open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Michelle Bachelet

**Verónica Michelle Bachelet Jeria** /βeˈɾonika miˈtʃɛl batʃˈlet ˈçeɾja/ (sündinud 29. septembril 1951 Santiagos) on Tšiili sotsialistist poliitik ja riigi esimene naispresident. Ta oli Tšiili president aastatel 2006–2010 ja 2014–2018. 2018–2022 oli ta ÜRO inimõiguste ülemvolinik.

Ta on hariduselt kirurg. Ta on olnud Tšiili tervishoiuminister ja kaitseminister.

## Elulugu
Tema isa Alberto Bachelet oli Salvador Allende valitsuse ajal Toidujaotamise Ameti juht. Kui Augusto Pinochet 11. septembril 1973 riigipöörde korraldas, keeldus ta riigist lahkumast. Ta vahistati, süüdistatuna reetmises. Järgmistel kuudel piinati teda iga päev kuni surmani, mis saabus Santiago vanglas 12. märtsil 1974. 10. jaanuaril 1975 vahistati ka Michelle Bachelet ja tema ema. Ka neid piinati, ent saadeti juba jaanuari lõpus riigist välja Austraaliasse, kuhu Michelle'i vend Alberto oli kolinud juba 1969. aastal. Michelle Bachelet' peigmees Jaime López vahistati samuti ja ta jäi vanglas teadmata kadunuks.

Michelle kolis koos emaga Ida-Saksamaale, kus Michelle õppis Leipzigis Herderi instituudis saksa keelt ja jätkas Berliinis Humboldti Ülikoolis oma meditsiiniõpinguid. Seal tutvus ta arhitekt Jorge Dávalosiga, kes oli samuti tšiili emigrant. Nad abiellusid 1977 ja nende esimene laps Jorge Alberto Sebastian sündis Leipzigis 1978. Veebruaris 1979 said nad loa naasta kodumaale ja samal kuul kolisidki Tšiilisse. Nende teine laps Francisca Valentina sündis veebruaris 1984.

Bachelet, kes oli avalikkusele sel ajal üsna tundmatu, määrati 11. märtsil 2000 tervishoiuministriks. President Ricardo Lagos seadis talle eesmärgiks kaotada haiglajärjekorrad. Bachelet saavutas järjekordade kümnekordse lühendamise, aga kuna eesmärk jäi täitmata, esitas ta tagasiastumispalve, mida president vastu ei võtnud. 7. jaanuaril 2002 määrati ta kaitseministriks. Bachelet oli Ladina-Ameerika esimene naiskaitseminister.

1. oktoobril 2004 vabastati ta ministri kohalt, sest ta valmistus presidendivalimisteks. 28. jaanuaril 2005 kuulutati ta Tšiili Sotsialistliku Partei kandidaadiks presidendivalimistel. Valimised toimusid aastavahetusel: detsembris võitis Bachelet valimiste esimese vooru 46 protsendiga häältest ja jaanuaris 2006 teise vooru 53,5 protsendiga. Ta on Ladina-Ameerika esimene naispresident, kes pole mõne varasema presidendi abikaasa, ja Tšiili esimene naispresident.

2009. aasta lõpus oli Bachelet' toetus rahva seas üle 80%.

Detsembris 2013 peetud presidendivalimistel valiti Michelle Bachelet uuesti presidendiks. Ta astus ametisse 11. märtsil 2014.

## Isiklikku
Michelle Bachelet elab abikaasast lahus, kuid nende abielu pole ametlikult (see oli tollal Tšiili seaduste alusel võimatu). Tal on poeg ja kaks tütart.

Ta valdab lisaks hispaania keelele inglise, saksa, prantsuse ja portugali keelt.
Muinasmaakond

**Maakonnaks** ehk **muinasmaakonnaks** nimetatakse sageli muinasaegset (kuni 13. sajand) kihelkonnast ja linnusepiirkonnast suuremat mitteriiklikku territoriaalset üksust tänapäeva Baltikumi alal. Peamises tolleaegseid piirkondi mainivas allikas, Henriku Liivimaa kroonikas, tähistatakse neid peamiselt ladinakeelse sõnaga *provincia*, mis erinevas kontekstis võis tähendada ka kihelkonda või linnusepiirkonda, mistõttu on neid kohati raske eristada. Lisaks tähistab kohati maakonda sõna *terra*, millel samuti on kroonikas muidki tähendusi. Eesti ajaloolaste seas on traditsiooniliselt maakonda peetud kihelkondade kui poliitiliste ja administratiivsete ühenduste liiduks, Evald Tõnisson on aga neid pidanud linnusepiirkondade liiduks. Kirjalikes allikates puuduvad andmed, et vähemalt tänapäeva Eesti ala maakondadel oleks juhid olnud, poliitilisi küsimusi otsustasid kihelkonna või linnusepiirkonna vanemad. Valter Langi arvates oli maakond peamiselt inimgeograafilise sisuga mõiste, mille poliitiline, majanduslik ja administratiivne mõõde oli täielikult välja kujunemata, mis samas ei välistanud maakonda kuuluvate kihelkondade ja linnusepiirkondade ühisettevõtmisi. Tegemist oli üksteisest looduslikult eraldatud aladega, mis võisid tingida ka keelelise ja kultuurilise eristumise naabritest. Poliitiliselt arenenumates piirkondades, nt Leedu alal, Saaremaal ja Harjumaal võis maakondlik juhtimistasand olla kaugemale arenenud. Tolleaegse Baltikumi esimesi teadaolevaid riike, Jersikat ja Kokneset, maakondadeks ei nimetata.

Muinaseestlaste asuala maakonnad:
*Saaremaa
*Läänemaa
*Revala
*Harjumaa
*Virumaa
*Järvamaa
*Alempois
*Vaiga
*Mõhu
*Nurmekund
*Jogentagana
*Soopoolitse
*Sakala
*Ugandi

Liivlaste asuala maakonnad:
*Väina piirkond
*Koiva piirkond
*Metsepole
*Idumea

Latgalite asuala maakonnad:
*Tālava
*Adsele

Kuralaste asuala maakonnad:
*Vanema
*Ventava
*Bandava
*Piemare
*Duvzare
*Ceklis
*Megava
*Pilsats

Semgalite asuala maakonnad:
*Upmale
*Tērvete
*Silene
*Dobele
*Dobene
*Spārnene
*Žagare

Seelide asuala maakonnad:
*Tovrakse
*Medeme
*Pelone
*Maleisine
*Kalve

Aukštaitide asuala maakonnad:
*Upyte
*Deltuva
*Nalšia
*Neris
*Lietuva
*Alšenai

Žemaitide asuala maakonnad:
*Saule
*Knituva
*Karšuva

## Viited
Neologism

**Neologism** ehk **uudiskeelend** on suhteliselt hiljuti käibele tulnud või alles soovitatav keelend, samuti tuntud keelendi rakendus täiesti uues tähenduses. Ühesõnaline neologism on uudissõna. 

Neologism võib tähistada uut mõistet (*faksima, [[punkar]], [[piipar]], [[euroskeptik]], [[erastamisväärtpaberid]], [[perearst]], [[piraatkassett]], [[riiulifirma]], [[turvavärav]] (kaubamajas), keskkonnahoidlik, [[lendav taldrik]], [[seire]], [[rohelised]]*) või tulla mõne senise keelendi asemele või kõrvale. Neologisme tekitatakse tihti olemasolevate sõnade ühendamise teel (kombineeritud nime- ja omadussõnad) või lisades sõnale uus ja unikaalne järel- või eesliide. Neologismid võivad saada populaarseks läbi massimeedia, interneti või suusõnaliselt. Kui aga uudissõnad levima ei hakka, võivad nad kaduda sama kiiresti kui need tekkisid. See, kas ja kuidas neologism edasi püsib meie keele osana, sõltub suuremalt jaolt sellest, kuidas inimesed neid vastu võtavad. Kõige tõenäolisem põhjus, miks neologism ei pruugi kasutusele jääda, on see, et loodud sõna erineb liiga palju algsest sõnast. 

