open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Õppemaks

**Õppemaks** (vananenud termin: *kooliraha*) on üliõpilase või mõne teise füüsilise või juriidilise isiku poolt tasutav raha kõrgkooli õppetöös osalemiseks.

## Õppemaks Eestis

Riikliku statistika järgi õppis 2006/07. õppeaastal üle poole (55%) üliõpilastest riigieelarvevälistel õppekohtadel. 2006. aasta uuringust selgub, et rohkem kui kolmandikule (36%) kõikidest üliõpilastest on majanduslik olukord seadnud piiranguid eriala ja institutsiooni valikul. Ligi 59% majanduslike kaalutluste mõju tunnistanud õppuritest olid sunnitud valima eriala, kus saaks õppemaksuta õppida ning 35% eelistas kulutuste madalal hoidmise eesmärgil elukohale ligemal asuvat kooli. Ligi 55% riigieelarvelisel kohal õppivatest üliõpilastest oleks teinud teise valiku, kui nad oleks pidanud selle eriala omandamise eest selles koolis raha maksma. 

2006. aasta seisuga oli keskmine õppemaks Eestis ligi 24 000 krooni, ulatudes kuni neli korda kõrgemate summadeni. Keskmine õppemaks ületas 2006. aasta teise kvartali keskmist brutosissetulekut rohkem kui 2,5 korda. Eesti õppemaks on üks kõrgemaid Euroopas, mis on suhtelises suuruses koguni 12,5 korda kõrgemad kui näiteks Saksamaal.
Martin Bleimann

**Martin Bleimann** (4. aprill 1886 Paatsalu-Illuste vald, Hanila kihelkond, Läänemaa – 1938 Nõukogude Liit) oli Eesti ja Nõukogude Liidu õpetaja ja poliitik.

Ta oli Peterburi Jaani koguduse 6-klassilise algkooli õpetaja, kolis 1917. aastal Tallinna ja astus esseeride partei liikmeks. 24. veebruarist 1918 kuulus ta Tallinna linnavolikokku. 25. novembril 1918 valiti ta Tallinna linnanõunikuks ja toitlusvalitsuse juhatajaks. 20. detsembril samal aastal ta arreteeriti süüdistatuna ametialases ja poliitilises kuriteos. Enda väitel kahjustas ta kodanlikku linnavalitsust partei ülesandel. 

Märtsis 1919 Bleimann vabastati vanglast tingimusel, et ta loobub poliitikast. Aprillis üritas ta kaaperdada ja Kroonlinna viia hävitajat Lennuk. Ise väitis ta, et vajas miiniristlejat Inglismaale toiduainete järele sõitmiseks. Selle ilmsikstulekul hakati teda hüüdma Admiraliks. 5. septembrist 1919 kuni juunini 1920 oli ta eeluurimisvanglas. Novembrist 1920 varjas ta end, kuni valiti I Riigikogu liikmeks. Veebruaris 1921 mõisteti Bleimann kuueks aastaks vangi, kuid Riigikogu ei võtnud temalt saadikupuutumatust.

Riigikogu liikmena oli ta legaalse vasakpoolse partei, Eesti Iseseisva Sotsialistliku Tööliste Partei peasekretär, ka tegutses ta Nõukogude Venemaa luurajana. 5. juunil 1921 sõitis Bleimann Kominterni 3. kongressile ja ei pöördunud Eestisse tagasi. 6. detsembril 1921 andis Riigikogu loa tema arreteerimiseks, mille järel, 14. detsembril 1921, loobus ta Riigikogu liikme volitustest.

Nõukogude Liidus Bleimanni ei usaldatud, teda kuulati üle ja ta oli jälgimise all. Teda ei võetud Venemaa Kommunistlikku (bolševike) Parteisse, aprillis 1922 heideti ta välja Eesti Iseseisvast Sotsialistlikust Tööliste Parteist. Ta oli Lääne Vähemusrahvuste Kommunistliku Ülikooli professor Leningradis, suhtles seal opositsiooniliste Eesti kommunistidega (fontannikutega). Ühtlasi võttis ta endale uueks perekonnanimeks Baltin.

1925. aastal mõisteti pedagoog Baltin töölisnoortega pederastia harrastamise eest kolmeks aastaks vanglasse.

Ta oli ka Nõukogude Liidus elades Eesti Kirjanduse Seltsi eluaegne liige.

1938. aastal ta hukati.

## Viited

## Kirjandus
*"Bleimani täht kustus". Rahvaleht nr 127, 27. oktoober 1932, lk 4

## Välislingid
*"Salakuulajad sõjavägede staabis". Eesti Politseileht nr 5, 7. jaanuar 1922
*Marko Tamming. "Juunipöördest ja juunikommunistidest". Postimees, 21. juuni 2010
Kupukivi

**Kupukivi** on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas Kupu külas. Geograafilised koordinaadid on järgnevad: 59° 27′ 45″ N, 25° 28′ 2″ E.

Pegmatiidist hiidrahnu ümbermõõt on 33,2 meetrit, pikkus 12,5, laius 8,7, kõrgus 5,8 meetrit ning maapealse osa maht on 238 m³.

Rahn on kupli kujuga ja selle alumine osa paikneb savimoreenis.

Muistendi järgi olla see kivi maha kukkunud Kalevipoja naise põllest, kui ta kive tassis ja põllepaelad katki läksid. 

Rahn on alates 1959. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Ellandvahe kivi

**Ellandvahe kivi** on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Jõelähtme vallas Jõelähtme külas.

Kivi ümbermõõt on 31,3 meetrit, pikkus 12,0, laius 8,9 ja kõrgus 5,9 meetrit.

Rahn on alates 1941. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Moskva kubermang

**Moskva kubermang** (vene keeles *Московская губерния*) oli Venemaa Keisririigi, Vene SFNV ja NSV Liidu haldusüksus aastatel 1708–1929. Kubermangu keskus oli Moskva linn.

Moskva kubermang piirnes põhjas ja loodes Tveri kubermangu, kirdes ja idas Vladimiri kubermangu, kagus Rjazani kubermangu, lõunas Tula kubermangu ja Kaluga kubermangu ning läänes Smolenski kubermanguga.

## Ajalugu

Venemaa tsaaririigi Moskva kubermang moodustati tsaar Peeter I korraldusega 18. detsembril 1708. aastal.

1709. aastal kuulusid kubermangu piiridesse linnad:

1719. aasta 29. mail jagunes kubermang üheksaks provintsiks (Jurjev-Polski provints, Kaluga pr, Kostroma pr, Moskva pr, Pereslavl-Rjazanski pr, Suzdali pr, Pereslavl-Zalesski pr, Tula pr ja Vladimiri pr), mida juhtisid ülemkomandandid.

Moskva provintsi kuulus 16 linna koos distriktidega (1727. aastal nimetati distriktid maakondadeks): Borovsk, Dmitrov, Kašira, Klin, Kolomna, Malojaroslavets, Moskva, Možaisk, Obolensk, Ruza, Serpuhhov, Zvenigorod, Tarussa, Tsarjov-Borissov, Vereja ja Volokolamsk.

1727. aasta haldusreformi ajal liideti osa Peterburi kubermangu Moskva kubermangu Jaroslavli ja Uglitši provintsiga.

1778. aasta 1. aprilli keisri ukaasiga eraldati Moskva kubermangust Kaluga asehaldurkond, Tula asehaldurkond ja Jaroslavli asehaldurkond.

1781. aasta 5. oktoobri Katariina II ukaasiga moodustati kubermangus 14 maakonda:

## Kubermangu valitsejad
Moskva kuberneri ametikoht moodustati Venemaa tsaar Peeter I ukaasiga koos kubermangu moodustamisega 18. detsembril 1708 ja haldus-, politsei-, finants-, majandus-, sõjandusalast ja kohtualast tegevust määratleva ukaasi 10. jaanuaril 1714.

Keisrinna Katariina II valitsemisajal 1727. aasta 15. märtsi ukaasiga pandi kuberneridele ka "õigus- ja kohtumõistmise ülesanded" tema valitsemise all oleval territooriumil.

