open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Üleandmise leping

**Üleandmise leping** oli Eesti esimene välisleping, mis sõlmiti 19. novembril 1918 Riias Saksa valitsuse esindaja August Winnigi ja Eesti Ajutise Valitsuse esindajate vahel. 

## Üleandmise leping.

RT 1918, 1.

Baltimaade jaoks määratud Saksa riigi peavoliniku hra August Winnigi ja Eesti Ajutise Valitsuse esitajate hrade teedeministri Petersoni, Dr. Koniku, vann. adv. Birki, kaupm. Puhki ja Heinrich Luhti vahel:

1. Ülemat riigivõimu Eesti etnografilises piirkonnas käsitab Eesti ministerium Ajutise Valitsuse kujul, kes Eesti Maapäeva ees vastutav.

2. Kogu valitsemine selles piirkonnas läheb, niivõrd kui see juba sündinud ei ole, 21. novembrist saadik Eesti Valitsuse asutuste kätte. Ühtlasi võetakse üle kõik bürood, laduruumid, inventar, tagavarad ja kassaseisud, niivõrd kui palju nad mitte sõjaväe omandus ei ole. Idapanka ja teistesse rahaasutustesse mahutatud avalikud (riigi ja kogukonna asutuste) rahad lähevad Eesti Valitsuse omandusesse üle.

3. Kuni sõjaväed maale jäävad, pole neil mingit õigust valitsuse ja administratiiv-asjadesse segada. Maavalitsus muretseb, sõjaväelaste teenistuse kohtadega käsikäes käies ja ladudes olevaid tagavarasid kaasa tarvitades, sõjaväelaste korterite ja söögi eest. Eesti Valitsus saab vägede väljaviimise sammude üle alatasa informeritud. Väljaviimise juures tulevad üle anda sõjavägee poolt tarvitatud sisseseaded, niivõrd kui nad maal eest olid leitud.

4. Postiühenduse võtab Eesti Valitsus üle. Telegrahv ja telefon jäävad ajutiselt kuni edaspidise kokkuleppimiseni sõjaväevalitsuse alla. Elanikud võivad olevaid sisseseadeid piiramatalt tarvitada; Eesti Valitsus võib võrgu ülesehitamist ja uute sisseseadete ehitamist viibimata alustada.

5. Raudtee asjanduse ülevõtmiseni saadab Eesti Valitsus oma komissarid Sõjaväe-Raudtee-Direktsioni (M. E. D.) selle alam-asutuste ja jaamade juure, et niihästi sõjaväelise, kui ka kodanlise läbikäimise tarvidust täita. Raudtee tööliste ja teenijate töötingimised saavad kohe läbi katsutud ja parandatud.

6. Väljavedu seatakse Eesti Valitsuse asutuste kontrolli alla, kes seda niivõrd, kui see mitte sõjaväe varandusse ei puutu, takistada võivad. Esialgu lahtiseks jääb kokkulepe maal kokkuostetud tooresainete kohta.

7. Eesti etnografiline piirkond lahkub Ülem-ida tollipiirist välja. Sissevõetud tollimaksud käivad üleüldisesse lõpuarvesse.

8. Tartu ülikool läheb kõige hiljem praeguse semestri lõpul Eesti Valitsuse kätte üle.

9. Mõlemad pooled soovivad edaspidiseid läbirääkimisi kõige paremas läbisaamises korraldada.

Valmistatud: Riias, 19. Novembril 1918.

August Winnig. F. Peterson.

V. Puhk.

Dr. Konik.

H. Luht.

A. Birk.

Tõlge alguskirjast õige:

E. A. V. asjade valitseja: Ed. Laaman.

## Välislingid
*http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=68&iid=110700200558&img=era0031_001_0000009_00049_t.jpg&tbn=1&pgn=3&prc=30&ctr=0&dgr=0&lst=2&hash=8c30ea2b34d9f917c52d126cafc95290
Ääremängija

**Ääremängija** on sportmängus mängija positsioon.
*Jalgpalluri positsiooni kohta vaata Poolkaitsja#Ääremängija
*Korvpalluri kohta vaata Korvpall#Mängijate positsioonid
Venemaa Föderatsiooni Välisministeeriumi Moskva Riiklik Rahvusvaheliste Suhete Instituut

**Venemaa Välisministeeriumi Moskva Riiklik Rahvusvaheliste Suhete Instituut** (lühend **MGIMO**; vene *Московский государственный институт международных отношений МИД России*, venekeelne lühend *МГИМО*) on rahvusvaheliste suhete ja diplomaatia õpetamisele spetsialiseerunud riiklik kõrgkool Venemaal.

## Ajalugu

MGIMO asutamisajaks loetakse 14. oktoobrit 1944, kui Moskva Riikliku Ülikooli Rahvusvaheliste Suhete Kooli baasil moodustati iseseisev instituut. Algul õppis instituudis 200 üliõpilast ning selles olid rahvusvaheline, majandus- ja õigusteaduskond. 

1946. aastal muutus instituut rahvusvaheliseks. 1954. aastal liideti instituudiga **Moskva Idauuringute Instituut** ning moodustati ida osakond. 1969. aastal rajati rahvusvahelise õiguse teaduskond ja rahvusvahelise ajakirjanduse teaduskond. 1991. aastal loodi rahvusvahelise ettevõtluse ja asjaajamise teaduskond. 

1994. aastal sai instituut ülikoolistaatuse. 1998. aastal rajati politoloogia teaduskond. 2000. aastal moodustati eraldi rahvusvahelise energiapoliitika ja diplomaatia instituut.

MGIMO-s õpib ligikaudu 6000 üliõpilast ning selle on läbi aegade lõpetanud ligikaudu 30 000 inimest. MGIMO all tegutseb 7 teaduskonda ja 6 instituuti ning koolis on võimalik õppida 53 võõrkeelt.

## Välislingid

* MGIMO koduleht
Aasta treener

**Aasta Treener** on auhind, mida antakse aastast 1988. Aasta treener valitakse interneti vahendusel toimunud rahvaküsitluse, spordiliitude hinnangute ja spordiajakirjanike valikute liitmisel. Võitja kuulutatakse välja Eesti Olümpiakomitee auhinnagalal "Spordiaasta tähed".

## Aasta treenerid

## Vaata ka
*Aasta noorsportlane
*Aasta sportlane
*Aasta võistkond
*Tallinna Spordiliidu aasta treener
*Aasta parim treener (jalgpall)

## Välislingid
*Varasemad aastad aastasportlane.eok.ee
Aasta võistkond

**Aasta võistkond** on aunimetus, mida antakse Eestis aastast 1969. 

Aasta võistkond valitakse interneti vahendusel toimunud rahvaküsitluse, spordiliitude hinnangute ja spordiajakirjanike valikute liitmisel.  Võitjad kuulutatakse välja Eesti Olümpiakomitee auhinnagalal Spordiaasta Tähed.

## Aasta võistkonnad

## Vaata ka
*Aasta noorsportlane
*Aasta sportlane
*Aasta treener

## Välislingid
*Varasemad aastad aastasportlane.eok.ee
Daniel Sturridge

**Daniel Andre Sturridge** (sündinud 1. septembril 1989 Birminghamis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib Australia kõrgliiga klubis Perth Glory ründajana.

## Klubikarjäär
### Manchester City

2006–09 mängis Sturrindge Manchester Citys. Premier League'is saavutas Manchester City neil hooaegadel vastavalt 14., 9. ja 10. koha.

Suuremad saavutused olid klubil karikavõistlustel, kus 2007 jõuti veerandfinaali ja kaotati Blackburn Roversile 0:2, ja liiga karikavõistlustel, kus 2008 jõuti veerandfinaali ja kaotati Tottenham Hotspurile 0:2, kuigi mängiti alates 19. minutist arvulises ülekaalus.

