open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sausti–Kiili tee

**Sausti–Kiili tee** (riiklik registreerimisnumber 11157) on kõrvalmaantee Saku ja Kiili vallas (Tallinna–Rapla–Türi maantee ja Tallinna ringtee liiklussõlmes). Tee pikkus on 5,1 km.

Tee saab alguse Tallinna–Rapla–Türi maantee kümnendal kilomeetril Saustinõmme külas. Tee läbib Saustinõmme, Luige, Sausti ja Vaela küla ning Kiili aleviku. Tee lõpeb Kurna–Tuhala tee seitsmendal kilomeetril Sausti küla ja Kiili aleviku piiril. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kolm truupi. Teele jääb 2 bussipeatust (Kuu ja Saustimõisa), mida läbib bussiliin nr 164.

Tee on pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Esimesel poolel kilomeetril on liiklussagedus 500–1000 autot ööpäevas, edasi 200–500 autot ööpäevas. Tee alguses on kiiruspiirang 40 km/h, tee lõpus on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
A. Tõnisson & Ko

AS **A. Tõnisson & Ko** oli Eesti esimesel iseseisvusajal Tallinnas tegutsenud sanitaartehnikaettevõte, mille tegevusvaldkonnad oli malmivalu, sh kanalisatsioonikaevuluukide ja -torude ning keskkütteseadmestiku valmistamine ning sanitaartehnika müük. Ettevõtte rajaja ja omanik oli Aleksander Tõnisson.

Firma asutasid 15. veebruaril 1914 Aleksander Tõnisson ja Paul Uusmann, võttes üle varem A. Mathiesenile ja veel varem Andreesenile kuulunud ettevõtte.

Ettevõtte kontor asus Tallinnas Rüütli 28-30. 

1934. aastal võeti vahi alla ja paigutati vangimajja ettevõtte vapsist laekur Johannes Potter, kes oli omastanud ja raisanud umbes 5000 krooni ettevõtte raha.

Ettevõtte kontor ja tehnilise büroo ruumid hävisid tulekahjus 5. mail 1940, kannatada said ka kauplus ja materjalide ladu.

## Viited
Atlantic City

**Atlantic City** on linn Ameerika Ühendriikides New Jersey osariigis Atlanticu maakonnas Abseconi saarel Atlandi ookeani rannikul.

Atlantic City sai linnaks 1854. aastal. Linna pindala on 44,59 km² ja elanike arv 2006. aastal oli 39 958.

Atlantic City on tuntud kui liivarandadega kuurort- ja kasiinolinn.


Atlantic City, aerial view.jpg
Trump Taj Mahal.jpg|Kasiino Trump Taj Mahal


## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Sydney Pollack

**Sydney Irwin Pollack** (1. juuli 1934 Lafayette Indiana – 26. mai 2008 Los Angeles) oli juudi päritolu Ameerika Ühendriikide filmirežissöör, näitleja ja telesaadete produtsent.

Tema tuntumad filmid on "Tootsie", "Minu Aafrika" (*"Out of Africa"*), "Silmad pärani kinni" ja "Äraaetud hobused lastakse ju maha".

Filmi "Minu Aafrika" eest sai ta 1986. aastal Oscari.
Kaitseliidu Tartu Maleva Sisevete divisjon

**Kaitseliidu Tartu maleva Sisevete divisjon**, hiljem **Sisevete üksikrühm** on Kaitseliidu Tartu maleva Tamme malevkonna sisevee-laevanduslik allüksus.

## Ajalugu
Spetsiaalne mereüksus asutati Tartus II malevkonna juurde Sisevete Emajõe divisjonina 1934. aastal. Divisjon paisus kiirelt ja peagi moodustati eraldi malevkond. Kohe algusest toimus tihe koostöö kohaliku mereväe Peipsi Laevastiku Divisjoniga, kus saadi abi teoreetilisel ja praktilisel väljaõppel. 1937. aastal õnnestus malevkonnal hankida ka oma õppe-mootorpaat Kotkas.

Divisjon taasmoodustati okupatsioonieelse vastava üksuse järeltulijana 29. märtsil 1995. Taasmoodustajad olid Johannes Kert, Aivo Kapten, Vello Kolk ja esimesed liikmed. 

Tartu linnavalitsus andis divisjonile 1995. aastaö üle Kostromitš-tüüpi töölaeva Ahti ja puksiiri Baikal, mis said hiljem nimedeks Tarbatu ja Vaike. Ilmselt saadi mujalt juurde veel paar veesõidukit. 1997. aastal oli divisjoni nimekirjas 37 liiget. Tarbatu seati sõidukorda ja seda kasutati-renditi ühtlasi 1997. aastal Kärevere silla ehitustöödeks. Samas jäi mingil põhjusel küsimata ja saamata kasutustasu. Uue aastatuhande alguseks ei jagunud laevade hoolduseks ega remondiks enam vahendeid ja tegelikult puudus ka ülesanne. Kõik divisjoni laevad kanti seejärel maha ja lõigati vanametalliks. 

2010. aastatel muudeti Sisevete divisjon Tamme malevkonnas Sisevete üksikrühmaks. Üksikrühma käsutusse anti mõneks ajaks veel mitu väiksemat dessantpaati. Erialane tegevus on siiski seejärel soikunud.

Sisevete divisjoni ülemad: 
*29. märtsist 1995 – Vello Kolk, 
*11. novembrist 2007 – vanemmaat Karol Kolk, 
*1. jaanuarist 2009 – leitnant Aivo Lepp.

## Vaata ka
*Meredivisjon
*Merekaitseliit

## Viited

## Kirjandus
*Kaitseliidu sisevete laevastik kasvab. Uus Eesti, 9. juuli 1937, nr. 182, lk. 8.

## Välislingid
*Koduleht
İlber Ortaylı

**İlber Ortaylı** (21. mai 1947 Bregenz, Austria – 13. märts 2026 İstanbul) oli Türgi ajaloolane, ajalooprofessor İstanbulis Galatasaray Ülikoolis ja  Ankaras Bilkenti Ülikoolis. 2005. aastast 2012. aastani oli ta Topkapı muuseumi eesotsas İstanbulis.

## Tunnustus
*2009 – valiti Makedoonia Teaduste ja Kunstide Akadeemia välisliikmeks
*2015 – valiti Montenegro Teaduste ja Kunstide Akadeemia välisliikmeks
Puente romano sobre el río Guadiana

**Puente romano sobre el río Guadiana** (vahel ka **Puente Romano del Guadiana** või lihtsalt **Puente Romano**) on Vana-Rooma aegne kivist kaarsild Hispaanias, üle Guadiana jõe Mérida lähedal. Oli üks Via Augusta tee sildadest.

Silla pikkus on 792 m. Sillakaari oli algselt 60. Aegade jooksul on suurem osa neist silla paranduste käigus kaotanud oma esialgse disaini. 

Sild kuulub koos Mérida vanalinnaga UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Praegu on sild avatud vaid jalakäijatele. Kuni 1993. aastani oli sillal ka autoliiklus.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne hispaania kunsti saidil (*hispaania keeles*)
Vietmuongi keeled

**Vietmuongi keeled** on austroaasia keelkonna moni-khmeeri keelte alamrühm (teistel andmetel eraldi keelkond), mille keeli räägitakse peamiselt Vietnamis.

Nende hulka kuulub vietnami keel.
Viru-Jaagupi põllumeeste konvent

**Viru-Jaagupi põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Viru-Jaagupi alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Rägavere, Küti ja Roela vald.

Konvendi juhatusse kuulusid Hugo Nõlve (esimees), Daniel Mälton ja Voldemar Ale.

Konvendi liikmed olid Eduard Keinaste, Jaan Vaher, Ruudi Maalmets, Jüri-Rudolf Erilt, August Dönne, Richard Siil, Eduard Põiklik, Jüri Veskimägi, Mihkel Soone, Leo Piirsalu, Jaan Kallaste, Jaan Metsik (seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Jakob Ment (ühistegeliste asutiste poolt), Mari Palmiste (maanaiste poolt).

