open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nacka

**Nacka** on osa Stockholmi tiheasustusega paikkonnast, Nacka valla keskus. See asub Södermanlandi maakonna loodeosas, umbes 5 km kaugusel Stockholmi keskusest. 

2000. aastal oli Nackas 25 170 elanikku. 

Nacka on Nacka valla peamine teenindus- ja elamukeskus.  

Suurim järv on Järlasjön, mille kogumaht on 8 030 000 m3. 

## Ajalugu
Algselt hõlmas Nacka piirkonda Nacka Strömi jõe ümber Järlasjöni järvest lõunas. 

Nacka on saanud nime jõest läänes paikneva kõrgendiku Nacke seljandiku (*Nacke-bergrygg*) järgi. 

Kui 1887 liideti kolm kihelkonda Nacka kihelkonnaks ning ehitati Järlasjöni järvest põhja poole Järla ja Sickla vahele Nacka kirik, hakati Nacka all mõtlema suuremat piirkonda.   

Nacka sai linnaks 1949, kui seal oli 15 000 elanikku, ning oli üks viimaseid linnaõigused saanud asulaid Rootsis. Suurema asula kujunemine oli alanud juba 1870. aastatel, kui Stockholmi kesklinnast välja kolinud vabrikute juurde kerkis töölisasula. Kui 1993 avati raudtee Saltsjöbanan, sai tee rajaja Knut Agathon Wallenberg kasutada varem Järla ja Sickla talule kuulunud maad kasutada tööstusettevõtete rajamiseks. Nende seas olid AB de Lavals Ångturbin (1896) ja AB Diesels Motorfabrik (hiljem Atlas Copco) (1898). Kui raudteeliin pikenes, tekkisid varsti eramurajoonid, sealhulgas Storängen (1904) ja Saltsjö-Duvnäs (1907). 1890. aastatel lisandusid suured veskitööstused Saltsjöqvarn ja Kvarn AB Tre Kronor. Mitmes muus kohas tekkisid puumajade ja vabrikute asumid, mille seas suuremad olid Sickla ja Järla. Majanduselus jäi kauaks valdavaks tööstus. Nüüdisajal on Nackas tööstusettevõtteid palju vähem ning valdavaks on saanud teenindussektor. Pendelmigratsioon Stockholmi valda on ulatuslik.

1971. aastal läks Nacka linn koos Saltsjöbadeni alevi ja Boo vallaga vastmoodustatud Nacka valla koosseisu.

## Hoonestus
Nacka hoonestuses domineeris kaua eramu- ja tööstusrajoonide segu, mis kujunes 19. sajandi lõpus. 20. sajandi keskpaigast on linnapilti sugenenud rohkem korrusmaju. 1950. aastatel lisandusid Alphyddan ja Finntorp. Viimane oli mõeldud Nacka ärikeskuseks, kuid 1980. aastatel sellest plaanist loobuti. 

1989. aastal avati ostukeskus Forum Nacka, mis märgistas uue vallakeskuse Värmdövägeni ääres. Forum Nackat ehitatakse ümber, nii et nüüd on see saanud endisest umbes poole suuremaks. 2002. aastal avati Forum Nacka lähedal läänitee 222 ääres ICA Maxi kaubandusketi ostukeskus ning 2000. aastaiks ehitati Nacka serval välja hulk korruselamuid ja ärihooneid, sh Stockholm Radio mereraadiokeskus ja merevalvekeskus, mille projekteerimisel on arvesse võetud ka "1% põhimõtet" kunstiteoste lisamiseks hoone interjööri.
Gräsö

**Gräsö** on Rootsile kuuluv saar Põhjalahes. Pindala 88 km2. Halduslikult kuulub Uppsala lääni Östhammari valda. Saarel elab umbes 800 inimest. Parvlaevaühendus on mandril asuva Öregrundiga.
Norrtälje

**Norrtälje** on tiheasustusega paikkond Rootsis Upplandi maakonnas Stockholmi läänis, Norrtälje valla keskus. 

2005. aasta lõpu andmetel on linna pindala 746 hektarit ja elanike arv 16 263. 2000. aasta lõpu andmetel oli linna pindala 735 hektarit ja elanike arv 16 189. 

## Viited
Eddie Van Halen

**Eddie Van Halen** (õieti **Edward Lodewijk van Halen**; 26. jaanuar 1955 Holland, Amsterdam – 6. oktoober 2020, Santa Monica) oli Ameerika Ühendriikide kitarrist, klahvpillimängija ja helilooja. 

Ta oli rokkansambli Van Halen asutajaliige ja kitarrist. Eddie Van Halen on tuntud kui üks mõjukamaid kitarriste rokkmuusika ajaloos. Ta oli eriti tuntud oma virtuoosse mängustiili ja kahe käega mängimise (tapping) tehnika poolest.

Eddie Van Halen suri 65-aastaselt vähist tingitud tüsistuste tagajärjel.

## Isiklikku
Eddie Van Halen oli abielus näitleja Valerie Bertinelliga aastatel 1981–2007. Neil sündis poeg Wolfgang Van Halen, kes on samuti muusik.
Butšatš

**Butšatš** (poola *Buczacz*, jidiši בוטשאטש) on linn Ukrainas Ternopili oblastis, Butšatši rajooni keskus. Asub Strõpa jõe mõlemal kaldal.

Linna on esmamainitud 1260. aastal. 1393. aastal ja uuesti 1515. aastal sai linn Magdeburgi linnaõigused.

Aastatel 1340–1569 kuulus linn Poolale, seejärel 1772. aastani Rzeczpospolitale, 1772–1918 Austria-Ungarile ja 1920–1939 Poola Vabariigile. 

Linnas oli suur juudi kogukond, sealt on pärit Simon Wiesenthal ja Šmuel Josef Agnon.

## Välislingid

*Butšatši koduleht
Afganistani põhiseadus (2004)

**2004. aasta Afganistani põhiseadus** on Afganistani Islamivabariigi praegu kehtiv põhiseadus. 

Vastavalt Bonni leppele töötas põhiseaduse välja avalikkusega nõu pidav Afgaani Põhiseaduskomisjon. 

2003. aasta Loya Jirga kiitis selle 4. jaanuaril 2004 konsensuslikult heaks. Ajutine president Ḩāmid Karzay kirjutas sellele alla 26. jaanuaril 2004.

Rühm Loya Jirga saadikuid eesotsas ‘Abdol Ḩāfez̧ Manşūriga väitis 28. jaanuaril, et versioonis, millele Karzay alla kirjutas, oli vähemalt 15 muudatust võrreldes 4. jaanuaril alla kirjutatud versiooniga. Nad saatsid koopia oma kaebustest ÜRO Abimissioonile Afganistanis, Euroopa Liidule ja endisele kuningale.
Thera (munk)

***Thera*** (paali keeles 'vanem') on Buddha munga (*bhikkhu*) austav nimetus, mis viitab targale, kes on mõistnud dhammat ja nelja tõde, on vägivallatu, kõlbeline ja tajusid ohjav, tark ja ebapuhtusest loobunud.

*Mahathera* on *bhikkhu*, kelle ordinatsioonist on möödunud üle 20 aasta.

Sanskriti tekstides on *thera* vasteks *sthavira*.

## Vaata ka

* Munk#Mungad budismis
* Munklus#Budism
* Bhikkhu
* Budism#Sangha
* Sangha

## Viited
Viitna Pikkjärv

**Pikkjärv** (ka *Viitna Pikkjärv, Suur Viitna järv, Suurjärv, Viitna järv*) on oligotroofne järv Lääne-Virumaal Kadrina vallas Viitna külas. Järv asub Viitna maastikukaitsealal ning on üks kolmest Viitna järvest. Järvest 0,5 km kirde pool asub Linajärv.

