open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maasika tänav (Rakvere)

**Maasika tänav** on tänav Rakvere linna lõunaosas. Kaugus linna keskväljakust on linnulennult 1,8 km. 

Tänava pikkus on 676 m ning laius 15–19 meetrit. Maasika tänav on lääne-idasuunaliseks piiritänavaks neljale Rakvere linnaosale: Kondivalu ja Palermo vahel ning Lepiku ja Linnuriigi vahel. Tänav asub saab alguse Juhan Kunderi tänavalt ning ristub Tartu, Aia, Seene, Tamme ja Paju tänavaga. Tänav lõpeb Rakvere Linnametsa kinnistu piiril.

Tänav on kujunenud välja 20. sajandi jooksul; tänava ääres paiknevad ühepereelamud, mis on rajatud sajandi teises pooles. Naabertänavad kannavad Lepiku ja Palermo linnaosale iseloomulikke taimenimetusi. 

## Viited
New Yorgi Avalik Raamatukogu

**New Yorgi Avalik Raamatukogu** (inglise New York Public Library, lühend NYPL) on USAs New Yorgis asuv avalik raamatukogu. Raamatukogus on üle 51 miljoni teaviku, selle poolest on see üks maailma suurimaid raamatukogusid. Raamatukogu asutati 1895.

Seisuga 2012 on raamatukogu veebiandmebaasist kättesaadav üle 800 000 digiteeritud teaviku.

Raamatukogu peahoone ehitati 1897–1911.

## Välislingid
*NYPLi koduleht
Hirvosi

**Hirvosi** ehk **Rots** (ka **Ruotsi**, vene *Роц*) on endine ingerisoome küla ajaloolises Tuutari kihelkonnas Kesk-Ingerimaal Peterburi linnast lõunas. Kaasaegse haldusjaotuse järgi jääb kunagine küla Leningradi oblasti Lomonossovi rajooni Villozi valla territooriumile.  

Küla nimetus tuleb seal elanud ingerisoome suguvõsade Hirvonen ja Ruotsi nimedest. Küla elanikeks olid ingerisoomlased äyrämöised.
  
1817. aasta Peterburi lähiümbruse kaardil on küla mainitud kui *Роци или Хирвузы* ning külas oli 12 talu.

1831. aastal oli talude arv kasvanud 19-ni (küla nimetatud kui *Роць или Хирване*). 

1848. aastal elas külas (nimetatud kui *Hirwosi*) 79 ingerisoomlast äyrämöiset (39 meest ja 40 naist).

1856. aastal oli külas (nimetatud kui *Роцы*) 13 talu 38 meeshingega.

1860. aastal oli talude arv sama. 

1890. aastal oli külas (nimetatud kui *Роць*) 19 talu. 

1913. aastal oli külas (nimetatud kui *Роць Хирвози*) 18 talu. 

1941. aastal oli külas (nimetatud kui *Род*) 21 talu.

01.08.1941 kuni 31.12.1943 oli küla okupeeritud saksa vägede poolt. Küla hävis Teises maailmasõjas.   

## Viited
Piklik jõekarp

**Piklik jõekarp** (*Unio pictorum*) on jõekarbi perekonda kuuluv limune.

Ta elab Euroopa mageveekogudes, sealhulgas Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Karhila

**Karhila** ehk **Bolšoje Karlino** (ka **Suuri-Karhila**, **Karlino**, vene *Большое Карлино*) on endine ingerisoome mõis ja küla ajaloolises Tuutari kihelkonnas Kesk-Ingerimaal Peterburi linnast lõunas. Kaasaegse haldusjaotuse järgi jääb kunagine küla Leningradi oblasti Lomonossovi rajooni Villozi valla Maloje Karlino küla territooriumile.

Küla on mainitud juba 1499/1500 (*Kargila*).

1676. aasta Ingerimaa kaardil on paikka mainitud kui *Korola Hoff*, asukohaga Duderhofi pogosti (Duderhosskoj Pogost) kagu nurgas.

1696. aastal on mainitud nii mõisa (*Karhilla Hof*) kui ka küla (*Karhilla By*).

1817. aasta Peterburi lähiümbruse kaardil on küla mainitud kui *Бол. Карлинa* ning külas oli 20 talu.

1831. aastal oli külas (nimetatud kui *Бол. Карлино*) 20 talu. 

1838. aastal elas külas 92 inimest, kellest 41 olid mehed ja 51 naised.

1848. aastal elas külas (nimetatud kui *Suuri Karhila* ja *Iso Karhila*) 95 ingerisoomlast (46 meest ja 49 naist), kellest 15 olid äyrämöised ja 80 savakod.

1856. aastal oli külas 14 talu 46 meeshingega.

1860. aastal oli külas (nimetatud kui *Бол. Карлино*) 13 talu. 

1890. aastal oli külas 19 talu. 

1913. aastal oli külas 22 talu ja kool. 

1939. aastal oli külas 11 talu. Külas tegutses kool. 

01.08.1941 kuni 31.12.1943 oli küla okupeeritud Saksa vägede poolt. 

Pärast Teist maailmasõda kuulus küla Krasnoje Selo rajooni Esimese mai nimelisse külanõukokku, 1950. aastast Gorski külanõukokku.

Nüüdisajal jäävad kunagise küla alad Maloje Karlino küla territooriumile.  

## Viited
Lylian Meister

**Lylian Meister** (sündinud 14. jaanuaril 1966 Tallinnas) on eesti tekstiilikunstnik.

## Elukäik
Lylian Meister lõpetas aastal 1984 Tallinna 1. Keskkooli ja 1989. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi tekstiili erialal. Aastatel 1989–1990 õppis ta Eesti Humanitaarinstituudis kultuuriteooriat. Hiljem on ta õppinud maastikuehitust Luua Metsanduskoolis (2005–2008) ja Räpina Aianduskoolis (2005–2009). 

## Isikunäitused
*1994 Lühikese Jala Galerii, Tallinn
*1996 "Kuld Orient", Raekoja Tarbekunsti Galerii
*1996 Loviisa Sadamagalerii, Soome
*1996 "Igatsevad asjad", galerii Sammas, Tallinn
*1996 Põhja-Norra Kunstikeskuses Svolværis ja Altas, Norra
*2003 "f-mail", Arhitektuuri- ja Disainigalerii, Tallinn (koos Krista Leesiga)
*2007 "Siidile sulanud", Rahvusooperi Estonia talveaed ja Saaremaa Kunstigalerii
*2008 "1001", Tallinna Kunstihoone galerii; UKM, Pärnu
*2009 "Erailu", HOP galerii, (koos Katarina Meistriga)

## Tunnustus
*2001 Eesti Kultuurkapitali stipendium ja Eesti Rahvuskultuuri Fondi stipendium erialaseks enesetäiendamiseks Indias
*2007 Eesti Kultuurkapitali Kujutava ja Rakenduskunsti Sihtkapitali aastane loomingulise töö stipendium
*2008 Eesti Tekstiilikunstnike Liidu preemia "Aasta meister" tekstiiliprojekti "1001" eest
*2009 Eesti Sisearhitektide Liidu ruumipreemia
*2010 Tartu Ülikooli teenetemärk
*2010 Tallinna Ülikooli teenetemärk
*2012 Tallinna rakenduskunsti triennaal, Kaido Ehasoo preemia
*2018 aasta tekstiilikunstnik

## Liikmesus
Lylian Meister on alates 1994. aastast Eesti Tekstiilikunstnike Liidu ja Eesti Kunstnike Liidu liige. Ta kuulub 2006. aastast Eesti Dendroloogia Seltsi. Aastast 2007 on ta Briti Kuningliku Aiandusseltsi liige. Aastatel 2005–2007 ja 2009–2011 oli Lylian Meister Eesti Kultuurkapitali Kujutava ja Rakenduskunsti Sihtkapitali esimees. Lylian Meister on ka Eesti Kultuuri Koja asutajaliige (2011).

