open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jaan Konks

**Jaan Konks** (10. detsember 1902 Juhasselja, Taali vald, Pärnumaa – 4. aprill 1988 Tartu) oli eesti ajaloolane.

## Haridus
* 1917–1922 Pärnu Linna Ühisgümnaasium
*1923 Läänemaa Ühisgümnaasium
*1923–1924 Tartu Ülikool, õigusteaduskond
*1924–1929 Tartu Ülikool, ajalugu

Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Osales Vabadussõjas.

## Töökäik
* 1929–1934 Tartu Tütarlaste Gümnaasiumi ajaloo- ja kodanikuteaduse õpetaja
* alates 1934 mitmes Tartu gümnaasiumis, sh Tartu Poeglaste Gümnaasiumis, õpetaja
* 1940–1941 Tartu 2. Keskkooli (endine Tartu Tütarlaste Gümnaasium) direktor ja Tartu Ülikooli juurde asutatud ENSV Pedagoogilises Instituudis konstitutsiooni ja konstitutsiooni õpetamise metoodika õppejõud
* 1941–1944 Nõo algkooli asendusõpetaja

### Tartu Ülikooli ajalooteaduskond
1944. aasta sügisel tehti talle ettepanek hakata taas keskkooli (nüüd Tartu 3. Keskkooli) direktoriks või ülikooli õppejõuks. Ta valis ajalooõppejõu karjääri Tartu Riiklikus Ülikoolis.
* 1944–1964 dotsent
* 1949 ajalookandidaat ("Rootsi-Vene vahekord 1788. a. alates lehekuust kuni lõikuskuu teise kolmandikuni")
* 1962 ajaloodoktor ("Eestimaa feodaal-pärisorjuslik põllumajandus ja talurahva olukord 18. sajandi lõpul ning 19. sajandi esimesel aastakümnel")
* 1964 ajalooprofessor
* 1963–1974 Tartu Riikliku Ülikooli üldajaloo kateedri juhataja, hiljem oli kuni pensionini Aasia ja Aafrika maade kesk- ja uusaja ajaloo õppejõud

## Viited

## Kirjandus
*Jaan Konks, Pärisorjusest kapitalismi läveni: jooni Eestimaa minevikust.,  Uurimusi Läänemeremaade ajaloost I, Tartu Riikliku Ülikooli Toimetised, VIHIK 316, Tartu 1973

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Gudžiūnai vald

**Gudžiūnai vald** (leedu keeles *Gudžiūnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kėdainiai rajooni territooriumil.

Valla pindala on 93,5 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1735 inimest. Valla keskus on Gudžiūnai alev, kus aastal 2011 elas 491 inimest. Teine eritüübiline asula on Gudžiūnai raudteejaam, kus aastal 2011 oli 34 elanikku. Vallamaja asub aadressil Dotnuvėlės g.1, vallavanem on Regimantas Valiauskas. Vallas asub ka Alksnupiai huutor, kus aastal 2011 elanikke ei olnud.

## Viited
Josvainiai vald

**Josvainiai vald** (leedu keeles *Josvainių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kėdainiai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 185 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3018 inimest. Valla keskus on Josvainiai alev, kus aastal 2011 elas 1057 inimest. Vallamaja asub aadressil Kėdainių g. 9, vallavanem on Algimantas  Sirvidas.

Lisaks küladele on vallas ka mõni huutor.

## Viited
Kullamägi

**Kullamägi** on mitme Eesti kõrgendiku nimi:
*Kullamägi (Põlva maakond)
*Kullamägi (Saare maakond)
*Kullamägi (Tartu maakond)
*Kullamägi (Valga maakond)
*Kullamägi (Võru maakond)
*Kullamäe asulakoht (rahvasuus Kullamägi), Tartu maakonnas Mäksa vallas

## Kasutatud allikad
*EELIS
Eesti Islami Kogudus

**Eesti Islami Kogudus** on Eestis tegutsev islami kogudus.

Eesti Vabariigi esimesel perioodil tegutses kaks islami kogudust (Tallinnas ja Narvas).

Kogudus taasregistreeriti 1990. aastal.

Islamimaailmas harva ettetuleva nähtusena tegutsevad selles koguduses koos nii sunniidid kui ka šiiidid. 

1995. aastal eraldus kogudusest kolmeteistkümne inimese suurune rühmitus ning registreerus iseseisva juriidilise isikuna ühenduseks Eesti Muhameedlaste Sunniitide Kogudus. Selle rühma lahkumine ei pingestanud  Eesti Islami Koguduse sunniitide ja šiiitide suhteid. 

1. jaanuari 2000. aasta seisuga kuulus Eesti Islami Kogudusse veidi üle 1400 inimese. Koguduse juhatuse esimees oli aastatel 1994–2020 Timur Seifullen. Usulisi toiminguid juhtis koguduses 18 aastat mulla Hasjan Murtazin, pärast tema surma oli koguduse peaimaam ja Eesti ülemmufti Ildar Muhhamedšin, kes tagandati ametist Eesti islami koguduse nõukogu otsusega 18. märtsil 2024.

## Vaata ka
* Islam Eestis
* Tallinna islami keskus

## Viited
Automorfism

**Automorfism** \alpha on süsteemi (objekti) *[[isomorfism]] iseendaga*. Tegemist on süsteemi sümmeetriat tuvastava ja selle struktuuri säilitava atribuudiga. 

## Automorfismide rühm
Süsteemi kõikide automorfismide hulk moodustab *automorfismide rühma* AutG. Reeglina jaguneb rühm AutG *automorfismide transitiivsuspiirkondadeks*, mida ka *sümmeetriaklassideks*, *orbiitideks* ning struktuursest aspektist ka *positsiooniks* \Omega süsteemis nimetatakse.

Automorfismide transitiivsuspiirkondi ehk positsioone süsteemis moodustavad nii süsteemi elemendid kui ka selle elementidevahelised suhted.

## Automorfismid [[graaf]]is
Automorfismide transitiivsuspiirkonnad muutuvad eriti oluliseks *[[graafi struktuur]]i* ja selle *[[graafi sümmeetria|sümmeetriaomaduste]]* tuvastamisel ja identifitseerimisel vastavalt *tipupositsioonide*  \Omega V ja *tipupaaripositsioonide (binaarpositsioonide)*  \Omega R näol. 
Graafi struktuuri ja selle positsioonide tuvastamine on teostatav seosmaatriksite korrutiste ja spetsiaalsete heuristiliste võtete baasil  

## Viited
EMK Haapsalu kogudus

**Eesti Metodisti Kiriku Haapsalu kogudus** on Haapsalus tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudus kasutab Haapsalu metodisti kirikut.

Kogudus asutati 9. märtsil 1918 ja ametlikult registreeriti 1920.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Rakvere kogudus

**Eesti Metodisti Kiriku Rakvere kogudus** on Rakveres tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudus kasutab Rakvere Metodisti Kirikut.

1914 moodustati Rakveres Tapa metodisti koguduse osakond.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
*EMK Rakvere Kogudus kaardil
EMK Tallinna kogudus

**Eesti Metodisti Kiriku Tallinna kogudus** on Tallinnas tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. 

Kogudus kasutab Tallinna Metodisti Kirikut. Sealsamas kirikus tegutseb ka EMK Tallinna vene kogudus.

Kogudusel on kolm pastorit: Toomas Pajusoo, Joel Aulis ja Olav Pärnamets (emeeritus).

