open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kastiilia kuningriik

**Kastiilia Kuningriik** (hispaania keeles *Reino de Castilla*, ladina keeles *Regnum Castellae*) oli keskaegne riik Pürenee poolsaarel. Ilmselt tuleb Kastiilia nimi piirkonna linnustest (hispaania keeles *castillo*). Kastiilia Kuningriigi eelkäija oli Leóni Kuningriigi idaosas asunud Kastiilia krahvkond. Kümnendal sajandil hakkasid kohalikud krahvid enda autonoomiat kasvatama ning 1065. aastal sai Kastiilia Kuningriigist eraldi riik. Aastatel 1072–1157 olid Kastiilia ja Leon taas üks riik ning aastast 1230 Kastiilia enam eraldi riik ei olnud. Kastiilia kuningad korraldasid Põhja-Pürenee poolsaarele vallutusretki ning laiendasid enda alasid Al-Ándalusi moslemite arvel. Kastiilia ja Leoni kuningriikide ning nende lõunapoolsete vallutuste ühendnimi on Kastiilia Kroon. Hiljem hakkasid selle alla kuuluma ka ülemerevaldused.

## Vaata ka
* Kastiilia nõukogu
* Kastiilia Kroon
* Kastiilia heraldika
* Hispaania ajalugu

## Viited

## Välislingid
*The Kingdom of Castile (1157–1212) : Towards a Geography of the Southern Frontier
*History of the County of Castile – The origins of Castile
Liblik

**Liblik** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Liblik 354 inimesel: 156 mehel ja 198 naisel. Perekonnanimede levikult oli Liblik meeste puhul 441. kohal ja naiste puhul 345. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Liblik vanuserühmas 5–9, kus neid on 10 000 elaniku kohta 3,06. Nimi oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 8,61 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Võrumaal Rõuge, Põlva, Kanepi ja Vastseliina kihelkondades, Tartumaal Äksi ja Maarja-Magdaleena kihelkonnas, Järvamaal Koeru kihelkonnas ning Viljandimaal Paistu kihelkonnas kümnel korral nimeks Liblick ja Liblik.
 
Nimede eestistamisel võeti Liblik aastatel 1935–1940 uueks perekonnanimeks 16 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Anson, Berlokko, Ivanov, Klimpmann, Leipsig, Liblikas, Liblikman, Liblikmann, Simanovski (4 juhul), Siimanovski, Vacker, Vilmann ja Villmann.	

## Nime kandjaid
*Ago Liblik, eesti ettevõtja (1967–2016)
*Ester Liblik, eesti muusikapedagoog (1957–) 
*Prits Liblik, eesti ettevõtja (1944–2012) 
*Raino Liblik, eesti koolijuht (1977–) 
*Tullio Liblik, eesti ärimees (1964–)

## Viited

## Välislingid
*
Taimeterraarium

**Taimeterraariumid** on väikesed, kinnised ökosüsteemid. Taimeterraariume võib vaadelda kui mini-kasvuhooneid. Terraariumi konteinerid on tavaliselt läbipaistvast materjalist nagu nt. klaas või plastik. 

## Taimeterraariumi koostamine
Taimeterraariumi jaoks võib kasutada peaaegu ükskõik missugust paksemast klaasist anumat. Istutamine on kergem, kui valitud anumal on suur ava. Alustada tuleks umbes 3 cm paksuse kivikihiga. Kivide peale tuleks puistata sütt, mis aitab ära hoida ebameeldivaid lõhnu. Järgmisena tuleks lisada 5-10 cm mulda, olenevalt terraariumi ja taimede suurusest. Viimasena tuleb istutada taimed ja dekoreerida. Kui kõik on tehtud, tuleb purgile kaas peale panna.

### Taimed
Terraariumi sobivad taimed, mis on niiskuslembesed, aeglase kasvuga ja muul moel raskesti kasvatatavad.

Terraariumi sobivad taimed:

* Sõnajalgtaimed
* Putuktoidulised taimed
* Tillandsia 
* Sukulendid
* Peperomia 

### Taimeterraariumi hooldus
Taimi ei tohiks istutada liiga tihedalt ja pärast istutamist tuleks neid kasta. Muld peab olema niiske. Terraarium tuleks asetada valguse, kuid mitte otsese päikese kätte. Samuti võib kasutada taimevalgusteid. Terraarium jätta mõneks päevaks avatuks, et taimed saaksid uue keskkonnaga harjuda ja juurduda. Ülekastmise märkideks on liigne kondensatsioon, taimedel esinev hallitus või  kollased lehed. Sel juhul tuleb kate avada ja lasta terraariumil veidi kuivada.  Kondensvee puudumine ja närbunud lehtedega taimed viitavad alakastmisele. Kui muld on katsudes kuiv, kasta taimi ettevaatlikult või pritsida.

## Ajalugu

Wardiani konteriner sai nime leiutaja Dr Nathaniel Bagshaw Wardi järgi. Dr Wardil õnnestus kasvatada muru seemik õhukindlas purgis, mis ajendas teda looma anuma, milles rohkem taimi kasvatada. 1829. aastal soovis loodusteadlane Dr Ward kasvatada mitmesuguseid taimi, kuid tööstusrevolutsiooni põhjustatud kohutavate tingimuste tõttu oli tema töö raskendatud. Ühel päeval ta avastas, et tal ei olnud oma aias võimalik sõnajalgu kasvatada, kuna lähedal asus tööstusreostus, mis tõi kaasa happevihmad ja halva õhukvaliteedi. Samal ajal kui tema taimed ebasoodsates välitingimustes kiratsesid, jätkas Dr Ward oma kirge botaanika vastu siseruumides, kasvatades taimi, mida ta hoidis õhukindlates klaaspurkides. Hiljem märkas ta, et ühes purgis oli sõnajala eos ja muru seemik idanema hakanud. Kuigi avastus oli üllatav, ei suutnud Dr Ward sel ajal seda nähtust eriti oluliseks pidada ja jättis oma loodusliku ime veel neljaks aastaks puutumata. Selle aja jooksul oli muru saanud kasvada, kuid purgi hooletusse jätmine viis lõpuks selleni, et ümbris hakkas roostetama, jättes taimed halva õhu kätte, mille tõttu nad ka surid. Olles selle juhusliku teadusliku katse tunnistajaks, püüdis Dr Ward leida viisi, kuidas jäljendada purgi omadusi ja luua anum taimede kasvatamiseks. Puusepa abiga valmis klaasitud korpus, kus kasvas edukalt sõnajalg. Wardiani konteiner oli sisuliselt kaitsekonteiner, mis oli varajane näide terraariumist. See avardas botaanikamaailma ja pakkus rahvusvahelisele kaubandusele olulist konkurentsi. 

David Latimer taaselustas purgitaimede idee 1960. aastal. 

## Viited
Ligi

**Ligi** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Ligi 139 inimesel: 55 mehel ja 84 naisel. Perekonnanimede levikult oli Ligi meeste puhul 1841. kohal ja naiste puhul 1193. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Ligi vanuserühmas 5–9, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,65. Nimi oli kõige sagedasem Saare maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 18,23 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Saaremaal Kaarma kihelkonnas Elme mõisavallas ja Muhu kihelkonnas Muhu-Suuremõisa mõisavallas kahel korral nimeks Liggi (normaliseeritult Ligi).

## Nime kandjaid
*Herbert Ligi, eesti ajaloolane (1928–1990)
*Jürgen Ligi, eesti poliitik (1959–)
*Katre Ligi, eesti luuletaja, tõlkija ja toimetaja (1953–)
*Priit Ligi, eesti arheoloog (1958–1994)

## Viited

## Välislingid
*
La Serena

**La Serena** ([la seˈɾena]) on linn Põhja-Tšiilis, Coquimbo piirkonna pealinn. Linn asutati 1544. aastal ja see on  vanuselt teine linn Tšiilis pealinna Santiago järel. 

