open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bonifatius VIII (film)

**"Bonifatius VIII"** on Gerolamo Lo Savio poolt Itaalias 1911. aastal loodud tummfilm. 

Filmis on vaatluse all olulisemad hetked paavst Bonifatius VIII elust.

## Näitlejad
*Attilio Fabbri – paavst Bonifatius VIII
*Dillo Lombardi – Sciarra Colonna
*Bianca Lorenzoni – Giovannella Caetani
Wilhelm Tell (täpsustus)

**[[Wilhelm Tell]]** on Šveitsi rahvuskangelane.

**"Wilhelm Tell"** on mitme teose pealkiri:

* **[[Wilhelm Tell (Schiller)|"Wilhelm Tell"]]** on Friedrich Schilleri näidend;
** **[[Wilhelm Tell (Rossini)|"Wilhelm Tell"]]** on Gioacchino Rossini ooper.

## Film ja televisioon
* **[[Wilhelm Tell (film 1911)|"Wilhelm Tell"]]** on 1911. aasta Itaalia tummfilm;
* **[[Wilhelm Tell (film 1923)|"Wilhelm Tell"]]** on 1923. aasta Saksamaa tummfilm;
* **[[Wilhelm Tell (film 1948)|"Wilhelm Tell"]]** on 1948. aasta Itaalia film.

## Viited
Wilhelm Tell (film 1911)

**"Wilhelm Tell"** on Ugo Falena poolt Itaalias 1911. aastal loodud tummfilm. 

## Näitlejad
* Giuseppe Kashmann – Wilhelm Tell
* Bianca Lorenzoni – Matilde
Malelaud

**Malelaud** on 64-ruuduline (8*8) mängulaud. Väljade eristamiseks on need värvitud vaheldumisi mustadeks (tumedateks) ja valgeteks (heledateks). Malendi asukoha määramiseks on laua vertikaalid tähistatud tähtedega A-H ja horisontaalid numbritega 1-8.

## Vaata ka
*rahvusvahelise kabe 10x10 laud
Pinocchio (film 1911)

**"Pinocchio"** on Giulio Antamoro poolt Itaalias 1911. aastal loodud tummfilm. 

Tegemist on Carlo Collodi teose "Pinocchio seiklused" esimese ekraniseeringuga.

## Näitlejad
*Ferdinand Guillaume – Pinocchio
*Natalino Guillaume – Lucignolo
*Augusto Mastripietri – Geppetto
*Lea Giunchi – sinine haldjas

## Välislingid
* Filmi esimesed 6 minutit YouTube'is
Tulbi tänav

**Tulbi tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Lille allasumis. 

Tulbi tänav algab Paldiski maanteelt ja lõpeb Madara tänaval. Tulbi tänav on ligikaudu 145 meetri pikkune. Suurim majanumber on 11.

Tulbi tänav sai nime 26. oktoobril 1932. 

Piirkonna jaoks oluline oli aastakümneid tegutsenud Tulbi tänava saun – nii seda nimetati, Eesti NSV ajal Teeninduskombinaadi "Kiir" saun nr. 3 – aadressil Tulbi 6.

## Galerii

Tulbi1.jpg
Tulbi2.jpg
Tulbi3.jpg
Tulbi4.jpg
Tulbi5.jpg


## Viited
Jevgeni Rein

**Jevgeni Borissovitš Rein** (sündinud 29. detsembril 1935 Leningradis) on vene luuletaja ja proosakirjanik.

Ta on lõpetanud Leningradi Lensoveti nimelise Tehnoloogiainstituudi.

Ta on raamatu "Tunnen puudust Dovlatovist" autor. 

Ta oli Anna Ahmatova õpilane ja sõber; inimene, keda Jossif Brodski nimetas õpetajaks.

## Viited
Ülo Niisuke

**Ülo Niisuke** (sündinud 15. juulil 1935 Jõhvi kihelkonnas) on endine Eesti NSV parteitöötaja. 

Ta lõpetas 1948. aastal Pagari 7-klassilise kooli, 1949. aastast töötas Kohtla-Järve rajooni «Tuleviku» kolhoosis põllutöölisena, seejärel oli  1952. aastast brigadir. Aastail 1952–1955 õppis Arkna Põllumajanduskoolis ja Mõdriku Põllumajandustehnikumis.  1959. aastal lõpetas agronoomina Olustvere Põllumajandustehnikumi ja 1966. aastal agronoomina Eesti Põllumajanduse Akadeemia. 

Aastatel 1955–1963 oli ta ELKNÜ Rakvere Rajooni Komitee sekretär, ELKNÜ Kilingi-Nõmme Rajoonikomitee ja seejärel ELKNÜ Abja Rajoonikomitee esimene sekretär ning 1962. aastast ELKNÜ Keskkomitee komsomoliorganisaator Rakvere Kolhoosi- ja Sovhoositootmise Valitsuses. 

1963. aastast EKP Rakvere Kolhoosi- ja Sovhoositootmise Valitsuse Komitee sekretäri asetäitja, EKP Rakvere Rajoonikomitee sekretär, 1965–1973 EKP Rakvere Rajoonikomitee teine sekretär, aastatel 1973–1979 oli ta Rakvere Rajooni Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees, aastatel 1979–1988 oli ta EKP Rakvere Rajoonikomitee I sekretär. 

Ülo Niisuke oli Eesti NSV Ülemnõukogu IX ja XI koosseisu saadik, EKP Keskkomitee liikmekandidaat. 

Aastast 1989 oli ta MTÜ Rakvere Maarahva Liit esimees (kuni aastani 2011) ning ka Lääne-Virumaa Põllumeeste Liidu juht (kuni aprillini 2013).

## Tunnustus
*1987 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja
*2012 Lääne-Virumaa vapimärk

## Viited

## Kirjandus
*Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000. AS Kirjastus Ilo. 2003
Jekaterina Linnamäe

**Jekaterina Linnamäe** (kuni 2020. aastani **Jekaterina Novosjolova**; sündinud 4. septembril 1985) on Eesti näitleja. 

## Haridus
Ta on lõpetanud 2004. aastal Lasnamäe Gümnaasiumi. Seejärel õppis Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis, mille lõpetas 2008. aastal (XXIII lend) bakalaureuseõppes ja 2016. aastal magistriõppes. 

## Töö ja looming
Ta on vabakutseline näitleja.

Tema emakeel on vene keel, kuid ta valdab vabalt eesti ja inglise keelt ning räägib ka hispaania keelt. Lisaks näitlemisele tegutseb ta näitekunstiõpetaja, dubleerija ja tseremooniameistrina.

Ta on Eesti Teatriliidu ja Näitlejate Liidu liige (2008).

### Telesarjarollid
* 2007 – "Ohtlik lend" – Tiiu
* 2008 – "Tuulepealne maa" – Nastja
* 2008 – "Eestlane ja venelane" – Katjuša
* 2010 – "Riigimehed" – Delfi ajakirjanik
* 2010 – "Kättemaksukontor" – Teisi
* 2011 – "Kelgukoerad" – Kerli
* 2012 – "Tupiktänava mehed" – laenuhaldur
* 2013 – "Kerge elu" – Ragne
* 2014 – "Pilvede all" – patsient
* 2014 – "Kättemaksukontor" – Evalotta Eila
* 2015 – "Keeris" – naine korteris
* 2017 – "Litsid" – Anastassia
* 2018 – "Kättemaksukontor" – Liisa Mõisküla
* 2018 – "Miks mitte?!" – aeroobikatreener Mari

### Filmirollid
* 2007 – "Georg" – medõde
* 2007 – "Veri" – Lili Marleen
* 2009 – "Bibendum" – Katja
* 2009 – "Krantsid" – Nazeeya
* 2012 – "Vuosaari" – Waltteri ema
* 2012 – "Mõttetu" – Lee Kinte
* 2013 – "Elavad pildid" – õpetaja
* 2017 – "Svingerid" – Inga
* 2019 – "Kõhedad muinaslood"
* 2020 – "Hüvasti, NSVL" – Lidija
* 2020 – "Asjad, millest me ei räägi"
* 2021 – "Kennedy intsident" – Anastassia
* 2024 – "Must auk" – Gertrud
* 2025 – "Fränk" – Katja
* 2026 – "Svingerid 2"

