open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Yuga

***Yuga*** (sanskriti keeles ‘ajastu’) on india õpetustes ülipikk ajaühik, millega mõõdetakse maailmade kestvust. Hinduismi mütoloogias on maailma olemasolu tsükkel jagatud neljaks ajastuks.

* Esimese, *kṛta*- ehk *satyayuga *ajal valitseb ühtsus: on üks jumal ja üks veeda ning kõik seisused täidavad oma seadmust, puuduvad viletsus ja haigused.

* Teise, *tretāyuga *ajal käib seadmus alla ja selle hoidmiseks hakatakse tegema ohverdusi.

* Kolmanda, *dvāparayuga *ajal käib seadmus veelgi rohkem alla, veedad jagunevad neljaks ja neid ei õpita enam piisavalt.

* Neljanda, *kaliyuga *ajal on allakäik kõige suurem, võimutsevad haigused ja sõjad, vale ja ahnus ning inimeste eluiga on lühike.

Hinduismi mütoloogia järgi kestab praegu neljas ajastu, mis algas 3102 e.m.a «Mahābhāratas» kirjeldatud Kurukšetra lahinguga.

Iga *yuga *kestab eelmisest lühemat aega. Kui *kṛtayuga *olevat kestnud 1 728 000 inimaastat, siis *tretāyuga *1 296 000, *dvāparayuga *864 000 ja praegune, *kaliyuga *kestab sellestki ainult poole ehk 432 000 aastat.

Neli ajastut moodustavad kokku ühe *mahāyuga *(‘suurajastu’), mis on aga ainult üks päev jumal-looja Brahma elus.

Erinevates allikates võivad andmed *yuga*de kestvuse ja nende suhte osas veelgi pikemasse ajaühikusse – kalpasse – üsna oluliselt erineda.

## Viited

## Vaata ka

* Kālī
Marek Laane

**Marek Laane** (sünninimi **Marek Moissejev**; 23. september 1969 – 19. august 2021) oli eesti tõlkija ja mälumängur.

Ta õppis 1987. aastal Tartu Ülikoolis ajalugu. 

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Ta töötas ajakirjanikuna. Alustas 1996. aastal Postimehes. 

Vabatahtlikuna tõlkis Laane vabavaralise Linux Mageia operatsioonisüsteemi ja KDE tarkvara – 2002. aastast oli ta peamine Mandriva Linuxi tõlkija ja koordinaator ning alates 2007. aasta sügisest võttis ta üle ka KDE tõlkimise koordineerimise. Teistes IT-tõlkeprojektides (nt OpenOffice.org, Mozilla tooted) on ta olnud peamiselt korrektor. Samuti on tema tõlgitud küljendamisrakendus Scribus ja trükkimiskeskkond CUPS.

Esimese tõlke avaldas 1995. aastal. Ta tõlkis valdavalt ajaloo-, eriti sõjaajaloo ja välispoliitikateemalisi teoseid ning artikleid ajakirjandusväljaannetele, samuti ulmeteoseid.

Ta osales mitu korda Postimehe arvamusliidrite lõunal.

## Ristsõnade lahendamine
Marek Laane sai 1987. aastal Eesti NSV ristsõnade lahendamise esivõistlusel parima noore auhinna. 2018. aastal võitis ta ristsõnade lahendamise Eesti meistrivõistlused.

## Tunnustus
Lindsey Hughes'i teose "Romanovid. Venemaa valitsejad 1613–1917" tõlkimise eest oli ta nomineeritud ka kultuurkapitali 2017. aasta mõttetõlkekirjanduse auhinnale.

## Tõlkeid

* Olend väljastpoolt meie maailma / koostanud Jüri Kallas; tlk Sander Kingsepp, Marek Laane ja Leo Metsar. Tartu: Elmatar 1995 (272 lk).
* Tolkieni entsüklopeedia / David Day; tlk Marek Laane. Tallinn: Varrak, 2002 (319 lk)
* Äärmuste ajastu / Eric J. Hobsbawm; tlk Marek Laane. Tallinn: Varrak, 2002 (664 lk)
* Maailma riigid: Kuidas maailma valitsetakse / D.K. Publishing; tlk Marek Laane. Tallinn: Varrak, 2005 (320 lk)
* Lahingud. Illustreeritud teekond läbi sõjaajaloo 5000 aasta / R.G. Grant; tlk Rein Turu, Kaisa Kaer, Marek Laane. Tallinn: Varrak, 2006 (360 lk)
* Stalini sõgedus. Kümme esimest traagilist päeva Teise maailmasõja idarindel / Constantine Pleshakov; tlk Marek Laane. Tallinn: Tänapäev, 2007 (336 lk)
* Absoluutne sõda/Christopher Bellamy; tlk Marek Laane. Tallinn: Varrak, 2012 (830 lk)
* Cthulhu kutse / Howard Phillips Lovecraft; tlk Jüri Kallas, Priit Kenkmann, Sander Kingsepp, Mario Kivistik, Marek Laane, Eva Luts, Silver Sära. Koostaja: Raul Sulbi. Tartu: Viiking, 2017 (486 lk)

Loetelu pole täielik. Lisaks on ta tõlkinud rohkesti artikleid.

## Viited

## Välislingid
*Marek Laane blogi
*Marek Laane tõlgitud raamatud
Pippi Lotta Enok

**Pippi Lotta Enok** (sündinud 19. augustil 2002) on eesti mitmevõistleja. 

## Haridus
Enok on lõpetanud Audentese Spordigümnaasiumi 2021. aastal hõbemedaliga. Ta õpib Ameerika Ühendriikides Oklahoma Ülikoolis kommunikatsiooni erialal.

## Sportlastee
Enok hakkas kergejõustikku harrastama Jõhvis isa suunamisel ja sõbrannade eeskujul 2009. aastal. Tema esimene treener oli Lilia Schmidt, hiljem on ta treeninud Hanno Kolli (2014–2018), Liivi Eeriku (2018–2021) ja Jerel Langley (2021. aastast Oklahomas) juhendamisel.

### Rahvusvahelised võistlused
Euroopa noorte olümpiafestivalil 2019. aastal saavutas ta 4. koha ning 2018. aasta noorte kergejõustiku Euroopa meistrivõistlustel 11. koha.

Kergejõustiku juunioride Euroopa meistrivõistlustel Tallinnas juulis 2021 sai ta seitsmevõistluses isikliku rekordi 5634 punktiga viienda koha. 

Nairobis peetud juunioride kergejõustiku MMil võitis ta 2021. aasta 19. augustil 5746 punktiga hõbemedali ja Euroopa U23 meistrivõistlustel kergejõustikus Espoos 6002 punktiga pronksmedali.
### USA üliõpilasmeistrivõistlused
Ta on tulnud seitsmevõistluses USA üliõpilasmeistriks 2023. aastal isikliku rekordiga 6165 punkti ja 2025. aastal Eesti rekordiga 6285 punkti. NCAA üliõpilaste sisemeistrivõistlustel on ta võitnud viievõistluses 2023. ja 2025. aastal pronksmedali.

28. veebruaris 2025 võidutses ta Texases College Stationis peetavatel SEC konverentsi sisemeistrivõistlustel viievõistluses Eesti rekordiga 4593 punkti.

### Eesti meistrivõistlused
2020. aasta Eesti meistrivõistlustel kergejõustikus võitis Enok seitsmevõistluses hõbemedali.

Eesti meistriks seitsmevõistluses on ta tulnud kahel korral: 2022. aasta meistrivõistlustel tulemusega 5731 punkti ja 2024. aasta meistrivõistlustel tulemusega 6057 punkti.