## Isiklikku
Lylian Meistri tütar on kunstnik Katarina Meister.

## Viited
Hanoi Rocks

**Hanoi Rocks** oli 1979. aastal asutatud Soome glämroki bänd, mis saavutas tuntuse ka väljaspool Soomet, peamiselt Suurbritannias ja Jaapanis.

## Stuudioalbumid
* Bangkok Shocks, Saigon Shakes, Hanoi Rocks (1981)
* Oriental Beat (1982)
* Self Destruction Blues (1982)
* Back to Mystery City (1983)
* All Those Wasted Years (live) (1984)
* Two Steps from the Move (1984)
* Rock & Roll Divorce (live) (1985)
* Twelve Shots on the Rocks (2002)
* Another Hostile Takeover (2005)
* Street Poetry (2007)
Värska Orienteerumisklubi Peko

**Värska Orienteerumisklubi Peko** (lühendatult OK Peko) on Eesti orienteerumisklubi. OK Peko kuulub Eesti Orienteerumisliitu.

Klubi asutati 6. novembril 1990. aastal. OK Peko esimene president on Toivo Toomas. Alates 1994. aastast on klubi president Raul Kudre.

Klubi nimi pärineb seto kultuuripärandist, setode viljakusjumalalt Pekolt. 

Alates 1991. aastast korraldab OK Peko iga-aastast rahvusvahelist orienteerumisvõistlust Peko Kevad. 2012. aastal korraldas OK Peko maailma karikavõistluste etapid rattaorienteerumises.

## Viited

## Välislingid
*Team Kudre
Vikerkaare Rubiin

**"Vikerkaare Rubiin"** (inglise keeles "Rainbow Ruby", korea keeles , hiina keeles ) on Lõuna-Korea, Hiina ja Kanada televisiooni joonisfilmisari. Eestis näidatakse sarja telekanalites ETV2 ja ETV+.

## Tegelased
* **Rubiin** ()
* Rubiini **ema** ja **isa**
* **Šoko** ()
* **Kai** ()
* **Välgunool** ()
* **Ling Ling**
* **Printsess Kiki** ()
* **Prints Fredrik** ()

* **Säutsuja** ()
* **Elli** ()
* **Janne** ()

* **Friida** ()
* **Piret** ()

## Sarja jaod

## Viited

## Välislingid
* Vikerkaare Rubiin. ERR
* Vikerkaare Rubiin. DHX Media
* Vikerkaare Rubiin. 38°C Animation Studio
Heino Stumbur

**Heino Stumbur** (31. august 1930 – 21. juuli 2014) oli eesti geoloog, paleontoloog.

Aastal 1955 kaitses ta diplomitöö Eesti ülem-ordoviitsiumi nautiloiididest.

## Teoseid
*Kaljo, D.; Oraspõld, A.; Rõõmusoks, A.; Sarv, L.; Stumbur, H. 1956. *Eesti NSV ordoviitsiumi fauna nimestik II: keskordoviitsium*. Abiks Loodusevaatlejale 25. 
*Mutvei, H.; Stumbur, H. 1971. Remarks on the Genus *Pictetoceras* (*Cephalopoda*: *Ellesmerocerida*). *Bulletin of the Geological Institutions of the University of Uppsala* (NS) 2: 117–122.
*Stumbur, H.; Mutvei, H. 1983. A new Middle Ordovician torticonic nautiloid. *Geologiska Föreningens i Stockholm Förhandlingar* 105: 43–47.

## Viited
Sulevi tänav (Rakvere)

**Sulevi tänav** on tänav Rakveres. 

Umbtänava pikkus on 71 m ja see asub Kondivalu linnaosas ning saab alguse Olevi tänavalt. Tänavast lääne pool paikneb Juhan Kunderi tänav ja selle kõrval Palermo mets.

Piirkonna tänavad on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, mil sinna ehitati ühepereelamuid.  

## Viited
Karlino

**Karlino** on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Białogardi maakonnas, Karlino valla halduskeskus.

Linn asub Parsęta jõe ääres.

## Sõprus- ja partnerlinnad
*  Dargun, Saksamaa
*  Skælskør, Taani
*  Wolgast, Saksamaa

## Välislingid
* Koduleht
Niels Bohri Instituut

**Niels Bohri Instituut** on Kopenhaageni Ülikooli uurimisinstituut. Instituut tegeleb astronoomia, geofüüsika, nanotehnoloogia, osakeste füüsika, kvantmehaanika ja biofüüsikaga. 

Instituut asutati 1921. aastal Kopenhaageni Ülikooli Teoreetilise Füüsika Instituudina. Asutajaks oli Niels Bohr, kes oli ülikooli ametnikkonnas olnud juba 1914. aastast, 1916. aastal nimetati ta professoriks. Niels Bohri 80. sünniaastapäeval, 7. oktoobril 1965, sai instituudi nimeks ametlikult Niels Bohri Instituut. Suurem osa instituudi algsest kapitalist tuli Carlsbergi õlletehase heategevusfondist ja fondist Rockefeller Foundation.

1920. ja 1930. aastatel oli Bohri Instituut üks tähtsamaid aatomifüüsika ja kvantfüüsika põhimõtete rajajaid. Füüsikud üle Euroopa külastasid instituuti, et arutleda Bohriga uute teooriate ja avastuste üle. Niels Bohri ja Werner Heisenbergi tehtud avastusi ja tõlgendusi kvantmehaanikas nimetatakse nn .

1. jaanuaril 1993 ühendati instituut Astronoomia Observatooriumiga, Ørstedi laboratooriumiga ja Geofüüsika Instituudiga. Uus instituut jäi kandma Niels Bohri nime.

Niels Bohri Instituudi uurimistegevus on jaotatud kümnesse uurimiskategooriasse, mis katab suure osa füüsikast: astrofüüsika, biofüüsika, geofüüsika, kvantfüüsika, osakeste füüsika, e-teaduse ja tahkete ainete füüsika. 

## Aumedal
2010. aastal, Niels Bohri 125. sünniaastapäeval, hakkas ülikool välja andma **Niels Bohri Instituudi aumedalit**. Auhind on iga-aastane ja see antakse “eriti silmapaistvale teadlasele, kes töötab Niels Bohri vaimus ja tegeleb rahvusvahelise koostöö ja teadmiste jagamisega”.

Aumedali autor on taani skulptor Rikke Raben. Medali esiküljel on näha Niels Bohri, aatomit ja tähti. Mündi tagakülg on inspireeritud Bohri tsitaadist: “Ja millest inimesed tegelikult sõltuvad? Me sõltume oma sõnadest. Me oleme keeleoskajad. Meie ülesanne on vahetada üksteisega kogemusi ja mõtteid. (“What is it that we human beings ultimately depend on? We depend on our words. We are suspended in language. Our task is to communicate experience and ideas to others.”) Medali tagaküljele on kirjutatud: “Unity of knowledge”. Sellise pealkirjaga loengu pidas Bohr Columbia Ülikoolis 1954. aastal. Samuti on tagaküljel kirjas *Nosce te ipsum*, mis tähendab ladina keeles “tunne iseennast”. See tsitaat pärineb Delfi oraaklilt Apollo templist Kreekast.

### Medalistid:
* 2010 – Leo Kadanoff
* 2011 – Andre Geim
* 2012 – Juan Ignacio Cirac Sasturain
* 2013 – Fabiola Gianotti
* 2014 – Jérôme Chappellaz
* 2015 – Brian Schmidt 
* 2016 – Gerard't Hooft
* 2017 – Jürgen Schukraft
* 2019 – David R. Nelson
* 2020 – Paul J. Steinhardt
* 2021 – Jun Ye

## Välislingid
*Niels Bohri Instituut (en)
*Instituudi uurimiskeskus (en)
Paiste

**Paiste** (*Switzerland Paiste AG*) on Šveitsis asuv löökpillide taldrikuid tootev ja välja töötav ettevõte, mille asutas 1906. aastal eestlane Mihkel Toomas Paiste. 

