open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Korporatsioon Talavija

**Korporatsioon Talavija** on 14. detsembril 1900 Riias asutatud Läti üliõpilasorganisatsioon.

## Sümboolika
Korporatsioon Talavija värvid on valge-roheline-kuldne, mis väljendavad järgmisi põhimõtteid: karskus, haridus, rahvus.

Korporatsiooni Talavija motod on "Roku rokā" ('käsikäes') ja "Darbs ceļ vīru" ('töö teeb mehe paremaks').

## Ajalugu

Korporatsiooni Talavija asutasid korporatsioon Lettonia vilistlase Vilis Olavsi kaasabil 25 Riia Polütehnikumi õppurit. Detsembris 1918 otsustati *in corpore* astuda armeesse ja osaleda Läti vabadussõjas. Korporatsioon Talavija osales koos korporatsioonide Lettonia, Selonija, Lettgallia ja Fraternitas Letticaga Läti meeskorporatsioone ühendava Presiidiumite Konvendi (P! K!) loomisel. 

1940. aasta suvel likvideerisid korporatsiooni okupatsioonivõimud. Korporatsioon Talavija tegevus Riias taastati 23. mail 1989.

## Viited

## Välislingid
*Korporatsioon Talavija
Jüri Poljans

**Jüri Poljans** (sündinud 24. novembril 1958 Kuressaares) on Eesti endine aerutaja.

1981. aastal tuli ta Nõukogude meeskonnas neljasüstal maailmameistriks. Samal aastal valiti ta Eesti aasta sportlaseks.

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Adolf Agthe (insener)

**Hermann Adolf von [[Agthe]]** (vene keeles Адольф Андреевич Агте; 1775 Kuressaare – 1832 Jekaterinburg) oli baltisaksa päritolu vene mäeinsener, leiutaja.

Tema vanemad olid Andreas von Agthe (1733–1806) ja Helena Beata Schröder (1746–1785).

Aastatel 1795–1807 oli ta Kaug-Idas Nertšinski mäetööstuses Šilka hõbedakaevanduses meister, järelevaataja ja juhataja. Seejärel oli ta aastani 1825 Uuralis Jekaterinburgis kaevanduste nõustaja.

## Viited

## Välislingid
*Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft; siin on ainult tema ristimise kuupäev
*
Maret-Mai Višnjova

**Maret-Mai(e) Višnjova** (kuni 1963 **Maret-Mai** **Otsa**; 22. veebruaril 1931 Tartu – 2. mai 2020 Jõhvi) oli Eesti ja Nõukogude Liidu korvpallur ja spordipedagoog.

Ta lõpetas 1950. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Aastatel 1952–1960 kuulus ta keskmängijana Nõukogude Liidu koondisse, tulles ühel korral maailmameistriks ja neljal korral Euroopa meistriks.

Aastatel 1949–1963 mängis ta Eesti NSV koondises ja TRÜ esinduskoosseisus.

## Tunnustus
*2002 – Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk
*2010 – valiti Eesti korvpalli kuulsuste halli.

## Viited

## Välislingid
*
Atmoda

**Atmoda** ehk **Läti ärkamisaeg** (läti keeles *latviešu *[ehk* latvju*]* tautas atmoda*) viitab kolmele erinevale, aga ideoloogiliselt üsna sarnasele Läti rahvusliku ärkamise perioodile:

*esimene Läti ärkamisaeg viitab rahvusliku ärkamise perioodile 1850.–1880. aastatel, kui noorlätlased toetasid läti keelt ja kultuuri ning astusid baltisaksa parunite vastu;  
*teine Läti ärkamisaeg viitab rahvuslikule liikumisele, mille tulemusena kuulutati välja Läti iseseisvus aastal 1918;
*kolmas Läti ärkamisaeg viitab rahvuslikule liikumisele, mille tulemusena sai Läti Vabariik taas iseseisvaks aastate 1987–1991 laulva revolutsiooni käigus.
Tšernozemelski rajoon

**Tšernozemelski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kalmõkkias. Piirneb läänes Iki Buruli rajooni, põhjas Jaškuli rajooni, idas Lagani rajooni ja Astrahani oblasti ning lõunas Stavropoli krai ja Dagestaniga.

Tšernozemelski rajoon on Kalmõkkia suurim rajoon. See asub peaaegu täielikult poolkõrbelises piirkonnas.

Rajoonis on 8 kohalikku omavalitsusüksust ja 35 asulat.

## Viited
Kalnujai vald

**Kalnujai vald** (leedu keeles *Kalnujų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Raseiniai rajoonis

Valla pindala on 73 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1000 inimest. Valla keskus on Kalnujai küla, vallamaja asub aadressil Kaštonų g. 1. Vallavanem on Regina Čepurnovienė.


Kalnuju_baznycia_nauja.jpg|Kalnujai kirik
Palendriai,_gatvė.JPG|Palendriai
Kalnujai,_kapinės.JPG|Kalnujai kalmistu


## Viited
Esimene Läti ärkamisaeg

**Esimene Läti ärkamisaeg** (läti keeles *Pirmā atmoda*) oli esimene rahvusliku ärkamise periood 1850.–1880. aastatel, kui noorlätlased toetasid läti keelt ja kultuuri ning astusid vastu baltisaksa parunitele.

Ühiskonnaliikumise esimesed tunnused ilmusid juba 18. sajandil, kui lätlased said esimest kogemust kirikuliikumisel (1729–1861). Üks selle liikumise esindajatest oli saksa luuletaja ja proosakirjanik Johann Gottfried von Herder, kes töötas aastatel 1764–1769 Riias pastori ja õpetajana. Läti rahvuskultuuriga tutvudes oli von Herder vaimustunud ja üllatunud Läti rahvalaule mitmekesisust.

Esimene Läti ärkamisaeg on otseselt seotud 1848. aasta revolutsioonidega Euroopas. Selle peamised ideoloogid oli noorlätlased Krišjānis Valdemārs, Krišjānis Barons ja Juris Alunāns.  

Noorlätlaste peamised ideed olid
*lätlaste rahvusliku kultuuri loomine, pöörates erilist tähelepanu emakeelele ja riikliku koolisüsteemi kujunemisele,
*läti ühiskonna diferentseerumine ja tugevdamine,
*lätlaste rahvuslikuideoloogia loomine, mis põhineks Juris Alunānsi, Atis Kronvaldsi ja Ausekļisi artiklitel,
*lätlaste ühingute ja liitude loomine.

Noorlaste liikumine oli tekkinud 1850. aastatel, kui Tartu Ülikoolis õppis umbes 30 lätlast. Nende hulgas oli inimesed, kes oli olnud saksastamise surve vastu. Üks nendest oli Krišjānis Valdemārs, kes hakkas korraldama Tartus läti õhtuid. Temaga ühines 10–13 mõttekaaslast, kõigepealt Juris Alunāns ja Krišjānis Barons.
Sergei Paršin

**Sergei Paršin** (; sündinud 8. mail 1952 Kohtla-Järvel) on vene teatri- ja filminäitleja. 

Teda ristis lapsena tulevane Moskva ja kogu Venemaa patriarh Aleksius II.

1973. aastal lõpetas Paršin Leningradi riikliku teatri-, muusika- ja kinoinstituudi, kuid juba üliõpilasena hakkas ta mängima Leningradi Puškini-nimelises draamateatris ning on pärast kooli lõpetamist töötanud sama teatri näitlejana. Poole sajandi jooksul on ta seal mänginud 80 rollis.

Lisaks tööle teatris ja kinos loeb ta välismaistele filmidele dublaažitekste ja osaleb telereklaamides.

Ta on töötanud ka saatejuhina mitmes Venemaa telekanalis.
Paršin on Vene Föderatsiooni teatritegelaste liidu sekretär ja liidu Peterburi osakonna esimees.

