open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Silver

**Silver** on mehenimi.

2024. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Silver 2097 mehel. Silver on populaarsuselt 83. mehenimi.

Silver on keskmiselt 34 aasta vanune (mediaanvanus on 35).

Kõige populaarsem on eesnimi Silver vanuserühmas 30–34, kus neid on 10 000 elaniku kohta 30,38, ja Põlva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 24,85.

## Nime kandjaid
*Silver Ainomäe, eesti tšellist
*Silver Eensaar, eesti orienteeruja
*Silver Kaljula, eesti näitleja
*Silver Karjus, eesti tennisetreener
*Silver Kuusik, Eesti poliitik
*Silver Kübar, eesti motosportlane
*Silver Laas, eesti laulja
*Silver Leppik, eesti korvpallur
*Silver Maar, eesti võrkpallur
*Silver Meikar, eesti poliitik
*Silver Rattasepp, eesti semiootik
*Silver Sepp, eesti muusik

## Viited
Öömaja Granadas

"**Öömaja Granadas**" (saksa keeles "Das Nachtlager in Granada") on kahevaatuseline Conradin Kreutzeri romantiline ooper. Ooperi libreto kirjutas Karl Johann Braun von Braunthal.

Ooper kanti esimest korda ette 13. jaanuaril 1834 Viinis Josefstadti teatris.

Eestis kanti ooper esimest korda ette novembris 1908 Estonia teatris. Seejuures on see esimene eesti teatris ette kantud ooper.

## Viited
Siiri

**Siiri** on eesti ja soome naisenimi. See on mugandus nimest Sigrid.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Siiri 1540 naisel. Siiri oli populaarsuselt 120. naisenimi. Siiri oli keskmiselt 49 aasta vanune (mediaanvanus oli 49). Kõige populaarsem oli eesnimi Siiri vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 23,17.

Soomes on alates 19. sajandi lõpust 2018. aastani registreeritud 19 092 Siiri-nimelist naist.

## Nime kandjaid
*Siiri Angerkoski, soome näitleja
*Siiri Iismaa, eesti päritolu Austraalia molekulaarbioloog ja biokeemik
*Siiri Kaasik, eesti pedagoog
*Siiri Laidla, eesti kirjanik
*Siiri Lauk, eesti raamatukogutöötaja ja terminoloog
*Siiri Liiva, eesti ajakirjanik
*Siiri Mihkelson, eesti raadiosaatejuht
*Siiri Oviir, Eesti poliitik
*Siiri Põlluveer, eesti ujumistreener
*Siiri Pärkson, eesti kirjanik
*Siiri Rantanen, soome murdmaasuusataja
*Siiri Rootsi, eesti bioloog
*Siiri Sisask, eesti laulja
*Siiri Sõnajalg, eesti laulja
*Siiri Taimla-Rannala, eesti kunstnik, joonistaja ja visualiseerija
*Siiri Vallner, eesti arhitekt
*Siiri Veromann, eesti bioloog

## Viited
Gulbene luteri kirik

**Gulbene luteri kirik** on luteri kirik Lätis Gulbenes. 

See on Gulbene kihelkonnakirik. Hoone asub aadressil Brīvības ielā 12. Gulbene luteri kirik on riikliku tähtsusega arhitektuurimälestis.

Esimene kirik rajati Gulbenesse piiskopilinnuse juurde. Sealne kihelkond moodustati juba aastal 1429, kuid kirikut on maininud Jasper Linde alles aastal 1519. Aastal 1577 vallutasid Vene väed linnuse ja lasid selle õhku, sealse kiriku põletasid nad maha.

Kui piirkonna maad Gustaf Hornile läänistati, siis sai ta ka kuningalt korralduse Gulbenesse uus kirik rajada, mis oleks luteri kirik. Aastal 1641 sealne puidust kirikuhoone valmiski. See kirik asus otse Vana-Gulbene mõisa hoovil. Arvatakse, et ehituse puhul mindi lihtsama vastupanu teed ja kohandati osa vanast pikast mõisa laudast kirikuks ümber. Seda kirikut on tänapäeval mälestamas selle juurde rajatud kalmistu

XVIII sajandi alguseks oli see hoone amortiseerunud ning leiti, et selle remontimine pole enam mõttekas. Nii hakati kavandama uue kiriku ehitamist, kuid selleks puudus raha. Kogudus hakkas ajutiselt kasutama aastal 1733 kiriku juurde rajatud kihelkonnakooli ruume. Aastaks 1750 oli siiski kogunenud piisavalt raha, et õpetaja Christian Zimmermann sai ehitada uue puidust hoone.

Tänapäevasele kirikuhoonele panid aluse aastal 1802 mõisa omanikeks saanud Wolffid, kes rajasid sinna oma residentsi. Ümberehitustööde käigus alustati aastal 1838 piiskopilinnuse varemetesse uue kivikiriku rajamist. Hoone valmis aastal 1843. Ampiirstiilis tellistest ja kividest laotud hoonet ehtis ka polügonaalne torn. Torni linnapoolsele küljele pandi üles kell. Wolffide pere annetas kirikule sealsed vitraažid, maalid ja altari.

Aastal 1883 avati kiriku juures mälestusmärk Martin Lutherile. Läti Vabadussõja aastatel tegutses kirikus punaväelaste Maliena revolutsiooniline sõjaväetribunal, mis pidas istungeid kirikusaalis ja viis oma otsused seal ka täide. Aastail 1935–1936 võeti kirikus toonase õpetaja Ādolfs Kundziņši eestvedamisel ette suuremad ümberehitustööd. Teise maailmasõja ajal hävis Punaarmee pealetungi käigus kirikutorn, ka kirikuhoone ise sai purustusi. Sõja järel taastas kogudus kiriku, kuid ilma tornita. Aastal 1958 maalis Indulis Ranka kirikule uue altarimaali. Kiriku kolm ust, altar ja kantsel on kohaliku kaitse all olevad kultuurimälestised.

Kirikut remonditi taas aastal 1970. Tänapäeval kogub kirik raha uue torni ehitamiseks. Lisaks kavandatakse hoone soojustamist ja muid remonditöid, et hoonet võiks lisaks jumalateenistustele kasutada ka kontsertide, loengute ja muude ürituste tarbeks.

## Viited

## Välislingid

* Koguduse koduleht
Õhtukool

**Õhtukool** on haridusasutus, kus õppetöö toimub peamiselt õhtuti. Õppevorm annab täiskasvanud õppuritele võimaluse omandada üld- ja kutseharidust päevatöövälisel ajal.

## Vaata ka
* Päevakool
* Kaugõpe
* Koduõpe
* Päevane õpe

## Välislingid
Benz Bz.IV

**Benz Bz.IV** oli Saksamaal toodetud ja esimeses maailmasõjas kasutatud 6-silindriline vesijahutusega lennukimootor.

## Arendus ja tootmine
Mannheimis asunud Benz & Cie oli esimese maailmasõja ajal Saksamaa üks peamisi lennukimootorite tootjaid. Bz.IV oli varasema Benz Bz.III mootori edasiarenduseks, mis leidis kasutust paljudel luure- ja pommituslennukitel. Rooma number mootori tähistuses ei näita siiski mootorite järgnevust, vaid nende võimsusklassi. Klass III olid võimsusega 150–200 hj ja klass IV 200–250 hj. Kui samal tootjal valmis samas võimsusklassis uus mootor, siis nende vahel vahe tegemiseks lisati Rooma numbrile täht. Nii ei ole Benz Bz.IVa, mitte Bz.IV mootori versioon, vaid sellest arendatud uus mootor nimivõimsusega 220 hj (stardivõimsus 240 hj).

