open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Valimisringkond nr 7

**Valimisringkond nr 7** on Riigikogu valimiste ringkond, mis hõlmab alates 2003. aastast Ida-Viru maakonna. 

## [[2011. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 67 604, neist käis valimas 37 975 ehk 56,17%. E-hääli anti 4830. 

Isikumandaadi sai Mihhail Stalnuhhin (KE). Ringkonnamandaadi said Valeri Korb, Eldar Efendijev ja Lembit Kaljuvee (KE), Kristiina Ojuland (RE), Jevgeni Ossinovski ja Erki Nool (IRL).

## [[2015. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 7 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 63 380, neist käis valimas 34 863 ehk 55%. E-hääli anti 5446.

Isikumandaadi sai Yana Toom (KE; 11 573 häält). Ringkonnamandaadi said Mihhail Stalnuhhin (KE), Jevgeni Ossinovski (SDE), Martin Repinski (KE), Valeri Korb (KE) ja Deniss Boroditš (RE).

## [[2019. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 7 mandaati.

Isikumandaadi sai Yana Toom (KE) 6195 häälega. Ringkonnamandaadi said Mihhail Stalnuhhin (KE) 2653 häälega, Katri Raik (SDE)  2112 häälega, Eerik-Niiles Kross (RE) 1110 häälega ja Martin Repinski (KE) 976 häälega. Kompensatsioonimandaadi sai Riho Breivel (EKRE) 979 häälega.

## [[2023. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas on saadaval 6 mandaati.

## Viited
Mariliis Valkonen

**Mariliis Valkonen** (sündinud 31. juulil 1981 Tallinnas) on eesti helilooja. 

Mariliis Valkonen lõpetas 1999. aastal Tallinna Reaalkooli ja 2001. aastal muusikateooria erialal Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli, kus õppis ka kompositsiooni Lembit Veevo juures. Samal aastal astus ta Eesti Muusikaakadeemiasse, mille lõpetas kompositsiooni erialal professor Eino Tambergi juhendamisel 2005. aastal. 

2012. aastal omandas Mariliis Valkonen samas magistrikraadi, juhendajaks Helena Tulve. 2004 ja 2006 võttis Valkonen osa rahvusvahelisest noorte heliloojate workshop’ist Dundagas, Lätis. 

Tema loomingut on esitatud sellistel muusikaüritustel nagu 2014. aasta Tallinn Music Week ja Uue eesti koorimuusika kontsert.

## Tunnustus

* 2006 Eesti Muusika Päevade preemia ("The Detective")
*2014 Eesti Muusika Päevade preemia ("Lendutõus")

## Isiklikku
Tema isa on Jüri Valkonen, vanaema oli koolijuht ja parteitöötaja Vilma Valkonen, vanaisa parteitöötaja Aleksander Valkonen, onu helilooja Andres Valkonen.

## Viited
Valimisringkond nr 12

**Valimisringkond nr 12** on Riigikogu valimiste ringkond, mis moodustati esimest korda 2003. aasta Riigikogu valimisteks ja hõlmab Pärnu maakonda. Enne seda hõlmas Pärnu maakonda valimisringkond nr 11.

## [[2011. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 69 110, neist käis valimas 40 659 ehk 58,83%. E-hääli anti 8985. 

Isikumandaati keegi ei saanud. Ringkonnamandaadi said Rein Lang ja Väino Linde (RE), Kadri Simson (KE), Marianne Mikko (SDE) ja Annely Akkermann (IRL).

## [[2015. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 65 646, neist käis valimas 39 459 ehk 60,6%. E-hääli anti 10 913.

Isikumandaadi sai Toomas Kivimägi (RE; 7603 häält), Mart Helme (EKRE; 6714 häält) ja Kadri Simson (KE; 5726 häält). Ringkonnamandaadi said Andres Metsoja (IRL), Indrek Saar (SDE) ja Jüri Jaanson (RE).

## [[2019. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 7 mandaati.

Isikumandaadi sai Mart Helme (EKRE) 9170 häälega. Ringkonnamandaadi said Kadri Simson (KE) 5741 häälega, Toomas Kivimägi (RE) 5202 häälega, Annely Akkermann (RE) 2397 häälega, Andres Metsoja (IE) 2228 häälega ja Alar Laneman (EKRE) 673 häälega. Kompensatsioonimandaadi sai Jüri Jaanson (RE) 1139 häälega.

## [[2023. aasta Riigikogu valimised]]

Ringkonnas oli saadaval 7 mandaati.Hääleõiguslikke valijaid oli 71 003, neist käis valimas 44 113 ehk 62,1%. E-hääli anti 19 384.

## Viited
I (täpsustus)

**I** või **i** võib tähendada:
***I**, ladina kirja kasutavate tähestike täht
***[[I (kana)|I]]**, jaapani keele silptähestiku märk
***[[Rooma numbrid|I]]** on Rooma number üks

## Väljaanded
* **[[The Independent#The i|i]]** on Ühendkuningriigis Londonis ilmuva The Independenti sõsarleht
* ***[[i (Portugali ajaleht)|i]]*** on Portugalis Lissabonis ilmuv päevaleht

## Vaata ka
*Üks
The Independent

**The Independent** on Londonis ilmuv Briti päevaleht. 

Ajalehe asutasid 1986. aastal kolm endist The Daily Telegraphi ajakirjanikku: Andreas Whittam Smith, Stephen Glover ja Matthew Symonds.

2010. aasta 25. märtsil müüdi majandusraskustesse sattunud väljaanne vene miljardärile Aleksandr Lebedevile kuuluvale ettevõttele Independent Print Limited.

2014. aasta märtsis oli ajalehe keskmine trükiarv 63&nbsp;907, pühapäevase väljaande keskmine trükiarv oli 100&nbsp;549.

2016. aasta 26. märtsil ilmus ajalehe viimane paberväljaande number.

## Seotud väljaanded

### The Independent on Sunday
The Independent on Sunday on pühapäeviti ilmuv The Independenti sõsarleht.

### The i

2010. aasta oktoobris ilmuma hakanud **The i** on ajalehe The Independent sõsarleht. The i on omaette ajaleht, kuid avaldab mõningaid artikleid ka The Independentist.

### The (RED) Independent
**The (RED) Independent** on korrapäratult ilmuv väljaanne, mis on andnud päeva müügitulust poole heategevusele. Esmaväljaanne, mille toimetajaks oli Bono, ilmus 2006. aasta mais. 2006. aasta septembris ilmunud The RED Independenti väljaande on kujundanud Giorgio Armani.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (kodulehe mobiilivariant)
* The i
Emeriitdotsent

**Emeriitdotsent** on pensionile jäänud dotsent, kellele on antud vastav aunimetus. 

Tallinna Tehnikaülikool oli esimene Eesti avalik-õiguslik ülikool, mis kinnitas 2006. aastal emeriitdotsendi statuudi. Tartu Ülikoolis annab ülikooli senat emeriitdotsendi nimetuse vähemalt 15 aastat dotsendi ametis olnud õppejõule, kes on jõudnud vanaduspensioniikka.

## Viited
Kirikukoormised

**Kirikukoormised** on koormised ja maksud, mis on ette nähtud kiriku ja vaimulike ülalpidamiseks.

Eestis pidi talurahvas alates 13. sajandist maksma kirikule loonusmaksu, mille vaimulikud nõudsid osalt ise sisse, aga osalt laekus maks mõisnike kaasabil. Koormiseks oli esialgu kümnis, hiljem asendasid seda hinnus ja rahaline kirikumaks. Pärast kirikumõisate rajamist hakati nende talupoegadelt nõudma ka teotööd, mis kaotati alles 1917.

