open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda

**Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda** (lühend **EPKK**) loodi 28. juunil 1996 eraõigusliku põllumajandustootjate ja -töötlejate ühendusena. 1997. aastast on lisandunud hulk toidusektorit toetavaid organisatsioone ja asutusi (kaubandusettevõtted, õppeasutused jne). 2009. aasta kevadeks oli EPKK-l 105 liiget, nende hulgas põllumajandustootjate 14 piirkondlikku ja 1 üleriigiline ühendus, samuti 14 suurt erialaühendust.

## Eesmärgid

EPKK eesmärk on toetada oma teenuste kaudu Eesti tootjate ja töötlejate vahelist koostööd, põllumajandussaadustega kauplemist sise- ja välisturul ning esindada oma liikmeskonda kodu- ja välismaal.

EPKK pakub abi äripartnerite otsinguil, vahendab turu- ja hinnateavet, korraldab foorumeid ja infopäevi ning korraldab osalemist kodu- ja välismessidel.

Põllumajandus-Kaubanduskoja juures töötavad erialatoimkonnad, mille eesmärgiks on aidata kaasa tegevuse korrastamisele vastavates sektorites. EPKK hindab toiduainete kvaliteeti ning annab välja Tunnustatud Eesti Maitse päritolu- ja kvaliteedimärki ehk pääsukesemärki ja Tunnustatud Maitse kvaliteedimärki ehk ristikumärki. Pääsukesemärki võivad taotleda tooted, mille põhitooraine on 100% Eesti päritolu. Ristikumärgi jaoks ei ole toote päritolu oluline ja seda võivad taotleda kõik Euroopa Liidu ettevõtjad. Samuti annab EPKK 2005. aastast välja tiitlit "Tunnustatud Eesti maatoit", mida oma toitudele ja toodetele saavad taotleda kõik maal tegutsevad väikeettevõtted ja ettevõtjad. Samuti valitakse igal aastal koostöös Maalehega aasta põllumees.

2002. aastast koordineerib EPKK Eesti tootjaorganisatsioonide riikliku delegatsiooni tegevust Euroopa Liidu põllumajandustootjate organisatsioonis COPA/COGECA ja korraldab Eesti põllumajandustootjate esinduse tööd Brüsselis.

2003. aastast vahendab EPKK maakondlike keskuste kaudu riiklikku, Euroopa Liidu ja kommertsteavet ning korraldab õppe- ja teabepäevi.

## Välislingid

*Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja koduleht
Tunnustatud Eesti Maatoit

**"Tunnustatud Eesti maatoit"** on 2005. aastal riikliku arengukava Eesti Toit raames Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda (EPKK) algatatud projekt.

Projekti väljatöötamise tingis vajadus tõsta esile väikeettevõtetes valmistatavaid tooteid ja toite, samuti tutvustada maaelu ja maaettevõtlust läbi omapäraste ja maitsvate toitude.

Eesti Põllumajandus-Kaubanduskojal on pikaajaline kogemus toiduainete kvaliteedi hindamisel sensoorse analüüsi teel, kuid senini puudus võimalus hinnata tooteid ja toite, mida jaekaubanduses ei müüda. Tiitel "Tunnustatud Eesti maatoit" pakkus võimaluse ka nendele toidukäitlejatele, kes kasutavad otseturustust.

Selle projekti kaudu said oma toitudele ja toodetele tiitlit taotleda kõik maal tegutsevad väikeettevõtjad. Hindamisel keskenduti eelkõige kvaliteedile, kuid lisaboonuse andis toidu või toote juurde käiv lugu ja serveering. Maatoitude ja -toodete valmistamisel hinnati traditsioone, kuid ei unustatud ka uuenduslikku lähenemist.

Tunnustamiseks esitati pagaritooteid, liha, kala, piimatooteid, magustoite ja muid eestimaiseid toite üle kogu Eesti.

Projekti "Tunnustatud Eesti maatoit" raames tunnustati tooteid ja toite 3 aasta jooksul – 2005, 2006, 2007.

## Tiitli saanud tooted

2007. aastal said tiitli "Tunnustatud Eesti maatoit" järgmised tooted:

*AS Arke Lihatööstus
** suitsu- või keedusuitsumops
** poolsuitsuvorst Ahjuvorstike
** kodune pihv
*OÜ Jäneda Mõis
** praad Kutsari Kiusatus
** praad Jäägri Kõhutäis
*OÜ Kitse talu
** hapukapsas
*OÜ Luke Farmimeierei
** valge hallitusjuust Breti Brie
*Pihlamari OÜ
** porgandi-pohlamarjamoos
** metsamarja segumoos (vaarikas, must sõstar)
** rannametsa haldjamoos (mustikamoos)
** vaarikamoos
** porgandi-astelpajumoos
*Pilguse Mõis OÜ
** speltaküpsised kirsside ja piparmündiga
** lillesoola, kadakamarjade ja ürtidega suitsune lambakints
*OÜ Puhu Kaubandus
** ahjurulaad
** pikkpoiss pohlamarjadega Pohlapoiss
** forelli-majoneesitarretis
** pasteedirull
** sült
*AS Silva – Agro
** kana rukkikuues
** suitsukeele-oasalat mädarõikakastmega
*Vetsitall OÜ
** hiiu lambaroog
** kruubipuder köögiviljapärjas
** praad Vetsi Vedruvanker
Finally We Are No One

"**Finally We Are No One**" on Islandi ansambli múm album. See anti välja plaadifirma Fat Cat poolt 20. mail 2002. Enne albumi ilmumist anti 29. aprillil 2002 välja singel "Green Grass of Tunnel".

Islandil andis plaadifirma Smekkleysa välja plaadist piiratud tiraažiga väljaande "Loksins erum við engin", millel on lood islandikeelsete sõnadega.

Veebilehele themilkfactory antud intervjuust selgub, et bänd lõi albumi majakas töötamise ajal, lindistades selle seejärel stuudios. Majakas osutus lugude loomise juures mõjuvas teguriks, nagu peegeldub ka laulutekstidest.

## Lugude nimekiri
# "Sleep/Swim" – 0:50
# "Green Grass of Tunnel" – 4:51
# "We Have a Map of the Piano" – 5:19
# "Don't Be Afraid, You Have Just Got Your Eyes Closed" – 5:43
# "Behind Two Hills,,,,A Swimmingpool" – 1:08
# "K/Half Noise" – 8:41
# "Now There's That Fear Again" – 3:56
# "Faraway Swimmingpool" – 2:55
# "I Can't Feel My Hand Any More, It's Alright, Sleep Still" – 5:40
# "Finally We Are No One" – 5:07
# "The Land Between Solar Systems" – 11:58

## Muusikud
*Samuli Kosminen — trummid ja löökpillid mitmetes lugudes.
*Orri - Orelikrõbinad.
*Eiríkur Orri Ólafsson – trompet.
*Helga þóra Björgvinsdóttir, Ingrid Karlsdóttir, Anna Hugadóttir  – viiulid ja vioolad (lugu 9).

## Viited
Ojakapsas

**Ojakapsas** (*Peplis* L.) on taimede perekond kukesabaliste sugukonnas.

Eestis esineb levikult harv muda-ojakapsas (*Peplis portula*).
Peeter Kaber

**Peeter Kaber** (28. september 1961 Tallinn – 31. juuli 2009 Ruhnu) oli eesti laulja ning hääle- ja naeruterapeut, hariduselt insener.

Ta lõpetas aastal 1979 Tallinna 2. Keskkooli ja 1985 Tallinna Polütehnilise Instituudi automaatikateaduskonna elektronarvutite erialal.

Ta on laulnud kupleeansamblis Talong.

Peeter Kaber oli Erakonna Eestimaa Rohelised liige.