Aastatel 1775–1865 nimetati kuberneri tsiviilkuberneriks (*граждански губернатор*), kes allus Moskva ja Moskva kubermangu kindralkubernerile, alates 19. sajandist aga allusid kubernerid teenistuslikult Venemaa Keisririigi Siseministeeriumile. Kubermangu kuberneri tööorgan oli 1845. aasta 2. jaanuaril moodustatud Moskva kubermanguvalitsuse kantselei.

1909. aasta 10. mai ukaasiga seoses kindralkuberneri ametikoha mitteühitatavusega anti kindralkuberneri valitsus koos ametnikega Moskva kuberneri alluvusse ja valitsusaparaadi koosseisu.

## Vaata ka
* Moskva kuberneride loend
* Moskva oblast
* Moskva vürstiriik
* Moskva suurvürstiriik

## Viited

## Välislingid
Abies beshanzuensis

***Abies beshanzuensis*** on igihaljas okaspuu nulu perekonnast.

Liik on väga haruldane ja selle levila asub Hiina Zhejiangi provintsi edelaosas.

## Kirjeldus
Puu kasvab kuni 30 m kõrguseks. Tüve läbimõõt on kuni 80&nbsp;cm. Tüve koor on noortel puudel sile ja helehall, vanematel puudel pikilõhedega ja rõmeline. Pungad on munaja kuni koonilise kujuga, kollakaspruunid, vaigused. Noored võrsed on jämedad, helekollased või pruunikaskollased, 2–3 aasta pärast muutuvad tumehalliks. Okkad on pealt läikivad ja tumerohelised, allküljel kaks heledat õhulõheriba, asetsevad spiraalselt, 1–4&nbsp;cm pikkused, kahe vaigukäiguga, tipuosas sisselõikega. Isasõisikud on kollased, 2–2,5&nbsp;cm pikkused. Käbid on 7–9&nbsp;cm pikkused ja läbimõõduga 3,5–4,5&nbsp;cm, püstised, noorelt kollakasrohelised, valminult pruunikaskollased või helepruunid. Seemnete kest on 6–9&nbsp;mm, tiivake 16–23&nbsp;mm pikkune.

## Levila ja ökoloogia
Liigi väga väike levila asub Hiina Zhejiangi provintsi edelaosas Baishanzu mäe nõlvadel, kus ta kasvab heitlehiste segametsade koosseisus, 1700 m kõrgusel üle merepinna. Piirkonnas valitseb mereline kliima, talved on seal jahedad ja vihmased (sademete hulk ligi 1250&nbsp;mm), suved üsna soojad. Külmakraade talub kuni –18...–23&nbsp;°C. Muldade lähtekivimiteks on vulkaanilised kivimid. Puudest on seal esindatud ebakastanipuu liigid (*Castanopsis* ssp.), läiklehine pöök (*Fagus lucida*), tammeliigid (*Quercus* ssp.), vahtrad (*Acer ssp.*), magnoolia liik *[[Magnolia cylindrica]]*, kiviviljaku liik *[[Lithocarpus hancei]]*, hiina tsuuga (*Tsuga chinensis*) ja sumatra jugapuu (*Taxus sumatrana*).

Liik on väga haruldane, 1963. aastal avastatud populatsioonis kasvas ainult seitse puud. Kolm neist kaevati välja ja istutati Pekingi botaanikaaeda, kus nad aga hukkusid. 1988. aastal oli populatsioonis alles vaid kolm puud, kus nad kasvavad üsna kesistes tingimustes. Populatsiooni sattumine väljasuremise äärele on tingitud väga intensiivsest põllumaade suurendamisest, metsapõlengutest ja väga viletsast looduslikust taastootmisest. Kaitsemeetmed võeti kasutusele 1985. aastal, kui Baishanzu piirkonnas moodustati kaitseala. Paljundamisel on kasutatud momi nulu (*Abies firma*) tüvele pookimist (hakkasid käbisid kandma 1997. aastal) ja samuti kasvatatakse taimeaedades seemikuid, et need hiljem loodusse istutada.

## Viited
Valuvaigisti

**Valuvaigistid** ehk **analgeetikumid** (*analgeticum*; *remedium analgeticum*) on rühm ravimeid, mille ülesanne on leevendada valuaistingut või see kõrvaldada, ideaalis mõjutamata muid funktsioone. 

Kuid puhtalt ainult valu vaigistava toimega ravimeid pole 2010. aasta seisuga olemas. Kõigil valuvaigistitel esineb veel mingi soovimatu kõrvaltoime – alates mao limaskesta ärritavast toimest (näiteks aspiriin) kuni hingamiskeskust pärssiva toimeni (näiteks morfiin).

Valuvaigisteid võib jaotada mitmeti. Näiteks:
 
1. Toimetugevuse järgi:
*Nõrga toimega valuvaigistid. Nende hulka kuuluvad mitteopiaatsed valuvaigistid, näiteks ibuprofeen, paratsetamool.
*Mõõduka tugevusega valuvaigistid. Nende hulka võib liigitada nõrga toimega opioidid, näiteks tramadool, kodeiin.
*Tugeva toimega valuvaigistid. Nende hulka kuuluvad tugeva toimega opioidid, näiteks metadoon, morfiin.

2. Saamisallika järgi:
*Looduslikud alkaloidid – morfiin, kodeiin
*Poolsünteetilised alkaloidid – heroiin.
*Sünteetilised alkaloidid – promedool.

## [[Anatoomilis-terapeutiline keemiline klassifikatsiooni süsteem]]
### ATC koodid

Maailma Terviseorganisatsiooni välja antav rahvusvaheline raviainete põhine statistiline identifikaator humaanmeditsiini (humaan-ATC süsteem) ja loomameditsiini (veterinaar-ATC süsteem) tarvis klassifitseerib valuvaigistid toime alusel närvisüsteemile terapeutilise tasandiga N02 – analgeetikumid.

## Termin

Valuvaigisti on valu leevendamiseks või eemaldamiseks kasutatav ravim. (Meditsiinisõnastik, 2004)

## Vaata ka
* Anesteetikumid
* Diklofenak
* Kanep (droog)
* Mittesteroidsed põletikuvastased ravimid
* Valuarst
* Valuravi

## Viited

## Allikad
* Kirsikka Kurg, Miks valuvaigistid mõjuvad naistele paremini?, 22. august 2011
* Eesti veest leiti valuvaigistit, otsima hakatakse ka teisi aineid, 28. veebruar 2015
Vööt-põõsalind

**Vööt-põõsalind** (*Sylvia nisoria*) on linnuliik põõsalindlaste sugukonnast põõsalinnu perekonnast.

## Levila
Vööt-põõsalind on levinud Euraasias Kesk-Euroopast kuni Kesk-Aasia mäestikeni. Lääne-Euroopas ta puudub. Ta on rändlind, talvitab Ida-Aafrikas.

Eestis on vööt-põõsalind ebaühtlaselt levinud harv kuni harilik haudelind, sagedam Lääne-Eestis ja läänesaartel. Pesitsusaegset arvukust on hinnatud 15 000–25 000 paarile. Saabub mais, lahkub augustis, vähesed septembris.
Vööt-põõsalind oli Eestis 19. sajandi lõpul haruldane lind. 20. sajandi esimesel poolel muutus ta Lääne-Eestis tavalisemaks seoses levila laienemisega põhja poole.

## Välimus ja hääl
Pikkus 16–18 cm. Vanalinnu ülapool on pruunika varjundiga hall, hõredate valkjate suleääristega. Alapool on valge, tumedate hallpruunide lainjate vöötidega. Hoosuled on tumepruunid. Tüürsuled on hallpruunid, valgete tipuservaga. Vanalinnul on kollased silmad. 
Noorlind sarnaneb aed-põõsalinnuga, kuid on suurem, osal tiivasulgedel on heledad servad ja sabaalusel on tavaliselt nõrk tume vöödistus. Noorlinnul on tumedad silmad.

