open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eesti Vehklemisliit

**Eesti Vehklemisliit** on vehklemise spordialaliit Eestis.

Vehklemisliit on 1948. aastal asutatud Eesti NSV Vehklemisföderatsiooni õigusjärglane. Liit taasasutati 2. detsembril 1989 Tallinnas.

Vehklemisliidu president on alates 2023. aastast Peeter Järvelaid, eelmine oli Ants Veetõusme.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Kansi säär

**Kansi säär** on neem (maasäär) Saare maakonnas Muhu valla idaosas. Säär piirneb Suure väinaga.

Sääre koordinaadid on .
Krupinská planina

**Krupinská planina** (slovaki keeles *Krupinská planina*, saksa keeles *Karpfener Hochebene*, tõlkes Krupina tasandik) on maastikuregioon Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi on see ka osa Slovaki keskmäestikust. Üldiselt tasase regiooni kõrgeim tipp on Kopaný závoz (775 m), mis asub Lešťi polügoonil. Üle 700 meetri ulatuvad veel vaid üksikud tipud, mis asuvad piirkonna idaosas Ostrôžky piiril. Španí lazi mäel (643 m) asub teletorn; seal asub ka turistidele mõeldud matkamaja. Valdav osa regioonist on madalam kui 500 meetrit. Üldiselt tasast ala liigendavad sellesse sügavalt lõikunud jõeorud.

Maastikuregioon on nime saanud seal asuva Krupina linna järgi. Teisi asulaid: Veľký Krtíš, Modrý Kameň.

Sealsed veed voolavad Ipoly jõkke. Tähtsamad jõed on Krtíš, Tisovník, Krupinica ja Litava. Tähtsaim asula on Banská Štiavnica.

Põhja poolt Karpaatidest varjatud piirkond on suhteliselt sooja kliimaga; seal asuvad mitmed viinamäed. Suur osa piirkonnast on põllumajanduslik maa; valdav on juurviljakasvatus. Sealsed metsad on valdavalt tammikud.

Vaatamisväärsusteks on Bzovíki klooster ja Čabraďi kindluse varemed. Seal asuvad ka Dolná Strehová ja Dudince kuumaveeallikad.

## Asend

Krupinská planina piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
*põhjas Javoriega; 
*läänes Štiavnica mäestikuga;
*lõunas Doonau küngastiku ja Lõuna-Slovakkia nõoga;
*idas Ostrôžkyga.

## Geoloogia

Sealne valdavalt tasane ala on vulkaanilist päritolu. Maastikuregioonile on omased sügavad jõeorud.
## Viited

## Välislingid

*Infot piirkonna kohta; fotod (*tšehhi keeles*)
Koplina säär

**Koplina säär** on neem (maasäär) Saare maakonnas Abruka saare kirdeosas. Säärel asub Abruka sadam.

Sääre koordinaadid on .
Kudusäär

**Kudusäär** (ka Loode ots) on neem (maasäär) Harju maakonnas Rammu saare loodetipus.

Sääre koordinaadid on .
Andreja Katič

**Andreja Katič** (sündinud 22. detsembril 1969 Slovenj Gradeces) on Sloveenia poliitik (Sotsiaaldemokraadid).

Ta lõpetas 1996. aastal Maribori Ülikooli õigusteaduste bakalaureuse kraadiga. Seejärel töötas ta Velenje linnavalitsuses ja oli hiljem lisaks ka Sloveenia Omavalitsusjuhtide Liidu president. 2014. aastal valiti ta Sloveenia parlamenti.

Alates 13. maist 2015 kuni 13. septembrini 2018 oli Andreja Katič Sloveenia kaitseminister. Alates 13. septembrist 2018 kuni 13. märtsini 2020 oli ta Sloveenia justiitsminister.

## Viited
Eesti Sõudeliit

**Eesti Sõudeliit** (lühend **ESL**) on avalikes huvides heategevuslikel eesmärkidel tegutsev mittetulundusühingute liit, kes ühendab Eestis sõudmisega tegelevaid ühinguid. Sõudmist ainuesindav organisatsioon Eestis. 

8. detsembril 1989 tunnistati Eesti Sõudeliit 1938. aasta 28. juulil asutatud Eesti Sõudeliidu õigusjärglaseks. 

27. juunil 1992 võeti Eesti Sõudeliit Maailma Sõudeliidu (FISA) liikmeks. 

Eesti Sõudeliidu president on Mihkel Mardna ja peasekretär Robert Väli.

## Viited


## Välislingid
* Sõudeliidu koduleht
Cserhát

**Cserhát** on mäestik Kesk-Euroopas Ungaris, osa Karpaatidest, täpsemalt Põhja-Ungari keskmäestikust. Mäestik asub Pesti ja Nógrádi komitaadis. Keskosa moodustavad metsaga kaetud mäed, lõuna- ja põhjaosa aga künkad. Mäestiku põhjapiiriks on Ipoly jõe org. Kõrgus kuni 654 meetrit (Naszály).

Slovakkia poolele jääv mäestiku osa kannab nime Cerová kõrgustik. Lõunas läheb mäestik üle Gödöllő küngastikuks.

Kuna Cserhát asub kõrgemate Börzsöny ja Mátra mägede vahel, on sealne kliima suhteliselt kuiv. Varem katsid kogu mäestikku tammikud ja tamme-valgepöögi segametsad. Maha raiutud tammikute asemel on hakanud kasvama robiiniad ja must mänd.

Mäestikus on kaks maastikukaitseala, mis alluvad Büki rahvuspargile. Seal asub ka UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluv Hollókö küla.

## Geoloogia

Erinevalt kõrvalasuvatest Börzsöny ja Mátra mägedest pole see mäestik vulkaanilise tekkega – valdav osa sealsetest kivimitest on oligotseenist pärinevad settekivimid. Vulkaanilisi kivimeid leidub mäestiku idaosas ja mingil määral ka mäestiku keskosas.

Mäestik asub ALCAPA mikrolaamal, mis oli triiase ajastul osa Aafrikast.

Vanimad sealsed kivimid on Triiases moodustunud paas ja dolomiit, millest on moodustunud mägismaa kõrgeimad tipud. Seejärel meri taandus ja uued settekivimid hakkasid moodustuma eotseeni lõpus, kujunedes seejärel seal kuni Miotseeni alguseni. Miotseenis kujunes sealne piirkond laguuniks, kuhu kandus ümbritsevatelt kõrgematelt aladelt liiva ja milles tekkis mergel.

Umbkaudu 20 miljonit aastat tagasi hakkasid seal tegutsema vulkaanid, ehkki väiksema intensiivsusega kui ümbritsevatel aladel. Suur osa sealsest loodusest mattus vulkaanilise tuha alla; osalt on see vaadeldav Ipolytarnóci fossiilikaitsealal. Valdavaks purskekivimiks on rüoliit, ent esineb ka andesiiti. Suur osa magmast maapinnale ei jõudnud, vaid moodustas lakoliite ja daike. Pliotseenis tekkis seal veidi ka basalti. 

Järgnevalt kujundasid sealse maastiku jõed, mille voolu kujundasid vulkaanilise aktiivsuse ajal tekkinud lõhed ja rikked. 

## Viited

## Välislingid

*Infot piirkonna kohta; fotod (*tšehhi keeles*)
Mateja Vraničar Erman

**Mateja Vraničar Erman** (sündinud 7. novembril 1965 Ljubljanas) on Sloveenia jurist ja poliitik.

Ta lõpetas Ljubljana Ülikooli õigusteaduskonna 1989. aastal, magistrikraadi õigusteaduste alal sai Harvardi Ülikoolis 1996. aastal. 1989–1993 töötas ta Sloveenia Välisministeeriumis. Alates 1993. aastast töötas ta Sloveenia Rahandusministeeriumis,  2010. aasta aprillist kuni 2012. aasta veebruarini oli ministeeriumi riigisekretär.

