open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pöördnoot

**Pöördnoot**, ka **pöörinoot** (murdeti *jalgnoot*, *taaginoot*, *vorut*) on kurnpüünis, millel on vaid üks tiib või teine tiib on väga lühike.

## Püügiviis ja ehitus
Kalaparv piiratakse pikema tiivaga sisse ning pöördnoot tõmmatakse spiraalselt kokku.  Pöördnooda võrksein peab ulatuma kogu kokkuvedamise ajal pinnast põhjani. Kala kogumiseks on pära, mis kujutab toestamata võrkkotti. Algelistel pöördnootadel pära ei olnud, seda asendas nooda laiem tihedasilmaline ots (*lainoot*), teine ots (*vaalunoot*) kitsenes.

## Püügipiirkonnad
Eestis oli selline pöördnoot tuntud 19. sajandi II poolel ja see kuulus ühte tüüpi Skandinaavia pöördnootadega. Ühe tiivaga pöördnootasid tunti Harjumaa lääneosas, Muhus, Kihnus, Tõstamaal ja Saaremaal. Nende hulka kuulus ka Peipsi *ragavõrk*.

Pärnu lahe ääres tuntakse väikesi ühelaiusi 3 mehega käsitsetavaid pöördnootasid, millega püütakse söödakala. Nendega ühist päritolu on Peipsil ja Võrtsjärvel kasutatavad käänivõrgud.

## Tänapäev
Pöördnooda definitsioon kalapüügieeskirjas on – lubatud kurnpüünis,  veonooda alamliik, millega loomus veetakse ujuvvahendile või jääle..

## Vaata ka
*kuurits
*liiv
*noot
*põhjanoot
*püüvõrk 
*veonoot
*vähinatt
 
## Viited

## Välislingid
*Pöördnoot
*Kurnpüünised
Kalmõkikeelne Vikipeedia

**Kalmõkikeelne Vikipeedia** (kalmõki keeles Хальмг Бикипеди) on Vikipeedia kalmõkikeelne versioon.

Kalmõkikeelne Vikipeedia sai alguse 26. märtsil 2006.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.

## Viited

## Välislingid
*Kalmõkikeelne Vikipeedia
Ujupõis

**Ujupõis** on kalade elund, mis sisaldab gaase. Talitleb lisahingamis-, hüdrostaatilise ja erikaalu muutva elundina.

Kui kala laskub sügavamale, siis ujupõie ruumala väheneb ja kala erikaal suureneb. See võimaldab kiiremat sügavale laskumist. Pinnale tõustes ujupõie ruumala suureneb ja kala erikaal väheneb. Ühel ja samal sügavusel ujupõie ruumala ei muutu ning kala saab olla liikumatult. See aitab nii saaki varitseda kui ka röövkala eest varjuda. Kõhrkaladel ujupõis puudub. Neil aitab ujuvust säilitada tiivataoliste rinnauimede tekitatud tõstejõud.

## Vaata ka

* Küljejoon
* Lõpused
* Uimed

## Viited
Telliskivi Selts

**Telliskivi Selts** on Tallinnas tegutsev mittetulundusühing, mis ühendab ja esindab Kalamaja ja Pelgulinna elanikke. Seltsi eesmärkide seas on põhikirja järgi "Kalamaja ja Pelgulinna asumite elanike elukeskkonna parendamine piirkonna ajalugu ja arhitektuurset olemust arvestades ning keskkonnasäästliku mõtteviisi propageerides", samuti "piirkonna elanike huvide kaitsmine ja neile piirkonda puudutava info edastamine".

Selts asutati 2009.

Selts korraldab muu hulgas Kalamaja Päevasid.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Nõmme Kevad

**Nõmme Kevad** on Tallinnas Nõmme linnaosas iga aasta kevadel toimuv üritus. Üritust korraldab Nõmme linnaosa valitsus.

Ürituse raames toimub ka Paul Kerese maleturniir.

## Viited

## Välislingid
*https://www.tallinn.ee/est/nomme/nommekevad
Kaldanoot

**Kaldanoot** on kurnpüünis, mida veetakse kaldale.

## Ehitus
Ehitus sarnaneb teiste nootadega, kus võrgumaterjal rakendatakse kindla ja vajaliku kuju saavutamiseks nööridest (köitest) moodustatud karkassile. Kasutatakse seliseid, ujukeid ning raskusi, mille vahele on rakendatud noodalina. Loomuse paremaks koondamiseks võib kaldanoot olla varustatud toestamata päraga.

## Püügiviis
Kaldanoot võib olla kas ühest või siis kahest tiivast veetav ja vedamine võib toimuda kas inimjõul või mehhanismide (noodavinn vm) abil. Kaldanoodale on iseloomulik, et selle tiivad rakendatakse laugelt kitsenevatena, mis hõlbustab nooda kaldale tõmbamist.

## Tänapäev
Kaldanooda definitsioon kalapüügieeskirjas on – lubatud kurnpüünis,  veonooda alamliik, tiibade kogupikkusega kuni 50&nbsp;m, millega loomus veetakse kaldale..

## Vaata ka
*kuurits
*liiv
*noot 
*põhjanoot
*püüvõrk 
*veonoot
*vähinatt
 
## Viited

## Välislingid
*Kaldanoot
*Kurnpüünised
Põhja-Tallinna päev

**Põhja-Tallinna päev**  on Põhja-Tallinna linnaosas Stroomi rannas igal aastal toimuv üritus. Üritust korraldab Põhja-Tallinna linnaosa valitsus.

Esimene üritus toimus 2013. 

Ürituse raames toimub muu hulgas suur kevadlaat.

## Viited

## Välislingid
*https://huvi.tallinn.ee/uritus/pohja-tallinna-paev-kevadlaat
Avamerenoot

**Avamerenoot**, ka **lampaara** on merel kasutatav kurnpüünis. 

Seliste vaheline võrk on kumera, lusikakujulise keskosa ja kahe külgtiivaga, mis võimaldab hoida kinni kogu kalaparve, kui külgtiivad on samal ajal üles tõstetud. Seda noota saab üldjuhul juhtida ühe suhteliselt väikese paadi abil.

## Vaata ka
*kaldanoot
*kuurits
*liiv
*noot  
*põhjanoot
*püüvõrk 
*veonoot
*vähinatt
 
## Välislingid
*Lampaara 
*Püügivahendid
Porellalised

**Porellalised** (*Porellaceae*) on lehthelviksamblate klassi kuuluv sugukond.

## Perekondi
**[[Antoiria]]*
**[[Ascidiota]]*
**[[Bellincinia]]*
**[[Macvicaria]]*
**[[Madotheca]]*
**Porella* – porella, liike ka Eestis

## Viited
Kaksikhambalised

**Kaksikhambalised** (*Dicranaceae*) on lehtsammaltaimede klassi kuuluv sugukond.

## Eesti perekonnad
**Campylopus* – kõverharjak
**Dicranum* – kaksikhammas
**Leucobryum* – valvik
Karusamblalised

**Karusamblalised** (*Polytrichaceae*) on karusammalde klassi kuuluv sugukond.

## Perekondi
**Atrichum* – kadrisammal
**Pogonatum* – karviksammal
**Polytrichum* – karusammal
Lühikupralised

**Lühikupralised** (*Brachytheciaceae*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Eesti perekonnad
**Brachythecium* – lühikupar
Nasva tuulepark

**Nasva tuulepark** on tuulepark Eestis, mis asub Saare maakonnas Saaremaa vallas Nasva alevikust edela pool.

Nasva tuulepark rajati Saare maakonnas Kaarma vallas Nasva ääres 2007. aastal. Tuulepargis on kaks 0,8 MW võimsusega Vestase elektrituulikut, mis kuuluvad Baltic Wind Energy OÜ-ile. Pargi koguvõimsus on 1,6 MW.

