open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Käru tee bussipeatus

**Käru tee** on bussipeatus Tallinna–Rapla–Türi maantee ääres Türi vallas Käru aleviku territooriumi lõunaosas. 

Peatus asub maantee 80. kilomeetril pärast maantee ristumist vasakule Käru alevikku suunduva Käru–Kädva teega ja enne ristumist paremale suunduva Rõusa–Käru teega. Käru aleviku keskus on peatusest umbes 1,3 km kaugusel põhja pool.

Bussipeatus asub Käru mõisahoone ja pargi ning Käru paisjärve vahel. 

Bussipeatuses olid kummalgi pool maanteed pingi ja katusega ootekohad. Ootekohad olid valmistatud rabamännist käsitööna. Nende autor oli Leo Eensoo. 2023. aasta seisuga on need asendatud metallist ootepaviljoniga Rapla suunal.

Türi poole suunduva liini peatuse juures haljasalal on Balti keti mälestusmärk. Rapla poole suunduva liini peatuse kõrval on tankla.

Lähim peatus Türi suunas on Laaneküla umbes 1,5 km kaugusel ja Rapla suunas Nõmme umbes 4,5 km kaugusel. Käru aleviku keskuses on Käru bussipeatus.

## Viited
Kušaanid

Kušaanideks võidakse nimetada:
* Šugni rahvast
* Kušaani riigi rajanud rahvast
* Kušaani riigi valitsejaid
Kušaani riik

**Kušaani riik** tekkis umbes 135. aastal eKr Baktrias, kust levis Kesk-Aasiasse peaaegu Samarkandini ja vallutas Gandhara Põhja-Indias. Kušaani impeerium hõlmas aastatel 30 kuni 375 ulatusliku ala India poolsaarel.

## Välislingid
*Jaan Lahe. "Kadunud impeeriumi jälgedes : Kušaani riigist ja selle kultuurist", Horisont 2019-3 (lk 26–30)
Mariliin Kindsiko

**Mariliin Kindsiko** (sündinud 13. juunil 1976 Võrus) on eesti portselanimaalija, maali- ja maastikukunstnik. Ta töötab ka galeristi ja kuraatorina. 

Ta on õppinud aiandusagronoomiat Räpina Aianduskoolis ja skulptuuri Tartu Kõrgemas Kunstikoolis.

Ta on teinud koostööd modellina noorte eesti autoritega, sealhulgas sügisel 2009 koos rühmitusega Redhaus näitusele "Sea level" Peterburis.

## Viited
Iraani keeled

**Iraani keeled** on indoiraani keelte rühm.

## Liigitus
*Ida-Iraani keeled
**Kirde-Iraani keeled
***avesta keel
***osseedi keel 
***jagnoobi keel
**Kagu-Iraani keeled
***pamiiri keeled
***vanetsi ja puštu keel
*Lääne-Iraani keeled
**Loode-Iraani keeled
***koroši ja belutši keel
***kaspiaäärsed keeled
***keskiraani keeled
***haladži keel
***laki ja kurdi keeled
***ormuri-paratši keeled
***semnani keel
***talõši keel
*** määramata dezfuli keel
***zaza-gurani keeled
**Edela-Iraani keeled
***laari ja pärsia keel
***luri ja kumzaari keel
***dari ja tadžiki keel
***taadi keel
* määramata tangševi keel

## Vaata ka
*Iraani rahvad

## Viited
Hermann von Tobiesen

**Hermann Friedrich Johannes von Tobiesen** (Venemaal tuntud kui *German Avgustovitš*, vene keeles *Герман Августович Тобизен*) (21. juuni (ukj 3. juuli) 1845 Peterburi – 9. jaanuar 1917 Smolensk) oli baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane. Tõeline salanõunik. Aastatel 1878−1890 oli ta Liivimaa viitsekuberner.

## Elulugu
### Päritolu ja haridustee
Põlvnes Taani päritolu suguvõsast, kes rändas XIX sajandi algul Venemaale. Tema isa oli pikaaegne Soome sandarmivalitsuse ülem kindralmajor August Friedrich von Tobiesen (1810−1885). Ema vabapreili Olga Caroline Louise Dorothea von Rosen (1824−1882) oli pärit Järvamaalt Väinjärve mõisast. Hariduse omandas Keiserlikus õiguskoolis, mille lõpetas 1865. aastal 22. mail (vkj).

### Riigiteenistuses
Pärast õpingute lõppu astus Venemaa tsiviilteenistusse ja teenis alguses justiitsministeeriumis. Alates 1865. aasta 27. maist (vkj) töötas senatis ja 1868. aastal oli ta Kaluga ringkonnakohtu prokuröri abi. 1876. aastast teenis siseministeeriumis. 28. aprillil (vkj) 1878 nimetati ta Liivimaa viitsekuberneriks, kellena oli ametis 15. märtsini (vkj) 1890. Seejärel oli ta kuni 24. märtsini (vkj) 1895 Tomski ja siis kuni 2. jaanuarini (vkj) 1902 Harkovi tsiviilkuberner. 1902. aastal nimetati senaatoriks.

## Auastmed
### Tsiviilteenistus

### Õukonnateenistus

## Autasud
### Venemaa autasud
* Püha Anna ordeni III klass
* Püha Stanislavi ordeni II klass
* Püha Anna ordeni II klass
* Püha Vladimiri ordeni IV klass
* Püha Vladimiri ordeni III klass
* Püha Stanislavi ordeni I klass (1886)
* Püha Anna ordeni I klass (1890)
* Püha Vladimiri ordeni II klass (1896)
* Valge Kotka orden (1899)
* Püha Aleksander Nevski orden (1913, briljandid 1913)

### Välismaa autasud
* Preisimaa Püha Jeruusalemmaa Johannese orden (1887)
*Buhhaara Kuldse Tähe ordeni I klass (1897)
* Pärsia Lõvi ja Päikese ordeni I klass (1900)

## Muu tunnustus
*Tomski aukodanik (1892)
*Harkovi aukodanik

## Isiklikku
Ta oli abielus Zinaida Semjonovna Jakovlevaga, kellega naitus 10. juulil (vkj) 1868.

## Vaata ka
*Tobiesen

## Viited

## Kirjandus
**Высшие чины Российской Империи (22.10.1721-2.03.1917)*. Биографический словарь. Том III. Р-Я. Москва: 2017. Lk 276 https://viewer.rusneb.ru/ru/000199_000009_008802019?page=277&rotate=0&theme=white.

## Välislingid
*Erik Amburgeri andmebaas. Nr 79619
*
Ludwig von Cube

**Johann Ludwig Ferdinand von Cube** (vene *Леонтий Иванович Кубе*) ; 16. märts 1788 Tirza  Tirza kihelkond Valga kreis Liivimaa kubermang Venemaa keisririik  – 8. mai 1855 Riia Liivimaa kubermang Venemaa keisririik) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane. 

Ludwig von Cube sündis 1788. aastal Tirzas, Tirza-Velēna pastori Johann Christlieb von Cube (1740–1799) peres.

Õppis Võnnu kreisikoolis ja  1804–1807 Tartu ülikoolis õigusteadust, 1816. aastast õigusteaduse doktor, Pärnu sillakohtu notar, 1814. aastast Riia kreisifiskaal,  1817−1821 Liivimaa kubermanguprokurör, 1822–1855 Liivimaa kroonupalati president ja 1852. aastast ka Liivimaa kubermangu asekuberner.

Ta oli keiser Aleksander I ja Nikolai I aegne Liivimaa kubermangu asekuberner 6. juunist 1821 kuni 14. juulini 1852 ja Liivimaa kroonupalati president. 

1824. aastast oli ta Riia Püha Jakobi kiriku ülemkirikueestseisja, 1836. aastast  tõeline riiginõunik, 1851. aastal tunnustati teda Püha Anna ordeni I klassi  ordeniga.

Ta oli Mazbrenguļi mõisa pandimõisnik ja Uduvere, Saare ja Kilingi mõisa rentnik.

