Toimumisaega näitav määrus

**Toimumisaega näitav määrus** on määrus, mis märgib lauses situatsiooni toimumise aega.

= Eesti keel =
Sündmuse toimumise aega näitav ehk sündmust ajas piiritlev määrus on
* tavaliselt tegusõna vaba laiend: *Ma viisin* ***eile*** *raamatud raamatukokku*;
* mõnede tegusõnade, näiteks *toimuma, juhtuma, sündima, algama, lõppema, kujunema, välja kujunema, puhkema, olema* tähenduses 'toimuma, juhtuma' seotud laiend: ***Viimasel ajal*** *juhtub majas imelikke asju*. *Pidu olevat lõppenud alles* ***hommikul***.

Toimumisaega näitav määrus vastab küsimustele *millal?* või *mis ajal?*, täpsemalt *mis kell? mis päeval? mis kuul? mis aastal? mis sajandil? mis ajastul?* jne.

## Lokatiivne ajamäärus
Lokatiivsed ajamäärused ehk sündmust ajas piiritlevad määrused on lauses ajamäärsõnad, nimisõnade käändevormid või kaassõnafraasid.

### Lokaliseerivad ajamäärsõnad

* *algul, ammu, eile, eluilmaski, enne, ennemuiste, homme, hiljuti, iialgi, jalamaid, kord, kunagi, millalgi, mullu, niipea, nüüd, otsekohe, peagi, praegu, tänavu, vanasti, varsti, äsja, öösel,  ükskord, ülehomme* jt: *Ametikõrgendust pole *'niipea** loota. Ta lahkus **tookord** baarist üksi. Siim luges **hiljuti** põnevat kriminaalromaani. **Vanasti** ei olnud televiisoreid ja külmkappe.''
* inimese vanusele osutavad lt-liitelised määrsõnad: ''noorelt, vanalt, kolmeaastaselt, viiekümneselt'' jt: ***Kaheaastaselt*' läksin ma lasteaeda. **Noorelt** on lihtsam keelt õppida kui **vanalt**.*

===Lokaliseerivad [[nimisõna]]d ja [[nimisõnafraas]]id===
viitavad ajale või mõnele teisele situatsioonile. Grammatiline vorm võib olla väga mitmesugune.

* Kõige tavalisem on *'alalütlevas käändes ajamäärus**: ***Üheksakümne teisel aastal*' võeti Eesti kroon uuesti kasutusele. Olen olnud **viimastel päevadel** kõrges palavikus. **Neljapäeva hommikul** tuleb leping allkirjastada. Veearvestite näidud tuleb teatada **kuu viimasel päeval.***
* *'Seesütlevas käändes** on ajamäärus peamiselt siis, kui

- see märgib eluea etappi: ***Vanas eas*' hakkavad luud hõrenema*

- see märgib kuud ilma kuupäevata: *Lumi sulab tavaliselt **märtsis** või **aprillis***

- kui selle [[fraasi peasõna|peasõnaks]] on *alguses, lõpus, hommikuhämaruses, videvikus, minevikus, tulevikus* jne: ***Tunni lõpus** esitasime õpetajale küsimusi. Paul Goble: "Vaid **minevikus** elav riik jääb tulevikuta*.

* *'Nimetavas käändes** on ajamäärusfraasid,

- mille [[fraasi peasõna|peasõna]] on ''kord, aasta, kuu, nädal, päev''. Nimetav kääne on siin tavaliselt kasutusel paralleelselt [[alalütlev]]aga: ***Viimane kord*' (~**viimasel korral**) läksime Markusega tülli. **Järgmine nädal** (~**järgmisel nädalal**) peab hambaarsti juurde minema.*

- mis väljendavad kellaaega: *Koosolek hakkab **kell üksteist**. Teater lõpeb **veerand kümme**.*

===Lokaliseerivad [[kaassõna]]d===
*aegu, eel, enne, järel, keskel, paiku, peale, pärast, vahel, jooksul, kestel* jne paigutavad sündmuse võrdlusaja suhtes mitmel viisil, näidates nii sama- kui ka eriaegsust: ***Pärast gümnaasiumi lõpetamist** tahab Tiit ülikooli minna. Kiri peaks saajani jõudma **nelja tööpäeva jooksul**. **Enne toast lahkumist** tuleb elav tuli kustutada.*

==Lokatiivne ajamäärus ja tegusõna ajavormid==
*'Tegusõna ajavormid** ([[olevik (keeleteadus)|olevik]], [[lihtminevik]], [[täisminevik]] jne) annavad sündmusele küll üldise toimumishetke kõne- ja vaatlushetke suhtes, kuid sündmuse ajaline täpsustamine on võimalik ajamääruse abil. Vrd: ''Ma käisin Karmeniga kinos. - Ma käisin **eile õhtul** Karmeniga kinos. Sõidame perega Hispaaniasse. - Sõidame perega **ülejärgmisel kuul** Hispaaniasse.''

* **Tegusõna lihtmineviku- või olevikuvormi** kasutades võib sündmuse toimumisaega täpsustada ajamäärus: ''Ilm on **täna** tavalisest jahedam. Kuhu sa **eile** läksid? Kassid on **harva** koertest suuremad.''
* **Tegusõna täis- ja enneminevikuvormid** võtavad mingi kindla vaatlushetke seisukohalt kokku selle, mis enne toimus. Täis- ja enneminevikuvormid seostuvad ajavahemikku, kestust, sagedust või korduvust näitava ajamäärusega: ''Koer pole **viimaste päevade jooksul** midagi söönud. Ma olen **kuus korda** verd andmas käinud. Mul on juba **neli päeva** hammas valutanud.''
* **Tegusõna täis- ja enneminevikuvormidega** võivad esineda kindlat ajakohta näitavad määrused,

- kui nad märgivad ajavahemikku, kuid jätavad ebamääraseks sündmuse toimumisaja selle vahemiku piires: ''Me pole **viimasel nädalal** kordagi kohtunud. Jaanus on **täna hommikul** sulle mitu korda helistanud;

- kui lauses väljendatakse vaatlusaegset seisundit, mis tuleneb mingil kindlal ajal minevikus toimunust: ''Keegi on mulle **pool tundi tagasi** helistanud. Lennart Georg Meri on sündinud **29. märtsil 1929. a***;

- kui enne- ja täisminevik on [[kaudne kõneviis|kaudse kõneviisi]] tähenduses: ''Meelis on '''varahommikul''' tulnukaid näinud ja nendega juttu rääkinud.''

- kui enneminevik kannab lihtmineviku tähendust: ''Viisin raamatukokku raamatu, mille just '''äsja''' olin läbi lugenud''.

==Latiivne ajamäärus==
Latiivne ajamäärus on lause [[aspekt (keeleteadus)|aspekti]] suhtes [[perfektiivne aspekt|piiritletud]] ning väljendab tegevuse piirini jõudmise tähtaega. Latiivne ajamäärus moodustatakse [[saav kääne|saavas käändes]] [[nimisõna]]st ja samalaadsest [[määrsõna]]st: ***Homseks** ei jõua ma raamatut läbi lugeda. Kleit õmmeldakse valmis **kolmapäeva hommikuks*'.*