open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pistik

**Pistik** on paljundamise eesmärgil emataime küljest eraldatud lehe-, varre- või juureosa, mis sisaldab kõiki taimekudesid ja on seetõttu võimeline soodsas kasvukeskkonnas regenereerima puuduolevad organid. Puuduvad elundid taastuvad pistikule arenevatest lisajuurtest või lisapungadest. Pistikutega paljundamine on vegetatiivse paljundamise meetod.

Pistik on esialgu, kuni moodustuvad juured, väga haavatav.

Pistikutega paljundatakse paljusid aia- ja metsataimi.

Pistikutega paljundamise hulka loetakse ka paljundamine pistvaiade, haljaspistikute ja juurepistikutega.

## Pistikute liigitus
Pistikud liigitatakse taimeosa järgi: 
*juurepistikud (pappel, kirsipuu)
*ladvapistikud
*lehepistikud (sh terve lehe ja leheosade pistikud) (begoonia, havisaba)
*oksapistikud ehk pistoksad (roos, paju)
*varrepistikud (sõstar, karusmari, luulusalvei).

## Pistikutega paljundamine
Pistikute võtmine oleneb taime liigist, elutsüklist, kasvupiirkonnast ja pistikute liigist.

Paljundamise meetodi rakendamise eelselt tuleks eraldada paljundataval taimel generatiivsed võrsed ja vegetatiivsed võrsed (kasvuoksad). Olles tuvastanud kasvuoksa võib kaaluda pistiku võtmist. Selleks sobivaim paik oleks osadel taimedel näiteks lõikus sõlmekohtade alt, siis on pistikul juurdumiseks paremad eelised, kuna sõlmekohad sisaldavad taime kasvuks vajalike hormoone. 
    
Pistikud tuleks peale taimelt eemaldamist vastavalt taimeliigile paigutada kas vette, mulda, liiva sisse või kasvusubstraati. Kui seda pole kohe võimalik teha siis tuleks püüda paljundusmaterjal paigutada kas niisutatud paberisse või näiteks kilekotti panna.

Pistikute juurdumine oleneb taime liigist ja ka taime arengutsüklist jpt teguritest, nii näiteks saab piparmünti (jt mündi perekonna taimi) paljundada pistoksaga mis on pistetud veega täidetud anumasse ja juured moodustuvad üsna ruttu. Elupuu pistikud aga vajavad kunstlikes tingimustes mitme kuu pikkust juurdumisaega.

## Viited

## Välislingid
*Urmas Tokko, Taimede paljunemisviisid, Tartu Tamme Gümnaasiumi bioloog
*Olev Abner,Elupuu paljundamine pistikutega, 02. august 2011
*Paljundamine pistikutega
Polaarsus

**Polaarsus** on mingi süsteemi, keha vm omadus, mis võimaldab neil eristada vastaspooli või -suundi.

Termin on kasutusel mitmes valdkonnas:
*Polaarsus on füüsikas kahe eristatava vastassuuna või pooluse (nt magnetpooluse, elektrilise pooluse) olemasolu. 
*Bioloogias on **[[polaarsus (bioloogia)|polaarsus]]** mingi taimeorgani (tavaliselt on selleks võsu) vastastipuosade erinev füsioloogiline talitlus või selle potentsiaal.
*Molekuli polaarsus keemias.

## Vaata ka
*Bipolaarsus
*Polarisatsioon
Phil Hellmuth

**Phillip Jerome Hellmuth, Jr** (sündinud 16. juulil 1964 Madisonis Wisconsini osariigis) on USA elukutseline pokkerimängija. 

Tal on 2018. aasta juuli seisuga rekordarv (15) World Series of Pokeri (WSOP) käevõrusid. Ta on 1989. aasta WSOP peaturniiri võitja ehk pokkeri maailmameister. Tema käevõrudest 13 on võidetud Texas Hold'emis, kaks seitsme kaardiga razzis. 2016. aastaks on ta *live*-turniiridelt võitnud üle 19,3 miljoni USA dollari ning ta on sellega kõige aegade tabelis seitsmendal kohal.

## Bibliograafia
*"Phil Hellmuth's Texas Hold 'Em" (2005) ISBN 0-06-083460-9
*"Bad Beats and Lucky Draws: Poker Strategies, Winning Hands, and Stories from the Professional Poker Tour" (2004) ISBN 0-06-074083-3
*"Play Poker Like the Pros"(2003) ISBN 0-06-000572-6
Poor

**Poor** (ka **urve**) on mingil kehal või selle sees olev väike ava või õõs. Nähtust, kus mingil kehal esineb palju poore, nimetatakse **[[poorsus]]eks** ehk urbsuseks.

Teadusharuti kasutatakse mõistet erinevalt: 
*Anatoomias tähistab **[[poor (anatoomia)|poor]]** higinäärme ava nahal.
*Botaanikas on **[[poor (botaanika)|poor]]** taime rakukestal paiknev ava.

*Poor (perekonnanimi)

*Urve (eesnimi)

## Vaata ka
*Poorsus
Evolutsiooniline progress

**Evolutsiooniline progress** (ka **aromorfoos**, **arogenees**, **anagenees**) on organismirühma(de) evolutsiooniline kvalitatiivne edasiminek, mis avaldub peaasjalikult organisatsioonitüübi täiustumises ja seeläbi keskkonda paremini sättudes.

Aromorfoosiks võib nimetada näiteks hulkraksuse teket.

## Vaata ka
*Allomorfoos
*Katamorfoos
*Idioadaptatsioon
Progress

**Progress** on millegi edu, areng, muutuva süsteemi kindlasuunaline kvalitatiivne teisenemine (arenemine).

Sageli eristatakse tehnilist progressi, majanduslikku progressi ja ühiskondlikku progressi.

Progressiidee on uusaja maailmavaadet iseloomustav mõiste.

## Vaata ka

*Arenemine
*Progressioon
*Regress

## Viited

## Kirjandus
* Georg Henrik von Wright, "Progressi müüt. Lisandusi vaidlusele modernismi üle". Tõlkinud Jaan Kaplinski – Akadeemia 1990, nr 12, lk 2483–2517
Proliferatsioon

**Proliferatsioon** on mingi koe rakkude vohamine, kiire paljunemine. Proliferatsioonist saab rääkida näiteks embrüogeneesi ja vähkkasvaja koe või muu kasvajakoe juhul.
New Haven

**New Haven** on linn Ameerika Ühendriikide Connecticuti osariigis, mis on ühtlasi New Haveni maakonna halduskeskus. Linn asub Long Islandi väina kaldal Milli ja Quinnipiaci jõe suudmes.

Linnas asub Yale'i Ülikool.

New Havenis on sündinud Ameerika Ühendriikide 43. president George W. Bush.

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Nägemispuue

**Nägemispuue** on inimese nägemisvõime osaline või täielik kadu. Sisaldab mitmeid eriliike (nõrk nägemine, perifeerse nägemise puudumine, värvipimedus jpm), kuid üldiselt saab analoogiliselt kuulmispuudega rääkida kahest põhirühmast: vaegnägijad ehk nörbikud ja pimedad inimesed.

## Põhjused
Nägemispuue võib olla kaasasündinud või haiguse või trauma tagajärjel tekkinud.

## Tuntud nägemispuudega inimesi
*Andrea Bocelli
*Louis Braille
*Homeros
*Aldo Kals
*Arvo Tering

## Organisatsioone
*Eesti Abi- ja Teraapiakoerte Ühing
*Eesti Nägemispuuetega Laste Vanemate Liit
*Eesti Pimedate Liit link
*Eesti Pimedate Spordiliit link
*Eesti Pimekurtide Tugiliit link
*Eesti Pimemassööride Ühing   
*Juht- ja Abikoerte Kool
*Lõuna-Eesti Pimedate Ühing link
*Nägemispuudega Inimeste Rehabiliteerimiskeskus
*Põhja-Eesti Pimedate Ühing link    
*Tartu Emajõe Kool link
Hannah Montana film

**"Hannah Montana film"** (*"Hannah Montana: The Movie"*) on Ameerika Ühendriikide muusikafilm. 

Filmi produtsendid on David Blocker, Billy Ray Cyrus, Alfred Gough, Miles Millar, Steven Peterman ja Michael Poryes. Filmis osalevad Miley Cyrus, Emily Osment, Mitchel Musso, Jason Earles, Moises Arias, Lucas Till, Vanessa L. Williams, Billy Ray Cyrus jt. 

