open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ferdinand Justius Luther

**Ferdinand Justius Luther** (ka **Ferdinand Justus Luther**; 9/21. oktoober 1838 Tallinn – 3. august 1910 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1850–1856 Tallinna Toomkoolis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1856–1857 ja 1859–1862. Oli seejärel aasta koduõpetaja ja prooviaastal Georg Michael Pauckeri juures Rakvere Kolmainu koguduses. Ordineeriti 13. septembril 1864 õpetajaks.

Oli 1864–26. märts 1867 Eestimaa vikaarõpetaja, pidades samaaegselt vaimulikuametit ka hoolekande-kolleegiumi juures. Kutsuti siis äsjaasutatud Emmaste Immanueli koguduse õpetajaks, introdutseeriti ametisse 24. septembril 1867. Emmastest kutsuti ta 26. oktoobril 1875 (introdutseeriti 25. jaanuaril 1876) Käina Martini koguduse õpetajaks. Tallinna Niguliste koguduse abiõpetajaks kutsutuna lahkus Käinast 18. jaanuaril 1883. Oli Tallinna Niguliste koguduse abiõpetaja 1883–1885, sama koguduse ülempastor 1885–1909. Oli Tallinna linnakonsistooriumi assessor aastatel 1885–1889 (kuni selle likvideerimiseni). Aastatel 1901–1904 oli ta Eestimaa konsistooriumi vaimulik liige. Jäi emerituuri jaanuaris 1909.

Ferdinand Justius Luther jättis maha rikkaliku kirjandusliku pärandi.

## Isiklikku
Tema isa Aleksander Martin Luther oli Tallinna raehärra, kaupmees ja tööstur, Lutheri mööblivabriku rajaja. Tema onu Johann Christian Luther oli Tallinna Niguliste koguduse abiõpetaja, vanaisa Christian Wilhelm Luther oli kaupmees ja Tallinna raehärra. Tema poolvend Johannes Heinrich Luther oli Kadrina- ja Narva Johannese koguduse õpetaja, hiljem luterlik vaimulik Karkelnis (praegu Mõssovka Kaliningradi oblastis). Tema poeg Ralf Johannes Ferdinand Luther oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse ja Tartu Ülikooli koguduse (saksa pihtkonna) õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*
August Nõmmik (metsavend)

**August Nõmmik** (5. märts 1922 Palivere, Allikmaa küla – 17. juuli 1959) oli eesti metsavend.

## Välislingid
* http://si.kongress.ee/laupaeeval-puehitsetakse-1959-aastani-vastu-pidanud-metsavenna-maelestusrist-2.html
Albert Gulk

**Albert Gulk** (sündinud 17. veebruaril 1969 Antslas) on eesti kunstnik.

Ta lõpetas Tartu Kunstikooli 1988. aastal ja Tartu Ülikooli maaliosakonna 1996. aastal.

Ta osaleb näitustel alates 1988. aastast. Samal aastal asutas ta koos Peeter Alliku, Ilmar Kruusamäe ja Priit Pangsepaga Tartus Kursi koolkonna. 

Alates 1995. aastast kuulub Gulk Eesti Kunstnike Liitu. 

Gulgi teoseid iseloomustab isikupärane joonistuslaad, milles ta juhindub monumentaalkunsti ja pannooliku esituslaadi reeglitest. Kunstiteadlane Eha Komissarov on öelnud, et Gulgi töötamislaadi kindlus ja veenvus tõstsid ta kohe eesti joonistuse esiridadesse. Gulgi algupärast taidurlikkust toonitab fakt, et kunstnik ei kasuta oma joonistustes modelli ega foto abi, vaid toetub üksnes oma visuaalse mälu kujunditele.

Gulk on kujundanud lavastusi ja raamatuid, näiteks Heiki Vilepi „Mind oli kaks“.

Albert Gulk on töötanud Tartu Lastekunstikoolis õpetajana, nüüd on ta vabakutseline ja elab Tartus.

## Tunnustus
*2009 Ado Vabbe kunstipreemia

## Viited

## Välislingid
*Teoste autorid E-kunstisalongis: Albert Gulk
Alesana

**Alesana** on Ameerika Ühendriikide *[[post-hardcore]]* ansambel. Alesana alustas tegevust 2004. aastal ja tegutseb Raleigh linnas Põhja-Carolinas. 
Ansamblil on ilmunud viis stuudioalbumit ja kolm EP-d.

## Muusikastiil ja mõjutused
Alesana muusikastiili on kirjeldatud kui emo, screamo, metalcore ja post-hardcore.

Bändile on mõju avaldanud The Beatles, Mae, Mew, The Smashing Pumpkins ja The Black Dahlia Murder.

## Liikmed
*Shawn Milke – laul, kitarr, klaver
*Shane Crump – bass
*Dennis Lee – laul
*Jake Campbell – kitarr, taustalaul
*Patrick Thompson – kitarr, taustalaul
*Jeremy Bryan – trummid

### Endised liikmed
*Adam Ferguson – kitarr, taustalaul (2006–2008)
*Steven Tomany – bass (2004–2007)
*Will Anderson – trummid (2005–2006)
*Daniel Magnuson – trummid (2004–2005)
*Alex Torres – kitarr, taustalaul (2010–2012)

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
*"On Frail Wings of Vanity and Wax" (2006)
*"Where Myth Fades to Legend" (2008)
*"The Emptiness" (2010)
*"A Place Where the Sun Is Silent" (2011)
*"Confessions" (2015)

### EP-d
*"Try This With Your Eyes Closed" (2005)
*"The Decade EP" (2014)
*"The Lost Chapters EP" (2017)

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Dirhami laht

**Dirhami laht** on laht Eesti looderannikul, Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. 

Laht jääb Dirhami neeme (edelas) ja Põõsaspea neeme (põhjas) vahele, avanedes loodesse. Lahe laius ninade vahel on ligi 2,5 km, suurim sügavus sellel joonel on 6,7 m. Kaugus sellelt joonelt lahe kaugemasse serva on umbes 600 m. Vee sügavus lahe keskel on kuni 6,5 m, kuid üldiselt on laht väga madal. Vee sügavus jääb alla 5 m ning arvukad kivid (rändrahnud) vähendavad seda veelgi. Lahe lõunakaldal on Dirhami sadam, selleni viib kitsas laevatee, kus vee sügavus on 4-5 m. Kuna lahe põhi on üldiselt liivane, siis täituvad sadam ja laevatee sellega ja süvendamistöid tuleb teha sageli. Lahest umbes 7,5 km loodesse jääb Osmussaar. Lahe veepeegli pindala on 2,1 km². 

Majanduslikult kasutab lahte (vee erikasutusloaga) Mellson Grupp OÜ. 

Lahe akvatoorium (peale sadama akvatooriumi) jääb Nõva-Osmussaare hoiualale, umbes 200 m laiune kallasala (peale sadama ja Dirhami küla asustusala) jääb Nõva maastikukaitsealale.

Dirhami lahe keskkonnaregistri kood on VEE3202000.

## Välislingid
*Dirhami laht Keskkonnaregistri lehel
Galway

**Galway** (iiri keeles: **Gaillimh**) on suuruselt kuues linn Iirimaal, Galway krahvkonna keskus.

Galways asub Oscar Wilde'i ja Eduard Vilde skulptuuri koopia.

Galway on 2020. aastal Euroopa kultuuripealinn.

## Ajalugu

## Vaata ka
*Iirimaa Rahvusülikool

## Välislingid

*Koduleht
Ferdinand Gottlieb Tannenberg

**Ferdinand Gottlieb Tannenberg** (28. juuli/9. august 1832 Tallinn – 15. november/28. november 1909 Narva) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1846–1851 Tallinna gümnaasiumis ja aastatel 1851–1855 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Töötas aastatel 1855–1861 koduõpetajana. Ordineeriti 9. aprillil 1861 õpetajaks.

