open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
713

**[[Sajandid]]**: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

**[[Kümnendid]]**: 660. aastad 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad - **[[710. aastad]]** - 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad

**Aastad**: 708 709 710 711 712 - 713 - 714 715 716 717 718 

## Sündmused
*3. juunil kukutati riigipöördes Bütsantsi keiser Philippikos, uueks keisriks sai Anastasios II

## Sündinud
*Zhang Xuan, hiina kunstnik

## Surnud
*Bütsantsi keiser Philippikos (oletatavasti)
Lümanda Põhikool

**Lümanda Põhikool** on kool Saare maakonnas Saaremaa vallas Lümanda külas.

Lümanda kooli eelkäijaks peetakse Viidu külas Kuusiku talus aastatel 1896–1897 tegutsenud Saaremaa esimest ministeeriumikooli, mille juhataja oli Mihail Jefimov. Kooli soovitas avada kohalik talurahvaasjade komissar Jossif Kassatski.

13. oktoobril 1894 nõustus Lümanda volikogu uue koolimaja ehitamisega. Selleks eraldas riik tasuta 499 palki, mille väljavedu algas 1896. aasta varakevadel. Tänapäevani kasutusel olev koolimaja valmis 1897. aastal, ametlikult avati 7. jaanuaril 1898. 

Lümanda Põhikooli nime kannab kool alates 1992. aastast.

## Koolijuhid ja direktorid

* 1896–1898 Mihail Jefimov (Taimre) 
* 1898–1911 Ants Arbeiter (Arpo) 
* 1911–1919 Mihkel Kommel 
* 1919–1924 Voldemar Sarv 
* 1924–1925 Konstantin Niit 
* 1925–1935 August Mälk 
* 1935–1941 Theodor Mälk 
* 1941–1948 Valdar Mälk 
* 1948–1955 Anissia Russ 
* 1955 I pa Hilje Arokäe 
* 1956–1960 Endel Renart 
* 1960–1964 Urve Kirss 
* 1964–1985 Hermilde Part 
* 1985–1992 Merike Kiil 
* 1992–1994 Avo Virves 
* 1994–2000 Margus Maasik 
* 2000–2005 Enda Pormann 
* 2005–2011 Tiina Talvi 
* 2011–... Liia Raun 

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
*"Lümanda kool tähistas 113. sünnipäeva", Oma Saar, 10. jaanuar 2009
*"Lümanda kool ja Salava tähistasid Artur Toomi 125. sünniaastapäeva", Oma Saar, 21. jaanuar 2009
*Urve Vakker, "Lümanda koolis kulmineerus sõbrapäev videosalvestiste vaatamisega", Oma Saar, 16. veebruar 2009
*"Lugeja kiri: Major Toomas Luik pidas Lümanda koolis isamaalise kõne", Oma Saar, 28. veebruar 2009
Bambi

**"Bambi"** on Felix Salteni lasteraamat. See ilmus 1923. aastal.

Aastal 1942 tehti selle järgi joonisfilm "Bambi".

## Tõlge
* Salten, Felix: *Bambi: Metsalugu.* Tõlkinud E. Raud. Illustreerinud V. Tõnisson. Tallinn, kirjastus Eesti Raamat, 1965.
Cinderella

**Cinderella** võib olla

* Tuhkatriinu (film 1950), 1950. aasta joonisfilm
* Tuhkatriinu (film 2015), 2015. aasta USA film
* Tuhkatriinu (muusikal), Rodgersi ja Hammersteini muusikal
* Cinderella (ansambel)
* Cinderella (laev)
Robin Hood

**Robin Hood** on inglise keskaegsest pärimusest tuntud tegelaskuju. Enamasti kujutatakse teda kangelasena, kes röövib rikastelt ja annab vaestele. 

Tema kohta käivad lood on andnud ainest paljudele lava-, televisiooni- ja linateostele ning raamatutele ja koomiksitele.
Charlotte koob võrku (film 1973)

"**Charlotte koob võrku**" (inglise keeles "Charlotte's Web") on Ameerika Ühendriikide 1973. aasta animafilm. See on stuudios Hanna-Barbera Productions valminud täispikk film, mille on lavastanud Charles A. Nichols ja Iwao Takamoto.

Film on tehtud Elwyn Brooks White'i lasteraamatu "Charlotte koob võrku" põhjal.
Aladdin

"**Aladdin**" on 1992. aastal valminud Walt Disney animastuudio täispikk joonisfilm, mis põhineb araabia muinasjutul "Aladini imelamp".

Filmi muusika on pärjatud kahe Oscari, kahe Kuldgloobuse ja kahe Grammy auhinnaga.

## Välislingid
* 
* 
* Aladdin saidil Disney.com
Puuvill

**Puuvill** on pehme kiuline materjal, mida saadakse puuvillapõõsa (*Gossypium*) liikidelt.

Puuvillataimed kasvavad põõsastena troopilistel ja lähistroopilistel aladel. Puuvillakiud kedratakse lõngaks või niidiks, millest valmistatakse pehmeid ja õhku läbi laskvaid tekstiile. Puuvill on tänapäeval rõivaste valmistamisel kõige levinum looduslik materjal.

## Puuvilla ajalugu

Puuvilla hakkasid kultuurtaimena kasvatama Induse oru asukad 5.–4. aastatuhandel eKr. Induse oru puuvillatööstus oli hästi arenenud ja osa tol ajal kasutatud ketrusmeetodeist oli selles piirkonnas kasutusel kuni India industrialiseerimiseni.

## Keemiline koostis
~91% tselluloosi — (C6H10O5)n

## Kasutamine

Puuvilla kasutatakse paljude tekstiiltoodete valmistamiseks. Näiteks froteest valmistatakse vannirätikuid ja hommikumantleid, teksariidest teksapükse, -jakke jne. Puuvillased materjalid on veel batist, pesusamet, sarž, pikee. Puuvillast on tavaliselt valmistatud sokid, aluspesu, T-särgid, tihti voodipesu. Puuvillast lõnga kasutatakse heegeldamisel ja kudumisel. Paljud kangad koosnevad ainult puuvillast, kuid puuvill võib olla ka teiste materjalidega segatud, näiteks kunstsiidi või polüestriga.

Lisaks rõivatööstusele kasutatakse puuvilla kalavõrkude, kohvifiltrite, telkide, püssirohu, puuvillapaberi valmistamisel ja raamatute köitmisel.

## Kasvatamine
*Veekasutus ja vee liigtarbimine ning ümbersuunamine
Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi

"**Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi**" ("Snow White and the Seven Dwarfs")  on 1937. aastal valminud Walt Disney joonisfilm, mis põhineb muinasjutul "Lumivalgeke".

"Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi" on filmiajaloo esimene täispikk joonisfilm.

## Välislingid

* Filmi koduleht
*
Dumbo (film 1941)

**"Dumbo"** on 1941 valminud Walt Disney animastuudio täispikk joonisfilm, mis põhineb Helen Abersoni ja Harold Perli lool "Dumbo" (1939). 

Film räägib elevandi ja hiire sõprusest.
Jaan Isotamm

**Jaan Isotamm** (luuletajanimi **Johnny B. Isotamm**; 19. oktoober 1939 Tartu – 2. juuni 2014) oli eesti luuletaja ja toimetaja.

Ta sündis aastal 1939 Tartus linna statistikabüroo juhataja Aleksander Isotamme pojana. Ta õppis aastatel 1947–1953 Nuias, Järvakandis, Saadjärvel, Vaimastveres ja Ulilas. Aastal 1953 õppis ta Tartu 1. Keskkoolis, aastatel 1954–1956 Tartu 3. Keskkoolis. 

Isotamm vangistati detsembris 1956 seoses osalemisega rahvuslikus õpilasorganisatsioonis Eesti Noorte Malev ja mõisteti 7 aastaks vangilaagrisse. Ta kandis karistust Mordva ANSV-s, kus töötas laadija, lukksepa, saeveski- ja põllutöölisena. Ta kuulus eesti noorte põrandaalusesse laagriorganisatsiooni "Uusrahvuslaste Liit". 

