open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Stand and Sing of Zambia, Proud and Free

**"Stand and Sing of Zambia, Proud and Free"** ('Tõuse ja laula Sambiast, uhke ja vabana'), bemba keeles **"Lumbanyeni Zambia"** on Sambia riigihümn. Hümn võeti kasutusele pärast riigi iseseisvumist 1964. aastal.

Hümni viisina on kasutusel Lõuna-Aafrika Vabariigi helilooja Enoch Sontonga 1897. aastal loodud hümni "Nkosi Sikelel' iAfrika" ("God Bless Africa") meloodia. Sõnad loodi Sambia iseseisvumise ajal.

## Hümni sõnad

## Välislingid
*Zambia: ''Stand and Sing of Zambia, Proud and Free'' – Sambia hümni salvestis koos sõnade ja infoga
Kärje tänav

**Kärje tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis. Kärje tänav algab Raudtee tänavalt Tallinna–Keila raudtee äärest Hiiu raudteepeatuse juurest, ristub Rahu, Hiiu-Maleva ja Põllu tänavaga ning lõpeb Metsa tänaval. Kärje tänav on põhjaloode-lõunakagusuunaline ja ligikaudu 415 meetri pikkune.

## Tänava nimi ja ajalugu
Tänava esialgne nimi oli alates 8. novembrist 1927 **Uus tänav** (saksa keeles *Neue Strasse*, vene keeles *Новая улица*). Aastatel 1940–1941 oli see **Visaduse tänav**. 22. aprillil 1960 muudeti Uue tänava nimi kordumise tõttu ära ja tänava nimeks sai Kärje tänav.

## Viited

## Välislingid
Horst Sindermann

**Horst Sindermann** (5. september 1915 Dresden – 20. aprill 1990 Ida-Berliin) oli Saksa DV poliitik ja riigitegelane.

Horst Sindermann sündis sotsiaaldemokraatliku poliitiku Karl Sindermanni perekonnas. 1929. aastal astus ta Saksamaa Kommunistlikku Noorsooühingusse. 1933. aasta juunis Horst Sindermann arreteeriti natsionaalsotsialistide vastase tegevuse eest ja mõisteti kaheksaks kuuks vangi. 1935. aastal mõisteti Sindermann riigireetmise ettevalmistamise eest kuueks aastaks vangi. Teda hoiti koonduslaagrites kuni 1945. aastani.

1945. aastal astus Horst Sindermann Saksamaa Kommunistlikku Parteisse, millest 1946. aastal sotsiaaldemokraatidega ühinemise järel sai Saksamaa Sotsialistlik Ühtsuspartei. Seejärel töötas ta ajalehtede Sächsische Volkszeitung ja Volksstimme peatoimetajana. Aastatel 1950–1953 oli ta Halles ilmuva ajalehe Freiheit peatoimetaja.

Aastatel 1954–1963 oli Sindermann Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Agitatsiooniosakonna juhataja. 1963–1971 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Halle piirkonnaorganisatsiooni esimene sekretär. 1971–1973 töötas ta Saksa DV Ministrite Nõukogu aseesimehena.

1963. aasta jaanuaris sai Horst Sindermannist Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaat. Alates 1967. aasta aprillist oli ta Keskkomitee Poliitbüroo liige.

1963–1989 oli ta Rahvakoja (sisuliselt parlamendi) liige. 3. oktoobril 1973 valiti ta Saksa DV Ministrite Nõukogu esimeheks (sisuliselt peaminister). 29. oktoobril 1976 astus ta Ministrite Nõukogu esimehe ametikohalt tagasi ning asus täitma Rahvakoja presidendi (sisuliselt parlamendi juhataja) ametikohuseid. Rahvakoja president oli ta kuni 13. novembrini 1989. Keskkomitee Poliitbüroo liikme kohalt astus ta tagasi 8. novembril 1989.

1989. aasta 3. detsembril heitis Demokraatliku Sotsialismi Partei (nime muutnud Saksamaa Sotsialistlik Ühtsuspartei) ta oma ridadest välja. 1990. aasta jaanuaris ta arreteeriti, kuid vabastati varsti tervislikel põhjustel, ilma et talle oleks süüdistusi esitatud.

## Viited
Kura tänav

**Kura tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Raudalu asumis. Kura tänav algab Viljandi maanteelt, ristub Hao ja Kume tänavaga ning lõpeb Halu tänaval. Kura tänav on edela–kirdesuunaline ja ligikaudu 275 meetri pikkune.

Tänava varasem nimi oli **Muraka tänav**. Praeguse nime sai Kura tänav 4. septembril 1970.

## Viited
There's One in Every Crowd

**"There’s One in Every Crowd"** on Eric Claptoni kolmas sooloalbum. Salvestis ilmus RSO kaubamärgi all 1975. aasta märtsis. 

Plaat on stiililt lähedane eelmisele albumile "461 Ocean Boulevard", kuid edukuselt ei olnud ta samaväärne (ei jõudnud edetabelites esikümnesse ei USA-s ega Suurbritannias). Pärast eelmise albumi ilmumist ja sellele järgnenud kontserditurneed läksid Clapton ja tema saateansambel Jamaicale, et salvestada uut materjali. Uus album oli segu *rock'n'roll*'ist ja *blues rock*'ist, millel laulud "Swing Low, Sweet Chariot", "Little Rachel" ja "Don't Blame Me" olid *reggae*-stiilis. Kuna Clapton tarvitas järjest rohkem alkoholi ning saarel viibimine ei möödunud skandaalideta, oli kogu plaadi salvestamine muusikutele paras väljakutse. Allmusicu kriitik William Ruhlmann andis albumile ainult kaks tärni.

## Lugude järjekord

#"We've Been Told (Jesus Coming Soon)" (Willie Johnson/Traditsionaal) – 4:28
#"Swing Low, Sweet Chariot" (traditsionaal, arranžeerija Eric Clapton) – 3:33
#"Little Rachel" (Jim Byfield) – 4:06
#"Don't Blame Me" (Clapton/George Terry) – 3:35a
#"The Sky Is Crying" (Elmore James) – 3:58
#"Singin' the Blues" (Mary McCreary) – 3:26
#"Better Make It Through Today" (Clapton) – 4:07
#"Pretty Blue Eyes" (Clapton) – 4:45
#"High" (Clapton) – 3:30
#"Opposites" (Clapton) – 4:52

## Edetabelikohad

### Album
 

### Singlid

## Muusikud
*Eric Clapton – vokaal, elektri- ja akustiline kitarr, dobro
*George Terry – elektri- ja akustiline kitarr, taustavoaal
*Jamie Oldaker – trummid
*Dick Sims – orel, klaver ja elektriklaver 
*Carl Radle – basskitarr, elektrikitarr
*Yvonne Elliman – vokaal
*Marcy Levy – taustavokaal

## Viited

## Kirjandus
* Eric Clapton, "Autobiograafia". Inglise keelest tõlkinud Siiri Sau. Olion, Tallinn 2009, 352 lk ISBN 9985-66-586-2

## Välislingid
* EC ametlik koduleht
* EC fänniklubi ajakiri
* diskograafia – MusicBrainz
Hao tänav

**Hao tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Raudalu asumis. Hao tänav on Kura tänavalt algav ligikaudu 60 meetri pikkune loode-edelasuunaline umbtänav.

Tänava endine nimi oli **Paluka tänav**. Praeguse nime sai Hao tänav 4. septembril 1970. Hao tänav on saanud nime Raudalu metsavahikoha mõjul ning on Halu tänava paarisnimi.

