open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vabaühenduste Liit

**Vabaühenduste Liit** (varem Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liit, lühendatult EMSL) on avalikes huvides tegutsevate vabaühenduste liit, kes töötab selle nimel, et Eestis oleks mõjus kodanikuühiskond, kus inimesed tahavad, saavad ja oskavad osalemise ja koostöö kaudu ühiskondlikke muutusi juhtida. Liit asutati 10. oktoobril 1991 **Eesti Fondide Keskuse** nime all.

Liit püüab oma tegevusega aidata areneda kodanikuaktiivsust toetaval keskkonnal ja tugevdada ühenduste suutlikkust selles keskkonnas tulemuslikult tegutseda. Ta viib ellu Eesti kodanikuühiskonna arengu kontseptsiooni (EKAK) põhimõtteid kodanikuühiskonna arengukava kaudu.

Liidu osalusel loodi 1990. aastatel põhiline osa Eesti kolmanda sektori õigusraamistikust ja maksupoliitikast ning vabaühenduste tugikeskuste võrgustik, mis tegutsevad maakondlike arenduskeskuste koosseisus ja mida finantseerib Kodanikuühiskonna Sihtkapital.

1996. aastast valitakse kodanikuühiskonna aasta tegijat, 2009. aastast jälgitakse hea valimistava täitmist.

Avalikkuses kasutatakse kaubamärki Hea Kodanik; seda nime kandis ka kodanikuühiskonna ajakiri Hea Kodanik ja infovärav (heakodanik.ee) internetis.

## Juhtimine

* Üldkoosolek – kõrgeim organ, mille kutsub kokku juhatus tavaliselt üks kord aastas.
* Nõukogu – seaduse mõttes volinike koosolek, liidu pikemaajalist tegevust kavandav, juhatuse tegevust juhendav ja igapäevase tegevuse raamest väljuvaid küsimusi otsustav organ. Nõukokku kuuluvad 2025. aasta seisuga Andreas Kaju, Annika Arras, Pirkko Valge, Ly Kasvandik, Maria Derlõš ja Reelika Alunurm. Varem on nõukokku kuulunud Kadi Viik, Ivo Visak, Jannus Jaska, Katrina Koppel, Leena Kivisild, Liisa Past, Mari-Liis Jakobson, Martin A. Noorkõiv, Toomas Roolaid, Anneli Kana, Hille Hinsberg, Margus Rink, Margo Loor, Rasmus Rask, Liia Hänni, Krista Pedak, Sandra Lillemaa, Tarmo Tüür, Barbi Pilvre, Daniel Vaarik, Maarjo Mändmaa, Kristina Mänd, Mall Hellam, Allar Jõks, Rainer Nõlvak, Eimar Veldre, Aare Hõrn, Lagle Parek, Reet Valing, Monika Salu, Jüri-Ott Salm, Toomas Trapido, Jaan Manitski, Rein Voog, Madis Masing, Uku Lember, Reet Laja, Mari Suurväli, Jaak Võsa, Kalle Laane, Tuuli Rasso, Margit Säre, Heli Aru, Aare Kasemets jt.
* Meeskond – eesotsas üheliikmelise juhatusega korraldab igapäevast tegevust ning viib ellu tegevuskava. Vabaühenduste Liidu juhataja on 2023. aasta detsembrist Triin Toomesaar. Varem on tegevjuhid olnud Kai Klandorf, Maris Jõgeva, Urmo Kübar, Kristina Mänd, Marit Otsing, Kadri Kopli, Heli Aru, Heli Kask ja Rita Tamm.
## Välislingid
* Koduleht
Tartu Mart Reiniku Kool

**Tartu Mart Reiniku Kool** on Tartus Vanemuise tänaval tegutsev põhikool. 2011. aastani kandis see nime **Tartu Mart Reiniku Gümnaasium**, kuid jagati 2011. aasta augustis Tartu Mart Reiniku kooliks ja Tartu Jaan Poska Gümnaasiumiks.     

## Ajalugu
Kooli sünnipäev on 24. augustil 1889. aastal, mil asutati **Tartu I Kroonualgkool**. Kooli asutaja, esimene juhataja ja õpetaja oli Mart Reinik. Tema nime kannab kool alates 1997. aasta 3. aprillist.  

Kool on kandnud eri nimesid:
*1889–1917 Tartu I Kroonualgkool (aastast 1903 ka Tartu I Riigialgkool)
*1918–1929 Tartu Linna VIII Algkool
*1930–1941 Tartu Linna IX Algkool
*1944–1949 Tartu IV Mittetäielik Keskkool
*1949–1953 Tartu 4. Seitsmeaastane Kool, või Tartu IV Seitsmeklassiline Kool
*1953–1961 Tartu 10. 7-aastane Kool
*1961–1971: Tartu 10. 8-klassiline Kool
*1971–1997: Tartu 10. Keskkool
*03.04.1997 – 2011 Tartu Mart Reiniku Gümnaasium
*augustist 2011 Tartu Mart Reiniku Kool (põhikool)

Kool võttis Tartus esimesena kasutusele kabinetsüsteemi.

8. juuli 2010 otsustati Tartu Mart Reiniku Gümnaasiumist moodustada Tartu Jaan Poska Gümnaasium ja Tartu Mart Reiniku Kool.

Pärast gümnaasiumiosa eraldamist jäi Mart Reiniku Kool tegutsema aadressil Vanemuise 48, Jaan Poska Gümnaasium sai Vanemuise 35 hoone.

## Koolijuhid läbi aegade
* Mart Reinik – 1889–1929
* Paul Epler – 1930–1940
* Kaarel Kotsar – 1944–1948
* Juta Kotsar – 1948–1957
* Arne Siibak – 1957–1970
* Tarmo Kerstna – 1970–1984
* Kaarel Kalmet – 1984–1985
* Mart Oja – 1985–1988
* Toomas Samm – –2014
* Enn Ööpik – alates 2014

## Õpetajaid
*Helene Beiman
*Tiiu Kutti
*Valentin Marvet
*Rein Pirk
*Varmo Pirk
*Rita Sermat
*Laine Ustav
*Ilmi Vari

## Viited

## Välislingid
* Kooli koduleht
* Kooli ajaloost
Kolmas meditatsioon

**Kolmas meditatsioon** on René Descartesi teose "Meditatsioonid esimesest filosoofiast" kolmas peatükk.  

## Vaata ka
*Esimene meditatsioon
*Teine meditatsioon
*Neljas meditatsioon
*Viies meditatsioon
*Kuues meditatsioon

## Välislingid
Leipzig

**Leipzig** [l'eiptsig] (saksapäraselt [l'aiptsih]) on linn Saksamaa idaosas Saksimaal. Asub Weisse Elsteri ääres.

Leipzig on Saksimaa suurim linn.

## Ajalugu
Leipzigit on mainitud esimest korda 1015. aastal (*urbs Libzi*), kui seal asus slaavlaste asula. Leipzigil on linnaõigused alates 1165. aastast.

Aastal 1409 asutati Leipzigi ülikool.

Aastal 1813 toimus linna lähedal Leipzigi lahing (tuntud ka kui Rahvastelahing), kus Napoleoni väed said lüüa.

