open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pierre de Coubertin

Parun **Pierre de Coubertin** (sündinud **Pierre de Frédy**; 1. jaanuar 1863 Pariis – 2. september 1937 Genf) oli prantsuse pedagoog ja ajaloolane, keda tuntakse eelkõige kaasaegsete olümpiamängude algatajana.

De Coubertin organiseeris 23. juunil 1894 rahvusvahelise konverentsi Sorbonne'is. Ta tegi ettepaneku kutsuda ellu olümpiamängud. Samas loodi Rahvusvaheline Olümpiakomitee ja de Coubertin valiti organisatsiooni juhtima. 
Otsustati ka, et esimesed kaasaegsed olümpiamängud toimuvad Ateenas Kreekas ja olümpiamänge hakatakse korraldama iga nelja aasta järel.
Ateena mängud õnnestusid ja de Coubertin valiti ROK-i presidendiks.

Järgmised mängud toimusid aastal 1900 Pariisis. Kolmandad olümpiamängud peeti Saint Louises 1904. Kuna mõlemas linnas korraldati samal ajal ka maailmanäitus, jäid olümpiamängud nende varju.

Pierre de Coubertin astus ROK-i presidendi ametist tagasi 1924, pärast Pariisis toimunud mänge. Ta jätkas tööd aupresidendina kuni surmani.

De Coubertin tõi olümpiamängudele maratonijooksu, kettaheite ja moodsa viievõistluse.

De Coubertini keha on maetud Lausanne'i, kuid tema süda on maetud kehast eraldi, antiiksete olümpiamängude varemete lähedale.

## Vaata ka
* Olümpiadeviis
* Antiikolümpiamängud
* Kaasaegsed olümpiamängud
* Ood spordile, de Coubertini pseudonüümide all avaldatud luuletus

## Kirjandus
* "Pierre de Coubertin" (kogumik; sisaldab: V. Novoskoltsev, "Leegitsev teatepulk", vene keelest tõlkinud Ralf Toming ja L. Lokotar; Pierre de Coubertin, "Olümpiaidee", kõned ja artiklid, saksa keelest tõlkinud E. Kudu). Eesti Raamat, Tallinn 1979, 240 lk

## Välislingid
* ROKi presidendid
* Olümpiamuuseum Lausanne'is
* Vapp
Ford T

**Ford T** (ametliku nimega **Ford Model T**, tuntud ka kui **Tin Lizzie** (**Pleki-Liisu**) ja **T**) oli Fordi autotehases aastatel 1908–1927 toodetud automudel. Tegu oli esimese automudeliga, mis oli tavainimesele kättesaadava hinnaga.   

Kuni 1913. aastani sai autot tellida erinevais värvitoonides, sestpeale kuni aastani 1925 oli saadaval üksnes kiiresti kuivav must ahjuemail. Sellest tuleneb ka Henry Fordi kuulus väljend: "Te võite valida ükskõik millise värvi tingimusel, et te valite musta"). Tollal kiiresti arenevad nitroemailid võimaldasid kahel viimasel aastal taas värvilisi autosid toota.

Mudelit toodeti lihtsatest töökindlatest detailidest üle 15 miljoni eksemplari. See arv ületati alles 1972. aasta 17. veebruaril, mil Volkswagen ehitas oma 15 007 034. Põrnika. 

1999. aastal sajandi auto valimisel kuulutati Ford T sajandi autoks, kui ta 742 punktiga edestas Mini, Citroen DS, Volkswageni Põrnikat ja Porsche 911. 


Ford Model T 1909 Serial337 LFront Lake Mirror Cassic 16Oct2010 (14854254936).jpg| Ford Model T (1909) 
Take_a_ride_in_a_real_Model_T_-_panoramio.jpg| T Touring (1909) 
1923 Ford T Touring.jpg|Ford T Touring
Late model Ford Model T.jpg|Ford T
Keevisliide

**Keevisliide** ehk **keevisõmblus** on liikumatu mittelahtivõetav liide, mis saadakse keevitamise teel.

## Keevisõmbluste liigitus

* nurkõmblus (ühendab elemente, mis asetsevad eri tasapindades)
* põkkõmblus (samas tasapinnas elementide liitmiseks)
* abiõmblus (kasutatakse põhiõmbluse tugevdamiseks)
Kylix

**Kylix** on antiikaegne metallist või põletatud savist jässaka või peene venitatud jalaga lame kahesangaline jooginõu.

Vanakreeka enim kaunistatud anum (maalitud ka seest).

## Vaata ka

* Vana-Kreeka
* Vanakreeka keraamika

## Välislingid
Krateer

**Krateer** on antiikaegne suur avara suuga savi- või metall-, mõnikord ka marmoranum, milles segati veini veega.

Sanga kuju järgi eristatakse nelja tüüpi krateere:
*Voluutkrateer – spiraalselt vormitud sangadega (tuntumaid näiteid on François' vaas)
*Sammaskrateer – sambataoliste sangadega
*Kuppel- ehk kellkrateer – on kellukakujuline, sangad asuvad rõhtsalt anuma suu all
*Karikaskrateer – on karikakujuline, sangad asuvad anuma alumises osas

Pilt:Crater Actaeon Louvre CA3482.jpg|Voluutkrateer 450-440 eKr
Pilt:Etruskischer Kolonettenkrater, Hetjens-Museum Düsseldorf (DerHexer).JPG|Etruskide sammaskrateer 5. sajand eKr
Pilt:Bell-crater Scylla Louvre CA1341.jpg|Kellkrateer 450–425 eKr
Pilt:Krater 340BC Iphigenie and Pylades 01.jpg|Karikaskrateer 340 eKr
Hüdria

**Hüdria** on vanakreeka põletatud savist või metallist veekandmisnõu.

Hüdrial on kolm sanga: kaht rõhtsat külgsanga kasutatakse kandmisel, suu ja kandilise õla vahel asuvat püstloodset kaelasanga aga valamisel.

## Vaata ka
*Vana-Kreeka
*Vanakreeka keraamika
Amfora

**Amfora** (kreeka keeles *Αμφορεύς* 'amphoreus'; *amphi-* 'mõlemal küljel', *phoreus* 'kandja' või *pherein* 'kandma') oli Vana-Kreekas ja Vana-Roomas kasutatud kitsa kaela ja kahe sangaga savinõu, mida kasutati õli, veini, vee, teravilja jm. säilitamiseks ja transportimiseks. Leidis kasutust ka tuhaurnina.

Amforat valmistavad pottsepad, kes jätavad amforadele valmistamise asukohta sisaldava templi.

## Vaata ka

*Keraamika
*Pottsepis
*Vana-Kreeka
*Vanakreeka keraamika 

## Viited
Ideaalse gaasi olekuvõrrand

**Ideaalse gaasi olekuvõrrand** ehk **Clapeyroni-Mendelejevi võrrand** on võrrand, mis seob ideaalse gaasi olekuparameetreid rõhku ja ruumala, kui see gaas on tasakaaluolekus. 

Ideaalse gaasi olekuvõrrand esitatakse enamasti kujul
:p V= n R T, \,
kus p on gaasi rõhk, V on gaasi ruumala, n on gaasi hulk (moolides), T on absoluutne temperatuur ning R on universaalne gaasikonstant.

## Vaata ka
* Boyle'i-Mariotte'i seadus
* Gay-Lussaci seadus
* Charlesi seadus

## Viited
Haardekiir

**Haardekiir** (inglise keeles *tractor beam*) on nähtamatu kiir, millega tõmmatakse ulmefilmides kaupa kosmoselaevadesse või ühte tähelaeva teisele ligi. Reaalsuses on inglise teadlased suutnud laboritingimustes luua väga nõrga haardekiire, millega õnnestub haarata mikroskoopilisi kehi. 

