1904

**1904. aasta** (**MCMIV**) oli 20. sajandi 4. aasta. See oli liigaasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
*30. jaanuar (ukj) – Londonis toimus legendaarne lühimatš, kus maadleja Georg Hackenschmidt võitis türklast Ahmed Madralit 44 sekundiga, pannes ta selili. Matši vaatas 10 000 pealtvaatajat.
*9. veebruar (vkj vkj. 27. jaanuar) – algas Vene-Jaapani sõda, milles osales ka eesti sõjaväelasi.
*24. mai / 6. juuni – Tallinnas toimus Jean Sibeliuse teoste kontsert autori juhatusel (2. sümfoonia, "Saaga", "Valse triste", "Karelia").
*7. juuli (vkj 24. juuni) – Vene-Jaapani sõda. Tartumaalt saadeti sõtta 800 alamtagavaraväelast, keda Tartust saatis rongile vähemalt 20 000 inimest.
*Juunis-augustis kogunesid 3760 mobiliseeritud tagavaraväelast Viru-, Tartu- ja Harjumaalt. Nad lülitati I armeekorpuse 37. jalaväediviisi.
* 21. juuli (ukj) – Johannes Trei tegi hammastega tõstmises maailmarekordi, kui ta tõstis 240&nbsp;kg kaaluva raskuse maapinnast 15&nbsp;cm kõrgusele.
*Septembris avas Tartus kunstnik Kristjan Raud oma õppestuudio.
*Septembris-novembris oli Tallinnas tuline valimisvõitlus saksameelsete ja edumeelsete eesti/vene seltskonnategelaste vahel.
*Oktoober-november. Vene-Jaapani sõda. Eestist võeti korralise nekrutivõtuga veel 3200 eestlast, kes saadeti sõtta.
*22.–28. detsember (vkj 9.–15. detsember) – edumeelsed eesti/vene valimiskoalitsiooni liikmed võitsid Tallinna linnavolikogu valimised.
*Detsember. Vene-Jaapani sõda. Eestist võeti Venemaa sõjaväkke veel 2929 tagavaraväelast.
*Asutati VSDTP Tallinna komitee.
*Esimese eesti naisena sai akadeemilise hariduse arstiteadlane Selma Feldbach.

## Sündmused maailmas
### Jaanuar

*7. jaanuar – kehtestati hädasignaal "CQD", mis kaks aastat hiljem asendati signaaliga "SOS."
*11. jaanuar – Saksa Edela-Aafrikas (Namiibias) algas hererode ülestõus, mis kestis 1907. aastani.
*17. jaanuar – Moskvas esietendus Anton Tšehhovi näidend "Kirsiaed".
*22. jaanuar – Norra linn Ålesund põles maatasa. 12 000 inimest jäi peavarjuta.

### Veebruar

*5. veebruar – Jaapan katkestas igasugused läbirääkimised Venemaaga.
*7. veebruar – USA-s põles suurem osa Baltimore'i linnast maatasa. Hukkus palju inimesi. Ainelist kahju hinnati 50 miljonile USA dollarile.
*8.-9. veebruar – öösel ründasid Jaapani torpeedokaatrid Vene eskaadrit Port Arturi (Lüshuni) reidil ja vigastavad kolme laeva. 
*9. veebruar – jaapanlased võtsid Koreas võimu enda kätte.
*10. veebruar – Jaapan kuulutas ametlikult sõja Venemaale (Vene-Jaapani sõda).
*23. veebruar – Korea ja Jaapan sõlmisid liidu.
*24. veebruar – Suurbritannia teatas oma neutraliteedist Ida-Aasias toimuvas sõjas.

### Märts
*2. märts – Saksa keiser Wilhelm II rääkis niinimetatud Edisoni trumlile. See on maailma esimene säilinud "poliitiline" helidokument.
*22. märts – ilmus esimene värvifoto ajalehe Daily Illustrated Mirror esiküljel.

### Aprill
*8. aprill – Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa vahel sõlmiti rahvusvaheliste lepingute pakett, millega paranesid Prantsusmaa-Ühendkuningriigi suhted märkimisväärselt.
*30. aprill – USA president Theodore Roosevelt avas Saint Louises maailmanäituse.