## Isiklikku
Tema vanaisa oli ettevõtja Joakim Puhk.

## Artiklid

* Peeter Kaber: Naer on terviseks. Bioneer, 18. september 2008

## Välislingid
*Foto
*Peeter Kaber last.fm kodulehel
*Eve Heinla. Õnnemeistri lahkumine Õhtuleht, 4. august 2009
Kukesaba

**Kukesaba** (*Lythrum* L.) on taimede perekond kukesabaliste sugukonnas.

Eestis on levinud harilik kukesaba (*Lythrum salicaria*)
Kuningakepp

**Kuningakepp** (*Oenothera* L.) on taimede perekond pajulilleliste sugukonnas.

Eestis esineb tulnukana kaks liiki:
**Oenothera biennis* L. – kaheaastane kuningakepp
**Oenothera rubricaulis* Klebahn – punavarreline kuningakepp
Ärni Käärid

**Ärni Käärid** (1926–1993) oli väliseesti ajakirjanik.

Ta oli 1987–1993 Torontos ilmunud ajakirja Meie Maa väljaandja.

1982–1989 oli ta Maakondliku Esinduskogu juhatuse liige.

## Teoseid

**Mereskautlus: käsiraamat*, Toronto 1971.
**Saarlaste Ühing Torontos XXXV: 1956-1991.* Koostaja ja toimetaja Ärni Käärid. Toronto 1991
Metskits (skulptuur)

**"Metskits"** on Jaan Koorti 1929. aastal valminud pronksist skulptuur Tallinnas Nunne tänava haljasalal.

Skulptor Jaan Koort modelleeris “Metskitse” 1929. aastal ja valas sellest kolm pronksskulptuuri. Üks neist asub tänapäeval Moskvas Tretjakovi galeriis, teine Eesti Kunstimuuseumis ja kolmas Tallinna Linnamuuseumis. Viimase ostis Kultuurkapitali Kujutavate Kunstide Sihtkapitali Valitsus ja kinkis selle Tallinna linnale. 4. novembril 1930 asetati skulptuur haljasalale Toompea nõlva all Nunne ja Laia tänava ristumiskohal, vaatega tänavale. 

Skulptuur oli selles kohas kuni 1992. aastani. Vargusohu ja korduvate lõhkumiskatsete tõttu deponeeris Tallinna Kultuurimälestiste Inspektsioon 31. märtsil 1992. aastal skulptuuri Tallinna Linnamuuseumisse. 

1995. aastal paigaldati haljasalale, madalale alusele, kuju algse asukohaga võrreldes Toompea nõlvale lähemale ARS-Monumentaal OÜs valmistatud koopia, mida restaureeris 2014. aastal Paul Uibopuu.

Skulptuur on muinsuskaitse all alates 1964. aastast.

## Viited

## Välislingid
*
Stockholmi staadion

**Stockholmi staadion** (rootsi keeles *Stockholms stadion*, *Stockholms Olympiastadion* või igapäevakõnes *Stadion*) on mitmeotstarbeline spordiväljak Rootsi pealinnas Stockholmis Põhja-Djurgårdenil. 

## Ajalugu
Staadion ehitati aastatel 1910–1912 Rootsi spordikeskliidu eestvõttel Stockholmi suveolümpiamängudeks 1912. aastal. Staadion asendas seni samal kohal asunud Indrottsparkeni spordiväljakut. Samuti sellel alal asunud Tennispaviljongen koliti mujale. Rahvusromantilises stiilis ehitatud staadioni arhitektiks on Torben Grut. Staadioni rajamist alustati 23. novembril 1910 ning avatseremoonia peeti 1. juunil 1912. Staadioni vastupidavust testiti aga sama aasta 31. mail, kus teiste seas olid tribüünidel ka sõjaväelased. Staadion läks maksma 1,25 miljonit Rootsi krooni.

Lisaks 1912. aasta olümpiamängudele peeti Stockholmi staadionil ka 1956. aasta Melbourne’i olümpia ratsutamisvõistlused. Praegu on staadion ehitismälestis ning võimalused selle ümberehituseks on piiratud. Staadion mahutab 14 417 pealtvaatajat (kõik istekohad).

Jalgpalliväljaku suurus on 105 x 68 meetrit. Jooksuringi pikkus on 400 meetrit ja laius 8 rada.

## Jalgpall
Meeskonnad, kelle koduväljakuks Stockholmi staadion on olnud:
* AIK (1912–1936)
* Djurgårdens IF (1936– ) – alates 1936. aastast on Stockholmi staadion Djurgårdens IF-i jalgpallimeeskonna koduväljak. Lisaks sellele mängis kodukohtumisi seal kuni 1970. aastani Djurgårdeni jääpallimeeskond. Lauatennise mängupaigana kasutati aastatel 1947–1951 staadioni kellatorni ja poksijad kasutasid 1917–1922 torni Drottning Sofias vägi ääres. 1950. aastatel oli klubi jalgrattasektsiooni kontor staadioni ruumides, 1959–1971 treenisid vehklejad tollase seisutribüüni all ja 1922–1962 mängis Djurgården staadionil ka jäähokit. 
* FC Cafe Opera (?–2003)
* IF Brommapojkarna (muuhulgas aastad 2005, 2007) – perioodidel, kui Grimsta IP ei vastanud nõuetele või seda ehitati ümber
* Rootsi jalgpallikoondis

Lisaks sellele on Stockholmi staadionil peetud terve rida näidis- ja reklaamkohtumisi.

## Muud üritused
Stockholmi staadionil on 50 korral peetud Rootsi jääpalli meistrivõistluste finaalkohtumisi. Jääpallistaadionina on väljakut kasutanud koguni kümme klubi (Hammarby, AIK, Djurgårdens IF, Reymersholms IK, IFK Stockholm, IK Göta, IK Mode, Sundbybergs IK, Råsunda IS ja Mälarhöjdens IK). Pärast hooaega 1970–1971 suleti staadion lõplikult jääpallile.

Igal aastal peetakse staadionil rahvusvahelist kergejõustikuvõistlust DN-Galan. Ühtlasi on Stockholmi staadion üks enim maailmarekordi sünde näinud areen maailmas – kokku on püstitatud seal 83 maailmarekordit. 

Stockholmi maratoni start on staadioni juures ja finiš staadionil.

Staadionil on peetud ka rohkelt suuremaid kontserte: teiste seas on seal esinenud Michael Jackson, Rolling Stones, Kiss, Iron Maiden, Kent, Depeche Mode, Muse, Sugarplum Fairy, Metallica, Rod Stewart, Bruce Springsteen.
Pajulill

**Pajulill** (*Epilobium*) on taimede perekond pajulilleliste sugukonnas.

## Eesti liigid
Hübriide on leitud peaaegu kõikide meil esinevate liikide vahel.
**Epilobium adenocaulon* Hausskn. – mets-pajulill (hajusalt)
**Epilobium angustifolium* L. – ahtalehine põdrakanep (sage)
**Epilobium collinum* C.C.Gmel. – kink-pajulill (harva)
**Epilobium hirsutum* L. – karvane pajulill (hajusalt)
**Epilobium montanum* L. – mägi-pajulill (sage)
**Epilobium obscurum* Schreb. – tume pajulill (väga harva)
**Epilobium palustre* L. – soo-pajulill (tavaline)
**Epilobium parviflorum* Schreb. – väikeseõieline pajulill (hajusalt)
**Epilobium roseum* Schreb. – roosa pajulill (hajusalt)
**Epilobium tetragonum* L. – laskuvalehine pajulill (harva)

## Viited
Yesterday Was Dramatic – Today Is OK

"**Yesterday Was Dramatic - Today Is OK**" on eksperimentaalse Islandi ansambli múm debüütalbum, mis anti plaadifirma TMT poolt algselt välja Islandil 11. märtsil 2000 ning seejärel 2. aprillil 2001 Ühendkuningriigis. 2005. aastal kanti kogu album ette osana "All Tomorrow's Parties" poolt kureeritavast kontserdisarjast "Don't Look Back".

