open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kaansoo algkool

**Kaansoo algkool** oli algkool Pärnu maakonnas Vändra vallas Kaansoo külas. 

## Ajalugu
Kaansoos hakati kultuuri- ja hariduselu edendama 1880.–1890. aastatel. 1889. aastal asutati Kaansoo külas kaks kooli: üks veneusulistele ja teine luteriusulistele lastele. Tollase Vastemõisa valla koolid liideti 1920. aastal Kaansoo algkooliks. Õppetöö jätkus esialgu siiski kahes majas: 1. ja 2. klass vene algkooli majas, 3. ja 4. luteriusuliste koolis. 1922. aastaks kasvas kool kolmeklassilisest kuueklassiliseks. 1930. aastal ehitati Navesti jõe ääres asuv luteri koolimaja ümber ja sinna koondati kogu Kaansoo algkool. Sinna viidi ka raamatukogu.

Parimatel aegadel oli Kaansoo kool 8-klassiline 120 õpilasega õppeasutus, kuid 1970. aastal muudeti see uuesti 3-klassiliseks algkooliks. 1972. aastal kool suleti. 1992. aastal avati kool uuesti 4-klassilisena. 2000. aastal suleti kool laste vähesuse tõttu uuesti.

## Viited
Joost van der Westhuizen

**Joost van der Westhuizen** (20. veebruar 1971 Pretoria – 6. veebruar 2017 Johannesburg) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi ragbimängija.

Ta oli Lõuna-Aafrika Vabariigi ragbikoondise *[[scrum-half]]* ja mängis Super 12 meeskonnas Bulls.
Kaelase kool

**Kaelase kool** oli kool Pärnu maakonnas Halinga vallas Kaelase külas. 

Kool asutati 1858.

Kooli nimed:
*1920 Kaelase 6-klassiline algkool
*1945 Kaelase 7-klassiline algkool
*1962 Kaelase abikool
*1972 Kaelase eriinternaatkool
*1990 Kaelase 9-klassiline kool
*1991 Kaelase kool

## Viited
Kergu lasteaed-algkool

**Kergu lasteaed-algkool** on lasteaed-algkool Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas (varem Vändra vallas) Kergu külas. 

Kool asutati 1770.

Kooli nimed:
*1770 Kaisma mõisakool
*1829 Kaisma vallakool
*1919 Kergu algkool
*...
*1990 Kergu põhikool

## Viited
Koonga Kool

**Koonga Kool** on kool Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Koonga külas. 

Kool 1919. aastal **Koonga kõrgema algkoolina**. Kool on kandnud ka **Koonga Põhikooli** nime.

1922. aastal muudeti kool 6-klassiliseks, 1945. aastal 7-klassiliseks ja 1960. aastal 8-klassiliseks.

1. septembril 2015 liideti Koonga Põhikool ja Koonga Lasteaed Naksitrallid. 1. septembril 2023 liideti kooliga Lõpe Kooli lasteaiaosa.

Alates 1. septembrist 2024 lõpetati koolis aga 7.–9. klasside õpe ning Koonga Kool jätkas kuueklassilisena ja koolieelse lasteasutusena. Koonga Kooli õpilaste vanemad kaebasid valla otsuse kohtusse. 2025. aasta sügisel tühistas Riigikohus Lääneranna valla koolide sulgemise ja ümber korraldamise otsuse ning kuigi osades argumentides jäeti õigus vallale, siis leidis kohus, et tehtud mõjuanalüüs jäi pinnapealseks, vald taganes liiga kergekäeliselt peredele antud lubadustest ega kuulanud piisavalt nende arvamust. Vahepeal olid koolid aga juba ümber korraldadatud, mille tõttu peab vald tegema koolide osas otsuse, kas on otstarbekas ja vajalik muudatused tagasi pöörata või mitte.

Alates õppeaastast 2024/25 tegutseb kool Lääneranna Gümnaasiumi juhtimise all.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Lõpe Kool

**Lõpe Kool** oli kool Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Lõpe külas. 

Kool asutati 1861. Kool on kandnud *Lõpe Põhikooli* nime.

Lõpe kooli lasteaiaosa liideti 1. septembril 2023 Koonga Kooliga ja Lõpe kool suleti. Kooli õpilaste vanemad kaebasid valla otsuse kohtusse.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Metsapoole põhikool

**Metsapoole põhikool** on põhikool Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Metsapoole külas. 

Kool asutati 1853.

Kooli nimed:
*1853 Orajõe-Dreimanni algkool
*1935 Metsapoole 6-klassiline algkool

## Viited

## Välislingid
* Metsapoole Põhikooli koduleht
Surju põhikool

**Surju põhikool** on põhikool Pärnu maakonnas Saarde vallas (varem Surju vallas) Surju külas. 

Kool asutati 1770.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Taali põhikool

**Taali põhikool** oli põhikool Pärnu maakonnas Sauga vallas Pulli külas. 

Kool asutati 1845. aastal

Kooli nimed:
*1902 Taali 2-klassiline ministeeriumikool
*1905 Taali 5-klassiline kool
*...
*1992 Taali põhikool

## Viited
Pootsi algkool

**Pootsi algkool** oli algkool Pärnu maakonnas Tõstamaa vallas Pootsi külas. 

Kool asutati  aastal Alates 1921. aastast tegutses Pootsi kool Pootsi mõisa valitsejamajas. 1962. aastal kolis kool härrastemajja ja sellest sai **Pootsi 8-klassiline Kool**. Härrastemajale ehitati kooli tarvis veel teine korrus. Seal hakkasid käima ka Seliste lapsed. 1989. aastal sai koolist **Pootsi 9-klassiline Koo**l.

1998. aastal alustas Pootsi kool õppetööd remonditud endises internaadimajas, mõisa valitsejamajas. Härrastemaja tagastati endistele omanikele Põldsamitele. 1992. aastal nimetati kool ümber **Pootsi Põhikooliks**.

2000. aastal lõpetas tegevuse Tõhela Algkool ja sealsed õpilased jätkasid kooliteed Tõstamaal. Pootsi Põhikool muudeti 6-klassiliseks **Pootsi Algkooliks**. 2001. aastal  Pootsi Algkool suleti ja liideti Tõstamaa Keskkooliga. Õppetöö Pootsis siiski jätkus, sest Tõstamaa vald ja Pärnu linn sõlmisid lepingu, mille kohaselt Pootsi internaati asusid elama-õppima 15 ja Tõstamaale 5 linna noorukit, kelle majanduskulud tasus linn. 2004. aastal suleti Pootsi algkool lõplikult ja õpilased hakkasid käima Tõstamaa Keskkoolis. 

## Viited
Selja algkool

**Selja algkool** oli algkool Pärnu maakonnas Tori vallas Selja külas. 

Kool asutati 1857. 1941 sai kooli nimeks *Selja mittetäielik keskkool*. 1976 kool suleti. 1992 kool taasavati *Selja algkoolina*. 

## Viited
Tahkuranna lasteaed-algkool

**Tahkuranna lasteaed-algkool** on lasteaed-algkool Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas (varem Tahkuranna vallas) Võiste alevikus. 

Kool asutati 1830.

Kooli nimed:
*1928 Tahkuranna algkool
*1961 Tahkuranna 8-klassiline kool
*1977 Tahkuranna algkool
*1999 Tahkuranna lasteaed-algkool
Tahkuranna Lasteaed-Algkooli koduleht asub https://tla.tahkuranna.ee/

## Viited
Tihemetsa Põhikool

**Tihemetsa Põhikool** oli põhikool Pärnu maakonnas Saarde vallas Tihemetsa asulas. 

Kool asutati 1902 ja suleti 2012. aastal. Kooli eelkäija oli 1850. aastatel asutatud Woltweti rahvakool.

