open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Janika Läänemets

**Janika Läänemets** (sündinud 28. septembril 1990) on eesti luuletaja ja kirjanduskriitik.

Ta on kaitsnud Tartu Ülikoolis magistritöö "Irma Truupõllu looming" (2016).

## Teosed
* 2022 – Luulekogu "Vihma ja kurbuse maja" (SA Kultuurileht, sarjas "Värske raamat"). ISBN 9789916963661
* 2024 – Luulekogu "Linnupetja" (Puänt). ISBN 9789916992852

## Tunnustus
* 2024 – Ajakirja Värske Rõhk aastapreemia (nr 82 ja 86 ilmunud luuletuste eest)
* 2025 – Juhan Liivi luuleauhind (Looming nr 4/2024 ilmunud luuletuse "***vahel on siin nii vaikne" eest)

## Viited

## Välislingid
* Hämarusest, unedest ja elust looduse keskel. Intervjuu Janika Läänemetsaga. – Värske Rõhk nr 79 (september 2022).
* Luulesalv – Janika Läänemetsa loomingut. – Sirp 2. august 2024.
PRNEWS.io

**PRNEWS.io** on digitaalse sisuturunduse ja sponsoreeritud sisu levitamise platvorm, mis on asutatud 2015. aastal Ukrainas Mykolaivis Alexander Storozhuki poolt. Platvorm ühendab kaubamärke meediaväljaannetega, võimaldab avaldada tasulisi reklaamartikleid, pressiteateid jms.

## Ajalugu
PRNEWS.io asutati 2015. aastal Ukrainas Mykolaivis Alexander Storozhuki poolt ülemaailmse sponsoreeritud sisu levitamise platvormina.

2018. aastal registreeris ettevõte Eestis, kasutades e-residentsuse programmi, ettevõtte PRNEWS OÜ, võimaldades sellega oma tegevust kogu Euroopa Liidus laiendada.

Aastatel 2019–2020 sai PRNEWS OÜ-st ametlik e-residentsuse turuplatsi teenusepakkuja.

2020. aastal registreeriti ettevõtte kapitali NASDAQ väärtpaberite keskdepositooriumis (CSD), ja ettevõte emiteeris 2 miljonit eurot vahetusvõlakirju. Samal aastal maksis PRNEWS.io kirjastajatele üle maailma 1,4 miljonit dollarit sponsoreeritud sisu eest.

2021. ja 2022. aasta jooksul avas PRNEWS.io uue kontori Tallinnas Porto Franco piirkonnas ja alustas kohalike talentide värbamist, integreerudes veelgi enam Eesti elavasse idufirmade ökosüsteemi.

2022. aastal toetas ettevõte aktiivselt Ukrainat pärast Vene-Ukraina sõja puhkemist. Samal aastal võitis PRNEWS.io ka Go Global auhinna kategoorias „Turundus ja suhtekorraldus“.

2023. aastal käivitas PRNEWS.io oma SaaS-põhise PRO-tellimuse ja sai taaskord tunnustust Go Global Awards'il, seekord kategoorias „Newswire“. Ettevõte valiti TMW 100 Awards raames üheks 50 kõige uuenduslikumaks ettevõtteks turundustehnoloogia valdkonnas ning sai G2-lt mitu tunnustust, sealhulgas Momentum Leader, High Performer, High Performer Small Business, User Most Likely to Recommend, ja Best Support.

2024. aastal kasvas PRNEWS.io tulu 30%, ja ulatus 5,2 miljoni euroni, mis on kolm korda suurem kui turu keskmine. Ettevõte maksis Eestis üle 375 000 euro ulatuses makse ja tasus maailma meediaväljaannetele rekordilised 3,3 miljonit dollarit.

## Viited
José Cobo Cano

**José Cobo Cano** (sündinud 20. septembril 1965 La Lomas Jaéni provintsis) on Hispaania katoliku vaimulik, ta on 12. juunist 2023 Madridi peapiiskop. 30. septembrist 2023 on ta kardinal.
Tagaukselogistika

**Tagaukselogistika** (inglise keeles *backdoor logistics*) on kaupade peale- ja mahalaadimine ning logistikavoogude korraldamine hoone või kaubandusüksuse tagaukse kaudu. 

Seda kasutatakse laialdaselt linnalogistikas, jaekettides, toitlustuses ning viimase miili tarnetes,  et vähendada müügisaali segamist, tagada kaupade turvaline vastuvõtt ja kiirendada teenindust.

Tagaukselogistikat rakendatakse tarneahela viimases etapile, kus kaup tuuakse objekti taha, sageli spetsiaalsele laadimisalale. See võimaldab müügipinnal toimuvat tegevust mitte häirida ja tagab sujuvama töökorralduse. Samuti vähendab see turvariske ja kaubakadu, sest kaup ei liigu avalike alade kaudu.

Tagaukse kaudu toimetatakse sageli:

* jaekaupluste tarneid (nt supermarketid, elektroonikapoed),
* restoranide ja kohvikute toidutarned,
* kontoritarbed suurtesse ärihoonetesse,
* jäätmekäitlus ja taara tagastamine.

## Eelised

* Vähem häiringut klientidele
* Kiirem laadimine ja vastuvõtt
* Parem kontroll kauba liikumise üle
* Võimalus kasutada spetsiaalseid logistilisi lahendusi (nt tõstukid, liugteed)

## Väljakutsed
* Piiratud ligipääsetavus linnas
* Parkimis- ja manööverdusruumi puudus
* Tööjõukulud väljaspool tavapärast tööaega
* Vajadus koordineeritud graafikute järele

## Tänapäevased lahendused
Tänapäevased ettevõtted kasutavad tagaukselogistikas digitaalseid tarnegraafikuid, automaatseid väravasüsteeme, kontaktivabu tarneid ning mobiilirakendusi, mis võimaldavad täpset ajastust ja jälgitavust. Kasvav trend on ka keskkonnasõbralike sõidukite, näiteks elektrikaubikute ja kaubarobotite kasutamine linnas.
Sleepy Hallow

**Tegan Joshua Anthony Chambers** (sündinud 20. detsembril 1999), ametialaselt tuntud kui **Sleepy Hallow**,  on Jamaica-Ameerika räppar ja laulja-laulukirjutaja, kes on spetsialiseerunud Brooklyni drillile .  Jamaical sündinud Chambers kasvas üles Far Rockaways, Queensis, New Yorgis koos teise tuntud räppari, kellega ta tihti koos töötab, Sheff G-ga .  

2019. aastal sõlmis Sleepy Hallow lepingu Winners Circle Entertainmentiga. Järgmisel aastal alustas plaadifirma koostööd RCA Recordsiga . Esimest korda sai Chambers tunnustust oma 2019. aasta singlilga "Flows" (koos Sheff G-ga).  Tema 2020. aasta singel " Deep End Freestyle " (koos Fousheéga ) sai Ameerika salvestustööstuse assotsiatsiooni (RIAA) plaatina sertifikaadi ja oli tema esimene laul ''Billboard'' Hot 100 edetabelis .  Tema 2021. aasta laul " 2055 " saavutas eelmainitud edetabelis 51. koha.

## Viited
Pärnu reisiterminal

Pärnu reisiterminal on üks kahest rahvusvahelisest Rail Baltica reisiterminalist mis Eestis rajatakse. 

Praegu asub Pärnu reisiterminalil Edelaraudtee Pärnu raudteepeatus. 

Eelduskohaselt algab ehitus Pärnu reisiterminalil aastal 2026.

