Linux

**Linuxi** all mõeldakse tavaliselt Linuxi tuumal põhinevat operatsioonisüsteemi, kuid algselt tähendas see ainult Linuxi tuuma. Linux võib tähendada ka selle operatsioonisüsteemi distributsiooni.

Linux on UNIXi-laadne ja suuremas osas POSIX-i nõuetele vastav operatsioonisüsteem, mis ühendab Linuxi tuuma, GNU projekti teegid ja abiprogrammid ning muu tarkvara terviklikuks operatsioonisüsteemiks. Selle tõttu väidab Free Software Foundation, et operatsioonisüsteemi peaks nimetama **GNU/Linux**, et mitte alahinnata GNU osa operatsioonisüsteemi loomises. See väide on aga vaidlusalune – ka Linuxi algse looja Linus Torvaldsi poolt, kuna on olemas ka Linuxi tuuma kasutavaid operatsioonisüsteeme, mis ei sisalda GNU komponente.

Linux arendati algselt vaba operatsioonisüsteemina Intel x86 arhitektuuriga personaalarvutitele, kuid aja jooksul on seda kohandatud ja arendatud kasutatavaks rohkematel riistvaraplatvormidele kui ükski teine operatsioonisüsteem. Kuna Linuxil põhinev Android on nutitelefonides võrreldes teiste mobiilseadmete operatsioonisüsteemidega suures ülekaalus, on Linux paigaldatud kõige suuremale hulgale tavakasutaja seadmetele maailmas. Lisaks sellele on Linux oma tavavormis juhtiv operatsioonisüsteem superarvutitel ning infrastruktuuri- ja tavaserveritel. 2026. aasta jaanuari hinnangutel on Linux kasutusel umbes 4,0% personaalarvutites (lauaarvutid ja sülearvutid). Koos samuti Linuxi tuuma kasutava Chromebook-arvutitega on Linuxi kasutajate hulka hinnatud 11%-le.

Linux on väga populaarne ka manussüsteemidel – seadmetel, mida luuakse vastavalt vajadusele. Nendel seadmetel on tihti operatsioonisüsteem juba püsivaraga kaasas, nagu näiteks ruuterid, televiisorid, tahvelarvutid ja mobiiltelefonid.

Linux on tuntuim näide vabast ja avatud lähtekoodiga arendusmudelitega tarkvarast – erinevalt teistest levinumatest operatsioonisüsteemidest (nt Microsoft Windows ja Mac OS X) on kogu selle lähtekood avalik ja igaüks võib seda kasutada, muuta ja levitada GNU Avaliku Litsentsi määratud tingimustel.

Suuremad/levinumad Linuxi distributsioonid on Debian, Ubuntu (Ubuntu Unity,Ubuntu Studio,Ubuntu MATE,Ubuntu Cinnamon,Ubuntu Budgie,Lubuntu, Kubuntu, Edubuntu, Xubuntu,Ubuntu Kylin), Red Hat (Fedora, Centos, Scientific Linux, Alma Linux, Rocky Linux, Oracle Linux), openSUSE, Debian, Mandriva, Gentoo, Arch Linux ja Slackware.

Personaalarvutite jaoks kohandatud distributsioonides on lisaks Linuxi tuumale enamasti ka X11 või Wayland graafiline töökeskkond ja mingi akendussüsteem ning mitmed distributsioonist olenevad tööriistad. Serveritele või isegi manussüsteemidele mõeldud Linuxi distributsioonid võivad lihtsuse, töökindluse ja kiiruse nimel välja jätta suure osa oma tööriistadest, graafilistest liidestest või isegi tuumast. Kuivõrd Linuxi lähtekood on avalik ja igaüks võib seda kasutada, saab soovi korral koostada ja kompileerida arvuti jaoks Linux-operatsioonisùsteemi igaüks ise, vt. Linux From Scratch.

## Ajalugu
### Eelkäijad
Linuxi põhiliseks eelkäijaks peetakse operatsioonisüsteemi Unix, mille lõid aastal 1969 Ameerika Ühendriikides AT&T Bell laboratooriumides Ken Thompson, Dennis Ritchie, Douglas McIlroy ja Joe Ossanna. Unix oli täielikult kirjutatud assemblerkeeles, kuna see oli tollel ajal hea praktika. Aastal 1973 kirjutas põhiliselt Dennis Ritchie selle ümber C programmeerimiskeelde.

