open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Köök

**Köök** on inimese eluruumides või nende läheduses, aga ka toitlustusasutustes toidu valmistamiseks ettenähtud paik. Köök võib olla spetsiaalne ruum, osa muust ruumist (nt elutoa kööginurk), eraldiseisev ehitis (suveköök) või paik (väliköök). Teisaldatava eluaseme (nt jurta) korral on ka köök teisaldatav.

Tänapäeval on Euroopas ja Ameerikas levinud eelkõige köök kui ruum või tuba, mis on varustatud vahenditega toidu hoiustamiseks, töötlemiseks, valmistamiseks ja serveerimiseks. Selliste vahendite hulka kuuluvad näiteks köögimööbel (kapid, lõikepinnad, kraanikausid), toidunõud (taldrikud, kausid, noad, kahvlid, lusikad, joogiklaasid, tassid, kruusid, kannud, vaagnad), köögiriistad (tainarull, kulp, konserviavaja) ja köögitehnika (külmkapp, pliit, praeahi, mikrolaineahi, ventilatsiooniseadmed, röster, mikser, köögikombain).

## Vaata ka

*Kambüüs
*Eesti köök
*Rahvusköök
Ameerika Ühendriikide naiste korvpallikoondis

**Ameerika Ühendriikide naiste korvpallikoondis** on Ameerika Ühendriikide esindusnaiskond korvpallis.

Koondis on võitnud seitse olümpiakulda. Kaheksa korda on USA naiste koondis tulnud maailmameistriks.
Vaba tarkvara päev

**Vaba tarkvara päev** on rahvusvaheline tähtpäev tarkvaraga seotud vabaduste ja nende eest seisjate esiletõstmiseks. Päeva eesmärk on üldise vaba tarkvara alase teadlikkuse tõstmine ning vaba tarkvara ja avatud standardite levikule kaasaaitamine.

Päeva korraldamist koordineerib Ameerika Ühendriikides registreeritud mittetulundusühing Software Freedom International (SFI). Esimest korda tähistati seda 28. augustil 2004. Alates 2006. aastast tähistatakse seda septembri kolmandal laupäeval. 

Eestis on vaba tarkvara päeva peetud eri vormides 2010. aastast, 2012. aastal tähistati seda paralleelselt Tallinnas, Tartus ja Raplas.

## Korraldus
SFI on ürituse ametlik korraldaja ning tegeleb annetuste, sponsorlepingute,  raamatupidamise ja korraldusmeeskondade registreerimisega. Konkreetseid üritusi korraldavad aga kohalikud vabatahtlikest koosnevad meeskonnad. Ürituse täpne formaat on kohaliku korraldusmeeskonna otsustada.

## Osavõtt
Esimesest üritusest 2004. aastal võttis osa 12 meeskonda. Aastal 2010 seati eesmärgiks 1000 meeskonda, kuid osalejate arv jäi alla 400. 

## Viited

## Välislingid
* Vaba tarkvara päeva koduleht
Hügieenivahendid

**Hügieenivahendid** on majapidamistarbed ja kemikaalid, mida kasutatakse puhtuse säilitamiseks. Nende hulka kuuluvad vahendid inimeste, majapidamistarvete, rõivaste, ruumide jms puhastamiseks, näiteks seep, dušigeel, šampoon, pesunuustikud ja -harjad, nõudepesulapid, rätikud kuivatamiseks, hambaharjad, -niit ja -pasta, küürimispasta, desinfektsioonivahendid jms.
Tikutoosietikett

**Tikutoosietikett** on tikutoosi esikülg, millel tavaliselt paikneb pilt või kiri. Vahel on etikett seotud tikutoosi tootja või otstarbega, kujutades tuld, suitsetamist või tootja logo, ent neid kasutatakse ka kõikvõimalike teadete edastamiseks näiteks tuleohutuse teemal.

Tikutoosietikettide või tikutooside kogumist nimetatakse fillumeeniaks.
Šampoon

**Šampoon** (inglise keeles *shampoo*) on vedel puhastuskemikaal, mis on mõeldud juuste või karvade pesemiseks. Toodetakse mitmesuguseid eriotstarbelisi šampoone, mis on mõeldud sobima eriti hästi konkreetset tüüpi, näiteks värvitud, rasvaste, kuivade, lõhenevate või meeste juustega, samuti on spetsiaalsed šampoonid lemmikloomade pesemiseks. Tavaliselt on šampoonidesse lisatud lõhna- ja värvaineid.

Ehkki šampoone ja juuksepalsameid toodetakse eraldi, leidub ka šampoone, milles on ühendatud mõlema omadused (nn kaks ühes).
Vannituba

**Vannituba** on inimese eluruumides paiknev ruum, kus on pesemiseks mõeldud vann. Tänapäeval on vannitoas üldjuhul ka dušš ja kraanikauss. Vannituba võib olla tualetiga ühendatud või eraldiseisev; tualetiga ühendatud vannitubadest tuleneb Põhja-Ameerika inglise keeles levinud komme nimetada vannitoaks (*bathroom*) tualettruumi (tihti isegi juhul, kui seal vanni ei ole).

Tavaliselt hoitakse vannitoas hügieenivahendeid nagu seep, dušigeel, šampoon, inimeste pesemiseks mõeldud pesunuustikuid ja -harju, rätikuid kuivatamiseks, hambaharju ja -pastat jms. Vahel paiknevad vannitoas kosmeetika ja ravimid. Kuna korteri või maja veevarustus paikneb üldjuhul vannitoas või köögis, asub vannitoas tihti ka pesumasin, samuti pesukuivatusvahendid (pesunöör, pesurest vms). Enamasti on vannitoad varustatud nagidega, kuhu saab pesemise ajaks riputada rõivad ja rätikud, ning peegliga, mille ees saab kasutada kosmeetikat ning kontrollida puhtust.

Sagedaste veeprotseduuride tõttu on vannituba tavaliselt kõige niiskem ruum, seepärast kasutatakse vannitubades erilisi niiskuskindlaid põranda- ja seinakattematerjale. Eestis on kõige levinumad keraamilised plaadid, millega võidakse katta kas ainult põrand, seinte alumine pool või terved seinad. Sellegipoolest ohustavad vannitube niiskuskahjustused ja hallitus.
Euroretk

**"Euroretk"** on 2004. aastal valminud USA noortekomöödia.

## Sisu

Scotty "Scott" Thomas lõpetab keskkooli, kui ta pruut Fiona ta otse tema perekonna ees maha jätab. Õhtul läheb ta koos parima sõbra Cooper Harrisega peole, kus ta saab teada, et tema endine pruut magas kooli bändi lauljaga, kes kirjutas sellest afääri paljastava laulu "Scotty Doesn't Know". Kui ta koju jõuab, saab ta meili oma saksa kirjasõbralt Miekelt. Kui Mieke soovib kokku saada, peab ta eksituse tõttu Mieket meheks ja käsib Miekel enam mitte ühendust võtta. Kui Scott taipab, et Mieke on hoopis kaunis saksa neiu ja et tal on tema vastu tunded, otsustab ta vea heastada ning koos Cooperiga Saksamaale sõita, et tema ees näost näkku vabandada. Sõprade õnnetuseks (või hoopis õnneks?) ei satu nad aga otseteed Berliini, vaid põikavad enne läbi sellistest kohtadest nagu Pariis, Amsterdam ja Ida-Euroopa.  