Filmimine kestis 2008. aasta aprillist juulini. Suurem osa filmimisest toimus Columbias ja Los Angeleses. Film esilinastus Ameerika Ühendriikides ja Kanadas 10. aprillil 2009.

## Sündmustik
Kui superstaar Hannah Montanana edukat karjääri teinud Miley Stewartile kuulsus pähe lööb, otsustab ta isa, et tüdrukul on aeg keskkonda vahetada. Hollywoodi sära asemel peab Miley leppima maaeluga Tennessee farmis. Ta naaseb oma kodukanti ning seisab elu tähtsaima valiku ees. Kas ta suudab olla korraga nii Miley Stewart kui ka Hannah Montana? Sõprade abiga peab neiu valima – kumb roll on talle elus tähtsam. 

Film on täis seiklusi, nalja, romantikat ja muusikat.

## Osades
* Miley Cyrus – Miley Stewart/Hannah Montana
* Billy Ray Cyrus – Robby Ray Stewart
* Emily Osment – Lilly Truscott/Lola Luftnagle
* Jason Earles – Jackson Stewart
* Mitchel Musso – Oliver Oken
* Moises Arias – Rico Suave
* Lucas Till – Travis Brody
* Margo Martindale – Vanaema Ruby
* Vanessa L. Williams – Vita
* Melora Hardin – Lorelai
* Peter Gunn – Oswald Granger 
* Beau Billingslea – Crowley Cornersi linnapea 
* Tyra Banks
* Taylor Swift
* Rascal Flatts
* Barry Bostwick
* Steve Rushton
* Bucky Covington
* William Gentner

## Muusika
Nokk

**Nokk** on lindude peas olev elund, mis on moodustunud oluliselt pikenenud näoluudest ja üla- ning alalõualuust, nokka katab sarvkest. Lindude nokk on sõltuvalt eluviisist ja süstemaatilisest rühmast eriomane ja väga varieeruv.
Børselva

**Børselva** (kveeni keeles *Pyssyjoki*, põhjasaami keeles *Bissojohka*) on tuntud lõhejõgi Norra Finnmargi maakonnas Porsangeri vallas.

Jõgi voolab umbes 7 km kaugusel Børselvi asulast  läbi Silfari kanjoni (koordinaatidega: 70° 21' 59.17" N 25° 44' 28.72" E), mis on üks sügavamaid Põhja-Euroopas .

## Viited
Claes Tott

Krahv **Claes Åkesson Tott** (**Claudius Tott**, soome **Klas Åkenpoika Tott**; 14. august 1630 Ekolsund, Uppland – 15. juuli 1674 Pariis) oli Rootsi poliitik ja diplomaat.

Ta sai 20. märtsil 1652 Rootsi krahvtiitli (nr 16) ja Karleborgi (soome Kaarlepori ehk Uusikaarlepyy) krahvkonna Pohjanmaal, oli ülemkammerhärra (10. juuli 1653), riiginõunik (3. oktoober 1653), kaardiväe kaptenmajor ("grand capitaine") (12. oktoober 1653), saadik Pariisis 1661–1662, Stockholmi ülemkomandant 1664, feldmarssal (26. juuli 1665), 27. oktoobrist 1665 Liivimaa kindralkuberner ja 1672. aastast erakorraline saadik Prantsusmaal Pariisis.

1671. aastal andis krahv Tott välja politseikorralduse, millega siinsed aadlikud said Rootsi riigivõimu heakskiidu sunnismaisusele.

Ta oli Carlborgi krahv, Siundby vabahärra, Mälareni järve äärse Ekolsundi, Läänemaal Lihula linnuselääni, ning Soomes Liuxala ja Gerknäsi härra.

Talle kuulusid muu hulgas Läänemaal isalt päritud Lihula kihelkonna Lihula (*Leal*) ja Karuse kihelkonna Matsalu (*Matzal*) mõis, ning Kirbla kihelkonna Keskküla mõis.

Krahv Tott suri lastetuna Pariisis ja on maetud Jädersi kirikusse Södermanlandis. Tema Läänemaal asunud mõisad päris tema onu, vabahärra Sten Bielke (surnud 1684).

## Perekond
Tema vanemad olid kammerjunkur ja hilisem feldmarssal Åke Henriksson Tott (1598–1640) ning tema esimene naine vabapreili Sigrid Bielke (1607–1634).

Claes Tott abiellus Stockholmis 6. juulil 1665 Tallinna linnuses sündinud krahvitari Anna Margareta Oxenstiernaga (1650–1672), kes oli riiginõuniku ja riigikantsleri Södermore krahvi Erik Oxenstierna (1624–1656) ja Elsa Elisabeth Brahe (1632–1689) tütar. Abielust nad lapsi ei saanud.

### Sugupuu

## Viited
Lisapung

**Lisapungad** ehk **adventiivpungad** on pungad, mis tekivad mõnede taimede juurtel või puude vanematel okstel ja juurekaelal.

Juurtel tekkinud lisapungadest arenevad juurevõsud, mille abil taim vegetatiivselt paljuneb. Selliseid pungi moodustavad näiteks vaarikas, astelpaju ja osad ploomi- ja kirsipuu sordid.

Puude vanematel okstel arenevad lisapungadest vesivõsud ja juurekaelalt kännuvõsud.
Nõmm

**Nõmm** (ka **kanarbikunõmm**) on lage või väheste kadakate ja mändidega ala, millele on iseloomulik toitainetevaestel kuivadel liivastel leetmuldadel kasvav taimekooslus, milles harilikult domineerivad puhmarinde moodustavad kanarbikud. Nõmmed on sageli tekkinud hävinud nõmmemetsa asemele.

## Vaata ka

*Nõmmemets
Demobiliseeritud Sõjaväelaste Liit

**Demobiliseeritud Sõjaväelaste Liit** oli Vabadussõja veteranidest koosnev Eesti poliitiline organisatsioon aastail 1921–1925.

Liit asutati 1921. aasta jaanuaris Tartus. 1922. aastal oli liidul 148 osakonda 44 000 liikmega. 1923. aastal valiti liidu esindajana II Riigikogu liikmeks Heinrich Laretei. Demobiliseeritud Sõjaväelaste Liit likvideerus pärast Kaitseliidu tegevuse taastamist 1925. aastal.

Demobiliseeritud sõjaväelaste ühingud kuulusid kaitsepolitsei poolt jälgitavate organisatsioonide hulka.

## Viited
Mimikri

**Mimikri** on kohastumuse tüüp, mis väljendub organismi (looma, taime) tunnuste sarnanemises teise liigi tunnustega, keskkonnaelemendiga või kummagi üldistusega. Näiteks võib ohutu loomaliik sarnaneda välimuselt hoiatusvärvust kandva mürgise loomaga. Mimikriga on paralleelselt kasutusel mimeesi mõiste, millega tähistatakse tavaliselt sarnasust keskkonnaelemendiga.

Mimikri tüüpidena eristatakse Bates'i mimikrit, Mülleri mimikrit, agressiivset mimikrit, reproduktiivset mimikrit ja teisi. Batesi mimikri puhul sarnaneb ohutu või kaitsetu organism teise liigiga, kes on mürgine või söödamatu. Mülleri mimikri ehk Mülleri konvergentsi korral sarnanevad üksteisega kaks mürgist, söödamatut või muu kaitsekohastumusega liiki (näiteks on eri liiki liblikatel sarnane tiivamuster). Agressiivse mimikri puhul on teise liigiga, keskkonnaelemendiga või kummagi üldistusega sarnanev organism kiskja (see tüüp on levinud näiteks ämblikel). Reproduktiivse mimikri puhul osaleb kohastumus organismi paljunemisel või levimisel. 