2012. aastal oli linnas ligikaudu 200 000 elanikku. See on üks Tšiili kiiremini arenevaid piirkondi. La Serena on tuntud turismisihtpunkt nii Tšiili kui ka Argentina elanikele, eriti suvel rannahooajal. Linnas asub La Serena ülikooli peakompleks ja La Serena katedraal on La Serena peapiiskopkonna keskus.

## Asukoht
La Serena asub otse Vaikse ookeani ääres, umbes 470 km Santiagost põhjas ja Coquimbo läheduses. Linnast ida pool asub Río Elqui jõe org Valle del Elqui, mis on Tšiili põhjapoolseim viinamarjaviljeluse piirkond. Linna taga kõrgub Cerro Grande.

## Vaatamisväärsused
Linna keskel asub väljak *Plaza de Armas*, mille ääres asub katedraal ja teised kirikud. Linnas on mitu väikest turgu ja kaubatänavad. Linnas on palju muuseume.

Ookeani ääres on mitu valge liivaga supelranda. Võimalik on teha väljasõit Isla Damase saarele, samuti väljasõite piirkonna orgudesse. Valle del Elqui alal asub mitu rahvusvahelise tähtsusega observatooriumi.


Calle Los Carrera de La Serena.jpg|Tänav katedraali ees
La Serena - Jardin Japonés 2017.jpg|Jaapani aed
La Serena-Coquimbo-02.jpg|La Serena ja Coquimbo
Playadeserena.JPG|Liivarand
La Serena lighthouse.jpg|La Serena tuletorn
Francisco de Aguirre La Serena.jpeg|Francisco de Aguirre avenüü vaatega tuletornile


## Viited
Universaalteenus

**Universaalteenus** on Eesti riigi loodud võimalus eraklienditele osta järgneval neljal aastal elektrit börsivälise hinnaga.

## Vaata ka
* Elektrituruseadus
* Elektriarvesti

## Viited
Kulmimaa

**Kulmimaa** (poola keeles *ziemia chełmińska*, saksa keeles *Culmer Land* või *Kulmerland*, preisi keeles *Kulma*, leedu keeles *Kulmo žemė*) on osa Pomereelia ajaloolisest piirkonnast Kesk-Poola põhjaosas.

Kulmimaa on saanud nime Kulmi linnast (poola keeles Chełmno). Piirkonna suurimad linnad on Toruń ja Grudziądz.

Kulmimaa asub Wisła paremkaldal ning piirneb lõunas Drwęca suudmega, põhjas Osa külaga ja idas Lubawa linnaga.

Kulmimaad võib olenevalt perioodist ja definitsioonist pidada kas Masoovia, Pomereelia või Preisimaa osaks. Tänapäeval loetakse Kulmimaad Poolas Pomereelia osaks, kuna viimastel sajanditel on tekkinud tihedad sidemed Gdański Pomereeliaga. Lisaks on sidemed ka Kujawy piirkonnaga ning need moodustavad Kujawy-Pomorze vojevoodkonna, kuigi osa Kulmimaast asub Warmia-Masuuria vojevoodkonnas. Algselt oli Kulmimaa Masoovia läänepoolseim ala, eriti oli nii pärast riigi killustumist. 

Saksamaal peetakse Kulmimaad osaks Preisimaast, kuigi seal ei elanud mitte preislased, vaid slaavi lehhiidid, kes sulandusid Poola riiki. Preisimaa katoliku Kulmi piiskopkonna ja katedraali asukoht oli Chełmżas  (saksa *Kulmsee*, varem *Culmsee*), mitte Chełmno (saksa keeles Culm või Kulm) linnas.

## Viited

## Välislingid

* 1500. aastate Vana-Preisi maa (Altpreussen) kaart Culmerlandi, Sasseni, Galindiaga (Michelau ja Löbau) Masoovia piiril Preisimaa lõunaosas, enne Saksa ordu saabumist
Ni-Wi

**Ni-Wi** oli Nikolai Willeri loodud ettevõte Tartus, mis valmistas mänguasju.

## Ajalugu

Willeri tütre Renata mälestuste kohaselt soovitati Willeril hakata Tartus mänguasju valmistama, kuna tal ei õnnestunud esmalt saada erialast tööd arhitektina. Tänu Willeri abikaasa Irma kaasavarale õnnestus Willeril osta puutööks vajalik inventar ja tööriistad, et oma puutöökoda sisse seada. Willeri puidust mänguasjade töökoda ja kauplus Ni-Wi asus Karlova linnaosas, Kalevi 10 (varem Karlova tn 10). Varem oli sellel aadressil tegutsenud Adolf Turba maalri- ja nukutöökoda. Willeri asutus kandis nime „Kunstitööstuslik töökoda ja äri Ni-Wi“. Kaupluse asutas Willer hiljemalt 1932. aasta lõpuks. Willeri pere elas kaupluse kõrval esimesel korrusel. Töökojas töötas algul üks tööline, hiljem kaks töötajat.

Enamasti valmistas Ni-Wi vineerist mänguasju ja figuure. Vineerist figuurid olid oskuslikult väljasaetud ja peene joonega mõlemalt küljelt maalitud. Figuurid kujutasid loomi, linde, inimesi, puid ja lilli. Figuure müüdi üksikult. Nende figuuride abil said lapsed luua terveid stseene metsast, talumajapidamisest ja koduõuest. Peale selle tegi Willer ka kahemastilisi purjekaid, liikuvaid groteskseid kloune, puust kahureid ja sõdureid, kiik- ja kepphobuseid, järelveetavaid lülilisi mänguasju, pähklipurejaid, maju ja palju muud. Lisaks mänguasjadele valmistas Ni-Wi dekoratiivseid esemeid, eesti rahvapäraste mustritega puust suveniire, munatopse jms

Nikolai Willer kavandas kõik tooted ja valmistas ka näidised otsast lõpuni ise. Näidiste alla kirjutas „Muster“. Valmistoodangu kvaliteeti kontrollis Willer samuti isiklikult. Müüki läinud mänguasjade alla vajutati töökojas templiga ringikujuline tootemärk, mille sees kiri „Ni-Wi“.

Kuna Willerite perekond lahkus 1939. aastal olude sunnil Eestist, siis Ni-Wi töökoja vallasvara natsionaliseeriti 1940. aastal ning liideti ettevõttega „Mäng ja Kool“, mille alla koondati ka teistelt mänguasjatöösturitelt Oskar Luigelt ja Karl Kolgilt riigistatud varad.

## Nikolai Willeri mänguasjad Tartu Mänguasjamuuseumis

Tartu Mänguasjamuuseumi esemekogusse jõudsid Nikolai Willeri mõned mänguasjad 2010. aastal, kui Willeri Saksamaal elanud tütar Renata need muuseumile annetas. Muuseumi kogus on Willeri mänguasjadest enim esindatud vineerist mängufiguurid. Willeri mänguasju saab näha mänguasjamuuseumi põhimaja teisel korrusel, Eesti tootjate püsinäituse vitriinides. Lisaks saab esemetega tutvuda Tartu Mänguasjamuuseumi digiarhiivi vahendusel.

## Viited
Schneealpe

**Schneealpe** või **Schneealm** on lubjakivimassiiv Põhja-Lubjakivialpides Steiermargi-Alam-Austria piiril. Selle kõrgeim punkt on **Windberg** (1903 m üle merepinna). Teised tipud on *Ameisbühel* (ka Amaißbichl, 1828 m, idas, Steiermargi-Alam-Austria piiril), *Schönhaltereck* (1860 m, Windbergist läänes) ja *Donnerwand* (1799 m, loodes).

