open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Itaipu (muusikateos)

**"Itaipu"** on Philip Glassi sümfooniline kantaat neljas osas. Ta kirjutas selle 1989. aastal anonüümse patrooni tellimusel Atlanta Sümfooniaorkestrile pühenduseks samanimelisele maailma suurimale hüdroelektritammile. Teose esmaettekanne oli 2. novembril 1989.

Teose tekst on guaraniikeelne ja *Itaipu* tähendab *laulvad kivid*. Osade pealkirjad on "Mato Grosso", "Järv" (The Lake), "Tamm" (The Dam) ja "Merele" (To the Sea).

Eestis kandsid "Itaipu" 10. augustil 2007 Leigo Järvemuusikal ette Tartu Noortekoor ja Vanemuise Sümfooniaorkester Lauri Sirbi dirigeerimisel.
Anne

"**Anne**" võib tähendada erinevaid asju:

***[[Anne (eesnimi)|Anne]]** on eesnimi, mida on kandnud järgmised kuningannad ja printsessid:
****[[Anne (Suurbritannia)|Anne]]**, Inglismaa ja Šotimaa valitseja ning Suurbritannia esimene monarh
****[[Anne Boleyn]]**, Inglismaa kuninganna, Henry VIII teine abikaasa
****[[Anne Klevest]]**, Inglismaa kuninganna, Henry VIII neljas abikaasa
****[[Anne Bretagne'ist]]**, Charles VIII ja Louis XII abikaasa
****[[Anne Taanist]]**, James I abikaasa
****[[Anne Kiievist]]** ehk Anna Jaroslavna**, [[Henri I (Prantsusmaa)|Henri I]] abikaasa
****Anne Neville**, [[Richard III]] abikaasa
****Anne**, Taani printsess (1917–1980) 

***Anne**, [[Eesti]] naisteajakiri.
***Anne küla** [[Võrumaa]]l
***Anna vananenud nimekuju

***[[Anne (psühholoogia)|Anne]]**, andekus, talent

## Vaata ka
*Anne looduskaitseala
*Anne peakraav
*Anne kraav
George I

**George I** (sünninimi: *Georg Ludwig*; 7. juuni (28. mai) 1660 – 22. juuni (11. juuni) 1727) oli Suurbritannia ja Iirimaa kuningas ning Hannoveri kuurvürst (*Georg I*).

George I sai Suurbritannia troonile pärast Stuartite dünastia protestantliku haru väljasuremist 1714. aastal. Tema trooniletõusuga loodi Hannoveri ja Suurbritannia personaalunioon, mis kestis 1837. aastani.

George I oli sakslane ega osanud inglise keelt, suhtles oma ministritega prantsuse või ladina keeles. 

## Abielu ja lapsed
1682. aastal abiellus George I oma nõo Sophie Dorotheaga.

*George Augustus (10. november (31. oktoober) 1683 – 25. oktoober 1760)
*Sophia Dorothea (26. märts (16. märts) 1687 – 28. juuni 1757), 1713–1740 Preisimaa kuninganna.
Juudi kirjandus

**Juudi kirjandus** on juutide poolt heebrea, jidiši või mõnes muus juutide keeles (laiemas mõttes mis tahes keeles)  kirjutatud kirjandus.
Daniel Katz

**Daniel Katz** (sündinud 25. novembril 1938 Helsingis) on juudi päritolu Soome kirjanik. Ta kirjutab soome keeles. 

Ta on kirjutanud romaane, novelle, näidendeid, kuuldemänge ja telesarju. Tema teoseid on tõlgitud saksa, rootsi, eesti, ungari ja tšehhi keelde.

Ta on pälvinud 1977. ja 2009. aastal Soome riikliku kirjandusauhinna, 1969. aastal J. H. Erkko auhinna ja 2015. aastal Pro Finlandia medali.

## Teoseid
### Romaanid ja novellid
*Kun isoisä Suomeen hiihti, WSOY 1969; eesti keeles "Kui vanaisa Soome suusatas", Tallinn, Perioodika, 1992, tõlkinud Endel Mallene. 
**Selle põhjal valmis Eestis 1997. aastal film "Perekondlik sündmus"
*Mikko Papirossin taivaallinen niskalenkki, WSOY 1972
*Orvar Kleinin kuolema, WSOY 1976
*Laturi, WSOY 1979
*Peltisepän päivällinen, WSOY 1981
*Satavuotias muna, novelle, WSOY 1983
*Antti Keplerin lait, WSOY 1987
*Naisen torso, novelleja, WSOY 1989
*Saksalainen sikakoira, WSOY 1992; eesti keeles "Saksa sigakoer", Tallinn, Varrak, 2000, tõlkinud Endel Mallene. 
*Otelo, novelle, WSOY 1994
*Herra Lootin tyttäret, WSOY 1999
*Laituri matkalla mereen, WSOY 2001; eesti keeles "Paadisild triivib merele", Tallinn, Eesti Raamat, 2006, tõlkinud Kalle Kurg.
*Berberileijonan rakkaus ja muita tarinoita, WSOY, 2008.

## Välislingid

*Soome proosa virtuoos Daniel Katz, Maimu Berg, Eesti Päevaleht, 6. aprill 2001
ČME3

**ČME3** on diiselvedurite seeria, mida valmistas aastatel 1963–1994 Tšehhoslovakkia tehas ČKD Praha. 

Vedur konstrueeriti manöövritöödeks jaamades ja tööstuslikel raudteeharudel ning väljaveorongide teenindamiseks. Vedureid valmistati enamikus Euroopa maades (sh Tšehhoslovakkias) kasutatavale standardrööpmele 1435 mm ja Nõukogude Liidus kasutatavale laiale rööpmele 1520 mm.

## Ehitus
ČME3-l on kapottkere, mida ümbritsevad reelingutega piiratud käiguteed. Kasutatakse Co-Co teljevalemit. Jõuallikas on 6-silindriline 4-taktiline turbodiiselmootor K6S310DR, mis käitab alalisvoolugeneraatorit TD802B. 

## Tehnilised andmed

*Võimsus: 993 kW / 1330 hj (750 p/m)
*Max veovõime kestevrežiimil: 308 kN
*Kiirus: 95 km/h
*Mass: 123 t
*Pikkus: 17 200 mm
*Ülekanne: diiselelektriline alalisvooluga
*Teljevalem: Co-Co
*Kütusevaru: 6000 l

## Ajalugu

Ida-Euroopa riikides tekkis 1960. aastatel nõudlus võimsa manöövervedurite seeria järele. Seni kasutatud auruvedurid olid amortiseerunud ja väikestele veomahtudele konstrueeritud diiselvedurid (eeskätt Bo-Bo teljevalemiga) osutusid transpordimahu kasvu tingimustes väheefektiivseteks.

Veduriseeriat nõustus projekteerima ja tootma Tšehhoslovakkia tehas ČKD Praha. Esimesed 3 prototüüpi valmisid 1963. aastal ning neid katsetati Tšehhoslovakkia ja Nõukogude Liidu raudteedel. Tehas andis katseveduritele nimeks T-669 ning selle nime all toodeti vedureid Tšehhoslovakkiale kuni lõpuni. Vedurid paistsid silma heade kasutus- ja hooldusomadustega ning 1965. aastal hakati neile Nõukogude Liidust, Tšehhoslovakkiast ja Poolast esitama seeriatellimusi. Kaugemate ekspordipiirkondadena lisandusid hiljem Albaania, India, Iraak ja Süüria. Kuna Nõukogude Liit tellis vedureid suurte partiidena, rajas tehas filiaalid ka Sokolovosse ja Dubnicasse.

Veduriseeria ČME3 tootmine lõpetati aastal 1994. Ühtekokku valmistati koos prototüüpide ja väikeseeriatega 7855 vedurit.

## ČME3 vedurid Eestis

Esimesed vedurid ČME3 saabusid Eestisse kevadel 1980 (15 aastat pärast seeria tootmisseminekut). Suurema veovõimega uued vedurid hangiti seni kasutatud VME1 ja TEM2 vedurite asemele. Aastaks 1987 oli Eestisse saabunud 41 masinat: Tapa depoosse 17 ja Tallinna 24. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist ja AS Eesti Raudtee asutamist loobuti vedurite tehasenumeratsioonist, mis kajastas veduri tootmise järjekorranumbrit. Seeria ČME3 tähistati 13xx-ga ja numbrid varieerusid vahemikus 1301–1340. 

