open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kasutaja

**Kasutaja** on inimene, kes kasutab arvutit või internetiteenust. Kasutajad tavaliselt kasutavad süsteemi või tarkvara toodangut ilma, et nad teaks, kuidas see tegelikult töötab. Kogenumad kasutajad kasutavad arenenud omadusi programmidel, selleks ei pea oskama programmeerida ja/või süsteemi hallata.

Kasutajal on tavaliselt kasutajakonto ja tuvastatakse süsteemi poolt kasutajanime järgi.

Mõned tarkvaratooted teenindavad teisi süsteeme ja neil ei olegi otsest kasutajat.

## Lõppkasutaja

Lõppkasutajad on ülimad inimestest kasutajad (operaatorid) tarkvara toodetel. Seda terminit kasutatakse selleks, et eristada lõppkasutajaid, kes saavad programmi tootjatelt, et seda testida ja parandada, nendest, kes tegelikult maksavad selle eest. Kasutajakeskses disainis eraldab see ka tarkvara operaatori ja teised asjaosalised, kes võib-olla ei kasuta programmi, kuid aitavad nõudeid täita, kliendist, kes maksab selle arendamise eest. See eraldamine on justnimelt kasulik kasutajaliidese disainimisel, sest nii saab jälgida, mis omadusi tavalised kasutajad vajaksid.

Need tarkvaratooted, kelle teenuseid kasutab mõni teine süsteem, neil ei ole ka otseseid lõppkasutajaid.

## Kasutajakonto

Kasutajakonto võimaldab kasutajal autentida süsteemile ja potentsiaalselt saada autorisatsioon, et saada juurdepääs ressurssidele, mida pakutakse või mis on ühendatud selle süsteemiga, kuigi autentimine ei tähenda autorisatsiooni. Et sisse kontosse sisse logida peab kasutaja ennast autentima parooli või mõne teise mandaadiga, selle eesmärgiks on raamatupidamine, turvalisus, logimine, ressursi haldamine.

Arvutisüsteemid opereerivad ühel kahest kasutajatüübist:
* Üksikkasutaja süsteemidel ei ole niisugust ideed nagu mitu kasutajakontot
* Mitmikkasutaja süsteemidel on niisugune idee ja vajavad kasutajatel identida ennast enne, kui nad saavad süsteemi kasutada
Igal kasutajakontol on mitmikkasutaja süsteemis tavaliselt oma kodukataloog, kus faile hoiustada, mis seostuvad tolle kasutaja tegevustele, mis on kaitstud teiste kasutajate eest (kuigi süsteemi administraatoril võib olla sellele juurdepääs).

Samal ajal kui süsteemid eeldavad, et põhilised kasutajakontod on kasutusel ainult ühe inimese poolt, on siiski paljudel süsteemidel erilised kontod, et igaüks saaks neid kasutada, näiteks anonüümsed kontod või külaliskontod.

## Viited
Calvinia

**Calvinia** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas, Hantami valla halduskeskus.

Esimesed euroopa asunikud saabusid piirkonda 1750. aastatel. Linn asutati 1851. aastal ja on saanud nime prantsuse usureformaatori Johann Calvini järgi.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Calvinia elanikest värvilisi 82,98%, valgeid 11,79%, mustanahalisi aafriklasi 3,56%, India või Aasia päritolu inimesi 0,77% ja teisi 0,89%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,86%, inglise keelt 1,30% ja koosa keelt 0,64%.

## Galerii

Pilt:Calvinia hantam house complex exterior.JPG
Pilt:Dorpshuis,.JPG
Pilt:House, Pastorie Street, Calvinia, South Africa.jpg
Pilt:Graham Maclachlan - Calvinia, South Africa.jpg


## Viited
Maailmamix

**"Maailmamix** on raadio Elmar saade, mis on eetris pühapäeviti kella 15–17.

## Saate külalisi
### 2018
* 4. veebruaril rääkis Tõnis Korts koprast.
* 11. veebruaril rääkis Jüri Kamenik uutest ilmaga seotud mõistetest.
* 18. veebruaril rääkis Lehti Saag eestlaste päritolust.
* 25. veebruaril rääkis Rein Einasto paekivist.
* 4. märtsil rääkis Marko Mägi lindude toimetulekust talvel.
* 11. märtsil rääkis Harri Valdmann metssea ja röövloomade mõjust metsisele.
* 18. märtsil rääkis Marika Mänd entomovektortehnoloogiast.
* 25. märtsil rääkis Antti Tamm ajakirja Horisondi värskest numbrist.
* 1. aprillil rääkis Kadri Runnel, kes rääkis, kuidas metsapõlengud, tormimurd ja lageraie suurendavad elurikkust.
* 8. aprillil rääkis Maris Hindrikson hundist.
* 15. aprillil rääkis Ulrike Plath baltisakslastest.
* 22. aprillil rääkis Indrek Sell tuletaelast.
* 29. aprillil rääkis Kalle Karoles maailma metsanduse suundadest.

## Viited

## Välislingid
* "Maailmamixi" järelkuulamine
Lichtenburg

**Lichtenburg** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas, Ditsobotla valla halduskeskus.

Linn on asutatud 1873. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lichtenburgi elanikkonnast mustanahalisi aafriklasi 59,50%, valgeid 30,33%, värvilisi 7,93%, India või Aasia päritolu inimesi 1,91% ja teisi 0,33%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 52,48% inimesi, afrikaani keelt 38,10%, inglise keelt 4,14%, sotho keelt 1,06%, suulu keelt 0,89%, ja koosa keelt 0,78%.

## Galerii

Lichtenburg, North West, South Africa (20345426790).jpg
Lichtenburg, North West, South Africa (20521568462).jpg


## Viited
Peter Senge

**Peter Michael Senge** (sündinud 1947) on ameerika teadlane ja süsteemne mõtleja, kes on tuntud oma teosega "Viies distsipliin" (1990). Eesti keelde on tõlgitud tema teosed "Õppiv kool" ning "Viie distsipliini käsiraamat".
Vryburg

**Vryburg** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis, Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkonna ja Naledi valla halduskeskus.

Linn asutati 1882. aastal buuride sõltumatu riigi Stellalandi pealinnana.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vryburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 40,82%, värvilisi 37,58%, valgeid 17,72%, India või Aasia päritolu inimesi 3,15% ja teisi 0,72%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 56,33% inimestest, tsvana keelt 33,04%, inglise keelt 6,35%, sotho keelt 0,87%, koosa keelt 0,54% ja pedi keelt 0,50%.

## Viited
142 eKr

**Aasta 142 eKr** oli 142. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi *[[ab urbe condita]]* DCXII (612).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Caecilius Metellus Calvus ja Quintus Fabius Maximus Servilianus.
* Diodotus Tryphon sai Seleukiidide riigi valitsejaks.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
Al Bano ja Romina Power

**Al Bano ja Romina Power** (itaalia keeles Al Bano e Romina Power) on itaalia popmuusikaduo, mille moodustasid 1975. aastal abielupaar Albano Carrisi ja Romina Power. 

Ansambel oli edukas nii Itaalias kui mujal Euroopas. Nende edukaimad laulud on olnud "Felicità", "Sharazan", "Tu, soltanto tu (Mi hai fatto innamorare)", "Ci sarà", "Sempre sempre" ja "Libertà!". Enamik nende laule on itaaliakeelsed, kuid nad on salvestanud laule ka hispaania ja prantsuse keeles. Nad on osalenud kaks korda Eurovisiooni lauluvõistlusel (1976 ja 1985) ning viis korda Sanremo laulufestivalil, mille nad 1984. aastal ka lauluga "Ci sarà" võitsid.
Citrusdal

**Citrusdal** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Cederbergi vallas.

Citrusdal asub Kaplinnast ligikaudu 160 kilomeetrit põhja pool.

