open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Muhose vald

**Muhose vald** on vald Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.

Elanike arv on 2016. aasta seisuga 9066. Pindala on 783,65 km².

Naabervallad on Oulu linn, Liminka vald, Siikalatva vald, Tyrnävä vald, Utajärvi vald ja Vaala vald

## Viited

## Välislingid

* Muhos
Eestlased Argentinas

**Eestlased Argentinas** on Argentinas elanud või elavad eestlased. Argentina eestlaste kogukond on Ameerika Ühendriikide, Kanada ja Brasiilia eesti kogukondade järel Ameerikas arvukuselt neljas. 

Eestlaste väljarändamine Argentinasse algas 20. sajandi algul ja teise suurema lainena pärast Teist maailmasõda.

Esimene eestlaste selts moodustati 1924 (Argentina Eesti Selts). 1924 lõid osa eestlasi konkureeriva organisatsiooni Argentina Eesti Koloonia, ent see lõpetas tegevuse 1926. 1926 korraldati Argentina Eesti Selts ümber Eesti Selts Ühenduseks. 1928 osa Ühenduse liikmeid lõid eraldi üksuse: Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse Argentiina osakond (ÜENÜ AO). 1933 ühinesid Eesti Selts Ühendus ja ÜENÜ AO üheks organisatsiooniks, mille nimeks sai Eesti Selts Estonia. Seltsi tegevus hääbus 1990. aastate alguses.

21. sajandil arvatakse Argentinas elavat umbes 1500 eestlast, ent see arv väheneb kiiresti.

## Vaata ka
*Eesti-Argentina suhted

## Viited

## Välislingid
Heaven

## Filmid
*"Taevas" (inglise keeles "Heaven"), Diane Keatoni dokumentaalfilm elust pärast surma (1987)
*"Taevas" (inglise keeles "Heaven"), Tom Tykveri film (2002), peaosades Cate Blanchett ja Giovanni Ribisi
## Albumid
*"Heaven", DJ Sammy album (2002)
*"Heaven", Rebecca Fergusoni album (2011)

## Laulud
*"Heaven", Bryan Adamsi laul (1983), mida on kaverdanud DJ-d Sammy ja Yanou koos Hollandi laulja Doga
*"Heaven", John Legendi laul (2006)
*"Heaven", Talking Headsi laul (1977)
Autoportree (Modigliani)

**"Autoportree"** (itaalia keeles *„Autoritratto*“) on itaalia kunstniku Amedeo Modigliani (1884–1920) õlimaal lõuendil.

1919. aastal valminud teos asub São Paulo kunstimuuseumi kogus Brasiilias.

Tegemist on kunstniku ainsa autoportreega. Maal valmis enne kunstniku surma tuberkuloosi 1920. aasta jaanuaris ja on üks viimastest Modigliani loodud teostest.

## Viited

## Kirjandus
* Leone Piccioni (toimetaja), *Modigliani*, Rizzoli, 2004.
Tarkvararaamistik

Programmeerimises tähendab **tarkvararaamistik** abstraktsiooni, mis pakub mingit teatud üldistatut funktsionaalsust tarkvaraarenduses ette tulevate ülesannete lahendamiseks olles samas spetsiifilise rakenduse tarvis laiendatav. Raamistikud võivad sisaldada erinevaid tugiprogramme ja tööriistu, kompilaatoreid, teeke või eeldada teatud rakendusliides(t)e kasutamist.

Teekidest eristuvad raamistikud järgmiselt:

* *[[Kontrolli ümberpööramine (tarkvaraarendus)|Kontrolli ümberpööramine]]*: raamistiku puhul ei dikteeri koodi kulgu selle kasutaja (programmeerija) kirjutatud kood vaid raamistik ise.
* *[[Laiendatavus (tarkvaraarendus)|Laiendatavus]]*: programmeerija saab raamistiku koodi valikuliselt laiendada ja/või üle kirjutada. Vajadusel saab raamistiku panna kasutama uut koodi. Raamistiku enda lähtekoodi muutmist ette nähtud ei ole.

## Põhjendatus

Tarkvararaamistike loojate eesmärgiks on hõlbustada mingile arendusele esitatud spetsiifiliste talitusnõuete täitmist seeläbi, et "reaprogrammeerija" ei pea enam tegelema süsteemi üldise töötamise pisiasjadega. Näiteks võiks meeskonnal kuluda oluliselt vähem aega pangandustarkvara arendamiseks, kui nad saavad maksimaalselt tegeleda valdkonnaspetsiifilistele nõuetele vastava koodi loomisega, selle asemel, et süveneda HTTP päringute vastuvõtmise detailidesse.

Tarkvararaamistikust saadav töötundide võit võiks olla seda suurem, mida rohkem seda erinevates projektides taaskasutatakse ja mida levinum see arendajate seas on. On levinud kriitika, et programmeerija peab lisaks oma tavalistele töövahenditele õppima ka veel raamistiku eripärasid tundma ja seetõttu tarnitakse tarkvara just ebaefektiivsemalt, kui seda oleks tehtud rätseplahendusena.

Kõige paremini on ajahambale vastu pidanud tarkvararaamistikud, millel on teatud 'elegants' - nende peale ehitatud rakenduse kood on lühidam, loetavam ja lihtsamini muudetav, kui see oleks ilma raamistikuta.

## Näited
Tarkvararaamistikud sisaldavad tihti suurt osa erinevat abikoodi, et alglaadida lõppkasutajani jõudev rakendus, kuid on lõpuks ise kindla fookusega, näiteks:
* Veebiraamistikud

## Vaata ka
* Ettevõtte portaal??? (*Software framework*)

## Viited
Gerth Kulemann

**Gerth (Gerhard) Kulemann (Culemann)** (sünniaeg teadmata, surnud 28. novembril 1550) oli Tallinna köitemeister ja kaplan. Ta vannutati 1537. aasta 2. mail köitemeistriks ja Tallinna kodanikuks. Gerth Kulemanni pitser on ühel 1549. aasta 25. septembril koostatud testamendil.

## Viited
Tsung Dao Lee

**Tsung Dao Lee**, ka **T. D. Lee**,  (hiina keeles * Lǐ Zhèngdào‎‎*; 24. november 1926 Shanghai, Hiina – 4. august 2024 San Francisco, California) oli Hiina ja USA füüsik, Nobeli auhinna laureaat.

Ta oli Columbia Ülikooli New Yorgis emeriitprofessor. Tema peamine uurimisvaldkond oli osakestefüüsika. Tal on uurimusi ka statistilise mehaanika, astrofüüsika, hüdrodünaamika ja kvantkromodünaamika alal.

Ta sai 1957. aastal koos Chen Ning Yangiga Nobeli füüsikaauhinna paarsuse seaduse põhjaliku uurimise eest, mis viis tähtsate avastusteni osakestefüüsikas.

## Haridus- ja töökäik
Ta astus 1943. aastal Che Kiangi Ülikooli (praegu Zhejiangi Ülikool). Seoses sõjaolukorraga jätkas ta õpinguid Kunming Shis ajutiselt moodustatud Rahvuslikus Assotsieerunud Edelaülikoolis. Andeka üliõpilasena sai ta ülikooli eestkostel riikliku stipendiumi magistriõppeks USA-s. 1946. aastal pääses ta Chicago Ülikooli, kus 1950. aastal valmis tal Enrico Fermi juhendamisel doktoritöö.

Aastatel 1950–1951 töötas ta California Ülikoolis Berkeleys teaduri ja lektorina. 1953. aastal asus ta tööle Columbia Ülikooli New Yorgis (1955–1956 kaasprofessor). 1956. aastal sai ta 29-aastaselt professoriks (Columbia ülikooli noorim professor). 1984. aastal sai ta Columbia ülikoolist *University Professori* aunimetuse. Ta oli Columbia ülikooli emeriitprofessor (*University Professor Emeritus*).

