Tatari tänav

**Tatari tänav** asub Tallinna kesklinnas Tatari ja Veerenni asumis.

## Asukoht ja ümbrus

Tänav algab Vabaduse väljakult Pärnu maantee ja Estonia puiestee ristmikult. Ristub Sakala tänava, Rävala puiestee, Allika tänava ja Lätte tänavaga. Pärast ristumist Liivalaia tänavaga saab Tatari tänav lisaharu (Uus-Tatari tänav) ja pärast ristumist Ravi tänava, Veerenni tänava ja Vana-Lõuna tänavaga suubub Pärnu maanteele.

Tänav on pakkunud huvi kinnisvaraarendajatele, sest on südalinnas elamiseks piisavalt vaikne ja on säilitanud nauditavalt käänulise sajanditaguse tänavajoone.

## Tänava hoonestus
*Tatari 1/1 // Estonia puiestee 19, Kawe City büroohoone. 
*Tatari 1/2, 1923. aastal Ernst Gustav Kühnerti projekti alusel ümber ehitatud Hans Vinnali maja. 
*Tatari 2 // Pärnu mnt 15, seitsmekorruseline ärihoone Kawe Plaza. Algselt asus Tatari 2 kinnistul kolmekorruseline, kõrge keldrikorrusega elumaja.
*Tatari 3 sisehoovis on kivist korterelamu, kus enne teist maailmasõda asus Eesti Vigastatud Sõjameeste Ühing. 
*Tatari 4 // Pärnu maantee 17 (algselt Suur-Tatari 4 // Väike-Roosikrantsi 3), 1923. aastal ehitatud trükitöösturi Eduard Friedrich Talviku viiekorruseline katuseaiaga elumaja.
*Tatari 6, äripindadega korterelamu arhitekt on Eugen Sacharias.
*Tatari 7, 1912. aastal ehitatud elamu arhitekt on Ernst Boustedt, kelle projekt on hea näide 20. sajandi alguse heimatstiilist.
*Tatari 8 // Sakala tänav 22, äri- ja eluhoone.
*Tatari 9/11, äri- ja eluhoone arhitektid on Kalle Vellevoog ja Velle Kadalipp.
*Tatari 10 // Sakala 19, kahekorruseline puidust hoone
* Tatari 10, ühekorruseline puidust hoone – Peekri Baar, Mägra maja
*Tatari 12, äri- ja eluhoone. Korporatsioon Leola konvendihoone
*Tatari 13 // Sakala 17 nurgahoone, lammutatud kolmekorruseline hoone, mille esimesel korrusel asusid kaubandus- ja teeninduspinnad. Tänapäeval, 2019. aastal valminud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia hoone laiendus.
*Tatari 15 (lammutatud) hoones asus 1868.–1882. aastal kindlustusselts Esimene Eesti Kinnituse Selts, 1909.–1912. aastal Jaan Kirsipuu erakool. Eesti NSV ajal töötas hoones NSV Liidu Usuasjade Nõukogu usuasjade volinik.
*Tatari 16, ehitusjärgus nelja maapealse korrusega äri- ja eluhoone.
*Tatari 17 asus nüüdseks lammutatud Tallinna 14. algkool. Praegu on aadressil äri- ja eluhoone. 
*Tatari 18, 2007. aastal ehitatud neljakorruseline korterelamu.
*Tatari 19 // Allika 2 ristmikul asub kahekorruseline eluhoone.
*Tatari 20, 1899. aastal ehitatud elamu on kultuurimälestis (nr 8814).
*Tatari 21a, 1910. aastal ehitatud ja V. Treimanni projekteeritud puitelamu esindab historitsistlike sugemetega juugendarhitektuuri. Hoone on kultuurimälestis (nr 27019).

*Tatari 21b, 1912. aastal valminud ja arhitekt Karl Burmani projekteeritud hilisjuugendlik elamu, kirjastaja ja raamatukaupmehe August Buschi üürimaja. 1913.─1932. aastatel asus hoone viimase korruse klaasist katusega stuudios Ants Laikmaa ateljeekool. Majas on tegutsenud Wilhelm Seipeli trükikoda Eesti Grainiir. Hoone on kultuurimälestis (nr 3125).
*Tatari 22, äri- ja eluhoone.
*Tatari 23/25, äri- ja eluhoone kuulub Eesti Evangeelsele Luterlikule Kirikule.
*Tatari 24, hoonekompleksi hoovis asus Karjaallikas.
*Tatari 26, eluhoone on kultuurimälestis (nr 27021).
*Tatari 27, viiekorruseline äri- ja eluhoone.
*Tatari 28, elamu on kultuurimälestis (nr 27022). Tänavaäärne kivimaja valmis mitme varasema väikehoone liitmisel 1861. aastal, kivist õuemaja valmis 1891. aastal ja ehitati ümber 1923. aastal arhitekt Ferdinand Petersoni projekti järgi. 1920.–1932. aastal tegutses seal Austria konsulaat, 1932.–1940. aastal Tšiili konsulaat.
*Tatari 29, viiekorruseline äri- ja eluhoone.
*Tatari 30 sisehoovis asuv kortermaja arhitekt on Martin Aunin.

