open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Neeme tänav

**Neeme tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis. Neeme tänav algab Maleva tänavalt, ristub Neeme põiguga ning lõpeb merest 60 meetri kaugusel umbtänavana. Neeme tänav on enam-vähem lõuna-põhjasuunaline ning ligikaudu 590 meetri pikkune.

Neeme tänav on hoonestatud kahekorruseliste eramutega. Selle rajas aiandusühing Kodu, tänavale olid iseloomulikud suured aiad. Tänav lõppes paadisadamaga. Nõukogude perioodil paiknes tänava lõpus piirivalvekordon, aga tänavastidas asus aastal 1946 rajatud Neeme aiand, mis suleti aastal 1999.

Neeme tänav sai nime 27. augustil 1930. Tänav on saanud nime selle järgi, et suundub väikesele neemele.

## Viited
Tarvastu vald (Tarvastu kihelkond)

**Tarvastu vald** (saksa keeles *Gemeinde Tarwast*) oli vald Tarvastu kihelkonnas Viljandimaal aastal 1866–1939. Vallamaja asus Mustla linnas, mis aga valla koosseisu ei kuulunud.

Aastatel 1866–1902  eksisteeris Kuressaare vald, mis siis liideti Tarvastu vallaga.

Vallas on sündinud Ado Birk, Jaak Reichmann, Jaan Reinbach, Jaan Tamm, August Ingermann, Johann Aronson, Otto Peeter Pärn, Andres Põldmets, Aino Tamm, Johannes Toss.

1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Tarvastu valla koosseisu, välja arvatud osa Saba asunduse maa-alast ning Saba ja Pokahärma talude maa-alad (viimane läks Holstre valda).
## Viited
Sirbi tänav

**Sirbi tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis. Sirbi tänav algab Vasara tänavalt ja lõpeb Kopliranna tänaval merest umbes 75 meetri kaugusel. Sirbi tänav on põhjaloode-lõunakagu suunaline ning ligikaudu 415 meetri pikkune.

Sirbi tänav sai nime 11. oktoobril 1940. Sirbi tänav on koos sealsamas asetseva Vasara tänavaga nimetatud Nõukogude Liidu vapi elementide järgi.

Ainus valminud tänav enne sõda kavandatud Ranna aedlinnast, arhitektid Roman Koolmar ja Karl Tarvas.

## Ajalugu
1933. aastal moodustati Vene-Balti ja Bekkeri asunduse hoonete haldamiseks riiklik ettevõte, hilisema nimega AS Kopli Kinnisvarad. Tegu oli suurima kinnisvaraomanikuga Eestis, millele kuulus Kopli poolsaarel 160 ha suurune ala, kus paiknes 310 ehitist, sealhulgas 144 elumaja 2200 korteriga. Piirkonnas asuti tegema erinevaid ümberplaneerimisprojekte, tolleaegsete arvestuste järgi tuli Vene-Balti asunduses lammutatavate majade asemele ehitada u 150 000 m2 uut elamispinda ning Bekkeri asunduses 125 000 m2. Tähtsaimaks ehituskavaks oli Bekkeri piirkonnas nn Ranna aedlinna rajamine Bekkeri tööstuskvartali ja Telliskopli kalmistu vahelisele alale ning Kopliranna ajaloolise kaluriküla vahetusse naabrusesse. Algselt insener A. Lotmani koostatud ning seejärel arhitekt Roman Koolmari ja Karl Tarvase lõpetatud plaani järgi kavandatud aedlinna pidid tulema korterid 240 perekonnale. Tsaariaegsed puidust tööliselamud oli plaanis lammutada, maa-ala jagada korrapäraselt kitsasteks kruntideks ning krundid hoonestada ühe-, kahe- või neljapereelamutega. Linnajao keskele taheti rajada sirge tee jalakäijatele, mis ühendaks turgu ja selle kõrval asuvat kirikut mererannaga.

## Viited
Võhiv

**Võhiv** (ukraina keeles Вигів) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Korosteni rajoonis. Elanike arv on 331. Pindala on 1,226 km².


Vygiv2.jpg
Вигівська сільська рада.jpg
Vygiv5.jpg
Miory rajoon

**Miory rajoon** (transkribeerituna Mjorõ rajoon) on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis. Piirneb põhjas Lätiga.

Rajooni pindala on 1787 km². 2014. aasta seisuga elas seal 21 602 inimest.

Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Jazna, Mikalajova, Miory, Novy Pahosti, Paviaćcie, Pierabrodździe, Turkova ja Ŭźmiony külanõukogu.

Halduskeskus on Miory linn. Teine tähtsam asula on Dzisna linn.


Miory3.JPG|Miory
Dzisna, lakarnia (12.08.2009).jpg|Dzisna
Lavonpal, siadziba (23.05.2007).jpg|Lavonpal
Jazna. Язна (13.08.2009).jpg|Jazna


Rajooni suurimad jõed on põhjapiiril voolav Daugava ja lõunapiiril voolav Dzisna jõgi. Kõrgeim koht on Pierabrodždzie küla lähistel (211 meetrit). Madalaim koht asub Daugava ääres.

Rajoonis asub Absterna järvestik. Suurimad järved on Absterna ja Jelnia, sügavaim aga Sumovka. Lisaks asub rajooni territooriumil suur looduskaitsealune Mochi raba.

Rajooni elanikest olid 2014. aasta seisuga 93,01% valgevenelased, 3,98% venelased, 1,69% poolakad ja 1,32% muude rahvaste esindajad. 93,01% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 17,11% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 63,93% elanikke, vene keelt aga 32,81%.

## Viited

## Välislingid

* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart
* Rajooni ajaleht
Sobolivka

**Sobolivka** on mitme Ukraina küla nimi:
***[[Sobolivka (Lõpovetsi rajoon)|Sobolivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis
***[[Sobolivka (Teplõki rajoon)|Sobolivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis
***[[Sobolivka (Brusõlivi rajoon)|Sobolivka]]**, küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Brusõlivi rajoonis
*...
Haradoki rajoon

**Haradoki rajoon** on rajoon Viciebski oblastis Valgevenes. Piirneb põhjas ja kirdes Venemaaga.

Rajooni pindala on 2980 km². 2014. aasta seisuga elas seal 24 049 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Byčycha, Daŭhapolle, Miaža,Palminka, Pieršamajski, Rudnia, Stadolišča, Vajchany ja Viraŭla külanõukogu.

Halduskeskus on Haradoki linn. Teine tähtsam asula on Jeziaryšča alev.


Haradok. Гарадок (15.11.2009).jpg|Haradok
Autumn in Ezerische.jpg|Jeziaryšča
Obol-river-bridge-prltrsk.JPG|Obali jõgi
Belarus-Vyshedskoye Lake.jpg|Järv Haradoki rajoonis


Rajooni suurim jõgi on Daugava lisajõgi Obali jõgi. Rajoonist algab veel ka Lovati jõgi. Kõrgeim koht on Zaharanie küla lähistel (259 meetrit). Madalaim koht asub Obali jõe orus ja ulatub 140 meetrit üle merepinna.

Rajoonis suurim järv on Venemaa piiril asuv Jeziaryšča järv. Suuremad järved on veel Łosvida ja Vymna.

2014. aasta seisuga olid elanikest 88,8% valgevenelased, 9,22% venelased ja 1,98% oli teistest rahvustest. 59,87% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 37,83% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 17,71% elanikke, vene keelt aga 73,05%.

