open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maalides head

**"Maalides head"** on heategevusprojekt, kus Eesti avaliku elu tegelased maalivad heategevuseks maali, mis pannakse oksjonile ja saadud tulu annetatakse heategevuseks.

Projekti eestvedajad on kolm noort: Marianne Tamm, Annabell Sarapuu ja Maarja-Liis Uri. Projekt sai alguse aastal 2016, kui tüdrukud olid vaid 15-aastased.

Projekti eesmärgiks on aidata lapsi, kes on haiged ja peavad juba väga noorelt veetma päevi haiglas või ravimeid võttes. Läbi selle projekti toetatakse Minu Unistuste Päeva organisatsiooni, et nemad saaksid aidata rohkem laste  unistusi täide viia. Projekti eestvedaja Marianne Tamm on ise vabatahtlik Minu Unistuste Päevas. 
 
Teiseks oluliseks eesmärgiks on olla eeskujuks Eesti noortele, näidata oma tegevusega, kuidas on võimalik teha ise midagi põnevat ning juhtida tähelepanu sellele, mis toimub meie ühiskonnas lastega, kes vajavad oma ellu rohkem rõõmu ja hingejõudu.

Igal aastal on toimunud näitus-kontserdid, mis lõpevad tehtud tööde oksjoniga. 2016. aastal toimus näitus Kultuurikatlas, kus esinesid Kaire Vilgats, Dagmar Oja, Annabel Guitar, Mikk Kaasik ja Marilyn Jurman. 2017. aastal toimus näitus Wabaduse kohvikus, kus esinesid Liina Ariadne Pedanik ja Gertu Pabbo.

2016. aastal annetati Minu Unistuste Päevale. 2017. aastal annetati Minu Unistuste Päevale ja Eesti Vähihaigete Laste Vanemate Liidule. 2018. aastal annetatakse Minu Unistuste Päevale.

2017. aastal sai "Maalides head" projekt Seitsmeste uhkuse tiitli.

## Osalejad
Maalinud on: Mick Pedaja (2016), Põhja Tallinn (2016), Kaire Vilgats (2016), Kätlin Hallik (2016), Maia Vahtramäe (2016), Kristel Aaslaid (2016), Elina Born (2016), Tanja Mihhailova-Saar (2016), Keili Sükijainen (2016), Jekaterina Novosjolova (2016), Mari Jürjens (2016), Karl Gustav Adamsoo (2016), Tõnis Niinemets (2016), Annabel Guitar (2016), Marilyn Jurman (2016), Martti Hallik (2016), Suvesangarid (2016), Silver Kaljula (2016), Indrek Ventmann (2016), Padjaklubi (2016), Liina Ariadne Pedanik (2017), Inga Lunge (2017), Ivo Linna (2017), Anni Rahula (2017), Liis Lemsalu (2017), Lenna Kuurmaa (2017), Gertu Pabbo (2017), Birgit Sarrap (2017), Helen Adamson (2017), La La Ladies (2017), Lauri Liiv (2017), Rasmus Rändvee (2017), Grete Paia (2017), Märt Avandi (2017), Perekond Meikarid (2017), Juss Haasma (2017).

## Viited

## Välislingid
* Projekti koduleht
* Minu Unistuste Päev koduleht
* Eesti Vähihaigete Laste Vanemate Liidu koduleht
Puskariajajad

**"Puskariajajad"** on 1961. aastal valminud Nõukogude Liidu lühikomöödiafilm. Stsenaariumi on kirjutanud ning filmi lavastanud Leonid Gaidai. Film kuulus ühena neljast 1961. aasta filmialmanahhi  "Komöödiafilmide kogumik". 

See oli teine film, milles olid tegelasteks sulid Truss, Balbess ja Bõvalõi. Seda kolmikut kehastades said näitlejad Georgi Vitsin, Juri Nikulin ja Jevgeni Morgunov üleliidulise populaarsuse. Enne võtete algust oli kahevahel Morgunov, kes tahtis nüüd juba suuremat filmi ja tõsisemat rolli. Kuid ta räägiti ära ja uus film võis rahva rõõmuks jõuda ekraanidele. Laul puskariajajatest ("Самогонщики") on aga sellest filmist peale vene *evergreen*.

