open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tarnakraav

**Tarnakraav** on kraav Sakala kõrgustiku põhjaosas Tänassilma orus Viljandi linnas, Tänassilma jõe vasakpoolne lisajõgi.

Kraavi pikkus on 280 m ja lang 0,5 m. Kraav on heitvee suublaks Viljandi linna Kösti reoveepuhastile, samuti on kraavi suunatud reoveepuhasti avariiülevoolu väljalask. Kraav suubub puhastist 490 m kaugusel Tänassilma jõkke vasakult poolt. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

Kraavi ökoloogiline seisund on hinnatud kesiseks selle füüsikalis-keemiliste kvaliteedinäitajate ja toitainete tõttu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Sisalik (tähtkuju)

**Sisalik** (ladina *Lacerta*, lühend *Lac*) on põhjataevas asuv tähtkuju. See paikneb Luige, Kassiopeia ja Andromeeda vahel ning selle põhjaosa jääb Linnuteele.

Tähtkuju moodustas 1690. aastal Johannes Hevelius.

Sisaliku tähtkuju katab 201 ruutkraadi ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 68. kohal. Selle heledaim täht on sinakasvalge peajada täht Alpha Lacertae tähesuurusega 3,78m ja kaugusega 102 valgusaastat.

EV Lacertae on punane kääbus, mis asub 16,5 valgusaasta kaugusel Maast, kuid selle näiv suurus on vaid 10,09m.

Tähtkujus asub hajusparv NGC 7243.

## Viited
Ilves (tähtkuju)

**Ilves** (ladina *Lynx*, lühend *Lyn*) on põhjataevas asuv tähtkuju.

Tähtkuju moodustas 1690. aastal Johannes Hevelius.

Ilvese tähtkuju katab 545 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 28. kohal. Selle heledaim täht on oranž hiidtäht Alpha Lyncis tähesuurusega 3,14m ja kaugusega 203 valgusaastat.

Tähtkujus asub kerasparv NGC 2419.

## Viited
Alustre-Päärna veehoidla

**Alustre-Päärna veehoidla** on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas Viljandi maakonnas Viljandi vallas Alustre külas.

Järve keskmine sügavus 2,95 m, valgla suurus 36,7 km², kaldajoone pikkus 167 m, vee maht 1120 m³ ja kõrgus merepinnast 44,5 m. Järv on paisutatud Kavaku ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Kaaren (tähtkuju)

**Kaaren** (ladina *Corvus*, lühend **Crv**) on väike lõunataeva tähtkuju.

Kaaren katab 184 ruutkraadi ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 70. kohal, hõlmates 184 ruutkraadi. Heledaim täht on Gamma Corvi (2,58m).

Kaaren on üks Ptolemaiose poolt loetletud 48 tähtkuju seas.

## Viited
Jahipenid

**Jahipenid** (ladina *Canes Venatici*, lühend *CVn*) on põhjataeva tähtkuju.

Tähtkuju moodustas 1687. aastal Johannes Hevelius, kes eraldas need Karjase tähtkujust. Nende tähtede tõlgendamine Karjase koertena tekkis keskajal tõlkevea tõttu Ptolemaiose Almagesti vanakreeka keelest araabia keelde ja araabia keelest ladina keelde tõlkimisel.

Jahipenide tähtkuju katab 465 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 38. kohal. Selle heledaim täht on Cor Caroli (α Canum Venaticorum) tähesuurusega 2,89m ja kaugusega 114 valgusaastat.

Tähtkujus asub kerasparv M3 ning mitmeid galaktikaid, näiteks spiraalgalaktika M51 ehk Veekeerise galaktika.

## Viited
Karjane (tähtkuju)

**Karjane** (varem ka **Karjus**; ladina *Boötes*, lühend *Boo*) on põhjataeva tähtkuju.

Karjane on 2. sajandil üks Ptolemaiose "Almagestis" loetletud 48 tähtkujust.

Tähtkuju ladinakeelne nimi tuleneb vanakreeka keele sõnast *βοῦς* (*bous*), mis tähendab 'härga'.

Karjase tähtkuju piirneb lõunas Neitsiga, läänes Berenike Juuksete ja Jahipenidega, loodes Suure Vankriga, kagus Lohega ning idas Herkulese, Põhjakrooni ja Maoga.

Karjase tähtkuju katab 907 ruutkraadi taevast ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 13. kohal. Selle heledaim täht on Arcturus (α Bootis) tähesuurusega –0,05m ja kaugusega 36,7 valgusaastat. Arcturus on heleduselt neljas täht tähistaevas ja heledaim täht taevaekvaatorist põhjas. Tähtkujus asub kokku 29 tähte, mida on võimalik näha palja silmaga.

Tähtkujus asub üks kerasparv, NGC 5466, ja mitu tuhmi galaktikat.

Mesopotaamia mütoloogias kujutas Karjase tähtkuju ilmselt jumalat Enlili, kes oli Babüloonia panteoni juht ja talupoegade patroon.

Ptolemaiose kirjeldas tähtkuju karjasena, kes hoiab vasakus käes ohjas oma jahikoeri (esindasid Jahipenide tähtkuju) ja paremas käes oda, keppi või sau.

Osad praegu Karjase tähtkujule kuuluvad tähed moodustasid varem ka tähtkujud Quadrans Muralis ja Mons Mænalus.

## Vaata ka
* GRB 080319B

## Viited
Hobu

**Hobu** (ladina *Equuleus*, lühend *Equ*) on väike põhjataeva tähtkuju.

Hobu on üks Ptolemaiose Almagestis loetletud 48 tähtkujust. Vanakreeka mütoloogias seostati teda varss Celerisega, kes oli Pegasuse järeltulija või vend.

Hobu tähtkuju katab vaid 72 ruutkraadi taevast ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 87. kohal. Selle heledaim täht on Kitalpha (α Equulei) tähesuurusega 3,9m ja kaugusega 186 valgusaastat.

## Viited
Vladimir Bobrinski

**Vladimir Aleksejevitš Bobrinski** (vene Владимир Алексеевич Бобринский; 14. oktoober (vkj 2. oktoober) 1824 – 3. juuni (vkj 22. mai) 1898 Smela, Kiievi kubermang) oli Venemaa riigimees. Kindralmajor (1863). Tõeline salanõunik.

## Päritolu ja haridustee
Ta oli pärit aadliperekonnast, krahv. 1846. aastal lõpetas ta Keiserliku Peterburi Ülikooli õigusteaduskonna. 

## Teenistuskäik
Sõjaväelised auastmed: kornet (1854), porutšik (1855), staabirittmeister (1856), rittmeister (1859),  polkovnik (1861) ja kindralmajor (1863).

Aastatel 1854–1855 osales ta Krimmi sõjas kindralfeldmarssal Ivan Paškevitši (1854. aasta juunis) ja kindral Mihhail Gortšakovi (alates 1854. aasta 10. juulist (ukj)) käskjalana.  1855. aasta mais ülendati ta keisri tiibadjutandiks. 

1858. aasta jaanuaris viibis ta Pihkva ja Vitebski kubermangus ülesandega üles otsida ja väevõimuga tagasi saata Peterburi–Varssavi raudtee ehitusele sealt ärakaranud talupojad.  1863. aasta aprillis määrati ta Grodno sõjakuberneriks. Sama aasta mais ülendati ta kindralmajoriks ja arvati keisri kaaskonda. 1863. aasta augustis vabastati ta sõjakuberneri ametist omal soovil. 