Kuigi tegu on algelise ja ülinõrga haardekiirega, on esimene samm tehtud ja järgmine oleks kiire võimsuse suurendamine, et seda saaks ka reaalselt kasutada. Sellega seisab ees palju tehnoloogilisi probleeme, kuid on ennustatud, et kasutuskõlblik haardekiir valmib 30–40 aasta pärast.
Kaido Kaasik (täpsustus)

**Kaido Kaasik** on mitme tuntud Eesti inimese nimi:

* **[[Kaido Kaasik]]** on munitsipaalpoliitik.
* **[[Kaido Kaasik (rallisõitja)|Kaido Kaasik]]** on rallisõitja Tartumaalt.
* **[[Kaido Kaasik (diskor)|Kaido Kaasik]]** on diskor Virumaalt.
Teodoro Obiang Nguema Mbasogo

**Teodoro Obiang Nguema Mbasogo** (sündinud 5. juuni 1942) on Ekvatoriaal-Guinea president.

Ta tuli võimule riigipöördega 3. augustil 1979, kukutades oma onu Francisco Macías Nguema, kelle ta laskis hukata.

Tema valitsusajal on riigis valitsenud korruptsioon, tsensuur ning opositsioonipoliitikute tagakiusamine ja piinamine.

Alates 31. jaanuarist 2011 kuni 29. jaanuarini 2012 oli ta Aafrika Liidu eesistuja.

2021. aasta novembris nimetati Teodoro Obiang Nguema Mbasogo oma partei kongressil 2023. aasta valimistel kuuendaks ametiajaks kandidaadiks.
Gerd Neggo

**Gerda Elvine Neggo** (alates 1925 abielus **Olak**; lavanimi **Gerd Neggo**; 9. november 1891 Kuressaare – 1. september 1974 Stockholm) oli eesti tantsija, tantsulavastaja ja pedagoog.

1920. aastal õppis ta Émile Jacques-Dalcroze'i rütmilis-muusikalise pedagoogika süsteemi. Aastail 1921–1924 tudeeris Hamburgis Rudolph von Labani tantsustuudios. 

Pärast õpinguid naasis Eestisse, kus tutvustas esimesena moderntantsu. 1924. aastal avas ta Tallinnas oma tantsustuudio (Gerd Neggo tantsustuudio), kus teiste hulgas õppisid Ida Urbel ja Helmi Tohvelman.

Tema stuudio korraldas iga-aastaseid etendusi, mille kava koosnes nii soolo- kui rühmatantsudest kui ka pantomiimidest. Hiljem kasutas Neggot ja tema rühma oma lavastustes Eesti Draamateater, seda eriti laste- ja noorsooetendustel, kus vajati aeg-ajalt tantsulisi elemente. Neggo õpetamismeetod järgis üht moderntantsu juhendamise olulist komponenti: improviseerimist ja õpilaste omaloomingut.

Gerd Neggo juhtis mitmeid tantsu- ja liikumisrühmi nii teatrites kui ka teatrikoolides, töötas ka Estonia balletirühmadega.

Põgenes koos abikaasaga aastal 1944 Rootsi, kus mõlemad ka surid.

## Isiklikku
Gerd Neggo abiellus 1925. aastal. Tema abikaasa Paul Olak (1880–1949) oli ajakirjanik, dramaturg ja aastatel 1933–1944 (vaheaegadega) Estonia teatri direktor.

## Vaata ka
*Gerd Neggo stipendium

## Välislingid
*Foto ja lühibiograafia Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi kodulehel
Girma Wolde-Giorgis

**Girma Wolde-Giorgis** (oromo keeles Girmaa Walda Giyorgis Luchaa, amhara keeles ግርማ ወልደ ጊዮርጊስ; 28. detsember 1924 Addis Abeba – 15. detsember 2018 Addis Abeba) oli Etioopia poliitik, riigi president aastatel 2001–2013. 

Ta oli rahvuselt oromo. Ta oli abielus ja tal on 5 last. Ta kuulus etioopia õigeusu kirikusse ja osales usufestivalidel.

1941 astus Wolde-Giorgis Etioopia sõjaväe sideüksusesse, mille organiseeris Suurbritannia. 1944 lõpetas ta Oletta sõjaväeakadeemia nooremleitnandina. 1946 astus ta õhuväkke ja läbis mitmesugused lennujuhtimiskursused. 1948 sai ta lennuki- ja lennujuhtimise abiõpetajaks.

Kui 1951 loodi Etioopia kaubandus-, tööstus ja plaaniministeerium, määrati Wolde-Giorgis selle peadirektoriks. 1955 Eritrea tsiviillennunduse ülemaks (Eritrea kuulus tollal Etioopiale). 1957 sai ta kogu Etioopia tsiviillennundusvalitsuse peadirektoriks ja ühtlasi Etioopia õhujõudude juhatuse liikmeks. 1961 sai ta Keiserliku Etioopia Parlamendi alamkoja liikmeks. Kolmel järjestikusel aastal valiti ta alamkoja eesistujaks.

1965–1974 tegutses ta valitsusvälistes ametites. Ta oli Etioopia kaubanduskoja liige, Austraalia kaubandusesindaja Etioopias, Ghibe põllumajandusassotsiatsiooni asutaja ja juht ning Keffa ja Illubabori puidutöötlusettevõtte asutaja ja juht. Lisaks on ta juhtinud impordi- ja ekspordiettevõtet IMPEX. 1977 oli ta Etioopia ajutise sõjaväevalitsuse koostatud rahuprogrammi komisjoni asendusliige – selle komisjoni eesmärk oli Eritrea probleemi rahumeelne lahendamine. Siis töötas ta kuni 1990. aastani Etioopiale kuulunud Eritreas, olles Etioopia Punase Risti Eritrea haru president asukohaga Asmaras ja pidalitõve kontrollimise organisatsiooni tegevdirektor.

Seejärel käivitas Wolde-Giorgis 1992. aasta märtsis keskkonnakaitseorganisatsiooni Tunne Etioopiat ja kuni viimase ajani oli ta selle nõukogu asepresident.

2000 valiti ta teises voorus Etioopia Föderaalse Demokraatliku Vabariigi Rahvaesindajate Kogu (ehk parlamendi) liikmeks, kusjuures ta oli sõltumatu kandidaat.

Girma Wolde-Giorgis valiti esimest korda parlamenti 1961. aastal. 
2001. aastal valiti ta Etioopia presidendiks ja 2007 valiti tagasi.
Sinimäe

**Sinimäe** on alevik Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linna haldusalas. 

Varem oli Sinimäe küla staatuses. 1920. aastatel kandis nime *Mõisaküla*.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik  Vaivara valla halduskeskus.

Alevikus on Vaivara vana ja Vaivara uus kalmistu.

## Vaata ka
*Sinimäe Põhikool
*Sinimäed
*Vaivara maastikukaitseala

## Viited
Volver

**"Volver"** on mitme filmi originaalpealkiri:

*"Volver" (1969), Germán Beckeri ja Juan Pablo Donoso (Tšiili) film
*"Volver" (1982), David Lipszyci (Argentina) film
*"Volver" (1992), (Belgia) lühifilm
*"Tagasitulek" (2006), Pedro Almodóvari film
Kiidjärv

**Kiidjärv** on järv Põlvamaal, Põlvast 10 km põhjaloodes, Ahja jõe paremal kaldal.

Kiidjärv on põhjaloode-lõunakagu suunas piklik 13,8 ha suurune järv, mille suurim sügavus ulatub 8,5 m.

Praktiliselt umbjärv, kus kalastikus leidub kõige rohkem särge, ahvenat, haugi, roosärge, mudamaimu ja kokre
Poltava

**Poltava** (mööndav ka **Poltaava**) on linn Ukrainas, Poltava oblasti ja Poltava rajooni keskus. Asub Vorskla jõe ääres.

Kirjalikes allikates on Poltavat mainitud 1173. aastal. 14. sajandist 1569. aastani kuulus linn Leedule, seejärel Poolale. 1667. aastal liideti Venemaaga. 1709 toimus linna lähedal Poltava lahing Rootsi ja Vene vägede vahel.

## Välislingid
*https://rada-poltava.gov.ua/
Ušnīša-vidžaja

**Uṣṇīṣavijayā** ehk **"[[Ušniša]]ga Võidukas"** (tiibeti keeles *གཙུག་གཏོར་རྣམ་རྒྱལ་མ།, gtsug tor rnam rgyal ma*, *Tsuktor Namgyelma*; mongoolia keeles *Бизьяа, Намжилмаа, Жүгдэрнамжилмаа*; hiina keeles 佛頂尊勝佛母) on tuntud ja austatud naisjumalus Nepalis, Tiibetis ja Mongoolias; üks pikaealisuse budadest, Vairotšana emanatsioon. 