## Sisu
Film kujutab kolme sõbra – Trussi, Balbessi ja Bõvalõi – askeldusi metsamajakeses. Põhiline tegevus on puskari ajamine müügiks. Ettevõtmine kulgeb edukalt. Pärast töötegemist tuleb tahtmine omavalmistatud toodangut proovida, mida on terve riiulitäis. Siis tahetakse nalja heita oma koerakese Barbossi üle. Talle antakse puskarisse kastetud suhkrutükke. Koer heidab magama. Napsised mehed teevad üksteise kulul nalja, veiderdavad ning käivad maja ümber oletatavat miilitsakontrolli otsimas. Koer on vahepeal üles tõusnud ning ajab maha riiulitäie puskaripudeleid. Seejärel tirib ta puskariaparaadist välja jahutuse spiraaltoru ja jookseb sellega metsa. Kolmik alustab talvises metsas suuskadel tagaajamist. Pärast mõningaid seiklusi jõutakse plankaia juurde. Sellest üle ronides selgub, et aia taga on miilitsajaoskond. Puskariajajad vahistatakse.

## Viited

## Välislingid
* Puskariajajate laul
Don Diablo

**Don Pepijn Schipper** (sündinud 27. veebruaril 1980), esinejanimega **Don Diablo**, on Hollandi DJ, produtsent, muusik, laulja ja laulukirjutaja Coevordenist. 

Ta on ka plaadifirma Hexagon asutaja.
Teadusmarss

**Teadusmarss** (inglise keeles **March for Science**) on rahvusvaheline väliürituste sari ja kodanikualgatus, mis sai alguse Ameerika Ühendriikidest 2017. aastal. 

Kodanikualgatuse eesmärk on rõhutada teaduse rolli tänapäeva ühiskonnas ja teadmistepõhiste otsuste tähtsust poliitikas. Esimene väliüritus toimus 22. aprillil 2017 Washingtonis ja veel 600 linnas (sh Helsingis, Stockholmis) üle maailma. Tallinnas toimus selle raames teaduspoliitikaseminar Eesti Teaduste Akadeemias.

2018. aasta rahvusvaheline Teadusmarss toimus 14. aprillil. Eestis liikusid Teadusmarsil osalejad Eesti Kunstiakadeemia uue maja (Põhja pst 7) juurest Toompeale Lossi platsile, kus peeti avalikke kõnesid. Ürituse korraldasid Eesti Noorte Teaduste Akadeemia, teadlased ja teadushuvilised. Ürituse koordinaatoriteks on Els Heinsalu (Eesti Noorte Teaduste Akadeemia) ja Andi Hektor (Eesti Füüsika Selts).

2019. aasta rahvusvaheline Teadusmarss toimus 4. mail. Eestis Teadusmarss toimus Tartus, osalejad liikusid Rüütli tänava algusest Haridus- ja Teadusministeeriumi hoone ette, kus peeti avalikke kõnesid. Ürituse koordinaatoriks oli Mare Vahtre ja Bioteaduste Üliõpilaste Selts.

## Vaata ka
*Bioteaduste Üliõpilaste Selts
*Eesti Noorte Teaduste Akadeemia
*Eesti Füüsika Selts
*Eesti Teadusajakirjanike Selts
*Eesti Teaduskoda
*Eesti teaduslepe

## Välislingid

*Eesti Teadusmarss, ametlik ürituse veebileht
*March for Science, ametlik veebileht (*inglise keeles*)
*Eesti teadusmarsi aktivistide Facebooki rühm
*Eesti teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia 2014-2020 "Teadmistepõhine Eesti"
Dallas-Fort Worthi rahvusvaheline lennujaam

**Dallas-Fort Worthi rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **DFW**, ICAO: **KDFW**, FAA LID: **DFW**) on Ameerika Ühendriikide Texase osariigi Dallas-Fort Worthi metropleksi ala peamine rahvusvaheline lennujaam. See on American Airlinesi suurim kodulennujaam. 2017 oli DFW-i rekordaasta, kuna lennujaama läbis 67 092 224 reisijat.
Petar Kehayov

**Petar Kehayov** (sündinud 22. mail 1972) on Bulgaaria päritolu fennougrist.

## Haridus
Ta lõpetas 1990. aastal Sofias Vasil Levski nimelise keskkooli ning õppis aastail 1992–1994 ajalugu Sofia Ülikoolis. 1994. aastal asus ta õppima eesti keelt (võõrkeelena) Tartu Ülikooli, aastail 1997–1998 oli vahetusüliõpilane Soomes Oulu Ülikoolis. 

Ta kaitses 2000. aastal Tartu Ülikoolis bakalaureusetöö "Deminutiivtuletus eesti ja soome keeles", 2003. aastal magistritöö "Grammatiline evidentsiaal Balkani ja Balti areaali keeltes" ning 2008. aastal doktoritöö "An areal-typological perspective to evidentiality: the cases of the Balkan and Baltic linguistic areas" (juhendaja Mati Erelt). 2016. aastal habiliteerus ta Saksamaal Müncheni Ludwig Maximiliani Ülikooli juures.