## Lugude nimekiri
# "I'm 9 Today" – 4:42
# "Smell Memory" – 9:23
# "There Is a Number of Small Things" – 6:32
# "Random Summer" – 3:12
# "Asleep on a Train" – 7:17
# "Awake on a Train" – 9:23
# "The Ballad of the Broken Birdie Records" – 5:25
# "The Ballad of the Broken String" – 4:45
# "Sunday Night Just Keeps on Rolling" – 8:10
# "Slow Bicycle" – 8:47

## Muusikud
*Eiríkur Orri Ólafsson – trompet (lugu 6)
*Helga Björg Arnardóttir – klarnet (lood 3 ja 6)
*Stefán Már Magnússon – rütmikitarr (lugu 6)
*Hildur Guðnadóttir, Gróa Margrét Valdimarsdóttir, Sigríður Geirsdóttir – keelpillid (lugu 6)
*Arnaldur Hilmisson, múm – kujundus

## Välja andmise ajalugu

## Välislingid
*Yesterday Was Dramatic - Today Is OK MusicBrainz'i lehel
Vesikuusk

**Vesikuusk** (*Myriophyllum* L.) on veesiseste taimede perekond vesikuuseliste sugukonnas.

## Eesti liigid
**Myriophyllum verticillatum* L. – männas-vesikuusk (hajusalt)
**Myriophyllum spicatum* L. – tähk-vesikuusk (tavaline)
**Myriophyllum alterniflorum* DC. – vahelduvaõieline vesikuusk (haruldane)
**Myriophyllum sibiricum* Kom. – siberi vesikuusk
United Service Organizations

**United Service Organizations (USO)** on Ameerika Ühendriikide mittetulundusühendus, mille eesmärk on riigi sõjaväelaste toetamine üle maailma.

## Välislingid
*United Service Organizations
Michael Moore

**Michael Francis Moore** (sündinud 23. aprillil 1954 Flintis Michiganis) on Oscari pälvinud Ameerika Ühendriikide filmilooja, publitsist ja vasakliberaalne poliitikakommentaator. Ta on filmide "Bowling for Columbine" (2002), "Fahrenheit 9/11" (2004) ja "Sicko" (2007) produtsent ja režissöör.

Moore sündis Flinti linnas. Tema isa Frank oli autotehase liinitööline ja ema Veronica sekretär. Mõlemad töötasid General Motorsis. Tema onu oli ametiühingutegelane, kes aitas korraldada streike.

22-aastaselt asutas ta oma ajakirja Flint Voice, mille nimeks sai varsti Michigan Voice, et kajastada mitte ainult linna, vaid kogu osariigi sündmusi. 1986. aastal kutsuti ta ajakirja Mother Jones toimetajaks. Ta kolis California osariiki ja Michigan Voice suleti. Nelja kuu pärast vallandati ta töölt, kui ta keeldus avaldamast artiklit inimõiguste rikkumise kohta Nicaraguas. Moore'i sõnul tegi ta seda artikli tugeva erapoolikuse tõttu: näiteks polnud seal mainitud, et USA on Nicaraguaga viimased viis aastat sõjas. Moore kaebas ajakirja kohtusse ja sai kahjutasu 58 000 USA dollarit, millega rahastas oma esimest dokumentaalfilmi.

Sellest ajast teeb Moore mängufilme, milles on USA valitsuse suhtes sageli kriitiline.

2016. aasta juulis kirjutas Moore oma blogis, miks ta arvas, et Donald Trump võidab 2016. aasta presidendivalimised. Üks tema ennustus, et sarnaselt Põhja- ja Kesk-Inglismaa allakäinud tööstuslinnadega, kus hääletati suuresti Brexiti poolt, võidab Trump nn Roostevöö piirkonnas Pennsylvania, Michigani, Ohio ja Wisconsini osariikides, mille elanikud olid seni Demokraatliku Partei poolt hääletanud, osutus tõeseks.

Moore ei ole enda väitel poliitaktivist, kuid sellegipoolest propageerib ta agaralt oma poliitilisi vaateid. Enda väitel on ta roomakatoliiklane, kuid astub avalikult välja katoliku kiriku vastu abordi ja samasooliste abielu küsimuses.

Ajakiri Time valis ta 2005. aastal maailma saja mõjukaima inimese hulka.

Alates 1990. aastast on Moore abielus produtsent Kathleen Glynniga, kellega tal on kasutütar Natalie.

## Teosed

Ta on raamatute "Downsize This!", "Lollid valged mehed" ("Stupid White Men"; eesti keelde tõlkinud Tõnis Leemets) ja "Dude, Where's My Country?" autor.

## Viited

## Välislingid
*Michael Moore'i koduleht
Fahrenheit 9/11

***Fahrenheit 9/11*** on 2004. aastat pärinev filmitegija Michael Moore'i dokumentaalfilm. Film kritiseerib president George W. Bushi ametiaega, terrorismivastast sõda ning selle kajastamist Ameerika Ühendriikide meedias.

## Kriitika

2004. aasta juunis kritiseeris Ühendkuningriigi ajakirjanik Christopher Hitchens filmi faktiliste ebatäpsuste ja propaganda meetodite kasutamise pärast.

## Viited
Kåfjord (Alta)

**Kåfjord** (põhjasaami keeles *Njoammelgohppi*, kveeni keeles *Kaavuono*) on küla Norras Finnmargi maakonnas Alta vallas. Küla asub Kåfjordeni fjordi kaldal. Kåfjord asub valla keskusest, Altast, 18 km kaugusel lääne suunas.

Küla läheduses avastati 1600. aastatel vasemaagi leiukohad. Kaevandama hakati vaske Kåfjordis 1826. aastal. Kaevandamine toimus kahel perioodil: 1826–1878 ja 1896–1909. Esimesel perioodil toimus kaevandamine inglise firma "Alten Copper Mines" poolt ja teisel perioodil rootsi firma "Altens Kobbergruver" poolt.

Vasekaevandamine elavdas piirkonda oluliselt. Juba 1835. aastal elas Kåfjordis 655 inimest ja see oli tollal Finnmargi suurim asula. 1909. aastaks olid vasemaagivarud otsas ja küla hakkas tasapisi tähtsust kaotama. 2009. aastal elas seal 148 inimest.

1836/1837. aastatel ehitati Kåfjordi kirik. 2004. aastal püstitati Kåfjordi kiriku juurde Per Ungi loodud skulptuur "Rallarfamilien", meenutamaks inimesi, kes töötasid Kåfjordi vasemaardlas.

## Viited
Kangertittivaq

**Kangertittivaq** (taani Scoresby Sund) on Grööni mere laht (fjord) Gröönimaa idakaldal. Lahe harud ulatuvad kuni 350 km kaugusele avamerest. Lahes asub Ilimananngip Nunaa saar.
Caldey Island

**Caldey Island** (inglise keeles *Caldey Island* ehk *Caldy Island*, kõmri keeles *Ynys Bŷr*) on saar Bristoli lahes.  Saar asub Suurbritannias (Walesis), 1-2 kilomeetrit mandrist eemal. Kuulub seal asuvale kloostrile, Pembrokeshire krahvkonnale. Peamine sissetulek saarel on turism, koos parfüümi ja šokolaadi tootmisega. Peamised vaatamisväärsusde on Normani kabel ja 1828. aastal ehitatud Caldey tuletorn.

Saare nimi "Caldey" pärineb viikingite nimetusest Keld-Eye, mis tähendab "külm saar".
Ilimananngip Nunaa

**Ilimananngip Nunaa** (taani Milne Land) on suur asustamata saar Grööni mere Kangertittivaqi lahes. Pindala 3913 km². Saar on suures osas kaetud liustikuga. Kõrgeim tipp on 2200 m merepinnast.

Halduslikult kuulub Sermersooqi valda. Lähim asula on u 100 km kaugusel asuv Ittoqqortoormiit.
Valve (laev)

**Valve** on Eesti mereväe patrull-laev. Endine Eesti Piirivalve valvelaev pardatähisega PVL-112 ja L-112.

## Ajalugu
23. oktoobril 2008 lasti laev esimest korda katsetusteks vette. 21. novembril ristiti laev Saaremaal Nasval Baltic Workboatsi laevatehases ning selle nimeks sai **Valve** ja pardanumbriks **112**. Valve ristiema on Orissaare Gümnaasiumi merendusklassi juhataja Evi Männik. Laeva maksumus oli 41,9 miljonit krooni, millest poole maksis Euroopa Komisjon. Tellijaks oli Keskkonnainspektsioon. Keskkonnainspektsioon andis laeva tasuta üle Eesti Piirivalvele. Keskkonnainspektsioon saab laeva kasutada kalapüügi järelevalveks ja muul ajal kasutab laeva Piirivalve oma teenistusülesannete täitmiseks. Laeva komandörid on Vaido Luks ja Imre Kiier. Laeva meeskonda kuulub viis piirivalvurit ja kalapüügi järelevalve teostamise ajal lisaks kaks keskkonnainspektorit.