## Tunnustus
  
*1957 – Nobeli füüsikaauhind 
*1993 – Oskar Kleini medal
*2007 – Robert R. Wilsoni auhind
*2015 – Marcel Grossmanni auhind

#### Valitud teadusühingute liikmeks
*1957 – Academia Sinica
*1959 – Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia 
*1962 – Ameerika Filosoofiaselts 
*1964 – USA Rahvuslik Teaduste Akadeemia 
*1982 – Accademia Nazionale dei Lincei 
*1983 – World Academy of Sciences (asutajaliige)
*1994 – Hiina Teaduste Akadeemia
*2003 – Paavstlik Teaduste Akadeemia

## Isiklikku
Ta abiellus 1950. aastal. Tema poeg James Z. Lee (sündinud 1952) oli kuni 2009. aastani Michigani Ülikooli Hiina ajaloo professor, alates 2009. aastast on ta Hongkongi Teadus- ja Tehnikaülikooli  humanitaar- ja sotsiaalteaduste kooli professor.

1962. aastal sai Tsung Dao Lee USA kodakondsuse.

## Vaata ka

* Chien-Shiung Wu

## Viited

## Välislingid

*Koduleht. tdlee.ccast.ac.cn
*Celebration of T.D. Lee's 80th Birthday. phys.columbia.edu
*Tsung-Dao Lee. beta.global.columbia.edu
* Tsuang Dao Lee  – Biographical. nobelprize.org
EELK Buenos Airese Reformatsiooni kogudus

**Buenos Airese Reformatsiooni kogudus** on EELK kogudus, mis tegutseb Argentinas Buenos Aireses. Kogudus on tänapäeval hispaaniakeelne. Jumalateenistus on eesti- ja hispaaniakeelne.

Kogudus asutati 1957. aastal. Kogudusel on oma kirik, mis ehitati 1960. aastal.

Koguduse õpetajaid:
*Karl Laantee
*Tõnis Nõmmik
*Hendrik Laur
*Cesar Gogorza (alates 2000. aastast)

## Viited

## Välislingid
*Tiiu Pikkur, Buenos Airese Reformatsiooni kogudus ja eestlased Argentinas, Eesti Elu, 27.04.2012
Londoni kogudus

**Londoni kogudus** on EELK kogudus, mis tegutseb Inglismaal Londonis. Kogudus kasutab Püha Anne ja Agnese kirikut.

Kogudus asutati 28. juulil 1946 August Torma eestvedamisel. 

Koguduse õpetajaid:
*Jaak Taul

## Viited
Londoni Pauluse kogudus

**Londoni Pauluse kogudus** on EELK Välis-Eesti piiskopkonna (varem E.E.L.K. Kanada praostkonna) kogudus, mis tegutseb Kanadas Londonis.

Koguduse esimees on Endel Tooming.

Koguduse õpetajaid:
*Ernst Lootsma
*Hannes Aasa

## Viited
Avakogu

**Avakogu** on raamatukogus olevad raamatud, mis on paigutatud avariiulitele ja on lugejaile vahetult juurdepääsetavad ja kasutatavad. Vastandiks on hoidlas asuvad raamatud, mida võivad lugejad tellida raamatukogutöötajate vahendusel või mida tavalugejatele üldse välja ei anta. Osa raamatukogusid (nt paljud rahvaraamatukogud) sisaldabki vaid avakogu. Teadusraamatukogudes on tihti suured hoidlad, kus hoiustatakse palju selliseid raamatuid, mida võidakse pigem harva vajada.
Meelekindlus

**Meelekindlus**  on psühholoogias suure viisiku üks viiest omadusest, millega kirjeldatakse inimese iseloomuomadusi. Meelekindel inimene soovib endale võetud ülesandeid hästi täita, ta on tõhus ja organiseeritud. Tal on hea enesedistsipliin, tegevus on planeeritud, mitte spontaanne, tal on suur saavutusvajadus.

Meelekindlad inimesed on üldiselt usaldusväärsed ja töökad. Tihtipeale öeldakse nende inimeste kohta, et nad on "iseloomuga". Nende kodu on korras, nad on edukad, kuid samas nad kardavad riske võtta. Nad oskavad kontrollida oma soove ja impulsse. Nad on head organiseerijad ja planeerijad. 
Äärmuslikul juhul võib meelekindel inimene olla töönarkomaan, perfektsionist ja sundkäitumisega..

Inimesed, kelle meelekindlus on väga väike, võivad olla laisad, vähem eesmärgile ja edule orienteeritud. Samuti on tõenäolisem, et nad on antisotsiaalsed ja kuritegeliku käitumisega.. On olukordi, kus vähene meelekindlus on inimesele kasulik. Näiteks juhul, kui ta jääb töötuks, võib kõrge saavutusvajadusega inimesele see väga raskelt mõjuda.

Meelekindlad inimesed lahutavad harvemini. Meelekindlatel esineb vähem lahutust põhjustavat käitumist, nagu abieluvälised suhted, abikaasa väärkohtlemine ja alkoholitarbimise häired.

## Vaata ka
*Isiksusepsühholoogia
*Isiksus
*Neurootilisus

## Viited
Välis-Eesti piiskopkond

**Välis-Eesti piiskopkond** oli EELK üks piiskopkondadest. Piiskopkond moodustati 2010 EELK-ga ühinenud E.E.L.K.-st.

Kui EELK ja E.E.L.K. ühinesid, siis kõik Välis-Eesti praostkonnad läksid piiskopkonna alla, ent mitte kõik praostkondade kogudused (mõned kogudused olid ühinemise vastu).

Piiskopkonnal on oma konsistoorium. Välis-Eesti piiskopkonna ülemkarjane on EELK peapiiskop. 

2012. aasta seisuga oli piiskopkonnas üle maailma 41 kogudust ja 15 kuulutuspunkti. Piiskopkonnas on järgmised praostkonnad: Inglismaa, Kanada, Rootsi, Saksamaa, USA Chicago, USA Esimene; Austraalia kogudused alluvad otse piiskopile.

Välis-Eesti piiskopkonna kirikukogu otsustas lõpetada piiskopkonna tegevuse 17. juulist 2017. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Välis-Eesti piiskopkond EELK kodulehel
*E.E.L.K. ja EELK ühinemisleping
Eestlased Valgevenes

**Eestlased Valgevenes** on Valgevenes elanud või elavad eestlased.

2011 elas Valgevenes paarsada eestlast. Neist 40-50 on tegevad Valgevene Eesti Seltsis "Pääsuke". Seltsi juhib Oliver Manglus.

Minskis on Valgevenes tegutsevaid Eesti ettevõtjaid ühendav äriklubi.

## Vaata ka
*Eesti-Valgevene suhted
*Ida-Virumaa Valgevene Kultuuriselts Bez

## Viited

## Välislingid
*Eestlased Valgevenes. Õhtuleht, 23. detsember 2011
Miljon+

**Miljon+** oli eestikeelse Vikipeedia arengu toetamiseks ellu viidud projekt, mille eesmärk oli oluliselt kiirendada selle veebientsüklopeedia jõudmist miljoni artikliga Vikipeedia keeleversioonide sekka ning panustada sellega eesti keele ja kultuuri püsimisse. Ühtlasi propageeriti võrukeelset Vikipeediat.

Projekti vedasid Tartu Ülikool ja MTÜ Wikimedia Eesti, aga sellega olid liituma oodatud kõik huvilised.

Projekti üks algataja oli Tartu Ülikooli õppeprorektor Mart Noorma, kes valiti selle eest Vikipeedia sõbraks 2017. Projektijuht oli Tartu Ülikooli eesti keele lektor ja üldkeeleteaduse teadur Sirli Zupping. 

