open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Magnus Friedrich von Wolffelt

**Magnus Friedrich von Wolffelt** (1656–1710?) oli Rootsi sõjaväelane, kes osales Põhjasõjas ja juhatas Pärnu maapataljoni.  

## Elulugu
Magnus Friedrich von Wolffelt sündis Keblaste mõisas (*Keblas*). Tema vanemad olid Johan Wolffelt ja Catharina von Maydell.  

Wolffelt asus musketärina teenima ihukaitseväes ning sai hiljem Philip Sasse rügemendis lipnikuks. 1679. aastal sai ta Eesti tragunirügemendis ( hiljem Eestimaa aadlilipkonnas) kapteniks. 

Põhjasõja algul oli ta kapten Läänemaa jalaväerügemendis, kuid juba järgmisel aastal tõusis ta ooberstleitnandiks ning asus juhatama Pärnu maapataljoni. Selle pataljoniga kuulus ta Schwengelmi Liivimaa jalaväerügementi, ning viibis Pärnus kuni 1710. aastani, mil linn venelaste poolt ära võeti. 

11. augustil 1710 võttis ta osa von Schwengelmi korraldatud sõjanõukogust, kus arutati linna kaitsmise võimalust. Tema koos teise rügemendi ooberstleitnandi Niklaes von Vetterniga arvas ta: "Kuna ei ole näha mingit abi ega pääsemist ning mingi kaitsetegevus ei ole enam mõeldav, siis ei näe nad, kuidas võiks mõistlikult kauemini vastu pidada."  

Pärnu langemisel sattus ilmselt ka Wolffelt vangi. 

## Isiklikku
Magnus Friedrich von Wolffelt abiellus 1682. aastal Ebba Maria von Wangersheimiga. 

Neil oli üheksa last: Magnus Johann, Adam Johann, Magnus Friedrich, Carl Reinhold, Margareta Dorothea, Christina, Magnus Gustav ja Johanna von Wolffelt. 

Adam Johann, Magnus Friedrich ja Carl Renhold teenisid samuti Schwengelmi rügemendis. 

## Viited
Tõmbepuit

**Tõmbepuiduks** (tension wood) nimetatakse lehtpuu puidus seda osa, kus puidumass on koondunud koormatud osa välispoolsesse külge. Sellise puidu kiud on 
pikemad, sisaldavad rohkem tselluloosi ja tunduvalt vähem ligniini kui normaalse puidu kiud ning seepärast on heledama värvusega.
Puodkaliai

**Puodkaliai** (žemaidi *Poudkalē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas Bartuva jõe kaldal. Külla ulatub ka Kernai paisjärv.

Aastal 2006 avati külas hüdroelektrijaam võimsusega 0,11 MW.

Muinsuskaitse all on Erla ja Bartuva ühinemispaigas asuv linnamägi koos asulapaigaga. Linnuse pindala on 80x90 meetrit. Seda piirab osaliselt 5 meetri kõrgune ja 140 meetri pikkune vall, millel laiust 17 meetrit. Linnuse nõlvadel asuvad terrassid märgivad linnusesse viinud teede asukohta. Rajati see esimesel aastatuhandel, kasutusel oli see XIII sajandini. Linnamäel on ka eeslinnus, mida läänest piirab kahe meetri sügavune vallikraav. Ka eeslinnuses on kultuurikiht. Aastail 1948 ja 1966 teostati linnuses väljakaevamisi. Eeslinnusest läände jääb omakorda algselt märkamata jäänud asulakoht, milles aastail 1987, 2005 ja 2014 teostatud proovikaevamistega kultuurikiht.

Linnuse lähistel on muinaskalmed, mis asuvad endises Erla jõe käärus. Tegemist on põletusmatustega, millest osasid uuriti seoses Erla jõele Kernai paisjärve rajamisega (kalmed jäid osaliselt vee alla). Kasutusel olid need X–XIII sajandini. Ka on kaitse all külas asuv votiivkabel Armulise neitsi Maarja kujutisega. 

Asula nimi tuleneb tõenäoliselt ohvrikividena kasutatud lohukividest. Neid oli seal teadaolevalt mitu ja nendel läbi viidud ohverdamisriitusi kutsuti kohalikus murdes *kalus*. Üks neist asub linnamäest pool kilomeetrit läänes, teine karjalautade lähistel.

## Elanikkond


* 376 (1902)
* 338 (1923)
* 223 (1959)
* 270 (1970)
* 226 (1979)

* 223 (1986)
* 191 (1989)
* 180 (2001)
* 140 (2011)
* 117 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Būdvietė

**Būdvietė** (žemaidi *Būdvėite*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas. Külas on kaks kalmistut.

## Elanikkond


* 237 (1902)
* 179 (1923)
* 353 (1959)
* 222 (1970)
* 113 (1979)

* 47 (1989)
* 42 (2001)
* 27 (2011)
* 18 (2021)


## Viited
Guido Crosetto

**Guido Crosetto** (sündinud 19. septembril 1963) on Itaalia poliitik, alates 22. oktoobrist 2022 Itaalia kaitseminister.

2012. aastast kuulub erakonda Itaalia Vennad.

Itaalia päevaleht Il Foglio kirjutas 16. märtsil 2023 luurearuandele tuginedes, et endine Venemaa riigipea Dmitri Medvedev tellis Wagneri palgasõduritelt Guido Crosetto mõrva.

## Viited

## Välislingid
*http://www.guidocrosetto.it/
Užluobė

**Užluobė** (žemaidi *Ožloube*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas.

Külla jääb osaliselt Bartuva ihtüoloogiline kaitseala. Sinna ulatub ka Natura 2000 ala Luoba jõgi. Küla läbivad Raudonupis ja Šata jõgi, küla põhjaservas voolab Luoba. Viimase järgi on ka küla nime saanud.

Külas asub Šarkė mõisa rajatud Lourdesi grott. Seal on ka kolm kalmistut.

Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad.

Muinsuskaitse all on Sata jõe ääre asuv linnamägi koos asulapaigaga. Kompleks oli kasutusel esimesel aastatuhandel ja teise aastatuhande alguses. Tegemist on väikese vallikraaviga eraldatud kõrge Šata jõe kaldapealsega. Kuni XIX sajandini asus seal küla kalmistu. Linnust kutsutakse rahvasuus Pilimi. Linnuse pindala on 50x40 meetrit. Selle jõepoolne nõlv kannatab erosiooni all. piirab osaliselt 5 meetri kõrgune ja 140 meetri pikkune vall, millel laiust 17 meetrit. Vallide pikkus on 70 meetrit, kõrgus 0,5 meetrit. Vallikraavi laius on 14 meetrit, sügavus 0,3 meetrit, kohati ka kuni meeter. Vallikraavi taga on asunud veel teine vall, mille eel oli ka teine, ligi 10 meetri laiune vallikraav. Asulakoht on linnusega samaaegne. Selle kultuurikihi pealmist osa on maaparandustöödega rikutud, ka on sinna paigaldatud neli elektriposti.

## Elanikkond


* 241 (1902)
* 330 (1923)
* 305 (1959)
* 260 (1970)
* 108 (1979)

* 63 (1987)
* 68 (1989)
* 43 (2001)
* 30 (2011)
* 30 (2021)


## Viited
Kubiliškė

**Kubiliškė** (žemaidi *Kobėlėške*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas. Külla jäävad Kubiliškė I ja II paisjärv.

## Elanikkond


* 30 (1902)
* 82 (1923)
* 118 (1959)
* 42 (1970)
* 25 (1979)

* 16 (1989)
* 20 (2001)
* 10 (2011)
* 12 (2021)


## Viited
Heinrich von Hastfer

**Heinrich von Hastfer** (1651–1724) oli Rootsi sõjaväelane ja kindralmajor, kes osales Põhjasõjas ning juhatas Tartu maapataljoni. . 

