open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pohjanmaa (ajalooline maakond)

**Pohjanmaa** (soome *Pohjanmaa*, rootsi *Österbotten*) on Soome ajalooline maakond Soome lääneosas Põhjalahe rannikul. Piirkond ulatus ajalooliselt pika rannikuvööndina Kesk- ja Põhja-Soomeni ning hõlmas ulatuslikke rannikualasid ja jõgede suudmealade asustust

Pohjanmaa paikneb Põhjalahe idarannikul ning ulatub lõunas Kesk-Soomeni ja põhjas Lapimaani piirialadeni. Piirkonda iseloomustavad madalad rannikutasandikud ja jõgede suudmealad.
Pohjanmaa piirnes põhjas Lapimaaga, idas Moskva tsaaririigiga, läänes Rootsi  Westerbotteni ja Botnia lahega ning lõunas Soome Satakunta, Häme, Savo ja Karjala maadega.

Pohjanmaa oli oluline põllumajandus- ja kaubanduspiirkond, kus arenes varakult meresõit ja tõrvakaubandus. Keskajal ja varauusajal kuulus Pohjanmaa Rootsi riigi koosseisu ning oli üks selle ajaloolisi maakondi. Piirkond asustati järk-järgult keskajal ning rannikualadel kujunes tugev rootsikeelne asustus.

Pohjanmaal asusid Soome keskaegsed linnused: Kajaani linnus, Korsholmi kindlus, Oulu linnus. 

17.–18. sajandil kujunesid piirkonna tähtsaimateks keskusteks rannikulinnad (1606) Vaasa (rootsi k. *Vasa*) ja (1605) Oulu (rootsi k. *Uleåborg*), maakonnas asus ka Rootsi riigi põhjapoolseim linn, 1621. aastal linnaõigused saanud Tornio (rootsi k. Torneå), 1649. aastal asutatud Raahe (*Brahestad*) ja Kristinestadi linnad ja  1652. aastal asutatud Pietarsaari (*Jakobstad*) linn.

## Halduslik jaotus
Rootsi riigi halduskorralduses jagunes maakond läänideks ning need omakorda häraditeks, mis koosnesid mitmest kihelkonnast. Rootsi ajal jagunes Pohjanmaa mitmeks väiksemaks haldusüksuseks:
* häradid (kihlakonnad): Tornio (rootsi k. Torneå), Kemi, Oulu (*Uleå*), Kajaani (*Kajana*), Salo (*Salo*), Korsholmi põhja kohturingkond (*Korsholms norra Fögderi*), Korsholmi keskosa kohturingkond (*Korsholms medledels Fögderi*), Korsholmi ida kohturingkond (*Korsholms östra Fögderi*), Korsholmi lõuna kohturingkond (*Korsholms södra Fögderi*),
* kihelkonnad: Torneå, Kemi, Nyby, Hailuoto (*Karlö*), Oulu (rootsi k. *Uleåborg*), Manamansalo, Kajaani (*Kajana*), Raahe (*Brahestad*), Kokkola (*Gamla Carleby*), Pietarsaari (*Jakobstad*), Pedersöre (*Pedersöre*), Joensuu (*Ny-Carleby*), Orisberg, Kimo, Oravais (*Orawais*), Jyväskylä  (*Jywäskylä*), Vaasa (*Vasa*), Mustasaari (*Korsholm*), Kaskinen (*Kaskö*), Seinäjoki (*Östermyra*), Kristinestad (*Christinestad*).

1634. aasta Rootsi valitsemiskorraldusega loobuti Rootsi kuningriigi valitsemisreformis Rootsi-Soome aladel keskaegsetest ajaloolisest maakonnapõhisest haldusjaotusest ja maakondade asemel said 1. järgu haldusüksusteks läänid Rootsi kuningriigi ajalooliste maakondade  asemel moodustati haldusüksustena: läänid sh. Korsholmi linnuseläänist, Põhjanmaa lään (*Österbottens län*).  

Tänapäeval on ajaloolise maakonna territoorium jagatud mitme Soome haldusmaakonna vahel, sealhulgas Pohjanmaa, Lõuna-Pohjanmaa, Põhja-Pohjanmaa ja Kainuu maakond.
## Viited

## Kirjandus
*Friedrich Rühs, Finland och dess invånare. Stockholm, 1827, s. 99-108
*Johan Axel Almquist, Den civila lokalförvaltningen i Sverige 1523–1630, *VIII. Österbotten*, STOCKHOLM 1922, s. 345-365
Tomasz Materna

**Tomasz Materna** (sündinud 9. oktoobril 1986 Poolas) on poola päritolu katoliku vaimulik, kes tegutseb Eestis. Alates 2021. aastast on ta Tallinna Peeter-Pauli katedraali kogudusepreester.

## Vaimulik teenistus
Materna pühitseti preestriks 11. juunil 2011 Rzeszówi katedraalis. Enne Eestisse asumist teenis ta Poolas, kus tema piiskopkonnas on ligi 700 preestrit. Eestis olles on ta rõhutanud, et keele õppimiseks on vaja seda "armastama hakata", ning ta valdab nüüdseks eesti keelt vabalt.

## Viited
Alexandru Munteanu

**Alexandru Munteanu** (sündinud 20. jaanuaril 1964 Chișinăus) on Moldova poliitik, ettevõtja ja majandusteadlane. Ta on 1. novembrist 2025 Moldova peaminister.

Ta lõpetas Moskva Riikliku Ülikooli füüsikuna. Hiljem jätkas ta haridusteed Columbia Ülikoolis, kus ta omandas magistrikraadi majanduspoliitika juhtimises.

Oma karjääri alguses tegeles ta teadustöö ja õpetamisega, töötades Moldova Teaduste Akadeemia Rakendusfüüsika Instituudis ja õpetades ka Moldova Tehnikaülikoolis (Universitatea Tehnică a Moldovei).

1990. aastatel liikus ta finantssektorisse, kus ta pidas Moldova Riigipangas erinevaid ametikohti, sealhulgas rahvusvaheliste suhete ja rahapoliitika alal.

Seejärel töötas ta välismaal, sealhulgas Maailmapangas (Washington, DC) ja Euroopa finantsasutustes. Ta osales investeerimis- ja konsultatsiooniprojektides Ida-Euroopa riikides ning juhtis ja asutas ka piirkondlikele turgudele spetsialiseerunud investeerimisfirmasid. Lisaks oma kutsetegevusele osales ta sotsiaal- ja kultuurialgatustes, sealhulgas äriühenduste ja rahvusvaheliste kultuuri- ja haridusorganisatsioonide arendamises Moldovas. Ta oli Moldova Ameerika Kaubanduskoja kaasasutaja ja aktiivne liige. Samuti asutas ja juhtis ta aastaid Moldova Prantsuse Liitu (Alliance Française de Moldova), mis on üle 30 aasta edendanud prantsuse keelt, kultuuri ja kultuurivahetust Moldovas.

Enne Moldova peaministriks nimetamist ei olnud Munteanu ühelgi valitud poliitilisel ametikohal ega olnud poliitikuna tuntud. Parlamendi enamus esitas tema kandidatuuri juhtimis- ja majanduskogemusega tegelasena. 31. oktoobril 2025 kiitis parlamendi enamus ta Moldova Vabariigi peaministri ametikohale heaks, mille järel 1. novembril vannutas riigi president Maia Sandu ametisse tema juhitud valitsuse.

## Isiklikku
Ta on kahe lapse isa.
Laumėnai I

**Laumėnai I** (žemaidi *Laumienā I*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas.

Muinsuskaitse all on Laumėnai küla vana kalmistu. See oli kasutusel XIX sajandil ja XX sajandi esimesel poolel. Säilinud on graniidist ristialus.