Vööt-põõsalinnu laul sarnaneb aed-põõsalinnu ja pruunselg-põõsalinnu lauluga. Ärevushüüd on täristav *trrrrt-tk-tk-tk-tk*, seda põimib ta aeg-ajalt laulusse. Kutsehüüd on *tek-tek-tek*.

## Elupaik
Vööt-põõsalind asustab põõsasniite, mitmesuguseid võsasid ja põõsastikke, kadastikke, kohati ka rabavõsasid. Sageli leidub teda samas elupaigas, kus punaselg-õgija.

## Pesitsemine
Isaslind laulab pesitsusaja algul põõsaladvas või liblika sarnasel kaarjal laululennul, samuti ehitab enne emaslinnu saabumist mängupesi. 
Vööt-põõsalind teeb pesa põõsa või noore tiheda okaspuu okste vahele, enamasti üsna maapinna ligidale. Pesa koosneb väljast kohevalt asetatud peentest raagudest, rohukõrtest ja vahel ka vähesest samblast, pesalohk on vooderdatud peente rohukõrtega ja väheste jõhvidega.

Kurnas on viis kuni kuus peaaegu ühevärvuselist valget nõrga hallika laigustusega muna, mida peamiselt emaslind haub 12–14 päeva. Poegi toidavad mõlemad vanalinnud putukate ja nende vastsetega. Pojad lahkuvad pesast 11–12 päeva vanuselt.

## Toitumine
Sööb peamiselt putukaid, ka marju.

## Viited

## Välislingid
*
Teenusmajanduse Koda

**Teenusmajanduse Koda** on Eesti ettevõtjate ühendus, mis koondab teenusepakkujaid.

Organisatsiooni juhatuse esimees on Jaan Pillesaar ning aseesimees Kaido Kaljulaid.

Teenusmajanduse Kojaga saavad liituda kõik vastava ala juriidilised isikud, kelle liitumise juhatus heaks kiidab. Samuti saab astuda organisatsiooni toetajaliikmeks, kellena Koda näeb eelkõige avalik-õiguslikke institutsioone. Esimese toetajaliikmena ühines teater NO99.

## Liikmed

Koja asutajaliikmed on NASDAQ OMX Tallinn AS (Tallinna börs), varahaldusettevõte AS Avaron Asset Management, Advokaadibüroo Sorainen, tarkvaraarendaja AS Helmes, konsultatsiooniettevõte Fontes PMP OÜ, Tank Grupi AS, investeerimisettevõte Trigon Capital, KIT Finance Europe, Keha3 OÜ, varahaldusettevõte Eften Capital AS, Ernst & Young Eesti, kindlustusselts Mandatum Life Insurance Baltic SE, Advokaadibüroo Glikman & Partnerid, Raidla Lejins & Norcous Advokaadibüroo, Allianss Arhitektid OÜ, suhtekorraldusettevõte AS Corpore, PricewaterhouseCoopers, Creative Union, Skype Technologies OÜ, Advokaadibüroo Eversheds Ots & Co, Niine Nahakliinik OÜ, Deloitte Advisory ja investeerimisettevõte Evli Securities.

Hiljem on liitunud Colliers International Advisors OÜ, VMP Group OÜ, Hill & Knowlton Eesti AS, Advokaadibüroo Tark Grunte Sutkiene AS, Advokaadibüroo Glimstedt Straus & Partnerid OÜ, IT Koolituskeskuse OÜ ja The Division AS.

## Viited
Luubakivi

**Luubakivi** on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas Kursi külas. 

Kivi ümbermõõt on 26,4 meetrit, pikkus 10,1 m, laius 7,9 m ja kõrgus 4,1 meetrit. Maapealse osa maht on 200 kuupmeetrit.

Rahnul on ebakorrapärane ümarjas kuju, kusjuures küljed on järsud kuni vertikaalsed. Selle lõunaküljel on nišše ja lamedalt tõusvaid terrasse, mis kergendavad pääsu laele. Rahn on tugevasti pragunenud ja murenenud. Lõhed läbivad rahnu püst- ja rõhtsuunas, jagades selle plokkideks.

Rahvasuu seostab kiviga muistendi Vanapaganast, kes hakanud taeva ronima, kukkunud aga alla ja otsekohe selle suure kivi sisse.

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all. 

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
* 
*Tõnis Saadre. Kuusalu kandi rahnud (11.08.2004 09:56) Ilm.ee
Leedulased

**Leedulased** (omanimetus *lietuviai*) on balti rahvas, kes elab Euroopas Läänemere kagukaldal ja moodustab Leedu põhirahvuse. 

Leedulased räägivad balti keelte hulka kuuluvat leedu keelt. Nad on valdavalt katoliiklased.

Leedulasi on kokku umbes 4,1 miljonit, neist 2,8 miljonit elab Leedus (84,6% elanikest) ja 3,1 miljonit räägib leedu keelt. Suuremad leedulaste kogukonnad elavad veel Ameerika Ühendriikides, Suurbritannias, Iirimaal, Brasiilias ja Kanadas. Põlised leedu vähemused elavad Läti, Valgevene ja Poola Leeduga piirnevatel aladel.

Suuremad subetnosed on aukštaidid ja žemaidid.

Leedulased on geneetiliselt väga homogeensed. Y-kromosoomi SNP-haplogrupi analüüsi põhjal on nad kõige sarnasemad lätlaste, eestlaste ja soomlastega. 

## Leedulased Eestis

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 1727 leedulast, neist 795 Tallinnas.

## Vaata ka

*Leedu kultuur

## Viited
Immanuel Eduard Nikolai Hahl

**Immanuel Eduard Nikolai Hahl** (27. veebruar 1868 Narva – 14. august 1936 Königsberg) oli Eesti vaimulik.

Ta lõpetas Tallinna Nikolai Gümnaasiumi ja õppis aastatel 1889–1894 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, lõpetas ülikooli *cand. theol.* astmega. Oli prooviaastal Peterburi Anna koguduses. Ordineeriti õpetajaks 29. juunil 1897.

Oli aastatel 1897–1900 Kuressaare Laurentiuse koguduse diakonõpetaja ja 1900–1927 Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja. Lahkus ametist 23. novembril 1927 omal palvel.

1927. aastal põgenes Saksamaale, kus oli aastatel 1927–1935 pastor Ida-Preisimaal Sensburgis Eichmedienis (praegu Nakomiady Warmia-Masuuria vojevoodkonna Mrągowo maakonnas). Jäi1935. aastal emerituuri, suri 1936. aastal Metgethenis Königsbergi lähedal (praeguses Aleksander Kosmodemjanski nimelises asulas, mis allub Kaliningradi linnale).

## Isiklikku
Tema väimees Gunnar Rudolf Knüpffer oli Tartu Pauluse koguduse adjunktõpetaja ja Tartu Ülikooli koguduse õpetaja.

## Viited
Nelson Rockefeller

**Nelson Aldrich Rockefeller** (8. juuli 1908 Bar Harbor – 26. jaanuar 1979 Manhattan) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, ettevõtja ja filantroop, USA asepresident 1974–1977.

Ta sündis John D. Rockefeller Jr. kuuest lapsest kolmandana. Lõpetas 1930 Dartmouth College'i majandusteaduse erialal. 

Töötas perefirmas Rockefeller Center, Inc. Koos vendadega asutas ta heategevusfondi Rockefeller Brothers Fund. 1940. aastast töötas mitmes riigiametis.

Nelson Rockefeller valiti 1959. aastal 49. New Yorgi osariigi kuberneriks. Ta valiti kolmel korral tagasi ja jäi sellesse ametisse 1973. aastani. Aastatel 1974–1977 oli ta president Gerald Fordi valitsuses Ameerika Ühendriikide asepresident.

Poliitilistelt vaadetelt oli ta liberaalne, vastandudes sageli konservatiivsetele Vabariikliku Partei poliitikutele.

Ta oli ka New Yorgi moodsa kunsti muuseumi eestkostja, varahoidja ja president.

