Meditatsioon

**Meditatsioon** (ladina keeles *meditatio*) ehk **meeleharjutus** (ka *mõtisklus, mõlgutus* või *mõtlus*) on vaimne tehnika teadvusseisundi muutmiseks ja rakendamiseks. 

"Vaimne tehnika" või "psühhotehnika" tähendab siinkohal seda, et meditatsiooni puhul kasutatakse teadvusseisundi muutmiseks eelkõige vaimseid või psüühilisi ja kehalisi või füsioloogilisi vahendeid, mitte tugevatoimelisi psühhotroopsed ained, nagu narkootikumid, hallutsinogeenid, alkohol vmt. 

Nõrgematoimeliste ainete kasutamisel, nagu viiruk, kanep, tubakas, kohv, tee jmt, võidakse muutunud teadvusseisundis viibimist nimetada selgema eristusvajaduse puudumisel siiski ka meditatsiooniks. 

Meditatsiooniseisundites võidakse sooritada rituaale, anda etendusi, kirjutada luulet, praktiseerida võitluskunste, osaleda teetseremooniatel, luua lilleseadeid, muusikat või kalligraafiat jne. 

Ühel või teisel viisil erinevaid meditatsioonitehnikaid on sadu. Enamasti põhinevad meditatsioonitehnikad ja -praktikad vastaval õpetusel, traditsioonil või religioonil. 

Meditatsioonist erinev on autohüpnoos, kuhu võivad viia näiteks ühtlaselt korduvad helid, küünlaleegi ainitine silmitsemine vmt, kas siis teadlikult või ebateadlikult. 

## Etümoloogia

Sõna "meditatsioon" pärineb ladinakeelsest verbist *meditari* ('mõtlema', 'mõtisklema'). Alates 12. sajandist on sõna *meditatio* kasutusel katoliiklikus traditsioonis.  Alates 19. sajandist kasutatakse sõna "meditatsioon" ka idamaiste vaimsete praktikate algmõistete tõlkimisel.

## Algmõisteid
* Sangha on budismis kogukond, ühendus, kogudus või seltskond vaimseks arenguks ja üheskoos praktiseerimiseks.

* *Bhāvanā* (sanskriti ja paali keeles 'arendamine', 'kasvatamine' või 'olevaks tegemine' ka 'esile kutsumine' või 'kujustamine'; tiibeti keeles *sgom pa*; hiina keeles 修習 *xiuxi*; jaapani keeles *shūjū*) on budismis ja mitmetes India õpetustes meeleharjutus, mis kitsamas mõttes tähendab visualiseerimist, laiemas tähenduses aga meeleharjutusi või mediteerimist üldse.

* *Dhyana* või *džhaana* (sanskriti keeles *dhyāna*; paali keeles *jhāna*; tiibeti keeles *bsam gtan*; hiina keeles 禪 那 *channa*, 定 *ding*; jaapani keeles *zenna*, *jō*) on india õpetustes (hinduismis, džainismis ja budismis) vaimne praktika ning teadvuse seisund. Budismis on džhaana kitsamas tähenduses peamiselt mõistelisel mõtlemisel põhinev meeleharjutus. Laiemas tähenduses on *jhāna* või *dhyana* intensiivset meeleharjutust või seeläbi saavutatavat teadvusseisundit tähistav üldmõiste. 

* Jooga (sanskriti keeles योग *yoga* ‘ike, rakend, ühendus’; tiibeti keeles *rnal byor*; hiina keeles 瑜伽 *yuqie*; jaapani keeles *yuga*) on india õpetustes filosoofia ja süsteem vaimseks arenguks ja vabanemiseks.

* *Dhāraṇā* (sanskriti keeles धारणा, verbijuurest *dhri*, keskendumine või kokkutoomine; (meele) kooshoidmine, kandmine, toetamine, säilitamine, tagasihoidmine) on joogas ja teistes indiast pärinevates vaimsetes praktikates oluline komponent.

* *Samādhi* (sanskriti ja paali keeles *samādhi *‘kokkusissemõtlemine’; tiibeti keeles *ting nge dzin*; hiina keeles 三昧 *sanmei*; jaapani keeles *sammai*) ehk keskendus on teadvuse seisund paljudes Indiast pärinevates õpetustes (budism, hinduism, džainism, sikhism, jooga jt). *Samādhi* seisund saavutatakse enamasti mingi meditatsioonitehnika abil, kasutades teadlikkuse loomist ja tähelepanu koondamist ehk püsivat keskendumist. 
 
* *Samatha* (sanskriti keeles *śamatha*; paali keeles *samatha*; tiibeti keeles ⽌ *zhi gnas*; hiina keeles *zhi*; jaapani keeles *shi*) on rahu, budismis oluline meeleharjutus analüüsiva vaatluse ehk läbinägemise (paali k *vipassanā*) kõrval.
 
* *Vipassana* (sanskriti keeles *vipaśyanā*; paali keeles *vipassanā*; tiibeti keeles *lhag mthong*; hiina keeles 觀 *guan*; jaapani keeles *kan*) on analüüsiv vaatlus, läbinägemine või sisekaemus, budismis oluline meeleharjutus meelerahu ehk *samatha* kõrval.
 