### Teatrirollid
* 2006 – Tammsaare "Kuningal on külm" (Vene Teater) – Angela
* 2012 – "Nelipühad" (Eesti Draamateater) – Cleopatra
* 2013 – "(Kõige) lihtsam meetod suitsetamisest loobuda" (Vene Teater)
* 2014 – "Meie aja kangelane" (Endla) – Undiin
* 2015 – "Me ootasime teid pikisilmi" (Vana Baskini Teater)
* 2016 – "Aleksei Karenin" (R.A.A.A.M.) – vürstinna Betsy
* 2016 – "#DigitalHatsGame" (Tartu Uus Teater)
* 2017 – "Sumu" (Eesti Draamateater)
* 2018 – "DreamWorks" (Endla) – Elizabeth
* 2018 – "Keisri hull" (Lavastusprojektid) – Daam, Jette ja Anna
* 2019 – "Lõhe" (Vaba Lava)
* 2025 – "Seto Odüsseia" (rokkmuusikal) – tarkusejumalanna Athena

## Isiklikku
Jekaterina Novosjolova abiellus 2020. aastal ärimees Aivar Linnamäega (Margus Linnamäe vend), paaril on tütar.

## Viited
Triinu Kartus

**Triinu Kartus** (neiuna **Triinu Kalasim**; 29. märts 1932 Tallinn – 31. mai 2003 Geelong, Victoria osariik) oli eesti kirjanik, tõlkija, kunstnik ja kunstipedagoog.

Ta sündis Tallinnas, kuid kasvas üles Saue vallas. Septembris 1944 pages vanematega Rootsi. Aastal 1950 siirduti Inglismaa kaudu Austraaliasse.

Pärast abiellumist Endel Kartusega 1950. aastate lõpus kolisid nad Tasmaania saarele, kus hakkasid pidama Lilydale'is asuvat Kaja talu. Triinu Kartus õpetas tekstiili eriala tehnikumis Launcestonis, tema enda töid eksponeeriti paljudel näitustel. Ta tegi kaastööd ajakirjale Triinu.

Ta kirjutas luuletusi, valimik neist ilmus 1993. aastal Adelaide'is raamatuna "Varjude maa" (illustreerinud ja kujundanud Gunnar Neeme). Tema elutööks kujunes "Kalevipoja" tõlkimine inglise keelde, milleks kulus kuus aastat. Tõlge ilmus postuumselt, aastal 2011 Tartus Eesti Kirjandusmuuseumi väljaandena (üks toimetajaist oli Harri Mürk).

Triinu Kartus suri 31. mail 2003 Geelongis Victoria osariigis.

## Isiklikku
Ta oli abielus Endel Kartusega, neil on tütred Ebe ja Külli. Tema ema Linda Kalasim (1902–2005) töötas õpetajana põllutöökoolides.

## Kirjandus
* Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1159
Vapramäe raudteepeatus

**Vapramäe raudteepeatus** oli raudteepeatus Tartu–Valga liinil Nõo vallas Voika külas.

Peatus rajati 1926. aastal ja see asus toona Meeri vallas Tõravere raudteepeatuse ja Peedu raudteepeatuse vahel.
Vapramäel peatusid kõik Tartu–Elva rongid ja aeglased Tartu–Valga rongid.

Raudteepeatus suleti 2008. aastal. 

## Välislingid
*Vapramäe peatuskoht Eesti Raudtee
*"Raudteepeatuse kaotamine nörritas Vapramäe elanikke". Tartu Postimees, 31. jaanuar 2010
Johannes Storbeke

**Johannes Storbeke** (ka *Johann Storbeke*; surnud 1543) oli Vana-Liivimaa vaimulik, Riia toomhärra ning 1524–1539 toomdekaan ja 1539–1543 toompraost.

Storbeke tegutses 16. sajandi alguses Liivi ordu maameistri Wolter von Plettenbergi sekretärina ning 1503. aastal, kui ta oli teel Preisimaale, langes ta teel olles röövlite küüsi. Sellest hoolimata jätkas ta oma tegevust sekretärina ka järgnevatel aastatel, vähemalt 1506. aastani.

1515. aasta paiku võis Storbekest saada Riia toomhärra ja Riia Jakobi kiriku jutlustaja, tema esimene kindel mainimine Riia toomhärrana on 1520. aastast. 1522. aastaks oli ta saanud kapiitli keldriülemaks (ladina *cellerarius*) ning 1524. aasta lõpuks toomdekaaniks. 1528. aastal täitis ta ühtlasi Riia kiriku ökonoomi ülesandeid, kui uus peapiiskop Thomas Schöning maalt eemal viibis. 1529. aasta järel toetas Storbeke peapiiskop Schöningit, kui too tõi enda koadjuutorina Liivimaale Brandenburg-Ansbachi markkrahvi Wilhelm von Hohenzollerni, ent 1530. aastatel olid Storbeke suhted koadjuutoriga pigem jahedad, sest ta jäi toetama katoliiklust, samas kui markkrahv toetas luterlust.

Kui Storbeke aatekaaslane Heinemann Rode 1539. aasta suvel toompraostina suri, valis toomkapiitel oma järgmiseks juhiks Storbeke. Selleks ajaks oli ta juba vana mees, nii et 1542. aastal räägiti tema vanadusnõtrusest. Järgmise aasta kevadel, enne 14. maid, Storbeke suri.

## Viited

## Kirjandus
*Leonid Arbusow vanem, *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*: osa 2, lk 117–118; osa 3, lk 70; osa 4, lk 206.
Madara tänav

**Madara tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Lille allasumis. 

Madara tänav algab Tulika tänava ja Paldiski maantee ristmikult, ristub Tulbi tänava, Tulika põigu ja Sinika tänavaga ning lõpeb Endla tänaval.

Madara tänav on ligikaudu 720 meetri pikkune. Tulbi tänava ja Sinika tänava vahelisel alal läbib Madara tänav Lilleküla tööstuspiirkonda.

## Tänava nimi ja ajalugu
Madara tänav sai praeguse nime 18. märtsil 1931. See nimi pandi endisele **[[Adamsoni tänav|Falkspargi tänav]]a** osale, mis asus raudtee ja Paldiski maantee vahel. Madara tänavaga liideti 25. septembril 1959 endine **Muraka tänav** (mis oli nime saanud 29. aprillil 1936). Muraka tänav ulatus Tulbi tänavast kuni Endla tänavani.

Pärast teist maailmasõda tegutses Madara (tollal Muraka) 6 tootmis- ja tööndusartell Terastald. 8. oktoobril 1946 eraldati metsatöönduse liidule Ülase ja Madara tänava nurgale tööstushoone, autogaraažide ja laohoonete ehitamiseks 3640 m² suurune krunt.

1946. aasta aprillis taotles artelli Standard juhtkond Tallinna linnalt käitisele tootmishoonete ehitamiseks maad Madara tänav 8 (tollal Muraka tänav). Samal aastal alustatud ehitustööd viidi omal jõul lõpule 1950. aasta novembris. 1500 m² üldpinnaga tootmisruumidesse mahtusid peale töökodade laod, garaažid, kontoriruumid, söökla, riietusruumid ja kohustuslik punanurk.

## Viited
Sipa vald

**Sipa vald** (saksa keeles *Gemeinde Sipp*) oli vald Kullamaa ja Märjamaa kihelkonnas Läänemaal.

Sipa vald hõlmas Sipa, Kohatu, Kohatu-Jõeääre ja Mõraste küla.

Vallamaja asus algselt Sipa külas. Valla kantselei asus hiljem Märjamaal Märjamaa vallamajas.

1937. aasta seisuga elas Sipa vallas umbes 700 elanikku.

1937. aasta alguses otsustas vallavolikogu ühehäälselt ühineda Märjamaa vallaga, kuivõrd hädavajalikud kulutused käisid väikesele vallale üle jõu.

Siseministri 9. veebruari 1937 otsusega liideti Sipa vald Märjamaa vallaga 1. aprillist 1937.

