open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arnold Toome

**Arnold Toome** (21. august 1919 Koosa, Kavastu vald, Tartumaa – 16. aprill 1985 Moskva) oli eesti majandus-, partei- ja riigitegelane.

Enne sõda õppis Tallinna Tehnikainstituudis elektrotehnikat. 1941. aastal mobiliseeriti Punaarmeesse, teenis Tatarstanis Zelenodolskis tööpataljonis, seejärel Eesti Laskurkorpuse 354. laskurpolgus. Lahingutes Velikije Luki all sai ta raskesti haavata.

1946. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi masinaehituse eriala. Hiljem lõpetas ka NSV Liidu Elektrijaamade Ministeeriumi Energeetika Akadeemia.

1940. aastal töötas ta konstruktorina tehases "Punane Krull". Pärast sõda töötas Eesti NSV Riiklikus Plaanikomisjonis vaneminspektorina, hiljem põlevkivi- ja keemiatööstuse osakonna juhatajana. Aastatel 1948–1961 töötas Eesti Energias.

Aastatel 1961–1971 oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riikliku Plaanikomitee esimehe esimene asetäitja.

1971. aastast surmani oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu alaline esindaja Moskvas NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures.

Aastatel 1971–1985 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VIII, IX, X ja XI koosseisu saadik.

1951. aastast oli ta NLKP liige, hiljem EKP Keskkomitee liige.

## Tunnustus
*1979 Eesti NSV teeneline ökonomist

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Toome, Arnold - Eesti NSV Ülemnõukogu kaheksanda koosseisu saadik (1971)
António Calvário

**António Calvário da Paz** (sündinud 17. oktoobril 1938) on Portugali laulja.
1964. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "Oração".
Tonicha

**Antónia de Jesus Montes Tonicha** (sündinud 8. märtsil 1946) on Portugali laulja.
1971. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "A festa da vida".
Fernando Tordo

**Fernando Travassos Tordo** (sündinud 29. märtsil 1948) on Portugali laulja.

1973. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "Tourada", mis kogus 80 punkti ja saavutas 10. koha.
Paulo de Carvalho

**Paulo de Carvalho** (täisnimi **Manuel Paulo de Carvalho da Costa**; sündinud 15. märtsil 1947) on Portugali laulja.
1974. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "E Depois Do Adeus".
Duarte Mendes

**José Henrique Duarte Mendes** (sündinud 7. augustil 1947 Lissabonis) on Portugali laulja.
1975. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "Madrugada".
Carlos do Carmo

**Carlos Manuel de Ascenção do Carmo de Almeida** (21. detsembril 1939 – 1. jaanuar 2021) oli Portugali laulja.

1976. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "Uma flor de verde pinho".
Os Amigos

**Os Amigos** oli Portugali ansambel.
1977. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Portugali lauluga "Portugal no coração", mis kogus 18 punkti ja saavutas 14. koha.
Gemini (ansambel)

**Gemini** oli Portugali ansambel.
1978. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Portugali lauluga "Dai li dou".
Manuela Bravo

**Maria Manuela de Oliveira Moreira Bravo** (sündinud 7. detsembril 1957) on Portugali laulja.
1979. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "Sobe, sobe, balão sobe".
José Cid

**José Albano Cid de Ferreira Tavares** (sündinud 4. veebruaril 1942) on Portugali laulja.
1980. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "Um grande, grande amor".
Võõpsu tulekahju

**Võõpsu tulekahju** oli 2. mail 1939 Võrumaal Võõpsus toimunud tulekahju. Tulekahjus hävis pool asulast ehk 31 elamut. Võõpsus elas tollal umbes 500 elanikku.

## Viited

## Välislingid
*Võõpsu tulekahju süüdlast karistati. Päewaleht, nr. 167, 22. juuni 1939 (artikkel DIGAR-is)
Tartu ülikooli peahoone tulekahju

**Tartu ülikooli peahoone tulekahju** oli ööl vastu 21. detsembrit 1965 Tartu ülikooli peahoones toimunud tulekahju.

Tulekahjus hävis 900 m² põrandapinda (kogu peahoone põrandapind oli 6255 m²). Eeluurimise käigus tuvastati, et põleng oli saanud alguse hoone teisel korrusel asunud üldfüüsika kateedri üldpraktikumi pimedas (ilma akendeta) ruumis elektririkkest. Peahoone taastati 1. septembriks 1966, ülikooli aula aga 28. aprilliks 1967. Esimest kontserti dirigeeris Neeme Järvi. 

## Viited
Ob (linn)

**Ob** on linn Venemaal Novosibirski oblastis. Asub Novosibirskist 5 km lääne pool, 10 km kaugusel Obi jõest.

## Ajalugu
Asula tekkis raudteejaama juurde ja kandis 1934. aastani nime Tolmatšovo. Aastal 1947 sai aleviks ja 1969 sai linnaõigused.

## Viited

## Välislingid

* Obi koduleht
Sviby tulekahju

**Sviby tulekahju** oli 13. juunil 1932 Vormsi saarel Sviby külas toimunud tulekahju. Tulekahjus hävis peaaegu kogu küla hoonestus.

Tulekahju sai alguse Nibundase talu elumajast. 

## Tulekahju põhjus
Sel päeval oli pererahvas läinud kaugemale toimetama, koju jäi peremehe 73aastane ema Maria Österlin, kes tegi pliidi alla tule ja käis õues puid toomas, kuid pliidi ette oli jäetud peremehe hööveldamisest jäänud laastuhunnik, kuhu sattus koldest säde, laastud süttisid ning neist tõusnud leegid süütasid seejärel tapeedi.

Kuna sel päeval oli ilm kuum, kuiv ja tuuline, levis tuli tihedalt hoonestatud ja paljuski õlgkatustega külas kiiresti teistesse taludesse. Samuti olid paljud teistegi talude elanikud kas põllutöödel või merel. Külas polnud tuletõrje veepritsi.

## Tule kahju
Küla 36 talust põles ära 21, koduta jäi 118 inimest. Rahaline kahju oli 150 000 krooni. Tulekahju järel toetasid toiduga ümbruskonna külad, samuti tuli appi Punane Rist ja kuna peagi pidi toimuma Rootsi kuninga visiit, andis ka kuningas annetusi. Pärast tulekahju planeeriti uute hoonete paigutus senisest hajutatumalt.

## Viited

## Välislingid
*http://www.delfi.ee/news/paevauudised/ekspress/vanainimene-kuttis-pliiti-ja-poletas-sviby-kula-maha?id=78528631
*https://online.le.ee/2012/07/06/vormsi-muuseumis-on-naitus-sviby-suurpolengust/
Eesti Mesinduse Koostöökogu

**Eesti Mesinduse Koostöökogu** (EMK) on 19. detsembril 2014 loodud omavahelise koostöö ja mesinduse kui majandusharu edendamiseks mõeldud avatud ja demokraatlik ühingute koostöövorm, mille peamiseks eesmärgiks on liikmete omavaheliste arutelude tulemusena kujundada võimalikult ühised ja selged seisukohad suhtlemiseks partneritega nii avalikus, era- kui ka kolmandas sektoris. EMK on Eesti riigiasutustele partneriks mesindust puudutavate õigusaktide väljatöötamisel ja täiendamisel. 