Selle oruasulad on Hinternaßwald kirdes, Altenberg an der Rax idas, Kapellen ja Neuberg an der Mürz lõunas, Mürzsteg ja Frein an der Mürz läänes. Schneealpest põhja pool asuvad metsaga kaetud mäed ja künkad on asustamata.

Schneealpenhaus ja mitu alpiniiduhütti asuvad kõrgplatool kõrgusel u 1780 m. Platoo läänepoolsel perimeetril Hinteralmil on veel üks Alpiklubi hütt Hinteralmhaus. Põhjapiirkonnas on Kalte Mürzi lähteala. Schneealpe piirkond kuulub koos Raxi ja Schneebergiga Esimese Viini mägiallika torujuhtme *(I. Wiener Hochquellenwasserleitung)* valglasse. Joogivesi juhitakse Schneealpe tunneli kaudu, mille Viini linn aastatel 1965–1968 ehitas, Hinternaßwaldi.

## Mägihütid

* Schneealpenhaus
* Michlbaueri hütt
* Lurgbaueri hütt
* Neubergeri hütt (iseteenindusega hütt; operaator: *Naturfreunde*)
* Hinteralmhaus (Wiener-Lehreri hütt, iseteenindusega hütt; operaator: Austria Alpiklubi)
Maycon

**Maycon de Andrade Barberan** (sündinud 15. juulil 1997 São Paulos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Corinthians.

Ta alustas Corinthianses ka klubikarjääri. Corinthianse noorteakadeemiaga liitus ta 2009. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2016. aasta veebruaris. 2016. aasta teises pooles oli ta laenul Brasiilia kõrgliigaklubis Ponte Preta. 19. oktoobril 2016 lõi ta 3:0 võidumängus oma esimese värva Brasiilia kõrgliigas. 2017. aastal kuulus Maycon Corinthianse põhikoosseisu ning tuli samal aastal klubiga Brasiilia meistriks.

2018. aasta juunis sõlmis Maycon viieaastase lepingu Ukraina kõrgliigaklubiga Donetski Šahtar. Hooaegadel 2018/19 ja 2019/20 tuli ta Šahtariga Ukraina meistriks.

2022. aasta märtsis naasis Maycon Šahtarist laenule Corinthiansesse.

Aastatel 2013–2020 mängis Maycon Brasiilia noortekoondistes.

## Saavutused
;Corinthians
*Campeonato Brasileiro Série A: 2017
*Campeonato Paulista: 2017, 2018
;Donetski Šahtar
*Ukraina kõrgliiga: 2018–19, 2019–20
*Ukraina karikas: 2018–19
*Ukraina superkarikas: 2021

## Viited

## Välislingid
Warmia

:*Mitte segi ajada [[Warmia-Masuuria vojevoodkond|Warmia-Masuuria vojevoodkonnaga]].*

**Warmia** (poola keeles *Warmia*, ladina keeles *Varmia* või *Warmia*, saksa keeles *Ermland*, Warmia murrakus *Warńija*, leedu keeles *Varmė*, preisi keeles *Wārmi*) on ajalooline ja etnograafiline piirkond Poola põhjaosas, osa ajaloolisest Preisimaast. Ajaloolised pealinnad on Frombork ja Lidzbark Warmiński ning suurim linn Olsztyn.

Warmia on tänapäeval osa Warmia-Masuuria vojevoodkonnast. Ajaloolise piirkonna pindala on ligi 4500 km2 ning seal elab praegu umbes 350 000 inimest. Tähtsamad vaatamisväärsused on Fromborki Katedraalimägi, Olsztyni ja Lidzbarki piiskopilinnused, Reszeli vanalinn ja Gietrzwałdi pühakoda, kus on olnud neitsi Maarja ilmumisi. Geograafiliselt on Warmias hulganisti järvi, see asub Łyna jõe ülemjooksul ja Pasłęka paremkaldal. Loodes piirneb Warnia Wisła lahega. Piirkonnas on palju arhitektuurimälestisi nii gooti, historitsistlikus, renessanss-, barokk-, uusklassitsistlikus kui juugendstiilis.

Warmia on osa ajaloolisest Preisimaast, kus elasid preislased ning hiljem peamiselt sakslased ja poolakad. Warmial on ajalooliselt olnud tugevad sidemed naaberpiirkonna Masuuriaga, kuid jäi katoliiklikuks ja kuulus aastatel 1454–1772 otse Poolale. 

Masuuria oli Poola osa Saksa ordu ja Preisimaa Hertsogiriigi läänina ja muutus suures osas luterlikuks. Warmias on olnud aegade jooksul võimul mitmed rahvad ja riigid, mh preislased, Saksa ordu, Poola Kuningriik ja Preisi Kuningriik. 

Piirkond on ajalooliselt tihedalt seotud olnud Warmia peapiiskopkonnaga (varem Riia peapiiskopkonna  Ermlandi piiskopkond). Rahvaetümoloogia järgi on Warmia nimi tulnud Preisi juhi Warmo nimest ning saksakeelne Ermland tema naise Erma nimest.

## Vaata ka
* Ermlandi piiskopkond
* Warmia peapiiskopkond
* Ermlandi piiskop

## Viited

## Välislingid
* Ermland, Heilsberg, Culm, Riesenburg, Samland bishoprics on 1615 list of Imperial Offices (Ordines Imperii)
* Region of Varmia
* Varmia and Mazuria
* Catholic Ermlanders page
* ca. 1547 map of Prussia including Warmia
* Heilsberg Epicopate Warmia in Prussia map of 1755
Hans Heinrich von Rehbinder

**Hans Heinrich von Rehbinder** (1645 – 19. november 1700) oli Rehbinderite aadlisuguvõsast pärit Rootsi sõjaväelane ja mõisnik, kes osales Põhjasõjas. Ta oli Imastu, Suure-Kullamaa ja Udeva mõisnik.  

## Elulugu
Hans Heinrich von Rehbinder sündis 1645. aastal Taagepera ja Udriku mõisnike Heinrichi ja Hildegard Elisabeth von Rehbinderi (sünninimega von Uexküll) perekonda. 

Rehbinder astus 1666. aastal vabatahtlikuna Turu lääni ratsarügementi. Kolm aastat hiljem ülendati ta leitnandiks. 1674. aastal oli ta ooberstleitnant Rappholzi rügemendis kapten. Hiljem viidi ta üle Carl Sparre tragunirügementi, kus sai 1676. aastal ooberstleitnandiks. 1679 sai temast Turu lääni jalaväerügemendi ooberst. 1695 sai ta Karjala ratsarügemendi ooberstiks. 

1700. aasta aprillis viidi Rehbinderi ratsarügement Liivimaale, kus kuulus Otto Vellingki väliarmee alla. Novembris liitus tema rügement Karl XII peaarmeega Rakveres. Rehbinder võttis osa Narva lahingust, kus ta ka hukkus. 

## Perekond
Hans Heinrich von Rehbinder abiellus 1682. aasta 8. veebruaril Tallinnas Kostivere mõisnik Ewold Hastferi tütre Helene Dorotheaga. Abielust sündis üks poeg. 

* Carl Otto von Rehbinder (surnud 1710). Rootsi lipnik. 

Helene Dorothea von Rehbinder suri 1685. Sama aasta novembris abiellus Rehbinder maanõunik Otto Reinhold Taube tütre Catharinaga. Abielust  sündis üks poeg. 