Linuxi loomisel oli veel eeskujuks Andrew S. Tanenbaumi 1987. aastal õppeotstarbeks loodud Unixi-laadne 16-bitine MINIX, mis mahtus ühele ümbrikkettale (disketile). Kuigi MINIXi lähtekood oli avalik, ei lubanud litsentsitingimused MINIXit tasuta kasutada muudel eesmärkidel kui õppetööks.

### Loomine

Helsingi Ülikooli arvutiteaduse üliõpilane Linus Torvalds oli arvutitega tutvust teinud juba 11-aastaselt. Ta huvitus Unixi-laadsetest operatsioonisüsteemidest ja uuris põhjalikult ülikoolis õppetöös kasutatavat operatsioonisüsteemi MINIX. Jaanuaris 1991 ostis Torvalds endale Intel 80386 protsessoriga IBM PC klooni. Ta installeeris sellele MINIXi ja hakkas uurima võimalust luua operatsioonisüsteemi tuum, mida saaks installeerida personaalarvuteile ning mille kasutamisel ei oleks litsentsipiiranguid nagu MINIX-il. Mitme kuu oma operatsioonisüsteemi tuuma kallal töötamise järel pakkus ta valminud versiooni 0.02, 10000 rida programmi, oktoobris 1991 üleslaadimiseks Soome ülikoolide arvutivõrgu FUNET FTP serverisse ja kutsus kaasüliõpilasi üles sellega tutvuma ja seda soovi korral edasi arendama. Nime Linux pani Torvaldsi operatsioonisüsteemile serveri haldaja, Linuse sõber Ari Lemmke. 

Torvalds kompileeris tuuma oma arvutis MINIX-is. Kuna polnud võimalust Linuxi installeerimiseks, oli FTP-serverisse üleslaaditud Linux teistele ainult tutvumiseks ja uurimiseks. Linuxi arendamine oli seni ühe mehe hobi. Kuivõrd Linuse sõbrad said tuuma koodi Usenetist alla laadida, hakkas Linus varsti saama soovitusi ja täiendusi tuuma edasiarendamiseks. Linuxi arendamisel oli suureks sammuks edasi juba 1991. aasta lõpus peegelserveri loomine Põhja-Ameerikas, millega tekkis sealseil huvilistel võimalus tolleaegsete interneti kiiruste juures ettevõtmises kaasa lüüa. Linuxi versiooniks oli siis juba 0.11. Linuxi arendamises kaasalööjad toetasid tšekkidega Torvaldsit sedavõrd, et ta sai arendustööks osta uue tollal võimsa 486DX2 protsessoriga personaalarvuti. Nii muutus Linux juba arenduse esimesel aastal ühe üliõpilase huvitegevusest ühisettevõtmiseks. 

Järgmine oluline samm oli Torvaldsi poolt Linuxi tuuma viimine GNU Avaliku Litsentsi GNU GPL alla. See lõi kõigile õigusliku aluse kasutada ja edasi arendada tuuma, kuni järgiti GPL reegleid, ning kombineerida tuuma teiste GNU vahenditega ning muu vaba tarkvaraga. Nii muutus Linux tuuma häkkerite tegevusväljast täielikuks personaalarvutite operatsioonisüsteemiks, mida iga soovija võis oma arvutisse installeerida ja seda kasutada.

Linuxi esimene avalik tutvustus leidis aset 1993. aasta sügisel Taani Unixi-kasutajate assotsiatsiooni NLUUG konverentsil Edes.

### Nimetamine
Torvalds tahtis kutsuda enda loodud operatsioonisüsteemi Freaxiks. Kokku pandud sõnadest *free* (ingl. 'tasuta') ja x vihjena Unixile. Selle nime all hoidis Linus oma arvutis vajalikke faile. Ta oli mõelnud ka nimele Linux, aga loobus sellest, kuna see tundus liiga egoistlik. Helsingi Tehnikaülikooli failiserveri haldurile Ari Lemmkele Torvaldsi pakutud nimi ei meeldinud ja ta nimetas serverisse laaditud tuuma, versioon 0.02, Linuxiks. Lõpuks Linus nõustus nimega.