Bz.IV mootori karter oli alumiiniumist, silindrid sepistatud rauast. Neid ümbritsev jahutussärk lehtterasest. Kolvid algul rauast, hiljem alumiiniumist. Bz. IV oli esimene alumiiniumkolbidega saksa lennukimootor, mis 1918. aasta veebruaris liitlaste kätte langes.

Mootori seeriatootmine algas 1916. aastal ning kuni sõja lõpuni jõuti toota ligikaudu 6400 mootorit, 1917. aastast toodeti ka ülesurvega versiooni Bz.IVü (kus ü-täht ei olnud uue mootori tähis, vaid tähendas *überkompressiert*). Pärast sõda kasutati säilinud mootoreid võidusõiduautode ehitamisel.

## Kasutus
*AEG C.VI 
*AEG J.I 
*AGO C.IV 
*Albatros C.VII 
*Albatros J.I
*Chitty 2 (võidusõiduauto) 
*DFW C.V 
*Dobi-II 
*Friedrichshafen FF.49 
*Friedrichshafen G.II
*Halberstadt C.V
*Junkers J.I
*LVG C.VI 
*NAVO RK-P4/220 
*Pfalz D.XII
*Pfalz D.XIV
*R-lennukid

## Tehnilised andmed
*Tüüp: 6-silindiline vesijahutusega ridamootor 
*Silindri läbimõõt: 145 mm 
*Kolvi käik: 190 mm 
*Töömaht: 18,83 l 
*Pikkus: 1990 mm
*Laius: 530 mm 
*Kõrgus: 1150 mm
*Tühimass: 370 kg
*Klapid: kaks sisse- ja kaks väljalaskeklappi silindri kohta 
*Kütusesüsteem: kaks Benzi karburaatorit, mis kumbki toitis kolme silindrit
*Nimivõimsus: 200 hj
*Stardivõimsus: 230 hj (170 kW) 1400 pöördel minutis
*Surveaste: 4,91:1
*Kütusekulu: 85,2 l/h
*Õlikulu: 2,6 l/h

## Viited

## Välislingid

*Benz Bz.IV mootorist USA Riiklikus Lennundus- ja kosmosemuuseumis
Ümarvööt

**Ümarvööt** (saksa keeles *Rundstab*, itaalia keeles *astragalo*, *tondino*, prantsuse keeles *baguette*), on kumer (konveksne) poolringikujulise ristlõikega kepitaoline ehisliist ehituskunstis ja kunstkäsitöös. Esineb, sageli kõrvuti rihvaga, karniiside ja simsside osana, portaalide palestike profileeringutes, akende ja niššide raamistustes. Nagu kõigil ehisliistudel, puudub ka ümarvöödil kujundusega markeeritud algus ja lõpp, näiteks portaali palestikus pole ümarvöödil, erinevalt turbast, baasi ja kapiteeli.

On olemas kaunistuselemendina juba Vana-Idamaade ja antiikaja kunstis.

Joonia ja korintose sambakaela kohal asuvat ümarvööti nimetatakse *astragaal*iks (pärlvöödi homonüüm).

### Sõnavara
Ümarmõigast, näiteks portaali arhivoldis, on vahel kirjanduses nimetatud ümarvöödiks ja vastupidi, profileeringus esinevat ümarvööti ka mõikaks.
Ehkki eestikeelses kunstiajalookirjanduses on sagedasem oskussõna *ümarvööt*, on seda ehisliistu nimetatud ka *kumervööt*

## Pildid

Karnak Rote Kapelle 06.JPG|Ümarvööt Hatšepsuti templil Karnakis, Egiptus
Capital at Peristil, Split (2).jpg|Ümarvööt sambakaelal kapiteeli all, Split, Horvaatia
Andernach St.Michael Kapitell708.JPG|Ümarvööt romaani kapiteelil ja talumil, St.Michael Andernachis, Saksamaa
Karja Katariina grupp.jpg|Simss Karja kiriku võidukaare küljel: eendrihv, selle kohal ümarvööt
Pöide kirik, august 2012.JPG|Ümarvööt Pöide kiriku lõunaportaali kaarel ja palestikul
A door in Kihelkonna church, Saaremaa, Estonia.jpg|Ümarvöötidest ja -mõigastest profileering Kihelkonna kiriku lõunaportaalil
WLA haa Credenza 16th century Italy.jpg|Ümarvööt Itaalia 16. sajandi kapi dekooris


## Vaata ka
* Ehisliist
* Mõigas
* Pirnvööt

## Viited
169 eKr

**169. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DLXXXV (585).

## Sündmused
* Rooma väed ületasid Quintus Marcius Philippuse juhtimisel Olümpose massiivi.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Quintus Ennius, Rooma luuletaja
Ehisliist

**Ehisliist**, ka **ehisvööt** on arhitektuuris ja tarbekunstis kasutatav kitsas püsiva laiusega ja korduva dekooriga kaunistuselement, sageli raamiva või liigendava funktsiooniga. Ta võib olla osa mõnest komplekssemast dekoorielemendist, nagu simss, karniis, friis, kapiteel või raamistus. Ehisliistul pole eristuva kujundusega alguse- ja lõpuosa, kuid on võimalikud regulaarselt vahelduvad elemendid või katkestused liistu kujunduses.

Ehisliist võib olla maalitud või reljeefse ornamendiga kaunistatud või lihtne ilma kaunistusteta profiilliist. Tavaliselt kajastab liistu nimetus ta ornamenti või väliskuju (teemantliist, ümarvööt, hammaslõige, pärlvööt jne)

## Pildid

DecorazioneASquame.jpg|Ehisliistudega karniis Roomas (ülalt alla): palmettfriis, astragaal, palmettfriis, soomusfriis, munavööt, hammaslõige, munavööt
MotivoACorda.jpg|Köie- ja kuulimotiiviga ehisvöödid Apollo Sosianuse templi samba baasil Roomas
Frankfurt Am Main-Leonhardskirche-Pilgerportal.jpg|Siksakvööt, koerahambaornament ja kuulfriis romaani portaalil, Leonardskirche, Frankfurt Maini ääres
Rosheim StPierre-Paul129.JPG|Romaani apsiidiakna raamistus palmettliistuga, Rosheimi Peetruse ja Pauluse kirik
Malcontenta interno.jpg|Maalitud ehisliistud Villa Foscari seinamaalinguil, Mira, Veneto
Hôtel de Talleyrand lambris 2.jpg|Ehisliistud historitsistlikul seinatahveldisel, Hôtel de Talleyrand, Pariis
Astragal przykład 1.jpg|Pärlvööt historitsistliku kujunduselemendina, Lyon


## Vaata ka
* friis
* karniis
* kuulfriis
* liist
* rihv
* ümarvööt

## Viited
Wakizashi

***Wakizashi*** (jaapani keeles 脇差) on traditsiooniline lühikese teraga Jaapani mõõk (*[[nihontō]]*).

*Wakizashi* on traditsiooniliselt 1–2 *[[shaku]]* (30,3–60,6&nbsp;cm) pikkune, jäädes pikkuselt lühema *[[tantō]]* (pistoda) ja pikema *[[daitō]]* (pikkmõõk) vahele. Pikemaid *wakizashi*sid nimetati vastavalt *ō-wakizashi*deks ja lühemaid *kō-wakizashi*deks.

