open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vask-porosamblik

**Vask-porosamblik** (*Cladonia foliacea var. convoluta*) on leht-porosambliku varieteet.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse.

Eestis on teda leitud Hiiumaal Sarve poolsaarel ja Saaremaal Sõrves. Eestis kasvab ta kuivadel lubjarikastel niitudel ja loodel, mujal maailmas steppides ja poolkõrbetes.

## Viited

## Välislingid

*
Võru Linnateater

**Võru Linnateater** (2009–2013) oli poolkutseline teater Võrus.

Teater tegutses sihtasutuse Võru Kannel struktuuriüksusena. 

Võru Linnateatri nimi võeti kasutusele 1. jaanuaril 2009. Teatri eelkäijaks oli Võru Teatriateljee.

Aastail 2009–2011 oli teatri kunstiline juht Tarmo Tagamets. Alates septembrist kuni 1. detsembrini 2012 oli teatri kunstiline juht Leino Rei.

## Välislingid
*Koduleht
Margus Kasemaa

**Margus Kasemaa** (sündinud 29. aprillil 1968) on Eesti dirigent ja orkestrijuht. 

Ta on lõpetanud Eesti Muusikaakadeemia puhkpilliorkestri dirigendina.

Margus Kasemaa juhib Puhkpilliorkestrit Tartu ja selle puhkpillistuudiot, asutas ja õpetab (kunstiline juht tütar Helen Kasemaa) Tartu Rivitrummide Ansamblit ja asutas üleriigilise rivitrummarite suvekooli. Ta on olnud Tartu Laulupeo puhkpilliorkestrite üldjuht; on Tartu Promenaadimuusika (kontserdisarja) "Emajõe suvi" asutaja, kunstiline juht ja korraldaja ning Tartu Rahvusvahelise puhkpillifestivali "Mürtsub pill" asutajaid, kunstiline juht ja korraldaja. Olnud aastaid Eesti Piirivalve Orkestri muusik ja dirigent. On palju aastaid olnud Tartus, 24.02. Eesti Vabariigi aastapäeva tseremoonia dirigent Tartu Tähetorni ees ja 20.08. Eesti Vabariigi taasiseseisvumispäeva tseremoonia dirigent Tartus Kalevipoja ausamba ees. On Tartu kultuurihoone Seltsingu juhatuse liige ja üks selle ühingu eestvedajaid. 

## Tunnustus

* 2009 – Tartumaa kultuuripärl

## Viited

## Välislingid
* "Tartumaa Kultuuripärl - Margus Kasemaa" Tartumaa kodulehel, 15.01.2010
* Raimu Hanson "Pasunakooride üldjuht kurdab noorte mängijate nappust" Postimees, 13.05.2004
* Margus Kasemaa Rahvakultuuri Keskuse veebilehel
Sõudja

**Sõudja** on inimene, kes tegeleb sõudmisega.

## Sõudjaid
*Raul Arnemann
*Aita Artma
*Hugo-Herbert Artma
*Tõnu Endrekson
*Tiit Helmja
*Jüri Jaanson
*Tatjana Jaanson
*Andrei Jämsä
*Pertti Karppinen
*Gennadi Kinko
*Mart Kuusik
*Mihkel Leppik
*Toivo Ormisson
*Kaisa Pajusalu
*Allar Raja
*Kaido Reivelt
*Kaspar Taimsoo
*Jüri-Mikk Udam
Must limasamblik

**Must limasamblik** (*Collema nigrescens*) on samblik. 

Ta on Eestis arvestatud II kaitsekategooriasse (2012).

Eestis on teda leitud 1940. aastate lõpus ühel korral Pärnumaal Kaansoolt (leidis Erast Parmasto).

## Viited

## Välislingid
*
Harilik kitsesamblik

**Harilik kitsesamblik** (*Flavoparmelia caperata*) on kitsesambliku perekonda kuuluv samblik.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse.

Eestis on teda leitud näiteks Tartu lähedalt Tähtvere metsast, kus ta kasvas sookasel.

Ta on tundlik õhu saastumise suhtes.

## Viited

## Välislingid

*
Tiia Teppan

**Tiia Teppan** (aastani 1983 **Tiia Meldre**; sündinud 29. detsembril 1961) on Eesti poliitik, suusataja ja spordipedagoog, Tartu abilinnapea aastatel 2011–2018.

Ta on pärit Võrumaalt. Ta on lõpetanud 1980. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

1986–1997 töötas Tiia Teppan Tartu Ülikooli suusalektoraadis ja spordikeskuses, 1995–1997 ühtlasi suusatreenerina Tartu Kalevi Spordiklubis. 1998–2000 oli ta Põlva Spordikooli direktor, 2000–2002 Tartu Suusaklubi tegevjuht ja treener, 2003–2011 Aura Keskuse juhataja Tartus.

Ta on Tartu Hansa Rotary klubi liige.

## Poliitiline tegevus

Tiia Teppan on Reformierakonna liige. 2009–2011 oli ta Tartu linnavolikogu liige. 2011. aastal sai temast Tartu hariduse ja kultuuri valdkonna abilinnapea. 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel valiti ta Tartu linnavolikokku 213 häälega, kuid ta jätkas ka uues koalitsioonis hariduse ja kultuuri valdkonna abilinnapeana. Ta valiti Tartu linnavolikokku ka 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel, kuid jätkas uues koalitsioonis Tartu sotsiaalvaldkonna abilinnapeana. 2018. aasta augustis teatas ta abilinnapea kohalt tagasiastumisest ja läks sama aasta septembrist Tartu linnavolikogu 9. koosseisu.

## Sport
Teppan alustas suusatreeninguid 1972. aastal Võru Spordikoolis Maret Lukini õpilasena, 1980–1983 oli tema treener Mati Alaver. Ta on võitnud Eesti meistrivõistlustel 1982. aastal 10 km suusatamises pronksi ning 1979–1983 teatesõidus kolm kuld- ja kaks hõbemedalit. 1982. aastal täitis ta Eesti NSV meistersportlase normi. Ta on olnud spordiklubi Jõud liige.

1988–1998 oli ta Tartu suusamaratoni korralduskomitees tehnikakontrollija, 1991–2002 kuulus Suverulli korraldusmeeskonda, 2001–2004 klubi Tartu Maraton nõukokku, 2003–2011 oli Tartu Suusaklubi juhatuse esimees ja aastast 1997 on ta Eesti Olümpiaakadeemia haridustoimkonna liige. 2007–2010 kuulus ta Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali nõukokku.

## Isiklikku
Aastatel 1983–2008 oli Tiia Teppan abielus suusataja ja spordipedagoogi Jaanus Teppaniga. Nende pojad on suusataja Vahur Teppan (sündinud 1985) ning treener ja sporditegelane Jaak Teppan (sündinud 1984) ning tütar on Tuuli Teppan (sündinud 1991).

## Teoseid
* "Suuskade valimisest ja hooldamisest" (1995, koos Jaanus Teppaniga).

## Viited

## Välislingid
* Jaan Olmaru "Tartu abilinnapeaks tõuseb Tiia Teppan" Postimees, 11. mai 2011
* "Video: uus abilinnapea Tiia Teppan tutvustab end volinikele" Postimees, 13. mai 2011
* Teppan, Tiia Eesti spordi biograafiline leksikon
* Tiia Teppan, Riho Raave "Tartu käib kooliuuenduste teed" Postimees, 18. juuli 2012
Kääv-neersamblik

**Kääv-neersamblik** (*Nephroma resupinatum*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012).

Eestis on teda 20. sajandi algul leitud Tallinnas ja selle ümbruses, hiljem ka mujal.