Oli 1861–1863 Eestimaa vikaarõpetaja. Aastatel 1863–1885 oli Narva Johannese koguduse õpetaja, kusjuures alates 22. oktoobrist 1866 teenis Narva Johannese koguduse juurde moodustatud eesti koguduse õpetajana. Aastatel 1885–1906 teenis Narva Peetri koguduse (eesti kogudus) õpetajana. Jäi emerituuri 1. aprillist 1906.

## Viited
Blind Willie McTell

**Blind Willie McTell** (sünninimega **William Samuel McTear**; 5. mai 1898 – 19. august 1959) oli mõjukas afroameerika bluusimuusik ja laulja.

Nooruses oli ta pime vaid ühest silmast, kuid jäi hiljem täiesti pimedaks ning hakkas õppima Braille ehk pimedate kirja. McTell lindistas aastatel 1927–1956 umbes 150 laulu. Tuntumate seas on "Southern Can Mama", "Statesboro Blues" ja "Married Man's a Fool".

McTellist on laulnud Bob Dylan.
Tata Group

**Tata Group** on India konglomeraat, mille tütarettevõtted on tegevad (Tata Groupi enda liigituse järgi) seitsmes sektoris: materjalide sektor, masinaehitus, kommunikatsiooni- ja infosüsteemid, energia, kemikaalid, teenused ja tarbekaubad.

Tata Group kontrollib enam kui sadat ettevõtet, tegutsetakse enam kui 85 riigis. Suurem osa tootmisest paikneb Indias, peakorter asub Mumbais.

Tata omanikeringist umbes 2/3 moodustavad heategevusorganisatsioonid.

Ettevõte asutamisajaks loetakse 1868. aastat, mil Jamsetji Tata asutas Bombays (tänases Mumbais) puuvillakaubandusega tegeleva ettevõtte Tata Sons. Ettevõtte juhid on kuni 21. sajandini olnud Tata perekonna liikmed. Alates 1991. aastast juhib Tata Groupi Ratan Tata.

Tata Groupi kuuluvad ka autootjad Tata Motors ning selle tütarettevõtted Jaguar Land Rover ja Tata Daewoo. 

Tata Groupile kuulub ka 'The Taj Mahal Palace'i hotell Mumbais, mis oli 2008. aasta 26. novembri terrorirünnakute üks sihtmärk.

## Vaata ka
* Tata Winger

## Välislingid
* Tata veebileht
Konstitutsioonilis-Demokraatlik Partei

**Konstitutsioonilis-Demokraatlik Partei** ehk KD partei ehk **kadettide partei** (Конституционно-демократическая партия) oli poliitiline partei Venemaa keisririigis 1905. aasta oktoobrist kuni 1921. aastani.

## Partei asutamine
KD Partei asutati 1905. aasta oktoobris kahe poliitilise liikumise Vabastusliit (*«Союз освобождения»*) ja Semstvolaste-Konstitutsionalistide Liit (*«Союза земцев – конституционалистов»*) ühinemisel.

KD Partei juhtivpoliitikuteks olid: Pavel Miljukov, Vladimir Nabokov, Vladimir Vernadski, Pjotr Gerassimov, Pavel Dolgorukov, vürst Georgi Lvov (hilisem Ajutise Valitsuse esimees), Nikolai Spassokukotski, Andrei Šingarev, Pjotr Struve, Sergei Muromtsev. Partei oli 20. sajandi alguses kõige suurema toetuskonnaga poliitiline partei Venemaa keisririigis, omades toetust nii demokraatlikult meelestatud haritlaste, kui ka liberaalsete maaomanike seas. 

Partei häälekandjateks olid ajalehed Retš (Kõne) (*«Речь»*) ja ajakiri Rahva Vabaduse Partei Teatised (*«Вестник партии народной свободы»*).

## Partei programm
KD Partei programmi põhiteesiks oli Venemaal senise keisri isevalitsemisvormi vahetamine konstitutsioonilise monarhiaga. 

## Viited
Elering

**Elering AS** (varem **OÜ Põhivõrk**) on elektri põhivõrke haldav Eesti riigile kuuluv ettevõte, mis loodi 2009. aastal. Selle põhitegevuseks on elektrienergia ülekanne, elektrivõrgu arendamine ja käitamine, Eesti elektrisüsteemi toimimise tagamine, elektrisüsteemi juhtimine ja võimsusbilansi hoidmine ning Eesti energiabilansi tagamine ja selgitamine.

Ettevõte maksis 2019. aastal Eesti riigile 29,4 miljonit eurot dividende. Sama aasta juuni lõpu seisuga oli ettevõtte varade maht 1,02 miljardit eurot ja põhivara 879 miljonit eurot. 2020. aastal maksis ettevõte dividende 25,6 miljonit eurot.

2018. aastal töötas ettevõttes 221 inimest.

## Ajalugu
Elering loodi 2009. aastal, mil valitsus eraldas põhivõrgud Eesti Energia ASi omandist, eesmärgiga tagada põhivõrguettevõtte sõltumatus elektrienergia tootmise ja müügiga seotud tegevustest. Alates 2015. aasta jaanuarist on gaasi ülekandevõrk Eleringi ja Eesti Energia AS-i kontrolli all.

## Juhtimine
Eleringi juhatuse esimees oli aastatel 2009–2023 Taavi Veskimägi. Juhatusse kuuluvad ka finantsjuht Peep Soone.

Ettevõtte nõukogusse kuulusid 2014. aasta seisuga Heikki Tammoja, Thomas Auväärt, Tarmo Mänd, Timo Tatar ja Kajar Lember.

2016. aasta seisuga taandus Priit Alamäe nõukogust, kuid tööd jätkasid Kajar Lember, Thomas Auväärt, Tarmo Mänd ja Timo Tatar.

2019. aasta seisuga kuuluvad nõukokku Timo Rajala, Timo Tatar, Tarmo Porgand, Indrek Kasela ja Toomas Põld.

25. aprillil 2023 teatas ettevõtte ajakirjanduses, et peaaegu 14 aastat Eleringi juhtinud Taavi Veskimägi lahkub 1. juulil omal soovil Eleringi juhatuse esimehe ametikohalt. Juhatuse esimehe kohale asub endine varahaldusjuht ja senine juhatuse liige Kalle Kilk ning juhatuse uueks liikmeks saab Erkki Sapp.

## Ettevõtte finantsnäitajad
2022. aastal oli ettevõtte käive 387 miljonit eurot ja kasum 17,4 miljonit eurot. Samuti koguti ülekoormustulu 228,7 miljonit eurot.

## Vaata ka
* Nord Pool Spot
* Elektrituru andmeladu

## Viited

## Kirjandus
*

## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
Isabella

**Isabella** on naisenimi.

## Päritolu
See on algselt itaalia nimi, mille päritolu pole päris selge.

Edgar Rajandi esitab kaks päritolu liini:

*see on lühend itaalia fraasist "Elisabeth bella" 'ilus Elisabeth'; 
*ta tuleneb Piiblis esinevast nimest Isebel (eestipäraselt Iisebel, heebrea keeles איזבל‎  'Baali valitu').

Nimi on arvatavasti üle võetud hispaania nimest Isabel (nimest Elisabet variandi Elisabel kaudu, ning omandanud kuju "Isabella" kõlalise sarnasuse tõttu sõnaga *bella* ja prantsuse variandi Isabelle mõjul.