## Viited
Ratuš

**Ratuš** (ukraina keeles Ратуш) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Jampili rajoonis. Elanike arv on 730. Pindala on 2,57 km².
Võru tänav (Tallinn)

**Võru tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis. 

Võru tänav algab Laagna tee lähedalt, ristub Jaan Koorti tänavaga ja lõpeb Liikuri tänaval. Võru tänav on lõunakagu-põhjakirdesuunaline ja ligikaudu 395 meetri pikkune.

Võru tänav sai nime 29. juunil 1979. Tänav on saanud nime Võru linna järgi.

## Viited
Afroameerika usundid

**Afroameerika usundid** on hulk omavahel sarnaseid usundeid, mis on levinud mitmetes Ladina-Ameerika riikides, Kariibi mere saartel ja Ameerika Ühendriikide lõunaosas. Need usundid on tekkinud Aafrikast orjakaubanduse teel teistesse riikidesse asustatud aafriklaste põlisusundite (iseäranis Lääne- ja Kesk-Aafrika) ja kohalike religioonide (kristlus, indiaanlaste traditsioonid) segunemisel.

## Iseloomustus
Afroameerika usunditele on iseloomulikuks esivanematekultus ja austatavate vaimolendite või jumaluste mitmekesisus, keda näiteks Haiti voodoos nimetatakse *loa*deks ning santeerias *[[orisha]]*deks. Sarnaseid vaimolendeid võib leida Kesk- ja Lääne-Aafrika usunditest, millest nad ka pärinevad – *orisha*d näiteks jorubade kultuuridest, *nkisi*d bantude (Kongo) traditsioonidest. Veel on afroameerika usunditel palju sarnaseid jooni Dahomee (Benin), Togo, Lõuna-Ghana ning Burkina Fasos levinud vodunga. Lisaks mitmete, kuid omavahel sarnaste Aafrika usundite segule afroameerika usundites, võib neis leida ka elemente kristlusest, indiaani kultuuridest, spiritismist ja isegi islamist. Sellist usundite segunemist nimetatakse sünkretismiks.

## Afroameerika usundite loetelu

Teisi sarnaseid usundeid:
* Sanse (vahel nimetatakse ka Puerto Rico vudúks) (Fon, Puerto Rico)
* Xangô de Recife (jorubade usund, Brasiilia)
* Xangô do Nordeste (jorubade usund, Brasiilia)
* Tambor de Mina (jorubade usund, Brasiilia)

## Viited
Eure-et-Loiri departemangu haldusüksuste loend

Siin on toodud ära kõik Eure-et-Loiri departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka valdade INSEE koodid. Chartresi ja Dreux' vald on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse, mille vahel on vald jagatud, kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast.

Departemangus on neli ringkonda:
* Chartresi ringkond
* Châteauduni ringkond
* Dreux' ringkond
* Nogent-le-Rotrou ringkond

## Kantonid

Departemangus on kokku 15 kantonit. Vallad Chartres ja Dreux on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Jagatud vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.

## Vallad

Departemangus on 365 valda (seisuga 1. jaanuar 2019):
Rhinoplocephalus

***Rhinoplocephalus*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Rhinoplocephalus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
**[[Rhinoplocephalus bicolor]]*  Müller, 1885.
 
## Levila

Neid võib kohata Lääne-Austraalias.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Rhinoplocephalus bicolor]] seisuga 09.03.2014.*
Keila vald (Keila kihelkond)

**Keila vald** (saksa keeles *Gemeinde Kegel*) oli vald Keila kihelkonnas Harjumaal. Vallamaja asus Keilas.

Keila vald moodustati 1866. aastal. 1890. aastal liideti sellega mitu väikevalda (sealhulgas Klooga, Laulasmaa, Lehola, Maeru, Meremõisa, Ohtu ja Karjaküla). 1938. aastal ühendati Keila vallaga Kloostri valda kuulunud Klooga ning Vääna valda kuulunud Türisalu ja Mõhku küla.

Vallas sündisid Johannes Klesment, Jaan Ikmelt, Ursula Põks.

1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Keila valla koosseisu, välja arvatud talude nr. A-156, A-155, A-34, A-71–A-74 ja A-142, talude nr. A-96–A-99, 19 ja 20 lahustükkide, Tallinna metskonna Klooga metsandiku kvartaalide nr. 32 ja 36, Vääna metskonna Klooga metsandiku kvartaali nr. 29 maa-alad, mis läksid Padise valda.

## Viited
Puukobra

**Puukobra** (*Pseudohaje*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Puukobrade perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *Pseudohaje goldii* (Boulenger, 1895) – ida-puukobra,
* *Pseudohaje nigra* Günther, 1858 – lääne-puukobra.

## Levila

Neid võib kohata Sahara-taguses Aafrikas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life'is
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Pseudohaje]] seisuga 09.03.2014.*
Mustmadu

**Mustmadu** (*Pseudechis*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Mustmao perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Pseudechis australis]]* (Gray, 1842)
* *[[Pseudechis butleri]]* Smith, 1982
* *[[Pseudechis colletti]]* Boulenger, 1902
* *[[Pseudechis guttatus]]* De Vis, 1905
* *[[Pseudechis pailsei]]* (Hoser, 1998)
* *[[Pseudechis papuanus]]* Peters & Doria, 1878
* *Pseudechis porphyriacus* (Shaw, 1794) – austraalia mustmadu
* *[[Pseudechis rossignolii]]* (Hoser, 2000)
* *[[Pseudechis weigeli]]* (Wells & Wellington, 1987).

## Levila

Neid võib kohata Austraalias ja Uus-Guineas.

### Kokkupuuted inimestega

Mustmadude perekonda liigitatud maod on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad, kuna nende (olenevalt liigist) hammustus võib kas kerge, mõõduka või ka raske astmega mürgistusseisundeid esile kutsuda.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life'is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Pseudechis]] seisuga 09.03.2014.*
Põhja-Atlandi Nõukogu

**Põhja-Atlandi Nõukogu** on Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) peamine poliitiline otsustamisõigusega organ, mis koosneb organisatsiooni liikmesriikide alalistest esindajatest. Nõukogu rajati Põhja-Atlandi lepingu 9. artikliga ning tegemist on NATO ainsa organiga, mis saab oma volitused otse lepingust.

## Volitused ja kohustused
Põhja-Atlandi leping andis Põhja-Atlandi Nõukogule volitused erinevate funktsioonide täitmiseks vajalike täiendavate organite (näiteks lepingu teiste osade rakendamiseks vajalik kaitsekomitee) sisseseadmiseks. Nõukogu kohtumisi võib korraldada kas riikide alaliste esindajate tasemel või liikmesriikide ministrite või valitsusjuhtide tasemel, kuid sõltumata sellest, millisel tasemel nõukogu kokku tuleb, on tal samasugused volitused. Kuid ministrite osalemine suurendab tähtsust, mida liikmesriigid sündmusele omistavad, ning annab tehtud otsustele kaalu ja nähtavust. Nõukogu kohtumised toimuvad kaks korda nädalas: igal teisipäeval mitteametliku lõunase arupidamisena ja igal kolmapäeval otsuste vastuvõtmise istungina. Reeglina toimuvad kohtumised alaliste esindajate vahel ning alalised esindajad on iga delegatsiooni kõrgemad ametnikud ja üldiselt on tegemist kõrgema riigiametniku või kogenud saadikuga (kel on ka mainitud diplomaatiline ametiaste).