## Viited

## Välislingid
* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart
Asula põik

**Asula põik** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. Asula põik algab Magdaleena tänavalt ja lõpeb Asula tänaval. Asula põik on idakagu-lääneloode suunaline ning ligikaudu 125 meetri pikkune.

Asula põik sai nime 27. aprillil 1948. Tänav on rajatud Asula tänava elamumassiivile juurdepääsu loomiseks Magdaleena tänavalt.

## Viited
Pastavy rajoon

**Pastavy rajoon** (transkribeerituna Pastavõ rajoon) on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis. Rajoon piirneb läänes Leeduga.

Rajooni pindala on 2096 km². 2014. aasta seisuga elas seal 37348 inimest.

Rajoon loodi 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Duniłavičy, Jareva, Juńki, Kamai, Kazłoŭščyna, Kurapolle, Łyntupy, Navasiołki, Šyrki, Varapajeva ja Vaŭki külanõukogu.

Halduskeskus on Pastavy linn. Teised tähtsamad asulad on Varapajeva ja Łyntupy alevid, huvipakkuv on veel vana kindluskirikuga Kamai agrolinnake.


Царква Сьв. Мікалая. г. Паставы.jpg|Pastavy
Ансамбль былой Рыначнай плошчы Паставы 9.JPG|Pastavy keskväljak
Łyntupy-vieža.jpg|Łyntupy
Kamaji, kaścioł (21.03.2011).jpg|Kamai


Rajooni suurimad jõed on põhjapiiril voolav Dzisna jõgi. Rajoonist algab ka Nemunase jõgikonda kuuluv Strača jõgi. Kõrgeim koht on Rynkjany küla lähistel – 240,4 meetrit. Madalaim koht asub Dzisna ääres – 120 meetrit üle merepinna.

Rajooni elanikest olid 2014. aasta seisuga 85,81% valgevenelased, 8,99% venelased, 2,73% poolakad, 1,26% ukrainlased ja 1,21% muude rahvaste esindajad. 72,86% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 25,31% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 54,16% elanikke, vene keelt aga 43,95% elanikke.

## Viited

## Välislingid

* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart
Skõtka

**Skõtka** (ukraina keeles Скитка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 578. Pindala on 2,18 km².
Mari Tammar

**Mari Tammar** (sündinud 28. veebruaril 1988 Raplas) on eesti muusik, kirjanik ja ajakirjanik.

## Haridus
Mari Tammar on lõpetanud 2014. aastal Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia pärimusmuusika eriala.

## Töökäik
Mari Tammar on töötanud ajalehe Raplamaa Sõnumid ajakirjanikuna, varem on kirjutanud artikleid ka ajalehtedele Postimees ja Sakala.    

Ta on töötanud Rapla maakonna rahvakultuurispetsialistina ning õpetajana Rapla Vesiroosi Gümnaasiumis, Kehtna Kunstide Koolis ja Kehtna Lasteaias Siller.    

2022. aasta seisuga töötab Tallinnas lastemuuseumis Miiamilla.   

## Looming
### Raamatud
* 2012 – "Sõna raamat. Vaimuilmast nüüd ja muiste" – kirjastus Tänapäev
* 2019 –  "Hundihüüdja" – kirjastus Tänapäev
* 2022 – "Õnn kuulub kõigile" – kirjastus Tänapäev

### Lavale jõudnud näidendid
* 2014 – "Hundihüüdja"
* 2015 – "Eestlaste muistne lugu - sugu - pugu ehk Elamuslikud lood eestlaste ellujäämisest!"
* 2017 – "Veritasu"
* 2022 – "Richard ja Anna"

### Artikleid
*Mari Tammar: folgi hinge kujundame koos, Postimees, 5. august 2011
*Mari Tammar: ka varbad mudas seiskem jäärapäiselt!, Postimees, 25. november 2012

## Isiklikku
Tal on üks poeg.

## Viited

## Välislingid
*Margus Haav, Regilaul on uks iseenda ja maailma olemuse juurde, Sakala, 9. jaanuar 2013
Alasi tänav (Tallinn)

**Alasi tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis. Alasi tänav algab Ankru tänavalt, ristub Vasara tänavaga ja lõpeb Kopliranna tänaval merest umbes 100 meetri kaugusel. Alasi tänav on esimeses pooles loode–kagusuunaline, teises pooles põhjaloode–lõunakagusuunaline. Alasi tänav on ligikaudu 420 meetri pikkune. Alasi tänava lõpus asub kodutute öömaja.

Alasi tänav sai nime 19. detsembril 1950. Tänav on saanud nime Vasara tänava mõjul.

## Viited
Hüpofüüsi kesksagar

**Hüpofüüsi kesksagaraks** ehk **ajuripatsi kesksagaraks** (ladina keeles *pars intermedia*, *pars intermedia adenohypophyseos*) nimetatakse osadel kesknärvisüsteemiga loomadel ajus paikneva hüpofüüsi eessagara osa, mis külgneb hüpofüüsi tagasagaraga. 

Ajuripatsi kesksagara areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

Ajuripatsi kesksagar on tuvastatud imetajatel, roomajatel (sh madudel) ja kahepaiksetel. Lindudel kesksagar puudub. 

Inimestel eritab ta naha pigmentatsiooni reguleerivat hormooni intermediini. Täiskasvanutel võib ajuripatsi kesksagar olla kas väga väike või hoopis puududa.  

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A11.1.00.004: Pars intermedia. Kesksagar
Platyceps ventromaculatus

***Platyceps ventromaculatus*** on maoliik.

## Klassifikatsioon
Maoliigil *Platyceps ventromaculatus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
* *[[Platyceps ventromaculatus bengalensis]]* (Khan & Khan, 2000)
* *[[Platyceps ventromaculatus indusai]]* (Khan & Khan, 2000)
* *[[Platyceps ventromaculatus ventromaculatus]]* (Gray, 1834).

## Levila
Neid võib kohata Türgis, Jordaanias, Saudi Araabias, Araabia Ühendemiraatides, Bahreinis, Kuveidis, Iraagis, Afganistanis, Pakistanis ja Indiast põhja pool. 

## Peasoomused
----

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis 
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Platyceps ventromaculatus]] seisuga 23.03.2014.*
Keskküla tänav

**Keskküla tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Keskküla tänav algab Rannamõisa teelt, ristub Räga tänavaga ja lõpeb Pikaliiva tänaval. Keskküla tänav on idakirde-lääneedela suunaline ning ligikaudu 495 meetri pikkune.

Keskküla tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on nime saanud Keskküla talu järgi.

## Viited
Margus Sööt

**Margus Sööt** (sündinud 18. aprillil 1980 Tallinnas) on eesti maletaja ja maletegelane.

Ta on Eesti Maleliidu juhatuse esimees.

Ta on males meistrikandidaat.

Paul Kerese Malemaja malekoolis oli tema treeneriks Mari Sammul-Kinsigo. Sööt on mitmete maleraamatute autor ja toimetaja ning kirjutanud malest paljudele meediaväljaannetele.

## Viited

## Välislingid
*Margus Sööt FIDE andmebaasis
Haistmissibul

**Haistmissibulaks** (ladina *bulbus olfactorius*) nimetatakse kesknärvisüsteemiga loomadel aju osa. Haistmissibul on paariline moodustis mis paikneb kummagi suuraju poolkera otsmikusagara alapinnal. 

Haistmissibulad kuuluvad haistmisaju-põhimikuosa koosseisu. 

Haistmissibulate areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

Haistmissibulatesse saabuvad nina haistmisregioonist läbi kolju sõelluu mulkude haistmisnärvid ja haistmissibulast tahapoole suunduvad limbilisse süsteemi haistmistraktid.

