open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Viktor Hion

**Viktor Hion** VR II/3 (25. aprill 1902 Järvakandi vald – 24. juuli 1969 Tartu) oli eesti arst ja Eesti NSV riigitegelane.

Viktor Hion võttis osa Vabadussõjast Laiarööpmelise Soomusrongi nr 2 koosseisus. Soomusrongil kandis ta nime **Viktor Joon** ja selle nime all on teda 1920. aastal autasustatud ka Vabadusristi II liigi 3. järguga. Sõjakaaslaste mäletamise järgi oli ta vahva ja kartmatu sõdur.

Viktor Hion lõpetas 1920. aastal Tallinna Linna Poeglaste Humanitaargümnaasiumi ja 1925. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. Alates 1927. aastast (Alfred Fleischi ajal) oli Hion Tartu Ülikooli füsioloogia instituudi assistent.

1934. aastal oli Hion üks Tartu Draamateatri Seltsi Teatrikunsti Stuudio asutamise initsiaatoreid ja juhte.

1939 valiti Tartu linnavolinikuks. Politseidirektori otsusega 21. oktoobrist 1939 keelati Hionil viibimine kaitseseisukorra piirkonnas, välja arvatud Paide linn, kuna ta oli avaldanud sihilikku lugupidamatust valitsusvõimude tegevuse kohta ja halvustanud Eesti Vabariigi kehtivat seaduslikku korda. 

5. juulil 1940. aastal nimetati ta Johannes Varese valitsuses sotsiaalministri abiks, ja oli Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu Eesti NSV tervishoiu rahvakomissar alates 25. augustist 1940 ja alates 25. märtsist 1946 Eesti NSV Ministrite Nõukogu tervishoiuminister kuni 6. aprillini 1950. 9. oktoobril 1945 andis ta ministrina välja käskkirja, mida võib pidada Eestis esimeseks onkoloogia arengukavaks. Käskkiri põhines Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu käskkirjal elanikkonna onkoloogilise abi parandamise abinõude kohta. 

V. Hion oli Eesti NSV Ülemnõukogu I ja II koosseisu saadik.

Aastatel 1950–1951 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli Tervishoiu Instituudi direktor ja 1950–1952 Tartu Riikliku Ülikooli hügieenikakateedri juhataja. Aastatel 1955–1965 oli ta Tallinna Epidemioloogia, Mikrobioloogia ja Hügieeni Teadusliku Uurimise Instituudi hügieenisektori juhataja. Ta uuris alkoholi toimet sisenõristusnäärmete ja närvisüsteemi mikrostruktuuridele. Ta on käsitlenud ka sotsiaal- ja koolihügieeni. 

## Artikleid
*"Parandamatute haigete surmamisest ja steriliseerimisest". Tervis 1934;(6):87–90
*"Fašistliku terrori mõju rahva tervishoiusse Eesti NSV-s". Saksa fašistlik okupatsioon Eestis aastail 1941–1944. Tallinn: Poliitiline Kirjandus, 1947:449–463

## Isiklikku
Ajakirjanik Ene Hion oli tema tütar ja matemaatik Jaak Hion oli tema poeg. Tema onu oli Leisi Püha Olga koguduse preester Johannes Hion.

## Viited
Adobe Illustrator

**Adobe Illustrator** on professionaalne vektorgraafika loomiseks ja töötlemiseks mõeldud tarkvara, mille arendajaks on Adobe Inc. See on kujunenud reklaami-, moe- ja trükitööstuse de facto standardiks logode, ikoonide, tüpograafia ja keeruliste illustratsioonide loomisel.

Erinevalt Adobe Photoshopist, mis tegeleb rastergraafikaga (pikslitega), põhineb Illustrator vektorgraafikal ehk matemaatilistel punktidel ja joontel. See võimaldab graafikat lõputult skaleerida ilma kvaliteedi kadumiseta.

## Ajalugu
Adobe Illustratori esimene versioon ilmus 1987. aasta alguses Apple Macintoshile. See oli Adobe esimene tarkvaratoode pärast PostScripti arendamist. Illustratori loomine muutis graafilise disaini maailma, võimaldades disaineritel luua täpseid jooniseid digitaalselt, asendades traditsioonilised vahendid nagu joonlauad ja žiletiterad.

## Põhiomadused
* **Vektorgraafika:** Pildid koosnevad matemaatiliselt määratletud radadest (paths), mitte pikslitest, mis tagab teravuse igas suuruses.
* **Töölaudade süsteem (Artboards):** Võimaldab ühes dokumendis hallata mitut erinevat disainipinda (nt visiitkaardid, plakatid ja veebibännerid koos).
* **Tüpograafia:** Täiustatud tööriistad fontide haldamiseks ja manipuleerimiseks, sealhulgas toetus Variable Fontidele.

## Tehisintellekt ja Adobe Firefly (2023–2026)
Alates 2023. aastast on Illustratorisse integreeritud Adobe Firefly tehisintellekti tehnoloogia, mis on lühendanud drastiliselt aega ideest teostuseni:
* **Text to Vector Graphic:** Võimaldab luua täielikult muudetavaid vektorgraafika objekte ja mustreid lihtsa tekstilise kirjelduse (prompt) abil.
* **Generative Recolor:** Võimaldab muuta terve illustratsiooni värvigammat hetkega, sisestades soovitud meeleolu või teema (nt "soe sügis" või "neoon-öine linn").
* **Retype:** Tööriist, mis tuvastab piltidelt või rastergraafikalt fonte ja võimaldab need asendada muudetava tekstiga.

## Failivormingud
Adobe Illustratori peamine failinime laiend on **[[.ai]]**. Lisaks toetab tarkvara laialdaselt teisi vorminguid:
* **[[PDF]]:** Disainilahenduste jagamiseks ja trükkimiseks.
* **[[SVG]]:** Vektorgraafika veebis kasutamiseks.
* **[[EPS]]:** Vanem standardvorming vektorgraafika edastamiseks erinevate programmide vahel.

## Vaata ka
* Vektorgraafika
* Adobe Creative Cloud
* Inkscape – tasuta avatud lähtekoodiga alternatiiv
* Affinity Designer

## Viited
Susan Petrilli

**Susan Petrilli** (sündinud 3. novembril 1954 Adelaide'is Austraalias) on itaalia semiootik. Ta töötab Bari Ülikoolis. 

## Teoseid
*Petrilli, Susan (toim.) 2003. *Translation Translation*. Amsterdam: Rodopi.
*Petrilli, Susan; Ponzio, Augusto 2005. *Semiotics Unbounded: Interpretive Routes through the Open Network of Signs*. Toronto: University of Toronto Press. 

## Tunnustus
*2008 Thomas A. Sebeok Award
Paolo Fabbri

**Paolo Fabbri** (17. aprill 1939 Rimini, Itaalia – 2. juuni 2020) oli itaalia semiootik. 

Ta oli Veneetsia ülikooli professor. 

Ta esines 2007. aastal Tartus semiootikakonverentsil.
Kristjan Pütsep

**Kristjan Pütsep** (sündinud 11. veebruaril 1987 Tartus) on eesti filmiprodutsent ja muusik ansamblis Ilge Vateva.

Ta lõpetas 2005. aastal Tartus Reiniku gümnaasiumi ning õppis aastatel 2006–2008 Balti Filmi- ja Meediakoolis filmimajandust ja -tootmist. 