* Otto Heinrich von Rehbinder (surnud 1753). Juuru, Mahtra, Maidla ja Prääma mõisnik, Eestimaa rüütelkonna peamees 1731–1734. Abiellus 1710 Juliane von Marqvardi ja 1744. aastal Elisabeth Charlotte Mannerburgiga. 

## Viited


### Kirjandus

* Kelch, Christian. *Liivimaa ajaloo järg*. Toimetaja Kai Tafenau ja Siiri Rebane, saksa keelst tõlkinud Ivar Leimus. Tänapäev, 2024.
* Lewenhaupt, Adam. *Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar.* 1920*.*
* Stackelberg, Otto Magnus von. *Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft*. Kd. 1. Görlitz. 1931.
Hochkar

**Hochkar** (1808 m) on Viinist 150 km kaugusel asuv mägi ja suusapiirkond. Asudes väikese kuurordi Göstling an der Ybbsi lähedal Steiermargi ja Alam-Austria piiril, on see populaarne suusatajate seas, kes soovivad üheks päevaks Viinist lahkuda, olles umbes kahetunnise autosõidu kaugusel.

## Suusatamise ja lumelauavõimalused

Mäel on üks eemaldatav neljarattaline tõstuk, neli tavalist neljarattalist tõstukit (kolm konveieritega), üks kahekordne tooltõstuk ja kolm puksiirtõstukit, millest üks on lastele.

## Suvised tegevused

Piirkonna tõstukid on suvel avatud vaatamisväärsustega tutvumiseks, matkamiseks või mägirattasõiduks. Ainult suviti korraldatakse ekskursioone 600 meetri pikkuses Hochkari koopas.
Saksa tolliliit

**Saksa tolliliit** (saksa keeles ***Deutscher Zollverein***) oli majandusliit, mille Saksa Liidu liikmesriigid sõlmisid, et hallata enda alade tollimakse ja majanduspoliitikat. Liidu loomises lepiti kokku 1833. aasta Tolliliidu lepingutega ning ametlikult sai see alguse 1. jaanuaril 1834. Saksa tolliliidu eelkäijaid arendati juba 1818. aastast, kuna Saksa riigid lõid juba siis omavahelisi tolliliite. Aastaks 1866 kuulus suurem osa Saksa liikmesriike tolliliitu. Saksa tolliliit ei olnud aastatel 1815–1866 eksisteerinud Saksa Liidu osa.

Saksa tolliliit on ajaloo esimene täiemahuline iseseisvate riikide majandusliit, mille loomisel ei tekkinud ka poliitilist liitu ega föderatsiooni.

Saksa tolliliidu põhiline tõukejõud oli Preisi Kuningriik. Austria Keisririik ei kuulunud Saksa tolliliitu protektsionistliku majanduspoliitiku tõttu. Lisaks ei tahtnud austerlased tekitada eraldi Austria, Ungari ning Galiitsia ja Lodomeeria majanduspiirkondi ja sellele oli vastu Klemens Wenzel Lothar von Metternich. Kui aastal 1867 moodustati Põhja-Saksa Liit, oli Saksa tolliliidu liikmesriikide pindala kokku ligi 425 000 km2 ning liit oli sõlminud lepinguid ka mitte-Saksa riikidega, nagu Rootsi-Norra. Kuigi Saksa Keisririigi rajamisega aastal 1871 läks tolliliit uue keisririigi haldusalasse, ei kuulunud kõik Saksa Keisririigi liiduriigid tolliliitu (nt mitte Hamburgi vabalinn). Samas ei olnud Luksemburg Saksamaa osa, kuid kuulus aastani 1919 tolliliitu.

## Viited

## Kirjandus
* W. O. Henderson, *The Zollverein* (1959).
* David T. Murphy, "Prussian aims for the *Zollverein*, 1828–1833", *Historian,* Winter 1991, vol. 53(2) pp.&nbsp;285–302.
* Arnold H. Price, *The Evolution of the Zollverein*, Ann Arbor: University of Michigan Press, 1949.
* James J. Sheehan, *German History, 1770–1866* (1993).
Sinimajandus

**Sinimajandus** on merede majandamisega tegelev valdkond.

Enamasti kasutatakse seda oskusõna merede jätkusuutliku majandamise puhul või sellega seoses.

## Vaata ka
*Eesti Merendusklaster ja Merendusklaster
*Maailmameri
*Rahvusvaheline Mereorganisatsioon
*Sinine majandus
*ÜRO mereõiguse konventsioon (UNCLOS)

## Välislingid
Blue economy
Heinrich Christoph Treiden

**Heinrich Christoph Treiden** (ka lihtsalt **Christoph von Treiden**; ?  – 1610) oli baltisaksa Rootsi ja Eestimaa maaomanik ning mõisnik. 

Christoph Treiden oli Eestimaa rüütelkonna peamees 1600  – 1605.

## Perekond
Heinrich Christoph Treiden abiellus Elisabeth von Fahrensbachiga, Riisipere mõisast. Abielust sündis üks tütar.

## Viited
Kahhovka paisu purustamine

6. juunil 2023 purustati Kahhovka hüdroelektrijaama veega varustanud Kahhovka veehoidla 30 meetri kõrguse ja 3273 meetri pikkuse Kahhovka paisu keskosa, mis tõi kaasa ulatusliku üleujutuse. Dnepri jõel asuv pais oli Vene-Ukraina sõja algul langenud Venemaa relvajõudude kontrolli alla.

Nii Ukraina kui ka Vene allikad teatasid 6. juuni öösel vahemikus 02.00–02.30 hüdroelektrijaama juurest kostvatest plahvatustest. The New York Timesile arvamust avaldanud insenerid ja lõhkeainete eksperdid pidasid paisu purunemise kõige tõenäolisemaks põhjuseks selle seestpoolt õhkimist.

Institute for the Study of War on paisu õhkijaks nimetanud Vene relvajõude, viidates tõendusmaterjalile, venelaste retoorikale ja Vene poole jaoks kaasnevatele kasuteguritele. Harkivi oblastis lasid vene okupandid taganedes õhku Oskili veehoidla paisu lüüsid. 85 km pikk ja kuni 4 km lai veehoidla jooksis tühjaks. Euroopa liidrite kohtumisel 20. oktoobril 2022 hoiatas Ukraina president Zelenskõi videolingi vahendusel, et Venemaa valmistab ette "vale lipu" operatsiooni Kahhovka veehoidla paisu õhkimiseks. Ta kutsus üles looma elektrijaamas rahvusvahelist vaatlusmissiooni, öeldes, et Ukrainal on teavet, et Vene terroristid mineerisid Kahhovka hüdroelektrijaama paisu ja agregaate. The Institute for the Study of War sama nädala aruandes öeldi: näib, et Vene väed valmistavad ette pinnast, et korraldada Kahhovka elektrijaama paisule "vale lipuga" rünnak.

Ukraina Julgeolekuteenistuse kinnitusel on nende valduses helisalvestised, mis kinnitavad Venemaa osalust paisu purustamises.

Ukrhidroenergo tegevjuhi sõnul võib hüdroelektrijaama taastamisele kuluda kuni miljard dollarit ning taastamine kestab vähemalt 5 aastat. Ukraina Keskkonnaminister Ruslan Striletsi sõnul kulub tammi taastamisele 1,2 miljardit eurot.

## Viited

## Välislingid
* Ukraine dam: What we know about Nova Kakhovka incident. BBC News. 8. juuni 2023
Helmī Stalte

**Helmī Stalte** (7. august 1949 – 6. juuni 2023) oli liivi rahvaluuleteadlane, koorijuht ja rahvamuusik.

Ta oli 1989. aastal üks peamisi Liivi Liidu (*Līvōd Īt*) taastajaid ja hiljem selle juhatuse liige. Ta oli koos abikaasa Dainisega folklooriansambli Skandinieki asutaja ja juht. Nende juhtimisel tähistati ka esimest korda 1989. aasta augustis ka esimest korda Irēl (Mazirbes) liivi rahvuspüha.