Alates 21. september 2016 kuni 13. septembrini 2018 oli Mateja Vraničar Erman Sloveenia rahandusminister.

## Viited
Vesna Györkös Žnidar

**Vesna Györkös Žnidar** (sündinud 29. detsembril 1977 Ljubljanas) on Sloveenia jurist ja poliitik (Modernne Keskpartei).

Ta lõpetas Maribori Ülikooli Õigusteaduskonna 2001. aastal. Magistrikraadi Euroopa Liidu õiguse alal sai ta London School of Economics and Political Science'is 2005. aastal. Ülikooli lõpetamise järel töötas ta Maribori Ülemkohtus, notaribüroos ja Rahapesu Tõkestamise Büroos. 2006– 2012 töötas ta Sloveenia Pangas. 2012–2014 oli tal oma õigusbüroo.

Vesna Györkös Žnidar oli alates 18. septembrist 2014 kuni 13. septembrini 2018 Sloveenia siseminister.

## Viited
Kulumõõtur

**Kulumõõtur** on mõõteseade materjali või energia kulu mõõtmiseks.

Tuntuim selline mõõteseade on elektrienergia kulu mõõtur.

Laialt levinud on ka seadmed vedelike, gaaside või muude materjalide kulu mõõtmiseks. Suur osa selliseid seadmeid on olemuselt mehaanilised ja põhinevad tiiviku pöörlemise registreerimisel, mida kutsub esile materjali liikumine läbi seadme. Selline on näiteks veearvesti.

Vedelike puhul on kasutusel ka elektromagnetilised ehk induktsioonkulumõõturid, milles kasutatakse ära magnetvälja sees liikuvas materjalis indutseeritud elektripinge mõõtmist.
Speedway

**Speedway** on mootorrattaspordi võistlusklass. Speedway võidusõiduratastel puuduvad pidurid ja käigukast.

## Viited
Väluste oja

**Väluste oja** on oja Sakala kõrgustiku idaosas ja Võrtsjärve madalikul, Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Oja pikkus on 10,9 km, valgla pindala 45,4 km², langus 23 m ja lang 2,11 m/km. Oja saab alguse 57 m kõrgusel Mõnnaste külas Mustla–Mõnnaste tee ligidal ja suubub 34 m kõrgusel Väluste ja Kalbuse küla piiril Võrtsjärve. Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. 

## Viited

## Välislingid
*
*
Artur Siil

**Artur Siil** (30. jaanuar 1896 Vao vald, Väike-Maarja kihelkond, Virumaa – 31. mai 1980 Jõgeva) oli eesti õpetaja, aiandustegelane, mesinik ja sordiaretaja.

## Elulugu
Ta õppis Viru-Jaagupi algkoolis ja lõpetas 1916. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. 1916–1918 ja 1921 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas ning aastatel 1921–1924 matemaatika- ja loodusteaduskonnas keemiat (mõlemad erialad jäid lõpetamata). Ta oli korporatsiooni Fraternitas Estica liige.

Artur Siil võttis arstina osa Vabadussõjast, haigestus plekilisse soetõppe ja sai ühepoolse halvatuse.

1927 jätkas ta õpinguid Vahi aiamajanduskoolis, mille lõpetas 1929.

1929–31 õpetas Siil Arkna Põllutöökoolis aiandust ja mesindust, 1931–32 töötas Virumaal aiandus-mesindusnõuandjana, 1932–41 oli õpetaja Vigala Põllundus- ja Aianduskoolis (aiandust, matemaatikat jm) ning 1941–44 juhatas oma venna Richard Siili jahu- ja püüliveskit.

1938–39 kirjutas Siil artikleid lavade valmistamise, redise ja salati kasvatamise ning marjaaedade rajamise kohta ajakirja Aed.

1944 ta arreteeriti.

1945–50 töötas Artur Siil Jõgeva Sordiaretusjaamas.

## Teoseid
* "Vigala Põllundus- ja Aianduskool 1920–1940". Vigala 1940 (üks autoreid)
* "Kolhoosimaade korraldamisel tuleb tõsiselt arvestada aiandusega", ajaleht Kolhoosnik, 1952

## Isiklikku
Artur Siili isa oli mölder, Võhu vesiveski rentnik.

Ta on maetud Viru-Jaagupi kalmistule (aadress 6, N, 267/273).

## Viited

## Välislingid
* Artur Siil, "Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944"
* Arthur Siil, Korporatsioon Fraternitas Estica, *coetus* 1916/1917
* "Jõgeva Sordiaretusjaama mesinik ja aiandusõpetaja Artur Siil", foto. Eesti Maaelumuuseumid, EPM FP 254:6
Hiiglaneitsi

**Hiiglaneitsi**, ka **Hiiglatütar** on müütiline tegelane rahvuseeposes "Kalevipoeg".

Teda on mainitud eepose kuueteistkümnendas loos ("Lennuki" ehitus ja merereisi algus. Teekond maailma otsa. Lapumaa ja Varrak, lapu tark.).

Purjetanud koos kaaslastega Lennukil Sädemesaarelt edasi, jõudis Kalevipoeg sinna maale,
:Kus need kuked sõivad kulda,
:Kuked kulda, kanad karda,
:Haned haljasta hõbedat,
:Vareksed vana vaskeda, 

Kalevipoeg saatis oma sulased ja keeletarga, kus suudaks salasõnu seletada, saarele võõrast kohta vaatama. Need kõndisid hulka maad, aga ei kohanud ei loomi ega linde. Viimaks otsustati põõsa alla puhkama heita. Teisel päeval, enne koitu, äratas magajad hiiglasuur tüdruk, kes oli tulnud kapsaaeda lehmadele lehti kitkuma. Hiiglaneitsi pani mehed põlle sisse ja kandis koju. Isa küsima, et mida tütar kapsaste vahelt leidis. Tüdruk raputas mehed põrandale ja Hiiglatark pani mehed mõistatustega proovile:
:Kes see kõnnib kõrta mööda,
:Astub aiaääri mööda,
:Piirab pilliroogu mööda? 
Keeletark vastas, et mesilinnuke ja ei jäänud ka järgmistele mõistatustele vastamisega hätta. Hiiglatark tunnistas meeste taibukust ja saatis tütre mehed tagasi viima kohta, kust nad leiti. Mehed palusid Hiiglaneitsit neid hoopis randa viia. Tüdruk puistas mehed põllest otse laeva.
:Piiga lõõtsuv hingepuhin
:Puhus laeva lainetelle
:Penikoorma kauguselle. 

## Viited
Amina Okujeva

**Amina Okujeva** (sündinud **Natalia Nikiforova**, hiljem **Anastassija Mustafinova**; 5. juuni 1983 Odessa – 30. oktoober 2017 Glevahha küla, Kiievi oblast) oli Ukraina tšetšeeni päritolu arst, sotsiaalne aktivist ja sõjaväelane. Okujeva võttis osa Ukraina revolutsioonist ja sõjast Ida-Ukrainas pataljoni Kiiev-2 koosseisus. 

## Elulugu
Varem elas ta perega Moskvas ja Groznõis. Ta oli kolm korda abielus.

Aastast 1999 osales teises Tšetšeenia sõjas Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi poolel.

Ukrainasse naasis ta 2003. aastal pärast teist Tšetšeenia sõda ja astus Odessa meditsiiniülikooli, mille lõpetas üldkirurgia erialal. Pärast kooli lõpetamist töötas ta Odessas internina.