Ta on väga tundlik õhu saastumise suhtes.

## Viited

## Välislingid

*
Rööbaspuud

**Rööbaspuud** on riistvõimlemisel kasutatav spordivahend.

Meeste riistvõimlemisel kasutatakse samal kõrgusel asuvaid rööbaspuid, naiste riistvõimlemisel erineval kõrgusel olevaid rööbaspuid.


Pilt:Cucherat bars.JPG|Samal kõrgusel asuvad meeste rööbaspuud
Pilt:Pauline Morel uneven bars.JPG|Erineval kõrgusel asuvad naiste rööbaspuud
Väike nõgisamblik

**Väike nõgisamblik** (*Parmeliella triptophylla*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012).

Eestis on teda leitud 19. sajandil Tartust, hiljem ka Harjumaal Vetlast (originaalallikas Veetla) ja Ravilast ning Pärnumaal Asujalt ja Urissaarelt.

Ta on õhu saastumise suhtes väga tundlik.

## Viited

## Välislingid
*
Serva-kilpsamblik

**Serva-kilpsamblik** (*Peltigera collina*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012).

Eestis on teda leitud Tallinna lähedalt Haaberstist ja Piritalt, Saaremaalt Kallimäelt, Abruka saarelt ja Hanikatsi laiult.

## Viited

## Välislingid
*
Harilik lohksamblik

**Harilik lohksamblik** (*Solorina saccata*) on samblik.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse.

Eestis on ta harv, teda on leitud peamiselt mandri põhjaosast ja läänesaartelt, samuti on üks leid Lääne-Virumaal Varangult.

## Viited

## Välislingid

*
Karastusjook

**Karastusjook** on ilma alkoholita või väga väikese alkoholisisaldusega gaseeritud jook. Need erinevad suhkrusisalduse, puuviljamahla hulga, maitse, karboniseerituse taseme ja koostisosade poolest. Mõned karastusjoogid on loodud ka kindla eesmärgiga, näiteks vedelikukaotuse taastamiseks või energiataseme tõstmiseks. Levinumad alamtüübid on maitsestatud joogid, puuviljamahlajoogid, kontsentraadid, lahjendatavad joogid ning funktsionaalsed joogid, nagu spordi- ja energiajoogid.[2]

## Koostis
Karastusjoogid koosnevad peamiselt veest, millele lisatakse erinevaid aineid maitse, värvuse, säilivuse ja muude omaduste parandamiseks. Tüüpilised koostisosad on

* magusained, näiteks suhkur või suhkruasendajad;
* süsihappegaas, mis annab joogile kihisevuse;
* happesuse regulaatorid;
* lõhna- ja maitseained;
* värvained;
* säilitusained, mida kasutatakse lubatud kogustes vastavalt toiduohutusnõuetele;
* antioksüdandid ja/või vahutekitajad.

Karastusjoogid võivad sisaldada nii looduslikku kui ka sünteetilist päritolu koostisosi.[2]

## Ajalugu
Karastusjookide ajalugu ulatub 19. sajandi algusse, mil hakati tootma kihisevat, enamasti maitsestamata soodavett. Üheks esimeseks laiemalt levinud maitsestatud karastusjoogiks oli ingveriõlu, mis kujunes välja ravimjoogist ja muutus 19. sajandiks kaubanduslikuks tooteks.

Traditsioonilisi kääritatud mittealkohoolseid jooke on valmistatud paljudes kultuurides. Eestis on tuntud näiteks kali (kvass), mille maitse ja säilivus sõltuvad käärimis- ja hapendamisprotsessidest.

## Karastusjooke
*Baikal
*Coca-Cola
*Fanta
*gaseeritud vesi
*Jaffa
*jäätee
*Krušon
*limonaad
*mineraalvesi
*Pepsi-Cola
*RC Cola
*soodavesi
*Sprite
*Tarhun
*toonik

## Viited

[1] **Taimalu, Sven Sören** (2022). *Kalja valmistamisel käärimis- hapendamisprotsesside parameetrite jälgimine-* kalja valmistamisel käärimis- hapendamisprotsesside parameetrite jälgimine determination of fermentation-acidification parameters in kvass https://dspace.emu.ee/server/api/core/bitstreams/436bdb74-229e-4257-9ded-edeb89d520dd/content (8.03.25)

[2] **Kregiel, Dorota** (2015). *Health Safety of Soft Drinks: Contents, Containers, and Microorganisms.* https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1155/2015/128697 (8.03.25)

[3] **Emmins, Colin** (1991). *Soft Drinks: Their Origins and History.* https://abetterbeerblog427.com/wp-content/uploads/2017/03/soft_drinks_-_their_origins_and_history.pdf (16.03.25)
Männi-soomussamblik

**Männi-soomussamblik** (*Hypocenomyce anthracophila*, sünonüüm *Carbonicola anthracophila*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012).

Eestis on teda leitud kaks korda: rabastuvas kanarbikumännikus Pärnumaal Lodjal ja Viljandimaal Karksis.

## Viited
Narkissos

**Narkissos** (kreeka keeles Νάρκισσος) oli vanakreeka mütoloogias Boiootia jahimees, kes oli tuntud oma erakordse ilu ja enesearmastuse poolest. Tark Teiresias oli talle ennustanud, et ta elab pika elu, kui ta kunagi iseennast ei näe. Oma ilu üle uhke noormees tõukas endast eemale kõik, kes temasse armunud olid. Kättemaksujumalanna Nemesis nägi seda ning ahvatles nooruki tiigi äärde, kus ta omaenese peegelpilti armus ning suutmata selle juurest lahkuda, suri sealsamas.

Narkissose nimest on tuletatud sõna "nartsissism", mis tähistab haiglast eneseimetlust.
Epimetheus

**Epimetheus** (vanakreeka keeles Ἐπιμηθεύς 'tagantjärele mõtleja') oli vanakreeka mütoloogias Prometheuse ja Atlase vend, titaan Eurymedoni või Iapetose poeg nümf Klymenega. Kui Prometheus oli inimsoole tule kinkinud, tahtis Zeus selle eest kätte maksta ning laskis Hephaistosel valmistada savist naise, tuultel talle hinge sisse puhuda ning Olümpose jumalannadel ta kauniks teha. Selle iluduse – Pandora – saatis ta Epimetheusele kingiks. Epimetheus, keda Prometheus oli hoiatanud Zeusilt ühtki kinki vastu võtmast, alguses keeldus, kuid oma aheldatud venna saatust nähes abiellus Pandoraga. Rumal ja sõnakuulmatu Pandora avas laeka, mille Prometheus oli venna kätte hoiule andnud ja millesse olid suletud kõik inimsoo nuhtlused.
Käsnjas lohksamblik

**Käsnjas lohksamblik** (*Solorina spongiosa*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012).

Eestist on teada vähemalt kolm leidu: Sõmeri saarelt, Muhu saarel Üügu pangalt ja Lääne-Virumaalt Risult.

