open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arvi Raja

**Arvi Raja** (10. august 1955 Sindi – 18. detsember 2021) oli eesti sõudja, Allar Raja isa. 188 cm, 90 kg.

Ta lõpetas aastal 1973 Sindi keskkooli. Aastast 2009 eraettevõtja (FIE).

Harrastas esialgu jalgrattasõitu ja tuli jalgrattakrossis Pärnu meistriks, sõudmisega hakkas tegelema 1971 Matti Killingu juhendamisel. 

*Võitis roolijata neljapaadil 1977 NL-i mv-tel ja NL-i karikavõistlustel pronksi. 
*1975 NL-i juunioride mv-tel paarisaerulisel neljapaadil hõbe ja 1972 NL-i noortemv-tel paarisaerulisel kahepaadil pronks. 
*Tulnud 13 korral Eesti meistriks: 
**1974 paarisaerulisel kahepaadil, 
**1977 roolijata neljapaadil, 
**1977–1978 ja 1980 roolijaga neljapaadil, 
**1974, 1976 ja 1978 paarisaerulisel neljapaadil
**1976–1980 kaheksapaadil. 
*Meistersportlane (1974). 
*Kuulunud Dünamo, Jõu ja Kalevi liikmeskonda. 

## Isiklikku
Poeg Aigar Raja (sündinud 1979) on tulnud sõudmises 1996–1997 3 korral Eesti noortemeistriks. Teine poeg Allar Raja on sõudmises neljakordne Euroopa meister.

## Viited
Jaan Ratassepp

**Jaan Ratassepp** (sündinud 2. veebruaril 1951 Laevas Tartu rajoonis) on eesti sõudja.

Lõpetas 1970 Tallinna Spordiinternaatkooli ja õppis 1970–1976 kaubanduslikku raamatupidamist Tartu Riiklikus Ülikoolis.

Aastast 1993 OÜ Võluvits juhatuse esimees.

Tallinna Spordiinternaatkoolis treenis võrkpallurite (Raimund Pundi) ja keskmaajooksjate (Peeter Varraku) rühmas. 
Tartus pühendus sõudmisele, treenerid olid Inge Pind ja Jüri Kurul. 
194 cm, 95 kg.

## Saavutused
*Võitis NL-i mv-tel roolijata neljapaadil 1973 ja 1975 hõbeda ja 1977 pronksi, 
*olnud roolijata neljapaadil 1973 NL-i karika võitjaid 
*1977 karikavõistlustel 2. 
*NL-i aü-te mv-tel saanud 3 kulda, hõbeda ja pronksi. 
*Tulnud 17 korral Eesti meistriks: 
**1973–75 roolijaga kahepaadil, 
**1973, 1975, 1977 ja 1979 roolijata neljapaadil,
**1973, 1975, 1977–1979 roolijaga neljapaadil
**1972–1973 ja 1977–1979 kaheksapaadil. 
*Meistersportlane (1973). 
*Kuulunud Kalevi ja TRÜ Spordiklubi liikmeskonda.

 Eesti parima võistkonna liige 1973. 

## Viited
Kristiana Rode-Gulova

**Kristiāna Rode-Gulova**, (aastani 2001 *Kristiāna Rode*; 30. juuli 1980 Ogre), on läti päritolu Eesti sõudja.
179 cm, 74 kg. 

Ta lõpetas aastal 1999 Lätis Murjāņi spordigümnaasiumi (*Murjāņu sporta ģimnāzija*). Töötanud Läti firmas SIA Tilbe Agro sekretäri ja laojuhatajana.

Sõudmistreeninguid alustas 1996 Sandra Bremze ja Gunta Rotšteina juhendamisel. 

## Saavutused
* Saanud Läti koondises MM-il ühepaadil 2001 15., 2003 11. ja 2005 12. koha. 
* U23 MM-il ühepaadil 1999 6., 2000 4., 2001 hõbe ja 2002 5. 
* noorte MM-il paarisaerulisel kahepaadil 1997 10. ja 1998 4. koht.
* Osalenud 1999–2005 7 MK etapil, saanud 2005 ühepaadil 6. koha. 
* Tulnud 6 korral Eesti meistriks: 
**2002–03 ja 2005 ühepaadil, 
**2005 paarisaerulisel neljapaadil
**2002–03 sisesõudmises. 
* Olnud paljukordne Läti meister. 
* Kuulunud 1999–2005 Läti koondisse. 

## Isiklikku
Tema abikaasa on Leonid Gulov.

## Viited
Marju Hein

**Marju Hein** (aastani 1987 **Marju Saks**; sündinud 5. jaanuaril 1962 Tartus) on eesti sõudja ja arst.

Lõpetas 1979 Tartu 2. Keskkooli ja 1986 raviarstina Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Töötanud 1986–1999 TRÜ sisekliinikus vanemlaborandi, assistendi ja arstina, aastast 2000 Tartu Ülikooli Kliinikumi hematoloogia-onkoloogia kliinikus vanemarsti-õppejõuna.

Hakkas sportima 1969 Maiu Jagomäe ujumistreeningutel, 1978 alustas Kalevi Tartu Spordiklubis sõudetreeninguid, juhendajad Inge Pind ja Jüri Kurul. 
*Tulnud 8 korral Eesti meistriks: 
**1982 ja 1984–85 roolijata kahepaadil, 
**1979 ja 1985 roolijaga neljapaadil 
**1984–86 kaheksapaadil. 
*Aastast 2006 osalenud maailma sõudeveteranide regatil. 

## Isiklikku
Tema abikaasa on sõudja Urmas Hein.

## Viited
Erich Seiler

**Erich Wilhelm Seiler** (30. aprill 1922 Pärnu – 14. veebruar 1986 Pärnu) oli Eesti sõudetreener ja sporditegelane.

Õppis 1937–1941 Tallinna Tehnikaülikoolis maaparandust.

Võttis Punaarmeesse mobiliseerituna osa II maailmasõjast.

## Sõudmine
Sõudmistreeninguid alustas 1935 Pärnu sõudeklubis (Pernauer Ruder-Club).
* Oli NL-i noortemv-tel 1951 kaheksapaadil pronksi võitnud naiskonna roolija. 
* Tuli 6 korral Eesti meistriks: 
** 1951–54 paarisaerulisel roolijaga kahepaadil (1952 ja 1953 rahvapaatidel), 
** 1951 roolijaga neljapaadil
** 1951 roolijana kaheksapaadil. 
* 1952 kahekordne Eesti meister ka aerutamises (kahesüstal).
* 1950–68 oli ühiskondlik sõudesporditreener. 
** Õpilasi: Endla Mandel, Peeter Mardna, Andrus Suija, Andres Veerma, Aado Pind, Eduard Ždanovitš, Mihkel Leppik, Evi Lepik, Jaan Tults.
 
### Kohtunikuna
Seiler tegutses ka kohtunikuna (1956 ülel kat, 1963 rhv kat), 1971–75 oli Sõudespordiföd-i kohtunikekogu esimees. 
Oli 1951–75 ja 1979–83 Sõudeföderatsiooni presiidiumi liige, 1956–59 esimees ja 1959–71 aseesimees. 
 Kalevi auliige (1965). 
B: Eesti sõudespordi ajalugu. [Koostanud H-H. Artma] Tln, 2001, lk 356–363.

## Viited
Diraci deltafunktsioon

**Diraci deltafunktsioon** (**δ funktsioon**) on matemaatikas füüsiku Paul Diraci poolt kasutusele võetud üldistatud funktsioon või jaotus. Antud funktsiooni kasutatakse punktmassi või punktlaengu tiheduse modelleerimiseks reaalmuutuja funktsioonina, mis võrdub nulliga iga nullist erineva argumendi korral ja mille integraal üle kõikide reaalarvude on võrdne ühega.

## Definitsioon
Diraci deltafunktsiooni võrdub nulliga iga nullist erineva argumendi korral ja nulliga võrdse argumendi korral on funktsiooni väärtus võrdne lõpmatusega,

: \delta(x) = \begin{cases} +\infty, & x = 0 \\ 0, & x \ne 0 \end{cases}

ja teisalt on antud funktsiooni integraal üle reaalarvude võrdne ühega

: \int_{-\infty}^\infty \delta(x) \, dx = 1.