## Elulugu
Heinrich von Hastfer sündis 1651. aastal Liivimaal. Tema vanemad olid Odert von Hastfer ja Elisabeth Dorothea von Hastfer.

Sõjaväelist teenistust alustas ta Karjala ratsarügemendis, kus sai 1671. aastal kornetiks. 1675. aastal oli ta juba leitnant ning aasta hiljem kaptenleitnant. 1677. aastal osales ta Lundi lahingus, kust saadud haava tõttu ta ühest käest halvatuks jäi. Selle tõttu pidi ta sõjaväest erru minema.

Siiski asus ta Põhjasõja ajal taas teenistusse. 1701. aastal määrati ta Tartu maapataljoni ülemaks, selleks oli ta ülendatud ka ooberstleitnandi auastmesse. Üksuse juhi koha kaotas ta 1704. aastal Tartu langemisega, kuid see tema sõjaväekarjääri veel ei lõpetanud. 1706. aastal oli ta Vellingki Ingerimaa jalaväerügemendis ooberst.

1710. aastal langes ta Viborgis venelaste kätte vangi. Naasis koju 1722. aasta aprillis ning läks samal aastal kindralmajorina lõplikult erru.

Heinrich Hastfer suri 22. septembril 1724 Ravlundas.

## Isiklik elu
Heinrich von Hastfehr abiellus Margaretha von Oerteni ning Margaretha Elisabeth Armfeldtiga.

Tal oli viis last: Elisabeth Dorothea, Augusta Eufrosyne, Fabian Heinrich, Odert Johann ja Mauritz von Hastfer. 

## Viited
Maud Wagner

**Maud Stevens Wagner** (varem **Stevens**; 12. veebruar 1877 &#x2013; 30. jaanuar 1961) oli USA tsirkuseartist ja tätoveerija. Ta oli teadaolevalt esimene naissoost tätoveerija Ameerika Ühendriikides.

## Elukäik
Wagner sündis 1877. aastal Kansase osariigis Emporias David Van Bran Stevensi ja Sarah Jane McGee peres.

Wagner oli akrobaat ja kondiväänaja, kes töötas paljudes rändtsirkustes. Ta tutvus 1904. aastal Saint Louise maailmanäitusel tätoveerija Gus Wagneriga. Wagner vahetas mehega kohtingu tätoveerimise õppetunni vastu ja mitu aastat hiljem nad abiellusid. Nende tütar Lotteva hakkas tätoveerimisega tegelema juba üheksa-aastaselt ja hiljem sai ka temast tätoveerija.

Oma abikaasalt õppis Wagner, kuidas teha traditsioonilisi käsitsi tätoveeringuid, kuigi selleks ajaks oli juba tätoveerimismasin leiutatud (leiutaja Samuel O'Reilly, 8. detsembril 1891) ja hakkas ise tätoveerijaks. Wagnerid olid viimased tätoveerijad, kes töötasid käsitsi, ilma kaasaegse tätoveerimismasinata. Maud Wagner oli teadaolevalt esimene Ameerika Ühendriikide naistätoveerija.

Pärast tsirkusest lahkumist reisisid Maud ja Gus Wagner mööda USA-d, töötades nii tätoveerijate kui ka "tätoveeritud atraktsioonidena" vodevillimajades, maamessidel ja mängusaalides. Neid tunnustatakse tätoveerimiskunsti levitamise eest riigi sisemaale, kaugemale rannikuäärsetest linnadest ja asulatest, kus see komme oli alguse saanud.

Maud Wagner suri vähki, surm saabus tütre kodus Lawtonis Oklahoma osariigis. Ta on maetud Kansase osariigis Chase'i maakonnas Homestead Townshipis asuvale Homesteadi kalmistule.

## Viited
Didžioji Paluknė

**Didžioji Paluknė** (žemaidi *Dėdliuojė Paloknė*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas. Küla asub Läti piiri ääres. Seal asub Didžioji Paluknė kalmistu.

## Elanikkond


* 422 (1902)
* 279 (1923)
* 167 (1959)
* 61 (1970)

* 31 (1979)
* 19 (1989)
* 11 (2001)
* 5 (2011)


## Viited
Mažoji Paluknė

**Mažoji Paluknė** on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas.

## Elanikkond


* 240 (1923)
* 146 (1959)
* 107 (1970)
* 18 (1979)

* 9 (1989)
* 4 (2001)
* 1 (2011)


## Viited
Pjotr Gussev

** Pjotr Andrejevitš Gussev** (vene keeles Пётр Андреевич Гусев; 29. detsember (vkj 16. detsember) 1904 Peterburi – 30. märts 1987 Leningrad) oli vene balletitantsija, koreograaf ja ballettmeister. 

Pjotr Gussev lõpetas 1922. aastal Petrogradi koreograafiakooli. Aastatel 1922–1935 tantsis ta Leningradi Ooperi- ja Balletiteatris. 1935. aastal sai ta Moskva Suure Teatri juhtivaks balletisolistiks. Tema lavapartnerid seal olid näiteks Galina Ulanova, Olga Lepešinskaja ja Maia Plissetskaja. 

## Teatrijuht, pedagoog ja lavastaja
Aastatel 1945–1950 oli Gussev Kirovi-nimelise Riikliku Akadeemilise Ooperi- ja Balletiteatri kunstiline juht ja 1950–1956 töötas ta Stanislavski ja Nemirovitš-Dantšenko Moskva Muusikateatris balletipedagoogina. Ühtlasi töötas ta külalislavastajana mitmes teatris (näiteks Leningradi Väikeses Riiklikus Akadeemilises Ooperi- ja Balletiteatris ja Aserbaidžaani NSV Riiklikus Akadeemilises Ooperi- ja Balletiteatris).

Aastatel 1958–1960 töötas Gussev balletipedagoogi ja ballettmeistrina Hiinas. Pekingis aitas ta organiseerida esimest balletiteatrit (Hiina Rahvusballett).

Aastatel 1960–1962 oli Gussev Leningradi Väikese Riikliku Akadeemilise Ooperi- ja Balletiteatri ja 1963–1966 Novosibirski Riikliku Akadeemilise Ooperi- ja Balletiteatri balletitrupi kunstiline juht.

1966. aastal asutas Gussev balletitrupi Kammerballett, millest hiljem kujunes Leonid Jakobsoni Peterburi Riiklik Akadeemiline Balletiteater. 

Aastatel 1966–1983 oli Gussev Rimski-Korsakovi Peterburi Riikliku Konservatooriumi ballettmeistrikateedri juhataja, alates 1973. aastast ühtlasi selle professor.

## Filmiroll
1983. aastal linastunud Emil Loteanu filmis "Anna Pavlova" mängis Gussev Marius Petipa rollis.

## Tunnustus
*1947 – Vene NFSV teeneline kunstnik
*1966 – Vene NFSV teeneline kunstitegelane
*1984 – Vene NFSV rahvakunstnik

## Viited
Dembel

**Dembel** (Djoma, Dunai, Djomkin; 1978 – 4. juuni 2000) oli piirivalvekoer Rutja külas (Haljala vald, Lääne-Virumaa). Ta oli karmikarvaline terjer.

## Teenistus piirivalves
Koer alustas teenistust 1980. aastal, patrullis piirivalvuritega Rutja külas.

## Elu pärast Nõukogude Liidu vägede lahkumist
Kui Nõukogude Liidu väed lahkuma hakkasid, võeti koer autokastis kaasa, kuid Dembel hüppas autost välja ja põgenes. Ta jäi Rutja piirkonda peremehetult elama ja patrullis omapäi vanal marsruudil kuni kõrge eani edasi. Koera eest hoolitsesid Rutja kordoni piirivalvurid ja külaelanikud.