Ta immatrikuleeriti 1822. aastal koos vend Friedrich Gustav von Cubega (1782–1849) Saaremaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr 18 all.
## Perekond
Tema vanemad olid Pommeri Myślibórzis (saksa *Soldin*) sündinud, Kuramaa Kaldabruņā (1775–1778) ja Liivimaa Tirza–Velēna kihelkonna (1778–1799) pastoriks olnud Johann Christlieb von Cube (1740–1799; läti Johans Hristlībs Kube) ja Friederika Maria Udam (1763–1844 Tartu). 
 
Ta abiellus Pärnus 1811 Hummuli mõisa omaniku Amalie Wilhelmine Weitzenbreyeriga (1790–1858), kes oli Pärnu kreisi arsti ja õuenõuniku Karl Gotthard (Carl Gotthelf) Weitzenbreyeri (1762–1812) ja Maria von Schröderi tütar. Abielust sündisid:
*Carlos Adam Friedrich (1812–1868), insener-kindralleitnant, Peterburi Talvepalee komandant;
*Ludwig Wilhelm Jakob (1814–1816);
*Julius Gustav (1815–1888), Venemaa keisririigi riigitegelane;
*Maria Luise (1816–1821);
*Georg Ferdinand (1818–1820);
*Emilie Fanny Friederike (1819–1895).

## Viited

## Kirjandus
*Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 2. Bd: 1830-1855, Riga 1881-1884, 
*Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 3. Bd 1856-1879, Riga 1881-1884,
Purjetamise võistlusreeglid

**Purjetamise võistlusreeglid** (inglise keeles *The Racing Rules of Sailing* (RRS) ) on Rahvusvaheline Purjespordi Föderatsiooni poolt kehtestatud reeglid võidupurjetamiseks, kokkupõrgete vältimise eeskirjade kohta vaata COLREGs.
Rahvusvaheline Purjetamisföderatsioon (ISAF), mis on spordiala rahvusvaheline juhtorgan, uuendab võistlusreegleid igal olümpiaaastal ning need hakkavad kehtima järgmise kalendriaasta algusest. Purjetamise võistlusreeglid sisaldab reegelid võistlejatele, võistluste korraldajatele, kohtunikele ja klassiliitudele.

## Välislingid

* The Racing Rules of Sailing (RRS)
* A Short History of World Sailing

*The history of the Racing Rules
*EJL Purjetamise võistlusreeglid:
**Purjetamise võistlusreeglid (PVR) 2009-2012
**ISAF purjetamise võistlusreeglid 2013-2016
**Purjetamise  võistlusreeglid (RRS) 2017–2020
Heckler & Koch USP

**Heckler & Koch USP** (USP on saksakeelne lühend sõnadest *Universale Selbstladepistole* ehk eesti keeles 'universaalne iselaadiv püstol') on Saksamaa relvatootja Heckler & Koch GmbH toodetav poolautomaatne püstol. 

Püstoli kujundas Helmut Welde aastatel 1989–1992. Aluseks võeti USSOCOM-i tellitud '''H&K MK 23 MOD 0''' (Heckler & Koch Mark 23). Püstol pidi asendama saksa armees P7 püstolit. Püstol on tõhus (efektiivne laskekaugus on kuni 50 meetrit (9 mm variant)) ja kaalub vähe (ilma salveta vaid 748 grammi – tavaline USP 9 mm variant). Püstolit toodetakse alates aastast 1993 kuni tänapäevani. Tootmises on mudelid, mis kasutavad kolme laskemoona,
* 9x19 mm Parabellum/NATO,
* .40 S&W (10×22 mm Smith & Wesson) ja
* .45 ACP (11,43×23 mm Automatic Colt Pistol)

Püstoli variandid on USP, USP Elite, USP Match, USP Compact Tactical, USP Compact, USP Tactical, USP Expert, USP Combat Competition ja P8.

Eestis kasutab Heckler & Koch USP-d Eesti kaitsevägi.

Veel kasutavad USP-d Albaania (sõjavägi), Ameerika Ühendriigid (Maine'i politsei, piirivalve), Austraalia (sõjavägi ja politsei), Hispaania (sõjavägi ja politsei), Iirimaa (sõjavägi), Kreeka (politsei ja rannavalve), Leedu (sõjavägi), Luksemburg (politsei), Malaisia (politsei), Poola (sõjavägi), Portugal (politsei, rannavalve ja õhuvägi), Prantsusmaa (merevägi ja õhuvägi), Saksamaa (sõjavägi ja politsei), Singapur (politsei) ning Taani (sõjavägi ja politsei).

## Osad

## Viited

## Välislingid
* Internet Movie Firearms Database: Heckler & Koch USP
* HK USP Pistol, youtube.com
Kristiine keskus

**Kristiine keskus** on kaubanduskeskus Tallinnas Kristiine linnaosas aadressil Endla tänav 45. 

44 000-ruutmeetrise brutopinnaga keskuses tegutseb ligikaudu 130 kauplust ja teenindusasutust ning 20 söögikohta. Kristiine keskuse suuremad rentnikud on Prisma, Reserved, Jysk, H&M, Rademar, Sportland, Apollo ja paljud teised. Keskust külastab päevas ligikaudu 17 000 inimest.

1998. aastal nimetati detsembris 1993. aastal loodud Kristiine Keskuse AS ümber aktsiaseltsiks Kristine Center ja alates juulist 2000 on ettevõte AS KC Grupp. 

2024. aasta detsembris omandas Kristiine keskuse EfTen Kristiine OÜ.

## Ajalugu
Esialgu plaaniti 10 000 ruutmeetri suurust hoonet. 21 000-ruutmeetrine Kristiine keskus avati 28. mail 1999 kell 10:00. Avapäeval külastas keskust 35 000 inimest. Keskuse ehitusmaksumus oli 300 miljonit krooni.

Esimene nüüdisaegne hüpermarket Eestis oli keskuses tegutsev Primo.

2002. aastal valmis esimene laiendus, millega kasvas hoone pind 17 000 ruutmeetri võrra (esialgu plaaniti ka näiteks kobarkino kaasamist). Laiendamise avapäeval käis keskuses umbes 43 000 inimest.

Suvel 2010 kapitaalremondi läbinud Tulika tänava lõik Endla tänava ja Nõmme tee vahel rekonstrueeriti Kristiine Keskuse tellimusel. Ettevõtte raha eest ehitati välja ka tänavalõigul olevad ringristmikud ning äsja kasutusse võetud bussipeatus. Tänava rekonstrueerimine läks Kristiine Keskusele maksma umbes 14 miljonit krooni. Kommunaalameti andmetel oli see suurim investeering, mille üks eraettevõte Tallinna tänavate remontimisel on teinud.

Kristiine keskuse teine ja mahult 13 600-ruutmeetrine laiendus avati 30. septembril 2010.

2011. aastal omandas Kristiine Keskuse kaubanduskinnisvara ettevõte Citycon.

2019. aasta sügisel sai valmis Kristiine Keskuse uuenduskuur, mille käigus sai keskus täielikult uuendatud sise- ja välisilme ning uue toitlustusala Kristiine Road.

21. veebruaril 2024 oli keskuses põleng, mille käigus sai tules kannatada ladu.

2024. aasta detsembris omandas Kristiine keskuse EfTen Kristiine OÜ.
## Tulekahju
21 veebruaril 2024 toimus Kristiine keskuses põleng. Kell 16:16 tuli päästeametisse info, et Jyski ladu põleb. Põleng lokaliseeriti kell 17.47 ja likvideeriti kell 19.53. Keegi viga ei saanud.
## Faktid
*Kristiine keskust on kümne aasta jooksul külastanud 73 miljonit inimest.
*Emori viimase uuringu kohaselt on Kristiine populaarseim kaubanduskeskus Tallinnas.
*Keskuse 10 aasta käive on 10,7 miljardit krooni.
*Keskuse turuväärtus oli 2009. aastal hinnanguliselt 1,4 miljardit krooni.
*Alates keskuse avapäevast on järjepidevalt keskuses olnud 18 rentnikku. Nende auks on aatriumis tähtede 
*Keskust juhatas alates esimesest päevast Allan Remmelkoor.
*Keskuse haldusjuht on tänaseni Vallo Külaots.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Ettevõtte taustainfo - Äriregister
Šugnid

**Šugnid** ehk **kušaanid** on pamiiri keeli kõnelev rahvas või rahvaste rühm Tadžikistanis ja Afganistanis, keda rušanide, bartangide, orošoride jt allrühmadega kokku võib olla kogu maailmas kuni 73 000 hinge, kuid teistel 1999. a andmetel on neid 90 000 ainuüksi Tadžikistanis.