1868. aastal sai Bobrinski keisrilt ülesande viia läbi Nikolai raudteel ja Moskva–Kurski raudteel revisjon. Sama aasta juunis määrati ta teedeministri asetäitjaks.  

1869. aastal määrati ta Pavel Melnikovi asemele Venemaa Keisririigi teedeministriks. Ta pooldas riigiraudteede eraomandusse andmist (aastatel 1870–1871 anti eraomandusse üle 1939 km raudteid). Ta üritas ebaõnnestunult riigis juurutada kitsarööpmelisi raudteid. 1871. aasta septembris vabastati ta ministri ametist tervislikel põhjustel.

## Isiklikku
Tema isa Aleksei Bobrinski oli Katariina II lapselaps.

## Välislingid
Pegasus (tähtkuju)

**Pegasus** (ladina *Pegasus*, lühend *Peg*) on põhjataeva tähtkuju.

Pegasus on üks Ptolemaiose Almagestis loetletud 48 tähtkujust. Vanakreeka mütoloogias oli Pegasus tiivuline hobune.

Pegasuse tähtkuju katab 1121 ruutkraadi taevast ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 7. kohal. Selle heledaim täht on Enif (ε Pegasi) tähesuurusega 2,38m ja kaugusega 672 valgusaastat.

Eesti rahvaastronoomias asus Pegasuses Nelikanda. Eestis on Pegasus aasta läbi nähtav, kuid parim aeg vaatlemiseks on suvi.

Pegasuses asuvad massiivne kerasparv M15 ja spiraalgalaktika NGC 7331.

## Viited
Delfiin (tähtkuju)

**Delfiin** (ladina *Delphinus*, lühend *Del*) on väike põhjataeva tähtkuju. 

Delfiin on üks Ptolemaiose Almagestis loetletud 48 tähtkujust. Vanakreeka mütoloogias seostatakse teda delfiiniga, kes päästis laulik Arioni, kelle mereröövlid merre viskasid.

Delfiini tähtkuju katab 189 ruutkraadi taevast ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 69. kohal. Selle heledaim täht on Rotanev (β Delphini) tähesuurusega 3,6m ja kaugusega 101 valgusaastat. 

Eesti rahvaastronoomias asus Delfiinis Väike Rist. Eestis on Delfiin nähtav aasta läbi, kuid parim aeg vaatlemiseks on suvi.

## Viited
Kotkas (tähtkuju)

**Kotkas** (ladina *Aquila*, lühend *Aql*) on põhjataeva tähtkuju.

Kotkas on üks Ptolemaiose Almagestis loetletud 48 tähtkujust.

Kotka tähtkuju katab 652 ruutkraadi taevast ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 22. kohal. Selle heledaim täht on Altair (α Aquilae) tähesuurusega 0,76m ja kaugusega vaid 17 valgusaastat.

Eestis on Kotkas aasta läbi nähtav, kuid parim vaatlusaeg on suvi.

## Vaata ka
*PSR B1913+16

## Viited
Distants

**Distants** (ladina sõnast *distantia*) on vahemaa. 

Sõna on mitmes valdkonnas kasutusel terminina:

*...

**"[[Distants (film)|Distants]]"** on Janno Jürgensi film 2012. aastast.
Howe' sõrestik

**Howe' sõrestik**, ka **Howe' ferm**, (inglise *Howe truss*) on metallpuitsõrestiku tüüp.  

Howe' sõrestiku patenteeris 1840. aastal USA sillaehitaja William Howe. Tema sõrestikku täiustas 1840. aastate teisel poolel ja 1850. aastate esimesel poolel vene sillaehitaja Dmitri Žuravski, seetõttu nimetati Venemaal sellist sõrestikutüüpi ka **Howe'-Žuravski fermiks**.

Howe' sõrestikkonstruktsioonide vööd ja ristuvad diagonaalid tehakse puidust (palkidest või prussidest) ja postid ümarterasest tõmbidena. 
 
Howe' sõrestik oli levinud kandekonstruktsioonina sillaehituses, kus neid kasutati avadel 20–50 m sõiduteega ülal või all. Suure puidu- ja metallikulu tõttu ning vajadusega selliseid ferme kokku panna detailidest kohapeal kasutatakse tänapäeval Howe' sõrestikku harva..

Teises maailmasõjas leidsid kasutust purustatud sildade taastamisel metallpuitfermid metallist alumise vööga. Tavatingimustes on selliste fermide kasutus ebaotstarbekas lühikese ekspluatatsiooniea ja suure metallikulu tõttu.

## Viited
Lõunakolmnurk

**Lõunakolmnurk** (ladina *Triangulum Australe*. lühend TrA) on väike lõunataeva tähtkuju Linnuteel, mille kolm eredamat tähte moodustavad peaaegu võrdkülgse kolmnurga.

Lõunakolmnurk katab 110 ruutkraadi ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 83. kohal. Heledaimad tähed on oranž hiid Alpha Trianguli Australis (1,91m) ja Beta Trianguli Australis (2,83m).

Lõunakolmnurk on üks 12 tähtkujust, mille moodustas hollandi astronoom Petrus Plancius meresõitjate Pieter Dirkszoon Keyseri ja Frederick de Houtmani lõunataeva vaatluste põhjal. Seda kujutati 1598 valminud taevagloobusel. Esimest korda kujutati seda täheatlases 1603. aastal – Johann Bayeri "Uranometrias".

## Viited
Lõunahüdra

**Lõunahüdra** (ladina *Hydrus*; lühend **Hyi**) on lõunataeva tähtkuju.

Lõunahüdra katab 243 ruutkraadi ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 61. kohal. Heledaim täht Beta Hydri (2,8m), mis asub maast 24 valgusaasta kaugusel.

Lõunahüdra on üks 12 tähtkujust, mille moodustas hollandi astronoom Petrus Plancius meresõitjate Pieter Dirkszoon Keyseri ja Frederick de Houtmani lõunataeva vaatluste põhjal. Seda kujutati 1598 valminud taevagloobusel. Esimest korda kujutati seda täheatlases 1603. aastal – Johann Bayeri "Uranometrias".

Eestis Lõunahüdra vaadeldav ei ole.

## Viited
Tuvi (tähtkuju)

**Tuvi** (ladina *Columba*, lühend **Col**) on lõunataeva tähtkuju.

Tuvi katab 270 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 54. kohal. Heledaim täht on α Columbae (2,65m).

Tuvi on üks 12 tähtkujust, mille moodustas hollandi astronoom Petrus Plancius. Ta kujutas seda 1592 valminud taevagloobusel, kuid siis ei olnud sel nime.  Hiljem nimetas ta selle Noa Tuviks (*Columba Noachi*). Selle nime all kujutati seda ka 1603. aastal Johann Bayeri täheatlases "Uranometria".

## Viited
Viru oja

**Viru oja**  (ka **Välgita oja** ja **Saare oja**) on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi ja Põhja-Sakala vallas, Tänassilma jõe vasakpoolne lisajõgi.

