open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hageri muuseum

**Hageri muuseum** on Kohila vallas Hageri alevikus asuv muuseum, mis tutvustab endisaegse Hageri kihelkonna kultuuripärandit.

Muuseum avati 1988. aastal ja see asub Hageri apteegihoones.

## Viited
Heino Lubja kaalumuuseum

**Heino Lubja kaalumuuseum** on muuseum Mustvees.

Muuseumis on eksponeeritud üle 120 kaalu, ligi 60 margapuud ja arvukalt kaaluvihte.

Muuseumi on asutanud Heino Lubja.

## Välislingid
* Muuseumi koduleht (vaadatud 20.10.2014)
Torbjørn Falkanger

**Torbjørn Falkanger** (8. oktoober 1927 Trondheim – 16. juuli 2013) oli norra suusahüppaja.

1952. aasta taliolümpiamängudel andis Falkanger sportlaste esindajana olümpiatõotuse. Samadel mängudel võitis ta normaalmäe suusahüpetes hõbemedali.

1950. aasta maailmameistrivõistlustel Lake Placidis sai ta viienda koha ja 1954. aasta maailmameistrivõistlustel Falunis kuuenda koha.

Aastal 1952 autasustati ta Holmenkolleni medaliga. Sel aastal said autasu veel Stein Eriksen, Heikki Hasu ja Nils Karlsson.

## Välislingid
* 
*
Altja võrgukuurid

**Altja võrgukuurid** on Haljala vallas Altja külas asuvad võrgukuurid. Võrgukuure haldab ja hooldab asutus Virumaa Muuseumid.

## Viited

## Välislingid
* Muuseumist Virumaa Muuseumid kodulehel (vaadatud 10.07.2013)
Helmi Viires

**Helmi Elfriede Viires** (sündinud Aksberg, alates 1935 Randla, alates 1943 Viires; 21. jaanuar 1919 Võhmuta vald – 3. märts 1984 Tallinn) oli eesti keeleteadlane.

Aastast 1947 töötas ta ENSV TA Keele ja Kirjanduse Instituudis.

Ta on uurinud eesti murdeid ja sõnavara.

Ants Viirese abikaasa alates 1943.

Helmi Viires suri 3. märtsil 1984 Tallinnas ja ta maeti 6. märtsil 1984 Pärnamäe kalmistule.

## Viited
Linda Niinemets

**Linda Niinemets** (sündinud 1935) on eesti rahvatantsujuht, koreograaf ja lavastaja.

Aastatel 1955–1964 tantsis ta ENSV Riikliku Filharmoonia tantsuansamblis.

Ta on lavastanud mitmeid Harjumaal toimunud piirkondlikke tantsupidusid. Ta on olnud Eesti üldtantsupidudel pealavastaja assistent.

## Viited
Hildegard Must

**Hildegard Must** (3. oktoober 1913 Tallinn – 18. aprill 1995 Valparaiso, Indiana, USA) oli eesti keeleteadlane. 

1944. aastal lahkus ta Eestist.

Temalt on ilmunud teadustöid näiteks onomastika ja soome-ugri alalt.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Gustav Must.

## Viited
Gustav Must

**Gustav Must** (2. veebruar 1908 Esna vald, Järvamaa – 14. mai 1991 Valparaiso, Indiana, USA) oli eesti keeleteadlane.

Aastal 1944 lahkus ta Eestist.

Ta oli tuntud murdekoguja, olles aastatel 1933–1938 ja 1940 Emakeele Seltsi stipendiaat. Murdelist materjali kogus ta eriti Harjumaalt ja Viljandimaa põhjaosast.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Hildegard Must.

## Viited
Campolieto

**Campolieto** on vald Itaalias Molise maakonnas Campobasso provintsis.

734 meetri kõrgusel merepinnast asuva Campolieto asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 

Campolieto piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Castellino del Biferno, Matrice, Monacilioni, Morrone del Sannio, Ripabottoni, San Giovanni in Galdo.

Kolmekümne aasta (1961–1990) vaatluste andmetel on kõige jahedam kuu jaanuar (keskmine temperatuur +3,6&nbsp;°C) ja kõige soojem kuu august (keskmine temperatuur +22,5&nbsp;°C).   

## Sõpruslinnad
*  – Arese, alates 2006. aastast

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Merle Leppik

**Merle Leppik** (ka: **Merle-Mall Leppik**; sündinud 1936) on eesti keeleteadlane.

Aastatel 1959–1997 töötas ta Eesti Keele Instituudis ja aastast 1978 ühtlasi sealsamas soome-ugri keelte sektori vanemteadur. 

Ta on uurinud läänemeresoome keelte fonoloogiat.

## Viited

## Kirjandust
* Adler, Elna ja Merle Leppik: Vadja keele sõnaraamat. Tallinn: Signalet, 1990, 1994; Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia, Eesti Keele Instituut, 1996, 2000.
Sigaretifilter

**Sigaretifilter** on vatitükk, mis on keeratud ühte sigareti otsa, et suitsetamisel põletatav tubakapuru ei satuks suitsetaja suhu. Tänapäeval on filter juba enamusel sigarettidest, kuna paljudele ei meeldi suitsetada filtrita sigarette.

Sigaretifilter leiutati 1950ndatel aastatel suitsetamise põhjustatud haiguste ennetamiseks. Teadlaste sõnul võib sigaretifilter tervist kahjustada.

Sigaretifilter muudab tubakasuitsu talutavamaks ja hõlbustab selle sissehingamist.

Sigaretifiltreid valmistatakse atsetüültselluloosist. Pärast tarbimist laguneb sigaretifilter mikroplastiosakesteks. Suitsukoni leidub maailmas jäätmete seast kõige rohkem.

Osa sigaretifiltritest on bioloogiliselt lagunevad.

## Viited
Castropignano

**Castropignano** on vald Itaalias Molise maakonnas Campobasso provintsis.

590 meetri kõrgusel merepinnast asuva Castropignano asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Castropignano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Busso, Campobasso, Casalciprano, Fossalto, Limosano, Oratino, Ripalimosani, Torella del Sannio.

Castropignano halduspiirides asub Roccaspromonte asula.

## Kultuuripärand
14. sajandi keskpaiku, võimalik et endise samniitide kindlustuse kohale püstitatud Evoli kindluse varemed on restaureeritud.


Castello d evoli 2006 illuminato2.JPG|Evoli kastell
CastelloDEvoli-Castropignano.jpg|Evoli kastell


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Karl Kont

**Karl Kont** (15. detsember 1923 Nepste küla, Laiksaare vald, Saarde kihelkond, Pärnumaa – 8. mai 2005) oli eesti keeleteadlane.

Ta lõpetas 1953. aastal Tartu Riikliku Ülikooli soome-ugri keelte alal. Filoloogiakandidaat 1960.

Aastatel 1954–1992 töötas ta Eesti TA Keele ja Kirjanduse Instituudis ja ühtlasi aastast 1961 sealsamas soome-ugri keelte sektori vanem teaduslik töötaja.

Ta on uurinud muu hulgas läänemeresoome keelte grammatikat ja uurali keelte sõnavara.

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Liiva kalmistul
Paul Kokla

**Paul Kokla** (17. august 1929 Kärdla – 16. mai 2020) oli eesti keeleteadlane ning eesti, soome, mari ja ungari keele uurija.