## Viited

## Välislingid
* Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
* EMK Tallinna Vene Kogudus (vene keeles) 
*Toomas Pajusoo, Tallinna kogudus 100, Koduteel, Nr 144 – 1 2022
EMK Kärsa kogudus

**Eesti Metodisti Kiriku Kärsa kogudus** on Põlva maakonnas Põlva vallas Kärsa külas tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudus kasutab Kärsa kirikut.

Kogudus registreeriti ametlikult 30. jaanuaril 1991.

Kogudust teenis 1991-2001 Olavi Ilumets ja aastast 2001 teenib kogudust Rein Laaneser.

## Vaata ka
*Ahja Misjonikeskus

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Tartu II kogudus

**EMK Tartu II kogudus** oli Tartus tegutsenud Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudus asutati 1. märtsil 1931 Tartu karskusseltsi Sinine Rist juurde. Mõni aeg hiljem liideti Tartu II kogudus I kogudusega (EMK Tartu kogudusega).

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Keila kogudus

**Eesti Metodisti Kiriku Keila kogudus** on Keilas tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudus kasutab ruume aadressil Põllu tänav 5.

Kogudusele panid aluse EMK Tallinna koguduse venekeelse tööga tegelevad liikmed. Koguduse esimene avalik jumalateenistus toimus 24. aprillil 1993.

Koguduse pastor on selle asutamisest saadik olnud Viktor Batšinski.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Kuressaare kogudus

**Eesti Metodisti Kiriku Kuressaare kogudus** on Kuressaares tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus; ühtlasi esimene metodisti kogudus Eestis. Kogudus kasutab Kuressaare metodisti kirikut.

Kogudus asutati 26. augustil 1910 Martin Prikase eestvedamisel. 1924 oli koguduses 366 liiget. 28. oktoobril 1912 õnnistati toonases linnaservas sisse metodistide pühakoda, mis hilisemate ümberehituste läbi laiendatuna on tänini kasutusel.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Räpina kogudus

**Eesti Metodisti Kiriku Räpina kogudus** on Räpinas tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudus kasutab Räpina metodisti kirikut.

Kogudus asutati 16. märtsil 1988. Kogudus kasvas välja EMK Tartu koguduse nendest liikmetest, kes elasid Räpinas.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
Ioánnis Kasoulídis

**Ioánnis Kasoulídis** (kreeka keeles *Ιωάννης Κασουλίδης*; sündinud 10. augustil 1948 Nikosias) on Küprose poliitik. Ta oli 28. veebruarist 2013 kuni 1. märtsini 2018 Küprose välisminister. 2004–2013 oli ta Euroopa Parlamendi liige.

Ta õppis arstiteadust Lyoni Ülikoolis, lõpetades ülikooli aastal 1974. Aastatel 1975–1981 töötas ta arstina Londonis; ta spetsialiseerus aastal 1981 geriaatriale. Aastatel 1981–1993 töötas ta arstina Nikosias.
EMK Aseri kogudus

**Eesti Metodisti Kiriku Aseri kogudus** on Aseris tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. 

Kogudusele pani aluse EMK Jõhvi koguduse misjonitöö. Kogudus asutati 12. juulil 1995.

Koguduse pastor on Dmitri Semjonov.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
*EMK Aseri Kogudus kaardil
EMK Jõhvi kogudus

**EMK Jõhvi kogudus** on Jõhvis tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) vene kogudus. 

Kogudus asutati 9. mail 1971.

Aastast 2000 on koguduse põhikeel vene keel, kui kogudusest eraldusid eesti keelt rääkivad inimesed ja asutasid Jõhvi Petlemma koguduse.

Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 10.00  Jõhvis aadressil Sompa 5a.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
*EMK Jõhvi Kogudus Instagramis
EMK Jõhvi Petlemma kogudus

**EMK Jõhvi Petlemma kogudus** on Jõhvis tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus.

Koguduse asutasid 2000. aastal EMK Jõhvi kogudusest eraldunud eesti keelt kõnelevad liikmed (EMK Jõhvi kogudus jätkas venekeelsena).

Koguduse pastor on Artur Põld.

Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 13.30 Jõhvis aadressil Sompa 5a.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Kohtla-Järve Kolgata kogudus

**EMK Kohtla-Järve Kolgata kogudus** on Kohtla-Järvel tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. 

Kogudus kasvas välja EMK Jõhvi kogudusest. Kogudus asutati 1994. aastal.

Koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 11.00 aadressil Torujõe 5.
Koguduse pastor oli kõigepealt Sergei Sutškov. 2025. aasta seisuga on pastor Andrus Kask.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Kunda Betaania kogudus

**Eesti Metodisti Kiriku Kunda Betaania kogudus** on Kundas tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) venekeelne kogudus. 

Kogudus asutati 23. mail 1925. Kogudus taasasutati 1994.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Narva kogudus

**Eesti Metodisti Kiriku Narva kogudus** (vene keeles Нарвская община Эстонской Методистской Церкви) on Narvas tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) peamiselt venekeelne kogudus.

Kogudus asutati 1924. aastal. Nõukogude ajal kuulusid koguduse liikmed EMK Rakvere kogudusse. Kogudus jätkas taas tegutsemist 1967. aastal.

## Viited

## Välislingid
* EMK Narva Kogudus Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Paide kogudus

**Eesti Metodisti Kiriku Paide kogudus** on Paides tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus.

Kogudus asutati 8. aprillil 1934.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
*EMK Paide Kogudus kaardil
EMK Paldiski kogudus

**Eesti Metodisti Kiriku Paldiski kogudus** on Paldiskis tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. 

Kogudus alustas tegevust 1993.

Koguduse pastor on aastast 1999 Boris Zujev.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Ruusmäe kogudus

**Eesti Metodisti Kiriku Ruusmäe kogudus** on Võru maakonnas Haanja vallas Ruusmäe külas tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. 

Kogudus registreeriti ametlikult alles 1979, ehkki kooskäimist alustati juba Eesti esimesel iseseisvusperioodil.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Reeküla kogudus

**Eesti Metodisti Kiriku Reeküla kogudus** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Reekülas tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. 

Kogudus alustas EMK Kuressaare koguduse osakonnana 1910. Koguduse oma kirikuhoone õnnistati 1935.

Koguduse pastor Taavet Hindrek Taimla.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Sakussaare kogudus

**Eesti Metodisti Kiriku Sakussaare kogudus** on Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Sakussaares tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. 

Kogudus registreeriti ametlikult 2001. Enne seda tegutseti aastast 1997 tööpunkti vormis.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Sillamäe Jumala Õnnistuse kogudus

**Eesti Metodisti Kiriku Sillamäe Jumala Õnnistuse kogudus** on Sillamäel tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus.

Kogudusele pani aluse venekeelse EMK Jõhvi koguduse misjonitöö. Kogudus asutamiskoosolek toimus 2. juulil 2001.

Koguduses tegutseb pühapäevakool ja laste laulugrupp.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Tapa kogudus

**Eesti Metodisti Kiriku Tapa kogudus** on Tapal tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus.

Koguduse asutas 15. juulil 1912 Karl Kuum.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Viitka kogudus

**Eesti Metodisti Kiriku Viitka kogudus** on Võru maakonnas Võru vallas Viitkal tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. 

Kogudus tekkis EMK Võru koguduse misjonitöö tulemusena.

Koguduse pastor on aastast 2003 Tea Land.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
Vesiravila tänav

**Vesiravila tänav** on väljaarendamata tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis.

Vesiravila tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on saanud nime Eesti esimese vesiravila järgi.

## Viited
Tuhkru tänav

**Tuhkru tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis.

Tuhkru tänav sai nime 16. mail 1958. Tänava nimi on Saarma tänava paarisnimi.

## Viited
Tarna tänav

**Tarna tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis.

Tänav sai nime 16. mail 1958. Enne seda oli praegune Tarna tänav Kõrgepinge tänava osa.