Tal on kolm nägu, kümme silma ja kaheksa kätt. Tema parempoolsetes kätes on lasso, nool ja vaas, milles on igavese elu eliksiir. Tema neljanda käe peopesas on silm ja külluse mudra. Tema vasaku poole kätes on väike buddha kujutis, Višva-Vadžra ja vibu. Viimane käsi on tal süles. 

Uṣṇīṣavijayāt kujutatakse sageli koos Amitābha (Amitajus) ja Valge Tārāga, sest nad kõik kuuluvad pikka eluiga andvate jumaluste hulka.

Uṣṇīṣavijayā mantra:

*"Om drum soha, om amrita ahyur daday soha om ah hung tam hri / ang ah rakya rakya mam sarwa satam tsa soha!"*
Tagasitulek

"**Tagasitulek**" ("**Volver**") on Pedro Almodóvari film 2006. aastast. 

Film pälvis Cannes'i filmifestivalil parima näitleja (jagatuna filmi kuue peategelase vahel) ja parima stsenaariumi auhinna.

Pedro Almodóvar pälvis filmi eest 2006. aasta Euroopa filmiauhindadel Euroopa parima režissööri auhinna.

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*
Kalli järv

**Kalli järv** (ka *Pühajärv*, *Kaali järv*) on järv Tartumaal, Praagalt 6 km lõuna pool. Kalli järvest umbes 2 km kagu pool asub Leegu järv.

Kalli järv on umbes 176 ha suurune järv, mille suurim sügavus ei ületa 1,4 meetrit.

Järv on tugeva läbivooluga: sisse voolavad Peravalla jõgi, kevaditi Säärepa oja, samuti valgub järve vett soost. Väljavool toimub läbivoolava Kalli jõe kaudu Emajõkke.

Järve vesi on orgaaniliste ainete rohkuse ja suure rauaühendite sisalduse tõttu kollakaspruun ja väga vähe läbipaistev.

Taimestik on liigivaene, peamiselt kasvavad seal makrofüüdid. Järve kallastel kasvab rohkelt järvkaislat, vähem pilliroogu ja kõõluslehte.

Järve kalastik sõltub Peipsi järvest sisse tulevate ja sinna rändavate kalade hulgast.
Arbi järv

**Arbi järv** (ka *Elva Väikejärv, Väike Elva järv*) on järv Tartumaal Elva linnas.

Arbi järv on väikejärv, mis asub merepinnast 42,5 m kõrgusel ja mille pindala on 6,8 ha. Järv on väga allikarikas, väljavool toimub Arbi oja kaudu Elva jõkke. Vooluhulk järvest oli 26. juulil 1999. aastal 15,6 liitrit sekundis. Arbi kuulub kalgiveeliste rohketoiteliste järvede hulka. Nime on järv saanud kunagise Ala-Arbi talu järgi.

Järve kaldaid ääristab suures osas õõtsik. Kaugemal kaldad kõrgenevad, eriti põhjaküljes, kus mäenõlval kõrgub männik. K. Veberi andmeil esineb järves 6,5 m paksuselt jämedetriitne limuste kodadega lubjarikas järvemuda.

## Elustik
Arbi järv on taimestikurikas, eriti palju on veesiseseid taimi, sealhulgas vesikuppe ja vesiroose. Idakaldal kasvab iiriseid, samuti leidub järve soistel kallastel orhideid: soo-neiuvaip, suur-käopõll, kahkjaspunane sõrmkäpp ja balti sõrmkäpp.

Kaladest leidub Arbi järves ohtralt linaskit, ka ahvenat, roosärge, haugi, latikat, särge, nurgu, kokre, luukaritsat ja karpkala. Sisse on lastud hõbekokre. Järve põhja- ja läänekaldal pesitsevad naerukajakad, kunagine sinikael-partide koloonia ei ole pärast aastatetagust katlamaja reostust täielikult taastunud. Kohatud on ka vesipappi, jäälindu, tuttpütti, taita jt.

## Ümbrus
Lääne- ja lõunakaldal asuvad väikesed paadisillad. Aare Mäemetsa 1977. aastal ilmunud raamatu "Eesti NSV järved ja nende kaitse" väitel on parim supluskoht "idakaldal spordikooli läheduses" ning see on endistviisi nõnda, ehkki spordikooli hoonetki pole enam ammu. Talvel kasutatakse järvejääd idakalda ääres liuväljana.

Järve ümbritsevad valgustatud rajad. Lõunakülge jääb Elva kesklinn, Elva Noortekeskus, kultuurimaja Sinilind ning mänguväljak. Läänekülje nõlvale koolihoone, mis on nähtav üle järve. Kaugele paistab ka järve loodenurga lähedal asuv Elva lauluväljak. Idakaldale jäävad Nõukogude aja lõpus pooleli jäänud mitmekorruselise kultuurimaja varemed (lammutatud).
1890. aastatel ehitas Meeri mõisnik Oscar Aleksander Carl Maria von Seidlitz Arbi järve põhjakaldale 11 suvilat, mõni neist majadest on säilinud Kalda tänaval tänapäevani.


Arbi järv Elva kesklinnas, taamal Elva lauluväljak, 23. juuni 2009.jpg|Arbi järv, taamal Elva lauluväljak (juuni 2009)
Arbi järve rand Elva kesklinnas, 23. juuni 2009.jpg|Vaade Arbi järve kagunurgale, taamal paistab linnavalitsuse hoone päramine külg
Arbi järv 2020 01.jpg|Arbi järv vaatega loodesse
Arbi järv 2020 02.jpg|Järv vaatega ida suunas


## Viited

## Välislingid
*
Gloria Macapagal-Arroyo

**Maria Gloria Macaraeg Macapagal-Arroyo** (sündinud 5. aprill 1947) on Filipiinide poliitik.

20. jaanuarist 2001 kuni 30. juunini 2010 oli ta Filipiinide president.

## Välislingid
* GloriaArroyo.net (*inglise keeles*)
Saparmyrat Nyýazow

**Saparmyrat Nyýazow** [saparmõrat nõjazov] ehk **Türkmenbaşy** [türkmenbašõ] (venepäraselt *Saparmurat Nijazov*; 19. veebruar 1940 Gypjaki küla Aşgabati lähedal – 21. detsember 2006 Aşgabat) oli Türkmenistani eluaegne president.

## Elukäik

Õppis Leningradi Polütehnilises Instituudis.

1962. aastal astus kommunistlikku parteisse. Juhtis 1984. aastani Aşgabati parteiorganisatsiooni, seejärel siirdus tööle NLKP peakorterisse Moskvas. 1985. aastal sai Turkmeeni NSV peaministriks ja parteijuhiks. 1990. aasta algul valiti ta Turkmeenia Ülemnõukogu esimeheks ja aasta lõpus presidendiks. Vastaskandidaate ei olnud.

Nõukogude Liidu lagunedes nimetas senise kommunistliku partei ümber Türkmenistani Demokraatlikuks Parteiks, opositsiooniparteide registreerimist ei võimaldanud.

1992. aastal jõustunud konstitutsioon tegi Nyýazowist ka riigi valitsusjuhi ja vägede ülemjuhataja. Sama aasta suvel sai vastaskandidaatide puudumise tõttu taas presidendiks. 1994. aasta jaanuaris toimunud referendum pikendas tema ametiaega 2002. aastani, poolthäälte protsendiks kuulutati 99,9.

1999. aastal kuulutas parlament Nyýazowi eluaegseks presidendiks.

Abikaasa Muza oli Vene juut. Neil oli üks poeg ja üks tütar.

Nyýazow suri 2006. aastal südameinfarkti.