Belgias asuvate saatkondade kaudu on NATO 28 liikmesriigil organisatsiooni juures omad diplomaatilised esindused. Põhja-Atlandi Nõukogu kohtumisi juhatab NATO peasekretär. Kui on tarvis langetada otsuseid, lepitakse tegevustes kokku üksmeelsuse ja ühiskokkuleppe alusel. Nõukogus ei toimu hääletamist ega häälteenamusel põhinevate otsuste vastuvõtmist. Iga nõukogus esindatud riik ning iga nõukogule alluv komitee säilitab täieliku suveräänsuse ja vastutuse enda otsuste eest.

## Viited

## Välislingid
* NATO – Topic: The North Atlantic Council
Maaja Kallast

**Maaja Kallast** (3. juuli 1938 Kuressaare – 9. märts 2014) oli eesti käitumis- ja etiketiõpetaja.

Ta oli Eesti Juhi Abi Ühingu auliige. Õpetas etiketti, Euroopa Liidu kultuure ja ärisuhtlust mitmes ülikoolis. Lisaks õpetas ta oma eriala nii teeninduserialade õppuritele kutse- ja ametikoolides kui ka Tallinnas Eesti Rahvusvahelises Koolis. Ta andis etiketi- ja kombeõpetuses ka eratunde, näiteks moekunstnikele. 

Aastatel 1992–1998 oli Maaja Kallast toona äsja taastatud Tallinna Prantsuse Lütseumi esimene õppealajuhataja, ajaloo- ja kombeõpetaja ning üks kooli näo kujundajaid.

## Muud

* Ta mängis 2011. aasta filmis "Kormoranid ehk Nahkpükse ei pesta".

## Teoseid
* "Mina ja minu perekond", kirjastus Teadus 1993
* "Oh ajad, oh kombed", Koolibri 1995
* "Käitumise kuldvara", kirjastus Aed 1996 (kordustrükid 1998 ja 2006)
* "Käitumise kuldvara seltskonnas", kirjastus Aed 2001
* "Käitumise käsiraamat", TEA Kirjastus 2010
* "Oh aegu, oh kombeid", Fookus Meedia 2013

## Stiilinäiteid
* Maaja Kallastit teati sõnaka ja range kriitikuna. "Meie lastel ja noortel pole riietumise osas eeskuju võtta rohkem kelleltki, kui peaministrilt ja presidendilt. Ülejäänud riietuvad nagu kaltsakad," oli kombe- ja käitumisspetsialist Kallast öelnud ajalehele Meie Maa.
* Maaja Kallast oli hea huumorimeelega ja oskas olla enda suhtes eneseirooniline. "Head kombed ei tähenda alati paremaid tegusid, südamlikkust ja lahkust, aga nad loovad sellest vähemalt illusiooni,“ on ta kirjutanud oma raamatus "Oh ajad, oh kombed" (1995).
* Sinatamise ja teietamise kohta: "Kui sa endast lugu pead, ei tohi sa ise teisi sinatada enne, kui selleks antakse luba, ja ära lase ennast sinatada. Tegemist pole daami kiiksu või norimisega, vaid puhta viisakusega ja mitte ainult – see teeb suhtlemise palju lihtsamaks."
* Kas kooli õppekavas peaks olema käitumisõpetuse tund? "Lapse kasvatus saab alguse ema kõhust. Kool ei ole koht, kus kasvatada, see on loll jutt! Kool annab teadmised, maailmavaate ning suunab tuleviku valikuid. Kodu ja perekond on koht, kus pannakse alus heale kasvatusele."
* Maaja Kallasti meelest oli lubamatu, et meie seadus lubab juba 14aastaselt seksuaalvahekorda. "See, kes alustab seksiga 14aastaselt, on 35aastaselt impotent."

## Viited

## Välislingid
* Piret Kooli. Maaja Kallast, vana kooli daam, EPL, 15. märts 2014
Belbeki lennujaam

**Belbeki lennujaam**, tuntud ka kui **Sevastopoli Belbeki rahvusvaheline lennujaam** ja **Belbeki rahvusvaheline lennujaam**, on lennujaam Ukrainas Krimmi poolsaarel, Sevastopoli Nahhimovi rajoonis. Lennujaam on saanud nime Krimmi veerikkaima jõe Belbeki järgi.

Lennuväli rajati II maailmasõja kolmandal aastal sõjaväelennuväljana. 1980. aastate II poolel lennujaama laiendati, mis tegi võimalikuks ka tsiviilkasutuse.

### Venemaa kontrolli all
Belbeki lennujaama tsiviilkasutus lõppes täielikult Krimmi annekteerimisega Venemaa poolt 2014. aastal.

2014. aasta 28. veebruari öösel umbes kella 3 paiku hõivas lennujaama mitmesajameheline relvastatud Vene sõjaväelaste üksus. Juurdepääsuteed lennujaama suleti ja võeti relvastatud valve alla. Blokeeriti lennujaama navigatsioonisüsteemid.

2014. aasta 11. märtsil seadis kohalolev Ukraina väeosa (sõjaväeosa А-4515, *воинская часть А-4515*) toimunust ja toimuvast teavitamiseks üles veebisaidi.

2014. aasta 22. märtsil piiras Vene Föderatsiooni sõjavägi kohalejäänud Ukraina väeosa soomustehnika toel ümber ja esitas ultimaatumi: pange relvad lähima tunni jooksul maha ja andke alla, vastasel korral algab rünnak väeosale.

2014. aasta 22. märtsi õhtuks langes Belbekis olnud Ukraina sõjaväeosa väidetavalt täielikult Vene Föderatsiooni sõjaväe kontrolli alla.

Lennuväljal baseerub Venemaa Lõuna sõjaväeringkonna 38. hävituslennuväe rügement.

## Viited

## Välislingid

* Sevastopol (Belbek) (aviapages.ru)
* Skyvector aeronautical charts: UKFB Sevastopol'/Bel'Bek Airport (skyvector.com)
* Lentokonekuvia Sevastopolin Belbekin lentoasemalta (airliners.net)
* Ukraine accuses Russia of 'armed invasion' after Crimea airports blockaded (telegraph.co.uk)
* Rossijskije vojennoslužaštšije vzjali pod kontrol aeroport Sevastopolja (lenta.ru)
Simferopoli lennujaam

**Simferopoli rahvusvaheline lennujaam** (krimmitatari keeles *Aqmescit Halqara Ava Limanı*) on lennujaam Ukrainas Krimmi poolsaarel, mõne kilomeetri kaugusel Simferopoli keskusest kagus.

Aastatel 1981–1989 teenindas liini Tartu-Kiiev-Simferopol Jak-40. Aastatel 1981–1989 ja  2006. aasta märtsist kuni 2008. aasta septembrini oli käigus Estonian Airi liin Tallinn–Simferopol. Nõukogude ajal lendas lennuk Krimmi kaks korda päevas.

Alates 2014. aasta 28. veebruarist valvavad lennuväljal korra järele automaatidega relvastatud inimesed. Nelja kilomeetri kaugusel Simferopoli lennujaamast põhjaloodes asub VF kasutuses olev Gvardiiske sõjalennuväli.

2014. aasta 18. märtsil toimus rünnak lennuväljal dislotseerunud Ukraina sõjaväeüksuse vastu, nõndanimetatud Simferopoli intsident, mille käigus tulistati surnuks kaks inimest, valvepostil olnud Ukraina lipnik ja nn Krimmi omakaitse liige. Need olid 2014. aasta Krimmi kriisi esimesed ohvrid.