## Viited
Raphael Holzdeppe

**Raphael Marcel Holzdeppe** (sündinud 28. septembril 1989 Kaiserslauternis) on Saksamaa kergejõustiklane (teivashüppaja).

Holzdeppe võitis juunioride maailmameistrivõistlustel 2008 kulla tulemusega 5,50 meetrit. Pekingi olümpiamängudel 2008 saavutas ta kaheksanda koha tulemusega 5,60 m. Barcelona Euroopa meistrivõistlustel 2010 oli ta üheksas. Taegu maailmameistrivõistlustel 2011 ta kvalifikatsioonist edasi ei pääsenud. Helsingi Euroopa meistrivõistlustel 2012 võitis ta pronksmedali tulemusega 5,77 m. Londoni olümpiamängudel 2012 võitis Holzdeppe pronksmedali uue isikliku rekordiga 591 cm. Moskva maailmameistrivõistlustel 2013 võitis Holzdeppe kuldmedali. Pekingi maailmameistrivõistlustel 2015. aastal võitis ta tulemusega 5.90 hõbemedali Shawn Barberi järel.

## Viited

## Välislingid
*
Renaud Lavillenie

**Renaud Lavillenie** (sündinud 18. septembril 1986 Barbezieux-Saint-Hilaire'is) on Prantsusmaa kergejõustiklane (teivashüppaja).

Lavillenie on olümpiavõitja ja kolmekordne Euroopa meister teivashüppes. Lavilleniele kuulub teivashüppe sisemaailmarekord 6.16 m, mille ta hüppas Donetskis 2014. aasta veebruaris. Tema isiklik rekord välitingimustes on 6.05 m, mis on püstitatud 30. mail 2015 Eugene'is.

2016. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlustel Portlandis tuli ta uue võistluste rekordiga 6.02 m teist korda sisemaailmameistriks.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta 5.98-ga hõbemedali.

2014. aastal valiti ta Prantsusmaa aasta meessportlaseks ja IAAF-i poolt aasta meeskergejõustiklaseks.

Tema vend Valentin Lavillenie on ka maailmatasemel teivashüppaja.

## Viited

## Välislingid

*
Artur Kapi tänav

**Artur Kapi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kassisaba asumis. Artur Kapi tänav algab Wismari tänavalt ja lõpeb umbtänavana Artur Kapi 7 asuva maja hoovis.

Artur Kapi tänav on enam-vähem põhja–lõunasuunaline ja ligikaudu 145 meetri pikkune.

## Ajalugu
Tänava esialgne nimi oli **Vaestekooli põik**, 1935. aastal sai uueks nimeks **Wismari põik**, 1950. aastal aga **Mitšurini põik**. 

Praeguse nime sai Artur Kapi tänav 25. septembril 1959 eesti helilooja Artur Kapi mälestuseks.

## Hoonestus
Artur Kapi tänav (hooned Artur Kapi 1, 2, 3, 4, 6, 8) on valdavalt hoonestatud aastatel 1935–1937 ehitatud Tallinna tüüpi maja kolmekorruseliste elumajadega. Majad nr 1 ja 2 on projekteerinud Karl Tarvas, nr 3 ja 4 Heinrich Tuberg ja nr 6 ja 8 Elmar Lohk.

Korterelamu A. Kapi 5 hoone on erinev tänava hooneansamblist ja esindab 1930. aastatel levima hakanud funktsionalistlikku kivikasti majatüüpi.

Artur Kapi tänav 7 ja 9 asuvad kaheksakorruselised elamud on aga valminud 1977. aastal.

## Viited
Aleksander Pahkla

**Aleksander Pahkla** VR I/3 (sündinud **Aleksander Pachel**; 10. mai 1888 Tallinn – 20. detsember 1937 Tallinn) oli Omakaitse asutaja ja Vabadussõja veteran.

Ta osales Vabadussõjas laiarööpmelisel soomusrongil nr. 2. 

Vabadussõja ajärel oli Aleksander Pachel 1934. aastani Kaitseliidu Tallinna maleva, Kalevi malevkonna VII (sportlaste) kompanii  pealik.

Aleksander Pahkla uppus Tallinna sadamas, kus ta oli Veeteede Valitsuse söelao valitseja.

## Viited

## Välislingid
*EESTI SÕJAMUUSEUM - KINDRAL LAIDONERI MUUSEUM. EESTI OHVITSERID 1918-1940

## Kirjandus
*Surmalõks sadamas nõudis ohvri. Rahvaleht, 28. detsember 1937, nr. 153, lk. 1.
Tulbi tänav (täpsustus)

**Tubli tänav** on mitmes Eesti asulas:

*Tulbi tänav Aruküla alevikus
*Tulbi tänav Aseri alevikus
*Tulbi tänav Audru alevikus
*Tulbi tänav Elvas
*Tulbi tänav Haapsalus
*Tulbi tänav Jõhvis
*Tulbi tänav Kehras
*Tulbi tänav Keilas
*Tulbi tänav Kohila alevis
*Tulbi tänav Kose alevikus
*Tulbi tänav Kureküla alevikus
*Tulbi tänav Luige alevikus
*Tulbi tänav Narvas
*Tulbi tänav Paides
*Tulbi tänav Paralepa alevikus
*Tulbi tänav Pärnus
*Tulbi tänav Pärnu-Jaagupi alevis
*Tulbi tänav Raasiku alevikus
*Tulbi tänav Rakveres
*Tulbi tänav Raplas
*Tulbi tänav Saku alevikus
* Tulbi tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis
* Tulbi tänav Tartus
*Tulbi tänav Valgas
* Tulbi tänav Võrus
Baarikärpänen

"**Baarikärpänen**" (eesti keeles "Baarikärbes") on Soome ansambli Eppu Normaali laul. Laul avaldati esmakordselt nende 1988. aastal ilmunud LP-l "Imperiumin vastaisku". Algselt oli lugu mõeldud lihtsalt ruumitäiteks, aga sellest on saanud bändi üks menukamaid lugusid üldse. Laulu muusika autor on Mikko "Pantse" Syrjä ja sõnade autor Martti Syrjä.

Nii plaadil kui ka kontsertidel laulab seda laulu ansambli tavasolisti Martti Syrjä asemel hoopis kitarrist Pantse.
Eesti (On My Mind)

"**Eesti (on My Mind)**" on Juice Leskise kirjutatud laul aastast 1983. Lugu avaldati ansambli Juice Leskinen Grand Slam albumil "Boogieteorian alkeet peruskoulun ala-astetta varten, lyhyt oppimäärä". Laulu andis plaadifirma Johanna Kustannus välja ka singlina, singli B-poolel oli laul "Kun rumba loppuu".  

Heliplaadil oleva versiooni esitajad on Juice Leskinen (laul), Anssi Tikanmäki (lõõtspill ja taustalaul), Ila Loueranta (akustline kitarr ja taustalaul), Puntti Valtonen (elektrikitarr ja taustalaul), Antti Tammilehto (basskitarr ja taustalaul), Vesa Sytelä (löökriistad ja taustalaul), Toni Lähteenmäki (taustalaul), Mika Sundqvist (taustalaul) ja Nalle Lehtonen (trompet). 

Juice Leskinen polnud laulu kirjutamise ajaks veel kordagi Eestis käinud, aga lugu sai populaarseks ka teisel pool lahte. Ivar Vigla ja ansambel Vahe tegid laulust kaks väga erinevate sõnadega versiooni: "Eesti, Eesti, külamehe Eesti" ja "Soome (Eesti on My Mind)". Oma versiooni on loost teinud ka J.M.K.E. Teatri NO99 lavastuses "Ühtne Eesti suurkogu" esitas seda veelgi muudetud tekstiga Lenna Kuurmaa.  