Mõned autorid peavad mimikri all silmas kõiki loomade kuju ja värvusega seotud kaitsekohastumusi, sel juhul hõlmab see ka mimeesi ja varjevärvusi.

Eestis tegeleb mimikri uurimisega Timo Maran.

## Viited
Simuna (Laukaa)

**Simuna** on küla Soomes Kesk-Soome maakonnas Laukaa valla idaserval muust asustusest eemal Tarvaala ja Lankamaa vahel. 

Küla on tuntuks saanud Soome presidendi Urho Kekkose ja tema Laukaalt pärit ihuarsti Rikhard Sotamaa kalastusretkedest Simuna kosele. Lievestuorelt läheb Simunale Saarilampi kaudu nõelsirge tee, mis riigistati eraomanikult 1960. aastatel.

## Välislingid

* LOMALAUKAA
Moone (bioloogia)

**Moone** ehk **metamorfoos** ehk **metaboolia** on organismide arengu käigus toimuv põhjalik kuju ja eluviisi muutus. Moonet reguleerivad hormoonide vahendusel organismisisesed keerukad füsioloogilised protsessid. 

Moondega organismid on paljud selgrootud ja osa selgroogseid (kalad, kahepaiksed).

Putukail eristatakse vaegmoonet ehk hemimetabooliat ja täismoonet ehk holometabooliat.

## Vaata ka

*Täismoone
*Vaegmoone
*Ametaboolia
Metamorfoos

**Metamorfoos** on millegi muundumine, kujumuutus, moone.

Mõiste on kasutusel mitmes valdkonnas:

*Zooloogias on **metamorfoos** sama mis moone.
*Botaanikas on **[[metamorfoos (botaanika)|metamorfoos]]** taime mingi osa kuju ja talitluse muundumine.
* "**[[Metamorfoos (Kafka)|Metamorfoos]]**" on Franz Kafka novell.
*...
Üheksavöölane

**Üheksavöölane** (*Dasypus novemcinctus*) on loom vöölaste sugukonda rüüvöölase perekonda kuuluv imetaja.

Üheksavöölane on vöölaste hulgas kõige arvukam liik. Ta elas looduslikult Kesk-Argentinast põhja pool kuni Mehhikoni. Inimtegevuse tulemusena pole tema levila vähenenud, vaid hoopis laienenud, sest talunikud näevad teda kahjurputukate hävitajana. Nii elab üheksavöölane tänapäeval Ameerika Ühendriikides kuni Kansase, Tennessee ja Lõuna-Carolina osariigini. Oletatakse, et ta suudab oma levilat laiendada kuni Indiana, Ohio, Pennsylvania ja New Jersey osariigini.

Üheksavöölane elab metsades ja põõsastikes. Ta kaevab urge vooluveekogude kaldaisse, alati puude-põõsaste lähedusse. Urg koosneb ühest sirgest käigust. Sellesse viib mõnikord 2–8 sissepääsutunnelit, mis on kuni 7 m pikad ja 15–20 cm laiad. Uru lõpus on pesakamber, mida vooderdavad kuivad lehed ja rohi. Loom vahetab vooderdist sageli, eriti pärast vihma. Niimoodi kogunevad uruava juurde kõdunevad lehed.

Kui ilm on palav, siis läheb üheksavöölane toidujahile õhtuti, aga kui jahe, siis päeval. Sealjuures liigub ta siksakiliselt kiirusega umbes 1 km/h, sest peatub alatasa mõne ussi või putuka väljakaevamiseks. Viimaseid tajub ta kuni 20 cm sügavuselt maa alt.

Kui üheksavöölast jälitada, läheb ta sibavalt kõnnilt üle galopile ja püüab põgeneda urgu. Urust on teda väga raske kätte saada, sest ta kiilub end rüü ja käppade abil sinna kinni. Saba on tal libe ja kooniline ning sellest on teda samuti tülikas haarata.

Jõgesid suudab üheksavöölane ületada kahel viisil. Kõigepealt suudab ta kuni 6 minutit hinge kinni hoida: see kohastumus on tal tekkinud käikude kaevamiseks. Nõnda võib ta veekogu põhja laskuda ja mööda põhja teisele kaldale joosta. Teiseks suudab üheksavöölane nii palju õhku alla neelata, et ta muutub veest kergemaks, ja siis kohmakalt ujuda.

Tavaliselt paarituvad üheksavöölased juulis. Pärast viljastumist peatub munaraku areng umbes 14 nädalaks. Looted jätkavad arengut alles oktoobris-novembris ja emasloom poegib 4 kuud hiljem, veebruaris-märtsis. Juba Alfred Brehm kirjeldas brasiillaste uskumust, et üheksavöölasel sünnib alati 4 ühest soost poega. Hiljem selgus, et see on tõsi: üheksavöölasel sünnivad ühemunanelikud, kes just selle pärast ongi alati samast soost. Vastsündinud vöölased on hästi arenenud, nägijad ja pehme rüüga. Ema toidab neid paar nädalat. Kuue kuu pärast on nad juba täiskasvanu suurused.

Üheksavöölase vaenlased on lisaks inimesele hunt, koiott, puuma, koer ja auto: väga palju üheksavöölasi hukkub öösel autorataste all.

Üheksavöölane toob loodusele kasu sellega, et tühjadesse üheksavöölaseurgudesse saavad elama asuda teised loomad, näiteks skungid, rotthamstrid, kivikakud ja lõgismaod.

Üheksavöölast kütitakse hõrgu valge liha pärast. Luurüüd kasutatakse karbi või korvina, kusjuures looma saba seotakse peakilbise külge ja nii moodustub mugav sang. Selliseid korve vooderdatakse seest siidiga ja müüakse turistidele suveniirina. Vöölaste rüüdest valmistatakse ka muusikariistu, näiteks *[[charango]]*'sid.

Üheksavöölane on USA Texase osariigi tunnusloom. Sealjuures laiendas ta oma levilat Texaseni alles 1800. aasta paiku.

## Viited
Enn Nõu

**Enn Nõu** (sündinud 2. oktoobril 1933 Tallinnas) on eesti kirjanik ja arstiteadlane. Tema isa oli Joosep Nõu. 

Enn Nõu õppis Tallinna 28. algkoolis. 1944. aastal põgenes ta koos perega Rootsi. Aastatel 1953–1961 õppis ta Uppsala Ülikooli arstiteaduskonnas; 1978. aastal sai meditsiinidoktori kraadi. Ta on töötanud arstina mitmes Uppsala Ülikooli kliinikus ja dotsendina Uppsala Ülikoolis.

Ta on oma teostes käsitlenud muu hulgas ka Eesti eksiilvalitsuse tegevust.

Enn Nõu valiti 1966., 1968. ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse.

## Teoseid
* "Pidulik marss" (1968, 1992)
* "Vastuvett" (1972, 1995)
* "Lõigatud tiibadega" (1976, 1994)
* "Pärandusmaks" (1976, 1994, ühes raamatus "Lõigatud tiibadega")
* "Nelikümmend viis" (1984, 1996)
* "Koeratapja" (1988, 1993, 2009)
* "Presidendi kojutulek" (1996)
* "Mõtusekuke viimane kogupauk" (2005)
* "Vabariigi pojad ja tütred I osa" (2010)
* "Vabariigi pojad ja tütred II osa" (2011)
* "Vabariigi pojad ja tütred III osa" (2012)
* "Ma armastasin rootslast ehk Sollefteå suvi" (2013)
* "Saaremaa eleegia" (2015)
* "Poisteraamat" (2016)
* "Elu ja aeg" (2019)
* "Ufa umbsõlm" (2020)
* "Ülestähendusi ajast ja elust" (2023)
* "Need meie väga vanad armastuskirjad" (2025) (Helga ja Enn Nõu kirjavahetus 1956-1958)
* "Tont teab" (novelliantoloogia; toimetaja ja kaasautor; 1968)
* "Tõotan ustavaks jääda... Eesti Vabariigi valitsus 1940–1992" (Ajalooartiklite ja dokumentide koguteos; toimetajad Mart Orav ja Enn Nõu; Enn Nõu kaasautor; 2004)
* "Kuusteist Eesti kirja" (antoloogia, kaasautor, 2018)