Madudel ühenduvad haistmissibulatega Jacobsoni elundi neuronite aksonid ja edastavad impulsid amügdalasse. 

Haistmissibula kahjustus võib põhjustada anosmiat ehk haistmisvõimetust.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Encyclopaedia Britannica-s
Harilik rosmariin

**Harilik rosmariin** (*Rosmarinus officinalis*) on huulõieliste sugukonda rosmariini perekonda kuuluv mitmeaastane poolpõõsaliik.

Tavakeeles nimetatakse taime **rosmariiniks**.

## Nimetus
*Ros marinus* tähendab mere kastet. Rosmariin oli antiikajal sõpruse, ustavuse ja mäletamise ning mälestamise sümboliks. Alkeemikud on pidanud rosmariini tarkade kivi sarnaseks "taimekiviks" ehk kõikeravivaks ravimiks.

## Levila ja kasvatamine
Harilik rosmariin pärineb tõenäoliselt Vahemere maadest. Tänapäeval kasvatatakse taime Prantsusmaal, Hispaanias, Venemaal, Itaalias, Portugalis, Kreekas, Marokos, Tuneesias ja Suurbritannias.

Eestis kasvatatakse rosmariini peamiselt üheaastase taimena, sest tihti ei ela ta talve üle.

## Kirjeldus
Hariliku rosmariini võrsed on tihedalt lehistunud. Lehed asetsevad vastakuti, on pealt tumerohelised ja nahkjad ning alt valgeviltjad.

Õite värvus varieerub kahvatusinisest kuni lillakani. Nende ülahuul on harilikult kahehõlmaline, alahuul kolmehõlmaline.

## Klassifikatsioon
Harilikul rosmariinil tuntakse *Rosmarinus officinalis* Prostratus'e rühma, vormi *Rosmarinus officinalis f. repandens* ja hulgaliselt sorte:
**Rosmarinus officinalis* 'Alba'
**Rosmarinus officinalis* 'Arp' 
**Rosmarinus officinalis* 'Athens Blue Spire'
**Rosmarinus officinalis* 'Barbeque'
**Rosmarinus officinalis* 'Bennenden Blue*
**Rosmarinus officinalis* 'Blaulippe'
**Rosmarinus officinalis* 'Blue Lagoon'
**Rosmarinus officinalis* 'Corsican Blue'
**Rosmarinus officinalis* 'Fota Blue'
**Rosmarinus officinalis* 'Gorizia'
**Rosmarinus officinalis* 'Haifa'
**Rosmarinus officinalis* 'Jackmann's Blue'
**Rosmarinus officinalis* 'Miss Jessop's Upright'
**Rosmarinus officinalis* 'Pinkie'
**Rosmarinus officinalis* 'Primley Blue'
**Rosmarinus officinalis* 'Roseus'
**Rosmarinus officinalis* 'Salem'
**Rosmarinus officinalis* 'Severn Sea'
**Rosmarinus officinalis* 'Sudbury Blue'
**Rosmarinus officinalis* 'Tarentinus'
**Rosmarinus officinalis* 'Tuscan Blue'
**Rosmarinus officinalis* 'Vicomte de Noailles'
**Rosmarinus officinalis* 'Lavandulaceus'.

== Saadused ==

Harilik rosmariin on maitse-, lõhna-, [[Ilutaim|ilu]]- ja [[Ravimtaimed|ravimtaim]]. Levinud saadused on [[rosmariinileht]] (*rosmarini folium*), [[rosmariini võrsed]] (*rosmarini cormus*) ja [[rosmariini eeterlik õli]] (*rosmarini aetherolum*).

==Viited==


== Välislingid ==

* 

*[http://juhendaja.ee/rosmariin-0499samm0/ Rosmariini kasutamisest ja kasvatamisest]
*[http://www.ars-grin.gov/cgi-bin/npgs/html/taxon.pl?32207Sissekanne GRIN-is]

<small>*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Romarin seisuga 23.03.2014.''
Carole Bouquet

**Carole Bouquet** (sündinud 18. augustil 1957 Neuilly-sur-Seine'is) on prantsuse näitleja. 

Ta oli kihlatud näitleja Gérard Depardieuga.

## Viited
Francesco Sartori

**Francesco Sartori** (sündinud 1957) on Itaalia helilooja, pianist ja trompetist, keda tuntakse eelkõige laulu "Con te partirò" ("Aeg lahkuda") järgi, mille ta lõi koos Lucio Quarantottoga tenor Andrea Bocelli jaoks. Laul salvestati ka ingliskeelse duetina pealkirjaga "Time to Say Goodbye", seda laulsid Bocelli ja Sarah Brightman. 

Sartori ja Quarantotto kirjutasid ka laulud "Canto della Terra" ja "Immenso" Bocelli 1999. aastal plaadile "Sogno" ning "Mille Lune Mille Onde" tema 2001. aasta plaadile "Cieli di Toscana". 2007. aastal salvestati ka "Canto della Terra" Bocelli ja Brightmani duetina.

Sartori ja Quarantotto töötavad koos Itaalia firmas Sugar Music ning on koostanud olulise osa Bocelli poprepertuaarist.

## Viited

## Välislingid
*Francesco Sartori Sugar Musicu veebilehel
*Francesco Sartori andmebaasis IMDB.com
Aleksander Litvinov

**Aleksander Litvinov** (sündinud 8. veebruaril 1956) on Eesti skulptor.

Litvinov on lõpetanud 1980. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi skulptuuri erialal. Ta on 1992. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige ja kuulub Eesti Kujurite Ühendusse. 2010. aastal astus Litvinov Vene Kunstnike Ühenduse Eestis liikmeks.

Kuni 1990. aastani töötas ta eri stiilides, nagu realism, konstruktivism, kontseptualism. Sel perioodil oli põhiliseks materjaliks puit. Alates 1990. aastast hakkas Litvinov tegelema miniplastikaga, milles tema lemmikteemaks said loomad ja põhimaterjaliks pronks. Esialgu kasutas ta realistlikku lähenemisviisi: anatoomia, proportsioon, liikumine; seejärel muutus stilistika märgi, arhetüübi sümboli suunas. Loomad said tema jaoks üheks mooduseks vaadata inimest tema jaoks ebaharilikul kujul. 

Litvinov võttis osa paljudest animalistliku skulptuuri festivalidest. Alates 2001. aastast on animalism tema lemmikteema.

Tema teoseid leidub Eesti Kunstimuuseumis, Eestis, Lätis, Leedus, Soomes, Rootsis, Monacos, Itaalias, Venemaal, Saksamaal.  