5. juunil 2009 jõudis Valve tagasi oma esimeselt kalapüügi järelevalve missioonilt, mis toimus Läänemerel. 

Jaanuaris 2023 anti Valve üle Mereväele, kus hakkas kuuluma Patrull-laevade divisjoni. Laev sai peagi ka uue pardatähise. 

## Välislingid
*Pilt 1
*Pilt 2
*Reedel ristitakse piirivalve ja keskkonnainspektsiooni ühine patrull-laev
*Uus patrull-laev sai veeristsed
*Uue piirivalve patrull-laeva nimeks saab Valve
*Piirivalvelaev Valve sõidab Poolasse kala kaitsma
*Piirivalvelaeva Valve sõukruvi sai viga
*Valve jõudis esimeselt missioonilt tagasi
Mark B

**Medium Tank Mark B** oli Suurbritannias Esimese maailmasõja ajal välja töötatud ja toodetud keskmine tank.

## Eellugu
Mark B väljatöötamisega hakati tegelema juulis 1917 ja töid juhtis W. G. Wilson. Uuel mudelil üritati vältida Mark A Whippetil esinenud vigu. Toota plaaniti nii emaseid kui ka isaseid tanke. Disainiga saadi valmis juba 1917. aasta lõpus, kuid tellimus anti alles 1918. aasta keskel. Esimesed masinad valmisid alles septembris 1918. Teised allikad väidavad, et septembris valmis alles prototüüp. Esialgsed hinnangud tankile olid positiivsed ja tank plaaniti 1919. aasta suureks pealetungiks kasutusele võtta.

## Kirjeldus
Kuigi Mark B pidi funktsionaalselt täitma samu ülesandeid, nagu Mark A Whipet, sarnanes see kujult pigem vanemate tankidega. Et parandada võimet takistusi ületada, disainis Wilson tanki rombikujuliseks. Tank suutis ületada kuni 2,59 m laiusi kraave, mis oli rohkem kui Mark A vastav näitaja. 

Soomus oli 6–14 mm, mis oli praktiliselt sama nagu Mark A-l (Mark A-l oli soomus kõige õhemast kohast siiski 5 mm). Emase tanki relvastusse pidi kuuluma 4 kuulipildujat 7500 padruniga ja isase tanki relvastusse pidi kuuluma 40 mm kahur pöörlevas tornis. Ühtegi isast tanki ei valmistatud. Kaks kuulipildujat paiknesid tornis ja kaks külgedel miniatuurseid sponsoone meenutavate uste sees.

Tanki mootor oli neljasilindriline 100 hj Ricardo bensiinimootor, mis oli vähendatud versioon kuuesilindrisest ja 150 hj Ricardo mootorist. Mootor paiknes masina tagaosas eraldi ruumis ja sellele oli väljastpoolt läbi luugi võimalik ligi pääseda. Tank suutis arendada kiirust kuni 9,8 km/h ja 386-liitrine kütusepaak andis tegevusraadiuseks 105 km. Mõlemad näitajad olid kehvemad kui eelkäijal Mark A-l ja paralleelselt arendataval Mark C Hornetil. Tänu mootori eraldatusele jõudis meeskonnaruumi vähem müra ja heitgaase, kuid mootoriruum oli kitsas ja mootorile oli raske juurde pääseda. See tähendas, et ka kõige lihtsamateks remonditöödeks tuli mootor tihti maha tõsta.

Meeskond oli neljaliikmeline: ülem, juht ja kaks kuulipildurit. Juht paiknes ees keskel. Ülema jaoks ei olnud tankis eraldi vaatlustorni, mis tegi tanki juhtimise keeruliseks ja kaks kuulipildurit pidid ühe kuulipilduja juurest teise juurde jooksma, mis oli samuti ebamugav.

Tankil oli ka algeline vahend suitsu tekitamiseks: kuumade heitgaaside sisse tilgutati väävlishapet.  

## Kasutamine
Algselt telliti Metropolitan Carrige, Wagon and Finance Co'lt 450 tanki, kuid sõja lõpuks oli kasutusse võetud ainult 45 tanki. Sõja lõpu ja ilmnenud vigade tõttu ülejäänud tellimus tühistati. Esimeses maailmasõjas see tank osaleda ei jõudnud, kuna meeskondade väljaõpetamine võttis aega.

Kolm tanki saadeti augustis 1919 Arhangelskisse, kus need osalesid Vene kodusõjas. Üks neist langes bolševike kätte ja kaks jõudsid Läti sõjaväe kätte.

## Viited

## Kirjandus
*Christopher Chant. *World Encyclopedia of the Tank. Second edition.* Inglismaa Sutton Publishing 2002 ISBN 0750931477 *Inglise k.*

## Välislingid
* Eugene Sautin British Mk B Tank (*inglise keeles*)
Maliina Abelsen

**Maliina Abelsen** (sündinud 28. novembril 1976 Nuukis) on Gröönimaa sotsioloog ja endine poliitik. Kuulub vasakpoolsesse parteisse Inuit Ataqatigiit.

Tal on kandidaadikraad sotsioloogias Kopenhaageni Ülikoolist ja magistrikraad politoloogias ja sotsiaalteadustes Macquarie ülikoolist Austraalias.

2004–2006 töötas ta eksperdina ÜRO inimõiguste ülemkomissari büroos.

Alates 2009. aastast oli ta perekonnaminister Kuupik Kleisti valitsuses. 2011–2103 oli ta rahandusminister.

2016–2019 töötas ta kommertsdirektorina lennufirmas Air Greenland. 2018. aastast on ta panga GrønlandsBANKEN juhatuse liige ja 2020. aastast UNICEFi programmijuht.

Tema emakeel on taani keel.

## Viited

## Välislingid

*http://www.maliinaabelsen.gl/ (ei tööta)
Per Ung

**Per Erik Ung** (5. juuni 1933 – 20. juuni 2013) oli norra skulptor ja graafik.

1. novembril 2007 anti Per Ungile Norra Kuningliku Püha Olavi ordu komandöri auaste.

## Välislingid
*Per Erik Ungi veebileht
Piccadilly Line

**Piccadilly Line** on Londoni metroo liin, mis avati 1906. aastal. Liini pikkus on 71 km. Liinil on 53 jaama, neist 25 asub maa all. Kulgeb põhjast Cockfostersist läände, kus hargneb Uxbridge'i ja Heathrow' haruks. Metrookaardil on see tähistatud tumesinise värviga. 

Põhjapoolne lõppjaam on Cockfostersi metroojaam. Edelas viib liin Londoni Heathrow' lennujaama.

## Vaata ka
* Piccadilly Circuse metroojaam
Mark C Hornet

**Mark C Hornet** oli Suurbritannias esimese maailmasõja ajal välja töötatud ja toodetud keskmine tank. Tank valmis alles sõja lõpus ja sõjategevusest osa ei võtnud.

## Eelulugu

Mark C-d arendati paralleelselt Mark B-ga ja ka plaanid valmisid umbes samal ajal detsembris 1917. Mark C peakonstruktor oli William Tritton, kes oli ka Mark A Whippeti konstrueerija. Plaaniti nii emast kui ka isast (kahuriga) versiooni, kuid isaseid tanke ei valmistatud. Tritton pööras tanki loomisel erilist tähelepanu mootori ja veermiku paigutusele, et tagada maksimaalselt lihtne hooldus. Tank oli mõeldud massiliseks tootmiseks.

Prototüüp valmis 1918. aasta suvel ja pärast üliedukaid katseid telliti oktoobri alguses 200 Mark C-d. Pikaajalised plaanid nägid ette lausa 6000 masina tootmist. 