XIX sajandil asus seal Akmenė mõisa karjamõis. Aastal 1923 oli külas 21 majapidamist. Aastal 1926 jagati sealsed maad taludeks. Teise maailmasõja järel moodustasid sealsed elaniku koos Dovydžiai küla elanikega kolhoosi, hiljem kuulusid selle maad Kruopiai sovhoosile. Viimane elanik lahkus sealt aastal 1981. Aastal 2004 liideti külaga endise Sieliškėse küla maad.

Kõla nimi tuleneb tõenäoliselt külast idas asuvatelt soistelt aladelt.

## Elanike arv


* 123 (1923)
* 40 (1959)
* 38 (1970)
* 3 (1979)

* 0 (1989)
* 0 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Laumėnai II

**Laumėnai II** (žemaidi *Laumienā II*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas.

Aastal 1923 oli külas 18 majapidamist. Aastal 1930 jagati sealsed maad taludeks. Teise maailmasõja järel represseeriti arvukalt küla elanikke. Nõukogude perioodil tühjenes küla intensiivsete maaparandustööde tulemusel. Aastal 1998 toimus esimene endiste küla elanike kokkusaamine. Aastast 2005 on kokkusaamiste päevaks annepäev. Aastal 2009 valmis Laumėnai II ja Laumėnai I küla elanike mälestuseks püstitatud kabel.

Kõla nimi tuleneb tõenäoliselt külast idas asuvatelt soistelt aladelt.

## Elanike arv


* 109 (1923)
* 71 (1959)
* 48 (1970)
* 25 (1979)

* 15 (1989)
* 8 (2001)
* 9 (2011)
* 6 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Dovydžiai

**Dovydžiai** (žemaidi *Dovīdē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas.

Muinsuskaitse all on Dovydžiai küla vana kalmistu. See oli kasutusel XIX sajandil ja XX sajandi esimesel poolel. Säilinud on neli graniidist hauatähist ja kalmistut piirav kiviaed.

Looduskaitse all on Dovydžiai tamm. Selle ümbermõõt on 4.1 meetrit, kõrgus  20.8 meetrit. Puu võeti kaitse alla 23. juunil 1971.

Aastal 1923 oli külas 26 majapidamist. Aastal 1931 jagati sealsed maad taludeks. Nõukogude perioodil kolisid paljud küla elanikud Kruopiaisse ja teistesse linnalistesse asulatesse.

## Elanike arv


* 123 (1902)
* 128 (1923)
* 113 (1959)
* 97 (1970)
* 41 (1979)

* 19 (1989)
* 22 (2001)
* 20 (2011)
* 15 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Pagerviai

**Pagerviai** (žemaidi *Pagervē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas.

Muinsuskaitse all on Spaigiai küla vana kalmistu. Kalmistut katab sirelivõsa, selle põhjaosas on rändrahnud. Säilinud on kaks metallist risti. Ka on muinsuskaitse all Šventupise küla vana kalmistu. See oli kasutusel XIX sajandil ja XX sajandi esimesel poolel. Kalmistut piirab maakividest kiviaed, säilinud on paljud hauatähised.

Aastal 1923 oli külas 18 majapidamist. Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad, nii represseeriti 39 küla elanikku. Nõukogude perioodil tühjenes küla intensiivsete maaparandustööde tulemusel.

## Elanike arv


* 86 (1902)
* 118 (1923)
* 84 (1959)
* 69 (1970)
* 13 (1979)

* 9 (1989)
* 15 (2001)
* 15 (2011)
* 11 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Rudeliškiai

**Rudeliškiai** (žemaidi *Rudelėškē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas.

Küla kujunes oletatavasti XIX sajandil seal asunud mõisa juurde. Aastal 1923 oli külas 10 majapidamist. Aastal 1937 jagati sealsed maad taludeks. Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad. Hiljem tühjenes küla intensiivsete maaparandustööde käigus. Viimane elanik lahkus sealt aastal 1991.

## Elanike arv


* 56 (1902)
* 51 (1923)
* 61 (1959)
* 49 (1970)

* 0 (1979)
* 2 (1989)
* 0 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Tasuja tänav (Tartu)

**Tasuja tänav** asub Tartus Maarjamõisa haigla vahetus läheduses. Tänav viib Puusepa tänavalt tänavale Väike kaar ning on paralleelne Vambola ja Sakala tänavaga. Tasuja tänav on umbes 150 meetrit pikk.
2026. aasta Iraani sõda

**2026. aasta Iraani sõda** algas 28. veebruaril 2026, mil Ameerika Ühendriigid ja Iisrael alustasid operatsioonide "Eepiline raev" (inglise keeles *Epic Fury*) ja "Möirgav lõvi" (*Roaring Lion*, heebrea keeles מִבְצַע שְׁאָגַת הָאֲרִי, *Mivtsá She'agát Ha'arí*)  õhulööke Iraani vastu. Iraan vastas sellele raketi- ja droonirünnakutega, sihtides Iisraeli ning Lähis-Idas asuvaid Ühendriikide sõjaväebaase ning erinevaid Ühendriikide-sõbralikke riike. 

Liitlasvägede sõjaline operatsioon järgnes nädalaid kestnud edututele läbirääkimistele USA ja Iraani ametnike vahel Teherani tuumaprogrammi üle. Kuus nädalat varem oli Iraani valitsus riigis mahasurunud laiaulatuslikud valitsusvastased meeleavaldused, tappes selle käigus tuhandeid tsiviilelanikke. 

Sõja avalöökidega tapeti mitmeid Iraani võtmeisikuid, teiste seas Iraani kõrgeim juht ajatolla ‘Alī Khāmene'ī, Kõrgema Riikliku Julgeolekunõukogu sekretäri Ali Larijani ja kaitseminister Aziz Nasirzadeh. Samuti keskenduti Iraani poliitilise ja sõjalise juhtimistruktuuri, õhutõrjevõimekuse, raketilaskeseadeliste, laevastiku, sõjatööstuse (eeskätt raketitootmise) ning tuumarelvaprogrammiga seotud rajatiste hävitamisele. 

Iraan vastas drooni- ja raketilöökidega Iisraelile, Pärsia lahe riikides asuvatele USA sõjaväebasidele. Samuti ründas Iraan piirkonna riikide nafta- ja gaasitööstusest ning asus takistama laevaliiklust Hormuzi väinas. Nende aktsioonide tõttu kerkisid nafta ja gaasi hinnad maailmas hüppeliselt. 2. märtsil ründas Liibanonis baseeruv Hizbollah Iisraeli ja Iisrael vastas õhurünnakutega ning maismaaoperatsioonidega Lõuna-Liibanonis. 

4. märtsil teatas Valge Maja, et sõja eesmärkideks on hävitada Iraani režiimi ballistiliste rakettide programm, hävitada Iraani mereväe kohalolek piirkonnas, lammutada Iraani terroristlikud käsilasorganisatsioonid, kes on vastutanud rünnakute eest USA koalitsioonivägede vastu ja aidanud kaasa piirkonna destabiliseerimisele, takistada Iraanil tuumarelva edasist taotlemist. 

12. märtsil esitas Iraani president Masoud Pezeshkian kolm nõudmist sõja lõpetamiseks: Iraani legitiimsete õiguste tunnustamine, reparatsioonide maksmine Iraanile, kindlad rahvusvahelised garantiid tulevase agressiooni vastu.

## Kronoloogia

## Viited

## Välislingid
* 
* 
* 
* Kalev Stoicescu: Iraani režiim võitleb terve kurjuse telje eest ERR, 21.III 2026
*
Ovaalkabinet

**Ovaalkabinet** (inglise keeles *Oval Office*) on Ameerika Ühendriikide presidendi ametlik tööruum Valges Majas Washingtonis. See kuulub presidendi täitevkantselei alla ning asub Valge Maja läänetiiva kaguosas.