Teiste lennujaama Venemaa poolt ülevõtmist mittetunnustavate rahvusvaheliste organisatsioonide seas on ka Eurocontrol.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (*vene ja inglise keeles*)
Eesti Näituste messikeskus

**Eesti Näituste messikeskus** on Tallinnas aadressil Pirita tee 28 asuv messikeskus. Keskust haldab Eesti Näituste AS.

Keskus avati juulis 1960. Algul koosnes see 4 silikaatkividest ehitatud paviljonist ja oli mõeldud põllumajandusloomade eksponeerimiseks. NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituse eeskujul nimetati seda tollal Eesti NSV Rahvamajanduse Saavutuste Näituseks. 1977. aastal avati Soomest ostetud konstruktsioonidest Sinine paviljon ning 1994. aastal Valge paviljon.

1995. aastal moodustati erastamise tulemusena Eesti Näituste AS. Järgneval kahel aastal valmisid uued statsionaarsed messihallid C ning D. Tänapäeval korraldatakse messikeskuses peale messide ka näitusi, esitlusi, konverentse ja seminare.

AS Eesti Näitused plaanib kolida näitusepaviljonid Piritalt Laagrisse. Messikeskuse alale rajab Metro Capital 26 elumaja (300 korterit), ühe lasteaia ja üksikute äripindadega uusarenduse.

## Toimuvad messid

* Meremess
* Ehitusmess 'Eesti ehitab'
* Sisustusmess 'Interjöör'
* Aiandusmess 'Aiandus'
* Ilumess 'Ilu sõnum'
* Turismimess 'Tourest'
* Toidumess 'Tallinn Food Fest' ja 'Tallinn Food Fair'
*Tallinn Motor Show

## Viited

## Välislingid
*Messikeskus AS Eesti Näitused kodulehel
Odessa lennujaam

**Odessa rahvusvaheline lennujaam** (ukraina keeles *Міжнародний аеропорт «Одеса»*) on lennujaam Ukrainas Odessa oblastis, 7,5 kilomeetri kaugusel Odessa keskusest edelas.

Alates 2016. aasta kevadest lendas Tallinna-Odessa liinil Nordic Aviation Group. Lennuliin lõppes 2018. aastal.

30. aprillil 2022 tabas Vene rakett äsja valminud lennurada, hävitades selle. Ukraina ametnikud teatasid, et kasutati Bastion-tüüpi raketti, ja et keegi ei saanud viga. Vene sõjavägi kinnitas hiljem rünnaku põhjustamist.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht (*vene, ukraina ja inglise keeles*) 
* Satelliidipilt lennujaamast
Oliiv (anatoomia)

**Oliiviks** (ladina keeles *oliva*, mitmus *olivae*) nimetatakse paljude selgroogsete loomade koljuõõnes paiknevat piklikaju osa.

## Imetajatel
### Inimestel
Oliivid paiknevad inimestel munajate moodustistena (paksenditena) piklikaju eesmis-külgmisel pinnal ja neis paiknevad oliivituumad (*nuclei olivares*). 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A14.1.04.008: Oliva. Oliiv
Oliva

**Oliva** on asula ja vald Hispaanias Valencia provintsis Safori maakonnas. 

Pindala on 59,93 km², elanike arv 27 787 (2013).

Oliva ja selle lähiümbrus on tuntud jalgrattasõidu harrastajate ning profitiimide peatuspaigana, kuna sealsed teed pakuvad vahelduval maastikul häid treeninguvõimalusi. Piirkonnas peatub igal aastal sadu rattureid ka Eesti ratta- ja triatloniklubidest.
Aivo Prükk

**Aivo Prükk** (sündinud 22. septembril 1972 Tartus) on eesti luterlik vaimulik. 

Ta on lõpetanud 1990. aastal J. V. Veski nimelise Maarja Keskkooli, 1994. aastal Eesti Põllumajandusülikooli metsamajanduse erialal ja 2013. aastal Tartu Teoloogia Akadeemia. Alates 2019. aastast õpib ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas magistriõppes.

Ordineeriti 4. septembril 2005 diakoniks. Õpetajaks ordineeriti ta 31. oktoobril 2013.

Ta oli aastatel 2005–2013 EELK Maarja-Magdaleena koguduse diakon ja alates 2013. aastast on ta sama koguduse õpetaja. Alates 2023. aastast on ta ka Tartumaa abipraost.

EELK Konsistoorium määras ta 
Mustvee ja Lohusuu koguduse hooldajaõpetajaks alates 28. veebruarist 2025. 

Ta oli EELK kirikukogu liige aastatel 2017–2021. Aivo Prükk on olnud üks Piibel.NET lehekülje väljatöötajatest ja ajalehe Eesti Kirik kodulehe looja.

## Tunnustus

* 2020 EELK tänukiri
* 2025 EELK III järgu teeneterist

## Isiklikku
Ta on abielus, peres on kaks poega.

## Viited
Bocksbeutel

**Bocksbeutel** on veinipudeli tüüp, kus pudel on lame ja ellipsikujuline. Seda pudelit kasutatakse väga sageli Saksamaal Frangimaa veinipiirkonnas.  Ligikaudu 40% Frangimaal toodetud veinidest pannakse seda tüüpi pudelitesse.
Frangimaa veinipiirkond

**Frangimaa veinipiirkond** on üks kolmeteistkümnest Saksamaa veinipiirkonnast. 

Veinide valmistamise ajalugu ulatub seal vähemasti 1200 aastat tagasi. See on ainuke veinipiirkond, mis asubBaierimaal. Viinapuuistanduste all on 6100 hektarit maad ja 90 protsendil sellest kasvatatakse valgeid viinamarju. Frangimaa veinipiirkond jaguneb kolmeks alampiirkonnaks:
* Maindreieck,
* Mainviereck,
* Steigerwald.

Frangimaa veinid eristuvad teistestSaksamaa veinidest selle poolest, suur osa neist pannakse lamedasse ellipsikujulisse pudelisse, mida nimetatakse Bocksbeutel.

Frangimaa on ainuke veinipiirkond, kus silvaner domineerib riislingi ees.Silvaneri kutsutakse seal hellitavalt Frangimaa kuningaks. Selle veini headusest räägib ka fakt, et Frangimaalt pärit Silvaner Beerenauslese veini kasutati 1953. aastal kuninganna Elizabeth II kroonimistseremoonia ajal. Vastav vein pärines Iphofer Julius Echter Bergi veinaiast.

## Välislingid
* "Frangimaa veinid", aprill 2014
NATO liikmesriigid

**NATO liikmesriikide** arv pärast viimast, 2024. aastal toimunud kümnendat laienemist, on kolmekümne kahest Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni liikmesriigist kaks pärit Põhja-Ameerikast (Ameerika Ühendriigid ja Kanada) ning ülejäänud Euroopast (liikmesriigi Türgi territoorium jääb osaliselt ka Edela-Aasiasse). NATO loodi 1949. aasta 4. aprillil allkirjastatud Põhja-Atlandi lepinguga, mille viies artikkel sätestab, et kui toimub sõjaline rünnak ühe liikmesriigi vastu, peetakse seda rünnakuks kõigi liikmesriikide vastu ning teised riigid peavad kollektiivkaitse raames rünnatavat liikmesriiki aitama ja seda vajadusel sõjaliselt.

Kõigil liikmesriikidel peale Islandi on oma kaitseväed. Islandil ei ole traditsiooniist armeed, vaid sõjaväeline rannavalve ja väike sõdurite rühm NATO operatsioonide tarbeks. NATO liikmesriikidest kolm on tuumariigid: Prantsusmaa, Suurbritannia ja Ameerika Ühendriigid. Liikmesriikidest 12 on asutajariigid ning organisatsiooni kuuekümne aastase ajaloo jooksul on veel liitunud 18&nbsp;riiki. Viimasena liitus NATOga Rootsi 2024. aasta märtsis.