Aastail 2005–2006 oli ta külalisuurija Belgias Antwerpeni Ülikoolis, aastail 2011–2013 Alexander von Humboldti Fondi järeldoktor Saksamaal Regensburgi Ülikoolis.

## Töökäik
Petar Kehayov töötas aastail 2003–2016 Tartu Ülikoolis, alates 2017. aasta maist on tema töökohaks Leibniz-Institut für Ost- und Südosteuropaforschung Saksamaal Regensburgis. 2022. aasta sügisest töötab taas Tartu Ülikoolis. 16. detsembril 2022 valiti ta Tartu Ülikooli läänemeresoome keelte professoriks.

## Tunnustus
*2005 üliõpilaste teadustööde riikliku konkursi III preemia doktoriõppe astmes

## Viited

## Välislingid
* Petar Kehayov Eesti Teadusportaali andmebaasis
* "Petar Kehayov: teaduse tegemises peab olema kirge" Universitas Tartuensis, veebruar 2024
Anisotroopne filtreerimine

**Anisotroopne filtreerimine** on kolmemõõtmelises arvutigraafikas meetod tekstuuri teravuse suurendamiseks.

## Isotroopia ja anisotroopia arvutigraafikas
Isotroopia arvutigraafikas on kui mingi objekt omab samu vektori väärtuseid erinevatel telgedel näiteks ruut või kuup. Bilineaarne ja trilineaarne on mõlemad isotroopsed filtreerimismeetodid, nende filtreerimismuster on ruut.

Anisotroopia arvutigraafikas on kui mingi objekt omab erinevaid vektori väärtuseid erinevatel telgedel. Anisotroopse filtreerimise filtreerimismustriteks on ristkülikud, trapetsid ja rööpkülikud.

## Tööpõhimõte
Üksik ekraanipiksel võib sisaldada informatsiooni mitmest tekstuuri elemendist (tekslist) ühel suunal, näiteks x-teljel mingi hulk ja y-teljel rohkem või vähem. Kui vaadata tekstuuri pinda mingi nurga alt ilma filtreerimiseta näeb pind välja hägune ja proportsioonist väljas. Probleem süveneb kui vaadata tekstuuri pinda teravama nurga alt.

Probleemi lahendamiseks kasutatakse anisotroopset filtreerimist, mis kasutab eespool nimetatud filtreerimismustreid, mis rakendatakse nurga all olevatele tekstuuripindadele.  Selle tõttu väheneb tekstuuride hägusus ja üleüldine pildikvaliteet paraneb. 

Pildikvaliteet sõltub omakorda veel filtreerimistasemest. Anisotroopne filtreerimine toimib tasemetel 1-16. Kasutajatele pakutakse anisotroopset filtreerimist tihti kahe astmetena: 2X, 4X, 8X ja 16X. Filtreerimise aste määrab ära kui suure nurga all filtreerimist läbi viiakse. Näiteks 4X tase filtreerib tekstuurid, mis on kaks korda teravama nurga all kui filtreerimine 2X tasemel. Erinevust 8X ja 16X vahel on raske märgata.

## Jõudlus
Filtreerimise mõju jõudlusele oleneb kui suure tasemega filtreerimist kasutatakse ja graafikariistvara võimekusest. Tänapäeva graafikakaartidele on mõju üsna minimaalne võrreldes näiteks silumisega (inglise *anti-aliasing*).

## Viited

## Välislingid
* 
*
Eurowings

**Eurowings GmbH** on saksa odavlennufirma, mille peakontor asub Düsseldorfis; Lufthansa Groupi täielikult omatav tütarettevõte.

Eurowingsil on 105 lennukit ja 79 sihtkohta. Eurowingsi kodulennujaamad asuvad peamiselt Saksamaal, aga ka Austrias ja Hispaanias.
El Al

**El Al Israel Airlines Ltd.**, aktsiaturul **El Al** (heebrea: אלעל, araabia: إل-عال), on Iisraeli rahvuslik lennufirma. Lennufirma kodulennujaam on Ben Gurioni rahvusvaheline lennujaam.
Kenya Airways