*Tatari 31 // Liivalaia 17, ajalooline äri- ja eluhoone.
*Tatari 32, elamu on kultuurimälestis (nr 27025). See kahekorruseline uusrenessanslike elementidega hoone ehitati Konstantin Wilckeni projekti järgi 1889. aastal. Läti Vabariigile kuulunud hoones olid algselt kaks korterit, Eesti NSV ajal jaotati need väiksemaks, kuid üksikud originaaldetailid (nt kahhelahjud) on siiski säilinud. Läti suursaatkond Tallinnas omandas 1930. aastal uue hoone Tõnismägi 10.
*Tatari 34, elamu on kultuurimälestis (nr 27026). Arhitekt Otto Schotti projekti järgi ehitatud hilishistoritsistlik hoone on ehitatud 1905. aastal varasema puumaja kohale. Kahekorruseline elamu on ehitatud klombitud paekivist soklile, alumine korrus on laotud punastest tellistest ning krohvitud, teine korrus on tehtud puidust. Enne 1940. aastat kuulus hoone Läti Vabariigile.
*Tatari 36, kahekorruseline puidust eeslinnamaja, mille 1920. aastatel Eugen Habermanni idee järgi tehtud juurdeehitus ühendas olemasolevad hooned: kahekorruselise viilkatusega L-kujulise põhiplaaniga elamu (arhitekt Rudolf von Knüpffer) ja pisema ühekorruselise pesuköögi.
*Tatari 37/1, kolmekorruseline elumaja. 
*Tatari 37/2, neljakorruselise elumaja arhitekt on Eugen Habermann.
*Tatari 38, parkimismaja keldrikorruse ja kolme maapealse korrusega.

*Tatari 39, 1958. aastal ehitatud Riigi Kinnisvara AS-i halduses olev hoone, kus asuvad Konkurentsiamet ja Andmekaitse Inspektsioon. Aastani 2018 asus hoones Põhja ringkonnaprokuratuur. Eesti NSV ajal oli hoones NSV Liidu mereväe 92. polikliinik ja taasiseseisvunud Eestis Revalia Panga peamaja.
*Tatari 40 // Liivalaia 13/15, äri- ja eluhoone.
*Tatari 42, äri- ja eluhoone.

*Tatari 51, omaaegse Lõuna turu territooriumil asub nüüd Statistikaameti ärihoone.
*Tatari 51a, kunagised A. M. Lutheri vabriku tööstushooned ja vabriku veetorn.

*Tatari 52, Tallinna Nelipühakogudus Eelim palvemaja.
*Tatari 54, Vana-Veerenni ja Veerenni nurgahoone. 
*Tatari 56, 1987. aastal valminud büroohoone, mille arhitekt on Vilen Künnapu ja sisearhitekt Ralf Fisker. Endine Riigikantselei Autobaas.
*Tatari 58, endine tööstushoone. Tänapäeval siseseikluspark City Arena Tallinn ja ärihoone.
*Tatari 64, endine EKP KK Kirjastuse trükikoda, trükikoda Printall, I korrusel asuvad Uuskasutuskeskus ja Rimi toidupood.