## Kirjeldus

Kontseptuaalselt sarnanes Mark C Mark B-ga: mootor taga, rombikujulised üle kere jooksvad roomikud ja võitlusruum ees, lisaks veel pöörlev komandöritorn. Relvastus koosnes neljast 8 mm Hotchkissi kuulipildujast 7200 padruniga. 

Tank kaalus 20 tonni, oli 7,92 m pikk, 2,54 m lai ja 2,9 m kõrge. 

Tanki mootor oli 6-silindriline 150-hobujõuline (112 kW) Ricardo tankimootor, mis arendas maanteel kiirust kuni 12,7 km/h. Bensiinipaak mahutas 682 liitrit kütust, mis andis tanki tegevusraadiuseks 225 km. Mark C suutis ületada kuni 3,05 m laiusi kaevikuid. 

## Kasutamine
Enne kui tank kasutusele jõuti võtta, lõppes sõda. Suurejoonelistest tootmisplaanidest loobuti ja valmis ainult 48 masinat, mis jäid Suurbritannia sõjaväe teenistusse kuni 1925. aastani.

## Viited

## Kirjandus
* Christopher Chant *World Encyclopedia of the Tank. Second edition* Inglismaa Sutton Publishing. 2002. ISBN 0750931477 *Inglise k.*
Navanethem Pillay

**Navanethem Pillay** (tamili நவநீதம் பிள்ளை; sündinud 23. septembril 1941) on tamili päritolu Lõuna-Aafrika Vabariigi jurist. Ta oli alates 1. septembrist 2008 kuni 31. augustini 2014 ÜRO inimõiguste ülemvolinik.

Navanethem Pillay on lõpetanud Harvardi Ülikooli õigusteaduste doktorina.

Ta on töötanud varem KwaZulu-Natali ülikooli õppejõu ning Lõuna-Aafrika ülemkohtu ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohtunikuna.

## Välislingid

*http://www.ohchr.org/EN/AboutUs/Pages/HighCommissioner.aspx
Margus Muld

**Margus Muld** (sündinud 8. novembril 1965 Saaremaal Liiva külas) on eesti ajakirjanik.

Ta on Eesti Rahvusringhäälingu Saaremaa korrespondent.

Margus Muld läks Eesti Televisiooni Saaremaa stuudiosse tööle mõni aasta pärast selle loomist, mis toimus 1996. aastal. Alates 2000. aastast on ta ametis üksinda ning teeb ise nii operaatori, monteerija kui ka toimetaja töö.

## Viited

## Välislingid
*Merike Pitk "Kaamera õlal ja Saaremaa õ suus" Maaleht, 9. jaanuar 2003
*Ene Kallas "Margus Mulla film Vilidu tuulikust ja sellest, mis sest sai" Meie Maa, 19. jaanuar 2009
Ukraina kirjandus

**Ukraina kirjandus** on ukraina keeles või Ukrainas kirjutatud ilukirjandus.

## Ukraina kirjanikke
*Viktorija Amelina
*Juri Andruhhovõtš
*Sofija Andruhhovõtš
*Bogdan-Igor Antonõtš
*Oless Berdnik
*Ivan Dratš
*Ivan Franko
*Mõkola Hvõljovõi
*Olha Kobõljanska
*Lina Kostenko
*Ivan Kotljarevski
*Mõhhailo Kotsjubõnski
*Panteleimon Kuliš
*Jevgen Malanjuk
*Julija Mussakovska
*Panas Mõrnõi
*Vsevolod Nestaiko
*Ivan Netšui-Levõtski
*Dmõtro Pavlõtško
*Maksõm Rõlski
*Ulass Samtšuk
*Olena Stepova
*Vassõl Stuss
*Vassõl Sõmonenko
*Tarass Ševtšenko
*Oksana Zabužko
*Pavlo Zagrebelnõi
*Mõkola Zerov
*Serhi Žadan
*Marusja Tšurai
*Pavlo Tõtšina
*Lesja Ukrainka
*Ivan Võšenski
*Ostap Võšnja

## Vaata ka
* Ukraina keele arengu takistamine

## Viited

## Välislingid
*"Tauno Vahteri soovitused Ukraina kirjandusest: Gogol, Kurkov, Lewycka jt" ERR kultuur, 5. märts 2022
*Uilleam Blacker: "What Ukrainian Literature Has Always Understood About Russia" The Atlantic, 10. märts 2022
Kuressaare vald

**Kuressaare vald** oli kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Saare maakonnas.

Kuressaare vald moodustati 1992. aasta 12. märtsil.

1999. aasta oktoobris ühinesid Kuressaare ja Kaarma vald. Ühinenud omavalitsuse nimeks sai Kaarma vald.

## Vaata ka
*Kaarma vald
*Lääne-Saare vald
*Saaremaa vald
*Kuressaare
*Saare maakond

## Viited
Kuressaare vald (1939)

**Kuressaare vald** oli vald Saaremaal aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Kaarma-Suure valla maa-alast, välja arvatud Keskranna küla piirkond; senise Loona valla Metsa talude maa-aladest; senise Pihtla valla Vatsküla ja Kasti asunduse piirkondadest.

Esimene vallavanem oli Aleksander Veegen. 1940. aasta jaanuaris valiti vallavanemaks Aleksander Raudsepp.

Vald kuulus Riigivolikogu 42. valimisringkonda, kust valiti Johannes Perens. 

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kuressaare külanõukogu, Randvere külanõukogu ja Tahula külanõukogu.

## Viited
Varesputk

**Varesputk** (*Chaerophyllum* L.) on taimede perekond sarikaliste sugukonnas.

Perekonda kuulub 35 liiki. Liikide levilaks on Euroopa, Aasia, Põhja-Ameerika ning Põhja-Aafrika. Siia perekonda kuulub ka köögiviljana kasvatatav mugul-varesputk (*Chaerophyllum bulbosum*)

## Eesti liigid
**Chaerophyllum aromaticum* – lõhnav varesputk, (sagedasem Ida- ja Lõuna-Eestis, puudub saartel)
**Chaerophyllum bulbosum* – mugul-varesputk, (tulnukana ja metsistunult)
**Chaerophyllum temulum* – uimastav varesputk, (väga haruldane)

## Viited
Näär

**Näär** (*Pimpinella* L.) on taimede perekond sarikaliste sugukonnast.

Eestis on looduslikult levinud kaks liiki:
**Pimpinella saxifraga* – harilik näär (sage),
**Pimpinella major* – suur näär (paiguti).

Nääre perekonda kuulub ka näiteks tuntud ravim- ja maitsetaim harilik aniis.

## Liike

**[[Pimpinella acuminata]]*
**[[Pimpinella affinis]]*
**[[Pimpinella anisetum]]*
**[[Pimpinella anthriscoides]]*
**[[Pimpinella aromatica]]*
**[[Pimpinella aurea]]*
**Pimpinella anisum* – harilik aniis
**[[Pimpinella betsileensis]]*
**[[Pimpinella brachycarpa]]*
**[[Pimpinella calycina]]*
**[[Pimpinella candolleana]]*
**[[Pimpinella cappadocica]]*
**[[Pimpinella corymbosa]]*
**[[Pimpinella cretica]]*
**Pimpinella diversifolia* – himaalaja näär
**[[Pimpinella eriocarpa]]*
**[[Pimpinella flabellifolia]]*
**[[Pimpinella henryi]]*
**[[Pimpinella isaurica]]*
**[[Pimpinella kotschyana]]*
**[[Pimpinella lutea]]*
**Pimpinella major* – suur näär
**[[Pimpinella niitakayamensis]]*
**[[Pimpinella nudicaulis]]*
**[[Pimpinella oliverioides]]*
**[[Pimpinella paucidentata]]*
**[[Pimpinella peregrina]]*
**[[Pimpinella peucedanifolia]]*
**[[Pimpinella puberula]]*
**[[Pimpinella purpurea]]*
**Pimpinella rhodantha* – roosa näär
**[[Pimpinella rockii]]*
**Pimpinella saxifraga* – harilik näär
**[[Pimpinella siifolia]]*
**[[Pimpinella sintenisii]]*
**[[Pimpinella smithii]]*
**[[Pimpinella tragium]]*
**[[Pimpinella villosa]]*
**[[Pimpinella yunnanensis]]*
Heinputk