## Asuala

*Tadžikistanis: Pamiiri mägedes, Mägi-Badahšanis.
*Afganistanis: Pamiiri mägedes, mõlemal pool Tadžikistani ja Afganistan piiri Ishkashimist põhjas.

## Rahvusrühmad või lähedased rahvad

* orošorid
* rušanid
* orošonid
* bartangid
* hufid

## Usk

Ismailiidid

## Olme

Mägikarjakasvatus
Gosport

**Gosport** on linn ja mittelinnaringkond (*[[borough]]*) Lõuna-Inglismaa rannikul Hampshire'is Solenti väina ääres. 
Kuni 20. sajandi viimase veerandini oli linn tähtis merendus- ja sõjanduskeskus, mis oli seotud Portsmouthi sadama infrastruktuuri kaitse ja varustamisega.

Elanike arv on 79 200 (2007).

## Vaata ka
* Portsmouth

## Viited

## Välislingid

* Gosporti omavalitsuse veeb
Solenti väin

**Solenti väin** (inglise keeles *The Solent*) on väin La Manche'i väina põhjaosas Suurbritannia saare ja Wighti saare vahel.

Väina ääres on kaks linna – Southampton ja Portsmouth.

Solenti väin on hästi laevatatav. Väina läbivad nii reisi- kui ka sõjalaevad, lisaks harrastatakse väinas purjetamist.

Minevikus, kui maailmamere tase La Manche'is oli madalam ja Suurbritannia oli mandriga ühendatud, asus praeguse väina kohal jõeorg. Meretaseme tõusu tõttu muutus see väinaks. Väina alal voolanud jõest on järele jäänud Frome'i jõgi. Tollast Frome'i jõge nimetatakse ka Solenti jõeks. Kunagi Solenti jõkke suubunud Avoni, Itcheni ja Testi jõgi suubuvad tänapäeval väina.

Looded on väinas suured; nad on väina pinnast välja kandnud ja väina süvendanud. Julius Caesar kirjutas oma teoses "De bello Gallico", et tema sõdurid läksid mõõna ajal jalgsi Wighti saarele, mis näitab, et tollal oli väin märksa kitsam ja madalam.

Inimasustuse jälgi on väina rannikult leitud nii esiajast, Rooma ajast kui ka anglosakside ajast. Nende põhjal on järeldatud, et veetase on kogu selle aja jooksul tõusnud. Normannide dünastia ajast pärinevad teated pärast üleujutust maa-alade merre kadumise kohta ning väinast on leitud kivihoone, eeldatavalt kiriku varemed. Samasugune maa vajumine toimub La Manche'i teisel kaldal Hollandis, kuid seal kaitsevad mere pealetungi eest tammid, mida Solenti väinas ei ole.

Solenti väina keskel on saar Bramble Bank, kus igal aastal kõige madalama mõõna ajal toimub kriketimatš, ehkki see jääb sageli tõusu pealetuleku tõttu lõpetamata.
Nikolai Kropotkin

Vürst **Nikolai Dmitrijevitš Kropotkin** (vene keeles *Николай Дмитриевич Кропоткин*; 6. juuni 1872 Harkiv – 11. oktoober 1937 Berliin) oli Venemaa riigitegelane. 

## Elulugu
Ta oli tõeline riiginõunik, keiser Nikolai II tseremooniameister, Kuramaa asekuberner 27. juulist 1907 kuni 16. maini 1912 (kuberneri kohusetäitja 23. juuli – september 1910) ja Liivimaa asekuberner 17. maist 1912 kuni 1915.

Pärast revolutsiooni ja mõisate riigistamist emigreerus ta Prantsusmaale.

Kropotkinite vürstisuguvõsa kanti 1899. aastal Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse (nr 449) õigusega kirjutada nimi "Vürst von Kropotkin".

## Perekond
 
Tema vanemad olid Harkovi kindralkuberneriks olnud kindralmajor vürst Dmitri Nikolajevitš Kropotkin (1836–1879) ja Sigulda mõisa omanik krahvinna Olga von der Borch (surnud 1898). Tema isa mõrvati 9. veebruaril 1879 revolutsionäär G. Goldenbergi poolt ja pärast ema surma 1898 päris ta Borchidele kuulunud Sigulda mõisa, mis oli nende valduseks saanud abielu kaudu kunagise kindralkuberneri George Browne tütrega, ning vanemate ehitatud mõisa uue härrastemaja (läti *Jaunās pils*) ehk Kropotkini palee.

25. juulil 1893 abiellus ta Marie Charlotte Sophie von Richteriga (1871–1945), kes oli Venemaa jalaväekindrali ja kindraladjutandi Otto von Richteri (1830–1908) ning Elisabeth von Richteri (1841–1916) tütar. Abikaasa ema ja kaksikust vend kontradmiral Otto Theodor von Richter (1871–1920) said 13. märtsil 1908 Venemaa keisrilt parunitiitli.
Neil oli kaks poega:
*Dmitri Nikolajevitš (1895 Liivimaa−1931 Berliin), polkovnik
*Georgi Nikolajevitš (1903–1911)

## Viited

## Kirjandus
*Vürst Kropotkini teenistusmälestusi. 1905. a. rahutused. Karistussalkade tegevus Baltimaal. Kindral-kuberner parun Möller-Sakomelski, krahv Grabbe, kindralid Orlov, Verschinin, Sollogub, Meinard, Vendt. Läbirääkimised Eesti ja läti presse esitajatega., Postimees 15. detsember 1930, lk.4
Undress to the Beat

**"Undress to the Beat"** on Jeanette Biedermanni seitsmes stuudioalbum. See anti Saksamaal välja 20. märtsil 2009. Plaat jõudis Saksamaa albumite edetabelis 13. kohale.

## Lugude nimekiri
#"No Rules" – 03:22
#"Undress to the Beat" – 03:47
#"Chasing a Thrill" – 03:31
#"Teach Me How to Say Goodbye" – 03:49
#"Wild at That" – 03:17
#"Feline" – 03:30
#"Solitary Rose" – 03:02
#"Freak Out" – 03:50
#"In Or Out" – 03:37
#"I Feel Love" – 04:07
#"Material Boy (Don't Look Back)" – 04:20
#"This Love" – 03:13
#"All Mine" – 03:31

### Deluxe edition
#"Undress to the Beat" (Eddie Thoneick dub remix) – 05:32
#"Undress to the Beat" (Alex Os'kin & Michael Haase remix) – 08:41
#"Undress to the Beat" (Infrarohd remix) – 03:49
#"Walking Through the Fire" – 03:23
#"Don't Forget to Say I Love You" – 04:21

## Edetabelid

## Viited
Hugo Ploomipuu

**Hugo Ploomipuu** (2. aprill 1891 (või 1892) Singa küla, Mõniste vald, Võrumaa – 20. aprill 1942 Sevurallagi vangilaager, Sosva, Sverdlovski oblast) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

## Elulugu
Sündis talupoja peres Singa külas Mõniste vallas Võrumaal, lõpetas Valgas gümnaasiumi. Teenis Venemaa tsaariarmees aastail 1914–1917. Sai lipniku auastme 1915. aastal, viimane Venemaa keiserliku armee auaste oli staabikapten.

