open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ülenurme Gümnaasium

**Ülenurme Gümnaasium** on üldhariduskool Kambja vallas Tartu maakonnas.

Kuni 22. detsembrini 2017 oli õppetöö gümnaasiumis jagatud kahe maja vahel: 1.–5. klass Tõrvandi alevikus (aadressil Ringtee 1) ja 6.–12. klass Ülenurme alevikus (Tartu mnt 5). 8. jaanuarist 2018 sai koolipere üheks – algklasside maja kolis Tõrvandist Ülenurme gümnaasiumi uude, oktoobris 2017 valminud korpusse (Tartu mnt 5). 

1984–2002 oli kooli direktor Tarmo Kerstna, 2002–2022 Olev Saluveer ning aastast 2022 Tõnu Tender. 

Kooli nimi oli aastatel 1984–1994 Ülenurme Keskkool.

## Ajalugu

1984. aastal valmis Ülenurme külanõukogus 350 õpilasele mõeldud koolimaja, millele järgnes normaalmõõtmetega staadioni ehitus. Ülenurme staadion valmis 1990. aastal. 1992 avati kooli spordihoone. Selles on neli saali ja sealhulgas ka lasketiir.

1993 alustati üleminekut gümnaasiumiprogrammile ning vastava tegevusloa ja nimetusega alustati tööd 1994. aasta sügisel.

2002. aastal nimetati kool Eesti kaunimaks kooliks 2001.

2007. aasta seisuga õppis gümnaasiumis 27 klassikomplektis 675 õpilast.

2010 tehti koolile juurdeehitis, kuhu mahutati muusikakool, söökla, köök ja valla raamatukogu.

2018 kolis 1.–5. klass Tõrvandist uude koolihoonesse Ülenurme.

2018. aastal ületas kool 1000 õpilase piiri (1007 õpilast) ja on sellest ajast üks suurima õpilaste arvuga kool Tartu maakonnas ning suurim Kambja vallas.

## Muusikakool

Kooli juures tegutsevast muusikaklassist kasvas välja Ülenurme Muusikakool, mis alustas tegevust 1989. aasta sügisel ja paikneb gümnaasiumiga samas hoones.

## Muuseum
Samal aastal kooli avamisega alustas tööd ka kooli muuseum, mis kajastas eelkõige koolide ajalugu ja hariduselu Ülenurme vallas.

Lisaks avati 2007. aastal spordihoone 1. korrusel raadio- ja kooli õppetehnika muuseum, mille juht on endine kooli direktor Tarmo Kerstna.

## Viited

## Kirjandus
* "Matsi talust lennuakadeemiani" (Ülenurme: Ülenurme Gümnaasium, 2016), kogumik Ülenurme valla haridusajaloost

## Välislingid
* Kooli koduleht
* "Milleks kõlbab Ülenurme gümnaasium?" Õpetajate Leht, 4. detsember 2009
* "Olümpiavõitjad teevad kooli nimeplaani maha" Tartu Postimees, 27. mai 2010
* "Hiljuti juurdeehituse saanud Ülenurme gümnaasium on taas lastele kitsaks jäänud" ERR, 11. september 2019
Seenelkäik

**"Seenelkäik"** on 2012. aasta Eesti komöödiafilm, mille on lavastanud Toomas Hussar. 

## Näitlejaskond ja filmimine
"Seenelkäigu" peategelane on fiktiivne Riigikogu liige Aadu Kägu (Raivo E. Tamm), kes eksib seenel käies metsa ära koos oma naise Viiviga (Elina Reinold) ja neilt bensiinijaamas küüti küsinud rokkmuusiku Zäkiga (Juhan Ulfsak). Metsas kohtutakse kohaliku külamehe ja endise retsidivistiga (Üllar Saaremäe).

Kõrvalosasid mängivad Hendrik Toompere juunior juunior (erakonna PR-nõustaja Villu Koobalt) ja Hilje Murel (Silvi Säinas). Episoodilistes rollides on Elmo Nüganen, Mari-Liis Lill, Ott Sepp, Raimo Pass, Hannes Võrno jt.

Põhiosas filmiti "Seenelkäik" Virumaal: Läsnal, Pihlaspeal, Karulas, Kolgal ja Valgejõel. 

## Sünopsis ja temaatika
Üks "Seenelkäigu" läbivaist teemadest on poliitiline satiir: filmi algul satub Kägu (kelle erakondlikku kuuluvust ei mainita) skandaali, kuna on lasknud oma puhkusereisi Peruusse riigikogu liikme kuluhüvitistest kinni maksta. Skandaal võimendub, kui ta kadunuks kuulutatakse. Filmi lõpus toimub pressikonverents, kus Kägu ja Zäk kirjeldavad oma inimlikke kannatusi, jättes sellega varju senise kriitika.

Filmis pressikonverentsil patukahetsuse ja lunastuse märgina kasutatud valgete kampsunite tõttu tõmmati mõni aeg pärast "Seenelkäigu" esilinastust ajakirjanduses paralleele Reformierakonna rahastamisskandaali sattunud justiitsminister Kristen Michali teleesinemisega, kus too samuti kandis valget kampsunit.

## Festivalid
Filmi maailmaesilinastus toimus juulis Karlovy Vary filmifestivali võistlusprogrammis "East of the West". Põhja-Ameerika esilinastus toimub septembris Toronto rahvusvahelise filmifestivali programmis "Discovery". Film valiti ka augustis Austrias toimunud filmifestivalile ja septembris toimuvale Ateena rahvusvahelisele filmifestivalile. 

