viitab tihedale sugulusele kurdsambla (*Rhytidiumi*) perekonnaga. Liigi nimetus *squarrosus* viitab lehtede kujule, mis on soomusekujulised.

Suurbritannias on selle sambla nimetus *springy turf-moss* ja Ameerika Ühendriikides *square goose-neck moss*.

## Kirjeldus

Niidukäharikul on kuni 15 cm haruline tüvi, mis on kõverdatud täisnurga all ja moodustab lehti pikkusega 2–2,5 mm. Lehtede alused on laiad ja sisaldavad paari lühikest närvi. Kupraid kasvab niidukäharikul harva, selle tõttu tal on suguta sigimine.

## Levila

Niidukäharik on levinud tsirkumpolaarselt põhjapoolkeral, seda on leitud Euraasia paljudes kohtades ning mõnes Põhja-Ameerika piirkonnas, sh Kanada Briti Columbia provintsis, USA Alaska, Washingtoni ja Oregoni osariigis, Kanada Newfoundlandi ja Labradori provintsis ning Taanile kuuluval Gröönimaal.

Samuti on seda introdutseeritud Põhja-Ameerika kirdeossa, Tasmaaniasse ja Uus-Meremaale, kus see on nüüd invasiivne liik.

## Viited

## Välislingid

*
Harilik hiilgekiil

**Harilik hiilgekiil** (*Cordulia aenea*) on eristiivaliste alamseltsi kuuluv kiililiik.

Lendab veidi madalamal temperatuuril kui enamik Eesti teisi kiililisi — hommikul varem, õhtul hiljem.

## Välislingid
*
Prügilagaas

**Prügilagaas** on prügilasse toodud orgaanilise aine lagunemisel tekkiv gaaside segu, mida harilikult kogutakse suletud prügilatest või prügila suletud osast.

Nagu ka teised biogaasid, koosneb prügilagaas peamiselt metaanist ja süsinikdioksiidist, kuid sisaldab lisaks ka muid gaasilisi ühendeid (veeauru, molekulaarset lämmastikku ja hapnikku, väävelvesinikku jms), sealhulgas toksilisi ühendeid. Prügilagaasi kasutatakse valdavalt kütusena. Suurema niiskuse-, süsinikdioksiidi ja muude gaasiliste lagusaaduste sisalduse tõttu on prügilagaasi kütteväärtus maagaasi kütteväärtusest enamasti natuke väiksem. Koostises olevate kõrvalgaaside tõttu ei sobi prügilagaas hästi keemiatööstuse toormeks.

Gaasi kogumiseks rajatakse prügila sulgemisel ladestatud prügi ülemistesse kihtidesse kogumistorustik ja kaetakse see pealt õhukindlalt.

Prügilates, kus prügilagaasi ei koguta, pääsevad need gaasid otse atmosfääri, kus osa neist annavad kasvuhoonegaasidena oma panuse inimtekkelisse kliimamuutusesse.

## Vaata ka
*Prügilanõrgvesi
Jalakasurm

**Jalakasurm** (inglise keeles *Dutch elm disease*, lühend **DED**) on seenhaigus, mis põhjustab jalakate kuivamist. Haigust tekitab pms keraskottseenelaadsete seltsi kuuluv seen jalaka-siugsuu (*Ceratocystis ulmi*). Jalakasurma iseloomustab võras tipust kuivanud oksad ja koorealuses puidus must katkendlik ring. 

Jalakasurma tõrjeks põletatakse tavaliselt haiged oksad ja hukkunud puud kohapeal. 