## Viited
Soodi tänav

**Soodi tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis.

Soodi tänav sai nime 8. oktoobril 2014.

## Viited
Pikse tänav

**Pikse tänav** on väljaarendamata tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis.

Pikse tänav sai nime 27. juunil 2001.

## Viited
Kõrgepinge tänav

**Kõrgepinge tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe, Veskimetsa ja Väike-Õismäe asumis.

Kõrgepinge tänav sai nime 16. mail 1958. Tänav on saanud nime tänavaäärse kõrgepingeliini järgi.

2022. aastal liideti Kõrgepinge tänavaga Väike-Õismäe asumis paiknev Ehitajate tee ja Paldiski maantee vaheline kergliiklustee, mis seni oli olnud nimeta.

## Viited
Kessova Gora rajoon

**Kessova Gora rajoon** (vene keeles *Кесовогорский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblastis, asudes oblasti idaosas. Rajooni keskus on Kessova Gora asula.

Rajoon piirneb põhjas Sonkovo rajooniga, idas Jaroslavli oblastiga, lõunas Kašini rajooniga ja läänes Bežetski rajooniga.

Rajooni pindala on 962 km².

Kessova Gora rajoonis on 175 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse ja seitsme külaasunduse koosseisu.

## Viited
EMK Uue Alguse Kogudus

**Eesti Metodisti Kiriku Uue Alguse Kogudus** on Tallinnas tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) venekeelne kogudus. Kogudus kasutab Tallinna Peeteli kirikut aadressil Preesi tänav 5.

Koguduse pastor on Stanislav Ossipov.

## Viited

## Välislingid
*Koguduse koduleht
*Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
Võšni Volotšoki rajoon

**Võšni Volotšoki rajoon** (vene keeles *Вышневолоцкий район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Võšni Volotšoki linn (ei kuulu Võšni Volotšoki rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb kirdes Udomlja linnaringkonnaga, läänes Maksatihha rajooniga, kagus Spirovo rajooniga, lõunas Toržoki rajooniga, edelas Kuvšinovo rajooniga, läänes Firovo rajooniga ja loodes Bologoje rajooniga.

Rajooni pindala on 3389,14 km².

Võšni Volotšoki rajoonis on 346 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse ja 14 külaasunduse koosseisu.

## Viited
Kultuuri- ja Haridusministeerium

**Kultuuri- ja Haridusministeerium** oli Eesti ministeerium, mis korraldas riiklikult Eesti kultuuri- ja haridusvaldkonda. Ministeerium eksisteeris aastatel 1993–1996. 

Ministeerium moodustati 1993. aastal Vabariigi Valitsuse 22. jaanuari 1993. aasta määruse alusel, mis nägi ette Eesti Kultuuriministeeriumi ja Eesti Haridusministeeriumi ühendamise 25. jaanuarist 1993. 

1. jaanuarist 1996 lahutati taas Haridusministeerium ja Kultuuriministeerium. Kultuuri- ja Haridusministeeriumi haldusalas olnud Kooliamet ja Keeleamet jäid Haridusministeeriumi valitsemisalasse ning Spordiamet ja Muinsuskaitseamet Kultuuriministeeriumi valitsemisalasse. Senine kultuuri- ja haridusminister Jaak Aaviksoo sai haridusministriks ning ministrina Tiit Vähi valitsusse kuulunud Jaak Allik sai kultuuriministriks.

## Vaata ka

* Haridusministeerium
* Kultuuriministeerium

## Viited
Eesti rahvastikuminister

**Rahvastikuminister** oli Vabariigi Valitsusse kuuluv portfellita minister. Aastatel 1997–2009 nimetati portfellita ministrit, kes juhtis rahvastikuministri bürood, mitteametlikult rahvastikuministriks. Rahvastikuministri ametikoht kaotati 2009 ja tema ülesanded jaotati teiste ministrite vahel. 

29. aprillist 2019 loodi Jüri Ratase teises valitsuses taas rahvastikuministri ametikoht Siseministeeriumis ning ametisse astus Riina Solman. Pärast Ratase teise valitsuse lagunemist kaotati rahvastikuministri koht kui ebaotstarbekas ning ministri ülesanded jagati taas teiste ministeeriumide vahel.

## Ministrite loend
**Parteid**

### Märkused
*Portfellita minister, keda nimetati mitteametlikult rahvastikuministriks.

## Viited
Männimetsa põik

**Männimetsa põik** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Laagri asumis.

Männimetsa põik sai nime 4. septembril 1970. Tänav on saanud nime Männimetsa tee järgi.

## Viited
Lehiste puiestee

**Lehiste puiestee** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Laagri asumis.

Lehiste puiestee sai nime 20. novembril 1970.

## Viited
Eesti teedeminister

**Eesti teedeminister** oli Eesti minister, kes juhtis Teedeministeeriumit.

Ametikoha nimetus saksa, vene ja inglise keeles oli Verkehrsminister, Министр путей сообщения ja Minister of Communications.

## Teedeministreid
* Ferdinand Petersen (1918)
*Eduard Säkk (1918–1919)
*Nikolai Köstner (1919)
*Eduard Säkk  (1919–1920)
*Aleksander Bürger (1920)
*Juhan Kukk (1920–1921), kaubandus-, tööstus- ja teedeminister
*Karl Ipsberg (1921–1924)
*Karl Kark (1924)
*Karl Virma (1924–1925)
*Oskar Amberg (1925–1926)
*August Kerem (1926–1928)
*Oskar Köster (1928–1929)
*August Jürman (1929–1931)
*Aleksander Oinas (1931–1932)
*Jaan Raudsepp (1932)
*Leopold Johanson (1932–1933)
*Oskar Köster  (1933)
*Otto Sternbeck (1933–1937)
*Nikolai Viitak (1937–1940; suri 1942)

*Juhan Pikkov (1944–1947; jäi okupeeritud Eestisse ja vangistati Nõukogude Liidu okupatsioonivõimude poolt)
*Enno Penno (1962–1964)
*Juhan Käis (1964–1984)
*Mihkel Mathiesen (1985–1990)
*Jaan Timusk (1990–1992)

## Viited

## Vaata ka
*Eesti teede- ja sideminister
Eesti toitlusminister

**Eesti toitlus**(**tus**)**minister** oli Eesti minister, kes juhtis Toitlusministeeriumit.

Toitlusministeerium  oli eraldatud esimest korda Konstantin Pätsi kolmandas ajutises valitsuses Põllutööministeeriumist. Jaan Raamot jäi jätkuvalt toitlusministriks, samas kui põllutööministriks sai Otto Strandman.
## Eesti toitlusministrid
*12. november – 16. novembrini 1918, Jaan Raamot, põllutööminister ja toitlusminister Konstantin Pätsi teises ajutises valitsuses
*27. november 1918 – 6. veebruarini 1919, Jaan Raamot, Konstantin Pätsi kolmandas ajutises valitsuses
* 6. veebruarist 1919 –  8. maini 1919, Eduard Aule, Konstantin Pätsi kolmandas ajutises valitsuses
*8. maist – 18. novembrini 1919, Theodor Pool, Otto Strandmani esimeses valitsuses
*18. novembrist 1919 – 28. juulini 1920, Jaan Kriisa, Jaan Tõnissoni esimeses valitsuses
*28. juulist 1920 kuni 30. juulini 1920, Gustav Viard, Ado Birki valitsuses
*30. juulist 1920 – 26. oktoobrini 1920, Jaan Kriisa, Jaan Tõnissoni teiseses valitsuses
*26. oktoobrist 1920 kuni 25. jaanuarini 1921, Peet Johanson, Ants Piibu valitsuses