Vedurite ČME3 kasutamine Eestis vähenes järsult 2002. aasta kevadel pärast Ameerika veduriseeriate C30-7Ai ja C36-7i kasutuselevõttu.

## Välislingid

*Baltic Trains Picture Gallery
*
Bernstadt

**Bernstadt** on mitme koha nimi:
***[[Bernstadt auf dem Eigen]]**, linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis
***[[Bernstadt (Baden-Württemberg)|Bernstadt]]**, asula ja vald Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Alb-Donau-kreisis
***[[Bierutów]]** (saksakeelne nimi **Bernstadt an der Weide**), linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Oleśnica maakonnas
Tartu linna põhimäärus

**Tartu linna põhimäärus** on Tartu linna omavalitsuse alusdokument, mille tervikteksti kinnitas Tartu Linnavolikogu 21. detsembril 2006.

## Välislingid

*Tartu linna põhimäärus
Ebersbach

**Ebersbach** on mitme koha nimi:
***[[Ebersbach an der Fils]]**, linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Göppingeni kreisis
***[[Ebersbach (Saksimaa)|Ebersbach]]**, linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis
***[[Ebersbachi vald]]**, vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Riesa-Großenhaini kreisis
* **[[Ebersbach (Döbeln)|Ebersbach]]**,  Döbelni linnaosa, Saksamaal Kesk-Saksimaa kreisis
Aho Rebas

**Aho Rebas** (sündinud 17. juulil 1946 Boråsis Rootsis) on eesti pedagoog.

## Haridus
Aho Rebas omandas Göteborgi Ülikoolis filosoofiamagistri kraadi 1972, õppides ajalugu, kirjanduse ajalugu, Põhjamaade keeli ja maateadust.

## Töökäik
Aho Rebas on Rootsi kaitseväe reservkapten ja Eesti kaitseväe reservmajor. Töötanud Rootsis muuhulgas eesti laste suvekodude juhatajana, Göteborgi Eesti Kooli direktorina, Partille vallavalitsuses kultuuriametnikuna. Ta on olnud mitme rootsieestlaste organisatsiooni juhatuse liige ja esimees. Rebas on GEORGi (Göteborgi Eesti Organisatsioonid) asutaja ja esimees 2000–2008, oli 2004–2006 Rootsi Eestlaste Liidu esimees ja kuulus Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu (ÜEKN) juhatusse. Oli aastal 2002 Partille Rotary klubi president. Aho Rebase harrastusteks on muuhulgas korvpall, suusatamine ja koorilaul. Mängis viis aastat Rootsi esiliigas korvpalli ja on osalenud kaks korda Vasaloppeti suusamaratonil.

Aho Rebas oli 1990–1992 Eesti Kongressi saadik. Ta töötas 1993 Eesti välisministeeriumis konsultandina ning Kaitsejõudude Peastaabis Kaitseväe peainspektori ning luure ja vastuluure osakonna ülemana. On olnud instruktoriks ja tõlgiks mitmel Kaitseväe, Kaitseliidu ja Piirivalve kursusel Eestis ja Rootsis. Alates veebruarist 2008 töötas Aho Rebas Eesti rahvastikuministri nõunikuna ja Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu esindajana Eestis. Alates kevadest 2009 töötab Aho Rebas Eesti Haridus- ja teadusministeeriumi nõunikuna, peaülesandeks Rahvuskaaslaste programmiga seotud tegevuste koordineerimine. Aho Rebas oli 2007 Göteborgis ja 2013 Stockholmis Eesti kultuuripäevade – Estivalide – vastutav peakorraldaja. Rebas on olnud lektor Rootsi (METROO) ja Kanada eestlaste metsaülikoolides.

## Isiklikku
Aho Rebas on peamiselt elanud Göteborgis ja tal on neli last, kes räägivad eesti keelt. Aho Rebas on Hain Rebase vend ja Rain Rebase poeg. 

## Tunnustus
*2018 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Intervjuu Aho Rebasega
Gripsholmi loss

**Gripsholmi loss** (rootsi keeles *Gripsholms slott*) asub Kesk-Rootsis Strängnäsi vallas Mariefredi linna lähedal Mälareni järve ääres 60 km kaugusel Stockholmist.

Praeguse lossi kohale ehitas tolle aja Rootsi rikkaim mees, Rootsi drots ja Rootsi Riiginõukogu juht Bo Jonsson (Grip, surnud 1386), kellele kuulus peaaegu terve Soome ja paljud lossid ja piirkonnad põhiliselt Rootsi idaosas (Nyköpingi, Stäkeholmi, Kalmari, Öresteni, Oppensteni, Forsholmi läänid ja mõisad ida-Götamaal, Smålandis, Ölandil ja Upsalas ning Västeråsi ja Strängnäsi piiskopkonnas, samuti Soomes Turus, Viiburis, Raseborgis, Hämeenlinnas ja Korsholmis) 1380. aastal kivilinnuse. Bo Jonsson toetas 14. sajandi Rootsi kuningavalikutes Mecklenburgi ja Mecklenburgi hertsog Albrechti, Rootsi kuningana.

Linnus püsis tema suguvõsa valduses aastani 1526, mil Gustav I hakkas mõisaid ja losse riigistama. Kuningas lammutas senise kindluse maha ja rajas selle asemele kindlustatud lossi.

Aastail 1563–1567 hoidis Erik XIV kuningas oma venda Soome hertsog Johanit ja ta naist Katarina Jagellonicat lossis vangis ning 1566. aastal sündis seal nende poeg, hilisem Poola ja Rootsi kuningas Sigismund.

Rootsi kuninglik perekond kasutas lossi oma residentsina 1713. aastani. Aastail 1713–1773 kasutati lossi vanglana ning 1773. aastal lasi Gustav III lossi oma naise jaoks renoveerida. Sel ajal ehitati lossi ka teater.

1889–1894 viidi arhitekt Fredrik Lilljekvisti juhtimisel läbi ulatuslikud muutmistööd ning paljud 17. ja 18. sajandi lisandused eemaldati. Suurima uuendusena lisati lossile kolmas korrus.

Tänapäeval paikneb lossi ühes osas rahvuslik portreedekogu (*Statens porträttsamlingar*).

## Viited
Tartu Tarbijate Kooperatiiv

**Tartu Tarbijate Kooperatiiv** asutati 1908. aastal.

Aastal 2007 on Tartu Tarbijate Kooperatiivil järgmised kauplused:
*5 kauplust Konsumi kaubamärgiga
*8 kauplust A ja O kaubamärgiga
*4 lähikauplust

Töötajate arv aastal 2007 on üle 380.

Tartu Tarbijate Kooperatiiv on Eesti Tarbijateühistute Keskühistu liige.
Tasandike loend

**Tasandike loend** loetleb tasandikke, lauskmaid, madalikke ja alamikke.

## A
*Akvitaania madalik
*Alam-Doonau madalik ehk **Valahhia madalik**
*Amazonase madalik
*Andaluusia madalik
*Ararati tasandik

## B
*Baktria tasandik 

## D
*Dainava tasandik
*Duarsi tasandik

## F
*Friuli madalik

## G
*Gangese madalik
*Guajaana madalik

## H
*Harku tasandik

## I
*Ida-Euroopa lauskmaa ehk **Vene tasandik**
*Ida-Läti madalik 
*Induse madalik
*Induse-Gangese madalik

## K
*Kaspia alamik ehk **Kaspia madalik**
*Kesk-Jakuutia madalik
*Kesk-Doonau madalik ehk **Pannoonia madalik** ehk **Alföld**
*Kesk-Eesti lavamaa ehk **Kesk-Eesti tasandik**
*Kesk-Leedu madalik
*Kesk-Läti madalik
*Kesktasandik
*Kura-Araksi madalik

## L
*Lənkərani madalik
*Lida tasandik
*Lääne-Eesti madalik
***Lääne-Siberi lauskmaa** ehk Lääne-Siberi madalik
*Läänemere rannikumadalik