## Ülevaade Eesti liitumisest
Aastatepikkune töö NATO liikmesuse suunal päädis sellega, et 2002. aasta novembris toimunud Praha tippkohtumisel esitati Eestile ametlik kutse liitumisläbirääkimistele. Läbirääkimised toimusid 2003. aasta jaanuarist märtsini ning 26. märtsil allkirjastasid NATO liikmesriigid Brüsselis uute liikmesriikide, sealhulgas Eesti, Põhja-Atlandi lepinguga liitumise protokollid. Riigikogu ratifitseeris lepingu koos kõigi selle lisadega 2004. aasta 10. märtsil ning 2. aprillil toimus Brüsselis seitsme uue liikmesriigi liitumise tseremoonia. Sama aasta juunis osales Eesti esmakordselt İstanbulis NATO tippkohtumisel alliansi täieõigusliku liikmena ühes kõigi sellest tulenevate kohustuste, õiguste ja võimalustega.

## Liikmesriigid liitumiskuupäevade järjekorras

## Sõjaväelasi

## Sõjalised kulutused

* Allikast "Data Relating to NATO Defence"; 2025. aasta hinnangud
* aIslandil puudub sõjavägi.

## Viited
Hallaine

**Hallaineks** ehk **hallolluseks** (ladina keeles *substantia grisea*) nimetatakse paljude selgroogsete loomade kesknärvisüsteemi närvikude. 
 
## Imetajatel
### Inimestel

Seljaajus paikneb hallaine tsentraalselt. Seljaajus paikneb ka nii valge- kui hallainest koosnev kiuvõrgustik ehk retikulaarformatsioon (*formatio reticularis*), mis kontrollib südame-veresoonkonda ja hingamist.

Peaajus aga paikneb hallollus väike- ja suuraju poolkerade pinnal, moodustades ajukoore.

Vaheaju ülemises osas paiknev talamus on samuti hallainest moodustunud.

Peaaju valgeaines aga paikneb hallollus mitmete eraldi tuumadena.

Ajutüves paikneb hallaine aga valgeainega võrgutaoliselt vaheldumisi (ajutüve retikulaarformatsioon).

Hallaine koosneb närviraku kehadest ja nende vahele jäävatest närvikiudude algus- ja lõpposadest ning neurogliiarakkudest.

## Patoloogia

Inimestel seostatakse hallainega mitmeid haiguslikke seisundeid.

Polüskleroosi seostatakse enim valgeainega, kuid polüskleroosihaigetel on leitud haiguskoldeid (koeproovides) ka hallaines.

Hallaine massilist vähenemist on täheldatud ka Alzheimeri tõve põdevatel patsientidel.

## Nimi

Nimetus *hall* tuleneb hallaine värvumisest halliks formaliin-preparaadis.  Elavas kehas on hallollus tõenäoliselt roosaka värvusega.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A14.1.04.201: Substantia grisea. Hallaine
Müeliin

**Müeliin** (ladina *myelinum*) on närvikiude ümbritsev rakumembraan.   

Müeliin koosneb veest, lipiididest ja valkudest ja moodustab müeliinituppesid ning ümbritseb kiiresti juhtivaid närvikiude. 
 
Müeliini areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

## Viited
Valgeaine

**Valgeaineks** ehk **valgeolluseks** (ladina keeles *substantia alba*) nimetatakse paljude selgroogsete loomade kesknärvisüsteemi närvikude. 
 
Valgeaines on hulgaliselt aferentseid ja eferentseid juhteteid. 

Valgeaine areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

## Imetajatel
### Inimestel

Seljaajus paikneb valgeaine perifeerselt, moodustades hallaine ümber mõlemal pool eesmise, tagumise ja külgmise seljaajuväädi (*funiculus anterior*, *funiculus posterior*, *funiculus lateralis*). 

Seljaajus paikneb ka nii valge- kui hallainest koosnev kiuvõrgustik ehk retikulaarformatsioon (*formatio reticularis*), mis kontrollib südame-veresoonkonda ja hingamist. 

Peaaju sisemuses paikneb valgeollus ja selle sees mitmete eraldi tuumadena paikneb hallollus.  

Väikeajus ja suurajukoores paikneb valgeaine kiht tsentraalselt.

Ajutüves paikneb aga valgeaine hallainega võrgutaoliselt vaheldumisi (ajutüve retikulaarformatsioon).

Valgeaine koosneb müeliniseerunud (müeliinkestaga) närvikiududest.

## Patoloogia

Inimestel seostatakse valgeainega mitmeid haiguslikke seisundeid. 

Polüskleroosi seostatakse enim valgeainega, kuid polüskleroosihaigetel on leitud haiguskoldeid (koeproovides) ka hallaines.

Valgeaine hävingut on täheldatud ka Alzheimeri tõve põdevatel patsientidel.

Valgeainet võivad kahjustada hapnikupuudus ja ka peatraumad. Keemiaravi põhjustab samuti muutusi valgeaines. 

Metastaseerunud pahaloomulised kasvajad läbistavad vere-aju barjääri ja võivad põhjustada valgeolluse tursumist.  

Glioomid on närvitoendkasvajad, kes kasvavad valgeaines olevatest gliiarakkudest. 
   
## Värvus

Valgeaine värvus tuleneb müeliniseeritud aksonitest.   

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A14.1.04.101: Substantia alba. Valgeaine
Rhinotyphlops

***Rhinotyphlops*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
### Roomajate andmebaasis
Perekonda *Rhinotyphlops* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Rhinotyphlops boylei]]* (Fitzsimons, 1932)
* *[[Rhinotyphlops lalandei]]* (Schlegel, 1839)
* *[[Rhinotyphlops leucocephalus]]* (Parker, 1930)
* *[[Rhinotyphlops schinzi]]* (Boettger, 1887).

### SITI-s
Perekonda *Rhinotyphlops* klassifitseeritakse SITI-s järgmised maoliigid:
* *[[Rhinotyphlops acutus]]*
* *[[Rhinotyphlops anomalus]]*
* *[[Rhinotyphlops ataeniatus]]*
* *Rhinotyphlops boylei*
* *[[Rhinotyphlops caecus]]*
* *[[Rhinotyphlops crossii]]*
* *[[Rhinotyphlops debilis]]*
* *[[Rhinotyphlops erythraeus]]*
* *[[Rhinotyphlops feae]]*
* *[[Rhinotyphlops gracilis]]* (sün: *Typhlops gracilis*)
* *[[Rhinotyphlops graueri]]*
* *[[Rhinotyphlops kibarae]]*
* *Rhinotyphlops lalandei*
* *Rhinotyphlops leucocephalus*
* *[[Rhinotyphlops lumbriciformis]]*
* *[[Rhinotyphlops newtonii]]*
* *[[Rhinotyphlops pallidus]]*
* *[[Rhinotyphlops praeocularis]]*
* *[[Rhinotyphlops rufescens]]*
* *Rhinotyphlops schinzi*
* *[[Rhinotyphlops schlegelii]]*
* *[[Rhinotyphlops scorteccii]]*
* *[[Rhinotyphlops simoni]]*
* *[[Rhinotyphlops somalicus]]*
* *[[Rhinotyphlops stejnegeri]]*
* *[[Rhinotyphlops sudanensis]]*
* *[[Rhinotyphlops unitaeniatus]]*
* *[[Rhinotyphlops wittei]]*.

### Sünonüümd
*Rhinotyphlops * Peters 1857 on *Liotyphlops*i  Peters, 1881 sünonüüm.

## Levila

Neid võib kohata Lõuna-Aafrikas ja Ida-Aafrikas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-is
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Rhinotyphlops]] seisuga 10.03.2014.*
Gvardiiske sõjalennuväli

**Gvardiiske (Gvardeiskoje) sõjalennuväli** on sõjaväelennuväli Ukrainas Krimmi poolsaarel, Gvardiiske (ukraina keeles *Гвардійське*, vene keeles *Гвардейское*) asula lääneserval, 4 kilomeetri kaugusel Simferopoli lennujaamast põhjaloodes, 18 kilomeetri kaugusel Simferopolist põhjas.