Kokku mängis Sturridge Manchester Citys 21 mängu ja lõi neis 5 väravat. Sealjuures hooajal 2007/8 mängis ta üksnes 4 mängus, neist 2 korda sekkus vahetusest, aga lõi ikkagi 2 väravat.

### Chelsea

Kui Sturridge'i leping Manchesteriga otsa sai, sõlmis ta uue Chelseaga. Kuna ta oli sel ajal alla 24 aasta vana, ei olnud tal õigust ise üleminekusummat kokku leppida, vaid selle asemel tegi seda tribunal. Otsuse järgi pidi Chelsea maksma Manchester Cityle kõigepealt 3,5 miljonit naelsterlingit, millele lisandub pool miljonit nii 10., 20., 30. kui 40. mängu järel, mille Sturridge Chelseas mängib (teise koondise mängud ei tule siin arvesse). Summale lisandub 1 miljon naela, juhul kui Sturridge debüteerib Inglismaa täiskasvanute jalgpallikoondises, ja kui Sturridge kunagi edasi peaks müüdama, saab Manchester City sellest summast 15%.

31. jaanuaril 2011 laenati Sturridge hooaja lõpuni Bolton Wanderersi. Ta mängis Boltonis 12 mängu ja lõi neis 8 väravat, sealhulgas neljas esimeses mängus. Ta on alles kuues mängija Premier League'i ajaloos, kes oma neljas esimeses mängus klubi meeskonnas värava lõi. Hooaja viimases mängus Manchester City vastu sai Sturridge punase kaardi – kunagi varem polnud ta kaarti saanud.

## Koondisekarjäär

Sturridge on mänginud Inglismaa kuni 16-aastaste koondises ja hiljem kõigis teisteski oma vanusele vastavates noortekoondistes. 2011 mängis ta alla 21-aastaste Euroopa meistrivõistlustel Taanis ja kuigi ta ei löönud ainsatki väravat (Inglismaa lõi üldse ainult 2 väravat, jäi alagrupis 2 viigi ja 1 kaotusega kolmandaks ning langes välja), valiti ta turniiri sümboolsesse koondisse.

## Saavutused
;Chelsea
* Inglismaa meister: 2009–10
* FA Cup: 2009–10, 2011–12
* UEFA Meistrite Liiga: 2011–2012
;Liverpool
*UEFA Meistrite Liiga: 2018–19

## Välislingid

* Profiil Liverpool FC Kodulehel
Rangers FC

**Rangers FC** (tuntud ka nimega **Glasgow Rangers**) on Šotimaal Glasgow's tegutsev jalgpalliklubi, mis mängib Šotimaa kõrgliigas Scottish Premiership. Klubi kodustaadion on Ibrox Stadium, mis mahutab 50 817 pealtvaatajat, asub linna edelaosas.

Rangers on Egiptuse klubi Al Ahly järel teine enim tiitleid võitnud jalgpalliklubi maailmas. Rangers on tulnud 55 korda Šotimaa meistriks ning võitnud 27 Scottish League Cupi ja 33 Scottish Cupi karikat. 1961. aastal mängis klubi UEFA karikavõitjate karika finaalis. See oli esimene UEFA võistluste finaal Briti jalgpalliklubide jaoks. Rangers võitis 1972. aastal selle turniiri kolmandal katsel (oli finaalis ka 1961. ja 1967. aastal). 2008. aastal mängiti UEFA karikavõistluste finaalis Peterburi Zeniti vastu, kuid seal tuli kaotus 0:2.

Rangersi suurimaks rivaaliks on Celtic FC ning nende klubide vaheline derbi Old Firm on maailma üks tuntumaid ja vanemaid.

## Praegune koosseis
*Seisuga 31. jaanuar 2022*

## Peatreenerid

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Andrei Lobov

**Andrei Lobov** (vene keeles: Лобов Андрей Сергеевич; sündinud 10. mail 1979 Tallinnas) on Eesti ühiskonnategelane, Eesti venekeelsete koolide ühiskondliku nõukogu liige.

## Haridus ja töö

Andrei Lobov lõpetas Tallinna Mustjõe Gümnaasiumi. 2008. aastal sai ta doktorikraadi Tampere Tehnikaülikoolis tööstusautomaatika erialal. Ta töötab sealsamas dotsendina.

## Poliitiline tegevus
2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Andrei Lobov valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Kristiine, Põhja-Tallinn) Vene Erakonna Eestis nimekirjas. Ta sai 683 häält, kuid ei osutunud valituks.

## Isiklikku

Andrei Lobov on abielus. 
Ta oskab vene, eesti, inglise ja soome keelt.

## Välislingid
*Lobov: vene koolide eestistamine peab lõppema Postimees, 25. september 2010
*Vene Erakond Eestis, valimisringkonna nr. 1 nimekiri 2011. aasta Riigikogu valimistel
*Initsiatiivgrupp veenab venelasi eesti keeles õppimise vastu
*Andrei Lobov: Vene kogukond ei kujuta Eesti rahvale mingit ohtu
*Andrei Lobov: Provokatsiooni anatoomia
*Ilvese kaevurid
*Vaevukuuldav vene sõna
*Mina olen inimene
*Andrei Lobov Tampere Tehnikaülikooli kodulehel
Peeter Speek

**Peeter Aleksander Speek** (USA-s ka **Peter**; 16. juuni 1873 Lipardi, Pangodi vald, Nõo kihelkond, Tartumaa – 17. juuni 1968 Arlingtoni maakond, Virginia, Ameerika Ühendriigid) oli eesti ajakirjanik, poliitik ja ühiskonnategelane.

Ta sündis taluperemees Peeter Speek vanema ja Ann Kruuse pojana. Tema vanem vend oli kirjanik ja kooliõpetaja Jaan Speek.

Ta sai hariduse Laguja külakoolist ja Kastolatsi õigeusu kihelkonnakoolist, 1890. aastal lõpetas ta Tartu Õpetajate Seminari, misjärel ta täiendas end veel Peterburis kuni 1894. aastani. 1894–1899 töötas ta Lõuna-Eestis kooliõpetajana, tõustes viimaks koolijuhatajaks. 1899–1901 töötas ta Pihkvas statistikuna, misjärel sai aga ajalehe Olevik toimetajaks.

1903. aastal asutas ta uue ajalehe Uudised, millega sekkus otsustavalt Eesti avalikku ellu. Speek väljendas oma ajalehes sotsialistlikke vaateid ning kui puhkes 1905. aasta revolutsioon, siis asus ta korraldama Eesti-põhist sotsialistlikku parteid. Tema juhtimisel loodigi Eesti Sotsiaaldemokraatlik Ühisus, mis kasvas 1905. aasta lõpuks Eesti kõige suuremaks poliitiliseks ühenduseks.

1905. aasta revolutsiooni põgenes Speek aga Eestist ega pöördunudki enam tagasi. 1906–1907 oli ta põrandaalusena Peterburis, toimetades ajalehte Kiir, seejärel veetis ta aasta Berliinis.

1908. aastal siirdus Speek USA-sse, kuhu jäi elu lõpuni. Kuni 1910. aastani toimetas ta sotsialistlikku ajalehte Uus Ilm, aastatel 1917–1929 töötas ta aga Ameerika Ühendriikide Kongressi raamatukogus ametnikuna. Ta suri 95-aastaselt Arlingtonis Virginia osariigis.

## Välislingid
*Peeter Speek andmebaasis ISIK
Tehnikamaailm

**Tehnikamaailm** (lühend TM) on 1998. aastast ilmuv tehnikaajakiri, mis kirjutab alates autodest ja elektroonikast teaduse ja tehnikaajalooni välja. 

Tehnikamaailma annab välja OÜ Ühinenud Ajakirjad.

Tehnikamaailma sisu põhineb osaliselt Soome kirjastuses Otavamedia alates 1953. aastast ilmuval ajakirjal Tekniikan Maailma.
 
Tehnikamaailma eestvedamisel valivad Eesti autoajakirjanikud alates 2001. aastast Eesti aasta autot. Aastaid korraldas Tehnikamaailm koostöös Tallinna Konverentsidega Eesti Auto Aastakonverentsi.

