open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vägihein

**Vägihein** (*Verbascum*) on taimede perekond sealõuarohuliste sugukonnast.

Perekonda kuulub umbes 250 liiki. Liikide levilaks on Euroopa ja Aasia, kõige suurem liigitihedus esineb Vahemere maades.

Vägiheina perekonda kuuluvad liigid on mitmeaastased, harva üheaastased rohttaimed või poolpõõsad, mis kasvavad 0,5–3 meetri kõrguseks. Esimesel aastal moodustub maapinnale tihe lehekodarik, millest kasvab järgmisel aastal õisikuvarb. Lehed asetsevad vahelduvalt, on sageli kaetud tihedate karvadega. Õitel on viis sümmeetrilist kroonlehte. Levinuim õievärv on kollane, leidub ka oranžide, punakaspruunide, tumepunaste, siniste ja valgete õitega liike. Viljaks on kupar, milles on palju väikseid seemneid.  

Eestis kasvab kaks liiki: üheksavägine (*Verbascum thapsus*) (paiguti) ja must vägihein (*Verbascum nigrum*) (tavaline). Harva leidub ka nende kahe liigi hübriidi kink-vägiheina (*Verbascum x collinum*). 

## Liigid

#### Välislingid
Salvei

**Salvei** (*Salvia*) on taimede perekond huulõieliste sugukonnast.

Salvei on huulõieliste sugukonna kõige suurem perekond. Perekonda kuulub umbes 700–900 liiki poolpõõsaid, püsikuid ja üheaastaseid taimi. 

Kesk-Ameerikas umbes 500 liiki, Kesk-Aasias ja Vahemeremaades 250 liiki, Ida-Aasias 90 liiki.

## Eesti liigid
* *Salvia dumetorum* – võsasalvei
* *Salvia nemorosa* – metssalvei
* *Salvia nutans* – longus salvei
* *Salvia pratensis* – aassalvei
* *Salvia verticillata* – männassalvei
* *Salvia × sylvestris* – kõnnusalvei

## Alamperekonnad
**Salvia* – salvei (rühmad: *Hymenosphace*, *Eusphace*, *Drymosphace*)
**Sclarea* – muskaatsalvei (rühmad: *Horminum*, *Aethiposis*, *Plethiosphace*)
**Calosphace* – (rühm: *Caloshace*) 
**Leonia* – (rühmad: *Echinosphace*, *Pycnosphace*, *Heterosphace*, *Notiosphace*, *Hemisphace*)

## Liike
**Salvia amplexicaulis* – kaelussalvei
**Salvia apiana* – nõiasalvei
**Salvia argentea* – hõbesalvei
**Salvia austriaca* – austria salvei 
**Salvia azurea* – taevassinine salvei
**Salvia bulleyana* – pruunihuuleline salvei 
**Salvia cleistogama* – kinnisõieline salvei 
**Salvia coccinea* – sarlakpunane salvei
**Salvia columbariae* – tuvisalvei
**Salvia discolor* – ananassilõhnaline salvei 
**Salvia divinorum* – luulusalvei
**Salvia dumetorum* – võsasalvei 
**Salvia elegans* – nägus salvei
**Salvia farinacea* – hall salvei
**Salvia forsskaolii* – bosporuse salvei 
**Salvia fruticosa* – põõsassalvei
**Salvia glutinosa* – kollane salvei
**Salvia hians* – unisalvei
**Salvia hispanica* – õlisalvei
**[[Salvia hypargeia]]*
**Salvia jurisicii* – makedoonia salvei
**Salvia lavendulifolia* – lavendlilehine salvei
**[[Salvia leucophylla]]*
**Salvia lyrata* – lüürasalvei 
**Salvia microphylla* – väikeselehine salvei
**Salvia miltiorrhiza* – punajuur-salvei
**Salvia napifolia* – türgi salvei
**Salvia nemorosa* – metssalvei
**Salvia nutans* – longus salvei
**Salvia officinalis* – aedsalvei
**Salvia patens* – laiuvaõieline salvei
**Salvia pomifera* – õunsalvei
**Salvia pratensis* – aassalvei
**Salvia pratensis* – tumevioletne aassalvei
**Salvia przewalskii* – tiibeti salvei
**Salvia riparia* – kaldasalvei
**Salvia roemeriana* – Roemeri salvei
**Salvia scabiosifolia* – pihlsalvei 
**Salvia sclarea* – muskaatsalvei
**Salvia splendens* – leeksalvei
**Salvia ×superba* – oivaline salvei
**Salvia ×sylvestris* – kõnnusalvei
**Salvia transsylvanica* – erdeli salvei
**Salvia uliginosa* – heljuv salvei
**Salvia verbenaca* – raudürt-salvei
**Salvia verticillata* – männassalvei
**Salvia virgata* – vitssalvei
**Salvia viridis* – kirju salvei
Konto

**Konto** (ka *arve*; inglise keeles *account*) on raamatupidamises ja panganduses vahend majanduslike tehingute ja vahendite arvestamiseks.

## Kontode liigid
### Raamatupidamiskonto

Raamatupidamiskontosid kasutatakse raamatupidamisarvestuse pidamisel kahe poolega tabelis (registris) üht laadi tehingute arvestamiseks: konto vasakut plusspoolt nimetatakse deebetiks ja paremat, miinuspoolt kreeditiks.

### Pangakonto

Pangakonto (inglise keeles * bank account*) on 
:1. raamatupidamislik arvestuslik kirje, millel kajastatakse koondandmetena panga kohustused kliendi ees ja/või kliendi kohustused panga ees kas rahas, väärtpaberites või väärismetallides;
:2. pangas kliendi nimel loodud rahaline suhe, mille liikideks võivad olla näiteks
::1) ajaline konto (tähtajalised, tähtajata, ühekordsed kontod);
::2) nimeline konto; 
::3) ühiskonto; 
::4) haldus- (eestkostja-) konto

Pangakontot nimetatakse kitsamas tähenduses ka arvelduskontoks ehk jooksvaks kontoks (inglise keeles *current account*).

### Korrespondentkonto

Korrespondentkonto (inglise keeles *correspondent account*) on pangakonto, millel arvestatakse teise panga korraldusel ja kontol sooritatud pangaoperatsioone.
Les Paul

**Les Paul** (kodanikunimega **Lester William Polsfuss**; 9. juuni 1915 Wisconsin – 13. august 2009 New York) oli USA muusik ja üks elektrikitarri loojaid. Ta võttis kasutusele uuenduslikke helisalvestusvõtteid.

Les Paul sündis saksa päritolu vanemate George ja Evelyn Polsfussi pojana. Vanemad lahutasid abielu, kui Les oli väike.

Les hakkas kaheksa-aastaselt mängima suupilli. Pärast katset õppida bandžot otsustas ta kitarrimängu kasuks. Sel ajal tegi ta esimese leiutise, kaelaskantava suupillihoidiku, mis võimaldas tal suupilli mängida, käed vabad, ja saata end samal ajal kitarril. Suupillihoidikut toodetakse tänapäevani tema esialgsel kujul.

13-aastaselt hakkas Les esinema poolelukutselise kantrilaulja, suupillimängija ja kitarristina. 17-aastaselt langes ta keskkoolist välja. Varsti pärast seda läks ta Saint Louises raadioansamblisse.

Les Paul saavutas tuntuse 1930. aastatel džässkitarristina. 1938. aastal moodustas ta koos Jim Atkinsi ja Ernie Newtoniga ansambli The Les Paul Trio. Tema läbimurdeks sai esinemine Nat King Cole'i kõrval. Hiljem esines ta veel koos Louis Armstrongi ja Bing Crosbyga. 

Tema järgi on nimetatud üks populaarsemaid kitarrimudeleid Gibson Les Paul, mille üks loojaid ta koos Ted McCartyga oli.

