open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aman

**Aman** ehk Iisraeli kaitsejõudude Sõjaväeluure Direktoraat on 1950. aastal moodustatud Iisraeli kaitsevägede sõjaväeluure keskasutus, mis allub Iisraeli kaitsejõudude ühendatud kindralstaabile.

## Amani juhid ja organisatsioon
*1948–1949 – Isser Be'eri
*1949–1950 – Colonel Chaim Herzog
*1950–1955 – Colonel Binyamin Gibli
*1955–1959 – kindralmajor Yehoshafat Harkabi
*1959–1962 – kindralmajor Chaim Herzog
*1962–1963 – kindralmajor Meir Amit
*1964–1972 – kindralmajor Aharon Yariv
*1972–1974 – kindralmajor Eli Zeira
*1974–1978 – kindralmajor Shlomo Gazit
*1979–1983 – kindralmajor Yehoshua Saguy
*1983–1985 – kindralmajor Ehud Barak
*1986–1991 – kindralmajor Amnon Lipkin-Shahak
*1991–1995 – kindralmajor Uri Saguy
*1995–1998 – kindralmajor Moshe Ya'alon
*1998–2002 – kindralmajor Amos Malka
*2002–2006 – kindralmajor Aharon Zeevi-Farkash
*2006–2010 – kindralmajor Amos Yadlin
*2010–2014 – kindralmajor Aviv Kohavi
*2014– ... kindralmajor Hertzi HaLevi

Sõjaväeluure Direktsioon on jaotatud kolme põhiliini:
*Luureandmete ja informatsiooni kogumise jaoskond;
**Teabehankes kasutab jaoskond tehnilisi ja inimallikatele põhinevaid teabehankemeetodeid:
**SIGINT, telefonikõnede jms pealtkuulamine, millega tegeleb üksus 8200;
**IMINT, satelliitidelt ja luurelennukitelt tehtud kujutiste tõlgendamine jms, millega tegeleb üksus 9200;
**HUMINT, agentide ja informaatorite kaudu informatsiooni kogumine, millega tegeleb üksus 504;
**OSINT *Open Source Intelligence*
*Luureandmete ja informatsiooni analüüsijaoskond;
*Jaoskonna töö on jaotatud vastavalt piirkondlikele ja teemadele:
**Põhja piirkond – luureandmed Liibüa ja Süüria kohta;
**Keskpiirkond – luureandmed Iraani, Iraagi, Põhja-Jordaania, ja Saudi Araabia kohta;
**Lõuna piirkond – luureandmed Egiptuse ja Lõuna-Jordaania kohta;
**Terroriorganisatsioonid, informatsiooni analüüs Lähis-Ida terroriorganisatsioonide kohta;
**Globaalsed ohud, ülejäänud maailmast lähtuvate ohtude kohta laekuva informatsiooni analüüs;
**Tehnoloogia, relvastustehnoloogia arengu kohta laekuva informatsiooni analüüs.
*Kontrolli ehk järelevalvejaoskond;
*Teostab teiste osakondade poolt väljatöötatud operatsiooniplaanide ja tegevuskavade viimast kontrolli ning võimalike vigade leidmist nn Saatana advokaat.

## Vaata ka
*Mossad
Johann Heinrich Gerth

**Johann Heinrich Gerth** (ladina **Johannes Henricus Gerthius**; u 1645/1946 Frankfurt – 13. mai 1696 Stockholm) oli saksa teoloog ja Rootsi-aegne Eestimaa piiskop.

Ta sai hariduse Giesseni ülikoolis, oli 1671. aastast Rootsi leskkuninganna Hedvig Eleonora pihiisa ja ülemõukonnajutlustaja, Eestimaa ja Tallinna piiskop (1684–1693) ja Stockholmi St. Gertrudi saksa koguduse (Deutsche St.-Gertruds-Gemeinde Stockholm) pastor.

Piiskop Gerth viis rahvakoolidele kuningavalitsuse toetuse saamiseks Bengt Gottfried Forseliuse koos kahe poisiga (Ignatsi Jaak, Kambja kihelkond, Liivimaa kubermang; Pakri Hansu Jüri, Harju-Madise või Risti kihelkond, Eestimaa kubermang) 1686. aastal Stockholmi. Poisid demonstreerisid oma lugemis- ja laulmisoskust kuningas Karl XI ja ministrite ees. Kuningas andis oma käega mõlemale poisile tunnustuseks kuldtukati. 

Tema piiskopiks olemise ajal hakkas kehtima Karl XI poolt 30. novembril 1692 Eestimaa piiskopkonna jaoks välja antud Rootsi 1686. aasta kirikuseaduse täiendus, mille põhjal muudeti Eestimaa territoriaalkirik Rootsi territoriaalkiriku üheks piiskopkonnaks ja sellega liideti ka Tallinna territoriaalkirik.

Tema isa oli Sprendlingeni piiskop Johann Konrad Gerth.

## Teoseid
*Erbhuldigungspredigt über 1. Petr. II. 17. Fürchtet Gott und ehret den König, Reval, 1690; teavik  

## Vaata ka
*Johann Heinrich Gerth (1686–1734), Väike-Maarja ja Kuusalu pastor, Eestimaa konsistooriumi assessor 1722–1734
**Isaac Gustav Gerth (1730–1780), Järva-Madise Püha Matteuse koguduse pastor,
***Christoph Gustav Gerth (1773–18xx), Jõhvi kihelkonna arst

## Viited
Jean-Marc Gaillard

**Jean-Marc Gaillard** (sündinud 7.oktoobril 1980 Annemasse'is Haute-Savoie's) on Prantsusmaa murdmaasuusataja.

Gaillard sai 2006. aasta olümpiamängudel Torinos 50 km vabasõidus üheteistkümnenda koha. 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Sapporos oli ta 50 km klassikasõidus seitsmes. 2009. aasta MM-il Liberecis sai Gaillard 15 km klassikasõidus 14. koha ja paarissprindis koos Cyril Mirandaga viienda koha.

2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis ta teatesõidus pronksmedali. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Falunis võitis ta teatesõidus samuti pronksmedali ja oli suusavahetusega sõidus üheksas.

Pronksmedali tuli teatesõidus ka 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyongchangis.

Maailma karikasarjas võistles Gaillard esimest korda 8. detsembril 2001 Cogne 10 km klassikasõidus ja sai 103 osavõtja seas 80. koha. Esimese punktikoha ja ühtlasi ka esimese võidu MK-etapil sai ta 16. veebruaril 2008 Liberecis 11,4 km vabasõidus. Järgmisel hooajal (2008-2009) tuli ta teiseks nii Vancouveri etapil 30 km jälitussõidus kui ka Rõbinski etapil 15 km ühisstardiga vabasõidus. Maailma karikasarja üldkarika arvestuses oli ta seitsmes.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2014  Sotšis
**  pronksmedal 4×10 km teatesõidus
* 2018  Pyongchangis
**  pronksmedal 4×10 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2015  Falunis
**  pronksmedal teatesõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Jean-Marc Gaillard on seni (seisuga 18. veebruar 2018) osalenud 249 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile kuuel korral, neist ühel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

* Jean-Marc Gaillardi koduleht
*
Risto Kallaste

**Risto Kallaste** (sündinud 23. veebruaril 1971) on endine eesti jalgpallur.

Ta oli väga tuntud oma saltoaudi tõttu.

