open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kura jõgi

**Kura** (türgi keeles *Kura çayı*, gruusia keeles მტკვარი (Mtkvari), aseri keeles *Kür*) on jõgi Aasias Taga-Kaukaasias.

Kura on 1364 km pikk (teistel andmetel 1515 km), millest 174 km on Türgis, 435 km Gruusias ja 906 km Aserbaidžaanis. Tema valgla on 198 300 km² suur ja see hõlmab kogu Armeenia, ehkki jõgi ise Armeeniat ei läbi. Jõe vooluhulk suudmes on keskmiselt 443, minimaalselt 206 ja maksimaalselt 2250 m³/s.

Kura algab Türgist Armeenia mägismaalt 2740 m kõrguselt. Ülemjooksul lookleb ta valdavalt põhja ja läbib mitu nõgu. Seejärel murrab ta kirde suunas voolates Boržomi kuristikus läbi Väikese Kaukasuse. Alamjooksul pöördub ta kagusse. Kura suubub Kaspia merre, moodustades delta. Kuna suue Kaspia meres asub 28 m allpool merepinda, on jõe lang 2768 m.

Kura olulisimad lisajõed on Araks (parempoolne), Qanıx (Alazani) ja Iori (vasakpoolsed). Viimased kaks suubuvad Kura keskjooksul asuvasse Mingəçeviri veehoidlasse.

Kural asuvad Gori, Thbilisi, Rusthavi ja Mingəçevir.

## Viited
Mäendus

**Mäendus** on õpetus maavarade kaevandamisest ja uurimisest. Kaevandamine on maavarade kaubastamine – protsess maavarade uurimisest mineraaltoorme turustamiseni.

Mäenduse peamised harud on maavara uurimine, allmaakaevandamine, avakaevandamine ja mäenduslik keskkonnakaitse. Mäendusega haakub jäätmeladustus ja allmaaehitiste (tunnelite, allmaaladude) rajamine.

## Vaata ka
*Maapõu
*Mäenduse mõisteid
Maavara

**Maavara** ehk **maare** ehk **maapõuevara** on maapõues leiduv orgaaniline või mineraalne loodusvara, mida käesoleval ajajärgul on võimalik tasuvalt kasutada.

Seega ei loeta maavaraks näiteks Eesti maapõues leiduvat rauamaaki, sest selle maardla sügavus ning kvaliteet teevad selle kasutamise praeguse tehnilise taseme juures majanduslikult mõttetuks. Küll aga võib ta maavaraks saada tulevikus. Tänapäeval ei loeta maavaraks ka soorauda, millest kuni 18. sajandini rauda sulatati. 

Eesti on suhteliselt rikas ainete poolest, mis võiksid olla maavarad. Enamasti on probleemiks see, et maavara ei leidu sellises koguses, mis teeks tootmise tasuvaks või on takistamas tehnilised või keskkonnaprobleemid. Eesti maapõues leidub arvatavasti kulda, molübdeeni, plaatina, vanaadiumi ja strontsiumi. Potentsiaalseteks Eesti tulevikumaavaradeks on ka diktüoneemaargilliit ja uraan. Mingil määral võib Hiiumaa lähedal leiduda naftat. Põhja-Eesti maapõues on maagaasi. 

Olulisimad Eesti maavarad on kukersiit (põlevkivi) ja fosforiit. Peale nende on Eesti maavaradeks: savi, liiv, kruus, karbonaatkivimid (lubjakivi ja dolomiit), turvas, ravimuda ja mineraalvesi.  

Ülemaailmselt olulisteks maavaradeks on rauamaak, boksiit ja nafta. Neist kahte viimast Eesti maapõues ei leidu. 

## Vaata ka
*loodusvara
*ressurss
*Eesti Maavarade Komisjon

## Välislingid
*Eesti keelde tõlgitud animeeritud õppevahend maavaradest Tromsø ülikooli veebilehel webGeology.
*Alvar Soesoo: "Galerii: mida teha Eesti metallidega?" ERR Novaator, 3. jaanuar 2017
Maapõu

**Maapõu** on maakoore ülaosa, mis paikneb mullakihi all või selle puudumisel maapinna ja veekogude põhja all, mis on kättesaadav geoloogiliseks uurimiseks ja inimtegevuseks.
Kaevandamine

**Kaevandamine** on maavara looduslikust seisundist eemaldamine. Ärilises tähenduses mõistetakse kaevandamise all maavara kaubastamist.

Tootmise mooduse järgi jaguneb kaevandamine avakaevandamiseks, allmaakaevandamiseks ja allveekaevandamiseks. Uuritakse võimalusi kaevandamiseks ka kosmoses (asteroididel kaevandamine).

## Kaevandamisviisid
Kaevandamisviis on moodus maavara kaevandamiseks.

Eestis kasutatakse avakaevandamist ja allmaakaevandamist.  

Avakaevandmise hulka kuuluvad järgmised viisid: aukkaevandamine, vaalkaevandamine ja väljakkaevandamine; allmaakaevandamise levinud viisid olid Eestis varem umbkaevandamine ja lankkaevandamine, nüüd on neid kahte hakanud asendama sageli kamberkaevandamine. 

## Vaata ka
*Maavarade kaevandamine Eestis

## Välislingid
* Eesti maavarad Keskkonnaministeerium
Avakaevandamine

**Avakaevandamine** ehk **pealmaakaevandamine** (mitte lahtine kaevandamine) toimub avatud maapõues. Pealmaakaevandamisele vastandub allmaakaevandamine.

Seejuures kasutatakse aukkaevandamist, kui katendit on vähe. Nii kaevandatakse Eestis liiva, paasi ja savi. Aukkaevandamisel jääb pärast maavara väljamist kaevandamiskohale auk.

Vaalkaevandamist kasutatakse seal, kus maavara katab paks katend, mis tõstetakse kaevandatud alale vaaludesse. Pärast kaevandamist ja kaevandatud ala korrastamist (rekultiveerimist) tekib maale, kus kasutati vaalkaevandamist, uus maakate. Vaalkaevandamine on kasutusel Eesti põlevkivimaardlas ja oli kasutusel fosforiidi tootmisel Maardus.

Väljakkaevandamisel moodustatakse maardlas välja(ku)d, millelt kooritakse kaevist. Eestis kasutatakse väljakkaevandamist turba tootmisel.

Avakaevandamine, eriti aukkaevandamine, on vanim kaevandamise liik. Avakaevandused, näiteks liiva saamiseks, on umbes sama vanad kui riiklus.

Suurimad tänapäeva avakaevandused võivad olla rohkem kui poole kilomeetri sügavused.

## Vaata ka
*Allmaakaevandamine
*Karjäär
Allmaakaevandamine

**Allmaakaevandamine** (mitte *maa-alune kaevandamine*) toimub maapõues, katendit eemaldamata. Allmaakaevandamisele vastandub pealmaakaevandamine.

Eestis on allmaakaevandamine kasutusel ainult põlevkivi tootmisel.

## Vaata ka
*Kaevandus
*Pealmaakaevandamine
Alibi

**Alibi** (ladina sõnast *alibi* 'mujal') on tõendus, et kahtlustatav ei viibinud kuriteopaigal ning ei saa olla kuriteos süüdi.
Betty Shabazz

**Betty Shabazz** (sünninimi **Betty Jean Sanders**; nimi organisatsioonis Nation of Islam **Betty X**; 28. mai 1936 Detroit Michigani osariigis või Pinehurst Georgia osariigis – 23. juuni 1997 New York) oli USA pedagoog ja kodanikuõiguste toetaja. Ta oli Malcolm X-i abikaasa.

Pärast keskkooli õppis ta Alabama osariigi õppeasutuses Tuskegee Institute ning seejärel haigla Brooklyn State Hospital õdede koolis.