## Auhinnad

* Mannheim-Heidelbergi rahvusvahelisel filmifestivalil filmikriitikute ühingu (FIPRESCI) auhind
* 2012. aasta Tallinna Pimedate Ööde Filmifestivali Eesti võistlusprogrammi peaauhind
* 2012. aasta Marrakechi filmifestivali parima naisnäitleja auhind (Elina Reinold)
* Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhind 2012

## Film arvudes
2012. aastal käis filmi Eesti kinodes vaatamas 73 712 inimest.

## Viited

## Välislingid
*Inna Grünfeldt "Virumaa seenemets satub õudusfilmi". Virumaa Teataja, 15. september 2011
*Inna Grünfeldt "Kohtlane ja Rokkar hiilivad filmimetsas". Postimees, 27. september 2011
*"Eesti film "Seenelkäik" osaleb Karlovy Vary filmifestivalil". ERR, 7. juuni 2012
*Boyd van Hoeij "Film Reviews: Mushrooming". Variety, 19. juuli 2012
*"Toomas Hussari "Seenelkäik" valiti Toronto filmifestivalile". ERR, 23. august 2012
Aare Hõrn

**Aare Hõrn** (sündinud 9. augustil 1959 Antkruvas) on setu kultuuritegelane.

Tema eestvedamisel hakati 1994. aastal pidama iga-aastaseid Seto kuningriigi päevi. Aastatel 2000, 2007 ja 2018 valiti Hõrn kuningriigi Ülemsootskaks. 2015. aastal oli ta Obinitsa soome-ugri kultuuripealinna projekti peakorraldaja, mille eest pälvis ka 2015. aasta välisministeeriumi kultuuripreemia. Ta on XI Seto Kongressil valitud Seto Kongressi Vanemate Kogu kultuuri ja hariduse töörühma liige.

1990. aastal oli ta koos helilooja Kuldar Singiga Setumaast kõneleva dokumentaalfilmi "Katõ ilma veere pääl" stsenarist. 2002. aastal valmis temast endast dokumentaalfilm "Kuningas üheks päevaks".

Ta on osalenud Meremäe vallas kõikidel kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel alates 1993. aastast. Alates 2002. aastast on ta erakonna Isamaa ja Res Publica Liit liige.

## Tunnustus
* 1999 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2009 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (Setumaa kultuurielu korraldaja ja seto leelo UNESCO vaimse kultuuripärandi esindusnimekirja kandmise eestvedaja)
* 2014 Võrumaa teenetemärk
* 2016 Välisministeeriumi kultuuripreemia
* 2016 Püha Platoni ordeni III järk
* 2018 Vabaduse Tammepärja aumärk
* 2020 Kodanikupäeva aumärk

## Viited
Toome pood

**Toome pood** oli keldripood, mis tegutses Tartu kesklinna ja Supilinna piiril Jakobi mäe jalamil, Jakobi tänav 17 elumaja poolkeldrikorrusel. See oli üks väheseid pikka aega samas kohas tegutsenud väikseid toidupoode Tartus, eri kauplused on olnud seal 1930. aastast.

Maja ehitati tõenäoliselt 1870.–1880. aastatel ja poolkeldrikorrusel olid algusest peale kaupluseruumid. Nõukogude ajal oli poes õlletehase firmalett, kust sai osta ka vaadiõlut, esindatud olid kõik õllesordid.

Pärast taasiseseisvumist poeruumide rentnikud vahetusid korduvalt (müüjate loodud OÜ OVEZAI, kunagise Kloostri poe omanikfirma OÜ Renatus, OÜ Aasi ja Ko jt), mõnda aega kandis pood ka Toominga nime. Toome pood oli Tartus üks viimaseid kohti, kus püsis kasutusel Nõukogude-aegne koonusekujuline mahlalaskmisaparaat.

Alates 11. aprillist 2025. aastast tegutseb samas kohas kohvik-pood Aega On.

## Vaata ka

* Herne pood

## Viited

## Välislingid
* Martin Pau "Toome pood vangub pankroti äärel" Postimees, 27. jaanuar 2005
* Juhani Püttsepp "Vana kommi- ja õllepood peab ajale vastu" Postimees, 13. mai 1998
* Priit Rajalo "Kas?" Postimees, 11. märts 2005 (intervjuu Toome poe rentnikuga)
Teraviljakombain

**Teraviljakombain** on põllumajanduslik kõrrelise teravilja koristamise ühendmasin, mis lõikab viljakõrred, peksab peadest terad, puhastab need aganaist, kõlkaist ja muust lisandeist ning kogub terad punkrisse, suunab põhu vooluna maha, pressib pakkideks või hekseldab väetiseks. Sellist meetodit nimetatakse teraviljakultuuride otsekoristamiseks.

Teraviljakombainidele on iseloomulikuks tunnuseks heedri lõikeosa kohal pöörlev horisontaalne haspel, mis haarab viljakõrtest ja painutab need heedrisse. Teraviljast eraldatud põhk sisaldab piiratud koguses toitaineid. Purustatud põhk laotatakse põllule, mis randaalitakse või küntakse tagasi mulda. Vaalu kogutud põhk läheb loomadele allapanuks ja vähesel määral ka söögiks.

Ümberseadistatud teraviljakombainiga saab koristada muidki põllukultuure, näiteks heinaseemet, tera- ja silomaisi, päevalille, sojauba, kaunvilju ja tangukultuure. Šassiitraktoritele paigaldatavaid teraviljakombaine nimetatakse rippkombainideks.