## Vaata ka
*Eesti põllutööminister
Lääne maavanem

**Lääne maavanem** on Lääne maavalitsuse juht (maavanem).

## Lääne maakonnavalitsuse esimees
*August 1917 – Aleksander Saar, Lääne maakonnavalitsuse esimees
*Jakob Aljas, Lääne maakonnavalitsuse esimees
*1930– Artur Kasterpalu, Lääne maakonnavalitsuse esimees, ajutise maavalitsuse esimees, Lääne maavanem
:Maakonnaomavalitsused likvideeriti Eestis 1934. aasta põhiseadusega, senised maavanemad jäid ametisse ajutiste maavalitsuste esimeestena. 1. mail 1938 jõustunud maakonnaseaduse järgi oli maavanem maakonnaomavalitsuse juht ja ühtlasi keskvalitsuse esindaja maakonnas.
...
*1941 Artur Tomiste, Saksa okupatsiooniaegne  Eesti Omavalitsuse Lääne maavanem
*1941–1944 Karl Robert Ruus,  Saksa okupatsiooniaegne  Eesti Omavalitsuse Lääne maavanem
*1944 Richard Koolmann,  Saksa okupatsiooniaegne  Eesti Omavalitsuse Lääne maavanem
## Lääne maavanemad
* Andres Lipstok (14.12.1993–12.08.1994)
* Hannes Danilov (01.11.1994–03.01.1999)
* Arder Väli (23.02.1999–20.07.1999)
* Jaanus Sahk (22.09.1999–22.09.2004)
* Sulev Vare (19.11.2004–14.09.2007)
* Neeme Suur (18.02.2008–04.04.2011)
* Innar Mäesalu (15.12.2011– ametiaeg kuni 14.12.2016)
Lääne-Viru maavanem

**Lääne-Viru maavanem** oli Lääne-Viru maavalitsuse juht (maavanem).

## Lääne-Viru maavanemad
*Lembit Kaljuvee (1990–1992)
*Marko Pomerants (1995–2003)
*Riina Kaptein (kohusetäitja, 2003–2004)
*Urmas Tamm (2004–2009)
*Einar Vallbaum (2009–2014)
*Marko Torm (2014–2017)

## Viited
Saare maavanem

**Saare maavanem** oli Saare maavalitsuse juht (maavanem) 1938–1940 ja 1990–2017.

## Saare maavalitsuse esimehed
* Timotheus Grünthal (1918–1920), Saare maavalitsuse esimees
*Aleksander Kärner (1920–1921), Saare maavalitsuse esimees
*Rein Paas (1921–1923), Saare maavalitsuse esimees
*Aleksander Sepp (1923), Saare maavalitsuse esimees
*Mihkel Neps (1923–1934), Saare maavalitsuse esimees
:Maakonnaomavalitsused likvideeriti Eestis 1934. aasta põhiseadusega, senised maavanemad jäid ametisse ajutiste maavalitsuste esimeestena. 1. mail 1938 jõustunud maakonnaseaduse järgi oli maavanem maakonnaomavalitsuse juht ja ühtlasi keskvalitsuse esindaja maakonnas.
*Hendrik Otstavel, maaomavalitsuse esimees
*Hendrik Otstavel (1938–1940), Saare maavanem
*Aleksander Ingelt Saare maavanem (8. juuli 1940–1941)
...
*Arnold Paas, Saksa okupatsiooniaegne  Saare maavanem (1941)
**Aleksander Koov, Saare maavanema ülesannetes (1941–1942)
*Arnold Paas, Saksa okupatsiooniaegne Eesti Omavalitsuse Saare maavanem (1942–1944)
## Saare maavanemad
*Ants Tammleht (1990–1991), Saare maavanem
*Jüri Saar (1992–2003), Saare maavanem
**Hans Teiv Saare maavanema kohusetäitja, 2003–2006
*Toomas Kasemaa (2006–2010)
**Jaan Leivategija Saare maavanem kohusetäitja, 2010
*Kaido Kaasik (2011–2017)
**Jaan Leivategija Saare maavanem kohusetäitja, 2017.

## Viited
Järva maavalitsus

**Järva Maavalitsus** oli Järva maavanemat teenindav riigiasutus, mis asub Paides.  Viimane Järva maavanem oli Alo Aasma.

Eesti maavalitsuste tegevus lõpetati 1. jaanuarist 2018.

## Ajalugu

1917. aastal Eestis loodud uue omavalitsussüsteemi rajamise aluseks sai Venemaa Ajutise Valitsuse poolt 30. märtsil 1917 vastu võetud otsus “Eesti kubermangu administratiivse valitsuse ja kohaliku omavalitsuse ajutise korra kohta”. Eestimaa kubermangu tasandil pidi seadusandlikuks organiks saama maanõukogu (nimetatud ka maapäevaks), maakondades tuli valida 7–15-liikmelised maakonnanõukogud.  Maakonnanõukogud valiti valdade ja linnade valijameeste poolt, kelle arvuks kehtestati üks iga 1000 elaniku kohta.

Eestimaa kubermangu Järva maakonna Maakonnavalitsuse esimees oli 1917. aastal Johannes Kreideberg.

Maakonnavalitsus oli Maakonnanõukogu täidesaatev organ, mis koosnes vähemalt kolmest liikmest ja sekretärist. Maakonnavalitsuse asjaajamine jagati osakondade vahel, mis moodustati vastavalt vajadusele. Maakonnanõukogude kodukord soovitas moodustada administratiiv-, majandus-, haridus-, tervishoiu- ja veterinaaria-, teede- ja side-, töö- ja hoolekande- ning põllumajandus- ja toitlusosakonna. Maakonnanõukogude ülesandeks oli kõikide maakonna omavalitsusse puutuvate asjade otsustamine  täidesaatvate organite valimine ja järelevalve nende tegevuse üle, maakonnavalitsuse esitatud eelarve läbivaatamine.

1927. aastal muudeti maakonnavalitsused, maavalitsusteks ja maakonnanõukogud, maavolikogudeks.

Maakonnaomavalitsused likvideeriti Eestis 1934. aasta põhiseadusega, ning tegutsesid ajutised maavalitsused.  1. mail 1938 jõustunud maakonnaseaduse järgi taasasutati maakonnaomavalitsused.

1938. aastal valiti Järva maavolikogu liikmeiks: N. Waldmaa (Esna vallavanem), J. Areng (Võhmuta), A. Paalpere (Kirna) A. Perandi (Ambla), Tammrts (Albu), Lesi (Särevere), A. Aas (Väinjärve), A. Luht (Rakke), N. Hallimaa (Vajangu), Türi  linnavanem Ants Viirmaa ja Tapa  linnavanem Jaan Maidre.

8. märtsil 1940. aastal valisid 13 vallavanemat ning Türi ja Tapa linnavanemad Järva maavolikogu ja maavolinikeks valiti: Jaan Ainvere Säreverest, Karl Õunapuu Amblast, August Oli Lehtsest, Jakob Arnos Koigist, Richard Hallimaa Vajangult, Albert Suurkivi Väinjärvelt, Richard Valdmaa Karedalt, Jaan Krass Paidest, Voldemar Nõukas Võhmutast ning Türi  linnavanem Ants Viirmaa ja Tapa  linnavanem Jaan Maidre.

## Järva maavanem

## Viited

## Välislingid
*Järwa maawalitsuse endiste tegelaste protsess Riigikohtus, Postimees (1886-1944), nr. 16, 18 jaanuar 1940
Lääne-Viru maavalitsus

**Lääne-Viru Maavalitsus** oli Lääne-Viru maavanemat teenindav riigiasutus, mis asus Rakveres aadressil F. R. Kreutzwaldi tänav 5. 