Teenis Eesti kaitsejõududes aastail 1919–1940, Tallinna 2. kaitsepataljoni ülem, Petseri komandant, viimati Kaitseliidu Petseri maleva pealikuna kolonelleitnandi auastmes. Vabastati tegevteenistusest 31. augustil 1940, misjärel kolis perega äia tallu Verioral. 

18.02.1931/17.02.1939 teostas perenime muudatuse Hugo Ploomipuu -> Hugo Ploompuu.

Hugo Ploomipuu oli Kaitseliidu Petseri maleva pealik alates aastast 1928 kuni Kaitseliidu likvideerimiseni 1940. aasta juunis.

## Represseerimine ja surm

Küüditati kodutalust koos naise Eugenia ja tütre Õiega. Viidi Sevurallagi vangilaagri 9. jaoskonda Sosvasse. Erinõupidamine mõistis Ploomipuu 4. märtsil 1942 § 58–13 alusel surma. Hukati Sverdlovski vanglas.

## Tunnustus
* Kaitseliidu Valgeristi III klass
* 1935 Kotkaristi III klassi teenetemärk
* 1940 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk

## Mälestuse jäädvustamine
2005. aasta 20. aprillil avati Võru kalmistul Kaitseliidu Võrumaa maleva tellimisel valminud Hugo Ploomipuu mälestuskivi, mille autor on Helmut Hiisma.

## Viited

## Välislingid
*Andmekogu Eesti ohvitserid 1918-1940: Hugo Ploomipuu
*Foto: KL Petseri maleva pealiku kolonelleitnant Hugo Ploomipuu kenotaafi avamine Võru kalmistul 20. aprillil 2005.
*Mari-Anne Leht. Võru kalmistul avati Kaitseliidu Petseri maleva pealiku mälestuskivi. Võrumaa Teataja, 21. aprill 2005.
George Romanes

**George John Romanes** (19. mai 1848 – 23. mai 1894) oli Kanadas sündinud inglise evolutsioonibioloog ja füsioloog.

Ta oli üks võrdleva psühholoogia rajajaid. Ta uuris tajuprotsesside evolutsiooni ja sarnasust inimese ja teiste loomade vahel.  

## Tunnustus
*1879 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
Nikolai Zvegintsov

**Nikolai Aleksandrovitš Zvegintsov** (ka **Zvegintsev**, **Swegintsow**, vene Николай Александрович Звегинцов (Звегинцев); 28. aprill 1848 – 26. veebruar 1920 Kopenhaagen) oli Venemaa riigitegelane. 

Ta oli Voroneži kubermangu aadelkonna peamees (1882–1888), Smolenski tsiviilkuberner (1902 – 27. juuni 1905), Liivimaa tsiviilkuberner 17. augustist 1905 kuni 23. novembrini 1914, salanõunik ja senaator.

## Perekond
Ta abiellus Anna Vonljarskajaga (surn.1937). Abielust sündis:
*Anna (1870–1950), abiellus tõelise riiginõuniku vürst Vladimir Mihhailovitš Volkonskiga (1868–1953)

Seejärel abiellus ta 1890 Olga Staël von Holsteiniga (1869–1938), kes oli Kodasoo mõisas sündinud kindralleitnandi Nikolai Staël von Holsteini (1833–1887) ja Sophie d'Andraulti (1846–1920) tütar. Sophie d'Andrault oli senaator Theodor d'Andrault (1804–1885) tütar ja jalaväekindral Louis Alexandre Andrault de Langéroni (1763–1831) pojatütar. Abielust sündis:
*Vladimir (1891–1973), sõjaajaloolane, emigreerus välismaale; sõjaajaloolase Vladimir Vladimirovitš Zvegintsovi (1914–1996) isa

Pärast Nikolai Zvegintsovi surma abiellus lesk Olga 1921 Pariisis Venemaa salanõuniku ja senaatori Theodor Oomiga (1863–1945)., kes oli ka ise lesestunud abielust ratsaväekindral Konstantin von Strandmanni (1829–1913) tütre Madeleine von Strandmanniga (186.–1913). 

## Viited
Illustrated London News

**The Illustrated London News** (otsetõlkes 'selgitavate piltidega Londoni uudised') oli ajakiri, mille esiknumber ilmus 14. mail 1842 Londonis. 

Kuus Suurbritannia penni maksnud ajakirjanumbris oli 16 lehekülge ja 32 puugravüüri. Esiknumbris olid pildid Afganistani sõjast, rongiõnnetusest Prantsusmaal ja aurupaadi plahvatusest Kanadas ning ballipildid Buckinghami paleest. 

Nädalakirjana anti ajakirja välja kuni 1971. aastani, pärast seda ilmus see kuukirjana. 1989. aastast ilmus ajakiri kaks korda kuus, hiljem kord kvartalis. Ajakiri ilmus kuni 1971. aastani.

## Välislingid

* ILN Picture Library
* John Weedy's Collection of Illustrated London News
Mamba Alvis

**Mamba** on Lõuna-Aafrika Vabariigis valmistatud soomusauto. 

## Kirjeldus
Mamba on valmistatud Mercedes Benzi UNIMOGi (mudel 416) kere baasil Land Systems OMC poolt. Põhja alt V-kujuline soomuskere aitab meeskonda kaitsta miinide eest. Valmistatakse 4 põhilist kereversiooni.

## Kasutajad
### Aafrika
* 
* 
* 
* 

### Euroopa
* 
* 
*  
*  - Alvis 4

## Viited
Georg Friedrich von Fölkersahm

**Georg Friedrich von Fölkersahm** (vene keeles Егор Федорович Фелькерзам; 10. november 1766 Stelmužė mõis, Kuramaa – 18. november 1848 Riia) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane. Parun.

Kuni 1781. aastani sai ta hariduse kodus, 1785. aastal lõpetas Miitavi gümnaasiumi ning aastatel 1786–1789 õppis Göttingeni ülikoolis. 

1792. aasta Vene-Poola sõja ajal oli ta Kuramaa valitseja Peter von Bironi kutsel Kuramaa lõunapiiril olevate Vene vägede varustamise peakomissar. Selle eest anti talle 1795. aastal kolleegiumiassessori aste ja Püha Vladimiri ordeni 4. järk. Samal aastal valiti ta Kuramaa rüütelkonna sekretäriks ja seetõttu oli ta üks kuuest inimesest, kes kirjutas samal aastal alla dokumendile, millega Kuramaa hertsogkond ühendati Venemaa keisririigiga.

Kuni 1807. aastani käis ta korduvalt Venemaal Kuramaa rüütelkonda esindamas, sealhulgas Aleksander I kroonimispidustustel Moskvas 1801. Aastatel 1809–1812 oli ta Kuramaa valitsuse nõunik.

1826. aastal anti talle tõelise riiginõuniku teenistusaste.

1813. aastal oli ta Liivimaa kindralkuberneri markii Filippo Paulucci kantseleiülem. 11. maist 1829 kuni 13. veebruarini 1847 oli ta Liivimaa tsiviilkuberner, sealhulgas ka salanõunik (1835).

Talle kuulus Kuramaal Stelmužė mõis.

## Perekond
Tema vanemad olid Taani kaptenleitnant Gotthard Friedrich von Fölkersahm (suri ) ja Anna Louisa von Plater.

Ta abiellus 1795. aastal Benigna Gottlieb Voigtiga (1771–1861), kes oli Kuramaa hertsogi rahandusnõuniku ja rentmeistri Hermann Voigti ja Mežotne pastoraadist pärit Anna von der Horsti tütar. Abielust sündisid:
*Amalia Eleonora Carolina Constantia (1799–1864);
*Juliana Dorothea Carolina Gottlieb (Lilly) (1801–1876);
*Theodor (1802–1871), kindralkonsul Pariisis;
*Edmund (1803–1869), kindralmajor;
*Valerian (1807–1886), Stelle (*Steinensee*) mõisnik;
*Eugen (1809–1883);
*Hamilkar (1811–1856), Liivimaa maanõunik ja maamarssal (saksa Hamilkar von Fölkersahm).

