open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Baltimaad

**Baltimaad** ehk **Balti riigid** on mitteametlik geopoliitiline termin, mida kasutatakse tänapäeval koondnimetusena kolme iseseisva riigi: Eesti, Läti ja Leedu kohta. Kõik kolm Balti riiki asuvad Põhja-Euroopas Läänemere (ehk Balti mere) idakaldal. Vanemas kirjanduses on Baltimaade piirkonna kohta kasutatud ka nimetust **Baltikum**.

Enne Esimest maailmasõda arvati Baltimaade hulka ainult Balti kubermangud (Eestimaa, Liivimaa ja Kuramaa), kuid mitte endisi Rzeczpospolita alasid (Latgalet, Leedut). Kahe maailmasõja vahelisel ajal peeti tihti lisaks Eestile, Lätile ja Leedule Balti riikide hulka kuuluvaks ka Poolat ja eriti Soomet. Soome võttis sel ajal välispoliitiliseks sihiks kuuluda Põhjamaade, mitte Balti riikide hulka.
   
Mõiste "Balti riigid" kinnistus kolmele riigile pärast 1940. aastal (ja uuesti 1944-1945) toimunud Eesti, Läti ja Leedu okupeerimist ning anneksiooni stalinistliku Nõukogude Liidu poolt, mida suurem osa lääneriikidest ja kohalikust elanikkonnast ei pidanud õiguspäraseks.  Nõukogude allikates arvati seejärel Baltikumi või Balti piirkonda kuuluvaks sageli ka Kaliningradi oblast (mis oli osa "Balti majandusrajoonist" ja Nõukogude Balti sõjaväeringkonnast ning jäi Balti raudteepiirkonna alale), seda peamiselt geograafilistel põhjustel: muudest Nõukogude Liidu aladest jäänuks oblast Leeduga eraldatuks. 

Nõukogude Liit tunnustas nii taasiseseisvunud Eesti, Läti kui ka Leedu riiklikku iseseisvust samal päeval, 6. septembril 1991.

8. novembril 1991 asutati Balti Assamblee. See on organisatsioon, mille eesmärk on kooskõlastada ja edendada Eesti, Läti ja Leedu parlamentide tegevust.

Seoses kiire majanduskasvuga 2000. aastatel on Balti riikide kohta kasutatud mõistet "Balti tiigrid".

Kolme Balti riigi pindala on kokku liidetult 175 229 km² ja rahvaarv ligi 6,17 miljonit (2016).

## Vaata ka
*Balti Assamblee
*Baltia

## Viited

## Välislingid

*L'entente Baltique. Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR
Bern

**Bern** on Šveitsi föderaallinn ja *de facto* pealinn (*de iure* Šveitsil pealinna pole). See on ka Berni kantoni halduskeskus. Umbes 146 000 elanikuga (seisuga 2024) on Bern Šveitsi rahvaarvult viies linn Zürichi, Genfi, Baseli ja Lausanne'i järel. Berni linnastu, kuhu kuulub 36 omavalitsust, rahvaarv oli 2014. aastal 406 900.

Bern on ka Berni kantoni pealinn, mis on Šveitsi kantonitest rahvaarvult teine. Linna ametlik keel on saksa keel. 1983. aastal kanti Berni kesklinnas asuv ajalooline vanalinn (saksa keeles *Altstadt*) UNESCO maailmapärandi nimistusse. Linn paikneb 542 m kõrgusel merepinnast ja ümbritseb märkimisväärselt Aare jõgi, mis on Šveitsi platoo üks suuremaid jõgesid.

Kuigi kindlustatud asulaid rajati piirkonda juba antiikajal, asutas keskaegse linna tõenäoliselt 1191. aastal Berthold V, kes kuulus Zähringeni suguvõssa. Bern sai 1218. aastal vabalinnaks Saksa-Rooma keisririigi koosseisus ning 1353. aastal liitus see Šveitsi Konföderatsiooniga, saades üheks selle kaheksast varasest kantonist. Seejärel kujunes Bernist suur linnriik ja Šveitsi ajaloo oluline tegija, kes ajas iseseisva territoriaalse laienemise poliitikat. Alates 15. sajandist ehitati linn järk-järgult ümber ja see omandas oma tänapäevase ilme. Bern valiti valitsuse asukohaks aastal 1848, et vältida võimu tsentraliseerimist Zürichisse. Umbes 5000 elanikuga linnast 15. sajandil kasvas Bern 1920. aastatel üle 100 000 elanikuga linnaks.

## Rahvastik
Elanike arv on 2018. aasta seisuga 133 791, millega on see rahvaarvult Šveitsi viies linn. 31. detsembril 2009 elas Bernis 123 466 inimest. Saksa keelt räägib 81,2% elanikkonnast, itaalia keelt 3,9% ja prantsuse keelt 3,6%.

## Vaatamisväärsused

Berni vanalinn lisati 1983. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Bernis asub .

## Sport
Linnas tegutseb jalgpalliklubi BSC Young Boys ja jäähokiklubi SC Bern. Bernis asub jalgpallistaadion Stade de Suisse Wankdorf, mis on  BSC Young Boysi kodustaadion.

1954. aastal toimusid linnas kergejõustiku Euroopa meistrivõistlused.

## Vaata ka
*Berni konventsioon
*Berni Ülikool

## Viited

## Välislingid
*Berni koduleht
Prohvet

**Prohvet** on väljendusjõuline isik, kes kutsub üles ilmutuslikule uuele korrale. Selline mõjusalt esinev isik pärineb sageli ilmalikust keskkonnast. Uue korra määratleja on tavaliselt ametlike võimudega vastuolus.

Usundiloos on prohvet Jumala sõnumi edastaja, vahendaja. Prohvetiteks nimetatakse Zarathuštrat, Muhammadi, Vana Testamendi mõnede raamatute autoreid ja algkoguduse ajal ka Jeesust. Mani rajas õpetuse, milles prohvetid järgnevad üksteisele teatud ajavahemike järel.

## Vana Testamendi prohvetid
Prohvetid Jeremija ja Habakuk tegutsesid Jeruusalemmas 7. sajandil ning Jesaja 8. sajandil e.m.a. Prohvet Hesekiel tegutses 6. sajandil e.m.a, Paabeli asumise perioodil. Nad edastasid jumala sõna, nägemusi või häda saabumist.

## Vaata ka

*Prohvetlik usund

## Viited
Sydney

**Sydney** (varem eesti keeles ka *Sidney*) on Uus-Lõuna-Walesi osariigi pealinn ja Austraalia rahvarohkeim linn. Linn asub riigi idarannikul ning ümbritseb Sydney sadamat.

Sydney asutati 1788. aastal karistuskolooniana ning on Austraalia vanim linn. Austraalia idarannikul asuv metropol ümbritseb Sydney sadamat ja ulatub umbes 80 km Vaiksest ookeanist idas kuni Sinimägedeni läänes ning umbes 80 km Ku-ring-gai Chase'i rahvuspargist ja Hawkesbury jõeni põhjas ja loodes. Linna ümbritsev Suur-Sydney linnastu koosneb 658 eeslinnast, mis jagunevad 33 kohaliku omavalitsuse vahel.

See on Austraalia rahvarohkeim linn. Linna rahvaarv oli 2025. aasta juuni seisuga 5,5 miljonit. Pärast teist maailmasõda saabus linna elama väga palju immigrante ning 2021. aastaks oli umbes 40 protsenti linna elanikest sündinud välismaal.

Sydneys on toimunud suuri rahvusvahelisi spordiüritusi, nagu 2000. aasta suveolümpiamängud, 2003. aasta ragbi maailmameistrivõistluste finaal ja 2023. aasta naiste jalgpalli maailmameistrivõistluste finaal. Linn on viieteistkümne enimkülastatud linna hulgas ning igal aastal saabub linna miljoneid turiste, et külastada linna vaatamisväärsusi. Linnas on üle 1 000 000 hektari looduskaitsealasid ja parke ning selle märkimisväärsete loodusobjektide hulka kuuluvad Sydney sadam ja kuninglik rahvuspark. Linna peamised turismiobjektid on Sydney sadamasild ja UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluv Sydney ooperiteater.