Oligotroofsed järved on ökoloogiliselt unikaalsed ning neid leidub Eestimaal paljude ekspertide arvamusel kõige vähem. 

Järv paikneb Kõrvemaa ja Põhja-Eesti platoo piirialal. 

Taimestik on liikide arvu poolest keskmine: esineb 16 liiki makrofüüte, sealhulgas mitu looduskaitsealust liiki. 

Kaladest leidub ahvenat, haugi, kokre ja lutsu. Kalapüük on keelatud.

## Eutrofeerumine
Viitna Pikkjärve seisundit on pikka aega seiratud ning seire tulemused näitavad aeglast, aga pidevat eutrofeerumist. Eutrofeerumine on põhjustanud Viitna Pikkjärve seisundi halvenemise ja võib põhjustada järve troofsuse muutumise, mis tähendaks ka taimeharulduste vesilobeeliate elupaiga kadumist. Veevahetus toimub aeglaselt, kuna järv toitub ainult sademetest, põhjas olevatest allikatest, ning läbi kruusa ja liiva imbuvast pinnaseveest. Eutrofeerumise on mõningate ekspertide arvamuse kohaselt põhjustanud tuhandete inimeste suvine suplemine järves, mis ületab veekogu isepuhastusvõime. 

Veereostust põhjustab ka kallaste ohtrast tallamisest põhjustatud erosioon. Vaatamata kaitsekorralduslikele meetmetele, mis lubavad järve kasutada ainult põhjakaldal, võib suvitajaid leida ümber terve järve. Suvitajad tallavad vette minnes taimestikku hoidva muda laiali ja niiviisi tõstetakse kord juba settinud biogeenid taas ringlusse.

## Oligotroofne järv
Eesti väikejärvede klassifikatsioon lähtub Aare Mäemetsa tüpoloogiast, kus jaotatakse Eesti järved kaheksasse tüüpi: oligotroofsed, semidüstroofsed, düstroofsed, eutroofsed + hüpertroofsed, miksotroofsed, sideotroofsed, halotroofsed ja alkalitroofsed.

Oligotroofseid järvi rangelt võttes enam Eestis pole, vaid tegemist on nüüdseks juba mesotroofsesse staadiumi jõudnud veekogudega. Seepärast käsitletakse oligotroofsete veekogudena selliseid, mis olid tüüpilised 1950. aastatel ja on praeguseks säilitanud osa iseloomulikust elustikust. Seda tüüpi järve iseloomustavad väga väike puhverdusvõime, väike biogeenide (eriti fosfori) sisaldus, mesotroofne fütoplanktoni koondindeks, vee hea läbipaistvus. 

Eesti kõige haruldasemad veetaimed, mis moodustavad lahnarohu-vesilobeelia koosluse, kasvavad just oligotroofsetes vetes.


Viitna järv.jpg
Viitna Pikkjärv.jpg


## Viited

## Välislingid

*
Järfälla vald

**Järfälla vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Stockholmi läänis. Ta asub Stockholmist vahetult loodes. Valla tiheasustusega ala on osa Stockholmi asulast. Väljaspool seda elab vaid paarsada inimest.

## Vallaosad

Vald koosneb seitsmest osast:

* Jakobsberg
* Viksjö
* Barkarby
* Skälby
* Kallhäll
* Stäket (osa Kallhällist)
* Veddesta (osa Barkarbyst)

## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht
Huddinge vald

**Huddinge vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Stockholmi läänis. See asub Stockholmist vahetult lõunas. Suurem osa valla asustusest on Stockholmi asula osa, suurematest asulatest jääb väljapoole vaid Vidja.

33% valla pindalast on loodusreservaadina kaitse all.

## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht
Eesti NATO Ühing

**Eesti NATO Ühing** (inglise keeles *Estonian Atlantic Treaty Association*) on Eesti mittetulundusühing, mis asutati 2. veebruaril 2001 Tallinnas. Selle eesmärk on NATO tegevuse ja eesmärkide tutvustamine Eesti avalikkusele.

## Välislingid

*Eesti NATO Ühing
Nohipalu Valgjärv

**Nohipalu Valgjärv** ehk **Valgõjärv** ja **Valgejärv** on oligotroofne järv Põlva maakonnas Räpina vallas Nohipalo külas. Järve vesi on Eesti üks kõige läbipaistvamaid (kuni 10 m).

Taimestik on liigivaene, esineb jõgitakjat ja lahnarohtu.

Kalastikus domineerib ahven, vähem leidub haugi.

Valgjärvest 0,5 km lõuna pool asub Nohipalu Mustjärv.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend

## Välislingid
*Sissekanne eestigiid.ee lehel
Femtotehnoloogia

**Femtotehnoloogia** on mõiste, mille on kasutusele võtnud futuroloogid, kirjeldamaks hüpoteetilist tehnoloogiat, kus ainega manipuleerimine toimub femtomeetri suurusjärgus üksuste (nt nukleonide) tasemel. Füüsikud on näiteks arutanud, kas ja millistel tingimustel tuumaosakestest (mitte aatomitest) koosnevad "molekulid" võiksid olla piisavalt stabiilsed, et ehitada neist isereplitseeruvaid masinaid vms. 

## Vaata ka
*Nanotehnoloogia
Ingrid Veidenberg

**Ingrid Kasak** (sündinud **Veidenberg**, 1995-2010 **Tähismaa**; sündinud 1. juulil 1968) on eesti ajakirjanik.

Ta lõpetas Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna ajakirjanduse erialal 1992. aastal.

Ta oli seltskonnaajakirja Kroonika peatoimetaja aastatel 1997–2007 ja on alates 2019. aastast praeguseni.

## Tegevus ühingutes
Ta on korporatsiooni Amicitia vilistlane. 

## Isiklikku
Ta on olnud abielus ajakirjanik Inno Tähismaaga. Neil on kaks poega. Abielu lahutati jaanuaris 2006. 
Alates aprillist 2021 on Ingrid abielus ettevõtja Ago Kasakuga, kes kuulub muu hulgas Tõrva vallas asuva hotelli Wagenküll ja Taagepera lossi juhatusse.

## Viited

## Välislingid

*Krister Kivi "Päev Ingrid Tähismaa elus", Eesti Naine
*Priit Pullerits "Ingrid Tähismaa – kroonita kroonik", Postimees, 14 jaanuar 2006 (foto)
*"Ingrid Tähismaa tantsib Anu Saagimi dublandina", Eesti Päevaleht, 12. oktoober 2006
*"Viis põhjust, miks lahkus Kroonika peatoimetaja Ingrid Tähismaa", Eesti Ekspress, 5. detsember 2007 (foto)
*"Ingrid Tähismaa parimad ütlemised", Eesti Ekspress, 5. detsember 2007
*"Ingrid Tähismaa lahkub Kroonikast", Eesti Päevaleht, 5. detsember 2007 (foto)
*"Ingrid Tähismaa: jätan Kroonika südamerahus maha", SL Õhtuleht, 8. detsember 2007 (foto)
*"Meediaprintsessi hukk ehk miks lahkus Ingrid", SL Õhtuleht, 8. detsember 2007
*Piret Kooli "Ingrid Tähismaa uus elu põllega ja paljajalu" / ajakiri Naised, 7. märts 2008    
*Ingrid Tähismaa: Kollane press on kõiges süüdi!?, EPL, 31. oktoober 2008
Aruküla koopad

**Aruküla koopad** on Tartu linnas Ülejõe linnaosas Aruküla tee ääres Emajõe ürgoru vasakul nõlval mõne meetri sügavusel maapinnast liivakivis asuvad koopad.

1959. aastast on koobastik Aruküla koobaste kaitsealana looduskaitse all.

Koobastiku pindala arvatakse olevat umbes 10 ha.