Nelson Rockefelleril oli esimesest abielust viis ja teisest abielust kaks last.
Üpsilon

**Üpsilon** (suurtähena **Υ**, väiketähena **υ**, vanakreeka *ὔ ψιλόν*,  uuskreeka *ύψιλον*) on kreeka tähestiku 20. täht. Üpsiloni väärtus kreeka numbrina on 400. 

Klassikalises vanakreeka keeles hääldus ü-na. Uuskreeka keeles hääldub i-na, vokaali järel v või f-na.

Üpsilon võeti 1. sajandil eKr üle ladina tähestikku 25. tähena Y.
Omega

**Omega** võib tähendada:

*Omega, endine Eesti ansambel.
*Omega, Ungari ansambel.
*Omega, Läti politsei eriüksus.
*Omega, Ukraina eriüksus
***Omega**, Šveitsi kellafirma Omega SA kaubamärk.
***[[Omega (programmeerimiskeel)|Omega]]**, programmeerimiskeel. 

## Vaata ka
*Oomega, kreeka täht
*Opel Omega, Opeli mudel
Oomega

**Oomega** (suurtähena **Ω**, väiketähena **ω**, vanakreeka *Ὂ μέγα*,  uuskreeka *Ωμέγα* 'suur o') on kreeka tähestiku viimane, 24. täht. Oomega väärtus kreeka numbrina on 800. 

Klassikalises vanakreeka keeles hääldus oomega pika o-na.

Oomegast pärineb varase kirillitsa täht oomega (Ѡ, ѡ).
Leetse Lodukivi

**Leetse Lodukivi** (ka *Sarapuu rahn*) on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Pakri poolsaarel Paldiski linnas.

Kivi pikkus on 10,3 m, laius 5,1 m, kõrgus 4,0 m ja ümbermõõt 24,8 meetrit.

Rahn on korrapäratu kujuga, ida suunas kaldu laega ja osaliselt luiteliivadesse mattunud. Mandripoolsel lääneküljel on rahnu külg silmatorkavalt püstine, edelanurga all hambulise karniisina eenduv, mistõttu sellesse koopasse võib varjuda seisev inimene. Idapoolne rahnuosa on sujuvalt luiteliivadesse laskuv, mistõttu rahnu kontuure on raske määrata. Läheduses on rahnust eraldunud kaks selle suuremat tükki, mille täpne mõõdistamine osalise mattumise tõttu on raskendatud. Rahnus on palju lõhesid, need paiknevad rombjalt-rööptahukalise süsteemina.

Rahn pole üksikobjektina looduskaitse all, kuid jääb Pakri maastikukaitseala territooriumile.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
Väike-põõsalind

**Väike-põõsalind** (*Sylvia curruca*) on linnuliik põõsalindlaste sugukonnast põõsalinnu perekonnast.

## Levila
Väike-põõsalind on levinud Euroopas, välja arvatud Edela-Euroopa, ning Lääne- ja Kesk-Aasias. Ta on rändlind ja talvitab Aafrikas lõuna pool Saharat, Araabia poolsaarel või Indias. Rändab öösel.

Eestis on väike-põõsalind üldlevinud harilik haudelind, kelle pesitsusaegset arvukust hinnatakse 120 000 – 180 000 paarile. Ta saabub aprilli lõpul ja mai algul, lahkub augustis ja septembris.

## Välimus ja hääl
Pikkus 12–14 cm. Ülapool on hallikaspruun, alapool valkjas, tiivad on pruunid. Pealagi ja kukal on hallid ning põsk on tumehall, kurgualune on valge. Vanalind ja noorlind on sarnased. Erineb pruunselg-põõsalinnust tumedate jalgade ja ühtlaselt tumedate tiibade poolest.

Kutsehüüd on naksuv *tšek*. Väike-põõsalinnu laul on lühike lõgin, millele eelneb põõsalinnu tüüpiline sädin. Laul võib olla ka lõginata.

## Elupaik
Väike-põõsalind elab metsaservades, okaspuunoorendikes, kadastikes, hekkides, parkides ja aedades.

## Pesitsemine

Väike-põõsalind teeb pesa tavaliselt madalale põõsasse, eelistades noori kuuski ja hekke. Tavaliselt tihedate okste vahel paiknev pesa koosneb hõredalt ja kohevalt asetsevatest peentest oksakestest, mille vahele on põimitud ämblikuniiti. Munad paistavad pesa põhjast läbi.

Kurnas on kolm kuni seitse, tavaliselt aga viis või kuus muna, mida mõlemad vanalinnud hauvad umbes 12 päeva. Munad on valkja taustaga, halli ja helepruuni laigustusega.

## Toitumine
Toiduks on putukad ja mõnel määral ka marjad.

## Viited

## Kirjandus
* Rootsmäe, L., Veroman, H. *Eesti laululinnud*. Valgus, Tallinn 1974

## Välislingid
*
Wilfried Kraack

**Wilfried Kraack** (2. september 1894 Peterburi – 8. jaanuar 1961 Regensburg) oli Eesti vaimulik.

Ta lõpetas gümnaasiumi Peterburis. Õppis aastatel 1913–1916 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, lõpetas ülikooli *cand. theol.* astmega. Oli prooviaastal 1917–1918 Peterburis, olles selle kõrvalt usuõpetaja Anna koolis. Ordineeriti õpetajaks Tallinnas 14. septembril 1919.

Oli 1919–1939 Narva Johannese koguduse õpetaja, olles selle kõrvalt ka Narva Saksa Erakooli asutaja ja juht.

1939. aastal põgenes Saksamaale. Aastatel 1940–1945 oli ta vaimulik Lääne-Preisimaal Graudenzis, hooldades 1943–1945 Gotenhafeni saksa kogudust (praegu Grudziądz ja Gdynia Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas). Aastatel 1945–1950 oli vaimulik Herrschingis (Baierimaal) ning 1950–1956 pastor Baieri liidumaal Ülem-Frangimaa ringkonna Coburgi kreisi Seßlachi linna Gemünda linnaosas. Ta suri 1961. aastal Regensburgis Baieri liidumaal.

## Viited
Ústí nad Orlicí

**Ústí nad Orlicí** (saksa *Wildenschwert*) on linn Tšehhis Pardubice maakonnas, Ústí nad Orlicí ringkonna keskus. Asub Tichá Orlice jõe kaldal Třebovka jõe suudmes.

Linna asutas 1241. aastal Wilhelm von Dürnholz. Pärast Valgemäe lahingut 1620 läks linn Liechtensteini vürsti valdusse. Wildenschwert oli Austria-Ungari saksa elanikkonnaga linn 1918. aastani, mil see läks Tšehhoslovakkia koosseisu.

1845. aastal, kui valmis Praha–Olomouci raudtee, sai linn raudteeühenduse ning arenes oluliseks tekstiilitööstuse keskuseks.

## Viited

## Välislingid

* Ústí nad Orlicí koduleht
Benedict Hugo Detlef Ludwig Masing

**Benedict Hugo Detlef Ludwig Masing** (9. mai 1884 Kuressaare – 12. detsember 1947 Leipzig) oli Eesti vaimulik. 

Lõpetas gümnaasiumi Kuressaares. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis aastatel 1904–1911. Prooviaastal oli Maarja-Magdaleena koguduses. Ordineeriti õpetajaks 25. detsembril 1912. 

Oli 1912–1939 Karksi Peetri koguduse õpetaja. 

Läks aastal 1939 Saksamaale. Oli 1939–1945 Lääne-Preisimaal Gollubi koguduse pastor (praegu Golub-Dobrzyń Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas). Jäi aastal 1945 emerituuri. Suri aastal 1947 Leipzigis.

## Isiklikku
Tema isa Ludwig Michael Amandus Masing oli Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja. Äi, praost Carl Schlau, oli pastor Salatsis.

