open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Boyne (täpsustus)

**Boyne** on koha- ja isikunimi.

## Isikunimed
* Boyne on iiri jumalanna Boanni üks nimekujusid, tema järgi on saanud nime ka jõgi Iirimaal.
* John Boyne (1971–) on iiri kirjanik.
* John Boyne (kunstnik) (u 1750–1810) oli iiri kunstnik.
* Peter Boyne (1944–) on endine Austraalia jalgpallur.
* Walter J. Boyne (1929–) on USA kirjanik ja ajaloolane, endine õhuväelane ning Smithsoni Instituudi Rahvusliku Lennundus- ja Kosmosemuuseumi direktor.

## Kohanimed
* Boyne City on linn USA-s Michigani osariigi Charlevoix' maakonnas.
* Boyne Falls on küla Michigani osariigis USA-s.
* Boyne Mountain on Boyne City lähedal Michiganis asuv suusakuurort, kus paikneb maailma vanim suusalift.
* Boyne'i org ehk Brú na Bóinne ümbritseb Boyne'i jõge Iirimaal.
* Boyne (Ontario) on asula Kanadas Ontario provintsi Haltoni piirkonnas.

### Jõed
* Boyne on jõgi Iirimaal.
* Boyne'i jõgi (Prantsusmaa) on jõgi Lõuna-Prantsusmaal, Hérault' lisajõgi.
* Boyne'i jõgi (Manitoba) on jõgi Kanadas Manitoba provintsis.
* Boyne'i jõgi (Michigan) on jõgi USA-s Michigani osariigis.
* Boyne'i jõgi (Ontario, Grey maakond) on jõgi Kanadas Ontario provintsis Grey maakonnas.
* Boyne'i jõgi (Ontario, Muskoka piirkond) on jõgi Kanadas Ontario provintsis Muskoka piirkonnas.
* Boyne'i jõgi (Ontario, Parry väina piirkond) on jõgi Kanadas Ontario provintsis Parry väina piirkonnas.
* Boyne'i jõgi (Ontario, Simcoe maakond) on jõgi Kanadas Ontario provintsis Simcoe ja Dufferini maakonnas.
* Boyne'i jõgi (Queensland) on jõgi Queenslandi osariigis Austraalias kaksiklinnade Boyne Islandi ja Tannum Sandsi vahel.
* Boyne'i jõgi (Burnett) on jõgi Queenslandi osariigis Austraalias, Burnetti lisajõgi.
*Boyne River (Uus-Lõuna-Wales) on Clyde'i jõe lisajõgi Uus-Lõuna-Walesi osariigis Austraalias.

## Muu
* Boyne Resorts on suusakuurordifirma Michiganis.
* Boyne'i lahing toimus 1690. aastal Iirimaal Boyne'i jõe käärus, Kahe Kuninga sõjas.
Boyne

**Boyne** [b'oin] (iiri *Abhainn na Bóinne*, inglise *Boyne*) on jõgi Iirimaal, Leinsteris. See on umbes 112 kilomeetrit pikk. Boyne'i jõgi saab alguse Trinity allikast Newbury Hallis Carbury lähedal Kildare'i krahvkonnas ning voolab sealt kirdesse läbi Meathi krahvkonna, jõudes Drogheda linna lähedal Iiri merre. Jõge ümbritseb Boyne'i org, jões elutsevad lõhed ja forellid. Droghedast läänes viivad üle jõe Boyne'i sild, mida ületab maantee M1, ja Boyne'i viadukt, mis kannab Dublini–Belfasti raudteed. Üle Boyne'i viib veel terve rida sildu ja viadukte.

Vaatamata lühidusele on Boyne'i jõgi tähtis nii Iiri ajaloo ja arheoloogia kui ka mütoloogia seisukohalt. See möödub muistsest Trimi linnast, Trimi kindlusest, Tara mäest (Iiri suurkuningate muistsest pealinnast), Navani linnast, Slane'i mäest, Newgrange'ist (ehk Brú na Bóinne'ist), Mellifonti kloostrist ja Drogheda linnast. Boyne'i orus paiknevad ka sellised ajaloolised ja arheoloogilised huviväärsused nagu Loughcrew ja Kells ning mitmed keldi ristid ja kindlused. 1690. aastal toimus Boyne'i jõe kaldal Drogheda lähedal Boyne'i lahing, üks olulisemaid lahinguid Kahe Kuninga sõjas (1689.–1691. aasta ülestõus).

Boyne'i jõge tunti juba antiikajal. Kreeka geograaf Ptolemaios joonistas 2. sajandil Iirimaa kaardi, millele ta kandis ka Boyne'i jõe nimega *Bubinda*. Hiljem nimetas Giraldus Cambrensis jõge *Boanduseks*. Iiri keele leksikograafi F. Dinneeni järgi lõi iiri mütoloogias selle jõe jumalanna Boann ('kuninganna' või 'jumalanna') ning Boyne on tema nime inglispärane kuju. Teise legendi järgi püüdis Fionn mac Cumhail Boyne'i jões kinni tarkuselõhe Fiontáni. Meathi kandis tunti Boyne'i ka nimega "Smior Fionn Feidhlimthe" ("Fionn Feilimi luuüdi").

Boyne Navigation on kanalisüsteem, mis jookseb jõega enam-vähem paralleelselt Oldbridge'i lähedalt Navanini. Praegu kuulub see An Taiscele ja on maha jäetud, ent Iiri Sisevete Assotsiatsioon (Inland Waterways Association of Ireland) püüab muuta kanalid taas laevatatavaks.

Jõe koordinaadid on 53°43′N 6°15′W.

## Viikingilaev
2006. aastal leiti Drogheda lähedalt jõesängist süvendustööde käigus viikingilaeva jäänused. Laev kaevatakse välja, kuna see ohustab laevaliiklust.

## Viited

## Välislingid
* "Salmon fishing on the River Boyne", Salmon Ireland
* Boyne'i jõe juht kanuu- ja kajakisõiduks, Irish Whitewater

r:Boyne
John Boyne (kunstnik)

**John Boyne** (u 1750 Downi krahvkond, Iirimaa – 1810) oli Põhja-Iirimaalt pärit kunstnik (akvarellist). 

Boyne õppis maastikugraveerija William Byrne'i juures, kuid väidetavalt elas ta metsikut elu. Boyne'i maal "A Meeting of Connoisseurs" asub Londonis Victoria ja Alberti muuseumis.

## Kirjandus
* Michael Bryan "Bryan's Dictionary of Painters and Engravers", 1886–1889
The 2nd Law

**"The 2nd Law"** on Inglismaalt pärit alternatiivrokki viljeleva ansambli Muse kuues stuudioalbum, mis ilmus 28. septembril 2012.

## Lood
#"Supremacy" – 4:55
#"Madness" – 4:39
#"Panic Station" – 3:03
#"Prelude" – 0:57
#"Survival" – 4:17
#"Follow Me" – 3:51
#"Animals" – 4:23
#"Explorers" – 5:48
#"Big Freeze" – 4:41
#"Save Me" – 5:09
#"Liquid State" – 3:03
#"The 2nd Law: Unsustainable" – 3:47
#"The 2nd Law: Isolated System" – 4:59
Megameeter

**Megameeter** (tähis Mm) on SI-süsteemi pikkusühik, mis võrdub miljoni meetriga:
:1 Mm = 106 m = 1&nbsp;000&nbsp;000 m = 1000 km.  

Näiteks Maa ümbermõõt on 39,94 Mm, Maalt Kuuni on 384,4 Mm.

## Vaata ka
* Meeter
* Ühikute detsimaaleesliited
John Boyne

**John Boyne** (sündinud 30. aprillil 1971 Iirimaal Dublinis) on iiri romaanikirjanik.

Ta on saanud bakalaureusekraadi (BA) Dublinist Trinity College'ist ning magistrikraadi (MA) East Anglia ülikoolist.