Viru oja pikkus on 15 km, valgla pindala 28,9 km², langus 59 m ja lang 3,9 m/km. Oja saab alguse Võivaku külast 99,5 m kõrguselt ning suubub Taari külas 40,5 m kõrgusel vasakult poolt Tänassilma jõkke 26,8 km kaugusel selle suudmest. Välgita külas on ojale paisutatud Muraka järv, Saarepeedi külas Viru järv ja Taari külas Kehklase järv. Pärast Muraka järvest väljumist voolab oja mööda Tääksi-Välgita-Kehklase orgu lõunakagu suunas. Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

## Vaata ka
*Tänassilma jõgi
*Muraka järv
*Viru järv
*Kehklase järv
*Tääksi-Välgita-Kehklase org

## Viited

## Välislingid
*
*
Kehklase järv

**Kehklase järv** (ka *Kehklase paisjärv*) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Taari külas.

Järve pindala on 1,8 ha, kõrgus merepinnast 46 m, valgla suurus 27 km² ja kaldajoone pikkus 1,032 km. Järv asub Tääksi-Välgita-Kehklase orus ning on paisutatud Viru ojale. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Lohe (tähtkuju)

**Lohe** (ladina *Draco*, lühend **Dra**) on põhjataeva tähtkuju.

Lohe katab 1083 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 8. kohal. Heledaim täht on Eltanin ehk γ Draconis (2,4m). Thubani (α Dra, heledus +3,6m) juures oli taeva põhjapoolus 4500 aastat tagasi.

Lohe on Ptolemaiose poolt loetletud 48 tähtkuju seas. Vanakreeka mütoloogias peeti seda hesperiidide õunu valvanud Ladoniks.

Lohes asuvad Drakoniidide ja Kvadrantiidide meteoorivoolu radiandid.

Kassisilma udukogu (NGC 6543) on esimene planetaarudu, mille spektri sai William Huggins 1864. aastal spektroskoobiga vaadeldes.

## Viited
Vaal (tähtkuju)

**Vaal** (ladina *Cetus*, lühend **Cet**) on suur põhjataeva tähtkuju.

Vaal katab 1231 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 4. kohal. Heledaim täht on β Ceti ehk Deneb Kaitos (2,04m). Ekliptika möödub Vaalast vähem kui 1 kraadi kaugusel ja seetõttu võivad Kuu ja planeedid ning osa Päikesest lühikest aega Vaala tähtkujus olla.

2022. aastal avastas Hubble'i kosmoseteleskoop Vaala tähtkujust tähe WHL0137-LS, mis on teadaolevalt kõige kaugemal asuv täht (asub 28 miljardi valgusaasta kaugusel).

Tähelepanuväärne täht on veel Mira ehk ο Ceti, mis oli esimene vaadeldud muutlik täht ja sai seega omasuguste prototüübiks. Selle heledus võib muutuda kuni 1700 korda.

Vaala tähtkujus asuvad mitmed süvataevaobjektid nagu NGC 247, NGC 1042, IC 1613. Ainus Vaala tähtkujus asuv Messier' kataloogi objekt on spiraalgalaktika Messier 77.

Vaal on Ptolemaiose poolt loetletud 48 tähtkuju seas. Vanakreeka mütoloogias oli see merekoletis Ketos, kes saadeti Andromedat tapma ja kelle Perseus tappis.

## Viited
Suur Peni

**Suur Peni** (ladina *Canis Major*, lühend **CMa**) on lõunataeva tähtkuju.

Suur Peni katab 380 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 43. kohal. Heledaim täht on Siirius ehk α Canis Majoris (−1,46m), mis on kogu tähistaeva heledaim täht. Heleduselt teine on Adhara ehk ε Canis Majoris. VY Canis Majoris on seni teadaolevalt Linnutee galaktika suurim täht.

Suur Peni on Ptolemaiose loetletud 48 tähtkuju seas. Vanakreeka mütoloogias on seda seostatud mitme koeraga, näiteks Zeusi poolt Europele kingitud Lailapsiga.

Eestis on Suur Peni nähtav sügis-talvisel perioodil. Selle otsetõus on 7 h ja kääne –20°.

## Vaata ka
*Messier 41

## Viited
Laukasoo Suurlaugas

**Laukasoo Suurlaugas** on järv (laugas) Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Uuskülas. Järve pindala on 4 ha.

## Viited
Kutskalomp

**Kutskalomp** on järv (lomp) Valga maakonnas Otepää vallas Meegaste külas. Järve pindala on 0,4 ha.

## Viited
Lasteaia tänav (Kuressaare)

**Lasteaia tänav** on tänav Kuressaares. 20. sajandi algul kandis tänav nimesid *Pruuli* ja *Kõrtsi tänav* (saksa keeles Schäugasse, vene keeles Шиночная ул.). 1940.a sügisest Proletaari.

Lasteaia ja Lossi tänava ristmikul asub Kuressaare Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas.
## Hoonestus
*Lasteaia (Pruuli  3) tänav 4, asus Kandla koda, 1918. aastal kuulus maja Ludwig von Güldenstubbele (1845–1917). Enne teist maailmasõda asus hoones pagaritööstus, Eesti NSV ajal leinamaja, praegu elektroonikapood.
*Lasteaia tänav 8 (endine Kõrtsi, Pruuli  tänav), asus 1882. aastal ehitatud Meissneri hotell, mille rajajaks oli Friedrich Meissner. 1930. aastal ehitati hoone juurde kahekorruseline hoovimaja ja garaaž, Eesti NSV ajal asus hoones vene lasteaed.

## Viited
Purjed (tähtkuju)

**Purjed** (ladina *Vela*, lühend **Vel**) on lõunataeva tähtkuju.

Purjed katavad 500 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 32. kohal. Heledaim täht on Gamma Velorum (1,7m).

Purjed moodustas Nicolas Louis de Lacaille osast varasemast Ptolemaiose Almagestist tuntud vanakreeka tähtkujust Argo Laev (Argo Navis).

Purjedes asub planetaarudu NGC 3132. Süvataevaobjektidest paiknevad seal veel udukogu NGC 2736, HH 46/47, hajusparv NGC 2547 ja kerasparv NGC 3201.

## Viited
Kerita järv

**Kerita järv** (ka **Kerita paisjärv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kerita ja Võivaku küla piiril.

Järve pindala on 5,6 ha, valgla suurus 15 km² ja kõrgus merepinnast 84,5 m. Järv on paisutatud Pelda ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Väike Peni

**Väike Peni** (ladina *Canis Minor*, lühend **CMi**) on väike põhjataeva tähtkuju.

Väike Peni katab 183 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 71. kohal. Heledaim täht on kollakas kääbus Prooküon ehk α Canis Minoris (0,38m), mis asub 11,4 valgusaasta kaugusel.

Väike Peni on Ptolemaiose poolt loetletud 48 tähtkuju seas.

Eestis on Väike Peni nähtav talvel. Selle otsetõus on 8 h ja kääne 5°. Rahvaastronoomias olid Väikse Peni α ja β Suure Looga põhjaotsas.

## Viited
Vähk (tähtkuju)

**Vähk** (ladina keeles *Cancer*) on sodiaagi tähtkuju (sümbol ♋), mis piirneb Lõvi, Ilvese, Kaksikute, Väikese Peni ja Hüdra tähtkujudega. Eesti laiuskraadil on Vähi tähtkuju hästi vaadeldav talvises taevas.

Vähi tähtkuju katab 506 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 31. kohal. Päike asub Vähi tähtkujus 21. juulist 10. augustini.

