open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tiril Eckhoff

**Tiril Kampenhaug Eckhoff** (sündinud 21. mail 1990 Fossumis Bærumi vallas) on Norra laskesuusataja. 

Echoff hakkas laskesuusatamisega tegelema 1999. aastal.

## [[Maailma karikavõistlused laskesuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Tiril Eckhoff on individuaalarvestuses esikolmikusse jõudnud 49 korral, sealhulgas võitjana 29. Teatesõidus on ta esikolmikusse jõudnud 39 korral, sealhulgas lõpetanud kõige kõrgemal pjedestaaliastmel 22 korda (seisuga 19. märts 2022).

### MK-etappide võidud
	
	
#### Maailma karikasarjas saadud punktid ja kohad
 

## Viited


## Välislingid
* Tiril Echoff IBU kodulehel
Tiigiveski jalgpalliväljak

**Tiigiveski jalgpalliväljak** on Tallinna vanim jalgpalliväljak, mis rajati 1913. aastal Härjapea jõe kaldale.

## Tiigiveski park ja staadion
Aja jooksul Tiigiveski paistiik reostus ja muutus mülkaks. Linnavalitsuse korraldusel täideti 200 meetri pikkune tiik 1910–1911 Estonia vundamendiaugust saadud pinnasega. Linnaaednik Hans Lepa eestvedamisel rajati 1910.–1912. aastal Juhkentali tänavast lõuna poole Tiigiveski park. Koos pargiga rajati ka 0,9 ha suurune puukool ja kasvuhoonetega aiand. Tiigiveski täidetud alale alustati peagi jalgpallistaadioni rajamist. 

1913. aastal valminud jalgpalliväljak on vanim Tallinnas. Varem mängiti jalgpalli heinamaadel. Kuna see oli esimene jalgpalliväljak, siis peeti seal 1921. aastal esimene maavõistlus ning meie koondise vastaseks oli Rootsi jalgpallikoondis. Kui valmisid spordiühingute Sport ja Kalev jalgpallistaadionid, siis Tiigiveski väljakul enam suuri võistlusi ei peetud.
https://web.archive.org/web/20151208060918/http://www.juhkentaliselts.ee/content/asumi-ajaloost-0 Tiigiveski park ja staadion


Pärast 1921. aasta eesti meistrivõistlusi jalgpallis keelati Tiigiveskil igasugune spordiharjutamine ja spordivõistlused ära, kuna see häiris lähedal asuva haigla patsiente. 1922. aasta kevadel lubati siiski spordiharjutamine, kuid võistluste korraldamine oli endiselt keelatud.

## Viited

## Välislingid
Kalevi aed

**Kalevi aed** (ka *Kalevi väli*, *Kalevi spordiväli*, *Kalevi aia staadion*, *Kalevi spordiplats*) oli enne Teist maailmasõda Tallinnas praeguse Viru väljaku alal asunud spordiplats. Seal toimusid spordiüritused, näiteks jalgpalli, kergejõustiku, jääpalli, hoki ja muude spordialade võistlused.

19. sajandil on seda krunti nimetatud ka *Gonsiori aiaks*. 1898 oli krunt laulu- ja mänguseltsi Lootus käes (*"Lootuse" aed*). 1920. aastatel sai sellest tänase Viru keskuse ja Tallinna kaubamaja A-korpuse vahele jäänud suurest spordiplatsist Kalevi aed.
Uhke puidust väravatorn ehitati Kalevi aiale 1924. aastal.

## Spordiväljak
Eesti jalgpallikoondis on sellel staadionil pidanud 7 jalgpallilahingut.

1923. aastal peeti sellel väljakul Eesti jalgpalli meistrivõistluste finaal.

Spordiväljak koos Gonsiori tänava vana sihiga kadus linnapildist pärast sõda 1940. aastate teises pooles.

## Viited
Olga

**Olga** (ukraina keeles ja vene keeles Ольга; ristimisnimega *Helena*; u 890 – 11. juuli 969) oli Kiievi suurvürstinna, Igori abikaasa.

## Mälestuse jäädvustamine
Ta on Vene Õigeusu Kiriku apostlisarnane pühak.
Tatjana

**Tatjana** on vene päritolu naisenimi. Nime lühivariant on Tanja. Vene keelest translitereerimisel on kasutusel variant Tatiana.

6. detsembri 2015 seisuga elas rahvastikuregistri andmetel Eestis 10 586 Tatjana-nimelist inimest.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Tatjana 10 408 naisel ja Tatiana 2965 naisel. Tatjana on Eestis populaarsuselt 3. naisenimi. Nime kandja oli keskmiselt 53 aasta vanune (mediaanvanus oli 55).

## Nime kandjaid
* Tatjana Hallap
* Tatjana Jaanson
* Tatjana Järvi
* Tatjana Kotova
* Tatjana Lebedeva
* Tatjana Mihhailova-Saar
* Tatjana Oja
* Tatjana Tšernigovskaja

## Viited
Olga (eesnimi)

**Olga** (vene, ukraina Ольга) on naisenimi. Seda peetakse skandinaavia nime Helga idaslaavipäraseks kujuks ning tähendab 'püha, pühitsetud'. Ukraina keelest transkribeeritud on variant **Olha**.

2015. aasta seisuga oli see Eesti kõige populaarsem naisenimi. 6. detsembri 2015 seisuga elas rahvastikuregistri andmetel Eestis 10 883 Olga-nimelist inimest.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Olga 10 442 naisel. Olga oli populaarsuselt 1. naisenimi.
Olga oli keskmiselt 52 aasta vanune (mediaanvanus oli 49). Kõige populaarsem oli eesnimi Olga vanuserühmas 40–44, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 125,50.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Olha 1097 naisel. Olha oli populaarsuselt 177. naisenimi.
Olha oli keskmiselt 40 aasta vanune (mediaanvanus oli 38). Kõige populaarsem oli eesnimi Olha vanuserühmas 35–39, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 17,05.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Olga 18 589 inimesel.

## Nime kandjaid

* Olga Hepnarová
* Olga Ivanova
* Olga Lauristin
* Olga Lund
* Olga Makina
* Olga Sõtnik
* Olga Temnikova
* Olga Terri

## Viited
Mali Kutõštša

**Mali Kutõštša** (ukraina keeles Малі Кутища) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 372. Pindala on 1,492 km².
Irina

**Irina** on slaavipärane naisenimi. Vene nimi Ирина on algselt mugandus kreeka nimest Eirene (kreeka εἰρήνη 'rahu'). Sama päritolu on ka nimi Irene. Ukrainapärane variant nimest on Ірина, eesti transkriptsioonis **Irõna**, rahvusvahelises transkriptsioonis **Iryna**.

6. detsembri 2015 seisuga elas rahvastikuregistri andmetel Eestis 10 486 Irina-nimelist inimest.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Irina 10 396 naisel. Irina oli Eestis populaarsuselt 4. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Irina vanuserühmas 55–59, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 191,15 ning Ida-Viru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 175. Irina oli keskmiselt 49 aasta vanune (mediaanvanus oli 51). 

1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Irina 10 241 naisel. Irina on Eestis populaarsuselt 2. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Irina vanuserühmas 60–64, kus neid on 10 000 elaniku kohta 191,21 ning Ida-Viru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 177,56. Irina oli keskmiselt 54 aasta vanune (mediaanvanus oli 55).

1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Iryna 1272 naisel. Iryna on Eestis populaarsuselt 151. naisenimi.

## Nime kandjaid

* Irina Embrich
* Irina Rodnina
* Irina Štork
* Iryna Jatčanka

## Viited
2015.–2016. aasta maailma karikasari laskesuusatamises

**2015.–2016. aasta maailma karikasari laskesuusatamises** oli 39. ametlik maailma karikasarja hooaeg, mis algas Östersundis 29. novembril 2015 ja lõppes Hantõ-Mansiiskis 20. märtsil 2016.

