open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Helme külanõukogu

**Helme külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Külanõukogu moodustati 13. septembril 1945 Valga maakonna Helme valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus algselt Kiriku külas. Aastatel 1950–1959 kuulus Helme külanõukogu Tõrva rajooni, seejärel Valga rajooni. 1960. aastal liideti Helme külanõukoguga Koorküla külanõukogu. 1971. aastal liideti Helme külanõukoguga Taagepera külanõukogu. 

1969. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 197 km². 

## Viited
Anras

**Anras** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1261 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 58,41 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1243 inimest.

## Asend

Asustus paikneb Pusteri oru Ida-Tirooli osas, laiudes piki Drava jõe ülamjooksu Villgrateni mägedest (Defereggen) põhjas Lienzi Dolomiitide jalamini, Gailtali Alpide läänepoolsete tippudeni. Külad asuvad peamiselt päikesepaistelistel terrassidel või orupõhjas Dravast põhja pool.

## Ajalugu

Umbes 1200. aasta paiku ehitati Anrasi loss Brixeni piiskoppide suveresidentsiks. 1236. aastal andis keiser Friedrich II neile ümbritseva Pusteri oru mõisad kuni Lienzi aguliteni, kus need külgnesid rivaalitsevate Görzi krahvide maadega.

Loss ehitati 1754. aastal barokkstiilis ümber ja sellest sai kohalike haldurite residents. Brixeni vürstlikud piiskopid haldasid territooriumi kuni sekulariseerimiseni 1803. aastal. Tänu viljakale pinnasele on Anrasi tuntud kui Ida-Tirooli viljaait.

## Viited

## Välislingid

* www.anras.at
Sally Field

**Sally Margaret Field** (sündinud 6. novembril 1946 Pasadenas) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja režissöör.

## Tunnustus
*2014 – National Medal of Arts

## Välislingid
* 
* Sally Field IMDb-s
Prienai mõis

**Prienai mõis** (leedu *Prienų dvaras*) on endine mõis Leedus Prienai rajoonis Prienais.

Prienai mõisat on esmamainitud 1502. aastal. Toona andis suurvürst Aleksander sealse mõisa Mihhail Glinskile. XIX sajandi alguses hakkas mõis kuuluma Horvathitele. Hiljem sai selle omanikuks Gotthard Wilhelm von Buttlar. Buttlari (poolapäraselt Butlerite) suguvõsa valdusse jäi mõis pikemaks ajaks ja aastal 1667 ehitasid nad Revuona jõe kaldale lossi, mille domineerivaks elemendiks oli kolmekorruseline torn. Butlerid rajasid  lossi juurde ka pargi, mis oli korrapärase põhiplaaniga. Parki liigendasid kanalid ja tiigid.  Kõrvalhoonetest olid seal veel tall, tõllakuur, laut, aidad, sepikoda, saun, pruulikoda ja köök. Kuna aga kogu mõisakompleks oli puidust, siis põles see aastal 1701, mil rootslased Prienaid rüüstasid, maha. Säilisid vaid tiikide kaldad, mis olid kompleksis ainsateks kivist rajatisteks. XX sajandi alguses rajati vana pargi kohale uus park, vanast säilisid vaid osad puud ja tiikide asemed.

Tänapäevane mõisakompleks rajati XVII sajandil. Aastaks 1782 oli valminud ka uus kahekorruseline barokne mansardkorrusega peahoone. Alumisel korrusel asusid vestibüül ja 16 tuba, teisel korrusel aga saal ja 11 tuba. Saalis asus ka rõdu orkestri tarvis. Aastail 1773–1775 said seimi otsusega Butlerite suguvõsa kadumise järel omaniketa jäänud mõisa uuteks omanikeks Sapiehad, seejärel aga Szulczid. Aastal 1925 valmis ka kolmekorruseline vesiveski, mis on tänapäeval Prienai mõisa ainus säilinud hoone. Aastal 1938 mõisa maad tükeldati ja mõis likvideeriti, toona kuulus Prienai mõisale 130 hektarit maad.

Vesiveski restaureeriti aastal 1984, seejärel asus seal võõrastemaja "Revuona". See suleti aastal 1995. Aastast 1997 asub seal Nemunase loogete regionaalpargi direktsioon, aastast 2007 ka selle külastuskeskus. Vesiveski ja selle ümber asuv prienai mõisa park võeti muinsuskaitse alla aastal 1992, endine Butlerite lossi ase aga aastal 2005.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Leedu mõisate saidil; fotod (*leedu keeles*)
Horace Ashenfelter

**Horace Ashenfelter III** (23. jaanuar 1923 – 6. jaanuar 2018) oli USA pikamaajooksja, olümpiavõitja.

Horace Ashenfelter tuli olümpiavõitjaks maailmarekordiga **8.45,4** 1952. aasta suveolümpiamängudel Helsingis 3000 meetri takistusjooksus.
Suwałki maakond

**Suwałki maakond** (poola *powiat suwalski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podlaasia vojevoodkonna põhjaosas. Piirneb põhjas Leeduga. Maakonna keskus asub Suwałki linnas, mis maakonda ei kuulu.

Maakonnas on üheksa valda.

## Vallad
* Suwałki vald
* Raczki vald
* Filipówi vald
* Szypliszki vald
* Przerośli vald
* Bakałarzewo vald
* Jeleniewo vald
* Wiżajny vald
* Rutka-Tartaki vald

## Viited
Kolmikliit (1882)

**Kolmikliit** oli salajane sõjaline liit Saksamaa, Austria-Ungari ja Itaalia vahel. Liitu teati saksa keeles kui *Dreibund*, ungari keeles kui *Hármas szövetség*, itaalia keeles kui *Triplice alleanza* ning rumeenia keeles kui *Tripla Alianță*.

Leping sõlmiti 20. mail 1882 ja seda uuendati perioodiliselt, kuni liit lagunes I maailmasõja ajal 1915. aastal.

Saksamaa ja Austria-Ungari olid omavahel liidus alates 1879. aastast. Itaalia otsis toetust Prantsusmaa vastu veidi pärast seda, kui tema koloniaalpoliitika ambitsioonid Põhja-Aafrikas said prantslaste tõttu tõsise tagasilöögi.

Iga Kolmikliidu liige lubas vastastikust toetust mis tahes muu suurriigi rünnaku korral. Lepinguga nähti ette, et Saksamaa ja Austria-Ungari peaksid Itaaliat abistama, kui Prantsusmaa ründaks Itaaliat ilma provokatsioonideta. Vastutasuks pidi Itaalia omakorda aitama Saksamaad Prantsusmaa rünnaku korral. Austria-Ungari ja Venemaa vahelise sõja korral lubas Itaalia jääda neutraalseks.

Õitsengu ajastu (*La Belle Époque*) iseloomustas samal ajal üldjoontes tollaste Kesk-Euroopa linnainimeste lembe- ja hingeelu. Kasvas nii tööstus, arhitektuuriline linnaehitus kui ka suurenes kunstimeelsus.

## Vaata ka
*Antant
*Kolmekeisriliit
Eva Green

**Eva Gaëlle Green** (sündinud 6. juulil 1980) on Prantsuse näitleja ja modell.

Tema tuntumate rollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Unistajad" ja "Casino Royale" ning telesarjas "Penny Dreadful".