Elektrituulikute tootja ja tarnija on Taani tootja Vestas.

## Viited
Pelgulinna päevad

**Pelgulinna päevad** on Tallinnas Pelgulinna asumis igal aastal toimuv üritus. Üritust korraldab Pelgulinna Selts.

Esimene üritus toimus 1990. aastatel. Vahepealsetel aastatel üritust ei toimunud. Üritust korraldatakse taas aastast 2012.

## Viited

## Välislingid
*https://huvi.tallinn.ee/uritus/pelgulinna-paevad-2019#
Haardnoot

**Haardnoot** on suur võrkseintega kurnpüünis.

Haardnoot ümbritseb kala nii külgedelt kui altpoolt, takistades niiviisi nende põgenemist allapoole sukeldumise teel. Noot tõmmatakse kokku püügilaeva mehhanismide abil.

## Vaata ka
*kaldanoot
*kuurits
*liiv
*noot  
*põhjanoot
*püüvõrk 
*veonoot
*vähinatt
 
## Välislingid
*Surrounding nets 
*Püügivahendid
Laanikulised

**Laanikulised** (*Hylocomiaceae*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Eesti perekonnad
**Rhytidiadelphus* – käharik
Paelsamblalised

**Paelsamblalised** (*Metzgeriaceae*) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond.

## Eesti perekonnad
**Metzgeria* – paelsammal
Enn Adusson

**Enn Adusson** (29. mai 1930 Tartu – 18. juuni 1998 Tartu) oli eesti näitleja.

Enn Adusson sündis põllutööliste peres. Pärast üldhariduse omandamist astus Eesti Põllumajandusakadeemiasse, mille lõpetas 1955. aastal metsanduse erialal. 

Töötas 1955–1970 teater Vanemuises. Hiljem töötas Luua metsakoolis õppejõuna. Oli ka filminäitleja ja osales mõnes telelavastuses (näiteks "Aime ootab hellust" 1969. aastal). 

## Filmid
*Andruse õnn – 1954/55
*Kutsumata külalised – 1959
*Supernoova – 1965 

## Välislingid
*Eesti Teatri Biograafiline leksikon
*Enn Adusson Eesti Filmi Andmebaasis
Kromfohrlandi koer

**Krohmfohrlandi koer** on saksa koeratõug, mida tunnustati rahvusvaheliselt 1955. aastal. Tõug on aretatud tasakaalukaks ja rõõmsaks seltsikoeraks, kindlaid saavutusi silmas pidamata. Koer on keskmist kasvu ning kergesti hooldatava karvaga.

Suurem populatsioon Kromfohrlandi koeri on Soomes, kuid muidu on tõug väljaspool Saksamaad peaaegu tundmatu ning ka Saksamaal on tegu pigem harvaesineva koeraga. 

Eluiga on u 12 aastat ning peale harvaesinevate neerukivide pole teisi haigusi teada.

## Viited

## Kirjandus
* Renée Willes: *All världens hundraser*, Bromma 2003, ISBN 91-89090-79-9
* Desmond Morris: *Dogs*, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3
Tallinna tudengipäevad

**Tallinna tudengipäevad** (ka **Tallinna tudengite sügispäevad**) on Tallinnas igal aastal toimuv üliõpilaste kultuuri- ja meelelahutusfestival. Üritust korraldab MTÜ Tallinna Üliõpilaskondade Ümarlaud.

Ürituse üks tähtsamaid ettevõtmisi on öölaulupidu.

Igal aastal on üritusel ka teema. Näiteks 2017. aastal oli see "Kodu on seal, kus olen mina".

## Vaata ka
* Tartu tudengipäevad

## Viited
Hiissamblalised

**Hiissamblalised** (*Leucodontaceae*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Perekondi
**Pterogonium* – katiksammal
Jõhvsamblalised

**Jõhvsamblalised** (*Ditrichaceae*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Perekondi
**Ceratodon* – punaharjak
**Distichium* – lapiksammal
**Ditrichum* – jõhvsammal
**Pleuridium* – pleuriidium
**Pseudephemerum* – ebakübesammal
**Saelania* – sinisammal
**Trichodon* – karvsammal
Linnade ja valdade päevad

**Linnade ja valdade päevad** on Tallinnas igal aastal toimuv üritus, kus saavad kokku Eesti linnade ja valdade esindajad. Ürituse peakorraldaja on Eesti Linnade ja Valdade Liit.

Ürituse raames toimub muu hulgas mess, töötoad.

2019 toimusid järjekorras 15. linnade ja valdade päevad.

## Viited
Lembit Aljaste

**Lembit Aljaste** (3. mai 1939 Keila – 29. august 1989 Tallinn) oli eesti arhitekt.

Lembit Aljaste õppis Tallinna Arhitektuuri-ja Ehitustehnikumis, mille lõpetas 1957. aastal. Jätkas õpinguid ERKI-s, mille lõpetas 1965. aastal. Töötas Tallinnas mitmetes  ehitusettevõtetes, viimati Eesti Projektis. Kõige viimased projektid valmisid tal Kohaliku Tööstuse Ministeeriumi Projekteerimise, Tehnoloogia ja Kujunduse Instituudis. 1967. aastast oli Eesti NSV Arhitektide Liidu liige.

Tema projektide järgi valmisid omal ajal Moskva, Eesti, Leedu ja Valgevene  kaubanduskeskused ja mitmed muud ühiskondlikud hooned. Koostas Tallinnas ka elamukvartalite planeeringuid. Projekteeris kaubandus- ja teeniduskeskusi. Näiteks on tema projekteerinud Väike-Õismäele kaupluse "Nurmenuku",  Lasnamäele "Kotka", "Laagna" ja "Priisle".

Lembit Aljaste on kavandanud elamukogumi koos äri- ja pangahoonetega Liivalaia tänaval. Ta on projekteerinud Tallinna lähisele suvilaid ja aiamaju. Ta on teinud ka mitmeid võistlusprojekte nagu Valgeranna puhkelaager (1962 - II auhind), Tallinna näitusepaviljon (1963 - I auhind) ja kabel (1964 - I auhind). Tema tehtud on ka  Tallinna Niguliste kvartali planeering ja hoonestus (1969 - III auhind ).
Susan Helms

**Susan Jane Helms** (sündinud 26. veebruaril 1958 Charlotte'is) on Ameerika Ühendriikide endine õhuväelane ja NASA astronaut.

Helms astus õhuväkke 1980. aastal. 1985. aastal sai ta Stanfordi ülikoolist aeronautika ja astronautika magistrikraadi. 1987. aastal lõpetas ta Ameerika Ühendriikide Õhuväe Katselendurite Kooli. 

Helms valiti NASA astronaudiks 1990. aastal. Helms osales missioonidel STS-54, STS-64, STS-78, STS-101 ja STS-105 ning oli Rahvusvahelise kosmosejaama 2. ekspeditsiooni meeskonnaliige. Ta on esimene Rahvusvahelises kosmosejaamas viibinud naine. 2. ekspeditsiooni ajal väljus Helms koos James Vossiga avakosmosesse ja viibis seal 8 tundi ja 56 minutit, püstitades sellega maailmarekordi. Helms töötas NASAs 12 aastat ning naasis õhuväkke 2002. aastal. 2014. aastal lahkus Helms õhuväest kindralleitnandi auastmes.

## Viited
Johannes Allikas

**Johannes Eduard Allikas** VR II/3 (14. märts 1895 Rapla vald – 13. mai 1952 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane, vanemallohvitser. 
 