## Vaatamisväärsused
*Tooma kirik (*Thomaskirche*), kirikus on Johann Sebastian Bachi haud
*Leipzigi lahingu mälestusmärk (*Völkerschlachtdenkmal*), Euroopa suurim monument


Fail:Saint Thomas church in Leipzig (18).jpg|Tooma kirik
Fail:Grave of Johann Sebastian Bach Leipzig 03.JPG|Johann Sebastian Bachi haud Tooma kirikus
Fail:VölkerschlachtdenkmalLeipzig1.jpg|*Völkerschlachtdenkmal*


## Vaata ka
*Leipzigi filmifestival

## Viited

## Välislingid

*Leipzigi koduleht
Naatriumkloriid

**Naatriumkloriid** ehk **keedusool** ehk **sool** on keemiline aine valemiga NaCl.

## Füüsikalised omadused
*Molaarmass: 58,44 g/mol
*Tihedus: 2,16 g/cm3
*Sulamistemperatuur: 801 °C
*Keemistemperatuur: 1465 °C

## Levik
Naatriumkloriidi leidub maakoores mineraal haliidina; naatriumkloriidi on lahustununa (naatriumi ja kloori ioonidena) ka mere- ja soolajärvede vees.

## Bioloogiline tähtsus

Naatriumkloriid on eluks vajalik aine; enamik kudesid sisaldab suuremal või vähemal määral soola.

## Tootmine ja kasutamine
Naatriumkloriidi toodetakse kaevandustes ning looduslikku vett külmutades või aurutades. Et loodusest saadud naatriumkloriid sisaldab selliseid lisaaineid nagu naatriumsulfaat ja magneesiumisoolad, töödeldakse seda neist vabanemiseks kaltsiumkloriidi ja -hüdroksiidiga või rakendatakse ioonivahetust.

Kõige laiemalt tuntakse naatriumkloriidi söögisoolana, mida kasutatakse toiduvalmistamisel maitseaine ja konserveerimisel säilitusainena.

Keedusoola kasutatakse ka näiteks meditsiinis füsioloogiliste lahuste valmistamisel, samuti seebi ja muude pesuainete tootmisel, keraamika- ja paberitööstuses ning paljudel muudel otstarvetel.

Naatriumkloriid on tooraineks kloori, naatriumi ja naatriumhüdroksiidi tootmisel; seda kasutatakse keemiatööstuses näiteks riidevärvide, pestitsiidide ja mitmete tänapäevaste materjalide, näiteks PVC valmistamisel.

## Vaata ka
*Naatrium
*Kloriidid

## Välislingid
*Soolainstituudi (''Salt Institute'') koduleht *inglise keeles*
Autotroof

**Autotroof** on organism, kes sünteesib elutegevuseks vajalikud orgaanilised ühendid väliskeskkonnast saadavatest anorgaanilistest süsinikuühenditest (tavaliselt on selleks süsihappegaas). Selleks vajaminev energia saadakse päikesevalgusest või anorgaaniliste ühendite oksüdeerimisest. Ja hädavajalik elutegevuse tingimus, nagu ka kõikidele teistele elusorganismidele, on küllaldane vee olemasolu. 

Enamik taimi on autotroofid, samuti on autotroofe bakterite hulgas (tsüanobakterid) ning protistide seas (vetikad). 

## Vaata ka
*Calvini tsükkel
*heterotroof
*prototroof
*toitumistüübid
Ulm

**Ulm** on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal. Asub Doonau kaldal.

Linna on esmamainitud 854. aastal. Linnaõigused sai 1181. aastal.

Ulmi toomkirik on maailma kõrgeim kirik (161,5 m).

## Viited

## Välislingid

*Ulmi koduleht
Rostock

**Rostock** on sadamalinn Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal. Asub Läänemere kaldal Warnowi suudmes. Rostock on suurima elanike arvuga linn Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal.

## Ajalugu

Rostocki ala asustasid 7. sajandist alates slaavlaste hulka kuuluvad vendid. Rostocki on esmamainitud 1161. aastal, mil Taani kuninga Valdemar I väed seal asunud vendide asula süütasid. 1218. aastal sai Rostock linnaõigused.

Rostock ja Wismar olid Hansa Liidu liikmeslinnad, asusid Mecklenburgi aladel.

1419. aastal asutati Rostocki ülikool.

## Viited

## Välislingid

* Rostocki koduleht
Jena

**Jena** on linn Saksamaal Tüüringi liidumaal Saale jõe ääres.

## Ajalugu
Jenat on esmamainitud 1182. aastal. 1230. aastal sai Jena linnaõigused.

Linnas asub 1558. aastal asutatud Jena ülikool.

1672–1690 oli Jena Saksi-Jena hertsogiriigi pealinn.

14. oktoobril 1806 võitis Napoleon Jena lahingus Preisi vägesid.

## Vaata ka
* Jena romantikud
* Carl Zeiss AG

## Viited

## Välislingid
* Jena koduleht
Harold Lasswell

**Harold** Dwight **Lasswell** (13. veebruar 1902 – 18. detsember 1978) oli Ameerika politoloog ja kommunikatsiooniteoreetik, keda peetakse üheks tänapäevase kommunikatsiooniuuringu rajajaks.

Ta uuris poliitilist propagandat, massikommunikatsiooni ja võimu toimimist ühiskonnas. Esimese maailmasõja aegse propaganda analüüsile pühendatud teos "Propaganda Technique in the World War" (1927) tõi talle rahvusvahelise tuntuse.

Lasswell on tuntud ka oma kommunikatsioonimudeli poolest, mida väljendab küsimuste jada: „Kes ütleb mida, millise kanali kaudu, kellele ja millise mõjuga?“ See mudel kujunes mõjukaks aluseks massikommunikatsiooni ja meedia mõju uurimisel.

## Välislingid
*[Propaganda](http://web.archive.org/web/20051024171745/http://zpedia.org/Propaganda_(Encyclopaedia_of_the_Social_Sciences)). Artikkel väljaandest Encyclopaedia of the Social Sciences (New York: Macmillan 1933)
*Harold Lasswelli biograafia
Küünikud

**Küünikud** (vanakreeka keeles *kynikoi*, sõnast *kynikos* 'koeralik') on antiikfilosoofia koolkond. Küünikutele võib pidada iseloomulikuks filosoofilise positsiooni pooldamist, mis suhtub filosoofilise kõrgkultuuriga kaasnevatesse arusaamadesse küüniliselt.

Esimeseks küünikuks filosoofia ajaloos peetakse Sokratese õpilast Antisthenest, tuntumad küünikud on Diogenes Sinopest, Krates Teebast, Menippos, Zenon Kitionist.

Küünikute nimetus viitab eelkõige nende eluviisile, mis oli väidetavalt olnud sarnane koera omaga, Sinope Diogenese hüüdnimeks ollagi olnud koer (*ky&#333;n*). Arvatavasti peetakse silmas seda, et kuigi koer elab koos inimesega ja on sellega seoses mõnel määral tsiviliseeritud, siiski ei järgi ta kultuuri nõudeid omal soovil. Loomu poolest on aga koer ikkagi elajas ja kui inimene oma nõudmistega enam teda ei piiraks, siis muutuks koer taas kasimatuks, kultuurituks loomaks. Küünikud vastandusidki kultuuri ebaloomulikele nõuetele ning ei leidnud küllaldaselt põhjuseid nende järgimiseks, vaid magasid kuulu järgi tünnis, lageda taeva all, ei hoolinud kommetest, hügieenist, riietusest, onaneerisid linnatänavatel, sõid küpsetamata liha, solvasid ülikuid jne. Märkimisväärne on seejuures, et sellisest käitumisest hoolimata polnud küünikud sugugi harimatud, vaid tundsid hästi oma aja filosoofiat.

Kuigi koer on küünikute vapiloomana ka küünikute eneste poolt tunnistatud, viidatakse nime päritolu seletades siiski Kynosargese (tõlkes 'valge koer') gümnaasiumile Ateenas, kus olevat Antisthenese kuulajad kogunenud ja võib-olla on just selle järgid küünikud nimetuse saanud.