**Heinputk** (*Angelica* L.) on taimede perekond sarikaliste sugukonnas.

## Eesti Liigid
**Angelica palustris* (Besser) Hoffm. – emaputk (paiguti)
**Angelica sylvestris* L. – harilik heinputk (sage)
**Angelica archangelica* L. – kikkaputk (paiguti)
**Angelica archangelica* subsp. *litoralis* (Fr.) Thell.  – rand-kikkaputk
420

**420. aasta**

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 30. september – Sophronius Eusebius Hieronymus – vanarooma kristlik õpetlane, teoloog ja kirikuisa
Raul Vinni

**Raul Vinni** (sündinud 15. septembril 1977 Tallinnas) on eesti ajakirjanik. 

## Elulugu
Ta on lõpetanud 1996. aastal Kuressaare Gümnaasiumi, õppinud aastatel 1997–2000 Tallinna Pedagoogikaülikoolis rekreatsioonikorraldust (diplomitöö: "Saaremaa kui Läänemere ja Eesti arvestatava turismipiirkonna rakendustulemused ja perspektiivid") ning omandanud 2022. aastal magistrikraadi Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja kommunikatsiooni erialal (magistritöö "Vaatlus kui meetod kirjutavas ajakirjanduses").

Raul Vinni on töötanud Kuressaare Noorte Huvikeskuses projektijuhi ja Salme Põhikoolis kehalise kasvatuse õpetajana.

Aastatel 2007–2023 töötas ta ajalehe Saarte Hääl ajakirjanikuna.

2023. aastast töötab ta Hiiu Lehe tegevtoimetajana ning täidab ka peatoimetaja kohuseid.

2021-2024 andis ta Saaremaa gümnaasiumis meediaõpetuse tunde ning juhendas kooli veebiväljaande Silmapiir toimetuse tööd. 

## Saavutused
Raul Vinni kirjutatud arvamuslugu "Suure väina sild kui prohvet Maltsveti valge laev" tunnistati 2014. aasta veebruari lõpus toimunud Eesti ajakirjanduspreemiate jagamisel parimaks maakonnalehes ilmunud arvamuslooks. 2018. aastal tunnistati tema arvamuslugu "Kuidas saada abi? Tuleb petta metoodilist juhendit" Eesti ajakirjanduspreemiate jagamisel parimaks maakonnalehes ilmunud arvamuslooks.

Ta on 2017. aastal moodustatud Rõuge valla ja aastatel 2014–2017 eksisteerinud Lääne-Saare valla sümboolika autor.

## Harrastused
Ta tegeleb lohesurfiga.

## Isiklikku
Raul Vinni on vaegkuulja. 2021. aastal saavutas ta e-etteütluse kirjutamisel vaegkuuljate kategoorias III koha ja 2023. aastal II koha

Tema peres kasvab kaks tütart.

## Viited

## Välislingid
* Eve Tuisk Elu pärast KGd: Raul Vinni Nooruse Meridiaan, 25. november 2019
* "Kohvilaud". Külaliseks Raul Vinni Raadio Kadi, 4. jaanuar 2020
Hügrofüüdid

**Hügrofüüdid** ehk **niiskustaimed** on märgade alade taimed.

Nad on kohastunud kasvama niisketel kasvukohtadel, sageli veega küllastunud pinnasel, kus vett on piisavalt ja veekulu suure õhuniiskuse tõttu väike.

Hügrofüüdid on näiteks varsakabi, must lepp, paju, sookask, vaevakask, jõhvikas.

## Vaata ka
*halofüüdid
*helofüüdid
*hüdrofüüdid
*kserofüüdid
*mesofüüdid
*oksülofüüdid
Mark D

**Mark D** oli Suurbritannias Mark A Whippeti põhjal välja töötatud keskmine tank. 

## Eelulugu
Mark A peamised probleemid olid nõrk mootor ja vedrustuse puudumine. Major Philip Johnson modifitseeris ühte Mark A-d Esimese maailmasõja ajal Prantsusmaal, paigaldades sellele vedrustuse, Rolls-Royce Eagel 360 hj (268 kW) mootori koos Mark V transmissiooniga. Modifitseeritud tank saavutas maksimaalseks kiiruseks kuni 32 km/h. 

Johnsoni töö äratas tähelepanu, kuid olemasolevate Mark A-de ümberehitamist ei peetud praktiliseks ja otsustati luua uus tank. Mais 1918 avaldas kolonel J. F. C. Fuller oma teose "Tactics of the Attack as Affected by Speed and Circuit of the Medium D Tank". See oli inspiratsiooniks 1919. aasta pealetungi plaanile, kus üsna suur roll oli plaanitud ka Mark D-le. Mark D arendamine usaldati Johnsonile.

## Kirjeldus
Mark D sarnanes kuju poolest mõnevõrra Mark A-ga, kuid kontseptsioon oli ümber pööratud. Meeskonnaruum paiknes masina esiosas ja mootor taga. Roomikute madalam osa paiknes samuti ees, et parandada nähtavust ja tulepositsiooni. 

Meeskond pidi koosnema neljast mehest. Relvastuseks plaaniti ilmselt kolme Hotchkiss kuulipildujat emasel tankil ja 57 mm lühiraudset kahurit isasel mudelil. Mootor oli 240 hj (179 kW) Armstrong Sideley Puma, mis andis tankile tippkiiruse 40 km/h ja tegevusraadiuse 322 km. Tank oli 9,14 m pikk ja kaalus 20,321 kg.

Tanki arendamine hakkas venima ja peale nelja prototüüpi (esimene valmis mais 1919) valmistati vaid kaks seeriamasinat, enne kui projekt 1921. aastal lõpetati.

## Viited

## Kirjandus
* Christopher Chant *World Encyclopedia of the Tank. Second edition* Inglismaa Sutton Publishing 2002 ISBN 0750931477 *Inglise k.*
Lisavarustus

Seadme **lisavarustus** on seadme varustus, mis parandab seadme tööd, kuid ei ole seadme normaalseks tööks tingimata vajalik.

## Vaata ka
*Valikvarustus
Valikvarustus

**Valikvarustus** on seadme varustus, milleta seade normaalselt ei tööta ja millel on mitu varianti, mille vahel on kasutajal võimalik valida.

## Vaata ka
*Lisavarustus
Tanel Aavakivi

**Tanel Aavakivi** (sündinud 19. juunil 1977 Tartus) on eesti trompetist.

Lõpetanud Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli trompeti eriala (1996) ja Eesti Muusikaakadeemia (2002).

Töötanud Elva Muusikakoolis vaskpilliõpetajana ja teatris Vanemuine orkestrandina.

Alates 2008. aastast Tartu I Muusikakooli õpetaja ja sümfooniaorkestri dirigent. Õpetaja Heino Elleri Muusikakoolis.

Mängib ansamblites Estraadiraadio, Cassa Nova, Roheline Raamat, Duo Aavakivi & Laanekask, Bonzo Unelmate orkester, Äge Brass, Tartu Levimuusikaorkester, Tartu Vaskpilliansambel, Von Kuusk, Impromachine.

Tanel Aavakivi on RainbowJazz 2003 laureaat.
420 (jahiklass)

**420** on rahvusvaheline jahiklass, milles sõidavad noortearvestuses svertpaadid.

Materjal: klaasplast

Mõõtmed:

Pikkus – 4,2m

Laius – 1,63

Süvis – 0,17m

Süvis sverdiga – 0,97m

Mass minimaalne – 80kg

Purjepind (grootpuri+foka) – 10,25m²

Konstruktor: Christian Maury

## Välislingid
Kadett (jahiklass)

**Kadett** on kaheinimese (noorte) ühtsusklassi svertpaat, millel on üks mast ja bermuudataglastus.
Purjedest kasutatakse suurpurje, eespurje ja spinnakeri.
Paadi kavandas 1947. aastal Jack Holt (1912–1995), tollal vineerist paadina,
tänapäeval ehitatakse Kadett klaaskiudmattidest, mis liimitakse kereks polüestervaikudega.