Pärast vabanemist töötas Isotamm Tartus ning Lõuna-Eestis lukksepa, maaparandaja, mullatöölise, laadija, staadionitöölise ja normeerijana ning aastatel 1969–1988 öövahina.

Aastatel 1988–2003 töötas Isotamm ajakirja Akadeemia toimetuses. Ta oli Eesti Kirjanduse Seltsi auliige.

Elulugude tunnustatud koguja ja uurijana oli ta raamatusarja "Eesti mälu" nõustaja.

## Looming
*1971 "Mees tänavalt" (luuletsükkel). // "Närvitrükk". Loomingu Raamatukogu 1971
*1972 "Tekstiraamat" (luuletusi aastatest 1967–1970)
*1999 "Mina Johnny B. Tekste 1967–1974". Ilmamaa. Tartu 1999
*2015 "Nägija pimedate maal: artikleid, intervjuusid, sõnavõtte". Koostanud ja toimetanud Katrin Raid ja Mart Orav; kujundanud Mari Ainso. Tartu: Ilmamaa.

## Isiklikku
Tema vend Ain Isotamm (1942–2024) oli majandusteadlane ja programmeerija.

## Tunnustus
*1998 Tartu Kultuurkapitali aastapreemia
*2000 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (luulekogu "Mina Johnny B. Tekste 1967–1974" eest)

## Viited

## Kirjandus
*Silvia Nagelmaa. "Isotamm, Johnny B.". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 132
*Eesti kirjanike leksikon. Tallinn 2000. Lk 129
*Rein Veidemann. "Mäss ja lunastus. Luuletaja Johnny B. Isotamm – 70". Postimees, 19. oktoober 2009
*Olev Remsu. "Luuletaja Johnny B. Isotamme värsid koosnesid tõest ja ainult tõest". Õhtuleht, 3. juuni 2014
*Olev Remsu. "Jaan Isotamm saanuks pühapäeval 75". Postimees, 20. oktoober 2014

## Välislingid

*
Kutsikas

**Kutsikas** on koera mittetäiskasvanud isend. Tavaliselt nimetatakse kutsikateks kodukoera poegi sünnist 6–9 kuu vanuseni (suguküpsuse saavutamiseni).

Kutsikaks nimetatakse ka teiste koerlaste (rebase, hundi, šaakali jt) ning mõnede teiste kiskjaliste (peamiselt suurte kaslaste) noorloomi, kes füsioloogiliselt erinevad täiskasvanud isendeist (nt lõvikutsikad). Rannarahvas on aastasadu nimetanud kutsikateks ka hülgepoegi. 

Noorloomast täisealiseks saamise vanus erineb liigiti. 

Väljendit "kutsikas" on rohkelt kasutatud ka lastekirjanduses, koomiksites ja laulutekstides (tiigrikutsu, Pup of the Magic Dragon – lohe- või draakonikutsikas jm).

Enamikku koeri peetakse kutsikateks kuni kahe aasta vanuseni, kuigi mõne tõu puhul võib kutsikate käitumine varem lõppeda või kesta kauem.

Noored kutsikad on vastuvõtlikud haigustele, mis võivad olla väga raske kuluga, neist enamik on aga välditavad. Seetõttu on kutsikate vaktsineerimine väga oluline. Kutsikate vaktsineerimine üksi ei hoia kõiki haigusi ära. Tähtis on ka oma kutsika jälgimine, et haigestumisele kiiresti jaole saada.

## Viited
Karusloom

**Karusloom** ehk **karusnahaloom** on rikkaliku soojapidava karvkattega pargitava naha (karusnaha) saamiseks kasvatatav loom.

Levinud karusloomad on karu, saarmas, kobras, hüljes, rebane, nutria jpt.

## Vaata ka
*karusloomakasvatus
Francesco Landini

**Francesco Landini** (u. 1325/1335 – 2. september 1397) oli itaalia helilooja, organist, laulja, luuletaja, muusikateoreetik ja pillimeister. Ta oli *[[trecento]]*-ajastu suurkuju.

## Elu
Landini sündis arvatavasti Firenzes. Tema isa Jacopo del Casentino oli tunnustatud maaler Giotto di Bondone koolkonnast. Lapsena põetud rõugete tõttu oli Francesco kogu elu pime, kuid see ei takistanud teda muusikaga tegelemast. Ta õppis mängima mitut instrumeni (muuhulgas lautot), aga ka laulma, luuletama ja komponeerima. 1361. aastal asus ta tööle organistina Santa Trinità Florentine'i kloostrisse ja 1365 San Lorenzo kirikusse. Viimasesse on ta ka maetud.

## Looming
Francesco Landini on itaalia *trecento*-koolkonna tähtsaim esindaja. Tema looming oli peaaegu täielikult ilmalik. On küll andmeid ka tema vaimulike teoste kohta, kuid ühtegi nendest pole säilinud. Meieni on temalt jõudnud 154 teost: enamikus kahe- ja kolmehäälsed *ballata*d ja mõned madrigalid. Oletatavasti kirjutas ta oma lauludele ise tekstid.
Kodustamine

**Kodustamine** ehk **domestikatsioon** on inimese juhitav tegevus, millega metsik, looduskeskkonnast pärit looma- või taimeasurkond kohastatakse tehistingimustes elamise ning inimesepoolse järelevalve ja ülevaatamisega.

Kodustamine on seotud pärilike muutustega kodustataval asurkonnal. Kodustamisega kaasneb enamasti aretus. 

Kodustamisel saavad metsikuist loomadest koduloomad (põllumajandusloomad, teenistusloomad, lemmikloomad) ja metsikuist taimedest kultuurtaimed. 

Kontrolli alt väljunud koduloomade asurkondades algab metsistumine. Seda on sagedamini juhtunud küülikute, koerte ja hobustega.

Kodustamine algas umbes 10 000 aastat tagasi. Esimesed koduloomad olid koer, siga, lammas, kits, hiljem lisandusid veis, hobune, kass, hani, kana, siidikedrik, mesilane jt.

## Vaata ka
*loomade kodustamine
*metsistumine

## Viited
Stephanus II (paavstiks valitu)

**Stephanus** oli eakas preester, kes valiti aastal 752 paavstiks, kuid kes suri kolm päeva hiljem ilma ametisse pühitsemata ja keda ei tunnustata praegu ametlikult õigusliku paavstina.

Stephanus oli paavst Zachariase ajal Rooma San Crisogono kiriku preester (kardinalpreester). Teda on mainitud aastal 745.

Ta valiti paavstiks 22. või 23. märtsil 752 Lateraani palees, kuid sai paar päeva hiljem ajurabanduse ja suri kas 25. või 26. märtsil 752.

Tol ajal kehtinud kanoonilise õiguse järgi polnud Stephanus legitiimne paavst, kuid alates 16. sajandist kuni aastani 1960 peeti teda legitiimseks paavstiks, kuna kirikuloolased arvasid, et ka valimisest piisas, et saavutada legitiimsus. Sel perioodil peeti teda kõige lühemat aega valitsenud paavstiks, kuid alates 1961. aastast peetakse selleks Urbanus VII-t. Stephanus pole ametlikes paavstide loendites, kuid teda ei peeta vastupaavstiks.

Segadust on valmistanud ka Stephanuse-nimeliste paavstide numeratsioon, kuna ainsana on numeratsiooni kasutanud vaid Stephanus IX, kes pidas end üheksandaks Stephanuse-nimeliseks paavstiks. Varem numeratsiooni ei kasutatud. Seetõttu kasutati hilisemates loendites, kus paavstina tunnustati ka Stephanust, iga järgmise Stephanuse-nimelise paavsti kohta koha võrra suuremat järgarvu (nt. Stephanus III asemel Stephanus IV), kuid mitmetes hilisemates loendites on hilisematele Stephanustele lisatud sulgudes topelt ka nende varasem numeratsioon (nt. Stephanus III (IV)).