Küünikute koolkond sulas hiljem väidetavalt ühte stoikute koolkonnaga.
Nürnberg

**Nürnberg** on linn Saksamaal Baierimaal. Asub Pegnitzi jõe ääres.

## Ajalugu
Linn asutati aastatel 1000–1040.
Nürnbergi on esmamainitud 1050. aastal, *nuorenberc*'ina (kivine mägi). 1050–1571 oli Nürnberg Püha Rooma riigi tähtsamaid linnu, kus kogunes Riigipäev ja asus keisri õukond. Aastal 1219 sai vabalinnaõigused, mis tagas Vabalinn Nürnbergi sõltumatuse vürstidest (allus ainult keisrile).

19. sajandil arenes Nürnberg Baieri tööstuslikuks tsentrumiks. Esimene rong sõitis Nürnbergist Fürthi 1835.

Nürnbergis pidas parteikongresse Natsionaalsotsialistlik Saksa Töölispartei.

Pärast Teist maailmasõda toimus seal Nürnbergi protsessina tuntud kohtuprotsess sõjakurjategijate üle.

## Vaatamisväärsused
* Nürnbergi linnus
* Nürnbergi Püha Vaimu hospidal, asutatud 1332
* Nürnberhi turuväljak ja gooti Maarja kirik (Frauenkirche). Väljakul gooti stiilis Schöner Brunnen ('ilus kaev'), ehitatud 1385. aastal, praegu asendatud koopiaga (originaal on Germanisches Nationalmuseumis). Lähedal renessanss-stiilis Fleischbrücke.
* Nürnbergi Lorenzkirche, ehitatud 1270–1350
* Nürnbergi Sebalduskirche
* Katariina kloostri varemed, osa kompleksist on ühendatud Germanisches Nationalmuseumi hoonestuga
* Germanisches Nationalmuseum, Saksamaa suurim kunsti- ja ajaloomuuseum, kogus näiteks Albrecht Düreri, Rembrandti ja Ernst Ludwig Kirchneri teosed.
* Neues Museum Nürnberg, modernistliku ja kaasaegse kunsti muuseum.
* Walburga kabel ja romaani kahekorruseline kabel Nürnbergi linnuses
* Keskaegne kalmistu Johannisfriedhof, kus teiste hulgas Albrecht Düreri, Willibald Pirckheimeri jt hauad
* Albrecht Düreri majamuuseum
* Kunsthalle Nürnberg ja Kunstverein Nürnberg, moodsa kunsti näitusemajad
* Nürnbergi Mänguasjamuuseum
* Nürnbergi Transpordimuuseum
* Nürnbergi rippsild, esimene Euroopa mandril.
* Nürnbergi loomaaed enam kui 60 hektaril
* Pellerhaus

## Viited

## Välislingid

* Nürnbergi koduleht
Niccolò dell'Abbate

**Niccolò dell'Abbate** (1509 või 1512 Modena – 1571 Fontainebleau) oli Itaalia renessansiajastu maneristlik maalikunstnik, üks renessansi Prantsusmaale viinud Fontainebleau koolkonna juhtkujudest.

Stukimeistri pojana asus Abbate esmalt õppima Modena meistri skulptor Antonio Begarelli käe alla. 1537. aastaks töötas ta maalikunstnik Alberto Fontana käe all. Tema suurimad mõjutajad olid Antonio da Correggio ja tõenäoliselt ka Ferrara kunstnik Dosso Dossi. Umbes aastal 1540 maalis ta sarja freskosid Vergiliuse "Aeneise" teemadel, millest mõni on ka säilinud. Figuuride asetus lubab aimata Parmigianino ja Correggio mõjusid.

1547 Bolognasse asudes oli dell'Abbate juba isikupärase stiiliga küps kunstnik.

Dell'Abbate spetsialiseerus pikkadele friisidele nii ilmaliku kui ka müütidest pärit teemaga. Modena lähedal Sassuolos kaunistas ta hertsogipalee freskode tsükliga, mis illustreerisid "Raevunud Orlandot".

Bolognas kujutas enamik tema teoseid viimistletud maastikke ning jahi- ja armastusstseene õukonnaelust. Sageli sisaldasid need vihjeid müütidele.

1552 suundus Niccolò dell'Abbate Prantsusmaale Fontainebleausse, kus ta osales Fontainebleau lossi kaunistamise töörühmas, mida juhatas Francesco Primaticcio. 1554. aastaks oli ta valmistanud ka sisekujunduse projekti Anne de Montmorensy mälestuseks. Pariisis valmistas ta Hôtel de Guise'i kiriku lae freskod (see hoone ei ole säilinud), järgides Primaticcio kavandit. Ta maalis *Galerie d'Ulysse* ja nn Henri II galerii freskod. Ta täitis ka eratellimusi, maalides peamiselt vabas looduses toimuva sisuga mütoloogiateemalisi maale. Kuid suur osa tema loomingust on sageli tähelepanuta jäetud, kuigi tema ajal oli seda sorti töö kunstniku jaoks tavaline, näiteks dekoratsioonid ühepäevastele pidustustele õukonnas, näiteks Pariisi kaunistamine kuninga Charles IX ja tema pruudi Austria Elisabethi triumfaalseks sissetulekuks Pariisi. Samal aastal dell'Abbate suri.

### Teosed

Pilt:Niccolò dell' Abbate 002.jpg|"Püha Pauluse kiusatus", Viin, Kunsthistorisches Museum, 
Pilt:NdellAbateViennaportrait.jpg|"Noor mees papagoiga", (pärast 1552), Viin, Kunsthistorisches Museum
Pilt:Niccolò dell' Abbate 003.jpg|"Moosese päästmine", 1560, Louvre
Pilt:L'Enlèvement de Proserpine - Nicolò dell'Abbate - Musée du Louvre Peintures RF 3772 - photo 2.jpg|"Proserpina röövimine, Pariis, Louvre
Pilt:Niccolò dell' Abbate - Bildnis einer Dame.jpg| "Daami portree", u 1549, Galeria Borghese 


## Viited
Kärla valla lipp

**Kärla valla lipp** on Saare maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kärla valla  lipp.

Lipp on kinnitatud 3. septembril 1997.

## Lipu kirjeldus

Ristkülikukujuline lipp on vertikaalselt jaotatud kolmeks võrdseks värvilaiuks, vardapoolne laid on roheline, keskmine valge ja lehvipoolne sinine. 

Lipu normaalmõõtmed on 165x105 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

## Põhjendus

## Lipu kasutamise kord

#Valla lipp heisatakse alaliselt vallavolikogu ja vallavalitsuse hoone ees asuvasse lipumasti.
#Lipp heisatakse valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel avalikel üritustel. 
#Valla lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes vallavolikogu otsuse või vallavalitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel või maa-aladel. Teistele omanikele on niisugused otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga. 
#Valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. 
#Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust. 
#Valla lipu valmistamine toimub üksnes vallavalitsuse loal. 

## Vaata ka
*Kärla valla vapp
*Saare maakond

## Välislingid
*Kärla valla sümboolika valla kodulehel
*Kärla valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Kodanikualgatus

**Kodanikualgatus** (inglise keeles *civic initiative*) on üksikisiku või kodanikuühenduse tegevus poliitiliste otsuste mõjutamiseks (nt avaliku võimu kaasamiseks mõne probleemi lahendamisse). Laiemalt võttes on kodanikualgatus igasugune avaliku võimu institutsioonide väline algatus mõne eluvaldkonna edendamiseks. Väljend "kodanikualgatuse korras" viitab tihti tegevuse vabatahtlikkusele.

Tavalised kodanikualgatuse vahendid on kontakti võtmine poliitikute ja ametnikega, avalikud pöördumised, demonstratsioonid, streigid, survegruppide ja liikumiste moodustamine. Mõnes riigis, näiteks Lätis, on kehtestatud seadusandlik mehhanism, mis kohustab parlamenti menetlema eelnõu, mida oma allkirjaga toetab piisav arv kodanikke; samalaadne mehhanism on esitatud Euroopa Liidu põhiseadusliku leppe eelnõus.