### Mai
*26. mai – jaapanlased ründasid Kintšaud ja vallutasid 30. mail Dalnõi. Algas Port Arturi (Lüshuni) piiramine.

### Juuni

*9. juuni – leidis aset Londoni sümfooniaorkestri esimene kontsert.
*15. juuni – New Yorgis hukkus ühel lõbusõiduaurikul puhkenud tulekahjus ligi 1000 inimest. Enamik hukkunutest olid lapsed.
*16. juuni – Soome senatiametnik Eugen Schauman tappis Nikolai Bobrikovi, kes oli alates 1898. aastast Soome kindralkuberner.

### Juuli
*1. juuli – USA-s Saint Louises avati III suveolümpiamängud.
*5. juuli – Soome kindralkuberneriks nimetati vürst Ivan Obolenski. Keiser pidas uue kuberneri esmaseks ülesandeks Soome sihipärast ühendamist Venemaaga.
*21. juuli – avati 14 aastat ehitatud Siberi raudtee Moskvast Vladivostokki.
*28. juuli – kirjutati alla Saksa-Vene kaubanduskokkuleppele. 
*28. juuli – Varssavi raudteejaamas tappis ühe anarhisti visatud pomm Vene siseministri Vjatšeslav von Plehwe.
*29. juuli – Prantsusmaa katkestas diplomaatilised suhted Püha Tooliga.

### August
*24. august – Vene-Jaapani sõda avaldas mõju ka sündmustele Euroopas. Suurbritannia ähvardas Saksamaad sõjaga, juhul kui viimane ei loobu söetranspordist Vene Balti mere laevastikule. Wilhelm II aga lubas oma nõole Nikolai II-le kindlat toetust ja teatas, et läheb neutraalsuse äärmise piirini.

### September
*4. september – keiser Nikolai II ukaas määras kindlaks juutide liikumisvabadused Venemaal.
*7. september – Tiibet ja Suurbritannia sõlmisid lepingu, mille järgi Tiibetist sai Briti vasallriik. Hiina valitsus avaldas protesti.
*20. september – lennukiga Flyer 2 õnnestus vendadel Wrightidel sooritada lend mööda suletud ringi.

### Oktoober
*6. oktoober – Hispaania sõlmis Prantsusmaaga salalepingu, mille järgi viimane tunnistas Põhja-Maroko Hispaania huvisfääri kuuluvaks.
*22. oktoober – Varssavi, Vilniuse, Kiievi, Moskva ja Odessa sõjaväeringkondades toimusid tegevteenistusse kutsumise vastased meeleavaldused. Rahvas skandeeris: "Elagu Jaapan!" ja "Maha tsaar!"
*30. oktoober – keiser Wilhelm II saatis tsaar Nikolai II-le liidulepingu visandi.

### November
*8. november – Theodore Roosevelt valiti 26. USA presidendina oma ametikohale tagasi.
*16. november – USA ostis 40 miljoni dollari eest kõik õigused Panama kanalile.
*19. november – Washingtonis avati Saksa keisri kingitud Friedrich Suure mälestussammas.
*29. november – Vene ülikoolides Peterburis ja Moskvas toimusid üliõpilaste ja tööliste demonstratsioonid Kaug-Idas toimuva sõja vastu.
*30. november – Taga-Kaukaasias levis koolera.
*30. november – jaapanlased vallutasid 203&nbsp;m kõrguse strateegiliselt tähtsa künka Port Arturi sadamast läänes.

### Detsember
*6. detsember – Ameerika president Theodore Roosevelt avaldas niinimetatud *[[corollary]]s* 1823. aastast pärit Monroe doktriini, mille järgi USA nägi endas Lõuna-Ameerika politseivõimu.
*16. detsember – Jaapani sõjalaevad lahkusid Port Arthuri lähedalt, et sõita vastu lähenevale Vene Balti mere sõjalaevade eskaadrile.

### Veel huvitavat
*Inglismaal jõustus sõidukite registreerimise seadus. Esimese numbri "A1" sai Ruselli krahvi auto.
*Rosa Luxemburg mõisteti Saksa keisri solvamise pärast kolmeks kuuks vanglasse.
*juuli – teine Tour de France kujunes skandaalseks jandiks.
*november – Berliinis Leipziger Strassel avati Euroopa esimene laiatarbekaupade kaubamaja. Wertheimi kaubamaja sai eeskujuks teistele analoogilistele projektidele mujal.
*detsember – firma Renault võttis kasutusele hüdraulilised amortisaatorid.
*detsember – William Rubel leiutas ofsettrükimenetluse.