*Wakizashi*sid kasutasid tagavaramõõgana sõdalasaristokraatidest samuraid, kuid seda oli lubatud kanda ka talupoegadel ja kaupmeestel, kes pikemaid mõõku (sh katanat) kanda ei tohtinud.

## Viited

## Kirjandus
* Nagayama, Kōkan (1997) * [https://books.google.ee/books?id=zPyswmGDBFkC&dq=Wakizashi&hl=et&source=gbs_navlinks_s The Connoisseur's Book of Japanese Swords]*. Kodansha International. ISBN 9784770020710
* Ogyū, Sarui & Lidin, Olof G. (1999) *[https://books.google.ee/books?id=tgOY9Cnxh3UC&hl=et&source=gbs_navlinks_s Ogyu Sorai's Discourse on Government (Seidan): An Annotated Translation]*. Otto Harrassowitz Verlag. ISBN 9783447040754

## Välislingid
*
Laagustõ soot

**Laagustõ soot** on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 1,9&nbsp;ha.

## Viited
Saapasuut

**Saapasuut** on järv Valga maakonnas Valga vallas Koiva külas. Veekogu pindala on 2,9&nbsp;ha.

## Viited
Pügeri järv

**Pügeri järv** (ka Pügare järv, Pügari järv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Koikkülas ja Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 4,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 858&nbsp;m.

## Viited
Türnä järv

**Türnä järv** (ka Türna järv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 0,3&nbsp;ha.

## Viited
Pärlijõe veskijärv

**Pärlijõe veskijärv** (ka Saarlase paisjärv, Saarlase ülemine paisjärv, Eiche paisjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Pärlijõe, Saarlasõ ja Vanamõisa külas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha.

## Viited
Viačasłaŭ Kiebič

**Viačasłaŭ Kiebič** (valgevene keeles *Вячаслаў Францавіч Кебіч*; 10. juuni 1936 Koniuszewszczyzna, Poola – 9. detsember 2020) oli Valgevene poliitik. Ta oli aastatel 1990–1994 Valgevene peaminister. 

Ta sündis aastal 1936 Koniuszewszczyznas, toona Ida-Poolas, praeguse haldusjaotuse järgi Vałožyni rajoonis Minski oblastis. Ta lõpetas aastal 1958 Valgevene Polütehnilise Instituudi masinaehitusteaduskonna. Ta oli majandusteaduse kandidaat. Lisaks on ta õppinud NLKP KK juures asuvas Kõrgemas Parteikoolis.

## Isiklikku
Ta oli abielus, peres kasvas kaks poega, katoliiklane.
Tsässonalump

**Tsässonalump** on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Tiastõ külas. Veekogu pindala on 1,9&nbsp;ha.

## Viited
Kriiva järv

**Kriiva järv** (ka Griva järv) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Kriiva külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha.

## Viited
Karl-Voldemar Tammekand

**Karl Voldemar Tammekand** VR II/3 (8. august 1889 Salla vald, Virumaa – 15. oktoober 1942 Ussollagi vangilaager, Permi oblast, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (major, 1933).

## Elukäik
Ta lõpetas 1909. aastal Tartu neljaklassilise linnakooli. Teenis aastatel 1909–1910 sundaega sõjaväes, 1910–1915 oli Liivimaa kubermanguvalitsuse vanglate osakonna ja Riia politseivalitsuse ametnik. 1915. aastal mobiliseeriti, lõpetas 1917. aasta suvel Kiievi 5. lipnike kooli ning määrati 78. tagavaraväe polku. Alates 15. jaanuarist 1918 Tartus Eesti tagavarapataljonis, teenis seal kuni pataljoni laialisaatmiseni Saksa okupatsioonivõimude poolt 25. veebruaril 1918.

Asus 15. novembril 1918 Eesti Rahvaväkke, Vabadussõja ajal teenis 5. jalaväepolgus ning võttis osa peaaegu kõigist selle lahinguist. Alates 1921. aasta novembrist teenis Sõjavägede Staabis komandandi abi, staabikompanii ülema ja komandandi kohusetäitjana.
 
15. märtsil 1924 viidi üle Lennuväerügementi. 12. mail 1924 sai ta tagavaraeskadrilli ülema kohusetäitjaks. Sama aasta detsembris viidi üle eskadrilli nr 2 ning määrati seal luurelennukite rühma ülema kohusetäitjaks. Neid ametikohustusi täitis ta õppejaoskonnas lendurvaatlejate kursusel õppimise kõrvalt. Oli 1925. aastal kursuse lõpetamisel 36-aastaselt selle vanim lõpetaja.

1. oktoobrist 1925 määrati ta eskadrilli nr 2 ülema kohusetäitjaks. Aastatel 1926–1927 õppis alalisväe ohvitseride täienduskursusel. 1. aprillist 1927 määrati 5. eskadrilli rühmaülemaks. 1. juulist 1930 jätkas teenistust Üksikus Lennuväedivisjonis nr 2 majandusülema kohustes. 1. juunist 1936 määrati Lennubaasi, kus töötas kuni tegevteenistusest vabastamiseni 1940. aasta augustis majandusülema kohal. 

Elas seejärel oma autasutalus Emumäel, kus ta 23. juulil 1941 NKVD poolt arreteeriti. Ta suri Venemaal Molotovi oblasti Ussollagi laagripunkti Seljanka laatsaretis.

## Auastmed
*Lipnik – 1917
*Alamleitnant – 1920
*Leitnant – 1920
*Kapten – 1924
*Major – 1933

## Tunnustus
*Vabadusristi II liigi 3. järk – 21. veebruar 1920
*Tasuta maa normaaltalu mõõdus – 3. detsember 1920
*Vabadussõja mälestusmedal – 1922
*Läti Vabariigi iseseisvuse 10. aastapäeva mälestusmedal – 23. mai 1929
*Kotkaristi IV klassi teenetemärk – 24. veebruar 1938

## Kirjandus
*Toivo Kitvel, Toomas Türk, Arvo Lennart Vercamer (koostajad). *Põhjakotkad. Eesti lendurid ja lendurvaatlejad tsaariajast kuni 1940. aastani*. Tallinn 2011.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Wagenhoff

**Wagenhoff** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 4,32 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1181 inimest.

## Viited
Kiiviti järv

**Kiiviti järv** (ka Kiivite järv, Kivitu järv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Ringiste külas. Veekogu pindala on 12,7&nbsp;ha.

## Viited
Karula Papijärv

**Karula Papijärv** (ka Papijärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Lüllemäe, Rebasemõisa ja Valtina külas. Veekogu pindala on 2,6&nbsp;ha.

## Viited
Hoovi järv

**Hoovi järv** (ka Kikkaoja tiik) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Viirapalu külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha.

## Viited
Väikene Pehmejärv

**Väikene Pehmejärv** (ka Väike Pehmejärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Ähijärve külas. Veekogu pindala on 4,7&nbsp;ha.

## Viited
Sutõsaarõ lump

**Sutõsaarõ lump** (ka Lalli tiik) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kikkaoja külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 429&nbsp;m.

## Viited
Väiku-Kuikli järv

**Väiku-Kuikli järv** (ka Kuigli Kogrejärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Rebasemõisa külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha.

## Viited
Ähijärve Vahejärv

**Ähijärve Vahejärv** (ka Vahejärv, Ähi Vahejärv, Keskmine järv, Keksine järv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Ähijärve külas. Veekogu pindala on 0,2&nbsp;ha.