Linn on asutatud 1916. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Citrusdali elanikest värvilisi 68,98%, mustanahalisi aafriklasi 15,62%, valgeid 14,55%, India või Aasia päritolu inimesi 0,18% ja teisi 0,68%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 87,51% inimesi, koosa keelt 5,90%, sotho keelt 2,35%, inglise keelt 1,90% ja tsvana keelt 0,84%.

## Galerii

Pilt:Citrusdal at night.jpg
Pilt:Citrusdal1.jpg
Pilt:Citrusdal.jpg
Pilt:Olifants river flowing at capacity, 7Jul2008 - panoramio.jpg


## Viited
143 eKr

**Aasta 143 eKr** oli 143. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi *[[ab urbe condita]]* DCXI (611).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Appius Claudius Pulcher ja Quintus Caecilius Metellus Macedonicus.
* ...

## Sündinud
* Marcus Antonius Orator, rooma poliitik

## Surnud
* Jonathan Apphus, Juudamaa valitseja
140 eKr

**Aasta 140 eKr** ehk ab urbe condita DCXIV (614).

## Sündmused
* Roomlased sõlmisid rahu keltibeeride juhi Viriathusega.

## Sündinud
* Lucius Licinius Crassus, rooma poliitik

## Surnud
* ...
139 eKr

**Aasta 139 eKr** ehk ab urbe condita DCXV (615).

## Sündmused
* Roomlased murdsid rahu keltibeeridega ning mõrvasid nende juhi Viriathuse.
* Maavärinas hävis Kameirose linn Rhodosel.
* Astroloogid aeti Roomast välja.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Viriathus, lusitaanide valitseja
138 eKr

**Aasta 138 eKr** ehk ab urbe condita DCXVI (616).

## Sündmused
* Roomlased vallutasid Lusitaania.

## Sündinud
* Lucius Cornelius Sulla, Vana-Rooma riigimees ja väejuht

## Surnud
* Attalos II, Pergamoni kuningas
Ried im Oberinntal

**Ried im Oberinntal** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 876 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 27,43 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1267 inimest. Vald paikneb 12 km Landeckist lõunas ja 3 km Prutzist allpool. 

Seda on kirjalikult esmamainitud 12. sajandil. Turism on peamine sissetulekuallikas.

## Viited

## Välislingid

* www.ried-oberinntal.tirol.gv.at
141 eKr

**Aasta 141 eKr** oli 141. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi *[[ab urbe condita]]* DCXIII (613).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Gnaeus Servilius Caepio ja Quintus Pompeius.
* Hiinas sai Hani dünastia keisriks Wudi.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Jingdi, Hani dünastia keiser
Bassalõtšivka

**Bassalõtšivka** (ukraina keeles *Басаличівка*) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Gaissõni rajoonis. Elanike arv on 370. Pindala on 1,756 km².
Berežanka (Trostjanetsi rajoon)

**Berežanka** (ukraina keeles Бережанка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Trostjanetsi rajoonis. Elanike arv on 540. Pindala on 1,28 km².
Kursõkõ

**Kursõkõ** (ukraina keeles Курсики) on küla Ukrainas Rivne oblastis Radõvlivi rajoonis. Elanike arv on 109. Pindala on 0,145 km².
Klekotõna

**Klekotõna** (ukraina keeles Клекотина) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. Elanike arv on 3872.
Nemaitonysi vald

**Nemaitonysi vald** (leedu keeles *Nemaitonių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaišiadoryse rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 58 km². 2011. aasta seisuga elas seal 433 inimest. Valla keskus on Varkalėse küla, vallavanem on Genė Juodienė.

Lisaks küladele on vallas ka paar huutorit:

## Viited
Väljundseade

**Väljundseade** on arvutiteaduses osa riistvaraseadmetest, mis kasutab saadud teavet ja käske, mis on saadud informatsiooni töötlevast süsteemist (näiteks arvuti), et täita ülesannet. Siis toimub andmetöötlus, mida haldab informatsiooni töötlev süsteem, mis teisendab elektriliselt toodetud informatsiooni inimesele tajutavasse vormi.

## Näidik
Näidik on väljundseade, mis visuaalselt kujutab teksti, graafikat ja videoinformatsiooni. Informatsioon, mida kuvatakse näidikul, kutsutakse pehmeks koopiaks, sest informatsioon eksisteerib elektrooniliselt ja on kujutatud ajutiselt. Näidikuteks on näiteks digitaalpaneelid, kuvarid ja telerid.

## Sisend-/väljundseadmed
On palju sisend-/väljundseadmeid, näiteks mitmeotstarbelised printerid ja arvutipõhised navigatsioonisüsteemid, millel on kindel või eriline kasutus. Arvutiteaduses sisend/väljund on suhtlus välismaailma ja infot protsessiva süsteemi vahel.

## Väljunditüübid
Mõned väljundi tüübid on tekst, graafika, taktiil, heli ja video. Tekst koosneb karakteridest, mida kasutatakse, et luua sõnu, lauseid ja lõike. Graafika on digitaalne kujutus mittetekstilisest informatsioonist nagu joonistused, graafikud, pildid ja animatsioon. Taktiilne väljund nagu kõrgendatud punktid võivad olla kasulikud isikutele, kes on pimedad. Heli on muusika, kõne või ükskõik missugune teine heli. Video koosneb kaadritest ehk piltidest, mida esitatakse suurtel kiirustel järjest, luues illusiooni liikumisest.

On olemas ka lõhnaväljund, aga seda ei kasutata eriti.

## Näited
Need on näited väljundseadmetest (siin on ka sisend-/väljundseadmeid):
* kõlarid
* kõrvaklapid
* ekraan (kuvar)
* printer
* autonavigatsiooni juhtimine
* video
* juhtmevaba

## Viited
Sisendseade

**Sisendseade** on osa arvuti riistvara seadmetest, mida kasutatakse, et saata andmeid ja kontrollsignaale informatsiooni töötlevale süsteemile.

Sisendseadmed on näiteks on sõrmistikud, arvutihiired, skannerid, mikrofonid, digitaalkaamerad ja juhtkangid.

Osutusseadmed, mis on sisendseadmed, mida kasutatakse, et täpsustada kindlat kohta ruumis, saab liigitada:
* Kas sisend on otsene või kaudne. Otsese sisendiga, sisendruum ja kujutusruum on kattuvad, näiteks osutamine toimub seal, kus saadakse visuaalne tagasiside või kursor ilmub. Puuteekraanid ja valguspliiatsid kasutavad otsest sisestamist. Kaudseks sisestamiseks on näiteks hiir.
* Kas positsionaalne informatsioon on absoluutne (näiteks puuteekraanil) või relatiivne (näiteks hiir mida saab tõsta ja ümber paigutada)
Otsene sisend on peaaegu kindlalt absoluutne, kuid kaudne sisend võib olla kas aboluutne või realtiivne.

## Klaviatuur
Klaviatuurid on kasutajaliidese seadmed, mis on kujutatud nuppude paigutusena. Igat nuppu saab kasutada, kas selleks, et sisestada lingvistiline sümbol või et kutsuda esile kindel funktsioon arvutis. Klaviatuur on peamine viis teksti sistemiseks teksti sisestamisliidesse paljudele kasutajatele. Traditsioonilised klaviatuurid kasutavad vedru põhjal töötavaid nuppe, kuid on ka uusimaid variante, kus klaviatuur kujutatakse virtuaalsete nuppudene või koguni projekteeritud nuppudena.