Malcolm X-iga abiellus ta 1958. aastal. Shabazzil ja tema abikaasal oli kokku kuus last, kes on kõik tütred: Attilah (1958), Qubilah (1960), Ilyasah (1963), Gamilah (1964) ja kaksikud Malaak ning Malikah (1965). 1964. aastal lahkus Shabazz koos abikaasaga Nation of Islami liikumisest. Aasta hiljem Malxolm X mõrvati. 1970. aastatel asus Shabazz tööle New Yorgis Medgar Evers College'is.

1. juunil 1997 süütas Shabazzi tütrepoeg Malcolm Shabazz, kes elas tema juures, tema New Yorgi korteri. Shabazz sai põletushaavu üle 80 protsendil kehapinnast, millesse ta mõne nädala pärast suri. Malcolm Shabazzile mõisteti hiljem 18-kuune vabadusekaotus alaealiste kinnipidamiskohas ettevaatamatu tapmise eest.
Allveekaevandamine

**Allveekaevandamine** (mitte veealune kaevandamine, mis on üks avakaevandamise tehnoloogiatest) on maavara ammutamine looduslikust veekogust. 

Eestis kasutatakse allveekaevandamist Tallinna lähedastes mereliiva maardlates.
William Fox

**William Fox** on mitme tuntud inimese nimi:

* **[[William Fox (Uus-Meremaa)|William Fox]]** oli Uus-Meremaa peaminister neli korda 19. sajandi jooksul.
* Wilhelm Fried, kes on tuntud **[[William Fox (produtsent)|William Fox]]**i nime all, oli filmiettevõtte *[[Fox Film Corporation]]* (praegu *[[20th Century Fox]]*) asutaja.
***[[William Fox Talbot]]** oli fotograaf.
***[[William Fox (Inglismaa)|William Fox]]** oli 17. sajandi Inglismaa sõjategelane.
* **[[William Fox (näitleja)|William Fox]]** oli Briti näitleja.
Katend

**Katendiks** nimetatakse mäenduses kõike, mis lasub maavaralasundi peal.

Rõhtsa lasumise puhul on katend sama mis lasum (geoloogias kasutusel olev üldisem mõiste).

Maavara avakaevandamisel katend eemaldatakse, allmaakaevandamisel töötatakse katendi all.

Allmaakaevurid nimetavad katendit ka **laeks**, **laekivimeiks**.

Katendi paksusest sõltub, kas maavara on otstarbekas väljata ava- või allmaakaevandamisega.

Eesti põlevkivimaardlas on avakaevandamine otstarbekas, kuni katend on õhem kui 27 meetrit.
Loodusvarad

**Loodusvarad** ehk **loodusressursid** on looduskeskkonna osad, mida inimühiskond olemasoluks vajab ja tootmises kasutab. Võrreldes keskkonnafunktsioonide ja looduskapitaliga on **loodusvara** mõiste kitsam.

Loodusvarad on näiteks kaevandamisväärsed kivimid, mineraalid, vedelikud, gaasid ja orgaanilised ained. Loodusvara on ka vesi (eriti põhjavesi), samuti looduslik mets, merekalad, ulukid, teisisõnu kõik see, mida ei ole loonud või teinud inimene, kuid mida kasutatakse majandustegevuses. Seevastu hooldatavad metsad, kalad kalakasvatuses, koduloomad, aga ka haritav maa jm inimhoolduse all kasvav ja arenev ei ole loodusvara, need on inimtegevuse tulem. 

Loodusvarad saab jaotada taastuvateks ja taastumatuteks.

Loodusvarade üle peetakse tavaliselt riiklikku arvestust, nende kasutamist ohjatakse, kontrollitakse ja maksustatakse. 

Teine osa  loodusest, see, mida majandustegevus otseselt ei kasuta või mille kasutamise üle ei peeta ranget arvestust, on loodusressurss, nagu näiteks õhk, merevesi, aga ka maastikud jms. 

Ühesõnaga on loodusvarad need, mis asuvad nii maa all kui maa peal, kuid mida pole loonud inimene.

## Vaata ka
*Looduskapital
*Looduskasutus
*Keskkonnafunktsioonid
*Loodusvarade nappus

## Viited
Maardla

**Maardla** on geoloogiliselt uuritud, piiritletud ja riigi registris arvele võetud maavaralasundi kaevandamisväärne osa. 

Maardla on maapõueõiguse põhimõiste.

Maardla on kaitse all kui riigivara – maardlat ei tohi rikkuda täisehitamisega ning maardlast ei tohi võtta maavara ilma kaevandamisõiguseta. 

Kui maavara ei ole piisavalt uuritud ja lasund ei ole arvele võetud, on tegemist maavara leiupaigaga.

## Maardla liike
*dolokivimaardla
*fosforiidimaardla
*järvelubjamaardla
*kristalliinse ehituskivi maardla
*liivamaardla
*lubjakivimaardla
*meremudamaardla
*põlevkivimaardla
*savimaardla
*turbamaardla

*kompleksmaardla (kompleksne maardla)

## Vaata ka
* Eesti maardlate loend

## Viited

## Välislingid
* Enno Reinsalu. Eesti maardlate väärtus. Eesti geoloogia uue sajandi künnisel, Tartu, 26.-27. september 2003
Kaubastamine

Toote**kaubastamine** on toote müümine või müügile laskmine kaubana.

## Looduskasutus
Looduskasutuse mõistes nimetatakse **kaubastamiseks** tegevus, mille tulemusena loodusvarast saab kaup. 

Maavara kaubastamine on maavara kaevandamine (mäenduse kõige laiem mõiste). See on tegevus, mille käigus toimub maavara geoloogiline uuring, maardla avamine, maavara väljamine, kaevise rikastamine ja toodetud kauba (mis enamasti on mõne teise tööstusharu toore) vedu tarbijani.
Tootmine

**Tootmine** ehk **produktsioon** on inimtegevus, mille tulemusel valmib toode. Tootmise põhjuseks on enamasti tarbija vajaduste rahuldamine.

## Tootmine tänapäeval
Tänapäeval on tootmises tähtsal kohal robotid ja robotsüsteemid. Automaattööpinkide, automaattranspordiseadmete
ja -ladude kõrval on need automaattootmise põhilisteks komponentideks.

Tootmise paindlikkuse seisukohalt vastandatakse raskesti ümberkorraldatavat jäika
automaattootmist ja paindtootmist, mida saab kiiresti kohandada muutuvate tootmistingimustega ning lihtsalt ümber seadistada uute toodete valmistamiseks. Esimene põhineb
funktsionaalselt jäikadel üheotstarbelistel tootmisliinidel, mis sobivad eelkõige
masstootmiseks. Paindtootmise aluseks on universaalsed, mitmeotstarbelised seadmed ja masinad ning võime reageerida kiiresti turumuutustele. Niisuguste masinate hulka kuuluvad ka robotid.

## Puhtam tootmine

Tänapäeval on paljude ettevõtete tootmisprotsessides ja -tehnoloogiates hakatud tähelepanu juhtima ka keskkonnahoiule ja ökoefektiivsusele; seda nimetatakse sageli terminiga "puhtam tootmine". Mitmes riigis, näiteks Rootsis, toetab riik majandushoobade kaudu jätkusuutlikkusele orienteeritud ettevõtteid.  

## Vaata ka
*Abitootmine
*Muusikaproduktsioon
*Puhtam tootmine
*Timmitud tootmine
Kamberkaevandamine

**Kamberkaevandamine** ehk **kambertervikkaevandamine** ehk **kamber-tervikkaevandamine** on allmaakaevandamisel kasutatav tehnoloogia, mille oluliseks tunnuseks on katendi (ja nii ka maa) vajumise vältimine.

Katendi hoidmiseks jäetakse osa maavarast väljamata, moodustatakse (tugi)tervikud, mis jäävad maad hoidma.