See on maailma suuruselt teine löökpillitaldrikute tootja. Ettevõtte nimeks olev sõna "paiste" tähendab eesti keeles sära, päikesepaistet. Paiste löökpillitaldrikuid on kasutanud paljud maailmakuulsad ansamblid.

Ettevõttele pani aluse Mihkel Toomas Paiste 1906. aastal Peterburis ja jätkas selle tegevust 1917. aastal Tallinnas. Pärast seda, kui Mihkli poeg Michail M. Paiste oli ettevõtte taaselustanud – esmalt 1940. aastal Poolas ja seejärel 1945. aastal Põhja-Saksamaal, kuhu ta perega siirdus –, liitus isa ettevõttega Robert Paiste. 1957. aastal kolis perekond Šveitsi. Pereettevõttes töötas ka Roberti noorem vend Toomas Paiste. 

2003. aastast on pereäri juhtinud Robert Paiste vennapoeg Erik.

2008. aastal tegi Switzerland Paiste AG taldrikud ka ansamblile Metsatöll.

## Viited

## Välislingid
* Perekonnalugu ettevõtte kodulehel (inglise keeles)
Laskeraja tänav

**Laskeraja tänav** on tänav Rakveres.

Tänav on 104 meetrit pikk ja asub Kondivalu linnaosas. Tänav paikneb Juhan Kunderi ja Tartu tänava vahel. Tänavast lääne pool asub AS-i Rakvere Metsamajand tootmiskompleks. Edala pool paikneb Palermo mets, kuhu maailmasõdadevahelisel ajal rajas Kaitseliit lasketiiru. Selle järgi on tänav ka nime saanud.

1939. aastal nimetati senine Supri tänav Laskeraja tänavaks.

Piirkonna tänavad on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, rajatud on põhiliselt ühepereelamuid.

## Viited
Rahu tänav (Rakvere)

**Rahu tänav** on tänav Rakveres. 

Tänava pikkus on 478 m ja see asub Kondivalu linnaosas. Ida-läänesuunaline tänav saab alguse Aia tänavalt, ristub Juhan Kunderi tänava ja Tartu tänavaga ning lõpeb Rakvere linnakalmistu juures.

1939. aastal nimetati senine  Grimmi tänav Rahu tänavaks.

Rahu tänava äärde on ehitatud nii eramuid kui ka korterelamuid, põhiliselt 20. sajandi teises pooles.  

## Viited
Mäekalda tänav (Rakvere)

**Mäekalda tänav** on tänav Rakveres. 

Kondivalu linnaosas asuva tänava pikkus on 315 meetrit. Tänav asub Rakvere Vallimäe kagukülje mäenõlva all, mille järgi on saanud nime, ja on paralleelne kõrgemal asuva Tammiku tänavaga. See saab alguse Rahu tänavalt Rakvere linnakalmistu juurest ja kulgeb lõuna suunas Palermo metsani.

Tänav on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles. Ida pool paikneb AS-i Rakvere Metsamajand tootmiskompleks, lääne pool asuvad eramud.  
## Viited
Debreceni Ülikool

**Debreceni Ülikool** (ungari keeles Debreceni Egyetem) on Ungaris Debrecenis asuv ülikool. 

Ülikool asutati 1538. aastal ja taasasutati 1912. aastal.

2011. aastal õppis ülikoolis umbes 30 500 üliõpilast.

Ülikoolis õpetatakse ka eesti keelt.

## Viited

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Brüsseli IV Euroopa Kool

**Brüsseli IV Euroopa Kool** on Brüsselis tegutsev Euroopa Koolide süsteemi kuuluv kool, kus õpivad peamiselt Euroopa Liidu institutsioonide töötajate lapsed. Kool asutati 2007. aastal. Kooli direktor on eestlane Marko Mattus.

Septembris 2016 avati Brüsseli IV Euroopa Koolis eesti keele sektsioon, kus õpetatakse iga päev kõiki aineid eesti keeles. Õppetöö läheb eesti keelele üle järk-järgult: 2016/2017. õppeaastal avati eelkool, 2017/2018. õppeaastal avati 1. klass.

2022/2023. õppeaastal on Eesti riik lähetanud Brüsseli IV Euroopa Kooli eesti sekstiooni lasteaiaõpetajaks Regina Eimre, kolm klassiõpetajat (Mari Breiberg, Margit Hunt ja Sille Kägu), vanema kooliastme eesti keele õpetaja Maie Solli ning matemaatika ja integreeritud loodusteaduste õpetaja Linda Kase. 

## Vaata ka
* Euroopa Koolid
* Brüsseli II Euroopa Kool
* Eesti Kool Belgias

## Viited

## Välislingid
*Brüsseli IV Euroopa Kooli veebisait
Noorte Naiste Kristlik Ühing

**Noorte Naiste Kristlik Ühing** (lühend **NNKÜ**) on rahvusvahelise kristliku organisatsiooni Noorte Meeste Kristlik Ühing (YWCA) kohalik organisatsioon Eestis.

NNKÜ põhikiri registreeriti 1931. aastal.

1994. aastal Noorte Naiste Kristlik Ühing ja Noorte Meeste Kristlik Ühing ühinesid ja moodustati Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlik Ühing.

## Vaata ka
*Noorte Meeste Kristlik Ühing

## Viited
Noorte Naiste Kristlik Ühing (rahvusvaheline organisatsioon)

**Noorte Naiste Kristlik Ühing** (lühendatult **NNKÜ**; inglise Young Women’s Christian Association, **YWCA**) on ülemaailmne kristlik organisatsioon, kuhu kuulub üle 22 miljoni liikme 122 kohalikust (nt Saksamaa, Eesti) ühingust. NNKÜ on maailma suurim naisorganisatsioon. Ühing asutati 1855. aastal Suurbritannias (ülemaailmse organisatsioonina asutati 1894. aastal).

Ühingu peakontor asub Šveitsis Genfis.

## Noorte Naiste Kristlik Ühing Eestis

Eestis loodi NNKÜ 1931. aastal 

## Viited

## Välislingid
*Ühingu koduleht
Herrnhuti vennaste uniteedi arhiiv

**Herrnhuti vennaste uniteedi arhiiv** (saksa Archiv der Brüder-Unität zu Herrnhut, lühemalt Unitätsarchiv) on ülemaailmse vennastekogudusliikumise keskarhiiv, mis asub Saksamaal Herrnhutis. Arhiiv asutati 1764. aastal.

Arhiivis asub mitmeid eestikeelseid trükiseid, mis ilmusid enne 1850. aastat.

## Välislingid
*Arhiivi koduleht
*Eesti ainestik Vennaste Uniteedi arhiivis Herrnhutis Saksamaal
Automaatkaitse

**Automaatkaitse** on automaatika haru, mis käsitleb tehnilistes seadmetes ja protsessides võimalike ebanormaalsete olukordade vältimist. Automaatkaiseseadmed kas seiskavad protsessi, lülitavad kaitstava seadme välja või ei lase ebanormaalset olukorda tekkida (automaatblokeerimine).  Samal ajal rakenduvad signalisatsiooniseadmed. Lihtsal juhul piisab ühest kaitsmest (aurukatla kaitseventiil, korteri või elamu elektriseadmestiku automaatkaitselüliti). Keerukas seadmestikus kasutatakse kaitsesüsteemi, näiteks elektrivõrkudes releekaitset.

Automaatkaise üheks võimaluseks on blokeeringud. Näiteks võib olla masina tööks vajalik pidev õlitamine ja õlipump käitatakse eraldi mootoriga. Sel juhul saabki lisada blokeeringu, mis tagab selle, et põhimootor ei käivitu enne, kui õlipump on tööle hakanud. Selleks lisatakse õlipumba mootori kontaktorkaitselüliti (magnetkäiviti) avatud abikontakt  jadamisi põhimootori kontaktorkaitselüliti mähise ahelasse.