Lisaks muudele üksustele paikneb Gvardiiske militaarkompleksis ka 43. üksiku mereväe ründe-lennusalga (18 hävituslennukit Su-24M; 4 Hävituslennukit Su-24MR) staap.

2014. aasta 28. veebruaril teavitas Ukraina poliitik Sergii Kunitsõn ajakirjanikke 13 VFle kuuluva sõjaväetranspordilennuki IL-76 maandumisest lennuväljale. Iga lennuk võib võtta pardale umbes 225 inimest või kuni 45 tonni lasti või kuni 3 soomukit.

## Viited

## Välislingid
* [Kirjeldus Wikimapia lehel](http://wikimapia.org/#lang=en&lat=45.116055&lon=34.081478&z=13&m=b&show=/151943/Hvardiyske-(Gvardeyskoye)-BSF-Naval-Air-Base)
Kristi Liiva

**Kristi Liiva** (sündinud 30. novembril 1971 Paides) on eesti juhtimiskonsultant, kes on spetsialiseerunud muutuste juhtimisele.

Oma 25-aasta pikkuse muutuste nõustaja kogemuse jooksul on Kristi koolitanud ja nõustanud kümneid era- ja avaliku sektori organisatsioonide juhte ja juhttiime.​ Teda paeluvad enim inimeste arendamine, suurte ja väiksemate ettevõtete muutuste nõustamine, muutuste kommunikatsioon ning uute ühiskondlikult mõjusate ettevõtmiste käivitamine. 

Aastal 2005. asutas Kristi Liiva kommunikatsioonibüroo JLP, mille 2018 omandas nõustamisettevõte Miltton Grupp. Miltton on Uue Põhjala ärinõustamisettevõte, mille lipukiri ja lubadus on toetada ühiskonnas positiivseid muutuseid. Kristi on Milttoni muutuste juhtimise ja arengunõustamise suuna asutaja ja konsultant. Oma tiimiga aitab ta ettevõtete ja organisatsioonide elujõulisuse kindlustamiseks vajalikke muutusi planeerida ja ellu viia. Milttonis töötas Kristi välja Tulevikujuhi kiirendi arenguprogrammi, mille eesmärk on praeguste ja tulevaste juhtide arengu toetamine.

Kristil on magistrikraadiga võrdsustatud ärijuhi diplom EBSist. Ta on omandanud suhtlemistreeneri kutse ja juhtimistreeneri praktika diplomi. Ta on 2023 lõpetamas konfliktide ja vaidluste lepitamise eksperdi ehk mediaatori väljaõpet.

Aastatel 1995–2003 kureeris ta eri ametikohtadel nii Hansa- kui ka Hoiupangas turundus- ja kommunikatsioonivaldkonda. 1. maist 2003 kuni 2005. aastani oli ta valitsuse kommunikatsioonibüroo direktor. 2005–2007 oli ta Eesti Energia kommunikatsioonijuht. Aastatel 2009–2012 töötas ta Swedbanki Stockholmi peakorteris, vastutades panga idapoolsete ärivaldkondade kommunikatsiooni- ja brändijuhtimise eest.

## Ühiskondlik tegevus
Liiva on Arvamusfestivali idee autor ning kolme esimese festivali eestvedaja. Ettevõtmine toimus Eestis esimest korda augustis 2013 Paides.[3] Praegu on Kristi Liiva Arvamusfestivali ühiskondliku nõukoja liige. Samuti on ta üks Sihtasutuse Kiusamisvaba Kool asutajatest. Nende kahe algatuse eest valiti ta aastal 2016 Aasta Kodanikuks ja aastal 2013 Pressisõbraks. Ta panustab oma aega ja teadmisi ühiskonnas oluliste organisatsioonide nõukogudes nagu sõltumatu mõttekoda Praxis, ERRi ühiskondlik nõukoda ja SA Kiusamisvaba kool.

## Tunnustus
*2016 Aasta kodanik
*2015 Järvamaa teenetemärk
*2014 Aasta vabatahtlik
*2013 Pressisõber

## Viited
Klassikaline tingimine

**Klassikaline tingimine** on õppimise vorm, mis leiab aset, kui koos esinevad tingitud stiimul ja tingimata stiimul. Klassikalise tingimise käigus seotakse eluliselt oluline ehk tingimata stiimul (N: toit) algselt neutraalse stiimuliga (N: helihargi kõla). Tingimata stiimul kutsub esile tingimata vastust (N: süljeeritus), neutraalne stiimul ei kutsu algselt esile ühtegi vastust. Kui tingimata stiimulit ja neutraalset stiimulit piisav arv kordi koos esitada (teatud sorti õppimine võib ilmneda ka juba esmase koosesinemise järel), muutub neutraalne stiimul tingitud stiimuliks ning hakkab esile kutsuma algselt tingimata vastust. Tingitud stiimuli esile kutsutud vastust nimetatakse tingitud vastuseks. Tingitud vastus sarnaneb tihti tingimata vastusega, erinevus seisneb selles, et tingitud vastus on kogemuslikult õpitud ega pruugi kesta kaua. 

Klassikaline tingimine erineb operantsest tingimisest selle poolest, et klassikalise tingimise käigus hakkab õppija automaatselt seostama algselt neutraalseid stiimuleid tingimata vastustega, operantse tingimise käigus kujundab õppimist käitumisele saadud vastus (N: preemia või karistus). Kuigi mõlema tingimise vahel on erinevusi, on mõlema abil võimalik kujundada nii inimeste kui ka loomade käitumist soovitud suunas. Klassikaline tingimine on koos operantse tingimisega biheiviorismi aluseks.

## Avastamislugu
Vene füsioloog Ivan Pavlov uuris koerte seedimise füsioloogiat, mõõtes koerte süljeeritust. Koerkatsetuste seerias märkas ta, et loomadel algab süljeeritus juba enne toidunõu etteandmist, piisas sellest, kui katseruumi astus talitaja toiduga. Seejärel hakkas Pavlov nähtut eksperimentaalselt testima, esitades koertele neutraalset stiimulit (helihargi heli) koos toiduga, pärast mõnda kordust hakkasid koerad sülge eritama ainult helihargi heli peale, ilma toitu saamata, helihargi helist oli saanud tingitud stiimul, kutsudes esile tingitud vastust. Pavlov järeldas, et kui toidu andmise ajal on koera läheduses teatud stiimul, hakkab koer stiimulit toiduga seostama ning stiimul üksi võib hakata süljeeritust esile kutsuma. Avastatud seaduspärasust hakati nimetama klassikaliseks tingimiseks. Seda peetakse tänapäeval üheks õppimise põhiprotsessiks.  

## Selgitus
Klassikalisele tingimisele toetuval õppimisel hakkab mingi neutraalne ärritaja (nt kellahelin) toimima refleksi vallandava signaalina.

Klassikalise tingituse kolmeks lähtealuseks on eristamine, üldistamine ja kustutamine. Üldistamisvõtte kasutamine ehk õppimine võtab aega, et see võib kaasa tuua vigu olukorras, kus sarnased stiimulid võivad segi minna. Näiteks hüüab väikelaps algul kõiki loomi auadeks ning alles hiljem hakkab vahet tegema kassi ja koera vahel. Õpitud üldistus säilib seda kauem, mida suurem ja selgem on eri käitumisviise tingivate stiimulite erinevus. Paljud tingreflektoorsed seosed taanduvad, kui neid ei kinnistata. Kui mingit stiimulit korrata ilma selle kinnituseta, hakkab stiimuli tähendus kaduma, kuni see mingi aja möödudes ei kutsu enam esile tingitud refleksi.