**Kenya Airways Ltd**, rohkem tuntud kui **Kenya Airways**, on Keenia rahvuslik lennufirma. Ettevõte asutati 1977. aastal, pärast East Africa Airwaysi lagunemist. 2010. aasta juunis sai lennufirma SkyTeami täisliikmeks. Novembris 2021 Lõuna-Aafrika Vabariigi presidendi Cyril Ramaphosa ja Kenya presidendi Uhuru Kenyatta juuresolekul tseremoonial allkirjastatud strateegilise partnerluse raamistiku (SPF) alusel. Kenya Airways ja South African Airways teevad nüüd koostööd, et "suurendada reisijatevedu, kaubaveovõimalusi ja kaubandust üldiselt, võimendades Lõuna-Aafrika, Keenia ja Aafrika tugevusi", selgitab teatis.
Pärnu aukodanik

**Pärnu aukodanik** on Pärnu linna antav aunimetus, Pärnu linna kõrgeim tunnustus.

Aukodaniku nimetus antakse isikule austusavaldusena Pärnu linnale osutatud eriliste teenete eest. Aunimetusega kaasneb aukodaniku märk. Aukodaniku nimetust ei anta rohkem kui ühele isikule aastas ja seda ei pruugi igal aastal välja anda.

Esimest korda anti Pärnu aukodaniku nimetus välja 1866. aastal, kui aukodanikuks nimetati admiral Konstantin Possiet. 

## Pärnu aukodanikud

*1886 Konstantin Possiet
*1901 Friedrich Fromhold Martens 
*1934 Konstantin Päts 

*2007 Neeme Järvi 
*2008 Valter Ojakäär 
*2009 Jüri Jaanson 
*2017 Arbo Valdma 
*2024 Olaf Esna

## Viited

## Välislingid
*Pärnu linn. Aukodaniku nimetuse, vapimärgi ja teenetemärgi taotlemine
Royal Air Maroc

**Royal Air Maroc**, mida tuntakse sageli **RAM**ina, on Maroko riiklik lennufirma ja on riigi suurim lennufirma. **RAM** kuulub täielikult Maroko valitsusele ja lennufirma peakorter asub Casablanca-Anfa lennujaamas.
Air Italy

**Air Italy S.p.A.**, mis tegutseb **Air Italy**'ina, on eraomanduses olev Itaalia lennufirma, mille peakorter asub Olbias ja selle kodulennujaamaks on Milano Malpensa lennujaam. Lennuettevõtte emaettevõte on AQA Holding, mis kuulub Alisardale (51%) ja Qatar Airwaysile (49%).
Artur Kuus

**Artur Kuus** (kunstnikunimega **Artur Tuur Kuus**; sündinud 17. augustil 1970) on eesti kunstnik ja karikaturist.

Ta lõpetas Tartu Ülikooli füüsikaosakonna 1996. aastal ning saanud füüsika- ja biomeditsiinitehikahariduse. Õppis iseseisvalt meedia- ja reklaamidisaini. Aastail 2006–2009 õppis ta Konrad Mägi ateljee stuudios Heldur Viirese käe all maalimist. 

On Tartu Kõrgema Kunstikooli fotomanipulatsioonide õppejõud . 

Joonistab karikatuure ajalehele Tartu Postimees. On kujundanud ka raamatuid.

## Näitused
* 2014 – Tartu – Eesti Meedia puhkeruumis
* 2014 – "Juurikad ja jutid" – Tartu ülikooli multimeedia galeriis
* 2015 – "CV" – Endla teatri Sammassaalis
* 2016 – "Kolm seeriat" – Tartu Atlantises
* 2016 – "Peegel & Tuur" Andrus Peegel ja Artur Tuur Kuus Tartu Linnaraamatukogus. Karikatuurid ja joonistused
* 2018 – "Üksteist-teineteist" – Tartu Ülikooli multimeedia galeriis
* 2018 – "Haavatud taburett” – Andrus Peegli ja Artur Tuur Kuusi karikatuuride näitus Tartu linnaraamatukogu muusikaosakonnas

## Viited

## Välislingid
* Artur Kuusi koduleht
István Bibó

**István Bibó** (7. august 1911 Budapest – 10. mai 1979 Budapest) oli Ungari jurist, õigusteadlane ja poliitik.

István Bibó õppis Szegedi Ülikoolis õigus- ja riigiteadusi ning omandas doktorikraadi filosoofia alal. Seejärel õppis ta Viini Ülikoolis ja Genfi Ülikoolis ja sai doktorikraadi õigusteaduste alal. 

Alates 1940. aastast töötas ta advokaadina ja oli sotsioloogia õppejõud Szegedi Ülikoolis. Aastatel 1945–1946 oli ta tööl Ungari justiitsministeeriumis ja siseministeeriumis. 1945–1950 oli ta poliitikateaduste õppejõud Szegedi Ülikoolis ja 1947–1950 ühtlasi Budapestis asuva Ida-Euroopa Uurimisinstituudi asedirektor. 