## Võistluste ajakava

## Tulemused
### Mehed

### MK-sarja paremusjärjestus

### Naised

### MK-sarja paremusjärjestus
Pärast 25/25 etappi

## Eestlaste kohad
### Mehed

### Naised

## Viited
Parameetriruum

**Parameetriruum** (inglise keeles *parameter space*) on matemaatilise mudeli kõigi võimalike parameetrite kõigi võimalike väärtuste kõigi võimalike kombinatsioonide hulk. 

Parameetrite väärtuste määramispiirkonnad võivad moodustada pinna teljed ning mudeli väljundi võib visualiseerida nende telgede vahelise pinnana. Selle abil on võimalik illustreerida, kuidas parameetriruumi erinevad piirkonnad põhjustavad mudeli erinevat tüüpi käitumist. 

Kuna parameetrid on enamasti funktsiooni sisendiks, nimetatakse parameetriruumi ka funktsiooni domeeniks.

Parameetriruume kasutatakse eelkõige parameetritest sõltuvate tõenäosusjaotuste perekondade kirjeldamiseks. Üldiselt kasutatakse parameetriruumi mõistet teaduses eksperimentaalsete muutujate kirjeldamiseks.

Statistikas moodustab parameetriruum parameetrilise estimeerimise tausta. 

## Ajalugu
Parameetriruumi mõiste võeti kasutusele, kui geomeetria vabastati kolmemõõtmelisest ruumist. Näiteks kolmemõõtmelisel keral on neli mõõdet: kolm kera keskpunkti ning nelja raadiuse jaoks. Julius Plücker näitas oma raamatus "Uus ruumigeomeetria" (*Neue Geometrie des Raumes*, 1849), et geomeetria ei põhine ainult punktidel kui põhielementidel. Ruumi elementidena võib kasutada ka sirgeid, tasandeid ja kerasid. Geomeetrias võib kasutada ükskõik millise positiivse täisarvu mõõtmeid, mille arv sõltub üksnes elemendi määratlemiseks vajalike parameetrite arvust. Enamate mõõdete kasutamist illustreerivad Plückeri koordinaadid.  Dirk Struiki meelest on Plückeri sirgete geomeetriat kolmemõõtmilises ruumis võimalik vaadelda neljamõõtmelises ruumis ning Felix Kleini neljamõõtmelist geomeetriat viiemõõtmelises ruumis.

## Viited
Scott Carpenter

**Malcolm Scott Carpenter** (1. mai 1925 – 10. oktoober 2013) oli Ameerika Ühendriikide mereväe ohvitser ja lendur, katselendur, aeronautikainsener ja astronaut.  

Ta valiti 1959. aastal Mercury Seveni liikmeks. Carpenter sai missiooni Mercury-Atlas 7 ajal teiseks ameeriklaseks orbiidil ja neljandaks ameeriklaseks kosmoses.

## Viited
Riina Maidre

**Riina Maidre** (sündinud 26. jaanuaril 1982) on eesti näitleja.

Riina Maidre on lõpetanud 2000. aastal Tallinna Gustav Adolfi Gümnaasiumi (hõbemedaliga) ja 2004. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (21. lend). 2014. aastal kaitses teatrimagistri väitekirja Amsterdami teatrikooli osakonnas DasArts. Ta on läbinud magistriõpingud ka interdistsiplinaarse kunsti osakonnas kunstnik Jaan Toomiku juures Eesti Kunstiakadeemias, kuid lõputöö on vormistamata. 2019. aastal sai Tartu Ülikoolist ka eripedagoogi magistridiplomi.

2006–2011 töötas ta näitlejana Von Krahli Teatris. Seejärel on ta olnud vabakutseline näitleja.

Ta on mänginud peaosa 2011. aastal valminud mängufilmis "Kõik muusikud on kaabakad". Väiksemad osatäitmised on tal olnud teleseriaalis "Ohtlik lend", "Kättemaksukontor", "Tuulepealne maa", "Siberi võmm", "Viimane võmm" ning filmides "Taarka" (2008), "Georg" (2007), "Mis iganes, Aleksander!" (2007) ja "Apteeker Melchior. Viirastus" (2022).

## Tunnustus
* 2017 Eesti Teatriliidu naispeaosatäitja auhind
* 2025 Eesti Teatriliidu naispeaosatäitja auhind

## Viited

## Välislingid

*Riina Maidre Eesti filmi andmebaasis
Potapovõtši

**Potapovõtši** (ukraina keeles Потаповичі) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Ovrutši rajoonis. Pindala on 5,21 km². Elanike arv on 465.
Verbivka (Litõni rajoon)

**Verbivka** (ukraina keeles Вербівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 427. Pindala on 0,179 km².
Svetlana

**Svetlana** on naisenimi.

6. detsembri 2015 seisuga elab rahvastikuregistri andmetel Eestis 10 327 Svetlana-nimelist inimest.

## Nime kandjaid

* Svetlana Aleksijevitš
* Svetlana Masterkova
* Svetlana Tširkova

## Viited
John Garang de Mabior

**John Garang de Mabior** (23. juuni 1945 – 30. juuli 2005) oli Sudaani poliitik ja Lõuna-Sudaani iseseisvusliikumise juht.

Aastatel 1983–2005 oli ta Sudaani Rahva Vabastusarmee juht. 9. juulist 2005 kuni oma surmani 30. juulil 2005 oli ta Sudaani esimene asepresident. Hukkus helikopteriõnnetuses.

Ta oli rahvuselt dinka.

John Garang de Mabiori portree on kõigil Lõuna-Sudaani paberrahadel.
Verbivka (Orativi rajoon)

**Verbivka** (ukraina keeles Вербівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis. Elanike arv on 430. Pindala on 4,251 km².
Verbivka (Hmilnõki rajoon)

**Verbivka** (ukraina keeles Вербівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv on 299. Pindala on 0,46 km².
Verbivka (Šargorodi rajoon)

**Verbivka** (ukraina keeles Вербівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. Elanike arv on 313.
Planeetide kaitse

**Planeetide kaitse** on planeetidevahelistel missioonidel kasutatav põhimõte, mille kohaselt üritatakse vältida teiste taevakehade ja Maa saastamist teistelt taevakehadelt pärit organismidega. Selle eesmärk on kaitsta planeetide keskkonda, et neid saaks hiljem detailselt uurida.
Zaitseve

**Zaitseve** on kohanimi.

*Zaitseve, küla Ukrainas Donetski oblastis  Bahmuti rajoonis

*Zaitseve, alev Ukrainas Donetski oblastis Horlivka haldusalas
Zaitseve (Horlivka)

**Zaitseve** on alev Ukrainas Donetski oblastis Horlivka haldusalas, 62,8&nbsp;km kaugusel Donetskist, 23&nbsp;km kaugusel Horlivkast põhjas.

Zaitseve sai alevi õigused 1938. aastal.

Asula kõrgus merepinnast on 129 meetrit.

2001. aastal rahvaloenduse andmeil elas asulas 4012 inimest, kellest 93,15% märkis emakeeleks vene ja 6,48% ukraina keele.

Donbassi sõja algupoolel võtsid ühenduse DRV võitlejad asula oma kontrolli alla. 2015. aasta 9. novembril võtsid valitsusväed asula taas oma kontrolli alla.

2018. aasta aprilli lõpu seisuga oli vähemalt osa asulast valitsusvastaste relvajõudude kontrolli all (või eikellegimaa staatuses).