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.

## Välislingid
*Artikkel Stephanuse kohta *(inglise keeles)*
*Artikkel Stephanuse kohta. *(inglise keeles)*
Sandra Nurmsalu

**Sandra Nurmsalu** (sündinud 6. detsembril 1988 Alaveres) on eesti poplaulja ja viiuldaja. 

Ta osales ansambli Urban Symphony solistina 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, kus Eestit esindanud Sven Lõhmuse laul "Rändajad" sai 6. koha.

## Haridus
Pärast Alavere põhikooli lõpetamist õppis ta Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis algul viiuli erialal ja hiljem popdžässlaulu erialal, muusikakooli lõpetas 2008. aastal. Poplaulutehnikates on ta end täiendanud laulu- ja tantsukoolis WAF.

## Muusikaline tegevus
Ta on varem laulnud folkansamblites Pillipiigad ja Virre. 2007. aastast oli ta ansambli Urban Symphony solist ning tegi koostööd helilooja ja produtsendi Sven Lõhmusega. 

Alates 2010. aastast on ta rohkem koostööd teinud helilooja Priit Pajusaarega. Ta on ka ise laule kirjutanud.

Lauluvõistlusel "Eesti Laul 2019" osales ta lauluga "Soovide puu", mille autorid on Priit Pajusaar, Sandra Nurmsalu ja Aapo Ilves ning mis sai 8. koha.

### Laule Sandra Nurmsalu repertuaarist


* "Velvetiin"
* "Minu kodu"
* "Mad World"
* "Lootusetult hoolin sust ma"
* "Kui mind enam ei ole"

* "Hüvasti, kollane koer"
* "Behind These Hazel Eyes"
* "Hungry"
* "Rändajad"
* "Päikese poole"

* "Skorpion"
* "Sel teel" (kaastegev: Sinine)
* "Väike Eestimaa"
* "Kui tuuled pöörduvad"


### Saavutused
* "Tähtede laul" (2004. aastal II koht; 2005. aastal I koht; 2006. aastal I koht). 
* 2005 – osales Eesti Televisiooni saates "Kaks takti ette" (45 laulja seas).
* 2007 – osales Eesti Televisiooni saates "Kaks takti ette" (4. koht).
* 2009 – osales Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoorus (Eesti Laul 2009) ansambli Urban Symphony solistina, kus esitas Sven Lõhmuse laulu "Rändajad", mis valiti Eestit esindama 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laul tuli poolfinaalis 3. ja finaalis 6. kohale.
* 2014 – jõudis lauluvõistlusel "Eesti Laul 2014" finaali Sven Lõhmuse lauluga "Kui tuuled pöörduvad", mis sai 5. koha.
* 2014 ja 2015 – andis kolmel üle-eestilisel turneel eriilmelisi kontserte.

## Poliitiline tegevus
Alates septembrist 2025 on ta Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige.

## Isiklikku
Sandra Nurmsalu elukaaslane on Tarmo Kask. Neil on viis last. Pere elab Märjamaa vallas.

## Viited

## Välislingid

*Rändajad @etv.err.ee
* Külli Koppelmaa: Sandra Nurmsalu Alaverest laulab Eesti Laulu finaalis @sonumitooja.ee, 11. veebruar 2009
* Lootusetult hoolin sust ma
* Hüvasti kollane koer
* Hungry
* Päikese poole
* Skorpion
Kaneto Shindō

**Kaneto Shindō** (jaapani keeles 新藤 兼人 *Shindō Kaneto*; 28. aprill 1912 Hiroshima – 29. mai 2012) oli jaapani filmilavastaja ja stsenarist. 

Enne Teist maailmasõda kirjutas ta stsenaariume teistele filmirežissööridele. 

1950. aastal asutas ta koos Yamada Tengo, Itoya Hisao ja Tonoyama Taijiga filmistuudio Kindai Eiga Kyokai. 

Suurima edu saavutas ta 1960. aastatel. 1960. aasta film "Alasti saar" sai Moskva rahvusvahelise filmifestivali suure auhinna.

Ta võitis mitu Jaapani Filmiakadeemia auhinda, sealhulgas elutöö auhinna 2003. aastal.

## Valikuline filmograafia
* "Aisai monogatari", 1951 
* "Hiroshima lapsed" (*Gembaku no ko*), 1952
* "Alasti saar" (*Hadaka no shima*), 1960
* "Onibaba", 1964
* "Yabu no naka no kuroneko", 1968
* "Hadaka no Jukyu-sai", 1970
* "Aru eiga kantoku no shōgai – Mizoguchi Kenji no kiroku", 1975
* "Chizukani elust" (*Chikuzan hitori tabi*), 1977
* "Hokusai manga", 1981
* "Viimane kiri" (*Gogo no Yuigon-jo*), 1995
* "Ikitai", 1999
* "Fukurō", 2003

## Isiklikku
Ta oli abielus näitlejanna Nobuko Otowaga, kes mängis mitmes tema filmis.

## Välislingid
* Täielik filmograafia (jaapani keeles)
* Aare Ermel, "Jaapani filmiklassik, kes elas saja-aastaseks", Sirp, 15. juuni 2012
Sogne fjord

**Sogne fjord** on fjord Skandinaavia poolsaarel Norra edelaosas, Norra pikim ja maailmas pikkuselt teine fjord, mis jääb alla ainult Scoresby Sundile Gröönimaal.

Läänes on fjord ühenduses Põhjamerega.

Fjordi pikkus on 205 km, laius umbes 5 km ja maksimaalne sügavus 1308 m.
Arz

**Arz** (prantsuse *Île-d'Arz*) on saar Morbihani lahes. 

Saare pindala on 330 ha, kõrgus kuni 17 m. 

Arzi saar kuulub Prantsusmaale.
Raibe

**Raibe** on lagunev korjus.

## Lagunemise etapid
Korjuse lagunemine algab juba autoproteolüüsiga surnud looma lihas sisalduvate ensüümide toimel, kuid see ei muuda korjust veel inimesele ja röövloomadele mittesöödavaks. Põhjalikuma lagunemise toob kaasa immuunsüsteemi toimimise lakkamine mõni ööpäev pärast looma surma: siis hakkavad bakterid organismi jäänustest toituma ja paljunema, algab roiskumine.

Korjuse roiskumine tekitab nädalate kuni kuude jooksul kadaveriini ja putrestsiini tõttu tugeva raipehaisu. Peale selle muutub raibe tetanospasmiini, botuliini ja muude bakteriaalsete mürkide tõttu aina mürgisemaks.

Roiskumise alguses on liha inimesele ja röövloomadele veel söödav, sest bakterimürkide kontsentratsioon on veel väike ja lõhn on veel talutav. Liha on inimese jaoks lihtsalt "hästi laagerdunud" ja röövloomade jaoks ikka veel tavaline liha. Keetmine või desinfitseerivate vedelikega, näiteks veini (hapupraad) või äädikaga immutamine võimaldab sellist liha veel mitme päeva pärast süüa.

Roiskumise jätkudes muutub raipehais kõigepealt inimesele, teistele esikloomalistele ja enamikule kaslastele liiga vängeks. Kui nad nüüd raibet sööksid, jääksid nad haigeks või sureksid, sest mürgisisaldus on nende jaoks liiga suur. Enamik lihasööjaid sellist raibet ei söö. Raipesööjad, nagu koerlased, linnud ja üksikud roomajad, söövad sellist liha ikka veel meeleldi.

Kui raibe on peaaegu täielikult lagunenud, siis saavad seda tervist kahjustamata süüa ainult mõned väga spetsialiseerunud raipesööjad, nagu hüäänid ja raisakotkad ja nende sugulased (*[[Aegypiinae]]*). Enamikule lindudele ja imetajatele, sealhulgas inimesele, on selline raibe väga mürgine.

## Korjust söövad putukad
Alates looma surmast kuni korjuse täieliku lagunemiseni söövad korjust paljud putukad, nagu kärbsed, nahanäklased ja raisamardiklased, eriti nende vastsed. Putukad on enamasti esimestena kohal ja lahkuvad viimastena, sest nad söövad aeglaselt.

