open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
72. üksik mehhaniseeritud brigaad

**72. üksik Mustade zaporožlaste nimeline mehhaniseeritud brigaad** (ukraina keeles *72-га окрема механізована бригада імені Чорних Запорожців*) on Ukraina relvajõudude väeüksus, mis paikneb Bila Tserkvas.

## Ajalugu
12. juunil 2014. aastal alustas brigaad Donbassis koos 51. mehhaniseeritud brigaadi, 79. dessantbrigaadi ning hiljem liitunud teiste üksustega operatsiooni, mille eesmärk oli saavutada kontroll riigipiiri üle Donetski oblasti Amrosijivka piirkonnas ning Luhanski oblasti Izvarõne piirkonnas. 

Brigaadi kehtiv nimetus pärineb 2019. aastast. Üksus on osalenud Ühendjõudude operatsioonis. 

### 2022. ja 2023. aasta sõjategevus
2022. aasta märtsis osales Kiievi oblastis lahingutes Venemaa Relvajõudude vastu. Täpsemalt osales üksus Kiievi kaitsmises. 10. märtsil 2022 tegi üksus koostöös polguga Azov Vene tankikolonnile Skõbõni küla juures varitsuse. Alates 2021. aastast brigaadi juhtinud polkovnik Oleksandr Vdovõtšenko asemel asus 2022. aasta augustis brigaadi juhtima polkovnik Ivan Vinnik. 2023. aasta jaanuaris sõdis brigaad Vuhledari piirkonnas.

## Struktuur
*  12. üksik motoriseeritud jalaväepataljon

## Autasud
### Ukraina kangelane
* 2017 - major (postuumselt) Andri Kõzõlo (postuumselt)
* 2022 - major Roman Darmohrai

### Sõjaliste teenete rist
* 2022 - kapten Vladõslav Kalievskõi
* 2022 - seersant Darija Mazurenko

## Galerii

Участь Президента України у церемонії вручення державних нагород військовослужбовцям ЗСУ та родинам загиблих захисників 22.jpg|Käiseembleem


## Vaata ka
* Mustad zaporožlased

## Viited
Rama keel

**Rama keel** on tšibtša keelkonda kuuluv keel, mida kõnelevad ramad Nicaraguas Rama Cay saarel ja Kariibi mere rannikul.

Rama keel on väljasuremisohus, seda rääkis 2001. aasta andmetel vaid 29 inimest.

## Viited

## Välislingid

*https://glottolog.org/resource/languoid/id/rama1270
*Rama keele sõnastik
Püramiid (piljard)

**Püramiid** ehk **Vene piljard** on Venemaalt alguse saanud piljardiliik, mis on populaarne Venemaal ja selle naaberriikides.

Mängimiseks kasutatakse tavalisest suuremaid (68–68,5 mm) ja raskemaid (285 g) kuule. Tavaliselt mängitakse laual, mille suurus on 12 × 6 jalga, aga on ka väiksemaid variatsioone (10, 9, 8 jalga).

## Reeglid
Populaarsemad mängud püramiidi laual on:

* vaba püramiid või "amerikanka"
* Moskva püramiid
* kombineeritud püramiid
* dünaamiline püramiid "nevskaja"
* Kaisa (Soome variatsioon)

## Püramiid Eestis
Eestis tegutseb püramiidi meistriliiga ja Eesti Piljardiliit korraldab igal aastal Eesti meistrivõistlusi kolmes distsipliinis: kombineeritud, vabas ja dünaamilises.

## Viited
Elisa Ferreira

**Elisa Maria da Costa Guimarães Ferreira** (sündinud 17. oktoobril 1955 Portos) on Portugali sotsiaaldemokraatlik poliitik ja ökonomist, alates 1. detsembrist 2019 kuni 30. novembrini 2024 Euroopa Komisjoni ühtekuuluvuspoliitika ja reformide volinik von der Leyeni esimeses komisjonis. 

Aastatel 1995–1999 oli ta Portugali keskkonnaminister ja 1999–2001 planeeringute minister António Guterrese valitsuses. Aastatel 2004–2016 oli ta Euroopa Parlamendi liige. Aastatel 2016–2019 oli ta Portugali Panga nõukogu liige.
Germaine Dieterlen

**Germaine Dieterlen** (15. mai 1903 Pariis – 13. november 1999 Pariis) oli prantsuse etnoloog ja visuaalantropoloog. Dieterlen oli Marcel Maussi õpilane ning tegi koostööd Marcel Griaule'i (1898–1956) ja Jean Rouch'iga (1917–2004). Tema peamisteks uurimisteemadeks olid müüdid, initsiatsiooniriitused, esemed, rituaalid ja sotsiaalne struktuur. Ta on kõige tuntum oma uurimistöö poolest Mali dogonite ja bambarade kohta, kelle seas ta elas 20 aastat. Üks tema peateoseid on koos Marcel Griaule'iga kirjutatud "Tuhkur rebane" (*Renard Pâle. Ethnologie des Dogon*, 1965).
Sara Bergmark Elfgren

**Sara Bergmark Elfgren** (sündinud 13. märtsil 1980 Stockholmis) on rootsi ulme- ja noortekirjanik.

Koos Mats Strandbergiga on ta avaldanud Engelsforsi triloogia, mille esimene osa, noorteromaan „Ring“ ilmus 2011 (eesti keeles 2012). Strandberg ja Elfgren kombineerivad oma romaanis fantaasiat, õudusulmet ja psühholoogilist realismi, käsitledes samal ajal erinevaid noorteprobleeme nagu koolivägivald, anoreksia, eelarvamused ja alkoholism. Triloogia teine osa „Tuli“ tegeleb muuhulgas kliima soojenemise ja äärmusliikumiste teemadega. Kolmas osa kannab pealkirja „Võti“.

## Viited
Teodors Bergs

**Teodors Bergs** (27. juuli 1902 Riia – 3. oktoober 1966 Riia) oli läti maletaja.
 
Bergs tuli 1926. ja 1932. aastal Läti meistrivõistlustel teiseks. 1935. aastal mängis ta Tallinnas rahvusvahelisel turniiril, kus jagas 3.–4. kohta. 1937. aastal pääses ta mängima tugevakoosseisulisele Ķemeri turniirile, kus sai 14. koha. 

1948. aastal sai Bergs Läti NSV meistrivõistlustel kolmanda koha.
Gösta Danielsson

**Gösta Erik Vilhelm Danielsson** (24. juuni 1912 Helenelund, Sollentuna vald – 17. oktoober 1978 Knivsta, Uppsala lään) oli rootsi maletaja.
 
Daniellson jagas 1933. aastal Rootsi esivõistlustel esikohta. 1935. aastal mängis ta Tallinnas rahvusvahelisel turniiril, kus jagas 3.–4. kohta. 

1955. aastal tuli Danielsson Rootsi malemeistriks.

Danielsson mängis Rootsi võistkonna koosseisus neljal ametlikul maleolümpial  (1935, 1937, 1939, 1952) ja 1936. aastal Münchenis mitteametlikul maleolümpial.
CD Leganés

**Club Deportivo Leganés, S.A.D.** on Hispaania jalgpalliklubi Leganésist, Madridi äärelinnast. Hooajal 2019–2020 Primera Divisiónis mängiv klubi on asutatud 28. juunil 1928 ning võõrustab oma kodumängud 12 450 inimest mahutaval Estadio Municipal de Butarque'l.
Jefim Geller

**Jefim Petrovitš Geller** (vene keeles Ефим Петрович Геллер; ukraina keeles Юхим Петрович Геллер *Juhõm Petrovõtš Geller*; 8. märts 1925 Odessa – 17. november 1998 Peredelkino Moskva lähistel) oli Venemaa maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (1952). 