Aastatel 1842–1844 kinnitati kirikukoormised ametlikult umbes sellisel kujul, nagu nad juba 17. sajandist olid kehtinud. Iga kihelkonna kohta kinnitati kirikukoormised eraldi.

Pärast Eesti iseseisvumist muutus kirikumaksu tasumine vabatahtlikuks ja sellepärast maksis seda üksnes kolmandik inimesi. 1934 kehtestatud kirikute ja usuühingute seadus võimaldas kirikumaksu koguduse liikmetelt ka sundkorras sisse nõuda.

## Viited
Bertrice Small

**Bertrice Small** (9. detsember 1937 New York – 24. veebruar 2015) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik.

Eesti keeles on ilmunud tema romantilised romaanid "Blaze Windham" ja "Sultani lemmiknaine" (Ersen, 1998, tõlkinud Peeter Villmann).
Valimisringkond nr 11

**Valimisringkond nr 11** on Riigikogu valimiste ringkond, mis hõlmab alates 2003. aastast Võru, Valga ja Põlva maakonna

## [[2011. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 9 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 79 857, neist käis valimas 46 976 ehk 58,83%. E-hääli anti 9298. 

Isikumandaati keegi ei saanud. Ringkonnamandaadi said Heimar Lenk (KE), Valdo Randpere ja Urmas Klaas (RE), Ivari Padar ja Kalvi Kõva (SDE), Jaak Aaviksoo ja Priit Sibul (IRL).

## [[2015. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 9 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 75 542, neist käis valimas 44 974 ehk 59,5%. E-hääli anti 11 935.

Isikumandaati keegi ei saanud. Ringkonnamandaadi said Ivari Padar (SDE), Hanno Pevkur (RE), Heimar Lenk (KE), Liina Kersna (RE), Kalvi Kõva (SDE), Uno Kaskpeit (EKRE), Tarmo Tamm (KE) ja Priit Sibul (IRL). Kompensatsioonimandaadi said Arno Sild (EKRE) ja Maire Aunaste (IRL).

## [[2019. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati.

Isikumandaati ei saanud  keegi. Ringkonnamandaadi said Uno Kaskpeit (EKRE) 3802 häälega, Hanno Pevkur (RE) 3595 häälega, Tarmo Tamm (KE) 2824 häälega, Liina Kersna (RE) 2343 häälega, Ivari Padar (SDE) 1457 häälega, Priit Sibul (IE) 1406 häälega ja Merry Aart (EKRE) 1245 häälega. Kompensatsioonimandaadi said Kalvi Kõva (SDE) 605 häälega, Andrus Seeme (RE) 764 häälega ja Anneli Ott (KE) 1474 häälega.

## [[2023. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas on saadaval 8 mandaati.

## Viited
Vakujaosed

**Vakujaosed** ehk **perseelid** on loonuse liik.

Eestis moodustasid selle põhiliselt elusloomad ja selle saadused, näiteks munad, rasv ja liha, kuid ka õlu. Eestis hakati vakujaoseid koguma keskajal ja see kestis 19. sajandini. Vakujaoseid koguti algselt vakupeo jaoks, aga juba 16. sajandil asendati need rahamaksuga.

## Viited
Aruanne

**Aruanne** (militaarkontekstis ka **raport**) on suuline, kirjalik või muus vormis ülevaade töö või tegevuse tulemustest, mingist sündmusest või olukorrast.

## Vaata ka
*aastaaruanne
*raamatupidamisaruanne
*rahavoogude aruanne
*kuluaruanne
*tegevusaruanne
*praktikaaruanne
*sotsiaalne aruanne
*reportaaž
* Eesti inimarengu aruanne
Zbigniew Libera

**Zbigniew Stanisław Libera** (sündinud 7. juulil 1959 Pabianices Poolas) on Poola kunstnik. Tema tuntuim teos on laialt poleemikat tekitanud "LEGO koonduslaager" (1996). LEGO Corporation andis Liberale klotsid tasuta, teadmata tema kavandit ja kasutusviisi. Ehkki Libera kasutas oma LEGO-komplektidel kirja *sponsored by LEGO Systems*, kinnitab LEGO, et ei kiida tema teost heaks.

New Yorgi Juudi muuseum eksponeeris neid LEGO-komplekte 2002. aastal näitusel "Mirroring Evil: Nazi Imagery/Recent Art". Kriitikute arvates trivialiseerivad Libera mänguasjakomplektid holokausti. Libera pooldajad väitsid siiski, et need peegeldavad kurja leidlikkust, millega konstrueeriti koonduslaagrid kui terrorivahendid. Kunstiajalooline kriitika, nagu on seda esitanud Ernst van Alphen, on väitnud, et mänguasjad representeerivad holokausti ja kujundavad seda ümber meile tuttavamas võtmes, mis taastab selle tähenduse pärast retseptsioonis valdavate holokaustiteemaliste haridusprogrammide mõju. Kunstiajaloolane Norman Kleeblatt tõlgendab teost sarnaselt, pidades teost seotuks Michel Foucault' laadis vaatega koonduslaagritele.

Libera on teinud ka fotosarja "Residendid", milles taaslavastab ikoonilisi ajaloolisi fotosid teise maailmasõja ajast. 2015. aastal on üks foto sellest sarjast Tartu Kunstimuuseumi näitusel "Minu Poola. Mäletamisest ja unustamisest".

## Välislingid
* Zbigniew Libera
* "Konzentrationslager" (Libera LEGO koonduslaagrist)
* "Zbigniew Libera's Lego Concentration Camp: Iconoclasm in Conceptual Art About the Shoah" published in Other Voices, v.2 n.1, 2000.
* Zbigniew Libera näitus Michigani ülikooli resideeriva kunstnikuna
* Zbigniew Liber, culture.pl
Art Spiegelman

**Art Spiegelman** (kodanikunimega **Itzhak Avraham ben Zeev**; sündinud 15. veebruaril 1948 Stockholmis Rootsis) on USA koomiksikunstnik ja toimetaja.

Tema tuntuim teos on kaheköiteline holokaustiteemaline koomiks "Maus" (eesti keeles "Maus: ühe ellujäänu lugu" 2018, tlk Tiina Aro).

Ta on töötanud toimetajana koomiksiajakirjades Arcade ja Raw, 1992. aastast joonistas ta kümmekond aastat karikatuure ajakirjale The New Yorker, kus tema sulest pärines mitu tähelepanu pälvinud ja vahel ka skandaalset esikaant.

Tuntuks sai Spiegelman 1970. aastatel alternatiivse koomiksikunstnikuna. Tema toonased teosed oli lühikesed ja eksperimentaalsed ning sageli autobiograafilised. Valik neist ilmus kogumikus "Breakdowns" 1977. aastal. Järgmiseks joonistas ta "väga mahuka koomiksiraamatu" oma isa holokaustikogemustest. Graafilises romaanis "Maus" (saksa keeles 'hiir') on natse kujutatud kassidena, juute hiirtena ja poolakaid sigadena. Selle joonistamine võttis 13 aastat ja lõppes 1991. 1992. aastal anti sellele Pulitzeri preemia eriauhind ning seda peetakse üheks koomiksiajaloo tähtsamaks teoseks, mis tõmbas žanrile ka tõsiste uurijate tähelepanu.

Spiegelman ja Mouly toimetasid üksteist väljaannet koomiksi- ja graafikaajakirja Raw 1980–1991. Ajakiri tutvustas selliseid uusi talente nagu Charles Burns, Chris Ware ja Ben Katchor ning esitles ingliskeelsele publikule võõrkeelseid autoreid. 1990. aastate algusest töötasid nad ajakirjas The New Yorker, kust Spiegelman lahkus 2004. aastal, et töötada raamatuga "In the Shadow of No Towers" (2004), mis kujutab tema isiklikku vaadet 11. septembril 2001 New Yorgis toime pandud terrorirünnakutele.