## Filmograafia
* 2008 "Sõjamäng" (dokumentaalfilm; produtsent ja helioperaator)
* 2012 "Seenelkäik" (mängufilm; tootmisassistent)
* 2013 "Rist ja viletsus" (dokumentaalfilm; produtsent)
* 2013 "Minut ja lammas" (dokumentaalfilm; produtsent ja helioperaator)
* 2014 "Meedik" (dokumentaalfilm; produtsent)
* 2015 "Äralend" (mängufilm; produtsent)
* 2016 "Räägitakse, et tomatid armastavad rokkmuusikat" (mängufilm; produtsent)
* 2016 "Bodom" (mängufilm; võttekohtade koordinaator)
* 2017 "Sangarid" (mängufilm; võttekohtade koordinaator)
* 2017 "November" (mängufilm; platsi administraator ja eriefektide korraldaja)
* 2017 "Mehetapja/Süütu/Vari" (mängufilm; platsi administraator, tootmisassistent, eriefektide korraldaja)
* 2018 "Võta või jäta" (mängufilm; pürotehnik)
* 2018 "Sirgala südamed" (dokumentaalfilm; produtsent)
* 2018 "Seltsimees laps" (mängufilm; eriefektid)
* 2018 "Põrgu Jaan" (mängufilm; eriefektid)
* 2019 "Tõde ja õigus" (mängufilm; eriefektid)
* 2019 "Jeesus juhatab Sind kiirteele" (mängufilm; peaprodutsent ja järeltöötluse produtsent)
* 2020 "Rain" (mängufilm; produtsent)
* 2021 "Öölapsed" (mängufilm; eriefektid)
* 2021 "Kingitus orbiidilt" (mängufilm; eriefektid)

## Välislingid
* http://www.postimees.ee/291105/esileht/siseuudised/184587.php
* http://www.dcc.ttu.ee/Bands/get.asp?ident=3451
* Kristjan Pütsepa ajaveeb
* Alasti Kino
Nuntsius

**Nuntsius** on paavsti diplomaatiline esindaja riikides, millega Pühal Toolil on ametlikud diplomaatilised suhted. Vastab erakorralise ja täievolilise suursaadiku ametiastmele.

Teatud riikides on paavsti nuntsius automaatselt diplomaatilise korpuse vanem.
Jasselda

**Jasselda** on jõgi Valgevenes, Prõpjatsi vasakpoolne lisajõgi.

Jõgi saab alguse Belovežje ürgmetsa soost, voolab valdavalt kagu ja ida suunas läbi Polesje ning suubub vasakult Prõpjatsi jõkke.

Jõe pikkus on 242 km, valgla pindala 5430 km².

## Viited

## Välislingid
*
Tsenturiaatsed komiitsid

**Tsenturiaatsed komiitsid** olidVana-Rooma rahvakoosolek. Asutati Servius Tulliuse poolt. 

Valijad hääletasid tsenturiaatsetel komiitsidel sadakondade kaupa. Sadakonnad ei sisaldanud kõik sadat valijat ega olnud ka omavahel suuruselt võrdsed. Ratsanikke oli 18 sadakonda. Ülejäänud valijad olid jaotatud varandusliku seisundi järgi. Esimese klassi kõige jõukamad jalamehed moodustasid 80 sadakonda, järgnesid klassid teisest viiendani, kokku 94 sadakonda. Proletaarlased moodustasid ühe sadakonna, kokku oli sadakondi 193. Peale varanduse olid sadakonnad jaotatud igas klassis vanuse järgi, pooled sadakonnad koosnesid juunioridest, vanuses 17 kuni 45, pooled aga seenioridest, vanuses 46 ja enam.
QuarkXPress

**QuarkXPress** on küljendustarkvara, mille esimene versioon avalikustati 1987. aastal Quarki poolt, kes ka tänapäeval tegeleb selle tarkvara arendamise ja levitamisega. 

QuarkXPress oli 1990. aastatel *[[de facto]]* standard reklaami- ja trükitööstuses. Hiljem kaotas see oma koha Adobe InDesignile ja on muutunud sekundaarseks nišitooteks.

Failitüübid on QXD, QXL, QXP, QXT.

## Vaata ka
*rastergraafika
*pilditöötlustarkvara
*vektorgraafika
*vektorgraafikatarkvara
Adobe InDesign

**Adobe InDesign** on ettevõtte Adobe Inc. tasuline küljendustarkvara, mis anti välja 1999. aastal. Adobe InDesign on reklaami- ja trükitööstuses üks tuntumaid küljendustarkvarasid, millega kujundatakse ja valmistatakse trükiks ette näiteks plakateid, flaiereid, brošüüre, ajakirju, ajalehti, esitlusi, raamatuid ja e-raamatuid. 

InDesign on Adobe PageMakeri järglane, mille Adobe omandas, ostes 1994. aasta lõpus Aldus Corporationi. (Freehand, Alduse konkurent Adobe Illustratorile, sai litsentsi Fontographeri tootjalt Altsysilt.)

Adobe InDesigni failinimelaiend on INDD.

## Vaata ka
*rastergraafika
*pilditöötlustarkvara
*vektorgraafika
*vektorgraafikatarkvara
Madagaskari hoovus

**Madagaskari hoovus** on hoovus India ookeanis. Algab Lõunapassaathoovusest, voolab piki Madagaskari idakallast lõunasse. Ühinedes Mosambiigi hoovusega moodustab Nõelaneeme hoovuse.
.sd

**.sd** on Sudaani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

## Välislingid
*Domeeni registreerimine
.im

**.im** on Mani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

2006. aastal avati domeen registreerimistele kõikjalt maailmast. Domeen on populaarne ettevõtete seas, kes tegelevad kiirsuhtluse teenuste pakkumisega (inglise keeles **''i**nstant **m**essaging'').
Vivien Wood

**Vivien Wood** (**Vivienne Wood**) on komöödianäitleja. 

## Filmirollid
*The Happiest Days of Your Life (1950; pr Ibberton)
*The Belles of St. Trinian's (1954; prl Anderson; Vivienne Woodi nime all)
*The Green Man (1956; triojuht)

## Välislingid
*Sissekanne IMDb-s
Ruila–Laitse tee

**Ruila–Laitse tee** (registrinumbriga 11161) on 5,8 km pikkune kõrvalmaantee Saue vallas. 

Tee saab alguse Ääsmäe–Kernu tee kuuendal kilomeetril Muusika ja Ruila küla piiril. Tee kulgeb läbi Muusika, Ruila ja Laitse küla ning lõpeb Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee kümnendal kilomeetril Laitse külas, olles selle kaheksandal kilomeetril juba korra läbinud. 

Tee ületab ühe silla (Ruila sild üle Vasalemma jõe tee teisel kilomeetril) ja 2 truupi. Teele jääb kolm bussipeatust: Ruila kool, Ruila tee ja Laitse tee.

Teega ristub neljandal kilomeetril Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee, viiendal kilomeetril Munalaskme–Laitse tee.

Tee on mustkattega. Tee klassi kohta andmed puuduvad. Kuni Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maanteeni on liiklussagedus teel kuni 200 autot ööpäevas, edasi andmed puuduvad. Kiiruspiirangud on Ruila südames (50 ja 70 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.

## Viited
Ääsmäe–Kernu tee

**Ääsmäe–Kernu tee** (registrinumbriga 11406) on kõrvalmaantee Saue vallas. Tee pikkus on 10,1 km. 

Tee saab alguse Ääsmäe liiklussõlmes Ääsmäe külas (Saue vald) ning kulgeb läbi Ääsmäe, Tagametsa, Pällu, Muusika, Ruila, Allika, Metsanurga ja Kohatu küla. Tee lõpeb Tallinna–Pärnu–Ikla maantee 37. kilomeetril Kohatu külas (Saue vald). 