## Ajalugu
Esimene eurooplane, kes Sydneysse jõudis, oli kapten James Cook. Ta maabus 1770. aastal lahes, millele pani kalda taimerikkuse järgi nimeks Botany Bay ('Botaanika laht').

Suurbritannia valitsuse juhiste põhjal asutas Arthur Phillip 18. jaanuaril 1788 Botany Bays asuva Sydney lahe kaldale karistuskoloonia. Phillip nimetas lahe ja hiljem ka koloonia Suurbritannia siseministri (*[[Home Secretary]]*) lord Sydney järgi, kes oli Phillipit volitanud kolooniat asutama.

Aprillis 1789 puhkes läheduses elavate aborigeenide seas epideemia, mille tagajärjel suri 500–1000 põliselanikku. Pärismaalased osutasid kolooniale pikka aega vägivaldset vastupanu, kuid tänu emamaa toetusele jäi Sydney püsima. Aastaks 1820 oli järele jäänud kõigest mõnisada pärismaalast, kes kolooniat enam ei ohustanud.

## Rahvastik
2010. aasta andmetel oli Sydneys 4 504 469 elanikku. 2006. aastal tehtud rahvaloenduse järgi oli kõige enam elanikke Austraalia, Iiri, Šoti ja Hiina päritolu. 1,1% elanikest olid põlisrahvad, 31,7% oli sündinud väljaspool Austraaliat.

## Meelelahutus ja lavakunst

Sydneys on palju kultuuriasutusi. Sydney ikoonilisel ooperimajal on viis saali, sealhulgas suur kontserdisaal ning ooperi- ja draamateatrid. Seal tegutseb Opera Australia, mis on maailma kolmas tegevusrohkeim ooperikompanii.

Sydney tähtsus filmitööstuses suurenes 1998. aastal, kui avati Fox Studios Australia.

## Eestlus
* Sydney Eesti Maja
* Sydney Eesti Selts

## Vaata ka
* Taronga loomaaed
* Sydney Ülikool
* Sydney Tehnikaülikool

## Viited

## Välislingid
Riigipea

**Riigipea** on isik või isikute grupp, kellel on riigi poliitilises hierarhias kõrgeim positsioon.

Riigipea on läbi ajaloo olnud määrava tähtsusega nii sisepoliitikas kui ka 
rahvusvaheliste suhete kujundamisel. Riikluse arenedes on riigipea absolutistlik võim
järk-järgult kahanenud ning alates 18. sajandist (Montesquieu)
räägitakse võimude lahususest ja võimu jagamisest erinevate institutsioonide vahel,
selleks, et riigivõimu vaos hoida ning inim- ja kodanikuõiguseid tagada. 

Alates Niccolò Machiavelli poliitilise võimu vormide käsitlustest 16. sajandi alul hakati valitsemisvormidena eristama monarhistlikku ja vabariiklikku valitsemist. Sellise eristuse aluseks oli kõrgeima riigivõimu kuulumine üksikisikust monarhile või kollektiivile. Tänapäeval mõistetakse monarhia all riiki, mille riigipea tuleneb pärilikust teest või eluaegsusest, vabariigi riigipea on aga valitud president.

Tänapäeval on riigipea muutunud vaid oma maa ja rahvuse ühtsuse kandjaks ning tsiviilteenistuse kõrgemaks ametiisikuks, kelle võimupädevus küll kõigub riigiti sõltuvalt riigikorralduse tüübist ja riigi ajaloolis-kultuurilisest taustast, kuid on demokraatia tingimustes alati piirangutega, mis on kehtestatud põhiseadustes.

*Seisuslik monarhia – monarhi võim on piiratud seisuste poolt.
*Absoluutne monarhia – monarhile kuulub kogu seadusandlik, täitev- ja kohtuvõim. 
*Konstitutsiooniline monarhia – piiratud monarhia, kus monarhi võim on määratud konstitutsiooniga. Seadusandlik võim kuulub peamiselt parlamendile, kõrgeim täitevvõim valitsusele.
** Parlamentaarne monarhia – monarhile kuulub peamiselt vaid esindusfunktsioon (Suurbritannias).

*Presidentaalne vabariik – riigipea on president, kes on parlamendist sõltumatu ja täidab parlamendi kõrval seadusandlikku funktsiooni. Täitevvõim on samuti parlamendist sõltumatu ja president võib olla täitevvõimu (valitsuse) juht. 
*Parlamentaarne vabariik – riigipea on president, kelle võim on võrdlemisi nõrk (täidab peamiselt esindusfunktsiooni), valitsusjuht on peaminister. Muuhulgas võib parlamendi pädevuses olla ka riigipea valimine.

## Vaata ka
*Riigipeade ja valitsusjuhtide koondtabel
*Riigipeade loendid riigiti
*Naisriigipeade loend
*Pikima ametiajaga poliitilised liidrid

## Välislingid
*Eesti riigipead
Molekulaarbioloogia

**Molekulaarbioloogia** on bioloogia molekulaarsel tasandil.

Molekulaarbioloogia termin võeti kasutusele 20. sajandi teisel poolel pärast esimeste makromolekulide ruumilise struktuuri kindlakstegemist. Esialgu tähistaski see termin just struktuurset bioloogiat molekulaarsel tasemel. Seega on molekulaarbioloogia oma algses tähenduses keemia ja füüsika meetodeid kasutav bioloogia osa, mis tegeleb bioloogiliste makromolekulide ruumilise struktuuri ning struktuuri ja funktsiooni vaheliste seoste kindlakstegemisega. Hiljem, kui sama teaduse piirid on teadmiste laienemise ja uute probleemide kerkimisega ähmastunud, on kasutusele võetud termin – molekulaargeneetika. Sisulist vahet nende kahe termini vahel ei ole.

Molekulaarbioloogia (või molekulaargeneetika) tegeleb päriliku informatsiooni kodeerimise, säilitamise ja ülekande mehhanismide uurimisega, aga samuti päriliku informatsiooni realiseerumise molekulaarsete mehhanismidega, st kuidas geenides sisalduv informatsioon määrab elusorganismide ehituse ja nende talitluse. Seejuures ongi molekulaarbioloogia üks keskseid probleeme füüsikalis-keemiliste struktuuride ja biokeemilis-füsioloogiliste funktsioonide vastavuse uurimine. DNA on näide selle kohta, kuidas makromolekuli struktuuri tundmaõppimine lõi eelduse pärilikkuse protsesside – geneetilise informatsiooni säilitamise ja paljundamise kindlakstegemiseks. Just DNA kolmemõõtmelise struktuuri kindlakstegemine pani aluse molekulaarbioloogiale.

Molekulaarbioloogia kesksed uurimisobjektid on järgmised:
*Geen
*Mutatsioon
*Rakk
*Replikatsioon
*Transkriptsioon
*Translatsioon

Molekulaarbioloogia harusid:
*Molekulaarne arengubioloogia
*Molekulaarne evolutsiooniteooria
*Molekulaarne mikrobioloogia
*Molekulaarne rakubioloogia
*Molekulaarne viroloogia
*Strukturaalbioloogia

## Vaata ka
*Molekulaarbioloogia ja geneetika mõisteid
*Biokeemia

## Välislingid
*Molekulaarbioloogia sõnastik
Vana-Hiina filosoofia

**Vana-Hiina filosoofia** on Vana-Hiinas vanahiina filosoofide loodud filosoofia.

## Vaata ka
*Legism (fajia).
*Kong Fuzi ja tema õpetus: Konfutsianism, Mengzi, Xunzi.
*Moism
*Taoism: Laozi, Zhuangzi, Mozi
*Viie elemendi õpetus

## Teosed
*Daodejing
*Lunyu

## Mõisteid
* Qi
* Tao
* Wen-wu
* Yin ja yang
Embrüoloogia

**Embrüoloogia** (*embryon* ladina 'loode' ja *logos* 'õpetus') ehk **arenemisõpetus** ehk **lootelugu** on teadus loote arenemisest, mis algab munaraku viljastamisega ja lõpeb sündimisega või väljumisega lootekestadest (roomajad ja linnud). Embrüoloogia kui bioloogia osa uurib sugurakke, viljastumist ja loote arengut. 