## Viited
Eggers (suguvõsa)

**Eggers** oli Saksamaalt  Lübeckist pärit baltisaksa suguvõsa, Tallinnas mh raehärrad ja ettevõtjad.

## Suguvõsa liikmeid
*Hans Jacob Eggers (1695 Lübeck, Schleswig-Holstein – 1755 Tallinn), kaupmees Tallinnas ja Tallinna raehärra
*Rootsi vabahärra Jakob von Eggers (1704 Tartu – 1773 Danzig) (sv), Poola, Saksimaa, Rootsi sõjaväelane (kindralmajor), Danzigi komandant, . Tartu pagari Jakob E poeg, küüditatud 1708 Arhangelskisse
*Hans Jacob Eggers (sünd. 1730 Tallinn), Tartu Suurgildi liige, Venemaa Preobraženski kaardiväepolgu kapten, osa Uue-Puka mõisa omanik
*Georg Heinrich Eggers (sünd. 1735 Tallinn), kaupmees Sevillas ja Inglismaal Hullis, Rootsi ja Taani konsul Kingston upon Hullis, Suurbritannia kuningriigis
*Friedrich Eggers (1751–1814), kaupmees Tallinnas ja Tallinna Suurgildi oldermann
*Christian Ernst Detloff Eggers (1780 Altona Saksamaa – 1823 Riia), kaupmees Riias
*Georg Arnold Eggers (1791–1851), kaupmees, Tallinna Suurgildi oldermann ja tööstur, Tallinna tselluloosivabriku omanik, Kadrioru Clementinenthali suvemõisa omanik
* ''Alexander'' Viktor Eggers (1828–1877), kaupmees ja majandustegelane, Tallinna raehärra 1860–1864, Laitse, Einmanni mõisnik, Haimre ja Haabersti mõisa rentnik, 
*Nicolaus Justus Eggers (1833 Tallinn – 1885 Peterburi), kaupmees, vabrikuomanik Peterburis
*Hugo *Eduard* Eggers (1838 Tallinn – 1895 Berliin), raamatukaupmees, kirjastaja Königsbergis
*Gottlieb *Otto* Eggers (1844–1908), vabrikudirektor Tallinnas, ringkonna aktsiisivalitsuse ametnik
*Ernst *Leonhard* Eggers (1845–1912), raudteeinsener Balti raudteel
*''Alexander'' Heinrich Eggers (1867 Tallinn – 1937 Berliin), Tallinna Toomkooli direktor 1906–1910 haridusajaloolane
**Otto* Ernst Eggers (1876–1939), kaupmees Peterburis ja Tallinnas, Mustpeade vennaskonna liige
* ''Friedrich'' Georg Karl Eggers (1888 Tallinn – 1946 Hamburg), teadlane, zooloogiaprofessor Saksamaal

## Viited

## Kirjandus
*Zur Geschichte der Familie Eggers in Reval. 1. Toimetaja: Hans Jakob Eggers, Tallinn 1910 - DIGARis
Lennuvedaja

**Lennuvedaja** (inglise *air transport carrier*) on kommertsalustel tegutsev lennundusettevõte, mis tegeleb reisijate kaubasaadetiste või mõlema vedamisega lennukitega riigisiseselt või riikide vahel rahvusvahelises ulatuses. Lennuvedajad võivad teha nii liinivedusid kui ka tellimusvedusid ehk tšartervedusid.

## Ülevaade
Mitmes riigis on tavaks, et lennuvedajad jaotatakse nn peamisteks (suurteks) vedajateks, rahvuslikeks vedajateks, regionaalseteks vedajateks ja lennukauba vedajateks. Viimased tegelevad üksnes kaubasaadetiste veoga kas riigisiseselt ja/või rahvusvaheliselt. Turismigruppe veavad kaugel paiknevatesse sihtkohtadesse nii regulaarliine teenindavad lennufirmad kui ka reisijavedusid tegevad tšarterfirmad. Kohalik lennuvedaja opereerib riigisiseselt ja/või teostab reisijate ettevedu väikese rahvastikutihedusega territooriumitel asuvatest lennujaamadest huub- ja transiitlennujaamadesse.

Kaupu vedavad lennundusettevõtted omakorda jaotatakse liinivedusid tegevateks firmadeks ja tšartervedajateks. Lennuliine teenindavad vedajad lendavad graafiku järgi kindlaksmääratud pendel- ja/või ringmarsruutidel. Tšartervedajad teostavad lennuveo ekspedeerimisfirmade tellimusel, ilma kindlaksmääratud lennugraafikuta, toimuvaid lendusid kindlaksmääratud lähtelennujaamast sihtlennujaama. Võidakse kasutada nii pendel- kui ka ringmarsruute.

Lennuvedajaid jaotatakse ka integreerimata vedajateks ja integreeritud vedajateks. Integreerimata vedaja on enamasti lennuveoettevõte, kes pakub ainult lennujaamast lennujaama veoteenust ning ei tegele saadetiste maapealse kokkuveo ega jaotusega. Integreeritud vedaja lennufirma omab võimekust pakkuda "ukselt uksele" teenindust. Lisaks lennuvedudele korraldatakse ka saadetiste kokkuvedu ja jaotust maanteetranspordiga.

## Vaata ka
* Lennukauba vedu

## Viited
Pesahülgaja

**Pesahülgaja** on lind või muu loom, kes hülgab oma pesa, jättes munad või pojad hoolduseta. Pesahülgamine võib olla tingitud häirimisest, röövloomade ohust, parasiitidest, toidupuudusest või ebasoodsatest ilmastikutingimustest.

## Põhjused
Pesahülgamise levinumad põhjused on:

* **Inimhäiring:** Pesitsusperioodil pesa läheduses liikumine, eriti metsatööd, matkamine või pesa otsene puutumine, võib viia pesa hülgamiseni.
* **Röövloomade oht:** Pesa avastamine näiteks kiskjate, oravate või rähnide poolt võib panna linnud pesa maha jätma.
* **Parasiidid:** Pesas levivad parasiidid, nagu vereimejad putukad, suurendavad pesahülgamise riski.
* **Halvenenud keskkonnatingimused:** Näiteks pikaajaline vihm või põud võib muuta pesa asukoha ebasobivaks.

## Mõju
Pesahülgamine põhjustab tavaliselt kogu pesakonna hukkumise, kuid teatud olukordades võib see suurendada vanalindude ellujäämise ja edasise pesitsusedu võimalusi.

## Näiteid Eestis

* **[[Kalakajakas|Kalakajakate]]** kolooniad Pärnu lahes on tundlikud inimeste ja koerte läheduses liikumise suhtes ning võivad pesa hülgata.
* **[[Suitsupääsuke (perekond)|Suitsupääsukesed]]** võivad pesast loobuda, kui inimesed pesa ehitamise ajal selle asukohta häirivad või eemaldavad poolelioleva pesa.

## Seotud mõisted

* Pesaparasiitlus – näiteks käod munevad oma munad teiste lindude pesadesse ja jätavad poegade kasvatamise võõraste hooleks.
* Pesapuhtus – paljud liigid hoiavad pesa puhtana, et vähendada parasiitide levikut ja suurendada poegade ellujäämist.

## Viited
Shahīd Rajāī sadama plahvatus

Iraani lõunaosas Bandar Abbasi lähedal asuvas Shahīd Rajāī sadamas toimus 2025. aasta 26. aprillil võimas plahvatus ja tulekahju, mille tagajärjel hukkus vähemalt 57 ning sai vigastada vähemalt 1000 inimest. Umbes 12:20 kohaliku aja järgi toimunud plahvatus sai alguse sadama kai piirkonnas asuvast mitmest konteinerist, mis sisaldasid tõenäoliselt ohtlikke materjale või kemikaale.


20250502 port explosion.webm|Plahvatus
Shahid Rajaee explosion victim.png|Kannatanu
Shahid Rajaee port explosion emergency response.png|Pääste


### Viited
Lennuki lastiruum

Kauba- ja reisilennuki **lastiruumid** (inglise *cargo hold*) on mõeldud lennukauba veoks. Suurtel kaubalennukitel on harilikult kaks lastiruumi: ülemisel tekil ehk peatekil paiknev lastiruum ja alumise teki lastiruum. Osal kaubalennukitest (tsiviil- ja militaarkasutuses lennukid) võib olla ka üks läbi kogu lennukikere ulatuv lastiruum.