## Lapsepõlv
Eva Gaëlle Green sündis kaks minutit varem kui tema kaksikõde Joy. Ta on prantsuse näitleja ja kirjaniku Marlène Joberti ning rootsi hambakirurgi Walter Greeni tütar. 

Green on oma Alžeerias sündinud ema poolt juudi päritolu. Green on öelnud, et ta tunneb end nagu ilmalik juut, sest ta ei käinud väiksena kunagi sünagoogis. Ta on öelnud, et tal on kodanlik perekond  ning et ta õde on temast väga erinev. Greeni loomulik juuste värvus on tumeblond; ta värvis oma juuksed pruuniks 15-aastaselt. Ta on prantsuse helilooja Paul Le Flemi  ja rootsi fotograafi Mia Greeni  lapselapselaps, näitleja Marika Greeni õetütar ning laulja Elsa Lunghini ja näitleja Joséphine Joberti emapoolne nõbu. Perekonnanimi Green on tuletatud rootsikeelsest sõnast *gren*, mis tähendab puuoksa.

## Viited

## Välislingid
* 
* Eva Green IMDb-s
Rachel McAdams

**Rachel Anne McAdams** (sündinud 17. novembril 1978) on Kanada näitleja ja aktivist.

Tema tuntumate rollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Õelad tüdrukud", "Päevaraamat", "Vanne" ja "Päevavalgele".

## Välislingid

* Rachel McAdams IMDb-s
Gaimberg

**Gaimberg** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 758 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 7,28 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 838 inimest. See paikneb Lienzi linnast põhjas. Naabervallad on Lienz, Nußdorf-Debant ja Thurn. Vald koosneb järgmistest osadest: Grafendorf, Obergaimberg, Untergaimberg, Kranzhofsiedlung ja Wartschensiedlung.

## Viited

## Välislingid

* www.gaimberg.at
Kathy Bates

**Kathleen Doyle Bates** (sündinud 28. juunil 1948) on USA näitleja ja režissöör. 

Kathy Bates on näidelnud nii teatris, filmides kui ka teleseriaalides. Ta on pälvinud hulgaliselt auhindu, sealhulgas Tony auhinna, Oscari ja kaks Kuldgloobust. Lavastanud on ta peamiselt telesarju.

## Välislingid

*
Heinfels

**Heinfels** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1078 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 14,56 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 995 inimest. See on tuntud Heinfelsi lossi asukohana.

## Viited

## Välislingid

* www.heinfels.at
Miljardid

**Miljardid** on Eesti tippmuusikutest koosnev ansambel, kuhu kuuluvad Marten Kuningas, Raul Ojamaa, Peedu Kass ja Kristjan Kallas. Miljardite muusikastiili võib iseloomustada kui tugeva eneseirooniaga (eso)rokki.

2017. aasta lõpus ilmus ansambli debüütalbum "Kunagi Läänes". Eesti Rahvusringhäälingu kultuuriportaali aasta albumi küsitlusel sai "Kunagi läänes" üldkokkuvõttes seitsmenda koha, ent kodumaisetest albumitest tuli see esimeseks. Albumi ilmumisnädalal kuulati "Kunagi läänes" lugusid Spotifys kokku 100 000 korda. 

Album "Kunagi Läänes" tõi bändile 2018. aasta Eesti Muusikaauhindade jagamisel võidu kolmes kategoorias: "Aasta debüütalbum", "Aasta rockalbum" ja "Aasta album".

Ansambel võistles 2018. aasta Eesti Laulul singliga "Pseudoprobleem".

2020. aasta lõpus andis Miljardid välja albumi "Ma luban, et ma muutun". Album pälvis 2021. aasta Eesti Muusikaauhindade jagamisel aasta rockalbumi auhinna.  

## Diskograafia
* "Kunagi läänes" (album 2017)
* "Ma luban, et ma muutun" (album 2020)

## Viited


## Välislingid
* Miljardid Facebookis
* Miljardid Soundcloudis
Aksi mõis (Kambja)

**Aksi mõis** (saksa keeles *Axelshof*) oli Vana-Prangli mõisa karjamõis Kambja kihelkonnas Tartumaal..

## Viited

## Välislingid
*
Aksi mõis

**Aksi mõis** (ka **Väike-Prangli mõis**; saksa keeles *Klein-Wrangelsholm*) oli poolmõis Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal..

Mõis rajati 1847 Haljava mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Innervillgraten

**Innervillgraten** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1402 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 87,8 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 940 inimest. Piirkond on üks kõige kaugemaid Austrias. Aastaringne ühendus oruga loodi alles 1956. aastal. Puuraiduri ja salaküti Pius Walderi surm, keda tulistas Johann Schett, tekitas mõningat turismi- ja meediahuvi.

## Viited

## Välislingid

* www.innervillgraten.at
Alliksaare mõis

**Alliksaare mõis** (saksa keeles *Alixer*) oli rüütlimõis Emmaste kihelkonnas Läänemaal..

Alliksaare mõisast (1565 Alixer, 1576 Allicksar, 1620 Alaxsars gårdställe, 1622 Aleksars g.) on teateid alates 1569. Leo Tiigi andmetel asus keskajal Saare-Lääne piiskopkonna Saaremaa stiftifoogti Hiiumaa Amtmanni Alliksaare ametimõis Vanamõisa külas.

Alliksaare endine piiskopi ametimõis läänistati enne 1589. aastat Hans Wachtmeisterile ja jaotati 17. sajandil taludeks, kusjuures nimeks sai Vanamõisa.

Leo Tiigi andmetel piiskoplik ametimõis jäi tühjaks 1620ndail aga Paul Johansen on pidanud seda tänapäeva Allika k. eellaseks. L. Tiik oletas, et 17. sajandil tühjaks jäänud Alliksaare mõisa kohale tekkis praegune Emmaste Vanamõisa küla.

## Viited

## Kirjandus
*Alo Särg, Hiiumaa mõisad, 208 lk, ISBN	978-9949-527-86-1, 2022
## Välislingid
*
Ahu mõis

**Ahu mõis** (saksa keeles *Ahu*) oli Kiikla mõisa karjamõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal..

## Viited

## Välislingid
*
John Disley

**John Ivor Disley** (20. november 1928 – 8. veebruar 2016) oli Suurbritannia jooksja.

Disley võitis 1952. aasta suveolümpiamängudel Helsingis 3000 meetri takistusjooksus pronksmedali. Teda edestasid Horace Ashenfelter ja Vladimir Kazantsev.
Masa mõis

**Masa mõis** (saksa keeles *Massa*) oli Kõljala mõisa kõrvalmõis Püha kihelkonnas Saaremaal..

## Viited

## Välislingid
*
Meossaare mõis

**Meossaare mõis** (saksa keeles *Meosaar*) oli Kabala mõisa karjamõis Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal.

## Viited

## Välislingid
*
Kals am Großglockner

**Kals am Großglockner** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1324 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 180,54 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1164 inimest.

## Asend

Kals paikneb Ida-Tirooli põhjaosas, piiri ääres Salzburgi ja Kärnteniga. Paiknedes Kalseri ja Iseltalsi orgudes Kalserbachi jõel, jääb Kals mägede varju, ja kuulus Großglockneri mägi, kõrgeim mägi kogu Austrias, paikneb osaliselt vallas. Enamik Kalsi maadest on kaljune ja kasutuskõlbmatu (41,1%), metsad on silmapaistvad. Vaid 0,1% maast on põllud ja karjamaad.