## Surm ja mälestamine
Dembelil tekkis 20-aastaselt halvatus ja ta pandi magama. Koera haud asub endise kordoni, nüüdse Rutja noortelaagri aia veeres. Hauale istutati vaher ja paigaldati viskiklubi poolt põletatud kirjaga puuplaat, 2002. aastal paigaldasid kohalikud mälestuskivi, millel oli Dembeli kujutis ja kiri "Piiril surmani".

Dembelit käib iga aasta haual mälestamas Viskiklubi.

Liivlaste rahvamuusikaansambli Skandinieki asutaja Dainis Stalts pani koera loo liivikeelse laulu sisse.

Kultuuriloolane Indrek Rohtmets jäädvustas Dembeli loo teosesse „Kultuurilooline Eestimaa”, mis on ilmunud ka inglise keeles.

Soome filmimees Untamo Eerola talletas Dembeli loo kavatsusega näidata seda lühifilmina YLE TV 1 hommikuprogrammis.

## Vaata ka
* Koer Riku bareljeef
* Žorik

## Viited
Vladimir Bulavin

**Vladimir Ivanovitš Bulavin** (*Владимир Иванович Булавин*; sündinud 11. veebruaril 1953 Stanovojes Lipetski oblastis) on Venemaa riigitegelane. Kuni 10. veebruarini 2023 oli Venemaa Föderaalse Tolliteenistuse ülem.

## Elulugu
1975. aastal lõpetas Moskva Transpordiinseneride Instituudi automaatika ja telemehaanika erialal, mille järel töötas kuni 1977. aastani Pavlovski masinaehitustehases "Vošod" projekteerimisinsenerina.

Alates 1977. aastast teenis NSV Liidu Riiklikus Julgeolekukomitees. Lõpetas 1979. aastal NSV Liidu KGB Kõrgema Kooli võõrkeelt oskava operatiivpersonali koolituskursuse. Suunati operatiivtööle NSV Liidu KGB direktoraati Gorki oblastis.

1992. aastal määrati ta Venemaa julgeolekuteenistuse FSB Nižni Novgorodi oblasti ülemaks. 2001–2006 oli ta samaaegselt Volga föderaalringkonna Venemaa FSB juhtide nõukogu esimees. 2006. aastal määrati Venemaa FSB asedirektoriks – 6. märtsil 2006 loodud riikliku terrorismivastase komitee aparaadi juhiks. 2. juunil 2008 määrati ta Vene Föderatsiooni presidendi dekreediga Vene Föderatsiooni Julgeolekunõukogu sekretäri esimeseks asesekretäriks.

11. märtsist 2013 kuni 28. juulini 2016 oli ta Venemaa Föderatsiooni presidendi täievoliline esindaja Loode föderaalringkonnas. 

28. juulist 2016 kuini 10. veebruarini 2023 oli Venemaa Föderaalse Tolliteenistuse ülem, vabastati ametist seoses 70-aastaseks saamisega. 

## Sanktsioonid
6. aprillil 2022 kehtestas USA talle seoses Venemaa kallaletungiga Ukrainale viisa- ja majandussanktsioonid.

25. veebruaril 2023 kehtestas Euroopa Liit tema suhtes sanktsioonid "seoses tema püüdlustega õõnestada kaubandus- ja tollipiiranguid, tagades paralleelimpordi Venemaale, ning otsese võimu teostamise eest tolliprotsesside üle ja Venemaa tolliseadustiku kehtestamise eest ebaseaduslikult annekteeritud Donetski, Luganski, Hersoni ja Zaporižžja aladel."

## Viited
Luknės

**Luknės** (žemaidi *Loknės*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas Läti piiri ääres. Läti poolel paikneb küla vastas Lukne küla.

Külla jääb Skuodase lahingu toimumispaik.

Luknėsest sai nõukogude perioodil kohaliku kolhoosi keskasula. Aastal 1951 avati seal raamatukogu, aastal 1952 aga algkool (tänapäeval Skuodase Bartuva keskkooli filiaal). Ehitati ka kultuurimaja. Külas on Luknėse kalmistu.

## Elanikkond


* 276 (1902)
* 216 (1923)
* 261 (1959)
* 248 (1970)
* 341 (1979)

* 431 (1986)
* 476 (1989)
* 446 (2001)
* 415 (2011)
* 310 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Kalle Eomois

**Kalle Eomois** (4. oktoober 1953 Antsla – 5. märts 2001 Viljandi) oli eesti filminäitleja. 

Ta on mänginud Kuslapi rolli filmides "Kevade" (1969) ja "Suvi" (1976).

Ta lõpetas 1972. aastal autoremondilukksepana Linnakutsekooli nr 19 Tallinnas.

## Viited

## Välislingid
*Kalle Eomois andmekogus IMDb
*Haud Viljandi Metsakalmistul
Tjamša

**Tjamša** on küla Venemaal Pihkva oblastis Pihkva rajoonis, Tjamša valla keskus.

Tjamša asub 11 km Pihkvast edelas.
 
2021. aastal oli külas 2143 elanikku.

## Viited

## Välislingid
* Tjamša Yandexi kaardil
Polna

**Polna** on küla Venemaal Pihkva oblasti Oudova rajoonis Polna vallas. Asub Peipsi järve suubuva Želtša jõe ääres.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanike arv 209.

## Viited
Pakalniškiai

**Pakalniškiai** on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas. Külast algab Lendimase jõgi. Pakalniškiai ja Truikinai külade vahel on karjäär. Aastal 1965 avati külas algkool, mis aga aastal 1968 Didieji Rūšupiaisse üle viidi. Külas on Pakalniškiai kalmistu.

## Elanikkond


* 329 (1902)
* 227 (1923)
* 171 (1959)
* 153 (1970)
* 140 (1979)

* 77 (1989)
* 70 (2001)
* 61 (2011)
* 47 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Igor Komarov

**Igor Anatoljevitš Komarov** (*Игорь Анато́льевич Комаро́в*; sündinud 25. mail 1964 Engelsis Saratovi oblastis) on Venemaa riigi- ja ärimees. Ta on Vene Föderatsiooni presidendi täievoliline esindaja Volga föderaalringkonnas alates 7. septembrist 2018.

## Elulugu
1986 lõpetas majanduse erialal Moskva Riikliku Ülikooli. 1992–2002 töötas kõrgetel ametikohtadel finantsasutustes (*Inkombank, National* *Reserve Bank, Sberbank*). 2002–2008 kaevandus- ja metallurgiaettevõtte Norilski Nikel peadirektori asetäitja majanduse ja rahanduse alal. 2008–2009 Venemaa Tehnoloogiate Riikliku Korporatsiooni peadirektori nõunik. Maist augustini 2009 AvtoVAZi asepresident, 2009–2013 president. Alates 23. oktoobrist 2013 Venemaa kosmoseagentuuri Roskosmos juhataja asetäitja, 21. jaanuarist 2015 kuni 24. maini 2018 juhataja. 11. juulist 7. septembrini 2018 Venemaa teadus- ja kõrghariduse ministri asetäitja.

Alates 7. septembrist 2018 Vene Föderatsiooni presidendi täievoliline esindaja Volga föderaalringkonnas. 18. septembril 2018 nimetas Venemaa president ta Vene Föderatsiooni Julgeolekunõukogu liikmeks.

## Sanktsioonid
Seoses Venemaa kallaletungiga Ukrainale kehtestasid talle viisa- ja majandussanktsioonid 25. veebruaril 2022 Austraalia, 28. veebruaril 2022 Kanada, 18. märtsil 2022 Uus-Meremaa, 24. märtsil 2022 Suurbritannia, 6. aprillil 2022 USA, 7. septembril 2022 Ukraina.

## Viited
Tyler Motte

**Tyler Motte** (sündinud 10. märtsil 1995 St. Clairis, Michigani osariigis) on USA jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis New York Rangers.

Aastatel 2013–2016 mängis Motte Michigani Ülikooli jäähokimeeskonnas.