Art Spiegelmani abikaasa on kujundaja ja toimetaja Françoise Mouly, lapsed kirjanik Nadja Spiegelman ja Dashiell Spiegelman.

## Tunnustus
*2015 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## Viited

## Välislingid
Transporditeenus

**Transporditeenus** on teenus, kus teenuse osutaja transpordib teenuse tellija esemeid või inimesi.

Transporditeenuse osutamise käigus kasutab ja kulutab teenuseosutaja ressursse: tööjõudu, transpordivahendeid, kütust, aega jne. Transporditöö järjepidevuse kindlustamiseks peab teenuse tellija hüvitama ressursside kulu. Veoteenuste jätkusuutlikkuse tagab teenuste kasutajatelt saadud õiglane tasu, mis katab transporditeenuste osutamiseks tehtavad kulutused ning tagab teenuse osutajale ka teatud kasumi. Rahaline hüvitis, mida tasuvad vedude tellijad vedajatele nende tehtud või tehtava transporditöö eest, on veotasu. Selle arvutamise aluseks on veosekäive. 

## Viited
Gerardo dei Tintori

**Gerardo dei Tintori** ehk **Gerardo Tintore** (1134, 1135 või 1140 Monza – 6. juuni 1207 Monza) on katoliku kiriku pühak. Koos Ristija Johannesega on ta Monza linna kaitsepühak.

Ta rajas Monzasse haigla.
Ottokar von Aderkas

**Emanuel Hugo Eugen Ottokar von Aderkas** (17. juuli/vkj 5. juuli 1859 Oti – 7. märts 1921 Kuressaare) oli Venemaa Keisririigi ametnik, Oti ja Koigi mõisnik.
Merikanni tänav

**Merikanni tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. 

Merikanni tänav on Sompa teelt algav umbes 100 meetrit pikk umbtänav, mis on rajatud endise Lepiku küla Kriibi (Abo) talu maadele.

Merikanni tänav on saanud nime 11. septembril 2013 roosa merikanni järgi.  Merikanni tänava kahel kinnistul on leitud roosa merikanni (III kategooria kaitsealune liik) kasvukoht.

2015. aasta alguse seisuga on Merikanni tänav pinnastee. 

## Viited
 

## Välislingid
*Merikanni tänav Lepiku asumi skeemil
Pecha Kucha

**Pecha Kucha** [p'etšakutša] (jaapani sõnast ペチャクチャ (*pechakucha*; 'lobisemine')) on esitlusstiil, mille puhul näidatakse 6 minuti ja 40 sekundi jooksul 20 slaidi (iga slaidi näidatakse 20 sekundit).

Pecha Kucha formaat motiveerib esitlejat keskenduma kõige olulisemale, arvestama range ajapiiranguga iga slaidi puhul (20 sekundit säte rakendatakse kõigile slaididele, esineja keskendub sõnumile ja slaide ei vaheta), vältima liigset teksti slaididel ning sõnumi auditooriumit arvestades selgelt välja tooma. 

## Viited
Peter Prevc

**Peter Prevc** (sündinud 20. septembril 1992 Kranjis) on endine Sloveenia suusahüppaja.

Hooajal 2015–2016 tuli ta maailma karikasarja üldvõitjaks.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2014  Sotšis
**  hõbemedal normaalmäel
**  pronksmedal suurel mäel

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2011  Oslos
**  pronksmedal meeskonnavõistluses suurel mäel
* 2013  Val di Fiemmes
**  hõbemedal suurel mäel
**  pronksmedal normaalmäel

### [[Suusalennu maailmameistrivõistlused|Suusalennu maailmameistrivõistlustel]]

* 2014  Harrachovis
**  pronksmedal lennumäel
* 2016  Bad Mitterndorfis
**  **kuldmedal** lennumäel
Aleksei Olgin

**Aleksei Olgin** (kodanikunimi **Lev Solomonovitš Magratšov**, Лев Соломонович Маграчёв; 1931 Leningrad – 17. jaanuar 2020 Tallinn) oli vene proosakirjanik ja luuletaja.

Kuni 1990. aastate keskpaigani elas ta Tallinnas, seejärel Soomes ning siis taas Tallinnas. 

Ta kirjutas sõnad laulule "Esimesed sammud", mida esitab ansambel Kõrsikud (albumil "Heli jälgedes", 2013).

Ta suri 17. jaanuar 2020 Tallinnas ja maeti 28. jaanuaril 2020 Metsakalmistule.

## Viited
Katarina Johnson-Thompson

**Katarina Mary Johnson-Thompson** (sündinud 9. jaanuaril 1993 Liverpoolis) on Suurbritannia kergejõustiklane, kelle põhialaks on seitsmevõistlus.

2014. aasta sisemaailmameistrivõistlustel võitis ta kaugushüppes 6.81-ga hõbemedali.

2015. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel võitis ta viievõistluses kuldmedali tulemusega 5000 punkti, mis jäi vaid kolmeteistkümne punktiga alla maailmarekordile.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros sai ta 6523 punktiga kuuenda koha. Kõrgushüppes ületas ta 1.98, mis oli seitsmevõistluse sees kõrgushüppe maailmarekord.

2017. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel sai ta 6558 punktiga viienda koha. Kõrgushüppes oli ta tulemusega 1.95 samuti viies.

2018. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Birminghamis võitis ta kuldmedali viievõistluses. 2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel võitis ta hõbemedali isikliku rekordiga 6759. 

2019. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Glasgow's võitis ta  Niamh Emersoni ja Solene Ndama ees kuldmedali 4983 punktiga. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas tuli ta Suurbritannia rekordiga 6981 punkti Nafissatou Thiami ja Verena Preineri ees maailmameistriks.

2021. aastal toimunud olümpiamängudel Tokyos katkestas ta võistluse pärast 200 meetri jooksus saadud vigastust.

2022. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Belgradis Johnson-Thompsoni viievõistlus ebaõnnestus ja ta katkestas enne 800 meetri jooksu. 2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is sai ta 6222 punktiga 8. koha. 2022. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel Birminghamis võitis ta kuldmedali 6377 punktiga.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis tuli Johnson-Thompson seitsmevõistluses teist korda maailmameistriks, kogudes 6740 punkti. Sellega edestas ta hõbemedali võinud Anna Halli vaid 20 punktiga, mis oli MMide ajaloos võikseim punktierinevus kuld- ja hõbemedali võitnute vahel.

2024. aasta Euroopa meistrivõistlustel Roomas katkestas ta seitsmevõistluse kuulitõuke järel. 2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis võitis ta 6844 punktiga hõbemedali Nafissatou Thiami järel.

## Isiklikud rekordid
;Väljas

;Sees

Allikas: IAAF

## Viited

## Välislingid

*
Kalju Kudu

**Kalju Kudu** (16. märts 1930 Tallinn – 13. juuli 2001 Tartu) oli eesti füüsik.

## Elulugu
Ta sündis raamatupidaja ja velskri peres. 

Lõpetas 1949. aastal Tallinna Õpetajate Seminari, 1951. aastal Tallinna Õpetajate Instituudi, 1955. aastal A. Herzeni nimelise Leningradi Pedagoogilise Instituudi ja 1958. aastal samas aspirantuuri. 

Töötas aastatel 1958–1996 Tartu ülikoolis üldfüüsika kateedri assistendina, vanemõpetajana, dotsendina, 1961–1971 kateedrijuhatajana. Töötas külalisteadlasena 1981 ja 1987 Moskva Ülikooli elektroonikakateedris, 1994 Norra Tehnikaülikoolis, 1996 Prantsuse Elektrikõrgkooli gaaslahenduslaboris.