## Koondisekarjäär
Oma koondisedebüüdi tegi Kallaste 3. juunil 1992 sõpruskohtumises Sloveenia vastu. Ta kuulus algkoosseisu, aga 86. minutil vahetas Viktor Alonen ta välja. See oli koondise esimene kohtumine pärast Eesti iseseisvuse taastamist. Oma debüüdi samas mängus tegid veel Mart Poom, Meelis Lindmaa, Urmas Kaljend, Urmas Hepner, Igor Prins, Toomas Kallaste, Martin Reim, Indro Olumets, Sergei Ratnikov, Tarmo Linnumäe, Viktor Alonen, Aleksandr Puštov, Urmas Kirs, Marko Kristal. Mäng lõppes viigiga 1:1. Kallaste oli mängupäeval 21-aastane.

## Isiklikku
Tema poeg on jalgpallur Ken Kallaste.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Välislingid
* 
* Risto Kallaste: saltoaudi idee tuli Roman Ubakivilt Soccernet, 14. juuni 2013
* Saltoaut on tagasi! Õhtuleht, 9. detsember 2008
* Risto Kallaste saltoaut
Venda Tammann

**Venda Tammann** (6. oktoober 1932 Pärnu – 9. jaanuar 2010) oli eesti akordionist ja muusikapedagoog.

Aastal 1947 lõpetas ta Raeküla kooli, aastal 1951 akordionierialal Pärnu Lastemuusikakooli, hiljem (aastal 1956) Tallinna muusikakooli ja aastal 1968 Tallinna Riikliku Konservatooriumi, kust sai nii akordionisti (Leopold Vigla klassis) kui puhkpilliorkestri dirigendi (Jaan Kääramehe klassis) diplomi. 

Venda Tammann oli Eesti NSV teeneline kunstnik (1980), Eesti Akordioniliidu asutaja- ja auliige, Eesti NSV Riikliku Filharmoonia solist, koolinoorte üldlaulupidude akordioniansamblite üldjuht.
Lasteraamatukogu

**Lasteraamatukogu** on raamatukogu, mille ülesandeks on laste teenindamine.

Lasteraamatukogu eesmärgiks on hästi toimiv, kõiki lugejagruppe rahuldav raamatukogu, kuhu on meeldiv tulla nii lastel kui täiskasvanutel.

Lasteraamatukogud kuuluvad oma töö eesmärkide ja sisu poolest kooliväliste lasteasutuste hulka. Lastega tegeleval raamatukoguhoidjal on tarvis tunda lapsepsühholoogiat ja pedagoogikat. Ilma selleta pole võimalik komplekteerida raamatufondi, juhtida lugemist ja korraldada raamatuüritusi. 

Lasteraamatukogul tuleb kursis olla üldhariduskooli programmide ja neis tehtavate muudatustega. Töö lastega eeldab, et raamatukoguhoidja tunneb põhjalikult lastekirjandust ja noortekirjandust.
Yanbiani Korea autonoomne ringkond

**Yanbiani Korea autonoomne ringkond** on 2. järgu haldusüksus (autonoomne ringkond) Hiinas Jilini provintsis. Piirneb lõunas Põhja-Koreaga ja idas Venemaa Primorje kraiga.

2000. aastal oli elanike arv 2 209 646, neist 60,7% hiinlased, 36,3% korealased ja 2,58% mandžud.

## Haldusjaotus

Jaguneb kuueks maakonna õigustega linnaks ja kaheks maakonnaks:

* Dunhua
* Helong
* Hunchun 
* Longjing 
* Tumen
* Yanji
* Antu maakond
* Wangqingi maakond

## Välislingid
* Ringkonnavalitsus
León

**León** on mitme geograafilise objekti nimi:
### Hispaanias
***[[León (Hispaania)|León]]**, linn Hispaanias
***[[Leóni provints|León]]**, provints Hispaanias
***[[León (ajalooline piirkond)|León]]**, ajalooline piirkond Hispaanias
***[[Leóni kuningriik|León]]**, ajalooline kuningriik Pürenee poolsaarel

### Mehhikos
***[[León (Mehhiko)|León]]**, linn Mehhikos

### Nicaraguas
***[[León (Nicaragua)|León]]**, linn Nicaraguas
***[[Leóni departemang|León]]**, departemang Nicaraguas

## Vaata ka
*Leon
*Léon
Trooja hobune (informaatika)

**Trooja hobune** ehk **troojalane** ehk **trooja** on liik õelvara, mis tavaliselt tuleb kaasa koos mõne teise arvutiprogrammi või failiga.

Samuti kui klassikalises Kreeka legendis Trooja hobusest on tegu tarkvaraga, mis on pealtnäha huvitav ja kasulik (või vähemalt kahjutu), kuid käivitades võib palju pahandust teha – ehk siis arvuti oleks justkui Trooja, hobune on kasulik fail ja sõjamehed seal sees on õelvara.

Troojalased reeglina ise arvutisse ei tule, kasutaja peab need kas iseseisvalt või mõne rakenduse koosseisus käivitama.

Troojalased erinevad viirustest selle poolest, et need ei tegele ise otsese vandalismiga (küll aga võib sellega tegeleda kräkker, kes troojalase kaudu süsteemile juurdepääsu saab), ei poogi end külge teistele failidele ega seeläbi n-ö nakata neid, ega levita end ka muul moel ise edasi. Selle asemel avavad troojalased n-ö tagauksi, mille kaudu on kräkkeritel võimalik saada süsteemidele juurdepääs kuni täieliku kontrollini nende üle, koguvad privaatseid kasutajaandmeid (paroole, klahvisisestusi, ekraanipilte jm), saates need oma looja suva poolt valitud suunal ja nullides muude viisidega süsteemide ning nendes sisalduvate andmete turvalisuse.

## Välislingid
*Troojalane
Stepan Šaumjan

**Stepan Šaumjan** (armeenia keeles Ստեփան Գեւորգի Շահումյան (**Stephan Šahumjan**); vene keeles Степан Георгиевич Шаумян; 1. oktoober 1878 Thbilisi – 20. september 1918 Krasnovodsk) oli Kaukaasias tegutsenud bolševistlik revolutsionäär, rahvuselt armeenlane.

1917. aasta Veebruarirevolutsiooni järel sai Šaumjanist Bakuu Kommuuni juht. 1917. aasta detsembris nimetati Šaumjan Kaukaasia erakorraliseks komissariks.

1918. aasta märtsis sattusid bolševikud Bakuus vastuollu muhameedlastega ja palusid tulevahetuse puhkedes dašnakkide abi. Dašnakid tapsid kättemaksuks armeenlaste genotsiidi eest tuhandeid inimesi (septembris tasusid Bakuu vallutanud türklased ja aserid armeenlastele omakorda veriselt).

1918. aasta aprillis kehtestati Bakuus Nõukogude võim. Šaumjanist sai Rahvakomissaride Nõukogu esimees. Kommuun natsionaliseeris naftatööstuse ja püüdis korraldada Bakuu kaitset Türgi ja Aserbaidžaani vägede vastu.

1918. aasta juuli lõpus jäid bolševikud hääletusel alla esseeridele, menševikele ning dašnakkidele, kes soovisid vastupidi Šaumjanile türklaste vastu kasutada brittide pakutud abi. Šaumjani bolševikud püüdsid koos relvadega Astrahani evakueeruda, kuid sunniti merel Bakuusse naasma ja arreteeriti. Menševike juhitud valitsus vahistas komissarid süüdistatuna riigireetmises ja sõjaväevarustuse väljaveos.

1918. aasta  septembris, Bakuu türklastele langemise eelõhtul sai bolševik Anastass Mikojan loa vangide evakueerimiseks. Soovitud sihtpunkti, Astrahani, asemel siirdus laev, kas kütuse puudusel või mõnel muul põhjusel Krasnovodskisse. Sealne Vene valgete esseeride juhitud ajutine valitsus hukkas hiljem 26 Bakuu komissarina tuntuks saanud bolševikud brittidest liitlaste võimalikul heakskiidul. Ainsana pääses Anastass Mikojan.

