open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2. järgu haldusüksus

**2. järgu haldusüksused** on keskmised ja väikesed, 1. järgu haldusüksustele alluvad haldusüksused riigis.

Eesti haldusjaotuses on 2. järgu haldusüksused vallad.

*Afganistan: ringkonnad
*Albaania: vallad (*bashki*)
*Alžeeria: ringkonnad (دائرة‎)
*Ameerika Ühendriigid: maakonnad (*county*, *parish* (Louisiana osariik), *borough* (Alaska)
*Angola: vallad (*município*)
*Argentina: departemangud (*departamento*), vallad (*partido* Buenos Airese provintsis), linnaosad (*barrio* Buenos Aireses)
*Armeenia: maakonnad (*համայնքներ*)
*Bangladesh: ringkonnad (*zila, district*)
*Belgia: provintsid (*province, provincie*)
*Bhutan: vallad (*geog*)
*Bosnia ja Hertsegoviina: kantonid (*kanton, županija*)
*Elevandiluurannik: departemangud (*département*)
*Etioopia: piirkonnad (*awrajja, zone*), piirkonna õigustega maakonnad ja linnad
*Fidži: provintsid (*province*)
*Filipiinid: provintsid (*province*)
*Gruusia: rajoonid (*raioni*) ja rajooni õigustega linnad (*kalaki*)
*Guinea: prefektuurid (*préfecture*)
*Guinea-Bissau: piirkonnad (*região*)
*Hiina: ringkonnad (*diqu*), autonoomsed ringkonnad (*zizhizhou*), ringkonna õigustega linnad (*shi*), aimakid (Sise-Mongoolias, *meng*, *aimag*)
**Hongkong: ringkonnad (*district*)
**Taiwan: maakonnad (*xian*), maakonna õigustega linnad (*shi*) ja provintsi õigustega linnad (*shi*)
*Hispaania: provintsid (*provincia*) ja autonoomsed linnad Põhja-Aafrikas (*ciudades autónomas en el norte de Áfricaau*)
*Iirimaa: krahvkonnad (*contae, county*)
*India: ringkonnad (*district*)
*Island: endised (*?*) maakonnad ja maakonna õigustega linnad
*Itaalia: provintsid (*provincia*)
*Jaapan: prefektuurid (*tō, hu, ken*)
*Jamaica: vallad (*parish*)
*Kambodža: ringkonnad (*srŏk*)
*Kasahstan: rajoonid (*awdan, rajon*)
*Kiribati: saared (*island*)
*Kosovo: vallad (*komuna, opština*)
*Kreeka: maakonnad (*nómos*) ja mungavabariik
*Kõrgõzstan: rajoonid ja rajooni õigustega linnad 
*Laos: ringkonnad (*muang*)
*Leedu: rajoonid (*rajonas*), linnad ja omavalitsused (*savivaldybėsv*)
*Luksemburg: kantonid ja kantoni õigustega linn 
*Malawi: ringkonnad (*district*)
*Maroko: provintsid (*iqlīm*) ja prefektuurid (*‘amālahpr*)
*Mongoolia: ringkonnad (*sum*)
*Nepal: piirkonnad (*añchal*)
*Portugal: ringkonnad
*Prantsusmaa: departemangud (*département métropolitaine*)
*Rootsi: vallad (*kommun*) läänide kaupa]]:
*Saint Kitts ja Nevis: vallad (*parish*)
*Saint Vincent ja Grenadiinid: statistilised ringkonnad
*Saksamaa: ringkonnad (*bezirk*)
*Serbia: ringkonnad (*okrug*) ja pealinn (*grad*)
*Sierra Leone: ringkonnad (*district*)
*Soome: vallad (*kunta, kommun*) ja linnad (*kaupunki, stad*)
*Sri Lanka: ringkonnad (*distrikkaya*)
*Suurbritannia
**Inglismaa: krahvkonnad (*county*)
**Põhja-Iirimaa: ringkonnad (*district*) 
**Šotimaa: omavalitsused (*council area*)
**Wales: tervikomavalitsused (*unitary authority*)
*Togo: prefektuurid (*préfecture*)
*Tonga: ringkonnad (*district*)
*Tšehhi: ringkonnad (*okres*)
*Uus-Kaledoonia: omavalitsused
*Venemaa: rajoonid (*rajon*) ja rajooni õigustega linnad

## Vaata ka
*Riikide haldusüksused
*Eesti valdade loend

## Välislingid
*Riikide haldusüksused ja nende koodid Eesti Keele Instituut
Trollstigen

**Trollstigen** ('trollitee') on mägitee Norras Romsdali südames, 100 km kaugusel Ålesundist. Tee ühendab Sunnmøret Romsdali rannikuga. 

Trollstigenit ümbritsevad tohutud mäed, mille majesteetlikkust kinnitavad nende nimed Kongen ('kuningas'), Dronningen ('kuninganna') ja Bispen ('piiskop').
 
Tee ronib üles mäkke 858 meetri kõrgusele merepinnast mööda käänakuga järsku serpentiini. Trollstigeni keskosas on maaliline Stigfosseni juga.

Trollstigenit ehitati kaheksa aastat. Mägitee avas 31. juulil 1936 kuningas Haakon VII.

Norra turismisihtkohtade seas on Trollstigen üks külastatumaid.

## Välislingid
*Trollstigeni koduleht (*norra, inglise, prantsuse ja saksa keeles)*
Runde

**Runde** on saar Norras Møre og Romsdali maakonnas, 67 km Ålesundist edelas.

Runde on 4 km pikk ja 3,5 km lai. Selle pindala on 6,2 km². Saar ulatub merepinnast 332 m kõrgusele.

Runde on Runde silla abil ühendatud temast lõuna pool asuva Remøyaga.

Saarel on Norra tuntuim merelindude koloonia. Seal elab ligi 200 liiki rohkem kui poolest miljonist merelinnuliigist. Peamine vaatamisväärsus on suur lunnide (põhjalunnide) koloonia, kuid seal on ka jää-tormilinde, suulasid (*Morus bassanus*), krüüsleid, alke, samuti suuränne ning vähem rabapistrikke.

Saarel elab umbes 150 elanikku. Tegelda saab sukeldumisega ja pakutakse kalareise.

## Akerendami laevahukk

Hollandis äsja ehitatud laev Akerendam jäi 1725. aastal Põhjamerel tormi kätte ja kanti põhja suunas. See oli kaubalaev, mis oli teel Bataaviasse, ning täis kuld- ja hõbemünte, mille eest sooviti Indoneesias kaupu osta. 19. jaanuaril läks ta Runde põhjakaldal põhja. Kõik laeval olnud kakssada inimest hukkusid.

1972. aastal avastasid Akerendami vraki sukeldujad Bengt Olof Gustafsson ja Stefan Persson Rootsist ning Eystein Krohn-Dale Norrast. Järgmisel aastal korraldati päästeekspeditsioon. Laevast oli vähe järele jäänud, aga mere põhjast toodi üles üle 500 kg kulda ja hõbedat, kokku umbes 57 000 münti, neist 6600 kullast. Viimased olid peamiselt 1724 Utrechtis münditud kuldtukatid, mida varem oli teada üksnes peotäis. Kõik mündid olid niisuguse kvaliteediga, nagu oleksid nad täiesti kasutamata. Leidjad said varandusest endale kaks kolmandikku, Norra riik sai veerandi ja Holland 7%. Utrechti kuldtukatite hind oli umbes 750–1000 USA dollarit tükk.

Pärast seda juhtumit võeti Norras vastu seadus, mis kõik rohkem kui 100 aasta vanused laevavrakid automaatselt kaitse alla võtab.