## Vaata ka
* Operantne tingimine
* Tingitud maitse-eelistus

## Viited
Guy Scott

**Guy Lindsay Scott** (sündinud 1. juunil 1944 Livingstone'is) on Euroopa päritolu Sambia poliitik. 28. oktoobrist 2014 kuni 25. jaanuarini 2015 oli ta Sambia presidendi kohusetäitja.

Enne seda oli ta alates 23. septembrist 2011 Sambia asepresident ja võttis presidendi kohustused üle pärast president Michael Sata surma. Ta oli oma ametiajal Musta Aafrika ainus valgenahaline president.

Scott ei saanud ise uutel presidendivalimistel kandideerida, sest tema vanemad ei olnud sündinud Sambias.
Jana Maasik

**Jana Maasik** (kasutanud ka pseudonüümi **Janka Lee Leis**; sündinud 26. märtsil 1970) on eesti kirjanik. 

Aastatel 1977–1988 õppis Kehra Keskkoolis. 1991–1998 õppis Tallinna Tehnikaülikoolis ning sai magistrikraadi. Aastatel 1998–2011 oli ettevõtja ja ametnik. Alates 2025. aastast kirjastuse Punktirida tegevjuht ja juhatuse liige. 

Kirjanikuna alustas Jana Maasik 2012. aastal. Trükis on temalt ilmunud kaksteist raamatut, nende seas mitmeid romaane ning kümme laste- või noorteraamatut. 

Jana Maasik on Eesti Kirjanike Liidu ja Eesti Noortekirjanduse Ühingu liige. 

## Teosed
* "Minuga on hästi", Päike ja Pilv, 2026 (kunstnik ja kujundaja Urmas Viik)
* "Neetud aare", Eesti Raamat, 2024 (illustreerinud Katrin Kaev)
* "Kummituste peatänav", Varrak, 2023 (kunstnik ja kujundaja Urmas Viik)
* "Enne lõppu", Tänapäev, 2020
* "Õnnekaare õed ja Vimkavennad", Tänapäev, 2020 (illustreerinud Sirly Oder)
* "Hopspelleri amulett II. Üksik skelett", Tänapäev, 2019 (illustreerinud Joonas Sildre)
* "Hopspelleri amulett I. Kõrvetav puudutus", Tänapäev, 2018 (illustreerinud Joonas Sildre)
* "Frida ja Lonni üksinda kodus", Tänapäev, 2016 (illustreerinud Anni Mäger)
* "Hanna ja Aleksi lood. Sügis ja talv", Tänapäev, 2013 (illustreerinud Kadri Ilves)
* "Seotus", Hea Lugu, 2013
* "Hanna ja Aleksi lood. Kevad ja suvi", Tänapäev, 2012 (illustreerinud Kadri Ilves)
* "Vihmasaatjad" Tänapäev, 2012

## Tunnustus
* 2024 – "5 kauneimat Eesti lasteraamatut" eripreemia ("Kummituste peatänav")
* 2020 – Rahva Raamatu Kuu raamat ("Õnnekaare õed ja Vimkavennad")

### Kirjandusvõistluste auhinnad
* 2024 – Hea noorteraamat ("Kummituste peatänav")
* 2020 – Eesti Lastekirjanduse Keskuse ja kirjastuse Tänapäev korraldatud XI noorteromaani võistlus I koht ("Enne lõppu")
* 2019 – Tartu lastekirjanduse auhinna laureaat ("Hopspelleri amulett I. Kõrvetav puudutus")
* 2019 – Lastejutuvõistluse "Minu esimene raamat" äramärgitud töö ("Õnnekaare õed ja Vimkavennad")
* 2017 – Lastejutuvõistluse "Minu esimene raamat" äramärgitud töö ("Hopspelleri amulett I. Kõrvetav puudutus")
* 2015 – Lastejutuvõistluse "Minu esimene raamat" äramärgitud töö ("Frida ja Lonni üksinda kodus")
* 2012 – Lastejutuvõistluse "Minu esimene raamat" äramärgitud töö ("Hanna ja Aleksi lood")
* 2012 – kirjastuse Tänapäev romaanivõistluse I koht ("Vihmasaatjad")

### Auhinnanominatsioonid
* 2025 – Tartu lastekirjanduse auhinna nominent ("Neetud aare")
* 2024 – Tartu lastekirjanduse auhinna nominent ("Kummituste peatänav")
* 2019 – Tartu lastekirjanduse auhinna nominent ("Hopspelleri amulett I. Kõrvetav puudutus")

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks last.

## Viited

## Välislingid
* 2023 Noortekirjanduse kevad 2023
* Jana Maasik Eesti Lastekirjanduse Keskuse kodulehel
* Jana Maasika koduleht www.janamaasik.ee
* Jana Maasika blogi
Markdown

**Markdown** on lihtteksti vormindamise süntaks, mida saab vajadusel samanimelise tööriistaga HTMLiks teisendada. Markdown on populaarne seletusfailides (*readme*), veebipõhistes foorumites või tekstiredaktorites kiireks vormindatud teksti kirjutamiseks.

## Ajalugu

Markdowni keele lõi 2004. aastal John Gruber, keda aitas oluliselt ka Aaron Swartz. Nende eesmärk oli võimaldada luua kergesti loetavat ja kirjutatavat lihtteksti ning seda vajadusel teisendada ka XHTML- või HTML-vormingusse.

Leheküljed nagu GitHub, reddit, Stack Overflow, OpenStreetMap ja SourceForge kasutavad Markdowni variatsioone kasutajatevahelise suhtluse lihtsustamiseks.

Alates 2016. aasta märtsist on Markdown RFC 7763 ja RFC 7764 avaldamisega standarditud. RFC 7763 määratleb MIME-tüübi *text/markdown* ja märgenduse variatsiooni *original*. RFC 7764 kirjeldab ning nimetab ära mh variatsioonid nagu MultiMarkdown, GFM, Pandoc, CommonMark ja Markdown Extra.

## Näide

Markdowni süntaksiga tekst on vasakul, vastav HTML keskel ja veebibrauseris näidatav paremal.

## Viited
Sambia kvatša

**Sambia kvatša** (inglise keeles *kwacha*; tähis **ZK**; ISO kood **ZMW**, varem **ZMK**) on Sambia rahaühik. See jaguneb sajaks *ngwee*ks.

Rahaühiku nimi on pärit njandžakeelsest sõnast, mis tähendab koidikut. *Ngwee* tähendab 'kirgas'.

Kui Sambia 1964. aastal iseseisvus, võeti rahaühikuna käibele naelsterling. Aastal 1968 asendati see kvatšaga.

Aastal 2013 viidi läbi rahareform. Pärast seda on käibel rahatähed nominaalväärtusega 2, 5, 10, 20, 50 ja 100 kvatšat ning mündid 5, 10 ja 50 *ngwee*d ning 1 kvatša.

Märtsis 2014 oli euro kurss umbes 8,22 kvatšat.

## Viited

## Välislingid
* Sambia keskpank
* Sambia mündid
DBm

**dBm** (ka kujul **dBmW**) on võimsuse taset väljendava ühiku **detsibellmillivatt** tähis. Selle ühiku abil väljendatakse võimsust detsibellides (dB) baasvõimsuse  1 millivatt (mW) suhtes. Ühikut kasutatakse sidetehnikas, mikrolainetehnikas ja kiudoptika võrkudes, sest võimaldab  lühidalt väljendada võimsusi väga laias skaalas. Suure võimsuse korral on kasutatud ka ühikut detsibellvatt (dBW), milles  baasühikuks on 1 vatt (1000 mW).