## Tunnustus
*1983 – Grammy elutööauhind
*1978 – lisati Grammy Kuulsuste Halli
*1988 – lisati Rock'n'rolli Kuulsuste Halli
*2007 – National Medal of Arts

## Isiklikku
Les abiellus 1938. aastal Virginia Webbiga. Neil sündis kaks poega: Les juunior (1941) ja Lester (1944). Paar lahutas abielu 1949. aastal. Samal aastal abiellus Les Mary Fordiga (sündinud Colleen Summers). Nad lapsendasid tütar Mary (1958) ja järgmisel aastal sündis neil poeg Robert. Seegi abielu lõppes 1963. aastal lahutusega.

## Viited

## Välislingid
*Les Pauli koduleht
M. P. Shiel

**Matthew Phipps Shiell** (21. juuli 1865 Montserrat – 17. veebruar 1947) oli Briti kirjanik ja Redonda kuningas **Felipe**.

Tema vanemad olid iiri ja Lääne-India päritolu. Ta sündis Montserratil, sai hariduse Barbadosel ja kolis 20-aastaselt Inglismaale. Tema ametlik perekonnanimi oli **Shiell**, kuid kirjanikunimena kasutas ta lühemat vormi **Shiel**. Enne kirjanikuks hakkamist töötas ta õpetaja ja tõlkijana.

Ta on tuntud peamiselt oma fantaasiakirjanduse poolest, mille hulgas oli järjejutte, romaane ja lühijutte.
Sõrmkübar (perekond)

**Sõrmkübar** (*Digitalis*) on iminõgeselaadsete seltsi teeleheliste sugukonda kuuluv kahe- ja mitmeaastaste rohttaimede ja põõsaste perekond.

## Nimetus
Perekonna teaduslik nimetus *digitalis* tähendab "sõrmesarnane" ja viitab asjaolule, et taime õit saab üsna mugavalt panna inimese sõrme otsa.

## Levila ja kasvukoht
Selle perekonna liigid kasvavad looduslikult Lääne- ja Lõuna-Euroopas, Lääne- ja Kesk-Aasias ning Loode-Aafrikas.

Sõrmkübar eelistab kasvada pooleldi või täielikult varjus happelistel muldadel. Teda leidub hõredates metsades, raiesmikel, nõmmede ja rabade servadel, rannakaljudel ning kaljustel ja muidu järskudel nõlvadel. Sageli leidub teda kohtades, kus pinnas on kahjustunud, näiteks pärast tulekahjusid või värsketel raiesmikel.

## Kirjeldus
Taime vars on jäik, harunemata ja 3–15 dm kõrge. Lehed on vahelduvad, terve servaga, piklikud või süstjad ja terava tipuga.

Sõrmkübara õied moodustavad pika täha. Õied on torujad ning värvilt valged või roosad, harvem kollased. Õitel võivad olla mitmesugused täpid või laigud. Õietupp koosneb 5 tupplehest. Taimed õitsevad juunis-augustis.

Taime vili on väikeste pruunide seemnetega kupar. Seemne mass on keskmiselt 100 g. Seeme on idanemisvõimeline 2–3 aastat.

## Mürgisus
Kõik taime osad on mürgised, kaasa arvatud juured ja seemned. Eriti mürgised on ülemised lehed. Kuivatamine ei vähenda taime mürgisust. Taim on mürgine ka kõigile kariloomadele ja kiskjalistele. On esinenud surma. Sõrmkübarat ei tohiks segamini ajada ohutu varemerohuga. Mürgine võib olla ka vesi vaasis, milles on hoitud lõikeõisi.

Sõrmkübaramürgistuse esimesed tundemärgid on nohu, oksendamine, kõhulahtisus, kõhuvalu, peavalu, hallutsinatsioonid ja deliirium. Sõltuvalt mürgistuse raskusest võivad esineda ebakorrapärane või aeglane pulss, krambid ja lõpuks südame seiskumine. Esineda võivad ajuhäired, eriti nägemishäired. Kõik asjad võivad olla erilist värvi, kõige sagedamini kollakat kuni rohelist värvi, ja valgusallikate ümber tundub olevat sinine halo.

## Liigid
Perekonda kuulub ulmbes 35 liiki. Endise NSV Liidu maa-alal kasvab neist kuus, neist neli üksnes Kaukaasias.

**[[Digitalis canariensis]]* 
**[[Digitalis cariensis]]*
**Digitalis ciliata* – ripsmeline sõrmkübar
**[[Digitalis davisiana]]*
**[[Digitalis dubia]]*
**Digitalis ferruginea* – roostepruun sõrmkübar
**Digitalis grandiflora* – helekollane sõrmkübar
**[[Digitalis isabelliana]]*
**Digitalis laevigata* – sile sõrmkübar
**Digitalis lanata* – villane sõrmkübar
**[[Digitalis leucophaea]]*
**Digitalis lutea* – kollane sõrmkübar
**[[Digitalis mariana]]*
**[[Digitalis micrantha]]*
**Digitalis obscura* – pajulehine sõrmkübar
**Digitalis parviflora* – väikeseõieline sõrmkübar
**Digitalis purpurea* – verev sõrmkübar
**[[Digitalis sceptrum]]*
**Digitalis sibirica* – siberi sõrmkübar
**[[Digitalis thapsi]]*
**[[Digitalis trojana]]*
**Digitalis viridiflora* – balkani sõrmkübar

## Viited
John Gawsworth

**John Gawsworth** (29. juuni 1912 – 23. september 1970) oli Briti luuletaja, proosakirjanik, antoloogiate koostaja ja Redonda kuningas **Juan I**.

Gawsworth kasvas üles Londoni Notting Hilli ja Holland Parki piirkondades.

Kirjanikuna kasutas ta pseudonüüme Terence Ian Fytton Armstrong ja Orpheus Scrannel.

Teise maailmasõja ajal teenis ta õhuväes Põhja-Aafrikas.

Ta krooniti Redonda kuningaks 1947. aastal.
Friedrich Seeberg

**Friedrich Seeberg** (vene keeles Фридрих Георгиевич Зееберг (Зеберг); läti keeles Frīdrihs Zēbergs; 27. september 1872 Peterburi – 1902 Ida-Siberi meri) oli baltisaksa päritolu Venemaa astronoom ja magnetoloog, polaaruurija. 

Friedrich Seeberg sündis Kuramaa kubermangust pärit ja Tartu Ülikooli lõpetanud Peterburi Jeesuse kiriku pastor Georg Seebergi (sünd.1839) pojana.

Ta õppis 1892–1897 Tartu Ülikoolis ja oli seejärel füüsika vanemõpetaja protestantlikus kirikukoolis Peterburis. 

1900–1902 osales ta Eduard von Tolli polaarekspeditsioonil astronoomi, magnetoloogi ja fotograafina, kuhu sai professorite O. A. Buklunda ja G. V. Levitski soovitusel. Kuigi ta oli füüsikadoktor, oleks ta ekspeditsioonile saamise nimel olnud nõus ka kuunari "Zarja" kütjana töötama. 

5. juulil 1902 jäi Seeberg koos ekspeditsiooni juhataja Tolli ja nende kaaslaste, jakuudi kaupmehe Vassili Gorohhovi (Omuk) ja evengi Nikolai Protodjakonoviga (Bagõlai Tšitšah) laevast maha, et Sannikovi maad otsida. Nad jõudsid Bennetti saarele ja koostasid selle kaardi. Sannikovi maad nad ei leidnud ja ootasid kuunarit "Zarja", et see neid saarelt üles võtaks. Kui sai selgeks, et "Zarja" neid ei päästa ja talvitumiseks toitu ei jätku, siis liikusid nad 8. novembril tagasi Uus-Siberi saare suunas. Selle järel nad kadusid.

18. septembril 1913 paigaldas laeva "Taimõr" (vene keeles Таймыр) meeskond nende nelja hukkunu mälestuseks vaskplaadiga puuristi Bennetti saare Baroness Tolli kivile Emma lahes (Бухта Эмма). 
 