1936. aastal oli konvendi piirkonnas 1623 valimisõiguslikku majapidajat, nendel kokku 114 367 puhaskasurubla, maad 31 996 hektarit.

Konvendi valitud liige Põllutöökojas oli Aleksander Pall.
Simuna põllumeeste konvent

**Simuna põllumeeste konvent** asus Simuna alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Paasvere, Salla ja Avanduse vald.

Konvendi juhatus: esimees Hugo Mänd, Johan Saar, Johannes Joll.

Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige: Leo Allak.

Konvendi liikmed: Johannes Jõemets, Eduard Reiman, Karl Raie, Karl Arak, Jaan Bärenson, Karl Kulvere, Johannes Viirmaa, Ernst Leevald, Heinrich Mumme, Heinrich Böckler, Johannes Kuntor, Gustav Tomberg (seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Ernst Peterson (ühistegeliste asutiste poolt), Amanda Ruuben (maanaiste poolt).

1936. aastal oli konvendi piirkonnas 1927 valimisõiguslikku majapidajat, nendel kokku 121 654 puhaskasurubla, maad 40 774 hektarit.

## Kirjandus

* Konvendi "positiivsed" nõudmised. Vaba Maa, 23. november 1937, nr. 270, lk. 6.
Väike-Maarja põllumeeste konvent

**Väike-Maarja põllumeeste konvent** asus Väike-Maarja alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Vao ja Assamalla vald.

Konvendi juhatus: esimees August Malla, Johannes Sakk, Johan Kaarma.

Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige: Eduard Tammaru.

Konvendi liikmed: Lembit Reitel, Gustav Komp, Roland Kaber, Aleksander Voolmaa, Heinrich Lutsik, Evald Mäesalu, Voldemar Kiisk, Oskar Siipan, Jaan Roosaar, Karl Laanemets, Jakob Kübarsepp, Jakob Rebane (seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Aleksander Vatsel (ühistegeliste asutiste poolt), Amanda Koonukõrb (maanaiste poolt).

1936. aastal oli konvendi piirkonnas 1547 valimisõiguslikku majapidajat, nendel kokku 2845,56 puhaskasurubla, maad 33 343 hektarit.
BT-7

**BT-7** on Nõukogude Liidus, aastatel 1935–1940 tootmises olnud kergetank.

BT-7 (vene БТ – быстроходный танк – kiirtank) oli tankide BT-2 ja BT-5 edasiarendus, mis olid ehitatud ameerika inseneri John Walter Christie ratas-roomik tanki "M. 1931" baasil. Masin oli võimeline nagu ta eellasedki liikuma nii roomikutel kui ka ratastel (roomikute eemaldamisel). Ratastel sõitmisel olid vedavateks ratasteks tagumised ja pööravateks esimesed suured kanderattad.

BT-7 oli ette nähtud süvaoperatsioonide läbiviimiseks, masin pidi olema võimeline vaenlase kaitseliinist läbi murdma ning ilma jalaväe toetuseta liikuma kaugele vaenlase tagalasse.

Tankid BT-7 olid Nõukogude Liidus kasutusel kõikidel rinnetel Teises maailmasõjas kuni Jaapani armee purustamiseni Mandžuurias 1945. aasta augustis.

## Modifikatsioonid
*BT-7 – baasmasin, mida aastatel 1935–1939 toodeti kokku 2596 masinat.
*BТ-7RT – raadiosaatjaga 71-TK-1 või 71-TK-3 varustatud baasmasin, aastatel 1935–1939 toodeti 2017 masinat. 
*BT-7А – suurtükiväe tank, sellele oli komplekteeritud torn T-26-4 tankilt T-26, relvastuseks oli 76,2 mm kahur KT-26 ja kaks kuulipildujat DT, masina kaaluks oli 13,5 tonni. Toodeti 1934 ja aastatel 1936–1938 kokku 156 masinat.
*SBT – sapöörtank-sillapaigaldaja (1935–1936).
*HBT-7 – leegiheitjatank (vene *химический*), mida ehitati aastatel 1936–1937.
*ОТ-7 – leegiheitjatank (vene *огнемётный танк*), mida ehitati aastatel 1940–1941.
*BT-7M (ka BT-8) – tankidele BT-7 oli paigaldatud diiselmootor V-2 võimsusega 500 hobujõudu, mis andis masinale kiiruseks roomikutel 62 ja ratastel 86 km/h, masinate kaal oli 14,65 tonni. Toodeti 787 masinat.
*BТ-42 – Soome liikursuurtükk, mida ehitati Nõukogude-Soome sõja ajal Nõukogude Liidult hõivatud tankide BT-7A baasil.

## Välislingid
*Battlefield – BT-7 *vene keeles*
Sörnäinen

**Sörnäinen** on linnaosa Helsingis. See asetseb Keskilinnas.

## Galerii

Pilt:Sörnäinen.jpg|"Kurv" *(Kurvi)*
Pilt:Sörnäisten metroasema2.jpg|Sörnäineni metroojaam
Pilt:Sörnäisten satama Itäväylältä.jpg|Sörnäineni sadam
Silmlased

**Silmlased** (*Petromyzontidae*) on silmuliste seltsi kuuluv ainus sugukond. 
 
Silmlaste sugukonda arvatakse kolm alamsugukonda: *[[Geotriinae]]*, *[[Mordaciinae]]* ja *[[Petromyzontinae]]*. 

## Iseloomustus
Silmlaste keha on soomusteta ja ussikujuline. Silmude kehas puuduvad luustunud moodustised, toes moodustub nii kõhrest kui ka sidekoest. Silmlastel puuduvad lõuad, suu on kujunenud imilehtriks, kus asuvad sarvhambad. Erinevalt päriskaladest puuduvad silmlastel ka paarisuimed. Sisekõrvas on 1–2 poolringkanalit. 

## Eesti liigid
* Merisutt (*Petromyzon marinus*) – elab ka Eesti rannikuvetes ja mitmes mereühendusega jões
* Jõesilm (*Lampetra fluviatilis*) – jõgedes
* Ojasilm (*Lampetra planeri*) – kiirevoolulistes ojades
Kiiruimsed

**Kiiruimsed** ehk **aktinopterüügid** (*Actinopterygii*) on luukalade klass keelikloomade hõimkonnast. Kiiruimsete nimetus johtub sellest, et nende uimedes on luustunud kiired, mis kinnituvad kehas asuvatele tugiluudele ehk basaalidele. Kiiruimsetele vastandatakse lihasuimsed (*Sarcopterygii*), kelle uimed on teistsuguse ehitusega. 

Kiiruimsed on selgroogsete liigirikkaim klass, kuhu kuulub peaaegu 30 000 liiki. Kiiruimsed on ubikvistid ehk levinud kõikjal maailmas, asustades väga erinevaid veekogusid. 

Kiiruimsete kehamõõtmed ulatuvad 8 mm-st (*[[Paedocypris]]*) kuni 11 m-ni (harilik heeringakuningas (*Regalecus glesne*). Guinnessi rekordite raamatus on rekordiks 17 m isend. Kehakaalult on üks suuremaid kuukala (*Mola mola*), kelle keskmine kaal on umbes 1 tonn, kuid on leitud ka 2,3 tonniseid isendeid. 

Enamiku kiiruimsete skelett on täielikult luustunud. Üheks diagnostiliseks tunnuseks on ka kiiruimsete ganoidsoomused.