## Tunnustus
*1988 – Vene NFSV teeneline kunstnik
*1999 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik
*2003 – Vene Föderatsiooni riiklik preemia
*2006 – Austuse orden
*2010 – Peterburi kõrgeim teatripreemia Kuldne Sofiit
*2016 – Sõpruse orden
*2022 – orden "Teenete eest kultuuris ja kunstis"
*2022 – Peterburi kõrgeim teatripreemia Kuldne Sofiit

## Rolle
* 1987 "Kangelase peegel" (stahhaanovlasest kaevur Puhharevi rollis)
* ...

## Viited
Lagani rajoon

**Lagani rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kalmõkkias. Asub Kalmõkkia kaguosas Kaspia mere rannikul.

Rajoonis on 5 kohalikku omavalitsusüksust ja 6 asulat.

## Viited

## Välislingid
* Lagani rajooni ametlik koduleht (vene keeles)
Emil von Hoyningen-Huene

Parun **Friedrich Alexander Emil von Hoyningen-Huene** (22. november 1841 (ukj) Kuressaare – 26. mai 1917 (ukj) Petrograd) oli Venemaa tõeline salanõunik (1908), Riiginõukogu liige. 

Ta oli Püha Aleksander Nevski ordeni kavaler.

## Viited
Pavlo Petrenko

**Pavlo Petrenko** (ukraina keeles **Павло Дмитрович Петренко**; sündinud 17. juulil 1979 Tšernivtsis) on ukraina jurist ja poliitik, ta on Üleukrainalise Ühenduse Isamaa aseesimees. Alates 27. veebruarist 2014 kuni 29. augustini 2019 oli ta Ukraina justiitsminister.

Ta lõpetas aastal 2001 kiitusega Tšernivtsi Ülikooli õigusteaduse erialal. Aastal 2004 lõpetas ta Ukraina Riiklik Rahvusvahelise Kaubanduse ja Rahanduse Ülikooli.
Kaunase Tehnoloogiaülikool

**Kaunase Tehnoloogiaülikool** (leedu keeles *Kauno technologijos universitetas*) on ülikool Kaunases Leedus.

Õppeasutus asutati 27. jaanuaril 1920 kõrgemate kursuste nime all. 16. veebruaril 1922 sai valitsuse otsusega ülikooli staatuse. 1930. aastal nimetati ülikool Vytautas Magnuse Ülikooliks. Sel ajal keskenduti neljale valdkonnale: tsiviilehitus, mehaanika, elektrotehnika ja keemiatehnoloogia. 1951–1990 oli õppeasutuse nimi Kaunase Polütehniline Instituut.

2015. aastal õppis seal üle 10 000 üliõpilase.

## Välislingid

*Koduleht
David Samoilov

**David Samoilov** (kodanikunimega **David Samoilovitš Kaufman**; 1. juuni 1920 Moskva – 23. veebruar 1990 Tallinn) oli vene keeles kirjutanud juudi luuletaja ja tõlkija.

Alates 1974. aastast elas ta Pärnus. 

Ta on maetud Pärnu Metsakalmistule.

## Tunnustus
* 1989 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Teoseid
* 1954: kuuldemäng "Elevandipojal on sünnipäev"
* "Lahkunud on pühak" – Reede, 22. detsember 1989 (artikkel Andrei Sahharovist)
* näidend "Kuiv leek" («Сухое пламя»)

## Viited
Rahvusvaheline Semiootika Instituut

**Rahvusvaheline Semiootika Instituut** (International Semiotics Institute, ISI) on semiootikaalasele uurimistegevusele spetsialiseerunud instituut. 

Instituut asutati 1988. aastal Soomes Toronto Semiootika Ringi initsiatiivil, eestvedajaks Paul Bouissac. Instituut paiknes Imatras, kus korraldas iga-aastasi semiootikakonverentse kuni aastani 2013. Instituuti juhatas Eero Tarasti. Alates aastast 1992 andis instituut välja seeriat Acta Semiotica Fennica.

Aastast 2014 asub instituut Leedus Kaunase Tehnoloogiaülikooli juures. Selle direktor on Dario Martinelli.

Aastast 2022 asub instituut Tšehhis Olomouci Ülikooli juures.

## Vaata ka
*Urbino semiootikakeskus

## Viited
Jānis Kalniņš

**Jānis Kalniņš** (3. november 1904 Pärnu – 30. november 2000) oli Läti ja Kanada dirigent, helilooja ja organist. 

Tema isa oli Läti helilooja, organist ja dirigent Alfrēds Kalniņš.

Aastatel 1923–1933 oli ta Läti Rahvusliku Teatri dirigent. 

Aastast 1948 elas ta Kanadas.

Ta on maetud Riia Metsakalmistule.

## Viited
Lagan

**Lagan** on linn Venemaal Kalmõkkias, Lagani rajooni halduskeskus. Linn asub Kaspia mere rannikul.

Elanike arvult on see Kalmõkkia teine linn pealinna Elista järel.

## Viited

## Välislingid
* Lagani linna koduleht (vene keeles)
Viimane ühine eellane

**Viimane ühine eellane** ehk **LUCA** (inglise keeles *last universal common ancestor*)  või **LUA** (*last universal ancestor*) on arvatav organism, millest on arenenud kõik teised elu vormid planeedil Maa. LUCA on nagu evolutsiooni seeme, mis paljuneb ja millest miljardite aastate jooksul saavad alguse kõik evolutsioonipuu oksade harud, kõik liigid eluslooduses. 

## Vaata ka
*abiogenees 
*elu teke
*elu puu
*evolutsioon
*fülogenees
*kladistika
Tallinna Halduskohus

**Tallinna Halduskohus** on Eesti Vabariigi esimese astme kohus, mis lahendab avaliku õiguse pädevusse kuuluvaid vaidlusi, kui seadus ei näe ette teistsugust menetluskorda.

Tallinna Halduskohus on üks kahest Eesti administratiivkohtust (teine on Tartu Halduskohus).

Halduskohtul on kaks kohtumaja: Tallinna kohtumaja (Tallinn, Pärnu mnt 7) ja Pärnu kohtumaja (Pärnu, Rüütli 19).

Tallinna kohtumaja tööpiirkonda jääb Harju, Hiiu, Järva, Lääne ja Rapla maakond ning Pärnu kohtumaja tööpiirkonda jääb Pärnu ja Saare maakond.

Halduskohtu esimees on alates 1. jaanuarist 2020 Kaupo Kruusvee. Varasemad esimehed on olnud Villem Lapimaa (2006–2014) ja Kristjan Siigur (2015–2019).

Halduskohtus töötab 1. jaanuari 2020 seisuga 16 kohtunikku, neist ühe teenistussuhe on peatatud.

## Viited

## Välislingid
*Tallinna Halduskohus Eesti kohtute kodulehel
Tartu Halduskohus

**Tartu Halduskohus** on üks kahest Eesti halduskohtust (teine on Tallinna Halduskohus).

Halduskohus asutati 15. septembril 1993.

Enne 2006. aastat eksisteeris ka Jõhvi Halduskohus, mis seejärel Tartuga liideti.

1. jaanuarist 2019.a. on halduskohtu esimees Sirje Kaljumäe.

Halduskohtul on kaks kohtumaja: Tartu kohtumaja (Tartus Kalevi 1) ja Jõhvi kohtumaja (Jõhvis Kooli 2a). Tartu Halduskohtu kohtumaja asus algselt Õpetajate 9a ja 1994–1998 Tartus aadressil Riia 12. Aastast 2002 asub kohtumaja aadressil Kalevi 1.

## Viited

## Välislingid
*Tartu Halduskohus
Põllumajandusamet

**Põllumajandusamet** (lühend **PMA**) oli üks Eesti riigiameteid.

PMA tegevusvaldkonnad olid näiteks hallata riiklikke põllumajandusega seotud registreid, teha riiklikku järelevalvet aiandustoodete, geneetiliselt muundatud põllukultuuride üle. PMA peamaja asus Sakus ja igas maakonnas oli oma maakondlik keskus.