## Ülevaade

Kõigil suurtel kaubalennukitel on kaks tekki – ülemine tekk, ehk peatekk ja peateki all olev alumine tekk. Kuna kaubalennuki peatekk on alumisest tekist üldjuhul pikem, laiem ja kõrgem, veetakse suurem osa lennukile laaditavast kaubast peateki lastiruumis. Peateki lastiruum kulgeb täies pikkuses läbi lennuki.

Kaubalennukitel on kahesuguseid lastiruume – lahtise kauba ehk tükikauba lastiruumid ja lennukauba konteinerite ja lennualuste (ULD) lastiruumid. Puudub lahtise kauba lastiruumide ühtne standard, lastiruumide suurus ning lastimise võimalused sõltuvad konkreetsest lennukitüübist. Veoste kinnitamiseks kasutatakse lahtise kauba lastiruumides vahevõrke. Raskemad pakkeüksused kinnitatakse eraldi rihmade ja kinnitusklambritega.

Kitsa kerega reisilennukite lastiruumid ei ole sobivad suurte kaubakoguste ning raskete pakkeüksuste veoks. ULD-lastiruumidega reisi-ning kaubalennukites on alati lisaks väike eraldi lastiruumi osa, mahutamaks erilaste (elusloomad), postisaadetisi, prioriteetset pagasit, pardavarustust jms.

Vanemate kaubalennukite puhul teisaldatakse laadimisühikud inimjõul. Uuemate lennukite tekil on rulliktee, mis töötab rullikute, juhtrataste, andurite ja kinnitusklambrite abil ning mis on mõeldud laadimisühikute liigutamiseks ja kinnitamiseks. Laadimisühikute liigutamiseks on lennuki lastiruumi põrandas rullikud ning kinnitamiseks lukkude süsteemid.

Rulltekk on põrandasse süvistatud pöörlevate rullikutega ja/või metallkeradega kaubalennuki peatekk, mis võimaldab liigutada lennukis laadimisel inimjõul konteinereid ja lennualuseid.

Lennukitel on ülestõstetavate telikute tarvis lennuki keskosas telikute ruum, mis jaotab alumise teki kaheks osaks – eesmiseks ja tagumiseks. Kummalgi lastiruumil on üks hüdrauliliselt ülestõstetav uks. Kui peatekil veetakse nii lennukonteinereid kui ka lennualuseid, siis arvestades alumise teki väiksemat kõrgust ja laiust, sobib see ainult konteinerite veoks. Peateki laadimisuksed paiknevad nii lennuki esi- kui ka tagaosas. Tagumine uks paikneb lennuki tagaosas, tiibadest tagapool. Suurematel lennukitel võib olla tiibadest tagapool ka kaks laadimisust.

## Viited
Boeing 777F

**Boeing 777F** (pikalt *Boeing 777 Freighter*, lühidalt *B777F*) on suur kontinentidevaheline kaubalennuk.

Boeing 777F lastikaal on 102,0 t, peateki lastiruumi maht 518 m3, alumise teki lastiruumi maht 135 m3, ning lennukaugus maksimaalse lastikaaluga 9070 km. Lennuki tonnkilomeetri kütusekulu on 19% väiksem kui lennukil B747-400F ning isegi 39% väiksem kui firma varasemal mudelil B747-200F.

B777F, B767-300F ja B747-400F lennukeil kasutatakse sama tüüpi lennualuseid ja -konteinereid, mistõttu on võimalik lennujaamades laadimisühikute kiire ümberlaadimine ühelt lennukilt teisele, ilma vahepealse kaubaterminalis käitlemiseta.

Lennukil töötab *Onboard Weight & Balance System*, mis mõõdab laadimise ajal lennualuste avaldatavat raskusjõudu lennuki erinevates osades ja arvutab selle põhjal lennuki raskuskeskme. Peateki luugi kõrgus on 3,0m ja lennuki ninaosa ülestõstmisel tekib laadimisava läbimõõduga 6,1m.

Tänu muudetud tiivakujule on vähenenud hõõrdetakistus, mistõttu tarbib lennuk võrreldes eelmise mudeliga vähem mootorikütust. 20 t suurema lastikaalu juures on lennuki maandumiskiirus sama, mis B747-400F -l.

Lennuki klappide, spoilerite ja pöördetüüri tootmisel kasutatakse erinevaid komposiitmaterjale, (sh süsinikkomposiitmaterjale), uuetüübilisi alumiiniumsulameid ja titaani. Uued materjalid on seni kasutatutest vastupidavamad vigastuste ja korrosiooni suhtes. Materjalid on ka kergemad, mis aitab vähendada lennuki kütusekulu, lennuki kaalu alusel arvutatavaid navigatsiooni- ja maandumistasusid.

## Vaata ka
* Boeing 777

## Viited
Boeing 767-300F

**Boeing 767-300F** (B767-300F) on kaubalennuk, mis on toodetud 767-300ER platvormil, olles asendajaks sellistele vanematele lennukitüüpidele nagu DC-8, DC-10, B707 ja Airbus A310. Lennuki opereerimiskulud on keskmiselt 20% väiksemad kui mainitud lennukitüüpidel.

95% keskmise suurusega kaubalennukitest opereerib iga päev marsruutidel, mille pikkus jääb alla 3000 miili (u 4800 km). Boeingi andmetel on B767-300F opereerimiskulude poolest parim võimalik valik regionaalsete lendude tarvis. Boeing 767F on suuteline vedama 57 tonni kasulikku lasti 6025 km kaugusele. Nii ülemisel kui ka alumisel tekil on võimalik hoida temperatuuri +5...+25°C.

Lennuki ülemise teki põrand on varustatud lennukonteinereid ja -aluseid liikuma panevate rullikute, pööravate rataste ja veoühikute lukustitega. Lennukil kasutatakse sama tüüpi ja samade mõõtudega lennualuseid nagu B747-400F kaubalennukitel, mistõttu on võimalik lennujaamades nende veoühikuid teisaldada kiiresti ühest lennukist teise ilma vahepealse käitlemiseta kaubaterminalis.

## Vaata ka
* Boeing 767

## Viited
Boeing 747-8F

Boeingu kaubaveolennuk **Boeing 747-8F**  **(Dash 8)** on arendatud välja reisilennuki Boeing 787 Dreamliner uute materjalide ja tehniliste lahenduste ning Boeing 777F kaubatehniliste lahenduste baasilt.

Lennuki tonnkilomeetri kulu on 15% ja kütusekulu 16% väiksem kui Boeing 747-400F vastav kulu. Müratase on uuel lennukil 30% väiksem. Laineri tõstetav nina võimaldab laadida selle esiosast ülegabariidilisi veoseid.

Võrreldes B747-400F lennukiga saab B747-8F vedada peatekil 4 täiendavat lennualust ja alumisel tekil 3 lisakonteinerit. Uue lennukiga saab vähendada tonnkilomeetri kulusid 16% võrra võrreldes mudeliga B747-400F. See tähendab, et operaatorid saavad praktiliselt sama või veidi suurema lennuki opereerimiskulu juures võrreldes B747-400F-ga täiendavat veotasu 20 t veetava kauba eest.

## Viited
Airbus A330-200F

**Airbus A330-200F** on kaubalennuk, mille tootmist alustas Airbus 2010. aastal. Populaarse kaubalennuki Airbus A330-200F stardikaal on 227 t, tangitav lennukikütuse kogus 97 500 liitrit, lasti kaal 70 t, ja kere siseläbimõõt 5,64 m. Lennuki pikkus on 58,8 m, tiivaulatus (laius) 60,3 m ja kõrgus 16,9 m. Lennukaugus 65 tonni kaubaga pardal on 7400 km ja 70 t lastikaaluga 5900 km. Nii lennuki ülemisel kui ka alumisel tekil on võimalik hoida temperatuuri  +5...+25°C. Lennuk sobib kasutamiseks nii regionaalses kui ka kontinentide vahelises liikluses.