## Viited

## Välislingid
*
City Plaza

**City Plaza** on kõrghoone Tallinnas aadressil Tartu maantee 2. Hoones on bürooruumid.

Hoone üldpind on 13&nbsp;450 m². Maja projekteeris OÜ Alver Trummal Arhitektid arhitekt Tiit Trummal. City Plaza valmis 2004. aasta mais.

## Vaata ka
*City Plaza 2
Nemesis

**Nemesis** oli vanakreeka mütoloogias Atikast pärit kättemaksujumalanna, Okeanose tütar. Tema nimi tähendab "õigeaegne täidesaatmine" ja tema ülesandeks oli karistada neid jumalate soosikuid, kes oma õnnega uhkeldama hakkasid ja ülbeks muutusid. Ühe müüdiversiooni kohaselt oli Zeus Nemesisesse armunud ning jälitas jumalannat, kes pidevalt kuju muutis. Zeus sai Nemesise kätte, kui ta oli võtnud luige kuju. Sellest ühendusest sündis ilus Helena, kelle pärast puhkes Trooja sõda.

## Välislingid
Helena Bonham Carter

**Helena Bonham Carter** (sündinud 26. mail 1966 Londonis) on inglise näitleja.

## Isiklikku
1994. aastal filmi "Mary Shelly Frankenstein" võtete ajal algas Bonham Carteri ja Kenneth Branagh' armusuhe, kuigi Branagh oli siis veel abielus Emma Thompsoniga. Thompson ja Branagh lahutasid abielu. 1999. aastal lõppes Bonham Carteri ja Branagh' armusuhe. Aastatel 2001–2014 oli Carter abielus Tim Burtoniga, neil on ühised lapsed: poeg William Raymond (s 2003) ja tütar Nell (s 2007).

## Filmirolle

## Välislingid

*
Roland Matt

**Roland Matt** (sündinud 24. veebruaril 1991) on üks Eesti Füüsikaüliõpilaste Seltsi (FÜS) asutajaid. 

## Elulugu
Aastatel 1998–2007 õppis Roland Tartu Tamme Gümnaasiumis, keskhariduse omandas aastail 2007–2010 Hugo Treffneri Gümnaasiumis, mille lõpetas ainealaste kiituskirjadega. 2010. aastast õpib Tartu Ülikooli Loodus- ja tehnoloogiteaduskonnas (LOTE) füüsika erialal.

Juba kooli ajal paistis Roland silma teadmistega loodusteaduste vallas: 2006. aastal osales rahvusvahelisel loodusteaduste olümpiaadil Brasiilias; 2008. aastal Küprosel toimunud Euroopa loodusteaduste olümpiaadil (EUSO), kus sai hõbemedali; 2009. ja 2010. aastatel osales Mehhikos ja Horvaatias toimunud rahvusvahelisel füüsikaolümpiaadil (IPhO), mõlemal korral sai aukirja.  

## Organisatsiooniline tegevus
*2010–... Eesti Füüsikaolümpiaadi žürii liige
*2010–... TÜ Teadusbussi liige
*2010–... Eesti Füüsika Seltsi liige
*2012–... Eesti Füüsikaüliõpilaste Seltsi juhatuse liige

## Saavutused
* 2013 – teine koht Eesti Televisiooni teadust populariseerivas saates "Rakett 69".

## Viited


## Välislingid
* Piret Parik. Raketisaate poisid: vahel oleme teadussaate ajal korraldanud ka midagi katastroofilaadset Õhtuleht, 16. märts 2013.
* Saate "Rakett 69" koduleht
Bourne'i pärand (film)

"**Bourne'i pärand**" (inglise keeles "The Bourne Legacy") on 2012. aastal esilinastunud USA põnevusfilm. 

See on neljas film Robert Ludlumi loodud tegelaskuju Jason Bourne'ist. Filmil on sama pealkiri Eric Van Lustbaderi romaaniga, kuid nii nagu kaks eelmist Bourne'i-filmi, ei tugine ka see film romaanile ning filmis puudub isegi selline roll. 

Filmi režissöör ja üks stsenariste oli esimese kolme filmi stsenarist Tony Gilroy. Peaosades mängivad Jeremy Renner, Rachel Weisz, Edward Norton, Joan Allen ja Albert Finney.
Alan Rickman

**Alan Sidney Patrick Rickman** (21. veebruar 1946 London – 14. jaanuar 2016 London) oli inglise teatri- ja filminäitleja.

## Filme

## Välislingid

*
Julie Walters

**Julia Mary Walters** (sündinud 22. veebruaril 1950) on inglise näitleja.

Ta on tuntud Molly Weasleyna Harry Potteri filmidest.

Mängis ka filmis "Mamma Mia!" Rosie Mulligan￼i.

## Viited

## Välislingid

*
Amélie

**"Amélie"** (prantsuskeelne originaalpealkiri **"Le fabuleux destin d'Amélie Poulain"**; algse tööpealkirjaga "**Amélie des Abbesses**") on 2001. aasta romantiline komöödiafilm.

Filmi režissöör oli Jean-Pierre Jeunet, peaosa mängis Audrey Tautou.

Film sai 2001. aasta Euroopa filmiauhinna parima filmi kategoorias.
Valge vahasamblik

**Valge vahasamblik** (*Squamarina lentigera*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis on teda leitud Saaremaal Lõol, Kaugatomal, Atlas, Võrsnas, Taalikul.

## Viited

## Välislingid
*
Loo-rebasesamblik

**Loo-rebasesamblik** ehk **loo-rebasekõrv** (*Vulpicida tubulosus*) on varem eraldi liigina käsitletud kadaka-rebasesambliku teisend (varieteet). 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Teda peetakse Läänemere saarte (Ölandi, Gotlandi, Saaremaa) endeemiks. Eestis on teda leitud Saaremaal, Hiiumaal, Osmussaarel ja Vormsil.

## Viited
Eesti Füüsikaüliõpilaste Selts

**Eesti Füüsikaüliõpilaste Selts** (lühend **FÜS**) on Eesti Füüsika Seltsi (EFS) osakond.

See ühendab ja esindab Eesti Vabariigis füüsikat ja sellega seotud erialasid õppivaid üliõpilasi. FÜS-i asutasid 2012. aasta kevadel Tartu Ülikooli füüsikaüliõpilased. Selts kuulub ka koostöövõrgustikku OLE ROHKEM ja Eesti Noorteühenduste Liitu.

Selts on platvorm, kus üliõpilased saavad nii ennast kui ka oma ideid ja soovitud projekte teostada. FÜS on aidanud toetada mitmeid projekte, mis on olulised üliõpilastele ja füüsika erialale. Samuti korraldatakse erialaseid üritusi, mille hulka kuuluvad ka näiteks sügiskoolid. FÜS tegeleb õppekvaliteedi parandamisega, füüsikaalase kõrghariduse populariseerimisega (projekt "Tudeng koolitundi") ning edendab üliõpilaste, õppejõudude ja teadlaste vahelist suhtlust.

Füüsikaüliõpilased on algatanud ja juurutanud ka mentoriprogrammi. Selle programmi raames määratakse esmakursuslastest gruppidele mentoriteks vanema kursuse üliõpilased, kes aitavad kohaneda ülikoolieluga ja on abiks, kui tekib küsimusi õppetöö või muu kohta. Mentorlus parandab ka kursustevahelist suhtlust ja annab võimaluse leida häid sõpru. Lisaks füüsikutele on mentoriprogrammist osa võtnud ka materjaliteaduse, keemia, informaatika, matemaatika ja matemaatilise statistika üliõpilased.