Oma kõige olulisemad tööd avaldas Bibó aastatel 1945–1947.

1950. aastal oli Bibó sunnitud oma ametikohtadelt tagasi astuma ja ta läks tööle Loránd Eötvösi Ülikooli raamatukokku.

3. novembril 1956 sai István Bibó Imre Nagy valitsuse riigiministriks.

4. novembril 1956 protesteeris riigiminister István Bibó Ungari valitsuse ainsa kohale jäänud liikmena deklaratsiooniga Nõukogude okupatsiooni ja äsjaloodud vastasvalitsuse vastu. See toimus ajal, kui Ungari parlamendi hoone oli juba Nõukogude vägede käes, seal ringi kihutavad vene sõdurid pidasid teda administratiivtöötajaks, lubades tal oma kabinetist ja parlamendihoonest lahkuda.

István Bibó arreteeriti 23. mail 1957 ja mõisteti 2. augustil 1958 eluks ajaks vangi. 1963. aastal vabanes ta amnestiaga vanglast. Seejärel töötas ta kuni 1971. aastani Ungari Statistikaameti raamatukogus.

## Viited
Herman de Wetter

**Hermann Ferdinand Friedrich de Wetter** (sünninimi **Hermann Ferdinand Friedrich von [[Wetter-Rosenthal]]**; 5. mai 1880 Sipa mõis – 25. juuni 1950 Westfield, New Jersey) oli Eestis sündinud baltisaksa päritolu Ameerika Ühendriikide muuseumitöötaja ja fotograaf.

Herman de Wetter lõpetas Tallinna Reaalkooli, õppis Dresdenis ülikoolis ning 1904. aastal sõitis Ameerika Ühendriikidesse. 

Aastatel 1905–1918 töötas ta insenerina ettevõttes Holbrook, Cabot & Rollins ning oli seotud Murmanski–Moskva raudtee ehitusega Venemaal. De Wetter töötas insenerina kuni 1930. aastani.

Tema tegeles juba varem ajaviiteks fotograafiaga. 1933. aastast töötas ta Brooklyni Muuseumis, kus temast sai muuseumi fotograafiaosakonna asutaja ja esimene kuraator. Ta esines paljude isikunäitustega ja osales ka rahvusvahelistel näitustel. Kuni pensionile jäämiseni pidas ta erialaseid loenguid, õpetas ja kirjutas muuseumifotograafiast.

Berend von Wetter-Rosenthal oli tema poolvend.

## Viited

## Välislingid
*Elulugu Genis.
*Elulugu fotograafia ajaloo portaalis Lumionous-Lint.
Vihterpalu metsapõlengud

**Vihterpalu metsapõlengud** on toimunud Vihterpalu metsapiirkonnas, Nõva ja Padise ligidal praeguse Läänemaa metskonna aladel. Ala on märgitud tavapärasest sagedasemate põlengute tõttu.

## Ajaloost

* 1940. aastal põles 200 ha metsa. Põleng sai alguse Veskijärve äärest. 
* 1951. aastal põles 2500 ha metsa. Põleng sai alguse Veskijärve äärest. 
* 1982. aastal põles 167 ha metsa. Põleng sai alguse pikselöögist Veskijärve ja Tänavjärve vahelisel rabasaarel.
* 1992. aastal põles 550 ha metsa. Seekord sattusid ohtu ka asulad (Änglema küla).
* 1997. aastal põles üle 700 ha metsa ja raba. 
* 1999. aastal põles mets ja raba. Põleng algas Tänavjärve põhjakaldalt. 
* 2008. aastal põles üle 800 ha metsa.

## Viited

## Välislingid
*Mart Erik. Kuidas ma bensiiniga tulekahju kustutasin ja peaaegu kohtu alla sattusin. Eesti Mets, metsakahjude eriväljaanne, 24.03.2018
* Veljo Kütt. Vihterpalu metsatulekahju kustutamiseks kulus kaks nädalat. Eesti Mets, metsakahjude eriväljaanne, lk. 22-25. 24.03.2018
* Ulvar Käärt. Vihterpalu põleng neelas kolmandiku kaitsealast. Eesti Päevaleht, 27.05.2008
Kajalood (saade)

**"Kajalood"** on Kaja Kärneri autorisaade Vikerraadios. 

Esimene vestlussaade läks eetrisse 5. septembril 2015. 