## Elulugu
Paul Kokla on sündinud ja kasvanud Hiiumaal Pühalepa vallas. Tal oli huvi keelte vastu lapsest saati.

Õpingute ajal sõbrunes Kokla Marimaal sealse teadlaskonnaga. Marimaast ja maridest kirjutas ta artikleid teaduskirjandusse, ajakirjandusse, raamatusse "Saaremaast Sajaanideni’’ ja mujale. Pidev Marimaa külastamine aitas Koklal selgeks saada ka mari keele, mis oli lisaks soome, vene, saksa, ungari ja rootsi keelele tema jaoks kuues võõrkeel. Maridega suhtles ta tihedalt oma elu lõpuni ja pidas mari keelt oma teadlaseks kujunemise üheks olulisemaks mõjuavaldajaks. Ta proovis mitu korda ka inglise keelt õppida, kuid see tal hästi ei õnnestunud.

Paul Kokla sõnul on tema arengule teadlasena kaasa aidanud teised keeleteadlased, nende hulgas Paul Ariste ja Johannes Voldemar Veski.

## Õpingud

* ...–1950 Kärdla Keskkool

* 1950–1955 Tartu Ülikool, ajaloo-keeleteaduskonna soome-ugri keelte eriharu

* 1957–1964 aspirantuur Tartu Ülikooli soome-ugri keelte kateedri juures

## Töökäik
Paul Kokla töötas eesti keele lektorina Göttingeni (1971–1973), Turu (1980–1982) ning Pécsi ülikoolis (1991–1995). Viimases töötas ta ka soome-ugri keelte õppetooli juhatajana. Kokla töötas eesti-soome sõnaraamatu toimetajana ning soome-eesti suure sõnaraamatu toimetajana. Aastatel 1978–1990 töötas Kokla ajakirja Linguistica Uralica tegevtoimetajana. Sealt edasi sai ta peatoimetajaks, kellena töötas aastatel 1990–1996. Aastal 2015 andis Kokla välja "Hiiu sõnaraamatu’’, kuna soovis oma pensionipõlve sisustada millegi endale lähedasema, Pühalepa murde uurimisega.

## Teadustöö
Paul Kokla tegi oma diplomitöö vepsa keele tuletussufiksitest, mille jaoks kogus ta Vepsamaal materjali. Mari keelega hakkas Kokla põhjalikumalt tegelema aspirantuuri ajal. Pärast aspirantuuri asus ta tööle Tallinna, Keele ja Kirjanduse Instituuti. Aastal 1964 kaitses ta kandidaaditööd "Possessiivsufiksid mari keeles", mis jäi käsikirjaks.

Kokla avaldas nelja aasta jooksul mari keele kohta arvukalt artikleid, käsitledes nii possessiivsufikseid, mari käändesüsteemi, noomeni- ja verbi­vorme, postpositsioone, morfofonoloogiat, lause­konstruktsioone, häälikuajalugu, kirjakeele ajalugu ja mari ühtse kirjakeele loomise võimalikkust. Teaduslikke artikleid kirjutas ta ka teistest eesti sugulaskeeltest.

## Teosed

* "Marilaste keel ja maa sugulase silmaga” (1970)
* "Eesti-soome sõnaraamat" (1972)

* "Hiiu sõnaraamat" (2015)

## Tunnustus

* 1990 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
* 2010 – Valge Roosi Rüütelkonna 1. järgu rüütlirist
* 2015 – Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2016 – aasta keeleteo rahvaauhind (“Hiiu sõnaraamat”)

## Isiklikku
Tema poeg on hebraist Jürnas Kokla, minia on Tallinna Ülikooli professor Anna Verschik.

## Viited
Eesti etümoloogiasõnaraamat

"**Eesti etümoloogiasõnaraamat**" on 2012. aastal Eesti Keele Instituudi väljaandel ilmunud sõnaraamat, kus on esitatud eesti sõnatüvede etümoloogia ehk päritolu.

Sõnaraamatu on koostanud visanud, toimetanud Iris Metsmägi (peatoimetaja), Meeli Sedrik ja Sven-Erik Soosaar. 

Sõnaraamat pälvis 2012. aasta keeleteo rahvaauhinna.

## Viited

## Välislingid
*Eesti etümoloogiasõnaraamat internetis
Lasseni maakond

**Lasseni maakond** (*Lassen County*) on maakond USA-s California osariigi kirdeosas. 

Maakonna halduskeskus on Susanville.

Maakonna pindala on 12 225 km², millest 422 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 34 895. Aastal 2000 oli elanike arv 33 828.

## Naabermaakonnad

* Sierra maakond (kagus)
* Plumasi maakond (lõunas)
* Shasta maakond (läänes)
* Modoci maakond (põhjas)
* Washoe maakond (idas)

## Ajalugu

Lasseni maakond moodustati 1. aprillil 1864 Plumasi ja Shasta maakonna osast. Maakond on saanud nime Taani päritolu USA sepa, rantšopidaja ja maavaraotsija Peter Lasseni järgi.

## Kaitsealad

* Lasseni metsakaitseala (osa)
* Lasseni vulkaani rahvuspark (osa)
* Modoci metsakaitseala (osa)
* Plumasi metsakaitseala (osa)
* Toiyabe'i metsakaitseala (osa)

## Viited

## Välislingid

* Lasseni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Sutteri maakond

**Sutteri maakond** (*Sutter County*) on maakond USA-s California osariigis. 

Maakonna halduskeskus on Yuba City.

Maakonna pindala on 608 km², millest 15 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 94 737. Aastal 2000 oli elanike arv 78 930.

## Naabermaakonnad

* Sacramento maakond (lõunas)
* Yolo maakond (lõunas)
* Colusa maakond (läänes)
* Butte'i maakond (põhjas)
* Yuba maakond (idas)
* Placeri maakond (kagus)

## Ajalugu

Sutteri maakond moodustati 18. veebruaril 1850. aastal. 1852 loovutati osa maakonna territooriumist Placeri maakonnale.

## Kaitsealad

* Butte Sink National Wildlife Refuge (osa)
* Sutter National Wildlife Refuge

## Viited

## Välislingid

* Sutteri maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Hermann Diels

**Hermann Alexander Diels** (18. mai 1848 Wiesbaden-Biebrich/Nassau hertsogiriik – 4. juuni 1922 Berlin-Dahlem) oli saksa klassikaline filoloog, filosoofialoolane ja usunditeadlane.

Tema koostatud ja toimetatud teoste hulgast on tuntuimad "Doxographi Graeci" (1879), "Commentaria in Aristotelem Graeca" (1882–1909) ning eriti "Die Fragmente der Vorsokratiker" (1903).

## Välislingid
Fairfieldi maakond (Connecticut)

**Fairfieldi maakond** (*Fairfield County*) on maakond USA-s Connecticuti osariigi edelaosas. Geograafilised koordinaadid on 41°23' N, 73°37' W.

Maakonna halduskeskus puudub. Kuni 1960. aastani oli selleks Bridgeport.

Maakonna pindala on 2168 km&sup2;, millest 547 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 916 829. Aastal 2000 oli elanike arv 882 567.

## Naabermaakonnad

* Litchfieldi maakond (põhjas)
* New Haveni maakond (idas)
* Westchesteri maakond (edelas)
* Putnami maakond (läänes)
* Dutchessi maakond (loodes)

## Ajalugu

Fairfieldi maakond moodustati 1666. aastal.

Nagu Uus-Inglismaa osariikidele tavane, ei oma maakond maavalitsust - Connecticutis kaotati maakondade valitsused 1960. aastal, maakond eksisteeris edasi vaid teoreetilisel kujul, peamiselt statistilistel eesmärkidel.