## Eesti faunas esindatud seltsid
**Acipenseriformes* – tuuralised
**Clupeiformes* – heeringalised
**Salmoniformes* – lõhelised
**Anguilliformes* – angerjalised
**Cypriniformes* – karpkalalised
**Siluriformes* – sägalised
**Beloniformes* – tuulehaugilised
**Esociformes* – haugilised
**Gadiformes* – tursalised
**Gasterosteiformes* – ogalikulised
**Syngnathiformes* – merinõelalised
**Perciformes* – ahvenalised
**Scorpaeniformes* – meripuugilised
**Pleuronectiformes* – lestalised

## Teisi retsentsete esindajatega seltse
**[[Elopiformes]]* 
**[[Albuliformes]]* 
**[[Notacanthiformes]]*
**[[Hiodontiformes]]*
**[[Osteoglossiformes]]* 
**[[Alepocephaliformes]]*
**[[Gonorynchiformes]]*
**[[Characiformes]]*
**[[Gymnotiformes]]* 
**[[Lepidogalaxiiformes]]*
**[[Argentiniformes]]*
**[[Galaxiiformes]]*
**[[Cichliformes]]*

## Vaata ka
*sagaruimsed
Suurtiivalised

**Suurtiivalised** (*Megaloptera*) on selts täismoondega putukaid. Suurtiivalisi on teada umbes 300 liiki. 

Varem käsitleti neid võrktiivaliste seltsis. Et suurtiivalised on fülogeneetiliselt väga lähedalt seotud võrktiivalistega, siis mõnikord paigutatakse nad ka koos taksonissse *[[Neuropterida]]*. 

Suurtiivalisi on kaks sugukonda:
**Sialidae* – loidtiiblased (neid esineb ka Eestis)
**Corydalidae* – korüdaliidlased (elavad peamiselt lähistroopilistel ja troopilistel aladel)

## Eesti liigid
**Sialis lutaria* – harilik loidtiib, elab seisuvetes, kraavides, aeglastes jõgedes
**Sialis fuliginosa* – oja-loidtiib, vastsed elavad väikestes liivapõhjalistes vooluveekogudes
**Sialis flavilatra* – järvedes ja jõgedes, esineb eelmistest harvemini

## Viited
Oulunkylä

**Oulunkylä** (Helsingi slängis *Ogeli*, *Oglu*, rootsi keeles *Åggelby*) on Helsingi linnaosa. See paikneb Põhja-Helsingis, umbes 6 km Helsingi südalinnast.

Liideti Helsingiga 1946.

Linnaosal on head transpordiühendused, sinna sõidavad paljud bussiliinid. Oulunkyläs on ka raudteejaam, rongisõit Helsingi südalinna kestab 9-10 min. Lähim trammipeatus asub umbes 700 meetri kaugusel Käpylä linnaosas.

## Galerii

Pilt:Oulunkyla Helsinki 09 2005.jpg
Pilt:Oulunkyla Helsinki 09 2005-2.jpg|Kaubanduskeskus Ogeli


## Kirjandus
* Heino Puhvel, "Friedebert Tuglas Oulunkyläs" – Keel ja Kirjandus 1976, nr 9, lk 528–536 ja H. Puhveli raamatus "Kirjandus muutuvas maailmas", Eesti Raamat, Tallinn 1987, lk 65–75
Norra hoovus

**Norra hoovus** on hoovus Norra meres, osa Golfi hoovusest. Hoovab kirdesse Suurbritanniast Skandinaavia poolsaareni ja edasi mööda Skandinaavia looderannikut.

## Välislingid
*"The Norwegian & North Cape Currents" (*inglise keeles*)
Korso

**Korso** (60°21'3"N 25°4'40"E) on Vantaa linnaosa. Asub Keravast 6 km lõuna pool ja Helsingist 25 km kaugusel.

## Lähiümbrus
Korso piirdub idas raudtee, põhjas Vallinoja ja loodes Vierumäkiga.

## Vaata ka
*Korso raudteepeatus

## Välislingid
*Korso-Koivukylä portaal (soomekeelne)

## Kaart
*Korso (Google Maps)
Tikkurila

**Tikkurila** on Vantaa linnaosa. 

Tikkurila populaarseim vaatamisväärsus on Heureka teaduskeskus.

## Galerii

Pilt:Kielotorni as seen from Virnatie in Tikkurila, Vantaa, Finland, 2021 May.jpg|Kielotorni (kõrgus 55 m)
Pilt:Tikkurila Commercial Centre and Station Dixi and Ratatie street in Tikkurila, Vantaa, Finland, 2021 May.jpg|Tikkurila raudteejaam
Pilt:Science centre Heureka in Tikkurila, Vantaa, Finland, 2022 June.jpg|Heureka teaduskeskus
Pilt:Keravanjoki in Tikkurila, Vantaa, Finland, 2022 May.jpg|Keravanjoki Tikkurila värvitehase kõrval
Lõpused

**Lõpused** (ladina *branchia*) on paljude vee-eluliste loomade hingamiselundid. Lõpuste peamine ülesanne on organismi varustada vees leiduva lahustunud hapnikuga ning süsihappegaasi ekskretsiooniga. 

Lõpuste mikrostruktuuride suur eripind tagab laia vee kokkupuute, tehes hapniku omastamise võimalikult efektiivseks. Näiteks loomade kopsudega võrreldes on lõpused hapniku omastamise mõttes tunduvalt efektiivsemad. 

Paljud mikroskoopilised veeorganismid, samuti mõned suuremad inaktiivsed veeloomad, ei vaja vees elamiseks lõpuseid. Enamasti toimub nende hingamine kogu kehapinnaga.

Enamasti koosnevad lõpused õhukestest filamentsetest koeplaatidest ja nende pikenenud osadest. Kui mõningad veeputukad välja arvata, siis on lõpustes veri või selletaoline ollus, mis tagab gaasivahetuse läbi õhukeste membraanide. Lõpustesse tulev venoosne veri rikastatakse hapnikuga ja see voolab üle kogu keha laiali. 

Lõpuseid või selletaolisi elundeid, mis võivad asuda keha eri piirkondades, võib leida näiteks limustelt, vähilaadsetelt, putukatelt, kaladelt ja kahepaiksetelt.

## Vaata ka
*Kopsud
*Trahheed
Sunani rahvusvaheline lennujaam

**Sunani rahvusvaheline lennujaam** (korea keeles 평양순안국제공항) on Põhja-Korea ainuke rahvusvaheline lennujaam, mis asub 24 km kaugusel pealinnast P'yŏngyangist ning on riikliku lennufirma Air Koryo kodulennujaam.
Peter Hunt

**Peter Hunt** (sündinud 30. juulil 1952 Rootsis – 22. juuli 2024) oli eesti ettevõtja, AS Wendre nõukogu esimees.

Ta lõpetas Norrköpingi Tehnikakooli diplomeeritud ehitusinsenerina ja õppis majandust Linköpingi Ülikoolis.

Ta oli alates 2002. aastast Wendre ainuomanik.

## Tunnustus
* 2009 – aasta ärijuht
* 2010 – aasta ettevõtja
* 2010 – Pärnu vapimärk (pikaajalise AS Wendre arengu ja investeeringute eest Pärnus)
*2014 – Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk
*2014 – Pärnumaa vapimärk (ettevõtluse edendaja)

## Viited

## Välislingid
* Peter Hunt: Wendre on 15 aastat järjest kasumis olnud Äripäev, 5. november 2010
* Peter Hunt esindab Eestit maailma ettevõtjate konkursil neljas.ee, 2. juuni 2011
Children of Bodom

**Children of Bodom** on Soome *[[metal]]*-ansambel. 

Bänd asutati 1993. aastal ning sai nime 1960. aastal Bodomi järve ääres toimunud kolmikmõrva järgi.