Eesti põlevkivikaevandustes jääb tugitervikutesse kuni 25% kaevandamisväärset maavara. Kambrite laius on 6...10&nbsp;m, nende pikkus võib ulatuda sadadesse meetritesse. Tugitervikute mõõtmed on tavaliselt 6×6&nbsp;m.
Buckeye Bullet

**Buckeye Bullet** on Ameerika Ühendriikide Ohio osariigi ülikooli üliõpilaste valmistatud seeria elektriautosid. Alates 2003. aasta oktoobrist on Buckeye Bullet 1 kiireim maismaal elektri jõul liikuva sõiduk.

## Kere
Autol on süsinikkiust kere, mis on kinnitatud kroom-molübdeenist valmistatud raamile. Kere pikkus on umbes 9 meetrit, laius 60 cm ja kõrgus 90 cm. Põhi on maapinnast umbes 1,2 sentimeetri kõrgusel. Auto mass on veidi üle 1,5 tonni. Auto kõik neli ratast on sõltumatu vedrustusega.

## Mootor
Jõuallikaks on üle 500-hobujõuline kolmefaasiline vahelduvvoolumootor. Mootori tootja on Saminco, kes on ka üks Buckeye projekti sponsoritest. Toiteallikana kasutatakse 12 000 NiMH- akude energiat, mis kombineeritud rööp- ja jadaühendust kasutades annavad alalispinget 1000 volti. See pinge muundatakse kolmefaasiliseks vahelduvpingeks efektiivväärtusega samuti 1000 V. Kolmefaasilise mootori kasutamise põhjus on umbes 15% suurem võimsuse ja massi suhe võrreldes ekvivalentse alalisvoolumootoriga, vaatamata muunduri lisakaalule.

Mootoriga on ühendatud 5-käiguline manuaalkäigukast.

## Pidurid
Pidurdamiseks kasutatakse kahte langevarju, lisaks on olemas tavalised pidurid.

## Rekordid
Buckeye Bulletile kuuluvad nii Guinnessi rekordite raamatu, rahvusvaheline kui ka USA elektriautode maismaal liikumise kiirusrekord.

Rekordid ületati esimest korda 2003. aasta oktoobris, neid parandati 2004. aasta oktoobris.

Erinevad institutsioonid tunnustavad rekordeid erinevalt. Guinnessi rekordite raamatusse on läinud tippkiirus üle 510 km/h. Peale selle märgitakse veel USA ja rahvusvahelist rekordit erinevate kriteeriumite järgi: esimene neist on 503 km/h ja teine 435 km/h.

Enne Buckeye Bulletit kuulusid rekordid elektriautole White Lightning.

Ohio osariigi ülikool ehitab uut kütuseelemendiga elektriautot Buckeye Bullet 2, millega loodetakse Buckeye Bullet 1 rekordid ületada.

Kiireim maismaal liikunud sõiduk on ThrustSSC, mille jõuallikateks on kaks reaktiivmootorit.

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Väljamine

**Väljamine** on maapõue osiste (kivimite (maagid, kivisüsi, põlevkivi, paas jms), vedelike (maaõli), gaasid (maagaas), orgaaniliste setete (turvas)) irrutamine maapõuest kaevandamise käigus. 

Väljatud materjal on kaevis, mis enamasti sisaldab peale maavara ka aherainet. Kaevis rikastatakse (sõelutakse, sorteeritakse, pestakse, separeeritakse, kontsentreeritakse) ja nii saadakse toode.
Süvaveekerge

**Süvaveekerge** ehk **uhkvool** (parem kui **tõusuhoovus**, **kerkehoovus**, **tõusikvool**, ***upwelling***, **apvelling**) on rannikulähedase mere süvakihtidest pärineva külma vee tõus pinnakihtidesse. Süvaveekerke vastandnähtus on pealisvee sukeldumine (inglise *downwelling*).

Alasid, kus süvaveekerge toimub, nimetatakse **süvaveekerkealadeks**.

Süvaveekerke põhjustajaks on kas piki randa (nii et põhjapoolkeral olles jääb maa allatuult vaadates vasakule) või maa poolt puhuvad tuuled, mis viivad pealmise sooja veekihi merele. Seda asendab aga kompensatsioonihoovusena enamasti külm ning toitaineterikas vesi süvakihtidest. Põhja Eesti rannikul esineb süvaveekerge peaaegu igal suvel püsivate idatuulte korral, sealjuures võib mere pinnakihi temperatuur ranna lähedal langeda ligi 10-15 kraadi, kuumalainete ajal maksimaalselt kuni 20 kraadi võrra . Talvine süvaveekerge võib Eesti rannikumeres aga põhjustada pinnavee temperatuuri mõnekraadist tõusu, mis omakorda võib takistada mere kinnikülmumist .

Mujal maailmas on tuntuim süvaveekerkeala näide Lõuna-Ameerika läänerannikul. Meri on seal subduktsioonivööndi ja sellega seotud süviku tõttu sügav ning tavaliselt püsivad seal idakaartetuuled, mis vee pinnakihi ookeanile puhuvad. 

Süvaveekerkest saavad palju kasu Peruu ja Tšiili kalurid, sest toitaineterikas vesi meelitab sinna hulgaliselt kalu.

Siiski esineb mõnel aastal ka vastupidine olukord, kus tuul puhub läänest. Sellist nähtust nimetatakse El Niñoks ja selle tekkepõhjused ei ole täpselt teada. Selle mõju on globaalne, ning seetõttu võib tal olla seos globaalse soojenemisega; viimastel aastatel on täheldatud El Niñode kestuse pikenemist.

Süvaveekerge soodustab kalapüüki, sest süvakihtide vesi on toitaineterikas (peamiselt nitraadid ja fosfaadid). Koos merevees lahustunud süsinikdioksiidiga kasutavad neid ainevahetusel fotosünteesivad bakterid ja protistid, keda nimetatakse fütoplanktoniks. Fütoplanktonist toituvad omakorda mereloomad, keda inimene sageli toidu eesmärgil püüab.

Süvaveekerge mõjutab oluliselt ka kliimat, sest külm vesi jahutab atmosfääri alumist kihti, tuues sellega kaasa temperatuuriinversiooni, mis takistab tõusvate õhuvoolude ja seega ka pilvede tekkimist. See ongi põhjuseks, miks Tšiili põhjaosas asuvas Atacama kõrbes sajab üliharva.

Süvaveekerke tõttu jahtunud meri on tihti teravas kontrastis õhutemperatuuriga. Näiteks California lõunaosas puhuvad mägedest tihti nn Santa Ana tuuled. Olemuselt sarnaseid tuuli nimetatakse Euroopas föönideks ja Kaljumäestikus *[[chinook]]*'ideks. See teeb õhu küll väga kuumaks ja kuivaks, kuid ühtlasi viib ka sooja vee merele, mis inimesi ujuma ei meelita.

## Viited

## Vaata ka
*Pealisvee sukeldumine
*Artikkel Eesti Geograafia Seltsi Aastaraamatus nr. 46, lk. 7-22. http://egs.ee/wp-content/uploads/2023/07/EGS_aastaraamat_46.pdf (PDF)
Adolfo Rodríguez Saá

**Adolfo Rodríguez Saá Páez Montero** (sündinud 25. juulil 1947) on Argentina peronistlike vaadetega poliitik. Aastatel 1983–2001 oli ta San Luisi provintsi kuberner.

2001. aasta lõpus, kui Argentinas oli majandus- ja poliitiline kriis, nimetati ta ajutiseks presidendiks. Ta oli ametis vaid nädal aega — 23. kuni 31. detsembrini 2001 — ning astus tagasi, kuna ei saanud piisavalt toetust.