## Ajalugu
Kombaini leiutas 1834. aastal Ameerika Ühendriikides Hiram Moore. Esimesed kombainid liikusid mitme hobuse või muula jõul. Ta töötas lõpuks välja kombaini, millega sai vilja koristada mitme meetri laiuse ribana.

Esimesena organiseeris kombainide tootmise ja müümise Hugh Victor McKay Austraalias 1885.

Nõukogude Liidus toodeti liikurteraviljakombaine SKD-5 Sibirjak, mille mootori võimsus oli 74 kW ehk 100 hj ja läbilaskevõime 5 kg/s, SK-5 Niva, mille võimsus ja läbilaskevõime olid samasugused, ning SK-6 Kolos, mille võimsus oli 110 kW ja läbilaskevõime 6 kg/s. Riisi ühe- või kaheetapiliseks koristamiseks toodeti poolroomikkombaine SKP-6R, SKD-5R ja SK-5R ning roomikkombaine SKG-5.

## Kombaini ehitus

### Automaatroolimine
Tänapäevastel kombainidel kasutatakse üha enam **automaatroolimis**süsteeme. Automaatroolimisel kasutatakse satelliitsignaale (GPS), mis juhivad masinat ülitäpselt paralleelsel liikumisjoonel.

Süsteem aitab juhil efektiivselt ära kasutada kombaini kogu heedri töölaiust ja vähendab ülekatet, et saavutada ööpäev läbi soodsates ilmaoludes lühema aja jooksul parem viljakoristuskvaliteet.

## Viited
Kombain (täpsustus)

**Kombain** on mitmest korraga töötavast, kuid eri operatsioone sooritavast masinast koosnev keeruline liitmasin. Kõige rohkem kasutatakse kombaine põllumajanduses.

***[[Teraviljakombain]]i** kasutatakse kõrreliste teraviljade vaaludesse niitmiseks, vaaludes kuivanud vilja kogumiseks ja peksmiseks ning teraviljakultuuride niinimetatud otsekoristamiseks.
***[[Kanepikombain]]i** kasutatakse kanepi niitmiseks ja peksmiseks ning pekstud varte vihkusidumiseks.
***[[Kartulikombain]]i** kasutatakse kartulivagude lahtiajamiseks, mugulate eraldamiseks mullast, pealsetest ja teistest lisanditest ning eraldatud mugulate kogumiseks.
***[[Köögikombain]]i** kasutatakse toidu valmistamiseks.
***[[Linakombain]]i** kasutatakse lina koristamiseks.
***[[Maisikombain]]i** kasutatakse maisi koristamiseks.
***[[Mäekombain]]** on mäemasin, mida kasutatakse kõigi operatsioonide üheaegseks sooritamiseks alates maavara või aherkivimi lahtimurdmisest kuni nende laadimiseni transpordivahenditesse.
***[[Peedikombain]]i** kasutatakse suhkrupeedi koristamiseks.
***[[Silokombain]]i** kasutatakse silokultuuride, eriti maisi ja päevalille koristamiseks.

***[[Kombain (ajaleht)|Kombain]]** oli Eestis ilmunud ajaleht.

## Viited
Nathan Fillion

**Nathan Christopher Fillion** (sündinud 27. märtsil 1971 Edmontonis) on Kanada filminäitleja.

Ta on tuntud tänu Richard Castle'i rollile ABC draamasarjas "Castle" ja ka tema karjääri varasema rolli Kapten Malcolm Reynolds televisioonisarjas "Firefly".

## Lapsepõlv ja haridus
Fillion sündis inglise keele õpetajate Cookie ja Bob Fillioni pojana. Tal on vanem vend Jeff. Ta õppis Edmontonis Püha Kolmainsuse Katoliiklikus Keskkoolis ning seejärel Albertas Concordia ülikooli kolledžis ja Alberta ülikoolis.

## Karjäär (1994–2009)
* Olles töötanud mitmes teatris (Theatresports), teleseriaalis ja filmis, nagu näiteks improviseeritud seebiooper "Die-Nasty", kolis Fillion 1994. aastal New Yorki, kus ta teleseriaalis "One life to live" mängis Joey Buchanani. Selle eest nimetatai ta ka 1996. aastal Emmy kandidaadiks noore draamasarjanäitleja kategoorias, ent ei võitnud seda.
*1997 lahkus ta sellest sarjast ja kolis Los Angelesse, et jätkata näitlejakarjääri teistes projektides (tulles tagasi saatesarja lühikeseks ajaks 2007). Pärast kolimist oli ta kõrvalosatäitja sarjas "Two Guys, a Girl, and a Pizza Place".

* 1998. aasta filmis "Reamees Ryani päästmine", mis järgmisel aastal nimetati Oscari kandidaadiks parima filmi kategoorias, mängis ta James Frederick Ryanit.
* 2002 mängis ta peaosa, Malcolm Reynoldsit ulmeseriaalis ja kosmosevesternis "Firefly". Sama rolli mängis ta selle seriaali põhjal tehtud 2005. aasta filmis "".
* 2003 mängis ta seriaalis "Vampiiritapja Buffy" 5 osas sarimõrvar Calebit.
* 2007–2008 mängis ta sarja "Meeleheitel koduperenaised" 12 osas doktor Adam Mayfairi.
* 2009 mängis ta filmis "Wonder Woman" nimitegelase Wonder Womani kaasvõitlejat ja armastatut Steve Trevorit.
Rizokárpaso

**Rizokárpaso** (kreeka keeles Ριζοκάρπασο, türgi keeles *Dipkarpaz*) on linn Küprose saare idarannikul Karpasía poolsaarel. Rizokárpaso on poolsaare suurim linn. Linnas on umbes 5500 elanikku. See on *[[de facto]]* Põhja-Küprose Türgi Vabariigi kontrolli all ja kuulub selle haldusalasse kuuluvasse İskele piirkonda.