## Inimesed
FÜSi liikmeks võivad astuda kõik füüsikat või sellega seotud erialasid õppivad üliõpilased Eestis. Kuna FÜS on EFSi osakond, siis on kõik FÜSi liikmed ka EFSi liikmed. FÜS valib igaks semestriks endale juhatuse. 

2019/2020. õppeaasta sügissemestril sai alguse FÜSi töörühmade tegevus. Töörühmades saavad liikmed osa võtta seltsi tegevusest, luua ja teoks teha projekte ning aidata seltsil nii seada kui ka täita oma eesmärke. Üks töörühm, mis on pigem töörühma ja programmi piirimail, on õpiabi töörühm.

Õpiabi töörühm pakub konsultatsiooni vanematelt üliõpilastelt, et parandada õpet, anda juhendajaile võimalus omandada õpetamiskogemust, toetada neid rahaliselt, luua kogukonnatunnet füüsika, keemia ja materjaliteaduse (FKM) erialal ning põhjustada struktuurseid muudatusi füüsika instituudis (FI), et noori kaasataks õppeassistendina rohkem õppetöösse. Kõige olulisem on sealjuures, et programmi juhib selle initsiatiivi algataja, kes ise oli toona just 1. õppeaastat lõpetamas, ning on tänaseni n-ö. lihtliige. See on programm liikmeskonnalt liikmeskonnale. Teiste oluliste projektide seas on mitmed üritused ja programmid, kus turundatakse noortele füüsika, keemia ja materjaliteaduse eriala, et kasvatada huvi nende erialade õppe vastu, muutes õppekava ja Eesti ühiskonda tugevamaks.

Tänu heale koostööle füüsika instituudiga saavad liikmed kasutada Physicumis asuvat sauna, jõusaali ning seltsile on eraldatud ka tudengiruum, kus liikmed saavad õppida.

## Välislingid
*FÜSi koduleht
*FÜSi Facebook
*FÜSi Instagram
Sammallane

**Sammallane** (*Plumatella*) on sammalloomade perekond sugukonnast *[[Plumatellidae]]*.

Eestis leidub neid sisevetes.

## Liigid

## Viited
Yves Rocher

**Yves Rocher** (7. aprill 1930 – 26. detsember 2009 Pariis) oli prantsuse ärimees ja ettevõtja, kes rajas omanimelise kosmeetikafirma Yves Rocher.

Rocher alustas tegevust 1950. aastatel, keskendudes taimepõhiste kosmeetikatoodete valmistamisele ja müügile. Algusaastatel kasutas ta postimüüki, mis võimaldas tooteid pakkuda laiemale tarbijaskonnale. Tema ärimudel põhines looduslikel koostisosadel ja vertikaalsel integratsioonil, hõlmates nii taimede kasvatamist, tootearendust kui ka jaemüüki.

Aastate jooksul kasvas Yves Rocher' ettevõttest rahvusvaheline kosmeetikakontsern, mis tegutseb paljudes riikides ning pakub naha- ja juuksehooldustooteid, lõhnatooteid ja dekoratiivkosmeetikat. Ettevõtte tegevuses on rõhutatud taimsete toorainete kasutamist ning keskkonnahoidu.

Yves Rocher suri 79-aastaselt 2009. aastal. Tema asutatud ettevõte jätkab tegevust ka pärast tema surma ning kaubamärk on rahvusvaheliselt tuntud.

## Viited

## Välislingid
Bourne'i pärand

"**Bourne'i pärand**" (inglise keeles "The Bourne Legacy") on

*"Bourne'i pärand", 2004. aastal ilmunud esimene Eric Van Lustbaderi kirjutatud ja üldse neljas Robert Ludlumi alustatud raamatusarjast Jason Bourne'ist.
*"Bourne'i pärand", 2012. aastal valminud film, mis aga ei tugine romaanile ja filmis pole ka Jason Bourne'i.
Mougeot' koldsamblik

**Mougeot' koldsamblik** (*Xanthoparmelia mougeotii*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis on teada temast vähemalt 5 leidu: Kakumäelt Tallinna lähedal, Raplast, Harilaiult Saaremaal, Lahemaa rahvuspargist Pedassaare neemelt ja Pedassaarelt.

## Viited

## Välislingid
* 

* Pilt
Harilik särasamblik

**Harilik särasamblik** (*Fulgensia bracteata*) on samblik.

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eesti on ta üsna sage läänesaarte (eriti Saaremaa ja Muhu) loodudel, harvem leidub ka Lääne- ja Loode-Eesti mandiosa loodudel.

## Viited

## Välislingid
*
Harilik põissamblik

**Harilik põissamblik** (*Lasallia pustulata*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eesti on teda leitud Hiiumaal ning Loode- ja Põhja-Eestis umbes kümnes kohas.

## Viited

## Välislingid
*
Madis Ollikainen

**Madis Ollikainen** (sündinud 6. augustil 1992) on eesti näitleja, üks Eesti Füüsikaüliõpilaste Seltsi (FÜS) asutajaid.

## Elulugu
Ollikainen õppis aastail 1999–2000 Tartu Mart Reiniku Gümnaasiumis, 2000–2005 Tallinna Rahumäe Põhikoolis ja 2005–2011 Gustav Adolfi Gümnaasiumis, mille lõpetas hõbemedaliga. 2011. aastast õpib Tartu Ülikooli loodus- ja tehnoloogiateaduskonnas (LOTE) füüsika erialal.

Madis Ollikainen mängis 2005. aastal valminud eesti lastefilmis "Röövlirahnu Martin" Martinit.   

2012. aastal võistles ta ERR-i teadust populariseerivas telesaatesarjas "Rakett 69".  

## Organisatsiooniline tegevus
*2011– ... Eesti füüsikaolümpiaadi žürii liige
*2012– ... Eesti Füüsika Seltsi liige
*2012– ... Eesti Füüsikaüliõpilaste Seltsi juhatuse liige
*2012 rahvusvahelise füüsikaolümpiaadi hindaja

## Isiklikku
Tema isa on füüsik Olavi Ollikainen.
Haava-tardsamblik

**Haava-tardsamblik** (*Leptogium saturninum*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis on ta levinud hajusalt kogu territooriumil, kasvukohana eelistab haabu

Haava-tardsamblik on õhu saastumise suhtes keskmise tundlikkusega.

## Viited

## Välislingid
*
Bothrioplana semperi

***Bothrioplana semperi*** on ripsusside klassi kuuluv liik. Silmadeta ja kuni 5 mm pikkune lameuss, värvitu või valge.

Eesti sisevetes harilik.

## Viited

## Välislingid
*
Harilik poorsamblik

**Harilik poorsamblik** (*Menegazzia terebrata*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012. aasta seisuga).

Eestis on teda leitud näiteks Pärnumaal Asujas, Laiksaarel, Taalis, Voltvetis, Massis, Eidaperes, samuti Viljandimaal, Tartumaal, Jõgevamaal, Ida-Virumaal.

Ta on õhu saastumise suhtes väga tundlik.