Stephanakert on Šahumjani järgi nime saanud. Jerevanis on tänini Šaumjani-nimeline väljak.
Valdis Dombrovskise esimene valitsus

**Valdis Dombrovskise esimene valitsus** oli 12. märtsil 2009. aastal Läti Vabariigi Seimi poolt kinnitatud Valdis Dombrovskise viie partei koalitsioonivalitsus.

17. märtsil 2010 teatas Rahvapartei, et lahkub valitsusest. Pärast 2010. aasta parlamendivalimisi astus 3. novembril ametisse Valdis Dombrovskise teine valitsus.

## Valitsuse koosseis
*Peaminister 	Valdis Dombrovskis
*Põllumajandusminister 	Jānis Dūklavs
*Laste, perede ja integratsiooniminister Valdis Dombrovskis (30. juunini 2009)
*Kultuuriminister 	Ints Dalderis
*Kaitseminister 	Imants Lieģis
*Majandusminister 	Artis Kampars
*Haridus- ja teadusminister 	Tatjana Koķe
*Keskkonnaminister 	Raimonds Vējonis
*Rahandusminister 	Einars Repše
*Välisminister 	Māris Riekstiņš; alates 29. aprillist 2010 Aivis Ronis
*Tervishoiuminister 	Ivars Eglītis; 29. juuni 2009–17. märts 2010 Baiba Rozentāle; alates 13. maist 2010 Didzis Gavars
*Siseminister 	        Linda Mūrniece
*Justiitsminister 	Mareks Segliņš
*Regionaalarengu ja kohalike omavalitsuste minister Edgars Zalans; alates 13. maist 2010 Dagnija Staķe
*Transpordiminister 	Kaspars Gerhards
*Sotsiaalminister 	Uldis Augulis

## Vaata ka
*Läti peaminister
*Läti riigipeade loend

## Viited
Edwin Krebs

**Edwin Gerhard Krebs** (6. juuni 1918 Lansing – 21. detsember 2009 Seattle) oli Ameerika Ühendriikide biokeemik.

Aastal 1992 sai ta koos Edmond Fischeriga fosforüülumise uurimise eest Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna.

## Tunnustus
*1971 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*1973 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
Aasovi kõrgustik

**Aasovi kõrgustik** (ukraina keeles Приазовська височина) on kõrgustik Ukraina kaguosas Zaporižžja ja Donetski oblasti territooriumil.

Kõrgus kuni 326 m (Mohila-Belmak). Aluskivi on kaetud lössiga sarnaste kivimitega. 

Aasovi kõrgustikust saavad alguse teiste seas Molotšna, Berda ja Obitotšna jõgi.

Ülekaalus on lõuna-mustmullad, maa on haritud. Nõlvadel on alles looduslikud rohtlad. 

Kõrgustikul paikneb Ukraina rohtla looduskaitseala osa Kamjanõ Mogilõ.
Kodanikedemokraatia Partei

**Kodanikedemokraatia Partei** (leedu keeles *Pilietinės demokratijos partija*, lühend *PDP*) Leedu liberaalkonservatiivne poliitiline partei, mis on asutatud 14. mail 2006.

2008. aasta Leedu parlamendivalimistel sai partei 1,12% häältest ega pääsenud parlamenti. Partei lõpetas tegevuse 2011. aastal.

## Välislingid

*Kodanikedemokraatia Partei veebileht (leedu keeles)
Andrius Kubiliuse teine valitsus

**Andrius Kubiliuse teine valitsus** oli pärast oktoobris 2008 peetud parlamendivalimisi erakonna Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid esimehe Andrius Kubiliuse moodustatud Leedu Vabariigi valitsus, mis astus ametisse 9. detsembril 2008. President Valdas Adamkus oli Kubiliuse nimetanud peaministriks oma dekreediga nr  1K-1611 28. novembril 2008.

Valitsuse volitused lõppesid 22. novembril 2012, kui Leedu Seim kinnitas uueks peaministriks Sotsiaaldemokraatliku Partei esimehe Algirdas Butkevičiuse.

Valitsuskoalitsiooni moodustasid kolm erakonda, kes jagasid ministriportfellid esialgu järgmiselt:

*Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid – pea-, majandus-, riigikaitse-, sotsiaalhoolekande- ja välisminister
*Leedu Vabariigi Liberaalne Liikumine – haridus-, justiits- ja transpordiminister
*Liberaalide ja Keskliit – sise- ja tervishoiuminister

Ülejäänud ministriportfellid kuulusid poliitiliselt sõltumatutele isikutele. Pärast majandusminister Dainius Kreivyse tagasiastumist märtsis 2011 läks ka majandusministri portfell sõltumatule Rimantas Žyliusele.

## Valitsuse koosseis

Valitsusse kuulusid järgmised ministrid:

*Peaminister – Andrius Kubilius
*Energeetikaminister – Arvydas Sekmokas
*Haridus- ja teadusminister – Gintaras Steponavičius
*Justiitsminister – Remigijus Šimašius
*Keskkonnaminister – Gediminas Kazlauskas
*Kultuuriminister – Remigijus Vilkaitis (kuni 2. juulini 2010), Arūnas Gelūnas (alates 2. juulist 2010)
*Majandusminister – Dainius Kreivys (kuni 17. märtsini 2011), Rimantas Žylius (alates 17. märtsist 2011)
*Põllumajandusminister – Kazys Starkevičius
*Rahandusminister – Ingrida Šimonytė
*Riigikaitse minister – Rasa Juknevičienė
*Siseminister – Raimundas Palaitis (kuni 26. märtsini 2012), Raimondas Šukys (kohusetäitja 26. märtsist 16. aprillini 2012), Arturas Melianas (alates 16. aprillist 2012)
*Sotsiaalhoolekande- ja tööminister – Rimantas Jonas Dagys (kuni 22. juulini 2009), Donatas Jankauskas (alates 22. juulist 2009)
*Tervishoiuminister – Algis Čaplikas (kuni 1. märtsini 2010), Raimondas Šukys (alates 1. märtsist 2010)
*Transpordi- ja sideminister – Eligijus Masiulis
*Välisminister – Vygaudas Ušackas (kuni 28. jaanuarini 2010), Audronius Ažubalis (alates 11. veebruarist 2010)

## Vaata ka

*Leedu peaminister
*Leedu valitsusjuhtide loend

## Viited
Nuudipäev

**Nuudipäev** ehk **kanutipäev** on eesti rahvakalendri tähtpäev, mida peetakse 13. jaanuaril. Seda on tähistatud ka 7. jaanuaril.

Tähtpäev on saanud nimetuse Taani kuninga Erik Hea poja Knudi mõrvamise järgi.

Nuudipäeval tööd ei tehtud, mehed käisid perest perre, lõid õlest nuutidega pühad välja ja maitsesid õlut.

Kui mõni mees ei raatsinud kolmekuningapäevaks külakorrast koju naasta, ei tohtinud nuudipäeval neist ükski enam mööda küla trallida. 

Nuudipäeva sula on saarerahva sõnul nälja ema, et “kui pole talvet talve ajal, siis pole suid suve ajal”. Näärikuu (jaanuari) härmatis aga tõotab viljarikast aastat ja kalureile juulis rohket saaki.

## Välislingid
* Nuudipäev rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis
Peter Folling

**Peter Folling** (ladina Petrus Nicolai Follingius; surnud 1565) oli rootsi vaimulik ja esimene Rootsi-aegne luterlik piiskop Eestimaal. 

Enne seda, kui Östergötlandist pärit Folling Tallinna piiskopiks määrati, oli ta olnud 1558. aastast kuni 1563. aasta maini piiskop Turus, mil Erik XIV ta sellest ametist lahti laskis. 