## Koosseis
Praegused bändi liikmed:
*Alexi Laiho – soolokitarr, vokaal
*Roope Latvala – rütmikitarr
*Jaska Raatikainen – trummid
*Janne Warman – klahvipillid
*Henkka Blacksmith (Henkka Seppälä) – basskitarr

## Diskograafia
**Albumid**
* "Something Wild" (1997)
* "Hatebreeder" (1999)
* "Follow The Reaper" (2000)
* "Hate Crew Deathroll" (2003)
* "Are You Dead Yet?" (2005)
* "Blooddrunk" (2008)
* "Relentless Reckless Forever" (2011)
* "Halo of Blood" (2013)
* "I Worship Chaos" (2015)
* "Hexed" (2019)

## Välislingid
*Children of Bodomi koduleht
Mõrd

**Mõrd** on kase-, paju- või sarapuuvitstest punutud kalapüünis.

## Valmistamine
Mõrd valmistatakse sirgetest jämedatest vitstest, mis ühendatakse peenematest vitstest ringpunutisega. See on pika koonilise tagaosaga ja võib olla tihe nagu korv. Mõrra suuosas on all sirge ja ülal loogakujuline varb ehk suulook. Suulooga külge kinnitatakse lehterjas vitstest pujus ehk neel, mille lõpus on kitsas läbipääsuava. 20. sajandil oli Eestis kasutusel mõrd, mis koosnes suuloogast, mõnest võrust, raami moodustavatest hõredalt paigutatud pikivitstest ja raamile tõmmatud võrgulinast; ka pujus tehti võrgulinast. Meremõrral on kaks või rohkem pujust ning võrgulinast mõrratiivad ehk vesiaed, mis suunab kalad mõrrasuu juurde. Mõrrad jagunevad suuruse ja kasutusviisi järgi jõe-, ääre- ja avaveemõrdadeks.

## Mõrra osad
Mõrd kinnitatakse veekogu põhja pikkade teivastega, enamasti kalatõkke silmadesse või kalade liikumisteedele. Mõrra osad on järgmised:
* Juhtaed – põhjast pinnani ulatuv võrksein, mis pannakse risti kala liikumisteega.
* Tiivad –  kala mõrrasuu poole suunavad nurga alla paigutatud vahendid.
* Kariaed – teravate tagasikeeratud nurkadega, ei lase juba sisenenud, kuid ettevaatlikuks muutunud kalal väljapääsu leida ja suunab ta edasi mõrrakaela poole.
* Kael – lehtrikujuline mõrrakere esiosa, kus mõrra kõrgus hakkab kahanema.
* Pujus – ahenev lehtrikujuline mõrrakere osa, mis raskendab kalal mõrrast väljuda.
* Pära – lehtrikujuliste pujustega varustatud mõrrakere osa, mis suunab kala edasi kalakoti poole ja muudab sealt väljumise raskeks.
* Vitsad – rõngad või raamid, mis hoiavad mõrrakeret lahti.
* Kalakott – viimasele pujusele järgnev osa, kuhu koguneb peamine saak. Kalakoti lõpp tõmmatakse sulgevtropiga kokku ja avatakse saagi nõudmisel.
* Mõrrasopp – kalakoti viimase vitsa tagune kahanev osa.

## Tänapäev
Vastavalt kalapüügieeskirjadele defineeritakse mõrd kui lõkspüünis, mis koosneb juhtaiast, vajaduse korral tiivast või tiibadest, mis moodustavad kariaia, ja ühe või mitme pujusega varustatud kuni kahest pealt kinnisest mõrrakerest. 

Praegu on rohkem levinud mõrratüübid kastmõrd ehk seisevnoot, ääremõrd, rivimõrd, juhtaiata mõrd, jõemõrd ja mõrrajada. Liigist sõltuvalt ka tindi-, vähi- ja silmumõrrad ning angerja valguspüünismõrd.

## Vaata ka
* rüsa 
* noot
* sääs

## Viited

## Välislingid
*Mõrd, Eesti Rahva Muuseum
*Lõkspüünised
Kalavõrk

**Kalavõrk** on eriline hõre kangas, millest valmistatakse kalapüüniseid. Vanasti kooti võrku käsitsi linasest või puuvillasest niidist ui abil, tänapäeval toodetakse vabrikus sünteetilistest kiududest. Kalavõrgu sordid erinevad kasutatud niidi jämeduse ja võrgusilma suuruse poolest. Kalavõrk kas piirab kalad ümber või siis (nakkevõrk) peab kala võrgusilma kinni jääma.

## Vaata ka
* Abar
* Käänivõrk
* Võrguhark
* Võrgukuur
* võrgulina

## Välislingid

* Tõnu Kann, Võrgusilmi hakatakse elektroonselt mõõtma (a*lates 1. septembrist rakendus Euroopa Komisjoni määrus, mille järgi Läänemerel nagu mujal Euroopa Liidu vetes hakatakse püügivahendite silmasuurust mõõtma elektroonselt just selleks valmistatud aparaadiga*). Pärnu Postimees, 4. september 2009
Muusikaprojekt

**Muusikaprojekt** on muusika valdkonna projekt. 

Muusikaprojekti tulemuseks võib olla näiteks heliteos, kontsert, muusikateatrietendus, muusikafestival, muusikapublikatsioon.

Muusikaprojekt võib saada toetust riigilt, kohalikult omavalitsuselt, sihtasutustelt (Eestis näiteks Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitalilt ja Eesti Kultuurkapitali maakondlikelt ekspertgruppidelt, Eesti Rahvuskultuuri Fondilt, Hasartmängumaksu Nõukogult) ning eraõiguslikelt sponsoritelt ja toetajatelt.

## Vaata ka
*Muusikaproduktsioon
*Projekt
Silmulised

**Silmulised** (*Petromyzontiformes*) on maokujulised keelikloomad, keda traditsiooniliselt on käsitletud sõõrsuude (*Cyclostomata*) klassis. Nüüdisajal vaadeldakse neid sageli klassis *[[Cephalaspidomorphi]]*, kuid ka sinna kuulumine pole teadlaste seas üksmeelset kinnitust leidnud. 

Silmuliste seltsi kuulub üks sugukond silmlased (*Petromyzontidae*) ja kolm alamsugukonda: *[[Geotriinae]]*, *[[Mordaciinae]]* ja *[[Petromyzontinae]]*. Seltsis on kokku 40 liiki.
Voldemar Telling

**Voldemar Johannes Telling** (12. august 1903 Tuhalaane vald, Viljandimaa – 27. veebruar 1969 Tallinn) oli pedagoogiharidusega Eesti NSV riigitegelane ja looduskaitsja.

Tema juhtimisel rajati Eesti NSVs looduskaitsealade võrk, võeti kaitse alla erinevaid üksikobjekte, hakati tähistama looduskaitsepäeva mai teisel pühapäeval ja võeti kasutusele tammelehe sümbol. Ta oli ka ühingu Teadus asutaja.

## Elulugu
Lõpetas 1922 Tartu õpetajate seminari ja töötas pärast seda Petseri ühisgümnaasiumis. 1922–1924 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas.

Arreteeriti 1924. aasta sügisel, kui tuli ilmsiks tema kuulumine Hans Heidemanni juhitud põrandaalusesse võrgustikku, mis pidi Lõuna-Eestis ette valmistama riigipööret, ja mõisteti 1925. aasta juulis nn 78 protsessil eluaegsele sunnitööle, kust vabanes 1938. aasta 7. mai amnestia põhjal. Oli 1938–1940 Abja algkoolis õpetaja ja samal ajal ka tõlkija.

Pärast 1940. aasta juunipööret määrati ta tööle EKP Keskkomitee häälekandja ajalehe Kommunist toimetusse.

Alates 25. august 1940 (teist korda alates 25. märts 1946) oli Telling Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi sekretär kuni 1953. 1953–1957 Eesti NSV haridusministri asetäitja.

Seoses 1957 aastal looduskaitse seaduse väljakuulutamisega kutsuti ellu Ministrite Nõukogu juures asuv Looduskaitse Valitsus eesotsas Voldemar Tellinguga, kus ta oli 1962 aastani.
1958–1963 Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjoni liige..