Kooli nimed:
*1902 Voltveti 2-klassiline ministeeriumikool
*...
*1939 Väljaküla 6-klassiline algkool
*...
*1979 Allikukivi 8-klassiline Kool
*1984 Tihemetsa 8-klassiline Kool
*1988 Tihemetsa 9-klassiline Kool
*1991 Tihemetsa Põhikool

## Vaata ka
*Tihemetsa Põllumajandustehnikum 

## Viited
Uulu põhikool

**Uulu Põhikool** on üldhariduskool Pärnust 12 km kaugusel Häädemeeste vallas Uulu külas.

1767. aastal asutati Uulus esimene kool.

Pika ajaloo jooksul on haridust omandatud eri paigas ja eri hoonetes. Praegune koolihoone valmis 1969. aastal.

Koolis on 2017/2018. õppeaastal 149 õpilast, 19 õpetajat, 10 koolitöötajat. Kasutada on 3 hoonet:

# õppehoone, kus on 13 klassiruumi ja raamatukogu;
# vana koolihoone, kus toimuvad poiste tööõpetuse tunnid;
# vallamajas asuv koolisöökla ja spordisaal.

Koolil on staadion 300 m ringrajaga, jalgpalli-, korvpalli- ja võrkpalliväljakuga ning kaugushüppe- ja heitepaikadega.

2008. aastal anti koolile aunimetus "Kaunis kodu".

Kooli logo kujutab öökulli, mis sümboliseerib haridust, ja metsa, mis sümboliseerib kooli asumist looduses.

## Ajalugu
1815 – anti kubermanguvalitsusest käsk igasse valda ehitada vähemalt üks koolimaja.

1834 – Pärnu kihelkonnas olevat olnud 7 küla- ehk vallakooli, sealhulgas ka Uulus. Vallakool asus Paama talus ja töötas 1864. aastani. Viimasteks koolmeistriteks olid Mihkel Tilk ja Juhan Oidermann.

1864 – alustas tööd uus kool – Silla kool, mille laskis ehitada Uulu parun R. Stael von Holstein. Õpetajana jätkas seal tööd J. Oidermann.

Sajandivahetusel asutas mõisaproua Väikeste laste kooli, mis töötas 1917. aastani.

1903–1917 töötas Uulus ka apostliku õigeusu kirikukool.

1911 – Uulu-Silla kooli hooned põlesid maha. Uulu ja Surju lapsed koondati Silla-Surju kooli.

1919 – avati I ja II klass endises Uulu mõisa puutöötoas (praegune vana koolimaja) ja III ning IV klass üle jõe asuvas majas. Kool sai nimeks Uulu Mõisa Algkool, esimeseks koolijuhatajaks Mihkel Raab. Õpilasi oli kooli nelja klassi kohta ligi 80.

1940 – kool muudeti kuueklassiliseks mittetäielikuks keskkooliks.

1950/51. õppeaastat alustati Uulus taas neljaklassilise algkoolina.

Praegune koolihoone valmis 1969. aastal ja tööd jätkati 8-klassilise koolina. Koolidirektoriks sai Reet Pärnat ja õppealajuhatajaks Elgas Lume. Õpilasi oli 127.

2005. aastal sai koolimaja juurdeehitise ja uuenduskuuri.

## Tähtpäevad
Õpilasesindus valib välja kooli õpilastele kuude kaupa teemad, millele oma tegevus keskendada. Näiteks 2017/2018:

* november – koolikottide kaalumine
* detsember – jõulutrall
* jaanuar – PlayBack
* veebruar – sõbranädal/stiilinädal
* märts – "Talendishow" (klassidevahelised võistlused)
* aprill – Vabadussõda 5.–9. klass

## Sümboolika
Kooli logo sümboliseerib öökulli ja tammepuid. Öökull sümboliseerib haridust ja tammed sümboliseerivad kooli paiknemist. Kooli logo on kaks korda muudetud.

Kooli laulu "Uulu Põhikooli hümn" sõnad on kirjutanud Toomas Kersalu ja muusika autor on Toomas Voll.

## Vaata ka

* Uulu kultuuri- ja spordikeskus

## Välislingid

* Kooli koduleht
Viira kool

**Viira kool** oli kool Pärnu maakonnas Tori vallas, mis tegutses aastatel 1858–2014.

1857. aastal eraldati kooli loomiseks 33,3 hektarit (90 Riia vakamaad) maad. Lisaks Viira koolile said maad Selja ja Levi koolid. Koolide ehitust hakkas juhtima tolleaegne vallavanem Mihkel Tilk. Viira kool ehitati sarnaselt Selja ja Levi kooliga sama plaani järgi: koolituba, õpilaste sahver, rehetuba ja rehealune. Koolimaja valmis 1858. aastaks. Esimeseks koolmeistriks valiti Tõnis Tilk.

Hoonest, kus kooli avati, koliti 1877. aastal uude majja. 1935. aastal koliti taas uude majja, mille ehitust oli alustatud 1934. aastal ning mis õnnistati sisse 18. augustil 1935. 1960. aastal võeti koolis kasutusele elekter. 1987. aastal hakati ehitama koolimaja juurdeehitist, mis valmis 1992. aastal. Selles juurdeehitisega hoones tegutses kool kuni sulgemiseni 2014. aastal. 1935. aastal ehitatud algkoolihoones tegutses enne kooli sulgemist kooli õpilaskodu.

1981. aastani töötas kool algkoolina, pärast seda põhikoolina.

1990. aastal võeti Viira kool Eesti Laste Organisatsiooni liikmeks. Aasta hiljem sõlmiti sõprussidemed Hakojärvi kooliga. 1994. aastal hakati välja andma kooli ajalehte Viira Ekspress ja võeti osa telesaatest "Kooli TV".

## Nimemuutused ja muud olulised verstapostid
*1918 – Viira 4-klassiline algkool
*1928 – Viira 5-klassiline algkool
*1929 (1930) – Viira 6-klassiline algkool
*1940 – Viira Mittetäielik Keskkool
*1948 – avati 7. klass
*1950 (1949) – Viira algkool, kool muudeti 4-klassiliseks
*1969 – muudeti kool 3-klassiliseks
*1979 – Jõesuu algkool
*1981 – avati 4. ja 5. klass
*1983 – avati 6. klass
*1984 – avati 7. klass
*1985 – avati 8. klass
*1988 – avati 9. klass
*1993 – Viira põhikool
*1997 – Viira kool

## Direktorid
*1858–1896 Tõnis Tilk
*1896–1939 Mihkel Martsoo
*1939–1944 Mihkel Tilk
*1944–1952 Hilda Pärn
*1952–1957 Aino Tamm
*1957–1964 Oskar Künnapas
*1964–1976 Laine Haas
*1976–2002 Enda Link
*2002–2009 Riina Rask (Goode)
*2009–2012 Kalev Saar
*2012–2014 Valdur Kolla

## Viited

## Välislingid
*Pärnumaal sulges uksed probleemsetele lastele mõeldud kool
*Foto: Viira kool
Ahmed Kathrada

**Ahmed Mohamed Kathrada** (21. august 1929 Schweizer-Reneke – 28. märts 2017 Johannesburg) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik, üks Aafrika Rahvuskongressi juhtivaid liikmeid.   