Boyne on kirjutanud seitse romaani täiskasvanutele ja kolm lastele. Tema romaane on avaldatud 46 keeles. "Poiss triibulises pidžaamas" ilmus eesti keeles 2009. aastal Triin Taela tõlkes (kirjastus Fookus Meedia).

## Teoseid

;Romaanid
*2000 "The Thief of Time"
*2001 "The Congress of Rough Riders"
*2004 "Crippen"
*2006 "Next of Kin"
*2008 "Mutiny on the Bounty"
*2009 "The House of Special Purpose"
*2011 "The Absolutist"

;Laste- ja noorteromaanid
*2006 "The Boy in the Striped Pyjamas" ("Poiss triibulises pidžaamas")
*2010 "Noah Barleywater Runs Away"
*2012 "The Terrible Thing That Happened To Barnaby Brocket"

;Novellid
*2008 "The Second Child"
*2009 "The Dare"

## Film
Filmistuudiod Heyday ja Miramax tegid koostööna Boyle'i romaanist "Poiss triibulises pidžaamas" filmiversiooni, mida filmiti 2007. aasta keskel Budapestis ning mis esilinastus 2008. aasta lõpus. Filmis mängivad Asa Butterfield, David Thewlis, Vera Farmiga, Rupert Friend ja Sheila Hancock.

## Tunnustus
* 1993 lühinimekiri – Hennessy kirjandusauhind
* 1995 võitja – The Curtis Brown Award
* 2000 pikk nimekiri – The Irish Timesi kirjandusauhind
* 2004 lühinimekiri – Hughes & Hughes Irish Novel of the Year Award
* 2006 lühinimekiri – British Book Award, Border's New Voices Award, Ottakar's Children's Book Prize, Paolo Ungari kirjanduspreemia (Itaalia)
* 2007 pikk nimekiri – Carnegie medal
* 2007 lühinimekiri – Irish Novel of the Year Award, Leeds Book Award, North-East Book Award, Berkshire Book Award, Sheffield Book Award, Lancashire Book Award, Prix Farniente (Belgium), Flemish Young Readers Award, Independent Booksellersi aasta raamat
* 2007 võitja – Irish Book Awards: publikuauhind, aasta lasteraamat; Bisto aasta lasteraamat
* 2008 nominent – International IMPAC Dublin Literary Award
* 2008 lühinimekiri – Deutschen Jugend Literatur Preis (Saksamaa)
* 2008 võitja – Qué Leeri auhind aasta parima tõlkeromaani eest (Hispaania)
* 2009 võitja – Orange Prize Readers Group Book of the Year
* 2009 nimetati Dublini Trinity College'i ülikooli Filosoofiaseltsi (University Philosophical Society) aupatrooniks
* 2010 lühinimekiri – Irish Book Awards: aasta lasteraamat
* 2011 lühinimekiri – Sheffield Children's Book Award, Hull Children's Book Award
* 2012 pikk nimekiri – Carnegie medal
* 2012 võitja – Hennessy Literary Awards Hall of Fame
* 2012 lühinimekiri – Irish Book Awards: aasta lasteraamat
* 2013 pikk nimekiri – Carnegie medal
* 2013 nominent – the International IMPAC Literary Award

## Viited

## välislingid
* John Boyne'i koduleht
* John Boyne'i intervjuu
* John Boyne portaalis Fantastic Fiction
* John Boyne portaalis Irish Writers Directory
* John Boyne portaalis Irish Writers Online
Raudteetransport Lätis

**Raudteetransport Lätis** on raudteid ja raudteeveeremit kasutav transport Lätis.

Lätis on raudteid kokku 2263,3 km. Kasutusel on laiarööpmeline raudtee, kuid Gulbene ja Aluksne vahel on säilinud liiklus ka 33,4 km pikkusel 750 mm kitsarööpmelisel raudteel (Gulbene–Aluksne kitsarööpmeline raudtee).

## Ajalugu

Raudteetranspordi areng Lätis algas 19. sajandi II poolel, kui 1860. aastal rajati 160 km pikkune Peterburi–Varssavi raudtee laiarööpmeline raudteeharu Abrene (Põtalovo) ja Dünaburgi (Daugavpils) vahel.

Raudteetaristu moodustamise ajal oli Läti jaotatud Venemaa keisririigis 3 kubermangu vahel: Liivimaa, Vitebski ja Kuramaa kubermang.

1907. aastal lülitati Peterburi–Varssavi raudtee koos Balti raudtee ja Pihkva–Riia raudteega Looderaudteede koosseisu.

## Lätis ehitatud raudteed

## Vaata ka
* Raudteetransport Eestis

## Viited

## Välislingid
* Läti Raudtee LDZ (Latvijas Dzelzceļš) koduleht
* Balti raudtee NSV Liidus
* Gulbene–Aluksne kitsarööpmelise raudtee koduleht
Charente-Maritime'i departemang

**Charente-Maritime'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Uus-Akvitaania piirkonnas. See on saanud nime Charente'i jõe järgi. Eesti keeles mööndav nimevariant on *Ranniku-Charente'i departemang*.

Departemang jaguneb halduslikult:

## Vaata ka
* Charente-Maritime'i departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Ariège'i departemang

**Ariège'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas. See on saanud nime Ariège'i jõe järgi.

2015. aastani kuulus departemang Midi-Pyrénées' piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult järgmiselt:

## Vaata ka
* Ariège'i departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Drôme'i departemang

**Drôme'i departemang** [droom] on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas. See on saanud nime Drôme'i jõe järgi.

Departemang moodustati pärast Prantsuse revolutsiooni 5. märtsil 1790, 22. detsembri 1789 seaduse alusel. 2015. aastani kuulus departemang Rhône-Alpesi piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult järgmiselt:

## Vaata ka
*Drôme'i departemangu haldusüksuste loend
*Tricastini tuumajaam

## Viited
Gottfried Ludwig Philipp Postels

**Gottfried Ludwig Philipp Postels** (13. august 1757 Stettin – 15. august/27. august 1814 Tartu) oli Eesti vaimulik.

Ta lõpetas Lübeckis gümnaasiumi. Aastast 1778 õppis ta (immatrikuleeriti 30. septembril 1778) Kieli ülikoolis. Ordineeriti 12. oktoobril 1785 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1785–1797 Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Aastatel 1797–1810 oli ta Helme Maarja koguduse õpetaja. Jäi aastal 1810 tervislikel põhjustel emerituuri, emerituuris olles elas Tartus.

## Isiklikku
Tema äi Johann Heinrich Maximilian Mylius oli Laiuse Püha Jüri koguduse õpetaja.

## Viited
Max Steiner

**Maximilian Raoul Walter Steiner** (10. mai 1888 Viin – 28. detsember 1971 Hollywood) oli Ameerika Ühendriikide teatri- ja filmimuusika helilooja.

Ta on loonud muusika näiteks filmidele "King Kong" (1933), "Tuulest viidud" (1939), "Casablanca" (1942), "Sügav uni" (1946).
Tartu Teoloogia Akadeemia

**Tartu Teoloogia Akadeemia** (TTA) on rakenduskõrgharidust andev EELK Usuteaduse Instituudi allüksus Tartus. Kool asub Tartus Riia tänaval ja keskendub eelkõige hingehoidjate koolitamisele.

TTA asutati 16. septembril 1992, õppetöö algas 1. veebruaril 1993. TTA asutaja ja emeriitrektor on Eenok Haamer. 2013. aastani tegutses TTA omaette rakendusliku erakõrgkoolina. 2013. aasta 1. juulil liitus TTA EELK Usuteaduse Instituudiga ning kannab nime EELK Usuteaduse Instituudi Tartu Teoloogia Akadeemia. 2024. aasta keskpaiga seisuga on EELK UI TTA kui UI osakonna juhataja Siimon Haamer.