## Viited

## Välislingid

* 6. detsember 2015. *[[Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu|URJKN]]* Сводные данные по ситуации в зоне АТО – 06 декабря (*vene keeles*)
Koduvald (Saue ajaleht)

**Koduvald** oli ajaleht, mis ilmus Saue vallas aastatel 1994–2017.

Ajaleht ilmus kord kuus, kuu esimesel nädalal. Esimene number ilmus 1994. aasta veebruaris. Esimene toimetaja oli Heino Raieste, kes toimetas ajalehte aastatel 1994–2003.

## Viited

## Välislingid
*Koduvald 2006-2017. Digiarhiiv Saue valla kodulehel
*Koduvald Digaris
Heino Raieste

**Heino Raieste** (kuni 10. detsembrini 1936 **Tsakko** või **Tsäkko**; 24. aprill 1928 – 4. august 2018) oli eesti kodu-uurija ja ajakirjanik.

Ta oli Saue valla ajalehe Koduvald toimetaja aastatel 1994–2003.

## Teoseid
*Heino Raieste. "Taevaskoja". Tallinn: Eesti Raamat, 1981
*Paul Lehestik, Heino Raieste. "Värska". Tallinn: Eesti Raamat, 1985
*Heino Raieste, Gundo Roosve. "Tööpunalipu ordeniga V. I. Lenini nimeline köögiviljakasvatuse näidissovhoos". Tallinn: Eesti Raamat, 1987
*Reet Kaar, Kalev Kallemets, Remi Neitsov, Heino Raieste. "Palivere raamat". Palivere Aleviselts. 2010

## Tunnustus
*2007 Saue valla tänukiri Saue valla ajaloo uurimise ja väärtustamise eest

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Verbivka (Luhõnõ rajoon)

**Verbivka** (ukraina keeles Вербівка) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Lugõnõ rajoonis. Elanike arv on 148. Pindala on 0,6 km².
Hospidali tänav (Tallinn)

**Hospidali tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis Liivalaia ja Ravi tänava vahel.

Tänaval asub vaid üks hoone Hospidali tänav 4, 	ca. 1947 aastal ehitatud 4-kordne korterelamu. Liivalaia tänava nurgahooned on Liivalaia tänava aadressiga Liivalaia tänav 28 ja 30 ning tänava ääres asub ka Tallinna Liivalossi Lasteaed. 

## Ajalugu
Hospidali tänava nimi võeti kasutusele Üldise Hoolekande Kolleegiumi (Приказ Общественного Призрения) korraldusel 1786. aastal rajatud nn. Priihospidali, praeguse Ida-Tallinna Keskhaigla järgi. 1881. aastal kandis tänav saksa keeles *Hospitalstraßе* ja vene keeles *Госпитальная улица* ning eesti keeles 1885. ja 1910. aasta andmetel Hospitali tänava nime. 

Tallinna 1923. aasta tänavaregistris oli läbikäik dokumenteeritud Hospidali tänavana.

Hospidali 2a asus kino „Mars“ hoone.

Liivalaia tänav 30 hoone Hospidali tänava poolses tiivas asus Eesti NSV Riiklik Laste- ja Noorteraamatukogu. Eesti Lastekirjanduse Keskus kolis 2007. aastal Liivalaia tänavalt praegusesse asukohta Pikk tänav 73. Tallinna Keskraamatukogu võõrkeelse kirjanduse osakond asub aadressil Liivalaia 40, hotell Olümpia vastas, mitmekordse elumaja esimesel korrusel.
## Vaata ka
*Kentmanni tänav

## Viited

## Välislingid
*Foto 1938. aastast, kino "Mars" sildiga
Temuco

**Temuco** on linn Lõuna-Tšiilis, Araucanía piirkonna ja Cautíni provintsi halduskeskus. 

## Viited

## Välislingid
Lindvistika ehk metsa see lingvistika

"**Lindvistika ehk metsa see lingvistika**" on eesti semiootiku ja kirjaniku Valdur Mikita 2015. aasta detsembris ilmunud teos, mis jätkab raamatuis "Metsik lingvistika" (2008) ja "Lingvistiline mets" (2013) alustatud arutelu eesti kultuuri, eestlaste psühholoogia ja eestluse eripära teemadel.

Mikita enda iseloomustust mööda on see "kolmas raamat ulguvate rehade triloogiast". "Lindvistika" kirjastuseks või ilmumiskohaks on raamatus märgitud "Välgi metsad".
Wilhelm Reinhold Staël von Holstein

**Wilhelm Reinhold Staël von Holstein** (5. november 1858 Uulu, Pärnumaa  – 29. september 1918 Baden-Baden, Saksamaa) oli baltisaksa aadlik, vabahärra, poliitik ja mõisnik.

Wilhelm Reinhold Staël von Holstein oli Vaskrääma ja Sindi mõisnik, Peterburi õukonnategelane, Pärnu-Viljandi kreisisaadik 1899–1906, Liivimaa maanõunik 1908–1918, resideeriv maanõunik 1918.

Õppis Tartu Ülikoolis, oli korporatsiooni Livonia liige.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Korporatsiooni "Livonia" liige Wilhelm Stael von Holstein
Olga (täpsustus)

**Olga** võib tähendada järgmist:
***[[Olga (eesnimi)|Olga]]** on naisenimi.
** **[[Olga]]** (−969), Kiievi suurvürstinna
** **[[Olga Konstantinovna]]** (1851–1926), Kreeka kuninga Geórgios I abikaasa
* **[[Olga (Primorje)|Olga]]** on asula Venemaal Primorje krais
* **[[Olga (film)|Olga]]** on eesti lühimängufilm (2013) 

## Vaata ka
* Olga laht
Sasuke Uchiha

**Sasuke Uchiha** (jaapani keeles うちは サスケ *Uchiha Sasuke*) on tegelane mangast "Naruto", mille loojaks on Masashi Kishimoto.

Sasuke on üks viimastest ellujääjatest Uchiha klannist, mis oli üks vanemaid ning tugevamaid klanne Konohagakure-s, kuni Sasuke vanem vend Itachi Uchiha enne seeriaid klanni tappis. Seeria alguses on Sasuke eesmärk taastada oma klann ja tappa oma vanem vend. Seeria jätkudes pannakse Sasuke tiim seitsmesse (Team 7), mille juhiks on Kakashi Hatake. Tiimi kuuluvad ka Naruto Uzumaki ja Sakura Haruno. Alates akadeemiast on igale tüdrukule Sasuke meeldinud, samuti ka Sakurale, kes annaks kõik, et Sasukele ka tema meeldiks. Naruto, kellele jällegi meeldib Sakura on kade Sasuke üle, sest ta meeldib kõigile. Sellepärast üritab ta alati Sasukesest parem olla ja teda ületada. Sasuket ei huvita jällegi ükski tüdruk, sest ta tahab tugevamaks saada, et oma klann restoreerida. Naruto ja Sasuke on sellest saati vaenlased. Sasuke häält animes on teinud jaapani keeles Noriaki Sugiyama ja inglise keeles Yuri Lowenthal. Paljud vaatajad kritiseerivad Sasuket tema külma ja ükskõikse käitumise pärast.
Charley Patton

**Charley Patton** (aprill 1891 – 28. aprill 1934) oli USA Deltabluusi viljelev  muusik. Tema on esimesena lindistanud bluusinäiteid.
Läti Muusikaakadeemia

**Läti Muusikaakadeemia**, õieti **Jāzeps Vītolsi (nimeline) Läti Muusikaakadeemia** (läti keeles *Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmija*, lühendatult JVLMA) on Läti kõrgem muusikaõppeasutus, mis asub Riias aadressil Kr. Barona iela 1. Kool on kandnud ka nimesid Jāzeps Vītolsi Läti Konservatoorium ja Jāzeps Vītolsi Läti Kunstiinstituut; nimetatud ka Riia Konservatoorium.