Hiljem valiti ta Argentina senatisse ning ta on jätkanud tegevust poliitikas.
Euroopa Ühendatud Vasakpoolsed ja Põhjala Vasak-Rohelised

**Euroopa Ühendatud Vasakpoolsed ja Põhjala Vasak-Rohelised** (**EÜV/PVR**) (*Gauche Unitaire Européen – Nordic Green Left* (GUE/NGL) – üldlevinud lühend, *Gauche Unitaire Européenne, Gauche Verte Nordique* (GUE) – prantsuse keeles, *European United Left – Nordic Green Left* (EUL/NGL) – inglise keeles, *Vereinigte Europäische Linke – Nordische Grüne Linke* (VEL/NGL) – saksa keeles) on Euroopa Liidu sotsialistlikke ja kommunistlikke parteisid ühendav Euroopa Parlamendi fraktsioon. See on suuruselt viies europarlamendi fraktsioon. Pärast Euroopa Parlamendi valimisi 2014. aastal kuulub GUE/NGLi 51 liiget 14 maalt.

Erinevalt teistest fraktsioonidest on EÜV/PVR konföderatiivne, s.t tal puudub ühine programm ja ta koosneb kahest grupist: GUE – Euroopa Ühendatud Vasakpoolsed (koosneb Euroopa Vasakpartei liikmetest ja sõltumatutest vasakparteidest) ja NGL – Põhjamaade Vasakrohelised (koosneb Rootsi, Soome ja Taani vasakparteidest). 

Parteil on mitmeid liikmestaatuse klasse. Liikmesparteid on grupi täisliikmed. Mitu parteid said hiljuti vaatleja staatusest täisliikmeks seoses sellega, et nende riigid ühinesid Euroopa Liiduga. Assotsieerunud liikmed on nendest riikidest, mis ei kuulu ELi.

Koostöölepingus on määratud fraktsiooni tegevuse põhivaldkonnad. Need on
* tööpuudus ja töötajate kaitse;
* keskkonnakaitse;
* inimõigused ja võrdõiguslikkus;
* rahumeelse maailma ideaal;
* ühtse sotsiaalse Euroopa loomine, mis pakuks kõrget sotsiaalset turvalisust kõikidele Euroopa Liidu kodanikele.

## Fraktsiooni kuuluvad parteid
Fraktsioon koosneb alljärgnevatest rahvuslikest poliitilistest parteidest:

## GUE/NGL-i seisukohad
GUE/NGL soovib, et Euroopa Liidus valitseks maade vahel solidaarsus ning et mõjuvõimsamad riigid ei suruks oma poliitikat teistele peale.

GUE/NGL leiab, et praegu on Euroopa Liidus liiga vähe demokraatiat ning et EL lähtub põhiliselt uusliberaalsest poliitikast, mis suuresti eirab tavakodanike vajadusi. Seetõttu tähtsustab GUE/NGL maade koostööd, mis kindlustaks nende spetsiifiliste probleemide, vajaduste ja tugevate külgede arvestamise Euroopa Liidus.

GUE/NGL on veendunud, et rahulikuks kooseksisteerimiseks ei ole vaja Euroopa Liidu militariseerimist. GUE/NGL pooldab turvalist tulevikku, kuid seda mitte sõjalise võimu, vaid pigem organisatsioonidevahelise koostöö abil.

## Viited

## Välislingid
*GUE/NGLi koduleht
ESDTP

**ESDTP** on kahe endise erakonna nime lühend:
***[[Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei]]
***Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööpartei'''
Ken Thompson

**Kenneth Thompson** (sündinud 4. veebruaril 1943) on informaatik, kes on tuntud kui UNIX-i väljatöötamise suur mõjutaja.

Ta on sündinud USA-s Louisiana osariigis New Orleansi linnas ning lõpetanud California ülikooli Berkeleys bakalaureuse- ja magistrikraadiga elektroonikas.

Ta oli koos Dennis Ritchiega aastal 1969 Bell Labsis üks põhilisi operatsioonisüsteemi UNIX loojaid. Selle raames lõi Thompson ka programmeerimiskeele B, mis sai aluseks Dennis Ritchie programmeerimiskeelele C, mis on üks maailma levinumaid programmeerimiskeeli. Lisaks kirjutas ta ka algse UNIX-i standardse tekstiredaktori ed, mis põhines varasemal programmil ged.

Hiljem juhtis ta koos Rob Pike'iga Bell Labsis operatsioonisüsteemi Plan 9 loomist, mille raames ta lõi UTF-8 kooditabeli.

Thompson ja Ritchie said 1983. aastal koos Turingi auhinna teenete eest üldise operatsioonisüsteemide teooria ja operatsioonisüsteemi UNIX loomisel.

Thompson lahkus Bell Labsist 1. detsembril 2000 ja töötas kuni 2006. aastani Entrisphere Inc-is.

Ta osaleb 2007. aastal algatatud Google'i projektis programmeerimiskeele Go loomisel koos Robert Griesemeri ja Rob Pike'iga.

## Tunnustus
*1980 – valiti USA Rahvusliku Inseneriakadeemia liikmeks
*1983 – Turingi auhind
*1985 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks (arvutiteaduse sektsioon)
*1991 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*1998 – National Medal of Technology and Innovation
*2011 – Jaapani auhind

## Viited

## Välislingid
* veebiarhiivi koopia Vanast veebilehest Bell Labsis
Eduardo Camaño

**Eduardo Óscar Camaño** (sündinud 17. juuni 1946) on Argentina peronistist poliitik. Ta oli Argentina ajutine president 31. detsembrist 2001 kuni 1. jaanuarini 2002.
Jigorō Kanō

Dr. **Jigorō Kanō** (jaapani keeles 嘉納 治五郎 *Kanō Jigorō*; 28. oktoober 1860 Mikage – 4. mai 1938) on jūdo rajaja.

Dr. Jigorō Kanō sündis 28. oktoobril 1860 Jaapani mereäärses linnas Mikages. 1871. aastal lõpetas ta Tokios keskkooli. 17-aastaselt astus ta Kaisei Lütseumi, mis hiljem nimetati ümber Tokio Keiserlikuks Ülikooliks. Ta sooritas eksamid sotsioloogia teaduskonda, kust siirdus pedagoogika teaduskonda. Aasta hiljem kaitses ta filosoofias doktoriväitekirja. Ta lõpetas ülikooli 1881. aastal. 

16-aastaselt hakkas J. Kanō tegelema jūjutsuga. Tema esimeseks jūjutsu õpetajaks oli sensei Teinosuke Yagi, kes õpetas talle jūjutsu põhiprintsiipe. Hiljem õppis ta Tenji-Shinyo ryu koolis selliste jūjutsu meistrite käe all nagu sensei Hachinosuke Fukuda ja Masatomo Iso. 1881. aastal siirdus Kanō õppima Kito ryu kooli Tsunetoshi Iikobo juurde.

1882. aastal, pärast Kanō nimetamist instruktoriks ja inspektoriks privilegeeritud Gakusjuini Lütseumis, alustas ta omandatud jūjutsu tehnika ümbertöötamist, analüüsides vanu käsikirju ja süstematiseerides arvukate koolkondade tehnikaid. Ta pidas võimalikuks, et saab ühendada eri koolkondade parimad tehnikad ühtseks süsteemiks ning luua kehalise kasvatuse programmi, mis haarab nii vaimseid kui ka kehalisi oskusi.

1887. aastal tegi ta esimesed märkmed jūdō tehnika alal. Kuid alles 62 aasta vanuselt pidas ta võimalikuks üldistada talletatud kogemused ja kirjutada raamat jūdōst.

Kanōst sai Keiserliku Majandusministeeriumi ja Riigi Õpetusministeeriumi esindaja ning 1932. aastal valiti J. Kanō Jaapani kehakultuuriministriks.

1935. aastal sai Kanō Asahi preemia silmapaistva töö ja organiseerimise eest Jaapani spordis.

