open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rosanna Lints

**Rosanna Lints** (sündinud 5. mail 1995) on eesti poplaulja. Ta oli telesaate "Eesti otsib superstaari" neljanda hooaja finalist ja sai kolmanda koha. 

Eesti kõigi superstaarisaate hooaegade noorim finalist, 15-aastane Rosanna jõudis lõppvõistlusele Pärnus toimunud eelvoorust. Finaali saatsid kohtunikud ta 27. märtsil 2011 "tütarlaste nädala" 1. stuudiovoorust, kus ta esitas Christina Aguilera laulu "Ain't No Other Man". Loo juures meeldis kohtunikele Lintsi hääle ja esituse võimsus.

Rosanna Lints on tegelenud laulmisega Pärnu Kunstide Majas.

## Saates "Eesti otsib superstaari" esitatud laulud

## [[2011]]

Pärast saadet astus Rosanna Lints Georg Otsa nimelisse Tallinna Muusikakooli.

Ta mängis peaosa muusikalis "Valge laev" ning sai üheks ansambli POP Maniacs lauljaks. 

## 2012

15. jaanuaril 2012 ilmus Rosannal esimene singel "Tuli aknas", mille autor on Jaagup Kreem.

1. märtsil alanud telesarja "Ühikarotid" uuel hooajal mängis ta Lottat.

3. märtsil toimunud konkursi "Eesti Laul 2012" finaalis sai tema ja POP Maniacsi esitatud laul neljanda koha.

Aprillis ilmus koostöös POP Maniacsiga singel "Lying in the Lies". 28. mail ilmus Rosanna teine soolosingel "Soovin, et sa oleksid siin", laulu autor on taas Jaagup Kreem.

Juunis esines ta Terminaatori 25. aastapäeva turneel koos Trafficuga.

## 2013

Jaanuaris ilmus Rosanna kolmas singel "Follow Me"; laul pälvis konkursi "Eesti Laul 2013" esimeses poolfinaalis 6. koha. 

2013. aasta novembris osales Rosanna Eesti eri paigus Karavani 30. aastapäeva kontserdisarjas, mille raames taaselustati Karavani aastatetagune hitt "Vaikselt".

Detsembris osales ta jõuluturneel "Jõulumüsteerium" koos Alen Veziko, Koit Toome, Luisa Värgi ja C-Jamiga.

## 2014

Kevadel hakkas Rosanna laulma ansamblis Würffel, vahetades välja lapsepuhkusele jäänud Marvi Vallaste. Esimene singel "Shake it out" koos Rosannaga anti välja juunis.

## Singlid

## Albumid

## Viited

## Välislingid

* Rosanna Lints Facebookis
* Viljar Voog. Superstaarisaate pesamuna Rosanna: "Vanus konkurentidele eelist ei anna!" Õhtuleht, 28. märts 2011
Saami kirjandus

**Saami kirjandus** on saami keeltes kirjutatud kirjandus. Avaramas tähenduses hõlmab saami kirjandus ka saamide kirjutatud kirjandust teistes keeltes.

Esimene saamikeelne raamat ilmus 1619. aastal, kui Nicolaus Andreæ andis välja saamikeelse aabitsa "ABC Book för Lapesko Tungomål". 

Algupärase saami proosakirjanduse rajajaks peetakse Johan Turit, kelle traditsiooniliselt suulistel jutužanritel põhinev raamat "Muitalus sámiid birra" ("Jutustus saamide kohta") ilmus aastal 1910.

1986. aastal ilmunud Kirsti Paltto romaani "Guhtoset dearvan min bohccot" soomekeelne tõlge "Voijaa minun poroni" (tõlkija Eino Kuokkanen) valiti Finlandia kirjandusauhinna nominendiks. (Romaan ilmus põhjasaami keeles aastal 1987.)

Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna on võitnud saami luuletaja Nils-Aslak Valkeapää aastal 1991 luuleraamatuga "Beaivi, áhčážan" ("Päev, minu isa"), mida on kutsutud ka saami rahvuseeposeks.

## Välislingid
* Kathleen Osgood Dana "Sámi Literature" Texase Ülikooli kodulehel (algselt avaldatud ajakirjas World Literature Today, Winter 1997)

## Saami kirjanike loend
Siin on loetletud saami kirjanikke.

*Samuel Balto
*Ella Holm Bull
*Stig Gælok
*Hans Aslak Guttorm
*Pedar Jalvi
*Petter Morottaja
*Rauna Paadar-Leivo
*Kirsti Paltto
*Isak Saba
*Marry A. Somby
*Johan Turi
*Paulus Utsi
*Nils-Aslak Valkeapää
*Ellen Marie Vars
*Kerttu Vuolab
Gottlieb Wilhelm Frantzen

**Gottlieb Wilhelm Frantzen** (12. veebruar/24. veebruar 1826 Pärnu – 1903) oli Eesti vaimulik ja kooliõpetaja.

Ta õppis Pärnu progümnaasiumis. Tartu Ülikoolis õppis ta aastatel 1844–1849 majandust ja usuteadust. Prooviaastal oli ta aastatel 1851–1852 Pärnu Eliisabeti koguduses Ernst Wilhelm Woldemar Schultzi juures. Ordineeriti 4. märtsil/16. märtsil 1852 Riias õpetajaks.

Oli aastatel 1852–1855 Tartu, Pärnu ja Viljandi praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1856–1857 (introdutseeriti 23. märtsil/4. aprillil 1856) oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1857–1870 (introdutseeriti 1. septembril/13. septembril 1857) oli Karula koguduse õpetaja. Aastatel 1870–1886 oli ta õpetajaks Tartu kreiskoolis, hilisemas Tartu reaalkoolis. Tartus olles pidas ta ka Tartu Maarja koguduses vikaarõpetaja ametit.

## Isiklikku
Tema väimees oli Rõuge Maarja koguduse adjunktõpetaja, mitme Tartu kooli usuõpetaja ja Peterburi Jaani koguduse abiõpetaja Adalbert Klasep.

## Viited

## Kirjandus
*Petlemast Kolgata mäele. Kõne, mis keskmisel Jõulupühal 1902. a. Evangelilise Noortemeeste Seltsi Eesti osakonnas pidanud õpetaja W. Frantzen. Jurjev: 1904
Johan Turi

**Johan Turi** (sündinud **Johannes Olsen Thuri**, ka **Johan Tuuri**, **Johan Thuri**, **Johan Thuuri**; 12. märts 1854 Norras Guovdageaidnus – 30. november 1936 Rootsis Jukkasjärvil) oli saami kirjanik, üks tänapäeva saami kirjanduse rajajaid ja esimene ilmalik autor, kes avaldas oma teoseid saami keeles.

Johan Turi tuntuim teos "Muitalus sámiid birra" ("Jutustus saamide kohta") räägib Jukkasjärvi piirkonna põhjapõdrakasvatajate elust. See on eklektiline ja nüansirikas tekst, mis kirjeldab saamide rahvakultuuri, sealhulgas laste kasvatamise, küttimise, ravitsemise, joigumise ja rahvaluule osas. See tekst on kirjutatud selleks, et tõmmata saamidele nende inimeste tähelepanu, kes ise väljaspool saamide kultuuri seisavad. Teos on tõlgitud kümmekonda keelde, sealhulgas rootsi, taani, norra, soome, saksa, prantsuse, inglise, itaalia ja jaapani keelde.

See teos valmis koostöös taani kunstitudengi Emilie Demant-Hattiga, keda Turi kohta aastal 1904 rongis. Esialgu suhtlesid nad tõlgi vahendusel. Turi rääkis, et tahaks kirjutada raamatu saamidest, ja Demant-Hatt rääkis, et tahaks elada nomaadina. 1907, kui Demant-Hatt oli saami keele selgeks õppinud, tuli ta tagasi ja elas Turide peres. 1908 elasid nad koos mägionnis ja said kahekesi raamatu käsikirja valmis.