## Vaata ka
* Greeni funktsioon

## Viited
Jüri Reimann

**Jüri Reimann** (30. juuli 1940 Pärnu – 2. juuni 1987 Pärnu) oli eesti sõudja.

Õppis Pärnu õhtukoolis. Töötas 1962–1987 tööstuskombinaadis Säde kellassepana.

Sõudma hakkas 1957 Erich Seileri, Jüri Kuruli ja Mihkel Leppiku juhendamisel. 
180 cm, 85 kg. 

## Saavutused
*Võitis NL-i mv-tel roolijata neljapaadil 1965 pronksi ja 1967 hõbeda. 
*Tuli 13 korral Eesti meistriks: 
**1967 roolijata kahepaadil, 
**1963–1967 roolijata neljapaadil, 
**1959, 1965–1966, 1968 ja 1971 roolijaga neljapaadil 
**1959 ja 1971 kaheksapaadil. 
*Meistersportlane (1965). 
*Kuulus Dünamosse ja Kalevisse.

## Isiklikku
Tütar Reet Reimann (sündinud 1972) on tulnud 1988 paarisaerulisel neljapaadil ning 1988–1989 kaheksapaadil Eesti meistriks.

## Viited
Ulvi Lutoškin

**Ulvi Lutoškin** (aastani 1984 **Ulvi Siig**; sündinud 20. mail 1964 Pärnus), on Eesti sõudja ja sõudetreener, Roman Lutoškini abikaasa. 178 cm, 68 kg. 

Lõpetas 1982 Pärnu 6. Keskkooli ja 1988 sõudmise erialal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Aastast 1984 Pärnu Kuninga Tänava Põhikooli kehalise kasvatuse õpetaja. Alates 2004 Pärnu Koolispordiliidu juhatuse liige.

## Sõudmine
Sõudmist hakkas harrastama 1979 Ester Lebedeva ja Mihkel Leppiku juhendamisel. 
*Tuli 1983 paarisaerulisel kahepaadil NSV Liidu juunioride meistriks ja võitis 1981 NSV Liidu noortemeistrivõistlustel paarisaerulisel neljapaadil pronksi.
*Tulnud 14 korral Eesti meistriks: 
**1982 ühepaadil,
**1981–1983 paarisaerulisel kahepaadil,
**1981 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil,
**1982–1983, 2004, 2006–2007 ja 2009–2012 kaheksapaadil.
*Meistersportlane (1981)
*Osalenud veteranide sõudevõistlustel ning võitnud mitu maailma sõudeveteranide regatti.

### Treenerina
Tegutsenud aastast 2000 sõudetreenerina (6. kutsetase, 2006), aastast 2009 on Eesti naiste koondise treener. 
Õpilasi: Kaisa Pajusalu, Helen Tinkus.
 
Sõudeliidu parim noortetreener 2004 ja 2006–2007 ning juunioride treener 2009–2010. 

## Viited
Peeter Sonntak

**Peeter Sonntak** (sündinud 7. juunil 1946 Pärnus) on Eesti sõudja ja sõudetreener. 

Lõpetas 1970. aastal Pärnu kaugõppekeskkooli.

Töötanud AS-is Renet ehitajana.

## Sõudmine
Sportima hakkas 1958. aastal Mihkel Leppiku juhendamisel. 190 cm, 90 kg.
*Võitis NL-i mv-tel roolijata neljapaadil 1965 pronksi ja 1967 hõbeda ning roolijata kahepaadil 1969 pronksi. 
*NL-i rahvaste spartakiaadil 1971 roolijata neljapaadil hõbe. 
*Võitis 1970 kaheksapaadil NL-i karika ja oli 1972 roolijata kahepaadil teine. 
*NL-i noortemv-tel 1964 paarisaerulisel kahepaadil pronks. 
*Tulnud 19 korral Eesti meistriks: 
**1967, 1969 ja 1973–74 roolijata kahepaadil, 
**1969 ja 1972 roolijaga kahepaadil, 
**1964 paarisaerulisel kahepaadil, 
**1965–68 roolijata neljapaadil, 
**1961, 1965–66, 1968, 1972 roolijaga neljapaadil, 
**1974 paarisaerulisel neljapaadil
**1974–75 kaheksapaadil.
*Meistersportlane (1965). 

Olnud 1978–87 Pärnu Dünamos treener. 
*Õpilasi: Toomas Ollesk, Mihkel Klementsov, Priit Tasane.

## Isiklikku
Ta on Rein Sonntaki vend, Maie Sonntaki (sünninimega Jäärats) abikaasa, Silver Sonntaki isa.

## Viited
Scott Schwab

**Scott Joseph Schwab** (sündinud 9. juulil 1972 Great Bendis Kansases) on Ameerika Ühendriikide poliitik, Vabariiklaste partei liige, kes töötab Kansase osariigi sekretärina. Ta astus ametisse 14. jaanuaril 2019.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht (*inglise keeles*)
Bule

**Bule** võib tähendada järgmist:
* , indoneesia slängisõna välismaalase, eriti eurooplase kohta
* Bule-Bule, Brasiilia kirjanik
* Irma Bule, indoneesia poplaulja
* Nino Bule, Horvaatia jalgpallur
Katehhu

**Katehhu** (rõhk teisel silbil; malai keelest *kachu* ladina *catechu* kaudu), ka **kašuu** (prantsuskeelse *cachou* kaudu) on katehhu-akaatsiast ehk beetliakaatsiast (*Acacia catechu*) saadav ekstrakt, mida kasutatakse värv- ja parkainena ning ravimina.

## Saamine
Katehhut toodetakse Lõuna- ja Kagu-Aasias kasvava katehhu-akaatsia lülipuidust. Puitu keedetakse vees ja saadav puder aurutatakse kuivaks, nii et saadakse pruun pulber.

## Omadused ja kasutamine
#### Parkainena
Katehhu sisaldab rikkalikult parkainet tanniini. Inglise keemik Humphry Davy avaldas 1802. aastal uurimistöö parkimise kohta, milles tõestas, et katehhu on sama efektiivne, ent märgatavalt odavam traditsioonilisest tammekoorepulbriga parkimisest. Peale nahaparkimise on katehhuga parkimist kasutatud kalavõrkude vastupidavamaks muutmiseks nii Inglismaal (traditsiooniline nimetus *cutch*) kui Eestis.

Kootava komponendina kuulub katehhu närimistubaka koostisse.

#### Värvainena
Rangelt võttes pole katehhu värvaine, ent seda kasutatakse tekstiilide jm pruuniks ja mustaks värvimisel. Tavaline on pruun värvitoon, must värv saadakse rauaühenditega peitsides. Värvainet *katehha* on Venemaal kasutatud siid- ja puuvillkangaste värvimiseks 19. sajandil ja 20. sajandi alguses.

#### Toidulisandina
Katehhu on oluline komponent Lõuna-Aasia traditsioonilistes vürtsisegudes *pan masala* ja *guthka*. Seda lisatakse ka mõningatele suuvärskendajatele ja lagritsapastillidele (näiteks prantsuse pastillid "Cachou").

Blavod Drinks Ltd. turustab viinasorti Blavod Original Black Vodka, mis on värvitud katehhuga mustaks.

#### Ravimina
Pikk ajalugu on katehhul olnud ajurveeda meditsiinis. Tähtsaim raviomadus on ta tugev põletikuvastane toime. Tänapäeval kasutatakse katehhut seespidiselt seedeprobleemide korral, samuti suuloputamiseks hammaste ja suuõõne põletike korral. Välispidiselt kasutatakse seda hemorroidide ja nahaprobleemide raviks.

## Muud
Katehhu järgi (kuna esmakordselt eraldati katehhust) on nimetatud järgmised keemilised ühendid:
* polüfenoolide rühm katehhiinid, tuntud antioksüdantidena. Katehhiine sisaldab muuhulgas roheline tee.
* katehhool C6H4(OH)2.