Läti Muusikaakadeemia asutas 1919. aastal helilooja Jāzeps Vītols, kes oli ka Läti Rahvusooperi esimene direktor. 

Kooli rektorid on olnud Jāzeps Vītols (1919–1935), Pauls Jozuus (1935–1937), Alfrēds Kalniņš (1944–1948), Jēkabs Mediņš (1948–1950), Jānis Ozoliņš (1951–1977), Imants Kokars (1977–1990), Juris Karlsons (1990–2007), Artis Sīmanis (2007–2017), Guntars Prānis (2017–2024) ja Ilona Meija (alates 2024). 

Tuntud vilistlasi: Miša Aleksandrovitš, Iveta Apkalna, Volfgangs Dārziņš, Sarah Feigin, Elīna Garanča, Inese Galante, Jānis Ivanovs, Arvīds Jansons, Oleg Kagan, Aivars Kalējs, Gidon Kremer, Kristīne Opolais, Raimonds Pauls, Uģis Prauliņš, Uldis Pūcītis, Alfred Strombergs, Imants Zemzaris, Aleksandrs Viļumanis  

## Välislingid
* Läti Muusikaakadeemia koduleht
Jan Vanriet

**Jan Vanriet** (sündinud 21. veebruaril 1948 Antwerpenis) on Belgia  (flaami) kunstnik ja luuletaja. Valiti 2017. aastal Euroopa Teaduste ja Kunstide Akadeemia liikmeks.

Jan Vanriet, Bohemia, 1966.jpg|„Bohemia“, 1966, õli paberil
Jan Vanriet, Moszek, 2011.jpg|„Moszek“, 2011
Jan Vanriet, Tatlin, 1980.jpg|„Tatlin“, 1980


## Viited

## Välislingid
* Jan Vanriet - Official website
* Jan Vanriet 'The Music Boy' at The New Art Gallery Walsall
* Jan Vanriet at The British Museum
* Jan Vanriet - Poëzie-Centraal
Juhan Kalde

**Juhan Kalde** (1937. aastani **Juhan Löve**; 7. mai 1908 Lelle vald, Pärnumaa – 17. august 1995 Pärnu) oli eesti maadleja ja sporditegelane.

1940. aastal tuli ta Kreeka-Rooma maadluses Eesti meistriks raskekaalus (üle 87 kg), 1941. ja 1942. aastal võitis samas kaalukategoorias hõbemedali.

1950.–1960. aastatel tegutses maadlustreenerina Märjamaal. 

## Tunnustus
* 1964 – Eesti NSV teeneline sporditegelane

## Viited

## Välislingid
*Biograafia Eesti spordi biograafilises leksikonis
Tyson Fury

**Tyson Luke Fury** (sündinud 12. augustil 1988 Manchester, Inglismaa) on Suurbritannia poksija.

## Harrastajana
Fury esindas nii Iirimaad, Inglismaad kui ka Ühendkuningriiki. 2006. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel võitis ta pronksmedali. 2007. aastal võitis ta Euroopa Liidu noorte meistrivõistlustel esikoha, hiljem kaotas aga tähtsas matšis kaasmaalasele David Price'ile kohtunike häältega 22-8 ning jäi seetõttu 2008. aasta Pekingi olümpiakoondisest välja. Hiljem üritas ta ebaõnnestunult pääseda ka Iirimaa koosseisus Pekingi olümpiale. 

## Elukutselisena
Fury tegi elukutselise poksijana debüüdi 2008. aasta lõpus Nottinghamis, alistades esimeses raundis nokaudiga Béla Gyöngyösi (Ungari). Järgmise aastaga oli Furyl kirjas juba üheksa elukutseliste matši ja 21-aastaselt tuli ta juba Inglismaa meistriks. 

Esimese suurema duelli pidas Fury 2011. aasta juulis, alistas kohtunike ühehäälse otsusega Dereck Chisora ning tuli Ühendkuningriigi ja Rahvaste Ühenduse meistriks. Aasta hiljem Põhja-Iirimaal Belfastis tõusis Fury võiduga Martin Rogani üle ka Iirimaa meistriks. 

Järgmise nelja aastaga poksis Fury end maailma tippu, alistades tähelepanuväärsemates matšides 2013. aastal USAs endise maailmameistri Steve Cunninghami, seejärel teist korda Dereck Chisora ning 2015. aasta alguses rumeenlase Christian Hammeri.

Aprillis 2015 teatati lõpuks, et Fury saab võimaluse astuda vastu raskekaalu valitsejale Volodõmõr Klõtškole. Novembris 2015 Düsseldorfis Saksamaal võitiski Fury vastupidi kõikidele ennustustele Klõtškod kohtunike ühehäälse otsusega 115:112, 115:112 ja 116:111, tõustes sellega WBA (Super), IBF, WBO, IBO ja The Ring Magazine'i tunnustatud raskekaalu maailmameistriks. Selle võidu järel lisati Fury BBC aasta sportlase valimistel üheks kandidaadiks. Samuti on Fury endine Inglismaa, Iirimaa, Ühendkuningriigi, Rahvaste Ühenduse ja EBU Euroopa raskekaalu meister.

Ta on seni (seisuga 21. detsember 2024) pidanud 37 kohtumist. Ta on võitnud neist 34 (neist 24 nokaudiga) ja kaotanud 2 kohtumist ning viigistanud 1 kohtumise.

## Isiklikku
Fury on sündinud Iirimaa mustlaste järeltulijana. Ta isa pani talle nime Tyson endise raskekaalu maailmameistri Mike Tysoni järgi.

Tema suguvõsas on suured poksitraditsioonid, isa John Fury (Gypsy) oli 1980. aastatel elukutseline poksija, teine nõbu Andy Lee on aga WBO keskkaalu maailmameister. Tysoni onupoeg Hughie Fury on samuti lootustandev raskekaalu profipoksija (18-0, 10 KO). Mõlemat meest treenib Hughie isa Peter Fury. Nõod loodavad enda väitel raskekaalu divisjonis tõusta uuteks Klõtškodeks.

Fury ja tema naine Paris abiellusid 2009, neil on lapsed Prince ja Venezuela. Fury on sügavalt usklik. Ta on tuntud oma julgete ja paljude jaoks vastumeelsete väljaütlemiste poolest. Samuti on ta Premier League'i tippklubi Manchester Unitedi toetaja.

## Välislingid
*Boxrec.com
Villu Ojassalu

**Villu Ojassalu** (5. aprill 1931 Sillaotsa talu, Võisiku vald, Viljandimaa – 11. september 2019) oli eesti sporditegelane.

Ta lõpetas 1951. aastal Põltsamaa Keskkooli.

Ta töötas aastatel 1954–1955 Põltsamaa Keskkooli kehalise kasvatuse õpetajana, 1955–1959 Põltsamaa rajooni spordikomitee esimehena, 1959–1962 Põltsamaa Jõu rajooninõukogu esimehena, 1965–1967 Jõgeva Jõu tõstetreenerina, 1967–1981 Põltsamaa EPT spordijuhina.

Ta oli aastatel 2002–2005 Põltsamaa linnavolikogu liige Eestimaa Rahvaliidu saadikuna, aastatel 2009–2013 linnavolikogu asendusliige valimisliidu Meie Põltsamaa nimekirjas.

Ta suri 11. septembril 2019 ja maeti 15. septembril Põltsamaa uuele õigeusu kalmistule.