## Viited

## Kirjandus
*Jaan Eilart (1969). Voldemar Telling: 12.VIII 1903 – 27.II 1969. Eesti Loodus, 1969, 5
*Herbert-Armin Lebbin (1978) Revolutsiooni lipukandjad (3. osa). Eesti Raamat 1978
Keelpillide loend

__NoTOC__
*Sellel leheküljel on loetletud [[keelpill]]e.*


## Teised [[kordofon]]id
* Berimbau
* Cimbalom
* Chapman stick
* Chitarra battente 
* Đàn tam thập lục 
* Dultsimer
* Khim
* Klaver
* Klavikord 
* Rataslüüra
* Santur
* Tuulekannel
* Warr kitarr
* Yanggeum 
* Yangqin 

## Rahvapillid

;Benelux:
* Hommel
* Vlier
* Épinette
* Hakkebord

;Brasiilia:
* Cavaquinho
* Berimbau
* Brasiilia vioola

;Bulgaaria:
* Gadulka 
* Tambura

;Eesti, Soome
*Kannel

;Filipiinid:
* Fegereng 
* Kutiyapi 

;Hiina:
* Guqin (7-keelne tsitter)
* Guzheng (21-keelne tsitter)
* Huqin (poogenlauto perekonnast)
* Erhu (2-keelne poogenlauto)
* Gaohu (2-keelne poogenlauto, kõrge helikõrgus)
* Pipa (4-keelne lauto)
* Sanxian (3-keelne lauto)
* Yángqín 
* Zhu

;Horvaatia: 
*Tamburitza

;Iraan:
* Sitar
* Tar
* Santur
* Kamancheh

;Island: 
*Langspil

;Itaalia: 
*Chitarra battente

;Jaapan:
* Ichigenkin 
* Koto
* Shamisen

;Jaava: 
*Kacapi

;Kreeka:
* Buzuki
* Lüüra

;Korea: 
* Gayageum
* Geomungo

;Lõuna-Aasia: 
* Sarod
* Sarangi
* Veena
* Saraswati veena
* Rudra veena
* Vichitra veena
* Gottuvadhyam veena
* Vichitra veena
* Mohan veena
* Mahanataka veena
* Santoor
* Esraj
* Ektara
* Tanpura
* Sarinda

;Leedu: 
*Kanklės (kannel)

;Läti: 
*Kokle (kannel)

;Mongoolia:
*Yatga

;Norra: 
*Langeleik

;Okeaania: 
*Ukulele

;Prantsuse: 
*Épinette

;Põhja-Ameerika:
* Apalatši dultsimer
* Autoharp
* Bandžo

;Rootsi:
* Hummel 
* Nyckelharpa

;Rwanda: 
*Inanga (tsitter)

;Saksa:
* Scheitholt
* Hackbrett
* Dultsimer 

;Sloveenia: 
*Drone zither (tsitter)

;Ungari: 
*Cimbalom

;Venemaa:
* Balalaika
* Domra
* Gusli (kannel)

;Venezuela: 
* Cuatro

;Vietnam: 
* Dan Tranh
* Đàn tam thập lục
Poogenkeelpillide loend

__NoTOC__
*Sellel leheküljel on loetletud [[poogenkeelpill]]e.*



## [[Poogenkeelpillid]]

## A
Ajaeng - Anzad - Arpeggione

## B
Banhu - Baryton - Bazantar

## C
Cizhonghu - Crwth 

## D
Dahu - Đàn gáo - Division viol - Diyingehu

## E
Elektritšello - Elektriviiul - Erhu - Erxian - Esraj 

## F
Fiidel 

## G
Gadulka - Gaohu - Gehu - Ghaychak - Goje - Gudok - Gusle 

## H
Haegeum - Hardangeri viiul - Huluhu - Huqin 

## I
Igil 

## J
Jinghu

## K
Kemenche - Kit viiul - Kokyu - Kolmekeelne vioola - Kontrabass - Kitarr

## L
Laruan - Leiqin - Lirone - Lyra viol 

## M
Maguhu - Masenqo - *[[Moodswinger]]* - Morin huur

## N
Nyckelharpa 

## O
Octobass

## P
Poogen psalteerium - Psalmodikon 

## R
Rebab - Rebekk

## S
Sarangi - Sarinda - Saw sam sai - Sihu - Stroh viiul

## T
Tro - Trompet marine või *tromba marina* - Tšello 

## U

## V
Vertikaalne vioola - Vielle - Viiul - Viiuli oktett - Viola bastarda - Viola d'amore - Viola da gamba - Viola pomposa  - Violoon - Violotta - Vioola 

## Y
Yaylı tanbur - Yazheng - Yehu

## Z
Zhonghu - Zhuihu
Näppekeelpillide loend

__NoTOC__
*Sellel leheküljel on loetletud [[näppekeelpill]]e.*



## [[Näppekeelpillid]]
## A
Akustiline basskitarr - Apalatši dultsimer - Arhilauto - Autoharp

## B
*[[Bağlama]]* - *[[Bajo sexto]]* - Balalaika - Banduura -  Bandurria - Bandžo - Barbat - Baritonkitarr - Basskitarr (elektriline) - Begena - Bordonua - Bugarija - Buzuki - *[[Buzuq]]*

## C
Cavaquinho - Çeng - Charango - Cigar box guitar - Chitarra battente - Chitarrone - Cittern - Crwth - Cuatro - Cümbüş

## D
Đàn bầu - Đàn nguyệt - Đàn tranh - Đàn tỳ bà - Daruan - Diddley bow - Dombra - Domra- Doshpuluur - Dutar - Duxianqin 

## E
Elektriharf - Elektrikitarr - Ektara

## F

## G
Gayageum - Geomungo - Gottuvadhyam - Gravikord - Guitarrón - Gusli - Guqin - Guzheng

## H
Harf - *[[Harf guitar]]* 

## I
Iiri bouzouki

## J

## K
Kacapi - Kannel - Kanuun - Kinnor - Kitarr - Kitarron - Klassikaline kitarr - Klavessiin  - Kobza - Konghou - Kontigi - Kora - Koto - Krar - Kromaatiline kannel - Kutiyapi

## L
Langeleik - Laud - Lauto - Liuqin - Lüüra

## M
Mando-banjo - Mandocello - Mandola - Mandoliin - Mohan veena - Moodswinger - Moonlander - Monohord - *[[Musical bow]]*

## N
Nyatiti

## O
*[[Octave mandola]]*

## P
Pandura - Pipa - Portugali kitarr - Psalteerium

## Q
Quin

## R
Requinto - Resonaator kitarr - Rubab - Rudra veena

## S
Sallaneh - Sanxian - Saraswati veena - Sarod - Saung - Saz - Shamisen - Sitar- Surbahar

## T
Tambura - Tamburica - Tanbur - Tar - Tea chest bass - Teorb - Tenorkitarr - Tiple - Torban - Tres - Tricordia - Tsitter 

## U
Ukulele - Uud

## V
Valiha - Veena - *[[Vichitra veena]]* - Vihuela 

## Y
Yatga - Yueqin

## Z
Zhongruan - Zhu
Fonogrammitootja

**Fonogrammitootja** (kõnekeeles **[[plaadifirma]]** juriidilise isiku kohta) on isik, kes on muusikaproduktsiooni algataja ja selle eest vastutaja. 

Autoriõiguse seaduses mõistetakse fonogrammitootjat nii: "Fonogrammi (helisalvestise) tootja käesoleva seaduse tähenduses on füüsiline või juriidiline isik, kelle algatusel ja vastutusel toimub teose esitamisest lähtuva heli või muu heli esmakordne õiguspärane salvestamine." 

## Fonogrammitootja õigused
Fonogrammitootjal on ainuõigus lubada ja keelata:
*fonogrammi otsene või kaudne, ajutine või alaline, osaline või täielik paljundamine (taastootmine, reprodutseerimine jne) mis tahes vormis või mis tahes viisil;
*fonogrammi koopiate importimine;
*fonogrammi levitamine üldsusele;
*fonogrammi koopiate rentimine või laenutamine;
*fonogrammide üldsusele kättesaadavaks tegemine sellisel viisil, et isikud saavad fonogrammi kasutada nende poolt individuaalselt valitud kohas ja ajal.

## Vaata ka
*Eesti Fonogrammitootjate Ühing

## Viited

## Välislingid
* Eesti Fonogrammitootjate Ühing (EFÜ)
* otsing "helisalvestis" Riigi Teataja veebis
Ottokar II

**Ottokar II** nime all on tuntud mitu valitsejat:
***[[Ottokar II Přemysl]]** oli Böömimaa kuningas
***[[Ottokar II (Steiermark)|Ottokar II]]** oli Steiermargi markkrahv
Little Diomede

**Little Diomede** ehk **Krusensterni saar** (injupiaki keeles *Ignaluk*) on saar Beringi väinas, üks Diomidi saartest. Saare pindala on umbes 7 ruutkilomeetrit. 