Miljon+ kuulus Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks tehtavate kingituste sekka. Samuti esitleti seda emakeelse ülikooli 100. aastapäevaks tehtava kingitusena.

Üks projekti raames elluviidav tegevus oli . Toimus ka teisi artiklivõistlusi nagu näiteks "Eesti Advokatuur 100".

Algatati keeletoimetamistalgud. Vikipeedia keeletoimetamistalgud ja selle eestvedaja Ann Siiman pälvisid tiitli "Aasta keeletegu 2021". 

Projekt kuulutati välja 2017. aasta emakeelepäeval (14. märts) ja sellega loodeti lõpule jõuda 2020. aastal.

Projekti väljakuulutamisel 2017. aastal oli eestikeelses Vikipeedias 155 000 artiklit. 2019. aastal ületati 200 000 artikli piir ja mööduti artiklite arvult leedukeelsest Vikipeediast. Praegu on eestikeelses Vikipeedias  artiklit.

## Vaata ka
*Läti Vikipeedia maraton

## Viited

## Välislingid

* Projekti koduleht veebiarhiivis
* Marek Strandberg. "Vikipeedia täiendab seda, mis kahjuks üldse puudub" Sirp, 2. september 2011 
* Ivo Kruusamägi. "Miljon artiklit eestikeelses Vikipeedias" ERR, 7. veebruar 2012
* Otti Eylandt. "Eestikeelne Vikipeedia vajab suure eesmärgini jõudmiseks abiväge" Eesti Päevaleht, 15. märts 2017
* Keelesaade. Miljon+ Vikerraadio, 19. märts 2017
* "Kas masintõlge on abiks vikiartiklite kirjutamisel?" Tartu Ülikooli pressiteade, 11. aprill 2017
* Virgo Siil. "Referaadid ja lõputööd Vikipeediasse, mitte sahtlisse" Universitas Tartuensis, märts 2018
Kaljo Johannson

**Kaljo Johannson** (1. aprill 1937 Tartu – 9. märts 2017) oli eesti laulja (tenor).

Ta õppis laulmist Vanemuise õppestuudios, kus tema õpetajaks oli Rudolf Jõks.

Ta on läbinud balletistuudio.

1956. aastal tutvus Johannson Arvo Raimo vahendusel Vello Orumetsaga.

Ta oli aastatel 1957–1960 ja 1967–1970 Vanemuises koorilaulja, 1970–2001 samas ooperi- ja operetisolist. 1960–1961 oli ta Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadisolist, 1961–1965 oli ta Estonias koorilaulja.

Ta on esinenud operetimuusikakavades ("Vallanud meid operett", 1989; "Operetipromenaad", 1993; "Helisev operetivikerkaar", 2002; "Kõik roosid ma kingiksin sulle", 2005). Ta oli aastast 1960 Eesti Teatriliidu liige.

Ta oli ansambli Laine üks solistidest.

## Rolle
* 1957 Boris Kõrver "Ainult unistus" (Boy)
* 1968 Johann Strauss "Mustlasparun" (Sándor)
* 1968 Eino Tamberg "Raudne kodu" (Lex)
* 1970 Wolfgang Amadeus Mozart "Armastuse aed" (Belfiore)
* 1971 ja 1998 Imre Kalman "Montmartre'i kannike" (Florimond ja Pisquatschec)
* 1971 ja 1992 Ferenc Lehar "Lõbus lesk" (Camille ja Kromow)
* 1972 Boriss Parsadanjan "Sool" (Komissar)
* 1973 Juri Miljutin "Trembita" (Mikola)
* 1973 Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Onegin" (Lenski ja Triquet)
* 1975 Carl Zeller "Linnukaupleja" (Stanislaus)
* 1975 Aleksandr Puškin/Jossif Kovner "Matsipreili" (Filat)
* 1976 Modest Mussorgski "Sorotšintsõ aastalaat" (Gritsko)
* 1978 Charles Dickens/Grigori Šantõr "Pickwick-klubi" (mister Tupman)
* 1979 Imre Kalman "Silva" (Edvin)
* 1979 Leoš Janáček "Jenufa*" (Steva*)
* 1983 Eduard Künneke "Onupoeg Bataaviast" (Egon)
* 1986 Johann Straussi "Nahkhiir" (Alfred)
* 1986 Carl Orff "Kuu" (Vandersell)
* 1988 Gustav Ernesaks "Tormide rand" (Saare Juhan)
* 1991 Georges Bizet’ "*Carmen" (Remendado)*
* 1993 Giuseppe Verdi "Traviata" (Gaston)
* 1995 Mitch Leigh' "Mees La Manchast" (Paater)
* 1995 Paul Ábrahámi "*Viktoria ja tema husaar" (Linnapea*)
* 2000 Johann Straussi "Öö Veneetsias" (Giorgio Testaccio)

## Viited
Eestlased Lõuna-Aafrika Vabariigis

**Eestlased Lõuna-Aafrika Vabariigis** on Lõuna-Aafrika Liidus ja Lõuna-Aafrika Vabariigis (LAVis) elanud või elavad eestlased.  

LAVi eestlaste kogukonna rajajaks peetakse Endel Muna, kes läks sinna 1927. aastal ja rajas Kaplinnas oma karjafarmi. 1930. aastatel oli eestlaste kogukonna suurus umbes 30 inimest.

Tänapäeval elab enamik eestlasi LAVi suuremates linnades, nagu Johannesburg, Kaplinn, Pretoria. Eestlaste kogukonna arvuks peeti 21. sajandi algul umbes 100 inimest.

LAVis on tegutsenud Johannesburgi Eesti Selts Lõuna-Aafrikas ja Kaplinna Eesti Selts.

## Vaata ka
*Eesti – Lõuna-Aafrika Vabariigi suhted

## Viited

## Välislingid
*Karin Hiiemaa. Millises Aafrika riigis asub suurim eestlaste kogukond? Horisont nr 2, 2003
*Taivo Kirm. Haaslavalt Aafrikasse: kuidas Haaslava pered 20. sajandi algupoolel Aafrikasse läksid ja seal toime tulid. delfi.ee, 29. juuni 2015
Mahmud I

**Mahmud I** ( Osmantürgi keeles: محمود اول‎, Türgi keeles: *I. Mahmud* (2. august 1696 – 13. detsember 1754) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1730–1754. Ta oli Mustafa II ja Emetullah Rabia Gülnuş Sultaana poeg.
Hetero

**Hetero** on 1980. aastal Võrus asutatud Eesti *[[hard rock]]*'i ja *[[heavy metal]]*'i ansambel.

Hetero eelkäija oli ansambel Eleegia, mis tegutses aastatel 1976–1978. Hetero nime all on ansambel tegutsenud aastail 1980–1994 ning alates aastast 1998. 1987. aastal keelati ansambli esinemine, kuid Hetero tegevus jätkus sellest hoolimata.

2015. aastal ilmus ansambli esimene CD-plaat "Hetero", millel on 2010. aastal antud kontsert. 