## Tunnustus
*1966 Eesti NSV Vabatahtliku Spordiühingu Jõud auliige
*1973 Eesti NSV parim ühiskondlik spordiinstruktor
*1983 Eesti NSV teeneline sporditegelane
*2001 Eesti Spordiveteranide Liidu auliige
*2003 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2003 Põltsamaa linna teenetemärk
*2009 Jõgevamaa Hõberist nr 27
*2009 Jõgevamaa spordiliidu Kalju auliige
*2012 Põltsamaa linna aukodanik
*2017 Jõgevamaa Spordiveteranide Klubi auliige

## Viited

## Kirjandus
*"In memoriam. Villu Ojassalu 5. IV 1931 - 11. IX 2019". Põltsamaa Teataja, 18. september 2019. Lk 2

## Välislingid
*
Briançon

**Briançon** [brian'soon] on linn Prantsusmaa kaguosas Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonnas Hautes-Alpesi departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 1167–2540 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linna lähedalt Alpidest saab alguse Durance'i jõgi.


Map commune FR insee code 05023.png|Briançoni plaan ja teda ümbritsevad vallad
Briançon2.JPG


## Sõpruslinnad
*  Rosenheim, Saksamaa (1964)
*  Susa, Itaalia (2013)
*  Independencia, Peruu (1989)

## Viited
Bakuu metroo

**Bakuu metroo** (aserbaidžaani keeles: Bakı Metropoliteni) on Bakuus töötav metroo, avati 6. novembril 1967. 

Pärast teist maailmasõda elas Bakuus miljon inimest, mis oli NSV Liidus metroo rajamise eelduseks, mispeale 1951. aastal hakatigi metrood ehitama. 

Metrooliinid asuvad väga sügaval maa all (30–90m), nagu endistes NSV Liidu liiduvabariikides tavaks. Metrool on kolm liini kogupikkusega 40,3 km ja 27 metroopeatusega. Kasutusel on 81-717/714- ja 81-760/761 -tüüpi metroorongid. 2015. aastal oli sõitjaid 222,0 miljonit, tipp-päeval oli sõitjaid 608 200. Metrooliinid töötavad kella 6.00–24.00.

## Liinid

## Välislingid

* Ametlik koduleht Bakuu Metroo *(aserbaidžaani keeles)* *(inglise keeles)* *(vene keeles)* *(prantsuse keeles)*
* Urbanrail.net – Bakuu Metroo *(inglise keeles)*
Piimamees

**Piimamees** on inimene, kes veab piima inimesteni.

## Piimamees kirjanduses
*Šolem Alejchemi jutustus "Piimamees Tevje"
*Eduard Vilde romaan "Mäeküla piimamees"
Alice Springs

**Alice Springs** on linn Austraalia mandri keskosas, Austraalia Põhjaterritooriumi lõunaosas. 

## Viited
Olev Remsu. Linnast ja maailma suurimast monoliidist on juttu teoses "Okeaania. James Cook ja Uku Masing", Go kirjastus, 2017
MacDonnelli mäestik

**MacDonnelli mäestik** on mäestik Austraalia mandri keskosas, Austraalia Põhjaterritooriumil.

Mäestik koosneb paralleelsetest mäeahelikest, mis kulgevad Alice Springsi linnast nii lääne kui ida pool.

Mäestiku ja ühtlasi Põhjaterritooriumi kõrgeim tipp on Mount Ziel (1531 m).

Mäestiku lääneosas Alice Springsist läänes asub Lääne-MacDonnelli rahvuspark.

Mäestik on nime saanud endise Lõuna-Austraalia, Nova Scotia ja Hongkongi kuberneri Richard Graves MacDonnelli (1814–1881) järgi.
Abipolitseiniku teenetemärk

**Abipolitseiniku teenetemärk** on Politsei- ja Piirivalveameti väljaantav ametkondlik teenetemärk abipolitseinikule silmapaistvate teenete eest politsei tegevuses osalemisel.

Abipolitseiniku teenetemärk koosneb rinnalindist ja sõõrikujulisest 35-millimeetrise läbimõõduga punasest vasest medalist. Medali keskel on käpprist, millel 12-millimeetri kõrgune tasapinnaline politseivapp. Käppristi ümbritseb 5-millimeetrine sõõr, millel on kaks loorberioksa ja tähed AP. Teenetemärgi tagaküljele graveeritakse teenetemärgi number. Teenetemärgi rinnalint on 35-millimeetri laiune hall muareelint kahe 11,5-millimeetri laiuse oranži triibuga.

Abipolitseiniku teenetemärke annab Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor käskkirjaga ning need antakse kätte korraliselt üks kord aastas – politsei ja piirivalve aastapäeval novembris.

## Viited
Eduard Poland

**Eduard Poland** (1. jaanuar 1883 Rannu vald – 20. august 1957 Tallinn) oli eesti maali- ja teatrikunstnik.

## Elulugu

Poland sündis Tammel Võrtsjärve ääres, kuid pere kolis 1884. aastal Tallinna. Tallinnas leidis Polandi isa Jaan tööd kiviraidurina ja pere sai korteri Kaupmehe tänavale, kus samas majas elanud sakslaste kunstiraamatutega tutvumine oli Polandi esimene kokkupuude kunstiga. Polandil väljendus juba noorena suur huvi maalimise vastu, näiteks käis poiss juba kümneaastaselt Kluge & Ströhmi kaupluse akna taga vitriinis müügiks pandud maale vaatamas ja proovis kodus neid järgi maalida. Samuti maalis ta fotode järgi pereliikmete portreid, hiljem hakkas neid juba tellimuse peale teistelegi tegema. Veel teenis Poland noorena leiba fotoateljeedele tagaseinu tehes ja raamatuköitja õpilane olles.

1901. aastal sai Poland Tallinna Saksa Teatri dekoraatori Karl Woldemar Mareschi õpilaseks-abiks, peagi liikus edasi Franz von Bazani abiks ning hakkas maalima teatridekoratsioone nii Tartus kui ka Tallinnas. 1907. aastal sõitis Poland koos Bazaniga Berliini, kus töötati Schilleri teatris ning reisiti ka Itaaliasse ja Pariisi. Poland proovis Berliinis ka õhtuses õppes kõrgemat haridust omandada, kuid lahkus Saksamaalt enne lõpetamist ja naasis Eestisse 1910, kus keskendus pereelule – abiellus Leontine Vahtrikuga, 1911. aastal sündis poeg Armand, 1916 tütar Alice. Eestis jätkas Poland nii tarbegraafiku kui ka ennekõike dekoraatori ametit. Äramärkimist väärib Polandi tegevus Estonia teatris, kust mees ootamatult 1921. aastal lahkus.

Eduard Poland on joonistanud karikatuure, mida avaldati 1912–1913 satiiriajakirjas Kilk.Vähem on teada, et Poland jõudis tegeleda ka arhitektuuriga, näiteks on tema projekteerinud elumaja kunstnik Teodor Ussisoole Nõmmel, Pärnu mnt 247 (1911) ning maja Karl Ernst Särgavale Pirita-Kosel (1914; hävinud). Pärast teatrist lahkumist tegutses Poland vabakunstnikuna, viljeledes peamiselt tahvelmaali.

Eduard Poland suri 20. augustil 1957 Tallinnas ja ta maeti 21. augustil 1957 Rahumäe kalmistule.

## Viited
Aizpute ordulinnus

**Aizpute ordulinnus** oli Liivi ordu linnus Aizpute linnas Aizpute kihelkonnas.

Linnuse lasi 1249. aastal rajada ordumeister Dietrich von Grüningen. Algselt oli tegemist tüüpilise kastell-linnusega, ent 15. sajandil seda laiendati ja rajati linnuse idapoolne osa. Hiljem kuulus linnus Kuramaa hertsogiriigi koosseisu.

Linnus sai tugevasti kannatada Poola-Rootsi sõdades (1600–1629). 1665. aastal lasi hertsog Jakob Kettler linnuse taas korda teha ja uuendas sealset garnisoni.