Tee ületab ühe silla (Kernu sild üle Vasalemma jõe tee kümnendal kilomeetril) ja kolme truupi. Teele jääb kolm bussipeatust: Muusika, Kääbaste ja Alliku. Muusika külas Kääbaste peatuse lähedal on loodus- ja arheoloogilise kaitse all olev Ukukivi, mis on Eesti suurim ohvrikivi (5,7 m kõrge ja ümbermõõduga ligi 38 m).

Teega ristub esimesel kilomeetril Ääsmäe traktori tee, kuuendal kilomeetril Ruila–Laitse tee.

Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Kiiruspiirang on 60 km/h. Teevalgustus puudub.
PSD

**PSD** on mitme tähendusega lühend.
* .psd **PSD** ehk **''P**hoto**S**hop **D**ocument* on levinud [[pilditöötlustarkvara]] [[Adobe Photoshop]] loodud [[fail]]i algupärane [[faililaiend]].

Inglise keeles on PSD ka:
* *portable/personal storage device* - portatiivne kõvaketas
* *programmable system device* ehk 'programmeeritav süsteemiseade', vt [[Flash-ROM]] ja [[muutmälu]] (RAM)
* *Program structure diagram'' - programmi struktuuridiagramm ehk Nassi–Shneidermani diagramm
Progeeria

**Progeeria** (**Hutchinsoni-Gilfordi sündroom**) on haigus, mis põhjustab raugastumist lapsepõlves. See on raske harvikhaigus. Lapsed näevad välja nagu raugad, juuksed hõrenevad, nahk kortsub, esineb kiilaspäisust, nägu kõhnub ja pungis silmad tungivad esile. 

Haigestunud lapsed vananevad 6–8 korda kiiremini kui tavalised inimesed. Kui kaheksakuuselt tundub laps veel terve, siis kolmeaastasel on haigus juba välja kujunenud. Nad surevad tavaliselt südameinfarkti või ajurabandusse.

## Statistika
Euroopas on ligikaudu 22 ja kogu maailmas 142 registreeritud progeeriahaiget last. Sellise lapse keskmine eluiga on 13 aastat. Haigestumise võimalus on 1:8 000 000. Haigus tekib tavaliselt embrüonaalse arengu varastel staadiumitel ning ei pärandata vanemalt lapsele.

## Diagnoos
Rasvakiht puudub. Haigust diagnoosida aitab rangluu ja käelaba röntgenuuring. Haiguse põhjus on geneetiline mutatsioon. Prantsusmaa ja Itaalia teadlased avastasid, et organism ei saa rakutuuma tasemel normaalseks talitluseks vajalikku proteiini.

## Kuulsaid progeeriahaigeid
* Hayley: The Child Who Is Older Than Her Grandmother

## Viited

## Välislingid
*Videod
.pe

**.pe** on Peruu Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.

2022. aasta aprilli seisuga on tippdomeeni ja selle alamdomeenide alla registreeritud üle 140 000 veebisaidi.

## Viited
.um

**.um** oli Ühendriikide hajasaarte Interneti tippdomeen. Domeen eksisteeris aastatel 1997–2008. 

2007. aastal teatas ICANN (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers), et .um domeeni registreerimine on lõpetatud, kuna domeeni ei kasutatud enam ja selle eelmine haldaja tahtis kohustusest lahti saada. Varem sai .um domeeni omada 1230 dollari eest aastas (1200 $ – iga-aastane domeeni haldamine, 30 $ – iga-aastane registreerimismaks), kuid siis anti registreerimislehel – *www.nic.um* – teada, et uusi domeene registreerida ei ole võimalik.

2008. aasta 20. aprillil eemaldati .um "root zone'st" ja sellest ajast alates ei ole võimalik minna lehtedele nagu *www.hotel.um* või *www.co.um*. Ei ole teada kas tippdomeeni haldaja (University of Southern California Information Sciences Institute), kes palus ka domeeni eemaldamist root zone'st, maksab nende aadresside omanikele tagasi.

Tippdomeen .um oli peamiselt mõeldud eksperimentaalseks kasutamiseks.
Frauenchiemsee

**Frauenchiemsee** ehk **Fraueninsel** on suuruselt teine kolmest Chiemsee järve saarest. 

Chiemsee on Baierimaa suurim järv. Järvel on kolm saart: Herrenchiemsee, Frauenchiemsee ja Krautinsel. Kolm saart moodustavad kokku Baierimaa väikseima valla – Chiemsee valla, mis kuulub Rosenheimi maakonda Ülem-Baieris (Oberbayern). 

Frauenchiemsee saare pindala on 15,5 ha. See on autovaba saar, millel elab umbes 150 alalist elanikku. Frauenchiemsee uhkuseks on Frauenchiemsee ehk Frauenwörthi klooster. Kloostri rajas Baieri kuningas Tassilo III 782. aastal. Klooster on tegev ka tänapäeval.

Saarel on Alfred Jodli kenotaaf.
Legasteenia

**Legasteenia** on aju orgaaniline iseärasus, mille puhul laps ei suuda lugema või õigesti kirjutama õppida. Esimesed märgid ilmnevad juba enne kooli, just enne lugemisoskuse omandamist. Need lapsed pole võimelised tähti ega silpe kokku panema ega ka sõnu silpideks tegema. Igasugune häire pole veel legasteenia. Kui laps kirjutab S või P tagurpidi, tuleb spetsialistidega välja selgitada põhjused, miks ta nii teeb. Paljudel juhtudel on tegemist päris tavalise lapsega ja kõik möödub kenasti.

## Statistika
Kaua peeti seda lapse käitumishäireks ja ei osatud midagi peale hakata peale tõrelemise. 10% lastest pole võimelised lugema ja õigesti kirjutama õppima. Pideva depressiooni all kannatav laps võib sattuda raskesse seisundisse, kaasõpilaste pilkamis- ja  naeruobjektiks.

## Avastamine
Legasteenia tarvis on spetsiaalsed testid, mida kasutavad diagnoosimisel spetsialistid koos vanemate või õpetajatega. Lai valik õppeprogramme Saksamaal puudutab just igapäevase elu materjale, kuidas toime tulla ühes või teises olukorras, eriti lugemise osas.

## Ravi
Spetsiaalsed programmid annavad tulemusi 2–4 aasta jooksul. Raviga tuleb olla järjekindel ja läheneda lapsele individuaalselt.
.dk

**.dk** on Taani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1987. aastast.

2021. aasta seisuga oli domeenile registreeritud üle 1,3 miljoni saidi.

## Välislingid
*Domeeni registreerimise sait
Jordaania dinaar

**Jordaania dinaar** (araabia keeles دينار أردني) on Jordaania rahaühik. Selle valuutakood on **JOD**. 

Dinaar jaguneb 10 dirhemiks ja 100 piastriks või *qirsh*iks. Käibel on 1-, 5-, 10-, 20- ja 50-dinaarised paberrahad ning 0,5- ja 1-*qirsh*ised, 2,5-, 5-, 10-piastrised ning 0,25-, 0,5 ja 1-dinaarised mündid.
India ruupia

**India ruupia** (hindi keeles रुपया) on India rahaühik. India ruupia valuutakood on **INR**.

## Pangatähed

Kõikidel India pangatähtede esiküljel on Mahatma Gandhi portree, tagakülgedel on erinevad motiivid

*1000 ruupiat
*500 ruupiat
*100 ruupiat
*50 ruupiat
*20 ruupiat
*10 ruupiat
*5 ruupiat

## Mündid

*5 ruupiat
*2 ruupiat
*1 ruupia
*50 paiset

## Välislingid
*Ruupia galerii inglise keeles
Assiuti kubernerkond

**Assiuti kubernerkond** (araabia keeles محافظة أسيوط) on 1. järgu haldusüksus Egiptuses.

## Viited
Sonaat

**Sonaat** on instrumentaalmuusika žanr. Sonaat on soolopillile (saatega või ilma) kirjutatud sonaaditsükkel.

Sonaadil on tavaliselt kolm osa:
#osa on sonaadivormis ja kiires tempos
#osa on aeglases tempos, tihti variatsioonivormis
#osa on kiire, tavaliselt rondovormis

Sonaate nimetatakse soolopilli järgi:

*klaverisonaat
*viiulisonaat
*tšellosonaat
*flöödisonaat
*klarnetisonaat
*kitarrisonaat
*...