## Vaata ka
* Gambiir

## Viited

## Välislingid
* Katehhu 1911. aasta Encyclopædia Britannica vikitekstides
* Õpetus katehhuga värvimiseks (inglise keeles)
* Katehhuga värvitud tekstiilide näidiseid värvija blogis
Silver Sonntak

**Silver Sonntak**  (sündinud 11. novembril 1976 Pärnus) on Eesti sõudja, Peeter Sonntaki ja Maie S-i (*Jäärats) poeg, Rein S-i vennapoeg.

Lõpetas 1995 Pärnu 1. keskkooli ja 2000 autoerialal Tallinna Kõrgema Tehnikakooli. 
Alustas 1986 Toivo Kiiratsi õpilasena jalgrattaspordiga.

## Sõudmine
200 cm, 94 kg. 
Sõudmist harrastas aastast 1991 Mihkel Leppiku ja Tatjana Jaansoni juhendamisel. 
 Oli 2004 Ateena OM-il varuvõistleja. 
*Saanud MM-il paarisaerulisel neljapaadil 1995 21. ja 2001–03 7. ning paarisaerulisel kahepaadil 2005 14. koha. 
*U-23 MM-il 1995 ühepaadil 15. ja 1998 paarisaerulisel kahepaadil 8.
*juunioride MM-il 1993 ja 1994 paarisaerulisel kahepaadil 19. koht. 
*Osalenud 2000–06 10 MK etapil, olnud 3 korral finaalis. 
*Üliõpilaste MM-il 1998 paarisaerulisel kahepaadil ja 2004 kaheksapaadil pronks. 
*Tulnud 29 korral Eesti meistriks: 
**1997 ja 2002–03 roolijata kahepaadil, 
**2001 paarisaerulisel kahepaadil, 
**2001–05 roolijata neljapaadil, 
**1994–95, 1998 ja 2000–03 paarisaerulisel neljapaadil, 
**1995–2006 kaheksapaadil
**2003 sisesõudmises. 
*Kuulunud Pärnu Sõudeklubisse. 
*Avaldanud kirjutisi Eesti Sõudjas. 

 Sõudeliidu parim meessõudja 2002.

## Viited
Andrei Šilin

**Andrei Šilin** (sündinud 28. augustil 1978 Narvas) on Eesti sõudja.

Õppis Narva 9. keskkoolis. Seejärel lõpetas 1996. aastal rätsepana Narva kutsekooli ja 2000. aastal Sillamäe Majanduse ja Juhtimise Instituudi. 

Töötanud 2008–2011 Narva Paemurru Spordikooli majandusdirektorina ja alates 2011. aastast Narva Spordikeskuse direktori kohusetäitjana. 

Aastast 2012 Sõudeliidu juhatuse liige.

## Sõudmine
Alustas sõudetreeninguid 1989 Narva Energia Spordikoolis Sergei Lvovi õpilasena, aastast 1996 treenis Sergei Gluško juhendamisel. 
196 cm, 86 kg. 
* Saanud 2000 Sydney OM-il paarisaerulisel kahepaadil (koos Leonid Guloviga) ja 2004 paarisaerulisel neljapaadil 9. koha.
* MM-il 1999 paarisaerulisel kahepaadil 8. ja 2001–2003 paarisaerulisel neljapaadil 7. koht.
* Võitnud U-23 MM-il 2000 paarisaerulisel kahepaadil kulla ning saanud ühepaadil 1998 6. ja 1997 16. koha. 
* Noorte MM-il 1996 ühepaadil 9. koht. 
* 2004 üliõpilaste MM-il kaheksapaadil 3. koht. 
* Osalenud 1999–2005 14 MK etapil, olnud 6 korral finaalis, sh võitnud 2004 paarisaerulisel neljapaadil 2. koha. 
* Tulnud 9 korral Eesti meistriks: 
** 1998–1999, 2000 ja 2002 paarisaerulisel kahepaadil,
** 2001 roolijata neljapaadil
** 1999 ja 2001–2003 paarisaerulisel neljapaadil. 
* Sõudeliidu parim noorsõudja 1996 ja meessõudja 2002. 

## Viited
Jaanus Strickholm

**Jaanus Strikholm** (sündinud 5. juulil 1971 Pärnus) on eesti sõudja, Arvo Strikholmi vennapoeg. 

Lõpetas 1989 Pärnu 4. keskkooli. Aastast 2002 ettevõtja.

Hakkas sõudma 1986 Mati Villsaare juhendamisel.185 cm, 94 kg. 

*Saanud 1995 MM-il paarisaerulisel neljapaadil 21. koha. 
*1989 roolijaga neljapaadil NL-i noortemeister. 
*Tulnud 6 korral Eesti meistriks: 
**1992 paarisaerulisel kahepaadil, 
**1994–95 paarisaerulisel neljapaadil
**1995–97 kaheksapaadil. 
*Kuulunud Dü­namosse. 
*Olnud 1993–2002 Pärnu Sõudeklubis tööline.

## Viited
Bule-Bule

**Antônio Ribeiro da Conceição** (kirjanikunimega **Bule-Bule**; sündinud 22. oktoobril 1947) on Brasiilia proosakirjanik ja luuletaja.

## Tunnustus
* Ordem do Mérito Cultural

## Välislingid
* Kirjaniku koduleht
Peeter Zoova

**Peeter Zoova** (sündinud 9. augustil 1943 Tartus) on Eesti sõudja, Toivo Zoova vend, Katre Zoova isa. 179 cm, 82 kg. 

Õppinud Tartu 2. keskkoolis. Olnud 1967–90 Tartu EPT-s ja Võnnu sovhoosis maaparandustööline, aastast 1990 Võnnu vallas Hammaste külas talupidaja.

## Sõudmine

Hakkas sportima 1957 Elmo Simsoni tõstetreeningutel, võitis Eesti noorte meistrivõistlustel medaleid. Sõudmistreeninguid alustas 1960 Jüri Kuruli juhendamisel. 
* Võitis 1960 NSV Liidu noorte meistrivõistlustel kaheksapaadil hõbemedali.
* Tulnud 14 korral Eesti meistriks: 
** 1962 ja 1966 roolijaga kahepaadil, 
** 1973 roolijata neljapaadil, 
** 1964 ja 1973 roolijaga neljapaadil
** 1963–64, 1967–70, 1972–73 ja 1977 kaheksapaadil.
* Meistersportlane (1964).

## Isiklikku
Tema õde on Pille Zoova, a-st 1972 Laas (15. VII 1953), kes võitis 1968 Nõukogude Liidu noortemeistrivõistlustel roolijaga neljapaadil pronksmedali.

## Viited
Toivo Zoova

**Toivo Zoova** (sündinud 17. oktoobril 1948 Tartus) on eesti sõudja.

Lõpetas 1968 Tartu 5. keskkooli ja 1982 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 

Töötanud 1982–1994 Kalevis ja hiljem ka Tallinna Sõudeklubis treenerina. 

Avaldanud kirjutisi ajakirjas Eesti Sõudja. Olnud OÜ Glasmir müügiagent.

## Sport
Hakkas sportima Voldemar Hünersoni ujumistreeninguil, aastast 1960 harrastas Ülo Palgi suunamisel võrkpalli ja alates 1963 Gennadi Kinko juhendamisel sõudmist. 

### Saavutused
*NL-i koondises 1970 MM-il roolijaga neljapaadil 6. koha. 
*Võitis NL-i mv-tel roolijaga neljapaadil 1970 kulla ning roolijata neljapaadil 1971 kulla, 1973, 1975, 1978 hõbeda ja 1977 pronksi.
*NL-i karikavõistlustel tuli roolijaga neljapaadil 1972 3. ning roolijata neljapaadil 1973, 1978 1. ja 1977 3. kohale. 
*NL-i juunioride mv-tel 1969 roolijata neljapaadil hõbe ja NL-i noortemv-tel 1966 roolijaga neljapaadil pronks. 
*Oli 1970 ja 1971 neljapaadil Moskva meister. 
*Tulnud 36 korral Eesti meistriks: 
**1972 ja 1978 roolijata kahepaadil, 
**1973, 1975 ja 1980–81 roolijaga kahepaadil, 
**1972–73, 1975, 1977–79, 1981, 1986 ja 1994 roolijata neljapaadil, 
**1972–73, 1975, 1977, 1979–81 ja 1984 roolijaga neljapaadil, 
**1973 ja 1976 paarisaerulisel neljapaadil
**1972–73, 1976–80, 1983–85 ja 1994 kaheksapaadil. 
*Meistersportlane (1970), suurmeister (1970). 
*Eesti parima võistkonna liige 1973. 