1682. aastal läks linnus Noldede valdusse. Toona lisati sinna eluhoonete korpus, linnus kujuneski kindluse asemel kindlustatud elamuks. 18. sajandi teisel poolel valmis tiigi teisel kaldal sealse mõisa uus hoone ja linnus jäi suuremalt jaolt tühjaks.

1939. aastal ehitati osa linnusest kohaliku kooli tarbeks ümber. Eluruumid asusid linnuses veel 1970. aastateni.
Bendigo

**Bendigo** on linn Austraalias, Victoria osariigi keskosas.

Bendigo asub Melbourne'ist ligi 150 km põhja pool.

1851. aastal avastati Bendigo piirkonnast kulda. Järgnenud kullapalavik tõi kaasa elanike arvu kiire kasvu ja linna arengu. Aastatel 1851–1954 kaevandati Bendigo kullakaevandustes kokku 777 tonni kulda. Hinnanguliselt on piirkonna kullavarud veel ligikaudu sama suured kui on juba välja kaevandatud, kuid kaevandamist takistab varude sügavus (üle 400 meetri maapinnast). 2011. aastast tegutseb endises kullakaevanduses (Central Deborah Gold Mine) muuseum.

Linnas asub La Trobe'i Ülikooli kampus.

## Viited
Alfrēds Kalniņš

**Alfrēds Kalniņš** (23. august 1879 Cēsis – 23. detsember 1951 Riia) oli läti helilooja, organist ja dirigent; esimese läti ooperi "Baņuta" autor.

## Hariduskäik
1888. aastani õppis ta Cēsises progümnaasiumis (kus õppis ka klaverit ja viiulit). 1892. aastani õppis ta Cēsise lähedal asuvas Bērzaine Maagümnaasiumis (Livländisches Landesgymnasium zu Birkenruh bei Wenden). Seejärel õppis ta Milleri reaalkoolis.

Õppis aastatel 1886–1894 klaverit ja viiulit Cēsise progümnaasiumis, Bērzaine Maagümnaasiumis *(Livländisches Landesgymnasium zu Birkenruh bei Wenden)* ja Milleri reaalkoolis. Peamiseks muusikaõpetajaks oli helilooja R. Štarke. Kümneaastaselt hakkas Kalniņš harjutama orelimängu Cēsise Jaani kirikus. Aastail 1897–1901 jätkas õpinguid Peterburi konservatooriumis Friedrich Homiliuse (orel) ja Anatoli Lja­­­­dovi (kompositsioon) juhendamisel.

## Töö Eestis ja Lätis

1903. aastal asus elama Pärnusse, kus töötas Nikolai kirikus organistina ning koorijuhi ja muusikaõpetajana Pärnu Poeglaste Gümnaasiumis. Naasnud Lätisse, töötas organistina Liepaja St. Anna kirikus ning juhendas Liepaja laulu- ja muusikaseltsi koori. 1920. aastal sai Riias Haridusministeeriumi muusikaosakonna juhataja ja muusikanõukogu esimehe koha. Töötas samal ajal ka organistina St. Jakobi kirikus ning tegutses muusikakriitikuna. Oli Läti Ülikooli üliõpilaskoori Dziesmuvara dirigent.

Kalniņš oli üks Läti Rahvus­ooperi asutajaid. 1920. aastatel ooperi dirigent ja selle direktoraadi liige. 1926. aastal oli Läti VI üldlaulupeo peadirigent. 1927–1933 töö­tas New Yorgis, kus paistis silma konstruktivistliku koori- ja orkestrimuusika loojana. Töötas seal organistina, andis eratunde, komponeeris ja esines kontsertidel. Kodumaale naasnult töötas ta Riia toomkirikus organistina, oli Läti konservatooriumi professor ja 1944–1948 konservatooriumi rektor.

## Looming
Kalniņšit peetakse läti rahvuslike ooperiheliloojate koolkonna rajajaks.

Komponeeris esimese läti rah­vus­liku ooperi "Baņuta" (Riia, 1920). Ajaloolis-müto­loogilisel ainestikul põhinev teos on tugeva rahvusliku koloriidiga, lüüriline ja selgete Wagneri mõjutustega. 

1920. aastate alguses hakkas komponeerima ooperit Jānis Rainise tragöödia "Indulis un Ārija" ainetel, mis kujutab endast lätlaste Romeo ja Julia lugu. Valmis ooperi esimene vaatus. Tutvustas seda Rainisele, kuid teos jäi lõpetamata. 

Muusikaline draama "Salinieki" (Riia, 1926) käsitleb rahva ennastohverdavat vabadusvõitlust rõhu­jatega. 

Kirjutas ka üle 100 romantilises stiilis koorilaulu, balletimuusikat, oreli- ja orkestrikompositsioone ning arranžeeris üle 120 rahvalaulu häälele ja klaverile.
Sine anno

***Sine anno*** (lühend s.a.) on väljend ladina keelest, see tähendab "ilma aastata". Seda kasutatakse bibliograafilistes kirjetes tähistamaks, et raamatu või mingi muu teaviku ilmumisaasta ei ole märgitud.

## Vaata ka
**[[sine loco]]*
Tallinna merepäevad

**Tallinna merepäevad** on Tallinnas alates 2008. aastast igal aastal korraldatav mere- ja perepidu. Merepäevade raames toimub palju kontserte, ja laevasõite, laevatutvustusi ja mereparaad.

Merepäevi korraldab Tallinna linn koostöös Tallinna Sadama ja Eesti Meremuuseumi, Noblessneri sadama ja teiste partneritega.

2024. aastal toimus Tallinna merepäevade asemel 11.–14. juulil 2024 Tallinnas maailma suurim purjeõppelaevade regatt Tall Ships Races, mis tõi mujalt maailmast kolme Tallinna sadamasse 60 purjelaeva koos 1500 laevapereliikmega.

2013. aastal lõi Balbiino Tallinna merepäevade auks Eestis uudse jäätiselaevukese Jäämurdja. Tegu on apelsinitäidisega vanilli koorejäätisega, mis on laevukesekujulises vahvlis ja kaetud šokolaadiglasuuriga.

## Viited

## Välislingid

* Merepäevade koduleht
* Dan, 7.-8. mail toimuvad Admiraliteedi Merepäevad, mereblog.com, 23. aprill 2005
* Mairold, Admiraliteedi Merepäevad tulemas, mereblog.com, 26. mai 2006
Bärenstein

**Bärenstein** on mitme haldusüksuse ning asula nimi:

* **[[Bärenstein (Saksimaa)|Bärenstein]]** on vald Saksamaal Erzgebirgskreisis
Creative Mobile

OÜ **Creative Mobile** on Tallinnas tegutsev mobiilimängude loomise ja väljaandmise ettevõte. Ettevõtte kaubamärk on **Creative Mobile**.

Ettevõtte asutasid 2010 Vladimir Funtikov, Sergei Panfilov ja Serhiy Slyeptsov. Creative Mobile on mänge teinud nii Androidile kui ka iOS-ile. Ettevõtte tuntuim mängusari on Drag Racing.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Põkiv

**Põkiv** (ukraina keeles Пиків) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 1954.
Kalypso (laev)

**Kalypso** on endine Viking Line'i parvlaev, mis ehitati 1990. aastal Wärtsilä Turu laevatehases Rederi AB Slite tellimusel. Et reeder pankrotistus 1993. aastal, siis rentis Viking Line laeva, kuni müüs selle 1994. aasta algul laevakompaniile Star Cruises. Laev sai uueks nimeks **Star Pisces**.

Kalypso mahutas 2200 reisijat ja 490 sõiduautot, sel on jääklass 1A Super.

## Viited
Bratislav Gašić

**Bratislav Gašić** (serbia keeles **Братислав Гашић**; sündinud 30. juunil 1967 Kruševacis) on Serbia poliitik (Serbia Progressiivne Partei).