## Sonaadi ajalugu
16. sajandi lõpus (hilisrenessansi perioodil) tähistati Itaalias sõnaga *sonata* (itaalia keeles *sonare* 'kõlama') lihtsalt intrumentaalpala. Sellel ei olnud mingit kindlat vormi ja see sarnanes teise tolleaegse instrumentaalžanri, kantsooniga.

Barokiajastul nimetati sonaadiks teost ansamblile. Algul koosnes mitmest erineva karakteriga lõigust, hiljem mitmest iseseisvast osast. 17. sajandi lõpuks kujunes välja kaks sonaaditüüpi: kirikusonaat ja kammersonaat. Kirikusonaat oli neljaosaline (osade tempod aeglane-kiire-aeglane-kiire), kammersonaat koosnes sissejuhatusest ja kahest kuni neljast tantsulise iseloomuga osast. Kammersonaat sarnaneb tantsusüidiga. Klassikalised näited mõlemast sonaaditüübist lõi Arcangelo Corelli.
Afganistani vapp

**Afganistani vapp** on Afganistani riigivapp.

Pärast Talibani võimule naasmist augustis 2021 taastati riigivapina aastatel 1996–2021 kasutusel olnud vapp.

2021. aastal aset leidnud Talibani võimu taastamisele eelnenud ajal kasutatud vapp oli kasutusel 2002. aastast (2004 tehti väikesed muudatused). 

Afganistani Islamivabariigi vapil (oli kasutusel aastatel 2002–2021) on kujutatud stiliseeritud mošeed mihrabi (palveorva) ja minbariga (kantsliga). Kummalgi küljel on vardas Afganistani värvides lipp. Vapi ümber on nisupeadest pärg. All on lint, millele on kirjutatud "Afganistan". Üleval, kus viljapead kokku saavad, on araabia keeles kirjutatud šahada (usutunnistus): "Ei ole jumalat peale Jumala ja Muḩammad on Jumala saadik." Mošee kupli kohal on kiri: "Allāhu akbar" ("Jumal on suur"). Mošee all on hidžra aastaarv 1298 (Gregoriuse kalendri aasta 1919), mis tähistab Suurbritannia alt iseseisvumise aastat.
Nikita Mihhalkov

**Nikita Sergejevitš Mihhalkov** (vene keeles *Никита Сeргеевич Михалков*; sündinud 21. oktoobril 1945 Moskvas) on vene filmilavastaja, -näitleja, -stsenarist, -produtsent ja ühiskonnategelane. 

Tema lavastatud film "Päikesest rammestunud" on saanud parima võõrkeelse filmi Oscari. 

Nikita Mihhalkov on aastast 1998 Venemaa Kinematografistide Liidu esimees ning aastast 1993 Venemaa Kultuurifondi president.

2008. aastal külastas ta Serbiat, et toetada Tomislav Nikolićit Serbia presidendivalimistel. Nikolićit peeti äärmusrahvuslikuks kandidaadiks. Mihhalkov osales õigeusu noorteorganisatsiooni Nomokanon koosolekul. Seda organisatsiooni on seostatud serblaste poolt 1992.–1999. aasta Jugoslaavia sõdades toime pandud sõjakuritegude eitamisega. Organisatsioonile peetud kõnes rääkis Mihhalkov "sõjast õigeusu vastu", nimetades õigeusku kristlust "peamiseks jõuks, mis on kultuurilise ja intellektuaalse McDonald’si vastane". Ajakirjaniku küsimusele: "Kumb on parem, McDonald’s või stalinism?" vastas Mihhalkov: "See sõltub inimesest." Mihhalkov on nimetanud ennast monarhistiks.

## Tunnustus
*2007 – valiti Venemaa Kunstide Akadeemia auliikmeks 
*2020 – Venemaa Föderatsiooni töökangelane

## Lavastatud filme

## Isiklikku
Nikita Mihhalkovi aadlisoost isa Sergei Mihhalkov oli lastekirjanik, Nõukogude Liidu ja Venemaa hümni sõnade autor. Ema Natalja Kontšalovskaja oli maalikunstnik Pjotr Kontšalovski tütar ja Vassili Surikovi lapselaps. Nikita Mihhalkovi vend Andrei Kontšalovski on samuti tuntud filmirežissöör.

Nikita Mihhalkov on teist korda abielus. Abielust näitleja Anastassija Vertinskajaga on tal poeg Semjon. Abielust Tatjana Mihhalkovaga on tal kolm last. Tütar Anna on filminäitleja ja -produtsent, poeg Artjom on filminäitleja, -režissöör ja telesaatejuht, noorim tütar Nadežda on filminäitleja ja -produtsent.

## Välislingid

* Михалков, Никита Lentapedias
*Nikita Mihhalkov – Vene filmikunsti suur erak, SL Õhtuleht 21. oktoober 2005
*Andres Laasik. Mihhalkov rammestab teist korda päikesega. Eesti Päevaleht. 26. aprill 2010
Tabasco kaste

**Tabasco kaste** on vürtsikas kaste, mis on nime saanud Mehhiko osariigi järgi. Esialgu valmistati kastet vaid ''tabasco'' piprast, äädikast ja soolast. Praegu toodetakse sama kaubamärgi all mitmesuguseid erinevaid kastmeid.
Tabasco osariik

**Tabasco osariik** on osariik Mehhiko idaosas Guatemala ja Mehhiko lahe osa Campeche lahe vahel. Kirdesse jääb Yucatáni poolsaar. Suurem osa Tabascost paikneb Mehhiko lahe äärsel rannikumadalikul.

Osariigi pindala on 24 731 km².

Rahvaarv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2 238 603. 2000. aasta rahvaloenduse järgi oli rahvaarv 1 891 829.

## Loodus
Maastik on troopiline soo.

Kliima on soe ja niiske. Piirkond on sademeterohke; 2007. aasta sügisel jäi paduvihmadest tingitud üleujutuses vee alla umbes 70–80% osariigi alast.

## Haldus
Pealinn on Villahermosa.

Tabasco osariik on jagatud 17 vallaks.

## Majandus
Kasvatatakse kakaopuud, banaani, kookospalmi ja suhkruroogu.

Tabasco tähtsaim majandusharu on naftatööstus. Toodetakse suures koguses naftat ja maagaasi ning töödeldakse naftat. Pärast nafta- ja gaasivarude avastamist 1960. aastatel on Tabasco üks Mehhiko tähtsamaid naftaosariike.

Osariiki külastavad ka turistid.

## Ajalugu
3000 aastat tagasi oli piirkond olmeekide keskus.

Tabasco osariik loodi 1824. aastal.

## Vaatamisväärsused
Osariigi tuntumad turismiobjektid on olmeekide ja maiade asustuse varemed La Ventas ja Comalcalcos.

## Vaata ka
* Tabasco osariigi lipp

## Viited

## Välislingid
* Tabasco osariigi koduleht
Yucatáni osariik

**Yucatáni osariik**, ametlikult **Yucatáni vaba ja suveräänne osariik** (*Estado Libre y Soberano de Yucatán*), on osariik Mehhiko idaosas, Yucatáni poolsaarel Atlandi ookeani rannikul. Yucatáni osariik on jagatud 106 vallaks.