## Viited
Tasanduv pind

**Tasanduv pind** ehk **laotuv pind** ehk **tors** on pind, mis on painutatav tasandile. 
Iga pinna täiskõverus on null parajasti siis, kui see pind on tasanduv. Seetõttu defineeritakse tasanduv pind ka pinnana, mille täiskõverus on null.  

Iga tasanduv pind on parajasti kas puutujatepind, kooniline pind või silindriline pind. Koonusel ja silindril on tasanduv pind aga kera pind pole laotuv. 

## Vaata ka
* Minimaalpind
* Täiskõverus

## Viited

## Välislingid
*
Must-seenesultan

**Must-seenesultan** (*Oxyporus mannerheimii*) on lühitiiblaste sugukonda kuuluv mardikas.

Ta elab Soomes, Baltimaades, Poolas, Valgevenes, Ukrainas ja Venemaal. Ta on Eestis III kategooria kaitsealune liik. Põlva maakonnas Põlva vallas Säässaare külas on must-seenesultani kaitsealune püsielupaik.

Liik sai oma ladinakeelse nime Soome entomoloogi ja riigitegelase krahv Carl Gustaf Mannerheimi järgi, kes oli marssal Carl Gustaf Emil Mannerheimi vanaisa.

Must-seenesultan valiti Läti 2014. aasta putukaks.

## Viited

## Välislingid
* 

*Must-seenesultan, Eesti Loodus, 10/2007
*http://eunis.eea.europa.eu/species-factsheet.jsp?tab=0&idSpecies=9520
Minimaalpind

**Minimaalpind** on geomeetrias pind, mille keskmine kõverus on null. Plateau probleemi järgi on sellise pinna küllalt väikese kinnise joone sisse jääva osa pindala võrreldes teiste sama joont läbivate pindadega minimaalne. Esimese keerulisema minimaalpinna tasandi kõrval avastas 1744. a. Leonhard Euler. Ta tõestas, et katenoidi tasapind on minimaalne pind. Euler avastas ka helikoidi. Kui kahe paralleelse traadist ringi vahele moodustub seebiveest pind, on tegemist katenoidi minimaalpinnaga. 

## Vaata ka
* Enneperi-Weierstrassi parametriseerimine
* Tasanduv pind

## Viited
Mihhail Gerassimov

**Mihhail Mihhailovitš Gerassimov** (vene Михаил Михайлович Герасимов; 2. september 1907 Peterburi – 21. juuli 1970 Moskva) oli Nõukogude arheoloog, antropoloog ja skulptor, Stalini preemia laureaat. Ta võttis esimesena kasutusele metoodika inimese skeletijäänuste põhjal tema välimuse taastamiseks – niinimetatud Gerassimovi meetodi. 

## Tööd
* Ta on loonud üle 200 ajaloolise isiku skulptuurportree, sealhulgas Timuri, Jaroslav Targa, Ivan Julma, Friedrich Schilleri, Fjodor Ušakovi ja Rudaki skulptuurportreed.
* Ta osales Siberi noorema paleoliitikumi aegse Malta asula arheoloogilistel kaevamistel.
* Taastas Prantsusmaal asuva La Chapelle-aux-Saints asula neandertallase välimuse ja Vladimiri lähedal asuva Sungiri asula kromanjoonlase välimuse.
Eestist Võrtsjärve läänekaldalt neoliitikumi asukohast leitud luustiku järgi rekonstrueeris "protolaponoidset" tüüpi mehe büsti, mida hüütakse "Valma meheks".

## Gerassimovi rekonstruktsioone

Timur_reconstruction03.jpg|Timur, 1941
IoannIV_reconstruction_by_Gerasimov02.jpg|Ivan Julm, 1965
Täiskõverus

Pinna **täiskõveruseks** ehk **Gaussi kõveruseks** ehk **Euleri kõveruseks** nimetatakse pinna peakõveruste korrutist vaadeldavas punktis. 

Theorema Egregiumi (lad. k. oivaline teoreem) järgi kuulub pinna täiskõverus pinna sisegeomeetriasse, st ei muutu pinna painutamisel.

## Vaata ka

* Tasanduv pind (pind, mille täiskõverus on null)
* Keskmine kõverus

## Viited

## Välislingid

*Gaussian Curvature (*inglise keeles*)
Euleri valem

**Euleri valem** on valem, mis seob eksponentfunktsiooni trigonomeetriliste funktsioonidega. See väidab, et iga reaalarvu x korral kehtib
:e^{ix} = \cos(x) + i \sin(x), \,
kus i on imaginaarühik.

## Vaata ka

* Kompleksarv

## Viited

## Välislingid

*Euler Formula (*inglise keeles*)
Euleri valem (geomeetria)

**Euleri valem** on diferentsiaalgeomeetrias valem, mis seob pinna normaalkõverust antud sihis pinna peakõverustega. Euleri valem väidab, et
: k_0 = k_1 \cos^2(\theta) + k_2 \sin^2(\theta), \,
kus k_0 on pinna normaalkõverus, k_1 ja k_2 pinna peakõverused ja \theta peakõverusele k_1 vastava peasihi ning vaadeldava sihi vaheline nurk. 

Euleri valemit saab üldistada hüperpindadele. 

## Vaata ka

* Kõverus

## Viited
Johann Jacob Pfeiff

**Johann Jacob Pfeiff** (ladina Johannes Jacobus Pfeiffius; 22. november 1613 Alt-Stettin – 27. märts 1676 Tallinn) oli Eestimaa piiskop.

Ta lõpetas 20. septembril 1638 Wittenbergi ülikooli ja oli 17. märtsist 1639 Stockholmi St. Gertrudi saksa koguduse (Deutsche St.-Gertruds-Gemeinde Stockholm) pastor. 

6. veebruaril 1665 nimetati ta Eestimaa ja Tallinna piiskopiks ning ta oli 1666. aastast ka Tallinna Toomkiriku saksa koguduse pastor.  ja Eestimaa konsistooriumi president

## Perekond
Tema vanemad olid Šotimaa aadlisuguvõsast pärit Pommeri õuenõunik, doktor ja advokaat Johann Pfeiffius ja Maria Faber, kes oli Stettini ülemsuperintendendi (1595–1613) dr. Jakob Faberi (1537–1613) tütar.

Ta abiellus 21. juunil 1640 Anna Grundeliga (surnud 1704), kes oli Alby (Botkyrka) mõisniku ja Stockholmi bürgermeistri Jacob Petersson Grundeli (1590–1667) tütar ning Riia kuberneri ja Ingeri kindralkuberneri, feldmarssali ja vabahärra Simon Grundel-Helmfelti (1617–1677) õde. Abielust sündisid:
*Friedrich Pfeiff (surnud 1710), Rootsi aadlik, major, oli lastetus abielus Margaretha Lidemaniga;
*Daniel Pfeiff (1653–1701), Rootsi aadlik, Turu õuekohtu sekretär (1685–1692) ja assessor (1692–1701), Karl XI ihuarsti dr. Peter Spechti (1623–1676) tütre Gertrud Helena Spechti abikaasa. Uusikaupunki rahuläbirääkimiste (1721) sekretäri Johan Jakob Pfeiffi (1686–1740) isa.

## Vaata ka
*Eesti šotlased

## Viited

## Välislingid
*Eesti Ajalooarhiivi plakatid: Johann Jacob Pfeiffi ringkirjad 1639-1953  
*Teoseid ESTERis
Rapla JK Atli

**Rapla JK Atli** on jalgpalliklubi Raplas.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

### Eesti jalgpalli karikavõistlused

## Viited
Rüütelkond

**Rüütelkond** on mitmetähenduslik sõna, mille all tavaliselt mõistetakse teatud piirkonna aadelkonna seisuslikku ühendust. 