## Välislingid

*Runde Keskkonnakeskus
Jean-Pierre Léaud

**Jean-Pierre Léaud** (; sündinud 5. mail 1944) on prantsuse filminäitleja.

Ta on mänginud filmides:
*"Ameerika öö" (François Truffaut)
*"Varastatud suudlused" (François Truffaut)
*"Abieluvoodi" (François Truffaut)
*"Boheemide elus" (Aki Kaurismäki)
*"Ma tellisin palgamõrtsuka" (Aki Kaurismäki)
Keila valla lipp

**Keila valla lipp** oli Harju maakonnas asunud omavalitsusüksuse Keila valla lipp.

Lipp kinnitati 11. aprillil 1997.

## Lipu kirjeldus

Keila valla lipp oli ristkülikukujuline vapilipp mõõtmetega 100×150 cm ning laiuse ja pikkuse suhtega 6:9 (2:3) ühikut.

## Põhjendus
Lipu põhimotiivid viitasid valla asukohale ja tema looduse omapärale. Sinine meenutas, et vald piirneb merega, ja valge laid sümboliseeris sealset halli paepinda. Pügalrist on Eesti ja teiste põhjala rahvaste muistne sümbol, ristina aga kristliku maailma kõige tähtsam kujund. Risti kuldne südamik on vaimsuse ja jõukuse võrdkuju.

## Vaata ka
*Keila valla vapp

## Välislingid
*Keila valla sümboolika valla kodulehel
*Keila valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Sergei Tivjakov

**Sergei Tivjakov** (*Сергей Тивяков*, sündinud 14. veebruaril 1973 Krasnodaris) on Hollandi maletaja, suurmeister.
Liviu-Dieter Nisipeanu

**Liviu-Dieter Nisipeanu** (sündinud 1. august 1976 Brașovis Rumeenias) on Rumeenia maletaja, rahvusvaheline suurmeister. 1. jaanuaril 2006 on ta ELO-reiting 2693, millega ta on maailma edetabelis 23. kohal.
Aleksei Nikolajevitš

**Aleksei Nikolajevitš** (30. juuli / 12. august 1904 – 17. juuli 1918) oli Venemaa viimase keisri Nikolai II poeg ja troonipärija. Ta tapeti bolševike poolt koos perekonnaga Jekaterinburgis.

Aleksei põdes hemofiiliat ehk vere hüübimatust. Seetõttu oli iga verejooks talle eluohtlik ning ta oli tihti haige. Tema olukorda suutis mõistatuslikul viisil parandada vaid Grigori Rasputin, kes suuresti just tänu sellele saavutas olulise mõjukuse Vene poliitikas.

On väidetud, et Aleksei Nikolajevitš pääses bolševike korraldatud tsaaripere hukkamisest eluga. Nimelt uskus venelane Fjodor Semjonov elu lõpuni, et tema on Aleksei. Nõukogude Liidu ajal paigutati Fjodor Semjonov vaimuhaiglasse.

1998. aastal kanoniseeris vene õigeusu kirik Aleksei ja tema perekonna.

Aastatel 1913–1917 oli tema järgi nimetatud Väike-Taimõri saar Laptevite meres. Türi kihelkonna Kirna vald oli aastail 1916–1917 tema järgi nimetatuna Aleksei vald.

## Vaata ka
*Alexei Tammet-Romanov

## Viited

## Välislingid

* Tsareevitš Aleksei teemaline veebisait (*inglise keeles*)
Ohmi seadus

**Ohmi seadus** on üks elektriahelate põhilisi seadusi. Seadus on saanud nime saksa füüsiku Georg Simon Ohmi (1789–1854) järgi, kes selle 1826. aastal sõnastas.

Ohmi seadus määrab kindlaks pinge *U*, voolutugevuse *I* ja takistuse *R* vahelise seose:
:U = IR \quad \text{või} \quad I = \frac{U}{R} \quad \text{või} \quad R = \frac{U}{I}. 
## Ohmi seadus vooluahela osa kohta
Vooluahela lõiku läbiva elektrivoolu tugevus on võrdeline selle lõigu otste vahelise pingega ja pöördvõrdeline lõigu takistusega:   
:I = \frac{U}{R},
kus
:*I* on ahelaosa läbiva voolu tugevus, mida mõõdetakse amprites (A); 
:*U* on pinge, mida mõõdetakse voltides (V);  
:*R* on vooluahela lõigu takistus, mida mõõdetakse oomides (Ω).
## Ohmi seadus elektromotoorjõu allikaga vooluringi kohta
Vooluringis, s.o suletud mittehargnevas vooluahelas, on vool *I* võrdeline elektromotoorjõuga *E* ja pöördvõrdeline ahela takistusega *R*:
:I={E \over R}.

Et elektromotoorjõu allikal on alati teatav sisetakistus *R*0, mis jääb järjestikku välise takistusega *R*v, siis saab Ohmi seaduse valem kuju  
:I\! = {E\! \over {R_\text {v}+R_{0}}}.
Vooluringis, mis koosneb ühest või mitmest järjestikku ühendatud toiteallikast ja ühest või mitmest samasse ahelasse järjestikku ühendatud takistist, saab arvutada voolutugevust järgmiselt:  
:I = \frac{\sum E}{\sum R + \sum R_0},  
kus
: \sum E  on vooluahelasse ühendatud elektromotoorjõudude algebraline summa;
: \sum R  on vooluahelasse ühendatud takistuste summa;
:\sum {R_0} on vooluahelasse ühendatud toiteallikate sisetakistuste summa.
## Ohmi seadus vahelduvvoolu korral
Vahelduvvoolu korral kehtib seos
:I = \frac{U}{Z}, 
kus *Z* on vahelduvvooluahela näivtakistus.

## Ohmi seadus vektorkujul
Materjalide juhtivusomaduste kirjeldamiseks kasutatakse Ohmi seaduse vektorkuju: 
:\vec J = \mathbf{\sigma}\,\vec{E}\, ,
kus
:\vec J  on voolutiheduse vektor;
:{\sigma} on erijuhtivus;
:\vec E  on elektrivälja tugevuse vektor.
Valem kehtib isotroopsete materjalide korral.

## Välislingid

*Ohmi seadus
Nikolai Nikolajevitš noorem

**Nikolai Nikolajevitš Romanov** (6. november 1856 Peterburi – 5. jaanuar 1929 Antibes, Prantsusmaa) oli Venemaa suurvürst, keiser Nikolai I pojapoeg ja sõjaväelane.

Nikolai isa oli Nikolai Nikolajevitš Romanov vanem (1831–1891), keiser Aleksander II vend. 

Nikolai oli suhteliselt edukas väejuht ning Esimese maailmasõja alguses Vene armee ülemjuhataja. Kuid vastuolude tõttu tsaaripere soosiku Grigori Rasputini ja keisrinnaga suunati ta 1915. aastal Kaukaasia rinde juhatajaks. Ta elas hiljem Itaalias, kuid suri Prantsuse Rivieras, kuhu oli sõitnud puhkama.

## Kirjandus
*Suurvürst Nikolai Nikolajevitsh. Vaba Maa, 8. jaanuar 1929, nr. 6, lk. 5.

## Välislingid
*"Moskvas maeti ümber suurvürst Nikolai Romanovi säilmed", Postimees.ee, 3. mai 2015
Lossifoogt

**Lossifoogt** (saksa keeles *Schloßvogt*, rootsi keeles *slottsfogde*) oli keskaegne linna kohaliku omavalitsuse juht ja lossifoogtikohtu (saksa keeles *Schloßvogteigericht*) eesistuja.

## Tallinna lossifoogt
Tallinna lossifoogt valiti Toompea kodanike üldkoosolekul literaatide hulgast eluks ajaks Eestimaa kubermanguvalitsuse kinnitusel ja vannutati ametisse Eestimaa kubermanguvalitsuse poolt. 