## Sündinud

* Helmi Vill - Eesti rahvalaulik
*18. jaanuar – Cary Grant, näitleja (suri 1986)
*22. jaanuar – George Balanchine, koreograaf (suri 1983)
*22. jaanuar – Arkadi Gaidar, nõukogude kirjanik (suri 26. oktoobril 1941)
*23. jaanuar – Karl Schlechta, Nietzsche-uurija
*27. jaanuar – James Jerome Gibson, USA psühholoog 
*29. jaanuar – Arnold Gehlen, saksa filosoof ja sotsioloog (suri 1976)
*2. veebruar – Bozorg ‘Alavī, pärsia kirjanik ja filoloog
*2. veebruar – Valeri Tškalov, Nõukogude lendur 
*15. veebruar – Evald Tammlaan, eesti kirjanik ja publitsist (suri 17. märtsil 1945)
*16. veebruar – George F. Kennan, USA diplomaat ja politoloog
*21. veebruar – Aleksei Kossõgin, Nõukogude poliitik 
*1. märts – Glenn Miller, USA muusik 
*4. märts – George Gamow, füüsik 
*5. märts – Karl Rahner, teoloog
*7. märts – Reinhard Heydrich, Kolmanda Riigi poliitik
*20. märts – B. F. Skinner, psühholoog (suri 1990) 
*6. aprill – Kurt Georg Kiesinger, Saksa poliitik 
*22. aprill – Robert Oppenheimer, füüsik 
*24. aprill – Willem de Kooning, USA kunstnik 
*29. aprill – Karin Luts, eesti kunstnik
*6. mai – Harry Martinson, rootsi kirjanik
*9. mai – Gregory Bateson, USA antropoloog 
*11. mai – Salvador Dalí, kunstnik
*15. mai – Emmi Haux, saksa kergejõustiklane
*17. mai – Jean Gabin, näitleja (suri 1976)
*20. mai – Margery Allingham, inglise kirjanik
*22. mai – Paul Viiding, eesti luuletaja, prosaist, tõlkija ja kriitik
*2. juuni – Johnny Weissmüller, ujumise olümpiavõitja 1924, 1928 ja kuulus Tarzani osatäitja
*12. juuni – Adolf Lindenbaum, Poola loogik ja matemaatik 
*25. juuni – Vladimir Kokkinaki, Nõukogude katselendur
*5. juuli – Ernst Mayr, bioloog 
*8. juuli – Henri Cartan, prantsuse matemaatik
*12. juuli – Pablo Neruda, tšiili luuletaja, Nobeli kirjandusauhind 1971
*14. juuli – Isaac Bashevis Singer, juudi kirjanik 
*28. juuli – Pavel Tšerenkov, vene füüsik 
*3. august – Clifford Simak, USA kirjanik 
*4. august – Witold Gombrowicz, poola kirjanik
*12. august – Aleksei Nikolajevitš, Venemaa troonipärija 
*22. august – Deng Xiaoping, Hiina poliitik 
*15. september – Umberto II, Itaalia kuningas
*17. september – Jürgen Kuczynski, saksa ajaloolane
*29. september – Nikolai Ostrovski, vene kirjanik 
*2. oktoober – Graham Greene, briti kirjanik
*23. oktoober – Svjatoslav Roerich, vene kunstnik
*17. november – Salomėja Nėris, leedu luuletaja 
*6. detsember – Ève Curie, prantsuse kirjanik 
*10. detsember – Antonín Novotný, Tšehhoslovakkia poliitik
*23. detsember – Meta Kodanipork, eesti laulja 
*26. detsember – Alejo Carpentier, Kuuba kirjanik
*29. detsember – Mihkel Hansen, Eesti poliitik
*30. detsember – Dmitri Kabalevski, vene helilooja
*30. detsember – Rudolf Sirge, eesti kirjanik

## Surnud

*3. jaanuar - Larin Paraske, isuri runolaulik
*1. mai – Antonín Dvořák, Tšehhi helilooja
*4. juuli – August von Husen, endine Tallinna linnapea
*15. juuli – Anton Tšehhov, Vene kirjanik
*28. september – Mihkel Neelus, Eesti tõstja ja maadleja
*21. november – Nikolai Karl Otto von Wahl, baltisaksa poliitik ja mõisnik

## [[Nobeli auhind|Nobeli auhinnad]]
*füüsika – John William Strutt, kolmas parun Rayleigh
*keemia – William Ramsay
*meditsiin – Ivan Pavlov
*kirjandus – Frédéric Mistral, José Echegaray Y Eizaguirre
*rahu – Institut de droit international

## Viited