## Ansambli liikmed
Hetero (ja Eleegia) koosseisu on kuulunud järgmised muusikud: 
 
### 1976–1978 (Eleegia)
*Andres Jukk, kitarr
*Andres Neissar, trummid
*Heiki Kelp, bass
*Andres Suss, kitarr, tšello, plokkflööt
*Kalev Udras, laul
*Kait Tamra, viiul, klaver, laul
*Peeter Saar (Pepe), laul (lõpuperioodil)

### 1980–1983
*Peeter Saar, laul
*Andres Jukk, kitarr
*Kalev Sissas, trummid (1980–1982)
*Andres Neissar, trummid (alates 1982)
*Heiki Kelp, bass
*Kuldar Piiper, kitarr
*Madis Eiche, heli

### 1983–1994
*Peeter Saar, laul
*Andres Jukk, kitarr
*Andres Neissar, trummid
*Heiki Kelp, bass
*Madis Eiche, heli; 1986–1987 kitarr

### 1998–2009
*Peeter Saar, laul
*Andres Jukk, kitarr
*Andres Neissar, trummid
*Heiki Kelp, bass
*Jaan Randvere, klahvpillid
*Meelis Jaanimägi (Zappah), kitarr

### 2009–
*Peeter Saar, laul
*Andres Jukk, kitarr
*Andres Neissar, trummid
*Heiki Kelp, bass
*Jaan Randvere, klahvpillid

### Külalismuusikud
*Kaire Luts, laul (1980)
*Tõnis Lepp, klahvpillid (1980)
*Ennart Johanson, kitarr (1988)
*Avo Ulvik, klahvpillid (1986)
*Hella Kelp, laul (1984), klahvpillid
*Peeter Untera, klahvpillid (1989)
*Sergei Kuzmin, kitarr (1987)
*Andrus Hiiesalu, klahvpillid (1982)

## Viited

## Kirjandus
*Heiki Kelp. "Hetero: tsentrist väljas". Tartu 2016

## Välislingid
*Hetero MySpace'i leht
*Kas Hetero on valmis?. Võrumaa Teataja, 5. november 2015
*Ansambel Hetero tähistab juubelit. Sakala, 13. august 2005
*Heterost lehel ruja.ee
*Heterost lehel rada7.ee
Kumari

***Kumari*** või ***Kumari Devi*** on Nepali "elav jumalanna".

*Kumari*ks valitakse väga noored tütarlapsed, enamasti 4–7 aastased. Nende jumalanna-aeg lõpeb, kui algab menstruatsioon, sest uskumuse kohaselt lahkub siis jumaluse hing tütarlapse kehast ja tuleb valida uus *kumari*.

*Kumari* valimisel on ranged nõuded tütarlapse välimusele ja ta peab ka läbi tegema mitmed katsed. *Kumari* elab eraldatult, ta võib kodust ainult pidustuste ajal väljuda ja ka siis ei tohi ta jalad maad puudutada.  Tavaellu tagasipöördumine on keeruline ja iidne traditsioon on ka vastuseisu põhjustanud.

## Viited

## Välislingid
Rodrigo Valdéz

**Rodrigo Valdéz** (22. detsember 1946 – 14. märts 2017) oli Colombia poksija ja keskkaalu maailmameister.

Valdéz võitis 63 matši (neist 42 nokaudiga) ja kaotas kaheksa matši. Kaks matši jäid viiki. 

1976. aastal kaotas ta maailmameistritiitli Carlos Monzónile. Ta oli WBA ja WBC meister. 

Valdéz lõpetas poksijakarjääri 1980. aastal.

## Tunnustus
* 1974 WBC keskkaalu tiitlivöö 

## Välislingid
* Suri ajaloo ühe võimsama löögirusikaga poksija
Juri Poljakov

**Juri Poljakov** (10. veebruar 1953 – 16. märts 2017) oli Eesti jurist.

Ta lõpetas aastal 1990 Leningradi Juriidilise Instituudi juristi kvalifikatsiooniga.

Poljakov on olnud Tallinna linnavolikogu Keskerakonna fraktsiooni aseesimees ja Vene Haridus- ja Heategevusühingute Liidu esimees.

Poljakovi matusetalitus toimus 2017. aasta 21. märtsil Vene Kultuurikeskuse suures saalis ja mälestusteenistus toimus Aleksander Nevski katedraalis. Poljakov on maetud Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.

## Töö
* Tallinna linnavolikogu liige (2005–2017)
* Vene kultuurikeskuse direktor (2006–2017)

## Tunnustus
* Tallinna teenetemärk (2013) Vene Kultuurikeskuse kujundamise eest tallinlaste ja linna külaliste poolt armastatud kultuurikeskuseks.

## Viited
Liminka vald

**Liminka vald** on vald Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.

Elanike arv on 2016. aasta seisuga 9970. Pindala on 637,03 km².

Naabervallad on Kempele vald, Lumijoki vald, Muhose vald, Oulu linn, Siikajoki vald, Siikalatva vald, Tyrnävä vald ja Vaala vald.

## Viited

## Välislingid

* Liminka
Kempele vald

**Kempele vald** on vald Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.

Elanike arv on 2016. aasta seisuga 17 041. Pindala on 110,11 km².

Naabervallad on Liminka vald, Oulu linn ja Tyrnävä vald.

## Viited

## Välislingid

* Kempele
Patuoinas (maal)

**"Patuoinas"** (inglise keeles "Scapegoat" (sõna-sõnalt 'patukits') on inglise kunstniku William Holman Hunti (1827–1910) õlimaal lõuendil.

Ajavahemikus 1854–1856 valminud teosel on kujutatud kolmandas Moosese raamatus kirjeldatud patuoinast. Lunastuspühal mähiti kitse sarvede ümber kogukonna patte sümboliseeriv punane kangas ja aeti kits minema. Sel moel vabanes kogukond pattudest.

Hunt alustas maalimist Surnumere kaldal ja lõpetas teose oma Londoni ateljees. Maalist valmis kaks versiooni. Esimesena valminud väiksem, tumedama karvaga kitse ja vikerkaarega teos asub Manchesteris, teine Liverpooli lähedal Port Sunlightis Leedi Leveri galeriis. Kunstnik maalis neid versioone vaheldumisi, aga väiksemat, Manchesteri versiooni peetakse eeltööks suuremale, Liverpooli versioonile, sest just selle saatis kunstnik Kuningliku Kunstiakadeemia näitusele.

Kolmandas Moosese raamatus on kirjeldatud patuoinast, kes tuleb israeliitide hõimude karjadest rituaalselt välja heita osana pattude andekssaamise protsessist. Kooskõlas traditsioonilise kristliku teoloogiaga uskus William Hunt, et patuoinas oli Jeesuse lunastusohvri eelkäija ja sümboliseeris Jeesuse seda külge, mida Jesaja on kirjeldanud kui Jumala kannatavat teenrit. Hunt laskis pildiraamile kirjutada kaks piiblitsitaati: «Tõepoolest võttis ta enese peale meie haigused ja kandis meie valusid! Meie aga pidasime teda vigaseks, Jumalast peksetuks ja vaevatuks!» (Jesaja 53:4) ja «Sikk kannab enesega kõik nende patud tühjale maale, sikk lastagu kõrves lahti.» (Kolmas Moosese raamat 16:22).

"Patuoinas" on ainus suur teos, mis valmis Huntil tema esimese reisi ajal pühale maale. Selle reisi võttis ta ette sisemise religioossuse kriisi tõttu. Ta käis piibli sündmustikuga seotud paikades, et uurida usu ja tõe seost. Jeruusalemmas kohtus ta müstiku ja maailmalõpukuulutaja Henry Wentworth Monkiga, kellel olid oma seisukohad patuoina tähenduse ja viimsepäeva peatse tuleku kohta. Usuliselt kuuluvuselt oli ta kristlik sionist.

Hunt valis maali teema toorast ja see oli osa juutide kristlusse ümberpööramise programmist. Tema meelest sobis judaismi seisukoht patuoina tähendusest kokku kristluse õpetusega Messiast kui kannatavast kujust. Ta kirjutas maalikunstnikust sõbrale John Everett Millais'le: «Ma olen rõõmus, et ["Patuoinas"] võib olla vahend, mis juhatab iga vastuvõtliku juudi nägema vihjet Messiale sellisena, nagu ta oli, mitte niisugusena, nagu teda mõistavad nemad, ajutise kuningana.»