Esimene presidendi ovaalkabinet ehitati William Howard Tafti ajal 1909. aastal läänetiiva lõunaosa keskele. Ovaalkabineti eeskujuks võeti presidendi eluruumides asuv kollane tuba, kus president ajalooliselt külalisi võõrustas. Ovaalkabinet sai aastal 1929 tulekahjus kannatada, kuid taastati.

Praegusel kujul valmis ovaalkabinet Franklin Delano Roosevelti algatusel ning see valmis aastatel 1933–1934. Ratastoolis Roosevelt pääses uude ovaalkabinetti lihtsamini, lisaks oli see privaatsem ja valgusküllasem. Tafti ajal ehitatud ovaalkabinet lammutati ning selle asemele loodi töötajate ruumid.

Ovaalkabinetis on kolm suurt akent vaatega lõunapoolsesse aeda, nende ees asub presidendi laud. Kabineti põhjaseinas on kamin, mille ääres on tavaliselt kaks tugitooli. Lääneseinas on raamaturiiulid ning idaseinas aknad. Ovaalkabinetil on neli ust: idapoolsest pääseb roosiaeda, läänepoolsest presidendi töö-, vanni- ja söögitubadesse, loodepoolsest koridori ja kirdepoolsest presidendi sekretäri tööruumi.

## Vaata ka
* Presidendi helistamisnupp

## Kirjandus
* *The White House: An Historic Guide.* White House Historical Association and the National Geographic Society: 2001. .
* Abbott James A., and Elaine M. Rice. *Designing Camelot: The Kennedy White House Restoration.* Van Nostrand Reinhold: 1998. .
* Clinton, Hillary Rodham. *An Invitation to the White House: At Home with History.* Simon & Schuster: 2000. .
* Monkman, Betty C. *The White House: The Historic Furnishing & First Families.* Abbeville Press: 2000. .
* Ryan, William and Desmond Guinness. *The White House: An Architectural History.* McGraw Hill Book Company: 1980. .
* Seale, William. *The President's House.* White House Historical Association and the National Geographic Society: 1986. .
* Seale, William, *The White House: The History of an American Idea.* White House Historical Association: 1992, 2001. .
* West, J.B. with Mary Lynn Kotz. *Upstairs at the White House: My Life with the First Ladies.* Coward, McCann & Geoghegan: 1973. .
Uno Leist

**Uno Leist** (sündinud 20. detsembril 1952 Varangul Rakvere rajoonis) on Eesti endine tippsuusataja, kes kuulus 1970.–1980. aastatel Nõukogude Liidu ja Eesti tugevamate suusatajate hulka. Ta oli edukas eelkõige pikamaadistantsidel ja suusamaratonidel ning oli üks esimesi suusatajaid Nõukogude Liidus, kes kasutas murdmaasuusatamises uisusammu.

## Elu ja haridus
Uno Leist sündis Lääne-Virumaal Varangul. Ta alustas suusatamisega Kiltsi koolis õpetaja Ilmar Seppingu juhendamisel. Hiljem jätkas ta treeninguid Tallinnas treener Heino Heljase käe all. Nõukogu Liidu koondises olles treenis Leisti Hain Kinks ja Igor Vorontšihhin. 1972. aastal lõpetas ta Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi.

Uno Leist on abikaasa, kahe tütre isa ning 6-kordne vanaisa.

## Sportlaskarjäär
Leist jõudis Nõukogude Liidu murdmaasuusatamise paremikku 1970. aastatel. 1978–1980 kuulus ta Nõukogude Liidu koondise stipendiaatide hulka.

Tema rahvusvaheliselt silmapaistvaim tulemus tuli 1978. aastal Cortina d’Ampezzos, kus ta võitis maailmakarika etapil 4 × 10 km teatesõidus esikoha ning saavutas 15 km distantsil 6. koha.

Leist oli edukas ka rahvusvahelistel suusamaratonidel. Ta saavutas 1979. aastal Rootsis Vasaloppetil 5. koha, kaotades võitjale vaid 14 sekundiga, ning 1980. aastal 9. koha. 1982. aastal võitis ta Tartu maratoni. Nõukogude Liidu meistrivõistlustel saavutas Leist 70 km distantsil viiel korral esikümnekoha, tema parim tulemus oli 4. koht 1977. aastal. Ta on tulnud Nõukogude Liidu ametiühingute 4-kordseks meistriks ja 2 korda hõbedale ning 1983. aastal võitis Trudi meistrivõistlustel kolm esikohta.

Eesti meistrivõistlustel (1972–1984) võitis ta 5 kuldmedalit individuaaldistantsidel, neist 4 korda 50 km distantsil, lisaks 6 hõbe- ja 6 pronksmedalit. Teatesõitudes võitis ta 4 kulda, 2 hõbedat ja 3 pronksi.

## Tunnustus
1973. aastal omistati talle sporditiitel - NSV Liidu meistersportlane.

1980. aastal sai Leistist suusatamise suurmeister ehk NSV Liidu rahvusvahelise klassi meistersportlane.

## Hilisem tegevus
Pärast tippsportlaskarjääri lõpetamist tegutses Leist erasektoris.

Suusatamine on läbinud tema elu ka pärast tippsporti: harrastussportlasena, spordikommentaatorina, sportlaste nõustaja ja määrdemeistrina.
Spaigiai

**Spaigiai** (žemaidi *Spāgē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas. Tegutseb külaselts.

Muinsuskaitse all on Rudeliškiai küla vana kalmistu. Kalmistu keskel on üks betoonist hauatähis ja kaks risti, ülejäänud territooriumil on veel kolm betoonist hauatähist.  Kalmistul on uus betoonist piire. Ka on muinsuskaitse all Apušrotase küla vana kalmistu. Seal on säilinud kolm hauda. Aastal 2011 püstitati kalmistule matmispaiga mälestuseks puust rist.

Aastal 1923 oli külas 8 majapidamist. Aastal 1936 jagati sealne maa taludeks. Teise maailmasõja järel oli küla kohalikukolhoosi keskasulaks, seejärel Kruopiai sovhoosi osakonnakeskuseks. Aastatel 1946–1977 asus külas Rudeliškiai algkool,  aastatel 1950–1977 oli seal ka raamatukogu.

## Elanike arv


* 15 (1902)
* 60 (1923)
* 55 (1959)
* 72 (1970)
* 128 (1979)

* 86 (1989)
* 98 (2001)
* 97 (2011)
* 63 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
*Küla portaalis vietoves.Lt
Dulbiai

**Dulbiai** (žemaidi *Dolbē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas.

Aastal 1910 jagati sealne maa taludeks. Aastal 1923 oli külas 12 majapidamist. Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad. Hiljem tühjenes küla intensiivsete maaparandustööde käigus. Viimane elanik lahkus sealt aastal 1981. Aastal 2004 liideti sellega likvideeritava Biržai küla alad. Aastast 2016 on külas taas elanikud.

## Elanike arv


* 42 (1844)
* 60 (1902)
* 96 (1923)
* 29 (1959)
* 10 (1970)

* 3 (1979)
* 1 (1989)
* 0 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Maušai

**Maušai** (žemaidi *Maušā*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas.

Aastal 1923 oli Maušai 8 majapidamisega huutor, mida kutsuti ka Moveliaiks. Aastal 1928 jagati sealne maa taludeks. Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad. Hiljem tühjenes küla intensiivsete maaparandustööde käigus. Aastal 1999 oli külas 1 elanik, aastal 2001 elanikke enam ei registreeritud. Aastast 2016 on küla taas asustatud.