## Osatäitjad

* Scott Mechlowicz – Scott "Scotty" Thomas
* Jacob Pitts – Cooper Harris
* Michelle Trachtenberg – Jenny
* Travis Wester – Jamie
* Jessica Boehrs – Mieke Schmidt
* Kristin Kreuk – Fiona
* Nial Iskhakov – Bert Thomas
* Vinnie Jones – Mad Maynard
* Patrick Rapold – Kristoff
* Matt Damon – Donny
* Fred Armisen – hirmutav Itaalia mees rongis
* Joanna Lumley – Hosteli teenindaja
* Lucy Lawless – Madame Vandersexxx
* Rade Šerbedžija – Tibor
* J. P. Manoux – Louvre'i järjekorra ees esinenud robot
* Jana Pallaske – Anna, kaamerapoe müüja
* Diedrich Bader – tänavaröövel
* Patrick Malahide – Arthur Frommer
DFB-Pokal

**[[Saksamaa Jalgpalliliit|DFB]]-Pokal** (kuni 1943. aastani **Tschammer-Pokal**) on Saksamaa klubijalgpalli väljalangemissüsteemis karikavõistlused. Võistlusi peetakse alates 1935. aastast. Seal osaleb 64 võistkonda, mille seas on kõik Bundesliga ja 2. Bundesliga klubid.

Enim karikavõite (20) on Müncheni Bayernil. Viimne võitja on Dortmundi Borussia, kes alistas 2021. aasta finaalis RB Leipzigi.

DFB-Pokali võitja mängib hooaja alguses valitseva Bundesliga meistriga DFL-Supercupi peale.
Lusikas

**Lusikas** on söögiriist, mille käepideme otsas on laiem, üldjuhul ümmargune nõgus osa. Eelkõige tõstetakse lusika abil toitu suhu, see sobib eriti hästi vedelate toitude söömiseks. Kuna ilma söögiriistadeta on kuuma leent süües oht suud kõrvetada, on lusikas üks vanemaid ja levinumaid söögiriistu. Seda kasutatakse laialt ka kultuurides, kus tahket toitu tõstetakse suhu pigem käega.

Eri toitude söömiseks tarvitatakse eri suuruse ja kujuga lusikaid: supilusikas supi söömiseks, dessertlusikas magustoidu tarbeks, tee- või koogilusikas kuumade jookide segamiseks või koogi söömiseks. Leidub ka lusikaid, mis pole mõeldud otseselt söömiseks, näiteks suhkrulusikas suhkru ja sinepilusikas sinepi tõstmiseks. Kuna enamasti pruugitakse lusikaid vedelike tõstmiseks, on lusika põhi tavaliselt aukudeta, aga suhkru sulatamiseks põleva absindi kohal võidakse tarvitada spetsiaalset absindilusikat, mille auk või augud moodustavad tihtipeale keeruka mustri.

Et eri liiki lusikad on tänapäeval levinud ja nende valmistajad järgivad standardseid mõõte, on lusikatäied kokaraamatutes tarvitusel mõõtühikutena. Nii võidakse retseptis kirjutada "1 spl", pidades silmas üht supilusikatäit, või "3 tl", mõeldes kolme teelusikatäit.
Söögiriist

**Söögiriist** on söömisel kasutatav abivahend, millega üldjuhul tõstetakse toitu suhu (lusikas, kahvel, söögipulgad) või valmistatakse seda söömise käigus ette suhutõstmiseks (nuga). 

Söögiriistade kasutamist reguleerivad igas kultuuris lauakombed, tavaliselt peetakse põhireegleid üldtuntuks ja enesestmõistetavaks. Sellegipoolest võivad tavad suuresti erineda: näiteks on Euroopas levinud komme süüa tahket toitu noa ja kahvliga, tükeldades iga suutäie eraldi ning tõstes selle siis endiselt vasemas käes hoitava kahvliga suhu, hoides nuga samal ajal endiselt paremas käes, Põhja-Ameerikas aga võetakse tihtipeale pärast kogu toidu tükeldamist kahvel paremasse kätte. Ka sõrmede asend riistade hoidmisel varieerub eri kultuurides oluliselt.

Euroopas tarvitatavast kolmest klassikalisest söögiriistast on vanimad nuga ja lusikas; kahvel seevastu oli algselt tarvitusel vaid praekahvlina ning sai söögiriistaks alles keskaja lõpul.
Praekahvel

**Praekahvel** on suur, pika varrega kahvel, mida tarvitatakse praeliha tõstmisel, keeramisel ja tükeldamisel. Samuti võib seda kasutada prae küpsuse kontrollimiseks, torgates kahvliga prae sisse auke. Pikk vars on oluline, et palavas ahjus või pliidil olev kuum praad ei kõrvetaks toiduvalmistaja käsi.
Oliivid

**Oliiv** on oliivipuu vili, mida kasutatakse laialdaselt toiduainena, samuti oliiviõli tootmisel, mis on omakorda nii toiduaine kui ka kosmeetikatööstuse tooraine.

Oliive pruugitakse ohtralt Vahemere maade köögis (Kreeka, Prantsuse, Itaalia, Hispaania köök jt). Samuti on oliivid mõne kokteili koostisosad, sellistest tuntuim on Martini-kokteil. Eestis on oliivid saadaval peamiselt soolvees konservina.

## Vaata ka

* Kalamáta oliiv
Ikaros

**Ikaros** oli vanakreeka mütoloogias meistrimees Daidalose poeg. 

Kuna Daidalos oli andnud Ariadnele võtme või lõnga, millega too abistas Theseust labürindis tee leidmisel ja Minotaurose tapmisel, pani Minos Daidalose enese labürinti kinni. Daidalos valmistas vaha abil koos püsivatest sulgedest tiivad endale ja Ikarosele ning hoiatas poega päikesele liiga lähedale lendamast. Ikaros unustas isa hoiatuse ja lendas liiga kõrgele, päikese kuumus sulatas vaha üles ja tiivad lagunesid. Ikaros kukkus merre ja uppus. 

Ikaría meri on nimetatud tema järgi.
Kokteil

**Kokteil** on kahest või enamast koostisosast koosnev jook. Kui algselt valmistati kokteile kiirelt ja kohapeal enne tarbimist, siis tänapäeval on levinud ka varem valmistatud ja hoidistatud kokteilid, mida tarvitatakse karastusjookidena. Kohapeal tarbimiseks valmistatavad ja lahtiselt serveeritavad kokteilid on tänini levinud baarides, restoranides jt joogiasutustes, kus neid segavad baarmenid.

Tavaliselt liigitatakse kokteilid eelkõige alkohoolseteks ja alkoholivabadeks. Sageli lisatakse kokteilidele jääd, et suurendada nende värskendavat mõju, muuta maitset ning neid mõnikord ka lahjendada. Siiski tuntakse ka kuumi kokteile. Enamasti on kokteilid pigem magusad kui soolased (üks vähestest eranditest on Bloody Mary).

Tüüpiline alkohoolne kokteil koosneb ühest või enamast kangest alkohoolsest joogist (viin, rumm, džinn, viski vms), millele lisatakse maitset muutvaid vedelaid või tahkeid koostisosi (mahl, karastusjoogid, liköör, maitseained), vahel ka garneering kaunistuseks (piparmündioks, sidruniviil vms).

Alkoholivabade kokteilide põhikomponendina pruugitakse sageli piima või jäätist, samuti mitmesuguseid mahlu.

Ehkki üldjuhul valmistatakse kokteilid vastavalt retseptile ning tavaliselt tellitakse baarmenitelt tuntud, klassikalisi kokteile, võib kokteilisegamist käsitleda ka improvisatsioonilise kunstina. Kogu maailmas korraldatakse baarmenite vahel kokteilisegamises võistlusi, kus muuhulgas võisteldakse algupärastes kokteilides.
Suurriik

**Suurriik** on territooriumilt ja rahvaarvult suur ning rahvusvaheliselt mõjukas riik, kes mängib olulist rolli kehtivas maailmakorras. Tänapäeval peetakse suurriikideks näiteks Hiinat, Ühendkuningriiki, Venemaad. Ameerika Ühendriike võib vastavalt tõlgendusele pidada tänapäeval juhtriigiks või suurriigiks.

