open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kuma

**Kuma** on mitme asja nimi. Jaapani nimedes tuleb see sõnast 熊 (*kuma* 'karu').

***Kuma** ehk kaeluskaru
***[[Kuma (perekonnanimi)|Kuma]]** on perekonnanimi

*AS Kuma, mis kirjastab ja haldab raadiot
**Eesti ristsõnaajakiri (**[[Kuma (ajakiri)|Kuma]]**)
**Paide kirjastus (**[[Kuma (kirjastus)|Kuma]]**) 
****[[Kuma Raadio]]** Paides

*täht **[[ν Draconis]]** ehk **Kuma**
*asteroid **[[6255 Kuma]]**

*tegelane võitlusmängusarjas Tekken (**[[Kuma (Tekken)|Kuma]]**)
*videomängufirma **[[Kuma Reality Games]]**

*üks Jaapani ristleja (**[[Kuma (laev)|Kuma]]**)
***[[Kuma Von Clifford|Kuma]]**, mitmes filmis osalenud koer

## Geograafia
### Asulad
*linn Jaapanis Ehime prefektuuris (**[[Kuma (Ehime)|Kuma]]**; 33° 39' 00" N, 132° 54' 00" E)
*küla Jaapanis Kumamoto prefektuuris (**[[Kuma (Kumamoto)|Kuma]]**)
*asula Venemaal Dagestani Laki rajoonis (**[[Kuma (Laki)|Kuma]]**; 42° 16’ 59" N, 47° 07’ 32" E)
*asula Venemaal Dagestani Kuli rajoonis (**[[Kuma (Kuli)|Kuma]]**)
*asula Indoneesias Kuma (04° 25' 00" N, 126° 43' 00" E)
*asula Indoneesias Kuma (03° 34' 00" N, 125° 35' 00" E) 
*asula Kongo DV-s Kuma (03° 23' 00" N, 027° 16' 00" E)
*asula Kongo DV-s Kuma (03° 07' 00" N, 018° 41' 00" E)
*asula Nigeerias Kuma (09° 41' 00" N, 012° 18' 00" E)
*asula Nigeerias Kuma (08° 04' 00" N, 009° 09' 00" E)
*asula Nigeerias Kuma (07° 59' 00" N, 006° 47' 00" E)
*asula Nigeerias Kuma (06° 54' 00" N, 011° 23' 00" E)
*asula Saalomoni Saartel Kuma (09° 54' 00" S, 160° 32' 00" E)
*asula Saalomoni Saartel Kuma (09° 54' 00" S, 160° 32' 00" E)
*asula Saalomoni Saartel Kuma (09° 49' 00" S, 160° 06' 00" E)
*asula Kiribatil (**[[Kuma (Kiribati)|Kuma]]**; 03° 10' 00" N, 172° 58' 00" E)
*asula Myanmaris (**[[Kuma (Myanmar)|Kuma]]**; 24° 59' 00" N, 097° 33' 00" E)
*asula Pakistanis Azad Kashmiris (**[[Kuma (Pakistan)|Kuma]]**; 33° 01' 30" N, 074° 09' 00" E)

### Veekogud
***[[Kuma jõgi]]**, jõgi Põhja-Kaukaasias (suue: 44° 46' 00" N, 046° 58' 41" E)
***[[Kuma jõgi (Jaapan)|Kuma jõgi]]**, jõgi Jaapanis 
***[[Kuma jõgi (Handi-Mansimaa)|Kuma jõgi]]**, jõgi Venemaa Handi-Mansimaal (suue: 59° 32' 53" N, 066° 45' 51" E)
*Kuma jõgi, jõgi Venemaa Sahhalini oblastis (suue: 50° 14' 16" N, 155° 49' 22" E)
*Kuma jõgi, jõgi Venemaa (suue: 56° 45' 13" N, 045° 58' 09" E)
***[[Kumajoki]]**, jõgi Venemaa Karjalas

### Muu
***[[Kuma saar]]**
***[[Kuma ringkond]]** Jaapanis Kumamoto prefektuuris
Sigismund (Tirooli hertsog)

**Sigismund von Habsburg** (1427&ndash;1496) oli Tirooli hertsog 1439–1490, ertshertsog alates 1477. Ta oli hertsog Friedrich IV poeg.

Sigismund valitses lisaks Tiroolile ka mõningaid alasid Švaabimaal (Elsassis) ja Šveitsi lähedal, enamasti resideeris ta aga ikkagi Innsbruckis. Kuni 1446. aastani oli ta oma nõo, hilisema Saksa-Rooma keisri Friedrichi eestkoste all. Seejärel sai ta aga Tirooli ainuvalitsejaks ja et Friedrich oli püüdnud talt tema valdusi kätte saada (või seal vähemalt oma ülemvõimu kehtestada), siis isoleeris Sigismund end muudest Habsburgidest. Ta oli kaks korda abielus, kuid järglasi tal polnud. 

1469 pantis või müüs Sigismund oma valdused Elsassis Burgundia hertsogile Charles Südile, ilmselt seetõttu, et need oleks Vana Šveitsi Konföderatsiooni eest paremini kaitstud. 1474 muutis ta meelt ning ostis oma valdused tagasi, liitudes Šveitsi Konföderatsiooniga võitluses Charles Südi vastu.

Sigismund alustas ka uute rahade müntimist, millest hiljem kujunes välja taaler. Tirool sai kiiresti väga jõukaks, kuid hiljem hakkas Sigismund pillavalt elama, lisandus ka sõda Veneetsiaga, mis lõppes 1487 eriliste tulemusteta. 

Rahulolematus rahva seas kasvas ja nii pidi Sigismund 1490. aastal Tiroolist ja Kaugemast Austriast oma nõo, keiser Friedrichi poja Saksa kuninga Maximilian I kasuks. Sellega liitis Maximilian I uuesti kõik Habsburgide maad oma võimu alla. Aastal 1500 omandas Maximilian I ka ülejäänud Gorizia (*Görz*) territooriumid Lienzi ja Pusteri oru ümbruses.

## Vaata ka
*Tirooli krahvkond
*Austria hertsogkond
Sünehhism

**Sünehhism** (inglise keeles *synechism*) on filosoofiline positsioon, mille kohaselt kõik on pidev.

Termini võttis oma seisukoha nimetusena kasutusele Charles Sanders Peirce artiklis "Vaimu seadus" ("The Law of Mind"), mis ilmus 1892. Selles artiklis räägib ta pikalt oma pidevusekontseptsioonist ning defineerib sünehhismi nii: 

Aastast 1893 pärinevas kirjutises "Surematus sünehhismi valguses" ("Immortality on the Light of Synechism" kirjutab ta:
Como järv

**Como järv** (itaalia *Lago di Como*) asub Põhja-Itaalias Alpide lõunajalamil. Itaalias tuntakse järve ka *Lario* nime all.

Como on laevatatav ja kalarohke. Varenna ja Lierna küla peetakse Como järve kaunimateks küladeks.

Hargikujulise järve uhkuseks on maalilised mäed ning jõukad linnad Como ja Lecco. Juba sajandeid on Como ümbrus meelitanud ligi turiste ja suvitajaid.

Järve põhjaosa rannik on hõredama asustusega kui lõunaosa rannik.   

Järve pindala on 146 km&sup2; ja suurim sügavus 410 m. Como on suuruselt Itaalia kolmas järv pärast Garda ja Maggiore järve. Como on ka üks Euroopa sügavamaid järvi.

Läbi järve voolab Adda jõgi, mis suubub Colico linna ning voolab välja Lecco kohalt. Adda jõgi on järve suurim veega toitja. Järve põhjaosa on laiem ja kui lõunaosa. Järve kagusoppi kutsutakse ka Lecco järveks.

Järve ainus saar Isola Comacina asub järve kõige kitsamas kohas, kuurortlinnade Tremezzino ja Menaggio läheduses.