### Sugupuu

## Viited
Alanno

**Alanno** on vald Itaalias Abruzzo maakonnas Pescara provintsis.

Valla keskus on Alanno linn. 

## Viited
Lahinguvälja raudteepeatus

**Lahinguvälja raudteepeatus** asub Harju maakonnas Anija vallas Vikipalu külas.

Peatus asub Tallinnast 44 km kaugusel. Rong sõidab Tallinnast Lahinguväljale umbes 40 minutit.

Peatuskoht asub Tallinna–Narva raudtee ääres Kehra jaama ja Mustjõe peatuse vahel. Lahinguväljal peatuvad Elroni Tallinna–Aegviidu tavarongid. Piletihinnalt kuulub peatus IV tsooni.

Peatuses on kaks lühikest, 30 m pikkust perrooni, seega rongile või sealt maha minna saab ainult läbi rongi C-ala.

Peatuse lähedal asub ka Väike-Aavoja veehoidla.

## Ajalugu
Peatuskoha juures raudtee läheduses toimus 4. jaanuaril 1919 Kehra lahing.

Lahingu mälestuseks taheti seal püstitada mälestussammas ning seetõttu tehti sinna uus raudteepeatus, mis avati 1939. aastal. Toona jäi peatus Anija valda. Sammas sai valmis, kuid jäi juunis 1940 avamata. Hiljem see lõhuti. Samba täpne koopia ehitati annetuste toel. See avati vabariigi presidendi Kersti Kaljulaidi osavõitul 6. jaanuaril 2019. Siis peeti ka samas Lahinguvälja peatuse juures näidislahing soomusrongi osavõtul. 

Peatuse nimi oli 1957. aastast kuni maini 2009 **Vikipalu**.

## Vaata ka
*Vikipalu

## Viited

## Välislingid
* YouTube'i video: rongiliiklus Lahinguvälja peatusest
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Jaapani grand prix

**Jaapani ''grand prix**'' on Jaapanis peetav Vormel 1 võidusõit suurele auhinnale.

Võistlust peetakse vaheldumisi Suzuka ja Fuji ringradadel.

## Võitjad

## Viited
Afgaan (tuul)

**Afgaan** on kohalik kuum edelatuul, mis puhub Amudarja ülemjooksul Afganistani mägedest alla Türkmenistani ja Usbekistani lauskmaale. 

Õhuvoolu kiirus võib olla 17–25 m/s. 

Afgaan kannab endaga palju tolmu. Ta vähendab järsult õhu suhtelist niiskust, mis võib kahjustada taimestikku. 

Termezi piirkonnas puhub afgaan 40 kuni 70 päeva aastas.
Aasta keskmine sademete hulk

**Aasta keskmine sademete hulk** on kliimanäitaja, mis iseloomustab mingi koha keskmist sademete hulka vaatlusperioodi jooksul.

Aasta keskmine sademete hulk arvestatakse mingis kohas tehtud mitmeaastaste (vähemalt 30 aasta) vaatluste alusel. Selleks vaatlusperioodi jooksul saadetud andmed aastasest sademete hulgast liidetakse ja jagatakse vaatlusperioodi aastate arvuga.

## Välismaal
* Vähim aasta keskmine sademete hulk on Dakhla oaasis (Egiptus) 1&nbsp;mm; Iquiques (Tšiili) 3&nbsp;mm.
* Suurim aasta keskmine sademete hulk on Mawsynramis, Meghalayas 11 873&nbsp;mm, Waialeale mäe nõlvadel Kauai saarel 11 684&nbsp;mm ja Cherrapunjis 11 430&nbsp;mm.

## Eestis
* Vähim aasta keskmine sademete hulk on saartel ja läänerannikul 500–550&nbsp;mm aastas.
* Suurim aasta keskmine sademete hulk on kõrgustike läänenõlvadel üle 800&nbsp;mm aastas.

## Vaata ka
*Aasta sademete hulk

## Viited
Michael von Wrangell

Parun **Michael von Wrangell** (vene Михаил Егорович (Георгиевич) Врангель; 29. detsember 1836 Peterburi – 2. oktoober 1899 Peterburi) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane ja riigitegelane. 

Ta sai keiser Aleksander II ajal  kindralmajoriks, oli Płocki kuberner 4. novembrist 1866 kuni 23. jaanuarini 1872, Liivimaa tsiviilkuberner 10. veebruarist 1872 kuni 22. novembrini 1874 ja hiljem kindralleitnant. 

Talle kuulus Torossovo mõis (vene *Усадьба Торосово*) Peterburi kubermangus.

## Perekond
Tema vanemad olid Uhtna mõisniku poeg,tõeline riiginõunik Georg von Wrangell (1803–1868) ja Peterburi kubermangu Kalmotka mõisast (vene *Усадьба Калмотка, Верино*) pärit Dorothea Rausch von Traubenberg (1807–1851). 
 
Ta abiellus 1867 Charlotte Pauline Anna Natalie von Korffiga (1848–1919), kes oli kindralleitnandi ja kindraladjutandi Paul von Korffi (1803–1867; Павел Иванович Корф) ja Anna von Korffi tütar. Abielust sündisid:
*Paul (1868–1883)
*Michael (1874–1918), õuenõunik, *Scharbkow*-i mõisnik
*Georg (1876–1918), õuenõunik, kreisi peamees, Torsovo ja Raskulitsõ mõisnik
*Dmitri (1881–1905), mereväe leitnant, hukkus Tsushima merelahingus

## Viited
Mõntu alumine tulepaak

**Mõntu sihi alumine tulepaak** on Sõrve poolsaare kagurannikul Mõntu sadamast 200 m põhja pool asuv tulepaak. Moodustab Mõntu ülemise tulepaagiga sihi 298,5°. See on musta püsttriibuga valge täisnurkne tahvel metallsõrestiktornil.

Mõntu alumise tulepaagi koordinaadid on .

## Tule omadused
Tulepaak töötab pimedal ajal läbi aasta.

Tule kõrgus jalamist on 10 meetrit, merepinnast 14 meetrit, nähtav 6 meremiili.

Tuli on 297–300° valge.

## Välislingid
*
Mõntu ülemine tulepaak

**Mõntu sihi ülemine tulepaak** on Sõrve poolsaare kagurannikul asuv tulepaak. Moodustab Mõntu alumise tulepaagiga sihi 298,5°, on sellest 209 m kaugusel. See on musta püsttriibuga valge täisnurkne tahvel metallsõrestiktornil.

Mõntu sihi ülemise tulepaagi koordinaadid on .

## Tule omadused
Tulepaak töötab pimedal ajal läbi aasta.

Tule kõrgus jalamist on 15 meetrit, merepinnast 22 meetrit, nähtav 6 meremiili.

Tuli on 297°–300° valge.

## Välislingid
*
Kuressaare–Sääre tee

**Kuressaare–Sääre tee** (registrinumbriga 77) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Kuressaare linnas. Tee pikkus on 47,4 km, sealhulgas 2,8 km pikkune lõik Kuressaare linnas (Kuressaare linna tänavatena Lossi tänav, Pargi tänav, Abaja tänav, Lootsi tänav). Tee lõpeb Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee 37. kilomeetril Läbara külas.

## Sillad Kuressaare–Sääre teel

Sildade nimistu pärineb teeregistrist.

## Asulad Kuressaare–Sääre teel

Kuressaare linn, Laheküla, Nasva küla, Mändjala küla, Keskranna küla, Järve küla, Tehumardi küla, Salme alevik, Üüdibe küla, Läätsa küla, Imara küla, Mõisaküla, Anseküla, Kaimri küla, Hindu küla, Vintri küla, Mässa küla, Lõupõllu küla, Kaavi küla, Mäebe küla, Mõntu küla, Hänga küla, Läbara küla.
Boku no Kanojo wa Gurabia Aidoru

Boku no Kanojo wa Gurabia Aidoru(僕の彼女はグラビアアイドル) on jaapani bändi Reverie esimene ja ainus singel. See ilmus 23.03.2003.