## Elanike arv


* 98 (1902)
* 51 (1923)
* 30 (1959)
* 17 (1970)

* 4 (1979)
* 1 (1989)
* 0 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Thank U, Next

***Positions“*** on Ameerika laulja-laulukirjutaja Ariana Grande kuues stuudioalbum . See ilmus Republic Recordsi alt 30. oktoobril 2020. Grande töötas*„Positionsi“* kallal arvukate produtsentidega , sealhulgas sagedase koostööpartneri Tommy Browniga, keda saatsid kauaaegsed kaasautoridVictoria Monét ja Tayla Parx . Oma „emotsionaalsest tervenemisest“ inspireerituna soovis Grande albumil rõhutada oma vokaali.

Seksuaalse intiimsuse, külgetõmbe ja romantilise pühendumuse teemadele üles ehitatud *„Positions“*laiendab oma eelkäijate „ *Sweeteneri“* (2018) ja *„Thank U, Nexti* “ (2019) trap -hõngulist R&B ja popikõla. Deluxe-väljaandel teevad külalisartistidena kaasa Doja Cat , The Weeknd ja Ty Dolla Sign ning Megan Thee Stallion . Ilmumisel sai *„Positions“*kriitikutelt üldiselt positiivseid arvustusi; Grande vokaalesitust kiideti sageli, kuigi albumi laulusõnad ja produtseerimisstiil said kriitikat. Väljaanded reastasid albumi 2020. aasta lõpu parimate albumite edetabelites.

Tiitllugu ilmus singlina , mis debüteeris *Billboard* Hot 100 edetabelis ja oli Grande'i viies esikohasingel USA edetabelis, tehes temast esimese artisti, kellel oli edetabelis viis esikohadebüüti. See laul oli tema kolmas Hot 100 edetabeli tipplugu 2020. aastal, järgnedes lugudele " Stuck with U " ja " Rain on Me". Kõik 14 albumi "Positions" lugu *jõudsid* Hot 100 edetabelisse samaaegselt, kusjuures teine ​​singel " 34+35 " jõudis edetabelis kaheksandale kohale ja pärast remiksi ilmumist Doja Cati ja Megan Thee Stallioniga tõusis teisele kohale. 2021. aastal reklaamiti albumit lugude esitustega Vevo esitluse kaudu ning kolmanda singlina anti USA raadiole " POV ".

Debüüdiga albumil „ *Positions “ Billboard* 200edetabelis teenis Grande oma viienda esikohaalbumi Ameerika Ühendriikides. See veetis kaks nädalat järjest esikohal riigis, sai Ameerika Plaaditööstuse Assotsiatsiooni ( PCA) poolt plaatinaplaadi staatuse ja sai 2021. aasta kaheksanda enim tarbitud albumi hulgas USA-s. Mujal jõudis album esikohale Argentinas, Kanadas, Horvaatias, Iirimaal, Leedus, Uus-Meremaal, Norras ja Ühendkuningriigis. *Album „Positions“* kandideeris 64. iga-aastasel Grammy auhindade jagamisel (2022) parima popvokaalalbumi auhinnale ; Grande jagas Kelly Clarksoniga enim nominatsioone selles kategoorias, saades viis nominatsiooni.
Warszawa Zachodnia

**Warszawa Zachodnia** (eesti keeles *Varssavi Lääne*) on Poola pealinna Varssavi üks põhilisi raudteejaamasid, mida läbib ühes päevas üle tuhande reisirongi.

Varssavi keskraudteejaama suunduvatest reisirongidest, mis saabuvad lääne poolt, enamik läbib seda raudteejaama või teevad seal peatusi.

## Ehitus
1936. aastal valminud ning 2020.–2025. aastani ümberehitatud varikatusega reisiterminali juures asub ka samanimeline bussijaam.

## Vaata ka

*Warszawa Centralna
*Warszawa Wschodnia
*Warszawa Główna
*Warszawa Gdańska
*Warszawa Śródmieście

## Viited

## Välislingid
Karniškės

**Karniškės** (žemaidi *Karnėškės*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas.

Osa küla territooriumist (Mūša soometsad II) on looduskaitse all Natura 2000 alana. Külla jäävad Girkąnčiai telmoloogiline kaitseala ja Karniškėse telmoloogiline kaitseala.

Teise maailmasõja järel kuulus küla Šiauliai rajooni Šakyna valda. Aastal 1968 liideti küla Akmenė rajooniga. Aastal 2004 liideti külaga likvideeritavate Gerkiškiai ja Vilkaičiai külade alad.

## Elanike arv


* 7 (1902)
* 34 (1923)
* 60 (1959)
* 41 (1970)
* 22 (1979)

* 8 (1989)
* 13 (2001)
* 5 (2011)
* 4 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Saunoriai I

**Saunoriai I** (žemaidi *Saunuorē I*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas.

Muinsuskaitse all on Saunoriai küla vana kalmistu. See oli kasutusel XIX sajandil ja XX sajandi esimesel poolel. Säilinud on mitmed graniidist hauatähised.

Küla mainiti esmakordselt 1650. aastal, mil see kuulus Akmenė mõisale. Aastal 1923 oli külas 26 majapidamist. Aastal 1928 jagati sealsed maad taludeks. Nõukogude perioodil kolisid paljud küla elanikud Kruopiaisse.

## Elanike arv


* 173 (1902)
* 149 (1923)
* 88 (1959)
* 68 (1970)
* 52 (1979)

* 26 (1989)
* 31 (2001)
* 18 (2011)
* 9 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Orbilia xanthostigma

***Orbilia xanthostigma*** on kottseente liik.

Seen võib kasvada nii surnud okas- kui lehtpuudel.

## Välislingid
*
Saunoriai II

**Saunoriai II** (žemaidi *Saunuorē II*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas.

XIX sajandil kuulusid sealsed maad riigile. Sajandi keskpaiku rentis tsaarivalitsus sealsed maad Šiauliai luteri kirikule. Moodustunud mõisale allus 11 talunikku ja sellele kuulus 50 hektarit maad. Aastani 1847 maksis rentnik aastas 347 rubla renti, hiljem vabastati ta maksust. Mõisas käisid õppimas konfirmatsiooni ootavad noored. Aastail 1849–1850 valmisid uued mõisahooned. XX sajandi alguses asendati lagunenud puithooned uute kivihoonetega. Sealne viimane vaimulik Gustavas Rauskinis küüditati. Kuni aastani 1928 kuulusid sealsed alad Saunoriai külale. Küla tekkis pärast maareformi, . Nõukogude perioodil tühjenes küla intensiivsete maaparandustööde tõttu, viimane elanik lahkus sealt aastal 2015.

## Elanike arv


* 17 (1902)
* 17 (1959)
* 21 (1970)
* 11 (1979)

* 0 (1989)
* 0 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Stella Runnel

**Stella Runnel** (2018. aastani **Stella Soomlais**; sündinud 14. juulil 1985 Tartus) on eesti disainer ja õppejõud.

## Haridus
Stella Runnel lõpetas 2008 nahadisaini eriala Kõrgemas Kunstikoolis Pallas. 2010. aastal kaitses ta Eesti Kunstiakadeemias magistrikraadi nahadisaini erialal. Ta on täiendanud end Soomes Lahti Rakenduskõrgkoolis ja Aalto Ülikoolis.

## Töökäik
Stella Runnel on nahastuudio Stella Soomlais asutaja ja kuulub Eesti Disainerite Liitu. 2008–2009 töötas ta Kultuuriministeeriumi arendusosakonna peaspetsialistina. Alates 2020 on ta Eesti Kunstiakadeemia aksessuaaridisaini osakonna juhataja ja dotsent.

## Tunnustus
Stella Runnel on nomineeritud mitmetele Eesti disainiauhindadele (BRUNO, SÄSI, Kuldnõel) ning tema kollektsioonid võitsid auhinnad 2013. aasta Hongkongi disainivõistlusel Design A Bag. Tema nahastuudio on pälvinud kahel korral Kestliku Ettevõtluse Indeksi kuldtaseme tunnustuse.