*Aktiivne veteransõudja. Osalenud aastast 1992 maailma sõudeveteranide regatil ja saanud 6 korral võidu. 
*1983–89 Sõudespordiföd-i presiidiumi liige ja 1990–97 Sõudeliidu juhatuse liige. 
*Kalevi auliige (1987). 

T: Eesti sõudespordi ajalugu (2001, autoreid).

## Isiklikku
Ta on Peeter Zoova vend ja Katre Zoova onu. 184 cm, 86 kg. 

Abikaasa Malle Z., a-ni 1975 T i r u (14. I 1950), tuli 1972 sõudmises kaheksapaadil Eesti meistriks.

## Viited
Arvo Strikholm

**Arvo Strikholm** (sündinud 28. mail 1949 Pärnus) on Eesti sõudja.

Lõpetas 1967 Pärnu 4. keskkooli. Töötanud 1990–2008 puusepana AS-is Renet.

Sõudetreeninguid alustas 1965 Juhan Mitti õpilasena Pärnu Dünamos, Sõjalaevastiku KSK-s juhendasid teda Mihkel Leppik ja Oleg Ivanov.

185 cm, 90 kg. 

## Saavutused
*Sai roolijaga neljapaadil 1970 MM-il NL-i meeskonnas 6. koha ja tuli 1970 NL-i meistriks. 
*1971 NL-i rahvaste spartakiaadil roolijata neljapaadil 2. ja NL-i karikavõistlustel roolijata kahepaadil 3. koht. 
*Võitis roolijata neljapaadil 1969 NL-i juunioride mv-tel hõbeda ja 1967 NL-i noortemv-tel kulla. 
*Tulnud 7 korral Eesti meistriks: 
**1972 roolijaga kahe- ja neljapaadil, 
**1974 roolijata ja roolijaga neljapaadil 
**1974–76 kaheksapaadil. 
*1970 roolijaga neljapaadil Moskva meister. 
*Meistersportlane (1970), suurmeister (1970).

## Isiklikku

Abikaasa Eha Strikholm, sünd B a n d a l o v s k a (22. II 1951 – 8. XII 2008) tuli kaheksapaadil 1968 ja 1969 NL-i noortemeistriks ning 1970 Eesti meistriks.

Poeg Peeter Strikholm (1. XI 1976) on tulnud 1995 Eesti meistriks kaheksapaadil.

Tütar Birgit Strikholm (1. VII 1973) on 4-kordne Eesti meister: 1988 paarisaerulisel neljapaadil ja 1988–90 kaheksapaadil.

Arvo Strikholm on Jaanus Strickholmi onu.

## Viited
Katre Zoova

**Katre Pind** (sündinud 7. novembril 1967 Tartus) on Eesti sõudja ja spordipedagoog.

Lõpetas 1986. aastal Tartu 5. keskkooli ja 2005. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna liikumis- ja sporditeaduste erialal. 2006. aastal täiendas end õpetajakoolitusel.

## Sport
Tegelnud 1978–1981 Heiti Annuse käe all kergejõustikuga ning 1981–84 Inge Pindi ja 1984–86 Jüri Kuruli juhendamisel sõudmisega. 
174 cm. 
*Saavutas 1986 NSV Liidu meistrivõistlustel paarisaerulisel kergekaalu kahepaadil 5. ning 1984 NL-i ametiühingute meistrivõistlustel paarisaerulisel neljapaadil 2. koha.
*1983–84 Trudi üleliidulistel meistrivõistlustel ühepaadil 2. koht.
*Tulnud 5 korral Eesti meistriks: 
**1985 paarisaerulisel neljapaadil, 
**1984 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil,
**1984–86 kaheksapaadil. 
*Kuulunud 1984–87 Eesti koondisse. 
*Meistersportlase kandidaat (1985).

Osalenud veteranide sõudmises ja võitnud kaks korda (aastatel 2007–2008) maailma sõudeveteranide regati. 

## Töö
Tegutsenud 1986–1993 Tartu Kalevi LNSK-s sõudetreenerina. Edukaim õpilane Kristiina Veltbach. 
Töötanud 1996. aastast Kambja põhikooli kehalise kasvatuse õpetajana. Korraldanud 2007, 2010 ja 2013 kooliolümpiamänge ning juhendanud võistlussarjas "Tähelepanu, start!" 2009 ja 2010 teise koha saanud kooli võistkonda. 

## Tunnustus
* 1984 ja 1985 Eesti parim noorsõudja 
* 1986 Tartu linna parim naissõudja 
* 2009 Tartumaa aasta kehalise kasvatuse õpetaja

## Isiklikku
Ta on Peeter Zoova tütar ja Toivo Zoova vennatütar.
Ema Anne-Liis Zoova, sünd Pruks (10. III 1947), sõudja, tuli roolijaga neljapaadil 1963 NSV Liidu noortemeistriks ja võitis noorte meistrivõistlustel 1967 hõbemedali.
Õde Kai Zoova (25. XII 1969), sõudja, tulnud 1985–86 3 korral Eesti meistriks.
Abikaasa Lauri Pind (14. VI 1967), Inge ja Aado Pinna poeg, sõudja, 2009 Eesti meister roolijata kahepaadil sõudesprindis. Osalenud 1999. aastast maailma sõudeveteranide regatil ja saanud seal 10 võitu. Poeg Rasmus Pind (17. III 1992), murdmaasuusataja, võitnud 2008–2012 Eesti noorte meistrivõistlustel medaleid.
Poeg Sander Pind (18. X 1988), jalgrattur, saanud trekisõidus 2004 Eesti noorte meistrivõistlustel pronksmedali.

## Viited
Eduard Ždanovitš

**Eduard Ždanovitš** (3. detsember 1945 Pihkva – 15. aprill 2013 Tallinn) oli Eesti sõudja, sõudetreener ja sporditegelane. 

Lõpetas 1967 Tartu õhtukooli ja õppis 1972–1977 Moskva tehnoloogiainstituudis majandust. Oli aastast 1998 OÜ Kummispets juhatuse liige.
## Sõudmine
Hakkas sportima 1963 TRÜ sõudebaasis Vassil Laagi ja Erich Seileri juhendamisel. 186 cm, 100 kg.

### Saavutused
*Saavutas paarisaerulisel kahepaadil NL-i koondises 1970 MM-il ja 1967 EM-il 4. koha. 
*Võitis NL-i mv-tel paarisaerulisel kahepaadil 4 kulda (1966–67, 1969–70) ja 2 hõbedat (1966 indiv mv-tel, 1968) ning paarisaerulisel neljapaadil 1 pronksi (1972).
*NL-i rahvaste spartakiaadil 1971 ühepaadil 2. koht. 
*Sai NL-i karikavõistlustel 1970 paarisaerulisel kahepaadil 1., 1971 ühepaadil 3. ja 1972 paarisaerulisel neljapaadil 2. koha. 
*Tuli 1966 ühepaadil ja paarisaerulisel kahepaadil NL-i juunioride meistriks ja võitis 1963 NL-i noortemv-tel paarisaerulisel kahepaadil hõbeda. 
*Eesti mv-tel sai 1964 hõbeda ja pronksi. 
*Meistersportlane (1966), suurmeister (1970). 
*Saavutas ka 1982–88 Eesti mv-tel auhinnakohti autorallis. 

### Treenerina
Töötas Nõukogude armee sõudetreenerina ja Eesti Dünamos vanemtreenerina. 
Õpilasi: Merle Morrisson, Malle Enno. 
1979–89 Sõudespordiföd-i presiidiumi liige.

## Viited
Tairo Talvis

**Tairo Talvis** sündinud 15.09 1976 Väike-Maarjas, on Eesti sõudja. 192 cm, 86 kg. 

Lõpetas 1994 Väike-Maarja keskkooli, 1999 agronoomina EPMÜ ja 2008 TÜ KKT. 