2019. aastal esitas Connecticuti osariigivalitsus USA rahvaloenduse büroole (Census Bureau) palve, millega soovitas maakonnad välja vahetada planeerimisregioonide (Planning Region) vastu. Census Bureau kiitis kava heaks 2022. aastal, plaan rakendub täielikult 2024. aastaks, kui planeerimisregioone hakatakse lugema maakonnaga võrdväärseks üksuseks (county equivalent). Fairfieldi maakonna 23 vallast 16 saavad Lääne-Connecticuti (Western Connecticut Planning Region), 6 (kaasa arvatud Bridgeport) Suur-Bridgeporti (Greater Bridgeport Planning Region) ja 1 Naugatucki Oru (Naugatuck Valley Planning Region) planeerimisregioonide osaks.

## Kaitsealad

* Stewart B. McKinney National Wildlife Refuge
Hartfordi maakond

**Hartfordi maakond** (*Hartford County*) on maakond USA-s Connecticuti osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41°81' N, 72°73' W.

Maakonna halduskeskus puudub. Suurim linn on Hartford.

Maakonna pindala on 1944 km&sup2;, millest 39 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 894 014. Aastal 2000 oli elanike arv 857 183.

Hartfordi maakond on elanike arvult Connecticuti teine maakond.

## Naabermaakonnad

* Hampdeni maakond (põhjas)
* Tollandi maakond (idas)
* New Londoni maakond (kagus)
* Middlesexi maakond (lõunas)
* New Haveni maakond (edelas)
* Litchfieldi maakond (läänes)

## Ajalugu

Hartfordi maakond moodustati 10. mail 1666.

Nagu Uus-Inglismaa osariikidele tavane, ei oma maakond maavalitsust - Connecticutis kaotati maakondade valitsused 1960. aastal, maakond eksisteeris edasi vaid teoreetilisel kujul, peamiselt statistilistel eesmärkidel.

2019. aastal esitas Connecticuti osariigivalitsus USA rahvaloenduse büroole (Census Bureau) palve, millega soovitas maakonnad välja vahetada planeerimisregioonide (Planning Region) vastu. Census Bureau kiitis kava heaks 2022. aastal, plaan rakendub täielikult 2024. aastaks, kui planeerimisregioone hakatakse lugema maakonnaga võrdväärseks üksuseks (county equivalent). Hartfordi maakonna 29 vallast 26 saavad Pealinna ala (Capitol Planning Region), 2 Loodekõrgendike (Northwest Hills Planning Region) ja 1 Naugatucki Oru (Naugatuck Valley Planning Region) planeerimisregioonide osaks.
Kenti maakond (Delaware)

**Kenti maakond** (*Kent County*) on maakond USA-s Delaware'i osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°10' N, 75°50' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Dover.

Maakonna pindala on 2072 km&sup2;, millest 545 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 162 310. Aastal 2000 oli elanike arv 126 697.

## Naabermaakonnad

* New Castle'i maakond (põhjas)
* Salemi maakond (kirdes)
* Cumberlandi maakond (idas)
* Cape May maakond (idas)
* Sussexi maakond (lõunas)
* Caroline'i maakond (edelas)
* Queen Anne'i maakond (läänes)
* Kenti maakond (Maryland) (läänes)

## Ajalugu

Kenti maakond moodustati 1683. aastal New Castle'i maakonna osast. Maakond on saanud nime Inglismaa Kenti krahvkonna järgi.

## Kaitsealad

* Bombay Hook National Wildlife Refuge

## Välislingid

* Kenti maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Sussexi maakond (Delaware)

**Sussexi maakond** (*Sussex County*) on maakond USA-s Delaware'i osariigi lõunaosas. Geograafilised koordinaadid on 38°68' N, 75°34' W.

Maakonna halduskeskus on Georgetown.

Maakonna pindala on 3097 km&sup2;, millest 668 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 197 145. Aastal 2000 oli elanike arv 156 638.

## Naabermaakonnad

* Kenti maakond (põhjas)
* Cape May maakond (kirdes)
* Worcesteri maakond (lõunas)
* Dorchesteri maakond (edelas)
* Wicomico maakond (edelas)
* Caroline'i maakond (loodes)

## Ajalugu

Sussexi maakond moodustati 3. juunil 1683. aastal.

## Kaitsealad

* Prime Hook National Wildlife Refuge

## Välislingid

* Sussexi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Narva-Jõesuu Nikolai kirik

**Narva-Jõesuu Nikolai kirik** oli luterlik kirik Virumaal, Narva-Jõesuus, mis hävis Teises maailmasõjas 1944. aastal.

Narva-Jõesuu kui kuurordi väljaehitamise tulemusel tekkis tarvidus pidada kohapeal ka jumalateenistust. Alates 1888. aastast peeti jumalateenistusi kohalikus palvemajas, kirikuhoone saigi alguse 1897. aastal ning lõppes uue kiriku pühitsemisega Nikolai kirikuks 15. juulil 1900. Kirikuhoone oli gooti stiili sugemete ja teravatipulise paekivist torniga.   

Narva-Jõesuu kiriku koguduse liikmed olid Jõesuu ja Auga supeluskohtade suvitajad ja Kudruküla ja Riigiküla elanikud. Kogudus oli nii eesti- kui ka saksakeelne. 1920. aasta kogudusenõukogu koosoleku protokollis on märgitud koguduse suuruseks üle 2000 hinge.
## Kogudus
1903. aastal moodustati iseseisev kogudus, mille esimene õpetaja oli Jakob Jalajas, kes oli ametis kuni 1910. aastani. Aastatel 1910–1917 oli õpetaja J. Schmidt, 1917–1919 Egon Leonhard Pallon ja seejärel 9 aasta jooksul Georg Frithjof Slöör. 1931. aastast kuni kiriku hävimiseni 1944 oli koguduse õpetaja Oskar Pastik.

1906. aastal algatas kiriku eestseisus koguduse üldkogus toimunud hääletuse põhjal koguduse palvemaja platsile Narva-Jõesuus, Koidu tänav 19 kooli ehitamise. Platsil olnud vana lagunenud palvemaja lammutati ja ehitatakse koos koolihoonega selle külge iseseisva osana uus palvemaja. Valminud koolihoone anti 1907. aastal Narva-Jõesuu Kooliseltsi palvel neile 12 aasta peale rendile. Koolijuhina tegutses Ernst Martinson.

Narva-Jõesuu kirikuhoone sai teises maailmasõjas kannatada, kirikuhoone lammutati 1954. aastal ning kive kasutati Narva Kreenholmi hoonete taastamiseks.

## Vaata ka
*Narva-Jõesuu Niguliste kogudus, Narva-Alutaguse praostkonnas
## Viited

## Välislingid
*Liina Piirisalu, Narva-Jõesuu Niguliste kogudus pidas aastapäeva, maaleht.delfi.ee, 10.05.2013 
*http://www.eestikirik.ee/narva-joesuu-kogudusemaja-lugu/ Narva-Jõesuu kogudusemaja lugu
Prantsusmaa tütarvabariik

Oma Euroopa naaberosade hõivamise kestel Prantsuse revolutsioonisõdade ajal asutas Prantsusmaa nendel territooriumidel vabariiklikud režiimid. Prantsusmaa Vabariik väitis, et toetab vabariiklike printsiipide laiendamist Euroopas, kuid enamus nendest *tütarvabariikidest* olid tegelikult okupeeritud maade kontrollivahend Prantsuse ja kohaliku segatud kontrolli kaudu. 