Ta sündis Kruševacis (asub Rasina ringkonnas). Ta on lõpetanud Niši Ülikooli majandusteaduskonna.

Ta oli 27. aprillist 2015 kuni 5. veebruarini 2016 Serbia kaitseminister.

Alates 26. oktoobrist 2022 kuni 2. maini 2024 oli ta Serbia siseminister.
Kalur

**Kalur** (ekslikult ka   kalamees) on kalapüügivahenditega (võrgu, õnge, mõrra vms) kala püüdes elatist teeniv isik.

## Viited
Tee Kommunismile

**Tee Kommunismile** nime on kandnud:
*'''Tee Kommunismile''', Viljandis aastatel 1950–1988 ilmunud Viljandi rajooni ajaleht (ajaleht '''Sakala''' aastatel 1950–1988)
***[[Tee Kommunismile (1951)|Tee Kommunismile]]**, Vihulas aastatel 1951–1953 ilmunud ajaleht

;kolhoosid
***[[Tee Kommunismile (Märjamaa rajooni kolhoos)|Tee Kommunismile]]**, Märjamaa rajooni Teenuse külanõukogus asunud kolhoos
***[[Tee Kommunismile (Paide rajooni kolhoos)|Tee Kommunismile]]**, Paide rajooni Koeru külanõukogus asunud kolhoos
***[[Tee Kommunismile (Rapla rajooni kolhoos)|Tee Kommunismile]]**, Rapla rajooni Kehtna külanõukogus asunud kolhoos
***[[Tee Kommunismile (Tartu rajooni kolhoos)|Tee Kommunismile]]**, Tartu rajooni Haaslava külanõukogus asunud kolhoos
***[[Tee Kommunismile (Viljandi kolhoos)|Tee Kommunismile]]**, Viljandi rajooni Tarvastu külanõukogus asunud kolhoos
*mitmed teised kolhoosid endises NSV Liidus
Boris Meissner

**Boris Meissner** (10. august 1915 Pihkva – 10. september 2003 Köln) oli baltisaksa õigusteadlane. 

Tema peamised uurimisvaldkonnad olid rahvusvaheline õigus, Ida-Euroopa ajalugu ja poliitika.

Ta lõpetas 1935. aastal Tartu ülikooli, kus oli õppinud majandust. Seejärel õppis ta aastatel 1935–1939 Tartu ülikoolis õigusteadust (ei lõpetanud). Kuulus korporatsiooni Neobaltia.

1995. aastal autasustati teda Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgiga. 1996. aastal nimetati ta Tartu Ülikooli audoktoriks.

## Viited

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Friedrich Hoffmann

**Friedrich Hoffmann** (19. veebruar 1660 Halle – 12. november 1742 Halle) oli saksa arst ja keemik. Ta leiutas Hoffmanni tilgad.
Friedrich von Meyendorff

**Friedrich [[von Meyendorff]]** (3. august 1839 – 22. aprill 1911) oli baltisaksa mõisnik ja poliitik. 

Friedrich von Meyendorff oli Liivimaa rüütelkonna  sekretär, 1884–1908 Liivimaa rüütelkonna maamarssal ja 1908–1911 Liivimaa maanõunik.

## Viited

## Kirjandus
*Friedrich von Wolff,  Ahnentafel des weiland Livl. Landmarschalls Friedrich Freiherr von Meyendorff auf Alt-Bewershof in Livland.". Baltische Familiengeschichtliche Mitteilungen, 1932, nr 1, seite 4-8
## Välislingid
*
Covilhã

**Covilhã** ([kuvlj'a]) on linn Portugalis Castelo Branco ringkonnas.

2001. aastal elas seal 34 772 inimest.

Linnas paikneb ülikool – Universidade da Beira Interior (UBI).

## Viited
Sise-Beira Ülikool

**Sise-Beira Ülikool** (*University of Beira Interior*, *Universidade da Beira Interior*, lühend UBI)  on ülikool Portugalis, Covilhã linnas.

Beira oli endine Portugali provints, mille siseosas Covilhã asub. 

Ülikool on asutatud 1979, täisõigused ülikoolina sai 1986. 

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Tallinna Jalapalli Liit

**Tallinna Jalapalli Liit** oli aastatel 1916–1917 Tallinnas tegutsenud praeguse Eesti Jalgpalli Liidu eelkäija. 

Asutajaliikmed olid Tallinna SS Olümpia, Tallinna ESS Kalev ja Tallinna VS Sport. 

2. juunil 1916 moodustasid Olümpia, Kalevi ja Spordi esindajad **Tallinna Jalapalli Liiga** (Revalskaja Futbol-Liga). Ajutise komitee esimeheks valiti Ado Anderkopp, kellest sai 1920 ka Eesti Spordi Liidu esimene esimees. 

24. augustil 1916 (vkj 11. august) kinnitati esimene **Tallinna Jalapalli Liidu** põhikiri.

1917. aasta sügisel, Saksa okupatsiooni ajal, oli Tallinna Jalapalli Liit sunnitud oma tegevuse lõpetama. 

## Viited
Kommunismi Tee

**Kommunismi Tee** nime on kandnud:
***[[Kommunismi Tee (Haapsalu rajooni kolhoos)|Kommunismi Tee]]**, Haapsalu rajooni Nõva külanõukogus asunud kolhoos
***[[Kommunismi Tee (Väike-Maarja rajooni kolhoos)|Kommunismi Tee]]**, Väike-Maarja rajooni Tamsalu külanõukogus asunud kolhoos
***[[Kommunismi Tee (ettevõte)|Kommunismi Tee]]**, Võru rajooni Kasaritsa külanõukogus asunud põllumajanduslik artell
Beira (Portugal)

**Beira** on endisaegne provints Portugalis.

Peamised linnad Beiras on olnud  Coimbra, Aveiro, Leiria, Viseu, Castelo Branco, Guarda, Figueira da Foz, Covilhã ja Pinhel.
Puka raamatukogu

**Puka raamatukogu** on Otepää valla rahvaraamatukogu, mis asub Puka alevikus aadressil Kooli 6.

## Ajalugu
Esimesed teadaolevad andmed Puka raamatukogu kohta pärinevad aastast 1922. **Puka Tuletõrje Seltsi raamatukogu** koosnes esialgu küll ainult kahesajast raamatust ning asus Juhan Mäelo asundustalus. Arusaadavalt oli taluperemees ka raamatukoguhoidja. Lugejad eelistasid ilukirjanduslikke teoseid, teaduslikke raamatuid laenutati vähem. Hooletute raamatulaenajate korrale kutsumiseks sisse seatud kautsjon muutis aga raamatukogu kasutamise mõneks ajaks tagasihoidlikumaks. 

1926. aastal sai Puka Tuletõrje Seltsi raamatukogu Haridusministeeriumi kooliosakonnalt rahalist toetust 5000 marka. 1927. aastal oli raamatuid juba 500 piires, märkimisväärse osa kinkis Juhan Mäelo. 1928. aastal alustati ettevalmistusi raamatukogu Puka Tuletõrje Seltsi majja kolimiseks, teoks sai see küll alles 1930. aastal. Kolimisega ühildusid raamatukogu nimetus ning asupaik. Raamatukoguhoidjatena tegid tublit tööd Aleksander Vaard, Alviine ja Peeter Sarapuu. Tungiva nõudmise tulemusena maavalitsuselt saadud toetusega muretseti uut kirjandust. Mõnda aega oli laenutamine ka tasuline – 2 senti raamatu pealt.

1930. aastate lõpus oli raamatukoguhoidjaks suur kirjandushuviline Karl Katalsepp, kes oskas asjatundlikult ja sihikindlalt harjutada inimesi ka teaduslikke raamatuid lugema. 