Geller oli Odessast pärit. 2016. aastast on seal temanimeline tänav.

Maletajana mängis Geller kuuel MM-i pretendentide turniiril (1953, 1956, 1962, 1965–1966, 1968, 1971). Ta sai suurmeistriks 27-aastaselt 1952. aastal. Aasta varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. NSV Liidu suurmeistriks sai ta 1952. aastal.

Geller mängis ajavahemikus 1949–1985 korduvalt NSV Liidu meistrivõistluste finaalturniiril. Kahel korral tuli ta NSV Liidu meistriks (1955, 1979).

Ta tegutses ka maletreenerina. 1964. aastal Tel Avivis peetud maleolümpiale ta mängima ei pääsenud, kuid osales seal NSV Liidu meeskonna treenerina ja pärast võistkondliku kuldmedali võitmist pälvis ta NSV Liidu teenelise treeneri aunimetuse. Ta kuulus ka maailmameistrite Boriss Spasski ja Anatoli Karpovi treenerite hulka.

1992. aastal tuli Geller 67-aastaselt Bad Wörishofenis veteranide maailmameistriks. 

## Võistkondlik esinemine
Geller tuli Nõukogude Liidu meeskonna koosseisus seitsmekordseks olümpiavõitjaks (1952–1956, 1962, 1968, 1970, 1980) ja kuuekordseks Euroopa meistriks (1961, 1970, 1973, 1977, 1980, 1983).
 
## Tunnustus
*1963 – NSV Liidu teeneline meistersportlane
*1965 – NSV Liidu teeneline treener

## Välislingid
*
*Геллер Ефим Петрович. facebook.com, 17. november 2016
Osmo Kaila

**Osmo Ilmari Kaila** (11. mai 1916 Helsingi – 3. juuni 1991 Helsingi) oli soome maletaja, problemist, malekohtunik ja maleliteraat, rahvusvaheline meister (1952). 

Kaila tuli kahel korral Soome (1939, 1954) ja 1946. aastal Kopenhaagenis Põhjamaade malemeistriks. 1947. aastal olid Põhjamaade meistrivõistlused ühtlasi MM-i tsooniturniiiks. Võitis kaasmaalane Eero Böök. Kaila jagas 7.–8. kohta ja tsoonidevahelisele turniirile ei kvalifitseerunud.

Kaila mängis Soome võistkonna koosseisus kahel maleolümpial  (1936, 1952). 

Ta tegutses ka malekohtunikuna. Sai FIDE-lt 1956. aastal rahvusvahelise arbiitri 1958. aastal probleemmale rahvusvahelise kohtuniku nimetuse.

Maleprobleemide koostajana sai Kaila 1990. aastal probleemmale FIDE meistri nimetuse.
Georgi Ilivitski

**Georgi Aleksejevitš Ilivitski** (vene keeles Георгий Алексеевич Иливицкий; 30. aprill 1921 Akmola – 28. november 1989 Sverdlovsk) oli Nõukogude Liidu maletaja, rahvusvaheline meister (1955). 

Ilivitski mängis neljal NSV Liidu meistrivõistluste  finaalturniiril (1948, 1952, 1954, 1955), kus parimateks tulemusteks jäid 10.–11. koht (1948) ja 3.–6. koht (1955). 1955. aastal Moskvas toimunud meistrivõistlused olid ühtlasi MM-tsooniturniiriks, seetõttu kaasa tegi kogu Nõukogude Liidu maleparemik. Ilivitski jagas koos maailmameister Mihhail Botvinniku ja tulevaste maailmameistrite Tigran Petrosjani ja Boriss Spasskiga kolmandast kuni kuuenda kohani. Paul Keres ja Mark Taimanov jäid neist poole punktiga maha. Ilivitski kvalifitseerus MM-i tsoonidevahelisele turniirile, mis peeti augustis-septembris 1955 Göteborgis. Ilivitski jagas seal 10.–11. kohta ja jäi napilt pretendentide turniiri koosseisust välja (edasi pääses üheksa paremat). 

Ta sai FIDE-lt samal aastal rahvusvahelise meistri nimetuse.

Vahetult enne Göteborgi turniiri, mängis Ilivitski Pärnu turniiril, kus jagas 3.–6. kohta, edestades Vjatšeslav Ragozinit, Aleksei Suetinit ja Aleksandr Tolušit.

1956. aastal osales ta Reykjavíki rahvusvahelisel turniiril, kus jagas 2.–3. kohta. 

Georgi Ilivitski lõpetas elu enesetapuga.

## Viited
1935. aasta Tallinna maleturniir

**Tallinna Malesõprade Seltsi 50 aasta juubeliturniir** oli 1935. aastal Tallinnas korraldatud rahvusvaheline maleturniir. 

Tallinna Malesõprade Klubi (saksa maleselts) soovis juubelit pühitseda esindusliku Balti turniiriga, kuid algsed plaanid luhtusid. Et auhinnad praktiliselt puudusid, siis oli raskusi tugevate väliskülaliste kutsumisega. Juunis 1935 Mustpeade Klubi Oleviste saalis peetud üheksa osavõtjaga turniirile saabus tuntud maletajatest ainult sakslane Friedrich Sämisch, kelle parimad saavutused jäid aga 1920. aastatesse. Veel nõustusid turniiril mängima rootslane Gösta Danielsson, soomlane Eero Böök ja kaks Läti maletajat (Teodors Bergs ja G. Witte). Eestit esindasid Gunnar Friedemann, Johannes Türn ning 19-aastased Paul Keres ja Paul Schmidt.

## Turniiri lõpptulemus
1. **Schmidt** 6,0 punkti, 2. Keres 5,5 p, 3.–4. Danielsson ja Bergs 5,0 p, 5.–6. Friedemann ja Böök 4 p, 7. Sämisch 3,5 p, 8. Türn 2,5 p, 9. Witte 0,5 p.


Fail: Paul Keres.jpg |Paul Keres, turniiri 2. koht
Fail: Eero Böök shakkimestari.jpg |Eero Böök, turniiri 5.–6. koht
Fail: Friedrich Saemisch (chess player).jpg |Friedrich Sämisch, turniiri 7. koht


## Vaata ka
*1937. aasta Pärnu maleturniir

## Viited
Imeline falloskurk

**Imeline falloskurk** (*Gulaphallus mirabilis*) on sugukonda *[[Phallostethidae]]* kuuluv mageveekala.

Kala on levinud Filipiinidel.

## Kirjandus
* Herre, Albert W. C. T. (1925) Two strange new fishes from Luzon. Philippine Journal of Science. 27(4): 508.

## Välislingid
* 
*http://www.fishbase.org/summary/Gulaphallus-mirabilis.html
*http://www.catalogueoflife.org/col/details/species/id/4b155d0c2253e32386477f745ebb2ad7
Ernst Adalbert Ferdinand Stieren

**Ernst Adalbert Ferdinand Stieren** (20. juuni 1880 Peterburi – 24. juunil 1974 Saksamaa, Hohentengen) oli kunstnik ja kunstiala professor.

Professor Ernst Adalbert Ferdinand Stieren sündis 1880. aastal Peterburis kirikuõpetaja pojana. 

Aastatel 1923–1930 töötas ta Tallinna Riigi Kunsttööstuskoolis õppejõuna ja graafika osakonna juhatajana. 1930. aastal naasis ta Berliini, kuhu tema perekond oli Venemaalt läinud 1918. aastal. Berliinis töötas ta mitmes ülikoolis kunstiala professorina. Kui II maailmasõja lõpus saabusid Vene punaväed Berliini, arreteeriti E. Stieren kui vene emigrant ning ta pidi kolm aastat venelaste Sachsenhauseni koonduslaagris karistust kandma. Vabanenult siirdusid Stierenid laste juurde Švaabimaale, kus nad surid. 