## Järveäärsed linnad ja külad

## Vaata ka
* Centro Lago di Como

## Välislingid
Alessandro Volta

**Alessandro Giuseppe Antonio Anastasio Volta** (18. veebruar 1745 Lombardia, Como – 5. märts 1827 Como) oli itaalia füüsik, kes tegi olulisi avastusi elektri uurimisel. Tema järgi on nimetatud pingeühik volt.

## Elukäik
Alessandro Volta sai hariduse kodulinnas Comos. 1779. aastal nimetati ta füüsikaprofessoriks Pavia ülikoolis (Università di Pavia), kus ta töötas üle 25 aasta.

Tema teadustöö äratas laialdast tähelepanu kogu Euroopas. 1801. aastal demonstreeris ta oma elektrisammast Pariisis Napoleon Bonapartele, kes tunnustas tema saavutusi. 1810. aastal tõsteti Volta krahviseisusse ning ta sai Itaalia Kuningriigi senaatoriks.

## Teadustegevus
Volta täiustas mitmeid elektriseadmeid ja -mõõteriistu. Ta leiutas elektrofoori (1775), tundliku elektroskoobi (1781) ning elektromeetri, mis võimaldasid uurida staatilist elektrit senisest täpsemalt.

1776. aastal avastas ta metaani, uurides Põhja-Itaalia soodes eralduvaid gaase.

1795. aastatel uuris Volta niinimetatud kontaktelektri nähtust ning leidis, et eri metallide kokkupuutel tekib elektriline pinge. 1799. aastal ehitas ta esimese püsiva vooluallika – galvaanielemendi – ning ühendas need jadamisi patareiks, mida hakati nimetama Volta sambaks. See leiutis oli esimene keemiline vooluallikas ja pani aluse elektrokeemiale ning elektrivoolu laialdasemale kasutamisele teaduses.

## Muu
Volta auks on nimetatud rahvusvaheline pingeühik volt.

Tema nime kannab ka 1900. aastal tegevust alustanud Volta tehas Tallinnas ning selle järgi nimetatud Volta tänav.

## Viited

## Välislingid
* 
*Vapp
Rooma koloonia

**Rooma koloonia** oli Vana-Rooma vabariigi ajal Rooma kodanikuõigusega sõjaväeline asula, mis rajati riigi sõjalise võimsuse tugevdamiseks ja kohaliku elanikkonna romaniseerimiseks esialgu väljapoole Latiniumi, hiljem väljapoole Itaaliat. 

Juriidiliselt oli koloonia iseseisev ja tema halduskorraldus meenutas Rooma oma.
Kanchenjunga

**Kanchenjunga** (tiibeti གངས་ཆེན་མཛོད་ལྔ་  *Kangqênzön'nga*; limbu keeles *Sewalungma*; hindi  कांचंजुंगा *Kāńchańjuńgā*) on mägi Aasias Himaalajas. Kõrgus 8586 meetrit, maailmas kõrguselt kolmas ja India kõrgeim tipp. Asub teistest kõrgetest tippudest idas, Nepali ning India osariigi  Sikkimi piiril. Temast lõuna poole jäävad tipud on madalad, seetõttu on ilusa ilma korral hästi näha. Kuid idapoolse asendi ja avatuse tõttu lõunatuultele on ilm seal sageli halb.

Maailma suurim üle 8 kilomeetri kõrgusel merepinnast asuv maa-ala paikneb just Kanchenjunga ümber.
Brera pinakoteek

**Brera pinakoteek** (itaalia *Pinacoteca di Brera*) on kunstimuuseum Milanos, kus on üks Itaalia suuremaid kunstikogusid. Muuseum asub 17. sajandist pärit Palazzo di Breras (aadressil Via Brera 28, Milano).

18. sajandil asutati seal Kunstiakadeemia (*Accademia di Belle Arti*), mille juurde tekkis aegamööda kunstikogu.

Breras asub üks maailma paremaid Itaalia renessanss- ja barokkmaalikogusid. Leidub ka Itaalia kuulsate nüüdisaegsete kunstnike teoseid. Mitte-Itaalia kunstnikest on esindatud El Greco, Rembrandt, Rubens, van Dyck. 

Kunstikogusid eksponeeritakse 38 saalis. Teosed on pärit kirikutest ja kloostritest üle Euroopa, hiljem on kogu pidevalt täiendatud ostude toel.

Kaaristutega õuel seisab Napoleoni pronkskuju. Tema muutis Brera rahvusgaleriiks, konfiskeerides eksponaate kirikult ja ülikutelt. 

Kuulsamate Breras esindatud kunstnike seas on Piero della Francesca, Giovanni Bellini (kaks maali Madonnast lapsega), Gentile Bellini, Raffael, Andrea Mantegna, Francesco Filippini (Il Maglio, La Strigliatura della canapa), Tintoretto ("Püha Markuse surnukeha leidmine"), Paolo Veronese ("Jeesus aias") ja Caravaggio.

## Välislingid
* Brera Pinakoteegi koduleht
Milano toomkirik

**Milano toomkirik** (*Duomo di Milano*, *Duomo di Santa Maria Nascente*) on üks kuulsamaid gooti stiilis ehitisi Euroopas. See on Milano peapiiskopkonna katedraal ja pühitsetud neitsi Maarja sündimisele. Milano toomkirik asub Põhja-Itaalias Milano linna südames Piazza del Duomo ääres. 

Viielööviline, 157 m pikk ja 92 m lai basiilika on üks suuremaid gooti katedraale maailmas. Ta on mõeldud mahutama 40 000 inimest. Milano toomkiriku tähelepanuväärseim osa on katus oma 135 tornikese ja tohutu hulga kujude ning veesülititega. Katedraali 15.–16. sajandil ehitatud 108,5 meetri kõrgusele ulatuva kaheksanurgelise nelitistorni tippu kaunistab Giuseppe Perego 1774. aastal loodud kuldne Madonnina kuju.

## Ehituslugu
Ehitust alustati Gian Galeazzo Visconti ajal 14. sajandil. Nimelt oli Gian Galeazzo pärast võimuletulekut Milanos laiendanud oma valdusi üle kogu Lombardia idaosa, allutanud endale osa Veneto piirkonnast ning maid ka lõuna pool. Unistades tervet Põhja-Itaaliat katvast kuningriigist, vajas ta oma tulevasele pealinnale väärilist kirikut.

Gian Galeazzo andis heldelt maksuraha tohutu hulga marmori hankimiseks ja kohaletoimetamiseks. Marmorit Milano lähedal ei leidu ja see toodi kohale Novara lähedalt Candoglia mägedest. *Duomo di Milano* teeb eriliseks asjaolu, et kiriku ehitamiseks on kasutatud vaid marmorit. 

*Duomo* esimene arhitekt ei ole täpselt teada. Dokumentides mainitud Simone da Orsenigo paistab olevat rohkem midagi töödejuhataja taolist. Kõige tõenäolisem on, et kaasati palju arhitekte, mõned neist kindlasti ka Saksamaalt ja Prantsusmaalt. Müürsepad ja muud ehitusmeistrid olid palgatud Como ümbrusest ja muudest maapiirkondadest (*i maestri campionesi*), ent ka Austriast, Ungarist ja mujalt.

### Fassaad
Kiriku pikk ehituslugu kajastub ilmekalt fassaadil, millega tehti algust 1590. aastal. Esialgu pidi fassaad tulema maneristlikus stiilis suurte uste ja madalate akendega. Töö aga peatati, sest leiti, et tulemused ei sobinud kokku ülejäänud ehitisega, ja 1650. aastaks valmis uus kavand, mille järgi säilis juba valmisehitatu, kuid sambaid ja tugipiilareid muudeti gootilikumaks. Fassaadi ehitamine jõudis lõpule alles 1807–1814 vastavalt Napoleon I juhistele. 

### Skulptuurid
*Duomo* on kaunistatud tohutu hulga skulptuuridega, mida on lisatud kogu kiriku olemasolu vältel. Vanimad kujud asuvad kiriku idaküljel, hiliseimad läänes; kõrgemal asetsevad kujud on uuemad kui allpoolsed.