## Välislingid
*Juice Leskinen – Eesti (On My Mind) (video) YouTube
*Ivar Vigla – Soome (Eesti on my mind) YouTube
Vana-Rooma merevägi

**Vana-Rooma merevägi** (ladina keeles *Classis*, laevastik) on termin, mille all mõeldakse Vana-Rooma riigi sõjamerelaevastikku.
Lapse naeratus

**"Lapse naeratus"** on D. W. Griffithi poolt Ameerikas 1911. aastal loodud tummfilm. 

## Näitlejad
* Blanche Sweet – maanaine
* Edwin August
* W. Chrystie Miller
* Baden Powell – laps

## Viited
Björn Otto

**Björn Otto** (sündinud 16. oktoobril 1977) on Saksamaa kergejõustiklane (teivashüppaja). 

Otto suurimaid saavutused on sisemaailmameistrivõistluste hõbe 2012, Euroopa meistrivõistluste hõbe 2012, 2012. aasta olümpia hõbe, sise Euroopa meistrivõistluste hõbemedal 2013 ja pronksmedal 2007, Universiaadi võit 2005 ja IAAF-i finaalvõistluste teine koht 2007.

Otto välisrekord on 601 cm, mis on hüpatud 5. septembril 2012 Aachenis. Tulemus on ka Saksamaa rekord. Siserekord rekord on 592 cm.

## Viited
Vineeri tänav

**Vineeri tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni ja Uue Maailma asumis. Vineeri tänav algab Pärnu maanteelt ja lõpeb Vana-Lõuna tänaval.

Vineeri tänav on enam-vähem lääne-idasuunaline ja 243 meetri pikkune.

Tänava esialgne nimi oli 23. veebruarist 1882 **Kivi tänav** (saksa keeles *Steinstrasse*, vene keeles *Каменная улица*). Selle nime sai tänav Vana-Lõuna tänava nurgal paiknenud linna sillutuskivide lao ja killustiku valmistamise koha järgi. 23. septembril 1959 sai Vineeri tänav praeguse nime läheduses asunud Tallinna Vineeri- ja Mööblikombinaadi järgi.

## Pildid

Fail:EU-EE-Tallinn-Kesklinn-Veerenni-Vineeri street.JPG
Fail:EU-EE-Tallinn-Kesklinn-Veerenni-Vineeri-Vana-Lõuna.JPG
Fail:Vineeri6.IMG 7652.jpg
Fail:Vineeri6.IMG 7651.jpg


## Viited
Wenona

**Wenona** on USA-s Marylandi osariigis Somerseti maakonnas olev kohaliku omavalitsuseta paik.

## Välislingid
*Wenona Populated Place Profile
Lapse hääl

**"Lapse naeratus"** on D. W. Griffithi poolt Ameerikas 1911. aastal loodud tummfilm. Film valmis Fort Lees (New Jersey).

## Näitlejad
* Edwin August – mees
* Blanche Sweet – naine
* Adele De Garde – laps
* Joseph Graybill – võltssõber
* Kate Bruce – määratlemata osa

## Viited
Aru tänav

**Aru tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. Aru tänav algab Kolde puiesteelt, ristub Maisi, Auna, Taime, Nisu ja Rukki tänavaga ning lõpeb Kaera tänaval.

Aru tänav on lõunakagu-põhjakirdesuunaline ja ligikaudu 600 meetri pikkune. Tänav algus hoonestatud enne Teist maailmasõda, ülejäänud osa tänavast aga Eesti NSV ajal.
## Hoonestus

* Aru 4, 6, 8, 11, 14 asuvad enne Teine maailmasõda ehitatud kahekorruselised korterelamud.
* Aru 10, Eesti Standardikeskuse hoone.
* Aru 13 – 1961. aastal ehitatud kolmekorruseline korterelamu.
* Aru 15 – 1960. aastate alguses ehitatud kahekorruseline korterelamu.
*Aru 12 asus 1957. aastal ehitatud hoone, endine Taime Lasteaed.
* Aru 16, 2005. aastal ehitatud elamu-büroohoone.
*Aru 17, 1960. aastal ehitatud kahekorruseline korterelamu.
*Aru 18, 20, 22, 1953. aastal ehitatud kahekorruselised korterelamud.
*Aru 19, 19b – 1951. aastal ehitatud kahekorruseline korterelamu.
*Aru 21 – 1950. aastate alguses tüüpprojekti 1-244-1, Б-8-50 järgi ehitatud kahekorruseline korterelamu.
*Aru 24, 26, 28, 1950. aastate teises pooles tüüpprojekti 1-244-1, Б-8-50 järgi ehitatud kahekorruselised korterelamud.

## Galerii

File:Tallinn, elamu Aru 8-Auna 5,1929 (1).jpg|Aru tänav 8 // Auna tänav 5
File:Tallinn, elamu Maisi 8 - Aru tn 6, 1929 (1).jpg|Maisi tänav 8 // Aru tänav 6
File:Põhja-Tallinna elamu, Aru 11 ehk Auna 7, Aru tänava suunalt.JPG|Aru tänav 11 // Auna tänav 7, Aru tänava suunalt

## Ajalugu
Aru tänav sai nime 26. oktoobril 1932.
## Viited

## Välislingid
*Jaak Juske, Pelgulinna Aru tänava lugu, http://jaakjuske.blogspot.com/, 10. september 2013
Šoti margid

**Šoti margid** oli mõiste, mida kasutati Inglise-Šoti piiril hiliskeskajal ja varauusajal. Need kavandati esmalt aastal 1249 lepinguga Inglismaa kuninga Henry III ja Šotimaa kuninga Alexander III vahel kui püüe kontrollida Inglise-Šoti piiri puhvertsooni. Mõlemal pool Inglise-Šoti piiri olid Läänemark, Keskmark ja Idamark. Need piirkonnad peaaegu peegeldasid üksteist, kuid Šotimaa ja Inglismaa piirkondade vahel olid mõned kattumised. 13. sajandi lõpul nimetas Inglismaa kuningas Edward I esimese margivalvuri, kelle ülesanne oli jälgida olukorda piirkonnas ja turvata oma monarhi domeeni; kui see oli nende huvides, korraldasid nad piiriüleseid rüüsteretki, või isegi täiemõõdulist sõda.

Sajandeid olid margid kummalgi pool piiri segatud truudusega alad, kus perekonnad või klannid vahetasid toetatavat rahvust või poolt vastavalt oma perekonna huvidele sel ajal, ja seadusetus vohas. Enne kahe kuningriigi ühendamist Šotimaa ja Inglismaa personaaluniooni Šotimaa James VI (Inglismaal James I) juhtimisel vahetasid piiriklannid truudust Šoti ja Inglise troonide vahel olenevalt sellest, mis oli klanniliikmetele kõige soodsam. Sel ajal domineerisid võimsad kohalikud klannid piirialal Inglismaa ja Šotimaa vahel, mida tunti kui *[[Debatable Lands]]* (vaieldavad maad), kus kummagi monarhi käske ei kuulatud.

Sel ajastul ründasid piiriröövlid kohalikke asukaid. Nendes gruppides olid nii Inglise kui ka Šoti klannid, siiski ründasid nad rahvusest olenemata. Kohalikud talupojad pidid sageli maksma erinevatele klannidele "katuseraha", et neid ei rünnataks. Neid kokkuleppeid kutsuti "Black mal", kus *mal* oli vanapõhja sõna, mis tähendas lepingut. Sõna *[[blackmail]]* (väljapressimine) tuli selle tulemusena aastal 1530 inglise keelde.

Piiri voolav olemus ning sagedased sõjad Šotimaa ja Inglismaa vahel tegid markidest viljaka pinna paljudele bandiitidele ja röövlitele, kes olukorda ära kasutasid. Margivalvuritele kummalgi pool piiri usaldati raske ülesanne hoida rahu ja karistada pahategijaid; Šoti ja Inglise valvurid koordineerisid oma jõupingutusi vabade röövlite vastu.

Röövliperiood andis ühe ainulaadse arhitektuurse funktsiooni vanal röövlimaal – peeli, kaitseehitise, mida leidus paljudes suurtes majades (ja tõepoolest Carlisle'i katedraalis). See andis ka suurel hulgal romantilist kirjandust, kõige kuulsamad on Walter Scotti tööd.

Berwick-upon-Tweed, strateegiline linn Tweedi jõe põhjakaldal (traditsiooniline piir Idamargis), on Edinburgh'ile veidi lähemal kui Newcastle'ile. Selle üle võideldi palju kordi: aastatel 1147–1482 käis linn käest kätte rohkem kui 13 korda. Alles Inglismaa kuninganna Elizabeth I valitsemise ajal pidasid inglased võimalikuks kulutada raha moodsatele kindlustustele (bastion) linna kaitsmiseks šotlaste rünnaku vastu.