Johannes Allikas sündis Kuusiku mõisas talupidaja peres. Õppis ministeeriumikoolis, töötas pärast kooli sepana.  

Maailmasõja puhkedes teenis tsaariarmee jalaväes. Vabadussõjas oli alates 19. veebruarist 1919 vabatahtlikult Kalevlaste Maleva reservis, hiljem tehnilises roodus. 1919. aasta juulist sai vanemallohvitseriks. Võitles Lõuna-Eestis, Lätimaal ja Pihkva rindel Punaarmee ja Landeswehri vastu. 1919. aasta aprillis sai Peteserimaal Suur-Bereznjuki küla all haavata. 1920. aastal oli kuulipildujate komando nooremohvitseri kohusetäitja, sama aasta augustis vabastati teenistusest. 

Talle anti 1919. aastal Saputschje küla all üles näidatud lahingulise vahvuse eest VR II/3. Lisaks sai autasuks Harjumaal Rae vallas Lõhe talu. 

Kuni 1939. aastani oligi talupidaja, siis siirdus koos pojaga Tallinna. Töötas Franz Krulli masinatehases sepana. Oli Vabadusristi Vendade Ühenduse Tallinna osakonna liige. 

Nõukogude okupatsiooni ajal töötas Tallinnas masinatehases Ilmarine sepana. Oli märtsis 1949 küüditatute nimekirjas, polnud aga äraviimise ajal kodus ja pääses Siberisse viimisest. 

## Kirjandus
*Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss. *Eesti Vabaduse Risti kavalerid*. Viljandi, 2016
Gudžaratikeelne Vikipeedia

**Gudžaratikeelne Vikipeedia** (gudžarati keeles नेपाली विकिपीडिया) on Vikipeedia gudžaratikeelne versioon.

Gudžaratikeelne Vikipeedia sai alguse 2004. aasta juulis.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja  lehekülge. Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

## Viited

## Välislingid
*Gudžaratikeelne Vikipeedia
Alfred Allmann

**Alfred Allmann** VR II/3 (5. jaanuar 1893 Tallinn – 8. veebruar 1960 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (nooremallohvitser).

Lõpetas Tallinnas linnakooli ja õppis lukksepaks. Aastail 1913–1914 teenis tsaariarmees 15. sapööripataljonis telefonistina. Maailmasõja alguses langes sõjavangi ja oli pikka aega sõjavangis Saksamaal. Vabanes 1918. aastal.

Vabadussõjas oli alates 1. märtsist 1919 1. diviisi tagavarapataljoni 1. roodus. Viidi üle 1. jalaväepolgu 8. roodu ja ülendati kapraliks, augustist 1919 nooremallohvitseriks. Võitles Narva rindel Punaarmee ja Lätimaal Landeswehri vastu. 1920. aasta aprillis vabastati sõjaväeteenistusest. 

1919. aastal lahingus Vepsküla all ülesnäidatud sõjalise vahvuse eest anti talle VR II/3. 1920. aastal sai siseministeeriumi kodakondsuse osakonna ametnikuks ja asjaajajaks. 1923. aasta jaanuarist oli ta töö- ja hoolekandeministeeriumi ametnik, alates 1936. aastast sotsiaalministeeriumi sekretär. 

Oli Vabadusristi Vendade Ühenduse Tallinna osakonna liige. 1939. aastal anti talle Valgetähe V klassi teenetemärk.

Nõukogude ajal töötas Tallinna Kalinini rajooni sotsiaalkindlustuse osakonnas.

## Kirjandus
*Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss. *Eesti Vabaduse Risti kavalerid*. Viljandi, 2016
Kariksamblalised

**Kariksamblalised** (*Frullaniaceae*) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond.

## Eesti perekonnad
**Frullania* – kariksammal
UNESCO maailmapärand Šotimaal

**[[Šotimaa]]** alal on **[[UNESCO maailmapärandi nimistu]]s** kuus objekti ja kaks objekti kandidaati. Kuna Šotimaa pole iseseisev riik, käsitletakse neid objekte maailmapärandi Suurbritannia loetelus.

Nimistusse on kantud:
*viis kultuuripärandi objekti:
**1987, 2005, 2008 Rooma impeeriumi piirikindlustised. Asuvad Inglismaal ja Šotimaal. Ühispärand Saksamaaga
**1995 Edinburghi vana- ja uuslinn
**1999 Orkney süda nooremal kiviajal
**2001 New Lanark
**2015 Forthi sild
*üks segapärandi objekt:
**1986, 2004, 2005 St Kilda
*nimistusse kandideerib alates 2012. aastast veel kaks objekti

## Vaata ka
*UNESCO maailmapärand Suurbritannias
*UNESCO maailmapärand Inglismaal

## Viited

## Välislingid
*UNESCO maailmapärand Suurbritannias. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 6. juulil 2019)
Kerakupralised

**Kerakupralised** (*Bartramiaceae*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Perekondi
**Bartramia* – bartraamia
**Philonotis* – allikasammal
**Plagiopus* – põiksammal
Kulbikulised

**Kulbikulised** (*Jungermanniaceae*) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond.

## Perekondi
**Anastrophyllum* – ebatähtlehik
**Jungermannia* – kulbik
**Liochlaena* – lusiksammal
**Mesoptychia* – nokissammal
Kurdsamblalised

**Kurdsamblalised** (*Rhytidiaceae *) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Eesti perekonnad
**Rhytidium* – kurdsammal
Lõhiskupralised

**Lõhiskupralised** (*Andreaeaceae*) on lõhiskuparsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Eesti perekonnad
**Andreaea* – lõhiskupar
Aasta kosmoses

**Aasta kosmoses** oli Rahvusvahelise Kosmosejaama pardal korraldatud teadusmissioon, mille raames uuriti pikaajalise kosmoselennu mõjusid inimesele.

Missioonil osalesid NASA astronaut Scott Kelly ja Roskosmose kosmonaut Mihhail Kornijenko, kes viibisid missiooni raames kosmosejaamas 342 päeva. Kelly, Kornijenko ja Gennadi Padalka startisid 27. märtsil 2015 Sojuz TMA-16M pardal ning viibisid jaamas 43., 44., 45., ja 46. ekspeditsiooni ajal. Nad naasid Maale 2. märtsil 2016 Sojuz TMA-18M pardal koos Sergei Volkoviga.

NASA uuris Scott Kelly ja tema Maa peale jäänud vend Mark’i kehalisi muutuseid enne ja pärast Scotti kosmoselendu ning tuvastas neid võrreldes mitmeid pikaajalisi muutusi. 

## Viited
John French, esimene Ieperi krahv

**John Denton Pinkstone French**, **esimene [[Ieperi krahv]]**, KP, GCB, OM, GCVO, KCMG, PC (28. september 1852 – 22. mai 1925), aastatel 1901–1916 tuntud kui **Sir John French** ja aastatel 1916–1922 kui **Vikont French**, oli Suurbritannia sõjaväelane ja väejuht, auastmelt välimarssal, kes juhtis esimese maailmasõja läänerindel Suurbritannia vägesid sõja algusest kuni 1915. aasta detsembrini, mil juhtimise võttis üle kindral Douglas Haig.

French sündis Kenti krahvkonnas inglise-iiri peres ja teenis vahemikus 1866–1870 sarnaselt oma isaga Suurbritannia kuninglikus mereväes. 1870. aasta novembris asus ta ratsaväeohvitserina teenistusse Briti armees. French osales 1884. aastal Sudaanis Niiluse Ekspeditsioonis ja võitles ka Teises buuri sõjas (1899–1902), kogudes laiemat tuntust eduka väejuhtimise eest võidukas Elandslaagte lahingus.