Sportima hakkas 1987 Väike-Maarjas Tiit Transtoki korvpalli- ja kergejõustikutreeningutel. 
Aastast 1994 treenis Tartus sõudmist Urmas Heina juhendamisel. 
*Tulnud 8 korral Eesti meistriks: 
**1999–2001 roolijata kahepaadil
**1996–2000 roolijata neljapaadil. 

Töötanud aastast 2001 Miina Härma gümnaasiumi kehalise kasvatuse õpetajana. 
 Olnud 2005–18 Eesti Kehalise Kasvatuse Liidu ja 2011–17 Võnnu Spordiklubi juhatuse liige.

## Viited
Priit Tamm

**Priit Tamm** (sündinud 13. veebruaril 1973 Tartus) on Eesti sõudja.

Lõpetas 1991 Tartu 1. keskkooli, 1995 autotehnikuna Tallinna Kõrgema Tehnikakooli ja 1999 veemajanduse erialal EPMÜ.  

Aastast 2003 OÜ Eesti Veeprojekt juhatuse liige. 

Alustas sõudetreeninguid 1987, tema treenerid on olnud Urmas Hein, Hanno Tünder ja Mihkel Klementsov.  

Tulnud 5 korral Eesti meistriks: 

*1999 roolijata kahepaadil 
*1996–99 roolijata neljapaadil. 

## Viited
Evald Tasane

**Evald Tasane** (22. jaanuar 1930 Abja-Paluoja – 19. mai 2012 Pärnu) oli Eesti sõudja. 

Tasane lõpetas 1949 Pärnu Turbatehnikumi ja 1967 mööblitööstuse tehnoloogina Võru Tööstustehnikumi. Sportima hakkas ta 1946. aastal Pärnu Arve- ja Plaanindustehnikumis ja spordikoolis. 

Töötas 1954–59 spordiühingus Kalev instruktori ja sõudetreenerina, 1959–95 kombinaadis Vikero peatehnoloogina.

## Sport
1948 tuli 3000 m jooksus Eesti noortemeistriks. Sõudma hakkas 1955 Jüri Kuruli juhendamisel. 

Tuli sõudmises 7 korral Eesti meistriks: 
*1958–59 roolijata kahepaadil, 
*1957 ja 1959 roolijaga kahepaadil, 
*1956–57 roolijaga neljapaadil
*1958 kaheksapaadil. 

Sai Eesti mv-tel 1962 Pärnu meeskonnas käsipallis hõbeda ning Tallinna Ohvitseride Maja meeskonnas korvpallis 1952 hõbeda ja 1953 pronksi. 

## Isiklikku

Evald Tasase poeg on sõudja Priit Tasane. Evald Tasane oli 190 cm pikk.

## Viited
Jevgenia Rõndina

**Jevgenia Rõndina** (sündinud 20. mail 1989 Narvas) on Eesti sõudja. 

Ta on lõpetanud 2008. aastal Narva Paju kooli ja õppinud Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas. 

Sõudmist hakkas treenima Narvas Valeri Osmokesku juhendamisel. 

*Saavutanud paarisaerulisel kahepaadil 2007 MM-il noorteklassi sportlasena 14. koha,
*U23 MM-il 2006 5. ja 2008 10. koha,
*juunioride MM-il 2006 1. ja 2007 2. koha
*MK etapil 2007 8. ja 2008 13. koha.
*Tulnud 3 korral Eesti meistriks: 
**2006 ja 2007 paarisaerulisel kahepaadil ja
**2007 paarisaerulisel neljapaadil. 
*Sõudeliidu parim noorsõudja 2006 ja 2007.

## Viited
Margus Tammekivi

**Margus Tammekivi** (sündinud 23. jaanuaril 1956 Kõpus Viljandi rajoonis), on eesti jurist, poliitik ja sporditegelane. 

Ta on lõpetanud 1974. aastal Nuia Keskkooli ja 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Hakkas harrastama Nuias Peeter Lapi innustusel kergejõustikku ja Ahto Jänese juhendamisel modellismi, tuli 1971. aastal raketimudelispordis Eesti koolinoorte meistriks. 

Olnud aastatel 1990–1994 ESK juhatuse liige, 1991–2005 Pärnu Sõudeklubi president. Kuulunud Sõudeliidu juhatusse. 

Töötanud Pärnus uurija, prokuröri ja advokaadina. Olnud aastatel 1989–1993 ja 2002–2005 Pärnu linnavolikogu esimees ning 2000–2002 ja 2005–2007 abilinnapea, 2007. aastal XI Riigikogu asendusliige. 2007–2010 Pärnu Koolide SA juhatuse esimees ja 1997–2018 OÜ Margus Tammekivi Õigusteenus juhatuse esimees.

## Tunnustus

* 2008 Pärnu teenetemärk (teenete eest sõudmise arendamisel)
* 2015 Pärnu vapimärk (pikaaegse ja tulemusliku töö eest volikogu esimehena ja abilinnapeana)

## Viited
Priit Tasane

**Priit Tasane** (sündinud 16. novembril 1964 Pärnus) on eesti sõudja.

Lõpetas 1983 Pärnu 1. Keskkooli ja 1994 Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Hakkas sportima koolis Hubert Näki õpilasena ning treenis sõudmist Pärnu Dünamos Tiit Helmja, Mihkel Leppiku, Matti Killingu ja Peeter Sonntaki juhendamisel. 
183 cm, 86 kg. 

Ta kuulus aastatel 1990–1997 Sõudeliidu revisjonikomisjoni. 

Tegutsenud sõudetreenerina. Ta on 2001. aastast Harku Sõudebaasi juht ja 2000. aastast OÜ Trade Port juhatuse liige.

### Saavutused
*Sai paarisaerulisel kahepaadil koos Roman Lutoškiniga Barcelona olümpiamängudel 1992. aastal 4. koha. 
*MM-il 1993 14., 1994 17. ja 1995 21. koha. 
*Võitis Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 1986 pronksi, mitteolümpiadistantside meistrivõistlustel 1986 kulla, 1985 ja 1988 pronksi.
*Sai Nõukogude Liidu rahvaste spartakiaadil 1986. aastal esikoha.
*Tuli 1985 paarisaerulisel kahe- ja neljapaadil Nõukogude Liidu juunioride meistriks. 
*Tuli 29 korral Eesti meistriks: 
**1996 roolijata kahepaadil, 
**1985–1991, 1993–1995 ja 1997 paarisaerulisel kahepaadil,
**1990 ja 1995 roolijata neljapaadil, 
**1990 roolijaga neljapaadil, 
**1982, 1985–1991, 1993 ja 1997 paarisaerulisel neljapaadil
**1986, 1990 ja 1993–1994 kaheksapaadil.
*Meistersportlane (1984). 

## Isiklikku
Priit Tasase isa oli sõudja Evald Tasane. 

## Viited
Priit Teniste

**Priit Teniste** (sündinud 5. septembril 1971 Tartus) on füsioterapeut ja endine Eesti korvpallitreener.

Lõpetanud 1989. aastal Tartu 8. keskkooli ja 1993. aastal füsioterapeudina Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 

Aastatel 1978–1989 mänginud korvpalli Harri Russaku ning 1989–1993 Arne Laose ja Jüri Neissaare juhendamisel. 

Olnud 1993–1995 Tartu Gaasi korvpallimeeskonna füsioterapeut, 1995–1997 Tallinna Kalevi meeskonna ja Eesti meeste korvpallikoondise füsioterapeut, 1997–2005 Nybiti meeskonna treener-füsioterapeut (võitnud Eesti meistrivõistlustel 2 hõbe- ja 3 pronksmedalit) ning 2005–2006 Rapla meeskonna peatreener. 

Aastatel 2006–2008 oli Eesti sõudekoondise füsioterapeut, sh 2008. aastal Pekingi olümpiamängudel.  Olnud Fed Cupi meistrivõistlustel Eesti tennisenaiskonna füsioterapeut. 2023 aastal Briti vehklemiskoondise füsioterapeudina U-17/U20 Euroopa meistrivõistlustel Tallinnas ning rahvusvahelistel Saarte Mängudel Guernsey saarel.