1938. aastal osales Kanō Kairos Olümpiakomitee kongressil, kus arutati lähenevate olümpiamängude ettevalmistust. 1909. aastal valiti Kanō Jaapani Olümpiakomitee liikmeks. See, et järgmised olümpiamängud pidid toimuma Jaapanis, oli suurel määral professor Kanō teene. Ühtlasi oli Kanō ka esimene Aasiast pärit ROK-i liige. 

Pöördudes tagasi Kairost professor Jigorō Kanō suri 4. mail 1938.
Signori-Lippsi efekt

**Signori-Lippsi efekt** selgitab, miks äkilist väljasuremist võidakse kujutada pikaajalise protsessina.

Paleontoloogilised teadmised põhinevad peamiselt leitud kivististel. Nende kadumine stratigraafilistest kihtidest on enamasti seostatav kivistisi ehk fossiile tekitanud organismide väljasuremisega. Kui oletada, et palju organismirühmi suri välja geoloogilises mõttes väga lühikese perioodi jooksul, peaksime me ka settekivimitest leidma väga järsu piiri, kust alates teatud rühmi ei esine. Praktikas see siiski nii ei pruugi olla, sest paljusid haruldasemaid rühmi ei pruugi me lihtsalt leida ja teeme sellest järelduse, et nad surid välja varem kui laiema levikuga rühmad, kuigi tegelik väljasuremine võis toimuda umbes samal ajal. 

Ehkki Signori-Lippsi efekti olemasolus pole mõtet kahelda, ei tohiks seda siiski ületähtsustada. Näiteks kriidiajastu lõpu väljasuremist, mille kestel surid välja ka dinosaurused, on kaua aega seletatud suure meteoriidi langemisega 65 miljonit aastat tagasi. Tänapäeval on selles hüpoteesis ikka enam ja enam kahtlema hakatud. Sellel on mitmeid põhjuseid. Näiteks küsitakse irooniliselt, et kas osa sugukondi tundis ette, et suurem pauk on tulemas, ning pidas paremaks kollektiivselt välja surra. Sellele üritatakse vastata just Signori-Lippsi efektiga. Paljud teadlased usuvad siiski, et ainuüksi meteoriidi langemisest ei piisa, sest väljasuremisprotsess kestis vähemalt 3 miljonit aastat. Otsustav tähtsus on ilmselt paljude sündmuste kokkulangemisel, milles ka meteoriidil võis olla mingi roll.     

Efekti kirjeldasid 1982. aastal kaks paleontoloogi Jere H. Lipps ja Philip W. Signor.
1503

**1503. aasta** (**MDIII**) oli 16. sajandi 3. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
*Liivimaa-Moskva sõda: suvel sõlmis Vana-Liivimaa Moskvas kuueks aastaks vaherahu Novgorodi ja Pihkvaga.
* ...

## Sündinud
*14. detsember – Nostradamus, prantsuse astroloog ja matemaatik 

## Surnud
*18. august – Aleksander VI, Rooma paavst
*1. november – Pius III, Rooma paavst

## Viited
Tiit Toomsalu

**Tiit Toomsalu** (sündinud 21. novembril 1949) on Eesti poliitik, Riigikogu liige (1999–2003).

Ta on lõpetanud 1968. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikooli juristidiplomiga.

Tiit Toomsalu oli aastail 1999–2003 Riigikogu liige.

Aastail 1995–2004 oli ta Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööpartei esimees (partei nimeks sai 2008. aastal Eestimaa Ühendatud Vasakpartei). Äriregistri andmeil kuulus ta parteisse 1991. aastast. 2010. aastal arvati Toomsalu parteist juhatuse otsusega välja.

## Viited

## Välislingid
* Tiit Toomsalu raadiosaates "Kukul külas", 30. jaanuar 2005, 1. osa, 2. osa
Käsumajandus

**Käsumajandus** on majandus, milles:
*riik asendab eraomanikku ja kontrollib kõiki tootmisressursse
*riik on ettevõte, mis toodab enamiku kaupadest
*riik määrab ära kaupade hinna
*riiklik plaan määrab ära hüviste jaotuse
*riik kontrollib kogu majandussüsteemi

Käsumajanduse eelised:
*majandust on lihtsam mobiliseerida konkreetsete ülesannete täitmiseks
*ressursse ei kulutata ettevõtetele, mida valitsuse arvates pole vaja

Käsumajanduse puudused:
*suure kontrollimis- ja juhtimisaparaadi vajalikkus
*vähene vastuvõtlikkus uutele ideedele

Käsumajandus võib toimida ka ainult mõnes, tähtsamas majandusharus, ülejäänud, vähem tähtsates majandusharudes võib valitseda turumajandus.
Totalitaarne režiim

**Totalitaarne režiim** on poliitiline režiim, mis on kehtestanud ühiskonna üle totaalse kontrolli: ka need alad, mis on autoritaarses režiimis riigipoolsest kontrollist vabad, kuuluvad totalitaarses ühiskonnas kontrollitavate hulka. Totalitaarse režiimiga kaasneb kontroll kodanike mõtteavalduste ja väljendusvõimaluste üle ning inimõiguste rikkumine.

## Vaata ka
*Totalitarism
1642

**1642. aasta** (**MDCXLII**) oli 17. sajandi 42. aasta.

## Sündmused maailmas

*22. august &ndash; algas Inglismaa kodusõda.
*24. november – Hollandi meresõitja Abel Tasman avastas saare, mille nimetas *Van Diemeni maa*ks. Tänapäeval tuntakse seda saart Tasmaania nime all. 
*13. detsember – Abel Tasman avastas Uus-Meremaa põhjasaare.
*Hiina linna Kaifeng tabanud üleujutuse käigus hukkus ligi 300 000 inimest.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 18. august (vkj 8. august) – Sõmerpalu mõisnik ehitas Võhandu jõele vesiveski, mis põhjustas talupoegade seas suure vastuhaku. Talupojad pidasid Võhandu jõge pühaks ja vesiveski ehitamist pidasid nad jõe rüvetamiseks. Talupojad põletasid veski maha. Talupoegade korrale kutsumiseks saadeti sinna sõjavägi.
* Tartu ülikoolis alustas õppimist Tallinnast pärit Johannes Freyer, kes oli arvatavasti esimene eesti soost üliõpilane Tartus.
* ...

## Sündinud
* 2. märts – Claudio Coello, hispaania maalikunstnik
* 25. detsember – Isaac Newton, inglise teadlane

## Surnud
*8. jaanuar – Galileo Galilei, itaalia astronoom ja füüsik
*4. detsember – kardinal Richelieu, Prantsusmaa riigi- ja kirikutegelane

## Viited
Välispoliitika

**Välispoliitika** on kogum poliitilisi eesmärke, mis määravad riigi suhtlemise teiste maailma riikidega, samuti riigi ülejäänud väljapoole, teiste riikide suhtes suunatud otsused ja tegevus. Välispoliitika kujundatakse kõige üldisemas mõttes riiklike huvide, julgeoleku, ideoloogiliste eesmärkide ja majandushuvide kaitseks. Välispoliitika eesmärke võidakse saavutada rahumeelse koostöö või agressiooni, sõja ja ekspluateerimise kaudu. 20. sajandil suurenes välispoliitika tähtsus oluliselt, kuna kõikidel riikidel on võimalus omavahel mingil diplomaatilisel viisil suhelda.

Välispoliitika kujundavad tavaliselt valitsuse juht (peaminister) ja välisminister. 

Välispoliitikat tuleb eristada rahvusvahelistest suhetest.