Rootsi valitsusajastul Eestis tegutsesid Toompea ehk Tallinna lossifoogtina: 
* Erik Håkansson (Slang) till Wiurila, 1561–1569
*1572–1574,  Johan Boose, 
**(1573 Erik Bertilsson (Slang)
*1574–1575, Hans von Oldenburg, 
* 1575–1577, Bengt Söffringsson (Juusten), aadeldatult Gyllenlood, 
* 1577–1601, Hans Wartmann, 
*1601–1602, Bernt von Kalden, 
*1602 – pärast 1604, Lorentz Bilefeldt, 
*1612–1615, Johan Jakobsson (Trafverhjelm) 
*1614, Nils Hansson Bagge 
*u 1616–1619, Lorentz Bilefeldt, 
*1619–1620, Anders Hansson, 
*1620–1621, Hans Hansson (? Elvering), 
*1621–1629,  Gert von Euthen, 
*Daniel Schultz, Tallinna lossifoogt
*1787, Carl Andreas Hoffmann, Toompea lossifoogt
*..1865..., Hermann Erbe (1814–1872), Toompea lossifoogt
* Johannes Huhn (1844–1880), Toompea lossifoogt
Toompea lossifoogti ametikoht kaotati 1889. aastal. 

Lossifoogti nimetust kasutatakse veel kaasaajalgi Rootsis ja Soomes.

## Vaata ka
* Stiftifoogt
*Narva lossifoogt Narva Hermanni linnuses
*Rakvere linnusefoogt Rakvere linnuses
*Kuresaare lossifoogt, Kuressaare piiskopilinnuses Saare-Lääne piiskopkonna Saaremaa stiftis

## Viited
Molde

**Molde** on linn Norras, Møre og Romsdali maakonna keskus. Asub Romsdalsfjordeni põhjakaldal.

Linn on kuulus oma fantastiliste vaadete poolest. Vardeni vaateplatvormilt (407 m) võib näha Molde panoraami ja selle osaliselt lumega kaetud mäetippe.

Moldet kutsutakse seal asuvate roosiaedade tõttu ka *Rooside linnaks*.

Kuulus on ka igal suvel toimuv džässifestival Moldejazz.

Moldes tegutseb jalgpalliklubi Molde FK.

## Viited

## Välislingid

* Molde koduleht (norra, inglise ja saksa keeles)
* Molde piirkonna turismiinfo koduleht (norra, inglise ja saksa keeles)
Muzio Attendolo Sforza

**Muzio Attendolo Sforza** (28. mai 1369 &ndash; 4. jaanuar 1424) oli Itaalia kondotjeer, Milano Sforza aadlisuguvõsa esiisa.

Muzio Attendolo sündis jõukas talupojaperes Ravenna lähedal. Temast sai väga noorelt sõjamees ja peagi pälvis ta hüüdnime "Sforza" (st keegi, kes saavutab soovitu jõu abil). Selle hüüdnime päris hiljem tema abieluväline poeg Francesco I Sforza perekonnanimena.

Esialgse väljaõppe sai Muzio Alberico da Barbiano juhitud Püha Jüri kompaniis. Olles rajanud omaenda palgasõdurite kompanii, sai Muzio Attendolost üks oma aja vägevamaid kondotjeere, kes võitles paljude aadlike, esmajoones Napoli kuninga, huvide eest. Napoli kuningriigi teenistuses ta ka 1424. aastal suri.
Churchi tees

**Churchi tees** (ka **Churchi-Turingi tees**) on hüpotees, mis väidab, et kõiki võimalikke arvutusi saab läbi viia arvuti algoritmide abil. Iga algoritmiliselt arvutatav funktsioon on Turingi mõttes arvutatav.

Hüpoteesi käis esmakordselt välja Stephen C. Kleene aastal 1943, kuid see nimetati Alonzo Churchi ja Alan Turingi järgi.
Agenor (Poseidoni poeg)

**Agenor** (vanakreeka *Ἀγήνωρ*) oli vanakreeka mütoloogia järgi Siidoni või Tüürose kuningas Foiniikias, tänapäeva Liibanoni aladel. Ta oli Poseidoni ja Libya poeg, Beluse kaksikvend. Ta abiellus Telephassaga, kellega sai tütre Europe ja eri allikatel mitu poega, kellest olulisemad on Phoinix, Kilix ja Kadmos.

## Elulugu
Kaksikud Agenor ja Belus sündisid (Herodotose hinnangul) 21. sajandil eKr Egiptuses Memphise linnas merejumala Poseidoni ja Libya poegadena. Erinevad allikad mainivad peres veel mitmeid võimalikke vendi (Lelex, Kefeus ja Fineus). Mõne allika järgi oli Agenori isa hoopis Belus.

Kui Agenori vend Belus jäi Aafrikasse ja valitses egiptlasi, siis Agenor rändas piirkonda, mida tema poja Phoinixi ajal hakati nimetama Foiniikiaks. Kreeka mütoloogia järgi asutas Agenor Tüürose või Siidoni linna ja hakkas linna kuningaks.

Eri allikad väidavad Agenori kaasaks olevat mitu erinevat isikut, tavaliselt peetakse ta abikaasaks Telephassat või Argiopet, kuid eri variantidest on läbi käinud ka (Tüürosele nime andev) Tyro, Antiope ja Damno. Sarnaselt abikaasadega on allikad ka erimeelel, kes olid Agenori lapsed. Allikates on mainitud tema lastena tütar Europet, Isaiat ja Meliat ning poegadena Kadmost, Phoinixi, Kilixit, Thasust ja Fineust.

#### Ilias

"Iliase" järgi oli Agenor Europe, Kadmose, Phoinixi ja Kilixi isa. Europe oli nii ilus, et peajumal Zeus armus temasse. Jumal ilmus tema juurde lumivalge härja kujul, kui Europe sõbrannadega merekaldal lilli korjas. Härg oli väga sõbralik ja Europe ronis talle selga. Seepeale kihutas härg otse merre ja viis ta endaga Kreeta saarele. Seal paljastas Zeus enda tõelise pale. Europe jäi Kreetale ja sai hiljem Kreeta kuningannaks.

Agenor saatis oma pojad Europet otsima (allikatest sõltuvalt kas vaid Kadmose ja Kilixi või kõik oma pojad), keelates neil ilma õeta tagasi tulla. Poegadega liitus ka nende ema Telephassa. Zeusi poolt peidetud Europet ükski neist ei leidnud ja otsingutele asunutest ei naasnud keegi koju. Kadmos rajas Delfi oraakli soovitusel Kreeka kontinendil Teeba, Väike-Aasias piirkonna vallutanud Kilixi uut kodumaad hakati nimetama Kiliikiaks, Thasus jäi paikseks Traakias saarel, mis hiljem tema järgi nimetati Thásose saareks, ja asutas seal Thasose linna. Isa kuningriigi lähedusse jäänud Phoinixi järgi sai nime Foiniikia.

Pärast Agenori surma päris tema kuningriigi Phoinix.

## Vaata ka

* Telephassa

## Viited
Phoinix

**Phoinix** oli vanakreeka mütoloogias Foiniikia kuningas, Siidonis valitsenud Liibanoni kuningapaari Agenori ja Telephassa poeg, Europe, Kadmose ja **Kilixi** vend. ("Iliase" järgi oli ta Agenori ja Telephassa poeg ning Europe, Kadmose ja Kilixi isa.)

Europe oli nii ilus, et temasse armus Zeus. Jumal ilmus tema juurde lumivalge härja kujul, kui Europe sõbrannadega merekaldal mängis. Härg oli väga sõbralik, nii et lõpuks ronis Europe talle selga. Seepeale kihutas härg otse merre ja viis ta endaga.

Agenor saatis oma pojad Europet otsima ja keelas ilma õeta tagasi tulla. Ükski neist ei leidnud Europet. Kilix rändas põhja ja sai kuningaks Kiliikias, mis tema järgi nimetati. Kadmos rändas üle mere läände, jõudis Kreekasse ja sai kuningaks Teebas, mille asutas.