Friedrich Seebergi auks said nime jõgi ja liustik Uus-Siberi saartel, laht Taimõri poolsaarest lõunas ja mägi selles lahes, ning platoo Kotelnõi saarel.

## Vaata ka
*Johann Friedrich Seeberg (sündinud 1792 Kuramaal), Tartu Ülikoolis teoloogiat õppinud õpetaja ja pastor.
*Friedrich Seeberg (sündinud 1853 Kuramaal), Tartu Ülikoolis filoloogiat õppinud õpetaja

## Viited
Nikita Andrejev

**Nikita Andrejev** (sündinud 22. septembril 1988 Narvas) on Eestist pärit Venemaa kodakondsusega jalgpallitreener ja endine jalgpallur (ründaja). 2023. aastast on ta Nõmme Kalju peatreener.

Aastatel 2005–2006 mängis ta Lasnamäe Ajaxis. Aastatel 2006–2009 kuulus ta esimest korda Levadia koosseisu. Seejärel mängis ta Hispaania klubi UD Almería duubelmeeskonnas ning Venemaa klubides FC Tjumen, Saratovi Sokol ja FC Tambov.

Aastatel 2017–2019 mängis ta taas Levadias. Ta mängis 2020. aastal Hispaania tugevuselt neljanda liiga klubis CF Intercity.

Aastail 2006–2007 mängis ta Venemaa U-19 jalgpallikoondises 11 korral ja lõi 2 väravat, sealjuures osales ka selle vanuseklassi 2007. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused
### Individuaalsed
*  Meistriliiga
** Soccernet.ee lugejate poolt parimaks ründajaks hääletatud 2006
** Soccernet.ee lugejate poolt parimaks noormängijaks hääletatud 2006
** Soccernet.ee lugejate poolt enim arenenud ründajaks hääletatud 2006
** Lasnamäe Ajaxi edukaim väravakütt 2005

### Meeskondlikud
;Levadia
*  Meistriliiga
** Eesti meister: 2006, 2007, 2008, 2009
** Eesti karikas: 2017/2018, 2006/2007
** Eesti superkarikas: 2018

## Viited

## Välislingid
*
Lektor

**Lektor** on tänapäeva Eestis dotsendist madalama ja assistendist kõrgema ametikohaga õppejõud.

Erinevalt madalama astme õppejõududest on lektoril õigus pidada loenguid.  

Lektori ametile kandideerimiseks on Eestis vajalik vähemalt magistrikraad või sellele vastav kvalifikatsioon.

Lektoriga samal tasemel olev teadustöötaja on teadur.

## Vaata ka
*assistent (abiõppejõud)
*dotsent
*professor
Lucas Mangope

**Kgosi Lucas Manyane Mangope** (27. detsember 1923 Motswedi – 18. jaanuar 2018) oli Bophuthatswana bantustani poliitik, president aastail 1977–1994.

Bophuthatswana Vabariik asus nüüdisaegse Lõuna-Aafrika Vabariigi territooriumil ja eksisteeris aastatel 1977–1994. 

Mangope oli Bophuthatswana ainuke president. Ta kukutati riigipöördega, mille järel Bophuthatswana annekteeriti Lõuna-Aafrika Vabariigi poolt.

1997 asutas Lucas Mangope Ühinenud Kristliku Demokraatliku Partei, mida ta juhtis järgmised 15 aastat.
Ülo Pärnits

**Ülo Pärnits** (28. juuni 1936 Kudina vald – 21. detsember 2016) oli eesti ettevõtja ja ärijuht. 

Ta oli Mainori eestvedaja ja Ülemiste City looja. Asutas koos Rootsi meediakontserniga Bonnier 1989. aastal ajalehe Äripäev (1997. aastal müüs oma osaluse).

Ta lõpetas aastal 1951 Järve 7-klassilise kooli. Seejärel õppis ta Tartu Elektromehaanika Tehnikumis ja lõpetas aastal 1954 Kohtla-Järve Põlevkivitöötlemise Tehnikumi tahkete kütuste tehnoloogina. Aastal 1963 lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi keemia-mäeteaduskonna keemilise tehnoloogia erialal. Aastal 1970 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogina.

Ta töötas aastatel 1963–1970 Maardu Keemiakombinaadis meistri, jaoskonna juhataja ja tsehhijuhatajana. Aastatel 1970–1972 töötas ta Ehitusmaterjalide tehases "Männiku" tsehhijuhatajana. Aastatel 1972–1979 töötas ta Eesti NSV Kergetööstuse Ministeeriumi Töö- ja Juhtimise Teadusliku Organiseerimise Keskuses Mainor osakonnajuhatajana, aastatel 1979–1990 samas direktorina.

## Tunnustus
* 1970 medal "Eeskujuliku töö eest"
* 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2008 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk

## Isiklikku
Ülo Pärnits oli abielus, ta oli poja ja tütre (Signe Suurväli) isa. Poeg Guido Pärnits on insener ja ettevõtja, minia Kadi Pärnits on jurist, poliitik ja ametiühingujuht.

## Vaata ka
* Mainor

## Viited

## Välislingid
*"Ülo Pärnits – 21. sajandi Robin Hood" Äripäev, 21. detsember 2016
*"Suri Ülo Pärnits" Äripäev, 21. detsember 2016
Alfred Mäeloog

**Alfred Mäeloog** (8. september 1885 Tartu – 6. jaanuar 1955 Sydney) oli Eesti ühiskonnategelane.

1930. aastatel oli ta Petseri ajutise maavalitsuse esimees.

## Viited
Gibson Les Paul

**Gibson Les Paul** on 1950. aastatel loodud elektrikitarr. Kitarri töötasid välja džässmuusik Les Paul ja Ted McCarty.


Pilt:Gibson Les Paul John Lennon Jr.jpg|Gibson Les Paul Jr 
Pilt:Gibson Les Paul Signature Headstock.jpg|Gibson Les Paul 
Pilt:Gibson Les Paul Deluxe in case2 (SN 897292).jpg|Gibson Les Paul Deluxe 
Pilt:Los Lobos' Gibson Les Paul Custom, Hard Rock Cafe Cairo.jpg|Gibson Les Paul Custom
Pilt:Spirit of America Gibson Les Paul Guitar closeup at Ellis Island 2011-03-18.jpg|Gibson Les Paul
Delovõje Vedomosti

**Delovõje Vedomosti** (**DV**) on venekeelne Eesti, mis asutati 1996. aastal ajalehena. 

Delovõje Vedomosti oli nädalaleht, mille esimene number ilmus 27. novembril 1996. Äripäeva üldise taandumise käigus pabermeediast on ka DV-st uudisveeb. Selles keskendutakse majandusteemadele, mille kõrval kajastatakse ka väiksemas mahus ka poliitikat, kultuuri ja meelelahutust. 

DV kirjastaja on AS Äripäev.

## Välislingid
* Delovõje Vedomosti
Jan Beltrán

**Jan Beltrán** (õieti **Priit Kivi**; sündinud 24. aprillil 1970 Antslas) on väliseesti kirjanik.

2000. aastast elab ja töötab ta Lõuna-Euroopas, viimase seisuga Hispaanias Tenerifel. Varem on elanud Helsingis, Lissabonis ja Barcelonas.