## Osutusseade
Osutusseadmed on kõige tavalisemalt kasutatavad sisestusseadmed tänapäeval. Osutusseade on kasutajaliidese seade, mis annab kasutajale võimaluse sisestada ruumilisi andmeid arvutisse. Hiirte ja puuteplaatide puhul on see saavutatud tuvastades liikumist terve füüsilise pinna peale. Analoogseadmed nagu 3D-hiired, juhtkangid või näpuhiired töötavad tuvastades enda kõrvalekande kraadi. Liigutused osutusseadmel on kujutatud ekraanil, luues lihtsa viisi kuidas kontrollida arvuti graafikaliidest.

## Videosisestusseadmed
Videosisestusseadmeid kasutatakse, et digiteerida pilte või videoid välismaailmast arvutisse. Informatsiooni saab talletada erinevates formaatides olenevalt kasutaja vajadustest. Kõige tavalisem videosisestusseade on digitaalkaamera.

Ka kasutatakse seda meditsiinis nii väikestes skaaladel, kus inimsilm ei suudaks vahet teha.

## Helisisestusseadmed
Helisisestusseadmeid kasutatakse, et heli salvestada. Mõnes olukorras saab heliväljastusseadmeid kasutada kui sisestusseadmetena, et salvestada tehtud heli. Helisisestusseadmed võimaldavad saata helisignaale arvutisse, et neid saaks salvestada, muuta või käske edastada. Seadmed nagu mikrofonid võimaldavad kasutajatel rääkida arvutiga selleks, et salvestada heliteade või tarkvara kasutada. Peale salvestamise saab helisisestusseadmeid kasutada kõnetuvastustarkvaras.
Varkalės

**Varkalės** on küla Leedus Kaišiadoryse rajoonis, Nemaitonysi valla halduskeskus.  Lisaks vallamajale asuvad seal veel raamatukogu ja kabel. Vaatamisväärsuseks on sealsed looduskaitsealused rahnud. I rahnu pikkus on 1,7, laius 2,45 ja kõrgus 3,86 meetrit. Sellest 350 m kirde pool asuvad II ja III rahn. II rahnu pikkus on 210, laius 150 ja kõrgus 195 cm, III rahnu puhul on vastavad mõõdud 282, 264 ja 165 cm. IV rahn asub teistest veidi kaugemal vana lauda lähistel, selle pikkus on pikkus on 2, laius 3,4 ja kõrgus 3 meetrit. Varkalėse metsas Kaukinė metskonna 70. kvartalis asub kuuskede vahel veel Varkalėse metsa rahn, millel pikkust 3, laiust 2,8 ja kõrgust 2,12 meetrit.

Küla on kirjalikes allikates esmamainitud 1567. aastal.

Varkalių_I_akmuo.JPG|I rahn, taustal küla
Varkalių_akmenys.JPG|II ja III rahnud
Varkalių_IV_akmuo.JPG|IV rahn
Akmuo_Varkalių_miške.JPG|Varkalėse metsa rahn
Varkalių koplyčia.JPG|Kabel


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Tooji

**Touraj Keshtkar** (pärsia keeles تورج کشتکار‎; esinejanimega **Tooji**; sündinud 26. mail 1987 Shīrāzis) on Iraani päritolu Norra laulja, modell ja telesaatejuht.

Ta esindas Norrat 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Bakuus lauluga "Stay". Laul jäi finaalkontserdil seitsme punktiga viimaseks, kuid jõudis Norra singlite edetabelis VG-lista teisele kohale.
Bakteritsiidlamp

**Bakteritsiidlamp** on lamp bakteritsiidkiirguse tekitamiseks. See on enamasti madalrõhuline elavhõbelamp, mille kolb on tehtud ultraviolettkiirgust hästi läbilaskvast uvioolklaasist. Ultraviolettkiirgusel on head desinfitseerivad (baktereid hävitavad) omadused, millest ka lambi nimetus.

Bakteritsiidse lambi UV-kiirguse spekter valitakse selle järgi, et see tekitaks minimaalselt osooni ning kahjustaks võimalikult vähe nahka ja silmi. Selleks filtreeritakse lambi spektrist välja lühilaineline ultraviolettkiirgus. Säilitatakse nn pehme UV-kiirgus. Bakteritsiidlamp erineb kvartslambist madala osoonieralduse poolest, mistõttu pole pärast lambi kasutamist vaja ruumi tuulutada.

Bakteritsiidlampi kasutatakse ruumide mikrobioloogiliseks puhastuseks. Lamp desinfitseerib tõhusalt õhku, vett ja lahtiseid pindu, neutraliseerib bakterid ja viirused, hallituse, seened ja muud mikroorganismid. Lamp on mõeldud kasutamiseks operatsioonisaalides, haiglapalatites, ravi- ja haavahoolduskabinettides, laborites, apteekides, farmaatsia-, toiduaine- ja kosmeetikatööstuses.

Bakteritsiidlambiga töötamisel tuleb kindlasti meeles pidada, et ultraviolettkiirgus on ohtlik nägemisele ja nahale. Lühilaineline UV-kiirgus võib põhjustada põletust ja nahavähki, see võib olla valulik silma sarvkestale ning põhjustada ajutise või püsiva nägemiskahjustuse. Seetõttu tuleb kaitsta silmi bakteritsiidlambi valguse eest.
Stereoseade

**Stereoseade** ehk **stereokeskus** ehk **muusikakeskus** on stereofoonilise (kahekanalilise) heliga paikne koduelektroonikaseade, mis koosneb signaaliallikatest, helivõimendist ja kõlaritest.

Audiosignaali allikaist kuulub iga stereokeskuse koosseisu raadiotuuner raadiosaadete vastuvõtmiseks ja laserplaadimängija, vastavalt kas CD-mängija või uuema põlvkonna optiline seade, näiteks DVD või Blu-ray seade, mis mängib ka vanemaid formaate, sh muusika-CD-plaate kui ka andmetena CD-le salvestatud multimeediat. DVD- või Blu-ray seadmega muusikakeskus on võimalik ühendada televiisoriga, et vaadata filme ja videoid.

## Arenguloost
Muusikakeskuste eelkäijaks oli vinüülplaadimängijaga monofooniline raadio ehk radioola, millel grammofoniosa paiknes võrdlemisi suure raadiokasti ülaosas kaane all.

Kui 1958. aastal tulid müügile stereofoonilised vinüülplaadid ja 1960. aastate esimesel poolel alustasid raadiojaamad stereosaadete edastamist, hakati tootma ka stereofoonilisi plaadimängija ja raadio kombinatsioone koos kahe eraldi kõlariga.

1980. aastatel, kui signaaliallikaina lisandus kassettmagnetofon ja seejärel ka CD-mängija, tulid müügile komponentsüsteemid eraldi või integreeritud üksustest (kastidest), millest moodustati stereotorn. Enamasti olid komponendid midigabariidis, tüüpiliselt laiusega 43&nbsp;cm. Vasaku ja parema kanali kõlarid võisid olla niisama kõrged kui torn.

1990. aastail tulid komponentsüsteemide kõrvale kompaktsüsteemid, s.o ühes mini- või mikrokorpuses stereoseadmed, küll eraldi kõlaritega. Korpuse laiuse määras miniformaadi korral kahepesaline kassettmagnetofon (vajab laiust vähemalt 22&nbsp;cm, suurim laius 28&nbsp;cm) ja mikroformaadis CD-mängija (korpuse laius 14–21&nbsp;cm).

Praegused stereokeskused on peamiselt FM-raadio ja CD-, DVD- või Blu-ray mängijaga mikrosüsteemid, millel võib olla mitmesuguseid lisavõimalusi:
*USB-pesa väliste andmekandjate ja signaaliallikate ühendamiseks;
*Bluetooth, näiteks juhtmevaba ühenduse loomiseks nutiseadmega;
*LAN- ja WiFi-võrguühendus, näiteks internetiraadiote kuulamiseks;
*iPhone'i dokk;
*basskõlari väljund.