## Teadustöö
Füüsika-matemaatika-kandidaadi väitekirja "Teraviklahenduse varased staadiumid õhus" kaitses 1961 Leningradi Pedagoogilises Instituudis.

Uurinud teraviklahendust õhus alalis- ja kõrgsageduspinge korral. Algatanud Tartu Ülikoolis gaaslahenduse uurimise ja rajanud 1960. aastal sellekohase labori. Teinud kindlaks alalispinge teraviklahenduse vormide ja kõrgsagedusliku teraviklahenduse vahelise seose, avastanud hapniku ja lämmastiku segus uue teraviklahenduse vormi – pulsivaba positiivse koroona. Konstrueerinud õhu ionisatsiooniastme ja niiskuse määramiseks ning elektronegatiivsete lisandimolekulide avastamiseks segapingel töötava striimerloenduri.

Ta oli Eesti Füüsika Seltsi asutajaid, 1989–1991 aseesimees, mitme teadus-metodoloogilise komisjoni ning gaaslahendusealase komisjoni liige. Avaldanud üle 75 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 1996–1997 Tartu Ülikooli medal

## Publikatsioone
* Laan, M.; Korge, H.; Kudu, K. (1979). Field-strength and electron-density calculations for the corona pulses. Journal de Physique, 40, 351-352.
* Aints, M.; Haljaste, A.; Kudu, K.; Adamson, V. (1995). The role of negative-ions in high-frequency discharges. Journal of Physics D: Applied Physics, 28(1), 81-89.
* Aints, M.; Haljaste, A.; Kudu, K.; Plank, T. (1997). Repetition rate of streamers as a measure of content of electronegative additives in the air. Journal of Physics D: Applied Physics, 30(2), 210-220.
* Kudu, K.; Lagstad, IH.; Sigmond, RS. (1998). Positive point-to-plane corona discharge forms in O-2-N-2 mixtures. Czechoslovak Journal of Physics, 48(10), 1180-1192.
* Aints, M.; Kudu, K.; Haljaste, A.; Plank, T. (2001). Origin of photoionizing radiation in corona discharges in air. Journal of Physics D: Applied Physics, 34(6), 905-908.
* Aints, M.; Haljaste, A.; Kudu, K.; Plank, T. (2001). Corona based detector of electronegative trace gases. Measurement Science & Technology, 12(5), 557-565.

## Viited

## Välislingid
*
Plokk-laava

**Plokk-laava** on suuremaid nurgeliste servadega laavaplokke sisaldav konarliku pinnaga laavavool.

Vulkaanipurske tagajärjel maapinnale jõudnud plokk-laava on kõrge viskoossusega ja mõõdukalt jahtunud. Võrreldes aa-laavaga on reeglina seda tüüpi laavavoolud paksemad ja raskemad; sellegipoolest liigitatakse nad sageli  aa-laava tüübi alla. Kuigi aa-laava on üldiselt basaltse koostisega, koosneb plokk-laava happelisest rüoliidist või andesiidist, mis on heledamat värvi, jahtub kiiremini ja voolab aa-laava voolust aeglasemalt.

Plokk-laava meenutab aa-laavat sellega, et koosneb suures osas lahtisest purdmaterjalist, kuid selle killud on rohkem korrapärase vormiga, enamik neist on hulknurksed ja suhteliselt siledate külgedega. Plokk-laava plokkide suurus jääb vahemikku 0,25–1 m. Võrreldes aa-laavaga on nad tavaliselt ka rohkem klaasjad.

Kamtšatka poolsaarel asuvast Kljutšist väljavalgunud laava on plokk-laava. Mõnikord kujundavad plokid laavavoolude pinnal fantastilisi vorme. Laavavoolude maksimaalne pikkus ulatub 16 kilomeetrini, laius 200–1500 meetrit ja paksus mõnekümne meetrini.

## Viited

## Välislingid
* Block lava flow. Plokk-laava (foto).
Sanidiin

**Sanidiin** on kivimit moodustav mineraal, mis kuulub päevakivide kaaliumpäevakivide rühma. Võib ka öelda, et sanidiin on ortoklassi erim. 

Ta esineb ainult vulkaanilistes kivimites. Sanidiin moodustub kõrgel temperatuuril sellistes vulkaanilistes kivimites nagu rüoliidid, fonoliidid ja trahhüüdid. 

Sanidiin on monokliinne kaaliumpäevakivi ja tema kristallid on tahveljad. 

Sanidiin on värvitu või piimjas; klaasiläikega, kuid lõhenevuspindadel pärlmutriläikega. Mineraali tihedus on vahemikus 2,56–2,62 g/cm³, suhteline kõvadus Mohsi skaala alusel 6.   

Sanidiini keemiline valem on (K,Na)[(Si,Al)4O8].

## Viited

## Välislingid
Valimisringkond nr 8

**Valimisringkond nr 8** on Riigikogu valimiste ringkond, mis hõlmab Järva maakonna ja Viljandi maakonna.

## [[2011. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 70 092, neist käis valimas 41 324 ehk 58,96%. E-hääli anti 9227. 

Isikumandaadi sai Sven Mikser (SDE, 7431 häält). Ringkonnamandaadi said Jürgen Ligi ja Kalle Jents (RE), Helir-Valdor Seeder ja Kaia Iva (IRL), Helmen Kütt (SDE), Enn Eesmaa (KE). 

## [[2015. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 7 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 65 256, neist käis valimas 38 931 ehk 59,7%. E-hääli anti 11 231.

Isikumandaadi sai Jürgen Ligi (RE; 6758 häält). Ringkonnamandaadi said Helmen Kütt (SDE), Mailis Reps (KE), Helir-Valdor Seeder (IRL) ja Johannes Kert (RE). Selles ringkonnas kandideerinutest said kompensatsioonimandaadi Jaak Madison (EKRE), Priit Toobal (KE), Jaanus Marrandi (SDE) ja Kersti Sarapuu (KE).

## [[2019. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 7 mandaati.

Isikumandaadi said Jürgen Ligi (RE) 6069 häälega ja Jaak Madison (EKRE) 5612 häälega. Ringkonnamandaadi said Helir-Valdor Seeder (IE) 3138 häälega, Jaak Aab (KE) 2227 häälega, Helmen Kütt (SDE)  2194 häälega ja Yoko Alender (RE) 997 häälega.
Kompensatsioonimandaadi sai Kersti Sarapuu (KE) 1394 häälega.

## [[2023. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 7 mandaati.

## Viited
Mähe aedlinn

**Mähe aedlinn** on allasum Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis.

Mähe aedlinn piirneb põhjas ja idas Viimsi vallaga, lõunas Lepiku ja Kloostrimetsa asumiga. Aedlinna läänepoolseks piiriks on Mähe oja. Mähe aedlinna ja Viimsi valla vaheliseks piiriks on Maardu–Miiduranna raudtee. Piir Lepiku asumiga kulgeb mööda Kupra teed ja Pärnamäe teed.

Mähe aedlinna hakati rajama 1955. aastal.

Ala planeeriti suhteliselt väikesteks aianduskruntideks. Krundid on valdavalt 15–20 meetrit laiad, keskmise suurusega 600 m². Nõukogude ajal kehtinud piirangute tõttu oli lubatud krundile ehitada vaid väike aiamaja. Elamualasisesed kõrvaltänavad on kitsad ja kõnniteedeta.

1990. aastatest on hakatud endisi aiamaju ümber ehitama elamuteks. Piirkonnas on mõned kauplused ja üksikud teenindusettevõtted.