Saar on künklik, kõrgusega kuni 363 meetrit. Saar kuulub Ameerika Ühendriikidele. 

Saare keskus on Diomede. Seal on olemas kauplus ja isegi kool. Varustus ja post tuuakse helikopteriga. 

1990. aastal elas saarel 178 inimest, 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli seal elanikke 115.

## Vaata ka
*Ratmanovi saar

## Välislingid
*
Viruküla–Riisipere tee

**Viruküla–Riisipere tee** (registrinumbriga 11165) on 3,6 km pikkune kõrvalmaantee Saue vallas. 

Tee saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee kahekümne kolmandal kilomeetril Kivitammi külas. Tee kulgeb läbi Kivitammi, Vilumäe ja Madila küla ning Riisipere aleviku. Tee lõpeb Riisipere–Nurme tee kolmandal kilomeetril Riisipere alevikus. 

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 5 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on kruusatee, Riisipere alevikus mustkattega tee. Tee klass pole määratud. Liiklussageduse kohta andmed puuduvad. Kiiruspiiranguid teel pole. Riisipere alevikus on tee valgustatud.
Turba–Lehetu tee

**Turba–Lehetu tee** (registrinumbriga 11166) on 5,1 km pikkune kõrvalmaantee Saue vallas. 

Tee saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee kahekümne viiendal kilomeetril Virukülas. Tee kulgeb läbi Viruküla, Nurme ja Lehetu küla ning Turba aleviku. Tee lõpeb Lehetu küla südames. 

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 5 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Teega ristub neljandal kilomeetril Lehetu–Nurme tee, viiendal kilomeetril Ellamaa–Lehetu tee.

Turba alevikus on tee mustkattega. Kuni Lehetu–Nurme teeristini on tee põlevkivituhkbetoonkattega. Edasi teekatte kohta info puudub. Tee klassi kohta info puudub. Liiklussageduse kohta teel andmed puuduvad. Kiiruspiirangud on Turba alevikus (40 ja 50 km/h). Samas on ka tee valgustatud.
Kirjakandja

**Kirjakandja** ehk **postiljon** on töötaja, kelle ülesanne on kirjade, pisipakkide ja muu posti edastamine saatjalt saajale. Postiljon on oluline osa postiteenuste süsteemist, tagades sidepidamise inimeste, ettevõtete ja asutuste vahel nii kohalikul kui ka rahvusvahelisel tasandil. Postiteenuseid osutavad posti- ja kulleriettevõtted, Eestis tegeleb sellega põhiliselt Eesti Post (kaubamärgiga Omniva). 

## Üldiseloomustus
Postiljoni töö hõlmab saadetiste sorteerimist, transportimist ja kättetoimetamist. Varem liikus postiljon jalgsi või jalgrattaga, tänapäeval kasutatakse sageli ka mootorsõidukeid. Töö võib toimuda nii linnas kui ka maal, kusjuures töö iseloom ja koormus sõltuvad piirkonna asustustihedusest ja taristust.

## Tööülesanded
Kirjakandja peamised ülesanded on:

* kirjade, ajalehtede, ajakirjade, postkaartide ja pisipakkide kättetoimetamine
* posti sorteerimine enne jaotusringi
* allkirjade kogumine tähtsaadetiste puhul
* klientidega suhtlemine ja vajaduse korral lisateenuste pakkumine
* posti kogumine kirjakastidest või ettevõtetest

Mõnel juhul võib postiljon täita ka lisaülesandeid, näiteks pensionide või ametlike teadete kättetoimetamine.

## Töövahendid ja -tingimused
Postiljon kasutab oma töös erinevaid vahendeid, sealhulgas:

* postikotte või -kaste
* jalgratast, autot või muud transpordivahendit
* elektroonilisi seadmeid (näiteks skannereid saadetiste registreerimiseks)

Töötingimused võivad olla füüsiliselt nõudlikud, kuna töö toimub sageli välitingimustes ja erinevates ilmastikuoludes.

## Nõuded ja oskused
Postiljonilt eeldatakse:

* head füüsilist vastupidavust
* täpsust ja kohusetunnet
* orienteerumisoskust ja piirkonna tundmist
* suhtlemisoskust klientidega töötamisel
* usaldusväärsust, sest käsitletakse konfidentsiaalset teavet

## Ajalooline areng
Postiljoni amet on üks vanemaid sidepidamisega seotud elukutseid. Juba antiikajal kasutati sõnumite edastamiseks käskjalgu. Keskajal arenesid välja organiseeritud postisüsteemid, milles postiljonid mängisid keskset rolli. Tööstusliku pöörde ja tehnika arenguga muutus posti liikumine kiiremaks ning töövahendid kaasaegsemaks.

## Tänapäev
Digitaalse suhtluse levik on vähendanud traditsiooniliste kirjade hulka, kuid postiljonide roll ei ole kadunud. Vastupidi, e-kaubanduse kasv on suurendanud pakisaadetiste mahtu, mistõttu postiljonid on jätkuvalt olulised logistika- ja tarneahela osad.

## Vaata ka
*Telegrammikandja
*Kuller
*Käskjalg
*Eesti Post
Lehetu–Nurme tee

**Lehetu–Nurme tee** (registrinumbriga 11168) on 6,2 km pikkune kõrvalmaantee Saue ja Märjamaa vallas. 

Tee saab alguse Turba–Lehetu tee neljandal kilomeetril Lehetu külas. Tee kulgeb läbi Lehetu, Nurme ja Pajaka küla. Tee lõpeb Riisipere–Nurme tee ja Vaimõisa–Nurme tee ristumisel Pajaka külas. 

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 7 truupi. Teele jääb 2 bussipeatust: Varese ja Nurme.

Tee katte ja klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussageduse kohta teel andmed puuduvad. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Ellamaa jaama tee

**Ellamaa jaama tee** (registrinumbriga 11169) on kõrvalmaantee Saue vallas Ellamaa külas.

Tee pikkus on 0,9 km. Tee saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee 30. kilomeetril ja lõpeb endise Ellamaa raudteejaama juures, kust nüüd kulgeb läbi Läänemaa Tervisetee. Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi, teele ei jää bussipeatusi.

Tee on mustkattega, kuid klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Õhusõiduk

**Õhusõiduk** (ka *lennuaparaat*) on seade, mis võimaldab õhus püsida ja  lennata. Õhusõiduk püsib õhus liikumisel tekkiva aerodünaamilise tõstejõu, reaktiivjõu või aerostaatilise üleslükkejõu mõjul. 

*Aerodünaamiline tõstejõud*: Kuna õhk on voolamisel võlvja profiiliga tiiva esiservast tagaserva poole erinevate teepikkuste tõttu sunnitud tiiva ülapinna kohal liikuma kiiremini kui kandepinna all, siis selliste voolamiskiiruste erinevuse tõttu tekib tiiva ülapinna kohal madalam õhurõhk kui tiiva-alusel pinnal.
Rõhkude erinevuse tõttu tiiva üla- ja alapinna vahel tekib tõstejõud. Bernoulli seadus.

*Aerostaatiline tõstejõud*: Õhust väiksema tihedusega gaasiga täidetud ruumile mõjub üleslükkejõud, mis võrdub selle gaasi poolt väljatõrjutud õhu hulgaga.

## Vaata ka

* Archimedese seadus
* autožiiro
* elektriline õhusõiduk
* lennundus
* linnuk
* mehitamata õhusõiduk
* õhusõidukite õlitus- ja määrdesüsteemid

## Viited

## Välislingid
* Lennundusseadus
Siirdekalad

**Siirdekalad** ehk **diadroomsed kalad** on kalad, kes kudemiseks lähevad kas mageveekeskkonnast merre (katadroomne ränne) või vastupidi (anadroomne ränne). Sageli kasutatakse ka mõistet "**poolsiirdekalad**", viidates kaladele, kes tulevad kudema riimveest magevette. Siirdekaladele vastandtähendusliku sõnana kasutatakse mõnikord terminit "paiguskala".