## Laulud

* Ikiru Shikabane Shoukogun (生きる屍症候群, *Elava Laiba Sündroom*) 
* Minikui Ahiru no Ko (醜い鶩の子, *Inetu Pardipoeg*)
* Boku no Kanojo wa Gurabia Aidoru(僕の彼女はグラビアアイドル, *Minu Tüdruksõber on Gravure Idol*)

## Välislingid
*Youtube

## Viited

http://akai-hi.sblog.cz/miku/
Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee

**Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee** (registrinumber 21103) on kõrvalmaantee Saaremaal Saaremaa vallas Sõrve poolsaarel. Tee pikkus on 41,7 km.

Tee saab alguse Kuressaare–Sääre maantee 22. kilomeetril Läätsa ja Imara küla piiril. Tee läbib Läätsa, Imara, Üüdibe, Kaugatoma, Lõu, Rahuste, Lõupõllu, Kaunispe, Kargi, Jämaja, Ohessaare, Türju, Tammuna, Karuste, Sääre, Läbara, Mõntu ja Mäebe küla. Tee lõpeb Kuressaare–Sääre maantee 42. kilomeetril Mäebe külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 66 truupi. Teele jääb 14 bussipeatust: Kaugatoma, Lõu, Kasekääru, Lõupõllu, Kaunispe, Kargi, Kiriku, Jämaja, Kivipõllu, Ohessaare, Türju, Tammuna, Karuste, Sääre.

Teega ristub 2. kilomeetril Lõmala–Kaugatoma tee, 10. kilomeetril Kaimri–Lõu tee, 13. kilomeetril Rahuste–Kaunispe tee, 14. kilomeetril Kaunispe–Viieristi tee, 17. kilomeetril Rahuste–Kaunispe tee, 19. kilomeetril Mäebe–Kargi tee, 22. kilomeetril Jämaja–Hänga tee, 35. kilomeetril Sääre majaka tee, 37. kilomeetril Kuressaare–Sääre maantee.

Kuni Lõu külani on tee kruusatee, edasi mustkattega. Tee on osaliselt klassita, osaliselt on tee klass V. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Jämaja külas on kiiruspiirang 70 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kaunispe–Viieristi tee

**Kaunispe–Viieristi tee** (registrinumber 21106) on kõrvalmaantee Saaremaal Saaremaa vallas Lõupõllu külas Sõrve poolsaarel. Tee pikkus on 4,0 km.

Tee saab alguse Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee 14. kilomeetril ning lõpeb Kuressaare–Sääre maantee 35. kilomeetril Mässa ja Lõupõllu küla piiril. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga ühe truubi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.

Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Mäebe–Kargi tee

**Mäebe–Kargi tee** (registrinumber 21105) on kõrvalmaantee Saaremaal Saaremaa vallas Sõrve poolsaarel. Tee pikkus on 6,7 km.

Tee saab alguse Kuressaare–Sääre maantee 42. kilomeetril Mäebe külas ning lõpeb Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee 19. kilomeetril Kargi külas. Tee läbib Mäebe, Mõisaküla ja Kargi küla. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 5 truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.

Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Jämaja–Hänga tee

**Jämaja–Hänga tee** (registrinumber 21104) on kõrvalmaantee Saaremaal Saaremaa vallas Sõrve poolsaarel. Tee pikkus on 6,5 km.

Tee saab alguse Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee 22. kilomeetril Ohessaare külas ning lõpeb Kuressaare–Sääre maantee 44. kilomeetril Mõntu ja Hänga küla piiril. Tee läbib Ohessaare, Jämaja, Iide, Laadla, Soodevahe, Mõntu ja Hänga küla. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kaks truupi. Teele jääb kaks bussipeatust: Vanatorgu ja Iide.

Tee on pinnatud kruusatee. Tiheasustusega aladel Ohessaare ja Iide külas on tee mustkattega. Tee klass on IV. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Iide külas on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Sääre majaka tee

**Sääre majaka tee** (registrinumber 21175) on kõrvalmaantee Saaremaal Saaremaa vallas Sõrve poolsaarel. Tee pikkus on 1 km.

Tee saab alguse Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee 35. kilomeetril Sääre külas ning lõpeb Sõrve tuletorni juures. Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.

Tee on pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang 70 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Rahuste–Kaunispe tee

**Rahuste–Kaunispe tee** (registrinumber 21176) on kõrvalmaantee Saaremaal Saaremaa vallas Sõrve poolsaarel. Tee pikkus on 9,7 km.

Tee saab alguse Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee 13. kilomeetril Rahuste külas ning lõpeb sama tee 17. kilomeetril Kaunispe külas. Tee läbib Rahuste, Lindmetsa ja Kaunispe küla. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 17 truupi. Teele jääb kuus bussipeatust: Rahuste I, Rahuste II, Ampri, Lindmetsa, Vanamuise, Kaunispe.

Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kivimäe raudteepeatus

**Kivimäe raudteepeatus** on raudteepeatus Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis. See asub laiarööpmelise Tallinna–Keila raudtee ääres, 10 km kaugusel Balti jaamast. Peatus jääb Hiiu ja Pääsküla raudteepeatuse vahele. Ümberistumisvõimalus on peatusest loodes Pärnu maanteel bussipeatuses Kivimäe jaam bussiliinile 27 (Harkujärve–Laagri alevik).

Kaheteelise raudtee ääres on kaks perrooni, pikkusega 133 ja 146 meetrit. Peatuses peatuvad Elroni Tallinnast Keilasse, Paldiskisse, Riisiperre ja Kloogaranda sõitvad elektrirongid. Piletihinnalt kuulub peatus I tsooni, mille piires liiklemine on tallinlasele tasuta.

## Ajalugu

Kivimäe raudteepeatus avati liikluseks 3. novembril 1924, jaamahooneks oli esialgu vana kaubavagun. 1930. aastal valmis Rahumäel uus silikaattellistest jaamahoone ja senine puidust hoone transporditi Kivimäe raudteepeatusse. Aastal 1932 avati vanas jaamahoones (kaubavagun) postiagentuur. 1937. aastal valmis Hendrik Otlooti projekti järgi silikaattellistest jaamahoone aadress on Raudtee tänav 97a, mis 1997. aastal tunnistati kultuurimälestiseks.

Piletimüük jaamahoones lõpetati 1998. aasta kevadel. 

2003. aasta veebruaris avati hoones kuni kuueaastaste laste sisemänguväljak: Nõmme lastemängujaam.

Autode ülesõit Kivimäe jaamas suleti ametlikult 1970. aastate alguses ning 1980. aastate lõpul tõkestati ala postidega. 

## Vaata ka
* Tallinna–Pääsküla rongiliin
* Eesti raudteetransport
* Kivimäe jaamahoone

## Viited

## Välislingid

* FOTO: Kivimäe raudteepeatus aastal 1979; Baltic Trains Picture Gallery
* KIVIMÄE; Eesti Raudteeajaloo Selts
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Rainer Kattel

**Rainer Kattel** (sündinud 20. märtsil 1974) on eesti sotsiaalteadlane, Tallinna Tehnikaülikooli innovatsioonipoliitika ja tehnoloogia valitsemise professor. 

Kattel on määratlenud ennast maailmavaatelt selgelt vasakpoolsena. Kuigi ta ei pea end marksistiks, arvab ta, et marksismis ei ole mitte midagi halba ning väga paljudele tuleks kasuks Marxi lugeda.

## Haridus
Ta õppis aastatel 1992–1996 Tartu Ülikoolis politoloogiat, oli aastatel 1996–1998 sealsamas magistrantuuris klassikalise filoloogia alal ja aastatel 1998–2001 doktorantuuris haldusjuhtimise alal. Ta täiendas ennast aastatel 1995–1996 ja 1998–2002 Marburgi ülikoolis.