## Interjöör
Pealöövi sambad on unikaalsed tänu nende ülaosas olevatele kujudega kaunistatud niššidele. Parempoolses löövis esimese akna all asub Ariberto rist (12. sajandist) ja peapiiskop Ariberto (1018–1045) haud.

## Välislingid

* Milano toomkiriku koduleht
Benjamin Limo

**Benjamin Kipkoech Limo** (sündinud 23. augustil 1974 Kaptagetis) on Keenia kergejõustiklane (5000 m jooksja). Maailmameister 5000 m jooksus (2005).

Ta võistleb ka muudel jooksudistantsidel 1500 meetrist kuni 10 000 meetrini.

## Saavutused

*1999 – hõbemedal maailmameistrivõistlustel 5000 m jooksus (**12.58,72**)
*2002 – hõbemedal Briti Ühenduse mängudel 5000 m jooksus (**13.13,57**) 
*2005 – **maailmameister** 5000 m jooksus (**13.32,55**)

## Välislingid
*
Teherani ufojuhtum

**1976. aasta Teherani ufojuhtum** oli juhtum Iraani pealinnas Teheranis 19. septembril 1976, kui nähti ufot.

Kell 00.30 sai Iraani õhujõudude kommunikatsioonikeskus Teheranis neli telefonikõnet kodanikelt, kes teatasid tundmatu lendava objekti nägemisest, millest lähtus tugevat valgust. Pärast konsulteerimist Mehrabadi tsiviillennujaamaga, kus objekt oli visuaalselt jälgitav, saadeti asja kontrollima hävituslennuk F-4 Shahrokhi õhujõudude baasist. 

Lennuk startis kell 01.30 ja suundus 40 meremiili kaugusele Teheranist põhja suunas. Lendur teatas raadio teel baasile, et jälgib endast umbes 25 meremiili kaugusel asuvat tugevalt helendavat objekti. Liikudes kiirusega 150 meremiili tunnis teatas lendur, et seni liikumatult hõljunud objekt hakkas liikuma ja hoiab pikivahet 25 meremiili. Lähenemiskatsel kaotas lendur kontrolli lennuki elektroonika üle. Kui ta kukkumisel juhtis lennuki tundmatust objektist eemale, siis elektroonika töö taastus. Lennuk pöördus tagasi baasi.

Kell 01.40 startis teine F-4, mis oli suuteline saama objektiga ka radarikontakti. Lennuk liikus kiirusega 150 meremiili tunnis ning jäi objektist 25 meremiili kaugusele.

Objekti suuruseks arvasid piloodid "707" klassi tankimislennuki suurusjärgu, kuid objekt tundus olevat ruudukujuline ning mitut värvi vilkuvate tuledega. Et tuled liikusid väga kiiresti, siis tundus kaugemalt, et ere tugev pulseeriv valgus tuleb ühest valgusallikast. Vaatlus jätkus veel paar tundi, seejärel objekt kadus.

Järgmisel päeval vaatlesid Iraani õhujõud sarnast, kuid silindrikujulist objekti. Seekord täheldati, et objektist eraldus väiksem objekt, mis maandus. Arvates, et tegemist on rünnakuga, tulistas lennuki F-4 meeskond objekti suunas raketi. Rakett väljus ja plahvatas, kuid objekt tundus olevat vigastamata, kuigi liikus kiirendatul kursil põhja suunas. Jälle ütlesid lennuki elektroonikaseadmed üles, kui lennuk liikus objektile tule avamiseks piisavalt lähedale. Maandumiskohas ei avastatud jälgi objektist ega maandumisest, kuid mõõdeti normaalsest tugevam radiatsioonitase. 

Ameerika Ühendriikide Kaitseluureagentuuri arhiivis oleva raporti kohaselt mõõtis Ameerika Ühendriikide luuresatelliit DSP-1 samal ajal infrapunavalguse spektris anomaaliat, mis vastas objekti liikumisgraafikule. DSP-1 on mõeldud registreerima rakettide väljalaskmist maa-alustelt ja liikuvatelt seadmetelt, et alarmeerida võimaliku ründe algusest. Seda tüüpi satelliidid toimivad orbiidil seniajani. 

## Allikad
*Vastavalt FOIA seadusele avaldatud Kaitseluureagentuuri (DIA) raport (USA Riigiarhiivi FOIA päringu kaudu)
Kristin Halvorsen

**Kristin Halvorsen** (sündinud 2. septembril 1960 Norras Vestfoldis Hortenis) on Norra poliitik, alates oktoobrist 2009 Norra haridus- ja teadusminister. 2005–2009 oli ta Norra rahandusminister. Alates 1997. aastast kuni 2012. aastani oli ta Sotsialistliku Vasakpartei esimees. 

Koalitsioonis Norra Tööpartei ja Keskparteiga on Vasakpartei alates 2005. aasta valimistest Norra valitsuses.

Halvorsen on õppinud pedagoogikat ja kriminoloogiat ning töötas mõnda aega õigussekretärina. Aastal 1985 sai ta Stortingi (parlamendi) asendusliikmeks. Aastal 1989 valiti ta Oslo piirkonna esindajana Stortingisse ning on sellest ajast saadik olnud parlamendi liige. Parlamendis on ta töötanud rahanduskomisjonis (1989–1997) ning tööhõive- ja põhiseaduskomisjonis (1997–2001).

Halvorsen oli esimene Norra parteiesimees, kes võttis kasutusele ajaveebi. Kuigi ta täiendas seda harva, sai see väga vaadatuks. 

## Raamatud

*"*Rett fra hjertet*" ("Otse südamest" (2004))

## Isiklikku
Kristin Halvorsen on abielus Charlo Halvorseniga, kes on produtsent Norra Riigiringhäälingus (Norsk Rikskringkasting) ja sai kuulsaks 1988–1992, kui ta koos tuntud komöödianäitleja Otto Jesperseniga juhtis klassikaliseks saanud komöödiasaadet "Revolvermagasinet". Halvorsenidel on kaks last.

## Välislingid

*Elulugu Stortingi ingliskeelsel lehel
*Elulugu partei norrakeelsel lehel
Kukeaabits

**Kukeaabits** on aabits, mille kaanel on kuke pilt.

Kukk on aabitsa sümbol paljudes maades, aabitsa algaegadest saadik ka Eestis. Arvatavasti on see sümbol pärit kristlusest, kus kukke kui äratajat peetakse hoolsuse sümboliks. 

## Kukeaabitsa-nimelisi aabitsaid
**Kukeaabits*, Vadstena: Orto 1944. 
*Gita Andersone, Anne Uusen. *Kukeaabits*, Tallinn: Tea Kirjastus 2004. 

## Muid kukeaabitsa-nimelisi raamatuid
*Toomas Kukk. *Eesti taimede kukeaabits*, Tallinn: Varrak 2005.
*Monika-Aino Jõesaar. *Küla kodu-uurija kukeaabits*, Paide: Kuma 2004.

## Välislingid
Jaouad Gharib

**Jaouad Gharib** (sündinud 22. mail 1972 Khenifras) on Maroko kergejõustiklane (5000 m, 10 000 m ja maraton). Kahekordne maailmameister maratonis (2003 ja 2005).

## Saavutused

* 2003 **maailmameister** maratonis (**2:08.31**) 
* 2005 **maailmameister** maratonis (**2:10.10**)
* 2008 **olümpia hõbemedal** maratonis (**2:07.16**)

Gharibile oli 2003. aasta MM-start alles teine kord maratonis võistelda. Marokolane debüteeris sama aasta aprillis Rotterdami maratonil, kus sai kuuenda koha. Kulla saatus otsustati Pariisi maailmameistrivõistlustel staadioni tunnelis, kus Gharib kiirendas ja tegi hispaanlase Julio Reyga paarikümnemeetrise vahe sisse. Viimane ring staadionil enam midagi ei muutnud ja lõpujoone ületas omaaegse kuulsuse Brahim Boutayebi juhendamisel harjutav Gharib seitse sekundit enne Reyd.

Vaid kaks aastat tagasi tõsisemalt maratoniga tegelema hakanud Jaouad Gharib võitis ka Helsingi maailmameistrivõistlustel maratoni ja on nüüd kahekordne maailmameister.