MTÜ Eesti Kutseliste Mesinike Ühingu, MTÜ Saaremaa Meetootjate Ühingu ja MTÜ Eesti Mesilaste Tõuaretajate Seltsi asutatud Koostöökogu koondab endasse mesindusorganisatsioone, mille liikmete jaoks on mesindus eluviis, elukutse ja osa Eesti põllumajandusest. Koostöökogu on avatud liitumiskõnelusteks nendele mesindusorganisatsioonidele, kelle eesmärgid ühtivad Koostöökogu eesmärkide ja tööpõhimõtetega. 

Valdkonnad, millele EMK keskendub:
* Mesilaste tervis, sh. veterinaarabi ja taimekaitsega seotud küsimused
* Eesti meeturu korrastamine
* Põllumajandustoetused meetootjatele – optimaalse tarutoetuse mudeli väljatöötamine
* Eesti mahemesinduse nõuete ühtlustamine Euroopa Liidu reeglistikuga
* Eesti meetootmise arengukava väljatöötamine
Eesti Mesinduse Koostöökogu käsitlus Eesti mesinduse probleemvaldkondadest ja ettepanekud kitsaskohtade kõrvaldamiseks esitati 19.jaanuaril 2015 mesinduse ümarlaul Maaeluministeeriumis. 

## Liikmed
* MTÜ Eesti Kutseliste Mesinike Ühing
* MTÜ Eesti Mesilaste Tõuaretajate Selts
* MTÜ Lääne-Viru Mesindusselts
* MTÜ Põltsamaa Mesinike Selts
* MTÜ Tallinna Mesinike Selts
* MTÜ Saaremaa Meetootjate Ühing
* TÜ Eesti Mee Ühistu
* MTÜ Pärnumaa Mesinduse Selts
* Eesti Mesinike Liit

## Viited
Langobardide kuningate loend

**Langobardide kuningad** või ***reges Langobardorum*** (ainsuses *rex Langobardorum*) valitsesid seda germaani rahvast 6. sajandi algusest kuni langobardide identiteedi kadumiseni 9. ja 10. sajandil. Pärast aastat 568 kutsusid langobardi kuningad endid mõnikord Itaalia kuningateks (*rex totius Italiae*). Pärast aastat 774 ei olnud nad langobardid, vaid frangid. Lombardia raudkrooni (*Corona Ferrea*) kasutati langobardi kuningate ja hiljem Itaalia kuningate kroonimisel sajandeid.

Esmased allikad langobardide kuningate kohta enne frankide vallutusi on anonüümne 7. sajandi *[[Origo Gentis Langobardorum]]* ja Paulus Diaconuse 8. sajandi *[[Historia Langobardorum]]*. *Origo*s loetletud esimesed kuningad (Letingite-eelsed) on peaaegu kindlasti legendaarsed. Nad valitsesid arvatavasti Suure rahvasterände ajal. Esimene langobardide traditsioonist sõltumatult tõendatud on valitseja Tato.

### Varajased valitsejad
#### Legendaarsed valitsejad
***[[Sceaf]]**
***Agelmund**
***Lamissio**
***Ybor** ja **Agio**, vennad, üheskoos oma ema **Gambaraga**, kes juhtis väljarännet Skandinaaviast
***Agilmund**, Agio poeg
***Laiamicho**

#### [[Letingite dünastia]]
Letingid olid esimene dünastia Lethuci ajast alates. Viimane Lethuci järglastest valitseja oli Walthari, kelle poja kõrvaldas Audoin Gausi perekonnast.

*Lethuc (tegutses u 400), valitses umbes 40 aastat.
*Hildeoc (5. sajandi keskpaik)
*Godeoc (480. aastad), viis langobardid tänapäeva Austria territooriumile
*Claffo (tegutses u 500)
*Tato (6. sajandi algus, suri võib-olla aastal 510), tema poeg Ildichis suri maapaos
*Wacho (510–539), Unichuse poeg
*Walthari (539–546), Wacho poeg

#### [[Gausi dünastia]]
*Audoin (546–565), viis langobardid Pannooniasse

### Itaalia kuningad

#### [[Gausi dünastia]]
*Alboin (565–572)

#### Nimetu dünastia
*Klef (572–574)
: *[[Hertsogite valitsemine]]* *(kümme aastat interregnumit)*
*Authari (584–590), eelmise poeg
*Agilulf (591 – u 616), eelmise nõbu

#### [[Baieri dünastia]]
*Adaloald (u 616 – u 626)

#### Mittedünastiline kuningas
*Arioald (u 626 – 636)

#### [[Harodingid]]
*Rothari (636–652)
*Rodoald (652–653)

#### [[Baieri dünastia]], esimene restauratsioon
*Aripert I (653–661)
*Perctarit ja Godepert (661–662)

#### [[Benevento hertsogite ja vürstide loend|Benevento dünastia]]
*Grimoald (662–671)
*Garibald (671)

#### [[Baieri dünastia]], teine restauratsioon
*Perctarit (671–688) (maapaost tagasi kutsutud)
*Alahis (688–689), mässaja
*Cunincpert (688–700)
*Liutpert (700–701)
*Raginpert (701)
*Aripert II (701–712)

#### Mittedünastilised kuningad
*Ansprand (712)
*Liutprand (712–744)
*Hildeprand (744)
*Ratchis (744–749)
*Aistulf (749–756)
*Desiderius (756–774)

#### [[Karolingid]]e dünastia
Karl Suur vallutas langobardid aastal 774 paavst Hadrianus I kutsel.

*Karl Suur (774–781), personaalunioonis, andis kuningavõimu kolmandale pojale, Pippinile
*Pippin (781–810), kuningas Karl Suure võimu all
*Bernhard (810–818)
*Lothar I (818–839)
*Ludwig II (839–875)

Tiitel *rex Langobardorum*, sünonüümne tiitliga *rex Italiae*, kestis kõrgkeskajani, kuid hilisemad valitsejad olid juba Itaalia kuningad.
Luule Allika

**Luule Allika** (sünninimi **Luule Saareke**; 7. mai 1929 Valga – 27. juuni 2004 Tallinn) oli eesti tööstusjuht ja rahvasaadik.

1948. aastal lõpetas ta Tallinna 7. Keskkooli. 1963. aastal lõpetas Tallinna Kergetööstuse Tehnikumi tehnik-tehnoloogina. 1969. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi rahvamajanduse planeerimise erialal.

1948. aastast töötas ta Tallinna pesumajas õmblejana. Hiljem omandas praakeri ja juurdelõikaja eriala, seejärel töötas vahetusmeistri, konstruktori, vanemmeistri, peakonstruktori ja peainsenerina.

1975. aastast oli ta V. Klementi nimelise Õmblustootmiskoondise direktor, 1987–1990 peadirektor.

Aastatel 1990–1993 oli ta AS Elina direktori asetäitja tootmise alal, 1994–1995 AS Schmidt ja Ko meister, 1996. aastast OÜ Klotax meister.

Aastatel 1980–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu saadik. Eesti NSV Ülemnõukogu X koosseisus oli ta naiste töö ja olme ning emade- ja lastekaitse komisjoni sekretär, Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisus sama komisjoni esimehe asetäitja.

NLKP liige 1971. aastast, oli ka EKP revisjonikomisjoni liige. 1986. aastast EKP Keskkomitee liige.

Ta on maetud Rahumäe kalmistule.