## Nyýazow Türkmenistani presidendina

Nyýazowi valitsusaega saatis süvenev isikukultus, tema ja tema lähedaste järgi nimetati linnu, ajalehti ja isegi kalendrikuid, talle anti kindrali auaste, tema sünnipäevast tehti riigipüha. Nyýazow lasi end kutsuda Türkmenbaşyks – 'kõigi türkmeenide isaks'. Türkmenistani elanikele tehti kohustuslikuks Nyýazowi kirjutatud raamatu "Ruhnama" lugemine, raamatu tõlkimine võõrkeeltesse oli võtmeks riigi nafta- ja gaasivarudega kaubelda soovijatele. 

Nyýazow keelustas "ebatürkmeenipärased" kultuurinähtused nagu ooperi- ja balletietendused, aga ka autoraadio kuulamise ja salvestatud muusika esitamise. Tema algatusel muudeti kümneklassiline koolisüsteem üheksaklassiliseks.

Rahvusvahelised organisatsioonid heitsid Nyýazowile ette ränki inimõigusrikkumisi Türkmenistanis ja nimetasid tema valitsust üheks kõige repressiivsemaks maailmas.

Ta harrastas Venemaa-vastast retoorikat ja suhtus pikka aega võõristusega välisinvesteeringutesse.

Nyýazow suunas miljardite dollarite väärtuses riigitulusid oma isiklikele või enda käsutatavatele pangakontodele. Teravat kriitikat on sellise teguviisi võimaldamise eest pidanud kuulma Deutsche Bank.

Elektrit ja kütet pakuti Nyýazowi juhitud Türkmenistanis elanikele tasuta.

Nyýazowi järgi on nimetatud Türkmenbaşy linn (endine Krasnovodsk), laht ja rajoon.

## Välislingid
*  Türkmenistan vabaneb igavese juhi isikukultusest Postimees, 26. jaanuar 2009
Krõvõi Rih

**Krõvõi Rih** (ukraina *Кривий Ріг* ja vene *Кривой Рог* 'kõver sarv') on linn Ukrainas Dnipropetrovski oblastis, Krõvõi Rihi rajooni keskus. 

Krõvõi Rih on Ukraina suurim linn, mis ei ole oblastikeskus. Suuruselt on see Ukraina kaheksas linn.

Krõvõi Rihi on esmamainitud postijaamana 1775. aastal. 1919. aastal sai linnaõigused.

Peamised tööstusharud on masinaehitus, metallurgia ja keemiatööstus.

## Sõpruslinnad

## Välislingid

*http://www.kryvyirih.dp.ua/
* 12. november 2014. *[[Ukrajinska Pravda]]*. В Кривом Роге снесли все памятники Ленину (*vene keeles*)
Kordeballett

**Kordeballett** (prantsuse keeles *corps de ballet*) on balletis rühmatantsu tantsivate tantsijate rühm.
Salme

**Salme** võib olla
* Salme (tegelaskuju), tegelaskuju "Kalevipojas" ja eesti rahvamütoloogias
* Salme alevik, asula Saaremaal
* Salme küla, asula Gruusias Abhaasias
* Salme (laev), Tallinna Tehnikaülikooli uurimislaev
* Salme (eesnimi)

## Vaata ka
* Salme jõgi
* Salme vald
* Salme tänav
Kartmatud vampiiritapjad ehk Vabandust, aga teie hambad on minu kaelas

**"Kartmatud vampiiritapjad** ehk **Vabandust, aga teie hambad on minu kaelas"** on poola-juudi päritolu režissööri Roman Polański 1967. aastal valminud film. 

Filmi stsenaarium ja filmi saksakeelne pealkiri ("Tanz der Vampire") on aluseks ka muusikalile "Vampiiride tants", mille esmalavastaja oli samuti Polański.

## Välislingid
*
Aia tänav

**Aia** on tänava nimi järgmistes Eesti linnades:

* **[[Aia tänav (Abja-Paluoja)|Aia tänav]]** Abja-Paluojal
* **[[Aia tänav (Elva)|Aia tänav]]** Elvas
* **[[Aia tänav (Haapsalu)|Aia tänav]]** Haapsalus
* **[[Aia tänav (Jõgeva)|Aia tänav]]** Jõgeval
* **[[Aia tänav (Jõhvi)|Aia tänav]]** Jõhvis
* **[[Aia tänav (Kallaste)|Aia tänav]]** Kallastel
* **[[Aia tänav (Karksi-Nuia)|Aia tänav]]** Karksi-Nuias
* **[[Aia tänav (Kehra)|Aia tänav]]** Kehras
* **[[Aia tänav (Keila)|Aia tänav]]** Keilas
* **[[Aia tänav (Kiviõli)|Aia tänav]]** Kiviõlis
* **[[Aia tänav (Kohtla-Järve)|Aia tänav]]** Kohtla-Järvel Järve linnaosas
* **[[Aia tänav (Kunda)|Aia tänav]]** Kundas
* **[[Aia tänav (Kuressaare)|Aia tänav]]** Kuressaares
* **[[Aia tänav (Kärdla)|Aia tänav]]** Kärdlas
* **[[Aia tänav (Lihula)|Aia tänav]]** Lihulas
* **[[Aia tänav (Mõisaküla)|Aia tänav]]** Mõisakülas
* **[[Aia tänav (Otepää)|Aia tänav]]** Otepääl
* **[[Aia tänav (Põltsamaa)|Aia tänav]]** Põltsamaal
* **[[Aia tänav (Pärnu)|Aia tänav]]** Pärnus
* **[[Aia tänav (Püssi)|Aia tänav]]** Püssis
* **[[Aia tänav (Rakvere)|Aia tänav]]** Rakveres
* **[[Aia tänav (Rapla)|Aia tänav]]** Raplas
* **[[Aia tänav (Räpina)|Aia tänav]]** Räpinas
* **[[Aia tänav (Sindi)|Aia tänav]]** Sindis
* **[[Aia tänav (Suure-Jaani)|Aia tänav]]** Suure-Jaanis
* **[[Aia tänav (Tallinn)|Aia tänav]]** Tallinnas Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis; aastatel 1958–1987 Ujula tänav
* **[[Aia tänav (Tapa)|Aia tänav]]** Tapal
* **[[Aia tänav (Tõrva)|Aia tänav]]** Tõrvas
* **[[Aia tänav (Türi)|Aia tänav]]** Türil
* **[[Aia tänav (Valga)|Aia tänav]]** Valgas
* **[[Aia tänav (Viljandi)|Aia tänav]]** Viljandis
* **[[Aia tänav (Võhma)|Aia tänav]]** Võhmas

* Aia tänav on Tartu **[[Vanemuise tänav]]a** endine nimi.
* Aia tänav on Tallinna **[[Kiige tänav]]a** endine nimi.

Aia tänav on järgmistes alevites:

Järvakandi, Kohila, Märjamaa, Pärnu-Jaagupi, Tootsi, Vändra.

Aia tänav on järgmistes alevikes:

Adavere, Aruküla, Audru, Erra, Harku, Helme, Iisaku, Jüri, Kadrina, Kambja, Kehtna, Kiiu, Koeru, Kolga-Jaani, Kolkja, Kose-Uuemõisa, Kostivere, Käru, Lehtse, Leisi, Lohusuu, Luige, Lähte, Mehikoorma, Mustla, Olustvere, Orissaare, Palivere, Prillimäe, Puhja, Rakke, Rannu, Rummu, Rõngu, Salme, Sõmerpalu, Sõmeru, Särevere, Tabivere, Tudu, Turba, Tõrvandi, Ulila, Uuemõisa, Veriora, Vinni, Võõpsu, Väike-Maarja, Väätsa.

Aia tänav on järgmistes külades:

Ebavere, Esna, Kükita, Lauri, Parasmetsa, Salutaguse, Soinaste, Suislepa, Suurejõe, Sürgavere, Uusna, Ülde.