## Viited
Hollywood Bowl

**Hollywood Bowl** on laululava, mis asub Los Angelese äärelinnas California osariigis.

Los Angelese maakonna omanduses olev ja korduvalt ümber ehitatud laululaval korraldatakse üritusi ning peetakse popmuusika- ja filharmooniakontserte. Tänapäeval mahutab sealne lauluväljak maksimaalselt ligikaudu 17 500 kuulajat. Hollywoodi silt paistab külastajatele otse lauluväljaku kohalt Santa Monica mägedest. Läheduses asub teada-tuntud Capitol Records Building.

Esimene laste ja noorte ülesaste toimus aastal 1921, mil esitati Sibeliuse heliteost "Finlandia". 2023. aastal kanti laululava Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikku Registrisse.

## Vaata ka

*Tennessee Amphitheater
*Cellairis Amphitheatre
*Hatch Memorial Shell
*Jay Pritzker Pavilion
*Milton Keynes Bowl
*CNE Band Shell
*The Rady Shell
*Greek Theatre
*Starlight Bowl
*Waikiki Shell

## Viited

## Välislingid
*
*Hollywood Bowli koduleht
Maapealne teenindus (lennundus)

**Maapealne teenindus** (inglise *ground handling service*; GHS) on reisija- ja kaubaliikluse teenindamine lennujaamas, mis hõlmab tavaliselt järgmisi töid: lennuki rataste kinnitamine vältimaks lennuki liikumahakkamist tuule mõjul, väljumistrepi paigaldamine lennuki juurde, lennukite tankimine kütusega, reisilennukite varustamine toidu- ja jookidega, kauba maha- ja pealelaadimine reisilennukitele, reisilennukitelt mahalaaditud kauba toimetamine lennujaama kaubaterminali jms. Lisaks on maapealse teeninduse ülesanne varustada lennukit veega, teha lennuki salongi puhastustöid jms. Lennukeid teenindab spetsialiseerunud ettevõte - maapealse teeninduse operaator (inglise *airport services provider*).          

Operaator ja selle alltöövõtjad kasutavad oma töös erinevaid maapealse teeninduse seadmeid (inglise *ground service equipment*). Need on tehnilised vahendid, millega osutatakse erinevaid teenuseid saabuvatele ja lahkuvatele lennukitele ning nende meeskondadele. Maapealse teeninduse seadmed on väljumistrepid, lennukeid teisaldavad puksiirid, reisilennukeid teenindavad tõstukitega veoautod, lennukit kütusega varustavad veokid, lennukeid jääst puhastavad seadmed, puksiirid ja vankrid reisijapagasi ning tükikauba veoks lennuväljal jms.

## Viited
Eesti naiskirjanduse auhind

**Eesti naiskirjanduse auhind** loodi 2025. aastal ja seda annab välja Eesti Naiskirjanduse Selts.

Auhinna idee sündis 2024. aastal naiskirjanike seminaril.

Auhinna väljaandmise eesmärk on esile tõsta ja tunnustada kirjutavate naiste rolli Eesti kirjanduses ning võimaldada neile paremad tingimused loometööks. Auhind antakse naissoost autori teosele, kus on vahendatud naiste vaadet ja kogemust kirjanduslikult professionaalselt, loovalt, täpselt ja tundlikult ning mis suurendab seeläbi naiste nähtavust ühiskonnas. Teos peab olema ilmunud eelmise kalendriaasta jooksul ning mõeldud täiskasvanutele. Arvesse lähevad nii luule, proosa kui ka esseistika.

Eesti naiskirjanduse auhinda antakse välja üks kord aastas ning selle suurus sõltub auhinnafondi võimalustest. Esimese naiskirjanduse auhinna metseen on Aive Meerits.

## Laureaadid

* 2025 – Carolina Pihelgas, "Lõikejoon"

## Viited
Tule süütamine

**Tule süütamine** on tule tekitamine tule süütamise vahenditega.

Kõige vanem viis tule süütamiseks on keerutades puupulka käte vahel või vibuga, mille alumine ots on puutüki sisse tehtud augus. Augu ääres on ava, kuhu läheb hõõrumise tulemusena tekkinud puru. Osa sellest on hõõguv, see pannakse taela peale, hõõguv puupuru süütab paljud kuivad materjalid. Pulga ja alumise puutüki võib teha pehmemast kuivast lehtpuust nagu paju või pärn, käepide on toorest, soovitavalt kõvemast puust nagu tamm. Käepideme auku pannakse midagi võideks, nagu rohi või võilille lehed. Pulga ülemine ots on koonusekujuline, alumine ots on ümar. Sellise riista valmistamine nõuab oskust, kõik peab olema õigesti tehtud et ta töötaks.

Teine vana meetod on lüües ränikivi teravat serva vastu püriiti või tulerauda. Kasutades tulerauda on see kiirem ja on ka võrdlemisi lihtne, võimaldades panna taela hõõguma mõne sekundiga, tule süütamine vibuga võtab umbes minuti ja nõuab päris palju jõudu. Kuid kuna metallist väljalendavad sädemed on väiksemad, nõuab see spetsiaalset taela.

Veel üks meetod tule süütamiseks hõõrdumisega on tulerull, mille leiutasid sõjavangid teise maailmasõja ajal. See seisneb vati kiudude ja muu materjali hõõrdumises üksteise vastu. Vatt kaetakse tuhaga ja keeratakse rulli, ning seda keerutatakse kahe laua vahel, rull hakkab seest hõõguma. Vati asemel võib kasutada ka muid looduslikke kiudusid.

1844. aastal leiutati tuletikud, 1903. aastal ferrotseerium, mida kasutatakse tulemasinates tule süütamiseks.

## Vaata ka
* Tuleraud
* Tuletikk
* Tulemasin

## Viited

## Välislingid
How To Start A Fire With A Bow Drill -- Video tule süütamisest vibuga (inglise keeles).
Valge süldik

**Valge süldik** (*Exidia thuretiana*) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.

Seen kasvab lehtpuude lamatüvedel.

See sai eestikeelse nime aprillis 2025, nimekomisjonis Irja Saar, nime autor Sven Pruul.

## Välislingid
* Valge süldik andmebaasis eElurikkus.
Kehakaal

**Kehakaal** on elusolendi (hrl inimese) kaal. See kajastab kõiki keha osi, sealhulgas luid, lihaseid, rasvkoed ja vedelikud. Kehakaalu hindamine on üks peamisi mõõdikuid, mida kasutatakse tervise hindamiseks, kuid see ei pruugi alati anda täpset ülevaadet inimese kehalisest seisundist, kuna kehamassi koostis võib olla erinev.

Kehakaalu mõõdetakse tavaliselt kilogrammides (kg) või naelades (lbs), sõltuvalt geograafilisest piirkonnast. Kehakaalu määramiseks kasutatakse sageli ka kehamassiindeksi (KMI) väärtust, mis arvestab inimese pikkust ja kehakaalu, et määrata, kas inimene on normis, ülekaaluline või alakaaluline.

## Kehakaalu mõjutavad tegurid

* **Geneetika** – Perekondlikud omadused ja geenid mängivad olulist rolli inimese kehakaalu määramises. Inimeste kehatüüp, ainevahetus ja kalduvus rasvumisele on osaliselt päritavad. Geenid ADGRL3 ning PTPRT mõjutavad kehakaalu.
* **Toitumine** – Söödud toidu hulk ja kvaliteet mõjutavad kehakaalu otseselt. Kõrge kalorsusega toitude sagedane tarbimine, nagu rasvased ja magusad toidud, võib viia kaalutõusuni.
* **Kehaline aktiivsus** – Füüsiline tegevus, nagu sportimine, kõndimine või treenimine, aitab kehakaalu reguleerida, põletades kaloreid ja parandades ainevahetust.
* **Ainevahetus** – Erinevatel inimestel on erinev ainevahetuse kiirus. Kiire ainevahetus aitab kaloreid kiiremini põletada, samas kui aeglane ainevahetus võib kaasa tuua kehakaalu tõusu.
* **Hormonaalsed muutused** – Hormoonid, nagu insuliin, kortisool ja kilpnäärmehormoonid, reguleerivad kehas erinevaid funktsioone, sealhulgas kehakaalu.