Enamik siirdekalu on anadroomsed ehk koevad magevees, milleks sageli on jõgede ülemjooksualad. Siia kuuluvad näiteks mitmed lõhelased. Katadroomsed kalad on näiteks angerjad, kes siirduvad kudema Sargasso merre. Tüüpiliseks poolsiirdekalaks on vimb. 

Siirdekalade siirdumine teise keskkonda toimub peamiselt seetõttu, et tagada näiteks jões arenenud vastsetele ja teistele noorjärkudele ohutum ja toidu poolest rikkalikum keskkond.

Siirdekalade rännu pikkused on liigiti väga erinevad. Tõenäoliselt kõige pikema (tuhandetesse kilomeetritesse küündiva) kudemisrände teevad angerjad. Mõned kalaliigid (sh angerjas) hukkuvad pärast kurnavat rännet ja kudemist. 

## Vaata ka
*Kalaränne
Hollandi tuulik

**Hollandi tuulik** (ka *Hollandi tüüpi tuulik*) on tüvikoonuse kujuga, mitmekorruseline ja enamasti puidust või kivist ehitatud tuuleveski.

Igal Hollandi tuulikul on kaks vastaskülgedel asetsevat ust. Erinevalt pukktuulikust on Hollandi tuulikul vaja pöörata vaid tuuliku pead (kuplit), mitte kogu veskit. Hollandi tuulikutel on tavaliselt kaks või enam paari veskikive. 

## Hollandi tuulikud Eestis
Hollandi tuulikuid hakati Eestis ehitama 18. sajandi lõpul eelkõige mõisade juurde. Nende ehitamine hoogustus eriti 19.–20. sajandi vahetusel, sest siis laienes taoliste tuulikute ehitamise õigus ka talupoegadele. Tuulikuid kerkis peaaegu kõikjale üle Eesti. Eesti traditsioonilistes paekasutuspiirkondades (Harjumaal, Lääne-, ja Ida-Virumaal, Järvamaal Pandivere kõrgustikul ja Raplamaal) levisid enamasti üleni kivist tuuleveski kehandid, Lõuna-Eestis esines rohkem puitkerega Hollandi tuulikuid. 1930. aastatel lõpetas enamik tuulest sõltuvaid veskeid töö, jäädes konkureerimisvõimelt alla auru- ja mootorveskitele. Eestis on tornhollandlased enamasti säilinud tänu kivist kerele. 

## Hollandi tuulikute liigid
Hollandi tuulikuid saab kere kuju ja väljanägemise järgi liigitada mitmeti. Selles artiklis on kasutatud liigitust väliste ehituslike tunnuste põhjal. See liigitus on käibel eelkõige Saksamaal ja Hollandis, aga Eestis seda traditsiooniliselt ei kasutata.

### Maahollandlane
Maahollandlase kere on püramiidjate tahkudega ja puidust. Kere toetub kuni ühemeetrisele kivist vundamendile. Seinakonstruktsiooni nurgapostid ulatavad läbi kõikide korruste tuuliku peani. Igal korrusel on seinas diagonaalristid kere kooshoidmiseks. Tuuliku seinad on kaetud laudade, ülelöödud roomattide, sindlite või laastudega. Tiivad ulatuvad peaaegu maani ja on maapinnalt seatavad.

### Sokkelkorrusega hollandlane
Sokkelkorrusega hollandlase kere sarnaneb maahollandlase omaga: püramiidjate tahkudega ja puidust. Sokkelkorrusega hollandlane on aga vertikaalsete kiviseintega. Tänu soklikorrusele võimaldab suur ruum kohe vankritega viljakotte sisse ja jahukotte välja vedada. Ka sel tüübil seatakse tiibu maapinnalt.

### Galeriiga hollandlane
Galeriiga hollandlane on püramiidjate tahkudega ja puidust. Kivisoklist korrus(ed) on nii kõrged, et ulatuvad galeriini, kus saab tiibu seada. Seda tüüpi veskites saab mölder alumistel korrustel isegi magada ja elada. Tiivad maapinnani ei ulatu ega ole maapinnal liikujale ohtlikud.

### Tornhollandlane
Tornhollandlane on massiivse kivikerega. Tornhollandlase alatüüpe on väga palju: ühe tahulise korruse ja ülalt koonilise kerega, alt silinderjad, ülalt koonilised ja ümarad. Vanimad tornhollandlased on silinderjad ja pärinevad Vahemere maadest. Tornhollandlased võivad olla maahollandlase, sokkelkorrusega hollandlase või galeriiga hollandlase kujuga, aga nende kere on alati kivist.

## Viited
Puupuhkpillide loend

__NoTOC__
*Sellel leheküljel on loetletud [[puupuhkpill]]e.*


## [[Puupuhkpillid]]
### Flöödid
#### Põikflöödid
Altflööt - Bansuri - Bassflööt - Dizi - *[[Fife]]* - Flööt - Hyperbass flute - Iiri flööt - Kontraaltflööt - Kontrabass flööt - Koudi - Lääne kontsertflööt - Nohkan - Pikoloflööt - Ryuteki - Shinobue - Topelt kontrabass flööt - Venu 
#### Otseflöödid
Danso - Hocchiku - Hun - Kaval - Ney - Palendag - Paaniflööt - Quena - Shakuhachi - Suling - Tumpong - Xiao (flööt) - Xun 
#### Internal Duct (fipple)
Diple - Flageolet - Fujara - Gemshorn - Okariin - Plokkflööt - *[[Tin Whistle]]* 

### Ühekordse lesthuulikuga
Albogue - Alboka - Altklarnet ehk bassett - Altsaksofon - Arghul - Aulochrome - Baritonsaksofon - Bassklarnet - Basset klarnet - Basset sarv - Bass-saksofon - Chalumeau - Clarinette d'amour - C meloodia saksofon - Diplica - *[[Double clarinet]]* - *[[Heckel-clarina]]* - Hekelfon-klarnet - *[[hprnpipe (muusikainstrument)|Hornpipe]]* - Klarnet - Kontrabassklarnet (pedaalklarnet) - Kontrabass-saksofon - Launeddas - Mijwiz - Oktaviin - Pibgorn - Pikoloklarnet  - Saksofon - Saxonett - Sipsi - Sopraniinosaksofon - Sopranklarnet - Sopransaksofon - Soprillo - Subkontrabass-klarnet - Subkontrabass-saksofon - Tárogató - Tenorsaksofon - Xaphoon - Zhaleika - Tubax

### Kahekordse lesthuulikuga
#### Avatud
Alghaita - Balaban - Bassanelli - Bassoboe - Bifora - Bombarde - *[[Catalan shawm]]* - Cromorne (Prantsuse barokk, erinev crumhornist) - Dudukk - Dultsian - Dulzaina - Fagott - Hekelfon - Hichiriki - Inglissarv - Kèn bầu - Kontrabassoboe - Kontrafagott - Mizmar - Nadaswaram - Oboe - Oboe d'amore - Oboe da caccia   -Pikolohekelfon - Piccolo oboe - Piri - Pommer - Racket - Reed contrabass/*Contrabass à anche* - Rhaita - Rothphone - Sarrusophone - Shawm (šalmei) - Sopila - Sorna - Suona - Surnay - Taepyeongso - Tarogato - Tromboon - Hiina trompet - Zurla - Zurna

#### Kaetud
Cornamuse - Hirtenschalmei - Krummhorn - Kortholt - Rauschpfeife - Torupill 

### Neljakordse lesthuulikuga
Pi - Shehnai - Sralai
Uluk

**Uluk** on looduses vabalt elav imetaja või lind. 

Osale ulukitest on lubatud pidada jahti. Neid nimetatakse jahiulukiteks.

