open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Varras (heraldika)

**Varras** ehk **latt** (prantsuse keeles *burele*, *burelle*, *trangle*; inglise keeles *bar*, *barrulet*, *closet*, *trangle*; saksa keeles *Leiste*, *Faden*, *Stecken*) on heraldikas üks ordinaaridest, ristpalgi selgesti nähtavalt kitsam vorm.

## Kirjeldus
Tavaliselt kirjeldatakse lati või varda laiust poole kuni kolmandikuna ristpalgi laiusest, kuid erinevates heraldikatraditsioonides kirjeldatakse selle laiust erinevalt.

Prantsusmaa heraldikatraditsioonis kasutatakse sõna "trangles" kolme, viie ja seitsme varda kohta vapil, kuid paarisarvu ehk nelja, kuue või kaheksa varda puhul sõna "burelles".

Inglismaa heraldikatraditsioonis tohib olla kilbil vaid üks ristpalk; rohkemate korral kasutatakse sõna *bar*. Selle kitsam variant on deminutiivvorm "barrulet"; sageli aga öeldakse selle kohta "bars gemelles" 'jagatud latid' ja neid võib vapil esineda kuni neli (kaheksa varrast paarikaupa). Väga kitsa üksiku varda kohta, mis paikneb vapipäise all, võidakse kasutada sõna "fillet" 'peapael'.

Eesti vapikirjeldustes kasutatakse mõlemat sõna, nii "varras" kui ka "latt". Erinevalt Prantsusmaa ja Inglismaa heraldikatraditsioonist võib varras olla mitte vaid rõhtne, vaid ka vertikaalne nagu Lääne-Nigula valla vapil ja kaldne (nimetustega "langev latt", "kaldne varras") nagu Tartumaa vapil või Saksi valla vapil.

## Kasutamine
Lainelõikes latti või varrast kasutatakse sageli vee  või veekogu tähistamiseks vappidel.

## Näited


Blason ville fr Nuits-Saint-Georges (Côte-d'Or).svg|Hõbedane latt Nuits-Saint-Georgesi vapil, Côte-d'Or, Prantsusmaa
Blason ville fr Bazoges-en-Pareds (Vendée).svg|Kuldne liiliaäärisega latt, Bazoges-en-Pareds, Vendée, Prantsusmaa
Blason ville fr Vaux-sur-Seine (Yvelines).svg|Laineline latt Vaux-sur-Seine'i vapil, Yvelines, Prantsusmaa
Blason famille du Port de Pontcharra.svg|Must latt (*trangle*) Port de Pontcharra perekonna vapil, Provence
Coat of arms of the house of Orsini (2).svg|Kuldne latt Orsini suguvõsa vapil
Hanila Valla vapp.svg|Lainelõikes latt Hanila valla vapil
Lääne-Saare valla vapp.svg|Laineline vapitüvi ja laineline latt Lääne-Saare valla vapil
Tartu valla vapp.svg|Laineline varras Tartu valla vapil


## Viited
Künnap

**Künnap** on eesti perekonnanimi.

2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Künnap 235 inimesel (113 mehel ja 122 naisel). Perekonnanimede levikult on Künnap meeste puhul 680. ja naiste puhul 693. kohal. Perekonnanimi Künnap on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 6,26. 

## Nime kandjaid

* Ago Künnap, eesti keeleteadlane (1941–)
* Asko Künnap, eesti luuletaja, kunstnik ja turundaja (1971–)
* Jaan Künnap, eesti fotograaf, alpinist ja treener (1948–)
* Mait Künnap, eesti tennisist (1982–)
* Uko Künnap, eesti sisearhitekt (1962–)

## Viited
Soomusjalg-tindik

**Soomusjalg-tindik** (*Coprinopsis romagnesiana*) on seeneliik kandseente hõimkonnas.

Seen on sarnane voldilisele tindikule, kuid omab kübaral ja jala allosas oranže soomuseid.

## Välislingid
*
Grillahi

**Grillahi** on seade toidu küpsetamiseks soojuskiirgusega altpoolt. On sütega köetavaid, gaasiga köetavaid ja elektrilisi grillahje. Temperatuur grillahjus peab olema üle 155 °C ning on sageli üle 260 °C.

Sõna "grill" on tulnud prantsuskeelsest sõnast *gril*, mis tähendab võret.

## Vaata ka
* Tandoori
* Grillimine

## Viited
Lauri Linamägi

**Lauri Linamägi** (sündinud 4. novembril 1978 Viljandis) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud Viljandi Maagümnaasiumi.

Näitlejakarjääriga alustas ta 2020. aastal. Ta on mänginud filmides "Tagurpidi torn" (2022), "Suu probleemid" (2022), "Tume paradiis" (2023), "Tähtsad ninad" (2023) ja "Sa pole üksi".

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Rahvusvaheline poliitiline sotsioloogia

**Rahvusvaheline poliitiline sotsioloogia** (*RPS*)  on interdistsiplinaarne analüütiline viis, mis uurib rahvusvahelisi suhteid nii empiiriliselt kui ka konstruktiivselt. Lähenemine ühendab rahvusvahelised suhted sotsioloogiaga, ajalooga, poliitikateooriaga, kriminoloogiaga ja juuraga. RPS lähenemised on kajastatud peamiselt International Political Sociology ajakirjas, mille eestvedajad – Didier Bigo, Jef Huysmans, Claudia Aradau –  on olnud ka tähtsamaid RPSi panustajad.

### RPS-i mõjutanud autorid
Tähtsaim autor, kes inspireeris RPS teadureid on olnud Michel Foucault, kes väitis, et võim ei toimu alati ülevalt alla ning ei ole silmnähtav, vaid võim leidub igalpool, näiteks normides, keeles ning igapäevastes tegevustes. Foucault rõhutab eriti tugevalt keele ning diskursuse olulisust võimus ning toob välja, et näiteks „tõde“ või „oht“ ei ole iseenesestmõistetavad, vaid loodud mõisted. RPS juhindub Foucault' ideedest, kuidas võim toimib, mitte pelgalt riikide ning institutsioonidega, vaid igapäeva elus läbi suhtluse, positsioneerides suhtluse tähtsamale kohale kui toimijad . Lisaks Foucault'le on lähenemine mõjutatatud Pierre Bourdieu kirjutistest.

### Julgeoleku uuringud
RPSi lähenemist julgeolekule nimetatakse ka Pariisi Koolkonna julgeolekuks, mis kasvas välja vastandumaks traditsioonilisi julgeoleku uuringuid. Didier Bigo selgitab, et RPSi jaoks ei ole julgeolek jaotatud erinevateks uuritavateks objektideks, sest julgeolekut ei ole loogiline uurida kui n-ö "asja", mis kuuluks mingile teadusharule. Julgeolek on nimetus tegevustele, mis mingil teisel juhul oleks pelgalt vägivald, sundimine või hirmuõhutamine. Julgeolekul on lõpmatult palju tähendusi, seetõttu on oluline küsida, mida julgeolek teeb, mitte mis see on. Bigo jätkab, et julgeolekut peab uurima kui julgeolekustamise protsessi, mida teatud toimijad kasutavad ära, õigustamaks ebatavalisi ning vägivaldseid tegevusi.
Türgi astumine Euroopa Liitu

**Türgi astumine Euroopa Liitu** on protsess, mille tulemusel võib Türgi Vabariigist saada Euroopa Liidu liikmesriik. Türgi esitas avalduse Euroopa Liidu eelkäija Euroopa Majandusühendusega (EMÜ) liitumiseks aastal 1987.

Aastal 1950 sai Türgist 13. Euroopa Nõukogu liikmesriik. Aastal 1963 sai Türgist EMÜ kandidaatliige ning aastatel 1992–2011, mil ühendus lõpetati, oli Türgi Lääne-Euroopa Liidu assotsieerunud partner. Aastal 1995 sõlmisid Euroopa Liit ja Türgi tolliliidu ning aastal 1999 andis Euroopa Ülemkogu Helsingis toimunud tippkohtumisel Türgile ametlikult kandidaatliikme staatuse.