## Vaata ka
* **[[Väike-Aia tänav (Karksi-Nuia)|Väike-Aia tänav]]** Karksi-Nuias
* **[[Aia põik]]** Kärdlas
* **[[Väike-Aia tänav (Kärdla)|Väike-Aia tänav]]** Kärdlas
* **[[Suur-Aia tänav (Paide)|Suur-Aia tänav]]** Paides
* **[[Väike-Aia tänav (Paide)|Väike-Aia tänav]]** Paides
* **[[Väike-Aia tänav (Tõrva)|Väike-Aia tänav]]** Tõrvas
Visaginas

**Visaginas** on linn Leedu idaosas Visaginase omavalitsuses, olles selle halduskeskuseks. Asub Drūkšiai järve lähedal Visaginase järve kaldal. Visaginas on Leedu kõige idapoolsem linn.

Visaginase lähedal asub 2009. aasta 31. detsembril suletud Ignalina tuumaelektrijaam, mis oli linna suurim tööandja. Visaginase lähistele kavandatakse uut tuumaelektrijaama.

Asula rajati 1975. aastal Ignalina tuumaelektrijaama töötajate elukohana, algne nimi oli **Sniečkus** (Leedu Kommunistliku Partei endise esimese sekretäri Antanas Sniečkuse auks). Linnaõigused sai 1994. aastal.

Elanikest oli 1996. aastal 55,68% venelased, 15,88% leedulased, 10,29% valgevenelased ja 9,13% poolakad.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Visaginase elanikest venelasi 52,16%, leedulasi 18,27%, valgevenelasi 9,89%, poolakaid 9,32%, ukrainlasi 5,16% ja tatarlasi 0,76%. Visaginas on Leedu ainus vene enamusega linn, teistes linnades ei ületa venelaste suhtarv 20%.

## Elanike arv
*   6212 (1979)
* 32 438 (1989)
* 28 300 (2006)
* 28 200 (2009)
* 22 361 (2011)

## Sõpruslinnad
*  Obninsk, Venemaa
*  Zambrów, Poola
*  Slavutõtš, Ukraina
*  Smarhoń, Valgevene

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht (leedu, vene ja inglise keeles)
* Linn portaalis vietoves.Lt
Rabinaat

**Rabinaat** on juudi õpetlaste kollektiivne haldusorgan hajalas. Täitis kohtu- ja valitsemisülesandeid.

## Vaata ka
*Rabi
Eesti Kaevandusmuuseum

**Eesti Kaevandusmuuseum** (varem **Kohtla Kaevanduspark-muuseum**) on maa-alune ja maapealne kaevandus-muuseumikompleks ning suusaspordikeskus Ida-Viru maakonnas Kohtla-Nõmmel Jaama tänav 100.

Alates 2018. aastast on Kaevandusmuuseumi direktoriks Etti Kagarov.

Retk maasturitega endises Aidu põlevkivikarjääris, mis on nüüdseks pooleldi kattunud metsaga ning pooleldi paekiviväljadega. Retk viib läbi kraavide, metsasihtide ja raske tehismaastiku. Teel ei puudu ka tipud, tehisjärved ning karjäärikanjonid. Matka jooksul näeb ja kuuleb huvitavaid fakte energia ja kaevanduste kohta ning arutletakse keskkonna teemadel.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Kaevandusmuuseum
Hõbe (perekonnanimi)

**Hõbe** on eesti perekonnanimi.

Nime leidus 1850. aasta paiku Kooraste, Kongi ja Piila kandis. Praegu esineb Põlva, Valga, Keila, Jõhvi, Pahapilli ja Toronto lähistel.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 51 inimest perekonnanimega Hõbe. 

## Viited
Simo Runnel

**Simo Runnel** (sündinud 1. mail 1977 Tartus) on eesti literaat ja ajaloolane.

Ta õppis aastatel 1995–2005 Tartu Ülikoolis ajalugu, lõpetades selle teadusmagistrina. On avaldanud luulekogud "Maailmakord" (2002), "Uneriik" (2003), "Pomisen palveid siin pilvede all" (2010) ja "Esimene poolsajand" (2024); proosaraamatud "Ajalugu unenägudes" (2007) ja "Viimsed päevad" (2009) ning muid kirjutisi. Koostanud Paul Kerese, Ilmar Talve, Peeter Oleski, Jaan Tõnissoni, Ado Grenzsteini ja Hendrik Sepa artiklikogusid. Tõlkinud Thomas Carlyle'i, Ado Grenzsteini, Pitirim Sorokini ja Tomáš Garrigue Masaryki raamatuid.

Tema isa on Hando Runnel ja ema Katre Ligi.

## Välislingid
*Simo Runnel FIDE andmebaasis
*Koduleht
*Blogi
*Videokanal
Antitaurus

**Antitaurus** (türgi *Güneydoğu Toroslar* ehk *Altın dağları*) on mäestik Aasias Türgis. 

Kulgeb edela-kirde suunas, asub Taurusest kirdes. Kõrgus kuni 3054 meetrit.
Kalev Raave

**Kalev Raave** (20. märts 1926 Tartumaa – 4. märts 2004) oli eesti ajakirjanik, kolhoosiesimees, pastor ja Riigikogu liige. 

Ta oli Võrtsjärve mängude algataja ja Halliste Püha Anna kiriku taastaja.

## Hariduskäik
* 1944 Valga Keskkool
* 1955 EKP KK Vabariiklik Parteikool
* 1963 NKLP KK Kõrgem Kaugõppe Parteikool
* 1987–1990 EELK Usuteaduse Instituut

## Töökäik
* Karjapoiss Valgamaal 1940
* Sulane Võrumaal 1942–1943
* Arveametnik Saaremaal 1944
* Pioneerijuht Pärnumaal 1944–1945
* Ajalehe Pärnu Kommunist ajakirjanik, asetoimetaja ja toimetaja 1945–1953
* Viljandi ajalehe Tee Kommunismile toimetaja 1955–1956
*Eestimaa Kommunistliku Partei Viljandi rajoonikomitee sekretär 1956–1960
* Ajalehe Rahva Hääl korrespondent 1960–1962
* Võrtsjärve kolhoosi esimees 1962–1976
* Eesti NSV Põllumajanduse ministeeriumi propagandavalitsuse juhataja 1976–1979
*Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri direktor 1979–1981
* Sovhoosi Kommunist direktor Otepääl 1981–1986
* Uurimise all
* EELK Karksi koguduse õpetaja 1988–1992
* Riigikogu liige 1992–1995
* EELK Halliste koguduse õpetaja 1988–2001

## Teosed
* Halliste kirik. Tallinn 1990
* Üksainus elu. Teine mälestusteraamat. Halliste 2003 
Hobina joonistas ta karikatuure.

## Tunnustus
* 1957 II koht ajakirja Pikker karikatuurivõistluselt
* Orden "Austuse märk"
* Tööpunalipu orden
* Tööpunalipu orden
* 2002 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk
* Maarja Altari aurüütli rist
* 2004 Viljandimaa vapimärk
* Halliste valla aukodanik

## Isiklikku
Tema pojad on Eesti teoloog ja sotsiaalteadlane Raivo J. Raave ja Riho Raave. Tema tütred on Rita Raave ja Anneli Raave-Sepp.

## Viited

## Kirjandus
* Tõnu Talvar. Partorgist pastoriks Maaleht, 15. märts 2001
* Olev Remsu. Pastor ja kommunist. *‎‎Teater. Muusika. Kino*, 2001, nr 3.‎

## Välislingid
*
Andre Aarniste

**Andre Aarniste** (24. august 1973 – 30. august 1997) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1992. aastal Haapsalu Gümnaasiumi ja 1996. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli näitejuhtimise erialal. 

Ta mängis seriaalis "Wikmani poisid" Feliksit. Ta näitles ka Eesti Televisioonis näidatud paroodiasaadetes "N ja P", "Vidiots TV aastavahetuse ärasaade" ning "Talve TV"

Andre Aarniste hukkus autoõnnetuses. 

1998. ja veel mõnel aastal korraldas Nõva vallavalitsus Andre Aarniste mälestusturniiri korvpallis, mille auhinnaks oli Aino Aarniste pannud välja rändkarika.

## Isiklikku
Tema ema Aino Aarniste on töötanud 38 aastat Nõva koolis õpetajana, sealhulgas 10 viimast aastat direktorina.