Enne 1974. aasta Türgi okupatsiooni oli linn täielikult kreekakeelne. Kuna ühendus Küprose lõunaosaga lõigati ära, ei saanud kohalikud põgeneda. Seetõttu elab seal tänapäevani ÜRO vägede kaitse all umbes 250 Küprose kreeklast.

## Ajalugu
Rizokarpaso-Sylla oli pronksiaegne linnus 2. aastatuhandel eKr. Rizokarpaso eelkäija-asula oli iidne Karpasia linn. Selle linna polise staatusest annab tunnistust ühe Phanoklese, Nikolaose poja, üleskirjutus.

Türklaste sissetungi ajal Küprose põhjaossa paigutati Kyrenia lähedal asuva Agía Eiríni elanikud vastu nende tahtmist Rizokárpasosse.

## Majandus
Kuni 20. sajandini oli siidikultuur elanike peamine kaubandusala. Toorsiid kedrati kohapeal ja kooti kangasteks. Pärast siidiussikasvatuse hääbumist läksid paljud talupidajad üle idamaist tüüpi tubaka kasvatamisele. Tubakalehtede kuivatamiseks ehitati spetsiaalsed varjualused. Mõne aasta jooksul sai küla Küprose tubakakasvatuse keskuseks ja jäi selleks kuni 1974. aastani. Tänapäeval kasvatatakse tubakat suhteliselt väikestes kogustes Türki eksportimiseks. Ümbruskonnas kasvatatakse peamiselt köögivilju ja teravilja punakaspruunil mullal (*[[terra rossa]]*). Korjatakse ka jaanikaunapuu vilju.

## Vaatamisväärsused
Eriti vaatamist väärivad kaks keskaegset kirikut, mis pärinevad Lusignani ajast. Ümbruskonnas on arvukalt kauneid randu.

Linnast mitte kaugel asuvad Ágios Fíloni kiriku varemed ja iidne asula.

## Viited
Nina Hoekman

**Nina Hoekman-Iankovskaja** (8. august 1964 Kiiev, Ukraina NSV – 26. juuni 2014 Zutphen, Holland) oli Ukrainast pärit Hollandi kabetaja, naiste suurmeister. 

Hollandis elas ta 1995. aastast, kui abiellus Hollandi kabetaja Henk Hoekmaniga. Ta oli 11-kordne Hollandi naiste meister (1999, 2000, 2002, 2004, 2006, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013 ja 2014). Naiste maailmameistrivõistlusi tal võita ei õnnestunud, küll aga sai viiel korral hõbemedali. 

Ta töötas aastaid Hollandi noortekoondise treenerina.
Paralepa alumine tuletorn

**Paralepa sihi alumine tuletorn** on tuletorn Lääne maakonnas Haapsalu linnas Nõmme külas, Haapsalu lahe lõunakaldal.

Tuletorni geograafilised koordinaadid on .

Valge raudbetoontorni kõrgus jalamist on 16 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 15 meetrit.

Tuletorn moodustab sihi Paralepa ülemise tuletorniga. Märkide vahekaugus on 802 meetrit ja sihi asimuut on 152,7°.

Valge tuli põleb pimedal ajal aasta läbi, see on näha 7 meremiili kaugusele. Tuli põleb sektori 150,7°–154,7° poole 2 sekundiks ja kustub seejärel on 2 sekundiks.

Tuletorn ehitati 1934. aastal.

## Välislingid
*
Staden

**Staden** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Roeselare haldusringkonnas.

## Asulad
Stadeni, Oostnieuwkerke ja Westrozebeke ühinemisel moodustunud vald jaguneb järgmisteks piirkondadeks, osavaldadeks ja asulateks:

## Sõpruslinnad
*  – Florstadt, alates 1956 


Oostnieuwkerke (Staden) - Rectorie.jpg|Oostnieuwkerke
Westrozebeke Sint-Bavokerk.jpg|Westrozebeke
Vijfwegen - Sint-Eligiuskerk 2.jpg|Vijfwegen
Westrozebeke, voormalig gemeentehuis.jpg|Endine Westrozebeke magistraadihoone


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Pime raamat

**"Pime raamat"** on Toomas Raudami 2012. aastal ilmunud romaan. 

## Välislingid
*Merlin Piirve "Päevane pime raamat". Sirp, 17. august 2012
Ruiselede

**Ruiselede** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Tielti haldusringkonnas.

## Asulad
1977. aasta haldusreformi käigus terviklikkuse säilitanud Ruiselede jaguneb järgmisteks piirkondadeks ja asulateks:


Doomkerke - Sint-Caroluskerk 2.jpg|Doomkerke
Ruiselede - Sint-Pietersveld 2.jpg|Sint-Pietersveld
Windmolen Ruiselede.jpg|Ruiselede
Ruiselede - Markt 1.jpg|Magistraadihoone ja Jumalaema kiriku torn


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Van der Valk

**Van der Valk Hotels & Restaurants** on Hollandi suurim hotellikett. Firmale kuulub 59 hotelli Hollandis ja 30 hotelli teistes riikides. 