Šoti markide ajastu sai läbi 17. sajandi algul Middle Shires loomisega, mis kuulutati välja pärast Šotimaa ja Inglismaa personaaluniooni Šotimaa James VI (Inglismaal James I) juhtimisel.
Võlumõõk (täpsustus)

**Võlumõõk** on mistahes mütoloogiline või väljamõeldud mõõk, millel on võlujõud.

**"Võlumõõk"** on mitme teose pealkiri:

* **[[Võlumõõk (film 1901)|"Võlumõõk"]]** on 1901. aasta Suurbritannia ulmefilm (tummfilm);
* **[[Võlumõõk (film 1950)|"Võlumõõk"]]** on 1950. aasta Jugoslaavia ulmefilm;
* **[[Võlumõõk (film 1962)|"Võlumõõk"]]** on 1962. aasta USA ulmefilm.
* **"[[Võlumõõk]]"** on 1998. aasta USA muusikaline animafilm.
Nisu tänav (Tallinn)

**Nisu tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. 

Nisu tänav algab Heina tänavalt, ristub Ristiku ja Aru tänavaga ning lõpeb umbtänavana natuke enne Sõle tänavani jõudmist.

Nisu tänav on ligikaudu 690 meetri pikkune.

Nisu tänav sai nime 25. veebruaril 1941.

## Viited
Võlumõõk (film 1901)

**"Võlumõõk"**, tuntud ka kui **"Keskaegne müsteerium"** (originaalpealkiri **"A Medieval Mystery"**) on Walter R. Boothi poolt Suurbritannias 1901. aastal loodud tummfilm. Filmi on nimetatud oma aja parimaks trikifilmiks.

## Viited
Kanepi tänav

**Kanepi tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Sitsi asumis. 

Kanepi tänav algab Lina tänavalt ja lõpeb Niidi tänaval.

Kanepi tänav on idakagu-lääneloodesuunaline ja ligi 150 meetri pikkune.

Kanepi tänav sai nime 4. veebruaril 1925. Asub Sitsi asumi tekstiilitoorainenimeliste tänavate piirkonnas.

## Viited
Diisel

Sõna *diisel* tuleneb saksa leiutaja Rudolf Dieseli nimest, kes leiutas aastal 1892 **[[diiselmootor]]i**. 

Lisaks mootorile võidakse selle all silmas pidada ka **[[diislikütus]]t**, mis on diiselmootorites kasutatav kütus.
Rohu mõis

**Rohu mõis** (saksa keeles *Rocht*) oli rüütlimõis Simuna kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Rohu küla lähedal Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas.

Mõisa koosseisu kuulus 131,2 ha mõisamaad, 28 lahustükki (831,4 ha) ja Rohu küla.

Mõisa on esimest korda mainitud 1489. aastal (*Rochte*). Sealt pärineb Rochte vasallisuguvõsa. 1919. aastal kuulus mõis Lilienfeldidele. 1939. aastal kuulus endine mõisasüda Avanduse valda.

Mõisahoone on hävinenud. Rohu mõisa juurde kuulus mõisahoonet ümbritsenud Rohu mõisapark ja tiik. Ühekorruselisest, kivist mõisahoonest veidi eemal asusid abihooned (laudad, tall ja mõisa viinaköök)..

## Viited

## Välislingid
*
*Rohu mõis (Simuna khk), Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register
Rolling Stone'i 2000. aastate 100 parimat albumit

**Rolling Stone'i 2000. aastate 100 parimat albumit** (100 Best Albums of the 2000s) on ajakirja Rolling Stone koostatud edetabel 2000. aastatel ilmunud nende arvates parimatest muusikaalbumitest. Nimekiri avaldati 2009. aasta detsembris.

Märkus: * Album avaldati Ühendkuningriigis 2000. ja Põhja-Ameerika turu jaoks 2001. aastal.
Erna Siirak

**Erna Siirak** (sündinud **Erna Vilhelmine Alvine Tillemann**; 1940–1959 **Erna Aavasaar**; 24. juuli 1911 Tartu – 22. oktoober 1987 Tallinn) oli eesti ajakirjanik ja kirjandusteadlane.

Ta lõpetas 1929. aastal Tartu Tütarlaste Gümnaasiumi ja aastal 1936 Tartu Ülikooli eesti filoloogina magistrikraadiga.

1937-38 töötas ta Õpetajate Koja geograafiaõpetajate sektsiooni sekretärina, 1938–40 korrektorina kirjastuses Varamu. 1943–44 oli ta tööl Akadeemilises Emakeele Seltsis, Akadeemilises Kirjandusühingus ja ajalehe Eesti Sõna toimetuses, 1944–1947 ajalehes Sirp ja Vasar teatriosakonna juhatajana. Vahistati 19. II 1951 Tallinnas, 1951–1955 oli poliitvang (mõisteti süüdi 9. mail 1951 §§58-2 ja 58-10-2 alusel, karistuseks 25+5 aastat ja vähemalt 10, vabastati 12. septembril 1955).

1959–1962 töötas ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituudis bibliograafina ja 1962–1981 nooremteadurina. 

Erna Siirak uuris põhiliselt eesti kirjanike elu ja loomingut. Tema olulisimad teosed on monograafiad "Johannes Semper" 1969 ja "A. H. Tammsaare in Estonian literature" 1978 ning artiklikogu "Talendi maagia" 1987.

Erna Siirak oli Eesti Naisüliõpilaste Seltsi ja 1982. aastast Eesti NSV Kirjanike Liidu liige.

## Isiklikku
Erna Siirak oli abielus kunstnik Jaan Siirakuga. Tema vend oli korvpallur Herbert Tillemann (22. juuli 1920, Tartu - 4. juuli 1943, Jabłoń, Poola). Tema tütar on töötervishoiuteadlane ja -arst Virve Siirak (s. 24. mail 1946).

## Tunnustus
1988. aastal anti talle postuumselt Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia artiklikogu "Talendi maagia" eest.
## Viited

## Välislingid

* Erna Siirak Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Pidage varas kinni!

**"Pidage varas kinni!"** on James Williamsoni poolt Suurbritannias 1901. aastal loodud tummfilm. Tegemist on esimese tagaajamisfilmiga.

Film esilinastus samal ajal filmiga "Tulekahju!".

## Välislingid
* "Pidage varas kinni!" YouTube'is
Rated R

**Rated R** võib tähendada mitut asja:
***"[[Rated R (Queens of the Stone Age'i album)|Rated R]]"**, Queens of the Stone Age'i album aastast 2000
***"[[Rated R (Rihanna album)|Rated R]]"**, Rihanna album aastast 2009
Tulekahju! (film 1901)

**"Tulekahju!"** on James Williamsoni poolt Suurbritannias 1901. aastal loodud tummfilm. 

Väidetavalt oli film üheks eeskujuks Edwin A. Porterile "Ameerika tuletõrjuja elu" (1903) lavastamisel.

Film esilinastus samal perioodil filmiga "Pidage varas kinni!"

## Viited

## Välislingid

* "Tulekahju!" YouTube'is
Illinois (täpsustus)

**Illinois** on mitme asja nimi.
***[[Illinois]]** on USA 21. osariik aastast 1818
***[[Illinois (jõgi)|Illinois]]** on Mississippi lisajõgi
*"Illinois" on Sufjan Stevensi album aastast 2005
Sapjornõi

**Sapjornõi** on alev Venemaal Peterburi haldusalas Kolpino linnarajoonis. Asub Neeva vasakkaldal.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanike arv 1378.

Alevis asub mööblikombinaat.
Magic

*Magic (Bruce Springsteeni album)
*Magic (The Jetsi album)
*Magic (Paul Mauriat' album)
*Magic (Bruce Springsteeni laul)
*Magic (Olivia Newton-Johni laul)
*Magic (One Directioni laul)
*Magic (Coldplay laul)
*Magic (Piloti laul); seriaali Wizards of Waverly Place tarbeks esitas seda Selena Gomez

*Magic oli HP-150 koodnimi

*Magic on lühiversioon kogumiskaardimängu  nimest
Roman Maksimuk

**Roman Maksimuk** (sündinud 2. mail 1987) on Eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2014. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (26. lend). Aastatel 2014–2017 töötas näitlejana Vene Teatris, pärast seda on töötanud Vene Nukuteatris.