PMA asutati 1. jaanuaril 2010, kui ühendati Taimetoodangu Inspektsioon, piirkondlikud maaparandusbürood ja Maaparanduse Ehitusjärelevalve- ja Ekspertiisibüroo.

1. jaanuarist 2021 moodustati Põllumajandusameti ning Veterinaar- ja Toiduameti ühendamisel Põllumajandus- ja Toiduamet.

## Viited

## Välislingid
*PMA koduleht
Terviseamet

**Terviseamet** (**TEA**) on Sotsiaalministeeriumi haldusalas tegutsev Eesti riigiamet. Ameti tegevusvaldkonnad on tervishoid, nakkushaiguste seire ja epideemiatõrje, keskkonnatervis, kemikaaliohutus ja meditsiiniseadmete ohutus.

Terviseamet moodustati 1. jaanuaril 2010 Tervisekaitseinspektsiooni, Tervishoiuameti ja Kemikaalide teabekeskuse ühendamisel. Ravimiametist viidi sinna üle meditsiiniseadmete osakond. Terviseametil on Tallinnas peamaja ning üle Eesti kokku neli piirkondlikku talitust, mille alla kuuluvad ka maakondlikud esindused. Ameti koosseisus on kesklabor Tallinnas, Tartu labor ja Kohtla-Järve labor. Esindused asuvad Raplas, Paides, Tartus, Põltsamaal, Räpinas, Valgas, Viljandis, Võrus, Pärnus, Kuressaares, Kärdlas, Haapsalus, Kohtla-Järvel, Rakveres ja Narvas.

Alates 2012. aastast on Terviseamet avaldanud oma tegevuse kohta kokkuvõtteid.

## Juhid
Terviseameti esimene peadirektor oli Tervisekaitseinspektsiooni senine peadirektor Tiiu Aro, kelle ametiaeg pidi kestma 2018. aasta lõpuni, kuid kes otsustas lahkuda ametist 1. juulil 2017.   

Seejärel sai Terviseameti peadirektoriks Merike Jürilo, kes töötas sellel ametikohal 1. juulini 2020. Peadirektori kohusetäitja oli sama aasta sügiseni asedirektor Mari-Anne Härma, kuni ameti peadirektoriks sai Üllar Lanno. 6. septembril 2021 teatas Üllar Lanno, et astub Terviseameti ravimite külmlao ülessoojenemise ja ravimite hävinemise tõttu ametist tagasi. Peadirektori ülesannete täitmist jätkas taas Mari-Anne Härma.   

17. märtsil 2022 kinnitas sotsiaalminister Tanel Kiik avaliku teenistuse tippjuhtide valikukomisjoni ettepanekul Terviseameti peadirektoriks sihtasutuse Innove viimase juhi ja hilisema hariduse erisaadiku Birgit Lao, kes asus ametisse 2. mail 2022.

## Viited

## Välislingid
*Terviseameti koduleht
*Terviseameti leht vaktsineeri.ee
*Terviseameti mürgistusteabekeskuse infoliin 16662
Ly Piir

**Ly Piir** (kuni 1951 **Ly Rooba**; 9. veebruar 1930 Tallinn – 8. jaanuar 2020) oli eesti iluuisutaja ning  iluuisutamise treener ja kohtunik.  

Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning 1960. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuri erialal.

Piir harrastas iluuisutamist alates 1944. aastast treener Vaike Paduri juhendamisel. 1951. aastal tuli ta jäätantsus (koos Elmar Jäägeriga) ning 1955. aastal paarissõidus (koos Raul Merilainiga) ja üksiksõidus jäätantsus Eesti NSV meistriks. 

Aastatel 1954–1993 töötas ta iluuisutamistreenerina peamiselt Tallinnas, kuid aastatel 1980–1984 ka Harkivis (Ukraina NSV) ja 1990–1991 Espoos (Soome). Tegutses iluuisutamiskohtunikuna, sai 1969. aastal üleliidulise kategooria kohtuniku taseme.

## Endised õpilased

* Liivo Rennik
* Ardo Rennik
* Jaak Gross
* Tiina Gross
* Hannes Teder
* Olga Voložinskaja
* Peeter Laur
* Anne Šaraškin
* Nikolai Salnikov
* Natalia Tokareva

## Kirjutisi
*1972 "Iluuisutaja ABC". Eesti Raamat. Tallinn 1972
*2010 Ly Piir, Tiit Lääne. "Iluuisutamine Eestis". Eesti Uisuliit. Tallinn 2010

## Isiklikku
Tema abikaasa oli jalgpallur ja jalgpallitreener Uno Piir.

## Viited

## Välislingid
*
Tallinna Kiirabi

**Tallinna Kiirabi** on Tallinnas ja selle ümbruses kiirabiteenust osutav asutus. Asutust haldab Tallinna linn. 2015. aasta andmetel teenindas Tallinna Kiirabi ligi 87 000 väljakutset aastas, olles sellega suurima patsientide arvuga kiirabiettevõte riigis.

## Viited

## Välislingid
* Tallinna Kiirabi koduleht
Tallinna Sotsiaaltöö Keskus

**Tallinna Sotsiaaltöökeskus** on Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuameti halduses olev hoolekandeasutus Kaupmehe tänav 4, Tallinn. 

Asutuse põhimääruse järgi on nende tegevusvaldkonnad järgmised:
*toimetulekuraskuste ennetamine ja toimetulekuraskustes isikute resotsialiseerimine;
*toimetulekuraskustes isikutele osutatavate sotsiaalteenuste arendamine.
 
## Viited

## Välislingid
*Asutuse koduleht
Tallinna Ettevõtlusamet

**Tallinna Ettevõtlusamet** oli Tallinna linna ametiasutus. Amet asus aadressil Kaarli pst 1 / Roosikrantsi 2.

Ameti põhimääruse järgi oli selle tegevusvaldkondade seas Tallinna ettevõtluse arendamine, Tallinna turismi arendus ja turundus, tarbijakaitse ja hinnakujundus, müügimaksu ja reklaamimaksu haldamine, järelevalve linna ja linna osalusega ettevõtete ja sihtasutuste üle.

Alates 2021. aastast kaotati Tallinna Ettevõtlusamet ning samu ülesandeid täidab Tallinna Strateegiakeskuse koosseisu kuuluv ettevõtlusteenistus.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtlusteenistus tallinn.ee kodulehel
Tallinna Haridusamet

**Tallinna Haridusamet** on Tallinna linna ametiasutus, mis korraldab Tallinna alus-, üld-, huvi- ja kutseharidusega seotut.

Haridusameti haldusalas on 202 munitsipaalharidusasutust, nende seas 129 koolieelset lasteasutust, 60 üldhariduskooli, 9 huvikooli, 1 kutsekool.

## Viited

## Välislingid
*Haridusamet tallinn.ee kodulehel
Tallinna Laste Turvakeskus

**Tallinna Laste Turvakeskus** on aastast 1993 Tallinnas tegutsev turvakodu. 

Turvakeskuse põhieesmärgid on "varjupaigateenuse osutamine noortele ja lastele, sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuse osutamine käitumisraskustega noortele, lapsevanemate nõustamine ja noorte sõltuvusprobleemidega tegelemine".

Turvakeskus jaguneb kaheks keskuseks: Lilleküla keskus (asub Paldiski mnt 51/Mooni 1) ja Nõmme tee keskus (asub Nõmme tee 99).

## Viited

## Välislingid
*Turvakeskuse koduleht
Hummuli raamatukogu

**Hummuli raamatukogu** on Tõrva valla rahvaraamatukogu. Raamatukogu asub Hummuli alevikus.

## Ajalugu
17. veebruaril 1922 toimus Soe 4-klassilises algkoolis koosolek, mille käigus loodi kooliõpetaja Jaan Martini ja konstaabel Jaan Otsa initsiatiivil Hummuli raamatukogu selts "Edu". Alustuseks saadi riigilt 27 raamatut, kohalikud inimesed kinkisid raamatuid ning seltsi 10. aastapäevaks oli riigi, vallavalitsuse ja seltsi summade eest muretsetud juba üle 700 teose. 