2013. aastal revolutsiooni puhkedes liitus ta arstina Maidani Omakaitsega. 

2014. aastal osales ta Ukraina parlamendivalimistel, kuid ei osutunud valituks.

Kui algas sõda Ida-Ukrainas, astus Okujeva 2014. aasta juulis pataljoni Kiiev-2, kus oli kirjas velskrina, kuid tegeles enese sõnul meditsiiniga vähe. Võitles Donbassis ja võttis osa Debaltseve kaitsmisest. Hiljem oli pataljonis Zoloti Vorota ("Золоті ворота"). Oli ka Rahvusvahelise Džohhar Dudajevi nimelise rahuvalvepataljoni pressiesindaja.

Tänu oma aktiivsele sotsiaalsele tegevusele sai ta Ukraina meedias tuntuks ja talle anti hüüdnimi "Ukraina amatsoon". 

2016. aastal lõpetas ta Odessa Sõjaväeakadeemia. Sõjas osalemiseks kingiti talle nimeline püstol.

Tema abikaasa on Venemaa võimude poolt terroristiks kuulutatud Adam Osmajev. Teda süüdistati president Vladimir Putinile atentaadi kavandamises. Talle on tehtud mitu tapmiskatset. Ta on ka Ida-Ukrainas võitleva Rahvusvahelise Džohhar Dudajevi nimelise rahuvalvepataljoni juht.

1. juunil 2017 sai ta abikaasa haavata, kui teda tulistas kurjategija, kes oli maskeerunud Prantsuse ajalehe Le Monde korrespondendiks. Adam sai raskelt haavata. Aminal õnnestus tulistaja käest relv ära lüüa ja avada vastutuli. Tulistajaks osutus tšetšeen. Ukraina võimud kahtlustavad, et mõrvakatse taga oli Ahmad Kadõrovi Tšetšeenia või Venemaa eriteenistused.

Pärast seda tapmiskatset määrati Okujevale riiklik ihukaitse. Kui selle tähtaeg täis sai, tehti talle ettepanek ihukaitsega jätkata, kuid Okujeva ja Osmajev loobusid sellest.

## Surm

Amina Okujeva suri 30. oktoobril 2017 Kiievi lähedal Glevahha külas, kui varitsusest avati tuli autole, kus olid tema ja ta mees. Okujeva sai tabamuse pähe ja ta mees jalast raskelt haavata.

## Autasud
* Nimeline relv Glock 43 Ukraina Siseministeeriumilt
* Ukraina Rahva Kangelane (13. oktoober 2015)

## Viited
Pootsareika

**Pootsareika** on neem Saare maakonnas Abruka saare lõunaosas. 

Neeme koordinaadid on .

## Vaata ka
*Elmereika
*Männareika
Veritasu

**Veritasu**, **vendetta**, **klannisõda**, **jõugusõda** või **erasõda** on pikaaegne põhjendus või võitlus, sageli erinevate sotsiaalsete gruppide või perekondade ja klannide vahel. Ka lihtsalt tava tapetu eest tapmisega kätte maksta. Veritasu võis kanduda edasi põlvest põlve.

## Veritasu Kaukaasias
Imaam Šamil soovis teha lõpu ammusele veritasu traditsioonile ja tõi selle hävitava mõju iseloomustamiseks järgmise loo: 

*"Kolmsada aastat tagasi varastas üks Lõuna-Dagestani talunik oma naabrilt kana. See tasus vargale kätte sellega, et varastas ise temalt lamba. Teine läks naabri karja ja võttis kaks lammast ning naaber omakorda lehma. Nüüd ei leidnud naaber enam, mis oleks küllalt väärtuslik, et saadud kahju omavoliliselt heaks teha. Ta läks ja lõi naabri maha. Kuna mõrtsukas oli põgenenud, siis Kaukaasia kombe kohaselt lõid tapetu sugulased maha kaks mõrtsuka sugulast. Siit edasi arenes kahe perekonna ning varsti sugukonna vastastikkune üksteise hävitamine lumepallina. Sajad süütud inimesed langesid verise kättemaksu ohvriks. Põhjuseks oli varastatud kana."*

## Viited
Chêne chapelle

***Chêne chapelle*** ('tamm-kabel') ehk **Allouville'i tamm** on Prantsusmaal Normandias Seine-Maritime'i departemangus Allouville-Bellefosse'is kasvav tamm. Tamme vanuseks hinnatakse 800–1200 aastat. Tamme ümbermõõt meetri kõrgusel maapinnast on 15 m ja kõrgus 18 m.

Õõnsa puu eripäraks on selles asuvad kaks pisikest ruumi, millest alumist kasutatakse 1696. aastast neitsi Maarjale pühitsetud kabelina. Tüvimiku kaitseks on ehitatud laastkatus.

Tamm on 1932. aastast kultuurimälestisena (*monument historique*) kaitse all. Seda külastab aastas 30 000 – 40 000 palverändurit ja turisti. Enim palverändureid külastab tamm-kabelit 15. augustil pühima neitsi Maarja taevavõtmise suurpühal.

## Galerii

 
Chnedallouville2.jpg|
Chnedallouville3.jpg|
Chnedallouville4.jpg|
Chnedallouville5.jpg|
Chnedallouville7.jpg|
Chêned'allouville09.jpg|
Chêned'allouville10.jpg|


## Viited

## Välislingid
Boa Sr.

**Boa Sr.** (umbes 1925 – 26. jaanuar 2010) oli andamanide, Andamani saarte põliselanike hõimupealik. Ta oli boo keele viimane kõneleja. 

Boa ema kuulus boo hõimu ja isa džeru hõimu. Ta veetis lapsepõlve Mayabunderi linnas ning pandi noorelt mehele Nao nimelisele mehele, kes kuulus samuti džeru hõimu. Tema mees suri aastaid enne teda ja lapsi neil ei olnud. Boa pidas džeru keelt oma emakeeleks, kuid oskas ka boo keelt. Ta oli pärast oma ema surma umbes 40 aastat ainuke boo keele oskaja.

Pärast tema surma jäi alles vaid 52 suurandamani.

## Viited
Vanamoor

**Vanamoor** oli müütiline tegelane rahvuseeposes "Kalevipoeg". 

Teda on mainitud rahvuseepose seitsmeteistkümnendas loos (Sõjaratsu sõit.  Assamalla lahing.  Juhtumised põrgukatla juures.  Murueide tütarde tants.). 

Kui Kalevipoeg ning tema sõbrad Alevipoeg, Sulevipoeg ja Olevipoeg olid peale Assamalla lahingut teel kodu poole läbi laane, nägid nad kuristiku koopas suitsu tõusmas. Kortsus palgedega vanamoor istus leelõuka ääres ja keetis leent. Küsijatele ütles, et keedab endale ja poegadele. Sulevipoeg ütles, et nad on nõus ise leent edasi keetma ja lisavad ka enda osa. Vanamoor hoiatas neid, et
:Vaadake, et võõras varas
:Pada ei saaks pühkimaie,
:Katlapõhja kuivatama, -
:Muidu peate, pojukesed,
:Tühja kõhtu kannatama. 
Mehed lubasid puhata ja kordamööda katelt valvata ning vanamoor puges põõsastikku magama. Nii Alevipoeg, Olevipoeg kui Sulevipoeg ei saanud aga katla valvamisega hakkama, sest murupinnast ilmus igakord kolme vaksa kõrgune Härjapõlvlase poeg, kes kavalusega ronis katla äärele ning sõi paja tühjaks. Hätta jäänud mehed pidid iga kord uue leeme tulele panema. Kalevipoja valvekorra ajal see härjapõlvlasel aga ei õnnestunud, sest too võttis mehikesel võlujõuga kuldkellukese kaelast ja andis lopsu kulmu peale. Härjapõlvlane kadus, sinine suitsujuga järel, kuristikku. Kui vanaeit ärkas, nägi ta võlukellukest
:Küll ta tundis kellukese,
:Sarvik-taadi salariista,
:Mis see rammu rohkendeleb,
:Kangust mehel kasvateleb. 
Vanamoor kargas seejärel härjapõlvlase kombel kuristikku.