## Rolle
*  Mihhail Bulgakov "Koera süda" (Teine)
* 2014 Daniil Harms "Kõuts Pampuši muinasjutud"
* 2014 Mihhail Durnenkov "(Kõige) lihtsam meetod suitsetamisest loobumiseks" (Pablo)

## Viited

## Välislingid
* Roman Maksimuk Vene Teatri kodulehel
Kaspar Velberg

**Kaspar Velberg** (sündinud 29. jaanuaril 1989) on eesti näitleja.

2012. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli näitlejana (25. lend). Seejärel on töötanud Tallinna Linnateatris näitlejana.

Kaspar Velberg on mänginud filmides "1944" ja "Polaarpoiss".

## Rollid

### Linnateatris

### Mujal teatrilavastused

### Filmid

### Televisioon

## Tunnustus
* 2021 Ants Lauteri nimeline auhind
* 2022 Leida Rammo Linnateatri Fondi stipendium

## Viited

## Välislingid
*
*Kaspar Velberg Tallinna Linnateatri kodulehel
Natalja Murina

**Natalja Murina** (sündinud 28. veebruaril 1979 Tallinnas) on Eesti näitleja.

Ta õppis aastatel 1996–1998 Vene Teatri stuudios. Ta on lõpetanud Venemaa Teatrikunsti Instituudi – GITIS.

Ta on Vene Teatris aastast 1999.

Ta on mänginud filmides "Punane elavhõbe" ja "Rotilõks".

## Isiklikku
Tal on karjala juured.

Abielust Andres Puustusmaaga on tal poeg Aleksander.

## Viited

## Välislingid
*
*Natalja Puustusmaa õnne retsept: on vaja palju suudelda ja emmata, Naine24, 7. märts 2011
Saladuslik portree

**"Saladuslik portree"** on Georges Mélièsi poolt Prantsusmaal 1899. aastal loodud tummfilm.

## Viited

## Välislingid
* "Saladuslik portree" YouTube'is
Tommy Atkins pargis

**"Tommy Atkins pargis"** on Robert W. Pauli poolt Suurbritannias 1898. aastal loodud tummfilm.

## Viited

## Välislingid
* "Tommy Atkins pargis" YouTube'is
Vladimir Sadekov

**Vladimir Sadekov** (sündinud 29. detsembril 1970) Eesti vandeadvokaat.

Ta on Vladimir Sadekov advokaadibüroo OÜ juhatuse liige.

Sai tuntuks seoses eduka kaitsega nn pronksiöö protsessis.

Lisaks Eestile osaleb klientide kaitsjana Prantsusmaal, Saksamaal, Soomes ja Ameerika Ühendriikides.
David Moss

**David Moss** on mitme isiku nimi:

* David Moss, USA muusik (1949–)
* David Moss, USA jäähokimängija (1981–)
* David Moss, USA korvpallur (1983–)
Andres Laiapea

**Andres Laiapea** (sündinud 24. jaanuaril 1981 Viljandis) on Eesti poliitikavaatleja, kultuuriblogija ja ühiskonnategelane.

Laiapea on avaldanud kaks luulekogu, kuid ei pea ennast luuletajaks. Ta on mänginud filmides, kuid ei ole näitleja.

Artistinime Coldwave (*aka* Codewalker) all on Laiapea avaldanud eksperimentaalset elektroonilist muusikat.

## Haridus
Laiapea on lõpetanud Tartu Ülikooli ajaloo erialal. Tema kõrvaleriala oli riigiteadus.

Ta on õppinud ka kinomehaanikat ja metsakasvatust.

## Poliitiline tegevus
2002–2015 pidas Laiapea poliitikablogi nimega Infopartisan, mis sai alguse vastuseisust Iraagi sõjale. Ta on kandideerinud üksikkandidaadina kolmel korral Viljandi linnavolikokku ja ühe korra Riigikokku, kuid ei ole osutunud valituks.

Laiapea on olnud:

* 2002–2004 Vabariikliku Partei liige

* 2012–2013 Eesti Piraadipartei toetajaliige

* 2013–2015 MTÜ Radikaaldemokraadid juhatuse liige

* 2018–2023 Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu üksikisikust liige

### Valimistulemused

## Isiklikku
Laiapea on abielus, tal on kolm last. Tema isa on Heino Laiapea.

## Osalemine filmides
* "Marian paratiisi" (2019) – laskur, sektiliige
* "Se mieletön remppa" (2020) – töömees
* "The Twin – Paha kaksonen" (2022) – külaelanik

## Luulekogud
* "Stereofooniline vaikus. Luuletusi aastaist 1995–2002" (2017)
* "Ebakronoloogiline elu. Luuletusi aastaist 2003–2017" (2017)

## Artikleid
*Kuidas saada erakondadeülene president? Postimees, 7. september 2016
*Tühjad sedelid annaksid uue võimaluse Objektiiv, 21. september 2016
*Presidendivalimiste valimiskogusse surumise asemel on lahendus otsevalimised Eesti Rahvusringhääling, 6. oktoober 2016
*Kuidas Eesti naised valimisõiguse said Feministeerium, 31. märts 2017
*Argumentum ad Hitlerum Telegram, 4. aprill 2019
*Hitleri “Mein Kampf” ei olnud mõeldud kõigile rahvastele Kesknädal, 3. august 2019

## Viited


## Välislingid
* 
* Andres Laiapea andmekogus Geni
* Andres Laiapea blogi
Universiada

**Universiada** (bulgaaria keeles: Зала "Универсиада") on mitmeotstarbeline spordihall Bulgaaria pealinnas Sofias. 

See ehitati 1961 toimunud II Universiaadiks ning mahutab 3000 pealtvaatajat.

Hall on korvpalliklubi Levski Sofia kodusaal.

29. augustil 2013 toimus hallis korvpalli 2015. aasta Euroopa meistrivõistluste kvalifikatsiooniturniiri finaalmäng Bulgaaria ja Eesti vahel.

## Välislingid
*Koduleht
Kent-Kaarel Vene

**Kent-Kaarel Vene** (sündinud 21. veebruaril 1994 Tartus ) on eesti korvpallur.

## Viited

## Välislingid
* Kent-Kaarel Vene võitis Leedu esiliigas pronksmedali Õhtuleht, 16. aprill 2013
Cecil Aagaard

**Cecil Aagaard** (18. september 1916  Larvik – 19. detsember 1984) oli norra džässlaulja ja orkestrijuht, üks *[[kløverjazz]]*i esitajaid. 

## Välislingid
*Elulugu ja foto
Lea Vene

**Lea Vene** (1989. aastani **Lea** **Kiis**; sündinud 16. juulil 1965 Tallinnas) on Eesti korvpallur.

Ta lõpetas 1984. aastal Tartu 3. Keskkooli.

Tema abikaasa Priit Vene on korvpallitreener ja endine korvpallur. Tema pojad Siim-Sander Vene ja Kent-Kaarel Vene on samuti korvpallurid.

## Välislingid
*
Carl Vilhelm Aagaard

**Carl Vilhelm Thor Aagaard** (7. august 1877 Kopenhaagen – 1960) oli taani maalikunstnik, graafik ja kirjanik. 

Tema vanemad olid kaupmees Daniel Vilhelm Conrad Aagaard ja Kristine Kathrine Christensen. 

Aagaard õppis jaanuarist 1895 kuni jaanuarini 1900 Kuninglikus Kaunite Kunstide Akadeemias. 

Ta viibis 1900–1901 Berliinis, 1908 Prantsusmaal, Hollandis ja Saksamaal ning 1912 Saksamaal.  

Ta esines 1900. aastast Charlottenborgi sügisnäitusel ja 1911 septembrinäitusel.