## Lühendkujud
*Isa
*Bella

## Vastav mehenimi
*Isabello

## Vasted eri keeltes
*bretooni: Izabel
*eesti: Isabel, **Isabella**
*hispaania: Isabel, Chavela
*inglise: Isabel
*poola: Izabela
*portugali: Isabel
*prantsuse: Isabelle
*rumeenia: Isabela
*taani: **Isabella**, Isabelle, Isabell, Isabel
*tšehhi: Izabela, Isabel, Isabela, **Isabella**
*ungari: Izabella

## Levik
Eestis on see nimi haruldane.

### USA
USA-s, kus kõige populaarsemate lapsenimede arvestust peetakse alates 1880. aastast, oli Isabella 1880. aastal populaarsuselt 215. tüdrukunimi. Ajapikku nime Isabella populaarsus vähenes järjest, kuni 1926 langes nimi välja 500 ja 1949 ka 1000 kõige levinuma tüdrukunime hulgast.

Uuesti jõudis nimi Isabella 1000 populaarseima tüdrukunime hulka 1990. aastal ja muutus iga aastaga järjest populaarsemaks. See tõusis juba ülejärgmisel aastal 500, 1995 200, 1998 100, 2000 50, 2002 20 ja 2004 10 populaarseima tüdrukunime sekka. 2007 ja 2008 oli ta USA-s populaarsuselt teine (vastavalt Emily ja Emma järel) ning 2009 kõige populaarsem tüdrukunimi.

Nimi Isabel oli populaarsem kui Isabella igal aastal 1880–1994, aga selle nime kõrgeim koht on olnud 83. (2003). Nimi Isabelle oli populaarsem kui Isabella igal aastal 1880–1957, mil ka Isabelle top1000-st välja langes. Isabelle sisenes top1000-sse 1991 ja tema kõrgeim koht on olnud 84. (2006).

## Viited
FARC

**FARC** (*Fuerzas Armadas Revolucionarias de Colombia – Ejército del Pueblo* – 'Colombia Revolutsioonilised Relvajõud – Rahvaarmee') on Colombias tegutsev marksistlik-leninistlik partisaniorganisatsioon.

FARC loodi 1964. aastal Manuel Marulanda Véleze ja teiste Colombia Kommunistliku Partei liikmete poolt ja see pidas madala intensiivsusega sõda valitsusvägede vastu 2016. aasta septembrini, mil FARCi liider Rodrigo Londoño ja Colombia president Juan Manuel Santos sõlmisid Cartagenas rahuleppe.

## Viited
Fernando Henrique Cardoso

**Fernando Henrique Cardoso** (sündinud 18. juunil 1931 Rio de Janeiros) on Brasiilia poliitik, ta oli Brasiilia president 1995–2003.

Cardoso on hariduselt sotsioloog, töötanud politoloogia- ja sotsioloogiaprofessorina São Paulo ülikoolis ning juhtis 1982–1986 Rahvusvahelist Sotsioloogiaassotsiatsiooni.

Cardoso valiti 1982 São Paulo osariigi senaatoriks, kandideerides Brasiilia Demokraatliku Liikumise nimekirjas. 1985 kandideeris ta São Paulo linnapeaks Brasiilia Tööpartei kandidaadi, endise presidendi ja kahekordse São Paulo linnapea Jânio Quadrose vastu, aga kaotas. Sealjuures laskis ta end pildistada linnapea toolis veel enne valimisi. 1986 valiti Cardoso senaatoriks tagasi, kandideerides Brasiilia Demokraatliku Liikumise Partei nimekirjas, mis oli asendanud Brasiilia Demokraatliku Liikumise. Mõne aja pärast lahkus ta sellest erakonnast ja aitas 25. juunil 1988 asutada Brasiilia Sotsiaaldemokraatliku Partei.

1992. aasta oktoobrist 1993. aasta maini oli Cardoso Brasiilia välisminister ja seejärel 1994. aasta aprillini rahandusminister. Hoolimata lühikesest ametiajast juurutas ta plaani hüperinflatsiooni lõpetamiseks, mis osutus väga edukaks. Edust tiivustatuna otsustas ta presidendiks kandideerida ja teda toetas valitsev president Itamar Franco. 3. oktoobril 1994 valiti ta presidendiks juba esimeses voorus.

Tema ametiajal muudeti Brasiilia põhiseadust, nii et presidenti tohtis nüüd tagasi valida. Cardoso kandideeriski teiseks ametiajaks ja valiti 4. oktoobril 1998 tagasi, taas esimeses voorus 53%-ga häältest. Valimistel jäi teiseks Luiz Inácio Lula da Silva 32%-ga.

2003 valiti Cardoso järglaseks Lula, kes valimiste teises voorus võitis Cardoso soosikut José Serrat. Lula valimist seostati Cardoso suurenenud ebapopulaarsusega teisel ametiajal.

Cardoso oli abielus antropoloogiadoktori Ruth Cardosoga. Neil on neli last. Abikaasa suri 24. juunil 2008.

Fernando Cardoso räägib vabalt portugali, inglise, prantsuse ja hispaania keelt.
Nava lava

**Nava lava** on Viljandimaal Mulgi vallas Lilli külas Nava talus asuv etenduspaik. 

2005. aastal ehitas Nava talu teatrilembene peremees Jaak Kõdar taluõuele lava. Tostsaati toimuvad Nava laval mulgikeelsed suvelavastused, kontserdid, raamatuesitlused ja muud kultuuriüritused. Koostöös Mulgi kultuuri instituudi, Viljandi Kultuuriakadeemia ja Riigimetsa Majandamise Keskusega toimub seal mulgi kultuuri festival.

Nava laval on etendatud peamiselt Jaak Kõdari kirjutatud näidendeid kohaliku ajaloo teemadel, sh "Kolm risti", "Muinassaar", "Jukra" ja "Kõik läheb mööda".
Parlamentäär

**Parlamentäär** on ühe sõdiva poole volitatud läbirääkija teise poolega. Tema tunnuseks on valge lipp. Parlamentääri isik on rahvusvahelise sõjaõiguse järgi puutumatu.

Sõna "parlamentäär" ei soovitata kasutada tähenduses "parlamendi liige".

## Viited

## Kirjandus

* J. N. Parlamentäärid rahvusvahelise sõjaõiguse järgi. – *Sõdur*, 19. mai 1939, nr 20, lk 463–466.
*Sõjamees valge lipuga. Uudisleht, 21. juuni 1940, nr. 162, lk. 4. https://dea.digar.ee/page/uudisleht/1940/06/21/4
Amgun

**Amgun** (vene Амгунь; eveeni Амӈун; nivhi Ӽыӈгр) on jõgi Venemaal Habarovski krais, Amuuri vasakpoolne lisajõgi. Saab alguse Bureja mäestikust. Suubub Amuuri selle suudme lähedal. Pikkus 723 km, valgala 55 500 km². Suurim lisajõgi on Nimelen.

Piki jõge kulgeb umbes 200 km ulatuses Baikali-Amuuri magistraalraudtee ületades seda 4 korral. Suuremad jõeäärsed asulad on Berjozovõi ja imeni Polinõ Ossipenko küla. 

Jõgi on kalarikas. Oktoobri lõpust mai alguseni on Amgun jääs.
Konstantin Hunnius

**Konstantin Hunnius** (ka **Constantin Hunnius**; 22. jaanuar 1807 Tallinn – 3. veebruar 1868 Narva) oli Eesti vaimulik.

Õppis Tallinna Toomkoolis ja Tallinna gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1827–1830. Oli seejärel koduõpetajaks Põhja-Eestis. Ordineeriti õpetajaks aastal 1831.

Oli aastatel 1831–1868 Narva Johannese koguduse õpetaja, teenides pastorina ka filiaalkogudustes Oudovas (alates 1856) ja Jamburgis. Oli Narva kõrgema kreiskooli õpetaja, samuti erakooli ja pansioni eestseisja.