## Tunnustus
* 1997 Üliõpilaste Selts Raimla auliige
* 2002 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2005 MTÜ Eesti Pimedate Muuseumi biograafika preemia koos XVIII sajandi pimeda elulookirjutaja, koolmeistri ja usutegelase Mäletu Jaani (1749–1827) nime kandva soolavakaga
* 2006 Eesti Kirjanduse Seltsi auliige
* 2013 Jaan Krossi kirjandusauhind ("Vabariigi pojad ja tütred")
* 2013 Rootsi Eestlaste Liidu kultuuriauhind
* 2015 Eesti Muinsuskaitse Seltsi teenetemedal pikaajalise töö eest Eesti ajaloo talletamisel
* 2019 Elise Rosalie Auna nimeline Võtikvere raamatuküla kirjanduspreemia ("Elu ja aeg")
* 2022 Jõgeva valla pink "Poisteraamatu" tsitaadiga Kuremaa Raamatukogu ees

## Isiklikku
Enn Nõu abikaasa on kirjanik Helga Nõu.

## Viited

## Välislingid
* Eerik Teder. Helga ja Enn Nõu Tallinnas Videvik.ee
* Rein Veidemann. Kirjanik Enn Nõu leidis uue hingamise Postimees.ee, 10. september 2005
* Jaan Undusk. Eesti lugu: Enn Nõu "Koeratapja" Eesti Päevaleht, 19. juuni 2009
*
Mantel (täpsustus)

"**Mantel**" on mitmetähenduslik sõna:

*Mantel on rõivaese.

***[[Mantel (nahakurd)|Mantel]]** on limuste, käsijalgsete ja vääneljalaliste keha väljakasve, mis täidab kattefunktsiooni ja mis eritab nende koja või karapaksi.
***Mantel** (ka tuunika) on mantelloomade väliskest.

***[[Mantel (neuroanatoomia)|Mantel]]** (lad *pallium*) on selgroogsete loomade suurajukoor koos tema all paikneva valgeainega. 

*"Mantel", Puccini ooper

## Vaata ka
*Mantelloomad
*Mantliõõs
*Mantelkorsten
*Täismantel
Mimees (bioloogia)

**Mimees** ehk **mimetism** on loomade kaitsekohastumuse tüüp, mis väljendub nende käitumise ja välimuse sarnanemisega mingi elutu (näiteks kiviga) või elus objektiga (teise loomaga). Looma, kellel see kaitsekohastumus avaldub, nimetatakse **[[mimeet|mimeediks]]**, vastava eeskuju andnud objekti aga **[[modell]]iks**.

Mimeesi erivorm on mimikri.

## Vaata ka
*Jäljendamine

## Viited
Mätas

**Mätas** on väikesel maa-alal (mikroreljeefil) taimedest vm. moodustunud väike kõrgend. 

Sõltuvalt sellest, millest mätas on moodustunud, saab rääkida eri mättatüüpidest. Neist harilikuimad on samblakamarast (samblamätas) ja puhmikkõrrelistest (rohumätas) moodustunud mätas.
Põlvkond

**Põlvkond** (ka **generatsioon**, **sugupõlv**) on ligikaudu ühevanuste inimeste kogum.

Kuni 2039. aastani lahterdavad ühiskonnateadlased iga 15 aasta tagant põlvkondi sündinud laste alusel eri põlvkondadeks.

## Põlvkonnad

* 1883–1900 Kadunud sugupõlv
* 1901–1927 Suurim põlvkond
* 1928–1945 Vaikiv põlvkond
* 1946–1964 Beebibuumerid
* 1965–1980 X-põlvkond
* 1981–1996 Millenniumipõlvkond
* 1997–2012 Z-põlvkond
* 2013–2024 Alfapõlvkond
* 2025–2039 Beetapõlvkond

## Vaata ka

*Põlvkonnateooria
*Y-põlvkond
*Z-põlvkond

## Viited
Lõu tuletorn

**Lõu tuletorn** (ka *Lõu tulepaak*) on tuletorn Saaremaal Saaremaa vallas Sõrve poolsaare läänerannikul Lõu lahe kirderannikul.

Moodustab Anseküla tuletorniga sihi 103,1°, kus Lõu tuletorn on sihi alumine.

Tuletorn on laternaruumi ja rõduga valge betoontorn. Kõrgus on jalamist 9 meetrit ja merepinnast 11 meetrit.

Valge tule sektor on 102°–106°, nähtavuskaugus on 7 meremiili.

Punase tule sektor on 106°–192.3°, nähtavuskaugus on 3 meremiili.

Rohelise tule sektor on 13.9°–102°, nähtavuskaugus on 3 meremiili.

## Asukoht

Tuletorni geograafilised koordinaadid on .

Asub sihi ülemisest ehk Anseküla tuletornist 3 kilomeetri ja 128 meetri kaugusel.

## Välislingid
*
Peajuur

**Peajuur** on juur, mis areneb seemne idujuurest. Taimel saab olla ainult üks peajuur ja sedagi ainult siis, kui ta areneb seemnest. Peajuurest lähtuvaid külgmisi juuri nimetatakse külgjuurteks.

## Vaata ka
*Külgjuur
*Lisajuur
Külgjuur

**Külgjuur** on juur, mis kasvab välja kas peajuurest või mõnest teisest juurest (külgjuurest, lisajuurest).
Põlvkonnavaheldus

**Põlvkonnavaheldus** on erisuguste paljunemis- (sigimis-) viisidega arengujärkude vaheldumine arengutsükli jooksul.

Taimede põlvkondade vaheldumine avaldub sporofaasi ehk sporofüüdi ja gametofaasi ehk gametofüüdi vaheldumisega. Need etapid vältavad erinevatel taimerühmadel neile iseloomuliku kestusega. Nii domineerib sammaltaimedel gametofaas, samal ajal kui kõrgemate taimede elutsüklis on esikohal sporofaas.

Loomade põlvkondade vaheldumine võib väljenduda suguta ja sugulise põlvkonna vaheldumisega, seda kutsutakse metageneesiks, esineb näiteks ainuõõssetel (polüüp ja meduus). 
Mõnedel loomarühmadel on täheldatud ka heterogooniat, mis tähendab erisuguste suguliste sigimisviiside vaheldumist, seda esineb näiteks keriloomadel.

## Viited
Oga

**Oga** on kattekoe ja selle all asuvate kudede rakkudest tekkinud tugev torkav väljakasve (emergents) taimedel.

Taime vartel on ogad kujunenud koorel olevatest karvadest. Neid saab oksalt eemaldada ilma puitu vigastamata. Erinevalt asteldest pole ogadel kunagi pungi.

Ogad esinevad näiteks vaarika ja karusmarja vartel. Samuti hobukastani ja ogaõuna viljakestal.


Pilt:Datura innoxia1.jpg|Ogaõuna ogaline vili
Pilt:Aesculus hippocastanum - 2 fruits.JPG|Hariliku hobukastani viljad
Pilt:Rosa canina throns.jpg|Ogad koer-kibuvitsa oksal


## Vaata ka
*Astel
*Okas
Ülo Valk (poksija)

**Ülo Valk** (12. aprill 1935 Vaivara kihelkond, Virumaa – 1. august 2018 Tallinn) oli eesti poksija ja poksitreener. 

Ta poksis aastatel 1948–1960 Jõhvi ja Tallinna Kalevis. Ta pidas 151 kohtumist ja võitis neist 111. Ta oli I kergekeskkaalus (kuni 63,5&nbsp;kg) kolmekordne Eesti NSV meister (1957–1959). 

Ta oli Jõhvis ja hiljem Tallinnas poksitreener, tema õpilastest on kuulsaim Priidik Kippar. Ta tegutses ka poksikohtunikuna.