* *Anupassanā* (sanskriti keeles *anupaśyanā*; paali keeles *anupassanā*; tiibeti keeles *rjes su mthong pa*) ehk järelevaatamine on budismis meeleharjutus, mille abil saadakse üle juurdunud väärarvamustest ja -harjumustest neid pidevalt jälgides ja analüüsides. Selle harjutuse eesmärgiks on harjuda asju nägema ‘nii nagu need on’ (sanskriti keeles *yathābhūtam*), s.t omaolekult tühjadena (sanskriti keeles *śūnya*).

## Hinduism

Meditatsioon on hinduismi paljudes traditsioonides *dhyāna*, veedade ajastust pärinev vaimne praktika või tehnika, mõtlus või meditatsioon, mis on kasutusel jooga harjutustes, vahendiks samadhi saavutamisel ja iseenda *([[atman]]i)* ning tegelikkuse mõistmisel. 

## Budism

Paali kaanonis on *jhāna* keskendumise või objektiga samastumise seisund, kus eristatakse kaheksat taset. Need on järjestikku selginevad teadvusseisundid, mis sisaldavad viie *jhāna* teguri *(jhānaṅga)* kombinatsioone. Eristatakse nelja vormiga seotud *jhāna*t* (rūpa-jhāna)* ja nelja vormideta *jhāna*t *(arūpa-jhāna)*.

## Meditatsioonitehnikaid

* **[[Anapanasati]]** on budistlik meeleharjutus, vaimne praktika või meditatsioonitehnika teadlikkuse ja tähelepanu arendamiseks ning virgumiseks. Anapanasati aluseks on *Ānāpānasati Sutta* ('hingamise teadvustamise õpetus', MN 118). Selles on 16 astet, mis jagunevad nelja tetraadi ehk nelikusse.

* **[[Satipatthana]]** on budistlik meeleharjutus, vaimne praktika või meditatsioonitehnika tähelepanu ja teadlikkuse arendamiseks ning virgumiseks. Satipatthana aluseks on *[[Satipatthana Sutta|Satipaṭṭhāna-sutta]]* („Meelespidamise suutra“). 

* **[[Analüüsiv vaatlus|Vipassana]]** on üldnimetus meditatsioonitehnikatele, mis on ka läänemaailmas laialdaselt levinud tänu vipassana liikumisele

** **[[Mahasi Sayadaw|Mahasi]] meetod** on vipassana tehnika, mille puhul mediteerija jälgib kõhu kerkimist ja vajumist hingamisel.

** **[[S. N. Goenka|Goenka]] meetod** on vipassana tehnika, mille puhul mediteerija jälgib sarnaselt anapanasatile hingamist ja seejärel muid kehalisi ja meelelisi tunnetusi.

* **Dhammakaya meditatsioon** on kasutusel Dhammakaya liikumises ning selle tasemed on samatha ja vipassana, millele järgnevad Visuddhimagga õpetustel põhinevad tasemed. 

* **Metta meditatsioon** ehk heasoovlikkuse meditatsioon on kasutusel budismis ja mujal, mille käigus soovitakse mõttes kõike head nii endale, lähedasele, sõbrale ja vaenlasele kui kõigile olendeile.

* **[[Laipade vaatlemine]]** on *Satipaṭṭhāna-sutta*s ja muudes budistlikes tekstides soovitatud meeleharjutus või vaimne praktika, mille käigus silmitsetakse mitmesugustes lagunememis-seisundites lebavaid surnukehasid.  

***[[Amitābha]] [[mantra]]** kordamisel põhineb Puhta Maa ehk *[[Sukhāvatī]]* õpetust järgiv meditatsioonitehnika ja see on laialdaselt tuntud Mahajaanas, eriti Jaapanis ja Hiinas. 

* **[[Daimoku]]** on Jaapani Nichireni koolkonnas kasutatav harjutusviis, mis sisaldab vormeli "Pühendan end Lootossuutrale" retsiteerimist.

* ***[[Shikantaza]]*** on meditatsioonitehnika, mida nimetatakse ka "lihtsalt istumiseks" või "mitte midagi tegemiseks". Selle praktiseerimisel istutakse vaikselt, lastes mõtetel vabalt liikuda, ega pöörata millelegi tähelepanu. 

* ***[[Kōan]]*** või ***[[huatou]]***, lahendamatu mõistatus või paradoks, on meditatsiooni vahend *[[chan]]*- ehk *[[zen]]*-budismis, eriti linji (rinzai) koolkondades.

* Vadžrajaanas kujustatakse *[[idam]]*'eid ehk dhjaanibuddhasid.

* Tiibeti budismis, aga ka mujal korratakse mantrat *[[Om mani padme hum]]*.

* Krišnaismis kasutatakse *[[Hare Krišna mantra|Hare Krishna]]* mantrat. 

* Transtsendentaalse meditatsiooni tehnika puhul kasutatakse õpetaja poolt antud isiklikku mantrat.

* **Dünaamiline meditatsioon** on Osho loodud tehnika, mis sisaldab kiiret hingamist, spontaanseid liigutusi ja häälitsemisi, hüplemist, vaikust ning tantsu.

* **Dervišite pöörlemine** on sufismis füüsiliselt aktiivne meditatsioon või rituaal, mille käigus dervišid tantsivad ja pöörlevad. 

* **Grupimeditatsioon** on üheskoos mediteerimine ehk ühismeditatsioon, kasutusel paljude meditatsioonitehnikate puhul, tavaliselt retriitide lahutamatu osa. 

* **Juhendatud meditatsioon** toimub tavaliselt kellegi juhendamisel, enamasti grupimeditatsiooni vormis. 

## Viited

## Vaata ka

*Budistlik meditatsioon
*Kontemplatsioon