## Riikide eesmärgid rahvusvahelises poliitikas
*Julgeolek
**Püsimine
**Autonoomia
**Mõju
**Prestiiž
**Domineerimine
*Stabiilsus
**Korra säilitamine
**Poliitiline areng
*Jõukus
**Majanduslik areng
**Heaolu jaotamine

## Riikidevaheline koostöö
*Diplomaatia ja riikidevahelised lepingud
**kahepoolsed/mitmepoolsed
**liidud, lepingud, režiimid
*Rahvusvahelised organisatsioonid
**INGO-d
**IGO-d: ÜRO
**foorumiks kus diplomaatia jätkub
**rahuvalvejõud tuleliinil: "ennetav diplomaatia" – piirab suurte jõudude sekkumist konfliktidesse
**külma sõja järgselt: säilitada sisemine rahu
**mittemilitaarsed harud, mis aitavad kaasa julgeolekule: Maailma Terviseorganisatsioon, UNESCO, UNCTAD

## Riikidevaheline võistlus
*"Balance of Power"
*"Balance of Terror"

**[[Domineerimine]] ja [[sõltuvus]]**
*Militaarne mõju
*Poliitiline mõju
	
**[[Kolonialism]]/[[imperialism]]**
*Segregatsioon
*Assimilatsioon
*Kaudne valitsemine
*Neokolonialism

**Võistlus külma sõja järgses maailmas**
*Komplekssem ja multipolaarne rahvusvaheline süsteem
*Militaarvõim endiselt oluline faktor
*Majanduslik võistlus jagab arenenud maad eri leeridesse
*transnatsionaalsete korporatsioonide olulisuse tõus

## Riikidevaheline vägivald
*Jõuga ähvardamine
*Jõu demonstreerimine
*Jõu kasutamine
*Sõda
1577

**1577. aasta** (**MDLXXVII**) oli 16. sajandi 77. aasta.

## Sündmused maailmas
*13. detsember – Francis Drake alustas Plymouthist ümbermaailmareisi.

## Sündmused [[Eesti]]s

* Venelased, kes olid vallutanud peaaegu kogu Eesti, piirasid tulemusteta Tallinna. Poola ja Rootsi vastupealetung muutis venelaste varasema edu nulliks.

## Sündinud
*28. juuni – Peter Paul Rubens, flaami kunstnik
*17. oktoober – Cristofano Allori, itaalia maalikunstnik

## Surnud
* 26. veebruar –  Erik XIV, Rootsi kuningas
* 23. märts – Karl II, Baden-Durlachi markkrahv
* 7. oktoober – Claus von Ungern, Saaremaa aadlik ja sõjaväelane
* Andrea Amati, Itaalia viiulimeister
* Jasper von Münster, Liivi ordu maamarssal

## Viited
1690. aastad

**1690. aastad** on ajavahemik 1690. aasta algusest kuni 1699. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm

*...

### Eesti

*1665-1697 – Suur näljahäda. peaaegu iga viies inimene Eestis sureb nälga.

## Tähtsad inimesed
### Maailm
* Louis XIV

### Eesti

*...

## Viited
Jaanuar 2001

**Jaanuar [[2001]]**, sündmuste kroonika

## [[1. jaanuar]]
*Berliinis võeti uus aasta vastu vabaõhukarnevaliga, millest võttis osa umbes miljon inimest. Uue aasta saabumist tähistati võimsa ilutulestikuga Brandenburgi väravate ümbruses.
* Seattle'isse Magnuson Parki paigutati anonüümse kunstniku umbes 3 meetri kõrgune monoliit, mis vihjas filmile "2001: kosmoseodüsseia".   
*Umbes 00.30 kohaliku aja järgi süttis Hollandis Volendami linnas kohvik Het Hemeltje ('Väike Taevas'), kus noored uut aastat vastu võtsid. Inimesed lõhkusid aknaid ja hüppasid kolmandalt korruselt alla. Neli inimest suri kohapeal, üks haiglas. (Hiljem tõusis hukkunute arv 14-le). Vigastada sai umbes 180 inimest. 
*Öösel toimus Jordani läänekaldal Iisraeli armee kontrolli all olevas piirkonnas tulevahetus Iisraeli sõdurite ja Palestiina politseinike vahel, kes valvasid üht kontrollpunkti Tulkarmi lähedal. Kaks politseinikku hukkus. 
*Öösel sõitsid relvastatud juudi asunikud kahe autoga Hizma küla juurde Jeruusalemma lähedal ja lasksid kuuli pähe 22-aastasele palestiinlasele, kes suri hiljem haiglas.
1546

**1546. aasta** (**MDXLVI**) oli 16. sajandi 46. aasta.

## Sündmused maailmas
*Hispaanlased vallutasid Yucatáni poolsaare.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
*14. detsember – Tycho Brahe, taani astronoom 

## Surnud
*18. veebruar – Martin Luther, usureformaator
Otto Neurath

**Otto Karl Wilhelm Neurath** (10. detsember 1882 Viin – 22. detsember 1945 Oxford) oli Austria filosoof, sotsioloog ja majandusteadlane. 

Teda peetakse üheks kõige mitteortodokssemaks marksistiks. 

Ta õppis algul Viini ülikoolis, hiljem Berliini ülikoolis matemaatikat, majandusteadust, ajalugu ja filosoofiat. Ta sai doktorikraadi 1907 Berliinis, töötas vahepeal Austria sõjaministeeriumi majandusosakonnas ja habiliteerus 1917 Heidelbergi ülikoolis.

Müncheni Nõukogude Vabariigis oli ta Kurt Eisneri valitsuses keskmajandusameti president, kellena ta tegeles tsentraalse planeerimisega. Hiljem mõisteti ta riigireetmise eest pooleteiseks aastaks vangi. Ent Austria valitsuse sekkumise tõttu vabastati ta ennetähtaegselt ja saadeti välja Viini. Seal organiseeris ta ühinguga *[[Siedlungs- und Kleingartenverband]]* eneseabi elamispinna nappuse vastu. Üks näitus viis tänini eksisteeriva Ühiskonna- ja Majandusmuuseumi asutamisele. 

Ta kuulus pragmaatilise teadusteoreetilise lähenemise esindajana Viini ringi vasakusse tiiba. Ta ei tunnistanud metafüüsikat ega epistemoloogiat. Marksismi pidas ta omamoodi teaduseks. Teadus oli tema jaoks muudatuste tööriist.   

Koos graafik Gerd Arntziga töötas ta välja Viini pildistatistika meetodi Isotype. See oli viis kvantitatiivse info esitamiseks kergesti mõistetavate ikoonidena. Sellel leiutisel oli suur mõju kartograafiliste sümbolite arengule ning proportsionaalsete sümbolite kasutamisele võrdleva ruumilise info esitamiseks. Sellel alal võib Neurathit pidada Edward Tufte'i ja Buckminster Fulleri eelkäijaks.
 
Pärast 1934. aasta 12. veebruari sündmusi ja seisusteriigi rajamist emigreerus ta algul Hollandisse Haagi, pidi aga 1940 põgenema edasi Inglismaale, et oma tööd jätkata. Kui ta ei oleks natsionaalsotsialistide võimuhaaramise ajal viibinud Moskvas oma piktogrammide süsteemi selgitamas, oleks ta peaaegu kindlasti arreteeritud.

Ta suri 1945 Oxfordis.

Neurathi läbitöötamata arhiiv asub Readingi Ülikoolis.
Noreia

**Noreia** oli antiikaegne linn Alpide idaosas, Noricumi kuningriigi pealinn. Selle asukoht ei ole üheselt kindlaks tehtud. Võib-olla on see väljakaevatud asula Kärntenis Magdalensbergil. Teda on paigutatud ka Neumarkti ja Hallstatti.   

Noreia all saavutasid kimbrid ja teutoonid  113 eKr võidu Rooma väe üle, kuid pole selge, kas lahingupaik oli Noricumi kuningriigi pealinn või oli teisigi samanimelisi kohti. Viimase oletuse kasuks räägib see, et hilise Rooma aja teedekaardil  Tabula Peutingeriana on Noreia kaks korda sisse kantud.
Norid

**Norid** (ladina *Norici*) oli keldi-illüüria rahvas Noricumi kuningriigis (*Regnum Noricum*) ja hilisemas samanimelises Rooma provintsis (Baieri, Austria lõunaosa). Asustuskeskus oli tõenäoliselt praegune Magdalensberg Kärntenis. Nad kõnelesid nori keelt.