Tema vanemad olid Indiast sisse rännanud.

12. juunil 1964 mõisteti ta eluks ajaks vangi. Ta vabastati vangistusest 15. oktoobril 1989.

## Viited
Stiilipäevik

**"Stiilipäevik"** oli TV3 saatesari, mida juhtis Ženja Fokin. "Stiilipäevik" läks esimest korda eetrisse aastal 2008.
Leevi internaatkool

**Leevi internaatkool** oli erikool Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. 

Kool asutati 1972.

Kooli nimed:
*1972 Partsi eriinternaatkool
*1975 Leevi eriinternaatkool
*1994 Leevi internaatkool

## Viited
Leevi põhikool

**Leevi põhikool** oli põhikool Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. 

Kool asutati 1928.

Kooli nimed:
*1928 Leevi algkool
*...
*1992 Leevi põhikool
*2006 kool suleti

## Vaata ka
*Leevi internaatkool

## Viited
Tootsi lasteaed-põhikool

**Tootsi lasteaed-põhikool** on põhikool, lasteaed ja lastehoid Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Tootsi asulas. 

Kool asutati 1941. Kool on kandnud *Tootsi põhikooli* nime.

Lasteaias on kaks liitrühma ja lastehoius üks rühm.

## Viited
Karel Schoeman

**Karel Schoeman** (26. oktoober 1939 Trompsburg – 1. mai 2017 Bloemfontein) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi afrikaanikeelne kirjanik ja tõlkija. 

Tema tuntumate teoste seas on romaanid "Na die geliefde Land", "'n Ander land", "Afskeid en vertrek", "Verliesfontein" ja "Hierdie lewe".
Afrikaanikeelne kirjandus

**Afrikaanikeelne kirjandus** on afrikaani keeles kirjutatud ilukirjandus. 

## Afrikaanikeelseid kirjanikke
*Hennie Aucamp 
*André P. Brink
*Breyten Breytenbach
*Joan Hambidge
*Ingrid Jonker
*N.P. van Wyk Louw
*Dalene Matthee
*Deon Meyer
*Karel Schoeman
Põlgaste lasteaed

**Põlgaste lasteaed** on lasteaed Põlva maakonnas Kanepi vallas Põlgaste külas. 

Õppeasutus asutati 1879.

Õppeasutuse nimed:
*1879 Põlgaste külakool
*1919 Põlgaste 4-klassiline algkool
*...
*1990 Põlgaste põhikool
*2005 Põlgaste lasteaed-algkool
*2009 Põlgaste lasteaed (kooliosa suleti)

## Viited

## Välislingid
*Lasteaia koduleht
Anti Kidron

**Anti Kidron** (11. aprillil 1943 Ambla – 2. august 2023) oli eesti psühholoog ja aimekirjanik.

## Haridus
Kasvas üles Kurista külas Jõgevamaal. 1969. aastal lõpetas eesti filoloogina Tartu ülikooli. 1981. aastal omandas Leningradi ülikoolis teaduste kandidaadi kraadi sotsiaalpsühholoogias. Hiljem on end täiendanud Saksamaal, Soomes ja Jaapanis.

## Töö ja harrastused
Ülikooli lõpetamise järel 1969. aastal asus kirjastusgrupi juhatajana tööle Eesti Rahvusraamatukokku, hiljem on töötanud EPT Arvutuskeskuses, TPedI-s, Eesti Majandusjuhtide Instituudis, Mainoris jt arendus- ja koolitusasutuses. 

Aastail 1998–2010 oli Akadeemia Nord professor ja psühholoogiateaduskonna dekaan. Tulundusühistu Mondo asutaja. Temalt on trükis ilmunud 33 raamatut ja umbes 300 artiklit, perioodikas ka luulet ja lühiproosat. Mitmes oma raamatus otsib A. Kidron pidepunkte tänapäeva psühholoogia ja idamaiste vaimsete praktikate (jooga, taoism, zen-budism) ühendamiseks. Ta on avaldanud mitu kõrgkoolis kasutamist leidnud õpikut ja aimeraamatu formaadis teoseid suhtlemisest, loovusest, psühhoteraapiast, idamaa mõttelaadist, õppimisest ja loovkirjutamisest, aga ka arvutiõpetuse, anekdoote, reisikirju jm. Viiel aastal elas vaheldumisi Eestis ja Türgis.

## Teoseid
* "Suhtlemispsühholoogia", 1986
* "Otsingult avastusele", 1990 (kaasautor J. Käosaar)
* "Keskendumiskunst", 1994
* "Oska olla enda psühholoog", 1997, 1998, 2015 
* "Stressi teejuht", 1997 (koostaja ja üks autoreist)  
* "Harrastame joogat", 1998, 2000, 2005, 2008, 2015 (kaasautor H. Oidjärv)
* "122 õpetamistarkust", 1998 ja 1999
* "Psühholoogia põhisuunad", 2001, 2005
* "Nõustamiskunst", 2003
* "Suhtlemine", 2004
* "Isiksus", 2005
* "Inglise-eesti-inglise psühholoogia õppesõnastik", 2006 (kaasautor A. Kull)
* "Elustiil ja heaolu", 2007
* "Äripsühholoogia", 2008
* "Kuidas ärksalt õppida", 2008
* "Uurija käsiraamat", 2008
* "Kirjutaja käsiraamat", 2010
* "Varjatud võimalus", 2013
* "Nõks. Pinguta vähem, saavuta rohkem", 2017
* "Ütle veidi teisiti", 2017
* "Sotsiaalpsühholoogia mõistesõnastik" (kaasautor  Anne Kull), 2019
* "500 valitud nalja sõpradele rääkimiseks", 2019
* "Mis juhtus? Kuidas rääkida ja kirjutada huvitavat lugu", 2019
* "Isiksus ja iseloom", 2019
* "Meeletervendus läänes ja idas", 2019
* "Toimi tegusalt, taastu taibukalt" (kaasautor Toivo Niiberg), 2019
* "Suhtle sujuvalt ja loovalt", 2019
* "Kõuehäälne vaikus", 2019
* "Yokohamast Kapadookiasse", 2020
* "Klõpsa õiget nuppu", 2020
* "Püüa päeva", 2020
* "Valik nalju igaks elujuhtumiks. Huumori juured ja õied", 2020
* "Korrastatud kodu. Oluliste oskuste leksikon", 2020

## Tunnustus
* 2002 Valgetähe medaliklassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Katkendeid raamatust "Keskendumiskunst" http://raulpage.org/keskendu.html
* Aime Hansen. Kallab teekannu tühjaks. http://www.sirp.ee/archive/1998/08.05.98/Kirjand/kirjand1-2.html
* Zeni püüdlused ja põhimõtted. Koostanud A. Kidron. Zen
* Maailmapilt. 122 õpetamistarkust. https://arhiiv.err.ee/vaata/maailmapilt-maailmapilt-quot-122-opetamistarkust-quot-anti-kidron
* Piret Joalaid. Kuidas ärksalt õppida. http://piretavalikult.blogspot.com.ee/2008/10/kuidas-arksalt-oppida.html
Helgi Sildever

**Helgi Sildever** (31. märts 1935 – 23. oktoober 2001) oli eesti rahvamuusik, koorijuht ja muusikapedagoog.

1949. aastal küüditati ta koos emaga Novosibirskisse. 1958. aastal naasis kodumaale. 

1962. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakooli koorijuhtimise erialal, samal aastal asus tööle Vändra Lastemuusikakooli õpetajana.