## Vaata ka
*Metsloom
Ellamaa–Koluvere tee

**Ellamaa–Koluvere tee** (registrinumbriga 11167) on 20,4 km pikkune kõrvalmaantee Saue, Märjamaa ja Lääne-Nigula vallas. 

Tee saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee 31. kilomeetril Ellamaa külas (Nissi vald). Tee kulgeb läbi Ellamaa, Soosalu, Leevre, Sooniste, Maidla ja Koluvere küla. Tee lõpeb Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee kümnendal kilomeetril Koluvere külas (Lääne-Nigula vald). 

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 8 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Teega ristub 17. kilomeetril Laukna tee, 19. kilomeetril Maidla–Ollimäe tee.

Tee on kruusatee. Tee 21. kilomeetril on lühike mustkattega teelõik. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.


EllamaaKoluvereTee.jpg|Vaade teele. Paremal endise Leevre mõisa kiviaed
EllamaaKoluvereTee1.jpg|Vaade teele
Kanalisäga

**Kanalisäga** (*Ictalurus punctatus*) on sägaliste seltsi kuuluv kala. 

Kanalisäga on Põhja-Ameerikas populaarne ja hinnatud püügikala.

Kanalisäga maksimaalne pikkus jääb 90 cm ligi; üks raskemaid kättesaadud isendeid kaalus 26,3 kg.

Eestis on püütud kaks kanalisäga, üks 2001. aastal Toila lähedalt  ja teine 15. juunil 2013 Balti elektrijaama juurest.
Need on tõenäoselt pärit mõnest Läänemere-äärsest kalakasvandusest.

## Viited

## Välislingid
*
Meilahti

**Meilahti** on Helsingi linnaosa. See asetseb Lääne-Helsingis.

## Vaata ka
* Meilahti haigla
* Kesäranta

## Viited
Räägi minuga!

**"Räägi minuga!"** oli Pereraadio saade, milles sai etteantud teemal saatesse helistada. 

Saade oli eetris kord nädalas 2000. aastast kuni 28. maini 2008. Saatejuht oli Lauri Beekmann.

## Välislingid
*Tutvustus Pereraadio lehel
Kannelmäki

**Kannelmäki** (Helsingi slängis *Kantsu*) on Helsingi linnaosa. See asetseb Lääne-Helsingis.

Kannelmäkis on Helsingi linnalähiliinirongi Kannelmäki raudteepeatus.

## Galerii

Pilt:Helsinki-Kannelmäen kirkko1m.jpg|Kannelmäki kirik
Pilt:Kannelmäki station.jpg|Kannelmäki raudteepeatus
Pilt:Kannelmäki2.jpg|Vaade sillalt Kannelmäki raudteepeatuse poole


## Viited
SU-152

**SU-152** ehk KV-14 (projekteerimisnimi) on Nõukogude Liidus 1943 aastal toodetud liikursuurtükk, mida 1943. aasta lõpuks oli kokku toodetud 704 masinat.

## Eellugu
Detsembris 1942 saadud luureandmed näitasid, et sakslased kavatsevad 1943. aasta suvekampaanias kasutusele võtta uued soomusmasinad (Panther ja Elefant). Selle vastukaaluks otsustati välja töötada raske liikursuurtükk. Uue masinaga hakkasid tegelema Tšeljabinski tehase nr 100 konstruktorid ning projekt sai koondnimeks "Objekt 236" (vene *Объект 236*). Katsemasinat hakati ehitama 31. detsembril 1942 ning juba 25. jaanuaril 1943 oli uus masin valmis, seega valmis masin kõigest 25 ööpäevaga. Edasi läks masin koodnimega KV-14 katsetustele. 14. veebruaril 1943 võeti liikursuurtükk Punaarmee relvastusse nimega SU-152 ja 1. märtsil algas Tšeljabinskis masina seeriatootmine.

## SU-152 tehniline lahendus
Liikursuurtükki SU-152 hakati tootma tanki KV-1S šassiile, mis tol ajal oli samuti seeriatootmises. 

SU-152 pearelvaks sai pilusuudmepiduriga 152 mm haubits ML-20S, mille raua pikkuseks oli 26,8 kaliibrit. Selle haubitsa soomust läbistava mürsu algkiiruseks oli 600 m/s ning 2000 meetri pealt läbistas see 100 mm soomust. Soomustläbistava mürsu kaal oli 48,78 ja kild-fugassmürsul 43,5 kg ning selle algkiiruseks oli 655 m/s. Kuna haubits ML-20S oli liiga suur, ei olnud võimalik paigutada seda liikuvasse torni nagu tankil KV-2, vaid selle jaoks oli vaja ehitada korpusele kinnine liikumatu soomustorn nagu näiteks sakslaste StuG III-l. Kahurit oli võimalik liigutada horisontaalselt mõlemale küljele 6° (kokku 12°), vertikaalselt aga −5° kuni +18°. Kahuri laskekiirus oli aga väga väike, 2 lasku minutis. Liikur oli varustatud panoraamsihikuga kaugete märkide tulistamiseks ning otsesihtimisega laskmisel teleskoopsihikuga ST-10. Otsesihtimise laskekauguseks oli 700 m. Masina torni lael oli viis prisma vaatepilu, peale nende oli torni esiseinas veel ka juht-mehaaniku tripleksklaasiga kaetud vaatepilu. Tootmise käigus projekteeriti masinale turell 12,7 mm õhutõrjekuulipilduja DŠK (vene *ДШК*) jaoks.

Soomuse paksus suurtükimaskil oli 120, korpuse esiküljel 70 ja külgedel 60 mm.

Liikursuurtükid varustati raadiojaamadega 10-RK-26 ning sisemiseks sidepidamiseks deadmega TPU-3. 

KV-1S tootmise lõpetamisega lõppes ka 1943. aasta lõpus SU-152 tootmine, mida selleks ajaks oli valminud 704 masinat.

## Välislingid

*За-СССР! SU-152 *vene keeles*
*Battlefield. SU-152 *vene keeles*
Tyndalli efekt

**Tyndalli efekt** on nähtus, kus valguskiirgus kolloidlahuse süsteemis (tolmune õhk, udus jt) hajub. Valgus hajub keskkonnas suspendeerunud aineosakestel ning valgusvihu tee keskkonnas muutub nähtavaks. Tyndalli efekt ilmneb ka puhtas meediumis selle tiheduse fluktuatsioonide pärast. 

Efekt on nime saanud iiri teadlase John Tyndalli järgi, kes avastas selle 1869. aastal.

Sarnaselt Rayleigh' hajumisega sõltub hajunud valguse intensiivsus valguse sageduse neljandast astmest. Tyndalli efekti seletab kõige paremini Mie hajumine, kuna osakesed on enamasti sfäärilised ja suuremad kui valguse lainepikkus.

Tyndalli ja Rayleigh' hajumise peamine erinevus seisneb intensiivsuses: Tyndalli hajumine on oluliselt intensiivsem, kuna kolloidosakesed on palju suuremad kui aatomid või molekulid (Rayleigh' hajumise korral). Tyndalli efekti kasutatakse, et teha kindlaks, kas tegemist on kolloid- või tõelise lahusega. Efekt töötab ka väga väikese kontsentratsiooni korral (kuni 0,1 ppm), kuid esineb ka erandeid. Näiteks piimas Tyndalli efekt ei avaldu. Ka tolmu olemasolu õhus saab kontrollida Tyndalli efekti abil.

Meteoroloogias näitab Tyndalli efekt, et atmosfääris esineb uduvine, udu või sudu. Selle eelduseks on väga suur õhuniiskus (80–85%). Efekt võib udu tekkele ka eelneda, kui õhus on suurenenud veepiiskade või jääkristallide hulk. Kuiva kliimaga aladel põhjustab efekti ilmnemist enamasti tolm.

Lahuste Ramani spektri mõõtmisel võib olla vajalik ultrafiltrimine, et vähendada Tyndalli efektist tekkivat mõõteviga.

## Vaata ka
* Hajumine

## Viited