## Viited
Aheru Haugjärv

**Aheru Haugjärv** (ka Haugjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 0,2&nbsp;ha.

## Viited
Väiku-Apja järv

**Väiku-Apja järv** on järv Valga maakonnas Valga vallas Koobassaare külas. Veekogu pindala on 6,3&nbsp;ha.

## Viited
Keema Ora järv

**Keema Ora järv** (ka Ora järv, Keema Orajärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Keema külas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha.

## Viited
Kuussaarõ järv

**Kuussaarõ järv** (ka Kuussaare järv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 1,7&nbsp;ha.

## Viited
Varstu järv

**Varstu järv** (ka Varstu paisjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Varstu alevikus. Veekogu pindala on 1,3 ha.

## Viited
Varõsjärv

**Varõsjärv** (ka Nursipalu Varõsjärv, Sõmerpalu Varesejärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Mustassaare külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha.

## Viited
Vana-Roosa järv

**Vana-Roosa järv** (ka Vana-Roosa tiik) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Vana-Roosa külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 587&nbsp;m.

## Viited
Kaivandu järv

**Kaivandu järv** on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Viitina külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 358&nbsp;m.

## Viited
Jugu järv

**Jugu järv** (ka Jubu järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Jugu külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 469&nbsp;m.

## Viited
Kunnjärv

**Kunnjärv** (ka Viitina Kungjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Jugu külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 286&nbsp;m.

## Viited
Perätjärv

**Perätjärv** on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Pulli ja Viitina külas. Veekogu pindala on 0,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 237&nbsp;m.

## Viited
Pundsu järv

**Pundsu järv** (ka Punsujärv, Punso järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kirikumäe külas. Veekogu pindala on 3,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 855&nbsp;m.

## Viited
Väiku-Keema järv

**Väiku-Keema järv** (ka Väike-Keema järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Keema külas. Veekogu pindala on 0,3&nbsp;ha.

## Viited
Roobioru lump

**Roobioru lump** on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Varstu alevikus. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha.

## Viited
Pundsu Kõrbjärv

**Pundsu Kõrbjärv** (ka Kõrbjärv, Kirikumäe Kõrbjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Mauri ja Kirikumäe külas. Veekogu pindala on 2,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 802&nbsp;m.

## Viited
Pedejä järv

**Pedejä järv** (ka Pedejärv, Pedeja järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Sandi ja Kirikumäe külas. Veekogu pindala on 6,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1089&nbsp;m.

## Viited
Juhaniniidü lump

**Juhaniniidü lump** on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Mauri ja Pedejä külas. Veekogu pindala on 0,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 417&nbsp;m.

## Viited
Möldre londsik

**Möldre londsik** on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Möldre külas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 723&nbsp;m.

## Viited
Ikujärv

**Ikujärv** on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Sandi külas. Veekogu pindala on 0,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 122&nbsp;m.

## Viited
Laanemetsa Savijärv

**Laanemetsa Savijärv** (ka Savijärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa ja Taheva külas. Veekogu pindala on 3,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 896&nbsp;m.

## Viited
Kõivamäe lump

**Kõivamäe lump** (ka Tammõ lump) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Sandi külas. Veekogu pindala on 0,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 166&nbsp;m.

## Viited
Korgõmäe järv

**Korgõmäe järv** (ka Väike Mäeräima järv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 0,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 265&nbsp;m.

## Viited
Kaaramõisa lomp

**Kaaramõisa lomp** on järv Valga maakonnas Valga vallas Taheva külas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1052&nbsp;m. Veekogus on 1 saar.

## Viited
Parmu soot

**Parmu soot** on järv Valga maakonnas Valga vallas Hargla külas. Veekogu pindala on 1,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1984&nbsp;m.

## Viited
Vinnora järv

**Vinnora järv** (ka Külimitu järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Sandi külas ja Võru vallas Haava külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 283&nbsp;m.

## Viited
Riidjärv

**Riidjärv** (ka Soemõisa Linajärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Taheva külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 262&nbsp;m.

## Viited
Kuuritsasuut

**Kuuritsasuut** on järv Valga maakonnas Valga vallas Kallikülas. Veekogu pindala on 1,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1611&nbsp;m.

## Viited
Goslari kreis

**Goslar** on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal.

See külgneb (lõunast ja päripäeva) Göttingeni, Northeimi, Hildesheimi ja Wolfenbütteli kreisidega, Salzgitteri linnaga ning Saksi-Anhalti (Harzi kreis) ja Tüüringi liidumaaga (Nordhauseni kreis).

Kreisi pindala on 965,07 km². 31. detsembril 2015 elas seal 138 236 inimest.

## Ajalugu

Kreisi ajalugu on seotud Goslari linnaga.

Goslari kreisi lõi 19. sajandil Preisimaa valitsus. Goslari linn ei kuulunud kreisi 1972. aastani, mil see lõpuks kreisiga liideti.

## Loodus

Piirkond koosneb Harzi mägede loodeosast. Harzi rahvuspark on selle kreisi osa. Kõrgeim tipp on Wurmberg (971 m) Braunlage juures, olles ka kõrgeim koht Alam-Saksimaal. Altenau väikelinna juures on Okeri jõe läte. Jõgi voolab läbi maalilise Okeri oru, et väljuda Harzist Vienenburgi juures.

## Linnad ja vallad

*[[Samtgemeinde]]:*
# Samtgemeinde Lutter am Barenberge
## Hahausen
## Lutter am Barenberge1
## Wallmoden

1*Samtgemeinde* keskus

* Vallavaba territoorium: Harz

## Viited

## Välislingid

* Kreisi koduleht
Timpri Kogrõjärv

**Timpri Kogrõjärv** (ka Kogrõjärv, Timpre Kogrejärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Kadõni ja Mikita külas. Veekogu pindala on 3,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 725&nbsp;m.

## Viited
Mõniste järv

**Mõniste järv** on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Mõniste külas. Veekogu pindala on 2,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 840&nbsp;m.


WMEE-exp2019-(127) Mõniste järv.jpg
WMEE-exp2019-(129) Mõniste järv.jpg
WMEE-exp2019-(126) Mõniste järv.jpg

## Viited
Hanija järv

**Hanija järv** on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Hanija ja Palujüri külas. Veekogu pindala on 3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 822&nbsp;m.

## Viited
Luhasuu Mustjärv

**Luhasuu Mustjärv** (ka Mustjärv, Kellamäe Mustjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Kadõni ja Kellämäe külas. Veekogu pindala on 6,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 991&nbsp;m.

## Viited
Kruna lump

**Kruna lump** on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Karba külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 512&nbsp;m.

## Viited
34 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 34** sõidab Muuga aedlinna ja Hobujaama tänava vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 15-45 minuti tagant

Marsruut Muuga aedlinna suunal: Viru väljak, Narva maantee, Pirita tee, Merivälja tee, Kloostrimetsa tee, Pärnamäe tee, Muuga tee, Õunapuu puiestee.

Marsruut Hobujaama tänava suunal: Kallavere tee, Muuga tee, Pärnamäe tee, Kloostrimetsa tee, Merivälja tee, Pirita tee, Narva maantee, Hobujaama tänav. 

## Liini ajalugu
Kuni 2003 aastani sellel marsruudil sõitis liin 34. Kui 2003 aastal avati liin 34A mis hakkas käima Muuga aedlinna liin 34 lühendati Ristaia peatuseni. Nii nad sõitsid kuni oktoobrini 2004 aastani kui liin 34 pandi kinni ja jäi liin 34A. 2022 aastal muudeti liiniks 34.

