open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Deflatsioon

**Deflatsioon** on inflatsiooni vastandprotsess. Selle käigus raha väärtus suureneb, mis väljendub hindade alanemises. Seetõttu saab sama rahakoguse eest rohkem osta.

Deflatsiooni ei tohi segi ajada disinflatsiooniga, mille käigus raha väärtus langeb endistviisi, ainult väiksema kiirusega.

Harilikult eelistavad valitsused deflatsioonile kerget inflatsiooni. Deflatsioon paneb raskemasse olukorda laenuvõtjad, kellel tuleb tagasi maksta reaalhindades rohkem, ja soosib raha väljalaenajaid. Kuna ka sukasääres seisva raha väärtus suureneb, siis ei soosi deflatsioon majanduse arengut ning tekitab töötust.

Deflatsiooni saab valitsus tekitada, korjates raha käibelt ära, ja pidurdada, lastes käibele katteta raha.

Erinevalt hüperinflatsioonist ei ole maailmas kunagi esinenud hüperdeflatsiooni. Põhjuseks on näiteks asjaolu, et käibiva raha kogust on raske vähendada, kui sellega ei kaasne töötajate palkade vähenemine, aga palku vähendada on keeruline.

Eestis on kerget deflatsiooni aeg-ajalt esinenud suvekuudel, juhul kui toidukaubad odavnevad ja muud hinnad püsivad endisel tasemel.
Jääkünd

**Jääkünd** ehk **eksaratsioon** ehk **jääkulutus** on murenenud materjali transport liikuva liustiku abil.

Algselt tähendas eksaratsioon kogu liikuva liustiku purustavat ja setteid liigutavat tegevust (Grabau, 1924), kuid hiljem on soovitatud termini kasutust täpsustada.

## Viited
*Grabau, A. W., 1924 *Principles of stratigraphy*. 2nd ed. New York: A. G. Seiler. 1185 p.
Tuulesete

**Tuulesete** ehk **eoolsete** ehk **eool(ili)ne sete** (inglise *eolian deposit*) on tuule poolt kantud ja setitatud sete.

Tuule poolt kantud setteiks on enamasti peeneteralised purdsetted, näiteks liiv või aleuriit. 

Tuulesetteist koosnevad näiteks laialdased lössiplatood Hiinas. Tuulesetteist koosnevad ka tuuletekkelised ehk eoolsed pinnavormid.
Kivistis

**Kivistis** ehk **fossiil** on mis tahes eluvormi või selle elutegevuse mineraliseerunud jäljend. Kivististe uurimisega tegeleb paleontoloogia.

Kivistised on geoloogias väga olulised, sest annavad otseselt infot geoloogilises minevikus eksisteerinud eluvormide kohta, kaudsemalt saab nende põhjal teha järeldusi ka paleogeograafia, paleoklimatoloogia jms kohta.

Kivistist võib vaadata ka kui kivimis esinevat geoloogilist struktuuri.

Vanimate leitud kivististe vanus on mitu miljardit aastat. Kõige vanemad leitud kivistised kuuluvad stromatoliitidele, kuid nende biogeenne päritolu ei ole üldtunnustatud, sest sarnased moodustised võivad tekkida ka elusorganismide vahenduseta. Seetõttu ei ole ka teadlaste seas üksmeelt vanimate kivististe vanuse osas.

Suurim leitud kivistis kuulub 2003. aastal Tai Taki provintsist avastatud puule. Selle kaevamiseks ja lõpliku kivistunud pikkuse, 72,2 m, määramiseks kulus kaks aastat. Teadlaste sõnul oli puu oma eluajal üle 100 m pikkune.

## Eesti kivistised

Eesti vanaaegkonna settekompleks on väga rikas mitmesuguste kivististe poolest. Tuntumad Eesti kivistised on käsijalgsed (*Brachiopoda*), trilobiidid (*Trilobita*), nautiloidid (*Nautiloidea*) jne.

## Vaata ka
*ihnofossiilid
*paleontoloogia
*subfossiil

## Kirjandus
*Tinn, O. & Meidla, T. 2006. Kuidas tekib kivistis. Eesti Loodus 5: 12–15.

## Välislingid

*Teaduse helisõnastik: Fossiil (Oive Tinn) – ERR Teadus, 28. oktoober 2010
*https://fossiilid.info/ Info fossiilide kohta koos piltidega. Eesti Geokogude portaal

## Viited
Elementaarosakesed

**Algosake** ehk **elementaarosake** ehk **fundamentaalosake** on meile tuntud universumi mateeria vähim osake, millel puudub meile teada olev alamstruktuur. Praegu teadaolevalt on elementaarosakesed leptonid (näiteks elektron ja neutriinod), kvargid ja vaheosakesed (näiteks footon). Teised elementaarosakesed on juba liitosakesed (hadronid), mis koosnevad kvarkidest. Hadronid on näiteks aatomituuma moodustavad prooton ja neutron.

## Aine elementaarosakesed
Ainega seostatakse enamasti fermione. Fermionid alluvad Pauli keeluprintsiibile, mis välistab kahe eristamatu osakese asumise samas kvantolekus. Pauli keeluprintsiibita võiks maakera kokku vajuda üheks punktiks.

Fundamentaalsed fermionid jagunevad leptoniteks ja kvarkideks. Kvargid moodustavad liitosakesi hadroneid, millest (prooton ja neutron) omakorda moodustuvad aatomituumad. Aatomituum koos selle ümber tiirlevate leptonitega – elektronidega – moodustab aatomi.

### Leptonid

:

### Kvargid

:

## Vaheosakesed

Fundamentaalseid jõude vahendavaid osakesi nimetatakse vaheosakesteks. Näiteks footon, mis vahendab elektromagnetilist vastastikmõju, on elementaarosake.

Vaheosakesed on bosonid, mistõttu nimetatakse neid ka vahebosoniteks. Bosonid alluvad Bose-Einsteini statistikale, mistõttu ei ole samas ruumipunktis olevate bosonite arv piiratud.

Standardmudeli kohaselt on vaheosakesed:
:

## Elementaarosakese mõiste areng

Aegade jooksul on elementaarosakesteks peetud erinevaid objekte. Ajalooliselt on arvatud, et väikseim osake on aatom (sõna on pärit kreekakeelsest sõnast, mis tähendab 'jagamatu'). Hiljem avastati, et need koosnevad aatomituumadest ja elektronidest. Siis avastati aatomituuma alamstruktuur: prootonid ja neutronid, mida omakorda peeti kaua aega jagamatuteks. Nüüd on teada, et ka prootonid ja neutronid ei ole jagamatud osakesed, vaid koosnevad kvarkidest. Mõned autorid nimetavad elementaarosakesteks siiani subatomaarseid osakesi ja reserveerivad fundamentaalosakeste mõiste teadaolevalt sisemise struktuurita osakeste jaoks.

Võimalik, et standardmudeli näol ei ole tegemist fundamentaalse lõpliku füüsikateooriaga. Seega tuleb elementaarosakeste loetelu tõenäoliselt tulevikus täiendada või korrigeerida, kui tulevastes füüsikaeksperimentides leitakse seni tundmatuid elementaarosakesi või tuvastatakse praegu elementaarosakesteks peetavate osakeste väiksemamõõduline alamstruktuur. Seega sõltub elementaarosakese mõiste sellest, kui väikeseid struktuure parasjagu olemas olev tehnoloogia võimaldab uurida.