## Vaata ka
* frentš

## Välislingid
* 
* John French Encyclopædia Britannicas (inglise keeles)
* "Colonial Glory And World War 1 Reality - British Field Marshal John French I WHO DID WHAT IN WW1?". *YouTube*. (inglise keeles)
Põikkupralised

**Põikkupralised** (*Plagiotheciaceae*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Perekondi
**Isopterygiopsis* – sarmik
**Plagiothecium* – põikkupar
Seligeerialised

**Seligeerialised** (*Seligeriaceae*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Eesti perekonnad
**Seligeria* – seligeeria
Soomikulised

**Soomikulised** (*Lepidoziaceae*) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond.

## Eesti perekonnad
**Bazzania* – batsaania
**Kurzia* – sõrmiksammal
Tiivikulised

**Tiivikulised** (*Fissidentaceae*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Perekondi
**Fissidens* – tiivik
**Octodiceras* – vesitiivik
Timmialised

**Timmialised** (*Timmiaceae*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

Ainsa perekonnana kuulub sinna sugukonda timmia (*Timmia*). See on esindatud ka Eestis.
Skorpionsamblalised

**Skorpionsamblalised** (*Scorpidiaceae*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Perekondi
**Hamatocaulis* – kurdsirbik
**Sanionia* – sanioonia
**Scorpidium* – skorpionsammal
Õhikulised

**Õhikulised** (*Neckeraceae*) on ulmikulaadsete seltsi lehtsammalde sugukond.

Sugukonda kuulub 31 perekonda umbes 335 liigiga.

## Eesti perekondi
**Alleniella* – lameõhik
**Exsertotheca* – kurdõhik
**Homalia* – lamelehik
**Neckera* – õhik
**Thamnobryum* – põõsassammal
Skapaanialised

**Skapaanialised** (*Scapaniaceae*) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond.

## Eesti perekonnad
**Scapania* – skapaania
Ehmikulised

**Ehmikulised** (*Thuidiaceae*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Perekondi
**Abietinella* – lood-ehmik
**Helodium* – sookammik
**Pelekium* – pisiehmik
**Thuidium* – ehmik
Kalmuselised

**Kalmuselised** (*Acoraceae*) on kasutuse minetanud taimede sugukond kalmuselaadsete seltsist. Sugukonda arvati üks perekond: kalmus (*Acorus*). Tänapäevase taimesüstemaatika järgi arvatakse kalmuse perekond võhaliste sugukonda.
7. ekspeditsioon

**7. ekspeditsioon** oli Rahvusvahelise Kosmosejaama seitsmes alaline meeskond.

Missioon startis 28. aprillil 2003 Baikonuri kosmodroomilt ja saabus jaama 28. aprillil.

Ekspeditsioon oli algselt kolmeliikmeline, kuid kosmosesüstiku Columbia katastroofi järel olid kosmosesüstikute lennud peatatud ning seetõttu tuli meeskonna suurust vähendada, et seda saaks transportida Vene Sojuz. 7. ekspeditsiooni meeskonda kuulusid NASA astronaut Edward Lu ja Roskosmose kosmonaut Juri Malentšenko, kellest sai jaama seitsmes komandör. Mõlemad olid varem osalenud missioonil STS-106.

Missiooni ajal tuli väiksema meeskonna tõttu jaama pardal tehtavate teaduskatsete arvu vähendada ning 7. ekspeditsiooni ajal tehti ainult 15 katset.

7. ekspeditsiooni meeskonnaliikmed said missiooni ajal meedia vahendusel õnnitleda Hiina taikonauti Yang Liweid, kellest oli saanud esimene kosmoses käinud Hiina Rahvavabariigi kodanik. Malentšenko ja Lu naasid Maale koos ESA astronaudi Pedro Duque'ga 27. oktoobril 2003.

## Meeskond

## Viited
Laugulised (sugukond)

**Laugulised** (*Alliaceae*) on kasutuse minetanud taimede sugukond asparilaadsete seltsist. APG III süsteem seda sugukonda ei tunnista ja kõik selle perekonnad on arvatud sugukonda amarüllilised.

## Vaata ka
*laugulised (*Allioideae*)
8. ekspeditsioon

**8. ekspeditsioon** oli Rahvusvahelise Kosmosejaama kaheksas alaline meeskond.

8. ekspeditsioon ja ESA astronaut Pedro Duque saabusid jaama 20. oktoobril 2003. Ekspeditsiooni meeskonda kuulusid Roskosmose kosmonaut Aleksandr Kaleri ja NASA astronaut Michael Foale, kellest sai jaama kaheksas komandör. Pärast 7. ekspeditsiooni ja Duque lahkumist, alustasid Foale ja Kaleri kuue kuu pikkust missiooni, mis keskendus jaama käigus hoidmisele. Ekspeditsiooni vältel väljusid Kaleri ja Foale korra avakosmosesse, viibides seal 3 tundi ja 55 minutit. See oli esimene kord, kui kosmosekõnni ajal ei viibinud jaamas ühtegi meeskonnaliiget.

Foale ja Kaleri lahkusid jaamast 29. aprillil 2004 koos André Kuipersiga, kes oli üheksa päeva varem saabunud koos 9. ekspeditsiooni meeskonnaga.

## Meeskond

## Viited
Kinamigingi keel

**Kinamigingi keel** on Malai-Polüneesia keelte Filipiini rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Filipiinidel Camiguini saarel.

Kõnelejate arv oli 2000. aastal 27 000. Keel on ohustatud.

## Viited
Vaike Rajaste

**Vaike Rajaste** (neiuna **Rohesalu**; sündinud 13. augustil 1960) on eesti rahvatantsujuht, 2019. aastal toimunud XX üldtantsupeo pealavastaja.

1980. aastal lõpetas Rajaste Viljandi Kultuurikooli kultuuritöötaja/rahvatantsukollektiivi juhi erialal. 

2000. aastal lõpetas ta kaugõppes Tallinna Pedagoogikaülikooli kultuurikorraldaja/tantsujuhi eriala. 2004. aastal tegi Rajaste ära ka pedagoogi kutseõpingud Tallinna Pedagoogikaülikoolis.

Rajaste põhitööks on Viljandi maakonna rahvakultuuri spetsialisti ülesanded, samuti õpetab ta Viljandi Kultuuriakadeemias eesti tantsu ning juhendab viit rahvatantsurühma Viljandis ja Viljandi maakonnas. 
 
Vaike Rajaste on lavastanud paljusid Viljandimaa laulu- ja tantsupidusid, korraldanud üleriigilisi konverentse ja võistutantsimisi ning loonud mitmeid uusi tantse, mis on jõudnud ka tantsupeole. Üleriigiliste tantsupidude lavastusmeeskondades oli ta esmakordselt 1997. aastal ning 2014. aastal oli Vaike Rajaste XIX tantsupeol "Puudutus" B2 rühmade liigijuht. 

## Tunnustus
* 2010 Valgetähe V klassi teenetemärk 
* 2013 Ullo Toomi nimeline rahvatantsustipendium
* 2019 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (rahvatantsu aastapreemia XX tantsupeo "Minu arm" idee ja teostuse eest)
## Viited
6. ekspeditsioon

**6. ekspeditsioon** oli Rahvusvahelise Kosmosejaama kuues alaline meeskond.

Ekspeditsiooni viis jaama kosmosesüstik Endeavour, mis startis 24. novembril 2002 missioonile STS-113. Ekspeditsiooni meeskonnas olid NASA astronaudid Kenneth Bowersox, kellest sai jaama kuues komandör ja Donald Pettit ning Roskosmose kosmonaut Nikolai Budarin. 6. ekspeditsiooni ajal väljusid astronaudid kaks korda avakosmosesse, veetes seal kokku 13 tundi ja 17 minutit. 