Koobastiku kaardistamine algas 19. sajandi esimesel poolel, ent täpne ettekujutus koobastiku ulatusest puudub siiani. Siiski on 1982. aastal koostatud Aruküla koobaste skeem.

Aruküla koopad said laiemalt tuntuks 1844. aastal, kui sissevarisemise tagajärjel tekkis suur sissepääs maa-alustesse käikudesse.

Koobaste päritolu on selgusetu – arvatakse, et koopad on inimtekkelised. Need rajati liivavõtu kohana, mis pidi koopauurija Ülo Heinsalu arvamuse kohaselt olema enne 1830. aastaid, või sõjaaegse peidupaigana. 

Koopad on üsna madalad (1–1,5 m) ja paljudes kohtades sisse varisenud. Koobaste seinad, sambad ja osaliselt ka laed koosnevad valgemast ja kõvemast Devoni ladestu Aruküla lademe liivakivist kui laed, mis paiguti ulatuvad valgel liivakivil lasuvasse punasesse kergesti lõhenevasse liivakivisse, mis võib põhjustada sissevarisemisi.

Aruküla koopad on läinud teadusajalukku seoses unikaalsete kalafossiilide (Devoni väljasurnud rüükalade) leiukohana. Aastail 1834–1859 tegi koobastes väljakaevamisi Tartu ülikooli professor Hermann Asmuss. Umbes 800 koobastikust avastatud rüükala kivistist on esindatud Tartu Ülikooli geoloogiamuuseumis.

Aruküla koobastes talvitusid nahkhiired, kuid 1998. aastal alanud lahtikaevamised peletasid nad sealt minema. Lahtikaevamiste eesmärk oli rajada lastele meelelahutuskoht Päkapikumaa.

## Viited


## Välislingid
* Kristel Vilbaste, Mikk Sarv: "Maa-aluse tee algus või ohvripaik?" Maaleht, 9. oktoober 2010
Sirkel

**Sirkel** on kahe liikuva haaraga riist, mille haarad on hõlpsasti fikseeritava vahekaugusega. 

Sirkliga saab joonestada ringjooni ja kaari, teostada lõikude mõõtmist ja jaotamist, kanda lõike pikkust üle ühest kohast teise, märkida detaile.

## Ajaloost
Varasematel aegadel kasutati sirklit mitmesugustel puutöödel, eriti puunõude põhjade valmistamisel, ringjoone tõmbamiseks, aga ka kirstude valmistamisel, veimevakkadel ornamentide ja ringide joonestamisel. Puusirkli 20–30 cm pikkused haarad (sääred) painutati samast puukepikesest ning tõmmatava ringi raadiust sai reguleerida mõlemast haarast läbikäiva peenest varvast sõle abil. Sellised sirklid olid Eesti talurahva hulgas 19. sajandil laialt levinud. Painutatud sirklite kõrval oli ka puu- või metalltelje ümber käänduva liigendiga sirkleid. Suuremate ringide (näiteks tõrre) joonestamiseks kasutati ka puuvarval liikuvate pakkudega sirklit, kus varva pikkus oli kuni 0,75 cm. Sageli asendati varbsirkel nööriga, mille otstesse kinnitati naelad. 

## Vaata ka
* Maamõõdusirkel
* Rööbits

## Viited

## Välislingid
* Puidust sirkel]. Eesti Rahva Muuseum.
* Tänapäeva koolisirkel.
Jooksevkonto

**Jooksevkonto** ehk **maksebilansi jooksevkonto** on tasakaaluarvestussüsteem eksporditavate ja imporditavate kaupade ja teenuste rahalise väärtuse vahel teatud perioodil. Positiivseks (jooksevkonto ülejääk) peetakse seda juhul, kui kaupu eksporditakse suuremas väärtuses, kui imporditakse. Vastasel juhul on tegu jooksevkonto puudujäägi ehk defitsiidiga. 

Eestis oli jooksevkonto puudujääk 2007. aasta esimeses kvartalis 18% SKP-st.

## Viited
Ojos del Salado

**Nevado Ojos del Salado** on kihtvulkaan Andide mäestikus Tšiili ja Argentina piiril.

Nevado Ojos del Salado on kõrgeim Maa vulkaan (6891 meetrit merepinnast).

Esimeste inimestena tõusid vulkaani tippu 26. veebruaril 1937 poolakad Jan Alfred Szczepański ja Justyn Wojsznis.

## Vaata ka
*Llullaillaco
Muraste looduskaitseala

**Muraste looduskaitseala** asub Harjumaa põhjaosas, Tallinnast umbes 15 kilomeetri kaugusel. Selle suurus on 141,1 hektarit. Looduskaitseala idaosas asub Muraste piirivalvekool.

Alal kaitstakse lõiku Põhja-Eesti pangast ning haruldasi Eesti metsakooslusi (pangametsa), pärismaist loomastikku ja taimestikku ning mitmeid elupaigatüüpe – hallid luited, lubjakivipaljandid, vanad loodusmetsad, soostuvad ja soo-lehtmetsad, rusukallete ja jäärakute metsad.

Kaitsealal asub Eesti vanim puitmajakas, mis valmis 1859. aastal.

Looduskaitsealal on liigirikas linnustik: esineb punarind, käblik, võsaraat, metskiur, mustpea-põõsalind, käosulane, väike- ja salu-lehelind, leevike jt.

Suurematest imetajatest leidub seal metskitse, põtra ja metssiga.

## Välislingid
*Muraste looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri
*Muraste looduskaitseala Eesti Loodus, 2005/11
*
Happy Ending

**"Happy Ending"** on Mika kuues singel ning kümnes laul tema debüütalbumilt "Life in Cartoon Motion". Poelettidele ilmus see 15. oktoobril 2007. 

Eesti edetabelis jõudis see esikohale.
Tihu Keskmine järv

**Keskmine järv** (ka *Tihu Keskmine järv, Tihu Väikejärv, Teine järv, Väikejärv*) on järv Hiiumaal Leigri külas. Järv on üks kolmest Tihu järvest. Keskmisest järvest umbes 350 m loode pool asub Tihu Kolmas järv.

Järv on tugevasti soostunud.

Taimestik on järves liikide poolest keskmine: esineb 16 liiki makrofüüte.

Kalastikus domineerib ahven, mõnevõrra vähem on kokre ja haugi.

## Vaata ka
*Tihu järv
*Tihu Kolmas järv
Tihu järv

**Tihu järv** (ka *Männamaa järv, Tihu Esimene järv, Tihu Suurjärv, Suurjärv*) on järv Hiiumaal Hiiumaa vallas Männamaa külas. Järv asub merest 5,5 km kaugusel. Järv on Tihu järvedest suurim.

Järv on üsna soostunud. Kaldad on madalad, mudased.

Taimestik on liigivaene: esineb 12 liiki makrofüüte.

Kaladest domineerib haug, mõnevõrra vähem on kokre ja ahvenat.

## Vaata ka
*Tihu Keskmine järv
*Tihu Kolmas järv

## Välislingid
*
Kolmas järv

**Kolmas järv** (ka *Tihu Kolmas järv, Väikejärv*) on järv Hiiumaal Hiiumaa vallas Leigri külas. See on üks kolmest Tihu järvest.

Kolmandast järvest 350 m kagus asub Keskmine järv. 

Järv on mudase põhjaga.

Taimestik on liikide arvu poolest keskmine: esineb 15 liiki makrofüüte.

Kaladest domineerib ahven, vähem leidub ka särge.

## Vaata ka
*Tihu järv
*Tihu Keskmine järv

## Välislingid
*
Kolb

**Kolb** on mehhanismi osa, mis asub ja liigub reeglina silindris ning millele avaldatakse erineval moel jõudu, et see annaks sellest saadud energia edasi masinale või seadmele.