Läbirääkimised täieõiguslikuks liikmeks saamise üle algasid aastal 2005. Ettevalmistused liitumiseks venisid, 10 aasta jooksul hakati 35-st vajalikust nõudest tegelema 16-ga ning suudeti täita vaid 1. Aastal 2016 sõlmisid Euroopa Liit ja Türgi põgenike lepingu, millega loodeti liitumisprotsess taaskäivitada ning tagada Türgi kodanikele viisavabadus.

Pärast seda jäid läbirääkimised taas toppama. Euroopa Liit on Türgit süüdistanud inimõiguste rikkumises ning õigusriigi põhimõtete eiramises. Aastal 2017 teatasid Euroopa Liidu ametnikud, et referendumiga presidendi võimu suurendamine on vastuolus Kopenhaageni kriteeriumitega.

Aastal 2019 otsustas Euroopa Liidu parlamendikomisjon liitumisläbirääkimised pausile panna, Türgi võimud kritiseerisid seda otsust. Aasta 2025 seisuga on liitumisläbirääkimised 2019. aastast seisma jäänud, samuti ei ole toimunud arenguid liitumisettevalmistustes ega Euroopa Liidu-Türgi tolliliidus.

Aastal 2023 avaldas Türgi toonane suurim opositsioonijõud Kuue Laud vastastikuse mõistmise memorandumi ning selle poliitikud kinnitasid soovi liitumisprotsessiga jätkata kui neid sama aasta valimistel edu saadaks. Vabariikliku Rahvapartei juht ning opositsiooniliider Özgür Özel lubas võimule saades tagada võimalikult kiire liitumise Euroopa Liiduga. 2025. aasta seisuga on Euroopa Liidul veel kaheksa kandidaatriiki: Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Gruusia, Moldova, Montenegro, Põhja-Makedoonia, Serbia ja Ukraina.

## Vaata ka
* Euroopa Liidu välispoliitika
* Türgi välispoliitika
* Euroopa Liidu-Türgi suhted
* Hollandi-Türgi suhted
* Prantsusmaa-Türgi suhted
* Saksamaa-Türgi suhted
* Belgia-Türgi suhted
* Taani-Türgi suhted
* Kreeka-Türgi suhted
* Bulgaaria-Türgi suhted
* Austria-Türgi suhted
* Rumeenia-Türgi suhted
* Hispaania-Türgi suhted
* Itaalia-Türgi suhted
* Suurbritannia-Türgi suhted
* Soome-Türgi suhted
* Rootsi-Türgi suhted
* Eesti-Türgi suhted
* Küprose probleem
* Türgi NATO-s
* Puhastused Türgis pärast 2016. aasta Türgi riigipöördekatset
* Inimõigused Türgis
* Islam Euroopas
* Turgid Euroopas
* Türgivastasus
* Euroopa Liidu laienemine

## Viited
Karin Sirgmets

**Karin Sirgmets** (sündinud 13. aprillil 1981) on Eesti õpetaja ja haridusvaldkonna arendaja. Ta on lõpetanud Rakvere Gümnaasiumi 1999. aastal. 2025. aasta seisuga töötab ta Rakvere Reaalkoolis inglise keele õpetajana. Ta on tuntud oma aktiivse panuse poolest õpetamismetoodikate arendamisse, koostööpõhise õppimise edendamisse ning innovaatiliste õppematerjalide loomisesse.  

## Hariduskäik
Sirgmets omandas 2018. aastal Tartu Ülikoolis magistrikraadi inglise keele õpetamises. Tema lõputöö kandis pealkirja "*English Teachers' Perceptions of Collegial Coaching as a Means to Foster Improvement in Pedagogical Practices*" ja keskendus kolleegidevahelisele juhendamisele kui õpetamisoskuste arendamise vahendile. Uurimuse käigus intervjueeris ta mitmeid õpetajaid ning analüüsis, kuidas kolleegide koostöö toetab professionaalset arengut. 

## Õppeprojektid
Lisaks koolitööle on Karin Sirgmets aktiivselt osalenud rahvusvahelistes haridusprojektides, sealhulgas Erasmus+ programmis. 2023. aastal osales ta koos teiste Rakvere Reaalkooli õpetajatega rahvusvahelises koostööprojektis, mille eesmärgiks oli jagada kogemusi ja täiendada õpetamisoskusi koostöö kaudu partnerkoolidega Euroopas.

Sirgmets on loonud ka mitmeid interaktiivseid õppematerjale, näiteks 3. klassi õpilastele mõeldud PowerPoint-esitluse, mis õpetab ingliskeelseid kehaosi liikumise abil. Selline lähenemine toetab keeleõppe lõimimist kehalise aktiivsusega ja aitab paremini materjali omandada. 

## Isiklikku
Karin Sirgmetsa õde on Kristi Mumm, kes on Eesti haridustegelane ning Tartu Forseliuse Kooli õppejuht.

## Viited
Hüperkaltseemia

**Hüperkaltseemia** on vere normaalsest suurem kaltsiumisisaldus ehk vastavalt üle 2,6 mmol/L. Normaalne kaltsiumisisaldus on 2,1–2,6 mmol/L (8,8–10,7 mg/dL, 4,3–5,2 mEq/L).

Kõige tihedamini, ligemale 90% kõigist juhtudest, põhjustavad seda primaarne hüperparatüreodism või erinevad vähivormid.

## Vaata ka
* Hüpokaltseemia

## Viited
Mark Messier Leadership Award

**Mark Messier Leadership Award** on auhind, mida antakse jäähokimängijatele, kes on näidanud National Hockey League'is pikema aja jooksul häid juhtimisomadusi nii jääl kui ka väljaspool liuvälja, olles sellega heaks eeskujuks tulevastele hokimängijate põlvkondadele.

Auhinna üleandmine erineb teistest NHL-i auhindade omast, mis antakse välja hooaja lõpus. Töö Mark Messier Leadership Awardi võitja väljaselgitamiseks algab juba käimasoleva hooaja jooksul, kui valitakse viis mängijat, kellele antakse igakuised juhtimisauhinna preemiad, mille järel hokilegend Mark Messier teeb lõpliku otsuse koostöös NHL-iga ja selle mängija nimi graveeritakse lõpuks karikale.

Auhind, mida hakati välja andma 2007. aastal, on nimetatud Mark Messieri järgi, keda paljud peavad jäähoki ajaloo parimaks liidriks. Ta on endiselt ainus, kes on olnud kahe Stanley karipa võitnud klubi kapten.

## Võitjad

### 2007–praegu

### 2006–07 Kuuauhind

## Viited
Mobiilne heitemõõtmissüsteem

**Mobiilne heitemõõtmissüsteem** (inglise keeles *Portable Emissions Measurement System*, PEMS) on aparaat, mida saab ajutiselt kinnitada sõidukile heitgaaside mõõtmiseks reaalsetes sõiduoludes, ilma et see oleks sõiduki külge alaliselt integreeritud. Erinevalt traditsioonilistest dünamomeetril põhinevatest meetoditest, mis simuleerivad sõiduki liikumist statsionaarsetes tingimustes, võimaldab PEMS mõõta heitgaaside reaalsetes sõidutingimustes.

Mobiilne heitemõõtmissüsteem on väike aparaat, millega saab mõõta auto või muu mootorsõiduki tekitatud heitgaase – ehk seda, mida summutist õhku paiskub. Seda kasutatakse näiteks kontrollimaks, kas sõiduk vastab keskkonnanõuetele ka liikluses, mitte ainult laboritingimustes.

## Kasutamisest

* PEMS paigaldatakse auto taha (tavaliselt pagasiruumi) ning andurid ühendatakse väljalasketorusse, kust väljuvad heitgaasid. Seadmel võivad olla järgnevad lisad: GPS, õhutemperatuuri andurid ja sõiduandmete näitajad (näiteks mootori pöörded, kiirus jne);

* PEMS mõõdab sõidu ajal pidevalt, kui palju ja milliseid saasteaineid auto välja paiskab: süsinikmonooksiid (CO), süsivesinikud (HC), lämmastikoksiidid (NOₓ), süsinikdioksiid (CO₂) ja tahked osakesed (PM);

* Kõik mõõtmistulemused salvestatakse seadme mälukaardile või arvutisse. Hiljem saab andmeid analüüsida, et määrata kindlaks, kas sõiduk ületab lubatud saastenorme.