## Mõju inimesele ja keskkonnale
Raipe nägemine ja raipehaisu haistmine mõjub inimesele tavaliselt tülgastavalt.

Raiped võivad tekitada hügieeniprobleeme, eriti seoses veevarustusega.

Vaalade ja veiste raiped võivad tekitada eriprobleeme. Kui nendest pole võimalik tavalisel kombel lahti saada, siis need lõhatakse. Nii tekivad väiksemad osad, mis kiiremini roiskuvad ja raipesööjate poolt ära süüakse.

## Vaata ka
* Vaalaplahvatus
* Lõpnud veiste lõhkamine
* Kiviak
* Korjusekooslus

## Välislingid
Tiinus

**Tiinus** on imetajast emaslooma füsioloogiline seisund, mis algab emassugurakkude (munarakkude) viljastumisega ja lõpeb tiinuse enneaegse katkemise või poegimisega. Inimeste puhul nimetatakse seda seisundit raseduseks.
Indlus

**Indlus** (ka **indlemine**, **inna**- ja **jooksuaeg, östrus**) on imetajast emaslooma füsioloogiline seisund ja tegevused, mis on seotud vastassoost seksuaalpartneri otsinguga.
Poegimine

**Poegimine** on imetajast emaslooma poolt järglase ilmaletoomine. 

Inimese puhul analoogia "sünnitamine". Lindude ja roomajate puhul analoogia "munemine".


Calving in Laos (1 of 9).jpg
Calving in Laos (2 of 9).jpg
Calving in Laos (3 of 9).jpg
Calving in Laos (4 of 9).jpg
Calving in Laos (5 of 9).jpg
Calving in Laos (6 of 9).jpg
Calving in Laos (7 of 9).jpg
Calving in Laos (8 of 9).jpg
Calving in Laos (9 of 9).jpg
Pähkel

**Pähkel** on botaanikas õistaimede kuivvili, mille viljasein on kivistunud või puitunud, kusjuures viljasein pole seemnega kokku kasvanud. Pähkli erinevus pähklikesest on see, et pähkel on arenenud mitmest (pähklike ühest) viljalehest moodustunud sigimikust.

Pähklikoor ei avane iseeneslikult. Kes pähklit süüa tahab, peab koore lahti murdma. Kui pähkel mulda kukub, siis võib ta seal küll ära mädaneda, aga ise lahti ei lähe. Kuid kõnekeeles nimetatakse pähkliteks sageli muidki vilju. Näiteks mandlid, pekani-hikkoripuu viljad, pistaatsiapähklid, kreeka pähklid ja parapähklid ei ole botaanilises mõttes pähklid.

Kulinaarias kasutatakse mõistet "puupähkel" (mis tähendabki puu otsas kasvavat pähklit) allergia kontekstis, sest mõned inimesed on allergilised maapähklitele, mis kasvavad rohttaimel, mõned aga sarapuupähklitele, mis kasvavad puul.

Pähklid on väga toitainerikkad ja suure toiteväärtusega. Nad on hinnatud energiaallikad, eriti parasvöötmes. Paljud loomad-linnud, näiteks oravad ja pähklimänsakud, koguvad pähkleid talvevaruks.

Pähklid sisaldavad looduslikke rasvhappeid linoolhapet ja linoleenhapet. Pähklites olevad rasvad on enamjaolt küllastumata. Paljud pähklid on head B<sub>2</sub>- ja E-vitamiini allikad ning neis võib leiduda rikkalikult valke, folaate ja kiudaineid ning selliseid mineraalaineid nagu magneesium, fosfor, kaalium, vask ja seleen. Lisaks leidub pähklites arginiini. Pähklid aitavad maksa sattudes eemaldada sealt ammoniaagimürgistust.

Üks uurimus on näidanud, et inimesed, kes söövad pähkleid, elavad 2-3 aastat kauem nendest, kes ei söö. Kuid selle põhjuseks võib olla asjaolu, et need, kes söövad pähkleid, kipuvad üleüldse tervislikumalt toituma ja söövad vähem rämpstoitu.

Kõige tervislikum on pähkleid toorelt süüa, sest röstimisel hävib kuni 15% pähklites olevatest tervislikest õlidest.

Pähkliõli kasutatakse maksa puhastavates toodetes.

## Pähkleid kandvad taimeperekonnad

Pähkleid kannavad näiteks järgmised taimerühmad:
* Sugukond pöögilised (*Fagaceae*)
**Perekond pöök (*Fagus*)
**Perekond kastanipuu (*Castanea*)
**Perekond tamm (*Quercus*) – viljaks on üheseemneline pähkel ehk nn tõru
**Perekond kiviviljak (*Lithocarpus*)
* Sugukond sarapuulised *Betulaceae*
**Perekond sarapuu (*Corylus*) – sarapuupähkel
**Perekond valgepöök (*Carpinus*)

## Viited
Nägemine

**Nägemine** ehk **nägemismeel** (ingl. k *sight*, *vision*) on võime detekteerida ja tõlgendada valgusstiimuleid. Nägemismeel võimaldab eristada valgusintensiivust, värvust, esemete kuju, suurust ja liikumist ruumis.

Fotoopilise nägemise (päevane nägemine), värvinägemise, skotoopilise nägemise (öine nägemine) ja mesoopse nägemise (hämarusnägemine), kasutades valgust nähtavas spektris, mida peegelduvad keskkonnas olevad objektid. See erineb nägemisteravusest, mis viitab sellele, kui selgelt inimene näeb (näiteks "20/20 nägemine"). Inimesel võib olla probleeme visuaalse taju töötlemisega isegi siis, kui tal on nägemine 20/20.

Tekkivat taju tuntakse ka kui nägemist (omadussõdad vastavalt visuaalne, optiline ja okulaarne.)

Nägemine on inimese viiest meelest tähtsaim, selle kaudu tunnetatakse 80% välismaailmas toimuvast. Nägemiselund koosneb kolmest osast: silmamuna koos abistruktuuridega, nägemisnärv ja juhteteed ajus ning aju nägemiskeskus, mis asub kuklasagaras

**Binokulaarne** ehk **kahe silmaga nägemine.** Kui vaadata mingit objekti kahe silmaga, tekib kummagi silma võrkkestale kujutis, mis erineb veidi teise silma omast, kuid seda tajutakse ikkagi ühe objektina. Erinevad kujutised võrkkestal tulenevad sellest, et kaks silma ei asetse täpselt ühes kohas. Ühe objektina nähakse neid kujutisi seetõttu, et aju liidab need üheks tervikuks. **Monokulaarne nägemine** on ühesilmanägemine.

Selgroogsed detekteerivad muutusi valgusinformatsioonis läbi silma võrkkestas paiknevate fotoretseptorrakkude. Valguse (380–780&nbsp;nm lainepikkusega elektromagnetlainete) mõjul tekib võrkkesta valgustundlikes retseptorrakkudes – kepikestes ja kolvikestes (inglise keeles vastavalt – *rods*, *cones*) – fotokeemilise protsessi tagajärjel (nägemispigmendi rodopsiini lagunemisel) muutus membraanipotentsiaalis. See põhjustab omakorda muutust närviimpulsside sageduses nägemisjuhteteedes, mis kõrgemates ajukeskustes viivad nägemisaistingu ja nägemistaju tekkeni. Värvust tajutakse kolvikestest alguse saavate nägemisjuhteteede abil .

Loomade nägemisvõime varieerub liigiti. Mõned loomaliigid tajuvad ainult valgusintensiivsust (ainuraksed), osa eristab värvusi (peajalgsed, limused, vähilised, paljud putukad, osa kalu, roomajad, linnud ja ahvid). Enamik imetajaid värvusi ei erista. Roomajatel, lindudel ja imetajatel on võime muuta silma läätse kuju, mistõttu näevad nad nii lähedale kui kaugele.