Algsete plaanide kohaselt pidi missioon kestma neli kuud kuni märtsini 2003, mil STS-114 pidi jaama tooma 7. ekspeditsiooni meeskonna. 1. veebruaril 2003 toimus Columbia katastroof, milles hukkus seitse astronauti ning kosmosesüstikute lennud peatati teadmata ajaks. Katastroofi tõttu viibis meeskond jaamas kuni 3. maini 2003 ja nad tõi Maale Sojuz TMA-1. See oli esimene kord kui NASA astronaudid naasid Maale Vene kosmoselaeva pardal. 7. ekspeditsiooni ainult kaheliikmelise meeskonna viis jaama Sojuz TMA-2 ning jaama varustasid süstikulendude taasalgamiseni Vene kosmoselaevad.

## Meeskond

## Viited
9. ekspeditsioon

**9. ekspeditsioon** oli Rahvusvahelise Kosmosejaama üheksas alaline meeskond.

Ekspeditsiooni meeskond koos ESA astronaudi André Kuipersiga saabus jaama Sojuz TMA-4 pardal 21. aprillil 2004. 9. ekspeditsiooni meeskonda kuulusid NASA astronaut Michael Fincke ja Roskosmose kosmonaut Gennadi Padalka, kellest sai jaama üheksas komandör. Pärast rohkem kui nädala kestnud ühisoperatsioone koos 8. ekspeditsiooni liikmetega, lahkusid 8. ekspeditsiooni liikmed koos Kuipersiga jaamast. 9. ekspeditsiooni ajal sooritas meeskond 21 teaduslikku katset ja väljus neli korda avakosmosesse, viibides seal kokku 15 tundi ja 45 minutit. 

9. ekspeditsioon lõppes 23. oktoobril 2004.

## Meeskond

## Missiooni embleem

9. ekspeditsiooni embleemiga avaldati austust kõigile kosmoseuurimisel hukkunud astronautidele ja kosmonautidele. Embleemil olevad 16 tähte ja 1 Taaveti täht sümboliseerivad Apollo 1, STS-51-L ja STS-107 missioonide meeskonnaliikmeid. Neli punast tähte sümboliseerivad Sojuz 1 ja Sojuz 11 pardal hukkunud kosmonaute ja suur punane täht on Juri Gagarinile, kes hukkus treeninglennul.

## Viited
UNESCO maailmapärand Walesis

**[[Wales]]i** alal on **[[UNESCO maailmapärandi nimistu]]s** kolm objekti ja üks objekti kandidaat. Kuna Wales pole iseseisev riik, käsitletakse neid objekte maailmapärandi Suurbritannia loetelus.

Nimistusse on kantud:
*kolm kultuuripärandi objekti: 
**1986 Kuningas Edwardi linnused ja linnamüürid Gwyneddis
**2000 Blaenavoni tööstusmaastik
**2009 Pontcysyllte akvedukt ja kanal. Asub Walesis ja Inglismaal
*nimistusse kandideerib alates 2012. aastast veel üks objekt

## Vaata ka
*UNESCO maailmapärand Suurbritannias
*UNESCO maailmapärand Inglismaal

## Viited

## Välislingid
*UNESCO maailmapärand Suurbritannias. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 7. juulil 2019)
Ruhnu tuulepark

**Ruhnu tuulepark** ehk **Sjustana tuulepark** on tuulepark Eestis, mis asub Saare maakonnas Ruhnu vallas Ruhnu saarel.

Ruhnu tuulepark rajati Ruhnu saare edelaosas Süstaku nina juurde 2007. aastal. Tuulepargis on kaks kasutatud Vestase elektrituulikut, mis kuuluvad Eesti Energia AS-ile. Pargi koguvõimsus on 0,15 MW. Tuulikute rahvapärased nimed olid Malle ja Pille.
 
2012. aasta seisuga ei töötanud üks tuulik rikkiläinud tuulegeneraatori tõttu. Teine tuulik oli töökorras, kuid vajas remonti. Remonti vajas ka tuulikute tööd toetav diiselgeneraator. Ruhnu vallavanema Aare Sünteri andmetel oli Eesti Energial kavas vanad tuulegeneraatorid uute vastu välja vahetada.

2018. aastal ehitas Eesti Energia taastuvenergia ettevõte Enefit Green saarele elektritootmislahenduse võimsusega 160 kW, mis koosneb päikesepaneelidest, elektrituulikust, akupangast ja biodiislikütusega töötavast diiselgeneraatorist. Investeeringute maht oli ligikaudu 500 000 eurot. Üks tuulik oli plaanis demonteerida.

## Viited
Kyriákos Mitsotákis

**Kyriákos Mitsotákis** (Κυριάκος Μητσοτάκης; sündinud 4. märtsil 1968 Ateenas) on Kreeka poliitik ja endine pankur, paremtsentristliku erakonna Uus Demokraatia esimees. Alates 8. juulist 2019 kuni 24. maini 2023 oli ta Kreeka peaminister. Teist korda on ta Kreeka peaminister alates 26. juunist 2023.

Mitsotákis lõpetas 1990. aastal Harvardi ülikooli sotsiaalteadustes ja sai 1993. aastal magistrikraadi rahvusvahelistes suhetes Stanfordi ülikoolist.

Ta oli 2013–2015 Kreeka haldusreformiminister. Ta valiti esimest korda Kreeka parlamendi liikmeks 2004. aastal.

Tema isa oli peaminister Konstantínos Mitsotákis.

## Välislingid

*http://www.kmitsotakis.gr/
Oriakeelne Vikipeedia

**Oriakeelne Vikipeedia** (oria keeles ଓଡ଼ିଆ ଉଇକିପିଡ଼ିଆ) on Vikipeedia oriakeelne versioon.

Oriakeelne Vikipeedia sai alguse 2002. aasta juunis.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja  lehekülge. Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

2019. aasta jaanuari seisuga oli 28% oriakeelse Vikipeedia artiklitest bottide loodud.

## Viited

## Välislingid
*Oriakeelne Vikipeedia
Käopoja tänav

**Käopoja tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis.

Tallinna Linnavalitsuse otsusega nimetati 27. jaanuaril 2016 Käo tänava kõrvalharu Käopoja tänavaks.


Käopoja-Street-Tallinn-July-2019-1.jpg
Käopoja-Street-Tallinn-July-2019-2.jpg
Käopoja-Street-Tallinn-July-2019-3.jpg

 
## Viited
Jidišikeelne Vikipeedia

**Jidišikeelne Vikipeedia** (jidiši keeles יידישע וויקיפעדיע) on Vikipeedia jidišikeelne versioon.

Jidišikeelne Vikipeedia sai alguse 3. märtsil 2004, esimene artikkel kirjutati 23. novembril 2004.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja  lehekülge. Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

## Viited

## Välislingid
*Jidišikeelne Vikipeedia
Gavieze vald

**Gavieze vald** (läti keeles *Gaviezes pagasts*) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Bārta, Grobiņa, Tadaiķi, Virga, Bunka ja Otaņķi vallaga.

Valla pindala on 129 km². 2016. aasta seisuga elas seal 925 inimest. Valla keskus on Gavieze küla, vallavanem on Juris Dabars (ühine Grobiņa vallaga).