## Peatuste loend

### Viru keskus > Muuga aedlinn
* **Viru keskus**, 5. peatus
* Pronksi
* L. Koidula
* J. Poska
* Reidi tee
* Lauluväljak
* Lillepaviljon
* Maarjamägi
* Mälestusvälja
* Lillepi
* Rummukõrtsi
* Rummu
* Pirita
* Kalmuse tee
* Metsakalmistu
* Kloostrimetsa
* Teletorn
* Pärnamäe tee
* Laiaküla
* Ristaia
* Käära
--- Tallinna linna ja Viimsi valla piir ---
--- Viimsi valla ja Maardu linna piir ---
* Muuga aedlinn
* Kirsipuu puiestee
* Hiireherne tee
* **Õunapuu Puiestee**

### Muuga aedlinn > Viru keskus
* **Õunapuu Puiestee**
* Kabelikivi
* Kardheina tee
* Pirnipuu puiestee
* Muuga aedlinn
--- Maardu linna ja Viimsi valla piir ---
--- Viimsi valla ja Tallinna linna piir ---
* Käära
* Ristaia
* Laiaküla
* Pärnamäe tee
* Teletorn
* Kloostrimetsa
* Metsakalmistu
* Kalmuse tee
* Pirita
* Rummu
* Lillepi
* Mälestusvälja
* Maarjamägi
* Lillepaviljon
* Lauluväljak
* Reidi tee
* J. Poska
* F. R. Kreutzwaldi
* Pronksi
* **Hobujaama**

## Vaata ka
* Tallinna ühistranspordiliinid

## Välislingid
* 34. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
Kuidas minust sai HAPKOMAH

**"Kuidas minust sai HAPKOMAH"** (alapealkirjaga: **"ja lisaks kõik lood nihilist.fm'ist"**) on anonüümse autori raamat narkosõltlase elust Eestis.

Raamatu andis välja kultuurirühmitus-kirjastus ZA/UM kahasse NIHILIST FM OÜ-ga, milledest viimase eesotsas on Kaur Kender, kes kirjutas raamatule ka järelsõna pealkirjaga "Fentanüül ja sajad miljonid eurod".
38 (Tallinna bussiliin)

**38** on Tallinna bussiliin, mis sõidab Muuga küla ja Hobujaama tänava vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 45–100 minuti tagant.

Marsruut Muuga suunal: Narva maantee, Pirita tee, Merivälja tee, Kloostrimetsa tee, Pärnamäe tee, Randvere tee, Muuga tee.

Marsruut Hobujaama suunal: Muuga tee, Randvere tee, Pärnamäe tee, Kloostrimetsa tee, Merivälja tee, Pirita tee, Narva maantee, Hobujaama tänav.

## Peatuste loend

## Vaata ka
* Tallinna ühistranspordiliinid

## Välislingid
* 38. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
Püksijärv

**Püksijärv** (ka Kellamäe Väike järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Kellämäe külas. Veekogu pindala on 0,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 218&nbsp;m.

## Viited
39 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 39** sõidab Vana-Lõuna tänava ja Liikuri tänava vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel.

Marsruut Kitseküla suunal: Juhan Smuuli tee, Narva maantee, Valge tänav, Pallasti tänav, Majaka tänav, Tartu maantee, Liivalaia tänav, Veerenni tänav, Vana-Lõuna tänav.

Marsruut Liikuri tänava suunal: Vana-Lõuna tänav, Veerenni tänav, Liivalaia tänav, Tartu maantee, Majaka tänav, Pallasti tänav, Valge tänav, Narva maantee, Juhan Smuuli tee.

Endine liin 39 sõitis aastani 2013 marsruudil Veerenni-Lasnamägi. Alates 2013. aastast hakkas sõitma marsruudil Veerenni-Liikuri. Alates 2022. aastast hakkas sõitma marsruudil Vana-Lõuna-Liikuri. Liin 39 väljumised olid aastani 2022 25-90 minutit. Alates 2022. aastast sõidab liin 15-70 minuti tagant.

## Välislingid
* 39. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
Keisrilõige

**Keisrilõige** on sünnitusabioperatsioon, kus loomuliku sünnitamise asemel (seoses tüsistustega) lõigatakse loode välja läbi kõhu- ja emakaseina. Keisrilõike eesmärk on ema ja lapse või laste elu kaitsmine, püüdes vältida suuremaid tüsistusi. Keisrilõige sooritatakse tihti mitmikute sünni korral. 

## Osakaal
Pärast taasiseseisvumist moodustasid keisrilõiked kõigist sündidest Eestis kuus protsenti. Alates 2007. aastast on selliste sündide osakaal püsinud 20 protsendi juures. WHO ja Euroopa erialaliitude soovituste järgi võiks osakaal olla ligi 15–20% ning peaks toimuma vaid meditsiiniliste näidustuste korral. Eesti vastav näitaja on võrreldav Põhjamaadega. Mujal Euroopas on protsent kõrgem (nt Poola 44%, Küpros 54%), samas Aafrikas ligi 6%, kuna seal on sünnitusabi vähem kättesaadav. 

Lõikuste osakaalu mõjutab see, kas sünnitajal on võimalik sünnitusviisi ise valida, aga ka rahastamine – kui riiklik rahastus on määratlenud keisrilõike kallima protseduurina, motiveerib see haiglat ja arste rahaliselt kasulikumat keisrilõikeid tegema. Samuti mõjutab operatiivset sekkumist protseduuri reguleerituse rangus ning ämmaemanduse arengutase. 

## Vaata ka
*vaakumsünnitus
*tangisünnitus

## Viited
Košmaar (Füssli)

„**Košmaar**“ on šveitsi kunstniku Johann Heinrich Füssli (1741–1825) teos. Tegemist on kunstniku tuntuima maaliga.

Sõna *košmaar* tähendab eesti keeles painajalikku ehk õudset unenägu või nägemust.

## Viited

## Kirjandus
* Norbert Wolf. Romanticism. — Taschen, 2007. — С. 26—27. — ISBN 978-3-8228-5310-8.
* Kasper Monrad. Abildgaard som erotisk trold? // Nicolai Abildgaard — kroppen i oprør. — København: Statens Museum for Kunst, 2009.

## Välislingid
* Recent exhibit and publication: *[https://web.archive.org/web/20070918190905/http://www.tate.org.uk/britain/exhibitions/gothicnightmares/ Gothic Nightmares: Fuseli, Blake and the Imagination]*. 15 February–1 May 2006. Tate Britain, London. ISBN 1-85437-582-2
Mitmikud

**Mitmikud** on sama ema korraga sünnitatud järglased. Mitmikutest sünnivad kõige sagedamini kaksikud. Nende sünnitamise komplitseerituse puhul võidakse teha sünniabioperatsioon ehk keisrilõige.

## Mitmikud
*kaksikud
*kolmikud
*nelikud
*viisikud
*kuuikud
*seitsmikud – novembris 1997 tõi Bobbi McCaughey Des Moinesis ilmale seitse last (neli poega ja kolm tütart), 2015. aastal said nad esimesteks täiskasvanuikka jõudnud seitsmikuteks. Kõik elavad tänini.
*kaheksikud – (viljakusravi läbinud Natalie Suleman tõi 2009. aasta jaanuaris ilmale kaheksa last, kes kõik elavad tänini)
*üheksikud – 2021. aasta 4. mail sai 25-aastane Mali elanik Halima Cisse Marokos keisrilõike läbi üheksa vastsündinu (viie tütre ja nelja poja) emaks.