1932. aastal loodi raamatukogu osakonnad Ala-Sarapuu talus ja Vana-Hummulis Laaspere talus. Selts tegutses edukalt ka Hummuli Alamõisas, kus aktiivsemad oli Juhan Napits ja Voldemar Laaman. 1932. aastal kuulusid seltsi juhatusse Salme Madisson, Elmar Tiivel, Elmar Laul, kooliõpetaja ja -juhataja Hugo Kõomägi. 

Kuna raamatukogu asus Soe koolimajas, olid raamatute väljaandjaiks enamasti õpetajad, näiteks Jaan Einer. Siis tekkis raamatukogutöös seisak. Ajaleht "Lõuna-Eesti" kirjutas 1938. aastal, et selts on varjusurmas. Juhatus astus samme, et raamatukogu üle anda Hummuli vallavalitsusele, kellelt selts oli senini toetust saanud. 

1944. aastal paigutati raamatukogu Hummuli Valla TSN Täitevkomitee hoonesse. Aastatel 1947–1948 juhatas raamatukogu Olga Brasova. Raamatukogu asus Hummuli koolimaja lähedal endises mõisavalitseja hoones. 

Aastatel 1975–1985 tegutses Hummuli raamatukogu juures raamatusõprade ühing, mis korraldas raamatuarutelusid ja teemaõhtuid. Raamatuühingusse kuulus 18 inimest.    

1997. aastal kolis raamatukogu ilusate ruumidega (100 m2) majja. Selles majas asuvad ka Hummuli vallavalitsus ja rahvamaja. Raamatukogus asub avalik internetipunkt. 

Raamatukogu kasutab raamatukoguprogrammi RIKS. Elektroonilisele laenutusele mindi üle 2010. aastal.

## Juhatajad/laenutajad
August Uuemaa

Jaan Einer

Helga Toomsaar 1944–1946

Olga Brasova 1947–1948

Ellen Narõsova 1948–1949

Virve Kokamägi 1950–1952

Helga Tammeväli 1952–1953

Hugo Rosin 1954–1955

Valve Sõrmus 1955–1956

Helgi Hendrikson 1956

Eevi Kurg 1957–1958

Helgi Mumm 1959–1960

Ruth Jallai 1960–1968

Elmar Orav alates 1968

## Statistika
Statistika 2014. aasta seisuga

Kogud: 12 334

Kasutajad: 313

Külastused: 3 877

Laenutused: 9 497

Töökohad: 1

## Kirjandus
* Valgamaa rahvaraamatukogud 1920–2010. Valga, 2010
* Valga Keskraamatukogu arhiiv. Valga rajooni/maakonna raamatukogude aastaaruanded 1956–2014 

## Välislingid
* Valga maakonna rahvaraamatukogud
Maaelu Teadmuskeskus

**Maaelu Teadmuskeskus** (METK) on Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi valitsemisalas tegutsev teadus- ja arendusasutus. Asutuse peamised tegevusvaldkonnad on põllumajanduskultuuride sortide ja agrotehnoloogia alane teadus- ja arendustöö, põllumajandussektorile suunatud laboriteenuste osutamine ning põldkatsete läbiviimine.  

Lisaks tegeleb METK teadmussiirde ja võrgustikutööga ning täidab põllumajanduse teadmussiirde- ja innovatsioonisüsteemi (AKIS) ülesandeid. Samuti on asutus Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika riikliku võrgustiku koordineerija. 

METKil on kaheksa asukohta: kaks peahoonet Jõgeva alevikus ja Sakus ning kuus muud asukohta Eestis – Jänedal, Kuressaares, Kuusikul, Tartus, Viljandis ja Võrus.

2022. aastani oli asutuse nimi Eesti Taimekasvatuse Instituut. Tänast nime kannab asutus 2023. aastast, mil sellega liideti Põllumajandusuuringute Keskus.


Fail:Talinisu katsepõld.jpg|Talinisu katsepõld
Fail:Geneetiline mitmekesisus põllul.jpg|Erineva välimusega talinisu sordid ja aretised
Fail:Saagikoristus.jpg|Talinisu saagikoristus väikese kombainiga eraldi kotikestesse
Fail:Katse kylv.jpg|Sordiaretuse katselappide külvamine
Fail:Eesti Taimekasvatuse Instituudi kasvuhooned 2022. aasta juunis.jpg|Keskuse kasvuhooned
Fail:METK Saku labor proovide vastuvõtt.jpg|METK Saku labor proovide vastuvõtt
Fail:METK Saku labori hoone.jpg|METK Saku labori hoone
Fail:METK Saku labori sissepääs.jpg|METK Saku labori sissepääs


## Tegevusvaldkonnad
METKi tegevus jaguneb kolmeks põhisuunaks:

* taimekasvatusega seotud teadus- ja aretustegevus ning põllumajandusuuringud;
* laborite ja katsekeskuste töö;
* põllumajandus- ja maaeluvaldkonna koostöövõrgustiku arendamine, sh koolitus-, nõustamis- ja innovatsiooniteenuste pakkumine;

METKi seemnekontrolli laborid ja Viljandi katsekeskus kuuluvad riiklikku kontrollisüsteemi.

## Teadusvaldkonnad
METKi eesmärgiks on läbi rakendusliku teadus- ja arendustegevuse suurendada Eesti põllumajanduse efektiivsust, konkurentsivõimet ja keskkonnasäästlikust ning aidata kaasa elurikkuse säilitamisele.

Maaelu Teadmuskeskuse peamised teadusvaldkonnad on:

* Sordiaretus
* Taimekaitse
* Taimebiotehnoloogia
* Geenipank
* Agroökoloogia
* Agrotehnoloogia
* Mullastik

## Viited

## Välislingid
* Keskuse koduleht
* Maaelu Teadmuskeskuse põhimäärus
Fusarium oxysporum f. sp. cubense

***Fusarium oxysporum'' f. sp. ''cubense*** on helekottseenelaadsete seltsi kuuluva seeneliigi *[[Fusarium oxysporum]] [[alamliik]].*

## Patogeensus
*Fusarium oxysporum f. sp. cubense* on seenpatogeen, mis põhjustab banaanisortidel Panama haigust. Arvatakse, et Panama haigus, mis esimest korda ilmutas end 19. sajandi lõpul, põhjustas tollal populaarse banaanisordi 'Gros Michel' hävimise. Tänapäeval levinud banaanisordil 'Cavendish' on samuti tuvastatud Panama haiguse epideemia , mida tekitab *Fusarium oxyspor*um f. s*p. cubense* tüvi *[[Tropical Race 4]]*.

## Viited
Põllumajandusuuringute Keskus

**Põllumajandusuuringute Keskus** (lühend **PMK**) oli Eesti maaeluministeeriumi hallatav riigiasutus.

PMK põhilised tegevusvaldkonnad olid näiteks põldkatsete korraldamine, mitmesuguste laboratoorsete analüüside tegemine (näiteks taimekaitsevahendite jääkide määramine taimsetes produktides), väetis- ja lubjatarbekaartide koostamine.

PMK asutati 1998 nime all Taimse Materjali Kontrolli Keskus. Aastast 2004 kandis nime Põllumajandusuuringute Keskus. 2023. aastal liideti see Taimekasvatuse Instituudiga Maaelu Teadmuskeskuseks.

## Viited
Riigi Tugiteenuste Keskus

**Riigi Tugiteenuste Keskus** (RTK) on 1. jaanuarist 2013 tegutsev ja alates 2018. aastast rahandusministeeriumi haldusalasse kuuluv valitsusasutus. Riigi Tugiteenuste Keskus loodi Kohtute Raamatupidamiskeskuse reorganiseerimise tulemusena.