* **Psühholoogilised tegurid** – Stress, emotsionaalsed seisundid ja toitumishäired (näiteks buliimia või anoreksia) võivad samuti mõjutada kehakaalu.

## Kehakaalu mõõtmine
Kehakaalu mõõdetakse tavaliselt kaalu järgi, millele astub inimene. Tulemused sõltuvad paljuski mõõtmise täpsusest, kaalumise ajalisest muutusest ja kasutatava skaala tüübist. Kehamassi hindamiseks on välja töötatud ka teisi meetodeid, näiteks kehamassiindeks (KMI), mille järgi määratakse, kas inimese kaal on normis.

**Kehamassiindeks (KMI)** arvutatakse järgmise valemiga: KMI= kaal(kg): pikkus(m)2. 
KMI väärtuse järgi jagatakse inimesed järgmistes kategooriatesse:

* **Alakaal**: KMI alla 18,5
* **Normaalne kaal**: KMI 18,5–24,9
* **Ülekaal**: KMI 25–29,9
* **Rasvumine**: KMI üle 30

Kuid KMI ei arvestata kehakaalu koostist (rasv, lihased, luud jne) ega tervislikkuse muid aspekte, mistõttu võib see mõnikord olla ebatäpne.Kehakaal

## Viited
Iraagi Kurdistani parlament

**Iraagi Kurdistani parlament** (ka **Kurdistani parlament – Iraak**, **Perleman** või **Kurdistani Rahvusassamblee**; kurdi keeles پەرلەمانی كوردستان, araabia keeles برلمان اقليم كردستان) on Iraagi koosseisu kuuluva autonoomse Kurdistani piirkonna parlament. Sellesse valivad Iraagi Kurdistani kodanikud erinevate erakondade ja valimisnimekirjade liikmeid iga nelja aasta tagant.

Ühekojalises parlamendis on 100 kohta, millest 5 on mitte-kurdidest vähemustele. Parlamendi hoone asub Iraagi Kurdistani pealinnas Erbilis.

Aastas toimub kaks nelja kuu pikkust istungjärku. Saadikutest on moodustatud ka komisjonid, nagu õigus-, haridus- ja kõrgharidus-, rahandus- ja majandus- ning kultuurikomisjon. Seaduseelnõusid saavad algatada valitsus või vähemalt 10 saadikut.

Pärast 2024. aasta valimisi olid suurimad erakonnad parlamendis Kurdistani Demokraatlik Partei (KDP; 39 kohta), Kurdistani Patriootlik Liit (KPL; 23 kohta) ja Uue Põlvkonna Liikumine (UPL; 15 kohta). Veel pääses parlamenti saadikuid üheksast erinevast nimekirjast.

## Valimised
Valimised toimuvad seaduse järgi iga nelja aasta tagant. Aastaks 2025 olid toimunud kuued valimised: 1992, 2005, 2009, 2013, 2018 ja 2024.

### 1992. aasta valimised

Esimesed valimised toimusid kuus kuud pärast Iraagi Kurdistani autonoomia saavutamist ehk 19. mail 1992. Valimiskünnis oli 7% ehk ainsad erakonnad, kellel oli reaalne võimalus parlamenti pääseda, olid Kurdistani Demokraatlik Partei (KDP) ja Kurdistani Patriootlik Liit (KPL). Valimised võitis napilt KDP, mis sai 45% häältest ja 51 kohta, KPL sai 44% ja 49 kohta. Kuna levisid kuuldused valimispettusest, otsustasid kaks erakonda jaotada mandaadid võrdselt ning moodustada ühisvalitsuse, mis ei pidanud kaua vastu ning juba 1994. aastal puhkes kodusõda. Viimane istung toimus 1996. aastal. Kodusõjaga moodustus omakorda kaks Iraagi Kurdistani: KPL-i ala Sulaymaniyah's ja KDP ala Erbilis. Mõlemad pidasid end Iraagi Kurdistani legitiimseteks valitsejateks.

## Parlamendi esimeeste loend

## Vaata ka
* Kurdistani Kogukondade Liit
* Kurdistani Ülemkomitee
* Kurdistani Rahvusnõukogu

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Scoutspataljoni B-soomusjalaväekompanii

**B-soomusjalaväekompanii** on kompanii suuruses üksus, mis kuulub 1. jalaväebrigaadi Scoutspataljoni koosseisu. Tänapäeva üksus loodi 2001 aastal. Üksus on osa võtnud Operatsioonist "Inherent Resolve" Iraagis koos Estcoyga.

## Varustus
B-soomusjalaväekompanii kasutab jalaväe lahingumasinat CV9035EE, Soomustransportöör Patria Pasi XA180EST ja XA188EST, mis on relvastatud M2HB raskekuulipilduritega. Kompanii jalaväelased on varustatud relvasüsteemidega LMT R-20 Rahe, FGM-148 Javelin, Granaadiheitja Carl-Gustav. 

## Sümboolika

### Embleem
2015. aastal tuli ette vajadus näidata Scoutspataljoni embleeme rohkem välja. Aastal 2012 - 2014 (ebatäpne) innustas tolle aegne Scoutspataljoni ülem sõdureid lahingusse hundi häälega. Just sealt tuli idee teha B-soomusjalaväekompanii huntide teemal.

## Struktuur
Staap

# Rühm
# Rühm
# Rühm

## Viited
Pierbattista Pizzaballa

**Pierbattista Pizzaballa** (sündinud 21. aprillil 1965 Cologno al Serios) on Itaalia katoliku prelaat, kes on alates 6. novembrist 2020  Jeruusalemma ladina patriarh. 

Pärast Jeruusalemma ladina patriarhi Fouad Twali tagasiastumist 2016. aastal, nimetas paavst Franciscus tekkinud sedisvakantsi tõttu Pizzaballa piiskopkonna apostlikuks administraatoriks ning Verbe titulaarpeapiiskopiks. Kardinalid Leonardo Sandri, peapiiskop Twal ja piiskop Francesco Beschi pühitsesid Pizzaballa piiskopina ametisse sama aasta 10. septembril Bergamo katedraalis. 24. oktoobril 2020 nimetas Franciscus ta Jeruusalemma patriarhiks. 

30. septembril 2023 sai temast Franciscuse korraldusega kardinal.

## Viited

## Välislingid
*
Kõrgessaare poolsaar

**Kõrgessaare poolsaar**, tuntud ka kui **Ninametsa poolsaar**, on poolsaar Hiiumaa loodeosas, asudes Paope, Reigi ja Kirikulahe vahel.
Mark Williams

**Mark James Williams** (sündinud 21. märtsil 1975 Cwmis Walesis) on Walesi elukutseline snuukrimängija. Ta on kolmekordne maailmameister (2000, 2003, 2018). Reitinguturniiridest on ta võitnud UK Championshipi (1999, 2002) ja China Openi (2002, 2006, 2010).  
1998. ja 2003. aastal võitis ta Mastersi. 

## Viited

## Välislingid

* Mark Williams *World Snooker Tour*
* Mark Williams *Snooker.org*
* Mark Williams *SnookerInfo*
Sierra Morena

**Sierra Morena** on mäeahelik Hispaania lõunaosas. Mäestik on kirde–edelasuunaline ning ulatub Meseta Centrali tasandikust Portugali piirini. Selle pikkus on umbes 450 km ja laius 75 km. Mäestiku kõrgeim tipp on Bañuela (1332 m).