## Prantsuse tütarvabariigid Itaalias

* Alba vabariik (1796–1801), annekteeriti Prantsuse keisririiki
* Liguuria vabariik (1796–1805), annekteeriti Prantsuse keisririiki
* Itaalia vabariik (1802–1805), muudeti Itaalia kuningriigiks
** Tsisalpiini vabariik (1797–1802), muudeti Itaalia vabariigiks
*** Tsispadaani vabariik (1796–1797), moodustas Tsisalpiini vabariigi
**** Bologna vabariik (1796), annekteeriti Tsispadaani vabariiki
*** Bergamo vabariik (1797), moodustas Tsisalpiini vabariigi 
*** Transpadaani vabariik (1797), moodustas Tsisalpiini vabariigi 
*** Crema vabariik (1797), moodustas Tsisalpiini vabariigi 
* Brescia vabariik (1797)
* Rooma vabariik (1798–1800)
** Ancona vabariik (1797–1798), ühines Rooma vabariigiga
** Tiberina vabariik (1798–1799), pealinn Perugia, ühines Rooma vabariigiga 
* Lémani vabariik (1798), tänapäeval Vaud' kanton
* Etruuria vabariik (1799)
* Pescara vabariik (1799)
* Parthenope vabariik (1799), pealinn Napoli 
* Subalpiini vabariik (1802), annekteeriti Prantsuse keisririiki

## Teised Prantsuse tütarvabariigid

* Bouilloni vabariik (1794–1795)
* Rauraki vabariik (Raurakische Republik/Republique Rauracienne), revolutsiooniline Prantsuse vabariik Baselis (1792–1793)
* Mainzi vabariik, revolutsiooniline Prantsuse vabariik Reinimaal ja Pfalzis (1793)
* Bataavia Vabariik (1795–1806), Madalmaad
* Tsisrhenaani vabariik (1797), Saksamaal
* Connachti vabariik (1798)
* Helveetsia vabariik (1798–1803), Šveits
* Danzigi vabalinn (1807–1815)
* Illüüria provintsid (1809)

## Vaata ka

* Kolonialism
* Prantsuse revolutsioon
Koper

**Koper** (itaalia keeles *Capodistria*) on linn Sloveenia edelaosas Aadria mere rannikul. Asub Itaalia piiri lähedal, ja seetõttu räägitakse Koperis palju ka itaalia keelt.

## Vaata ka
*Primorska ülikool
Seenekübar

**Seenekübar** ehk **kübar** (ladina keeles *pileus*) on varrest laiem, üldjuhul horisontaalne või ümar moodustis kübarseente viljakeha ülaosas.
Jesenice

**Jesenice** (saksa keeles *Aßling*) on linn Sloveenias, Jesenice valla halduskeskus.

## Välislingid
* Jesenice koduleht
Jaagupipäev

**Jaagupipäev** (ka **Jakobi päev**, **jakobipäev**) on 25. juulil. Kirikukalendris on see apostel Jaakobuse mälestuspäev.

Eesti rahvakalendri järgi tähistas see päev kesksuve (kesksuvepüha), kui heinatööd lõppesid ja algas viljalõikus.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis (BERTA) (vaadatud 16.07.2013)
*Jaagupipäevast ilm.ee portaalis (vaadatud 16.07.2013)
Paavo Ravila

**Paavo Ilmari Ravila** (5. juuli 1902 Laukaa – 16. aprill 1974 Helsingi) oli fennougrist ja Soome akadeemik.

Paavo Ravila oli Helsingi ülikooli soome-ugri keeleteaduse professor aastail 1949–1956 ja ülikooli rektor 1953–1956. Ta oli Soome Akadeemia liige aastail 1956–1963, sealhulgas 1963. aastal ka akadeemia esimees.

Aastatel 1963–1968 oli ta Ravila Helsingi ülikooli kantsler.

Tema on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Poolkõrbevöönd

**Poolkõrbevöönd** on loodusvöönd, mis hõlmab poolkõrbe ja paikneb rohtla- ja kõrbevöötme vahel parasvöötmes ning savanni- ja kõrbevöötme  troopikavöötmes.
Kõrbevöönd

**Kõrbevöönd** on loodusvöönd, mis hõlmab kõrbe ja paikneb parasvöötmes ja troopikavöötmes poolkõrbe- ja Vahemerelise igihalja metsa ja põõsastiku vöötme vahel.
Orange'i maakond (Florida)

**Orange'i maakond** (*Orange County*) on maakond USA-s Florida osariigis. Geograafilised koordinaadid on 28°31' N, 81°19' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Orlando.

Maakonna pindala on 2598 km², millest 259 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1 145 956. Aastal 2000 oli elanike arv 896 344.

## Naabermaakonnad

* Seminole'i maakond (põhjas)
* Volusia maakond (kirdes)
* Brevardi maakond (idas)
* Osceola maakond (lõunas)
* Polki maakond (edelas)
* Lake'i maakond (läänes)

## Ajalugu

Orange'i maakond moodustati 1845. aastal.

## Viited

## Välislingid

* Orange'i maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Heino Prosti põllutöömasinate muuseum

**Heino Prosti põllutöömasinate muuseum** on Nõo vallas Vissi külas Variku talus asuv muuseum, mis tutvustab muu hulgas Eesti alal kasutatud ajaloolisi põllutöömasinaid.

Muuseumi asutas 1954. aastal tehnikahuviline ja vanavarakoguja Heino Prost.

Muuseumis saab näha rehepeksumasinaid, traktoreid, majapidamismootoreid ja mitmesuguseid põllumajandusriistasid, mida on kasutatud taludes, kolhoosides ja sovhoosides
.

## Viited

## Välislingid
*Heino Prostist ja tema muuseumist genealoogia.ee portaalis
*Vana põllutehnika koguja: mitu korda on mu elu kallale kiputud!
Annepäev

**Annepäev** (rahvapäraselt ka: lambapüha) on 7. augustil (Juliuse ehk vana kalendri järgi 25. juulil) ja kirikukalendris on see päev neitsi Maarja ema, püha Anna mälestuspäev.

Eesti rahvakalendris on selle tähtpäeva kohta teateid 17. sajandist, kui sel päeval olla ohverdatud lambaid.

## Viited

## Välislingid
*
Alachua maakond

**Alachua maakond** (*Alachua County*) on maakond USA-s Florida osariigis. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Gainesville.

Maakonna pindala on 2510 km², millest 246 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 247 336. Aastal 2000 oli elanike arv 217 955.

## Naabermaakonnad

* Bradfordi maakond (põhjas)
* Unioni maakond (põhjas)
* Putnami maakond (idas)
* Marioni maakond (kagus)
* Levy maakond (edelas)
* Gilchristi maakond (läänes)
* Columbia maakond (läänes)

## Ajalugu

Alachua maakond moodustati 29. veebruaril 1824. aastal.

## Viited

## Välislingid

* Alachua maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Johann Köleri kodukoht-muuseum

**Johann Köleri kodukoht-muuseum** on Põhja-Sakala vallas Ivaski külas asuv muuseumiks kohandatud **Lubjassaare talu** hoone, kus lapsepõlves elas maalikunstnik Johann Köler.

## Viited

## Välislingid
* 
* Helen Arusoo: "Köleri talus elab juba viis põlve Köhlereid" Õhtuleht, 22. märts 2001
Lake'i maakond (Florida)

**Lake'i maakond** (*Lake County*) on maakond USA-s Florida osariigis. 

Maakonna halduskeskus on Tavares ja suurim linn Clermont.

Maakonna pindala on 2995 km², millest 526 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 297 052. Aastal 2000 oli elanike arv 210 528.

Maakonnas asub Florida poolsaare kõrgeim koht Sugarloaf Mountain (95 meetrit üle merepinna).