## Viited
Saksamaa Demokraatlik Talurahvapartei

**Saksamaa Demokraatlik Talurahvapartei** (saksa keeles *Demokratische Bauernpartei Deutschlands*, lühend *DBD*) oli Saksa DV poliitiline partei.

Saksamaa Demokraatlik Talurahvapartei asutati Nõukogude okupatsioonitsoonis 17. juunil 1948. Partei loomise põhjuseks oli Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei juhtkonna soov vähendada Kristlik-Demokraatliku Liidu ja Saksamaa Liberaaldemokraatliku Partei mõju talurahvale. Partei juhtiv kaader tuli valdavalt Saksamaa Sotsialistlikust Ühtsusparteist. 1951. aastal oli Saksamaa Demokraatlikul Talurahvaparteil 80 000 liiget, 1988. aastal aga 122 000. Saksamaa Sotsialistlikust Ühtsusparteist hakkas Saksamaa Demokraatlikust Talurahvaparteist distantseeruma alles 1989. aasta sügisel.

Partei häälekandja oli ajaleht Bauernecho.

Saksa DV esimestel ja ainsatel vabadel parlamendivalimistel 18. märtsil 1990 kogus Saksamaa Demokraatlik Talurahvapartei 2,18% häältest. 15. septembril 1990 ühines Saksamaa Demokraatlik Talurahvapartei Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liiduga ja lakkas iseseisva parteina olemast.

## Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei esimehed
* juuni 1948 – mai 1982 – Ernst Goldenbaum
* mai 1982 – 27. märts 1987 – Ernst Mecklenburg
* 27. märts 1987 – 30. juuni 1990 – Günther Maleuda
* 30. juuni 1990 – 15. september 1990 – Ulrich Junghanns (tegevesimees).

## Viited
Mäe tänav (Rakvere)

**Mäe tänav** on tänav Rakveres. 

Tänav on 473 meetrit pikk ning asub Kondivalu ja Lepiku linnaosas. Tänav saab alguse Tartu tänavalt ja kulgeb ida suunas, ristudes Aia, Seene, Tamme ja Paju tänavaga. Tänav lõpeb Soolikaoja juures, kus algab Rakvere linnamets.

Tänav on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, tänavale on rajatud põhiliselt eramuid.   

## Viited
Karoliine Loit

**Karoliine Loit** (sündinud 14. detsembril 2000) on eesti vehkleja.

Tema isa on endine vehkleja ja praegune vehklemistreener Meelis Loit.

## Viited

## Välislingid
*"Karoliine Loit sai juunioride MK-etapil Laupheimis 22. koha", sport.err.ee, 14. oktoober 2017
Christoph Harting

**Christoph Harting** (sündinud 10. aprillil 1990) on Saksamaa kettaheitja.

Ta võitis 2016. aasta olümpiamängudel kettaheites kuldmedali isikliku rekordiga 68,37. Maailmameistrivõistlustel on tema parim 2015. aasta 8. koht.

Tema vanem vend Robert Harting on kettaheitja, kolmekordne maailmameister ja olümpiavõitja.

## Välislingid
*
Briti Raamatukogu

**Briti Raamatukogu** (inglise British Library) on Suurbritannias Londonis asuv raamatukogu; ühtlasi Suurbritannia rahvusraamatukogu. Raamatukogus on üle 170 miljoni teaviku (sh 25 miljonit raamatut); see on USA Kongressi raamatukogu järel maailma suuruselt teine  raamatukogu. Raamatukogu on üks maailma tähtsamaid teadus- ja universaalraamatukogusid.

Raamatukogu asutati 1973, kui liideti 1753. aastal asutatud Briti Muuseumi raamatukogu ja mõned teised raamatukogud. 

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Francke Asutuste Pearaamatukogu

**Francke Asutuste Pearaamatukogu** (saksa Bibliothek der Franckeschen Stiftungen) on Saksamaal Halles asuv teadusraamatukogu. Raamatukogu asutas 18. sajandi algul August Hermann Francke ja algselt oli see Francke Asutuste kooli raamatukogu.

Raamatukogus on umbes 200 000 teavikut. Suur osa teavikuid pärinevad 18. sajandist.

Raamatukogus asub mitmeid eestikeelseid trükiseid, mis ilmusid enne 1850.

## Välislingid
*Raamatukogust France Asutuste kodulehel
Taani Kuninglik Raamatukogu

**Taani Kuninglik Raamatukogu** (ka **Kopenhaageni Kuninglik Raamatukogu**; taani keeles *Det Kongelige Bibliotek*) on Taanis Kopenhaagenis asuv raamatukogu, Taani rahvusraamatukogu. See on Skandinaavia suurim ja tähtsaim raamatukogu. Raamatukogus on umbes 35,4 miljonit teavikut.

Raamatukogu asutas 1648. aastal Taani kuningas Frederik III.

## Välislingid
*Taani Kuningliku Raamatukogu koduleht
Kaidi Ploomipuu

**Kaidi Ploomipuu** (sündinud 25. mail 1985) on eesti tekstiilikunstnik.

## Elukäik
Kaidi Ploomipuu on lõpetanud Põltsamaa Ühisgümnaasiumi 2004. ja Tartu Kõrgema Kunstikooli tekstiili erialal 2008. aastal.

Aastatel 2008–2015 töötas ta Narma LV OÜ disainerina.

Alates 2015. aastast ettevõtja. Loonud moekollektsioone, peamiselt kudumitootjale Norrison OÜ.

2016. aastal lõi ettevõtte Unifashion OÜ, mille põhitegevusalaks on koolivormide disain, tootearendus ja müük.

## Tunnustus
*2011 – Red Doti disainiauhind tootedisaini kategoorias Narma LV AS newWeave® vaibadisainile BOG 4053
*2012 – Eesti Disainiauhinnad 2012, äramärgitud töö: vaibakollektsioon "Unlimited" koos Monika Järgiga

## Viited

## Välislingid
*Eesti disain on jälle maailmakaardil! Loov Eesti koduleht 18.07.2011
2017. aasta aprilli terroriaktide loend

Siin on loetletud 2017. aasta aprillis aset leidnud terroriaktid.

## Loendi legend
*Hukkunute arv on võrdne surmasaanud ohvrite arvuga, läbiviijate seas hukkunud on eraldi *(nt x(+y), kus x on hukkunud ohvrite arv ja y hukkunud läbiviijate arv)*
*Hukkunute ja vigastatute numbrid võivad olla infopuuduse tõttu alahinnatud, sellel juhul on arvu taga "+" märk *(nt "10+", kui hukkunuid on vähemalt 10)*.
*Kui hukkunute või vigasaanute arv ületab 20, on see **tumedalt**, kui see ületab 50, on see lisaks ka **allajoonitult**.
*Samal päeval samas kohas toimunud rünnakud liidetakse ühte lahtrisse.
*Lisaks sellele:
::          
::     
:: 
:: 
::   

## Aprill

## Viited
Ulli järv

**Ulli järv** on looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Lolu külas.

Järve pindala on 0,2 ha, pikkus 120 m, laius 90 m, kaldajoone pikkus 125 m ja kõrgus merepinnast 62 m.
Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Erik Obermann

**Erik (Erich Daniel) Obermann** (27. jaanuaril 1890 Tartu – 12. veebruaril 1911 Marseille) oli eesti kunstnik ja karikaturist.