Esialgu teenindas keskus tugiteenuseid osutades nelja ministeeriumi: rahandus-, justiits-, sotsiaal- ning majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi. 2017. aastast on asutuse põhiülesanneteks riigi raamatupidamise ning personali- ja palgaarvestuse korraldamine, sealhulgas teenuste osutamine üheteistkümne ministeeriumi valitsemisala asutustele, Riigikantseleile ja Riigikontrollile. Lisaks korraldab RTK kohtumenetluse tulemusena tekkinud, aga ka teatud muude riigi nõuete täitmist. 2016. aastast pakutakse riigihangete korraldamise teenust ja korraldatakse ühishankeid.

2018. aasta septembrist korraldab RTK rahandusministeeriumi valitsemisala regionaaltoetuste taotlemist ja väljamaksmist, millega seni tegeles Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus. RTK-sse viidi üle ka Riigikantselei ja sotsiaalministeeriumi poolt välja töötatud tingimustel antavad eurotoetused, mille jaotust korraldas taotlejate vahel siiani rahandusministeerium. Lisaks anti RTK-le üle maaeluministeeriumi vastutusala regionaalprogrammide korraldus. 

Seoses riigireformi tegevuskavaga aastateks 2019–2023 ja toetuste valdkonna konsolideerimisega viidi 1. aprillist 2020 Riigi Tugiteenuste Keskusse üle Sihtasutus Innove ja Sihtasutus Archimedese struktuuritoetuste rakendusüksused. Riigi Tugiteenuste Keskus rakendab üle saja toetusmeetme ning 54% Euroopa struktuurivahenditest Eestis, mis on üle 2 miljardi euro.

1. aprillil 2021 liideti RTKga Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti transporditoetuste valdkond ning 1. juunil 2021 Riigi Infosüsteemi Ameti toetuste rakendusüksus.

## Viited

## Välislingid
*Riigi Tugiteenuste keskuse koduleht
* "Pretsedent: Rõuge vald võitis kohtus raha tagasi küsinud riigiasutust" ERR, 18. märts 2023
Seli Tervisekeskus

**Seli Tervisekeskus** on Eesti Kaitseministeeriumi alluvuses olev riigiasutus, mis pakub tervisekahjustusi saanud kaitseväelastele ja asendusteenistujatele ja teistele seotud isikutele taastusravi ja füsioteraapiat. Keskus asub Rapla vallas Seli külas. 

## Viited

## Välislingid
*Keskuse koduleht
Riiklik lepitaja

**Riiklik lepitaja** on Eesti riigiametnik, kes on *riikliku lepitaja institutsiooni* juht. Institutsioon asutati Eestis 1995. Riikliku lepitaja ülesannete seas on lahendada liitudevahelisi ja keerulisemaid töötülisid.

Eestis on riiklikud lepitajad olnud 
* 1998–2001 Leonard Tammik (1938–2009) 
* 2001–2003 ja 2006–2017 Henn Pärn 
* 2003–2006 Raivo Paavo 
* 1. märtsist 2017 Meelis Virkebau.

## Viited

## Välislingid
*Riikliku lepitaja koduleht
Ly Ranne

**Ly Ranne** (22. aprill 1964 Tallinn – 17. aprill 2010 Tallinn) oli eesti modell, jumestuskunstnik ja ajakirjade iluteemade toimetaja.

Ta lõpetas 1982. aastal Tallinna 4. Keskkooli.

Ta oli 1977. aastast Tallinna Moemaja modell, jumestuskunstiga hakkas tegelema 1993. aastast. Hiljem töötas iluteemade toimetajana ajakirjades Stiil, Cosmopolitan ja Marie Claire.

## Ly Ranne Fond
2010. aastal asutati Mittetulundusühing Ilulooja, et jäädvustada Ly Ranne mälestust. MTÜ Ilulooja toetas ilu- ja moemaailma arengut Eestis ning asutas Ly Ranne nimelise aastapreemia, mille suurus oli 1000 eurot.

Auhind anti välja inimestele, kes olid silmapaistvad Ly tegevusvaldkondades, nagu modellindus, meigikunst, stilistika, moe-showde lavastus, ilutoimetus ning moe-fotograafia. MTÜ Ilulooja lõpetas oma tegevuse 2024. aastal.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli muusikategelane Raivo Sersant (sündinud 16. detsembril 1952).

Ly Ranne suri maovähki ning on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Viited


## Välislingid
*Ly Ranne Fondi koduleht
Gorodovikovski rajoon

**Gorodovikovski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kalmõkkias. Asub Kalmõkkia lääneosas.

## Viited
Raudteemuuseum

**Raudteemuuseum** on raudteetranspordi ajaloo uurimise, jäädvustamise ja eksponeerimisega tegelev muuseum.

## Eesti raudteemuuseumid
*Haapsalus tegutseb Raudtee- ja Sidemuuseum
*Lavassaares tegutseb Eesti Muuseumraudtee
*Avinurme muuseum-raudtee

## Välislingid
Auseklis

**Auseklis** (kodanikunimi **Miķelis Krogzemis**; 18. september 1850 Aloja vald, Läti – 6. veebruar 1879 Peterburi, Venemaa) oli läti luuletaja ja noorlätlaste liikumise aktiivne liige.

Ta lõpetas aastal 1871 Cimze seminari.

Auseklis oli läti kirjanduses rahvusromantismi silmapaistev esindaja. Tõlkis Heine, Goethe, Schilleri, Herderi jt teoseid. Luuletustes kasutas ajaloolist temaatikat, mütoloogiat ja läti folkloori. Kirjutas pilkeluuletusi saksa päritolu parunite ja vaimulike kohta. Poetiseeris patriarhaalset elulaadi.

Tema järgi on nimetatud tänav Riias. Alojas on Auseklisi-nimeline keskkool, mille ette on püstitatud luuletaja auks graniidist mälestussammas (kujur M. Lange).
Justa rajoon

**Justa rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kalmõkkias.

Rajoonis on 7 kohalikku omavalitsusüksust ja 14 asulat.

## Viited
Sarpinski rajoon

**Sarpinski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kalmõkkias. Asub Kalmõkkia põhjaosas.

Rajoonis on 9 kohalikku omavalitsusüksust ja 17 asulat.

## Viited
Sakala Teatrimaja

**SA Sakala Teatrimaja** (varem **SA Vanalinna Teatrimaja**) on Tallinnas tegutsev Eesti sihtasutus, mis rendib ruume etenduskunstide vallas tegutsejatele.

Sihtasutus asutati 1997 ja selle algne eesmärk oli ehitada Vanalinnastuudiole teatrimaja Sauna tänavale.

Hiljem pakuti Vanalinnastuudiole kasutamiseks hoonet Sakala tänaval ja nii sai sihtasutus Sakala 3 kinnistu haldajaks. 2013. aastal sõlmiti pikaajaline leping teatriga NO99, mis võimaldas teatril ruumide tasuta kasutamist.

Sihtasutuse asutajad olid Eesti riik kultuuriministeeriumi kaudu, Tallinna linn linnavalitsuse kaudu ja SEB Pank.

2020. aastal andis Kultuuriministeerium teada soovist nimetada asutus ümber sihtasutuseks Sakala Teatrimaja. Tallinna linn tegi selle peale ettepaneku üldse sihtasutus lõpetada. Nimemuutus jõustus sama aasta juunis.

## Viited
Rakvere Teatrimaja

**Rakvere Teatrimaja** on Rakveres tegutsev Eesti sihtasutus, mis haldab Rakvere teatrit.

Aastatel 2004–2006 oli sihtasutuse juhataja Indrek Saar. Aastast 2013 on juhataja Velvo Väli.

## Viited

## Välislingid
*Sihtasutusest teatri kodulehel
Kohtla-Järve linnaorkester

**Kohtla-Järve linnaorkester** on Kohtla-Järvel tegutsev orkester. 

Orkester tegutseb Kohtla-Järvel aadressil Kalevi 37.
	