## Naabermaakonnad

* Volusia maakond (kirdes)
* Orange'i maakond (idas)
* Seminole'i maakond (idas)
* Osceola maakond (kagus)
* Polki maakond (lõunas)
* Sumteri maakond (läänes)
* Marioni maakond (loodes)

## Ajalugu

Lake'i maakond moodustati 27. mail 1887 Sumteri ja Orange'i maakonna osadest. Maakond on saanud nime järvede järgi: maakonnas asub umbes 1400 järve.

## Kaitsealad

* Lake Woodruff National Wildlife Refuge (osa)
* Ocala metsakaitseala (osa)

## Viited

## Välislingid

* Lake'i maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Jõhvi kindluskiriku muuseum

**Jõhvi kindluskiriku muuseum** on Jõhvis Jõhvi Mihkli kirikus, Rakvere tänav 6 asuv muuseum. Muuseumi haldab Jõhvi Muuseumi Selts.

Muuseum paikneb kiriku altarialustes võlvkeldrites.

Muuseumis eksponeeritakse muu hulgas mitmeid arheoloogilisi leide, sh Jäbara kalmetest pärinevaid Eesti vanimaid raudesemeid.

## Viited

## Välislingid
*  Muuseumist. Vaadatud 16. juulil 2013)
Pinellase maakond

**Pinellase maakond** (*Pinellas County*) on maakond USA-s Florida osariigis. 

Maakonna halduskeskus on Clearwater ja suurim linn St. Petersburg.

Maakonna pindala on 1574 km², millest 849 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 916 542. Aastal 2000 oli elanikke 921 482.

## Naabermaakonnad

* Pasco maakond (põhjas)
* Hillsborough' maakond (idas ja lõunas)
* Manatee maakond (lõunas)

## Kaitsealad

* Pinellas National Wildlife Refuge
* Honeymoon Island State Park
* Caladesi Island State Park
* Anclote Key Preserve State Park

## Ajalugu

Pinellase maakond moodustati 1. jaanuaril 1912 Hillsborough' maakonna osast.

## Viited

## Välislingid

* Pinellase maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Kabala villaveski

**Kabala villaveski** on Rapla vallas asuv endisaegne villaveski, mis on tänapäeval kohandatud muuseumiks.

Villaveski masinad on üle 100 aasta vanad.

## Viited

## Välislingid
*Villaveskist maavillane.ee kodulehel (vaadatud 16.07.2013)
Kalevipoja muuseum

**Kalevipoja muuseum** on Mustvee vallas Kääpa külas asuv muuseum, kus eksponeeritakse muu hulgas Kalevipojaga seotud materjale. Muuseumi haldab SA Kalevipoja Koda.

Muuseum asutati 2001. aastal ja avati 2002. aastal.

Muuseum asub omaaegses Saare koolimajas, mis valmis 1929. aastal. Kool suleti 2001.

Muuseumi kõrval asub Saare rahvamaja.

## Viited

## Välislingid
* Muuseumist SA Kalevipoja Koda veebilehel (vaadatud 16.07.2013)
Kardinapuu (film)

**"Kardinapuu"** on USA-s 1909. aastal valminud komöödiafilm. Koopia tummfilmist eksisteerib tänini. Film valmis 1909. aastal Fort Lees (New Jersey).

## Viited
Narva-Jõesuu kirik

**Narva-Jõesuu kirikuna** on tuntud järgmised Narva-Jõesuu linnas asunud kirikud:

***[[Narva-Jõesuu Nikolai kirik]]** ehk **Niguliste kirik** oli luterlik kirik, mis hävis 1944. aastal;
***[[Narva-Jõesuu Püha suurvürst Vladimiri kirik]]** on õigeusu kirik. Tänane kirik toodi Narva-Jõesuusse üle 1948. aastal Merikülast.
Kardinapuu

**Kardinapuu** on puidust või muust materjalist tavaliselt varva- või liistukujuline ese, mille külge riputatakse kardin või kardinad. Kardinapuu kinnitatakse tavaliselt seina külge, harvemini lakke.
Jäneda muuseum

**Jäneda muuseum** on Tapa vallas Jäneda külas Jäneda mõisahoones asuv muuseum, mis tutvustab Jäneda küla ajalugu, sealhulgas mõisaga seotut.

Muuseumi tähelepanuväärne väljapanek on mõisa parunessi Maria Zakrevskaja-Benckendorff-Budbergi skandaalsest elust.
 
## Viited
Saatuse narrid

**"Saatuse narrid"** on USA-s 1909. aastal valminud draamafilm. Koopia filmist eksisteerib tänini Kongressi raamatukogu filmiarhiivis.. 
## Viited
Harilik peniseen

**Harilik peniseen** ehk **tava-peniseen** (*Mutinus caninus*) on tanuseeneliste sugukonda kuuluv seeneliik, mis kasvab Euroopas, Aasias ja Põhja-Ameerika idaosas. Eestis esineb väga harva. Üldiselt ei peeta peniseent söödavaks.

Noor viljakeha on 2-4 cm kõrgune nahkjas muna. Nahkjas koor rebeneb ning viljakeha kasvab 8–12 cm kõrguseks. Valkjas kuni kollakaspruun jalg on seest õõnes, viljakeha ülaosa on koonusjas oranži tipuga, seda katab oliivroheline lima.

## Galerii

Mutinus caninus 18.jpg
Mutinus caninus 12.jpg
Gemeine Hundsrute Mutinus caninus.JPG
Mutinus caninus 13.jpg
Mutinus caninus 15.jpg
Mutinus caninus in UK.JPG
Mutinus caninus 16.jpg


## Viited

## Välislingid

*
Lissaboni Teaduste Akadeemia

**Lissaboni Teaduste Akadeemia** (portugali keeles: *Academia das Ciências de Lisboa*) on Portugali teaduste akadeemia.

Teaduste akadeemia kui riiklik institutsioon loodi aastal 1779 Lissabonis algse nimega **Lissaboni Kuninglik Teaduste Akadeemia**. 

Akadeemia eesmärgiks on soodustada teaduslikke uuringuid, edendada akadeemilist arengut, julgustada portugali keele- ja kirjandusalaseid uuringuid ning arendada Portugali ajaloo ja rahvusvaheliste suhete uurimist.

Akadeemia teeb tihedat koostööd akadeemiatega, mille ametlik töökeel on portugali keel.

Lissaboni TA on Euroopa akadeemiate ühendus ALLEA liige.

## Struktuur
Akadeemia liikmeskond on jaotatud kahte klassi: Loodus- ja täppisteaduste klass ning humanitaar- ja sotsiaalteaduste klass. Klassid jagunevad omakorda sektsioonideks. 

*Loodus- ja täppisteaduste klass (portugali keeles *Classe de Ciências*, 'teaduste klass') jaguneb seitsmesse sektsiooni: füüsika; matemaatika; keemia; geo- ja kosmoseteadused; bioteadused; arstiteadus; inseneriteadused ja muud rakendusteadused.

*Humanitaar- ja sotsiaalteaduste klass (portugali keeles *Classe de Letras*, 'kirjandusklass') jaguneb samuti seitsmesse sektsiooni: kirjandus ja kirjandusteadus; filoloogia ja keeleteadus; filosoofia, psühholoogia ja kasvatusteadused; ajalooteadus ja geograafia; õigusteadus ja politoloogia; majandusteadus; sotsioloogia ning muud humanitaar- ja sotsiaalteadused.

## Liikmeskond
Liikmestaatused on järgmised: täisliige (*Académicos Efectivos*); rahvuslik korrespondentliige (*Académicos Correspondentes Nacionais*); brasiilia korrespondentliige (*Académicos Correspondentes Brasileiros*); välisliige (*Académicos Correspondentes Estrangeiros*); auliige (*Académicos Honorários*) ja emeriitliige (*Académicos Eméritos*).