## Ajalugu
Tatari tänava siht on tekkinud 16. sajandi I poolel koos Tõnismäe, Kentmanni, Kaupmehe, Maakri ja teiste tänavatega. Seda kinnitasid 1997. aastal toimunud arheoloogilised väljakaevamised Tatari 2 // Pärnu maantee 15 ristil, mille käigus tuvastati rattaroobaste jälgi ning leidude hulgas oli tähelepanuväärselt palju hobuseraudu ja kabjanaelu. Samuti leiti Tatari tänavaga paralleelselt kulgenud keskaegne veejuhe, mis suundus u 800 meetrit lõuna pool asuvast Karjaallikast Karja kaevu. Seda veejuhet on kirjalikes allikais esmamainitud juba 1422. aastal. Tatari 2 krundilt kaevati välja u 300 m² suurune täpselt piiritlemata paekividest sillutis, mis polnud lihtsalt teede ristmik, vaid pigem väljak. Tatari tänava äärseid maju ja krunte nimetati kord Karja värava, kord jälle Harju värava ees asuvaiks. Ilmselt muutus Tatari tänav olulisemaks ühendusteeks siis, kui Harju värav 1538. aastal suleti. Sigismund von Stadeni 1699. aastaks valminud Tallinna eeslinna krundiplaanide kogumiku kohaselt (see on praeguse Tatari, Sakala ja Kentmanni tänava vaheline kvartal) olid 17 krundi omanikud raehärrad, raesekretär, justiitsbürgermeister, advokaat ja literaat ning Tallinna Suurgildi kaupmehed. Nad elasid linnamüüride vahel ja kasutasid eeslinnakrunte peamiselt aedadena. 18. sajandi alguses jäid linnapoolsed krundid rajatavate muldkindlustuste alla. Ehitatavate muldkindlustuste välisosa, lauge muldvalli ehk glassii serv ulatus u 40–50 meetri kaugusele praegusest Estonia puiesteest (Pärnu mnt ja Kentmanni tänava vahelises lõigus). Glassii 320 meetri (hiljem 277 meetri) laiusel alal – esplanaadil – kehtis ehituskeeld. Keeluala ulatus tõenäoliselt praeguse Sakala tänava ja Pärnu maantee nurgani ja pisut lõuna poole Sakala ja Tatari tänava ristist. Tatari, Sakala ja Kentmanni tänava vaheline kolmnurkne eeslinnakvartal jäi keelualana ligi 150 aastaks hoonestamata.  

Nime olevat Tatari tänav saanud pärast 18. sajandit, endise raehärra Georg Mülleri põllule ehitatud Venemaa keisririigi sõjalaevastiku tatarlaste asumi – *Tatarische Slobode* (Tatari slobodaa) – järgi. Mülleri põllud piirnesid läänest praeguse Sakala tänava, Pärnu maantee ja kadunud Vaestepatuste tänavaga. Idas ja kirdes oli Mülleri põllu piir Tatari tänav, praeguse Tatari 25 juurest pööras krunt nagu ka tollane Tatari tänav järsult itta, suundudes praeguse Kentmanni ja Liivalaia tänava ristmikuni. Põllu lõunapiir Liivalaia tänavast lõuna pool on plaanil üpris ebamäärane, ulatudes tõenäoliselt kuni praeguse Herne tänavani või kraavi või ojani, mis kulges Vesivärava tänavalt kuni Härjapea jõeni Tiigiveski tiigist pisut lõuna pool. 1722. aastal laiendati Vene keisririigi nekrutikohustust Volga tatarlastele, mordvalastele ja maridele ning tatarlasi suunati Balti laevastikku väeteenistusse. Tatarlased asustasid ka Kompasnaks kutsutud linnaosa Tartu maantee ja Narva maantee vahelisel alal. Kõige enam elas neid Kivisilla juures, Juhkentalis ja Kaasani kiriku juures. Tatari tänava tsaariaegne nimi kinnistute plaanil oli Malenkaja-Kommertšeski. Selle ala kruntide register ulatub tagasi 1699. aastasse.

Tatari tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi Tatarski, saksa keeles Jacobi-Straße, Tatarskoi-Slobod-Straße, Tatarenstraße, vene keeles Татарская ул*.*.

20. sajandi alguseni kandis praegune vanalinnapoolne Tatari tänava osa, Suur Tatari tänava nime ning üle Liivalaia tänava asuv Uus-Tatari tänav, Väike Tatari tänava nime.

Suur Tatari 1 asus Hans Vinnali automüügiesindus, kus müüdi kümnest Eestis tol ajal levinumast automargist tervelt viite (Ford, Chevrolet, Fiat, Buick, Oldsmobile). Suur Tatari 3 asus Eesti Vigastatud Sõjameeste Ühingu ortopeedia-mehaanika õppetöökoda. Tatari 15 (praeguseks lammutatud) hoones asus 1868.–1882. aastal kindlustusselts Esimene Eesti Kinnituse Selts (EEKS), 1909.–1912. aastal Jaan Kirsipuu erakool. Eesti NSV ajal tegutses hoones NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuva Usuasjade Nõukogu usuasjade volinik. Tatari 33 tegutses Lemmi vorstivabrik.

Hoolimata sellest, et Tatari tänav on vaikne südalinna tänav, mis on üldjuhul äärestatud kuni kolmekorruseliste elamutega, asub seal riigi jaoks märgilise tähendusega asutusi. Tänava esimesel ristumiskohal Sakala tänavaga asub Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia hoone. Liivalaiaga ristumiskoha lähedusse jääb kunagine Harju Maakohtu Liivalaia kohtumaja. Tallinna linnavalitsus avas 1938. aastal Tatari 46 rasedate emade kodu (varem naisöömaja). 