Keskajal tähistati selle mõistega üldiselt Püha Rooma riigi teatud territooriumi aadlike ehk vasallide koondist, kuhu tavaliselt kuulusid kõik selle ala aadlikud. Lisaks eksisteeris ka riigirüütelkonna (*Reichsritterschaft*) mõiste, mille alla kuulusid riigirüütlid, kes ei kuulunud otseselt ühegi territooriumi vasalkonna hulka, vaid olid vahetult keisri vasallideks.

## Rüütelkonnad Baltikumis
Ka Vana-Liivimaal nimetati rüütelkondadeks sealsete territooriumite (orduvaldused ja piiskopkonnad) vasallide koondisi. Rüütelkondade esindajad võisid osaleda Liivimaa maapäeval, kus nad moodustasid vasallide kuuria. See polnud siiski ühtne, vaid iga piirkonna rüütelkonna esindajad jäid enamasti üksmeelele oma maaisandaga. Erandiks oli seejuures siiski Harju-Viru vasalkond, kellel oli tugev ühtekuuluvustunne ja suured privileegid ning kes hiljem moodustasid Eestimaa rüütelkonna. Pärast Liivi sõda moodustus endise Vana-Liivimaa alal mitu rüütelkonda (Eestimaa, Liivimaa, Kuramaa ja Saaremaa), mille roll kohaliku ala valitsemisel oli tunduvalt olulisem kui keskaegsetel vasallide ühendusetel. Eriti paistis siinjuures silma 1584. aastal ametlikult asutatud Eestimaa rüütelkond, mis säilitas oma laialdased privileegid nii Rootsi kui ka Vene impeeriumi ajal. Liivimaa rüütelkond, mis moodustati Poola kuninga Zygmunt II Augusti käsul 1561. aastal ja sai Rootsi riigi poolt ametliku tunnustuse alles 1630. aastatel, omas tunduvalt kitsamaid võimupiire, sest rootslased pidasid Liivimaa ala mõõgaga võidetuks. Seetõttu oli Liivimaa aadli roll kohalikus omavalitsuses tunduvalt väiksem kui Eestimaal. Liivimaa rüütelkonnaga umbkaudu sarnaseid võimupiire omas ka Saaremaa rüütelkond.

Venemaa keisririigi ajal kujunesid Baltikumi rüütelkondadest rüütlimõisate omanikest koosnevad avalik-õiguslikud korporatsioonid, mis tegutsesid 1710. aasta kapitulatsioonides saavutatud privileegide toel, 1845. aastal kodifitseeriti provintsiaalseadustiku esimene ja teine jagu. Rüütelkonna kõrgeimaks valitsusorganiks oli maapäev, mis käis koos tavaliselt iga kolme aasta tagant. Seal valiti rüütelkonna juhtivad ametnikud, kinnitati kohalikud maksud, võeti ette samme oma privileegide kaitseks ja koostati seaduseelnõusid, mida nad võisid esitada otse keisrile. 19. sajandi lõpul rüütelkondade tähtsus vähenes, kui keiser Aleksander III nende privileegid kinnitamata jättis ning venestuspoliitikaga alustas. Siiski jäid rüütelkonnad mõjukateks kohaliku poliitika suunajateks kuni 1917. aastani, mil Vene impeerium kokku varises. Saksa okupatsiooni ajal Eestis ja Lätis (1918) saavutasid rüütelkonnad taas olulise positsiooni, kuid kui see lõppes, muutus nende poliitiline mõju sisuliselt nulliks. Eestimaa rüütelkond likvideeriti 1920. aastal vastavalt seisuste kaotamise seadusele ja Liivimaa rüütelkond Läti Seimi otsusega 1923. aastal.
Bobisõit 2010. aasta taliolümpiamängudel

**[[Bobisõit]] [[2010. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 18.–27. veebruarini Whistleris Kanadas. Toimumiskohaks oli Whistleri liumäekeskus, mis asub Whistlerist umbes 14 km läänes ja Vancouverist 125 km põhjas 785–935 meetri kõrgusel merepinnast, kus oli kuusteist kurvi 1450 meetri pikkusel rajal ja tippkiirus 140 km/h.

Võistlusalasid oli kolm: meeste kahe- ja neljabobisõit ning naiste kahebobisõit.

Meeste kahebobisõidus säilitas olümpiatiitli Saksamaa paar André Lange ja Kevin Kuske. Naiste kahebobisõidus võitis Kanada paar Kaillie Humphries ja Heather Moyse. Neljabobisõidus võitis olümpiatiitli USA piloot Steven Holcomb koos meeskonnakaaslaste Steve Mesleri, Curtis Tomaseviczi ja Justin Olseniga. Medalitabelis võitsid Saksamaa ja Kanada kumbki kolm medalit, mis moodustas kaks kolmandikku välja antud medalite koguarvust.

## Tulemused

### Mehed

#### Kahebobi


  

Finaal: 21. veebruar 
Osavõtjaid: 56 
Riike: 18
Võistkondi: 27
Olümpiavõitja 2006: Andre Lange Kevin Kuske

**[http://web.archive.org/web/20100513213559/http://www.vancouver2010.com/olympic-bobsleigh/schedule-and-results/two-man-heat-4_bsm020104LS.html Ametlikud tulemused]**


#### Neljabobi


  

Finaal: 27. veebruar 
Osavõtjaid: 101
Riike: 18
Võistkondi: 25
Olümpiavõitja 2006:
André LangeRene HoppeKevin KuskeMartin Putze

**[http://web.archive.org/web/20100513212305/http://www.vancouver2010.com/olympic-bobsleigh/schedule-and-results/four-man-heat-4_bsm040104BO.html Ametlikud tulemused]**


### Naised

#### Kahebobi


        

Finaal: 24. veebruar 
Osavõtjaid: 42 võistkonda
Riike: 13
Võistkondi: 21
Olümpiavõitja 2006: Sandra Kiriasis  Anja Schneiderheinze

**[http://web.archive.org/web/20100408201438/http://www.vancouver2010.com/olympic-bobsleigh/schedule-and-results/womens-heat-4_bsw020104Qe.html Ametlikud tulemused]**


## Medalite tabel

*  Korraldajariik (Kanada)
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Vancouver 2010 
|-

## Viited

## Välislingid

*Vancouver 2010 Bobsleigh Results
*Bobsleigh Men Doubles Olympic Games 2010 Vancouver (CAN) - Saturday 20.02, Sunday 21.02
*Bobsleigh Men Fours Olympic Games 2010 Vancouver (CAN) - Friday 26.02, Saturday 27.02
*Bobsleigh Women Doubles Olympic Games 2010 Vancouver (CAN) - Tuesday 23.02, Wednesday 24.02
* OM-i ametlikud tulemused
Maapäev (rüütelkond)

**Maapäev** oli Läänemere kubermangude rüütlimõisavaldajate (Asehalduskorra sisseseadmisest, 1783. aastast ka lihtsalt mõisaomanike) kokkutulek, rüütelkonna piirkondlik kõrgeim organ, mis lahendas aadli seisuslikke ja kohaliku omavalitsuse küsimusi, valmistas ette talurahvaseadusi jne. ning oli ka Eesti-, Läti- ja Kuramaa rüütelkonna juhtivorgan 16.–20. sajandil.

Rüütel- ja maiskonna Maapäevad toimusid üldiselt iga kolme aasta tagant ning seal pidid osalema kõik rüütlimõisate omanikud, puudujaid trahviti karmilt. Maapäevadel otsustati kohaliku halduse üle, kaitsti rüütelkonna privileege, koostati seaduseelnõusid ning esitati neid valitsejale, esialgu Rootsi kuningale, hiljem Vene keisrile.