## Viited

## Välislingid
*
Pikk lõhnasamblik

**Pikk lõhnasamblik** (*Evernia divaricata*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis on teda hajusalt kogu riigi territooriumil, kokku üle 20 leiukoha.

Ta on õhu saastumise suhtes tundlik liik.

## Viited

## Välislingid
*
Tutlane

**Tutlane** (*Cristatella mucedo*) on sammalloomade hõimkonda kuuluv liik. Ainuke liik oma perekonnas.

Eestis leidub neid sisevetes hajusalt.

## Viited

## Välislingid
*
Sile neersamblik

**Sile neersamblik** (*Nephroma laevigatum*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis on teada tema 15 leiukohta, näiteks Abrukal, Järvseljal, Urissaares.

Ta on õhu saastumise suhtes väga tundlik.

## Viited

## Välislingid
*
Postkaart

**Postkaart** on nelinurkne paksema paberi või papi tükk, mis on mõeldud postiga saatmiseks ilma ümbrikuta. Ehk postkaart on avatud kiri, valge korrespondentskaart.

Postkaardi ühel poolel on tavaliselt pilt. Teisele küljele kirjutatakse sõnum, saaja ja saatja aadressid ning kleebitakse postmark.

On ka selliseid postkaarte, millele on margi kujutis juba trükitud (tervikasi). Nende puhul sisaldub margi väärtus postkaardi hinnas. 

Eestis algas postkaardi ajalugu 1. oktoobril 1872, mil Tsaari-Venemaa võttis ametlikult postkaardi  riigisiseselt kasutusele. 1894. aastal tulid Eestis esimest korda käibele linnavaadetega postkaardid. Nagu kõik trükitooted, allusid ka postkaardid kuni 1906. aastani eeltsensuurile. Aastatel 1894–1905 võis teksti kirjutada ainult postkaardi esi- ehk pildiküljele, tagumine, margi pool oli üksnes aadressi jaoks. 

Mõne aastaga sai piltpostkaartide saatmine väga populaarseks ja kirjastajad hakkasid lisaks vaatekaartidele välja andma ka temaatilisi postkaarte: jõulud, uusaasta, lihavõttepühad jne. Esimesed Eesti kohalike kunstnike kujundatud postkaardid ilmusid 1920. aasta paiku. 1930. aastatel oli kodumaine trükitööstus suuteline valmistama postkaarte enam-vähem samal tasemel kui välismaised. Kunstnikud oli enamasti tundmata, kuna tol ajal ei peetud seda tööd eriti mainekaks, veel vähem tõotas see tuntust. Oli ka erandeid, näiteks õed Ada ja Lidia Jürisson (signatuur Ady-Lydi) ja Axel Roosmann.

Postkaartide kogumine on filokartia. 

## Viited
Mesostoma

***Mesostoma*** on ripsusside perekond.

Eestis sisevetes harilikud. Eestis leidub vähemalt kaks liiki: *[[Mesostoma ehrenbergi]]* ja *[[Mesostoma tetragonum]]*.

## Viited
Harilik neersamblik

**Harilik neersamblik** (*Nephroma parile*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis oli ta kuni 1960. aastateni võrdlemisi sage, hiljem on aga õhu saastatuse ja kasvukohtade hävimise tagajärjel paljudest kohtadest kadunud.

## Viited

## Välislingid

*
Stepi-naastsamblik

**Stepi-naastsamblik** (*Psora decipiens*) on samblik.

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis on ta võrdlemisi sage Saaremaa, Hiiumaa, Muhu jt saarte loodudel

## Viited

## Välislingid
*
Bdellocephala punctata

***Bdellocephala punctata*** on lameusside hõimkonda kuuluv  liik ripsusside klassist. Eestis leidub tiikides, kaldapiirkonnas ja kanalites mudasel põhjal.

## Vaata ka
*Piimjas planaar

## Viited

## Välislingid
*
Dugesiidae

***Dugesiidae*** on lameusside hõimkonda kuuluv  sugukond ripsusside klassist. Eestis leiduvad *[[Dugesia gonocephala]]*, *[[Dugesia lugubris]]* ja *[[Dugesia polychroa]]*.

## Viited
Niitjas rihmsamblik

**Niitjas rihmsamblik** (*Ramalina thrausta*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis on ta hajusalt kogu territooriumil

Ta on tundlik õhu saastumise suhtes.

## Viited

## Välislingid
*
Kare habesamblik

**Kare habesamblik** (*Usnea barbata*, sünonüüm *Usnea scabrata*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis on ta levinud hajusalt, teada on üle 20 leiukoha.

Ta on õhu saastumise suhtes võrdlemisi tundlik.

## Viited

## Välislingid
*
Estonia talveaed

**Estonia talveaed** on Estonia teatrihoone sisehoovi ehitatud saal (talveaed).

Talveaed valmis 1991. aastal. Saal on 75-kohaline, vastuvõttudel mahub seisma ka kuni 130 inimest.

## Välislingid
*"15 aastat Estonia talveaeda" Sirp, 10. november 2006
Planariidae

***Planariidae*** on lameusside hõimkonda kuuluv  sugukond ripsusside klassist. 

Eestis leiduvad *[[Planaria torva]]*, *[[Polycelis nigra]]* ja *[[Polycelis tenuis]]*.

## Viited
Poropoorik

**Poropoorik** ehk **lapi torik** (*Amylocystis lapponica*) on sugukonda *[[Dacryobolaceae]]* poropooriku perekonda kuuluv seeneliik.

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida naadi kasvukohatüübist. Eestist on teda leitud kuuest kohast (Muraka, Järvselja ja  Alam-Pedja looduskaitsealadelt ning Karula rahvuspargist), samuti Tilleoru matkarajalt. Järvselja põlismetsast avastas ta Erast Parmasto 1969. aastal.

Ta kasvab põlismetsade kuuskede lagunevatel lamatüvedel.

Keskkonnamet koostas 2018. aastal poropooriku kaitse tegevuskava.

## Viited

## Välislingid
*
Leht-kobartorik

**Leht-kobartorik** (*Grifola frondosa*) on seeneliik. 

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida tammede alt.

## Välislingid
*
Gyrodactylus salaris

***Gyrodactylus salaris*** on lameusside hõimkonda imiusside klassi kuuluv liik. 
Ta on kuni 3 mm pikkune ektoparasiit, kes kinnitub lõhe nahale või lõpustele.

## Viited
Vanemuise kontserdimaja

**Vanemuise kontserdimaja** on hoone Tartus aadressil Vanemuise tänav 6.

Kontserdimaja valmis 1970. aastal. Vanemuise kontserdimajas on lisaks suurele saalile ka konverentsiruumid. Suur saal mahutab istuma ligi 900 inimest.

Tartu 1998. aasta teoks valiti Vanemuise kontserdimaja avamine renoveeritud kujul.

Kontserdimaja haldab Eesti Kontsert, kelle käes on ka Estonia kontserdisaal, Pärnu kontserdimaja, Jõhvi kontserdimaja ning Peterburi Jaani kirik.