## Viited
Jaano-Martin Ots

**Jaano-Martin Ots** (sündinud 30. mail 1969 Tallinnas) on eesti ajakirjanik, kommunikatsiooniekspert, projektijuht ja merendustegelane.

## Elukäik
Ots on lõpetanud 1987. aastal Tallinna Reaalkooli, õppinud 1987–1994 Tartu Ülikoolis ajakirjandust (töötas samal ajal Eesti Teadeteagentuuri korrespondendi, Den za Dnjom asutaja ja vastutava väljaandja ning Põhja Kodu peatoimetajana), Estonian Business Schoolis projektijuhtimist, Eesti Mereakadeemias hüdrograafiat ning veeteede haldamist ja ohutuse korraldamist. Jaano-Martin Ots on läbinud Revali Merekoolis vabatahtliku merepäästja koolituse, omandanud raadioside operaatori, väikelaevajuhi ja hobisukelduja (OWD) tunnistused ning saanud meretuletõrje ja vette kukkunud helikopterist evakueerumise (HUET) sertifikaadid.

Ots asutas 1995. aastal Avalike Suhete Agentuuri AS Ots & Partnerid ja juhtis seda ligi kaheksa aastat, oli Tallinna linnapea (Robert Lepikson 1996–1997, Tõnis Palts 2004–2005) meedia- ja Siseministeeriumi kommunikatsiooninõunik, aastatel 2010–2017 ajakirjade Paat ja Merendus peatoimetaja, 2018–2022 Postimehe merendustoimetaja, 2023–2024 Eesti Meremuuseumi kommunikatsioonijuht, hetkel OP Communicationsi juht ja kommunikatsiooniprojektide juht.

Ots käivitas 2022. aastal MTÜ Destination Pärnu tegevuse, oli aastatel 2010–2021 Eesti Väikesadamate Arenduskeskuse juhatuse liige, juhtides sadamate (sh Munalaiu, Kihnu, Ruhnu, Kalana, Sõru, Varbla, Värati, Kõiguste) arendusprojekte. 

Oli 2008–2011 Eesti Purjelaualiidu peasekretär, 2011–2022 Aloha Surfikeskuse instruktor, 2017–2022 Eesti Vabatahtliku Mere- ja Järvepääste juhatuse liige, 2021 purjelaeva Admiral Bellingshauseni meeskonnaliige Arktika ekspeditsioonil. 

Ta on Trossi mereabisüsteemi tiimi, Hiiumaa Jahtklubi Dago, Pärnu Jahtklubi ja Eesti Purjelaualiidu liige, osalenud merenduspoliitika töögruppides, esindanud Eestit rahvusvahelistel merendusfoorumitel, tegelenud purjelauakoolituste, võistluste ja surfilaagrite korraldamisega Eesti Purjelaualiidus ja surfiklubis Aloha, asutanud Tallinna Purjelauakooli, loonud "Surfilaagri" formaadi ning modereerinud avalikke arutelusid (Meremess, Arvamusfestival).

## Raamatud

* Kaval Kilk ja kaksteist lolli (2015)

* Estonian Cruising Guide (2015, koos Hillar Kukega)

* Paadi ja ridvaga Eestimaa jõgedel (2014, koos fotograaf Hanno Kasega)

* Rein Purpur (2006, koos kaasautor Laur Siboldiga)

* Surf 2 lugu (2004, koos kaasautor Karmo Kalkiga)

## Isiklikku
Tema isa on psühholoog Tõnu Ots, ema ajakirjanik Mare Ots, vend suhtekorraldaja Peeter-Eerik Ots ja õde perearst Triinu-Mari Ots.

## Viited
Dick Schoof

**Dick Schoof** (õieti **Hendrikus Wilhelmus Maria Schoof**; sündinud 8. märtsil 1957 Santpoortis) on Hollandi poliitik ja riigiteenistuja. 2. juulist 2024 kuni 23. veebruarini 2026 oli ta Hollandi peaminister.
Siivertsi võrgujäänus

**Siivertsi võrgujäänus** on dateeritud 6150 eKr, mis teeb sellest vanima teadaoleva võrguleiu Eestis. Kalavõrgu katked avastati aastatel 1930–1931 Narva linnast, Siivertsi piirkonnast. Leiu juurde kuulusid võrgukivi, nöörijäänused, võrgukäba, töötlemata männikoored ja lubjakivid. 

## Ajalugu
Leiukoht avastati 1930. aastal kuivenduskraavi kaevamisel, mille käigus tulid päevavalgele kolm luust tööriista: üks hülgeahingu või noole ots ja kaks jäätuura (mõlemad on tänaseks kadunud). Tulenevalt leidude erakordsusest pälvis paik arheoloogide tähelepanu ja 1931. aastal korraldati seal Richard Indreko juhtimisel arheoloogilised kaevamised. Uurimistöö käigus tuvastati, et leiuala oli kaetud paksu turbakihiga, milles ei esinenud inimtegevuse jälgi. Selle alt avastati settekiht, kust saadi kalapüügiga seotud arheoloogilisi leide. Vähese arvu tõttu on oletatud, et tegemist ei ole kaluripaadi hukkumise tagajärjel vette sattunud esemete, vaid mõnel muul põhjusel uppunud riistadega.

Kiviaegsed võrgujäänused on haruldased ka laiemas Põhja-Euroopa kontekstis. Leiule on teada paralleele Taanist või Soomest (nt Antrea leid). Koos võrgujäänustega avastatud lõikamisjälgedega põdrasarvest tehti radiosüsinikudateering. See võimaldas dateerida võrgujäänuse umbkaudu 6150. aastasse eKr. Geoloogia andmed viitavad, et settekiht, kust pärines võruleid, on kujunenud antsülus-aja lõpus ja litorina-aja alguses. 

## Kirjeldus
Võrgukomplekti kuulus **võrgukivi** ehk -raskus, mille materjaliks on Armin Öpik määranud kohaliku liivakivi. Nende raskuste küljes oligi säilinud pärnaniinest valmistatud S-keeruga korrutatud **võrgunööride** **jäänused**, ühel pool üks ja teisel kolm fragmenti. Samamoodi olid omavahel kokku keeratud ka Soome Antrea võrguleiu nöörid, kuid neil olis olemas ka sõlmekohad. Analoogseid võrgukive on leitud teistest mesoliitilistest asulatest, kuid niinenöörist võrgukatke on vanim ja ainuke omataoline leid Eestis. Võrgukivi saadi 3,4 m sügavuselt. 

**Võrgukäba** on tehtud männikoorest, voolitud nüriotsalise ovaali kujuliseks ja selle labaküljed silutud. Üks ots oli murdunud. Säilinud otsas on väike auk (0,5 x 0,3 cm) nööri läbi pistmiseks. Käba on 18 cm pikk, suurim laius on 7,8 cm ja paksus 1,7 cm. Leitud 3,27 m sügavuselt. 

Kaevamistel võeti üles mitu männikooretükki ning üksikuid lubjakive, millel puudusid selged töötlemisjäljed. Siiski on oletatud, et need esemed täitsid  võrgukivide funktsiooni. 

## Viited
Russula depallens

***Russula depallens*** on pilvikuliste sugukonda pilviku perekonda kuuluv söögiseen.

Kübar on kollakas-roosakas-valge, eoslehekesed kollakad, kibedad, seeneliha maheda maitsega.

Esineb kaskede all.