Kooli ametlik ingliskeelne nimi oli Tartu Academy of Theology.

Riia 22a õppehoone nimi on Pastoraat. Varem tegutses kool Ülejõel, aadressil Ujula 1a.

Kooli UI alluvusse mineku järel jätkab endiselt iseseisva juriidilise isikuna MTÜ Tartu Teoloogia Akadeemia (MTÜ TTA, asutatud 15.09.1999), mis loodi kooli pidamiseks. See rahastab UI TTA tegevust ning arendab Eestis hingehoiutööd. MTÜ on ka õppehoone omanik ja haldaja.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Kõrgem Usuteaduslik Seminar

{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {},
      "geometry": {
        "type": "Point",
        "coordinates": [
          24.71945285797119,
          59.42576187844195
        ]
      }
    }
  ]
}


**Kõrgem Usuteaduslik Seminar** (lühend **KUS**) on  Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liidule kuuluv riiklikult akrediteeritud rakenduskõrgkool ja täiendõppekeskus.

## Ajalugu
Eesti Baptisti Jutlustajate Seminar avas uksed kevadel 1922, võttes vastu esimesed õppurid, kelle hulgas oli nii naisi kui mehi. Kooli direktoriks oli Adam Podin, kes elas ja töötas baptisti vaimulikuna Keilas. Seal alustaski seminar, olles esimeseks süstemaatilist usuteaduslikku haridust andvaks vabakiriklikuks õppeasutuseks Eestis. 1938. aastal hakkas seminari juhtima Osvald Tärk, kes oli hariduse saanud USA-s. Selleks ajaks oli kool – nüüd nimega Eesti Baptisti Usuteaduse Seminar – saanud oma maja Tallinnas, Paldiski maantee 46b.

Õppeasutus suleti 1940. aastal nõukogude võimu korraldusel. Õppetegevus jätkus iseõppimise ning poolsalajaste kaugõppekursuste 1956–1960 näol. Loodi mitteformaalseid õppegruppe ja sooritati eksameid seminari endistele õppejõududele. Seminari raamatuid ja protokollide kaustu hoiti Kohila baptisti palvemaja pööningul. 1970. aastate lõpul õnnestus Eestist saata Saksa DV-sse usuteadust õppima kolm pastorit: Peeter Roosimaa, Ermo Jürma ja Joosep Tammo. Neist said hiljem taasavatud seminari õppejõud.

## Taasavamine ja tegevus tänapäeval
Kõrgem Usuteaduslik Seminar taasavati 1989. aastal, kohe kui nõukogude Eestis see võimalikuks osutus. See on kogudustega tihedat koostööd tegev ja akadeemiliselt arvestatav õppeasutus. Seminarile annab omanäolisuse sisuline fookus vabakiriklikule teoloogiale ja identiteedile. KUS rikastab Eesti teoloogilist pilti – mõtestades kristlikku elu, jumalateenistust, piiblimõistmist ja suhteid ühiskonnaga vabakiriklikust vaatenurgast. 

Kooli rektor on Einike Pilli.

## Viited

## Välislingid
*Seminari koduleht

__UUEALAOSALINK__
Mall Krigul

**Mall Krigul** (10. märts 1930 – 26. jaanuar 2013) oli eesti arhitekt.

Ta lõpetas aastal 1954 Tallinna Polütehnilise Instituudi.

Ta töötas aastast 1959 kuni pensionileminekuni  projekteerimisinstituudis Eesti Tööstusprojekt.

## Välislingid
* Lahkus arhitekt Mall Krigul (10.03.1930-26.01.2013)
Aveyroni departemangu haldusüksuste loend

**Aveyroni departemangu haldusüksuste loend** loetleb kõik Aveyroni departemangu haldusüksused ja lisatud on ka INSEE kood iga valla puhul. 

## Kantonid
Departemangus on kokku 23 kantonit. Kõikide kantonite halduskeskus kattub kantoni nimega kui ei ole märgitud teisiti. Vallad Millau (kogupindalaga 168,23 km²) ja Rodez (kogupindalaga 11,18 km²) on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast.

## Vallad
Aveyroni departemangu kuulusid 1. jaanuaril 2025 järgmised 285 valda:
Anood

**Anood** (kreeka k *anodos* tee ülespoole) on elektriseadme elektrood, millele liiguvad katoodilt väljuvad negatiivse elektrilaengu kandjad ‒ elektronid või anioonid. Elektroodipotentsiaalide seisukohast on anioonide liikumisega samaväärne katioonde liikumine anoodilt katoodile.  
See, kas anood on katoodi suhtes positiivne või negatiivne, sõltub seadise liigist.

Energiat tarbiva seadise (näiteks katoodkiiretoru, gaaslahenduslambi, elektrolüüsiseadme) pingestamisel ühendatakse anood vooluallika pluss- ja katood miinuspoolusega; seega on anood katoodi suhtes positiivne.

Keemilises vooluallikas, kui energiat andvas seadises on anood see elektrood, millel toimub oksüdatsioonireaktsioon. Sel juhul on anood katoodi suhtes negatiivne: vooluallika anood on ühtlasi miinuspoolus ja katood plusspoolus.

Anoode on tehtud eri materjalidest, näiteks süsinikust anoode on valmistatud isegi Sosnovski karuputkest. Eriomadustega süsiniku valmistamiseks saab kasutada erinevaid algmaterjale. Samas on süsinikelektroodid anoodsetel potentsiaalidel sageli ebastabiilsed, seega see pole kõige levinum materjal.

## Vaata ka
*Elektrood
*Katood
## Viited
Piibar

**Piibar** on aastal 1971 asutatud rahvamuusikaansambel, mis tegutseb Tallinna Huvikeskuse Kullo juures. Aastatel 1971–1983 kandis ansambel nime **Etnograafilise Rahvakunsti Ansambel**.

Ansambli kunstiline juht on Toivo Luhats.

Ansambli repertuaari moodustab algupärane rahvamuusika. Ansamblis on mängitud näiteks järgmisi pille: akordion, kannel, torupill, lokupill, moldpill, Hiiu kannel, karjapasun, parmupill.

Ansambel on esinenud nii Eesti kui ka rahvusvahelistel folkloorifestivalidel.

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Tallinna Huvikeskuse "Kullo" kodulehel (vaadatud 13.02.2013)
Pikalaenu Pank

**Pikalaenu Pank** (inglise keeles *National Mortgage Bank of Estonia*, saksa keeles *Staatliche Bank für Langfristige Darlehen*) oli aastatel 1928–1940 tegutsenud riiklik pank Eestis.

Panga põhikapital oli algselt 5 miljonit Eesti krooni, 1939. aastast 6 miljonit krooni.

1927. aastal andis Rahvasteliit Eestile 1928. aasta Eesti rahareformi tarbeks 1,35 miljoni naela suuruse laenu, millest 1 miljon naela läks Eesti Pangale krooni viimiseks kulla alusele ja 0,35 miljonit naela loodava Pikalaenu Panga tegevuskapitaliks. Viimane asutati selleks, et vabastada Eesti Pank mittelikviidseks muutunud (raskustesse sattunud) pikaajalistest laenudest.

1928. aastal anti loodud Pikalaenu pangale osa Harju panga ja Eesti Panga Tallinna osakonna majast. 

Pank andis pikaajalisi laen põllumajandus-, tööstus-, ehitus-, laevandus- ja muudele ettevõtetele, samuti omavalitsustele, peamiselt kinnisvara pantimisel või muude tagatiste vastu. Pikalaenu Pank oli ka osade riiklike finantsvarade valitseja.