Tehnikamaailmast on välja kasvanud ehitusajakiri TM Kodu ja Ehitus.

Tehnikamaailma toimetuses on töötanud ajakirjanikud Vello Kala (1952–2012), Tõnu Ojala, Tormi Soorsk ja Kaido Soorsk.

## Peatoimetajad
*Vello Kala (1998–2008)
*Tõnu Ojala (alates 2008. aastast)

## Välislingid
* Tehnikamaailm.ee
Tehnikaülikooli Akadeemiline Meeskoor

**Tehnikaülikooli Akadeemiline Meeskoor** on Eesti suurim meeskoor, mis tegutseb alates 1945. aastast Tallinna Tehnikaülikooli juures.

Koor on osalenud paljudel koorikonkurssidel ja paistab silma mitmekülgse tegevusega nii muusika alal (võitnud koorikonkursse Austrias, Iirimaal, Soomes, Walesis, Eestis) kui ka seltsielus. Andnud välja ohtralt helikandjaid – seda nii ainult oma kooriga kui ka koostöös Eesti juhtivate muusikutega (ERSO, tšellokvartett C-Jam, Eesti Piirivalve Orkester, Mati Palm jpt).

Meeskoor on käinud kontserdireisidel Austraalias, Uus-Meremaal, USAs, Kanadas, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Argentinas, Uruguays, Lõuna-Koreas ja paljudes Euroopa riikides. Oma jõulu- ja kevadkontsertidel on esitatud ohtralt uut originaalloomingut Eesti heliloojatelt (Urmas Sisask, Aare Kruusimäe, Tauno Aints, Tõnu Kõrvits, Pärt Uusberg jt) ja esinetud paljude nimekate muusikutega (Annely Peebo, Heigo Rosin, Siim Aimla, C-Jam, Cätlin Jaago, Sandra Sillamaa, Helen Lokuta, Pirjo Levandi, Ain Anger, Rauno Elp, René Soom jpt).

Alates 2020. aastast on koori peadirigent Valter Soosalu, teda abistavad dirigentidena Heldur Harry Põlda ja Gustav Talmar.

## Peadirigendid
*Arno (Arnold Eduard) Kallikorm (1945–1962)
*Harald Uibo (1962–1970)
*Ants Üleoja (1971–1983)
*Jüri Rent (1983–2002)
*Peeter Perens (2003–2019)
*Valter Soosalu (alates 2020)

## Dirigendid

* Anne Dorbek (1968–1978)
* Ants Soots (1978–1986)
* Raul Talmar (1986–1991)
* Madis Kareda (1986–1993)
*Siim Selis (1992–2019)
*Heldur Harry Põlda (alates 2020)

## Abidirigendid

* Olev Sau (1962–1964)
* Vello Pähn (1978–1982)
* Gustav Talmar (alates 2025. aastast)

## Välislingid
*Meeskoori koduleht
*Facebook 
*YouTube
Larissa Preobraženskaja

**Larissa Preobraženskaja** (Лариса Дмитриевна Преображенская; 3. oktoober 1929 Kiiev – 15. september 2009 Moskva, teistel andmetel 16. september) oli vene tennisist ja tennisetreener. 

Tema õpilaste hulgas on olnud Anna Kurnikova, viimase nõbu Jevgeni Koroljov, Jelena Granaturova, Jevgenija Kulikovskaja, Jekaterina Makarova ja Tatjana Panova.

## Tunnustus
* 1959 NSV Liidu teeneline meistersportlane
* 1972 Venemaa teeneline treener 
* 1985 NSV Liidu teeneline treener

## Viited
Tartu roos

**Tartu roos** ehk **Tartu roosõun** on õunasort.

Seda peeti esialgu originaalsordiks ning pandi talle ka vastav nimi. Hiljem määrati ta arvatav identsus Ameerika Ühendriikidest pärit sordiga 'Wealthy'.

## Viited
Gerhard Hansman

**Gerhard Hansman** (17. detsember 1911 Tallinn – 22. september 1983 Tallinn) oli eesti pomoloog.

Hansman elas keskkooli lõpetamiseni Tallinnas. 1929. aastal astus ta Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna agronoomiaosakonda. Õpinguaja jooksul töötas ta Pärnus aednikuna ja lõpetas ülikooli 1941. aastal.

Eesti NSV teeneline agronoom 1965.

Gerhard Hansman maeti 25. septembril 1983 Metsakalmistule.

## Teoseid
*"Köögiviljaistikute kasvatamine kolhoosis", Eesti Riiklik Kirjastus 1949
*"Vaarikakasvatus", Eesti Riiklik Kirjastus 1950
*"Parimaid puuviljasorte", Eesti Riiklik Kirjastus 1960
*"Köögiviljanduse käsiraamat", Eesti Riiklik Kirjastus 1964
*"Viljapuude ja marjakultuuride kataloog", Eesti NSV Põllumajanduse Ministeeriumi Teaduslik-Tehnilise Informatsiooni Valitsus 1970
*"Aiapidaja käsiraamat", Valgus 1974

### Tõlkijana
*"Loomakasvatuse mehhaniseerimise käsiraamat", Eesti Riiklik Kirjastus 1955
*I. V. Belohonov, Ivan Kurõndin, V. V. Malinkovski ja A. N. Venjaminovm, "Puuviljandus", Eesti Riiklik Kirjastus 1957

## Viiteid
Krista Kodres

**Krista Kodres** (kuni 1979. aastani **Krista Saar**; sündinud 15. oktoobril 1957 Tallinnas) on eesti kunstiajaloolane.

Ta lõpetas 1975. aastal Tallinna 42. Keskkooli ja 1980. aastal kunstiajaloolasena Tartu Riikliku Ülikooli.

1993. aastast töötab ta Eesti Kunstiakadeemias, 2003. aastast professor. 2007. aastast on ta Tallinna Ülikooli ajaloo instituudi vanemteadur.

## Tunnustus
* 1990 – Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia (sisekujundust ja disaini käsitlevad artiklid: “Kuidas ON-grupp oli”, “Eesti maastikud Helsingi Esplanaadil” ja “Idee – ruum – materjal” ajalehes Reede ning “Toivo Raidmetsa asjade kummaline maailm” ajakirjas Vikerkaar)
* 2001 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (interjööri- ja mööbliraamat "Ilus maja, kaunis ruum)
* 2002 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri aastapreemia (algatus ehitatud keskkonna väärtustamiseks ja defineerimiseks riiklikul tasemel; Eesti arhitektuuripoliitika töögrupp: Andres Alver, Liina Gailand, Veljo Kaasik, Krista Kodres, Margus Koot, Tõnu Laigu, Jüri Lass, Heldur Meerits, Urmas Muru, Ebe Nõmberg, Andres Põime, Meeli Truu, Kalle Vellevoog)
* 2006 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia
* 2013 – Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2014 – Ervin Pütsepa preemia (monograafia "Esitledes iseend. Tallinlane ja tema elamu varauusajal")

## Teosed
*"Ilus maja, kaunis ruum", Prisma Print 2001, ISBN 9985931610 (kujundanud Andres Tali)
*"Esitledes iseend. Tallinlane ja tema elamu varauusajal", Tallinna Ülikooli Kirjastus 2014, ISBN 9789985587768

## Publikatsioone

*Krista Kodres: võidusammas kui poliitiline toode, Postimees, 6. august 2008
*Krista Kodres: Sambasaaga kokkuvõte: kas väljakule kerkis kunstiteos?, Eesti Päevaleht, 7. august 2009
*Krista Kodres: Solarise keskuse lahendus pole õnnestunud, Tallinna Postimees, 9. oktoober 2009
*Krista Kodres: linnakeskkonna planeerimise mustrid, Tallinna Postimees, 5. november 2010

## Isiklikku
Tema elukaaslane on arhitekt Emil Urbel.

## Viited

## Välislingid

*
*Riina Luik, Sirge seljaga Krista Kodres, Arter, 11. november 2006
*Ants Juske, Krista Kodres (50), Eesti Päevaleht, 13. oktoober 2007
*Tanel Veenre, Krista Kodres – sprinteri loomuga kunstimaratoonar, Eesti Päevaleht, 29. jaanuar 2011
*
Mart Meri

**Mart Meri** (sündinud 15. veebruaril 1959) on eesti filoloog ja poliitik.

Meri on lõpetanud 1977. aastal Tallinna 2. Keskkooli ning 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal. 