Lisaks on võimalik esitada rahvaalgatuse korras kollektiivseid pöördumisi riigivõimule. Eestis saab pöördumisi teha elektrooniliselt veebilehelt Rahvaalgatus.ee, mis võimaldab probleemi tõstatada või ettepaneku teha, selle üle arutlejaid juurde kutsuda, arutelu tulemusel ühisloomes pöördumine koostada ja valmispöördumisele digiallkirju koguda, saata pöördumine elektrooniliselt Riigikogule ning jälgida, mis pöördumisest saab, kuna Rahvaalgatus.ee kajastab ka komisjonide otsuseid. Veebikeskkonnas saab ettepanekuid esitada ja arutelusid pidada eesti, vene ja inglise keeles, kuid Riigikogule peab pöördumise esitama riigikeeles. Toetusallkirja saab anda vähemalt 16aastane Eesti alaline elanik.

## Näiteid kodanikualgatusest Eestis
* "Teeme ära 2008", üle-eestiline koristuskampaania
* "Minu Eesti", üle-eestilised mõttetalgud ehk ajurünnak eesmärgiga genereerida uusi ideid Eesti hüvanguks
* Eesti Demokraatia Uuendamine ehk E-D-U, MTÜ ja portaali loomine eesmärgiga luua tingimused kodanike ja poliitikute (valijate ja valitute) vahelise koostöö tihendamiseks ning usalduse suurendamiseks nende vahel

## Vaata ka
* Osalusdemokraatia
* Rahvaalgatus
* Eesti Koostöö Kogu: Rahvaalgatuse voldik

## Kirjandus
* Mikko Lagerspetz. Kodanikuühiskonna lühisõnastik 2004
Akadeemiline Ajalooselts

**Akadeemiline Ajalooselts** on 7. jaanuaril 1999 Tartus taasasutatud teaduslik selts. Seltsi eelkäijaks on 1920. aastal Tartu Ülikooli ajalooõppejõudude loodud **[[Akadeemiline Ajalooselts]]** (allikates ka **Akadeemiline Ajaloo-Selts**) (lühendatult AAS). 

Seltsi eesmärkideks on edendada ajaloo uurimist, hoida ajalooteaduse akadeemilisi väärtusi, tihendada ajaloolaste teaduskontakte ja arendada teaduslikku diskussiooni, samuti edendada ajaloolaste rahvusvahelist koostööd ning aidata kaasa ajaloo õpetamisele ja populariseerimisele.

Aastatel 1922–1940 andis Akadeemiline Ajalooselts välja Ajaloolist Ajakirja. Praegu on ta selle kaasväljaandja.

Akadeemilise Ajalooseltsi esimees oli alates 18. veebruarist 2010 Janet Laidla, juhatusse kuulusid veel Enn Küng, Mati Laur, Ago Pajur ja Anti Selart. Alates 2014. aastast on Akadeemilise Ajalooseltsi esimees Kaarel Vanamölder.

## Viited

## Välislingid
*Akadeemilise Ajalooseltsi koduleht
Laeva valla lipp

**Laeva valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Laeva valla lipp.

Lipp kinnitati 4. detsembril 1998.

## Lipu kirjeldus

Laeva valla lipp on vapilipp. Kollase kanga keskel on kahe punase õie ja marjaga roheline jõhvikataim. Lipu alaservas on horisontaalselt kaks kitsast laidu, sinine ja kollane, ning nende all roheline laiem laid – kõik lainelõikelised.

Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

## Lipu kasutamise kord

#Valla lipp heisatakse:
#*alaliselt valla haldushoone juurde lipumasti koos Eesti riigilipuga.
#*valla pidulikel üritustel või üritustel, millisel osaleb valla ametlik esindus.
#Kui vallalipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla, linna või muu lipuga, asub valla lipp lipurivi tagant vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust.
#Valla lipu tellimine toimub üksnes valitsuse poolt.

## Vaata ka
*Laeva valla vapp
*Tartu maakond

## Välislingid
* Laeva valla sümboolika
Kynosarges

**Kynosarges** on paik Ateena eeslinnas Ilissose jõe lõunakaldal linnamüüri ligidal Diomeia deemis, kus väidetavalt kogunesid esimese küüniku Antisthenese kuulajad. Kynosargese gümnaasium oli antiikajal Ateena üks kolmest gümnaasiumist (Akademeia ja Lykeioni kõrval) ning oli pühendatud Heraklesele, kes oli isa poolest surematu ja ema poolest surelik, ning selles käisid ateenlased, kes olid kahtlase sugupuuga nagu Herakleski, st polnud ühe vanema poolest ateenlased (olid *[[nothos|nothoi]]*) ning seega mitte täieõiguslikud kodanikud.
Avalik huvi

**Avalik huvi** (ka **avalikkuse huvi, üldine huvi**) on ühiskonna kui terviku huvi, mis põhjendab otsustustes eelistusi, millega tagatakse üldised hüved või välditakse nendele tekkida võivat kahju. Avaliku huvi seisukohast on olulised ühishüvised ehk sellised hüved, mida ei kasutata eratarbimiseks, vaid mis on kõigile kättesaadavad, nagu loodus, turvalisus, kultuur jne. Mittetulundusühendused ei tohi jaotada oma tegevusest saadavat majanduslikku kasumit muudel kui avalikes huvides olevatel eesmärkidel.

Oluline on siinjuures teha vahet avaliku huvi ja kitsama rühma (nt ühe maja elanikud või ühe ettevõtte töötajad) huvide vahel; see pole alati kerge ja vahe pole lõplik. Tegevus kitsamalt piiritletud grupi heaks võib samuti olla avalikes huvides, nt kui see rühm on muu ühiskonnaga võrreldes ebasoodsas olukorras ja seega suurendab selle toetamine ühiskondlikku õiglust.

Eesti seadustest viitavad avalikule huvile mh avaliku teenistuse seadus ja tulumaksuseadus, aga mõiste ise ei ole ühegi seadusega üheselt defineeritud ning kuulub määratlemata õigusmõistete hulka. Kuigi paljud mittetulundusühingud ja sihtasutused tegutsevad praktikas avalikes huvides, on nendest seni ainult väike vähemus lülitatud Vabariigi Valitsuse kinnitatud avalikes huvides tegutsevate ühenduste nimekirja. Seal nimetatud ühendustele tehtud annetusi saab annetaja oma maksustatavast tulust maha arvata. Vastavalt tulumaksuseaduse parandusele (jõustunud 1. jaanuaril 2007) ei käsitle seadus avalikes huvides tegutsevatena kutseorganisatsioone, ettevõtluse toetamise organisatsioone, ametiühinguid ega poliitilisi ühendusi.

## Viited

## Kirjandus
* Alari Rammo "Mis on avalik huvi?" Hea Kodanik, 1/2014, lk 8-9

## Välislingid
* Lagerspetz, M., 2007. Kodanikuühiskonna lühisõnastik 3. täiendatud versioon. Tallinn: Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liit (vaadatud 18.07.2011)
Laimjala valla lipp

**Laimjala valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Laimjala valla lipp.

Lipp kinnitati 20. mail 1996.

## Lipu kirjeldus

Valla lipuks on ruudukujuline vapilipp. Kangas on jagatud lainelõikega vertikaalselt kaheks võrdseks väljaks. Lehvipoolne väli on valge, vardapoolne aga sinine ning selle ülaservas on kollane kaheksaharuline täht.

Lipu normaalmõõtmed on 105×105 cm.