Kalsi osad on Unterpeischlach, Oberpeischlach, Staniska, Arnig, Lesach, Lana, Ködnitz, Glor-Berg, Großdorf, Unterburg ja Burg.

## Ajalugu

Kalseri org võis olla asustatud enne paleoliitikumi. Kalsi on esmamainitud 19. augustil 1197. 16. sajandil hakati seal vaske kaevandama. Kals oli 1853. aastal esimese Großglocknerile tõusu lähtepunkt.

## Vaatamisväärsused

* Kirik Ködnitzis, ehitatud 1439. aastal, klassitsistlikud muudatused tehtud aastatel 1818–1821.
* Kirik Großdorfis, kahekorruselise kabeli ja gooti kellatorniga

## Majandus

Kals on suur turismikeskus, kus suviti on keskmiselt umbes 100 000 külastust. Muidugi on selle suure kõrguse tõttu ka suusakuurort.

### Sõpruslinnad

* Marlengo, Itaalia

## Viited

## Välislingid

* www.kals.at
Gal Gadot

**Gal Gadot-Varsano** (heebrea גל גדות, sündinud 30. aprillil 1985) on Iisraeli näitleja ja modell.

Tema tuntumate rollide hulka kuulub Wonder Woman neljas mängufilmis. 2004. aastal valiti ta Miss Iisraeliks.

## Viited

## Välislingid

*
Nabavilt

**Nabavilt** on inimese nabas moodustuv topp, mis koosneb peamiselt riidekiududest, surnud naharakkudest ja tolmulestadest. 

See tekib kõhukarvade ja riideeseme (näiteks särgi) hõõrdumise tagajärjel. Meestel esineb seda tunduvalt sagedamini kui naistel.
Kate Hudson

**Kate Garry Hudson** (sündinud 19. aprillil 1979 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

Tema tuntuimate rollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Kuulsuse jahil", "Kuidas 10 päevaga kutist lahti saada", "Pruutide sõda" ja "Nine".

## Välislingid

*
Kartitsch

**Kartitsch** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1353 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 58,91 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 808 inimest.

## Asend

Kartitsch asub Gaili jõe mõlemal kaldal selle suubumisel Pusteri orgu. Kartitschi valda ümbritsevad põhjast Lienzi Dolomiitide läänejalam ja lõunast Karni Alpid, seal on ka piir Itaaliaga. Vallas on külasid, nagu Sankt Oswald. Naabervallad on Abfaltersbach, Anras, Heinfels, Obertilliach, Sillian ja Strassen.

## Vapp

Kartitschi vapp on tõusev kuldne kuusirp sinisel väljal. 1465. aastal kinkis keiser Friedrich III vapi Hans ja Jacob Wiserile, vallajuhtidele.

## Turism

Kohaliku majanduse aluse moodustavad nii turism kui ka põllumajandus. 2003. aastal oli Kartitschis 84 000 külastust. Kohalikud huviväärsused on:

* St. Leonhardi kihelkonnakirik: gooti kirik, mis valmis aastal 1479, kõrge altar on aastatest 1761–1763.
* Jumalaema kirik: ehitati aastatel 1680 kuni 1685, üks märkimisväärseid varabarokk kirikuid piirkonnas. Stukk-raamid tulid Gallus Apelleri töökojast Innsbruckis. Kirik asub Hollbruckis.

## Viited

## Välislingid

* www.kartitsch.at
Jieznase mõis

**Jieznase mõis** (leedu *Jiezno dvaras*) on endine mõis Leedus Prienai rajoonis Jieznases.

Jieznase mõisat on esmamainitud 1492. aastal. Toona oli see Leedu suurvürstidele kuuluv riigimõis. 1507. aastal läks see eraomandusse, kuuludes algul Hołowczyńskitele. Hiljem abiellus selle soo viimane esindaja vürstinna Hołowczyński Pacide peresse, abielu tagajärjel läksid nii Jieznas kui ka Hałoŭčyn üle Pacidele. Jieznasest sai selle magnaatide suguvõsa residents ning sealne mõisakompleks ehitati uhkesti välja – tegemist oli ühe uhkema lossikompleksiga Rzeczpospolita aladel. 

Üldjoontes klassitsistliku peahoone lasi rajada Michał Pac aastal 1775. Tema poeg Ludwik Michał Pac oli Napoleoni toetaja ja osales hiljem Novembriülestõusus. Ülestõusu järel konfiskeerisid tsaarivõimud mõisa Pacidelt, ent olid sunnitud selle aastal 1834 andma Pacide võlausaldajatele. Nii kuulus mõis aastal 1850 Kamińskatele, Żabadele, Suszyckitele, Matuszewiczitele, Charewiczitele ja Sulistrowskitele. 

Aastal 1837 hävis suures tulekahjus koos Jieznase aleviga ka suur osa sealsest mõisakompleksist; sealjuures põles maha ka selle uhke peahoone ja seda hiljem enam ei taastatud. Korda tehti vaid tules vähem kannatada saanud üks veel barokne tiib, kus asusid teenijate eluurumid, pesuköök ja köök. Hiljem oli see kasutusel kontorihoonena. XX sajandil läks see tiib kohaliku internaatkooli kasutusse.

Lisaks peahoonele on säilinud veel üks teenijatemaja ja üks põllumajanduslik tootmishoone. Lisaks asub mõisakompleksi juures veel park, kus asub ka tiik.
## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (*leedu keeles*)
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiskeem (*leedu keeles*)
Rani Mukerji

**Rani Mukerji** (sündinud 21. märtsil 1978) on India näitleja. 

## Vaata ka
*Bollywoodi näitlejate loend

## Välislingid

*
Liepa vald

**Liepa vald** (läti keeles *Liepas pagasts*) on vald Lätis Cēsise piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Mārsnēni, Priekuļi ja Raiskumsi vallaga, Valmiera piirkonna Kocēni, Vaidava ja Kauguri vallaga ning Smiltene piirkonna Rauna vallaga.

Valla pindala on 74,3 km². 2016. aastal elas seal 2999 inimest. Valla keskus on Liepa küla. Vallamaja asub aadressil Rūpnīcas iela 18, vallavanem on Evita Šīrante.

Valla tähtsamad tööandjad on aktsiaselts Lode, mis valmistab keraamilisi ehitusmaterjale, ja Lode savikarjäär.

## Ajalugu

Liepa vald moodustati endise Liepa mõisa (*Lindenhof*) maadest. Aastal 1925 liideti sellega veel Mūrmuiža valla Skangaļi mõisale kuulunud alad. Aastal 1935 oli valla pindala 68,9 km² ja seal oli 1262 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Dunduri ja Liepa külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Liepa külanõukoguga likvideeritav Dunduri külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Priekuļi piirkonda.

## Loodus

Suurim jõgi on Koiva jõgi, tähtsamate jõgede hulka kuuluvad selle lisajõed Rauna jõgi ja Braslava jõgi. Vald asub valdavalt Tālava madalikul ja Koiva ürgorus. Kõrgeim koht Liepa mägi ulatub 115,5 m meetrit üle merepinna, seal asub ka vaatetorn.