## Tunnustus
*1980 Eesti NSV teeneline tööstustöötaja

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. V. Klementi nim Õmblustootmiskoondise direktor Luule Allika (1982)
Keele Infoleht

**Keele Infoleht** on eesti keelekorralduse teemasid kajastav kvartalileht.

Keele Infoleht on ilmumist alustanud kahel korral: esmalt Eesti keelenõukogu teatajana ja siis selle väljaandena 31. oktoobril 2006. Teist korda hakkas Keele Infoleht ilmuma 21. septembril 2007, kui ilmus Sirbi lisalehena numbri all 1(3). Väljaandjaks on sealtpeale SA Kultuurileht, kuid lehe aluseks on jätkuvalt Eesti keelenõukogu avanumbri sedastus, et keeleküsimustega seoses räägitakse sageli "vaid ebamäärasest eesti keele ja selle puhtuse säilitamise vajadusest, omamata ülevaadet, mis vahenditega seda tegelikult on võimalik teha ja mis projektid-programmid-tegemised meie riigis selle nimel juba käimas on".  

Paberkujul ilmub leht HTMi rahastatuna neljal leheküljel neli korda aastas sama kuupäeva Sirbi vahel, elektrooniliselt leiab selle Sirbi kodulehelt. Lehe toimetaja on Aili Künstler, kujundaja Piia Ruber. Adressaadina on silmas peetud laia silmaringiga lugejat, kes huvitub eesti kultuurist, mille põhikandja on põhiseaduse järgi eesti keel.

## Viited
Sadala palvela

**Sadala palvela** on Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Sadala külas asuv baptistide palvela. Palvelat kasutab Sadala baptistide kogudus.

Palvela ehitati 1911.

## Viited

## Välislingid
*Sadala palvela Teeliste kirikute andmebaasis
Hüdrauliline press

**Hüdrauliline press** on seade, mis kasutab hüdraulilist silindrit, et luua survejõudu.

Seade põhineb Pascali seadusel – surve on suletud süsteemis konstantne. Press kasutab mehaanilise hoova hüdraulilist ekvivalenti ehk ühe osa süsteemist moodustab pumbana töötav kolb, mille nõrk mehaaniline jõud mõjutab väikest ristlõikepindala. Teine osa süsteemist on suurem kolb, mis tekitab võrdlemisi suurt mehaanilist jõudu. Muutes silindrite diameetreid, on võimalik jõudu suurendada ja tõsta või vormida väga raskeid ning tugevaid esemeid. Peamiselt kasutatakse seadet sepistamiseks, kinnitamiseks ja metallist osade vormimiseks, kuid ka veel mahla pressimiseks ja lihtsalt erinevate esemete purustamiseks.  

## Viited
Mitmepealine kaal

**Mitmepealine kaal** on kiire, täpne ja töökindel kaalumisvahend, mida kasutatakse nii toidu kui ka toiduks mittekasutavate toodete pakendamisel.

## Ajalugu
Mitmepealine kaal leiutati 1970. aastatel Ishida  inseneride poolt ning võeti peagi kasutusele paljudes toiduainetööstuste ettevõtetes üle maailma.

Tänapäeval on mitmepealine kaal tänu suurele kaalumise kiirusele ja täpsusele pakenditööstuses laialdaselt levinud ning seda valmistavad mitmed tootjad kogu maailmas. Mõned tootjad pakuvad terviklikke pakendamisliine mitmepealise kaalu ja teiste pakkeseadmetega.

## Tööpõhimõte
Tavaline sihtkaal iga paki kohta võib olla 100 grammi toodet, mis sisestatakse mitmepealise kaalu pealt osast, kust see jaguneb salvedesse. Iga salv kukutab toote kaalsalve, kui salv tühjaks saab.

Jagunemine toimub tavaliselt kas gravitatsiooni, vibratsiooni või tsentrifugaaljõul. Sisestamist kontrollib vibratsioon, gravitatsioon, rihmad või kruvisüsteemid.

## Mitmepealine kaal ettevõtetes
Mitmepealine kaalumine on abiks järgmistel töödel:

**Kottide täitmine**

Kottide arv võib olla suur. Kaal suudab täita väga erineva suurusega kotte, alustades imetillukestest ja lõpetades mitmeid kilosid kaaluvate toitlustuskottidega.

**Segakaalumine**

Mitmepealine kaal suudab segada ja jagada pakkidesse tooteid, kus on kuni kaheksa erikomponenti. Kaal on jagatud sektsioonideks, igaühel neist on oma sisestus. Näiteks hommikuhelbeid suudab kaal pakkidesse jaotada nii, et samal ajal satub igasse pakki võrdsetes kogustes muid lisandeid.

## Rakendused
Algselt kasutati seadeldisi juurviljade kaalumiseks, 1970. ja 1980. aastatel lisati veel võimalused snäkkide ja kondiitritoodete pakendamiseks. Algul oli kergem kaaluga kasutada ümaraid tooteid, hiljem arendati seadet nii palju edasi, et sellega oli võimalik väga kiiresti ja efektiivselt kaaluda põhimõtteliselt kõike.
Mitmepealise kaaluga saab kaaluda ja pakenditesse jaotada: kleepuvaid tooteid (kala, linnuliha, juust); graanuleid ja pulbreid (kohvioad, teepurud); õrnad tooted (käsitööšokolaadid, gurmeeküpsised); komplekssed tooted (ühel alusel asuvad erinevad toidud, kus igat toodet on õiges koguses).

## Viited
Kannmikser

**Kannmikser** (ka *blender*) on külgeehitatud kannuga mikser ainete segamiseks, vahustamiseks või peenestamiseks.

Kannmikser on üldiselt kasutusel köögis ja laboratooriumites. Seadet kasutatakse söögi ja teiste ainete segamiseks, püreestamiseks või emulgeerimiseks. Kannmikser koosneb kannust ja selle põhjas olevast metallist terast, mille paneb pöörlema elektriline mootor. Tugevamad seadmed suudavad purustada jääd.
Jausa palvela

**Jausa palvela** on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Jausa külas asuv baptistide palvela.

Palvela ehitati 1923. Palvela sarnaneb ehituse poolest Hiiumaa vallas asuva Luguse palvelaga. 

## Viited

## Välislingid
*Jausa palvela Teeliste kirikute andmebaasis
Traathari

**Traathari** on väga levinud tööriist, mida kasutatakse peamiselt pindade puhastamiseks lihvimise teel. Traatharjade kasutusalad, materjalid, tegumoed ja seega ka omadused varieeruvad olenevalt harja otstarbest.

## Kasutusalad

Traatharju kasutatakse peamiselt lihvimise eesmärgil, näiteks rooste või vana värvi eemaldamiseks, elektrit juhtivate pindade puhastamiseks kontakti parandamise eesmärgil ning isegi suurte loomade (näiteks hobuste) hammaste ja kapjade puhastamiseks. 

## Materjalid

Traatharjadel on tihti kergesti vormitavast materjalist (plast, puit) käepidemed, mille külge on kinnitatud traadid vaigu, liimi või klambriga. On ka variante, kus kinnitatud on üks pikk paika “õmmeldud” traat. On olemas ka pöörlevate elektritööriistadega kasutatavad harjad, mille käepide on asendatud universaalse ühendusega. 

Üldiselt kasutatakse traatharja harjaste valmistamisel suure süsinikusisaldusega terast, kuid on harju, mis on valmistatud ka muust materjalist, näiteks alumiiniumist, messingust, pronksist, või on terasharjased kaetud teise metalliga (näiteks brass). Varieeruvad metallide füüsikalised ning mehaanilised omadused defineerivad ka eri materjalist harjaste kasutusalad.