## Vaata ka
*Osakestefüüsika standardmudel
*Osakeste avastamise ajajoon

## Viited

## Välislingid
*Mis on elementaarosake? Jaak Lõhmuse artikkel
Leptonid

**Leptonid** on elementaarsed fermionid, mille leptonlaeng on nullist erinev. Kõige tuntum lepton on elektron.

## Osalemine vastasmõjudes
Leptonid ei osale tugevas vastastikmõjus. Elektrilaengut omavad leptonid (elektron, müüon, tau-lepton) osalevad elektromagnetilises vastasmõjus. Kõik leptonid osalevad aga nõrgas vastastikmõjus ja see on ainus vahend elektriliselt neutraalsete leptonite (neutriinode) jälgimiseks. Leptonid osalevad ka gravitatsioonilises vastasmõjus.

## Leptonite jaotus
Leptoni tüübi määrab ära tema leptonlaengu (L) tüüp. Eksisteerib kolme tüüpi leptonlaenguid ning vastavalt on olemas ka kolme tüüpi leptoneid. Igat tüüpi lepton võib olla kas elektriliselt laetud või elektriliselt neutraalne osake. Elektriliselt neutraalseid leptoneid kutsutakse neutriinodeks.

:

Et igale elektriliselt laetud leptonile vastab sama tüüpi (sama leptonlaenguga) elektriliselt neutraalne lepton, siis nimetatakse sama tüüpi leptoneid ka **leptonite paariks**. Igal leptonil on ka vastav antiosake. Elektroni antiosakestel on (ainsana kõigist elementaarosakestest) oma nimetus – positron. Kõik teised on lihtsalt antiosakesed (näiteks antimüüon).

## Neutriinode mass

Üsna pikka aega pärast neutriinode avastamist arvati, et nende mass on 0 ja nad liiguvad valguse kiirusega. Tänapäeval on leitud mitu nähtust, mida saab seletada ainult eeldusel, et neutriinodel on (väga väike) mass. Järelikult ei saa nad ka liikuda valguse kiirusega. Siiski ei ole füüsikud seni neutriino massi olemasolu asjus ühel meelel ning tabelis on toodud massid, mida neutriinod kindlasti EI OMA (st neutriino mass peab olema tabelis toodust kindlasti väiksem).
INS

**INS** ehk **Immigration and Naturalisation Service** oli Ameerika Ühendriikide immigratsiooniteenistus. 

Alates 19. sajandist oli INSi ülesandeks kõigi uute USA kodanike registreerimine ja nende naturalisatsioonile kaasaaitamine.

25. novembril 2002 läks INS Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumi (*Department of Homeland Security*) koosseisu. Praegu täidab endisi INSi funktsioone mitu Sisejulgeolekuministeeriumi allüksust.
Murovdağ

**Murovdağ** on mäestik Aasias Aserbaidžaanis. Ta on osa Väike-Kaukasusest. 

Umbes 70 km pikkune ahelik kulgeb ida-lääne suunas. 

Murovdağ on Väike-Kaukasuse kõrgeim osa (kõrgus kuni 3724 meetrit).
1386

**1386. aasta** (**MCCCLXXXVI**) oli 14. sajandi 86. aasta.

## Sündmused maailmas

* 4. märts – Poola kuningaks krooniti Władysław II Jagiełło.
* 29. aprill – Leedu suurvürstiriik saavutas Vihra jõe lahingus otsustava võidu, mille tulemusena sai Smolenski vürstiriik Leedu vasallriigiks.
* 21. november – Turkestani väepealik Timur vallutas ja rüüstas Gruusia pealinna Thbilisi, sundides kuningas Bagrat V vastu võtma islami.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
*Guillebert de Lannoy, Burgundia sõjaväelane ja diplomaat (surnud 1462)

## Surnud

*...
Fanerosoikum

**Fanerosoikum** on kronostratigraafiline üksus (ladem) ja geokronoloogiline üksus (eoon). Fanerosoikumiks loetakse ajavahemikku alates 542 miljonist aastast tagasi kuni tänapäevani.

Fanerosoikumile eelneb proterosoikum. 

Fanerosoikum jagatakse kolmeks aegkonnaks, millele vastavad samanimelised ladekonnad:
*kainosoikum,
*mesosoikum,
*paleosoikum.

Kolm aegkonda omakorda jagunevad üheteistkümneks ajastuks (ladestuks).

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala
Mesosoikum

**Mesosoikum** ehk **keskaegkond** on kronostratigraafiline üksus (ladekond) ning geokronoloogiline üksus (aegkond). Mesosoikum vastab ajavahemikule 251...65,5 miljonit aastat tagasi.

Mesosoikumile eelneb Paleosoikum ja järgneb Kainosoikum. 

Mesosoikum jagatakse kolmeks ajastuks, millele vastavad samanimelised ladestud. Kolm ajastut omakorda jagunevad kaheksaks ajastikuks (ladestikuks).

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala

## Välislingid
**[https://www.fieldmuseum.org/sites/default/files/jsandy/2014/08/11/ep_periodoverview02.pdf Dawn of the Dinosaurs]*
Kainosoikum

**Kainosoikum** ehk **uusaegkond** on kronostratigraafiline üksus (ladekond) ning geokronoloogiline üksus (aegkond). Kainosoikum vastab ajavahemikule 65,5 miljonit aastat tagasi kuni tänapäevani.

Kainosoikumile eelneb mesosoikum. 

Kainosoikum jagatakse kolmeks ajastuks, millele vastavad samanimelised ladestud. Kolm ajastut omakorda jagunevad seitsmeks ajastikuks (ladestikuks).

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala
Karbon

**Karbon** on kronostratigraafiline üksus (ladestu) ning geokronoloogiline üksus (ajastu). Karbon vastab ajavahemikule 359...299 miljonit aastat tagasi.

Karbon kuulub Paleosoikumi aegkonda. Karbonile eelneb Devon ning järgneb Perm. Karbon jagatakse kaheks ajastikuks.

Mõnikord nimetatakse Karbonit **kivisöeajastuks**. Karboni ajastu algupoolel valitses tänasest soojem kliima, hiljem kliima jahenes, Karboni ajastu keskmine temperatuur oli sama mis praegune.

Karboni ajastu jooksul tekkinud kivimeid Eesti aluspõhjas säilinud ei ole. 

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala
Triias

**Triias** on kronostratigraafiline üksus (ladestu) ning geokronoloogiline üksus (ajastu). Triias vastab ajavahemikule 251...199 miljonit aastat tagasi.

Triias kuulub Mesosoikumi aegkonda. Triiasele eelneb Perm ja järgneb Juura. Triias jagatakse kolmeks ajastikuks. 

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala
Juura (geoloogia)

**Juura** on kronostratigraafiline üksus (ladestu) ning geokronoloogiline üksus (ajastu), mis vastab ajavahemikule 199...145 miljonit aastat tagasi.

Juura kuulub mesosoikumi aegkonda. Juurale eelnes triias ning järgnes kriit. Juura jagatakse kolmeks ajastikuks. 

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala
USCS

**USCS** on lühend, mis võib tähendada:

*United Sprint Car Series
*United States Cancer Statistics
*United States Coast Survey
*United States Code Service
*United States Cold Storage
*United States Cryptologic System
*United States Custom Service –  USA riigiasutus
*United States Commercial Service
*Universal Ship Cancellation Society
*University of South Carolina Spartanburg
*University South Caroliniana Society
Kriit (ajastu)

**Kriit** on kronostratigraafiline üksus (ladestu) ning geokronoloogiline üksus (ajastu). Kriit vastab ajavahemikule 145...65 miljonit aastat tagasi.