## Välislingid
*
Parisselja rabaleid

**Parisselja rabaleid** on üks terviklikumaid arheoloogilisi rõivajäänuseid Eestis ja varaseim teadaolev arheoloogiline rõivaleid Pärnumaalt. Leiukomplekti kuuluvad kuuejäänused, sääremähised, katked kõlapaelast ja neljatahulistest nööridest. Rõivad olid kokku pandud ja asetatud okaspuust laudade alla, mistõttu peetakse seda võimalikuks rabaohvriks.  

## Ajalugu
Rõivakomplekt leiti 1917. aastal kuivendustööde käigus Parisselja rabast, ligikaudu 15 km Pärnu linnast põhja pool Sauga jõe vasakkaldalt. Leiuks oli riidepamp, mis sisaldas umbkuue jäänuseid, sääremähiseid, kõlavöö katkeid ning neljatahulisi nööre, millega pamp oli kinni seotud.

Süsinikudateeringu põhjal on leid 16. sajandist või 17. sajandi algusesest. Parisselja rabaleid on eriline, kuna tegemist on ühe vähestest säilinud rõivakomplektidest, mis pakub teavet tolleaegse maarahva rõivastuse kohta. Komplekti on peetud meeste rõivastuseks, kuid universaalne lõige ning tinulistega ääristatud servad viitavad võimalusele, et tegemist võis olla ka naisterõivastega.

1919. aastal jõudsid leiud Eesti Rahva Muuseumisse, kus neid säilitatakse tänaseni.

## Tehnilised omadused
Komplekt on valmistatud muinasajale omases kudumistehnikas. 

**Varrukateta umbkuue** kangas on kootud villasest lõngast, kasutades 2/2 toimset sidust. Kangas valmistati tõenäoliselt raskustega püsttelgedel. Kasutatud villale on iseloomulik jämedus ja kiudude läbimõõdu varieeruvus, mis osutab sellele, et vill on saadud kohalikult maalambalt. Kuue lõige on lihtne. Umbes 236 cm pikkusele ja 62 cm laiusele kangatükile lõigati keskele 15–16 cm peaava ning külgedele lisati küljesiilud. Õmblemisel kasutati taimsest kiust niiti. Kaeluse- ja varrukaavad kaunistati tinulistega, kaelaava esiosa ehtis heledast, jämedast lõngast tikitud triip. Dekoratiivseks elemendiks olid ka kaks tumedamat pikitriipu, mis olid kangasse kootud mõlemale poole kaelust.

**Sääremähised** on valmistatud 2/2 murdnurktoimsest villasest kangast, mis on samuti kootud raskustega püsttelgedel. Kangaribad on 265–275 cm pikkused ja umbes 13 cm laiused. Komplekti kuulunud kahevärvilised punutud neljatahulised nöörid võisid olla sääremähiste kinnitamiseks. 

**Kõlapael** on olnud kahevärviline ja täitnud arvatavasti vöö funktsiooni. Kahe katke kogupikkus on ligikaudu 162 cm ning paela laius 17 mm.

Leidude heale säilivusele aitas kaasa rabades olev hapnikuta, kergelt happeline keskkond ja tanniinide konserveeriv toime.

## Vaata ka

* 

* 

## Viited
Stefan Callenius

**Stefan Callenius** (sünd. Köyliö Satakunta Soome – 1699 Tarvastu Tarvastu kihelkond) oli Eesti luteriusu vaimulik.

Stefan Callenius (ka Stephanus Nicolai Callenius, Stephan Callenis) õppis Turu Akadeemias (1646–1652) ja Academia Gustavianas Tartus (1654) usuteadust. Ordineeriti 1655 Tartus pastoriks.

Aastatel 1658–1699 oli ta Tarvastu Peetri koguduse pastor, 1679. aastast Pärnu alamkonsistooriumi liige, 1690. aastast Pärnu (?) praost.

## Viited
Harkrist

**Harkrist** (inglise keeles *pall*, prantsuse keeles *pairle*) on heraldikas üks auväärsetest ordinaaridest, mis meenutab kujult Y-tähte. Selle püstharu laius on tavaliselt kolmandik või veidi vähem kogu kilbi laiusest, kõik kolm haru ulatuvad normaaljuhul kilbi servadeni.

## Erivormid
Harkrist võib vapikilbil esineda ka 180 kraadi pööratud kujul (**allasuunatud harkrist**, *pairle renversé*). Mõnedel lippudel on harkrist 90 kraadi pööratuna.

Kui harkristi harud ei ulatu kilbi servadeni, on see **lahtine harkrist** (*pall couped*, *pairle alésé*).

Kui harkristi harude laius on pool kuni kolmandik tavalisest, on tegemist väikese harkristiga (*pairle diminué*)

## Näited

Angl-Canterbury-Arms.svg|Canterbury peapiiskopi vapp piiskopi palliumiga harkristina
Blason_Saint-Wandrille-Rançon.svg|Lainelõikes harkrist Saint-Wandrille-Rançoni vapil
Rovaniemi.vaakuna.svg|Rovaniemi vapp
Somerniemi.vaakuna.svg|Somerniemi vapp
Tapa coatofarms.png|Tapa vapp
Leisi_vapp.svg|thumb|Leisi valla vapp
Coat of arms of Khabarovsk.svg|Ümberpööratud harkrist Habarovski vapil
Flag of South Africa.svg|Lõuna-Aafrika Vabariigi lipp
Flag of Vanuatu (official).svg|Vanuatu lipp
Flag_of_St._Louis,_Missouri.svg|Saint Louise lipp (Missouri)
Flag of Tuva.svg|Tuva lipp
Flag of Cook County, Illinois.svg|Cooki maakonna lipp (Illinois)


## Viited
Türgi relvajõud

**Türgi relvajõud** (türgi keeles *Türk Silahlı Kuvvetleri*, **TSK**) on Türgi Vabariigi sõjavägi. Türgi relvajõud koosnevad maaväest, mereväest ja õhuväest. Relvajõudude juhataja on kindralstaabi ülem. Sõjaajal on kindralstaabi ülem presidendi nimel relvajõudude ülemjuhataja ning president parlamendi nimel sõjaväe kõrgema juhatuse esindaja. Kindralstaap vastutab ka suhtluse eest teiste NATO riikide ja muude liitlastega.

Türgi relvajõud asutati pärast Osmanite Riigi lagunemist. Sõjavägi võttis endale kohustuse kaitsta riigiideoloogia kemalismi väärtusi, nagu sekularism. Türgi liitus NATO-ga 1953. aastal ning sellele järgnes sõjaväe kiire kaasajastamine. Türgi saatis Korea sõtta Lõuna-Korea ja NATO vägedele appi peaaegu 15 000 sõdurit. 1980. aastate lõpus oli uus reformiperiood. Türgi väed on osa Euroopa Ülemkogu käsutuses olevast lahingugrupist, kus nad tegutsevad koos Itaalia ja Rumeeniaga. Türgi on aktiivne ka Euroopa Liidu ja NATO Eurocorpsi staabis.

Türgi sõjavägi on pärast Ameerika Ühendriikide relvajõude NATO suuruselt teine sõjavägi. Türgi on ka üks viiest NATO riigist, mille territooriumil on võõrad tuumarelvad (ülejäänud neli on Belgia, Saksamaa, Itaalia ja Holland).

## Vaata ka
* Ajateenistus Türgis
* Jandarma Genel Komutanlığı
* Sahil Güvenlik Komutanlığı
* Külavalvesüsteem
* Türgi kaitsetööstus
* Riiklik Kaitseülikool (Türgi)
* Türgi õhuväe lennukite loend

## Viited

## Kirjandus
* 
*
*
*Gareth Jenkins, "Power and unaccountability in the Turkish security forces", *Conflict, Security, and Development*, Volume 1, Issue 1.
*
Ahmed Barzani mäss

**Ahmed Barzani mäss** oli ülestõus 1930. aastate alguses Iraagi põhjaosas. See oli Barzanide esimene suurem vastuhakk ning kokku kolmas kurdide mäss kaasaegses Iraagis. Vastuhakk algas 1931. aastal kui ühel Lõuna-Kurdistani juhtidest Ahmed Barzanil õnnestus kurdide väed ühendada. Ahmed Barzani kaasas ülestõusu palju kurdi vägesid, üks sündmuste keskne tegelane oli tema noorem vend Mustafa Barzani. Lõpuks õnnestus Iraagi sõjaväel Suurbritannia abiga mäss siiski maha suruda ning Barzanid pidi pakku minema.