## Viited

## Kirjandus
* Bronkhurst, Judith,* Wiliam Holman Hunt, A Catalogue Raisonné*, vol. 1, p. 180.
* Fleming, G. H., *John Everett Millais: A Biography*, 1998, Constable, p. 158.
Kumari (täpsustus)

**Kumari** võib tähendada järgmist:
****[[Kumari]]*** on Nepali elav jumalanna.
*Kumari (perekonnanimi)
**Aino Kumari, Eesti ornitoloog
**Eerik Kumari, Eesti ornitoloog
**Elmar Kumari, Eesti sõjaväelane

## Vaata ka
* Kumari laid
* Kumari madal
* Kumari kanal
* Kumari laevatee
Garezersi raudteepeatus

**Garezersi raudteepeatus** on endine raudteepeatus Riia-Skulte raudteeliinil. Peatus asus Ādaži piirkonnas Carnikava valla aladel endises Garezersi külas, Riiast 34,7 km kaugusel.

Põhja-Garezersi järve äärde tekkinud väikeses Garezersi suvitusasulas oli aastal 1935 oli 27 püsielanikku. 15. mail 1936 avati selle juures peatus. Teise maailmasõja järel rongid seal enam ei peatunud. Aastal 1948 oli peatus veel Nõukogude Liidu raudteepeatuste nimestikus olemas, seejärel see aga likvideeriti.

## Viited

## Välislingid

*Peatus vanal kaardil
Katvari raudteepeatus

**Katvari raudteepeatus** oli raudteepeatus Tallinna–Pärnu–Riia raudteel Limbaži piirkonnas ja Katvari vallas. Peatus asus Riia raudteejaamast 87,5 km kaugusel.

Peatus avati 23. novembril 1935.. See asus toonase Katvari valla vallamaja juures tänapäeva Stirnase külas. Viimane rong peatus seal aastal 1998. Aastatel 2005–2006 võeti Läti poolelt metallivaraste rüüstatud raudtee kuni Skulteni üles. Peatuse likvideerimisel kuulusid sealsete ehitiste hulka ootepaviljon, ooteplatvorm ja kaev.

## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta (*[[vene keel]]es*)
* Peatus vanal kaardil
Rahvusvaheline Rahvuskultuuride Ühenduste Liit Lüüra

**Rahvusvaheline Rahvuskultuuride Ühenduste Liit Lüüra** on 1997. aastast Tallinnas aadressil Kaera 21A tegutsev mittetulundusühing. Liit ühendab ja mitmekülgselt toetab Eestis tegutsevaid rahvusvähemuste organisatsioone.

## Liikmed
Liidu liikmed (seisuga 2017):
*Eesti Kasahhide Kogukond Atameken
*Mustlastantsu ansambel Al Sol
*Narva Tatari Kultuuriselts
*Narva Tšuvaši Selts Narspi
*Narva Rahvusvähemuste Koordinatsiooninõukogu
*Narva Poola Selts
*Nanai Kultuuriselts Givana
*MTÜ Moldova Kultuuriselts Luceafarul
*Moldova folklooriansambel Norok
*Moldova folkloori- ja tantsuansambel Bucuria
*MTÜ Tantsuansambel Neposedõ
*Lezgini Kultuuriühing Eestis
*Lezgini Tantsuansambel Lezginka
*Talõši kultuuriselts Päikseline Talõš
*Tatari Vokaalstuudio Altõn
*Slaavi kultuuriselts Viktoria
*Slaavi kultuuriühing Akrida
*Burjaadi kultuuriselts Baikal
*Rahvusvähemuste kultuuri- ja spordiühing LÜÜRA
*Eesti-Uzbeki kultuuri ühendus Nargiza
*Põhja-Eesti Romade Ühing
*Eestimaa Tatarlaste Kultuuriühing Idel
*Lõuna-Eesti Armeenia Rahvusühing
*Folklooritantsu ansambel Ariran
*Slaavi Ühing Läte
*Around World
*Hiinlaste Assotsiatsioon Eestis
*Valgevene kultuuriühing Ljos
*Kaukaasia eestlased
*Ansambel Tšarõ
*Mittetulundusühing Põlvkond
*Eesti-Ukraina kultuuriühing Kolos
*Eesti Korea Kultuuriühing
*Osseetia rahvuslik kultuuriselts IR MTÜ
*Rahvusvähemuste Naisteklubi Lüüra
*Vähemusrahvuste kunstnike loominguline ühing Art-Master
*Eesti Kabardini kultuuriühing Elbrus
*Gruusia kultuuriühing Samshoblo
*Mittetulundusühing Vene ansambel Daleko li do Tallinna
*MTÜ Töökoda-huviklubi Stiil
*MTÜ Vene kogukond Rusitš
*Mustlastantsu huvikool Khamoro
*MTÜ Art-ateljee Modus

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
Eestlased Prantsusmaal

**Eestlased Prantsusmaal** on Prantsusmaal elanud või elavad eestlased.

Prantsusmaal tegutseb Pariisi Eesti Selts (taasasutatud 1991) ja Pariisi Eesti Kool. Seltsi ajalugu ulatub aastasse 1904, mil eesti poliitiku Andres Dido eestvõttel asutati Pariisi Eesti Sõpruskond, millest hiljem kasvas välja Pariisi Eesti Selts.

## Vaata ka
*Eesti-Prantsusmaa suhted

## Viited

## Välislingid
*Margit-Mariann Koppel, Väike Eesti keset Pariisi, Kultuur ja Elu, kuupäev?
Pariisi Eesti Selts

**Pariisi Eesti Selts** (prantsuse keeles *L'Association France-Estonie*) on Prantsusmaal Pariisis aastast 1991 tegutsev Prantsusmaa eestlaste selts.

Seltsi ajalugu ulatub aastasse 1904, mil eesti poliitiku Andres Dido eestvõttel asutati Pariisi Eesti Sõpruskond, millest hiljem kasvas välja Pariisi Eesti Selts. Pariisi Eesti Selts tegutses ka 1930. aastatel.

## Viited

## Välislingid
*Seltsi koduleht
Minu Maailm

**Minu Maailm** on eesti lasteajakiri. Ajakirja esimene number ilmus oktoobris 2013. Ajakiri ilmub 11 korda aastas  ja seda annab välja Dreamb OÜ alates 01.09.2022 a.  (Sunwells OÜ oli vastutav väljaandja kuni 31.08.2022 a. )

Ajakirja peatoimetaja on Ethel Lillemägi. Ajakiri on saanud Eesti Teadusagentuurilt Teaduse Populariseerija tiitli 2014 aastal.

## Viited

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
American Airlines

**American Airlines, Inc.** (lühend **AA**, kõnekeeles **American**) on üks peamisi lennufirmasid Ameerika Ühendriikides. Selle peakontor asub Fort Worthis Texase osariigis. See on maailma suurim lennufirma lennukipargi, tulu, reisijakilomeetrite ja sihtkohtade poolest. American Airlines koos oma regionaalsete partneritega haldab nii rahvusvahelist kui ka riigisisest lennuliinide võrku. Lennufirma teeb keskmiselt 6700 lendu päevas 350 sihtkohta ja rohkem kui 50 riiki. 

American Airlines on Oneworldi asutajaliige, suuruselt kolmas lennufirmade ühendus maailmas, mille peamised partnerid on British Airways, Iberia, Finnair ja Japan Airlines. American Airlinesi regionaalseid lende hallatakse American Eagle'i brändi kaudu. 