Kriit kuulub mesosoikumi aegkonda, olles selle noorimaks ajastuks. Kriidile eelneb juura ning järgneb kainosoikumi vanim ajastu paleogeen. Kriit jagatakse kaheks ajastikuks. 

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala
*Kriit
Perm (geoloogia)

**Perm** on kronostratigraafiline üksus (ladestu) ning geokronoloogiline üksus (ajastu). Perm vastab ajavahemikule 299...251 miljonit aastat tagasi.

Perm kuulub Paleosoikumi aegkonda. Permile eelneb Karbon ning järgneb Triias. Perm jagatakse kolmeks ajastikuks.

Permi lõpus tabas Maad selle ajaloo suurim väljasuremislaine, mil hukkus umbes 96% merelistest liikidest ja suurel hulgal maismaaliike. Ühe põhilise massväljasuremiseni viinud põhjusena tuuakse välja Siberi aladel toimunud ja ligi miljon aastat väldanud ulatuslikku vulkaanilist aktiivsust, mille tulemusena sattus atmosfääri suures koguses osoonikihti hävitavaid aineid.

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala

## Viited
Binoom

**Binoom** ehk **kaksliige** on matemaatikas kahe üksliikme algebralise summana  esitatud hulkliige (multinoom).
USSS

**USSS** on lühend, mis võib tähendada:

***[[USSS (ettevõte)|USSS]]** – Austraalia ettevõte, mis tegeleb keskkonnasõbralike energiasüsteemide tootmise ja turustamisega
****[[United States Secret Service]]*** – Ameerika Ühendriikide ametkond, mis tegeleb peamiselt presidendi ja asepresidendi kaitsega
****[[United States Standard Strategy]]*** – ANSI poolt perioodil 2004–2005 koostatud standardiseerimise-alane raamdokument
****[[University of Sheffield Sound Studios]]*** – Suurbritannia Sheffieldi Ülikooli elektroakustilise muusika uurimiskeskus
****[[University Space Systems Symposium]]*** – Ameerika Ühendriikide ja Jaapani ülikoolide foorum kosmosetehnoloogia-alase koostöö arendamiseks
Rahvusvaheline Geoloogiaühing

**Rahvusvaheline Geoloogiaühing** on 1961. aastal asutatud rahvusvaheline organisatsioon, mis koordineerib riigipiire ületavate geoloogiliste probleemide lahendamist.

Rahvusvaheline Geoloogiaühing on Rahvusvahelise teadusühingute nõukogu liige.

Rahvusvahelise geoloogiaühingu lühend on **IUGS** (*International Union of Geological Sciences*).

Organisatsiooni peasekretär on Peter T. Bobrowsky Kanada Geoloogiateenistusest, peakorter asub Norras Trondheimis.

## Välislingid
*Rahvusvahelise Geoloogiaühingu koduleht
Elementaarsündmus

**Elementaarsündmus** ehk **lihtsündmus** on tõenäosusteoorias antud katse üks võimalikest tulemustest. Antud katse kõik võimalikud tulemused moodustavad elementaarsündmuste süsteemi.

Vähemalt kaht elementaarsündmust sisaldavat sündmust nimetatakse liitsündmuseks.

Elementaarsündmusi tähistatakse tähtedega \omega_1, \omega_2, \ldots (väike oomega indeksitega).

Elementaarsündmuse mõiste on aluseks sündmuse mõiste defineerimisel.

## Vaata ka
* Liitsündmus
* Sündmus (matemaatika)
Ruhiorg

**Ruhiorg** ehk **troog** (inglise *glacial trough*) on U-kujulise ristprofiiliga liustikutekkeline org.

Ruhiorud on kunagised alpiliustike liikumisteed. Ruhiorgude suudmeosa mere poolt üleujutamise tagajärjel on tekkinud fjordid.
NETI

**NETI** (**neti.ee**) on Interneti otsingumootor ja temaatiline veebikataloog, mille omanik on AS Postimees Grupp (varem ka Telia Eesti).

NETI alustas 1996. aasta oktoobris kataloogina ning 1998 lisati täistekstiotsing Eesti veebilehtede piires. 

See oli mõnda aega Eesti külastatuim veebisait. 2014. aasta seisuga oli NETI külastatavuselt 15. veebisait Eestis.

2021. aastal teatas Postimees Grupp, et ostab veebiportaali.

## Vaata ka
*Otsingumootori optimeerimine

## Viited

## Välislingid
* NETI koduleht
Kilt

**Kilt** on kildalise tekstuuriga peeneteraline moondekivim.

Kilda lähtekivimiks on enamasti settekivim savikilt.

Kilda rahvapäraseks sünonüümiks on "kiltkivi". Nii nimetatakse vahel ka moondumata kildalisi kivimeid. 

## Vaata ka
*Kildad
*Kildagaas
*Savikivimid
Kildaline tekstuur

**Kildaline tekstuur** ehk **kildalisus** (inglise *slaty cleavage*) on madala astme moondekivimeile omane suunatud tekstuur. Kildalisus tuleneb kivimi koostisse kuuluvate plaatja morfoloogiaga mineraalide eelistatud orientatsioonist (paiknevad valitseva rõhu suhtes risti ehk n-ö lamavas asendis).

Kildalisus väljendub kivimi plaatjas ehituses. Levinud kildalisteks kivimeiks on savikilt, kilt ja fülliit.
Ookeaniline maakoor

**Ookeaniline maakoor** on ränivaese koostisega kivimeist koosnev õhuke maakooretüüp. 

## Ookeanilise maakoore ehitus

Ookeaniline maakoor moodustab ookeanide põhja. Moodustab 60% maakoorest. Ta on tekkinud basaltse magma tardumisel kivimitest, millel lasuvad süvameresetted, peamiselt värvilistest kivimitest ja simast. Ookeanilise maakoore põhilised elemendid on räni ja magneesium, suhteliselt palju leidub rauda. 

Ookeaniline maakoor on mandrilisest maakoorest õhem (paksus umbes 11 km) ja noorem (vanus kuni 180 miljonit aastat). Ta on ka suurema tihedusega (2,9 t/m³), mistõttu ta paikneb mandrilisest maakoorest madalamal.

## Ookeanilise maakoore "elutsükkel"

Ookeaniline maakoor uueneb pidevalt. Ookeani keskahelikes tekib teda järjest juurde. Nendes ahelikes lahknevad laamad. Seal tõuseb magma maakoore pinnale, jahtub ja tardub, moodustades maakoore. Magmat tõuseb keskahelikes järjest juurde ja surub äsjamoodustunud maakoort keskahelikust järjest eemale. Selle protsessi käigus maakoor jahtub veelgi ja tiheneb ning tema peale hakkavad kogunema setted. Üldiselt ongi nii, et keskaheliku juures on maakoor kõige noorem ja mida kaugemale, seda vanem.

Kui maakoor on lükatud lõpuks laama teise otsa subduktsioonivööndini, siis sukeldub maakoor seal taas maa alla ja seda nimetatakse subduktsiooniks. Teisele poole neeldumiskohta tekib kurrutuse tulemusena kõrge mäestik ja tüüpiline näide selle kohta on Ameerika läänerannik, kuhu on tekkinud Andid ja Kordiljeerid. Kui põrkuvad kaks ookeanilist maakoort, võivad sinna tekkida saarkaared, nagu näiteks Antillid.