## Viited

## Välislingid
* Kajalood. Hagi Šein
* Kajalood. Liisa Oviir
* Kajalood. Mall Hellam
* Kajalood. Mirjam Tally
* Kajalood. Priit Kruus
* Kajalood. Carri Ginter
* Kajalood. Mart Kadastik
* Kajalood. Lambit Lump
* Kajalood. Aro Velmet
* Kajalood. Heidi Sarapuu
* Kajalood. Peep Talving
* Kajalood. Andres Puustusmaa
* Kajalood. Martti Kalda
* Kajalood. Tõnu Kõrvits
* Kajalood. Maarja Vaino
* Kajalood. Edward Kess
* Kajalood. Valdur Mikita
* Kajalood. Indrek Koff
* Kajalood. Mare ja Aare Kabel
* Kajalood. Jüri Reinvere
* Kajalood. Peeter Raudsik
* Kajalood. Paavo Järvi
Don Imus

**Don Imus** (õieti **Jonathan Donald Imus, Jr.**; 23. juulil 1940 Riverside, California – 27. detsember 2019) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Vepriai

**Vepriai** on alev Leedus Ukmergė rajoonis, Vepriai valla halduskeskus. Alev asub Vepriai järve kaldal (pindala 0,356 km², suurim sügavus 3 m). Vepriai asub Vepriai meteoriidikraatri keskel.

Vepriais on põhikool, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on Ukmergė koduloomuuseumi Vepriai osakond, Vepriai mõisa hoonetekompleks, aastal 1910 ehitatud Vepriai kirik, 4,3 m ümbermõõduga 30 meetri kõrgune Vepriai tamm, XVII sajandi alguses rajatud tulpkabel Bari konföderaatide mälestuseks  ja aastal 1846 asulat laastanud tulekahju mälestiseks rajatud Jeesuse ristilöömist  kujutavate kabelite kompleks (21 tellistest ja 6 puidust kabelit ning raudne värav). Vepriai kompleks on üks kolmest paigast Leedus, kus lihavõttepühade ajal toimub ristikäik.

Vepriai nimi tuleneb Vepriai järvest, mis on omakorda nime saanud balti sõnast *veprys*, mis tähendab metssiga.

## Ajalugu

Alevis asub leedulaste linnamägi, millest on juttu  Marburgi Wigandi kroonikas. Aastal 1384 vallutas selle ristisõdijate abiga Vytautas. Hiljem kujunes linnuse kohale Vepriai mõis, mille vanema peahoone rootslased Põhjasõja ajal maha põletasid. Aastal 1553  ehitati Vepriaisse ka esimene kirik, mis aastal 1845 sai kihelkonnakiriku staatuse.  Järgmisel aastal asula põles, selle tulekahju mälestuseks rajati Vepriaisse suur Kristuse ristilöömist kujutavate kabelite kompleks. XIX sajandi lõpus kujunes  Vepriaist Platerite valitsusajal alev.  Tsaariajal olid asula venekeelseteks nimekujudeks Вепре, Вепрже ja Вепры.

Aastal 1924 rajati alevisse põllumajanduskool. Nõukogude perioodil kujunes Vepriast kohaliku  kolhoosi keskasula. Aastal 1962 rajati Vepriaisse 240 kohaga pioneerilaager, mis on tänapäeval rekonstrueeritud; sealne kompleks on kasutusel puhkelaagrina.


Vepriai cemetery.jpg|Kalmistu
Veprių ąžuolas.JPG|Vepriai tamm
Vbaznycios fasadas1.jpg|Vepriai kirik
Veprių_piliakalnis,_paminklas_.JPG|Linnamägi
School in Vepriai.jpg|Kool
Baro konfederacijos koplytstulpis001.jpg|Tulpkabel Bari konföderatsiooni mälestuseks
Calvaries in Vepriai.jpg|Ristikäik
Iron gates.jpg|Raudne värav
Vepriai, koplyčia.JPG|Üks  Vepriai kabelitest


## Viited

## Välislingid

*Alev Poola geograafilises sõnastikus
*Alev portaalis vietoves.Lt
Täpsus ja saagis

Mustrituvastuses, otsingus ja klassifitseerimises nimetatakse **täpsuseks** asjakohaste esemete osakaalu leitud esemetest ning **saagiseks** ülesleitud asjakohaste esemete osakaalu kõigist asjakohastest esemetest. Nii täpsus kui saagis mõõdavad seega tulemuste asjakohasust.