Mähe aedlinnas tegutsevad Mähe Vaba Aja Keskus ja eralasteaed Punamütsikese Mudilasmaja. Mähe Vaba Aja Keskuse juures asub Mähe park ja spordiväljakud.

Mähe aedlinna läbib kaks põhitänavat: Randvere tee ja Pärnamäe tee, mida mööda liigub aedlinna läbiv transiitliiklus ja ühistransport. 

Aedlinna kõrvaltänavate nimed kuuluvad valdavalt lillede, ilutaimede, ravimtaimede, taimeosade ja aianduse nimesarjadesse. 

Mähe aedlinna tänavad:
*Aianduse tee
*Arnika tee
*Astla tee
*Jasmiini tee
*Kressi tee
*Kummeli tee
*Kupra tee
*Kõdra tee
*Käokannu tee
*Käokäpa tee
*Liilia tee
*Lilleherne tee
*Lumikellukese tee
*Maikellukese tee
*Mugula tee
*Nurmenuku tee
*Oblika tee
*Pojengi tee
*Priimula tee
*Pärnamäe tee
*Randvere tee
*Rukkilille tee
*Suislepa tee
*Tolmuka tee
*Vabarna tee
*Varjulille tee

## Viited
Kvartalisisene tänav

**Kvartalisisene tänav** on kõrvaline, magistraalidest eemale jääv elamuala sisene tänav.

Kvartalisisene tänav on üks juurdepääsude liik.

## Viited
Segarent

**Segarent** on maarendi niisugune vorm, mille korral osa rendimaksust tasutakse rahas, osa loonuse või teona.

Segarenti kasutati feodalismilt kapitalismile ülemineku ajajärgul. Näiteks Liivimaa kubermangu Eesti osas oli segarendil 1853. aastal 3,6%, aga 1864 juba 26,4% talumaast, Eestimaa kubermangus veelgi rohkem.

Teorent kaotati ametlikult 1868, kuid Põhja-Eestis võidi ebaseaduslikult sellegipoolest nõuda veel hiljemgi kuni veerand rendisummast teopäevades.

## Viited
Vaba Maa (trükikoda)

AS **Vaba Maa** on 1920. aastal Tallinnas Pikk tänav 54 asutatud trükikoda.

26. juulil 1940 trükikoda Vaba Maa natsionaliseeriti. 25. oktoobril 1940 nimetati see trükikojaks Punane Täht. 

Saksa okupatsiooni ajal taastati endine nimetus, pärast sõda töötas jälle nime Punane Täht all.

Nüüdisajal kuuluvad Vaba Maa trükiteenuste hulka raamatud ja ajakirjad, kalendrid, reklaamtrükised, turvatrükised jm. AS Vaba Maa 80% kuulub firmale Infortar ning 20% firmale K & O Service AS.
Töötab kunagise analinna, Pika tänava hoone asemel Peterburi teel. Varasem Vaba Maa kompleks Pikk 54, 56 ja 58 ehitati 2005. ümber kortermajaks. 

## Viited

## Välislingid
*Vaba Maa koduleht
Jalgtänav

**Jalgtänav** on jalakäijate liiklusega tänav, kus autoliiklus on keelatud või siis lubatud ainult mõnel tunnil päevas.

## Viited
Eesti Majanduse Teataja

**Eesti Majanduse Teataja** on rakenduslik majandusajakiri. 

Ajakirjas avaldatakse majandusülevaateid, uuringuid ja uudiseid töösuhete, maksude, raamatupidamise, tolli ja muudel majandustegevusega seotud teemadel. Avaldatakse ka majanduse valdkonna õigusakte ja nende kommentaare.

Ajakiri ilmub 1991. aastast kord kuus. Ajakirja annab välja Teataja Kirjastus OÜ.

## Viited

## Välislingid
*Ajakirja veebileht
Kuremäe kääbaskalmistu

**Kuremäe kääbaskalmistu** asub Ida-Virumaal Alutaguse vallas Kuremäe lähedal Pühtitsa kloostri maa-alal.

Algselt oli kalmistul 50–100 kääbast, millest säilinud on 4–5. Ülejäänud kääpad on lõhutud. Kääpaid on arheoloogiliselt kaevatud korduvalt. Esimesed kaevamised viis läbi Illuka mõisnik Oskar Dieckhoff 1869. aastal. Sellele järgnesid Pavel Viskovatovi juhitud kaevamised 1892. aastal. 1985. aastal juhtis kaevamisi arheoloog Priit Ligi.

Kääbastes olid peamiselt laibamatused. Kääbastest leiti hoburaudsõlgi, käevõrusid, sõrmuseid, odaotsi, kirveid ja muid esemeid, mis olid vadjapärased ning pärinesid 11. sajandi lõpust kuni 13. sajandist. Suurem osa leide on hoiul TLÜ arheoloogia teaduskogus.

## Vaata ka
*Kuremägi
*Kuremäe ohvriallikas

## Viited
Põhitänav

**Põhitänav** on magistraaltänav liikluseks linna eri osade vahel või põhimaantee jätk linnas.

## Viited
Kõrvaltänav

**Kõrvaltänav** on mittekeskne, elamuala sisene tänav, mis võib olla ühenduses põhitänava või jaotustänavaga.

Kõrvaltänav on üks juurdepääsude liik.

## Viited

## Välislingid
*http://www.postimees.ee/teema/kõrvaltänav
Palermo mets

**Palermo mets** on parkmets Rakvere lõunaosas Palermo linnaosas. Jääb Tartu maanteest läände.

## Ajalugu
Metsaveerel, kohas kus 1918. aasta detsembris tapeti bolševike poolt 82 süütut inimest (Palermo metsa massimõrv), seisab Palermo punase terrori ohvrite mälestuskivi.

20. sajandi alguskümnendist alates peeti Palermo lagedal pritsimeeste, kergejõustiku- ja jalgpallivõistlusi. 

Nõukogude ajal oli osa Palermo metsast kasutusel karjäärina, mis rekultiveeriti linna poolt 1996. aastal.

Palermo metsas on 1985. aastast valgustatud suusarada ja terviserada (aastast 1999). Aastal 2009 paigaldati terviseraja äärde vabaõhujõusaal.

Palermo linnaosa Rakveres on saanud nime kaupmees Pervoi rajatud Palermo trahteri järgi, mis oli ümbritsetud kauni aiaga. Aiast sai populaarne jalutus- ja ajaveetmiskoht ning selle lähedal asunud metsatukka hakati kutsuma Palermo metsaks.

1930. aastate keskel ehitas Kaitseliit Palermo metsa 100&nbsp;m ja 300&nbsp;m lasketiiru, mis olid kasutusel 1960. aastate lõpuni. 1963. aastal korraldatud võistlustel osales 45 võistlejat, kellest 10 olid meistersportlased. Võistlust korraldas organisatsioon VS Jõud. Võistluste eesmärgiks oli selgitada välja Eesti NSV parimad laskurid.

## Terviserajad
Palermo terviserajad paiknevad Rakvere linnas Palermo metsas, kus on nii 2 km kui ka 3 km pikkused valgustatud saepuru- ja loodusliku kattega rajad. Terviseradadel pakutakse talvisel perioodil hooldatud suusaradasid ja ülejäänud aasta jooksul on võimalik radadel harrastada jooksmist, kepikõndi ja rattasõitu.

Matkarajal saab kasutada kuut erinevat pinki jõutreeningu ja venitusharjutuste tegemiseks ning talvel on võimalus kelgutada Kunderi tänava parkla vastas asuval kelgumäel. Lisaks valmis lastele ja noortele 2023. aastal madalseiklusrada, mis on 140 meetrit pikk.