## Viited
Pisi-tinasamblik

**Pisi-tinasamblik** (*Stereocaulon condensatum*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis esineb teda siin-seal: läänesaartel, põhjarannikul ning Kagu-Eesti liivikuil ja nõmmedel

## Viited

## Välislingid
*
Taigapässik

**Taigapässik** (*Inonotopsis subiculosa*) on seeneliik taelikuliste sugukonnast.

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida kas laanemetsade tüübirühma või salumetsade tüübirühma kasvukohtadest.

## Viited

## Välislingid
*
Tera-mõhnsamblik

**Tera-mõhnsamblik** (*Bacidia biatorina*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Teda leidub mustika kasvukohatüübi metsades ja lammimetsades (lammimetsade tüübirühm).

## Viited

## Välislingid
*
Klaasliimuklased

**Klaasliimuklased** (*Naididae*) on väheharjasusside klassi kuuluv  sugukond. Raskesti märgatavad kuni 20 mm pikkused läbipaistvad ussid.

Eestis elab *[[Stylaria lacustris]]*.

## Viited
Kirss-mõhnsamblik

**Kirss-mõhnsamblik** (*Bacidia laurocerasi*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Teda leidub vähemalt kahes kasvukohatüübis: angervaksa kasvukohatüüp ja naadi kasvukohatüüp.

## Viited

## Välislingid
*
Rohe-tilksamblik

**Rohe-tilksamblik** (*Biatoridium monasteriense*) on samblik.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Teda leidub vähemalt neljas kasvukohatüübis: angervaksa, naadi, sõnajala ja kuukressi kasvukohatüübis .

## Viited

## Välislingid
*
Härma-varjusamblik

**Härma-varjusamblik** (*Chaenotheca cinerea*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Teda leidub soostuvate metsade angervaksa kasvukohatüübis ja salumetsade tüübirühmas.

## Viited

## Välislingid
*
Penelope

**Penelope** ehk **Penelopeia** (vanakreeka k. Πηνελόπεια või Πηνελόπη) oli vanakreeka mütoloogias Odysseuse abikaasa ja Telemachose ema. Traditsiooniliselt on teda peetud abikaasaliku truuduse etaloniks. Odysseuse pikkade eksirännakute ajal tõrjus ta pealekäivate kosilaste abieluettepanekuid ja ootas oma meest koju.
Mart Jürmann

**Mart Jürmann** (1. august 1856 – 24. detsember 1905) oli jõuka Palsu talu peremees Järvamaal Vaali külas Päinurme karjamõisa maadel.

Vaali küla oli 1905. aasta rahutuste keskus Koeru kihelkonnas ja Mart Jürman koos vanema poja Voldemariga seisis nende eesotsas. Nad hukati jõululaupäeval 1905 ilma kohtuta karistusekspeditsioonile saadetud mereväelaste poolt. 

Mart Jürmanni noorem poeg August Jürima oli Eesti poliitik ja suri Nõukogude repressioonide käigus.
Mudatuplased

**Mudatuplased** (*Tubificidae*) on väheharjasusside klassi kuuluv  sugukond.

Kuni 75 mm pikad ja 1 mm laiad läbipaistvad roosad ussid. Kinnituvad mudase veekogu põhja, kus saba ulatub lõpusena mudast välja. Domineerivad veekogude põhjas, kus reostus on suur ja hapnikku on vähe. Eestis palju liike. Toituvad mullas leiduvatest mineraalainetest, mikroorganismidest ja planktonist. Nad on hermafroiidsed, kuid mees- ja naisorganite erineva küpsemisaja tõttu välditakse eneseviljastamist. Sarnase värvuse tõttu ei ole neid kergesti mullase veekogu põhjas näha. 

## Vaata ka
*harilik mudatupp

## Viited
Rabeliimuklased

**Rabeliimuklased** (*Lumbriculidae*) on väheharjasusside alamklassi kuuluv sugukond.

Kuni 80 mm pikkused vihmaussitaolised ussid.

## Eesti liike
**Lumbriculus variegatus* – rabeliimukas
**Stylodrilus heringianus* – pulkliimukas

## Viited
Sēja vald

**Sēja vald** (läti keeles *Sējas pagasts*) on vald Lätis Saulkrasti piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Saulkrasti linna ja Saulkrasti vallaga, Ādaži piirkonna Ādaži vallaga, Limbaži piirkonna Skulte ja Vidriži vallaga ning Sigulda piirkonna Inčukalnsi ja Krimulda vallaga.

Valla pindala on 227,9 km². 2017. aasta seisuga elas seal 2185 inimest. Valla keskus on Loja küla.

Vallas on kolm avalikku raamatukogu: Lojas, Pabažis ja Ainavase talu juures.

## Ajalugu

Sēja vald moodustati Krimulda kihelkonda kuulunud Jaunāmuiža ja Sēja mõisa maadele. Aastal 1935 oli Sēja valla pindala 104,7 km² ja seal oli 1344 elanikku. 1945. aastal moodustati selle aladele Sēja ja Loja külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Sēja külanõukoguga likvideeritav Loja külanõukogu, aastal 1977 aga likvideeritav Pabaži külanõukogu ning osa Saulkrasti ja Vidriži külanõukogust. Aastal 1990 moodustati külanõukogust Sēja vald, mis kuulus Riia rajooni. 2006. aastal moodustati vallaga samades piirides Sēja piirkond (1. järgu haldusüksus). 2021. aastal liideti Sēja piirkond Saulkrasti piirkonnaga, kus moodustab taas Sēja valla.

## Mälestised

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Murjāņi muinaskalmed ja  regionaalse kaitse all Stēderi muinaskalmed. Sēja mõisa veetorn on kirjas kultuuriväärtusliku ehitisena.

## Loodus

Vald asub Rannikumadalikul, idaosa jääb Kesk-Läti madalikule. Kõrgeim koht (68,8 m) asub Loja lähistel. Suuremad jõed on Koiva jõgi, Ķīšupe jõgi ja Pēterupe jõgi. Valda jääb Pabaži järv (38,2 ha), läänepiirile ka Lilaste järv.

Looduskaitse all on Gāršlejase tamm, Gāršmuiža tamm, Murjāņi tamm, Lejasvīlētāji tammed, tamm maantee A3 ääres, Beltese tamm ja Grāvmelderi tammed. Valda jääb ka arvukalt nimeta põlispuid. Vallas asub 2533 ha suurune Dzelvese-Kroņi soo hoiuala. Valla idaosa jääb osaliselt Ādaži kaitstavale maastikule, kaguosa aga Gauja rahvusparki.

## Asustus

2011. aastal moodustasid valla elanikest lätlased 87,8%, venelased 7,5%, valgevenelased 1,5% ja ukrainlased 1%.

Vallas on järgmised külad.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
* Piirkonna koduleht
Sire varjusamblik

**Sire varjusamblik** (varem ka *sire säärsamblik*; ladinakeelne teaduslik nimetus *Chaenotheca gracilenta*, sünonüüm *Cybebe gracilenta*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Teda leidub salumetsade tüübirühma lodumetsa (soovõha) kasvukohatüübis.

## Viited

## Välislingid
*
Orthos

**Orthos** ehk **Orthros** oli vanakreeka mütoloogias kahepäine koer, üks Echidna ja Typhoni koletislikest järeltulijatest. Orthos valvas Geryoni veisekarja, mille röövimine oli Heraklese kümnes vägitöö.
Kollane virvesamblik

**Kollane virvesamblik** (*Coenogonium luteum*, sünonüüm *Dimerella lutea*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Teda leidub salumetsade tüübirühma kasvukohatüüpides ja lodumetsa (soovõha) kasvukohatüübis ning angervaksa kasvukohatüübis.