Oletame, et pildilt koerte ülesleidmiseks kirjutatud arvutiprogrammile antakse pilt 12 koerast ning programmi väljund väidab, et pildil on 8 koera, kusjuures nende 8 hulgast 5 on päriselt koerad (tõsipositiivsed) ja 3 on kassid (väärpositiivsed). Selle programmi täpsus on 5/8 ja saagis 5/12. Kui otsingumootor tagastab 30 lehte, millest 20 on asjakohased, ja ei leia üles ülejäänud 40 asjakohast lehte, on otsingumootori täpsus 20/30 = 2/3 ning saagis 20/60 = 1/3. Sel juhul näitab täpsus, kui kasulikud otsingumootori tulemused on, ja saagis näitab, kui täielikud tulemused. 

Lihtsustades tähendab kõrge täpsus, et algoritm leiab suuremalt jaolt asjakohaseid tulemusi, ning kõrge saagis, et algoritm leiab enamiku asjakohastest tulemustest üles.

## Sissejuhatus

Otsingus, näiteks internetist veebilehtede otsimisel, on vaatluse all mingi hulk dokumente (veebilehti). Meie ülesanne on suvalise otsingu (näiteks "president Kaljulaid") jaoks leida üles kõik asjakohased dokumendid. Seda võib sõnastada ka klassifitseerimisena: meie ülesanne on jaotada kõik olemasolevad dokumendid kahte klassi: "asjakohased" ja "mitte asjakohased", kus "asjakohane" klass sisaldaks näiteks Vabariigi Presidendi Kantselei veebilehte ja "mitte asjakohane" klass sisaldaks näiteks Vikipeedia lehekülge Ukraina lipust. Saagis on siis defineeritud kui *süsteemi leitud asjakohaste dokumentide arv* jagatud *kõigi olemasolevate asjakohaste dokumentide arvuga*, ning täpsus on defineeritud kui *süsteemi leitud asjakohaste dokumentide arv* jagatud *kõigi tagastatud dokumentide arvuga*.
Sarısu

**Sarısu** ('kollane järv') on Aserbaidžaani suurim järv. Asub Aserbaidžaani lõunaosas İmişli ja Sabirabadi rajoonis.

Järve pindala on 65,7&nbsp;km², pikkus 22&nbsp;km ja laius 3&nbsp;km. Järve maht on 60 miljonit m³.

Järve peamised kalaliigid on karpkala ja vobla (*[[Rutilus lacustris]]*).

Sarısu järv on tähtis rändlindude peatuspaik. Aastas peatub järve ääres 300 000 – 350 000 rändlindu.
1 (täpsustus)

**1** võib tähendada järgmist:
*1, aasta
*1, arv
*1, tõeväärtus tõene 
*1, number
*1, Tallinna trolliliin
*1, Tallinna bussiliin
*1, Tallinna trammiliin 
*1, Szczecini trammiliin
*"1", Vaiko Epliku album
*"1", The Beatlesi album
*...
1743 Schmidt

**1743 Schmidt** on asteroid. 

Selle avastasid 24. septembril 1960 Palomari observatooriumis Tom Gehrels, Ingrid van Houten-Groeneveld ja Cornelis Johannes van Houten. 

Asteroid on nimetatud Eesti astronoomi Bernhard Schmidti järgi.
9 to 5

**9 to 5** (inglise keelest tähenduses 'üheksast viieni') võib tähendada järgmist:
*üheksast viieni on tööaeg, mis kestab kella 9.00-st kuni kella 17.00-ni
*"9 to 5", Dolly Partoni laul, 1980
*"9 to 5", ka pealkirjaga "(9 to 5) Morning Train", Sheena Eastoni laul, 1980
*"9 to 5", Lady Sovereigni laul, 2005. The Ordinary Boysi remiks sellest laulust kannab pealkirja "Nine2Five"
*"9 to 5", 1980. aasta film, milles mängivad Dolly Parton, Jane Fonda ja Lily Tomlin
*"9 to 5", selle filmi alusel tehtud muusikal Dolly Partoni muusikaga
*...
7th Wonder

"**7th Wonder**" on Ira Losco laul, mis esindas Maltat 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Tallinnas. Laulu on kirjutanud Philip Vella ja Gerard James Borg. Laul sai Eurovisioonil 164 punktiga 2. koha.

Eurovisioonil osalenud laulu taustalauljad olid eestlannad Kaire Vilgats, Dagmar Oja, Liisi Koikson, Jelena Juzvik ja Airi Allvee.
Gaudete

**Naiskoor Gaudete** on 2009. aastal asutatud naiskoor.

Koorile pandi alus 23. septembril 2009 KPMG naiskoori nime all. Koor on Eesti Naislaulu Seltsi liige.