## Põhjendus
Kangajaotus tähistab valla paiknemist ajaloolisel piiskopi- ja ordumaade piiril. Lainelõige viitab Saaremaa oludes märkimisväärsetele jõgedele. Sinine sümboliseerib merd, valge vaimsust. Need on ka Saaremaa vapi värvid. Kollane täht osutab kompassiristina meresõitudele ja Laimjala vallast igasse ilmakaarde siirdunud inimestele. See kujund sümboliseerib ka kuldset kannusetähte, mis on rüütli, laiemas mõttes kõigi teenekate ja väljapaistvate isikute tunnus.

## Lipu kasutamise kord
Lippu kasutati järgmiste korrapunktide järgi:
#Valla lipu valmistamine toimus üksnes vallavalitsuse loal. 
#Laimjala valla lippu kasutati valla pidupäevadel ja muudel avalikel üritustel ning suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega. 
#Vallavalitsus võis sõlmida lepinguid valla sümboolika kasutamiseks.  
#Valla sümboolika ja tema statuudi muutmine või täiendamine kuulus vallavolikogu ainupädevusse. 
#Valla lipu heiskamisel koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi, maakonna, omavalitsuse või muu lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna teise riigi lipust, Eesti riigilipust või mõnest muust lipust vasakul. 

## Vaata ka
*Laimjala valla vapp
*Saare maakond

## Välislingid
*Laimjala valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Heategevus

**Heategevus** on annetamine või vabatahtlik tegevus teiste inimeste heaolu parandamiseks. Heategevus võib olla suunatud ka looduse ja loomade heaks.

Heategevuse erinevus filantroopiast on see, et heategevus ei pruugi olla planeeritud ega süsteemne tegevus ühiskonna muutmiseks, vaid võib olla ka ühekordne toiming.

## Vaata ka
*Filantroopia

## Viited
Benetton Formula

**Benetton** (*Benetton Formula Ltd.*) on Vormel 1 meeskond, mis asutati 1986. aastal Tolemani meeskonna asemele. 

Meeskonnana tehti debüüt Vormel 1 radadel Brasiilia Grand Prix'l. Viimaseks hooajaks jäi Benettonile 2001. aasta. 2002. aasta hooajast muudeti meeskond Renault F1 meeskonnaks.

Benettoni meeskonnas võisteldes on etapivõite saanud Gerhard Berger, Alessandro Nannini, Nelson Piquet, Michael Schumacher, Johnny Herbert ja Jean Alesi.

Edukaim hooaeg oli 1995., kui võideti nii pilootide kui ka konstruktorite karikas.
Leisi valla lipp

**Leisi valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Leisi valla lipp.

Lipp kinnitati 10. juunil 1996.

## Lipu kirjeldus

Valla lipuks on ruudukujuline vapilipp. Sinisel kangal valge allasuunatud harkrist ja saatena ülal kaks Georgi risti ning all ankur – kõik valged.

Lipu normaalmõõtmed on 105×105 cm.

## Põhjendus

Sinine värvus sümboliseerib merd, valge aga paest pinnast. Harkrist tähistab Leisit kui teede sõlmpunkti. Ristid märgivad valla kahte kirikut ja kahte konfessiooni. Ankur osutab Triigi  sadamale.

## Lipu kasutamise kord

Valla lipp heisati:
#Alaliselt vallamaja ees asuvasse lipumasti.
#Ajutiselt valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel valla avalikel üritustel. 
#Valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või majale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
#Rahvusvahelistel, vabariiklikel ja regionaalsetel üritustel võivad lippu kasutada Leisi valla ametlik delegatsioon või valda esindavad kollektiivid ja üksikisikud.
#Valla lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes vallavolikogu otsuse või vallavalitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel. Teistele omanikele on niisugused otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga. 

Koos teiste lippudega heisates paigutati Leisi valla lipp lippude poolt vaadatuna:
#Koos Eesti riigilipuga – Eesti riigilipust vasakule.
#Koos Eesti riigilipu ja teise riigi lipuga – teise riigi lipust vasakule, mis on omakorda vasakul Eesti riigilipust.
#Koos maakonnalipuga – maakonnalipust vasakule.
#Koos teiste Eesti linnade ja valdade lippudega – tähestiku järjekorras paremalt vasakule. 

Valla lipu valmistamine toimus üksnes vallavalitsuse loal. Valla lippu võib kasutada ka laualipuna. Kasutamiskõlbmatuks muutunud vallalipp kuulub sündsal viisil hävitamisele. 

Lipu etaloni säilitatakse Saaremaa Muuseumis. Lipu kasutamine kujul, mis erineb etalonist, kuulub igal üksikjuhtumil läbivaatamisele ja kinnitamisele vallavalitsuse poolt. 

## Vaata ka
*Leisi valla vapp
*Saare maakond

## Välislingid
* Leisi valla sümboolika valla kodulehel
* Leisi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Laheda valla lipp

**Laheda valla lipp** on Põlva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Laheda valla lipp.

Lipp kinnitati riigisekretäri poolt 21. märtsil 1995 ja Laheda vallavolikogu poolt 27. märtsil 1995.

## Lipu kirjeldus

Valla lipp on ruudukujuline vapilipp. Sinise kanga ülaservas on kollane horisontaalne laid, millel on kõrvuti neli sinist linaõit. Sinisel väljal on lipu alaservast tõusev valge vähk. 

Lipu normaalsuurus on 105×105 cm.

## Põhjendus

Lipu värvid ja kujundid tähistavad puhast loodust, linakasvatust ja sinisavi. Kollane laid viitab Põlvamaa vapile. Linaõite arv märgib valla maadel paiknenud nelja mõisat. 

## Lipu kasutamise kord

#Lipp heisatakse alaliselt lipumastis Laheda Vallavalitsuse hoone juures kõrvuti Eesti riigilipuga.
#Lipu võib heisata riiklikel pühadel, valla pidupäevadel, tähtsündmustel ning suhtlemisel teiste valdadega.
#Laheda valla elanikel on õigus heisata valla lipp perekondlike sündmuste ja tähtpäevade puhul.
#Laheda vallas tegutsevatel ettevõtetel ja organisatsioonidel on õigus heisata valla lipp oma ürituste ja tähtpäevade puhul.
#Valla lipu alalise heiskamise otsustab vallavalitsus. 
#Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul Eesti riigilipust või teise riigi lipust.

## Vaata ka
*Laheda valla vapp
*Põlva maakond

## Välislingid
*Laheda valla sümboolika valla kodulehel
*Laheda valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Filantroopia

**Filantroopia** ("inimesearmastus", inimsõprus, heategevus) kõige laiemas mõttes on teadlik annetamine või vabatahtlik tegevus ühiskonna üldiseks hüvanguks.

## Filantroopia ajalugu
Filantroopia kui ühiskondliku nähtuse juured on peidus Euroopas, antiiksete Kreeka ja Rooma tavades aga ka piibliaegades. Tegelikult võimegi leida Piiblist kõige esimesi näiteid filantroopiast ja filantroopiliseks otstarbeks annetuste kogumisest. Tänapäeval on aga filantroopia ühiskondliku mõtteviisina väga tunnuslik nähtus just Põhja-Ameerikale, eelkõige Ameerika Ühendriikidele ja nn Vana-Maailm on pisut maha jäänud.

Filantroopia algusaeg keskendus isiklikule heategevusele. Muutuse mõtteviisi tõi Benjamin Franklin, kes uskus kogukonda ja üldisesse heaollu. Franklin arvas, et ühiskond võib ise ennast ümber kujundada nii, et ei jää enam abivajajaid ja kaob ka vajadus heategevuseks. Ta kasutas inimeste ühenduste (assotsiatsioonide) mõistet, kus inimesed töötavad ühise heaolu nimel.