Abielupaar Stieren maalis ja esines näitustel veel õige kõrges vanuses.
Atlass

**Atlass** (araabia keelest *aṭlasa* 'sile') on ühelt poolt sile ja läikiv enamasti siidist või kunstkiust kangas, mida iseloomustab atlass-sidus. Kanga parem ja pahem pool erinevad, pahem pool on tuhm ja läiketa.

Eesti keelde on sõna jõudnud laenuna saksa keelest. Tänapäeval on sõna *Atlas* saksa keeles käibelt kadunud, esinedes vaid tekstiili- ja rõivaajaloo kontekstis siidkangaste kohta.

## Sõnavara
Mõnikord tehakse vahet atlassil (vene keeles *атлас*) ja satäänil (vene keeles *сатин*, inglise keeles *sateen*), selle eristuse järgi on esimene koeatlass, teine lõimeatlass. Mõni eestikeelne allikas nimetab neid samuti eri kangastena. Kuid paljudes keeltes on sõnad "atlass" ja "satään" sünonüümid, tähistades igasuguseid atlass-sidusega ja sissekootud kirjadeta kangaid.

Sissekootud kirjadega atlass-sidusega kangad kannavad eri nimetusi, näiteks damast, žakaarkangas ehk žakard, metallniitidega brokaat ja lamee.

## Viited

## Välislingid
* Atlass tekstiilileksikonis (saksa keeles)
Etgar Keret

**Etgar Keret** (heebrea keeles אתגר קרת‏‎; sündinud 20. augustil 1967 Ramat-Ganis) on Iisraeli kirjanik ja lavastaja. Ta kirjutab heebrea keeles ning lavastab nii teatris kui ka kino- ja telefilme.

Ta sündis aastal 1967 Ramat-Ganis. Tema vanemad on holokausti üle elanud. Tema ema Orna Kernet sündis aastal 1934 Mszczonówis ja veetis esimesed eluaastad Varssavis. Isa Efraim Keret (1928–2012) sündis Baranowiczes. Ta on lõpetanud Tel Avivi Ülikooli.

Ta töötab Be'er-Sheva linnas asuva Ben-Guriyyoni Negevi ülikooli loovkirjanduse õppejõuna heebrea kirjanduse osakonnas. Ta on juhendanud paljusid loovkirjutuse õpikodasid Ameerika Ühendriikides.
Organza

**Organza** on labase sidusega, musliini tüüpi läbipaistev kerge siidkangas, võib olla ühevärviline, trükitud või sissekootud mustriga.

### Sõnavara
Tavakeeles võidakse organzaks nimetada ka tehiskiust läikivat klaasbatisti või vuaali. Võõrsõnade leksikon käsitleb organzat ja puuvill- või tehiskiust organdiid sünonüümidena, samas kui tekstiilitootjad, -müüjad ja õmblejad eristavad omadustelt erinevaid organzat ja organdiid.

## Omadused
Organza on kootud hõredalt, mille tulemuseks on läbipaistev ja suhteliselt õhuke tekstiil. Läbipaistvuse ja suure hingavuse tõttu kasutatakse organzakangast selliste rõivaste valmistamiseks, kus organzakiht katab tihedamat ja paksemat aluskangast. 

Kerget ja poolläbipaistvat kangast on eelistatult kasutatud pulmakleitide, õhtukleitide ja muude pidulike ja luksuslike rõivaste valmistamiseks. Samuti kasutatakse seda aeg-ajalt mitmesuguste kodutekstiilide, näiteks kardinate või lambivarjude tegemiseks..

Õhulisuse ja õrnuse tõttu on kangas pesumasinas halvasti pestav ja seda pestakse kas käsitsi või kuivpuhastatakse. Organzast rõivaid soovitatakse hoida kappides ja karpides tugevamasse kangasse, näiteks musliini mähituna.

## Ajaloost
Algselt tehti kangast ainult siidist. Sõna *organza* tuleb itaalia keelest ja *organzano* tähendas algselt tugeva keeruga siidlõnga, mida kasutati lõimelõngadeks. Nagu enamik muid siidkangaid, pärineb kangas Siiditee piirkonnast, kuid sõna ei tule ühestki hiina keele murdest, vaid Kesk-Aasia linnanimest Urganch, kus asus üks suuremaid siiditurge.

## Vaata ka
* Organdii
* Klaasbatist
* Vuaal
* Šifoon

## Viited

## Välislingid
What Is Organza Fabric? - sewport.com
Mētriena vald

**Mētriena vald** (läti keeles *Mētrienas pagasts*) on vald Lätis Madona piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Prauliena, Barkava, Ļaudona ja Murmastiene vallaga ning Jēkabpilsi piirkonna Atašiene ja Mežāre vallaga.

Valla pindala on 140 km². 2016. aasta seisuga elas seal 738 inimest. Valla halduskeskus on Mētriena küla. Vallamaja asub aadressil Mētru iela 1, vallavanem on Valdis Gotlaufs.

## Ajalugu

Vald kandis aastani 1925 nime *Ļaudona-Odziena vald*. Aastal 1935 oli Mētriena valla pindala 129,31 km² ja seal oli 1790 elanikku. 

Aastal 1945 moodustati vallas Mētriena ja Pamati külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1961 liideti Pamati külanõukoguga Saikava külanõukogus kolhoosi Līdums alad. Aastal 1964 likvideeriti Mētriena külanõukogu, selle aladest liideti Ļaudona kolhoosi maad Ļaudona külanõukoguga, Mežāre sovhoosi alad Mežāre külanõukoguga, ülejäänud osa liideti aga Pamati külanõukoguga. Aastal 1977 liideti Pamati külanõukoguga osa Ļaudona külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Veel samal aastal nimetati Pamati vald ümber Mētriena vallaks. 2009. aastast kuulub vald Madona piirkonda.

Kultuurimälestistest on regionaalse kaitse all Zviedrukalni muinaskalmed ja Sildi linnamägi.

## Loodus

Vald asub Ida-Läti madalikul. Maastik on valdavalt tasane, ulatudes keskmiselt 100–110 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Ozolkalnsi lähistel (120,1 m). Suurim jõgi on Aiviekste, teised tähtsamad jõed on selle lisajõgi Isliena ja Odze. Suuremad järved on Isliena järv, Kurtava järv ja Odziena järv. Vallas asuvad Teiči soo osa Kurtava soo ja Ozolsala soo.

Looduskaitse all on Jošmaļi hiidtamm, Opsi tamm, Apsala tamm, Ozolsala tamm, Zaļmežnieki hiidtamm, Aizelkšņe tamm, Dekšņi esimene tamm, Paegļi tamm, Līmeņi tamm, Līmeņi pärnad, Ozolkalnsi allee, Stiebriņi vaher, Sildi pärn ja üksteist nimetut põlispuud. Osaliselt jäävad valla aladele Teiči looduskaitseala ja Aiviekste luha looduspark.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 584 lätlast, 62 venelast, 19 valgevenelast, 9 ukrainlast, 8 poolakat ja 3 leedulane.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.  


Mētrienas pagastnams 2002-09-21.jpg|Vallamaja
Murnieki bridge - panoramio.jpg|Sild üle Aiviekste


## Viited

## Välislingid
Mētriena

**Mētriena** (vanasti **Ļaudonas Odziena**, nõukogude perioodil **Pamati**) on küla (*ciems*) Lätis Madona piirkonnas, Mētriena valla halduskeskus.