## Tähed
Heledaim täht on Beta Cancri (β Cancri). Kokku kuulub tähtkujusse üle 120 tähe, neist vähemalt kümnel on teada planeete. YBP 1194 on Päikese-sarnane täht, millel on vähemalt kolm planeeti.

## Süvataeva objektid
Vähi tähtkujus asuvad hajusparved M44 (*Praesepe*, Sõim) ja M67.

## Viited
KÜS

**KÜS** on lühend, mis võib tähendada:
***[[Eesti Maaülikooli Keskkonnakaitse Üliõpilaste Selts]]**
***[[korteriühistuseadus]]**
Jäär (tähtkuju)

**Jäär** (ladina keeles *Aries*) on sodiaagi tähtkuju (sümbol  ♈). See asub põhjataevas, olles Kaladest läänes ja Sõnnist idas. Jäär on 48 Ptolemaiose tähtkuju seas ja üks 88 tänapäeva tähtkujust. Jäära tähtkuju katab 441 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 39. kohal. Päike asub Jäära tähtkujus 20.märtsist 20.aprillini.

Eesti laiuskraadil on Jäära tähtkuju hästi vaadeldav sügiseses taevas.

Heledaim täht on Hamal (α Arietis, 2,01m).

## Mütoloogia

Kreeka mütoloogia järgi on Jäär Krios Khrysomallos, kuldne jäär, keda seostatakse Phrixose ja Helle ja Kuldvillaku müütidega.

## Viited
Maris

**Maris** on eesti naisenimi.

Maris on Maria teisendnimi. Nimi on kirikuraamatuis esinenud juba sajandeid.

## Nime kandjaid

*Maris Hellrand, eesti ajakirjanik ja kodanikuaktivist
*Maris Jesse, Eesti tervishoiuametnik
*Maris Johannes, eesti raadioajakirjanik
*Maris Järva, eesti raadiosaatejuht
*Maris Laan, eesti geneetik
*Maris Lauri, Eesti majandusanalüütik ja poliitik
*Maris Loitmets, eesti keraamik
*Maris Meikar, eesti iluvõimleja
*Maris Mägi, eesti sprinter ja tõkkejooksja
*Maris Mändel, eesti ehitusajaloolane ja muinsuskaitse spetsialist
*Maris Nõlvak, eesti näitleja
*Maris Padjus, Eesti keskkonnaaktivist ja poliitik
*Maris Rattas, eesti geoloog
*Maris Sild, Eesti poliitik ja noorsooaktivist
*Maris Tammer, eesti kunstnik
*Maris Terno, eesti orienteeruja ja rogainija
*Maris Valk-Falk, eesti pianist, muusikapedagoog ja muusika­teadlane
*Maris-Lembi Balbat, eesti teatriloolane, teatri- ja filmikriitik

## Viited
Per

**Per** või **PER** võib tähendada järgmist:

* **[[Per (eesnimi)|Per]]**, Skandinaavia eesnimi
* **[[Per (torm)|Per]]**, 2007. aasta torm
* **Per**, Perseuse tähtkuju lühend
***PER** on Peruu kolmetäheline maakood.
***PER** on Perthi lennujaama IATA kood.

## Vaata ka
*PeR, Läti ansambel
*Pér, küla Ungaris
Leelo (eesnimi)

**Leelo** on eesti naisenimi.

Julius Mägiste esitas nime Oskar Kallase ettepanekuna tähenduses 'laul, poeesia', kuid Leelu leidub juba 1914. aastal Mats Tõnissoni kalendris.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Leelo 319 naisel. Leelo on Eestis populaarsuselt 390. naisenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Leelo vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 7,69 ning Järva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 4,5. Leelo on keskmiselt 49 aasta vanune (mediaanvanus on 52). 

## Nime kandjaid
*Leelo Karp-Lumi, eesti estraadilaulja ja lauluõpetaja
*Leelo Keevallik, eesti keeleteadlane
*Leelo Kõlar, eesti pianist ja muusikaõpetaja
*Leelo Märjamaa-Reintal, eesti tõlkija ja kirjastaja
*Leelo Olm, eesti keemiainsener ja tselluloositehnoloogia eriteadlane
*Leelo Rivis, endine eesti käsipallur
*Leelo Talvik, eesti vokaalpedagoog
*Leelo Tungal, eesti kirjanik

## Viited
Aive

**Aive** on eesti naisenimi.

Nime Aive nimepäev on 9. juuli.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Aive Eestis alla viiel mehel ja 560 naisel.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Aive 1 inimesel.

## Nime kandjaid
*Aive Mandel, keeleteadlane, keeleõpetaja ja tõlkija
*Aive Matvere, haridustegelane
*Aive Mõistlik, pedagoog ja munitsipaalpoliitik
*Aive Pevkur, filosoof

## Vaata ka
*Aivi

## Viited
Veevalaja

**Veevalaja** (ladina keeles *Aquarius*, lühend **Aqr**) on sodiaagi tähtkuju (sümbol ♒). Eestis on Veevalaja tähtkuju hästi vaadeldav suvel ja sügisel.

Veevalaja tähtkuju katab 980 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 10. kohal. Päike asub Jäära tähtkujus 16. veebruarist 12. märtsini.

Vaatamata suurele ulatusele ei ole Veevalajas väga heledaid tähti. Heledaim täht on Sadalsuud (β Aquarii, 2,89m). Järgnevad Sadalmelik ehk α Aquarii (2,94m) ja δ Aquarii (Skat, 3,3m). Veevalajas asub Helixi udukogu, mis on meile üks lähimaid udukogusid.

Eesti rahvaastronoomias asus Veevalajas Kolmkanda ehk Kerikand.

## Viited
Parheelia

**Parheelia** (kreeka keelest παρά *pará* – 'kõrval' ja ήλιος *hélios* – 'päike') ehk **kõrvalpäiksed** ehk **ebapäiksed** ehk **päikesesapp** on halode hulka kuuluv atmosfäärinähtus. Parheelia kujutab enesest Päiksest 22 kraadi paremal, vasakul või mõlemal pool asetsevaid valguslaike. Vaatlejal on seejuures mulje, nagu Päikse kõrval asuks teised, nõrgema valgusjõuga Päiksed.

Kuigi parheelia puhul on tihti nähtavad ka vikerkaarevärvid, on parheelia tekkemehhanism vikerkaarest erinev. Parheelia tekib taevas Päikse läheduses, vikerkaar seevastu Päiksele vastupidises suunas. Samuti on erinevuseks, et parheelia tekib päiksekiirte peegeldumisel jääkristallidelt ning vikerkaar veepiiskadelt. 

Parheeliale sarnast atmosfääri valgusnähtust võib täheldada ka Kuu puhul. Kõrvalkuud võib näha teatud valgustugevuse puhul ning üldiselt ainult täiskuuga.

Vanemas perioodikas on sarnast nähtust nimetatud näiteks ka **päikesesabaks**  või ka **päikesepostiks**   ning on arvatud et see tähendab suurt ilmamuutust, torme, sadusid ja tuiske.

## Viited
Kollaselehine kühmik

**Kollaselehine kühmik** (*Melanoleuca cognata*) on klassi *[[Agaricomycetes]]* hulka šampinjonilaadsete seltsi kühmiku perekonda kuuluv seeneliik.

Kübar on ookerkollane kuni hallikaspruun, keskel tumedama kühmuga, 5–10 cm laiune. Jalg on sihvakas, õõnes ja pruunide pikikiududega.