Tema magistritöö (1998, Tartu Ülikool) käsitles poliitilise filosoofia teket 6. sajandi eKr vanakreeka luules ("The Emergence of the Philosophy of the Polis in 6th Century (BC) Greek Poetry: Xenophanes of Colophon and his Predecessors"). Doktoritöö (2001) oli teemal "The Constitution of the Polis", doktorikraad (PhD) 2001 Tartu Ülikoolist.

## Töökäik
* 2019–... – TTÜ Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituudi kaasatud professor
* 2016–2018 – TTÜ Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituudi innovatsiooniuuringute professor
* 2016–2018 – Eesti Teaduste Akadeemia uurija-professor
* 2015–2016 – külalisteadlane Columbia Ülikoolis
* 2012 – külalisprofessor Rio de Janeiro riiklikus ülikoolis (National Institute for Science and Technology in Public Policies, Strategies and Development, Institute of Economics, Federal University of Rio de Janeiro)
* 2007–2016 – TTÜ humanitaar- ja sotsiaalteaduste instituudi innovatsioonipoliitika ja tehnoloogia valitsemise õppetooli juhataja, professor
* 2004–… – TTÜ humanitaar- ja sotsiaalteaduste instituudi direktor
* 2002–2007 – TTÜ humanitaar- ja sotsiaalteaduste instituudi haldusjuhtimise ja eurouuringute professor
* 2002–… – TTÜ humanitaar- ja sotsiaalteaduste instituudi haldusjuhtimise ja eurouuringute õppetooli juhataja
* 2001–2006 – poliitikauuringute Keskuse PRAXIS vanemanalüütik
* 1998–2001 – Tartu Ülikooli teadur

## Publitsistika
* Kattel, Rainer. Enesetapjalik majanduspoliitika. Eesti Päevaleht, 28. veebruar 2005
* Kattel, Rainer. Kuidas Eesti Euroopat õpetab: Eesti majandusmudel oleks Euroopale hukatuslik. Eesti Päevaleht, 10. mai 2005
* Kattel, Rainer. Majanduskasv ei too heaolu: Tööstuspoliitika tekketa jääb rikas Eesti unistuseks. Eesti Päevaleht, 17. november 2005
* Kattel, Rainer. Idiootide vabariik. Eesti Päevaleht, 15. veebruar 2007
* Kattel, Rainer. Neoliberalismi lõpp. Eesti Ekspress, 23. mai 2008
* Kattel, Rainer. Kuhu kadus Eesti Nokia? Ärileht, 31. detsember 2008
* Kattel, Rainer. Me oleme riiki sisse kirjutanud pikaaegse ebavõrdsuse, epl.ee, 2. jaanuar 2004

## Tunnustus
* 2013 – Eesti Vabariigi teaduspreemia sotsiaalteaduste valdkonnas uurimuste tsükli "Innovatsiooni- ja majanduspoliitika areng ja juhtimine Kesk- ja Ida-Euroopa riikides 2000ndatel aastatel" eest

## Viited

## Välislingid
* 
* Liina Siniveer. Eksitav joogisilt saab augustis täpsustuse. Postimees, 12. juuli 2006
* Professorite avalik kiri: pronkssõduri teisaldamises peituvad riskid. Postimees, 23. aprill 2007
Surnud 24. juunil

''Siin loetletakse 24. juunil surnud tuntud inimesi.

*1901 – Albert Thomson, eesti graafik ja karikaturist
*1922 – Walther Rathenau, saksa tööstur ja poliitik
*1923 – Edith Södergran, soomerootsi luuletaja
*1931 – Władysław Jaxa-Rożen, Poola sõjaväelane
*1932 – Ernst Põdder, kindralmajor
* 1932 – Vladimir Rubaškin, vene arstiteadlane
*1941 – Oskar Luiga, Eesti sõjaväelane
*1952 – Ivan Kljukvin, vene näitleja
*1957 – František Kupka, tšehhi maalikunstnik ja graafik
*1969 – Oskar Sima, austria näitleja
* 1969 – Frank O. King, USA karikaturist ja koomiksikunstnik
*1972 – Hans Heyck, saksa kirjanik
*1979 – István Örkény, ungari kirjanik
*1982 – Leonhard Mardna, eesti arst ja sõjaväelane
*1986 – Mika Antić, Jugoslaavia luuletaja, filmilavastaja, ajakirjanik ja maalikunstnik
*1987 – Jackie Gleason, USA koomik, näitleja ja muusik
*1988 – Marta Abba, itaalia näitleja
*1989 – Ilmar Mikk, eesti tehnikateadlane
*1999 – Jaan Soontak, eesti keeleteadlane
*2000 – Roman Kosierkiewicz, poola laulja ja näitleja
*2001 – Kalju Valdre, eesti arhitekt 
*2002 – Pierre Werner, Luksemburgi poliitik
*2003 – Ragnar Palmre, eesti aplinist
*2004 – Milvi Koidu, eesti näitleja
*2005 – Harry Ott, Saksa DV diplomaat ja riigitegelane
*2006 – Lyle Stuart, USA ajakirjanik ja kirjastaja 
* 2006 – Gerald Tomlinson, USA kriminaalromaanide autor 
* 2006 – Tichaona Jokonya, Zimbabwe poliitik ja diplomaat 
*2007 – Edouard Brunner, Šveitsi diplomaat 
*2009 – Robert B. Pamplin, USA ärijuht 
* 2009 – Irv Homer, USA telesaatejuht 
* 2009 – Roméo LeBlanc, Kanada poliitik 
* 2009 – Olja Ivanjicki, serbia kunstnik 
* 2009 – Tim Krekel, USA muusik 
* 2009 – Ed Thomas, USA jalgpallitreener 
* 2009 – Steven Wells, Briti ajakirjanik ja kirjanik 
*2010 – Kazimierz Paździor, poola poksija 
*2012 – Heino Kruus, eesti korvpallur, treener ja spordiõpetaja
*2013 – Emilio Colombo, Itaalia poliitik
*2014 – Eli Wallach, USA näitleja
*2017 – Sándor Stern, eesti raamatuillustraator, postmarkide kujundaja ja maalikunstnik
*2020 – Mark Sinisoo, eesti diplomaat, küberneetik ja tõlkija
*2021 – Noynoy Aquino, Filipiinide poliitik, riigi president aastatel 2010–2016
* 2021 – Rein Veskimäe, eesti loodusajakirjanik ja teaduse populariseerija
*2023 – Dean Smith, Ameerika Ühendriikide sprinter
* 2023 – Arūnas Norvaišas, leedu kabetaja
*2025 – Ene Järvis, eesti näitleja
* 2025 – Kirile Loo, eesti laulja
Mõntu sadamakai tulepaak

**Mõntu sadamakai tulepaak** on Sõrve poolsaare kagurannikul Mõntu sadamas asuv tulepaak. 

Tulepaak on punane metallsõrestik, koordinaadid on .

## Tule omadused
Tulepaak töötab pimedal ajal läbi aasta.

Tule kõrgus jalamist on 6 meetrit, merepinnast 8 meetrit, nähtav 4 meremiili.

Tuli on 360&deg; punane.

## Vaata ka
*Eesti tuletornide loend

## Välislingid
*
Sensei

**Sensei** (jaapani keeles 先生 *sensei* [sen-see], 'varemsündinu'; "i" sõna lõpus osutab eelneva "se"-silbi vokaali pikendusele) on Jaapanis austav pöördumine endast palju vanemate ja auväärsemate inimeste poole, nagu näiteks õpetajad, ülemad, poliitikud, vaimulikud, arstid, kirjanikud jne. Tiitlina kasutatakse seda isiku nime järel. 

Sõna *sensei* kasutatakse lugupidamise märgina inimese puhul, kes on varem mingit kunsti õppinud, saavutanud teatud meisterlikkuse ja õpetab seda nüüd omakorda teistele.
Katanga provints

**Katanga provints** (1971–1997 *Shaba provints*) oli 1. järgu haldusüksus (provints) Kongo Demokraatlikus Vabariigis.

Provints hõlmas riigi kaguosa. Selle pindala oli 496 871 km².

Selle keskus oli Lubumbashi.