Küla asub merepinnast 118 meetri kõrgusel Ida-Läti madalikul. Mētriena jääb piirkonna keskusest Madonast 23 ja Riiast 173 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad põhikool, postkontor, rahvamaja ja raamatukogu. Sinna jääb Mētriena bussipeatus.

Mētriena on kujunenud Odziena mõisa lähistele vallamaja juurde. Küla ehitati nõukogude perioodil välja kui kolhoosi *Līdums* keskasula.  Külas asub teises maailmasõjas langenud sõdurite ühishaud, mis on tähistatud mälestusmüüriga.

Looduskaitse all on Paegļi tamm ümbermõõduga 6,26 ja kõrgusega 23 meetrit. Küla jääb osaliselt Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse.

## Elanike arv


* 105 (1970)
* 259 (1979)
* 510 (1989)
* 497 (2000)
* 450 (2008)

* 351 (2011)
* 384 (2017)
* 372 (2019)
* 321 (2021)
* 340 (2025)

## Viited
Pamati

**Pamati** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas.

Pamati asub Riiast 171 kilomeetri kaugusel valla keskosas. Küla jääb Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse.

Pamati nime on kandnud ka valla keskus Mētriena.

## Elanike arv


* 1 (2019)
* 1 (2022)
* 5 (2025)


## Viited
Terrace House

**"Terrace House"** (jaapani keeles テラスハウス,*Terasu Hausu*) on jaapani tõsielufrantsiis, mis koosneb viiest sarjast ja ühest filmist. Telesari kajastab kuue eelnevalt üksteist mitte tundva eri eluvaldkondade noore mehe ja naise elu. 

Sarja tegelased elavad koos ühe katuse all, õpivad üksteist tundma ja käivad kohtingutel. 

Esimene sari alapealkirjaga "Boys × Girls Next Door" ("Naabripoisid ja -tüdrukud") ja tegevuskohaga Shōnanis oli eetris Fuji Televisioonis 12. oktoobrist 2012 kuni 29. septembrini 2014. Sarja lõpetas film "Closing Door" ("Sulguv uks"). Järgmised sarjad toodeti Fuji TV ja Netflixi koostöös. Teine sari, "Boys & Girls in the City" ("Poisid ja tüdrukud linnas") oli eetris 2. septembrist 2015 kuni 27. septembrini 2016 ning selle tegevus toimus Tōkyō kesklinnas. Kolmas sari, "Aloha State# ("Aloha osariik") kolis Jaapanist Hawaiile ning oli eetris 1. novembrist 2016 kuni 29. augustini 2017. Neljanda sarja, "Opening New Doors" ("Avades uusi uksi") tegevus toimub taas Jaapanis Nagano prefektuuris; see oli eetris 19. detsembrist 2017 kuni 12. veebruarini 2019. Viies sari, "Tokyo 2019–2020", läks eetrisse alates 14. maist 2019. Sari on saanud positiivset vastukaja ning sellest on saanud rahvusvaheline menuk.

## Viited
Biolagunev kott

**Biolagunevad kotid** on kotid, mida suudavad bakterid ja elusorganismid lagundada.
Igal aastal kogu maailmas umbes 500 miljardit kuni 1 triljonit kilekotti.

## Eristamine biolagunevast kompostitavast
Biolagunev ja kompostitav ei ole samatähenduslikud. Biolagunev kott on selline kott, mis laguneb mikroobide elutegevuse toimel. Kompostitav laguneb kompostimise käigus. Kompostimine peab aga kulgema kindlatel tingimustel, mis on paika pandud EL standardiga EN 13432 ja see peab lagunema täielikult koos teiste kompostitavatega. Kompostitav peab lagunema nii, et materjal pole visuaalselt eristatav ja laguneb süsinikdioksiidiks, veeks, anorgaanilisteks ühenditeks ja biomassiks. 

Kilekotte saab muuta biolagunevaks, kui need on valmistatud tavalisest plastpolümeerist (s.o polüetüleenist) või polüpropüleenist, mis sisaldab lisandit, mis põhjustab polümeeri (polüetüleeni) lagunemist ja seejärel oksüdeerumise tõttu biolagunemist.

## Materjalid
Enamik plastist valmistatud kotte on valmistatud maisipõhistest materjalidest, nagu polüpiimhappe segud. Biolagunevad kilekotid on tänapäeval sama tugevad ja töökindlad kui traditsioonilised (enamasti polüetüleenist) kotid. Paljud kotid on valmistatud ka paberist, orgaanilistest materjalidest või polükaprolaktoonist.

## Taaskasutamine
Tehasesisest jääki saab sageli taaskasutada, kuid tarbijajärgne sortimine ja ringlussevõtt on keeruline. Biopõhised polümeerid saastavad teiste tavalisemate polümeeride ringlusse võtu.
Plasttoodete tootjad väidavad, et nende kotid on ringlussevõetavad, aga mitmed plasti ümbertöötajad ei võta neid vastu, kuna ringlusse võetud sisu toodete elujõulisuse kohta nende lisaainetega pole pikaajalisi uuringuid tehtud. Lisaks väidab Biolaguneva Plasti Instituut (BPI), et biolagunevate lisaainete koostis varieerub suuresti, mis lisab ringlusse võtu protsessis veelgi suuremat varieeruvust.

## Turundus ja seaduspõhised küsimused
Biolagunevad esemed vajavad lagunemise või biolagunevuse saavutamiseks päikesevalgust, hapnikku ja aega. Nõutud on nende toodete märgistamine. 
Kuna biolagunevate kilekottide läbimise katseid ei toimu, peavad tootjad printima tootele keskkonnasõbraliku biolagundamise keskkonnanõuded, ajakava ja lõpptulemused, et need vastaksid kaubandusnõuetele.

## Viited
Houdain-lez-Bavay

**Houdain-lez-Bavay** on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Aulnoye-Aymeries' kantonis.

## Viited
1837.–1838. aasta mässud Kanadas

**1837.–1838. aasta mässud** (prantsuse keeles: *Les rébellions de 1837*) olid kaks relvastatud ülestõusu, mis toimusid Alam- ja Ülem-Kanadas 1837. ja 1838. aastal. Mõlema mässu põhjuseks oli rahva rahulolematus poliitilise olukorraga. 

Ülestõusude peamine ühine eesmärk oli vastutava valitsuse instituudi loomine, see saavutati lõpuks ülestõusude tagajärjel. Tänu mässudele pani Lord Durham kokku oma aruande "Report on the Affairs of British North America" ning võeti vastu 1840. aasta "Act of Union", millega Alam- ja Ülem-Kanada ühendati ning mis omakorda viis lõpuks 1867. aasta konstitutsiooniaktini, millega tekkis Kanada ja selle valitsus.
Eclipse (jaht)

**Eclipse** (inglise keeles 'varjutus') on 2009. aastal Saksamaal Hamburgis valminud mootorjaht. Kuni Azzami vettelaskmiseni 2013. aasta aprillis oli tegemist maailma suurima eravalduses mootorjahiga.

## Viited

## Välislingid
Ted Mosby

**Ted Evelyn Mosby** on väljamõeldud tegelane, Ameerika Ühendriikide situatsioonikomöödia "Kuidas ma kohtasin teie ema" peategelane. Teda mängis teleseriaalis Josh Radnor ning tuleviku Ted Mosbyle, kes räägib oma lastele nende emaga kohtumise kohta lugu, andis hääle Bob Saget.
Võõramaalane (telesari)

**"Võõramaalane"** (originaalpealkiri "Outlander") on Diana Gabaldoni samanimelise romaanisarja põhjal valminud ajalooline ja ajarännuteemaline telesari. Sarja peategelane on Claire Randall (Caitriona Balfe), ajaloolase Frank Randalliga (Tobias Menzies) abielus, teises maailmasõjas teeninud meditsiiniõde, kes rändab kogemata Šotimaal 1946. aastast 1743. aastasse, kus kohtub mägismaalase Jamie Fraseriga (Sam Heughan) ning satub jakobiitide mässu keskmesse. Sarja on valminud seitse hooaega, ning telekanal Starz on pikendanud lepingut ka viimaseks kaheksandaks hooajaks, milles saab olema kümme episoodi.