American Airlines haldab peamiselt lende, mis lähtuvad tema kümnest kodulennujaamast: Dallas-Fort Worth, Charlotte, Chicago–O'Hare, Philadelphia, Miami, Phoenix–Sky Harbor, Washingtoni Ronald Reagani, Los Angeles, New York–JFK, ja New York–LaGuardia. Lennufirma peamine hooldusjaam asub Tulsa rahvusvahelises lennujaamas. Dallas-Fort Worthi lennujaam on American Airlinesi suurim kodulennujaam, Dallasest lendab päevas umbes 140 000 reisijat American Airlinesiga ja aastas on see kokku umbes 51,1 miljonit reisijat. Lennufirmas töötas 2017. aasta seisuga 122 000 töötajat, emaettevõte on American Airlines Group.

## Lennukipark
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav (Rakvere)

**Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav** on tänav Rakveres, paikneb linna lääneosas.

Tänav on 1446 meetrit pikk ning läbib Vanalinna, Vallimäe ja Mõisavälja linnaosa. Tänav saab alguse Vabriku tänava juurest Teatrimäel ning ristub lääne pool Vallimäe tee, Vallikraavi tänava, Näituse tänava, Oja tänava, Ilu puiestee, Ringtee tänava ja Kriidisoo tänavaga, kulgedes lääne pool linna piirini.

Aastatel 1931–1953 oli Lydia Koidula tänava nimi F. R. Kreutzwaldi tänav.

## Hoonestus

*F. R. Kreutzwaldi tänav 2, asus Rakvere Rajooni Kultuurimaja
*F. R. Kreutzwaldi tänav 2a, Rakvere teatri hoone, 
*F. R. Kreutzwaldi tänav 5, Lääne-Viru maavalitsuse hoone. Algne Viru Maavalitsuse hoone ehitati aastatel 1926–1927 Leonid Harlamovi projekti järgi. Eesti NSV ajal Rakvere Rajooni TSN Täitevkomitee hoone. 2020. aastal avati hoones  riigimaja.
*F. R. Kreutzwaldi tänav 5a, Politsei- ja Piirivalveameti Ida Prefektuuri politsei ja Ida päästekeskuse Rakvere päästekomando ühishoone. 
:Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monument, mis avati 1937. aastal (autor Aleksander Eller).

## Viited
Sexy, Sexy Lover

"**Sexy, Sexy Lover**" on Modern Talkingu laul 1999. aasta albumilt "You Are Not Alone". 

## Välislingid
**[https://www.youtube.com/watch?v=KoqYHDiB6ew "Sexy, Sexy Lover" muusikavideo]*
**[http://www.metrolyrics.com/sexy-sexy-lover-lyrics-modern-talking.html "Sexy, Sexy Lover" laulusõnad]*
Nix

**Nix** on üks Pluuto looduslikest kaaslastest. Selle avastas koos Pluuto kõige välimise kaaslase Hydraga 2005. aasta juunis Hubble'i teleskoobi Pluuto kaaslaste otsingumeeskond. Esimene pilt Nixist saadi 2015. aasta juulis, kui kosmosesond New Horizons Pluuto süsteemist mööda lendas. Pluuto nelja väiksema kuu piltidest parimad saadi just Nixist, nende lahutus küündib 330 meetrini piksli kohta.

Nixi mõõtmed on 50×35×33 km (selle kuju on silmatorkavalt piklik), mass (4,5±4,0)×1016 kg, pöörlemisperiood 1,829 ± 0,009 ööpäeva (ent muutlik) ja tiirlemisperiood 24,85463±0,00003 ööpäeva. Kaaslase pinnatemperatuur on 33–35 K ja albeedo 0,56 ± 0,05. Nime sai Nix vanakreeka ööjumalanna Nyxi, Charoni ema järgi.

## Viited

## Välislingid

* Nix NASA Päikesesüsteemi uuringute kodulehel
Proserpine (maal)

„**Proserpine**“ on inglise kunstniku ja luuletaja Dante Gabriel Rossetti õlimaal lõuendil.

1874. aastal valminud teosel kujutas Rossetti kreeka allilma- ja viljakusjumalannat Proserpinet. Kunstniku modelliks oli Jane Burden.

Maal on külastajatele vaatamiseks väljas Tate'i galerii ruumis 1840. 

Kunstnikul valmis teosest vähemalt kaheksa versiooni.

Dante Gabriel Rossetti Proserpina (chalks).jpg|1880. aasta versioon (kriit)
Dante Gabriel Rossetti - Proserpine - Google Art Project (JQFW5c2ZLfpmbw).jpg|1882. aasta versioon (8.)


## Viited

## Kirjandus
* Ash, Russell. (1995) *Dante Gabriel Rossetti*. London: Pavilion Books.
* Doughty, Oswald (1949) *A Victorian Romantic: Dante Gabriel Rossetti*  London: Frederick Muller.
* Fredeman, William E. (ed.) (2002–08) *The correspondence of Dante Gabriel Rossetti*. 7 Vols., Brewer, Cambridge.
* Hilto, Timoth (1970). *The Pre-Raphaelites*. London: Thames and Hudson, New York: Abrams.
* Parris, Leslie (ed.) (1984). *The Pre-Raphaelites*, exhibition catalogue, London: Tate Gallery. 
* Surtees, Virginia. (1971) *Dante Gabriel Rossetti*. 2 vols. Oxford: Clarendon Press.
* Todd, Pamela (2001). *Pre-Raphaelites at Home*, New York: Watson-Giptill Publications.
* Treuherz, Julian, Prettejohn, Elizabeth, and Becker, Edwin (2003). *Dante Gabriel Rossetti*. London: Thames & Hudson.

## Välislingid

* Rossetti's ''Proserpine'' on the Victorian Web
* *[http://www.victorianweb.org/painting/dgr/drawings/marecki4.html Proserpine and Jane Morris: Women Trapped in Unhappy Relationships]*
* The Rossetti Archive
* ''Proserpine'' at '''Tate Britain'''
Eestlased Portugalis

**Eestlased Portugalis** on Portugalis elanud või elavad eestlased.  

2002 asutati Portugalis Lissabonis sealseid eestlasi ühendav organisatsioon Lissaboni Eesti Selts. 2008 lõpetas selts tegevuse. 2015 asutati Eesti-Portugali Sõprusselts. 

## Vaata ka
*Eesti-Portugali suhted

## Viited
Laurynas Stankevičius

**Laurynas Mindaugas Stankevičius** (10. august 1935 Aukštadvaris – 17. märts 2017 Vilnius) oli Leedu poliitik, ta kuulus Leedu Demokraatliku Tööpartei ridadesse. Ta oli 15. veebruarist 1996 kuni 27. novembrini 1996 Leedu peaminister.

Ta sündis aastal 1935 Aukštadvarises (praeguse haldusjaotuse järgi Trakai rajoonis). Lõpetas aastal 1953 Vilniuse 1. Keskkooli ning õppis aastatel 1953–1957 Leningradis majandust.

Ta oli aastatel 1988–1990 Leedu NSV sotsiaalala aseminister, kuulus toona NLKP ridadesse. Aastast 1990 kuulus ta Leedu Demokraatliku Tööpartei ridadesse.

20. oktoobrist 1993 kuni 12. juulini 1994 oli ta sotsiaal- ja tööminister Adolfas Šleževičiuse valitsuses. 15. veebruarist 1996 kuni 27. novembrini oli ta 1996 Leedu peaminister.
Eestlased Uus-Meremaal

**Eestlased Uus-Meremaal** on Uus-Meremaal elanud või elavad eestlased.  

Enne 1949. aastat pole Uus-Meremaal eestlaste kogukonda olnud. Juunis 1949 saabus riiki Uus-Meremaa valitsuse abiga 108 eestlasest põgenikku Saksamaalt. Saabunud eestlastel oli kohustus kaks aastat seal töötada. 

Peamised eestlaste keskused on olnud Auckland, Wellington, Christchurch, Dunedin Nelson ja Queenstown.