Kuna laamad ei ole lõpmata suured, siis ei leidu Maal üldiselt ookeanilist maakoort, mis oleks vanem kui 200 miljonit aastat.

## Ookeanilise maakoore magnetväli

Ookeanilises maakoores on märgata ookeani keskahelikuga paralleelseid magnetjooni, mis on salvestunud basalti. See avastati 1950. aastatel, kui kaardistati ookeanipõhja kivimite tekitatav magnetväli. Nad märkasid, et kummalgi pool ookeani keskahelikku olid sümmeetrilised positiivsed ja negatiivsed magnetvälja jooned ning et sümmeetriateljeks oli ookeani keskahelik. See on seletatav asjaoluga, et kui ookeani keskahelikust välja voolanud värske magma jahtudes tardub, siis joondub ta vastavalt Maa magnetväljale sel hetkel. Kuid Maa magnetiline põhja- ja lõunapoolus on palju kordi kohta vahetanud. Ookeanilise maakoore magnetismi uurides on niimoodi võimalik täpsemini kindlaks teha, millal maakera magnetilised poolused on kohti vahetanud.
Ameerika Ühendriikide rannavalve

**Ameerika Ühendriikide rannavalve** (inglise keeles *United States Coast Guard*) on poolsõjaväeline organisatsioon, mis on osa Ameerika Ühendriikide relvajõududest. 

See allub rahuajal alates 2002. aastast katusasutusele – Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumile. Sõjaseisukorras võib Ameerika Ühendriikide Kongress ja president ükskõik millal viia rannavalve Ameerika Ühendriikide Mereväeministeeriumi alluvusse. Kongress on seda õigust kasutanud 1917. aastal kui Ühendriigid astusid I maailmasõtta ja 1941. aastal kui astuti II maailmasõtta.

2018. aastal oli rannavalves 40 992 tegevväelast, 7000 reservisti ja 8577 tsiviilisikust töötajat, kokku 56 569 töötajat. Rannavalvel on 243 valvelaeva, puksiiri ja jäälõhkujat ning 1650 väiksemat laeva. Lisaks on kasutusel 201 helikopterit ja lennukit. Ameerika Ühendriikide rannavalve on personalilt USA väikseim väeliik, kuid see on maailmamastaabis suuruselt 12. merevägi.

## Ajalugu

Rannavalve eellaseks oli lootsiteenistus, mille asutas 4. augustil 1790 Ameerika Ühendriikide Rahandusministeerium. Ameerika Ühendriikide Kongress asutas rannavalve ametlikult 28. jaanuaril 1915, kui liitis Ameerika Ühendriikide Lootsiteenistuse ja Ameerika Ühendriikide Päästeteenistuse. 1939 liideti rannavalvega Ameerika Ühendriikide Majakateenistus. 1967 viidi rannavalve Ameerika Ühendriikide Transpordiministeeriumi alluvusse ja 1. märtsil 2003 Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumi alluvusse.

## Rannavalve ülesanded

Rannavalve ülesanded on järgmised:
***Mereliikluse turvalisuse tagamine**
**Päästetööd
**Mereliikluse turvakontroll
**Eravalduses olevate veesõidukite turvaalane kontroll
**Rahvusvaheline jääpatrull
**Sadamate turvalisuse tagamine ja kontroll

***Mereliikluse abistamine**
**Navigatsiooni abide kontroll
**Jäälõhkumine
**Navigatsioonikorraldus
**Sildade kontroll ja administreerimine
**Merealased liikluseeskirjad

***Seaduslikkuse kontroll mereliikluses**
**Uimastikaubanduse takistamine
**Ebaseadusliku sisserände takistamine
**Kontroll loodusreostuse ja -ressursside üle
**Üldine merealase seaduskorralduse jälgimine
**Muu seaduskorralduse ja rahvusvaheliste lepete kontroll

***Riiklik julgeolek**
**Relvastatud rannavalve (piirivalve)
**Kõik ülesanded, mis tulenevad piiride kaitsest

***Koolitus ja haridus**
**Koolituse ja hariduse läbiviimine aladel, mis kattuvad rannavalve töökohustustega.

## Välislingid
*Rannavalve koduleht
Rohekilt

**Rohekilt** on roheka värvuse ja kildalise tekstuuriga moondekivim.

Enamasti on tegemist moondunud aluseliste kivimite ehk metabasiitidega, millele annavad rohelise värvi mineraalid kloriit, epidoot või aktinoliit.

Tüüpiliselt on nad tekkinud 8–50 km sügavusel maapõues temperatuuril 400–500 °C. Koostis sõltub nende lähtekivimiste koostisest. Põhiliselt tekivad nad basaldist, gabrost või teistest sarnastest kivimitest, mis sisaldavad naatriumirikkaid plagioklasse päevakivi, kloriiti, epidooti ja kvartsi.

Rohekildal on sageli mingil määral suunatud tekstuur. Seda põhjustavad tema koostises olevad mineraalid, eriti kloriit ja aktinoliit. Harilikult on nad jämedate teradega.

Basaldid, mis asuvad ookeani põhjas ookeani keskmäestiku lähedal on tavaliselt moondunud pisut rohekilda sarnasteks. Mitmesuguste arhaikumist pärit kraatonite rohekildavööd on moondunud rohekildafaatsiesteks. Need ürgsed kivimid on paljude maagilademete lähtekivimid.

Rohekilt on rohkem väligeoloogiline termin. Kui kivimit on uuritud täpsemalt, saab sellele anda ka täpsema nimetuse, näiteks kloriitkilt.

## Vaata ka
*Rohekivim
*Sinikilt
Ameerika Ühendriikide Tolliteenistus

**Ameerika Ühendriikide Tolliteenistus** oli Ameerika Ühendriikide riigiasutus, mis tegeles tollimaksude kogumise ja tollikorraldusega.

2003. aasta märtsis läks see vastloodud Sisejulgeolekuministeeriumi koosseisu.
Kukersiit

**Kukersiit** on põlevkivide hulka kuuluv settekivim, mida leidub Eesti ja Venemaa loodeosa Ordoviitsiumi ladestus ning Austraalias ja USA Michigani, Illinois', Wisconsini, Põhja-Dakota ja Oklahoma osariigis.

Kukersiidi orgaaniline osa on moodustunud tsüanobakteri (arvatavasti) *[[Gloeocapsomorpha prisca]]* jäänustest. See bakter on lähedane tänapäevasele bakterile *[[Entophysalis major]]*, mis elab madalas vees ning moodustab mere ja maa piiril kividele rohekat kilet.

Kukersiit on üks maailma kõige rikkamatest põlevkivilademetest: rohkem kui 40% sellest moodustab orgaaniline ollus ning 66% sellest on töödeldav põlevkiviõliks ja -gaasiks. Saadud põlevkiviõli mass moodustab 30–47% lähteaineks olnud kukersiidi massist.

Kukersiit on regionaalne kiviminimetus. Eestis on kukersiit tuntud põlevkivina. Kukersiit on Eesti tähtsaim maavara. Eesti kukersiit asub Kukruse lademes.

Kukersiit esineb Eestis 2,5–3 m paksuse kihina. Põhja-Eesti panga lähedal on ta suhteliselt maapinna lähedal, aga mida lõuna poole, seda sügavamal, nii et lade asub 7–100 m sügavusel.