## Levik
Selle esimene puhang oli 20. sajandi hakul, teine puhang sama sajandi lõpul. Teist puhangut võis soodustada üleilmne kaubandus ja kliima soojenemine. Haigusetekitajat levitavatele putukatele on Eesti kliima aina sobivam. Haiguse levikut soodustavad ja kiirendavad soojad suved. Haiguse tagajärjel ei saa vesi ega toitained puutüves liikuda ning lehed närbuvad, kolletuvad ja kuivavad. Haigus levib juurekontakti kaudu, samuti levitavad seda putukad, näiteks jalaka-maltsürask ja paaritu puiduüraja. Putukad talvituvad haigete või surevate puude koore all. Kui temperatuur on piisavalt soe, lendavad nad küpsussöömale, olles samas haigust tekitavate eostega kaetud, millega nakatab uue puu seda söömise käigus vigastades. Sellele järgneb seene kiire paljunemine vaatamata sellele, et puu püüab toota kaitseks keemilisi ühendeid. Kõige vastuvõtlikum haigusele on Eestisse sisse toodud ameerika jalakas.

## Ravi ja tõrje

### Keemiline
Üks tõhusamaid fungitsiide haiguse tõrjel on Arbotect. Seda süstitakse iga paari aasta järel, sest puud täiesti haigusest vabaks sellega ei ravi. Samuti ei aita see juurenakkuse korral, küll aga on 99,5% tõhus putuknakkuse tõrjumisel.

Tõrjevahend Alamo toimib vaid sellel hooajal, mil seda süstitakse.

Multistriatin on emaste üraskite levitatav feromoon, mida on võimalik sünteetiliselt toota ning sel moel haigust levitavaid isaseid putukaid püüda.

### Bioloogiline
Kuna Hollandis on tänava- ja pargipuudel kemikaalide kasutamine keelatud, loodi Amsterdami ülikoolis 1980. aastatel bioloogiline vaktsiin. Trig on mittemürgine ning sisaldab destilleeritud vees lahustatud seene *[[Verticillium albo-atrum]]*'i eoseid, mida süstitakse kevadel jalakasse, tekitades sel moel immuunreaktsiooni. Katsed USA jalakatega on olnud edukad, need on vähendanud haiguse põhjustatud puude hukku märgataval määral.

## Vaata ka

* tamme-äkksurm
* saaresurm

## Viited

## Kirjandus
*EE 4. köide, 1989.
Pjotr Alabin (jõelaev)

**Pjotr Alabin** (vene keeles *Петр Алабин*) on kahe tekiga kaheteistkümnes Rossija-klassi (projekt 785/OL800, II seeria) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud Tšehhoslovakkias Komárnos Národný Podnik Škoda Komárno (Slovenské Lodenice n.p. Komárno) laevatehases 1954 Volga jõelaevakompaniile. Laev sai nime Venemaa Keisririigi poliitilise tegelase ja sõjaväe kirjaniku Pjotr Alabini auks.

Laev tehasenumbriga 328 ehitati 1954. aastal ja *Kirgizija* nime all kasutati seda mitte ainult Venemaa jõgedel Gorkist ning alates 1957. aastast liinil Kuibõšev-Uljanovsk Nõukogude Liidu lipu all, vaid ka Ukrainas aastail 1986–1989 Tšornobõli katastroofi tagajärgede likvideerimiseks, kus seda kasutati hotellina.

1995 vahetus laevaomanik ja laev nimetati ümber Pjotr Alabiniks. Kuni laeva moderniseerimiseni 2005. aastal oli laevaomanik OAO "Pjotr Alabin" ja alates 2005. aastast Agenstvo Retšnõhh Putešestvii. Uus omanik moderniseeris tublisti laeva Neftefloti tehases 2007. ja 2008. aasta hooaegade vahel. 

Pärast Bulgarija uppumist peatas Venemaa valitsus Rossija-tüüpi laevade kasutamise, kuid Pjotr Alabin sõitis Kaasanist ära. 15. juulil 2011 leidsid Venemaa võimud laeva Volgalt, kus see peeti kinni ja arestiti.

## Vaata ka
*Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
*Jõelaev Pjotr Alabin ehk Kirgizija (1954) (vene keeles)