Sarja filmitakse Šotimaal ning see on ingliskeelne, kuid kasutab ka šoti gaeli keelt. 2016 nomineeriti sari kolmele Kuldgloobusele: parim naisnäitleja draamasarjas (Caitriona Balfe), parim meeskõrvalosatäitja (Tobias Menzies) ja parim draamasari.

## Viited
Krampus

**Krampus** on Kesk-Euroopa folklooris sarvedega antropomorfne kuju, keda kirjeldatakse kui "poolenisti kitse, poolenisti deemonit", kes jõulude ajal karistab halvasti käitunud lapsi. See vastandub pühale Nikolausele, kes premeerib hästi käitunuid kingitustega. Krampus on teada kui üks püha Nikolause kaaslastest mitmes piirkonnas, nagu Austrias, Baierimaal, Horvaatias, Tšehhis, Ungaris, Põhja-Itaalias, sealhulgas Lõuna-Tiroolis ja Trento provintsis, Slovakkias ja Sloveenias.  

Traditsioonilistel paraadidel ja sellistel üritustel nagu *Krampuslauf* osalevad Krampuseks riietatud noormehed; selliseid sündmusi toimub enamikus Alpi linnades igal aastal. Krampust kujutatakse ka **'iteks nimetatavatel õnnitluskaartidel.

## Päritolu
Tegelaskuju päritolu on ebaselge, mõned folkloristid ja antropoloogid on seda seostanud kristluse-eelse päritoluga. Nimetus tuleneb tõenäoliselt saksakeelsest sõnast *Krampen* või baieri *Krampn*, mis tähendab midagi elutut, kuivetunut, kärbunut või riknenut. Esimesed teated Krampusest pärinevad 16. sajandi lõpust.

## Vaata ka

* Näärisokk
* Jõulusandid
* Perchta

## Viited
Ludgate Hill

**Ludgate Hill** on üks kolmest ajaloolisest künkast tänases Londoni keskses linnaosas City of London. Künkal asub Saint Pauli katedraal, kus varem paiknes rooma leegionäride tempel, mis oli pühitsetud jumalanna Dianale. Künka suurim kõrgus on 17,6 meetrit merepinnast.

Künka lähistel asus keskajal kuni 1760. aastani linnavärav Ludgate.

## Vaata ka
*Tower Hill
*Cornhill
Ludgate

**Ludgate** oli Londonis asunud linnamüüri kõige läänepoolseim värav. See lammutati 1760. aastal.

## Vaata ka
*Ludgate Hill
Tšulõmitürgi keel

**Tšulõmitürgi keel** (varem ka tšulõmi-türgi ja tšulõmi-tatari keel) on turgi keelte kõptšaki rühma kuuluv keel, mida kõneleb umbes 35 inimest Venemaal Tomski oblastis.

Tšulõmitürgi keel on lähedane hakassi ja šoori keelele.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Venemaal 44 tšulõmitürgi keele oskajat.
Euroopa Keskkonnaamet

**Euroopa Keskkonnaamet** (endise nimega **Euroopa Keskkonnaagentuur**) on sõltumatut keskkonnateavet pakkuv Euroopa Liidu amet.

Euroopa Keskkonnaamet alustas tegevust 1994. aastal. Keskkonnaameti peakorter asub Kopenhaagenis.

## Organisatsioon
Keskkonnaamet loodi Euroopa Majandusühenduse määrusega (EMÜ) nr 1210/1990, mida hiljem on muudetud määrusega (EMÜ)  nr 933/1999 ja määrusega (EÜ) nr 401/2009. 

Keskkonnaametit juhatus koosneb Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste ja Euroopa Komisjoni esindajatest ning kahest Euroopa Parlamendi määratud teadlasest, keda abistab teadlastest koosnev komitee. Euroopa Keskkonnaameti tegevdirektor on alates 1. juulist 2023 Leena Ylä-Mononen. Enne teda oli tegevdirektor Hans Bruyninckx ja enne teda professor Jacqueline McGlade.

Asutuse eesmärk on keskkonnapoliitika väljatöötamise, rakendamise ja hindamisega seotud osapoolte abistamine ning üldsuse teavitamine.

2017. aastal teatas Euroopa Keskkonnaamet, et aastatel 1980–2013 kliimaga seotud äärmuslikest sündmustest tulenenud majanduskahjude suurus oli ligikaudu 400 miljardit eurot. Nende sündmuste tõttu hukkus samas ajavahemikus 85 000 inimest. 

## Liikmesriigid

Lisaks Euroopa Liidu liikmesriikidele on Euroopa Keskkonnaameti liikmesus ka mitmetel liitu mittekuuluvatel riikidel, kes on Euroopa Liiduga vastava lepingu sõlminud. Tegemist oli esimese Euroopa Liidu asutusega, mis enne liidu 2004. aasta laienemist avas oma liikmesuse 13 kandidaatriigile.

Keskkonnaametisse kuulub 33 liikmesriiki ja 6 koostööd tegevat riiki. 33 riigi hulka kuuluvad 27 Euroopa Liidu liikmesriiki (sealhulgas Eesti), Island, Liechtenstein, Norra, Šveits ja Türgi. Koostööd tegevad riigid on Balkani riigid: Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Põhja-Makedoonia, Serbia ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1244/99 alusel ka Kosovo. Koostööd tegevad riigid on integreeritud ka koostöövõrgustikku "Euroopa keskkonnateabe- ja vaatlusvõrk" (EIONET) ja neid toetab Euroopa Liit ühinemiseelse rahastamise meetmete kaudu.

Euroopa Keskkonnaamet on keskkonnakaitseagentuuride juhtide Euroopa võrgustiku (EPA) aktiivne liige.

## Tegevdirektor

## Rahvusvaheline koostöö
Euroopa Keskkonnaamet teeb koostööd ja edendab partnerlussuhteid nii oma naabrite kui ka teiste riikide ning regioonidega. Peamiselt tegutsetakse Euroopa Liidu naabruspoliitika raames:
* idapartnerluse riigid: Valgevene, Ukraina, Moldova, Armeenia, Aserbaidžaan, Gruusia;
* Vahemere Liidu riigid: Alžeeria, Egiptus, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Liibüa, Maroko, Palestiina Rahvuslik Omavalitsus, Süüria, Tuneesia;
* teised Euroopa naaberriikide ja partnerluspoliitika alla kuuluvad riigid: Venemaa;
* Kesk-Aasia riigid: Kasahstan, Kõrgõzstan, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan.

Lisaks teeb keskkonnaamet koostööd mitmete rahvusvaheliste organisatsioonide ja ametitega:
* Ameerika Ühendriigid (Ameerika Ühendriikide Keskkonnakaitseagentuur);
* Kanada (Environment and Climate Change Canada);
* Hiina (ökoloogia- ja keskkonnaministeerium).

## Vaata ka
* Euroopa Liidu ametid
* Euroopa Liidu keskkonnapoliitika

## Viited
Vaikuse Koosolek

**Vaikuse Koosolek** on Eesti pärimusmuusika ansambel.

Lauldakse peamiselt võru keeles. Moostes toimunud rahvamuusikatöötluste festivalil saadi peapreemia.