## Tunnustus
* 2021 – U20 arvestuses Eesti aasta parim naiskergejõustiklane
* 2023 – U23 arvestuses Eesti aasta parim naiskergejõustiklane

## Isiklikud rekordid
Allikas: IAAF
*Seisuga 15. juuni 2025
;Väljas

;Sees

## Isiklikku
Ta on pärit Jõhvist.

## Viited

## Välislingid
* Pippi Lotta Enok Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel
* Pippi Lotta Enok Eesti spordi biograafilises leksikonis
Marina Jentaltseva

**Marina Jentaltseva** (vene keeles Марина Валентиновна Ентальцева; sündinud 10. jaanuaril 1961 Leningradis) on Venemaa presidendi Vladimir Putini endine protokolliülem.

## Elukäik ja tegevus
Ta lõpetas 1984. aastal molekulaarfüüsikuna Leningradi Riikliku Ülikooli füüsikateaduskonna. Aastatel 1984–1991 töötas ta insener-tehnoloogina Leningradi teadus- ja tootmisühenduses VNIITVTš (ВНИИТВЧ).

Aastatel 1991–1996 oli ta Peterburi linnavalitsuse välissuhete komitee esimehe (selles ametis oli tollal tulevane Venemaa president Vladimir Putin) assistent. Sel perioodil sõbrunes ta lähedalt Putini perekonnaga.

Aastatel 2000–2004 oli ta Venemaa presidendi Putini administratsiooni protokollivalitsuse esimehe asetäitja ja esimene asetäitja (2002–2004), 2004–2008 protokolli- ja organisatsioonivalitsuse esimees. 2008–2012 Venemaa presidendi Dmitri Medvedevi protokolliülem. 2012–2018 Venemaa peaministri Medvedevi protokolliülem, valitsusaparaadi asejuhataja.

## Välislingid
* Петр Нетреба. Круг распадается: глава протокола ушла из правительства. Gazeta.ru, 12.november 2018
Visoriai

**Visoriai** (poola keeles *Wyszary*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Visoriai piirneb lõunas Baltupiaiga, edelas Fabijoniškėsega, loodes Bajoraiga, põhjas Skersinėga, idas aga Santariškėse ja Jeruzalėga.

Linnaosa koosneb kahest eriilmelisest osast. Põhjapoolse osa moodustavad korterelamud, sinna rajati 2002. aastal ka Visoriai infotehnoloogia park. Lõunapoolse osa moodustab endine suvilakooperatiivide territoorium.

Linnaosa nimi on tuletatud paikkonna poolakeelsest nimest Wyszary.

Visoriaid on kutsutud ka teaduslinnakuks. 1978. aastal rajati sinna Keemiainstituudi katsebaas. 1980. aastal rajati sinna biokeemia instituut, 1982. aastal zooloogia- ja parasitoloogiainstituut ning 1985. aastal matemaatika- ja küberneetikainstituut. Ka tänapäeval on Visoriais teadusasutusi.
## Viited
Fiskaal-militaarriik

**Fiskaal-militaarriik** mõiste tõi kasutusse briti ajaloolane John Brewer oma 1989. aastal avaldatud uurimuses „Great Britain from 1688 to 1783“, milles ta esitas väite, et tugeva territoriaalriigi edu aluseks on võimas sõjavägi ja tugev merlaevastik. Fiskaal-militaarriik on institutsioon, mis loob võimsa sõjalise potentsiaali ja hangib oma sotsiaalse organisatsiooni ülalpidamiseks vajalikke vahendeid seda rakendades. Kõik Euroopa (ja ka varasemad maailma) suurriigid on loodud sellise institutsiooni poolt.

Briti ajaloolane Charles Tilly (1929-2008) väitis oma uurimuses, et militaarriik sünnib sõjas ja riigid algatavad uusi sõdasid. Ta märkis veel, et riigitekke protsess sarnaneb organiseeritud kuritegevusega, kuna nad suruvad teistele oma kaitset peale vägivallaga ning selle saavutamisel legitimeerivad selle. Seejuures keskenduvad nad neljale tegevusele:

* Sõjakäigud, mille eesmärgiks on oma konkurentide kõrvaldamine või neutraliseerimine; 
* Kaitsetegevus, mille eesmärgiks on liitlaste vaenlaste kõrvaldamine või neutraliseerimine;
* Omariikluse tugevdamise käigus kõrvaldatakse konkurendid ja vaenlased oma territooriumil;
* Ressursside hankimine eelmistest tegevustest tekkinud kulude katmiseks. 

Kõige olulisem nendest oli seejuures ressursside hankimine, sest ilma selleta ebaõnnestuksid kõik ülejäänud tegevused.

Marcus M. Dapp rõhutab raamatus "Finance 4.0", et militaarriik saavutab oma võimutäiuse läbi rahamonopoli, mis sunnitakse inimestele peale vägivallaga. Praktikas tähendab see "seadusliku maksevahendi" kehtestamist ning valitsusvõimu eesõigust emiteerida raha, kusjuures nõudlus tekitatakse maksude tasumise kohustuse juurutamisega. Igasuguste muude maksevahendite kasutamine keelustatakse ning nende kasutamist karistakse julmade karistustega. 

## Viited
Santariškės

**Santariškės** (poola keeles *Zgoda*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Santariškės piirneb läänes Visoriaiga, loodes Skersinėga, põhjas Mažieji Gulbinaiga, idas Verkiaiga ja lõunas Jeruzalėga.

Linnaosa hõlmab osa Verkiai regionaalpargist, osa Ežerėliai geomorfoloogilisest kaitsealast ja ka osa Verkiai arhitektuurilisest kaitsealast. Santariškėses asub üks Leedu suuremaid haiglaid – Vilniuse Ülikooli haigla Santarose kliinik.

Linnaosa nimi on Jonas Jurkštase arvates tuletatud paikkonna poolakeelsest nimest Zgoda. Poolakeelset nimekuju kasutati esimest korda 1938. aastal, selle leedustatud varianti aga 1945. aastal.

Linnaosa hakkas kujunema 1976. aastal, mil sinna hakati rajama haiglakompleksi. Aastail 1976–1983 rajati sinna neli haiglat ning sinna kujunes meditsiinilinnak. Aastail 2004–2011 rajati Santariškėse põhjaossa ka elamukvartaleid.

Osa linnaosast jääb Verkiai mõisa kaitsevööndisse, muinsuskaitse all on Verkiai mõisa küün.

## Viited
Skersinė

**Skersinė** (poola keeles *Skiersinie*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Skersinė piirneb lõunas Visoriaiga, edelas Bajoraiga, kagus Santariškėsega, põhjas  aga Prašiškėsega.

Linnaosa idaosa jääb Verkiai regionaalparki. Skersinėst loodes asub Vanaginė geomorfoloogiline kaitseala. Linnaossa on rajatud individuaalelamuid ja suvilaid.

Skersinė kohal asus varem samanimeline küla. Aastal 1905 oli seal 99 elanikku. Aastal 1931 oli elanike arv 63.

## Viited
Prašiškės

**Prašiškės** (poola keeles *Proszyszki*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Prašiškės piirneb lõunas Skersinėga.

Linnaosa kaguosa jääb Verkiai regionaalparki. Prašiškėsest läänes asub Vanaginė geomorfoloogiline kaitseala.

Prašiškėse kohal asus XX sajandil samanimeline tänavküla, mis ääristas Utenasse viivat maanteed. Selle alad liideti Vilniusega aastal 1996. Linnaosa nimi tuleneb aastal 1900 kirja pandud oikonüümist Prašiški.

## Elanikkond


* 85 (1905)
* 60 (1931)
* 60 (1959)

* 120 (1970)
* 80 (1979)
* 7 (1989)


## Viited
Verkiai

**Verkiai** (poola keeles *Werki*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Verkiai piirneb kagus Kalvarijosega, läänes Santariškėsega, põhjas Gulbinėliaiga, idas Krempliaiga ja lõunas üle Nerise Valakampiaiga.