Phoinix rändas lõunasse ja sai kuningaks Foiniikias, mis tema järgi nimetati. Ta resideeris Tüüroses, mis asub Siidonist vaid paarkümmend kilomeetrit lõuna pool. Oma isa surma järel päris ta ka Liibanoni trooni ja ühendas kaks riiki.
Talos

**Talos** oli vanakreeka mütoloogias pronksist hiiglane, kelle Zeus pani Kreetale Liibanoni printsessi Europet valvama. Zeus oli Europe isakodust Siidonist röövinud ja kartis, et kuningas Agenor saadab kellegi oma tütart otsima. Talos kuulus formaalselt Zeusi pulmakinkide hulka Europele. Ta pildus kõigi vaenulike laevade pihta kaljurahne.

Agenori poeg Kadmos purjetaski õde otsides Kreetast mööda, kuid Talost kartes ei julgenud läheneda. Ka ükski teine Agenori maakuulaja ei leidnud Europet.

Hephaistos oli Talose meisterdanud ja elustanud. Talose soontes voolas võluveri, mis tegi ta surematuks. Veri oli temasse suletud parema jala kannas oleva kuldkorgiga. Apollodorose järgi oli Talos viimane pronksiajast järele jäänud inimene.

Iason tappis siiski Talose ära. Tema naine Medeia jootis ta purju, Iason tõmbas kuldkorgi välja ning Talos jooksis verest tühjaks. Ta muutus elutuks pronkskujuks.

Talos sümboliseerib aega, mil Kreeta oli Kreeka jõukaim piirkond. Kreeta laevastik valitses Vahemere idaosas ja Kreeta linnadel polnud isegi müüre ümber. Sellest tekkis legend, et Kreetat ja selle jõukust valvab hiiglane. Kui Kreeta hiilgus vähenes, tekkis uus legend, et see hiiglane olevat tapetud.

## Vaata ka
*Achilleuse kand
Agenor

Nimi **Agenor** võib viidata mitmele isikule või objektile.

***[[Agenor ja Telephassa|Agenor]]** oli vanakreeka mütoloogias Siidoni või Tüürose kuningas.
***[[Agenor ja Epikaste|Agenor]]** oli vanakreeka mütoloogias Aitoolia kuningas.
***[[Agenor (Antenori poeg)|Agenor]]** oli vanakreeka mütoloogias Antenori poeg, kes võitles Trooja sõjas troojalaste poolel.
***[[1873 Agenor]]** on asteroid.

## Vaata ka

***[[Ronald Agenor]]** on Haiti endine tennisist.
***[[Agenori liin]]** on Jupiteri kuul Europal asuv pinnavorm.
Telephassa

**Telephassa** (kreeka Τηλέφασσα, ka **Telephe**) oli vanakreeka mütoloogias Foiniikias (tänapäeva Liibanoni piires asuva) Siidoni või Tüürose linna kuninganna. Iliase järgi oli ta Agenori abikaasa ja Europe, Phoinixi, Kilixi ja Kadmose ema. Harva on teda mainitud ka Phoinixi naisena. 

## Elulugu
Herodotose hinnangul toimusid sündmused, mille ajal Telephassa elas, 21. sajandil eKr. 

Telephassa abiellus Agenoriga peagi pärast seda, kui Agenor Foiniikiasse jõudis. Nad elasid eri allikate sõnul Siidoni või Tüürose linnas, mille Agenor asutanud oli. Abielupaar sai neli last: tütre Europe ja kolm poega, kelleks olid Phoinix, Kilix ja Kadmos. 

Tütar Europe kasvas väga ilusaks naiseks ja kreeklaste peajumal Zeus armus temasse. Ta ilmus Europe ette härjana ja kui Europe talle selga istus, jooksis neiuga läbi mere Kreetale. Agenor käskis oma poegadel minna tütart otsima ja mitte naasta enne, kui tütar on leitud. Telephassa liitus oma poegadega, otsides tütart Kadmosega koos. 

Otsingud osutusid edutuks ja otsijad ei naasnud koju. Kui Kilix jäi Kiliikiasse ja Phoinix Foiniikiasse, siis Kadmos ja Telephassa asusid elama Traakiasse. Seal elas Telephassa oma elupäevade lõpuni. Pärast tema surma mattis Kadmos ta surnukeha ja liikus edasi läände, kus asutas Teeba linna. 

## Vaata ka

* Agenor

## Viited
Spartid

**Spartid** (vanakreeka keeles Σπαρτοί) olid vanakreeka mütoloogias lohehammastest sündinud mehed, Teeba asutajad ja Kadmose teenrid.

Teeba tulevasel asukohal elas lohe, kes tappis Kadmose kaaskonna. Kadmosel õnnestus siiski lohemadu tappa. Athena käskis Kadmosel lohe hambad välja kiskuda ja maha külvata.

Nii Kadmos tegigi. Kohe hakkasid mullast paistma odaotsad, siis kiivritutid, siis sõjameeste pead ja lõpuks täies relvis sõjaväelased. Need olidki spartid, mis tähendab 'külvatud mehed'. Kadmos haaras juba oma oda pihku, kui spartid keelasid tal relva haarata: tema eest võitlevat teised mehed. Nad hakkasid kohe omavahel taplema ja surmasid üksteist. Ainult 5 sparti jäid ellu. Nad tõotasid Kadmosele truudust ja jäid tema teenijateks. Kadmosele oligi uut kaaskonda vaja, sest lohe oli tema eelmise kaaskonna tapnud.

Spartide abiga rajas Kadmos kindluse, mis sai tema järgi nimeks Kadmeia, ning edaspidi kasvas selle jalamile Teeba linn.

Spartide nimed olid **Chthonios, Hyperenor, Udaios, Pelor** ja **Echion**. Viimasest sai Kadmose väimees: ta abiellus Kadmose tütre Agauega. Spartidest põlvnesid pärimuse järgi Teeba ülikud, mütoloogilistest tegelastest Nykteus, Lykos ja nende järeltulijad.
Harmonia

**Harmonia** oli vanakreeka mütoloogias Aphrodite ja Arese tütar ja Kadmose naine. Ta elas Teebas, mille tema mees oli rajanud ja kus ta valitses.

Ühe allika järgi pärines ta Samothrake saarelt ning oli Zeusi ja okeaniidi Elektra tütar.

Pulmapeole, mis korraldati Teebas, saabusid kõik olümplased isiklikult peale Arese, sest Kadmos oli tapnud tema poja, hiigeldraakoni, ja Erise, sest tülijumalanna ei saanud viibida inimeste seltskonnas, kes üksteist tõeliselt armastasid.

Kadmose ja Harmonia lapsed olid pojad Polydoros ja **Illyrios** ning tütred Ino, Semele, Agaue ja Autonoe. Nende lapsi ja lapselapsi tabasid aga õnnetused, millest masendununa Kadmos ja Harmonia loobusid troonist Polydorose kasuks. Nad rändasid Illüüriasse, kus jumalad nad madudeks muutsid. Illüüria on nimetatud Illyriose järgi, kes tuli otsima oma vanemate hauda ja seda leidmata jäi maad valitsema.

Vanarooma mütoloogias vastas Harmoniale **Concordia**.

Harmonia järgi on nimetatud asteroid **[[40 Harmonia]]**.
Concordia

**Concordia** võib tähendada järgmist:
*Concordia (mütoloogia), Vana-Rooma jumalus (Vana-Kreekas vastas talle Harmonia)
*Concordia (Argentina), linn Argentinas
*Concordia (LAV), linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis
*Concordia (Kansas), linn USA-s Kansase osariigis
*Concordia (Missouri), linn USA-s Missouri osariigis
*Üliõpilasselts Concordia
*Tallinna FC Concordia
*Concordia (ratasaurik)
*...
1989. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**Suusaalade [[1989]]. aasta maailmameistrivõistlused** toimusid 17.–26. veebruarini Soomes Lahtis.