Stalte oli hariduselt muusikaõpetaja ja kooridirigent. Ta on olnud Riia linnavalitsuse kultuuriosakonna juhataja ja töötanud Läti etnograafilise vabaõhumuuseumi rahvaluulespetsialistina. Ta on olnud kahel korral, aastatel 2001–2009 linnavolikogu liige Isamaale ja Vabadusele/LNNK nimekirjas.

## Isiklikku
Tema abikaasa Dainis Stalts oli liivi kultuuritegelane, Läti folklorist ja poliitik. Nende poeg Dāvis Stalts on muusik ja poliitik, seimi liige 2011–2014. Tütar Julgī Stalte on muusik.

## Tunnustus
* 2006 – Kolme Tähe orden
* 2006 – Maarjamaa Risti V klassi teenetemärk (Eesti-Läti kultuurisuhet edendamise, liivi kultuuri hoidmise ja edasikandmise eest)

## Viited
Tarmo Prangel

**Tarmo Prangel** (sündinud 20. märtsil 1977 Tallinnas) on eesti näitleja. 

## Eluloost
Tarmo Prangel lõpetas 1995. aastal Tallinna Järveotsa Keskkooli ja 2000. aastal Eesti Muusikaakadeemia kõrgema lavakunstikooli (19. lend). Ta töötas aastatel 2000–2002 Rakvere teatris näitlejana. Pärast seda on olnud vabakutseline.

Ta on Eesti Näitlejate Liidu liige aastast 2000. Näitleja Margus Prangel on tema vend.

## Osalemine teleseriaalides
*2013–2018	"Naabriplika", Kerepa
*2016	"Kättemaksukontor", Verner Rittberger
*2012	"Romet ja Julia", nõustaja
*2011	"Ühikarotid", mees autos
*2010	"Pilvede all", talumees
*2008–2012	"Kelgukoerad", Raivo, Igor
*2006	"Ohtlik lend", Raul
*2022   "Uus algus", ühistu esimees

## Teatrirolle
*2000  "Meisterdetektiiv Blomkvist" (Astrid Lindgren / Üllar Saaremäe), Anders Bengtsson
*2000  "Iguaani öö" (Tennessee Williams), Pedro
*2001  "Vanaema õunapuu otsas" (Mira Lobe / Peeter Raudsepp), vend Jörg jt.
*2007  "Rooside sõda" (William Shakespeare’i ainetel), Georgie (Ludus Rusticus)
*2008  "Lugu valgest varesest" (Betti Alver / Marius Lätte), osaline (Teine Laine)
*2009  "Tere!" (Jaan Tätte), Pääru (NUKU teater)

## Viited

## Välislingid
* Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Lavakunstikooli 19. lend.
Väike-Saksamaa

**Väike-Saksamaa** (saksa keeles *Kleindeutschland*; ka **Väike-Saksa lahendus**, *Kleindeutsche Lösung*) on termin, mida kasutati viitamaks plaanile jätta mitmerahvuseline Habsburgide Austria Saksamaa ühendamisel Saksa riigist välja. See oli üks variantidest, kuidas lahendada n-ö Saksa küsimus ning sellele vastandus Suur-Saksamaa lahendus.

19. sajandil kuulus osa Austria Keisririigist Saksa Liidu koosseisu. Revolutsioonilistel aastatel 1848–1850 hakati kaaluma võimalust võtta Austria kas tervikuna või osaliselt tulevase Saksa riigi koosseisu. Aastatel 1866–1871 sai Väike-Saksamaa lahendus reaalsuseks, kuna Preisi Kuningriigi eestvedamisel loodi ilma Austriata Põhja-Saksa Liit. Pärast seda kadus mõiste "Väike-Saksamaa" kasutusest, kuna Väike-Saksa lahendusest saigi Saksamaa.

Mõiste "Suur-Saksamaa" jäi kasutusse nende seas, kes soovisid endiselt Austriat või vähemalt selle saksakeelseid osi Saksamaaga liita. See muutus poliitiliselt asjakohaseks pärast esimest maailmasõda ning uuesti aastatel 1938–1945. Kui Saksamaa oli külma sõja ajal jagatud, oli Ühend-Saksamaa mõiste *Gesamtdeutschland*.
Aalo Põvvat

**Aalo Põvvat** (17. juuli 1932 – 7. juuni 2023) oli eesti maletaja. 

Ta oli Malle Salupere õde. Tema abikaasa oli veemotosportlane Nikolai Põvvat (1935–1997).

## Viited
Kagu-Aafrika

**Kagu-Aafrika** on piirkond Ida-Aafrika ja Lõuna-Aafrika vahel. Mandril asuvad Kagu-Aafrikas kas tervenisti või osaliselt Botswana, Keenia, Lesotho, Lõuna-Aafrika Vabariik, Malawi, Mosambiik, Namiibia, Sambia, Svaasimaa, Zimbabwe, Tansaania ja Uganda. Lisaks saareriigid Komoorid, Madagaskar, Mauritius ja Seišellid.

## Vaata ka
* Mosambiigi väin
* Must Aafrika

## Viited

## Välislingid
* Africa Southeastern Bantu DNA Ethnicity
* The Smithsonian Is Using a Swahili-Speaking Robot to Break Down Language
* Fires in Southeast Africa and Madagascar
Põletada pärast lugemist

**"Põletada pärast lugemist"** (inglise keeles "Burn After Reading") on 2008. aasta spiooni- ja komöödiafilm, mille režissöörid, stsenaristid, monteerijad ja produtsendid olid Joel ja Ethan Coen.

Film esilinastus 27. augustil 2008 Veneetsia filmifestivalil.

Kriitikud hindasid filmi üldiselt positiivselt. Rotten Tomatoes andis 250 arvustuse pealt filmile 78%-lise heakskiidu ja keskmiseks hindeks 6,90/10. Film nomineeriti muu hulgas Kuldgloobusele ja BAFTA filmiauhindadele.

## Osatäitjad
* George Clooney – Harry Pfarrer
* Frances McDormand – Linda Litzke
* Brad Pitt – Chad Feldheimer
* John Malkovich – Osbourne Cox
* Tilda Swinton – Katie Cox
* Richard Jenkins – Ted
* Elizabeth Marvel – Sandy Pfarrer
* David Rasche – CIA ametnik Palmer DeBakey Smith
* J. K. Simmons – CIA juhtivtöötaja
* Olek Krupa – Krapotkin
* Jeffrey DeMunn – ilukurg

## Välislingid
* "Põletada pärast lugemist" IMDb-s (inglise keeles)
Lillak

**Lillak** on perekonnanimi.

## Statistika
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lillak 48 inimesel: 18 mehel ja 30 naisel. Perekonnanimede levikult oli Lillak meeste puhul 6979. kohal ja naiste puhul 4410. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Lillak üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,03. Nimi oli kõige sagedasem Järva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 2,01 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas Ärina ja Uniküla mõisavallas, Jõhvi kihelkonnas Kurtna mõisavallas ja Simuna kihelkonnas Rohu mõisavallas ning Viljandimaal Helme kihelkonnas Patküla mõisavallas viiel korral nimeks Lillak. 

Nimede eestistamisel võeti Lillak aastatel 1935–1936 uueks perekonnanimeks 4 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Jefimov, Strick, Strik ja Tünder.	