## Teosed
*1910 "Muitalus sámiid birra" ("Jutustus saamide kohta", põhjasaami ja taani keeles)
*1913 "Das Buch des Lappen" 
*1920 "Sámi deavsttat – samiska texter"
*1931 "Duoddaris – från fjället" ("Tundrust")
Triin Niitoja

**Triin Niitoja** (sündinud 9. juulil 1988) on eesti laulja. 

Ta saavutas 2011. aastal meelelahutussaates "Eesti otsib superstaari" 4. koha. 

23-aastane Triin jõudis superstaari lõppvõistlusele Jõhvis toimunud eelvooru kaudu. Finaali saadeti tütarlaps kohtunike poolt 27. märtsil 2011 "tütarlaste nädala" 1. stuudiovoorus, kus ta esitas Adam Lamberti laulu "Whataya Want from Me".

## Elulugu
Triin Niitoja on lõpetanud Tallinna Muusikakooli klaveri erialal. Ta on õppinud Estonian Business Schoolis võõrkeeli ja ärikorraldust. 

Ta laulab Jaanus Saago bändis John4.

## [[Eesti otsib superstaari (neljas hooaeg)|"Eesti otsib superstaari"]] saates esitatud laulud

## Singlid
* "Nii on ja jääb" (2011)
* "Hõbedased tiivad" (2012)
* "Põhjatuul" (2012)
* "Detsember" (2013)
* "Jää" (2014)
* "Kustuta tuled" (2014)
* "This Is Our Choice" (2015)
* "Lubadused" (2015)
*"Kaitseingel" (2017)
*"History" (2020)

## Viited

## Välislingid
* Viljar Voog. Superstaariks pürgiv Triin Niitoja: "Olen šokis!" (video). Õhtuleht, 28. märts 2011
Carl August Reinhold Töpffer

**Carl August Reinhold Töpffer** (ka **Carl August Reinhold Toepffer**; 10. juuni/22. juuni 1831 Tartu – 23. juuli/4. august 1887 Tartu) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1851–1854. Prooviaastal oli ta Tarvastu Peetri koguduses Paul Carlblomi juures. Ordineeriti 8. juunil/20. juunil 1858 Riias õpetajaks.

Oli aastatel 1858–1859 Tartu, Pärnu ja Viljandi praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1860–1887 oli ta Kursi Maarja-Eliisabeti koguduse õpetaja, olles aastatel 1884–1887 veel Tartu praostkonna praost.

## Viited
Vesivõsu

**Vesivõsu** ehk **epikormiline võsu** on puittaime oksal, tüvel või juurekaelal uinuvast või lisapungast arenenud pikkade sõlmevahede ja suurte lehtedega püstine võrse.

## Vaata ka
*Võsu
*Juurevõsu
*Kännuvõsu
Tüvepikendus

**Tüvepikendus** on tüve jätk võra sees, mis ulatub võra juhtoksani ehk ladvani. Sellele kinnituvad puu oksad.
Juhtoks

**Juhtoks** ehk **latv** on tüvepikenduse või tüve kasvusuunda jätkav kõige tugevam oks. 

## Välislingid
*Viljapuu võra joonis
Lars Levi Laestadius

**Lars Levi Laestadius** (ka **Læstadius**, 1. oktoober 1800 Norrbottenis Arjeplogi lähedal – 21. veebruar 1861) oli saami päritolu Rootsi luterlik pastor ja jutlustaja, botaanik ja usundiuurija.

Laestadius sündis Rootsi kõige põhjapoolsema maakonna Norrbotteni lääneosas mägipiirkonnas. Tema isa elatas oma peret jahi, kalapüügi ja tõrvaajamisega. Pere oli vaene. Laestadiuse emakeel oli rootsi keel, aga ta oskas ka Pite saami keelt.

Oma poolvenna abil, kes oli Kvikkjokkis pastor, pääses Laestadius 1820 Uppsala Ülikooli õppima teoloogiat. Seal oli ta suurepärane tudeng. Kuid ühtlasi ilmnes tema huvi botaanika vastu, mistõttu ta sai tööd botaanikaosakonnas assistendina. 1825 ordineeriti ta luteri vaimulikuks.

Tema esimene kogudus oli tema kodukohas Arjeplogis, kus ta misjonärina rändas ringi kõikjal Pite jõe ruumis. 1826 sai Laestadius Rootsi kõige põhjapoolsema koguduse Karesuando pastoriks. Sel kohal töötas ta kuni 1849, mil asus Pajalasse ja oli sealne pastor kuni oma surmani.

Enne Karesuandos tööleasumist abiellus ta kohaliku saami naise Brita Cajsa Alstadiusega. Nad said 12 last. Aastaga õppis Laestadius Karesuandos ära soome ja põhjasaami keele. Jumalateenistusi pidas ta tavaliselt soome keeles, mis oli selles piirkonnas kõige levinum keel, kuid vahel ka põhjasaami ja rootsi keeles.

## Teoseid
Laestadius on kirjutanud saami mütoloogiat käsitleva teose "Fragmenter i lappska mythologien" ("Lapi mütoloogia fragmendid"). Ta koostas selle Prantsusmaa saami-ekspeditsiooni ajal, mis toimus 1838–1840. Laestadius osales sellel ekspeditsioonil botaaniku, giidi ja tõlgina. Kuid seda teost ei avaldatud ekspeditsiooni ametlikus aruandes ja palju aastaid arvati, et see on kaduma läinud. Käsikirja mitu osa avastati aastail 1933–1946.

Laestadius pälvis 1841 oma osaluse eest selles ekspeditsioonis esimese skandinaavlasena Prantsusmaa Auleegioni medali. 

## Lestaadiuslus
Pärast 1844 toimunud usulist ärkamist rajas ta lestaadiusluse nime all tuntud luterliku äratusliikumise ja tegutses jutlustajana ka väljaspool oma kogudust. Pajalas, kuhu ta 1849 elama asus, oli vastuseis tema jutlustatavale radikaalsele kristlikule eetikale ja moraalile suurem kui Karesuandos ja kohalikele ei meeldinud ka viis, kuidas Laestadius neid nende pattude pärast kohtles. Sellepärast otsustas kohalik piiskop 1853. aastal, et jumalateenistusi tuleb hakata pidama lestaadiuslastele ja ülejäänud inimestele eraldi. Seda peetaksegi organiseeritud lestaadiusluse alguseks. Kuid laestadiuslus jäi kogu aeg Rootsi riigikiriku piiresse ega eraldunud sellest kunagi. Kui Laestadius suri, jätkas lestaadiusluse juhina Johan Raattamaa.

Lars Levi Laestadiust ja tema rajatud äratusliikumist on seoses Guovdageaidnu mässuga käsitlenud saami kirjanik Johan Turi oma 1910. aastal ilmunud raamatus "Muitalus sámiid birra" ("Jutustus saamide kohta").

## Välislingid
Vilhelmine Klementi

**Vilhelmine Rosalie Klementi** (18. märts (vkj)/ 31. märts 1904 Tallinn – 16. veebruar 1929 Keskvangla, Tallinn) oli Eesti Kommunistliku Noorsooühingu aktivist ja EKNÜ Keskkomitee liige. Tema kirjanduslik pseudonüüm oli Villu.

## Elulugu

Ta sündis Tallinnas vabrikutöölise peres. Ta õppis Lenderi Tütarlaste Gümnaasiumis ja Tallinna õhtugümnaasiumis (koos Johannes Lauristini, Oskar Sepre, Anton Vahtmanni, Mihkel Tulbi ja Albert Lipstaliga), mille lõpetas 1922. aastal.