Ta oli üks rahvamuusikaansambli Linnutaja asutajaid ja selle kunstiline juht aastatel 1978–2000.

## Tunnustus
*1987 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*1990 Carl Robert Jakobsoni stipendium
*1994 Pärnumaa vapimärk (ansambli Linnutaja kunstiline juht)
*1996 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (Kuue Küla Koori asutamine ja ansambli Linnutaja juhendamine)

## Viited

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Mikroettevõtja

**Mikroettevõtja** on raamatupidamise seaduse järgi kõige väiksem ettevõtte kategooria Eestis. Mikroettevõtja lisandus ettevõtete liigitusse 1. jaanuaril 2016 jõustunud seadusemuudatuste tulemusena. Seadusemuudatuse eesmärk oli lihtsustada mikro- ja väikeettevõtjate tegevust ning aruandlust.

Juba 2003. aastal soovitas Euroopa Komisjon riikidel leevendada väike- ja mikroettevõtete aruandlust, kuid sellal ei pidanud Rahandusministeerium koostöös asjaomaste valdkondade esindajatega asjade sellist käiku vajalikuks.

## Mikroettevõtja määratlus
### Eestis
Raamatupidamise seaduse järgi on mikroettevõtja raamatupidamiskohustuslane, kelle aruandekuupäeva näitajatest kaks ei ületa järgmisi näitajaid: 

- varad kokku 450 000 eurot, 

- aruandeaasta tulu 900 000 eurot 

- keskmine töötajate arv aruandeaasta jooksul 10 inimest;

[RT I, 07.01.2025, 1 - jõust. 17.01.2025]

### Euroopa Liidus
Euroopa Komisjon defineerib keskmise ja väikese suurusega ettevõtjaid erinevalt. Euroopa Komisjoni definitsiooni järgi vastab mikroettevõte järgmistele tingimustele:
* vähem kui kümme töötajat;
* käive või bilansimaht alla 2 miljoni euro.
Sellest määratlusest lähtub komisjon ka toetuste määramisel, ettenähtud nõuete vähendamisel ja vähendatud tasude kohandamisel.

## Mikroettevõtja aruandlus
Kui 2015. aastani pidid kõik ettevõtted koostama samadele nõuetele vastava aastaaruande, siis majandusaastatel, mis algavad alates 1. jaanuarist 2016, on nõuded eri kategooriate ettevõtete jaoks erinevad. Uuendusena võivad mikro- ja väikeettevõtjad esitada majandusaasta kohta täismahus aastaaruande asemel lühendatud aastaaruande. Lisaks võivad mikroettevõtjad soovi korral koostada ka väikeettevõtja lühendatud või täismahus aruande. Mikroettevõtja lühendatud majandusaastaaruanne koosneb kahest põhiaruandest (lühike bilanss ja kasumiaruanne) ning kuni kolmest lisast. Kui mikroettevõtja koostab lühendatud aruande, ei pea ta koostama tegevusaruannet.

## Vaata ka
* Ettevõtluskonto
* Väikeettevõte

## Viited
Põlva Gümnaasium

**Põlva Gümnaasium** on riigigümnaasium Põlvas aadressil Piiri tänav 1. Kool tegutseb 1. septembrist 2016. Koolihoone on Eesti esimene liginullenergia koolimaja. 

## Direktorid
* 2016-2021 Alo Savi
* alates 1. detsember 2021 Raul Kadaste

## Vaata ka
*Põlva Kool

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Räpina põhikool

**Räpina põhikool** oli põhikool Põlva maakonnas Räpinas. 2001 ühines põhikool Räpina ühisgümnaasiumiga.

Kool asutati 1946.

Kooli nimed:
*1946 Räpina algkool
*1950 Räpina 7-klassiline kool
*1961 Räpina 8-klassiline kool
*1988 Räpina põhikool

## Viited
Taevaskoja algkool

**Taevaskoja algkool** oli algkool Põlva maakonnas Põlva vallas Taevaskoja külas. Kool tegutses aastatel 1953–2000.

Kool alustas tegevust 1. septembril 1953 neljaklassilise algkoolina. Kooli algne nimi oli *Saesaare algkool*, ehkki kool asus Taevaskoja külas. Esimestel õppeaastatel oli koolis 25–30 õpilast.

Oktoobris 1964 nimetati kool Taevaskoja algkooliks. 1960. aastatel oli koolis 15–20 õpilast.

1973/1974. õppeaastast õppisid Taevaskoja algkoolis ka Taevaskoja lastesanatooriumis ajutiselt ravil viibivad lapsed. Kohalikke lapsi õppis koolis 1970. aastatel kümmekond, sanatooriumis viibivaid lapsi vahetus aasta jooksul 70–85, kuna sanatooriumi ravituusik kestis tavaliselt ühe õppeveerandi. 1980. aastatel langes kohalike laste arv koolis alla kümne, mõnel aastal õppis koolis vaid kaks kohalikku last. Sanatooriumis viibijatest õpilasi arv langes alla 20. 

1990/1991. õppeaastast läks kool Põlva vallavalitsuse alluvusse. Pärast Taevaskoja Lastesanatooriumi sulgemist 1993. aastal jäi kool vaid kohalikele lastele, nende arv oli 3–5 õppeaasta kohta. 

1998/1999. õppeaastast, pärast senise koolihoone tagastamist õigusjärgsele omanikule, kolis kool koos Taevaskoja raamatukoguga uude asukohta. Taevaskoja algkool suleti 31. augustil 2000.

## Viited
Aksai rajoon

**Aksai rajoon** (vene keeles *Аксайский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Aksai linn.

Rajoon piirneb põhjas ja kirdes Oktjabrski rajooniga, idas Bagajevskaja rajooniga, lõunas Kagalnitskaja rajooniga, edelas Azovi rajooniga, läänes Doni-äärse Rostoviga ja loodes Mjasnikovi rajooniga.

Rajooni pindala on 1170 km². Elanike arv oli 2012. aastal 103 013, 2009. aastal 86 037 ja 2002. aastal 88 899.

Aksai rajooni asulad kuuluvad ühee linnaasunduse (Aksai linna) ja kümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Don, Aksai, Gruševka, Bolšoi Nesvetai, Bolšoi Log, Koisug, Temernik ja Tuzlov.

## Viited
Kunda 1. keskkool

**Kunda 1. keskkool** oli keskkool Lääne-Viru maakonnas Kundas. 2001. ühendati Kunda 1. keskkool ja Kunda 2. keskkool ning moodustati uus kool: Kunda ühisgümnaasium. 

## Viited
Endrik Üksvärav

**Endrik Üksvärav** (sündinud 9. novembril 1980 Lihulas) on eesti dirigent ja laulja.

Ta on lõpetanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kooridirigeerimise erialal (2004, Olev Oja dirigeerimisklass) ning omandanud samal erialal ka magistrikraadi (2011, Hirvo Surva dirigeerimisklass). Õppinud lisaks trompetit (Aavo Ots) ja metsasarve (professor Kalervo Kulmala).

Endrik Üksvärav on juhatanud mitut puhkpilliorkestrit, kammerorkestrit ja kammerkoore. 2010. aasta sügisel pani ta aluse kammerkoorile Collegium Musicale.