Aastatel 1996–2006 oli ta ajakirja Keel ja Kirjandus peatoimetaja.

1999. aastal astus ta Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda ja ta oli IX Riigikogu liige 1999–2003 ning oli X Riigikogu liige 2006. aastast. 2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta taas SDE nimekirjas ning sai 1833 häält, kuid valituks ei osutunud. Mart Meri on 4. novembrist 2011 Riigikogu asendusliige.

1. septembrist 2007 kuni 2011. aastani oli ta Eesti Instituudi tegevjuht.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 191 häält ning ei osutunud valituks.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuste volikogude valimistel Mustamäe linnaosas, sai 141 häält ning ei osutunud valituks.

## Isiklikku
Ta on Lennart Meri ja Regina Meri poeg.

Ta on abielus Kai-Riin Meriga, neil on tütar ja poeg.

## Viited

## Välislingid
*Mart Meri: Eesti andku Gruusiale lisamiljoneid, Postimees Online, 17. oktoober 2006
*Ants Juske, Mart Meri: Eesti Instituut soovib luua õlg-õla-tunde, Eesti Päevaleht, 19. september 2007
*Tiiu Laks, Mart Meri: tegelikult ei lahkunud Lennart Meri "hõbevalgetelt" radadelt kunagi, Eesti Päevaleht, 20. september 2008
*Merike Tamm, Mart Meri: Soosaar tajus haruldaselt ühiskonna hoovusi, Postimees, 10. veebruar 2010
Romed Baumann

**Romed Baumann** (sündinud 14. jaanuaril 1986 St. Johann in Tirolis) on Austria mäesuusataja.

Baumann tuli 2004. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Mariboris kiirlaskumises juunioride maailmameistriks. 2006. aasta juunioride MM-il Québecis sai ta hõbemedali kiirlaskumises ja slaalomis. Täiskasvanute arvestuses sai ta Alpi kahevõistluses 2007. aasta MM-il Åres 7. koha ja 2009. aasta MM-il Val-d'Isère'is 8. koha. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris oli Baumann suurslaalomis viies.

2011. aasta MM-il Garmisch-Partenkirchenis võitis ta võistkonnavõistluses hõbemedali. 2013. aasta MM-il Schladmingis võitis ta Alpi kahevõistluses pronksmedali.

Maailma karikasarjas osales Baumann esimest korda 13. märtsil 2004 Sestrieres kiirlaskumises ja sai 26. koha. Esimest korda jõudis ta kolme parema hulka 10. detsembril 2006 Reiteralmis Alpi kahevõistluses, kui oli teine. Esimese võidu sai ta MK-võistlustel 22. veebruaril 2009 Sestrieres Alpi kahevõistluses.  

## Saavutused

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2011  Garmisch-Partenkirchenis
**  hõbemedal võistkonnavõistluses
* 2013  Schladmingis
**  pronksmedal Alpi kahevõistluses

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2004  Mariboris 
**  **juunioride maailmameister** kiirlaskumises
* 2006  Mont Sainte-Anne'is 
**  hõbemedal slaalomis
* 2006  Le Massifis 
**  hõbemedal kiirlaskumises

### [[Mäesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Alpi kahevõistluse karikas
** 3. koht: 2009

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Romed Baumann on osalenud (seisuga 23. jaanuar 2015) 209 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 9 korda, millest 2 korral kõige kõrgemale astmele.

   
## Välislingid

* Romed Baumanni koduleht 
*
Ester Vilgats

**Ester Vilgats** (sündinud 21. oktoobril 1953) on eesti ajakirjanik.

Ta on lõpetanud 1969. aastal Tõstamaa põhikooli ning õppinud Tartu Riiklikus Ülikoolis inglise keelt ja kirjandust.

Vilgats on töötanud inglise keele õpetajana, Pärnu KEK-i raamatupidaja ja siseraadio toimetajana ning pidanud väikest kirjastust. Küljendaja ja toimetajana on ta aidanud teha ka mitut Pärnumaa kohalikku ajalehte. Ta on töötanud 11 aastat ajalehes Pärnu Postimees. 

Aastatel 1996–2008 tegi ta Eesti Raadiole ja Eesti Televisiooni uudistesaatele "Aktuaalne kaamera" kaastööd mittekoosseisulise kaastöölisena. 1. detsembrist 2008 kuni 31. detsembrini 2023 oli ta Eesti Rahvusringhäälingu koosseisuline korrespondent Pärnumaal, Pärnu stuudio toimetaja.

2024. aastast kirjutab ta Naistelehele portreelugusid pärnakatest.

## Tunnustus
* 2008 – Pärnu linna kultuuri aastapreemia 
* 2019 – Pärnu vapimärk (pikaaegse ja pühendunud töö eest ajakirjanikuna Pärnu ja Pärnumaa elu kajastamisel) 
* 2024 – Valgetähe V klassi teenetemärk 
* 2024 – Pärnumaa vapimärk (pikaaegse ajakirjanikutöö ja ERR-i Pärnu stuudio toimetajana tehtud töö eest)

## Isiklikku
Ta on laulja Kaire Vilgatsi ema. 

## Viited
Fluviaalsus

**Fluviaalsus** ehk **vooluveelisus** ehk **jõelisus** on seotus vooluveekoguga, tavaliselt jõega. 

Pinnavorme, mis on tekkinud vooluvee toimel, nimetatakse fluviaalseteks pinnavormideks ehk vooluveelisteks pinnavormideks.

Kui vooluveekogu on seotud mandrijääga, siis nimetatakse vastavaid nähtusi fluvioglatsiaalseteks ehk glatsiofluviaalseteks, näiteks glatsiofluviaalne sete.

## Vaata ka
*Alluuvium
Jani Toivola

**Jani Petteri Toivola** (sündinud 27. novembril 1977 Vaasas) on Soome poliitik, näitleja, tantsija ja saatejuht. 

Ta kuulub Soome Rohelisse Liitu. Valimistel sai ta 2011. aastal 1013 häält ja valiti Eduskunna liikmeks. 2015. aasta parlamendivalimistel valiti ta 6557 häälega tagasi Eduskunna liikmeks.

Tema isa on pärit Keeniast ja ema Soomest. Ta veetis lapsepõlve emaga Helsingis. Toivola on gei.

Ta õppis New Yorgis HB Acting Studios aastatel 1999–2002. Ta oli Soome telesaate "Idols" saatejuht aastal 2007.

Ta on silma paistnud oma parlamendiliikme õiguste ja eeliste väärkasutusega. Septembris 2018 selgus, et ta oli perioodil 20.4.2015–31.8.2018 kasutanud oma taksokaarti ühtekokku 1039 korda, kulutades maksumaksja raha üle 22 000 euro. Lisaks vassis ta oma elukoha aadressiga, et saada kõrgemat kuluhüvitist. Ta on teeninud Laste ja noorte sihtasutuselt kümneid tuhandeid eurosid koolikülastuste eest.

## Viited
YLE24

**YLE24** oli Soome ringhäälinguettevõtte Yle telekanal aastatel 2001–2007. See esitas peamiselt uudistesaateid ja töötas digitaalses televisioonivõrgus.