## Tunnustus
*1958 NSV Liidu meistersportlane
*1995 Eesti aupoksikohtunik

## Kirjandus
*Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2018. Lk 467

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Juuru kihelkond

**Juuru kihelkond** (lühend **Juu**, saksa keeles *Kirchspiel Jörden*, rootsi keeles *Jördens socken*) oli kihelkond ajaloolisel Harjumaal ja Eestimaa kubermangu Harju kreisis.

## Juuru kihelkonna mõisad
Kihelkonnas asus 21 mõisat: üks kirikumõis, kümme rüütlimõisast peamõisat koos viie kõrvalmõisaga, üks poolmõis kõrvalmõisa staatuses, kaks rüütelkonnamõisat koos kahe kõrvalmõisaga ja kaks karjamõisat.
* Juuru kirikumõis (*Pastorat Jörden*)
* Atla mõis (*Gross-Attel, Attel*) – rüütlimõis
* Härgla mõis (*Herküll*) – rüütlimõis
* Hiiru mõis (*Klein-Attel*) – Atla kõrvalmõis
* Hõreda mõis (*Hoerdel*) – rüütlimõis
* Ingliste mõis (*Haehl*) – rüütlimõis
* Järlepa mõis (*Jerlep*) – rüütlimõis
* Juuru mõis (*Joerden*) – Maidla kõrvalmõis
* Kädva mõis (*Kedwa*) – Purila kõrvalmõis, enne 1875 rüütlimõis
* Kaiu mõis (*Kay*) – rüütelkonnamõis
* Karitsa mõis (*Karritz*) – Kaiu kõrvalmõis
* Kuimetsa mõis (*Kuimetz*) – rüütelkonnamõis
* Mahtra mõis (*Machters*) – rüütlimõis
* Maidla mõis (*Maidel*) – rüütlimõis
* Oraniku mõis (*Orranik*) – Kaiu kõrvalmõis
* Pae mõis (*Payel*) – Hõreda kõrvalmõis
* Pirgu mõis (*Pirk*) – rüütlimõis
* Purila mõis (*Purgel*) – rüütlimõis
* Põlliku mõis (*Pöllik, Forstei Pöllik*) – Maidla kõrvalmõis
* Saaremõisa mõis - Härgla mõisa karjamõis
* Seli mõis (*Sellie*) – rüütlimõis
* Umbru mõis (*Ummern*) – Järlepa kõrvalmõis

## Juuru kihelkonna vallad
* Juuru vald (*Jörden*) (1866–)
* Kuimetsa vald	(*Kuimetz*) (1866–)
* Atla vald	(*Attel*) (1866–1891)
* Härgla vald (Härgküla)	(*Herküll*) (1866–1891)
* Hõreda-Pae vald (*Hördell und Payel*) (1866–1891)
* Ingliste vald	(*Haehl*) (1866–1891)
* Järlepa vald (*Jerlep*) (1866–1891)
* Kädva vald (*Kedwa*) (1866–1891)
* Mahtra vald (*Machters*) (1866–1891)
* Maidla vald (*Maidel*) (1866–1891)
* Pirgu vald (*Pirk*) (1866–1891)
* Purila vald (*Purgel*) (1866–1891)
* Seli vald (*Sellie*) (1866–1891)
* Kaiu vald (*Kay*) (1866–1899)
* Ingliste vald (*Haehl*) (1899–)

## Juuru kihelkonnapäevad
Alates 1999. aastast tähistatakse üle aasta (sh. erandid) Juuru Mihkli koguduse ja selle õpetaja eestvedamisel Juuru kihelkonnapäevi.

Seni toimunud kihelkonnapäevad:

## Vaata ka
* Juuru Eesti Kodanike Komitee

## Viited

## Kirjandus
* 
* 

## Välislingid
* Juuru kihelkonnast Eesti mõisaportaalis
* Eesti kihelkonnad
* Eesti kihelkondade kaart EKI lehekülgedel
* Juuru kihelkonna materjalid
Pirunkirkko

**''Pirunkirkko''<nowiki/>'ks** (eesti keeles 'kuradikirik') on Soomes nimetatud eri päritolu kivi- ja aluspõhjamoodustisi.

*Pirunkirkko* võib olla näiteks Z-kujuline kaljulõhe. Need on tuntud kohalikus pärimuses muuhulgas Isoviha aegsete pelgupaikadena. Üks tuntumaid - Koli ''pirunkirkko'' on sündinud maavärinate ja jääaja koostoimel.

## Vaata ka
*Hiiukirik
*Rändrahn

## Viited

## Välislingid
* Torsansalon Pirunkirkko Rautjärvel
* Kolin Pirunkirkko
* Paistjärve looduskaitseala. Härkävuoren Pirunkirkko
* Tuntsan Pirunkirkko
* Google'i pildiotsingu tulemused: pirunkirkko
Akne

**Akne** (ladina keeles *acne vulgaris*) ehk **vinnpõletik** ehk **vinnlööve** ehk **vinnid** ehk **vistrikud** on nahahaigus, mida põhjustab rasunäärmete ummistumine ja põletik. 

Puberteedieas rasu tootmine näol, seljal ja rinnapiirkonnas suureneb. Suurenenud rasutootmine toob kaasa rasunäärmete ummistumise. Tulemuseks on avatud komedoonid, milles võib tekkida põletik ning mis võivad seejärel muutuda vistrikeks ja suletud komedoonideks.

Akne on üks sagedasemaid nahahaiguseid, esinedes kuni 85 % noortel vanuses 12-24, kuid on levinud probleem ka 30.-40. eluaastates täiskasvanutel. Esimesed akne märgid ilmuvad enamasti puberteedieas ja kaovad tavaliselt umbes 25. eluaastaks. 

## Välislingid

* Akne
Isoviha

**Isovihaks** nimetavad Soome ajaloolased Põhjasõja aegset vene okupatsiooni aastatel 1713–1721, mis lõppes Uusikaupunki rahulepinguga. Kaasaegsete kirjutistes nimetatakse seda *vene ülemvõimu ajaks* .

Suvel 1713 vallutas Peeter I Lõuna-Soome. 

Merel olid rootslased oma suurte laevadega, mis võisid kanda palju suurtükke, olles Vene Balti laevastikust kaugelt üle. Peeter I ainuke šanss oli lahing kalda lähedal. Kõiki vahendeid mängu pannes kahekordistas ta oma Läänemere sõjalaevastikku ning pani seda juhtima kogenud veneetslased ja kreeklased. 5.–7. augustil (vkj 25.–27. juulil) 1714 olid mõlemad laevastikud vastamisi *Hankoniemi* ehk Hanko merelahingus. Kestva tuulevaikuse ajal tungisid väiksemad, kuid hea manööverdamisvõimega Vene väikelaevad Rootsi suurtükitule alt läbi ning abordeerisid liikumatud Rootsi laevad üksteise järel. Rootsi eskaader purustati. Nii saavutas Vene laevastik ülemvõimu Läänemere põhjaosas.

Karl XII naasis 1715. aastal Rootsi ning otsustas 1716. aastal rünnata Taanile kuuluvat Norrat. Rootslased pidid aga taganema, sest Peter Wessel (Tordenskjold) hävitas Dynekileni lahingus nende varustuslaevastiku.

1718. aastal pidasid Rootsi ja Venemaa Ahvenamaal läbirääkimisi separaatrahu sõlmimiseks. 

Karl ründas 1718. aastal uuesti Norrat ning sai surma 30. novembril 1718 Norras Fredrikshaldi kindluse piiramisel. Pärast Karl XII surma taandusid Rootsi väed Norrast. 1719. aastal sai Rootsi valitsejaks Karl XII õde Ulrika Eleonora. Rootsi eesmärgiks oli saavutada rahu kõikide vaenlastega peale Venemaa. 