## Traatharjade tüübid

Traatharju on väga palju tüüpe ning neid jagatakse nii kuju kui ka ettenähtud kasutusala järgi. Näiteid traatharjade eritüüpidest:
* silinderharjad
* motoriseeritud harjad
* viilipuhastusharjad
* keermepuhastusharjad
* käsiharjad
* nühkimisharjad
* traatharjastega põrandaharjad
* elektritööriistade traatharjad
* jne

## Eriomadused
Eriomaduste hulka kuuluvad harjaste sirgus või sissepressitud mustrid, ümardatud lõiked, lõikamata traat ja palju muud. Traatharjad võivad ka olla kuivlibesti või muu lõikamist hõlbustava ainega, mida pühitavale pinnale lisatakse. Keerlevate traatharjade harjaseid hoidvad rattad on tihti kinnitatud metallist kinnitusvarre külge. 

## Rakendused
Traatharju kasutatakse peamiselt puhastamiseks. Jäigad harjased võimaldavad agressiivsemat ja sügavamale ulatuvat puhastust kui tavalised harjad ning olenevalt harjase tüübist kattematerjali, oksiidikihi ja materjali pindmise kihi eemaldamist (tavaliselt reageerimata materjali paljastamise ja pinna homogeensuse tagamise eesmärgil).

## Viited
Antsla baptisti palvemaja

**Antsla baptisti palvela** on Võru maakonnas Antslas aadressil Jaani tänav 24 asuv baptistide palvela. Antslas on ka vennastekoguduse kasutatav Antsla Nahksepa palvela.

Palvela valmis veski ümberehitamise tulemusena 1939.

## Viited

## Välislingid
*Antsla palvela Teeliste kirikute andmebaasis
Kehra palvela

**Kehra palvela** on Harju maakonnas Kehras asuv baptistide palvela.

Palvela valmis 1990 endise Kehra sovhoosi kontor-klubi (projekteerinud Vilen Künnapuu) ümberehitamise tulemusena. Enne seda kasutas Kehra baptisti kogudus Raja tänaval 3 asunud palvelat.

## Viited

## Välislingid
*Kehra palvela Teeliste kirikute andmebaasis
Rapla palvela

**Rapla palvela** on Rapla maakonnas Raplas asuv baptistide palvela.

Palvela ehitati 1997.

## Vaata ka
*Rapla kirik

## Viited

## Välislingid
*Rapla palvela Teeliste kirikute andmebaasis
Square One (BLACKPINK)

**Square One** on Lõuna-Korea ansambli **[[BLACKPINK]]** (stiliseeritult **BLΛƆKPIИK**) 2016. aastal ilmunud debüütalbum.  

Album sai avalikult saadavaks 8. augustil 2016. Mõlemad lood sellel albumil said esimese ja teise koha Billboard World Digital Songs edetabelis samuti 8. augustil 2016.  

## Laulunimekiri
# WHISTLE (Pikkus: 3:32)
# BOOMBAYAH (Pikkus: 4:01)

## Viited
Kärdla palvela

**Kärdla palvela** on Hiiu maakonnas Kärdlas aadressil Kabeli tänav 3 asuv baptistide palvela.

Palvela ehitati 1895.

1949 võõrandati palvela Kärdla baptisti koguduselt. Eesti taasiseseisvumise ajal oli palvela halvas seisukorras. Palvela taastamistööd lõpetati augustis 2007.

## Viited

## Välislingid
*Kärdla palvela Teeliste kirikute andmebaasis
Gambia kuninganna

**Gambia kuninganna** (inglise keeles alates 18. juunist 1965: *Queen of the Gambia and all Her other Realms and Territories, Head of the Commonwealth*) oli Gambia riigipea 18. veebruarist 1965 kuni 24. aprillini 1970.

Ainus kuninganna oli Elizabeth II, keda kohapeal esindas kindralkuberner. 3.–5. detsembril 1961, enne iseseisvumist, külastas kuninganna Gambia kolooniat.
Trinidadi ja Tobago kuninganna

**Trinidadi ja Tobago kuninganna** (inglise keeles alates 2. novembrist 1962: *By the Grace of God, Queen of Trinidad and Tobago and of Her other Realms and Territories, Head of the Commonwealth*) oli Trinidadi ja Tobago riigipea 31. augustist 1962 kuni 1. augustini 1976.

Ainus kuninganna oli Elizabeth II, keda kohapeal esindas kindralkuberner. Elizabeth II külastas oma valitsusajal Trinidadi ja Tobagot 7.–9. veebruarini 1966; hiljem on ta seda teinud veel 1985. ja 2009. aastal.
Solange Berry

**Solange Berry** (23. november 1932 Charleroi – 26. jaanuar 2018) oli Belgia laulja.

1958. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "Un grand amour", saavutades ühe punktiga üheksanda koha.
Dražnja

**Dražnia** (vene keeles *Dražnja*, transkribeerituna **Dražnja**) on Minski linnaosa, mis asub linna idaosas Partyzanski rajooni territooriumil.

Linnaosas asub trollidepoo. Selles piirkonnas asuvad valdavalt toiduainetetööstuse ettevõtted: õlletehas, piimakombinaat, kondiitrivabrik, leivatehas, vahuveini valmistav ettevõte. Seal asub ka üks Minski soojuselektrijaam. Haridust annavad kaks keskkooli.

Dražnja territooriumile jääb Minski ainus raba, mille pindala on küll kõigest üks hektar.

## Ajalugu
Linnaosa kohal asus varem Dražnia küla, kus 1917. aastal oli 102 elanikku. Külast 1-2 kilomeetri kaugusel asusid paar talu ja kõrts, mis 1930. aastatel külaga liideti. Dražnia maad liideti Minskiga aastal 1959. Küla majad lammutati suuremalt jaolt XX sajandi lõpus, viimane neist 2010. aastal.

## Viited

## Välislingid

*Linnaosa mitteametlik koduleht
Camillo Felgen

**Camille Jean Nicolas Felgen** (17. november 1920 – 16. juuli 2005) oli Luksemburgi laulja.

1960. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "So laang we's du do bast".

1962. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "Petit bonhomme".
Keeleline pööre

**Keeline pööre** tähistab filosoofias ja inimteadustes valdkonna tõlgendamiskeskme ja meetodite kasutamise nihkumist kogemuses väljendatud keelele ning nendes valdkondades toimunud muutusi. Pööre algas 20. sajandil keeleteaduses ja filosoofias oletusest, et keel pole tegelikkuse ja kogemuse edastamise sõltumatu vahendaja. Erinevatelt lähtealustelt hakati uurima, mida me keelega teeme, ehk täpsemalt, mida keel tegelikkuse või meiega teeb.

Keelelise pöördeni viisid avastused keeleteaduses. Kandvat rolli selles mängisid Ludwig Wittgenstein, John Austin ja Mihhail Bahtin. Vastavalt uuele keelekontseptsioonile hakati sotsiaalse tegelikkuse alusena nägema keelt. Avastuste tulemusena muutus arusaamine keele tähtsuse rollist mõtlemise, tunnetamise, ja teadmiste konstrueerimise protsessis. Kõik mõisted, kategooriad ja tähendused ning teadmised tervikuna tekivad ja elavad edasi keeles. Keele kaudu osalevad inimesed maailma kujundamises, tundmaõppimises ja taasloomises.