## Viited

## Välislingid
* Andre Aarniste foto (saatest "Talve TV") ERR-i arhiivis
Jaanikeste

**Jaanikeste** ehk **Jaanikõstõ** (kohalik hääldus) on küla Põlva maakonnas Räpina vallas.  

Küla asub Leevaku küla idapiiril üle Võhandu jõe, Räpinast 9 km kaugusel.  

## Viited
Kassilaane

**Kassilaane** ehk **Kassilaanõ** ehk **Rõsna-Kassilaane** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas.  

## Viited
Hans Aaraas

**Hans** Tandberg **Aaraas** (12. juuli 1919 Skien – 20. oktoober 1998) oli norra kirjandusteadlane. 

Ta kaitses magistritöö 1947. aastal ning sai filosoofiadoktori kraadi 1960. aastal väitekirjaga Georges Bernanos' teemal. 

Aastatel 1949–1953 oli ta norra keele lektor Sorbonne'is ja 1956–1961 lektor Oslo ülikoolis. 1961. aastal valiti ta esimeseks Bergeni Ülikooli Euroopa kirjandusloo professoriks eriülesandega pidada loenguid prantsuse kirjandusest. Sellel kohal töötas ta kuni 1986. aastani.

1998. aastal pälvis ta Norra Akadeemia Thorleif Dahli mälestusauhinna.

Ta suri 79-aastaselt.

## Välislingid
*Nekroloog, foto (pdf, uusnorra keeles)
Greibipuu

**Greibipuu** (*Citrus × paradisi*) on ruudiliste sugukonda tsitruse perekonda kuuluv igihaljas viljapuu.

## Välimus

Puu kasvab 7–10 meetri kõrguseks. Võra on ümar. Jämedaim teadaolev greibipuu tüvi on olnud 2,4-meetrise läbimõõduga. Noored oksad on kaetud ogadega. Munajad lehed on nahkjad ja läikivad, tumerohelised, õhukesed ja kuni 15 cm pikad. Õied on valged, nelja kroonlehega. 

### Vili

Greibipuu vili on greip. Vili sarnaneb väliselt apelsiniga, kuid on suurem ja kollasem. Kujult ümmargune, lapik või pirnikujuline. Läbimõõt tavaliselt 10–15 cm. Koor 1 cm paks, kahvatukollane või roosa. Keskelt võib vili olla kas täis või poolõõnes.

Viljaliha asub 11–14 mõrkja kilega eraldatud segmendis. Viljaliha on lõhnav, väga mahlane, kollane, roosakas või punakas, maitselt hapukas, magus või mõrkjas. Kasvatatakse nii seemnetega kui ka seemneteta sorte. Ühes viljas võib olla kuni 90 teravatipulist kuni 1,25 cm pikkust seemet. Viljad kasvavad kobarates. On leitud isegi kuni 20 viljast koosnevaid kobaraid.

## Ajalugu

Greibipuu on pomelipuu ja apelsinipuu hübriid.

Kuigi kuulujutu järgi tõi keegi kapten Shaddock esimesena pomeliseemneid Jamaicale ja aretas esimesena greibipuu, on tõenäolisem, et esimene greibipuu tekkis loodusliku hübriidina.

Esimesena kirjeldas greipi 1750 Barbadost uurinud pastor ja loodusteadlane Griffith Hughes, kes nimetas seda "keelatud viljaks". Kuni 19. sajandini tunti seda vilja nimetusega *shaddock* või *shattuck*. Tänapäeval peetakse greibipuud üheks Barbadose seitsmest imest.

Krahv Odette Philippe viis greibipuu 1823 Floridasse. Kuni 1830. aastateni ei eristatud greibi- ja pomelipuud, alles siis sai greibipuu teadusliku nime – *Citrus paradisi*. Kuid alles 1940. aastatel avastati, et greibipuu on apelsini- ja pomelipuu hübriid, ning talle anti tänapäevane teaduslik nimekuju, mis sisaldab ×-märki, mis tähistab hübriidset päritolu. Greibipuu edasisel ristamisel on aretatud *[[tangelo]]* (1905) ja *[[sweetie]]* (1984).

1929 patenteeriti greibisort "Ruby Red". Sellest sai esimene greibisort, mida saatis suur põllumajanduslik edu. Aastakümneid kasvatati USA lõunaosas üksnes "Ruby Redi" ja valged greibisordid tõrjuti alaväärtuslikena kõrvale. Punane greip sai Texase tunnuspuuviljaks.

## Kasvatamine

Tänapäeval asub suur osa greibiistandustest Ameerika Ühendriikide lõunaosas, kust tuleb ligi 70% maailmatoodangust. Endiselt kasvatatakse greipe nende päritolupiirkonnas Lääne-India saarestikus, aga ka Jaapanis, Ees-Indias ja mujal. 1971. aastal toodeti maailmas 3,1 miljonit tonni greipe. 

## Viited
Pomelipuu

**Pomelipuu** ehk **pompelmuusipuu** (*Citrus maxima*) on ruudiliste sugukonda tsitruse perekonda kuuluv igihaljaste lehtpuude liik. 

## Nimetus
Nimetus "pompelmuus" tuleb hollandikeelsest nimetusest *pompelmoes*, Saksamaal on vilja nimetus *Pompelmus* või *Pampelmus*, Prantsusmaal *pamplemousse*.

## Morfoloogia

Puu on ümara võraga ja 5–15 meetrit kõrge. Tüvi on sageli kõver ja oksad lookas. Noored võrsed on võnklikud ja karvased. Vanemad oksad ja tüvi on ogalised.

Vahelduvad igihaljad lehed on veidi suuremad kui greibipuul ja apelsinipuul (10–20 cm pikad ja 2–12 cm laiad). Lehelaba on ovaalne või elliptiline. Lehed on nahkjad, pealt läikiv-, alt tuhmrohelised, ümara alusega. 

Valged õied on lõhnavad ja nektaririkkad. Õied asuvad üksikuna või kobarates. Õiepungad on punakad või piimjad; 3–5 tupplehte, kroonlehed 1,5–2 cm pikad. 

## Levila
Pomelipuu on pärit Kagu-Aasiast ja Malaisiast. See kasvab metsikuna Fidži saare jõekallastel. Arvatakse, et Hiinasse jõudis puu umbes aastal 100 eKr. 
 
## Kasvatamine
Praegu kasvatatakse teda rohkem Indias ja Lõuna-Hiinas, kuid ka Jaapanis, Vahemere maades, Ameerika Ühendriikide lõunaosas, Lääne-India saarestikus ja mujal. Ta on soojalembesem kui teised tuntud tsitruselised. On väga vormirikas viljapuu, eriti palju erisuguseid sorte leidub Indias.

## Kasutamine
Pomelipuu viljad on pomelid ehk pompelmuusid. Vilju süüakse värskelt, suhkrustatakse ja keedetakse. Õied on väga meeldiva lõhnaga, Põhja-Vietnamis valmistatakse neist parfüümi. Puit sobib mitmesuguste tööriistade käepidemete valmistamiseks.
Leevaku

**Leevaku** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. 

## Vaata ka
*Leevaku hüdroelektrijaam
*Leevaku paisjärv
*Leevaku tellisevabrik
*Leevaku raamatukogu

## Viited
Linte

**Linte** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas.

Linte on elanike arvult Räpina valla suurim küla.

## Ajalugu
Küla on esmamainitud 1582. aastal Poola Liivimaa Maarevisjonis. 

1912. aastal asutati Räpina-Linte ühispiimatalitus, mille eestvõttel ehitati Lintesse 1923. aastal meiereihoone.

Nõukogude perioodil asus Linte külas Ranna kolhoosi keskus.

## Taristu
Külas asub Linte Raamatukogu-Külakeskus. 2006. aastal asutasid kohalikud elanikud külaelu edendamiseks MTÜ Lisje. Suuremad tööandjad on freesprussmaju tootev OÜ Varola ja mööblitootja Bellus Furniture OÜ Linte mööblitsehh.

## Loodus
Külas asub Linte Maarjamägi ja Maarjamäe ohvripärn.

## Tuntud isikuid
Linte külast on pärit koorijuht Paul Krigul ja poliitik Margus Leivo.

## Viited

## Välislingid
*Räpina vald. Linte Raamatukogu-Külakeskus
Mägiotsa

**Mägiotsa** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas.

Vahevälja talu maadel on Kureküla linnamägi.  