Endrik Üksvärav on osalenud Neeme Järvi, Paavo Järvi, Jorma Panula, Eri Klasi, Anders Eby ja Ervin Ortneri meistriklassides. Samuti on ta mitmel korral osalenud tunnustatud barokilaulja Peter Kooij (Holland) juhendatud Bachi laulmise meistrikursustel. 2012. aastal alustas Endrik Üksvärav õpinguid Haagi Kuninglikus Konservatooriumis vanamuusika laulu erialal (õpetajateks Peter Kooij, Michael Chance, Jill Feldmann ja Maria Acda-Maas) ning jätkas 2014. aastal samas magistriõppes.

## Tunnustus
* 2011 Eesti Kooriühingu aastapreemia (aasta noor dirigent)
*2012 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (tulemusliku solisti- ja dirigenditegevuse ning Pühalepa Muusikafestivali algatamise eest)
* 2018 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (koos kammerkooriga Collegium Musicale, eesti koorimuusika särava edendamise ning pühendunud ja kõrgetasemelise tutvustamise eest nii Eestis kui välismaal)
* 2021 Haapsalu Püha Johannese koguduse teenetemärk

## Viited
Laasi vald

**Laas** (itaalia: *Lasa*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50 km Bolzanost läänes. Valla pindala on 110,1 km².

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 3983 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 98,09% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 1,67% itaalia keelt ja 0,4% ladiini keelt.

Vallas on järgnevad *[[frazione]]*-d (alljaotused, peamiselt külad ja asundused): Allitz (Alliz), Eyrs (Oris), Tanas ja Tschengls (Cengles).

Laas (Lasa) külgneb järgmiste valdadega: Mals, Martell, Prad, Schlanders, Schluderns ja Stilfs.

Laas on tuntud puhta valge marmori poolest, mida kaevandatakse mägedes külast lõuna pool, ja mida on ehitamisel kasutatud ülemaailmselt, sealhulgas Victoria memoriaali juures Londonis.

Laas seisab ühel suurimal koonilisel rusukuhilal Alpides, tuntud kui Gadriamure, mis kerkib kitsast orust Allitzi küla kohas. See kuhil võib olla katastroofilist päritolu ja tekkinud mäe kokkuvarisemisel praeguse Gadriatali kohal. Kuhil blokeerib Vinschgau peaoru ja surub Etschi jõe selle lõunaküljele, kus seda lõikab kuristik, mis paljastab 7300 aastat vanu maetud palke. Kuhil toetab nüüd niisutatavaid puuviljaaedu.


Laas, Kandlwaal positie1 foto3 2012-08-12 16.29.jpg|*Kandlwaal* Laasis, vana niisutuskanal
Laas, kerk in straatzicht foto1 2012-08-12 16.37.jpg|Laasi kihelkonnakirik
Bahnhof Laas 01.jpg|Laasi raudteejaam
Tschenglsburg (1).JPG|Tschenglsburgi loss


## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Zeltiņi kihelkond

**Zeltiņi kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Seltinghof*, läti keeles *Zeltiņu draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Valga kreisis.

## Ajalugu
Varem oli Zeltiņi Aluliina kihelkonna adjunktuur. 1902. aastal eraldati see iseseisvaks kihelkonnaks. Siiski, 17. sajandi lõpus ja 18. sajandi alguses moodustas see koos Lejasciemsi kihelkonnaga lühikest aega eraldiseisva kihelkonna.

## Zeltiņi kihelkonna mõisad
* Ādami (*Schwartzbeckshof*) rüütlimõis
* Ilzene (*Ilsen*) rüütlimõis
* Jaunkalnamuiža (*Neu-Kalnemoise*) rüütlimõis, hiljem Kalniena kõrvalmõis
* Kalniena (*Alt-Kalnemoise*) rüütlimõis
* Zeltiņi (*Seltinghof*) rüütlimõis


Bm05225am.jpg|Zeltiņi mõis 1790. aastal. Johann Christoph Brotze kogust
BM05224Am.jpg|Zeltiņi mõis 1790. aastal
Bm05226am.jpg|Vaade Alūksne kiriku abikirik-kabelile Zeltiņis
BM06095Am.jpg|Ādami mõis 1795. aastal


## Viited

## Kirjandus
* *Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 376, 580.
* Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Zeltiņi mõis (Zeltiņi kihelkond)

**Zeltiņi mõis** (saksa keeles *Seltinghof*, läti keeles *Zeltiņu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Zeltiņi kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Alūksne piirkonnas Zeltiņi vallas Zeltiņis.

## Ajalugu

Algselt allusid sealsed alad Aluliina ordulinnusele. Poola aja alguses kuulus sealne mõis Hans Loofile, kes sai oma kullatud kannuste järgi hüüdnimeks Selting – sellest on tulnud ka mõisa nimi. Hilisemal Poola ajal müüs keegi Kortofsky mõisa kellelegi Modorowskyle. Kuna need olid mõlemad poolakad, doneeris Gustav II Adolf Rootsi võimu alla minnes isandateta jäänud mõisa aastal 1626 Casper Otto Sperlingile. Temalt ostsid õiguse mõisa hallata kõigepealt ooberst Schill, seejärel ooberst Funck ja viimaks hollandlane Bastian Petuvin. Selle lesk abiellus Heinrich Dreilinguga ja hiljem Johannes Rahleniga, viies mõisa pärandina selle valdusse. Aastal 1664 ostis mõisa 4500 taalri eest Hans Glintz, kelle lesega abielludes omandas mõisa hiljem Reinhold Rahlen. Aastal 1684 asus ta ka mõisa elama. Edasi pärandus mõis meesliini pidi kuni aastani 1834, mil Paul von Rahlen mõisa ülejäänud pärijatelt 62 000 rubla eest välja ostis. 1877. aastal loovutas ta mõisa 70 000 rubla eest Alexander von Rahlenile.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 3/4 adramaad, sellele allus koos Jaunmuiža mõisaga (*Karlsberg*) 542 mees- ja 585 naishinge.

1627. aastal oli Zeltiņi mõisa suurus kokku 47,5 adramaad, sellest 7,5 adramaa jagu oli haritavat maad. 1641. aastal oli mõisal adramaid 3 ja 1/8. Aastal 1688 kuulus mõisale adramaid 8 ja 1/2, aastal 1734 oli adramaid seitse. Aastal 1758 oli mõisa suurus 8 ja 7/8 adramaad. Aastal 1823 oli selle suurus 13 ja 1/4 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal 13 ja 1/4 adramaad maad, aastal 1881 oli adramaid 4 ja 19/80, lisaks allus mõisale 1 ja 29/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
1816. aastal kuulus mõisale üks karjamõis: *Roschukaln*.

## Viited
Kalniena mõis

**Kalniena mõis** (saksa keeles *Alt-Kalnemoise*, läti keeles *Kalnienas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Zeltiņi kihelkonnas. Mõisakompleks jääb tänapäeval Gulbene piirkonna Stāmeriena valda Kalniena külla.

## Ajalugu

Alexander von Vietinghoff pantis mõisa 95 000 rubla eest koos Jaunkalnamuiža mõisa ja Ate mõisaga aastal 1838 Otto, Constanze ja Gottlieb  Wolffidele ning August von Transehele. Viimane sai aastal 1839 Kalniena ja Jaunkalnamuiža mõisade valdajaks. Pandilepingu lõppedes müüs Alexander Vietinghoff mõisad 60 000 rubla eest  Casimir Wolffile. Kui too aastal 1876 suri, päris mõisa tema ema, kes selle siis lesk Annette ja nende laste Friedrich, Gottlieb, Ernst, Marie, Eveline, Annette ning Alexandrine, lisaks veel Casimiri õe Ottilie ühisvaldusesse andis. Ema surma järel aastal 1880 ostis Friedrich mõisad ülejäänud kaasomanikelt 230 950 rubla eest välja. Ta suri aastal 1884 ja mõisa päris tema poeg Gaston Wolff.