## Isiklikku
Stella Runnelil on kolm last ja ta on abielus disainer Tõnu Runneliga. Noorena tegeles ta aktiivselt kergejõustikuga.

## Viited

## Välislingid
* Stella Soomlaisi teadlik ja kestlik materjalikasutus Disainikeskuse Ringdisaini profiil (vaadatud 20.03.2026)
* Stella Runnel: mulle meeldib üle kõige uut maailma ehitada Edasi, 3. veebruar 2022.
Töölisteater (ajakiri)

**Töölisteater** oli aastail 1936–1940 Tallinnas Tallinna Töölisteatri Ühingu väljaandel ilmunud teatrikunsti ajakiri.

Vastutav toimetaja oli Johannes Põldroos ja tegevtoimetaja Karl Freiberg, toimetuse ja talituse aadress Sakala 6.

Kokku ilmus neljas aastakäigus (aastakäigu numeratsioon algas oktoobris) 18 numbrit, üksiknumbri hinnaga 25 senti (1940).

Ajakirja trükiti R. Tohver & Ko. trükikojas Tallinnas.
‘Īd al-Fiţr

:*Teise ‘īdi kohta vaata artiklit [[‘Īd al-Aḑḩā]]. Teiste tähenduste kohta vaata artiklit [[Eid]].*

**‘Īd al-Fiţr** (araabia keeles عيد الفطر; *paastulõpupüha*) on ‘Īd al-Aḑḩā kõrval üks kahest suurest islami pühast. See on liikuv püha, seda tähistatakse islami kalendri kümnenda kuu shawwali esimesel päeval. Id al-Fitri tähistavad moslemid üle maailma, sellega lõppeb kuu aega kestnud hommikust õhtuni paastumine ehk ramadaan. Id al-Fitr algab ühispalvusega, päeva jooksul külastatakse sugulasi, tehakse kingitusi ning einestatakse koos. Palvuse kombed varieeruvad olenevalt konkreetsest usulahust.

Gregoriuse kalendri järgi aastal 2026 oli Id al-Fitr 20. märtsil.

## Vaata ka
* Īd al-Ghadīr
* Shab-e-Barat
* Qudsi päev
* Islami sõnastik

## Viited

## Allikad
*
* The Umm al-Qura calendar of Saudi Arabia (with computed and announced dates for Eid al-Fitr)
Kelli Lehto

**Kelli Lehto** (varem Kelli Hiio; sündinud 15. novembril 1984) on eesti teadlane. 

Ta töötab neuropsühhiaatrilise genoomika kaasprofessorina Tartu Ülikooli Genoomikainstituudis. Tema juhitav uurimisrühm keskendub vaimse tervise häirete geneetika, geeni-keskkonna koosmõju ning füüsilise tervise seoste uurimisele.

## Haridus
* 2016 - 2019 Karolinska Instituut, Rootsi, järeldoktorantuur
* 2015 Tartu Ülikool, psühholoogia doktorikraad
* 2008 Tartu Ülikool, psühholoogia magistrikraad
* 2006 Tartu Ülikool, psühholoogia bakalaureusekraad
* 2003 Tallinna 32. Keskkool

## Teadustöö
Lehto juhib Tartu Ülikooli genoomika instituudis neuropsühhiaatrilise genoomika uurimisrühma, mis uurib:
* geneetiliste ja keskkonnategurite rolli neuropsühhiaatriliste häirete ning nendega seotud tunnuste kujunemises ja trajektoorides;
* psühhiaatriliste ja somaatiliste haiguste koosesinemise mehhanisme (sh kardiovaskulaarsed haigused, II tüüpi diabeet, astma).

Uurimisrühm kasutab genoomikat, metaboloomikat, elektroonilisi terviseandmeid ja küsimustikke. 

Lehto juhtimisel viidi läbi Eesti Geenivaramu "Heaolu ja vaimse tervise uuring", milles osales üle 86 000 inimese ehk umbes 10% Eesti täiskasvanud elanikkonnast.

Lehto uurimisrühm osaleb rahvusvahelistes konsortsiumites, sealhulgas Psychiatric Genomics Consortiumis ja CoMorMentis.

### ATH uurimisprojekt
Lehto sai Euroopa Teadusnõukogu (ERC) algusrahastuse 1,5 miljonit eurot viieaastaseks projektiks, mille eesmärk on uurida Aktiivsus- ja tähelepanuhäire põhjuseid täiskasvanutel. Projekt ühendab geneetika, psühholoogia ja andmeteaduse. Uurimuse käigus analüüsitakse geneetilisi andmeid koos keskkonna- ja elustiiliteabega Eesti, Norra, Hollandi, Rootsi ja Ühendkuningriigi biopankadest.

Projekti üks eesmärke on töötada välja uudne masinõppel põhinev töövahend täiskasvanute ATH täpsemaks tuvastamiseks ja eristada seda muudest vaimse tervise häiretest, nagu depressioon või ärevus.

## Valitud publikatsioonid
* Ojalo T, Haan E, Kõiv K jt (2024). Cohort Profile Update: Mental Health Online Survey in the Estonian Biobank (EstBB MHoS). *International Journal of Epidemiology*, 53(2), dyae017.
* Haan E, Krebs K, Võsa U, Brikell I, Larsson H, Lehto K jt (2024). Associations between attention-deficit hyperactivity disorder genetic liability and ICD-10 medical conditions in adults. *Psychological Medicine*.
* Garcia-Argibay M, du Rietz E, Lu Y, Haan E, Lehto K jt (2022). The role of ADHD genetic risk in mid-to-late life somatic health conditions. *Translational Psychiatry*, 12, 152.
* Lehto K, Hägg S, Lu D, Karlsson R, Pedersen NL, Mosing MA (2020). Childhood Adoption and Mental Health in Adulthood: The Role of Gene-Environment Correlations and Interactions in the UK Biobank. *Biological Psychiatry*, 87(8), 708–716.

## Tunnustus
* Euroopa Teadusnõukogu (ERC) algusrahastus (Starting Grant) – 1,5 miljonit eurot (ADHD uurimisprojekt)

## Viited

## Välislingid
* Kelli Lehto Tartu Ülikooli kodulehel
* Neuropsühhiaatrilise genoomika uurimisrühm
* CV ETISes
* ORCID profiil
Nematofaagseened

**Nematofaagseen** ehk **nugiõgiseen** toitub ümarussidest ja nende munadest, põhiliselt neist saadavatest valkudest.

Parasvöötme sagedasemad liigid (sulgudes peamine püüdeviis):
* *Arthrobotrys oligospora (Orbilia oligospora)* https://app.plutof.ut.ee/search?columns=name%2Clast_modified%2Cowner%2Ctaxon_node&include_taxon_synonyms=true&module=specimen&page=1&page_size=50&parent_taxon=true&q=Orbilia%20oligospora
* *Arthrobotrys dactyloides [https://www.gbif.org/species/5257769]*
* *Duddingtonia flagrans  (Arthrobotrys flagrans) [https://elurikkus.ee/app/taxonomy/taxon/145757] [https://app.plutof.ut.ee/search?columns=name%2Clast_modified%2Cowner%2Ctaxon_node&include_taxon_synonyms=true&module=specimen&page=1&page_size=50&parent_taxon=true&q=Arthrobotrys%20flagrans]*
(moodustavad kleepuvaid püüniseid)
* *Drechmeria coniospora [https://www.gbif.org/species/2562537]*
* perekond *Harposporium [https://elurikkus.ee/app/taxonomy/taxon/124302]*
(endoparasiitsed — seened, kes elavad ümarusside sees)
* Austerservik (*Pleurotus ostreatus*) https://elurikkus.ee/app/taxonomy/taxon/167915
(kasutab toksiine)
* *Pochonia chlamydosporia (Metacordyceps chlamydosporia)* https://www.gbif.org/species/2562709
(munaparasiit)

Igal liigil on oma mikrotasandi eeliskasvukoht, nagu mulla ülemine kiht, sõnnik, känd või varis, samuti eelistatud ümarussi liik, mida seen hävitab (neid toiduks tarvitades), samuti väga varieeruvad strateegiad ja taktikad nii saagi leidmiseks, selle kinnipüüdmiseks, ussi või selle munasse sisenemiseks kui lõpuks toitainete omastamiseks  https://www.researchgate.net/publication/230757306_Nematode-Trapping_Fungi   Elupaikade ja küttimisviiside järgi võiks nugiõgiseened rühmitada : 

* Mullas elavad (*soil-dwelling*): püünisvõrgustikke moodustavad liigid. 
* Sõnnikus ja väljaheidetes elavad (*coprophilous*): kiire elutsükliga spetsialistid, kes peavad saagi tabama enne substraadi kuivamist. 
* Ümarusside siseparasiidid (*endoparasitic*): kes nakatavad usse kleepuvate või allaneelatavate eoste kaudu.