Hiljem põgenes Ahmed Barzani Türki, kus ta kinni peeti ning Lõuna-Iraaki eksiili saadeti.

## Vaata ka
* RAF Iraq Command
* Lähis-Ida kaasaegsete konfliktide loend

## Viited
Koks

**Koks** (, mis omakorda tuleneb  või *coaks*) on kõva, poorne ja hallikas tahke jääk, mis saadakse kivisöe kuumutamisel (koksistamisel) temperatuuril umbes 1000 °C õhu juurdepääsuta. Koksistatakse ka pruunsütt, põlevkivi vms.

Kivisöekoks koosneb peamiselt süsinikust (96–98%), selle kütteväärtus on umbes 29 megadžauli/kg (umbes 7000 kcal/kg). Kivisöe koksistamise või kuivdestilleerimise protsessis saadakse lisaks koksile ka teisi saadusi, näiteks koksigaasi ja kivisöetõrva.

Metallurgias kasutatakse koksi kõrgahjude kütusena. Kivisöe koksistamisel (nt Tallinna ja Tartu Gaasitehases) saadud gaasi on kasutatud tänavavalgustite kütusena.

## Vaata ka
*Poolkoks

## Kirjandus
*Tehnikaleksikon. Valgus. Tallinn 1981. Lk 213

## Välislingid
Halg (heraldika)

**Halg** (prantsuse keeles *billette*, inglise keeles *billet*) ehk **sindel** (saksa keeles *Schindel* 'sindel') on heraldikas subordinaar või vapikujund, ristkülikukujuline objekt, mis enamasti on vertikaalne, ent võib esineda ka horisontaalselt. Samuti võivad halud esineda vapikilbi taustamustrina, *billeté*.

Inglismaa heraldikas käsitletakse halgu subordinaarina. Prantsusmaa heraldikatraditsioonis loetakse see vapikujundite (*meubles*) hulka.

## Näited

Blason ville fr Ménilles (Eure).svg|thumb|Kuus halgu Ménillesi vapil (Eure)
Blason ville fr Saint-Martin-la-Garenne (Yvelines).svg|Kümme horisontaalset halgu Saint-Martin-la-Garenne'i vapil (Yvelines)
Blason-azur-10-billettes-or.svg|Kümme kuldset halgu sinisel vapikilbil. Baudi perekonna vapp (Prantsusmaa)
State coat of arms of the Netherlands.svg|Halgudega kaetud vapikilp Hollandi riigivapil


## Viited
Mari Rantanen

**Mari Rantanen** (sündinud 29. märtsil 1977 Lappeenrantas) on Soome poliitik, ta on põlissoomlaste erakonna liige. Ta on töötanud Petteri Orpo valitsuse siseministrina alates 20. juunist 2023. Ta puudus ministrikohalt 2024. aasta septembrist novembrini (sellel ajal asendas teda Soome tööminister Lulu Ranne).

Enne poliitilist karjääri on ta töötanud nii parameediku kui ka politseinikuna.

2012. aasta kohalike omavalitsuste valimistel esindas ta Soome Sotsiaaldemokraatlikku Parteid, kuid aastal 2014 läks ta üle põlissoomlaste erakonda.

Ta on olnud linnavolinik, linnavalitsuse ning sotsiaal- ja tervishoiukomisjoni liige.

2019. aasta Soome parlamendivalimistel valiti ta põlissoomlaste erakonnast 2924 häälega Helsingi valimisringkonnast eduskunna liikmeks. Eduskunnas oli ta aastatel 2019–2022 õiguskomisjoni liige. Novembris 2022 sai tast halduskomisjoni esimees. 

2023. aasta Soome parlamendivalimistel valiti ta põlissoomlaste erakonnast 3826 häälega Helsingi valimisringkonnast eduskunna liikmeks.

Ta on 23. juunist 2023 Soome siseminister Petteri Orpo valitsuses.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tütre ema. Ta elab koos perega Helsingis.
Kolmnurk (heraldika)

**Kolmnurk** (inglise keeles *gyron*, prantsuse keeles *giron*) heraldikas on subordinaaride hulka kuuluv kujund, mille üks külg on vapikilbi serv ja selle vastas asuv nurk asub kilbi keskel.

Kolmnurk tekib kaheksaks osaks kiiljaotatud (*gironné*)  kilbil. Vaikimisi on kolmnurga asukoht parema külje ülemine serv, ent kolmnurk võib asuda kilbi ükskõik millises servas, mis mainitakse ära vapi kirjelduses.

## Erijuhtumid
Heraldiline kolmnurk võib olla ka kujund, mis tekib kilbi kiiljaotamisel kuueks (*mal-gyronné*), kümneks, kaheteistkümneks, neljatestkümneks või kuueteistkümneks osaks, ent need juhtumid on haruldasemad. Vapi kirjelduses nimetatakse ära jaotus ja kolmnurga positsiooni number alates esimesest kohast paremal servas.

## Näited

Matheson of Matheson arms.svg|Kaheksaks osaks kiiljaotatud kilp Matheson of Mathesoni perekonna vapil
DEU Uhldingen-Mühlhofen COA.svg|Kuueks kiiljaotatud kilp Uhldingen-Mühlhofeni vapil
Blason fam fr Etampes (d').svg|Jacques d'Étampesi (1590–1668) vapp kahe kuldse kolmnurgaga 14-ks jaotusest


## Viited
Rist (heraldika)

**Rist** (prantsuse keeles *croix*, inglise keeles *cross*, saksa keeles *Kreuz*) on heraldikas üks auväärsetest ordinaaridest, kuid samuti võib ta olla vapikujund. 

## Ajaloost
Rist on heraldikas üks levinumaid kujundusi. Lääne-Euroopa heraldika traditsiooni kujunemisaeg 11. ja 12. sajandil langeb kokku ristisõdade perioodiga, mil kristliku risti kasutamine tõusis vappidel olulisele kohale.

## Kirjeldus
Ordinaarina ulatub rist tavajuhtumil kilbi servadeni, kuid kui ristiharud lõpevad enne kilbi servi, nimetatakse seda **lahtiseks ristiks** (*croix alaisée*, *cross alesée*). Ordinaaride hulgas peetakse risti erikujudeks kaldristi ja harkristi. Kõiki neid heraldilisi riste kasutatakse palju ka tänapäeva riigilippudel.

### Näited vappidelt

Blason duché fr Savoie.svg|Valge rist punasel kilbil Savoia hertsogite vapil
Horizontaal gedeeld kruis.svg|Põigiti jagatud punane ja sinine rist kuldsel kilbil
Blason ville fr Dinard (Ille-et-Vilaine).svg|Hermeliinrist rohelisel kilbil, püstpalgiga igal veerandikul Dinardi vapil (Ille-et-Vilaine)
Sable croix engrelée d'or.svg|Kammkarbilõikes kuldne rist mustal kilbil
Kryzius 07 Banguotas.png|Lainelõikes must rist pruunikal (*[[tenné]]*) kilbil 
Coat of arms of Hitzkirch.svg|Hitzkirchi vapp musta käppristiga
Coat of arms of Tallinn (small).svg|Tallinna väike vapp
Coat of Arms of Switzerland (Pantone).svg|Lahtine rist Šveitsi vapil


### Näited lippudelt

Flag of England.svg|Püha Jüri rist Inglismaa lipul


## Erikujud
Heraldikas tekkis hiliskeskajal ja varauusajal rohkelt risti erikujusid, mida kasutati vappidel vapikujundina. Erikujud võisid põhineda võrdhaarsel kreeka või pikendatud haaraga ladina ristil. Sageli olid need seotud mõne konkreetse rüütliorduga, näiteks Calatrava rist, Kristuse Ordu rist või Malta rist. 
### Kreeka ristil põhinevad