Vene väed rüüstasid 1719. aastal Rootsi rannikut. Peter Wessel (Tordenskjold) vallutas 1719. aastal Marstrandi. 29. veebruaril 1720 sai uueks Rootsi kuningaks Ulrika Eleonora abikaasa Fredrik I. 3. juunil 1720 sõlmis Rootsi Taaniga Frederiksborgi lossis Frederiksborgi rahu. Inglismaa ja Prantsusmaa kandsid hoolt selle eest, et Taani võiks endale jätta Schleswigi Gottorpi-osa. See liideti ametlikult Taaniga 1721. aastal. Muidu jäi kõik nii, nagu oli olnud enne sõja algust. 

7. augustil 1720 võitis Vene laevastik Grönhamni lahingus Rootsi eskaadrit. 

Põhjasõja lõpetas 10. septembril (vkj 30. augustil) 1721 sõlmitud Uusikaupunki rahu. Rootsi loovutas sellega Ingerimaa, Liivimaa kubermangu, Eestimaa kubermangu, Saaremaa, Hiiumaa, Lõuna-Karjala, Karjala kannase ja Viiburi. See-eest sai ta tagasi Soome, mille Peeter I 1714. aastal oli vallutanud.

## Võrdluseks
*Vanha viha
*Pikkuviha (1742–1743)
*Pitkä viha

## Viited

## Kirjandust

*Kustaa H. J. Vilkuna: *Viha : perikato, katkeruus ja kertomus isostavihasta* (2005) ISBN 951-746-784-2
*Tapani Löfving, Folke Nyberg: *Tapani Löfvingin päiväkirja 1689-1720* (2001) 
*Lauri Kujala: *Pohjanmaan puolustus Suuren Pohjan sodan aikana* (1953) 
*Vahtola, Jouko "Suomen historia: Jääkaudesta Euroopan unioniin" Helsinki, Otava (2003) Tunniste=ISBN 951-1-17397-9
Kolin Pirunkirkko

**Kolin Pirunkirkko** on üks paljudest Koli koobastest. Pirunkirkko on 34 meetrit pikk ja 1–7 meetrit kõrge maavärina tagajärjel tekkinud ja osaliselt kivivaringuga kaetud kaljulõhe. Rahvajutu järgi on ta ainult päris *Kuradikiriku* eeskoda. Koopa tagaseina praost on vilksamisi nähtud kuradi pisikest kirikusaali ja istepinke. Kolil on elutsenud võimsad vaimud ”Kolin korkeat isännät, Mustarinnan murhat miehet”. Paljudest koopas nõu ja väge nõudmas käinud nõidadest on tuntuim Ukko Kinolainen, kelle lähenedes allikad olevad hakanud pulbitsema. Koopast on saanud innustust ka kunstnikud ja luuletajad. Eero Järnefelti kirjutatud punases kirjas salm on juba tuhmunud.

## Viited
Aivar Otsalt

**Aivar Otsalt** (sündinud 11. aprillil 1964 Tartus)  on endine politseiprefekt.

Lõpetanud Tartu Kommertsgümnaasiumi, Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna (1988) ja Sisekaitseakadeemia uurimise erialal.

Töötanud Keskuurimisbüroo eriti tähtsate asjade uurijana ning Valga ja Tartu politseiprefektina, oli ka Lõuna Politseiprefektuuri prefekt. 

Otsalt avalikustas 2005. aastal justiitsminister Ken-Marti Vaheri plaani püüda korrumpeerunud ametnikke piirarvude kaupa. Sellest tekkinud skandaali järel vabanes ametist nii Ken-Marti Vaher kui astus tagasi ka peaminister Juhan Parts. Pärast Partsi valitsuse kukkumist sai uueks peaministriks Andrus Ansip. 

2009. aastal mõistis Tartu maakohus Otsalti süüdi korruptsioonis, omastamises, tulirelva ja helisummuti ebaseaduslikus käitlemises ning lõhkeseadeldise olulise osa ja tsiviilkäibes keelatud tulirelva olulise osa ebaseaduslikus käitlemises. ning talle määrati kaks aastat ja kümme kuud tingimisi vangistust katseajaga kolm aastat. 

## Isiklikku
Otsalt on lahutatud, tal on abielust kaks tütart. Vabal ajal harrastab kergejõustikku, kalapüüki ja jahilkäimist. 

Tema isiklik rekord 400 meetri jooksus on 47.26. 

## Tunnustus
* Kotkaristi IV klassi teenetemärk (2006; ära võetud 30. juunil 2009) 

## Viited

## Välislingid
* 

*"Lõuna prefekt Aivar Otsalt: politseiametnikul peab olema kõrgendatud õiglustunne" Sakala, 19. aprill 2006 
*"Aivar Otsalti portree: "Ristiisaks" kutsutud politseibossile langes vanajumala viha" Eesti Ekspress, 22. mai 2009 
*"Ilves võttis Otsaltilt ordeni ära" Tartu Postimees, 1. juuli 2009
Puula

**Puula** ehk **Puulavesi** on Mäntyharju väila suurim järv Kymi jõe vesikonnas Hirvensalme, Kangasniemi ja Mikkeli vallas Soomes. 

Puula veetase on 94,7 meetrit üle merepinna, pindala on 330,76 km2  ja sügavus (Pauninselkä juures) on 60 meetrit. Iseloomulik loodesuunaline saarteahel jagab järve kaheks: Simpiä ja Karttuu.

Varem läbi Sysmä väila Päijänne järve suubunud Puula ühendati 1854. aastal 1,1 kilomeetri pikkuse Kissakoski kanali kaudu Mäntyharju väilaga, mispeale Puula veetase langes ligi 2,5 meetrit. Puula voolab Suonsalmi kaudu Liekune järve ja Kissakoski kanalit mööda Vahvajärve.

## Puula "kiviseened"
Puula järve vaatamisväärsuste hulka kuuluvad seenekujulised kiviharuldused (soome keeles *raukit*), mis ilmusid nähtavale, kui 1854. aastal avatud Kissakoski kanali tõttu alanes järve pind ligi 2,5 m võrra. Soomes on selliseid pinnavorme ainult Puula ja selle lähijärve Suonne ääres, Kotka lähedal ja Ahvenamaal. Sarnaseid moodustisi esineb siiski mujalgi, näiteks Gotlandil.

Järvevesi on tuhandete aastate jooksul lihvinud need omapärased sambad porfüürsest granodioriidist, mis on graniidisarnane, kuid teralisem kivim.

Puula järves on siin-seal kokku sadakond sellist moodustist. Mõni on nähtav otse järvelt, teiste leidmiseks tuleb kaldale minna. Kõige lihtsamini on nad ligipääsetavad Puula järve idapoolses saarestikus ja Väisälänsaari lääneküljel. 

Tuntud on Puula kaitseala Alttarisaari seenekujuline Alttarikivi, mis on järvelt hästi näha, kui Soisalonselkä poole vaadata. Alttarikivi asukoha leiab Puula matkakaardilt.

## Viited
Antonio Valencia

**Luis Antonio Valencia Mosquera** (sündinud 4. augustil 1985 Lago Agrios) on Ecuadori jalgpallur, kes mängib Manchester Unitedis. Ta mängib ka Ecuadori jalgpallikoondises.

Hooajal 2011–12 valiti ta fännide poolt Manchester Unitedi hooaja parimaks mängijaks.

## Saavutused
;El Nacional
*Serie A: 2005

;Manchester United
*Premier League (2): 2010–2011, 2012–2013
*FA Cup (1): 2016
*Football League Cup (2): 2009–10, 2016–17
*FA Community Shield (3): 2010, 2013, 2016
*UEFA Euroopa Liiga (1): 2016–17
Pakasaivo

**Pakasaivo** on umbes kilomeetri pikkune Soome kanjonijärv Muonio vallas. 

See asub kitsas mannerjää sulamisvete uhutud aluspõhja murrangulõhesse tekkinud kanjonis, mille väga järsud kaldakaljud kerkivad veepinna kohal kuni 50 meetri kõrgusele. Järve põhjaosa moodustab Soome suurim hiiukirn Lapi Põrgu (soome keeles *Lapin Helvetti*). Ülaservast mõõtes võib sügavust olla koguni 130 meetrit. Lõunakaldad on madalad ja lauged. Jõgesid järve ei suubu. Tema vesi pärineb järvepõhja allikaist.