Tabel  nugiõgiseente kasutamisest inimesi nakatavate nematoodide ja zoonoossete sooleparasiitide bioloogilises tõrjes, seene- ja nende toiduks olevate ümarussiliikidega. 

## Vaata ka
* risosfäär
* ümarussid
* kõdunemine

## Välislingid:
Ümarusse püüdvad seened. Nematode-Trapping Fungi. 

 *<small>Koostaja tänab Geminit (Google AI) abi eest andmete koondamisel, süstematiseerimisel ja täiendamisel.</small>*
Kõdukäimla

**Kõdukäimla** on käimlatüüp, kus parasniiske jääde kõdundatakse — lagundatakse aeroobselt mikrobioomi toimel. Parasvöötmes saavutab alla 1 m³ suurune laguaine kuhi harva kompostimiseks vajaliku kuumuse, mistõttu enamikus kompostkäimlatena turustatavates seadmetes domineerib psührofiilne ja mesofiilne lagunemine — bioloogilise protsessi termofiilne järk pole tõhus või ei alga üldse. Terviseohutuse tagab käimla ja kõduauna õige asetus maastikul, väljaheite igakordne katmine puistega, selle hoidmine parasniiskena ja lagukuhjas kohe algav nematofaagseente tegevus, kellest enamik alustab niidistiku levitamisega 24 kuni 48 tunni jooksul, viies nugiliste ja nende munade hävitamise toatemperatuuril lõpule nädala jooksul, +10ºC juures paari nädala jooksul. Lagundamises  osalevad ka algloomad, viirused, bakterid, putukad — kogu laguahel. Sel viisil vähendatakse oluliselt haigustekitajate põhjavette sattumise ohtu. Kõdukäimla on sobiv hajaasustuses, kus kanalisatsiooni rajamine või hooajaliselt kasutatavate hoonete kütmine pole otstarbekas; vajalik hädaolukorras, kui puudub elekter, vesi või reovee ärajuhtimise võimalus, samuti haigusest, vigastusest või vanusest tingitud liikumisvõimetuse korral; ajutiselt ka trasside ja sanitaarruumide remondi ajal või matkal.

## Vaata ka

* sõnnik
* anaeroobne lagunemine
* virts
* roiskumine

## Välislingid
Café Meijers

**Café Meijers** on kohvik aadressil Beekstraat 2 Arnhemi vanalinnas. See on traditsiooniline kohvik lihtsa puitmööbli, lugemislaua, monumentaalse baarileti, malelaua ja kohalike kunstnike tööde eksponeerimisega seintel. Kohvikul on ka tänavaterrass.

Ettevõte pärineb aastast 1828, olles seega Arnhemi üks vanemaid kohvikuid. Aastatel 1934–1970 tunti seda kui Claasseni asutust. Umbes 1960. aastal ostis selle Ad Meijers, kelle nimi jäi edaspidi ettevõttega nimeks. Sellest ajast alates kuni 1990. aastateni oli kohvik tuntud poliitiliselt ja kultuuriliselt aktiivse publiku poolest. Meijers müüs ettevõtte 1971. aastal Dick Zwartsile, kelle ajal hakkasid kunstnikud kohvikus oma töid eksponeerimaa. 

Praegune kohvikuhoone, mis on ehitatud osaliselt neorenessansi ja osaliselt neogooti stiilis, pärineb umbes aastast 1880. Hoone on alates 2000. aastast Hollandi kultuurimälestis.

## Kohvikukass Piep
Kohvikut peab oma pesapaigaks kass Piep, kes on juba 16-aastane. Kassil on pesa kohvikusaalis, kuid saalis viib ta oma tahtmise järgi ega ole külastajatele alati kättesaadav. Seepärast on külastajate jaoks kassist tehtud kohviku seinale alaline portree.

## Viited

## Välislingid
*Kohviku koduleht. Hollandi keeles
*Kohviku FB leht
Jana Lass

**Jana Lass** (sündinud 30. oktoobril 1979) on eesti farmaatsiateadlane, Tartu Ülikooli Farmaatsia instituudi kliinilise farmaatsia kaasprofessor ja kliiniline proviisor Tartu Ülikooli Kliinikumis.

Tema uurimistöö keskendub ravimite kasutamisele lastel ja vastsündinutel, antibiootikumide tarbimisele ning kliinilisele farmaatsiale intensiivravi ja pediaatria valdkonnas.

## Haridus

* 2013 Tartu Ülikool, meditsiini doktorikraad (väitekiri: „Epidemiological and clinical aspects of medicines use in children in Estonia")
* 2006 Queen's University Belfast, Põhja-Iirimaa, MSc kliinilises farmaatsias
* 2003 Tartu Ülikool, farmaatsia magistrikraad

## Töökäik

* Alates 2023 Tartu Ülikooli kliinilise farmaatsia kaasprofessor
* 2014–2022 Tartu Ülikooli teadur
* Alates 2013 Euroopa Ravimiameti Lasteravimite komitee asendusliige
* Alates 2007 Tartu Ülikooli Kliinikumi kliiniline proviisor
* 2004-2007 Põhja-Eesti Regionaalhaigla proviisor

Jana Lass lõi 2023 koos Marika Saarega Tartu Ülikooli rahvusvahelise kliinilise farmaatsia magistriõppekava ning on selle kaasprofessor ja programmijuht.

Lassi eestvedamisel võeti Tartu Ülikooli Kliinikumi apteegis kasutusele Eestis ainulaadne 3D-tabletiprinter, mis võimaldab valmistada täpsete annustega ravimvorme eelkõige lastele ja neelamisraskustega patsientidele. Varem tuli selleks purustada täiskasvanute tablette ja seejärel käsitsi õige kogus mõõta.

## Teadustöö

Lassi teadustöö põhisuunad on ravimite kasutamine lastel ja vastsündinutel, antibiootikumide tarbimismustrid ning kliiniline farmaatsia. Ta on osalenud rahvusvahelises vastsündinute ravimite kasutamist käsitlevas uuringus (ESNEE) ning on avaldanud uurimusi ambulatoorse antibiootikumikasutuse kohta Eestis.

## Valitud publikatsioonid

* Krebs K, Luitva LB, Kõre AC jt (2026). Pharmacokinetic recall study of Estonian Biobank participants with novel genetic variants in CYP2C19 and CYP2D6. *npj Genomic Medicine*, 11, 10.
* Lass J, Leroux S, Kõrgvee LT jt (2024). Pharmacokinetics of oral spironolactone in infants up to 2 years of age. *European Journal of Clinical Pharmacology*, 80(2), 239–248.
* Lass J jt (2020). Ambulatoorne antibiootikumide kasutus Eestis. *Eesti Arst*, 99(10), 604–613.
* Lass J jt (2019). Medicines prescription patterns in European neonatal units. *International Journal of Clinical Pharmacy*, 42, 160–168.
* Lass J jt (2011). Drug utilisation pattern and off-label use of medicines in Estonian neonatal units. *European Journal of Clinical Pharmacology*, 67, 1263–1271.