Aastast 2006 PT Trigeenika OÜ juhatuse liige.

## Isiklikku
Priit Teniste on abielus, poja ja tütre isa.

## Viited

## Välislingid
* Priit Teniste koduleht
* "Keskpäev" Priit Teniste Raadio Kadi saates "Keskpäev", 4. oktoober 2016
* Peking 2008 XI päev. Priit Teniste olümpiaraadios, 18. august 2008
* Priit Teniste "Valu tekitab stressi, stress võimendab valu" Saarte Hääl, 5. september 2016 
* Priit Teniste "VIGASTUSED ja nende ravi - kuhu minna, mida teha?" ajakiri Start, mai 2017
* Priit Teniste "Taastumine pärast hooaja lõppu" ajakiri Orienteeruja, 3. oktoober 2017
* Priit Teniste "Elama ei pea valu kannatades" EPL Laupäevaleht, 25. august 2018 
*Priit Teniste "Hispaanlaste ravitehnoloogia leevendab koroonaviirusest põhjustatud kopsukahjustusi" Posimees.ee Tervis, 4 aprill 2020 
*Priit Teniste "Ärkasin tundega, et mitte midagi ei tunne vasakus käes." Postimees, 21. aprill 2024 

__INDEKSIGA__
Sebukeelne Vikipeedia

**Sebukeelne Vikipeedia** (sebu keeles *Wikipedya sa Sinugboanon*) on Vikipeedia sebukeelne versioon, mis loodi 2005. aastal (sebu keel on üks keeltest, mida räägitakse Filipiinidel).

Seisuga 13. aprill 2019 oli seal enam kui 5,3 miljonit artiklit, kuid keeleversiooni arengutaset iseloomustav parameeter "sügavus" on ülimalt madal: 1,5 (näiteks eestikeelses versioonis oli see 21 ja ingliskeelses koguni 1078).

Praktiliselt kõik selle keeleversiooni artiklid on veebirobotite ehk bottide loodud. Neist arvutiprogrammidest on olnud kõige aktiivsem Lsjbot, mille arvel oli 2020. aasta seisuga 99,12% kõigist artiklitest.

Praegu on seal  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja  lehekülge. Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

Tagasihoidlik kaastööliste arv kombineerituna suure sisulehekülgede hulgaga on raskendanud selle keeleversiooni arendamist ja sisu kontrollimist. 2018. aastal arutati ka võimalust see keeleversioon sulgeda.

## Artiklite arvu statistika

## Vaata ka
*Varaikeelne Vikipeedia

## Viited

## Välislingid
Sillamäe-Kotka laevaliin

**Sillamäe-Kotka laevaliin** oli laevaliin Sillamäe ja Kotka (Soome) vahel.

Laevaliin töötas aastatel 2006–2007, seda opereeris Narva Line OÜ. 

2018. aastal räägiti laevaliini taasavamisest, kusjuures Eesti poolel kaaluti asukohana ka Kunda linna.

## Viited
Ambraki keel

**Ambraki keel** on Torricelli keelte palei harru aiku keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Paapua Uus-Guineas Sandauni provintsis Nuku ringkonnas. ISO 639-3 keelekood on **aag**.

2000. aasta Paapua Uus-Guinea rahvaloenduse järgi oli keele kõnelejaid 290. 

## Viited

## Kirjandus
*Donald C. Laycock. Languages of the Lumi Subdistrict. – *Oceanic Linguistics* 1968, VII(1), lk 36–66. 
*Donald C. Laycock. *Sepik Languages: Checklist and Preliminary Classiﬁcation* (*Paciﬁc Linguistics: Series B 25*), Canberra: Research School of Paciﬁc and Asian Studies, Australian National University 1973. 

## Välislingid
*Glottolog
Tšetšeenikeelne Vikipeedia

**Tšetšeenikeelne Vikipeedia** (tšetšeeni keeles Нохчийн Википеди) on Vikipeedia tšetšeenikeelne versioon, mis loodi 28. veebruaril 2005. 

Tšetšeenikeelne Vikipeedia on artiklite arvult . kohal. Selles on  artiklit, kuid keeleversiooni arengutaset iseloomustav parameeter "sügavus" on madal:  (näiteks eestikeelses versioonis on see  ja ingliskeelses koguni ). Kokku on lehekülgi .

Suurem osa (86%) artiklitest on bottide loodud. Üle 400 000 artikli on asulatest, peamiselt Venemaa ja Kasahstani asulatest.

Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

## Viited

## Välislingid
Lsjbot

**Lsjbot** on rootsi vikipedisti Sverker Johanssoni 2012. aastal loodud bot, mille abil tehti aastatel 2012–2017 Vikipeedia rootsi-, sebu- ja varaikeelses versioonis rohkem kui 17 miljonit artiklit.

Tänu Lsjboti tegevusele on sebukeelne Vikipeedia artiklite koguarvult (5,3 miljonit) teisel kohal kohe ingliskeelse Vikipeedia (5,8 miljonit) järel.

## Välislingid

* "Wikipedia's largest non-English version was created by a bot. Generative AI poses new problems" abc.net.au, 15. aprill 2025
Paide rahvamaja

**Paide rahvamaja** oli rahvamaja Järva maakonnas Paides. 

Rahvamaja avati 3. veebruaril 1929. Rahvamaja oli ühtlasi ka Vabadussõja monument.

Majal on ka *Paide rahvamaja Vabadussõja mälestustahvel*. Tahvlil oli tekst:
Paide Rahvamaja
Püstitatud Eesti Vabadussõjas
1918-1920 a.
langenud Järvamaa kangelaste
mälestuse jäädvustamiseks.
Avatud 3. veebruaril 1928.a.

Maja kasutati rahvamajana kuni 1987. aastani, edasi kasutati Paides kultuurimajana Paide kultuurikeskust.

Aprillis 2023 pälvis plaan rahvamaja lammutada ja selle asemele ehitada uus kaubanduskeskus Eesti Muinsuskaitse Seltsi Karuteene medali. Juulis 2023 lammutati rahvamaja maha.

## Viited
Põltsamaa haigla

**Põltsamaa haigla** on haigla Jõgeva maakonnas Põltsamaal aadressil Lossi tänav 49. Haiglat haldab Põltsamaa Tervis SA.

Haigla koosneb kahest eri vanusega hoonest, mis on hiljem kokku ehitatud. Vanem hoone ehitati 1894 ja uuem hoone 1967. Vanemat hoonet on haiglana kasutatud alates 1928.

## Viited

## Välislingid
*Haiglast Põltsamaa Tervis SA kodulehelt
Tekstiilide loend

*Siin on mittetäielik tähestikuline loend erinevatest [[Tekstiil|tekstiilidest]].*

## A
* aida, juteriie
* alpaka
* antung
* atlass

## B
* baika, boiriie
* *[[barchent]]*
* batik
* batist, *[[cambric]]*
* bemberg
* bengalin
* bjass
* bobrik, friisriie
* *[[broché]]*
* brokaat
* buklee
* bumasee
* büssussiid

## C
* *[[calmuc]]*
* *[[charmeuse]]*
* *[[chirimen]]*
* *[[college]]*
* *[[crêpe écorce]]*, puukooremustriline krepp
* *[[crêpe mousse]]*, sammalkrepp

## D
* damast
* dermatiin
* diagonaalriie
* drapp
* drell
* džersi, *jersey*
* *[[duchesse]]*
* *[[dupioni]]*
* duvetiin

## E
* *[[enstex]]*
* eponž, *[[pongee]]*
* etamiin

## F
* fai, *faille*
* *[[fil-à-fil]]*
* finett
* flanell
* fliis
* fliseliin
* flokeeritud kangas
* fresko
* frotee
* froteekudum
* *[[fustian]]*

## G
* gaasriie
* gabardiin
* *[[gingham]]*
* *[[glencheck]]*

## H
* habutai
* honan

## I
* inlett
* interlok

## J
* jõhvriie

## K
* kalev
* kalingur
* kamlott
* kanvaa
* kašmiir
* khaki
* klaasbatist
* klokee
* kord
* koverkot
* kotiriie
* krepp
* krepdešiin
* kreponett
* krepp-šifoon
* krepp-romään
* kretong
* krimpleen