Eesti maavalitsuste tegevus lõpetati 1. jaanuarist 2018.
## Lääne-Viru maavanemad
Viimane Lääne-Viru maavanem oli Marko Torm.

## Vaata ka
* Viru maakonna Viru Maavalitsus.

## Viited
Hiiu maavalitsus

**Hiiu maavalitsus** oli Hiiu maavanemat teenindav riigiasutus, mis asus Kärdlas aadressil Leigri väljak 5. Viimane Hiiu maavanem oli Riho Rahuoja.

Eesti maavalitsuste tegevus lõpetati 1. jaanuarist 2018.
## Vaata ka
*Hiiu maavanem
## Viited
Lääne maavalitsus

**Lääne maavalitsus** oli Lääne maavanemat teenindav riigiasutus, mis asus Haapsalus aadressil Lahe tänav 8.

Maavalitsuse tööd juhtis ja korraldas maavanem, kes allus Vabariigi Valitsusele. Viimane Lääne maavanem oli Neeme Suur.

Maavalitsuse ülesandeks oli:
# riikliku haldamise korraldamine ja koordineerimine maakonnas oma pädevuse piires seadusega ettenähtud korras ja ulatuses;
# riigi omandisse kuuluva vara käsutamine vastavalt Vabariigi Valitsuse poolt antud korraldustele ja määrustele;
# maakonnas rahanduse, hariduse, kultuuri, spordi, muinsuskaitse, tervishoiu, sanitaarteenistuse, tööhõive, sotsiaalhoolduse, migratsiooni, ettevõtluse, statistika, riiklike registrite, side, riikliku transpordi, riiklike teede, keskkonnakaitse, maakorralduse, metsamajanduse, ehitusjärelevalve ja planeeringu, kapitaalehituse ning regionaalpoliitika valdkonda kuuluvate küsimuste korraldamine vastavalt Vabariigi Valitsuse määrustele, kui seadusega ei ole korraldatud teisiti.

Eesti maavalitsuste tegevus lõpetati 1. jaanuarist 2018.
## Ajalugu

1917. aastal Eestis loodud uue omavalitsussüsteemi rajamise aluseks sai Venemaa Ajutise Valitsuse poolt 30. märtsil 1917 vastu võetud otsus “Eesti kubermangu administratiivse valitsuse ja kohaliku omavalitsuse ajutise korra kohta”. Eestimaa kubermangu tasandil pidi seadusandlikuks organiks saama maanõukogu (nimetatud ka maapäevaks), maakondades tuli valida 7–15-liikmelised maakonnanõukogud.  Maakonnanõukogud valiti valdade ja linnade valijameeste poolt, kelle arvuks kehtestati üks iga 1000 elaniku kohta.

Maakonnavalitsus oli Maakonnanõukogu täidesaatev organ, mis koosnes vähemalt kolmest liikmest ja sekretärist. Maakonnavalitsuse asjaajamine jagati osakondade vahel, mis moodustati vastavalt vajadusele. Maakonnanõukogude kodukord soovitas moodustada administratiiv-, majandus-, haridus-, tervishoiu- ja veterinaaria-, teede- ja side-, töö- ja hoolekande- ning põllumajandus- ja toitlusosakonna. Maakonnanõukogude ülesandeks oli kõikide maakonna omavalitsusse puutuvate asjade otsustamine  täidesaatvate organite valimine ja järelevalve nende tegevuse üle, maakonnavalitsuse esitatud eelarve läbivaatamine.

1927. aastal muudeti maakonnavalitsused, maavalitsusteks ja maakonnanõukogud, maavolikogudeks.

Maakonnaomavalitsused likvideeriti Eestis 1934. aasta põhiseadusega, ning tegutsesid ajutised maavalitsused.  1. mail 1938 jõustunud maakonnaseaduse järgi taasasutati maakonnaomavalitsused.

8. märtsil 1940. aastal valisid Läänemaa valla- ja linnavanemad Lääne maavolikogu ja maavolinikeks valiti: J. Mets (Lihula), Richard Kiil (Kärdla linnavanem), J. Raudsepp (Karuse), A. Laaliste (Velise), J. Pärna (Varbla), V. Altmäe (Martna), J. Remmelkoor (Pühalepa), J. Reiner (Vigala), J. Koit (Kõrgesaare), A. Laving (Noarootsi), A. Roomet (Kullamaa), J. Landman (Vormsi) ja A. Tammet (Taebla vallast).
## Lääne maavanem

## Viited
Põlva maavalitsus

**Põlva maavalitsus** oli Põlva maavanemat teenindav riigiasutus, mis asus Põlvas aadressil Kesk tänav 20. 

Viimane Põlva maavanem oli Igor Taro.

Eesti maavalitsuste tegevus lõpetati 1. jaanuarist 2018.

## Viited
Andrus Aavik

**Andrus Aavik** (sündinud 22. jaanuaril 1960 Kuressaares) on eesti tehnikateadlane.

## Haridus
Õppis aastatel 1967–1970 Kingissepa algkoolis, aastatel 1970–1978 Viktor Kingissepa nimelises Kingissepa 1. Keskkoolis (aastatel 1975–1978 matemaatika-füüsika eriklassis), aastatel 1978–1983 Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonnas autoteede erialal, ehitusinsener (*cum laude*). Aspirantuuris oli TPIs 1986–1989 (juhendaja professor Wladimir Segercrantz); doktorantuuris TTÜs 1999–2003 (juhendaja professor Peep Sürje).

Täiendanud end TPI kõrgkoolipedagoogika kursusel 1988–1989; Minnesota Ülikoolis (USA) 1994–1995 ja USA Rahvuslikus Maantee Instituudis 1995.

Tehnikateaduste magister 1991; tehnikateaduste doktor 2003; ehitusinsener 1983; Eesti volitatud insener 1999; euroinsener 1999.

## Teenistus
TTÜs 1983–1991: autoteede ja liikluse labor, insener 1983–1984; nooremteadur 1986; autoteede kateeder, assistent 1990–1991. Maanteeameti uurimissektori juhataja 1991–1992, tehnopoliitika osakonna juhataja 2001–2003; Maanteeameti Tehnokeskuse / ASi Teede Tehnokeskus arendusdirektor 1991–1996, teadusdirektor 1996–2000, juhatuse liige 2000.

Oli 2003–2005 TTÜs teedeinstituudi teetehnika õppetooli dotsent, professor 2005–2015; instituudi direktor 2003–2015; teetehnika õppetooli juhataja 2005–2016, dotsent 2015-2016; ehituse ja arhitektuuri instituudi dotsent 2017-2024, aastast 2025 emeriitdotsent.

## Teadustegevus
Tema teadustöö põhisuundadeks on teekonstruktsioonide tugevuse ja seisukorra hindamine ning hindamismetoodikad, teekatendite dimensioneerimismetoodikad, tee-ehitustehnoloogiad. Teede ehitus ja korrashoid, teekatendid.

* 2006−2013 Transportation Research Board of National Academies (USA) esindaja TTÜs 
* 1999−2015 PIARCi (Maailma Teede Liidu) tehnilise komitee “Teekatted” liige 
* 2006-... Vilniuse Gediminase Tehnikaülikooli eelretsenseeritavate ajakirjade Transport ja Baltic Journal of Road and Bridge Engineering toimetuskolleegiumi liige
* Riia Tehnikaülikooli teadustoimetiste Construction Science toimetuskolleegiumi liige 
* 2007−... Standardimise Teedeala tehnilise komitee EVS/TK31 liige 
* TTÜ teadusraamatukogu teadusnõukogu liige; ehitusteaduskonna nõukogu liige, õppekavakomisjoni liige; teedeinstituudi nõukogu esimees, direktor.

