Viiburi piiskopkond

**Viiburi piiskopkond** oli aastatel 1554–1723 tegutsenud luterliku Rootsi kiriku piiskopkond ja aastatel 1924–1945 Soome Evangeelse Luterliku Kiriku piiskopkond.

## Esimene Viiburi piiskopkond

Viiburi piiskopkonna moodustas reformatsiooni järel Rootsis, 1554. aastal Gustav Vasa, Rootsi kuningriigi Soome Turu piiskopkonna idaosadest. Piiskopkond taasühendati aastatel 1578–1618 Turu piiskopkonnaga, Stolbovo rahu järel see eraldati taas omaette piiskopkonnaks ja Viiburi piiskopkonna piiskopile halduse alla lisati ka Käkisalmi lään ja Ingerimaa, välja arvatud Narva linn, kuni 1638. aastal tehtud otsuse kohaselt sai Ingerimaast eriline superintendentsiamet ehk piiskopkond ja 1641 määrati selle esimeseks Narva ja Ingerimaa superintendendiks Harjumaa praost Heinrich Stahl.

Põhjasõja ajal langes Viiburi piiskopkonna territoorium 1710. aastal Moskva tsaaririigi valdusse, mistõttu jagati Viiburi piiskopkonna haldus Porvoo ja Mikkeli ajutisteks konsistooriumipiirkondadeks. 

Viiburi piiskopkonna toomkirikuks oli Viiburi vana toomkirik (soome k. Viipurin vanha tuomiokirkko).

Rootsi ja Venemaa keisririigi vahelise Põhjasõja lõpetanud 1721. aasta Uusikaupunki rahulepinguga läksid Ingerimaa ja osa Laadoga järvest läänes asuvast Karjala maakitsusest koos Viiburi lääni osaga Venemaa keisririigile.  Venemaa keisririigi Viiburi kubermangus, Rootsi kiriku Viiburi piiskopkond jagati Porvoo ja Mikkeli ajutisteks konsistooriumipiirkondadeks. 

### Viiburi piiskopid
*1554–1563, Paul Pedersson Juusten, 
*1563–1564, Canutus Johannis, 
*1568–1578, Erik Matthaei Herkepaeus,
: Aastatel 1578–1618 olid Viiburi ja Turu piiskopkonnad liidetud. 
*1618–1629, Olaus Erici Elimæus, 
*1630–1632, Nicolaus Carelius, 
*1633–1641, Gabriel Persson Melartopaeus, 
*1642–1656, Petrus Jonæ Bjugg  (surn. 1656), 
*1658–1664, Nicolaus Nycopensis  (surn. 1664), 
*1664–1672, Petrus Brommius (surn. 1672), 
*1672–1679, Abraham Thauvonius (1622–1679)
*1679–1681, Henrik Carstenius  (1612–1683), 
*1681–1696, Petrus Bång (1633–1696), 
*1696–1705, Petrus Laurbecchius (1628–1705), 
*1705–1711, David Lund (1657–1729).

Põhjasõja järel piirkonna soome luteri kirikuorganisatsioon allus Rootsi Porvoo piiskopkonnale (rootsi k. *Borgå stift*), kuna senise Viiburi piiskopkonna keskus viidi 1724. aastal Venemaa valdusse läinud Viiburist üle Porvoosse ja Viiburisse moodustati Viiburi konsistoorium (Viipurin konsistori) (1720), mille juhiks oli Viiburi toomkiriku toompraost: 1755–1790 Magnus Alopaeus (1716–1790), Johan Stråhlman  (1733–1800) ning Hamina konsistoorium (Haminan konsistori) (1743), mille juhiks oli 1744–1783 Hamina toompraost Fabian Nicolaus Jacobsson Gudzeus (1700–1790) jt. Vana-Soome luteriusu kirik oli algselt Pühima Valitseva Sinodi haldusalas ja hiljem Liivimaa, Eestimaa ja Soomemaa Asjade Justiitskolleegiumi haldusalas. Vana-Soome konsistooriumiringkonnad kaotati 1812. aastal Viiburi alade liitmisel Soome suurvürstiriigiga.

Soome suurvürstiriigis oli Viiburi kubermangus luteriusu kogudused: Jääski 1812–1917, Kymi 1812–1917, Lappee 1812–1917, Ranna 1812–1917, Äyräpää 1812–1917, Käkisalme edelakihelkonnas 1812–1862, Käkisalme 1863–1917, Käkisalme põhjakihelkonnas 1812–1847, Sortavala 1848–1917, Salmi 1848–1917, Käkisalme keskmises kihelkonnas 1818–1862, Kurkijoki  kihelkonnas 1863–1917 jaotatud Viiburi praostkonda, Edela-Kajala praostkonda, Põhja-Kajala edelapraostkonda ja Põhja-Kajala põhjapraostkondadesse.

## Teine Viiburi piiskopkond

Savonlinna piiskopkonna keskus viidi Soome iseseisvumise järel Viiburisse üle 1925. aastal. Piiskopkond hõlmas Viiburi ja Mikkeli lääni ning Kuopio lääni Karjala-poolset osa. Viiburi piiskopkonna toomkirikuks oli 1893. aastal ehitatud Viiburi uus toomkirik (Viipurin tuomiokirkko).

Viiburi piiskopkonda kuulusid: Toomkogudus, Hamina, Lappeenranta, Mikkeli, Juva, Savonlinna, Jääske, Äyräpää, Käkisalmi, Kurkijoe, Sortavala, Kitee, Joensuu, Nurmekse kogudused ja kihelkonnad: Kymi 1917–1945, Lappee 1917–1945, Jääski 1917–1945, Ranna 1917–1945, Äyräpää 1917–1937, Käkisalme 1917–1945, Kurkijoki 1917–1945, Sortavala 1917–1945, Salmi 1917–1945, Rajajoe 1937–1945, Viiburi 1937–1945.

Jätkusõja järel 1944. aastal loovutati Viiburi NSV Liidule. 1945. aastal loodi Mikkeli piiskopkond ja piiskopkonna keskus viidi ametlikult Viiburist Mikkelisse (soome k. Mikkelin hiippakunta).
### Piiskopkonna piiskopid
* Erkki Kaila (1924–1935)
* Yrjö Loimaranta (1935–1942)
* Ilmari Salomies (1942–1951), Viiburi ja Mikkeli piiskop

## Viited