## Viited
Michael Hall

***[[Michael C. Hall]]** (sündinud 1971), USA näitleja
***[[Anthony Michael Hall]]** (õieti Michael Anthony Hall; sündinud 1968), USA näitleja, lavastaja ja produtsent
***[[Mike Hall (poliitik)|Mike Hall]]** (õieti Michael Thomas Hall; sündinud 1952), Briti poliitik
***[[Mike Hall (uisutaja)|Mike Hall]]** (õieti Michael Larry Hall; sündinud 1970), Kanada kiiruisutaja
Gerhard Normann

**Gerhard Normann** (10. detsember 1891 Pühalepa – 1. august 1975 Stendal) oli Eesti vaimulik.

Lõpetas Tallinna Toomkooli. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta (vaheaegadega) aastatel 1909–1921. Aastatel 1912–1914 ja 1917 töötas ta kodukooliõpetajana ning 1918–1920 võttis Balti pataljoni koosseisus osa Vabadussõjast. Prooviaastal oli ta Kuusalu ja Vastseliina Katariina koguduses. Ordineeriti õpetajaks 28. mail 1922.

Oli 1922–1934 Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, 1934–1939 teenis ta Paide Saksa Püha Risti kogudust.

Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Perioodil 1939–1945 oli ta algul pastor Gostingenis (praegu Gostyń Suur-Poola vojevoodkonnas), hiljem Koschminis (praegu Koźmin Wielkopolski Krotoszyni maakonnas Suur-Poola vojevoodkonnas). 1945–1950 oli ta pastor Heiligenthalis Mansfeld-Südharzi kreisis Saksi-Anhalti liidumaal. Aastatel 1950–1961 oli ta pastor Horsmaris Mühlhauseni lähedal (Unstrut-Hainich-Kreisis Tüüringi liidumaal). Aastal 1961 jäi ta emerituuri, elades Uenglingenis (Stendali linnaosas) Saksi-Anhalti liidumaal), kus ta ka suri.

## Isiklikku
Tema isa Paul Theodor Leopold Normann oli Pühalepa Laurentsiuse koguduse õpetaja.

## Viited
Paul Normann

**Paul Theodor Leopold Normann** (3. mai/15. mai 1849 Tallinn – 7. oktoober/19. oktoober 1897 Pühalepa) oli Eesti vaimulik.

Õppis 1859–1868 Simuna kihelkonnakoolis, seejärel Tallinna  erakoolides ja Tallinna gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1869–1874. Prooviaastal oli ta Iisaku koguduses, Georg Albert Rudolph von Hippiuse juures. Ordineeriti õpetajaks 17. augustil/29. augustil 1875.

Oli aastatel 1875–1880 (introdutseeriti 14. detsembril/26. detsembril) Valjala Martini koguduse õpetaja. Aastatel 1880–1897 oli ta (introdutseeriti 24. augustil/5. septembril 1880) Pühalepa Laurentsiuse koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema poeg Gerhard Normann oli Harju-Jaani- ja Paide Saksa Püha Risti koguduse õpetaja.

Ta avaldas aastal 1885 ülevaate usuliikumistest Pühalepas.

## Viited

## Välislingid
*
Sander Laht

**Sander Laht** (sündinud 26. septembril 1991 Koimlas) on eesti jalgpallur, kes mängib ründajana Eesti Meistriliiga klubis FC Kuressaare.

Eesti Meistriliigas on ta lisaks Kuressaarele mänginud veel FC Floras (üks mäng 2011. aastal) ja Viljandi JK Tulevikus (2011–2012).

## Viited
Kuusalu seitsmeharuline mänd

**Kuusalu seitsmeharuline mänd** on looduskaitsealune põlispuu Kuusalus. Ümbermõõt on eri andmetel 2,6–2,87 meetrit, kõrgus 11 meetrit.

## Välislingid
* Kuusalu 7-haruline mänd Keskkonnaregistris
Jõelähtme kivisild

**Jõelähtme kivisild** või **Jõelähtme maanteesild** on sild Jõelähtme vallas Jõelähtme külas.

Kivisild ehitati arvatavasti 1820. aastate algul Jõelähtme postijaama juurde üle Jõelähtme jõe. Algselt nelja kaarega silda on korduvalt remonditud ja ümber ehitatud ning tänapäeval on sellel vaid kolm kaart. Silla pikkus on 63 meetrit (teistel andmetel 58 meetrit) ja selle laius keskkohal on 5,1 meetrit.

Teises maailmasõjas purustati sild osaliselt kuid taastati endisel kujul 1944. aastal.

Jõelähtme kivisild on kultuurimälestisena muinsuskaitse all.

## Viited

## Välislingid
*
Prantsusmaa peaminister

**Prantsusmaa peaminister** (*le Premier Ministre de la République Française*) on Prantsuse Vabariigi (Viies Vabariik) Ministrite Nõukogu esimees (valitsusjuht). Riigipea on Prantsusmaa president. Prantsusmaa Teises, Kolmandas ja Neljandas Vabariigis kutsuti valitsusjuhti **Ministrite Nõukogu President** (*Président du Conseil des Ministres*).

## Funktsioon
Peaminister esitab teiste ministrite nimekirja presidendile kinnitamiseks. Peaminister võib, erinevalt teistest ministritest, vastu võtta üldise iseloomuga otsuseid ja määrusi. Peaminister algatab seaduste vastuvõtu Rahvuskogus ja tagab nende täitmise.

Kõik peaministrid kaitsevad oma valitsusprogrammi ja teevad eelarvevalikuid. Piir, milleni need otsused peaministri ja presidendi vahel jõuavad, oleneb sellest, kas nad on samast parteist.

Kuna peaministrid on täielikult valitsuspoliitika kontrolli all, süüdistatakse just neid tavaliselt valitsuse vigades.

## Nimetamine
Peaministri nimetab Prantsusmaa president. Kuna Prantsusmaa Rahvusassamblee võib usaldushääletusega jõustada valitsuse tagasiastumise, peab peaministri valik kajastama enamust assambleel. Olukorda, kus president ja peaminister on vastasparteidest, kutsutakse "vabaabieluks".

Peaministrid valitakse tavaliselt Rahvusassamblee liikmete seast. Siiski on harvadel juhtudel peaminister valitud Prantsusmaa presidendi poolt bürokraatliku kogemuse, välisteenistuse või eduka ärijuhtimise tõttu.

## Vaata ka
*Prantsusmaa peaministrite loend
Tomp-külmahärg

**Tomp-külmahärg** (*Psychrolutes marcidus*) on süvamerekala sugukonnast *[[Psychrolutidae]]*. Kala elutseb süvameres Austraalia ja Tasmaania ranniku lähedal ning inimesed näevad teda haruharva.

Tomp-külmahärg elab sügavustel, kus rõhk on mitukümmend korda kõrgem kui merepinnal. Et süvameres muudaks ujupõis kaladel ujumise ebaefektiivseks, siis selle asemel koosneb ta suures osas sültjast massist, mille tihedus on veidi väiksem vee tihedusest. See võimaldab kalal merepõhja kohal hõljuda ilma ujumiseks energiat kulutamata. Tema suhteliselt väike lihasmass ei ole probleemiks, kuna ta toitub peamiselt söödavast massist, mis tema ees hõljub.

Sellised kalad võivad jääda kõrvalsaagina põhjatraalidesse. Põhjatraalimine Austraalia vetes võib *Psychrolutes marcidus* ohustada, sest seal võib olla tema ainus elupaik.

## Viited

## Välislingid
* Süvamere loomad
* Pildid
Harilik lauluritsikas

**Harilik lauluritsikas** (*Tettigonia cantans*) on ritsiklaste sugukonda kuuluv putukaliik, keda leidub ka Eestis.

## Välimus
Harilik lauluritsikas on heleroheline, seljalt pruunikas ning võib kasvada 22–34 mm pikkuseks.

## Levila Eestis
Harilik lauluritsikas on levinud Mandri-Eestis.

## Viited

## Välislingid
* 

*Kõrv loodusesse. Harilik lauluritsikas
Rõngu mõis

**Rõngu** ehk **Suure-Rõngu mõis** (saksa keeles *Schloß Ringen*) oli rüütlimõis Tartumaal Rõngu kihelkonnas. Nüüdisajal jääb kunagise mõisa territoorium Elva valda.

## Ajalugu
Rõngu mõisa on esmamainitud 15. sajandi alguses. Keskajal kuulus mõis Tödwenite aadlisuguvõsale ning mõisakeskuseks oli Rõngu kivist vasallilinnus, mis Liivi sõja ajal jäi varemeisse.