Maapäevadel valiti ka rüütelkonna olulisimaid ametimehi: rüütelkonna juht (Eestimaa rüütelkonnal peamees, Liivimaal ja Saaremaal aadlimarssal), samuti kreisi kohtuametnikke.

Maapäevade vaheajal täitis rüütelkonna kõrgeima juhtorgani rolli rüütelkonna nõukogu (Eestimaa kubermangus) või aadlikonvent (Liivimaa kubermangus), kuhu kuulusid rüütelkonna juht (peamees või aadlimarssal), 12 maanõunikku ja 12 kreisisaadikut.

Maapäevad olid Läänemere kubermangude aadelkonnale ka kõige olulisemaks ühiskondlikuks sündmuseks, mille ajal toimusid pidulikud jumalateenistused, peod, ilutulestikud, ballid ja teatrietendused.

## Vaata ka
* Eestimaa Maapäev
* Saaremaa maapäev
* Kuramaa maapäev
*Vana-Liivimaa  Liivimaa maapäev
Svante Nilsson

**Svante Nilsson** (1460 Penningby linnus – 2. jaanuar 1512 Västeråsi linnus) oli Rootsi riiginõunik ja riigieestseisja alates 1504 kuni surmani.

Svante Nilsson sündis riiginõunik Nils Bossoni ja Birgitta Karlsdotteri pojana. Tema isa ema oli pärit Sturede perekonnast. Nilsson ise ei nimetanud ennast iialgi Stureks, aga tema poeg Sten Sture noorem võttis vanavanaema nime sellega kaasneva prestiiži ja Rootsi iseseisvuse säilitamise maine pärast.

1495 juhatas Svante Nilsson Rootsi vägesid, mis saadeti Viiburi alla venelaste vastu. Ta võitis venelasi ja tõrjus need kogu Soomest välja, kuid siis jättis armee vabatahtlikult maha ja läks Rootsi tagasi, et tegeleda seal riigiasjadega.

Alates 1482. aastast oli Svante Nilsson Rootsi riiginõunik. Riiginõunikuna oli ta opositsioonis Sten Sture vanemaga, mis viis Sture kukutamiseni riigieestseisja ametikohalt ning Taani kuninga Hansu saamiseni Rootsi kuningaks 1497. Hiljem vahetas ta poolt ja aitas Sten Sturel 1501. aastal kuninga kukutada.

Pärast Sture surma 1504. aastal sai Svante Nilssonist uus Rootsi riigieestseisja. 1511. aasta suvel nõudis riiginõukogu Nilssoni tagasiastumist, aga ta jäi siiski kuni surmani võimule. Pärast surma sai riigieestseisjaks tema poeg, kes püsis sel kohal surmani.

Svante Nilsson maeti Västeråsi toomkirikusse.

## Perekond

Svante Nilsson abiellus Iliana Gäddaga. Abielu kestis 1490–1495 ja sellest sündis Sten Sture noorem, Rootsi riigieestseisja 1512–1520.

Teist korda abiellus Svante Nilsson 1504 Mette Dyrega. See abielu kestis kuni Svante Nilssoni surmani ja oli lastetu.
Jakob Helwig

**Jakob Helwig** (ladina keeles Jacobus Helwigius; 1631 Pritzwalk, Mark Brandenburg – 19. jaanuar 1684 Tallinn Rootsi kuningriik) oli Eestimaa piiskop.

Ta sai hariduse Wittenbergi ja Rostocki ülikoolis, oli Berliini gümnaasiumi õpetaja (1660) ja rektor (1663). 

1673. aastast oli ta Stockholmi St. Gertrudi saksa koguduse (Deutsche St.-Gertruds-Gemeinde Stockholm) ülempastor ja kuningliku konsistooriumi assessor ja koolideinspektor (1674). 

1675. aastal sai ta Uppsala ülikoolis teoloogiadoktoriks ning nimetati 1. juulil 1677 Eestimaa ja Tallinna piiskopiks. Samast aastast oli ta ka kuningliku Tallinna linnakonsistooriumi eesistuja (president) ja Tallinna Toomkiriku saksa koguduse ülempastor.

1680. aastal avaldas ta koostöös Liivimaa kindralsuperintendendi Johann Fischeriga,  väikese katekismuse selgituse. Tegemist on Martin Lutheri väikese katekismuse laiendusega, kokkuvõtet nimetasid  Eesti- ja Liivimaa teoloogid "talupojaküsimusteks" (*baur-fragen*). Kokkuvõte oli mõeldud talupoegade jaoks, 1682. aastal ilmus lätikeelne tõlge, 1684 tartu- ja 1694 tallinnaeestikeelne tõlge.

## Perekond
Tema vanemad olid Brandenburgi kuurvürstiriigi konsistooriumi nõunik Jacob Helwig (1600–1651) ja Sabina Dieffenbach.

Ta oli abielus esmalt Elisabeth Hertzbergiga (1648–1677) ja seejärel Hedwig Johanna Fuchs von Bühlsteiniga (surnud 1717 Stockholmis). Abieludest sündisid:
*Johann Joachim Helwig (u 1666–1704), Tallinna gümnaasiumi kantor ja kolleeg, hiljem pastor Haljalas.
*Johann Andreas Helwig (1668–1720), Narva saksa koguduse pastor, hiljem Tallinna Oleviste koguduse ülempastor ja Tallinna superintendent.
*Karl Jakob Helwig (1680–1724), Voose mõisaomanik Läänemaal

## Viited

## Välislingid
*Teoseid ESTERis
*Teoseid: libris.se
Kahevõistlus 2010. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kahevõistlus]] [[2010. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus Kanadas Whistler Olympic Parkis 14.–25. veebruarini 2010. 

Sprindi ja tavavõistluse murdmaasuusatamine 7,5 km ja 15 km asendati mõlemad 10 km distantsiga, kus mõlemal on üks hüpe vastavalt normaal- ja suurmäelt. Võistkondlik võistlus koosnes kahest suusahüppest meeskonnaliikme kohta. Seda tehti esimest korda kahevõistluse maailma karikasarja hooajal 2008–2009 ja seda rakendati ka 2009. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel Tšehhis Liberecis.

## Tulemused

### Suur mägi + 10 km

Suusahüpped toimusid 140 meetri kõrguselt suurelt mäelt. Seejärel teisendati punktide vahe Gunderseni tabeli järgi sekunditeks-minutiteks. 10 kilomeetri murdmaasuusasõidus startisid sportlased hüppejärjestuse alusel ning võistluse finišis selgus lõplik paremusjärjestus. Eelmiste mängudega võrreldes oli erinevus selles, et 7,5 kilomeetri asemel tuli nüüd sõita 10 km.




Finaal: 25. veebruar 
Osavõtjaid: 46
Riike: 14	
Olümpiavõitja 2006: Felix Gottwald, 
Ametlikud tulemused


### Normaalmägi + 10 km

Võistlus algas hüppega tavamäelt, mille kõrgus oli 106 meetrit. Seejärel teisendati punktide vahe Gunderseni tabeli järgi sekunditeks-minutiteks. 10 kilomeetri murdmaasuusasõidus startisid sportlased hüppejärjestuse alusel ning selle võistluse finišis selgus lõplik paremusjärjestuse. Eelmistel olümpiamängudel kavas olnud 15 km asendati nüüd 10 km sõiduga.