Kolb võib aga olla ka vastupidise toimega, kus kolvile mõjuv väline jõud sunnib kolvi liikuma ning pärssima tekkinud mehaanilist energiat või siis muundada energiat teiseks energialiigiks. Näiteks amortisaator või kompressor.

Lihtsaimad näited kolvist on tavaline meditsiiniline süstal, kus silindris asuv kolb surub inimese tekitatud surve mõjul süstlast (silindrist) vedeliku välja või siis jalgrattapump, kus inimjõu abil surutakse õhk jalgratta rehvi.

## Vaata ka
*Peegelkolb
Autoritarism

**Autoritarism** on riigi või organisatsiooni valitsemise vorm, kus võimul olijad otsustavad valitsetavate küsimuste üle ilma, et need, kelle üle valitsetakse saaksid oma arvamust avaldada.

Riigi juhtimisel võib autoritarism olla kas sõjaväeline või ühe partei valitsus. Autoritaarse režiimi puhul on inimestel valdav sarnane meelsus või siis pragmatism. Kodanikud on väliselt valitseva olukorraga rahul või nad on ükskõiksed. Mõningatel juhtudel domineerib sõjavägi. Autoritarismi võib mingil määral esineda ka demokraatlikes riikides.

Võrreldes autoritarismi totalitarismiga, siis totalitarismi puhul kõrvaldatakse eelnevalt kehtinud seadustamisevormid ja valitseb ulatuslik politsei kontrollisüsteem.

Kui võrrelda autoritarismi demokraatiaga, siis demokraatias valitsevad valitud ametikandjate ning nende valitsemine on piiratud põhiseadusega. Valimised on vabad, ausad ja sagedased, valimistega ametikandjaid vahetatakse ning kus ei esine sundust. Iga kodaniku häälel peab olema võrdne kaal. Ükski enamusotsus ei tohi piirata vähemusõigusi, eriti õigust saada tulevikus enamuseks.

Demokraatias erinevalt autokraatiast on inimestele tagatud tegelik eneseväljendusvabadus, mis tähendab nii kahjulike tagajärgede puudumist kui arvamuste esitamiseks kanalite olemasolu. Inimestel on õigus alternatiivse teabe saamiseks tänu teabeallikate paljususele. Inimestel on ühinemisvabadus, mis tähendab kodanike võimalust luua ühendusi seltsingutest erakondadeni.

Demokraatias erinevalt autokraatiast on kaasav kodakondsus, mis annab kõigile püsielanikele võimaluse kasutada kõiki demokraatlikke õigusi ja saada õiguste kasutamiseks koolitust ja julgustust.

## Vaata ka

* Tsensuur internetis
* Patrimonialism
Mauna Kea

**Mauna Kea** on uinunud kilpvulkaan Hawaii saarel.

Mauna Kea on üks viiest vulkaanist, mis moodustavad Hawaii saare. Mauna Kea kõrgus on 4207 meetrit merepinnast. Arvestades aga ka veealust osa on Mauna Kea maailma kõrgeima mäe tipuks. Vulkaani kõrgus jalamilt tipuni on üle 10 000 meetri.

Arvatakse, et vulkaan purskas viimati umbes 3500 aastat tagasi.

Mauna Kea tipus asuvad Mauna Kea observatooriumid ning talvel tuleb seal lumi maha.

## Viited

## Välislingid
Harry Potter (filmisari)

**Harry Potteri filmid** on fantaasiafilmide sari, mis põhineb J. K. Rowlingu romaanisarjal "Harry Potter". Valmis kaheksa filmi:
#"Harry Potter ja tarkade kivi" (2001)
#"Harry Potter ja saladuste kamber" (2002)
#"Harry Potter ja Azkabani vang" (2004)
#"Harry Potter ja tulepeeker" (2005)
#"Harry Potter ja Fööniksi ordu" (2007)
#"Harry Potter ja segavereline prints" (2009)
#"Harry Potter ja surma vägised: osa 1" (2010)
#"Harry Potter ja surma vägised: osa 2" (2011)

Chris Columbus oli kahe esimese filmi režissöör, Alfonso Cuaron kolmanda, Mike Newell neljanda ja David Yates viimase nelja filmi režissöör. Steve Kloves oli kõigi filmide stsenarist peale viienda, mille stsenarist oli Michael Goldenberg. J. K. Rowling on kõikidel filmidel silma peal hoidnud ning vajaduse korral filmi tegemisse sekkunud, kahel viimasel filmil oli ta ametlikult kaasprodutsent. David Heyman oli kõigil filmidel kas ainus produtsent või kaasprodutsent.

## Piletitulu statistika

## Viited
Northamptonshire

**Northamptonshire** on tseremoniaalkrahvkond Inglismaa keskosas. 

## Haldusjaotus
Northamptonshire jaguneb North Northamptonshire'i ja West Northamptonshire' tervikomavalitsuseks. Aastatel 1974–2021 jaguenes krahvkond seitsmeks mittelinnaringkonnaks: Corby, Daventry, East Northamptonshire, Kettering, Northampton, South Northamptonshire ja Wellingborough.

## Viited

## Välislingid

*https://www.northamptonshire.gov.uk/
Futuroloogia

**Futuroloogia** ehk **tuleviku-uuringud** on interdistsiplinaarne uurimisvaldkond, mis tegeleb võimalike, tõenäoliste, eelistatavate ja välditavate tulevikustsenaariumide analüüsimisega. On vaieldud, kas tuleviku-uuringute näol on tegu sotsiaal- või tehnikateaduse, filosoofia, kunsti või strateegilise planeerimise haruga. 

Futuroloogid (kasutatud ka sõna "futuristid") analüüsivad mineviku sündmusi ja protsesse ning neis avalduvaid seaduspärasid ning püüavad nende põhjal teha tuleviku elukeskkonna, tehnoloogia arengu, sotsiaalsete suhete jms suhtes võimalikult põhjendatud ennustusi, mis teatud juhtudel aitaksid olevikus otsuseid langetada. 

Futuroloogia tänapäevases mõistes sai alguse 20. sajandi alguse tehnoloogiaoptimismist kannustatuna. 

Termini võttis 1940. aastatel kasutusele saksa filosoofiaprofessor Ossip Flechtheim. 1960. aastate keskel kujunesid tuleviku-uuringud teaduslikku meetodit kasutavaks arvestatavaks uurimisvaldkonnaks. 1970. aastatel mõjutasid tuleviku-uuringuid keskkonnamured ning Rooma Klubi tegevus. 

Futuroloogide tööl on mõndagi ühist ulmekirjandusega (eeskätt teadusulmega). 

Futurolooge:

*Herbert George Wells
*Konstantin Tsiolkovski
*Ossip Flechtheim
*Jacque Fresco
*Bertrand de Jouvenel
*Ian Pearson
*Herman Kahn
*Alvin Toffler
*Jeremy Rifkin
*John Naisbitt
*Raymond Kurzweil
*Stephen Hawking
*Rolf Jensen

## Vaata ka
* Eesti Tuleviku-uuringute Instituut
* postkapitalism

## Välislingid

*Artikkel "Tuleviku-uuringud kui teadmiste valdkond" ajakirjas Maja 15.01.2006
*Artikkel "Tulevik on suurepärane, kuid mitte lootusetu" ajalehes Postimees 8.01.2000
*Tulevikuarengute ennustus (inglise k)
Treppoja joastik

**Treppoja joastik** asub Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee ääres. 

Treppoja saab alguse Illurma klindineemikult ning Treppoja joastik asub kohal, kus oja laskub nõlva pidi Lahepere klindilahte. Seal on oja 5–15 m laiune ja sel on kuus 0,3–1,5 m astangut. Kokku on joastiku kogukõrgus 5,5 meetrit.