Linnaosa jääb Verkiai regionaalparki. Osalt asub see Ežerėliai geomorfoloogilisel kaitsealal, osalt Verkiai arhitektuurilisel kaitsealal. Verkiaisse jääb Verkiai parkmets. 

Verkiai on kujunenud Verkiai mõisa ümbrusse. Endises mõisa tallis asub hobusekasvatus.

1387. aastal andis Jogaila Verkiai (*districtus Werki*) Vilniuse piiskoppidele ja sinna kujunes mõis. Keeleteadlase Simas Karaliūnase arvates on tegemist saksa päritolu kohanimega, mis tuleneb laevade tihtimisest. Tema arvates võis seal asuda Nerise kaldal vana laevatehas, kus parandati ka jõelaevu. Samas on see Jonas Jurkštase arvates üks vanemaid kohanimesid Vilniuse aladel ja tuleneb leedu keelest.

Linnaosa nimi tuleneb legendide järgi nutust, mida sealses laanes kuulis vürst Vytenis. Nutja olevat olnud tamme otsas linnupesas asuv laps, kelle vürst võttis hiljem üles kasvatada ja kellest sai hiljem Lizdeika.

1904. aastani oli Verkiai küla, ent siis sai see linna staatuse. 1905. aastal oli Verkiai linnas 194 elanikku. 1931. aastal oli seal 219 elanikku. Verkiai liideti Vilniusega 1969. aastal.

Osa linnaosast jääb Verkiai mõisa kaitsevööndisse, muinsuskaitse all on Verkiaisse jäävad Verkiai mõisa hooned.
## Viited
Arp Müller

**Arp Müller** (õieti **Arp Müller-Mölder**; sündinud 15. septembril 1978 Tartus) on eesti raadioajakirjanik.

## Haridus
Arp Müller on lõpetanud 1997. aastal Tartu Mart Reiniku Gümnaasiumi ja 2003. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal (bakalaureuseõppes).

## Töö
Raadiotööd hakkas Müller harjutama 15-aastaselt Tartus Päikeseraadios. Ülikooliõpingute kõrvalt tegi saateid Tartu Raadios, lisaks kirjutas artikleid ajalehele KesKus. 2004. aastast töötas Kuku Raadios. Alates 2008. aastast töötab ta Vikerraadios toimetajana. Seal on ta juhtinud peamiselt päevapoliitilisi saateid "Uudis +" ja "Reporteritund".

## Tunnustus
* 2024 – parim raadioajakirjanik (Eesti Ringhäälingute Liidu ja Eesti Rahvusringhäälingu auhind)
* 2025 – Tallinna teenetemärk
* 2026 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa oli muusik Aleksander Müller.

## Viited

## Välislingid
* Ester Urbala. Arp Müller: tunnen puudust asjalikust kriitikast või lugemissoovitustest ERR Kultuur, 25. jaanuar 2025
Turniškės

**Turniškės** (poola keeles *Turniszki*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Turniškės piirneb läänes Krempliaiga, põhjas Naujieji Verkiaiga, kirdes Staviškėsega, lõunas  aga üle Nerise  Antakalnise valla Turniškėsega.

Turniškės asub Turniškėse metsas Nerise jõe ja Turniškė oja vahelisel alal. Linnaosa  jääb Verkiai regionaalparki. Osaliselt asub see Turniškėse maastikukaitsealal. Nerise kaldal kasvab kahe tüvega tamm ümbermõõduga 4,1 meetrit.

Linnaosa nimi on lõpu järgi otsustades leedu päritolu. Keeleteadlase Jonas Jurkštase arvates tuleneb nimetus isikunimest, ent tegemist võib olla ka hüdronüümiga, kuna selle lähistel voolab Turniškė oja.

Linnaosa on kujunenud samanimelise küla aladele. Aastal 1905 oli seal 148 elanikku. Aastal 1931 oli külas 72 elanikku.
## Viited
Staviškės

**Staviškės** (poola keeles *Stawiszki*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Staviškės piirneb edelas Turniškėsega, loodes Naujieji Verkiaiga, põhjas Babiniaiga, kirdes Ožkiniaiga, lõunas üle Nerise Turniškėsega, kagus aga samamoodi Smėlynė ja Veržuvaga.

Staviškės asub Turniškėse metsas Riešė jõe suudmes. Linnaosa  jääb Verkiai regionaalparki. Osaliselt asub see Turniškėse maastikukaitsekaitsealal. 

Linnaosa on kujunenud samanimelise küla aladele. Sealne linnamägi kõrgusega 10 meetrit ja pindalaga 50x40 meetrit oli kasutusel I aastatuhandel. Sealsest kultuurikihist on leitud jälgi rauasulatamisest. IX ja X sajandil püstitati sealsed tumulused. Aastal 1905 oli külas 100 elanikku. Aastal 1931 oli seal elanikke 94 .

Muinsuskaitse all on nii sealne linnamägi kui ka tumulused.
## Viited
Naujieji Verkiai

**Naujieji Verkiai** (tõlkes *Uus Verkiai*, poola keeles *Nowe Werki*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Naujieji Verkiai piirneb loodes Verkių Riešėga, kirdes Babiniaiga, kagus Turniškėsega ja edelas Krempliaiga.

Naujieji Verkiai asub Turniškė oja ja Riešė jõe vahelisel alal. Linnaosa jääb Verkiai regionaalparki. Osaliselt asub see Turniškėse maastikukaitsealal. Naujieji Verkiaisse jääb osaliselt Turniškėse parkmets. 

Naujieji Verkiai on kujunenud samanimelise asula aladele. 1690. aastal pani Vilniuse piiskop Kazimieras Konstantinas Bžostovskis aluse Verkiai mõisa maadel tegutsevale paberivabrikule, mille töölised maksid obrokit. 1706. aastal pabervabrik suleti. 

Verkiai mõisas asuti taas paberit tootma aastal 1836. Vabriku juurde kujunes töölisasula Naujieji Verkiai. Algselt loeti paberivabrikut osaks mõisa inventarist. Aastail 1901–1911 vabrikut moderniseeriti, rajati puidumassitsehh ja vabrikusse viidi sisse elekter. Aastail 1850 ja 1912 vabrik põles. II maailmasõja ajal viidi osa vabriku seadmeist Saksamaale. Tootmist alustati taas 1946. aastal, 1950. aastal moderniseeriti vabrikut taas. Nõukogude perioodil rajati Naujieji Verkiasse kool, lasteaed, kinosaaliga klubihoone. Aastal 1993 sealne paberivabrik erastati. 2003. aastal liitus sealne aktsiaselts Grigiškėse paberivabriku omaga. Aastal 2009 lõpetati Naujiaji Verkiais paberitootmine.

Muinsuskaitse all on endise paberivabriku kompleks, sealne tootmishoone ja põhjapoolne korsten.

## Elanikkond


* 52 (1905)
* 173 (1931)

* 1148 (1965)
* 300 (1985)


## Viited
Verkių Riešė

**Verkių Riešė** (poola keeles *Rzesza Werkowska*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Verkių Riešė piirneb loodes Mažieji Gulbinaiga, põhjas Dvarykščiaiga, kirdes Balsiaiga, idas Babiniaiga, lõunas Naujieji Verkiaiga ja edelas Verkiaiga.

Verkių Riešė asub Turniškė oja ja Riešė jõe ühinemispaigas. Linnaosa läänepoolsem osa jääb Verkiai regionaalparki. Osaliselt asub Verkių Riešė Turniškėse maastikukaitsealal, osaliselt aga Riešė hüdrograafilisel kaitsealal. 

Verkių Riešė on kujunenud samanimelise asula aladele. 1780. aastal rajati sinna Verkiai mõisale kuulunud telliselööv. Hiljem kujunes sinna küla, mille elanikud tegelesid mesindusega. Linnaosas tegutseb kohalikke mesinikke ühendav ettevõte AB „Bičių korys“.