## Nime kandjaid
*Eduard Lillak, eesti sõjaväelane (1891–1942) 
*Tiina Lillak, soome odaviskaja (1961–)
*Ülle Lillak, eesti fotoajaloolane, fotograaf ja publitsist (1960–2003) 

## Viited

## Välislingid
*
Rahuvalve

**Rahuvalve** on rahu säilitamise järele valvamine. Uuringute järgi vähendab rahuvalve surmade arvu nii tsiviilisikute kui kombatantide seas ning muudab sõjategevuse taaspuhkemise ebatõenäolisemaks.

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) liikmesriikide seas valitseb üldine arusaam, et rahvusvahelisel tasandil jälgivad rahuvalvajad rahuloomet konfliktijärgsetes piirkondades ning võivad abistada endistel vaenupooltel rahulepinguga võetud kohustuste täitmist. Sellist abi võib anda mitmel kujul, sealhulgas riigi vastu usaldust suurendavad meetmed, võimu jagamine, valimiste toetamine, õigusriigi põhimõtete tugevdamine ning majanduslik ja sotsiaalne areng. Sellest tulenevalt võivad ÜRO rahuvalvejõududes (helesiniste barettide või kiivrite tõttu sageli tuntud kui sinibaretid või -kiivrid) olla nii sõdureid, politseinikke kui tsiviilisikuid.

Samas ei ole ÜRO ainus rahuvalvemissioonide korraldaja. Näited ÜRO-välistest rahuvalvemissioonidest on NATO Kosovo-missioon (ÜRO loal), MFO Siinai poolsaarel, Euroopa Liidu sõjaline operatsioon Kesk-Aafrika Vabariigis (ÜRO loal) ja Aafrika Liidu missioon Sudaanis.

Rahvusvahelise õiguse järgi on rahuvalvajad mittekombatandid, kuna nad on konfliktis neutraalsed ning neid ei tohi rünnata.

Eesti on 2023. aasta seisuga osalenud rahuvalvemissioonidel Horvaatias ning Bosnias ja Hertsegoviinas (UNPROFOR, 1995; IFOR/SFOR, 1996–2004), Kosovos (KFOR, 1999–2018), Malis (MINUSMA, 2013–2022), Lähis-Idas (UNTSO, 1997–), Liibanonis (UNIFIL, 1996–1997 ja 2015–2019).

## Vaata ka
* ÜRO rahuvalvemissioonide loend
* Riikide loend saadetud ÜRO rahuvalvajate järgi
* Multinational Force and Observers
* Mittesõjalised sõjaväeoperatsioonid
* Ajutine rahvusvaheline kohalolek Hebronis
* ÜRO rahuvalvemissioonide ajajoon
* Three Block War
* Rahuloome
*Rahvusvahelised stabiliseerimisjõud

## Viited

## Kirjandus
*  Aoi, Chiyuki;  Coning, Cedric de;  Thakur, Ramesh (eds.) ''Unintended consequences of peacekeeping operations''. United Nations University, 2007.
* Autesserre, Séverine. 2014. *[http://www.severineautesserre.com/research/peaceland/ Peaceland: Conflict Resolution and the Everyday Politics of International Intervention]*. Cambridge University Press. 
* Barnett, Michael. 2002. *Eyewitness to a Genocide: the United Nations and Rwanda*. Cornell University Press.
* 
* 
* Doyle, Michael W. and Sambanis, Nicholas. 2006. *Making War and Building Peace*. Princeton University Press
* Evelegh, Robin (1978). Peace Keeping in a Democratic Society: The Lessons of Northern Ireland. Montréal, Québec: McGill-Queen's University Press. 
* 
* 
*Anja Jetschke and  Bernd Schlipphak. 2019. MILINDA: A new dataset on United Nations-led and non-united Nations-led peace operations. Conflict Management and Peace Science.
*Howard, Lise  Morjé. 2008. UN Peacekeeping in Civil Wars. New York: Cambridge University Press. abstract
* Marten, Kimberly. 2004. *Enforcing the Peace: Learning from the Imperial Past*. New York: Columbia University Press
* Paris, Roland. 2010. *At War's End*. New York: Cambridge University Press
* 

* 
*
*
Euroopa Liidu eetikaorgan

**Euroopa Liidu eetikaorgan** on kavandatav institutsioonidevaheline eetikaorgan, mis kataks Euroopa Liidu institutsioonide liikmeid.

"Eetikaorgani loomisega kehtestataks esimest korda liikmete eetilise käitumise ühised standardid ning ametlik mehhanism eetikanõuete kooskõlastamiseks ja arvamuste vahetamiseks institutsioonide vahel. Ettepanek tähendab, et tulevikus hakataks ELi poliitikute suhtes kohaldama ühiseid, selgeid, läbipaistvaid ja arusaadavaid standardeid."

## Vaata ka
* Katari korruptsiooniskandaal Euroopa Parlamendis

## Viited

## Välislingid
* Independent Ethics Body: improving transparency and integrity in EU institutions. Euroopa Parlament, 14. juuli 2021
Liimets

**Liimets** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Liimets 46 inimesel: 21 mehel ja 25 naisel. Perekonnanimede levikult oli Liimets meeste puhul 5879. kohal ja naiste puhul 5363. kohal. Selle perekonnanime kandja oli keskmiselt 40 aasta vanune. Kõige levinum oli nimi Liimets vanuserühmas 65–69, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,57.

Nimede eestistamisel võeti Liimets aastatel 1935–1939 uueks perekonnanimeks 12 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Lieber (2 juhul), Liebert, Liibak, Liimann, Limann (2), Limion, Lipak (2), Lisman, Stollberg.	

## Nime kandjaid
*Airi Liimets, eesti kasvatusteadlane ja muusikasemiootik (1959–2022)
*Ants Liimets, eesti munitsipaalpoliitik (1954–) 
*Eva-Maria Liimets, eesti diplomaat (1974–) 
*Heino Liimets, eesti kasvatusteadlane (1928–1989)

## Viited

## Välislingid
*
Reisalpe

**Reisalpe** (1399 m) on Gutensteini Alpide kõrgeim mägi ning asub Alam-Austrias Lilienfeldi, Hohenbergi ja Kleinzelli vahel. See on populaarne sihtkoht nii suvel matkajate kui ka talvel suusaalpinismi ja räätsamatkade jaoks ning seda peetakse laviinide osas suhteliselt ohutuks.

Tipu lähedal seisab Madonna, millele hiljuti liideti tipurist, samuti Reisalpe varjupaik (*Schutzhaus*). Väike Bundesheeri hütt asub ka tipu lähistel.

## Schutzhaus

1898. aasta oktoobris avati Reisalpe Schutzhaus. Ehitamiseks kulus kolm aastat ja keerukal avamistseremoonial osales 700 inimest.
Veelase

**Veelase** on rajatis vee tammist läbijuhtimiseks või heitvee juhtimiseks mingisse veekogusse.

## Galerii

Narva hüdroelektrijaam ja kalamehed.jpg|Narva hüdroelektrijaama veelase
Hope Mills Dam and Spillway high water.jpg|
Burdekin Dam.jpg|
Hoover Dam and Arizona Spillway, 1983.jpg|
Ohzuchi dam.jpg|
Spillway, Bonneville Dam-2.jpg|
Glory Hole, Lake Berryessa.jpg|
Geehi Dam Spillway.jpg|Geehi tammi veelase Austraalias on kuival alates 2019. a märtsist


## Vaata ka
* Liigveelase

## Viited
Taevassinine lauk

**Taevassinine lauk** (*Allium caeruleum*) on aedades kasvatatav ilutaim, mis kuulub laukude perekonda. Taim kasvab looduslikult Kesk-Aasias (Kasahstan, Kõrgõzstan, Tadžikistan, Usbekistan, Xinjiang) kuivadel mäenõlvadel, tasandikel ja steppides.