## Viited
Vadjatu

**Vadjatu** oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Mõõnaste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Paistu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõõnaste külaga.

Külast on teateid alates 1922.

## Viited
Vasila

**Vasila** oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Lolu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lolu külaga.

Külast on teateid alates 1930. aastatest.

Küla on nimetatud samanimelise kõrvalmõisa järgi.

## Viited
Vennijaagu

**Vennijaagu** oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Verilaske küla alale.

Külast on teateid alates 1935.

## Viited
Põrgu vanaeit

**Põrgu vanaeit** on müütiline tegelane rahvuseeposes "Kalevipoeg".

Teda on mainitud eepose kolmeteistkümnendas loos (Rännak laudadega.  Teekond allmaailma.  Põrgupiigad.) ja ka neljateistkümnendas loos (Allmaailma vaatlus. Esimene võitlus Sarvikuga. Lahkumine.) 

Kalevipoeg jõuab lauakoormaga koopa juurde, kus kolm meest keedavad katlas leent. Selgub, et nad valmistavad oma peremehele Sarvikule einet. Kalevipoeg küsib teejuhatust ja läheb Sarvikut otsima. Kalevipoeg kohtab seejärel põrgukambris esimest põrgupiigat, kes kutsub kohale ka oma õed. Põrgu vanaeit küpsetab köögis kooki ning ta pannakse luku taha.
:Et ei vanaeite pääse
:Meie pidu pillamaie!... 
:Vanaeite köögis vangis
:Istus kui lõksus hiireke
Piigad räägivad Kalevipojale, et aeg-ajalt on Sarvik kodus. Ta veedab vanaeide seltsis aega ning see vihtleb tema roidund liikmeid. Kalevipoeg lubab põrgupiigad päästa põrgu vanaeide vangipaelust ning Sarvik-taadi sidemetest.

## Vaata ka
* Kybele

## Viited
Vidva

**Vidva** oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Morna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Morna küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Paistu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Morna külaga.

Külast on teateid alates 1724 (Widwa).

## Vaata ka
*Vidva oja

## Viited
Õnniste

**Õnniste** (varasem kirjapilt Õnnista) oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Taevere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tääksi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Suure-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tääksi külaga.

Õnnistes on ajalooliselt paiknenud püha hiis (Tääksi Hiiemägi), ohvrikivid (Tääksi Tõnni vakk) ja -allikas (Tääksi ohvriallikas). 

Pärimuse kohaselt on küla saanud nime legendist, et kunagi katku ajal olevat küla punase lõngaga ümber piiratud ja katk olla mööda läinud.

1584. aastal kuulus talunik Eniste Tomas ja 1601. aastal Hanniste Hanne Tääksi küla alla. 

1638. aastal on Reegoldi (Weibstfer) mõisa all kirjas talunik Hinrich Oenniest, kes kolinud sinna Saaremaalt kaks aastat varem. 

1688. aastaks on Reegoldi mõisa all Õnnistas kaks talu Ennihste Jürgen ja Ennihste Hannus.

Eraldi külana esineb Oennista 1816. aasta hingerevisjonis, kus oli kirjas kolm talu. 1837 viidi need talud üle Taevere mõisa alla. 

8. märtsil 1932 aastal liideti Õnniste küla vastu selle elanike tahtmist Olustvere vallaga.

## Viited
Bernardo Toribio Terán Prado

**Bernardo Toribio Terán Prado** (1785 – ?) oli Nicaragua poliitik, aastal 1849 Nicaragua ülemdirektori kohusetäitja.

Bernardo Toribio Terán sündis aastal 1785. Ta abiellus Isabel Balladaresega ning neil sündis poeg Toribio Terán Balladares. Ta oli poliitilistelt vaadetelt konservatiiv, Partido Legitimista (toonane konservatiivide partei) liige ja parlamendi liige. Kui eelmine ülemdirektor José María Guerrero oli sunnitud terviseprobleemide tõttu ametist lahkuma, määras ta enda asemele Bernardo Toribio Teráni. Märtsis määras parlament Teráni asemel kohusetäitjaks José Benito Rosales y Sandovali.

## Viited
Ärma

**Ärma** oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Vastemõisa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Sandra küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Suure-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sandra külaga.

Külast on teateid alates 1797 (Herma).

## Vaata ka
*Ärma jõgi

## Viited
Üriküla

**Üriküla** oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Polli mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pärsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karksi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pärsi külaga.

Külast on teateid alates 1601 (Jurgenkulla).

## Viited
Aidamäe

**Aidamäe** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Mõniste küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõniste külaga.

Külast on teateid alates 1970.

## Viited
Andsu

**Andsu** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Meegomäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Meegomäe külaga.

Külast on teateid alates 1922.

## Vaata ka
*Andsu järved

## Viited
Ausina

**Ausina** (läti keeles Auziņas) oli küla Võrumaal Läti lähedal. Küla jääb tänapäeval Tsiiruli küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tsiiruli külaga.

Külast on teateid alates 1970.

## Viited
Poslednija Izvestija

**Poslednija Izvestija** (Послѣднiя извѣстiя) oli Tallinnas aastail 1920–1927 ilmunud venekeelne ajaleht.

Alates 20. oktoobrist 1926 kandis see nime **Naši Poslednije Izvestija** (Наши последние известия).

Ajaleht ilmus iga päev, päevalehena.

Ajalehe peatoimetaja oli M. G. Ratke. 

## Välislingid
*Ajaleht DIGARis.
*Ajalehe kohta.
Andrimäe

**Andrimäe** (varem ka Andremäe) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kündja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kündja külaga.

Külast on teateid alates 1922 (Andremäe).

## Viited
José Benito Rosales y Sandoval

**José Benito Rosales y Sandoval**  (1795 Granada – 1850)  oli Nicaragua poliitik ja jurist, aastal 1849 Nicaragua ülemdirektori kohusetäitja.

José Benito Rosales sündis aastal 1795 Granadas. Ta õppis sealses ülikoolis õigusteadust ja hiljem sai temast sealse ülikooli dekaan. Poliitilistelt vaadetelt oli ta konservatiiv, Partido Legitimista (toonane konservatiivide partei) liige.

Pärast Agustín de Iturbide võimult lahkumist kogunes Kesk-Ameerika Ühendprovintside saadikute kogu arutama sealse piirkonna olukorda ja edasist saatust. Rosales oli üks kolmest Nicaragua saadikust (Praeguse Nicaragua territooriumilt olid seal  saadikud veel Rivasest, Matagalpast ja Leónist).

Hiljem andis ta välja ajalehte *El Ojo del Pueblo, Revista Conservadora del Pensamiento Centroamericano*, mida trükiti Granadas. Selles rõhutas ta vajadust muuta Managua piirkonna halduskeskuseks.

Kui ülemdirektor José María Guerrero oli sunnitud terviseprobleemide tõttu ametist lahkuma, määras ta enda asemele Bernardo Toribio Terán Prado. Märtsis määras parlament Teráni asemel kohusetäitjaks José Benito Rosalese, kes oli ametis uute valimisteni.