Kollaselehine kühmik on hea söögiseen. Kasvab valgusküllastes okasmetsades ja metsaservades maist oktoobrini.

## Välislingid
*
Maalimine

**Maalimine** on mingile pinnale visuaalsete kujundite tegemine maalimisvahenditega – värvi ning pintsli, sõrme või pahtellabidaga. Maalimisega tegeleja on **maalija** või **maalikunstnik**. Maalimise lõpptulemus on **[[maal]]** ehk **[[maaling]]**.

## Vaata ka
*joonistamine
*koopamaal
*laemaal
*maalikunst
*näomaaling
*seinamaal
Väike Magalhãesi Pilv

**Väike Magalhãesi Pilv** (NGC 292) on udulaiguna paistev kääbusgalaktika Tuukani tähtkujus. See sai koos Suure Magalhãesi Pilvega nime portugali maadeavastaja Fernão de Magalhãesi järgi. 

Selle läbimõõt on 7000 valgusaastat ja see sisaldab kolme miljardit tähte.

See kuulub koos Linnuteega Kohalikku Galaktikarühma ja on kaugusega 200 000 valgusaastat Linnuteele lähimaid galaktikaid.

Väike Magalhãesi Pilv on kaugeim palja silmaga nähtav objekt. Selle näiv heledus on 2,7m.

Väike Magalhãesi Pilv sisaldab hajusparvesid NGC 265, NGC 290, NGC 346, NGC 347 ja NGC 602.

2023. aastal tehti kindlaks, et Väike Magalhãesi Pilv koosneb kahest galaktikast, mis Maalt vaadates asuvad üksteise taga. Lähem neist on meist umbes 199 000, kaugem umbes 215 000 valgusaasta kaugusel.

## Viited
Svõtõntsi

**Svõtõntsi** (ukraina keeles Свитинці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 253. Pindala on 0,232 km².
Tmutarakani vürstkond

**Tmutarakani vürstkond** oli Aasovi ja Musta mere vahel asuva Kertši väina, Kertši poolsaarel ja Tamani poolsaarel asunud vürstkond, 10. sajandi II poolest kuni 12. sajandi I pooleni. Kertši väin ühendab Musta- ja Aasovi merd ning eraldab loodusgeograafilist Euroopat Aasiast.

Osastisvürstkond allus algselt Kiievi-Vene riigile, 11. sajandi II poolel aga Kiievi suurvürst Jaroslav Targa surma järel (1054) toimunud valduste jagamise ajal tema poegade vahel, Tšernigivi vürstile.  

## Välislingid
*[Tmutarakan](http://admin.entsyklopeedia.ee/ENE%208.%20k%C3%B6ide.%20Tink%E2%80%93Yver%20(1976)/NENE8_page_0011.jpg), „Eesti nõukogude entsüklopeedia”
Sokolõntsi

**Sokolõntsi** (ukraina keeles Соколинці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis. Elanike arv on 71. Pindala on 0,93 km².
Wormsi piiskopkond

**Wormsi piiskopkond** ehk **Wormsi vürstlik piiskopkond** oli Saksa-Rooma riigi kiriklik vürstkond. Paiknedes Reini mõlemal kaldal ümber Wormsi vahetult Neckari suudmest põhjas, oli see suuresti ümbritsetud Pfalzi kuurvürstkonnast. Wormsis on olnud piiskopitool Rooma-aegadest. Kõrgkeskajast alates ei kuulunud Wormsi linn enam vürstlike piiskoppide ilmaliku võimu alla, vaid see oli vaba riigilinn ja muutus reformatsiooniga ametlikult protestantlikuks. Kuid vürstlikud piiskopid säilitasid võimu Wormsi toomkiriku üle linna sees.

Aastal 1795 okupeeriti Worms, samuti kogu vürstliku piiskopkonna territoorium Reini vasakkaldal, ja annekteeriti Prantsusmaa poolt. Territoriaalsete ümberkorralduste koidikul, mis tulid Saksamaa mediatisatsiooniga aastatel 1802-1803, ilmalikustati ülejäänud piiskopkonna territoorium, koos sellega peaaegu kõik teised kiriklikud vürstkonnad. Antud juhul annekteeriti see Hessen-Darmstadti poolt.

## Vaata ka

* Wormsi piiskoppide loend
* Wormsi konkordaat (1122)
Clifford Graham

**Clifford John Graham** (eesnimi ka **Cliff** või **Chris**; 18. märts 1900 Toronto – 24. mai 1986 Toronto) oli Kanada poksija.

Graham sai kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) hõbemedali 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Clarence Walkerile (Lõuna-Aafrika Liit). Ta osales kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

## Elukutselisena
Graham poksis märtsist 1925 kuni maini 1930 elukutselisena. Ta pidas kokku 30 kohtumist, millest võitis 21 (neist 5 nokaudiga) ning kaotas 9 (neist 3 nokaudiga) kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*Clifford (Cliff) Graham lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Etnobioloogia

**Etnobioloogia** on teadusharu, mis uurib  inimese suhteid ja seoseid taimede, loomade ning ökosüsteemiga.

Etnobioloogia üks eesmärk on uurida traditsioonilisi teadmisi looduskultuurist. Arvatakse, et see aitab tagada loodusressursside jätkusuutliku kasutamise ja inimeste heaolu säilitamise. Samuti uuritakse pärandkultuuri teadmisi, näiteks taimedega inimeste ja loomade ravimine, looduslike liikide söögiks kasutamine, loodusmärkide järgi ilma ennustamine, küttimine-kalastamine jms.

Etnobioloogia uurimismeetodid on mitmest valdkonnast, näiteks antropoloogiast, bioloogiast (botaanikast), ökoloogiast, farmakoloogiast, ökosemiootikast, lingvistikast, etnoloogiast.

Tuntumaid Eesti etnobiolooge on: filoloog Mart Mäger, kelle uurimisteemaks oli linnu ja kalanimed ning lindude rahvalik tähendus; etnoloog Gustav Ränk, kes uuris rahvalikku kalandust; filoloog Mari Kendla on avaldanud uurimusi kalanimedest; folklorist Mall Hiiemäe, kelle uurimisvaldkond on laiahaardeline alustades metsloomade ja lindudega ja lõpetades putukate tähendustest ning uskumustest.

## Viited

## Välislingid
*Raivo Kalle, Renata Sõukand. Kes on etnobioloogid ja miks nad kohtusid Padisel? Eesti Loodus, 2010/12
Georges Prud'Homme

**Georges Arthur Prud'Homme** (eesnimi ka **Art**; 12. märts 1898 Ottawa – 7. jaanuar 1978 Athabasca, Alberta) oli Kanada poksija.

Prud'Homme sai keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) hõbemedali 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Harry Mallinile (Suurbritannia). 

## Elukutselisena
Prud'Homme poksis novembris 1922 elukutselisena. Ta pidas kokku 2 kohtumist, millest võitis 1 (selle nokaudiga) ning kaotas 1 (selle nokaudiga) kohtumise.

## Viited

## Välislingid
* 
*Georges (Art) Prud'Homme lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Vello Jaakon

**Vello Jaakon** (15. detsember 1936 Tartu – 18. september 2016) oli eesti põllumajandustegelane.

1961. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia erialal.

1970. aastatel töötas ta Põlva rajooni põllumajandusvalitsuse peaagronoomina ja kolhoosi Koit peaagronoomina, aastatel 1983–1991 oli Põlva kolhoosi esimees.