## Elulugu
Erik Obermann sündis Tartus ettevõtjate peres. Tema isa Otto Obermann omas alates 1887. aastast viiliraiumistöökoda. Koos oma abikaasa Mariega (sünd. Baumann) olid nad Tartu ühistegevuse ja seltsielu alustalasid ning kuulusid Jaan Tõnissoni sõbrana ka tema Rahvaerakonda. Erik Obermann oli noorpõlves väga isepäine ja õppis Tartu reaalkoolis väga kesiselt. Ainus, mis teda huvitas, oli kunstiõpe. Juba 17-aastaselt proovis ta õppima asuma Peterburi Stieglitzi kunsttööstuskooli, kuhu ta sisse ei pääsenud. Seejärel astus ta Kunstide Edendamise Seltsi kooli, mida juhatas tollal Nikolai Roerich, ja sooritas seal 1908. aasta kevadel ka eksamid, kuid jättis siiski ka seal õpingud katki. 1908. aasta septembris läks ta õppima vabakuulajana Münchenisse ja elas aadressil Adalbertstrasse 14.

Juba enne Pariisi minekut joonistas noor Erik Obermanni karikatuure (*kasutades pseudonüümi Hering, Heeringas või Селедка*), mis ilmusid pilkelehtedes – Sädemed (1906, 1908); Meie Mats (1907), Meie Mats Ise (1907); Päevakaja (1907), Ulak (1907), mis olid rahva hulgas populaarsed.

1909. aasta oktoobris suundus ta enda sõnul õppima Pariisi Vitti eraakadeemiasse Montparnasse’il (Académie Vitti), kus ta viljeles sulejoonistust. Sama aasta augustis saatis ta Tartusse "II Eesti kunstinäitusele" suurema koguse karikatuure, mille kohta perekonnasõber K. A. Hindrey Postimehes kirjutas, et need „*mitte küllalt vabalt loova hoo lapsed ei ole*”. Sellise kommentaari peale solvus Erik Obermann niivõrd, et oma eluajal Eesti kunstinäitustel rohkem ei esinenud.

Kui 1910. aastal läks Obermann Pariisi, siis oli ta seal rahatu. Magas bulvaripinkidel ja raudteejaamades. Alles siis kui Rudolf Tassa ta viiulimängu järgi üles leidis, sai ta toa, kus elada ja küünlavalgel oma teosed joonistada. Pariisi keskendus ta suurlinnaelu varjukülgede grotesksele ja erootilisele kujutamisele, tegi stiliseeritud idamaiste motiividega tušijoonistusi, millega hiljem 1912. aastal illustreeriti "Noor-Eesti" IV album. Säilinud teosed on Tartu Kunstimuuseumis. Samal aasta eriti niiskel talvel Pariisis haigestus Obermann tiisikusse ja lootuses paraneda, läks elama Lõuna-Prantsusmaale, Rodzei lähedale. Kuna ka seal oli liiga niiske, siirdus ta oktoobris Alžiiri, kus elas väga viletsates oludes. Obermann suri Marseille’ keskhaiglas 12. veebruaril 1911 ja maeti Püha Peetruse (Saint-Pierre’i) kalmistule.

## Teoseid

TKM 0008B, Lilleaias, Erik Obermann.jpg|"Lilleaias" (1910)
TKM 0007B, Daam ja Mefistofeles, Erik Obermann.jpg|"Daam ja Mefistofeles" (1910)


## Näitused

* 1909 – Eesti kunsti ülevaatenäitus Tartus
* 1912 – "Noor Eesti" kunstinäitus Tartus
* 1919 – Eesti kunsti ülevaatenäitus Tallinnas

## Viited

## Välislingid

* Jaan Undusk – Erik Obermanni imeline teekond Tartust Marseille'sse. Sirp, 31. märts 2013 
* Silvia Sarv – Obermann kujundas „Meie Matsi“ tähtraamatu ja tegi pilapilte. Pärnu Postimees, 28. jaanuar 2005
Alumäe

**Alumäe** on eesti perekonnanimi.

## Nime kandjaid
*Nikolai Alumäe (12. september 1915 – 27. märts 1992) oli Eesti küberneetika- ja tehnikateadlane, tehnikateaduste doktor ja Teaduste Akadeemia liige.
*Vladimir Alumäe (aastani 1935 **Janson**) (6. aprill 1917 Tallinn – 25. märts 1979 Tallinn)  oli eesti viiuldaja, Tallinna Konservatooriumi professor ja rektor.

*Ellen Alaküla (aastatel 1950–1970 **Ellen Alumäe**; 30. aprill 1927 Kohtla-Järve – 15. jaanuar 2011) oli eesti näitleja ja teatripedagoog.
*Niina Murdvee (kuni 1973. aastani **Niina Alumäe**; sündinud 4. mail 1950 Tallinnas) on eesti viiuldaja ja viiulipedagoog. Ta on viiuldaja Vladimir Alumäe tütar.
Venemaa Teaduste Akadeemia Raamatukogu

**Venemaa Teaduste Akadeemia Raamatukogu** (vene Библиотека Российской академии наук) on Venemaa Teaduste Akadeemia raamatukogu, mis asub Peterburis Vassili saarel. Raamatukogus on üle 20,5 miljoni teaviku.

Raamatukogu avati 1714 Venemaa keisri Peeter Suure ettepanekul.

Veebruaris 1988 toimus raamatukogus tulekahju, mille tagajärjel hävis umbes 400 000 raamatut.

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Venemaa Rahvusraamatukogu

**Venemaa Rahvusraamatukogu** (vene keeles Российская национальная библиотека) on raamatukogu Peterburis. Seisuga 2005 oli raamatukogus 34 miljonit teavikut. See on Venemaa suuruselt teine raamatukogu (esimene on Venemaa Riiklik Raamatukogu). Venemaa Rahvusraamatukogu on üks kolmest Venemaa rahvusraamatukogust. Praegust nime kannab raamatukogu aastast 1992.

Raamatukogu asutas 1795. aastal Venemaa keisrinna Katariina II.

Raamatukogu peahoone valmis 1814. aastal.  

Ajalooliselt on raamatukogu nimetatud *Keiserlikuks Avalikuks Raamatukoguks* (vene keeles Императорская публичная библиотека).

## Vaata ka
*Venemaa Riiklik Raamatukogu

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Pahksääsklased

**Pahksääsklased** (*Cecidomyiidae*) on sugukond kahetiivalisi putukaid.

Enamiku pahksääsklaste vastsed elavad taimekudedes, tingides seejuures pahkade moodustumist. Valmikud enamasti ei toitu ja elavad väga lühikest aega (tavaliselt ühe päeva).

Sugukonnas on umbes 6000 liiki kokku ligi 800 perekonnas. Eestis üle 500 liigi.
Riste Laasberg

**Riste Laasberg** (sündinud 4. augustil 1973 Tallinnas) on eesti tekstiilikunstnik.

## Elukäik
Riste Laasberg on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia tekstiili eriala bakalaureuseõppe 1996. aastal ja magistriõppe 1998. aastal.

Aastatel 1999–2009 töötas Riste Laasberg Tallinna Kunstikoolis projektijuhina ja 2009–2013 õppealajuhatajana. 
2005–2008 oli ta Euroopa koolide koostööprojekti "Europ'art Puzzle" koordinaator. 2013. aastast on ta Lühikese Jala Galerii galerist.

## Isikunäitused
*2009 "Muhu joonistused", Jerez de la Frontera Kunstikooli raamatukogu, Hispaania
*2019 "Heledam pool", Tallinna Jaani kirik

## Teosed ühiskondlikes hoonetes

* Tartu Püha Luuka kirik

## Liikmesus
Riste Laasberg kuulub 1998. aastast rühmitusse Vaba Tahe.
Ta on 2003. aastast Eesti Tekstiilikunstnike Liidu liige ja 2013. aastast ka liidu juhatuse liige. 

## Viited
Ilme-Anu Neemre

**Ilme-Anu Neemre** (22. juuni 1940 Tallinn – 9. märts 2022) oli eesti tekstiilikunstnik. 

## Elukäik
Ilme-Anu Neemre õppis aastatel 1963–1968 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis tekstiili eriala. Aastatel 1968–1977 oli ta tekstiilivabriku Keila kunstnik-dessinaator ning 1978–1988 Eesti NSV Kergetööstuse Ministeeriumi Tehnikavalitsuse kvaliteedi kujundamise osakonna insener ja kunstinõukogu sekretär.