Siseministri poolt, vabariigi presidendi ülesannetes tehtud otsusega 31. juulist 1940. aastal vabastati ametist Pikalaenu panga president Paul Öpik ja pikalaenu panga presidendi asemik panga nõukogu liige Bernhard Rostfeld ja Pikalaenu Panga nõukogu liikmed K. Kaarna, K. Mauritz, J. Soots, A. Keller ja Oskar Suursööt, arvates 30. juulist.

Joosep Markovič nimetati Pikalaenu panga presidendiks ja Erich Aser pikalaenu panga presidendi asemikuks, ühtlasi panga nõukogu liikmeks, arvates 1. augustist 1940. Pikalaenu Panga nõukogu uuteks liikmeteks arvates 31. juulist nimetati Hugo Pärtelpoeg, Gustav Randma, Alfred Kask, Maimu Sinikase ja Gennadi Simson.

Aastal 1941 reorganiseeriti pank NSV Liidu Tööstuspanga Eesti Vabariiklikuks Kontoriks.

## Viited

## Välislingid
*[Pikalaenu Pank](http://files.ene.test.finestmedia.ee/ENE%206.%20k%C3%B6ide.%20Pais%E2%80%93Rumo%20(1974)/NENE6_page_0121.jpg), Eesti nõukogude entsüklopeedia, lk 117
*Pikalaenu Pank, Eesti nõukogude entsüklopeedia, lk 118
Pilt ja Sõna

**Pilt ja Sõna** oli aastatel 1941 ja 1946–1966 Tallinnas välja antud kuukiri. Ajakirja eelkäija oli 1936–1940 ilmunud ajakiri Nädal Pildis.

Ajakirja sisu moodustas päevasündmuste kajastus, samuti kunstiteemalised lühijutud ja kirjutised. 

1966. aastal oli ajakirja tiraaž 19 700. 

## Vaata ka
*Eesti Pildileht

## Viited
Pirgu Arenduskeskus

**Pirgu Arenduskeskus** on endine info-, õppe- ja arvutuskeskus Raplamaal.

Asutus loodi 1987. aastal Rapla rajooni agrotööstuskompleksi juurde. 1990. aastal muudeti asutus õiguslikult vormilt majandusühinguks. Aastast 1997 oli osaühing.

Arenduskeskus projekteeris muu hulgas haldus- ja infosüsteeme, koostas õppe- ja arenduskavasid, koolitas täiskasvanuid (nt mahepõllumajanduses).

Pirgu Arenduskesuse tegevus lõpetati aastal 2008.

## Pirgu Arenduskeskuse mälusektor

Arenduskeskuse juures tegutses 1987. aastast ka Merle Karusoo juhitud Pirgu Arenduskeskuse mälusektor , mis kogus 20. sajandi eestlaste elulugusid ja kasutas kogutud materjale teatrilavastustes .

## Viited
Pirgu Arenduskeskuse mälusektor

**Pirgu Arenduskeskuse mälusektor** oli aastal 1987 Pirgu Arenduskeskuse juurde loodud osakond, mida juhtis Merle Karusoo. 

Osakond kogus 20. sajandi eestlaste elulugusid ning kasutas kogutud materjale teatrilavastustes. Aastatel 1987–1991 teatraliseeris materjale osakonna juures tegutsenud **Pirgu Laulu- ja Näitemängu Seltskond**, kuhu kuulusid näiteks Katrin Saukas, Jaak ja Mart Johanson, Marko Matvere, Jaan Tätte. 

## Viited
Val-d'Oise'i departemang

**Val-d'Oise'i departemang** [val-doaz] (prantsuse keeles 'Oisei org') on departemang Prantsusmaal Île-de-France'i piirkonnas.

Departemang loodi 1968. aastal, kui senised Seine'i ja Seine-et-Oise'i departemangud jagati kuude ossa. 

Val-d'Oise on saanud nime Oise'i jõe järgi, mis on üks Seine'i suuremaid lisajõgesid. Jõgi saab alguse Belgiast ja läbib Kirde-Prantsusmaa, enne kui jõuab Val-d'Oise'i departemangu.

Prantsusmaa suurim rahvusvaheline lennujaam, Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaam, asub osalt Val d'Oise'i departemangu kuuluvas Roissy-en-France'i omavalitsuses.

Departemangu suurimad omavalitsused (1999. aasta rahvaloendusel üle 25 000 elaniku) kahanevas järjekorras on Argenteuil, Sarcelles, Cergy, Garges-lès-Gonesse, Franconville, Ermont, Pontoise, Goussainville, Bezons, Villiers-le-Bel, Taverny ja Sannois.

Departemang jaguneb poliitiliselt järgmiselt:

## Vaata ka
*Val-d'Oise'i haldusüksuste loend

## Viited
Eric Kammiste

**Mark Eric Kammiste** (sündinud 25. detsember 1991) on eesti kitarrist.  

Ta on olnud ansamblite Põhja-Tallinn ning Karl-Erik Taukar bändi kitarrist. 

Ta isa on muusik Antti Kammiste.
Madisepäev

**Madisepäev** on eesti rahvakalendris kahe tähtpäeva nimetus.
* Talvine madisepäev on 24. veebruaril; see on saanud nimetuse apostel Mattiase järgi, kelle 11 apostlit valisid endi hulka Kristuse reetnud Juudas Iskarioti asemel.
* Sügisene madisepäev on 21. septembril; see on saanud nimetuse apostli ja evangelisti Matteuse järgi.

## Vaata ka
* Madisepäeva lahing toimus 21. septembril 1217 Sakalas
Mattias

**Mattias** (heebrea transliteratsioonis *Mattityahu*; surnud 80 pKr) oli Jeesus Kristuse apostel, kelle pärast Kristuse surma 11 allesjäänud apostlit valisid endi hulka Kristuse reetnud Juudas Iskarioti asemel.

Kaheteist apostli sekka valiti ta liisuheitmise teel, mida soovitas Peetrus. Selle sündmuse kirjeldus on Uues Testamendis "Apostlite tegude" raamatus.

Püha Mattiase tunnusmärk on kirves. Ta on alkohoolikute, puuseppade ja rätsepate kaitsepühak.

Eestis on apostel Mattiasele pühitsetud Harju-Madise kirik.

## Pühad
Apostel Mattiase päevad on:
* 14. mai roomakatoliku ja anglikaani kirikus;
* 9. august ortodoksi idakirikutes;
* 24. veebruar (liigaastail 25. veebruar) episkopaalkirikutes, luteri kirikus ja kuni 1970. aastani (pre-1970 General Roman Calendar, Episcopal Church, Lutheran Church)

## Viited
Younes Ouaqasse

**Younes Ouaqasse** (sündinud 18. novembril 1988 Mannheimis) on Saksamaa poliitik.   

2008 kuni 2010 Younes oli Saksamaa Õpilasliidu (CDU ja CSU Õpilasliidule lähedalseisev organisatsioon) esimees. 2011 oli ta ajakirja „Entscheidung“ (”Otsus”) peatoimetaja. Alates jaanuarist 2012 Thüringeni liidumaa CDU ja CSU Üliõpilasliidu (RCDS) esimees. Aastal 2012 valiti Younes Ouaqasse CDU juhatusse.  

## Elukäik
Younes Ouaqasse sündis Maroko perekonnas Mannheimis. Pärast vanemate lahkuminekut siirdus ta nelja-aastaselt vanaema juurde Marokosse. Kaheksa-aastaselt naasis Saksamaale, kus õppis majandusgümnaasiumis Ludwigshafenis, mille lõpetas mais 2009. Õppis ärijuhtimist Ernst-Abbe kõrgkoolis Jenas.

## Poliitika
15-aastaselt tekkis tal huvi poliitika vastu ning ta astus oma kodulinnas Mannheimis Õpilasliitu. 2005. aastal sai temast CDU ja Junge Unioni (Noorte Liidu) liige. Aktiivse töö tulemusena maakonna tasandil valiti Ouaqasse Saksamaa Õpilasliidu juhatusse. 36. üleriigilisel õpilaste kokkutulekul valiti ta Õpilasliidu esimeheks. 28. märtsil 2009 valiti ta teist korda samale kohale.