## Vaata ka

* Impeerium
* Superriik
* Väikeriik

## Viited
Roomlased

**Roomlased** on Rooma linna või riigi elanikud. Tänapäeval peetakse selle all silma eelkõige Rooma linna asukaid, antiikaja kontekstis aga Vana-Rooma impeeriumi kodanikke või elanikke.
Kaasavara

**Kaasavara** on vara, mis antakse kodunt kaasa pruudile, kes abielludes läheb elama peigmehe juurde. 

Komme anda kaasavara on levinud paljudes traditsioonilistes kultuurides. Põhja- ja Lääne-Euroopas ning Põhja-Ameerikas on see suuresti kadunud, kuid mitmel pool püsib veel tänapäevalgi. Kaasavara kogutakse sageli aastaid. 

Eestis oli kaasavara mõrsjale isakodust kaasaantav vara, mis koosnes loomadest (üks lehm, 2-3 lammast) ja riideesemeist (pesu, palakad, 2 tekki, silmrätid, padjapüürid, särgid, aluskuued, tekid jne). Kaasavara olenes vanemate jõukusest, eeltoodud loetelu oli n-ö alampiir, normaalne kaasavara. Neiu valmistas ema abiga kaasavara juba varasest noorusest alates, seda hoiti veimekirstus ehk veimevakas, mis pulmade ajal pidulikult koos pruudiga peiukoju viidi. 19. sajandi II poolel hinnati rohkem raha, lisandusid mööbliesemed.

Kaasavara vastandiks võib pidada pruudiluna, mille peigmees peab abiellumise eel või puhul andma pruudi vanematele, tavaliselt isale.

## Viited
Inachos

**Inachos** (vanakreeka Ἴναχος) on vanakreeka mütoloogias Argose suurim jõgi ning selle jõe jumal. Ta on Okeanose ja Tethyse poeg. 

Surelikuna peeti Inachost Argose esimeseks valitsejaks, kes algatas seal Hera kultuse. Io oli Inachose tütar. Inachose järglasi nimetati inahhiidideks.
Iobates

**Iobates** (vanakreeka Ἰοβάτης) oli vanakreeka mütoloogias Lüükia kuningas.

Tirynsi kuningas Proitos saatis tema juurde Bellerophontese, kes kandis endaga kaasas kirja, milles seisis, et Iobates peab noormehe tapma. Jumalate viha kartes saatis Iobates noormehe Kimääri tapma, sest arvas, et ta ei tule selle ülesandega toime ja hukkub. Tiibadega hobuse Pegasose abil surmas Bellerophontes Kimääri. Iobates andis talle naiseks oma tütre Philonoe.

Müüdist on ka teisi versioone.
Armuafäär

**Armuafäär** on suguline suhe inimeste vahel, kellevaheline suguline läbikäimine on mingil põhjusel ühiskondlikult taunitav ehk tabu. Kõige levinum tabu põhjus on, et üks neist või mõlemad on abielus, mis konkreetse ühiskonna traditsioonilise arusaama kohaselt peaks välistama abieluvälised sugulised suhted.

Paljudes õigussüsteemides on armuafäärid illegaalsed ning nende eest on ette nähtud karistused, mis ulatuvad kuni surmanuhtluseni. Patriarhaalsetes ühiskondades on karistused naistele tavaliselt karmimad, sealjuures karistatakse naisi tihti ka juhul, kui nemad vahekorda ei soovinud. Paljudes ühiskondades on suhtumine afääridesse sõltunud ühiskonnaklassist ja muudest asjaoludest, mistõttu võisid need olla üldlevinud ja -teada, ent neid teeseldi varjatavat. Armuafääride illegaalsust on suuresti toetanud kanooniline õigus.

20. sajandil toimunud radikaalsete ühiskondlike muutuste tõttu, mis viisid suguelu inimese privaatsfääri, ei käsitleta tänapäeval Euroopas ja Ameerikas armuafääre üldjuhul õiguslikult karistatavate kuri- või väärtegudena, kuid sageli võidakse need moraalselt hukka mõista.
Berndt Abraham Godenhjelm

**Berndt Abraham Godenhjelm** (30. märts 1799 Mäntyharju – 14. detsember 1881 Helsingi) oli soome maalikunstnik.

Ta õppis maalimist (aastal 1818) Stockholmis Pehr Gustaf von Heidekeni juures.

Tema esimene näitus oli aastal 1847 Ateneumis ja Tampere kunstimuuseumis. Tema näitusi on olnud ka  Cygnaeukse galeriis ja Soome Rahvusmuuseumis. Ta on maalinud palju altarimaale. Esimene tema maalitud altarimaal asub Mäntyharju kirikus. Liperi kirikus olev altarimaal "Kristus ristil" on maalitud Peterburis ja toodud aastal 1842 Liperisse. Veel on ta maalinud altarimaali (aastal 1843) "Jeesus ristil" Kuopio toomkirikusse, Ikaalise kirikusse (aastal 1874) ja Jämsä kirikusse.

Godenhjelm on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Peseeta

**Peseeta** oli mitme riigi rahaühik: 
*Hispaania peseeta oli käibel Hispaanias 1. jaanuarini 2002, mil riik läks üle eurole.
*Ekvatoriaal-Guinea peseeta oli käibel Ekvatoriaal-Guineas aastatel 1969–1975.
*Peruu peseeta oli kasutusel Peruus aastail 1880–1882.
*SADR-i peseeta on Sahara Araabia Demokraatliku Vabariigi (Lääne-Sahara) *de facto* rahaühik.
Heinamaarjapäev

**Heinamaarjapäev** on rahvakalendris 2. juulil.

Kirikukalendris on see päev, mil neitsi Maarja kohtus Eliisabetiga. On teada, et juba 1263. aastal pühitsesid frantsisklased seda päeva kui kuuendat päeva enne Ristija Johannese sünnipäeva, 1568. aastast laienes päeva tähistamine kogu katoliku kirikule.

Rahvakalendris tähistab heinamarjapäev heinateo algust või kõrgaega, ent sel päeval endal oli heinatöö keelatud.

Eriti Eesti rannikualadel on heinamaarjapäeval tehtud maarjatuld ehk leedutuld.

## Vaata ka
* Heinaleedo

## Viited

## Välislingid

*
Perioodika (kirjastus)

**Kirjastus Perioodika** oli 1940–1941 ja 1944–1996 Tallinnas tegutsenud kirjastus, mis toimis aastani 2004. 

Kirjastus asutati Eesti NSV Ajalehtede Kirjastusena, aga hakkas alates 1947. aastast üllitama ka ajakirju, sealhulgas kultuuri- ja haridusväljaandeid (Looming, Keel ja Kirjandus, Akadeemia, Vikerkaar, Teater. Muusika. Kino, Täheke, Õpetajate Leht, Haridus ning (eri aegadel) Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised). 

Nime Perioodika kandis kirjastus 1965. aastast. 1967. aastast hakkas kirjastus Perioodika kirjastama perioodilise väljaandena pehmes köites raamatusarja Loomingu Raamatukogu ning 1973. aastast turismi- ja lastekirjandust. 

1997. aastal sõlmiti riigiettevõttena toiminud kirjastuse Perioodika ning riikliku aktsiaseltsi Täheke ja Horisont ühinemisleping. Ühinemise käigus liideti kirjastus Perioodika ja RAS Täheke riikliku aktsiaseltsiga Horisont ning moodustati aktsiaselts Perioodika.