YLE24 alustas saateid 27. augustil 2001, kui Soomes mindi üle digitaalsele televisioonivõrgule. Yleisradio sulges kanali 26. aprillil 2007.
Ühtne Eesti suurkogu

**"Ühtne Eesti suurkogu"** oli teatri NO99 lavastus, mis esitati ühekordse etendusena Saku Suurhallis 7. mail 2010.

Selle lavastasid Tiit Ojasoo ja Ene-Liis Semper, kes osalesid lavastuses ka ise.

Näitlejatena osalesid Rasmus Kaljujärv, Eva Klemets, Risto Kübar, Kristel Leesmend (külalisena), Andres Mähar, Jaak Prints, Gert Raudsep, Inga Salurand, Tambet Tuisk, Marika Vaarik, Liina Vahtrik (külalisena) ja Sergo Vares. Kõnega esinesid Rein Einasto ja Allar Jõks.

Etendus kestis umbes neli tundi.

"Ühtne Eesti suurkogu" sai 2010. aasta parima lavastuse auhinna.

Ojasoo sõnul päästis see üritus 2011. aasta Riigikogu valimised. "Sellel hetkel ei saanud keegi uut parteid teha, sest me tegime selle nii-öelda ära. Eesti pääses Leedu saatusest, kus partei teinud telestaarid ja klounid said parlamenti," selgitas ta hiljem.

## Nime taaskasutamise katse

Jaanuaris 2014 teatas Kristiina Ojuland erakonna Ühtne Eesti asutamislepingu allakirjutamisest. NO99 direktor Tiit Ojasoo teatas seejärel, et kaubamärk Ühtne Eesti on teatri NO99 oma ning nad ei ole andnud ega ka anna kellelegi luba seda kasutada. 

## Tunnustus

* 2011 – Eesti Teatriliidu aasta lavastuse auhind

## Viited

## Välislingid
*http://www.eestieest.ee/eesti-eest
*Lavastuse tutvustus NO99 kodulehel
Baar (täpsustus)

"**Baar"** on mitmetähenduslik sõna.
***[[Baar]]** on ettevõte, kus pakutakse kohapeal tarbimiseks alkohoolseid jooke.
***[[Baar (ühik)|Baar]]** on rõhuühik.
***[[Barr]]** ehk **baar** ehk **joom** on rannajoonega rööbiti olev kuhjevall.
*"**[[Baar (sari)|Baar]]**" oli tõsielusari Kanal 2-s.
***[[Baar (Šveits)|Baar]]** on linn Šveitsis.
***[[Baar (Saksamaa)|Baar]]** on koht Saksamaal Schwarzwald-Baari maakonnas Baden-Württembergis.
Udriku Väikejärv

**Väikejärv** (ka *Udriku Väikejärv, Väike Udrikjärv, Väike Udriku järv*) on järv Lääne-Virumaal Kadrina vallas Kõrvekülas Ohepalu looduskaitseala territooriumil.

Järv on 14,3 ha suurune ja kuni 5,5 m sügavune. 

Järv asub Suurjärvest vahetult idas keset raba. Koos Suurjärvega on Väikejärv kunagi moodustanud ühe veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
Ebaküdoonia

**Ebaküdoonia** (*Chaenomeles*) on põõsaste perekond roosõieliste sugukonnas.

Ebaküdoonia perekonda kuulub kolm liiki 1-3 meetri kõrguseid põõsaid. Ebaküdoonia perekonna looduslik levila on Ida-Aasias, peamiselt Hiinas, Koreas ja Jaapanis. 

Ebaküdooniad on heitlehised, harunevate vartega suurte abilehtedega lihtlehised põõsad, mille võrsed on astlalised. Õied suured, punased kuni valged, viietised, paiknevad üksikult või 2–6 kaupa eelmise aasta võrsetel. Viljad suured õunviljad, rohelised või kollased. 

## Liigid
**Chaenomeles cathayensis* – kataia ebaküdoonia 
**Chaenomeles japonica* – jaapani ebaküdoonia
**Chaenomeles speciosa* – sile ebaküdoonia

Aianduses on kasutusel neli hübriidi:
**Chaenomeles × superba* (*Chaenomeles speciosa* × *Chaenomeles japonica*) – kaunis ebaküdoonia ehk värd-ebaküdoonia
**[[Chaenomeles × vilmoriniana]]* (*Chaenomeles speciosa* × *Chaenomeles cathayensis*)
**[[Chaenomeles × clarkiana]]* (*Chaenomeles japonica* × *Chaenomeles cathayensis*) 
**[[Chaenomeles × californica]]* (*Chaenomeles* × *superba* × *Chaenomeles cathayensis*)


Pilt:Chaenomeles japonica 2010.JPG|Jaapani ebaküdoonia
Pilt:ChaenomelesFruit02floweringquince02.jpg|Jaapani ebaküdoonia vili
Pilt:Chaenomeles speciosa 01.JPG|Sile ebaküdoonia
Naomi Watts

**Naomi Ellen Watts** (sündinud 28. septembril 1968) on Austraalia filminäitleja.

## Osaline filmograafia
Guimarães

**Guimarães** on linn Portugalis Braga ringkonnas, Guimarãesi valla keskus.

Guimarães oli Portugali esimene pealinn ja seda nimetatakse seetõttu "riigi hälliks". Arvatakse, et linnas on sündinud esimene Portugali kuningas Alfonso I.

Guimarães sai linnaõigused 1853. aastal.

Guimarãesi vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Linnas tegutseb jalgpallimeeskond Vitória Guimarães. 

2012. aastal oli Guimarães Euroopa kultuuripealinn.

## Välislingid
*Guimarãesi koduleht
Kuldliiga

**Kuldliiga** võib tähendada mitut kergejõustiku võistlussarja:
*IAAF-i Kuldliiga, iga-aastane rahvusvaheline IAAF-i korraldatav tippkergejõustiklaste võistlussari
*Kergejõustiku Kuldliiga, iga-aastane Eesti-sisene kergejõustiku võistlussari, mis on kandnud ka nimesid BIG Kuldliiga ja BIGBANK Kuldliiga
* Golden League (Judo): Judoklubide Euroopa meistrivõistlused
Juuuubel

**"Juuuubel"** on Jääääre 2011. aasta album.

## Lugude nimekiri
#"Laualinad"
#"Õhk kõnnib tänaval"
#"Saladus"
#"Kosk"
#"Viimane tramm"
#"Martinile"
#"Kui joonistad lund"
#"Neil hommikutel"
#"Isade laul"
#"Tiivad"
#"Kui me ükskord"
#"Romanss"

## Välislingid
*
Kergejõustiku Kuldliiga

**Kergejõustiku Kuldliiga** oli Eesti-sisene kergejõustiku võistlussari, mis koosnes mitmest osavõistlusest ja mida peeti 2004–2012. Plaanis on sarja taastamine 2023. aastal.

Võistlusari sai alguse 2004, kui see kandis nime **Ühispanga GP**. 2005 sai nimeks **Eesti Kergejõustiku GP**. 2006–2008 oli see **BIG Kuldliiga** ja 2009–2012 **BIGBANK Kuldliiga**.

Sarjal on peaauhind (*jackpot*), mis läheb sportlasele, kes võidab aasta jooksul kõik ühe ala osavõistlused. Kui selliseid sportlasi on mitu, siis läheb peaauhind jagamisele. Kui aga mitte ühtegi, siis peaauhinda välja ei anta.

## Peaauhinna laureaadid

## Viited

## Välislingid
*Kuldliiga koduleht
*Jackpoti võitjad 2006–2009 Õhtuleht, 4. august 2010
*BIGBANK Kuldliiga jooks.ee
*300 000 krooni võitnud Iljuštšenko: "Nüüd kolin lõpuks ühikast ära!" Õhtuleht, 4. august 2010
Kanonenjagdpanzer

**Kanonenjagdpanzer 4–5** (ehk **Jagdpanzer Kanone 90 mm**) oli Teise maailmasõja järel Lääne-Saksamaal toodetud tankitõrjesoomuk. See oli relvastatud 90 mm tankitõrjekahuriga (võetud teenistusest maha arvatud tankidelt M47 Patton). Ehituselt sarnanes see tuntavalt Teise maailmasõja aegse Jagdpanzer IV-ga. 