2016. aasta seisuga elas riigis umbes 200 inimest, kes on sündinud Eestis. Eesti juurtega inimesi elab riigis üle 3000.

## Vaata ka
*Eesti – Uus-Meremaa suhted
*Eestlased Austraalias

## Viited

## Kirjandus
*Peeter Lindsaar. Eestlased Austraalias ja Uus-Meremaal. Sydney: Luuamees. 238 lk
*Eestlased Austraalias II ja Uus-Meremaal. Austraalia Eesti Seltside Liit, 1995. 313 lk
Margus Viigimaa

**Margus Viigimaa** (sündinud 24. aprillil 1958 Tartus) on eesti arstiteadlane, kardioloog.

## Haridus
Lõpetas Tartu 6. Keskkooli 1976 ja Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna 1982. Õppis Tartu Ülikoolis aspirantuuris 1985-89 ning kaitses meditsiiniteaduste kandidaadi kraadi Kaunase Meditsiiniakadeemias 1989. Oli järeldoktorantuuris Kyōto Ülikoolis 1990-91. Sai meditsiinidoktori kraadi TÜs 1994.

## Töökäik
Tartu Ülikoolis: kliinilise füsioloogia labori nooremteadur 1982-89, vanemteadur 1989-91, labori juhataja 1991-94; kardioloogia kliiniku vanemteadur 1994-96; arstiteaduskonna dotsent 1996-2004; peremeditsiini ja rahvatervishoiu instituudi külalisteadur 2024-2025.

Põhja-Eesti Regionaalhaigla kardioloogiakeskuse juhataja 2004-2011, teadusjuht aastast 2011.

Tallinna Tehnikaülikooli professor alates 2005 (TTÜ Tehnomeedikumis 2005-2016, tervisetehnoloogiate instituudis aastat 2017).

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: arteriaalne hüpertensioon, preventiivkardioloogia, hüperlipideemiad.

### Teaduskorralduslik tegevus
* Eesti Hüpertensiooni Ühingu asutaja, esimene president ja juhatuse liige
* Eesti Kardioloogide Seltsi liige
* Euroopa Kardioloogide Seltsi liige
* Balti Ateroskleroosi Ühingu liige
* Euroopa Hüpertensiooni Ühingu liige
* New Yorgi Teaduste Akadeemia liige

## Tunnustus
*2007 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk
*2016 Tallinna teenetemärk
*2018 Eesti Kardioloogide Seltsi auliige
*2018 Aasta tervisesõber
*2018 Harjumaa teenetemärk
*2024 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia

## Viited

## Välislingid
*
*Margus Viigimaa publikatsioone
Vabriku tänav (Rakvere)

**Vabriku tänav** on tänav Rakveres, paikneb linna lääneosas.

Tänav on 572 meetrit pikk ja asub Vanalinnas. Tänav saab alguse Tallinna tänavalt ja ümbritseb Teatrimäge ning Rahvaaeda idast-põhjast, külgneb Õllepruuli tänava ja Tiigi tänavaga. Tänav lõpeb Näituse tänavaga ristudes.

Tänav paikneb kunagise Rakvere mõisa maadel ja kandis varem Õllepruuli ja ka Pruuli nime.

Vabriku tänav 3, Rahvamaja tiikide taga, Tööstuse linnajao piiril asus Rakvere linaketramise vabrik ja hiljem Kartuliühingu Liidu Rakvere piiritusevabrik.

Vabriku tänav 6, asub Osaühing Estonian Spirit Rakvere Piiritusvabrik.

## Viited
Lissaboni Eesti Selts

**Lissaboni Eesti Selts** oli Portugalis Lissabonis tegutsenud Portugali eestlasi ühendanud selts.  

Selts asutati 2002. Selts lõpetas tegevuse 2008.  

Et Portugalis elavaid eestlasi uuesti ühendada asutati 2015 Eesti-Portugali Sõprusselts.

## Viited

## Välislingid
*Arhiiviversioon Lissaboni Eesti Seltsi kodulehest, 5.04.2006
*Eesti-Portugali Sõprusselts Facebookis
Eestlased Itaalias

**Eestlased Itaalias** on Itaalias elanud või elavad eestlased.  

Seisuga 1998 elas Itaalias 132 eestlast. 

Eestlaste keskused Itaalias on Bologna, Milano ja Rooma.

Itaalias tegutseb Itaalia Eesti Selts, samuti Bologna Eesti Kool ja Milano Eesti Kool.

## Vaata ka
*Eesti-Itaalia suhted

## Viited

## Välislingid
*Eesti kogukond Itaalias, aegunud veebileht (viimati uuendatud 2007)
Eestlased Brasiilias

**Eestlased Brasilias** on Brasiilias elanud või elavad eestlased.

Esimesed eestlased jõudsid Brasiiliasse 19. sajandi lõpus. Hiljem on Brasiiliasse tulnud 3 suuremat gruppi: esimene 1917–1918, teine 1924–1925 ja kolmas pärast Teist maailmasõda.

1921–1939 jõudis Brasiiliasse Santose sadama kaudu 2597 eestlast (São Paulo osariigi andmed). Brasiiliasse jõudnute koguarv oli sel ajavahemikul suurem.

2010. aastatel elas Brasiilias umbes 500 eestlast. Enamik eestlasi elab São Paulo linnas või São Paulo osariigis, vähem Rio de Janeiro, Paraná, Rio Grande do Suli ja teistes osariikides.

## Brasiilia eestlaste organisatsioone
*São Paulo Eesti abiandmise ja hariduse selts "Uus Kodu". Selts tegutses 1930. aastatel ja selle väljaanne oli Meie Kodu (varasema nimega Uus Kodu).

## Vaata ka
*Eesti-Brasiilia suhted

## Viited
Gingo biloba (luuletus)

**"Ginkgo Biloba"** (varem **"Gingo biloba"**) on Saksa kirjaniku Johann Wolfgang von Goethe 1815. aasta 15. septembril kirjutatud luuletus. 1819. aastal avaldati see luuletsüklis "Lääne-Ida diivan" ("*West-östlicher Divan*").

Mõnede allikate kohaselt noppis Goethe 1815. aasta paiku Heidelbergi lossiaiast hõlmikpuulehe, kirjutas luuletuse pühendusega Marianne von Willemerile ja saatis hõlmikpuulehe koos kirjaga. 
 

Kõnealune hõlmikpuu (istutatud 1795. aastal) varustati mälestustahvliga, kuid on nüüdseks surnud.

## Kirjandus
* Fred Hageneder, "Puud on tarkusekandjad". Sinisukk, 2006. LK 109. Luuletus Vladimir Beekmani tõlkes

## Välislingid
* Reiner Wild: *[http://literaturhausheidelberg.de/edition-ausgabe-1/ "Dieses Baum’s Blatt". Zu Goethes Dichtung Gingo biloba.]*, Edition Literaturhaus, Heidelberg 2016.
* Goethes geheimnisvolles Ginkgoblatt, 15. september 2015 
* *[http://www.s197410804.online.de/Stadtgeschichte/1900-2100/Ginkgo.htm Heidelberger Geschichtsverein e.V. HGV]*
Bocca baciata

„**Suudeldud huuled**“ (itaalia keeles „Bocca baciata“) on inglise kunstniku ja luuletaja Dante Gabriel Rossetti (1828–1882) õlimaal lõuendil.

1859. aastal valminud teos asub Bostoni Kaunite kunstide muuseumis (Massachusetts, USA).

## Viited
Dave Stallworth

**Dave Stallworth** (20. detsember 1941 Dallas – 15. märts 2017 Wichita) oli USA korvpallur.

Ta mängis kaheksa hooaega NBA korvpalliliigas. Aastail 1965–1972 ja 1974 mängis ta korvpalliklubis New York Knicks ja aastail 1972–1974 Baltimore / Capital Bulletsis (praeguse nimega Washington Wizards). 

