Kruvipuulised

**Kruvipuulised** (*Pandanaceae*) on sugukond, mis kuulub õistaimede ehk katteseemnetaimede hõimkonda. Eestis selle sugukonna liike looduslikult ei esine.  Kruvipuulised on levinud troopika ja lähistroopika rannikualadel ning padurates . Sugukonna liigid on levinud Lääne-Aafrikas, Madagaskaril ning Kagu-Aasiast Vaikse ookeanini . Kruvipuuliste sugukonnas on täheldatud taimede erinevaid levimisviise nagu tuul-, putuk-, vesi-, lind- ja loomlevi (näiteks nahkhiirte abil) . Teadaolevalt kuulub kruvipuuliste sugukonda 962 liiki, mis omakorda kuuluvad viide perekonda . Kruvipuuliste sugukond tekkis hiliskriidiajastul .

## Taksonoomia

### Perekonnad
Kruvipuuliste sugukonda kuulub viis perekonda  :

# *Benstonea* Callm. & Buerki
# ronipandan = *Freycinetia* Gaudich.
# *Martellidendron* (Pic.Serm.) Callm. & Chassot
# kruvipuu (pandan) = *Pandanus* Parkinson
# *Sararanga* Hemsl.

Kõige suuremad perekonnad selles sugukonnas on *Pandanus* ja *Freycinetia* . Perekonnas *Pandanus* on 592 liiki ja perekonnas *Freycinetia* 301 liiki .

## Morfoloogia

### '''Varred ja juured'''
Kruvipuuliste sugukonnas olevad taimed on puud, põõsad, ronitaimed või epifüüdid. Sugukonnas esinevatel liikidel võivad olla tüve küljes tugijuured või õhujuured. Taimede varred harunevad sümpodiaalselt ning sageli on vartel ringikujulised lehearmid. 

### '''Lehed'''
Lehed asetsevad spiraalselt kuni neljas reas ning on tihedamalt koos võsu tipus. Lehtedeks on lihtlehed, mille servad on sageli ogalised. Lehed on rööproodsed ning kujult lineaalsed kuni süstjad. Lehetuped ei ole valdavalt hästi eristatavad ning lehtedel puuduvad leherootsud. Lisaks on lehed enamasti jäigad ning nahkjad. 

### '''Õied'''
Kruvipuuliste sugukonnas on kahekojalised liigid ehk taimed, mille emas- ja isasõied arenevad eri isenditel. Õied on ühesugulised ehk õies on kas ainult tolmukad või emakad. Õied on väikesed ning neid on õisikus palju. Isasõites on arvukalt tolmukaid. Emasõites on ülemine sigimik. Õied on koondunud õisikusse ning õisiku tüübiks on pööris või tõlvik. Õisiku kandelehed on mõnikord laienenud ning lihakad. Kandelehed võivad olla värvunud kollasest kuni punase värvuseni või valgeks. Õiekate on taandarenenud või puudub.  Perekonnas *Pandanus* esinevad mõnel liigil lõhnavad õisikud, näiteks liigil *Pandanus odorifer *.
### '''Viljad'''
Õisikust moodustub tavaliselt viljade kogum ehk vilikond, mis on pikliku või keraja kujuga. Vilikonna moodustavad ühe- või mitmeseemnelised marjad või luuviljad.  Viljakest ehk perikarp võib olla nii lihakas kui ka puitunud . Mesokarp on sageli väga kiuline . Viljad võivad olla oranži, punast, valget või kollast värvi . Seemned on väikesed ning need asetsevad viljas vabalt või on endokarbi küljes kinni .

## Kasutus
Perekonda *Pandanus* kasvatatakse laialdaselt Uus-Guineas toidu ja kiududest toodete tootmiseks . Perekonna *Pandanus* taimede lehtedest ja juurtest saadud kiudusid kasutatakse mattide, korvide, nööride ja kalavõrkude tegemisel **'. Lehti ja vilju kasutatakse kulinaarselt eriti Kagu-Aasias . Mõnedel kruvipuuliste sugukonna liikidel (nikobari kruvipuu  = ''Pandanus leram'', [[tarbe-kruvipuu]]  = ''Pandanus utilis'') on söödavad viljad, mis on tärkliserikkad. Liigi ''Pandanus odorifer'' lehti kasutatakse Kagu-Aasias populaarse [[India]] parfüümi ja maitseaine (''kewra attar'') tegemisel. Mitmeid sugukonna liike kasutatakse ka [[Ilutaim|dekoratiivtaimedena]]. **'

## Viited