## Ajalugu
Inimese loote arengu vastu tundsid huvi ja võrdlesid seda loomade, eriti kana embrüo arenguga juba Hippokrates ja Aristoteles. William Harvey tõestas 1651, et kõik loomad arenevad munast, Regnier de Graaf avastas 1672 Graafi folliikulid, Antony van Leeuwenhoek avastas 1677 aastal spermatosoidi. 1827 aastal avastas Karl Ernst von Baer imetajate munaraku.

Omaette teaduseks kujunes embrüoloogia 18. sajandi teisel ja 19. sajandi esimesel poolel seoses Kaspar Friedrich Wolffi ja Karl Ernst von Baeri uurimustega.

## Vaata ka
*Terminologia Embryologica
Ontogenees

**Ontogenees** ehk **isendiareng** ehk **isendiarenemine** ehk **individuaalne areng** ehk **indiviidiareng** on üksiku organismi areng organismi tekkimisest (viljastunud munarakust või partenogeneesi korral viljastamata munarakust) kuni küpsuseni või teise kontseptsiooni järgi loomuliku surmani.

Ontogeneesi alusprotsessid on diferentseerumine ja morfogenees.

Ontogeneesi uurib arengubioloogia.

## Ontogenees ja fülogenees
*Lähemalt artiklis [[Ontogenees ja fülogenees]]*

Varem arvati, et organismi areng peegeldab täpselt liigi evolutsiooni (rekapitulatsiooniteooria). Kuigi see päris nii ei ole, on ontogeneesi ja fülogeneesi vahel palju seoseid, mida evolutsiooniteooria ka seletab.

## Inimese ontogenees
*Lähemalt artiklis [[Inimese ontogenees]]*

Inimese ontogenees jaotub kaheks etapiks:

1) sünnieelseks ehk embrüonaalseks ehk üsasiseseks (prenataalseks) ja

2) sünnijärgseks ehk postembrüonaalseks ehk üsaväliseks (postnataalseks) arenguperioodiks.

Üsasiseseks nimetatakse arenguperioodi naise suguraku viljastamist (raseduse algus) kuni lapse sündimiseni. Üsaväline periood vältab sünnist surmani. Üsasisene periood vältab ema organismis ligikaudu 40 nädalat (10 lunaarkuud): esimesed päevad munajuhas, ülejäänud aja emakas. Sel perioodil arenevad ka nn provisoorsed elundid, mis on vajalikud loote arenemiseks.

## Näide

Vikerforelli (Oncorhynchus mykiss) viljastamata munarakk.tif|Vikerforelli viljastamata munarakk. Munarakku katab kest ning Vitellini membraan.
Koorumata vikerforell.tif|Koorumata vikerforell (kest eemaldatud).
Koorunud vikerforell (Oncorhynchus mykiss).tif|Koorunud vikerforell, mis on ühenduses rebukotiga. Eristatavad on silmad (kus võib näha reetinat ja läätse), lõpused ning suu. Arenevatest ajustruktuuridest on eristatavad peaaju, nägemissagar ja tagaaju.
Rainbow trout fingerling (SC) 2.JPG|Noorloom.
Rainbow Trout (Oncorhynchus mykiss).jpg|Suguküpsuse saavutanud täiskasvanud vikerforell.


## Vaata ka
*arengupsühholoogia
*fülogenees

## Välislingid
Kromosoom

**Kromosoomid** (kreeka keeles *chroma –* 'värvus', *soma* – 'keha') on eukarüootsetes rakkudes mitoosi ja meioosi ajal valgusmikroskoobis nähtavad valkudega kondenseerunud DNA-molekulid (nukleoproteiinsed kepjad kehakesed). Ka bakterite ja viiruste genoomset DNA-d nimetatakse sageli kromosoomiks. 

Kromosoomid asuvad rakutuumas ning nende arv on liigispetsiifiline. Näiteks inimese somaatilistes ehk keharakkudes on 46 kromosoomi. Kromosoom koosneb ühest pikast DNA molekulist ja sellega seondunud valkudest. Geenid ja mittegeensed DNA-järjestused paiknevad kromosoomis lineaarselt ja kindlas järjekorras. Kromosoom sisaldab DNA-ga massivõrdses koguses histoone (aluselised valgud), varieeruvas hulgas mittehistoonseid (happelisi) valke ja väheses koguses RNA-d. Kromosoomide DNA, valkude ja RNA kompleksi nimetatakse kromatiiniks. 

Raku jagunemisel (mitoosis ja meioosis) kromosoomid kondenseeruvad ehk pakitakse valkude abil tihedalt kokku. See on vajalik selleks, et DNA jaguneks kahe moodustuva tütarraku vahel võrdselt. Mitoosi ja meioosi pro- ja metafaasis koosneb kromosoom kahest identsest kromatiidist (tütarkromatiidid), mis on ühendatud tsentromeeriga. Tsentromeerile kinnituvad kääviniidid, millega kumbki tütarkromatiid tõmmatakse anafaasis raku vastaspoolustele. 

Tsentromeer jagab kromosoomi tavaliselt kaheks osaks, kuid mõnes kromosoomis esineb sekundaarsoonis, mis eraldab väikese (keraja) tipuosa, nn. satelliidi. Meioosi ja mitoosi profaasi kromosoomidel esinevad heterokromatiinsed paksendid (tihedamini pakitud DNA-alad) ehk kromomeerid. 

Kromosoomide erivormid on lambihari- ja hiidkromosoomid. 

Kromosoomi otstes paiknevad DNA kordusjärjestused, mida nimetatakse telomeerideks. Telomeerid kaitsevad kromosoomis olevat DNA-d lagundamise eest, takistavad DNA otsade ühinemist ja soodustavad täpset DNA replikatsiooni ilma DNA kadudeta.  

## Vaata ka
*Gonosoom

## Viited

## Kirjandus
* Genes and Disease, National Center for Biotechnology Information (US); 1998-
Wushu

***Wushu*** ehk ***wu-shu*** [wušu] (hiina keeles traditsioonilises kirjas 武術, lihtsustatud kirjas 武术, *[[pinyin]]*'is *wǔshù* 'võitluskunst') tähendab Läänes Hiina võitluskunste, Hiinas mis tahes võitluskunsti. Kitsamas tähenduses mõistetakse *wushu* all Hiina tänapäevaseid võitluskunstistiile, mida kasutatakse ainult etendustes ja spordis.
Kung fu

**Kung-fu** ehk **kung fu** (hiina keeles 功夫, pinyin *gōngfu* (ligikaudne tähendus 'võimekus')  on Läänes kasutatav Hiina võitluskunstide nimetus. 

Hiinas tähendab see sõna võimekust mis tahes alal, mitte tingimata võitluskunstides. Hiinas kasutatakse mis tahes võitluskunstide kohta  sõna *[[wushu]]*. 

Erinevalt paljudest teistest hiina sõnadest ja nimedest ei ole see termin käibel mitte pinyin, vaid Wade'i-Gilesi latinisatsioonis. Mõnikord kasutatakse ka vorme *gungfu* ja *gung fu*, mille aluseks on kantoni murde Yale'i latinisatsioon ning mis levis 1970. aastatel filmide kaudu, milles mängis  Bruce Lee.

Bruce Lee filmide kaudu saigi see sõna Läänes laialt tuntuks. Läänes tõi selle 18. sajandil käibele prantsuse jesuiidi misjonär Jean Joseph Marie Amiot.   