## Ajalugu
Esimesed prototüübid ehitasid 1960. aastal Hanomag ja Henschel Lääne-Saksamaal ja MOWAG Šveitsis. Aastatel 1966 ja 1967 ehitati Bundeswehrile 770 masinat, neist 375 Hanomagi ja 375 Henscheli poolt. Kaheksakümmend masinat müüdi Belgiale, nende kättetoimetamist alustati 1975. aasta aprillis.
 
Kui Nõukogude Liit võttis kasutusele tankid T-64 ja T-72, siis polnud 90 mm kahur enam piisav nende hävitamiseks pikemalt distantsilt. Lisaks juhtisid Teise maailmasõja kogemusega tankijahtijad tähelepanu kasematti paigutatud relva puudustele: horisontaalne laskesektor oli piiratud 15 kraadiga kummaski suunas. Kuigi tootjad väitsid, et masinad võiks ümber relvastada 105 mm kahuritega, muudeti aastatel 1983–1985 163 masinat rakette kandvateks tankitõrjesoomukiteks (*Raketenjagdpanzer*) Jaguar 2. Kahur asendati katusel paikneva raketiseadeldisega TOW ja lisati soomust. Teistel masinatel eemaldati kahur ja need muudeti luure- ja tulejuhtimissoomukiteks suurtüki- ja miinipildujaüksuste jaoks. Mõned Kanonenjagdpanzerid jäid kasutusele kuni 1990. aastani.

## Konstruktsioon
Kanonenjagdpanzer oli kergelt soomustatud kiire ja mobiilne tornita soomusmasin. Meeskond koosnes neljast mehest (komandör, juht, sihtur ja laadija). Masina kere oli terasest kokku keevitatud ja soomuse maksimaalne paksus oli ainult 50 mm. Kanonenjagdpanzeri kahur paiknes kasematis, nagu paljudel Teise maailmasõja aegsetel tankitõrjesoomukitel. Kahur paiknes keskjoonest veidi paremal, seda sai pöörata kummalegi poole vaid 15° ja −8° kuni +15° üles-alla liigutada. Lahingvarustusse kuulus kuni 51 80 mm mürsku ja 4000 padrunit kahele 7,62 mm MG3 kuulipildujale. Kanonenjagdpanzeril oli ABK kaitse ja seadmed öiste lahingute pidamiseks.

## Kasutajad
*  Belgia – Belgia sõjavägi kasutas 80 modifitseeritud masinat alates 1975. aastast
*  Lääne-Saksamaa – Bundeswehr kasutas kokku 770 seda tüüpi masinat

## Viited

## Kirjandus
* Christopher F. Foss *Panzer und andere Kampffahrzeuge von 1916 bis heute*', Buch und Zeit Verlagsgesellschaft (*saksa keeles*)

## Välislingid

* Jagdpanzer (Bw)
Fideikomiss

**Fideikomiss** (ladina keeles *fidei commissum* 'usaldusväärsetesse kätesse jäetud') on eraõiguslik institutsioon, kus perekonnavara (enamasti maa, samuti kinnisvara või kapital) kuulub jagamatult ühe perekonnaliikme (fideikomissar) valdusse, kelle käsutusõigus on piiratud ja kellel puudub võõrandamisõigus.

## Fideikomiss Rooma õiguses

Fideikomissi mõiste on pärit Rooma õigusest, kus see tähendas testamendis sätestatud korraldust, millega pärandaja esitas pärijale palve anda või teha midagi kolmanda isiku heaks.

## Aadlisuguvõsa fideikomiss
See oli levinud Läänemereprovintsides ja see võis koosneda ühest või enamast mõisast. Need moodustati lepingu või testamendiga, kusjuures Liivimaal pidi keiser fideikomissi asutamise kinnitama. Fideikomissi ei tohtinud võõrandada, hüpoteegivõlgadega koormata ja seda pärandati suguvõsasiseselt, reeglina majoraadina. See tagas suguvõsale majandusliku, ühiskondliku ja poliitilise kaalu. Eestimaal asutati esimene fideikomiss 1699. aastal (Stenbockide Kolga mõis jt) ja Liivimaa Eesti osas 1756. aastal (Manteuffelite Puurmani mõis jt). Fideikomissid kaotati 1919. aastal maaseadusega.

## Vaata ka
* Majoraat
* Kolga fideikomiss
* Eestimaa fideikomissmõisad
* Liivimaa fideikomissmõisad

## Kirjandus
* Trampedach, Friedrich. *Das Recht des Fideikomißbesitzers am adeligen Güterfamilienfideikomiß nach dem Privatrecht Liv-, Est- und Kurlands*. Dorpat: Gedruckt bei C. Mattiesen, 1892 http://dlib-pr.mpier.mpg.de/m/kleioc/0010/exec/bigpage/%22212439_00000001.gif%22.
Pirjo Levandi

**Pirjo Levandi** (sündinud 10. oktoobril 1968) on eesti laulja (sopran). 

Ta on õppinud Vassili Võrgu nimelises Tallinna 3. Keskkoolis (1974–1986) ning lõpetanud 1994. aastal laulu erialal Eesti Muusikaakadeemia (õpetaja Urve Tautsi klassis). Täiendanud end Parma konservatooriumis (1995–1896) Carmen Stara ja Milanos (1996) Jenny Anvelti juhendamisel.

Aastatel 1992–2001 töötas ta Estonia teatris solistina, ühtlasi esines 2000–2001 ka revüüteatri Bel Etage solistina. 2001. aastast oli ta vabakutseline laulja ja näitleja.

Alates 2021. aastast töötab muusikalavastuste assistendina rahvusooperis Estonia.

## Viited

## Välislingid
*Täna saab 29-aastaseks laulja Pirjo Levandi Eesti Päevaleht, 10. oktoober 1997
*Pirjo Levandi sai kuulmise tagasi Eesti Päevaleht, 23. november 1999
*Piret Tali, Pirjo Levandi lummas Hispaaniat Eesti Päevaleht / Delfi, 25. august 2000
*Pirjo Levandi katsumuste aasta Kroonika, august 2001
*Pirjo Levandi annetas pokkeri suurvõidu Pelgulinna sünnitusmajale Elu24, 14. september 2007 
*Pirjo Levandi: Lapsendasime, sest ma ei saanud lapsi Naiste Maailm, 29. aprill 2008 
*Mart Niineste, Pirjo Levandi (40) nelikümmend küünalt Eesti Päevaleht, 4. oktoober 2008
*Eha Laanepere, Pirjo Levandi: hoian end mõtte jõuga vormis Õhtuleht, 5. aprill 2010
*Laulja Pirjo Levandi lõpetas 16 aastat kestnud suhte Elu24, 22. oktoober 2010
Kielce Korona

**Kielce Korona** (poola keeles **Korona Kielce**) on 1973. aastal asutatud Poola jalgpalliklubi, mille kodulinn on Kielce.

Korona pääses esimest korda Poola kõrgliigasse 2005. aastal. Poola meistriks pole tulnud ega karikasarja võitnud.

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad
* Sander Puri (2011, kaheksa liigamängu)
* Ken Kallaste (2016–; 16 mängu, 0 väravat)

## Välislingid
*Klubi koduleht
*Korona Kielce (90minut.pl)
Tobias Grünenfelder

**Tobias Grünenfelder** (sündinud 27. novembril 1977) on Šveitsi mäesuusataja.

Grünenfelder osales esimest korda maailma karikasarjas 5. jaanuaril 1997 Kranjska Gora etapil suurslaalomis. Esimese võidu MK-võistluste arvestuses sai ta 2010.–2011. aasta maailma karikasarja Lake Louise'i etapil 28. novembril 2010 ülisuurslaalomis.

