Tegusõnafraas

**Tegusõnafraas** ehk **verbifraas** on fraas, mille peasõna on tegusõna. Tegusõnafraas koosneb tegusõnast ning ühest või mitmest laiendist. Tegusõna väljendab  lauses tegevust, seisundit või protsessi:  
* *Kalamees  [*'luges** võrguväljaannet.]'' 
* ''Metsmaasikad [**valmivad** soojade ja päiksepaisteliste ilmadega.]''
Tegusõnafraasi peasõna ja laiendite vahel on [[rektsioon]]iseos, sest tegusõna sisust sõltub laiendite olemasolu ja kääne lauses. Tegusõnale alistuvad laiendid on [[sihitis]], [[määrus]] ja [[öeldistäide]].

[[Alus (keeleteadus)|Alus]] ei kuulu tegusõnafraasi sisse, sest [[öeldis]]e ja aluse vahel on [[predikatsioon]]iseos: 
* ühelt poolt [[sõltumine]] ehk rektsioon s.t öeldis mõjutab aluse käänet: ''Mati jookseb.'' 
* teiselt poolt [[ühildumine]] ehk kongruents s.t. alus tingib öeldise [[isik (keeleteadus)|isiku]]- ja [[arv (keeleteadus)|arvuvormi]], nõudes kindlas vormis laiendit: ''Hobune hirnub.''
Predikatsiooniseose tulemusel tekib lause, mitte fraas: ***Ema*' ja **poeg istuvad** Kadrioru pargis ning naudivad päikselist pärastlõunat.*

== Tegusõnafraasi peasõna vorm ==
 
Tegusõnafraasi [[fraasi peasõna|peasõna]] vormi järgi jagunevad tegusõnafraasid finiit- ja infiniitfraasideks.

* *'Finiitfraasi** peasõnaks on [[tegusõna]] finiitne ehk [[pöördeline vorm]], mis väljendab tegevust ning mis võib ka üksi lausena toimida: **S**<nowiki/>***ööb*' saia. Isa **kuulab** raadiot. Fotograaf **ilmutas** huvi. **Müristab! Tulen!***
* *'Infiniitfraasi** peasõnaks on [[tegusõna käändelised vormid|tegusõna infiniitne]] ehk [[käändeline vorm]]: ''Karl tahtis hirmsasti palli **mängida**. Ümber puu **jooksev** poiss komistas vastu kändu.''
[[Mati Erelt]]i järgi ei loeta tegusõna finiitse ehk pöördelise vormi ümber tekkivat fraasi omaette fraasiliigiks ning erinevalt infiniitsest verbist võib finiitne verb seostuda [[Alus (keeleteadus)|alusega]], mille olemasolu ja tähendusklass olenevad verbist samamoodi kui verbi muud laiendid. Juhul kui arvame aluse verbifraasi osaks, siis tuleks tervet lauset pidada tegusõnafraasiks. Sellest tulenevalt sarnaneb tüüpilise fraasiga rohkem tegusõna käändeline vorm, kus alust olla ei saa.

Finiitverbi ehk tegusõna pöördelist ühendit koos muude laienditega peale aluse (mis fraasistruktuurigrammatika järgi on verbiraas) nimetab Mati Erelt traditsioonilise süntaksi kombel öeldisrühmaks.

==Tegusõnafraasi laiendliikmed ==
[[Tegusõna]] on [[lause]] [[grammatiline struktuur|grammatilise]] ja [[semantiline struktuur|semantilise struktuuri]] kese: tegusõna tähendusest sõltub tema [[fraasi laiendosa|laiendite]] olemasolu, [[tähendus]] ja vorm. Tegusõnafraasi laiendliikmed sõltuvad [[fraasi peasõna|fraasi põhjast]] erineval määral ja neil on erinev funktsioon. Tegusõna laiendiks võib olla mis tahes [[lauseliige]] v.a. [[täiend]].

* [[Seotud laiend]]id on kohustuslikud ja väljendavad sündmuse osalisi ning [[rektsioon|sõltuvad]] tegusõnast nii sisult kui ka vormilt: ''Õpilane'' (seotud laiend) ''küsis küsimuse'' (seotud laiend).
* [[Tegusõna vabad laiendid|Vabad laiendid]] pole lauses kohustuslikud ja need väljendavad sündmuse kohta, aega või asjaolusid. Vabad laiendid sõltuvad tegusõnast minimaalselt. ''Isa'' (seotud laiend) ''vaatab diivanil'' (vaba laiend) ''telekast'' (vaba laiend) ''jalgpalli'' (seotud laiend).

Tüüpilised tegusõnafraasid on näiteks ***lõi*' palli, **on** ilus, **elab** väikeses külas, **andis** õpiku Marile, **elab** ema juures*.

== Eesti tegusõnafraasi omadused ==

* Eesti tegusõnafraasid on asendatavad s.t tegusõnafraase on võimalik vastastikku asendada-  lauses *Kersti kukkus kõrgelt kaljult alla* võib tegusõnafraasi *kukkus kõrgelt kaljult alla* asendada samaväärsega,nt *puhkes nutma*.
* Tegusõnafraas tekib [[rektsioon]]iseose tõttu, kuna [[tegusõna]] sisust sõltub [[fraasi laiendosa|laiendi]] kääne: nt *ostis raamatu* (mille?), *luges raamatut* (mida?), *räägin sinust* (kellest?), *tutvun sinuga* (kellega?), *ema ja tütar räägivad ilmast* (millest?).
* Tegusõnafraas ei liigu lauses tervikuna, vrd p*ostiljon toob iga päev värske ajalehe*, *iga päev toob postiljon värske ajalehe*.
* Tegusõnafraasi saab [[üldlaiend]]iga (näiteks *loodetavasti, ilmselt*) lõhkuda, vrd *Kersti jõudis tööle;* *Kersti jõudis ilmselt tööle''.

## Vaata ka
*nimisõnafraas
*omadussõnafraas 
*määrsõnafraas
*kaassõnafraas
*hulgasõnafraas

## Välislingid
*Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut
*Erelt, Mati. 2013. Eesti keele lauseõpetus: sissejuhatus öeldis. Tartu: Tartu Ülikooli Eesti keele osakonna preprindid 4