2013. aastal valis Chicago Blackhawks ta NHL-i ''draft''is 121. valikuna. Blackhawksiga sõlmis ta lepingu 2016. aasta aprillis ning debüteeris seejärel hooaja lõpus American Hockey League'is (AHL) Blackhawksi tütarklubis Rockford IceHogs. Blackhawksi meeskonnas debüteeris Motte NHL-is hooaja 2016/17 alguses. Esimese värava lõi ta NHL-is 21. oktoobril 2016 mängus Columbus Blue Jacketsi vastu.

2017. aasta juunis kaubeldi Motte suurema tehingu raames Blackhawksist Columbus Blue Jacketsi. Ta mängis hooajal 2017/18 nii Blue Jacketsi põhimeeskonnas kui ka AHL-is Blue Jacketsi tütarklubis Cleveland Monsters.

2018. aasta veebruaris kaubeldi Motte koos Jussi Jokineniga Thomas Vaneki vastu Vancouver Canucksi. Hooajal 2018/19 tegi Motte NHL-is seni oma resultatiivseima hooaja, kui lõi üheksa väravat ja andis seitse väravasöötu. Canucksiga pikendas ta lepingut 2019. ja 2020. aastal.

2022. aasta märtsis kaubeldi Motte New York Rangersisse. Ta mängis seal vaid hooaja lõpuni. 2022. aasta septembris sõlmis ta üheaastase lepingu Ottawa Senatorsiga. 2023. aasta veebruaris kaubeldi Motte Senatorsist tagasi Rangersisse.

2013. aastal võitis Motte USA kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistrivõistlustel hõbemedali. USA jäähokikoondise koosseisus osales ta 2016. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Viited

## Välislingid
* Tyler Motte NHL.com lehel
* Tyler Motte hockeydb.com lehel
Beuvry

**Beuvry** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Eeslinn Béthune'ist vahetult edelas, 37 km Lille'ist edelas, teede D945, D72 ja N41 ristumiskoha ümbruses. Kergetööstus ja väikepõllumajandus on asendanud hiljutise söekaevandamise.

## Ajalugu

Linna nimi pärineb kopralt (vanaprantsuse keeles *bièvre*) ja on sajandite jooksul selle järgi muutunud: Berri; Beuvri; Bevery; Bouvry ja lõpuks Beuvry.

19. septembril 1784 lendasid Robert'i vennad ja M. Collin-Hullin oma vesinikuõhupalliga *La Caroline* Philippe III Alexandre Emmanuel François de Ghistelles'i palvel 6 tundi 40 minutit, kattes 186 km Pariisist Beuvrysse. *La Caroline* võlgnes oma disaini professor Jacques Charles'i ja Jean-Baptiste Marie Meusnier' tööle ning saavutas maailmas esimese üle 100 km pikkuse lennu. Ville de Beuvrysse püstitati kivist mälestusmärk vendade *La Caroline'i* maandumise 200. aastapäeva tähistamiseks 19. septembril 1784. Nüüd peetakse iga septembri lõpus pidustust *la ducasse "du Ballon"*.

Linn on saanud *[[Croix de Guerre]]* kaks korda: pärast Esimest maailmasõda ja uuesti pärast Teist maailmasõda.

Söekaevanduslinn u. 100 aastat, viimane kaevandus suleti 1960. aastatel.

Linn liideti naabrusesasuva Béthune'i linnaga 1993. aasta lõpul. Paljud Beuvry elanikud väljendasid aga oma rahulolematust tolleaegse otsusega, mille tulemuseks olid 1995. aasta kohalikud valimised, 1995. ja 1996. aasta petitsioonid ning 1996. aasta oktoobris erikomisjoni loomine, et anda arvamus Béthune'i linna territoriaalsete piiride muutmise eelnõude kohta eraldi Beuvry linna taasloomiseks. 1997. aasta septembris toimunud kohalike omavalitsuste valimised viisid lahutuseni ja Beuvryst sai 1997. aasta novembris taas iseseisev täisväärtuslik linn.

## Vaatamisväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 16. sajandist.
* Vana tuuleveski
* *Prévôté* hoone (kuulus kunagi kloostrile).
* 16. sajandi häärber (l'Estracelles).
* 18. sajandi loss.
* Sõjakalmistu.

## Sõpruslinn

* Hemer, Saksamaa.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Billy-Berclau

**Billy-Berclau** (pikardi: *Bili-Bérclo*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Väike linn 16 km Béthune'ist idas ja 19 km Lille'ist edelas, teede D163 ja N47 ristumiskoha ümbruses. See asub *[[Canal de la Deûle]]* ja *[[Canal d'Aire]]* ühinemiskoha juures. Kergetööstus ja väikepõllumajandus on asendanud hiljutise söekaevandamise.

Esimese maailmasõja ajal purustati linn täielikult. 27. märtsil 2003 tappis plahvatus dünamiidivabrikus neli inimest.

## Vaatamisväärsused

* Notre-Dame'i kirik, pärast Esimest maailmasõda koos enamusega külast uuesti üles ehitatud.
* *Prévôté* hoone jäänused (kuulus kunagi kloostrile).
* Sõjakalmistu
* Saksa sõjakalmistu

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Marija Lvova-Belova

**Marija Lvova-Belova** (sündinud 25. oktoobril 1984 Penzas) on Venemaa poliitik ja riigiametnik, laste õiguste volinik Venemaa Föderatsiooni presidendi juures.

## Elukäik
Kasvas üles Penzas. 2002. aastal lõpetas estraadiorkestri dirigendina A. A. Arhangelski nimelise Kultuuri ja Kunsti Kolledži. 2003–2005 õppis Samara Riiklikus Kultuuri- ja Kunstiakadeemias.

Aastatel oli 2000–2005 kitarriõpetaja Penza 1. ja 5. lastemuusikakoolis.

2021. aastal lõpetas Venemaa Föderatsiooni Presidendi juures asuva Venemaa Rahvamajanduse ja Riigiteenistuse Akadeemia.

### Karjäär

2008. aastal sai Lvova-Belovast ühiskondliku organisatsiooni Blagovest kaasasutaja ja direktor. 2014–2019 Penza oblasti Ühiskondliku Palati liige. 2017–2019 Venemaa Föderatsiooni Kodanikukoja liige.

8. septembril 2019 valiti võimuerakonna Ühtne Venemaa kandidaadina Penza linnaduumasse. Pärast valimisi loobus parlamendiliikme mandaadist.

2019. aasta novembris liitus võimuerakonnaga Ühtne Venemaa. Temast sai Ühtse Venemaa Peanõukogu presiidiumi liige. Temast sai liikumise Ülevenemaaline Rahvarinne peanõukogu töörühma kaasesimees.

Septembris 2020 sai temast üks üleriigilise Venemaa liidrite konkursi võitjaid.

21. septembrist 2020 Föderatsiooninõukogu senaator Penza oblastist.

27. oktoobrist 2021 laste õiguste volinik Venemaa Föderatsiooni Presidendi juures.

### Rahvusvahelised sanktsioonid
2022. aasta juulis kehtestas Lvova-Belovale sanktsioonid Euroopa Liit ja 2023. aasta jaanuaris Jaapan.

### Kriminaalsüüdistus
Ukraina ja Briti ametnikud süüdistavad Lvova-Belovat Venemaa sissetungi käigus Ukrainasse 2022. aastal Ukrainast pärit laste sunniviisilise väljasaatmise ja lapsendamise juhtimises.

2023. aasta 17. märtsil andis Haagi Rahvusvaheline Kriminaalkohus välja vahistamismääruse president Vladimir Putini ja laste õiguse voliniku Marija Lvova-Belova kohta (Rahvusvahelise Kriminaalkohtu vahistamismäärused Vladimir Putini ja Marija Lvova-Belova kohta).

## Viited
Trūbakiai

**Trūbakiai** (žemaidi *Trūbakē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas Läti piiri ääres. Küla asub Apše jõe kaldal. Külas on Trūbakiai kalmistu. 