Maailmameistrivõistlustel on Grünenfelderi parim koht olnud 2003. aasta MM-il Sankt Moritzis suurslaalomis saadud 18. koht. Ta on osalenud ka kolmedel olümpiamängudel. Parimaks olümpiatulemuseks on tal 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris ülisuurslaalomis saadud 9. koht. 

## Saavutused

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Tobias Grünenfelder on osalenud (seisuga 29. jaanuar 2011) 189 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 5 korda, millest 1 korral kõige kõrgemale astmele.

   

## Välislingid

* Tobias Grünenfelderi koduleht
*
Matemaatikafilosoofia

**Matemaatikafilosoofia** on filosoofia haru, mis tegeleb matemaatika filosoofiliste (ontoloogiliste ja epistemoloogiliste) probleemidega.

Kuigi matemaatika on teadusharu, eristatakse matemaatikafilosoofiat tavaliselt teadusfilosoofiast, kuivõrd teadusfilosoofia tegeleb empiiriliste teaduste, eriti loodusteaduste filosoofiliste probleemidega, matemaatika aga erineb nendest nii oma objektide poolest (neid peetakse tavaliselt abstraktseteks objektideks, kuigi matemaatikafilosoofia pakub ka teistsuguseid ontoloogilisi tõlgendusi) kui ka oma tunnetusviisi poolest (laias laastus on matemaatika tunnetusmeetodiks induktsiooni asemel deduktsioon). Nõnda on ka matemaatika filosoofilised probleemid erinevad empiiriliste teaduste omadest. Mõnikord siiski laiendatakse teadusfilosoofia mõistet ka matemaatikafilosoofiale.

Matemaatikafilosoofia on osalt läbi põimunud matemaatika alustega, mis kujutavad endast matemaatika filosoofiliste probleemide lahendamist matemaatiliste meetoditega (matemaatilise loogika abil) ning kuuluvad seetõttu pigem matemaatika valda.

## Vaata ka
*Platonism

## Välislingid
*Sissekanne Stanfordi filosoofiaentsüklopeedias, autor Leon Horsten
Buxhoevedeni Rist

**Buxhoevedeni Rist** on Volker von Buxhoevedeni poolt 27. oktoobril 2008 kodanikualgatuse korras asutatud aumärk, mida antakse välja Liivimaa (Riia) piiskopi Albert von Buxhoevedeni (u 1165 – 1229) mälestuseks.

Aumärgi asutamine oli suhtekorralduslikult halvasti ette valmistatud, mistõttu see sai laiema avalikkuse silmis algusest peale valdavalt negatiivse suhtumise osaliseks. Seni väga piiratud hulgal välja antud aumärgi mõistlikkust on seatud selle kriitikute poolt kahtluse alla põhjendusel, et piiskop Albert oli Liivimaa ja Eestimaa vallutamise ja ristiusustamise peaorganisaator. Katsed selle aumärgi mainet parandada on seni osutunud edutuks. 

## Aumärgi saajad
*Priit Herodes
*Philippe Jourdan
*Toomas Peek
*Peep Pillak
*Vello Salo
*Tiit Salumäe
*Jaan Tamm 
*Urmas Viilma

## Vaata ka
*Buxhoeveden

## Välislingid
*Lehte Ilves. "Rist kinnitab Eesti Euroopa külge". Lääne Elu
*Eesti Muinsuskaitse Seltsi selgitus
*"Piiskop Alberti mälestuseks hakatakse aumärki välja andma". Postimees, 27. oktoober 2008
*Erkki Bahovski. "Vabastaja Albert". Postimees, 28. oktoober 2008
*Peep Pillak. "Buxhoevedeni Rist Vello Salole". Eesti Elu, 1. august 2010
Concepción

**Concepción** on linn Tšiili keskosas, Bío-Bío piirkonna ja Concepcióni provintsi keskus.

Linnas on Bío-Bío Ülikool.

## Vaata ka
* Gran Concepción

## Välislingid

* Concepcióni valla koduleht *(hispaania keeles)*
Chris Bosh

**Christopher Wesson Bosh** (sündinud 24. märtsil 1984 Dallases) on USA endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 13 hooaega. Bosh tuli kahekordseks NBA meistriks ja USA koondisega 2008. aastal olümpiavõitjaks.

## NBA karjäär
Chris Bosh valiti 2003. aasta *draft* neljanda valikuna (pärast LeBron Jamesi, Carmelo Anthonyt ja enne Dwyane Wade'i) meeskonda Toronto Raptors, kus temast sai meeskonna liider. Torontos kokku seitse hooaega mänginud Bosh tõi parimal, 2009/10. hooajal keskmiselt 24 punkti ja 10,8 lauapalli mängus.

2010. aastal siirdus Bosh vabaagendina Miami Heati, kus ühendas jõud LeBron Jamesi ja Dwyane Wade'iga. Üheskoos võideti kaks NBA meistritiitlit, kui 2012. aastal alistati NBA finaalis 4 : 1 Oklahoma City Thunder ja aasta hiljem 4 : 3 San Antonio Spurs. Heat jõudis NBA finaali ka 2011. ja 2014. aastal, kuid siis kaotati vastavalt 2 : 4 Dallas Mavericksile ja 1 : 4 Spursile.

21. veebruaril 2015 avastati Boshi kopsust ohtlik tromb, mis lõpetas tema hooaja. Sama mure valmistas Boshile muret ka järgmisel hooajal, mistõttu pidi ta taas mänge vahele jätma. 2016. aasta sügisel ei läbinud Bosh sama probleemi tõttu hooajaeelset tervisekontrolli ja tal ei lubatud enam NBA-s mängida. Bosh lõpetas ametlikult karjääri 26. märtsil 2019, kui Heat tõmbas austusavaldusena lae alla tema särgi numbriga 1.

## Saavutused
* 2-kordne NBA meister (2012, 2013)
* 11 korda valitud NBA tähtede mängule (2006–2016)
* NBA sümboolne teine viisik (2007)
* NBA uustulnukate esiviisik (2004)

## Rahvuskoondis
2008. aastal võitis Bosh USA korvpallimeeskonna koosseisus kuldmedali Pekingi olümpiamängudelt.

## Viited

## Välislingid
*
*Chris Bosh – NBA.com
*Chris Bosh – Basketball-Reference.com
Celtic FC

**Celtic FC** on Šotimaa jalgpalliklubi, mille kodulinn on Glasgow. Celtci mängib Šotimaa jalgpalli kõrgliigas Scottish Premiershipis. 

Celtic FC asutati 1887. aastal. Klubi on aastate jooksul tulnud 50 korda Šotimaa meistriks ning võitnud 41 Scottish Cupi ja 19 Scottish League Cupi. Celtic FC on ainuke Šotimaa klubi, mis on võitnud UEFA Meistrite karikavõistlused. Võit tuli 1967. aastal, kui finaalis võideti tulemusega 2:1 Itaalia klubi Milano Internazionale. See oli ühtlasi Suurbritannia klubide esimene võit Euroopa karikasarjas.

Klubi peamine konkurent on samuti Glasgow's tegutsev Rangers FC. Celticu ja Rangersi vaheline rivaliteet on tuntud nime Old Firm all.

Celticu kodustaadion on Celtic Park, mis on suurim staadion Šotimaal. See mahutab üle 60 000 pealtvaatajat. Klubi traditsioonilised värvid on valge ja roheline.

## Praegune meeskond
*Seisuga 16. juuli 2021*

## Saavutused
*Šotimaa meister:
****Võidud** (55): 1892–93, 1893–94, 1895–96, 1897–98, 1904–05, 1905–06, 1906–07, 1907–08, 1908–09, 1909–10, 1913–14, 1914–15, 1915–16, 1916–17, 1918–19, 1921–22, 1925–26, 1935–36, 1937–38, 1953–54, 1965–66, 1966–67, 1967–68, 1968–69, 1969–70, 1970–71, 1971–72, 1972–73, 1973–74, 1976–77, 1978–79, 1980–81, 1981–82, 1985–86, 1987–88, 1997–98, 2000–01, 2001–02, 2003–04, 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019-20, 2021-22, 2022-23, 2023-24, 2024-25
*Scottish Cup:
****Võidud** (40): 1891–92, 1898–99, 1899–1900, 1903–04, 1906–07, 1907–08, 1910–11, 1911–12, 1913–14, 1922–23, 1924–25, 1926–27, 1930–31, 1932–33, 1936–37, 1950–51, 1953–54, 1964–65, 1966–67, 1968–69, 1970–71, 1971–72, 1973–74, 1974–75, 1976–77, 1979–80, 1984–85, 1987–88, 1988–89, 1994–95, 2000–01, 2003–04, 2004–05, 2006–07, 2010–11, 2012–13, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20
*Scottish League Cup:
****Võidud** (19): 1956–57, 1957–58, 1965–66, 1966–67, 1967–68, 1968–69, 1969–70, 1974–75, 1982–83, 1997–98, 1999–2000, 2000–01, 2005–06, 2008–09, 2014–15, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20
*Euroopa karikas:
****Võidud** (1): 1967
**Teised kohad (1): 1970
*UEFA karikas:
**Teised kohad (1): 2003

## Peatreenerid

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Rahvameditsiin

**Rahvameditsiin** (ka: **pärimusmeditsiin, etnomeditsiin**) on pärimus- ja kogemuspõhiste ravi- ja tervishoiuvõtete kogum. Arenenud kultuuriga ühiskonnas vastandatakse rahvameditsiinile professionaalset ehk tõenduspõhist meditsiini. Professionaalne meditsiin rahvameditsiini kas ei tunnusta või tunnustab mööndustega.

Rahvameditsiinis on suur tähtsus olnud loomulikel raviviisidel, sealhulgas ravimtaimede kasutamisel.

Rahvameditsiin on suurel määral kultuurispetsiifiline.

## Vaata ka
*Loodusravi

## Viited

## Välislingid
*Rahvameditsiin Eestis 19. sajandi II poolel ja 20. sajandil, Eesti Kirjandusmuuseumi etnoloogia osakonna kodulehel
*Rahvameditsiin vanal Võrumaal Eesti vaimse kultuuripärandi nimistu
Silvi Väljal

**Silvi Väljal** (sündinud **Silvi Maasing**; 30. jaanuar 1928 Abja vald – 3. aprill 2014) oli eesti raamatuillustraator ja graafik.

## Elukäik
Ta õppis Mustla, Sürgavere ja Raudna algkoolis ning lõpetas Viljandi I Keskkooli 1946. aastal kuldmedaliga. Eesti NSV Riiklikku Kunstiinstituudi lõpetas ta 1952. aastal graafika erialal. Diplomitööks oli A. H. Tammsaare "Tõe ja õiguse" I osa illustratsioonid ja kujundus. 

Juba õpingute kõrvalt tegi ta illustraatorina kaastööd Eesti Riiklikule Kirjastusele. Aastatel 1952–1957 oli ta lasteajakirja Pioneer kunstiline toimetaja, seejärel vabakutseline kunstnik. 

Ta oli Kunstnike Liidu liige alates 1957. aastast.

## Looming
Silvi Väljal on illustreerinud üle saja raamatu, peamiselt eesti lastekirjanduse klassikuid: Heljo Mänd, Silvia Rannamaa, Jüri Parijõgi, Elar Kuus, Venda Sõelsepp, Marta Sillaots, Iko Maran, Aino ja Leida Tigane; Ellen Niit, Heino Väli, Olivia Saar. Sel sajandil on kogunud kuulsust Silvi Väljali illustratsioonidega Jaak Kõdari "Kriimureinulised lood", tõelised Mulgimaa muinasjutud, mis jõudsid eesti lasteni 2006. aastal. Silvi Väljal illustreeris ja kujundas ka kooliõpikuid (näiteks 2004. aastal mulgi keele lugemik "Mulgi keelen ja meelen") ja luulekogusid. Raamatute illustreerimise kõrval on kunstnik loonud arvukalt vabagraafikat ja pastelle, kujundanud üle 500 eksliibrise, teinud kaastööd lasteajakirjadele Pioneer ja Täheke. 

Silvi Väljalil on kaks väga kuulsat raamatut. Tema illustreeritud L. Alttoa / H. Raigna "Aabits" (1958) on olnud kõigi aastatel 1958–1973 esimeses klassis õppinud eesti laste esimene kooliõpik. Silvi Väljali sõnul oli see esimene kord sõjajärgses Eestis, kui ühele kunstnikule anti võimalus üks õpik otsast lõpuni kujundada. Aabitsat esitleti ka Brüsseli maailmanäitusel, kus kirjastus võitis selle eest hõbemedali. 

Teise kuulsa raamatu, "Jussikese seitse sõpra" tekst ja illustratsioonid pärinevad 1966. aastast. Jussikese raamatust on tehtud üha uusi trükke. Raamat on tõlgitud rohkem kui tosinasse keelde. Jussikese raamat sündis Väljali sõnul juhuse tahtel. Nimelt tekkis noorel kunstnikul võimalus minna kaheks kuuks Moskva lähistele kunstnike laagrisse, kuid vaja oli käsikirja, mida illustreerida. Ühtegi sellist Väljalil aga käepärast polnud ning nii tuligi tekst ise valmis kirjutada. Hiljem sündisid sinna juurde ka pildid Jussikesest ja seitsmest nädalapäevast. Jussikese raamatu põhjal on Heino Pars loonud samanimelise nukufilmi ning lugu on inspireerinud ka Nukuteatri (2002) ja Endla teatri (2006) lavastusi.

## Isiklikku
Silvi Väljal oli Vabaduspartei – Põllumeeste Kogu liige. Tema abikaasa oli fotograaf Enno-Kustav Väljal (1928–2011). Neil oli poeg Veiko Väljal (surnud 1995).

## Viited

## Välislingid

* Juta Kivimäe, Kunstnik Silvi Väljali 80-aastane rõõmus ja elamuslik maailm, Eesti Päevaleht, 6. veebruar 2008 
* Veiko Märka, Kahekümne­keelse Jussikese ema, Eesti Ekspress, 8. veebruar 2008
Suu

**Suu** (ladina *os*) on paljudel loomadel peas asuv ava, suuõõne osa, millega algab seedekulgla.

Suu kaudu võetakse organismi toit.

Suus võivad asuda hambad ja keel. Suu eesservadel võivad olla huuled.

## Roomajatel
### Madudel
Madude suus paiknevad kaheharuline keel ja hambad (sh mürgihambad), seetõttu ei soovitata elavate madude suud uurima hakata. 

Madude suud piiravad mokad (*labium oris*): ülamokk (*labium superius*) ja alamokk (*labium inferius*) mis on kaetud vastavate soomustega. 

Osade madude suu võib alalõualuu näokolju eesosa venivate sidemete tõttu väga suureks osutuda, kuid suud kasutavad maod valdavalt saakloomade alla neelamisel. Kirjanduslikes allikates mainitakse, et värskelt einestanud hiidanakonda suu lehkab hirmuäratavalt. 

Varasematel aegadel üsna laialdaselt levinud müüt justkui kaitseksid emased maod maopoegi vaenlaste eest neid alla neelates ja kui oht möödas, neid suu kaudu uuesti loodusesse lahti päästes ei ole tänapäeva uurijate poolt kinnitust leidnud. Uskumus võis alguse saada asjaolust, et osad emased maod on ovipaarsed ja teised vivipaarsed.

## Imetajatel
### Koduloomadel
Suul eristatakse: ülamokka (*labium superius*) ja alamokka (*labium inferius*) ning suupilu (*rima oris*) nende vahel. 

### Inimestel
Inimestel on suu huultega piiratud ava, mis paikneb suuõõnes. 

Lisaks toitumisele osaleb inimeste suu koos häälekurdudega ka rääkimisel ja laulmisel jm.  

## Vaata ka
*oraalseks
*Suised

## Viited