## Ajalugu
19. sajandi esimesel poolel olid praeguse valla alal Gavieze (Gut *Gaweesen*) ja Susta (Gut *Susten*) mõisa maad. Aastal 1935 oli Gavieze valla pindala 134,6 km². Aastal 1945 moodustati vallas Gavieze ja Susta külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Gavieze külanõukoguga likvideeritav Susta külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Grobiņa piirkonda.

## Kaitstavad objektid
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Gavieze Puuslikumäe linnamägi, Vārtāja linnamägi koos vana linnaasemega ja Zusnase muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Kaijase keskaegne kalmistu ehk Kriša küngas.

Looduskaitse all on Kadeģi pärn, lisaks kasvab seal arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Vallas asub Gavieze puuvõõrikute hoiuala pindalaga 107 ha, selle lõunaossa jääb osaliselt Jahisoo hoiuala.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 688 lätlast, 30 venelast, 2 valgevenelast, 6 ukrainlast, 5 leedulast ja 55 poolakat.

Vallas on järgmised külad.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Rasvasamblalised

**Rasvasamblalised** (*Aneuraceae*) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond.

## Perekondi
**Aneura* – rasvasammal
**Riccardia* – rikardia
Vildikulised

**Vildikulised** (*Aulacomniaceae*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Eesti perekonnad
**Aulacomnium* – vildik
Bignoonialised

**Bignoonialised** (*Bignoniaceae*) on õistaimede sugukond iminõgeselaadsete seltsist.

## Perekondi
**Campsis* – trompetõis
**Catalpa* – trompetipuu
**Handroanthus* – tuutupuu, sellesse kuulub lapatšo-tuutupuu (*H. impetiginosus*)
Kinglillelised

**Kinglillelised** (*Calceolariaceae*) on õistaimede sugukond iminõgeselaadsete seltsist.

## Perekondi
**[[Calceolaria]]* – kinglill
**Porodittia*
**Jovellana*
Vürtspõõsalised

**Vürtspõõsalised** (*Calycanthaceae*) on õistaimede sugukond loorberipuulaadsete seltsist.

## Perekondi
**[[Calycanthus]]*
**Chimonanthus*
**Idiospermum*
**Sinocalycanthus*
Juudapuulehikulised

**Juudapuulehikulised** (*Cercidiphyllaceae*) on kaheiduleheliste klassi kivirikulaadsete seltsi kuuluv õistaimede sugukond.

Sugukonda kuulub vaid perekond juudapuulehik (*Cercidiphyllum*), kuhu on arvatud kaks liiki.
Kletralised

**Kletralised** (*Clethraceae*) on kanarbikulaadsete seltsi arvatud taimede sugukond.

## Perekondi
*Clethra - kletra
**Purdiaea*
Papaialised

**Papaialised** ehk **melonipuulised** (*Caricaceae*) on õistaimede sugukond kapsalaadsete seltsist.

## Perekondi
**Carica* - papaia
**Cylicomorpha*
**Jacaratia*
**Jarilla*
**Vasconcellea*
Kasuariinilised

**Kasuariinilised** (*Casuarinaceae*) on pöögilaadsete seltsi kuuluv taimesugukond.

## Perekondi
**Allocasuarina*
**[[Casuarina]]*
**Ceuthostoma*
**Gymnostoma*
Sügislillelised

**Sügislillelised** (*Colchicaceae*) on liilialaadsete seltsi kuuluv üheiduleheliste taimede sugukond.

## Perekondi
**Colchicum* - sügislill
Osmundalised

**Osmundalised** (*Osmundaceae*) on sõnajalgtaimede sugukond.

Eestis on esindatud perekond osmunda (*Osmunda*).
Leinasalat

**Leinasalat** (*Prenanthes*) on astrilaadsete seltsi korvõieliste sugukonda kuuluv taimede perekond.

## Liike
**Prenanthes purpurea* - purpur-leinasalat
Õlelill (perekond)

**Õlelill** (*Xerochrysum*) on astrilaadsete seltsi korvõieliste sugukonda kuuluv taimede perekond.

## Liike
**Xerochrysum bracteatum* - harilik õlelill (Eestis metsistununa)
Harilik õlelill

**Harilik õlelill** (*Xerochrysum bracteatum*) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Vaid metsistununa on taime ka Eestis.
Seiglehelised

**Seiglehelised** (*Zygophyllaceae*) on seiglehelaadsete seltsi arvatud taimeperekond.

## Perekond
**[[Guaiacum]]*
Interluudium (teater)

**Interluudium** (ladina keelest *interludium*, sõnadest *inter* 'vahel' ja *ludus* 'mäng') on lühike janditaoline koomiline näidend, mida mängisid kutselised meelelahutajad vahepalana keskaja draama, st müsteeriumide ja kannatusmängude stseenide vahel keskaja teatris. Oluline oli, et need näidendid olid täiesti iseseisvad lood ja neil polnud sisult mingit kokkupuudet selle lavastusega, mille vahepaladena interluudiume mängiti.

15. ja 16. sajandi kontekstis kasutati sõna ka muude rahvakeelsete lühikeste lavastuste ja stseenide kohta.

## Ajalugu
### Taust
Religioosse sisuga näidendite, mida mängiti kirikupühadega seoses kogu Euroopas, mahu kasvamisel väljus nende mängimine kirikuseinte vahelt. Kasvas ka ajaline kestus, näidendid koondati pikkadesse tsüklitesse, mida mängiti mitmel järjestikusel päeval. Ühtlasi hakati arvatavasti kaasama nende ettekandmisse žonglööre ja menestrele, toonaseid kutselisi muusikuid, kes esitasid koomilisi tegelasi ning etendasid naljakaid ja muusikalis-tantsulisi vahepalasid, milles rahvalik farsitraditsioon segunes võimalike antiikkomöödia mõjudega. Sellistest vahepaladest oletatakse pärinevat rahvakeelne teater ning nendest aadlike ning rikaste inimeste poolt ülalpeetavatest kutseliste meelelahutajate truppidest võrsusid esimesed kutselised näitlejad. Inglismaal oli kehtiv seadus, mis käskis karistada "farsside mängijaid, menestrele ja teisi meelelahutajaid", kes tegutsesid ilma mõne mõjuka isiku patronaažita.

### Areng
Inglismaal kujunes *interlude* 16. sajandil omaette žanriks, mille tuntumad autorid olid John Rastell (1475–1536), John Heywood (1497?–1575?) ja John Redford (1500?–1547). Neis tükkides tuli sageli ette ka moraliseerivat sisu ja mõned autorid on vaadelnud *interlude*i ja *morality play*d isegi sünonüümsetena, toetudes asjaolule, et sõna *interlude* esineb sageli moraliteede pealkirjades, nt "Interlude of Youth".

## Sisu
Termin hõlmab laia etenduskunstide spektrit, lihtsatest farssidest, mida etendati väikestel lavadel linnaväljakutel, kuni dramaatiliste jutustavate lugudeni, mida mängiti pidustustel ja bankettidel aadlilossides. Igal juhul oli mängitav alati ilmaliku sisuga ja keskendus rohkem intrigeerivale süžeele kui moraalile. Interluudiumiga on palju ühist vastlamängudel (*Fastnachtsspiele*) Saksamaal ja *kluchtspel*idel (*klucht* 'nali', 'kentsakus') Madalmaades, samuti Prantsusmaal mängitud sotiidel (prantsuse keelest *sot* 'narr') ja üliõpilasfarssidel. Lood käsitlesid tavaliselt lollide või hoopis kavalate talupoegade veiderdusi, isanda ja teenri või abikaasade omavahelisi nääklemisi ja altvedamisi. Erandina eriti Inglismaal oli siiski ka interluudiume, mis olid pigem moraliteed kui farsid. Võrreldes 15.-16. sajandi saksa farsiga, mida esitasid *Meistersinger*id, iseloomustab Inglismaa ja Prantsusmaa interluudiume suurem ühiskondliku elu peegeldus ja terav satiir.