Lahtile olid need viiendateks MM-võistlusteks. Varem on Lahtis MM toimunud aastatel 1926, 1938, 1958 ja 1978. 

1989. aasta MM-il osales 446 sportlast 31 riigist ning välja jagati 15 medalikomplekti.

## Murdmaasuusatamine
### Meeste 15 km vabastiilis
20. veebruar 1989 

### Meeste 15 km klassikalises stiilis
22. veebruar 1989 

### Meeste 30 km klassikalises stiilis
18. veebruar 1989 

### Meeste 50 km vabastiilis
26. veebruar 1989 

### Meeste 4x10 km teatesuusatamine
24. veebruar 1989
Võistkondi: 19

Esimesed vahetused sõideti klassikalises ja tagumised vabastiilis.

### Naiste 10 km vabastiilis

19. veebruar 1989 

### Naiste 10 km klassikalises stiilis

17. veebruar 1989 

### Naiste 15 km klassikalises stiilis

21. veebruar 1989 

### Naiste 30 km vabastiilis

25. veebruar 1989 

* nii pikk distants oli naistel tiitlivõistlustel kavas esmakordselt 

### Naiste 4x5 km teatesuusatamine

23. veebruar 1989

## [[Kahevõistlus]]

### Individuaalvõistlus (3 hüpet + 15 km suusatamist)

* Suusahüpped 18. veebruar 1989 
* 15 km vabastiilis 19. veebruar 1989 

### Meeskonnavõistlus

* Suusahüpped 23. veebruar 1987 
* 3x10 km vabastiilis 24. veebruar 1987 

## [[Suusahüpped ]]

### [[Normaalmägi]]

26. veebruar 1989 

* tugeva tuule tõttu selgus maailmameister ühe hüppe põhjal

### [[Suur mägi]]

20. veebruar 1989 

### Meeskonnavõistlus suurel mäel

22. veebruar 1989
15 võistkonda

## Mitteametlik paremusjärjestus
Geiranger

**Geiranger** on küla Norra lääneosas Møre og Romsdali maakonnas Sunnmøre piirkonnas Stranda vallas, Geirangeri fjordi tipus. 

Alaliste elanike arv on umbes 240. 

Geiranger on Norra suuruselt kolmas kruiisilaevade sadam ja võtab neljakuulise turismihooaja jooksul vastu umbes 130 laeva. Igal suvel külastavad Geirangeri fjordi, mida peetakse maailma üheks kaunimaks fjordiks,  sajad tuhanded turistid. See on küla peamiseks sissetulekuallikaks.

## Välislingid

*  Geirangeri koduleht (*norra, inglise ja saksa keeles*)
Semele

**Semele** oli Teeba printsess, Kadmose ja Harmonia tütar, Dionysose ema.

Semele oli nii kaunis, et temasse armus Zeus. Semele jäi Zeusist rasedaks. Zeusi naine Hera aga ütles talle armukadedusest, et Zeus ei armasta Semelet tõeliselt ning et selles võib ise veenduda, kui paluda end näidata kogu oma jumalikus suursugususes Zeus Piksepildujana, välgunooled käes.

Semele paluski Zeusilt seda. Zeus keeldus, sest surelikule oli tema nägemine sellisel kujul surmav. Semele pidas seda tõendiks, et Hera räägib tõtt ja et Zeus tegelikult ei armasta teda, ning jäi endale kindlaks. Zeus oli vandunud Styxi nimel, et täidab naise soovi, ega saanud enam taganeda: Styxi nimel antud vannet ei tohi ka jumalad murda.

Lossi täitis pimestav hiilgus. Zeus ilmus Semele ette talumatult sädelevana, hoides pihus välgunoolte vihku, mis kõik ümberringi ära põletas. Maa värises ja loss varises rusudeks.

Viimasel hetkel enne Semele surma haaras Zeus naise ihust veel sündimata poja ja peitis ta oma reie sisse. Kolm kuud hiljem sündis reiest veinijumal Dionysos, kelle nimi tähendab kreeka keeles 'kaks korda sündinud'. Kui Semele oleks ta sünnitanud, saanuks tast surelik, ent kuna ta sündis jumalast, sai ta surematuks. Dionysos oli ainus jumal, kelle mõlemad vanemad polnud surematud.

Kui Dionysos suureks kasvas, läks ta allmaailma ning tal õnnestus oma ema sealt päästa. Jumalad võtsid ta endi sekka Olümposele, sest kuigi ta oli surelik, oli ta jumala ema. Ta pidi vaid oma nime muutma: tema uus nimi oli **Thyone**. Vanarooma mütoloogias vastab sellele **Stimula**.

Algselt oli Semele Traakia ja Früügia maajumalanna. Tema nimi on indoeuroopa päritolu (võrdle vene "zemlja" 'maa').

## Semele kunstis

Semele müüdil põhinevad Gustave Moreau, Tintoretto ja Jan Voorhouti maal ning Friedrich Schilleri luuletus. John Eccles on kirjutanud temast ooperi (1707) ja Georg Friedrich Händel oratooriumi (1744).
Moritz Leuenberger

**Moritz Leuenberger** (sündinud 21. septembril 1946 Berni kantonis Bielis) on Šveitsi jurist ja poliitik, aastatel 2001 ja 2006 Šveitsi Konföderatsiooni liidupresident.

## Elulugu

Pärast kooliaastaid Bielis ja Baselis läbis Moritz Leuenberger aastatel 1966–1970 õigusteaduse õpingud Zürichis. 1972 sai ta loa tegutseda advokaadina ja töötas aastani 1991 Zürichis isikliku advokaadibüroo juhina.

Poliitikasse astus Leuenberger 1969, mil temast sai Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Kolm aastat hiljem valiti ta partei linnaorganisatsiooni juhiks ja 1974–1983 kuulus Zürichi linnavolikogusse. 1979 valiti Leuenberger Šveitsi Rahvusnõukogusse (parlamendi alamkotta), kus ta osales peamiselt majanduslikke ja juriidilisi küsimusi lahendavate komisjonide töös. Kohalikul tasandil oli ta aastatel 1991–1995 Zürichi kantonivalitsuse liige, vastutades siseasjade ja justiitsvaldkonna eest.

Aastatel 1995–2010 kuulus Moritz Leuenberger Šveitsi Liidunõukogusse ehk valitsusse, kus ta juhtis keskkonna, transpordi, energia ja sideteenuste valdkondi. Kahel korral valiti ta Šveitsi liidupresidendiks. 

Leuenberger on olnud tugev raudteetranspordi toetaja ning tema visioon auto- ja bussiliikluse järkjärguliseks asendamiseks rongiliiklusega tõi talle Udine Ülikooli audoktori kraadi.

Keskkonnapoliitikas toetas ta Kyōto protokolli eesmärke. Energiapoliitikas on Leuenberger pooldanud energiaturu liberaliseerimist, minnes selles küsimuses vastuollu Sotsiaaldemokraatliku Partei ametliku poliitikaga.

## Isiklikku

Moritz Leuenberger elab Zürichis. Tal on kaks täiskasvanud poega. Tema abikaasa Gret Loewensberg on arhitekt.

## Teosed

**Die Rose und der Stein : Grundwerte in der Tagespolitik : Reden und Texte*. Zürich, 2002. ISBN 3-85791-399-1
**Träume und Traktanden - Reden und Texte*. 6. Aufl. Zürich, 2002. ISBN 3-85791-348-7
**Lüge, List und Leidenschaft. Ein Plädoyer für die Politik*. Zürich, 2007. ISBN 3-85791-544-7
Bonn

**Bonn** on linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaa lõunaosas. Asub Reini jõe ääres 20 km Kölnist lõunas.

Ühe Saksamaa vanima linnana pidas Bonn 1989. aastal oma 2000. aastapäeva, kus tähistati esimese Rooma laagri asutamist Reini jõe äärde aastal 12 eKr.