Tegu on perefirmaga, mille asutamisaastaks loetakse aastat 1862, millal Nicolaas van der Valk avas Voorschotenis oma farmis kohviku *De Gouden Leeuw*. 1939. aastal jäi kohvik tee-ehitusele jalgu ja nii avasid Martien ja Rie van der Valk uue restorani koos kaheksa hotellinumbritoaga. Peres oli 11 last ja nende kaasabil hakkas ettevõte pärast Teist maailmasõda laienema.

Firmale kuulub lisaks hotellidele ka Vogelpark Avifauna (Avifauna linnupark) Alphen aan den Rijnis, mis on maailmas esimene spetsiaalselt lindudega tegelev loomaaed. Linnupargi avamise posteril oli kujutatud tuukan, kellest on saanud firma vapilind.

## Välislingid
*Firma koduleht
Sõmeri tuletorn

**Sõmeri tuletorn** on tuletorn Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Matsi külas, Liivi lahe idakaldal.

Tuletorni geograafilised koordinaadid on .

Valge kaheksatahulise betoontorni kõrgus jalamist on 21 meetrit  ja tule kõrgus merepinnast on 23 meetrit.

Valge tuli põleb pimedal ajal aasta läbi, see on näha 9 meremiili kaugusele.

Tuletorn ehitati 1954. aastal.

## Välislingid
*
Sõru ülemine tuletorn

**Sõru sihi ülemine tuletorn** on tuletorn Hiiu maakonnas Hindu külas.

Tuletorni geograafilised koordinaadid on .

Alt valge ja ülevalt punase raudbetoontorni kõrgus jalamist on 16,8 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 19,2 meetrit.

Tuletorn moodustab sihi Sõru alumise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 487 meetrit ja sihi asimuut on 310,6°.

Tulepaak ehitati 1934. aastal. See sai 1941. aastal sõja käigus kahurimürskude tabamustest kannatada ja remonditi 1942. aastal.

## Viited

## Välislingid

*
Emmaste ülemine tulepaak

**Emmaste sihi ülemine tulepaak** on tulepaak Hiiu maakonna lõunaosas Rannaküla külas.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Navigatsioonimärgi moodustab valge metalltorni otsas paiknev valge püsttriibuga punane täisnurkne tahvel. Tule kõrgus veepinnast on 26 meetrit ja maapinnast 24,4 meetrit.

Tulepaak moodustab sihi Emmaste alumise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 1071 meetrit ja sihi asimuut on 89,4°.

Tulepaak ehitati 2016. aastal varasema 1947. aastal rajatud tulepaagi asemele. Eelmise terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist oli 19 meetrit.

## Viited

## Välislingid
*
Lensk

**Lensk** on linn Venemaal Sahha (Jakuutia) Vabariigis, Lenski ulussi halduskeskus.

## Ajalugu
1663. aastal oli asutatud Muhtukujevskaja küla evengi asula Muhtui kohas. 18. sajandil oli avatud Muhtuja postijaam. 19. sajandil ja 20. sajandi alguses oli poliitiliste küüditamiste sihtkohaks. 20. sajandi keskel hakkas kiiresti kasvama seoses teemandikaevandusega Viljui basseinis. Linnaõigused ja uue nime Lensk sai 1963. aastal.

## Loodus
### Geograafiline asend
Linn asub Leena jõe vasakul kaldal Leena platool 840 km Jakutskist.

### Kliima
Lenskis on järsult mandriline kliima pika külma talve ja lühida sooja suvega. Kõige külmem kuu on jaanuar keskmise õhutemperatuuriga –29 °C, kõige soojem kuu on juuli keskmise õhutemperatuuriga 17,7 °C. Õhutemperatuuri absoluutne miinimum on –56,1 °C ja maksimum 39,0 °C. Sademeid on 227 mm aastas.

## Viited
Tartu ülikooli vehklemisõpetaja

**Tartu ülikooli vehklemisõpetaja** ehk **vehklemismeister** oli 17.–19. sajandil Tartu ülikooli õppejõud, kes õpetas üliõpilastele ja õppejõududele vehklemist.

Ehkki ajaloolase Helmut Piirimäe sõnul oli vehklemismeister Rootsi-aegses ülikoolis "väga nõutav tunniandja", sest nii professorid kui ka üliõpilased kandsid tol ajal pidevalt mõõka ja pidid oskama seda ka kasutada, palgati esimene vehklemisõpetaja alles 1690. aastal, ligi 60 aastat pärast ülikooli asutamist. Selleks sai Abraham Chemnitz, kes aga suri 1693. aastal. Samal aastal palgati tema asemele prantslane Pierre de Maret.

Pärast ametikoha kaotamist 19. sajandi lõpul säilis vehklemisõpetus üliõpilaskorporatsioonides.

## Tartu ülikooli vehklemisõpetajad

*1690–1693 Abraham Chemnitz (surnud 1693)
*1693–1710 Pierre de Maret
*1812 Johann Matelin
*1816–1824 Alexandre Dufour
*1835–1851 Alexander Malström (kt)
*1851–1878 Georg Knigge 
*1878–1884 Paul Buro

## Viited
Risti tulepaak

**Risti tulepaak** oli tulepaak Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Keibu külas Ristininal.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Tulepaak ehitati 1955. aastal ja lammutati 2004. aastal.

Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist oli 25 meetrit ja tule kõrgus merepinnast 29 meetrit.

Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 408.
Tartu ülikooli ujumisõpetaja

**Tartu ülikooli ujumisõpetaja** oli Tartu ülikooli õppejõud.

Ülikoolile kuulus ujumiskoht Emajõe ääres koos Johann Wilhelm Krause projekteeritud suplusmajaga. Ujumisõpetaja palk oli 200 rubla aastas. Kuna ujumisõpetust sai korraldada ainult suvel, teenisid nad lisa vetelpäästja ja tislerina. 

Ujumisõpetaja kohal töötasid järgmised isikud:

*1829–1839 Franz Daniel Stöckel,
*1840–1841 Theodor Stöckel (1808–1841),
*1841–1861 Alexander Stöckel (1815–1861),
*1862–1864 Adolf Stöckel (surnud 1864).

Alates 1864. aastast oli ametikoht vakantne, ülikooli suplusasutus anti Tartu linna valdusse, koht kaotati 1892. aastal. Ülikooli suplusasutuse järelevaatajad olid:

*1869–1882 Ivan Ordalinoff (kuni 1880. aastani Ivan Krivorutschenko; nimetas end ülikooli ujumisõpetajaks),
*1882–1892 Peter Bahrs.
Telisna alumine päevamärk

**Telisna alumine päevamärk** on päevamärk Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Telise külas.

Päevamärgi geograafilised koordinaadid on .

Kivist püramiidtorni kõrgus jalamist on 6 meetrit.

Tuletorn moodustab liitsihi Telisna ülemise päevamärgiga. Märkide vahekaugus on 416 meetrit ja sihi asimuut on 154°.

Päevamärk ehitati 1910. aastal.

Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 437.

## Välislingid
*
Aalter

**Aalter** on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Genti haldusringkonnas.
 
## Asulad
1977. aasta haldusreformi käigus Bellemi, Poeke ja Lotenhullega liidetud Aalter jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:

## Sõpruslinnad
*  – La Creuse, alates 1979
*  – Rotenburg, alates 1974 
 

Poeke Kasteel R02.jpg|Poeke loss
Duiventoren Bellem (1).JPG|Bellem
Aalter - De Sint Korneliskerk 12 01 2008.jpg|Aalter
Kasteelhoeve bij kasteel Mariahove (Bellem) (1).JPG|Bellem
Burgerhuis Bellem.JPG|Bellem
Bellem 675.jpg|Bellem
Lotenhulle - Market square 1.jpg|Lotenhulle


## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Berlare

**Berlare** on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. 86 hektarilisel territooriumil asub Donkmeeri tehisjärv. 
 
## Asulad
Haldusreformi käigus Uitbergeni ja Overmerega liidetud Berlare jaguneb järgmisteks osavaldadeks:


Bareldonk.jpg|Berlare
Berlare_-_Sint-Martinuskerk_1.jpg|Berlare
20090627 Donkmeer (0013).jpg|Donkmeeri tehisjärv
Berlare - Sint-Martinuskerk 2.jpg|Berlare
Uitbergen - Sint-Pietersbandenkerk 2.jpg|Uitbergen
Uitbergen - Village 1.jpg|Uitbergen
Overmere - Town hall 2.jpg|Overmere
20090627 Donkmeer (0041).jpg|Eendekooi loomapargi asukas


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Viimsi ülemine tuletorn

**Viimsi sihi ülemine tuletorn** (ka *Viimsi ülemine tulepaak*) on tuletorn Harjumaal Viimsi vallas Lubja külas Lubja mäel.

Tuletorni geograafilised koordinaadid on .

Punase raudbetoontorni kõrgus jalamist on 13 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 59 meetrit.

Tuletorn moodustab sihi Viimsi alumise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 1377 meetrit ja sihi asimuut on 83,6°. Siht juhatab meresõitjad läänest Tallinna reidile.

Algne puitkonstruktsiooniga märk valmis 1914. aastal. 1927. aastal asendati see profiilrauast sõrestikpüramiidiga. Praegune tuletorn ehitati 1939. aastal. Torni ülemistel korrustel oli algselt Tallinna lahe äärsete rannakaitsepatareide tulejuhtimis- ja vaatluspost. Tuletorni latern asus torni alumisel kolmandikul, torni ülaossa viidi see pärast Teist maailmasõda.

## Viited

## Välislingid
*
Viimsi alumine tulepaak

**Viimsi sihi alumine tulepaak** on tulepaak Harjumaal Viimsi vallas Haabneemes.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 35 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 41 meetrit.

Tulepaak moodustab sihi Viimsi ülemise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 1377 meetrit ja sihi asimuut on 83,6°. Siht juhatab meresõitjad läänest Tallinna reidile.

Algne puitkonstruktsiooniga märk valmis 1914. aastal, metallsõrestiktorn 1927. aastal ja praegune torn pärast Teist maailmasõda. 2025 asendati alumine paak metallist valge tuletorniga. 

## Viited

## Välislingid
*
Hobulaiu põhja-tulepaak

**Hobulaiu põhja-tulepaak** on tulepaak Lääne maakonnas Ridala vallas Hobulaiul.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 19 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 24 meetrit.

Tulepaak moodustab sihi Uppholmi tulepaagiga. Hobulaiu põhja-tulepaak on sihi ülemine märk. Märkide vahekaugus on 2520 meetrit ja sihi asimuut on 185°.

Tulepaak ehitati 1953. aastal.

## Välislingid
*
Hülkari tulepaak

**Hülkari tulepaak** on tulepaak Harjumaal Viimsi vallas Naissaare kagutipus Hülkari neemel.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 15 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 20 meetrit.

Tulepaak ehitati 1954. aastal.