## Viited
Simoonia

**Simoonia** on kirikuametite või vaimuliku varaga äritsemine.

Katoliku kiriku kanooniline õigus keelab simooniat ja ütleb, et sel viisil ameti omandamine on õigustühine.

Mõiste tuleneb Uues Testamendi tegelase nõid Siimoni nimest, kes tahtis apostlitelt Peetruselt ja Pauluselt raha eest osta Püha Vaimu edasiandmise võime.

## Viited
Kerdi Oengo

**Kerdi Oengo** (enne abiellumist **Kerdi Kuusik**; sündinud 30. juunil 1964 Tartus) on Eesti filmiprodutsent.

Lõpetanud Miina Härma Gümnaasiumi, õppis Oengo Moskvas kinomajanduse eriala Üleliidulises Kinematograafia Instituudis 1982–1986. 

Pärast õpingute lõpetamist töötas ta Tallinnfilmis mängufilmide direktorina. Tema esimene film selles ametis oli “Metsluiged" (1987).

Aastatel 1987–1990 õppis Oengo Tartu Ülikoolis ajakirjandust ja käis praktikal ETV-s. 

Kui Tallinnfilm lagunes, siis töötas Oengo erinevate projektide peal. Aastatel 1993–1998 töötas ta Kanal 2-s. 2003. aastast töötab ta produtsendina Nukufilm OÜ-s.  Ta on mängufilmide ja nukufilmide produtsent. Ta on aastast 1995 Eesti Kinoliidu liige. Oengo on European Animation Awards nõukogu liige, mis korraldab Emile Awards auhinnatseremooniaid, ja Animation in Europe ühingu Eesti esindaja.  

## Filmid

## Viited

## Välislingid
https://www.imdb.com/name/nm1848159/
Carl Otto von Freymann

**Carl Otto von Freymann** (sünninimega **Carl Otto Neumann**; u 1660 – 16. november 1729) oli Freymannide aadlisuguvõsa Nursi harust pärit Rootsi sõjaväelane ja aadlik, kes osales Põhjasõjas. Ta oli Korneti ja Nursi mõisnik. 

## Elulugu
Carl Otto von Freymann sündis Tartu maakohtunik Johann Neumanni (1666. aastal aadeldati von Freymanni nime all) peres umbes 1660. aastal.

1676. aastal astus Freymann ratsaväelasena sõjaväkke. 1685. aastal teenis ta Johann Anders von der Pahleni ratsarügemendis leitnandina. Hiljem viidi ta üle Liivimaa aadlilipkonda, kus sai 1700. aastal rittmeistriks. 1701. aastal määrati ta Wolmar Anton von Schlippenbachi väliarmee kindraladjutandiks. Samal aastal ülendati ta Gustav Ernst von Albedyhli tragunirügemendis ooberstleitnandiks. 1703. aastal juulis osales ta ebaõnnestunud rünnakus venelaste positsioonide vastu Narva jõel. 1706. aastal korraldas ta koos major Christoffer Freidenfeldiga rüüsteretki Pihkva ja Petseri poole. 

1709. aastal langes ta Poltava lahingu järel vangi ning naasis kodumaale alles 1718. aasta juunis. 1722. aastal läks ta oobersti auastmes erru ning suri 1729. aasta 16. novembril. 

## Isiklikku
1688. aasta 6. märtsil abiellus Carl Otto von Freymann Krootuse mõisast pärit Catharina Elisabeth von Rothauseniga. Abielust sündis kuus last.

* Carl Johann von Freymann (surnud 1757). Tartu maakohtunik ja assessor, abiellus Anna Christina von Reutziga.
* Georg Friedrich von Freymann (surnud 1730). Vene kapten, abiellus Maria Charlotte von Palmstrauchiga;
* Gotthard Wilhelm von Freymann 
* Joachim Johann von Freymann
* Otto Wilhelm von Freymann
* Wendula von Freymann (surnud 1761). Abiellus David Bachmanni ning hiljem Gustav Heinrich von Patkuliga.

Charlotta Elisabeth von Freymann suri 1700. aastal. Nii Gotthard Wilhelm, Joachim Johann kui ka Otto Wilhelm surid mõnekuuselt. Samal aastal abiellus Carl Otto von Freymann Sophie von Plateriga. Abielust sündis üks laps. 

* Gerdruta Elisabeth von Freymann (surnud 1790). Abiellus 1727. aastal Carl von Grotthußiga

Pärast kodumaale naasmist abiellus Carl Otto von Freymann 1718. aasta 11. juulil Dorothea Elisabeth von Uexkülliga. Abielu jäi lastetuks.  

## Viited


## Kirjandus

* Kelch, Christian. *Liivimaa ajaloo järg*. Toimetaja Kai Tafenau ja Siiri Rebane, saksa keelst tõlkinud Ivar Leimus. Tänapäev, 2024.

* Lewenhaupt, Adam. *Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar*. 1920.
* Transehe-Roseneck, Astaf von. *Genealogisches Handbuch der livländischen Ritterschaft*. Görlitz. Kd 1. 1929.
Holešovice

**Holešovice** (saksa keeles *Holeschowitz*) on Praha ajalooline linnaosa vanalinnast kirdes, mis asub Vltava jõe vasakkaldal moodustunud jõepoolsaarel. Linnaosa piirab põhjast, idast ja lõunast jõgi, läänes on üldiselt piir raudtee. 

## Ajalugu
Küla esimene kirjalik mainimine oli 1228. aastal.

Kuni 19. sajandini oli praeguse linnaosa ala Prahast kirdes põllumajanduslik piirkond, ainult ala loodeosas oli küla (Vana-Holešovice). 1850. aastal ühendati Holešovice läänepoolse naaberküla Bubnyga (saksa keeles *Bubna*). Alates 1870. aastatest sai piirkonnast Praha tööstuslik eeslinn.

8. novembril 1884 liideti Holešovice-Bubny vald Prahaga 7. linnaosana. 1895. aastal hakati rajama Holešovice turu ehitisi (arhitekt Josef Srdínko), 1897. aastal rajati Holešovice õlletehas.

Alates 1961. aastast moodustab Holešovice põhiosa Praha 7. rajoonist, väike osa kuulub Praha 1. rajooni.

2020. aastal nimetas *[[The Guardian]]* Holešovice Euroopa 10 lahedama linnaosa hulka.

## Transport
Linnaosa läänepiiril on Praha üks suuremaid raudteejaamu (tšehhi keeles *Nádraží Praha-Holešovice*).

Holešovices on kaks Praha metroo peatust, mõlemad C-liinil – *Vltavská* ja *Nádraží Holešovice*. Viimane on ühendatud samanimelise raudteejaamaga. Linnaosa läbib ka mitu trammi- ja bussiliini, linnaosa peetakse üheks rattasõbralikumaks linnaosaks kogu Prahas, sest siin on palju jalgrattateid ja -radu.

Holešovices asub üks Praha jõekaubasadamatest. Selle tööstusotstarvet on 2010. aastatel hakatud vähendama, vanu tööstusehitisi on lammutatud või on neid hakatud kasutama ühiskondlikul otstarbel. Osade tööstusehitiste kohale on rajatud mitmekorruseliste elamute ala *Prague Marina*. Osa sadamast on tänapäeval väikelaevasadam ja laevelamute sildumispaik.

## Libeňi sild
Vltava jõe paremal kaldal oleva Libeňi asulaga (saksa keeles *Lieben*) ühendusepidamiseks püstitati 1903. aastal  puidust ajutine sild. Selle asemele ehitati 1928. aastal uus raudbetoonist sild (arhitekt Pavel Janák ja insener František Mencl), kus on kasutatud kubistlikke vormivõtteid. See on siiani Praha pikim jõesild.