Linus on andnud välja helijuhise, kuidas tuleks nime "Linux" hääldada. ()

### Praegune arendustöö

 Linuxi tuuma arendamist juhib seniajani Linus Torvalds (veebruar 2026). Free Software Foundation arendab ja toetab GNU osasid ning Linuxi kommuun ja korporatsioonid arendavad kolmanda-osapoole GNU väliseid komponente. GNU väliste osade hulka kuuluvad Linuxi tuuma moodulid, kasutajate programmid ja tarkvarateegid. Linuxi arendamisel ei olnud detailset tegevuskava. Tuuma arendamine lähtus Unixi-laadsest operatsioonisüsteemist, aga edasine on olnud arenemine mutatsioonidega, kus mutatsioonide kasutuselevõtt on olnud valikuline. Kvaliteet on tagatud sadade kasutajate tagasisidega, leitud vead parandatakse kohe.

Linuxi kommuuniga liitumiseks tuleb liituda Linuxi arendajate postiloendiga ja lugeda nende kodulehel asuvat õpetust.

## Disain
### Ülesehitus
Linuxipõhine süsteem kasutab modulaarset Unixi sarnast operatsioonisüsteemi, kus operatsioonisüsteemi keskmes on monoliitne Linuxi tuum, mis korraldab arvuti tööd, arvutivõrguga suhtlemist ning juurdepääsu välisseadmetele ja failisüsteemidele. Välisseadmete kontrollerid võivad olla kas tuuma osad või laaditakse moodulitena mällu arvuti töötamise ajal.

Monoliitne tuum on operatsioonisüsteemi arhitektuur, kus terve operatsioonisüsteem töötab teises ruumis kui kasutaja, mida kutsutakse tuuma ruumiks (ingl *kernel space*) ja kontrollib kõike masinas toimuvat superviisorina. Selline tuum erineb teistest selle poolest, et see saab üksinda hakkama virtuaalse kõrgema taseme liidese loomisega arvuti riistvara peale, mille puhul kasutavad programmid süsteemi kutseid (ingl *system call*) suhtlemiseks tuumaga.

### Kasutajaliides
Linux operatsioonisüsteemiga arvutiga saab kasutaja suhelda kas käsurealt või graafilise kasutajaliidese vahendusel. Graafiline kasutajaliides on enamasti kasutusel personaalarvutite keskkonnas, samas kui serverites ja superarvutites kasutatakse enamasti ainult käsurida.

#### Graafiline kasutajaliides
Personaalarvutites on populaarsed graafilised kasutajaliidesed, millega tuleb kaasa töölaud, nagu GNOME, KDE, Xfce, LXDE, FVWM, Enlightenment, Window Maker. Graafilised kasutajaliidesed töötavad valdavalt X-serveri keskkonnas (X Window System), mis võimaldab graafilistel programmidel samas võrgus suhelda üle vajaliku protokolli ja lubab näidata ühes süsteemis töötavaid graafilisi rakendusi teises süsteemis nii, et ka kasutaja saab seda mõjutada. On mitmeid X-serveri süsteeme, aga X.Org on siiamaani kõige populaarsem.

Wayland on uuemat tüüpi graafiline server mille algne eesmärk oli asendada x11 protokoll. Aasta 2015 seisuga ei ole veel Waylandi suuremas mastaabis kasutusele võetud.

#### Käsurida
Käsurida, tuntud ka nimetusega *shell*, on käsurealiides, millega saab kasutada Linuxi süsteeme. Käsurida on tekstipõhine kasutajaliides, mis kasutab teksti nii sisendiks kui ka väljundiks. Kõige populaarsem käsurealiides on GNU Bourne-Again Shell (bash), mis algselt arendati GNU projekti raames. Käsurida kasutab suurem osa madala tasandi Linuxi osasid, kaasa arvatud mitmed osad kasutaja ruumist. Käsurida sobib eriti hästi korduvate tegevuste automatiseerimiseks, sest see on loodud kiiresti tegutsema suure hulga andmetega ja sellel on väga hea protsesside vaheline suhtlus. Lisaks on Linuxi kogukond loonud tööriistu enamiku tihti esinevate ülesannete täitmiseks ja lisaks sellele saab käske omavahel siduda, suunates ühe käsu väljundi teise käsu sisendisse. Käsurida on kasutatav ka graafilises kasutajaliideses terminali emulaatori aknas või eraldi virtuaalsel konsoolil.

## Kasutusalad
Linuxi distributsioonid on tihti disainitud kindlaks eesmärgiks. Kuigi iga levinud distributsioon saab enamasti levinud probleemidega hakkama, on kõvasti optimaalsem kasutada selleks loodud distributsiooni.