Aastast 1908 õpetas ta kaunite kunstide akadeemias. Oktoobrist 1924 kuni tagasitõmbumiseni 1940 oli ta seal perspektiivi dotsent. 

Peale maalikunsti tegeles ta radeerimiskunstiga. Maalimisest ta eemaldus üha rohkem, pühendudes õpetamisele ja kirjutamisele.  

## Raamatud
*1926: "Perspektivlæren i praktisk Anvendelse"
*1930: "Lukkede Porte" (romaan)

## Isiklikku
Aagaard abiellus 1. juunil 1906 advokaat Harald Ditlev Klein'i ja Julie Lovisa Dabl'i tütre Marie Kristine Kleiniga (sündis 2. jaanuaril 1884).

## Välislingid
*Sissekanne Weilbachi kunstnikeleksikonis
Arnold Mitt

**Arnold Mitt** (sündinud 2. juunil 1998 Võrus) on Eesti korvpallur.

Tema isa on rammumees Tarmo Mitt.

## Viited

## Välislingid
*Arnold Mitt FIBA saidil
* "Eesti noortekoondislane sõlmis lepingu Itaalia kõrgliigaklubiga", Postimees online, 16. august 2013
Hanno Schotter

**Hanno Schotter** (sündinud 14. novembril 1941 Tallinnas) on eesti veterinaararst ja poliitik.

Ta lõpetas 1959. aastal Tallinna 20. Keskkooli. 1960. aastal asus ta Eesti Põllumajanduse Akadeemiasse veterinaariat õppima, lõpetas EPA aastal 1965.

Pärast EPA lõpetamist suunati ta tööle Tasuja kolhoosi ning ta asus elama Märjamaale. Ta pidas 20 aastat loomaarsti ametit ja 4 aastat peazootehniku ametit.

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige. 20. augustil 1991 hääletas ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt. Ta oli ka Eesti Kongressi saadik.

Ta pole kuulunud NLKP ridadesse. 1996. ja 1999. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Märjamaa alevivolikokku (Reformierakonna nimekirjas), sai vastavalt 37 ja 32 häält ning osutus alevivolikokku valituks. Ta kandideeris ka 2005. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Märjamaa vallavolikokku (Reformierakonna nimekirjas), sai 19 häält ning ta ei osutunud valituks.

Hiljem on tema töökohaks märgitud AST Saeveski OÜ.

## Tunnustus
* 2002 Riigivapi V klassi teenetemärk
* 2006 Riigivapi III klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
* "Ühistöö" 27. veebruar 1990
Udu (täpsustus)

**UDU** või **Udu** võib tähendada järgmist:
***[[Udu]]** on ilmastikunähtus.
***"[[Udu (film 1980)|Udu]]"** ("The Fog") on 1980. aasta film.
***"[[Udu (film 1988)|Udu]]"** ("Sis") on 1988. aasta film.
***"[[Udu (film 2007)|Udu]]"** ("The Mist") on 2007. aasta film.
***"[[Udu (King)|Udu]]"** on Stephen Kingi romaan.
***"[[Udu (Luts)|Udu]]"** on Oskar Lutsu jutustus.
***[[Udukogu]]** on kosmoses.
*Udu on **[[Sven Oeselg|Sven Oeselja]]** hüüdnimi.
Audru Kool

**Audru Kool** on põhi- ja huvikool Pärnu maakonnas Audru alevikus aadressil Lihula mnt 10. 

## Ajalugu
Audru Kooli ajalugu ulatub aastasse 1687, kui Forseliuse seminari lõpetanud Reinu käe all õppis Audrus 17 poissi. 

8. oktoobril 1939 õnnistati sisse praeguse koolimaja esialgne hoone. Tööd alustas *Audru 6-klassiline Algkool*, mille direktoriks sai Jakob Tamm. 

Aastatel 1962–1982 tegutses kool kaheksaklassilisena – *Audru 8-klassiline Kool* (seejuures 1978–1982 *[[Erich Tarkpea]] nimeline Audru 8-klassiline Kool*). 1982. aastal muudeti kool keskkooliks ja kuni 1990. aastani kandis nime *Erich Tarkpea nimeline Audru Keskkool*. Aastatel 1990–2013 kandis kool nime *Audru Keskkool*. 

1. septembril 2012 liideti kooliga Audru Huvialakeskus. Sellest ajast tegutseb Audru Koolis ka huvikool: Audru Kooli muusika- ja kunstiosakonna tunnid toimuvad peale Audru Kooli veel Jõõpre Koolis ja Lindi Lasteaed-Algkoolis.

Alates 2013. aastast tegutseb kool taas põhikoolina ja kannab kool nime *Audru Kool*. 

Põhikoolis õpib umbes 300 õpilast ja huvikoolis 150 õpilast.

## Koolijuhid ja direktorid

* 1939–1941 Jakob Tamm
* 1941–1944 Marge Vares
* 1944–1946 Mihkel Kaasikmäe
* 1946–1947 Vilma Villemson
* 1947–1949 Õie-Harriet Vellend
* 1949–1950 Valves Indas (Tamm)
* 1959–1952 August Stamberg
* 1952–1962 Valve Tamm
* 1962–1985 Kristjan Saarsoo
* 1985–1991 Mart Kuuskmann
* 1991–1994 Alar Külm
* 1994–1998 Lembi Nõmm
* 1998–2011 Kersti Rohtmets
* 2011–2024 Peep Eenraid
* alates 2024 Egle Rumberg

## Viite

## Välislingid
* Audru Kooli koduleht
Andres Kons

**Andres Kons** (30. jaanuar 1831 – juuni 1933) oli Tallinna vanim kodanik.

Ta oli elukutselt laudsepp. Elu lõpul elas ta Iru vanadekodus.

Andres Kons oli kaks korda abielus, tal oli neli tütart.

## Kirjandus
* 102-aastane kustus. Rahvaleht, 1. juuli 1933, nr. 76, lk. 3.
Ateena Elefthérios Venizélose rahvusvaheline lennujaam

**Ateena Eleftherios Venizelose rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **ATH**, ICAO: **LGAV**) on Kreeka suurim lennujaam ning rahvusliku lennufirma Aegean Airlines ja Olympic Airi kodulennujaam. Lennujaam asub Spatas, Ateena kesklinnast 30 kilomeetrit kirde pool. Lennujaam avati märtsis 2001, asendamaks praegu suletud Ellinikoni Ateena rahvusvahelist lennujaama.

Estonian Air avas lennuliini Tallinn–Ateena 5. juulil 2010 ning teenindas seda suvehooajati 16. augustini 2010. Suvest 2015 on liini opereerinud Aegean Airlines.
Koit Raud

**Koit Raud** (sündinud 29. mail 1958) on eesti poliitik ja ajakirjanik.

Ta lõpetas 1976. aastal Sindi Keskkooli ja 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli žurnalistika erialal.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta Eesti Televisioonis. 1985. aastast elas ja töötas Ida-Virumaal. 

Ta liitus Rahvarindega selle loomise ajal; ta oli Eestimaa Rahvarinde Rahvavolikogu liige.

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige. 20. augustil 1991 hääletas ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt.

## Tunnustus
*2002 Riigivapi V klassi teenetemärk
*2006 Riigivapi III klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
*Leninlik Lipp, 15. märts 1990. Lk 2
Omoseye Bolaji

**Omoseye Bolaji** (16. august 1964 – 22. mai 2022) oli Nigeeria kirjanik. Ta kirjutas inglise keeles.

## Teoseid
*"They never say when" (1994)
*"Snippets" (1998)
*"Impossible Love" (2000)
*"Fillets of plaice" (2000)
*"The Ghostly Adversary" (2001)
*"The Guillotine" (2001)
*"Thoughts on Free State writing" (2002)
*"Tebogo Fails" (2003)
*"People of the townships" (2003)
*"Ask Tebogo" (2004)
*"Reverie" (2006)
*"The subtle transgressor" (2006)
*"Poems from Mauritius" (2007)
*"Tebogo and the haka" (2008)
*"Tebogo and the epithalamion" (2009)
*"Tebogo and the pantophagist" (2010)
*"Miscellaneous Writings" (2011)
*"Tebogo and the Bacchae" (2012)
*"It Couldn’t Matter Less" (2013)
*"KUNLE APANTAKU" (2013)
*"Tebogo and Uriah Heep" (2018)
*"Calamity Angst" (2020)
*"WILDFLOWER: An intriguing tv series"

## Välislingid
* http://greatafricanwriters.blogspot.com/2012/12/omoseye-bolaji.html
*http://toastlothane.blogspot.com/2018/03/tebogo-and-uriah-heep-by-omoseye-bolaji.html
*https://calaangst.blogspot.com/2019/11/calamity-angst-new-book-by-omoseye.html
Sevilla olümpiastaadion

**Estadio Olímpico de la Cartuja** on staadion Hispaanias Andaluusia autonoomses piirkonnas Sevillas.

Staadioni tribüün mahutab 57 619 pealtvaatajat.