Aastatel 1949–1990 oli Bonn Saksamaa pealinn ja kuni 1999. aastani asus seal Saksamaa Liitvabariigi parlament Bundestag.

## Ajalugu
Aastal 11 eKr ehitasid Rooma sõdurid silla üle Reini jõe ja asutasid sinna tugipunkti. Samas kohas oli juba varem olnud ubilaste asula. Pärast lüüasaamist Teutoburgi lahingus jäi Bonn roomlaste piirikindluseks, kus asus 7000 leegionäri.

13. sajandist alates asus Bonnis Kölni kuurvürstide residents.

1794. aastal vallutasid linna Napoleoni väed. 1815. aastal läks Bonn Preisimaa koosseisu. Pärast esimest maailmasõda oli Bonn okupeeritud Briti ja seejärel Prantsuse vägede poolt 1926. aastani.

Teises maailmasõjas hävis 30% Bonni hoonetest. Linna okupeerisid Briti väed. 3. novembril 1949 sai Bonnist Saksamaa Liitvabariigi ajutine pealinn 1990. aastani. Kuigi pealinnaks pretendeerisid ka näiteks suurlinnad Frankfurt ja Stuttgart, otsustas Lääne-Saksamaa toonane kantsler Konrad Adenauer pealinnaks teha just Bonni, sest tema nägemustes pidi tulevikus taasühineva Saksamaa pealinnaks saama just Berliin. Kui Frankfurt või Stuttgart oleks pealinnaks saanud, oleks võinud toetus Berliini uuesti pealinnaks saamisele väheneda.

Pärast Saksamaa taasühinemist sai Berliin uuesti pealinnaks. Algul plaaniti valitsus jätta Bonni, kuna Berliini ajalugu oli liiga tugevalt seotud Saksa keisririigi, Weimari vabariigi ja Kolmanda Reichiga, ning Bonn asub lähemal Euroopa Liidu peakorterile Brüsselis. 20. juunil 1991 korraldati liidupäeva hääletus, kus võeti häältega 338:320 vastu otsus kolida valitsus üle Berliini. Valitsuse Bonni jäämist pooldasid eelkõige nooremad ning Lõuna- ja Lääne-Saksamaa saadikud, vastu olid vanemad ning põhja- ja idaosa saadikud.

Kompromissiks lubati siiski mõnel ministeeriumil (näiteks kaitse- ja põllumajandusministeeriumil) jääda Bonni. Tänapäevalgi tegutsevad Berliinis ainult nende ministeeriumide tippjuhid, 18 000 riigiametnikust töötab Bonnis veel ligi 8000. Ehitustööde vajaduse tõttu Berliinis asusid Saksamaa liiduvalitsus ja Bundestag 1999. aastani Bonnis.

## Vaata ka
* Bonni ülikool

## Viited

## Välislingid

* Bonni koduleht
Magadan

**Magadan** (vene keeles *Магадан*) on linn Venemaal, Magadani oblasti keskus. Asub Ohhoota mere Taui lahe kaldal. Geograafilised koordinaadid on 59°34'N, 150°48'E.

Magadani hakati rajama 1930. aastate alguses seoses kullakaevandamisega. Seal asusid ka sunnitöölaagrid. Linnaõigused sai 1939. aastal ja 1959. aastast on Magadani oblasti keskus.

Magadan on suur sadamalinn, linnas on ka masina- ja metallurgiatööstus. Magadan on kullakaevanduste keskus.

## Rahvastik

Väljarände tõttu on Magadani rahvaarv tunduvalt vähenenud, kuid viimasel ajal ületab sisseränne väljarände. Sisseränne toimub põhiliselt Magadani oblastist.

Elanike arvu areng:
*1939 - 27 000
*1959 - 62 225
*1962 - 68 000
*1972 - 102 000
*1979 - 121 200
*1989 - 151 600
*1991 - 155 000
*2000 - 121 000
*2005 - 104 700
*2006 - 107 500
*2007 - 112 200
*2010 - 95 925
*2020 - 92 052
*2024 - 89 193

Linna haldusalasse kuuluvad ka Sokoli (49 km keskusest, 4700 elanikku) ja Uptari (41 km keskusest, 2000 elanikku) alev.

## Viited

## Välislingid

*Magadani koduleht
*Jaanus Piirsalu, "Üllatuse tipp — Eesti restoran Kolõmal, Eesti Päevaleht, 11. aprill 2009
Storfjordi vald

**Storfjord** (saami *Omasvuotna*) on vald Norras Tromsi maakonnas Lyngenfjordi ümbruses.

Seal elab nii saame kui ka soomlasi. Signaldaleni orus  räägitakse Norra lõunapiirkondadest pärit murrakut, mis meenutab 19. sajandi algust, mil lõuna poolt asuti orgu elama.

Storfjord piirneb Soome ja Rootsiga ning kolme riigi piirid kohtuvad Rootsi põhjapoolseimas punktis Treriksrösetis.

## Viited

## Välislingid
* Storfjordi valla koduleht (norra, inglise, saksa ja soome keeles)
Romsdalsfjorden

**Romsdalsfjorden** ehk **Romsdaleni fjord** on pikk ja "küürus" fjord Norras Møre og Romsdali maakonnas. Ta saab alguse Rauma valla  järskudelt mägedelt ning lõpeb Molde ranniku lähedal.

## Välislingid
*Romsdalsfjordi ametlik turismiinfo koduleht (*norra, inglise ja saksa keeles*)
Atlandi tee

**Atlandi tee** ehk **Atlandi ookeani tee** (norra keeles Atlanterhavsveien) on Averøy saart ja Eidet ühendav ainulaadne maantee Norras Møre og Romsdali maakonnas Nordmøre piirkonnas. 

Lähedal asuvad Molde ja Kristiansundi linn.

Averøy ja maismaa vahelist ühendust hakati kavandama juba 1909. Tee projektid valmisid 1970. aastatel ning Atlanterhavsveieni ehitust alustati 1. augustil 1983. Maantee avati 7. juulil 1989. Tee kogupikkus on 8274 m ja laius 6,5 m. Saarekesed on omavahel ühendatud kaheksa sillaga, millest pikim (Storseisundbrua) on 260 meetri pikkune.

## Välislingid
*Pilte
Maidla valla lipp

**Maidla valla lipp** on Ida-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Maidla valla lipp. 

Lipp oli kasutusel 11. veebruarist 1994 kuni 27. oktoobrini 2013, mil ühineti Püssi linna ja Lüganuse vallaga ühtseks Lüganuse vallaks.

Vapi autor on Tiit Saare. 

## Lipu kirjeldus
Lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust: ülemine laid on roheline, alumine on kollane. Lipu rohelise värvilaiul on vardapoolsest otsast 140 mm ning ülaservast 120 mm kaugusel Maidla valla vapi kujutis mõõtmetega 205×250 mm, mille kujundajaks on Tiit Saare. Vapikalad on suunatud peadega lipuvarda poole. Lipu mõõtmed on 1000×1620 mm.

Lipu värvused: roheline – PMS 355, kollane – PMS 109 ning vapi sinise osa värvus – PMS 300.

## Põhjendus
Roheline laid sümboliseerib metsa, kollane laid sümboliseerib küpset viljapõldu.

## Vaata ka
*Maidla valla vapp
*Lüganuse valla lipp
*Püssi lipp
*Ida-Viru maakond

## Välislingid
*Maidla valla sümboolika valla kodulehel
*Maidla valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Romsdalshorn

**Romsdalshorn** ehk **Romsdalshornet** ('Romsdaleni sarv') on mägi Norras Møre og Romsdali maakonnas Rauma vallas Romsdaleni oru idanõlval 15 km Åndalsnesist kagus.

Kõrgus merepinnast on 1550 m.

Mägi tõuseb Romsdalenist peaaegu püstloodis.

Mäe jalamil asub Grytteni hüdroelektrijaam. 