Mõistet "keeleline pööre" kasutas esimesena Gustav Bergman ja laiemalt Richard Rorty 1967. aastal ilmunud antoloogias "The linguistic turn". Arvatakse, et saksa hermeneutilises filosoofias toimus keeleline pööre juba 18. sajandil.

Keeleline pööre pole teaduslik ega filosoofiline teooria. Keelelist pööret käsitlevast kirjandusest võib leida erinevaid lähenemisi. Filosoofid keskenduvad keelefilosoofilistele aspektidele, keeleteadlased keele ja kommunikatsiooni uurimisele ning sotsiaalteadlased sellele, kuidas muutunud arusaam keele rollist mõjutab sotsiaalse tegelikkuse mõistmist ja selle tundmaõppimist. 

## Viited

## Kirjandus
* Strömpl, J., Selg, M., Linno, M. (2012). Narratiivne lähenemine sotsiaaltööuurimuses: laste väärkohtlemise lood. Tartu, TÜ Kirjastus.
Willem Duyn

**Wilhelmus Jacobus Duyn** (31. märts 1937 – 4. detsember 2004) oli Hollandi laulja, muusik ja näitleja.

Ta oli ansambli Mouth & MacNeal liige, mis esindas Hollandit 1974. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel.
Stsjapjanka

**Ściapianka** (vene keeles *Stepjanka*, transkribeerituna **Stsjapjanka**) on Minski linnaosa, mis asub linna idaosas Partyzanski rajooni territooriumil. Linnaosa ühendavad ülejäänud linnaga elektrirongid.

## Ajalugu
Linnaosa kohal asus varem Lipki küla, mille juures asus Ściapianka raudteejaam. Jaam muutus oluliseks Teise maailmasõja järel, mil selle ladudes hoiti Minski ülesehitamiseks vajalikke ehitusmaterjale. ka asus küla lähistel sõjaväelinnak. Piirkond liideti Minskiga aastal 1987.

Aastal 2010 alustati endise sõjalinnaku pooltühjade hoonete asemele uue elamurajooni projekteerimist. Tööd algasid aastal 2011. Sõjaväelinnaku varasematele elanikele ehitati aga individuaalelamud.

## Viited
Breitenwang

**Breitenwang** on küla ja vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 850 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 18,9 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1465 inimest.

Breitenwang asub Reutte basseinis linna külje all Plansee ääres.


Breitenwang Am Plansee 1.jpg
Breitenwang, Dekanatskirche heilige Petrus und Paulus Dm76924 foto4 2014-017-25 12.00.jpg|Breitenwangi kirik: Dekanatskirche heilige Petrus und Paulus


## Viited

## Välislingid

* www.breitenwang.tirol.gv.at
Traktoritehase linnak

**Traktoritehase linnak** (vene keeles *Traktorozavodskoi posjolok*, valgevene keeles *Traktarazavodzki pasiołak*, transkribeerituna **Traktarazavodski pasjolak**) on Minski linnaosa, mis asub linna idaosas Partyzanski rajooni territooriumil.

Linnaosa peamine ettevõte on Minski Traktoritehas. Linnaosal on oma kultuurimaja ja raamatukogu. Haridust annavad kolm keskkooli ja lastemuusikakool, lisaks töötab seal mitu kutsehariduskooli. Linnaosal on ka kaks polikliinikut ja perekonnaseisuameti osakond. Linnaosa ühendavad ülejäänud Minskiga nii trammid kui ka trollibussid, seal asub ka üks Minski metroo jaam.

## Ajalugu
Linnaosa kohal asus varem Arhierei Tuka nime kandev talu, mis kuulus 19. sajandil Minski piiskop Antonile. 1939. aastal otsustati sinna rajada pommitajaid tootev tehas, ent valmida jõudsid vaid mõned angaarid, seejärel katkestas tööd aga Saksa vägede sissetung.

Linnakut asuti rajama 1946. aastal. Kohe pärast sõja lõppu hakati lennukitehase asemele rajama traktoritehast ja see avati 29. mail 1946. Suur tööstusettevõte vajas suurel hulgal tööjõudu (ka tänapäeval on seal üle 17 000 töölise) ja nii ehitati selle juurde töölislinnak, kuhu kavandati ka vajalikud teenindusettevõtted. Rajooni projekteeris Zinovi Rozenfeld. Ehitusel osalesid ka saksa sõjavangid ning mõned sealsed hooned on sakslaste projekteeritud.

Linnaossa oli ette nähtud ohtralt haljastada ning sinna püstitati mitmeid skulptuure. Algselt projekteeritud hooned olid valdavalt kahekorruselised, hiljem lisandusid nelja- ja viiekorruselised hruštšovkad.

Kuna hooned on rajatud suuremalt jaolt ühel perioodil, on nad ka ühesuguses seisukorras. Juba 2011. aastal arutati linnaosa renoveerimise vajadust, ent rajooninõukogu võttis sellekohase otsuse vastu alles 2014. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Linnaosa mitteametlik koduleht
Ehenbichl

**Ehenbichl** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 862 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 7,3 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 829 inimest.

Ehenbichl asub Reutte basseinis, linnast eraldab seda Sintwagi mägi. See on peateest kõrval ja asub Lechi jõe ääres, mis voolab Saksamaale.

## Viited

## Välislingid

* www.ehenbichl.tirol.gv.at
Alar Ainumäe

**Alar Ainumäe** (20. mai 1932 – 6. august 2009) oli eesti põllumajandustegelane.

Ta lõpetas Jäneda Põllumajandustehnikumi.

1956. aastast töötas ta Paide rajooni V. Kingissepa nimelise kolhoosi agronoomina, 1957. aastast sama kolhoosi esimees, 1970. aastast Aravete kolhoosi esimees, 1993. aastast Aravere Argo OÜ juhatuse esimees. Ta oli ka Paide KEK-i ja OÜ Arme Turvas juhatuse liige.

Aastatel 1980–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu saadik. Eesti NSV Ülemnõukogu X koosseisus oli ta põllumajanduskomisjoni liige, Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisus agrotööstuskompleksi komisjoni liige.

## Tunnustus
*1972 Eesti NSV teeneline agronoom
*1998 Järvamaa vapimärk
*2002 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Tiit Reinberg. Alar Ainumäe saadeti viimsele teekonnale. Järva Teataja, 13. august 2009
Malta kuninganna

**Malta kuninganna** oli Malta riigipea 21. septembrist 1964 kuni 13. detsembrini 1974.

Ainus kuninganna oli Elizabeth II. Kohapeal esindas teda kindralkuberner. 14.–17. novembril 1967 külastas kuninganna Maltat.
Monique Melsen

**Monique Melsen** (sündinud 24. veebruaril 1951 Ettelbruckis) on Luksemburgi laulja.

1971. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "Pomme, pomme, pomme".
Taarde

**Taarde** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Taarde uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Grimm (Kunda-Malla vallas). Rudolf-Leopold Taarde palvel kanti Taarde perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 355 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. märtsist 1938).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Sierra Leone kuninganna

**Sierra Leone kuninganna** (inglise keeles *Queen of Sierra Leone and of Her other Realms and Territories, Head of the Commonwealth*) oli Sierra Leone riigipea 27. aprillist 1961 kuni 19. aprillini 1971.