## Viited
Ihändü

**Ihändü** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Riitsilla küla alale.

## Vaata ka
*Ihandu paljand

## Viited
Ihärde

**Ihärde** (ka Iharde) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Voki küla alale. Küla on pärast Teist maailmasõda liidetud Voki külaga.

Külast on teateid hiljemalt alates 1922.

## Viited
Issagu

**Issagu** (ka Issaku) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Sika küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sika külaga.

Külast on teateid hiljemalt alates 1922.

## Viited
Hinomäe

**Hinomäe** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Hulaku küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hulaku külaga.

Külast on teateid alates 1970.

## Viited
Härmiku

**Härmiku** oli küla Võrumaal, ajalooliselt Krabi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Soolätte küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Soolätte külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Härmiko).

## Viited
Kivilõppe oja

**Kivilõppe oja** (ka **Kivilõppe peakraav**) on peakraav Sakala kõrgustiku idaosas ja Võrtsjärve madalikul, Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Kraavi pikkus on 6,9 km, valgla pindala 12,5 km², langus 19 m ja lang 2,75 m/km. Kraav saab alguse 53 m kõrgusel Unametsa külas Viljandi–Rõngu maantee ligidal ja suubub 34 m kõrgusel Kivilõppe külas Võrtsjärve. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. 

## Viited

## Välislingid
*
*
Kahrumäe

**Kahrumäe** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Pressi küla alale. Külast on teateid hiljemalt alates 1930.

## Viited

## Välislingid
*
Eesti Maaehitusprojekti büroo- ja eluhoone

**Eesti Maaehitusprojekti Pärnu büroo- ja eluhoone** on hoone Pärnus aadressil Ringi 10. 

Hoone projekteeris Valve Pormeister 1966. aastal, insener oli E. Arman. Hoone on ehitatud aastal 1970. See on Pormeistri ainus tänavafronti sobitatud linnamaja. Maja koosneb kolmekorruselisest büroo- ja neljakorruselisest elamuplokist.  Kahte mahtu seob sisehoov. Asudes villade vahel, astub fassaad tänavajoonest tagasi ning on liigendatud vastavalt tänava suunale järkjärguliste eendastete ja rõdudega. Haldushoone saal ulatub läbi kahe korruse. Astmeline lagi annab saali hajusvalgust.  Välisilme määras puhtalt vuugitud keraamilise tellise müür, mis lõi vastanduse klaaspindade ja hallide dolomiidist terrasiitkrohviga paneelseintega. Praeguseks on hoone soojustamise tõttu oma esialgse ilme minetanud.

## Fotod
* EMP Pärnu büroo- ja eluhoone, vaade Eesti Arhitektuurimuuseumi kogu.
* Eesti Maaehitusprojekti Pärnu büroo- ja eluhoone Foto: Leele Välja, 2007

## Viited
Muskushirv

**Muskushirv** (*Moschus*) on muskushirvlaste sugukonna (*Moschidae*) ainus säilinud perekond, sellesse kuulub seitse liiki. Muskushirvlased erinevad hirvlastest selle poolest, et neil puuduvad sarved ja näonäärmed, neil on vaid üks paar nisasid, üks sapipõis, üks lõhnanääre, paar kihvalaadseid hambaid ning inimestele majanduslikult kõige suurema tähtsusega erijoon&mdash;muskusnääre.

Muskushirved elavad peamiselt Lõuna-Aasia mägede metsastes ja alpipõõsastikuga kaetud piirkondades, eelkõige Himaalajas. Muskushirvede levila piirdub nüüdisajal Aasiaga, Euroopast on nad välja surnud, ehkki varaseimad arheoloogilised leiud pärinevad oligotseenist. Tänapäeval on kõik muskushirve liigid muutunud haruldaseks.

## Liigid
**Moschus anhuiensis* – anhui muskushirv
**Moschus berezovskii* – kääbus-muskushirv
**Moschus chrysogaster* – alpi muskushirv
**Moschus cupreus* – kašmiiri muskushirv
**Moschus fuscus* – must muskushirv
**Moschus leucogaster* – valgekõht-muskushirv
**Moschus moschiferus* – siberi muskushirv ehk kabargaa

## Viited
Sefiir

**Sefiir** (vene keeles *зефи́р*, prantsuse keeles *zéphyr*, muudes keeltes *zephir*) on kohev, vormis tarretatud pastilaa. 

Konsistentsilt sarnaneb sefiir mõnevõrra vahukommidega, vormilt traditsioonilise beseega. Tavaliselt on see valge või roosa. Sefiiri valmistatakse puuvilja- või marjapüreest (enamasti õunapüree) suhkru ja munavalgega, millele hiljem lisatakse tarretavat ainet, näiteks pektiini, karrageeni, agarit või želatiini. Peamiselt tuntakse seda endise Nõukogude Liidu aladel. Kondiitritoote nimetus tuleneb Vana-Kreeka läänetuulejumala Zephyrose nimest, sümboliseerides õrna õhulist konsistentsi.

Laialt on levinud sefiiri katmine šokolaadiga. Erinevalt muudest šokolaadiga kaetud vahukommidest ei sisalda šokolaadis sefiir tavaliselt biskviidikihti.

## Viited

## Välislingid
* Sefiiri valmistamise retsept (vene keeles)
* Zephyr: Why is this favorite Russian dessert named after a Greek god?
Männareika

**Männareika** on neem Saare maakonnas Abruka saare edelaosas. 

Neeme koordinaadid on .

## Vaata ka
*Elmereika
*Pootsareika
Kadakanina

**Kadakanina** (ka Kadaka nina) on neem (maanina) Saare maakonnas Abruka saarel. Ninast umbes 250 m kagu suunas asub Limbinina.

Nina koordinaadid on .
Limbinina

**Limbinina** (ka Limbi nina) on neem (maanina) Saare maakonnas Abruka saarel. Ninast umbes 250 m loode suunas asub Kadakanina.

Nina koordinaadid on .
Ristinina

**Ristinina** (ka **Ristna nina**) on neem (maanina) Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Keibu külas. Neemel asus Risti tulepaak.

Neeme koordinaadid on .
Pöörna säär

**Pöörna säär** (ka Pärdinina, vene keeles *мыс Пярдинина*) on neem (säär) Saare maakonnas Abruka saarel.

Sääre koordinaadid on .

Säärel paiknes esimene Abruka saare sadam.
Pikanina

**Pikanina** on mitme Eesti neeme nimi:

*Pikanina (Pärnu maakond)
*Pikanina (Kuusnõmme), neem Kuusnõmme lahe ääres Kuusnõmme külas
*Pitkanina (Oju) (Pikanina), neem Kihelkonna lähe ääres

## Vaata ka
*Laasi Pikanina
*Pikanina järv
*Pikanina neem
Ilona Staller

**Ilona Staller**, näitlejanimega **Cicciolina** (sündinud **Ilona Anna Staller** 26. novembril 1951 Budapestis) on Ungari päritolu Itaalia poliitik, laulja ja endine pornonäitleja. Ta oli 1987–1992 Itaalia parlamendi alamkoja liige.

## Töö modelli ja toatüdrukuna
1964. aastal hakkas ta Ungaris tööle modellina ja hiljem luksushotelli toatüdrukuna. 1972. aastal abiellus ta itaallase Salvatore Martiniga ning emigreerus Itaaliasse. Ta sai tuntuks raadiosaates "Voulez-vous coucher avec moi?", kus ta andis nõu seksi teemadel ning võttis kasutusele pseudonüümi Cicciolina. 