## Vaata ka
*Eesti jugade loend
## Viited

## Välislingid

* 
*
Treppoja

**Treppoja** on oja Harjumaal Lääne-Harju vallas.

Treppoja algab Keila linnas Mudaaugu bussipeatuse lähedal ning läbib Valkse ja Tõmmiku küla. Kuni Illurma külani voolab oja maaparanduse käigus kujunenud sängis, sealt edasi on oja säng looduslik. Oja kannab ülemjooksul nime *Aarnamäe oja*. Keelva ja Tuulna küla piirkonnas voolab oja läbi endiste, nüüdseks võsastunud heinamaade. Viimase asulana läbib oja Kloogaranna küla. Ojal asub Treppoja joastik, mis asub umbes 900 meetri kaugusel Treppoja kauplusest. Enne suubumist Lahepere lahte Kloogaranna raudteepeatuse lähedal voolab Treppoja umbkaudu kilomeeter maad rannaluidete taga mererannaga paralleelselt.

## Välislingid
*
Tornimäe juga

**Tornimäe juga** asus Laulasmaa külas tänase Lääne-Harju valla aladel Harju maakonnas. 

Joast on praegu alles jäänud vaid joaastang, kus vesi on minevikus jooksnud. Joa ärakuivamine on peamiselt põhjustatud juga toitvate kraavidesüsteemide muutustes.

## Vaata ka
*Eesti jugade loend

## Välislingid
* Tornimäe juga. Eestigiid
* 05.-07.12.2008 Kloogaranna-Tallinn matk, mis lõppes Murastes. Helenkorju’s Blog
Bournemouth

**Bournemouth** on linn Inglismaa lõunarannikul Dorseti krahvkonnas. Asub Bourne'i jõe suudmes La Manche'i ääres Poole'i ja Christchurchi vahel.

Bournemouth kuulus algselt Hampshire'i krahvkonda, kuid liideti 1974. aastal Dorsetiga. Aastatel 1997–2019 oli linn tervikomavalitsuse staatuses.

Linna moto on *Pulchritudo et salubritas* ('ilu ja puhtus'). Bournemouth on soositud puhkuseveetmise koht pika puhta ranna, pehme ja päikeselise kliima ning paljude meelelahutusvõimaluste tõttu.

Linna jalgpalliklubi AFC Bournemouth mängib Inglismaa esiliigas.

Bournemouthis on mitmete ettevõtete, näiteks McCarthy & Stone, Portman Building Society peakorterid ja JPMorgan Chase'i Euroopa peakorter.

Linnas on kunstiinstituut ja Bournemouthi Ülikool. Tuntud on Bournemouthi Sümfooniaorkester, mis asub küll naaberlinnas Poole'is. Bournemouthi Rahvusvaheline Keskus (*Bournemouth International Centre*) on üks suurimaid konverentsikeskusi Lõuna-Inglismaal. See on ka sisekontsertide toimumispaik. Russell-Cotesi kunstimuuseumis on esinduslik 19. sajandi maalikunstikogu.

8 km kesklinnast kirdes asub Bournemouthi rahvusvaheline lennujaam.

## Viited

## Välislingid
* Turismiinfo
Kalle Truus

**Kalle Truus** (sündinud 9. novembril 1949) on eesti keemiateadlane, teaduste doktor.

Kalle Truusi juhendamisel on valminud mitmed üldhariduskooli ja ülikooli keemiaõpikud. 

Ta on tegelenud vetikapolüsahhariidide ja teiste looduslike ainete, sealhulgas bioaktiivsete ühendite uurimisega. 

## Teoseid
* "Anorgaaniline keemia" – Kalle Truus (TPÜ kirjastus 2000)
* "Keemia" – Hergi Karik, Karl Kuiv ja Kalle Truus (Ilo 2001)
* "Üld- ja anorgaanilise keemia praktikum" – Helvi Hödrejärv ja Kalle Truus (TPÜ kirjastus 2002)
* "Elementide keemia" – Hergi Karik ja Kalle Truus, anorgaanilise keemia õpik ülikoolidele (Ilo 2003)
* "Tundmatu Äksi nõid: elulugu, pärimused, kommentaarid", Tallinn 1999

## Välislingid
*
Türisalu joastik

**Türisalu joastik** asub Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Tallinn-Rannamõisa-Kloogaranna maanteest põhja pool Türisalu bussipeatuse ligidal.

Joastikkoosneb kolmest astangust, mis on ülevalt alla lugedes kõrgustega 1,5 m, 2,5 m ja 1,0 m. Juga asub Türisalu ojal, mis kuival suvel on sageli veeta.


Türisalu waterfall, Aug 2010.jpg
Türisalu juga.jpg


## Välislingid
*
Nikolai Alumäe

**Nikolai Alumäe** (sünninimi **Nikolai Janson**; 12. september 1915 Tallinn – 27. märts 1992) oli eesti küberneetika- ja tehnikateadlane, tehnikateaduste doktor ja Eesti Teaduste Akadeemia liige (1954).

## Elukäik
Sündis 1915 Tallinnas. Lõpetas Tallinna Tehnikumi 1933, Tallinna Polütehnilise Instituudi 1941. Aastatel 1941–1945 oli Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu teaduslik stipendiaat Tšeljabinski Põllumajanduse Mehhaniseerimise Instituudis ja Ukraina NSV Mäemehaanika Instituudis, 1945 kaitses tehnikakandidaadi väitekirja koorikute stabiilsuse alal. Aastatel 1948–1950 oli doktorantuuris NSVL TA Mehaanika Instituudis ja 1951 kaitses doktoriväitekirja koorikute teooria alal. EÜS Põhjala vilistlane.

Eesti NSV Teaduste Akadeemia liikmeks valiti Nikolai Alumäe 1954. aastal ehitusmehaanika alal, 1965 sai ta professorikutse. 

Pärast ülikooli lõpetamist töötas Nikolai Alumäe TPI ehitusmehaanika ja -konstruktsioonide kateedri dotsendina. Alates 1948. aastast töötas ta Eesti NSV Teaduste Akadeemias. Aastatel 1948–1957 oli ta Ehituse ja Arhitektuuri Instituudi vanemteadur, 1956–1960 Energeetika Instituudi mehaanika ja rakendusmatemaatika sektori juhataja, 1960–1969 Küberneetika Instituudi direktor, 1964–1977 Teaduste Akadeemia asepresident ja 1977–1987 Küberneetika Instituudi mehaanika sektori vanemteadur-konsultant ning Teaduste Akadeemia presiidiumi liige. Aastast 1987 oli ta Eesti Teaduste Akadeemia presiidiumi nõunik.

## Teadustegevus
Nikolai Alumäe teadustöö põhisuunaks oli koorikute teooria ja sellega seotud valdkonnad – elastsete õhukeste koorikute tasakaal, stabiilsus ja dünaamika. TA Küberneetika Instituudi organiseerija ja juhina on ta tegelenud ka küberneetikaga. Lisaks tema juhitud mehaanikute koolkonnale on Nikolai Alumäe oluliselt mõjutanud arvutustehnika, juhtimisteooria, süsteemanalüüsi ja arvutusmatemaatika arengut Eestis. 

Ta oli esimese Eestis ehitatud elektronarvuti loomise initsiaator. See oli Moskva Arvutustehnika Uurimisinstituudi projekteeritud elektronarvuti mudel M-3, mida ehitati ENSV Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituudi jaoks tehase RET abiga aastatel 1958–1960. Töögruppi juhtis Arnold Reitsakas ja sellesse kuulusid Harri Mägi jt.