## Kirjeldus
Taevassinine lauk kasvab 40–100 cm kõrguseks. Sel on kitsad kolmekandilised lehed ja varasuvel, juuni lõpul või juuli algul ilmuvad kerakujulised tipmised õisikud sinistest kellukjatest õitest. Umbes 2,5–7 cm läbimõõduga õisikud peibutavad õitsemiseperioodil liblikaid. Õitsemise ajal lehed kuivavad.

Taim on vähenõudlik ja külmakindel, sobib päikeselisele kasvukohale. Nagu enamik lauke eelistab hea drenaažiga viljakat savimulda, millele on lisatud jämedat liiva või kruusa. Neid saab kasvatada ka nõlvadel või kõrgendatud peenardel.

## Pildid

Allium caeruleum.JPG|Tärkavad laugud
Allium caeruleum GotBot 2015 004.jpg|Õitseajal Gothenburgi botaanikaaias


## Viited
Tõlkjas (perekond)

**Tõlkjas** (*Bunias*) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas.

## Eesti liike
**Bunias orientalis* – harilik tõlkjas ehk rakvere raibe
Hiirekõrv (perekond)

**Hiirekõrv** (*Capsella*) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas.

## Eesti liike
**Capsella bursa-pastoris* – harilik hiirekõrv

## Liike mujal
**[[Capsella grandiflora]]*

## Välislingid
* Hiirekõrv andmebaasis eElurikkus
Aafrika koloniseerimine

**Aafrika koloniseerimine** sai, olenevalt kolonisatsiooni definitsioonist, alguse kas vana-, kesk- või uusajal.

Aafrikasse asutasid oma kolooniad nii vanad kreeklased, roomlased kui araablased, aga olenevalt definitsioonist ka malaid. Mõned nendest kolooniatest pidasid vastu sadu aastaid. Tänapäeval peetakse Aafrika koloniseerimisest rääkides silmas peamiselt eurooplaste uusimperialismi ja Aafrika jagamist (1884–1914) ning teisele maailmasõjale järgnenud järkjärgulist dekolonisatsiooni. Uusaegse Aafrika koloniseerimisega olid seotud peamiselt Suurbritannia, Prantsusmaa, Saksamaa, Portugal, Hispaania ja Itaalia. Peaaegu kõikides Aafrika riikides on tänapäeval ametlikuks keeleks mõne lähiminevikus maad koloniseerinud riigi keel, kuid enamik inimestest räägib kohalikus keeles.

## Vaata ka
* Aafrika majandusajalugu
* Neokolonialism
* Kolmas Maailm

## Allikad
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Kirjandus
*
*
* Gann, Lewis H. *Colonialism in Africa, 1870-1960* (1969) Online
*
*  Hoskins, H.L. *European imperialism in Africa* (1967) online
*Michalopoulos, Stelios; Papaioannou, Elias (2020-03-01). "Historical Legacies and African Development." *Journal of Economic Literature*. **58** (1): 53–128. 
*
* Nabudere, D. Wadada. *Imperialism in East Africa* (2 vol 1981) online
* Olson, James S., ed. *Historical Dictionary of the British Empire* (1996) Online
* Olson, James S., ed.* Historical Dictionary of European Imperialism* (1991) online
* Pakenham, Thomas (1992). *The Scramble for Africa: the White Man's Conquest of the Dark Continent from 1876 to 1912* (13th ed.). London: Abacus. .
* Phillips, Anne. *The enigma of colonialism : British policy in West Africa* (1989) Online

## Välislingid
* Economic Impact of Colonialism
* Germany Refuses to Apologize for Herero Holocaust – from Africana.com
* Andre Osborn, "Belgium exhumes its colonial demons", *The Guardian*, 12 July 2002
Švakiraud

**Švakiraud** (ka švakraud) on klaasi töötlemiseks kasutatav pintsetikujuline tööriist. On kahte tüüpi švakiraudu: puidust teradega (itaalia keeles *parchoffi)* ja metallist teradega (itaalia keeles *pucella*). Švakiraud koosneb vedrust, käepidemest ja teradest. 

## Metallist teradega švakirauad
Metallteradega švakid (itaalia keeles *pucella*, inglise keeles *jack*) pidasid kauem vastu, kuid jätsid klaasile nähtavamaid töötlemisjälgi. Kuna metall juhib hästi soojust, kaetakse mõnikord metallteradega švakiraudade käepidemed puidust kilpidega, kuid neid peab sel juhul tihti vahetama, kuna kõrge temperatuuri tõttu on oht, et puit võib põlema minna. 

## Puidust teradega švakirauad
Puidust teradega švakkide (itaalia keeles *parchoffi*) eeliseks oli see, et need ei jätnud klaasile töötlemisjälgi, kuid kulusid kiiremini kui metallist terad. Puidust teradega švakkide jaoks on enamasti kasutatud viljapuid, kuna need on suhteliselt pehmed, seega jätavad need klaasi peale vähe jälgi ja kuluvad aeglasemalt kui muu puit. Kuna viljapuude puit oli mõnes piirkonnas liiga kallis, hakati kasutama selle asemel tavalisest puidust terasid, mis olid omakorda kaetud ajalehepaberiga. Puidust teradega švakiraudade puhul on oht, et terad võivad kõrge temperatuuri tõttu deformeeruda ja enneaegselt kuluda. Et seda vältida, leotatakse neid töö käigus pidevalt vee sees, kuid isegi siis tuleb terasid tihti vahetada. Puidust teradega švakiraua eeliseks on ka see, et puidul on väiksem soojusjuhtivus kui metallil, ja tänu sellele ei kuumene käepidemed nii kiiresti üle.

## Kasutamine
Švakiraudu kasutatakse klaasipuhumise ajal selleks, et töödeldava klaasi kuju muuta. Švakiraudu saab kasutada töödeldava klaasi kuju muutmiseks, puhutava klaasi klaasipiibu otsast eemaldamiseks ja klaasi ava suurendamiseks. On ka eriotstarbelisi švakiraudu, mis võimaldavad teha muid töid, näiteks pudelikaela pikendada.

## Tootmine

### Varem
Klaasitöötlemistööriistad on püsinud alates 1. sajandist pKr ilma suurte muutusteta. Varem oli tööriistade saamine raske – neid tootsid kas külasepad või klaasitöökoja juures töötavad metallitöömehed. Eestis Hüti klaasikojas on ilmselt valmistatud tööriistu kohapeal, kuna sinna telliti 17. sajandi arvepidamisraamatute järgi 174,4 kg rauda, millest osa kasutati kindlasti tööriistade valmistamiseks. Tööriistade kohapeal tootmisele viitab ka see, et klaasikoja käsutuses oli 1649. aasta andmete järgi sepp. Hüti klaasikoja arheoloogiliste kaevamiste käigus leiti sealt ka švakiraudade katkeid. Tööriistu, mida kohapeal ei valmistatud, tõid endaga kaasa sisserännanud klaasimeistrid, kes olid enamasti Saksamaalt pärit. 

### Tänapäeval
Tänapäeval saab švakiraudu igalt poolt maailmast tellida, kuid sellega kaasnevad ka omad probleemid. Tootevalik on suur, kuid nende seast parima kvaliteediga ja meistri enda käe jaoks sobivate tööriistade leidmine on raske.

## Viited


## Kirjandus
*Mäelt, Toomas. 2017. Klaasipuhumise tööriistad. EKA magistritöö.
*Roosma, Maks. 1966. Hüti klaasikoda, Tallinn: Kunst.