## Isiklikku
Tema vend oli baltisaksa arst Karl Abraham Hunnius. Konstantin Hunnius oli kaks korda abielus. Esimene naine oli Henriette Dorothea (neiuna Hesse), kelle üks vend Conrad Eduard Hesse oli Saaremaa superintendent, teine vend Carl Hermann Hesse oli Paide kreisiarst ja poeg Fromhold Hermann Hunnius oli Viru-Nigula koguduse õpetaja. Teine naine oli Jenny (neiuna Müller), poeg Carl Benoni Justinus Hunnius oli baltisaksa luuletaja, vaimulik ja ajakirjanik; tütar Monika Hunnius oli laulupedagoog, kes kirjutas mälestusteraamatu "Minu onu Hermann", mis on tema isa esimese abikaasa vennast Carl Hermann Hessest ja suvedest tema juures Paides.

## Viited
Tsiteerimine

**Tsiteerimine** ehk **tsiteering** on teisest kirjalikust või suulisest tekstist või sama teksti teisest osast pärineva tekstilõigu paigutamine kirjalikku või suulisse teksti koos selle toimingu märgatavaks tegemisega, tavaliselt koos selle tekstilõigu autori, allika või mõlema äranäitamisega. Sel juhul öeldakse, et **tsiteeritakse** vastava  tekstilõigu autorit või allikaks olevat teksti. Tsiteerimisel teksti paigutatud lõiku koos tsiteerimise fakti ja tekstilõigu päritolu edasiandmise vahenditega nimetatakse **[[tsitaat|tsitaadiks]]**. Erijuhul võib tekst koosnedagi ühest või mitmest tsitaadist.

Mõnikord esitatakse tsiteeritav tekstilõik väljajätetega, mõnikord jälle koos tsiteerija (või toimetaja) märkustega ja rõhutustega tsiteeritud tekstilõigu sees.

Tsiteerimisel võidakse kasutada ka lähteteksti tõlget.

## Tsiteerimise markeerimise ja päritolu äramärkimise vahendid
Kirjalikus kõnes markeeritakse tsiteerimist eesti tavas tavaliselt jutumärkides. Võidakse kasutada ka taanet või raamistust.

Suulises kõnes võidakse tsiteerimist markeerida, kasutades enne tsitaadi algust fraasi "ma tsiteerin" ja pärast tsitaadi lõppu "tsitaadi lõpp".

Väljajätted (sealhulgas lause lõpu või alguse ärajätmine, kuigi lõpus kasutatakse punkti) markeeritakse tavaliselt kolme punktiga, mis võivad olla ka ümar- või nurksulgude sees. Tsitaadi vahele lisatud märkused ja rõhutustele osutamised paigutatakse tavaliselt nurksulgudesse ning lõpevad tavaliselt mõttekriipsule järgneva autorimarkeeringuga, milleks on initsiaalid või isiku rollile osutav sõna või lühend, näiteks "K. V.", "*Autor*", "*Toim*". Kui tsitaadi asukoht lauses nõuab suure algustähe asendamist väikesega või ümberpöördult, siis paigutatakse vajalik algustäht nurksulgudesse.

Kui tsitaat ei ole põimitud teksti sisse (näiteks motode ja aforismikogumike puhul), jutumärke tavaliselt ei kasutata.

Autorile või lähtetekstile osutamiseks võidakse autori nimi või teksti pealkiri anda pärast tsitaati sulgudes (tekstisse põimitud tsitaadi puhul), mõttekriipsu või lihtsalt sõnavahe järel või eraldi lõiguna. Tekstisse põimitud tsitaadi puhul võidakse autorit või pealkirja ka teksti sees mainida. Teadustekstides jm nõudlikes tekstides varustatakse tsitaadid tavaliselt allikaviidetega.

## Tsiteerimise otstarve
Tsiteerimist võidakse kasutada mitmel otstarbel.

Tsiteerimise abil võidakse tõendada, et tsiteeritav autor on tõesti väitnud seda, mida tsitaati kasutava teksti autor talle omistab.

Tsiteerimise abil võidakse dokumenteerida tsiteeritava autori täpset sõnastust, mille omapära ja nüansse ei ole võimalik refereerimise, ümberjutustamise ja tõlkimise teel edasi anda. Selle eesmärk omakorda võib olla näiteks võtta tsiteerijalt vastutus refereeringu õigsuse eest, illustreerida tsiteeritava autori stiili, näidata ära lähtekeelne sõnastus.
 
## Vaata ka
*Otsene kõne
*Parafraas
*Plagiaat
*Referaat
Camerata Universitatis

**[[Eesti Maaülikool]]i kammerkoor Camerata Universitatis** on Tartus tegutsev kammerkoor. 

1991. aastal loodi Tartu Ülikooli arstiteaduskonna üliõpilaste initsiatiivil Tartu Ülikooli arstiteaduskonna koor, mis hiljem nimetati **Tartu Ülikooli Kunstide Osakonna Kammerkooriks**. Sellest kujunes 2000. aastal kammerkoor **Camerata Universitatis**. Eesti Maaülikooli egiidi all tegutseb koor 2004. aastast. Koori lauljate hulgas on nii Tartu Ülikooli kui ka Eesti Maaülikooli üliõpilasi, õppejõude ja vilistlasi.

Koori dirigent on alates 1995. aastast Seidi Mutso. Koori koormeister on Roosi Rõõmusaare ja hääleseadja Karmen Puis. 

Camerata Universitatis on Eesti Kammerkooride Liidu liige.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Maaülikooli kammerkoori Camerata Universitatise koduleht
Vladimir Raska

**Vladimir Raska** (sündinud **Heinrich Raska**; 15. veebruar 1852 Abja-Päraküla, Halliste kihelkond – 23. oktoober 1919) oli eesti rahvusliku liikumise tegelane ja õigeusu vaimulik.

Sündis Abja-Pärakülas Tõõtsimõisa taluperemehe pojana. Õppis kohalikus vallakoolis, aastatel 1872–1874 Tartu gümnaasiumis ja 1875–1876 Pärnu gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1877–1886 (ei lõpetanud ülikooli). Ülikoolis oli aastast 1877 Eesti Üliõpilaste Seltsi liige ja võttis osa eesti seltskonna tegevusest. Kuid pärast mitmekordset teoloogia lõpueksami äpardumist astus ta aastal 1886 vene õigeusku ning õppis Peterburi Vaimulikus Akadeemias aastatel 1886–1891, lõpetas Peterburi Vaimuliku Akadeemia kandidaadina. Pühitseti preestriks 9. märtsil 1891.

Oli aastatel 1891–1919 Prangli-Maaritsa õigeusu koguduse preester. Töötas Kuuste ministeeriumikoolis usuõpetajana.

## Viited
Karl Hunnius

**Karl Konstantin Hunnius** (12/23. oktoober 1766 Tallinn – 1/13. jaanuar 1841 Tallinn) oli kaupmees,  Tallinna Suurgildi oldermann ja Tallinna raehärra aastail 1814–1817.