## Töö pornofilminäitlejana
1970. aastate alguses tutvus ta pornofotograaf Riccardo Schicchiniga. Ta mängis 1970. aastatel mitmes erootilises filmis. Esimene *[[hardcore-porno|hardcore]]*-pornofilm, milles ta näitles, oli 1983. aastal valminud "Telefono rosso" ('punane telefon'). 

1987. aastal esines ta koos John Holmesiga filmis "Carne bollente". Hiljem selgus, et Holmes oli enne filmivõtteid nakatunud HI-viirusega. 

Ta on poseerinud Playboy mitme riigi versioonidele 1988–2005.

## Tegevus lauljana
Tal kui lauljal on ilmunud mitu albumit. Lauljana eristus ta teistest näiteks sellega, et esitas lastelaulude viisil roppude sõnadega laule.

## Poliitiline tegevus
1979. aastal kandideeris ta esimest korda parlamenti erakonna Lista del Sole nimekirjas. Ta ei osutunud valituks, kuid 1987. aastal uuesti kandideerides kogus ta üle 20 000 hääle ning pääses parlamenti. 1992. aastal asutas ta koos teise pornofilminäitleja Moanna Pozziga erakonna Partito dell'Amore ja kandideeris taas parlamenti, kuid teda ei valitud tagasi. 2002. aastal püüdis ta kandideerida sõltumatu kandidaadina Ungari parlamenti, kuid ei suutnud koguda selleks vajalikku hulka toetusallkirju. Poliitikuna on ta võidelnud tsensuuri, tuumaenergia, vägivalla, surmanuhtluse, nälja ja loomkatsete vastu ning seksuaalhariduse ja lõbumajade legaliseerimise poolt.

2011. aastal, kui ta sai 60-aastaseks, hakkas ta saama parlamendiliikme pensioni, mis on 39 000 eurot aastas.

## Isiklikku
Aastatel 1991–1994 oli ta abielus ameerika kunstniku Jeff Koonsiga ja elas Ameerikas. Neil on ühine poeg Ludwig Maximilian Koons. Koons valmistas seeria fotosid, maale ja skulptuure ühisnimetusega "Made In Heaven", millel on kujutatud teda ja Cicciolinat seksimas. Abielu lõppes, kui Cicciolina soovis jätkata pornonäitleja karjääri, kuid Koons oli selle vastu. Cicciolina lahkus USAst, võttes seadusevastaselt kaasa nende ühise poja. Järgnenud kohtuvaidlusest hoolimata jäi poiss elama ema juurde Rooma.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Pikanina (Pärnu maakond)

**Pikanina** (ka Pikanina neem) on neem Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Saastna poolsaare tipus.

Neeme koordinaadid on .

Riigimetsa Majandamise Keskuse loodusblogi paigaldas 2018. aasta 30. oktoobril Pikanina neeme ääres paikneva Pikanina talu randa šaakalikaamera.

## Viited
Soeginina

**Soeginina** (ka Soegi nina) on neem (maanina) Saare maakonna lääneosas. Neem jääb Vilsandi rahvuspargi piiresse.

Neeme koordinaadid on .
Pärimisõiguse transmissioon

**Pärimisõiguse transmissioon** on pärimisõiguse üleminek pärima õigustatud isiku pärijatele, mis on sätestatud pärimisseaduse  (PärS) §-s 120. Transmissioon on pärandi vastuvõtmise-loobumise erijuht nii seadus- kui ka testamendijärgsel pärimisel.

*Kui pärima õigustatud isik sureb, jõudmata pärandit vastu võtta või sellest loobuda, on tema pärijatel õigus pärandist loobuda sama tähtaja jooksul, mille jooksul neil on õigus pärima õigustatud isiku pärandist loobuda* (PärS § 120).

## Transmissiooni olemus ja kohaldumine

Kui pärima õigustatud isik sureb, kuulub pärimisõigus olemuslikult tema pärandvarasse. Sellisel juhul on pärima õigustatud isiku pärijatel õigus pärandist loobuda sama tähtaja jooksul, mille jooksul neil on õigus pärima õigustatud isiku pärandist loobuda. Tähtaeg pärandist loobumiseks on 3 kuud alates pärandaja surmast ja pärimisõigusest teadasaamisest (PärS § 119 lg 1).

*Näide.* A pärijaks on B. B pärijaks on C. A sureb, A pärand avaneb. Pärast A surma aga enne 3 kuu möödumist sureb B. B ei võtnud A pärandit vastu ega loobunud sellest. Seega kuulub B ehk pärima õigustatud isiku pärandvara hulka õigus A pärandist loobuda või pärand vastu võtta. C ehk pärima õigustatud isiku pärija saab B asemel A pärandi vastu võtta või B asemel A pärandist loobuda.

Pärimisõiguse üleminek pärima õigustatud isiku pärijatele tekib, kui
# isiku pärimisõigus on tekkinud;
# pärima õigustatud isik sureb pärast pärandajat;
# pärima õigustatud isik ei ole oma surma tõttu jõudnud pärandi vastuvõtmise tähtaja jooksul pärandit vastu võtta või sellest loobuda. 
Pärimisõiguse üleminek pärima õigustatud isiku pärijatele tekib siis, kui isiku pärimisõigus on tekkinud, kuid pärima õigustatud isik ei ole oma surma tõttu jõudnud pärandit vastu võtta või sellest loobuda: tahtevaldus jäi esitamata surma tõttu.  Riigikohtu seisukoha järgi on transmissiooni regulatsioon suunatud nende juhtude reguleerimisele, mil pärija sureb vahetult pärast pärandi avanemist jõudmata seetõttu pärandit vastu võtta.  Seega kohaldub transmissioon juhtudel, kui pärija sureb 3 kuu jooksul pärandaja surmast, arvestades PärS § 119 lg-s 1 toodud kolmekuulist tähtaega pärandist loobumiseks.

Juhuks kui pärija sureb pärast pärandi avanemist ning ei ole jõudnud pärandit vastu võtta või sellest loobuda, asepärijat nimetada ei saa. Sellistes olukordades kohaldub eriregulatsioonina pärimisõiguse transmissioon: surnud pärija õigus pärida läheb üle tema pärijatele.  Sarnastel tingimustel on võimalik ka annakust loobumine: annakust loobumise õigus on päritav ning kohaldub annakuõiguse transmissioon PärS § 120 alusel.
## Viited
Inimvara arendamise strateegia teadlastele

Euroopa **inimvara arendamise strateegia teadlastele** (*Human Resources Strategy for Researchers* – HRS4R) on tööriist, mis aitab teadus- ja arendusasutustel ning teadus- ja arendustegevust rahastavatel asutustel rakendada oma eeskirjades ja praktikas Euroopa teadlaste harta ja teadlaste töölevõtmise juhendi (harta ja juhend) põhimõtteid. Inimvara arendamise strateegia teadlastele toetab Euroopa teadusruumi eesmärke nagu nt teadlaste, teaduslike teadmiste ja tehnoloogia vaba liikumine. Strateegia rakendamine on asutustele vabatahtlik, kui riiklike määruste kohaselt ei ole sätestatud teisiti.

Eestis on strateegia rakendamine asutustele vabatahtlik. Eesti Teadusagentuur ja Euroopa teadlaste mobiilsusvõrgustiku EURAXESSi Eesti kontaktisikud jagavad Eestis infot ja trükiseid strateegiast huvitatud asutustele. 