## M
*Mandžuuria tasandik
*Masoovia-Podlaasia madalik 
*Mesopotaamia madalik
*Mili tasandik
*Mississippi madalik
*Meštšora madalik
*Muğani tasandik
*Musta mere rannikumadalik

## N
*Neugrundi madalik 
*Nullarbori tasandik

## O
*Oka-Doni madalik

## P
*Peipsi madalik
*Po madalik ehk **Lombardia madalik**
*Polatski madalik
*Polesje madalik
*Pontino tasandik
*Põhja-Eesti madalik
*Põhja-Läti madalik
*Põhja-Saksa madalik
*Põhja-Siberi madalik ehk **Taimõri madalik**

## S
*Sarpa madalik
*Şirvani tasandik
*Suur tasandik 
*Suur-Hiina tasandik ehk **Põhja-Hiina tasandik**

## T
*Tereki-Sulaki madalik
*Tessaalia tasandik
*Torgaj lavamaa
*Turaani madalik

## Z
*Zemgale madalik 

## V
*Villachi tasandik
*Võrtsjärve madalik
Tullgarni loss

**Tullgarni palee** (rootsi keeles *Tullgarns slott*) on Rootsi kuninglik suveresidents, mis asub Södertälje vallas Stockholmist lõunas Trosa saarestikus Häggnäsvikeni lahe kaldal. 1720. aastal ehitatud palee sisekujundust peetakse parimaks Rootsis. 

1719. aastal lammutati senine renessanssloss ning arhitekt Joseph Gabriel Destain projekteeris praeguse palee, mis valmis 1720. aastal. Merele avatud aed valmis 1820. aastail ja selle loomisel võeti eeskujuks Stockholmi kuningalossi taga olev aed. 

1772. aastal läks palee kuningakoja omandusse ning see anti hertsog Fredrik Adolfile, kuningas Gustav III noorimale vennale. Tema ajal uuendati paleed uusklassitsistlikus stiilis, hoone tiibadele ehitati teine korrus ning kogu lossile pandi peale Itaalia stiilis madal katus. Sisekujundate hulgas olid näiteks Louis Masreliez, Jean Baptiste Masreliez, Per Ljung ja Ernst Philip Thoman. Fredrik Adolfi ajal tehtud sisekujundus on suures osas püsinud puutumatuna tänini.

1881. aastal läks palee Gustav V (tollal kroonprints) ja kuninganna Victoria omandusse, kes koos tegid palees mitmeid muudatusi. Peahoone muudeti õdusaks suvekoduks ning sisekujundusse lisati Hollandi-elemente (Victoria päritolumaa järgi).
Beitbridge

**Beitbridge** on linn Zimbabwes Lõuna-Matabelelandi provintsis. Asub Limpopo jõest põhjas.

Linn on nime saanud teemandimagnaadi Alfred Beiti järgi nimetatud Beiti silla järgi, mis  asub 1 km kaugusel linnast ja viib üle Limpopo Lõuna-Aafrika Vabariiki.
Rosersbergi loss

**Rosersbergi loss** (rootsi keeles *Rosersbergs slott*) on üks Rootsi kuningakojale kuuluvatest lossidest. See asub Mälareni järve ääres Stockholmi lähedal Rosersbergis. Loss ehitati 1630. aastail Oxenstierna perekonna poolt ning 1762. aastal läks see riigi valdusse ning riik andis lossi hertsog Karlile (hilisem Karl XIII).

## Ajalugu
Gabriel Bengtsson Oxenstierna nimetas lossi oma ema järgi, kes pärines suursugusest Tre Rosori ehk Kolme Roosi nime kandvast perekonnast. Renessanss-stiilis lossi ehitustööd algasid 1634 ja lõppesid 1638. 

Kui renessanss-stiil 17. sajandil moest kadus, lasi Bengt Oxenstierna arhitekt Nicodemus Tessin nooremal ehitada loss ümber rokokoostiilis. Viilkatus asendati uue katusega ning hoonele lisati uued tiibehitised ja sammasgaleriid.

1747. aastal omandas palee parun Erland Carlsson Broman, kes lasi arhitekt Jean Eric Rehnil lisada paleele moodsaid elemente. Kui parun 1757. aastal suri, läks palee riigi omandusse, kuid anti elamiseks hertsog Karlile.

Karl lasi palee ehitada ümber hilisgustaviaanlikus stiilis, kuid asendas selle mitmed elemendid rahulike ja romantilistega ning tulemuseks oli nn Karl XIII ampiirstiil. Ruumidest tasub märkida Oranži ja Punast joonistustuba ning Hoglandi tuba.

19. sajandil veetsid siin oma suved Karl XIV Johan ja kuninganna Desideria (Bernadotte'ide dünastiale alusepanijad). Ühtlasi olid nad viimased kuninglikud isikud, kes paleed kasutasid. Karl Johani magamistuba peetakse üheks parimaks näiteks 19. sajandi Rootsi sisekujundusest. Enamik tubadest on püsinud muutumatuna tänapäevani.

1860. aastal pärast Desideria surma läks palee Rootsi Jalaväe kasutusse ning 1961. aastani asus siin laskeõpetuse kool. 1960ndail võttis jõuga enamiku paleest ja selle maadest enda kätte tsiviilkaitse ning praegu asub seal Rootsi Päästeteenistuse Agentuur. 

## Park
Lossipargis on ühendatud Prantsuse barokkaed ja Tessin noorema rajatud aed. Nüüdisajaks on suurem osa pargist metsistunud ja aiad kadunud. Endiselt on alles alleed ja 600-meetrine tiik ning paleest vasakul pool võib näha hertsog Karli rajatud Inglise aeda.
Valdai

**Valdai**  on linn Venemaal Novgorodi oblastis, Valdai rajooni keskus. Asub Valdai järve ääres. Valdai on Novgorodi oblasti suuruselt neljas linn.

Linnaõigused sai 1770. aastal.

Valdais asub Iverski klooster. Linna läbib raudtee (Oktoobriraudtee) ja Moskva-Peterburi maantee (M10).

## Viited

## Välislingid
*http://valday.com/
Count Basie

**Count Basie** (õieti **William James Basie**; 21. august 1904 Red Bank, New Jersey osariik – 26. aprill 1984 Hollywood, Florida osariik) oli USA džässpianist, -organist, -orkestrijuht ja -helilooja.

## Elulugu

William James Basie sündis 21. augustil 1904 Red Bankis New Jersey osariigis. 1928. aastast mängis ta ansamblis Oklahoma City Blue Devils ning aasta hiljem sai ta Bennie Moteni ansambli pianistiks. Ansamblis sai ta hüüdnime "Count Basie" (krahv Basie). 1934. aastal pani Count Basie kokku oma ansambli, kuid pidas paremaks minna ikkagi tagasi Moteni ansamblisse. 

Kui Bennie Moten 1935. aastal suri, lagunes ka ansambel. Siis moodustas Count Basie uue ansambli, kutsudes sinna ka palju Moteni ansambli endisi liikmeid. 1936. aastal kolis Count Basie koos ansambliga Kansas Cityst New Yorki. 

Count Basie suri 1984. aastal Florida osariigis Hollywoodis 79 aasta vanuselt.

Tema auks on nimetatud Count Basie teater tema sünnilinnas Red Bankis.

## Count Basie orkestri koosseis

*Earle Warren (altsaksofon)
*Preston Love (altsaksofon)
*Reunald Jones (trompet)
*Neal Hefti (trompet)
*Harry "Sweets" Edison (trompet)
*Lester Young (tenorsaksofon)
*Herschel Evans (tenorsaksofon)
*Jo Jones (trummid)
*Walter Page (kontrabass)
*Freddie Green (kitarr)
*Billie Holiday (laulja)
*Buck Clayton (trompet)
*Jimmy Rushing (laulja)
*Marshall Royal (altsaksofon)
*Eddie "Lockjaw" Davis (tenorsaksofon)
*Joe Williams (laulja)
*Thad Jones (trompet)
*Buddy DeFranco (klarnet)

## Count Basie albumeid

*"Count Basie Swings, Joe Williams Sings" (1956)
*"At Newport" (1957)
*"One O'Clock Jump" (1957)
*"It Might as Well Be Swing" (1964)
*"A Classy Pair" (1979)
*"A Perfect Match" (1979)
*"Digital III at Montreux" (1979)

## Vaata ka
* Sving
Digi

**[digi]** on infotehnoloogia ajakiri, mida annab välja Presshouse OÜ ja trükib Printall. [digi] ilmub kord kuus, 12 numbrit aastas.