## Näitused
* 1982–1989 näitused Tallinna Kunstisalongis   
* 1985 – 2. auhind, Miniplastika konkurss, Tallinn   
* 1987 – 3. auhind, Skulptuurikonkurss, Tartu   
* 1988 – näitus "15 Tallinna kunstnikku", Malmö, Rootsi
* 1989 – isikunäitus Tallinna Kunstisalongis
* 1995 – VI Rahvusvaheline Puitskulptuuri Sümpoosion, Tallinn   
* 1996 – isikunäitus galeriis Dominicanes, Tallinn
* 1997 – näitus festivalil Probaltica 97, Torun, Poola
* 1998 – 1. auhind, I Balti Loomaskulptuuride Festival
* 1999 – näitus galeriis Borey Art Gallery, Peterburi
* 1999 – näitus "Peterburi kunstnikud", Peterburi
* 2000 – 3. auhind, II Balti Loomaskulptuuride Festival   
* 2002 – III Balti Loomaskulptuuride Festival   
* 2004 – 2. auhind, IV Balti Loomaskulptuuride Festival   
* 2010 – Grand Prix, International M.C.A., Cannes, Prantsusmaa   
* 2011 – Grand Prix, Aleksius II monumendi konkurss, Tallinn   
* 2012 – monumendi avamine Patriarh Aleksius II mälestuseks, Lasnamäe õigeusu kirikus 
* 2012 – näitus, International M.C.A., Cannes, Prantsusmaa
* 2012 – näitus, Galerie des Lombards, Cannes, Prantsusmaa
* 2013 – grupinäitus "Toit", Rios Art Galeriis, Tallinn
* 2013 – "Kaasaegne vene kunst Eestis", Tallinna Vene Muuseumis
* 2013 – grupinäitus "Hobid", Rios Art Galeriis, Tallinn
* 2014 – BECC heategevuslikul kunstioksjonil osalemine, Tallinn

## Monumendid
* 1992 – Vantaa kiriku suure Risti kujundamine ja teostamine. Vantaa, Soome (puit)
* 2012 – patriarh Aleksius II mälestuseks, Lasnamäe õigeusu kirikus, Tallinn

## Viited

## Välislingid
* www.litvinovart.com
Buddy MacKay

**Kenneth Hood MacKay Jr.** (22. märts 1933 Ocala – 31. detsember 2024) oli Ameerika Ühendriikide poliitik ja diplomaat, Demokraatliku partei liige.

Aastatel 1983–1989 kuulus ta USA Esindajatekotta. Enne seda oli ta Florida osariigi Esindajatekoja (1968–1974) ja Florida osariigi Senati liige (1974–1980).

Ta oli aastatel 1991–1998 Florida asekuberner. 1998. aastal kandideeris ta Florida kuberneriks, kuid kaotas Vabariiklaste kandidaadile Jeb Bushile 44.7-55.3. 12. detsembril 1998 suri aga ametis olev kuberner Lawton Chiles ootamatult südamerabandusse ning MacKayst sai 23 päevaks, kuni Bushi ametisseasumiseni 5. jaanuaril 1999 kuberneri kohusetäitja.
Novaja Zemlja efekt

**Novaja Zemlja efekt** on polaarmiraaž, mida põhjustab päikesevalguse suur murdumine atmosfääriliste termokliinide vahel. Novaja Zemlja efekt jätab mulje, et päike tõuseb varem kui see tegelikult (astronoomiliselt) peaks toimuma ning sõltuvalt ilmastikutingimustest näitab efekt päikest kas joone või nelinurgana (vahel kutsutakse seda "nelinurkseks päikeseks"), mis koosneb lamedatest liivakella kujudest. Miraaži tekkimiseks on tarvis, et päikese kiirtel oleks sadade kilomeetrite suurune inversioonikiht (vähemalt 400&nbsp;km) ning see sõltub ka inversioonikihi temperatuurigradiendist. Päikesevalgus peab kaarduma Maa kumeruseni vähemalt 400&nbsp;km, et võimaldada päikese ketta nägemise kõrguse 5-kraadist tõusu.

Esimene, kes seda fenomeni jäädvustas, oli Willem Barentsi kehva saatusega kolmanda polaarekspeditsiooni liige Gerrit de Veer. Efekt on saanud nime Novaja Zemlja saarestiku järgi, kus de Veer seda fenomeni esimest korda täheldas.

## Vaata ka
* Novaja Zemlja
* Willem Barents

## Välislingid
* Andmeid ja pilte
Orlivka (Teplõki rajoon)

**Orlivka** (ukraina keeles Орлівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis. Elanike arv on 805. Pindala on 0,432 km².


Orlivka-3.JPG
Orlivka-4.JPG
Orlivka-6.JPG
Orlivka-8.JPG
Orlivka-9.JPG
Oonüks

**Oonüks** on mustvalge kontrastsete vöötmetega vääriskivi, kaltsedoni erim. Oonüksit võib vaadelda ahhaadi erivormina. 

Oonüksi nimetus tuleneb ladinakeelsest sõnast *onyx*, mis tähendab sõrmeküünt või küünist.

Oonüksit toodetakse kunstlikult ahhaadi värvimise teel. Kunstlikku oonüksitootmist tundsid juba Antiik-Kreeka ja -Rooma elanikud. Esialgsed hinnangud selle kaltsedoni erimi kohta on kirja pannud Plinius Vanem. Juba Minose kultuuris oli oonüks tuntud, seda kinnitab Knossose palee väljakaevamistel leitud oonüks. 

## Viited
Krüsopraas

**Krüsopraas** on kaltsedoni õunarohelise värvusega erim. Looduses esineb seda harva, teada on leiukohad USA-s, Indias, Venemaal, Poolas, Jugoslaavias ja Kasahstanis. Rohelise värvuse annavad krüsopraasile nikli ühendid. Mineraloogilised omadused ühtivad kaltsedoni omadega. 

Krüsopraas oli tuntud juba antiikmaailmas, kus roomlased ja kreeklased valmistasid sellest prosse, käevõrusid, kaelaehteid ja sõrmuseid ning kaunistasid sellega templeid ja hauakambreid. 

Tema genees toimub serpentiniidimassiivide murenemiskoorikus.

Praasem (inglise *Prase*) on krüsopraasi tumeroheline variatsioon.

## Viited
Plasma (mineraal)

**Plasma** on kaltsedoni sibul- või määrdunudroheline erim. Selle peamine leiukoht on Zimbabwe, kus see on tuntud kui *mtorolite*, *mtorolide* ja *matorolite*. Rohelise värvuse annab mineraalile kroomi lisand. Värvuselt sarnaneb see krüsopraasiga, kuid viimasele annab värvuse nikkel. Plasmas võib leiduda ka musti kromiiditerasid.

Rooma ajal kasutati plasmat ehete ja pitserite tegemiseks. Seal kasutatud plasma päritolu on teadmata, kuigi Plinius Vanem kirjeldas, et see on pärilt Indiast, kus tegelikult ei ole teada plasma leiukohti. Arvatakse, et see võis pärineda hoopis Türgist, kus on plasma leiukohad.

Plasma kadus kasutusest II sajandil, kuid uuesti võeti see kasutusele 1950. aastatel, kui Zimbabwes Mtoroshanga linna läheduses avastati uued leiukohad.

## Viited
Karneool

**Karneool** on kaltsedoni lihapruuni värvusega erim. 

Nimetus tuleneb kreeka keele sõnast *caro*, mis tähendab liha (punane värvus). Punase värvuse annavad karneoolile rauaühendid. Karneoolis võib leiduda hematiidi suletisi.

Tuntumad leiukohad on Indias, Siberis, Saksamaal ja Brasiilias.

Karneooli kasutati juba vanaajal ehete, kaunistuste ja pitsatite valmistamiseks. Palestiinas asuva Mehrgarhi arheoloogilistel väljakaevamistel leiti, et karneooli tunti juba IV–V aastatuhandel eKr. Karneooli leiti ka Knossose palee väljakaevamistel, mille dateering on u 1800 eKr. Rooma ajal kasutati karneooli graveeritud gemmide tegemiseks ja Vana-Egiptuses valmistati sellest skarabeuseid. Seal pandi muumiate südame kohale karneooli, sest see pidi sümboliseerima Irise verd.

Karneooli genees toimub vulkaniitides ja murenemiskoorikutes.

## Viited
Humoraalne immuunsus

**Humoraalseks immuunsuseks** ehk **humoraalseks immuniteediks** ehk **humoraalseks immuunvastuseks** nimetatakse paljude selgrootute ja selgroogsete loomade immuunsuse liiki. 