## Sõna tähendus Läänes ja Hiinas
Sõna *kung-fu* (*kung fu*) tuli Läänes laiemale kasutusele 1960. aastate lõpus seoses Hongkongi võitluskunstifilmidega ning hiljem seoses seriaaliga "Kung Fu". Varem nimetati nendes demonstreeritavat võitluskunsti hiina poksiks (*Chinese boxing*).   

Praegu mõeldakse Läänes *kung-fu* all tavaliselt Hiina võitluskunste üldiselt. *Kung-fu* õppimine tähendab selles mõttes mis tahes Hiina võitluskunstistiili õppimist.  

Hiina sõna 功夫 (*gongfu*, *gōngfu*) tähendab umbes 'pingutust nõudvat saavutust' või 'voorust'. Esimene kirjamärk 功 (*gong*, *gōng*) tähendab 'teenet, saavutust' (ka 'hoolsust, usinust'), teine kirjamärk 夫 (*fu*, *fū*) tähendab 'meest'. Kuigi *fū* hääldatakse muidu esimese tooniga, on teine silp selles sõnas tooni suhtes neutraalne. 

Sõna *gongfu* tähistab hiina keeles mis tahes praktika alal pikaajalise pingutusega saavutatud meisterlikkust. Võib näiteks öelda, et kellelgi on hea *gongfu* kokakunstis või et kellelgi on *gongfu* kalligraafias. Halva *gongfu* omamine tähendab, et praktika õppimisel pole piisavalt vaeva nähtud. 

## Vaata ka
*Kung Fu (seriaal)
*Wushu
Anneksioon

**Anneksioon** ehk **annekteerimine** (ladina keeles *annexio*, 'liitmine') on teise riigi territooriumi või selle osa liidendamine oma riigi külge, ilma selle teise riigi nõusolekuta. 

Annekteeritud territooriumil kehtestatakse enamasti annekteeriva riigi seadused ja võim.  

Anneksioon erineb okupatsioonist, kuid võib sellest tuleneda.

## Ajalugu

Klassikaline rahvusvaheline õigus lubas sõja võitjal vaenlase territooriumi osaliselt või täielikult annekteerida. Alates Itaalia renessansist kuni 1919. aasta Pariisi rahukonverentsini oli anneksioon üldlevinud nähtus, mis kaasnes koloniaalekspansioonidega. 

1866. aastal annekteeris Preisimaa Hannoveri, Hessen-Kasseli, Nassau, Schleswigi ja Holsteini ning Maini-äärse Frankfurdi. 19. sajandi lõpus liideti Hawaii saared pärast annekteerimist Ameerika Ühendriikide külge. Suurbritannia annekteeris 1900. aastal buuride vabariigid Transvaali ja Oranje. 20. sajandi alguses hõivas Austria-Ungari Bosnia ja Hertsegoviina (1908) ja Suurbritannia Küprose (1914). Anneksiooni näiteks on ka Boliiviale kuulunud Atacama kõrbe osade ülevõtmine Tšiili poolt ja Portugali alade ülevõtmine India poolt.

Suurriikidel oli tavaks ka omavahel vahetada hõivatud territooriume või ära jagada vastavad mõjusfäärid. Enne Teist maailmasõda paistsid Euroopa omavahelise jagamisega silma Saksamaa diktaator Adolf Hitler ja Nõukogude Liidu diktaator Jossif Stalin. Saksamaa korraldas 1938. aastal anšlussi Austrias, liites viimase Saksamaa külge. 1939. aasta augustis sõlmitud Molotovi-Ribbentropi pakti salaprotokollide alusel jagasid Hitler ja Stalin omavahel mõjusfääridesse ära Poola, Leedu, Läti, Eesti ja Soome ning seejärel puhkenud maailmasõja esimese aasta (1939-1940) jooksul vallutasid ja annekteerisid Saksamaa ja Nõukogude Liit need riigid täielikult (v.a. Soome, kus NSV Liit suutis vallutada ja annekteerida vaid mõned idapoolsed osad). 

Pärast Teist maailmasõda hõivas ja annekteeris Hiina RV Tiibeti ning vastloodud Iisraeli riik esitas territoriaalsed pretensioonid, mis viisid hiljem mitmete Palestiina alade, sh Jeruusalemma linna annekteerimiseni. 

20. sajandi lõpu tüüpilisi näiteid on Kuveidi annekteerimine 1990. aastal Iraagi poolt. Venemaa annekteeris Ukrainale kuulunud Krimmi 2014. aastal. 

Anneksioon on rahvusvahelise õiguse järgi keelatud. See põhimõte on fikseeritud ka mitmes ÜRO deklaratsioonis (1965, 1970, 1974). ÜRO põhikirja artikkel 2 keelab mis tahes ähvarduse või vägivalla kasutamise, mis on suunatud mõne riigi territoriaalse terviklikkuse vastu.

Pärast seda, kui Nõukogude Liit annekteeris augustis 1940 Eesti, Läti ja Leedu, ei tunnustanud Ameerika Ühendriigid ja mitmed teised riigid kunagi seda anneksiooni.

## Vaata ka

* Agressioon
* Okupatsioon
* Invasioon
* Koloniseerimine
* Koloonia
* Territoorium
* Setsessioon
* Separatism
800

**[[Sajandid]]**: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

**[[Kümnendid]]**: 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad - **[[800. aastad]]** - 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad

**Aastad**: 795 796 797 798 799 - **800** - 801 802 803 804 805

## Sündmused
*25. detsember Karl Suur krooniti Roomas paavst Leo III poolt keisriks.

## Sündinud
*Abu al-Kindi, filosoof (ligikaudne aasta)

## Surnud
*
Keeleuuendus

**Keeleuuendus** on Johannes Aaviku poolt 20. sajandi hakul algatatud eesti keele ümberkorraldamine, mis hõlmas uute sõnade laenamist soome keelest ja eesti keele murdeist, samuti kunstlike tüvisõnade loomist ning muudatusi grammatikas, õigekirjas ja häälduses. Keeleuuenduse propageerimiseks andis Aavik välja tõlkekirjanduse sarja "Hirmu ja õuduse jutud", mida ilmus 24 osa.

## Kirjandus
*Johannes Aavik. "Keeleuuenduse äärmised võimalused". Tartu, Istandik 1924
*Johannes Aavik. "Sada uut tyvisõna". Tallinn, Istandik 1932
*Johannes Aavik. "Eesti õigekeelsuse õpik ja grammatika". Tartu, Noor-Eesti 1936
*Lauri Kettunen. "Arvustavad märkused keeleuuendusnõuete puhul. Tallinn, Rahvaülikool 1919
*Johannes Aavik. "Arwustawad märkused mag. A. Saareste "Tegelikkude õigekeelsuse määruste" puhul." Tartu, Istandik 1922 
*"Artikleid ja arhivaale" I. Koostanud, toimetanud ja eessõna: Helgi Vihma. Tallinn: Johannes Aaviku Selts 1994 
*"Artikleid ja arhivaale" II. *Articles and archives* II. Koostanud, toimetanud ja järelsõna: Helgi Vihma, tõlkija Ülo Vihma. Tallinn, Johannes Aaviku Selts 1999 
*"Artikleid ja arhivaale" III. Koostanud Helgi Vihma, toimetanud Maia Randma ja Pille Kippar. Tallinn, Johannes Aaviku Selts 2004  
*Helgi Vihma. "Johannes Aavik ja eesti keeleuuendus. Bibliograafia 1901–1996." Tallinn, Johannes Aaviku Selts 2000, 511 lk.
Christian Olsson

**John Christian Bert Olsson** (sündinud 25. jaanuaril 1980 Göteborgis) on Rootsi kergejõustiklane (kolmikhüppaja), olümpiavõitja (2004).

Vaevalt tund aega pärast Stefan Holmi kullavõitu Ateena olümpiamängudel meeste kõrgushüppes võis Rootsi lipuga auringile minna teinegi sama maa sportlane. 24-aastane Christian Olsson hüppas uueks Rootsi rekordiks 17.79 ja sai 2003. aastal võidetud MM-kulla kõrvale sama karva medali ka olümpiamängudelt. 