Töötas töölisena Tallinnas ning osales poliitilises tegevuses Noorproletaarlaste ühingus alates 1920. aastast. 1921. aastal astus ta illegaalsesse Eestimaa Kommunistlikku Parteisse, oli Eesti Kommunistliku Noorsooühingu Keskkomitee liige aastail 1921–1922.

Vangistati illegaalse poliitilise tegevuse eest ning mõisteti 1922. aastal vangi (6 aastat 8 kuud sunnitööd), põgenes 8. mail 1923 Vene tänava Eeluurimisvanglast ja vangistati uuesti. 

Vilhelmine Klementi suri tuberkuloosi.

## Mälestuse jäädvustamine Nõukogude okupatsioonivõimu poolt
*Vilhelmine Klementi nimeline 32. Kutsekeskkool Viru väljak 2
*Vilhelmine Klementi nimeline Õmblustootmiskoondis 
*Kullamaa Keskkoolis oli Vilhelmine Klementi nimeline pioneerimalev
*Tänavad Otepääl (endine Kraavi, nüüd Munamäe), ja  Elvas ( Käärdi tee).

## Viited

## Kirjandus
*"Surmast tugevam. Vilhelmine Klementi elulugu". Koostanud Alma Vaarman. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1960
**"Surmast tugevam. Vilhelmine Klementi elulugu". Koostanud Alma Vaarman, redigeerinud Anton Vaarandi; eessõna Hendrik Allik. 2., muudetud trükk. Tallinn: Eesti Raamat, 1976. 380 lk
*Toomas Hiio. Kust nad pappi said? Tegelikkuse KesKus, 10/2008
*Aare Kartau. "Läbi müüri vabadusse! Kuus naiskommunisti põgenesid kavala plaani abil Tallinna vangimajast". Õhtuleht, 5. mai 2021 

## Välislingid
*Eesti biograafiline andmebaas ISIK
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Segapung

**Segapung** on ühiste pungasoomustega kaetud pung, milles on nii õie- kui võsualgmed.

## Vaata ka
*Õiepung
*Kasvupung
Stockmann

**Stockmann Oyj Abp** on Soome ettevõte, mille aktsiad on noteeritud Helsingi börsil. Stockmann asutati 1862. aastal. 

Stockmannil on kaubamajad Soomes, Eestis, Lätis ja Venemaal. Lisaks tegutseb ta Rootsis, Norras, Poolas, Tšehhis, Slovakkias, Bosnias ja Hertsegoviinas, Ukrainas ning Lähis-Idas.

Stockmanni kontserni kuulub ka rõivakauplus Lindex. Lisaks kuuluvad Stockmannile ka Stockmann beauty, Zara, Stockmann Outlet ja Akateeminen Kirjakauppa.

## Stockmanni ajalugu
Saksamaa kaupmees Georg Franz Heinrich Stockmann asutas ettevõtte aastal 1862. Samal aastal avati Stockmanni esimene kauplus Helsingis Senati väljakul. Stockmanni kaubamaja, mis asub Helsingi kesklinnas Kluuvi linnaosas, avati aastal 1930. Stockmanni teised kaubamajad avati Tamperes 1957, Espoo Tapiolas 1981, Turu Hansakorttelis 1982, Helsingi Itäkeskuses 1992, Oulus 2001 ja Vantaa Jumbos 2005.

Venemaa esimene Stockmanni kaubamaja avati 1998 Moskvas. Lätis avati aastal 2003.

## Stockmann Eestis
Esimene Stockmanni kauplus avati Eestis aastal 1993. Tallinna keskuse kaubamaja avati aastal 1996. Kaubamaja aadress on Liivalaia 53.

Pilt:Stockmann in Tallinn 29 December 2006.jpg|Tallinna Stockmann talvel 
Pilt:Stockmann in Tallinn 20 August 2011.jpg|Tallinna Stockmanni tagahoov
Pilt:Crazy Days in Stockmann 15 October 2010.jpg|Hullud päevad Tallinna Stockmannis 
Pilt:Stockmann'_parking_01_April_2010.jpg|Stockmanni Parkimismaja 
Pilt:The old Chimney Stockmann Tallinn.jpg|Endise ajaloolise paberivabriku korsten 


## Stockmanni kaubamajade asukohad

## Vaata ka
*Hullud Päevad

## Viited

## Välislingid
*Eesti Stockmanni koduleht
Anu Pallas

**Anu Pallas** (sündinud 12. septembril 1960 Pallasmaa külas Muhumaal) on eesti ajakirjanik. 

Ta lõpetas 1986. aastal Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna žurnalistikaosakonna ja sai 2000. aastal Tartu Ülikoolis magistrikraadi väitekirjaga "Harrastusest elukutseks. Ajakirjaniku ameti kujunemine Eestis 1878-1940" (juhendaja Epp Lauk). 

Pallas oli 1987–1989 ajalehe Nõukogude Hiiumaa ja 1989–1993 ajalehe Hiiumaa korrespondent, 1993–1995 ajalehe Hiiumaa peatoimetaja, 1995–1997 ajalehe Pühalepa Teataja toimetaja, 1997–2001 ajalehe Hiiu Lehe toimetaja. 

Alates 2005. aastast on Pallas ajalehe Muhulane toimetaja, kui Vassili Auväärt toimetamisest loobus.

Ta on alates 2001. aastast olnud Tartu Ülikoolis erineva koormusega teadur.

## Teoseid
*"Muhu. Saaremaa. Hiiumaa" (koos Kadri Tüüri ja Bruno Paoga). 2005

## Viited
Eeva Park

**Eeva Park** (kuni 1970. aastani **Eeva Hint**; sündinud 9. septembril 1950) on eesti kirjanik.

Aastatel 1958–1967 õppis ta Tallinna 10. Keskkoolis, lõpetas 1970. aastal Tallinna 16. Keskkooli.

Töötas ametnikuna 1970. aastal Tallinnas Eesti NSV Oktoobrirevolutsiooni ja Sotsialistliku Ülesehitustöö Riiklikus Keskarhiivis, batikamaalijana 1973–1975 vabrikus Tekstiil, portselanimaalijana 1975–1980 kunstikombinaadis Ars, laborandina 1981–1985 Sakus Eesti Maaviljeluse Instituudis.

Hiljem on ta olnud vabakutseline literaat.

## Looming
### Raamatuid
" Mõrkjas tuul" Kujundanud Raoul Koik. Eesti Raamat.1983
*"Hullu Hansu lugu". Kujundanud Andres Tali. Eesti Raamat. 1988
*"Öö valgus" Kujundanud Linda Elken. Eesti Raamat. 1990
*"Tolm ja tuul". Kujundanud Tiiu Pirsko. Eesti Raamat. 1992
**Kordustrükk Varrak. 2006
*"Mees, kes mäletas elevante". Kaane kujundanud Milvi Torim. Huma. 1994
*"Palveränd"kujundanud Jüri Kaarma.Loomingu Raamatukogu.1996
*"Naeru õpilane". Toimetanud Helle Tiisväli. Kujundanud Katrin Kaev ja Sigrid Pavel. Kupar. 1998
*"Pääse karussellile". Kaane kujundanud Marek Allvee. Huma. 2000
*"Vaba langemine" kujundanud Kersti Tormis. Tänapäev. 2002
*"Lõks lõpmatuses". Tänapäev. Tallinn 2004. 208 lk
*"Homsed uudised" kujundanud Marek Allvee. Verb. 2005
*"Absoluutne meister". Toimetanud Sirje Ratso. Kujundanud 
*Andres Rõhu. Eesti Keele Sihtasutus. 2006
*"Tulearm" Kujundanud Marek Allvee. Verb. 2007
*"xNovell" Kuiundanud Tarmo Puudist. NyNorden 2010
*"Kõige tugevam isa" kujundanud Kaia Rähn. NyNorden 2010
*"Linnujahireeglid" Kujundanud Endla Toots. Verb 2012
*"Oda jälg õhus" Kujundanud Ivi Piibeleht. NyNorden 2014
*"Geeniuste algkursus"  Kujundanud Asko Künnap. Loomingu Raamatukogu 2016
*"Lemmikloomade paradiis"kujundanud Piia Ruber. Verb.2016
*"Metsalise loits"kujundanud Ivi Piibeleht. NyNorden. 2018
*" Minu kuninglikud kaelkirjakud"Kujundanud Merike Tamm. Hea Lugu. 2018
*"Ringmäng, ehk, Aedniku 12 kuud". Toimetanud Anu Saluäär. Kujundanud Karel Korp. Hea Lugu. Tallinn 2022. ISBN 9789916646953