## Vaata ka

*trikromaasia

## Viited
Pesakond

**Pesakond** on loomakooslus, kus tavaliselt koos esivanematega elavad ka järeltulijad. Mõistet kasutatakse paiksemate, püsivamate suhete või kindlama territooriumiga loomade puhul. Kasutatakse ka mõistet "praid", mis märgib suurkiskjate (lõvide) pesakonda.

## Vaata ka

*Kurn
Guglielmo Ferrero

**Guglielmo Ferrero** (21. juuli 1871 Napoli – 3. august 1942) oli itaalia ajaloolane, ajakirjanik, sotsioloog ja romaanikirjanik. Teda tuntakse eelkõige Vana-Rooma ajaloo uurijana. 

Ferrero sündis Napolis ja õppis õigusteadust ning kirjandust. Teda mõjutas kuulus teadlane Cesare Lombroso, kelle tütre Gina Lombrosoga ta hiljem abiellus. Ferrero oli liberaalsete vaadetega mõtleja, kes huvitus eelkõige ühiskonna, ajaloo ja poliitika seostest.

Tema tähtsaim teos on viieköiteline "Grandezza e decadenza di Roma" (eesti keeles "Rooma suurus ja langus", 1902–1907). Selles uurib ta, miks Rooma vabariik lagunes ja kuidas tekkis Rooma keisririik. Ferrero ei keskendu ainult sündmustele, vaid püüab mõista ka ühiskondlikke ja moraalseid põhjusi, mis viisid võimu koondumiseni ja vabaduse kadumiseni.

Lisaks  ajalooalastele teostele kirjutas ta ka esseid ja romaane, kus käsitles võimu, seaduste ja ühiskonna vastutuse teemasid. Talle oli tähtis, et ühiskond toimiks demokraatlikult ja õigusriigi põhimõtete järgi.

Kui Itaalias tuli 1920. aastatel võimule Benito Mussolini fašistlik režiim, kritiseeris Ferrero seda avalikult. Ta sattus võimu silmis ebasoosingusse ja lahkus 1925. aastal Šveitsi, kus jätkas kirjutamist ja loengute andmist. 

Guglielmo Ferrero suri 3. augustil 1942 Mont Pèlerinis, Šveitsis.

## Viited
Dessandi lahingumasin

**Dessandi lahingumasin** on õhu- või meredessantoperatsioonide iseärasusi arvestavalt kohandatud, isikkoosseisu või relvasüsteemi kandev roomikutel liikuv lahingsoomuk.

Need sarnanevad tavalise jalaväe lahingsoomukitega, kuid on kergemad, väiksemad ning õhusõidukist langevarjudega alla heidetavad või dessantlaevalt hõlpsasti maabuvad.

## Nõukogude ja Vene sõjaväe dessandi lahingumasinad
Nõukogude sõjaväe jaoks valmistati dessandi lahingumasinaid jalaväe lahingumasina eeskujul spetsiaalselt õhudessantväele. Eesmärk oli relvastada õhudessantvägi masinaga, mille abil oleks kergelt relvastatud dessantväelastel parem võidelda vaenlase soomustehnikaga.

Tänu masinate väikesele mahutavusele põhjustas nende kasutuselevõtt dessantpataljoni koosseisu vähendamise umbes 600-lt 300-le mehele.

Nõukogude ja Vene sõjaväe relvastusse on kuulunud või kuuluvad järgmised dessandi lahingumasinad:
*BMD-1
*BMD-2
*BMD-3
*BMD-4

### Muu Nõukogude ja Vene dessandi soomustehnika
Lisaks valmistatakse nende veermiku alusel dessandi soomusveokeid BTR-D. Viimase alusel on omakorda valmistatud universaalne liikursuurtükk Nona-S.

Merejalaväele on valmistatud ka ujuvtank PT-76.
Luuresoomuk

**Luuresoomuk** on lahinguluure otstarbeline relvastatud soomusmasin, samuti vastavaks otstarbeks modifitseeritud soomustransportöör või jalaväe lahingumasin, harvem soomusauto.

Luuresoomukid on varustatud heade vaatlus- ja jälgimisvahenditega. Tähelepanu on pööratud heale manööverdusvõimele ja vaiksele jõuseadmele.
## Galerii

File:M2 Bradley Reforger 1985.JPEG|Ameerika Ühendriikide M2 Bradley Reforger
File:M3 Bradley Hohenfels (cropped).jpg|Ameerika Ühendriikide M3 Bradley Hohenfels
File:BRDM-1 in Museum of technique 2016-08-16.JPG|NSV Liidu  BRDM-1
File:BRDM 2 TBiU 24 2.jpg|NSV Liidu ja Venemaa Föderatsiooni BRDM-2
Juuliküüditamine

**Juuliküüditamine** oli Nõukogude Liidu repressiiv-, partei- ja kohalike täitevorganite ning nõukogude aktiivi poolt 30. juunist kuni 3. juulini  1941 läbi viidud Eesti elanike vägivaldne ümberasustamine Lääne-Eesti saartelt Venemaa Siberi piirkonda.

Pärast 1941. aasta juuniküüditamist viidi Lääne-Eesti saartel läbi uus küüditamisaktsioon, mille käigus viidi ainuüksi Saaremaalt ära 654 inimest, kellest üle 400 (naised ja lapsed) pääses tänu Saksa vägede kiirele edasitungile kuuajalise vangistuse järel Tallinnast tagasi koju.

Saaremaalt viis juuliküüditamine kokku 654 inimest – 175 võrra rohkem kui 14. juuni aktsioon. Saaremaalt kinni püütud 421 naist-last jõudsid sõjasündmuste kiire arengu tõttu peagi kõik koju tagasi, kuid 233 arreteeritud mehest naasis aastate pärast Siberist vaid 14. Muude asjaolude kõrval on juuliküüditamise eripära meessoost ohvrite kardinaalselt erinev saatus naiste ja laste käekäigust.

Kokkukogutud toimetati Roomassaare sadamasse, kust küüdilaev suundus mandrile. Juba tiirles mere kohal Saksa lennuk, kuid laev jõudis siiski tervena Rohuküla sadamasse, kus küüditatud pidid tääkidega sõdurite spaleeri vahel marssima raudteel ootavatesse loomavagunitesse. Mehed olid naistest ja lastest eraldatud juba laevas. Tallinnas paigutati mehed esmalt Patarei vanglasse, naised-lapsed aga tuubiti kinniste kongidega autodesse ja viidi Harku vangla abimajandisse, kus neid hoiti viis nädalat. Augusti algul pakuti naistele ootamatut võimalust: kellel on sugulasi Läänemaal, see võib lasta end sinna vedada. Virtsu sadam oli purustatud, saatjad leppisid kokku Kuivastusse viimise suhtes ja inimesed pandi hommikul sõjaväekaatrile, Kuivastust edasisõiduks aga sõjaväeautodele.

Patareisse paigutatud mehed veeti 1941. aasta 20. juuli paiku rongidega Leningradi kaudu Siberisse ning sinna, Irkutski oblastisse nad jäidki. 
Üks vähestest tagasi tulnud meestest, Aleksander Velvet, on Saaremaa Muuseumis talletatavas käsikirjas vahendanud hulgaliselt pildikesi juuliküüditamise ohvriks langenud meeste saatusest.

Valjala mees Kuning valgustas oma kaaslastele küüditamisnimekirjade koostamise tehnikat. Mees oli vallavolinik ning talle tehtud ülesandeks kanda nimekirja vähemalt 90 nõukogudevaenuliku talumehe nimed. "Tema mõtelnud ja mõtelnud, aga kuidagi ei leidnud nii palju vaenulikke," vahendab Velvet. "Teatanud käsuandjatele, et vallast võiks ehk neli-viis seesugust leida, rohkem küll ei ole. Ta sõimatud läbi, öeldud, et sa ise oled ju üheksakümne esimene. Ja samas arreteeritud."