18. sajandi lõpus hakatigi Ameerikas looma massiliselt ühendusi, esialgu spontaanselt sarnaste huvide ja eesmärkidega inimeste poolt. Üha enam hakati aga tegutsema ka avaliku poliitika raames ja ühendused muutusid juriidilisteks isikuteks. Heategevus, mis tähendas puudust kannatavate kaaskodanike otsest ja kaastundliku teenimist, andis teed filantroopiale, mis pakkus kaudset ja mitteisikustatud tegevus, olles suunatud terve kogukonna sotsiaalsetele probleemidele.

19. sajandi lõpu poole kerkis esile kaks silmapaistvat filantroopi, kes avaldasid maailma filantroopilisele mõtteviisile ja tegevusele mõju pika aja jooksul. Tööstur Andrew Carnegie uskus filantroopia ennetavasse jõusse. Ta arvas et elus edasijõudnud peaksid head tegema kogu ühiskonna muutmiseks, mitte ainult parandama üksikuid ühiskondlikke probleeme. Tema ideedel põhineb tänaseks väga levinud filantroopilise organisatsiooni vorm – fond ehk sihtasutus. John D. Rockefeller andis fondide liikumisele edasise tõuke. Tema teeneks on filantroopilise tegevuse süstemaatiliseks muutmine – enne annetuse tegemist uuriti põhjalikult organisatsiooni või ürituse eesmärke ja vajadusi.

Alates 20. sajandi teisest poolest on filantroopia alane tegevus eelkõige ettevõtete poolt muutunud veelgi süsteemsemaks ja kaalutlevamaks. Kasutusele on tulnud terminid korporatiivne sotsiaalne vastutus, sponsorlus ja sotsiaalseosega turundus. Üha enam arvestavad ettevõtted head tehes oma äriliste huvidega, katsudes siduda toetuspoliitikat ettevõtte missiooni, visiooni ning toodete ja teenustega. Kasvanud on ka ootused ja nõudmised toetatavatele ühendustele, eeldatakse üha enam professionaalsust organisatsiooni- ja projektjuhtimisel, teadmisi turundusest.

## Vaata ka
*heategevus
*strateegiline filantroopia
*vabatahtlik

## Allikad
*"Filantroopiaprojekt" EMSLI veebilehelt (vaadatud 28.06.2012)

## Välislingid
* Urmo Kübar "Olivier Zunz: väikeannetajad muudavad heategevuse demokraatlikuks" *[[edasi.org]]*, 5. september 2018
Lasva valla lipp

**Lasva valla lipp** on Võru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Lasva valla lipp.

Lipp kinnitati 31. oktoobril 1996.

## Lipu kirjeldus

Valla lipp on ristkülikukujuline vapilipp. Kangas on jaotatud laineliselt kaheks võrdseks väljaks, vardapoolsest alanurgast lehvipoolsesse ülanurka. Vardapoolne väli on kollane ning sellel on sinine rukkilille õis. Lehvipoolne alumine väli on aga sinine ning sellel on kolme lehe ja kahe tõruga kollane tammeoks.

Lipu normaalmõõtmed on 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 9:6.

## Põhjendus

## Vaata ka
*Lasva valla vapp
*Võru maakond

## Välislingid
* Lasva valla sümboolika valla kodulehel
* Lasva valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Betbakdala

**Betpakdala** (ka *Näljastepp*, *Põhja-Näljastepp*; kasahhi *Бетбақдала*) on kõrb Aasias. Piirneb põhjas Sarõarkaga, idas Balkaši järvega, lõunas Tšüj jõega (Mojõnkumi kõrbega) ja läänes Sarõsuga. Valdavalt savikõrb, idaosas künklik kivikõrb.
Suursaatkond

**Suursaatkond** (mitteametlikult ka '''saatkond''') on riigi kõrgeimat tüüpi alaline diplomaatiline esindus teises riigis. Vatikan nimetab suursaatkonna ülesandeid täitvaid asutusi apostellikeks nuntsiatuurideks.
 
Lähetajariigi esindus asukohariigis ehk suursaatkond avatakse töökorralduse lihtsustamise huvides üldjuhul asukohariigi pealinnas.

Suursaatkonna juht on erakorraline ja täievoliline suursaadik.

Suursaatkonnale alluvad konsulaadid.

## Ülesanded
Oma kohustusi täites peab suursaatkond arvestama asukohariigi eripäraga. Mõnes riigis on esikohal kaubandushuvid, teises riigis koostöö kultuurivaldkonnas, poliitiline tegevus või lähetajariigi kodanike huvide kaitse.

Suursaadik teeb võimalikult vähe administratiivset tööd. Olulisem on osaleda üritustel ja tõmmata tähelepanu oma riigile, ettevõtetele ja organisatsioonidele.

Iga suursaatkonna kohus on tutvustada oma riiki, tekitada huvi eri valdkondade (näiteks majandus, kultuur, haridus, teadus, eluolu) vastu ning muuta oma riik atraktiivseks investeerimis- ja turismimaaks.

Suursaatkonna üks vastutusrikkamaid ülesandeid on tegutsemine kriisiolukorras (sõda, loodusõnnetus, epideemia jms).

## Töötajad
Suursaatkonna avamise eesmärgist ja tööülesannete iseloomust tulenevalt on töötajate arv ja hierarhia riigiti erinev.

Suursaatkonna eesotsas asuva suursaadiku abiline on enamjaolt erasekretär, kes tagab suursaatkonna efektiivsuse ja toimimise.

Enamik suursaatkonda lähetatuist on rahvusvaheliselt tunnustatud au- ja ametiastmetega diplomaadid. Neile järgnevad haldus- või tehniline personal ning mitmesugused atašeed ehk eri valdkondade spetsialistid, kes osalevad vastavalt vajadusele suursaatkonna igapäevatöös.

## Vaata ka
*Alaline esindus
*Välisesindus

## Viited
Käina valla lipp

**Käina valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Käina valla lipp.

Lipp kinnitati 10. mail 1995.

## Lipu kirjeldus

Valla lipp, koosneb kahest osast, 6 ühiku pikkune vardapoolne osa on roheline, sellel on lipu alumisest servast tõusev kollane viljapea, mille kohal kõrvuti kaks valget õllekappa. Lipu täisnurksest osast lähtuvad kolm valget kiilu. Vardaehiseks on kuldne viljapea.

Valla kandelipu suurus on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

## Põhjendus
Liputunnused iseloomustavad Käina valda kui Hiiumaa peamist viljakasvatusala ja seostuvad selle kandi elanike etnograafilise nimetusega.

## Lipu kasutamise kord

Lippu kasutatakse Käina valla ajaloolistel pidupäevadel ja muudel tähtsündmustel. Lippu kasutatakse kõrvuti Eesti riigilipuga. Lipu heiskamise otsustab vallavalitsus.

## Vaata ka
*Käina valla vapp
*Hiiu maakond

## Välislingid
*Käina valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Entsüklopeedia ehk teaduste, kunstide ja käsitööde seletav sõnaraamat

**"Entsüklopeedia ehk teaduste, kunstide ja käsitööde seletav sõnaraamat"** (prantsuse ***Encyclopédie, ou dictionnaire raisonné des sciences, des arts et des métiers***) oli prantsuse esimene entsüklopeedia, mis ilmus kokku 28 köites aastail 1751–1772. 

"Entsüklopeedia" väljaandjaiks ja kaastöölisteks, keda hakati kutsuma entsüklopedistideks, olid Denis Diderot, Jean le Rond d'Alembert (juhid ja toimetajad), Jean-Baptiste de La Chapelle, Etienne Bonnot de Condillac, Louis-Jean-Marie Daubenton, Marc-Antoine Eidous, Jean Henri Samuel Formey, Paul Henri Thiry d'Holbach, Jean-Jacques Rousseau, Anne Robert Jacques Turgot, Voltaire, jt. 