Nende ühikutega saab väljendada võimsuse tegelikku väärtust, erinevalt dimensioonita suuruse ühikust detsibell, mille abil mõõdetakse väärtustevahelist suhet, näiteks signaali-müra suhet.

Audiostuuditehnikas ja telefonsides mõõdetakse detsibellmillivatte tavaliselt 600-oomise näivtakistusega vooluahelas, raadiosagedusvõrkudes aga enamasti 50-oomisel näivtakistusel.

## Teisendamine
0&nbsp;dBm võrdub 1 millivatiga; sellest suuremad dBm väärtused on positiivsed ja väiksemad negatiivsed (miinusmärgiga).  3&nbsp;dB tõus on enam-vähem võrdne võimsuse kahekordistamisega, mis tähendab, et 3&nbsp;dBm võrdub umbes 2&nbsp;mW. 3&nbsp;dB languse korral väheneb võimsus umbes poole võrra ehk −3&nbsp;dBm võrdub umbes 0,5 millivatiga.

Et teisendada võimsust *P* millivattides (mW) võimsuse tasemeks *L* detsibellmillivattides (dBm), saab kasutada valemit
:L\,{(\operatorname{dBm})} = 10 \log_{10} \left(\frac{P}{1\,\operatorname{mW}}\right).
Kui on teada võimsuse tase L (dBm), saab arvutada võimsuse (mW):
:P\,{(\operatorname{mW})} = 10 ^{^ \left( \frac{L{(\operatorname{dBm})}}{10} \right) } \,\operatorname{mW}. 
Järgnev tabel võtab kasulikumad näited kokku:

## Vaata ka
*Ühikute detsimaaleesliited

## Viited
Boodontinae

***Boodontinae*** on madude alamsugukond.

## Klassifikatsioon

Alamsugukonda *Boodontinae*  klassifitseeritakse järgmised maoliigid:
**[[Bothrolycus]]*
**[[Bothrophthalmus]]*
**[[Buhoma]]* (esialgne klassifikatsioon)
**[[Chamaelycus]]*
**[[Dendrolycus]]*
**[[Dipsina]]*
**[[Dromophis]]*
**[[Duberria]]* (esialgne klassifikatsioon)
**[[Gonionotophis]]*
**[[Grayia (perekond)|Grayia]]*
**[[Hormonotus]]*
**[[Lamprophis]]*
**[[Lycodonomorphus]]*
**[[Lycophidion]]*
**[[Macroprotodon]]*
**[[Mehelya]]*
**[[Montaspis]]* (esialgne klassifikatsioon)
**[[Pseudaspis]]*
**[[Pseudoboodon]]*
**[[Pythonodipsas]]*
**[[Scaphiophis]]*. 

## Välislingid
*Sissekanne EOL-is

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Colubridae]] seisuga 11.03.2014.*
Tagaaju

**Tagaaju** ehk **metentsefalon** (ladina *metencephalon* ) on kesknärvisüsteemiga loomadel 
koljuõõnes paiknev peaaju osa. Koos müelentsefaloniga on ta embrüonaalses arengujärgus rombaju osa, temast arenevad väikeaju ja sild (*pons*).

Fülogeneetiliselt loetakse taga-, piklik-, kesk- ja vaheaju peaaju vanemateks osadeks.

Tagaaju areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

## Roomajatel
### Madudel

Madude embrüotel on metatalamus tuvastatav üsna kohe pärast munade väljutamist.

## Imetajatel
### Inimestel

Tagaaju juurde kuuluvad (Varoliuse) sild ja väikeaju. 

#### Sild
Varoliuse sild (*pons cerebri Varolii*) on ventraalse pinna poolt vaadatuna lai valge ristiasetsev mõigas, mis on tagantpoolt piiristatud piklikajuga, eestpoolt ajusäärtega. Dorsaalsel küljel võtab sild koos piklikajuga osa rombaugu moodustamisest. Silla külgosad lähevad üle ajukese silla säärteks. Sillast väljuvad peaajunärvide VI ja V paari juured. Nende närvide tuumad leiduvad silla dorsaalses osas.

## Kraniaalnärvid

Tagaajus paikneb osa peaaju neljandast vatsakesest – rombauk (*fossa rhomboidea*). 

Tagaajus paiknevad V–VIII kraniaalnärvide osad:
*V kolmiknärv (*nervus trigeminus*);
*VI eemaldajanärv (*nervus abducens*);
*VII näonärv (*nervus facialis*);
*VIII esiku-teonärv (*nervus cochlearis*).

## [[Tuum]]ad
*hammastuum (väikeajus) (*nucleus dentatus*)
*keratuum (väikeajus) (*nucleus globosus*) 
*korktuum (väikeaju valgeaines) (*nucleus emboliformis*)
*motoorsed tuumad (*nuclei motorii*) 
*punatuum (*nucleus ruber*) 
*sillatuumad (*nuclei pontis*) 
*telgiharjatuum (väikeajus) (*nucleus fastigii*) 
*teotuumad (*nuclei cochleares*) 
**nucleus sensibilis pontinus*. 

## Viited

## Välislingid
*Comparative Vertebrate Anatomy, Veebiversioon (vaadatud 11.03.2014) (*inglise keeles*)
*Bertola, Laura D; Ott, Elisabeth B; Griepsma, Sander; Vonk, Freek J; Bagowski, Christoph P, Developmental expression of the alpha-skeletal actin gene, Journal: BMC Evolutionary Biology Vol. 8 Issue 1, DOI: 10.1186/1471-2148-8-166, Published: 2008-12-01, Veebiversioon (vaadatud 11.03.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Metencephalon]] ja saksakeelset artiklit seisuga [[:de:Metencephalon]] 11.03.2014.*
Leelo Keevallik

**Leelo Keevallik** (sündinud 13. septembril 1969) on eesti keeleteadlane. Ta on Linköpingi Ülikooli keele ja kultuuri professor.

## Elulugu
Keevallik lõpetas 1987. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1992. aastal Tartu Ülikooli eesti filoloogia eriala. Õppeaastal 1993/94 oli ta Oxfordi Ülikooli stipendiaat. 1994. aastal kaitses Tartu Ülikooli üldkeeleteaduse õppetoolis magistriväitekirja 
"-nud varieerumine tänapäeva eesti kõnekeeles". Ta oli doktorantuuris Uppsala Ülikoolis, kus kaitses 2004. aastal väitekirja "From Interaction to Grammar: Estonian Finite Verb Forms in Conversation". Külalisteaduri ja järeldoktorina töötanud California Ülikoolis (UCSB ja UCLA).

Uppsala Ülikooli (2007) ja Helsingi Ülikooli (2012) dotsent.

Ta on mänginud filmis "Kevad südames" (1985).

## Teadustöö
Ta on uurinud eesti keele pragmaatikat ja grammatikat, kõnekeele partikleid ja igapäevasuhtlust, avaldanud töid tantsuõpetajate keelest.

## Isiklikku
Leelo Keevallik on Sirje ja Andres Keevalliku tütar. Tema õde on teatri- ja filmikunstnik Liina Keevallik. Tema isapoolne vanaisa oli põllumajandusteadlane ja emapoolne vanaisa oli füüsik.

Leelo Keevallikul on kolm last.

## Viited

## Välislingid
*Leelo Keevallik Linköpingi Ülikooli kodulehel