Ametlikud keeled olid suahiili keel ja Katanga luba keel.

2006. aasta põhiseaduse järgi moodustati Katanga provintsi piirides Tanganyika, Ülem-Lomami, Lualaba ja Ülem-Katanga provints. Uus haldusjaotus hakkas kehtima 2015. aastast. 

## Ajalugu

Legendide järgi olid Katanga esimesed elanikud pügmeed. 

18. sajandist olid Katanga ala põhilised rahvad lubad ja lundad. 
 
## Vaata ka
* Stairsi ekspeditsioon
Kaunispe sadam

**Kaunispe sadam** asub Sõrve poolsaare läänerannikul Saaremaa vallas Kaunispe külas. Sadam on eravalduses.

Sadamat hakkas 1964. aastal rajama praegune omanik Priidi Saar. Kuna see oli hea lestapüügikoht, laiendati sadamat aastail 1973–1974. Mitu korda on sadamat tulnud tormikahjustustest taastada, viimati 2005. aasta jaanuaritormi järel, kui hävis ligi 80% kairajatistest.

2009. aastal sai MTÜ Kaunispe Sadam Euroopa Kalandusfondist sadama rekonstrueerimiseks 2,8 miljonit krooni toetust. Töid alustati 2010. aasta juunis. Ehitati uus kaluritele mõeldud hoone ja külmhoone, kindlustati sadamakaid.

2009. aasta alguses kinnitati sadama kohanimeks Kaunispe sadam ning kanti see kohanimeregistrisse.

Kaunispe kalurite elust valmis 1987. aastal film "Oktoober Kaunispe sadamas". Dokumentaalfilmi režissöör ja stsenarist oli Sulev Keedus.

## Viited

## Välislingid
*Fotosid sadamast
Qaḩţān Muḩammad ash-Sha‘abī

**Qaḩţān Muḩammad ash-Sha‘abī** (قحطان محمد الشعبي‎; 1920–1981) oli Lõuna-Jeemeni poliitik,  esimene Lõuna-Jeemeni Rahvavabariigi president. 

Ash-Sha‘abī juhitud Rahvuslik Vabastusrinne võttis 1967 Briti võimudelt võimu üle, saades poliitilise võidu Okupeeritud Lõuna-Jeemeni Vabastusrinde üle. 30. novembril 1967 kuulutati Lõuna-Araabia Protektoraat  Lõuna-Jeemeni Rahvavabariigiks ning ash-Sha‘abī sai selle presidendiks. 

Ash-Sha‘abī jäi presidendiks 22. juunini 1969, mil võimu haaras Rahvusliku Vabastusrinde radikaalne marksistlik tiib. Presidendiks sai Salīm Rubayyī ‘Alī (Salmīn).
Katanga

**Katanga** võib olla:
***[[Katanga provints]]**, endine Kongo DV provints
***[[Katanga Riik]]**, endine riik
***[[Katanga lavamaa]]**
***[[Katanga jõgi]]** asub Venemaal Siberis.
Kaavi sadam

**Kaavi sadam** asub Sõrve poolsaare idarannikul Saaremaa vallas Kaavi külas.

Sadam on eravalduses.

Nõukogude ajal oli see oluline kalasadam.

## Viited
Katanga lavamaa

**Katanga lavamaa** ehk **Shaba lavamaa** ehk **Shaba platoo** ehk **Shaba mägismaa** ehk **Katanga platoo** on lavamaa Aafrika keskosas Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja Sambia põhjaosas, osa Lunda-Katanga platoost. Paikneb Kongo DV kaguosas endise Katanga provintsi edelaosas ning Sambia põhjaosas. Kõrgus 900–1800 m.

Piirneb põhjas Kundelungu ja Mitumba mägedega, läänes ja põhjas Lunda platooga, idas Muchinga mägedega. 

Piirkond on kõrguse tõttu ümbruskonnast jahedam, aastakeskmine temperatuur on 19–20 °C. 

Sealt saavad alguse Lufira jõgi, millest saab Lualaba jõgi, ning Lomami jõgi. Lufira jõele on paisutatud tehislik Tshangalele järv.

Leidub palju vaske ja uraani. 

See on soodsate loodustingimuste tõttu põlluharimis- ja karjakasvatuspiirkond, Kongo DV-s ka tööstuspiirkond.

## Vaata ka
*Vasevöönd
Material Boy (Don't Look Back)

**"Material Boy (Don't Look Back)"** on Jeanette Biedermanni teine singel albumilt "Undress to the Beat". See anti Saksamaal välja 29. mail 2009.
Laulu kirjutasid Thomas Troelsen ja Remee ning produtseeris Vacuum. 

## Lugude nimekiri
**CD 1**
#"Material Boy (Don't Look Back)" (*Single Version*) — 04:05

**CD 2**
#"Material Boy (Don't Look Back)" (*Single Version*) — 04:05
#"Material Boy (Don't Look Back)" (*Album Version*) — 04:18
#"Material Boy (Don't Look Back)" (*Extended Version*) — 05:40

**CD 3**
#"Material Boy (Don't Look Back)" (Single Version*) — 04:05
#"Material Boy (Don't Look Back)" (Album Version*) — 04:18

**CD 4**
#"Material Boy (Don't Look Back)" (*Single Version*) — 04:05
#"Material Boy (Don't Look Back)" (*Micha Moor Remix*) — 06:32

## Edetabelid
Undress to the Beat (laul)

**"Undress to the Beat"** on Jeanette Biedermanni esimene singel samanimeliselt albumilt. See anti Saksamaal välja 27. veebruaril 2009.
Laulu kirjutasid Johan Bobäck, Christian Fast, Marica Lindé ja Mans Ek ning produtseeris Johan Bobäck.  

## Lugude nimekiri
**CD 1**
#"Undress to the Beat" (*Single Version*) – 03:47
#"Undress to the Beat" (*Eddie Thoneick Remix*) – 06:08

**CD 2**
#"Undress to the Beat" (*Eddie Thoneick Remix*) – 06:08
#"Undress to the Beat" (*Eddie Thoneick Dub Remix*) – 05:29
#"Undress to the Beat" (*Alex Os'kin & Michael Haase Remix*) – 08:47
#"Undress to the Beat" (*Olli Collins & Fred Remix*) – 07:19

**CD 3**
#"Undress to the Beat" (*Single Version*) – 03:47
#"Undress to the Beat" (*Radio Version*) – 03:38
#"Undress to the Beat" (*Eddie Thoneick Remix*) – 06:01
#"Undress to the Beat" (*Banks & Rodriquez Remix*) – 04:05

**CD 4**
#"Undress to the Beat" (*Single Version*) – 03:47
#"Undress to the Beat" (*Radio Version*) – 03:38
#"Undress to the Beat" (*Eddie Thoneick Remix*) – 06:01

## Edetabelid
 

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Break On Through Tour

**"Break On Through Tour"** on Jeanette Biedermanni kolmas DVD.

## Lugude nimekiri
**DVD 1**
#"Intro"
#"Rock City"
#"We Are The Living"
#"Bad Girl"
#"Forever And Ever"
#"Mr. Big"
#"Make Love"
#"Himalaya"
#"Go Back"
#"Will You Be There"
#"How It´s Got To Be"
#"Sunny Day"
#"We've Got Tonight"
#"Tango Medley"
#"Right Now"
#"Burning Alive"
#"Hold The Line"
#"No Eternity"
#"Rock My Life"
#"Rockin' On Heavens Floor"
#"Tellin' You Goodbye"

**DVD 2 (muusikavideod)**
#"No Eternity"
#"Rockin' On Heaven's Floor"
#"Right Now Video"
#"Right Now"
#"Rock My Life"
#"How It´s Got To Be"
#"Will You Be There"
#"Go Back"

**Boonuslood**
*"Rebelution" (*live*)
*"Highflyer" (*live*)

**Boonus**
*Fotogalerii
*Privaatfotod
*Kommenteeritud tipphetked
*Bändist
*Tiimist
*Diskograafia