## Tunnustus
*1965 Eesti NSV teeneline teadlane
*1970 Nõukogude Eesti preemia 
*1985 Eesti Teaduste Akadeemia medal

## Mälestuse jäädvustamine
*Nikolai Alumäe medal on Eesti Teaduste Akadeemia poolt välja antav medal saavutuste eest informaatika ja tehnikateaduste alal

## Isiklikku
Vend Vladimir Alumäe oli Eesti viiuldaja ja professor.

## Tsitaat
Alumäe ütles valemeid vaadates järgmist:"Huvitav lugu – ükskõik, mida valemi ühele poole kirjutad, teisel pool on alati null. See on täpselt nagu naisega: hommikul annad raha kaasa, aga õhtuks pole midagi alles."

## Kirjandus
*Nikolai Alumäe : personaalnimestik. Tallinn, 1989
*Engelbrecht, J., Kutser, M. Vaateid mehaanikale Eestis: 1918–2018. Tallinn 2019

## Viited
Dorchester

**Dorchester** on linn (*[[market town]]*) Lõuna-Inglismaal, Dorseti krahvkonna ja West Dorseti ringkonna halduskeskus. Asub Frome'i jõe ääres Poole'ist 35 km lääne pool.

Linna asutasid roomlased 70. aastal Durnovaria nime all. Rooma-aegsed müürid on osaliselt säilinud tänapäevani. Roomlased ehitasid ka 13 km pikkuse akvedukti linna joogiveega varustamiseks.

## Viited

## Välislingid

*http://www.dorchester-tc.gov.uk/
*http://www.visit-dorchester.co.uk/
Livonia

**Livonia** võib tähendada:

*Liivimaa ladinakeelne nimi
*korporatsioon Livonia
*Laeva Trossö endine nimi
*Livonia on eesti asundus Kaukaasias
*Livonia on linn USAs Michigani osariigis
*...
Liiklusummik

**Liiklusummik** on olukord, kus autoliiklus on seiskunud või toimib väga väikese kiirusega, põhjustades ajakadu ning õhureostust.

## Vaata ka
*Ummikutasu
Salajõe maastikukaitseala

**Salajõe maastikukaitseala** asub Läänemaal Lääne-Nigula vallas Vedra ja Salajõe külas. Kaitseala koosneb kahest lahustükist (kogupindalaga 5,3 ha), mis kaitseb karstinähtuseid. See on Läänemaa suurim karstiala (Salajõe karstiala). Kaitseala tähtsaimaks objektiks on Salajõgi ja selle keskjooksu maa-alune osa. Kaitseala geograafilised koordinaadid on . Kaitsealal on moodustatud üks piiranguvöönd — Salajõe piiranguvöönd (5,3 ha). Kaitseala kuulub ka Natura-alade Väinamere linnuala ja Väinamere loodusala koosseisu.

Kohaliku kaitse alla võeti Salajõe karstiala aastal 1964, tollal küll üksikobjektina. Aastal 2001 moodustati selle põhjal maastikukaitseala. Salajõe karstialal neeldub maa alla Salajõgi ning voolab maa all 1,3 km ulatuses. Neeldumisala (Salajõe kurisu) on 600 m pikk, 100 m lai ja 7,5 m sügav. Suurimad karstilehtrid on 50 m pikad ja 20 m laiad. Jõgi väljub Salajõe allikatena.

Salajõe maastikukaitseala keskkonnaregistri kood on KLO1000262.

## Välislingid
*Salajõe maastikukaitseala
*
*Otsus looduskaitse organiseerimisest Haapsalu rajoonis
Jõelähtme joastik

**Jõelähtme joastik** on joastik Harju maakonnas Jõelähtme vallas Koila ja Koogi külas Jõelähtme jõel. 

Joastiku kõige kõrgemad astangud on vana vesiveski paisu ja selle taga oleva Lundi paisjärve alla jäänud.

Joastik jääb Rebala muinsuskaitseala idapiirile.

Joastikul on olnud üle üheksa astangu, mille kogukõrgus on 10 meetrit.

## Viited
Zalmay Khalilzad

**Zalmay Mamozy Khalilzad** (sündinud 22. märtsil 1951 Mazār-e Sharīfis) on USA diplomaat. Ta oli Ameerika Ühendriikide suursaadik ÜRO juures 17. aprillist 2007 20. jaanuarini 2009. Ta oli George W. Bushi administratsioonis kõrgeimal positsioonil olev muslim. Ta on rahvuselt puštu.

Ta on lõpetanud Beiruti Ameerika Ülikooli ja kaitsnud filosoofiadoktori kraadi Chicago Ülikoolis.

2003–2005 oli ta USA suursaadik Afganistanis ja 2005–2007 USA suursaadik Iraagis.

CNN teatas oktoobris 2021, et Ameerika Ühendriikide peamine saadik Afganistanis Zalmay Khalilzad lahkub pärast USA vägede väljaviimise lõppu Afganistanis ametist.
Neeruti Tagajärv

**Neeruti Tagajärv** (ka **Lusthoone järv**, **Tagajärv**, **Teinejärv**) asub Lääne-Virumaal Kadrina vallas Neeruti külas. Järv asub Neeruti Eesjärve lähedal.

Taimestik on liikide poolest keskmine: leidub 15 liiki makrofüüte.

Kaladest leidub kokre, linaskit, ahvenat, vähem haugi.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend
Neeruti Eesjärv

**Eesjärv** (ka *Neeruti Eesjärv, Eesjärv, Karisööda järv*) on järv Lääne-Virumaal Kadrina vallas Neeruti külas. Järve lähedal asub Tagajärv.

Järv asub Pandivere kõrgustikul. Järv on kujult piklik-ovaalne. Kaldad on valdavalt soised ja õõtsikuga. Põhi on mudane.

Taimestik on liigivaene, esineb üheksat liiki makrofüüte.

Kaladest domineerib koger, vähem on ahvenat, haugi, linaskit.

## Välislingid
*
Vanamõisa järv

**Vanamõisa järv** on mitme Eesti järve nimi:
* Laatre Vanamõisa järv, järv Viljandimaal Abja vallas Laatre külas
* Tõrva Vanamõisa järv, järv Valgamaal Tõrva linnas
* Pärsti Vanamõisa järv, järv Viljandimaal Viljandi vallas Vanamõisa külas
* Nigula järv, järv Pärnumaal Häädemeeste vallas Uuemaa külas
Nigula järv

**Nigula järv** (ka *Vanajärve järv, Vanamõisa järv, Nigula Vanajärv, Vanassaare järv*) on järv Pärnumaal Häädemeeste vallas Uuemaa külas Nigula rabas.

Sakala kõrgustikust eraldab järve Reiu jõe ülemjooksu orund. Järve kaldad on turbased. 

Järve taimestik on väga liigivaene: esineb kolme liiki makrofüüte.

Kaladest leidub järves ahvenat ja vähem haugi.


Nigula raba 2018 01.jpg| Nigula raba ja Nigula järv 2018. aasta kevadel
Nigula raba5.jpg