## Koosseis

* Anna Hints – hääl, parmupill, kõuepill, merepill, vihmapill, kannel, mänguasjad
* Helen Kõmmus – hääl, hiiu kannel, kannel, torupill
* Marja-Liisa Plats – hääl, kajakapill, lastekannel, mänguasjad
* Maria Rõhu – hääl, mandoliin, suupill, lastekannel, mänguasjad

## Diskograafia

* Album "Kassikontsert" (2010)

## Välislingid

* Bandcamp – Kassikontsert by Vaikuse Koosolek
Movša Feigins

**Movša Feigins** (28. veebruar 1908 Dvinsk– 3. oktoober 1950 Buenos Aires) oli Läti ja Argentina maletaja.
 
Feigins tuli 1932. aastal Läti malemeistriks. Aastavahetusel 1936/1937 mängis ta Hastingsi turniiril, kus jäi jagama 3.–4. kohta (võitis Aleksandr Alehhin). 1937. aastal osales ta tugevakoosseisulisel Ķemeri turniiril, kus jagas 15.–16. kohta. 1939. aastal mängis taas Ķemeri turniiril. Seekord oli koosseis nõrgem ja Feigins sai kuuenda koha. 

Feigins mängis Läti võistkonna koosseisus viiel ametlikul maleolümpial (1930, 1931, 1933, 1935, 1939) ja 1936. aastal Münchenis mitteametlikul maleolümpial. Augustis-septembris 1939 maleolümpial Buenos Aireses mängis ta meeskonna kolmandal laual. Läti sai võistkondliku seitsmenda koha. Pärast mänge otsustas Feigins seoses puhkenud sõjaga kodumaale mitte naasta. 

Ta jätkas maleturniiridel osalemist. 1941. aastal toimunudMar del Plata turniiril jagas ta 6.–9. kohta.
Aleksandr Kotov

**Aleksandr Aleksandrovitš Kotov** (vene keeles Александр Александрович Котов; 12. august (vkj 30. juuli) 1913 Tula – 8. jaanuar 1981 Moskva) oli vene maletaja, maleliteraat ja malekohtunik, rahvusvaheline suurmeister (1950), rahvusvaheline arbiiter (1951). 

Kotov oli aastaid NSV Liidu Maleföderatsiooni aseesimees. Tegutses malekohtunikuna. Ta oli kahel maleolümpial võistluste peakohtunik (1972, 1974).
Maletajana mängis ta kahel MM-i pretendentide turniiril (1950, 1953). 1950. aastal võttis Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) kasutusele rahvusvahelise suurmeistri nimetuse. Kotov oli üks neist, kes sai selle nimetuse kohe samal aastal.

Kotov pääses 1939. aastal mängima NSV Liidu meistrivõistluste finaalturniirile, kus sai Mihhail Botvinniku järel teise koha. Selle saavutuse eest anti talle NSV Liidu suurmeistri nimetus. Sõjaaegsetel meistrivõistlustel (mais-juunis 1944 Moskvas) jagas ta 11.–14. kohta. Pärast sõda tuli ta 1948. aastal NSV Liidu meistriks (koos David Bronšteiniga). 

Kotov mängis kahel korral Eestis: 1945. aastal tuli ta Tallinnas Eesti NSV lahtistel meistrivõistlustel ja 1947. aasta suvel Pärnu turniiril Paul Kerese järel teiseks. Detsembris 1947 sai ta Moskvas peetud Tšigorini mälestusturniiril viienda koha.

Kotov pääses kahel korral mängima MM-i tsoonidevahelisele turniirile ja mõlemal korral kvalifitseerus pretendentide turniirile. Pretendentide turniiril 1950. aastal Budapestis tuli ta kuuendaks ja 1953. aastal Zürichis jagas ta 8.–9. kohta.

## Võistkondlik esinemine
Kotov võitis Nõukogude Liidu meeskonna koosseisus kaks kuldmedalit maleolümpiatel (1952, 1954). Mõlemal korral osales ta meeskonna varumängijana.

## Tunnustus
*1948 – NSV Liidu teeneline meistersportlane

## Teoseid
*1953 – "Шахматное наследие А. А. Алехина. Ч. 1. Дебют. Комбинация. Атака на короля". Москва: Физкультура и спорт, 456 с
*1958 – "Шахматное наследие А. А. Алехина. Ч. 2. Законы позиционной игры. Эндшпиль. Алехин и советские шахматисты". Москва: Физкультура и спорт, 606 с
*1965 – "Белые и чёрные". Роман [об Александре Алехине]. Москва : Советская Россия, 407 с
*1970 – "Тайны мышления шахматиста". Москва : Всероссийский шахматный клуб, 160 с
*1973 – "Александр Алехин". Москва: Физкультура и спорт, 254 с. (ilmus sarjas Выдающиеся шахматисты мира)
*1985 – "Как стать гроссмейстером". Москва: Физкультура и спорт, 240 с

### Tõlked eesti keelde
*1979 – "Malelise mõtlemise saladused". Tõlkinud P. Sangla ja Tõnu Truus. Tallinn: Eesti Raamat, 200 lk.

## Välislingid
*
Georgi Lissitsõn

**Georgi Mihhailovitš Lissitsõn** (vene keeles Георгий Михайлович Лисицын; 11. oktoober 1909 Peterburi – 20. märts 1972 Leningrad) oli vene maletaja ja maleliteraat, rahvusvaheline meister (1950). 

Lissitsõn sai 1931. aastal NSV Liidu meistersportlaseks. Ta mängis ajavahemikus 1931–1956 11 korral NSV Liidu meistrivõistluste  finaalturniiril, kus parimateks tulemusteks jäid 3.–5. (1935), 5.–8. (1935), 5–7. (1937), 6.–9. (1948) ja 4.–5. koht (1954). 

Ta mängis 1935. aastal Moskva II rahvusvahelisel turniiril, kus sai 20 osavõtja seas 15. koha. 1946. aastal tuli ta Helsingi rahvusvahelisel turniiril teiseks.

Kui Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) 1950. aastal võttis kasutusele rahvusvahelise meistri nimetuse, oli Lissitsõn üks neist, kes sai selle nimetuse kohe samal aastal.
Kaarle Ojanen

**Kaarle Sakari Ojanen** (4. detsember 1918 Helsingi – 9. jaanuar 2009 Helsingi) oli soome maletaja, rahvusvaheline meister (1952). 

Ojanen oli 13-kordne Soome malemeister (1950–1953, 1957–1962, 1967, 1972, 1983). 
1946. aastal tuli ta Helsingi rahvusvahelisel turniiril kolmandaks.

Ojanen mängis Soome võistkonna koosseisus 11 ametlikul maleolümpial  (1937, 1950, 1952, 1956–1962, 1966–1972) ja 1936. aastal Münchenis mitteametlikul maleolümpial. Ta osales viies Soome – Eesti NSV malematšis (1959, 1960, 1962, 1963, 1966), kus mängis kõigil kordadel esimesel laual Paul Kerese vastu.

## Kirimale
Ojanen sai 1981. aastal Rahvusvaheliselt Kirimaleföderatsioonilt kirimale rahvusvahelise meistri nimetuse.
Piik (perekonnanimi)

**Piik** on perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Piik 193 inimesel: 98 mehel ja 95 naisel. Perekonnanimede levikult on Piik meeste puhul 851. kohal ja naiste puhul 1016. kohal. Nimi on levinuim Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 5,92.

## Nime kandjaid
*Enn Piik, eesti tehnikateadlane (1932–1990)
*Jüri Piik, eesti tõlkija ja lastekirjanik (1911–1969)
*Paavo Piik, eesti luuletaja, lavastaja, näitekirjanik (1983–) 
*...