## Näiteid inglise keelest
Inglise keeles on väga levinud sõnaks saanud *brunch*. See on kohversõna (*portmanteau*), mis on moodustatud sõnadest *breakfast* ja *lunch*. Kohversõna on segusõna, mis kombineeritakse kahest sõnast. Eesti keeles on sõnadest "suits" ja "udu" moodustatud kohversõna ehk sulandsõna "sudu". 

Lewis Carrolls lõi sõna *snark*, mis on loodud sõnadest *snake* ja *shark*. Kõige sagedamini leiab neologisminäiteid teadusest, ilukirjandusest ja kirjandusest. Näiteks sõna *[[laser]]* tuli kasutusele 1960. aastal ning algselt oli see inglise keeles **''L**ight **A**mplification by **S**timulated **E**mission of **R**adiation*.

== Ajalugu ==
Termin "neologism" võeti esmalt kasutusele Inglismaal 1772. aastal. See oli laensõna prantsuskeelsest sõnast *néologisme'' (1734). Uue sõna või doktriini pooldajat võib nimetada neoloogiks. Neologisme luuakse üldiselt siis, kui keegi leiab, et uuele sõnale pole selles keeles loodud veel sobivat mõistet või kui keel pole piisavalt üksikasjalik. Kõige sagedamini luuakse neologisme seadustes, valitsusasutustes ja tehnoloogias. Teine põhjus, miks luuakse neologisme, on see, et mõnel sõnal võib olla mitu tähendust või tähendus on ebamäärane. 

## Kirjandus
TIhti võivad saada ka raamatute autorite nimedest neologismid. Näiteks sõna "orwellilik" on tuletatud kirjanik George Orwelli nimest, viidates ta romaanile "1984", ja sõna "kafkalik" on tuletis kirjanik Franz Kafka nimest. Ka tuntud teoste peategelaste nimedest on loodud neologisme. Donkihhote ja donkihhotlik on neologismid, mis põhinevad Cervantese teosel "Don Quijote".

## Vaata ka
*Historism
*Arhaism

## Viited
François Villon

**François Villon** [franssu'a vijj'o(n)] (sündis umbes 1431, suri pärast 5. jaanuari 1463) oli prantsuse luuletaja, varas ja hulgus.

Tema sünninimi oli François de Montcorbier, aga kuna teda kasvatas üles vaimulik, kelle nimi oli Villon, võttis luuletaja selle endale kunstnikunimeks.

François Villon sündis Pariisis ja õppis Pariisi ülikoolis. Alates 1463. aastast pole tema kohta teateid, kuna ta pagendati Pariisist 10 aastaks.

Tema tuntuimad teosed on "Väike testament" (Le Lais) ja "Suur testament" (Le Grand Testament).

## Luulenäide

Je suis Françoys, dont il me poise,
Né de Paris emprés Pointoise,
Et de la corde d'une toise
Sçaura mon col que mon cul poise. 

Johannes Semperi tõlkes:

Ma prantslane, Pariisi kodanik
ja selle üle olen õnnelik.
Ent varsti köie kaudu, süld mis pikk.
saab teada kael, mis kaalub tagumik.

## Teosed eesti keeles
* "Ilusa kiivrimüüjanna kaebus"; "Ballaad kadedaist keelist"; "Nelirida mille Villon tegi kui ta surma mõisteti". Tõlkinud ja eelmärkus: Johannes Semper – Looming 1926, nr 7, lk 761–763; loetav ka digiteeritud ajakirjanduse aadressil; samad tõlked redigeeritud kujul ka raamatus "Keskaja ja vararenessansi kirjanduse antoloogia", Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1962 ja Semperi tõlkeluulevalimikus "Luulerännakuid" II, Eesti Raamat, Tallinn 1976, lk 7–12
* "Testament" (luule valikkogu, sisaldab 12 luuletust; tekst ka prantsuse keeles). Koostanud ja järelsõna: Joel Sang. Tõlkinud Urmas Tõnisson, Joel Sang, Ain Kaalep, Udo Uibo, Emil Urbel , Linnar Priimägi, Märt Väljataga. Kirjastus Vagabund, Tallinn 1997, 80 lk
* Indrek Hirv, "Kiviingel", Tallinn 1997; luulekogu sisaldab 8 Villoni tõlget

## Kirjandus
* Marek Tamm "Reedetud testament" (valikkogu arvustus) – ajaleht Kultuurimaa, 30. juuli 1997, lk 12
* Kaia Sisask, "Mulluseid lumesid otsimas" (valikkogu arvustus) – Vikerkaar 1998, nr 4/5, lk 171–172

## Välislingid

* François Villoni selts *(prantsuse keeles)*
* XI See oli aastal tuhat nelisada; XXIX Galantseid naistekütte, kavalere-...; CLXIV Nüüd on nad surnud. Hingi kaalub Jumal... Tõlkinud ja järelsõna: Indrek Hirv – Postimees 9. veebruar 1996, lk 14
* Kolm stantsi Testamendist, tõlkinud Indrek Hirv – Postimees 28. mai 1996, lk 19
Grammatika

**Grammatika** on keeleteaduse osa, mis tegeleb keele reeglipäradega.

Samuti nimetatakse **grammatikaks **keele reeglistikku ja ülevaadet sellest reeglistikust (nt raamatuna avaldatud kujul).

Keeleteadusliku grammatika peamised osad on vormiõpetus ehk morfoloogia ja lauseõpetus ehk süntaks.

## Vaata ka

*Eesti keele grammatika
Performans

**Performans** ehk **taideetendus** ehk ***performance*** (inglise keeles *performance*, ka *performance art*)  on tegevuskunsti liik, milles kunstniku ja vahel ka publiku osalusel luuakse (improvisatsiooniline) tegevuskunstiteos.

Performansi läbi viivat kunstnikku nimetatakse tegevuskunstnikuks.

Kontseptuaalkunsti liigina hakati performansi viljelema 1970. aastate alguses.

## Vaata ka
* etluskunst
* häppening
* *[[environment]]*
*multimeedium
* tegevuskunst

## Viited
Patsikumm

**Patsikumm** ehk **juuksekumm** on kummist pael, millega saab juuksed kokku panna. 

Sellega saab teha ka erinevaid soenguid, näiteks hobusesabasoeng, palmik(ud), havisaba.

## Vaata ka
*Juukseklamber
*Juukselõks
1356

**1356. aasta** (**MCCCLVI**) oli 14. sajandi 56. aasta.
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Funchal

**Funchal** on Portugalile kuuluva saare Madeira keskus ja suurim linn. 

Linn on nimetatud taime *[[Foeniculum vulgare]]* järgi.

## Ajalugu
Funchali asutas João Gonçalves Zarco 1421 ja linnaõigused andis talle kuningas Manuel I 1508.

16. sajandil oli Funchal tähtis peatuspaik teel Indiasse ja Uude Maailma ning seetõttu üsna jõukas. Seal kaubeldi ka madeira suhkru ja madeira veiniga.

1892–1905 andis Portugal välja postmarke pealdisega "Funchal", kuid pärast hakkas välja andma Madeira marke.

## Inimesed
Funchalist on pärit Cristiano Ronaldo.

## Viited

## Välislingid
*Funchali linnavalitsus 
*Pilte Madeirast
Zooloogia

**Zooloogia** ehk **loomateadus** on bioloogia haru, mis uurib loomi.

Zooloogia harud on entomoloogia, malakoloogia, ihtüoloogia, ornitoloogia, terioloogia jt.