1905. aastal oli Verkių Riešė ehk Riešė külas 70 elanikku ja 1931. aastal 199 elanikku. 

## Viited
Dvarykščiai (Verkiai vald)

**Dvarykščiai** (ka **Dvarikščiai**, poola keeles *Dworzyszcze*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Dvarykščiai piirneb läänes Mažieji Gulbinaiga, idas Balsiaiga, lõunas aga Verkių Riešėga.

Dvarykščiai asub Balsysi järve ja Riešė jõe kallastel sügavas orus. Linnaosa jääb Verkiai regionaalparki. Osaliselt asub Dvarykščiai Roheliste järvede maastikukaitsekaitsealal, osaliselt aga Riešė hüdrograafilisel kaitsealal. 

Dvarykščiai on kujunenud samanimelise asula aladele. Aastal 1931 oli külas 80 elanikku. 

## Viited
Gulbinėliai

**Gulbinėliai** on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Gulbinėliai piirneb põhjas Mažieji Gulbinaiga,  lõunas aga Verkiaiga.

Linnaosa lõunapoolsem osa jääb Verkiai regionaalparki. Gulbinėliai asub osaliselt Ežerėliai geomorfoloogilisel kaitsealal. 

Gulbinėliai on kujunenud Dubliškise metskonna ümbruskonda *Dubliszki*. Aastal 1931 oli seal 5 elanikku. 

## Viited
Krempliai

**Krempliai** (poola keeles *Kremple*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Krempliai piirneb läänes Verkiaiga, põhjas Naujieji Verkiaiga, idas Turniškėsega, lõunas  aga üle Nerise Turniškėsega.

Krempliai asub Turniškė oja ülemjooksul. Linnaosa  jääb Verkiai regionaalparki. Osaliselt asub see Ežerėliai geomorfoloogilisel kaitsealal, osaliselt aga Turniškėse maastikukaitsealal. Krempliaisse jääb osaliselt Verkiai parkmets. 

Krempliai on kujunenud samanimelise küla aladele.  Aastal 1931 oli seal 71 elanikku.

Osa linnaosast jääb Verkiai mõisa kaitsevööndisse.
## Viited
Võrkpall 2016. aasta suveolümpiamängudel

Võrkpalliturniirid 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros mängiti 6. ja 21. augustini. Turniiril osales nii meeste kui naiste arvestuses 12 võrkpallivõistkonda ja 24 rannavõrkpallivõistkonda, kokku 386 sportlasega. Saalivõrkpallivõistlus toimus Rio de Janeiro põhjaosas Maracanãs linnaosaa ja rannavõrkpalliturniir Copacabana rannas.

## Meeste võrkpalliturniir
*  **Olümpiavõitja**: Brasiilia
*  Hõbemedal: Itaalia
*  Pronksmedal: USA 

### Alagrupi mängud
Iga alagrupi neli parimat meeskonda pääses veerandfinaali.
### A-alagrupp

 FIVB

### B-alagrupp

## Naiste võrkpalliturniir
*  **Olümpiavõitja**: Hiina
*  Hõbemedal: Serbia
*  Pronksmedal: USA 

### Alagrupimängud

## Vaata ka
*Võrkpall olümpiamängudel

## Välislingid
*Võrkpalli ametlik koduleht Londoni OM-il
*Rannavõrkpalli ametlik koduleht Londoni OM-il
Tauri Tuvikene

**Tauri Tuvikene** (sündinud 26. oktoobril 1985) on eesti linnageograaf. Ta töötab Tallinna Ülikooli maastiku ja kultuuri keskuses vanemteadurina. Oma doktorikraadi teemal "Parkimisvabadus: post-sotsialistlik automobiilsus" kaitses ta 2015. aastal Londoni Ülikooli kolledžis. 

Tema teadustöö põhilised uurimissuunad on kultuuriuuringud, sotsiaalteadused ja sotsiaalne geograafia, võrdlevad linnauuringud post-sotsialistlikest linnadest ja võrdlevatest meetoditest ning linnaliikuvuse praktikad ja regulatsioonid.

## Tunnustus
2018 – Parim sotsiaalteaduste alane artikkel ("Strategies for relating diverse cities: A multi-sited individualising comparison of informality in Bafatá, Berlin and Tallinn" - Current Sociology, kaasautorid Hanna Hilbrandt and Susana Neves Alves), Tallinna Ülikool

2017 – Parim sotsiaalteaduste alane artikkel ("Strategies for comparative urbanism: post-socialism as a de-territorialized concept" - IJURR), Tallinna Ülikool

2015 – Eesti üliõpilaste teadustööde riikliku konkursi II preemia ühiskonnateaduste ja kultuuri valdkonnas doktoriõppe üliõpilaste astmes

2009 – Eesti üliõpilaste teadustööde riikliku konkursi diplom ühiskonnateaduste ja kultuuri valdkonnas konkursitöö „Sotsialismist postsotsialismi fragmentaarse linnamaastiku transformatsioonil: Eesti garaažlate näitel” eest

2007 – Teaduste Akadeemia üliõpilaste teadustööde II preemia

## Viited
Ingrid Kullerkann

**Ingrid Kullerkann** (sündinud 23. oktoobril 1972) on eesti jurist.

Ingrid Kullerkann on lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. 

Aastatel 1998–2011 töötas ta advokaadibüroos Leppik ja Partnerid vandeadvokaadina. Kuulus Eesti Advokatuuri 1996–2012.

2011. aastal nimetas president Toomas Hendrik Ilves ta kohtunikuks ja Riigikohtu üldkogu määras ta teenistusse Harju Maakohtusse. Aastatel 2019–2023 töötas ta Tartu Maakohtu Võru ja Tartu kohtumajas.

Alates 8. jaanuarist 2024 on Ingrid Kullerkann Tartu Ringkonnakohtu kriminaalkolleegiumi liige.

## Viited
Marian Võsumets

**Marian Võsumets** (sündinud 30. mail 1991) on eesti ajakirjanik.

## Haridus
Marian Võsumets on lõpetanud 2014. aastal Tallinna Ülikooli bakalaureuseastme ajaloo erialal.

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Võsumets on olnud Tudeng TV veebisaate "Fookus" autor ja saatejuht. Idee luua uus vestlussaade tekkis Võsumetsal 2013. aasta oktoobris, kui ta õppis Tallinna ülikoolis ajalugu ning juhtis organisatsiooni Tegusad Eesti Noored. Veebikanali Tudeng TV ehitasid üles Balti Filmi- ja Meediakooli üliõpilased. 

Marian Võsumets on teinud 2015. aastal päevakajalist vestlussaadet "Postimees Stuudio" ja töötanud telekanalis Kanal 2 reporterina.  

Ta on 2021. aastal linastunud dokumentaalfilmi "Keha võitlus" režissöör ja stsenarist. 

Ta on olnud personaaltreener ja kirjutanud koos Teevi Pauga raamatu "Teejuht makrotoitainete maailmas" (Varrak,  2018).

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuste volikogude valimistel Mustamäe linnaosas, sai 391 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
* 2020 – Eesti filmi- ja teleauhind parima reporteri kategoorias ("Reporter", Kanal 2)
* 2015 – Tallinna Ülikooli silmapaistva vilistlase auhind (ühiskonna valupunktide käsitlemise eest teleajakirjanikuna)

## Viited
Katrin Aava

**Katrin Aava** (sündinud 15. augustil 1963) on Tallinna Ülikooli õpetamise arendamise ekspert, töönõustaja ja koolitaja.

## Teadustöö
Doktoriväitekirja teemal "Eesti haridusdiskursuse analüüs" kaitses ta 2010. aastal Tallinna Ülikoolis. Aava peamised uurimissuunad on diskursuste konstrueerimine ühiskonnas ja inimestevahelises suhtluses, haridusuuendus, kõrgkoolididaktika, õpikultuuri toetamine ja arendamine kõrgkoolis, tekstide diskursuseanalüüs, sh meediatekstide kriitiline diskursuseanalüüs, meediaõpetus.