Younes Ouaqasse on esimene immigrandi taustaga CDU-ühenduse esimees. Tal ei ole probleem esindada moslemina kristlik-demokraatliku noorteorganisatsiooni, kuna CDU on avatud kõikide religioonide esindajatele.

Ouaqasse on moslem, kuid islamiõpetust saksa koolides ei poolda, kuna see takistab Saksamaa moslemite integratsiooni. Ouaqasse on rõhutanud riikliku usuõpetuse rolli sallivuse kujundamisel. Katoliikliku ja evangeelse usuõpetuse kõrval rõhutab ta ka eetikatundide vajadust koolides, et noored tutvuksid erinevate religioonidega ja oleksid suutelised pidama religioonidevahelist dialoogi. Ouaqasse toetab riigikontrolli mošeede üle, et võidelda islami terrorismi vastu ja seda ära hoida.

Hariduspoliitiliselt toetab Ouaqasse Saksamaal kehtivat kolmeastmelist koolisüsteemi, mis koosneb gümnaasiumist, reaal- ja põhikoolist, kuna antud süsteem on ennast tõestanud.

Pärast amokijooksu ühes Saksamaa koolis aastal 2010 pooldab Ouaqasse tugevaid julgeolekumeetmeid koolides. Ta nõuab etteteatamata politseireide koolihoovidesse. Ka eraturvafirmad võiksid ohu korral koolihoove turvata.

Ouaqasse kritiseeris teravalt endist alamsaksi sotsiaalministrit Aygül Özkani, kui too nõudis krutsifikside eemaldamist koolidest. Ta nõudis Özkani ministriametist tagandamist, kuna ta ei toeta kristlikke väärtusi. Ouaquasse kirjutas: ”Minu kui moslemi jaoks on see iseenesestmõistetav, et ma respekteerin Saksamaal esindatud kristlikku ühiskonda ja seepärast toetan ma ka seda, et vastavaid sümboleid ka avalikult näidatakse ja seega ei eirata traditsioone, nõudes silmakirjalikku võrdsust.”

Thüringeni RCDS-i esimehena nõuab Ouaqasse e-valimiste sisseviimist kõrgkoolidesse ja iseloomustab andmekaitsealaseid kõhklusi e-valimistel kui hirmu edu ees ja lihtsalt teadmatust. 2012. aasta mais heitis ta Piraatideparteile ette, et nad on väga ohtlikud, kuna neil puudub seos traditsioonide, kodumaa ja kultuuriga.

Alates detsembri algusest 2012 kuulub ta kaasistujana Saksamaa CDU juhatusse.
Talvine madisepäev

**Madisepäev** on püha eesti rahvakalendris 24. veebruaril.

Madisepäeval oli oluline tegevus putukate ja kahjurite hävitamine loitsude ja maagiliste toimingutega, kuna madisepäeval pidi putukatele ja maamardikatele elu sisse loodama. Veel 20. sajandi alguses harrastati Lääne-Eestis ja Saaremaal mitmeid maagilisi kombeid, et vabaneda putukatest. Näiteks aeti käsikivi ringi ehk "jahvatati kärbseid", nii pidid tüütud putukad hävima. Ka on mõnel pool naabrile ukse taha viidud õlest tehtud ja nööri otsa seotud "kärbseid" – kui neid ei märgatud edasi teise perre sokutada, siis oli suvel ees suur kärbsenuhtlus ja pererahvas laisk.

Keelud: madisepäeval ei tohtinud kedrata, õmmelda ja kududa ning tulekahju ärahoidmiseks ei tohtinud madisepäeva õhtul tuld üles võtta.
Madisepäeval olid paljud tööd keelatud. Ohtlikuks peeti nõela ja üldse terava eseme kasutamist, sest siis oli karta suvel sagedast ussidega kohtumist. Samuti ei tohtinud sel päeval kapsaid, ube ega herneid keeta – need minevat kasvuajal ussitama. Keedeti peamiselt kartuli- ja tangusööke.

Meeles tuli pidada milline nädalapäev oli madisepäeval ja kust tuul puhub. Kevadel ei tohtinud sel nädalapäeval vilja ega herneid külvata, kapsaid istutada ega kartuleid maha panna, kuna saak ebaõnnestub kahjulike putukate tõttu. Kui madisepäeval lund sajab, tuleb suvel palju parmusid.

Kirikukalendris seostati päeva apostel Mattiasega, kes oli Jeesus Kristuse apostel, kelle pärast Kristuse surma 11 allesjäänud apostlit valisid endi hulka Kristuse reetnud Juudas Iskarioti asemel.

Apostel Mattiasele on pühitsetud Harju-Madise kirik.

## Välislingid
* "Madisepäev – 24. veebruar" Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis Berta
* "Eesti rahvakalender: Madisepäev" ETV, 1989
Prantsuse Instituut

**Prantsuse Instituut** (ka *Prantsuse Kultuurikeskus*) on aastal 1992 Tallinnas loodud keskus, mille eesmärk on Eesti ja Prantsusmaa vahelise kultuuri- ja keelealase koostöö edendamine.

Keskuse avas aastal 1992 Prantsuse välisminister Roland Dumas.

Keskusel on oma raamatukogu. Raamatukogu andmebaasi nimi on Culturethèque.

## Vaata ka
*Eesti Alliance Française

## Viited

## Välislingid
*Instituudi koduleht
Printall

**Printall** on Eesti trükikoda.

Ettevõte asutati 1971. aastal nimega **Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Trükikoda**. 1992. aastal sai trükikojast **rendiettevõte Printall**. Pärast 1994. aasta erastamist kannab ettevõte nime **AS Printall**. 

Trükikoda trükib suure osa Eestis ilmuvatest ajalehtedest ja ajakirjadest, trükitakse ka reklaamväljaandeid. Asus pikka aega Pärnu maanteel Ajakirjandusmaja taga Tatari tänaval. Praegu töötab Lasnamäel. 

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
*"Ekspress Grupp müüb Printalli trükikoja Hans H. Luigele" ERR, 18. juuni 2021
J. Puhk & Pojad

**J. Puhk & Pojad** oli aastatel 1913–1940 Tallinnas tegutsenud ettevõte.

Ettevõtte eelkäija oli Viljandi tikutootmisvabrik, mille asutas Jaak Puhk 1881. aastal. 1913. aasta lõpus reorganiseeris Jaak Puhk ettevõtte ning firma nimeks sai *Kaubamaja Jaak Puhk ja Pojad*. Pärast isa, Jaak Puhki surma 1917. aastal juhtisid ettevõtet tema pojad Joakim, Eduard, Voldemar, Aleksander ja Evald Puhk. 

1920. aastate esimesel poolel importisid nad teravilja Ameerikast, Skandinaaviast, Lõuna-Euroopast, Venemaalt. 
## AS Ilmarine
1924. aastal sai ettevõte suurosaluse masinaehitusvabrikus Ilmarine, omandades 90 protsenti madalseisus oleva AS Ilmarise aktsiatest, kuid rohkem huvitasid neid hooned ja maa, et laiendada äri. 
## Puhkide suurveski

1924. aastal rajas ettevõte Kalamajas endise Ilmarise suurtehase territooriumitele jahuveski, viljaelevaatori, autotöökoja, treimiskoja ja leivatehase; 1933. aastal valmis makaroni- ja nuudlivabrik. 