Akadeemias on liikmeid kokku (2013. a seisuga) 295 inimest, sealhulgas 70 täisliiget, 120 rahvuslikku korrespondentliiget, 26 brasiilia korrespondentliiget, 72 välisliiget 5 auliiget ja 2 emeriitliiget.

Eesti teadlastest on akadeemiasse kuulunud arstiteadlane Ludvig Puusepp (valitud 1929, surnud 1942); praegu kuulub liikmeskonda mehaanikateadlane Jüri Engelbrecht (valitud 2010). 

## Välislingid
*Academia das Ciências de Lisboa Lissaboni TA koduleht (portugali)
Mustkunst

**Mustkunst** on etenduskunst, mis kuulub "lavakunstide sugukonda" ja selle peaeesmärk on meelelahutus, ning olemus seisneb illusioonide loomises ja publiku muutunud teadvuse seisundi esile kutsumises.
Mustkunst seisneb põhiliselt selles, et Mustkunstnik teeb miskit, millel on oma tagajärg, kuid siis juhtub midagi erakordset ja tihtilugu isegi võimatut ning publiku silmis on juhtunud "IME" ehk "illusioon" on tulnud avalikuks. Illusiooni taga on tegelikult peidus "saladus" ehk see, kuidas "vaataja" jaoks "näitemäng" on lavastatud ning üles ehitatud, arvestades seejuures inimkäitumise mustreid ja psühholoogiat.
Tegelikult suunab mustkunstnik vaataja tähelepanu kindlatele asjaoludele hetkes ja siis toimetab salaja omad liigutused ning väga ägedad ja nn "võimatud" asjad juhtuvadki.

## Trikkide lahtiseletusi

### Hiinapärased haakuvad rõngad

Hiinapärased haakuvad rõngad on klassikaline trikk, mis näeb ette, et mustkunstnik näitab publikule eraldatud terasrõngaid. Öeldes võlusõna, hakkavad rõngad keti kombel kokku. Hiljem võtab ta rõngad jälle ketist lahti ja näitab publikule. 

### Naise poolekssaagimine

Naisesaagimine on klassikaline trikk, mis näeb ette, et mustkunstnik toob lavale naise, paneb ta kirstu ja saeb kasti pooleks. Hiljem paneb ta jälle kastid kokku ja naine on elus ja terve.

### Topsid ja pallid (''cups and balls'')

Trikk, mis näeb ette pehmest materjalist pallide manipuleerimist topside all, millest palju versioone. Näiteks mustkunstnik paneb tagurpidi asetatud topsile vahtkummist pallikese, katab selle topsiga, koputab sinna ja pall läheb läbi topsi. Egiptuses Benin Hasani matusekambrist avastatud seinamaalil arvatakse olevat kõige varasem (2500 aastat e.m.a) säilinud kõnealloleva triki kujutis. Üks levinumaid tänavamustkunsti trikke, millega muu hulgas on läbi ajaloo petetud pealtvaatajatelt raha välja.

## Eesti mustkunstnikke
* Charlekas
* Meelis Kubo
* Marek Sandermat
* Erich Udras
* Jürgen Veber

## Vaata ka
*maagia
Lauritsapäev

**Lauritsapäev** on 10. augustil ja kirikukalendris on see Püha Laurentiuse mälestuspäev. 

Eesti rahvakalendris oli selle päevaga seotud tuletegemise tabud. Põhja-Eestis tähistas see päev ka kiikumisaja lõppu. Lõuna-Eestis oli lauritsapäev sokutapmise päev, samuti alustati sel päeval rukkikülvi.

## Vaata ka
*Lauritsakivi
*Esimene rukkiema päev

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis (BERTA) (vaadatud 16.07.2013)
Luutsinapäev

**Luutsinapäev** (ka: *luutsipäev*, *luutsnapäev*, *luutsi*) on 13. detsembril, kirikukalendris on see märtrina surnud Püha Lucia mälestuspäev. 

Eesti rahvakalendris on seda päeva tähistatud eriti Eesti rannarootslaste asustatud piirkonnas. Luutsipäeva ööd peeti aasta kõige pikemaks ja Juliuse kalendri järgi see nii ka on. Sel päeval valmistati jõuluehteid.

Eesti rannarootslaste aladel ja saartel tähistamisel jooksid ringi luutsid ehk kostümeeritud sandid, kes kontrollisid, kas kodudes on kõik korras ja puhas. Vastasel korral ergutati laisku vitstega.

Põhjamaades oli luutsinapäev jõule sissejuhatav päev, sel päeval koristati tube, süüdati küünlad ja korraldati rongkäike, kus kõnnib valges kleidis Luciaks kostümeeritud neiu, küünaldest kroon peas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis (BERTA) (vaadatud 16.07.2013)
Vincenzo Cerami

**Vincenzo Cerami** (2. november 1940 Rooma – 17. juuli 2013 Rooma) oli itaalia filmistsenarist.

Cerami tegi tihedalt koostööd itaalia filmilavastaja ja -näitleja Roberto Benigniga. Ta kirjutas stsenaariumi filmile "Elu on ilus" ("La vita è bella"), millega kandideeris stsenaristina Oscarile.
Macbeth (Itaalia film 1909)

**"Macbeth"** on  William Shakespeare'i näidendi "Macbeth" alusel Itaalias 1909. aastal valminud tummfilm. 

Peaosades olid Dante Cappelli, Maria Caserini, Amleto Palormi ja Ettore Pesci.
Insolubiilid

**Insolubiilid** (ladina *insolubilia*) on valetaja paradoksi ja selletaoliste paradokside rühm, mida uuriti skolastikas. Need arvati "sofismide" hulka. 

## Välislingid
*Paul Vincent Spade, Stephen Read. Insolubles. Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2009.
Jürissaare talumuuseum

**Jürissaare talumuuseum** on Mustvee vallas Võtikvere külas Jürissaare taluhoones asuv muuseum, mis tutvustab piirkonna talurahva majapidamist ja eluolu 20. sajandi alguses.

Muuseum avati 1988. aastal.

## Viited
Macbeth (Prantsusmaa film 1909)

**"Macbeth"** on  William Shakespeare'i näidendi "Macbeth" alusel Prantsusmaal 1909. aastal valminud tummfilm. Film linastus pärast Macbethi itaalia versiooni linastumist sama aasta 27. novembril.

## Viited
Kiideva muuseum

**Kiideva muuseum** oli Haapsalu linnas Kiideva külas asuv muuseum, kus eksponeeriti lähipiirkonna talude tööriistu ja tarbeesemeid. Paljud eksponaadid olid seotud kalapüügiga.

Muuseum tegutses 2000. aastast alates majas, mis kuulus Torontos elavale Henry Tomingale. Nõukogude ajal oli hoone Tallinna piimakombinaadi suvila. 2010. aastal lõpetas selts muuseumipidamise ning jagas museaalid tagasi omanikele, kuna rookatus laskis vett läbi. 2017. aastal kaalus vald maja äraostmist, kuid pidas omaniku küsitud 20 000–30 000 eurost hinda liiga kõrgeks.

## Viited

## Välislingid
* "Ridala vald peab Kiideva külaseltsi muuseumimaja liiga kalliks", Lääne Elu, 7. jaanuar 2017, lk 5
Eesriie

**Eesriie** ehk **lavaeesriie**, ka **lavakardinad**, on teatris lava saalist eraldav rippuv kangast kate. Etenduse ajaks tõmmatakse see üles ning etenduse või vaatuse lõppedes see langetatakse. 