Strateegia kirjeldab harta ja juhendi põhimõtete rakendamiseni viivat viiesammulist praktilist protsessi:

#Asutus teeb eneseanalüüsi lünkanalüüsi (*gap analysis*) metoodikat kasutades. Ettevalmistatud vormi abil vaadeldakse, milliseid põhimõtteid juba järgitakse ja selgitatakse välja puudused, ehk lüngad.
#Vastavalt lünkanalüüsi tulemustele koostatakse asutusesisene inimvara arendamise strateegia ja tegevuskava (*action plan*), mille toel asutakse leitud lünki täitma. Tegevuskava avaldatakse asutuse kodulehel.
#Asutusesisene inimvare arendamise strateegia ja tegevuskava esitatakse Euroopa Komisjonile hindamiseks ning kui need on heaks kiidetud, siis antakse asutusele õigus kasutada kvaliteedimärgist „HR Excellence in Research“.
#Asutus asub tegevuskavas väljatoodud puudusi parandama. Kahe aasta möödudes teeb asutus vaheanalüüsi, mis võimaldab vaadelda progressi, ning täiendab tegevuskava. Euroopa Komisjon annab vaheanalüüsile tagasiside. 
#Järgneva kolme aasta jooksul viib asutus vastavalt täiendatud tegevuskavale muudatusi ellu. Sellele järgneb põhjalik eneseanalüüs, Euroopa Komisjoni hinnang ning visiit.

Strateegias kirjeldatud protsessi kolme esimese etapi läbimisel annab Euroopa Komisjon asutusele kvaliteedimärgise „HR Excellence in Research“. Eestis ei olnud 2019. aastal seda kvaliteedimärgist veel ühelgi asutusel. 

## Kvaliteedimärgis „HR Excellence in Research“
Kvaliteedimärgise annab Euroopa Komisjon asutusele, kui see on läbinud ettenähtud protsessi. Asutus võib kvaliteedimärgist kasutada oma kodulehel, trükistel ja muudel teabematerjalidel, et tõsta oma nähtavust ja usaldusväärsust potentsiaalsete uute teadustöötajate ja koostööpartnerite silmis, eriti just rahvusvahelisel tasandil. Rahvusvaheliselt võrreldavate analüüside tulemusel antud kvaliteedimärgis kinnitab teadlastele, et see tööandja on pühendunud harta ja juhendi põhimõtete järgimisele ning et sealne värbamisprotsess on avatud, läbipaistev ja kompetentsipõhine (OTM-R).  

## Viited

## Välislingid
*Inimvara arendamise strateegia teadlastele  
*Euroopa teadlaste harta ja teadlaste töölevõtmise juhend
*EURAXESS
Paljaslao nukk

**Paljaslao nukk** on neem (nukk) Saare maakonnas Muhu vallas Aljava küla alal.

Neeme koordinaadid on .
Vanasillanukk

**Vanasillanukk** (ka Vanasilla nukk, Silla nukk) on neem (nukk) Saare maakonnas Muhu vallas Koguva küla alal.

Neeme koordinaadid on .
Javorie

**Javorie** on mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi ka Slovaki keskmäestikust. Javorie asub Zvolenist kagus. Selle regiooni kõrgeim tipp on Javorie (1044 m), mis asub Lešťi polügooni servaaladel.

Mäestiku võib jagada kolmeks alampiirkonnaks. Javorie mäe ümber asub Javorie mägismaa. Seal asuvad ka regiooni ülejäänud kaks kilomeetrist kõrgemat tippu: Priečne (1023 m) ja Homôlka (1013 m). Lomné mäe (908 m) ümbruses asub Lomné kõrgustik, kolmandaks piirkonnaks on kaht kõrgemat ala eraldav org.

Sealne regioon on hõredalt asustatud metsandus- ja põllumajanduspiirkond. Javories domineerivad lehtmetsad. Tähtsaim turismikeskus on Kráľová suusakuurort Zvoleni lähistel.

## Asend

Javorie piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
* põhjas Zvoleni nõo,
* kirdes Poľana,
* loodes Kremnica mäestiku,
* lõunas Krupinská planina ja Ostrôžkyga.

## Geoloogia

Sealne mägismaa on jäänuk kolmetipulisest kihtvulkaanist. Sealseteks kivimiteks on püroklastilise materjali kivistumisel tekkinud tuff ja laavaväljade tardumisel tekkinud andesiit.

## Viited

## Välislingid
* Infot piirkonna kohta; fotod (*tšehhi keeles*)
Linarahu neem

**Linarahu neem** (ka Linarahu säär) on neem Saare maakonna lääneosas. Neeme tipuosa moodustab **Linarahu**, mis on maakerke tulemusena kuivale jäänud madal.

Neeme koordinaadid on .
Sotsiaalne konstruktsioon

**Sotsiaalne konstruktsioon** (inglise keeles *social construction*) on ühiskonnas inimeste ühistegevuse tulemus, mille tekkimine ei ole objektiivsete loodusseaduste järgi paratamatu. Väljend "konstruktsioon" ei märgi tegelikkust, vaid seda mida me tegelikkusest arvame.

Sotsiaalsed konstruktsioonid on näiteks
* raha. Raha ei oma iseseisvalt väärtust, see on antud sotsiaalse institutsiooni (riigi, keskpanga vms) autoriteediga. Kuigi raha väärtus on “kehtestatud”, on ta sellegipoolest reaalne. Poes saab maksta ainult “päris” rahaga, selle järeletegemine on kuritegu.
* mehelikkus ja naiselikkus
* rahvus. Rahvust ei ole olemas, kui selle kandjad end selle liikmetena ei identifitseeri
* kultuuriline identiteet

## Välislingid
* Rein Raud: sotsiaalsed konstruktsioonid ja poliitiline tegelikkus. Postimees 27.4.2018
* Mihkel Kunnus: kes on need, kes ei saa aru, mida tähendab mõiste «sotsiaalne konstruktsioon». Postimees 2.5.2018
Tuliliilia

**Tuliliilia** (*Lilium bulbiferum*) on liilialiste sugukonda kuuluv liilia perekonda kuuluv taimeliik, püsik.

Tuliliilia kasvab 20–90 cm, harva kuni 120 cm kõrguseks. Valge sibul on munajas, selle soomused on laiad ja teravikulised. Tuliliilia sigisibulad arenevad lehtede kaenlais. Sigisibulad on rohekad või helepruunid, paari aastaga areneb kasvama läinud sigisibulast õitsev taim. Tuliliilia õitseb juunis ja juulis.

Tuliliilia on Euroopas ainus looduslikult kasvav liilialiik. Tuliliilia on pärit Lõuna-Euroopast.  Ta kasvab peamiselt Lõuna- ja harvem Kesk-Euroopa mägedes Püreneedest läbi Korsika ja Apenniinide Balkani poolsaare põhjaosani. Põhja-Euroopas on seda teadaolevalt kasvatatud alates 17. sajandist.

Tuliliilial on kaks teisendit: *L. bulbiferum var. croceum* ja *L. bulbiferum var. bulbiferum*.

## Viited

## Välislingid

*
Perets

**Perets** (ukraina keeles "Перець", eesti keeles 'pipar') on Ukrainas ilmuv satiiri- ja huumoriajakiri, mis ilmus aastatel 1927–1934 ja 1941–2013 ning alates 2017. aastast ilmub taas.

Ajakirja algne nimi oli Червоний Перець ('punane pipar') ning see asutati 1927. aastal Harkivis ja ilmus kuni 1934. aastani väljaande Известия ВУЦИК lisana. Ajakirja tiraaž oli 27 150 eksemplari ja selle toimetaja oli Vasilje Chechvyansky.