## Välislingid
*
Aacheni rahu (1748)

**Aacheni rahu** ehk **Teine Aacheni rahu** oli rahuleping, mis lõpetas Austria pärilussõja ühelt poolt Suurbritannia, Austria ja Hollandi ning teiselt poolt  Prantsusmaa, Preisimaa, Baieri, Hispaania, Saksimaa, Rootsi, Napoli, Pfalzi ja Kölni peapiiskopkonna vahel. 

Rahukongress vabas riigilinnas Aachenis algas 24. aprillil 1748 ning lõppes lepingu allakirjutamisega Aacheni raekoja Punases saalis 18. oktoobril 1748. Läbirääkimistel etendasid peamist osa Prantsusmaa ja Suurbritannia. 

## Lepingu sisu
#Vallutuste tulemused tühistati. Prantslased andsid Austria Hollandi ning Hollandi piirilinnad omanikele tagasi ning Madrase (praegu Chennai) brittidele. Britid omakorda andsid tagasi Louisbourgi kindluse Kanadas Cape Bretoni saarel.
#Austria keisrinna Maria Theresia pidi loovutama Parma, Piacenza ja Guastalla hertsogkonna Põhja-Itaalias oma vaenlasele Parma hertsog Filippole ning mitmed alad Lombardia lääneosas oma liitlasele Sardiinia kuningale Carlo Emanuele III-le. Selle eest tunnustati üldiselt pragmaatilist sanktsiooni. 
#Modena ja Reggio hertsogkond ja Genova vabariik taastati endises ulatuses. 
#Kinnitati ja uuendati Asiento lepingut ja õigust saata igal aastal laev Hispaania kolooniatesse, mida mõlemat garanteeris Utrechti rahu. 
#Kinnitati, et Sileesia ja Glatz kuuluvad Preisimaale. 

Suurbritannia ja Prantsusmaa vahelise kaubandussõja osas Lääne-Indias, Aafrikas ja Indias ei otsustatud midagi, mistõttu Aacheni rahuleping  ei pannud alust püsivale rahule. Prantsusmaal valitses üldine nördimus, sest rahulepingus nähti tarbetut eeliste loovutamist. See puudutas eriti Hispaania Hollandit, mis vallutati tänu marssal krahv Moritz von Sachseni Maurice de Saxe'i hiilgavale strateegiale. Pariisis tuli käibele väljend "*bête comme la paix*" 'tobe nagu rahu'.  Itaaliasse tõi Aacheni rahu siiski stabiilsust. Uute territoriaalsete kokkulepete ning rahumeelse Fernando VI troonileasumise tõttu Hispaanias säilitas Aachenis kokkulepitu maksvuse kuni Koalitsioonisõdade puhkemiseni 1792.

Hispaania osutas hiljem vastupanu Asiento lepingu tingimustele ning 5. oktoobril 1750 täiendas Aacheni rahu  Madridi rahu. Selle kohaselt loobus Suurbritannia 100 000 naela suuruse kahjutasu eest Asiento lepingust tulenevatest nõuetest.

## Vaata ka
*Aacheni rahu (1668)

## Välislingid
Armeenia NSV lipp

**Armeenia NSV lipp** oli aastatel 1922&ndash;1936 Taga-Kaukaasia SFNV ja 1936&ndash;1991 NSV Liidu haldusüksuse Armeenia NSV lipp.

Armeenia NSV esimene lipp võeti kasutusele 2. veebruaril 1922. See oli punane kangas, mille vardapoolses ülanurgas olid kuldsed kirillitsa tähed "ССРА" (ANSV &ndash; Armeenia Nõukogude Sotsialistlik Vabariik). 

23. märtsil 1937 vahetati kirillitsa tähed armeenia tähtede vastu ning tähtede kohale lisati kuldsed ristatud sirp ja vasar.

17. detsembril 1952 sai Armeenia NSV uue lipu. Plagu oli punane ja selle keskele oli asetatud sinine horisontaalne laid, mis moodustas 1:4 lipu kõrgusest. Vardapoolses ülanurgas olid kuldsed sirp ja vasar ning nende kohal oli punane kuldse äärisega viisnurk. Lipu proportsioonid olid 1:2.

## Vaata ka
*Armeenia NSV vapp
*Armeenia lipp
Aacheni vapp

**Aacheni vapp** on Saksamaa Liitvabariigi Nordrhein-Westfaleni liidumaa Kölni ringkonna kreisivaba linna Aacheni vapp. 

Vapil on paremale vaatav punaste küüniste, noka ja keelega must kotkas kuldsel põhjal (*in Gold ein rot bewehrter und rot bezungter schwarzer*).

Linna värvid on must ja kollane. 
 
Vapp sätestati viimati 24. jaanuaril 1980 Aacheni linna peastatuudiga (*Hauptsatzung*), kuid see on kasutusel juba väga ammu.

Kotkas sümboliseerib riiki ning väljendab asjaolu, et Aachen oli kaua aega Saksa kuningate kroonimispaik. Kõigil riigilinnadel (linnadel, mis allusid otse keisrile, näiteks Besançon, Dortmund, Deventer), on vapil must kotkas kuldsel põhjal.

 
Keskaegsetel Aacheni pitseritel on kujutatud troonil istuv Karl Suur. Kõige vanemad pitserid pärinevad 12. sajandist. Samasugust kujutist kasutati 16. sajandini. Siis võeti vapil kasutusele Saksa-Rooma riigi kotkas. 

Napoleoni ajal 1811–1817 oli Aacheni vapil kera, mille külgedel oli neli kotkast. Päises oli kolm mesilast, mis olid Prantsuse keisririigi riigilinna tunnuseks.
Ladumisaabits

**Ladumisaabits** ehk **liikuv aabits** on komplekt papi- või paberitükke (tähekaarte), millel on kujutatud kirjatähed. Nende rittaladumine on abiks kirjaoskuse omandamisel lastele, kes ei oska tähti kirjutada. 

Tähekaartidega käivad kaasas kaaned koos taskutega, kuhu kaardid saab ladumisel asetada. 

## Välislingid
Ladji Doucouré

**Ladji Doucouré** (sündinud 28. märtsil 1983 Juvisy-sur-Orge'is) on Prantsusmaa kergejõustiklane (110 m tõkkejooks), maailmameister (2005).

## Saavutused
### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2005 Helsingi 
**maailmameister** 110 m tõkkejooksus **13.07** 
**maailmameister** 4x100 m **38.08** (Ladji Doucouré, Ronald Pognon, Eddy de Lépine ja Lueyi Dovy).

## Välislingid
*Koduleht
*
Sayf Sa‘īd Shāhīn

**Sayf Sa‘īd Shāhīn** (سيف سعيد شاهين  ; endise nimega **Stephen Cherono**; sündinud 15. oktoobril 1982 Keiyos Keenias), on Katari kergejõustiklane (3000 m takistusjooksja).

2003. aasta maailmameistrivõistlustel Pariisis 3000 meetri takistusjooksus Katarile läbi aegade esimese MM-medali toonud ja kuus viimast aastat sel alal triumfeerinud Keenia ülemvõimu lõpetanud Saif Saaeed Shaheen teenis esikoha eest miljon dollarit. Lisaks kindlustas Katar 20-aastasele sportlasele elu lõpuni tuhandedollarilise kuutoetuse. Vähem kui kuu aega varem oli Shaheen Keenia kodanik, kandes nime Stephen Cheruiyot Cherono.

## Saavutused

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2003  Pariisis
**  **maailmameister** 3000 m takistusjooksus **8.04,39**
* 2005 
**  **maailmameister** 3000 m takistusjooksus **8.13,31**   

## Välislingid
*
Aacheni lipp

**Aacheni lipp** on Saksamaa Liitvabariigi Nordrhein-Westfaleni liidumaa Kölni ringkonna kreisivaba linna Aacheni lipp. 

Lipul on kaks võrdset horisontaalset laidu: ülal must ja all kollane. Värvid on võetud Aacheni vapilt. 