Esimene [digi] number anti välja 1. mail 2005 hinnaga 33 krooni. Algselt oli iga ajakirjaga kaasas CD-ROM, välja arvatud [digi] nr 2, millega tuli kaasa Skype'i stardipakett. Alates 2007. aasta jaanuari väljaandest maksis ajakiri 35,90 krooni. Ajakiri on euro ajal maksnud 3,49 eurot ja alates 2014. aasta detsembrist 3,90 eurot.

[digis] oli 2007. aasta augusti seisuga neli rubriiki: "Värske kraam", "Järele proovitud", "Kuidas" ja "Play", lisaks alarubriigid nagu: "Naistekas", "Termomeeter", "Üks-null" jt.
[digis] oli 2017. aasta augusti seisuga seitse rubriiki: "Värske kraam", "Järele proovitud",  "Võrdlustestid", "Kuidas ...", "Mängud", "Ostujuht" ja "Kõige-kõige", lisaks alarubriigid nagu: "Eksperiment", "Persoon", "Topid" jt.

Sisu toimetus koosnes algul Henrik Roonemaast ja Leho Lahtveest. Sven Vahar liitus kolleegiumiga 2006. aasta juulis, olles varem olnud kaasautor. Martin Mets alustas [digi] keeletoimetajana ja jätkas [play] kaasautorina seiklusmängudest kirjutades. 2008. aasta märtsis vahetas toimetaja Leho Lahtvee, kelle valdkonda [play] kuulus, töökohta ja sama aasta aprillis asus kohale Martin Mets. Leho Lahtvee jätkab siiani kaasautorina, kuid tema valdkonda kuulunud [play] rubriik on nimetatud ümber rubriigiks "Mängud" seoses kujunduse vahetamisega 2015. aasta oktoobris.

[digi] kodulehel on üleval kogu arhiiv kuni kuue värskeima numbrini. Ajakirjad on tasuta allalaaditavad ja PDF-vormingus.

Kuni septembrini 2013 trükkis ajakirja Unipress, seejärel Printall.

Ajakiri on üle elanud mitu uuenduskuuri. Muutunud on nii disain, rubriigid kui ka hinnangusüsteemid. Näiteks pole 2008. aasta septembrist [digi] esikaanel naismodelle, kes figureerisid alates stardist (välja arvatud kahel jõulunumbril). Kuni 2015. aastal toimunud ümberkujundamiseni olid säilinud juba alguses kujunenud [digi] logo kuju ja helesinine värvus, aga 2015. aastal toimunud [digi] täielik ümberkujundamine tõi endaga kaasa ajakirja mõõtmete suurenemise, kaasaegseid detaile ja seninägematu värvikirevuse ajakirja kujunduses ning logo kirjastiili juures väikse muutuse. Alates aprillist 2017 vahetab kaanel olev logo iga kuu värvi. Siiski on läbi aegade jäänud [digi] üheks põhivärviks helesinine.

2015. aastal teatas senine peatoimetaja Henrik Roonemaa toimetusest lahkumisest, olles juhtinud ajakirja toimetust päris algusest. Henrik Roonemaa asutas seejärel Hans Lõugasega tehnikauudiseid vahendava portaali Geenius.ee. Pärast Henrik Roonemaa lahkumist sai peatoimetajaks senine toimetaja Martin Mets. Tema asemel hakkas aasta hiljem toimetajaks senine kaasautor Oliver Hainsalu. Martin Mets lahkus mais 2017 toimetusest, liitudes samuti Geenius.ee toimetusega. Seejärel sai peatoimetajaks Kristjan Jung. Juunis 2017 lahkus toimetaja kohalt 2006. aasta juulis liitunud Sven Vahar, kes siiski jäi kaasautoriks.

Septembrist 2019 hakkas [digi] välja andma Geenius Meedia.

## Toimetajad
Ajakirja peatoimetaja on Kristjan Jung ja toimetaja Oliver Hainsalu.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Pust budet vsjo

"**Pust budet vsjo**" (vene keeles "**Пусть будет все**") on Ruja 1989. aastal ilmunud venekeelne album.

## Laulud

### A-pool
#"Budet svet" ("Будет свет"; Urmas Alender, Igor Garšnek, Jaanus Nõgisto/Alender; tõlge Ivan Makarov)
#"Belizna" ("Белизна"; Alender/Makarov)
#"Deti solntsa" ("Дети солнца"; Nõgisto; tõlge Makarov)
#"Groza" ("Гроза"; Garšnek/Makarov)
#"Predtšuvstvije zimõ" ("Предчувствие зимы"; Garšnek/Makarov)
#"Svetlõi krai" ("Светлый край"; Nõgisto/Doris Kareva; tõlge Makarov)

### B-pool
#"V tšužom gorode" ("В чужом городе"; Toomas Rull/Makarov)
#"Sorvannõje tsvetõ" ("Сорванные цветы"; Garšnek/Hando Runnel; tõlge Makarov)
#"Kinogorod" ("Киногород"; Garšnek/Makarov)
#"Po tu storonu vod" ("По ту сторону вод"; Alender/Lehte Hainsalu)
#"Lebedinaja pesnja" ("Лебединая песня"; Garšnek/Makarov)
#"Pust budet vsjo" ("Пусть будет все"; Alender/Makarov)

## Koosseis
*Urmas Alender (laul, 12-keelne kitarr)
*Indrek Patte (laul ("Deti solntsa"))
*Jaanus Nõgisto (kitarr, taustalaul)
*Igor Garšnek (klahvpillid, taustalaul)
*Tiit Haagma (basskitarr ("Budet svet", "Belizna", "Groza", "Predtšuvstvije zimõ", "V tšužom gorode", "Po tu storonu vod"))
*S P Gulliver (Vladislav Petšnikov) (basskitarr ("Deti solntsa", "Svetlõi krai", "Sorvannõje tsvetõ", "Kinogorod", "Lebedinaja pesnja"))
*Toomas Rull (trummid ("Budet svet", "Belizna", "Groza", "Predtšuvstvije zimõ", "V tšužom gorode", "Po tu storonu vod"))
*Arvo Urb (trummid ("Deti solntsa", "Lebedinaja pesnja"))
*Rein Joasoo (trummid ("Svetlõi krai", "Sorvannõje tsvetõ", "Kinogorod"))
*Ivan Makarov (taustalaul ("Budet svet", "V tšužom gorode"))

## Välislingid
*
Ülemlinnapea

**Ülemlinnapea** on mõningate suuremate linnade linnapeade ametinimetus.

## Eesti
Eestis oli 1938. aasta Linnaseaduse järgi pealinna (Tallinna) linnapea ametinimetus (Tallinna abilinnapea ametinimetus oli linnapea). Tallinna ülemlinnapead olid Jaan Soots (1938–1939) ja Aleksander Tõnisson (1939–1940). Saksa okupatsiooni algul (1941) oli Tallinna ülemlinnapea Artur Terras, kuid nimetati seejärel ümber 1. linnapeaks.

## Saksamaa
Saksamaal nimetatakse **ülemlinnapeaks** (*Oberbürgermeister*) suuremate linnade linnapäid. Linn-liidumaade vastavad ametid kannavad teisi nimetusi: Berliinis **valitsev linnapea** (*Regierender Bürgermeister*), Hamburgis **esimene linnapea** (*Erster Bürgermeister*) ja Bremenis **linnapea ja senati president** (*Bürgermeister und Präsident des Senats*). 