## Teoseid
* "La mala vida ehk neetud elu", 2009, ISBN 9789949185252
* "Nora", 2010, ISBN 9789949211135
* "Jumala poolt hüljatud", 2011, ISBN 9789949213351
* "Mässav Barcelona", 2012, ISBN 9789949926756
* "Peatus", 2026, ISBN 9789908560878

## Välislingid
* Jan Beltráni blogi
* Kerttu Rakke. Mujal pole rohkem õnne ja vabadust Postimees, 22. juuli 2009
* Aino Siebert. Aja hingest kolme inimsaatuse kaudu Pärnu Postimees, 22. juuli 2009
* Ene Poll. La mala vida, igaühel oma rist kanda Eesti Päevaleht, 4. juuli 2009
* Piret Kooli. Kirjanik Jan Beltrán: Prostituute ei pea mitte tolereerima, vaid austama Delfi, 28. mai 2010
* Ene Poll. "Nora" – sümpaatse prostituudi lugu. Eesti Päevaleht, 18. juuni 2010
* Vahur Aabrams. Autodafee Rua da Fél Eesti Ekspress, 11. aprill 2011
Taimõri saar

**Taimõri saar** (vene остров Таймыр) on saar Kara meres Taimõri poolsaare looderanniku juures.

Taimõri saar paikneb Taimõri lahest lääne pool. Saarest põhja pool asub Nordensköldi saarestik. Saare pikkus on 33 km, keskmine laius umbes 10 km. Mandrist eraldab saart keskmiselt 3 km laiune Taimõri väin.

Saare kaldajoon on väga sopiline, nagu ka mandri ja läheduses olevate väiksemate saarte oma. Niimoodi moodustub Taimõri poolsaare rannikul keeruline saarelabürint.

Saare pinnas on künklik, kõrgeimad punktid on Effekti mägi (176 m) ja Negri mägi (232 m). Kliima on karm. Esineb arktiline tundra. Meri saare ümber on suurema osa aastast kaetud jääga ega saa kunagi päris jäävabaks. 

Saar kuulub Venemaa Krasnojarski krai koosseisu.

Alates 1993. aastast kuulub Suure Arktika looduskaitseala koosseisu.

## Ajalugu

14. augustil 1878 avastas Taimõri saare Adolf Nordenskjöldi ekspeditsioon laeval Vega. Ekspeditsioon maabus saarel, sest jääolud takistasid mõne päeva jooksul edasi sõitmast. Õpetlased uurisid ranniku ja saare geoloogilist ehitust. Saarele kivide alla mattis Nordenskjöld raudkasti. Kastis oli pudel sedeliga, milles oli lühike teade maabumisest saarel ja palve edastada see kiri Rootsi kuningale. Ekspeditsiooni aruandes oli kirjas, et selline raudkast Taimõri saarele maeti.

2. septembril 1971 avastas V. A. Troitski Nordenskjöldi märgi. Raudkast oli aastate jooksul läbi roostetanud ja lagunenud, lagunemise käigus olid kasti peal olnud kivid pudeli lõhkunud, aga kiri oli üllataval kombel jäänud loetavaks. See saadeti NSV Liidu Geograafiaühingu kaudu Rootsi kuningakotta.

Aastal 1900 talvitas saare looderannikul Colin Archeri lahes Eduard von Tolli ekspeditsioon kuunaril Zarja.
Richard Teder

**Richard Teder** (17. august 1905 Kavilda – 29. märts 1977 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1940).

Teenis Üksikus Merelennusalgas ja Lennukoolis.

## Välislingid
*Ohvitseride andmebaas
Leopold Tuul

**Leopold Tuul** (21. veebruar 1907 – 30. detsember 1942 Velikije Luki, langes) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

## Välislingid
*Tema kohta ohvitseride andmekogus
Emil Laur

**Emil Moritz Fernando Laur** (29. detsember 1888 Tallinn – 2. märts 1971 Nõmme) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant), arst ja tennisist.

28. detsembrist 1944 töötas ta Tallinna Kiir- ja Vältimatu Abi Jaama peaarstina.

Hiljem töötas ta Pelgulinna Haigla Polikliinikus arstina.  

Tema vend oli vesiehituse insener Raphael Laur.
Poeg Leo Laur 1912–1998 oli eesti jurist, õigusteadlane, advokaat, üliõpilasseltsi Liivika auvilistlane. 

Ta on maetud Hiiu-Rahu kalmistule.

## Välislingid
* http://www.ra.ee/fotis/index.php?type=2&id=20278 Foto
* http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=21179 Ohvitseride andmekogu
* https://www.kalmistud.ee/burial-place/vl1avRDLWaBe
Patrick Mphephu

**Patrick Ramaano Mphephu** (1924 Dzanani – 17. aprill 1988 Thohoyandou) oli esimene Venda bantustani president. Ta oli ametis 1979. aastast kuni surmani.

Ta sündis Dzananis, mis tänapäeval asub Limpopo provintsis. Pärast keskkooli lõpetamist töötas ta Johannesburgi linnakantseleis.
Aleksander Adler

**Aleksander Adler** (1. jaanuar 1902 Peterburi – 31. märts 1933) oli Eesti sõjaväelane (vanemleitnant).

1917. aastal kolis pere Eestisse Haapsallu. 

Aleksander Adler astus 15. aprillil 1919 17-aastaselt vabatahtlikuna Scoutspolku, kuid haigestus ja lahkus teenistusest. 

10. juulil 1919 asus õppima Sõjakoolis ja sai kadetiks. 29. augustil 1920 lahkus Sõjakoolist ja jätkas õpinguid Mereväe Kadettide kooli mehaanika jaoskonnas, mille lõpetas septembris 1923. Samal ajal lõpetas ka Tallinna Tehnikumi mereinseneri-mehaanika osakonna. Tegeliku insener-mehaaniku diplomi sai 1924. aastal pärast praktiliste tööde tegemist.

14. augustil 1924 määrati teenistusse Merekindluste Aegna saare komandantuuri. 16. oktoobril 1925 viidi üle Peipsi laevastiku divisjoni. 26. augustist 1926 kuni 2. novembrini 1932 täitis Peipsi laevastiku mehaaniku kohuseid.

4. novembrist 1932 viidi uuesti üle Aegna saare komandantuuri inseneri-mehaaniku kohale, kus teenis kuni surmani.

## Tunnustus
* Vabadussõja mälestusmedal

## Välislingid
* 
* Kirje ohvitseride andmebaasis
Arnold Loit

**Arnold Loit** (kuni 1937. aastani **Arnold Madvärk**; 10. detsember 1908 Tallinn – 29. juuni 1942 Norilsk, Venemaa, hukati) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Oskar Aalde

**Oskar Aalde** (kuni 22. juunini 1935 **Oskar Aal**; 6. detsember (vkj)/ 19. detsember 1904 Koorküla vald, Helme kihelkond – 18. juuli 1980 Toronto) oli Eesti sõjaväelane (leitnant aastast 1934).

Aalde õppis 1926–1929 Sõjakooli jalaväe osakonnas, mille täieliku kursuse lõpetas, ja 1934 lühikest aega Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas.

Ta teenis 3. Üksik Jalaväepataljonis (nooremleitnant aastat 1929, leitnant aastast 1934).

1941 mobiliseeriti ta Punaarmeesse, deserteerus ja naasis Eestisse, teenis Saksa sõjaväes.

1944 põgenes ta Saksamaale, 1948 Rootsi ja hiljem Kanadasse.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944''
Boriss Kolker

**Boriss Kolker** (vene keeles Борис Григорьевич Колкер; sündinud 15. juulil 1939 Moldaavia ANSV-s Tiraspolis) on juudi päritolu keeleõpetaja ja tõlkija, kolme esperanto keele õpiku autor.

1944–1965 elas ta Moldaavia NSV-s Chişinăus, siis 1993. aastani Venemaal Baškortostanis, 1993 emigreerus ta USA-sse. Ta elab Ohios Clevelandis.

Ta on töötanud Chişinăus Krupskaja-nimelise vabariikliku raamatukogu bibliograafina, Birski ja Baškiiria pedagoogilise instituudi välismaa keelte teaduskonna vanemõpetajana, Ufaa lennundusinstituudi tõlgina, Ufa mootoriehitustehase tõlgina suhtlemiseks ettevõtte Renault' spetsialistidega ning naftatööstuse geofüüsika teadusliku uurimise instituudi vanema teadusliku kaastöötaja ja büroojuhatajana. Clevelandis töötas ta ettevõtte Magic Micro Computers büroojuhataja ja mittekoosseisulise tõlgina.