Külla jääb osaliselt Apšė biosfääri polügoon. Osaliselt ulatub sinna ka Natura 2000 linnukaitse ala Apšė jõgi ja selle org. Trūbakiaisse jääb Apšė botaaniline kaitseala.

Küla kohta on kasutusel olnud ka nimekuju **Ivoniškė**. Esimene on isikunime Trūbakis mitmusevorm, teine kas Ivonase või Ivanase mitmusevorm.

Trūbakiai moodustati XVI sajandil maareformi käigus. Hiljem kuulus see Skuodase mõisale. Aastal 1955 avati seal algkool. 

Muinsuskaitse all on sealne votiivkabel Pietà ja kahe inglikesega.

## Elanikkond


* 231 (1923)
* 175 (1959)
* 131 (1970)
* 93 (1979)

* 46 (1989)
* 51 (2001)
* 33 (2011)
* 22 (2021)


## Viited
Guntinas

**Guntinas** (žemaidi *Gontėns*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas samanimelise jõe kaldal. Jõe järgi on küla ka nime saanud. Asula varasem nimekuju oli **Kuineliai**. Külas on Guntinase kalmistu.

Külla jääb Laumė kivi. 1,8 meetri kõrgusel kivil armastanud udustel õhtutel istuda mütoloogilised vaimud (*[[laumė]]*'d) . Ka oli küla karjamaal "jäljega kivi", mis sealt hiljem lõhkumiseks ära viidi. Selle jäljekujulist lohku kutsuti pistrikujäljeks.

## Elanikkond


* 30 (1989)
* 25 (2001)

* 26 (2011)
* 15 (2021)


## Viited
Didieji Rūšupiai

**Didieji Rūšupiai** (žemaidi *Dėdlė̄jė Rūšopē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas.

Külla jääb osaliselt Bartuva ihtüoloogilisele kaitsealale. Sinna ulatub ka Natura 2000 ala Luoba jõgi.

Külast sai Nõukogude perioodil kohaliku kolhoosi keskasula. Aastail 1954–1963 oli küla Pakalniškiai külanõukogu halduskeskuseks. Aastal 1963 avati seal raamatukogu ja aastal 1968 algkool (aastal 1965 avati see Pakalniškiai külas, ent aastal 1968 viidi üle Didieji Rūšupiaisse).

Muinsuskaitse all on külas asuv votiivkabel kolmest skulptuurist koosneva skulptuurigrupiga "Ilmutus".

## Elanikkond


* 296 (1902)
* 326 (1923)
* 237 (1959)
* 280 (1970)
* 280 (1979)

* 335 (1985)
* 380 (1989)
* 412 (2001)
* 331 (2011)
* 223 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Mažieji Rūšupiai

**Mažieji Rūšupiai** (žemaidi *Mažiejė Rūšopē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas Luoba jõe ääres.

Külla jääb osaliselt Bartuva ihtüoloogiline kaitseala. Sinna ulatub ka Natura 2000 ala Luoba jõgi.

Külast sai nõukogude perioodil kohaliku kolhoosi keskasula. Mažieji Rūšupiais on algkool ja Skuodase rajooni riiklik piima- ja veterinaariaamet.

## Elanikkond


* 296 (1902)
* 274 (1923)
* 249 (1959)
* 202 (1970)
* 312 (1979)

* 309 (1986)
* 369 (1989)
* 451 (2001)
* 398 (2011)
* 329 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Oscar Hammerstein I

**Oscar Hammerstein**, ka **Oscar Hammerstein I** (8. mai 1846 Stettin, Preisi kuningriik – 1. august 1919 New York) oli ameerika ettevõtja ja impressaario. Ta oli Oscar Hammerstein II vanaisa.

Hammerstein sündis Stettinis (tänapäeval Poola linn Szczecin) saksajuudi peres. 18-aastaselt põgenes ta kodunt. 1864. aastal jõudis ta New Yorki, kus sai temast ettevõtja. 

Eduka ettevõtjana ja ooperihuvilisena lasi Hammerstein New Yorgis ehitada kaheksa teatrimaja (sealhulgas Olympia Theatre, 1895) ning ühe teatri Philadelphias (Philadelphia Opera House, 1908). 1906. aastal, olles rahulolematu Metropolitan Operas etendatavate ooperilavastustega, lasi Hammerstein ehitada oma kaheksanda teatrimaja Manhattan Opera House'i (avati 1906) ja asutas Manhattan Opera Company, mis pidi hakkama Metropolitan Operaga konkureerima. Ooperitrupp oligi selles üliedukas, kuid trupi tegevus lõppes ootamatult 1910. aastal. 

Hammerstein lõi ka ise mõned lavateosed. Nii näiteks kirjutas ta opereti "Santa Maria" ja oli ise ka selle libretist. Operett lavastati 1896. aastal Olympia Theatre's. 

## Välislingid

*Oscar Hammerstein Internet Broadway Database'is
Skuodo Priemiestis

**Skuodo Priemiestis** on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas Skuodase lõunapiiril. 

## Elanikkond


* 62 (1959)
* 48 (1970)
* 51 (1979)
* 28 (1989)

* 41 (2001)
* 40 (2011)
* 36 (2021)


## Viited
Narvydžiai

**Narvydžiai** (žemaidi *Narvīdē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas. Narvydžiai asub Läti piiri ääres Apše jõe kaldal.

Külla jääb osaliselt Apšė biosfääri polügoon. Osaliselt ulatub sinna ka Natura 2000 linnukaitseala Apšė jõgi ja selle org. 

Külas on Narvydžiai läti kalmistu. Seal asuvad ka kolm Narvydžiai kalmistut, mida hooldab Skuodase linn.

Küla nimi on isikunime Narvydis mitmusevorm. 

Muinsuskaitse all on Narvydziai kalmistul asuvad metsavendade hauad. 1990. aastal maeti sinna kaheksa Ersla küla metsades langenud metsavenda.

## Ajalugu
Asula tekkis kas XV sajandil või XVI sajandi alguses. Algselt oli see Leedu suurvürstide valduses. Küla on esmamainitud 1568. aastal, mil see läänistati Jan Hieronimowicz Chodkiewiczile.

XV sajandil rajati sinna kalmistu, mida kasutati XVIII sajandini. 1795. aastal rajati küla Skuodase-poolse piiri äärde Skuodase kihelkonna kalmistu, mis jääb küla territooriumile.

XIX sajandil rajati praeguse küla idaossa Andreikiškise asundus, sinna asutati ka karjamõis. Toona kuulusid küla alad Skuodase mõisale.

1923. aastal avati külas algkool. 1932. aastal leiti sealt hõberaha-aare.

Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad. 1948. aastal moodustati külas võimudega koostööd tegev rühmitus. Osa külaelanikest küüditati Siberisse. Kuni 1949. aastani oli küla kohaliku kolhoosi keskasula, hiljem osakonnakeskus.

1991. aastal rajati külla kabel.

## Elanikkond


* 505 (1902)
* 741 (1923)
* 563 (1959)
* 502 (1970)
* 482 (1979)

* 436 (1986)
* 387 (1989)
* 392 (2001)
* 420 (2011)
* 423 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Lorenz Hart

**Lorenz Milton Hart** (2. mai 1895 New York – 22. november 1943 New York) oli ameerika libretist ja laulutekstide autor. Tegi viljakat koostööd helilooja Richard Rodgersiga.

Lorenz Hart oli paljude Rodgersi 1920.–1930. aastatel loodud muusikalide (näiteks "Pal Joey", "A Connecticut Yankee", "On Your Toes" ja "Babes in Arms") libreto autor ning paljude Rodgersi viisistatud laulutekstide autor (teiste seas "Blue Moon", "The Lady Is a Tramp", "Manhattan", "Bewitched, Bothered and Bewildered" ja "My Funny Valentine").