Ülemlinnapead liidumaade kaupa: 

## Inglismaa

Inglismaal on ülemlinnapea ehk **lordmeer** (*Lord Mayor*) aunimetus, mida kasutatakse Londonis ja veel 25 linnas.
ETK

**ETK** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eestimaa Töölisühingute Keskliit
*Eesti Tarbijate Kooperatiiv
*Eesti Tarbijateühistute Keskühistu
*Eesti Tarvitajateühisuste Keskühisus (1917–1941, hilisem Eesti Tarbijate Kooperatiivide Vabariiklik Liit)
*Eesti Tervisekasvatuse Keskus
*Eesti Täisevangeelne Kirik
*Eesti Tööliste Kindlustusühing
*Eesti Töörahva Kommuun
*...
Lauskmaa

**Lauskmaa** on laialdane maa-ala, mille pind on enam-vähem tasane ja liigestatud kõrgustike, madalike, laiade orgude ja lavamaadega. Lauskmaa üldkõrgus on tavaliselt 300–400&nbsp;m ja erinevate osade suhtelised kõrgused on väikesed.

Maailmas on kõige tuntumad Ida-Euroopa lauskmaa ja Lääne-Siberi lauskmaa, millest suurem osa asub Venemaal.

## Vaata ka
*Tasandik
Åkirkeby

**Åkirkeby** ehk **Aakirkeby** on asula Taanis Bornholmi saare lõunaosas Rønne ja  Nexø vahel, Aakeri kihelkonna suurim asula. 

Elanike arv oli 2010. aasta andmetel 2090 ja 2007. aasta andmetel 2178 .

Asula on saanud nime seal paikneva Aa kiriku (*Aa Kirke*) järgi. See on Bornholmi suurim ja tõenäoliselt vanim kirik, mis pärineb umbes 1100. aastast. Åkirkebys on ka katoliku kirik (1936). 

Varem oli Åkirkeby Aakirkeby valla keskus, kuid nüüd on kõik Bornholmi vallad ühendatud Bornholmi piirkondvallaks.   

Alevi hüüdnimi on *Blomsterbyen* ('Lilleküla') ning paljud elanikud püüad seda nime õigustada. 

Åkirkebys asuvad TV 2/Bornholm, NaturBornholm, kauplused, Netto, Brugsen ja Bornholmi viimane "tõeline" lihunik. 

Åkirkeby ümbruses on hulk ilusaid suvilaid, näiteks alevist lõunas Boderne ja Pederskeri juures.

Aakirkebyst kagus on Bornholmi ainus ja Taani suurim viimamarjaistandus. 

Åkirkeby lähedal on ka Ekkodalen ('Kajaorg'), kus Ekkodalshuset vahendab kunsti, kultuuri ja kohvi.  Ekkodalshuset on kaja proovimise keskus. Otsitakse uusi proovilauseid lause "Hvad drikker Møller?" ('Mida Møller joob?') kõrvale (vastus on "øller" 'õllesid'). Aastal 2007 korraldatud konkursi võitis õppejõud Klaus Kjøller lausega "Hvad forvolder prinsesser smerter?" ('Mis põhjustab printsessidele valu?'; vastus on "ærter" 'herned').

Bornholmi sörgirada (*Bornholms  Travbane*) Almindingenis on kahtlemata Taani kauneim. Seal peetakse iga-aastast loomanäitust, mis varem leidis aset Christianshøjkroeni lähedal Koldekilde juures.

## Viited

## Välislingid
*Aakirkeby ametlik koduleht 
*Aakirkeby koduleht
*Aakirkeby ajalugu
Karatšajevsk

**Karatšajevsk** (vene *Карачаевск*; karatšai-balkaari *Къарачай шахар*; abasiini *Хъебтей, Къарча къала*; kabardi-tšerkessi *Карачаевск*) on linn Venemaal Karatšai-Tšerkessi Vabariigis, Karatšajevski rajooni keskus. Asub Kubani jõe ääres, Teberda ja Mara suudmes, umbes 900 m kõrgusel merepinnast.

Linn on asutatud 1926. aastal Georgijevskoje külana, nimetati ümber Mikojan-Šahhariks. Linnaõigused sai 1929. 1944 liideti linn Gruusia NSV-ga ja nimetati Kluhhoriks (Клухори), 1957 liideti Vene NFSV-ga ja sai karatšaide järgi praeguse nime.

## Viited
Rosersberg

**Rosersberg** on tiheasustusega paikkond Rootsis Stockholmi läänis Sigtuna vallas. Elanike arv 1600 (2005).

Seal asub Rosersbergi loss.

## Viited
Domodedovo

**Domodedovo** on linn Venemaal Moskva oblastis, Domodedovo rajooni keskus. Asub Moskvast 37 km lõunas, Moskva–Kašira raudtee ääres.

Asutati 1900. aastal raudteeäärse külana. Linnaõigused sai 1947. aastal.

Linnas on metalli-, ehitusmaterjalide ja masinatööstuse ettevõtted. Linna lähedal asub Domodedovo lennujaam.

## Vaata ka
*Pommiplahvatus Domodedovo lennujaamas

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Ulriksdal

**Ulriksdal** on piirkond Rootsis Stockholmi läänis Stockholmist põhja pool Solna vallas Brunnsvikeni ja Edsvikeni vahel. 

## Vaata ka
*Ulriksdali loss
Kõrgustike loend

*Siin on loetletud [[kõrgustik]]ke*

## A
*Aasovi kõrgustik
*Alūksne kõrgustik
*Andoma kõrgustik
*Ašmjanõ kõrgustik
*Augšzeme kõrgustik
*Aukštaitija kõrgustik
*Aunuse kõrgustik

## B
*Balti moreenikõrgustike vöönd
*Bežanitsõ kõrgustik

## D
*Dnepri kõrgustik
*Donetsi kõrgustik
*Dunàntśli kõrgustik
*Dzūkija kõrgustik

## G
*Golani kõrgustik

## H
*Haanja kõrgustik

## I
*Ida-Kuramaa kõrgustik
*Isuri kõrgustik

## K
*Kalatši kõrgustik
*Karula kõrgustik 
*Kesk-Vene kõrgustik
*Kurzeme kõrgustik
*Kuramaa kõrgustik
*Kökšetau kõrgustik

## L
*Latgale kõrgustik
*Lublini kõrgustik
*Lõuna-Šoti kõrgustik
*Lääne-Karjala kõrgustik
*Lääne-Kuramaa kõrgustik

## M
*Masuuria kõrgustik
*Mecklenburgi kõrgustik
*Minski kõrgustik

## N
*Normandia kõrgustik

## O
*Obštši Sõrt
*Otepää kõrgustik
*Ovata kõrgustik

## P
*Pandivere kõrgustik
*Peipsi-tagune Luuga (Lauga) kõrgustik
*Podoolia kõrgustik
*Pomoori kõrgustik
*Pulkovo kõrgustik
*Põhja kõrgustik
*Põhja-Kuramaa kõrgustik

## S
*Sakala kõrgustik
*Sileesia kõrgustik
*Smolenski kõrgustik
*Smolenski-Moskva kõrgustik
*Somaali kõrgustik
*Sudoma kõrgustik
*Sūduva kõrgustik
*Suwatki kõrgustik
*Szeska kõrgustik

## Š
*Švenionvse kõrgustik

## T
*Timaani kõrgustik
*Tsagada kõrgustik
*Tšehhi-Morava kõrgustik

## Ž
*Žemaitija kõrgustik
*Žiguli kõrgustik

## V
*Valdai kõrgustik 
*Valgevene kõrgustik
*Vavkavõski kõrgustik
*Vepsa kõrgustik
*Vetrenõi Pojas ehk **Tuulevöö**
*Vidzeme kõrgustik
*Volga kõrgustik
*Volõõnia kõrgustik

## Ü
*Ülem-Kama kõrgustik
Neusalza-Spremberg

**Neusalza-Spremberg** on linn Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis, otse Tšehhi piiril.

## Linnaosad
Neusalza, Spremberg ja Sonneberg.

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht (*saksa keeles*)
Tartu Kivilinna Kool

**Tartu Kivilinna Kool** (2014. aasta sügiseni **Tartu Kivilinna Gümnaasium**) on Tartus Annelinnas tegutsev põhikool. Kool asub  aadressil Kaunase puiestee 71.

## Ajalugu
Kool alustas tegevust 1985. aastal **Tartu 16. Keskkoolina**. Esialgu komplekteeriti 19 klassi, kus õppis kokku 580 õpilast.