Orkestri dirigent-direktor on Aleksander Saveljev.
	
## Viited
Tagatisfond

**Tagatisfond** on aastast 2002 tegutsev Eesti avalik-õiguslik juriidiline isik. Fondi eesmärk on muu hulgas hoiustajate, investorite ja kohustusliku pensionifondi osakuomanike (rahaliste) vahendite kaitse.

Fond on 1998 asutatud Hoiuste Tagamise Fondi õigusjärglane. Tagatisfond asutati 1. juulil 2002 tagatisfondi seadusega.

## Viited

## Välislingid
* Fondi koduleht
* Tagatisfondi seadus
Iisaku seltsimaja

**Iisaku Rahvamaja** on Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Iisaku alevikus aadressil Tartu mnt 22 asuv seltsimaja. Mändidega kaunistatud mäenõlval olev maja on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Ühekorruseline viilkatusega puust hoone ehitati sealsetele seltsidele ühiselt ja Iisaku Muusika ja Kirjanduse Seltsi nime peale. Seltsimaja saadi valmis 31.oktoober 1910, mille sisseõnnistamiseks korraldati suur peoõhtu koos söögi ja tantsuga. Etendati Georg Engeli draamat "Sadamas". Seltsi protokollide järgi müüdi eeskavale 368 ja tantsule 75 piletit, mis tolleaegse Iisaku kohta oli suur arv. 

Maja ehitas Abel Maasik ja maja läks maksma ligi 2857 rubla. 

## Viited

## Välislingid
*
Kiviõli Rahvamaja

**Kiviõli Rahvamaja** on Ida-Viru maakonnas Kiviõlis asuv rahvamaja. 

Maja avati 1936 sealse haridusseltsi "Valgus" tarbeks. 

Rahvamajas on tegutsenud segakoor Loit, Gennadi Butuzovi nimeline vene koor, vene näitering, käsitöö ring, lauluklubi, klubi Ajaratas, Kontakt, memmede laulu ning tantsu kollektiivid Elulõng ja Lõngakera.

## Viited
Marjalaid

**Marjalaid** on kaitsealune metsatukk Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Nehatu külas Lihula metskonnas. Metsatuka pindala on 2 ha. 

Riiklik kaitseala moodusti 1958. aastal. 2020. aastal arvati ta riikliku kaitse alt välja.

Samas on alal inventeeritud 1,82 hektari suurune vääriselupaik, kaitsmaks märgala metsa, männikut ja männi-segametsa.

## Viited

## Välislingid
*
Bernhards Dīriķis

**Bernhard Dīriķis** (23. jaanuar 1831 – 6. september 1892) oli Läti ajakirjanik, ühiskonnategelane, noorlätlaste liikumise liige. Ta oli tõlkija ja publitsisti Andrejs Dīriķisi vend.

Bernhard Dīriķis sündis Ērgļu vallas "Vējavas"i talu omaniku peres. Lapsepõlvet viibis Jēkabmiesta (praegu Jēkabpils) lähedal Selis, kus tema isa rendis mõisahoonet. Ta õppis Tartu Õpetajate Seminaril ja Peterburi Pedagoogilises Instituudis.

Aastatel 1852–1858 ta töötas Arensburgi koolis vene keele õpetajana, pärast ta kolis Riiasse ja töösas Vidzeme kroonupalatas riigiametnikuna.
Smen

**Smen** (ka **Smaen**; tõlkes ) on kaitsealune rabakivi Läänemaal Vormsi vallas Borrby külas. Kivi võeti kaitse alla 1941.

Kivi mõõtmed on 9,1 x 5,6 x 4,2 m ja ümbermõõt 22,6 m.

## Viited

## Välislingid
*
Vargstein

**Vargstein** ('Hundikivi') on kaitsealune rabakivi Läänemaal Vormsi vallas Kersleti külas. Kivi võeti kaitse alla 1941. Kivi mõõtmed on 7,8x 5,1x 2,5 m ja ümbermõõt 18,7 m. 

## Viited

## Välislingid
*
Ariogala vald

**Ariogala vald** (leedu keeles *Ariogalos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Raseiniai rajoonis

Valla pindala on 235 km². 2013. aasta seisuga elas seal 3585 inimest. Valla keskus on Ariogala linn, mis aga valla koosseisus ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Vytauto g. 103. Vallavanem on Juozas Labanauskas.


AriogalosSen3.jpg|Dubysa org
Butkiškės_bažnyčia_Raseinių_raj.JPG|Butkiškė kirik
Dubysa2.JPG|Dubysa
Gėluvos_dvaras_(2).JPG|Gėluva mõis
Kilupiai.JPG|Kilupiai
Milašaičiai_(Raseiniai)_(2).JPG|Milašaičiai 
Paliepiai_(Ariogalos_seniūnija).JPG|Paliepiai
Verėduva.JPG|Verėduva


## Viited
Käina koolipark

**Käina (kooli)park** on kaitsealune park Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käina alevikus Käina Gümnaasiumi juures. Pargis on ka arboreetum, mille pindala on 5,2 ha. 	

## Viited

## Välislingid
*
Clay maakond (Texas)

**Clay maakond** (*Clay County*) on maakond USA-s Texase osariigis.

Maakonna halduskeskus on Henrietta.

Maakonna pindala on 2893 km&sup2;, millest 73 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 10 752.

## Naabermaakonnad
*Jeffersoni maakond (Oklahoma) (põhjas)
*Montague'i maakond (idas)
*Jacki maakond (lõunas)
*Wichita maakond (läänes)
*Archeri maakond (läänes)
*Cottoni maakond (Oklahoma osariik) (loodes)

## Välislingid

* Clay maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Marioni maakond (Texas)

**Marioni maakond** (*Marion County*) on maakond USA-s Texase osariigis.

Maakonna halduskeskus on Jefferson.

Maakonna pindala on 1088 km&sup2;, millest 101 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 10 546.

## Naabermaakonnad
*Cassi maakond (põhjas)
*Caddo vald (Louisiana osariik) (idas)
*Harrisoni maakond (lõunas)
*Upshuri maakond (läänes)
*Morrise maakond (loodes)

## Välislingid

* Marioni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Bailey maakond

**Bailey maakond** (*Bailey County*) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.

Maakonna halduskeskus on Muleshoe.

Maakond moodustati 1876. aastal.

Maakonna pindala on 2142 km&sup2;, millest 2 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 7165.

## Naabermaakonnad
*Parmeri maakond (põhjas)
*Lambi maakond (idas)
*Cochrani maakond (lõunas)
*Roosevelti maakond (New Mexico) (läänes)
*Curry maakond (New Mexico) (loodes)

## Viited

## Välislingid

* Bailey maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Brighton

**Brighton** on kuurortlinn Inglismaal Ida-Sussexi krahvkonnas. See moodustab suurema osa Brightoni ja Hove'i *city*st.

Praeguse linna kohal oli asula juba pronksiajal. Viimsepäevaraamat nimetab selles kohas asulat *Brighthelmstone*. Keskajal linna tähtsus kasvas, kuid hiljem, varauusajal, oli see rünnakute sihtmärgiks, kannatas majanduslanguse ja elanikkonna vähenemise all. Uusajal hakkas sinna saabuma rohkem külastajaid tänu paranenud maanteeühendusele Londoniga ja sadamale, kustkaudu käis laevaühendus Prantsusmaaga. Linn sai populaarseks kuurordiks, kus harrastada tervistavat meresuplust. Linnas veetis palju aega kuningas George IV. Turismile andis hoogu juurde raudtee ehitamine 1841. aastal. Brighton sai londonlaste jaoks populaarseks ühepäevaste väljasõitude sihtkohaks.

Tänapäeval külastab Brightonit 8,5 miljonit inimest aastas ning see on välisturistide seas kõige populaarsem sihtkoht Suurbritannia rannikul.