Greek_cross.svg|Kreeka rist
Cross-Flory-Heraldry.svg|Liiliarist
Cross-Moline-Heraldry.svg|Ankurrist
Cross-Pommee-Heraldry.svg|Ümarotsaline rist (*croix pommeé*)
Cross-Bottony-Heraldry.svg|Ristikuleherist ehk Laatsaruse rist
Cross-Pattee-Heraldry.svg|Käpprist
Cross-Patonce-Heraldry.svg|Konksrist (*croix patoncé*)
Maltese-Cross-Heraldry.svg|Malta rist
Cross-Pattee-alternate2.svg|Georgi rist (käpprist)
CrossPattéeFitchée.svg|Jakobuse rist
Cross-Potent-Heraldry.svg|Sulusrist ehk karkrist
Cross-Jerusalem-Potent-Heraldry.svg|Jeruusalemma rist
Crossed circle (bold).svg|Rõngasrist
Cross-Crosslet-Heraldry.svg|Taasrist ehk Rumeenia rist
Cathar cross.svg|Provansi rist
Ura manji.png|Haakrist


### Ladina ristil põhinevad

Latin_cross.png|Ladina rist
Patriarchal or Archbishop Cross.svg|Patriarhirist
Two-bar cross.svg|Lotringi rist
Peter's Cross.svg|Peetruse rist


## Viited
Gustav Dumpf

**Gustav Dumpf** (28. veebruar 1806 Õisu – 29. aprill 1845 Rannu) oli Eesti vaimulik.

Õppis Tartu kubermangugümnaasiumis, 1823–1827 õppis Tartu Ülikoolis usuteadust. Oli koduõpetajaks Liivimaal ja Eestimaal, sh ka kodukooliõpetajaks Eestimaal õpetaja Knüpfferi juures, kus ta pidas ka oma prooviaasta. Ordineeriti õpetajaks 11. augustil 1835.

Oli 1835–1845 Rannu Püha Martini koguduse pastor.

## Isiklikku
Tema isa oli Georg Friedrich Dumpf(f) (1777–1849) dr. med., Viljandi kreisiarst 1813–1849.

## Viited
Wilhelm Friedrich Steingrüber

**Wilhelm Friedrich Steingrüber** (4. detsember 1761 Schleiz Voigtland Tüüring – 19. november 1834 Rannu) oli Liivimaa vaimulik.

Õppis Rudolfstadti gümnaasiumis ja seejärel Jena Ülikoolis usuteadust. Oli koduõpetajaks 1783. aastast Liivimaal. Ordineeriti õpetajaks 18. detsembril 1804.

Oli 1804–1808 Tori koguduse ja Rannu Püha Martini koguduse pastor.

## Viited
Lester Patrick Trophy

**Lester Patrick Trophy** on iga-aastane autasu, mida National Hockey League annab isikule, kes on andnud oma panuse jäähoki arengusse Ameerika Ühendriikides. 

See autasu loodi 1966. aastal. Trofee on nimetatud Lester Patricku järgi, kes oli Victoria Cougarsi ja New York Rangersi mängija ja treener ning aitas kaasa jäähoki arengule.

## Võitjad

## Viited
Ehmed Barzanî

**Ehmed Mihemed Barzanî** (1896 – 11. jaanuar 1969; kurdi keeles ئه‌حمه‌د محه‌ممه‌د بارزانی; ka **Xodan** (خودان)) oli kurdide juht Barzani hõimust. 

Tema esimene suurem mäss toimus 1931. aastal, kui ta allutas endale teised kurdi hõimud ning seejärel saavutas mõningase edu Iraagi sõjaväe vastu. Ta oli Lõuna-Kurdistani Barzani hõimu pealik. Ehmed Barzani võitles koos oma noorema venna Mustafa Barzaniga Iraagi võimude vastu 1920. ja 1930. aastatel.
Sõmeru-Näpi rahvaspordiväljak

**Sõmeru-Näpi rahvaspordiväljak** on spordiväljak Sõmerul.

Väljak renoveeriti 2021. aastal. Väljaku koosseisu kuuluvad aastaringselt kasutatav 45 × 72 m mõõtmetega kunstmurukattega jalgpalli harjutusväljak, kergejõustikuala, 330 m jooksuringid, 140 m sprindisirged, kuulitõukesektor, kaugushüppekastid, osavus- ja virgestusala, aiaga eraldatud pallimängude plats (korvpall, tennis, võrkpall) ja liikluslinnak.

## Viited
Mainzi toomkirik

**Mainzi toomkirik** (ka **Mainzi Püha Martini katedraal**; saksa keeles *Hohe Dom St. Martin zu Mainz* või lühendatult *Mainzer Dom*) on katoliku katedraal ning endise Mainzi peapiiskopkonna ja tänapäevase Mainzi piiskopkonna peakirik. 

Toomkirik on pühitsetud pühale Martinile ja kooriruum pühale Stefanusele. 

## Ajalugu
975. aastal nimetas Saksa-Rooma keiser Otto II oma kaaskondlase Willigise Mainzi peapiiskopiks ning ertskantsleriks, kes alustas linna uue toomkiriku ehitust, mis pidi üle võtma kahe kohaliku kiriku, Püha Johannese kiriku ehk vana toomkiriku ja Püha Albani kloostri, funktsioonid. 

Mainzi toomkirik pühitseti sisse 29. või 30. augustil 1009. Pühitsemispäeval sai kirikus alguse tulekahju, millest jäi puutumata vaid vana toomkirik. Kiriku taastamistööd jäid järgmiseks 20 aastaks seisma ning viidi lõpuni alles peapiiskop Bardo ajal, kes toomkiriku 1036. aasta uuesti sisse pühitses. Tseremoonial osalesid lisaks 17 piiskopile ka keiser Konrad II ja keisrinna Gisela koos troonipärija ning tulevase keisri Heinrichiga.

1081. aastal toimus toomkirikus uus põleng. Kirikut remonditi keiser Heinrich IV ajal. 1137. aastal valmis ka pühale Gotthardile pühitsetud kabel. 

Katedraalile tehti järgnevate aastasadade jooksul mitmeid juurdeehitusi. 1793. aastal aset leidnud Mainzi piiramisel läks toomkirik taas põlema. Prantsuse sõdurite vandaalitsemise tõttu hävis ka suur osa katedraali sisustusest. Piiskop Joseph Ludwig Colmar laskis teha minimaalsed restaureerimistööd. 1803. aastal lammutati ka toomkiriku juurde kuulunud *Liebfrauenkirche*. 

Teise maailmasõja ajal sai toomkirik 1942. aasta 11. ja 12. augustil ning 1944. aasta 8. ja 9. septembril toimunud pommirünnakutes kahjustada. 1975. aastal restaureeriti katedraali ulatuslikult. 2004. aastal paigaldati kaks Johannes Schreiteri valmistatud klaasakent.
## Viited


## Kirjandus
* Brulls, Holger. *Johannes Schreiter. Glasbilder. Collagen. Zeichnungen, 1995–2012.* 2013. 
* Falck, Ludwig. *Von der fränkischen Zeit bis zum Ende des 18. Jahrhunderts - Denkmaltopographie Bundesrepublik Deutschland. Kulturdenkmäler in Rheinland-Pfalz. Stadt Mainz: Altstadt.* Worms. 1997.
* Hartmann, Peter. *[https://www.google.ee/books/edition/Mainz/odF3DwAAQBAJ?hl=en&gbpv=0 Mainz - Kleine Stadtgeschichte]*. 2017. 
* Schneider, Friedrich. *[https://www.google.ee/books/edition/Der_Dom_zu_Mainz/745UStft1hwC?hl=en&gbpv=0 Der Dom zu Mainz. Geschichte und Beschreibung des Baues und seiner Wiederherstellung]*. Berlin: Ernst & Korn, 1886.
Andreas Chalenius

**Andreas Chalenius** (sünd. Turu Soome – 1735 Lüganuse Lüganuse kihelkond) oli Eesti luteriusu vaimulik.

Andreas Chalenius (ka  Challenius Andreas Christierni) õppis Turu katedraalikoolis, Turu Akadeemias. Ordineeriti 17. mail 1705 Turus pastoriks.