Ta oli abielus Emilie Friederike Dreyeriga, tema pojad olid Narva Johannese koguduse abiõpetaja Konstantin Hunnius ja Haapsalu arst Karl Abraham Hunnius.
## Viited

## Välislingid
*Hunnius, Carl Constantin (1766-1841), BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital
* Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
32 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 32** sõidab Männiku ja Kopli peatuse vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub tööpäevadel tipptunni ajal. Väljumised 20-30 minuti tagant

## Peatuste loend

### Kopli > Männiku
* **Kopli**
* Sepa
* Marati
* Sirbi
* Maleva
* Lõime
* Madala
* Ehte 
* Nisu
* Kolde puiestee
* Ädala
* Ülase
* Taksopark
* Lilleküla jaam
* Uus-Maailm
* Vineeri
* Tallinn-Väike
* Kalev
* Hallivanamehe
* Järve
* Virve
* Risti
* Leesika
* Värava
* Karusmarja
* P. Kerese
* Pihlaka
* Kauge
* **Männiku**

### Männiku > Kopli
* **Männiku**
* Kauge
* Pihlaka
* P. Kerese
* Karusmarja
* Värava
* Liiva
* Risti
* Järve
* Hallivanamehe
* Kalev
* Tallinn-Väike
* Vana-Lõuna
* Kitseküla
* Virmalise
* Lilleküla jaam
* Taksopark
* Ülase
* Sõle
* Ädala
* Kolde puiestee
* Nisu
* Ehte
* Madala
* Lõime
* Maleva
* Sirbi
* Marati
* Sepa
* **Kopli**
Mecklenburgi laht

**Mecklenburgi laht** (saksa keeles *Mecklenburger Bucht* ehk *Mecklenburgische Bucht*; taani keeles *Mecklenburg Bugt*) on laht Läänemere edelaosas. Piirneb põhjas Lollandi ja Falsteriga, läänes Fehmarniga, lõunas Euroopa mandriosaga. Fehmarn Beldi ja Fehmarni väina kaudu on ühenduses Kieli lahega, Kadetrinneni kaudu Läänemerega. Pindala u. 3500 ruutkilomeetrit, sügavus kuni 27 m.
Pesapallikurikas

**Pesapallikurikas** on puidust või alumiiniumist nui, mida kasutatakse pesapalli palli löömiseks.

Pesapallikurikas peab olema ringikujulise läbilõikega, kuni 42 tolli (u 107 cm) pikk ja võib jämedamas kohas olla läbimõõduga kuni 2,75 tolli (u 7 cm). Kurika kaal ei ületa tavaliselt 1 kilogrammi.

Pesapallikurikat on võimalik kasutada, kui külmrelva. Samuti võib pesapallikurikat praktikas mõista külmrelvana, kui seda hoitakse või kantakse kaasas mitte-sihipärasel (pesapalli mängimise) eesmärgil.
Tsitaat

**Tsitaat** on teksti paigutatud lõik, mis pärineb algselt teisest kirjalikust või suulisest tekstist või sama teksti teisest osast. Tavaliselt tõstetakse selline lõik esile, paigutades selle jutumärkidesse või kursiivi, kasutades taanet põhiteksti suhtes, raamistust või muid kujundusvõtteid.

Teaduses ja ajakirjanduses on kombeks näidata ära tekstilõigu autor, allikas või mõlemad. Mõnikord esitatakse tsiteeritav tekstilõik väljajätetega, koos tsiteerija (või toimetaja) märkustega või rõhutustega tsiteeritud tekstilõigu sees. Tsitaat võib olla ka tõlgitud.

## Vaata ka
*tsiteerimine
*tsitaatsõna
*otsene kõne

## Välislingid

* Raul Veede. "Taat, istu! Tsitaat!" Sirp, 10. jaanuar 2025
Eksemptsioon

**Eksemptsioon** (saksa keele eeskujul ka *eksemtsioon*) tähendab üldmõistena teatavatest üldistest koormistest või kohustustest vabastamist. 

Enamasti kasutatakse eksemptsiooni mõistet katoliku kirikus, kus see tähendab isiku või asutuse väljaarvamist oma otsese ülemuse alluvusest.

Mõiste tuleneb ladinakeelsest sõnast *exemptio* ('väljaarvamine') või *eximere* ('välja võtma', 'kõrvaldama'), mis saksa keeles on kujul *Exemtion*. Seetõttu ei kasutatud varem ka eesti keeles sõna keskel p-tähte.

Katoliku kirikus tähendab eksemptsioon isiku või asja vabastamist alluvusest vahetult kõrgemale kiriklikule ülemusele. Tihti on vabastatud piiskop või klooster peapiiskopi võimu alt ja allutatud ta otse paavstile. Näiteks oli 13. sajandi alguses eksemptne ka Riia piiskopkond, mis vabastati Bremeni peapiiskopkonna alluvusest. 

Eksemptsiooni all mõeldi ka sõjaväeteenistusest vabastamist 18. ja 19. sajandil.

## Viited

## Kirjandus
* Audomar Scheuermann, *Exemtion*. In: *[[Theologische Realenzyklopädie]].* 10. 1982, lk-d 696–698.
* Markus Meumann, Art. * Exemtion*. In: Albrecht Cordes, Heiner Lück, Dieter Werkmüller, Ruth Schmidt-Wiegand (Hrsg.), *[[Handwörterbuch zur deutschen Rechtsgeschichte]]*, 2., trükk, I köide, Erich Schmidt Verlag, Berlin 2008. ISBN 978-3-503-07912-4

## Välislingid
*Eksemptsiooni artikkel Katoliku Entsüklopeedias
Põhja ringkonnaprokuratuur

**Põhja Ringkonnaprokuratuur** on Justiitsministeeriumi valitsemisalas olev valitsusasutus, Riigiprokuratuuri allasutus. Ringkonnaprokuratuur asub Tallinnas Lubja 4. Tööpiirkonnaks on Harju maakond. 

Alates jaanuarist 2024 on Põhja Ringkonnaprokuratuuri juhtivprokuröriks Priit Heinsoo. Ringkonnaprokuratuuris töötab kokku 80 prokuröri. 

2004. aastal korraldati **Tallinna prokuratuur** ja **Harju prokuratuur** ümber Põhja Ringkonnaprokuratuuriks.

## Ülesanded
Vastavalt Prokuratuuriseaduse § 1. on Prokuratuur: Justiitsministeeriumi valitsemisalas olev valitsusasutus, mis osaleb kuritegude tõkestamiseks ja avastamiseks vajaliku jälitustegevuse planeerimises, juhib kohtueelset kriminaalmenetlust, tagades selle seaduslikkuse ja tulemuslikkuse, esindab kohtus riiklikku süüdistust ning täidab muid seadusega prokuratuurile pandud ülesandeid.
## Põhja Ringkonnaprokuratuuri osakonnad
* I osakond – narko-, organiseeritud ja rasked kuriteod
* II osakond – majanduskuriteod
* III osakond – alaealiste ja lähisuhte vägivalla kuriteod
* IV osakond – rasked varavastased ja küberkuriteod
* V osakond – üldkuriteod
*Põhja piirkondlik haldustalitlus

## Viited
Tallinna Mustamäe Reaalgümnaasium

**Tallinna Mustamäe Reaalgümnaasium** (endise nimega *Tallinna 51. Keskkool*) on vene õppekeelega üldhariduskool Tallinnas Mustamäel aadressil E. Vilde tee 64, mis tegutseb alates 1967. aastast. Direktor aastast 2013 Natalja Vergun. 

## Kooli endised nimed
1966 aastal asutatud õppeasutus kandis nime *Tallinna 51. 8.-kl.Kool* ja alates 1970 aastast *Tallinna 51. Keskkool*. 1992 aastast kannab kool *Tallinna Mustamäe  Reaalkooli* ning 1996 juba **Tallinna Mustamäe Reaalgümnaasium** nimetust.

## Koolis õppinud silmapaistvaid isikuid
* Max Kaur *poliitik*
* Daniel Novikov *jalgrattur*
* Sergei Metlev *ühiskonnategelane*

## Välislingid
* Tallinna Mustamäe Reaalgümnaasium koduleht
* Tallinna Mustamäe Reaalgümnaasium. Tallinna Haridusasutused
* Tallinna Mustamäe Reaalgümnaasiumi Facebooki leht
*Tallinna Mustamäe Reaalgümnaasiumi Instagram
Ordi

**Ordi OÜ** oli 1992. aastal Tartus asutatud arvutite ja arvutikaupade müügi, tootmise ja hooldusega tegelev ettevõte. Ordi oli üks tuntumaid Eesti arvutitootjaid, mille esimene arvuti valmis 1994. aastal. Ettevõtte osanikud müüsid Ordi osaluse 2022. aastal Klick Eesti AS-ile ning koondumine lõppes 2024. aastal.