Yucatán paikneb Yucatáni poolsaare põhjaosas, piirnedes edelas Campechega, kagus Quintana Rooga ja põhjas Mehhiko lahega.

Enne hispaanlaste vallutust oli see piirkond maiade tsivilisatsiooni üks tähtsamaid keskusi. Just sinna rajasid maiad oma kuulsaimad linnad, nagu Chichén Itzá, Izamal, Mayapán, Ek' Balam ja T'ho (praegune Mérida), kus õitses keerukas arhitektuur, astronoomia ja kirjakeel.

Pärast hispaanlaste järkjärgulist vallutust 16. ja 17. sajandil kujunes kogu poolsaarest Yucatáni kindralkaptenkond, mis oli Hispaania koloniaalvõimu all. Mehhiko iseseisvumise järel 1821. aastal kuulutas Yucatáni kuberner samuti piirkonna sõltumatuks ning see liitus esialgu Esimese Mehhiko Keisririigiga. 1823. aastal keisririik lagunes ning moodustati Yucatáni Vabariik, mis sama aasta detsembris ühines vabatahtlikult föderaalse Mehhiko vabariigiga. Pinged föderaalse valitsuse ja kohalike võimude vahel viisid selleni, et 1841. aastal kuulutas Yucatán end taas iseseisvaks, moodustades teise Yucatáni Vabariigi. Lõpuks liitus piirkond 1848. aastal uuesti Mehhikoga.

1858. aastal loodi Yucatáni osariigist eraldatud alast Campeche osariik. 1902. aastal Porfirio Díazi valitsusajal loodi Yucatánist eraldatud alast föderaalne territoorium, millest hiljem kujunes Quintana Roo osariik.

## Ajalugu

Yucatáni osariik on loodud 1824. aastal. Osariigis asuvad ühed kuulsamad maajade linnavaremed Chichén Itzá ja Uxmal.

## Haldusjaotus

Yucatáni osariik on jagatud 106 kohaliku omavalitsuse üksuseks.

## Vaata ka
* Yucatáni väin

## Viited

## Välislingid

* Yucatáni osariigi koduleht
Bassklarnet

**Bassklarnet** on klarnetite perekonda kuuluv puupuhkpill. 

Bassklarnet on tavaliselt B♭-häälestusega pill. See tähendab, et bassklarnet on transponeeriv instrument, kus noodikirjas märgitu kõlab suur sekund madalamalt: C asemel kõlab b♭. On olemas ka C- (kõlab puhas oktav kirjutatust madalamalt) ja A- (kõlab puhas oktav + väike terts kirjutatust madalamalt) bassklarneteid. Need on väga harva kasutatavad mudelid.

## Tuntud bassklarnetiste
*Eric Dolphy
*Willem Breuker
*Benny Maupin
*Gunter Hampel
*Wollie Kaiser
*Gianluigi Troves
*John Surman
*Louis Sclavis
*Michel Pilz
*Michel Portal
*Meelis Vind

## Välislingid
*World Bass Clarinet Foundation
*Foto Bassklarnetite Koorist Maailma bassklarnetistide kokkutulekult (World Bass Clarinet Convention) 2005. aastal
*The clarinet family
*Edmund Welles
*Rocco Parisi
*Sqwonk
*Harry Sparnaay Intervjuu Marco Mazziniga (hispaania keeles)
*Renate Rusche-Staudinger
Helipilt

**Helipilt** ehk **kõlapilt**, argikeeles ka **saund** (ingliskeelsest sõnast *sound*), on helile, pillile, helisalvestisele või ansamblile iseloomulik kõla.
Korvpall 2008. aasta suveolümpiamängudel

**Korvpall [[2008. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 9.–24. augustini Wukesongi Kultuuri- ja Spordikeskuses Pekingis Hiinas.

## Alad
Olümpiamängude korvpalliturniiril jagati välja kaks komplekti medaleid:
*Mehed (osales 12 võistkonda)
*Naised (osales 12 võistkonda)

## Kvalifitseerunud riigid
### Mehed

### Naised

## Tulemused
### Mehed
Eelmiste 2004. aasta Ateena olümpiamängude kolm paremat meeskonda olid:
* **Olümpiavõitja**: Argentina
* Hõbemedal: Itaalia
* Pronksmedal: USA

#### Alagrupimängud
##### A-alagrupp

##### B-alagrupp











Hiina ja Hispaania mäng lõppes normaalajal viigiga 72:72. Lisaajal sai võidu Hispaania 85:75.


#### Veerandfinaal

#### Poolfinaal

#### Pronksimäng

#### Finaal

#### Lõplik järjestus
* **Olümpiavõitja** **[[USA]]**
* Hõbemedal Hispaania
* Pronksmedal Argentina
*4. koht Leedu
*5. koht Kreeka
*6. koht Horvaatia
*7. koht Austraalia
*8. koht Hiina
*9. koht Venemaa
*10. koht Saksamaa
*11. koht Iraan
*12. koht Angola
*Ametlikud tulemused

### Naised
Eelmiste 2004. aasta Ateena olümpiamängude kolm paremat naiskonda olid:
* **Olümpiavõitja**: USA
* Hõbemedal: Austraalia
* Pronksmedal: Venemaa

#### Alagrupimängud
##### A-alagrupp






Brasiilia ja Lõuna-Korea mängus jäi normaalajal tulemus viiki 55:55. Lisaajal võitis Lõuna-Korea 68:62.


##### B-alagrupp

#### Veerandfinaal

#### Poolfinaal

#### Pronksimäng

#### Finaal

#### Lõplik järjestus
* **Olümpiavõitja** **[[USA]]**
* Hõbemedal Austraalia
* Pronksmedal Venemaa
*4. koht Hiina
*5. koht Hispaania
*6. koht Valgevene
*7. koht Tšehhi
*8. koht Lõuna-Korea
*9. koht Läti
*10. koht Uus-Meremaa
*11. koht Brasiilia
*12. koht Mali
*Ametlikud tulemused

## Medalid

## Välislingid
*Peking 2008 koduleht
Ulama

**Ulama** ehk **ulema** (araabia keeles علماء *‘ulamā' *; mitmus sõnast عالِم *‘ālim' *, 'õpetlane') on islami seadusetundjate või õpetlaste kogu islamimaades.

Teises tähenduses on ulama islamiteadlane, kes kuulub seadusetundjate või õpetlaste kogusse. Ulamad tegutsevad juriidiliste nõuandjatena, kohtunikena jne, jagunedes imaamideks, muftideks ja kaadideks.
Meelis Vind

**Meelis Vind** (sündinud 27. detsembril 1964) on eesti helilooja, klarnetimängija.

Meelis Vind õppis aastatel 1974–1979 Kiviõlis lastemuusikakoolis, pärast seda Tallinna Muusikakeskkoolis klarnetit. Aastatel 1983–1987 õppis ta klarnetit Peterburi konservatooriumis ja seejärel Tallinna Konservatooriumis, mille lõpetas 1992. aastal, kuid juba viis aastat enne seda hakkas tööle Eesti Riiklikus Sümfooniaorkestris, kus töötab siiani.

Musitseerimist alustas ta koolipõlves diksiländorkestris. Alates 1996. aastast on ta esinenud nüüdismuusikale spetsialiseerunud NYYD Ensemble'iga ja aastast 2004 Ansambel U: ridades. Mängib Estonian Dream Big Bandis. Ta mängib peamiselt klassikalist muusikat, džässi, *[[Jazz fusion|fusion]]*´i ja *[[Free jazz|freejazz]]*´i.

Meelis Vind on teinud projekte koos Raivo Tafenau ja Lippajatega.