Taimede seemnetes ja selgrootute loomade kudedes esineb immunoloogilise antikeha taoliselt toimiv valk lektiin.

## Selgrootutel

Putukatel on humoraalne immuunsus immuunsüsteemi osa. 

## Selgroogsetel
Selgroogsetel põhineb humoraalne immuunsus kehavedelikes lahustunud antikehadel. 

Humoraalne immuunsus on suunatud kehavedelikku sattunud infektsioossete bakterite, viiruste ja suurte molekulide vastu.  

Peamiseks humoraalse immuunsuse kandjaks on vesilahustuvad antikehad e immunoglobuliinid, mis moodustavad kuni 20% vereseerumi valkudest. Immunoglobuliine toodavad aktiveerunud B-lümfotsüüdid (komplekteeritakse luuüdi tüvirakkudest ja küpsevad lümfikoes). Kehavedelikku ilmunud antigeen aktiveerib B-lümfotsüüdid immuunglobuliine eritavateks plasmatsüütideks (plasmarakud).

Humoraalse immuunsuse alla kuuluvad ka komplemendivalgud: mitmest valgust koosnev süsteem, mille aktiveerimisel toimub organismi sattunud bakterite hävitamine.

Humoraalne immuunsus koos rakulise immuunsusega liigitatakse lümfoid(-immuun)süsteemi.

Madude humoraalse immuunsusega seonduvat on vähe uuritud, maoperekonda *[[Liasis]]* liigitatud *[[Liasis fuscus]]* madude uurimisel tuvastati, et humoraalne immuunsus sõltub neil ka vanusest.

## Viited

## Välislingid
*The Immune system, Veebiversioon (vaadatud 24.03.2014) (*inglise keeles*)
*Sissekanne Encyclopaedia Britannica-s
Sarder

**Sarder** on kaltsedoni punakaspruun erim, mis sarnaneb karneooliga. 

Sarderi värvitoon võib ulatuda oranžikast punasest kuni mustani. Selle kõvadus on suurem kui karneoolil.

Sarderi nimetus tuleb tõenäoliselt Pärsia sõnast *sered*, mis tähendab kollakaspunast. Plinius Vanem uskus, et nimetus tuleb tänapäeva Türgi aladel oleva linna Sarderi nimest. 

Pärsias kasutati sarderit religioossete ornamentide ja ametlike pitsatite tegemiseks. Egiptlased tegid sarderist skarabeuseid.

Sageli loetakse sarder ja karneool üheks mineraaliks ning kasutatakse karneooli nimetust.

## Viited
Heliotroop (mineraal)

**Heliotroop** on roheline kaltsedoni erim, milles esinevad punased suletised. Suletiste värvus tuleb raud(III)oksiidi sisaldusest. Kuna need punased suletised meenutavad veretilku, siis sellest tulenebki heliotroobi teine nimi – **verekivi**.

Heliotroobi nimi tuleneb kreekakeelsetest sõnadest *helios*, mis tähendab päikest, ja *trapein*, mis tähendab muutumist. Nimetus tuleb heliotroobi omadusest valgust peegeldada. Heliotroobi valguse peegeldamise omadusi kirjeldab Plinius Vanem. Ka Giovanni Boccaccio kirjutab teose "Dekameron" VIII päeva 3. novellis heliotroobist.
Tiigrisilm

**Tiigrisilm** on peenkiudjas mineraalmasse sisaldav kvartsi erim, mis on kuldkollastes värvustes. Sõltuvalt valgusest võib kivi helkida nagu tiigri silm. 

Kuna tiigrisilm on haruldane mineraal, siis on seda juba ammustest aegadest hinnatud ja ihaldatud. Tiigrisilmale annavad omase värvuse teiste mineraalide, nagu krokidoliidi, krossiidi, tremoliidi, götiidi, ribekiidi ja rutiili, lisandid. Omapärase helgi annavad mineraalile pruuniks hapendunud krokodioliidi suletised ja toruja kujuga tühimikud. Erinevalt tavalisest kaltsedonist on tiigrisilma murdepind kiuline.

Tiigrisilma kõige kuulsam leiukoht on Lõuna-Aafrika Vabariigis, kuid veel leidub teda Lääne-Austraalias, Indias, Sri Lankal, Birmas ja USA-s.

Sinakaspruuni (mustjassinist, hallikassinist) tiigrisilma nimetatakse **kullisilmaks**. Kullisilma puhul ei ole ribekiidi või krossiidi suletised oksüdeerunud. Leiukohtadeks on Mehhiko, Sri Lanka, Austraalia ja Austria.

Punakaspruuni tiigrisilma nimetatakse **härjasilmaks**.

Rohekat (kollakasrohelist, rohekashalli kuni rohelist) tiigrisilma nimetatakse **kassisilmaks**. Kassisilm sisaldab amfiboliit- või serpentiin-asbesti suletisi. Selle leiukohad asuvad Sri Lankal, Indias, USA-s, Mehhikos, Brasiilias ja Saksamaal. Kõige hinnalisem kassisilm on sinakasvalge helgiga kollakasroheline kivi.

## Viited
Saku Läte

**Saku Läte OÜ** on 1997. aastal asutatud ettevõte, kes hakkas esimesena tootma ja villima kodumaist joogivett 18,9-liitristesse pudelitesse.

Saku Lätte joogivesi on toodetud ja villitud Saku vallas.

Saku Läte OÜ äritegevuses on kolm põhisuunda:

* Saku Läte – joogivee tootmine ja veejahutite rentimine
* Saku Läte – kohviubade turustamine ja kohvimasinate rentimine
* Venden SIA – loodusliku mineraalvee edasimüük

## Välislingid

*Koduleht
Energiatehnika

**Energiatehnika** (inglise *power engineering*) on tehnika haru, mille valdkonda kuuluvad:
*energiavarude uurimine ja hõlvamine;
*energia muundamine, edastamine ja salvestamine;
*energia kasutamine.

Energiatehnikal rajaneb energeetika.

## Viited

## Välislingid
*Endel Risthein:  Sissejuhatus energiatehnikasse
Tilde

**Tilde** (kõnekeeles *kapsaraud*) on lainjas märk (˜ või ~), mida kasutatakse nasaalsust või palatalisatsiooni tähistava diakriitilise märgina, asendusmärgina vms.

Märgi nimetus tuleb hispaania ja portugali keele kaudu ladinakeelsest sõnast *titulus*, mis tähendab pealkirja, pealekirjutust.

Märgi algne funktsioon oli näidata lühendatust või väljajättu, mis hoidis kirjutaja vaeva, tinti ja pärgamenti kokku. Keskaegsetes kirjutistes on selline kasutus sage. Näiteks *Anno Domini* võidi kirjutada *A<sup>o</sup> Dñi*.
Nigeri-Kordofani keeled

**Nigeri-Kordofani hõimkond** (ka *Nigeri-Kongo keeled*) on keelekooslus, mille pakkus 1963. aastal välja Joseph Greenberg. See keelekooslus hõlmab Greenbergi järgi Nigeri-Kongo keeli ja Kordofani keeli.
Südamekahin

**Südamekahinaks** nimetatakse südame kuulatlusel eristatavat normaalsetele südametoonidele kaasuvat (liigset) heli.

Eristatakse kolme liiki kahinaid:
*diastoolset kahinat, mida on (olemasolul) kuulda vatsakeste diastoli ajal;
*süstoolset kahinat, mida võib kuulda süstoli (kokkutõmbe) ajal;
*pidevat kahinat.