## Viited

## Vaata ka
* *[[Intermède]]*
* *[[Intermedio]]*
* Intermetso
Maikellukeselised

**Maikellukeselised** (*Convallariaceae*) on kasutuse minetanud taimede sugukond asparilaadsete seltsist. APG III süsteem seda sugukonda ei tunnista ja kõik selle perekonnad on arvatud sugukonda asparilised.
Bernard Bõhhovski

**Bernard Emmanuilovitš Bõhhovski** (vene keeles *Бернард Эммануилович Быховский*; 12. september 1898 – 19. aprill 1980) oli vene nõukogude filosoof. Filosoofiadoktor, professor. Lisaks dialektilisele materialismile keskendus ta neotomismile ning George Berkeley, Søren Kierkegaardi, Ludwig Feuerbachi ja Schopenhaueri filosoofiale. Kolmeköitelise "Filosoofia ajaloo" autor ja toimetaja (1940–1943), sai selle eest muude autorite seas Stalini preemia. 

1944. aastal järgnes aga 3. köite hukkamõistmine ÜK(b)P Keskkomitee poolt; Bõhhovskit nimetati ühena 18.-19. sajandi klassikalise filosoofia "vale" kajastamise "süüdlastest". Bõhhovski vallandati Filosoofia Instituudist ja suunati ümber "Suure nõukogude entsüklopeedia" toimetajaks filosoofia vallas.

Eesti keeles on Bõhhovski sulest ilmunud Berkeley, Feuerbachi ja Kierkegaardi elulugu.

## Teoseid
Bõhhovski on avaldanud 55 raamatut ja ligikaudu 140 artiklit koguteostes ja ajakirjades.

* *Неотомизм — современная философия католицизма*, в кн.: *Наука и религия*, М., 1957
* *Schopenhauer and the ground of existence*. Amsterdam: Grümer 1984.
* *Die Erosion der "ewigen" Philosophie*. Kritik des Neothomismus. (Beiträge zur Kritik der bürgerlichen Ideologie und des Revisionismus). Berlin: Deutscher Verlag d. Wissenschaften 1977.
Päevaliilialised

**Päevaliilialised** (*Hemerocallidoideae*) on üheiduleheliste taimede alamsugukond heinpuuliste sugukonnas.

Varem käsitleti seda alamsugukonda eraldi sugukonnana (*Hemerocallidaceae*, eesti keeles **päevalillelised**).
Upsuõielised

**Upsuõielised** (*Melanthiaceae*) on liilialaadsete seltsi kuuluv üheiduleheliste taimede sugukond.

Sugukonda kuulub 17 perekonda umbes 170 liigiga. Perekonnad jagunevad viie triibuse vahel.

## Perekonnad
**Heloniadeae*
***Helonias – [[sooliilia]]
***Heloniopsis* – [[soolillik]]
***Ypsilandra* – [[pintselliilia]]
**Chionographideae*
***Chamaelirium* – [[upsulill]]
***Chionographis*
**Melanthieae*
***Amianthium*
***Anticlea* – [[kribulill]]
***Melanthium* – [[upsuõis]]
***Schoenocaulon* – [[sabadill]]
***Stenanthium*
***Toxicoscordion* – [[pudilill]]
***Veratrum* – [[upsujuur]]
***Zigadenus* – [[krabulill]]
**Xerophylleae*
***Xerophyllum* – [[karuhein]]
**Parideae*
***Paris* – [[Ussilakk (perekond)|ussilakk]]
***Pseudotrillium*
***Trillium'' – kolmiklill
Ussilakalised

**Ussilakalised** (*Trilliaceae*) on kasutuse minetanud taimede sugukond liilialaadsete seltsist. APG II süsteem seda sugukonda ei tunnista ja kõik selle perekonnad on arvatud sugukonda upsuõielised.
Airaan

**Airaan** (türgi keeles *ayran*) on lehma-, kitse-, lamba-, hobuse- või kaamelipiima kääritamisel saadav jogurtipõhine jook, mis on laialt levinud Lähis-Idas, Balkanil ja Kesk-Aasias. Tööstuslikult hakati airaani tootma 1990. aastatel, tänapäeval toodetakse seda ka Eestis.

Tavaliselt tarvitatakse airaani külmalt ja soolasena, vahel gaseerituna ja piparmündiga maitsestatult. Seda valmistatakse, segades jogurtit külma veega.

Türgi president Recep Tayyip Erdoğan on propageerinud airaani Türgi rahvusjoogina, ehkki selle müügimaht Türgis on väiksem kui muudel mittealkohoolsetel jookidel. 2015. aastal määras Türgi kaubandusministeerium 220 000 Türgi liiri suuruse trahvi (umbes 70 000 USA dollarit) riiklikule joogifirmale Çaykur "airaani põhjuseta solvamise eest" jäätee reklaamis, kus räppar Ceza väitis, et airaan teeb ta uniseks.

Sarnaselt muude kääritatud piimatoodetega nagu hapupiim, keefir, kumõss ja jogurt, on ka airaanil tuvastatud tervisele kasulikke omadusi tänu selles leiduvatele mikroorganismidele. Väidetavalt parandab airaan organismi ainevahetust, turgutab seedimist, toniseerib, taastab soolatasakaalu ning leevendab allergianähtusid ja jääknähtusid alkoholi liigtarvitamise järel. Seda on tarvitatud düsbakterioosi ravis

## Viited
Savitallukalised

**Savitallukalised** (*Blasiaceae*) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond.

## Eesti perekonnad
**Blasia* – savitalluk
Aitoonialised

**Aitoonialised** (*Aytoniaceae*) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond.

## Perekondi
**Mannia* – mannia
**Reboulia* – rebuulia
Niitsamblalised

**Niitsamblalised** (*Cephaloziaceae*) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond.

## Perekondi
**Fuscocephaloziopsis* – peensammal
**Nowellia* – kännukatik
**Odontoschisma* – hammassammal
Koonikulised

**Koonikulised** (*Conocephalaceae*) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond.

## Eesti perekonnad
**Conocephalum* – koonik
IONIS Education Group

**IONIS Education Group** on Prantsusmaa hariduse, kõrghariduse ja teadustöö ettevõte. Ettevõtte peakontor asub Pariis.

Ettevõttel on üle 29 kooli.

Ettevõte asutas 1980. aastal Marc Sellam.

## Viited

## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
Lõhiksamblalised

**Lõhiksamblalised** (*Lophoziaceae*) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond.

## Perekondi
**Heterogemma* – ümarlõhik
**Lophozia* – lõhiksammal 
**Lophoziopsis* – lõhesammal
**Obtusifolium* – tömplõhik
**Oleolophozia* – õlilõhiksammal
**Schistochilopsis* – hammaslõhik
**Tritomaria* – sagarsammal
Hendrina

**Hendrina** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Nkangala ringkonnas Steve Tshwete vallas.

Hendrina rajati 1914. aastal Grasfonteini farmi maadele.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hendrina elanikest valgeid 66,09%, mustanahalisi aafriklasi 29,25%, India või Aasia päritolu inimesi 1,82%, värvilisi 1,48% ja teisi 1,36%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 68,97%, suulu keelt 11,18%, inglise keelt 5,83%, svaasi keelt 2,40%, pedi keelt 2,01% ja sotho keelt 1.91%.