## Välislingid

*Lorenz Hart Internet Broadway Database'is
*
Kanyzelis

**Kanyzelis** (žemaidi *Kanīzelės*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas. Kanyzelis asub Läti piiri ääres Apše ja Bartuva jõe kaldal.

Külla jääb osa Bartuva ihtüoloogilisest kaitsealast. Osaliselt ulatuvad sinna ka Natura 2000 linnukaitse ala Apšė jõgi ja selle org ning Natura 2000 ala Luoba jõgi. Külas on Kanyzelise kalmistu.
## Elanikkond


* 65 (1923)
* 125 (1959)
* 125 (1970)
* 73 (1979)

* 42 (1989)
* 74 (2001)
* 71 (2011)
* 71 (2021)


## Viited
Mägi-Karabahhi lipp

**Mägi-Karabahhi lipp** oli tunnustamata Mägi-Karabahhi Vabariigi lipp.

Lipul on kolm võrdse laiusega horisontaalset laidu: punane, tumesinine ja kollane. 

Parempoolses servas on valge siksak.
Gurstiškė

**Gurstiškė** (žemaidi *Gorstėške*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas. Gurstiškė asub Läti piiri ja Skuodase linna vahel Bartuva jõe kaldal. Külas on Gurstiškė läti kalmistu.

Külla jääb osaliselt Bartuva ihtüoloogiline kaitseala. Osaliselt ulatub sinna ka Natura 2000 ala Luoba jõgi.

Algselt olid küla alad osa Skuodase linna territooriumist. Aastal 1797 oli seal ligi 300 elanikku.
## Elanikkond


* 122 (1923)
* 132 (1959)
* 109 (1970)
* 66 (1979)

* 52 (1989)
* 41 (2001)
* 34 (2011)
* 28 (2021)


## Viited
Mägi-Karabahhi vapp

**Mägi-Karabahhi Vabariigi vapp** oli rahvusvaheliselt tunnustamata Mägi-Karabahhi Vabariigi vapp, mis oli kasutusel alates 1992. aasta 17. novembrist.

Vapil on kujutatud kollast kotkast päikese taustal.

Vapil on kiri armeenia keeles: Լեռնային Ղարաբաղի Հանրապետություն-Արցախ "Mägi-Karabahhi Artsakhi Vabariik".
Koff

**Koff** on eesti perekonnanimi.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Koff 13 inimesel (8 mehel ja 5 naisel).

Nime Koff on pandud Viljandi, Suure-Jaani, Sangaste ja Kõpu kihelkonnas.

Nimede eestistamisel võtsid perekonnanime Koff kandjad uueks nimeks Kaare, Kohtla, Kohv, Laigna, Leisalu ja Talving.

## Nime kandjaid
* Eva Koff (sündinud 1973), eesti kirjanik ja õpetaja
* Indrek Koff (sündinud 1975),  eesti tõlkija ja kirjanik
* Tiiu Koff (sündinud 1955), eesti ökoloog

## Viited
Bourecq

**Bourecq** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandusküla asub umbes 16 km Béthune'ist loodes ja 50 km Lille'ist läänes, teede D94E3 ja N43 ristumiskoha ümbruses, Autoroute A26 möödub vähem kui 1,6 km kaugusel.

## Vaatamisväärsused

* St. Riquier' kirik, pärineb 20. sajandist.
* Malannoy lossi jäänused.
* Iidne 16. sajandi häärber.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited

## Pealkirja tekst
Põhja-Iirimaa lipp

**Põhja-Iirimaa** on Suurbritannia ajaloolise piirkonna - Põhja-Iirimaa lipp.

Lipul on valgel taustal punane rist. Risti keskkohas on valgel kuusnurga taustal kujutatud punane käsi. Kuusnurga kohal asub kroon.

## Vaata ka
* Põhja-Iirimaa vapp
Kulai I

**Kulai I** (žemaidi *Kolā I*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas Läti piiri ja Skuodase linna vahel ning Bartuva jõe ääres (Skuodase paisjärve kaldal).

Külas asus allikas, mille vett peeti tervistavaks. Selle juures asus ka votiivkabel, mis viidi hiljem üle küla kalmistule. Allikas jäi Skuodase paisjärve rajamisel veeoidla alla.

## Elanikkond


* 198 (1902)
* 450 (1923)
* 472 (1959)
* 614 (1970)
* 185 (1979)

* 187 (1985)
* 174 (1989)
* 181 (2001)
* 157 (2011)
* 81 (2021)

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Kulai II

**Kulai II** (žemaidi *Kolā II*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas Läti piiri ja Skuodase linna vahel ning Bartuva jõe ääres (Skuodase paisjärve kaldal).

Külas kasvab looduskaitsealune Struliai pärn ümbermõõduga 3,51 meetrit.

Külas asub muinsuskaitse alune Kubiliškė linnamägi. See on kolmnurkse põhiplaaniga, ühes suunas 35 ja teises 28 meetri pikkune.  Seda piirab 35 meetri pikkune ja 1,5 meetri kõrgune vall. Selle alumine osa on laotud maakividest. Selle ees asetsevat eeslinnust piirab kaks valli, esimesel pikkust 70 ja kõrgust 1,7 meetrit, mille ees asus veel 0,8 meetri kõrgune vall. Vallide vahel on 100 meeri pikkune ja 10 meetri laiune vallikraav, teise valli ees on veel 3-4 meetri laiune poolteist meetrit sügav vallikraav. Jõepoolsel küljel on linnamäe nõlvad 8-10 meeri kõrgused.

Muinsuskaitse all on ka votiivkabel Jan Nepomucký skulptuuriga.

## Elanikkond


* 190 (1902)
* 173 (1923)
* 129 (1959)
* 139 (1970)
* 119 (1979)

* 85 (1989)
* 103 (2001)
* 67 (2011)
* 62 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Montserrati lipp

**Montserrati lipp** on Suurbritannia meretaguse ala Montserrati lipp.

## Vaata ka
* Montserrati vapp

## Välislingid
*
Blessy

**Blessy** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandusküla asub umbes 23 km Béthune'ist loodes ja 51 km Lille'ist läänes, teede D159 ja D189 ristumiskoha ümbruses, Autoroute A26 möödub vähem kui 800 m kaugusel.

## Vaatamisväärsused

* St. Omeri kirik, pärineb 15. sajandist
* Blesseli lossi jäänused
* Lubjakivikarjäär

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Novohopjorsk

**Novohopjorsk** on linn Venemaal Voroneži oblastis, Novohopjorski rajooni keskus. Asub Hopjori jõe paremal kaldal, 270 km Voronežist kagus.

Linna asutamisaastaks loetakse 1710. aastat, mil Peeter I ukaasiga hakati rajama Hopjorskaja laevaehitustehast. Asula sai linnaõigused ja praeguse nime 1779. aastal.

1979. aastal oli linnas 8757 elanikku. 2021. aastal oli elanike arv 5948.

## Viited

## Välislingid

* https://novohopersk-nhoper.ru/
Aprill 2023

**Aprill 2023**, kroonika.

2023. aasta aprill algas laupäeval ja lõppes 30 ööpäeva hiljem pühapäeval.

## [[1. aprill]]
*...

## [[2. aprill]]
* Bulgaarias toimunud parlamendivalimised võitis 26,5 %-ga häältest ekspeaminister Bojko Borisovi juhitud  erkonna GERB moodustatud valimisliit, teiseks tuli 24,6 %-ga Kiril Petkovi juhitud liberaalne valimisliit ning kolmandaks paremäärmuslik ja venemeelne erakond Taassünd, kes sai 14,1 protsenti häältest.
* Soomes toimunud parlamendivalimised võitis Rahvuslik Koonderakond, kes sai 20,8 %-ga häältest ja 48 kohta Eduskunnas. Järgnesid Põlissoomlased 20,1 %-ga häältest ja 46 kohaga ning Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei 19,9 %-ga häältest ja 43 kohaga.