Jätkuvalt toodavad tuntud audiofirmad (Denon, Ongyo, Pioneer, Yamaha) ka kõrgekvaliteedilisi mikro- ja minikomponentsüsteeme.

## ''[[:en:High End audio|High End audio]]''
Termini *High End* võtsid kasutusele G. J. Holt ja H. Pearson juba 1970. aastail. Esialgu kõlarite, hiljem ka muude stereokeskuse komponentide, peamiselt siiski helivõimendite ja vinüülplaadimängijate valmistamisel seati eesmärgiks kõiki tehnika saavutusi ja tehnoloogia võimalusi rakendades ja kuludele tähelepanu pööramata saavutada n-ö. viimase peal tulemus nii helikvaliteedi kui ka töökindluse poolest.

Kvaliteedi hindamisel lähtutakse eelkõige subjektiivsest tajust, mitte niivõrd tehniliste parameetrite väärtustest. Mõistagi saab siin tegemist olla peamiselt harrastuskonstruktorite üksik- või väikeseeriatoodetega. Niisuguse seadmestiku keskseks komponendiks on eriti hoolikalt kavandatud ja teostatud lampvõimendi.

## Välislingid
*Hifi centre
*High end audio EXCHange
*Element Acoustics High End Audio
137 eKr

**Aasta 137 eKr** ehk ab urbe condita DCXVII (617).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Aemilius Lepidus Porcina ja Gaius Hostilius Mancinus.
* Tiberius Gracchus sai kvestoriks.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
Kuldala elamukvartal

**Kuldala elamukvartal** (ka Kuldala maja) on elamukvartal Harju maakonnas Rae vallas Peetri alevikus.

Kvartal asub Kuldala tee, Aruheina tee ja Raudkivi tee vahel. Kirdes on Tallinna linna piir.

Kvartal ümbritseb Kuldala parki.

Kvartali projekteeris 2008. aastal arhitekt Raivo Kotov (kaasautorid Lembit-Kaur Stöör, Margus Maiste, Tõnis Kimmel, Olga Batuhtina ja Margit Aule).
Ultra

**Ultra** oli Suurbritannia sõjaväeluure koodnimi luureinformatsioonile, mida koguti Teise maailmasõja käigus 1941. aasta juunis teljeriikide šifreeritud raadio- ja teletaipsidet pealt kuulates ning dešifreeriti Bletchley Parkis asuvas Riiklikus Koodi- ja Šifreerimiskoolis (GC&CS).

Nimi Ultra tuleneb asjaolust, et Suurbritannias kasutatud riigisaladuse klassifikatsiooni kõrgeimat astet *Most Secret* ('kõige salajasem') peeti omandatud informatsiooni jaoks liiga ebaturvaliseks ja seetõttu loodi uus klassifikatsiooniaste *Ultra Secret* ('ülisalajane').

Ultra olemasolu hoiti pärast sõja lõppu pikka aega saladuses. Pärast selle avalikustamist 1970. aastate keskpaigas, tuli ajaloolastel Teise maailmasõja historiograafias mitmeid parandusi ja täpsustusi teha. Näiteks väidab Suurbritannia ajaloolane Andrew Roberts: "Kuna tal oli hindamatult oluline võimekus lugeda Rommeli Enigma sõnumivahetust, teadis Montgomery täpselt, et milline puudus oli sakslastel meestest, laskemoonast, toidust ja eelkõige kütusest."

## Vaata ka
* Maja 6
* Maja 8
* Magic (krüptograafia)
* Sõjaväeluure
* Signaalluure

## Viited

## Kirjandus
* Hinsley, F. H.; Stripp, Alan, eds. (1993), *Codebreakers: The inside story of Bletchley Park* (OU Press paperback ed.), Oxford: Oxford University Press, ISBN 978-0-19-280132-6
* Lewin, Ronald (2001) [1978], *Ultra goes to War* (Penguin Classic Military History ed.), London: Penguin Group, ISBN 978-0-14-139042-0
* Roberts, Andrew (2009), *The Storm of War: A New History of the Second World War*, UK: Penguin. ISBN 9780141938868
Alba järv

**Alba järv**, ka Alva järv, on ajutine järv Lääne maakonnas Lääne-Nigula valla ja Haapsalu linna piiril ning Laheva ja Kadarpiku küla piiril Alba ja Õpsepa talu vahel. 

Järve pindala on kõrgveega kuni 22 ha, kõrgeima veetasemega moodustab ühtse veekogu koos Kaldasoo järve ja Kaarupipealse sooga kuni 99 ha.

Järve veetase on kõrgveega 7 m üle merepinna. Suvel jääb järv enamasti kuivaks. Järv on ajutine karstijärv, ainult kurisutega, ilma karstiallikateta alltüübist. Järve põhjaserval on mitu metsakõduga kaetud kurisut, järve põhjas õhukese pinnakattega karstunud paas. Sissevool järve on peamiselt lühikese Kaarupipealse soost lähtuva oja kaudu, väljavool järve vaid väga hea täitumise korral ajutise oja kaudu keskmiselt kord viie aasta jooksul loodenurgast läbi Ants Laikmaa kodupargi Laheva Lekepealse soole.

Järve põhja katab kuival ajal osal alast karstijärvedele eriomane niidutaimestik kaitsealuste kannikeseliikidega, karstumata põhjaga piirkondades madalsoode ja madalsoostunud niitude taimkate. Lühema üleujutuse ajaga alade taimkate sarnaneb ümbritsevate aruniitude ja arumetsade omaga, neis puudub aga sinilill. Järve ala on olnud kasutusel heina- ja karjamaana, seda läbib kiviaed.

Kevadel peatuvad järvel veelinnud, koevad rabakonnad. Järves kalu ei ole.

## Viited
Alo Aarsalu

**Alo Aarsalu** (sündinud 23. märtsil 1970) on eesti maalikunstnik. 

Maalihariduse omandas 1988–1993 Konrad Mäe nimelises stuudios Kaja Kärneri ja Heldur Viirese käe all. Täiendas end kunstiõpetajate täiendõppesTallinna Ülikoolis (endises Pedagoogikaülikoolis). 

Näitustel esinenud alates aastast 1993 (isikunäitused 2002, 2009, 2010, 2011 ja 2012). 

Alo Aarsalu on 10 aastat juhendanud Tartu Laste- ja Noortemaja kunstiringi (1988–1998) ning olnud juhendaja Motiiv Stuudio laste kunstiringi suvistes maalilaagrites ning täiskasvanute ja noorte maalistuudios (2007–2013). Illustreerinud muusikaalbumeid ja raamatuid.
Ultra (täpsustus)

**[[Ultra]]** oli  Teise maailmasõja ajal Suurbritannia kogutud luureinfo koodnimi.

**Ultra** võib tähendada ka järgmisi asju:
* **"[[Ultra (Depeche Mode'i album)|Ultra]]"**, Depeche Mode'i album (1997)
* **"[[Ultra (Laura Põldvere album)|Ultra]]"**, Laura Põldvere album (2009)
* **[[Ultrad]]**, jalgpallifännide tüüp

## Vaata ka
*Ülträ
Süsteemitarkvara

**Süsteemitarkvara** on arvutiprogrammide kompleks, mis pakub platvormi rakendustarkvara programmidele. Süsteemitarkvarad on operatsioonisüsteemid, nagu macOS, Linux , Android ja Microsoft Windows, arvutusteaduse tarkvara, mängumootorid, tööstusautomaatika tarkvara ja tarkvara teenusena.