Eesriideks võivad olla ka lava külgedele tõmmatavad kardinad. Eesriie varjab vaatajate eest laval toimuvad etenduse ettevalmistused. Eesriide ülestõstmine või külgedele tõmbamine on märguanne etenduse või vaatuse alguse kohta.
Koeru vallamuuseum

**Koeru vallamuuseum** on Järva vallas Koeru asulas asuv muuseum, mis tutvustab Koeru piirkonnaga seotud kultuuripärandit.

Muuseum asutati 1996. aastal.

Muuseum (ühtlasi ka muuseumi filiaal) haldab Carl Friedrich von Tolli kabelit.

## Viited
Macbeth (film 1908)

**"Macbeth"** on William Shakespeare'i näidendi "Macbeth" alusel Ameerikas 1908. aastal valminud tummfilm. See on tuntud näidendi esimene filmiversioon.

## Näitlejad
* William Ranous – Macbeth
* Paul Panzer – Macduff
* Charles Kent – Duncan
* Louise Carver – Lady Macbeth
* Édouard de Max
* Florence Lawrence – banketikülaline
* Florence Turner – banketikülaline
Tabanipäev

**Tabanipäev** ehk **tehvanusepäev** on 26. detsembril, kirikukalendris on see teine jõulupüha ja ühtlasi ristiusu esimese märtri püha Stephanose mälestuspäev. 

Eesti rahvakalendris tähistati tabanipäeva peamiselt Põhja-Eestis. 17. sajandi eesti tavade kohta on Johann Forselius kirjutanud, et "Tehvanuse päeval ratsutavad nad harilikult oma hobuseid ja lasevad neile aadrit; siis olevat need väledad jooksma ja kosuvat hästi." 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis (BERTA) (vaadatud 16.07.2013)
Romeo ja Julia (USA film 1908)

**"Romeo ja Julia"** on  William Shakespeare'i näidendi "Romeo ja Julia" alusel Ameerikas 1908. aastal valminud tummfilm. Peaosades olid Paul Panzer (Romeo) ja Florence Lawrence (Julia). Filmiti New Yorgi Central Parkis.

Tegemist on William Shakespeare'i tuntud teose esimese ekraniseeringuga Ameerikas. Kaks kuud varem oli linastunud Itaalias valminud "Romeo ja Julia".
Osvald Kivi

**Osvald Kivi** (16. juuli 1920 – 19. august 2004) oli eesti bibliograaf.

1951. aastal lõpetas ta Leningradi Ülikooli soome–ugri keelte erialal.

Aastatel 1952–1992 oli ta ENSV TA Keele ja Kirjanduse Instituudi bibliograaf. 

Ta osales muu hulgas aastabibliograafia "Soome-ugri ja samojeedi keeleteadus Nõukogude Liidus" koostamisel.

## Viited

## Välislingid
*Osvald Kivi Eesti raamatukogunduse biograafilises andmebaasis
Alfred Kasepalu

**Alfred Kasepalu** (kuni 1938 **Alfred Treiberg**; 21. märts 1927 Käända, Koluvere vald, Läänemaa – 14. september 2013 Tallinn) oli eesti põllumajandusteadlane ja kodu-uurija.

Õppis Leevre ja Maidla algkoolis, lõpetas Soonistes 7. klassi.  1956. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia maakorraldusinsenerina.

Seejärel töötas ta 1993. aastani Eesti TA Majanduse Instituudis.

Ta on muu hulgas Eesti maakondade lõikes uurinud põllumajandusettevõtete võrgu kujunemist ja arengut.

## Teoseid
"Mis peremees jätab, selle mets võtab. Maa kasutamine Eesti külas". Tallinn 1991

## Viited

## Kirjandus
*Priit Kasepalu. "Minu isa Alfred Kasepalu". // Aastaraamat 2013. Eesti Kodu-uurimise Selts, Eesti Muinsuskaitse Selts, Eesti Genealoogia Selts. Tallinn 2014. Lk 12–13
Wahl (perekonnanimi)

**Wahl**, **von Wahl**:
* Wahl, baltisaksa aadlisuguvõsa

* Edgar von Wahl, ka: Edgar de Wahl (1867, Olviopol (Pervomaisk), Ukraina  1948 Tallinn), Tallinnas elanud baltisaksa keeleteadlane, tehiskeele oktsidentaali looja. 
* Eduard (Georg) von Wahl (1833, Vatla1890, Tartu), arstiteadlane, Tartu ülikooli professor, rektor (1881–1885)
* Nikolai Karl Otto von Wahl (1833, Pajusi mõis – 1904, Pajusi mõis), baltisaksa poliitik ja mõisnik
* Olaus (Trystadius) Wahl, kullassepp Kuressaares aastail 1738–1770, Tallinna kaasmeister
* Walter von Wahl (1895, Pakaste – 1972, Bad Sachsa), baltisaksa päritolu Eesti ja saksa vaimulik
Rudolf Karelson

**Rudolf Karelson** (6. august 1929 Uulu vald – 25. september 2006) oli eesti keeleteadlane.

Ta lõpetas 1954. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal.

1961. aastast töötas ta Eesti Keele Instituudi leksikoloogia sektoris.   

Ta uuris muu hulgas eesti kirjakeele sõnavara ja oli üks "Eesti kirjakeele seletussõnaraamatu" toimetajaid. 

## Tunnustus
1993 – Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhind

## Viited
Marie Fredriksson

**Marie Fredriksson** (õieti Gun-Marie Fredriksson; 30. mail 1958 Össjö – 9. detsember 2019) oli Rootsi poplaulja ja laulukirjutaja, ansambli Roxette liige.

## Välislingid
*Marie Fredrikssoni koduleht
Musträstad (film 1915)

**"Musträstad"** on Harry Jamesi samanimelise Broadway näidendi alusel 1915. aastal USA-s valminud tummfilm. 

Filmi koopia on säilinud Kongressi raamatukogus. 1920. aastal valminud samaainelise ja samanimelise, kuid erinevate osatäitjatega filmi koopia on kaotsi läinud.

## Viited

## Välislingid
*Sisukokkuvõte (inglise keeles)
Virumaa piiskop

**Virumaa piiskop** (ladina keeles *Episcopus Vironensis*) oli 13. sajandil Põhja-Eestis Taani valdusse Virumaale Rooma-katoliku kiriku poolt nimetatud Lundi pepiiskopkonna Virumaa piiskopkonna pea.

1220. aastal haarasid Taani kuninga Valdemar II väed Virumaa oma võimu alla ja Taani preestrid ristisid maakonna. Viru- ja Järvamaale määrati eraldi piiskop, Ostrad. Paul Johanseni oletuse kohaselt oli piiskopkonna katedraalkiriku asukohaks valitud Tõrma ja jõuti ka selle ehitamisega alustada.

Mõõgavendade ordu vallutas 1227. aastal Põhja-Eesti ning lakkas Virumaa piiskopkond sisuliselt eksisteerimast. 1240. aastal taasasutati Lundi pepiiskopkonna Tallinna piiskopkond, siis liideti Virumaa piiskopkonna endised valdused Tallinna piiskopkonnaga.  

## Virumaa piiskopid
*abt Ostradus, 1220–1227,
*Diedrich Mindenist Vestfaalist, 1246–1272.

24. veebruaril 1248 määras paavst Innocentius IV Virumaa piiskopkonna Lundi peapiiskopkonna jurisdiktsiooni alla, kuid Liivimaa peapiiskop Albert Suerbeer oli nimetanud aasta varem Virumaa piiskopiks munk Dietrichi. Paavst Aleksander IV tegi 7. juulil 1260 Riia peapiiskop Suerbeerile ülesandeks määrata Virumaa piiskop mõne teise piiskopkonna piiskopiks. Diedrich ei tegutsenud kunagi oma piiskopkonnas Virumaal, kuid asudes Reinimaal, seadis ametisse preestreid, andis Rooma paavsti volitusel välja ametlikke tõestuskirju (saksa keeles *Urkunde*) ja pattude andeksandmise kirju.