## [[15. aprill]]
*Algas 2023. aasta Sudaani konflikt.

## [[17. aprill]]
* Ametisse astus Kaja Kallase kolmas valitsus.

## [[22. aprill]]
* Euroopas algas kümne riigi territooriumi hõlmav 23. juunini kestev ühisõppus Defender 23, milles osaleb enam kui veerandsada tuhat sõjaväelast 26 riigist.

## [[28. aprill]]
*2023. aasta 28. aprilli õhurünnak Umani korterelamule: Varahommikul toimunud Venemaa raketirünnakus sai pihta korrusmaja Umani linnas ning hukkus vähemalt 23 rahulikku elanikku, nende seas 6 last.

## Viited
Joseph Mazilier

**Joseph Mazilier** (13. märts 1797 Marseille – 19. mai 1868 Pariis) oli prantsuse balletitantsija, koreograaf ja ballettmeister.

Mazilier tantsis 1820. aastatel Lyonis, Bordeaux's ja Pariisis (Théâtre de la Porte-Saint-Martin's) ning aastatel 1830–1839 esitantsijana Pariisi Ooperiteatris.

Alates 1839. aastast töötas Mazilier teatrites ballettmeistrina (sealhulgas 1851–1852 Peterburis Suures Teatris). Aastatel 1839–1851 ja 1952–1957 oli ta Pariisi Ooperiteatri ballettmeister. Aastatel 1853–1859 oli ta ühtlasi Pariisi Ooperi Balletikooli direktor.

## Balletirolle
*1832– James, Schneitzhoeffer/Taglioni "Sülfiid" (peaosas tantsis Maria Taglioni)  

## Balletilavastusi
*"Korsaar" – kolmevaatuselise ballett-pantomiim. Libreto autor Jules-Henri Vernoy de Saint-Georges, muusika kirjutas Adolphe Charles Adam. Mazilier' loodud koreograafiaga balletilavastus esietendus 1856. aastal Pariisis Keiserlikus Ooperiteatris.   

## Välislingid
Halastuslask

**Halastuslask** on hukkamise käigus tehtud viimane lask. See järgneb vähemalt ühele algsele lasule, mille eesmärk on ohvrit surmavalt haavata või tappa. Seda peetakse "halastavaks" selles mõttes, et see lõpetab hukatava isiku füüsilised kannatused. Halastuslasu kasutamine ei ole universaalne; kuna ohvrite suhtes on piiratud kaastunne või on piiratud laskemoona hulk, jäetakse mõned hukkamisohvrid oma haavadesse surema või lihtsalt maetakse elusalt maha, ilma armulasuta.

## Viited
U-seaduse algoritm

**μ-seaduse algoritm** on kompander algoritm, mida kasutatakse peamiselt 8-bitise impulsskoodmodulatsioon digitaalsete andmete edastamiseks telekommunikatsioonis Põhja-Ameerikas ja Jaapanis.'μ-seadusele sarnane algoritm on A-seadus. Seda kasutatakse regioonides, kus telekommunikatsiooni maailmas kasutatakse signaalide transportimiseks E-1 ahelat. Antud seadust kasutatakse peamiselt Euroopas. 

Algoritm vähendab dünaamikaulatust audiosignaalil. Analoogsüteemides, võib selle tulemusena suurendada Signaali-müra suhet. Digitaalses maailmas, on võimalik, et see algoritm vähendab 
kvantiseerimisviga.

**Omadused**
* μ-seaduse algoritm on lineaarne umbkaudne väärtus logaritmiline suhe sisend ja väljundile.
* Algoritmi kasutatakse 8-bitiliste sõnade jaoks (256 taset, üks iga kvantiseerimise intervalli jaoks). 8-bitiline lubab ribalaiuseks 64 kilobitti sekundis(kbps).
* Algoritmi dünaamika ulatus koosneb 16-st erinevast segmendist. Kaheksa positiivset ja kaheksa negatiivset segmenti. Iga segment on kaks korda pikem kui eelmine.
* 8-bittiline sõna on jagatud osadeks, esimene bit(MSB) määrab ära polaarsuse. Teine,kolmas ja neljas identifitseerivad segmendi.
* μ-seadus võimaldab paremat signaali esitust, kui temaga väga sarnane A-seadus.

Lihtsamalt öeldes, μ-seaduse algoritm pakib kokku igasugused helid 8-bitiseks, kui seda edastatakse telekommunikatsioonisüsteemis. Selle tulemusena saavutatakse puhtam heli, kuid säilitatakse sama kõrge heli kvaliteet. 

## Algoritmi tüübid

### Pidev
Kui antakse sisendisse x, siis μ-seaduse algoritmi saab arvutada valemiga 


F(x) = \sgn(x) \dfrac{\ln(1 + \mu |x|)}{\ln(1 + \mu)}, \quad -1 \leq x \leq 1,


Algse signaali saab taastada

F^{-1}(y) = \sgn(y) \dfrac{(1 + \mu)^ - 1}{\mu}, \quad -1 \leq y \leq 1.


Kus μ = 255, nagu on Põhja-Ameerika ja Jaapani standardid. Sgn on signumfunktsioon, mis põhimõtteliselt võtab reaalarvult ära ta märgi. 
 
### Diskreetne

Diskreetne vorm on defineeritud koodeksis G.711.
Koodeksis pole täpselt kirjas, kuidas tuleb käsitleda väärtusi, mis asetsevad piirangute äärtes. Näiteks kui on kasutusel arv +31, siis kuidas tuleb seda programmeerida. Positiivsete ja negatiivsete väärtuste erinevus on see, et negatiivsete arvude piirang on arvust -31 kuni -2, positiivsete arvude piirang +30 kuni +1. Selle arvutamiseks kasutatakse Ones' complementi.

## Kasutus

;Analoogselt: Kasuta elektroonilist võimendit, et saavutada täielikult analoogne signaal.

;Mittelineaarne ADC: Kasuta Analoog-digitaalmuundur kvantiseerimisviga.
;Digitaalne: Kasuta kvantiseeritud digitaalset versiooni μ-seaduse algoritmiga, get muuta andmeid.

## Viited
Busnes

**Busnes** (lääneflaami: *Bune*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandusküla asub u. 13 km Béthune'ist loodes ja 37 km Lille'ist läänes, teede D916, D94 ja D187 ristumiskoha ümbruses.

## Ajalugu

1346. aastal rüüstasid Renty Oudart'i tellitud flaami banded kättemaksuks Bethune'i linna piiramise eest paljusid naaberkülasid ja eriti Busnes'i. Elanikud leidsid enda kaitseks varjupaiga kirikus. Kirikut tugevdati, et muuta see rünnakutele vastupidavamaks. 1383. aastal Saja-aastase sõja ajal röövisid ja rüüstasid küla Inglise väed. 1519. aastal sai kirik kõvasti kannatada ja see tuli uuesti üles ehitada. Aastatel 1537-1543 ususõdade ajal ja taas 1655. aastal tulid omakorda hispaanlased ja prantslased, põhjustades tulekahjusid ja kohutavaid hävinguid. 1793. aasta revolutsioonilise segaduse ajal otsustasid Saint-Venant'i demagoogid tulla Busnes'i, et põletada kirikus pühakute kujusid. Busnes'i patrioodid pidasid vapralt vastu ja hoidsid sellega ära edasise hävingu. Prantsuse revolutsiooni ajal kirik müüdi ja sellest sai ühiskondlik hoone, mis omakorda toimis klubi, tantsusaali ja püssirohuvabrikuna. Alles 20. veebruaril 1802 sai sellest taas kultusepaik. Sajandite jooksul kõvasti põlenud ja remonditud kirik lammutati lõplikult 1870. aastal. Uue kiriku ehitamine algas järgmistel aastatel. Küla sai pärast Esimest maailmasõda *[[Croix de Guerre]]*.