Ta hakkas 1957 esperanto keelt õppima. Ta on filoloogiadoktor ja 1985 kaitsnud doktoriväitekirja "Vene keele panus esperanto keele moodustumisse ja arengusse". Ta on avaldanud 3 esperanto keele õpikut ning artikleid ja retsensioone interlingvistikast. Oma raamatu "Vojaĝo en Esperanto-lando", mis on ühtaegu esperanto keele õpik ja esperanto kultuuri käsiraamat, suure populaarsuse tõttu on ta paljudele tuntud giidina esperantomaal.

Kolker on olnud üks esperantistide organisatsioonide asutajaid ja juhte Nõukogude Liidus. Ta on Esperanto Akadeemia liige, Ülemaailmse Esperanto Assotsiatsiooni UEA auliige ja ajakirja Monato toimetuse liige. Kahe aastakümne jooksul juhendas ta Venemaal kirja teel toimuvat esperanto keele kursust, mille lõpudiplomi sai ligi 900 inimest, mõned neist Eestist. Ta õpetas esperanto keelt San Franciscos ja Hartfordis. Praegu on ta internetis toimuva rahvusvahelise esperanto keele kõrgema kirjaliku kursuse ("Internacia Perfektiga Koresponda Kurso") juhendaja.

Kolker on osalenud paljudes Baltimaade esperantolaagrites, mis aastast 1960 toimusid Käärikul. Tema esperanto keele õpik on ilmunud eesti keeles Jaan Ojalo tõlgituna ja toimetatuna.

## Väitekiri
* Vene keele panus esperanto keele moodustumisse ja arengusse (Вклад русского языка в формирование и развитие эсперанто). Moskva: Akademija Nauk SSSR, Institut Jazykoznanija, 1985. 23 lk. Referaat väitekirja kaitsmise kohta keeleteaduse doktori kraadi saamiseks, venekeelne.

## Õpperaamatud
* "Esperanto keele kursus iseõppijaile ja lisamaterjal 8.–11. klassi fakultatiivkursusele". B. Kolker, J. Ojalo; Eesti NSV Haridusministeerium. Tallinn: Eesti NSV Haridusministeerium, 1981
* Учебник языка эсперанто. Основной курс (Esperanto keele õpik. Baaskursus).
* Эсперанто за 16 дней. Экспресс-курс (Esperanto 16 päevaga. Kiirkursus).
* Международный язык эсперанто. Полный учебник (Rahvusvaheline keel esperanto. Täielik õpperaamat).
* Vojaĝo en Esperanto-lando. (Esperanto kõrgem kursus ja esperanto kultuuri käsiraamat).
2009. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimised

**2009. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimised** Eestis toimusid 18. oktoobril 2009. 

Elektrooniline hääletamine toimus 8.–14. oktoobril, kokku hääletas elektrooniliselt 104 413 isikut. Esimest korda Eesti ajaloos kasutas e-hääletuse võimalust rohkem kui 100 000 inimest.

Eelhääletamine toimus 12.–14. oktoobril.

## Valimistulemus
Kokku osales 2009. aasta valimistel 658 264 inimest ehk 60,15% hääleõiguslikust elanikkonnast.
* Eesti Keskerakond kogus valimistel 207 569 häält ehk 31,5% häältest.
* Eesti Reformierakond kogus valimistel 110 275 häält ehk 16,7% häältest.
* Erakond Isamaa ja Res Publica Liit kogus valimistel 92 071 häält ehk 13,9% häältest.
* Sotsiaaldemokraatlik Erakond kogus valimistel 49 551 häält ehk 7,5% häältest.
* Eestimaa Rahvaliit kogus 12 683 häält ehk 1,9% häältest.
* Erakond Eestimaa Rohelised kogus 7786 häält ehk 1,1% häältest.
* Erakond Eesti Kristlikud Demokraadid kogus 1033 ehk 0,1% häältest.

## Välislingid
* Vabariigi Valimiskomisjon KOV 2009
* e-valimise veeb

* Helisalvestisi 1: err.ee/valimised/
* Helisalvestisi 2: valimised.err.ee

* Peibutuspardid Postimees.ee
* Poliitikud ennustavad maakoolide tulevikku Maaleht, 17. september 2009
* Argo Ideon.  Valimised tsementeerisid üle-eestilist poliitseisu Postimees, 20. oktoober 2009
* Interaktiivne valimistulemuste kaart omavalitsuste kaupa
Kaev

**Kaev** (lõunaeesti murretes *läte*) on rajatis maapinnast põhjavee ammutamiseks.

Kaevud võivad üksteisest suuresti erineda nii sügavuse, veemahu kui ka vee kvaliteedi poolest. Kaevuvesi sisaldab tavaliselt rohkem mineraale kui pinnavesi ning võib seega vajada töötlemist, et vett pehmendada.

Kaeve hakati rajama, kui põlluharimise laienedes liikusid inimesed looduslikest veekogudest kaugemale ja kõrgematele aladele. 

Eesti vanimad teadaolevad kaevud on pärit 12. sajandist – need on linnusekaevud. Väga vanad on ka saarte ja Põhja-Eesti sumbkülade keskel asuvad külakaevud. 

Esimesed andmed linnakaevude kohta pärinevad Tallinnast 1375. aasta 30. aprillist. Need on tänapäeva Rataskaevu tänaval asunud Tallinna rataskaevust, mida sel ajal nimetati Sternsodi kaevuks. Nimi Sternsodi tuleneb alamsaksakeelsest sõnast *stern* ('kalk'), kuna kaevuvesi oli lubjarikas ja väga kalk.

19. sajandiks oli kaev juba peaaegu iga talu õuel.  

## Kaevu liike

*pumpkaev
*puurkaev
*salvkaev
*vinnkaev
*võllkaev

### Salvkaevud
Kuni viimaste sajanditeni olid kõik tehislikud kaevud ilma pumpadeta ja käsitsi kaevatud. Need on endiselt väga tähtsad joogiveeallikad mõningate maakohtade arengupiirkondades, kus neid kaevatakse ja kasutatakse. Nende asendamatust on kajastatud ka paljudes kirjandusviidetes nii kirjalikult kui ka piltlikult. Näiteks kristlikus piibliloos kohtab Kristus naist Jakobi kaevu juures (John 4:6) ning ingliskeelses lastesalmis "Ding Dong Bell" kukub kass kaevu.

Käsitsi kaevatud kaevud on süvendid, mis on piisavalt suure läbimõõduga, et mahutada üht või mitut inimest labidaga põhjaveetasemest sügavamale kaevama. Need võivad olla kindlustatud laotud kivide või tellistega nii, et kindlustis ulatub maapinnast kõrgemale, luues seeläbi maapealse kaevuseina. Selle eesmärk on vähendada saastumist ning elusolendite kaevu kukkumist. Moodsama meetodi puhul, mida nimetatakse kessoonmeetodiks, kasutatakse armeeritud betooni või varem valmistatud betoonist kaevurõngaid, mis langetatakse kaevatud süvendisse. Kaevu rajamismeeskond kaevab maasse lõikuva betoonrõnga alt pinnast ära ning kaevusammas vajub aeglaselt põhjaveekihini ja kaitseb samal ajal kaevajaid kaevu ümbritseva pinnase sissevajumise eest.

## Kaevu eest hoolitsemine
Kaevu peaks puhastama iga viie-kuue aasta tagant. Selle aja jooksul tekib kaevu põhja setet, mis surub kinni veesooned, ning kaevu külgedele orgaanikat, mis rikub vee kvaliteeti.