Hülkari light beacon 02.jpg
Hülkari light beacon 04.jpg

## Välislingid
*
Kõinastu tulepaak

**Kõinastu tulepaak** on tulepaak Saare maakonnas Saaremaa vallas Kõinastu laiu põhjatipul.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist oli 13 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 19 meetrit.

2022. aastal tulepaak lammutati ja rajati uus moodne tulepaak.

## Välislingid
*
Vainupea tulepaak

**Vainupea tulepaak** on tulepaak Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vainupea neemel.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 20 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 24 meetrit.

Tulepaak ehitati 1958. aastal.

## Välislingid
*
Wilhelm Robert Schmidt

**Wilhelm Robert Schmidt** (23. jaanuar/4. veebruar 1823 Paldiski – 7. detsember/19. detsember 1887 Mihkli) oli Eesti vaimulik ja koolijuht.

Ta õppis aastatel 1833–1841 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Aastatel 1844–1849 õppis ta Tartu Ülikoolis filoloogiat ja usuteadust. Ta oli aastatel 1846–1849 koduõpetajaks Jõgisool ja aastatel 1850–1851 Haibas. Prooviaastal oli ta Keila ja Hageri koguduses. Ordineeriti 7. oktoobril/19. oktoobril 1851 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1851–1887 Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja. Ta organiseeris Läänemaal esimese laulukoori. Samuti oli ta seotud Kuuda õpetajate seminariga, ta oli aastatel 1861–1864 seminari inspektoriks ja aastatel 1873–1878 seminari direktoriks.

## Viited
Valaste tulepaak

**Valaste tulepaak** on tulepaak Ida-Virumaal Jõhvi vallas Valaste külas.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Varasem terasest metallsõrestiktorn ehitati 1958. aastal. Tulepaagi kõrgus jalamist oli 15 meetrit ja tule kõrgus merepinnast 70 meetrit. Aastatel 1993–2006 oli torn kasutusel päevamärgina.

2006. aastal viidi latern 50 meetri kaugusel asuvasse mereseire radaritorni, kus tule tõrgus merepinnast on 73,2 m. Varasem torn on lammutatud.

## Välislingid

*
Roomassaare ülemine tulepaak

**Roomassaare sihi ülemine tulepaak** on tulepaak Saare maakonnas Kuressaare linnas Roomassaare sadamas.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 30 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 33 meetrit.

Tulepaak moodustab sihi Roomassaare alumise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 721 meetrit ja sihi asimuut on 321,5°.

Praegune tulepaak ehitati 2003. aastal.


Pilt:Roomassaare ülemine tulepaak 2007.jpg|2007
Pilt:Roomassaare ülemine tulepaak 2003.jpg|Vana tulepaak (2003)


## Välislingid
*
Beveren (Ida-Flandria)

**Beveren** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. 

## Asulad
Antwerpenist ja Schelde jõest mõned kilomeetrid läänes asuv Beveren jaguneb järgmisteks osavaldadeks ja piirkondadeks:


Kieldrecht - Sint-Michielskerk 3.jpg|Kieldrecht
Doel - School 2.jpg|Doel
Kallo - Pastorie 1.jpg|Kallo
Olvkerk Melsele.jpg|Melsele


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Vormsi ülemine tulepaak

**Vormsi põhjasihi ülemine tulepaak** on tulepaak Lääne maakonnas Vormsi vallas Saxby külas.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 35 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 41 meetrit.

Tulepaak moodustab liitsihi Vormsi tuletorniga. Märkide vahekaugus on 1002 meetrit ja sihi asimuut on 140°.

Tulepaak ehitati 1957. aastal.

## Välislingid
*
Ninaküla tuletorn

**Ninaküla tuletorn** (ka *Ninaküla tulepaak*) on tuletorn Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Nina külas.

Tuletorni geograafilised koordinaadid on .

Valge raudbetoontorni kõrgus jalamist on 11 meetrit ja tule kõrgus Peipsi pinnast on 14 meetrit.

Tuletorn ehitati 1938. aastal.

## Välislingid

*
Moldova tulepaak

**Moldova tulepaak** on tulepaak Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Jabara külas.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 28 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 56.5 meetrit.

Tulepaak ehitati 1958. aastal.

## Välislingid
*
Sõru alumine tuletorn

**Sõru sihi alumine tuletorn** (ka *Sõru alumine tulepaak*) on tuletorn Hiiu maakonnas Hindu külas.

Tuletorni geograafilised koordinaadid on .

Punase laternaruumiga valge raudbetoontorni kõrgus jalamist on 11 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 13 meetrit.

Tuletorn moodustab sihi Sõru ülemise tuletorniga. Märkide vahekaugus on 487 meetrit ja sihi asimuut on 310,6°.

Tuletorn ehitati 1934. aastal.

## Välislingid
*
Dirhami alumine tulepaak

**Dirhami sihi alumine tulepaak** on tulepaak Läänemaal Lääne-Nigula vallas Dirhami lahe lõunarannikul.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 6 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 9 meetrit.

Tulepaak moodustab sihi Dirhami ülemise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 218 meetrit ja sihi asimuut on 170,3°

## Välislingid
*
Kajakarahu ülemine tulepaak

**Kajakarahu sihi ülemine tulepaak** on tulepaak Läänemaal Haapsalu linnas Vasikaholmil.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Püramiidja metallsõrestiku kõrgus jalamist on 13 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 12 meetrit.

Tulepaak moodustab sihi Kajakarahul asuva alumise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 595 meetrit ja sihi asimuut on 94,2°.