"Entsüklopeedia" alusepanija ja väljaandja filosoof Denis Diderot toimetamisel ilmus 1751. aastal esimene köide. Uue väljaande vastu astusid katoliku kirik ja ametivõimud, selle esimesed kaks köidet määrati hävitamisele. "Entsüklopeedia" keelati ning selle trükkimise ja müümise eest ähvardas vanglakaristus. Diderot jätkas tööd illegaalselt ja viis selle koos kaastöötajate abiga 1772. aastal lõpule. 28 põhiköitele lisandus veel aastani 1780 viis lisaköidet. 

"Entsüklopeedia" uudsus seisnes eelkõige selles, et see käsitles alfabeetilises süsteemis teaduse ja ühiskonna probleeme oma aja eesrindlike ideede seisukohalt, andes samas hävitavaid hinnanguid feodaal-absolutistliku korra poliitilistele, usulistele ja õiguslikele institutsioonidele ning ideedele. Ühtlasi on oluline, et entsüklopeedia koondas väga erinevate poliitiliste ja filosoofiliste vaadetega haritlasi, keda aga ühendas hariduse, mõistuse, usulise sallivuse ja teaduse kaitsmine. Entsüklopeedial oli ka oluline roll valgustusideede levitamisel ning Prantsuse revolutsiooni ideoloogilisel ettevalmistamisel.

## Välislingid
Neusiedli järv

**Neusiedli järv** (saksa keeles *Neusiedler See*, ungari keeles *Fertő*) on järv Kesk-Euroopas Austria ja Ungari piiril. 

Järve pindala on 315 km&sup2;, millest 240 km&sup2; kuulub Austriale ja 75 km&sup2; Ungarile. Suurim sügavus on 1,8 meetrit ja keskmine sügavus 1 meeter.

See on Austria suurim järv. Sõltuvalt ilmastikust on veetase väga kõikuv. Järv on ka korduvalt täiesti ära kuivanud, viimati 20. sajandi alguses.

Järv on ümbritsetud peaaegu kogu ulatuses tiheda roostikuga.

Järve ääres paikneb Austria kõige madalam punkt kõrgusega 114 meetrit Aadria merepinnast.

Neusiedli järve hõlmavad osaliselt Neusiedli järve-Seewinkeli rahvuspark ja Fertő-Hansági rahvuspark, mis kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Järve voolab Wulka jõgi.
Bautzen

**Bautzen** (ülemsorbi keeles *Budyšin*) on linn Saksamaal  Saksimaa liidumaal, Bautzeni kreisi keskus. Asub Spree jõe ääres. Bautzen on sorbi kultuuri keskus.

## Ajalugu

Bautzenit (poolakeelne nimi *Budziszyn*) on esmamainitud 1002. aastal. 1018. aastal sõlmiti seal Poola Boleslaw I Vapra ja Püha Rooma riigi keisri Heinrich II vahel Bautzeni rahuleping, mis määras ära Poola ja Püha Rooma riigi piiri.

1213. aastal sai Bautzen linnaõigused.

Teise maailmasõja järel, kui paljud Saksa idapoolsed alad anti Poolale, siis Bautzen ja Görlitz jäid Saksa DV-le.

## Vaata ka
* Bautzeni lahing (1813), Kuuenda koalitsiooni sõjas

## Viited

## Välislingid

* Bautzeni koduleht
Diplomaatia mõisteid

*Siin on loetletud [[diplomaatia]] mõisteid.



==A==
*Agrément* - [[Alaline esindaja]] – [[Alaline esindus]] - [[Asjur]] - [[Atašee]] - [[Aukonsul]]

==D==
[[Demarš]] - [[Depešš]] - [[Diplomaat]] - [[Diplomaatiline ametiaste]] - [[Diplomaatiline auaste]] - [[Diplomaatiline esindus]] - [[Diplomaatiline korpus]] - [[Diplomaatiline teenistusaste]] - [[Diplomaatiline õigus]] - [[Diplomaatilised suhted]] - [[Diplomaatiliste suhete katkestamine]]

==E==
[[Eksekvaatur]] - [[Erakorraline ja täievoliline suursaadik]] - [[Erakorraline saadik ja täievoliline minister]]

==I==
*Ius legationis''

## K
Kaitseatašee - Konsul - Konsulaaragent – Konsulaarasutus - Konsulaat

## L
Legatsioon
## N
Noot - Nuntsius

## P
Parafeerimine - Parlamentäär - Peakonsul

## S
Saadik - Saatkond - Suursaadik - Suursaatkond

## T
Täievoliline esindaja

## U
Ultimaatum

## V
Välisdelegatsioon – Välisesindus - Välisministeerium
Uri kanton

**Uri** ['uuri] on kanton Šveitsis.

Uri kanton jaguneb 20 vallaks.

2012. aastal oli 94,1% elanike emakeel saksa keel ja 81,6% elanikest olid katoliiklased.

## Viited
Hugo Sutt

**Hugo Johannes Sutt** (22. september (9. september vkj) 1912 Tallinn – 14. aprill 1940 Tallinn) oli eesti ooperi- ja operetilaulja. 

Ta esines baritoni, hiljem tenorina, aastatel 1934–1935 Vanemuises, seejärel Estonias, nii ooperites kui ka operettides.

## Isiklikku
Tema vend oli sõjaväelane Richard Sutt.

Hugo Sutt oli aastatel 1938–1940 abielus baleriin Klaudia Maldutisega.

Ta suri Tallinna Keskhaiglas angiini põhjustatud veremürgistuse tõttu ja maeti 16. aprillil Tallinna Metsakalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Foto
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Alkoholaadid

**Alkoholaadid** (ka **alkoksiidid**) on aineklass orgaanilises keemias. 

Alkoholaadid tekivad alkoholi hüdroksüülrühma vesiniku aatomi aktiivse metalliga asendamisel, näiteks: 2R-OH + 2Na = 2R-ONa + H2.

Nende alkohollahused on tugevad alused (nagu leeliste vesilahused). Alkoholaatioonid on tugevad nukleofiilid (st loovutavad kergesti elektronpaari uue keemilise sideme tekkeks).

Siirdeelementide alkoholaate kasutatakse laialdaselt katalüsaatoritena.

Alkoholaatide kombineerimisel ioonsete vedelikega sool-geel-meetodil on loodud tekstiilide omadusi parandavaid pinnakatted.

## Viited
Tübingen

**Tübingen** on linn Saksamaal Baden-Württembergis, Tübingeni kreisi keskus. Asub Neckari ääres, Stuttgardist 40 km lõunas.

## Ajalugu

Tübingeni on esmamainitud 1078. aastal. Linnaõigused sai aastal 1231. 1477. aastal asutati seal Tübingeni ülikool. 

Tübingen on tuntud ülikoolilinn. Seal on õppinud paljud kuulsad inimesed, näiteks Johannes Kepler, Georg Wilhelm Friedrich Hegel, Hermann Hesse, Alois Alzheimer, Horst Köhler, ja Joseph Ratzinger (Benedictus XVI).