Ainus kuninganna oli Elizabeth II. Kohapeal esindas teda kindralkuberner. Kuninganna koos oma abikaasa prints Philipiga külastas Sierra Leonet 25. novembrist kuni 1. detsembrini 1961.
Kaitsevoolundi

**Kaitsevoolundi** (inglise keeles *payload fairing*) on kanderaketi ninas asuv kaitsekate, mille eesmärk on kaitsta kanderaketi lastiks olevat kosmoseaparaati dünaamilise rõhu ja aerodünaamilise kuumenemise eest, kui kanderakett raketistardi ajal läbi atmosfääri lendab.
Lelitka

**Lelitka** (ukraina keeles Лелітка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv on 463. Pindala on 1,4 km².
Taioste

**Taioste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Taioste 1928. aastal uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Treifeldt alias Treufeldt (Arnold Treifeldtile). Arvo Taioste palvel kanti Taioste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 255 all (Siseministeeriumi teadaanne 14. juulist 1936).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5 

Selle perekonnanimega on olnud kaks isikut:
*Arvo Taioste (perekonnanimi kuni 1928 Treifeldt alias Treufeldt, eesnimi kuni 1936 Arnold; 1904–1944), eesti ajakirjanik
*Karin Taioste (sündinud Mälton, teises abielus Butõlkina; 1914–1992), eelmise abikaasa
David Alexandre Winter

**David Alexandre Winter** (sünninimi **Leon Kleerekoper**; sündinud 4. aprillil 1943 Amsterdamis) on Hollandi laulja.

1970. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "Je suis tombé du ciel", mis ei saanud mitte ühtegi punkti ja jäi viimasele (kaheteistkümnendale) kohale.
Investeerimispank

**Investeerimispank** on eraettevõte, mis osutab finantsteenuseid eraisikutele, ettevõtetele ja valitsustele. Enamjaolt pakutakse ettevõtetele finantskapitali või tegutsetakse kliendi esindajatena väärtpaberite emiteerimisel. Investeerimispangandus aitab ettevõtteid, kes soovivad ühineda või siseneda turule.

Kaks põhisuunda investeerimispanganduses on ostmine ja müümine. Müügi pool hõlmab väärtpaberitega kauplemist ning üleüldist turundust. Ostu pool omakorda sisaldab nõustamist institutsioonidele, kes ostavad investeerimise teenuseid. Levinumad ostupoolsete üksuste liigid on erakapitali;-, investeerimis- ja riskifondid ning elukindlustusseltsid.
Erinevalt kommertspankadest ja jaepankadest ei võta investeerimispangad sissemakseid. 

## Ajalugu
Esimeseks investeerimispanganduse ettevõtteks oli Hollandi Ida-India ettevõte (VOC), kes hakkas avalikkusele väljastama võlakirju ja aktsiaid. Samuti oli VOC esimene avalikult kaubeldav ettevõte, kes oli börsil. VOC on kaasaegse investeerimispanganduse rajaja. 

## Tegevuse tüübid
Tüüpiline investeerimispank tegeleb järgmiste teenustega:
* Aktsiatega ja väärtpaberitega kauplemine
* Maakleriteenuseid era- ja institutsionaalsetele investoritele
* Osutab teenust firmade ühinemiseks ja ostmiseks
* Osutab finantsanalüütilisi teenuseid ja uuringuid

**Väärtpaberitega kauplemine.**
Investeerimispanga või suure investeerimisfirma väärtpaberitega kauplemise korraldamine on eraldi äri- ja teadusvaldkond, mis koosneb erinevatest mudelitest ja tehnoloogiatest. Enamasti on turul osalejad üsna kõrgtehnoloogilised üksused, kes tegelevad väärtpaberitega kauplemisega.

**Finantsanalüütika ja uuringud.**
Üks investeerimispankade tegevustest on ettevõtetele kaubeldavate väärtpaberite finantsanalüütika andmine. See tegevus ei too pangale kasumit. Vastupidi, see on üks kõige kulukamaid tegevusi. Uute nõuete tõttu peaksid investeerimispangad lisaks analüüsiaruannetele andma oma klientidele ka sõltumatu analüüsi. 

## Suurimad investeerimispangad

**Suurimad investeerimispangad Eestis** 

* Balti Investeeringute Grupp
* Eesti Krediidipank
* Eesti Pank
* Redgate Capital 

## Viited
Puhja lahing

**Puhja lahing** toimus 25. augustil 1944 kolonel Schmidtgenile allunud 101. soomusbrigaadi ja Punaarmee lahingugrupi vahel Puhja alevikust ida poole jääval kõrgendikul. See oli osa Tartu lahingust. Saksa tankiüksus taganes Puhjale pärast Tamsa lahingust taandumist.
KAS

**KAS** või **Kas**  või **kas** võib tähendada järgmist:
*Kas on PepsiCo kaubamärk
*KAS on krediidiasutuste seaduse lühend
*...
Estonia kaevanduse põleng (2008)

**Estonia kaevanduse põleng** oli oktoobris 2008 Ida-Viru maakonnas Estonia kaevanduses toimunud tulekahju. 

Tulekahju sai alguse 10. oktoobril 2008, kui kaevanduse konveierikäigus 9. paneelstrekil süttis konveierlint. Strekk pumbati vett täis. 15. oktoobril pumbati vesi strekist välja, ent strekk süttis taas. 

Kustutamistööd maksid umbes 5,8 miljonit krooni. 

## Vaata ka
*Estonia kaevanduse põleng (toimus 1988)

## Viited

## Välislingid
*http://epl.delfi.ee/news/eesti/estonia-kaevanduse-kustutustood-neelasid-5-8-miljonit-krooni?id=51151758
Isokroonsus

**Isokroonsus**  (kreeka keele sõnadest *isos*, ’sama, võrdne’ ja *chronos* ’aeg’) ehk  samavältelisus) on kasutusel mitmes tähenduses:
*füüsikas – lineaarse võnkesüsteemi (nt pendli) omavõnkesageduse sõltumatus võnkeamplituudist;
*andmeedastuses – ülekandesüsteemi omadus edastada andmeid järjestikuste ühepikkuste ajavahemike vältel. Isokroonses sidesüsteemis on see vältus määratud taktsagedusega. 

Andmesides tähendab isokroonne edastus ka vähimat garanteeritud andmeedastuskiirust (bit/s), näiteks liideste FireWire ja USB korral.
Plastic Bertrand

**Plastic Bertrand** (kodanikunimi **Roger François Jouret**; sündinud 24. veebruaril 1954 Brüsselis) on Belgia laulja.

1987. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "Amour Amour".

Tema edukaimaks singliks oli "Ça plane pour moi" (1977), mis jõudis järgmise aasta suvel Suurbritannia edetabelis 8. kohale. Selle laulu vokaalosa esitas aga Lou Deprijck.
Park Café

**Park Café** oli Luksemburgi ansambel.
1989. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Luksemburgit lauluga "Monsieur".
Eeva Niinivaara stipendium (1997–2001)

**[[Eeva Niinivaara]] stipendium** oli 1997–2001 välja antud stipendium Siimusti piirkonna või Jõgeva valla abiturientidele, kes jätkasid oma õpinguid humanitaaralal Eestis või Soomes. Stipendiumi anti Soome Instituudi vahendusel. Stipendiumi anti viis aastat ja igal aastal 1500 Soome marka.