## Vaatamisväärsused

* St. Pauli kirik, pärineb 19. sajandist.
* Beaulieu loss.
* Quesnoy loss, pärineb 17. sajandist.
* Sõjakalmistu.
* Sõjamälestusmärk.

## Inimesi

* Helilooja Antoine Busnois

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Johann Gustav von Osten-Sacken

**Johann Gustav von Osten-Sacken** (1667–1717) oli Rootsi sõjaväelane ja mõisnik, kes osales Põhjasõjas ning juhatas Saaremaa jalaväepataljoni.  

## Elulugu
Johann Gustav von Osten-Sacken sündis 1667. aastal. Tema vanemad olid Georg von Osten-Sacken ja Anna Maria Rosencrantz.  

Põhjasõja algul, 1701. aastal sai ta Saaremaa maatragunieskadronis ooberstleitnandiks ning sama aasta 11. novembril määrati ta juhatama Saaremaa jalaväepataljoni.  

1704. aasta kevadel kaebas Osten-Sacken kuningale, et tema rügement pole lahingulippe veel saanud, hiljem ta need siiski sai. Osten-Sacken kuulus oma üksusega 1707. aastal Lewenhaupti armeesse ning võitles Kuramaal ning hiljem ka Valgevenes (osales Lesnaja lahingus). Ta langes Perevolotšna all 1709. aastal vangi, kuid vahetati järgmisel aastal välja. 1711. aastal läks ta sõjaväest erru. 

Vene tsaar Peetri täievolilise komissari Gerhard von Löwenvolde korraldusega 1712. aastal anti osad Hiiumaa suurmõisad talle rendile.  

Johann Gustav von Osten-Sacken suri 1717. aastal. 

## Isiklik elu
Johann Gustav von Osten-Sacken abiellus Wilhelmina Gertruda von Ferseniga. 

## Viited
Oleg Vinogradov (lavastaja)

**Oleg Mihhailovitš Vinogradov** (vene keeles Олег Михайлович Виноградов; sündinud 1. augustil 1937 Leningradis) on vene ballettmeister, koreograaf ja endine balletitantsija.

Aastatel 1958–1965 oli Vinogradov Novosibirski Riikliku Akadeemilise Ooperi- ja Balletiteatri balletiartist, seejärel samas ballettmeister. 1967. aastal lõpetas ta GITIS-e ballettmeistriteaduskonna. 

Aastatel 1973–1977 töötas Vinogradov Leningradi Akadeemilise Väikese Ooperi- ja Balletiteatri peaballettmeistrina ja 1977–1997 Kirovi teatri (aastast 1992 Maria Teatri) balletitrupi kunstilise juhina. 1980. aastate lõpus lubati Vinogradovil kutsuda külalisesinejatena Kirovi lavale endisi balletitrupi liikmeid, kes jätsid omal ajal välisturneelt Nõukogude Liitu tagasi pöördumata (Mihhail Barõšnikov, Natalija Makarova ja Rudolf Nurejev).

Aastatel 1990–2018 töötas Vinogradov balletipedagoogina Ameerika Ühendriikides ja Lõuna-Koreas. Pärast naasmist töötas ta Rimski-Korsakovi Peterburi Riikliku Konservatooriumi ooperi- ja balletiteatri kunstilise juhina.

## Estonias
Külalislavastajana on Vinogradov käinud lavastamas ka Eestis. 1980. aastal lavastas ta Estonias balleti "Asjatu ettevaatus". 

## Tunnustus
*1983 – NSV Liidu rahvakunstnik

## Välislingid
Novosibirski Ooperi- ja Balletiteater

**Novosibirski Riiklik Akadeemiline Ooperi- ja Balletiteater** (vene keeles Новосибирский государственный академический театр оперы и балета) on Venemaa ooperi- ja balletiteater Novosibirskis. 

Teater avati 1945. aastal. See on üks Venemaa juhtivaid teatreid. Venemaa ja NSV Liidu mahult suurim teatrihoone ehitati aastatel 1931–1941. See on ainulaadne arhitektuurikompleks, mis on arvatud föderaalse tähtsusega Venemaa kultuuripärandi nimistusse.

Teatri saalis on 1449 istekohta.

## Välislingid
Jonas Höckflycht

**Jonas Höckflycht** (1668–1702) oli Rootsi sõjaväelane ja mereväekapten, kes osales Põhjasõjas. 

Jonas Höckflycht sündis Paul Höckflychti ja Garin Gyllenpatroni peres Skindstorpis Östergötlandis. 

1685. aastal oli ta Rootsi admiraliteedis vabatahtlik ning neli aastat hiljem konstaabel. 1690. aastal oli ta merekadett. 

1700. aasta 2. märtsiks oli ta saanud nooremleitnandiks. Kapteniks ülendati ta sama aasta 23. oktoobril. 

1702. aastaks oli ta enda juhatuse alla saanud jahi Vivat, millega osales reididel Vene positsioonide vastu Peipsi järve ääres. Ühel sellisel reidil puhuti ta laev Oudovasse, kus ta läks oma meestega rannale ning tungis ühte mõisa. Seal pakkusid naisterahvad tema sõduritele süüa, kuni lõpuks saabus venelaste ratsasalk, kes nad sealt minema kihutas. Rootslased taandusid oma laevadele ning alustasid Vene kahurite ja lotjadega tulevahetust. 

8. novembril 1702 saadeti Höckflycht oma laevaga luureretkele, kuid Vene laevad piirasid ta ümber  ning Höckflycht lasi end koos oma laevaga õhku. 

## Isiklikku
Jonas Höckflycht abiellus Charlotta Susanna Hård af Segerstadiga. Neil oli kaks last: Brita Catharina ja Margaretha Charlotta Höckflycht. 

## Viited
Bruay-la-Buissière

**Bruay-la-Buissière** (lääneflaami: *Bruwaei*, pikardi: *Brouay-l'Bussière*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Endine söekaevanduslinn asub u. 9,7 km Béthune'ist edelas ja 48 km Lille'ist edelas, teede D57 ja N47 ristumiskoha ümbruses.

## Ajalugu

Nelja söekaevandusega oli see Bruay kaevandusettevõtte peakorter. Söekaevandused suleti 1960. aastatel ning nende asemele ehitati kergetööstus- ja keemiatehased. 1972. aasta aprillis sai kaevuri tütre Brigitte Dewevre'i mõrvast politiseeritud sündmus, kui arreteeriti kohaliku kaevandusettevõttega seotud kohalik keskklassi advokaat Pierre Leroy: maoistliku *[[Gauche prolétarienne]]* ajaleht *La Cause du Peuple* avalikustas juhtumi pealkirjaga "Bruay: Ja nüüd nad tapavad meie lapsi!"

Kaks endist valda Bruay-en-Artois ja Labuissière liideti üheks 1987. aastal.

## Vaatamisväärsused

* *Hôtel de Ville* (raekoda), 47 m kõrgune, ehitatud 1927. aastal. Aknad jutustavad stseene kaevurite elust.
* *[[Art déco]]* ujumisbassein, ehitatud 1936. aastal (viimane allesjäänud *Art déco* bassein, mis avalikkusele avatud).
* Kaevandusmuuseum.
* Saint Martini kirik, pärineb 15. sajandist, laiendatud ja renoveeritud 1974. aastal.
* Ballencourt'i häärber Labuissière'is, ehitatud 1777. aastal. Osaliselt renoveeritud, võõrustab muusikakooli.
* La Buissière'i linnuse donžoon, ehitatud 1310. aastal Mahaut d'Artois' poolt.
* Labuissière'i kirik, renoveerimistöödeks avalikkusele suletud.
* Labuissière'i velodroom, ehitatud 1925. aastal Bruay kaevandusettevõtte poolt.
* Arvutamise ja Pühakirja muuseum. Jälgib kirjutamis- ja arvutusmasinate, näiteks Saksa kodeerimismasina Enigma ajalugu.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited