Tõnu Aav

**Tõnu Aav** (21. jaanuar 1939 Tallinn – 14. august 2019 Tallinn) oli eesti näitleja. 

## Haridus
Ta lõpetas 1957. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1961. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (I lend, juhendaja Voldemar Panso). 

## Töökäik
Alates 1961. aastast oli Tõnu Aav Eesti Draamateatri näitleja. Selle kõrvalt töötas ta 1960. aastatel ka Eesti Televisiooni diktorina.

Ta mängis umbes 150 teatrilavastuses, ligi 30 mängufilmis ja kümnetes telelavastustes, näitles kuuldemängudes, huumori- ja lastesaadetes ning luges raadios järjejutte ja heliplaatidele kirjandusteoseid (sh "Karupoeg Puhh", "Alice Imedemaal", "Kolm meest paadis (koerast rääkimata)" jm). 

Tema kui ühe oma aja armastatuma estraadikoomiku firmamärgiks said alates 1970. aastatest "Vahva sõduri Švejki" ja "Polkovniku lese" ainetel loodud sketšid ning hiljem ka "Onu Remuse juttude" plaadistused, mis sünnitasid terve hulga igihaljaid käibefraase.

Märtsis 1976 oli just tema Eesti Televisiooni saatesarja "Estraaditähestik" esimese saate portreteeritav. 

ETV telesarjas "Õnne 13" kehastas ta Feliks Vissi (2003–2017).

Peamiselt huumorisaadete raames laulis ta ansamblites Bixio Trio ja Kukerpillid.

Aav on maetud Tallinna Metsakalmistule teatritegelaste kvartalisse.

## Looming
### Rolle teatris

### Rolle ETV telelavastustes

* 1968 "Tavaline ime"
* 1969 "Draakon"
* 1969–1970 "Humakefümunupu kabinet"
* 1971 "Provintslanna"
* 1972 "Kõrvaline isik"
* 1974 "Leedi Windermere'i lehvik" 
* 1980 "Kessu"
* 1982 "Truu naine" (Mortimer Durham)
* 1983 "Fenomenid" (Anton)

* 1985 "Püha Katariina pöörane õhtusöömaaeg" (kõrge ülemus Kovarik)
* 1987 "Veluurpintsak"
* 1988 "Romulus Suur" (Caesar Rupf) 
* 1989 "Missioon" (Vilmar)
* 1990 "Üksteisest läbi ja mööda" (Anton Leps)
* 1992 "Anatoomikumi etüüd" sarjast "Öised lood" (doktor)
* 1994 "Cecile on surnud" (inspektor Lucas)
* 1996 "Mäng" (Toomas)
* 1998 "Viimne lahing" (Jakob Mesilane)


### Filmirolle

* 1965 "Me olime 18-aastased" (Eerik)
* 1965 "Supernoova" (Paavo)
* 1966 "Kirjad Sõgedate külast" (Ervin)
* 1967 "Marianna", Moldovafilm (Ludvig)
* 1970 "Lindpriid" (Tent)
* 1970–1971 "Vabastamine", Mosfilmi seriaal (fašist) 
* 1971 "Albatrossi viimne reis", Moskva Televisioon, 4 seeriat (Regenbach)
* 1972 "Verekivi" (raehärra)
* 1973 "Rasked aastad" (Tent, kaitsepolitsei ülem)
* 1973 "Tuli öös" (kirjandusõpetaja)
* 1974 "Ohtlikud mängud" (inspektor koolis)
* 1981 "Noor Venemaa", Gorki-nimeline filmistuudio, 13 seeriat (Rezen)
* 1983 "Puud olid, puud olid hellad velled" (Müllerson)

