Aktant

**Aktant** on moodustaja, mis märgib lauses situatsiooni osalist.

Aktantide olemasolu, arvu, funktsiooni ja vormistuse määrab lauses semantiline predikaat, milleks võib olla öeldis, öeldis koos öeldistäitega, kõrvallause öeldis (+ öeldistäide) või tegusõna käändeline vorm (infiniittarindi põhi). Primaarne semantiline predikaat on öeldis. Semantiline predikaat on lause semantiline kese ning väljendab lauses situatsiooni tüüpi. 

Näiteks lauses ***Ta kardab ämblikke.*** on semantiliseks predikaadiks öeldis ***kardab***, mis väljendab kartmise situatsiooni, ning situatsioonis osalejateks ehk aktandideks on öeldise seotud laiendid ***ta*** ja ***ämblikke***.

Aktant võib olla öeldise seotud laiend või vaba laiend.

## Aktandi semantilised funktsioonid
Aktandi semantiline funktsioon on situatsiooni osaliste rollide näitamine. Aktantide kirjelduse täpsusest oleneb konkreetsete funktsioonide arv. Osa funktsioone esineb ainult teatud käände- või kaassõnakasutuses (nt võib aktant olla ainult kaasaütlevas käändes), osade funktsioonide süntaktiline taust on laiem. Viimaste hulka kuuluvad:

* **tegija ehk agent** on teadlikult toimiv, oma tegevust kontrolliv osaline: ***Sprinter''' jookseb 400 meetrit''; ''Vaasis on '''minu''' valitud lilled''.
* '''kogeja''' on psüühilises situatsioonis osaleja: ***Miia** armastab loomi''; ***Mulle*' ei meeldi see raamat*.
* *'valdaja**: ''Need paberid on **minu** käes''; ''Ma sain need paberid **Peetrilt***. 
* '''neutraalne osaline''': ***Uksed** on avatud''; ***Konn*' on kahepaikne*.
* *'vahend**: ''Ta avas ukse **võtmega***; ***Pult** paneb teleka tööle''.
* **koht**: ''Lapsed on **kinos***; ''Isa kiirustab '''tööle***.
* **aeg**: ***Hommikuti''' tõuseb päike''; ''Ema tuli '''õhtul''' koju.

===Tegevussubjekt===
Tegevussubjekt on aktant, mis täidab lauses tähelepanuväärseima osalise rolli - see on teiste osalistega võrreldes semantiliselt esile tõstetud. Tegevussubjekt on alati situatsiooni aktiivseim osaline – tegevuse sooritaja, seisundis või protsessis osaleja. Erinevates lausetes võivad tegevussubjektiks olla erinevaid konkreetseid semantilisi funktsioone täitvad aktandid.

# Kui lauses on olemas tegija ehk agent, on see tegevussubjekt, nt ***Ma** lugesin raamatu läbi''.
# Kui lauses puudub tegija ehk agent, on tegevussubjektiks kogeja või valdaja, nt ***Mulle*' meeldivad hobused*.
# Kui lauses pole tegijat ega kogejat või valdajat, on tegevussubjektiks tavaliselt vahend, nt ***Nuga** lõikas kätte*.

Primaarne tegevussubjekt on lauses [[Alus (keeleteadus)|alus]] ehk grammatiline subjekt. Eesti keeles võib alalütlevas ehk [[adessiiv]]is, alaleütlevas ehk [[allatiiv]]is või osastavas käändes ehk [[partitiiv]]is võib tegevussubjekt olla vaid [[kogeja-omajalause]]s ja [[olemasolulause]]s, omastavas käändes ehk [[genitiiv]]is esineb [[sekundaartarind]] tegevussubjekt (***tema** nähes*).

===Tegevusobjekt===
Tegevusobjekt on aktant, mis näitab, kellele või millele on lausega tähistatud tegevus suunatud. Tegevusobjekt vastandub tegevussubjektile. Primaarne tegevusobjekt on lauses [[sihitis]] ehk grammatiline objekt, nt *Ma armastan **teda***; *Mees kaevas **kraavi***. Tegevusobjekt võib olla ka [[määrus]], nt *Ta andestab **sulle***; *Ta noogutas **mulle**''.

## Vaata ka
* Lause semantiline funktsioon
* Lause moodustajad
* Tegusõna valents

## Viited