Oli Soome kirikus Eura kirikuõpetaja abiline 1705. Põhjasõja ajal, 1716. aastal deporteeriti Soomest Venemaale ja   aastatel 1716–1735 oli ta Eestis Virumaal Alutagusel Lüganuse Ristija Johannese koguduse pastor.
## Vaata ka
*Johan Chalenius (surn. 1776), Pühalepa koguduse pastor 1740–1776
*Erik Chalenius (1714–1766), Hanila ja Varbla Püha Urbanuse koguduse pastor 1752–1766
## Viited
Johan Chalenius

**Johan Chalenius** (sünd. Soome – 4. juuli 1776 Pühalepa Pühalepa kihelkond  Hiiumaa) oli Eesti luteriusu vaimulik.

Johan Chalenius (ka  Johannes Chalenius) õppis Pori gümnaasiumis ja Turu Akadeemias 1735. Ordineeriti 25. veebruaril 1741 Tallinnas pastoriks.

Aastatel 1740/1741–1776 oli ta Eestis  Hiiumaa Pühalepa Laurentsiuse koguduse pastor.
## Vaata ka
*Andreas Chalenius (surn. 1735), Lüganuse koguduse pastor 1716–1735
*Erik Chalenius (1714–1766), Hanila ja Varbla Püha Urbanuse koguduse pastor 1752–1766
## Viited
Podofüllotoksiin

**Podofüllotoksiin** (PPT) on orgaaniline aine, mida leidub jalglehtedes (*Podophyllum*). Saadakse jalglehe alkohoolsest fraktsioonist podofülliin. Podofüllotoksiin on valge pulbriline aine, sulamistemperatuuriga 183−184 °C. Esimesena isoleeris aine Valerian Podvõssotski (kes oli Tartu Ülikooli eradotsent) 1880. a kilpjast jalglehest (*Podophyllum peltatum*). Struktuuri määrasid iseseisvalt saksa teadlaste Borsche ja Späthi rühmad 1932. a, kuid hüdroksüülrühma asukoht jäi ebaselgeks kuni 1951. a. Podofüllotoksiinil on kasvajavastased omadused,  ainet kasutatakse soolatüükate vastu ning selle derivaate etoposiidi ja teniposiidi kasutatakse keemiaravis.

## Kasutatud allikad
Neeme (perekonnanimi)

**Neeme** on eesti perekonnanimi.

2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Neeme 277 inimesel (142 mehel ja 135 naisel). Perekonnanimede levikult on Neeme meeste seas 493. kohal ja naiste seas 604. kohal. Nimi on levinuim Lääne-Viru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 7,44.

## Nime kandjaid
*Aarne Neeme, eesti päritolu Austraalia lavastaja (1944–)
*Gunnar Neeme, eesti kunstnik ja kirjanik (1918–2005)
*Johannes Neeme, eesti loomaarst (1903–1941)
*Leopold Neeme, eesti poksija (1910–1985)
*Virgo Neeme, eesti jalgrattur (1972–)

## Viited
Vodolahõ

**Vodolahõ** (ukraina keeles: Водолаги) on küla Sumõ rajoonis, Sumõ oblastis, Ida-Ukrainas. Vodolahõ asub Sumõ linna keskusest  30,86 kilomeetrit põhjakirdes ja Venemaa-Ukraina piirist 2 kilomeetrit lõunas.

## Ajalugu
### Venemaa sissetung Ukrainasse
Küla vallutati Vene vägede poolt 2025. aasta juunis, Venemaa täiemahulise sissetungi ajal Ukrainasse.

## Demograafia
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 151 inimest, kellest 92,11% märkis emakeeleks ukraina ja 7,89% vene keele.

## Viited
Vagujalg-mütsik

**Vagujalg-mütsik** (*Mycena polygramma*) on mütsikute perekonda kuuluv seen.

Seen kasvab lehtpuude lamatüvedel ja omab triibulist jalga. Ta eoslehekesed paiknevad hõredalt ja ta kübara laius on kuni 4,5 cm. Seene jalg on seest õõnes.

## Välislingid
*
Tubifera

***Tubifera*** on perekond limakuid.

## Liike
**[[Tubifera applanata]]*
**[[Tubifera ferruginosa]]*

## Välislingid
*
Fuligo candida

***Fuligo candida*** on liik limakuid seltsist *[[Physarales]]*.

Limak erineb tavalisest puugipasast valge värvuse poolest.

## Välislingid
*
Carl Forsmann

**Carl Forsmann** (9. juuni 1755 Pori Uusimaa Soome – 24. oktoober 1812 Reigi Reigi kihelkond  Hiiumaa) oli Eesti luteriusu vaimulik.

Carl Forsmann (ka Karl Forssman) õppis Pori triviaalkoolis ja gümnaasiumis ja Turu Akadeemias. Ordineeriti 21. juunil 1775 Tallinnas pastoriks.

Aastatel 1775–1812 oli ta Eestis  Hiiumaa Reigi Jeesuse koguduse pastor.

## Vaata ka
*Gustaf Forssman (1794–1837), mereväeekipaaži pastor Soomes
## Viited
Tartu Krasnojarski polgu kirik

**Tartu Krasnojarski polgu kirik** on endine kirik Tartus Puiestee tänaval asunud Venemaa keisririigi sõjaväelinnakus. Sõjaväelinnakus tegutses 95. Krasnojarski jalaväepolk. 

Hoone fassaadil on kasutatud väljavenitatud tipuga kaaremotiive. Kirik on rajatud arvatavalt 20. sajandi alguses. 

 
## Viited
Narva vangilaager

**Narva vangilaager** (Odelnõi lagernõi punkt 4 (lühend **OLP-4**), vene keeles отдельный лагерный пункт № 4 (ОЛП-4)) oli üks Narva-Sillamäe uraanikombinaadi seitsmest laagrist. Tegutses aastatel 1944–1955.

## Vaata ka
* Saksa sõjavangide laager Narvas ehk Sõjavangilaager nr. 206

## Viited
Halliki Kreinin

**Halliki Kreinin** (snd 20. veebruaril 1992) on eesti teadlane, kes uurib tasaarengule ülemineku probleeme.

Ta on sotsiaal- ja majandusteaduste doktor.

Halliki Kreinin kuulub aastast 2025 Sotsiaaldemokraatlikusse Erakonda. Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Pirita linnaosas, kogus 236 häält ning ei osutunud valituks.

## Teoseid
*Kreinin, Halliki; Aigner, Ernest 2022. From “Decent work and economic growth” to “Sustainable work and economic degrowth”: a new framework for SDG 8. *Empirica* 49(2): 281–311.
*Kreinin, Halliki 2024. Praeguseks välja kujunenud majandussüsteem pole kestlik. *Postimees* 11. sept.

## Viited

## Välislingid
Publikatsioonide loend
Balahna

**Balahna** on linn Venemaal Nižni Novgorodi oblastis, Balahna rajooni halduskeskus. Asub Volga paremal kaldal, 15 km Nižni Novgorodist loodes.

Asulat on esmamainitud 1474. aastal. Linnaõigused sai 1536. aastal. Adam Olearius külastas linna 1636. aastal ja kirjeldas seda. Sel ajal rajasid saksa laevaehitajad linna Venemaa esimese jõelaevade ehituse keskuse.

2024. aastal oli linnas 47 379 elanikku.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Maloonhape

**Maloonhape,** IUPACi triviaalnimetusega **propaandihape**, on dikarboksüülhape, mille keemiline valem on HOOC-(CH2)-COOH.

Maloonhappe estreid ja sooli ning ka ioniseeritud vormi kutsutakse malonaatideks. Näiteks dietüülmalonaat (DEM) on maloonhappe dietüülester. 

Maloonhappe nimi tuleneb vanakreeka sõnast μᾶλον (*malon*), mis tähendab 'õun'. 