## Vaata ka
* zooloogia mõisteid
* zoosemiootika
* krüptozooloogia
1358

**1358. aasta** (**MCCCLVIII**) oli 14. sajandi 58. aasta.
## Sündmused maailmas
* 28. mai – Saja-aastane sõda: Prantsusmaal puhkes talupoegade mäss žakerii
* 27. juuni – Veneetsia Vabariigi võimu alt vabanenud aladel asutati Ragusa Vabariik
* 10. juuli – Mello lahing: Navarra Charles II juhitud aadliväed surusid žakeriimässu maha.

## Sündmused [[Eesti]]s
* ...

## Sündinud
* 20. veebruar - Aragóni Eleanor, Kastiilia ja Leóni konsort-kuninganna (Juan I abikaasa)
* 24. august - Juan I, Kastiilia ja Leóni kuningas
* 25. september - Ashikaga Yoshimitsu, Jaapani šogun
*Auvergne'i Anne, Auvergne'i dofään, Forezi krahvinna, Bourboni konsort-hertsoginna (hertsog Louis II abikaasa)
* ...

## Surnud
* 7. juuni - Ashikaga Takauji, Jaapani šogun
* 16. august - Albrecht II, Austria hertsog
* 22. august - Prantsuse Isabella, Edward II abikaasa
* ...

## Viited
Tsirkus

**Tsirkus** on lõbustusasutus, kus etendatakse jõudu, julgust ja osavust nõudvaid ning koomilisi vaatemänge, mustkunsti ja akrobaatilisi trikke ning näidatakse dresseeritud loomi.

Tsirkusehoone on telk või sõõrja põhiplaani, kupli, ümmarguse areeni ja selle ümber paiknevate pingiridadega ehitis.

## Ajalugu

Vana-Roomas oli tsirkus piklik kaarjate otste ja võidusõidurajaga väljak, kus korraldati 4–12 kaarikuga võiduajamisi ning pidulikke rongkäike. Väljaku ümber asusid istmeread, tribüün ja loož, väljastpoolt ümbritses tsirkust sammaskoda. Tsirkus oli peamine rahva lõbustuskoht ja avaliku elu keskpunkt. Sellepärast toimus seal sageli ühiskondlikke kokkupõrkeid ja moodustati isegi tsirkuseparteisid.

Rooma vanim ja suurim tsirkus Circus Maximus oli 600 m pikk ja 150 m lai. Keiser Augustuse ajal mahutas see 60 000, hilisema ümberehituse järel 185 000 pealtvaatajat.

Tänapäevane tsirkus arenes välja Inglismaal kunstratsutajate ühinguist.

Esimese alalise tsirkusehoone avas 1767. aastal Pariisis J. Bates.

## Loomade kohtlemine

Loomakaitseorganisatsioonid on registreerinud palju juhtumeid, kus tsirkuses on loomi dresseerimise käigus julmalt koheldud. Loomade õiguste eest võitlev rühmitus PETA kinnitab, et tsirkustes peetavaid loomi sunnitakse sageli alluma peksu abil ja julmus on alati olnud üks tsirkuseloomade dresseerimise meetod. PETA kinnitusel kasutatakse USA tsirkustes tänapäevani elektrišokirelvi ja piitsasid, kuigi juba 1966. aastal vastu võetud loomade heaolu seadus keelas nende kasutamise loomade kohtlemisel.

1998. aastal uuris Suurbritannia parlamendi töörühm loomade elu- ja kohtlemistingimusi oma maa tsirkustes ning jõudis üksmeelele, et loomade kaitseks on vaja muuta seadusi. Töörühma juht, konservatiivne parlamendiliige Roger Gale teatas BBC-le: "See on ebaväärikas. Tingimused, milles neid peetakse, on murettekitavalt ebakohased. Puurid on liiga väikesed, nende elukeskkond pole sobiv ja paljud meist usuvad, et on tulnud aeg see tava lõpetada."

2007. aastal uuris olukorda Suurbritannia keskkonna-, toidu- ja maa-ameti töörühm. Vahepeal olid loomapidamise tingimused tsirkustes paranenud ning töörühm ei võtnud kindlat seisukohta.

Austria, India, Costa Rica, Rootsi, Singapur, Soome, Šveits ja Taani on seadustega piiranud loomade kasutamist meelelahutuses. Avalikkus on loomade julmast kohtlemisest aina teadlikum, mistõttu levivad maailmas üha enam loomadeta tsirkused. 2009. aastal võttis Boliivia vastu seaduse, millega keelustati tsirkustes loomade etteasted.

## Tsirkusi
*Tsirkus Finlandia

## Vaata ka
*Monte Carlo rahvusvaheline tsirkusefestival
*Sotsiaalne tsirkus

## Viited
Etikett

**Etikett** on esemele või eseme juurde lisatud kindlakstegemist või äratundmist võimaldavate andmetega märgis. Etiketi järgi on võimalik teada saada selle eseme nime/nimetust, liiki, omadusi, päritolu vms. Etikett võib olla külgeseotava, -õmmeldava või pealekleebitava sildi kujuline või ka trükitud otse esemele.

Etikette kasutatakse müüdavatel toodetel, näituse- ja muuseumieksponaatidel, kollektsiooniesemetel, kodumajapidamises (nt hoidistel ja kasvatatavatel taimedel) jm.
Piirivalve

**Piirivalve** on riiklik relvastatud organisatsioon või struktuur, mille põhiülesanne on riigipiiri valve-, esmase kaitse- ja piiriületuskorra (piirirežiimi) tagamine. 

## Kuuluvus
Rahuajal kuulub piirivalve enamikus riikides siseministeeriumi valitsemisalasse. Näiteks Nõukogude Liidus kuulus piirivalve Riikliku Julgeoleku Komitee valitsusalasse. Mõnes riigis on piirivalve sõjaväe valitsusalas. 

Mõnes riigis täidab piirivalve ka tollikontrolli ülesandeid.

Piirivalve koosseisus võib olla eraldi rannavalve või merepiirivalve.

## Tegevus
Piirivalve põhiülesanded: 
* valvata ja kaitsta riigipiiri maismaal, piiriveekogudel ja õhuruumis,
* takistada riigipiiri vägivaldset muutumist, 
* takistada riigipiiri ebaseaduslikku ületamist, 
* takistada kauba ebaseaduslikku toimetamist üle riigipiiri, 
* tagada piirirežiim, teostada piirikontrolli, 
* kontrollida välismaalaste riigis viibimise seaduslikkust, 
* koguda ja analüüsida teavet illegaalse migratsiooni ja piiriületuste tõkestamiseks, 
* korraldada, teostada ja juhtida otsinguid ja päästetöid merepäästepiirkonnas,
* avastada, lokaliseerida ja likvideerida merereostust, 
* täita vajadusel riigikaitselisi ülesandeid.

## Vaata ka
*Eesti Piirivalve
*Piiritsoon
Maastikuauto

**Maastikuauto** ehk **maastur** ehk **džiip** on suurendatud maastikuläbimisvõimega sõiduauto, mis on sobib lisaks tavateedele ka raskemates teeoludes või maastikul liiklemiseks.

## Maastikuauto iseärasused

Suurimad erinevused tavaautost: 
*võimsam mootor; 
*paindlikum vedrustus; 
*tugevdatud ülekanne ja vastav käigukasti ehitus, 
*põhja kaitstus ja suurem kõrgus maapinnast (kliirens); 
*enamasti vähemalt ühe telje diferentsiaal on lukustatav;
*tavaliselt üldisest vastupidavam ehitus (kooste) ja mehhanismid.

Maastikuautod on enamasti kaheteljelised, aga on ka kolme teljega eriotstarbelisi masinaid. Veojõud on suunatud kõikidele ratastele (4x4; 6x6). Maastikuautodel kasutatakse tavaliselt eri suuruse ja mustriga rehve. Lisaseadmete hulgas on sageli vints. Neid autosid kasutatakse huvisõitudeks looduses ja läbivusvõimet tõestavatel võistlustel raskel maastikul (*[[offroad]]*). Kombineerimaks maasturi läbivusvõimet tavasõiduauto mugavusega, on hakatud valmistama ka nn poolmaastikusõiduautosid ehk valesti linnamaasturiteks (mõttetu ja ebaloogiline sõna) nimetatud autosid.