* 1984 "Lurich" (Grünberg)
* 1985 "Bande" (prokurör Farr)
* 1991 "Surmatants" (taanlane)
* 1992 "Armastuse lahinguväljad" (pruudi isa)
* 1993 "Saatana pisar" (kõrtsmik)
* 1994 "Tulivesi" (piirivalveülem Soomes)
* 1995 "Kahe kodu ballaad" I-II (parteisekretär)
* 1997 "Minu Leninid" (Saksa kindral)
* 2001 "Ränk ja Kilk" (produtsent)
* 2005 "Vanameeste paradiis" (Manivald)
* 2006 "Vana daami visiit" (Koby)
* 2008 "Fritsud ja blondiinid", dokumentaalfilm (Saksa ohvitser) 


### Elulooraamat
* Tõnu Aav. "Aplaus teile". NyNorden, 2010

### Portreefilm
* "Tõnu Aav otsib tööd" (režissöör Veiko Taluste dokumentaalfilm, 2004) 

## Tunnustus
*1968 Eesti NSV Teatriühingu I preemia ("Monoloogid", "Vilistlased", "Kallimast kallim", "Faust")
*1969 Eesti NSV Teatriühingu aastapreemia ("Kihnu Jõnni" nimiosa, Anythos ja Ülemkohtunik näidendis "Kaks kuulsat kurjategijat")
*1970 Eesti NSV Kultuuriministeeriumi diplom VII vabariikliku teatrikuu läbiviimise eest
*1971 Eesti NSV teeneline kunstnik
*1972 aastapreemia ("Pikk päevatee kaob öösse", "Inimene ja inimene")
*1976 Eesti NSV Teatriühingu aastapreemia (Potapov, "Ühe koosoleku protokoll")
*1989 Kehtna NST laureaat
*1991 Eesti Teatriliidu meespeaosatäitja auhind
*1992 huumoriauhind Meie Mats
*2001 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2004 Eesti Teatriliidu meeskõrvalosatäitja auhind
*2010 Oskar Lutsu huumoripreemia
*2016 Eesti Rahvuskultuuri Fondi eristipendium

### Konkursiauhinnad
*1964 I koht keskmises rühmas neljandal kutseliste sõnakunstnike konkursil
*1972 sõnakunstnike konkursi III preemia (Majakovski "Hästi" ja Smuuli "Mare" Tüürimees)

## Isiklikku
Tõnu Aava esimene abikaasa oli näitleja Irja Aav, nende vanem poeg on koorijuht Lauri Aav (sündinud 1967) ja noorem poeg oli butafoor Ardi Aav (1968–2019); teine abikaasa oli näitleja Murel Aav, nende poeg Kristo-Martin Aav töötab IKT vallas. Tõnu Aava õde on spordipedagoog Anne Metsis.

## Viited

## Kirjandus
* Vastab Tõnu Aav / küsinud Ülle Põlma – Teater. Muusika. Kino, 1999, nr 7, lk 3–15
* Tõnu Aav, "Aplaus teile" (mälestusteraamat). Toimetanud Rein Põder. NyNorden, Tallinn 2010, 246 lk; ISBN 9789949909315

## Välislingid
* ETV saade "Täna õhtul... Tõnu Aav" Stsenarist Tõnu Aav. ERR Arhiiv, 24. detsember 1983
* Eva Kübar. Tõnu Aav 70: tahan, et mul oleks teatris rohkem huvitavaid rolle Postimees, 21. jaanuar 2009
* Rainer Kerge. Tõnu Aav 70: Jänkuonu, mis sa nüüd teed? Õhtuleht, 21. jaanuar 2009
* Maris Balbat. Tõnu Aav: Iga etendust peaks mängima kui elu viimast Maaleht, 22. jaanuar 2009
* Aigi Viira. Näitleja Tõnu Aav – esimeseks armastajaks ei passinud, Saksa ohvitsere mängima aga küll Õhtuleht.ee, 15. august 2019
* Katrin Helend-Aaviku. Tõnu Aav oma eluajal: „Mind mäletatakse seni, kuni on läinud katki viimane onu Remuse plaat.“ Õhtuleht.ee, 15. august 2019
* ETV saade "Tõnu Aav. Ilma naljata" ERR Arhiiv, 25. detsember 2019