### Kirjutisi
*Eeva Park: Eestlane, Euroopa kodanik. Delfi, 26. oktoober 2007
*Eeva Park: Gruusia kaugel, Eesti kaugemal veel. Delfi, 15. september 2008
*Eeva Park: eurooplaseks olemine. Postimees, 2. mai 2009

## Tunnustus
*1994 Friedebert Tuglase novelliauhind ("Juhuslik")
*2004 Eduard Vilde nimeline kirjandusauhind ("Lõks lõpmatuses")
*2004 stipendium "Ela ja sära"
*2017 Elise Rosalie Auna nimeline Võtikvere raamatuküla kirjanduspreemia
*2018 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia („Minu kuninglikud kaelkirjakud“)

## Isiklikku
Ta on kirjanike Aadu Hindi ja Minni Nurme tütar.

## Viited

## Kirjandus
*Oskar Kruus. "Park, Eeva". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 398
*Sirje Piirsoo. Eeva Park: kas kirjanik või luuletaja või hoopis Eeva lihtsalt?. Saku Sõnumid, 12. detsember 2005
*Eeva Park esines Berliinis. Eesti Päevaleht, 24. oktoober 2008
*Kärt Hellerma. "Vaateid Eeva Pargi proosasse". Sirp, 26. november 2010. Lk 8–9 
*Erlend-Ferdinand Vennola. Raamatusse raiutud raev. Ptk "Eeva". 2014
Vene tänava eeluurimisvangla

**Vene tänava eeluurimisvangla** oli kinnipidamisasutus, mis asus aastatel 1821–1928 Tallinnas Vene tänav 25 hoones.

Tallinna vanalinnas asuvale kinnistule paigutati vangla 1821. aastal, enne seda kasutati kinnipidamiskohana Tallinna parandusvanglat Rataskaevu tänaval.

1846. aastal tehti siseruumides esimesed suuremad kohandused, et see sobiks vanglaks; projekti autor oli arhitekt Christoph August Gabler. 

Aastatel 1875–1879 ehitati tagahoovi spetsiaalne neljakorruseline kongidekorpus (arhitekt Rudolf Otto von Knüpffer). 

Eeluurimisvangla rüüstati 1917. aasta märtsirevolutsiooni ajal. See jätkas tegevust ka Eesti vabariigi ajal, vangla likvideerimise järel 1928. aastal hakati hoonet taas elamuna kasutama.

## Eeluurimisvangla direktorid
*August Ustalu

## Viited
Kaksikteeke

**Kaksikteekesed** on sirged a7-b8 (ülemine) ja g1-h2 (alumine) 64-ruudulises kabes.

## Vaata ka
*Kaksiktee
Paelrohi

**Paelrohi** (*Phalaris*) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimede perekond.

Perekonnanime sünonüümina on eesti keeles olnud kasutusel ka **päideroog**.

## Eesti liigid
Eestis kasvab üks liik, päideroog (sünonüüm – harilik paelrohi) – *Phalaris arundinacea*.

Võõrliigina võib Eestisse sattuda ka kanaari paelrohi – *Phalaris canariensis*.

## Teisi liike
**Phalaris aquatica* L. – mugul-paelrohi
**Phalaris minor* Retz. – väike paelrohi
Phalaris

**Phalaris** võib tähendada järgmist:

***[[Phalaris (Akragas)|Phalaris]]** (570–555 eKr), Sitsiilia türann
****Phalaris***, kõrreliste perekonna paelrohi teaduslik nimetus
Agu Kask

**Agu Kask** (22. november 1906 Vana-Tänassilma vald, Viljandimaa – 24. juuli 1977 Stockholm) oli eesti prosaist.

Ta õppis Viljandis.

Töötas ajakirjanikuna Tallinnas Päevalehe toimetuses ja Riigi Ringhäälingus. Teise maailmasõja ajal oli ta sõjakirjasaatjana idarindel.

1944. aastast elas ta sõjapõgenikuna Saksamaal, 1950. aastast aga Rootsis – algul Olofströmis, hiljem Stockholmis.

## Looming
Temalt on paguluses ilmunud järgmised romaanid:
*"Võõra risti all" (1950, kirjastus ORTO)
*"Unustatud sugupõlv" (1951, kirjastus ORTO) 
*"Kartuse ja lootuse vahel" (1952, kirjastus ORTO)
*"Varjud udus" (1956, Eesti Kirjanike Kooperatiiv)
**Romaan jutustab eestlasest Saksa sõjavangi katsumustest Nõukogude vangilaagrites, kus elu nimel tuli maha salata oma rahvus ja kodumaa.

## Viited

## Välislingid
* 
*Haud Stockholmi Metsakalmistul
Aita Kivi

**Aita Kivi** (sünninimi **Aita Liive**; sündinud 20. detsembril 1954) on eesti kirjanik ja ajakirjanik. 

Ta õppis Tallinna 46. Keskkoolis (1962–1973), TRÜ-s (1973–1974) rakendusmatemaatikat ja TPI-s (1974–1981) . TPI lõpetas ta tööstus- ja tsiviilehituse insenerina. 

Ta oli alates 1983. aastast Tallinna NAK-i liige ja kuulub alates 1993. aastast Eesti Kirjanike Liitu. Eesti Ajakirjanike Liidu liige.  

Töötas alates septembrist 2019 kuni novembrini 2025 ajakirja Kodu & Aed peatoimetaja. Töötas 2009. aasta jaanuarist kuni 2018. aasta juunini ajakirja Eesti Naine peatoimetajana, varem on töötanud ajakirjade Kodukiri peatoimetajana (2005–2008) ja ajakirja Kodukolle peatoimetajana (2003–2005), ajakirja Anne tegevtoimetajana (1997–2003), kultuuritoimetajana ajalehtedes Rahva Hääl, Eesti Sõnumid ja Sõnumileht (1990–1998) ning toimetajana kirjastuses Valgus (1983–1990).

2015. a. pälvis romaani "Keegi teine" eest A.H. Tammsaare nimelise Albu valla kirjanduspreemia. 