## Saavutused

### Isiklikud rekordid

Kõrgushüpe **2.24** (27. august 2002 Göteborg) 
Kaugushüpe **7.69** (24. august 2002 Helsingi) 
Kolmikhüpe **17.79** (22. august 2004 Ateena )

### [[Olümpiamängud]]

* 2004 olümpiavõitja **17.79** (Ateena)

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlused]]

* 2001 2. koht **17.47** (6. august Edmonton) 
* 2003 **maailmameister** **17.70** sisemeistrivõistlused (16. märts Birmingham) 
* 2003 **maailmameister** **17.72** (25. august Pariis Saint-Denis)  
* 2004 **maailmameister** **17.83** sisemeistrivõistlused (7. märts Budapest) 

### [[ Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlused]]

* 2002 **Euroopa meister** **17.54** sisemeistrivõistlus (3. märts Viin) 
* 2002 **Euroopa meister** 17.53 (8. august München)   
* 2004 **Euroopa meister** 17.31 sisemeistrivõistlus (14. veebruar Leipzig)   

### Kuldliiga võistlus

2002 2. koht **17.47** (Oslo) 
2002 3. koht **17.18** (Zürich) 
2002 2. koht **17.33** (Brüssel) 
2002 1. koht **17.63** (Monaco)
2002 2. koht **17.60** (Saint-Denis) 
2002 1. koht **17.40** (Berliin)
2004 1. koht **17.46** (Zürich)
2004 1. koht **17.41** (Saint-Denis) 
2004 1. koht **17.50** (Rooma) 
2004 1. koht **17.58** (Bergen)

### Muud võistlused

2002 1. koht **17.48** IAAF Grand Prix finaal (14. september Pariis)
2002 3. koht **17.05** IAAF World Cup (21. september Madrid ) 
2003 1. koht **17.55** IAAF World Cup finaal (14. september Monaco) 
2004 1. koht **17.30** Euroopa Karikas (20. juuni Bydgoszcz)

## Isiklikku

Christian Olsson on 193 cm pikk ja kaalub 75 kg. Ta kuulub klubisse Örgryte IS ja treenib Yannick Tregaro juhendamisel. Tema suur eeskuju ja iidol on Jonathan Edwards.
Hobideks on autod, arvutimängud ja muusika.

## Välislingid
*
Angkor Wat

**Angkor Wat** on muistne templikompleks Kambodžas Siĕm Réabi provintsis, kunagises Angkori linnas. Algul rajati see hinduistlikuks Višnu templiks, hiljem muutus see budistlikuks pühapaigaks.

Tänapäeval on Angkor Wat Kambodža tähtsaim turismiobjekt. Alates 1992. aastast kuulub kompleks UNESCO maailmapärandi nimistusse. Angkor Wat on tuntud oma arhitektuurilise suuruse, täiuslike proportsioonide ja ajaloolise ning kultuurilise tähtsuse poolest.

## Ajalugu ja ehitus
Angkor Wati ehitas Khmeeri impeeriumis kuningas Suryavarman II 12. sajandi esimesel poolel (valitses 1113–1150). Angkoris asus kümneid kivist hinduistlikke ja budistlikke templeid, millest suurim oli Angkor Wat. Khmeeri meistrid lõid tohutuid kiviehitisi ilma tänapäevastest tehnoloogiatest sõltumata, ning alles kaasaegsed aerofotod on näidanud templikompleksi täiuslikult proportsionaalseid mõõtmeid. Angkor Wat on maailma suurim religioosne hoone.

## Religioossed muutused
Alates 13. sajandi lõpust hakkas Angkor Wat tasapisi liikuma hinduistlikust mõjust theravaada budismi poole. Tänapäeval on kompleks tuntud kui budistlik templikompleks, kuigi selle rajamise ajal oli see pühendatud Višnule.

## Angkori langus ja pealinna üleviimine
Kambodža pealinn Angkor oli siiamlaste sõjasalkade pidevate rünnakute objektiks. 1431. aastal vallutasid nad linna ja rüüstasid selle. Khmeerid pidasid endiselt vastu naaberriikide survele, kuid olid sunnitud Angkori maha jätma. 1443. aastal rajati riigi uus pealinn Phnom Penh, mis asus allesjäänud riigi keskosas. Phnom Penh oli Angkorist väiksem ja peegeldas Khmeeri kuningriigi vähenenud võimalusi.

Tühjaks jäänud ja rüüstatud Angkor mattus džunglisse. Hilisemad põlvkonnad unustasid selle laguneva linna ning alles legendid rääkisid džunglis peituvast imelisest linnast. Esimesed Euroopa uurijad – portugallased ja hispaanlased – pidasid neid legende muinasjuttudeks.

## Eurooplaste avastus ja uurimistööd
1863. aastal jõudis Angkori prantslasest loodusteadlane Henri Mouhot, kes kirjeldas templimaastikku kui teist planeeti, kus tsivilisatsioon tundus hävinud. Hilisemad teaduslikud ekspeditsioonid algasid peamiselt 1899. aastal École française d'Extrême-Orient egiidi all. Uurijad, sealhulgas Vene päritolu kunstiteadlane V. Golubev, osalesid templikompleksi uurimisel, puhastamisel ja konserveerimisel.

Teine maailmasõda katkestas tööd kümneks aastaks, kuid taastati 1950. aastatel ja jätkusid 1970. aastateni. Hilisemad konfliktid, sealhulgas Ameerika agressioon Indohiinas, Punaste khmeeride võim ja muud riigipöörded, pidurdasid restaureerimistöid umbes kahekümneks aastaks.

## Rüüstamine ja restaureerimine
Konfliktide ja jätkuvate keeruliste olude tõttu sattusid Angkori templid kunstiröövlite kätte. Skulptuurid ja reljeefid eemaldati templite seintest ja veeti salakaubana Taisse ning sealt edasi Euroopasse. Ulatuslikud taastamistööd algasid alles 1990. aastatel.

## Viited

## Välislingid
*Angkor Watist UNESCO maailmapärandi lehel (inglise ja prantsuse keeles)
Arahnoloogia

**Arahnoloogia** ehk **araneoloogia** on ämblikuteadus, ämblikulaadsetega tegelev zooloogia haru.

Kreeka keeles tähendab *arachne* ämblikku. Antiikmütoloogias oli Arachne neiu, kelle jumalanna Athena muutis kadedusest ämblikuks, kui Arachne teda kudumisvõistluses võitis.

Eesti tuntumad arahnoloogid on Eugen Keyserling, Asta Vilbaste ja Mart Meriste.
Astrobioloogia

**Astrobioloogia** ehk **bioastronoomia** ehk **eksobioloogia** ehk **ksenobioloogia** uurib elu tekke ja päritolu, elu evolutsiooni, leviku ja tulevikuga seotud küsimusi universumis. Hõlmab nii maapealse eluga kui ka võimaliku maavälise eluga seotud küsimusi.

Tänapäeva astrobioloogia sisaldab paljude teadusharude (astronoomia, füüsika, keemia, bioloogia, paleontoloogia, okeanograafia, mikrobioloogia, geoloogia, geofüüsika, geneetika jt) omavahelist koostööd ja kokkupuutepunkte.
  
Teaduslikus fantastikas räägitakse sageli ksenobioloogiast kui teadusharust, mis on spetsialiseerunud maaväliste eluvormide uurimisele empiirilisel alusel.

## Ülevaade
Kuigi astrobioloogia on praeguse seisuga spekulatsioonide valdkond, on maavälise elu olemasolu põhimõtteliselt verifitseeritav hüpotees (kuigi seda pole seni verifitseeritud). Seetõttu on ksenobioloogia õigustatud uurimisala. Samuti on põhiliste eluprotsesside arvutisimulatsioon teinud võimalikuks alternatiivsete eluvormide (näiteks vasakhelikaalse DNA) uurimise.