Aastatel 1941–1945 raamatukogu ei töötanud. Raamatud olid viidud varjule Julius Ojasalu aita. 1945. aastal tõi Alviine Sarapuu raamatud tagasi Puka tuletõrje majja. 

1956. aastal oli raamatukogu Jaan Paapsteli eramajas, kust 1957. aastal koliti tagasi Puka rahvamajja. 50 m² suurune ruum oli külm ning ega mööblitki eriti polnud. 1960. aastal Puka sovhoosi abiga tehtud remont parandas siiski olukorda. 

1985. aastal tehti rahvamajas ja raamatukogus põhjalik remont. 

2001. aastal kolis raamatukogu uutesse ruumidesse. 2004. aasta teisel poolel mindi üle elektroonilisele laenutusele. 

## Juhatajad/laenutajad
Juhan Mäelo 1922

Aleksander Vaard

Alviine Sarapuu

Peeter Sarapuu 1945–1947

Karl Katalsepp

Ida Kärsna

Veloona Kaup 1956–1985

Ene Markov alates 1985

## Statistika
Statistika 2014. aasta seisuga

Kogud: 11363

Kasutajad: 289

Külastused: 2 190

Laenutused: 5 114

Töökohad: 1

## Kirjandus
* Valgamaa rahvaraamatukogud 1920-2010. Valga, 2010
* Valga Keskraamatukogu arhiiv. Valga rajooni/maakonna raamatukogude aastaaruanded 1956–2014

## Välislingid
* Puka vald - raamatukogud
Kuigatsi raamatukogu

**Kuigatsi raamatukogu** on Otepää valla rahvaraamatukogu. See asub Kuigatsi külas Valga maakonnas.

## Ajalugu
1914. aastal asutati **Kuigatsi Hariduse Seltsi raamatukogu**. Priipalu algkooli juhataja ruumes asunud seltsi raamatukogu oli avatud pühapäeviti kella 11–13. Raamatute laenutamiseks tuli pöörduda kogu hoidja algkooli juhataja P. Lutheri poole ning korraga sai laenutada kuni kaks köidet kahe nädala peale. Kuigatsi Hariduse Seltsi raamatukogu kuulus avalikkude raamatukogude võrku. 

Seltsi 1935. aasta aastakoosolekul võeti vastu raamatukogu tarvitamise kord. Tundmatutelt isikutelt hakati võtma tagatist, mis vastavalt raamatu väärtusele võis ulatuda kuni 2 kroonini. Uueks raamatukogu juhatajaks valiti Juhan Raieste, kes pidi aga varsti elukoha muutmise tõttu ameti maha panema. Uueks juhatajaks asunud seltsi liige Robert Tamm võttis üle 497 nummerdatud raamatut. 

1940. aastate alguses viidi vahepeal asukoha järgi nime muutnud Priipalu Haridusseltsi raamatukogu Priipalust Kuigatsisse. Varasemast perioodist on Kuigatsi raamatukogus alles üks raamat: „Koidula ja Almbergi kirjavahetus” (1925). Kuigatsis asus raamatukogu rahvamaja eesruumis, kooliõpetaja Eerika Peebu hoole all. Teise maailmasõja ajal Saksa sõjaväe rahvamajja majutamisel viis õpetaja raamatud oma koju ja laenutas neid tasuta kord nädalas. Uuesti avati raamatukogu 1945. aasta mais juhataja Alviine Tamme kodus. Raamatukogu inventariks olid üks riiul, üks laud ja üks haridusseltsi raamatukapp. 

1950. aastatel remonditi rahvamaja, eemaldati uhke torn, tuletõrje pritsikuurist tehti riidehoid, raamatukogu laiendati endise einelaua arvelt. 1970. aastani tegutsenud rahvamajas olid kultuurielu ja isetegevus väga heal järjel. Pärast seda jäid majja ainult raamatukogu ja raamatukogu juhataja korter. Aastatel 1971–1974 laiendati raamatukogu ruume. 

Kuigatsi eriinternaatkoolile töökodade tarbeks ruumide ümberehitamise ajaks oli raamatukogu aastatel 1985–1991 kolitud rahvamajast ajutistele pindadele. Täiskasvanute fond viidi teedevalitsuse maja teisele korrusele ja lastefond koolimajja. 1991. aastal kolis raamatukogu ajutistelt pindadelt tagasi rahvamajja – kooli töökoja hoonesse, kuhu väikeste vaidluste käigus leiti ruumid raamatukogule. 1994. aastast tegutseb raamatukogu juures õpiring Siiliklubi. 

2000. aastast on raamatukogul internetiühendus. Kasutusel on Raamatukogude Info- ja Kataloogisüsteem (RIKS).

Raamatukogu remonditi aastatel 2007–2009.

## Juhatajad/laenutajad
* P. Luther 1914
* Juhan Raiste 1935
* Robert Tamm
* Eerika Peebu 1940
* Alviine Tamm 1945
* Asta Ottender 1946–1951
* Niina Allik
* Helgi Püttsepp
* Eha Sõrg
* Ida Kärsna 1956–1971
* Hele Kärema 1971
* Hele Reimaa 1971–1974
* Õnne Paimre alates 1974

## Statistika
* Kogud: 13 071
* Kasutajad: 158
* Külastused: 2019
* Laenutused: 3107
* Töökohad: 1

## Kirjandus
* Valgamaa rahvaraamatukogud 1920–2010. Valga, 2010
* Valga Keskraamatukogu arhiiv. Valga rajooni/maakonna raamatukogude aastaaruanded 1956–2014

## Välislingid
* Kuigatsi raamatukogu
* Puka vald – raamatukogud
Tákis Chatzigeorgíou

**Tákis Chatzigeorgíou** (kreeka keeles *Τάκης Χατζηγεωργίου*; sündinud 11. detsembril 1956 Páno Akourdáleias) on Küprose ajakirjanik ja poliitik (Töörahva Progressiivne Partei). Ta oli aastatel 2009–2019 Euroopa Parlamendi liige.

Ta sündis Páno Akourdáleias (asub Paphose ringkonnas Küprosel). Ta õppis õigusteadust ja ajakirjandust Ateena ülikoolis. Pärast ülikooli lõpetamist naasis Küprosele, kus asus tööle vabakutselise ajakirjanikuna. Ta sai Küprose ringhäälingu telekanalis tuntuks jutusaates "Piirideta". Aastatel 1995–2007 töötas ta Küprose raadiojaamas Radio Astra 92,8.

Aastatel 1996–2009 oli ta Küprose parlamendi liige. Aastatel 2009–2019 oli ta Euroopa Parlamendi liige, kuuludes Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete ja Põhjala Vasak-Roheliste fraktsiooni.
Kalamees

**Kalamees**, ka **kalastaja** või **õngitseja** on isik, kes püüab kala kõrvaltegevuse või harrastusena.

**Kalamees** oli ajakirja Meremees kaluriteemaline lisa aastail 1993–1995.

## Vaata ka
*Kalur
*Kalapüük
*Kalasport
*Kalastaja (ajakiri)

## Viited

## Kirjandus
*Julius Elango. Õngemees kalavetel I. Eesti Riiklik Kirjastus. Tallinn. 1957.
*Julius Elango, Albert Ivask, jt. Õngemees kalavetel II. Eesti Riiklik Kirjastus. Tallinn. 1960.
*Julius Elango. Õngemees kalavetel III. Eesti Riiklik Kirjastus. Tallinn. 1967.
* Õngemees kalavetel IV. Kalastaja Kirjastus. Tallinn. 2010.
*Vladislav Koržets. "Õngitsemine". Kalastaja Raamat. 2003. ISBN 9985788842

## Välislingid
* Kalamees. Gori. Eesti Kunstimuuseum.
* Kummaline kalamees. Gori. Eesti Kunstimuuseum.