Puhkide suurveski peakontor asus Rannavärava puiestee 21, püülijahu suurveski Rannavärava puiestee 21, kaubaladu Jahu tänav 3, kruubi- ja jahuveski Saani tänav 2. Puhkide suurveski Narva kontor asus Tallinna maantee 5, Valga kontor Vabaduse tänav 22 ja 32, Viljandi kontor Tallinna tänav 3, Petseri kontor Võru tänav 2, Pärnu kontor Nikolai tänav 6, Tartu kontor Suurturu tänav 12.
## Soolakaubandus
Joakim Puhk oli aastatel 1925–1935 Kaubandus-Tööstuskoja juhatuse esimees. Tänu 1923. aastal loodud Eesti-Vene Kaubanduskojale said Puhkid soodsa soolatehingu NSV Liiduga, mis andis Puhkide firmale õiguse monopoolselt kaubelda Nõukogude soolaga. Tänu soolatehingutele suurenes kaubamaja Puhk ja Pojad osatähtsus Eesti-Nõukogude kaubandusesinduses 1,4 protsendilt 19,5 protsendini esinduse kogukäibest.

## Puhkide kaubamaja
Puhkide kaubamajast Tallinnas kujunes emaettevõte, mille kaudu rahastati uusi tehinguid, peamiseks jäi endiselt kaubandustegevus: kaubeldi teravilja, suhkru, heeringa, soola ja koloniaalkaupadega, olulisimad olid siiski teravili ja jahutooted. 1934. aasta 5. detsembril otsustas Eesti valitsus anda 1935. aastaks või väljaveo load viiele eksportöörile: Põllumajanduslikuile Keskühistule "Estonia", Eesti Piimaühisuste Liidule, aktsiaseltsile Rotermanni Tehased ning firmadele C. F. Gahlnbäck ja J. Puhk & Pojad. Lisaks peakontorile Tallinnas (Rannavärava puiestee 21, Estonia puiestee 19, Estonia puiestee 27 (1933–1937), Estonia puiestee 15 (1937–?)) oli kaubakontorid Tartus, Pärnus, Narvas, Valgas, Viljandis ja Petseris, Rakveres, Jõgeval, Tapal, Türil, Nõmmel, Abjas, Võhmas ja Paides. 

Ettevõttele kuulus Tallinnas ka kaubamaja, kus nad müüsid muu hulgas autosid, põllumajandusmasinaid, toiduaineid, rauakaupu. 1930. aastatel oli ettevõttel Eesti suurim autoäri, mis oli Ameerika Chevrolet’ edasimüüja.

1937. aastal loodi kaubamaja Jaak Puhk ja Pojad baasil *Kaubandus-Tööstuse Aktsiaselts Jaak Puhk ja Pojad*.

## Viited

## Välislingid
*Argo Ralja. Kaubamaja Jaak Puhk ja Pojad 1914–1940 Horisont 2/2012
Karilatsi Vabaõhumuuseum

**Karilatsi Vabaõhumuuseum** (kuni 1. juulini 2019 **Põlva Talurahvamuuseum**) asub Kanepi vallas Karilatsi külas ja on suurim vabaõhumuuseum Lõuna-Eestis. Alates 2015. aastast kuulub muuseum Võru Instituudi muuseumiosakonda. 

Põhikirja järgi on muuseumi põhiülesanne "Põlva maakonnas inimese ja tema elukeskkonnaga seotud kultuuriväärtusega materjali kogumine, uurimine ja säilitamine ning selle vahendamine".

## Ajalugu

Muuseum rajati Kalju Kernase eestvõttel aastal 1971. Külastajaid hakati teenindama 1977. aastal. 1978. aasta lõpupäevadel jõuti lõpuks nii kaugele, et rajatavale muuseumile kinnitati koosseis (direktor, teaduslik töötaja ja tööline) ning 1979. aastal moodustati muuseumi teaduslik nõukogu. Muuseum läks üle riiklikku muuseumivõrku ja sai nimeks Põlva Talurahvamuuseum.

1. jaanuarist 2015 on Põlva Talurahvamuuseum osa Võru Instituudist, 1. juulist 2019 kannab nime Karilatsi Vabaõhumuuseum. See on üks neljast Võru Instituudi muuseumiosakona ehk Vana-Võromaa muuseumide alla kuuluvast muuseumist: Dr. Fr. R. Kreutzwaldi Memoriaalmuuseum, Mõniste Talurahvamuuseum, Karilatsi Vabaõhumuuseum ja Võrumaa Muuseum.

## Püsiekspositsioon

Muuseum 5 hektari suurusel maa-alal saab tutvuda endise Karilatsi (Kähri) valla 19. sajandi lõpukümnenditest ja 20. sajandi algusest pärit vallakeskuse, Punaku talu ning Kährist toodud rehielamuga (u 1860, muuseumisse toodi 1988).

Lisaks sellele on muuseumis:

* Põlva maakonna looduslik makett;
* Hollandi tüüpi tuuleveski (ehitatud 1901 Pranglis, muuseumisse toodud 1974);
* Mesitarude ait (muuseumisse toodud Valgemetsast 1986);
* auru- ja rehepeksumasinad jpt põllutööriistad ning transpordivahendid;
* Kagu-Eestile iseloomulik loodus;
* piknikukohad;
* allikas;
* park, millest olulise osa moodustavad omaaegsete kultuuri- ja ühiskonnategelaste ning riigimeeste istutatud nimelised puud.

## Püsinäitus "Kuke kannul kooliteel"
Püsinäitus tutvustab alghariduse saamise lugu eelkõige Vana-Võromaal, aga annab ülevaate ka sellest, kuidas koolihariduse andmine Eestis üleüldse alguse sai. Näitus jutustab sellest, kuidas sai alguse maarahva lugema õpetamine, mis vahe on valla- ja kihelkonnakoolil ning millised õigusaktid reguleerisid alghariduse andmist XVII, XVIII ja XIX sajandil.

Näitus avati 1. mail 2017.

## Viited

## Välislingid

*Muuseumi koduleht
Pürksi põllutöö- ja rahvaülikool

**Pürksi põllutöö- ja rahvaülikool** (rootsi keeles *Birkas lantmanna- och folkhögskola*) oli aastatel 1920–1943 Läänemaal asunud ja eestirootslaste asutatud kool. Kooli traditsiooni jätkab aastal 1993 asutatud Paslepa rahvaülikool (praegu Haapsalu rahvaülikool).

Kool asus Pürksi mõisas. 

Peale üldainete õpetati koolis ka rootsi keelt ja põllu- ja kodumajandusega seotud aineid. Enamik kooliõpetajaid olid rootslased. Õppetöö oli rootsi keeles. 

Koolis õppis kokku 577 inimest.

## Viited

## Välislingid
*Koolist Läänemaa portaalis (vaadatud 13.02.2013)
Pop Tipp

**Pop Tipp** oli aastatel 1988–1990 Eesti Televisiooni korraldatud levimuusikavõistlus. 

Võistluse algataja ja ühtlasi selle toimetaja oli Vesta Uuetoa.

Võistlusel osales iga kuu seitse laulu, millest žürii ja televaatajad valisid välja parima. Iga nelja kuu tagant valiti välja kevade-, suve-, sügis- ja talvelaul. Nende nelja laulu seast valiti lõpuks välja aastalaul. Aastalaulud olid Olav Ehala ja Leelo Tungla "Põlev puu" ning Margus Kappeli ja Doris Kareva "Olemise viis".

## Vaata ka
*Arne Oidi lauluvõistlus

## Viited
Sügisene madisepäev

**Madisepäev** on püha eesti rahvakalendris 21. septembril.

See on nimetatud apostel Matteuse järgi.

## Madisepäeva lahing
1217. aastal toimus madisepäeval Sakalas madisepäeva lahing (ka Pala või Paala lahing), kus 6000-meheline eestlaste malev sai lüüa Saksa ristisõdijate käest. Lahingus langesid eesti vanem Lembitu ja liivlaste vanem Kaupo.