Lipu proportsioonid on 3:5.
Sjass

**Sjass** (vene *Сясь*, vepsa *Sääs*) on jõgi Euroopas Venemaa Novgorodi ja Leningradi oblastis. Algab Tihvini kõrgustikult. Voolab valdavalt loodesse, suubub Laadoga järve.

Pikkus 260 km, valgla 7330 km&sup2;.
Lhotse

**Lhotse** on mägi Aasias Himaalajas. Paikneb vahetult Džomolungmast lõunas, millega ta on kõrge sadula kaudu ühenduses. Kõrgus 8516 meetrit.

## Tipputõusud
### Baltimaade alpinistide tipputõusud
*1998 – Ilgvars Pauls, Läti
*2002 – Aleksei Kovaltšuk, Eesti
*2023 - Ott Tinn, Eesti
*2024 – Krisli Melesk, Eesti

## Viited
Tuulepealsed saared (Aafrika)

**Tuulepealsed saared** (portugali *Ilhas de Barlavento*) on osa Roheneemesaartest, nimelt Santo Antão, São Vicente, Santa Luzia, São Nicolau, Sali ja Boa Vista saar.

## Vaata ka
*Tuulepealsed saared (Lõuna-Ameerika) 
*Tuulepealsed saared (Okeaania)
Kreisivaba linn

**Kreisivaba linn** (saksa keeles *kreisfreie Stadt*) on Saksamaa Liitvabariigis 3. järgu haldusüksus, kreisiga võrdsustatud linn. 

Baden-Württembergis nimetatakse neid **[[linnkreis]]ideks** (*Stadtkreis*).  

Kreisivaba linn on kommunaalne territoriaalne korporatsioon, millel on Saksamaa omavalitsusõiguse järgi kindlad pädevused. 

Enamik kreisivabu linnu on suurlinnad (üle 100 000 elanikuga linnad) või suuremad keskmise suurusega linnad. Ent Baden-Württembergis, Alam-Saksis ja Nordrhein-Westfalenis on ka suurlinnu, mis ei ole kreisivabad, näiteks Hildesheim, Moers, Neuss, Recklinghausen, Reutlingen ja  Witten. Teiselt poolt on Baieris ja  Rheinland-Pfalzis kreisivabasid linnu, kus on alla 50 000 elaniku. Lisaks on 536 000 elanikuga Hannover Alam-Saksis Hannoveri piirkonna kreisi osa, kuigi omab kreisivaba linna õigusi. Umbes samamoodi toimib ka Aachen (~250 000 elanikku) Städteregion Aachenis, kuigi omab väiksemaid õigusi.  

Kõige väiksem kreisivaba linn on Rheinland-Pfalzis asuv Zweibrücken, kus 2008. aasta lõpus oli umbes 34 500 elanikku. Suurim kreisivaba linn on Baieri liidumaa pealinn München (1,3 miljonit elanikku).  Berliin ja Hamburg on küll suuremad linnad, kuid nad ei ole kreisivabad linnad, vaid linn-liidumaad. Linn-liidumaa Bremen koosneb koguni kahest linnkreisist, nimelt  Bremeni linn ja umbes 60 km põhja pool asuv mereäärne linn Bremerhaven.

Lüchow-Dannenbergi kreisis on kaalutud tolle 17 vallaga kreisi muutmist kreisivabaks vallaks. Sellist haldusüksust ei ole Saksamaa Liitvabariigis seni olnud.

## Vaata ka
*Kreislinn
*Linnriik
*Linnmaakond
*Vabariikliku alluvusega linn
*Maakonna õigustega linn
*Ringkonnaalluvusega linn
*Provintsialluvusega linn
*Sõltumatu linn
*Statutaarlinn
Tugipiilar

**Tugipiilar** ehk **tugipiit** ehk **kontraforss** on gooti arhitektuurile omane piilaritaoline seinatugi võlvide külgsurve tasakaalustamiseks (võlvikandade toetamiseks). Tavaliselt astmeliselt aheneva profiiliga tugipiilarid paiknevad reeglina seinamüüri välisküljel (harvemini ka siseküljel).

Tugipiilarid esinevad juba Bütsantsi arhitektuuris, edasi romaanikas ja gootikas; kasutatakse üksikutel juhtudel tänapäevani.

Tugipiilariteks nimetatakse ka Eesti arhitektuuris mitte leiduvaid, kuid Lääne-Euroopa gootikas kasutatud tugikaari toetavaid piilareid, mis asuvad hooneseinast eemal.

## Tugipiilarite paiknemise variandid seina suhtes

File:Anglebuttress.PNG|Nurka kahelt poolt toetavad tugipiilarid
File:Claspingbuttress.PNG|Nurga ümber ehitatud tugipiilar
File:Diagonalbuttress.PNG|Diagonaalselt paiknev tugipiilar
File:Setbackbuttress.PNG|Seina toetavad tugipiilarid


## Pildid

File:Zejtun cultural heritage 11.jpg|Hoone külje laiune tugipiilar kabelil Żejtunis Maltal
File:2014 02 13 16 12 25 Milano ITALY Duomo facciata facade con lampione with street lamp photo Paolo Villa FOTO3972.JPG|Tugipiilarid Milano katedraali fassaadil Itaalias
File:Barrage Daniel-Johnson2 edited.jpg|Daniel-Johnsoni tammi toetavad tugipiilarid Québecis
File:Stone Butresses (48013292043).jpg|Paoay kirik Filipiinidel laiade tugipiilaritega, mis iseloomustavad 17. sajandi kohalikku stiili
File:Western side of the Great Mosque of Kairouan.jpg|Tugipiilarid Kairouani Uqba mošee lääneseinal Tuneesias
File:Kaarma Church from the north.jpg|Tugipiilarid Kaarma kiriku läänefassaadil ja pikihoone läänenurkadel
File:Puhja kirik 2015.jpg|Tugipiilarid Puhja kiriku läänenurkadel
File:Tartu katoliku kirik - vaade Veski tänavalt.jpg|Tugipiilarid uusgooti Tartu katoliku kiriku põhjaseinal


## Viited

## Kirjandus
* "Eesti arhitektuuri ajalugu", kirjastus Eesti Raamat, Tallinn, 1965

## Välislingid
* Paar tugipiilarite näidet
Curaçao

**Curaçao** (hollandi; papiamento *Kòrsou*) on Madalmaade Kuningriigi koosseisu kuuluv saar Kariibi meres Venezuela ranniku lähedal. 

Saar moodustab koos Klein Curaçao saarega Madalmaade Kuningriigi koosseisu kuuluva omavalitsusliku ala, mille halduskeskus on Willemstad. 
(Madalmaade Kuningriigi koosseisu kuulub neli võrdõiguslikku maad: Holland, Aruba, Curaçao ja Sint Maarten.) 

Kuni 2010. aastani kuulus Curaçao Hollandi Antillide koosseisu. 

Saare pindala on 444 km² ja seal oli 2010. aastal 142 200 elanikku. 2003. aastal oli saarel 133 600 elanikku.

Saar on pindalalt ja rahvaarvult niinimetatud ABC saarte (Aruba, Bonaire ja Curaçao) seas suurim. 

Curaçao avastasid konkistadoor Alonso de Ojeda ja Amerigo Vespucci 1499. aastal, misjärel Hispaania koloniseeris saare. 1634. aastal okupeeris saare Hollandi Lääne-India Kompanii Johannes van Walbeecki juhtimisel. Saarest sai orjakaubanduse keskus. Napoleoni sõdade ajal kuulus saar kahel lühikesel perioodil Suurbritanniale, kuid Pariisi rahulepinguga 1815. aastal tagastati saar Hollandile.
Socrates

***[[Sokrates]]** – vanakreeka filosoof (ladinakeelne nimekuju)
***[[Sócrates]]** – brasiilia jalgpallur (diakriitikuteta nimekuju)
Linnajagu

**Linnajagu** on suurema linna sisene haldusüksus. Enamasti moodustatakse need üle 150 000 elanikuga suurlinnades, et haldust linnakodanikele lähemale tuua. 