## Viited

## Välislingid

*Holešovice turu ehitised Tšehhia kultuurimälestiste registris
Elora haiglad

**Elora haiglad** on Eesti suurim õendushaiglate ja hooldekodude grupp, mis pakub statsionaarset õendusabi ja pikaajalist hooldekoduteenust. Elora haiglate koosseisu kuuluvad Elora Keila Haigla, Elora Hiiu Haigla ja Elora Maardu Haigla. Kolme haigla peale töötab Eloras üle 500 inimese, sealhulgas arst-konsultandid, õendusjuhid, õed, abiõed, hooldusjuhid, hooldajad, abihooldajad, sotsiaaltöötajad, tegevusterapeudid, tegevusjuhendajad, füsioterapeudid ning tugipersonal.

## Haiglate ajalugu ja areng
Elora haiglate võrgustik on kujunenud välja viimase 15 aasta jooksul, kui uued omanikud omandasid kolm eraldiseisvat haiglat eesmärgiga luua ühtne ja professionaalne tervishoiu- ja hoolekandeteenuste grupp. Uue juhtkonna käe all on kolm haiglat läbi teinud ulatuslikud muutused – uuendatud on infrastruktuuri, kaasajastatud teenuseid ning investeeritud personali koolitamisse ja arendamisse.

## Teenused ja roll tervishoius
Elora haiglad on olulised partnerid Eesti tervishoiusüsteemis, pakkudes integreeritult statsionaarset õendusabi ja pikaajalist hooldust eeskätt eakatele ja krooniliste haigustega patsientidele. Erakorralistes olukordades, näiteks koroonapandeemia ajal, on just Elora haiglad aidanud vähendada suurhaiglate koormust. Tänu sellele on kõrgema etapi haiglatel võimalik vastu võtta uusi patsiente ning vältida erakorralise meditsiiniosakondade ummistumist. 

## Teaduspõhine õendusjuhtimine
Elora on rakendanud oma haiglates Eestis ainulaadset ja teaduspõhist õendusjuhtimise mudelit, mis jagab õendusjuhtimise valdkonna töö kliiniliseks ja kvaliteedialaseks. Tänu kliinilisele õendusjuhile saab patsient tavapärase süsteemiga võrreldes oma raviteekonnal rohkem ja põhjalikumat tähelepanu ning lähedased märgatavalt parema ülevaate. Tänu kvaliteedivaldkonna õendusjuhile saab õenduspersonal selgemad juhised oma igapäevatöö tegemiseks. Läbi järjepideva arendustöö ja mitmetasandilise kvaliteedijuhtimise on Elora haiglad end tõestanud ühe usaldusväärseima erasektori tervishoiuasutusena Eestis, mis on võimelime toime tulema nii kliiniliselt kui ka sotsiaalselt keerukamate hoolealustega. 

## Elora haiglad
* Elora Keila Haigla
* Elora Hiiu Haigla
* Elora Maardu Haigla

## Ajakirjandus
* Merle Vaher: Hooldekodu pole lähedase reetmine, vaid teadlik valik (Postimees)
* Merle Vaher: koroonaõppetunnid ühe õendushaigla näitel (Postimees)
* Rahvusvahelisest õdede päevast (Kuku raadio)
* Loodi Eesti suurim õendushaiglate ja hooldekodude grupp (Delfi)
* Uuring: õendushaiglas olevate eakate lähedaste ootuste ja haigekassa võimaluste vahel on käärid (Postimees)

## Välislingid
* Elora haiglate koduleht
Mayra Gómez Kemp

**Mayra Cristina Gómez Martínez** (14. veebruar 1948 Havanna – 13. oktoober 2024 Madrid), enam tuntud kui **Mayra Gómez Kemp**, oli Kuuba-Hispaania telesaatejuht, näitleja ja laulja. 

Ta oli maailma esimese naisena mälumängusaate juht. 

Ta mängis Ameerika Ühendriikide 1966. aasta filmis "Tartu surmaneedus" Cindyt.
Melodía Ruiz Gutiérrez

**Melodía Ruiz Gutiérrez** (lavanimi **Melody**; sündinud 12. oktoobril 1990) on hispaania laulja ja laululooja. 

Ta sai tuntuks juba 10-aastaselt debüütsingliga "El baile del gorila", millest kujunes 2001. aasta üks suurimaid suvehitte Hispaanias. Laul pärineb tema debüütalbumilt "De pata negra", mis müüs üle 500 000 eksemplari ja kindlustas talle koha Hispaania popmuusika maastikul.

Melody on avaldanud kuus stuudioalbumit ning mitmeid menukaid singleid, mis on saavutanud edu nii Hispaanias kui ka Ladina-Ameerikas.

2009. aastal kandideeris ta Hispaania esindajaks Eurovisiooni lauluvõistlusele, osaledes rahvusringhäälingu RTVE korraldatud eelvoorus "Eurovisión 2009: El Retorno". Ta esitas seal loo "Amante de la luna" koos flamenkotantsijate grupiga Los Vivancos. Kuigi teda peeti üheks suursoosikuks ja tema etteaste sai palju tähelepanu, jäi ta rahvahääletuse tulemusel teisele kohale. Hispaaniat esindas lõpuks Soraya Arnelas lauluga "La noche es para mí".

12. novembril 2024 teatas Hispaania rahvusringhääling RTVE, et Melody esindab Hispaaniat 2025. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Esa diva". Ta valiti esindajaks pärast võitu rahvuslikus eelvoorus Benidorm Fest 2025.

Kuna Hispaania kuulub Eurovisiooni nn Big Five (eesti keeles Suur viisik) riikide hulka, pääses Melody automaatselt finaali. Eurovisiooni finaalis, mis toimus 2025. aastal Šveitsis Baselis, saavutas ta lauluga "Esa diva" 24. koha, kogudes kokku 37 punkti.

## Stuudioalbumid
* "De pata negra" (2001) 
* "Muévete" (2002) 
* "T.Q.M." (2003) 
* "Melodía" (2004) 
* "Los buenos días" (2008) 
* "Mucho camino por andar" (2014)

## Viited

## Välislingid
Blanca Paloma

**Blanca Paloma Ramos Baeza** (sündinud 9. juunil 1989 Elches), tuntud eesnime **Blanca Paloma** järgi, on hispaania laulja, lava- ja kostüümidisainer. Ta esindas Hispaaniat 2023. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Eaea" ja saavutas 17. koha.
Lihapirukas

**Lihapirukas** on pirukas, mis koosneb tavaliselt pärmi- või lehttainast ning on täidetud hakklihaga. Lihapirukad on populaarsed paljudes riikides ning neid valmistatakse erinevate kultuuride toidutraditsioonide kohaselt.

## Tüübid

* **Ahjupirukas** – suurem pirukas, mis küpsetatakse vormis ja lõigatakse tükkideks. Täidis võib olla mitmekesisem, sisaldades lisaks lihale ka köögivilju või kastmeid. 

* **Lehttainapirukas** – valmistatud võise lehttainaga, mis annab pirukale kihilise ja krõbeda tekstuuri. 

## Lihapirukas Eestis
Eestis on lihapirukas tuntud ja armastatud soolane suupiste. Tavaliselt valmistatakse neid pärmitainast ning täidiseks kasutatakse hakkliha, sibulat ja maitseaineid. Lihapirukaid müüakse laialdaselt pagarikodades, kohvikutes ja toidupoodides. Kodus valmistades lisatakse täidisele sageli ka keedetud riisi, porgandit või muna, sõltuvalt retseptist.

## Valmistamine
Lihapiruka valmistamiseks valmistatakse esmalt tainas, mida võib teha nii pärmi-, leht- kui ka muretainana. Täidis koosneb tavaliselt praetud hakklihast, millele lisatakse sibulat ja maitseaineid. Täidis pannakse taina sisse, pirukas suletakse ning küpsetatakse ahjus kuldpruuniks.