Rakendustarkvara on suunatud kasutajale, näiteks võimaldab luua tekstidokumente, mängida mänge, kuulata muusikat või Internetis surfata. Alati ei ole selge, kas tarkvara on süsteemitarkvara või rakendustarkvara. Paljud operatsioonisüsteemid installitakse näiteks koos integreeritud rakendustarkvaraga. Rakendusprogrammi ei loeta süsteemitarkvaraks, kui teda saab arvutist eemaldada ilma, et see mõjutaks teiste tarkvarade tööd. Erandiks on siin veebibrauserid, nagu Internet Explorer, mida Microsoft peab  süsteemitarkvaraks, sest seda ei saa desinstallida. Samuti on Chrome OS ja Firefox OS puhul ainus kasutajaliides veebibrauser ja selle kaudu ka ainuke viis teisi rakendusi kasutada.

Keskne süsteemitarkvara on operatsioonisüsteem (Microsoft Windows, macOS, Linux), mis korraldab arvuti osade omavahelist koostööd, sidet arvuti sisend-väljundseadmetega ja võimaldab kasutada rakendustarkvara programme. Operatsioonisüsteemi tuum  suhtleb vahetult riistvaraga, samuti korraldab suhtlust välismäludega ja programmidega.

Seadmedraiverid, sealhulgas baasvahetussüsteem (BIOS) ja seadme püsivara, teenindavad ja juhivad riistvara, mis on arvutisse sisse ehitatud või sellega ühendatud.

Kasutaja suhtleb operatsioonisüsteemiga graafilise kasutajaliidese vahendusel. Kuigi see on osa operatsioonisüsteemist, võib seda pidada rakenduseks, seega mitte süsteemitarkvaraks.

## Vaata ka
* Tarkvara
*Rakendustarkvara
Who See

**Who See** (ka **Who See Klapa**) on Montenegro hiphopansambel, kuhu kuuluvad Dejan Dedović (esinejanimega **Dedduh** või **Deda**) ja Mario Đorđević (esinejanimega **Noyz**).

Ansambel alustas tegevust 2002. aastal.

2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös esindas ansambel koos laulja Nina Žižićiga Montenegrot lauluga "Igranka". Laul sai oma poolfinaalis 41 punktiga 12. koha ega pääsenud finaali.

‎
Nina Žižić

**Nina Žižić** (sündinud 20. aprillil 1985 Nikšićis) on Montenegro laulja.

Ta esindas koos ansambliga Who See Montenegrot 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malomös lauluga "Igranka". Laul sai oma poolfinaalis 41 punktiga 12. koha ega pääsenud finaali.
Klapa s mora

**Klapa s mora** oli Horvaatia ansambel.

Klapa s Mora oli kuuest lauljast koosnev ansambel, mis esitas Horvaatia Dalmaatsia piirkonna traditsioonilise *[[a cappella]]* laulmise vormi *[[klapa]]*t. Ansambli liikmed valiti välja mitme *klapa*-ansambli hulgast.

2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös esindas ansambel Horvaatiat lauluga "Mižerja". Laul saavutas oma poolfinaalis 38 punktiga 13. koha ega pääsenud finaali.

‎
Äritarkvara

**Äritarkvara**, ka **ärirakendus**, on tarkvara või arvutiprogrammide kogum, mida kasutavad ärikasutajad, et täita mitmesuguseid ärifunktsioone, muu hulgas tootlikkuse suurendamiseks või mõõtmiseks.

Äritarkvara on tavaliselt arendatud kindla äriettevõtte soove arvestades ja seetõttu ei ole see lihtsasti teise ärikeskkonda ümber tõstetav, välja arvatud kui nende loomus ja tegevus on samasugused. Kuna igal äril on eri vajadused, siis on väga ebatõenäoline, et üks kõigile toodetav programm suudaks kõiki äriettevõtte vajadusi täita. Isegi kui kasutataks niisugust programmi, siis mingi osa muutmine või lisamine oleks ikka vajalik.

Osa äritarkvarast on interaktiivne ehk graafilise kasutajaliidesega ja kasutajad saavad sisestada ja muuta andmeid ja vaadata tulemusi. Mõned ärirakendused töötavad ise kindlatel aegadel või kindlate tegevuste korral ja kasutaja ei pea üldse programmiga tegelema või seda jälgima.

Osa ärirakendusi on loodud firma sees ja osa sisse ostetud. Ärirakendused on tavaliselt paigaldatud kas personaalarvutitele või suurtele serveritele. 

Ärikeskkonnas on palju erinevate vajadustega äritarkvarakasutajaid:
* Väikeäridel on tavaliselt kodus arveldamistarkvara ja kontoriprogrammid, nagu LibreOffice või Microsoft Office
* Keskmise suurusega äridel on suurem valik tarkvara rakendusi, kuhu kuulub arveldamine, kliendisuhtluse haldamine, töötajate majandamise süsteem, ostukorvi tarkvara ja teised tootlikkust arendavad rakendused.
* Suurtel äridel on palju suurem valik rakendusi, alustades rahaplaneerimisest ja lõpetades toote eluaja jälgimise rakendusega. Tavaliselt kasutatakse suurtes ärides nende funktsioonide jaoks kolmanda osapoole loodud programme.

## Ajalugu
Äritarkvara arendamise peamine põhjus on suurendada tootlikkust ja vähendada kulutusi või kiirendada tootlusringi. Äritarkvara arenduse alguses oli vaja suuri ja kohmakaid arvuteid, et teha kasvõi kõige kergemat ja tüütumat tööd.

Äritarkvara arenduse alguses oli tööstuslik raamatupidamistarkvara üks populaarsematest. Tööliste asendamine äritarkvaraga oli ettevõtjatele kasulik ja põhjustas töökohtade kaotamise, sest üks arvuti suutis ära teha paljude inimeste töö ega vajanud tervise- või pensionihüvitisi.

Äritarkvara arenguloo esimene tähelepanuväärsem muutus oli kirjutusmasina väljavahetamine arvutirakenduste vastu, nagu näiteks Microsoft Word. 1980. aastate lõpuks oli kirjutusmasin peaaegu kadunud, kuna miljonid inimesed hakkasid kasutama arvutit ja tekstitöötlustarkvara. Teised äriettevõtetes populaarsed arvutiprogrammid oli arvutus- ja tabeltöötlusprogrammid, nagu Microsoft Excel.

## Rakenduste tugi
Ärirakendused on ehitatud ärikasutajate vajadusi arvestades. Need töötavad suurepäraselt, kuni ei ole muutusi vajadustes või äritehingutes. 

Ärirakendused võivad kasutajat alt vedada, kui tekib ootamatu viga. Viga võib tekkida andmevea tõttu, keskkonna vea tõttu, programmi vea tõttu, inimvea tõttu või töövoolu vea tõttu. Kui ärirakendus lakkab korrektselt töötamast, siis tuleb see kiiresti ära parandada, et töö saaks edasi minna. Tavaliselt tuleb see viga firmasiseselt ära paranda. Selleks on ärides tavaliselt palgatud IT-tugi.
Dina Garipova

**Dinä Fähim kızı Ğaripova** (tatari slaavi kirjas **Динә Фәһим кызы Гарипова**, venepäraselt **Дина Фагимовна Гарипова**; sündinud 25. märtsil 1991 Zelenodolskis) on tatari päritolu Venemaa laulja.

2012. aastal võitis ta telesaate "The Voice" Venemaa versioonis "Golos" esikoha.

Ta esindas Venemaad 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "What If". Laul saavutas finaalkontserdil 174 punktiga viienda koha.
Jelgava gümnaasium

**Jelgava gümnaasium** (läti keeles *Jelgavas akadēmiskā ģimnāzija*) oli õppeasutus Lätis Jelgavas. See oli vanim kõrgemat haridust andev kool Lätis.

Kool asutati 1775 Kuramaa ja Zemgale hertsogi Peter von Bironi eestvõttel nime all **Academia Petrina**.