Palermo terviseraja parklad asuvad Tammiku tänaval ja Kunderi tänava lõpus.

## Muu
Palermo metsas asub Palermo kalmistu. 2022. aastal rajati kalmistule endise metsa ja võsa asemele teine kvartal. Uues kvartalis on 108 kahekohalist ja 25 ühekohalist hauaplatsi, kokku 241 hauakohta. Matmisalasid piiravad sõelmekattega kalmistuteed.

Praeguste terviseradade alguses on asunud üks Rakvere külakiikedest. Kiik asus Kunderi tänava lõpust Tõrma ringtee suunas liikudes vasakul pool asuval platsil (enne Juudi kalmistut).
Palermo metsas korraldatakse alates 2019. aastast trikiratturite võistlust Palermo Jam. 2023. aastal peeti võistlust neljandat korda. Sõideti mägi- ja laskumisjalgratastega, mille käigus said noored ratturid oma oskusi demonstreerida. Võisteldi erinevatel aladel, hinnati trikke ja õhulende.
## Viited
Opening Pandora's Box

**"Opening Pandora's Box: A Sociological Analysis of Scientists' Discourse"** ("Pandora laeka avamine: teadlaste diskursuse sotsioloogiline analüüs") on Nigel Gilberti  ja Michael Mulkay 1984. aastal ilmunud teedrajav teos diskursusanalüüsi rakendamist teadmissotsioloogias. 
Raamatu andis välja Cambridge University Press.

Raamat kasvas välja biokeemikute oksüdatiivset fosforüülumist puudutava vaidluse uurimisest. Materjaliks olid teadusartiklid, intervjuud teadlastega, teadlaste kirjad jms. Uurijad töötasid välja metodoloogia, mis näeb teadlaste tõlgenduste lahknevust ("Pandora laegas") sotsioloogilise analüüsi materjalina. 

## Kokkuvõte
### 1 Teadlaste diskursus teemana
Autorite algne eesmärk oli teha teadussotsioloogiline uurimus, mis näitaks, kuidas konkreetsel juhtumil on sündmuste käiku teaduses mõjutanud peale tõendite objektiivse analüüsi mõjutanud ka sotsiaalsed, poliitilised ja isiklikud tegurid. Kuid nad loobusid katsest kokku panna sidusat kirjeldust tegelikust sündmuste käigust. Valminud töö põhieesmärk on näidata, et sotsioloog ei saa õigustatult esitada lõplikku versiooni sündmuste käigust või viisist, kuidas asjad käivad, vaid peab leppima asjaosaliste endi lahknevate usutavate versioonidega ja eri häältega isegi ühel ja samal inimesel.       

Teadlaste tegudele ja uskumustele ei saa anda lõplikku kirjeldust, vähemalt mitte seni, kuni puudub süsteemne arusaamine teadlaste diskursuse ühiskondlikust tootmisest. Palju lahknevaid usutavaid arusaamu teadusest on olemas sellepärast, et teadlastel endil on palju diskursusi. Tuleks loobuda katsest välja töötada teaduse autoriteetset kirjeldust, vaid arvestama teadlaste tõlgenduste erinevust, püüdes aru saada, miks on võimalikud nii paljud versioonid.  

Varasemas uurimistöös on teadlaste jutust välja nopitud teatud sarnased kirjeldused toimuva kohta ning neid uskudes on tehtud üldistusi teaduse kohta üldse. Pole arvestatud, et jutu sisu mõjutab ka sotsiaalne kontekst, ning kokkulangevused ei pruugi iseloomustada kirjeldatavat, vaid konteksti.
Rakvere Saksa sõjaväekalmistu

**Rakvere Saksa sõjaväekalmistu** on kalmistu Lääne-Virumaal Rakvere linnas Rakvere tammikus. 

Kalmistu pärineb 1944. aastast. Sinna on maetud ligi 1000 II maailmasõjas Saksa sõjaväes teeninud ja hukkunud sõdurit.  

Kalmistu korrastati ja taaspühitseti 1997. aasta kevadel.

Kalmistu on alates 1999. aastast riiklik ajaloomälestis nimega "II maailmasõjas hukkunute matmispaik". Ametlike nimede põhjal on eri kalmistute segiajamine lihtne, sest Nõukogude poolel hukkunute matmispaik kannab nime "II maailmasõjas hukkunute ühishaud".

## Viited

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 22300 "II maailmasõjas hukkunute matmispaik"
Crystal Vodka

**Crystal Vodka** on 40-protsendise alkoholisisaldusega viin, mida toodab AS Remedia.

## Tooted
*Crystal Premium – suurused 100cl, 70cl, 50cl, 35cl, 20cl
*Crystal Jõhvika – suurus 50cl
*Crystal Bag-in-Box – suurus 300cl

## Välislingid
*Remedia uuendas Crystal Vodka sarja Ärileht Online, 31. märts 2005
Giudecca

**Giudecca** on Itaalia põhjaosas Veneta laguunis asuv kaheksast omavahel kanalite ja sildadega ühendatud saarest koosnev saarterühm. Halduslikult on see osa Veneetsia Dorsoduro *sestierest*.

## Geograafia
Giudecca asub Veneetsia peamistest saartest lõunas ning neid eraldab Giudecca kanal. Saare idapoolse otsa lähedal asub San Giorgio Maggiore saar.

## Ajalugu
Varem on Giudecca saare kohta kasutatud nime *Spinalunga* ("Pikk oga"). Nime *Giudecca* võib pidada ladinakeelse sõna *judaica* moondunud kujuks ning seda võib tõlkida kui "juutide linnaosa/juutkond": mitmes Lõuna-Itaalia ja Sitsiilia linnas on olnud nime *Giudecca* või *Judeca* kandvaid juutide linnaosi. Ent algne Veneetsia geto asus põhjapoolses Cannaregio linnaosas ja kui nimi Giudecca välja arvata, ei ole mingeid teateid selle kohta, et juudid oleksid kunagi Giudeccal elanud. Veelgi enam, Põhja-Itaalias ei ole terminit *giudecca* juutide linnaosade tähistamiseks kasutatud.

Ajalooliselt oli Giudecca suurte aedadega paleede piirkond, kuid 20. sajandi alguses sai saarest tööstuspiirkond: seal asusid dokid ja tehased ning ka filmistuudio. Pärast Teist maailmasõda läks suurem osa tööstusest langusse ja seda piirkonda peetakse vaikseks elamupiirkonnaks, kus on lisaks mõnedele elegantsetele korteritele ja eksklusiivsetele majadele peamiselt töölisklassi elamud.

Saart tuntakse selle pika doki ja kirikute poolest, mille hulgast paistab silma Andrea Palladio projekteeritud Il Redentore. Kunagi töötas saarel ka suur jahuveski Molino Stucky, kuid tänapäeval on see ümber ehitatud luksushotelliks ja korteriteks. Giudecca teises otsas asub tuntud viietärnihotell Cipriani, mille juurde kuuluvad suured privaatsed aiad ja soolase veega bassein. Mõnede antiikse arhitektuuriga hoonete renoveerimine on parandanud saare kui puhkusekoha mainet.

## Viited

## Välislingid
* Teejuht, uudised, üritused Giudeccas
* Lühike Giudecca teejuht
Johann Friedrich Hartknoch

**Johann Friedrich Hart(k)noch** (28. september 1740 Goldap, Ida-Preisimaa – 1. aprill 1789 Riia) oli saksa kirjastaja ja raamatukaupmees.

Ta oli organisti poeg. Õppis Königsbergi ülikoolis teoloogiat.