Lapin vesi- ja ympäristöpiiri uuringute põhjal on Pakasaivo Soomes väga haruldane meromiktiline järv. See tähendab, et temas puudub täielikult nii sügisene kui kevadine ringvool, mis sunniks eri veekihte segunema. 12,5 meetri sügavuseni on ta täidetud tavalise järveveega. Sügavamal muutub see väga järsult hapnikuvaeseks ja väävelvesiniku sisaldus suureneb märgatavalt. See pärsib orgaanilise aine lagunemist, mistõttu aastatuhandete jooksul järve uppunud paadid, puud ja muu selline risu katab järve põhja umbes 50 meetri sügavusel paksu kihina. 1977. aastal üritati asjatult järve sügavust mõõta, kuid kindla põhjani ei jõutudki. Hinnangud vahelduvad 60-st 90 meetrini.

Nimi pärineb saamidelt soome keelde laenatud põhjaallikat tähistavast sõnast *saivo*. Laplased olevad käinud järve ääres ohverdamas ja lähedasel künkal seida sammast austamas.

Pakasaivost umbes 1 km lääne pool asuva Pakajärve kaldal on kena järsuseinaline mäehari (kohalikus pruugis *tieva*), mis on tipus ainult 1,5 m laiune.

Pakasaivo ääres on Soome Metsähallituse hooldatav puhkepaik ja parkla, kuhu pääseb sõites Muoniost 21. maanteed mööda 40 km lõunasse ja Äkäslompolost veel umbes 25 km Hannukaise poole. Viida juurest viib järvele 14 km pikkune tee. Tee äärses on puhkemaja Valkeajoen leimauskämppä, kunagine metsatööliste tare.

## Viited
Jüri Pärni

**Jüri Pärni** (7. jaanuar 1939 Rakvere – 22. juuni 2009) oli eesti tõlkija ja orkestrijuht.

Ta õppis aastatel 1946–1956 Rakvere 1. Keskkoolis, lõpetas 1957. aastal eksternina Kohtla-Järve 1. Keskkooli.

Õppis Rakvere Lastemuusikakoolis viiuli eriala ja lõpetas kooli 1956. aastal. Ta õppis aastatel 1963–1965 Tartu Muusikakoolis klarneti erialal.

Aastatel 1957–1968 töötas ta orkestrijuhina Erras, Kiviõlis, Lüganusel ja Püssis. 

1968–1974 õppis ta Moskvas Maksim Gorki nimelises Kirjandusinstituudis.

1972. aastast oli ta vabakutseline, tõlkis vene keelest paarkümmend ilukirjandusteost ja filmisubtiitreid.

Ta suri insulti, tal oli ka ajukasvaja ja kopsupõletik.

## Liikmesus
*2001 Venemaa Kirjanike Liidu Eesti osakond

## Tunnustus
*1999 Fjodor Dostojevski nimeline preemia (Valeri Brjussovi romaani “Tuleingel” tõlge)
*1999 Igor Severjanini auhind vene kirjanduse ja kultuuri arendamise eest Eestis

## Viited

## Allikad
*Jaan Undusk. "Pärni, Jüri". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 433. ISBN 545002357X
*Jaan Undusk. "Jüri Pärni (07.01.1939–22.06.2009) in memoriam". Eesti Ekspress, 3. juuli 2009, lk B10

## Välislingid
*Haud Tõrma kalmistul
Nikolai Muravjov

*Nikolai Jerofejevitš Muravjov (1724–1770), Vene riigitegelane ja kirjanik, Liivimaa kindralkuberner ?https://daten.digitale-sammlungen.de/bsb00000601/images/index.html?seite=301
*Nikolai Nikolajevitš Muravjov (1768–1840), eelmise poeg, vene kindralmajor
*Nikolai Nikolajevitš Muravjov-Karski (1794–1866), eelmise poeg, Vene sõjaväelane ja riigitegelane
*Nikolai Nazarovitš Muravjov (1775–1845), Vene riigitegelane
*Nikolai Nikolajevitš Muravjov-Amurski (1809–1881), Vene riigitegelane ja diplomaat
*Nikolai Valerjanovitš Muravjov (1850–1908), Vene riigitegelane, justiitsminister
*Nikolai Muravjov-Uralski (sündinud Vladimir Mihhailovitš Muravjov; 1882–1961), vene usutegelane,
*Nikolai Saveljevitš Muravjov (1920–1945), Vene sõjaväelane ja Nõukogude Liidu kangelane
Spica

***Spica*** on ladinakeelne sõna, mis tähendab

***[[Tähk]]** ehk viljapea on õisikutüüp.
***[[Spiika]]**, täht Neitsi tähtkujus.
Laura Kõrgemäe

**Laura Kõrgemäe** (sündinud 5. jaanuaril 1986) on eesti modell, Eesti Miss (2005) ja ettevõtja.

## Tegevus modellina

Laura Kõrgemäe on modellina olnud ajakirjade FHM ja Playboy kaanel. Ajakirja FHM kaudu jõudsid tema fotod enam kui 20 riiki. Ajakirja FHM lugejate valikul on ta kahel aastal olnud maailma seksikaimate naiste edetabelis teisel kohal.

### Saavutused missivõistlustel
*Miss Tourism Queen International II printsess
*Miss Charm 2005
*Miss Bikini Princess of the World 2005
*Miss Global Beauty Queen I printsess
*Miss World Estonia 2005
*International Model of the Year 2006.

## Tegevus ettevõtjana
2014. aasta lõpus teatas Laura Kõrgemäe modelliagentuuri Invidia (mille kaasomanik oli tollal ka Kerstin Koort) avamisest.

2017. aasta oktoobris lahvatas Invidia agentuuri tegevusele varju heitev kupeldamisskandaal, mille kupeldamise ja/või inimkaubandusega seotud väidetavate asjaolude väljaselgitamiseks alustas politsei kriminaalmenetlust.

## Isiklikku
Laura Kõrgemäe esimene elukaaslane oli korvpallur Gregor Arbet. 2010. aastal tutvus ja kihlus ta investeerimispankuri Veikko Maripuuga, paaril on 2011. aastal sündinud poeg.

2013. aastal elas ta koos ja kihlus kasiinoärimehe Armin Karu poja Erik Karuga.

5. oktoobrist 2020 kuni 27. augustini 2021 oli ta abielus Karel Parikuga (ja kandis perekonnanime Parik). 2021. aastal abiellus ta Tallinna Vanglas seal karistust kandva Ranner Kausiga, abielu lahutati 2023. aasta septembris. 2024. aasta seisuga on tema elukaaslane endine korvpallur Reinar Hallik, paaril on 2024. aastal sündinud laps.

## Viited

## Välislingid
*Kaks küsimust ja Karl-Erik Taukari vastust saatest «Tund tähega», mis ärritasid Laura Kõrgemäed, 9. veebruar 2017
*Ühe neiu edulugu ehk kuidas sai alguse Laura Kõrgemäe avaliku elu tähelend, Elu24.ee, 20. oktoober 2017
*Priit Pullerits, Laura Kõrgemäe - tapjainstinktiga alfaemane, Postimees, 27. oktoober 2017
Karl von Below

**Karl Friedrich von Below** (vene Карл Андреевич Беллау; 3. juuni 1794 Määri mõis – 15. juuli 1867 Ehmja mõis) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane. 

Ta oli major, tõeline riiginõunik, Eestimaa kubermangu asekuberner 20. märtsist 1842 kuni 11. juulini 1852 ja Ehmja mõisnik Martna kihelkonnas Läänemaal.

## Perekond
Karl von Below sündis Liivimaa maamarssali ja Pärsti mõisnik Andreas von Belowi (1762–1820) ja Määri mõisa pärijanna Dorothea Helene von Helffreichi (1776–1821) pojana.