## Vaata ka
* astrosotsiobioloogia
* ekstremofiilid
* maaväline elu
* NASA Astrobioloogia Instituut
* panspermia
* SETI
* süsinikušovinism
* terravormimine
* varibiosfäär

## Välislingid
* Bernard Barbier, Muriel Gargaud, Hervé Martin, Jacques Reisse (toimetajad). *Lectures in Astrobiology: Vol I : Part 2: From Prebiotic Chemistry to the Origin of Life on Earth*, Springer, 2006, ISBN 978-3-540-29004-9.Google`i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 31.05.2013) 
* The Stanford Astrobiology Course, *From Astrochemistry to Astrobiology*. 2008-2010. Veebiversioon (vaadatud 31.05.2013) 
* Douglas A. Vakoch. *Astrobiology, History, and Society: Life Beyond Earth and the Impact of Discovery*.(Advances in Astrobiology and Biogeophysics), Springer, 2013 ASIN: B00CZ296KG .  Amazon`i Kindle`i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 31.05.2013) 
* ''The Astrobiology Web''
* ''Astrobiology Magazine''
* ''ajakiri Astobiology''
* ''ajakiri International Journal of Astrobiology''
* Astrobioloogia elu lätete otsingul (Eesti Loodus)
Biofüüsika

**Biofüüsika** on biosüsteemide ja bioloogiliste protsesside füüsikalisi seaduspärasusi uuriv teadus.

Tartu Ülikoolis on biofüüsikat õpetanud Agu Laisk.

## Vaata ka
*Matemaatiline bioloogia
Paleoantropoloogia

**Paleoantropoloogia** on inimese ja tema eellaste luustike uurimisega tegelev teadusharu.

Iga luu annab teadlastele mingi informatsiooni inimese kohta, tavaliselt kadunukese soo ja ligikaudse vanuse. Vaadatakse murtud luid, põletikulisi hambaid, purustatud koljusid ja teisi surma toonud traumasid. Kõige rohkem andmeid annavad need luud, millel on märke kunagise omaniku haigustest, läbielamistest (näiteks näljahädast lapsepõlves) ning surmast.
Ardipithecus ramidus

***Ardipithecus ramidus*** on vanim teadaolev inimlane (hominiid). Elas umbes 4,4 miljonit aastat tagasi. Temast on leitud peamiselt koljufragmente, kuid kaudsete tõendite põhjal arvatakse, et ta käis kahel jalal. *Ardipithecus ramidus* oli kuni 122 sentimeetrit pikk.
Paranthropus robustus

***Paranthropus robustus*** (ehk ***Australopithecus robustus***) on hominiinide hulka kuuluv liik. 

Nad elasid 2–1 miljonit aastat tagasi Lõuna-Aafrikas. Nende kolju ja hambad olid suured ning rohmakad. Nende nägu oli lame, ilma tugevate kulmuvallideta laubaosas. Neid iseloomustasid väiksed esihambad ning tugevad tagahambad suures alalõuas. Nende keskmine ajumaht oli umbes 530 kuupsentimeetrit. 
Leiud viitavad, et *Paranthropus robustus* võis kasutada luust tööriistu.
Paranthropus boisei

***Paranthropus boisei*** (ehk *Australopithecus boisei*) on väljasurnud inimahv, kes elas umbes 2,4–1,3 miljonit aastat tagasi Ida-Aafrikas. 

*Paranthropus boisei* olid laiad sarnaluud ning tugevad lõualuud. Kolju oli väike ja sarnanes šimpansi omaga. Tema suured, paksu emailikihiga kaetud purihambad viitavad mäletsemisele ja kõvale toidule. Mõned leitud *Paranthropus boisei* purihambad on kuni kahesentimeetrise läbimõõduga.
Australopithecus anamensis

***Australopithecus anamensis*** on hominiinide hulka kuuluv liik.

Nad elasid 4,2...3,9 miljonit aastat tagasi Ida-Aafrikas Tarkana järve ääres. Nende väike kolju sarnanes šimpansi omaga.
Limused

**Limused** ehk **molluskid** (*Mollusca*) on rühm pehme, segmenteerumata, enamasti bilateraalsümmeetrilise kehaga selgrootuid. Teadusharu, mis uurib limuseid, nimetatakse malakoloogiaks, vastavat teadlast aga malakoloogiks.

Esimesed molluskid ilmusid juba Kambriumi alguses ja evolutsioneerusid kiiresti. Nende keha, mida ümbritseb enamasti tugev lubiainesest koda, on harilikult eristunud peaks (karpidel see puudub), selgmiseks sisusekotiks ja kõhtmiseks jalaks. Peas on suuava ja enamasti ka kombitsataolised jätked ja silmad.

## Limuste süstemaatika

Limuste hõimkonda kuulub kaheksa klassi:

*Karbid (*Bivalvia*)
*Kõhtjalgsed ehk teod (*Gastropoda*)
*Peajalgsed (*Cephalopoda*)
*Lasnjalgsed (*Scaphopoda*)
*Vagellimused (*Aplacophora*)
*Torbiklimused (*Monoplacophora*)

Need kaheksa klassi jagunevad omakorda 35 seltsiks ja 232 sugukonnaks. Limuste hõimkonda kuulub umbes 100 000 liiki.

Eestis esineb limuseid üksnes klassidest karbid ja kõhtjalgsed.

## Vaata ka
*limuste loend
*Eesti limused
*arheomalakoloogia
Naatsaret

**Naatsaret** on araablastest elanikkonnaga linn Iisraeli põhjaosas, Põhjaringkonna keskus. 

Elanike arv on 66 300 (2008), pindala on 14,123 km².

## Ajalugu
Naatsaret oli 1. sajandil suhteliselt väike linnake Lõuna-Galileas. Naatsaretist umbes kuue kilomeetri kaugusele jäi aga Sepphoris, Jeesuse noorusaastate aegne Galilea pealinn.

## Rahvastik
1949. aastal oli Naatsaretis umbes 60% sunniidi muslimeid ja 40% kristlasi. 1972. aastal oli kristlasi 53%. 1983. aastal moodustasid kristlased vaid 40% linna elanikkonnast. Viimaste statistiliste andmete järgi (2007) oli 69,4% Naatsareti elanikkonnast muslimid.

## Vaatamisväärsusi
* Jumalaema Kuulutamise kirik, mis on pühitsetud paavst Paulus VI poolt 1964. aastal meenutamaks Gabrieli sõnumit neitsi Maarjale.
* Püha Gabrieli kirik

## Välislingid
* Naatsareti turismi portaal (inglise, araabia ja heebrea keeles)
* Naatsareti linna koduleht (araabia keeles)
Australopithecus afarensis

***Australopithecus afarensis*** on hominiinide hulka kuuluv liik.

Nad elasid umbes 3,9–3 miljonit aastat tagasi Ida- ja Kesk-Aafrikas. Nende kolju sarnanes šimpansi omaga, vaagna- ja jalaluud sarnanesid aga tänapäeva inimese omadega ning viitasid kahel jalal liikumise viisile.

Kuulsaim *A. afarensis*e fossiilne leid kannab nime Lucy.
Neandertallane

**Neandertallane** ehk **neandertali inimene** (*Homo sapiens neanderthalensis*) on inimese liik, kes kujunes Euraasiasse asunud püstisest inimesest (*Homo erectus*), kes seal umbes 100 000 aasta jooksul ka elas ja tegutses. 

Aafrikas kujunes püstisest inimesest aga nüüdisinimese esivanem, keda kutsutakse tarkinimeseks (*Homo sapiens*). Neandertallane elas Euraasias varem kui tarkinimene, tegutsedes ajavahemikus umbes 150 000 – 40 000 aastat tagasi.

Neandertallane oli 160–165 cm pikkune, massiivse ja lihaselise kehaga. Lühikese kaela otsas asus lai nägu, mida iseloomustasid etteulatuvad kulmuluud, sügaval koobastes asuvad silmad, lai ning madal nina, madalavõitu tahapoole kaldus laup ning etteulatuv lõug. Erinevalt osav- ja püstisest inimesest, kes artikuleeritud kõnet veel ei tundnud, valdasid neandertallased ka kõnevõimet. Arvatavasti oskasid nad kasutada juba umbes mõndasada sõna.