Alates 2004. aastast asus kool kahes õppehoones: Kaunase puiestee 71 (1.-7. klass) ja Kaunase puiestee 70 (8.-12. klass). Pärast keskkooliosa kaotamist 2014. aastal tegutseb kool ainult hoones Kaunase puiestee 71.

Kivilinna Gümnaasium oli õpilaste arvult Eesti suurim keskharidust andev õppeasutus, seal õppis 1506 õpilast (2007).

Aastal 2014 läks kooli gümnaasiumiosa uue kooli Tartu Kristjan Jaak Petersoni Gümnaasiumi koosseisu.

## Õppesuunad
Tartu Kivilinna Koolis õpetatakse riikliku õppekava alusel, õppeperioode on viis, kokkuvõttev hindamine toimub kaks korda õppeaastas.
Peamised märksõnad, millele õpiprotsessis Kivilinna koolis keskendutakse, on tervis ja liikumine, lai silmaring, enesehinda

## Traditsioonid

## Välislingid
*Koduleht
Sigtuna vald

**Sigtuna vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Stockholmi läänis.

Suuremad asulad on Märsta, Sigtuna ja Rosersberg.

Valla idaosas asub Stockholmi Arlanda lennujaam.

Sigtuna valla sõpruslinn Eestis on Rakvere.

## Vaata ka
*Rosersbergi loss
*Steninge loss

## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht
Seifhennersdorf

**Seifhennersdorf** on linn Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis, otse Tšehhi piiril.

## Välislingid
*Linna koduleht (*saksa keeles*)
Nõgu

**Nõgu** on looduslik negatiivne pinnavorm. See on enam-vähem suletud süvend maapinnas või ookeani põhjas erineva kuju, suuruse ja tekkimispõhjustega.

## Vaata ka
*alang
*jäärak
*jõeorg
*kraater
*maailmamere nõgude loend
*süvik
Neugersdorf

**Neugersdorf** on linn ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis, otse Tšehhi piiril.

1. jaanuaril 2011 liideti see Ebersbachi linnaga, tekkis Ebersbach-Neugersdorf.
Grace Kelly (singel)

**"Grace Kelly"** on Mika teine singel plaadilt "Life in Cartoon Motion". See ilmus 9. jaanuaril 2007.

Lugu sai nime Ameerika näitleja ja Monaco vürstinna Grace Kelly järgi. Loos kasutatakse lõiku dialoogist filmis "The Country Girl", kus Grace Kelly mängis.

Loos nimetatakse ka Freddie Mercuryt, kelle hääle sarnaseks on Mika oma peetud.
Big Girl (You Are Beautiful)

"**Big Girl (You Are Beautiful)**" on Mika neljas singel plaadilt "Life in Cartoon Motion". See ilmus 23. juulil 2007.
Fantoom (täpsustus)

***[[Fantoom]]** on kummituslik olend, kes end aeg-ajalt ilmutab.
***"[[Fantoom (romaanisari)|Fantoom]]"** on Pierre Souvestre'i ja Marcel Allaini kirjutatud romaanisari aastatest 1911–1914.
***"[[Fantoom (koomiks)|Fantoom]]"** on Lee Falki koomiksisari 1936. aastast.
***"[[Fantoom (film 1964)|Fantoom]]"** on 1964. aasta film.
***"[[Fantoom (muusikal)|Fantoom]]"** on Maury Yestoni ja Arthur Kopiti 1991. aasta muusikal.
***"[[Fantoom (film 1996)|Fantoom]]"** on 1996. aasta film.
*...

## Vaata ka
*ooperifantoom
*fantoomrasedus
*fantoomvalu
Jenka

**Jenka** (soome keeles *letkajenkka*, lühemalt *letkis*) on Soomest pärinev tants, mida tantsitakse soome rahvatantsu *[[jenkka]]* muusika saatel *[[conga]]*-laadses kolonnis ameerika tantsu *[[bunny hop]]* sammudega sarnanevate sammudega.

Jenka loodi 1960. aastatel Soomes ja see levis kiiresti Euroopasse. Seal oli tantsu nimetusena kasutatusel inglispärane *letkiss*, mis lisas mõnes tantsuvariandis sammudele suudluse elemendi, kuigi algselt tantsu nimetusel suudlemisega mingit seost ei olnud.

## Välislingid
*"Tants ja Ants Tael. Jenka" (sissejuhatus tantsu ajaloosse ja tantsu õpetus). Eesti Raadio 1966
William Golding

Sir **William Gerald Golding** (19. september 1911 – 19. juuni 1993) oli inglise kirjanik. 

1980. aastal sai ta Bookeri auhinna ja 1983. aastal Nobeli kirjandusauhinna.

## Teosed eesti keeles
* "Kärbeste jumal" (*Lord of the flies*; romaan). Tõlkinud Henno Rajandi. Loomingu Raamatukogu, Tallinn 1964, nr 48–50
* "Vaba langemine" (*Free fall*; romaan). Tõlkinud Henno Rajandi. Loomingu Raamatukogu 1969, nr 30–33; 2. trükk: "Eesti Päevalehe raamat" 2006
* "Torn" (*Spire*; romaan). Tõlkinud Ülo Poots. Eesti Raamat, Tallinn 1972
* "Kärbeste Jumal. Mereristsed" (*Lord of the flies*; *Rites of Passage*; romaanid). Tõlkinud Henno Rajandi, järelsõna: Lembit Liivak. Sari "Nobeli laureaat", Eesti Raamat 1989
* "Pärijad. Merehädaline Martin" (*The inheritors*; *Pincher Martin*; romaanid). Tõlkinud Matti Piirimaa, järelsõna: Ene-Reet Soovik. Sari "Nobeli laureaat". Eesti Raamat 2003
* "Kärbeste Jumal" (3. trükk; järelsõna: Lembit Liivak). Sari "Punane raamat", Tänapäev, Tallinn 2003
* "Tuulevaikus" (*Close quarters*; romaan). Tõlkinud Matti Piirimaa. Sari "Mereromaan", Eesti Raamat 2007
* "Tuli laevas" (*Fire down below*; romaan). Tõlkinud Matti Piirimaa. Sari "Mereromaan", Eesti Raamat 2008

Romaanid "Mereristsed", "Tuulevaikus" ja "Tuli laevas" moodustavad triloogia "Teekond maailma lõppu".

## Kirjandus
* S. Murumets, "Nobeli kirjandusauhind William Goldingile" – Looming 1984, nr 1, lk 132–134
* Enn Soosaar, "William Goldingile Nobeli kirjandusauhind 1983" – Keel ja Kirjandus 1984, nr 2, lk 127–128
* Elena Aleyeva, "*The function of the anonymous and irrational in the novel by W. Golding The lord of the flies*" – Interlitteraria 9 / ed. Jüri Talvet. Tartu Ülikooli Kirjastus 2004, lk 368–374

## Välislingid
* Toomas Raudam, "William Golding – pessimistiks sildistatu" (Eesti Päevaleht / Arkaadia, 7. juuli 2006, lk 16)
Hasle

***[[Hasle (Taani)|Hasle]]** on asula Bornholmi saarel Taanis.
***[[Hasle (Šveits)|Hasle]]** on küla Šveitsis Luzerni kantonis Hasle vallas.
***[[Hasle (Norra)|Hasle]]** on küla Norras Sarpsborgi vallas.
***[[Hasle bei Burgdorf]]** on vald Šveitsis Berni kantonis. 
***[[Hasle im Emmental]]** on küla Šveitsis Berni kantonis Hasle bei Burgdorfis.
***[[Hasle (Århus)|Hasle]]** on Taani linna Århusi linnaosa, endine asula.    
***[[Hasle (metroojaam)|Hasle]]** on metroojaam Oslos. 

## Vaata ka
*Hasle-Rüegsau
*Hasle vald Šveitsis Luzerni kantonis
*Hasle vald, endine vald Taanis
*Hasle kihelkond Taanis
Wole Soyinka

**Wole Soyinka** (õieti **Akinwande Oluwole Soyinka**; 13. juuli 1934) on Nigeeria ingliskeelne kirjanik. Aastal 1986 sai ta Nobeli kirjandusauhinna.
Jossif Brodski

**Jossif Aleksandrovitš Brodski** (**Joseph Brodsky**; 24. mai 1940 Leningrad – 28. jaanuar 1996 New York) oli juudi päritolu vene-ameerika venekeelne luuletaja ja ingliskeelne esseist. 1987. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna. Brodski eelistas oma eesnime inglispärast kuju Joseph, et vältida assotsiatsioone Jossif Staliniga.