## Välislingid
* "Madisepäev – 21. september" Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis BERTA
* "Sügisene madisepäev 21. september eesti.ee, 21. september 2013
Elektrotehnika instituut

**TTÜ elektrotehnika instituut** on Tallinna Tehnikaülikooli energeetikateaduskonna struktuuriüksus, kus tegeletakse elektrienergia mehaaniliseks liikumiseks, valguseks, soojuseks jne muundamise küsimustega. 

Õpetatakse ja uuritakse:
*tarbijate elektrivarustust, 
*tootmise automatiseerimist, roboteid, 
*elektrotehnika aluseid ja elektrimasinaid, 
*elektrotehnoloogiat, 
*elektromagnetilist ühilduvust, 
*elektrimõõtmisi ja elektrivälju.

Instituudi huviorbiiti kuuluvad ka elektrienergia säästmine ja reaktiivvõimsuse kompenseerimine, võrgusõbralikud toiteallikad ning eritüübilised elektrimasinad.

Elektrotehnika instituut asub aadressil Ehitajate tee 5, VII korpus, kolmas ja neljas korrus.

## Õppetöö
TTÜ energeetikateaduskonnas on elektrotehnika (varasema nimetusega elektriajamite ja jõuelektroonika) õppekava. Lisaks mitmetele energeetikateaduskonna õppekavadele on instituudi õpetatavad õppeained mitmetes mehaanikateaduskonna, infotehnoloogia teaduskonna ja ehitusteaduskonna õppekavades.

## Erialaliidud
TTÜ elektrotehnika instituut on Eesti Elektritööde Ettevõtjate Liidu liige, Šveitsis paikneva rahvusvahelise jõuelektroonika keskuse (*European Center of Power Electronics*, ECPE) kompetentsikeskus, Eesti Moritz Hermann Jacobi Seltsi liige ja lisaks mitmete rahvusvaheliselt tuntud firmade poolt volitatud koolitusasutus.

## Ajalugu
*1936 avati Tallinna Tehnikainstituudi ehitusteaduskonnas *elektrotehnika laboratoorium*.
*1939 alustas Tallinna Tehnikaülikooli *elektrotehnika erialal* õppimist esimene õpperühm. Elektrotehnika professuur kuulus ehitus- ja mehaanikateaduskonda.
*1956 asutati Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) mehaanikateaduskonda tööstuse elektrifitseerimise kateeder.

## Viited
Basileus

**Basileus** oli Vana-Kreeka maakonnajuht. 

Nendest said hiljem kuningad (imperaatorid). Basileusteks valiti peamiselt aadlikke.
Vienne'i departemang

**Vienne'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Uus-Akvitaania piirkonnas.

Departemang moodustati pärast Prantsuse revolutsiooni 4. märtsil 1790 varasematest Poitou ja Anjou provintsidest. 
Teise maailmasõja ajal oli departemang jagatud kaheks. Üks osa kuulus Prantsuse Riigi koosseisu, teise osa olid okupeerinud sakslased. Departemangus asus 20 000-meheline Saksa okupatsioonivägi.

2015. aastani kuulus departemang Poitou-Charentesi piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult järgmiselt:

## Vaata ka
* Vienne'i departemangu haldusüksuste loend

## Viited
PAK

**PAK** võib tähendada järgmist:
*PAK on Pakistani kolmetäheline riigikood ISO järgi

**Pak** võib tähendada järgmist:
*Pak ( * 박 * ), ka Park, on korea üldlevinud perekonnanimi
*Pak, ka PaK (*Panzerabwehrkanone*) on saksa lühend tankitõrjerelvale
*Paki poolsaar on poolsaar Manuse maakonnas Paapua Uus-Guineas, 2° 4′ 49″ S, 147° 38′ 12″ E

**PaK** võib tähendada järgmist:
* **PaK**, ka **Pak** (*Panzerabwehrkanone*) on saksa lühend tankitõrjerelvale
Kaari Simson

**Kaari Simson** (sünninimi **Kaari Kivikas**; sündinud 12. detsembril 1977) on eesti tippjuht, aastatel 2011–2015 oli ta IT-firma Playtech Eesti haru direktor.

Kaari Simson kuulub Eesti Naisüliõpilaste Seltsi.

## Haridus
1996. aastal lõpetas Kaari Simson Nõo Reaalgümnaasiumi. 1996–2002 õppis ta Tartu Ülikoolis politoloogiat (kõrvalerialad psühholoogia ja avalik haldus) ning 2003–2005 magistrantuuris konverentsitõlget. Tema magistriprojekt oli "Väike inglise-eesti-inglise joogafilosoofia seletav sõnastik sanskritikeelsete vastetega".

Simson on täiendanud ennast Oslo Suveülikoolis rahvusvahelise poliitika alal. Samuti on ta õppinud aasta vältel Uppsala ülikoolis rahvusvahelise konflikti analüüsi ning semestri jooksul Peterburis Euroopa Ülikoolis magistriprogrammis Venemaa välispoliitikat.

## Karjäär
2006–2009 oli Simson Fujitsu Servicesi personalijuht, 2010–2011 ASi Playtech Eesti personalidirektor ning 1. oktoober 2011 – 15. november 2015 Playtech Eesti juht.

## Harrastused
Isa eeskujul on Simson tegelenud orienteerumisega ja osalenud Eesti koondise liikmena mitmetel juunioride maailmameistrivõistlustel orienteerumises ja suusaorienteerumises. Kolme aasta vältel oli ta orienteerumisklubi Ilves president.

Simson huvitub joogast, on tõlkinud ja korraldanud joogakursusi.

### Alpinismiharrastus
1994. aastal võttis ta osa eesti esimesest ekspeditsioonist Alpides asuvale Matterhornile (4477 m) (grupi juht Erika Ader), mille käigus 7 Eesti alpinisti tõusid mööda klassikalist Hörnli marsruuti selle kuulsa mäe tippu, teiste seas ka 16-aastane Kaari Kivikas.

## Tunnustus
* 2000 Ernst Jaaksoni õpiraha

## Isiklikku
2002. aastast on Kaari Simson abielus Egert Simsoniga, neil on poeg Eik Martin ja tütar Mia Laura.

Kaari Simsoni isa on ettevõtte Ilves Extra omanik ja endine orienteeruja Arvo Kivikas.

## Viited

## Välislingid
* Kristiina Kruuse "Tippjuht vallutas tipu juba 16-aastaselt" Postimees, 10. märts 2012
* Maris Sander "Playtech sai uue bossi, naisbossi" Eesti Ekspress, 7. oktoober 2011
* Indrek Kald "Playtech saab taas eestlasest juhi" Äripäev, 3. oktoober 2011
Vaucluse'i departemang

**Vaucluse departemang** (hääldus [*vo'klüz*]) on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Provence-Alpes-Côte d'Azur'i piirkonnas.

Nimi tuleneb oru ladinakeelsest nimest *Vallis Clausa*. Orus asub Vaucluse'i allikas (*fontaine de Vaucluse*).

Departemang jaguneb halduslikult 17 kantoniks ja 151 vallaks:

Departemangu alla kuulub ka eksklaavina Valréas' kanton Avignoni ringkonnas, mida ümbritseb täielikult Drôme'i naaberdepartemang pöhjas (mis paikneb ka teises piirkonnas - Auvergne-Rhône-Alpesis), Vaucluse'ist eraldab ligi kilomeetrine maariba. Seda nimetatakse "Paavstienklaaviks" (enclave des Papes), kuigi Vaucluse'le on see eksklaav ja Drôme'le enklaav. See pärineb 14. sajandist Avignoni vangipõlve ajast, kui 1316. aastal valiti paavstiks Johannes XXII, kes oli aga ligi 70-aastane ja suhteliselt haiglane, talle ei ennustatud pikka paavstipõlve. Kui ta aga külastas Valréasi linna ja maitses seal talle pakutud kohalikku veini, meeldis see talle nii väga, et ta ostis linna endale, et tagada omale veinivarustatus, ning oli seejärel paavstiks kokku 18 aastat. Hiljem lisas paavst Clemens VI Valréas eksklaavi ka Visan', Grillon' ja Richerenches'i naaberkülad, pannes nii aluse paavstieksklaavile. 1791. aastal Prantsuse revolutsiooni ajal revolutsionääride survel korraldatud plebistsiidiga hääletati Prantsusmaaga liitmise poolt, mida aga paavstivõim ei tunnustanud enne 1814. aastat. Paavstienklaav liidetigi algselt Drôme'i departemanguga, kuid kohalike elanike soovil liideti siiski Vaucluse'ga.