Uurijana on Aava viinud läbi sotsiolingvistilisi uuringuid, selgitades, millistest ideoloogilistest veendmustest lähtuvalt kujundatakse hariduspoliitikat ühiskonnas, kuidas organisatsioonis  toimuvad haridusuuendused ning kuidas mõistetega luuakse arusaamad õppimisest. Ta on viinud läbi arendus- ja tegevusuuringuid organisatsioonilise õppimise toetamiseks kõrghariduses eesmärgiga suurendada organisatsiooni arenguks olulist kollektiivset tegutsemisvõimekust ja inimeste võimestatust. 

Katrin Aava on koostanud ja toimetanud Tallinna Ülikooli kirjastuselt ilmunud kogumiku "Õppejõud koostöiselt õpetamist uurimas ja arendamas" ja avaldanud autoetnograafilise uuringu "Minu tähenduslik töö ülikoolis".

Tema viimaste aastate fookuses on ületöötamise ja tööalase läbipõlemise teemad.

## Õpikud
* "Meedia ja mõjutamine", õpik gümnaasiumile, Katrin Aava, Ülle Salumäe, 2013
* "Kõnekunst ", õpik gümnaasiumile, 2003
* "Veenmiskunst", õpik, 2003

## Tunnustus
* 2019 – Haridus- ja Teadusministeeriumi tänukiri 2019. a üliõpilaste teadustööde riiklikul konkursil I preemia pälvinud Anni Martini konkursitöö "Maarjamäe memoriaali tähenduste väljad - teisest maailmasõjast kommunismiohvrite memoriaali rajamiseni (1940-2018). Meediatekstide ja arhiivimaterjalide sisuanalüüs." juhendamise eest
* 2016 – Haridus- ja Teadusministeeriumi tänukiri: aasta õppejõu finalist
* 2015 – Tallinna Ülikooli rektoraadi tunnustuskiri "Aasta koolitaja 2015"
* 2003 – Tallinna Ülikooli parima üldharidus- või kõrgkooli õpiku "Veenmiskunst", "Kõnekunst" autor
* 2003 – üks aasta parimatest õppejõududest

## Isiklikku
Tema isa oli põllumajandustegelane Agu Kööp.

## Viited
Rainer Küngas

**Rainer Küngas** (sündinud 21. oktoobril 1984) on eesti materjaliteadlane.

## Teadustegevus
Küngas lõpetas 2003. aastal Tallinna Reaalkooli ja kaitses 2012. aastal USA Pennsylvania ülikoolis doktoriväitekirja teemal "Infiltreerimise meetodil valmistatud tahkeoksiidkütuseelementide katoodide võimsusomadusi ja ajalist stabiilsust mõjutavad tegurid". Rainer Künka peamised uurimissuunad on kõrgtemperatuurne elektrolüüs, tahkeoksiidsed kütuseelemendid, liitium-ioonpatareides kasutatavad materjalid ja kesteriitstruktuuriga päikesepaneelide materjalid tahkeoksiidkütuseelementide teadus- ja arendustegevus

Ta on üks Eesti Noorte Teaduste Akadeemia asutajaliikmeid.

## Üliõpilastööde auhinnad ja stipendiumid
2012 – Elektrokeemia ühingu tööstusliku elektrokeemia ja elektrokeemilise tehnika divisjoni üliõpilasauhind

2011 – SA Archimedes: doktorantide populaarteadusliku artikli konkurss - I koht

2009 – Rahvusvaheline Fulbrighti teadus- ja tehnoloogiapreemia doktorantuuri läbimiseks Ameerika Ühendriikides

2008 – Eesti Vabariigi Haridus ja Teadusministeeriumi üliõpilastööde konkurss, 3. preemia (magistritööde kategoorias)

2007 – Real-SOFC / Euroopa Komisjoni 6. raamprogramm: toetus kütuseelementide alase praktika läbiviimiseks ettevõttes Rolls-Royce Fuel Cell Systems Ltd

2006 – Eesti Vabariigi Haridus ja Teadusministeeriumi üliõpilastööde konkurss, diplom (bakalaureusetööde kategoorias)

## Viited
Mažieji Gulbinai

**Mažieji Gulbinai** (tõlkes 'väiksem Gulbinai', poola keeles *Gulbiny Małe*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Mažieji Gulbinai piirneb idas Verkių Riešėga, kirdes Dvarykščiaiga, põhjas Šilinėga, läänes Didieji Gulbinaiga, edelas Santariškėsega ja lõunas Gulbinėliaiga.

Mažieji Gulbinai asub Gulbinase järve ja Riešė jõe ümbruse alal. Linnaosa kirdepoolsem ala jääb Verkiai regionaalparki. Osaliselt asub see Riešė hüdrograafilisel kaitsealal. 

Nimi Gulbinai tuleneb Gulbinase järve nimest. XIX sajandil rajati järve äärde Gulbinase karjamõis, mille juurde kujunes kaks küla: Gulbinas ja Mažasis Gulbinas. Hiljem sai esimese nimeks Didieji Gulbinai ja teise nimeks Mažieji Gulbinai. Mažieji Gulbinai küla aladele on kujunenud ka praegune linnaosa, mille maad liideti Vilniusega aastal 1996. Linnaossa on rajatud uuselamuid.

## Elanikkond


* 230 (1931)
* 192 (1959)
* 300 (1970)

* 174 (1979)
* 141 (1989)


## Viited
Otakarid

**Otakarid** (või *von Traungaud*) oli keskaegne dünastia, kes valitses aastatel 1056–1192 keiserlikku Steiermarki (hilisem Steiermargi hertsogkond).

## Ajalugu

Dünastia sai alguse Otakar I-st, kes oli tõenäoliselt Aribo (u. 850–909) poeg või väimees. Aribo oli Pannoonia markkrahv kuningas Arnulfi ajal. Otakar oli Steyri krahv Traungaus tänapäeva Ülem-Austrias. Ta võidi tappa koos markkrahv Luitpoldiga 907. aasta Pressburgi lahingus. Tema järglane, Chiemgau krahv Ottokar I (suri 1064. aastal), sai 1056. aastal Karantaania margi valitsejaks.

Karantaania mark, mis oli toona Kärnteni hertsogkonna alam, nimetati seejärel dünastia algse asukoha Steyri järgi Steiermargiks. 1180. aastal sai markkrahv Ottokar IV keiser Friedrich I Barbarossalt hertsogitiitli, rajades seejärel Steiermargi hertsogkonna. Kuid Otakaride valitsemine lõppes liini hääbumisega pärast hertsog Ottokari surma 1192. aastal. 1186. aasta Georgenbergi kokkuleppes oli ta lubanud, et tema maad lähevad Babenbergist Austria hertsogile Leopold V-le.

## Vaata ka

* Steiermark (mark)
* Ottokar
Marge Unt

**Marge Unt** (sündinud 1975) on eesti sotsioloog.

2007. aastal kaitses ta Tallinna Ülikoolis väitekirja "Transition from school-to-work in enlarged Europe" ja sai doktorikraadi.

Ta on alates 2021. aastast Tallinna Ülikooli teadusprofessor.

Marge Undi peamised uurimissuunad on sotsioloogia, sotsiaalne stratifikatsioon, elutee uuringud, võrdlevad uuringud, metodoloogia. 