Looduskaitse all on Liepa kalju ehk Valge pank, Grīviņi kalju, Lode rüükalade leiukoht, Līči-Laņģi pank, Lielā Ellīte ja Lagāti mänd, kaks vallas kasvavat looduskaitsealust põlispuud on nimetud. Valla lääneosa asub Gauja rahvuspargis.

## Kultuurimälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Võnnu lahingu Liepa mälestusmärk, Kalāči talu, hiiepaigana kasutusel olnud Lielā Ellīte koopad ja allikad ning luuletaja Eduards Veidenbaumsi elukoht. Regionaalse kaitse all on Liepa keskaegne kalmistu ja Brasliņi muinaskalmed.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1871 lätlast, 739 venelast, 107 valgevenelast, 88 ukrainlast, 65 poolakat ja 12 leedulast. 

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


Liela Ellite Cave (left).jpg|Lielā Ellīte
Liepas vējdzirnavas - windmill - panoramio.jpg|Liepa tuulik
Līču-Laņģu klintis - panoramio.jpg|Līči - Laņģi pank
Lielā Ellīte 2009-5.jpg|Lielā Ellīte
Dzejnieka E.Veidenbauma dzīves vieta, Kalāči (3).jpg|Kalāči
LV2014-8148.jpg|Liepa kalmistu


## Viited

## Välislingid
Tuletus

**Tuletus** ehk **derivatsioon** on selline sõnamoodustusviis, kus leksikaalset tähendust omava sõnatüve ehk tuletusaluse liitmisel tuletusliitega saadakse uus sõna.

Juurtüvest ja ühest või mitmest tuletusliitest moodustatud sõna nimetatakse **tuletiseks** ehk **derivaadiks**. 

Sõna, millest tuletis moodustatakse, on tuletusalus, selle sõna tüvi alustüvi. Sõnatüvi (või sõnavorm), millele liide otseselt liitub (ja mis võib, ehkki ei pruugi, alustüvest mõnevõrra erineda), on tuletustüvi.

Nt **tuletise** sõbralik tuletusalus on nimisõna sõber, tuletustüvi ja ühtlasi alustüvi selle omastava tüvi sõbra,tuletise hõõrits tuletusalus on verb hõõruma, alustüvi hõõru- ning tuletustüvi hõõri- 

## Tuletise tähendus
**Tuletise tähendus** põhineb tavaliselt alussõna tähendusel: alussõna leksikaalne tähendus ja tuletusliite kategoriaalne tähendus kujundavad üheskoos tuletise derivatiivse tähenduse e moodustustähenduse.

Näide: saare-stik, taga-la, el-u, ande-kas, õig-lane, nelja-ndik, lõpe-ta-ma, haige-stu-ma, tugeva-sti, hommiku-ti 

## Tuletise sõnaliigid
Eesti keeles on tuletatud nimisõnu ehk **nimisõnatuletisi**, tuletatud omadussõnu ehk **omadussõnatuletisi**, tuletatud arvsõnu ehk **arvsõnatuletisi**, tuletatud verbe ehk **verbituletisi** ja tuletatud määrsõnu ehk **määrsõnatuletisi**. 

Tuletis võib olla samast või teisest sõnaliigist kui selle alussõna (v.a arvsõnatuletised, mida tuletatakse ainult teistest arvsõnadest). 

## Viited

## Allikad
Reet Kasik 2015. Sõnamoodustus. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.

Erelt, Mati, Tiiu Erelt, Kristiina Ross 2007. Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus.
Amanda Seyfried

**Amanda Michelle Seyfried** (sündinud 3. detsembril 1985) on Ameerika Ühendriikide näitleja, modell ja muusik.

Tema tuntumate rollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Õelad tüdrukud", "Mamma Mia!" ja "Hüljatud".

## Välislingid

*
Laasma mõis

**Laasma mõis** (saksa keeles *Laasma*) oli Pivarootsi mõisa karjamõis Karuse kihelkonnas Läänemaal..

## Viited

## Välislingid
*
Totaalsus

**Totaalsus** on mingi ainulise eelduse, aluse, normi või tõe allutamine kõikehõlmavusele. Ainutõekeskse (totaliseeriva) mõtlemise vastu oli Emmanuel Levinas. Hitlerism ja stalinism olid tema arvates jõhkrad just ainutõe põhimõtte järgimise tõttu. Jacques Derrida ja Michel Foucault eitasid teisesuse filosoofias totaalset mõtlemist.

## Vaata ka
* Totalitarism

## Viited
Acta Politica Estica

**Acta Politica Estica** on Eestis välja antav eestikeelne poliitikateaduste alane teadusajakiri.

Ajakirja annab välja Tallinna Ülikool. Ajakiri ilmub alates 2013. aastast. Ta kasvas välja varem ilmunud kogumikust *Acta Politica*, mida andis välja Riigiteaduste Instituut.

Ajakiri on avatud ligipääsuga.

## Viited

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Lange mõis

**Lange mõis** (saksa keeles *Koykis, hoeff tor Lude, Langenhof*) oli rüütlimõis Kambja kihelkonnas Tartumaal..

Mõisast on teateid alates 1471. 1483. aastal ostis Hinrick Lange Luude mõisa (hoeff tor Lude) ühes veski ja kolme kulaga (Torse, Koyken, Huyver) 1518. aastal müüsid vennad Langed ühe küla ja pärast kogu mõisa maha. Hiljem kuulusid mõisa maad karjamõisana Vana-Kuustele. Omanike perekonnanime järgi kutsuti mõisat saksa keeles 16. sajandil Langenhof, hiljem Lange, Langenhof või Langemois.

## Viited

## Välislingid
*
Lepiku mõis

**Lepiku mõis** oli mitme Eesti mõisa nimi:
*Lepiku mõis (Keila), karjamõis
*Lepiku mõis (Kambja), karjamõis
*Lepiku mõis (Räpina), karjamõis
*Lepiku mõis (Kadrina), karjamõis
Liigvere mõis

**Liigvere mõis** (saksa keeles *Ligfer*) oli Hulja mõisa karjamõis Kadrina kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Orutaguse küla  lähedal Kadrina vallas   Lääne-Virumaal..

## Viited

## Välislingid
*
Kapera mõis

**Kapera mõis** (saksa keeles *Reinholdshof*) oli Vastseliina mõisa karjamõis Vastseliina kihelkonnas Võrumaal..

## Viited

## Välislingid
*
Suure kandevõimega kanderakett

**Ülisuure kandevõimega kanderakett** (inglise keeles *super heavy-lift launch vehicle*, lühend SHLLV) on kanderakett, millega saab Maa-lähedasele orbiidile toimetada  rohkem kui 50 000 kg lasti.

## Raketid

### Edukalt katsetatud kanderaketid
* Saturn V, mis seoses ühe Apollo programmiga viis Maa-lähedasele orbiidile (koos kütusega) 140 000 kg lasti.
* Energija, mis viis Maa-lähedasele orbiidile 62 000 kg lasti.
* Space Shuttle, mis viis STS-93 missiooniga seoses orbiidile 122 536 kg lasti (koos kosmosesüstikuga)
* Falcon Heavy, kasulik last Maa lähiorbiidile 63 800 kg.
* Starship (SpaceX-i rakett), Maa lähiorbiidile kuni 150 000 kg lasti, taaskasutatav.

### Arendamisjärgus kanderaketid

Tulevikus tulevad kasutusele suure kandevõimega raketid, mida praegu jätkuvalt arendatakse.
* SLS, Maa lähiorbiidile 130 000 kg kasulikku lasti.

SLS-i ja Starshipi kanderakette on kavas rakendada tuleviku Marsi-ekspeditsioonidel planeedi "koloniseerimisel".

## Välislingid
* "Heaviest payload launched Shuttle" Guinnessi rekordite raamatus 
* Falcon Heavy SpaceX-i kodulehel
Pilditehnika

**Pilditehnika** ehk **pildindus** (ingl *imaging*) hõlmab võtteid ja vahendeid reaalsetest objektidest piltide loomiseks. Pilditehnika valdkonda kuuluvad foto-, filmi- ja videotehnika.

## Vaata ka
* Digitaalne pilditöötlus

## Viited

## Välislingid
*Gert Tamberg. Pildinduse matemaatilistest aspektidest
Tallinna Puuetega Inimeste Koda

**Tallinna Puuetega Inimeste Koda** (lühend **TPIK**) on katusorganisatsioon, mis ühendab Tallinna ja Põhja-Eesti puuetega inimestega tegelevaid ühinguid. Koda tegutseb mittetulundusühinguna ja asutati aastal 1997.

TPIK eesmärgiks on esindada ja kaitsta puuetega inimeste huve Tallinna tasandil. TPIK seisab selle eest, et tagada puuetega inimestele Tallinnas kvaliteetsed, vajaduspõhised, kättesaadavad ja taskukohased teenused, suurendada puuetega inimeste ühiskondlikku teadlikkust ja osalust, muuta tallinlaste hoiakuid puuetega inimeste suhtes positiivsemaks.

TPIK peamisteks tegevusvaldkondadeks on invapoliitika kujundamine Tallinna tasandil, liikmesorganisatsioonide toetamine, informatsiooni edastamine ja esmatasandi nõustamine, Tallinna Puuetega Inimeste Tegevuskeskuse haldamine ning puuetega inimestele suunatud projektide ja teenuste korraldamine ja pakkumine.

TPIK liikmeteks on Tallinnas tegutsevad puuetega inimeste organisatsioonid. 2018. aasta seisuga kuulub TPIK-sse 23 ühingut, milles liikmeid kokku üle 4600.

TPIK juhatuse esimees on Külli Urb.

## TPIK liikmesühingud
* Tallinna Liikumispuudega Inimeste Ühing
* Tallinna Invaspordiühing
* MTÜ Kohanemiskeskus Danko (vähihaigeid koondav ühing)
* Põhja-Eesti Pimedate Ühing
* Põhja-Eesti Neeruhaigete Ühing
* Tugiühendus Võimalus (vaimupuudega inimeste ja perede ühendus)
* Tallinna Arengupuudega Inimeste Tugiühing
* Tallinna Suhkruhaigete Selts
* Tallinna Epilepsiaühendus
* Merimetsa Tugikeskus (psüühikahäiretega inimeste töökeskus)
* Nõmme Vaegkuuljate Selts
* Tallinna ja Harjumaa Kurtide Ühing
* Tallinna ja Harjumaa Kutsehaigete Ühing
* Sclerosis Multipleksi Tallinna Ühing
* Tallinna Parkinsonihaiguse Selts
* MTÜ Pimedate Töökeskus Hariner
* Tallinna Reumaühendus
* Tallinna ja Harjumaa Vaegkuuljate Ühing
* Põhja-Eesti Autismi Liit
* Tallinna ja Harjumaa Autismiühing
*Tallinna ja Harjumaa Puuetega Naiste Ühing
* Nõmme Puuetega Laste Vanemate Tugiühing (hetkel väheaktiivne)

Tallinna Puuetega Inimeste Koda on Eesti Puuetega Inimeste Koja liige.

## Välislingid
*TPIK koduleht
Paate mõis

**Paate mõis** (saksa keeles *Paatz*) oli rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal..

Esmateated aastast 1534, Stackelbergide ajal Pagari kõrvalmõis.
## Viited

## Välislingid
*
Toots Normann

**Toots Normann** (sündinud 24. septembril 1945 Tartus) on eesti endine koolijuht ja muusikapedagoog. 

Ta õppis aastatel 1953–1964 Puhja Keskkoolis.

Ta teenis aastatel 1964–1967 sundaega Nõukogude relvajõududes, sealhulgas ka Kuubal, millest on hiljem kirjutanud mälestusteraamatu. 

Ta lõpetas 1972. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi laulu- ja muusikaõpetajana.

Ta töötas hiljem Tallinna Riiklikus Konservatooriumis, muusika- ja autoõpetuse õpetajana Tallinna 4. Keskkoolis ning Eesti NSV Kultuuriministeeriumis. Aastatel 1986–2010 oli ta Tallinna Muusikakooli direktor.

## Teoseid
*"Vastu tahtmist võõral maal". Tallinn 2012 
*"Kustunud suitsud Emajõe ääres". Kose 2017 (mälestusi ja uurimusi Palupõhja, Kaldasaare  ja Sooküla küla ajaloost)
Meenutades elu.  Elulooraamat  2024

## Tunnustus
*2010 Tallinna raemedal

## Isiklikku
Tema poeg on meelelahutustegelane ja näitleja Henrik Normann.

## Viited

## Välislingid
*Helve Laasik. Toots Normann esitles raamatut "Kustunud suitsud Emajõe ääres". Vooremaa, 23. mai 2017
Teet Velling

**Teet Velling** (sündinud 13. juulil 1966 Tallinnas) on eesti bioloog ja muusik. 

Ta mängib paljusid pille: kitarre, perkussiooniinstrumente, iiri vilesid. 

## Haridus
Lõpetas 1984. aastal Tallinna 20. Keskkooli. 1995. aastal kaitses Tartu Ülikoolis magistritöö "nematood Chaenorhabditis elegans'i immuuno­histo­keemi­lised ja ultrastruktuursed iseärasused" (juhendajad Raivo Raid ja Jüri Kärner). Kaitses 2000. aastal Uppsala Ülikoolis doktoriväitekirja "Muscle cell integrins in vitro and in vivo. Identification and characterisation of a novel integrin, alpha11 beta1" (juhendaja Donald Gullberg).

## Tegevus muusikuna
Osalenud kunagise Tallinna 20. Keskkooli mitmes ansamblis löökriistadel, kitarridel ja bassmandoliinil. Musitseerinud Prantsusmaa tänavatel, Iirimaa kõrtsides ja Rootsi džässilavadel. Tagasi Eestisse jõudnuna liitus uuesti ansambliga Jäääär. Tema laule on ilmunud ansambli plaatidel „Pojaga restoranis“, „Juuuubel“, „Jääorel“, „Öö armastab sind“. 

2015. aastal ilmus tema sooloalbum "Vend August", millel teevad kaasa Mart Soo, Tuuli Velling, Marti Tärn, Tanel Ruben, Indrek Palu ja Üllar Saaremäe.

## Diskograafia

## Välislingid
* Teet Vellingu koduleht
* https://www.etis.ee/CV/Teet_Velling/est
Code mõis

**Code mõis** (saksa keeles *Zohden*, läti keeles *Codes muiža*) oli rüütlimõis Kuramaal Bauska kreisis Bauska kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Bauska piirkonnas Code vallas Codes.

## Mõisaansambel
Peahoone (ehitatud 1747. aastal) on poolteisekorruseline barokse poolkelpkatusega kivihoone.
Päkapiku mänd

**Päkapikumänd** on looduskaitsealune mänd Pärnumaal Tori vallas Jõesuu külas.

Legendi kohaselt on see kidur ja kõverik mänd kasvanud Rootsi kuninga jalutuskepist, mille too oli Põhjasõja ajal laagris olles maa sisse torganud ja sinna unustanud.

## Viited
Mārsnēni vald

**Mārsnēni vald** (läti keeles *Mārsnēnu pagasts*) on vald Lätis Cēsise piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Liepa vallaga, Smiltene piirkonna Blome ja Rauna vallaga ning Valmiera piirkonna Brenguļi ja Kauguri vallaga.

Valla pindala on 69 km². 2016. aasta seisuga elas seal 764 inimest. Valla keskus on Mārsnēni küla.

Suurim jõgi on Lisa jõgi. Vald asub Tālava madalikul. Kõrgeim koht asub valla kaguosas Sīmaņi lähistel ja ulatub 90,1 meetrit üle merepinna.

## Ajalugu

Vald moodustati Mārsnēni mõisa ja Starti mõisa aladele. Aastal 1935 oli valla pindala 65,92 km² ja seal oli 1232 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Starti ja Mārsnēni külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Mārsnēni külanõukoguga likvideeritav Starti külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Priekuļi piirkonda.

Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all Plēpji muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Austriņi keskaegne kalmistu ja hiiepaik, Dambi keskaegne kalmistu ehk Mõõdukalmed, ning Salase muinaskalmed ehk Kuradisüli.

## Asustus

2011. aastal elas vallas 680 lätlast, 61 venelast, 34 valgevenelast, 5 ukrainlast, 5 poolakat ja 1 leedulane.

Vallas on järgmised külad.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited
Ruunaraipe luited

**Ruunaraipe luited** (ka **Ruunaraipe mäed**) on luited Sakala kõrgustiku loodeserval Raudna orundi suudmealal, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Metsküla külas.

Luited on moodustunud 10 000 aastat tagasi Balti jääpaisjärve rannale.

Ruunaraipe luited on Eesti kõrgeimad sisemaaluited. Seal asub ka Soomaa rahvuspargi kõrgeim punkt, mille absoluutne kõrgus on 46 m ja suhteline kõrgus 11 m.

Luidetel kasvavad kuivad ja valgusküllased nõmme- ning palumännikud.

## Rahvapärimus
Ruunaraibe on nime saanud kohaliku talumehe ruuna järgi, kes taliteelt tulles nende luidete vahel suri.

## Viited
Mārsnēni

**Mārsnēni** on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas, Mārsnēni valla halduskeskus. 

Mārsnēnis on raamatukogu. Seal asuvad Mārsnēnu skola ja Mārsnēni bussipeatus.

Mārsnēni oli XVIII sajandil hernhuutluse kohalikuks keskuseks. Sealses hernhuutlaste koguduses oli toona 400 liiget. Nõukogude ajal oli küla Mārsnēni kolhoosi keskasulaks. Aastail 2009–2021 jäi asula Priekuļi piirkonda.

## Elanikkond


* 91 (1970)
* 137 (1979)
* 198 (1989)
* 205 (2000)

* 169 (2011)
* 165 (2017)
* 171 (2021)
* 158 (2025)


## Viited
Camila

*Camila Cabello, Kuuba päritolu USA laulja, endine Fifth Harmony liige
*"Camila", tema debüütalbum (2018)

*"Camila", Mehhiko seebiooper (1998)
*"Camila", Argentina film, režissöör María Luisa Bemberg (1984). Film räägib Camila O'Gormanist.
Camila (album)

"**Camila**" on Kuuba päritolu USA laulja Camila Cabello 2018. aastal ilmunud debüüt-stuudioalbum sooloartistina. Album sisaldab singleid "Crying in the Club", "I Have Questions", "OMG", "Havana", "Never Be the Same", "Real Friends", "Something's Gotta Give", "Consequences", "Inside Out", "Into It", "She Loves Control", "In the Dark" ja "All These Years".

## Lugude nimekiri

## Viited
Salu raba

**Salu raba** on raba Harjumaal Anija vallas Koitjärvel Pillapalu küla administratiivterritooriumil. Väike puhmaraba paikneb lõunas Salu mäe, idas ja põhjas Soodla jõe ja läänes liivaste metsade vahel. Rabas pole laukaid.
Georgi Golst

**Georgi Golst** (9. september 1909 Peterburi – 16. november 1998 Moskva) oli Nõukogude Liidu ja eesti insener.

Ta sündis raudteeinseneri perekonnas. Ta on maetud Peterburis.

## Hariduskäik
Georgi Golst lõpetas  1926 ja Leningradi Raudteeinseneride Instituudi raudteesildade ehituse erialal 1930.

Ta sai tehnikakandidaadiks 1951 ja tehnikadoktoriks 1963 (see kraad kinnitati 1966).

Ta läbis  Leningradi Riiklikus Ülikoolis 1972.

## Töökäik

Teenistuskäiku alustas ta Novosibirski raudteel ehitusinsenerina 1930–1931. 1932–1933 oli ta ajateenistuses Punaarmees, seejärel insener projekteerimisinstituutides Lentransprojekt ja Promtransprojekt 1933–1945. 

Ta oli Leningradis Sõjaväetranspordi Akadeemias ehitusmehaanika kateedri õppejõud 1945–1964, dotsent alates 1952 ja professor alates 1958.

Tallinna Polütehnilises Instituudis töötas ta 1964–1990. Ta oli teoreetilise mehaanika kateedri professor ja kateedrijuhataja 1964–1981 ning konsultantprofessor 1981–1990.

Tema teadustöö põhisuunad olid raudteesildade staatika ning varrassüsteemide dünaamika ja mehaanika.

Ta avaldas üle 60 publikatsiooni, sealhulgas monograafia ja õpikuid.

## Liikmesus
*NSV Liidu Kõrg- ja Keskerihariduse Ministeeriumi teoreetilise mehaanika teaduslik-metoodilise nõukogu liige
*Eesti NSV Kõrg- ja Keskerihariduse Ministeeriumi teaduslik-metoodilise nõukogu liige
*Balti NSV-de teoreetilise mehaanika teaduslik-metoodilise piirkondliku büroo esimees
*TPI Filmiklubi asutajaid 1966, juhatuse liige ja konsultant
*Tallinna Teadlaste Maja liige

## Tunnustus
*1974 – Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri TTÜ Filmiklubi eduka tegevuse eest
*1980 – Nõukogude Eesti preemia (kollektiivne)
*1981 – orden "Austuse märk"

## Kirjandus
*ENE 1970, 2 
*"Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986". Tallinn 1986. Lk 164, 217–218, 371–372, 380 
*ENE 1988, 3
*Mehaanikainseneride koolitus 1918-1998. TTÜ. 1998. Lk 34, 79, 82–83, 164
*ETBL 2000, 1 

## Välislingid
Jaan Ivand

**Jaan Ivand** (15. veebruar 1896 Pääsna küla, Veriora vald, Räpina kihelkond, Võrumaa– 1. juuni 1964 Tallinn) oli eesti insener.

Ta sündis põllumehe perekonnas.

## Haridus
Ta õppis kohalikus valla- ja kihelkonnakoolis, seejärel siirdus Venemaale; lõpetas Mariupolis keskkooli eksternina 1917. Seejärel õppis ta Tallinna Tehnikumi mehaanikaosakonna laevaehituse erialal ja lõpetas selle 1926.

## Töökäik
Ivask alustas Musta mere sadamalinnades lihttöödel, oli lühikest aega mereministeeriumi teenistuses, hiljem andis eratunde ja töötas Novorossiiski laevatehases; tuli tagasi Eestisse 1920; 1923–1926 korraldas kursusi motoristidele ja jõuvankrijuhtidele.

Ta oli Tallinna Tehnikumi laevamehaanikute kooli õppejõud 1927–1931 (õppeained: matemaatika, algebra, tehniline joonestamine, elektrotehnika, soojustehnika); Tallinna Tehnikaülikoolis / Tallinna Polütehnilises Instituudis õppeülesande täitja aines "Autod ja lennukid" 1939–1940, energeetika kateedri dotsent 1940/1941, soojustehnika erakorraline professor 1942–1944, plahvatusmootorite laboratooriumi juhataja 1941–1944, soojusenergeetika kateedri dotsent 1944–1963 ja kateedrijuhataja 1944–1958, ehitus- ja mehaanikateaduskonna prodekaan 1945–1947.

Ta oli Tallinna linnavalitsuse ehitusosakonna teenistuses 1929–1937 ja Teedeministeeriumi maanteede osakonna liiklusinspektor 1937–1940.

## Teadustöö põhisuunad
Jaan Ivandi teadustöö põhisuunad olid soojustehnika, termodünaamika, aeromehaanika ja eesti põlevkivitoodete rakendamine (katsetas põlevkivibensiini kasutamise võimalust automootoris); oli esimesi sisepõlemismootorite eriteadlasi Eestis. Ta avaldas aero- ja termodünaamikaõpikuid ning liikluskorralduse ja autoasjanduse käsiraamatuid (nt "Autotehnika" 1927, 1928 jt).

### Teaduskorralduslik tegevus
Ivand oli Insenerikoja mehaanikasektsiooni liige 1935–1940; aastast 1932 tegeles lennundusega, omas mootorilenduri kutset; ta oli Eesti Aeroklubi liige ja varahoidja.

## Tunnustus
*Valgetähe III klassi teenetemärk 1939 (insener, liiklusinspektor).

## Viited

## Kirjandus
*ENE 3. 1971. Lk 3
*Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn 1986. Lk 37, 65, 82, 108–110, 248, 250, 300–302
*EE 14. Tallinn 2000. Lk 1
*ETBL 2000. Lk 1 

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Miķelis Krumpāns

**Miķelis Krumpāns** (7. november 1916 Krāslava lähedal – 13. juuli 1987 Tallinn) oli Eesti katoliku vaimulik.

Ta sündis 1916. aastal Krāslava lähedal läti-poola segaperekonnas (isa oli lätlane, ema poolakas). Ta õppis Izvaltas ja lõpetas 1938. aastal Krāslavas gümnaasiumi. Aastatel 1938–1940 õppis ta Läti Ülikooli teoloogiateaduskonnas (kuni selle sulgemiseni Nõukogude võimu poolt). Teise maailmasõja ajal elas ta preestrist venna Jāzepsi juures, aidates teda kiriklikes talitustes. Seejärel õppis ta vaimulikus seminaris Aglonas ja Riias. 23. detsembril 1944 pühitses peapiiskop Antonijs Springovičs ta preestriks.

1945. aasta jaanuarist maini töötas ta vikaarina Līvāni linnakeses. Seejärel teenis ta vikaarina maist 1945 kuni veebruarini 1946 Nautrēni kogudust (praeguse haldusjaotuse järgi Rēzekne piirkonnas). Seejärel oli ta veebruarist 1946 kuni maini 1952 Irši koguduse preester. 1952. aastal määras Antonijs Springovičs ta teenima Tallinna Peeter-Pauli kogudust, mida ta teenis surmani.

Miķelis Krumpāns suri 13. juulil 1987 Tallinnas ja maeti 17. juulil 1987 Liiva kalmistule.

## Isiklikku
Tema vend Jāzeps Krumpāns (1904–1954) oli preester Lätis ja Saksamaal (Baieri liidumaal), teine vend Ludvigs Krumpāns (1914–1983) oli preester Lätis.

## Viited

## Kirjandus
*Preester Miķelis Krumpāns. Koostajad Mari Järvi ja Reet Marttila. Tallinn 2016
Miihkali Perttunen

**Miihkali Perttunen**, õieti **Mihaila Arhipanpoika Ivanov-Perttunen**, tuntud ka kui **Pime-Miihkali**, (1815 Latvajärvi, Arhangelogorodski kubermang – 3. september 1899 Latvajärvi) oli tuntud Karjala runolaulik.

Rahvaluuleteadlased on temalt kogunud umbes 70 runo, koguulatusega 3500 värssi. 

## Elulugu
Ta sündis 1815. aastal Latvajärvi külas Valge mere Karjalas runolaulik Arhippa Perttuse neljanda pojana. Runolaulik oli olnud ka tema vanaisa, hüüdnimega Suur-Iivana.

Ta suri 3. septembril 1899 ja on maetud Latvajärvi küla Kalmosaarele.

## Mälestuse jäädvustamine
Vuokkiniemi külas on tema auks püstitatud ausammas.

2017. aastal toimus Vuokkinemis, mis oli ka samaks aastaks valitud soome-ugri kultuuripealinnaks, Miihkali 200. sünniaastapäevale pühendatud soome-ugri rahvaste nüüdiskirjandust tutvustav kirjandusfestival.

## Teised temast
Soome akadeemik Martti Haavio on tema kohta öelnud: 
"ta oli sündinud samaaegselt kahele maale: kehva männikoore-leiva Vienasse ja vaimselt kaunisse rohuaeda, kus runoööbikud laulsid".

Dokumentaalifilmis "Veelinnurahvas" nimetab Lennart Meri Miihkalit ja Arhippat "Kalevala" runode kuulsaimateks laulikuteks.

## Märkused
*  Tollal osa Arhangelogorodski kubermangust.

## Viited
Johann Friedrich Eurich

**Johann Friedrich Eurich** (5. märts 1834 Rogosi mõis, Võrumaa, Liivimaa kubermang – 19. november 1886 Jamburg, Jamburgi maakond, Peterburi kubermang) oli Tallinna linnamaamõõtja, Tallinna üldmõõdistuse (1879–1881) läbiviija.

## Teenistuskäik
*Liivimaa Rüütelkonna maamõõtja,
*1873–1886 Tallinna linnamaamõõtja (saksa keeles *Revalscher Stadtrevisor*).
Johann Friedrich Eurichi olulisim tegevus Tallinna linnamaamõõtjana oli Tallinna üldmõõdistamine – linnasarase suuremõõtkavaline mõõdistamine (1:840 – 1:2100) ja nivelleerimine.

Tema järglaseks Tallinna linnamaamõõtja ametikohal sai August Mickwitz.

## Perekond
Johann Friedrich Eurich oli abielus Caroline Marie Natalie Adleriga (1840–????). Neil oli kokku 9 last.

Poeg Michael Anatol Eurich oli üks Tallinna Tselluloosivabriku direktoreist, tütar Anna Elfriede oli abielus Paul Scheeliga (nende poeg oli Klaus Scheel).