## Ajalugu
* Willys Jeep
* HMMWV ja Hummer
* Mercedes-Benz G-klass

## Militaarmaasturid

Militaarmaasturid on reeglina varustatud kinnitustega relvastuse, lahingumoona, sidevahendite või eriseadmete paigaldamiseks ning kohtadega sõitjate välivarustuse paigutamiseks. Militaarmaasturile võivad olla monteeritud maskeeritud või infrapunaseadmega tuled pimedas varjatult liiklemiseks. Sõltuvalt otstarbest võib militaarmaasturi kere olla kaitstud kere külge kinnitatava soomusega ja soomusklaasidega, muutes nad soomustatud autodeks.

Relvajõududes kasutatakse maastureid peamiselt 
* juhtivkoosseisu transpordiks, 
* lahinguluureks ja patrullimiseks, 
* väikeallüksuste transpordiks,
* kullersideks.


Pilt:Bantam-jeep-1.jpg|Jeep Bantam BRC40 4x4
Pilt:Land Rover Series 1 HT (cropped).jpg|Esimese seeria Land Rover
Pilt:Maastikuauto.jpg|Maastikuautod UAZ 469


## Vaata ka
*SUV
*Linnamaastur
*Maastikusõiduk (ATV)
*Amfiibsõiduk
*Lendauto
Eestimaa Päästekomitee

**Eestimaa Päästekomitee** (ka **Eestimaa Päästmise Komitee**) oli 19. veebruaril 1918 loodud Eesti riigivõimuorgan. 

Eestimaa Päästekomitee loodi Eesti Maanõukogu Vanematekogu otsusega 19. veebruaril 1918 olukorras, kus Venemaal võimu haaranud Lenini (bolševike) valitsuse väeüksused olid mandri-Eestist kiirkorras ida poole taganemas läänest peale tungiva keiserliku Saksamaa armee eest. 

Eestimaa Päästekomiteele anti kogu riiklik võim Eestis. Päästekomitee liikmed olid Konstantin Päts (Eesti Maarahva Liit), Jüri Vilms (Eesti Tööerakond) ja Konstantin Konik (Eesti Tööerakond). Kõigil Päästekomitee liikmetel oli võrdne staatus. Paljud allikad nimetavad siiski Konstantin Pätsi Päästekomitee esimeheks. 

19. veebruar 1918 võeti ka vastu otsus iseseisva Eesti Vabariigi väljakuulutamise kohta, mis toimus Manifestiga kõigile Eestimaa rahvastele 24. veebruaril. Nõukogude ja Saksa okupatsiooni tingimustes tegutses Päästekomitee konspiratiivselt ning kasutas varjamiseks Tallinnas, Suur-Tartu maantee 11 asuvat konspiratiivkorterit, kus ka töötati välja iseseisvusmanifest. 

24. veebruaril 1918 nimetas Päästekomitee ametisse 13-liikmelise Eesti Ajutise Valitsuse eesotsas Konstantin Pätsiga.

## Vanematekogu otsus Päästekomitee loomisest
Maanõukogu Vanematekogu otsustas 19. veebruaril 1918:
Asutada kolmeliikmeline Eestimaa Päästekomitee, kelle kätte kuni normaalsete olude loomiseni kõik riiklik võim anda. Päästekomitee liikmeteks valida K. Päts, J. Vilms ja K. Konik. 

File:Konstantin Päts, ERM Fk 2625-74.jpg|Konstantin Päts
File:Vilms Juri.jpg|Jüri Vilms
File:Konstantin Konik.jpg|Konstantin Konik

## Viited

## Välislingid
*Eesti Vabariigi 20. aastapäeval lipuehtes majake Tartu maanteel, kus asetses Päästekomitee. Aeg 24.02.1938, FOTIS, EFA.2.0.27799
Henri Barbusse

**Henri Barbusse** (17. mai 1873 Asnières – 30. august 1935 Moskva) oli prantsuse proosakirjanik, luuletaja ja ajakirjanik.  

Ta oli kommunist ning ülistas Stalinit ja kirjutas kokku ka selle mehe eluloo. 

## Elukäik
Henri Barbusse sündis Pariisi külje all Asnièresi linnakeses. Tema isa Adrien Barbusse oli ajakirjanik, kes kirjutas ka romaane ja näidendeid.

Pärast kooli lõpetamist jätkas ta õpinguid lütseumis ja seejärel Pariisi Ülikoolis.

## Looming
1893. aastal avaldas pseudonüümi Lucien Fort all ajalehes Écho de Paris poeemi "Hüvastijätt" ja mõne luuletuse. Need esimesed katsetused köitsid Catulle Mendèsi, luuletaja ja tollase ajalehe kirjandustoimetaja tähelepanu. Tema abiga andis Henri Barbusse välja oma esimese luulekogu "Halisejad".  

### Teosed
*"Halisejad" ("*Les pleureuses*"; 1895; luulekogu)
*"Palujad" ("*Les suppliants*"; 1903; romaan)
*"Põrgu" (1908; eesti keeles 1929; romaan)
*"Tuli" ("*Le feu*"; 1916; eesti keeles 1937, 1954)
*"Selgus" ("*Clarté*"; 1919; eesti keeles 1961)
*"Mitmesugust" ("*Faits divers*"; 1928; dokumentaalnovellide kogu)

## Tunnustus
*1916 – Goncourti auhind romaani "Tuli" eest

## Kirjandus
* Aleksander Aspel, "Barbusse" – Rünnak 1929, nr 6, lk 172–176; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis; ilmunud ka Aspeli artiklite kogumikus "Kirjad Pariisist", Ilmamaa, Tartu 2000, lk 441–446
* Aleksander Aspel, "Henri Barbusse †" (nekroloog) – Looming 1935, nr 7, lk 830–832; loetav ka digitaalarhiivis
* Aleksander Aspel, "Henri Barbusse †" (nekroloog) – Tänapäev 1935, nr 7, lk 284; loetav ka digitaalarhiivis
* Aleksander Aspel, "Ühe suure rahusõbra surm" – Kevadik 1935, nr 5, lk 67–68; loetav ka digitaalarhiivis
* "20. sajandi väliskirjandus" (kõrgkooliõpik), Valgus, Tallinn 1971, lk 16–17 ja 55–64
* Oskar Kuningas, "H. Barbusse'i ideestiku vastukajadest Eestis" – Looming 1973, nr 5, lk 877–879; loetav ka digitaalarhiivis
* Anatoli Lunatšarski, "Väliskirjandusest", tõlkinud Aleksander Klejnot, Eesti Raamat, Tallinn 1977, lk 297–303 (artikkel "Henri Barbusse. Isiklikke mälestusi") ja kommentaarid lk 359–360
Paul Claudel

**Paul Claudel** (6. august 1868 – 23. veebruar 1955 Pariis) oli prantsuse luuletaja, näitekirjanik ja diplomaat.

Paul Claudel on skulptor Camille Claudeli noorem vend.

## Teosed
*"Kuldpea" (1889; näidend)
*"Linn" (1890; näidend)
*"Neiu Violaine" (1893; näidend)
*"Vahetus" (1893; näidend)
*"Päeva pööripunkt" (1903; näidend)
*"Maarja kuulutamine" (1910; näidend)
*"Pühakute lehed" (1925; luuletsükkel)
*"Christoph Kolumbuse raamat" (1927)
*"Siidking" (1928; näidend)
*"Jeanne d'Arc tuleriidal" (1939)

## Claudeli looming [[Eesti teater|Eesti teatris]]
*"Vahetus" (Eesti Draamateater; lavastaja Voldemar Mettus; 1923)
*"Vahetus" (Tallinna Linnateater; lavastaja Katri Kaasik-Aaslav, esietendus 20. novembril 1999)
*"Maarja kuulutamine" (Theatrum; lavastaja Lembit Peterson, esietendus 10. novembril 2008)
Dnestr

**Dnestr** (rumeenia keeles *Nistru*, ukraina keeles *Дністер*) on jõgi Ukrainas ja Moldovas.  

Jõgi saab alguse Metsa-Karpaatidest. Ülemjooksul voolab mägijõena kirdesse, seejärel voolab sügavas orus läbi Podoolia kõrgustiku valdavalt kagusse. Jõgi suubub Musta merre.