## Teoseid
*Luulekogu "Usaldades" (1986)
*Lasteluule kogu "Lendutõusja" (1988) 
* Luulekogu "Aknalseisja" (1996) 
* Luulekogu "Tunde küsimus" (2000) 
*Novellikogu "Üheksa avameelset naist" (1991)
* Novellikogu "Teisikud ja armukesed" (1993)
* Romaan "Jumalakäpp" (1996)
* Romaan "Lummus" (2001)
* Romaan "Mees nende elus" (2003)
* Romaan "Lähedal" (2007)
* Novellikogu "17 avameelset naist" (2009)
* Romaan "Keegi teine" (2014)
*Luulekogu "Ära möödu must lähedalt" (2014)
*Romaan "Nähtamatud traagelniidid" (2021)

## Tunnustus

* 2015 A. H. Tammsaare nimeline kirjanduspreemia ("Keegi teine")

## Isiklikku
Abielus kunstnik Matti Pärkiga. 

Poeg Krister Kivi on ajakirjanik, fotograaf, publitsist ja luuletaja.
Nuutre-Kõpu paisjärv

**Nuutre-Kõpu paisjärv** on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Nuutre külas.

Järve pindala on 3,1 ha, keskmine sügavus 3–4 m, kaldajoone pikkus 1,048 km, kõrgus merepinnast 70,5 m ja see on paisutatud Ängi ojale.
Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

Järvest väljavoolav Ängi oja siseneb 30 m pärast Suure-Jaani paisjärve.

Järv meenutab satelliidipildilt veidi painutatud jalga.

## Viited

## Välislingid
*
*
Seppälä

**Seppälä** oli Soome rõivakaupluste kett.

Seppälä oli tuntud naistele, meestele, noortele ja lastele suunatud kiirmoe poolest. 1990. aastatel hakati müüma kosmeetikat, 2002. aastal kotte ja kingi. Seppälä on tegutsenud Soomes, Saksamaal, Eestis, Lätis, Leedus, Ukrainas ja Venemaal.

Seppälä esimene kauplus avati Soomes 20. septembril 1930.

1. novembrist 1988 läks Seppälä Stockmanni kontserni koosseisu.

Eestis avati esimesed Seppälä kauplused 1999. aastal. Venemaa turult lahkus Seppälä 2014. aastal. Aastatel 2007–2017 vähenes ketti kuuluvate kaupluste arv Soomes 127 kaupluselt 56 kaupluseni.

2015. aastal müüs Stockmann kahjumis Seppälä keti selle tegevjuhile Eveliina Melentjeffile ja tolle abikaasale Timo Melentjeffile. Ka uued omanikud ei suutnud kauplusteketi majandustulemusi ümber pöörata ja 15. septembril 2017 kuulutas Helsingi ringkonnakohus maksuvõlgade tõttu välja Seppälä pankroti.

## Viited

## Välislingid
*Seppälä veebileht eesti keeles
Pille Minev

**Pille Minev** (sündinud 6. augustil 1971) on eesti ajakirjanik.

Aastatel 1996–2009 oli ta vaheaegadega telesaadete "Bingo loto" ja "Suur lotokolmapäev" saatejuht.

Ta on üks Star FM-i hommikuprogrammi saatejuhte. Suvel 2012 oli ta koos Liis Lusmäega TV3 sarisaate "Mina elan siin" juht.

Ta valiti 2016. aastal Eesti Meelelahutusauhindade jagamisel aasta naisraadiohääleks. Ta pälvis samal aastal Selge Kõneleja auhinna.

## Isiklikku
Tal on täisealine tütar ning ta on olnud abielus Mati Undi poja Indrekuga ja režissöör Anri Rulkoviga. 2017. aastal abiellus ta Peep Kalaga.

## Viited
Ühiskondlik omand

**Ühiskondlik omand** (ka: **avalik omand**) on ühiskondlikuks kasutamiseks mõeldud riigiomand. Mõistet kasutatakse omandi kasutusviisi iseloomustamiseks või omaniku (riik ja selle rahvas) esiletoomiseks. Ühiskondlik omand erineb eraomandist, mille omanikuks on füüsilised või juriidilised isikud. 

## Vaata ka
* Globaalsed ühisvarad
* Ühisomand
* Ühisomanditragöödia
* Ühisvara
Berliini Schönefeldi lennujaam

**Berliini Schönefeldi lennujaam** (IATA: **SXF**, ICAO: **EDDB**, saksa keeles **) on suletud rahvusvaheline lennujaam Saksamaal Schönefeldi linna lähedal, Berliini kesklinnast 18 km kagus. See oli reisijate arvult Tegeli lennujaama järel teine lennujaam Berliinis.

Lennujaama ehitus algas 15. oktoobril 1934, kui ehitati Schõnefeldis oleva Henscheli lennukitehase jaoks kolm 800-meetrist lennurada. Teise maailmasõja lõpuks oli seal ehitatud ligi 14 000 lennukit. 22. aprillil 1945 okupeeris lennuvälja Punaarmee ja tehas lammutati. 1946. aastal tegutses Schönefeldis Nōukogude Liidu lennuvägi, 1947. aastal nõustus Nõukogude Liidu sõjaväe juhtkond ehitama Schõnefeldi tsiviillennujaama.

Külma sõja ajal sõlmitud kokkuleppe kohaselt oli keelatud Saksa lennufirmadel lennata Berliini; sinna tohtisid lennata ainult nelja võitjariigi – USA, Nõukogude Liidu, Suurbritannia ja Prantsusmaa – lennufirmad, seetõttu ei saanud Lääne-Berliini Tegeli ja Tempelhofi lennujaamadesse lennata Lufthansa. Kuna aga Schõnefeld ei asunud Berliini halduspiirides, siis seal piirang ei kehtinud ja sellest sai Saksa DV riikliku lennufirma Interflug baasjaam.

Tallinnast Berliini Schönefeldi lennujaama lendas easyJet aastatel 2004–2008.

Järsult tihenenud lennuliikluse tõttu Berliinis on vaja lähedalasuvaid lennujaamu suurendada. Kuna Tegel ja Tempelhof asuvad linnas, jäi ainsaks variandiks laiendada Schönefeldi lennujaama, mis asub linnast väljas.

25. oktoobril 2020 Schõnefeldi lennujaam suleti, lennujaamast sai 31. oktoobril 2020 avatud Berliini Brandenburgi lennujaama 5. terminal. Parasjagu käimasoleva koroonapandeemia tõttu suleti see aga madalate reisijanumbrite tõttu juba novembris 2020 ja kõik lennud kolisid 1. terminali. Novembris 2022 teatati, et terminal suletakse lõplikult.

## Viited

## Välislingid
* Lennujaama koduleht
Taylor Lautner

**Taylor Daniel Lautner** (sündinud 11. veebruaril 1992) on USA näitleja, modell ja võitluskunstide harrastaja.
 
Ta on võitnud esikoha Ameerika Karate Liidu (American Sports Karate Association) võistlustel. 

Lautner hakkas näitlemisega tegelema 2003. aastal. Esialgu astus ta üles väikestes kõrvalosades seriaalides "The Bernie Mac Show" (2003) ja "My Wife and Kids" (2004) ning andis hääle tegelastele seriaalides "What's New, Scooby-Doo?" (2005) ja "Danny Phantom" (2005). 2005. aastal mängis ta filmides "Seltsis segasem 2" ja "Haipoisi ja Laavatüdruku seiklused".

Lautner sai kuulsaks Jacob Blacki rolliga "Videviku" saaga filmides.

## Filmograafia

## Televisioon
Alfred Stamm

**Alfred Stamm** (20. aprill 1903 Tallinn – 28. august 1941 Viivikonna) oli eesti poliitik (EK(b)P).

Alfred Stamm hukkus Virumaa omakaitse liikmete poolt läbi viidud haarangus 28. augustil 1941 Ida-Virumaal Kohtla-Järve lähedal Viivikonnas.

## Välislingid
*Ta võitles töörahva õnne nimel, Alfred Stamm 75, "Punane Täht", 20. aprill 1978
Gustav Merkel

**Gustav Adolf Merkel** (12. november 1827 Oberodervitz Zittau lähedal – 30. oktoober 1885 Dresden) oli saksa organist, helilooja, dirigent ja pedagoog.