## Viited
1945. aasta Eesti NSV meistrivõistlused males

**Eesti NSV II meistrivõistlused males** olid 1945. aastal Tallinnas peetud esimesed sõjajärgsed meistrivõistlused males. 

Septembris-oktoobris 1945 korraldati Tallinnas Eesti NSV malemeistrivõistlused, millest vabariigi paremiku kõrval võttis osa ka viis külalisesinejat: NSV Liidu suurmeistrid Andor Lilienthal, Salo Flohr ja Aleksandr Kotov ning meistrid Aleksandr Toluš ja Vladas Mikėnas. Turniirist kujunes suursündmus vabariigi maleelus.

Turniiri korraldamine lasus oluliselt Kerese õlgadel, kuid ka kõik asjakohased ametiasutused pidasid seda väga tähtsaks sündmuseks. Peakohtuniku funktsioone täitis hariduse rahvakomissar professor Jüri Nuut.

Osavõtjaid oli kokku 16. Eesti NSV meistri tiitlile võistles 11 maletajat – lisaks NSV Liidu suurmeistri Paul Keresele teiste seas ka Johannes Türn (1944. aasta Eesti meister), Raul Renter, 21-aastane Aleksander Arulaid (Tallinnas peetud üleliidulise esimese järgu ja meistrikandidaatide turniiri võitja) ja 18-aastane Jüri Randviir (Tallinna meister).

Silmapaistvalt mängis 25-aastane Raul Renter, kes kogus esimesest kaheksast voorust 6,5 punkti. Seejuures alistas ta Kotovi ja Mikėnase ja viigistas Lilienthaliga. Üheksandas voorus kohtus Renter Keresega, kes oli seni kõik partiid võitnud. Nendevaheline partii lõppes küll viigiga, kuid vahepeal oli Keres kaotuseohus. Pärast 11. vooru jagas Renter teist-kolmandat kohta. Viimasest neljast voorust kogus Renter vaid 0,5 punkti ja jäi suurmeistritest otsustavalt maha.

## Turniiri lõpptulemus
1. **Keres** 13,0 punkti, 2. Kotov 12,5 p, 3. Toluš 12 p, 4.–5. Flohr ja Lilienthal 11,5 p, 6. Renter 9,5 p, 7. Mikėnas 9 p, 8. Kalde 6,5 p, 9.–10. Arulaid ja Randviir 6 p, 11. Türn 5 p.

#### Turniiril osalenud külalismängijaid

Fail: IBM-schaaktoernooi van start. De Russische grootmeester A. Kotow, Bestanddeelnr 921-5140.jpg|Aleksandr Kotov, turniiri 2. koht
Fail: Salo Flohr in 1946.jpg |Salomon Flohr, turniiri 4.–5.koht
Fail: Andor Lilienthal.jpg|Andor Lilienthal, turniiri 4.–5.koht
Fail: Vladas-Mikenas-1931.png|Vladas Mikėnas, turniiri 7. koht


## Viited
Vill (perekonnanimi)

**Vill** on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Vill 300 inimesel: 142 mehel ja 158 naisel. Perekonnanimede levikult oli Vill meeste puhul 500. ja naiste puhul 495. kohal. Levinuim oli see Võru maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 12,04.

## Nime kandjaid
*Anton Vill, eesti kunstnik (1979–) 
*Marten Vill, eesti muusik (1982–) 
*Sirje Vill, eesti kultuuritegelane, ajakirjanik ja õpetaja (1951–)
*...

## Viited
Liiva (perekonnanimi)

**Liiva** on eesti perekonnanimi. 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Liiva 572 inimesel: 274 mehel ja 298 naisel. Perekonnanimede levikult oli Liiva meeste puhul 167. ja naiste puhul 176. kohal. Levinuim oli see Hiiu maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 10,46.

## Nime kandjaid
*Johan Liiva, rootsi laulja (1970–)
*Kaido Liiva, eesti ajakirjanik, näitekirjanik ja följetonist (1937–2011) 
*Kalju Liiva, eesti maadleja (1941–)
*Kristi Liiva, eesti suhtekorraldaja (1971–)
*Lembit Liiva, eesti jurist (1929–2017)
*Riho Liiva, eesti maletaja (1975–)
*Silvi Liiva, eesti graafik (1941–)
*...

## Viited
Liik (perekonnanimi)

**Liik** on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Liik 258 inimesel: 121 mehel ja 137 naisel. Perekonnanimede levikult on Liik meeste puhul 629. kohal ja naiste puhul 607. kohal. Nimi on levinuim Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 8,37. Levinuim oli perekonnanimi Liik üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 2,58.

## Nime kandjad
*Elmar Liik, eesti agronoom (1895–1975)
*Jörgen Liik, eesti näitleja (1990–)
*Kadi Liik, eesti psühholoog (1961–)
*Kadri Liik, eesti ajakirjanik (1970–)
*Kallistrat Liik, eesti mikrobioloog (1908–1974)
*Oskar Liik, Eesti arst ja sõjaväelane (1886–1938)
*...

## Viited
Liivak

**Liivak** on eesti perekonnanimi. 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Liivak 459 inimesel: 213 mehel ja 246 naisel. Perekonnanimede levikult oli Liivak meeste puhul 265. ja naiste puhul 243. kohal. Levinuim oli see Lääne-Viru maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 13,12.

## Nime kandjaid
*Anu Liivak, eesti kunstiajaloolane ja kriitik (1953–2016)
*Eva Liivak, eesti alpinist (1980–2008)
*Frank Liivak, eesti jalgpallur (1996–) 
*Harry Liivak, eesti päritolu rakenduskunstnik, karikaturist ja dekoraator (1920–1995) 
*Jaanus Liivak, eesti korvpallur ja treener (1973–)
*Jüri-Rajur Liivak, eesti põllumees (1912–2000)
*Karl Liivak, eesti põllumees, poliitik ja omavalitsustegelane (1874–1941)
*Lembit Liivak, eesti hispanist
*Maria Lee Liivak, eesti luuletaja ja näitleja (1984–)
*Merle Liivak, eesti ajakirjanik (1978–)
*Nette Liivak, eesti tekstiilikunstnik (1916–1993)
*Paul Liivak, eesti graafik (1900–1942)
*Peeter Liivak, Eesti sõjaväelane (1892–1958)
*Sander Liivak, eesti tõlkija (1972–)
*Toomas Liivak, eesti vehkleja ja vehklemistreener (1941–2017)
*Toomas Liivak, eesti korvpallur (1970–)
*Viktor Liivak, Eesti sõjaväelane (1890–1949) 
*Siim Liivak, eesti e-sportlane(1993-)
*Silver Liivak, Graafiline disainer (1995-)

## Viited
Gavel

**Gavel** on Rootsist Gävlest pärit aadlisuguvõsa, Cederschiöldi suguvõsa haru.

## Suguvõsa liikmeid
*Carl Gustal Gavel (1672–1740), Rootsi sõjaväelane (kapten), aadeldatud ja kantud Rootsi rüütelkonda 1697, Saliņase, Graši mõisnik
*Gottlieb Fabian von Gavel (1739−1798), Riia südametunnistuskohtu assessor, Tartu kreisi aadlimarssal, mõisaomanik
* *Ernst* Franz Gustav *von Gavel* (1803−1840), kihelkonnakohtunik, Tartu-Võru kreisisaadik, Rannu, Karste mõisnik 
*Friedrich Theodor von Gavel (1819−1890), õuenõunik, Odessa Richelieu lütseumi abiprofessor, Riia kreisikohtu assessor, mõisaomanik
*Carl Gustav Ehrenreich Gavel (1829−1867), Tartu sillakohtunik, põlluharija Tartumaal
*Hermann Walter von Gavel (1858−1910), Kuldīga pastor-adjunkt, Valtaiķi pastor
*Ulrich von Gavel (sündinud 1937), arhitekt, professor