Jõe pikkus on 1352 km ja valgla 72 100 km²

Suuremad jõe ääres asuvad linnad on Hotõn, Mogõliv-Podilskõi ja Jampil Ukrainas ning Soroca, Camenca, Rîbnița, Dubăsari, Grigoriopol, Bender ja Tiraspol Moldovas.
2006. aasta Soome presidendivalimised

**2006. aasta Soome presidendivalimiste** esimene voor toimus 15. jaanuaril 2006. Teine voor leidis aset 29. jaanuaril 2006. 

Valitud president astus ametisse 1. märtsil 2006. Tema ametiaeg kestis 2012. aastani.  

Esimeses voorus sai Tarja Halonen 46,3%, Sauli Niinistö 23,1%, Matti Vanhanen 18,6%, Heidi Hautala 3,5%, Timo Soini 3,4%, Bjarne Kallis 2,0%, Henrik Lax 1,6% ja Arto Lahti 0,4% häältest.  

Teises voorus osalesid esimeses voorus kaks enim hääli kogunud kandidaati. 51,8% häältega valiti tagasi senine president, Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei esindaja Tarja Halonen. Tema vastaskandidaat, Koonderakonna esindaja Sauli Niinistö kogus 48,2% häältest.

## Välislingid
; Presidendikandidaatide kampaanialeheküljed
* Tarja Halonen
* Heidi Hautala
* Bjarne Kallis
* Arto Lahti
* Henrik Lax
* Sauli Niinistö
* Timo Soini
* Matti Vanhanen
Tarja Halonen

**Tarja Kaarina Halonen** (sündinud 24. detsembril 1943 Helsingis) on Soome poliitik, Soome president 1. märtsist 2000 kuni 1. märtsini 2012. Ta oli Soome esimene naispresident.  

Tarja Halonen on hariduselt jurist. Ta astus 1971. aastal Soome Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Aastatel 1977–1996 oli ta Helsingi linnanõukogu saadik, 1979–2000 Soome parlamendi liige. 
Aastatel 1987–1990 oli ta teine minister sotsiaal- ja tervishoiuministeeriumis, 1989–1991 Põhjamaade koostöö minister, 1990–1991 justiitsminister ning 1995–2000 välisminister. 

Tema välisministriks oleku ajal astus Soome Euroopa Liitu ja 1999. aasta teisel poolel oli Soome esimest korda Euroopa Liidu eesistujariik.

26. augustil 2000 sõlmis Halonen pärast 15 aastat kestnud suhet abielu Pentti Arajärviga. Tseremoonia oli ilmalik ning selle juures viibisid tunnistajatena Haloneni täiskasvanud tütar Anna ja Arajärvi täiskasvanud poeg Esko.

1. detsembril 2004 promoveeriti Halonen Eesti emakeelse ülikooli 85. aastapäeva aktusel Tartu Ülikooli audoktoriks.

2005. aastal külastas Tarja Halonen Saaremaad ja istutas koos Lennart Merega Kaali kraatri juurde .

Ta kandideeris 2006. aasta Soome presidendivalimistel teiseks ametiajaks ja võitis valimised, kogudes esimeses voorus 46,3% ja teises voorus Sauli Niinistö vastu 51,8% häältest. 

Halonen oskab eesti, inglise ja rootsi keelt.

1960. aastatel lahkus Halonen Soome Evangeelsest Luterlikust Kirikust, kuhu kuulub enamik soomlasi, protestiks kirikuliikmete maksustamise põhimõtete vastu ja kiriku naisvaimulike vastase seisukoha tõttu. Tänapäeval tunnustab Soome Evangeelne Luterlik Kirik naisigi vaimulikena ja Halonen on teatanud, et tal pole isiklikku põhjust, miks ta ei võiks kirikusse naasta, kuid ta eelistab seda mitte teha, sest seda võidaks valesti mõista.

## Tunnustus
*1995 – Valgetähe I klassi teenetemärk
*2000 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk
*2004 – Tartu Ülikooli audoktor
*2006 – Vürst Jaroslav Targa I järgu orden
*2007 – Valgetähe ketiklassi teenetemärk
*2019 – rahvusvaheline autasu Balti Täht

## Viited

## Välislingid

* "Tarja Halonen eestlastele: tahate või mitte, me oleme teie sugulased, ja vastupidi" ERR, 2. september 2015
*
Tuulealused saared (Aafrika)

**Tuulealused saared** (portugali *Ilhas de Sotavento*) on saarestik Atlandi ookeanis, osa Roheneemesaartest. 

Saarestikku kuuluvad Brava, Fogo, Maio ja Santiago saar.
Hadaikum

**Hadaikum** on mitteametlik kronostratigraafiline üksus, mis vastab ajavahemikule Maa tekkest kuni 3800 Ma.

Ametliku geokronoloogilise skaala järgi on tegemist arhaikumi vanimasse aegkonda eoarhaikumisse kuuluva ajavahemikuga Maa ajaloos.

Termini "hadaikum" mõtles välja USA geoloog Preston Cloud 1972. aastal. Nimetus tuleneb kreeka allmaailma jumala Hadese nimest.  Algselt oli hadaikum mõeldud vanimate leitud kivimite eelse perioodina Maa ajaloos, kuid tänapäevaks on õnnestunud leida ka hadaikumis moodustunud kivimeid.
Kemijoki

**Kemijoki** (saami *Giemajohka*, rootsi *Kemi älv*) on jõgi Euroopas Soomes. 

Algab Maanselkä kõrgustikult. Ülemjooksul voolab lõunasse. Läbinud Kemijärvi, suundub läände. Alamjooksul voolab edelasse, suubub Perämerre Põhjalahes.

Jõgi on 550 km pikk ja on seega Soome pikim jõgi. Voolab läbi Kemijärvi, Rovaniemi, Tervola ja Kemi.

## Vaata ka
*Kemi jõgi (Karjalas)
Rändkivi

**Rändkivi** (inglise *erratic*) on liustiku poolt transporditud ning liustiku sulades maha jäänud kivi.

Rändkivid esinevad tihti sellises piirkonnas, mille geoloogiline ehitus ei saa nende lähteallikaks olla. Näiteks Eestis on kristalsed rändkivid laialt levinud, kuid aluspõhja ülemine osa, mis avaneb maapinnal, sisaldab vaid settekivimeid. Kristalsed kivimid avanevad maapinnal meist põhja pool ehk Fennoskandia kilbil. Et rändkivide seas võib leiduda ka väga suuri rändrahne, pidi neid transportima nähtus, millel on väga suur jõud. Ainsaks reaalseks lahenduseks ongi aeglaselt edasiliikuvad liustikud. Sellele ideele jõuti juba 19. sajandi keskpaigaks ning tänapäeval on see geoloogide seas üldtunnustatud idee. 

Suuruse järgi jagatakse rändkivid näiteks kruusaks, veeristeks, rändrahnudeks jne. Väiksed kivikesed kuuluvad sorteerimata liustikusette ehk moreeni koostisse.

Kristalseid rändkive nimetatakse ka raudkivideks või maakivideks. Nad on enamasti punakat või tumedat värvi.
Settetransport

**Settetransport** on setteosakeste ümberpaigutamine tuule, voolava vee vms loodusliku teguri mõjul.

Setteid transpordivad peamiselt jõed, tuuled ning liustikud. Transpordi lõppedes setteosakesed settivad ning muutuvad setteks, mis edasise mattumise ning diageneesi käigus võib viia settekivimite moodustumiseni.