## Välislingid
* Küüditamise kolmas laine
Cheshire

**Cheshire** on tseremoniaalkrahvkond Loode-Inglismaal. 

Cheshire on põllumajanduspiirkond. Suuremad asulad on Warrington, Congleton, Crewe, Ellesmere Port, Widnes, Runcorn, Macclesfield, Nantwich, Northwich ja Wilmslow.

Cheshire jaguneb neljaks tervikomavalitsuseks: 

Aastatel 1974–2009 jagunes krahvkond kaheksaks ringkonnaks: Ellesmere Port and Neston, Chester, Crewe and Nantwich, Congleton, Halton, Macclesfield, Vale Royal ja Warrington.

## Viited
Nieuw-Amsterdam

*Nieuw-Amsterdam on küla Emmeni vallas Drenthe provintsis Hollandis.
*Nieuw-Amsterdam on Commewijne ringkonna keskus Surinames.
*Nieuw-Amsterdam oli New Yorgi endine nimi.
*Amsterdami saar (ka Nieuw-Amsterdam) on saar India ookeanis, millele Anthonie van Diemen pani nime oma laeva Nieuw-Amsterdam järgi.

## Vaata ka
*New Amsterdam
2009. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus

**[[2009]]. aasta [[Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus]]** olid **30**. Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 6.–8. märtsini Torinos Itaalias. Võistlused peeti Oval Lingotto areenil, mis mahutas 6000 pealtvaatajat. Seal selgitati 2006. aasta taliolümpiamängude medalivõitjad kiiruisutamises.

## Eestlaste osalemine

400 m jooksus: Maris Mägi
3000 m jooksus: Tiidrek Nurme
60 m tõkkejooksus: Kadri Viigipuu
Kõrgushüppes: Anna Iljuštšenko
Kaugushüppes: Ksenija Balta, Sirkka-Liisa Kivine
Kolmikhüppes: Kaire Leibak, Liane Pintsaar, Jaanus Uudmäe
Kuulitõukes: Raigo Toompuu
Seitsmevõistluses: Mikk Pahapill, Andres Raja
Viievõistlus: Kaie Kand

## Medalid

## Tulemused

### Mehed

#### 60 m




Finaal: 8. märts
Osavõtjaid: 34
Ametlikud tulemused


#### [[400 m jooks|400 m]]




Finaal: 7. märts
Osavõtjaid: 27
Finaal
Eeljooksude tulemused


#### [[800 m jooks|800 m]]




Finaal: 8. märts
Osavõtjaid: 19
Ametlikud tulemused


#### [[1500 m jooks|1500 m]]




Finaal: 8. märts
Osavõtjaid: 23
Ametlikud tulemused


#### [[3000 m jooks|3000 m]]




Finaal: 7. märts
Osavõtjaid: 23
Finaal
Eeljooksude tulemused


#### 60 m tõkkejooks




Finaal: 6. märts
Osavõtjaid: 27
Finaal
Eeljooksude tulemused


#### [[4×400 m teatejooks|4×400 m]]




Finaal: 8. märts
Osavõtjaid: 6 võistkonda
Ametlikud tulemused


#### [[Kõrgushüpe]]




Finaal: 8. märts
Osavõtjaid: 30
Ametlikud tulemused


#### [[Teivashüpe]]




Finaal: 8. märts
Osavõtjaid: 19
Ametlikud tulemused


#### [[Kaugushüpe]]




Finaal: 8. märts
Osavõtjaid: 30
Ametlikud tulemused


#### [[Kolmikhüpe]]




Finaal: 7. märts
Osavõtjaid: 15
Ametlikud tulemused


#### [[Kuulitõuge]]




Finaal: 8. märts
Osavõtjaid: 23
Ametlikud tulemused


#### [[Seitsmevõistlus]]




Finaal: 8. märts
Osavõtjaid: 15
Ametlikud tulemused


### Naised

#### 60 m




Finaal: 8. märts
Osavõtjaid: 31
Ametlikud tulemused


#### [[400 m jooks|400 m]]




Finaal: 7. märts
Osavõtjaid: 20
Ametlikud tulemused


#### [[800 m jooks|800 m]]




Finaal: 8. märts
Osavõtjaid: 14
Ametlikud tulemused


#### [[1500 m jooks|1500 m]]




Finaal: 7. märts
Osavõtjaid: 18
Ametlikud tulemused


#### [[3000 m jooks|3000 m]]




Finaal: 8. märts
Osavõtjaid: 18
Ametlikud tulemused


#### 60 m tõkkejooks




Finaal: 6. märts
Osavõtjaid: 27
Ametlikud tulemused


#### [[4×400 m teatejooks|4×400 m]]




Finaal: 8. märts
Osavõtjaid: 6 võistkonda
Ametlikud tulemused


#### [[Kõrgushüpe]]




Finaal: 8. märts
Osavõtjaid: 16
Ametlikud tulemused


#### [[Teivashüpe]]




Finaal: 7. märts
Osavõtjaid: 20
Ametlikud tulemused


#### [[Kaugushüpe]]




Finaal: 7. märts
Osavõtjaid: 18
Finaal
Kvalifikatsioon


#### [[Kolmikhüpe]]




Finaal: 8. märts
Osavõtjaid: 21
Ametlikud tulemused


#### [[Kuulitõuge]]




Finaal: 6. märts
Osavõtjaid: 13
Ametlikud tulemused


#### [[Viievõistlus]]




Finaal: 6. märts
Osavõtjaid: 15
Ametlikud tulemused


## Välislingid

* Torino 2009 EM-i koduleht
* Torino 2009 EM-i tulemused
Suur-Manchester

**Suur-Manchester** on tseremoniaal- ja linnakrahvkond Inglismaal. 

Krahvkond moodustati 1974. aastal Manchesterist ja seda ümbritsevast linnastust.

Suur-Manchester jaguneb kümneks omavalitsusüksuseks: 

## Viited
Stirlingi omavalitsus

**Stirling** on omavalitsus Šotimaa keskosas.

Omavalitsusala loodi 1994. aastal ning hõlmab suurema osa ajaloolisest Stirlingshire'ist, välja arvatud Falkirki omavalitsus.

Umbes 70% elanikest elab omavalitsuse kaguosas Stirlingi linnas ja selle ümbruses.

## Viited

## Välislingid

* https://www.stirling.gov.uk/
Aberdeenshire

**Aberdeenshire** on omavalitsus Šotimaa keskosas.

Praegune omavalitsus moodustati 1996. aastal ning hõlmab suurema osa ajaloolisest Aberdeeni krahvkonnast.

Suuremad asulad on Peterhead, Fraserburgh, Inverurie, Stonehaven ja Westhill.

Halduskeskuseks on Aberdeen – see on ainuke Šotimaa omavalitsus, mille halduskeskus asub väljaspool omavalitsuse piire.

2017. aastal elas regioonis 261 800 inimest.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Moray

**Moray** on omavalitsus Šotimaa põhjaosas.

See asub Moray lahe lõunakaldal. Sellest jääb itta Aberdeenshire'i omavalitsus ja läände Highlandi omavalitsus.

2017. aastal elas Moray omavalitsuses umbes 95 800 inimest.

## Vaata ka
* Piktid ja pikti keel
* Burghead

## Viited

## Välislingid

* The Moray Council
* BBC Coast - Burghead Pictish Fort
Angus

**Angus** on omavalitsus Šotimaa idaosas.

Regiooni halduskeskus on Forfar, kuid suurim asula on Arbroath.

Peamised tegevusalad on põllumajandus ja kalandus.

2017. aastal elas regioonis 116 300 inimest.

## Viited

## Välislingid

* https://www.angus.gov.uk/
Gaeli keel

**Gaeli keel** (gaeli keeles *Gàidhlig*, mida hääldatakse kui *gaalik*) on keldi keelerühma gaeli alarühma kuluv keel, mille lähemad sugulaskeeled on iiri keel ja mänksi keel. 