## Gaveli suguvõsa mõisavaldused

*Alam-Sileesia:
**Quolsdorf (1781−?)
*Kuramaa:
**Ziemupe (*Seemuppen*) (u 1886−1905)
*Liivimaa eesti distrikt:
**Karste (*Karstemois*) (1838), Kriimani (*Brinkenhof*) (1732−1775), Maaritsa (*Neu-Rewold*) (1856−1859), Piigandi (*Alt-Pigant*) (1796−?), Rannu (*Schloß Randen*) (1775−1867), Tabivere (*Tabbifer*) (1856−1857, pandivaldus), Tõlliste (*Teilitz*) (1832−1842 pandi-, 1842−1857 pärusvaldus), Vana-Prangli (*Alt-Wrangellshof*) (1856−1859)
*Liivimaa läti distrikt:
**Bērzmente (*Bersemünde*) (1855−1880), Podzēni (*Podsem*) (1857−1876), Saliņas (*Sellin*) (kuni 1724), Smiltene (*Schloß Smilten*) (1857−1867)
*Saksimaa:
**Heiersdorf (XIX sajandil)
## Viited

## Kirjandus
**[[Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)]]*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 298-299.
*Elgenstierna, Gustaf. *Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser*. III kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1925-1936. Lk 7-10 https://www.adelsvapen.com/genealogi/Von_Gavel_nr_1343.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Livland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 810-816 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000559,00172.html?prozent=.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. Lk 496-497; täiendused lk 688 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000345,00496.html?prozent= https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000345,00688.html?prozent=.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Neue Folge. Bd III. Hamburg: 2013. Lk 219-244.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd IV. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1978. Lk 50.

## Välislingid
*Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Klaasbatist

**Klaasbatist** ehk **organdii** on labases siduses puuvill- või viskooskiust kootud läikiv batist.

## Sõnavara
Mõned allikad käsitlevad klaasbatisti ja organdiid sünonüümidena, teised eristavad valget klaasbatisti ning trükimustrilist organdiid. 1930. aastate eesti moekirjandus nimetab klaasbatisti ja organdiid (*organdi*, *organdy*) eri kangastena kraede, pluuside ja lasterõivaste materjalidena.

Sarnane tekstiil on organza. Võõrsõnade leksikon käsitleb siidikiust organzat ja puuvill- või tehiskiust organdiid sünonüümidena, samas kui tekstiilitootjad, -müüjad ja õmblejad eristavad omadustelt erinevaid organzat ja organdiid.

## Omadused
Klaasbatist kootakse merseriseeritud, pleegitatud ja 64% väävelhappega töödeldud niidist ja töödeldakse leelise abil läbipaistvaks ning jäigaks. Nagu tavaline batist, on organdii väga peenekoeline, õhuke ja läbikumav.

Jäikuse tõttu on organdii kergesti kortsuv, sellest õmmeldakse kergeid suveriideid, pluuse ja õhtukleite ning kujundatakse moeaksessuaare (pruudi- ja muud loorid, kaunistused).

## Viited
Lamee

**Lamee** on atlass-siduses kootud ühelt poolt läikiv ja sile kangas, mille koelõngadeks on lamedaks valtsitud metallniidid, eelkõige kuld- või hõbelõngad, või metalli imiteerivad läikivad ribad. Lõim on ajalooliselt olnud siidist, kuid tänapäeval kasutatakse lõimeks igasuguseid kiude. Kasutatakse eriti pidulikeks õhtukleitideks või lavakostüümideks.

Eesti Keele Instituut soovitab terminit "lameeriie" igasuguse metalliläikelise sillerdava pinnaga keemilisest kiust efektkanga kohta.

## Viited

## Välislingid
* Jeanne Lanvini kujundatud kuldlameekleit 1922. aastast Metropolitani Kunstimuuseumis
* Lamé. – Fabric for Cosplayers
Ameerika Ühendriikide Mereväeakadeemia

**Ameerika Ühendriikide Mereväeakadeemia** (inglise keeles: *United States Naval Academy*) on Ameerika Ühendriikide sõjaväeakadeemia, mis asub Marylandi osariigis Annapolises.

Mereväeakadeemia koolitab peamiselt ohvitsere Ameerika Ühendriikide mereväele ja merejalaväele. Akadeemia asutati 10. oktoobril 1845 ning see on viie Ameerika Ühendriikide sõjaväeakadeemia hulgas vanuselt teine. Akadeemia linnak asub 137 hektaril ning jääb Washingtonist 53 km itta ja Baltimore'ist kagusse. Kogu linnak on kantud riiklike ajaloomälestiste nimekirja. 

Kooli astuda soovijad peavad selleks akadeemiasse kandideerima ning saama nominatsiooni, mille tavaliselt annab Kongressi liige. Üliõpilaste õppemaksu tasub merevägi tingimusel, et lõpetajad teenivad kindla ajavahemiku mereväes. Akadeemia lõpetajad saavad mereväes lipnikuks või merejalaväes nooremleitnandiks. 

## Viited
Claudio Magris

**Claudio Magris** (sündinud 10. aprillil 1939 Triestes) on itaalia kirjanik ja ajakirjanik ning austria ja saksa kultuuri uurija. Ta oli aastatel 1994–1996 Itaalia Senati liige.

Ta lõpetas 1962. aastal Torino ülikooli germanistika alal.

Ta on ajalehe Corriere della Sera esseist ja kolumnist. Ta on kirjutanud esseid paljude kirjanike, sealhulgas E. T. A. Hoffmanni, Henrik Ibseni, Italo Svevo, Robert Musili, Joseph Rothi, Arthur Schnitzleri, Jorge Luis Borgese, Hermann Hesse ja teiste loomingust. Ta on tõlkinud Henrik Ibseni, Heinrich von Kleisti, Georg Büchneri, Franz Grillparzeri, Arthur Schnitzleri ja teiste loomingut.

Ta on 1978. aastast Trieste ülikooli saksa kirjanduse õppejõud.

Eesti keeles on Magrise loomingust ilmunud 2019. aastal Loomingu Raamatukogus Eda Ahi tõlkes "Teine meri" (originaalis ilmus 1991. aastal pealkirja "Un altro mare" all).
Albert William Herre

**Albert William Christian Theodore Herre** (16. september 1868, Toledo, Ohio osariik, USA – 16. jaanuar 1962, Santa Cruz, California osariik, USA) oli Ameerika Ühendriikide ihtüoloog ja lihhenoloog.

1903. aastal kaitses ta Stanfordi Ülikoolis bakalaureusekraadi botaanikas. Samas sai Herre ka magistri- ja doktorikraadi ihtüoloogias.

## Töö Filipiinidel
Albert W. Herre on tuntud eeskätt töö poolest kalade taksonoomia vallas Filipiinidel, kus ta 1919–1928 oli kalandusjuht Manilas asuvas riiklikus teadusbüroos. Tollal USA-le allunud Filipiinide saarevalitsuse (Insular Government of the Philippine Islands) teadusbüroos töötades avastas ja kirjeldas Herre mitmeid uusi kalaliike, kelle seas on näiteks imeline falloskurk.

## Mälestuse jäädvustamine
Herre auks on nimetatud üks Filipiinide endeemseid gekoliike *[[Lepidodactylus herrei]]*.

## Teoseid
* 
* 
* 

## Viited