## Viited
Kalevipoja luisk

**Kalevipoja luisk** on kaitsealune rändrahn (geoloogiliselt amfibolgraniit) Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Tuimõisa külas. Rahn on purunenud kolmeks. Rahnu mõõtmed on 6,0 x 2,1 x 1,2 m.

## Viited

## Välislingid
*
Acheron

**Acheron** (vanakreeka keeles Ἀχέρων (Acheron) või Ἀχερούσιος (Acherusius), uuskreeka keeles Αχέροντας (Acherontas)) on jõgi Kreekas Ípeirose piirkonnas. See on 58 km pikk ja suubub Parga lähedal Joonia merre.

Kreeka mütoloogias on Acheron üks viiest allilma jõest.

## Välislingid
Koordi raba

**Koordi raba** on kaitsealune raba Järva maakonnas Paide linnas. Raba pindala on umbes 750 ha. Raba võeti kaitse alla, et kaitsta selle puis-peenra-älveraba väärtuslikku looduskooslust.

## Viited

## Välislingid
*
Witold Gombrowicz

**Witold Marian Gombrowicz** (4. august 1904 Małoszyce – 24. juuli 1969 Vence) oli poola kirjanik.

Ta sündis 1904. aastal Małoszyces (praeguse haldusjaotuse järgi Opatówi maakonnas Święty Krzyżi vojevoodkonnas). 1911. aastal kolis pere Varssavisse. 1922. aastal lõpetas ta Varssavis gümnaasiumi, 1927. aastal Varssavi ülikooli õigusteaduse magistrina. Ta on täiendanud end Pariisis filosoofia ja majanduse alal.

1939. aastal (vahetult enne teise maailmasõja algust) emigreerus ta Argentinasse ning töötas Buenos Aireses pangaametnikuna. 1963. aastal naasis ta Euroopasse, aastast 1964 elas Prantsusmaal Vences (asub Alpes-Maritimesi departemangus Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonnas).

## Witold Gombrowiczi loomingut eesti keeles
* Päevaraamat; [Poeetide vastu: essee] Tallinn: Vagabund, 1998. Poola keelest tõlkinud (ja järelsõna kirjutanud) Hendrik Lindepuu.
* Laulatus ja teisi näidendeid. Laiuse: H. Lindepuu, 2004. Poola keelest tõlkinud (ja järelsõna kirjutanud) Hendrik Lindepuu.
* Neitsilikkus ja teisi jutte. Tallinn: Kultuurileht, 2015 Poola keelest tõlkinud (ja saatesõna kirjutanud) Hendrik Lindepuu.
* Ferdydurke. Halliste, 2020. Poola keelest tõlkinud ja saatesõna kirjutanud Hendrik Lindepuu,

## Witold Gombrowiczi teoste lavastused Eestis
* 1994 – "Iwona, Burgundia printsess" Vanemuine
* 2000 – "Laulatus" Vanemuine
* 2005 – "Iwona, Burgundia printsess" Theatrum
Saku paekivipaljand

**Saku paekivipaljand** on kaitsealune paljand Harju maakonnas Saku vallas Saku alevikus aadressil Pähklimäe 2. Paljand võeti kaitse alla 2006. 

Tegemist on endise kivimurruga. Murru seinas paljandub 100 meetri ulatuses paas, mille jalamil on rusukalle. Kuna paljandit on kasutatud aiakujunduselemendina, pole see kinni kasvanud. Paeseina kõrgus on 3 meetrit, selle all on meetri jagu seina mattunud rusukalde alla. Põhjapoolsem osa paljandist on võsastunud ja kinni kasvamas. Aastal 1960 oli paljandi kõrgus 3.84 meetrit. Ülemised 1.24 meetrit koosnes õhukesekihilisest mergellubjakivist. Järgnes 43 cm lubjasegust liivakivi. Selle all oli 33 cm lubjakivi lubiliivakivi läätsedega ja mergli vahekihtidega. Seejärel oli paljandis 6 cm savi, selle all aga 38 cm kvartsiteradega lubjakivi. Seejärel oli murrus 34 cm peenekihilise lubiliivakiht, kõige all paljandus aga 1,05 meetri ultuses lubjakivi, mis oli alumises osas dolomiidistunud. 

Sealne paljand on Saku kihistiku stratotüüp.

## Viited

## Välislingid
*
Abū Qīr

**Abū Qīr** (varem ka *Abukir*) on linn Egiptuses Vahemere kaldal, 23 km kaugusel Aleksandriast. See asub samanimelisel poolsaarel ja samanimelise lahe ääres.

Linnas asub kindlus, mida 19. sajandi alguses kasutati vanglana. Abū Qīri teiste vaatamisväärsuste seas on Vana-Egiptuse, Vana-Kreeka ja Vana-Rooma ehitiste varemed.

## Viited

## Välislingid
Peter Dickinson

**Peter Malcolm de Brissac Dickinson** (16. detsember 1927 Livingstone, Sambia – 16. detsember 2015) oli Suurbritannia kirjanik.

Dickinson kirjutas umbes 60 raamatut, peamiselt lasteraamatuid ja kriminaalromaane. Neid on tõlgitud 53 keelde. Eesti keeles tema raamatuid seni ilmunud ei ole.

## Tunnustus
* 1968, 1969 Daggeri auhind
* 1979, 1980 Carnegie medal

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Säär

**Säär** on jala osa: inimesel põlve ja pöia vahel, teistel loomadel reie ja käpa või kanna vahel, linnul reie ja varvaste vahel, putukal reie ja käpa vahel.

## Vaata ka
*Säärepael
Tselinnõi rajoon

**Tselinnõi rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kalmõkkias. Asub Kalmõkkia keskosas.

Rajoonis on 11 kohalikku omavalitsusüksust ja 25 asulat.

## Viited
Achilleuse kõõlus

**Achilleuse kõõlus** ehk **kannakõõlus** (ladina keeles *tendo calcaneus*) on kõõlus sääre tagaküljel.

## Vaata ka
*Achilleuse kand
Prijutnoje rajoon

**Prijutnoje rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kalmõkkias.

Rajoonis on 8 kohalikku omavalitsusüksust ja 22 asulat.

## Viited
Jefferson

**Jefferson** võib tähenda järgmist:
***[[Jefferson (perekonnanimi)|Jefferson]]** on perekonnanimi
***[[Jefferson (Colorado)|Jefferson]]** on asula USA-s Colorados
***[[Jefferson (Wisonsin)|Jefferson]]** on linn USA-s Wisconsinis
***[[Jefferson (ploomisort)|Jefferson]]**, ploomisort
***Jefferson**, briti laulja Geoff Turtoni esinejanimi
***[[Jefferson (jalgpallur)|Jefferson]]**, Brasiilia jalgpallur
***[[Jeffersoni maakond]]** on maakond mitmes USA osariigis
*...
Maapere raun

**Maapere raun** (mõnes allikas ekslikult ka **Maapera raun**, varasemates allikates ka *Maabere*) on soosaarte rühm Saare maakonnas Saaremaa vallas Vanakubja ja Merise küla vahel Mustjala metskonnas. Soosaared on võetud kaitse alla. Soosaarte pindala on 1 ha.  	

Soosaartel kasvab laialehine mets, millel on liigirikas alustaimestik, tähelepanuväärne on Eestis vähelevinud vahtramets ehk vahtrik. Soosaarel on palju rändrahne. Leidub ka inimtegevuse märke, näiteks kiviaed, mis mõne allika kohaselt pärinevat 18. sajandist.

## Viited

## Välislingid
*
* Maie Meius, "Vahtrik Maapera raunal ei anna end kergelt kätte", Saarte Hääl, 26.03.2023
* Maie Meius, "Vahtrik Maapere raunal", Sinu Mets, 1. detsember 2022
Kindralimägi

**Kindralimägi** on mitme Eesti mäe nimi:

* Mügramägi on kõrgendik Tartu maakonnas Nõo vallas, mis koos kõrval asuva Kindralimäega moodustavad ühe mäe.
* Kindralimägi on mägi Viljandi maakonnas Holstre külas
Iki Buruli rajoon

**Iki Buruli rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kalmõkkias.

Rajoonis on 13 kohalikku omavalitsusüksust ja 28 asulat.