## Viited

## Välislingid
*
Hüvasti, mu kuninganna

"**Hüvasti, mu kuninganna**" (prantsuse keeles "Les adieux à la reine") on 2012. aastal esilinastunud Prantsusmaa draamafilm. Film oli 62. Berliini filmifestivali avafilmiks. 

Film tugineb Chantal Thomas' samanimelisele romaanile ning räägib Marie Antoinette'i viimastest päevadest kuningannana, nähtuna teenija silme läbi. Filmi peaosi mängivad Diane Kruger, Léa Seydoux ja Virginie Ledoyen.
Külm purusamblik

**Külm purusamblik** (*Ochrolechia frigida*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Teda leidub rabade (sademetoiteliste soode) tüübirühma kasvukohatüüpides.
   
## Viited

## Välislingid
*
Hõbe-luulissamblik

**Hõbe-luulissamblik** (*Pyrenula laevigata*) on samblik luulissambliku perekonnas. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Välislingid
*
Rabeliimukas

**Rabeliimukas** (*Lumbriculus variegatus*) on rõngusside hõimkonda kuuluv liik väheharjasusside klassist. Ta sarnaneb mudatuplasega, kuid on suurem ja sügavpunane, roheka varjundiga. Ussi pikkus on kuni 80 mm ja ta on ujumisvõimeline. Eestis levinud, elab mudas või kruusas.

## Vaata ka

*pulkliimukas

## Viited

## Välislingid
*
Õli-luulissamblik

**Õli-luulissamblik** (*Pyrenula nitidella*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Teda leidub järgmistes kasvukohatüüpides: sõnajala kasvukohatüüp, angervaksa kasvukohatüüp, naadi kasvukohatüüp, kuukressi kasvukohatüüp.

## Viited

## Välislingid
*
Death

**Death** oli USA ''metal''-muusikat viljelev bänd. Selle asutas 1983. aastal Chuck Schuldiner. Bänd lõpetas tegevuse Schuldineri surma tõttu 2001. aastal.

## Koosseis
### Viimane koosseis
*Chuck Schuldiner – vokaal, kitarr (1983–2001), basskitarr (1987–1988)
*Shannon Hamm – kitarr(1996–2001)
*Scott Clendenin – basskitarr (1996–2001)
*Richard Christy – trummid (1997–2001)

### Varasemad liikmed
#### Kitarristid
*Rick Rozz (1983–1985, 1987–1989)
*Matt Olivo (1985)
*John Hand (1986–1987)
*Paul Masvidal (1989, 1990, 1991–1992)
*Albert Gonzalez (1990)
*James Murphy (1989–1990)
*Andy LaRocque (1993)
*Craig Locicero (1993)
*Bobby Koelble (1995)
*Shannon Hamm (1996–2001)

#### Basskitarristid
*Scott Carlson (1985)
*Erik Meade (1985)
*Terry Butler (1987–1990)
*Steve DiGiorgio (1986, 1991, 1993–1994, 1997–1998)
*Skott Carino (1991–1992)
*Kelly Conlon (1995)
*Brian Benson (1995)
*Scott Clendenin (1996–2001)
*Mark Williams (1995–2000)

#### Trummarid
*Kam Lee (1983–1985)
*Eric Brecht (1985)
*Chris Reifert (1986–1987)
*Bill Andrews (1987–1990)
*Sean Reinert (1991–1992)
*Gene Hoglan (1993–1995)
*Richard Christy (1997–2001)

## Diskografia
* Scream Bloody Gore (1987)
* Leprosy (1988)
* Spiritual Healing (1990)
* Human (1991)
* Individual Thought Patterns (1993)
* Symbolic (1995)
* The Sound of Perseverance (1998)
Ruske nuisamblik

**Ruske nuisamblik** (*Sclerophora coniophaea*) on samblik.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012. aasta seisuga).

Teda leidub paljudes kasvukohatüüpides, näiteks pargi kasvukohatüübis ja salumetsade tüübirühma kasvukohatüüpides.

## Viited

## Välislingid
*
Karvane kruupsamblik

**Karvane kruupsamblik** (*Micarea hedlundii*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Teda leidub järgmiste tüübirühmade kasvukohatüüpides: palumetsade tüübirühm, laanemetsade tüübirühm ja salumetsade tüübirühm ning lisaks neile ka kõdusoometsades ja selle kasvukohatüüpides.

## Viited

## Välislingid
*
Pulkliimukas

**Pulkliimukas** (*Stylodrilus heringianus*) on rõngusside hõimkonda kuuluv  liik väheharjasusside klassist. Sarnane rabeliimukaga kuid väiksem, kuni 40 mm ja kahvatuoranž. Eestis paiguti ja elab kiirevoolulistes jõgedes ja vähetoitelistes järvedes kruusa ja kivide vahel.

## Vaata ka
*rabeliimukas

## Viited

## Välislingid
*
Sale nuisamblik

**Sale nuisamblik** (*Sclerophora farinacea*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Teda leidub kahes tüübirühmas (lammimetsade tüübirühm, salumetsade tüübirühm) ja pargi kasvukohatüübis.

## Viited

## Välislingid
*
Võrk-nuisamblik

**Võrk-nuisamblik** (*Sclerophora peronella*) on samblik.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Teda leidub pargi ja õue kasvukohatüübis ning aruniitudel.

## Viited

## Välislingid
*
Okeaniidid

**Okeaniidid** olid vanakreeka mütoloogias titaanide Okeanose ja Tethyse 3000 tütart, kes valitsevad mõne jõe, järve, mere, tiigi või muu veekogu üle. 
Okeanosel ja Tethysel oli ka 3000 jõejumalast poega, mõned allikad nimetavad ka neid okeaniidideks. Üks meessoost okeaniididest oli näiteks Styx, kes voolas allilmas jõena. Okeaniid Metis oli Zeusi esimene naine, kelle Zeus alla neelas, kui Metis rase oli. Metise ja Zeusi tütrar Athena sündis oma isa Zeusi peast.
Voldemar Jürmann

**Voldemar Jürmann** (1886 – 24. detsember 1905 Koerus) oli August Jürima vanem vend. Pani kirja "Vaali Vabariigi Põhiseaduse", mis sündinud talumeeste kollektiivse mõttetööna. 

Hukati karistussalga poolt koos isa Mart Jürmanni, Johan Stammi ja Anton Schultsiga.
Rant-tünnsamblik

**Rant-tünnsamblik** (*Cyphelium inquinans*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Teda kasvab kahes pargi kasvukohatüübis ja õue kasvukohatüübis ning kultuur-rohumaade tüübirühma kasvukohatüüpides.

## Viited

## Välislingid
*
Rant-tähnsamblik

**Rant-tähnsamblik** (*Arthonia byssacea*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Teda kasvab paljudes kasvukohtades, näiteks tüüpilistes sõnajala, lubikaloo ja mustika kasvukohtades.