## Viited
Pomel

**Pomel** ehk **pompelmuus** on pomelipuu (*Citrus maxima*) vili. 

Pomel on väga suur, paksu koorega ja väliselt apelsinitaoline tsitrusvili. Vilja läbimõõt võib olla üle 20&nbsp;cm ja kaal kuni 6&nbsp;kg, olles seega tsitrusviljade hulgas raskeim. Pomel võib olla kera- või pirnikujuline. Paks lõhnav koor tuleb koorimisel hõlpsasti ära ja võib olla roheline, kollane või roosa, sile või kare. Olenevalt sordist võib viljaliha olla maitsetu või maitsev, väga magus või väga hapu, seemnetega või ilma.

Vilja siseehitus sarnaneb ainult üldjoontes apelsini omaga. Apelsini mahlakotikesed on tihedasti üksteise vastu liibunud; kui vilja noaga tükeldada, moodustavad nad ühise viljalihalõigu. Pomeli enam kui sentimeetripaksusest valgest vahekattest sissepoole sopistunud, pikad, mahlaga täidetud kotikesed on aga välja arenenud üksteisest eraldi. Viljakambrid on ümbritsetud kõva nahkja kestaga. 

## Kasutamine
Süüakse toorelt, keedetakse või suhkrustatakse.

## Viited
Pääsna

**Pääsna** ehk **Pääsnä** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. 

Pääsna külast on välja kasvanud Ruunamõisa, Pindi ja Jõevaara küla.

## Viited
Pindi (Räpina)

**Pindi** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. 

Aastatel 1945–1991 kuulus küla Alaküla külanõukogu koosseisu.

## Viited
Raadama

**Raadama** ehk **Raadamaa** ehk **Raadoma** ehk **Radamaa** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas.  

## Tuntud isikuid
Raadama külas on sündinud rahvamuusik ja ooperilaulja Elmar Luhats.

## Viited
Naha (Räpina)

**Naha** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. 

Külas asus Naha Algkool, mis suleti 2010. aastal.

Naha külas on sündinud bibliograaf Friedrich Puksoo.

## Viited
Nulga

**Nulga** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas.  

Külas asub Nulga Lipualuse hiis.

Küla lõuna- ja idapiir kulgeb mööda Võhandu jõge.

Küla läbivad Tartu–Räpina–Värska maantee ja Jaama–Rahumäe tee.


Nulga küla lõunaosa.jpg
Nulga, hoone varemed.jpg
Võhandu jõgi Nulga küla juures.jpg


## Viited
Ristipalo

**Ristipalo** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas.  

Külas on Põlvamaa metskonna keskus. 

## Vaata ka
*Ristipalo kalmistu
*Liivamäe kalmistu

## Viited
Ruusa

**Ruusa** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas.  

Külas on Ruusa raudteepeatus.

## Vaata ka
*Ruusa sovhoos
*Ruusa Põhikool
*Ruusa raamatukogu

## Viited
Pomerantsipuu

**Pomerantsipuu** ehk **mõruapelsinipuu** (*Citrus aurantium*) on ruudiliste sugukonna tsitruse perekonda kuuluva heitlehiste lehtpuude liik. 

## Morfoloogia
Kasvab umbes 10 meetri kõrguseks. Lehed tumerohelised, munajad, oksad kaetud pikkade ogadega. Viljad meenutavad apelsini, ent on pisemad ja tumedamad.

## Levila
Kasvab looduslikult Loode-Indias ja Hiinas. Kasvatatakse peamiselt Indias ja Vahemere maades. 

## Kasvatamine
Kultiveeritkase kõikides Kagu-Aasia riikides, Vahemere maades, Kesk- ja Lõuna-Ameerikas, Kariibi mere saartel jm. 

## Vilja kasutamine
Väikse apelsinitaolise ereda oranžikas-punase vilja liha on mõrkjashapu. Mahlast saab väga head marmelaadi, samuti karastusjooke.

Pomerantsi koorest pressitud pomerantsiõli sarnaneb apelsiniõliga, kuid on mõru ja seda kasutatakse likööritööstuses. Parfümeeria ja meditsiini jaoks saab õli ka lehtedest, noortest võrsetest ja valmimata viljadest. Pomerants on meditsiinis laialt tuntud isutekitava vahendina. Tsitruseliste õitest, eriti aga pomerantsipuu õitest, saadakse Lõuna-Prantsusmaal väärtuslikku nerooliõli, mis läheb parfümeeriatööstusse.

## Ajalugu
Aasiast jõudis pomerantsipuu 1002. aastal Sitsiiliasse. 

## Viited
Saareküla (Räpina)

**Saareküla** ehk **Saarõkülä** (vene keeles *Желачек*) on küla Põlva maakonnas Räpina vallas.  

## Viited
Harilik mandariinipuu

**Mandariinipuu** (*Citrus reticulata*) on ruudiliste sugukonda tsitruse perekonda kuuluv igihaljas viljapuu. 

Teaduslikult kirjeldas harilikku mandariinipuud esimesena Francisco Manuel Blanco (1778–1845).

## Välimus

Olenevalt sordist on harilik mandariinipuu 4–6 meetri kõrgune. Vanad puud võivad kasvada ka kuni 7,5 meetri kõrguseks. Puu on ogaline, igihaljad lehed on lai- või kitsassüstjad, munajad või elliptilised. Õied puhkevad üksikult või paarikaupa lehtede kaenlaist. Õied on valged.

Mandariiniõisi tolmeldavad putukad, eriti mesilased. Kuid kõige tavalisemalt viljastatakse õis tema enese tolmukatest pärit tolmuteradega. Mõni sort, näiteks satsuma, on partenokarpne, ei vaja viljastamist ja on seetõttu seemneteta.

### Viljad

Mandariinipuu vilju nimetatakse mandariinideks. Nad on värvilt ja pisut ka kujult apelsinide moodi, pöördellipsoidsed, läbimõõduga 4–6 cm. Koor on ereoranž või punakasoranž. Vilja on lihtne koorida. Valminud vili eraldub kergelt viiludeks, mida on tavaliselt 10–12. Viilud on sama värvi mis koor. Seemned on väikesed, ühest otsast teravad, seest rohelised.

Mandariini saab kergesti sõrmede abil koost lahti viiludeks võtta. Mandariinil on küllalt paks koor, aga kui alustada vilja ülemises otsas olevast õnarusest, siis rebeneb see kergesti. Kooritud vilja saab omakorda viiludeks võtta, ilma et viiludest mahl välja pritsiks. See muudab mandariinide söömise mugavaks, sest selleks pole mingeid lõikeriistu ega muid abivahendeid tarvis.

Kauplustes müüakse konservitud mandariiniviilusid. Enne konservimist on mandariinid vaja viilutada, muidu muudab viilusid eraldav valge nahk vilja mõruks. Neid viilutatakse füüsikaliste protsesside abil. Kõigepealt vilju loputatakse kuumas vees, et nahk viilude ümbert lahti tuleks, siis nõrgas leeliselises lahuses, mis naha lahustab. Selle käigus viilud eralduvad üksteisest. Lõpuks loputatakse viilusid mitu korda puhta veega.

## Ajalugu

Mandariin on saanud nime ühest päritolupiirkonnast, Mauritiuse saarelt, kus pärismaalased kutsusid selle puu vilju mandaraks. Euroopasse toodi mandariinikultuur 1805 ja Ameerikasse umbes 40 aastat hiljem .

## Kasvatamine

Mandariinipuu on Kagu-Aasia viljapuu, pärit Vietnamist ja Lõuna-Hiinast. Kõige rohkem kasvatatakse teda Aasias, eriti Jaapanis, Hiinas, Indias ja Malaisias. Levinud on ta ka Vahemere maades ning Lõuna- ja Põhja-Ameerikas. Kuna ta lepib pisut jahedama kliimaga kui apelsinipuu, siis on tema kasvatamine hakanud hoogsalt levima Musta mere ääres.