On esinenud rasedusi, mis algasid kümne, üheteistkümne, kaheteistkümne või viieteistkümne lootega. Need ei jõudnud elussündideni. Enamik neist on tulenenud viljakusravist ja kunstliku viljastamise tehnoloogia rakendamisest. Siiski on teada üks dokumenteeritud juhtum, kus loomuliku rasestamise tulemusel tekkis 12 loodet.

### Kolmikud
Kolmikud on samast rasedusest sündinud kolm järglast. Identsed kolmikud on arenenud ühest munarakust (**ühemunakolmikud**). Kõige rohkem sünnib kolmikuid või kolmest munarakust (**kolmemunakolmikud**). Inimesel sünnivad kolmikud ligi ühe korra 1000 sünnituse kohta. Identseid kolmikuid sünnib üks kord iga 200 miljoni sünnituse kohta.

## Vaata ka
*Teisik

## Viited
Tooma (perekonnanimi)

**Tooma** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Tooma on pandud Kaarli mõisas Ambla kihelkonnas ja Kurisoo mõisas Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal; Võnnu mõisas Ridala kihelkonnas Läänemaal; Ropka ja Ülenurme mõisas Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal.

Nimede eestistamisel määrati Tooma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Neudorff, Prits, Pritsu, Thom, Tomann, Tomson ja Toomann.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Tooma Eestis 23 mehel ja 29 naisel.

*Peeter Tooma, eesti laulja
*Rein Tooma (1906–1942), eesti insener ja lendur
Laiapea

**Laiapea** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Laiapea (Layapea) on pandud Valtu mõisas Rapla kihelkonnas Harjumaal. Hiljem on võtnud sellenimelised isikud uueks perekonnanimeks Laanemäe.

2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laiapea Eestis 16 mehel ja 19 naisel. 

* Andres Laiapea (sündinud 1981), eesti poliitikavaatleja
* Heino Laiapea (sündinud 1951), eesti agronoom ja ajakirjanik
* Liina Jaanus (sündinud Liina Laiapea; 1937–2010), eesti arhitekt
* Vahur Laiapea (sündinud 1960), eesti filmirežissöör, -produtsent ja -operaator ning viipekeele uurija

## Välislingid
*
Üss

**Üss** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Üss (Hüss) on pandud Kahkva ja Meeksi mõisas Räpina kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Üsse-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Salumaa (Võnnu vallas 1937. aastal).

1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Tiigiveski park

**Tiigiveski park** on park Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni ja Juhkentali asumis, Juhkentali ja Herne tänava ääres.

Tiigiveski park on rajatud 20. sajandi algul endise Härjapea jõe voolusängi ja Tiigiveski tiigi kohale. Tiigiveski tiik hakkas 20. sajandi alguses soostuma ning aeti aastatel 1912−1913 kinni ja täideti Estonia teatri vundamendiaugust võetud prahiga. Härjapea jõgi suleti selles lõigus lõplikult maa alla alles 1930. aastate teisel poolel. 

Piirkonnas aega surnuks löönud ja vahel ka möödujaid tülitanud päevavaraste tõttu hakati rahvasuus seda paika **Pasatski pargiks** kutsuma. Praeguse ilme sai park 1960. aastate algul, kui valmis Kalevi spordihall. Hiljem rajati selle taha ka kergejõustikuhall. Tänapäeval on Tiigiveski pargist järel tagasihoidlik 3,3 ha suurune suhteliselt liigivaene, kuid suurte põlispuudega endise suurema pargi osa.

## Galerii

Tiigiveski Park-1.jpg
Tiigiveski Park-2.jpg
Tiigiveski Park-3.jpg
Tiigiveski Park-4.jpg
Tiigiveski Park-5.jpg


## Vaata ka
*Tiigiveski jalgpalliväljak
*Spordikuulsuste park, Kalevi Spordihalli ees

## Viited
Polski Senovec

**Polski Senovec** on küla Bulgaarias Veliko Tǎrnovo piirkonnas Polski Trǎmbeši vallas. Asub 33 km kaugusel Veliko Tǎrnovo linnast.


Polski Senovets,Bulgaria archaeological artifacts.JPG|Arheoloogiamälestis
Polski Senovets`s center 1971.JPG|Külakeskus (1971)
Fountain in Tabak mahala,Polski Senovets,Bulgaria.JPG|Purskkaev
Основно училище "Никола Йонков Вапцаров",Полски Сеновец.jpg|Kool
Читалище "Надежда 1883",Полски Сеновец.jpg|Teater


## Viited
Kunstistiil

**Kunstistiil** iseloomustab teosele või teoste rühmale omaseid kunstimeetodist sõltuvaid vormielemente, nende valikuid ja ühendamise korda.

Kunstiajaloos käsitletakse kunstistiile alates romaani stiilist, mis hakkas välja kujunema 10. sajandi lõpus. Seoses modernismi tekkega 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses osutusid kunstistiilidele asemel valdavaks kunstivoolud.

## Vaata ka
*Kunstivool
*Kunst
Kuutõbine leedi Macbeth

„**Kuutõbine leedi Macbeth**“ on šveitsi kunstniku Johann Heinrich Füssli (1741–1825) teos.

## Viited
Ätt (perekonnanimi)

**Ätt** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Ätt (Aett, Ett) on pandud Rääbise mõisas Laiuse kihelkonnas, Vana-Kavilda mõisas Puhja kihelkonnas ja Elistvere mõisas Äksi kihelkonnas, kõik Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Äti-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Ett. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Kunstimeetod

**Kunstimeetod** on ideelis-esteetiliste põhimõtete kogum, millest lähtutakse kunstiteose loomisel ja hindamisel.

## Vaata ka
*Kunst
*Kunstiajalugu
Juhan Elgas

**Juhan Elgas** (enne eestistamist **Johannes Eier**; 10. detsember 1904 Vändra, Pärnumaa – 15. august 1994) oli eesti elektrotehnika, elektrimõõtmiste ja raadiotehnika spetsialist. 

Ta oli Tallinna Elektromehaanika Tehnikumi (hilisem Tallinna Polütehnikum) õppejõud ja õpetas raadiotehnika eriaineid aastatel 1947–1950.

Ta on koostanud mitu eestikeelset raadiotehnika-, elektroonika- ja elektrimõõtmiste käsiraamatut.

Maetud Tartu Vana-Peetri kalmistule (plats vp5p24).

## Publikatsioone
* Juhan Elgas, Elektrimõõtmiste käsiraamat. Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn, 1963, 332 lk.
* Juhan Elgas, Raadioseadmed, Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn, 1953, 668 lk.
C'est la vie

***C'est la vie*** (eesti keeles *selline on elu*) on prantsuskeelne väljend, mida kasutatakse ebaõnne aktsepteerimise väljendamiseks.
Maarjamäe kommunismiohvrite memoriaal

**Maarjamäe kommunismiohvrite memoriaal** (ka *Eesti kommunismiohvrite memoriaal*) on mälestusmärk Tallinnas Kadrioru asumis Pirita teel Maarjamäe mälestusvälja põhjaservas. See on püstitatud kommunismiohvrite ja ohvitseride mälestuseks. Memoriaal avati 23. augustil 2018.

Nimememoriaali on kantud nende Eesti Vabariigi kodanike ja alaliste elanike nimed, kes alates 1940. aastast kommunistliku režiimi poolt õigusvastaselt mõrvati või vangistatuna või küüditatuna vangistuses või asumisel surid. Avamise seisuga oli nimesid üle 22 000. Nimememoriaal on täiendatav lisatahvlitega.