Neandertallased olid tarkinimeste kõrval ainus religioosne inimliik. Nad matsid oma surnuid haudadesse ning tundsid ilmselt maagilisi toiminguid ja kombetalitusi.

Lissaboni ülikooli professor João Zilhão ütles, et neandertallastel oli Hispaania koobaste põhjal võime kasutada sümboleid ja mõelda abstraktselt.

## Avastuslugu
Neandertallaste koljusid leiti Belgias Engises 1829. aastal ja Gibraltaril 1848. aastal. Tuntuim leid on aga Saksamaal Düsseli jõe orus Neandertalis 1856. aastal, kolm aastat enne Charles Darwini teose "Liikide tekkimine" ilmumist.

Senised leiud on viidanud, et neandertallaste üheks viimaseks pelgupaigaks oli Euroopas Pürenee poolsaar, kus nende ja inimeste asualad kattusid 7000 aasta vältel, pakkudes ideaalselt võimalust hübriidide sünniks. Kuid rahvusvahelise töörühma kasutatud radiosüsiniku meetodi variatsioon näitab nüüd, et neandertallased võisid sealt kaduda tuhandeid aastaid enne nüüdisinimese saabumist.

## Vaata ka
* Denissi inimene
* Nesher Ramla

## Viited

## Välislingid

*"Neandertallane elab tänapäeva inimeses?" EPL, 16. september 2006 
*"Oletus inimese ja neandertallase seksist tugines saastunud DNA-l" Postimees, 15. september 2007
*"Inglismaal leiti neandertaallastele kuulunud tööriistu" EPL, 23. juuni 2008 
*"FOTOD: teadlased rekonstrueerisid neandertali naise näo" EPL, 20. september 2008
*"Neandertallased: elu ilma vanavanemateta" Postimees, 21. veebruar 2009 
*"Neantertali inimene oli edev" Eesti Päevaleht, 16. jaanuar 2010
*"Neandertallaste geenid aitasid inimesel levida" Novaator, 17. juuni 2011
* 05. veebruar 2013, Neandertallased surid seniarvatust 15 000 aastat varem välja, Postimees: elu24.ee
* Nature 505, 43–49 (02 January 2014), The complete genome sequence of a Neanderthal from the Altai Mountains
* 04. september 2017 16:11, Jaan-Juhan Oidermaa, Antropoloogid jõudsid neandertallaste liimi valmistamise saladusteni
Abū al-Kindī

**Abū**-Yūsuf Ya’qūb ibn Ishāq **al-Kindī** (umbes 800 – umbes 870) oli araabia matemaatik, astronoom, filosoof ja loogik.

Al-Kindī kirjutas üle 200 teose. Ta arendas Aristotelese loogikat, tundis hästi uusplatonismi teooriaid ja Pythagorase arvumüstikat.

Tema raamat "Hindu numbrite kasutamise kohta" (830) aitas populariseerida araabia numbreid.
Šiiidid

**Šiiidid** (araabiakeelsest sõnast شيعة‎ *shī‘ah* 'partei, rühmitus'; varasemas õigekirjas *ši-iidid*) moodustavad sunniitide järel islami suuruselt teise suuna. Neid on muslimitest 10–15%. Šiiitide usuvool sai alguse juba islami algaastatel. Nende nimi tähendab, et nad on *shī‘atu ‘Alī* ehk ‘Alī partei.

## Šiiitide haru tekkimine
Pärast prohvet Muḩammadi surma tekkis muslimite seas lahkarvamus, kes peaks saama Muhammadi järglaseks islamikogukonna eesotsas. Enamuse (kellest said alguse hilisemad sunniidid) toetusel valiti kaliifiks Abū Bakr, tema järel ‘Umar ibn al-Khaţţāb ja ‘Uthmān ibn ‘Affān. Šiiidid peavad aga Muhammadi seaduslikuks järglaseks tema onupoega ja väimeest ‘Alīd, kes koos oma naise Fatima ning poegade Hasani ja Husseiniga moodustas *Ahl al-bayt*i ehk prohveti perekonna. 

680. aastal sai kaliifiks Jazid, kuid šiiidid toetasid Husseini. Husseini tapsid valitsuse väed teel Mediinast Al-Kūfah'sse – see märtrisurm saigi alguseks šiiitide usule. Šiiidid jäid muslimite seas vähemusse, neid kiusati taga ning nad arendasid välja "vaga varjamise" (*taqiya*) põhimõtte, mis lubab neil oma usku varjata, kui seda on ohtlik avalikult tunnistada.

## Imaamlus
Šiiitide jaoks on imaam koguduse usujuht, kelle tiitel on pärandatav. Jaffar Al-Zadiqi imaamluse ajal kehtestati doktriin, mille järgi imaami juhib Jumal ning imaam on eksimatu ja veatu. Selline imaamluse staatus on põhjustanud koguduse lõhenemisi, mille tulemusel tekkinud olulisimad rühmitused on imamiidid ehk "kaheteistkümne imaami järgijad" ja ismailiidid ehk "seitsme imaami järgijad". Ismailiitide seas tekkis omakorda hulk väiksemaid sekte, kellest olulisemaks on nizariidid, kelle imaami nimetatakse *[[agaa khaan]]*iks.

## Šiiitide õpetus
Nagu sunniitidelgi, on ka šiiitide usu aluseks Koraan ja *[[hadith]]*id, kuid neile lisanduvad veel täiendavad imaamide *hadith*id ja õpetused. Šiiitide õpetuse järgi võib ilmutus toimuda lisaks Koraanile ka hiljem. Suure tähtsusega on ‘Alīle omistatav õpetussõnade kogu "Nahj al-Balagha" ehk 'kõneosavuse tee'. 

Šiiidid sooritavad palverännakuid Kerbelasse ja Najafi.

## Šiiidi muslimid tänapäeval
Šiiidid elavad paljudes maades. Iraan on šiiitlik riik. Aserbaidžaani usklike enamus on šiiidid. 

Iraagi muslimitest, keda on riigi elanikkonnast 95%, on umbes 2/3 šiiidid. Ba'athi sunniitidele tugineva režiimi ajal olid nad rõhutud olukorras. Palju šiiite elab veel Pakistanis (20%), Saudi Araabias Ash-Sharqīyah provintsis (10%), Bahreinis (peaaegu 70%), Omaanis ning väiksemate rühmadena mujal Pärsia lahe ääres.

Liibanonis moodustasid šiiidid 1982. aastal Ḩizb Allāh' (ka *Hezbollah*, *Hizbollah*, *Hizballah*, araabia keeles ‮حزب الله‬) ehk Jumala Partei või Allahi Partei.
Loogikute loend

**Loogikute loend** loetleb loogikuid.

## A
* Aristoteles

## B
* Jon Barwise
* Paul Bernays
* George Boole
* George Boolos
* Robert Brandom

## C
* Alonzo Church

## D
* Johannes Duns Scotus

## F
* Vincent Ferrer
* Gottlob Frege

## G
* Ene Grauberg
* Kurt Gödel

## H
* Susan Haack
* Leon Henkin
* Wilfrid Hodges

## K
* Abu al-Kindi 
* Steven Cole Kleene
* Georg Kreisel
* Saul Kripke
* Ivar Kull
* Kazimierz Kuratowski

## L
* Juri Levin
* Ilmar Lilleorg
* Ramon Llull
* Stéphane Lupasco
* Leopold Löwenheim

## M
* Per Martin-Löf
* Grigori Mints
* Andrzej Mostowski

## P
* Jaroslav Peregrin
* Moritz Conrad Posselt
* Dag Prawitz
* Graham Priest
* Andres Pärl

## Q
* Willard Van Orman Quine

## R
* Stephen Read
* Bertrand Russell

## S
* Henry M. Sheffer
* Thoralf Skolem
* Nikolai Stjažkin

## Z
* Aleksandr Zinovjev

## T
* Alfred Tarski
* Alan Turing
* Kazimierz Twardowski

## U
* Vladimir Uspenski
Thásose saar

**Thásos** (Vana-Kreeka kontekstis **Thasos**; kreeka keeles ja vanakreeka keeles *Θάσος*) on Kreekale kuuluv saar Traakia meres põhjaranniku lähedal, Kreeka kõige põhjapoolsem saar.