Nimepidi tuntud kuningad olid:
* Cincibilus (ta sõlmis 170 eKr roomlastega sõpruslepingu) 
* Voccio (ta pani oma tütre mehele sueebide vürstile Ariovistile, et võita liitlane boilaste vastu ja andis 49 eKr Julius Caesari käsutusse kodusõjaks sõdureid)
Volendam

**Volendam** on asula Hollandis Põhja-Hollandi provintsis Edam-Volendami vallas.

Volendami nimi oli algselt Vollendam. Algselt suubus siin E või IJe jõgi, mille ääres asus Edami asula, Zuiderzeesse. Aastal 1357 kaevasid edamlased Purmermeeri ja Zuiderzee vahele lühema ühenduskanali. Pärast seda rajati vana Edami sadama ette tamm ning vana sadam täideti. Siit ka nimi "Vollendam" – 'täitetamm'. Peagi asusid sinna elama talupojad ja kalurid. 

Praegu on Volendam suur küla umbes 21 000 elanikuga. Elanikud rõhutavad oma eripära võrreldes muu Hollandiga. Muuhulgas räägivad nad taani keelega sarnanevat murret. 

Volendam on oma maalilise kaluriküla miljööga rahvusvaheline turistide sihtkoht.  

## 2001. aasta tulekahju
Kohvikus Het Hemeltje 'Väike taevas' leidis 2001. aasta uusaastaööl aset lühiajaline äge tulekahju. Kohvik oli täis noori inimesi. Süttisid kuivad uusaastakaunistused, mis olid lakke kinnitatud. Põlev mass kukkus alla.  

Selles tulekahjus hukkus 14 inimest tallamise, hapnikupuuduse ja väga tõsiste põletushaavade tõttu. Umbes 180 inimest sai viga, paljud raskelt. Vigastatuid oli nii palju, et põletushaavakeskustest Beverwijkis, Groningenis ja Rotterdamis ei piisanud. Seetõttu viidi paljud välismaale, sealhulgas Leuvenisse ja Brüsselisse.

Uurimisel selgus, et kohvikuomanik Jan Veerman oli olnud hooletu, sest ta kasutas kaunistustes kergestisüttivat materjali. Samuti oli liiga vähe tagavaraväljapääse ja ruumis oli liiga palju inimesi. Oli ka kahtlusi, et mitmeid muid valla ettekirjutusi ei olnud järgitud. Esitati küsimus, kas vallapoolne järelevalve on olnud rahuldav. 

Volendami bürgermeister Frank IJsselmuiden astus tagasi.

## Kultuur
Volendamist oli pärit popansambel The Cats.

## Sport
Volendamis baseerub jalgpalliklubi FC Volendam.

## Välislingid

*SL Õhtulehe artikkel ja foto tulekahjust
Unitaarriik

**Unitaarriik** on riik, mille koosseisus ei ole autonoomseid haldusterritoriaalseid üksusi. Unitaarriigid on näiteks Eesti, Jaapan, Prantsusmaa, Taani, Norra, Soome, Rootsi, Belgia, Suurbritannia, Iirimaa, Itaalia, Holland ja Portugal.

Vastupidised näited on Venemaa, millesse kuulub rida autonoomseid vabariike, autonoomne oblast ja neli autonoomset ringkonda, ning Saksamaa, mis koosneb täielikult autonoomsetest liidumaadest.

Unitaarriigi koosseisu võib kuuluda üksikuid eristaatusega osi (Ahvenamaa Soomes). Samas Hispaania on unitaarriik, kuid on suuresti detsentraliseeritud, koosnedes autonoomsetest piirkondadest ja kahest autonoomsest linnast. Hispaania süsteemi on nimetatud "föderatsiooniks ilma föderalismita".

Unitaarriigil on ainult üks põhiseadus, ühtne õigussüsteem ning ühtne riigivõimu- ja riigivalitsemisorganite süsteem (kogu legitiimne võim on keskvõimu käes).

## Vaata ka
*Föderatsioon
*Konföderatsioon
Föderatsioon

**Föderatsioon** ehk **liitriik** on alamüksuste (föderatsiooni subjektide) ühendus, mille osadel on mõningad iseseisva riigi tunnused.

Võim ja funktsioonid on föderatsioonis jagatud keskvalitsuse ja mitmesuguste alamüksuste valitsuste vahel. Föderatsioonil tervikuna ja igal selle osariigil on oma seadusandlik, täitev-korraldav ja õigust mõistev organ, oma põhiseadus ning harilikult ka kodakondsus. Föderatsiooni põhiseaduses on määratud föderatsiooni ja selle osariikide võimupädevus; väljaspool föderatsiooni võimupädevust on osariigid suveräänsed.

Föderatsiooni variant on konföderatsioon, mille subjektidel on võimalus liidust välja astuda. Föderatsiooni vastand on unitaarriik.

## Föderaalsed riigid
Esimene kodanlik föderatsioon oli Ameerika Ühendriigid (1787. aasta põhiseaduse järgi).

Föderatsioonid on ka Araabia Ühendemiraadid, Argentina, Austraalia, Austria, Belgia, Brasiilia,Etioopia, India, Kanada, Komoorid, Malaisia, Mehhiko, Mikroneesia, Nigeeria, Pakistan, Saksamaa, Venemaa ja Venezuela.

Šveitsi nimetatakse ametlikult Šveitsi Konföderatsiooniks, aga faktiliselt on see föderatsioon. 

## Endised föderaalsed riigid
### Euroopa
# Hispaania Föderatiivne Vabariik (1873–1874)
# Venemaa SFNV (1918–1922)
# Taga-Kaukaasia SFNV (1922)
# Jugoslaavia Föderatiivne Rahvavabariik (1946–1963)
# Jugoslaavia Föderatiivne Sotsialistlik Vabariik (1963–1992)
# Tšehhoslovakkia Föderatiivne Sotsialistlik Vabariik (1968–1990)
# Tšehho-Slovakkia Föderatiivne Vabariik (1990–1992)
# Tšehhia ja Slovakkia Föderatiivne Vabariik (1992–1993)
# Jugoslaavia Liidu Vabariik (1992–2003)
# Serbia ja Montenegro (2003–2006)

### Aasia
# Uus Granada (1855–1886)
# Malaisia Ühendriigid (1896–1946)
# Malaia Liit (1946–1948)
# Malaia Föderatsioon (1948–1963)
# Indoneesia Ühendriigid (1949–1950)
# Lõuna-Araabia Föderatsioon (1962–1967)

### Aafrika
# Prantsuse Lääne-Aafrika (1904–1958)
# Prantsuse Ekvaatorialaafrika (1910–1960)
# Liibüa Ühendkuningas (1951–1963)
# Rodeesia ja Njassamaa Föderatsioon (1953–1963)
# Araabia Ühinenud Vabariik (**ОАР**, 1958–1971)
# Mali Föderatsioon (1959–1960)
# Kameruni Liitvabariik (1961–1972)
# Uganda (1962–1967)

### Ameerika
# Inca Keisririik (1197–1572)
# Kesk-Ameerika Ühendprovintsid (1823–1838)
# Ameerika Riikide Konföderatsioon (1861–1865)
# Lääne-India Föderatsioon (1958–1962)

## Vaata ka
*Rahvusvaheline Vastupanuliikumiste Föderatsioon
Konföderatsioon

**Konföderatsioon** on riikide liit, mille eesmärk on realiseerida ühiseid, tavaliselt välis-, kaitse- ja majanduspoliitilisi eesmärke, kus liikmesriigid on säilitanud oma suveräänsuse.