Kuni 2002. aastani andis kirjastus välja ilukirjandust, sealhulgas klassikasarja "Europeia". 1997. aastast kirjastus erastati ja muudeti aktsiaseltsiks. 2004. aastast annab kõiki varem kirjastuses Perioodika välja antud ajakirju välja SA Kultuurileht. 

## Viited
Germania (Tacitus)

"**Germania**" ehk "**De origine et situ Germanorum**" on Vana-Rooma ajaloolase Tacituse umbes 98. aastal kirjutatud teos.

Muuhulgas kirjeldas Tacitus "Germania" käsikirjas Sueebide mere (*Mare Suebicum*, Läänemeri) taga elavat hõimu, keda nimetas *Aestiorum gentes*. Valdav osa uurijaid peab seda nimetust balti rahvaste üldnimetuseks või mõne konkreetse Ida-Preisimaa alal elanud balti hõimu nimetuseks. Samas on arvatud, et aja jooksul nimetuse tähendus teisenes ja sellega hakati hiljem märkima läänemeresoome hõimu, mida tänapäeval tuntakse eestlastena.

Eesti keeles on teos ilmunud pealkirjaga "Germaanlaste päritolust ja paiknemisest", mille on ladina keelest tõlkinud ja kommenteerinud Kristi Viiding (Loomingu Raamatukogu 21–22, 2007).

## Viited
Suur sarvik

**Suur sarvik** ehk **sarvharik** (*Calocera viscosa*) on seeneliik sarviku perekonnast.

Eesti metsades tavaline ja hajusalt levinud seeneliik. Põhjustab juuremädanikku mitmetel okaspuuliikidel, kuid ei ole siiski eriti ohtlik patogeen.

## Viited

## Välislingid
*
Sarvharik

**Sarvharik** on Eestis kahe seeneliigi paralleelnimetus:

* sarvklavulinopsis (*Clavulinopsis corniculata*) (III kaitsekategooria liik)
* suur sarvik (*Calocera viscosa*)
Sarvklavulinopsis

**Sarvklavulinopsis** ehk **sarvharik** (*Clavulinopsis corniculata*) on perekonda klavulinopsis kuuluv seeneliik. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida loometsadest ja -põõsastikest ning salumetsadest.

## Viited

## Välislingid
*
Haavanääts

**Haavanääts** (*Steccherinum pseudozilingianum*) on sugukonda *[[Steccherinaceae]]* kuuluv seeneliik. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida palu-, lammi-, laane- ja salumetsadest.

## Viited

## Välislingid
*
Kadakatarjak

**Kadakatarjak** (*Oxyporus millavensis*, sünonüüm *Botryodontia millavensis*), varem ebajasmiini-tarjak *O. philadelphi*, on seeneliik. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida loometsadest ja -põõsastikest ning kultuur- ja ruderaaltaimede seast.

## Viited

## Välislingid
*
*"Kas leidub ainult Eestis kasvavaid seeni?" Loodusesõber 5/2002
*"Kadakatarjak Hiiumaal" Eesti Loodus 2007/12
Must vöötnarmik

**Must vöötnarmik** ehk **must narmik**
(*Phellodon niger*)  on seeneliik. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida loometsadest ja -põõsastikes, laanemetsadest ja mustika kasvukohatüübist.

## Välislingid
*
Pruunikas vöötnarmik

**Pruunikas vöötnarmik** ehk **pruunikas mütsnarmik** ehk **liiv-kampernarmik**  (*Phellodon fuligineoalbus*) (endine pruunikas mütsnarmik ehk liiv-kampernarmik) on seeneliik. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida palu- ja nõmmemetsadest.

## Välislingid
*
Lilla vöötnarmik

**Lilla vöötnarmik** ehk **lilla mütsnarmik** ehk **violett-kampernarmik** (*Phellodon violascens*) on seeneliik. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis on teda leitud ainult Saaremaalt.

## Välislingid
*
Kuldsoverbiell

**Kuldsoverbiell** (*Sowerbyella imperialis*) on seeneliik. 

Liik on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib kuldsoverbielli leida loometsades ja -põõsastikes.

## Viited

## Välislingid
*
Hiidheinik

**Hiidheinik** (*Tricholoma colossus*) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida männimetsadest.

## Välislingid
*
Tasku Keskus

**Tasku keskus** ehk **Tasku** on kaubanduskeskus Tartu kesklinnas, Turu tänava, Soola tänava, Emajõe ja Võidu silla vahelises kvartalis Turu tänava ja Võidu silla poolses nurgas, aadressil Turu tänav 2 Tartu.

Tasku sai nime Emajõe Ärikeskuse eeskujul, mida linnarahvas oli hoone kuju järgi hakanud hüüdma Plaskuks. Mõlemad hooned kuuluvad Tartu ettevõtjale Neinar Selile Tasku ja Emajõe Ärikeskuse omanikfirma AS Estiko kaudu. 

Tasku rajati kunagise maaliinide bussijaama asemele, uus Tartu bussijaam on märgatavalt pisem ja kolmest küljest (sh ülalt) Tasku hoonest piiratud. See on ka üks sagedamaid põhjustest, miks Taskut on kritiseeritud.

Algselt ei olnud Taskus toidupoodi, mõni aasta pärast valmimist avati seal Rimi pood.

Tasku Keskus avati 27. augustil 2008. 30. augustil 2012 avati juurdeehitis, mis ühendas Tasku Keskuse Emajõe Ärikeskusega.

## Viited
Vasakkeermene pisitigu

**Vasakkeermene pisitigu** (*Vertigo angustior*, sünonüüm *Vertilla angustior*) on teoliik. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida kohata metsades ja niitudel.

## Viited

## Välislingid
*
Tartu bussijaam

**Tartu bussijaam** on Tartu transpordisõlm, kus peatuvad Tartu linna saabuvad ja Tartust väljuvad bussid. See asub Tartu kesklinnas Turu tänava, Soola tänava, Emajõe ja Võidu silla vahelises kvartalis Soola tänava ääres.

Kolmest küljest piiravad Tartu bussijaama Tasku Keskus, Emajõe Ärikeskus (ehk Plasku) ja hotell Dorpat. Varem asus samal kohal Tartu maaliinide bussijaam (Tartu kesklinnas oli ka linnaliinide bussijaam).
Luha-pisitigu

**Luha-pisitigu** (*Vertigo geyeri*) on teoliik sugukonnast pisitigulased.

Tema koja kõrgus on kuni 1,9 mm.

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida kohata niitudelt.

## Viited

## Välislingid
*
Taiga-peenpoorik

**Taiga-peenpoorik** (*Skeletocutis odora*) on seeneliik. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida mustika, jänesekapsa ja naadi kasvukohatüübist.

## Viited

## Välislingid
*
Väike pisitigu

**Väike pisitigu** (*Vertigo genesii*) on teoliik. 

Ta koja pikkus on kuni 2 mm. 

Seni on väikest pisitigu leitud Eestis vaid Nabala-Tuhala kaitseala allikasoost.

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Välislingid
Liivakuklane

**Liivakuklane** (ka salukuklane, *Formica pratensis*) on sipelglaste sugukonda  kuklase perekonda kuuluv putukas. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.

Eestis võib neid leida paljudest metsatüüpidest.

## Viited

## Välislingid
*
Samblakimalane

**Samblakimalane** (*Bombus muscorum*) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.

Eestis võib neid leida niitudelt.