Ta saadeti Nõukogude Liidust välja 1972. aastal. Ta asus elama USA-sse ja sai 1980. aastal Ameerika Ühendriikide kodakondsuse.

## Tunnustus
*1979 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia tegevliikmeks

## Teosed eesti keeles
*Jossif Brodski, "Türanniast". Inglise keelest tõlkinud Barbi Pilvre. "Avakõne Williamsi kolledžis 1984". Inglise keelest tõlkinud Doris Kareva – Looming 1988, nr 10, lk 1373–79
*Joseph Brodsky, "Täiel määral mitte keegi" (kolm esseed). Inglise keelest tõlkinud Juhan Kristjan Talve ja Kersti Unt. Loomingu Raamatukogu 1991, nr 27/28
*Joseph Brodsky, "Koguja rõõm" (esseed). Koostanud ja järelsõna "Brodsky esseistika": Mihhail Lotman; tõlkinud Joel Sang jt. Sari "Avatud Eesti raamat", Vagabund, Tallinn 1996, 280 lk
*Joseph Brodsky, "Visand"; "Hirm"; "Viiuldaja romanss"; "Varga romanss" (luuletused). Vene keelest tõlkinud Ott Arder – Looming 1999, nr 3, lk 323–325
*Jossif Brodski, "Atlantise lähistel. Valik luuletusi". Loomingu Raamatukogu 2018/10-11. Tõlkinud Maria-Kristiina Lotman.
*Joseph Brodsky, "Veepervel". Loomingu Raamatukogu 2025/14. Tõlkinud Jan Kaus.

## Kirjandus
* "Kohus Jossif Brodski üle". Üles kirjutanud Frida Vigdorova. Tõlkinud Anna Veršik; toimetuse järelmärkus – Vikerkaar 1989, nr 9, lk 77–87
* Ülo Tuulik, "Giordano Bruno põletamine. Poliitiline novell" (Brodski kohtuprotsessi üleskirjutuse põhjal) – Poliitika 1990, nr 6, lk 97–103
* Doris Kareva, "Luuletaja aeg" – Kultuurileht 9. 02. 1996, lk 2–3 ja D. Kareva raamatus "Tähendused", 2007, lk 86–93
* Hellar Grabbi, "Brodski teekond loorberipärjani" – H. Grabbi raamatus "Tulgu uus taevas: mõtteid viiekümnest kirjanikust", Virgela, Tallinn 1999, lk 217–223
* Mihhail Lotman, "Pistriku talvekarje: esseid Joseph Brodsky poeetikast ja surmast". Osa teksti vene keeles. Varrak, Tallinn 2005, 156 lk
* Arne Merilai, "Vene luule geenius" (M. Lotmani "Pistriku talvekarje" arvustus) – Eesti Ekspress / Areen 25. mai 2006, nr 21, lk B12 ja A. Merilai raamatus "Õnne tähendus. Kriitilisi emotsioone 1990–2010", Tartu Ülikooli Kirjastus, Tartu 2011, lk 29–31
* Mihhail Lotman, "Pistriku talvekarje: esseed Joseph Brodsky poeetikast ja surmast". Luuletused vene keelest tõlkinud Mihhail Lotman ja Maria-Kristiina Lotman. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2013, 288 lk
Camilo José Cela

Don **Camilo José Cela Trulock, esimene Iria Flavia markii** (11. mai 1916 – 17. jaanuar 2002) oli hispaania kirjanik. 1989. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

1995. aastal sai ta Miguel de Cervantese auhinna.

## Teosed eesti keeles

*"Apelsin on talvine vili"; jutustused, tõlkinud Ants Viir ja Ott Ojamaa. Tallinn, Perioodika, 1977.
*"Taru"; romaan, tõlkinud Inna Kustavus ja Ain Kaalep. Tallinn, Eesti Raamat, 1987.
Jaroslav Seifert

**Jaroslav Seifert** (23. september 1901 Praha – 10. jaanuar 1986 Praha) oli tšehhi kirjanik ja ajakirjanik. 1984. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

## Elukäik
Seifert kasvas Praha töölislinnaosas Žižkovis. Tema ema oli katoliiklane ja isa oli sotsialistlik ateist. Seifert jättis gümnaasiumi pooleli ja hakkas tööle ajakirjanikuna.

Esimesed luuletused kirjutas Seifert esimese maailmasõja ajal. Need olid anarhistliku sisuga. Iseseisvas Tšehhoslovakkias sai temast sotsiaaldemokraat ja kommunist.

1920. aastal asutas Seifert koos teiste kunstnike ja kirjanikena rühmituse Devĕtsil ('katkujuur', sõna-sõnalt 'üheksa jõudu'), mille eesmärk oli "maailma uuesti üles ehitada." Tema kaaslaste seas oli Karel Teige.
Sel ajal tegi Seifert kaastööd Praha ja Brno ajalehtedele ja ajakirjadele.

Aastatel 1925 ja 1928 reisis ta Nõukogude Liidus. Aastal 1929 kirjutas ta alla kommunistliku partei juhtkonna vastasele kirjale, mistõttu ta heideti parteist välja. Hiljem avaldas ta luulekogusid.

Saksa okupatsiooni ajal ilmus Seifertil kolme luulekogu. Kommunistliku režiimi ajal kritiseeriti tema loomingut ning teda sunniti avalikust elust lahkuma.

Ta kirjutas ja rääkis avalikust vastutusest ja kodanikuteadlikkusest. Aastal 1956 ütles ta teises tšehhi kirjanike kongressil kõneldes: "Kui keegi teine vaikib tõe maha, võib see olla taktikaline manööver. Kui kirjanik vaikib tõe maha, siis ta valetab."

Pärast Praha kevadet jätkas ta kirjutamist, aga halva tervise tõttu ei saanud poliitilises tegevuses kuigivõrd osaleda. Kirjanik suri oma kodus Břevnovis Prahas.

## Teosed
Seiferti esimeses luulekogu "Město v slzách" ("Pisarates linn", 1921) segunevad emotsionaalsed teemad poliitikaga.

Tema noorpõlve luuletused olid inspireeritud Prahast, näiteks vanalinna vaatamisväärsustest, kirikutest ja parkidest, ja Vltava jõest.

Seifert tõlkis vene ja prantsuse keelest, sealhulgas Aleksandr Bloki, Paul Verlaine'i ja Guillaume Apollinaire'i luulet.

## Raamatud
* *Město v slzách* (1921)
* *Samá láska* (1923)
* *Na vlnách TSF* (1925)
* *Slavík zpívá špatně* (1926)
* *Básně* (1929)
* *Poštovní holub* (1929)
* *Hvězdy nad Rajskou zahradou* (1929)
* *Jablko z klína* (1933)
* *Ruce Venušiny* (1936)
* *Jaro, sbohem* (1937)
* *Zhasněte světla* (1938)
* *Vějíř Boženy Němcové* (1940)
* *Světlem oděná* (1940)
* *Kamenný most* (1944)
* *Přilba z hlíny* (1945)
* *Ruka a plamen* (1948)
* *Šel malíř chudě do světa* (1949)
* *Píseň o Viktorce* (1950)
* *Maminka* (1954)
* *Chlapec a hvězdy* (1956)
* *Praha a Věnec sonetů (1956
* *Zrnka révy* (1965)
* *Koncert na ostrově* (1965)
* *Odlévání zvonů* (1967)
* *Halleyova kometa* (1967)
* *Kniha o Praze* (1968)
* *Morový sloup* (1968–1970)
* *Deštník z Picadilly* (1979)
* *Všecky krásy světa* (1979)
* *Býti básníkem'' (1983)