## Vaata ka
*kaevukook
*kaevutark
*kaevuvinn
*kooguga kaev
*puurkaev

## Viited
Alfa Romeo F1

**Alfa Romeo** osales Vormel 1 sarjas aastatel 1950–1951 ja 1979–1985. 

Meeskond debüteeris 1950. aasta Suurbritannia GP-l. Aastal 1950 tuli Alfa Romeoga maailmameistriks Giuseppe Farina ja 1951. aastal Juan Manuel Fangio.

Aastatel 1979–1985 sõitsid Alfa Romeo meeskonnas teiste hulgas Andrea de Cesaris, Mario Andretti ja Riccardo Patrese, kes said vaid üksikuid poodiumikohti.

Kokku osales Alfa Romeo 110 etapil, võitis neist 10, sai 12 esimest stardikohta ning kogus 214 punkti. Meeskonna viimane võistlus oli 1985. aasta Austraalia GP.

## Vaata ka
*Alfa Romeo Vormel 1-s
Campbell

**Motu Ihupuku** ehk **Campbelli saar** on Uus-Meremaale kuuluv saar Vaikses ookeanis. 

Saare pindala on 113 ruutkilomeetrit ning seda ümbritsevad arvukad kivid ja saarekesed, nagu Denti saar, Folly saar, Jeanette-Marie saar ja Jacquemarti saar, millest viimane on Uus-Meremaa lõunapoolseim punkt. Saar on mägine ning selle kõrgus on kuni 569 meetrit. Saarel pole püsielanikke.

Saare avastas 1810. aastal hülgepüügilaev, mille kapten oli Frederick Hasselburgh. Hasselburgh andis saarele nime oma tööandja Robert Campbell & Co. järgi.

Campbelli saar kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Pildirida

Pilt:Campbell Island from ISS.jpg | vaade ISS-ilt, liitfoto
Pilt:Baxter-Campbell-Island.jpg|Ilmajaam Beeman Coves
Pilt:Campbell Island map.png | Kaart
Pilt:NZOffshoreIslandsMap.png | Üldine asukohakaart


## Viited
Poljarnõi

**Poljarnõi** on kinnine linn Venemaal Murmanski oblastis.
Linn asub polaarjoone taga Koola poolsaare põhjakaldal, Koola lahe kaldal 33 km kaugusel Murmanskist.

Linn asutati 1896. aastal **Aleksandrovski** kaubasadamana, 1899 sai linnaõigused (**Aleksandrovsk Murmani ääres**). 1926 muudeti maa-asulaks **Aleksandrovskoje**. 1930 nimetati ümber **Poljarnoje**ks, 1939 linnaõigused taastati.

Linnas paikneb Venemaa Põhjalaevastiku sõjamerebaas. Seal hoiustatakse kasutusest kõrvaldatud tuumalaevade tuumareaktoreid.

5. mail 2008 sai linn aunime lahingukuulsuse linn.

Linna haldusala pindala on 358 km². See hõlmab ka Gorjatšie Rutši, Retinskoje ja Belokamenka asulad. 

## Viited

## Välislingid

*Poljarnõi koduleht
Gennadi Tolmatšov

**Gennadi Tolmatšov** (sündinud 16. detsembril 1952 Narvas) on Eesti ja Nõukogude Liidu poksija ja poksitreener.  

Tolmatšov poksis aastatel 1966–1979 Tallinna ja Narva Dünamos. Tema treenerid olid Anatoli Kozlovski ja Vladimir Mazjakin. Kokku pidas ta 233 kohtumist ja võitis neist 218.

Ta tuli II keskkaalus (kuni 75&nbsp;kg) kahekordseks Eesti NSV meistriks (1973 ja 1974) ja II poolraskekaalus (kuni 81&nbsp;kg) kolmekordseks Eesti NSV meistriks (1975, 1976 ja 1978).

NSV Liidu meistrivõistlustel II keskkaalus (kuni 75&nbsp;kg) võitis ta II koha (1976) ning III koha (1974). Samuti võitis ta NSV Liidu juunioride meistrivõistlustel II keskkaalus (kuni 75&nbsp;kg) esikoha aastatel 1971 ja 1972. 

Dünamo üleliidulistel meistrivõistlustel II keskkaalus (kuni 75&nbsp;kg) tuli Gennadi Tolmatšov seitsmel korral järjest esikohale (1973–1979).

Neljal korral võistles ta NSV Liidu koondises USA vastu ja võitis kaks oma kohtumist. 

## Treenerina
Aastast 1979 töötas ta poksitreenerina ning alates 1982. aastast oli ta Eesti NSV koondise vanemtreener. 

Ta on Eesti poksikoondise peatreener.

## Tunnustus
*1972 NSV Liidu meistersportlane 
*1975 NSV Liidu rahvusvahelise klassi meistersportlane

## Kirjandus
*Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009

## Välislingid
*
*Gennadi Tolmatšovi sporditulemused
Alfa Romeo

**Alfa Romeo Automobiles S.p.A.** on Itaalia autotootmisettevõte, mis asutati 24. juunil 1910 Milanos ning mis on Stellantise tütarettevõte. Ettevõtte nimi oli alguses A.L.F.A., mis tähendas **Anonima Lombarda Fabbrica Automobili**. "Anonima" tähendab anonüümset, mis oli tol ajal ettevõtte juriidiline vorm, mille asutasid anonüümsed investorid. Ettevõtte toodab Alfa Romeo marki autosid.

## Mootorisport
Alfa Romeo on tuntud mootorispordile suunatud sõidukite poolest ja on olnud võidusõiduga seotud alates 1911. aastast. Alfa Romeo on osalenud ka Vormel 1 sarjas, vt artiklit Alfa Romeo F1.

## Alfa Romeo mudeleid

### Praegused mudelid
*Alfa Romeo Giulia
*Alfa Romeo Stelvio
*Alfa Romeo Tonale
*Alfa Romeo 33 Stradale

Fail:Alfa Romeo Giulia (2023) 1X7A0826.jpg|Alfa Romeo Giulia (2023)
Fail:Alfa Romeo Stelvio QV 1X7A7063.jpg|Alfa Romeo Stelvio QV (2023)
Fail:Alfa Romeo Tonale Edizione Speciale (3AA-AV115).jpg|Alfa Romeo Tonale Edizione Speciale (2023) 

### Ajaloolised mudelid
*Alfa Romeo 4C
*Alfa Romeo Giulietta
*Alfa Romeo MiTo
*Automarkide loend
Mihhail Rumjantsev (sõjaväelane)

**Mihhail Rumjantsev** (vene Михаил Васильевич Румянцев; 14. august 1957 Sillamäe – 14. veebruar 1983 Hodžadkoh) oli Nõukogude sõjaväelane. 

Nõukogude armeesse kutsuti ta 12. juulil 1974. Ta lõpetas Rjazani Sõjaväelise õhudessantkooli. Alates veebruarist 1982 teenis ta Afganistanis. Vanemleitnant, motolaskuripataljoni staabi asejuht.   

Mihhail Rumjantsev osales võitluses Hodžadkohi kišlakis, kus hukkus 14. veebruaril 1983. Teda autasustati postuumselt Punalipu ordeniga. On maetud Sinimäele.

Mihhail Rumjantsevi auks sai nime Rumjantsevi tänav Sillamäel.

## Viited
Nerpitšja laht

**Nerpitšja laht** (vene Нерпичья бухта või Нерпичья губа) on laht Uus-Siberi saarestiku koosseisu kuuluva Kotelnõi saare loodeosas. Nerpitšja lahes talvitas Eduard von Tolli ekspeditsioon aastal 1902.
Vaikeväärtus

**Vaikeväärtus** (inglise keeles *default*) on infotehnoloogias arvutiprogrammis esinev parameetri väärtus (*default value*) või säte (*default setting*), mida arvuti kasutaja määratleb etteantuks.