## Viited

* International Cadet Class Association
Pertti Pyhtilä

**Pertti Juhani Pyhtilä** (sündinud 15. mail 1961 Soomes Oulu läänis Saloinenis) on Tartus elav soome päritolu estofiil.

Pertti Pyhtilä on Soome kunstniku Paavo Pyhtilä poeg. Alates 1989. aastast on Pertti Pyhtilä elanud põhiliselt Tartus. Teda on nimetatud maailma tuntuimaks tartusoomlaseks.

## Haridus
Pyhtilä lõpetas 1980 Raahe keskkooli (soome keeles *Raahen lukio*) ja asus õppima Helsingi ülikoolis soome keelt. Aastatel 1989 ja 1991 stažeeris ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis, 1991. ja 2003. aastal Tartu Ülikoolis. Filosoofiamagistri kraadi omandas ta Jyväskylä Ülikoolist 2008. aastal kunstihariduse erialal.

Ta valdab soome, eesti, inglise ja rootsi, vähemal määral saksa, ladina ja vene keelt.

## Töökohad Eestis
Eestis töötas Pyhtilä Soome suursaatkonnas Tallinnas (1991–1992) ja Tartus (1992-1993) ning kultuurisekretärina Soome Instituudis Tartus (1994–2001, 2003–2006; juhataja kohusetäitjana Tallinnas 1993–1994).

## Tunnustus
Pertti Pyhtilä sai 6. veebruaril 2008 Maarjamaa Risti V klassi teenetemärgi kui Eesti-Soome kultuurisuhete edendaja.

Rahvusvahelisel muuseumipäeval 18. mail 2007 andis Eesti Muuseumiühing esimest korda välja tiitli Eesti Muuseumide Sõber, mille sai Pertti Pyhtilä: "Eesti kultuuri tõsise huvilise ja aktiivse vahendajana on Pyhtilä aidanud kaasa Eesti ja Soome muuseumide koostööle ning, õppides Jyväskylä Ülikoolis museoloogiat, korraldanud mitmeid muuseumiteemalisi koolitusi. /---/".

24. veebruaril 2007 pälvis Pyhtilä Tartu maavanema Esta Tamme käest Tartumaa kuldse tammeoksa (nr 9): "Tänu Pertti Pyhtilä innustunud ja aktiivsele tegevusele on Soome ja Tartumaa sidemed paljudes valdkondades arenenud ja tugevnenud."

Tartu Ülikooli rektor Jaak Aaviksoo andis Pyhtiläle 8. novembril 2006 järgneva sisuga tänukirja: "Tänan Teid Tartu Ülikooli ja Soome akadeemiliste sidemete arendamise eest. Soome Instituudi kultuurisekretärina vahendasite, toetasite ja korraldasite meie koostööd suurepäraselt."

Eesti kultuuriminister Signe Kivi andis Pyhtiläle 22. augustil 2001 tänukirja järgneva sisuga: "Te olete Eestis heade mõtete inimene, loovate ideede teoks tegija, meie abimees ja sõber. Tänu selle eest, edu Teile edasiseks."

Lisaks on Pertti Pyhtilä mälestusmedali "Wastne Testament 1686" laureaat (nr 66).

## Viited

## Välislingid
* Pertti Pyhtilä CV tema kodulehel
* Pertti Pyhtilä "Minu eesti keele õppimise lugu" Koolielu, 19. märts 2009  
* "Kehra jaamahoones Pertti Pyhtilä näitus " Sõnumitooja, 06.07.2011
* "Pertti Pyhtilä suosittelee: SUOMALAISKOHTEET TARTOSSA"
OK-Joll

**OK-Joll** on rahvusvaheline noorte svertpaadiklass.

Materjal: klaasplast, vineer

Mõõtmed:
*Pikkus 4 m
*Laius 1,42 m
*Süvis 0,18 m
*Süvis sverdiga 0,95 m
*Minimaalne mass 72 kg
*Purjepind (grootpuri) 8,25 m²

Konstruktor: Knud Olsen
Finn

**Finn** on rahvusvaheline svertpaadi klass. Olümpiaklass alates 1952. aastast.

Paadi konstrueeris Richard Sarby.

Materjal: meelevaldne

Mõõtmed:

Pikkus – 4,5m

Laius – 1,51m

Süvis – 0,16m

Süvis sverdiga – 0,85m

Mass minimaalne – 105kg

Purjepind (grootpuri) – 10m²

## Viited

*Statement from the Finn Class on the selection of Events for the 2024 Olympic Games
*2 Nov 2018 23:54 UTC, by Daniel Smith, World Sailing, 2024 Olympics: World Sailing Council votes Finn out - Day 1
*November 4th, 2018, End of Olympic Era for Finn Class
Lendav hollandlane (jahiklass)

**Lendav hollandlane** (inglise keeles *Flying Dutchman*, lühend **FD**) on rahvusvaheline jahiklass.
 
Olümpiaklass on see alates 1960. aastast.

Materjal: klaasplast, puit

Mõõtmed:
*Pikkus – 6,05&nbsp;m
*Laius – 1,7&nbsp;m
*Süvis – 0,13&nbsp;m
*Süvis sverdiga – 1,1&nbsp;m
*Mass minimaalne – 125&nbsp;kg
*Purjepind (grootpuri+genuafoka) – 15m²

Konstruktor: U. van Essen
Otsak

**Otsak** on tööriista või millegi muu ilma avata otstükk. Näiteks voolikul, torul, puuril.

## Vaata ka
*Otsik
Festina lente

***Festina lente*** on ladinakeelne mõttetera ja oksüümoron, mis tähendab "rutta aeglaselt".

Selle mõtteteraga võib võrrelda eesti vanasõna "Tasa sõuad, kaugele jõuad".
Vassiklaid

**Vassiklaid** (ka *Vasikalaid, Pihlakalaid*) on saar (laid) Saare maakonnas Saaremaa vallas Rootsiküla küla alal Abaja lahe lääneosas.

Pikliku laiu suurus on 3,3 hektarit, rannajoone pikkus 1,2 km. Laid on kivise pinnamoega, seal kasvavad kadakad. Saar asub Saaremaa rannikust 200 meetri kaugusel.

## Välislingid
*
Kuvar

**Kuvar** on infot nähtavaks tegev elektrooniline seade (nt lauaarvuti väljundseadmena) või seadis (nt ekraan teleril, süle- ja tahvelarvutil, nutitelefonil). 

Kuvari sünonüümina on slängis kasutusel inglise keelest laenatud displei (*display*), mida aga ÕS ei soovita. Arvutikuvarit nimetatakse ka **[[monitor]]iks**, **[[videoterminal]]iks**, **[[ekraan]]iks**, **[[konsool]]iks**.

Levinuim kuvarite ja ekraanide tehnoloogia on 21. sajandi algul LCD, perspektiivsed on OLED, QLED, QD-OLED, QD-LED.

Väikest kuvarit, mis näitab seadme olekuid ja parameetreid (numbritega, tekstiga, ka liikumatu pildiga), nimetatakse enamasti näidikuks. Nende näiduelemendid põhinevad LCD- või LED-tehnoloogial. 

Suurt, kaugele nähtavat elektroonilist teadetetahvlit nimetatakse tablooks. Neis kasutatakse peamiselt LED-ekraane.

## Vaata ka
* Vedelkristallkuvar
* Arvutikuvar
* Näidik
* Tabloo

## Viited

## Välislingid
* QD-OLED (Article last updated on: Mar 20, 2019)
Tuulekaer

**Tuulekaer** (*Avena fatua* L.) on kõrreliste sugukonda kuuluv üheaastane metsiku kaera liik. Levib seemnetega (sõkalteristega) ning on kiire paljunemisvõimega (kuni 1000 seemet). Tuulekaera õite välissõklad on pika põlvja ohtega, mille alumine osa on spiraalselt keerdunud. Välissõkal on tavaliselt karvane ja kinnitub kergesti kõikvõimalike esemete külge.