Tatari ja Veerenni ristumiskohal asuvas majas nr 54 paiknes Venemaa Keisririigi Siseministeeriumi Eestimaa kubermangu Tallinna Linna Politseivalitsuse Tallinna IV politseijaoskonna ja Eesti Politsei Tallinna linna Politseivalitsuse ning Tallinna-Harju prefektuuri 4. jaoskonna hoone. Eesti NSV ajal paigutati hoonele mälestustahvel kirjega "Siin tänava nurgal mõrvati 28. märtsil 1923. a. kodanliku Kaitsepolitsei agendi poolt revolvri lasuga selja tagant EKP Keskkomitee liige Jaan Kreuks".

Enne teist maailmasõda asusid Tatari 56, 56a, 56b, 58a ja 58b viis Tallinna tüüpi 2-3-korruselised ja üks 1-korruseline katusekorrusega puumaja, mis ehitati aastatel 1931-1932, kuues lisandus ainsa hoovimajana 1935-1936. Nelja maja arhitekt oli Karl Treumann, ühe insener Maximilian Grasberg (Uriko) ja ühe Eugen Habermann. 1944. aastal hävinenud ehitiste asemele ehitati ENSV Ministrite Nõukogu garaažid ja remonditöökoda, mis valmis ilmselt 1948. aastaks.

Tatari tänav 60 hoones tegutses Saksa Kristlik Noorte Meeste Ühing.

Tatari tänav lõpeb Lutheri vabriku kvartali ja Tallinna Perekonnaseisuameti (niinimetatud Õnnepalee) vahele jääva, endise Ajakirjandusmaja alust läbiva Pärnu maantee suudme juures. 

Kultuurilooliselt on Tatari tänava uhkus Tallinna arhitektuuri klassikaliseks juugendstiili näiteks peetava arhitekt Karl Burmani projekteeritud kivimaja Tatari 21b. Hoone katusekorrusel paiknes tuntud kunstniku Ants Laikmaa ateljeekool. Legend räägib, et majaomanik oli majandusraskuste ajel, mida põhjustasid maja ehitamise käigus tehtud muudatused (ahjud asendati keskküttega), end pööningukambris maha lasknud. Sama maja poolkeldri korrusel asus taasiseseisvunud Eesti Vabariigi algusaegadel Eesti Ekspressi ajalehetoimetus ja hoovimajas ajakirja Eesti Loodus viimane nõukogudeaegne toimetus.

2009. aastal lammutatud naabermajas, Tatari 23/25, kus 19. sajandil (Suur Tatari 23/25) ja 20. sajandi esimesel poolel asus Tallinna Niguliste Saksa koguduse 75 toaga hoolekandeasutus (vaestemaja), asus 21. sajandi algusaastail ajakirja Kroonika esimene toimetus. 2011. aastal valmis uus äri- ja eluhoone.

Samasse ajajärku jääb ka tollase Tallinna abilinnapea Ivar Virkuse ettepanek teha Tatari tänavast ametlikult Tallinna punaste laternate tänav, mille vastu protestis kohalike elanike MTÜ Süda Koda.

Negatiivse uudisena on ajalukku jäänud 2007. aasta aprillirahutused Tallinnas, kus Tatari tänava algusse jäävat pubi Woodstock püüdsid süüdata aprillirahutuste marodöörid ning hukkus inimene .

Tatari 1 kinnistule ehitati 1930. aastal tänava algusse Shelli tankla, mille vundamendil paiknes hiljem lillepood hoones, mis lammutati ja asemele ehitati Kawe City büroohoone. Tatari 1 hoones asus Eesti NSV ajal Tallinna I Toidukaubastu kauplus Riia filiaalkauplus Tatari.

## Vaata ka
* Uus-Tatari tänav
* Rävala puiestee

## Viited

## Kirjandus
* Robert Nerman, "Süda-Tatari puitasum – haritlaste linnaosa Tallinnas", 2004 ISBN 9949-10-119-0

## Välislingid

*Robert Nerman, "Tatari 21b erandliku kultuurilooga maja Tallinna haritlaste linnaosas", Eesti Päevaleht, 19. detsember 2002
*Andres Tarand, "MITTE AINULT HÕLMIKPUU" (link oli maas 2013, 2014)
* Veiko Pesur, "Süda-Tatari piirkonnas armastasid elada paljud Tallinna haritlased" Eesti Päevalehes 15. juuli 2004 
*Kersti Nõu, "Tatari tänav muutus äritänavaks", Eesti Päevaleht, 27. juuli 2005
* "BULDOOSERIGA EKSPRESSI TOIMETUSSE", Eesti Ekspress, 5. veebruar 2009
*Heidit Kaio, "Homod pidutsevad Tatari tänaval", Eesti Päevaleht, 5. november 2010
*Krister Kivi, "Tee Tatari tänava lõppu" Arter, 6. veebruar 2021