Kukersiidi mineraalsed lisandid koosnevad peamiselt vähese magneesiumisisaldusega kaltsiidist, dolomiidist ja ränipurdkivimist. Raskmetalle selles ei leidu.

Kukersiiti on Eestis kaevandatud alates 1916. aastast. Eesti maapõues leidub üle 7 miljardi tonni kukersiiti. Suurim aastane kaevandamismaht oli 29,7 miljonit tonni (1980. aastal). 

Kukersiiti on kirjasõnas esimest korda maininud August Wilhelm Hupel 1777. Kivim on saanud nimetuse Kukruse mõisa saksakeelse nime Kuckers järgi. Kivimi nimetas baltisaksa geoloog Friedrich Schmidt. 

## Viited

## Kirjandus
*Aarna, A. (1989). Põlevkivi. Valgus. 191 lk.
*Bauert, H. ja Kattai, V. (1997). Kukersite oil shale. Kogumikus A. Raukas ja A. Teedumäe (toim.), Geology and mineral resources of Estonia. Estonian Academy Publishers. Lk 313–327. ISBN 9985501853
*Kattai, V. (2003). Põlevkivi – õlikivi. Eesti Geoloogiakeskus. 162 lk. ISBN 9985815467
*Kattai, V., Saadre, T. ja Savitski, L. (2000). Eesti põlevkivi: geoloogia, ressurss, kaevandamistingimused. Eesti Geoloogiakeskus. 226 lk. ISBN 9985815300
Titaniit

**Titaniit** ehk **sfeen** on monokliinne silikaatne mineraal. 

Titaniit võib olla värvunud mitmesugustes toonides. Esineb aktsessoorse mineraalina näiteks graniidi, gneisi ja kristalse kilda koostises. 

## Välislingid

*Webmineral.com titaniidist
Ägiriin

**Ägiriin** ehk **akmiit** on pürokseenide hulka kuuluv silikaatne mineraal. 

Värvuselt pruun või rohekas. Leidub leeliselistes tardkivimites. Ägiriini kristallid koosnevad naatriumi, raua, räni ja hapniku aatomeist.

## Välislingid

*Webmineral.com ägiriinist
Aleuroliit

**Aleuroliit** on valdavalt aleuriidist koosnev settekivim.

Aleuroliit on purdkivim. Nagu nimetusest näha, koosneb ta peamiselt (rohkem kui 2/3 ulatuses) aleuriidile vastava terasuurusega osakestest (see suurus on 2–62,5 μm). Terasuuruselt on ta savi ja liiva vahepealne sete. Savi terasuurus on väiksem ja liiva terasuurus on suurem kui aleuroliidil.

Aleuroliit meenutab liivakivi, kuid on sellest peenemate teradega ja seetõttu siledama pinnaga. Aleuroliit erineb liivakivist oluliselt selle poolest, et poorid temas on palju väiksemad ja ta sisaldab sageli märksa rohkem saviosakesi.

Kuigi aleuroliiti aetakse vahel savikildaga segi, puuduvad aleuroliidil savikildale omane lõhelisus ja laminatsioon ehk õhukeste kihtide eraldumine kivimi pinnalt. Aleuroliit võib sisaldada konkretsioone. Välja arvatud juhul, kui saviosakeste sisaldus aleuroliidis on suur, jääb stratifikatsioon ehk lademelisus kivimis varjatuks ja aleuroliit kipub murenema kaldus nurga all, mis ei ole seotud lasumusega.

Esimesena kirjeldas aleuroliiti teaduslikult nõukogude petrograaf A. N. Zavaritski 1930.
Konrad II (Saksa-Rooma keiser)

**Konrad II** (umbes 990 – 4. juuni 1039) oli esimene Franki ehk Saali dünastiast pärinev Saksa kuningas ning Saksa-Rooma riigi keiser. 

Konrad II krooniti Saksa-Rooma keisriks 1027. aastal. Ta liitis 1034 Saksa-Rooma riigiga Burgundia kuningriigi ehk Arelaadi, mille kuninga tiitel jäi keisri valdusse kuni 1806. aastani, ehkki 17. sajandist alates vaid formaalselt. 

Arelaat oli üks kolmest kuningriigist keskaegses Saksa-Rooma keisririigis, teised olid Saksamaa kuningriik ja Itaalia kuningriik.
Samakõrgusjoon

**Samakõrgusjoon** ehk **isohüps** ehk **horisontaal** on joon topograafilisel kaardil, mis ühendab sama absoluutse kõrgusega punkte.

Järjestikku asuvate samakõrgusjoonte kõrguste erinevus (gradient) on ühesuurune, seda nimetatakse reljeefi lõikevaheks, suuremastaabilistel kaartidel on lõikevahe tavaliselt kõrguse iga 5 meetri järel.  
 
Samakõrgusjooni, mis vastavad reljeefi põhilisele lõikevahele, nimetatakse põhihorisontaalideks. Need joonestatakse kaardile peente pruunide pidevjoontega. Arvestuse lihtsustamiseks tehakse iga viies joon jämedamalt.

Lisavormide (tipud, lohud) kujutamiseks, mis ei väljendu täpselt põhihorisontaalidega, kasutatakse **pool-** ja **veerandhorisontaale**. Pool- ja veerandhorisontaale nimetatakse ka **täiend-** ja **abihorisontaalideks**.

Samakõrgusjoonte abil saab kaardil kujutada nii positiivseid kui ka negatiivseid pinnavorme. Selleks, et neid eristada, kasutatakse horisontaalidega ristuvaid väikesi langekriipse, mille vaba ots on kõrguse vähenemise suunas. Uuematel kaardilehtedel märgitakse langekriipsud vaid negatiivsete pinnavormide puhul.

Samakõrgusjoontele kirjutatakse ka kõrgusarve, mis näitavad samakõrgusjoone absoluutset kõrgust. Need arvud on paigutatud alati ülemise poolega tõusu suunas.

## Vaata ka
*Hüdroisohüps
*Piesoisohüps

## Välislingid
*Sõjatopograafia baaskursus (sissejuhatus, PDF-failina
Heinrich III (Saksa-Rooma keiser)

**Heinrich III** (28. oktoober 1016 &ndash; 5. oktoober 1056) oli Frangi ehk Saali dünastiasse kuuluv Saksa-Rooma riigi keiser. Keisriks krooniti ta aastal 1046.

Heinrich III oli Saksa-Rooma keiser (1024–1039) Konrad II ja Švaabi Gisela (989 või 990–1043) poeg.

Heinrich III ajal hoidis Saksa-Rooma riik enda kontrolli all Saksamaad, Itaaliat, Burgundiat, Ungarit, Poolat ja Böömimaad. Heinrich III ajal oli Saksa-Rooma riik oma võimsuse tipul, kuid algasid ka Rooma paavsti ja Saksa-Rooma keisri vastuolud, mis läksid hiljem ajalukku investituuritülina. Heinrich III Saksa-Rooma riik domineeris Euroopas ning Saksa-Rooma keiser oma mõjuvõimuga nimetas ametisse Rooma paavsti. Saksa kuningas Heinrich III määras Suidgeri, hilisema paavst Clemens II 1040 Bambergi piiskopiks. Suidger läks koos Heinrich III-ga 1046 Itaaliasse. Saksa kuninga Heinrich III korraldusel tagandati 1046 Sutris toimunud sinodil ametist Silvester III, Gregorius VI ja Benedictus IX. Roomas toimunud sinodil määrati kuninga korraldusel samal päeval uueks paavstiks Clemens II, kes pühitseti ametisse esimesel jõulupühal, 25. detsembril. Clemens II sai paavstiks Saksa kuninga Heinrich III korraldusel ja ta kroonis 25. detsembril 1046 Heinrich III Saksa-Rooma keisriks. 