## Viited
Pellialised

**Pellialised** (*Pelliaceae*) on sammaltaimede sugukond lehthelviksammalde klassist.

## Perekondi
**Pellia* – pellia

## Välislingid
*
Bruhhialised

**Bruhhialised** (*Bruchiaceae*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Eesti perekonnad
**Trematodon* – tremaatodon
Cinclidiaceae

***Cinclidiaceae*** on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Eesti perekonnad
**Cinclidium* – manalasammal
**Rhizomnium* – viltvars
Punglehikulised

**Punglehikulised** (*Disceliaceae*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Eesti perekonnad
**Discelium* – punglehik
Hellikulised

**Hellikulised** (*Funariaceae*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Eesti perekonnad
**Entosthodon* – loodhellik
**Funaria* – hellik
**Physcomitrella* – mütshellikuke
**Physcomitrium* – mütshellik
Valvikulised

**Valvikulised** (*Leucobryaceae*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Perekondi
**Campylopus* – kõverharjak
**Leucobryum* – valvik
Korbasamblalised

**Korbasamblalised** (*Pylaisiadelphaceae*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Perekondi
**Platygyrium* – sõõrsammal
Pugukupralised

**Pugukupralised** (*Oncophoraceae*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Perekondi
**Cynodontium* – penihammas
**Dicranoweisia* – säbrusammal
**Kiaeria* – tõmmuhammas
**Oncophorus* – pugukupar
Sangla tuulik

**Sangla tuulik** on tuulik Eestis, mis asub Tartu maakonnas  Elva vallas Puhja alevikus.

Sangla tuulik rajati 2007. aastal Puhja aleviku servale Tartu–Viljandi maantee lähedale. Selle võimsus on 0,3 MW, see kuulus Sangla Turvas AS-ile. 

Elektrituuliku tootja ja tarnija oli Taani tootja Vestas. Tuuliku kõrgus on 54 meetrit, labad on 17 meetrit pikad. 

## Viited

## Välislingid
Fulnio keel

**Fulnio keel** ehk **jate keel** on Brasiilias Alagoase ja Pernambuco osariigis kõneldav tõsiselt ohustatud keel, millel kindlaid sugulaskeeli ei ole, kuid see on liigitatud makrožee-bororo hõimkonda.

Kõnelejate arv oli 2012. aasta andmetel 1000. Fulnio lapsed räägivad peamiselt portugali keelt. 

## Viited

## Välislingid
*https://wals.info/languoid/lect/wals_code_ful
*http://www.unesco.org/languages-atlas/en/atlasmap/language-id-596.html
Türju tuulikud

**Türju tuulikud** on tuulepark Eestis, mis asub Saare maakonnas Saaremaa vallas Türju külas.

Türju tuulepark rajati 2007. aastal (tollase haldusjaotuse järgi Saare maakonna Torgu vallas). Tuulepargis on kolm 0,1 MW võimsusega elektrituulikut, mis kuuluvad Rotorline OÜ-le. Pargi koguvõimsus on 0,3 MW.

## Viited

## Välislingid
Rõuste tuulepark

**Rõuste tuulepark** ehk **Esivere I tuulepark **on tuulepark Eestis, mis asub Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Esivere külas.

Rõuste tuulepark rajati tollase haldusjaotuse järgi Lääne maakonnas Hanila vallas Esivere külas 2008. aastal. Rõuste tuulepargis on neli 3 MW võimsusega Winwind-tüüpi elektrituulikut, mis kuuluvad Skinest Energia AS-ile. Pargi koguvõimsus on 12 MW.

## Viited
Hanoi Teadus- ja Tehnikaülikool

**Hanoi teadus- ja tehnikaülikool** (vietnami keeles *Đại học Bách khoa Hà Nội*; inglise keeles *Hanoi University of Science and Technology*) on ülikool Vietnamis Hanois.

Ülikool asutati 1956.

Ülikoolis õpib üle 40 000 üliõpilase (2006).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Havanna Ülikool

**Havanna Ülikool** (hispaania keeles *Universidad de La Habana*) on ülikool Kuubas Havannas.

Ülikool asutati 1728.

Ülikoolis õpib üle 24 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Põisikulised

**Põisikulised** (*Splachnaceae*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Perekondi
**Aplodon* – lihthammas
**Splachnum* – põisik
**Tayloria* – trompetsammal
**Tetraplodon* – tetraploodon
Kännikulised

**Kännikulised** (*Tetraphidaceae*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Eesti perekonnad
**Tetraphis* – kännik
Hohenheimi Ülikool

**Hohenheimi ülikool** (saksa keeles *Universität Hohenheim*) on ülikool Saksamaal Stuttgardis.

Ülikool asutati 1818. aastal.

Ülikoolis õpib üle 9000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Must nimekiri

**Must nimekiri** (inglise *blacklist*) on inimeste või muude üksuste loend või kogum, kelle eest hoitakse kõrvale või kes on keelu alla pandud.

## Vaata ka
*valge nimekiri
Witbank

**Witbank** (ametlikult alates 2006. aasta märtsist **eMalahleni**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Nkangala ringkonnas, eMalahleni valla halduskeskus.

Witbank on asutatud 1890. aastal, linnaõigused sai 1903. aastal ja omavalitsusliku staatuse 1914. aastal.

Witbank on oluline tööstuslinn.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Witbanki elanikest mustanahalisi aafriklasi 48,15%, valgeid 46,75%, India või Aasia päritolu inimesi 2,54%, värvilisi 1,99% ja teisi 0,56%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 42,36% inimesi, suulu keelt 17,56%, inglise keelt 13,70%, pedi keelt 7,63% ja svaasi keelt 3,88%.

## Viited
Euroopa tellisgootika tee

**Euroopa tellisgootika tee** (inglise keeles *European Route of Brick Gothic*, lühendatult **EuRoB**) on turistide jaoks loodud kujuteldav tee, mis ühendab Läänemere-äärsete riikide tellisgootikas ehitisi. 

Eestis viib tee Tartus asuva Tartu Jaani ja Tartu Toomkiriku juurde.
Rietkol

**Rietkol** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Nkangala ringkonnas Victor Khanye vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rietkoli elanikest valgeid 61,34%, mustanahalisi aafriklasi 36,56%, India või Aasia päritolu inimesi 1,07%, värvilisi 0,57% ja teisi 0,50%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 56,33% inimesi, suulu keelt 13,90%, inglise keelt 11,24% ja tsonga keelt 3,81% inimesi.

## Viited
Yosuke Ideguchi

**Yosuke Ideguchi** (jaapani keeles 井手口 陽介 *Ideguchi Yosuke*; sündinud 23. augustil 1996 Fukuokas) on Jaapani jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Šotimaa kõrgliiga klubis Celtic.

Ta alustas klubikarjääri Jaapani kõrgliiga klubis Gamba Osaka. 2016. aastal valiti ta Jaapani kõrgliiga hooaja uustulnukaks ja 2017. aastal liiga sümboolsesse koosseisu.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises on ta alates 2017. aastast mänginud 15 mängu. Koondisesekarjääri esimese värava lõi ta 31. augustil 2017 MM-i valikmängus Austraalia vastu. 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Jaapani olümpiameeskonda.

## Saavutused
;Gamba Osaka
*J1 League – 2014
*Emperor's Cup – 2014, 2015
*J. League Cup – 2014
*Japanese Super Cup – 2015

## Viited

## Välislingid
*
Ken'yū Sugimoto

**Ken'yū  Sugimoto** (jaapani keeles 杉本 健勇 *Sugimoto Ken'yū*; sündinud 18. novembril 1992) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2017–2018 8 mängu.

## Viited

## Välislingid
*