Saare pindala on 379 km². Saar on mägine, suurim kõrgus 1203 meetrit (Ipsário mägi).

Saare keskasula ja suurim linn on Thásos ehk Liménas Thásou. See asub saare põhjarannikul Kreeka mandriosa vastas umbes 10 km kaugusel Keramotíst.
Olti jõgi

**Olt** (saksa keeles *Alt*, ladina keeles *Aluta* või *Alutus*, türgi keeles *Oltu*)  on jõgi Euroopas Rumeenias, Doonau vasakpoolne lisajõgi.

Jõgi saab alguse Ida-Karpaatidest ja voolab edelasse mööda Transilvaania lavamaad. Seejärel voolab läände Transilvaania Alpide põhjajalamil, pöördub lõunasse ja voolab sügavas kuristikus läbi Transilvaania Alpide. Edasi voolab lõunasse läbi Valahhia tasandiku. Suubub vasakult Doonausse.

Olti jõe pikkus on 615 km ja valgala pindala 24 050 km².

Olti ääres asuvad Miercurea-Ciuc, Sfântu Gheorghe, Făgăraș, Călimănești, Brezoi, Râmnicu Vâlcea, Drăgășani ja Slatina.

## Viited

## Välislingid
Dardanellid

**Dardanellid** (türgi *Çanakkale Boğazı*, kreeka *Δαρδανέλλιων στενά* (Dardanéllion stená), ka *Ελλήσποντος* (Ellíspontos, vanakreeka Hellespontos)) on väin, mis ühendab Marmara merd Traakia merega ja eraldab Euroopat Aasiast. Kitsaimas kohas on väina laius 1300 meetrit. Traakia mere poolses otsas, Kumkale kohal on väinal selge suue, umbes 6 km laiune, kus mõlemad kaldad järsku ära pööravad. Marmara mere poole laieneb väin aeglaselt, Marmara mere algust arvestatakse tihti Gelibolu lähedalt.

Väina sügavus on umbes 70 meetrit. Marmara mere poolt esineb tugev magedama vee hoovus, nii et mere soolsus Dardanellide Traakia mere poolses suudmes kõigub piirkonnas 23 kuni 29 promilli. Sügavamal on vesi soolane, umbes 38 promilli. Tihti puhub Marmara merelt ka tugev ja püsiv tuul, mistõttu laevadel on Marmara merre raske siseneda.

Väina suudme lähistel asus Trooja linn.

## Vaata ka
*Bosporus
*Montreux' konventsioon
Timor

**Timor** on suurim Väikestest Sunda saartest.

Timori pindala on 33 850 km2. Timoril elab 2000. aasta seisuga 2,22 miljonit inimest.

## Geograafiline asend
Timorist läände jääb Sawu meri, kagusse Timori meri ja põhja Banda meri. 

Timorist edelasse jäävad Roti saar, millest teda eraldab Roti väin, ja Semau saar. Timorist põhja jäävad Pantar, Alor, millest teda eraldab Ombai väin, Atauro ja Wetar, millest teda eraldab Wetari väin. Timorist kirdesse jäävad Kisar ja Leti.

Saar on jagatud Indoneesia ja Ida-Timori vahel. Indoneesiale kuuluv osa jääb Ida-Nusa-Tenggara provintsi ja Timoril on ka provintsi pealinn Kupang.

## Pinnamood
Saar on mägine. Kõrgeimad mäed on saare keskosas asuv ja Ida-Timorile kuuluv 2962 m kõrgune Tatamailau ning edelaosas asuv ja Indoneesiale kuuluv 2427 m kõrgune Mutis.

## Asulad
Saare suurimad asulad on Ida-Nusa-Tenggara provintsi pealinn Kupang ja Ida-Timori pealinn Dili. Ülejäänud asulad on vähem kui 50 000 elanikuga.

## Teedevõrk
Saar on edela-kirde suunas välja venitatud. Seda läbib maantee edelatipust kirdetippu. Maantee algab Kupangist, läbib Indoneesias Soe, Kelamananu ja Atambua ning Ida-Timoris Dili ja Baucau ja lõpeb Tutualas. Indoneesias kulgeb see saare keskel, Ida-Timoris põhjarannikul. Lisaks on väiksem maantee, mis kulgeb Ida-Timori kagurannikul. See algab Tutualast, läbib Los Palose ja Loré ning lõpeb Suais.

## Ajalugu
Timorit on esmamainitud 14. sajandil Majapahiti riigi (selle pealinn asus Jaaval) kuninga Nagarakretagama mõjualuse saarena. Oletatavasti oli Timor sel ajal Majapahiti ääremaa. Seejärel ulatusid Timorile jaavalaste, hiinlaste ja indialaste kaubateed. Kaupmehed hankisid Timorilt lõhnavat sandalipuud, orje, mett ja vaha.

17. sajandi keskel jõudsid Timorile hollandlased ja portugallased, kes võitlesid kontrolli pärast saare üle. Alles 1859 sõlmiti rahuleping, millega saar nende vahel ära jagati. Maismaapiir Hollandi ja Portugali valduste vahel määrati alles 1912. Sellega jagati saar pindalalt üsna täpselt pooleks ning piir kulges enam-vähem, kuigi mitte täpselt mööda läänetimorlaste ja nende traditsiooniliste vaenlaste Ida-Timorilt valduste vahelist piiri.

Lääne-Timor läks Indoneesia valitsuse kontrolli alla riigi iseseisvudes 1949, aga Ida-Timor jäi Portugali asumaaks seni, kuni Portugal 1975 peaaegu kõigile oma kolooniatele iseseisvuse andis. Sel aastal hõivas Indoneesia Ida-Timori ja kuulutas selle oma 27. provintsiks.

Ida-Timor iseseisvus 1999.

## Rahvastik
Ida-Timori riigikeeled on tetumi ja portugali keel. Lääne-Timori riigikeel on indoneesia keel, mis on arusaadav ka ida pool. Peamine religioon on kristlus (90% inimestest), millest katoliiklasi on mõlemal pool enamus ja protestante on Lääne-Timoris suhtega 1,5:1 katoliiklaste kasuks. Moslemeid ja animiste on kumbagi umbes 5%.

## Viited
Inimese areng

**Inimese areng** jaguneb:
*ontogenees – bioloogiline, 
*kognitiivne – sisemine areng ja
*sotsiaalne areng – väliste, kultuuriliste, sotsiaalsete mõjude poolt määratlev areng.

Areng on heterogeenne.

## Arengu faktorid
*Geneetilised, bioloogilised faktorid
*Keskkonnategurid
*Õpetamine, kasvatamine
*Enesearendamine

## Vaata ka
* Inimese evolutsioon
* Kognitiivse arengu teooria
* Usulise arengu astmed
Ikaría meri

**Ikaría meri** (kreeka keeles Ικάριο Πέλαγος, *Ikario Pelagos*) on Egeuse mere osa Küklaadidest idas ja Ikaría saarest lõunas. 

Meri on saanud nime mütoloogiategelase Ikarose järgi, kes sinna kukkus.
Sunna

**Sunna** (araabia keeles ‏سنة‎ 'tava, eeskuju') on suuliselt edasiantud ja *[[hadith]]*idena kirjapandud islami püha pärimus prohvet Muhammadi tegudest ja ütlustest, mis on eeskujuks ja juhatuseks iga muslimi elus. 

Sunna on koraani järel tähtsuselt järgmine islami õiguse (*[[fiqh]]*) allikas.

## Vaata ka
* Sunniidid