Heinrich III ajal algasid ka Rooma paavsti ja Saksa-Rooma keisri vastuolud, mis läksid hiljem ajalukku investituuritülina. Heinrich III surma järel sai tema poeg, kuueaastane Heinrich IV Saksa kuningaks, tegelikult valitses tema eest regentnõukogu ja ema, keisrinna Poitou Agnes ning paavst hakkas taotlema ülemvõimu keisri (ehk ilmaliku Saksa-Rooma riigi valitseja) üle. 

## Isiklikku ja järglased
Heinrich III oli abielus (1036–1038) Taani Gunhildaga (u 1020–1038), Inglise kuninga (1016–1035), Taani kuninga (1018–1035) ja Norra kuninga (1028–1035) Knud Suure ja Normandia Emma tütre ning Taani kuninga (1035&ndash;1042), Inglise kuninga (1035&ndash;1037 ja 1040&ndash;1042) õega. 

Heinrich III abiellus 1043. aastal Poitou Agnesega (u 1025–1077) Akvitaania hertsogi tütrega, kellega tal olid järglased:
*Adelaide II (1045–1096), Gandersheimi ja Quedlinburgi abtiss
*Heinrichi (1050–1106), Saksa-Rooma keiser (1056–1106) Heinrich IV
*Konrad (1052–1055), Baieri hertsog (1054–1055) Konrad III
*Švaabi Judith (1054–1055).
Geokronoloogia

**Geokronoloogia** on teadusharu, mis tegeleb dateerimise ja Maa ajaloos aset leidnud sündmuste ajaliste suhete kindlaksmääramisega.

Geokronoloogia põhineb peamiselt isotoopgeoloogial ja paleontoloogial.

## Vaata ka
*Geokronomeetria
*Geokronoloogiline skaala
Narõni ahelik

**Narõni ahelik** on mitmes mäestikus:

***[[Narõni ahelik (Tian Shan)|Narõni ahelik]]** Kõrgõzstanis; vene keeles *Нарынтау*
***[[Narõni ahelik (Altai)|Narõni ahelik]]** Kasahstanis; kasahhi *Нарын жотасы*, vene keeles *Нарымский хребет*
Agnostik

**Agnostikuks** nimetatakse  filosoofias   agnostitsismi pooldajat – inimest, kes ei usu teadmise võimalikkust mingis valdkonnas. Kõige sagedamini puudutab see teadmist mittefenomenide kohta.   

**Agnostikuks** nimetatakse ka inimest, kelle arvates Jumala olemasolus või mitte olemasolus ei ole võimalik selgust saada või kellel ei ole selles küsimuses kindlat seisukohta.

Selle sõna (inglise keeles *agnostic*) võttis iseenda kohta tarvitusele Thomas Henry Huxley (avalikus kirjasõnas esimest korda 1870). Sellega ta vastandas end oma kaasaegsetele intellektuaalidele, kes väitsid metafüüsilist tõde teadvat ning keda ta nimetas "istideks" ja võrdles gnostikutega varakristlikus tähendustes – nendega, kes valdavad vaimulikku tõde. Tema sõnakasutuses on nähtud ka vihjet tundmatule jumalale, kellele Ateenas oli altar püstitatud, kuid Huxley ise eitas seda.     

## Vaata ka
*Skeptik
*Ateist
*Gnostik
*Agnoosia    

## Välislingid
Pele pisarad

**Pele pisarad** on väiksed vulkaanilisest klaasist koosnevad piisakujulised tükid.

Pele pisarad on kivimiliselt koostiselt basaltsed ja värvuselt enamasti mustad.

Pele pisarad tekivad siis, kui basaltne laava purskub õhku ja laguneb selle käigus väikesteks fragmentideks. Basaldile omase suhteliselt väikse viskoossuse tõttu vormivad õhutakistus ja pindpinevus laavapiiskadest pisarakujulisi või ümaraid tükke, mis kiiresti jahtudes omandavad klaasja struktuuri. Mõnikord jätkuvad pisarad pika sabaga, mida nimetatakse Pele juusteks.

Sarnaselt paljude muude vulkanoloogiaalaste terminitega on ka see pärit Hawaiilt – Pele on tule, välgu, tuule ja tulemägede jumalanna, Hawaii saarte looja.

## Vaata ka
*Pele juuksed
Pele juuksed

**Pele juuksed** on pikad basaltsed ja klaasjad kivimkiud.

Pele juuksed on kivimiliselt koostiselt basaltsed ja värvilt enamasti pruunikad.

Pele juuksed võivad olla isegi mitme meetri pikkused, olles samas ainult poole millimeetri jämedused.

Basaltse laava õhkupaiskumise järel moodustuvad pisarakujulisad laavapiisad, mille saba võib venida pikaks, mis moodustabki juustelaadsed kiud. Kuid Pele juuksed ei pruugi olla seotud Pele pisaratega, vaid võivad tekkida ka iseseisvalt. Pele juuksed võivad tuulest kantuna lennata tekkekohast mitmekümne kilomeetri kaugusele.

Sarnaselt paljude muude vulkanoloogiaterminitega on ka see pärit Hawaiilt – Pele on tule, välgu, tuule ja tulemägede jumalanna, Hawaii saarte looja.

## Vaata ka
*Pele pisarad
Heinrich VI (Saksa-Rooma keiser)

**Heinrich VI** (november 1165 Nijmegen – 28. september 1197 Messina) oli Hohenstaufenist Saksa-Rooma riigi valitseja 1190–1197, keiser alates 1191 ja Sitsiilia kuningas.

Tema vanemad olid Friedrich Barbarossa ja Burgundia Beatrix. Tal oli kaks vanemat õde, vanem vend, kes suri kuueaastaselt, kuus nooremat venda ja kaks nooremat õde, kokku oli ta pärit 12-lapselisest perest.

1169 krooniti ta Bambergis roomlaste kuningaks.

1189 läks isa ristisõtta ja Heinrich, kes oli siis 24-aastane, jäi tema asemel riiki valitsema. Otsekohe alustas Heinrich Lõvi ülestõusu, kuid Heinrich surus selle maha.

1184 kihlus Heinrich . Nad abiellusid 27. jaanuaril 1186. 1190 suri Friedrich Barbarossa ristisõja ajal ning paavst Coelestinus III kroonis Heinrichi ja Constantia 1191. aasta aprillis keisriks ja keisrinnaks. 26. detsembril 1194 sündis sellest abielust Friedrich II.

Constantia oli normannide kuninga Guglielmo II vennatütar ja pärija ning pärast Guglielmo surma 1189 päris Heinrich Sitsiilia kuningriigi. Kuid 1189 kuulutas Guglielmo vennapoja ja Constantia venna ebaseaduslik poeg Tankred end Sitsiilia kuningaks ning vangistas Guglielmo lese, Inglise kuningatütre Joani. 1194. aasta veebruaris Tankred suri, jättes Sitsiilia oma nelja-aastasele pojale Guglielmo III-le. Heinrich vallutas seepeale vastupanu kohtamata Sitsiilia, kukutas Guglielmo 20. novembril ja krooniti 25. detsembril 1194 Sitsiilia kuningaks. Nii sai temast terve Itaalia valitseja, mis valmistas paavstidele mõistagi meelehärmi.