Settetransport on osa kivimite ringest ning sedimentatsioonist.

Settetransport viib reljeefi tasandumise ning madaldumise suunas. Transport on intensiivsem geoloogiliselt noorematel aladel (näiteks mäestikud), kus intensiivsete endogeensete protsesside tulemusena on väga liigestatud reljeef.

Jõgedest on maailma võimsaim setete transportija Brahmaputra, mille setteosakesed pärinevad peamiselt murenenud Himaalaja kivimitest.
Stromboli

**Stromboli** on vulkaan, mis moodustab samanimelise saare Türreeni meres. 

Stromboli on olnud aktiivne juba tuhandeid aastaid. Püsiva aktiivsuse tõttu on teda nimetatud Vahemere majakaks. Stromboli vulkaanile iseloomulikud pursked on andnud termini "Stromboli tüüpi purse".

Vulkaani kõrgus on 926 meetrit. Saar kuulub Itaaliale.

## Välislingid
* Stromboli veebikaamerad
* Infot Stromboli vulkaani kohta
* Stromboli purse 16. novembril 2020 YouTube'is
Insuberid

**Insuberid** olid Põhja-Itaalias (*Gallia transpadana*) elanud keldi hõim. Insuberite keskuseks oli Mediolanum (nüüdne Milano).

Insuberid saabusid Po madalikule 388 eKr. Roomlased alistasid insuberid 222 eKr. Kuna insuberid toetasid Hannibali, siis alistasid roomlased nad 194 eKr uuesti. 89 eKr said nad latiini ja 49 eKr Rooma kodanikuõigused.
Kostroma

**Kostroma** on linn Venemaal, Kostroma oblasti keskus. 

Kostroma asub kohas, kus Kostroma jõgi suubub Volga jõkke. 

Kostroma on asutatud 12. sajandil ja seda on kroonikas esmamainitud 1213. aasta kohal. 13. sajandist alates oli Kostroma vürstiriigi keskus. Kostromast pärinesid Godunovide ja Romanovite dünastiad.

Linnas on palju vanu kirikuid ja kloostreid, sealhulgas Venemaa üks rahvarohkemaid kloostreid Jumala Ilmumise klooster. Kostroma kuulub Venemaa "kuldse ringi" linnade hulka.

Kostromas tegutseb Nikolai Nekrassovi nimeline Kostroma Riiklik Ülikool.

Kostroma lähistelt pärines Venemaa rahvuskangelane Ivan Sussanin, kellele on linna keskväljakul püstitatud monument.

Lenini kuju Kostromas on rajatud alusele, millele algselt, 1913. aastal püstitati eesti skulptori Amandus Adamsoni loodud mälestusmärk Romanovite dünastia 300. aastapäeva tähistamiseks.

Kostroma on tuntud juustutootmise keskusena, linna järgi on nimetatud Kostroma juust.

## Vaata ka
*Kostroma mälestusmärkide loend
*Kostroma ööklubi tulekahju

## Viited

## Välislingid

* Kostroma linna koduleht
Kostroma jõgi

**Kostroma** (vene *Кострома*) on Volga vasakpoolne lisajõgi. Saab alguse Galitši kõrgustikult, voolab edelasse ja suubub Kostroma linna juures Volgasse. Pikkus 360 km. Suuremad lisajõed on Veksa, Obnora ja Meza. Alamjooksul asub Kostroma veehoidla.
Spīn Būldak

**Spīn Būldak** (rööpkujud: *Spīn Bōldak*, *Spīn Baldak*) on linn Afganistani lõunaosas Kandahāri provintsis Pakistani piiri ääres. 

See asub Kandahārist Pakistani linna Quettasse viiva tee ääres. 

## Põgenikelaagrid
Seal on asunud teistest Afganistani piirkondadest tulnud sõjategevuse eest Pakistani suunduvate põgenike laagrid. Põgenikud pidid seal ootama Pakistani sissepääsu. 2001. aastal arvati põgenike arvuks seal 3000 inimest. Nad olid enamasti nõrgad ja alatoidetud. Pakistan lubas põgenikke riiki valikuliselt, Ţālibāni režiim aga viivitas nende maalt väljalubamisega, otsis nende seast mehi, keda sõjaväkke värvata.

2002. aastal, pärast Ţālibāni režiimi kukutamist detsembris 2001, arvati Spīn Būldakis viies põgenikelaagris olevat umbes 65 000 inimest. Nad põgenesid peamiselt neljandat aastat kestvast põuast tingitud näljahäda eest. Enamik neist olid puštudest nomaadid ja talupojad Kandahāri, Zābuli ja Nīmrūzi provintsist. Laagrid olid viimse võimaluseni täidetud. 

Praegu naasevad sealtkaudu Pakistanist paljud Afganistanist pärit põgenikud. 

## Ţālibāni rünnakud

Spīn Būldak on veel 2004. aasta paiku olnud tähtis Ţālibāni tugipunkt. Praegu arvatakse Ţālibāni võitlejad baseeruvat Pakistanis ning tulevat sealt üle piiri. 

16. jaanuaril 2006 sõitis Spīn Būldaki kesklinnas enesetaputerroristist mootorrattur kohaliku pidustuse raames korraldatud maadlusmatši jälgiva sadakonna inimese sekka ning pani plahvatama oma keha ümber seotud lõhkeaine. Hukkus 22 inimest ja veel 20 inimest sai vigastada. Vastutuse võttis endale Ţālibān.

## Välislingid
*Fotod põgenikelaagritest 2002
Andrei Sahharov

**Andrei Sahharov** (vene keeles *Андрей Дмитриевич Сахаров*; 21. mai 1921 Moskva – 14. detsember 1989 Moskva) oli vene füüsik ja ühiskonnategelane, dissident.

## Elukäik
Andrei Sahharov sündis Moskvas, kuid evakueeriti Teise maailmasõja ajal Türkmenistani, kus ta lõpetas Aşgabati ülikooli.

Andrei Sahharov osales alates 1948. aastast vesinikupommi väljatöötamises. 1953. aastal valiti ta NSVL Teaduste Akadeemia akadeemikuks. Ta osales ka 1961. aastal lõhatud 50-megatonnise Tsaar-pommi väljatöötamises.

1950. aastate lõpus hakkas ta muretsema oma töö tagajärgede pärast ja püüdis tõkestada võidurelvastumist, kirjutades pöördumisi Nõukogude Liidu juhtkonnale. 

1975. aastal pälvis ta Nobeli rahuauhinna, kuid teda ei lubatud seda vastu võtma minna.

1980. aastal ta arreteeriti Afganistani sõja vastu protesteerimise tõttu ja saadeti Gorkisse koduaresti, kus ta elas miilitsa järelevalve all 1986. aastani, mil Mihhail Gorbatšov ta vabastada lasi.

## Tunnustus
*1975 – Nobeli rahuauhind
*1978 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
*1984 – Tomalla auhind
*1988 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks

## Mälestuse jäädvustamine

1984. aastal nimetati Washingtonis väljak, kus asus Nõukogude Liidu saatkond, Andrei Sakharov Plazaks.

Euroopa Parlament asutas 1988. aastal Sahharovi mõttevabaduse auhinna.

1990. aastal asutas NSV Liidu Teaduste Akadeemia presiidium Sahharovi kuldmedali.

1991. aastal avati Nižni Novgorodis korteris, kus Sahharov oli seitse aastat elanud koduarestis, tema korter-muuseum.

1996–2023 tegutses Moskvas Sahharovi keskus.

## Isiklikku
1943. aastal abiellus Andrei Sahharov Simbirskis sündinud Klavdija Aleksejevna Vihhirevaga (1919–1969), kes suri vähki. Neil oli kolm last: Tatjana, Ljubov ja Dmitri. 