## Viited

## Välislingid
* Iki Buruli rajooni koduleht (vene keeles)
Koodiorg

**Koodiorg** on kaitsealune org Viljandi maakonnas Mulgi vallas Päigiste külas.

Koodiorus asuvad Koodioru paljandid ja koopad.

## Viited
Malõje Derbetõ rajoon

**Malõje Derbetõ rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kalmõkkias. Asub Kalmõkkia põhjaosas.

Rajoonis on 6 kohalikku omavalitsusüksust ja 10 asulat.

## Viited
Noortepargi kivi

**Noortepargi kivi** (ka **Lastepargi kivi**) on kaitsealune rändrahn Tallinnas Kadrioru pargis Miiamilla lastemuuseumi territooriumil.

Kivi mõõtmed on 4,6 x 3,4 x 1,9 m.

Noortepargi kivi on kaitse alla 1938. aastast.

## Viited

## Välislingid
*
*
Tarakvere allikad

**Tarakvere allikad** on kaitsealused allikad Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Jaama külas. Allikad võeti kaitse alla 2006.

## Viited

## Välislingid
*
Kisuvere allikad

**Kisuvere allikad** on kaitsealused allikad Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Kisuvere külas Rakvere–Haljala maantee ääres. Allikad võeti kaitse alla 1978.

## Viited

## Välislingid
*
Vetla Pühaallikas

**Vetla Pühaallikas** (ka **Vetla Pihaallikas**) on kaitsealune allikas Rapla maakonnas Märjamaa vallas Põlli külas. Allikas võeti kaitse alla 1981.

## Viited

## Välislingid
*
Peedu pank

**Peedu pank** on pank Saare maakonnas Muhu vallas Kallaste külas. Pangad ja nende lähiümbrus on võetud kaitse alla.

## Viited

## Välislingid
*
Addisoni tõbi

**Addisoni tõbi** ehk **pronkstõbi** on haruldane krooniline endokriinsüsteemi haigus, mille puhul neerupealised ei tooda piisavalt steroidhormoone.

Haigust iseloomustab hulk suhteliselt mittespetsiifilisi sümptomeid, nagu näiteks alaseljavalu ja nõrkus. 

Addisoni tõbi võib progresseeruda tõsiseks Addisoni tõve kriisiks, millega võivad kaasneda väga madal vererõhk ja kooma. Kriisi langemist võib ajendada stress näiteks õnnetuse, operatsiooni, haiguse tõttu. Addisoni tõve kriis võib lõppeda kiire surmaga.

Addisoni tõve põhjuseks on adrenokortikaalpuudulikkus, mis võib tekkida enamasti autoimmuunhaiguse või nakkuse tagajärjel.

Haigust diagnoositakse vereanalüüside ja piltdiagnostika abil.

Haigust ravitakse puudulike hormoonide asendamisega, ravi on pidev ja eluaegne.

Haigus on nimetatud arstiteadlase Thomas Addisoni järgi.
Ad infinitum

***ad infinitum*** on ladinakeelne fraas, mis tähendab "lõpmatuseni".

Enamasti kasutatakse seda tähenduses "jätka lõputult, peatumata" näiteks lõppematu protsessi kirjeldamisel, lõpmatult korduva protsessi kirjeldamisel või instruktsioonis tegevuse kohta, mida tuleb korrata lõpmatu arv kordi. 

Seda võidakse kasutada ka sarnases tähenduses fraasiga *[[et cetera]]* ("jne", "jms") et osutada millelegi, mis jätkub väljaspool nimetatut või näidatut.

Näiteid:
*"Jada 1, 2, 3, ... jätkub *ad infinitum*."
*

## Vaata ka
*Induktsioon
*Rekursioon
Hanna Martinson

**Hanna Martinson** (sündinud 29. novembril 1992), artistinimega **LeHANNA**, on eesti poplaulja ja meelelahutaja. 

2012. aastal lõpetas ta Kuressaare Gümnaasiumi ja 2016. aastal Tallinna Ülikooli reklaami ja imagoloogia erialal. Õppis pool õppeaastat Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli näitlemist.  

Ta kehastas 2015. aastal mängufilmis "Must alpinist" Marleeni. Filmis "Nullpunkt" (2014) oli tal õpilase episoodiline roll. 2017. aasta sügishooajal esines ta TV3 saates "Su nägu kõlab tuttavalt", kuid finaali ei pääsenud. 2020. aastal kehastas ta Siouxie rolli lühifilmis "Kevin, ei!"

2018. aastal osales ta TV3 tõsielusarjas "India Xpress", kus koos viie kaaslasega võttis osa võidusõidust "Rickshaw Challenge!". Laste talendisaates "Väikesed hiiglased", kus tema tiim kandis nime Hanna Haruldased, oli ta mentor.

2019. aastal juhtis ta saadet "Karvased kosilased" ja 2020. aastal koos Laura Pritsiga saadet "Mis sul viga on?".

2020. aastal lõi ta koos Leslie Laasneriga artisti LeHANNA. Mais avaldatud debüütsingel kandis nime "Juuni juuli august" ja see oli juulis 2020 Raadio 2 kõige enam mängitud eestikeelne lugu. Novembris ilus LeHANNA teine lugu "Külmavärinad". 

2021. aastal ilmus lauljal veel kaks singlit: "Segane peast" ja "Suvi annab kõik andeks". 

2023. aasta veebruaris üllatas LeHANNA täiesti uues stiilis lauluga "Ainult siis, kui...", millele valmis ka laulja esimene muusikavideo.

## Isiklikku
Ta on Aare Martinsoni tütar.

## Viited

## Välislingid
* Hanna Martinson Eesti Filmi Andmebaasis
*
Edgar Adrian

**Edgar Douglas Adrian** (30. november 1889 Hampstead, London – 4. august 1977 Cambridge) oli inglise elektrofüsioloog.

1932. aastal sai ta koos Charles Scott Sherringtoniga Nobeli füsioloogiaauhinna töö eest neuronite uurimisel.

## Viited
Agalaktia

**Agalaktia** ehk **piimatus** on haiguslik seisund, mille korral laktatsioon ei ole piisav või puudub täielikult, sest rinnapiima tootmine on häiritud ja/või piimaväljutusrefleks ei vallandu.

Agalaktia peamine põhjus on prolaktiini ebapiisav tootmine ajuripatsis.
Gnaeus Julius Agricola

**Gnaeus Julius Agricola** (13. juuni 40 – 23. august 93) oli galli päritolu Vana-Rooma väejuht, kes juhtis suurt osa Rooma vallutustest Britannias.

Peamine ajalooallikas tema kohta on tema väimehe Tacituse kirjutatud "De vita et moribus Iulii Agricolae" ('Julius Agricola elust ja tavadest').
Agrippina Vanem

**Vipsania Agrippina**, tuntud kui **Agrippina Vanem** (14 eKr Ateena – 17. oktoober 33), oli Vana-Rooma väejuhi Germanicuse naine.

Ta oli keiser Augustuse lapselaps, riigimehe Marcus Vipsanius Agrippa tütar, keiser Tiberiuse naiseõde ja kasutütar. Tema ema oli Julia Vanem.

## Lapsed
*Nero Julius Caesar
*Drusus Caesar
*keiser Caligula
*Agrippina Noorem
*Julia Drusilla
*Julia Livilla
Agrippina Noorem

**Julia Agrippina**, tuntud kui **Agrippina Noorem**, pärast aastat 50 **Julia Augusta Agrippina** (7. november 15 (või 7. november 14 või 6. november 16) – 19./23. märts 59) oli keiser Caligula õde, keiser Claudiuse naine ja keiser Nero ema.

Tema isa oli väejuht Germanicus ja ema Agrippina Vanem.