Heinrich oli parajasti minemas uude ristisõtta, et vabastada Jeruusalemm ja toimetada Saksamaale oma isa Friedrich Barbarossa säilmed, kui ta täiesti ootamatult suri. On võimalik, et mürgitati, surma põhjuseks on nimetatud ka malaariat.

Pärast tema surma algas taas võitlus Welfide ja Staufide vahel ülemvõimu pärast riigis, paavstivõim jõudis aga ilmaliku hegemooniani.

### Kirjandus ja muusika
Saksamaa kirjandusajaloos on Heinrich VI tuntud minnesingerina ja Weingarteni ja Manesse laulukäsikirjades on nime "Kaiser Heinrich" all kirja pandud tema laulud, millest vähemalt kolme puhul on autorsus kindel. Laulud on dateeritud aastaisse pärast 1186. aastat. Heinrich VI ringkonda, ka pärast kroonimist, kuulusid minnesingerid Friedrich von Gutenberg ja Heinrich von Hausen, samuti oli ta häis suhteis Põhja-Itaalia vürstidega, kelle õukondades õitses provanssaali trubaduuriluule.

## Isiklikku ja järglased
Heinrich abiellus 1186. aastal  . 1190 suri Friedrich Barbarossa ristisõja ajal ning paavst Coelestinus III kroonis Heinrichi ja Constantia 1191. aasta aprillis keisriks ja keisrinnaks. 

Abielust sündis Friedrich II (1194–1250), Saksa-Rooma riigi valitseja 1212–1250, alates 1220. aastast keiser. Ta oli ka Sitsiilia ja Napoli kuningriigi kuningas (1197–1250, surmani), Švaabimaa hertsogiriigi hertsog ning lühikest aega ka Jeruusalemma valitseja (1225–1228)

## Vaata ka
*Sitsiilia kuningriik#Hohenstaufenite kuningriik

## Viited
Värviindeks (petroloogia)

**Värviindeks** (inglise *colo(u)r index*) on kristalse kivimi värviliste mineraalide sisaldust näitav suhtarv (%).

Värviindeksi tähis on "M". Tavaliselt kasutatakse terminit "värviindeks" tardkivimite, kuid vahel ka moondekivimite iseloomustamiseks. Värviindeksi alusel jagatakse kristalsed kivimid järgnevalt:
*leukokraatne – 0...35%
*mesokraatne – 35...65%
*melanokraatne – 65...90%
*ultramafiidiline –  90...100%
Leukokraatne kivim

**Leukokraatne kivim** on kristalne kivim (enamasti tardkivim), mille koostisest moodustavad värvilised mineraalid kuni 35%.

Leukokraatseid kivimeid iseloomustab hele värvus. Nende tüüpilisteks koostismineraalideks on kvarts ja päevakivi, nad sisaldavad vähe rauda ja magneesiumi. Tüüpiliseks leukokraatseks kivimiks on graniit.

Kivimit võidakse nimetada leukokraatseks ka siis, kui ta on heledam vastava kivimtüübi keskmisest heledusest.

## Vaata ka
*Värviindeks
Konrad III (Saksa kuningas)

**Konrad III** (1093 Bamberg – 1152 Bamberg) oli esimene Hohenstaufenite dünastiast Frangimaa hertsog 1115–1138 ja Saksamaa kuningriigi kuningas 1138–1152. 

Konradi isa oli Švaabimaa hertsog Friedrich I ja tema ema oli Saksa-Rooma keisri Heinrich IV tütar Agnes. Heinrich IV kõik 3 poega, kaasa arvatud Saksa-Rooma keiser Heinrich V, surid lastetutena ja Agnese pojad omandasid trooninõudluse õiguse.

1125, Heinrich V surma järel peeti tema vanemat venda Friedrichit kõige tõenäolisemaks troonipärijaks, kuid Mainzi peapiiskopi intriigide tõttu valiti kuningaks hoopis Lothar von Supplinburg. Konrad protesteeris seepeale ning alustas tollega sõda. Ta lasi end isegi 1127. aasta detsembris Saksa vastukuningaks kuulutada, kuid sai lõpuks Lothari käest lüüa. Lothar võttis nendelt valdused ära ja andis tagasi alles siis, kui vennad 1135 Lotharit keisrina tunnustasid. Alles Lothari surma järel 1137. aasta detsembris krooniti ta Konrad III nime all Saksa kuningaks, sest tema vend Friedrich oli sellest aust loobunud.

Tema valitsusaeg polnud aga õnnelik, sest riiki laastasid sõjad, peamiselt vaenus Welfide ja Hohenstaufenite vahel. Võib-olla oleks Welfid ja Hohenstaufenid lepitanud Konradi venna Friedrichi asumine keisriks, sest ta oli abielus Welfide hulgast pärit naisega. Konrad ei jõudnudki Rooma, olles nii esimene Saksa kuningas pärast Saksa-Rooma riigi loomist, kes ei saanudki keisriks. See-eest osales ta Teises ristisõjas, mis lõppes kristlaste kaotusega. Welfid püüdsid trooni endale haarata, kuid said 1150 toimunud Flochbergi lahingus lüüa ja pidid 1152 rahu sõlmima, mis tagas võimu rahuliku ülemineku Konradi järglasele.

Enne oma surma nimetas Konrad troonipärijaks, Saksa kuningaks, oma venna Friedrichi samanimelise poja, kes hiljem sai tuntuks nime all Friedrich I Barbarossa. Kõigest mõne nädala pärast valiti Barbarossa Kölnis uueks Saksa kuningaks.
## Isiklikku ja järglased
Konradi isa oli Švaabimaa hertsog Friedrich I ja tema ema oli Saali dünastiast Saksa-Rooma keisri Heinrich IV tütar Agnes.

Konrad oli abielus kaks korda. Esimesest abielust Gertrud von Comburgiga sündis kolm tütart, kellest üks, Agnes abiellus Kiievi-Vene suurvürsti Izjaslav II-ga. Gertrud suri 1130. või 1131. aastal.

Teist korda abiellus Konrad Gertrud von Sulzbachiga, kes suri 14. aprillil 1146, ning sellest abielust sündis kaks last, mõlemad pojad: Heinrich-Berengar ja Friedrich. Vanem poeg kuulutati 1147 isa kaaskuningaks, aga juba 1150 ta suri. Friedrich oli isa surma ajal 6-aastane.
Värviindeks

**Värviindeks** võib tähendada mitut asja.
***[[Värviindeks (petroloogia)|Värviindeks]]** on petroloogias kristalse kivimi värviliste mineraalide sisaldust näitav suhtarv (%).
***[[Värviindeks (värvained)|Värviindeks]]** on rahvusvahelise pigmentide ja värvainete klassifitseerimissüsteemi tähistus, mis näitab värvi värvuskategooriat ning keemilist koostist.
***[[Värviindeks (astronoomia)|Värviindeks]]** on astronoomias numbriline ühikuta väärtus, mis väljendab keha värvust.
Montréali protokoll

**Montréali protokoll** on 1987. aastal 40 riigi poolt Montréalis alla kirjutatud kokkulepe, mis piirab kõikide freoonide kasutamist, et kaitsta osoonikihti.