## Looming
1988. aastast oli ta vabakutseline kunstnik. Tema teoseid leiab Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi, Eesti Ajaloomuuseumi ja Tallinna Linnamuuseumi kogust ning Tallinna Jaani kirikust.

Kuulus Eesti Kunstnike Liitu aastast 1978 ja Eesti Tekstiilikunstnike Liitu aastast 1993.

## Isikunäitused
*1977 – Tallinna Kunstihoone salongis
*1983 – minitekstiilide näitus Palangas, Leedu
*1987 – minitekstiilide näitus Gurzufis Krimmis, Ukraina
*1990 – Kalamaja galeriis (koos Inese Jakobiga)
*1995 – Tallinna Linnamuuseumis (koos Inese Jakobiga)

## Tunnustus
* 1995 ergutuspreemia niplispitsi konkursilt Soomes

## Viited
Göran Rystad

**Nils Göran Rystad** (31. juuli 1925 Kristianstadi lään – 18. aprill 2020 Lund) oli rootsi ajaloolane, Lundi Ülikooli emeriitprofessor.

Ta sai Lundi Ülikoolist 1952. aastal litsentsiaadikraadi ja 1955. aastal doktorikraadi.
Ta töötas aastatel 1955–1964 Lundi Ülikoolis ajaloodotsendina, 1964–1968 Stockholmi Ülikooli ja 1969–1972 taas Lundi Ülikooli õppejõuna. Aastatel 1963–1964 oli ta Indiana Ülikooli ning 1966–1967 ja 1970 Harvardi Ülikooli teadur. Aastatel 1972–1975 töötas ta professorina Umeå Ülikoolis ja 1975–1991 Lundi Ülikoolis. 1982. aastal oli ta Nebraska ülikooli külalisteadur.

Tema sulest ilmus arvukalt ajalooraamatud. 2001. aastal Lundis kirjastuses Historiska media ilmunud "Karl XI. En biografi" tõlgiti 2012. aastal eesti keelde ("Karl XI. Biograafia"). 

## Tunnustus
#### Valitud teadusühingute liikmeks
*1963 – Kuninglik Skandinaavia ajaloo käsikirjade selts
*1976 – Kuninglik Lundi humanitaarteaduste selts 
*1977 – Taani Kuninglik Isamaa Ajaloo Selts
*1980 – Kuninglik Kirjanduse, Ajaloo ja Muististe Akadeemia
*1985 – Kuninglik Sõjateaduste Akadeemia
*1996 – Poola Teaduste Akadeemia

## Välislingid
*"Karl XI. Biograafia". raamatukoi.ee
Ain Mõttus

**Ain Mõttus** (10. aprill 1954 Tallinn – 9. jaanuar 2002 Tallinn) oli eesti maadleja.

## Saavutused
Mõttus tulis aastatel 1975 ja 1982 Eesti NSV meistriks vabamaadluses. Ta sai 1971. aasta Nõukogude Liidu noorte meistrivõistlustel pronksmedali vabamaadluses.

## Teoseid
*"Jõuharjutuste kasutamine jõumasinal, nende kasutamine üldettevalmistavates tundides ning mõju erinevatele lihasgruppidele. Kehalise kasvatuse alase õppetöö efektiivsuse tõstmise vahendid ja meetodid". Kaasautorid Helve Unger ja Arvo Mõttus. Tallinna Polütehniline Instituut. Tallinn 1983

## Isiklikku
Tema isa oli maadleja ja maadlustreener Arvo Mõttus.

## Välislingid
*Ain Mõttuse sporditulemused
Erik Petersson

**Erik Petersson** (sündinud 1985) on rootsi ajaloolane ja kirjanik, populaarsete ajalooraamatute autor.

Ajaloolasena on ta spetsialiseerunud Põhjamaade 16.–17. sajandi ajaloole. 2008. aastal lõpetas ta Linköpingi Ülikooli kandidaadikraadiga (bakalaureusekraadiga) ajaloo erialal ja 2010. aastal sai ta Stockholmi Ülikoolist magistrikraadi ajaloos ja 2017. aastal Linköpingi Ülikoolist doktorikraadi (kaitstud doktoritöö "Vadstena krigsmanshus: en studie av den svenska kronans inrättning för sårade och gamla soldater cirka 1640–1780"). 

Tema sulest on ilmunud Karl IX, Kristiina ja Per Brahe biograafiad  ning mitu raamatut veel teistegi 16.–17. sajandi ajalooliste isikute elust, sealhulgas peapiiskop Angermannusest ja Kristian Türannist.

Ta avaldab regulaarselt kirjutisi ajalehtedes Östgöta Correspondenten ja Axess Magasin. Teda on korduvalt kutsutud esinema Rootsi Raadio P3 hommikusaatesse "Morgonpasset".

## Teosed
*2008 – *Den skoningslöse. En biografi över Karl IX* (kirjastus Natur & Kultur)
*2009 – *Vicekungen. En biografi över Per Brahe den yngre* (Natur & Kultur)
*2011 – *Maktspelerskan. Drottning Kristinas revolt* (Natur & Kultur)
*2012 – *Mot undergången. Ärkebiskop Angermannus i apokalypsens tid* (Norstedts; kaasautor Annika Sandén)
*2013 – *Drottning utan land. Kristina i Rom* (Natur & Kultur)
*2015 – *Sårade soldater. Livet efter stormaktstidens krig* (Natur & Kultur)
*2017 – *Furste av Norden* (Natur &Kultur)
*2017 – *Sårade soldater. Livet efter stormaktstidens krig* (Natur & Kultur)
*2017 – *Vadstena krigsmanshus: en studie av den svenska kronans inrättning för sårade och gamla soldater cirka 1640–1780* (Linköping University Electronic Press)
*2020 – *Kungar. En världshistoria.* (Natur & Kultur)
*2021 – *Karl IX. Kampen om kronan* (Historiska media)
*2023 – *Drottning Margaretas dröm* (Natur & Kultur)

## Viited

## Välislingid
*Erik Petersson. nok.se 
*Erik Petersson. libris.kb.se
Galerii Pallas

**Galerii Pallas** on Tartus aadressil Riia tänav 11 asuv kunstigalerii. 

Galerii on Kõrgema Kunstikooli Pallas avalik näituste korraldamise koht. Galerii asutati aastal 2009 nime all **galerii Noorus**. Samas kohas asus varem kauplus Noorus. Nimi muudeti aastal 2020. 

Selle kunstigalerii peamiseks eesmärgiks on üliõpilaste, õppejõudude, vilistlaste ja koostööpartnerite loomingulise aktiivsuse tutvustamine ning kaasaegse kunsti populariseerimine Tartus. 

Galeriil on põhikorrusel avar ja valgusküllane näituseruum (220 m²) ning näitusi saab korraldada ka keldris ja teisel korrusel.

Galerii külastamine on tasuta.

## Välislingid
*Koduleht
*Galerii Pallas Facebooki leht
Liu Bei

**Liu Bei** (劉備, 5. juuli 161 – 21. mai 223) oli Shu Hani riigi rajaja ning valitseja Hiina Kolme riigi ajastul.
Kalender (väljaanne)

**Kalender** on väljaanne (sageli trükis), mis kalendri illustreerib (näiteks lauakalender). Kalender võib sisaldada ka mitmesugust muud infot, näiteks näpunäiteid, milliseid aiatöid vastaval kuul tuleks teha.

## Eesti kalendreid
*Eesti-Ma Rahwa Kalender
Benjamin Franklini medal (APS)

**Benjamin Franklini medal** on auhind, mida annab välja Ameerika Filosoofiaselts (APS). 

Benjamin Franklini medal asutati mälestusmedalina, millega tähistati Benjamin Franklini 200. sünniaastat. Medali asutamise 1906. aastal kinnitas Ameerika Ühendriikide Kongress. 