1990. aastatel töötas ta Põlva Maavalitsuse majandusosakonna põllumajandustalituse peaspetsialistina.

Ta kandideeris 1999. aasta Riigikogu valimistel Isamaaliidu nimekirjas, kuid ei osutunud valituks. 

2011. aastal võitis ta eriauhinna Põlva Talurahvamuuseumi IX kodu-uurimistööde võistlusel kodu-uurimuslike töödega "Põlvamaa – 60" ja "Maaelu Eestis 1945–2010 (Mammaste)".

## Tunnustus
*1972, 1983 aunimetus "Vabariigi suurte saakide meister"
*1987 Eesti NSV teeneline agronoom

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Jaakon, Vello – Põlva kolhoosi esimees. 1983
Tamsalu (Kohila vald)

**Tamsalu** (ka *Tukamäe*) oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Pahkla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hageri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pahkla külaga.

Asula moodustati Pahkla mõisasüdamest ja kandis aastani 1939 nime *Pahkla asundus*.

## Viited
Suudla

**Suudla** (allikates ka *Soodla*, vananenud nimi *Vastse-Piigaste*) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Tiido küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tiido külaga.

Küla on esimest korda mainitud 1450 (Sotell). Hiljem on mainitud 1582 (Sotla), 1638 Sodla kyllo, 1722 Dorff Sohdel.

## Viited
Vello Kümmel

**Vello Kümmel** (sündinud 21. augustil 1940 Viljandis) on eesti põllumajandus- ja omavalitsustegelane.

Ta on lõpetanud 1967. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia erialal.

1970.–1980. aastatel töötas ta Pärnu rajooni Halinga kolhoosi peaagronoomina.

Aastatel 1996–1999 oli ta Ruhnu vallavanem. Aastatel 2002–2013 oli ta Ruhnu vallavolikogu liige, 2009–2013 vallavolikogu esimees.

Ta on Ruhnu saarel Rooslaiu talu peremees ja mesinik.

## Tunnustus
*1971 aunimetus "Vabariigi suurte saakide meister"
*1988 Eesti NSV teeneline agronoom

## Viited

## Välislingid
*Aare Laine. Mulgimaal sündinud Halinga mehest sai ruhnlane. Saarte Hääl, 18.01.2010
Raudna (Viru-Nigula)

**Raudna** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Tüükri küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tüükri külaga.

1241 mainitakse kohta nimega Raudanal. 1553 kohta nimega Roudnall, 1589 Raudinall, 1726 Raudna.

Alates 16. sajandist on teateid Raudna mõisa kohta.

## Viited
Raisma

**Raisma** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Liiguste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Haljala kihelkonda. Küla asutati 1922. Küla kaotati 1977, mil see liideti Liiguste külaga.

## Viited
Haavassoo

**Haavas(s)oo** on paikkond Saare maakonnas Saaremaa vallas Koimla küla alal. Enne 1940. aastaid oli Haavassoo küla staatuses. Küla on mainitud 17. sajandil (Habasoh).

## Vaata ka
*Haavasoo järv (Hiiu maakonnas)

## Viited
Kanaküla (Puka)

**Kanaküla** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Aakre küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõngu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Aakre külaga.

## Viited
Kirikumõisa (Pärsti)

**Kirikumõisa** oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Mustivere ja Pinska küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viljandi kihelkonda. Küla moodustati 1970 ja kaotati 1977, mil osa külast liideti Mustivere ja osa Pinska külaga.

## Viited
Maarja (Kernu)

**Maarja** oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Muusika küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hageri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Muusika külaga.

Küla rajati 1920. aastatel endisaegse Ruila mõisa karjamõisa (saksa keeles Marienberg) alale. Saksakeelse nime järgi on nimetatud ka Maarja küla.

## Viited
Päri (Kaiu)

**Päri** oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Põlliku ja Suurekivi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Juuru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Põlliku ja Suurekivi külaga.

Päri küla moodustus peamiselt Põlliku mõisa südamest.

## Viited
Ivanivka (Kupjanski rajoon)

**Ivanivka** on küla Ukrainas Harkivi oblastis Kupjanski rajoonis.

2001. aasta Ukraina rahvaloenduse andmeil elas 1900. aastal asutatud külas 135 inimest.

## Välislingid
* Ilmaennustus (*ukraina ja inglise keeles*)
Ivanivka

**Ivanivka** on kohanimi.

## [[Ukraina]]
* **[[Ivanivka (Kupjanski rajoon)|Ivanivka]]**, küla Harkivi oblastis
* **[[Ivanivka (Hersoni oblast)|Ivanivka]]**, alev Hersoni oblastis
* **[[Ivanivka (Stavõštše rajoon)|Ivanivka]]**, küla Kiievi oblastis
* **[[Ivanivka (Luginõ rajoon)|Ivanivka]]**, küla Žõtomõri oblastis
* **[[Ivanivka (Illintsi rajoon)|Ivanivka]]**, küla Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis
* **[[Ivanivka (Vinnõtsja rajoon)|Ivanivka]]**, küla Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis
Róża Thun

**Róża Thun** (täielik nimi **Róża Maria Gräfin von Thun und Hohenstein**, neiuna **Róża Woźniakowska**; sündinud 13. aprillil 1954 Krakówis) on Poola poliitik, ta kuulub erakonda Kodanikuplatvorm. Ta oli aastast 2009–2024 Euroopa Parlamendi liige.

Ta sündis aastal 1954 Krakówis. Ta lõpetas aastal 1979 inglise filoloogina Krakówi ülikooli, tema magistritöö oli pühendatud Oscar Wilde'i draamaloomingule. Ta oli aastatel 1977–1980 ametiühingu Solidaarsus üliõpilaskomitee liige ja kõneisik, samuti oli ta Tööliste Kaitsekomitee (Komitet Obrony Robotników) liige. Aastatel 1981–1991 elas ta Lääne-Saksamaal. Aastatel 1991–2005 oli ta tegev valitsusvälises organisatsioonis "Poola Robert Schumani fondis" (fondi põhikirjaline eesmärk on edendada Euroopa integratsiooni ideed), sealhulgas esimehe ja peadirektorina. Aastatel 1998–2000 oli ta Varssavi linnavolikogu liige.

## Isiklikku
Ta abiellus 20. septembril 1980 Krakówis Franz Graf von Thun und Hohensteiniga. Neil on kolm tütart ja üks poeg. Tema isa Jacek Woźniakowski (1920–2012) oli kirjanik, ajakirjanik ja tõlkija, vend Henryk Woźniakowski on ajakirjanik, kirjastaja ja tõlkija.

## Välislingid
* Róża Thuni CV europarlamendi veebilehel
Eesti Haridusteaduste Ajakiri

**Eesti Haridusteaduste Ajakiri** (ingliskeelse paralleelpealkirjaga **Estonian Journal of Education**) on 2013. aastast ilmuv eelretsenseeritav elektrooniline teadusajakiri, mis avaldab eestikeelseid akadeemilisi originaaluurimusi ja teaduspõhiseid artikleid kasvatusteadustest, haridusest ja õpetajakoolitusest. Ajakirja antakse välja Tartu Ülikooli ja Tallinna Ülikooli koostöös Tartu Ülikooli Kirjastuse väljaandena.