1972. aastast oli ta abielus Jelena Bonneriga.

## Teosed eesti keeles
* "Uutmine on paratamatu" (artikkel) – 13 autori artiklikogumikus "Teist teed ei ole", Eesti Raamat, Tallinn 1989, lk 59–76
* "Minu saatus püüdis mu kinni" (intervjuu, küsitles Mark Levin) – Aja Pulss 1989, nr 6, lk 16–18 
* Intervjuu "Vabaduse aste" – Rahva Hääl 9., 10., 11., 12. ja 13. august 1989
* Katkendeid artiklitest – Rahva Hääl 23.–27. juuni 1990
* eessõna raamatule: Grigori Medvedev, "Tšernobõli vihik" (jutustus; tõlkija Sirje Morozova), Perona, Pärnu 1996

## Kirjandus
* Vanda Beletskaja, "Mõistuse kutse" – Maaleht 1989, nr 12, 13 (23., 30. märts) 
* Toomas Sildam, "Andrei Sahharovi ei ole enam" – Noorte Hääl 16. detsember 1989
* David Samoilov, "Lahkunud on pühak" – Reede 22. detsember 1989
* Lembit Valt, "Oma näoga läbi näotu aja" – Sirp 17. mai 1991, lk 2
* Harry Õiglane, "Andrei Sahharov füüsikuna" – samas 
* Mart Niklus, "Ta tegi seda, mida elu temalt nõudis" – samas 

## Vaata ka

* Rühma nõukogude kirjanike kiri Solženitsõnist ja Sahharovist
Henrik Lax

**Rolf Henrik Richard Lax** (sündinud 6. mail 1946 Helsingis) on Soome poliitik.

Ta kuulub Rootsi Rahvaparteisse.

Ta oli Eduskunna liige aastatel 1987–2004 ja Euroopa Parlamendi liige aastatel 2004–2009. 

Juunis 2005 valiti ta Rootsi Rahvapartei kandidaadiks 2006. aasta presidendivalimistel. Esimeses voorus kogus ta 1,6% häältest (7. tulemus) ega pääsenud teise vooru.

Henrik Lax on hariduselt jurist ja ökonomist. 

## Välislingid

* Elulugu Eduskunna lehel
Sauli Niinistö

**Sauli Väinämö Niinistö** (sündinud 24. augustil 1948 Salos) on Soome poliitik, 1. märtsist 2012 1. märtsini 2024 Soome president.

Niinistö on õppinud õigusteadust. Enne poliitikasse minekut töötas ta kohtuniku ja advokaadina.

Sauli Niinistö on olnud Koonderakonna poliitikuna parlamendiliige, justiitsminister ja rahandusminister. 

Ta oli Koonderakonna kandidaat 2006. aasta Soome presidendivalimistel. Esimeses voorus 15. jaanuaril kogus ta 24,1% häältest ja pääses edasi teise vooru, kuid kaotas seal sotsiaaldemokraat Tarja Halonenile.

2007. aasta Soome parlamendivalimistel pääses ta parlamenti Soome kõigi aegade rekordhäältega, kui sai 60 563 häält. Ta valiti Eduskunna esimeheks.

Kevadel 2010 teatas ta, et ei kavatse 2011. aasta parlamendivalimistel osaleda. 

28. juunil 2011 teatas ta, et kavatseb esitada ennast Koonderakonna kandidaadiks 2012. aasta presidendivalimistel. Augustis 2011 avaldatud arvamusküsitlus näitas, et teda toetaks valimistel 60% soomlastest. Niinistö võitis presidendivalimiste 1. vooru, kogudes 37,0% häältest ning pääses teise vooru koos teisele kohale tulnud Pekka Haavistoga. Teises voorus valiti ta 62,6% häältest Soome presidendiks. Ta astus ametisse 1. märtsil. 2018. aasta presidendivalimistel osutus ta valituks kohe esimeses voorus, kui kogus 62,7% häältest.

Aastatel 2009–2012 oli Niinistö Soome Jalgpalliliidu esimees.

## Tunnustus
* 2014 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk

## Isiklikku
1974. aastal abiellus ta Marja-Leena Alankoga. Sellest abielust sündisid lapsed Nuutti (1975) ja Matias (1980). 1995. aastal hukkus Marja-Leena Niinistö liiklusõnnetuses. 

Sauli Niinistö oli kihlatud parlamendiliikme Tanja Karpelaga, kes on olnud ka kultuuriminister, kuid suvel 2004 kihlus katkestati.

2004. aastal elas Niinistö Tais lambiposti külge klammerdudes üle India ookeani maavärina järgse tsunami.

3. jaanuaril 2009 abiellus ta Koonderakonna 31-aastase pressijuhi Jenni Haukioga. Veebruaris 2018 sündis neil poeg Aaro. 

Rohelise Liidu endine esimees Ville Niinistö on Sauli Niinistö vennapoeg.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Āqchah

**Āqchah** (varasem eestikeelne nimekuju *Aktša*) on linn Afganistanis  Jowzjāni provintsi idaosas, Andkhvoysse viiva tee ääres. 

Elanike arv on 13 000 (2002). Seisuga 23. juuni  1976 oli elanikke 8876.  

Asulat kaitsesid mudamüür ja tsitadell. Majad on seal mudast. 

Elanikud olid peamiselt usbekid. 

Linna ümber oli väike, kuid hästi niisutatud ja arvukalt asustatud Āqchah' khaaniriik. 

Lõuna pool asuvatest mägedest alguse saavad jõed, mis ei jõua enam Amudarjasse, lõpevad suurtes lodudes Āqchah' lähedal. Mäenõlvade kidur taimkate uhutakse suurvee ajal nendesse lodudesse.
Andkhvoy

**Andkhvoy** (varasemad eestikeelsed nimekujud *Andhui* ja *Andhoi*) on linn Afganistani põhjaosas Fāryābi provintsis Türkmenistani piiri lähedal Qeyşāri jõe ääres, Hindukuši ja Amudarja vahel kõrbe servas, Balkhist lääne pool. 

Andkhvoy piirkond on viljaka mullaga, kuid ebatervisliku kliimaga. Pärslased on seda kõrvetava liiva, soolase vee, kärbeste ja skorpionide pärast nimetanud maapealseks põrguks. 

Elanike arvuks hinnatakse 13 000 (1981. aasta hinnangul 13 500). Varem on see ulatunud 25 000-ni. 

Elanikud on peamiselt türkmeenid. Usbekid ja tadžikid on vähemuses. 

Umbes 60% Afganistani käsitöövaipadest valmistatakse Andkhvoys. Karakullist valmistatakse villa. Kootakse jämedaid kangaid. 

Kaubeldakse puuvilja ja karakullnahkadega. 

Tegeldakse ka põllumajandusega.

Andkhvoyst lõuna pool kaevandatakse kivisoola. 

Elektrienergiaga varustamise tagab Türkmenistan 2002. aastal valminud liini LEP-110 Andkhvoy&ndash; Sheberghān  kaudu.  

Joogiveest on suur puudus. 

Hiljuti sai linn mobiiltelefoniühenduse. 

Legendi järgi rajas linna Aleksander Suur. 
Linna ümbritses Andkhvoy khaaniriik, mis 1820. aastani kuulus Turkestani (Buhhaara emiraati). Aastal 1820 piiras Dost Mohammed linna  neli kuud, vallutas selle tormijooksuga ning tegi maatasa. Andkhvoy khaan alistus afgaanidele.    Aastal 1885 ühendati Andkhvoy Vene-Afganistani piirikomisjoni otsusel ametlikult Afganistaniga.

Andkhvoys suri 1825. aastal inglise rändur William Moorcroft. 