## Välislingid
*
Pioneer (automaatjaam)

**Pioneer** oli Ameerika Ühendriikide mehitamata kosmoseaparaatide seeria. 

*Pioneer 0 oli kosmosesond, mis oli kavandatud jõudma Kuu orbiidile (1958), kuid plahvatas pärast starti. 
*Pioneer 1 oli esimene NASA poolt välja lastud kosmosesond, mis oli kavandatud jõudma Kuu orbiidile, kuid naasis Maale mööda ballistilist trajektoori, olles edastanud andmeid Maa-lähedase kosmose kohta.
*Pioneer 2 oli kolmas ebaõnnestunud Kuu-missioon.
*Pioneer 3 oli kavandatud lähedalt mööduma Kuust ja jõudma heliotsentrilisele orbiidile, kuid naasis Maale pärast 38-tunnist lendu.
*Pioneer 4 startis 1959, möödus Kuust 60 000 km kauguselt ja jõudis esimese Maa gravitatsiooniväljast väljunud kosmoseaparaadina heliotsentrilisele orbiidile, kus oli veel kümme aastat hiljem. 
*Pioneer 5 oli kosmosesond, mis uuris ilmaruumi Maa ja Veenuse orbiitide vahel.
*Pioneer 6 oli kosmosesond, mis saadeti heliotsentrilisele  oriibidile mõõtma Päikese magnetvälja, kosmilist kiirgust jms, samuti nagu ka Pioneer 7, Pioneer 8 ja Pioneer 9.
*Pioneer 10 oli esimene kosmosesond, mis jõudis läbi asteroidivöö Jupiteri lähedale ja lahkus Päikesesüsteemist ning suundub Aldebarani poole, kandes mh sõnumit võimaliku Maa-välise mõistusliku elu esindajatele. Viimane nõrk signaal Pioneer 10-lt saabus 2003. 
*Pioneer 11 oli kosmosesond, mis saatis andmeid Jupiteri ja Saturni ning teiste välisplaneetide kohta, väljus Päikesesüsteemist ja suundub Kotka tähtkuju poole. 
*Pioneer 12 (Pioneer Venus Orbiter) oli 1978 startinud kosmosesond Veenuse atmosfääri ja pinna uurimiseks, mis kestis kuni 1992, mil sond Veenuse atmosfääri langes ja ära põles. 
*Pioneer 13 (Pionees Venus Multiprobe) kandis neli kosmosesondi Veenuse orbiidile, tegemaks mõõtmisi selle atmosfääris.

## Välislingid

*Programmi Pioneer info NASA veebilehel (*inglise keeles*)
Ortofoto

**Ortofoto** on geomeetriliselt parandatud ühtse mõõtkavaga aerofoto, mida saab kasutada vahemaade mõõtmiseks samamoodi kui kaarti.

## Välislingid
*Eesti ortofotod Maa-ameti geoportaalis
2007. aasta Poola parlamendivalimised

**2007. aasta Poola parlamendivalimised** olid erakorralised valimised Poolas, mis olid tingitud Jarosław Kaczyński valitsuse lagunemisest. Valimised toimusid 21. oktoobril. 

## Muudatused enne valimisi
2007. aasta juulis proovisid ühineda natsionalistlikud Poola Vabariigi Enesekaitsepartei ja Poola Perede Liiga. Pärast selle ebaõnnestumist moodustas Poola Perede Liiga väiksemate parempoolsete parteidega valimisliidu Parema Vabariigi Liiga. Poola vasaktsentristlikud parteid: Demokraatlik Vasakliit, Poola Sotsiaaldemokraatia, Töölisliit ja Demokraatlik Partei moodustasid ühise sotsiaaldemokraatliku ja sotsiaalliberaalse valimisliidu Vasakpoolsed ja Demokraadid.

## Valimistulemused

Märkused: 
*Vasakpoolsete ja Demokraatide puhul on võrreldud valimisliidu moodustanud 4 erakonna tulemuse kogusummat 2005. aasta Poola valimistel.
*Protsent kohtadest summa ei klapi 100,0-ga ümardamise tõttu

## Senati kohtade jaotus
*Kodanikuplatvorm – 60 (+26)
*Seaduse ja Õiguse Partei – 39 (–10)
*Sõltumatud – 1 (–4)
## Pärast valimisi
16. novembril astus ametisse Kodanikuplatvormi ja Talurahva Partei enamusvalitsus.
## Välislingid
*Poola Vabariigi Valimiskomisjoni koduleht (ingliskeelne variant)
Harku joastik

**Harku joastik** asub Harju maakonnas Harku vallas Tiskre külas. 

Joastik saab oma vee Harku ojast ning koosneb kolmest astangust, millest kõrgeim on 1,5 meetri kõrgune. 

## Vaata ka
*Eesti jugade loend
Tefnut

**Tefnut** on vanaegiptuse mütoloogias vee- ja viljakusjumalanna. Tefnut on Ra tütar, Šu õde ja naine, ning  Gebi ja Nudi ema.
Rocca al Mare juga

**Rocca al Mare juga** asub Tallinna linnas, Eesti  Vabaõhumuuseumi territooriumil. Juga toitub sealsest kuivenduskraavist ja langeb alla Kakumäe klindineemikult.

Juga on 1,5 meetri kõrgune ja suvel sageli ilma veeta.

## Vaata ka
*Eesti jugade loend
Hundikuristiku joastik

**Hundikuristiku joastik** asub Tallinna linnas Kadrioru pargi territooriumil, paiknedes Hundikuristiku sälkorus. 

See koosneb kahest joast, millest esimese kõrgus on 1,5 ja teise 4 meetrit.

Joastiku taandumise tulemusena on tekkinud 15 meetri sügavune, ligi 10 meetri laiune ja kuni 100 meetri pikkune kanjon. Joastiku toitjaks on Lasnamäe paeplatoo. Joastik on sageli ilma veeta.

## Vaata ka
*Hundikuristiku oja
*Hundikuristiku paljand
*Eesti jugade loend
Ahermu juga

**Ahermu juga** asub Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Jabara külas, Tallinna–Narva maantee ja Ahermu talu lähistel. 

Juga on raskesti ligipääsetav.

Joa kõrgeim koht on 1,5 meetrit. Ojal on teisigi astanguid, kuid need on väiksemad, alla 1 meetri.

## Välislingid
*Ahermu juga eestigiid.ee
Takso 4

**"Takso 4"** on (prantsuse *Taxi 4*, ka kirjapildiga *T4xi*) on 2007. aastal linastunud Prantsusmaa komöödiafilm. Linateose lavastas Gérard Krawczyk. Peategelane Daniel Morales sõidab seekord ringi Peugeot 407-ga.

## Osades
* Samy Naceri – Daniel Morales
* Frédéric Diefenthal – Émilien Coutant-Kerbalec
* Jean-Christophe Bouvet – kindral Bertineau
* Bernard Farcy – komissar Gilbert
* Edouard Montoute – Alain
* Emma Sjöberg – Petra
* Jean-Luc Couchard – belglane
* Djibril Cissé – kehastab iseennast

## Sisu
Marseille politseijaoskonda viiakse Euroopa esikurjategija, keegi belglane. Kurikaelal aga õnnestub inspektor Émilieni ninapidi vedada ja põgeneda, mistõttu politseinik vallandatakse.

Kes muu aga Émilienile veel appi tuleks, kui mitte ta hea taksojuhist sõber Daniel? Nii asuvadki kaks vana sõpra belglast otsima.

## Välislingid
* Erreurs de Taxi 4
Sotsiaaldemokraadid (Taani)

**Sotsiaaldemokraadid** (taani keeles *Socialdemokraterne*) on Taani tugevam vasaktsentristlik partei. Partei kuulub Sotsialistliku Internatsionaali ja Euroopa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse.
## Ajalugu
Partei asutati 1871. aastal. Partei moodustas oma esimese valitsuse pärast 1924. aasta parlamendivalimisi, kui partei võitis 36,6% kõikidest häältest. Sotsid olid tollase Thorvald Stauningi valitsuse juhtpartei. Partei oli Taani tugevam partei 1990. aastate lõpuni. Siis kaotas partei liidrirolli paremliberaalsele Venstrele.

Kaotuse põhjustas sotside juhitud Poul Nyrop Rasmusseni valitsuse maksupakett (*Pinsepakken*), millega tõsteti omandimaksu määrasid ja vähendati omandimaksu mahaarvamiste väärtust. Aastatel 2001–2011 oli partei opositsioonis. 2005. aasta valimistel sai partei 25,8% häältest ja 47 kohta 179-st. Sellega tuli Taani parlamendis (Folketingis) teiseks erakonnaks. 2007. aasta valimistel saadi 25,5% ja 45 kohta. 2011. aasta valimistel sai partei 24,9% häältest ja 44 kohta 179-st. Sellega jäädi endiselt teiseks erakonnaks Folketingis, kuid koos teiste vasakpoolsete ja vasaktsentristlike parteidega saadi parlamendis enamus. Viimastel, 2015. aasta valimistel sai parteist suurim parlamendierakond, kui kogus 26,3% häältest, mis andis 47 kohta Folketingis, kuid jäi opositsiooni, sest koalitsiooni moodustasid kodanlikud parteid.