Eestis täidavat linnajagude ülesannet Tallinna linnaosad. 

## Eesti

Kuni 1940. aastani jagunes suuremate linnade (Tallinn, Tartu ja Narva) maa-ala politseijaoskondade järgi administratiivselt linnajagudeks. Politseijaoskonda juhtis politseikomissar, kohaliku omavalitsuse õigusi ja valitavaid organeid linnajagudel ei olnud, erinevalt linnaosast. Tallinnas oli 8 (1.–6., Sadama ja Kopli), Tartus 3 ja Narvas 2 linnajagu.

## Saksamaa
Saksamaal nimetatakse linnajagu *[[Stadtbezirk]]* või ka *Bezirk* (näiteks Berliinis) või *Stadtteil* (näiteks Karlsruhes). 

See, kas linn tohib moodustada linnajagusid, sõltub konkreetse liidumaa vallakorrast. 
Suuremad linnad on enamasti kohustatud seda tegema. Linnajaod kehtestatakse linnanõukogu otsusega vastavalt linna põhimäärusele (*Hauptsatzung*).  

Linnajaol on oma esinduskogu, mida sageli nimetatakse *[[Bezirksbeirat]]* või *Bezirksversammlung*. Need moodustatakse iga kord pärast kohalikke valimisi uuesti. Olenevalt liidumaast valib selle kogu otseselt rahvas või selle nimetab linnanõukogu. 

Linnajaol on ka vanem (*Bezirksvorsteher*, *Bezirksamtsleiter*, *Bezirksbürgermeister*). See võib olla nii tasustatav ametikoht kui ka auamet. Linnajagu haldavat asutust  nimetatakse *Bezirksamt*. Mainitud nimetused on eri liidumaades erinevad. 

Suured linnajaod on mõnikord jaotatud veel linnaosadeks (*Stadtteil*) ja kvartaliteks (*Stadtviertel*), kuid need üksused ei ole haldusüksused, vaid puhtstatistilised üksused. 

Mõnes linnas nimetatakse linnajagusid ka linnaosadeks (*Stadtteil*). Mõnikord on nimetus *Stadtbezirk* antud nendest väiksematele üksustele (näiteks Karlsruhe). Seega võivad sõnade Insofern *Stadtbezirk* ja *Stadtteil* tähendused olla ümber pööratud. 

Mõnes linnas, näiteks Essenis on *Stadtbezirk* esimene alajaotuste tasand, *Stadtteil* teine. Maini-äärses Frankfurdis on *Stadtbezirk* kõige väiksem alajaotus. 

Linnajagu on formaalne haldusüksus, mis on osalt sõltumatu ajalooliselt väljakujunenud struktuuridest. Suurlinnade koosseisu on sageli läinud algselt omaette olnud asulaid, mis on haldusreformide käigus koondatud linnajagudesse. 

Põhiliselt juhtudel, kui linnajagu kujutab endasst asulat, mis on linnast, mille koosseisu ta kuulub,  ruumiliselt eraldatud, kasutatakse linnajao kohta ka nimetust *Teilort*.
Aacheni murre

**Oche murre** ehk **Aacheni murre** (*Öcher Platt* [ˈœʃʌ plat]) on Aachenis (Oche murdes *Oche*) kõneldav saksa keele murre, mis kuulub ripuaari murderühma. See on põliste aachenlaste seas tänini kasutusel. 

Ehtne Oche murre on kirjakeele kõnelejatele peaaegu arusaamatu. Reinimaa regiolekt on Oche murdelt üle võtnud mõned grammatika jooned ning mõned sõnad ja väljendid, kuid on kirjakeelele lähem ja kirjakeele kõnelejale arusaadav. Reinimaa regiolekti Aacheni varianti peavad võõrad Oche murdeks, aachenlased ise aga peavad seda kirjakeeleks. 

Oche murdel on silmatorkavalt omapärane kõnemeloodia, mida sageli nimetatakse *Singsang*. 

## Sugulasmurded
Aacheni murre on suguluses Hollandi Limburgi provintsi murretega, eriti Vaalsi murdega (*Vólsj*), Bocholtzi murdega (*Bocheser*) ja Kerkrade murdega (*Kirchröadsj*), ning Eupeni murdega Belgia Saksakeelses Kogukonnas.

Funktsionaalsõnade puhul ulatuvad Oche murde ühisjooned hollandi keelega Aachenist kuni Stolbergi murdeni ning moodustavad selge piiri Kesk-Reinimaa Kölni murdeni (*Kölsch*). Vokalismi, konsonantismi ning silmatorkavate mitmuse- ja preteeritumivormide poolest lahknevad need selgelt Lõuna-Alam-Reini ja Kesk-Reinimaa (Kölni) murdest. 

## Kasutamine
Pärast Teist maailmasõda kasutatakse seda üha harvem. 

Oche murret kasutatakse avalikult eelkõige karnevalil, kus kõned, laulud, loosungid jms on Oche murdes.  

Oche murret harrastavad ja hooldavad 1907 asutatud ühing Öcher Platt e. V., murdeteatrid Alt-Aachener Bühne 1919 e.V., Öcher Schängche, Aachener Heimattheater Bühnenfreunde 1947 e.V. ning 1990. aastast Öcher Verzäll e.V. Ka mõnes Aacheni koolis tutvustatakse õpilastele Oche murret (näiteks teemanädalatel). Aeg-ajalt peetakse murdekeelseid missasid. Eriliste teenete eest Aacheni murde edendamisel, säilitamisel ja hooldamisel antakse välja iga-aastast Aacheni linna THOUET-murdeauhinda.

## Sõnavara
Meeleldi kasutatakse sõimusõna *Printekopp* 'vürtsipräänikupea'. Hüvastijätul kasutatakse fraasi "*Komm jut zuhaus, waa!?*". "Mul on külm" kõlab *Ich hab' kalt*, mis on mujalt pärit sakslastele võõrastav.

## Vaata ka
*Düreni murre
*Eschweileri murre

## Kirjandus
* *Die Aachener Mundart: Idiotikon nebst einem poetischen Anhange*, Joseph Müller, Wilhelm Weitz, Verlag Jacob Anton Mayer, Aachen und Leipzig 1836
* Adolf Steins: *Grammatik des Aachener Dialekts.* herausgegeben und mit einem Nachwort versehen von Klaus-Peter Lange. Rheinisches Archiv. Veröffentlichungen de Instituts für geschichtliche Landeskunde der Rheinlande der Universität Bonn. Band 141. Böhlau Verlag Köln Weimar Wien, 1998. ISBN 3-412-07698-8
* Will Hermanns / Karl Allgaier ; Meinolf Bauschulte ; Richard Wollgarten. [Hrsg. vom Verein Öcher Platt e.V.] : *Neuer Aachener Sprachschatz.* 2010, ISBN 978-3-9813844-0-6
* Karl Allgaier, Meinolf Bauschulte und Richard Wollgarten: *Die Grammatik der Aachener Mundart*, Öcher Platt e.V. (Hrsg), Aachen 2014, ISBN 978 3-9813844-1-3

## Välislingid
* ÖCHER PLATT e.V. – Verein für Mundart und Volkskunde seit 1907
* Oche murre helinäidistega
* Oche murde sõnavara, paulssen.org
Kölni ringkond

**Kölni ringkond** (*Regierungsbezirk Köln*) on üks viiest ringkonnast Saksamaa Liitvabariigi Nordrhein-Westfaleni liidumaal.

Kölni ringkond asub Nordrhein-Westfaleni edelaosas. See on üks Saksamaa suurema elanike arvu ja rahvastiku tihedusega ringkondi. 

Kölni ringkond piirneb põhjas Düsseldorfi ringkonnaga, idas Arnsbergi ringkonnaga, lõunas Rheinland-Pfalzi liidumaaga ning läänes Belgia ja Hollandiga. 

Ringkonna territooriumile jäävad Eifeli mäestik ja Bergisches Land. 