## Ajalugu

Ordi asutati Tartus 1992. aasta kevadel ja ettevõte müüs toona arvuteid ja arvutikaupu. 1994. aastal laiendas Ordi tegevust ja valmis esimene selle logo kandev arvuti. Firma pakkus ka arvutite hoolduse teenust.

Kui Ordi tootis 1997. aastal 1588 arvutit, siis 2001. aastal toodeti juba 10 288 arvutit. Samal aastal alustas ettevõte veebimüüki ja 2002. aastal hinnati Ordi kvaliteedijuhtimissüsteem ISO 9001:2015 standardile vastavaks. 2002. aastal sai ettevõttest Eesti suurim arvutitootja. Tootmismahu poolest järgnes Ordile MicroLink.

2007. aastal ei kasvanud Eestis toodetud arvutite müük, aga enim arvuteid müüs siiski Ordi. 2009. aasta majandussurutise esimesel aastal oli ettevõte 22,5% turuosaga suurim turuosaline. Nutitelefonide ja tahvelarvutite leviku tõttu vähenes 2012.–2013. aastal Ordi arvutite müük.

Aastatel 1996–2018 ärinime aktsiaselts Ordi kasutanud firmast sai 25. juulil 2018 Ordi AS. 10. augustil 2020 muutis ettevõte oma ettevõtlusvormi aktsiaseltsist osaühinguks ja nimetati Ordi OÜ-ks.

5. septembril 2022 andsid Ordi senised omanikud Konkurentsiametile teada soovist müüa osalus Klick Eesti AS-ile. Koondumise eesmärk oli Klicki soov laieneda arvutite, arvuti välisseadmete ja tarkvara jaemüügiturul ärikliendi (B2B) turusegmendis. Osaliste turuosa arvutite, arvuti välisseadmete ja tarkvara müügi valdkonnas oli 2020. aasta seisuga ligikaudu 17,5%.

23. septembril 2022 andis Konkurentsiamet ühinemiseks loa, misjärel omandas Klick Eesti AS Ordi OÜ ainuosaluse. Vähem kui kaks aastat hiljem, 16. mail 2024 kustutati Ordi e-äriregistrist. 22. mail 2024 avaldas Klick ametliku teadaande, et Klick Eesti AS ja Ordi OÜ on ühinenud.

## Tooted

Ordi tootis oma kaubamärgiga arvuteid nii kodukasutajale, väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele kui ka riigiasutustele. Ettevõte tootis algul ainult lauaarvuteid, kuid alates 2003. aastast komplekteeris Ordi ka sülearvuteid. Samuti tootis firma miniarvuteid, kasutades selleks originaalseadmete tootjate konstrueeritud toorikuid.

Ettevõte ei tootnud mini- ja sülearvuteid päris nullist, vaid kasutas toorikuid ehk *barebone-*arvuteid. Miniarvutite puhul kasutati Gigabyte BRIX-i ja Inteli või Asuse Next Unit of Computingu (NUC) toorikuid. Sülearvutitoorikuid tarnisid Taiwani firmad, nagu Quanta Computer, Compal Electronics ja Clevo. Ordi lisas vastavalt tellija soovile toorikule muutmälu, kõva- või pooljuhtketta, laienduskaardi võrguadapteriga ja lisaseadmed, nagu klaviatuuri ja hiir.

Omanikuvahetusega lõppes Ordis arvutitootmine. Edasi keskendus Ordi hooldusteenuse ja äriklientidele suunatud teenuste pakkumisele Klick Eesti AS-i koosseisus.

## Viited
Uuemõisa mõis (Ridala)

**Uuemõisa mõis** (saksa keeles *Neuenhof*) oli rüütlimõis Läänemaal Ridala kihelkonnas. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Haapsalu linna territooriumile.

## Ajalugu
Uuemõisa mõisat on esmamainitud 1539. aastal, mil see kuulus Saare-Lääne piiskopile. 17. sajandil kuulus mõis De la Gardiedele ja Fersenitele. 1716. aastal kinkis Vene tsaar Peeter I mõisa Eestimaa kindralkuberner admiral Fjodor Apraksinile. 1734. aastal   tagastas Venemaa keisrinna Anna Ivanovna Uuemõisa De la Gardie tehtud võlgade eest maanõunik Christoph Richteri pärijatele. 1789. aastal panditi 87 aastaks Uuemõisa koos Sutlepa ja Löwe karjamõisaga kammerhärra Otto Reinhold Ludwig von Ungern-Sternbergile, 1796. aastal  loovutas ta Uuemõisa pandi krahv Jakob Pontus Stenbockile. 1814. aastal loovutas maanõunik krahv  Jakob Pontus Stenbock Uuemõisa pandi oma pojale Magnus Johann Stenbock-Fermorile. 1822. aastal omandas Uuemõisa pandiõiguse Karl Johann von Gernet, Gernetid valdasid mõisa kuni 1899. aastani, mil mõisa  omandas koos Uuemõisaga Vilkla (494 tiinu) ja Saunja mõisamaaga doktor Hans von Wilcken. 1907. aastal omandas müisa Harry von Müller ning 9. märtsil 1911 ostis Uuemõisa ja Vilkla mõisa 275 000 rublaga vürstinna Eugenie Šahhovskaja-Glebova-Strešneva (1841–1924), kes oli sõjaväelase ja riigitegelase vürst Mihhail Šahhovskoi-Glebov-Strešnevi abikaasa. Vürstinna jäi mõisa omanikuks 1919. aasta võõrandamiseni.

## Mõisakompleks
Uuemõisa mõisa kahekorruseline järelklassitsistlikus stiilis hoone valmis 1833. aastal. 

1920. aastatel ehitati endine härrastemaja arhitekt Karl Burmani projekti järgi ümber. Hoonele lisati pikad ühekorruselised tiibhooned. Aastatel 1923–1932 tegutses ümberehitatud mõisakompleksis Läänemaa Õpetajate Seminar. 

1. augustist 1932 anti tühjaks jäänud mõis Haridusministeeriumilt üle Kaitseministeeriumile.

Varemetesse jäänud hoone taastati 1980. aastatel. 

## Vaata ka
*Uuemõisa mõisa park
*Läänemaa mõisate loend

## Viited

## Välislingid
*Uuemõisa 360° aeropanoraam / aerofoto
*Uuemõisa mõis Mõisaportaalis
Vác

**Vác** on linn Ungaris Pesti komitaadis, Váci kreisi halduskeskus.

Linna saksakeelne nimi oli **Waitzen**, slovakikeelne on **Vacom**.

Vác asub Doonau vasakul kaldal Budapestist 34 km lõuna pool. Ta jääb pisut allavoolu kohast, kus Doonau murrab läbi Börzsöny ahelikust ja pöördub seejärel lõunasse.

Linna läbivad suur maantee ja raudtee. Lõuna poole lähevad mõlemad piki Doonau kallast Budapesti. Raudtee pöördub Vácis läände piki Doonaud, aga maantee läheb otse põhja; mõlemad jõuavad peatselt Slovakkiasse.

Tänapäeva Váci kohal oli asula juba Vana-Rooma ajal. Kuid linna on esmamainitud alles 11. sajandil. Linna maeti 1077. aastal Ungari kuningas Géza I.

1241. aastal hävitasid linna mongolid, aga linn taastati. 14. ja 15. sajandil saabus majanduslik õitseng.

Váci piiskopkond oli Ungari kuningriigis väga mõjukas. Piiskopkond rajati István Püha ajal. Mitu Váci piiskoppi said riigi kantsleriks või peapiiskopiks.