Meelis Vindi enda bändil Vind Project ilmus 2006. aasta aprillis plaat "Twilight Patterns".

## Tunnustus

* 2012 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (suurepärane heliplaat „VindPower“  ja aktiivne kontserttegevus)

## Viited

## Välislingid
* Meelis Vind muusika infokeskuse kodulehel
Ahto Abner

**Ahto Abner** (sündinud 29. juulil 1979) on eesti trummar.

Ta on alates aastast 2015 TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia rütmimuusika eriala juht.

Õppis Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia džässmuusika osakonnas löökpille. Kaasa teinud ja tegev mitmetes pop- ja džässprojektides: Kadri Voorand Quartet, MiaMee,  Helin-Mari Arder, Oleg Pissarenko Band, Sofia Rubina, Ewert Sundja, Dave Benton, Slobodan River, Eda-Ines Etti, Siiri Sisask, Tallinna Gospelkoor, Conforte, Ajavares ja Lippajad.

On käinud kontserditurneedel Norras, Islandil, Soomes, Rumeenias, Lätis ja Venemaal.

Töötas muu hulgas stuudiomuusiku ja Gustav Adolfi Muusikakooli õpetajana.

Valminud on pea 90 helikandjat, mõned välja andnud produtsendina. 

On ühenduse Muutus liige.  

## Viited
Margo Pajula

**Margo Pajula** on eesti trummar. Mänginud ansamblites Zahir, Lippajad, Phlox, Rumor is News, Beggar's Farm, Kwing-Kungks ja Fuzzolini.
Eno Kollom

**Eno Kollom** (sündinud 12. septembril 1976) on eesti trummar. 

Ta on õppinud pop-džässmuusika erialal Helsingi Pop- ja džässmuusika Konservatooriumis ja Eesti Muusikaakadeemia džässiosakonnas.

Tal on haridusteaduste magistrikraad.
 
Mänginud koos selliste muusikutega nagu Raul Sööt, Jürmo Eespere, Mihkel Mälgand, Kadri Voorand, Ivi Rausi.

Mängib ansamblites Kriminaalne Elevant, Lippajad, samuti Tallinna politseiorkestris, Eesti Muusikaakadeemia Bigbändis, Estonian Dream Big Bandis.

## Viited

## Välislingid
* "Valguse kontserdid"
Madis Zilmer

**Madis Zilmer** (sündinud 19. detsembril 1979) on eesti trummar. Mänginud ansamblites Lippajad, Phlox, BF, Chupacabra, Lolita, Gerli Padar & The Moon, Marten Kuningas, Def Räädu. Soololooming: www.soundcloud.com/madis-zilmer

## Viited
Tanel Paliale

**Tanel Paliale** (sündinud 17. aprillil 1974) on eesti klahvpillimängija ja tõlkija.

Paliale on õppinud lastemuusikakoolis klaverit ja Eesti Muusikaakadeemias elektronmuusika erialal. Ta mängib ansamblites Kismabande, Galaktlan Grupp, Mirabilia ja Lippajad.

Ta on inglise keelest tõlkinud näiteks Bob Brunningi ja Ken Wilson-Maxi muusikateemalisi raamatuid.

## Välislingid
* MySpace'i konto
*
Rivo Laasi

**Rivo Laasi** (sündinud 1. mail 1963) on eesti helilooja ja multiinstrumentalist (bassimängija, klahvpillimängija, flöödimängija). 

Laasi on *[[free jazz]]*i ansambli Tunnetusüksus üks juhtfiguure. Ta on kirjutanud muusikat teatrilavastustele, mängib lisaks ansamblile Tunnetusüksus ka ansamblis Lippajad.
Louis-Philippe

**Louis-Philippe'i** nime all on tuntud mitu inimest:
***[[Louis-Philippe I (Orléans)|Louis-Philippe I]]** oli Orléansi hertsog
***[[Louis-Philippe II]]** ehk **Philippe Egalité** oli Orléansi hertsog
***Louis-Philippe III** oli Orléansi hertsog, hiljem Louis-Philippe I nime all Prantsusmaa kuningas
Litoraal

**Litoraal** ehk **litoraalivöönd** on ookeanide, merede, järvede jt veekogude bentaali ökoloogiline sügavusvöönd, mis üldiselt hõlmab ranniku- (kalda-)piirkonna, kus kasvab fütobentos ehk põhjataimestik. 

## Maailmamere litoraal
Maailmameres eristatakse tavaliselt kolme litoraali sügavusvööndit:
*supralitoraal ehk pritsmete vöönd
*eulitoraal ehk loodete vöönd ehk litoraal *[[sensu stricto]]* 
*sublitoraal (vöönd mõõnavee alampiirist kuni fütobentose esinemise lõppemiseni (tavaliselt meredes umbes 200 m sügavusel, enamasti ühtib šelfiga))

Mõnedes meredes (nt Läänemeri), kus loodete mõju on nõrk, eulitoraal puudub. Selliste veekogude veetaseme kõikumise vööndit nimetatakse pseudolitoraaliks. 

## Seisuveekogude litoraal
Järvede puhul loetakse litoraali sügavusvööndite hulka eulitoraali ja sublitoraali. 

**Kitsamas tähenduses** mõistetakse järve litoraali all suurtaimestikuga kaetud järve põhja ja kuni 1 m sügavamat ala, kus suurtaimi ei esine.

Jõgede kaldapiirkonda nimetatakse ripaaliks.


Pilt:Esporões arenosos.png|
Pilt:Primary zones of a lake.png|
Pilt:Littoral Zones.jpg|


## Vaata ka
*Sublitoraal
*Geolitoraal
*Hüdrolitoraal
*Pseudolitoraal
*Rannavöönd
Supralitoraal

**Supralitoraal** ehk **prits(m)ete vöönd** on maailmamere bentaali ökoloogiline sügavusvöönd, litoraali üks kolmest põhivööndist (teised on eulitoraal ja sublitoraal). 

Supralitoraal on vöönd, mis ulatub tõusuvee kõrgeimast piirist kuni pritsmete ülempiirini. 

## Vaata ka
*Eulitoraal
*Sublitoraal
T-34/85

**T-34/85** on Nõukogude Liidus toodetud keskmine tank, mida aastatel 1943–1947 koos komandöri- ja leegiheitjatankidega (ОТ-34-85) ehitati kokku umbes 25 900 masinat. 

Tank T-35/85 anti tootmisse 1943–1944 aasta talvel ning see oli relvastatud 85 mm suurtükiga. Masinale paigaldatud valatud torn oli esialgselt välja töötatud tankile KV-85. Torn mahutas kolm meest, nii, et komandör sai tegeleda temale ette antud funktsioonidega ja juhtida meeskonna tegevust. Tanki korpus ja veermik jäid praktiliselt samaks mis tankil T-34/76 ning laiad roomikud lubasid masinal sõita missugusel maastikul tahes (lumes, mudas jne).

## Vaata ka
*T-34
Sublitoraal

**Sublitoraal** on maailmamere bentaali ökoloogiline sügavusvöönd, litoraali üks kolmest põhiosast (teised on supralitoraal ja eulitoraal).

Sublitoraal algab vahetult pärast eulitoraali lõppemist ehk mõõnavee alampiirist kuni umbes 200 m sügavusele, ühtudes enamasti ka šelfi lõppemisega.  

## Vaata ka
*Supralitoraal
*Eulitoraal

## Viited
Kevin McNally

**Kevin Robert McNally** (sündinud 27. aprillil 1956 Bristolis) on Briti näitleja. 

Ta mängis filmides "Kariibi mere piraadid: Musta pärli needus" ja "Kariibi mere piraadid: Maailma lõpus" Joshamee Gibbsi.