## Elukäik
Gustav Adolf Merkeli õpetajaks oli algul isa, kes oli ka organist. Edaspidi õppis ta Ernst Julius Otto juures kompositsiooni, Johann Schneideri juures kontrapunkti ja orelit ning Reisegeri ja Robert Schumanni juures kompositsiooni. Viimasega oli Merkel ka sõbrasuhetes.

1860. aastal sai Merkel organisti koha Dresdeni Ristikirikus. 1861. aastast oli ta Dresdeni Konservatooriumi õppejõud, 1864–1885 organist Dresdeni Õukonnakirikus ning 1867–1873 dirigent Dresdeni Lauluakadeemias.

## Looming
Gustav Merkel esindab saksa romantismi aega orelimuusikas. Tema orelisonaadid on muusikaliselt väga lähedased Felix Mendelssohni ja Josef Rheinbergeri omadele.

## Teosed
*9 orelisonaati (op:30, 42, 80, 115, 118, 137, 140, 178, 183)
*Orelikool op.177
*30 orelietüüdi pedaalitehnikale. op.182
*Motetid koorile: "Wie lieblich sind deine Wohnungen." "Dies ist Tag den der Herr gemacht"

## Välislingid
* Gustav Merkel. Elulugu, teosed.
Jacob Gottfried Kolbe

**Jacob Gottfried Kolbe** (22. jaanuar/3. veebruar 1811 Peterburi – 16. september/28. september 1871 Hargla) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1825–1830 Riia kubermangugümnaasiumis. Aastatel 1831–1834 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, grad. Stud. 1838. Aastatel 1837–1844 oli Otto Christoph Heinrich Girgensohni juures Alūksnes koduõpetajaks. Oli prooviaastal Pilistvere Andrease koguduses Eugen Mickwitzi juures. Ordineeriti 4. veebruaril/16. veebruaril 1845 õpetajaks.

Oli aastatel 1845–1871 (introdutseeriti 18. märtsil/30. märtsil 1845) Hargla koguduse õpetaja.

## Viited
Suluseis (jalgpall)

**Suluseis** on selline mängijate asetus jalgpallis, kus ründava meeskonna ilma pallita mängijast on temale söötmise hetkel eespool (rünnaku suunas) vähem kui kaks vastasmeeskonna mängijat (k.a vastaste väravavaht). Suluseisus mängija on vastasvõistkonna väravajoonele lähemal kui pall ja eelviimane vastasvõistkonna mängija.

Mängija on suluseisus järgmise kolme tingimuse korral:
* ta on vastaste väljakupoolel;
* ta on pallist eespool;
* tema ja vastaste väravajoone vahel on vähem kui kaks vastaste mängijat.

Suluseisu sattunud mängijat ei karistata. Vastasvõistkond saab pärast suluseisu määramist vabalöögi õiguse. 

Suluseisu ei vilistata, kui mängija saab palli otse:
*nurgalöögist,
*väravaesisest lahtilöögist,
*küljesisseviskest. 

## Viited
Nordjobb

**Nordjobb** on Põhjamaade töövahendusprogramm, mis vahendab noortele suveks tööd Põhjamaadesse.

Nordjobb leiab ööbimiskoha ja pakub ka puhkuseprogrammi.

Pakutakse põhiliselt traditsioonilisi töid taludes, hotellides või noortehotellides, samuti tööd teenindussektoris, tehastes, ladudes, hooldekodudes ning päevakeskustes.

## Kandideerimine

Enne 2010. aastat said kandideerida ainult Rootsi, Taani, Norra, Soome ja Islandi kodanikud. Alates 2010. aastast tingimusi leevendati.

### Nõuded

* Euroopa Liidu liikmesriigi kodakondsus
* skandinaavia keele oskus
* vanus 18–28 aastat

## Projekti eesmärk

Nordjobbi programmi eesmärk on suurendada mobiilsust Põhjamaade vahel ning täiendada teadmisi Põhjala keeltest ja kultuurist. Programm algatati 1985. aastal ja on seni pakkunud suvetööd umbes 18 000 noorele.

Tegu on mittetulundusliku projektiga ning seepärast on see tasuta.

Põhilised finantseerijad on Põhjamaade Ministrite Nõukogu ja Põhjala Ühing.

## Välislingid

*www.nordjobb.net
*www.norden.org
*valhalla.norden.org
Friedrich Eduard Lezius

**Friedrich Eduard Lezius** (6. september/18. september 1859 Tõstamaa – 5. juuni 1936 Königsberg) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik ja saksa kirikuajaloolane.

Lezius õppis aastatel 1870–1877 Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1877–1883. Prooviaastal oli ta Helme Maarja koguduses Ernst Behse juures. Ordineeriti õpetajaks (26. detsembril 1883)/7. jaanuaril 1884.

Oli aastatel 1884–1886 Rõuge Maarja koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1887–1889 Valga eesti koguduse õpetaja, olles samaaegselt õpetajaks Zeddelmanni Erakoolis ja köstrikoolis. Aastal 1890 oli ta kaheks kuuks pastoriametist kõrvaldatud (suspendeeritud), kuna viis läbi kiriklikke talitusi rekonvertiitidele (õigeusus pettunutele). Nimelt laulatas ta ühe õigeuskliku pruutpaari.

Aastal 1892 kaitses ta kirikuajaloo alal *mag. theol.* väitekirja Tartu Ülikoolis. Aastatel 1894–1899 oli ta Greifswaldi ülikoolis kirikuajaloo eradotsent. Aastal 1894 sai ta *lic. theol.* astme. Aastatel 1899–1902 oli ta Kieli Ülikooli professor. Aastatel 1902–1925 oli ta Königsbergi Ülikooli professor (aastal 1907 kaitses ta Greifswaldi Ülikoolis *dr. theol.* väitekirja). Jäi aastal 1925 emerituuri.

## Isiklikku
Tema isa Andreas Friedrich Lezius oli Tõstamaa ja Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja, vend Hermann Arnold Lezius oli Kuressaare Laurentiuse koguduse ja Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja.

## Teoseid
* Die Anbetung Jesu neben dem Vater: ein Beitrag zu Luther's Gebetslehre (Dorpat, 1892) [magistritöö]
* Zur Charakteristik des religiösen Standpunktes des Erasmus (Gütersloh: Bertelsmann, 1895)
* Der Toleranzbegriff Lockes und Puferndorfs: ein Beitrag zur Geschichte der Gewissensfreiheit (Leipzig: Dietric, 1900; 2. Aufl. 1971)

## Viited

## Välislingid
*
Villy Sørensen

**Villy Sørensen** (13. jaanuar 1929 Frederiksberg – 16. detsember 2001 Kopenhaagen) oli modernistlik Taani kirjanik, filosoof ja kirjanduskriitik.  

Sai Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna aastal 1974 teose "Uden mål – og med – moralske tanker" eest.

## Välislingid
* Villy Sørensen (1929-2002)
Julius Reubke

**Julius Reubke** (23. märts 1834 Hausneindorf – 3. juuni 1858 Pillnitz) oli saksa organist, pianist ja helilooja.

## Elu
Julius Reubke sündis 23. märtsil 1834 Hausneindorfis. Tema isa Adolf Reubke valmistas klavereid ja ehitas oreleid. Tema vennad Emil (1836–1875) ja Karl (1840–1860) valmistasid koos isaga nii klavereid kui ka oreleid. Otto Reubke (1842–1913) oli nagu Julius organist ja pianist.
 
1851. aasta aprillis kolis Julius Reubke Berliini, kus astus oktoobris Berliini Konservatooriumi, mis oli avatud 1850. aastal Theodor Kullaki poolt, kelle juures Julius Reubke õppis klaverit. Adolf Bernhard Marxi ja Julius Sterni juures õppis ta kompositsiooni. Berliinis kohtus Julius Hans von Bülowiga, kes oli tuntud pianist-virtuoos ja dirigent. Hans von Bülow soovitas Julius Reubkel Ferenc Liszti juurde edasi õppima minna.