Ta abiellus 1822 Riisipere mõisast pärit vabapreili Eva Wilhelmine von Stackelbergiga (1800–1882), kes oli vabahärra Peter Gustav von Stackelbergi (1762–1826) ja vabaproua Magdalene Christine Auguste von Ungern-Sternbergi (1777–1840) tütar, Ungru krahv Otto Reinhold Ludwig von Ungern-Sternbergi tütretütar. Abielust sündisid:

*Peter Andreas Oskar (1822–1840)
*Karl (1824–1866), Vastse-Kuuste mõisnik Võnnu kihelkonnas Tartumaal
*Alexander (1826–1860), ooberstleitnant
*Nikolai (1837–1919), Preisi major, Saleske ja Gohreni mõisnik, Johanniitide ordu aurüütel, (saksa *[[:de:Nikolaus von Below|Nikolaus von Below]]*)

## Viited
Merike Viilup

**Merike Viilup** (sündinud 19. juulil 1954 Tallinnas) on eesti ajakirjanik ja meediakonsultant, treener.

Ta lõpetas 1976. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuri alal ja 1984.–1986. aastal õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis ajakirjandust. Viilup on läbinud toimetaja- ja produtsendikoolitused Bornholmi Baltic Media Centeris.

Aastatel 1986–2001 töötas Merike Viilup Eesti Televisiooni vastutava sekretäri ja meelelahutussaadete peatoimetajana. Aastatel 2001–2005 oli ta Eesti Ajakirjanike Liidu tegevdirektor. Ta valiti aastateks 2005–2008 ning taas 2017. ja 2020. aastal Eesti Ajakirjanike Liidu juhatuse liikmeks. 2006. aastal valiti Viilup Ajakirjanike Liidu sektsiooni Naistoimetajate Ühendus esimeheks. Merike Viilup on 2009. aastal asutatud MTÜ Eesti Naistoimetajad asutajaliige ja eesistuja. 

2010. aastast on ta ratsaspordi treener Tondi Maneežis, 2020. aastast Kodumaa Kapitali HLÜ nõukogu liige.

Ta on teinud kaastööd ajalehtedele Noorte Hääl, Eesti Päevaleht, Hiiu Leht ja Meie Maa, ajakirjadele Kodutohter, Elukiri ja Oma Hobu ning Eesti Raadiole.

## Tunnustus
*2022 – Eesti Ajakirjanike Liidu auliige
Isobuteen

**Isobuteen** ehk **isobutüleen** ehk **2-metüülpropeen** (CH3)2C=CH2 on küllastamata süsivesinik (isoolefiin), mis omab suurt tähtsust keemiatööstuses. Standardtingimustel on isobuteen värvitu kergesti põlev gaas: tema keemistemperatuur on &minus;6,9 ºC, vees ei lahustu. Tavaliselt säilitatakse seda balloonides. Suure lenduvuse tõttu võib kergesti põlema plahvatada.

Tööstuslikult toodetakse isobuteeni isobutaanist selle katalüütilisel dehüdrogeenimisel 500–600 ºC juures. Naftatöötlemise gaasilistest produktidest saab isobuteeni eraldada reaktsioonil väävelhappega. Seda võib saada ka isobutanooli dehüdraatimisel.

Happeliste katalüsaatorite juuresolekul astub isobuteen kergesti elektrofiilse liitumise reaktsioonidesse, millest tööstuslikult on olulisemad polümerisatsioon (ka kopolümerisatsioon) ja alküülimine (aromaatsete ühenditega, alkaanidega, alkeenidega, alkoholidega ja teiste ühenditega). 
## Kasutamine
Keemiatööstuses kasutatakse isobuteeni mitmesuguste produktide saamiseks. Näiteks reaktsioonil metanooli või etanooliga saadakse bensiini lisanditena kasutatavad metüültertsiaalbutüüleeter (MTBE) või etüültertsiaalbutüüleeter (ETBE) vastavalt. Bensiini lisandina kasutatakse ka isooktaani, mis saadakse isobuteeni alküülimisel isobutaaniga või isobuteeni dimerisatsioonil. Isobuteeni polümerisatsioonil saadakse polüisobutüleen, mis on tuntud butüülkummina. 

## Vaata ka
*Alkeenid
*Isoalkeen
Tsüklohekseen

**Tsüklohekseen** (ka **tetrahüdrobensool**; keemiline valem C6H10) on tsükloalkeenide klassi kuuluv orgaaniline ühend.

Tsüklohekseen on normaaltingimustes värvitu terava lõhnaga vedelik. Selle tihedus on 0,8110 g/cm³, sulamistemperatuur &minus;103,8 °C, keemistemperatuur 82,98 ºC, vees lahustub 250 g/l. Küllastunud auru rõhk on temperatuuril +20 °C 8,93 kPa ja temperatuuril +25 °C 11,9 kPa. Leektemperatuur on &minus;12 °C ja isesüttimistemperatuur +244 °C. Molaarmass on 82,143 g/mol. Ta ei ole kuigi stabiilne, pikaajalisel hoidmisel valguse ja õhu käes moodustab ta peroksiide. Kriitiline temperatuur on +287,2 °C (560,4 K).

Keemilises mõttes reageerib ta kaksiksideme osavõtul nagu alkeenid. 

Tsüklohekseeni kasutatakse keemiatööstuses mitmete protsesside lähteainena.

Tsüklohekseeni võib saada tsükloheksanooli happelisel dehüdraatimisel. Tekkiv tsüklohekseen eraldatakse destilleerimise abil. Reaktsiooni katalüsaatoriks on hape, näiteks fosforhape. See on tüüpiline üliõpilaspraktikumi töö: 
::

::
Julma Ölkky

**Julma Ölkky** (ka *Julma-Ölkky*, *Julmaölkky*) on 42 meetrit sügav kanjonijärv Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas Kuusamo ja Suomussalme valla piiri lähedal, umbes 47 kilomeetrit Kuusamost lõunas. Järve geograafilised koordinaadid on . 

Kitsukese kanjoni enda sügavus koos veepealse osaga on 100 meetrit. Järve veetase on 243,8 meetrit üle merepinna ja pikkus üle kolme kilomeetri. Peaaegu püstloodis kaljukaldad kerkivad üle 50 meetri veepinna kohale.

Järv suubub lõunas Ala-Ölkky järve, mille veetase on 234,5 meetrit üle merepinna.

Järve äärde pääseb autoga, Hossast matkarada pidi või paadiga. Suviti korraldatakse seal paadimatku.

## Välislingid

* Julma Ölkky koduleht
Tallinna JK Puuma

**FC Puuma** on 1981. aastal asutatud Tallinna jalgpalliklubi.

## Ajalugu
Tallinna JK Puuma asutati 1981. aasta oktoobris, klubi ellukutsujateks olid Usbeki jalgpalli kasvandik Aleksandr Pak ning Kesklinna EEV vanempedagoog Helle Mäesepp. Detsembris 1992 sai FC Puuma iseseisva juriidilise staatuse ning muutus muudest organisatsioonidest sõltumatuks jalgpalliklubiks.

Kuni klubi ametliku registreerimiseni 2000. aastal elatus FC Puuma üksnes lastevanemate entusiasmist, liikmemaksudest ja väikestest sponsortuludest, ehkki ka varasematel aastatel nappis klubi meeskondadel korralikku varustust. Olukord muutus 2001. aastal kui Tallinna linn hakkas noortega tegelevaid spordiklubisid toetama. FC Puumale ulatasid abikäe Haabersti, Põhja-Tallinna ja Lasnamäe linnaosa valitsused, samuti Tallinna Noorsoo- ja Spordiamet. Alates 2002. aastast toetab klubi ka Eesti Jalgpalli Liit. 1981. aasta oktoobrist siiani on klubis noori treeninud Aleksandr Pak, Valeri Kuraksin, Igor Dmitrijev, Sergei Fedulov, Andrei Šapovalov, Sergei Dmitrijev, Sergei Źakin, Vladimir Starovoitov, Oleg Kalinin, Aleksei Katśnov, Dmiti Antonov, Paul Kirsipuu.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Tuntud mängijad

Paljud FC Puuma kasvandikud said tuntuks meistriliiga klubides ja noortekoondistes. Tuntud vutimehed on

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Võistkond jalgpall.ee