## Pilte

Fail:Tübingen - Altstadt - Stiftskirche - Chorgestühl - König David (weiches Licht).jpg|Taaveti kuju Tübingeni Stiftskirche kirikus 
Fail:Tübingen - Neckarfront - Ansicht von Plataneninsel mit Stocherkahn.jpg|Tübingen, Neckarfront
Fail:Marktplatz Tübingen 03.jpg|Tübingeni turuplats
Fail:View of Tubingen from Stiftskirche Tübingen 03.jpg|Vaade Tübingenile Stiftskirchest


## Viited

## Välislingid

* Tübingeni koduleht
Metternich

**Metternich** võib tähendada mitut isikut või kohta:
***[[Lothar von Metternich]]** (1551&ndash;1623) oli Trieri peapiiskop ja kuurvürst
***[[Lothar Friedrich von Metternich Burscheid]]** oli Mainzi peapiiskop
***[[Karl Heinrich von Metternich-Winneburg]]** oli Mainzi peapiiskop 
***[[Franz Arnold Wolff-Metternich zur Gracht]]** oli Münsteri ja Paderborni vürstpiiskop
***[[Wolf von Metternich]]** (suri 1731) oli diplomaat, kirjanik ja alkeemik
***[[Franz Georg Karl von Metternich]]** (1746&ndash;1818) oli saksa poliitik
***[[Klemens Wenzel Lothar von Metternich]]** (1773&ndash;1859) oli Austria poliitik ja kantsler
***[[Pauline Metternich-Sándor]]** (1836&ndash;1921) oli eelmise lapselaps ja kirjandustegelane Viinis
***[[Josef Metternich]]** (1915&ndash;2005) oli ooperilaulja

***[[Koblenz-Metternich]]** on Koblenzi linnaosa
***Metternich** on ka Münstermaifeldi linnaosa
***Metternichi**-nimeline on ka koht Weilerswistis
Nothos

***Nothos*** (eesti keeles 'vallaslaps', 'segavereline', 'ebaehtne';  mitmus ***nothoi***) oli antiikajal Ateenas elav isik, kelle isa oli kodanik, ema aga ori või konkubiin. *Nothos* ei omanud kodanikuõigusi, kuid polnud ka lihtsalt metoik, vaid *nothoi* moodustasid polises omaette ühiskonnagrupi.
Metoik

**Metoik** (vanakreeka keeles *metoikos* 'ümberasuja') oli antiikajal Kreekas, eeskätt Ateenas elav vaba isik, kes polnud sündinud polise kodanike järglasena, vaid oli mujalt sissesõitnu. Metoikidel polnud kodanikuõigusi. Nad olid põhiliselt kaupmehed ja käsitöölised ja mõnedki neist said väga rikkaks. Elamis-, kauplemis- ja käsitööõiguste eest maksid nad erilist kaitseraha (metoikioni).

Tuntumad metoikidest on näiteks Lysias, Aristoteles jt.
Võnnu

**Võnnu nime kannab mitu kohta.
***Võnnu** ehk **Cēsis** on [[linn]] [[Läti]]s.
***Võnnu** on [[alevik]] [[Tartu maakond|Tartu maakonnas]] [[Kastre vald|Kastre vallas]].
***Võnnu''' on küla Lääne maakonnas Haapsalu linnas.

## Vaata ka
*Võnnu vald
*Võnnu kihelkond
Jaak Põldma

**Jaak Põldma** (sündinud 16. mail 1988) on eesti tennisist.

Jaak Põldma kõrgeim ATP edetabelikoht on 688. (27. juuli 2009), paarismängus on kõrgeim edetabelikoht 1076. (7. juuni 2010). 

Ta on lõpetanud 2007. aastal Audentese Spordigümnaasiumi ja 2011. aastal Lõuna-California Ülikooli politoloogia ja kommunikatsiooni erialal. Pärast ülikooli lõpetamist on ta elanud ja töötanud USAs ja Ühendkuningriigis.

## Saavutused
2006. aasta jaanuaris jõudis ta Austraalia lahtiste meistrivõistluste noorteturniiril veerandfinaali.

Jaak Põldma võitis 2006. aasta septembri alguses Kanadas toimunud Juunioride ITFi esimese kategooria tenniseturniiri *Canadian Open Junior Championship 2006*, alistades finaalis kohaliku sportlase Peter Polansky 6:4, 7:5. Kogu turniiri viie kohtumise jooksul kaotas Põldma vaid kaks setti.

Jaak Põldma parimaks saavutuseks täiskasvanute turniiridel on 2008. aasta juulis toimunud 10 000 USD auhinnafondiga ITF turniiri Saaremaa Open võitmine.

### ITF turniirivõidud üksikmängus
Seisuga 25. oktoober 2010 on Jaak Põldma võitnud täiskasvanute arvestuses ühe ITF turniiri.

## Isiklikku
Jaak Põldma vanaisa on Evald Kree, ema tunnustatud tennisetreener Aita Põldma. Õed Kaire ja Kriss on mänginud samuti tennist.

## Viited

## Välislingid
* Andmed ATP kodulehel
* 
* Profiil itftennis.com
* Jaak Põldma teist aastat järjest USA üliõpilasmeister ERR Sport, 26. mai 2010
* DELFI VIDEO: Reamees Jaak Põldma praegu puu all külmetada ei tahaks Delfi, 08.02.2012
Chemnitz

**Chemnitz** on linn Saksamaa idaosas Saksimaal. Asub Chemnitzi jõe ääres Maagimäestiku põhjanõlval.

## Ajalugu

Chemnitz on tekkinud slaavlaste asula ja sinna rajatud benediktiinide kloostri juurde. Linnaõigused sai aastal 1170. Linn sai Teises maailmasõjas tugevasti kannatada, kuid mitmed ajaloolised hooned taastati. 1953–1990 oli linna nimi *Karl-Marx-Stadt*.

## Rahvastik

Elanike arv on 243 733 (2007). Elanike keskmine vanus oli 2010. aastal 47 aastat. 18,3% tööealistest elanikest olid veebruaris 2006 töötud.

### Linnaosad
Chemnitzi linnas on 39 linnaosa. Linnaosad Einsiedel, Euba, Grüna, Klaffenbach, Kleinolbersdorf-Altenhain, Mittelbach, Röhrsdorf ja Wittgensdorf on Saksimaa vallakorralduse järgi ühtlasi asulad. Nendel asulatel on omaette volikogud, milles on olenevalt elanike arvust asulas 10–16 liiget, samuti linnaosavanem kui volikogu esimees. Volikogud tegelevad peamiselt asulat puudutavate asjade arutamisega. Lõpliku otsuse teeb siiski Chemnitzi linna volikogu.

Linnaosad nende ametlike numbritega:

¹ ühtlasi asula

## Viited

## Välislingid

* Chemnitzi koduleht
Ingolstadt

**Ingolstadt** on linn Saksamaal  Baieri liidumaal. Asub Doonau kaldal, Münchenist ligikaudu 70 km põhjas.

## Ajalugu

Ingolstadti on esmamainitud juba 806. aastal. Umbes 1250. aastal sai Ingolstadt linnaõigused.

Ingolstadtis asuvad autotootja Audi peakorter ja elektroonikakaubamajade keti MediaMarkt peakorter.

Linnas asus 1472. aastal asutatud Ingolstadti ülikool, mis on Müncheni Ülikooli eellane.

Ingolstadt on tähtis liiklussõlm.

## Viited

## Välislingid

*Ingolstadti koduleht
Štšolkovo

**Štšolkovo** on linn Venemaal Moskva oblastis, Štšolkovo linnaringkonna keskus. Asub Kljazma jõe ääres, Moskvast 35 km kirdes.

Linn moodustati küladest 1925. aastal.

Tekstiili- ja keemiatööstuse keskus.

2006–2019 oli Štšolkovo munitsipaalrajooni keskus.

## Viited

## Välislingid
*Štšolkovo koduleht
Üldgeograafiline kaart

**Üldgeograafiline kaart** on kaart, millel kujutatakse olulisemaid looduslikke ja inimtekkelisi objekte. 

Enamasti on kaardil kujutatud tajutavaid objekte, näiteks veekogud, pinnavormid, teed ja asulad.

## Vaata ka
*Temaatiline kaart