## Viited

## Välislingid
*
Nelikant-kaldauss

**Nelikant-kaldauss** (*Eiseniella tetraedra*) on rõngusside hõimkonda kuuluv  liik väheharjasusside klassist. Eestis tavaline vihmaussi taoline liik, kes kasvab kuni 85 mm pikkuseks ja mille 20.–25. lülil on selgelt eristatav vöö (*clitellum*). Tagakeha on kandiline ja eesosa ruljas. Eestis harilik ja elab jõgedes mudakogumikes kivide või juurte vahel.

## Vaata ka
*vihmauslased

## Viited

## Välislingid
*
Puna-näsasamblik

**Puna-näsasamblik** (*Lecidea erythrophaea*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012. aasta seisuga).

Teda leidub näiteks pärisaruniitudel, kõdusoometsades, salumetsades.

## Viited

## Välislingid
*
Lumi-nuisamblik

**Lumi-nuisamblik** (*Sclerophora pallida*, sünonüüm *Sclerophora nivea*) on samblik. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis leidub teda paljudes kohtades (andmed eElurikkuse kaardilt).

## Viited

## Välislingid
*
Valgeliimuklased

**Valgeliimuklased** (*Enchytraeidae*) on rõngusside hõimkonda kuuluv  sugukond väheharjasusside klassist. Kuni 25 mm pikkused valged, poolläbipaistvad raskesti märgatavad ussid. Peamiselt mullas elav sugukond, kuid mõni liik elab mageveekogude mudas ja liivas.

## Eesti liiigid
Eestist on teada 54 liiki valgeliimuklasi. 

### Eesti liikidega perekonnad
**[[Achaeta]]*
**[[Bryodrilus]]*
**[[Buchholzia]]*
**[[Cernosvitoviella]]*
**[[Fridericia]]*
**[[Lumbricillus]]*
**[[Marionina]]*
**[[Mesenchytraeus]]*
**[[Rhyacodrilus]]*
**[[Timmodrilus]]*

## Viited
26 eKr

**Aasta 26 enne Kristuse sündi** ehk meie ajaarvamist.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Iulius Caesar Octavianus Augustus ja Titus Statilius Taurus.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Cornelius Gallus, vanarooma luuletaja ja poliitik
Orbiitgraaf

**Orbiitgraaf**  G_{n}  on graafi  G  alamgraaf, mille servad  e_{ij}  vastavad ühe binaarorbiidi \Omega_n  elementidele (st tipupaaridele). Orbiitgraafi on nimetatud ka *positsioonistruktuuriks*.

Orbiitgraafid on olulised atribuudid graafi struktuuri uurimisel, nad toovad esile või avavad graafi  G  erinevaid "varjatud külgi". Seda just sümmeetriliste või suuri binaarorbiite omavate graafide puhul.

## Orbiitgraafide omadusi
* Orbiitgraafide arv võrdub binaarorbiitide arvuga. Nende hulka kuuluvad nii serva- kui ka "mitteserva" orbiidid, st graafi täiendi servaorbiidid.
* Orbiitgraaf on tippudest ja servadest sümmeetriline. Seega on iga orbiitgraaf valents- ja ring- või klikkregulaarne.
* Graafi erinevad orbiitgraafid või erinevate graafide orbiitgraafid võivad osutuda *[[isomorfism|isomorfseteks]]* või *langeda kokku*.
* Graafi mõni orbiitgraaf võib osutuda isomorfseks graafi endaga,

Näiteks, Folkmani graafil on kuus binaarorbiiti, sh üks serva- ja viis "mitteserva" orbiiti. Selle ühele "mitteserva" orbiidile vastav orbiitgraaf on Peterseni graaf, teisele orbiidile vastav aga selle täiend. Selliseid graafide põimumisi esineb tihti.

Vaatluse all on ka graafi *teist ja kõrgemat järku orbiitgraafid*, st orbiitgraafide orbiitgraafid. Kõrgemat järku orbiitgraafide indutseerimine on *koonduv protsess*, see lõpeb alati mõne madalamat järku orbiitgraafi või lähtegraafiga isomorfse graafi esiletuleku või selle taastamisega.

## Kirjandust
* Tevet, J.-T. (2001). *Semiotic Testing of the Graphs*. S.E.R.R., Tallinn
* Tevet, J.-T. (2917). *Graafide identifitseerimine*. ISBN 9789949816514, S.E.R.R., Tallinn
* Tevet, J.-T. (2017). *What is a graph and how to study it*. ISBN 9879949817559. S.E.R.R., Tallinn

## Vaata ka
* Graafide identifitseerimine
* Graafide semiootiline modelleerimine
28 eKr

**Aasta 28 enne Kristuse sündi** ehk meie ajaarvamist.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Iulius Caesar Octavianus ja Marcus Vipsanius Agrippa.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Mariamne, Herodese teine naine
Reinhold von Uexküll (Paadrema)

**Reinhold von Uexküll** (suri 17. sajandi alguses) oli Uexküllide suguvõsast Paadrema mõisnik.

Reinhold von Uexküll sündis Päärdu mõisniku Johann von Uexkülli ja tema abikaasa Barbara (sündinud Anrep) pojana.

Reinhold von Uexküll maeti koos oma abikaasaga Haapsalu toomkirikusse, kuhu neile paigaldati esinduslik hauaplaat, mida on seostatud Arent Passeri töökojaga. Hauaplaat asub 1891. aastast Hanila kirikus.

## Perekond
Reinhold von Uexküll oli abielus Paadrema mõisa pärijanna Sophia von Uexkülliga, kes oli Paadrema mõisniku Konrad von Uexkülli ja tema abikaasa Anna (sündinud Ungern) tütar, ning Saaremaa asehalduri Friedrich Schenck von Wehreni (suri 1575) lesk. Abielust sündisid:
*Konrad von Uexküll (suri 1638), ooberst, Paadrema ja Pühajärve mõisnik, abiellus vabapreili Elisabeth Oxenstiernaga;
*vabahärra Otto von Yxkull-Gyllenband (maeti 1653), ooberstleitnant, maanõunik, Sõjanõukogu liige ning sõjakomissar Eesti- ja Ingerimaal;
*Johann von Uexküll, Härgla ja Paadrema mõisnik, Eestimaa rüütelkonna peamees, ooberst;
*Barbara von Uexküll (maeti 1666), abiellus Väätsa mõisniku ning Tallinna asehalduri ja Käkisalmi maapealiku Magnus von Nierothiga (suri 1641);
*Elisabeth von Uexküll, abiellus Ungru mõisniku rittmeister Otto von Ungerniga;
*Gertrude von Uexküll, abiellus Liivi mõisniku Bernhard von Lieveniga.

## Esivanemad

## Viited

## Välislingid
*Reinhold ja Sophia von Uexkülli hauaplaat Hanila kirikus
Lõhekaan

**Lõhekaan** (*Cystobranchus respirans*) on kalakaanlaste (*Piscicolidae*) sugukonda kuuluv ektoparasiitne kaani liik.

Eestis leitud vähe, kuid levinud Mandri-Euroopas. 

Ristlõikes on kaan ümar, oliivroheline, kogukas, 6-7 cm pikkune ja 4 silmaga. Iga 2-3 rõnga tagant paiknevad kummalgi küljel ligikaudu 10 kubataolist pulseerivat põiekest, ees-iminapp on suur.

Puhkeolekus võivad viibida veekogu põhjas või taimestikul.

## Vaata ka
*kalakaan

## Viited

## Välislingid
*