## Vaata ka
*Tallinna piiskop
*Katoliku kirik Eestis
## Viited
Pärast balli

**"Pärast balli"** (prantsuse keeles "Après le bal") on 1897. aastal valminud prantsuse tummfilm, mille režissöör on Georges Méliès. 

Filmi on nimetatud ka maailma esimeseks täiskasvanutele mõeldud filmiks.

## Välislingid
* "Pärast balli" Youtube'is
Macbeth

"**Macbeth**" on William Shakespeare'i näidend. See arvatakse olevat kirjutatud ajavahemikul 1603–1607, tavaliselt dateeritakse see aastasse 1606. Esimesed teated selle etendamisest pärinevad 1611. aastast.

Vapper Šoti kindral nimega Macbeth saab nõidade kolmikult ennustuse, et ühel päeval saab temast Šotimaa kuningas. Ambitsioonidest ja oma naise poolt tegudele ajendatud Macbeth mõrvab kuningas Duncani ja võtab endale Šotimaa trooni. Seejärel valdab teda süütunne ja paranoia. Olles sunnitud sooritama üha uusi mõrvu, et kaitsta end vaenu ja kahtluste eest, saab temast peagi türanlik valitseja. Veresaun ja sellest tulenev kodusõda viivad Macbethi ja leedi Macbethi kiiresti hulluse ja surma meelevalda.

Shakespeare'i loo allikas on Šotimaa kuninga Macbethi, Macduffi ja Duncani kirjeldus *Holinshedi kroonikates* (1587), Inglismaa, Šotimaa ja Iirimaa ajalugu, mis on Shakespeare'ile ja tema kaasaegsetele tuttav, kuigi näidendi sündmused erinevad väga palju tõelise Macbethi loost. Tragöödia sündmusi on seostatud Henry Garneti hukkamisega 1605. aasta püssirohuvandenõus osalemise eest. 

Teatri lavataguses maailmas usuvad mõned, et näidend on neetud, ega maini kunagi selle pealkirja valjusti, viidates sellele hoopis kui "Šoti näidendile". Näidend on meelitanud Macbethi ja Lady Macbethi rollidesse mõned kõige tuntumad näitlejad ning seda on kohandatud filmi, televisiooni, ooperi, romaanide, koomiksite ja muu meedia jaoks.

## Vaata ka
"Macbeth", 2023. aasta lavastus Tallinnas

## Välislingid
Fultoni maakond (Georgia)

**Fultoni maakond** (*Fulton County*) on maakond USA-s Georgia osariigis. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Atlanta. 90% Atlantast asub Fultoni maakonnas, ülejäänud 10% asub DeKalbi maakonnas.

Maakonna pindala on 1385 km², millest 15 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 920 581. Aastal 2000 oli elanike arv 816 006.

## Naabermaakonnad

* Cherokee maakond (loodes)
* Forsythi maakond (kirdes)
* Gwinnetti maakond (idas)
* DeKalbi maakond (idas)
* Claytoni maakond (lõunas)
* Fayette'i maakond (lõunas)
* Coweta maakond (edelas)
* Douglase maakond (läänes)
* Cobbi maakond (läänes)

## Kaitsealad

* Chattahoochee River National Recreation Area (osa)

## Ajalugu

Fultoni maakond moodustati 20. detsembril 1853 DeKalbi maakonna lääneosast 144. Georgia maakonnana. Maakond on saanud nime maamõõtja Hamilton Fultoni järgi. Algselt koosnes maakond vaid DeKalbi ja Cobbi maakondade vahel paiknevast osast, kus asub Atlanta. 1932. aastal, ülemaailmse majanduskriisi ajal, liideti Fultoni maakonnaga pankrotistunud Miltoni maakond (täna Fultoni maakonna põhjaosa) ja Campbelli maakond (Fultoni maakonna lõunaosa).

## Viited

## Välislingid

* Fultoni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Fultoni maakond

**Fultoni maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* **[[Fultoni maakond (Arkansas)|Fultoni maakond]]** Arkansase osariigis
* **[[Fultoni maakond (Georgia)|Fultoni maakond]]** Georgia osariigis
* **[[Fultoni maakond (Illinois)|Fultoni maakond]]** Illinoisi osariigis
* **[[Fultoni maakond (Indiana)|Fultoni maakond]]** Indiana osariigis
* **[[Fultoni maakond (Kentucky)|Fultoni maakond]]** Kentucky osariigis
* **[[Fultoni maakond (New York)|Fultoni maakond]]** New Yorgi osariigis
* **[[Fultoni maakond (Ohio)|Fultoni maakond]]** Ohio osariigis
* **[[Fultoni maakond (Pennsylvania)|Fultoni maakond]]** Pennsylvania osariigis
DeKalbi maakond

**DeKalbi maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* **[[DeKalbi maakond (Alabama)|DeKalbi maakond]]** Alabamas
* **[[DeKalbi maakond (Georgia)|DeKalbi maakond]]** Georgias
* **[[DeKalbi maakond (Illinois)|DeKalbi maakond]]** Illinoisis
* **[[DeKalbi maakond (Indiana)|DeKalbi maakond]]** Indianas
* **[[DeKalbi maakond (Missouri)|DeKalbi maakond]]** Missouri osariigis
* **[[DeKalbi maakond (Tennessee)|DeKalbi maakond]]** Tennessees
Stephen Read

**Stephen Read** on Briti filosoof, Saint Andrewsi Ülikooli loogika ajaloo ja -filosoofia professor.

## Publikatsioonid
**Relevant Logic*, Blackwells 1988. Veebis
**Thinking About Logic: An Introduction to the Philosophy of Logic*, Oxford University Press, 1994 

## Välislingid
*Koduleht Saint Andrewsi ülikoolis
Richmondi maakond (Georgia)

**Richmondi maakond** (*Richmond County*) on maakond USA-s Georgia osariigis. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Augusta.

Maakonna pindala on 851 km², millest 11 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 200 549. Aastal 2000 oli elanikke 199 775.

## Naabermaakonnad

* Edgefieldi maakond (põhjas)
* Aikeni maakond (kirdes)
* Burke'i maakond (lõunas)
* Jeffersoni maakond (edelas)
* McDuffie maakond (läänes)
* Columbia maakond (loodes)

## Ajalugu

Richmondi maakond moodustati 5. veebruaril 1777. Maakond on nime saanud kolmanda Richmondi hertsogi Charles Lennoxi järgi.

## Viited
Londoni Trafalgari väljak

**"Londoni Trafalgari väljak"** on 1890. aastal tehtud inglise lühifilm, mille talletasid tselluloidist filmilindile Wordsworth Donisthorpe ja William Carr Crofts. Film näitab liiklust Londonis Trafalgari väljakul. Säilinud 10 kaadrit on esimene film, millel on kujutatud Londonit.

Film filmiti kinesigraafiga.

## Viited
Kukkuv kass

**"Kukkuv kass"** on prantsuse filmipioneeri Étienne-Jules Marey lühifilm. 

See on esimene film ajaloos, kus on kujutatud elusat kassi. Samuti on see esimene looma kujutav film.

## Välislingid
* "Kukkuv kass" Youtube'is