## L
* lamee
* lepalina
* looden, *[[loden]]*
* lõuend
* lükra

## M
* madapolaam
* madras
* markisett
* marli
* marengo
* marokään
* matlassee ehk *[[matelassé]]*
* melanž
* membraankihiga tekstiilid
* meriino
* mikrokiudkangas
* milanees
* mitkal
* moleskiin
* molton
* muaree
* musliin

## N
* nanking

## O
* organza
* organdii, *organdy*
* ottoman
* *[[oxford (riie)|oxford]]*

## P
* panama
* parh
* pepita
* perkal
* pikee
* pits
* pitskangas
* plüüs
* polüuretaankangas
* popliin
* present
* pukskin, *buckskin*

## R
* rips

## S
* samet
* sarž
* satään
* satinett
* sefiir
* sits

## Š
* šantung
* šenill

## Ž
* žakard, žakaarkangas
* žoržett

## T
* taft
* tapa
* tarlatan
* tartan, šotiruuduline kangas
* teksariie, denim
* *[[toile de Jouy]]*
* tondinahk
* topeltdrellkangas
* trikoosamet
* tuaal, *[[toile]]*
* tualdenoor
* *[[tussar]]*
* tviid
* tvill
* tüll

## U
* uhutud kangas

## V
* vahariie, vakstu
* vahvelriie
* vattel, vatmal
* veluur
* velvet
* vilt
* volta
* vuaal

## Vaata ka
* Tekstiil
* Kangas
* Kiud
* Sidus
Armas (eesnimi)

**Armas** on soomepärane mehenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Armas 38 mehel.
1. jaanuari 2022. aasta seisuga oli eesnimi Armas 33 mehel, mis on populaarsuselt 1152. mehenimi.

Vanim Armas oli üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 15–19. Kõige populaarsem on see eesnimi vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,07.

## Tuntud nime kandjaid
*Armas Lahoniitty, Soome poliitik, endine Turu linnapea (1944–2018)
*Armas Lindgren, soome arhitekt (1874–1929)
*Armas Luige, eesti ehitusinsener (1910–1991)
*Armas Einar Leopold Lönnbohm (Eino Leino), soome kirjanik (1878–1926)
*Armas Äikiä, soome luuletaja (1904–1965) 

## Viited

## Välislingid
*
Anete

**Anete** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 331. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Anete 423 naisel.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Anete 474 naisel. Anete oli populaarsuselt 322. naisenimi.

## Tuntud nime kandjaid
*Anete Paulus
*...

## Viited

## Välislingid
*
Aet

**Aet** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 425. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Aet 274 naisel.

Nime käänamisel võib lähtuda nimede Reet ja Krõõt käänamisest, st Aet-Aeda-Aeta; aga kasutusel on ka Aet-Aedu-Aetu ja Aet-Aedi-Aeti. Keelenõuande järgi valib iga nime kandja oma nime käänamisviisi ise, järgides põhimõtet, et valitud käänamisviis sobiks mõne eesti keele tüüpsõnaga. Omastava vorm "Aeti" ei ole keeleomane.

## Nime kandjaid
*Aet Annist
*Aet Maasik
*Aet Maatee
*Aet Ollisaar
*Aet Süvari
*...

## Viited

## Välislingid
* Aet Statistikaameti andmebaasis
Age (eesnimi)

**Age** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 351. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Age 387 naisel.

## Tuntud nime kandjaid
*Age Oks
*Age Raa
*Age Veeroos
*Age Värv
*...

## Viited

## Välislingid
* Age Statistikaameti andmebaasis
Aira

**Aira** on naisenimi.

Lätis oli 30. juuni 2021. aasta seisuga eesnimi Aira 430 inimesel.

2022. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 656. naisenimi. 1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Aira 139 naisel.

## Tuntud nime kandjaid
*Aira Kaal
*Aira Võsa
*...

## Viited

## Välislingid
*
Jakuudikeelne Vikipeedia

**Jakuudikeelne Vikipeedia** (jakuudi keeles Сахалыы Бикипиэдьийэ) on Vikipeedia jakuudikeelne versioon, mis loodi 26. mail 2008. 

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja  lehekülge. Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

Keeleversiooni arengutaset iseloomustav parameeter "sügavus" oli 2021. aasta augustis 45 (näiteks eestikeelses versioonis oli see 21 ja ingliskeelses koguni 1108). 

Jakuudikeelse Vikipeedia versiooni looja, administraator ja bürokraat on Nikolai Pavlov.

## Välislingid
Edith

**Edith** (prantsuspäraselt **Édith**) on naisenimi. 

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 521. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Edith 192 naisel.

## Nime kandjaid
*Edith Baumann
*Edith González
*Edith Karlson
*Edith Kotka-Nyman
*Edith Paris
*Édith Piaf
*Edith Randam-Rogers
*Edith Roks
*Edith Södergran
*Edith Wharton
*...

## Viited

## Välislingid
*
Vaskratsanik

**Vaskratsanik** (vene keeles Медный всадник *Mednõi vsadnik*) on Peeter I mälestusmärk Peterburis Senati väljakul. Selle pidulik avamine toimus 7. (18.) augustil 1782. 

Ratsamonument on valmistatud pronksist ja graniidist. Monumendi valmistas Prantsuse skulptor Étienne Maurice Falconet Venemaa keisrinna Katariina II tellimusel. Vaskratsaniku nimi kinnistus kujule tänu Aleksandr Puškini poeemile "Vaskratsanik". 

Skulptuur kujutab Peeter I-st istumas kangelasena hobusel, parem käsi välja sirutatud Neeva jõe suunas. Skulptor on tabanud dramaatilise hetke, mil keisri hobune on tõusnud kalju serval tagajalgadele. Hobune tallab jalge alla madu, kelles on nähtud Peeter Suure ja tema reformide vaenlasi. 

Kuju on umbes 6 meetrit kõrge, pjedestaal 7 meetrit. Ratsamonumendil on kiri ladina keeles: *Petro Primo Catharina Secunda MDCCLXXXII* ja vene keeles: *Петру перъвому Екатерина вторая лѣта 1782* ('Katariina II Peeter I-le 1782').
Varaikeelne Vikipeedia

**Varaikeelne Vikipeedia** (varai keeles *Waray Wikipedia*) on Vikipeedia varaikeelne versioon, mis loodi 2005. aastal (varai keel on üks keeltest, mida räägitakse Filipiinidel).
Aastatel 2005–2013 arendasid varaikeelset Vikipeediat üksikud entusiastid. Alles 2013. aastal toimus esimene vikikohtumine. Samal aastal hakati artiklite loomiseks botte kasutama.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja  lehekülge. Keeleversiooni arengutaset iseloomustav parameeter "sügavus" on madal:  (näiteks eestikeelses versioonis on see  ja ingliskeelses koguni ). Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

90% artiklitest on loonud botid (peamiselt Lsjbot). 

## Artiklite arvu statistika

*10 000 artiklit täitus juunis 2009
*50 000 artiklit täitus aprillis 2010
*100 000 artiklit täitus 26. augustil 2010
*150 000 artiklit täitus jaanuaris 2013
*300 000 artiklit täitus veebruaris 2013
*400 000 artiklit täitus mais 2013
*500 000 artiklit täitus juunis 2013
*700 000 artiklit täitus juulis 2013
*900 000 artiklit täitus augustis 2013
*1 000 000 artiklit täitus 8. juunil 2014
*1 100 000 artiklit täitus augustis 2014
*1 200 000 artiklit täitus septembris 2014

## Vaata ka
*Sebukeelne Vikipeedia

## Viited

## Välislingid
Benno

**Benno** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 662. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Benno 91 mehel.

## Tuntud nime kandjaid
*Benno Hansen
*Benno Leesik
*Benno Mikkal
*...

## Viited

## Välislingid
*
Massimo Luongo

**Massimo Corey Luongo** (sündinud 25. septembril 1992 Sydneys) on Austraalia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa kõrgliigaklubis Ipswich Town.

Tema isa on Itaalia päritolu ja ema Indoneesia päritolu.