1915 evakueeriti kool Esimese maailmasõja tõttu Taganrogi. 1919 jätkas kool tegevust Jelgavas *1. riikliku keskkoolina* (läti keeles *1. valsts vidusskola*), mis 1923 korraldati ümber *Jelgava gümnaasiumiks*. Kool tegutses kuni 1944.

Tänapäeval asub endises koolimajas Ģederts Eliassi Ajaloo- ja Kunstimuuseum.
Aleksandrova

**Aleksandrova** võib tähendada järgmist:
*Aleksandrova (Venemaa), küla Venemaal Permi krais
*Aleksandrova (perekonnanimi)
*...

## Vaata ka
*Aleksandrov
*Aleksandrovo
Alpha Baltic-Maratoni.lv

**Alpha Baltic-Maratoni.lv** (ka Alpha Baltic-Unitymarathons.com; UCI võistkonnakood **ALB**) on Läti jalgrattaklubi.

Klubi asutati 2011 ja on alates sellest ajast UCI Continentali meeskondi (inglise *UCI Continental team*).

Aastatel 2011–2013 oli klubi esinumber eesti jalgrattur Erki Pütsep.

## Välislingid
*Klubi Facebookis
Ahtubinski rajoon

**Ahtubinski rajoon** (vene *Ахтубинский район*) on haldusüksus Venemaal Astrahani oblastis. Piirneb idas Kasahstaniga.

Rajoonis on 3 linna- ja 12 külaasundust.

Rajoonis oli 2010. aastal 71 249 elanikku. Suuremad rahvusrühmad olid venelased (74,36%), kasahhid (16,38%), ukrainlased (1,59%) ja tšetšeenid (1,28%).

## Viited

## Välislingid
* Rajooni veebileht (*vene keeles*)
Kosovo 2018. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kosovo]]** osales **[[2018. aasta taliolümpiamängud]]el** Pyeongchangis. See oli esimene kord, kui Kosovo taliolümpiamängudel osales.

Kosovot esindas üks sportlane, kelleks oli mäesuusataja Albin Tahiri.

## Viited
Keenia 2018. aasta taliolümpiamängudel

**[[Keenia]]** osales **[[2018. aasta taliolümpiamängud]]el** Pyeongchangis. See oli neljas kord, kui Keenia taliolümpiamängudel osales.

Keeniat esindas üks sportlane, kes oli mäesuusataja Sabrina Simader.

## Viited
AaB Fodbold

**AaB Fodbold** (taanikeelse täisnimega *Aalborg Boldspilklub*, lühemalt *Aalborg BK*; ka *AaB*) on Taanis Aalborgi linnas tegutsev  jalgpalliklubi. Klubi mängib Taani kõrgeimas liigas Superligaen.

Klubi asutati 13. mail 1885.

Eestlastest on klubis mänginud Andres Oper (1999–2003).

2024. aastast on klubi peatreener Menno Van Dam.

## Eesti mängijad
* Indrek Zelinski (2001–2005)
* Andres Oper (1999-2003)

## Viited
Médaille militaire

**Médaille militaire** ehk **Sõjaväemedal** on Prantsuse Vabariigi sõjaline autasu väljapaistva sõjaväeteenistuse või sõjategevuse käigus ilmutatud isikliku vapruse eest. 

See on Prantsuse Vabariigi tähtsuselt kolmas autasu Légion d'honneur'i ehk Auleegioni tsiviil- ja militaarordeni ning Ordre de la Libérationi ehk Vabastusordeni järel, mis teeb Sõjaväemedalist kõrgeima seni Prantsusmaal käibel olevatest puhtsõjalistest autasudest.

Autasu asutati Prantsuse Vabariigi esimese presidendi Louis-Napoléon Bonaparte'i poolt 22. jaanuaril 1852 ning statuudi järgi autasustatakse sellega peamiselt allohvitsere ja reamehi. Erandiks on kõrgeimad ohvitserid ülemjuhataja ülesannetes või tegevväejuhid, keda saab silmapaistva tegevuse eest Sõjaväemedaliga autasustada juhul, kui nad on juba Auleegioni Suurristi kavalerid.

## Välislingid
*
Rumšiškėse vald

**Rumšiškėse vald** (leedu keeles *Rumšiškių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaišiadoryse rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 122 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3833 inimest. Valla keskus on Rumšiškėse alev, kus aastal 2011 oli 1651 elanikku. Vallamaja asub aadressil J.Aisčio g. 1. Vallavanem on Eugenija Genevičienė.

Aastal 2000 eraldati Rumšiškėse vallast Pravieniškėse vald.

Rumšiškės,_seniūnija.JPG|Vallamaja
Karčiupis._Koplyčia.JPG|Karčiupise kabel
Vieskunu_piliakalnio_akmuo.jpg|Dovainonysi linnamägi


## Viited
Dahlen

**Dahlen** võib tähendada järgmist:
*Dahlen (aadlisuguvõsa)
*Dahlen, linn Saksamaal
*Dahlen, Daugava jõe Dole-nimelise saare saksakeelne nimi
*...
Vladimir Kokovtsov

**Vladimir Nikolajevitš Kokovtsov** (vene keeles Владимир Николаевич Коковцов; 18. aprill 1853 (vkj. 6. aprill) Novgorodi kubermang – 29. jaanuar 1943 Pariis) oli Venemaa keisririigi poliitik, rahandusminister ja peaminister (keiser Nikolai II Ministrite Nõukogu esimees) aastatel 1911–1914.

Ta sündis 1853 Novgorodi kubermangus Borovitši maakonnas Gorna-Pokrovskoje mõisas. Ta õppis Teises Peterburi Gümnaasiumis, seejärel 1866–1872 Tsarskoje Selo lütseumis ja lühikest aega Peterburi Ülikooli õigusteaduskonnas. Ülikoolist pidi ta loobuma isa surma tõttu, misjärel peres tekkisid rahalised raskused. Ta asus tööle riigiteenistusse.

Alates 1900 oli ta senaator ja alates 1905 tõeline salanõunik.

Kokovtsov oli 1904–05 ja 1906–14 Venemaa rahandusminister ja 18. septembrist 1911 30. jaanuarini 1914 Venemaa peaminister. Nikolai II nimetas ta peaministriks pärast Pjotr Stolõpini tapmist. Nikolai II ta ka vabastas ametist, kuid jättis ta Riiginõukogu liikmeks ja senaatoriks ning omistas talle krahvitiitli.

Pärast Oktoobrirevolutsiooni põgenes ta Soome kaudu välismaale ja asus elama Pariisi, kus juhatas rahvusvahelist kommertspanka. Alates 1923 juhatas ta ühtlasi keiser Nikolai II mälestusele ustavate liitu.
Nigeeria 2018. aasta taliolümpiamängudel

**[[Nigeeria]]** osales **[[2018. aasta taliolümpiamängud]]el** Pyeongchangis. See oli esimene kord, kui Nigeeria taliolümpiamängudel osales.

Nigeeriat esindas neli sportlast kahel spordialal: skeletonis võistles Simidele Adeagbo ning bobisõidus kahebobi naiskond koosseisus Seun Adigun ja Akuoma Omeoga / Ngozi Onwumere.

## Viited
Liechtenstein 2018. aasta taliolümpiamängudel

**[[Liechtenstein]]** osales **[[2018. aasta taliolümpiamängud]]el** Pyeongchangis. 

Liechtensteini esindas kolm sportlast, kes võistlesid kahel alal. Mäesuusatamises võistlesid Marco Pfiffner ja Tina Weirather ning murdmaasuusatamises Martin Vögeli.

Tina Weirather võitis esimest korda pärast 1988. aasta taliolümpiamänge Liechtensteinile medali, tulles 17. veebruaril kolmandaks ülisuurslaalomis.