## Tunnustus
* 2019 – Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane
* 2021 – valitud rahvusvahelisse andmebaasi AcademiaNet: Leading European Women Scientists
### Ülikoolisisesed auhinnad
* 2005 – Tallinna Ülikooli parima sotsiaalteadustealase publikatsiooni auhind
* 2006 – Tallinna Ülikooli parima sotsiaalteadustealase publikatsiooni auhind (koos Ellu Saare ja Jelena Helemäega)
* 2021 – Tallinna Ülikooli parima sotsiaalteadustealase publikatsiooni auhind (koos Kadri Tähega)

## Viited
Babiniai

**Babiniai** (poola keeles *Babińce*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Babiniai piirneb läänes Verkių Riešėga, edelas Naujieji Verkiaiga, lõunas Staviškėsega, kagus Ožkiniaiga, põhjas aga Kryžiokai ja Balsiaiga.

Babiniai lõunaosa jääb Verkiai regionaalparki. Osaliselt asub see ka Turniškėse maastikukaitsealal. 

Linnaosa on kujunenud samanimelise küla aladele. Aastal 1905 oli külas 53 elanikku. Aastal 1931 oli seal elanikke 79. Aastal 1996 liideti sealsed vahepeal Kryžiokai küla osaks saanud maad Vilniuse linnaga. Babiniai on valdavalt aianduskooperatiivide piirkond.

## Viited
Didieji Gulbinai

**Didieji Gulbinai** (tõlkes *Suurem Gulbinai*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Didieji Gulbinai piirneb idas Mažieji Gulbinaiga.

Didieji Gulbinai asub samanimelise küla aastal 1996 Vilniusega liidetud lõunapoolsemas osas.

Nimetus Gulbinai tuleneb Gulbinase järve nimest. XIX sajandil rajati järve äärde Gulbinase karjamõis, mille juurde kujunesid kaks küla - Gulbinas ja Mažasis Gulbinas. Hiljem sai esimene nimeks Didieji Gulbinai, teine aga Mažieji Gulbinai. Aastail 1948–2004 asus Didieji Gulbinais suvine puhkebaas.

Gulbinase järve saarel asub Didieji Gulbinai linnamägi.

## Viited
Mari Kooskora

**Mari Kooskora** (sündinud 12. novembril 1969) on eesti majandusteadlane.

## Teadus- ja ühiskondlik tegevus
Doktorikraadi teemal "Korporatiivne (organisatsiooniline) moraalne areng radikaalsete poliitilise ja majandusliku arengu kontekstis, Eesti näitel" kaitses ta 2008. aastal Jyväskylä ülikoolis.

Kooskora on EENA Ettevõtlusklubi president, EBS ärieetika kaasprofessor, ärieetikakeskuse juhataja ning ajakirja Journal of Management and Change tegevtoimetaja.

Tema peamised uurrimissuunad on majandusteadus, ärieetika, vastutustundlik ettevõtlus, eetiline juhtimine, ettevõtte moraalne areng, naisjuhtimine,  organisatsiooniteadus.

## Raamatud
"Korruptsiooni ennetamise käsiraamat erasektorile", Mari Kooskora ja Asso Prii, 2011

"Appi! Kes siin õieti ülemus on?, ehk, Igapäevased jamad tööl : loe ja mõtle läbi, enne kui need sind tabavad", Mari Kooskora jt, 2009

## Tunnustus
2017– Parima esineja auhind. International Multidisciplinary Scientific Conference on Social Sciences and Arts SGEM 2017

2009 – Uuring vastutustundliku ettevõtluse põhimõtete rakendamisest Eesti ehitus- ja kinnisvaraettevõtetes, EBS, Tallinn, EBS teadustööde konkursi võitja, juhendaja Kooskora, M.

2007 – Sihtasutus Archimedes Riiklik koolitustellimus, doktoriõpinguteks Jyväskylä Ülikoolis, September 2006 – Juuni 2007

2006 – Jyväskylä ülikooli Rektori stipendium doktoriõpinguteks Jyväskylä Ülikoolis, jaanuar 2006 – detsember 2006

2005 – Communication Strategies for Managing the Changeover to the Euro. Useful Examples for Estonia from the Experience of the Euro Area Countries, Master Thesis, EBS, Tallinn, EBS teadustööde konkursi võija, juhendaja Kooskora, M.

## Viited
Mürz

**Mürz** ([mʏʁt͡s]) on jõgi Austrias Steiermargi liidumaal, Muri jõe vasakpoolne lisajõgi.

Mürz algab Stille Mürzi ja Kalte Mürzi ühinemiskohas Kaltenbachi juures Neubergis Alam-Austria piiril. Jõgi läbib Mürzzuschlagi. Jõe kõrval kulgeb Österreichische Südbahn, samuti Semmeringi kiirtee (Semmering Schnellstraße). Mürz suubub Bruck an der Muris Muri jõkke.

Suuremad jõeäärsed linnad on Mürzzuschlag, Kindberg, Kapfenberg ja Bruck an der Mur.

## Viited

## Välislingid
*
Ožkiniai

**Ožkiniai** (poola keeles *Oszkińce*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Ožkiniai piirneb edelas Staviškėsega, loodes Babiniaiga, põhjas Kryžiokaiga, kirdes üle Nerise Pečiukaiga, läänes samamoodi Žemieji Karačiūnaiga, lõunas paikneb Nerise vastaskaldal Veržuva.

Ožkiniai kohal paikneb Nerise jões kolme saarega kärestik. Varasematel aegadel on mainitud koguni kolme Ožkiniai kohal asunud kärestikku - Patvartė, Kiaulebraščiai  ja Oškinka. 

Linnaosa on kujunenud samanimelise ahelküla aladele. Osaliselt on säilinud sealne vana küla struktuur koos tee ääres asunud elamute ja rehealustega.

Ožkiniai nimi tuleneb vanast oikonüümist Azkini, mis pandi kirja aastal 1636. Sealset niitu on mainitud ka aastal 1649. Hiljem kujunes sellele niidule küla. 

Algselt oli sealne küla lubjapõletusahjude asupaik; toormaterjalina kasutati sealsetes paljandites avanduvat lubjakivi. XX sajandi keskpaigani kasutati seda kohta jõe ületamiseks. Kasutusel olid spetsiaalsed madala põhjaga paadid, mille nimetus oli *dušegubka*. Teise maailmasõja ajal rajati kolme saare kohal üle Nerise ka sild. Üks tuluallikas oli külaelanikele XX sajandi keskpaigani ka Vilniuse elanikele tänavate sillutamiseks kivide müümine; kive hankisid nad jõe põhjast kärestikest. Aastal 1905 oli külas 301 elanikku. Aastal 1931 oli seal elanikke 232.

## Viited
Kadi Lubi

**Kadi Lubi** (aastani 2004 **Kadi Krinal**; sündinud 17. augustil 1978) on eesti tervishoiuspetsialist.

Ta on lõpetanud 2001. aastal Tartu Ülikooli, kus õppis arstiteaduskonnas farmaatsiat.

Lubi kaitses 2017. aastal doktoritöö "Infootsingu ja -tõlgendamise roll kroonilise haiguse korral Eesti Parkinsoni tõve patsientide näitel" Tartu Ülikoolis.

## Töö ja teadustegevus
Kadi Lubi põhiline uurimissuund on meedia ja kommunikatsioon. Ta on Tallinna Tehnikaülikooli e-tervise programmijuht, varem olnud Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli dotsent.

2020. aastal sai tema kaasjuhendamisel valminud uurimistöö Hedvig Rass "Eesti apteekide ja apteekrite tegevus kriisiolukorras COVID-19 pandeemia näitel" Benu Apteegi ja Eesti Akadeemilise Farmaatsia Seltsi uurimistöö stipendiumi.

## Viited
Balsiai

**Balsiai** (poola keeles *Balsie*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Balsai piirneb edelas Verkių Riešėga, lõunas Babiniaiga, idas Kryžiokaiga ja põhjas Krakiškėsega.

Balsiai loodeosa jääb Verkiai regionaalparki. Osaliselt asub see ka Roheliste järvede maastikukaitsealal. Balsiaist loodes asub Balsysi järv. 

Haridust annab Balsiai progümnaasium. Suurem osa Balsiaist on eramute piirkond, loodeosas asuvad suvilakooperatiivid.