## Vaata ka
*Ameerika Riikide Konföderatsioon
*Föderatsioon
*Saksa Liit
*Serbia ja Montenegro

## Viited
Friedrich August Kekulé

**Friedrich August Kekulé** von Stradonitz (7. september 1829 Darmstadt – 13. juuli 1896 Bonn) oli saksa organokeemik, üks orgaaniliste ühendite struktuuri teooria rajajaid.

Ta oli professor Gentis (1858–1865) ja Bonnis. 

August Friedrich Kekulé (hiljem August Friedrich Kekulé von Stradonitz) oli pärit ühe Böömimaa aadlisuguvõsa tšehhi liinist. Tema isa oli ülemsõjanõunik ja roosikasvataja. 

Kekulé uuris mitmesuguseid süsinikuühendeid, eriti benseeni, mille struktuuriks ta oletas süsinikuringi. 1857. aastal esitas Kekulé oletuse, et süsinik on neljavalentne. Ta kirjutas, et benseenimolekuli ringikujulisuse avastas ta pärast unenägu, milles madu hoidis oma sabast ringi. Seda und nägi ta pärast seda, kui oli aastaid uurinud süsinik-süsiniksidemete loomust. Kekulé väitis, et on lahendanud probleemi, kuidas süsinikuaatomid saavad olla üheaegselt sidemes kuni nelja aatomiga. 

Kuigi Kekulé väited avaldati ja võeti omaks, jõudis tema biograaf 1920. aastate alguses järeldusele, et Kekulé arusaam süsiniksideme põhinemisest neljavalentsusest põhines Archibald Scott Couperi (1831–1892) varasematel uuringutel. Peale selle oli saksa keemik Josef Loschmidt (1821–1895) benseeni tsüklilise struktuuri postuleerinud juba 1862. aastal, kuigi ta polnud seda tõestanud.
Liberaalne demokraatia

**Liberaalne demokraatia**: poliitiliste liidrite valitsemine, kelle autoriteet on määratud läbi ajaliselt ja vastutusvaldkondlikult piiratud mandaadi, universaalse hääleõiguse ja alternatiivsete kandidaatide valiku, ning kus on tagatud teatud õigused poliitilisele osalemisele ja oponeerimisele. Üldiselt jaguneb võim liberaalsetes demokraatiates kohtu, seadusandlikuks(Riigikogu) ja täitesaatvaks(valitsus) võimuks, mis läbi õigusriigi põhimõtete üksteist tasakaalustavad.
Ovidius

**Publius Ovidius Naso** (20. märts 43 eKr Sulmo – 17 Tomis) oli Vana-Rooma luuletaja.

Ovidius oli pärit ratsanikuseisusest. Ta oli lühikest aega riigiteenistuses, ent pühendus seejärel luulele. 8. aastal saatis Augustus ta pagendusse Tomisesse (tänapäeval Constanța), kus ta ka suri.

## Teoseid
*"Heroides" ("Heroiinid" ehk "Läkitused") – müüdikangelannade fiktiivsed kirjad
*"Amores" ("Armastusluuletused", 3 raamatut)
*"De medicamine faciei" ("Näoravimeist") – lõpetamata
*"Ars amatoria" ("Armastuskunst", 3 raamatut) – selle esimeses raamatus õpetatakse, kuidas armastatut leida; teises, kuidas vastuarmastust võita; kolmandas, kuidas seda säilitada
*"Remedia amoris" ("Ravimid armastuse vastu") – õpetus, kuidas soovimatust armastusest vabaneda
*"Metamorphoses" ("Metamorfoosid" ehk "Muundused", 15 raamatut) – Ovidiuse peateos, umbes 250 muundumismüüti kreeka ja rooma jumalate ja kangelaste kohta
*"Fasti" – Rooma pühade ja kultustavade kirjeldus kuude kaupa, töö on katkenud 6. raamatu juures (juuni)
*"Ibis" ("Iibis") – rünnak anonüümse vaenlase vastu, kes elab Roomas
*"Tristia" ("Kurvad luuletused", 5 raamatut) – pagenduses kirjutatud eleegiad
*"Epistulae ex Ponto" ("Kirjad Musta mere äärest", 4 raamatut) – pagenduses kirjutatud eleegiad
*"Medea" ("Medeia") – tragöödia, ei ole säilinud

## Tsitaate

* *donec eris felix, multos numerabis amicos* – kuni oled õnnelik, seni on sul palju sõpru ("Tristia" 1.9.5; osas väljaandeis on sõna *felix* 'õnnelik' asemel *sospes* 'terve, õnnelik') 
* *amor non est medicabilis herbis* – armastus ei ole ravitav (arsti)rohtudega ("Heroides" 5.149)
* *abeunt studia in mores* – tegevus muutub harjumuseks; haridus jätab jälje käitumisele ("Heroides" 15.83)
* *cede repugnanti: cedendo victor abibis* – anna vastupunnijale järele, järele andes lahkud võitjana ("Ars amatoria" 1.197)
* *parcite paucarum diffundere crimen in omnes* – loobuge väheste süüd kõikidele üle kandmast ("Ars amatoria" 3.9)
* *video meliora proboque, deteriora sequor* – näen ja kiidan heaks parema, (kuid) järgin halvemat ("Metamorphoses" 7.20–21)
* *omnia mutantur, nihil interit* – kõik muutub, mitte miski ei kao ("Metamorphoses" 15.165)
* *tranquillas etiam naufragus horret aquas* – kes on läbi elanud laevaõnnetuse, see kardab ka vaikset vett ("Epistulae ex Ponto" 2.7.8)
* *ut desint vires, tamen est laudanda voluntas* – kuigi puudub jõud, on ometi kiiduväärt tahtmine ("Epistulae ex Ponto" 3.4.79)

## Mitmesugust
Ovidiusele ja tema teosele "Metamorfoosid" viitab eesti kirjanik Karl Ristikivi kogus "Inimese teekond" avaldatud värssides: "*Oli kunagi keegi,/ kes tundis metamorfooside saladust./ Temast sai pagulane.*"
Microsoft Excel

**Microsoft Excel** on tabelarvutussüsteem ehk tabelarvutus- ja tabeltöötlusprogramm, mis kuulub kontoritarkvara Microsoft Office koosseisu. Töötab operatsioonisüsteemis Microsoft Windows ja Apple Macintoshi arvutites.
*Tabelarvutussüsteem võimaldab kasutajal kirjeldada lihtsamaid ja keerukamaid arvutusi, andmete talletamist, säilitamist ja taasesitamist. Tabeltöötluseks kasutatavad valemid ja funktsioonid on võimalusterohked ja paindlikud.
*MS Excel on üks tuntumaid ja populaarsemaid programme, mis on mõeldud nii algajaile,  iseõppijaile kui ka spetsialistidele. Spetsialistide käsutuses on ta juba programmeerimis- ja andmetöötlusvahend, mis võimaldab koostada spetsiifilisi standardtabeleid.

## MS Exceli versioonid

## Konkureerivad programmid
*LibreOffice Calc
*Lotus 1-2-3
*Corel WordPerfect Office Quattro Pro

## Vaata ka
*Microsoft Office
Endogeensed protsessid

**Endogeensed protsessid** on geoloogilised protsessid, mille liikumapanevaks jõuks on Maa  siseenergia.

Maa siseenergia on pärit radioaktiivsete isotoopide lagunemisest või aine liikumisest ja sellega seotud hõõrdel eraldunud soojusest. Suur osa Maa sisesoojusest on ka relikt nn Suure pommitamise aegadest.

Endogeensed protsessid töötavad vastu reljeefierinevusi vähendavaile eksogeenseile protsessidele, mida põhjustab päikeseenergia. 

Endogeensed protsessid on näiteks mäestike teke, vulkaanipursked, maavärinad ja mandrite triiv.

## Vaata ka
*Eksogeensed protsessid