Ringkonna pindala on 7395,31 km² (teistel andmetel 7364,71 km²). 

Elanike arv oli 4 350 368 (seisuga 31. detsember 2003), rahvastiku tihedus 588 inimest km² kohta. Aastal 2002 oli elanike arv 4 318 758 ja rahvastiku tihedus 
586 inimest km² kohta.  
 
## Haldus
Halduskeskus on Köln. 

Ringkonnavalitsus asub aadressil Zeughausstraße 2–10, 50667 Köln.  

Praegune valitsusjuht on Gisela Walsken (SPD). 

### Haldusjaotus

Ringkond koosneb 8 kreisist kokku 95 kreisikuuluvusega vallaga ja 4 kreisivabast linnast (kokku 99 vallast).   

## Ajalugu

Ringkonna ajalugu ulatub tagasi "Preisimaa määruseni provintsivõimude paremast korraldusest" 30. aprillist 1815. Siis korraldati Preisimaa valitsemine ja haldus pärast Viini kongressi ümber ning provintsid jaotati kokku 28 ringkonnaks (*Regierungsbezirke*). Üks neist oli Kölni ringkond, mis oli algul Jülich-Kleve-Bergi provintsis ning 1922 läks üle Reini provints. Nagu teisedki ringkonnavalitsused, hakkas Kölni ringkonna valitsus tööle 22. aprillil 1816. Aastal 1972 ühendati Kölni ringkonnaga Aacheni ringkond. 

Suurt mõju ringkonna lähiajaloole on avaldanud Franz-Josef Antwerpes, kes oli valitsusjuht (*Regierungspräsident*) 1978–1999.

### Valitsusjuhid alates 1945. aastast
*Clemens Busch 1945–1947
*Wilhelm Warsch 1947–1957
*Walter Rieger 1957–1958
*Franz Grobben 1958–1967
*Heinrich Stakemeier 1967
*Günter Heidecke 1967–1978
*Franz-Josef Antwerpes 1978–1999
*Jürgen Roters 1999–2005
*Hans Peter Lindlar 2005–2010
*Gisela Walsken alates 2010
 
### Ajalooline haldusjaotus

#### 1816–1974

Enne kreisireformi, mis 1975 Nordrhein-Westfalenis jõustus, kuulusid Kölni ringkonda järgmised kreisivabad linnad (1945. aastani linnkreisid) ja kreisid (1945. aastani maakreisid) (ilma juba 1972 kaotatud Aacheni ringkonna kreisideta, mis liideti Kölni ringkonnaga): 

Mõned kreisid eksisteerivad tänaseni, kuid nende territoorium on muutunud. Ka kolm kreisivaba linna eksisteerivad tänaseni, kuid nende territoorium on tublisti suurenenud.

## Välislingid

* Kölni ringkonna valitsuse koduleht
Lynx (brauser)

**Lynx** (eesti keeles ilves) on paindlikult seadistatav tekstipõhine veebibrauser. Lynx on mõeldud kasutamiseks kursoriga suunatavates tekstilahtritel (ehk *[[tärk]]idel*) põhinevates tekstikuvaga seadmetes. Lynx on vanim arenduses olev veebibrauser, seda on arendatud alates 1992. aastast. 2020. aasta seisuga on Lynx veel kasutuses ja arenduses. 

## Kasutusvõimalused
Lynxi on võimalik siduda ekraani (pimedate punktkirja ekraani) ja kõnesüntesaatoriga. Brauseril on tänapäevane TLS-i tugi tänu OpenSSL-i teegile.

## Toetatud platvormid
Lynx on levinud UNIX-i laadsetes operatsioonisüsteemides. See on vaikimisi olemas OpenBSD süsteemides ja seda võib leida enamiku Linux süsteemide paketihoidlatest ja Mac OS X opsüsteemi Fink paketivaramust.

Lisaks UNIX-ilaadsetele süsteemidele on Lynx saadaval ka VMS-i, Microsoft Windowsi, DOS ja OS/2 EMX operatsioonisüsteemidele.

## Viited

## Välislingid
* Lynxi koduleht
Naltšik

**Naltšik** (vene ja karatšai-balkaari keeles *Нальчик*, kabardi-tšerkessi keeles *Налшык*) on Venemaa Kabardi-Balkaari Vabariigi pealinn.

See asub Suur-Kaukasuse eelmäestike jalamil Naltšiki jõel.

Linna läbib oluline Rostovi–Bakuu maantee.

## Rahvastik
Elanikke on 282 900 (2005). 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Naltšiki elanikest kabarde 47,3%, venelasi 31,8%, balkaare 11,4%, osseete 1,9%, ukrainlasi 1,0%, juute 0,4% ja muudest rahvustest inimesi 6,2%.

## Ajalugu
Linn asutati 1817 Venemaa Kaukaasia kaitsevööndi kindlustusena, mille juurde 1838 rajati sõjaväelaste asula. 1871. aastal sai temast slobodaa ja Tereki oblasti Naltšiki ringkonna keskus.

21. märtsist kuni 7. oktoobrini 1918 ning novembrist 1918 jaanuarini 1919 oli Naltšikis võim bolševike käes. Edasi kuni 24. märtsini 1920 oli Naltšik Denikini vägede valduses.

1. septembrist 1921, kui Naltšik sai Kabardiini autonoomse oblasti keskuseks, on Naltšik ka linn. 16. jaanuarist 1922 oli see Kabardi-Balkaari autonoomse oblasti keskus, 1936–1944 ja 1957–1991 Kabardiini-Balkaari ANSV ning 1944–1957 Kabardiini ANSV pealinn.

25. oktoobrist 1942 3. jaanuarini 1943 okupeerisid linna Saksa väed.

## Kultuur ja haridus
Linnas asub 1957. aastal asutatud Kabardi-Balkaaria Riiklik Ülikool.

## Sport
Linna jalgpalliklubi Naltšiki Spartak mängib Venemaa kõrgliigas.


Nalchik004.JPG|Naltšiki raudteejaam
Соборная мечеть в городе Нальчик.jpg|Mošee
Нальчик. Ресторанный комплекс «Сосруко» 77.jpg|Restoran
Нальчик Городской парк 77.jpg|Park
Нальчик. Городской парк 77.jpg|Park
Кинотеатр Победа(ул.Кабардинская).jpg|Kino


## Viited

## Välislingid
Valgevene NSV lipp

**Valgevene NSV lipp** oli NSV Liidu haldusüksuse Valgevene NSV lipp.

Valgevene NSV lipp loodi 1919. aastal. See oli punane kangas, mille vardapoolses ülanurgas olid kuldsed tähed "ССРБ". 11. aprillil 1927 lisati vardapoolsesse ülanurka punane kuldsete äärtega ristkülik. Kuldsed äärised olid vaid ristküliku alumisel ja lehvipoolsel küljel, ristküliku sisse jäid tähed "БССР" (VNSV &ndash; Valgevene Nõukogude Sotsialistlik Vabariik).

19. veebruaril 1937 muudeti lippu taas, see sai NSV Liidu lipu sarnane. Erinevuseks oli vaid see, et sirbi ja vasara kujutise alla olid paigutatud kuldsed tähed "БССР".

Järgmise kujunduse sai Valgevene NSV lipp 25. detsembril 1951. Lipp oli punane kangas, mille alumisel serval oli roheline horisontaalne laid, mis moodustas 1/3 lipu kõrgusest, vardapoolsel küljel oli aga vertikaalne laid rahvusliku ornamendiga. Roheline sümboliseeris loodust. Punase välja vardapoolses ülanurgas olid ristatud kuldsed sirp ja vasar ning nende kohal troonis kuldse äärisega punane viisnurk. 1991. aastal, Nõukogude Liidu lagunemisel võeti lipp kasutuselt.

1995. aastal kasutusele võetud praegune Valgevene lipp ei erine palju 1951.-1991. aasta VNSV lipust, eemaldatud on ainult sirp ja vasar ning punane viisnurk, ning muster vardapoolsel küljel on VNSV-aegselt punasel taustal valgelt muudetud valgel taustal punaseks.