Maloonhape on looduslik hape, mida leidub paljudes puu- ja juurviljades.
 
## Ajalugu
Maloonhappe sünteesis esimest korda 1858. aastal prantsuse keemik Victor Dessaignes oksüdatsioonireaktsiooniga õunhappest. 

## Struktuur ja valmistamine
Maloonhappe struktuur on kindlaks tehtud röntgenkristallograafia abil. 

Klassikaline maloonhappe valmistamine algab kloroäädikhappest.  

   
Tööstuses sünteesitakse maloonhapet dimetüülmalonaadi või dietüülmalonaadi hüdrolüüse käigus. 

Samuti on seda sünteesitud glükoosi käärimisprotsessi abil.

## Kasutusalad
Alküüdvaikude koostises pindade kaitsmiseks ultraviolettkiirguse, oksüdatsiooni ja korrosiooni eest.  

Ravimi- ja toidutööstuses saab maloonhapet kasutada happelisuse reguleerimiseks ravimi abiainena või loodusliku säilitusainena toidus. Lisaks kasutatakse seda maitset ja lõhna mõjutavate ainete ja ravimi toimeainete sünteesimisel. 

## Vaata ka
*Kombineeritud maloon- ja metüülmaloon-atsiduuria 
*Metüülmaloonhape
Salviinia efekt

**Salviinia efekt** on nähtus, mis seisneb gaasilise õhukihi lõksustamises teatud keemiliste omadustega ja korrapärase struktuuriga pinnal, mis asub vee all. Nähtus on saanud nime taime järgi, kuna esineb ujuva salviinia lehtedes, hõlbustades gaasivahetust ja võimaldades seeläbi taime kiiremat kasvu. Sarnane efekt esineb looduses ka loomades: näiteks selgsõudurlased kasutavad seda vee all hingamiseks ning ka jahipidamise strateegiana, mis aitab tunnetada saaklooma lähenemisest tingitud muutusi vesikeskkonnas (vooliste dünaamikas) läbi muutuste selgsõudurlase esitiibadele kinnitunud õhumullide struktuuris (sh õhurõhus mulli sees).

Salviinia efekti avastas Bonni ülikooli bioloog ja botaanik Wilhelm Barthlott koos kolleegidega vee-elustiku süstemaatilise uuringu käigus aastail 2002-2007. 2009. aastal määratleti viis pindadele iseloomulikku kriteeriumi, mis võimaldavad stabiilse õhukihi olemasolu vee all:

# Hüdrofoobne pinnakeemia (nt lipiidne koostis);
# Nanoskaalal struktuurid, mis tekitavad superhüdrofoobsuse (nt vahast kristallid);
# Nanoskaalal struktuuride koondumine korduvateks mikroskoopilisteks korrapärasteks struktuurideks (nt karvakesteks) suurusjärgus mõnest mikromeetrist mitme millimeetrini;
# Koondunud mikroskoopiliste struktuuride „avanemine“ allapoole (nii, et veest väiksema tihedusega õhumull saaks püsida tekkinud hüdrofoobses „taskus“);
# Moodustunud pinna elastsus, tänu millele saab pinnaga seotud õhukiht püsida muutlikes veealustes tingimustes piisavalt kokkusurutuna.

Täiendavaks struktuurseks „boonuseks“ on mõnevõrra paradoksaalselt pinna karvakeste tippudes esineva materjali keemilise koostise erinevus karvakese seina materjalist: kui sein on hüdrofoobne, siis tipus on eelistatud just hüdrofiilsete „haaknõelte“ olemasolu. See takistab suuremate õhumullide teket, mis võimaldaksid gaasil lõpuks lahkuda pinna küljest.

Salviinia efektil on ka praktilisi rakendusi, mida on püütud ka patenteerida. Nii on bioloogiliste mudelite põhjal loodud sünteetilised pinnad, mida saab kasutada veetakistust vähendavate katetena (esimestel prototüüpidel on mõõdetud kuni 30% takistuse vähenemist). Kui selline kate kanda näiteks laevakerele, võimaldaks see laeval "ujuva õhukihi" peal libiseda, vähendades energiakulu. Pindade hüdrofoobseid omadusi saab samas kasutada ka õlireostuse passiivseks adsorbeerimiseks veepinnalt.

## Viited
Thae Su Nyein

**Thae Su Nyein** (birma keeles သဲစုငြိမ်း; sündinud 24. mail 2007) on Myanmari modell, näitleja ja iluduskuninganna. Ta sai 2024 tiitli Miss Grand Myanmar.

2024. aasta oktoobris esindas ta Myanmarit konkursil Miss Grand International 2024, kus saavutas teise printsessi koha. Tema tiitel tühistati tema sobimatu käitumise tõttu.

## Viited
Christoph Friesell

**Christoph Friesell** (30. juuli 1702 Tallinn – 14. veebruar 1753 Väike-Maarja Viru kreis Eestimaa kubermang Venemaa keisririik) oli Eestimaa vaimulik.

Christoph Frieselli isa oli Jürgen (Georg) Friesell (1668–1747), Venemaa keisririigi sõjaväelane (suurtükiväeleitnant) Tallinnas

Christoph Friesell oli Rakvere Kolmainu koguduse ja aastatel 1729–1753 Väike-Maarja koguduse pastor, Virumaa praost 1751–1753.

## Viited
Vettehüpped olümpiamängudel

**[[Vettehüpped]] võeti esimest korda [[suveolümpiamängud]]e** ametlikku kavasse 1904. aasta suveolümpiamängudel Saint Louises ja sestpeale on see olnud olümpiaala. Seda tunti kui väljamõeldud sukeldumist sukeldujate poolt sukeldumise ajal sooritatud akrobaatiliste trikkide (nt saltod ja keerded) tõttu. Seda veespordiala koos ujumise, sünkroonujumise ja veepalliga reguleerib ja kontrollib Rahvusvaheline Ujumisliit (FINA), mis on Rahvusvahelise Olümpiakomitee ujumisalade alaliit.

Esimestel olümpia vettehüppevõistlustel võistlesid mehed ja võistlused koosnesid tornihüpetest (*fancy high diving*) ja ka kaugushüppest, kus kuuluti võitjaks sukelduja, kes suutis jõuda kõige kaugemale vee alla, jäädes samal ajal liikumatuks pärast tornist tehtud sukeldumist. 1908. aasta suveolümpiamängudel lisati kavva meeste hoolaualt hüppamine, mis asendas ebahuvitavaks peetud kauguse hüppamise. Naiste vettehüpete debüüt toimus 1912. aasta suveolümpiamängudel tornihüppevõistlusega ja 1920. aasta suveolümpiamängudel laienes see hüppelauavõistlusega. V olümpiaadi mängudel esitleti meeste paralleelplatvormsukeldumise (sünkroonhüpped) võistlust, mille nimetus on *plain high diving*. Akrobaatilisi liigutusi ei lubatud teha, oli ainult lihtne otse sukeldumine platvormilt. 

1996. aasta suveolümpiamängude ajaks olid vettehüppealad täpselt samad, mis 1928. aastal (2 meeste ja 2 naiste ala). Neli aastat hiljem Sydneys aga tõstis hüppelaua- ja tornivõistluste sünkroonhüpete variandi lisamine nimekirja kaheksale võistlusele (4 meeste ja 4 naiste võistlust).

Teine oluline muudatus selles spordis toimus 1984. aasta suveolümpiamängudel, mil Hiina võistles esimest korda pärast eelmiste mängude boikoteerimist Taiwani poliitilise staatuse tõttu. Hiinast on saanud domineeriv sukeldumisriik ja alates 1984. aastast on ta kogunud 55 kuldmedalit.

2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis võitsid Hiina vettehüppajad kõik võimalikud võistlused, võites rekordiliselt kaheksa kuldmedalit. Hiina koondis edestas pärast neid mänge kõigi aegade medalite arvestuses USA-d.

## Olümpiamängude kokkuvõte

## Medalid

## Välislingid

*Vettehüpped ROK-i veebilehel