## Viited
*Andrus Aavik // Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade. Tallinn, 2008. Lk 16–17
*ETIS
Masurius Sabinus

**Masurius Sabinus** oli mõjukas Rooma jurist, kes elas keiser Tiberiuse ajal (valitses 14–37 pKr). Sabinus oli esimene jurist, kellele keiser Tiberius andis *ius respodendi* ehk õiguse anda protsessi pooltele oma otsuseid imperaatori nimel. Erinevalt teistest tolle aja juristidest ei olnud Sabinusel senaatori staatust. Gaiuse tunnistuse järgi oli Sabinus advokaat imperaator Nero all. Sabinusest sai 22. aastal sabiniaanide koolkonna pea.

## ''Libri tres iuris civilis''
Sabinuse peateoseks on *Libri tres iuris civilis*, mis Sabinuse sõnade järgi esindas tsiviilõigust. Teos on üles ehitatud vastavalt Sabinuse süsteemile: pärimisõigus, isikute õigus, käibetehingud, lubamatud teod ja alusetu rikastumine. Seda süsteemi kasutasid ka hilisemad juristid (nt Paulus, Ulpianus ja Pomponius). Teose kommentaaride põhjal on Sabinuse süsteem tänapäevaks taastatud.

## Viited
Sabiniaanid

**Sabiniaanid** oli 1. sajandil tekkinud koolkond, mille rajas Rooma jurist Masurius Sabinus. Kaasaegsete silmis oli olulisem tema õpilane Cassius, kelle järgi kutsuti koolkonda ka kassiniaanideks. 

Sabiniaanid olid üks kahest valitsevast õiguskoolkonnast; nendele vastandusid prokuliaanid, kellele andis nime jurist Proculus.

Sabiniaanide koolkonna alustalaks oli Sabinuse eelklassikalise õigusteaduse *ius civile*. Traditsiooniliselt peetakse sabiniaane pigem konservatiivseteks, sest sabiniaanid tõid eelklassikalisele õigusteadusele tuginedes oma kaasaegsesse õigusteadusse tagasi mõtlemise printsiipides ja põhjendasid oma arvamusi ka loomuõigusele toetudes. Üheks oluliseks näiteks sellest on hea usu põhimõtte tagasitoomine juriidilisse argumentatsiooni. Sabiniaanidel oli printsiibiline mõtteviis. Sabiniaanide hulka kuulusid tuntud juristidest lisaks Sabinusele ka Cassius, Priscus Iavolenus ning Salvius Iulianus. Salvius I (u 100–170) oli ka üks sabiniaanide koolkonna peadest. Ka Gaius kuulus pigem sabiniaanide hulka.

## Viited
Pärnu maavalitsus

**Pärnu maavalitsus** oli Pärnu maavanemat teenindav riigiasutus, mis asus Pärnus aadressil Akadeemia tänav 2.

Viimane Pärnu maavanem oli Kalev Kaljuste.

Eesti maavalitsuste tegevus lõpetati 1. jaanuarist 2018.

Pärnu maavalitsuse hoone Akadeemia tänav 2 kohandati riigimajaks.

## Pärnu maavanemad

## Ajalugu

Autonoomse Eestimaa kubermangu  Pärnu maakonna omavalitsus loodi 30. märtsil 1917. aastal, Venemaa Ajutise Valitsus määruse "Eesti kubermangu administratiivse valitsuse ja kohaliku omavalitsuse ajutise korra kohta" alusel. 

Maakonna omavalitsustes oli 2 organit - korraldav ja täidesaatev: volikogu ja maavalitsus. Maakonnavalitsus oli Maakonnanõukogu täidesaatev organ, mis koosnes vähemalt kolmest liikmest ja sekretärist.

Maakonnaomavalitsused likvideeriti Eestis 1934. aasta põhiseadusega, 24. jaanuarist 1934. aastal. 1934. aastal kehtima halanud põhiseaduse omavalitsusüksuste loetelus puudusid maaomavalitsused. Seetõttu maakonna omavalitsused kaotati 1934. aasta maakondade ajutise valitsemise seadusega. Senised maavanemad jäid ametisse ajutiste maavalitsuste esimeestena. Ajutised maavalitsused täitsid endiste maavalitsuste ülesandeid kuni viimaste üleandmiseni vastavaile asutustele. Ajutised maavalitsused allusid Kohtu- ja Siseministeeriumile. Maakonna omavalitsusorganiteks olid: 1) maavolikogu, 2) maavanem, 3) maavalitsus ja 4) valla- ja linnavanemate täiskogu. Maavolikogu valiti 5-ks kalendriaastaks ja ta koosnes vastavalt elanike arvule 11—25 maavolinikust. 

1. mail 1938. aastal jõustunud Maakonnaseaduse järgi oli maakonnaomavalitsuse juht maavanem, kes oli ka ühtlasi keskvalitsuse esindaja maakonnas. 1938. aastal valiti Pärnu maavolikogu liikmeiks valla- ja linnavanemate koosolekut: vallavanemad: A. Sander, M. Karlep, Sauga vallavanem  August Oidermaa, Aleks. Veersalu, M. Uulimaa, V. Pendre, H. Rehe, A. Ilmjärv, J. Palk, A. Tiitus, J. Looper, J. Raavel, J. Puusepp, P. Võit ja Kilingi-Nõmme linnavanem Albert Oissaar..

8. märtsil 1940. aastal valisid Pärnumaa valla- ja linnavanemad Pärnu maavolikogu ja maavolinikeks valiti vallavanemad: V. Altsaar (Vändra), A. Ilmjärv (Paikuse), A. Jänes (Rajangu), Al. Kalvik (Seliste), M. Karlep (Tõstamaa), A. Oidermaa (Sauga), J. Pulk (Tahkuranna), A. Pukk (Saarde), J. Sossi (Abja), A. Tiitus (Laiksaare), M. Tuisk (Tori) ja A. Veersalu (Kaisma) ning Sindi  linnavanem Jakob Ollep..
 *1940*
## Viited

## Välislingid

*Olaf Esna, Kui maavalitsustele lüüakse hingekella 1., Pärnu Postimees, nr. 18, 26 jaanuar 2017
* Olaf Esna, Kui maavalitsustele lüüakse hingekella 2., Pärnu Postimees, nr. 57, 23 märts 2017
Rapla maavalitsus

**Rapla maavalitsus** oli Rapla maavanemat teenindav riigiasutus. 

See asus Raplas aadressil Tallinna maantee 14. Viimane Rapla maavanem oli Tõnis Blank.

Eesti maavalitsuste tegevus lõpetati 1. jaanuarist 2018.
## Rapla maavanem

## Viited
Peculium

***Peculium*** oli Vana-Roomas täiskasvanud perepojale või orjale majandamiseks antud osa peremehe varast. Poeg või ori olid peremehe võimu all ning ei olnud ise teovõimelised, nad tegid tehinguid peremehe nimel.

Rooma õiguse klassikalise ajastu autorite teoste väljavõtteid sisaldavas kogumikus "Digesta" on *peculium*'i kohta märgitud, et nendel, kes on teiste võimu all, võib olla selle vara valdusi, mis kuulub nende *peculium*'ile, aga nad ei või neid omandada; sellel põhjusel, et omandamine pole mitte ainult faktiline, vaid õiguslik (Dig. 41.2.49.1). Peremehe loa ja varaga millegi ostmine tegi võimualuse seega asja valdajaks, tegelik omanik oli siiski peremees. Võimualune ei tohtinud *peculium*'i ilma loata kinkida ega annetada (Dig. 39.5.7.3).