## Välislingid
*Ajaloolised klaasipuhumise tehnikad
Seismiline massiiv

**Seismiline massiiv** (inglise keeles *seismic array*) on korrapärase geomeetrilise paigutuse (rist, ring, ristkülik jne) järgi paigutatud ühendatud seismomeetrite süsteem, et suurendada tundlikkust näiteks maavärinate ja maa-aluste tuumaplahvatuste avastamisel. Seismiline massiiv erineb kohalikust seismiliste massiivide võrgustikust peamiselt andmete analüüsiks kasutatavate meetodite poolest. Seismilise massiivi andmed saadakse spetsiaalsete digitaalsete signaalitöötlustehnikate abil, nagu näiteks lainekimbu moodustamine, mis summutavad müra ja suurendavad seega signaali-müra suhet.

## Viited
Safari ralli

**Safari ralli** (ka **Keenia ralli**) on Keenias peetav autoralli. Seda on peetud autoralli MM-sarja üheks raskemaks etapiks. 

## Ajaloost
Esimest korda korraldati Safari ralli 1953. aastal kuninganna Elizabeth II kroonimise tähistamiseks. See viidi läbi 27. maist 1. juunini 1953 Ida-Aafrika kroonimisafarina Keenias, Ugandas ja Tanganjikas (kuulub praegu Tansaaniale). 1960. aastal nimetati see ümber Ida-Aafrika Safariralliks ja seda nime kandis ralli kuni 1974. aastani, mil sellest sai Safari ralli. Alates 1973. aastast kuulus see ralli autoralli MM-sarja ning oli seal 2002. aastani. Safari ralli jäeti 2003. aastani WRC kalendrist välja rahaliste vahendite puudumise ja korraldusraskuste tõttu. 

Alates 2003. aastast sai Safari ralli Aafrika autoralli meistrivõistluste osaks, seal peeti igal aastal kaks etappi. 27. septembril 2019 teatati, et 2020. aastal korraldatakse taas Safari ralli autoralli MM-sarja osavõistlusena, kuid see jäi siiski koroonapandeemia tõttu ära. Pärast 18-aastast pausi jõudis Safari ralli lõpuks tagasi WRC-sarja 2021. aastal, kui see viidi läbi Keenias Nakuru maakonna teedel. Safari ralli korraldajatel on WRC-ga leping kuni 2026. aastani.

Keenia rallisõitjad Shekhar Mehta ja Carl Tundo on jätnud selle võistluse ajalukku märkimisväärse jälje, saavutades kumbki viis rallivõitu. Mehta saavutas võidud WRC-sarja osavõistlustel (1973, 1979–1982), Tundo võidud tulid Aafrika rallimeistrivõistluste etappide raames (2004, 2009, 2011, 2012 ja 2018). Carl Tundo on saavutanud kaksteist korda koha poodiumil, millega ta on selles arvestuses rallil osalenutest edukaim.

## Ralli iseloomustus
Ida-Aafrika safarirallil oli pikkust üle 5000 kilomeetri, praegustel WRC-rallidel on veidi üle 1000 km (katse pikkused ka üle 60 km). Võistkonnad ehitavad ralli jaoks spetsiaalselt tugevdatud autod, millel on ka eredad tuled loomade peletamiseks. 

Marsruut läbib mitmesuguseid teid ja maastikke. Tugeva vihmaga muutub osa teid sageli sügavalt mudaseks seal, kus katteks väga peen pulbriline liiv. On siledaid kiireid pikki teelõike avatud maastikel, aga üles-alla kulgevaid tugevalt ebatasaseid teid. Ralli on üks maailmameistrivõistluste kiiremaid etappe, mille keskmine kiirus ületab 100 kilomeetrit tunnis. Maastiku ebatasasuse ja pikkade kiiruskatsete tõttu tuleb sageli võitjaks kõige ettevaatlikum sõitja. WRC-etappidel lendasid varem tipprallimeeskondade esindajad helikopteritega autodest ette, et hoiatada marsruudil olevate loomade või seisvate sõidukite eest, kuid see keelati 1996. aastal. 

## Ralli võitjad

## Viited

## Välislingid
 
*Tänak enne karmi Safari rallit: vähemalt poodiumipunktid tuleb kirja saada. Postimees, 20. juuni 2022
*Rovanperä võttis ülikindla võidu, Tänak pidi taas katkestama. Õhtuleht, 26. juuni 2022
*Tänak Keenia ralli eel: sooviks siinse loodusega kauem tutvuda. sport.err.ee, 16. juuni 2023
*Ott Tänak Safari ralli avariist: mul oli kaks halba valikut .sport.delfi.ee, 29. märts 2024
Macrocybe

***Macrocybe*** on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Liike
**[[Macrocybe gigantea]]*
**[[Macrocybe titans]]*

## Välislingid
*
Carlos Alcaraz

**Carlos Alcaraz Garfia** (sündinud 5. mail 2003 El Palmaris Murcias) on Hispaania tennisist. Tenniseprofessionaalide liidu (ATP) hinnangul on ta üksikmängus maailma edetabelis esikohal.

Alcaraz on võitnud kümme ATP Touri tasemel turniiri üksikmängus, sealhulgas 2022. aasta USA lahtised meistrivõistlused ja neli Masters 1000 turniiri. USA lahtiste võiduga sai Alcaraz 19-aastaselt, 4-kuuselt ja 6-päevaselt üksikmängu edetabeli esikohale jõudnud noorimaks meheks ning Open Era esimeseks teismeliseks, kes on meeste edetabeli tipus.

Juuniorina võitis ta kaks ITF-i juunioride turniiri. Pärast 2018. aastal elukutseliseks tennisistiks saamist võitis ta kolm ITF-i meeste maailma tenniseturniiril ja neli tiitlit ATP Challenger Touril ning pääses 2021. aasta mais 100 parima tennisemängija hulka. Kaks kuud hiljem jõudis Alcaraz oma esimese ATP Touri finaali, milleks olid Horvaatia lahtised meistrivõistlused (ATP 250), mille ta võitis. Hiljem pääses ta 50 parema hulka pärast seda, kui jõudis järgmisel US Openil veerandfinaali ja võitis 2021. aastal Milanos toimunud järgmise põlvkonna ATP finaali. Pärast oma esimese ATP 500 turniiri võitmist 2022. aasta veebruaris Rio Openil võitis Alcaraz oma esimese Masters 1000 turniiri Miami Openil ja teise ATP 500 turniiri aprillis Barcelona Openil, viies ta 10 parema hulka.

## Välislingid

* Carlos Alcaraz ATP veebilehel
* Carlos Alcaraz ITF-i veebilehel
* Carlos Alcaraz Davis Cupi veebilehel 
* Carlos Alcaraz ESPN-i veebilehel
Helmar Müller

**Helmar Müller** (11. august 1939 – 9. juuni 2023) oli saksa kergejõustiklane, kelle põhiala oli 400 meetri jooks.

Müller tuli 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos pronksmedalile 4×400 meetri teatejooksus. Teatevõistkonda kuulusid veel Manfred Kinder, Gerhard Hennige ja Martin Jellinghaus. Teatevõistluse kuldmedali võitis maailmarekordiga USA ja hõbemedali Keenia võistkond.

## Välislingid
*
Murtudsüda

**Murtudsüda** (*Lamprocapnos*) on taimeperekond magunaliste sugukonnast.

Perekonnas on üks liik – harilik murtudsüda (*Lamprocapnos spectabilis*).

Pärit Himaalajast, pärismaine Jaapanis, Koreas, Põhja-Hiinas ja Siberis.

1831. aastal Euroopasse toodud murtudsüda jõudis Eestis kõigepealt mõisaaedadesse, hiljem sai see veelgi populaarsemaks taluaedade ilutaimena.

## Vaata ka
*murtudsüdameke (*Dicentra*)

## Viited