## Viited

## Välislingid
* Jana Lass Tartu Ülikooli kodulehel
* Jana Lass Farmaatsia instituudi kodulehel
* CV ETISes
Superbike'i maailmameistrivõistlused

**Superbike'i maailmameistrivõistlused** (inglisekeeles **Superbike World Championship**, lühend **WorldSBK** või **WSBK**) on mootorrataste võistlussari, mis põhineb modifitseeritud sport mootorratastel.

Meistrivõistlused alustati 1988. aastal. Superbike'i maailmameistrivõistlused koosneb mitmest etapist, mis toimuvad võistlusradadel. Igal etapil on kaks täispikkusega sõitu ning alates 2019. aastast on ka kümneringiline sprint, mille ametlik nimi on *Superpole Race*. Igas võidusõidus on võimalik punkte teenida. Meistrivõistluseid korraldatakse kolmes kategoorias: sõitjad, meeskonnad ja tootjad.

Meistrivõistlusi reguleerib Rahvusvaheline Mootorrattaspordi Föderatsioon (FIM). Alates 2025. aastast korraldab meistrivõistlusi Liberty Media oma tütarettevõtte MotoGP Sports Entertainment Groupi kaudu.

WorldSBK ülekandjad Eestis on Go3 Sport ja Eurosport.

## Etappide formaat

### Punktisüsteem

## Vaata ka

* 2026. aasta Superbike'i maailmameistrivõistlused
* Superspordi maailmameistrivõistlused
* Sportbike'i maailmameistrivõistlused

## Viited



## Välislingid

* WorldSBK veebisait
2026. aasta Superbike'i maailmameistrivõistlused

**2026. aasta Superbike'i maailmameistrivõistlused** on Superbike'i maailmameistrivõistluste 39. hooaeg. See on esimene hooaeg viimase 8 aasta jooksul, kus ei osale valitsev maailmameister Toprak Razgatlıoğlu, kuna alates 2026. aastast võistleb ta MotoGP sarjas.

## Sõitjad ja võistkonnad

### Põhisõitjad

### Asendussõitjad

## Kalender
Söepsatürell

**Söepsatürell** (*Psathyrella pennata*) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv liik seeni.

Seen kasvab enamasti kevaditi põlengualadel.

## Välislingid
*
Crassisporium

***Crassisporium*** on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Liigid
**[[Crassisporium chilense]]
**Crassisporium funariophilum*
**Crassisporium squarrulosum''

## Välislingid
*
Anna Łukaszewska-Trzeciakowska

**Anna Romana Łukaszewska-Trzeciakowska** (sündinud 3. augustil 1974 Varssavis) on Poola poliitik. Ta oli Mateusz Morawiecki kolmandas valitsuses Poola kliima- ja keskkonnaminister 27. novembrist 2023 kuni 13. detsembrini 2023.

Ta oli aastatel 2022–2023 Poola kliima- ja keskkonnaministeeriumis riigisekretäri asetäitja (eesti mõistes asekantsler). 

## Elukäik
Ta on lõpetanud Varssavi Ülikooli majandusteaduse alal.

Algselt töötas ta ettevõttes Bumar, kus ta oli juhatuse direktor, koordinaator ja IT-süsteemide esindaja. Märtsist detsembrini 2007 oli ta Kozienice elektrijaama juhatuse tegevjuht ja juhatuse esimees. Ta juhtis ettevõtet, mis pakkus energiaprojektidele majanduskonsultatsioone.

Aastatel 2017–2019 vastutas ta Poola elektrikomitees ettevõttesuhete ja kommunikatsiooni eest ning seejärel oli ta meremajanduse ja siseveetranspordi ministeeriumi esindaja, vastutades struktuuriinvesteeringute rahastamismudeli eest. Aastatel 2020–2021 oli ta Varssavi piirkondliku veemajandusameti direktor. Aastal 2021 liitus ta PKN Orleniga, kus ta oli Baltic Poweri ja Orlen Neptuni (avamere tuuleenergia valdkonnas tegutsevad ettevõtted) president. Ta kuulus riigile kuuluvate ettevõtete nõukogudesse.

2022. aasta juulis määrati ta kliima- ja keskkonnaministeeriumi riigisekretäri asetäitjaks. 2023. aasta juunis lahkus ta kultuuri- ja keskkonnaministeeriumist ning sai seejärel peaministri kantselei riigisekretäriks ja valitsuse täievoliliseks esindajaks strateegilise energiainfrastruktuuri alal. 27. novembril 2023 nimetas president Andrzej Duda ta Mateusz Morawiecki kolmanda valitsuse kliima- ja keskkonnaministriks. Ta pidas seda ametit kuni 13. detsembrini 2023.
Warszawa Wschodnia

**Warszawa Wschodnia** (eesti keeles *Varssavi Ida*) on Poola pealinna Varssavi üks põhilisi raudteejaamasid, mida läbib ühes päevas üle kaheksasaja reisirongi.

See on transiitjaam rongidele, mis väljuvad linnast ida- ja põhjasuunas.

## Vaata ka

*Warszawa Centralna
*Warszawa Zachodnia
*Warszawa Główna
*Warszawa Gdańska
*Warszawa Śródmieście

## Viited

## Välislingid
Uus-Švaabimaa

**Uus-Švaabimaa** (saksa keeles *Neuschwabenland* või *Neu Schwabenland*) oli piirkond Antarktikas, mida Natsi-Saksamaa uuris 1938–1939 ekspeditsioonil ja kus ta pretendeeris oma koloonia rajamisele. Uus-Švaabimaa jäi Norra Antarktika-alale, mida tänapäeval nimetatakse Kuninganna Maudi maaks.

Ala nimetati Saksa kolmanda Antarktika-ekspeditsiooni käigus ekspeditsioonilaeva Schwabenland järgi, millele omakorda andis nime Švaabimaa - ajalooline piirkond Saksamaa edelaosas. Salastatud ekspeditsiooni juhtis Saksa mereväekapten Alfred Ritscher (1879–1963), Antarktikale kõrval uuriti ka Brasiiliale kuuluvat Trindade ja Martim Vazi saarestikku Lõuna-Atlandil kui võimalikku tulevase mereväebaasi asukohta. Saksamaa põhihuvi Antarktikas oli vaalapüük, kuna 1930. aastate lõpul importis Saksamaa Norrast suurtes kogustes vaalarasva tööstustooraineks.

Natsi-Saksamaa territoriaalseid pretensioone Antarktikas ei tunnustanud ükski teine riik ja sõjajärgne Saksamaa ei ole neid taotlusi korranud. Tänapäeva kartograafias Uus-Švaabimaa nime ei kasutata, eelkõige räägitakse sellest ajaloolises kontekstis.

Uus-Švaabimaa on andnud ainest konspiratsiooniteooriatele ja ulmeteostele, mis kirjeldavad hüpoteetilisi Natsi-Saksamaa peidetud sõjaväebaase ja jääaluseid linnu Antarktikas.
Irina Grivnina

**Irina Vladimirovna Grivnina** (vene Ирина Владимировна Гривнина; sündinud 10. augustil 1945 Usbeki NSV-s Ferganas) on Nõukogude dissident, inimõiguste aktivist, kirjanik, kirjandusteadlane ja tõlkija.