Mandariinipuu ise talub kuivust paremini kui tema vili. Mandariinid on õrnad ja külmad kahjustavad neid kergesti. Sellepärast saab neilt vilju üksnes ekvatoriaalses, lähisekvatoriaalses ja troopilises kliimas.

Mandariinist on aretatud palju sorte, mille hulka kuuluvad satsuma, ovari, klementiin ja tangeriin. Mandariini ja apelsini ristandit nimetatakse tangoriks.

## Viited
Sülgoja

**Sülgoja** ehk **Sülgäjä** ehk **Sülgaja** on küla Põlvamaal Räpina vallas.

Sülgoja asub Räpinast 3 km kagus. Lähimad külad on Räpina servas asuvad Sillapää ja Ristipalo, kirdesse jääb Võõpsu, kagusse jääb Varesmäe ning Suure-Veerksu lõunas. Muudest lähematest kohtadest asub Kuuksi Sülgojast loodes, Lokuta põhjas, Pedäjäalostõ idas, Kürsä ja Parma küla lõunas ning Metsanuka läänes.

Nime on soovitatav käänata väliskohakäänetega (st Sülgojale, mitte -ojasse ega -ojja).

Minevikus hõlmas Kuuksi küla kõiki Võhandu jõe paremkalda talusid Sillapäält kuni Mädajõe suudmeni. Selles suurkülas olevat talurühma hakati pidama omaette külaks. Seda on esmamainitud 1731 fraasis *Kollowitz oder Kugse et Sülga Dorf*, kust saab välja lugeda, et Kuuksit ja Sülgat peeti sel ajal kõrvuti küladeks. Küla asus Räpina kihelkonnas ja kuulus Kahkva mõisale. Külanime kirjutati 1839 *Silgi*, 1866 Сельги, 1900. aasta paiku Сюльгая, 1923 Sülgoja, 1937 Sülgaja ja 1948 Сюлгая.

20. sajandi keskel rajati Sülgojasse farm. Sel ajal laienes Sülgoja naaberküla Kürsä alale. 1977 liideti Sülgojaga Kuuksi ja Parma küla. Need olid kõik kunagise Kuuksi suurküla osad.

Sülgoja läänepoolseid talusid metsa veerel kutsutakse Mõtsanukaks.

Külanime päritolu pole teada. Selle aluseks võib olla väga vana, 16. sajandi lõpust varasem isikunimi. 19. sajandi teisel poolel hakati küla rahvaetümoloogia mõjul Sülgäjäks kutsuma. Halva kõla vältimiseks hakati küla nimetama Sülgojaks ja see nimekuju muudeti ametlikuks 1970. Kui oja-lõpp oleks vana, siis kasutataks kohakäändena -ojasse või -ojja.

## Vaata ka
*Tsõõrikmäe meteoriidikraater

## Viited
Tooste

**Tooste** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. 
 
Tooste küla pindala on 12,57 km2 (Räpina valla pindalast 4,73%). Tooste külas elab valla registri andmetel 78 inimest (01.01.2010 seisuga). Aasta läbi on asustatud 33 majapidamist (2006. aasta seisuga). Rahvastikutihedus on 6,21 in/km2; 51% küla elanikest on mehed ja 49% naised. 

## Viited
Suure-Veerksu

**Suure-Veerksu** ehk **Suurõ-Viirksu** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas.  

Külas asub ohvrikivi.

## Viited
Uljaste järv

**Uljaste järv** (ka **Suur Uljaste järv** või **Uljastjärv**) on järv Ida-Virumaal, Sondast 3,5 km lääneedela pool.

Järve pindala on umbes 60 hektarit, suurim sügavus ulatub 5,6 meetrini. Asub merepinnast 66 meetri kõrgusel.

Järv on nõrga läbivooluga.


Uljaste järv 02.jpg
Uljaste järv oktoobris.jpg
Uljaste järv.jpg
Uljaste järv loojang.jpg


## Vaata ka

*Eesti järvede loend

## Välislingid

* Kohalikud protestivad puuraukude rajamise vastu Uljaste järve lähedusse, ERR uudised, 14. juuni 2020
Kébi jõgi

**Kébi**, ka **Kébbi** on jõgi Aafrikas. 

Ülemjooksul voolab valdavalt põhja. Keskjooksul läbib soid, alamjooksul pöördub läände ja edelasse. Suubub paremalt Benuesse.
Pitti saar

**Pitti saar** (maoori *Rangiauria*) on Uus-Meremaale kuuluv saar Vaikses ookeanis. Ta on üks Chathami saartest. 

Pitti pindala 62 km². Saar on künklik, ulatudes kuni 241 meetrini merepinnast.

Saarel elab umbes poolsada inimest.
Alar Sepp

**Alar Sepp** (sündinud 18. juulil 1963 Tallinnas) on eesti perearst ja arstiteadlane.

Ta lõpetas 1981. aastal Tallinna 22. Keskkooli, 1992. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ja samas peremeditsiini residentuuri 2024. aastal. Ta oli Korp! Sakala taasasutamise eestvedaja ja esimene *senior* pärast taasasutamist.

Ta on olnud Tartu Ülikooli ja Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli õppejõud. Alates 2017 Tartu Ülikooli Ametiühingu juhatuse esimees.

## Viited

## Välislingid
*Alar Sepa blogi
*"ALAR SEPP: Eesti tervishoid – kollaps või koostöö?" Eesti Päevaleht, 7. jaanuar 2005
Mandariinid (Beauvoir)

"**Mandariinid**" (*"Les Mandarins"*) on Simone de Beauvoiri romaan, mis ilmus 1954. aastal.

Tegemist on Beauvoiri ühe tähelepanuväärseima teosega, 1954. aastal võitis raamat Goncourti auhinna. 

Teose peateemaks on Prantsuse vasakpoolsete poliitikute roll ühiskonnas Teise maailmasõja lõpupäevil. Raamatus räägitakse muuhulgas ühe naise  seiklustest ja tunnetest Prantsuse intellektuaalide hulgas. Tegelaste prototüüpide seas on Albert Camus, Jean-Paul Sartre, samuti Beauvoir ise.
Võõpsu

**Võõpsu** (ka *Võõpso*) on alevik Põlva maakonnas Räpina vallas.

Alevikus on raamatukogu ja postkontor. Alevikus tegutseb EAÕK Võõpsu Püha Nikolai kogudus.

## Ajalugu
Võõpsut on esmamainitud 1428. aastal.

Võõpsu asulaks kujunemisel on määrav roll olnud Räpina mõisa eestvõttel 19. sajandi keskel Võõpsu ehitatud kõrtsil, millest sai Tartu ja Pihkva vahet laevaga sõitjate traditsiooniline peatuskoht. Hiljem rajati Võõpsu potitehas ja nahaparkimistöökoda.

Võõpsu oli Tsaari-Vene aja lõpus suur asula, kus 1913. aastal elas 750 inimest ja seal oli 104 maja. Aastatel 1921–1938 oli Võõpsu alev. 12. mail 1939 oli Võõpsus suur tulekahju, kus pool asulast hävis. Toona elas Võõpsus 500 inimest.

Võõpsu aleviku pindala on 1,17 km². 01.01.2017 seisuga elas seal Räpina valla registri andmetel 193 inimest. Aasta läbi elab seal sadakond leibkonda. 
2023. elab Võõpsus 145 inimest.

## Vaata ka
*Võõpsu Püha Nikolai kirik
*Võhandu Maraton

## Viited

## Kirjandus
*Võõpsu iseseisvuse võitlused. Vaba Maa, 2. jaanuar 1936, nr 1, lk 6.
*Võõpsu alev ja küla. Vaba Maa, 11. juuni 1936, nr 130, lk 7.
John Agyekum Kufuor

**John Agyekum Kufuor** (sündinud 8. detsembril 1938) on Ghana poliitik. 

7. jaanuarist 2001 kuni 7. jaanuarini 2009 oli ta Ghana president. 

Aastatel 2007–2008 oli ta ühtlasi Aafrika Liidu esimees.

## Välislingid
* Ghana presidendi lapselaps tuli Saaremaale praktikale, Postimees, 21. november 2008