## Viited
Vigala osavald

**Vigala osavald** on Märjamaa valla osavald Rapla maakonnas. 
Osavalla suurimad asulad on Vana-Vigala ja Kivi-Vigala. Viimases asub ka osavallamaja.

## Külad
Vigala osavallas on 27 küla: 
Araste – Avaste – Jädivere – Kausi – Kesu – Kivi-Vigala – Kojastu – Konnapere – Kurevere – Leibre – Läti – Manni – Naravere – Oese – Ojapere – Paljasmaa – Palase – Pallika – Päärdu – Rääski – Sääla – Tiduvere – Tõnumaa – Vaguja – Vanamõisa – Vana-Vigala – Vängla

## Asutused
*Haridus: Vana-Vigala Põhikool, Kivi-Vigala Põhikool, Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskool, Vana-Vigala Lasteaed, Kivi-Vigala Lasteaed
*Kultuur: Kivi-Vigala Rahvamaja, Vigala Külade Keskus, Vana-Vigala Rahvamaja, Kivi-Vigala raamatukogu, Vana-Vigala Raamatukogu
*Tervis: Vigala hooldekodu
*Majutus: Pärna turismitalu, Uuskaubi talu

## Tööandjad
*ERA Valduse AS turbatootmine
*Vigala Piimatööstus OÜ toiduainetööstus
*Lepiku Lihatööstus lihakäitlus (sh lihalõikustsehh)
*Exclusive Stone OÜ kivist töötasapinnad
*Granite Marble Industry kivist köögi ja vannitoa töötasapinnad
*S.S Vigala Puu OÜ mööbli ja puittoodete tootmine
*Sanel Bags OÜ mööblitootmine
*Liisu Rõivad OÜ tekstiiltooted

## Kultuur
1988. aastast toimub eesti koorijuhtide suveseminar, mis lõpeb kontsertidega
.

Kord aastas toimub Vigala valla suvepidu, kus võivad osaleda kõik valla kollektiivid.

Küladepäev (külade seltsielu edendamine, saab esitleda ja jagada oma oskusi ning teadmisi).

2002. aastast toimub suvel folkloorilaager lastele.

Igal aastal toimub Vana-Vigalas Hard Rock Laager.

Suve lõpus toimub pikaajaliste traditsioonidega Poti laat.

## Vaatamisväärsused
Avaste mägi – Illaste raba – Ilmandu-Sepa pärn – Jädivere hobupostijaam – Jädivere mõisapark – endine Jädivere Õpetajate Seminari hoone – Kivi-Vigala mõis – Kivi-Vigala vasallilinnuse vundament ja vallikraavide jäänused – Matthias Johann Eiseni mälestuskivi Oeses – Maando peakraav – Ojapere rippsild Velise jõel – Palase mägi – Pallika paljandid – Päärdu mõis – Põrgupõhja punker – Tõnumaa raba – Vana-Vigala mõis – Vana-Vigala mõisa lehisealleed – Vana-Vigala Hirvepark ja mõisapark – Vana-Vigala ohvrihiis – Endine Vigala raudteejaamakompleks ja kunagised raudteelaste elamud – Vigala kirik – Vängla vesiveski 


Avaste soo põhjaosa vaated (2).JPG|Avaste soo põhjaosa
Vana-Vigala mõisa peahoone 04.JPG|Vana-Vigala mõisa peahoone
Vana-Vigala Hirvepark 09.JPG|Vana-Vigala Hirvepark
Vigala kiriku sisevaade.JPG|Vigala kiriku sisevaade
Matthias Johann Eiseni mälestuskivi.JPG|Matthias Johann Eiseni mälestuskivi
Vängla vesiveski.JPG|Vängla vesiveski varemed
Lehise allee.JPG|Lehise allee sügisvärvides


## Viited

## Välislingid
Liibanon 2018. aasta taliolümpiamängudel

**[[Liibanon]]** osales **[[2018. aasta taliolümpiamängud]]el** Pyeongchangis.

Liibanoni esindas kolm sportlast, kes võistlesid kahel alal. Mäesuusatamises võistlesid Allen Behlok ja Natacha Mohbat ning murdmaasuusatamises Samer Tawk.

## Viited
Luksemburg 2018. aasta taliolümpiamängudel

**[[Luksemburg]]** osales **[[2018. aasta taliolümpiamängud]]el** Pyeongchangis.

Luksemburgi esindas üks sportlane: Matthieu Osch, kes võistles mäesuusatamises.

## Välislingid
*Luksemburg olümpiamängude kodulehel
Rumšiškės

**Rumšiškės** on alev (endine linn) Leedus Kaišiadoryse rajoonis, Rumšiškėse valla halduskeskus. Asula jääb Kaunase veehoidla regionaalparki.

Alevis on gümnaasium, postkontor, kultuurikeskus ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on Leedu Vabaõhumuuseum, Jonas Aistise muuseum,  aastal 1960 ehitatud katoliku kirik ja aastal 1840 ehitatud kabel. Alevi lähistel metsas kasvavad Rumšiškėse metsa mänd (ümbermõõt 5 ja kõrgus 30 meetrit) ning Rumšiškėse metsa tamm (ümbermõõt 5,45 ja kõrgus 17,5 meetrit).

## Ajalugu

Rumšiškėst mainis esimest korda aastal 1382 Marburgi Wigand (*Rumsinker*). Algselt oli tegemist tänavkülaga, aga XV sajandi esimesel poolel ehitati see uuesti üles radiaalse planeeringuga asulana.

Sealset mõisa mainiti esimest korda aastal 1503. Aastal 1549 sai selle omanikuks Barbara Radziwiłłówna. Rumšiškės sai alevi õigused aastal 1557. Aastal 1791 sai  asula ka linnaõigused, ent järgmisel aastal need poliitilistel põhjustel tühistati.

Tsaariajal kasutati Rumšiškėse kohta venekeelset nimekuju  Румшишки. Alevis sepistati rauda, toodeti soola, seal tegeleti ka metsandusega. Aastail 1832–1833 põlesid maha nii sealsed tootmishooned kui ka tööliste majad. Tyszkiewiczite eestvedamisel rajati sinna hobupostijaam. Alevis tegutses vesiveski, seal asusid kohalik haigla ja meteoroloogiajaam. Alevis olid nii kirik kui ka sünagoog, haridust andsid kihelkonnakool ja juudi kool. Aastal 1890 eemaldati alevi lähistelt Nemunase kärestikust kive, mida kasutati Kaunase kindluse rajamiseks.

Teise maailmasõja ajal hukati kõik sealsed juudi elanikud. Aastal 1944 põles alev taas. Aastal 1960 rajati Kaunase veehoidla ja suurem osa Rumšiškėsest jäi vee alla. Aastal 1956 rajati siis tänapäevane alev, vanast toimetati sinna vaid kirikuhoone kui arhitektuurimälestis. Nõukogude ajal oli Rumšiškės kohaliku aedviljakasvatusele spetsialiseerunud kolhoosi keskasulaks.

## Tuntud elanikke

*Antanas Baranauskas – Leedu luuletaja
*Jonas Aistis – Leedu luuletaja
*Edita Gruodytė - Leedu õigusteadlane
*Rasa Šnapštienė - Leedu poliitik

Rumšiškės,_šv._Onos_koplyčia_2.JPG|Rumšiškėse Püha Anna kabel
Rumsiskiu_vidurine_mokykla._2007-04-21.jpg|Koolimaja
Rumsiskiu_baznycia3._2007-04-21.jpg|Katoliku kirik
Rumšiškės._Šv._Antano_koplyčia.JPG|Rumšiškėse Püha Antoniuse kabel


## Viited

## Välislingid

*Alevi koduleht
*Alev portaalis vietoves.Lt
Ida-Timor 2018. aasta taliolümpiamängudel

**[[Ida-Timor]]** osales **[[2018. aasta taliolümpiamängud]]el** Pyeongchangis ühe sportlasega.

Ida-Timorit esindas Yohan Goutt Goncalves, kes võistles mäesuusatamises.