Linnaosa on kujunenud samanimelise asula aladele. Asula omakorda on saanud nime Balsysi järve järgi. 

1905. aastal oli külas Balsiai asulas üheksa ja 1931. aastal viis elanikku. Nõukogude perioodil kuulus asula Gulbinase sovhoosi koosseisu. 1980. aastatel jagati suur osa senisest põllumaast ligi 7000 suvilakrundiks, mis olid mõeldud aianduskooperatiivide tarbeks. 1989. aastal hakati sinna eraldama elamukrunte rahandustegelastele, ning 1993. aastal kunsti- ja kultuuritegelastele. Sealsed tänavad hakkasid kandma Baltimaade mütoloogiast pärit tegelaste nimesid; nii loodi 2008. aastal kunstnike Rimantas Mickase ja Rytas Jonas Belevičius eestvedamisel skulptuuridega Mütoloogiapark. 1996. aastal liideti sealsed vahepeal Kryžiokai küla osaks saanud maad Vilniuse linnaga.
## Viited
Kristina Herodes

**Kristina Herodes** (sündinud 12. oktoobril 1976) on eesti moeajakirjanik, stilist, moekunstnik ja stiilikoolitaja.

1992–1995 õppis ta Tallinna 21. Keskkoolis, 1996–2000 Eesti Kunstiakadeemias moedisaini erialal (lõpetas aastal 2000).

2000–2014 töötas Herodes Tallinna Kaubamajas loovkoordinaatorina ning 2014–15 ajakirjas Hello! Eesti moe- ja ilutoimetajana. 2015. aastast on Kristina Herodes töötanud ajalehe Postimees moe- ja ilutoimetajana ning nädalavahetuslisa Arter peatoimetajana.

## Viited
Kristiina Herodes

**Kristiina Herodes** (sündinud 22. juulil 1975 Järva-Jaanis) on eesti suhtekorraldaja ja endine poliitik.

Ta lõpetas 1999. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal.

Herodes on töötanud 1999–2003 justiitsministeeriumi pressiesindajana, 2003–2008 Riigiprokuratuuri avalike suhete osakonna juhatajana, 2008–2011 Euroopa Liidu suurima tsiviilmissiooni EULEX-Kosovo justiitsvaldkonna kõneisikuna ja 2011–2014 välisministeeriumi pressiosakonna nõunikuna, 2014. aastast töötas ta konsultandina kommunikatsioonibüroos Peegel ja Partnerid. Samuti on ta töötanud reporterina ajalehes Järva Teataja. Hiljem on ta juhtinud siseministeeriumi kommunikatsiooniosakonda ning novembrist 2018 Swedbanki kommunikatsiooniosakonda

1999–2002 oli Kristiina Herodes Paide linnavolikogu liige. Ta oli aastatel 1998–2004 erakonna Ühendus Vabariigi Eest - Res Publica liige.

Ta on üliõpilaskorporatsiooni Amicitia vilistlane ja Eesti Kommunikatsioonijuhtide Liidu liige.

## Viited
Lordiversity

**"Lordiversity"** on Soome *[[hard rock]]*- ja *[[heavy metal]]*-bändi Lordi üheteistkümnes, seitsmest CD-plaadist koosnev stuudioalbum, mille ilmumiskuupäev on 26. november 2021.

## Lood

### CD 1 - Skelectric Dinosaur

# SCG Minus 7: The Arrival
# Day Off Of The Devil
# Starsign Spitfire
# Maximum-O-Lovin'
# The King On The Head Staker’s Mountain
# Carnivore
# Phantom Lady
# The Tragedy Of Annie Mae
# Blow My Fuse
# ...And Beyond The Isle Was Mary

### CD 2 - Superflytrap

# SCG Minus 6: Delightful Pop-Ins
# Macho Freak
# Believe Me
# Spooky Jive
# City Of The Broken Hearted
# Bella From Hell
# Cast Out From Heaven
# Gonna Do It (Or Do It And Cry)
# Zombimbo
# Cinder Ghost Choir

### CD 3 - The Masterbeast From The Moon

# SCG Minus 5: Transmission Request
# Moonbeast
# Celestial Serpents
# Hurricane Of The Slain
# Spear Of The Romans
# Bells Of The Netherworld
# Transmission Reply
# Church Of Succubus
# Soliloquy
# Robots Alive!
# Yoh-Haee-Von
# Transmission On Repeat

### CD 4 - Abusement Park

# SCG Minus 4: The Carnival Barker
# Abusement Park
# Grrr!
# Ghost Train
# Carousel
# House Of Mirrors
# Pinball Machine
# Nasty, Wild & Naughty
# Rollercoaster
# Up To No Good
# Merry Blah Blah Blah

### CD 5 - Humanimals

# SCG Minus 3: Scarctic Circle Telethon
# Borderline
# Victims Of The Romance
# Heart Of A Lion
# The Bullet Bites Back
# Be My Maniac
# Rucking Up The Party
# Girl In A Suitcase
# Supernatural
# Like A Bee To The Honey
# Humanimal

### CD 6 - Abracadaver

# SCG Minus 2: Horricone
# Devilium
# Abracadaver
# Rejected
# Acid Bleeding Eyes
# Raging At Tomorrow
# Beast Of Both Worlds
# I'm Sorry I'm Not Sorry
# Bent Outta Shape
# Evil
# Vulture Of Fire
# Beastwood

### CD 7 - Spooky Sextravaganza Spectacular

# Scg Minus 1: The Ruiz Ranch Massacre
# Demon Supreme
# Re-Animate
# Lizzard Of Oz
# Killusion
# Skull And Bones (The Danger Zone)
# Goliath
# Drekavac
# Terror Extra-Terrestrial
# Shake the Baby Silent
# If It Ain't Broken (Must Break It)
# Anticlimax

## Viited
Bruck an der Muri ringkond

**Bruck an der Muri ringkond** on endine ringkond Austria Steiermargi liidumaal. Bruck an der Mur liideti 1. jaanuaril 2013 Mürzzuschlagi ringkonnaga, moodustati uus Bruck-Mürzzuschlagi ringkond.
Mürzzuschlagi ringkond

**Mürzzuschlagi ringkond** on endine ringkond Austria Steiermargi liidumaal. Mürzzuschlag liideti 1. jaanuaril 2013 Bruck an der Muri ringkonnaga, moodustati uus Bruck-Mürzzuschlagi ringkond.
Lisieux

**Lisieux** on Calvadosi departemangu idapoolseim vald Prantsusmaal. See moodustab Pays d'Auge'i halduskeskuse.

## Vaata ka
*Lisieux' püha Thérèse

## Välislingid
*
Vincenzo

**Vincenzo** on Lõuna-Korea telesari, mille peaosades on Song Joong-ki, Jeon Yeo-been, Ok Taec-yeon, Kim Yeo-jin ja Kwak Dong-yeon. See oli eetris tvN-s 20. veebruarist 2. maini 2021 igal laupäeval ja pühapäeval kell 21.00.

## Osatäitjad
* Song Joong-ki - Vincenzo Cassano / Park Joo-hyung
* Jeon Yeo-been - Hong Cha-Young
* Ok Taec-yeon - Jang Jun-woo / Jang Han-seok
* Kim Yeo-jin - Choi Myung-hee
* Kwak Dong-yeon - Jang Han-seo

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Krakiškės

**Krakiškės** (poola keeles *Krakiszki*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Krakiškės piirneb loodes Pagubėga, lõunas Balsiaiga, kagus Kryžiokaiga ja põhjas Naujaneriaiga.

Krakiškėse edelapoolsem osa jääb Verkiai regionaalparki. Osaliselt asub see ka Roheliste järvede maastikukaitsealal. Krakiškėsest edelas asub Balsysi järv. 
Tegemist on aianduskooperatiivide piirkonnaga.