Harilikult kontrollib arst läbivaatuse käigus stetoskoobiga kuulatledes esimest ja teist südametooni (S1 ja S2), nende võimalikku lõhestumist ning kolmandat ja neljandat südametooni (S3 ja S4), 'plõksusid' ja südamekahinaid.

Enamik vastsündinutel südame kuulatlemise käigus kuuldud kahinatest osutuvad ohututeks, kuid osadel vastsündinutel näitavad need kaasasündinud südamerikkeid.

Kui kuuldakse kahinat, siis püütakse tuvastada selle põhjus. Selleks tehakse harilikult elektrokardiogramm, röntgenuuring või ka ehhokardiograafiauuring.

## Viited

## Välislingid
*Demonstrations: Heart Sounds & Murmurs, Veebiversioon (vaadatud 24.03.2014)
Tagasõna

**Tagasõna** ehk **postpositsioon** on kaassõna, mis asub seda laiendava noomenifraasi järel.

Suur osa eesti keele kaas­sõnadest on tagasõnad, nt *(laua) all*, *(minu) meelest*, *(liiva) sisse*, *(kümnete) viisi*, *(tosinate) kaupa*, *(üks­teise) võidu*.

Tagasõnade kasutus on üks eesti keele soomeugrilistest joontest võrreldes indoeuroopa keeltega, mis kasutavad enamasti eessõnu.
Infinitiiv

**Infinitiiv** (ka *tegevusnimi*) on verbi ehk tegusõna infiniitne lihtvorm.

Eesti keeles võib infinitiiv oma käändevormidega olla kas
# ''da''-tegevusnimi ehk *da*-infinitiiv (nt *elada*), 
# ''vat''-tegevusnimi ehk *vat*-infinitiiv (nt *elavat*),
# ''ma''-tegevusnimi ehk supiin (nt *elama*).
Anne Sulling

**Anne Sulling** (sündinud 12. oktoobril 1976 Tartus) on Eesti poliitik ja riigiametnik, XIII Riigikogu liige. Ta oli Taavi Rõivase esimese valitsuse väliskaubandus- ja ettevõtlusminister..

1997. aastal lõpetas Sulling majanduse ja prantsuse õpingute erialal Smith College'i USA-s ning 1999. aastal sai ta magistrikraadi rahvusvahelises majanduses ja rahanduses Pariisi Dauphine'i Ülikoolis Prantsusmaal.

Sulling on tegelenud Eesti CO2 saastekvoodi müügiga Keskkonnainvesteeringute Keskuses ning juhtinud Eesti eurole ülemineku projekti Rahandusministeeriumis. Samuti on ta töötanud peaministri nõunikuna ja olnud ametis Swedbankis ja Nelja Energia OÜs.

2014. aasta märtsis nimetas president Sullingu väliskaubandus- ja ettevõtlusministriks.
Alates märtsist 2014 kuulub ta Eesti Reformierakonda. 24. maist 2015 kuulub ta ühtlasi Reformierakonna juhatusse.

Ta kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel  valimisringkonnas nr 10, sai 4197 häält ning osutus valituks ringkonnamandaadiga. 

## Tunnustus
* 2011 – Anne Sulling kui "Eesti euroalaga liitumisele kaasaaitaja" pälvis Valgetähe IV klassi teenetemärgi
* 2011 – Postimehe aasta inimene koos Hannu Lambiga Eesti kasutamata CO2 saastekvoodi müügi korraldamise eest

## Isiklikku
Ta on kardiokirurg Toomas Sullingu tütar.

## Viited

## Välislingid
* Sirje Rank: "Anne Sulling: euro on minu teema" ÄP, 15.04.2005
* Priit Pullerits: "Anne Sulling ja Hannu Lamp - rekordilised rahatekitajad" Postimees 19. veebruar 2011
* "Väliskaubanduse ministriks saab Anne Sulling" ERR 24.03.2014
* "Sulling: mul ei olnud plaani poliitikasse siirduda" ERR 24.03.2014
SVO

**SVO** on selline lause sõnajärg, milles esimesena tuleb subjekt (S), seejärel verb (V) ja objekt (O).

Näiteks on eesti ja soome keele transitiivlause neutraalne põhijärjestus SVO, nt *Mari suudles Marti.*

## Vaata ka
* Sõnajärg
* SOV
* VSO
* VOS
* OVS
* OSV
Vassõlivka (Tõvrivi rajoon)

**Vassõlivka** (ukraina keeles Василівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis. Elanike arv on 820. Pindala on 2,23 km².
Serebrija (Mohõliv-Podilskõi rajoon)

**Serebrija** (ukraina keeles Серебрія) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mogõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 3184. Pindala on 4,12 km².
Serebrija (Beršadi rajoon)

**Serebrija** (ukraina keeles Серебрія) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis. Elanike arv on 525.

## Viited
Strutõnka (Lõpovetsi rajoon)

**Strutõnka** (ukraina keeles Струтинка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 527. Pindala on 2,578 km².
Laeva kalmistu

**Laeva kalmistu** on kalmistu Kursi kihelkonna lõunaosas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Laeva külas Tartu vallas. Kalmistu pindala on praegu 0,9 ha, omanik on Tartu vallavalitsus ning see on märtsi 2014 seisuga kasutuses ja hooldatud. 

Laeva kalmistu asutati Kursi kihelkonnakalmistu osana, sest Laeva vald oli kihelkonnakeskusest kaugel. Kalmistu algne suurus oli 1 vakamaa (umbes 0,37 ha). Kabel ehitati kalmistule 1989. aastal. Kalmistu tunnistati 1997. aastal kultuurimälestiseks, sellele maetud inimeste üldarv ei ole teada.

## Viited

## Kirjandus
* Tartumaa // Eesti I. Tartu 1925. Lk 221.
* Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002.

## Välislingid
* 
*
*Laeva kalmistu Laeva valla kodulehel
*Laeva kalmistu eeskiri
*Laeva kalmistu kodukord
Backless

**"Backless"** on Eric Claptoni kuues stuudioalbum. Selle andis 1978. aasta novembris välja plaadifirma Polydor. 

Suurbritannias ei olnud album eriti edukas, peatudes UK Top 40-s 18. kohal; Billboardi edetabelis tõusis plaat 8. kohale. Suurbritannias tõusis singel "Promises" 37. kohale, aga USA-s oli see hoopis edukam, tõustes Billboardi edetabelis 9. kohale. Erilist edu ei saavutanud album eelkõige sellepärast, et muusika oli eriti eelmise plaadi "Slowhand" omaga võrreldes suhteliselt nõrk. Enamiku salvestatud lugude autor on Clapton ise, kaks laulu on Bob Dylani sulest ja üks laul J. J. Cale'i loomingust.

Albumi kaanel oleval fotol on Claptoni kaelas sall, mis kuulub jalgpalliklubile West Bromwich Albion FC. Clapton oli toona selle klubi toetaja, hiljem on tema poolehoid kandunud rohkem FC Chelsea poole.
Plaadi pealkirja pakkus Clapton välja pärast kontserti Bob Dylaniga, sest tema arvates olid Dylanil silmad ka kuklas ja ta teadis täpselt, mis tema ümber toimub. Parimaks looks hindas Clapton ise laulu "Golden Ring". 