## Viited

## Välislingid
*
Tartu (täpsustus)

**Tartu** on:
* Tartu, linn Eestis;
* **[[Tartu linn (haldusüksus)|Tartu linn]]**,  kohaliku omavalitsuse üksus;
* Jean-François Tartu (1751-1793), Prantsuse mereväeohvitser;
* Joonas Tartu, Eesti teatrijuht;
* fregatt, endise nimega Uranie (1788), nimetatud mereväeohvitseri auks Tartuks;
* puhkpilliorkester;
* **[[Tartu (kauplus)|Tartu]]**, kauplus  Tartus Riiamäel;
* asteroid 35618 Tartu;
* arvuti **[[Iskra 1080 Tartu]]**;
* **[[Tartu (suurtükipaat)|Tartu]]**, suurtükipaat
***[[Hotell Tartu]]**.
* Tartu oli mongoli khaan, Batu-khaani lapselaps.

## Vaata ka
* Tartu vald
* Tartu maakond
* Tartu piiskopkond
* Tartumaa
* Tartu Ülikool
* Tartu maantee (tänav mitmes linnas, samuti Tallinna-Tartu maantee)
* Tartu laht asub Grahami saare läänerannikul Kanadas Briti Columbia provintsis.

* "Tartu seiklused" ("The adventures of Tartu"), Teise maailmasõja teemaline spioonifilm (1943);
Schrencki kimalane

**Schrencki kimalane** (*Bombus schrencki*) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.

## Levik
Schrencki kimalane on levinud Euroopa kirdeosas, Siberis, Uuralites, Kamtšatka poolsaarel, Sahhalini saarel, lõunapoolsetel Kuriili saartel, Põhja-Mongoolias, Kirde-Hiinas ja Korea poolsaarel.

## Viited

## Välislingid
*
Pikktiib-kimalane

**Pikktiib-kimalane** (*Bombus sporadicus*) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.

## Välislingid
Hallkimalane

**Hallkimalane** (*Bombus veteranus*) on mesilaslaste sugukonda kimalase perekonda kuuluv putukas.

Emaste pikkus on 16–20 mm, isaste pikkus 11–16 mm. Imilont on keskmise pikkusega või pikk. Selg ja tagakehaplaadid on kaetud helehallide karvakestega. Seljal tiivaaluste juures on selgesti eristuv mustade karvakeste vööt.

Hallkimalane sarnaneb metskimalasega ja silma järgi on neid keeruline eristada. Hallkimalasel on heledad karvakesed pigem kollakashallid, metskimalasel oranžid.

Emaste ja tööliste pea on pisut pikenenud, kukal tugevasti ümardunud. Ülahuul on ristkülikukujuline. Ülalõuad on tugevasti kõverdunud ja võivad teineteist isegi osaliselt katta. Tagakeha on kuue plaadikesega. Säärtel on kannused. Säärte külgedel on pikad karvad, mis moodustavad korvikese. Neil on astel.

Isaste tagakeha on kaetud seitsme plaadikesega. Teine plaadike on kaetud hallide või kollakashallide karvakestega. Kolmas plaadike on kaetud helekollaste karvakestega, millel üksnes pisut musti karvu võib lisaks olla. Neljad ja kuues plaadike on kaetud mustade või tumepruunide karvakestega. Isastel astelt ei ole.

Hallkimalane on levinud kogu Lääne-Euroopas alates Briti saartest. Ida poole küündib levila Kasahstani ja Lääne-Mongooliani, põhja poole Soomesse. Mägedes elavad nad kuni kilomeetri kõrgusel. Nad eelistavad avatud maastikke, eriti paiku, kus kasvab ristik.

Talvituvad ainult emased. Pärast talvitumist hakkab emane aprilli keskel pesa ehitama, kui leidub rohtu, sammalt või muud sobivat pesamaterjali. Pesa rajatakse maapinnale. Kui pesamaterjali pole, võib ta pesa rajada maa alla näriliste urgudesse või võtta kasutusele näriliste vana pesa. Noored töölised hakkavad lendama mai esimesel või teisel dekaadil, isased ja noored emased juuli lõpus. Peres on 60–130 isendit.

Hallkimalane toitub nagu teisedki kimalased nektarist ja õietolmust. Peamised toidutaimed on ristik, ohakas, keerispea ja sõrmkübar.

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.

## Välislingid
*
Rein Aedma

**Rein Aedma** (sündinud 19. septembril 1952) on eesti filminäitleja. 

Ta on lõpetanud 1986. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal.

Ta on töötanud Pärnus õpetajana. 

1991. aasta suvel asus ta koos perekonnaga elama Austraaliasse. Queenslandi osariigis elades on ta töötanud kiviraiduri ja turvatöötajana.

## Filmirollid
Ta on mänginud Jaan Imeliku rolli filmides "Kevade", "Suvi", "Sügis" ja "Talve". Samuti on ta mänginud filmis "Varastati Vana Toomas".

## Viited

## ''Personalia''
*Allar Viivik. "Imelik oli Austraaliast kodus käimas". Õhtuleht, 13. juuli 2002
*Inna-Katrin Hein. "Rein Aedma poleks tahtnud kehv näitleja olla". Postimees, 22. august 2006
*Annika Koppel. Kevade. Suvi. Sügis : Arvo Kruusemendi filmid. Tallinn 2010. Lk 217-219

## Välislingid
*Rein Aedma andmebaasis IMDb
Väike-punalamesklane

**Väike-punalamesklane** (*Cucujus cinnaberinus*) on lamesklaste sugukonda kuuluv mardikas.

Pikkus 11–15 mm.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse.

Väike-punalamesklane on kogu Euroopas haruldane ja kaitstav põlismetsadega seotud väga silmatorkava välimusega mardikaliik.
Eestis elab neid mõnedes vanades põlismetsades.

## Viited

## Välislingid

*
Männisinelane

**Männisinelane** (*Boros schneideri*) on süsiklaste sugukonda kuuluv mardikas. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse.

Eestis võib neid leida mitmetest metsatüüpidest.

## Viited

## Välislingid

*
Müür-raunjalg

**Müür-raunjalg** (*Asplenium ruta-muraria*) on raunjalaliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaim. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib neid leida kasvamas kaljudel ja liivikuil.

## Viited

## Välislingid

*
Vladimir Propp

**Vladimir Propp** (vn **Владимир Яковлевич Пропп**, ka **Герман Вольдемар Яковлевич Пропп**; 29. (vkj 17.) aprill 1895 – 22. august 1970) oli volgasaksa päritolu Vene õpetlane, kes uuris vene imemuinasjuttude süžeekomponente ja määratles nende narratiivsed algelemendid.

Tema "Imemuinasjutu morfoloogia" (Морфология "волшебной" сказки) pani aluse narratiivi strukturaal-tüpoloogilisele uurimisele.

## Teoseid

### Eesti keeles
*Propp, Vladimir 2023 [1928]. *Imemuinasjutu morfoloogia*. (Arukask, Madis, tlk.) (Avatud Eesti raamat.) Tartu: Ilmamaa.

## Kirjandus
* Aino Laagus, "Muinasjutu morfoloogia" (arvustus: V. Propp, "Морфология сказки", 2. trükk, kirjastus Nauka, Moskva 1969, 168 lk) – Keel ja Kirjandus 1974, nr 11, lk 697–701
* Juri Lotman, "Kaksikportreed: Tomaševski ja Gukovski. Azadovski ja Propp: kaks lähenemist. Eichenbaum" – raamatus: "Jalutuskäigud Lotmaniga", Tallinn 2010 (*Bibliotheca Lotmaniana*), ISBN 9789985587072, lk 119–150
Koldjas selaginell

**Koldjas selaginell** (*Selaginella selaginoides*) on selaginelliliste sugukonda kuuluv samblataoline sõnajalgtaim. 

Sarnane taim on harilik sookold.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2019).