## Elulugu
Sündis kirjandusteadlase Vladimir Grivnini peres. Ta omandas kõrghariduse, elas Moskvas ja töötas Ülevenemaalises Teadusinstituudis "Informelektro" insener-programmeerijana. 1978. aastast Moskva Helsingi Grupi juures tegutseva psühhiaatria poliitilistel eesmärkidel kasutamise uurimise töökomisjoni liige ja osales poliitvangide abistamise fondi tegevuses.

Arreteeriti 16. septembril 1980. 15. juulil 1981 mõistis Moskva Linnakohus ta Vene NFSV kriminaalkoodeksi paragrahvi 190-1 ("Nõukogude riiki ja ühiskondlikku süsteemi laimavate teadlikult valede väljamõeldiste levitamine") alusel viieks aastaks asumisele. Viibis asumisel Kasahstani NSV Koktšetavi oblastis kuni 1983. aastani. Pärast asumiselt vabanemist 25. juulil 1983 keelduti talle andmast luba elada Moskvas. 2. oktoobril 1984 esitas koos abikaasa Vladimir Neplehhovitšiga NSVL Ülemnõukogu Presiidiumile taotluse Nõukogude kodakondsusest loobumiseks. 

19. augustil 1985 esitas ta Moskva Linnakohtule hagi Nõukogude uudisteagentuuri TASS suhtes, väites, et TASS oma 19. juuli 1985. aasta teates laimas teda: teates öeldi, et Irina Grivnina avaldas süstemaatiliselt laimuartikleid välismaal ega taotlenud kunagi emigreerumist, teades täiesti hästi, et emigreerumine on tema jaoks võimatu, kuna ta valdab riigisaladusi. Ta taotles TASS-i vastu kohtuasja algatamist Vene NFSV kriminaalkoodeksi artikli 130 (laimu) alusel.

28. oktoobril 1985 emigreerus Hollandisse. Elab Amsterdamis, kirjutab ajalehtedele ja ajakirjadele ning BBC Vene Teenistusele. Beneluxi Venekeelsete Juutide Seltsi nõukogu esimees. Mitmete proosa- ja luuleteoste autor.

## Viited
Asustamata saarele pagendamine

**Asustamata saarele pagendamine** oli karistusviis, mida kasutasid 16.–18. sajandil piraadid, eralaevade meremehed ja
mõnikord merevägi. Seda rakendati raskete rikkumiste korral (näiteks meeskonna mässule õhutamine või vargus). Karistatu jäeti saarele, kus puudus tsiviliseeritud asustus. Kaasa anti väike kogus toitu ja nuga, mõnikord ka tulirelv koos laskemoonaga ja tööriistu. 

Kuigi usuti, et selline karistusviis tähendab pagendatule kiiret hukkumist, on teada juhtumeid, kus suudeti tundmatu elupaigaga kohaneda ja ellu jääda. 

Üks kuulsamaid juhtumeid leidis aset 18. sajandi algul, kui Alexander Selkirk elas 4 aastat ja 4 kuud täielikus üksinduses Más a Tierra saarel. Selkirki ellujäämislugu sai laialdast tähelepanu ja oli inspiratsiooniks Daniel Defoe romaanile "Robinson Crusoe". Tšiili valitsus nimetas 1966. aastal selle saare Robinson Crusoe saareks. Selkirk jäeti küll saarel tema enda palvel, sest ta avaldas muret laeva meresõidukõlblikkuse pärast ning soovis laeva enne edasisõitmist parandada. Laev hiljem ka uppus ja ainult osal meestest õnnestus pääseda, kuid nad jäid hispaanlaste kätte vangi.

## Viited
Reduflatsioon

**Reduflatsioon** on mahukärpeline hinnatõus ehk varjatud hinnatõus, mille puhul toote hind jäetakse samaks, aga kaalu või mahtu vähendatakse. Inglise keeles on selle vasteks *shrinkflation*.

## Viited
Dimona

**Dimona** (heebrea keeles דימונה) on linn Negevi kõrbes Iisraeli Lõunaringkonnas. Dimona asutasid 1955. aastal Surnumere tehase töötajad. Lähedal asub Negevi tuumauuringute keskus. 2017. aasta lõpus oli Dimonas 33 666 elanikku.

Dimona asub Negevi kõrbe küngastes, umbes 35 kilomeetrit Be'er-Sheva linnast kagus. Surnumere rannik on umbes sama kaugel. Piirkond asub umbes 600 meetri kõrgusel merepinnast, mis muudab kliima jahedamaks, eriti võrreldes lähedal asuva madala Surnumerega.

## Ajalugu
Dimonat on juba mainitud Vanas Testamendis Joosua 15:22. Seda käsitletakse Juuda suguharu territooriumi osana. Muistsel Dimonal pole aga praeguse linnaga kindlat seost.

Praegune Dimona asutati 1955. aastal kaaliumisoolade tootmisele keskenduva Surnumere tehase töötajate eluasemeks. Hiljem asusid sinna elama ka Oroni fosfaadikaevanduse töötajad. 1959. aastal oli Dimonas 3500 elanikku ja omavalitsusüksuse staatus anti talle 1969. aastal.

2018. aastal teatati valitsuse investeeringutest Dimonasse, mille eesmärk oli linna rahvaarvu kümne aasta jooksul kolmekordistada.

## Majandus
Traditsiooniliselt on Dimona olulised tööstusharud olnud keemia- ja tekstiilitööstus. Näiteks Surnumere tehas on aga sellest ajast alates kolinud Aradi ja paljud tekstiilitootjad on samuti linnast lahkunud. Valitsuse toel on linna meelitatud uusi tööstusettevõtteid. Mõned kohalikud töötavad lähedal asuvas Negevi tuumauuringute keskuses. Tuumauuringute keskus valmis 1959. aastal ja tootis materjale Iisraeli tuumarelvaprogrammi jaoks. Dimonal on raudteeühendus Be'er-Shevaga.

Dimona rahvaarv oli 2017. aasta lõpus 33 666. 1968. aastal oli enamik Dimona elanikest pärit Põhja-Aafrikast. Sellest ajast alates on immigrante tulnud ka endise Nõukogude Liidu territooriumilt.


Dimona01.jpg|Hooned
YR-DMC-14.11.22-23.jpg|Sõjaväekalmistu
Dimona Nuke Factory under construction in 1960 (1).jpg|Ehitustööd Negevi tuumauuringute keskuses 1960. aastal


## Viited
Laukmuiža (Šķēde vald)

**Laukmuiža** on küla (*mazciems*) Lätis Salduse piirkonnas Šķēde vallas.

Küla asub valla edelaosas Ēda jõe kaldal. Laukmuiža jääb  valla keskusest Šķēdest 2,7, piirkonna keskusest Saldusest 25,6 ja Riiast 144,9 kilomeetri kaugusele.

Küla on kujunenud endise Laukmuiža karjamõisa (*Feldhof*) keskuse juurde.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Salduse piirkonda.

Aastal 2005 oli külas 10 elanikku.

## Viited
Velliņi

**Velliņi** on küla (*mazciems*) Lätis Salduse piirkonnas Šķēde vallas.

Küla asub valla keskosas. Velliņi jääb  valla keskusest Šķēdest 3,4, piirkonna keskusest Saldusest 28,5 ja Riiast 134,6 kilomeetri kaugusele.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Salduse piirkonda.

## Viited
Sārcene (Šķēde vald)

**Sārcene** on küla (*mazciems*) Lätis Salduse piirkonnas Šķēde vallas.

Küla asub valla kirdeosas. Sārcene jääb  valla keskusest Šķēdest 12,5, piirkonna keskusest Saldusest 34 ja Riiast 114 kilomeetri kaugusele.

Küla on kujunenud endise Sārcene mõisa (*Sahrzen*) keskuse juurde. Aastail 1945-1954 oli seal Sārcene külanõukogu keskus.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Salduse piirkonda.

Aastal 2006 oli külas ligikaudu 39 elanikku.

## Viited