Esimene medal määrati USA presidendi otsusega Prantsuse Vabariigile. Järgmiste Benjamin Franklini medalite väljaandmine anti üle Ameerika Filosoofiaseltsile. Aastatel 1937–1983 andis Ameerika Filosoofiaselts medalit välja ebaregulaarselt. Medaliga tunnustati isikuid, kellel oli märkimisväärseid teeneid seltsi ees.

Aastatel 1985–1991 oli Benjamin Franklini medal Ameerika Filosoofiaseltsi kõrgeim autasu teaduse ja humanitaaria valdkonnas. 1987. aastast on Benjamin Franklini medaleid kaks: üks teaduse ja teine avaliku teenistuse valdkonnas.

## Medali kavalere
#### Benjamin Franklini medal teaduse valdkonnas (alates 1985)

*1985 – Charles Brenton Huggins
*1986 – Helen Brooke Taussig
*1987 – Samuel Noah Kramer, Otto Neugebauer
*1988 – Jonathan E. Rhoads, Sune Bergström
*1989 – John Archibald Wheeler
*1990 – James Bennett Pritchard, Britton Chance, Crawford H. Greenewalt
*1991 – Lyman Spitzer
*1993 – Ruth Patrick, Barbara McClintock, C. N. Yang, Michael Atiyah, Emily Hartshorne Mudd
*1995 – Ernst Mayr
*1996 – Victor A. McKusick

*1997 – Herman H. Goldstine
*1998 – Edward O. Wilson
*1999 – Frederick C. Robbins, Philip A. Sharp
*2000 – William O. Baker
*2001 – Francis H. C. Crick, James D. Watson, Alexander G. Bearn
*2002 – Joshua Lederberg
*2003 – Janet D. Rowley
*2004 – Steven Weinberg
*2005 – Hans A. Bethe
*2006 – Eric R. Kandel
*2016 – Thomas E. Starzl

#### Benjamin Franklini medal avaliku teenistuse valdkonnas (alates 1987)
*1987 – Margaret Thatcher
*1994 – Linus Pauling
*2000 – Nelson Mandela
*2002 – Mary Robinson

## Viited

## Välislingid
*Benjamin Franklin Medal. amphilsoc.org
Makarovi püstol

**Makarovi püstol** (lühendatult **PM**; vene keeles Пистолет Макарова; ПМ) on Nõukogude Liidu poolautomaatne püstol.

Relva konstrueeris Nikolai Makarov. Püstol võeti ametlikult relvastusse 1951. aastal ning oli Nõukogude Liidu miilitsa ja sõjaväe standardkasutuses teenistusrelvana. Püstol jäi relvastusse Nõukogude Liidu lagunemiseni, kuid relva töökindluse ja lihtsuse pärast kasutavad mitmed riigid seda tänapäevalgi.

## Ajalugu
Pärast Teist maailmasõda hakkas Nõukogude Liit välja vahetama teenistusrelvi, sealhulgas püstoli Tokarev TT33 ja revolvri Nagant M1895. AK-47 ründevintpüssi kasutuselevõtt sõjaväes andis püstolile kerge enesekaitserelva rolli.
TT30/33 aga selleks ei sobinud, olles liiga suur ja raske, lisaks puudus sellel vajalik peatamisjõud. Tokarevidel puudus pealegi (kaitseriiv?) ja padrunisalvesid oli liiga lihtne kaotada. Seetõttu korraldati 1945. aasta detsembris kaks konkurssi uue käsirelva loomiseks ja tootmiseks, nii 7,62 mm kui ka 9 mm kaliibrile. Hiljem otsustati, et (1936. Gustav Genschow & Co 9×18mm Ultra), vastas etteantud nõuetele kõige paremini. Väiksema kaliibriga padrun vähendas tootmishinda ja relva valmistamise keerulisust, samas oli nõrgema tagasilöögiga ja hea peatamisjõuga.

Võistlusest võtsid osa mitmed insenerid, nende seas Korovin, Barõšev, Voivodin, Simonov, Rakov, Klimov, Lobanov, Sevrjugin ja Makarov. Eriliselt rõhuti turvalisusele, kasutajasõbralikkusele, täpsusele, kaalule ja suurusele. Pärast ranget käsitlemis-, vastupidavus- ja muid teste paistis Makarovi püstol, mis põhines Saksa Walther-PP-l, teiste konkurentide seas välja oma lihtsuse, suurepärase vastupidavuse ja kiire montaažiajaga. 1948. aasta aprillis esines Makarovi püstolil 20 korda vähem rikkeid kui võistlevatel Barõševi ja Sevrjugini relvadel ja sellel oli vähem osasid. Seega valiti 1949. aastal püstol edasiseks arenduseks ja tootmiseks. Tootmine seati üles Iževski tehases. Pärast mitmeid suuri konstruktsioonimuudatusi ja seadistusi võeti relv 1951. aastal tootmisse kui **Pistolet Makarova** ehk **PM**.

Uus Nõukogude liidu standardkäsirelv PM jaotati laiali Nõukogude armee allohvitseridele, miilitsale, eriüksustele. PM jäi laialdaselt teenistusse nii sõjaväes kui ka miilitsas kuni Nõukogude Liidu lagunemiseni 1991. aastal. PM modifikatsioonid on jäänud tootmisse Venemaal, Hiinas ja Bulgaarias. Ameerika Ühendriikides on Nõukogude Liidu ja Saksa DV sõjaväe Makarovid Ameerika Ühendriikide Alkoholi, Tubaka ja Tulirelvade Büroo poolt märgitud reliikviateks, kuna valmistajariike nagu NSV Liit ja Saksa DV enam ei eksisteeri.

2003. aastal asendati Venemaal ametlikult Makarov PM püstol MP-443 Gratš, kuigi 2012. aasta seisuga on suur hulk Makaroveid veel kasutuses nii sõjaväes kui ka politseis. Makarov PM on siiani teenistusrelv paljudes Ida-Euroopa riikides ja endise NSV Liidu kunagistes liiduvabariikides. Põhja-Korea ja Vietnam kasutavad Makarov PM püstoleid standardkäsirelvana.

## Viited
Charité

**Charité** on Saksamaal Berliinis asuv kliinik; ühtlasi linna vanim kliinik. Kliinikumis on üle 3200 voodikoha (seisuga 2010) ja on seetõttu üks suurimaid Euroopa ülikoolikliinikuid. Kliinik on tihedates sidemetes Berliini Humboldti ja Berliini Vaba Ülikooliga.

Kliinikumis töötab 13 200 inimest (sh 220 professorit), kellest 3760 on teadlased ja arstid (seisuga 2015).

Kliinik asutati 1710.

## Välislingid
*Kliinikumi koduleht
Gregor von Glasenapp

**Gregor Johann Hermann von Glasenapp** (22. oktoober/3. november 1855 Luutsniku – 24. november 1939 Preisimaa).

Pärast Tartus gümnaasiumi lõpetamist õppis Tartus, Münchenis ja Tübingenis.
Aastast 1881 oli ta kohtuametnik Tartus ja Võrus, rahukohtunik Vilniuses ja Belaja Tserkovis.
1908. aastast oli ta Tartu Ülikoolis itaalia kirjanduse professor ning 1919. aastast itaalia keele lektor ja eradotsent.