Ajakirja vastutav toimetaja on Krista Uibu.

## Vaata ka
*Haridus (ajakiri)

## Viited

## Välislingid
* Ajakirja koduleht 
* Krista Uibu Eesti Haridusteaduste Ajakirja kümme numbrit Õpetajate Leht, 18. mai 2018
Torbikseen

**Torbikseen** (*Craterellus*) on perekond seeni kukeseeneliste sugukonnast.

## Eesti liike
**Craterellus caeruleofuscus* – hallikaspruun torbikseen
**Craterellus cinereus* – hall toruseen 
**Craterellus cornucopioides* – must torbikseen
**Craterellus lutescens* – kollakas torbikseen, varem kollakas kukeseen, kollakas rupik
**Craterellus melanoxeros* – mustuv torbikseen, varem mustuv kukeseen
**[[Craterellus squamatus]]*
**Craterellus tubaeformis* – lehter-torbikseen, varem lehter-kukeseen
**Craterellus undulatus* – pruun toruseen

## Viited

## Vaata ka
*kukeseen (perekond)
Toruseen

**Toruseen** (*Pseudocraterellus*) on perekond seeni kukeseeneliste sugukonnast.

Eestis kasvavad liigid on väga head söögiseened.

## Liike
**[[Pseudocraterellus sinensis]]*

## Varasemaid liike
**Craterellus cinereus* – hall toruseen
**Craterellus undulatus* – pruun toruseen

## Välislingid
*
Kukeseen (perekond)

**Kukeseen** (*Cantharellus*) on perekond seeni kukeseeneliste sugukonnast.

Kukeseen valiti Eesti Mükoloogiaühingu poolt 2017. aastal aasta seeneks.

Varem arvati kukeseene perekonda kuuluvat ka lilla kukeseen ja lehter-kukeseen.

## Eesti liigid
* *Cantharellus amethysteus* –  ametüst-kukeseen (haruldane)
* *Cantharellus cibarius* –  harilik kukeseen (sage)
* *[[Cantharellus ferruginascens]]*
* *Cantharellus pallens* – kahvatu kukeseen (harva esinev)

## Varasemaid liike
* *Craterellus cinereus* –  hall toruseen

## Välislingid
*
Porphyriose puu

**Porphyriose puu** (*arbor porphyrii*) on filosoofias soo-liigisuhtel põhinev vahend "olemise astmete" (*scala praedicamentalis*) illustreerimiseks. Selle leiutas 3. sajandil tegutsenud kreeka uusplatooniline filosoof ja loogik Porphyrios.

Porphyrius soovitas puukujulist struktuuri kasutada oma sissejuhatuses (*[[Isagoge]]*) Aristotelese "Kategooriatele". Ta esitas Aristotelese kategooriate sisese klassifikatsiooni viisil, mida hiljem on kasutatud paljudes puuskeemides ja muudes dihhotoomsetes jaotustes. Porphyriose puu näitab, et liike defineeritakse lähima soomõiste (*genus proximum*) ja liigierisuse (*genus et differentia*) kaudu ning see loogiline protsess jätkub kuni madalaima liigini, mida pole enam võimalik dihhotoomselt jaotada. Porphyriose enda teostest ei leia ühtegi diagrammi pilti, kuid Aristotelese kategooriaid kirjeldavaid diagramme on joonistatud tema kirjelduse järgi hiljem. 

Porphyriose "Sissejuhatus" oli algselt kirjutatud vanakreeka keeles; 6. sajandi teisel poolel tõlkis Anicius Manlius Severinus Boethius selle ladina keelde. Boethiuse tõlkest sai keskaja filosoofilise loogika tüvitekst. Loogikaüliõpilased käsitlesid Aristotelese kategooriaid Porphyriose tekstile tuginedes kuni 19. sajandi lõpuni.
Enno Puks

**Enno Puks** (18. märts 1939 – 24. august 1992) oli eesti põllumajandustegelane.

1950. aastate teises pooles töötas ta Viljandi rajooni kehakultuurikomitees.

1960. aastatel oli ta ELKNÜ Abja Rajoonikomitee sekretär.

1970.–1980. aastatel oli ta Karksi kolhoosi esimees, 1980. aastate teises pooles ka Eesti NSV kolhooside nõukogu esimees.

Ta on maetud Halliste kalmistule.

## Tunnustus
*1988 – Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja

## Viited

## Välislingid
*Eesti Muuseumide Veebivärav. Eesti Põllumajandusmuuseumi fotokogu. Enno Puks – Eesti NSV kolhooside nõukogu esimees, 1986
Jüri Simovart

**Jüri Simovart** (sündinud 9. juunil 1941) on eesti maakarjakasvataja. 

Ta pidas koos abikaasa Maarja Simovartiga Harju maakonnas Nissi vallas Pala talus ligi 30 Eesti maatõugu lehma.
Kaugida unimudil

**Kaugida unimudil** (*Perccottus glenii*) on unimudila perekonda ahvenaliste seltsi kuuluv kalaliik. 

Liigi pärismaine levila haarab Amuuri jõe basseini.

Euroopasse toodi ta akvaristide poolt 20. sajandi algul. Eestis leiti ta esmakordselt 2005. aastal Narva veehoidlast. 

## Vaata ka
*võõrliik

## Välislingid

* 

*Meelis Tambets, Rein Järvekülg. Uus kutsumata külaline meie vetes – kaugida unimudil. Eesti Loodus, 7/ 2005
Ameerika kevadvõhk

**Ameerika kevadvõhk** (*Lysichiton americanus* Hultén et St. John) on võhaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Pärismaisena kasvab Põhja-Ameerika lääneosas, Euroopas kasvatatakse aedades dekoratiivtaimena alates 20. sajandi algusest. Naturaliseerununa on muutunud invasiivseks võõrliigiks.
Bogusław Liberadzki

**Bogusław Marian Liberadzki** (sündinud 12. septembril 1948 Sochaczewis) on Poola majandusteadlane ja poliitik. Ta oli aastatel 1993–1997 Poola transpordi ja meremajanduse minister. Aastast 2004 on ta Euroopa Parlamendi liige.

Ta sündis aastal 1948 Sochaczewis Sochaczewi maakonnas Masoovia vojevoodkonnas. Ta lõpetas aastal 1970 Varssavi Kaubanduskõrgkooli. Ta sai seal ka majandusteaduse doktoriks.

Aastatel 1989–1993 oli ta Poola transpordi ja meremajanduse aseminister, aastatel 1993–1997 Poola transpordi ja meremajanduse minister. 2004, 2009 ja 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel valiti ta Euroopa Parlamendi liikmeks.

## Välislingid
* http://www.europarl.europa.eu/meps/et/23768/BOGUSLAW_LIBERADZKI_cv.html
Boris Gavronski

**Boris Gavronski**  (14. detsember 1934 – 25. veebruar 1999) oli eesti põllumajandustegelane.

Ta lõpetas 1958. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaararsti erialal.

Aastatel 1958–1961 oli ta Annikvere Veterinaarjaoskonna juhataja, 1961–1967 Rakvere rajooni Haljala kolhoosi esimees, 1967–1991 Väike-Maarja kolhoosi esimees.

Ta on maetud Rahumäe juudi kalmistule.