## Ideoloogia
Partei seisab Taani sotsiaaldemokraatliku heaoluriigi mudeli (taani keeles *Folkehjem*, eesti keeles Rahvakodu) alustalade eest.
## Partei liidrid
* 1871–1872 Louis Pio
* 1872–1873 Carl Würtz
* 1874–1875 Ernst Wilhelm Klein
* 1875 – veebruar 1877 Louis Pio
* 1877 veebruar – juuli 1878 Chresten Hørdum
* 1878 veebruar-juuli A.C. Meyer
* 1878–1879 Saxo W. Wiegell
* 1880–1882 Chresten Hørdum
* 1882–1910 Peter Christian Knudsen
* 1910–1939 Thorvald Stauning
* 1939–1955 Hans Hedtoft (Alsing Andersen oli *de facto* liider aastatel 1941–1945)
* 1955–1960 H. C. Hansen
* 1960–1962 Viggo Kampmann
* 1962–1972 Jens Otto Krag (Erling Dinesen oli *de facto* liider oktoobrist 1972 1973. aasta septembrini)
* 1973–1987 Anker Jørgensen
* 1987–1992 Svend Auken
* 1992–2002 Poul Nyrup Rasmussen
* 2002–2005 Mogens Lykketoft
* 2005–2015 Helle Thorning-Schmidt
* 2015– Mette Frederiksen

## Välislingid
*Taani sotsiaaldemokraatide kodulehe ingliskeelne versioon
Faas (elekter)

**Faas** on vahelduvvoolu elektriahela osa, milles tekitatav elektromotoorjõud (generaatoris)  või sellele ahelaosale rakendatav pinge (elektrivõrgus) on sama sagedusega kui selle elektriahela teistes osades, kuid erisuguse võnkefaasiga.

Vahelduvvoolugeneraatorites ja elektrivõrkudes on enamasti kolmefaasiline vool. Lihtsad elektritarvitid (valgustid, paljud kodumasinad ja elektririistad) on ühefaasilised.

Kuni kuuefaasilisi elektrisüsteeme kasutatakse alaldites väljuva alalisvoolu lainelisuse (pulseerimise) vähendamiseks. 

## Vaata ka
*Kolmefaasiline toitesüsteem
*Juhistikusüsteem
Ükskõik

**Ükskõik** oli 1986–1989 tegutsenud eesti ansambel, Metro Luminali eelkäija.

Laulud "Kodu" (Hando Runneli tekstile) ja "Tänavapoiss" ilmusid 1987. ja 1988. aastal välja antud kogumik­kassettidel "Young Rockers". Bändi salvestistest on säilinud ka koopiad lauludest "Kolmas", "Sai teada poiss" (originaalis: Ilmar Trulli luuletus "Selline lugu"), "Mustad Pilved", "Kusagil ootab mind keegi".

## Koosseis
*Allan Vainola (laul)
*Rainer Jancis (kitarr)
*Anatoli Zvonov (basskitarr)
*Tarmo Herkül (trummid)
*Artur Pjatkin (helitehnik)

## Välislingid
*"Kodu"
*"Tänavapoiss"
*"Kolmas"
*"Mustad pilved"
Martin Reim

**Martin Reim** (sündinud 14. mail 1971 Tartus) on Eesti jalgpallitreener ning endine Eesti jalgpallikoondise poolkaitsja ja hilisem peatreener. 

Aastail 1992–2009 esindas ta Eestit 157 korda, mis teeb temast kõige enam koondisemänge pidanud Eesti jalgpalluri. 2007. aasta augustist kuni 2009. aasta novembrini oli ta ühtlasi Euroopa rekordinternatsionaal. Valdav osa Reimi klubikarjäärist möödus FC Floras, kus oli ka tema esimene ametikoht treenerina.

## Mängijakarjäär
### Klubi
Martin Reimi koduklubi oli valdavalt Tallinna FC Flora (1992–1999, 2001–2008).

Nüüd on tal oma Martin Reimi jalgpallikool MRJK.

### Koondis
Martin Reim mängis koondises aastail 1992–2009 ja lõi 157 kohtumises 14 väravat. Oma debüüdi koondises tegi Reim 3. juunil 1992 sõpruskohtumises Sloveeniaga. Ta viibis platsil kõik 90 minutit. See oli koondise esimene kohtumine pärast taasiseseisvumist. Samas mängus tegid oma debüüdi ka Mart Poom, Meelis Lindmaa, Urmas Kaljend, Urmas Hepner, Igor Prins, Toomas Kallaste, Indro Olumets, Sergei Ratnikov, Tarmo Linnumäe, Risto Kallaste, Viktor Alonen, Aleksandr Puštov, Urmas Kirs, Marko Kristal. Mäng Lõppes viigiga 1:1. Reim oli mängupäeval 21-aastane. Koondises mängimise lõpetas ta 2007. aastal, lahkumismängu pidas 6. juunil 2009 Ekvatoriaal-Guinea vastu.

Detsembris 2008 teatas ta jalgpallurikarjääri lõpetamisest ja plaanist jätkata treenerina.

## Treenerikarjäär

## Karjääri statistika
*Uuendatud seisuga 23. september 2016*
### Klubi

### Koondis
*Uuendatud seisuga 23. september 2016*

### Väravad koondises

## Saavutused ja tunnustus
### Klubi
;Tallinna FC Flora:
* Meistriliiga: 1993/94, 1994/95, 1997/98, 1998, 2001, 2002, 2003
* Tipneri karikas: 1995, 1998, 2008
* Superkarikas: 1998, 2002, 2003, 2004

### Treenerina
;Tallinna FC Flora:
* Meistriliiga: 2010, 2011
* Tipneri karikas: 2011
* Superkarikas: 2011, 2012

;Eesti U21:
* U21 Balti turniir: 2014

### Individuaalsed
* Eesti NSV meistrivõistlused
**Eesti NSV meistrivõistluste parim väravakütt 1990
*  Eesti rahvuskoondis
** Hõbepall: 1995, 1997, 1999
** Aasta parim jalgpallur 1995
* Eesti Jalgpalli Liidu hõbemärk 2004
* Valgetähe V klassi teenetemärk 2011
* Eesti Olümpiakomitee teenetemärk 2021

## Isiklikku
Ta on lõpetanud Tallinna 49. keskkooli ja Tallinna tehnikaülikooli materjalide tehnoloogia erialal. Tema isa oli jalgpallitreener Olev Reim. Koos abikaasa Erbe Reimiga on neil tütred Loreley ja Lisely.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
* 
* Profiil jalgpall.ee
* Martin Reimi jalgpallikool
* Reimi 14 koondiseväravat Õhtuleht, 5. juuni 2009
* Aet Süvari. Martin Reim: oli aeg, kui me ei kartnud mitte kedagi EPL.ee, 6. juuni 2009
Terendus (ansambel)

**Terendus** oli 1980. aastate keskel tegutsenud eesti *[[hard rock]]*'i ansambel.

Ansambel tegutses Kose-Uuemõisas augustist 1984 kuni veebruarini 1985. Veebruaris 1985 esines ansambel Kose-Uuemõisa eri­internaat­kooli aktusel.

## Koosseis
*Andrus Seil (1965–1990) (kitarr)
*Allan Vainola (kitarr)
*Kalev Plink (basskitarr)
*Andrus Bõstrov (trummid)

## Viited