Dalai-laama

**Dalai-laama** on tiitel, mille mongoli valitseja Altan-khaan andis 1578. aastal Tiibeti budismi geluki koolkonna pealaamale Sönam Gjatsole (tiibeti keeles *bsod nams rgya mtsho*, 1543–1588).

## Nimetus

XIV dalai-laama järgi ei andnud Altan-khaan siiski otseselt seda tiitlit, vaid tegu on pelgalt nime Sönam Gjatso tõlkega mongoli keelest. Tiibetlaste seas on dalai-laama tuntud nimetusega *gjälva rinpotše*. Mongolikeelne *dalai* on vasteks tiibetikeelsele sõnale *gjatso* (*rgya mtsho*) ja tähendab ‘ookeani’, viidates vastava isiku tarkuse suurusele ja sügavusele.

Laama tähendab tiibeti keeles õpetajat.

## Järgnevus

Tiibeti budismis peetakse dalai-laamat bodhisattva Avalokitešvara (tiibeti keeles *Chenrezig*) reinkarnatsiooniks. 

Usutakse, et kui dalai-laama sureb, siis sünnib ta 45 päeva pärast uuesti. Arvutatakse välja umbkaudne koht ja minnakse otsima. Kolme aasta vanuses tehakse võimalikele dalai-laamadele rida teste, millest enamikus on vaja ära tunda dalai-laamale kuulunud esemeid (eristada neid teiste analoogsete hulgast). Samasugused katsed on kõigi kõrgemate laamade valikul. Mõneaastaselt hakkab dalai-laama saama koolitust, teatavas vanuses otsustatakse tulemuste järgi, kes võimalikest jääb. 

Sönam Gjatso nimetati III dalai-laamaks. Tema kaks eelkäijat said selle tiitli postuumselt. Dalai-laamade järgnevus algab Tsongkhapa õpilasest Gedün Drupist (tiibeti keeles *dge ’dun grub*, 1391–1474) ning põhineb ümbersünni ehk reinkarnatsiooni teoorial, mida rakendatakse ka paljude teiste tiibeti budismi kõrgvaimulike järgnevusliinide puhul. Dalai-laamasid peetakse bodhisattva Avalokitešvara kehastusteks ja Tiibeti kaitsjateks.

Alates V dalai-laamast Ngavang Lobsang Gjatsost (tiibeti keeles *ngag dbang blo bzang rgya mtsho*, 1617–1682) kuulub neile Tiibetis ka ilmalik võim.

VI dalai-laama Tsangjang Gjatso (tiibeti keeles *tshangs dbyangs rgya mtsho*, 1687–1706) ei astunud mungaseisusesse ja oli silmapaistev ilmalik luuletaja (tema laulude kogumik «Nukrad armastuslaulud» on ilmunud eesti keeles Linnart Mälli tõlkes 2006).

XIII dalai-laama Thupten Gjatso (tiibeti keeles *thub bstan rgya mtsho*, 1876–1933) püüdis alustada järkjärgulisi reforme Tiibeti kaasajastamiseks.

Kui Hiina Rahvavabariik 1950. aastatel Tiibeti okupeeris, läks praegune, XIV dalai-laama Tenzin Gjatso (tiibeti keeles *bstan ’dzin rgya mtsho*) 1959. aastal eksiili Indiasse, kus rajas Dharamsalas Tiibeti eksiilvalitsuse. 

XIV dalai-laama Tenzin Gyatso on avaldanud Tiibeti budismi kohta kümneid raamatuid, mitmed neist on tõlgitud ka eesti keelde. Tunnustuseks tema rahumeelsele võitlusele Tiibeti vabaduse eest anti talle 1989 Nobeli rahuauhind. 

## Dalai-laamade loend

# Gedun Drub 1391–1475
# Gedun Gyatso 1475–1542
# Sonam Gyatso 1543–1588
# Yonten Gyatso 1589–1617
# Ngawang Lozang Gyatso 1617–1682
# Tsangyang Gyatso 1683–1706
# Kesang Gyatso 1708–1757
# Jampel Gyatso 1758–1804
# Luntok Gyatso 1806–1815
# Tsultrim Gyatso 1816–1837
# Khendrup Gyatso 1838–1856
# Trinley Gyatso 1856–1875
# Thupten Gyatso 1876–1933
# Tenzin Gyatso alates 1935

## Dalai-laama ja Eesti
1991., 2001. ja 2011. aastal külastas XIV dalai-laama Eestit; 2005. aastal valiti ta Tartu Ülikooli audoktoriks.

## Kirjandus

* Roland Barraux, "Dalai-laamade ajalugu: neliteist peegeldust Ilmutuste järvel". Prantsuse keelest tõlkinud Leena Tomasberg. Kunst, Tallinn 2006, 318 lk

## Välislingid

* The Thirteen Previous Dalai Lamas  
*VABADUS PAGULUSES