Adjektiivne võrdlustarind

**Võrdlustarind** on see võrdluslause osa, mida saame kõrvutada näiteks määraadverbiga ning kasutada muude intensiivistamisvahenditega.

Lauses *Mari on pikem kui Tiina* on tarindiks ***pikem kui Tiina***.

**[[Omadussõna|Adjektiivi]]** tüüptunnus ongi objektide omaduste võrdlemine.

Nt: *Mari on *'lühem kui Tiina**. Mari on **niisama lühike kui Tiina**.''

Võrdlus võib jääda ka markeerimata, nt ''Martin on **väga pikk mees***.  Omaduse intensiivsust hinnatakse kogu selle klassi ulatuses, kuhu võrreldav kuulub. Seega väidetakse selles lauses, et Martini pikkus ületab meesteklassi keskmise pikkuse.

Võrdlustarindisse kuulub ka [[komparatsioonisufiks]], [[võrdlusadverb]]. Võrdlustarindile on iseloomulik omaduse astme väljendamise funktsioon.

== Võrdlustarindi moodustab ==

* [[adjektiiv]]i laiendav [[adverb]] koos funktsiooni väljendava [[kõrvallause]]ga, [[infiniittarind]]iga
* erinevusgradatsiooni korral on vastavaks adverbiks ***liiga*** või mingi tema [[sünonüüm]]
* võrdsusgradatsiooni puhul aga ***küllalt*** või tema [[sünonüüm]]

Lauses ''Mari on liiga pikk, et mängida näidendis Pöial-Liisit'' moodustab võrdlustarindi ***liiga pikk, et mängida näidendis Pöial-Liisit.***
Lauses ''Peeter on küllalt pikk korvpalluriks'' on võrdlustarindiks ***küllalt pikk korvpalluriks.***

== Võrdluslause struktuur ==

Mis tahes võrdluslauses on alati kõrvutatud kahte [[objekt]]i või objektirühma. S.t objekti, mida võrreldakse([[komparaator]]), ja objekti, millega võrreldakse([[võrdlusalus]]).
Võrdlust kahe objekti vahel väljendatakse: [[komparatiiv]]isufiksi, [[superlatiiv]]isufiksi, [[ekvatiiv]]isufiksi või teatud [[adverb]]ide abil.

Kõiki adjektiive ei saa võrrelda (vaegvõrdelised omadussõnad). Võrrelda pole võimalik:
* adjektiive, mis on juba moodustatud võrdluse teel, nt ''jääkülm, sametpehme, piltilus''.
* adjektiive, mis sisaldavad juba intensiivistavat elementi, nt ''ülitundlik, puruloll, püstihull''.
* adjektiive, mis on sisult võrdluslikud, nt ''homne, tänane, minimaalne''.
* adjektiive, mis väljendavad objektidele alati tervikuna ja ühel määral kuuluvat omadust, nt ''isane, emane, nahkne''.

== Võrdlustarindi liigid ==

=== Komparatiivtarind ===
Komparatiivtarind väljendab tavaliselt ühe objekti mingi omaduse suuremat või väiksemat määra võrreldes teise objekti vastava omadusega, nt ''Mari on '''töökam kui Tiina***.

Erijuhul võrreldakse üht ja sama objekti eri situatsioonides, nt *Mari oli *'eile töökam kui täna***.

Adjektiiv on [[Keskvõrre|keskvõrdes]] ning seostub võrdlusalust väljendava [[fraas]]iga [[sidesõna]] ''kui'' abil; kui see fraas on nimisõnafraas, võib see fraas olla [[seestütlev]]as käändes. Keskvõrre moodustatub komparatiivi[[morfeem]]i ''-m'' liitmisel adjektiivi [[Tüvi (keeleteadus)|tüvele]].

Komparatiiv võib esineda ka ilma võrdlusalust märkiva fraasita, sel juhul ei teki võrdlustarindit, nt ''Ta on juba vanem inimene.''

=== Superlatiivtarind ===
Superlatiivtarind väljendab objekti omaduse maksimaalset määra võrrelduna samasse klassi kuuluvate objektidega, nt ''Suur Munamägi on '''Eesti kõrgeim mägi***.

Maksimaalsel märral võib mingit omadust olla ka mitmel objektil korraga, nt *Luise ja Laura on *'meie klassi kõige pikemad tüdrukud**.''

Eesti keeles on peamine analüütiline [[Ülivõrre|superlatiiv]], mis moodustab [[Abisõna|partiklist]] ''kõige'' ja adjektiivi komparatiivivormist, nt ''lühem'' (''kõige lühem'')''.''

=== Ekvatiivtarind ===
Ekvatiivtarind väljendab võrreldavate objektide omaduste määra samasust, nt ''Mari on **sama töökas kui Tiina***.

Tarind võib moodustuda ka ilma [[Määrsõna|adverbita]], võrdlusaluseks on siis mingi etalonobjekti ning tarind väljendab suurt intensiivsusastet, nt  ''must kui öö''.

=== ''Liiga-'' ja ''küllalt''-tarind ===
''Liiga''- ja ''küllalt''-tarind väljendab omaduse tegelikku määra mingiks kindlaks otstarbeks, nt: ''Tiina on '''taluperenaiseks liiga laisk***. *Mari on *'taluperenaiseks küllalt töökas***.

Adverbid ''liiga'', ''ülearu'', ''ülemäära'' jms näitavad, et võrreldav objekt:
* ületab omaduse sobiva määra, nt ''Siim on '''lenduriks liiga pikk'''.''
* omaduse määr on sobivast väiksem, nt ''Siim on '''korvpalluriks liiga lühike'''.''
Adverbid ''küllalt'', ''parasjagu'', ''parajalt'', ''piisavalt'' näitavad, et võrreldava objekti omaduse määr on normi piires, nt  ''Siim on '''lenduriks parajalt lühike***. *Siim on *'korvpalluriks küllalt pikk*'.*

Tihti kasutatakse *liiga*- ja *küllalt*-võrdlust ilma võrdlusaluseta, sellisel juhul on tegemist absoluutse võrdlusega, nt

## Viited