## Viited
Sarah Bray

**Sarah Bray** (kodanikunimi **Monique Wersant**; sündinud 9. septembril 1954) on Luksemburgi laulja.

1991. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "Un baiser volé".
Sophie Carle

**Sophie Carle** (sündinud 7. juunil 1964) on Luksemburgi näitleja ja laulja.

1984. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "Sophie Carle".
Eeva Niinivaara stipendium

**[[Eeva Niinivaara]] stipendium** on aastast 1982 Friedebert Tuglase Seltsi välja antav stipendium eesti kultuuri tutvustajale Soomes. 

## Viited
Chris Baldo

**Chris Baldo** (24. september 1943 – 24. jaanuar 1995) oli Luksemburgi laulja.

1968. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Sophie Gareliga Luksemburgi lauluga "Sou fräi".
Annemieke Verdoorn

**Annemieke Margo Verdoorn** (sündinud 8. augustil 1961 Rotterdamis) on Hollandi näitleja.

1985. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "Children, Kinder, Enfants", mis kogus 37 punkti ja saavutas 13. koha.
Franck Olivier

**Franck Olivier** (sünninimi **Claude Vangansbeck**; 26. august 1948 – 8. november 2021) oli Belgia laulja.

1985. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "Children, Kinder, Enfants".

## Viited
Vícky Léandros

**Vícky Léandros** (kreeka keeles Βίκυ Λέανδρος; sünninimega Βασιλική Παπαθανασίου *Vassiliki Papathanasiou*; sündinud 23. augustil 1949) on kreeka päritolu laulja.

1965. aastal ilmus tema esimene singel "Messer, Gabel, Schere, Licht".

1967. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "L'amour est bleu", mis sai 4. koha.

1972. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "Après Toi", mis võitis lauluvõistluse.

## Viited
Anjeza Shahini

**Anjeza Shahini** (sündinud 4. mail 1987 Tiranas) on albaania laulja.

2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Albaaniat lauluga "The Image of You".
Luiz Ejlli

**Luiz Ejlli** (sündinud 12. juulil 1985 Shkodëris) on albaania laulja.

2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Albaaniat lauluga "Zjarr e ftohtë".
Aurela Gaçe

**Aurela Gaçe** (sündinud 16. oktoobril 1974) on albaania laulja.

2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Albaaniat lauluga "Kënga ime", mis jäi esimeses poolfinaalis 47 punktiga 14. kohale ja finaali ei pääsenud.
Aida Dyrrah

**Aida Dyrrah**  (sündinud 1. jaanuaril 1974) on Albaania laulja.

2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Frederik Ndociiga Albaaniat lauluga "Hear My Plea".
Mony Marc

**Mony Marc** on Belgia laulja.

1956. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Le plus beau jour de ma vie".
Fud Leclerc

**Fud Leclerc** (sünninimi **Fernand Urbain Dominic Leclercq**; 1924  – 20. september 2010) oli Belgia laulja.

1956. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Messieurs Les Noyés De La Seine".

1958. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Ma Petite Chatte".

1960. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Mon Amour Pour Toi".

1962. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Ton Nom".
Mare Kalda

**Mare Kalda** (sündinud 14. märtsil 1964) on eesti folklorist, muistendite ja tänapäeva folkloori uurija. Ta on Eesti-uuringute tippkeskuse liige.

## Haridus
Kalda õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust, spetsialiseerudes folkloristikale. 2001. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis magistritöö "Jutud peidetud varandustest: tõsieluteade, muistend, muinasjutt". 2011. aastal kaitses ta doktoritöö "Rahvajutud peidetud varandustest: tegude saamine lugudeks" 

## Teadustöö
Mare Kalda uurimisteemad on seotud muistendite teooriaga, eesti aardepärimusega minevikus ja tänapäeval, ajalooliste ja kohasidusate muistenditega, geopeituse, meemide ja mitmete tänapäevaste folklooriilmingutega. Ta on Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakonna vanemteadur.

Ta on korraldanud teadusüritusi: 1990. aastal Tartus toimunud konverentsi "Traditional Folk Belief Today", 2002 Kirjandusmuuseumis folklorist Kristi Salve sünnipäevasümpoosioni "Rahvaluule lummuses", 2011 rahvusvahelise sümpoosioni "Kalevipoeg 150" ja 2016 Rahvusvahelise Tänapäevamuistendiuurijate Seltsi aastakonverentsi. Alates 2006. aastast koordineerib ta Kirjandusmuuseumi folkloristika osakonna ja Eesti-uuringute Tippkeskuse  iganädalasi uurijaseminare ehk nn teisipäevaseminare.

Ta on 2007. aastast usundi- ja kombeloo alaseid artikleid avaldava ajakirja Sator ja 2008. aastast akadeemilise teaduspublikatsiooni "Monumenta Estoniae Antiquae II. Eesti muistendid / Estonian legends" toimetuskolleegiumi liige.

### Teadusprojektid
* SF0030181s08 "Folkloori narratiivsed aspektid. Võim, isiksus ja globaliseerumine (1.01.2008−31.12.2013)", Mare Kõiva, Eesti Kirjandusmuuseum.
* EKKM09-159 "Monumenta Antiquae muistendi- ja loitsuköited (1.01.2009−31.12.2013)", Mare Kõiva, Eesti Kirjandusmuuseum.
* EKKM14-300 "Eesti etnobotaanika allikpublikatsioonid: looduskultuuri tõlgendamine (1.01.2014−31.12.2018)", Mare Kalda, Eesti Kirjandusmuuseum.
* EKKM14-389 "Müüdilise pärimuse monumentaal-väljaanded (1.01.2014−31.12.2018)", Mare Kõiva, Eesti Kirjandusmuuseum.
* IUT22-5 "Folkloori narratiivsed ja usundilised aspektid (1.01.2014−31.12.2019)", Mare Kõiva, Eesti Kirjandusmuuseum.

### Valik publikatsioone

## Viited

## Välislingid
*Mare Kalda Eesti Teadusinfosüsteemis
*Mare Kalda, PhD folklore.ee
Eesti meistrivõistlused korvpallimälumängus

**Eesti meistrivõistluseid korvpallimälumängus** peetakse korvpalliajakirja Basketball endise peatoimetaja Kristo Raudami eestvedamisel alates 30. jaanuarist 2016 Tallinnas. Traditsioonile pandi algus 2015. aastal, alates 2016. aastast toimub Eesti Korvpalliliiduga kooskõlas mälumäng nimega Eesti meistrivõistlused korvpallimälumängus.

Kokku esitatakse 60 korvpalliteemalist küsimust, iga õige vastus annab võistkonnale kaks punkti. Küsimuste peamisteks koostajateks on olnud mälumängur Jaan Allik (2015–2021) ja Kristo Raudam, aidanud on ka Janar Filippov, Marko Siil ja Reigo Kimmel. 2023. aastal asendasid Allikut Holger Tamm. Tuntumad osavõtjad on olnud korvpallurid Indrek Kajupank, Sten Olmre, Jaan Puidet, Raido Ringmets, Ran Andre Pehka, Reimo Tamm,  Oliver Suurorg, Priit Ilver, Gerly Kostla, Irja Zilmer ja Madis Soodla, ajakirjanikud Ville Arike, Dannar Leitmaa, Raul Ranne, Rain Pruul, Henry Lääne, Ats Kuldkepp, Henry Rull, Jarmo Jagomägi, Rasmus Voolaid ja Ivar Jurtšenko, treenerid Alar Varrak, Priit Vene, Siim Raudla, Marko Parkonen ja Indrek Visnapuu, korvpallikohtunikud Atso Matsalu, Ranno Konks ja Indrek Kelement ning mälumängurid Indrek Salis, Marko Siil ja Illar Tõnisson.