## Mõisaansambel

Mõisa hoonetest on kohaliku kaitse all tall-tõllakuur-kutsari elamu, pesuköök ja aedniku maja. Park ja häärber on riikliku kaitse all muinsusmälestised.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 23 ja 5/6 adramaad, sellele allus 1040 mees- ja 1138 naishinge.

Aastal 1627 oli Kalniena mõisa suurus (koos Jaunkalnamuiža mõisa ja Ate mõisaga) kokku 30 ja 1/2 adramaad, sellest 19 adramaa jagu oli haritavat maad. Aastal 1641 oli mõisadel adramaid 17. Aastal 1758 oli mõisade suurus 23 ja 5/8 adramaad. Aastal 1823 oli nende suurus 42 ja 4/5 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisadel 42 ja 4/5 adramaad maad. Aastal 1881 oli mõisal (koos Jaunkalnamuiža mõisaga) adramaid 13 ja 6/80, lisaks allus mõisale 22 ja 35/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale kuus karjamõisa: Jaunkalnamuiža (*Neu-Kalnemoise*), Ate (*Ottenhof*, hilisem Ate mõis Aluliina kihelkonnas), *Aschukaln*, *Wehrschumuische*, *Uppesmuische* ja *Katharinenhof*.

## Viited
Hella Asur

**Hella Asur** (sündinud 5. novembril 1933) on eesti kultuuritegelane.

1980. aastatel töötas ta Eesti NSV Riikliku Filharmoonia osakonnajuhatajana.

Aastatel 1998–2000 oli ta OÜ Tallinna Orelifestival juhatuse liige.

## Tunnustus
*1987 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited
Paide linn (haldusüksus)

**Paide linn** on haldusüksus Järva maakonnas.

Omavalitsusüksus moodustati haldusreformi tulemusena pärast 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimisi senise Paide linna, Paide valla ja Roosna-Alliku valla ühinemisel. Ühinemise tulemusena on see pindalalt teine linn Eestis Pärnu järel.

## Asustus
Paide omavalitsusüksuse territooriumil asub üks linn (Paide), üks alevik (Roosna-Alliku) ja 39 küla:

Allikjärve, Anna, Eivere, Esna, Kaaruka, Kihme, Kirila, Kirisaare, Kodasema, Koordi, Korba, Kriilevälja, Mustla, Mustla-Nõmme, Mäeküla, Mäo, Mündi, Nurme, Nurmsi, Oeti, Ojaküla, Otiku, Pikaküla, Puiatu, Purdi, Sargvere, Seinapalu, Sillaotsa, Suurpalu, Sõmeru, Tarbja, Tännapere, Valasti, Valgma, Vedruka, Veskiaru, Viisu, Viraksaare, Võõbu

## Sõpruslinnad
Paidel on järgmised sõpruslinna:
*  Westminster, Ameerika Ühendriigid
*  Håbo, Rootsi
*  Hamina, Soome
*  Fredensborg, Taani
*  Mažeikiai, Leedu
*  Saldus, Läti
*  Annaberg-Buchholz, Saksamaa
*  Havířov, Tšehhi
*  Perejaslav, Ukraina
*  Telde, Hispaania (alates 2024)

## Linnapead

Alates juulist 2023 on Paide linnapea Kaido Ivask

## Viited

## Välislingid
* Paide koduleht
Herbert Uprus

**Herbert Uprus** (27. juuli 1926 Karksi vald, Viljandimaa – 15. mai 2013 Põlva) oli eesti kultuuritegelane.

Ta lõpetas Patküla algkooli kiitusega. Pärast sõda lõpetas ta kaugõppekeskkooli ning 1973. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

1944. aastal mobiliseeriti ta Punaarmeesse, saadeti tööpataljoni, vabanes 1947. aastal. Aastatel 1948–1949 õppis Helme Põllumajanduskoolis, omandas traktoristi kutse. Seejärel töötas ta varumisagendina. Aastatel 1953–1959 oli ta Tõrva kino direktor, 1959–1987 Põlva rajooni riikliku kinovõrgu direktor. 1987. aastast jäi pensionile, kuid jätkas töötamist osalise tööajaga Põlva Teenindustootmisvalitsuse juristina.

Ta harrastas malet, osales maleturniiridel Põlvas ja oli üks Põlva paremaid maletajaid.

## Tunnustus
*1958 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1972 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited
Ādami mõis

**Ādami mõis** (saksa keeles *Schwarzbeckshof*, läti keeles *Ādamu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Zeltiņi kihelkonnas. Mõisakompleks asub tänapäeval Lätis Smiltene piirkonnas Trapene vallas Ādamsi külas.

## Ajalugu
Ādami mõis doneeriti poola ajal Helmekeni nimelisele mehele, kes selle siis oma kasuisale Nothastile müüs. Aastal 1625 ja 1682 on mõisa omanikuna mainitud Adam Nothasti, aastal 1768 kuulus see Berend Erich von Nothastile. Aastal 1806 pantis Johann von Nothast mõisa 23025 rubla, 100 vaka kaera ja 100 vaka odra eest Magnus Johann Scotusele, kes selle siis oma tütrele Johanna Biersonile loovutas. See loovutas hiljem mõisa Adolph von Wulffile.

Aastal 1818 sai Adolph mõisa pärisomanikuks. Aastal 1844 võttis ta poeg Julius von Wulf mõisa teistelt pärijatelt 10 600 hõberubla eest üle. Aastal 1851 müüs ta mõisa 15 000 rubla eest Victor Wolffile. Victor müüs mõisa omakorda aastal 1859 Constantin Paul von Gutzeitile, saades selle eest 40 000 hõberubla.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal üks adramaa, sellele allus 62 mees- ja 62 naishinge.

Aastal 1627 oli Ādami mõisa suurus kokku 3 adramaad, sellest adramaa jagu oli haritavat maad. Aastal 1641 oli mõisal adramaid 1/2. Aastal 1688 kuulus mõisale adramaid 5/8, nagu ka aastal 1734. Aastal 1758 oli mõisa suurus üks adramaa. Aastal 1823 oli selle suurus 1 ja 17/20 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal 1 ja 17/20 adramaad maad, aastal 1881 oli adramaid 1 ja 35/80, lisaks allus mõisale kolm adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Viited
Druviena mõis

**Druviena mõis** (saksa keeles *Druween*, läti keeles *Druvienas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Tirza kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Gulbene piirkonnas Druviena vallas Druvienas.

Mõisakompleks (häärber ja teenijatemaja ning sellega kokku ehitatud laut ja tall) on kohaliku kaitse all olevad muinsusmälestised. Mõisa peahoones asub tänapäeval Druviena põhikool.

## Ajalugu
Mõisa esimesed omanikud olid von Seßwegenid, kellele kuulus ka Lizumsi mõis. 1629. aastal andis Gustav II Adolf Lizumsi mõisa Anton de Morriele, Druviena mõisa koos Apeltiena mõisaga sai 1630. aastal aga Nicolaus Barthold. Kui too suri, läks ka Druviena de Morriede valdusse. 1657. aastal läks see Valentin von Meyeri valdusse. 1781. aastal suri Valentin Burchard von Meyer ilma järglasteta ja mõisa päris tema tädi Johanna Margaretha Malama. 