## Viited

## Kirjandus
*Situationsplan der Stadt Reval (1885). Reval: Verlag von Ferd. Wassermann
*Ivar Treikelder (2013). *Tallinna linnamaamõõtja Johann Friedrich Eurich*. Geodeet, nr 43 (67). Lk 81–85.
*Tõnu Raid (2011). *Tallinn ajaloolistel linnaplaanidel 1634–1989*. Tallinn: Grenader. Lk 78. ISBN 9789949448548.

## Välislingid
* Johann Friedrich Eurichi plaanid Eesti arhiivides (Rahvusarhiivi Virtuaalne Uurimissaal)
* Tallinna linna maamõõtja Friedrich Eurichi Tallinna lähiümbruse plaanid planšettidel (TLA.149.4.538)
Veselava vald

**Veselava vald** (läti keeles *Veselavas pagasts*) on vald Lätis Cēsise piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna  Priekuļi, Dzērbene ja Vaive vallaga ning Smiltene piirkonna Rauna vallaga.

Valla pindala on 59,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 623 inimest. Valla keskus on Veselava küla. Vallavanema kohusetäitjaks on Fjodors Puņeiko.

## Ajalugu

Veselava vald moodustati 19. sajandil Veselava  ja Pauļi mõisa  maadest. Saksa keeles kandis vald nime *Wesselshof*, vene keeles Веселовская. Aastani 1925 kandis see *Veselauska valla* nime. Aastal 1935 oli valla pindala 55,1 km² ja seal oli 920 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Dikļi ja Vesalava külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti need külanõukogud Veselava külanõukoguks. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Priekuļi piirkonda.

Kultuurimälestistest on regionaalse kaitse all Veselava mõisa häärber, Veselava keskaegne kalmistu ja Lielpintuļi muinaskalmed ehk Kaseküngas. Kohaliku kaitse all on hiiepaik Silabuli Kuradikivi.

## Loodus

Vald asub Vidzeme kõrgustikul. Kõrgeim koht ulatub 228,5 m  meetrit üle merepinna.

Looduskaitse all on Vanagi tamm. Valla lääneosa asub Gauja rahvuspargis.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 533 lätlast, 35 venelast, 12 valgevenelast, 2 ukrainlast, 9 poolakat ja 3 leedulast. 

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Dave Bautista

**Dave Bautista** (sündinud 18. jaanuaril 1969 Washingtonis) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja endine WWE maadleja ning MMA võitleja.
Ana de Armas

**Ana Celia de Armas Caso** (sündinud 30. aprillil 1988 Santa Cruz del Nortes) on Kuuba-Hispaania päritolu Ameerika Ühendriikide näitleja.

Ta sündis Kuuba saarel ja on elanud Madridis, viimastel aastatel elab ja töötab ta Los Angeleses. 

## Lapsepõlv ja perekond
De Armas kasvas üles Havannas ja õppis Kuuba Rahvuslikus Teatris. 18-aastaselt kolis ta Hispaaniasse, kus näitles mitmes teleseriaalis. 2014. aastal kolis de Armas Los Angelesse.

## Karjäär

### Film

## Viited


= Välislingid =
*  andmebaasis IMDb (*inglise keeles*)
* Ana de Armas andmekogus Filmiveeb
Õru mõis

**Õru mõis** (saksa keeles *Erro*) oli Laatre mõisa karjamõis Sangaste kihelkonnas Tartumaal..

## Viited

## Välislingid
*
Älli mõis

**Älli mõis** (saksa keeles *Elli*) oli Metstaguse mõisa karjamõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal..

## Viited

## Välislingid
*
Ädu mõis

**Ädu mõis** (ka **Hädu mõis**; saksa keeles *Hedwigshof*) oli Pringi mõisa karjamõis Sangaste kihelkonnas Tartumaal..

## Viited

## Välislingid
*
Sibula mõis

**Sibula mõis** (saksa keeles *Sibbula*) oli Suure-Ulila mõisa karjamõis Puhja kihelkonnas Tartumaal..

## Viited

## Välislingid
*
Andressaare mõis

**Andressaare mõis** (saksa keeles *Andresaar*) oli Tammistu mõisa karjamõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal..

## Viited

## Välislingid
*
Ihaste mõis

**Ihaste mõis** (saksa keeles *Ihasteküll*) oli rüütlimõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal..

Mõis rajati 1720. aastatel Luunja mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Kardla mõis

**Kardla mõis** (saksa keeles *Kardell*) oli rüütlimõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal..

Mõisast on teateid alates 1544.

## Viited

## Välislingid
*
Kvissentali mõis

**Kvissentali mõis** (saksa keeles *Quistenthal*) oli Raadi mõisa karjamõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Preedi mõis (Tartu-Maarja)

**Preedi mõis** (saksa keeles *Predi*) oli Sootaga mõisa karjamõis Äksi kihelkonnas (teistel andmetel Tartu-Maarja kihelkonnas) Tartumaal..

## Viited

## Välislingid
*
Rõõmu mõis

**Rõõmu mõis** (saksa keeles *Freudenhof*) oli Vasula mõisa karjamõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal..

## Viited

## Välislingid
*
Saeveski mõis

**Saeveski mõis** (ka **Saage mõis**; saksa keeles *Saghof*) oli Kavastu mõisa karjamõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal..

## Viited

## Välislingid
*
Dana Gould

**Dana Jonathan Gould** (sündinud 24. augustil  1964 Hopedale'is Massachusettsis) on Ameerika Ühendriikide koomik ja näitleja.

## Välislingid
*
Puta mõis

**Puta karjamõis** (vene keeles Путта) oli karjamõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal..

## Viited
Bjørg Vik

**Bjørg Vik** (11. september 1935 Oslo – 7. jaanuar 2018) oli norra kirjanik ja ajakirjanik.

Aastail 1956–1960 oli ta ajalehe Porsgrunns Dagblad ajakirjanik. 

Kirjanduses debüteeris 1963. aastal lühijuttude kogumikuga "Søndag ettermiddag".

Bjørg Vik oli feministliku ajakirja Sirene (ilmus 1973–1983) asutaja.

## Tunnustus
* 1972 Riksmålsforbundets litteraturpris
* 1974 Aschehougi auhind 
* 1979 Kritikerprisen ("En håndfull lengsel")
* 1982 Cappeleni auhind (koos Jahn Otto Johanseniga)
* 1987 Doblougi preemia
* 1988 Bokhandlerprisen ("Store nøkler, små rom") 
* 1991 Ibseni auhind ("Reisen til Venezia")
* 1996 Amalie Skrami auhind
Vanaaseme mõis

**Vanaaseme mõis** (saksa keeles *Friedrichsberg*) oli Vorbuse mõisa karjamõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal..

## Viited

## Välislingid
*
Jahn Otto Johansen

**Jahn Otto Johansen** (3. mai 1934 Porsgrunn – 1. jaanuar 2018) oli norra kirjanik ja ajakirjanik.

Aastail 1956–1966 töötas ta ajalehes Morgenposten. Aastail 1977–1984 oli ta Norra ajalehe Dagbladet peatoimetaja.

## Tunnustus
*1982 Cappeleni auhind (koos Bjørg Vikiga)