Ta kirjastas August Wilhelm Hupeli teoseid ning varustas tema lugemisseltsi uuema kirjandusega. Hupel hindas Hartknochi kõrgelt ja tellis vaid temalt, kuigi Riiast raamatute saabumine Põltsamaale võttis tihti palju kauem aega, kui pakkusid Tartu konkurendid.
## Vaata ka
*Nordische Miscellaneen
## Viited
Incantatio maris aestuosi

"**Incantatio maris aestuosi**" ("Tormise mere loits") on eesti helilooja Veljo Tormise aastal 1996 kirjutatud *[[a cappella]]* koorilaul. Laul on pühendatud 1994. aastal Estonia laevakatastroofis hukkunutele. Laul on umbes 6 minuti pikkune.
Saaremaa valss

**"Saaremaa valss"** on Raimond Valgre laul, mille sõnad pärinevad Debora Vaarandi luuletusest "Talgud Lööne soos". 

Laul on Georg Otsa esitatuna populaarseks saanud ka Soomes.

Saaremaal Valjala vallas asuvas Lööne soos peeti 9. juunil 1946 esimesed sotsialistlikud talgud. Peeti pidulik miiting, kus pidas kõnet EK(b)P Keskkomitee sekretär Nikolai Karotamm. Pärast pidulikku osa toimus pidu, kus tantsuks mängisid orkester ja külapillimehed. Saaremaa valsi sünnikoht Jööri külas Ürtsi mäel on tähistatud kultuurimälestisena.
Kailash Satyarthi

**Kailash Satyarthi** (hindi keeles कैलाश सत्यार्थी, sünninimi **Kailash Sharma**; sündinud 11. jaanuaril 1954) on India laste õiguste eest ja lapstööjõu kasutamise vastu seisja.

2014. aastal sai ta koos Malālah Yūsafzayga Nobeli rahuauhinna.
Anton Friedrich Büsching

**Anton Friedrich Büsching** (27. september 1724 Stadthagen – 28. mai 1793 Berliin) oli saksa geograaf, ajaloolane ja teoloog.

Tema peateos on "Erdebeschreibung" ('Maa kirjeldus'), mille Euroopat käsitlevad neli esimest osa ilmusid 1754–1761, viies, Türgit ja Araabiat kirjeldav osa 1768.
Trieer

**Trieer** ehk **trireem** on nii aerude kui ka purjede jõul liikuv Vana-Kreeka sõjalaeva tüüp, mis võeti kasutusele umbes 500. aastal eKr.

Termin *"trieris"* *(τριήρης)* tähendab vanakreeka keeles "kolm aeru". Laeval on kummalgi pool kolm aerurida - ülemine, keskmine ja alumine. Sõudjad olid tavaliselt orjad. Trieeril on enamasti üks kuni kaks masti ning raapurjestus. Vööris on hirmutamiseks mõeldud silmade moodi kaunistused ning nokk (*[[rostrum (laevandus)|rostrum]]*), millega vaenlase laeva rammida.
Henri La Fontaine

**Henri La Fontaine** (22. aprill 1854 Brüssel – 14. mai 1943 Brüssel) oli Belgia jurist ja Rahvusvahelise Alalise Rahubüroo president 1907. aastast surmani. 

1913. aastal sai ta Nobeli rahuauhinna.

Aastail 1894–1940 oli ta Brüsseli Vaba Ülikooli õigusteaduse professor.
Albert Lutuli

**Albert John Lutuli** (ka **Luthuli**; u 1898 Bulawayo – 21. juuli 1967 Stanger) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi õpetaja ja poliitik. Ta oli Aafrika Rahvuskongressi juht aastatel 1952–1967. 1960. aastal sai ta Nobeli rahuauhinna oma tegevuse eest vägivallatus võitluses apartheidi vastu. Ta oli esimene isik väljastpoolt Euroopat ja Ameerikat, kes selle auhinna sai.
Narva-Line OÜ

**Narva-Line OÜ** oli Saaremaa Laevakompanii tütarettevõte, mis asutati 2005. aastal Sillamäe-Kotka laevaliini opereerimiseks. Laevaliin tegutses aastail 2006-2007.

Ettevõtet on juhtinud Eero Väin.

## Viited
Eugen Soonvald

**Eugen Soonvald** (18. oktoober 1912 Tartu – 16. veebruar 1994 Tallinn) oli eesti mehaanikainsener, pedagoog, ekskavaatorite tootmise algataja Eestis, freesturbakogumismasinate ja maaparandusekskavaatorite peakonstruktor.

Ta lõpetas 1931. aastal Tallinna Reaalkooli, õppis 1934-1936 Tartu Ülikoolis ja lõpetas 1940. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) ehitus- ja mehaanikateaduskonna masinaehituse erialal. Õpetas aastatel 1936–1941 Tartu Ülikoolis ja 1945–1973 TPI-s, olles kuni 1947. aastani assistent, aastatel 1947–1951 dotsent ja masinaehituse kateedri juhataja, 1947–1958 masinaehituse teaduskonna dekaan ning 1958–1968 dotsent ja autotranspordi kateedri juhataja.

Teise maailmasõja ajal töötas Soonvald Uuralis evakuatsioonitöödel, aidates ida poole evakueeritud tootmisettevõtete käivitamisel ning õpetades Sverdlovski ülikoolides ja NSV Liidu Teaduste Akadeemia Uurali filiaalis. Aastatel 1944–1945 täitis ta ENSV põlevkivi- ja keemiatööstuse rahvakomissari asetäitja kohustusi. Õpetades TPI-s, osales ta koos kolleegide ja tootjatega freesturbakogumismasina väljatöötamises, konstrueerimises ja rakendamises, mille eest pälvis ta 1950. aastal Stalini preemia. 1950.–1960. aastate vahetusel täitis ta Tallinna Ekskavaatoritehase Eriprojekteerimisbüroo peainseneri ülesandeid. Alates 1957. aastast toodeti tehases mudelit ETN-142 ja 1960. aastast ETN-171 (mis sai aluseks kõigile tulevastele mudelitele), mille väljatöötamisel osalesid aktiivselt Soonvaldi juhendatud TPI masinaehituse teaduskonna üliõpilased, mistõttu peetakse Soonvaldi Eesti ekskavaatoriehituse isaks. Aastatel 1973–1988 töötas ta EKE Projektis peaspetsialistina. Tal on mitmeid patente masinaehituse valdkonnas.

Soonvald suri 16. veebruaril 1994 Tallinnas ja ta maeti 22. veebruaril 1994 Rahumäe kalmistule.

## Tunnustus
* Stalini preemia, 1950
* Nõukogude Eesti preemia, 1948, 1949 ja 1970
* Lenini orden, 1961

## Viited
Vana-Pääsküla

**Vana-Pääsküla** on Pääsküla vanim osa, mis asub Pääsküla jõe juures. Varem oli seal Pääsküla küla, mida on mainitud juba "Taani hindamisraamatus".

Tänapäeval on Vana-Pääsküla üks Pääsküla asumi allasumitest. Pääsküla asum omakorda kuulub Tallinna linna Nõmme linnaosa koosseisu.

Ajaloolistest objektidest on Vana-Pääskülas säilinud vana maanteesild üle Pääsküla jõe.

Endise Peeter Suure Merekindluse kindlusraudtee raudteesilla kohal paikneb nüüd kergliiklustee sild üle Pääsküla jõe.

Lõuna pool Pääsküla jõge paiknevad küla maad on nüüdseks saanud Laagri asula ja osa jõest põhja poole jäävaid maid on Tallinna linna Nõmme linnaosa Pääsküla asumi Laagri allasumi paiknemise kohaks.