## Levik
Koldjas selaginell on levinud põhjapoolkera põhjaosas ja parasvöötme mägedes. Euraasias on tema levila Fennoskandias, Islandil, Alpides, Kaukasusel, Karpaatides, Briti saarte põhjaosas ja Venemaa põhjaosas. Põhja-Ameerikas Alaskal, Kanadas ja USA-s.

## Kasvukohad
Koldjas selaginell on levinud märgaladel, kus esinevad stabiilselt jahedad ilmastikutingimused. Kasvukohtade hulka kuuluvad sammaldunud jõe-, oja- ja järvekaldad, rabad, märjad rusunõlvad jms, kus kasvupinnas on neutraalse või aluselise reaktsiooniga.

Eestis võib neid harva leida maa põhja- ja loodeosas kasvamas soodes ja märgadel niitudel.

## Viited

## Välislingid

*
Harilik ungrukold

**Harilik ungrukold** (*Huperzia selago*) on kollaliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaim. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib neid leida kasvamas mitut tüüpi metsades.

## Viited

## Välislingid

*
Jurjev (täpsustus)

**Jurjev** on:
* Tartu linna vanapärane nimi vene keeles; see pärineb 1030. aastast, mil Kiievi suurvürst Jaroslav Tark vallutas Tartu ja nimetas selle oma ristinime Juri järgi;
* Jurjev-Polski (ka Jurjev-Polskoi), linn Venemaal, Vladimiri oblasti Jurjev-Polski rajoonis;
* Jurjev-Povolski (Jurjevets), linn Venemaal Volga ääres, Ivanovo oblasti Jurjevetsi rajoonis;
* Bila Tserkva, Ukrainas Kiievi oblastis asuva linna nimi 1369. aastani;
* Svjato-Jurjevi vene õigeusu klooster Venemaal Novgorodi lähistel, Volhovi jõe kaldal;
* Jurjevi (Jurjevka) rajoon, haldusüksus Ukrainas Dnepropetrovski oblastis (halduskeskus on Jurjevka).
* Jurjev ehk Jurjevka on eesti küla Kemerovo oblastis Venemaal.

*Jurjev (perekonnanimi)
** Aleksandr Dmitrijevitš Jurjev (1959–), Astrahani arheoloog, Astrahani oblasti teeneline pedagoog;
** Aleksandr Ivanovitš Jurjev (1942–), Venemaa poliitilise psühholoogilise koolkonna rajaja;
** Aleksei Jurjev, Nõukogude Liidu kangelane;
** Boriss Jurjev (1889–1957), Vene helikopterikonstruktor, NSV Liidu TA akadeemik;
** Vassili Jurjev (1879–1962), Vene sordiaretaja, kahekordne sotsialistliku töö kangelane;
** Jevgeni Borissovitš Jurjev (1950–), Ukraina psühhiaater;
** Jevgeni Dmitrijevitš Jurjev (1882–1911), Vene luuletaja ja helilooja, romansside autor;
** Jevgeni Leonidovitš Jurjev (1971–), Vene ettevõtja ja ühiskonnategelane;
** Zinovi Jurjev (1925–), Vene kirjanik ja ajakirjanik;
** Ivan Jurjev, Nõukogude Liidu kangelane;
** Leonid Jurjev, Nõukogude Liidu kangelane;
** Mihhail Zinovjevitš Jurjev, Vene ettevõtja ja poliitik;
** Mihhail Makarovitš Jurjev, Nõukogude Liidu kangelane;
** Mihhail Filippovitš Jurjev (1918–1990), Nõukogude sinoloog;
** Pavel Jurjev, vaimuliku nimega Palladius (1721–1789), Vene õigeusu piiskop;
** Sergei Jurjev, (1821–1888), Vene literaat;
** Fjodor Jurjev, (1783–1856), Vene viitseadmiral;
** Elli Jurjev, (1936–2001), Vene kunstnik, Tšuvaššia rahvakunstnik;
** Juri Mihhailovitš Jurjev (1872–1948), vene ja nõukogude näitleja ja teatripedagoog;
** Juri Konstantinovitš Jurjev (1896–1965), nõukogude organokeemik, Jurjevi reaktsiooni avastaja;
** Juri Jurjevitš Jurjev (1944–), Vene kellamees;
** Oleg Jurjev (1959–), Vene luuletaja ja proosakirjanik;
** Isabella Jurjeva (1899–2000), nõukogude estraadilaulja;
** Jekaterina Jurjeva (1983–), Vene kahevõistleja;
** Jelena Jurjeva (1984–), Valgevene võrkpallur;
** Ljudmilla Jurjeva (1953–), Ukraina psühhiaater, Ukraina TA liige;
** Mihhail Zahharin-Jurjev (?– 538), Vene bojaar, tsaar Mihhail Fjodorovitši esiisa.
Paas-kolmissõnajalg

**Paas-kolmissõnajalg** (*Gymnocarpium robertianum*) on naistesõnajalaliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaim. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Välislingid
Draginja Dorpat

**Draginja Dorpat** (kodanikunimega **Ruth Sophia Knaak** või **Sophie Ruth Knaak**; sündinud 21. septembril 1931 Ravensburgis) on Saksa kirjanik.

## Teoseid
* "Ellenbogenspiele", Hamburg 1966
* "Auf den Leib geschrieben", Hamburg 1967 (koos Ali Schindehütte ja Arno Waldschmidtiga)
* "Junge Knaben beim Spiel", Hamburg 1969
* "Neurodermitis: weder Allergie noch Atopie", Steyr 1997 (Sophie Ruth Knaaki nime all)
* "Erbarmen mit den Männern", Steyr 1998 (Sophie Ruth Knaaki nime all)
* "Und zu Küssen kam es kaum", Tübingen 2003
* "Ohne Laut", Tübingen 2004
Dorpat (täpsustus)

**Dorpat** võib tähendada mitut asja.
***Dorpat** on Tartu linna ajalooline nimi saksa, poola ja rootsi keeles.
***[[Dorpat (hotell)|Dorpat]]** on hotell ja konverentsikeskus Tartu kesklinnas.
***[[Dorpat (hotell)|Dorpat]]** on kruviaurik.

* Draginja Dorpat (Sophia Ruth Knaak, 1931–) on Saksa kirjanik.
Dorpat (hotell)

**Dorpat** on hotell ja konverentsikeskus Tartu kesklinnas Võidu silla, Turu tänava ja Soola tänava vahel. Hotell on omaette hoone Emajõe ääres, konverentsikeskus aga paikneb osas Tasku kaubanduskeskusest.

2012. aasta augusti seisuga mahutab hotell kuni 410 külastajat, see on Tartu suurim hotell. Konverentsikeskuses on 10 konverentsi- ja seminariruumi, kuhu mahub kuni 1100 külastajat; see on Lõuna-Eesti suurim konverentsikeskus.

Hotell avati 2007. aasta juulis, varasema Tartu avaturu parkla kohal. See kuulub Tartu ettevõtjale Neinar Selile.

## Viited

## Välislingid
* Nils Niitra, "Multikeskuse hotell valmib tuleval suvel" Tartu Postimees, 28. juuli 2006
* Olli Vesala, "Puuduv parkla takistab hotelli Dorpat avamist" Tartu Postimees, 29. juuni 2007
Pihla hiiemänd

**Pihla hiiemänd** on harilik mänd, mis asub Hiiumaal Kõrgessaare vallas Kõpu külas.

Pihla hiiemänd on laia võraga. Puu kõrgus on 13 m, ümbermõõt maapinna lähedalt 378 cm. Vanuseks hinnatakse umbes 300 aastat.

Männi kohta oli levinud pärimus, et kui keegi täiskuuööl männi harude vahelt läbi poeb, võib ta libahundiks muutuda.