Finaal: 14. veebruar 
Osavõtjaid: 45
Riike: 14
Olümpiavõitja 2006: Georg Hettich, 	
Ametlikud tulemused


### Meeskonnavõistlus





Kuupäev: 23. veebruar
Osavõtjaid: 10 võistkonda
Olümpiavõitja 2006:   Michael Gruber  Christoph Bieler  Felix GottwaldMario Stecher
**[http://web.archive.org/web/20100408201036/http://www.vancouver2010.com/olympic-nordic-combined/schedule-and-results/team-4x5-km---4x5-km-relay_ncm490b01kP.html Ametlikud tulemused]** 
Kõik neli meeskonnaliiget sooritasid ühe hüppe, mida hinnati suusahüppe olümpiavõistlusega samas formaadis. Iga võistkonna hüpete punktid liideti ja nende põhjal arvutati nende murdmaasuusatamise stardiaeg. Iga suusahüpete osalenud võistkondade punktide vahe andis tulemuseks 1,33-sekundilise erinevuse võistluse suusatamise osas (st üks minut suusatamist 45 punktist suusahüpetes). Eelmisel olümpial Torinos oli punktiaja vahe üks punkt, mis võrdus ühe sekundiga. Soomlane Ryynänen sai suusahüpetes 138,5 meetriga pikima hüppe, mis andis soomlastele murdmaaosas ameeriklaste ees kahesekundilise edumaa.


## Medalitabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Vancouver 2010 
|-

## Välislingid

* Kahevõistlus OM-i kodulehel
*Tulemused sports-reference.com veebilehel
Microcebus myoxinus

***Microcebus myoxinus*** on liik, mis kuulub hiirleemuri perekonda.

## Kirjeldus

Tüvepikkus 260–280 mm, sabapikkus 140–150 ja kaal 40–55 g.
Pruunikat värvi, kõhu ja kurgu alt heledam.

## Leviala ja elupaik

See hiirleemuri liik on levinud Lääne-Madagaskaril.
Talle meeldivad pigem varjulisemad kohad. Aktiivne on ta öösiti.

## Söök

See liik sööb lehti ning marju ja puuvilju. Võib süüa ka mune.

## Välislingid
*Madagaskarilt leiti kaks uut leemuriliiki, 10. august 2005
Ahti Karjalainen

**Ahti Kalle Samuli Karjalainen** (10. veebruar 1923 Hirvensalmi – 7. september 1990 Helsingi) oli Soome poliitik, Soome peaminister aastatel 1962−1963 ja 1970−1971.

Ta kuulus Soome Keskerakonda (Maaliitu). Ta kuulus partei vasakpoolsesse tiiba ning oli heades suhetes Nõukogude Liidu juhtidega.

1959. aastal sai ta doktorikraadi politoloogia alal.

Ta oli Soome peaminister aastatel 1962−1963 ja 1970−1971.

Aastatel 1959−1961 oli ta kaubandus- ja tööstusminister. Soome välisminister oli ta kolm korda, aastatel 1961–1962, 1964–1970 ja 1972–1975. Kokku oli ta ministri ametis 5772 päeva. Sellest kauem on Soomes minister olnud ainult Karjalaise parteikaaslane ja konkurent Johannes Virolainen. 

Eduskunna liige oli ta aastatel 1966–1979. Aastatel 1982–1983 oli ta Soome Panga president.

Vanemas eas oli tal probleeme liigse alkoholitarbimisega. Ta suri kõhunäärmevähki.

Karjalainen on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Siiri Rantanen

**Siiri Johanna Rantanen** (sünninimi **Lintunen**, hüüdnimi **Äitee**; 14. detsember 1924 Tohmajärvi – 5. mai 2023) oli soome murdmaasuusataja, olümpiavõitja.

Siiri Rantanen on tulnud Soome meistriks ka krossijooksus ja jalgratta maanteesõidus. Ta on neli korda valitud aasta parimaks naissportlaseks (1954, 1956, 1958, 1959).

1977. aastal võitis ta 52-aastaselt Finlandia-hiihto naiste sarja. Ta osales Finlandia-hiihtol veel 1996. aastal. Viimati suusatas Rantanen avalikkuse ees 92-aastaselt Lahti staadionil võistlusel FIS Nordic World Ski Championships 2017. 

2021. aasta jaanuaris amputeeriti tal osa jalast. Amputeerimise põhjuseks olid Rantaneni verevarustushäired, mis on põhjustanud talle aastate jooksul palju probleeme ja valusid.

## Saavutused

### Olümpiamängudel

* 1956  Cortina d'Ampezzos
**  **olümpiavõitja** 3×5 km teatesõidus
* 1952  Oslos
**  pronksmedal 10 km
* 1960  Squaw Valleys
**  pronksmedal 3×5 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1954  Falunis
**  hõbemedal 10 km
**  hõbemedal 3×5 km teatesõidus

* 1958  Lahtis
**  hõbemedal 3×5 km teatesõidus
**  pronksmedal 10 km

* 1962  Zakopanes
**  pronksmedal 3×5 km teatesõidus

## Välislingid
*
Aulis Sallinen

**Aulis Heikki Sallinen** (sündinud 9. aprillil 1935 Salmis) on soome helilooja.

Ta on eelkõige tuntud tänu oma ooperitele, kuid on kirjutanud ka kaheksa sümfooniat ning mitmesugust orkestri- ja kammermuusikat.

Ta lõpetas 1960. aastal Sibeliuse Akadeemia ning õpetas seejärel akadeemias kompositsiooni. 

1978 pälvis ta Põhjamaade Nõukogu muusikaauhinna ooperi "Ratsumies" eest.

## Oopereid
* "Ratsumies"
* "Punainen viiva"
* "Kuningas lähtee Ranskaan"
* "Kullervo"
* "Palatsi"
* "Kuningas Lear"
SIG Sauer

**Sig Sauer** on tulirelvi valmistav Šveitsi päritolu ettevõte.

Sig Saueri asutasid 1853. aastal Friedrich Peyer, Heinrich Moser ja Conrad Neher Šveitsi Vagunitehase juures. 1857. aastal muudeti Šveitsi armee jaoks tulirelvi täisvõimsusel tootva ettevõtte nimi SIG-iks (*Schweizerische Industrie-Gesellschaft*). 

Kuni 1. oktoobrini 2007 kasutas ettevõte oma toodangul kaubamärki SIGARMS, pärast seda kaubamärki SIG SAUER®. 

## Sig Saueri toodang
* Prelaz-Burnandi vintpüss (1857)
* SIG P49
* SIG P210
* SIG P220
* SIG P230, Šveitsi politsei teenistuspüstol

1970. aastatel SIG laienes ning omandas Hämmerli Target Armsi Šveitsis Lenzburgis. Lisaks, kuna Šveitsi neutraliteedipoliitika tõttu on relvade ekspordil ranged piirangud, oli vaja leida välispartner, milleks osutus J.P. Sauer & Sohn Saksamaal Eckernfördes. 

1985 laienes kompanii USA-sse, luues tütarfirma SIGARMS®, Inc, mis asus algselt Virginia osariigis Tyson's Corneris, pärast laienemist Virginias Herndonis ja lõpuks New Hampshire'i osariigis Exeteris.

Pärast Ameerika turule laienemist töötati välja uued mudelid:
*Sig Sauer P225
*Sig Sauer P226
*Sig Sauer P228
*Sig Sauer P229 Smith&Wessoni .40 S&W laskemoonale.

2009 lõpetati mudelite 226 ja 229 modifikatsioonide täiustamine ning turule toodi mudelid SIG P226 E2 ja SIG P229 E2.

***SIG Sauer XM17** ja **SIG Sauer XM18**

### Täpsusrelvad
*Blaser R93

## Viited

## Välislingid

*Sig Sauer (inglise ja hispaania keeles)
Microcebus jollyae

***Microcebus jollyae*** on kääbusleemurlaste sugukonda kuuluv hiirleemuri liik, kes avastati 2006. aastal ja
sai nime primatoloog Alison Jolly järgi.