Staadioni ehitamist alustati 1997. aastal 1999. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistluste jaoks.

Staadion avati 5. mail 1999 sõprusmänguga jalgpallis, milles Hispaania jalgpallikoondis võitis 3:1 Horvaatia jalgpallikoondise.

## Spordiüritusi
26. mail 1999 toimus staadionil Copa del Rey finaalmäng, milles Valencia CF võitis 3:0 Madridi Atlético.

20.–29. augustil 1999 toimusid staadionil 1999. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused.

30. juunil 2001 toimus staadionil Copa del Rey finaalmäng, milles Real Zaragoza võitis 3:1 Celta de Vigo.

21. mail 2003 toimus staadionil 2003. aasta UEFA karikavõistluste finaalmäng, milles FC Porto võitis lisaajal 3:2 Celtic FC.

Staadionil on toimunud 2004. ja 2011. aasta Davise karikavõistluste finaalmängud.

## Muusikaüritusi
16. septembril 2008 toimus staadionil Madonna maailmaturnee "Sticky & Sweet Tour" kontsert.

30. septembril 2010 toimus staadionil U2 maailmaturnee "U2 360° Tour" raames kontsert, mida jälgis 76 000 pealtvaatajat.

## Muu
Staadioni võimalused on alakasutatud, kuna kumbki piirkonna La Ligas mängiv jalgpalliklubi ei kasuta staadioni oma koduväljakuna. Sevilla FC mängib Estadio Ramón Sánchez-Pizjuánil ja Real Betis Estadio Benito Villamarínil.

## Viited

## Välislingid
*Staadioni koduleht
Naked Idol

**Naked Idol** on Soome rokkbänd, mille lõid 2006. aastal Espoos bändi liider Sami Wolking ja Jones. Naked Idoli esimene singel "My Weakness" ilmus 31. märtsil 2010 ja sama aasta detsembris ilmus ka singli promo. Teine singel "Back From Oblivion" ilmus 2011. aastal. 2012. aasta jaanuaris lahkus bändist trummar A.J, kuna ta ei saanud teiste bändi liikmetega hästi läbi. Naked Idol sai augustis 2012 ka endale uue laulja Malcolmi. A.J asemele tuli 2013. aasta märtsi lõpus Kreeka trummar Jannis K. ning ka Austraaliast pärit kitarrist Johnny E lahkus bändist 2012. aasta suvel isiklikel põhjustel, kuid tema asemel tuli uus liige 2012. aasta lõpus. Naked Idoli kolmas singel "Boys of Summer" jõudis Soome raadiojaamadesse 11. juulil 2013. Digitaalselt ilmus see müüki 15. augustil. Singli müügitulud annetatakse Punase Risti katastroofifondile. Nende neljas singel "Shattered" ilmus raadiojaamadesse 12. augustil. Singlitel "Shattered" ja "Boys of Summer" mängib trumme Sampsa Astala.

## Liikmed
*  Malcolm (vokalist) (Malcolm Shroff) (2012-)
*  Magnum (bass, taustalaul, klahvpillide & süntesaatori arvutil esitamine) (Sami Wolking) (2006-)
*  Manu (kitarr, taustalaul) (2014-)
*  Anti (kitarr, taustalaul, klahvpillide & süntesaatori arvutil esitamine) (Antti Saari) (2006-)
*  Jannis K. (trummid) (2013 kevad -)

### Endised liikmed
*  Jones  (taustalaul) (2006-2014)

*  Johnny E (kitarr, taustalaul) (John Emslie)
*  Brian James (vokalist) (Brian Forth)
*  A.J (trummid, taustalaul) (Antti Saari)
* Jens (vokalist) (Jens Kirkland)
*  Tim (kitarr, taustalaul) (Tim Norrgrann)
*  Jekku (trummid) (Mikko Kattelus) 
*  Marco (kitarr)  (Marko Konttinen)
*  Teemu (kitarr) (Teemu Sarjovaara) 

## Diskograafia
### Singlid
** My Weakness (raadio ja promo väljaanne, 2010)**
# My Weakness (4:18)

**Back From Oblivion (promo väljaanne, 2011)**
# Back From Oblivion (3:28)
# My Weakness (4:18)

**Boys Of Summer (koos [[Sampsa Astala|Sampsa Astalaga]]) (raadio ja digitaalväljaanne, 2013)**
# Boys Of Summer (4:45)

**Shattered featuring (koos [[Sampsa Astala|Sampsa Astalaga]]) (raadio ja promo väljaanne, 2013)**
# Shattered (4:07)
# Boys Of Summer (4:45)
**"I Saw Mommy Kissing Santa Claus" (digitaalväljaanne, 2014)**
# "I Saw Mommy Kissing Santa Claus" (2:41)
### EPd
**Filthy Fairies (31. oktoober 2013)**
# Shattered (4:07)
# Hungry (For You)
# Filthy Fairies 
# Jane 
# Devil Ridin' Shotgun

## Välislingid
* Ansambli koduleht
* Ansambli MySpace
Spirit (album)

**"Spirit"** on Soome bändi Reckless Love 30. augustil 2013 ilmunud album. Esimene singel "Night On Fire" ilmus 26. aprillil 2013. Teine singel "So Happy I Could Die" ilmus 23. augustil 2013. Mõlema singliga ilmus ka laulu muusikavideo. 

Album valiti Soome raadiojaama YleX nädala albumiks ja terve album ilmus eelkuulamiseks 26. augustil 2013 raadiojaama kodulehele. 

## Lood albumil
# Night On Fire
# Bad Lovin'
# I Love Heavy Metal
# Favorite Flavor
# Edge Of Our Dreams
# Sex, Drugs & Reckless Love
# Dying To Live
# Metal Ass
# Runaway Love
# So Happy I Could Die
# Hot Rain
# Die Hard (albumi Suurbritannia versiooni boonuslugu)

## Viited
Fairmount

**Fairmount** on mitme koha nimi Ameerika Ühendriikides:

***[[Fairmount (Delaware)|Fairmount]]**, asula Delaware'i osariigis
* **[[Fairmount (Georgia)|Fairmount]]**, linn Georgia osariigis
* **[[Fairmount (Illinois)|Fairmount]]**, küla Illinoisi osariigis
* **[[Fairmount (Indiana)|Fairmount]]**, linn Indiana osariigis
* **[[Fairmount (Maryland)|Fairmount]]**, asula Marylandi osariigis
* **[[Fairmount (New York)|Fairmount]]**, asula New Yorgi osariigis
* **[[Fairmount (Põhja-Dakota)|Fairmount]]**, linn Põhja-Dakota osariigis
* **[[Fairmount (Tennessee)|Fairmount]]**, asula Tennessee osariigis
Fairmount (Maryland)

**Fairmount** on rahvaloendustel arvestatav kohaliku võimuorganita asula (*census-designated place*) USA-s Marylandi osariigis Somerseti maakonnas. 

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 457. Aastal 2000 oli elanike arv 537.
Somerseti maakond

**Somerseti maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* **[[Somerseti maakond (Maine)|Somerseti maakond]]** Maine'is
* **[[Somerseti maakond (Maryland)|Somerseti maakond]]** Marylandis
* **[[Somerseti maakond (New Jersey)|Somerseti maakond]]** New Jerseys
* **[[Somerseti maakond (Pennsylvania)|Somerseti maakond]]** Pennsylvanias