1856. aasta veebruarist õppis Julius Reubke Weimaris Ferenc Liszti juures kompositsiooni ja klaverit. Liszti mõjutusel kirjutas Julius Reubke 1857. aastal oma kuulsa Sonaadi 94 psalmile orelile, mille lõpetas aprillis 1857. Selle teose pühendas ta Carl Riedelile ja esiettekanne toimus Merseburgi Toomkirikus uuel Friedrich Ladegasti ehitatud orelil 17. juunil 1857.

1857. aasta detsembris kolis Reubke Dresdenisse. Seal haigestus ta kohe raskelt tuberkuloosi. 1858. aasta 3. juunil, olles Pillnitzis ravil, suri Julius Reubke 24-aastaselt tuberkuloosi. Ta maeti 7. juunil 1858 Maria am Wasseri kiriku lähedasse surnuaeda Pillnitz-Hosterwitzis.

## Looming
*Klaverisonaat b-moll (1857)
*Sonaat 94 Psalmile c-moll (1857)
*Trio Es-duur
*Mazurka E-duur
*Scherzo d-moll
### Kadunud teosed
*Uvertüür
*Laulud metsosopranile
*Koraalivariatsioonid "O Haupt voll Blut und Wunden".
Good Man Down

**"Good Man Down"** on eesti ansambli Ewert and The Two Dragons teine album, mis ilmus Läti plaadifirma I Love You Records kaudu 5. aprillil 2011. Album on salvestatud 2011. aasta alguses Türi kultuurikeskuses ning miksitud ja masterdatud Sonicmedia stuudios Siim Mäesalu poolt.

## Laulud

## Välislingid
*
*and The Two Dragons esitleb uut plaati "Good Man Down" Rada7 foorumis
*"Ewert and The Two Dragons avaldab aprillis uue albumi" Elu24 15.03.2011
Euroopa Liidu lahingugrupp

**Euroopa Liidu lahingugrupid** (inglise keeles *EU Battlegroups*) on põhiliselt Euroopa Liidu liikmesriikide relvajõududest moodustatud kiirreageerimisüksused, mis on mõeldud tegutsema eelkõige ÜRO palvel ning on võimelised täitma humanitaar-, pääste- ja rahuvalveülesandeid ning osalema kriiside ennetamisel ja tõkestamisel. 

Alates 2007. aastast on Euroopa Liidul kuue kuu kaupa valmiduses korraga kaks lahingugruppi. Lahingugrupid võivad olla moodustatud nii ühe riigi relvajõudude baasil kui ka mitmeriigilistena. Enamik lahingugruppe on mitmeriigilised. Kokku osaleb nende moodustamisel 26 riiki. Kuna lahingugruppides osalemine ei ole piiratud Euroopa Liidu liikmesusega, osalevad lahingugruppide moodustamisel ka liitu mittekuuluvad riigid (Norra ja Türgi). 

Lahingugrupid on umbes 1500-mehelised kiirreageerimisüksused, mis on kriisi korral suutelised reageerima 15 päeva jooksul ning peavad olema valmis kuni 120-päevaseks operatsiooniks, Brüsselist kuni 6000 kilomeetri kaugusel asuvatesse kriisikolletesse.

Iga lahingugrupp on valmiduses pool aastat järjest. Kokku on Euroopa Liidu lahingugruppe 18. Seni pole Euroopa Liit lahingugruppe operatsioonidel kasutanud.

Eesti osaleb Euroopa Liidu Põhjala lahingugrupis koos Rootsi, Soome, Norra, Iirimaa ja Suurbritanniaga.

## Viited

## Välislingid
*The Battlegroup concept. Rootsi kaitseväe koduleht.
Üliõpilasühing Fraternitas Fennica

**Üliõpilasühing Fraternitas Fennica** on 22. oktoobril 1926 Tartus asutatud peamiselt soome üliõpilasi ühendav akadeemiline organisatsioon.

## Ajalugu
Fraternitas Fennica asutati 22. oktoobril 1926. aastal Tartu Ülikoolis veterinaariat õppivate soome üliõpilaste poolt. Ühingu tegevus katkes 1929. aastal, sest soome üliõpilased liitusid enamasti eesti akadeemiliste organisatsioonidega.

Fraternitas Fennica taasasutati 9. novembril 1994. aastal Tartus õppivate soome üliõpilaste poolt.

Taasasutatud organisatsiooni kombestikku on eklektiliselt ühendatud eesti üliõpilasseltside ja üliõpilaskorporatsioonide tavasid. Kuigi tegemist nais- ja meesüliõpilasi koondava üliõpilasseltsi taolise segaühinguga, järgib kombestik mõneti korporatsioonide siseelu, kaasa arvatud värviteklite kasutamine ja noorliikmete rebasteks kutsumine.

2011. aasta seisuga Fraternitas Fennical oma konvendikorterit ei ole, koos käiakse Jaani tänaval asuvas Tampere majas.

## Välismärgid
ÜÜ Fraternitas Fennica värvid on kuldne-must-valge.

## Välislingid
* ÜÜ Fraternitas Fennica koduleht
Coase'i teoreem

**Coase’i teoreem** on majandus- ja õigusteaduses kasutatav teoreem majandusliku efektiivsuse kohta. Selle autoriks peetakse Ronald Coase'i. Teoreem väidab, et esialgsel omandisuhete jaotusel pole tähtsust efektiivsuse seisukohalt, kui nende omandisuhete muutmisega seotud tehingukulud puuduvad.
Ängi oja

**Ängi oja** on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.

Oja pikkus on 12,7 km, valgla pindala 13,6 km², langus 59 m ja lang 4,5 m/km. Oja saab alguse 116 m kõrguselt Sürgavere külas ja suubub 57 m kõrgusel Päraküla ja Lahmuse küla piiril vasakult poolt Lõhavere ojasse 10,2 km kaugusel selle suudmest. Ojale on Nuutre külas paisutatud Nuutre-Kõpu paisjärv ja Suure-Jaani linnas Suure-Jaani paisjärv. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Martin Giläus

**Martin Giläus** (ka **Gilläus, Gylläus, Gillaeus, Gelaeus**; 25. veebruar / 7. märts 1610 Hudiksvall, Rootsi – 19./29. veebruar 1698 Käina) oli Rootsist pärit ja Eestis tegutsenud vaimulik kirjamees.

Ta astus 1621. aastal Uppsala ülikooli ja 1632. aastal Academia Gustavianasse.

Aastatel 1632–1634 töötas ta arvatavasti Tallinna toomkoolis õpetajana. Pärast seda oli pastor Räpinas, aastatel 1644–1647 Tallinna toomkirikus ja 1647–1683 Käinas.

Aastatel 1644–1666 oli ta Eestimaa konsistooriumi assessor.

## Välislingid
*TLÜAR rahvusbibliograafia isikud
Elmo Ellor

**Elmo Ellor** (ka **Elmo Ploom**, õieti **Elmar Ploom**; 7./20. juuni 1907 Sänna – 1. august 1986 Võru) oli eesti näitekirjanik ja ajakirjanik.
Andreas Friedrich Lezius

**Andreas Friedrich Lezius** (17. juuli / 29. juuli 1829 Tähkvere – 10. jaanuar / 22. jaanuar 1865 Nõo) oli Liivimaa vaimulik.