## Isiklikku
Tema pojatütar on teleajakirjanik Anna Pihl.

## Tunnustus
*1975, 1978 aunimetus "Vabariigi parim loomakasvataja"
*1982 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja
*1997 Väike-Maarja valla aukodanik

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Gavronski, B. - Rakvere rajooni Väike-Maaja kolhoosi esimees
*Eesti Muuseumide Veebivärav. Eesti Põllumajandusmuuseumi fotokogu. Väike-Maarja kolhoosi esimees Boris Gavronski
*Boris Gavronski – 80. Väike-Maarja Valla Infoleht, 1 november 2014
Xavier Eluère

**Xavier Marie Louis Antoine Eluère** (8. september 1897 Issé vald, Loire-Atlantique'i departemang – 5. veebruar 1967 Saint-Privat-des-Prés vald, Dordogne'i departemang) oli Prantsusmaa poksija.

Eluère sai raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Ronald Rawsonile (Suurbritannia) ning saades 3. koha kohtumises William Spenglerilt (USA) loobumisvõidu.

## Elukutselisena
Eluère poksis veebruarist 1922 kuni juunini 1924 elukutselisena. Ta osales kokku 19 kohtumisel, millest võitis 14 (neist 9 nokaudiga) ja kaotas 5 (neist 2 nokaudiga) kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*Xavier Eluère lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Mira

**Mira** (*ο Ceti*) on täht Vaala tähtkujus. See oli esimene vaadeldud muutlik täht ja sai seega omasuguste tähtede (miriidide) prototüübiks. Selle tähesuurus võib muutuda kuni 1700 korda. 332-päevase tsükli jooksul kõigub selle näiv heledus palja silmaga nähtava 3m ja 10m vahel. Näiva kadumise ja uuesti ilmumise tõttu sai ta Johannes Heveliuselt nimeks Mira (ladina k 'imepärane, imeline').

Mira on kaksiktäht, mille põhitäht Mira A on muutlik punane hiid ja kaaslane on valge kääbus Mira B. 

Mira kaugus Maast on umbes 300 valgusaastat. Selle avastas David Fabricius 1596. aastal. Johann Holwarda avastas 1639. aastal, et Mira heledus muutub enam-vähem reeglipärase intervalliga. 1936. aastal esitas Mira pulsatsiooniteooria Tartu matemaatik Jakov Gabovitš.

2007. aastal avastati NASA kosmoseteleskoobi GALEX abiga, et Miral on komeetidega sarnaselt saba, mis on 13 valgusaasta pikkune. Selle põhjuseks peetakse Mira suurt relatiivset kiirust 110 km/s.

## Viited
Klemm

**Klemm** (saksa keeles *Klemme* näpits) on seadis juhtmeotsa kinnitamiseks ja elektrilise ühenduse loomiseks elektriseadmetes (toite-, sisend-, väljund-, jätkuklemm). Paljudel juhtudel on klemmid koondatud klemmiplaadile, -liistule või -karpi. 

Juhtmeotsa kinnitamiseks ja elektrilise kontakti loomiseks vajalik survejõud saadakse keermesliitega (kruviklemm) või vetruvate (ja fikseerivate) kontaktide abil (vedruklemm).

Elektriahelate teoorias on klemm elektriahelate või nende lülide ühenduspunkt. Klemmide arv iseloomusta ahela keerukust (kaksklemm, neliklemm, hulkklemm). 

## Vaata ka
*Klemmipinge
*Klemmliide

## Viited
Ülle Õun

**Ülle Õun** (sündinud 10. aprillil 1957 Tallinnas) on eesti telerežissöör. 

Ta on lõpetanud 1975. aastal Tallinna Muusikakeskkooli ja õppinud aastatel 1975–1977 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis. 

Töötanud 1977. aastast Eesti Televisioonis administraatorina, 1979. aastast režissööri assistendina ja 1993. aastast muusikasaadete režissöörina. 

Tema režissöörikäe all on valminud näiteks ETV muusikasaatesarjad “MI”, „Klassikatähed“, "Laululahing". Ülle Õun on olnud paljude Estonia kontserdisaalist tehtud teleülekannete režissöör.  

2008. aastal valmis tema režiiga muusikateemaline dokumentaalfilm "Laulutaadi hümnid" (tootnud Laara Production), kus otsitakse eesti koorimuusika suurimat korüfeed. Filmi stsenaristid on Andres Laasik, Vello Mäeots ja Ruth Alaküla.

## Tunnustus
* 2021 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali tunnustuspreemia pikaajalise panuse eest valdkonda (Eesti muusika pildil hoidmise eest) 

## Viited
Kõrveküla (Paasvere)

**Kõrveküla** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Paasvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Simuna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Paasvere külaga. 1930. aastatel kandis küla nime *Paasvere-Metsaküla*.

## Viited
Koigi (Haljala)

**Koigi** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Kõldu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Haljala kihelkonda. Küla moodustati pärast 1919. aasta mõisate riigistamist Koigi mõisast (saksa keeles Koik). Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõldu külaga.

## Viited
Kivirehe

**Kivirehe** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Aakre küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõngu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil selle ala liideti Aakre külaga.

Küla asus endisaegse Aakre mõisa südames.

## Vaata ka
*Kivirehe oja (Rapla maakonnas)

## Viited
Haigri

**Haigri** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Raiste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Raiste külaga.

Külas on sündinud eesti kaevur, ametiühingutegelane ja poliitik Endel Paap.

## Viited
Koolitarõ

**Koolitarõ** (ka *Koolitare*) on paikkond Põlva maakonnas Põlva vallas Tilsi küla alal. 20. sajandi algul oli praegune paikkond küla staatuses. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tilsi külaga.

## Viited
Korgõmäe

**Korgõmäe** (ka *Kõrgemäe*) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Loosu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Loosu külaga.

## Viited
Lahokülä

**Lahokülä** (varem ka *Laho*) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Himma küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Himma külaga.

1896 on mainitud nime Lahho ja umbes 1900 Лаго. 1896. aasta kaardi alusel saab öelda, et tollal oli see (Lahho) Vardja mõisa renditalu, mida hakati koos naabertaludega nimetama Lahoküläks.

## Viited
Lüüsi

**Lüüsi** on Eesti kohanimi:
*Lüüsi oli küla Võrumaal Põlva kihelkonnas
*Lüüsi oli küla Võrumaal Hargla kihelkonnas
*Lüüsi oli küla Võrumaal Rõuge kihelkonnas

## Vaata ka
*Lüüsi peakraav
*Lüüsi tänav
*lüüs
Lüüsi (Põlva kihelkond)

**Lüüsi** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Suurküla idaossa. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Lüüsi oli küla staatuses 1930. aastatel.

## Viited
Meltssaarõ

**Meltssaarõ** (kirjakeeles varem ka *Melsaare*) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Suurküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Suurkülaga.

1744 on mainitud kohta nimega Dorf Meltsahr, 1798 Melzara ja umbes 1900 Мельсаре.

## Viited
Mäni

**Mäni** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Mustajõe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mustajõe külaga.

1627 on esimest korda mainitud kohta fraasis Meni Thootz. 1783 on mainitud Menni ja Männi, 1866 Männi ja umbes 1900 küla Менни.

## Viited
Puraski

**Puraski** on paikkond Põlva maakonnas Põlva vallas Suurküla alal. 1920. aastatel oli Puraski küla staatuses.

## Viited
Vedo

**Vedo** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Pragi küla lääneossa. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla eksisteeris 1930. aastatel.

## Viited