Linnaosa on kujunenud samanimelise küla aladele. Tegemist on oikonüümiga, mis oli esimest korda kasutusel aastal 1744 (*Krakeliszki*). Aastal 1996 liideti küla maad Vilniusega, hiljem on see laienenud ka endise Kryžiokai küla  aladele.
## Elanikkond


* 64 (1905)
* 32 (1931)
* 47 (1959)

* 20 (1970)
* 47 (1979)
* 15 (1989)


Krakiškės_2.JPG|Krakiškės
Krakiškės_1.JPG|Vaade linnaosale Pagubė poolt


## Viited
Kryžiokai

**Kryžiokai** (poola keeles *Krzyżaki*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Kryžiokai piirneb lõunas Babiniaiga, edelas Balsiaiga, läänes Krakiškėsega, põhjas Naujaneriaiga, idas üle Nerise Liepynėga, kagus Ožkiniaiga ja üle Nerise Pečiukaiga.

Linnaosa põhjapoolseim ots jääb Kryžiokai maastikukaitsealale. Läänes jääb osa Verkiai regionaalparki, asudes Roheliste järvede maastikukaitsealal 

Linnaosa on kujunenud samanimelise küla aladele. Tegemist on ühe suurema aianduskooperatiivide piirkonnaga Vilniuses.

Kryžiokai kohalt on avastatud kolm kiviaegset laagripaika, kust on leitud kõõvitsaid. Aastal 1996 liideti küla alad Vilniusega.

Muinsuskaitse all on Kryžiokai vana kalmistu.

## Elanikkond


* 76 (1866)
* 199 (1905)
* 196 (1931)
* 108 (1959)

* 345 (1970)
* 164 (1979)
* 280 (1985)
* 181 (1989)


## Viited
Naujaneriai

**Naujaneriai** (poola keeles *Wilianów*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Naujaneriai piirneb lõunas Kryžiokaiga, edelas Krakiškėsega, läänes Pagubėga, loodes aga Sakališkėsega.

Linnaosast kirdesse jääb Kryžiokai maastikukaitseala. Linnaossa on rajatud endise Naujaneriai mõisa keskuse ümber aianduskooperatiive.

Linnaosa on kujunenud samanimelise küla aladele. Tegemist on ühe suurema aianduskooperatiivide piirkonnaga Vilniuses.

Naujaneriai nimi on hüdronüüm, mis tuleneb lähistel voolava Nerise nimest. XIX sajandi algusest XX sajandini kasutati piirkonna poolapärasest nimevarianti Vilianava. Poolapärane nimi on aga leedu nime tõlkevaste, Neris on poola keeles WIlija.

XIX sajandi keskpaiku rajati külla Naujaneriai mõis. 24. septembril 1841 hukkasid Saksa politseijõud koostöös leedu ülestõusnute vägedega Naujaneriai lähistel metsas Vilniuse ümbruskonna (Paberžė, Maisiagala) juute; neid abistasid kohalikud politseijõud ja mõned valgevenelastest elanikud. Kokku hukati seal 1767 juuti. 1971. aastal püstitati sinna mälestuskivi.

Teise maailmasõja järel kuulus Naujaneriai Gulbinai linnukasvatusliku suunitlusega sovhoosi. 1979. aastal eraldati sinna maad ühe Vilniuse ümbruskonna suurema aianduskooperatiivi Gulbinai rajamiseks. Hiljem rajati sinna veel aianduskooperatiiv Komunalininkas. 1992. aastal asuti aianduskooperatiivi krunte erastama. 1996. aastal liideti Naujaneriai küla Vilniuse linnaga.

Muinsuskaitse all on Naujaneriai mõisa hoonetekompleks. Naujaneriaist põhjas asub juutide hukkamis- ja matmispaik.

## Elanikkond


* 48 (1931)
* 44 (1959)
* 209 (1970)

* 34 (1979)
* 21 (1989)


## Viited
Karin Allik

**Karin Allik** (sündinud 4. märtsil 1998) on eesti teatrikriitik.

## Haridus
Ta lõpetas 2021. aastal Tartu Ülikoolis kirjanduse ja kultuuriteaduste eriala bakalaureusetööga "Näitlemine teatris NO99 aastatel 2014–2018". 2023. aasta suvel kaitses Allik Tartu Ülikooli kirjandus- ja teatriteaduse erialal magistritöö "Ansamblimäng Von Krahli Teatri ja Ekspeditsiooni trupi näitel".

## Töö
Oma esimese arvustuse avaldas ta 2018. aastal, kui kirjutas Ivo Dimchevi kontserdist.

Lisaks teatrikunsti arvustamisele töötab ta Eesti Teatri Agentuuris.

## Tunnustus
* 2019 – Eesti üliõpilaste toetusfond USA-s stipendium
* 2020 – Tartu Kultuurikandja aasta kultuurikajastaja kategoorias 

## Viited
Splügeni kuru

**Splügeni kuru** (saksa: *Splügenpass*; itaalia: *Passo dello Spluga*; 2114 m) on mäekuru Leponti Alpides. See ühendab Šveitsi Graubündeni Splügeni (5 km kurust põhja pool, 675 m allpool) Itaalia Chiavennaga (21 km kurust lõuna pool, Valle Spluga lõpus, 1789 m allpool).

Kurutee ühendab Hinterrheini oru ja Splügeni Šveitsi Graubündeni kantonis Valle Spluga ja Chiavennaga Itaalia Sondrio provintsis, tee jätkub Como järveni. Kuru on veelahe Reini (voolab Põhjamerre) ja Po (voolab Aadria merre) valglate vahel. Kuru jääb Pizzo Tambo ja Surettahorni vahele, vastavalt selle lääne- ja idaküljel. Kuru Itaalia poolel on Montespluga, väike kolme tänavaga küla, mis on talviti nii Itaaliast kui ka Šveitsist ära lõigatud.

Pärast San Bernardino maanteetunneli avamist 1967. aastal kaotas kuru oma endise tähtsuse; talvel seda lahti ei hoita. Tänu tähtsuse puudumisele on see nüüd vaikne läbipääs, kus on säilinud olulised osad ajaloolistest teedest, võimaldades *Via Splugal* matkajatele head ajaloolist ülevaadet.

## Ajalugu

Kuru oli kasutusel juba Rooma ajal. Võimalik, et see vastab *Cunus Aureusele*, mis on näidatud Tabula Peutingerianal (mis võis alternatiivselt viidata Julieri kurule). Nimi *Splügen* ise on tõenäoliselt tuletatud *speculast* ("vaatetorn"). Keskajal lasid Churi piiskopid kaubatee Septimeri kurule üle viia.

Aastatel 1818–1823 ehitati kaasaegne maantee Austria võimude käsul, kes valitsesid Lombardia-Veneetsia kuningriiki lõunas.

1843. aastal laiendati maanteed Šveitsi inseneri Richard La Nicca loodud 312 m pika laviinigaleriiga, mis täna ei ole kasutusel, kuid on suures osas säilinud. Raudtee ehitamise paanist üle Splügeni kuru loobuti Gotthardi raudtee kasuks, mis avati 1882. aastal.

Kuru on mainitud ka Arthur Conan Doyle'i jutustuses "Kuulsa kliendi mõistatus", 1924. aasta Sherlock Holmes'i lühiloos. Austria parun Adalbert Grüner, loo kurikael, mõrvas oma naise, visates ta kurult alla, kuigi Holmes ei suuda seda tõestada.
Koroonapandeemia Austraalias

**Koroonapandeemia Austraalias** on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapandeemiast.

Esimene nakatumisjuhtum tuvastati Victoria osariigis 25. jaanuaril 2020 Hiinast Wuhanist naasnud isikul.

## Andmestik

## Viited

## Välislingid
* Coronavirus (COVID-19) health alert by the Australian Government Department of Health