## Vana-Pääsküla asumi tänavad
Piirkonna tänavanimed on seotud külvi ja koristamisega, näiteks: Külvi tänav, Lõikuse tänav ja Saagi tänav.
Giulietto Chiesa

**Giulietto Chiesa** (4. september 1940 Acqui Terme, Alessandria provints, Itaalia – 26. aprill 2020 Madrid) oli Itaalia ajakirjanik ja poliitik.

Ta oli 1980–1990 ajalehe L’Unità ja 1990–2000 La Stampa korrespondent Moskvas. 

Chiesa oli Itaalia Kommunistliku Partei liige kuni selle ümbernimetamiseni 1991. aastal. 2004. aastal kandideeris ta liberaaldemokraatliku Italia dei Valori nimekirjas Euroopa Parlamenti, kuid valituks ei osutunud. Ta pääses europarlamenti pärast Achille Occhetto kohast loobumist. 2009. aastal kandideeris ta Lätis Euroopa Parlamenti Inimõiguste Eest Ühtses Lätis nimekirjas, kuid valituks ei osutunud.

15. detsembril 2014 saabus Chiesa Eestisse meediaklubi Impressum kutsel, kuid samal õhtul pidas politsei ta kinni. Järgmisel päeval kohustati teda riigist lahkuma ning ta lendas Moskvasse. Chiesa vaidlustas kohtus korralduse, millega tal keelati Eestisse siseneda 13. detsembrist 2014 kuni 13. jaanuarini 2015. Halduskohus ega hiljem ka Tallinna ringkonnakohus ei rahuldanud tema kaebust Eesti riigi vastu. 

Ta on õigustanud Venemaa agressiooni Gruusias 2008. aastal ning nõudnud separatistlike Lõuna-Osseetia ja Abhaasia iseseisvuse tunnustamist. Ta on toetanud Venemaa poliitikat Ida-Ukrainas ja Krimmi annekteerimist.

## Viited

## Välislingid
Kolu kõrts

**Kolu kõrts** oli kõrts Harjumaal Kolu külas Tallinna–Tartu maantee ääres. Praegu asub see Eesti Vabaõhumuuseumis.

## Välislingid
*Eesti Vabaõhumuuseum: Kolu kõrts
Tervise Paradiis

**Tervise Paradiis** on Pärnus asuv hotell-veekeskus aadressil Side tänav 14. 

Hotell ja veekeskus avati 29. veebruaril 2004. Ehituse maksumuseks kujunes üle 250 miljoni krooni.

Tervise Paradiisi kompleksi kuuluvad 244-kohaline neljatärnihotell, veekeskus, saunakeskus, spaa, ujula, aeroobikasaal, jõusaal, *[[bowling]]*'u-saal, restoranid ja baarid, seminariruumid ning kauplus.

Tervise Paradiis on Eesti suurim veepark. Veepargi atraktsioonide seas on viis liutoru, hüppeplatvorm, basseinid, kärestikulised jõed ja mullivannid.

Kompleks kuulub ettevõttele Tervise Paradiis OÜ, mille omanik on sanatoorium Tervis.
## Galerii

File:Pärnu Tervise Paradiis - panoramio.jpg|


## Viited

## Välislingid
* Tervise Paradiisi koduleht
Erich Leps

**Erich Leps** (kuni 1936. aastani **Lõps**; 30. november 1901 Tallinn – 14. detsember 1965 Chicago) oli eesti maalikunstnik.

## Elukäik
Erich Leps õppis aastatel 1916–1917 Tallinna Kunsttööstuskoolis joonestamiskursustel ning töötas ühtlasi Vene-Balti laevatehases noorema joonestajana. 1918. aasta alguses reisis Venemaale ning astus Kroonlinna merekooli, kus õppis 1920. aastani, lõpetades seal raadiotelegrafisti eriala. 1921. aastal tuli tagasi Eestisse ning läbis kaitseväe teenistuse. 1924–1925 õppis taas Riigi Kunsttööstuskoolis ning 1925–1931 Nikolai Triigi õpilasena Pallases. Edukate õpingute eest määrati talle Kujutavate Kunstide Sihtkapitali Valitsuselt stipendium õpinguteks Pariisis (1931–1932). Järgnevatel aastatel viisid lühemad õppereisid teda Itaaliasse, Šveitsi, Saksamaale, Soome, Rootsi ja Venemaale. 

1930. aastate teises pooles elas ta Pärnus, kus avas oma õppestuudio, pidas loenguid rahvaülikoolis ja korraldas ekskursioone Tallinna kunstinäitustele.

Aastail 1944–1949 elas ta sõjapõgenikuna Saksamaal Ulmis. 1949. aastal emigreerus ta koos abikaasaga Ameerika Ühendriikidesse, kus algul töötas kunstiõpetaja ja portreemaalijana, hiljem reklaamikunstnikuna Connecticuti osariigis Hartfordis ja siis kuni surmani Chicagos.

## Looming
Alates 1928. aastast esines ta kõikidel Kujutavate Kunstide Sihtkapitali ja kunstiühingu Pallas korraldatud näitustel Eestis. Samuti olid tema maalid esindatud välismaistel Eesti kunstinäitustel Riias, Moskvas, Saksamaal jne.

Leps sai tuntuks portretisti, maastiku- ja žanrimaalijana. Viljaka kunstniku teoseid leidus paljudes erakogudes, mitmetes kunstimuuseumides, samuti Pärnu Muuseumi sõjaeelses fondis.

Pagulasaastatel Saksamaal jätkas Leps intensiivselt kunstialast tegevust, esinedes peaaegu kõikidel Saksamaal korraldatud Eesti kunsti näitustel. Ta organiseeris ja juhatas Ulmis esimest Eesti pagulaste rakenduskunsti ja kunstkäsitöö ühingut Estonian Handicraft.

Pärast Ameerika Ühendriikidesse emigreerumist maalis Leps esimesed kaks aastat peamiselt portreesid kohalikest arstidest, poliitikutest ja majandustegelastest. 1952. aastal leidis ta endale rakenduse, töötades välireklaamifirmas General Outdoor Advertising maalijana. Tänu väljapaistvatele tehnilistele teadmistele ja oskustele edutati ta tööle sama firma Chicago peakorterisse, kus töötas kuni 1965. aastani, kui raske haigus sundis tööst loobuma.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli graafik Pauline Elfriede Leps-Estam, nad abiellusid 11. juulil 1930. Nende poeg oli pedagoogikateadlane Ants Arvo Leps.

## Pärand
Erich Lepsi soov oli, et ta kunstikogu jõuaks pärast ta surma kodumaale Pärnu muuseumi. Minia Virve Lepsi ja peretuttava Mai Treude abil ning Eesti Rahvusarhiivi toel osutus võimalikuks kunstniku soov täita. Kodumaale jõudis üle 120 Erich Lepsi teose, lisaks tema abikaasa, aga ka Ida Emilie Adamsoni, Edmund Valtmani, Salme Riig-Reimani ja isegi Eduard Wiiralti teoseid ning arhiivimaterjale.

## Viited

## Välislingid
* Jüri Estam. Eesti paguluses on tundmatut maad Sirp, 24. juuli 2015
*Teosed Eesti Kunstimuuseumi digitaalkogus
Jaan Tõnisson ja Eesti iseseisvus

**"Jaan Tõnisson ja Eesti iseseisvus"** (originaalis "Jaan Tõnisson ja Viron itsenäisyys") on 2010. aastal soome poliitiku ja kirjamehe Erkki Tuomioja kirjutatud raamat. 

## Välislingid
* Raamatu tutvustus kirjastuse Varrak kodulehel
* Raamatu peatükid ja sisu tutvustus kirjastuse Varrak kodulehel