## Lugude nimekiri
#"Walk Out in the Rain" (Bob Dylan, Helena Springs) – 4:16
#"Watch Out for Lucy" (Clapton) – 3:26
#"I'll Make Love to You Anytime" (J. J. Cale) – 3:23
#"Roll It" (Clapton, Marcy Levy) – 3:42
#"Tell Me That You Love Me" (Clapton) – 3:31
#"If I Don't Be There by Morning" (Dylan, Springs) – 4:38
#"Early in the Morning" (traditsionaal, arranžeerija Eric Clapton) – 7:58
#"Promises" (Richard Feldman, Roger Linn) – 3:04
#"Golden Ring" (Clapton) – 3:32
#"Tulsa Time" (Danny Flowers) – 3:28

## Singlid
*1978 – "Promises" (UK ja USA)
*1979 – "Promises" (rahvusvaheline)
*1979 – "Watch Out for Lucy"
*1979 – "Walk Out in the Rain"
*1980 – "Tulsa Time" (stuudiolindistus albumilt “Backless” ei ole singel, kontsertversioon ilmus plaadil “Just One Night”)

## Edetabelikohad
### Album

### Singlid

## Muusikud
*Eric Clapton – kitarr, vokaal
*Dick Sims – klahvpillid
*Marcy Levy – vokaal
*George Terry – kitarr
*Carl Radle – basskitarr, vokaal
*Jamie Oldaker – löökriistad, vokaal
*Benny Gallagher ja Graham Lyle – taustavokaal laulus "Golden Ring"

## Viited

## Kirjandus
* Eric Clapton, "Autobiograafia". Inglise keelest tõlkinud Siiri Sau. Olion, Tallinn 2009, 352 lk ISBN 9985-66-586-2

## Välislingid
* EC ametlik koduleht
* EC Fänniklubi ajakiri
* diskograafia – MusicBrainz
Bonneville

**Bonneville** tähendab mitmeid asju:
## Perekonnanimi
*Benjamin Louis Eulalie de Bonneville, Prantsusmaal sündinud USA sõjaväelane 
*Hugh Bonneville, Inglise näitleja
*Nicholas Bonneville, Prantsuse kirjanik

## Kohanimi
### Ameerika Ühendriikides
*Bonneville'i maakond, maakond Idaho osariigis
### Belgias
*Bonneville, küla Belgias
### Prantsusmaal
*Bonneville, vald Charente departemangus
*Bonneville, vald Haute-Savoie departemangus
*Bonneville, vald Somme'i departemangus
*Bonneville-Aptot, vald Eure'i departemangus
*Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadières, vald Dordogne'i departemangus
*La Bonneville-sur-Iton, vald Eure'i departemangus
*Bonneville-la-Louvet, vald Calvadosi departemangus
*Bonneville-sur-Touques, vald Calvadosi departemangus

## Muu kasutus
*"Bonneville", draamafilm 2006. aastast
*Bonneville, 2004. aastal avastatud Marsi kraater
Roquefort

Roquefort on Prantsuse juust, mis on nime saanud Roquefort-sur-Soulzoni asula järgi.

Kohanimed:

*Roquefort on vald Prantsusmaal Gersi departemangus.
*Roquefort on vald Prantsusmaal Landesi departemangus.
*Roquefort oli vald Prantsusmaal Loti departemangus, nüüdseks liidetud Corni vallaga.
*Roquefort on vald Prantsusmaal Lot-et-Garonne'i departemangus.
*Roquefort on vald Prantsusmaal Seine-Maritime'i departemangus.

Prantsuse valdu, mis sisaldavad nime Roquefort:

*Roquefort-de-Sault on vald Prantsusmaal Aude'i departemangus.
*Roquefort-des-Corbières on vald Prantsusmaal Aude'i departemangus.
*Roquefort-la-Bédoule on vald Prantsusmaal Bouches-du-Rhône'i departemangus.
*Roquefort-les-Cascades on vald Prantsusmaal Ariège'i departemangus.
*Roquefort-les-Pins on vald Prantsusmaal Alpes-Maritimesi departemangus.
*Roquefort-sur-Garonne on vald Prantsusmaal Haute-Garonne'i departemangus.
*Roquefort-sur-Soulzon on vald Prantsusmaal Aveyroni departemangus.
Durrell Wildlife Conservation Trust

**Durrell Wildlife Conservation Trust** (varasema nimega *Jersey Wildlife Conservation Trust*) on organisatsioon, mille eesmärk on kaitsta väljasuremisohus liike.

Organisatsiooni asutas Gerald Durrell 1963. aastal. Organisatsioon nimetati asutaja auks ümber 1999. aastal. 

Organisatsiooni patroon on Printsess Anne.

Trusti peakorter asub Jersey saarel, kus asub ka Durrelli loomapark.
Landesi departemangu haldusüksuste loend

Siin on toodud ära kõik Landesi departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood. 

## Kantonid

Departemangus on kokku 15 kantonit. Vallad Dax ja Mont-de-Marsan on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Jagatud vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.

## Vallad
Loetelu Landesi departemangu 327 vallast 1. jaanuari 2024 aasta seisuga:
Euratomi leping

**Euratomi leping** ehk ametliku nimega **Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping** on leping, millega rajati Euroopa Aatomienergiaühendus. Leping allkirjastati 1957. aasta 25. märtsil koos Euroopa Majandusühenduse (EMÜ) loomise lepinguga ning see jõustus 1958. aasta 1. jaanuaril. Kui Roomas Kapitooliumil allkirjastatud lepingule andsid algselt oma allkirjad Belgia, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburgi, Hollandi ja Lääne-Saksamaa esindajad, siis nüüdsest on lepingul 28 osapoolt (kõik Euroopa Liidu liikmesriigid).

Tänu lepinguga rajatud organisatsiooni madalamale profiilile on Euratomi leping üpris vähetuntud. Kui EMÜ on kujunenud praeguseks Euroopa Liiduks, on Euratom jäänud suures osas samasuguseks kui see oli aastal 1957, kuigi organisatsiooni üle valitsevad Euroopa Liidu institutsioonid. Euratom rajati küll oma sõltumatute institutsioonidega, kuid 1967. aasta liitmislepinguga liideti seni eraldi olnud Euratomi ning Euroopa Söe- ja Teraseühenduse institutsioonid Euroopa Majandusühenduse institutsioonidega.

Kuna tänapäeval on kõik tuumaenergiat puudutav Euroopa avalikus arvamuses tundlik teema, on Euratomi lepingut vaid väga vähe muudetud. Seetõttu väidetakse ka, et leping on liiga aegunud ning seda eriti demokraatliku järelevalve kohta käivates punktides. Kartes, et tuumaenergia teema lisamine kavandatavasse kõiki varasemaid lepinguid koondavasse Euroopa põhiseaduse lepingusse pööraks rohkem inimesi selle vastu, ei lisatud sinna Euratomi lepingut.

Euratomi leping kehtib seetõttu tänaseni, kuid seda kui eraldiseisev õiguslik leping. See moodustab ka osa aktiivsetest Euroopa Liidu lepingutest.

## Vaata ka
* Euroopa Aatomienergiaühendus
* Euroopa Majandusühendus
* Rooma leping

## Välislingid
* Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu konsolideeritud versioon. Eesti keeles.
* 50 years of the Euratom Treaty: reflecting on the past, safeguarding the future.
Suta

***Suta*** on maoperekond. 

## Klassifikatsioon
Perekonda *Suta* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Suta fasciata]]* (Rosen, 1905)
* *[[Suta ordensis]]* (Storr, 1984)
* *[[Suta punctata]]* (Boulenger, 1896)
* *[[Suta suta]]* (Peters, 1863).