## Viited
Digitaalallkirja seadus

**Digitaalallkirja seadus** (lühend DAS) oli Eesti seadus, mis võeti vastu 08. märtsil 2000 ja kehtis aastani 2016. 2016 jõustus e-identifitseerimist ja usaldusteenuseid reguleeriv seadus (lühend - EUTS).

DAS sätestas digitaalallkirja ja digitaalse templi kasutamiseks vajalikud tingimused ning sertifitseerimisteenuse ja ajatempliteenuse osutamise üle järelevalve teostamise korra.

## Viited
Ehitusseadustik

**Ehitusseadustik** (lühend **EhS**) on Eesti seadus, mis võeti vastu 11. veebruaril 2015 ja jõustus 1. juulil 2015. Enne seda kehtis ehitusseadus.

"Seadustiku eesmärk on soodustada jätkusuutlikku arengut ning tagada ohutus, ehitatud keskkonna eesmärgipärane toimivus ja kasutatavus."

## Viited

## Välislingid
*Ehitusseadustik eRTis
Erakonnaseadus

**Erakonnaseadus** (lühend EKS) on Eesti seadus, mis võeti vastu 11. mail 1994 ja jõustus 16. juunil 1994.

Seaduses on järgmised peatükid: "Üldsätted" (kus muu hulgas defineeritakse erakond), "Erakonna asutamine ja selle tegevuse korraldus" (alapeatükid "Erakonna tegevuse rahastamine ja selle kontroll" ja "Vastutus") ja "Rakendussätted".

## Viited

## Välislingid
*Erakonnaseadus eRTis
Muinsuskaitseseadus

**Muinsuskaitseseadus** (lühend MuKS) on Eesti seadus, mille eesmärk on tagada kultuuripärandi säilimine ja mitmekesisus.

Pärast Eesti taasiseseisvumist võeti muinsuskaitseseadus vastu 9. märtsil 1994. Seaduse järgmine terviktekst võeti vastu 27.veebruaril 2002. Muinsuskaitseseaduse tervikteksti kolmas, senikehtiv redaktsioon võeti vastu 20. veebruaril 2019 ja see jõustus 1. mail 2019.

MuKS reguleerib mälestiseks, muinsuskaitsealaks ja arheoloogiliseks leiukohaks tunnistamist ja nende kaitse korraldust.

Eesti NSV perioodil ja taasiseseisvuse esimestel aastatel kuni muinsuskaitseseaduse jõustumiseni kehtis Eesti NSV seadus "Ajaloo- ja kultuurimälestiste kaitse ja kasutamise kohta".

Esimesel iseseisvusperioodil reguleeris muinsuskaitset Riigikogus 19. juunil 1925 vastu võetud "Muinasvarade kaitse seadus". Muinasvarade kaitse seaduse uus redaktsioon kehtestati Riigivanema dekreediga 12. augustil 1936.

## Viited

## Välislingid
*Muinsuskaitseseadus
*Triin Talk: "Uus muinsuskaitseseadus - parem kui varem" Sirp, 21. detsember 2018.
Ülikooliseadus

:* 1937 vastu võetud seaduse kohta vaata [[Ülikoolide seadus]].

*'Ülikooliseadus''' (lühend ÜKS) on Eesti seadus, mis võeti vastu 12. jaanuaril 1995 ja jõustus 18. veebruaril 1995 ning kehtis kuni 31. augustini 2019.

ÜKSi ülesanne oli "sätestada ülikooli asutamise, ühinemise, jagunemise ja tegevuse lõpetamise kord, tegutsemise alused, autonoomia piirid, juhtimise põhimõtted, kõrghariduse omandamise vormid ja tingimused, ülikooli varade õiguslik seisund, finantseerimise kord, õppejõudude ja üliõpilaste põhiõigused ja -kohustused ning haldusjärelevalve ülikooli tegevuse üle."

Ülikooliseaduse kehtivuse ajal oli Eestis kahel ülikoolil, Tartu Ülikoolil ja Tallinna Tehnikaülikoolil, ka oma seadus. Tartu Ülikooli tegevust reguleerib 16. veebruaril 1995 vastu võetud ja 21. märtsil samal aastal jõustunud Tartu Ülikooli seadus ning Tallinna Tehnikaülikooli tegevust 4. juunil 2014 vastu võetud ja 1. septembril samal aastal jõustunud Tallinna Tehnikaülikooli seadus.

Alates 1. septembrist 2019 kehtib kõrgharidusseadus, mille jõustumisega kaotas ülikooliseadus kehtivuse.

## Viited

## Välislingid
*Ülikooliseadus eRTis
Ülikoolide seadus

**Ülikoolide seadus** on 24. septembril 1937 dekreedina antud seadus, mis jõustus 1. jaanuaril 1938. 

Seaduse algtekstile kirjutasid alla Konstantin Päts ja Aleksander Jaakson. Seadus on avaldatud Riigi Teatajas 1. oktoobril 1937 (RT 1937, 78, 641) ja Seaduste Kogu VI köite 1938. aasta väljaande 2. jao seadusena nr. 1.

Seaduse alla kuulusid Eesti Vabariigi Tartu Ülikool ja Eesti Vabariigi Tallinna Tehnikaülikool. Alates 1. jaanuarist 1938 oli Eestis kaks võrdväärset ülikooli, millega oli lõpetatud Tartu ja Tartu Ülikooli hegemoonia Eestis kõrgema hariduse alal. Eesti Vabariigi Tallinna Tehnikainstituut nimetati seaduse jõustumisega ümber Eesti Vabariigi Tallinna Tehnikaülikooliks. Professori kohustetäitjad nimetati ümber erakorralisteks professoriteks, dotsendid ja dotsentide kohustetäitjad adjunktprofessoriteks, eradotsendid dotsentideks. Tartu Ülikooli majandusteaduskond iseseisvus õigusteaduskonnast, teaduskonnad loodi ka Tallinna Tehnikaülikooli (seniste osakondade asemele).

Seaduse lisana avaldatud õppekohtade nimekirja järgi oli Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 7 professuuri; õigusteaduskonnas 11 professuuri ja 1 eriainete õpetaja (kriminalistika õpetaja); arstiteaduskonnas 28 professuuri, 2 prosektorit ja 1 eriainete õpetaja (kehalise kasvatuse praktika alal); filosoofiateaduskonnas 21 professuuri, 2 isiklikku professuuri (Ernst Kieckersi ja Heinrich Mutschmanni) ja 8 lektorit; matemaatika-loodusteaduskonnas 16 professuuri ja 1 abiõppejõud (astronoom-observaator); loomaarstiteaduskonnas 11 professuuri ja 2 määralist abiõppejõudu (anatoomia prosektor ja õpetatud sepp); põllumajandusteaduskonnas 15 professuuri ja 1 eriainete õpetaja (tegeliku aianduse ja mesinduse õpetaja); majandusteaduskonnas 11 professuuri; väljaspool teaduskondi 1 professuur (sõjateadused). Tallinna Tehnikaülikooli ehitus- ja mehaanikateaduskonnas oli 15 professuuri ja 4 eriainete õpetajat; keemia- ja mäeteaduskonnas 8 professorit ja 2 eriainete õpetajat.

Iseseisvuse taastanud Eestis kehtis perioodil 1995–2019 ülikooliseadus ja hiljem kõrgharidusseadus.