## Teosed eesti keeles
* 15 luuletust, tõlkinud Ellen Niit – kogumikus "Kümme XX sajandi tšehhi luuletajat", koostanud ja eessõna: Vladimir Macura, reaalused tõlked ja autorite elulood: Küllike Tohver, Eesti Raamat, Tallinn 1986, lk 147–162

## Viited

## Kirjandus
* Lembit Remmelgas, "Jaroslav Seifert ja teised" (Nobeli auhinna määramise puhul) – Looming 1985, nr 1, lk 133–135
Claude Simon

**Claude Simon** [klod sim'o(n)] (10. oktoober 1913 Antananarivo – 6. juuli 2005 Pariis) oli prantsuse kirjanik. 1985. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

## Teosed eesti keeles
* "Flandria tee" (*La Route des Flandres*; romaan). Prantsuse keelest tõlkinud Leena Tomasberg. Sari "Nobeli laureaat", Eesti Raamat, Tallinn 2010, 208 lk; ISBN 9789985658659

## Tunnustus
* 1967 – Prix Médicis
* 1985 – Nobeli kirjandusauhind

## Kirjandus
* Ott Ojamaa, "Pidu prantslaste tänavas ehk Claude Simon on Nobel 1985" – Looming 1985, nr 11, lk 1572
* Ott Ojamaa, "*À propos*, Claude Simon..." – Keel ja Kirjandus 1986, nr 3, lk 190–192 ja Ott Ojamaa artiklite kogumikus "Armastus seaduslikus abielus", sari Eesti mõttelugu, Ilmamaa, Tartu 2010, lk 324–330
Kenzaburō Ōe

**Kenzaburō Ōe** (jaapani keeles 大江 健三郎 *Ōe Kenzaburō*; 31. jaanuar 1935 Ehime prefektuur – 3. märts 2023) oli jaapani kirjanik. 1994. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

## Tunnustus

*1958 Akutagawa auhind lühijutu "Saak" (飼育 *Shiiku*) eest
*1967 Jun’ichirō Tanizaki auhind romaani "Sajandi mäng" eest
*1982 Yomiuri kirjandusauhind
*1984 Yasunari Kawabata kirjandusauhind 
*1990 Sei Itō kirjandusauhind
*1994 Nobeli kirjandusauhind.

## Teosed
*"Sajandi mäng" (万延元年のフットボール *Manen gannen no futtobōru*) 1967, eesti keeles Margit Juurika tõlkes 2014.
Seamus Heaney

**Seamus Justin Heaney** [š'eimös dž'astin h'iini] (13. aprill 1939 Põhja-Iirimaa – 30. august 2013) oli ingliskeelne iiri luuletaja. Aastal 1995 sai ta Nobeli kirjandusauhinna ja 2006. aastal T. S. Elioti luuleauhinna.

Ta elas Dublinis.

## Luulekogud

* "Eleven Poems" (Queen's University, 1965)
* "Death of a Naturalist" (Faber & Faber, 1966)
* "The Island People" (BBC, 1968)
* "A Lough Neagh Sequence" (Pheonix, 1969)
* "Door into the Dark" (Faber & Faber, 1969)
* "Night Drive" (Gilbertson, 1970)
* "A Boy Driving His Father to Confession" (Sceptre Press, 1970)
* "Wintering Out" (Faber & Faber, 1972)
* "Stations" (Ulsterman Publications, 1975)
* "Bog Poems" (Rainbow Press, 1975)
* "North" (Faber & Faber, 1975)
* "After Summer" (Gallery Press, 1978)
* "Hedge School" (Janus Press, 1979)
* "Ugolino" (Carpenter Press, 1979)
* "Field Work" (Faber & Faber, 1979)
* "Gravities" (Charlotte Press, 1979)
* "A Family Album" (Byron Press, 1979)
* "Selected Poems" 1965–1975 (Faber & Faber, 1980)
* "Poems and a Memoir" (Limited Editions Club, 1982)
* "An Open Letter" (Field Day, 1983)
* "Verses for a Fordham Commencement" (Nadja Press, 1984)
* "Station Island" (Faber & Faber, 1984)
* "Hailstones" (Gallery Press, 1984)
* "From the Republic of Conscience" (Amnesty International, 1985)
* "Clearances" (Cornamona Press, 1986)
* "The Haw Lantern" (Faber & Faber, 1987)
* "The Sounds of Rain" (Emory University, 1988)
* "New Selected Poems" 1966–1987 (Faber & Faber, 1990)
* "The Tree Clock" (Linen Hall Library, 1990)
* "Squarings" (Hieroglyph Editions, 1991)
* "Seeing Things" (Faber & Faber, 1991)
* "The Golden Bough" (Bonnefant Press, 1992)
* "Keeping Going" (Bow and Arrow Press, 1993)
* "The Spirit Level" (Faber & Faber, 1996)
* "Audenesque" (Maeght, 1998)
* "Opened Ground: Poems 1966–1996" (Faber & Faber, 1998)
* "The Light of the Leaves" (Bonnefant Press, 1999)
* "Electric Light" (Faber & Faber, 2001)
* "District and Circle" (Faber & Faber, 2006)

## Luulet eesti keeles
* Iiri bukett – Vikerkaar 1991, nr 2
* "Süümevabariik I–III". Inglise keelest tõlkinud ja kommenteerinud Märt Väljataga – Looming 1994, nr 6, lk 752–753
* "Viirpuu latern"; "Mükeene valvur"; "Valgustushetk". Tõlkinud Indrek Hirv – Hirve luulekogus "Põuasinine", LR 1996, nr 11, lk 32, 52–54
Dario Fo

**Dario Luigi Angelo Fo** (24. märts 1926 – 13. oktoober 2016) oli itaalia kirjanik, lavastaja, lavakujundaja, näitleja ja helilooja. 

1997. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

Dario Fo oli abielus näitleja Franca Ramega.
José Saramago

**José de Sousa Saramago** (16. november 1922 – 18. juuni 2010) oli portugali kirjanik ja ajakirjanik. 1998. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

José Saramago kirjutas nii romaane kui ka näidendeid ja luulet. Tema kirjanduslikuks läbimurdeteoseks peetakse 1982. aastal ilmunud romaani "Baltasar ja Blimunda" ("Memorial do Convento"). Kriitikud peavad parimaks teoseks 1984. aastal ilmunud romaani "Aasta, mil suri Ricardo Reis" ("O Ano da Morte de Ricardo Reis"). 

## Eesti keeles ilmunud teosed
* "Pimedus" ("Ensaio sobre a Cegueira"; 1995). Tõlkinud Mare Vega Salamanca. Eesti Raamat 2007. ISBN 978-9985-65-610-5
*"Tujukas surm" ("As Intermitências da Morte"; 2005). Tõlkinud Janne Kukk. Eesti Raamat 2018. 

## Tunnustus
* 1995 – Camõesi auhind
* 1998 – Nobeli kirjandusauhind
Gao Xingjian

**Gao Xingjian** (hiina 高行健; pinyin: Gāo Xíngjiàn; sündinud 4. jaanuaril 1940 Ganzhous, Jiangxi provintsis) on hiina emigrandist kirjanik. 2000. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

1988. aastal asus ta elama Prantsusmaale. Gao Xingjian elab Pariisis ja on alates 1998. aastast Prantsusmaa kodanik.

## Teoseid

*"Gei wo laoye mai yugan" (给我老爷买鱼竿), 1986
*"Língshān" (灵山), 1989
Vidiadhar Surajprasad Naipaul

Sir **Vidiadhar Surajprasad Naipaul** (17. august 1932 Chaguanas Trinidad ja Tobago – 11. august 2018 London) oli Trinidadil sündinud India päritolu Briti kirjanik. 2001. aastal pälvis ta Nobeli kirjandusauhinna.

## Tunnustus

* 1971 – Bookeri auhind
* 1983 – Jeruusalemma auhind
* 1993 – David Coheni auhind
* 2001 – Nobeli kirjandusauhind

## Teosed eesti keeles
*"Sissid", Tallinn, Perioodika, 1983. Tõlkinud Mati Soomre.
*"Härra Stone ja rüütlite kaaslane", Tallinn, Perioodika, 1994. Tõlkinud Tiina Tiiman.
*"Meie universaalne tsivilisatsioon", Looming, 2001, nr 11, lk 1689–1691.