## Levila
Neid võib kohata Austraalias.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Catalogue of Life'is
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Suta]] seisuga 25.03.2014.*
Sinomicrurus

***Sinomicrurus*** on maoperekond. 

## Klassifikatsioon
Perekonda *Sinomicrurus* klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Sinomicrurus hatori]]* (Takahashi, 1930)
* *[[Sinomicrurus japonicus]]* (Günther, 1868)
* *[[Sinomicrurus kelloggi]]* (Pope, 1928)
* *[[Sinomicrurus macclellandi]]* (Reinhardt, 1844)
* *[[Sinomicrurus sauteri]]* (Steindachner, 1913).

## Levila
Neid võib kohata Ida-, Kagu- ja Lõuna-Aasias.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Sinomicrurus]] seisuga 25.03.2014.*
Salomonelaps

***Salomonelaps*** on maoperekond. 

## Klassifikatsioon
Perekonda *Salomonelaps* klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
**[[Salomonelaps par]]* (Boulenger, 1884).

## Levila
Neid võib kohata Saalomoni saartel.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Salomonelaps par]] seisuga 25.03.2014.*
Brahhiosaurus

**Brahhiosaurus** (*Brachiosaurus altithorax*) on Hilis-Juuras Põhja-Ameerikas elanud dinosaurus.

Esimese isendi (FMNH P 25107) leidis osalise luustikuna Lääne-Coloradost Grand Riveri orust 1900. aastal Field Columbian Museumi paleontoloogiline ekspeditsioon Elmer Samuel Riggsi juhtimisel, kes kolm aastat hiljem seda liiki ka esimesena kirjeldas. Leiti seitse viimast seljalüli, ristluu, esimesed kaks sabalüli (üks väga halvas seisukorras),  vasak kaarnaluu, parem õlavarreluu, niudeluu ja reieluu, vasaku niudeluu fragment ja seljaroided. Koljust, kaelast, esiselja piirkonnas, saba kesk- ja tagaosast ega jäsemete distaalsetest osadest materjali polnud, ja sellist materjali pole tuvastatud ka hilisematest leidudest.   

Kuigi brahhiosaurust on peetud suurimaks kunagi elanud maismaaloomaks, ei ole teadlastel tema suuruse osas ühist seisukohta. 2014. aastal pakkusid teadlased tema kaaluks 56 tonni, kuid varem oli tema hinnanguline kaal kõikunud 29–43 tonnini. Riggsi leitud isendi pikkuseks hindas Michael P. Taylor umbes 25 m, kuid kuna see arvutus on tehtud isendi põhjal, kes ei olnud arvatavasti täiskasvanud (tema kaarnaluud ei olnud abaluudega ühinenud), võisid brahhiosaurused olla isegi mõnevõrra pikemad. Kaela vertikaalasendis hoides oli tema pea maapinnast arvatavasti 9 meetri kõrgusel, seetõttu on ka oletatud, et ta toitus enamasti vähemalt 5 meetri kõrgusele jäävatest taimeosadest. Brahhiosaurused olid taimtoidulised.

Tema rohmakat keret kandis neli massiivset jalga, kusjuures sauropoodidele ebatavaliselt olid tema esijäsemed tagajäsemetest pikemad.

## Viited

## Kirjandus
	
*Michael P. Taylor. A re-evaluation of ''Brachiosaurus altithorax'' Riggs 1903 (Dinosauria, Sauropoda) and its generic separation from ''Giraffatitan brancai'' (Janensch 1914). – *[[Jounal of Vertebrate Paleontology]]*, 2009, kd 29, nr 3.
Millard Sheets

**Millard Owen Sheets** (24. juuni 1907 Pomona – 31. märts 1989 Gualala) oli Ameerika Ühendriikide maalikunstnik.
Växjö piiskoppide loend

## Katoliku piiskopid
*Sigfrid 1000 (legendaarne)
*Balduinus (1170)
*Stenar (1180)–(1192)
*Johannes Erengislonis (1205)
*Gregorius (1241)
*Forcondus (1257)
*Ascerus (1261)–1287
*Boetius Haetta 1287–1291
*Magnus (1294)–(1319)
*Boetius (1320)–(1343)
*Thomas Johannis 1344–1376
*Henricus Gödechini 1376–1381
*Petrus Johannis Lodehat 1382–1386
*Hemmingius Laurentii (1388)–(1406)
*Eskilus Torstani 1408–1426
*Nicolaus Ragvaldi 1426–1438
*Laurentius Michaelis (1440)–(1465)
*Gudmundus Nicolai 1468–(1474)
*Nicolaus Olavi (1475)–(1492)
*Ingmarus Petri 1494–1530

## Piiskopid pärast reformatsiooni
*Jonas Boetii 1530–1542
*Nicolas Canuti 1553–1576
*Andreas Laurentii Björnram 1576–1583
*Nicolaus Stephani 1583–1595
*Petrus Jonae Angermannus 1595–1630
*Nicolaus Krokius 1632–1646
*Joannes Baazius vanem 1647–1649
*Johannes Laurentii Stalenius 1649–1651
*Zacharias Lundebergius 1651–1667
*Johannes Rudbeckius noorem 1667
*Johannes Baazius noorem 1667–1675
*Jonas Johannis Scarinius 1675–1687
*Canutus Hahn 1687
*Samuel Wiraenius 1688–1703
*Olaus Cavallius 1703–1708
*Zacharias Esberg 1708
*David Lund 1711–1729
*Gustaf Adolf Humble 1730–1741
*Erik Alstrin 1742–1748
*Olof Osander 1749–1787
*Olof Wallquist 1787–1800
*Ludvig Mörner 1800–1823
*Esaias Tegnér 1824–1846
*Christoffer Isak Heurlin 1847–1860
*Henrik Gustaf Hultman 1860–1879
*Johan Andersson 1879–1894
*Nils Johan Olof Herman Lindström 1894–1916
*Ludvig Lindberg 1917–1928
*Edgar Reuterskiöld 1928–1932
*Samuel Stadener 1933–1937
*Yngve Brilioth 1938–1950
*Elis Malmeström 1950–1962
*David Lindquist 1962–1970
*Olof Sundby 1970–1972
*Sven Lindegård 1973–1991
*Jan Arvid Hellström 1991–1994
*Anders Wejryd 1995–2006
*Sven Thidevall 2006-2010
*Jan-Olof Johansson 2010-

## Källor
*Växjö stifts officiella webbplats
Serebrija

**Serebrija** on mitme koha nimi:
***[[Serebrija (Beršadi rajoon)|Serebrija]], küla [[Ukraina]]s [[Vinnõtsja oblast]]is [[Beršadi rajoon]]is
***Serebrija, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mogõliv-Podilskõi rajoonis
***[[Serebrija jõgi]]** Ukrainas Vinnõtsja oblastis
Vassõlivka

**Vassõlivka** on linn Ukrainas Zaporižžja oblastis, Vassõlivka rajooni keskus. Alates 2. märtsist 2022 on linn Venemaa okupatsiooni all.

## Välislingid
Vassõlivka (täpsustus)

**Vassõlivka** on mitme asula nimi:
***[[Vassõlivka]]**, linn Ukrainas Zaporižžja oblastis, Vassõlivka rajooni keskus
***[[Vassõlivka (Illintsi rajoon)|Vassõlivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis
***[[Vassõlivka (Tõvrivi rajoon)|Vassõlivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis
***[[Vassõlivka (Tšetšelnõki rajoon)|Vassõlivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis
Strutõnka

**Strutõnka** on mitme asula nimi:
***[[Strutõnka (Lõpovetsi rajoon)|Strutõnka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis
*...