Gaeli keelt kõneldakse põhiliselt Šotimaal, kus seda kõneleb umbes 58 000 inimest ehk umbes 1% elanikest. Kõige rohkem räägitakse gaeli keelt Hebriididel, Välis-Hebriididel räägib seda üle poole elanikest.

2005. aastast on gaeli keel Šotimaal üks kolmest ametlikust keelest (inglise ja šoti keele kõrval).

Gaeli keel kasutab ladina kirja, tähestikus on 18 tähte:

A, B, C, D, E, F, G, H, I, L, M, N, O, P, R, S, T, U.

## Vaata ka
*Šoti keel

## Välislingid
Barcelona protsess

**Barcelona protsessiks** nimetatakse 1995. aastal Barcelonas Euro-Vahemere välisministrite konverentsil sõlmitud partnerlust, mis hõlmab Euroopa Liidu ja Vahemere-äärsete riikide vahelist koostööd poliitika, majanduse ja kultuuri valdkondades.

Partnerlus pani aluse Vahemere Liidu loomisele.

Partnerluses on 44 liikmesmaad: 27 Euroopa Liidu liikmesriiki ja 16 partner-riiki (Albaania, Alžeeria, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Egiptus, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Mauritaania, Monaco, Montenegro, Maroko, Palestiina, Süüria, Tuneesia ja Türgi).

Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi

## Vaata ka
* Arengukoostöö
0,7% eesmärk

**0,7% eesmärk** (inglise keeles *0.7% target*) on ÜRO liikmesriikide poolt 1970. aastal Pearsoni Komisjoni soovitusel kokku lepitud soovitatav ametliku arenguabi osakaalu protsent doonorriigi rahvamajanduse kogutoodangust. Tänapäeval on see üks peamisi doonorriikide arenguabipanuse võrdlevaid näitajaid. 

Monterrey konsensusega kinnitasid arenenud riigid 2002. aastal oma valmisolekut tõsta 2015. aastaks ametlik arenguabi 0,7 protsendini oma rahvamajanduse kogutoodangust. 

OECD Arenguabi Komitee on mõõtnud seda indikaatorit alates selle kasutuselevõtmisest 1970. aastal, kuid selle tasemeni oli 2008. aastaks jõudnud ainult viis riiki (Norra, Taani, Luksemburg, Holland ja Rootsi).

ÜRO aastatuhande arengueesmärkides on 0,7% eesmärk üks olulisi teemasid. Arengueesmärkide täitmiseks piisab küll sellest kui ametlik arenguabi tõuseb 2015. aastaks 0,54 protsendini arenenud riikide rahvamajanduse kogutoodangust, kuid võttes arvesse ka aastatuhande arengueesmärkidega seostamata täiendava arenguabi vajadust, on soovitavaks eesmärgiks just mainitud 0,7 protsenti.

## Vaata ka
* Arengukoostöö

## Välislingid
*0,7% eesmärk Arengukoostöö Ümarlaua veebilehel
*UN Millennium Project: The 0.7% target: An in-depth look
*What is the 0.7% Pledge?
Aastatuhande arengueesmärgid

**Aastatuhande arengueesmärgid** (ingl. k. * Millennium Development Goals, MDG(s)*) on ÜRO määratletud eesmärgid, mida soovitakse saavutada aastaks 2015 kaheksas prioriteetses valdkonnas rahvusvahelise arengu edendamiseks. Aastatuhande arengueesmärgid on püstitatud 2000. aasta septembris esitatud ÜRO aastatuhande deklaratsioonis ja nendeks on

# kaotada maailmast äärmine vaesus ja nälg (Vähendada aastaks 2015 poole võrra nende inimeste arvu, kelle elatis on väiksem kui 1 USA dollar päevas. Vähendada aastaks 2015 poole võrra nende inimeste arvu, kes on näljas.),
# tagada algharidus kõigile maailmas (Tagada, et aastaks 2015 saavad kõiklapsed omandada alghariduse),
# toetada soolist võrdõiguslikkust ja naiste õigusi (Tagada, et tüdrukutel oleks aastaks 2015 poistega võrdväärsed kooliskäimisvõimalused),
# vähendada laste suremust (Vähendada aastaks 2015 2/3 võrra vastsündinute ja laste suremust),
# parandada emade tervist (Vähendada aastaks 2015 2/3 võrra nende naiste arvu, kes surevad sünnitusel või selle tagajärjel),
# võidelda HIV/AIDSi, malaaria ja teiste haigustega (Peatada HIV/AIDSi levik aastaks 2015 ja hakata seda vähendama. Aastaks 2015 tuleb saavutada malaaria jt levinumate haiguste leviku vähenemine),
# tagada looduskeskkonna püsivus (Vähendada aastaks 2015 poole võrra nende inimeste arvu, kel ei ole piisavat ligipääsu puhtale joogiveele. Aastaks 2020 tuleb parandada 100 miljoni kodutu olukorda. Lõpetada loodusressursside mittejätkusuutlik kasutamine),
# luua ülemaailmne partnerlusvõrk arengu edendamiseks.

## Vaata ka
* Arengukoostöö

## Kirjandus
* Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi.

## Välislingid
*http://www.un.org/millenniumgoals/
*http://www.terveilm.ee/leht/teabekeskuse-teemad/uro-arengueesmargid/
Tom Welling

**Thomas John Patrick Welling** (sündinud 26. aprillil 1977) on USA näitleja, režissöör ja endine modell. 

Ta kehastas seriaali "Smallville" peategelast Clark Kenti.

## Filmid



Aasta
Film
Roll



2001
"Undeclared"
Tom

"Special Unit 2"
Victim #1

"Judging Amy"
Rob Meltzer



2001 (algas)
"Smallville"
Clark Kent


2003
"Cheaper by the Dozen"
Charlie Baker


2005
"Cheaper by the Dozen 2"
Charlie Baker


"The Fog"
Nick Castle
Carrauntoohil

**Carrauntoohil** (iiri *Corrán Tuathail*, 'Tuathali sirp') on Iirimaa ja Iiri saare kõrgeim mägi, mille kõrgus on 1 038,6 meetrit. See asub Iveraghi poolsaarel Kerry krahvkonnas, Macgillycuddy's Reeksi mäestiku keskosas. 

Carrauntoohil koosneb peamiselt liivakivist, mille liustikutekkelised protsessid on loonud mäele iseloomulikke pinnavorme, nagu Kotkapesa tsirkusorg ning mitmed sügavad kurud ja teravad harjad (arêted) mäe ida- ja kirdenõlvadel, mis on populaarsed kalju- ja talironijate seas.

Kuna tegu on Iirimaa kõrgeima tipuga, on Carrauntoohil mägimatkajate seas väga populaarne. Kõige sagedamini tõustakse tippu mööda Kuradi redeli (*Devil's Ladder*) marsruuti. Carrauntoohil ja suurem osa mäeahelikust on eraomandis ega kuulu ühegi Iiri rahvuspargi koosseisu, kuid avalikkusele on ligipääs maaomanike loal lubatud.

## Viited
Takeshi Kitano

**Takeshi Kitano** (jaapani keeles 北野 武 *Kitano Takeshi*; sündinud 18. jaanuaril 1947 Tokyos, Adachis) on jaapani filmilavastaja, filminäitleja, stsenarist, saatejuht, koomik, kirjanik ja kunstnik. Väljaspool filmilavastusi tuntud enamasti kui **Beat Takeshi** (ビートたけし Bīto Takeshi).

Tema filmid räägivad enamasti gängsteritest ja politseinikest. Filme iseloomustab staatilisus ja pikad venivad stseenid, kus pealtnäha midagi ei toimu. Filme iseloomustab ka sünge ja nihilistlik maailmavaade, aga neis leidub ka huumorit, ka musta huumorit. 

Tema esimene peaosa ja ühtlasi ka lavastajatöö oli 1989. aastal film "Violent Cop".

Ta on mänginud ka teiste lavastajate filmides. Tuntuimad on rollid Nagisa Ōshima filmis "Tabu" (1999) ja Kinji Fukasaku filmis "Battle Royale" (2000).