## Liigikirjeldus
Karvastik on punakaspruun, kõhul hall, ninal on väike valge laik. Pea on ümar, suurte silmade ja kõrvadega. Tüvepikkus 211–219 mm, sabapikkus 121–123 mm ja kaal 61 g.

## Toitumine
*Microbeus jollyae* sööb lehti, seemneid, puuvilju, tõuke ja muid putukaid, harvemini linnumune.

## Leviala
Liik elab kitsal alal Madagaskari idaosas.
Hüäänlased

**Hüäänlased** (*Hyaenidae*) on kiskjaliste seltsi kuuluv sugukond. 

Hüäänlased elutsevad Aasias ja Aafrikas.

Hüäänlaste sugukonda kuulub neli tänapäevast perekonda nelja liigiga.
Pruunhüään

**Pruunhüään** (*Parahyaena brunnea*, sünonüüm *Hyaena brunnea*; eesti keeles ka *pruun-vööthüään*) on pruunika paksu karvastikuga hüäänlane. 

## Levila

Pruunhüään elutseb Lõuna-Aafrika kuivades piirkondades. Säilinud vaid Botswanas ja Namiibias ning väikeste asurkondadena ka
Kalahari ja Gemsboki rahvuspargis Lõuna-Aafrika Vabariigis. 

## Toitumine

Pruunhüään sööb putukaid, väikseid selgroogseid, linnumune, kuid kütib ka suuremaid imetajaid, näiteks gnuusid.

## Tehistingimustes peetavad isendid
 
Loomaaedades on need pruunhüäänid haruldased, viimasel ajal on Praha loomaaias neid edukalt paljundatud.

## Vaata ka
*Vööthüään
*Hüäänlased
*Täpikhüään
*Tsiibethüään

## Viited

## Kirjandus
*"Haruldased loomad aastatuhande künnisel", E. Kus/ V. Pleger, lk 42.

## Välislingid
*Pruunhüäänide päästmise programmi koduleht
*Pruunhüäänide tutvustus
Aaslina

**Aaslina** (*Linum catharticum*) on linaliste sugukonna lina perekonda kuuluv ühe- või kaheaastane rohttaim.

## Kirjeldus

Aaslina kasvab 4-30 cm kõrguseks. Taime õrn vars on sile, ümar ja korduvalt harkjalt harunenud. Vastakud terveservalised ühesoonelised lehed ei ületa pikkuselt sentimeetrit. Valged samuti kuni ühesentimeetrise läbimõõduga õied paiknevad ebasarikjates õisikutes, mis püsivad enne puhkemist enamasti longus. Lahklehisete ning 4-5 cm pikkuste kroonlehtede allosas paikneb kollakas laik. Ka näärmekarvalise servaga tupplehed pole liitunud. Taime vili on neljaosaline kupar, mille igas osas paikneb kaks seemet. Aaslina tolmeldavad kiletiivalised, kuid sageli toimub isetolmeldamine. Liigil on 16 kromosoomi.

Taim õitseb juulist septembrini.

## Levila ja ökoloogia
Eestis on aaslina tavaline niidutaim. Liik eelistab lubjast pinnast.

## Viited

## Välislingid
*
Aasluharohumaa

**Aasluharohumaa** on lühiajaliselt üleujutatav luharohumaa. 

Selle saagikus on 10–30 tsentnerit hektarilt.

## Viited
Aasosi

**Aasosi** (*Equisetum pratense*) on taimeliik osjaliste sugukonna osja perekonnast. 

Kasvab peamiselt metsas (erinevalt võrdlemisi sarnasest põldosjast, mis kasvab peamiselt lagedal).

## Välislingid
*
Aasovi-Doni Kommertspank

**Aasovi-Doni Kommertspank** (vene keeles *Азовско-Донской коммерческий банк*) oli Venemaa pank, mis asutati 1871 Taganrogis.

20. sajandi algul laienesid Venemaa keisririigi Balti provintsidesse kaks Venemaa panka: Vene Talurahva Põllupank ja Doni Agraarpank, nende eesmärk oli toetada talupoegi maa soetamisel ja sel eesmärgil osteti kokku mõisaid, et need siis talupoegadele müüa või rentida. Ostetud mõisad tükeldati ning jagati taludeks. 

Eestimaa kubermangus kuulus Doni Agraarpangale Emmaste-Kuriste, Orjaku-Kuriste, Saida, Suur-Kullamaa ja Ubasalu mõis ning Vene Talurahva Põllupangale Jõgisoo, Lehtmetsa, Männiku, Nakamaa ja Paasiku poolmõis.

1912. aastal avas ta Tallinnas filiaali.

Koostöös Aasovi-Doni Kommertspangaga moodustati Tallinna tselluloosivabrikust 1912. aastal Põhja paberi- ja tselluloosivabriku aktsiaselts, mis alustas tegevust 1913. aastal.  

1917. aastal Aasovi-Doni Pank natsionaliseeriti 1 ja likvideeriti 1930. aastal.

## Viited
Viraksaare sootee

**Viraksaare [[sootee]]** asub Paide linnast Prääma–Viraksaare maanteed mööda sõites 4–5 kilomeetri kaugusel paremal pool maanteed Prääma rabas (Viraksaare küla kaudu umbes 1 km). 

Viraksaare sootee avastati 1985. aastal, kui freesturbaväljade vahele rajati kuivenduskraave.

Arheoloogilistel kaevamistel selgus, et sootee puitlaotis oli kattunud 0,3–0,7 meetri paksuse turbakihiga. Tee rajamiseks oli kasutatud 2,8–3,1 meetri pikkusi soomänni- ja kasetüvesid, mis olid asetatud teetrassiga risti. Turbas hästi säilinud puutüvedel olid jälgitavad laiateralise kirve raiumisjäljed. Jämedamad puutüved olid laotud reeglina ühes kihis, peenikesed 2–3 kihis. Puitlaotises leidus ka üksikuid palke, mis pärinesid tõenäoliselt lammutatud hoonetest. Puutüvede alla oli loobitud oksi ja peenemaid tüvesid.

Radioaktiivse süsiniku meetodi abil dateeriti sootee 16. sajandi teisele poolele. Puude aastarõngaste järgi tehtud dendrokronoloogiliste uuringute järgi rajati tee 1567. aastal ning seda parandati ilmselt 1592. aastal.

Sootee ühendas ilmselt Viraksaare ja Palivere soosaart, jätkudes oletatavasti edasi ka põhja poole. Kümmekonnameetrine teelõik on jäetud pärast uuringuid asjahuvilistele avatuks. Vaatamiseks avatud lõik kipub aga võssa kasvama ja on möödasõitjatele juba üsna raskesti märgatav.

## Viited

## Välislingid
*
Abstraktsioon

**Abstraktsioon** on eristamise või lahtivõtmise tulemus, abstraheerimisel saadud mõiste või mudel. Vastupidi on konstruktsioon millegi (ka väljamõeldise) kokkupanemine, uue loomine.

## Vaata ka
*Abstraktne objekt
*Abstraktne entiteet
Abstraktne mõtlemine

**Abstraktne mõtlemine** on mõtlemine, mis opereerib abstraktsete mõistetega, abstraktsioonidega.

## Ajalugu
Søren Kierkegaard ütleb: "Just sellepärast, et ta on *[[sub specie aeterni]]*, ei võta abstraktne mõtlemine arvesse konkreetset, ajalikkust, eksistentsini päris jõudmist ning viletsust, mida tunnetab eksisteerija tõsiasjast, et ta on igavese ja ajaliku süntees, mis on tõugatud eksistentsisse." (*[[Afsluttende uvidenskabelig Efterskrift til de philosophiske Smuler]]*)

## Vaata ka
*Konkreetne mõtlemine