## Osaline filmograafia

## Välislingid

*
.td

**.td** on Tšaadi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

## Välislingid
*Domeeni registreerimine
.ws

**.ws** on Samoa Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Domeen on tulnud nimest Western Samoa (Lääne-Samoa), mis oli riigi ametlik nimi 1970. aastatel, kui kahetähelisi tippdomeene riikidele määrati.

Domeeni tegelik kasutus Samoas on vähene, rohkem kasutatakse seda globaalselt, ws tähistab siis sõnu *web site* vms.
Eulitoraal

**Eulitoraal** ehk **loodetevöönd** (ka litoraal kitsamas mõttes) on maailmamere bentaali ökoloogiline sügavusvöönd, litoraali üks kolmest põhiosast (teised on supralitoraal ja sublitoraal). 

Eulitoraal on loodete vahelmine ala (vöönd), ehk tõusuvee ülempiirist kuni madalvee alampiirini. 

Mõnedes meredes, näiteks Läänemeres, kus loodete mõju on väike, eulitoraal puudub ja veetaseme kõikumise ala nimetatakse pseudolitoraaliks.

Järvede puhul peetakse **eulitoraali** all silmas veetaseme kõikumise vööndit. 

## Vaata ka
*Supralitoraal
*Sublitoraal
Johannes Poinsot

**Johannes Poinsot** (ladina keeles **Joannes a Sancto Thoma**, **Ioannes a Sancto Thoma**, **Joannes de sancto Thoma**, ka **Juan de S. Thomas**; portugali keeles **João Poinsot**; inglise keeles **John Poinsot**, **John of St. Thomas**) (9. juuni 1589, Lissabon –  17. juuni 1644, Fraga, Hispaania) oli teoloog.

Katkendid tema 1632 ilmunud teosest on pealkirja "Tractatus de signis" all koos ingliskeelse tõlkega ja kommenteeridega välja andnud John Deely. 

Ajakiri *Studia Poinsotiana* hakkas ilmuma aastal 2024.

## Viited

## Välislingid
*Bibliograafia, Marco Forlivesi
*John Poinsot taasavastamine Annoteeritud bibliograafia,  Johannes Poinsot' panus semiootikasse
*Cursus Philosophicus Thomisticus Ladinakeelne tekst, Johannes Poinsot
.yu

**.yu** oli Jugoslaavia Interneti tippdomeen. Domeen oli kasutusel aastatel 1989–2010. 

Seoses sellega, et Serbiale ja Montenegrole eraldati 2007. aastal domeenid .rs ja .me, algas kaheaastane üleminekuaeg. Domeeni .yu kasutamine pidi lõppema 30. septembril 2009, kuid Serbia sai ICANNilt loa tähtaega kuue kuu võrra pikendada. Domeeni kasutus lõppes 30. märtsil 2010.
.be

**.be** on Belgia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1988. aastast.

Domeeni haldab mittetulundusorganisatsioon DNS Belgium.

2021. aasta seisuga oli domeenile registreeritud üle 1,7 miljoni veebisaidi.

## Viited
.tw

**.tw** on Taiwani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1989. aastast.

## Välislingid
*Domeeni registreerimine
.tr

**.tr** on Türgi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1990. aastast.

Domeeni haldab Lähis-Ida Tehnikaülikooli arvutikeskus.

2019. aastal oli domeenile registreeritud üle 403 000 saidi.

## Välislingid
*Domeeni registreerimine
.to

**.to** on Tonga Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Domeeni haldab Tonga Network Information Center (Tonic).

Kuna *to* on inglise keeles tihtikasutatav eessõna, millega väljendatakse kuhugi suundumist, on domeeni kasutatud näiteks URL-ide ümbersuunamisplatvormi go.to jms jaoks. Seda on kasutatud ka saitide nagu cr.yp.to või p.ota.to jaoks. Lisaks kasutavad seda mõned Toronto ja Torinoga seotud saidid.

## Välislingid
*Domeeni registreerimine
.aw

**.aw** on Aruba Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Domeeni haldab Aruba telekommunikatsiooniettevõte SETAR.

## Välislingid
*Domeeni registreerimine
.tp

**.tp** oli Ida-Timori Interneti tippdomeen. Domeen oli kasutusel alates 1997. aastast. 2015. aastal domeen suleti.
Progressiivne džäss

**Progressiivne džäss** oli 1940. aastail ilmunud uuendus džässi valdkonnas, mille peamisteks esitajateks olid valged muusikud. 

Tänapäeval ei nähta selles küll mitte niivõrd omaette suunda, kuivõrd mõne bigbändi juhi üleminekut tantsuliselt svingilt nõudlikumale, kontsertliku iseloomuga repertuaarile. Teerajajaks sai pianist Stan Kenton koos arranžeerija Pete Rugologa, kes oli kõrgharidusega muusik, õppinud kompositsiooni Ameerikasse emigreerunud prantsuse heliloojalt Darius Milhaud'lt. Progressiivne džäss taotles massiivseid sümfoonilisi kõlasid ja arendatuma vormiga teoseid, milles oli erinevalt svingipaladest rohkem kui üks teema. Sagedased olid vabad kadentsid soolopillidel ja ootamatud tempomuutused.

Progressiivse džässiga seoses tuleb mainida Woody Hermanit, kes tellis helilooja Igor Stravinskilt oma orkestrile kuulsa "Ebony Concerto", milles ta esitas ise soolopartiid klarnetil. Ka pianist Dave Brubeck otsis teid džässi avardamiseks, kasutades kolmeosalist ja segameetrumit, klassikalise muusika ja traditsioonilise rahvaste muusika elemente.
.an

**.an** oli Hollandi Antillide Interneti tippdomeen. Domeen oli kasutusel aastatel 1993–2015. Domeeni kasutamine lõpetati järk-järgult pärast Hollandi Antillide kui haldusüksuse kaotamist 2010. aastal. 2010. aasta novembris oli domeeni alla registreeritud veel üle 800 veebisaidi. 2015. aastaks võeti domeen täielikult kasutusest maha.
Aldo Leopold

**Aldo Leopold** (11. jaanuar 1887 – 21. aprill 1948) oli ameerika ökoloog, metsamees, keskkonnategelane ja eetik. 

Leopold andis suure panuse moodsa keskkonnaeetika arengusse ja metsiku looduse kaitse liikumisse. Teda peetakse ka USA ürglooduse kaitsmise isaks. 

Ta oli jahi- ja kalamees. 

Leopold suri 1948. aastal naaberfarmi metsatulekahju kustutades südamerabandusse.

## Teosed
Leopoldi kuulsaim teos on kolmeosaline "A Sand County Almanac, and Sketches Here and There", millest tähelepanuväärsemad on esseed "Maa eetika" ("Land Ethics") ja "Mõeldes nagu mägi" ("Thinking Like a Mountain").

### Eesti keeles
*Leopold, Aldo 2008 [1949]. Maa eetika. (Keskpaik, Riste; Reiland, Indrek, tlk.) Rmt: Vaher, Aire; Keskpaik, Riste; Keerus, Külli (toim.), *Keskkonnaeetika võtmetekste*. Tartu: Eesti Keele Sihtasutus, 17–35.
*Leopold, Aldo 2008. Mõeldes nagu mägi. (Maran, Timo, tlk.) *Eesti Loodus* 1: 14.

## Kirjandus
*Maran, Timo 2008. Tõlkija saatesõna. *Eesti Loodus* 1: 14–15.
Kernu mõisa tee

**Kernu mõisa tee** (varem *Kernu invakodu tee*, registrinumber 11407) on kõrvalmaantee Saue vallas Kohatu külas. Tee pikkus on 0,8 km. 