Memoriaali juures asub ka eraldi mälestusmärk, kuhu on kantud okupatsioonirežiimide repressioonide tõttu hukkunud Eesti kaadriohvitseride nimed, sealhulgas Vabadussõjas osalenud või reservi või erru arvatud ohvitseride nimed.

## Välislingid
* Memoriaali koduleht
Kommunismiohvrite memoriaal

**Kommunismiohvrite memoriaalid** asuvad:

* **[[Maarjamäe kommunismiohvrite memoriaal]]**, Tallinnas Maarjamäel
* **[[Praha kommunismiohvrite memoriaal]]**, Tšehhis Prahas
* **[[Washingtoni kommunismiohvrite memoriaal]]**, USA-s Washingtonis
Ühendekspeditsioonivägi

**Ühendekspeditsioonivägi** (inglise *Joint Expeditionary Force*, lühend **JEF**) on Ühendkuningriigi juhitav kaitsekoostööformaat, kuhu lisaks Ühendkuningriigile kuuluvad Eesti, Holland, Island, Läti, Leedu, Norra, Rootsi (liitus 2017. aastal), Soome. Kriisides ja sõjaolukorras on **JEF**-i esmane ülesanne kiire reageerimine merel, maal ja õhus nii Läänemerel kui ka Põhja-Euroopas, aga ka Kaug-Põhjas.

Ühendekspeditsiooniväel on tähtis roll Läänemere piirkonna heidutus- ja kaitsehoiakus ning JEF-i raames välja töötatud kriisireageerimismeetmed täiendavad NATO tegevust. JEF-i mõte on olla esmareageerija enne NATO artikkel 5 väljakuulutamist. Ühenduse moodustavad sarnaselt mõtlevad riigid, mis on valmis panustama kiiresti ja paindlikult erinevatesse operatsioonidesse humanitaarkriisidest kuni konventsionaalse sõjapidamiseni. 

JEF-i kriisireageerimismeetme kasutamise otsustab Ühendkuningriik, kuid iga liikmesriik otsustab ise, kas osaleb või mitte. Panustamiseks läheb vaja parlamendi heakskiitu.

Leping JEF-i loomise kohta allkirjastati 2014. aasta septembris. Täieliku operatiivvõimekuse sai JEF 2018. aasta alguseks.
Koidu park

**Koidu park** on park Tallinnas Kesklinna linnaosas Uue Maailma asumis. Koidu park asub Koidu tänava, Virmalise tänava ja Tehnika tänava vahel.

Väike, alla 1 ha suurune Koidu park on rajatud arvatavasti 1930. aastate algul. Praeguse kuju omandas park 1950. aastatel. Põhiline puuliik on jalakas, lisaks veel pärn ja vaher. Pargis kasvab ka hobukastaneid ja ebatsuugasid. Ühtekokku kasvab Koidu pargis 36 liiki puittaimi.

## Galerii

Koidu Park-1.jpg
Koidu Park-2.jpg
Koidu Park-3.jpg
Koidu Park-4.jpg


## Viited
Läikdrongo

**Läikdrongo** (*Dicrurus aeneus*) on väike drongolaste sugukonda kuuluv lind.

Läikdrogo elutseb Lõuna- ja Kagu-Aasias, täpsemalt India Lääne- ja Ida-Ghattides, Lääne-Uttarakhandist itta Indohiinasse ulatuvas piirkonnas, Eel-Himaalajas ja ka Hainanil, Malaka poolsaarel, Sumatral ja Kalimantani põhjaosas. Liik eelistab pesitseda niisketes, laialehelistes metsades.

Läikdrongod on umbes 24 cm pikad, käitumiselt agressiivsed ja ei karda rünnata endast suuremaid liike juhul kui nende pesa või poegi ohustatakse.

Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku järgi on liik soodsas seisundis.

## Viited

## Välislingid
* 
* Läikdrongo Maailma lindude käsiraamatus (inglise keeles)
Uganda veriamadiin

**Uganda veriamadiin** (*Spermophaga ruficapilla*) on Sahara-taguses Aafrikas elutsev amadiinlaste sugukonda kuuluv lind.

Liik elutseb Angolas, Burundil, Kesk-Aafrika Vabariigis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Keenias, Rwandal, Lõuna-Sudaanis, Tansaanias ja Ugandas.

Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku järgi on liik soodsas seisundis.

## Viited

## Välislingid
* 
* Uganda veriamadiin Maailma lindude käsiraamatus (inglise keeles)
Idamaade kunst

**Idamaade kunst** ehk **aasiapärane kunst** või **oriendi kunst** hõlmab kujutava kunsti ajalugu Aasias ja selle mõjusid peaasjalikult Lähis-Idas.

Aasia kunst jaotub järgmiselt: araabia kunst, budistlik kunst, Bhutani kunst, Filipiinide kunst, Hiina kunst, India kunst, Indoneesia kunst, Iraani kunst, islami kunst, Jaapani kunst, juudi kunst, Kambodža kunst, Kesk-Aasia kunst, Korea kunst, Laose kunst, Mesopotaamia kunst, Nepali kunst, Tai kunst, Tiibeti kunst ning Vietnami kunst.

## Vaata ka
*Kunstiajalugu
*Lääne kunst
*Okeaania kunst
Okeaania kunst

**Okeaania kunst** on Vaikse ookeani saarte ja Austraalia põlisrahvaste kunstilooming. 

Ajalooliselt päritolult on Okeaania kunst heterogeenne, kuna piirkonna põlisrahvad moodustusid kahe rahvarühma sisserännete tagajärjel. Tavaliselt jaotatakse piirkond neljaks: Polüneesia, Mikroneesia, Australaasia ja Melaneesia. Neist esimese kahe tänapäevased kultuurid põlvnevad umbes 1600–500 eKr Polüneesiat, Mikroneesiat ja osalt ka Melaneesiat hõlmanud Lapita kultuurist, kaks viimast aga esimesest piirkonna asustanud inimeste lainest. Hiljem on kogu piirkonda mõjutanud Lääne kolonisatsioon. 20.–21. sajandil on Okeaania kohalik kunstitraditsioon taas tunnustust pälvinud.

Piirkondade ja kultuuride vahel varieerub Okeaania kunst suurel määral. Traditsiooniliste teemade seas on levinud viljakus ja üleloomulikud jõud. Kunstiliike nagu maskid kasutati usulistes tseremooniates ja ühiskondlikes rituaalides. Levinud on ka petroglüüfid, tätoveeringud, maalingud, puunikerdus, kiviraid ja tekstiilikunst. Tänapäevane Okeaania kunst seob traditsioonilised stiilid, sümbolid ja materjalid tänapäevaste vormide mitmekesisusega, milles põimuvad keerukad geograafilised, kultuurilised ja ajaloolised vastasmõjud.

## Vaata ka
* Ida kunst
* Lääne kunst

## Viited
Sarvikbülbül

**Sarvikbülbül** (*Pycnonotus penicillatus*) on bülbüllaste sugukonda kuuluv laululind. Liik on endeemne Sri Lanka mägismaal.

Välimuselt on sarvikbülbülid on umbes 20 cm pikad, kaalult umbes 36–37 grammi ja võrdlemisi pika sabaga.

Sarvikbülbülid teevad oma pesad põõsastesse ja kurnas on tavaliselt kaks muna. Nad toituvad puuviljadest ja putukatest.

Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku järgi on liik ohulähedases seisundis.