## Teoseid
*Essays: kosmopolitische Studien zur Poesie, Philosophie und Religionsgeschichte 1899
*Die Leviratsehe : eine soziologische Studie 1900
*Aus baltischer Geistesarbeit : Reden und Aufsätze 1909
*Abhandlungen zur Philosophie, Literatur und Religionsgeschichte 1910
*Abhandlungen über aktuelle Fragen aus der Psychologie, Mathematik und Religion. 3. Folge 1935

## Välislingid
*http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000558,00613.html?prozent=
*http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000433,00705.html?prozent=
World Literature Today

**World Literature Today** on USA kirjandusajakiri, mida annab välja Oklahoma Ülikool. Ajakiri ilmub üks kord kahe kuu jooksul. Ajakiri asutati 1927 ja esialgu kandis see nime Books Abroad. Praegust nime kannab ajakiri alates 1977. 

Ajakirjas avaldatakse luuletusi, proosat, kommentaare, retsensioone.

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Bliebernichti õllevabrik

**Bliebernichti õllevabrik** (ametliku nimega A Bliebernicht'i õllevabriku osaühisus) oli õllevabrik, mis tegutses Pärnus. Vabrik natsionaliseeriti 1940.

Vabrik muudeti osaühisuseks 1922. 

1938 oli vabriku omakapitali summa umbes 360 000 krooni.

Vabrik hakkas esimese õlletehasena Eestis villima limonaadi.

## Viited
Beton

**Beton** oli Eesti ehitusettevõte, mis asutati 1936 Tallinnas. Ettevõte projekteeris ja püstitas ehitisi. Ettevõte riigistati 1940.

1938 oli ettevõtte aktsiakapital 50 000 krooni.

## Viited
Vaalamäe

**Vaalamäe** on paikkond Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kobruvere ja Vastemõisa küla alal.

1920. ja 1930. aastatel oli asula küla (**Aleksandri** ja hiljem **Vaalamäe** küla).
Algkooliõpetajate päev

**Algkooliõpetajate päev** oli Eesti esimesel iseseisvusperioodil kevaditi tähistatav päev, mida peeti algkooli (sh algkooliõpetajate) tähtsustamiseks Eesti hariduses. Esimest korda tähistati üleriigilist algkooliõpetajate päeva kevadel 1937.

## Viited
Alko (Eesti ettevõte)

**Alko** (täisnimega **Viljandi likööri- ja veinitehaste o./ü. "Alko"**) oli Viljandi alkoholiettevõte.

Ettevõte asutati 5. novembril 1920. Pärast 1923. aasta moderniseerimist töötas avarate keldrite ja käärimisruumidega Viljandis Lossi 34. Kolmeliikmelise osaühingu juhatuses olid algusest peale juhatuse esimees Peeter Mets, juhatuse liige Georg Schnurberg ja juhatuse liige Johan Luts. Üks asutajaid oli Ado Tõllasepp. 1920. aastast töötas "Alko" pearaamatupidaja-korrespondendina Mart Ostrov, kellest 1923. aastal sai Viljandi OÜ Alko ärijuht.

Alates 1935 tegutses osaühisusena. Sel ajal toodeti üle 60 liigi peenemaitselist likööri, veini ja konjakit. Esimesena Eestis valmistas ettevõte ka vahuveini.

1935. aastal töötas tehastes 22 töölist. Mitmed aastad järjest oli "Alko" riigile kõige suuremaid aktsiisi maksjaid, mis näitas, et "Alko" tooted läksid turul hästi ja muutusid nõutuks Eesti suuremates kauplustes, restoranides ja einelaudades ning ettevõttel õnnestus kindlustada laialdane turg. 1937. aastal pakkus "Alko" peale veinide juba 70 liiki likööre ja napse, nende hulgas *Alkonjak, Brandy, Estonjak* (eht Prantsuse Cognaci lisandusega 50%), *Mandariit, Creme de Orange, Muraka* ja *Prunelle* (ploomi).

1939. aastal töötas ettevõttes 41 inimest. 1940. aastal "Alko" riigistati, 12. oktoobril 1940 nimetati natsionaliseeritu direktoriks Vladimir Mölder. Saksa okupatsiooni ajal jätkas tegevust eraettevõttena. "Alko" pearaamatupidaja ja juhataja oli Jüri Põru. Teise maailmasõja ajal 1944. aastal rüüstati tehas täielikult. Ettevõte riigistati pärast sõda uuesti ja 1945. aastal tegutses Viljandis lühikest aega likööri- ja veinitehas "Alko". Seejärel veinitootmine Viljandis lõpetati ja seal hakati tootma konserve.

Seejärel nimetati tehast järgmiselt:

* 1946–1951 Puu- ja Aedviljatehas "Alko"
* 1951–1963 Viljandi Konservitehas
* 1963–1990 Tartu Konservitehase Viljandi tsehh
* 1991–1992 Aktsiaselts Viljandi Konservitehas
* 1993 Riiklik Aktsiaselts Viljandi Konservitehas
* 1994–1996 Aktsiaselts Alviko ja Viljandi Konservitehas

## Viited
Mirkka Lappalainen

**Mirkka Marjaana Lappalainen** (sündinud 26. novembril 1975 Helsingis) on soome ajaloolane, Tieto-Finlandia auhinna laureaat.

Ta on 2014. aastast Helsingi Ülikooli lektor. Ajaloolasena uurib ta Soome Rootsi aja ajalugu, aadelkonna ja aadlisuguvõsade ajalugu, isikuajalugu, õigusajalugu, kuritegude ajalugu, väikest jääaega ning näljahädasid.

Ta sai Helsingi Ülikoolist 1998. aastal magistrikraadi ja 2001. aastal litsentsiaadikraadi. 2005. aastal kaitses ta doktoriväitekirja "Suku, valta, suurvalta", mis käsitles Creutzi aadlisuguvõsa ajalugu Rootsi suurvõimu ajastul.  

Ta töötab 2001. aastast Helsingi Ülikoolis: aastatel 2001–2009 Soome ja Põhjamaade ajaloo assistendi, 2009–2014 teaduri ja 2014. aastast Soome ja Põhjamaade ajaloo ülikoolilektorina. 

2014. aastal Tieto-Finlandia auhinna saanud kirjastuses Siltala ilmunud "Pohjolan leijona" tõlgiti 2016. aastal eesti keelde ("Põhjala lõvi. Gustav II Adolf 1611–1632", tõlkija Ants Paikre). 

## Tunnustus
*2010 – Lauri Jäntti auhind ("Susimessu")
*2012 – Kanava auhinna nominent ("Pohjolan leijona" )
*2013 – Kommunikatsiooni riiklik auhind ("Jumalan vihan ruoska")
*2014 – Kanava auhinna nominent ("Jumalan vihan ruoska" )
*2014 – Tieto-Finlandia auhind ("Pohjolan leijona")
*2016 – Helsingi Ülikoolis valiti ta aasta dotsendiks

## Raamatud
*2005:  *Suku, valta, suurvalta. Creutzit 1600-luvun Ruotsissa ja Suomessa*. (kirjastus WSOY),  ISBN 951-0-30316-X
*2006: *Maailman painavin raha. Kirjoituksia 1600-luvun Pohjolasta*. (WSOY), ISBN 951-0-32185-0
*2009: *Susimessu. 1590-luvun sisällissota Ruotsissa ja Suomessa*. (kirjastus Siltala), ISBN 978-952-234-016-0
*2012: *Jumalan vihan ruoska. Suuri nälänhätä Suomessa 1695–1697*. (Siltala), ISBN 978-952-234-140-2
*2014: *Pohjolan leijona: Kustaa II Aadolf ja Suomi 1611–1632*. (Siltala), ISBN 978-952-234-242-3

## Viited

## Välislingid
*Vuoden 2016 dosentti on Mirkka Lappalainen. helsinki.fi
*Mirkka Lappalainen. "Põhjala lõvi". raamatukoi.ee
Hasmi Liikumine

**Hasmi liikumine** (ka **Hassami liikumine**, **Hasami liikumine** või **Hassmi liikumine**; araabia keeles:*حركة حسم*) on Egiptuses tegutsev islamistlik terrorirühmitus. Rühmitus tekkis aastal 2016 ning tegutseb Egiptuse valitsuse vastu.