1920. aastate lõpus ja 1930. aastate alguses oli NSV Liidu olukord politiseeritud, mille tulemusena oli ajakirjas kriitiliste artiklite väljaandmine väga piiratud. 20. oktoobril 1929 mõistis kommunistliku partei (bolševike) keskkomitee ajakirja Червоний Перець nr 15 hukka ja otsustati kogu toimetuse koosseis üle vaadata. Alates 1933. aastast algasid ajakirja Червоний Перець toimetuses vahistamised, toimetuse liikmeid süüdistati terrorismis ja Ukraina Kommunistlik Partei juhtide mõrvakatsete ettevalmistamises ja toimetuse liikmed vahistati. Repressioonide tõttu lakkas ajakirja väljaandmine.

Ajakirja hakati uuesti välja andma uue nimega "Perets" 14. mail 1941 Kiievis. Kuid pärast suurt isamaasõda, kui intelligentsi hakati taga kiusama, algasid ka uuesti rünnakud ajakirjale. 27. septembril 1946 kritiseeris Ukraina Kommunistlik Partei satiirikirja, mille tulemusena määrati uueks toimetajaks Fedor Makivchuk.

Alles koos "Hruštšovi sulaga" tuli Peretsisse huumorit ja elavnes satiir. Ajakirja suurim tiraaž oli 1986. aastal 3,3 miljoni eksemplariga.

Pärast NSV Liidu lagunemist ja juba iseseisvas Ukrainas vähenesid järsult perioodiliste väljaannete (sh ka ajakirja Perets) tiraažid. Ajakirja levitati ainult tellitavana, tiraaž oli umbes 10 000 eksemplari kuus. 2013. aasta septembris teatati, et ajakiri lõpetab ilmumise, ning 2013. aasta detsembris seoses rahastamise puudumisega ajakiri suletigi.

Alates jaanuarist 2017 ilmub nimega "Перець. Весела республіка" ('pipar. rõõmus vabariik').

## Peatoimetajad
* 
* 1946–1986 – Fedir Makivtšuk
* 1986–1987 – Oleh Tšornohuz
* 1987–2002 – Juri Prokopenko
* 2002–2013 – Mõhhailo Prudnõk

## Tunnustus
* 1967 – Ukraina NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri 
* 1977 – orden "Austuse märk" 

## Välislingid
* chtyvo.org.ua – Peretsi arhiiv
* Perets ajakirjad
* Facebook – Perets
Pikasääre ots

**Pikasääre ots** (ka Virbi ots, Virbu ots) on neem Harju maakonnas Naissaarel. 

Neeme koordinaadid on .
Anenina

**Anenina** (ka Hanenina) on neem (maanina) Saare maakonnas Muhu valla loodeosas. 

Neeme koordinaadid on .
Koeranina

**Koeranina** on neem (maanina) Saare maakonnas Muhu vallas Pädaste küla alal. 

Neeme koordinaadid on .
Villema nina

**Villema nina** (ka Villemi nina) on neem (maanina) Saare maakonnas Muhu vallas. 

Neeme koordinaadid on .
Tuliliilia (film)

**"Tuliliilia"** on Eesti 2018. aasta põnevusfilm. Filmi režissöör on Maria Avdjuško. 

## Rollides
*Ingrid Isotamm (Pia) 
*Johann Urb (Kaarel)
*Eva Eensaar (Ida)
*Epp Eespäev (Dagmar)
*Adele Taska (Kaia)
*Kristjan Sarv (Jürgen)
*Bert Raudsep (silmapatsient) 
*Rasmus Kallas (Peetrike)
*Kristo Viiding (Ivo)
*Elina Reinold (nõid)
*Rain Simmul (kirikuõpetaja)
*Mari-Liis Lill (Annely)
*Meelis Rämmeld (Kalev)
*Sakari Kuosmanen (Jukka)
Jaapani ardiisia

**Jaapani ardiisia** (*Ardisia japonica*) on nurmenukuliste (süsteem APG II järgi mürsiineliste) sugukonda ardiisia perekonda kuuluv mitmeaastane taim. 
## Kirjeldus

Jaapani ardiisia on kiire kasvuga vähenõudlik ja vastupidav igihaljas põõsas kõrgusega 20–40 cm. Süstjad lehed on 4–7 cm pikad ja 1,5–4 cm laiad ning paiknevad varrel paarikaupa kas vastakuti või männastena. Heleroosakad õied kasvavad välja lehekaenlast. Mõlemasuguline õis on viie kroonlehega, 4–10 mm läbimõõduga ja õitseb kobarana, õitsemisaeg on hiliskevadel. Vili on 5–6 mm läbimõõduga, alguses punane, talvel muutub mustaks.

## Leviala
Jaapani ardiisiat leidub nii aedades kui ka looduses. Nagu teistelgi ardiisia perekonda kuuluvatel taimedel, on Jaapani ardiisia looduslik leviala Ida-Aasias: Ida-Hiinas, Jaapanis, Taiwanis ja Koreas. Taim eelistab märga metsamulda ja varjulist kasvukohta.

## Droog
Jaapani ardiisia droogid on lehed ja ürt. Drooge kogutakse enne õitsemist, sest õitsemise ajal muutub taime keemiline koostis ning sellega koos ka tema lõhn ja maitse. Lehti ja ürti kogutakse päiksepaisteliste, kuivade ilmadega ning kuivatatakse temperatuuril 30–35 kraadi. Kuiva droogi säilitatakse lõuendkottides kuivas ja pimedas kohas.

### Keemiline koostis

Jaapani ardiisia sisaldab mitmesuguseid aineid, millel on meditsiinilisi omadusi. Lehtedes on 0,2% eeterlikku õli bergeniini (keemiline aine, mis on ajurveedas tuntud kui Paashaanbhed ja omab immuunterapeutilist toimet), saponiini, kvertsitiini, terpenoide.

## Kasutamine
Jaapani ardiisiat kasutatakse tema värvikate lehtede tõttu ka ilutaimena. See on laialdaselt levinud ilutaim näiteks USA linnades, eriti sellised sordid nagu "Hakuokan" ja "Ito Fukurin", mille lehtedele ilmub valge ornament. Jaapanist on pärit ka Jaapani ardiisia seostamine jõuludega.

### Meditsiiniline kasutamine
Hiina klassikalises meditsiinis peetakse Jaapani ardiisiat üheks viiekümnest olulisemast taimest. Taime on pikka aega kasutatud köhavastase ravimina. Arvatakse, et see ravib ka kasvajaid ning on põletiku- ja viirusevastane. Droogist teed kasutatakse astmaravimina, see mõjub soodsalt hingamisele ning aitab kroonilise bronhiidi korral. Jaapani ardiisiast saab teha alkoholitõmmist, mis toimib kohaliku anesteetikumi ja bakteritsiidina.

#### Ohud
Suur doos võib kahjustada neere.

## Viited

## Välislingid

* ''Ardisia japonica'' Chemical Compounds (Dr. Duke's Databases)
Kannussaarõ

**Kannussaarõ** (ka Kannussaare) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Tsooru küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tsooru külaga.

Külast on teateid alates 1926.

## Viited
Kerekunnu

**Kerekunnu** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Plaksi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Plaksi külaga.

Külast on teateid alates 1930 (Kerekonnu).

## Viited
Kiimagu

**Kiimagu** oli küla Võrumaal, ajalooliselt Misso mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Viitka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vastseliina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Viitka külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Kiimaga).

## Viited
Kikri

**Kikri** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kilomani küla alale.

Külast on teateid alates 1930. aastatest.

## Viited
Angerberg

**Angerberg** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 650 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 19,53 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1878 inimest. Vald paikneb 2,7 km Wörglist põhjas ja 14 km Kufsteinist edelas. Küla on esmamainitud 1190. aastal.

## Viited

## Välislingid

* www.angerberg.at