Osmanite riik vallutas Váci 1541. Kuid Habsburgide Austria võitis Váci all türklasi 1597 ja 27. juunil 1684 ning vallutas linna tagasi. Strateegilise asukoha tõttu Viini ja Budapesti vahelisel veeteel käisid linna pärast sageli lahingud ja ajavahemikul 1541–1686 vahetas linn omanikku 40 korda. 1686. aastaks oli linn täielikult varemetes ja inimtühjaks jäänud.

1731 tabas linna ränk tulekahju. Alles pärast seda hakkas linna tähtsus taastuma ja sajandi teisel poolel rajati esimesed tänapäevani säilinud majad.

Linna vanim hoone on piiskopi loss, mis ehitati pärast türklaste väljaajamist. Tänapäeval asub selles ajaloomuuseum. Säilinud on gooti stiilis Terav torn ja mõned kindluseseina jäänused, millest osa on tänapäeval kasutusel elumajade seintena. 18. sajandi algul rajati halastajaõdede kellatorn, 1745 piaristide klooster, 1755 dominiiklaste klooster (tänapäeval on seal näitus "Memento mori"). 1764 rajati linna keskväljakule barokkstiilis raekoda. Samal aastal külastas linna keisrinna Maria Theresa ja tema auks püstitati linna Ungarile väga ebaiseloomulik triumfikaar. 1770 valmis uusklassitsistlikus stiilis katedraal, mis asub kunagise romaani stiilis kiriku kohal, kuhu oli maetud Géza I. 1795 valmis kreeka kirik, milles tänapäeval on näitusesaal.

Raudtee jõudis Váci 1846.

Ungari 1848. aasta revolutsiooni ajal toimus 10. aprillil 1849 Váci juures suur lahing, milles ülestõusnud kihutasid Austria sõjaväe linnast välja. 17. juulil toimus samas teine lahing, milles Venemaa sõjavägi võitis ülestõusnuid.

1910. aasta rahvaloenduse andmetel olid Váci elanikest 76,3% katoliiklased, 11,2% juudid, 8,3% kalvinistid, 2,8% luterlased ja 1,4% muust usust.

Tänapäeval on Vác arenenud infrastruktuuri ja kasvava elanikkonnaga linn. Kuna ta asub kahe välisriigi läheduses, on viimasel ajal linna jaoks tähtsaks muutunud turism.

Vácil on kuus sõpruslinna: Deuil-la-Barre (Prantsusmaa), Donaueschingen (Saksamaa), Dubnica nad Váhom (Slovakkia), Giv'atayim (Iisrael), Järvenpää (Soome), Odorheiu Secuiesc (Rumeenia) ja Šahy (Slovakkia).

## Viited

## Välislingid

* Váci koduleht
Fromhold Hermann Hunnius

**Fromhold Hermann Hunnius** (11. aprill 1836 Narva – 10. juuni 1903 Viru-Nigula) oli Eesti vaimulik.

Õppis nii Tallinna kui Tartu gümnaasiumides. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1855–1859.

Oli Eestimaa vikaarõpetaja 2. detsembrist 1862. Viru-Nigula koguduse õpetajaks kutsuti 26. novembril 1863, ametisse introdutseeriti 26. jaanuaril 1864. Sai Alutaguse praostkonna praostiks 23. aprillil 1882.

Hunnius avaldas raamatu *Ewangeli Lutteruse kogudus Wenneriigis, et meie Ma rahwas wõttaks armastusega meeldetuletada oma usu wendi, mis meie isamaal elawad*, Tartu 1879, 38 lk. Publitseeris Viru-Nigula õpetaja Michael Scholbachi kirikukroonika märkmed 17. sajandi teisest poolest.

## Isiklikku
Tema isa oli Narva Johannese koguduse õpetaja Konstantin Hunnius. Tema üks onu Conrad Eduard Hesse oli Saaremaa superintendent, teine onu Carl Hermann Hesse oli Paide kreisiarst. Tema poolvend Carl Hunnius oli baltisaksa luuletaja, vaimulik ja ajakirjanik; poolõde Monika Hunnius oli laulupedagoog, kes kirjutas mälestusteraamatu "Minu onu Hermann", mis on tema isa esimese abikaasa vennast Carl Hermann Hessest ja suvedest tema juures Paides.

## Esivanemad

## Viited
Kambja mänd

**Kambja mänd** on looduskaitsealune põlispuu Tartu maakonnas Kambja vallas, Kambjas. Ümbermõõt 3,5 m, kõrgus 11 m.

## Välislingid
*Kambja mänd Keskkonnaregistris
Magrib

**Magrib** on piirkond Põhja-Aafrikas. Enamasti peetakse selle nime all tänapäeval silmas ala, mis koosneb viiest riigist ja ühest vaidlusalusest territooriumist: Marokost, Alžeeriast, Tuneesiast, Liibüast, Mauritaaniast ja Lääne-Saharast. Rahvusriikide perioodi eel nimetati Magribiks Atlase mägede ja Vahemere vahele jäävat piirkonda.
Hüüdre järv

**Hüüdre järv** (ka **Hüüdra järv**) on järv Põlvamaal Kanepi vallas Jõgehara külas.

## Kirjeldus
Hüüdre järv on ida-lääne suunas piklik järv, mille pindala on 5,3 ha. Sügavus koos lendmudaga on umbes 11,5 m, millest vett umbes 8 m. Kaldad on järve põhja küljel järsud ja kruusased. Järve ümbritseb peamiselt mets, selle kaldale on rajatud ja rajamisel mõned elamud.

Veetaimi on järves umbes 16 liiki. Kaldaveetaimedest oli 1972. aastal ohtramalt näiteks kalmust, tarna, pilliroogu, soovõhka, hundinuia, ubalehte jt. Ujutaimedest oli ohtramalt vesikuppu, ujuvat jõgitakjat. Veesisestest taimedest domineeris vesikatk. 

Zooplankton on väga liigivaene.

Kaladest leidub mudamaimu, kokre, teiste liikide (näiteks ahvena) esinemine on aastati ebaühtlane, sest järv jääb periooditi ummuksisse.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend

## Kirjandus
*Aare Mäemets, "Eesti NSV järved ja nende kaitse", Tallinn 1977.

## Välislingid
*Hüüdre järv Keskkonnaregistris
Savoia departemang

**Savoia departemang** (prantsuse *Savoie*) on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas. Piirneb idas Itaaliaga. Departemangu keskus on Chambéry.

Departemangul puudub ametlik vapp.

24. märtsil 1860 liideti Savoia Prantsusmaaga. 2015. aastani kuulus departemang Rhône-Alpesi piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult:

## Vaata ka
* Savoia departemangu haldusüksuste loend

## Viited

## Välislingid
*http://www.savoie.fr/
*http://www.savoie.pref.gouv.fr/
Akishima

**Akishima** on linn Jaapanis Tokyo prefektuuris. Asub Tokyost läänes Tama jõe ääres.

Linn loodi 1954. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Akishima koduleht
Ust-Maja uluss

**Ust-Maja uluss** on 2. järgu haldusüksus Venemaa (rajoon) Sahha Vabariigi idaosas. Piirneb idas Habarovski kraiga.

Ulussi halduskeskus on Aldani lisajõe Maja jõe suudmes asuv Ust-Maja alev.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 11 568, neist 60% venelased, 16% evengid ja 10% jakuudid.
2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 8615.

Uluss jaguneb viieks kohalikuks omavalitsuseks (*nasleg*).

Ulussis kehtib Vladivostoki aeg (UTC+10, MSK+7).