## Levik
Arvatakse, et liik sattus Eestisse 1980. aastatel kaubarongidega Kesk-Aasiast. Raudteeäärsetelt põldudelt on ta viljaga koos levinud üle Eesti ja on suureks nuhtluseks põllumajandusele, tekitades suurt kahju. Tugeva kasvu tõttu jätab tuulekaer kultuurtaimed alarindesse. Kahjurid ja taimehaigused lööbivad varem, aidates haiguste ja kahjurite levikule kaasa.

## Tuulekaera tõrje
Tuulekaera tõrje on keerukas. Suurem osa seemneid variseb põllule enne teravilja valmimist. Osa seemnetest on võimelised idanema kohe pärast varisemist, osa aga vajavad teatud puhkeaega. Seemne idanemisvõime säilib 1–2 °C juures ja 20–30 cm sügavusel kuni 10 aastat. Kord põllule sattunud tuulekaera seemned tärkavad väga ebaühtlaselt ja tõrje on seetõttu raskendatud. Üksikud taimed soovitatakse välja kiskuda. Taimed tuleb välja kiskuda koos võrsesõlmega ja nii, et seemned ei variseks. Suurema leviku korral tasub kasvatada hilisema külviajaga kultuure, sest vaheltharimisega on võimalik hävitada tõusmed. Külviks tohiks kasutada ainult sertifitseeritud seemet. Komposti ja sõnniku kasutamisel tuleb eelistada kuumkäärimist, mis hävitab seemnete idanemisvõime. 

*Vastavalt Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seadusele on maakasutaja alates 2005. aastast kohustatud tuulekaera esinemisest oma põllumassiivil viivitamatult teatama Taimetoodangu Inspektsioonile ja rakendama vajalikke abinõusid, vältimaks oma kasutataval maal tuulekaera esinemist ja levikut.*

## Allikad
* *Sulev Uusna Ph.D (Agr.), EMVI*

## Välislingid
*
XX sajandi raamat

"**XX sajandi raamat**" on aastatel 1962–1970 Eesti Riikliku Kirjastuse väljaandel ilmunud ilukirjanduslik, kujunduses ühtseid kujunduselemente kasutanud raamatusari romaanidest ja jutustustest. Sarjas ilmus ühtekokku 68 köidet.

## Välislingid
*sari XX sajandi raamat REaD raamatupood
Papissaare poolsaar

**Papissaar** (ka Papisaar) on endine saar (Papenholm) ja praegune poolsaar Kihelkonna lahes Rootsiküla piires.  

See asub 2–3 km Kihelkonnast läänes ning piirneb põhja pool Abaja lahe, läänes Kiirassaare lahe ja kagus Lülle lahega, mis on praktiliselt merest eraldunud ja riimveeliseks rannajärveks muutunud. 

Poolsaarel asub Papissaare sadam (ka Papisaare), mille kaudu peetakse ühendust Vilsandi ja teiste saartega (OÜ Vilsandi Liin). 1890. aastail ehitati seal mitu suurt purjelaeva, sadamas asub laevaehitajatele püstitatud mälestuskivi.

## Välislingid
*Papissaare poolsaare 360° aeropanoraam / aerofoto
Harilik tungaltera

**Harilik tungaltera** (*Claviceps purpurea*) on seeneliik, mis kuulub perekonda tungaltera (*Claviceps*) ja sugukonda tungalteralised (*Clavicipitaceae*).

## Iseloomustus
Seen parasiteerib enamikul kõrrelistel, kaasa arvatud kõikidel teraviljadel. Kasvu soodustavad niisked ilmad. Tungaltera eristub seemnetest tumedama värvuse ja suuremate mõõtmete poolest. Mahakukkunud tungalterast arenevad kevadel kotteosed, mis nakatavad kõrreliste õisi. Nakatunud õis hakkab eritama nektarit, mis meelitab kohale kärbsed. Kärbsed kannavad eostega nakatunud vedelikku teistele taimedele. Nakatunud õitest kasvavad suve lõpuks tungalterad (sklerootsiumid), mis talvituvad. 

## Kasvukoht
Levib rukkipõldudel, harva nisupõldudel, peamiselt põlluservades.

## Toime
Talupoegade vilja kvaliteet oli mõisnike omast madalam ja vili võis sisaldada tungalteri. Tungalteradega nakatunud teravilja tarbimisel on oht haigestuda ergotismi, mis põhjustab hallutsinatsioone, krampe ja gangreeni. Haiguse põhjustajaks on ergotamiin, mis hävitab vererakke. Tungaltera peetakse libahuntide nägemise põhjuseks talupoegade seas. http://werewolves.monstrous.com/ergot_poisoning.htm 

Veel 20. sajandil on märgitud mürgistuspuhanguid. Kuivatatud teravilja hoiustamisega tungaltera mõju väheneb ja aastaga kaob peaaegu täielikult. Praegu kasutatakse tungaltera ravimite valmistamiseks (sünnitust esile kutsuvad) ja see on ravimtaimede registris. LSD (lüsergiid) sünteesiti tungaltera alusel esimest korda 1943. aastal.

## Välislingid
*
Arnold Luhaäär

**Arnold Luhaäär** (20. november 1905 Mõisaküla – 19. jaanuar 1965 Tallinn) oli eesti tõstja.

Ta võitis 1928. aasta suveolümpiamängudel tõstmise raskekaalus hõbemedali ja 1936. aasta suveolümpiamängudel pronksmedali.

Luhaäär tuli 8 korda Eesti meistriks tõstmises ja 1 korra Kreeka-Rooma maadluses.

## Välislingid

* 
* 
*Haud Tallinna Metsakalmistul
*Eesti Posti tervikasi: Arnold Luhaäär 110 (2015)
Välp

**Välp** on tehnikas korraline ajavahemik. 

Näiteks õlivahetuse välp tähendab ajavahemikku, mille järel tuleb õli vahetada. 

Välp võib olla väljendatud nii ajaliselt (nt 6 kuud) kui läbisõidu järgi (nt 30 000 km).
Kõbajad

**Kõbajad** on Suures väinas asuv laidude rühm. Neist suurimat, Kõbajalaidu, ümbritsevad Maialaid, Lammaslaid, Pihlalaid, Paljaslaid, Plokilaid ja Kingissepalaid.

Varem kuulusid Kõbajad Virtsu-Laelatu-Puhtu kaitseala koosseisu.
Kõbajalaid

**Kõbajalaid** (**Suur-Kõbaja saar**, **Kõbaja Suurlaid**, **Kõvajalaid**; **1871 Kobbajae**) on 10 hektari suurune laid Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Suures väinas, suurim Kõbajatest. Saarte ühisnime lähtekohaks on *jas*-tuletis sõnast *kõva*, mis läänemurdepäraselt on *kõba*. Laid on pikliku kujuga, edelaosas asub maasäär, mille pikkus madala merevee taseme korral küünib 400 meetrini. Suur-Kõbaja saart läbib pikuti rannavall, millel kasvavad kitsa ribana pilkupüüdvad pihlakad, saared ja haavad, saare keskosas kaunis saarik ja kadastik. Põõsastest on esindatud kuker-, türn- ja kuslapuu, kibuvits ning magesõstar. Suurlaiul valdavad madalad rannaniidud, saare kirde- ja lõunaosas esineb kliburanda. Suur-Kõrbaja laiust mõnikümmend meetrit ida pool paikneb temaga peaaegu kokkukasvanud, suuremas osas roostikku mattunud pisike Maielaid (2 ha), 200 meetrit lääne pool kiviklibune, keskosas üksikute madalate puudega Kingissepalaid ning 700 meetri kaugusel loodes lähestikku, samuti kiviklibused rändrahnurikkad Pihla-, Lammas-, Paljas- ja Plokilaid ning veel mõned tillukesed laiud.

Laid kuulub Puhtu-Laelatu looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
## Pildid

Kõbajalaiu maasäär.jpg|Kõbajalaiu maasäär
Veised Kõbajalaiul.jpg|Veised Kõbajalaiul
Kingissepalaid.jpg|Kingissepalaid
Kõbajalaiu kormoranide pesad.jpg|Kormoranide pesad Kõbajalaiul

## Välislingid
*