1970. aastal tuli ta New York Knicksi koosseisus NBA meistriks.
Pociemsi raudteepeatus

**Pociemsi raudteepeatus** oli raudteepeatus Tallinna–Pärnu–Riia raudteel Limbaži piirkonnas ja Katvari vallas Pociemsi külas. Peatus asus Riia raudteejaamast 96,5 km kaugusel.

Peatus avati 23. novembril 1935. Viimane rong peatus seal aastal 1998. Aastatel 2005–2006 võeti Läti poolelt metallivaraste rüüstatud raudtee kuni Skulteni üles. Peatuse likvideerimisel kuulusid sealsete ehitiste hulka ootepaviljon, käimla, ooteplatvorm ja kaks kaevu.

## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta (*[[vene keel]]es*)
* Peatus vanal kaardil
Olev Piirsalu

**Olev Piirsalu** (18. märts 1935 Haapsalu – 29. august 2018 Vormsi) oli Eesti vehkleja ja vehklemistreener.

Olev Piirsalu lõpetas 1955. aastal Haapsalu 1. Keskkooli ja 1959. aastal Moskva KKKI. Aastail 1962–1966 õppis ta Tallinna Kunstiinstituudis.

Vehklemisega hakkas tegelema 1950. aastal Endel Nelise juhendamisel, õpingute ajal Moskvas treenis Nõukogude Liidu koondise juures.

Piirsalu võitis 1963. aasta Eesti meistrivõistlustel espadronis individuaalse kuldmedali, meeskonna koosseisus tuli ta Eesti meistriks espadronis 1960. aasta ja 1970. aasta Eesti meistrivõistlustel.

Aastail 1960–1970 töötas vehklemistreenerina Kalevis ja Tallinna LNSK-s. Tema käe all on teiste seas treeninud Tõnis Kaasik, Malle Krunks ja Albert Tiido.

## Viited

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Traditsiooniline ökoloogiline teadmine

**Traditsiooniline ökoloogiline teadmine** on kohalike inimeste traditsiooniline teadmine, mis arvestab jätkusuutlikku looduslike ressursside kasutamist.
Dalou mäed

**Dalou mäed** (hiina keeles 大娄山; Pinyin *Dàlóu Shānmài* ) on Hiina edelaosas Guizhou, Chongqingi ja Sichuani provintsi territooriumil asuv lubjakivi mäeahelik.

Ahelik kulgeb kirde-edela suunas ja selle kõrgeim tipp on Jinfo Shan (hiina keeles 金佛山 Pinyin *Jīnfó Shān*) (2251 m) (Chongqing).

Ühe uuema uurimuse kohaselt, mis viidi läbi Guizhou ja Chongqingi provintsis, sh Jinfo Shanil (uurimisala (27°43′44″–28°56′14″N, 107°15′53″–108°04′46″E, kõrgus 840–1200 m merepinnast) kasvavate hõlmikpuude kloroplasti DNA-d uurides, on seal kasvavad hõlmikpuud (*[[Ginkgo biloba]]* L.) tõenäoliselt jääaja jäänukliik (inglise keeles *glacial refugia*) ja osa hõlmikpuude looduslikust levilast. 

Dalou mäestik on pelgupaik mitmetele jäänukliikidele, nagu kataia (*Cathaya argyrophylla* Chun et Kuang), *[[Cercidiphyllum japonicum var. sinense]]* Rehder & E. H. Wilson, lehearmipuu (*Tetracentron sinense* Oliv., tuvipuu (*Davidia involucrata* Baill.) ja hiina tulbipuu (*Liriodendron chinense* (Hemsley) Sargent, kuid põllumajanduse intensiivistumise oludes on enamik taimepopulatsioone hävitatud (Fu ja Jin, 1992; viidanud Tang jt, 2012). 

## Viited

## Välislingid
*Cindy Q. Tang, Yongchuan Yang, Masahiko Ohsawa jt, *[http://www.amjbot.org/content/99/8/1408.full Evidence for the persistence of wild Ginkgo biloba (Ginkgoaceae) populations in the Dalou Mountains, southwestern China]*, 30. juuli 2012, doi: 10.3732/ajb.1200168, Am. J. Bot., august 2012, 99. väljaanne, nr 8, lk 1408-1414, vaadatud 17. märtsil 2017
Kultuuriline mitmekesisus

**Kultuuriline mitmekesisus** on bioloogilise mitmekesisuse analoog, millega tähistatakse keelelist, kultuurilist ja traditsioonilist mitmekesisust vastukaaluks globaalsele monokultuurile. 

UNESCO deklaratsioon kultuurilise mitmekesisuse kaitseks võeti vastu 2. novembril 2001.

## Vaata ka
*biokultuuriline mitmekesisus
*mitmekultuurilisus

## Viited
Vidmantas Brazys

**Vidmantas Brazys** (26. aprill 1946 Balsupiai – 17. märts 2017 Vilnius) oli Leedu poliitik ja Marijampolė omavalitsuse esimees.

Ta sündis aastal 1946 Balsupiais (praeguse haldusjaotuse järgi Marijampolė omavalitsuses). Aastal 1957 lõpetas ta Balsupiais algkooli, aastal 1961 Vilkaviškises põhikooli. Aastal 1965 lõpetas ta Kapsukases põllumajandustehnikumi. Aastal 1986 lõpetas ta Kaunases zooinsenerina Leedu Veterinaaria Akadeemia.

Ta oli aastast 2000 Leedu Demokraatliku Tööpartei liige, aastast 2001 aga Leedu Sotsiaaldemokraatliku Partei liige.

## Isiklikku
Ta oli abielus ja tal on kaks poega.
Koostöövalmidus

**Koostöövalmidus** on isikuomadus, mida saab kirjeldada kui lahke, osavõtlik, soe ja teistega arvestav. Tänapäeval on koostöövalmidus isiksuse psühholoogias üks viiest suure viisiku teooria omadustest. Ta näitab inimeste individuaalseid erinevuseid seoses koostööga ja harmooniaga suhetes.

Inimesed, kellel on selles omaduses kõrged näitajad, on empaatilised ja omakasupüüdmatud, samas kui madala koostöövalmidusega inimesed käituvad isekalt ja empaatiatundeta. Need, kelle tulemused on eriti madalad, kalduvad teistega koostöö asemel manipuleerima ja võistlema.

Koostöövalmidust peetakse peamiseks iseloomujooneks, mille alla saab liigitada erinevaid kõrvaljooni, mis statistiliselt kuuluvad omavahel kokku. Kõrvaljooned on: usaldus, otsekohesus, altruism, kuulekus, tagasihoidlikkus ja õrnameelsus.

## Vaata ka
*Suur viisik
*Neurootilisus
*Meelekindlus
*Ekstravertsus ja introvertsus

## Viited
Asko Nuutinen

**Asko Nuutinen** (15. aprill 1957 – 18. märts 2017) oli soome laskesuusakoondise lasketreener.

2017. aasta märtsis kukkus Nuutinen Soomes Kontiolahti MK-etapi treeningul teadvusekaotuse tõttu kokku ja viidi haiglasse. 

## Töö
* Eesti laskesuusatamise koondise lasketreener (2016)
* Soome laskesuusatamise koondise lasketreener (2017)

## Mälestusavaldused
* Laskesuusatamise MK-etapil Norras Holmenkollenis (2017) pühendas soome laskesuusataja Mari Laukkanen oma jälitussõiduvõidu Nuutisele.
* Soome laskesuusatajad kandsid Oslo MK-etapil (2017) Nuutise mälestuseks musti käepaelu

## Viited