## Viited

## Välislingid
*Ülikoolide seadus
Mood (ajakiri)

**Mood** on ajakiri, mis hakkas ilmuma novembris 2009.

2009. aastal pärast ajakirja Stiil liitmist ajakirjaga Anne leidis endine Stiili peatoimetaja Kristi Pärn-Valdoja, et Eesti ajakirjaturul on tekkinud tühimik, ning täitis selle kirjastaja Tiiu Järviste abil moe- ja iluajakirjaga Mood.

Ajakirja autorite hulka kuulusid Ilona Martson, Ivo Nikkolo turundusjuht Mervi Lill, raadio- ja telesaatejuht Electra ning näitleja Kärt Kross. Plaadiarvustusi kirjutas Mart Juur ja ajakirja moetoimetaja oli Britt Samoson, kes jagas nii moesoovitusi kui ka illustreeris ajakirja.

2016. aasta suvel ostis ajakirja kirjastus Fookus Meedia ning alates septembrist 2016 asus ajakirja peatoimetajaks Marii Karell. Ajakiri sai värske kujunduse ja uue toimetuse. Moetoimetaja oli Anu Lensment, ilutoimetaja Stella K. Wadowsky ning disaini- ja reisitoimetaja Silvia Pärmann. Ajakirja kolumnist oli Marko Reikop. Uus toimetus suurendas ajakirja mahu 148 leheküljele ning ajakirja lisandus uue teemana disaini- ja sisustusteema. 

2017. aasta algusest ilmub paberajakiri kümme korda aastas. 2017. aasta maist teeb toimetus iga päev uuendatavat veebilehte Mood.ee, mis jagab oma lugejatega uudiseid moe-, ilu-, disaini-, kunsti- ja reisimaailmast. 

Ajakirjal on Facebookis üle 9000 jälgija (91% naised, üle 70% vanuses 18–44, üle 50% elab Tallinnas).

## Viited


## Välislingid
* Ajakirja koduleht
* Ajakirja tutvustus
Leo Ainola

**Leo Ainola** (sündinud **Leo Padernik**; 18. juuli 1929 Viljandi – 3. juuni 2020) oli eesti matemaatik ja mehaanikateadlane.

## Haridus
Leo Ainola lõpetas Viljandi 2. Keskkooli 1948. aastal. 1953. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna tööstus- ja tsiviilehituse erialal. Oli aastatel 1953–1956 samas matemaatik Arnold Humala aspirant. Füüsika-matemaatikakandidaat 1957 (kinnitus 1958); füüsika-matemaatikadoktor 1967 (Eesti NSV Teaduste Akadeemia, kinnitus 1968); dotsent 1968; professor 1971.

## Töökäik
Töötas 1956–1961 Tallinna Tehnikaülikoolis matemaatika kateedri assistendi, vanemõpetaja ja aastatel 1958–1961 dotsendina. Oli 1961–1971 Eesti NSV TA Küberneetika Instituudi vanemteadur .1971–1991 matemaatika kateedri professor ja kateedrijuhataja. 1992–1997 matemaatika instituudi matemaatilise füüsika võrrandite erakorraline professor, rakendusmatemaatika erakorraline professor, 1997. aastast rakendusmatemaatika õppetooli emeriitprofessor. 2003. aastast erakorraline vanemteadur. Aastatel 1997–2013 küberneetika instituudi fotoelastsuse laboratooriumi vanemteadur (osalise koormusega). 2017. aastast emeriitprofessor.

## Teadustegevus
Variatsioonimeetodid, elastsete koorikute teooria, elastsete kehade dünaamika, polarisatsioonoptika ja hübriidmehaanika; veevarustussüsteemide efektiivsus ja hüdraulilise töökindluse analüüsi meetodid, fotoelastsusdomograafia, mittelineaarne dünaamika ja pingeanalüüs, algebralised struktuurid ja matemaatilise analüüsi rakendused jt.

Avaldanud üle 120 publikatsiooni. Arendanud ja rakendanud matemaatilise modelleerimise meetodeid elastsusteoorias, hüdrodünaamikas ning pingeoptikas. Kuulunud mitmetesse väitekirjade kaitsmisnõukogudesse. Tema juhendamisel on kaitstud 2 kandidaadiväitekirja.

## Liikmesus
* Eesti NSV Kõrg- ja Keskerihariduse Ministeeriumi matemaatika nõukogu 
* NSV Liidu Kõrg- ja Keskerihariduse Ministeeriumi õppemetoodika nõukogu
* NSV Liidu Teoreetilise ja Rakendusliku Mehaanika Rahvusliku Komitee Eesti regionaalgrupi liige
* TTÜ nõukogu liige
* TTÜ metoodikanõukogu esimees
* Eesti Matemaatika Seltsi liige
* International Society for the Interaction of Mechanics and Matematicsi (ISIMM) liige
* Tallinna Teadlaste Maja asutajaliige

## Tunnustus
* Nõukogude Eesti preemia, 1970 (kollektiivne)
* Valgetähe III klassi teenetemärk, 2004

## Viited

## Kirjandus
*EE 2000, 14. 
*ETBL 2000, 1. 
*Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tln, 1986, lk 231, 372, 374, 375–376. 
*Eesti Matemaatika Selts: aastaraamat 1989, lk 79–80. 
*Tallinna Tehnikaülikooli professorid 1. jaanuar 1993, lk 9.

## Välislingid
*
Sokrátis Chásikos

**Sokrátis Chásikos** (kreeka keeles *Σωκράτης Χάσικος*; 12. aprill 1956 Nikosia – 5. aprill 2021) oli Küprose poliitik. 

Chásikos kasvas üles Dikomos Kyrenia ringkonnas. Ta lõpetas Ateena ülikooli õigusteaduskonna.

Aastatel 1999–2003 oli ta Küprose kaitseminister ja 1. märtsist 2013 10. maini 2017 siseminister.

## Isiklikku
Ta oli abielus ning tal on kaks poega ja tütar.

## Välislingid
* CV Küprose siseministeeriumi kodulehel
Keila mägi

**Keila mägi** on kõrgendik Harju maakonnas Keilas ja Valkses.

Mägi on asustatud alates 13. sajandist. Keskajal oli mäel Vomentakae kihelkonna kirik.

Nõukogude ajal asus Keila mäel Nõukogude armee 228. tankipolk ja suuremat osa kõrgendikust kasutati tankipolügoonina.

Nüüd asuvad kõrgendikul tervisespordirajad (jooksu-, rulluisu- ja kettagolfi rajad, talvisel ajal suusarajad) ja jalgpalliväljakud. Kõrgendikul on peetud ka orienteerumisvõistlusi ja -päevakuid. Neljal korral on seal korraldatud jüriööjooksu.

Mäe kõrgeim looduslik punkt absoluutse kõrgusega veidi üle 48&nbsp;m asub Keila loodeosas. Selle punkti lähedal paikneb tehisküngas (Keila Tankimägi), mille absoluutne kõrgus on 56-58 &nbsp;m.Uuematel andmetel ka 60,8 meetrit. 

Keila mägi on üks ümbruskonna paekivikõrgustikest, mida algselt peeti korallriffideks, seejärel biohermideks, uuemal ajal arvatakse aga, et need on lihtsalt lubjarikka muda kuhjatised, ehkki neist on leitud koralli *Cyathocystis rhizophora* jäänuseid ja on võimalik, et need moodustavad seal rifisarnaseid struktuure.

## Viited

## Välislingid
*Hillar Palamets. Keila mägi – Keila esimene keskus Keila Leht, 1. veebruar 2015
*Eesti Orienteerumisliidu orienteerumiskaartide andmebaas. Keila kõrgendik orienteerumiskaardil