Ronsdalshorn on mägironijate hulgas üks populaarsemaid mägesid Norras. Esimest korda tõusid selle tippu 1828 Kristen Hoel Gausdalist ja Hans Bjarmeland Vestnesist. See oli tolle aja kohta väljapaistev saavutus. Järgmistena tõusid mäetippu alles 1881. aastal Carl Hall, Mathias Soggemoen ja Erik Norahagen. Arne Randers Heen käis mäe otsas üle 230 korra ning tõusis 1930 sinna esimest korda talvel. 

## Välislingid
*Romsdalshorni koduleht (*norra ja inglise keeles*)
*Store norske leksikon (allikas)
Pengö

**Pengö** (ungari *pengő* [p'ängöö]) on endine Ungari rahaühik, mis oli kasutusel 1. jaanuarist 1927 kuni 31. juulini 1946. Pengö oli jagatud 100 filleriks.

Pärast Esimest maailmasõda oli Ungaris suur inflatsioon ning Austria-Ungari kroon kaotas kiiresti väärtust. Ungaris võeti kasutusele uus rahaühik pengö, mis vastas 12 500 kroonile, ja 3800 pengöt määrati ühe kilo kulla väärtuseks. Esimesed rahatähed olid kroonide ületrükid.

Pärast Teist maailmasõda juhtus pengöga sama mis varem krooniga. Hüperinflatsiooni tõttu kaotas raha kiiresti väärtuse. Vaatamata revalveerimisele inflatsioon ei peatunud, vaid kiirenes, ning oldi sunnitud trükkima üha suurema nimiväärtusega rahatähti. Suurim rahatäht, mis kasutusele võeti, oli 100 000 000 000 000 000 000 (100 kvintiljonit) pengöt (100 000 b.-pengő). Trükiti ka sekstiljonipengöne rahatäht, kuid seda ei jõutud kasutusele võtta. 

1. augustil 1946 võeti uue rahaühikuna kasutusele forint vahetuskursiga 1 forint = 4×1029 pengöt.
Trollveggen

**Trollveggen** ('Trollisein') on kaljusein Norras Møre og Romsdali maakonnas Romsdalenis Rauma vallas, Euroopa kõrgeim püstloodis kaljusein. 

Selle kõrgus orust kuni kaljuseina tipuni on umbes 1700 meetrit, millest umbes 1000 meetrit moodustab püstloodis sein. Mäemassiiv ripub osalt 50 m ulatuses selle kohal.  

Enne 1965. aastat poleks keegi uskunud, et püstloodis kaljuseinast on võimalik üles ronida. Aastal 1965 jõudis Norra ja Inglismaa mägironijate meeskond  14 päevaga Trollveggeni tippu. 

Aastal 1980 tuli soomlane Jorma Öster välja uue spordialaga, tehes Trollveggenilt langevarjuhüppe. Aastatel 1980-1986 hüppas Trollveggenilt 300...400 langevarjurit. Et hüpetel juhtus õnnetusi ja langevarjurite päästmiseks tuli korraldada tõsiseid  päästeoperatsioone,   keelati langevarjuhüpped Trollveggenilt 1986  seadusega ära.

## Välislingid
*Trollveggeni koduleht (*norra, inglise ja saksa keeles*)
Kristiansund

**Kristiansund** ('Christiani väin') on  linn Norra looderannikul Møre og Romsdali maakonnas Nordmøre piirkonnas.

Kristiansund koosneb neljast saarest. Suurim neist on Nordlandet, suuruselt teine ja kolmas saar on Gomalandet ja Kirkelandet ning neljas ja kõige väiksem on Innlandet.

Kristansundi vald hõlmas Kristiansundi linna. 1. jaanuaril 2008 liideti Kristiansundi valla alla ka Frei saar, mis varem moodustas omaette Frei valla.

Kristiansund on Norra üks kõige tihedamalt asustatud linnu.

Linna asutas Taani kuningas Christian VI  1742. Liide *sund* tähendab väina.
Viswanathan Anand

**Viswanathan Anand** (tamili keeles விசுவநாதன் ஆனந்த்; sündinud 11. detsembril 1969) on India maletaja, rahvusvaheline suurmeister, FIDE maailmameister 2000–2002, maailmameister 2002–2013. Tema hüüdnimi on **Madrase tiiger**.

Anand õppis malet mängima kuueaastaselt. Aastal 1987 tuli ta noorte maailmameistriks.

Aastal 2007 tuli Anand maailmameistriks kaheksa osalejaga turniiril. Ta kaitses tiitlit ka 2008. aastal, võites matši Vladimir Kramniku vastu tulemusega 6½:4½. 2013. aastal tuli maailmameistriks Magnus Carlsen, kes võitis Anandi.

Oktoobris 2008 oli ta ELO reitinguga 2783 maailmas viiendal kohal. Viswanathan Anandi Morphy arv on 5.

## Tunnustus
*Male-Oscar 1997, 1998, 2003, 2004, 2007, 2008

## Välislingid
*Oliver Lomp: Malekuninga Anandi esimesed käigud õpetas talle ema, Postimees, 30. oktoober 2008
Carrara

**Carrara** on linn Itaalias Toscana maakonnas Massa ja Carrara provintsis. Elanike arv on 65 300 (2005).

Carrara linna areng on olnud väga tugevalt seotud linnalähedaste marmorimurdudega. 

## Ajalugu

Carrara üle on valitsenud Pisa (1322), Genova (1329) ja Milano (1343). Pärast Milano hertsogi Filippo Maria Visconti surma 1477. aastal läks Carrara Sarzana valitseja Tommaso Campogregoso kätte ja jäi sestpeale Malaspina perekonna valduseks.

1663. aastast oli Massa-Carrara hertsogkonna koosseisus. 1797. aastal okupeerisid linna Prantsuse väed. 1806. aastal taastas Napoleon Carraras monarhia ja seadis valitsejaks oma sugulase Felix Bacchiocchi. Hiljem kuulus linn Este suguvõsale ja Sardiiniale.

## Vaatamisväärsused

* Carrara toomkirik (*Duomo*) 12. sajandist
* Hertsogipalee 16. sajandist

## Carrara marmor

Carrara on juba antiikajast tuntud seal kaevandatava Carrara marmori tõttu. Sellest on tehtud muuhulgas Rooma Pantheon ja Traianuse sammas. Kuna seal on marmorit kaevandatud juba ligi 2000 aastat, on Carrara üks vanemaid pidevalt kasutuses olnud tööstuspiirkondi maailmas. Tänapäeval on kaevandusi 300 ringis. Aastas kaevandatakse ligi miljon tonni marmorit, millest suur osa läheb ekspordiks. Külastajatele on avatud linnalähedased Colonnata ja Fantiscritti kivimurrud. Fantiscrittis asub ka marmorimuuseum (*Museo Civico del Marmo*).

Carrara linnas on kohalikku marmorit kasutatud toomkiriku (*Duomo*) ehitamisel, eriti selle Pisa romaani stiilis fassaadil ja roosakna juures. Piazza del Duomol asub ka maja, kus peatus Michelangelo, kui ta käis seal oma skulptuuride jaoks marmorplokke valimas.

## Kultuur
Carrarast on pärit jalgpallur Gianluigi Buffon.

## Viited

## Välislingid

*Carrara valla koduleht itaalia keeles
Bakeri saar

**Baker** on asustamata atoll Vaikses ookeanis, mis kuulub Ameerika Ühendriikidele ja on USA inkorporeerimata ala, üks USA hajasaartest (inglise *United States Minor Outlying Islands*).

Geograafilised koordinaadid on 0°11'41"N, 176°28'46"W. Pindala 1,64 km².

Bakeri atollil kehtib aeg UTC−12:00.
Howlandi saar

**Howland** on asustamata atoll Vaikses ookeanis, mis kuulub Ameerika Ühendriikidele ja on USA inkorporeerimata ala, üks Ühendriikide hajasaartest (inglise *United States Minor Outlying Islands*). Kogu atoll on looduskaitseala.