## Vaata ka
*vaikeseade
*vaikevalik
Tiksi laht

**Tiksi laht** (vene бухта Тикси) on laht Laptevite mere lõunaosas Leena suudmest kagu pool. Bõkovski poolsaar eraldab teda Nejelovi lahest. Lahe osad on Sogo laht ja Buluikani laht.

Lahe pikkus on 21 km, laius kuni 17 km, sügavus kuni 11 m. Oktoobrist juulini on laht kaetud jääga. Loodete kõrgus on 30 cm. 

Lahte suubub mitu jõge, neist suurim on Sogo jõgi.

Reid Põhja-mereteel. Lahe lääneosas asub Tiksi.

Tiksi lahes asub Brusnevi saar.

Tiksi lahes lõppes Eduard von Tolli juhitav polaarekspeditsioon ning kuunar Zarja kinnitas otsad Brusnevi saare tuulealusel küljel ega lahkunud enam sellelt kohalt.  

## Välislingid
*Piirkonna põhikaart
Geograafiline objekt

**Geograafiline objekt** on kindla asukohaga looduslik (nt manner, ookean, mäestik, jõgi jne) või inimtegevusega loodud ehk inimtekkeline (nt linn, maantee, sild jne) objekt. 

Geograafiliste objektide ruumilise paiknemise kirjeldamine ja analüüs ning seaduspärasuste otsimine on üks geograafia ülesandeid.
ZBI määrajate sari

**"ZBI määrajate sari"** on Zooloogia ja Botaanika Instituudi poolt aastail 1962–1971 välja antud ühtse kujundusega raamatusari. 

Selles eestikeelses määrajate-käsiraamatute sarjas ilmusid professionaalsed monograafilised ülevaated kahe mardikaliste seltsi taksoni (alamsugukond hüpikpoilased ja sugukond jooksiklased), sihktiivaliste seltsi, tirdiliste alamseltsi ja kolme ämblike sugukonna (krabiämbliklased, jooksikämbliklased ja hüpikämbliklased) kohta.

## Sarja köited
# Haberman, Harald 1962. *Eesti hüpikpoilased (Chrysomelidae, Halticinae)*. Tartu: Zooloogia ja Botaanika Instituut.
# Albrecht, Zinaida 1963. *Eesti sihktiivalised*. Tartu: Zooloogia ja Botaanika Instituut.
# Haberman, Harald 1968. *Eesti jooksiklased (Coleoptera, Carabidae)*. Tallinn: Valgus, Zooloogia ja Botaanika Instituut.
# Vilbaste, Asta 1969. *Eesti ämblikud I. Krabiämbliklased (Xysticidae), jooksikämbliklased (Philodromidae) ja hüpikämbliklased (Salticidae)*. Tallinn: Valgus, Zooloogia ja Botaanika Instituut.
# Vilbaste, Juhan 1971. *Eesti tirdid (Homoptera: Cicadinea) I*. Tallinn: Valgus, Zooloogia ja Botaanika Instituut.

## Viited
Revokatsioon

"**Revokatsioon**" (ladina keeles *revocatio* 'tühistus') on mitmetähenduslik sõna:
***revokatsioon** on halduses korralduse tühistamine
***revokatsioon** on diplomaatias saadiku ärakutsumine
***revokatsioon** on rahanduses tšeki väljaandja ettepanek tšekk tühistada
***[[revokatsioon (kaubandus)|revokatsioon]]** on kaubanduses ostja ettepanek tellimus tühistada
Carl Raab

**Carl** Axelsson **Raab** (ka **Carl Rabe**; 14. oktoober 1667 Stockholm – 1711 Stockholm) oli saksa päritoluga vaimulik, Tallinna Toomkiriku rootsi koguduse pastor.

Põhjasõja 1710. aasta Harku kapitulatsiooniakti ja ülemvõimu vahetumise tõttu Eestimaal põgenes ta Rootsi.
## Isiklikku
Ta oli abielus Tallinna Toomkiriku pastor Wasseni tütre Dorothea Elisabeth Wasseniaga. Abielust sündis:
*Adam Johan Raab (1703–1776), 24. juunil 1703 Tallinnas sündinud ja 1752. aastal Rootsi rüütelkonda naturalisatsiooni korras immatrikuleeritud (Nr.1586) admiraliteedi kammernõunik ja Kronobergi lääni kuberner 1769–1776.

## Viited
Phosphorus

***Phosphorus*** on 

*keemilise elemendi **[[fosfor]]i** ladinakeelne nimetus
***[[Veenus]]e** kui **[[Veenus#Ehatäht ja Koidutäht|Koidutähe]]** nime ladinakeelne kuju
Ebba Hultkvist

**Ebba Johanna Birgitta Hultkvist** (sündinud 26. septembril 1983 Sollentunas) on Rootsi näitleja. 

Tuntuks sai ta Wilma rolliga telesarjas "Saarerahvaarst" ("Skärgårdsdoktorn") ning nimiosaga filmis "Festival", kus ta mängis Linat. 

Samuti on Hultkvist osa võtnud Rootsi TV4 kuulsuste tantsusaatest 2007 "Let's Dance"', kus tema tantsupartner oli Jonathan Näslund. Tantsupaar hääletati välja 9. saates.
 
2011. aastal kirjutas Ebba Hultkvist alla *Saarerahvaarsti* sarja filmitöötluses.

## Välislingid
*Ebba Hultkvisti profiil IMDB-s
Aftonbladet

**Aftonbladet** on Rootsis Stockholmis väljaantav üleriiklik ajaleht, Rootsi suurima trükiarvuga päevaleht, mis nimetab end sõltumatuks sotsiaaldemokraatlikuks ajaleheks. 

Aftonbladet ilmub praegu tabloidformaadis ning on Expresseni kõrval üks kahest juhtivast Rootsi õhtulehest. Ajalehes avaldatakse kõmulist materjali ning see väljendab oma teravate kommentaaridega sotsiaaldemokraatide vasakpoolse tiiva vaateid ning pühendab vabameelses vaimus palju ruumi kultuurile. 

Peatoimetaja ja vastutav väljaandja on 2008. aastast Jan Helin.

Trükiarv oli 2007. aastal 399 400. 

## Ajalugu
Lehe asutas Lars Johan Hierta, kes andis seda välja aastatel 1830–1851. Sellest sai Rootsi esimene modernne päevaleht, mis oli liberaalse opositsiooni häälekandjana väga mõjukas. Teravate kommentaaride tõttu suleti leht mitu korda, kuid ta ilmus edasi teiste nimede all. 

19. sajandi lõpuks sai sellest konservatiivne leht.

Sõdadevahelisel ajal võttis ajaleht sisepoliitikas taas liberaalse suunitluse. Torsten Kreugeri omanduses sai sellest 1930. aastate alguses modernne tabloidleht seninägematus mahus spordi- ja meelelahutuskülgedega. 1940. aastaks oli trükiarv jõudnud 125 000 eksemplarini. Hiljem kannatas ta uute tabloidlehtede Aftontidningen ja Expressen konkurentsi tõttu. 

Nii Esimese kui ka Teise maailmasõja ajal oli leht Saksamaa-sõbralik.   

1956. aastal ostis ajalehe Landsorganisationen i Sverige ning andis talle praeguse näo. 1966. aastast on see Stockholmi ainus sotsiaaldemokraatlik ajaleht. 

1996. aastal müüs Landsorganisationen i Sverige 49,9% ajalehe aktsiatest Schibstedile. 

## Trükiarvu dünaamika
*1940: 125 000
*1970: 500 000
*2001: 401 800
*2002: 443 000 
*2004: 452 000 
*2007: 399 400

## Välislingid
*Aftonbladeti veebiväljaanne
Laekumine

**Laekumine** on mitmetähenduslik mõiste:
***laekumine** (inglise keeles *receipt*) on rahanduses sularaha sissetulek kassasse või ülekanderaha sissetulek pangakontole
***laekumine** on halduses dokumendi sissetulek asutusse
Vesper

**Vesper** ehk **õhtujumalateenistus** ehk **õhtuteenistus** on kirikutes õhtul peetav jumalateenistus. 

Õhtujumalateenistust peetakse muu hulgas katoliku kirikus, õigeusu kirikus, anglikaani kirikus, luteri kirikus ja kopti kirikus.