## Viited

## Välislingid
*
Lääne kunst

**Lääne kunst** (ülekantud tähenduses *Euroopa-pärane kunst* või laiemalt kui *[[Läänemaailm|oktsidentaalne]] kunst*) hõlmab kujutava kunsti ajalugu eeskätt Euroopas ja tulenenud mõjusid peaasjalikult Põhja-Ameerikas ning lisaks Ühendkuningriigi dominioonides; kokkuvõttes üldisemalt õhtumaades.

19. sajandil jõudsid rahvamassideni valgustuslikud väärtused ja tööstuslik pööre, sellega seoses vähenes märgatavalt kristliku kiriku keskajast pärinev ja määrav osatähtsus euroopalikus kunstis. Sajandi lõppedes ei kätkenud kunstistiilid ning eriti modernismi ilmingutega tekkinud kunstivoolud enam endas niivõrd portreteerimist ega religiooni kui ideoloogiaid, vaid esitasid pigem autori enda vaateid. Samas hakati korraldama kunstinäitusi, üha enam asendas kunsti ülesannet fotograafia. Juhuti võeti mõõtu idamaade kunstist, justkui *[[art nouveau]]* puhul, *[[art déco]]* rakendas näiteks samuti põlisameeriklaste kunsti.

## Esiaja kunst

## Antiikkunst

## Keskaja kunst

## Renessansskunst

## Barokk, rokokoo ja manerism

## Uusklassitsism, romantism, akademism ja realism

## Modernistlik kunst

## Kaasaegne kunst ja postmodernistlik kunst

## Vaata ka
*Kunstiajalugu
*Idamaade kunst
*Okeaania kunst

## Viited
Harz (Goslar)

**Harz** on inkorporeerimata ala Goslari kreisis, Alam-Saksimaal, Saksamaal. Ala pindala on 371,56 km².

Asustamata ala paikneb Ülem-Harzis (Alam-Saksimaal). Suurusega 371,76 km² (31. detsembril 2006) on see suurim inkorporeerimata ala Saksamaal. Ala ulatub Goslari kreisis üle suurte Ülem-Harzi osade Seesenist/Langelsheimist (loodes) Hohegeißini (lõunas). Harzi inkorporeerimata alal Goslari kreisis on palju enklaave: seega on täielikult ümber haaratud Wildemanni ja Altenau-Schulenbergi osad Ülem-Harzi mägedes ning ülikoolilinn Clausthal-Zellerfeld, Sankt Andreasbergi Braunlage piirkond ja muid asulaid (peamiselt restoranid).

Vallavaba ala haldamine lasub Alam-Saksi metsaametil Clausthalis, mis võtab ka mõnelt karjäärilt ärimaksu ja väljastab tsiviilstaatuse juhtumite korral vastavaid sertifikaate (sünnitunnistus, surmatunnistus). Samuti tagab see turvalisuse ja korra.
Maitseained

**Maitseained** on väikeses koguses kasutatav aine või maitsetaim, mille abil mõjutatakse toitude ja jookide maitset ning lõhna.

## Vaata ka
*vürtsid

## Viited

## Välislingid
*http://ee.kotanyi.com/maitseainete-maailm/koik-maitseainete-kohta/
*http://ee.kotanyi.com/maitseainete-maailm/ajalugu/
Johannes Eglon

**Johannes Eglon** (29. mai/10. juuni 1836 Vastse-Nõo mõis, Nõo kihelkond, Tartumaa – 24. jaanuar/6. veebruar 1908 Vändra kihelkond, Pärnumaa) oli eesti haridustegelane, kurtide ja kurttummade õpetaja.

## Haridus
Johannes Eglon sündis 1836. aastal Tartumaal Vana-Nõo mõisas, õppis Rannu kihelkonnakoolmeistri ja köstri Andreas Luigi ja tema abilise Mihkel Sperlingi juures koolis, keda valmistati külakoolmeistreiks. J. Eglon sai õpetust kaheteistkümnenda eluaastani, köster Luig, kes asus Tartusse, võttis õpihimulise poisi enda juurde kostile. Eglon käis algul eestlase Johann Laalandi (Peterburi kindralsuperintendendi J. F. С Laalandi isa) elementaarkoolis, hiljem õppis ta koos Jakob Hurda ja Juhan Weitzenbergiga Tartu kreiskoolis. 1856. aastal asus Valga seminaris edasi õppima. Tema kursusekaaslasteks olid C. R. Jakobson ja mitu tulevast kihelkonnakooliõpetajat, nagu J. Pehrna (Rannu), Georg Rosenberg (Karksi), F. Ahrens (Sangaste) jt. Ta lõpetas 1859. aastal Cimze seminari Valgas ning täiendas end 1870. aastatel Saksamaal ja Šveitsis.

## Erialane tegevus
Ta oli aastatel 1859–1866 Kanepi kihelkonnakooli õpetaja, kuid vallandati ja vahistati, kuna tõlkis läti rahvusliku tegelase Krišjānis Valdemārsi brošüüri "Baltische, namentlich livländische Bauernzustände", eesti keelde. Seejärel oli 1866 Vändra  Lelle klaasivabriku koolis kooliõpetaja.

Aastatel 1866–1899 oli ta Vändra kurttummade kooli (esimene Eesti aladel) õpetaja ja 1894. aastani ka selle juhataja. Ta arendas Eestis esimesena kurtide õpetamise metoodikat, käsitles kurttummuse põhjusi ja ravi ning kurdi lapse kodust kasvatust.
### Teoseid
*"Kurttumm, tema olu ja elu". K. Mattiesen. Tartu 1880

## Rahvavalgustuslik tegevus
Ta oli Eesti Kirjameeste Seltsi ja Eesti Aleksandrikooli ja Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi asutajate hulka, olles mõnda aega ka viimase esimeheks. Oli ka Pärnu ja Vändra kihelkonna kohalike seltside algatajaid ja juhte,  ta asutas Vändras esimese laulukoori ja pasunakoori ning juhatas neid kaua aega; laulukooriga käis ta esimesel üldlaulupeol. Eglon oli Vändra esimese raamatukogu juhataja, kuulus Vändra Põllumeeste Seitsi juhatusse, võttis aktiivselt osa koolmeistrite konverentsidest jne.

Johannes Eglon suri Vändras 1908. aastal ja maeti Vändra vanale kalmistule.
## Viited

## Välislingid
*
*Johannes Eglon Eesti Kurtide Liidu kodulehel
*"Vändra Kurttummade Kooli õpetaja Johannes Eglon oma viimase klassiga". 1899. TLÜ Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseum F53448-1
Rõigas

**Rõigas** on eestikeelne nimetus kahe lõhiste karedate lehtedega ristõielise rohttaime kohta: **[[põldrõigas]]** (*Raphanus raphanistrum*) ning **[[aedrõigas]]** (*Raphanus sativus*); viimasest on tuntud kaks teisendit, redis ja must rõigas.

Rõigasteks nimetatakse ka mõningaid teisi ristõielisi taimi nagu mädarõigas ja sinerõigas. Tava- ja murdekeeles on rõigasteks kutsutud kõiki kollaste õitega umbrohtusid, mis kasvavad põllul.

## Liike
**Raphanus raphanistrum* – põldrõigas
**Raphanus sativus* – aedrõigas, redis

## Sorte
**Raphanus sativus L. subsp. acanthiformis* – jaapani redis, kesaredis, daikon
**Raphanus sativus L. var. niger* – must rõigas, must redis

## Viited