## Viited
John Playford

**John Playford** (1623 – 1686 või 1687) oli Londoni raamatukaupmees, kirjastaja ja helilooja, kes on tänapäeval tuntud inglise kontratantse sisaldava tantsukäsiraamatu "The Dancing Master" (esimene väljaanne "The English Dancing Master", 1651) koostajana.
Wellini vald

**Wellin** on vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.

Valla keskus on Wellin. Valla piirides asuvad peale Wellini veel järgmised asulad: Barzin, Chanly, Fays-Famenne, Froidlieu, Halma, Lomprez, Neupont ja Sohier.


Cwarmeus almands Welin.jpg|Karneval
Mascaråde Welin adjeyant.jpg|Maskeraad
Lomprez E1aJPG.jpg|Kirik  
SohierKerk1.JPG|Kirik
Halma 060129 (1).JPG|Kirik
Wellin MC- JPG .jpg|Linnavalitsushoone 
Wellin 4juni2006.jpg|Sissesõit asulasse
Wellin 4juni2006 005.jpg|La Grand-Place
Wellin - herdenking WO II.jpg|Mälestustahvel vabastajatele (1944) 
00 Wellin village - JPG2.jpg|Vaade linnale


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
* Bibliotheque communale de Wellin (prantsuse keeles)
* Grafiti
Kivi-lõhiskupar

**Kivi-lõhiskupar** (*Andreaea rupestris*) on lõhiskupraliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib neid leida kasvamas rändrahnude juures.

## Viited

## Välislingid

*
Rõivatööstus

**Rõivatööstus** (ka *rõivatootmine*) on kergetööstuse haru, mis tegeleb mitmesugusest materjalist rõivaste tootmisega.

Rõivatööstus hõlmab rõivaesemete ja rõivalisandite valmistamist igat liiki materjalist: meeste, naiste ja laste pealis- ja alusrõivaste, töö-, tänava- ja vabaajarõivaste õmblemine nahast, riidest, trikookangast jne. See hõlmab täiskasvanute ja lasterõivaid, moe- ja klassikalisi rõivaid. Rõivatööstuse hulka kuulub ka karusnahatööstus (karusnaha töötlemine ja nahast rõivaste valmistamine). Rõivatööstus hõlmab nii masstootmist (nt õmblusvabrikutes) kui ka individuaalõmblust (nt rätsepatöö moeateljeedes).

## Rõivatööstus Eestis
2020. aastal oli rõivatööstuse valdkonnas tegutsevana registreeritud 504 ettevõtet. Valdkonna ettevõtted moodustavad Eesti ettevõtetest 0,5%. Siin on hõivatud pea 4500 inimest (0,9% Eesti ettevõtete töötajatest). Nende ettevõtete koondmüügitulu ületas 2020. aastal 175 miljonit eurot (moodustades 0,3% Eesti ettevõtete müügitulust). Rõivatööstuse ettevõtete ärikasum oli 2020. aastal kokku umbes 8,6 miljonit eurot, mis moodustas 5% nende müügitulust (kasumimarginaal, kogurentaablus). 80% rõivatööstuse ettevõtetest on mikroettevõtted, kus töötab alla 10 töötaja. 1% ettevõtetes töötab enam kui 100 töötajat (7 ettevõtet). 6% rõivatööstuse ettevõtetest on müügitulu kalendriaastas suurem kui 1 miljon eurot. Umbes 2/3 rõivatööstuse ettevõtete müügitulust tuleb ekspordist.

Viimasel kümnendil on allhange liikunud Eestist välja ning keskmine ettevõtte suurus kahanenud. Eesti rõivatööstuses jätkuvad järgnevatel aastatel juba varem alanud muutused. Lühikese vahega teatasid oma tootmise lõpetamisest Eestis nii Sangar kui ka Baltika. Masstootmine lahkub Eestist ja siia jääb pigem nišitootmine ning disain ja turundus ehk väärtusahela kõrgema lisandväärtusega etapid. Rõivatööstus on üks sektoreid, kus prognoositakse lähiaastatel olulist töökohtade kadu Eestis. Tööjõukulud on lihtsalt nii suured, et ei suudeta püsida konkurentsis. Eesti rõivatööstus toetub tugevalt ekspordile. Seetõttu on ekspordi aeglane kasv pidurdanud kogu sektori kasvu. Peamised riigid, kuhu tooteid eksporditakse, on Soome, Rootsi ja Norra. Peamised ekspordiartiklid on meeste ja naiste rõivad.

## Vaata ka
* Tekstiilitööstus
* Töötlev tööstus
* Eesti Rõiva- ja Tekstiililiit

## Viited
Tõeline riiginõunik

** Tõeline riiginõunik** (ka **tegelik riiginõunik**; vene keeles *действительный статский советник*, saksa keeles *Wirklicher Staatsrat*) oli Venemaa keisririigi tsiviilteenistuse IV klassi teenistusaste, mis oli võrdne armee kindralmajori ja mereväe kontradmirali auastmega.

Tegelik riiginõuniku teenistusaste andis õiguse pärilikule aadliseisusele.
Naha- ja jalatsitööstus

**Naha- ja jalatsitööstus** on kergetööstuse haru, mis tegeleb jalatsite ja nahatoodete (kottide, rahakottide, nahkkinnaste, vöötmete jne) tootmisega.
Cesare Negri

**Cesare Negri** (umbes 1535 – umbes 1605) oli Itaalia tantsija ja koreograaf. 

Rajas oma kodulinnas Milanos tantsuakadeemia (1554) ja avaldas balleti teoreetilise käsitluse "Le Grazie d'Amore", kus esmakordselt on kirjeldatud balleti viit põhipositsiooni. 1604. aastal ilmus teose uus väljaanne pealkirjaga "Nuove inventioni di Balli".
Kuopio Püha Nikolause katedraal

**Kuopio Püha Nikolause katedraal** on Soome Õigeusu Kiriku Karjala piiskopkonna piiskopi residents.

Katedraal ehitati aastatel 1902—1903 Viiburi ehitusmeistri Aleksander Isaksoni käe all. Kirik on valmistatud punastest tellistest. Ikonostaasi kinkis kindralkuberner Nikolai Bobrikov. Kiriku  pühitses Viiburi ja Soome peapiiskop Nikolai (Nalimov).
Juus-kiilsirbik

**Juus-kiilsirbik** (*Dichelyma capillaceum*) on vesisamblaliste sugukonda, kiilsirbiku perekonda kuuluv sammaltaim. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib neid leida jõgedest ja ojadest.

## Viited

## Välislingid
*
Roheline kaksikhammas

**Roheline kaksikhammas** (*Dicranum viride*) on kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 

Taim on kollakasroheline või roheline 1–3(4) cm kõrguste vartega, tihemurusalt kasvav sammal. Varred on enamasti harunenud, valkja või helepruuni risoidvildiga. Lehed lantsetjad, 5–6 mm pikad, jäigad, ühtlaselt ahenenud pika ja peene renja tipuosaga. Leherood väga lai, lehe alusel kõrgete näsadega. Eoskupraid esineb väga harva. 

Eosed pruunikad, läbimõõduga 15–25 µm, valmivad suvel. Vegetatiivne paljunemine toimub kergestimurdunud lehetippude abil.

Eestis võib neid leida kasvamas arumetsades. Roheline kaksikhammas kasvab metsades lehtpuude tüvedel. Eestis üsna sage.

Eesti Punase nimestiku andmetel ohulähedases (7) kategoorias. Ohuteguriteks on märgitud lageraied, puuliikide osakaalu muutmine metsades, metsade vanuse muutumine, sest kaovad vanad metsad ja suured puud.