## Välislingid
*Äärelinna foto
As‘adābād

**As‘adābād** (varasem eestikeelne nimekuju *Asadabad*) on linn Afganistanis Kunari jõe ääres, Konarhā provintsi halduskeskus.

Alates USA sissetungist Afganistani on seal olnud mitmeid vahejuhtumeid. USA relvajõud paigutasid sinna *[[provincial reconstruction team]]* veebruaris 2004.

As‘adābād on üks väheseid Afganistani linnu, kus võim on seniajani avalikult Ţālibāni käes. Kohalike juhte ei saa mingi kuriteo eest vahistada, kuni nad võimul on. See kokkulepe sai võimalikuks tänu linnapea hõimukaaslusele Afganistani presidendi Ḩāmid Karzayga.
Baglan

**Baglan**i all võidakse silmas pidada:

***[[Baglan (Gruusia)|Balgani]]** asulat Gruusias
***[[Baghlān]]i** linna Afganistanis
Gorki

**Gorki** on sõna, mille venekeelnene tähendus võib olla Горький ('kibe') või Горки ('mäekesed'). 

* Maksim Gorki (Максим Горький) oli vene kirjanik. 
* **Gorki** (Горький; kirjanik Maksim Gorki järgi) oli Nižni Novgorodi nimi aastatel 1932–1990.
* **[[Gorki (Valgevene)]]** on linn Valgevenes Magiljovi oblastis
* **Gorki** on **[[Gorki Leninskije]]** varasem nimi.
* **Gorki** (Горки) on paljude asulate nimi või nime osa Venemaal.
** **[[Gorki (Jamal)|Gorki]]** on asula Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas.

## Vaata ka
*Bolšije Gorki
*Dirinõ Gorki
Avanduse valla lipp

**Avanduse valla lipp** on Lääne-Viru maakonnas asuva endise Eesti haldusüksuse Avanduse valla lipp.

Lipp oli kasutusel 9. maist 1994 kuni oktoobrini 2005, mil Avanduse vald ühines Väike-Maarja vallaga ühtseks  Väike-Maarja vallaks. 29. detsembril 2005 toimus Lääne-Viru maavalitsuse lipuväljakul ühinenud kohalike omavalitsusüksuste lippude langetamise tseremoonia. Avanduse valla lipu langetas endise Avanduse vallavanem Piret Lükk.

## Lipu kirjeldus

Valla lipuks oli vapilipp, mille kollase kanga keskel paiknes punane vastulaineliste külgedega püstlaid. Punase laiu keskel oli aga valge ladina rist. Lipu laiuse ja pikkuse suhe oli 7:9, normaalsuurus 105×135 cm.

## Põhjendus
Punane, kuld (kollane) ja hõbe (valge) olid apostel Siimeoni (Simuna) vapivärvid. Laineline laid tähistas Pedja jõge, valge rist punasel märkis nii Avanduse paiknemist omaaegse Taani haldusala idapiiril kui ka kuulsat Taani-Saksa ristimistüli.

## Vaata ka
*Avanduse valla vapp
*Väike-Maarja valla lipp

## Välislingid
*Avanduse valla sümboolika (arhiveeritud lehekülg)
1361

**1361. aasta** (**MCCCLXI**) oli 14. sajandi 61. aasta.
## Sündmused maailmas
*Taani kuningas Valdemar IV Atterdag vallutas Ojamaal asuva Visby
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Vladimir Daškevitš

**Vladimir Daškevitš** (vene keeles *Владимир Сергеевич Дашкевич*; sündinud 20. jaanuaril 1934 Moskvas) on vene helilooja. 

Vladimir Daškevitš on Aram Hatšaturjani õpilane. Ta on kirjutanud muusika 80 näidendile ja üle 150 filmile. Teiste hulgas kirjutas ta ka tunnusmeloodia kultussarjale "Sherlock Holmes ja doktor Watson". Sarjast inspireerituna kirjutas Daškevitš ka kahevaatuselise balleti "Sherlock Holmes ja doktor Watson". Samuti on ta kirjutanud muusika filmile "Koera süda" (1988).

## Välislingid
*
1362

**1362. aasta** (**MCCCLXII**) oli 14. sajandi 62. aasta.

## Sündmused maailmas
* 17. aprill – Pärast kuu aega kestnud piiramist vallutas ja hävitas Saksa ordu Kaunase linnuse, mida kaitseid Leedu suurvürstiriig väed.
* Helsingborgi lahing

## Sündmused Eestis
*10. juuni – Pikasillal toimus Liivi ordu korraldatud seisuste esindajate kogunemine; see oli suunatud Tartu piiskopi Johann von Vifhuseni vastu..

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 12. september – Innocentius VI, paavst

## Viited
Ambla valla lipp

**Ambla valla lipp** on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Ambla valla lipp.

Lipp on kinnitatud 15. novembril 1995.

Lipu autor on Jaak Poom.

## Lipu kirjeldus

Ristkülikukujuline lipp koosneb kolmest horisontaalsest värvilaiust, ülemine on roheline, keskmine laineline valge ja alumine sinine. Laidude laiused on vastavalt 3+1+2 ühikut.

Lipu normaalmõõtmed on 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 6:9.

## Põhjendus
Valge sümboliseerib lootust ja puhtust, roheline - looduskeskkonda mille osaks on ka inimene. Sinine tähistab vett, looduse koostisosana, samuti ka noorust oma energia ja tulevikulootusega.

## Lipu kasutamise kord
#Lippu võib heisata Ambla valla ajaloolistel pidupäevadel ja muudel tähtsündmustel. Lipu heiskamise otsustab vallavalitsus.
#Vallalipp heisatakse vallavalitsuse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta, lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
#Heisatav ja väljapandav lipp peab olema puhas ja terve.
#Kui vallalipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi, mõne Eesti maakonna, linna või valla lipuga, paigutatakse lipud maakondade, linnade ja valdade kaupa nimede järjekorras eesti tähestiku järgi riigilipust lippude poolt vaadates vasakule, kusjuures maakonna lipud asuvad linnade ja valdade lippudest paremal.
#Kasutuskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.
#Valla lipu etalonkujutist säilitatakse vallavalitsuse kantseleis.

## Vaata ka
*Ambla valla vapp
*Järva maakond

## Välislingid
* Ambla valla sümboolika valla kodulehel.
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Ambla vald.
1360

**1360. aasta** (**MCCCLX**) oli 14. sajandi 60. aasta.
## Sündmused maailmas

* Tulekahjus hävines suur osa Aalsti linnast Belgias.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Ludovico Maria Sforza

**Ludovico Maria Sforza** ehk **Ludovico il Moro** (27. juuli 1452 – 27. mai 1508) oli Milano hertsog aastatel 1480–1499, Francesco I Sforza ja Bianca Maria Visconti teine poeg. Ludovico Sforzat kutsuti *il Moro* ehk "mauriks" tema tõmmu jume tõttu.

Abiellus Beatrice d'Este'ga (1475–1497). Lapsed Massimiliano Sforza ja Francesco II Sforza, kolmas laps sündis surnult ja tema sünnitamine maksis elu ka Beatricele.

Pärast Ludovico vanema venna Galeazzo Maria Sforza surma läks Milanos võim Galeazzo seitsmeaastase poja Gian Galeazzo Sforza kätte. Gian Galeazzo regendiks sai tema ema Bona di Savoia, kuid tegelik võim Milanos oli juba siis Ludovico käes. Kui 1494 Gian Galeazzo suri, sai Ludovico täieõiguslikuks Milano valitsejaks.

Aastal 1499 tungis Prantsusmaa kuningas Louis XII Itaaliasse. Kuningas, kellel Gian Galeazzo Visconti lapselapselapsena oli pärilusõigus Milano hertsogkonnale, võttis Ludovicolt tema valdused. Ludovico püüdlus maid tagasi saada löödi 1500 Novaras tagasi; ta langes vangi ja suri 1508 vangistuses Prantsusmaal.