## Viited

## Välislingid
Tallinna kullasseppade tsunft

**Tallinna kullasseppade tsunft** oli Tallinna Püha Kanuti gildi kuuluv tsunft.

Esimene säilinud skraa on teada 1393. aastast ja on koostatud Lübecki kullasseppade tsunfti eeskujul. Kullassepad pidid põlvnema vabadest kristlikus abielus olevatest saksa soost vanematest. Esimene teadaolev Tallinna kullassepp oli 1312. aastal eestlane Wedike aurifaber. 

1635. aastal määras Tallinna raad kullasseppade arvu üheksale meistrile. Tsunfti kuulusid ka pitsatigraveerijad ja mündimeistrid. 

Kuna Tallinna kullassepad kuulusid käsitööliste tsunfti, ei võinud nad endi valmistatud ehteid kanda.

Viimane Tallinna kullasseppade tsunftimeister oli Joseph Kopf, kes suri 1930. aastal.
Tallinna raeteenrite amet

**Tallinna raeteenrite amet** oli Tallinna tsunft 18. sajandil.

Skraa kinnitati 1704. aastal ja kehtis kolmeaastase perioodi jooksul. Viimane kinnitamine toimus 1774. aastal. 

Ametisse kuulusid majahoidja, vahtmeister ja lihtteener. Oldermann pidi olema ameti poolest majahoidja, kuid mõlemad teadaolevad oldermannid (Carl Mathias Kuhn ja Anthon Peterson) olid vahtmeistrid. 

Ametil oli vastastikuse abistamise kassa. Raeteenrite maja asus Kinga ja Teenri tänava nurgal (Kinga 6).
Abõi

**Abõi** on küla Venemaa Sahha Vabariigis Abõi ulussis, Abõi naslegi keskus. Asub ulussi keskusest Belaja Gorast 70 km edelas.

Külas on keskkool, pood ja klubi.

Tegeletakse põhjapõdrakasvatuse, küttimise ja kalapüügiga.

## Välislingid
*http://www.sitc.ru/monitoring/abiy/abyay.shtml
Belaja Gora

**Belaja Gora** on alev Venemaa Sahha Vabariigis, Abõi ulussi keskus. Asub Indigirka kaldal.

Alevis on keskkool, algkool, 4 lasteaeda, 2 raamatukogu, trükikoda ja telestuudio.

## Viited

## Välislingid
* http://www.sitc.ru/monitoring/abiy/belayagora.shtml
Voprossõ Jazõkoznanija

**Voprossõ Jazõkoznanija** (Вопросы языкознания; tõlkes 'keeleteaduse küsimused') on keskne keeleteaduslik ajakiri Venemaal. 

Ajakiri ilmub aastast 1952. Aastatel 2002–2015 oli selle peatoimetaja Tatjana Nikolajeva. 2016. aastast on peatoimetaja Vladimir Plungin.

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Georgi Lvovi esimene valitsus

**Georgi Lvovi esimene valitsus** oli Venemaa üleminekuvalitsus, mis moodustati 2. vkj/15. märtsil 1917 ning tegutses kuni 5. vkj/18. maini 1917.  

## Valitsuse koosseis

## Vaata ka
*Veebruarirevolutsioon
*Venemaa Vabariik
*Ajutine Valitsus (Venemaa)
*Vene NFSV Rahvakomissaride Nõukogu
Tompo uluss

**Tompo uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigis.

Halduslikult jaguneb uluss kaheksaks naslegiks.

Suurim asula ja halduskeskus on Handõga alev, kus elab ligi pool ulussi elanikest. Suuremad asulad on veel Krest-Haldžai ja Džebariki-Haja.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 15 275, neist 48% venelased, 35% jakuudid ja 6% eveenid.

Ulussis kehtib Vladivostoki aeg (UTC+10, MSK+7).

## Viited
Harald Zwart

**Harald Zwart** (sündinud 1. juulil 1965 Hollandis) on Norra filmirežissöör ja -produtsent. 

Ta kasvas üles Fredrikstadis. Tema vend on arstiteadlane John-Anker Zwart.
Sõna (täpsustus)

Sõnal "sõna" on mitu tähendust:
*Sõna, keeleteaduse mõiste
*Sõne ehk sõna, matemaatika ja informaatika mõiste
*Sõna (ajaleht, 1906) oli aastatel 1906–1907 ilmunud ajaleht, mida toimetas Märt Raud (publitsist).
*Sõna (ajaleht, 1907) oli aastatel 1907–1909 Valgas ilmunud ajaleht.
*Sõna (ajakiri) oli aastatel 1948–1956 Rootsis ilmunud väliseesti ajakiri.
*Sõna (Logos)
*Sõna oli Pärnu kirjastus.
*Sõna, omakirjastuslik almanahh
Harilik hundipiim

**Harilik hundipiim**  (*Lycogala epidendrum*) on limakuliik.

Kõdupuidule ilmuvad hundipiima ümarad, läbimõõduga 3–15 mm müksamööbid on algul roosad ja pehmed, hiljem hallikaspruunid kuni mustad ja kõvad.

Hundipiim on levinud kogu maailmas.


Hundipiim.jpg
Pilt:Small orange ball slime mold 01.jpg|
Pilt:Lycogala epidendrum.2009.jpg|
Pilt:Lycogala epidendrum (2005 07 10).jpg|


## Välislingid
* 

*Urmas Tartes,  Hundipiim – see on taibukas tegelane, 3.11.2007
Uuemõisa mõis

**Uuemõisa mõis** on olnud mitme mõisa nimi Eestis:
*Uuemõisa mõis (*Neuenhof*) oli rüütlimõis Ridala kihelkonnas Läänemaal
*Uuemõisa mõis (*Neuenhof*) oli rüütlimõis Pöide kihelkonnas Saaremaal
*Uuemõisa mõis (*Neuenhof*) oli rüütlimõis Kose kihelkonnas Harjumaal
*Uuemõisa mõis (*Neuhof*) oli Adila kõrvalmõis Hageri kihelkonnas Harjumaal
*Uuemõisa mõis (Viru-Jaagupi) (*Neuhof*) oli karjamõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal
*Kose-Uuemõisa mõis  (*Nova Curia*, hiljem *Neuenhof*) oli  rüütlimõis Kose kihelkonnas Harjumaal
Johann Alexander Reutlinger

**Johann Alexander Reutlinger** (2. oktoober 1789 Tallinn – 1827 Tartu) oli Eesti vaimulik.

Lõpetas aastal 1806 Tallinna gümnaasiumi. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1806–1809. Ordineeriti õpetajaks 18. novembril 1817.

Oli Jõelähtme Maarja koguduse õpetaja (kutsuti õpetajaks 3. oktoobril 1817) aastatel 1817–1821. Jäi aastal 1821 pimedaks ja lahkus seetõttu ametist.

## Viited

## Välislingid
*
Kitš

**Kitš** on teatud liiki esteetiline väljenduslaad, millele on omane pealiskaudselt ja lihtsustatult mõistetud ilu ja tundekülluse taotlus ning rafineerimata laiatarbemaitsele ja müügiedule orienteeritus. Kitš on kunsti jäljendus. Termin pärineb 1870. aastatest saksa keelest (*Kitsch*) ning levis laiemalt 1930. aastatel, mil kunstiteoreetikud vastandasid kitši tõelisele kunstile. Kitši peetakse üldiselt kunstiliselt alaväärtuslikuks, kuid mõned uuemad suundumused kunstis on püüdnud kitšilikku esteetikat ümber mõtestada. Kitš on muuhulgas üks propaganda esteetilisi väljundusviise. Diktaatoreid Maod, Hitlerit, Stalinit, Pol Pothi, Kim Jong-uni jt lastega süles kujutavad propagandaplakatid on näited kitšist riikliku tarbekunstina. 

## Vaata ka
* Jeff Koons
*John Seward Johnson II
*Klišee
*Tauno Kangro