Johanna Margaretha surma järel päris mõisa 1804. aastal tema poeg Ivan, seejärel tema lapselaps Matvei Ivanovitš Malama. 1836. aastal ostis mõisa 62 355 rubla eest vabahärra Johann Gottlieb von Wolff (1804−1859). Too suri mais 1871. Mõnda aega oli mõis tema pärijate ühisomandis, ent 1872. aasta lõpus ostis Joseph Sigmund Alexander mõisa 112 950 rubla eest teistelt pärijatelt välja.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3 ja 5/8 adramaad, sellele allus 425 mees- ja 477 naishinge.

1640. aastal oli mõisa suurus 1 ja 1/2 adramaad, aastail 1688 ja 1734 aga 2 ja 7/8 adramaad. 1757. aastal oli mõisa suurus 3 ja 5/8 adramaad, 1823. aastal aga 13 ja 1/10 adramaad. Ka 1832. aastal oli adramaid 13 ja 1/10, 1881. aastal oli neid aga 6 ja 46/80, lisaks allus mõisale 17 ja 10/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad

1816. aastal kuulus mõisale *Alexandershofi* karjamõis.

## Viited
Kivi-Vigala külanõukogu

**Kivi-Vigala külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. 

Kivi-Vigala külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Vigala vallas. Külanõukogu keskus asus Kivi-Vigala alevikus.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kivi-Vigala külanõukogu 1950 septembris Pärnu-Jaagupi rajooni koosseisu.

Seoses Pärnu-Jaagupi rajooni likvideerimisega 1959. aastal arvati Kivi-Vigala külanõukogu Märjamaa rajooni koosseisu.

1960 septembris Kivi-Vigala külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Vigala külanõukogu koosseisu.

## Viited
Kiviloo külanõukogu

**Kiviloo külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Peningi vallas. Külanõukogu keskus asus Kiviloo asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kiviloo külanõukogu 1950 septembris Kose rajooni koosseisu. 

1954 juunis Kiviloo külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium jagati Kose ja Pikavere külanõukogu vahel.

## Viited
Troška mõis

**Troška mõis** (saksa keeles *Espenhöhe*, ka *Charlottenhain*, läti keeles *Troškas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Tirza kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Gulbene piirkonnas Tirza vallas Troškase külas.

## Ajalugu
Aduliena alad, mille hulka kuulus algselt ka Troška mõis, eraldati Tirza mõisast 1589. aastal. Esimeseks omanikuks oli Fabian von Tiesenhausen. 1629. aastal sai mõisa omanikuks Gertrude Tiesenhausen, 1640. aastal aga Johann von Tiesenhausen. 1665. aastal kuulus mõis Heinrich von Tiesenhausenile, kes osa mõisast 130 taalri eest süülunaks oma väimehele Hans Jürgen von Dießenile loovutas. Hiljem pantisid Adam Feiliß ja tema abikaasa Sophie Aduliena alad 2000 taalri eest Matthias Hildegårtnerile, kes pandiõigused aga krahvinna Siegritta Bielkele loovutas. See jättis mõisa aga reduktsioonikomisjoni hirmus 1683. aastal Tiesenhausenitele, kelle traditsiooniline lään see oli. 1749. aastal pantis Adam Johann von Tiesenhausen Aduliena 12 000 taalri eest 40 aastaks Peter Müllerile. Too viiski läbi Aduliena valduste jagamise, tagastades aastal 1780 Vecaduliena mõisa Tiesenhausenitele, omandades ise Jaunaduliena mõisa. 

1794. aastal oli mõisa omanik Johann Gustav Carl von Tiesenhausen. 1749. aastal omandas Troška tema pärandi jagamisel 7500 rubla eest tema poeg Carl Gustav Georg von Tiesenhausen, sellal kui teine poeg Adolph Johann sama summa eest Vecaduliena mõisa omandas. 1849. aastal omandas Carl Gustav Georg mõlemad mõisad.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Troška mõisaga 4 ja 3/4 adramaad, neile allus 145 mees- ja 167 naishinge.

Aastal 1640 oli mõisa suurus koos Jaunaduliena mõisa ja Troška mõisaga kolm adramaad, aastail 1688 kuulus neile seitse adramaad, aastal 1734 aga 6 ja 3/4 adramaad. Aastal 1757 oli mõisa suurus 2 ja 3/8 adramaad, aastal 1823 aga 2 ja 4/5 adramaad.Aastal 1832 oli adramaid 2 ja 1/5, aastal 1881 oli neid aga 3 ja 11/80, lisaks allus mõisale 3 ja 61/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Vecaduliena mõisaga 4 ja 3/4 adramaad, neile allus 145 mees- ja 167 naishinge. 

Aastal 1640 oli mõisa suurus koos Jaunaduliena mõisa ja Vecaduliena mõisaga kolm adramaad, aastail 1688 kuulus neile seitse adramaad, aastal 1734 aga 6 ja 3/4 adramaad. Aastal 1757 oli mõisa suurus 2 ja 3/8 adramaad, aastal 1823 aga 2 ja 17/20 adramaad. Aastal 1832 oli adramaid 2 ja 17/21, aastal 1881 oli neid aga 2 ja 39/80, lisaks allus mõisale 3 ja 79/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

Agraarreformi ajal 1920 kuulus mõisale 348 hektarit maad.

## Viited
Jaunaduliena mõis

**Jaunaduliena mõis** (saksa keeles *Neu-Adlehn*, läti keeles *Jaunadulienas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Tirza kihelkonnas.Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Gulbene piirkonnas Tirza vallas Jaunaduliena külas.

## Ajalugu
Aduliena alad eraldati Tirza mõisast aastal 1589. Esimene omanik oli Fabian von Tiesenhausen. Aastal 1629 sai mõisa omanikuks Gertrude Tiesenhausen, aastal 1640 aga Johann von Tiesenhausen. Aastal 1665 kuulus mõis Heinrich von Tiesenhausenile, kes osa mõisast 130 taalri eest süülunaks oma väimehele Hans Jürgen von Dießenile loovutas. Hiljem pantisid Adam Feiliß ja tema abikaasa Sophie Aduliena alad 2000 taalri eest Matthias Hildegårtnerile, kes pandiõigused aga krahvinna Siegritta Bielkele loovutas. See jättis mõisa reduktsioonikomisjoni hirmus aastal 1683 Tiesenhausenitele, kelle traditsiooniline lään see oli. Aastal 1749 pantis Adam Johann von Tiesenhausen Aduliena 12 000 taalri eest 40 aastaks Peter Müllerile. Too viiski läbi Aduliena valduste jagamise, tagastades aastal 1780 Vecaduliena mõisa Tiesenhausenitele, omandades ise Jaunaduliena mõisa. 

Pandiperioodi lõppedes läks mõis Adam von Tiesenhauseni valdusse. Aastal 1800 andis too mõisa oma pojale Adam Wilhelmile üle. Kui too aastal 1842 suri, jättis ta mõisa oma lesele Annettele eluaegseks eluasemeks. Aastal 1858 läks mõis nende tütre Charlotte Tiesenhauseni valdusse. Too suri aastal 1862 ja mõisa pärisid tema lapsed, poeg Carl Johann Fabian von Tiesenhausen ja tütar Annette Krülow. Aastal 1865 ostis Carl Johann Fabian õe osa 65 000 rubla eest välja.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 7/8 adramaad, sellele allus 233 mees- ja 273 naishinge.