## Välislingid
*Ida-Timor olümpiamängude kodulehel
Gruusia 2018. aasta taliolümpiamängudel

**[[Gruusia]]** osales **[[2018. aasta taliolümpiamängud]]el** Pyeongchangis nelja sportlasega.

Gruusiat esindasid Moris Kvitelašvili iluuisutamises, Giorgi Sogoiani kelgutamises ning Iason Abramašvili ja Nino Tsiklauri mäesuusatamises.

## Välislingid
*Gruusia olümpiamängude kodulehel
Aljona Lanskaja

**Aljona Lanskaja** (valgevene keeles Алена Міхайлаўна Ланская; sündinud 7. septembril 1985 Mahiloŭs) on valgevene laulja.

2011. aastal võitis ta Vitebskis toimuval Slavianski Bazaari festivalil esikoha.

Ta esindas Valgevenet 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Solayoh". Laul pälvis finaalkontserdil 48 punktiga 16. koha.

Lanskaja pidi Valgevenet esindama juba 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "All My Life", kuid kuna selgus, et hääletustulemusi oli võltsitud, pääses Eurovisioonile Valgevene eelvoorus teise koha saanud Litesound.
## Viited
Eesti NSV Ülemnõukogu III koosseis

**Eesti NSV Ülemnõukogu III koosseis** oli Eesti NSV kõrgeima riigivõimuorgani – Eesti NSV Ülemnõukogu – kolmas koosseis, mille volitused kehtisid aastatel 1951–1955.

Eesti NSV Ülemnõukogu III koosseisu valimised toimusid 25. veebruaril 1951.

Eesti NSV Ülemnõukogu III koosseisu kuulus 115 rahvasaadikut.

Tegutsesid järgmised alalised komisjonid:
*mandaatkomisjon
*eelarvekomisjon
*seaduseelnõude komisjon

## Ülemnõukogu juhatus
*Juhataja August Kründel (kuni 14.01.1953), Otto Merimaa (alates 14.01.1953)
*Juhataja asetäitjad Olga Gerretz-Lund, Julius Murd

## Ülemnõukogu Presiidium
*Esimees August Jakobson
*Esimehe asetäitjad Endel Puusepp, Richard Kurvits
*Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi sekretär Voldemar Telling (kuni 14.01.1953), August Kründel (alates 14.01.1953)
*Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi liikmed Gustav Kallas, Ivan Käbin, Elmiine Otsman, Lydia Roots, Arnold Veimer

## Eesti NSV Ülemnõukogu III koosseisu saadikud

*Arma Aarma
*Georg Abels
*Heinrich Ajo
*Karl Allikas
*Aleksander Ansberg
*Jaan Apfelbaum
*Adolf Armas
*Eduard Aus
*Ivan Beljajev
*Grigori Bõstrikov
*Johan Eichfeld
*Olga Gerretz-Lund
*Arnold Green
*Fjodor Gukov
*Ida Gutves
*Nikolai Harlamov
*Hilda Hein
*Aleksander Hendrikson
*Leonhard-Friedrich Illisson
*Aleksander Jaanus
*August Jakobson
*Eha Kaarus
*Gustav Kallas
*Melania Kalm
*Eugen Kapp
*Meta Kodanipork
*Alviine Konno
*Vassili Kossov
*Aleksander Kozlov
*Aleksei Kotov
*Juta Kotsar
*August Krull
*August Kründel
*Richard Kurvits
*Dmitri Kuzmin
*Villem Kuusik
*August Kuusk
*Marta Kuuskberg
*Ivan Käbin
*Elmar Künnap
*Hermann Laanejärv
*Linda Laanemäe
*Salme Lainsalu
*Hugo Laur
*Hans Leberecht
*Reet Leetsaar
*Leonid Lentsman
*Vladimir Lipp
*Vilhelm Lombak
*Ivan Luts
*Georgi Malenkov
*Nikolai Medvedjev
*Otto Merimaa
*Endel Mets
*Vjatšeslav Molotov
*Valentin Moskalenko
*Julius Murd
*Alfred Mõttus, Jakobi p.
*Linda Mälk
*Juhanna Mühlman
*Aleksei Müürisepp
*Gustav Naan
*Georg Nellis
*Rudolf Nimmer
*Amalie Nõgene
*Anna Nõmm
*Ivan Oja
*Voldemar Oja
*Mahta Otsing
*Elmina Otsman
*Kaarel Paas
*Helene Palts
*Aleksander Pankratov
*Boris Petrov
*Karl Pihlakas
*Otto Piksaar
*Peeter Pomazkin
*Panteleimon Ponomarenko
*Aleksander Promet
*Endel Puusepp
*Ida Reimer
*
*Martha Reino
*Ernst Ristmägi
*Lidia Roots
*Ivan Rosental
*Jossif Saat
*Olga Samoilik
*Georg Saveljev
*Liidia Seppo
*Kapitolina Seppois
*Marta Serel
*Endel Sinimägi
*Aleksander Sokolov
*August Soo
*Jossif Stalin
*Jefim Stepanov
*Liina Stepanova
*Maria Šelobnjeva
*Alma Taimsoo
*Voldemar Telling
*Juliana Telman
*Anatoli Tihane
*Ivan Tompel
*Arnold Treiberg
*Stepan Tšernikov
*Olga Tuglas
*Alviine Tõrva
*Leonid Vagin
*Arnold Veimer
*Aleksander Verner
*Rudolf Vester
*Leonida Virunurm
*Erna Visk
*Sulev Visnapuu

## Viited
Roberto Bellarosa

**Roberto Bellarosa** (sündinud 23. augustil 1994 Wanzes) on Belgia laulja.

Ta saavutas tuntuse laulusaate "The Voice Belgique" esimese hooajana võitjana 2011. aastal.

Tema debüütalbum "Ma voie" ilmus 2012. aastal.

Bellarosa esindas Belgiat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Love Kills". Laul saavutas finaalkontserdil 71 punktiga 12. koha.
Žiežmariai maavald

**Žiežmariai maavald** (leedu keeles *Žiežmarių apylinkės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaišiadoryse rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 140 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3472 inimest. Valla keskus on Žiežmariai linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Žaslių g. 62, vallavanem on Albinas Kmeliauskas.

Aastal 2002 liideti Žieižmariai maavallaga osa Kietaviškėse vallast.

Lisaks küladele on vallas ka paar huutorit:

## Viited
Kóza Móstra

**Kóza Móstra** on Kreeka ansambel, mis alustas tegevust 2011. aastal.

2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös esindas ansambel koos laulja Agathonas Iakovidisga Kreekat lauluga "Alcohol Is Free". Laul saavutas finaalkontserdil 152 punktiga kuuenda koha.
Stasiūnai

**Stasiūnai** on küla Leedus Kaišiadoryse rajoonis Žiežmariai maavallas. 

Külas on raamatukogu ja kool-lastead Nykštukas ('Nahkhiir'). Vaatamisväärsuseks on Vladikiškėse mõisa hoonetekompleks ja park.

Küla tekkis aastal 1922 maareformi käigus, mil 250 hektarit Vladikiškėse mõisa maad jagati väikemaaomanikele ja maatameestele; neile maadele ehitatud majadest küla kujuneski. Aastail 1971–1990 liideti Stasiūnaiga ka naabruses asuv Kiemeliai küla.
## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Andrius Pojavis

**Andrius Pojavis** (sündinud 25. novembril 1983 Jurbarkasis) on leedu laulja.

Ta esindas Leedut 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Something". Laul saavutas finaalkontserdil 17 punktiga 22. koha.