Tee saab alguse Tallinna–Pärnu–Ikla maantee 38. kilomeetril. Tee ületab üht truupi ja üht silda (Kernu III sild üle Vasalemma jõe).

Tee algus on asfaltkattega, tee keskosa on pinnatud kruusatee, tee lõpuosa on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Abijoon

**Abijoon** on muusika noodikirja märk, mida kasutatakse nootide märkimiseks väljaspool noodijoonestikku. 

Abijoon on horisontaalne noodipeast veidi pikem joon, mis kirjutatakse noodijoonestiku alla või ülespoole joonevahe kaugusele. Abijooni kirjutatakse ülestikku nii palju, kui on vaja helikõrguste märkimiseks, kuid tavaliselt mitte üle viie.

Noodikirja parema loetavuse huvides on soovitatav olukorda hinnata ja kasutada vajaduse korral märki 8va, mis transponeerib kirjutatud noodi oktavi võrra madalamale või kõrgemale.

## Eestikeelne nimetus
1861. aastal nimetas Johann August Hagen oma orelimängu õpikus abijooni "abiwirrodeks", sest noodijoone nimetus oli temal "wiirg". Andreas Erlemann kasutas 1864. aastal juba nimetust "abbijoned" ja Karl August Hermann 1905. aastal nimetust "kõrwalised ehk abijooned".

## Vaata ka
*Noodikiri
*Noodikirja märkide loend

## Viited
.bi

**.bi** on Burundi tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast. Domeeni alla veebisaitide registreerimiseks ei ole märkimisväärseid piiranguid, kuid sellest hoolimata on kasutus vähene. Selle peamiseks põhjuseks on Burundi vähearenenud poliitiline ja majanduslik olukord.
.bj

**.bj** on Benini Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Kuigi Benini nimi ei sisalda J-tähte, määrati domeen .bj Beninile, kuna domeenid .be, .bn ja .bi olid juba määratud teistele riikidele.

## Välislingid
*Domeeni registreerimine
.bm

**.bm** on Bermuda Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.

## Välislingid
*Domeeni registreerimine
Kernu tee

**Kernu tee** (registrinumbriga 11361) on 0,5 km pikkune kõrvalmaantee Saue vallas Kernu külas. Tee saab alguse Riisipere–Kernu tee 11. kilomeetril ja lõpeb Tallinna–Pärnu–Ikla maantee 41. kilomeetril.

Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
.bn

**.bn** on Brunei Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.

## Välislingid
*Domeeni haldaja koduleht
Kernu–Kohila tee

**Kernu–Kohila tee** (registrinumbriga 11220) on kõrvalmaantee Saue ja Kohila vallas. Tee pikkus on 16,9 km, millest esimesed 4,4 km on Kernu ja ülejäänud Kohila vallas. 

Tee saab alguse Tallinna–Pärnu–Ikla maantee 40. kilomeetril Saue valla Kernu külas ja lõpeb Tallinna–Rapla–Türi maantee 28. kilomeetril Kohila valla Urge külas. 

Tee kulgeb läbi Kernu, Kirikla, Pihali, Hageri, Aandu, Vilivere, Masti ja Urge küla, Hageri aleviku ning Kohila alevi.

Tee ületab ühte silda (Kohila sild üle Keila jõe tee 16. kilomeetril) ja kaheksat truupi. Teele jääb seitse bussipeatust: Pihali, Kongo, Hageri, Hageri küla, Päevati, Kohila jaam ja Kohila.

Teega ristub kuuendal kilomeetril Pihali–Adila–Rabivere tee, üheksandal kilomeetril Ääsmäe–Hageri tee, kümnendal kilomeetril Tõdva–Hageri tee ja Hageri–Kodila–Kuusiku tee, kolmeteistkümnendal kilomeetril Aandu tee, viieteistkümnendal kilomeetril Kiisa–Kohila tee, kuueteistkümnendal kilomeetril Kohila jaama tee ja Lohu–Kohila tee.

Tee on Harju maakonnas mustkattega, edasi kuni Hageri alevikuni asfaltkattega, edasi kuni Masti külani mustkattega, edasi kuni Keila jõeni asfaltkattega, edasi lühike lõik mustkattega ja tee lõpuosa asfaltkattega. Tee klass on Harju maakonnas V, edasi kuni Hageri alevikuni IV, Hageri ja Kohila alevikes on teel tänavaklass, vahepeal on tee klassita. Liiklussagedus on Tõdva–Hageri teeristini 500–1000 autot ööpäevas, Kohila alevikuni 200–500 autot ööpäevas, Kohila alevikus 1000–3000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Hageri ja Kohila alevike piirkonnas (50 km/h). Hageri alevikus ja Kohila alevis on tee valgustatud. Hageri alevikku on kiriku ristmikust kuni rahvamajani rajatud asfalteeritud kergliiklustee.
.bs

**.bs** on Bahama Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.

Domeeni haldab Bahama Ülikool.

## Välislingid
*Domeeni registreerimine
Riisipere–Kernu tee

**Riisipere–Kernu tee** (registrinumbriga 11360) on kõrvalmaantee Saue vallas. Tee pikkus on 12,0 km. Riisipere aleviku tänavana kannab nime *Haiba tee*, Haiba küla tänavana nime *Riisipere tee*.

Tee saab alguse Riisipere–Nurme tee teisel kilomeetril Riisipere alevikus. Tee kulgeb läbi Riisipere aleviku, Ürjaste, Odulemma, Mõnuste, Haiba ja Kernu külade. Tee lõpeb Tallinna–Pärnu–Ikla maantee 40. kilomeetril Kernu külas. 

Tee ei ületa ühtegi silda ega ühtegi truupi. Teele jääb neli bussipeatust: Saida, Mõnuste, Haiba ja Kernu.

Teega ristub esimesel kilomeetril Nissi tee, üheteistkümnendal kilomeetril Kernu tee.

Tee on täies ulatuses mustkattega. Kuni Haiba külani on tee klass V, edasi on tee klassita. Liiklussagedus on Haiba külani kuni 200 autot ööpäevas, edasi 500–1000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Riisipere alevikus ja Haiba külas (50 km/h). Haiba külas on lühike teelõik valgustatud.
.cd

**.cd** on Kongo Demokraatliku Vabariigi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
.bv

**.bv** on Norrale kuuluva asustamata Bouvet' saare Interneti tippdomeen. 

Domeen eraldati 1997. aastal, kuid see ei ole kasutusel. Domeen eraldati, kuna IANA määrab tippdomeenid kõigile üksustele, millel on olemas ISO 3166 kood.
Azor

**Azor** (heebrea keeles אָזוֹר) on alev ja omavalitsus Iisraelis Tel Avivi ringkonnas. 

See asub Tel Avivist umbes 2 kilomeetri kaugusel kagu suunas, Tel Avivi – Ramla maantee ääres. Piirneb edelas H̠oloni linnaga.

Elanike arv on 10 200 (2006). 

Azor on asutatud 1948. aastal, omavalitsuse staatuse sai 1951. aastal.

## Viited
Gabès

**Gabès** (araabia keeles قابس *Qābis*) on linn Tuneesias, Gabèse kubernerkonna keskus.

Elanikke oli 2006. aasta rahvaloenduse andmetel 116 323.

## Vaata ka
*Gabèse Ülikool
Reportaaž

**Reportaaž** on jutustav-kirjeldav ajakirjandusžanr. Selle eesmärk on jutustada mingist sündmusest, kirjeldada nähtusega seotut ning vahendada taustandmeid. Kindlasti peab reportaaži kirjutaja seda ise nägema ja suutma vahendada kohalolekutunnet.