Aastal 1640 oli mõisa suurus koos Vecaduliena mõisa ja Troška mõisaga kolm adramaad, aastail 1688 kuulus neile seitse adramaad, aastal 1734 aga 6 ja 3/4 adramaad. Aastal 1757 oli mõisa suurus 4 ja 7/8 adramaad, aastal 1823 aga 7 ja 7/20 adramaad. Ka aastal 1832 oli adramaid 7 ja 7/20, aastal 1881 oli neid aga 2 ja 76/80, lisaks allus mõisale 9 ja 16/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.
## Karjamõisad

1816. aastal allus mõisale Anettensruhe karjamõis.

## Viited
Kobratu külanõukogu

**Kobratu külanõukogu** oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Tartu külanõukoguga. 

## Viited
Kodijärve külanõukogu

**Kodijärve külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Kodijärve külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Kambja vallas. Külanõukogu keskus asus Pangodi külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kodijärve külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu.

1954 juunis Kodijärve külanõukogu likvideeriti, selle territoorium jagati Kambja ja Elva külanõukogu vahel.

## Viited
Kohila külanõukogu

**Kohila külanõukogu** oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kohila vallas. Külanõukogu pindala oli 250 km² (1977). 

## Viited
Kohtla külanõukogu

**Kohtla külanõukogu** oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kohtla vallas. Külanõukogu pindala oli 108 km² (1977). 

## Viited
Koigi külanõukogu

**Koigi külanõukogu** oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Koigi vallas. Külanõukogu pindala oli 198 km² (1977). 

## Viited
Galgauska mõis

**Galgauska mõis** (saksa keeles *Golkowsky*, läti keeles *Galgauskas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Tirza kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Gulbene piirkonnas Galgauska vallas Galgauskas muiža külas.

Mõisakompleks (sealhulgas üks tootmishoonetest ja möldri maja) on kultuurimälestisena kohaliku kaitse all. 

## Ajalugu

Mõis on nime saanud poolakas Golgowskylt, kes seal Poola võimu ajal valdusi omas, Veiši sai aga nime Stenzel Weißilt, kes samal ajal seal valdusi omas. Reaalselt kuulusid need mõlemad piirkonnad Kulna piiskopilinnusele.

Mõisa esimesed omanikud olid von Seßwegenid, kellele kuulus ka Lizumsi mõis. 1631. aastal andis Gustav II Adolf sealsed maad Galgauska mõisana Gotthard Wilhelm Budbergile. Too müüs 1653. aastal mõisa 4700 taalri eest Fromhold Parumile. 1655. aastal omandas Veiši alad 1200 taalri eest Gustav von Mengden, kellele Parum hiljem 3000 taalri eest ka Galgauska jättis. Parum langes Vene vägede kätte vangi ja suri 1656. aastal Aluliina ordulinnuses katku. Gustav von Mengden tasus siis 800 taalriga Parumi võlad ja kuberner de la Gardie lubaski 1858. aastal tal neid valdusi edasi kasutada. Nende alade omanikuks ta aga ei saanud. 1662. aastal läänistati mõis Johan Stiernstrålele. Too ei suutnud aga kaugel asuvat valdust hallata ja selle kordategemiseks investeerida, nii jäi mõis Gustav von Mengdenile edasi.  

1688. aastal päris mõisa Gustavi vanim poeg Magnus Gustav Mengden. 1726. aastal jättis too mõisa oma pojale Gustav Johann Mengdenile. 1733. aastal päris mõisa tolle poeg Ernst Mengden. Hiljem jagunes mõis kahe omaniku August ja Charlotte Mengdeni vahel, kellelt siis nende vend Bernhard nende osad kokku 14 600 taalri eest ära ostis. 1821. aastal päris valduse tema poeg Bernhard August, kes maksis teistele pärijatele 52 462 rubla. 1849. aastal loovutas ta mõisa 68 700 rubla eest oma pojale Johann Mengdenile.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 3/4 adramaad, sellele allus 374 mees- ja 385 naishinge.

1640. aastal oli mõisa suurus 1 ja 1/2 adramaad, 1688. aastal juba 5 ja 1/2 adramaad. 1734. aastal kuulus mõisale 4 ja 3/8 adramaad. 1757. aastal oli mõisa suurus kuus adramaad, 1823. aastal aga 8 ja 3/4 adramaad. Ka 1832. aastal oli adramaid 8 ja 3/4, 1881. aastal oli neid aga 9 ja 57/80, lisaks allus mõisale 12 ja 54/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad

1816. aastal kuulus mõisale kaks karjamõisa: *Neuhof* ja Veiši (*Weissenhof*). Veiši karjamõisa juurde kujunes asula, mis tänapäeval kannab Galgauska nime.

## Viited
Koikküla külanõukogu

**Koikküla külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Koikküla külanõukogu moodustati 1945 septembris Valgamaal Taheva vallas. Külanõukogu keskus asus Koikküla asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Koikküla külanõukogu 1950 septembris Valga rajooni koosseisu.

1954 juunis Koikküla külanõukogu likvideeriti, selle aladest koos Hargla külanõukogu maadega moodustati Taheva külanõukogu. 

## Viited
Koimla külanõukogu

**Koimla külanõukogu** oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Lümanda külanõukoguga. 

## Viited
Oktjabrski rajoon (Rostovi oblast)

**Oktjabrski rajoon** (vene keeles *Октябрьский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Kamenolomni alev.

Rajoon piirneb põhjas Krasnõi Sulini rajooniga, kirdes Belaja Kalitva rajooniga, idas Ust-Donetski rajooniga, kagus Semikarakorski rajooniga, lõunas Bagajevskaja rajooniga, edelas Aksai rajooniga ja läänes Rodionovo-Nesvetaiskaja rajooniga.

Rajooni pindala on 1998,7 km². Elanike arv oli 2017. aastal 70 514.

Oktjabrski rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Kamenolomni alevi) ja üheteistkümne külaasunduse koosseisu.

## Viited
Koke külanõukogu

**Koke külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Koke külanõukogu moodustati 13. septembril 1945 Võru maakonnas Haanja valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus Koke külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Koke külanõukogu 1950 septembris Võru rajooni koosseisu.

1954 juunis Koke külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Rõuge külanõukogu koosseisu.

## Viited
Kokora külanõukogu

**Kokora külanõukogu** oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1962 ja seejärel liideti see Alatskivi ja Pala külanõukoguga. 

## Viited
Koonga külanõukogu

**Koonga külanõukogu** oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Soontaga vallas. Külanõukogu pindala oli 455 km² (1977). 

## Viited
Koosa külanõukogu

**Koosa külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Kavastu valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus algselt Kõnnu külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Koosa külanõukogu 1950 septembris Kallaste rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Sädeme", "Esimese Mai", Kalinini-nimeline ja V. Kingissepa nimeline kolhoos ning Elusloomade Varumise Vabariikliku Kontori Söödabaas. Külanõukogu keskus asus siis Koosa külas.

1959 veebruarist Kallaste rajoon likvideeriti ja Koosa külanõukogu liideti Tartu rajooniga.

1970. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 95 km² ja elanike arv 1143. Külanõukogus piires asusid Kargaja, Kirepi, Koosa, Koosalaane, Kõnnu, Meoma, Metsakivi, Praaga, Põdra, Põldmaa, Põrgu, Rehemetsa, Sookurgu, Vanaussaia, Viira ja Tähemaa küla. Külanõukogu maadel tegutses Koosa sovhoos.

## Viited