Rootsi võimuperioodil kuulus mõis Flemingitele ja hiljem riigile.

1759. aastal jagati Rõngu mõis Suure-Rõngu ja Väike-Rõngu mõisaks. Esimese omanikuks sai krahv Ludwig Wilhelm von Manteuffel, kelle suguvõsa omandusse jäi mõis 1875. aastani. 1875–1919 kuulus mõis Anrepitele, mõisa viimane võõrandamiseelne omanik oli Konrad von Anrep.

## Mõisakompleks
18. sajandi lõpus rajati linnusevaremetest umbes sada meetrit ida poole varaklassitsistlik härrastemaja, mis põles 1917. aastal maha. Hoonest on säilinud vaid vundament.

Mõisakompleksist on säilinud ka mõned ümber ehitatud kõrvalhooned ja müürijäänused.

## Mõisa kalmistu
Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 1,1 km kaugusele idakagusse Tilga küla alale.

## Viited

## Kirjandus
*Maiste, Juhan. Nutt, Nele. *Tartumaa mõisad*. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 84.
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 411-412 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/429.
Martin Nurm

**Martin Nurm** (28. jaanuar / 9. veebruar 1870 Puhja – 27. november 1943 Schlochau) oli eesti vaimulik.

Tema isa oli maamees Christoph Nurm.

Õppis 1889–1893 Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1893–1898, grad. stud. Korporatsioon Neobaltia liige.

Oli prooviaastal Palamuse Püha Bartholomeuse koguduses. Ordineeriti õpetajaks 15. juulil 1900 Palamusel.

Oli 1900–1903 Tartu praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1903–1915 oli ta Avinurme koguduse õpetaja. Aastatel 1915–1939 teenis ta Haljala Püha Mauritiuse kogudust, olles aastatel 1933–1935 Viru praostkonna abipraost.

Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Oli 1940–1943 pastor Pr. Friedlandis Pommeris (praegu Debrzno Człuchówi maakonnas Pomorze vojevoodkonnas), suri aastal 1943 Schlochaus (praegu Człuchów).

## Viited

## Kirjandus
*Album der Landsleute der Neobaltia 1879-1904. Jurjew 1908. Nr. 202 (15592), lk. 136.
Kassari kabel

**Kassari kabel** on Kassari saarel Esikülas asuv sakraalhoone, mis on rajatud tõenäoliselt 18. sajandil.

Samal kohal asus kabel tõenäoliselt juba 16. sajandil, kuid arvatavasti oli see puust ning sellest pole midagi säilinud. 18. sajandil rajati praegune, Eesti vanema kirikuehituse traditsioone järgiv kiviehitis, mida renoveeriti esimest korda oluliselt ilmselt 1801. aastal, see daatum on ka kabeli seinal. Viimane põhjalikum renoveerimine toimus 1992–1993, mil kabel ka taaspühitseti.

Kassari kabel on ainus tegutsev kivist sakraalhoone, millel on rookatus. Hoonel on ka gooti stiilis kirikute torniga sarnanev torn.

Kabeli ümber asub kalmistu, kuhu on maetud Kassari mõisa omanud Stackelbergide suguvõsa liikmeid. Kalmistul asub ka mõisavalitseja Villem Tamme – kes oli Johann Kölerile Tallinna Kaarli kirikus asuva Kristuse fresko modelliks – haud.

## Pildid


File:Kassari chapel-028.jpg
File:Kassarikabel1.JPG
File:Kassarikabel2.JPG
File:Kassarikabel4.JPG
File:Kassari kabel 2.jpg

### Kabeliaed

Fail:Stackelbergide hauaplats Kassari kabeliaias.jpg|Stackelbergide hauaplats
Fail:Arthur von Stackelbergi haud.jpg|Kassari mõisniku parun Arthur Stackelbergi (1850–1908) hauatähis
Fail:Ebba von Stackelbergi haud.jpg|Kassari mõisaproua paruness Ebba Stackelbergi (sündinud von Wendrich; 1855–1886) hauatähis
Fail:Eduard von Stackelbergi haud.jpg|Kassari mõisniku Eduard Stackelbergi (1806–1881) hauatähis
Fail:Ludwig von Stackelbergi haud.jpg|Kassari mõisniku parun Ludwig Stackelbergi (1885–1910) hauatähis
Fail:Wilhelmine von Stackelbergi haud.jpg|Kassari mõisaproua Wilhelmine Stackelbergi (1820–1881) hauatähis
Fail:VillemTammKassari.JPG|Villem ja Ann Tamme hauakivi Kassari surnuaial
Fail:Kassari kabeliaed 01.JPG|Näitleja Olev Eskola haud


## Välislingid

*Kassari kabel Hiiumaa turismilehel
*
*Kabel puhkaeestis.ee lehel
*
Prantsusmaa peaministrite loend

See on **[[Prantsusmaa]] peaministrite loend**.
## ''Ancien Régime''
*[[Ancien Régime]]* ajal ei olnud ametlikku tiitlit valitsuse juhile. Mõne Prantsuse kuninga ministrid juhtisid sellest hoolimata valitsust *de facto*.

## [[Esimene Prantsuse Vabariik]] (1792–1804)
*Esimese Prantsuse Vabariigi ajal muutus valitsuse juhtimise kokkulepe sageli ja peaministri ametit ei olnud.*

## [[Esimene Prantsuse Keisririik]] (1804–1815)
*Esimese Prantsuse Keisririigi ajal muutus valitsuse juhtimise kokkulepe sageli ja peaministri ametit ei olnud.*

## [[Bourbonide restauratsioon]] (1815–1830)
### Ministrite Nõukogu Presidendid

## [[Juulimonarhia]] (1830–1848)
### Ministrite Nõukogu Presidendid

## [[Teine Prantsuse Vabariik]] (1848–1852)
### Ajutiste valitsuste juhid

### Ministrite Nõukogu Presidendid

## [[Teine Prantsuse Keisririik]] (1852–1870)

## [[Kolmas Prantsuse Vabariik]] (1870–1940)
### Rahvusliku Kaitse Valitsuse President

### Ministrite Nõukogu Presidendid

## [[Vichy Prantsusmaa]] (1940–1944)
### Ministrite Nõukogu Presidendid

Kui Pétain oli nii riigipea kui ka nominaalne valitsusjuht aastatel 1940 ja 1942, oli de facto valitsusjuht aastatel 1940–1942 tuntud kui **Nõukogu Asepresident**. Pierre Laval (juuli–detsember 1940), Pierre-Étienne Flandin (1940–1941) ja François Darlan (1941–1942) olid üksteise järgi Nõukogu Asepresidendid. Asepresidendi amet likvideeriti aastal 1942, kui Laval sai võimule ja võttis nominaalse Nõukogu Presidendi ameti.

## [[Prantsuse Vabariigi Ajutine Valitsus]] (1944–1947)
### Ajutise Valitsuse Esimees

## [[Neljas Prantsuse Vabariik]] (1947–1958)
### Ministrite Nõukogu Presidendid

## [[Viies Prantsuse Vabariik]] (1958-tänapäev)
See oli esimene kord, kui kasutati mõistet *Peaminister*, mitte *Ministrite Nõukogu President*, kajastades uut võimu jagamist Vabariigi Presidendiga, kes oli enne seda ainult riigipea, kuid mitte valitsusjuht.

### Peaministrid

## Vaata ka
*Prantsusmaa peaminister
Alfred Oebius

**Alfred Oebius** (16. detsember 1873 Pala – 19. oktoober 1956 München) oli eesti vaimulik.

Lõpetas Tartus gümnaasiumi. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1892–1896. Oli prooviaastal Laiuse Püha Jüri koguduses. Ordineeriti õpetajaks 24. jaanuaril 1899.

Oli 1899–1901 Sindi ja Tori koguduse adjunktõpetaja. Audru Püha Risti koguduse õpetajana tegutses 1901–1939.