## Klubikarjäär
2011. aastal liitus ta Inglismaa klubiga Tottenham Hotspur, kuid klubi põhimeeskonnas tal liigadebüüti teha ei õnnestunud. Hooaja  2012–13 esimesel poolel mängis ta laenul Inglismaa esiliigaklubis Ipswich Town. Seejärel liitus ta League One'i klubiga Swindon Town, kus mängis lisaks hooajad 2013–14 ja 2014–15, kuuludes mõlemal hooajal Swindon Towni põhikoosseisu. Hooajal 2014–15 valiti ta League One'i sümboolsesse koosseisu.

2015. aasta mais liitus Luongo Queens Park Rangersiga. 2018. aastal valiti ta Queens Park Rangersi aasta mängijaks. 2019. aastal siirdus ta Sheffield Wednesdaysse, kus mängis kolm hooaega, millest kaks Inglismaa esiliigas ja ühe League One'is.

2022. aasta septembris sõlmis ta lühiajalise lepingu Inglismaa esiliigaklubiga Middlesbrough, kuid ei mänginud seal kordagi.

2023. aasta jaanuaris naasis Luongo Ipswich Towni. 2023. aastal tõusis ta Ipswich Towniga Inglismaa esiliigasse ja 2024. aastal Inglismaa kõrgliigasse. 17. augustil 2024 toimunud hooaja avamäng Liverpooli vastu oli üldse Luongo esimene Inglismaa kõrgliigas.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Austraalia jalgpallikoondises tegi Luongo 6. märtsil 2014 mängus Ecuadori vastu. Samal aastal kuulus ta Austraalia koondisse maailmameistrivõistlustel. 2015. aasta Aasia meistrivõistluste esimeses mängus Kuveidi vastu lõi ta koondisekarjääri esimese värava. Austraalia jõudis finaali, kus kohtuti Lõuna-Korea vastu. Luongo viis Austraalia esimese poolaja lõpus juhtima, Austraalia võitis kogu kohtumise 2:1 ja tuli Aasia meistriks. Luongo valiti turniiri sümboolsesse koosseisu ja kogu turniiri parimaks mängijaks.

Luongo kuulus Austraalia koondisse ka 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril, 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2019. aasta Aasia meistrivõistlustel.

Austraalia koondises mängis Luongo aastatel 2014–2023 kokku 45 korda ja lõi kuus väravat.

## Viited

## Välislingid

* Profiil  Ipswich Town F.C. kodulehel
Väiküla Püha Nikolai kirik

**Väiküla Püha Nikolai kirik** oli õigeusu kirik Virumaal (Eesti Ingeris) Kallivere külas. 

Hoonele pandi nurgakivi 27. aprillil 1921, hoone pühitseti sisse 1922. Kirikut kasutas Väiküla Püha Nikolai kogudus. Kogudusele kuulus ka Vanakülas olev õigeusu kabel.

Hoone põles ära 1944. aastal teise maailmasõja lahingutes.

## Vaata ka
*Väiküla Püha Nikolai kogudus

## Kirjandus
*Vladimir Berens. *"Историко-статистическое описание церквей и приходов Северо-Западных епархий. Часть 2, Эстонская епархия"*. Tallinn 1974. Käsikiri TLÜAR *Baltica* kogus,  Msc K1-593/I, II. Leht 87
Pētõr Kīnkamäg

**Pētõr Kīnkamäg** (lätipäraselt **Pēteris Kīnkamegs** või **Pēteris Kāpbergs**; 25. märts 1902 Pizā – 17. veebruar 1972 Pizā) oli liivi luuletaja.

Ta ei olnud eriti käinud koolis ning oli elukutselt kalur. 

Tema peamine mõjutaja oli tema isa Uļi. Tema luuletusi avaldati ajalehes Līvli. Teda on avaldatud ka Eesti NSV-s vähese levikuga erialases ajakirjas Kodumurre.

## Ekslikud käsitlused tema surmast
Tõenäoliselt Nõukogude propagandast on pärit käsitlus, nagu oleks ta Teise maailmasõja käigus Saksa okupatsiooni ajal lastud maha Nõukogude partisanide abistamise eest. Seda kohtab ka tänapäevastes vene käsitlustes, kuid see on täiesti vale, sest Pētõr Kīnkamäg elas suure osa oma elust kodukülas Pizās, töötas seal kalurina, suri seal ning on ka maetud kohalikule Pizā küla kalmistule.

## Isiklikku
Tema isa oli luuletaja ja liivi rahvuslane Uļi Kīnkamäg.

## Viited

## Välislingid
*Pētõr Kīnkamäg (Pēteris Kīnkamegs) lehel ''Livones.net''. Läti keeles
Väiküla Püha Nikolai kogudus

**Väiküla Püha Nikolai kogudus** (vene keeles *Венкюльский эстонско-православный приход*) oli EAÕK kogudus Virumaal Väikülas. 

Kogudus kasutas alates 1926. aastast Väiküla Püha Nikolai kirikut. Enne oma koguduse moodustamist kuulusid Väiküla eesti ja isuri õigeusklikud Narva Nikolai koguduse alla. Pärast kiriku ehitamist moodustati 15. oktoobril 1926 Väiküla Püha Nikolai kogudus. Kogudus lõpetas tegevuse 1944. aastal, kui kirik sõjategevuses hävis.

## Kirjandus
*Toimik Venküla koguduse kohta. Eesti Rahvusarhiivi Ajalooarhiiv, EAA 1655.3.617 
*Vladimir Berens. *"Историко-статистическое описание церквей и приходов Северо-Западных епархий. Часть 2, Эстонская епархия"*. Tallinn 1974. Käsikiri TLÜAR *Baltica* kogus,  Msc K1-593/I, II. Leht 87
Pseudonüümide loend

*Eestlaste pseudonüümide loend
**Eesti karikaturistide pseudonüümide loend
*Välismaalaste pseudonüümide loend
Purpura

**Purpura** on lööve, mis on põhjustatud vere lekkimisest kõige peenematest veresoontest, kapillaaridest.  

Purpura tekkel võib olla eri põhjuseid, kõik nad haaravad vere hüübimissüsteemi või kahjustavad kapillaaride seinu. Tavalised põhjused on infektsioon, allergiline reaktsioon või reaktsioon ravimile, mis kutsub veresoontes esile põletiku.  

## Sümptomid

# Tumepunased ebakorrapärased laigud suurusega nööpnõelapeast kuni 2 cm-ni.
# Klaasi või näpuga vajutades laigud ei kao.
# Laigu keskosa võib olla veidi kõrgem.
# Enamik laike asub jalgadel ja tuharatel.
# Lapsel on hiljuti olnud viirusinfektsioon.
# Vahel kaasnevad liigeste valulikkus, kõhuvalu ja/või tume (roostekarva) uriin.

Purpura löövet esineb harva. Selle ilmnemisel on oluline võtta ühendust arstiga. Kuigi purpura põhjus ei ole tavaliselt tõsine, on väga oluline välistada ägedad infektsioonid, nagu meningokokiline septitseemia või meningiit, kuna see lööve võib olla üks neile diagnoosidele viitav võtmesümptom. 

## Erivormid
Henochi-Schönleini purpura (üks selle haiguse vorme) põhjustab liigeste valulikkust, vahel turset, kõhuvalu ja neerupõletikku, ka iseloomulikku püsivat löövet tavaliselt reaktsioonina viirusinfektsioonile. Lööve võib järgnevate infektsioonide järel taas ilmuda. Trombotsütopeeniline purpura on MMR-vaktsineerimise järel harvaesinev kõrvaltoime ja väljendub lööbena, mis koosneb väikestest sinakatest laikudest, mis ilmuvad kuue nädala jooksul pärast vaktsineerimist. 

## Ravi

*Lööve ei vaja spetsiaalset ravi.
* Patsient vajab ravi, kui neerud on haigusest haaratud.
* On vaja selgitada infektsiooni põhjus ja ravida seda. 

## Prognoos

* Lööve taandub ühe kuni kolme nädalaga.
* Patsient tervistub tavaliselt täielikult.
* Järgnevate infektsioonide ajal võib mõnikord purpura uuesti tekkida. 

## Viited