Leping kirjutati alla 16. septembril 1987 ja see jõustus 1. jaanuaril 1989. Leppe on ratifitseerinud 196 riiki, sh kõik ÜRO liikmed, ja Euroopa Liit.

Kokkuleppe tulemusel on osooniauk Antarktika kohal hakanud vähenema. Loodetakse, et see taandub 1980. aasta tasemele aastateks 2050–2070.

Laialdase ulatuse ja rakendamise tõttu on seda kokkulepet peetud õnnestunud ja eeskujuliku rahvusvahelise koostöö näiteks. Kofi Annan nimetas seda kõige edukamaks rahvusvaheliseks kokkuleppeks.

## Viited
* Increase in CFC-11 emissions from eastern China based on atmospheric observations, nature.com, 22 May 2019
Regionaalne kivim

**Regionaalne kivim** on kivim, mis saab levida vaid teatud kindlas piirkonnas.

Näiteks kukersiit on regionaalne kivim. Hoolimata sellest, et põlevkivi leidub ka mujal maailmas, ei nimetata ühegi teise leiukoha põlevkivi kukersiidiks, isegi kui nad oleksid koostiselt kukersiidiga identsed.

Regionaalset kiviminime tuleb eristada korrektsest petrograafilisest kiviminimest, mis peaks vastama ülemaailmselt tunnustatud klassifikatsioonidele. Näiteks regionaalne kivim Läänemere punane kvartsporfüür on kivimiliselt paleotüüpne rüoliit.

Osa kivimitest, näiteks andesiit (nimi tuleb Andide mäestiku järgi) on nime järgi küll regionaalsed, kuid on tänaseks defineeritud keemilise koostise, mitte geograafilise päritolu järgi ning on seetõttu leitavad mitmes maailma osas.
Minevik

**Minevik** on aeg, mis eelneb olevikule, või kõik see, mis on ajas möödunud. Sellisena vastandub minevik tulevikule ning erineb olevikust. Minevik on möödunud olevik.

## Mineviku uurimine
Minevikku uurivate teadusharude seas on ajalugu, arheoloogia, arheoastronoomia, ajalooline keeleteadus, geoloogia, ajalooline geoloogia, paleontoloogia, paleobotaanika, paleoetnobotaanika, paleogeograafia, paleoklimatoloogia ja kosmoloogia. 

## Füüsika
### Klassikaline füüsika
Aja nool määrab aja suuna minevikust tulevikku. Minevikku kuuluvad kõik sündmused, mis võivad olla oleviku sündmuste põhjuseks.
Aglomeraat (geoloogia)

**Aglomeraat** on valdavalt ümardunud klastidega püroklastiline sete, mille keskmine terasuurus ületab 64 mm.

Aglomeraat koosneb valdavalt vulkaanilistest pommidest. Aglomeraadi all mõistetakse geoloogias mõnikord erinevaid asju. Näiteks peetakse aglomeraadiks ka kokkutsementeerunud vulkaanilistest pommidest koosnevat kivimit. Seetõttu võidakse aglomeraadiks pidada nii setet kui ka kivimit. 

Mittevulkaanilistest settekivimeist koosnevat kivistunud aglomeraadi analoogi nimetatakse konglomeraadiks. 

Termini "aglomeraat" võttis kasutusele briti geoloog Charles Lyell aastal 1831.
Olevik

**Olevik** on "nüüd" mineviku ja tuleviku vahel või kõik selles toimuv. See on aeg, mida vahetult läbi elatakse ja milles toimuvat tajutakse vahetult. 

Olevik eeldab subjekti, kes selle määratleb. Psühholoogilise "näiva oleviku" kestus on umbes 3 sekundit. Mitterelativistlikus füüsikas käsitatakse olevikku teatud ajahetkena (ajatelje punktina).  

Ka mitterelativistlikus füüsikas muutub oleviku mõiste ebaselgeks, kui võrreldakse aega üksteisest kaugel asuvates kohtades. Näiteks võtab valguse jõudmine tähtedelt meieni aastaid, mistõttu me tajume olevikuna ammuseid sündmusi.  

## Vaata ka
*hetk
*nüüd
*praegu
*siin
*siin ja praegu
*presentism
*aja nool
*minevik
*tulevik

## Välislingid
Mind

**Mind** ('Vaim') on üks maailma juhtivaid filosoofiaajakirju.

Ajakiri hakkas ilmuma 1876. Aastatel 1876–1891 ilmus 16 köidet. Uus seeria (*New Series*) hakkas ilmuma 1892. 

Ajakirja annab välja Mind Association kirjastuse Oxford University Press kaudu. 

Ajakirja toimetaja oli pikka aega George Edward Moore. 2005. aastast siiani toimetab ajakirja Thomas Baldwin.
William Petersen

**William Louis Petersen** (sündinud 21. veebruaril 1953 Evanstonis Illinois's
) on USA näitleja; tuntud eeskätt Gil Grissomi osatäitjana seriaalis "CSI kriminalistid".

## Filmid ja sarjad
*"Thief" (1981)
*"Manhunter" (1986)
*"Fear" (1996)
*"The Contender" (2000)
*"CSI kriminalistid" (Gil Grissom, 2000–)
Aglomeraat

**Aglomeraat** on mitmetähenduslik sõna, mis võib tähendada:

***[[Aglomeraat (geoloogia)|Aglomeraat]]** on geoloogias valdavalt ümardunud klastidega püroklastiline sete, mille keskmine terasuurus ületab 64 mm.
Alaskiit

**Alaskiit** on leelispäevakivi-graniidi leukokraatne erim.

Alaskiit koosneb peaaegu täielikult kvartsist ja leelispäevakivist. Viimasel ajal peetakse alaskiiti leelispäevakivi-graniidi sünonüümiks.

Alaskiit kuulub granitoidide hulka.
Erim

**Erim** on mineraali või kivimi kitsamalt defineeritud vorm.

Näiteks rubiin on alati tumepunase värvusega, kuid mineraloogiliselt on rubiin korundi erim. Korund aga ei pruugi olla värvunud punaselt, näiteks safiir on enamasti sinise värvusega korundi erim.

Erimi mõistet kasutatakse ka kivimeid kirjeldades. Näiteks trondhjemiit on tonaliidi leukokraatne erim.
Kanada ilves

**Kanada ilves** (*Lynx canadensis*) on kaslaste sugukonda kuuluv kiskja.

Ameerikas väidetakse elavat kaks kanada ilvese alamliiki:
* *Lynx canadensis canadensis* Põhja-Ameerikas 38. laiuskraadist põhja pool;
* *Lynx canadensis subsolanus* Newfoundlandis.

Mõned allikad ("Loomade elu") peavad kanada ilvest ilvese alamliigiks (*Felis lynx canadensis*).

Ta on euraasia ilvesest pisut väiksem: emased kaaluvad 8–9 kg, isased 10–18 kg. Keha pikkus on 80–130 cm, kõige sagedamini siiski 90–110 cm. Kanada ilves elab Alaskal, Kanadas ja USAs, kuigi kanada ilvese ja punailvese levila eraldav joon järgib enam-vähem Kanada ja USA piiri. USAs elab võib-olla tuhatkond kanada ilvest.

Kanada ilvese eluiga on 15 aastat ning üle aasta on ta võimeline saama 2–4 järglast. Nii kanada ilves kui ka punailves on täpilised, kuid võrreldes euraasia ilvesega üldiselt rohkem hallikad.

## Välislingid