Vesprit on peetud iga päev päikeseloojangu ajal, mis oli antiikajal ööpäeva vahetumise aeg.   

## Katoliku kirik
Suurte pühade puhul peetakse kaks vesprit: eelõhtul (vigiilia) ja samal päeval.   

Vesper sisaldab peamiselt psalme antifoonidega, lühikest pühakirjalugemist responsooriumiga ja Maarja kiituslaulu antifooniga. 

## Õigeusu kirik
Õigeusu kirikus nimetatakse vesprit **õhtuteenistuseks**. See võib kuuluda koguöise jumalateenistuse koosseisu.
Revokatsioon (kaubandus)

**Revokatsioon** (ladina keeles *revocatio*, ärakutsumine) on kaubanduses ostja õigus tehing teatud tingimustel tühistada. 

Inglise keeles kasutatakse revokatsiooniõiguse ehk tühistusõiguse tähistamiseks fraasi "*right of revocation*" ning saksa keeles sõna "*Widerrufsrecht*".
Ehapuna

**Ehapuna** on läänetaeva, pilvede ja Päikese nähtav punane värvus päikeseloojangu ajal ja järel. See esineb peamiselt kerge pilvituse korral. 

Ehapuna põhjustab asjaolu, et violetsed ja sinised valguskiired hajuvad Rayleigh' hajumise käigus (väikeste veepiiskade jt osakeste tõttu) atmosfääris rohkem kui punased ja kollased, sest esimesed on väiksema lainepikkusega. Kui Päike on madalamal, peavad valguskiired atmosfääris läbima pikema teekonna ning jõuavad rohkem hajuda, nii et suurema lainepikkusega kiired hakkavad domineerima.  

## Vaata ka

*Hämarik
*Koidupuna
Teise maailmasõja sõjaväeliste auastmete võrdlev tabel

Järgnev tabel näitab võrdlevalt ohvitseride auastmeid peamistes Teises maailmasõjas osalenud riikides.

**VÕTI:**
:**<span style="color:#000077">Merevägi</span>**
:**<span style="color:#006600">Maavägi</span>**
:**<span style="color:#0066ff">Õhuvägi</span>**
:**Relva-SS/Allgemeine SS**
:**<span style="color:#770000">Üldised auastmed, mis ei ole seoses ühegi väeliigiga</span>**

## Märkused
INRI

**INRI**, ka **I.N.R.I.,** lühend ladinakeelse väljendi IESVS·NAZARENVS·REX·IVDÆORVM (Jesus Nazarenus, Rex Judaeorum) esitähtedest, tõlkes "Jeesus Naatsaretist, juutide kuningas". Jeesuse-aegse kombe kohaselt kinnitati ristilöödu pea kohale tahvel, kus oli kirjas tema süü, aga et hukkamõistjad ei leidnud Jeesusel muud süüd, kirjutati tema pea kohale see lühend.

Kreeka keeles vastab samale lühendile INBI (Ἰησοῦς ὁ Ναζωραῖος ὁ Bασιλεὺς τῶν Ἰουδαίων), vene ja kirikuslaavi keeles kasutatakse ka lühendit И.Н.Ц.И. (Иисус Назарянин, Царь Иудейский).
Pangakonto

**Pangakonto** on konto, mida pank peab kliendi huvides. Pangakontol toimuvate tehingute üle peab arvestust nii klient kui ka pank oma raamatupidamises.

Pangakontod on näiteks
* jooksevkonto ehk jooksev arve ehk arvelduskonto, millel toimuvad jooksvad laekumised ja väljaminekud
* hoiukonto ehk hoiuarve
* krediidikonto ehk laenukonto
* valuutakonto
* krediitkaardikonto
* väärtpaberikonto

## Vaata ka
* Konto
* Läbipaistev pangakonto
* Rahvusvaheline pangakonto number
Aftenposten A/S

**Aftenposten A/S** on Schibstedi tütarettevõte, mis annab välja ja trükib ajalehe Aftenposten hommiku- ja õhtuväljaannet, samuti mitut ajakirja ja veebisaiti. Ta tegeleb ka väljaannete levitamisega. 

Ettevõttes oli 2007. aastal üle 800 töötaja ning selle aastakäive oli 2,5 miljardit Norra krooni.

## Viited
Kasari hüdromeetriajaam

**Kasari hüdromeetriajaam** on hüdromeetriajaam Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kasari külas.

Jaam töötab alates aastast 1924.

Jaamas mõõdetakse õhu temperatuuri, sademete hulka, Kasari jõe veetaset ning vooluhulka.

Kasari hüdromeetriajaama keskkonnaregistri kood on HJQ0000049.

## Välislingid
*Kasari hüdromeetriajaam Riigi Ilmateenistuse kodulehel
*
Teenuse hüdromeetriajaam

**Teenuse hüdromeetriajaam** oli hüdromeetriajaam Raplamaal Märjamaa vallas Teenuse külas. Jaama haldas Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituut.

Jaam töötas alates aastast 1947, suleti aastal 1996.

Teenuse hüdromeetriajaama keskkonnaregistri kood on HJQ0001027.

## Välislingid
* Keskkonnaregister
Seira peakraav

**Seira peakraav** (ka *Kirbla peakraav*) on kraav Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Seira külas. 

Peakraavi pikkus on 2,7 km ning see suubub Kasari vanast sillast veidi ülesvoolu vasakult Kasari jõkke.

Peakraavi valgla on 14,7 km².

Peakraav on mitteavalik veekogu, selle piiranguvöönd on 50 m.

Seira  peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1107001.

## Välislingid

*
Kelba peakraav

**Kelba peakraav** (ka *Rabivere peakraav*) on kraav Raplamaal Kohila vallas Rabivere külas ning Rapla vallas Kelba ja Raka külas.

Peakraavi pikkus on 6,9 km ning see suubub vasakult Kasari jõkke (106,7 km suudmest). Peakraavi valgla on 16,2 km².

Peakraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Peakraavi lähtest mõni kilomeeter kirdesse jääb Rabivere soo (Hagudi soo). Peakraavi suudme juures algab Adila-Krimmi soo.

Kelba peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1107100.

## Välislingid

*
Aftenposteni kuldmedal

**Aftenposteni kuldmedal** (*Aftenpostens Gullmedalje*) on autasu, mida antakse välja aasta parima spordisaavutuse eest Norra sportlasele. Sportlane võib selle saada elus ainult korra. 

Esimest korda andis medali välja 1933. aastal ajaleht Idrettsbladet. 1934. aastast hakkas seda välja andma ajaleht Morgenbladet ning selle nimeks sai **Morgenbladeti kuldmedal** (*Morgenbladets gullmedalje*, 1993–1996 *Stiftelsen Morgenbladets gullmedalje*). Aastatel 1940–1945 auhinda välja ei antud. Praegust nime kannab auhind 1997. aastast ajalehe Aftenposten järgi. 

## Laureaadid alates 1997. aastast
*1997 Bjørn Dæhlie 
*1997 Hanne Haugland	
*1998 Ole Einar Bjørndalen 
*1999 Lasse Kjus	
*2000 Trine Hattestad 
*2001 Olaf Tufte 
*2002 Eirik Verås Larsen	
*2003 Petter Solberg 
*2004 Gunn-Rita Dahle
*2005 Marit Bjørgen 
*2006 Kjetil André Aamodt 
*2007 Aksel Lund Svindal	
*2008 Andreas Thorkildsen
*2009 Petter Northug 
*2010 Thor Hushovd   
*2011 Alexander Dale Oen
*2012 Sarah Louise Rung
*2013 Magnus Carlsen