Pilt:Flag of the Byelorussian SSR (1919).svg|Valgevene NSV lipp 1919&ndash;1927
Pilt:Flag of Byelorussian SSR (1927-1937).svg|Valgevene NSV lipp 1927&ndash;1937
Pilt:Flag of the Byelorussian SSR (1937).svg|Valgevene NSV lipp 1937&ndash;1951
Pilt:Flag of Byelorussian SSR (reverse).svg|Valgevene NSV lipp 1951&ndash;1991. Lipu tagakülg

## Vaata ka
*Valgevene lipp
Makalu

**Makalu** on mägi Aasias Himaalajas, maailma kõrguselt viies tipp. Ta asub Džomolungmast 19 km kagus Nepali ja Hiina piiril.

Makalu kõrgus on 8485 meetrit.

## Viited
Harold Pinter

**Harold Pinter** (10. oktoober 1930 – 24. detsember 2008) oli juudi päritolu Briti näitekirjanik.

Harold Pinter oli 2005. aasta Nobeli kirjandusauhinna laureaat.

2009. aasta 14. oktoobril anti välja esimene Pinteri kirjandusauhind, millele võivad kandideerida ainult britid või Suurbritannias tegutsevad kirjanikud. 

## Tunnustus
* 1973 – Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind
* 2005 – Nobeli kirjandusauhind, Franz Kafka auhind

## Looming
*"Tuba" (1957; näidend) 
*"Sünnipäevapidu" (1957; eesti keeles 1970; tõlkija Joel Sang)
*"Tumm teener" (1957; näidend)
*"Majahoidja" (1959; näidend)
*"Kojutulek" ("Homecoming", 1964; näidend) 

Harold Pinter on kirjutanud ka luulet (esimene kogu ilmus 1950. aastal), proosat, filmistsenaariume jm.

## Pinteri looming [[Eesti teater|Eesti teatris]]
*"Kojutulek" (Tallinna Linnateater; lavastaja Andres Noormets; esietendus 6. märtsil 1999)
*"Majahoidja" (lavastaja Evald Hermaküla; 1987)
*"Majahoidja" (Rakvere teater; lavastaja Mati Unt; 2001) 

## Isiklikku
Aastail 1956–1980 oli ta abielus Briti filminäitleja Vivien Merchantiga. Nende poeg Daniel sündis 1958. aastal. 

1980. aasta lõpust kuni surmani oli ta abielus ajaloolase ja kirjaniku Antonia Fraseriga.

## Välislingid
* "Suri nobelist Harold Pinter", EPL, 3. jaanuar 2009
* "Asutati Pinteri kirjandusauhind", EPL, 24. juuli 2009
Rostov

**Rostov** (vene *Ростов*, rööpnimi *Ростов-Ярославский*; 12.–17. sajandil *Ростов-Великий*) on linn Venemaal Jaroslavli oblastis, Rostovi rajooni keskus. Asub Nero järve ääres.

## Ajalugu
Rostov kuulub Venemaa vanimate linnade hulka. Nestor mainib teda oma kroonikas "Jutustus möödunud aegadest" kui juba aastal 862 ammu seisnud linna. 988 asutati Rostovisse piiskopkond. 10. sajandil oli ta Rostovi-Suzdali vürstkonna keskus, kuni Juri Dolgoruki viis selle 1125 Suzdalisse. 11. sajandist 13. sajandi alguseni kuulus Rostov Vladimiri-Suzdali vürstkonda, aastast 1207 oli Rostovi vürstiriigi pealinn. Sel ajal oli linnas 15 kirikut ja mitu kloostrit; linnamüüriga piiratud ala ulatus üle ruutkilomeetri.

Aastal 1238 vallutasid linna mongoli-tatari väed pärast seda, kui Batu-khaan oli purustanud Vladimiri vürsti Juri Vsevolodovitši ja Rostovi vürsti Vassilko ühendatud väe.

Aastast 1474 oli Rostov Moskva riigi koosseisus. 1589–1788 oli linn metropoliidi residents, hiljem viidi see Jaroslavli.

1608 röövisid Rostovi paljaks ja põletasid maha Rzeczpospolita väed. Varsti pärast seda ehitati linna ümber muldkindlustused ja see on viimane kord, mil võõrväed on Rostovi vallutanud.

Aastast 1777 sai Rostov maakonnakeskuseks Jaroslavli rüütelkonnas, aastast 1796 Jaroslavli kubermangus.

## Viited
Rostov Doni ääres

**Rostov Doni ääres** (ka **Doni-äärne Rostov**) on linn Lõuna-Venemaal. See on Rostovi oblasti ja Lõuna föderaalringkonna keskus. 

Linn asub Doni jõe alamjooksul selle suudme lähedal Aasovi merre.

## Ajalugu
Aastal 1749 asutati Temerniki jõe suudmesse tollipunkt. Selle kaitseks rajati 1761 kindlus, mille ümber kujunes asula. Rostov Doni ääres on linn aastast 1807.

2023. aasta 24. juunil teatas Wagneri pealik Prigožin, et on võtnud linna oma kontrolli alla.

## Vaata ka
* FK Rostov
* Rostovi oblasti kujutava kunsti muuseum

## Viited

## Välislingid

*Linna duuma ja administratsiooni lehekülg
*Linn Nõukogude topograafilisel kaardil (1:100 000)
*Падение дрона рядом со штабом ЮВО в Ростове-на-Дону. Что известно. [Drooni kukkumine Lõuna sõjaväeringkonna peakorteri lähedal Rostovis Doni ääres. Mida me teame]. BBC News Русская служба, 7. september
Robert Korzeniowski

**Robert Marek Korzeniowski** (sündinud 30. juulil 1968 Lubaczówis) on Poola endine kergejõustiklane (20 km käimine ja 50 km käimine). Neljakordne olümpiavõitja (1996, 2000 ja 2004), kolmekordne maailmameister (1997, 2001 ja 2003) ja kahekordne Euroopa meister (1998 ja 2002).

Korzeniowski kuulub IAAFi kuulsuste halli.

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el
* 1996 Atlanta
**olümpiavõitja** – 50 km käimine **3:43.30**
* 2000 Sydney
**olümpiavõitja** – 20 km käimine **1:18.59**
**olümpiavõitja** – 50 km käimine **3:42.22**
* 2004 Ateena
**olümpiavõitja** – 50 km käimine **3:38.46**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 1995 Göteborg
pronksmedal – 50 km käimine **3:45.57**
* 1997 Ateena
**maailmameister** – 50 km käimine** 3:44.46 **
* 2001 Edmonton
**maailmameister** – 50 km käimine **3:42.8**
*2003 Pariis
**maailmameister** – 50 km käimine **3:36.03**; maailmarekord

### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]
* 1993 Toronto
hõbemedal – 5000 m käimine **18.35,91**   

### [[Käijate maailma karikavõistlused|Maailma karikavõistlustel]]
* 2004 Naumburg
hõbemedal – 20 km käimine **1:19.02**        

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]
* 1998 Budapest
**Euroopa meister** – 50 km käimine **3:43.51**
* 2002 München
**Euroopa meister** – 50 km käimine **3:36.39**

## Välislingid
*
Jefferson Pérez

**Jefferson Pérez** (sündinud 1. juulil 1974 Cuencas) on Ecuadori endine kergejõustiklane (20 km käija), olümpiavõitja (1996) ja kolmekordne maailmameister (2003, 2005 ja 2007).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1996 Atlanta
**[[olümpiavõitja]]** 20 km käimises **1:20.07** 

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1999 Sevilla
hõbemedal 20 km käimises **1:24.19** 
* 2003 Pariis
**maailmameister** 20 km käimises **1:17.21**
* 2005 Helsingi
**maailmameister** 20 km käimises **1:18.35**
* 2007 Osaka
**maailmameister** 20 km käimises **1:22.20**

## Isiklikku

Jefferson Pérez on 174 cm pikk ja kaalub 59 kg.

## Välislingid

*Jefferson Péreze koduleht
* 
*Fotod Jefferson Pérezest