Howlandi saarel kehtib aeg UTC−12:00.

Geograafilised koordinaadid on 0°48′N, 176°38′W. Pindala 2,6 km&sup2;.

## Viited
Brescia provints

**Brescia provints** on provints Itaalias Lombardia maakonnas. Provintsi keskus on Brescia linn.

Brescia piirneb järgmiste provintsidega: Bergamo, Sondrio, Trento, Verona, Mantova, Cremona.

## Haldusjaotus

Brescia provints jaguneb 206 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused

## Viited

## Välislingid

*Brescia provintsi ametlik koduleht itaalia keeles
* Brescia provintsi kaart
1402

**1402. aasta** (**MCDII**) oli 15. sajandi 2. aasta.
## Sündmused maailmas

* Angora lahingus võidab Timur türklaste vägesid

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

*...

## Surnud
* 13. juuli – Jianwen, Hiina valitseja Mingi dünastiast
* 3. september – Gian Galeazzo Visconti, Milano hertsog
Kareda valla lipp

**Kareda valla lipp** on Järva maakonn endise Eesti haldusüksuse Kareda valla lipp.

Lipp kinnitati 17. septembril 1992.

## Lipu kirjeldus

Valla lipuks on täisnurkne valge kangas, mille vardapoolsest servast lähtuvad kaks lipu lehviva servani ulatuvat sinist teravikku. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7 : 11 ning normaalsuurus 105 × 165 cm.

## Vaata ka
*Kareda valla vapp
*Järva maakond

## Välislingid
*Kareda valla sümboolika valla kodulehel
*Kareda valla sümboolika
Tatjana Lõssenko

**Tatjana Lõssenko** (sündinud 9. oktoobril 1983 Bataiskis) on Venemaa kergejõustiklane (vasaraheitja), endine naiste vasaraheite maailmarekordi (77,80 m) omanik.

2008. aastal sai ta 2-aastase võistluskeelu (15. juuli 2007 – 14. juuli 2009)  6α-metüülandrostendiooni kasutamise tõttu. Kõik tema tulemused alates 9. maist 2007 tühistati.

## Saavutused

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

Helsingi 2005
*pronksmedal (72,46 m)

### [[Maailmarekord]]

## Välislingid
*
Järva-Jaani valla lipp

**Järva-Jaani valla lipp** on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Järva-Jaani valla lipp.

Lipp kinnitati 27. juunil 1997.

## Lipu kirjeldus
Järva-Jaani valla lipp on ruudukujuline vapilipp, mille rohelisel kangal on koolikell ja saatena kaks viljapead, kõik kollased.

Lipu normaalmõõtmed on 105×105 cm. 

## Põhjendus
Lipu keskne kujund on kollane koolikell, mis meenutab, et sealmail on kooliharidusest lugu peetud juba üle kolmesaja aasta. Teadaolevalt oli 17. sajandil Järva-Jaani talulaste seas vaimuvalguse jagamisel üks juhttegelasi Eesti kultuuriloos kroonikakirjutajana tuntud pastor Christian Kelch. Pühalik kellahelin kirikutornist on aga traditsiooniliselt saatnud, nagu kõikjal Eestimaal, ka sealse valla inimesi nende eluteel. Viljapead sümboliseerivad Järva-Jaani valda kui üht Eesti arenenumat põllumajanduspiirkonda. Lipu roheline värvus on looduse, nooruse ja lootuse sümbol.

## Lipu kasutamine
Valla lipp heisati:
#Alaliselt vallamajal ja/või osavalla haldushoonel. 
#Volikogu istungi toimumise ajaks hoonele, kus toimub vallavolikogu istung. 
#Ajutiselt valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel avalikel üritustel. 
#Hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. 
#Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust. 

## Vaata ka
*Järva-Jaani valla vapp

## Välislingid
* Järva-Jaani sümboolika Riigikantselei lehel
Nylon

**"Nylon"** on ansambli Nyrok City CD-album aastast 2006.

## Koosseis

*Edy – vokaal, kitarr
*Anton – kitarr, parmupill
*Karlis – basskitarr, vokaal
*Mikk – MC, DJ, *scratch*
*Roll – trumm

## Lood
#*Separate Lies Snow*
#*Trance Hollow City*
#*Sea Of The World*
#*Stolen Childhood Bongo*
#*Dembel Trumm Passib*
#*Secret Under The Sun*
#*Totem Tantra Ahi*
#*Your Own Problem*
Yipsi Moreno

**Yipsi Moreno** (sündinud 19. novembril 1980 Camagüeys) on endine Kuuba kergejõustiklane (vasaraheitja), olümpiavõitja (2008) ning kolmekordne maailmameister (2001, 2003 ja 2005).

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el

* 2004 Ateena –  hõbemedal **73.36**

* 2008 Peking –  **olümpiavõitja** **73.36**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2001 Edmonton – **maailmameister 70.65**
* 2003 Pariis – **maailmameister 73.33**
* 2005 Helsingi – hõbemedal **73.08**
* 2007 Osaka – hõbemedal **74.74**

### [[Kergejõustiku maailmakarikavõistlused|Maailma karikavõistlustel]]

* 2002 Madrid – 2. koht **69.65**
* 2006 Ateena – 3. koht **73.99** 

### [[IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlused|IAAF-i finaalvõistlustel]]

* 2003 Szombathely – **1. koht 73.42**
* 2005 Szombathely – **1. koht 74.75**
* 2006Stuttgart – 3. koht **71.85**
* 2007 Stuttgart – **1. koht 73.76**
* 2008 Stuttgart – **1. koht 74.09**

### [[Universiaad]]il

* 2001 Peking – 2. koht **68.39**

## Välislingid
*
Heinrich XVI

**Heinrich XVI Rikas** (*Heinrich der Reiche*; 1386 – 30. juuli 1450 Landshut) oli Baier-Landshuti hertsog alates 1393 ja Baier-Ingolstadti hertsog alates 1447 kuni surmani.

Heinrich oli ühe Baierit valitseva Wittelsbachide dünastia haru esindaja. Tal õnnestus oma eduka valitsusaja jooksul tagada pärimisõigus ka teise liini (Ingolstadti) maadele. Baier-Müncheni liin jäi veel kõrvalliini valitsejate võimu alla, kuid Heinrichi järeltulijate ajal ühendati ka need ühtse Baieri hertsogiriigiga. Teda, tema poega ja pojapoega peeti ka müstiliselt rikasteks valitsejateks, mistõttu nad said hüüdnime 'Rikas'.

Heinrich suri ilmselt katku või muusse nakkushaigusse.

## Perekond
25. novembril 1412 abiellus ta Austria Margaretega (1395–1447). Nende lapsed:
#Johanna (1413–1444)
#Albrecht (1414 – u 1418)
#Friedrich (1415–1416)
#Ludwig IX Rikas (1417–1479)
#Elisabeth (1419–1451)
#Margarete (1420-?)
Sergei Litvinov

**Sergei Nikolajevitš Litvinov** (23. jaanuar 1958 Tsukarov Krasnodari krai – 19. veebruar 2018 Sotši) oli endise NSV Liidu kergejõustiklane (vasaraheitja). Olümpiavõitja (1988) ja kahekordne maailmameister (1983 ja 1987).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

Moskva 1980
*hõbemedal **80.64**
Soul 1988
***olümpiavõitja 84.80**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

Helsingi 1983
***maailmameister 82.68**
Rooma 1987
***maailmameister 83.06** 

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

Ateena 1982
*pronksmedal **78.66** 
Stuttgart 1986
*hõbemedal **85.74** 

### [[Maailmarekord]]id



Tulemus
Aeg
Koht


**81.66** 
24. mai 1980 
Sotši 
 

**83.98** 
4. juuni 1982 
Moskva 
 

**84.14** 
21. juuni 1983 
Moskva 
 


## Välislingid
*