### Personaalarvutid
Linuxi kasutusmugavuse tõstmiseks personaalarvutitel on pühendatud viimasel ajal palju ressursse. Projektid nagu Upstart ja Systemd üritavad saavutada kiiremat käivitumist ja parandada kasutajamugavust. Samal ajal projektid Wayland ja Mir tahavad asendada x11 graafilist süsteemi, et suurendada jõudlust ja turvalisust.

Personaalarvutitel levinud Linuxi distributsioonid tulevad tihti graafilise süsteemiga ja neil on enamasti olemas vahendid kontoritööks, pildi- ja muusikatöötluseks, programmeerimiseks, andmebaaside haldamiseks. Vaba tarkvarana kättesaadava tarkvara hulk on väga suur ja mitmekesine. Veelgi lihtsamaks teeb kasutaja jaoks asja pakihaldussüsteem, mis lubab toetatud tarkvara paari nupuvajutusega installeerida repositooriumitest. Mitmed tarkvarafirmad pakuvad ka kommertstooteid paralleelselt MS Windowsile, Macile ja Unixile, kaasa arvatud Linux, nagu näiteks Mozilla Firefox, LibreOffice ja Blender.

Populaarsemateks personaalarvutite distributsioonideks peetakse Fedorat, Ubuntut, Mageiat, Debiani ja Linux Minti.

Linuxi turuosa personaalarvutitel oli 2025. aastal 4,7%, arvestades kõiki andmeid, kaasaarvatud veebilehekülgede vaatamisi. Erinevatel meetoditel saadakse sageli väiksem tulemus, kui mõningaid andmeid ei arvestata, näiteks arvutite müügi statistika järgi on turuosa palju väiksem, kuna Linuxit sageli ei osteta koos arvutiga. Linuxi turuosa kasvab kiirenevalt.


Pilt:Estobuntu-910-Desktop.jpeg|Estobuntu 9.10
Pilt:Debian-8-desktop-background.png|Debian 6.0
Pilt:Ubuntu_22.10_Kinetic_Kudu.png|Ubuntu 22.10 "Kinetic Kudu"


### Serverid

Linuxi distributsioonid on pikka aega olnud populaarsed serveritel ja tänapäevalgi jätkavad seda trendi stabiilsuse, turvalisuse ja vabaduse tõttu. Linuxi distributsioonid on LAMP pinu (Linux, Apache veebiserver, MariaDB/MySQL, Perl/PHP/Python) alustalaks, kuna Linuxis on seda lihtne üles seada. Seetõttu on ka võitnud Linux veebiarendajate ja -majutuspakkujate südamed.

### Klastrid ja superarvutid
Linux on populaarseks operatsioonisüsteemiks kobar- ja superarvutitel. 2015. aasta juunis töötas 500-st maailma parimast superarvutist 488 Linuxi operatsioonisüsteemiga.

Linux on väga paindlik – selle saab võtta väga väikesteks tükkideks nii, et alles jääb ainult optimaalne osa. Lisaks on Linux olemas väga paljudes süsteemides ja arhitektuuridega. Seega võib öelda, et Linux on hästi laienemisvõimeline.

### Nutiseadmed
Mitmed operatsioonisüsteemid nutiseadmetele, nagu nutitelefonid, tahvelarvutid ja televiisorid, põhinevad Linuxil. Suuremad sellised platvormid on näiteks Android, Firefox OS, Mer ja Tizen.

Android on nutitelefonide seas kõige populaarsem operatsioonisüsteem. Aasta 2015 teise kvartali seisuga on 82,8% müüdud nutitelefonidest Androidi operatsioonisüsteemiga.

Linuxiga töötas 19. aprillil 2021 Marsil esimese lennu teinud NASA helikopteri juhtarvuti.

Peamiselt tuleneb Linuxi populaarsus selle paindlikkusest, modulaarsusest ja GNU litsentsist, mille tõttu on kõvasti lihtsam kohandada Android vastavalt vajadusele kui on luua uus nutiseadmele sobiv operatsioonisüsteem.

## Vaata ka
* BSD, NetBSD, FreeBSD, OpenBSD
* Coreutils
* Glibc
* Richard Stallman

## Viited

## Välislingid

*Pingviin.org: Eesti Linuxi-kasutajate portaal ja foorum
*Linux.org
*Linux.ee
*Kernel.org
*Ftp.linux.ee
*CERT-EE: Mis on Stack Clash?, RIA blogi, 20. juuni 2017
*Dokumentaalfilm "Revolution OS"
*The Code: Story of Linux documentary (Multilingual)