Lahkus umsiedlungi käigus aastal 1939 Saksamaale. Oli 1939–1945 Schneidemühli Püha Johannese koguduse õpetaja (praegu Piła linnas Suur-Poola vojevoodkonnas). Jäi aastal 1946 emerituuri, kuid oli 1946–1952 Bayreuthis ja 1952–1956 Münchenis haiglavaimulik.

## Isiklikku
Tema isa oli Pala mõisa aednik, ema oli eestlanna (neiuna Anna Pauline Kuusik), onupoeg oli arhitekt Edgar Johan Kuusik.

## Viited

## Välislingid
*
Prantsusmaa siseminister

**Prantsusmaa siseminister** (*Ministre de l’Intérieur et de l’Aménagement du Territoire*) on üks tähtsamaid valitsusliikmeid Prantsusmaal. Ta vastutab järgneva eest:

* üleüldine sisejulgeolek kriminaalkuritegude või looduskatastroofide korral
** kaasates peamised korrakaitsejõud (vaata Prantsusmaa politsei)
*** *[[Police Nationale]]*
*** *[[Gendarmerie Nationale]]* enamasti operatiiveesmärkidel
** tsiviilkaitse ja *[[Sécurité Civile]]*
*** *[[Sapeurs-Pompiers]]* või tuletõrje
* isikutunnistuste (pass, ID-kaart) ja juhilubade väljaandmine prefektuuride kaudu;
* suhted keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuste vahel;
* poliitiliste valimiste logistika ja organiseerimine riiklikul ja prefektuursel tasandil (kuid valimiste tulemused vaatab üle Prantsusmaa Konstitutsioonikohus või kohalikud kohtud);
* kõik departemangude prefektid ja alamprefektid alluvad siseministrile.
* siseminister on ühtlasi ka usuasjade minister ja konsulteerib ametlikult katoliku piiskoppide kohalemääramise protsessi (Briand-Ceretti leping).

Kuigi siseministeerium juhendab politseijõude, ei juhenda ta kriminaaljuurdlusi; kriminaaljuurdlused on allutatud kohtutele.

## Vaata ka
*Prantsusmaa siseministrite loend
Prantsusmaa siseministrite loend

*Siin on loetletud [[Prantsusmaa]] [[Prantsusmaa siseminister|siseministrid]].*

## Prantsusmaa siseministrid 1790. aastast tänapäevani

## Vaata ka

*Prantsusmaa peaministrite loend
Rakvere rajoon

**Rakvere rajoon** oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1989. 
See moodustati Viru maakonna kirdeosast pärast maakondade likvideerimist ja rajoonide moodustamist. 

## Rakvere rajooni territoorium
Aastal 1957 liideti sellega likvideeritud Loksa rajooni idaosa. 

Aastal 1959 liideti sellega likvideeritud Kiviõli rajooni lääneosa (Viru-Kabala ja Viru-Nigula piirkond), samas arvati Tudu piirkond Kohtla-Järve linnapiirkonna koosseisu.

Aastal 1962 liideti sellega likvideeritud Väike-Maarja rajoon ja Kadrina piirkond Paide rajoonist.

Aastal 1964 liideti sellega Tapa linn ja taasliideti eelpoolnimetatud Tudu piirkond.

Aastal 1972 liideti sellega Paide rajooni kirdeosa.

Aastatel 1959–1960 kuulus rajooni alasid likvideeritud Mustvee rajoonist.

Rakvere rajooni kuulusid:

* Haljala külanõukogu
* Kaarli külanõukogu
* Kabala külanõukogu
* Kadrina külanõukogu
* Karitsa külanõukogu
* Karula külanõukogu
* Kiltsi külanõukogu
* Kloodi külanõukogu
* Kohala külanõukogu
* Kulina külanõukogu
* Kunda külanõukogu
* Kurtna külanõukogu

* Käru külanõukogu
* Laekvere külanõukogu
* Liiva külanõukogu

* Malla külanõukogu
* Muuga külanõukogu
* Padu külanõukogu

* Pajusti külanõukogu
* Pakitu-Sorgi külanõukogu
* Pikevere külanõukogu
* Põdruse külanõukogu
* Põlula külanõukogu
* Rahkla külanõukogu

* Rakvere külanõukogu
* Roela külanõukogu
* Rägavere külanõukogu
* Saksi külanõukogu
* Salla külanõukogu
* Samma külanõukogu

* Selja külanõukogu
* Simuna külanõukogu
* Tammiku külanõukogu
* Tamsalu külanõukogu
* Tapa külanõukogu
* Tudu külanõukogu

* Udriku-Tuha külanõukogu

* Uhtna külanõukogu
* Varangu külanõukogu
* Venevere külanõukogu
* Vihula külanõukogu
* Viitna külanõukogu
* Vinni külanõukogu
* Viru-Nigula külanõukogu
* Vohnja külanõukogu

* Võhma külanõukogu
* Võipere külanõukogu
* Võsu külanõukogu
* Väike-Maarja külanõukogu

## EKP Rakvere rajoonikomitee

*1944–1947.., Adolf Janson Aleksandri p, EK(b)P Virumaa Komitee sekretär;
*1956–1959, Paul Neerot, EKP Rakvere Rajoonikomitee I sekretär
*Lembit Merdik, EKP Rakvere Rajoonikomitee I sekretär
*1964–1969, Richard Keer, EKP Rakvere Rajoonikomitee I sekretär
**Loreida Karli t. Vilson, EKP Rakvere Rajoonikomitee sekretär
**1965–1973, Ülo Niisuke, EKP Rakvere Rajoonikomitee teine sekretär
*1969–1979, Artur-Bernhard Upsi, EKP Rakvere Rajoonikomitee I sekretär
***1976*, Mihkel Sistok, EKP Rakvere Rajoonikomitee teine sekretär
*1979–1988, Ülo Niisuke, EKP Rakvere Rajoonikomitee I sekretär
*1988–1990, Toomas Kork, EKP Rakvere rajoonikomitee I sekretär

EKP rajoonikomitee sekretärid: Harald Neerot, Feliks Rommot, Vladimir Veeber, Vello Ranne, Vello Kaskman, Ivan Kovaltšuk, Nikolai Pudov, Evald Tõnisson, Karl Aasla

## Rakvere rajooni RSN Täitevkomitee
*1950 – 1954, Jaan Apfelbaum, Rakvere rajooni TRSN Täitevkomitee esimees
*1954 – 1957, Ivan Oja, Rakvere rajooni TSN Täitevkomitee esimees
*1957 – 1973, Enn Mikker, Rakvere rajooni TSN Täitevkomitee esimees
*1973 – 1979, Ülo Niisuke, Rakvere rajooni TSN/RSN Täitevkomitee esimees
*1979 – 1987, Mihkel Sistok, Rakvere rajooni RSN Täitevkomitee esimees
*1987 – 1989, Lembit Kaljuvee, Rakvere rajooni RSN Täitevkomitee esimees
## Vaata ka
*Punane Täht
## Viited
Kaisa Pajusalu

**Kaisa Pajusalu** (sündinud 19. veebruaril 1989 Pärnus) on Eesti sõudetreener ja endine sõudja. 

Ta on juunioride maailmameister ja 56-kordne Eesti meister.

Lõpetas 2008. aastal Pärnu Ülejõe gümnaasiumi ning 2015. aastal bakalaureuse- ja 2017. aastal magistrikraadiga põllumajandussaaduste tootmise ja turustamise erialal EMÜ. 

Töötanud Tartu Ülikooli Akadeemilises Spordiklubis sõudetreenerina. Esindas Eestit koondises 2017 EM-il ja osales 2018 Euroopa Sõudmise Konföderatsiooni asutaval assambleel.

## Sõudmine
Sõudmisega hakkas tegelema 2001 Ulvi ja Roman Lutoškini juhendamisel, aastast 2013 treenis Matti Killingu käe all. 

**Täiskasvanute arvestuses**
* 2009, 2011, 2012 ja 2015 sisesõudmise maailmameister
* 2009 oli MM-il ühepaadil 11. ja 2011 12.
* 2007 paarisaerulisel kahepaadil 14.