## Vaata ka
* Vaucluse'i departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Rahvusvaheline Frédéric Chopini konkurss

**Rahvusvaheline Frédéric Chopini konkurss** on aastast 1997 Narvas toimuv rahvusvaheline noorte pianistide konkurss. Konkursil mängivad noored pianistid peamiselt Frédéric Chopini loomingut.

Konkursi algatas 1997 Poola suursaadik Jakub Wolasiewicz. Esimesel konkursil esinesid ainult Eesti pianistid, alates teisest konkursist (aastal 1999) on võistlus rahvusvaheline.

Aastast 2002 on konkurss Euroopa Noorte Muusikute Võistluste Liidu (EMCY) liige. 

## Viited

## Välislingid
*Konkursi koduleht (vaadatud 13.02.2013)
Vari departemang

**Vari departemang** [var] on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonnas.

Departemang on küll nime saanud Vari jõe järgi, kuid pärast departemangude piiride muutmist 1860. aastal see jõgi enam selle departemangu territooriumile ei jää.

Departemang jaguneb halduslikult 23 kantoniks ja 153 vallaks:

## Vaata ka
* Vari departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Raadioteater

**Raadioteater** on Eesti Raadio juures tegutsev üksus, mis muu hulgas vahendab kuuldemänge.

Raadioteater sai alguse 24, veebruaril 1928, mil tollases Raadio-Ringhäälingus läks eetrisse esimene raadioseades kuuldemäng – "Koidikul" (August Tammani näidend).https://raadioteater.err.ee/raadioteater/info/ajalugu

Raadioteater on osalenud mitmel rahvusvahelisel raadioteatrite festivalil. 2016. aastal tunnistati üleeuroopalisel konkursil raadiodraama kategoorias parimaks Andres Noormetsa kuuldemäng “Asjad”.

Raadioteater vahendab ka saatesarja "Ööülikool".

2020. aastast on raadioteatri etendused kuulatavad ERR-i uues audiovideo portaalis Jupiter. 

Raadioteatri loominguline juht on alates 2023. aasta sügisest Laura Kalle.

## Viited

## Välislingid
*Raadioteatrist Eesti Raadio kodulehel (vaadatud 13.02.2013)
Tarn-et-Garonne'i departemang

**Tarn-et-Garonne** [t'arn e ga'ron] on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas. Departemangule on nimi pandud Tarni ja Garonne'i jõe järgi. 

Departemang moodustati Prantsuse esimese keisririigi ajal Napoleon I keiserliku dekreediga 21. novembril 1808. 2015. aastani kuulus departemang Midi-Pyrénées' piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult:

## Vaata ka
* Tarn-et-Garonne'i departeamngu haldusüksuste loend

## Viited
Jevgeni Mravinski muusikafestival

**Jevgeni Mravinski muusikafestival** on aastast 1995 Narvas ja Narva-Jõesuus toimuv festival, mida korraldatakse 20. sajandi silmapaistva vene dirigendi Jevgeni Mravinski auks.

Festivali korraldaja on Narva linna kultuuriosakond, kunstiline juht on dirigent Anatoli Štšura.

Festivalil mängitakse sümfoonilist, koori- ja kammermuusikat. 

Festivali aukülaline on olnud Jevgeni Mravinski lesk Aleksandra Vavilina-Mravinskaja (1928–2021), kes oli siis ka Peterburi Mravinski Ühingu president.

## Viited

## Välislingid
*Festivalist Eesti Muusikafestivalide portaalis (vaadatud 13.02.2013)
Teater Randlane

**Teater Randlane** on aastast 1978 Haapsalus tegutsev harrastusteater; praegu õiguslikult mittetulundusühing.

Aastal 1979 pälvis rahvateatri nimetuse. 

Teater on korraldanud Haapsalu Valge Daami päevade jaoks vabaõhulavastust "Haapsalu legend". 

## Tunnustus
* 2007 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (silmapaistva teatriloome eest 2007. aastal)

## Viited
Randlane

* **[[Teater Randlane]]**, Haapsalus tegutsev harrastusteater
* **[[Randlane (ajaleht)|Randlane]]**, endine ajaleht
* **[[Randlane (ajakiri)|Randlane]]**, ajakiri
* **[[Randlane (perekonnanimi)|Randlane]]**, perekonnanimi
* '''Randlane''' oli endine kalurikolhoos
Pyrénées-Orientalesi departemang

**Pyrénées-Orientales** (ka *Ida-Püreneed*) on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas. Departemang on saanud nime Pürenee mäestiku järgi.

Departemangu on nimetatud ka Roussilloniks ja Prantsuse Katalooniaks.

Departemang moodustati 22. detsembril 1789. Selleks eraldati osa Roussilloni provintsist ja Languedoci provintsist Fenouillèdes. Viimane on departemangu oksitaanikeelne osa. 2015. aastani kuulus departemang Languedoc-Roussilloni piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult järgmiselt:

## Vaata ka
* Pyrénées-Orientalesi departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Gottfried Schnabel

**Gottfried Schnabel** (5. aprill 1721 Nachterstedt Ascherslebeni juures – 3. juuni / 14. juuni 1788) oli Eesti vaimulik.

Ta sündis Nachterstedtis Ascherslebeni maakonnas (praeguse haldusjaotuse järgi Seelandi Nachterstedti linnaosas Salzlandkreisis Saksi-Anhalti liidumaal Saksamaal). Ta õppis aastast 1741 (immatrikuleeriti 28. septembril 1741) Halle ülikoolis. Ta oli koduõpetaja Haljalas oma venna Christoph Schnabeli juures, oli Tartus ühendatud kroonu- ja linnakooli rektor. Ordineeriti 27. detsembril 1761 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1761–1767 Pärnu-Jakobi koguduse õpetaja, 1767–1788 aga (introdutseeriti 24. juulil / 4. augustil 1767) Helme Maarja koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema vend Christoph Schnabel oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja.

## Viited
Sarthe'i departemang

**Sarthe'i departemang** [sart] on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Pays de la Loire'i piirkonnas.

Departemang on nime saanud Sarthe'i jõe järgi.

Departemang jaguneb halduslikult:

## Vaata ka
* Sarthe'i departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Plokk

Sõna "**plokk**" kasutatakse mitmes tähenduses.

***[[Plokk (ehitus)]]** võib olla suurem risttahukakujuline terviklik ehitusdetail või mingi materjali risttahukakujuline kompaktne tükk.
***[[Plokk (seade)|Plokiks]]** nimetatakse tõsteseadet, mis koosneb kettast, mille pöial on juhtsoon(ed) köie, trossi vms jaoks.
***Plokiks** nimetatakse ka märkmikku, näiteks joonistusplokki, kaanteta raamatutoorikut.
***Plokiks** võidakse nimetada ka ühesuguste, ühelaadiliste, ühte valdkonda kuuluvate asjade terviklikku kogumit.
***[[Plokk (arhitektuur)]]** on hoonete või ruumide terviklik kogum või rühm.
***[[margiplokk|Plokk]]** on filatelistide keeles lühend margiplokist.

## Viited