## Viited
Kadri Liivak

**Kadri Liivak** (sündinud **Kadri Laaneloog**; 11. veebruaril 1949 Tartus) on eesti iluvõimleja, treener ja sporditegelane.

Lõpetas 1967 Tartu 5. Keskkooli ja 1971 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 

Iluvõimlemist hakkas harrastama 1958 Tartu LNSK-s Erika Kägi suunamisel, 1961–66 treenis Maie Põldme, 1966–71 Lidia Uustali ja 1971–74 Maire Kamariku juhendamisel. Võistelnud 1965–74 Eesti koondises. Võitis iluvõimlemise rühmkavaga Eesti koondises Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 1969 kulla ja 1970 hõbeda ning Nõukogude Liidu ametiühingute meistrivõistlustel 1969 hõbeda. 1972–74 iluvõimlemises Eesti absoluutne meister ja 5-kordne üksikalade meister. Meistersportlane alates 1967. Töötas 1971–84 treenerina Tartu LNSK-s. Eesti esimesi aeroobikatreenereid (aastast 1980) ja aastast 1985 selle ala treenerite koolitajaid. Olnud 1984–89 ENSV Spordikomitees võimlemise peatreener, 1990–95 Iluvõimlemise Föderatsiooni ja Võimlemise Assotsiatsiooni peasekretär, 1995–2011 ja 2014–16 Eesti Võimlemisliidu peasekretär ning 2012–16 asepresident. Kuulunud 1984–90 Rahvavõimlemis- ja 1988–95 Iluvõimlemisföderatsiooni presiidiumi ning 1990–2016 Võimlemisliidu juhatusse. Aastast 2018 Võimlemisliidu aeroobika ja rühmatreeningute töörühma juht. 1995–2004 olnud tegev EOK naiskomisjonis. 1999–2001 EOK liige ja 2001–17 EOK esindajate kogu liige. Valiti 2000 läbi aegade esimese naisena EOK täitevkomitee liikmeks (2000–08). 2004–21 EOK võimlemis- ja aeroobikatreenerite kutsekomisjoni ning aastast 2021 võimlemis- ja rühmatreenerite hindamiskomisjoni liige ja esimees. Rühmatreeneri 8. kutsetase (2022). Tegutsenud ka võimlemiskohtunikuna. 

Teinud kaastööd ajakirjandusele, olnud telesaadete "Võimle kaasa" (1985–87) ja "Äratus" (1993–94) autor, 1997–2000 ajakirja Tervisetrend kolleegiumi liige ja aastast 2000 ajakirja Tervis Pluss konsultant. Aastast 2016 GoodFit OÜ juhatuse liige. Aastast 2024 MTÜ Spordijuhtide Selts juhatuse liige. 

## Tunnustus
*Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi aastapreemia (1998, 2011) 
*Eesti Vabariigi spordipreemia (2019) 
*Soome Haridusministeeriumi hõbedane teeneterist liikumiskultuuri ja spordi heaks tehtud töö eest (2000) 
*EOK hõbedane teeneteplaat (2009) 
*Liikumise "Naised ja sport" eestvedamise eest Eestis ROK-i aukiri (2009). 

## Autori ja toimetajana
Koostanud ja avaldanud võimlemise õppematerjale, olnud "Aeroobika õpiku" (2007 ja 2009), "Võimlemise sõnavara" (2012) ning "Aeroobika ja rühmatreeningud. Õpperaamat" (2018) koostajaid ja autoreid.

## Tsitaat
1980. aastate aeroobikatundides kasutati lineaarset treeningumetoodikat. Üht harjutust korrati näiteks 32 korda ja siis alustati järgmist. Tantsulist liikumist kombineeriti naisvõimlemisest pärit harjutustega. Nüüd on metoodika muutunud: kõik nüüdisaeroobikastiilid põhinevad põhisammudel, tunnis õpitakse selgeks 5-6 sammu ja lõpuks pannakse kõik kokku, nii et tekib liikumiskombinatsioon.

## Isiklikku
Ta on Liis Laaneloogi õde.

Ta oli 1972–1995 abielus Toomas Liivakuga.

1996–2009 kandis ta nime Liivak-Riisalo.

## Viited
Udusuled

**Udusulg** on väike pehme linnusulg. Need õrnad kohevad suled paiknevad kattesulgede all ja aitavad kehas soojust hoida. Linnupoegade kehad on ajutiselt kaetud udusulgedega. Udusulg jaguneb oma ehituselt pehmeks keskosaks ning seda ümbritsevateks kiududeks.

### Kasutamine
Udusulgi kasutatakse inimese poolt näiteks jopede, tekkide ja patjade täitmiseks. Need on hingavad ehk lasevad läbi niiskust, mida kehast eraldub. Lisaks juhivad eemale liigset soojust, aidates hoida öö vältel ühtlast temperatuuri. Enim kasutatakse pardi- ja hanesulgi.  Viimased on pehmemad ja neid peetakse luksuslikumaks.
Amaurochaetidae

***Amaurochaetidae*** on sugukond limakuid.

## Perekondi
**[[Amaurochaete]]*
**[[Brefeldia]]*
**[[Comatricha]]*
**[[Enerthenema]]*
**[[Paradiacheopsis]]*
**[[Stemonaria]]*
**[[Stemonitopsis]]*

## Välislingid
* ''Amaurochaetidae'' andmebaasis eElurikkus
Amaurochaete

***Amaurochaete*** on perekond limakuid.

## Liike
**[[Amaurochaete atra]]*

## Välislingid
* ''Amaurochaete'' andmebaasis eElurikkus
Kirkūki-Ceyhani naftajuhe

**Kirkūki-Ceyhani naftajuhe** ehk **Iraagi-Türgi naftajuhe** on 600 km pikkune naftajuhe Iraagi Kirkūki ja Türgi Ceyhani linna vahel. See on Iraagi suurim toornafta ekspordijuhe.

## Tehnilised näitajad
Naftajuhe koosneb kahest torust, mis on läbimõõtudega 117 cm ja 102 cm ning on ehitatud laskma päevas läbi vastavalt kuni 1 100 000 ja 500 000 barrelit naftat. Reaalne läbilaskevõime on rikete tõttu ilmselt umbes 300 000 barrelit päevas.

## Ajalugu
Juhtme Iraagi osa on olnud aastast 2003 sabotaažiaktide sihtmärk. Oktoobris 2009 katkes naftajuhtme töö Mosulis toimunud plahvatuse tõttu. Augustis 2013 toimus 60 kilomeetrit Mosulist lõunas juhtmele pommirünnak. Juhet rünnati ka sama aasta septembris.

Aastal 2013 ehitas Iraagi Kurdistan uue naftajuhtme Taq Taqi naftaväljalt läbi Duhoki kubernerkonna Faysh Khaburi linna Türgi-Iraagi piiril, kus see ühendati Kirkuki-Ceyhani juhtmega. Uue lõigu diameeter oli 91 cm ning päevane läbilaskevõime 150 000 barrelit. Sellega avati ekspordiks ka Taq Taqi ja Tawke naftamaardlad. Mais 2014 teatasid Iraagi Kurdistani võimud esimese tankeritäie eksportimisest.

Märtsis 2023 otsustas Rahvusvaheline Kaubanduskoda, et Iraagi Kurdistani naftaeksport Türki ilma Iraagi valitsuse loata on illegaalne ning Iraagi Kurdistani naftaeksport katkes. Hiljem jõuti kurdidega kokkuleppele ning North Oil Company parandas juhtmelõigu.

## Ettepanekud uue juhtme rajamiseks
Aastal 2014 kaalusid Iraagi võimud uue Kirkuki-Ceyhani naftajuhtme rajamist, mis läheks ümber ohtlike alade.

## Vaata ka
* Kirkuki-Baniyasi naftajuhe
* Samsuni-Ceyhani naftajuhe
* Bakuu-Thbilisi-Ceyhani naftajuhe

## Viited