Lezius õppis aastatel 1841–1848 Tartus gümnaasiumis. Aastatel 1849–1853 õppis ta Tartu Ülikoolis filoloogiat ja usuteadust. Aastatel 1853–1855 töötas ta koduõpetajana Peterburis. Prooviaastal oli Karula koguduses Adalbert Hugo Willigerode juures. Ordineeriti 19. augustil / 31. augustil 1856 Valgas õpetajaks.

Oli pärast ordineerimist aastail 1856–1857 Võru praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1857–1861 oli ta (introdutseeriti 20. oktoobril / 1. novembril 1857) Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1861–1865 oli ta (introdutseeriti 8. oktoobril / 20. oktoobril 1861) Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema poeg Friedrich Eduard Lezius oli Rõuge Maarja koguduse adjunktõpetaja ning Greifswaldi Ülikooli õppejõud, Kieli ja Königsbergi Ülikooli professor, teine poeg Hermann Arnold Lezius oli Kuressaare ja Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja, kolmas poeg August Leopold Lezius oli arst, ka Oskar Alfred Lezius (1861–1927) oli arst. Tema äi Georg Friedrich Karl Heinrich von Bidder oli Tartu Ülikooli arstiteaduskonna professor ja Tartu Ülikooli rektor. Tema abikaasa vend Friedrich Ernst Bidder oli Tartu Ülikooli arstiteaduskonna õppejõud, abikaasa teine vend Paul Roderich Bidder oli Laiuse Püha Jüri koguduse õpetaja. Tema õe Emmeline Amalie Henriette abikaasa Oskar von Törne oli Häädemeeste, Tahkuranna, Kuressaare ja Martna Püha Martini koguduse õpetaja, õepoeg Johannes von Törne oli Tartu Maarja koguduse adjunktõpetaja, hiljem luterlik vaimulik Kronaus (praegu Visokopilja Hersoni oblastis) ja Doni-äärses Rostovis.

## Viited

## Välislingid
*
Mood (statistika)

**Mood** on statistikas tunnuse kõige sagedamini esinev väärtus.

Kui kõik tunnuse väärtused on võrdsed, siis mood puudub.

Kui tunnusel on üks mood, siis on tunnus unimodaalne. Kui moode on mitu, siis on tunnus bimodaalne.
San Pietro in Montorio kabel

**San Pietro in Montorio kabel** (itaalia keeles *tempietto di San Pietro in Montorio*), tuntud ka kui **Bramante kabel** (*tempietto del Bramante*) on kabel Roomas San Pietro in Montorio kiriku juures. Selle arhitekt on Donato Bramante.

Kahekorruselist ümarehitist katab väike kuppel ja ümbritseb sammaskäik, mis kannab teise korruse kõrgusel olevat rõdu. Kabel asub kitsal kloostriõuel ega ole igast küljest vabalt vaadeldav.

## Viited

## Välislingid
Nord Pool

**Nord Pool Spot AS** on ettevõte, mis peab Norra, Taani, Rootsi, Soome, Eesti ja Leedu ühist elektribörsi.

Enam kui 70 protsenti nendes riikides tarbitavast elektrist ostetakse ja müüakse Nord Pool Spoti elektribörsi kaudu. Börsil saab sõlmida elektri ostu-müügitehinguid nii päev ette kui ka samaks päevaks.

Nord Pool Spot asutati aastal 2002 ja oli maailma esimene rahvusvaheline elektrienergia börs.

Nord Pool Spoti elektribörs on maailma suurim elektrienergia vabaturg nii turul kaubeldava elektri mahu poolest (teravatt-tundides) kui ka turuosalt.

Nord Pool Spoti omanikud on Norra elektrienergia põhivõrgu ettevõte Statnett (omab 30 protsenti aktsiatest), Rootsi elektri ja gaasi põhivõrgu ettevõte Svenska Kraftnät (omab 30 protsenti aktsiatest), Soome elektripõhivõrgu ettevõte Fingrid (omab 20 protsenti aktsiatest) ja Taani elektri ja gaasi põhivõrgu ettevõte Energinet.dk (omab 20 protsenti aktsiatest).

## Eesti hinnapiirkonnad
*2. veebruaril 2010 sõlmis Nord Pool Spot lepingu Eesti elektri põhivõrku haldava OÜ-ga Elering, mis pani aluse Nord Pool Spoti Estlinki hinnapiirkonna loomisele. 
*Kauplemine Estlinki hinnapiirkonnas algas 1. aprillil 2010. 
*Oktoobrist 2010 nimetati Estlinki hinnapiirkond ümber Eesti hinnapiirkonnaks. 
*18. juunil 2012 jagunes Eesti hinnapiirkond kaheks eraldi piirkonnaks, millest NPS Eesti kirjeldab jätkuvalt Eesti hinnapiirkonna hinda aga NPS ELE (NPS Estonian Latvian Exchange) näitab hinda Eesti-Läti piiril. Põhjuseks oli ülekandevõimsuse piiratus.

## Maagaasibörs
Nord Pool Spot AS omas Põhjamaade maagaasibörsi Nord Pool Gas AS koos Taani süsteemioperaatoriga Energinet.dk kuni 17. detsembrini 2012 mil 50% osalus müüdi Taani süsteemioperaatorile Energinet.dk.

## Vaata ka
* Energiaturg
* Energiabörs
* Elering
* Elektrituru andmeladu
* Estlink
* NASDAQ OMX Commodities Europe
* Nord Pool Gas

## Välislingid
*Nord Pool Spot AS-i koduleht
Monterrey

**Monterrey** on Mehhiko kirdeosas asuva Nuevo Leóni osariigi pealinn ja suurim linn. See on elanike arvult Mehhiko üheksas linn ja suuruselt kolmas suurlinnapiirkond pärast Suur-Méxicot.

Monterrey asub Sierra Madre Orientali mäestiku jalamil ning on üks tähtsamaid tööstus- ja ärikeskusi Põhja-Ameerikas. Monterrey linnas elas 2020. aastal 1 142 952 inimest.

Monterreyt peetakse üheks kõige elamisväärsemaks linnaks Mehhikos ja 2018. aasta uuringu järgi hinnati selle eeslinn San Pedro Garza García kogu riigi kõrgeima elukvaliteediga linnaks. Monterrey on põhjaosa Mehhiko kommertskeskus ning paljudel rahvusvahelistel ettevõtetel on linnas bürood. Linna SKP elaniku kohta ulatub umbes 35 500 USA dollarini mis oli oluliselt kõrgem kui Mehhiko keskmine, mis on 18 800 dollarit. 

Pidev asustus Monterreys algas 1596. aastal, mil Diego de Montemayor linna asutas. Pärast Mehhiko iseseisvumist kujunes linnast oluline ärikeskus. 1900. aastal asutatud Monterrey valukoda tõi kaasa suure tööstusliku kasvu. Tänapäeval on linn oluline tööstuskeskus, kus toodetakse terast, tsementi, klaasi, õlut ja autodetaile. Monterreyt iseloomustab ka suur ajalooline ja kultuuriline rikkus ning tema majandusedu põhjuseks on osaliselt lähedus Ameerika Ühendriikidele.

## Viited

## Välislingid

* https://www.monterrey.gob.mx/
Hermann Franz Karl Neumann

**Hermann Franz Karl Neumann** (19. märts/31. märts 1830 Riia – 26. märts/7. aprill 1870) oli Eesti vaimulik.

Neumann õppis aastatel 1843–1850 Riia Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1850–1854. Prooviaastal oli ta Tarvastu Peetri koguduses Paul Carlblomi juures. Ordineeriti 1. detsembril/13. detsembril 1857 Riias õpetajaks.

Oli aastatel 1857–1858 Pärnu, Viljandi ja Tartu praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1858–1870 oli ta (introdutseeriti 22. juunil/3. juulil 1858) Sangaste ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja.

## Viited