Kitano on avaldanud üle 50 raamatu: luulekogusid, romaane ja filmikriitikat.

Augustis 1994 sattus ta mootorrattaõnnetusse, mille tagajärjel muutus tema üks näopool halvatuks. Pärast õnnetust hakkas Kitano maalima. 

## Valikuline filmograafia
*Sonatine (1993)
*HANA-BI (1997)
*Kikujiro suvi (菊次郎の夏, 1999)
*Vend (2000)
*Nukud (2002)
*Zatoichi (座頭市, 2003)
*Takeshid (TAKESHIS', 2005)
*Kantoku Banzai! (監督ばんざい!, 2007)
*Achilleus ja kilpkonn (アキレスと亀, 2008)
*Outrage (アウトレイジ, 2010)
*Outrage Beyond (アウトレイジビヨンド *Autoreiji: Biyondo*, 2012)
*Outrage Coda (アウトレイジ 最終章, *Autoreiji Saishūshō*, 2017)
*Kubi (2023)
*Broken Rage (2024)

## Välislingid

*Täielik filmograafia (jaapani keeles)
Jumalaema kiriku kellamees (joonisfilm 1996)

**"Jumalaema kiriku kellamees"** on Walt Disney stuudios 1996. aastal valminud täispikk muusikaline multifilm.

Film põhineb Victor Hugo romaanil "Jumalaema kirik Pariisis". Kuigi romaani tegevustikku muudeti filmi jaoks märkimisväärselt, et see sobiks igas vanuses vaatajatele, on film siiski Disney filmide hulgas üks süngemaid.

Film sai peamiselt positiivseid arvustusi ja oli ka kinopubliku seas populaarne.

Filmi muusika oli nomineeritud Oscarile ja Kuldgloobusele.
Karusnahk

**Karusnahk** on rikkaliku karvastikuga pargitud nahk. 

Karusnahka kasutatakse rõivaste, tarbe- ja dekoratiivesemete ning taksidermias loomamulaažide (topiste) valmistamiseks. Seda saadakse küttimise või karusloomakasvatuse tulemusel ning see on parkimise lõppsaadus.

Juba renessansiajast alates oli karusnahk prestiiži sümbol ning valget hermeliini tohtis kanda vaid kuninglik sugu.

19. sajandi teisel poolel kujunes karusnahast müts eestlaste seisuslikuks peakatteks. Kerjus või kehvik seda ei kandnud, samuti mitte käsitööline, kellele oli iseloomulik nokkmüts. Dekoratiivne rebase- või mägranahast müts kuulus tavaliselt taluperemehele ning tähistas elus edasi jõudnud meest.

## Vaata ka

* karusloom	
* kunstnahk	
* kunstkarusnahk

## Viited
Urban Symphony

**Urban Symphony** on Eesti ansambel, mis tegutseb alates 2007. aastast.

Urban Symphony laulja Sandra Nurmsalu osales Eesti Televisiooni solistide konkursil "Kaks takti ette", kus tuli läbida bändivoor. Seal tekkis mõte ühendada tänapäevane elektrooniline muusika akustiliste instrumentidega ning otsida sel teel uusi ja kohati ehmatavaidki kõlavärve. 

## Eurovisiooni lauluvõistlus

Ansambel valiti 7. märtsil 2009 Eestit esindama 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Moskvas. "Eesti laulu 2009" finaalis esitati laul "Rändajad", millele tausta laulsid Marilin Kongo ja Mirjam Mesak. Poolfinaalis 14. mail saavutati 3. koht, 16. mail toimunud finaalis 6. koht.

## Koosseis
* Sandra Nurmsalu – solist ja viiulimängija
* Silvia Ilves – tšellomängija (pärast Johanna Mängli lahkumist)
* Mari Möldre – tšellomängija
* Mann Helstein – vioolamängija
* endine liige Johanna Mängel

## Diskograafia
### Singlid
* "Rändajad"
* "Päikese poole"
* "Skorpion"

## Tunnustus
* 2010 – Music Online'i eriauhind aasta edukaima artistina internetikeskkonnas 2010"
 
## Viited

## Välislingid

* Ametlik fännisait
* Fännisait (inglise keeles)
* Fännisait (vene keeles)

### Artiklid
* Urban Symphony sõidab Moskvasse Eurovisionile Eesti Päevaleht, 7. märts 2009
* Sandra Nurmsalu tahaks ka Moskvas laulda eesti keeles ERR Uudised, 8. märts 2009.
* Urban Symphony profiil lehel Muusika TV
* Norra võit Eurovisionil ei olnud Urban Symphony tüdrukutele üllatus Eesti Päevaleht, 18. mai 2009
* Urban Symphony läheb tuurile ja valmistab ette debüütalbumit Õhtuleht, 10. juuni 2009

### Videod
* Suvitaja TV3: Urban Symphony, Sandra Nurmsalu ja Kristjan Kasearu piknikus (YouTube'is)
* Singel "Päikese poole" YouTube'is
* Kuula Urban Symphony uut singlit "Skorpion" 
* Uus singel "Skorpion" YouTube'is
* "Crying in the Rain"
Rahva ja eluruumide loendus

**Rahva ja eluruumide loendus** (edaspidi lühiduse huvides rahvaloendus) on protsess, kus mingil kindlapiirilisel maa-alal, kasutades selleks ettevalmistatud isikuid ja metoodikat, viiakse läbi olevate elanike ja eluruumide loendus. Loendust korraldatakse elanike arvu, soo, rahvuse, paiknemise, majandusliku ja sotsiaalse jaotumuse jms teadasaamiseks. Rahvaloenduse protsess koosneb andmete kavakindlast kogumisest, analüüsimisest, üldistamisest ja avalikustamisest. Eestis korraldab rahva ja eluruumide loendust vastavalt riikliku statistika seadusele Statistikaamet. 

## Rahva ja eluruumide loendus 2011
2011. aastal toimus Eestis üheteistkümnendat korda rahva ja eluruumide loendus. Selle käigus loeti üle kõik Eesti püsielanikud ja eluruumid. Rahvaloendus on ainus uuring, mis annab põhjaliku statistika selle kohta, kui palju on Eestis elanikke, millistes piirkondades ja tingimustes me elame ning millised me oleme. Need teadmised on Eesti tuleviku kavandamise jaoks üliolulised.

**Rahvaloendus kestis kokku kolm kuud ning see toimus kahes osas:**
* Esimese kuu jooksul (31. detsember 2011– 31. jaanuar 2012) sai rahvaloendusel osaleda interneti teel, täites küsimustiku enda, oma leibkonna ja eluruumi kohta spetsiaalses e-loenduse keskkonnas aadressil www.rel2011.ee. 
* Neid, kes e-loendusel ühel või teisel põhjusel osaleda ei saanud, külastas ajavahemikus 16. veebruar – 31. märts 2012  rahvaloendaja.

## Rahvaloendused Eestis
Ajavahemikus 1782–1858 korraldati Eestis seitse hingederevisjoni, mida võib pidada tänapäevaste rahvaloenduste eelkäijateks. 
Esmakordselt toimus rahvaloendus Liivimaa linnades 3. märtsi 1867. See hõlmas Eesti alal viis tollal Vene impeeriumi Liivimaa kubermangu kuulunud linna: Pärnu, Tartu, Valga, Viljandi ja Võru. 16. novembri 1871 seisuga korraldas Eestimaa Kubermangu Statistikakomitee rahvaloenduse Tallinnas.

Esimene kogu Eestit hõlmav rahvaloendus toimus 29. detsembril 1881. 

Kogu Eestit hõlmavaid rahvaloendusi on toimunud kokku üksteist: 1881., 1897., 1922., 1934., 1941., 1959., 1970., 1979., 1989., 2000 ja 2011. aastal. 2011. aasta loendus on järjekorras üheteistkümnes.

## Vaata ka
*Rahvaloendus

## Välislingid
#Rahva ja eluruumide loendus 2011
#Statistikaameti koduleht: Rahvaloendustest Eestis