Täiskvasvanute EM-il tulnud ühepaadil 
* 2008 14., 
* 2010 6., 
* 2011 7., 
* 2012 pronksile, 
* 2013 7.
* 2014 14. 
paarisaerulisel kahepaadil 2009 6. kohale.

**U23-vanuseklassis** 
* MM-il saanud paarisaerulisel kahepaadil 2006 5. koha, 
* ühepaadil 2008 5., 
* 2009 ja 2010 hõbeda 
* 2011 pronksi, 

**Juuniorina**
* MM-il ühepaadil 2004 7. ja 2005 8. koha, 
* paarisaerulisel kahepaadil 2006 kulla ja 2007 hõbeda koos Narva sõudja Jevgeni Rõndinaga.
* 2006 Sisesõudmise EM-il 1. koht (ajaga 6:47.0)

2015. aasta universiaadil paarisaerulisel kahepaadil 6. koht. 
2007–2014 osalenud 14 MK etapil, saanud paarisaerulisel kahepaadil 2007 8. ning ühepaadil 2011–2012 9., 2013 5. ja 2014 8. koha. 

**Tulnud rekordiliselt 56 korral Eesti meistriks:** 
* 2008–15 ühepaadil, 
* 2007–11 ja 2013–16 ühepaadi sprindis, 
* 2006–15 paarisaerulisel kahepaadil, 
* 2004 ja 2007–14 paarisaerulisel neljapaadil, 
* 2011–12 roolijata neljapaadil, 
* 2004–12 ja 2015 kaheksapaadil, 
* 2004–05, 2008–09, 2011–12 ja 2016 sisesõudmises
* 2014 sisesõudmise pikal distantsil. 

**Sisesõudmises** tulnud 2003–2005 tütarlaste B-vanuseklassis ja 2006 A-vanuseklassis Euroopa meistriks, püstitanud 2005 B-vanuseklassi (6.53,3) ja 2006 A-vanuseklassi (6.47,0) Euroopa rekordi. Sisesõudmise mitteametlikul MM-il võitnud 2009, 2011, 2012 ja 2015 kulla ning A-vanuseklassis 2007 hõbeda. 

Tulnud paarisaerulisel kahepaadil ka Horvaatia ja neljapaadil Läti meistriks. 

## Tunnustus
* 2010 – aasta noorsportlane
* 2004 ja 2006–2007 – Sõudeliidu parim noorsõudja
* 2005 ja 2008–2015 – Sõudeliidu parim naissõudja
* 2009–2011 – Sõudeliidu parim sõudja juunioride (U23) arvestuses
* 2011 – Eesti Vabariigi spordipreemia (**riiklik spordi aastapreemia noorsportlasele** - hõbemedali võitmise eest ühepaadil U23 sõudmise maailmameistrivõistlustel 2010. aastal)
* 2017 – aasta vabatahtlik

## Isiklikku
Tema vend Raimo Pajusalu on võrkpallur.

## Viited

## Välislingid
* Pajusalu kordas mullust edu ja võitis MM-hõbeda!, Postimees, 25. juuli 2010
*
Vallo Raun

**Vallo Raun** (passinimega **Valdo Raun**; 19. jaanuar 1935 – 25. veebruar 2024) oli eesti bibliofiil, näitekirjanik ja ajakirjanik. 

Vallo Rauni elutööks kujunes unikaalse raamatukogu kokkupanemine. Selle mitme tuhande trükise seas on raamatuid, mida pole säilinud kusagil mujal maailmas. Tema põhiline huviala oli vanimad eestikeelsed trükised, mis on ilmunud enne 1850. aastat ning tema kogust võib esile tuua 17. sajandil ilmunud eestikeelseid raamatuid.

Aktiivse raamatukollektsionääri ja Tallinna bibliofiilide klubi eestvedajana sai temast 1980. aastate lõpus ka Eesti Raamatuühingu viimane esimees. 

Raun andis panuse ka Eesti (kultuuri)ajakirjandusse. Pärast töötamist ajalehes Rahva Hääl (1961–1963) oli ta ajakirja Kultuur ja Elu ning seejärel 1981–1989 ajakirja Teater. Muusika. Kino toimetuses, olles mõlemas pikka aega asepeatoimetaja. 

## Isiklikku
Tema abikaasa oli klaasikunstnik Maie-Ann Raun, vanem poeg on psühholoog ja kirjanik Mait Raun, noorem poeg on ajakirjanik Alo Raun. Vend oli kirjanik Ott Raun.

## Välislingid
*Eerik Teder. Vallo Raun ja vana raamat, ajaleht Videvik 
*Bibliofiilist miljonär, Õhtuleht, 28. veebruar 2004 
*Eesti bibliofiilia grand old man – Vallo Raun 75, Eesti Elu, 15. jaanuar 2010
*Suri bibliofiil ja näitekirjanik Vallo Raun, err.ee, 26. veebruar 2024
*Lahkus erakordse raamatukollektsiooni koostaja, Sakala, 26. veebruar 2024
Aa (arhitekt)

**Aa** (võib-olla **AaAa**) oli Vana-Egiptuse arhitekt ja ehitusmeister. Tema tiitel oli "ehitustööliste ülem" või "suur ehitustööliste ülem" (*imy-rȝ-iqdw* või *imy-rȝ-iqdw-ˁȝ*).  Ta elas Keskmise riigi ajal.

Aa on üks mitmest nimest, mis on loetletud Abydose põhjapoolsest nekropolist pärineval gildi ülema (*jmj-rȝ-wˁrt*) Sahepu surnusteelil.  Aa seos  Sahepuga on ebaselge. Nime lugemine on problemaatiline: pole selge, kas esimene element "Aa" (egiptuse keeles 'suur') on nime osa või kirjeldav omadussõna tiitli osana.

## Kirjandus
* Friedhelm Hoffmann, Christiane von Pfeil, Klein Ellguth. (Aa)Aa. – Rainer Vollkommer. *[[Künstlerlexikon der Antike]]*, Nikol, Hamburg 2007, lk 1. ISBN 978-3-937872-53-7

## Märkused
Peter Otto Hermann Paulsen

**Peter Otto Hermann Paulsen** (11. juuli 1907 Tallinn – 16. detsember 1999 Ebenhausen, Bayern, Saksamaa) oli Eesti vaimulik.

Õppis Tallinna Toomkoolis. Alates aastast 1919 elas Schondorf am Ammersees (Baieris), kus ta lõpetas ka keskkooli. Õppis aastatel 1926–1928 Erlangeni Ülikooli usuteaduskonnas. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1929–1932. Lisaks õppis ta aastal 1931 Tübingeni Ülikoolis. Oli prooviaastal Rapla, Viru-Jaakobi ja Tallinna Jaani koguduses. Ordineeriti 1. oktoobril 1933 Tallinnas.

Oli 1933–1934 Emmaste Immanueli koguduse vikaarõpetaja, aastatel 1934–1938 õpetaja. Aastatel 1938–1939 teenis ta Piirsalu kogudust.

Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Oli 1939–1940 õpetaja Rokstedtis (ka Roksättis) Posenis (praegu Rokietnica Poznani maakonnas Suur-Poola vojevoodkonnas), aastatel 1940–1943 oli pastor Schmiegelis (praegu Śmigiel Kościani maakonnas Suur-Poola vojevoodkonnas). Aastatel 1943–1945 teenis Wehrmachtis, aastatel 1945–1950 oli Vene sõjavang. 1950–1952 oli tööl abistamiskontoris Großhaslachis Ansbachi maakonnas Kesk-Frangimaa ringkonnas Baieri liidumaal. Aastatel 1952–1965 oli teine pastor Bad Neustadt an der Saales (Rhön-Grabfeldi kreisis Alam-Frangimaal Baieri liidumaal). 1965–1973 oli haiglavaimulik Münchenis. Aastal 1973 jäi emerituuri, asus elama Irschenhausenisse (Ickingi linnaosas Bad Tölz-Wolfratshauseni kreisis Ülem-Baieri ringkonnas Baieri liidumaal).

## Viited