Roheline kaksikhammas on kuulub Euroopa Loodusdirektiivi II lisasse ning on Eestis Looduskaitse all (II kaitsekategooria).

## Viited

## Välislingid

*
Tartu maaliinide bussijaam

**Tartu maaliinide bussijaam** oli transpordisõlm Tartu kesklinnas Tartu avaturu kõrval, Soola ja Turu tänava ning Võidu silla vahel. See avati 2. augustil 1972 ja lammutati 2000. aastate teisel poolel, et teha ruumi Tasku kaubanduskeskusele ja Dorpati hotellile. Praegune Tartu bussijaam paikneb osaliselt samal kohal, kuid on tunduvalt väiksem.

Viimastel aastatel on tehtud ettepanekuid bussijaama viimiseks Tartu raudteejaama.

## Vaata ka
*Tartu linnaliinide bussijaam

## Viited
Adam Mickiewicz

**Adam Bernard Mickiewicz** (24. detsember 1798 Zaosie (tänapäeval Zavosje) või Nowogródek (tänapäeval Navahrudak), Leedu kubermang (tänapäeval Valgevene) – 26. november 1855 Konstantinoopol) oli poola kirjanik.

Mickiewicz õppis Vilniuse ülikoolis, kus ta liitus salajase üliõpilasseltsiga Filomaadid, mille eesmärgiks oli enesetäiendamine ja Poola rahvusliku identiteedi säilitamine Vene võimu all. 1823. aastal paljastas tsaarivalitsus Vilniuses tegutsenud poola noorte salaseltside tegevuse. Mitmed nende tegelikud või oletatavad liikmed, sealhulgas Mickiewicz, arreteeriti ning saadeti karistuseks Venemaa keisririigi sisemaale järelevalve alla. Pagulusaastad Venemaal mõjutasid oluliselt tema maailmavaadet ja loomingut.

Adam Mickiewicz oli Poola romantismi keskne kuju. Koos Juliusz Słowacki ja Zygmunt Krasińskiga kuulub ta nn Poola kolme bardi (poola keeles *Trzej Wieszcze*) hulka. Mickiewiczi peetakse sageli Poola kirjanduse suurimaks luuletajaks.
 
Tema tuntuim teos on poola rahvuseepos "Pan Tadeusz" (1834), mis kujutab aadliseisuse elu Leedu aladel 19. sajandi alguses ning ühendab ajaloolise mälu, rahvusliku identiteedi ja romantilise idealismi. Teos kuulub poola kirjanduse klassikasse.

Adam Mickiewicz suri 56-aastaselt 1855. aastal Konstantinoopolis, kuhu ta oli läinud korraldama Poola üksusi Krimmi sõja ajal. Tema säilmed toodi hiljem Poolasse ning ta on maetud Krakówis Waweli katedraali krüpti, kus puhkavad ka teised Poola rahvusliku ajaloo suurkujud.

## Eesti keeles ilmunud teoseid
* "Pan Tadeusz, ehk, Viimne kohturetk Leedus : šlahta lugu 1811. ja 1812. a. kaheteistkümnes värsiraamatus". Tõlkinud Aleksander Raid, Tallinna Raamatutrükikoda, Tallinn 2000

## Viited
Perssoni lõhiksammal

**Perssoni lõhiksammal** (*Lophozia perssonii*) on kulbikuliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib neid leida kasvamas kaljudel ja liivikuil.

## Viited

## Välislingid
*
Kurdõhik

**Kurdõhik** (*Exsertotheca*) on õhikuliste perekond. 

## Liike
**Exsertotheca crispa* – tugev kurdõhik
**[[Exsertotheca intermedia]]*

## Välislingid
*
Tartu linnaliinide bussijaam

**Tartu linnaliinide bussijaam** oli transpordisõlm Tartu kesklinnas Tartu turuhoone vastas, Vabaduse puiestee, Ülikooli tänava ning Keskpargi vahel Vanemuise tänava jõepoolses otsas. Bussijaamahoone arhitekt oli Raul-Levroit Kivi. 

Hoone lammutati 1990. aastatel, praeguseks asub samal kohal uus Tartu kaubamaja. Linnaliinibusside parklat sellest alates Tartu kesklinnas pole, liinide sõlmpunktiks on suurem ala Riia tänava, Vabaduse puiestee ja Turu tänava ristmiku ümbruses.

## Vaata ka
* Tartu maaliinide bussijaam
Oederi põiksammal

**Oederi põiksammal** ehk **Oederi põikkupar** (*Plagiopus oederianus*, *Plagiopus oederi*) on kerakupraliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Taim on nime saanud botaanik Georg Christian Oederi auks.

## Välislingid
Tellini vald

**Tellin** on  vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.

Valla keskus on Tellin. Lisaks asuvad valla piirides veel Bure, Grupont ja Resteigne.


Tellin JPG01.jpg|St Lambert'i kirik
Tellin_JPG02.jpg|Kellamuuseum 
Tellin JPG03.jpg|Kindlustalu  (XVIII sajand)
0 Tellin - Quartier de l'église.jpg|
Tellin JPG04.jpg|"Kellade oru" tänav
Tellin JPG07.jpg


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Tartu avaturg

**Tartu avaturg** on turg Tartu kesklinnas Soola tänava otsas Emajõe kaldal. Seda haldab AS Tartu Turg.

Turul kaubeldakse eelkõige toiduainete ja vähemal määral tööstuskaupadega. 

Turu avaosa letiridu ümbritsevad madalad hooned.
Toidupood

**Toidupood** ehk **toidukauplus** on pood, kus müüakse eelkõige toiduaineid ja valmistoitu, tööstuskaupade valik on piiratud ning piirdub peamiselt esmatarbekaupadega. Tänapäeval täidavad linnades toidupoodide ülesannet suuresti supermarketid, toidupoodideks on jäänud peamiselt väikepoed.
Heinaleedo

**Heinaleedo** on maausu püha 2. heinakuu ehk juuli päeval, mille kombestik ja aeg langeb kokku eesti rahvakalendri heinamaarjapäeva omadega.
Sinisammal

**Sinisammal** (*Saelania glaucescens*) on jõhvsamblaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012. aasta seisuga).

Eestis võib teda leida kasvamas mitut tüüpi metsades.

## Viited

## Välislingid
*
Ussiurguminemisepäev

**Ussiurguminemisepäev** on maausu püha 8. sügiskuu ehk septembri päeval, mille kombestik ja aeg langeb kokku eesti rahvakalendri ussimaarjapäeva omadega.

Üldine on olnud metsaminekukeeld põhjendusega, et mets tahab puhata ja ussid rahulikult urgu minna. Lubatud oli minna marjule. Mõnevõrra oli levinud õmblemis- ja ketramiskeeld, et uss ei nõelaks. Sel päeval kaotavad nõelussid maaga kokku puutudes oma mürgi ja nende salvamine pole enam ohtlik. Enamik koristus- ja külvitöid (rukkikülv, viljakoristus) pidi olema lõpetatud. Mõnel pool usuti, et kesa sümboolselt kündmine hävitab kahjurid ja rukkiussid. Ussimaarjapäeva peeti õunte valmimise päevaks.

## Välislingid
*
Aleksandr Gromov

**Aleksandr Gromov** (Александр Николаевич Громов; sündinud 17. augustil 1959 Moskvas) on vene ulmekirjanik.

Eesti keeles on ilmunud tema jutustus "Arvestaja" (ilmunud kogumikus "Muumia: vene ulme antoloogia", tõlkinud Arvi Nikkarev, Skarabeus, 2006), mis pälvis 2007. aastal eesti ulmeauhinna Stalker.

## Välislingid
*Artikleid Aleksandr Gromovist