## Dirigendid
Gaudete peadirigent Mait Männik on lõpetanud G. Otsa nimelise muusikakooli koorijuhtimise erialal Silvia Melliku õpilasena. Ta on varem juhatanud Kuusalu naiskoori, Tallinna Tehnikaülikooli Vilistlaste Naiskoori ja naiskoori Siuru. Mait Männik laulab ka ise Eesti Rahvusmeeskoori ja Kuningliku Kvinteti ridades ning juhatab segakoori Jõelähtme ja Jõelähtme rahvamaja vokaal-segaansamblit AnnabRe.

Dirigent Merike Toro on lõpetanud Tallinna Riikliku Konservatooriumi kooridirigeerimise ja muusikaõpetaja erialal Jüri Variste klassis. Ta on töötanud J. Westholmi Gümnaasiumi muusikaõpetajana, olnud K. Türnpu nimelise meeskoori ja segakoori Noorus koormeister ja abidirigent, juhatanud 15 aastat Eesti Teaduste Akadeemia Naiskoori ning enda loodud Meriko segakoori. Käesoleval ajal juhatab Merike lisaks Gaudetele segakoori Jõelähtme. Merike Toro on olnud mitme naislaulupäeva kunstiline juht ning juhatanud XXIV ja XXV laulupeol naiskoore.
Merike Toro on pälvinud Eesti Kooriühingu auliikme staatuse (2021).

Hääleseadja Maila Plooman on lõpetanud Eesti Muusikaakadeemia kammerlaulu erialal.

Kuni hooajani 2016/17 töötas koori teise dirigendina Anne Dorbek (Rahvusooper Estonia koor, TTÜ Akadeemiline Meeskoor, TTÜ Vilistlaste Naiskoor).

## Saavutused
* 2023. aastal saavutas naiskoor Gaudete ENLS-i poolt korraldatud naiskooride võistulaulmisel A-kategoorias III koha.
* 2022. aastal esines naiskoor Estonia Kontserdisaalis galalontserdil "Mart Saar 140".
* 2019. aastal osales Gaudete XXVII üldlaulupeol "Minu arm".
* 2019. aastal esines koor Estonia Kontserdisaalis isadepäeva kontserdil, mille kunnstiliseks juhiks oli Gaudete dirigent Mait Männik.
* Eesti Naislaulu Selts nimetas Naiskoor Gaudete "Aasta naiskooriks 2018". Aasta naiskooriks saab nimetada koori, kes on aasta jooksul saavutanud silmapaistvaid tulemusi või andnud panuse kohalikku kultuuriellu ja on olnud seltsi liige vähemalt ühe hooaja
* 2018. aasta Eesti Naislaulu Seltsi korraldatud nais- ja neidudekoori võistulaulmisel saavutas naiskoor Gaudete B-kategoorias esikoha
* 2018. aastal osaleti EV 100 suurprojektis "Hoia, Jumal, Eestit", mis viis 7 Eesti nais- ja meeskoori Soome, Rootsi ja Lätti.
* 2017. aastal jõuti esimese väliskonkursini – Interkulturi poolt korraldatud koorifestivalini Hispaanias Málagas, kust toodi kodumaale kulddiplom ja B-kategooria võit naiskooride hulgas.
* 2016. aastal sai teoks koori esimene välisreis – Eesti Naislaulu Seltsi korraldatud EV 98 reis Peterburi, kus osales 10 Eesti naiskoori.
* 2015. aastal oma esimesel Eesti Naislaulu Seltsi korraldatud nais- ja neidudekoori võistulaulmisel saavutati samuti B-kategoorias esikoht, dirigendipreemia ning preemia parima kohustusliku laulu esituse eest.
* 2014. aastal osaleti üldlaulupeol

## Viited


## Välislingid
* Koduleht
* Facebook
Timur Safin

**Timur Safin** (sündinud 4. augustil 1992) on tatari päritolu Venemaa vehkleja.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros tuli Safin olümpiavõitjaks meeskondlikus floretis ja võitis individuaalvõsitluse pronksmedali.

Maailmameistrivõistlustelt võitis ta 2014. aastal Kaasanis individuaalse pronksmedali.

Euroopa meistrivõistlustel 2014. aastal võitis ta meeskonnavõistluses pronksmedali. Aastal 2016 võitis ta nii meeskonna kui ka individuaalvõistluses kulla ja 2017. aasta Euroopa meistrivõistlustel mõlemas distsipliinis hõbeda.

## Välislingid
*Timur Safin