## Paremusjärjestused läbi aegade
 
**IX Eesti meistrivõistlused korvpallimälumängus** (15.11.2025)

Kokku osales 13 võistkonda. 

**VIII Eesti meistrivõistlused korvpallimälumängus** (28.03.2024)

Kokku osales 13 võistkonda. 

**VII Eesti meistrivõistlused korvpallimälumängus** (8.04.2023)

Kokku osales 13 võistkonda. 

2022. aastal meistrivõistlusi ei peetud. 

**VI Eesti meistrivõistlused korvpallimälumängus** (28.11.2021)

Kokku osales 16 võistkonda. 

**V Eesti meistrivõistlused korvpallimälumängus** (23.02.2020)

Kokku osales 19 võistkonda. 

**IV Eesti meistrivõistlused korvpallimälumängus** (17.03.2019)

Kokku osales 19 võistkonda.

**III Eesti meistrivõistlused korvpallimälumängus** (25.02.2018) 

Kokku osales 19 võistkonda.
 
**II Eesti meistrivõistlused korvpallimälumängus** (19.02.2017)  

Kokku osales 26 võistkonda.

**I Eesti meistrivõistlused korvpallimälumängus** (30.01.2016) 

Kokku osales 22 võistkonda.

**Ajakirja Basketball korvpalliteemaline mälumäng** (17.01.2015) 

Kokku osales 25 võistkonda.

## Viited
Siberi kontpuu

**Siberi kontpuu** (*Cornus alba*) on kontpuuliste sugukonna kontpuu perekonda kuuluv mitmeaastane heitlehine põõsas. 

## Nimi
*Cornus* tuleb ld. k., kus *cornu* tähendab sarve. Nimi viitab kontpuu puidu kõvadusele. Ladinakeelne liiginimi *alba* tähendab valget ja märgib viljade värvust.

## Botaanilised tunnused
Lehed on elliptilised, ühtlaselt teravneva tipuga, ümardunud alusega, pealt tumerohelised, alt sinakashallid, pealt hõredalt, alt (tihedalt) lühikarvased, 5–10 cm pikad, 2–7 cm laiad. Sügisel omandavad lehed violetjaspunase või tumevioletja värvuse.

Kontpuu õitseb mais. Õied on kuni 8 cm läbimõõduga tihedates, lamedates, kännasjates õisikutes, kollakasvalged. Sageli õitseb sügisel teist korda.

Viljad on luuviljad piklik-kerajad, kuni 8 mm pikad, sinakasvalged kuni valged, kaetud kirmega, valmivad augustis.

Suvehaljas põõsas kasvab kuni 3 m kõrguseks. Kontpuu on noorelt püstiste ja vanemas eas rippuvate korallpunaste võrsetega põõsas. Väga dekoratiivse võrsevärviga ja ilusate viljadega, lehtede sügisvärvusega ja rikkaliku õitsemisega põõsad.

## Levik ja ökoloogia
Looduslikult kasvab Euroopa kirdeosas, Siberis, Kaug-Idas ja Mongoolias. On levinud terves maailmas ja ka Eestis, sest on väga dekoratiivne ilupõõsas.

## Kasvutingimused
Ta on külmakindel, varjutaluv ja mullastiku suhtes vähenõudlik. Talle ei sobi liiga kuivad mullad. Teda paljundatakse nii seemnetest kui ka võrsikutega. Talub hästi saastunud linnatingimusi. Sobib kasvatada üksikpõõsana, rühmiti ja kärpimata, nii vabavormilise kui ka kärbitud hekina.

## Viited

## Välislingid
*
Andres Eilart

**Andres Eilart** (sündinud 4. aprillil 1978) on eesti ajakirjanik, kirjanik ja kunstikoguja, aastatel 2015–2020 Maalehe peatoimetaja.

## Haridus- ja töökäik
Ta on lõpetanud Türi Gümnaasiumi ja Tallinna Tehnikaülikooli äri erialal.

Eilart töötas 2000. aastate alguses Eesti Päevalehe majandustoimetuse reporterina. 2004. aastal oli ta Ärilehe tegevtoimetaja. 2008. aastal juhtis ta Ärilehte ja Eesti Päevalehe majandustoimetust, aasta hiljem sai uudistetoimetuse juhiks, seejärel oli peatoimetaja asetäitja ja aastatel 2012–2015 Päevalehe tegevtoimetaja. Märtsist 2015 kuni 2020. aasta novembri lõpuni oli ta Maalehe peatoimetaja.

Ta on olnud Eesti Looduskaitse Seltsi juhatuse liige ja on Eesti Kunstimuuseumi Kunstisõprade Seltsi ja Tallinna Tehnikaülikooli Tallinna Kolledži juhatuse liige.

Eilart oli aastatel 2015-2017 Pressinõukogu liige.

## Raamatud
* 2011 – *Pintsliga tõmmatud Eesti*. Koostanud koos Aavo Kokaga. Tallinn: Eesti Ajalehed. ISBN 9789949478620 – Apollo raamatupoe aasta lemmikraamat
* 2012 – *Pintsliga tõmmatud linnad*. Koostanud koos Aavo Kokaga. Tallinn: Hea Lugu. ISBN 9789949489183.
* 2017 – *Kunst koguda. Kunstikoguja. Eesti kõige pöörasema kunstikogu saamislood*. Tallinn: Hea Lugu. ISBN 9789949589494.
* 2023 – *Pintsliga tõmmatud rahvas*. Koostanud koos Aavo Kokaga. Tallinn: Aavo Kokk ja Andres Eilart.

## Tunnustus
* 2009 – Tallinna Tehnikaülikooli Tallinna Kolledži aasta vilistlane
* 2011 – Apollo aasta lemmikraamatu autor
* 2011 – auhind "Aasta keskkonnategu"
* 2011 – EALL aasta uuendaja / Ärileht

## Isiklikku
Eilart on kunstihuviline: ta on koostanud kunstikatalooge, korraldanud näitusi ja kirjutanud kunstiteemalisi raamatuid, mis on tõlgitud eesti keelest ka inglise ja vene keelde. Eilarti kunstikogu teoste baasil toimus 2018. aastal Eesti Rahvusraamatukogus suurnäitus 1960.–1970. aastate kunstiuuendusest.

Tuntud looduskaitsja ja ühiskonnategelane Jaan Eilart oli Andres Eilarti onu.

## Viited

## Välislingid
* Intervjuud. 9.20. Andres Eilart. Eesti suurimast erakunstikogust Vikerraadio, 19. november 2017
Claude Lombard

**Claude Lombard** (25. veebruar 1945 Brüssel – 20. september 2021) oli Belgia laulja.

1968. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Quand tu reviendras", mis kogus 8 punkti ja saavutas 7. koha.
Lize Marke

**Liliane Couck** (esinejanimega **Lize Marke**; sündinud 1. detsembril 1936 Denderleeuwis) on Belgia laulja.

1965. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Als het weer lente is".
Tonia

**Arlette Antoine Dominicus** (esinejanimega **Tonia**; sündinud 25. juulil 1947 Anderlechtis) on Belgia laulja.

1966. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Un peu de poivre, un peu de sel".