## Välislingid
*
Kopli alumine tulepaak

**Kopli sihi alumine tulepaak** (varem *Kopli lahe alumine tulepaak*) on tulepaak Harju maakonnas Tallinna linna Haabersti linnaosas.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Tsingitud terastorni kõrgus jalamist on 11,5 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 10,5 meetrit.

Tulepaak moodustab sihi Kopli ülemise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 387 meetrit ja sihi asimuut on 133°.

Torust valmistatud tulepaak paigaldati 1995. aastal.

Tulepaagi aadress on Paldiski maantee 80e.

## Välislingid

*
Kopli ülemine tulepaak

**Kopli sihi ülemine tulepaak** (varem *Kopli lahe ülemine tulepaak*) on tulepaak Harju maakonnas Tallinna linna Haabersti linnaosas.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 14 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 19 meetrit.

Tulepaak moodustab sihi Kopli alumise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 387 meetrit ja sihi asimuut on 133°.

Tulepaak ehitati 1971. aastal.

Tulepaagi aadress on Paldiski maantee 80d.

## Välislingid

*
Graafi semioos

**Graafi [[semioos]]** kujutab endast graafi lokaalsete invariantide kindlaksmääramise, süstematiseerimise ja tõlgendamise protsessi. Lokaalne invariant on märk, mis ütleb midagi graafi kohta. Nende märkide süsteem – graafi semiootiline mudel – kirjeldab ja tuvastab graafi struktuuri ja sümmeetria omadusi. Seda moodust on kasutatud juba 20. sajandi lõpus.

Semiootika ja matemaatika on valdkonnad, mille baasil lahendatakse mitmesuguseid probleeme, kuid vahenditelt ja tulemustelt on nad väga erinevad. Osa matemaatikat on välja töötatud semioosi matemaatilise kirjeldamise eesmärgil (nagu mittelineaarsete süsteemide analüüs, John von Neumanni isepaljundavate automaatide tagasiside mudelid, Lotfi Zadeh’i hägusad hulgad, Hermann Hakeni sünergeetika, René Thomi katastroofide teooria jt). Semiootika sees on olnud mõningaid katseid arendada matemaatilise semiootika alamvälja *arvutisemiootika* ja *algebralise semiootika* nime all .

Graafi semioosi puhul on tegu graafide kui paljuaspektiliste objektide semioosimisega (ehk semiotiseerimisega).

## Viited

## Vaata ka
* Graafide semiootiline modelleerimine
Igeli sammas

**Igeli sammas** on Saksamaal Trieri lähedal Moseli ääres Igelis asuv rooma hauamonument, mis pärineb 3. sajandist. See kuulub alates 1986. aastast osana Trieri rooma-aegsete mälestiste, toomkiriku ja Liebfrauenkirche kompleksist UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Mainzis asuva Drususe kenotaafi kõrval on tegemist ainsa algupärasel kohal säilinud maapealse rooma hauamonumendiga Alpidest põhja pool. See pääses hävingust, sest hauamonumendi lõunaküljel asuval reljeefil arvati keskajal olevat kujutatud Constantinus Suure ema Helena abiellumist Constantius I Chlorusega.

Hauamonument on 23 meetri kõrgune ja see on valmistatud punasest liivakivist. Selle püstitasid endale ja oma surnud sugulastele 250. aasta paiku vennad Lucius Secundinius Aventinus ja Lucius Secundinius Securus. Tegemist on neljakorruselise monumendiga, mille püramiidjas tipus on laialisirutatud tiibadega kotkas (tänapäeval osaliselt hävinud). Monument on ohtralt kaunistatud reljeefidega, millel kujutatakse stseene argielust ja müütidest. Algselt oli sammas koloreeritud; värvitud rekonstruktsioon asub tänapäeval Trieris Rheinisches Landesmuseumis.

## Välislingid

*Igeli sammas Trieri maailmapärandi lehel
Holmi alumine tulepaak

**Holmi sihi alumine tulepaak** on tulepaak Lääne maakonnas Haapsalu linnas Väike-Holmi poolsaare põhjatipul.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 7 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 8 meetrit.

Tulepaak moodustab sihi Holmi ülemise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 396 meetrit ja sihi asimuut on 73,2°.

## Välislingid
*
Kuivastu ülemine tulepaak

**Kuivastu sihi ülemine tulepaak** on tulepaak Saare maakonnas Muhu vallas Kuivastu sadamas.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 12 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 17 meetrit.

Tulepaak moodustab sihi Kuivastu alumise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 320 meetrit ja sihi asimuut on 267,7°.

Tulepaak ehitati 1978. aastal.

## Välislingid
*
Kunda ülemine tulepaak

**Kunda sihi ülemine tulepaak** on tulepaak Lääne-Viru maakonnas Kunda sadama lähistel.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Terasest torni kõrgus jalamist on 16 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 26 meetrit.

Tulepaak moodustab sihi Kunda alumise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 921 meetrit ja sihi asimuut on 161,6°.

Tulepaak ehitati 1994. aastal.

## Välislingid
*
Kõrgessaare alumine tulepaak

**Kõrgessaare sihi alumine tulepaak** on tulepaak Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõrgessaare sadamas.

Tulepaaagi geograafilised koordinaadid on .

Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 8 meetrit. Tule kõrgus merepinnast on 9,6 m.

Tulepaak moodustab sihi Kõrgessaare ülemise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 218 meetrit ja sihi asimuut on 148,3°.

Aastatel 2013–2022 oli märk kasutusel päevamärgina.

## Viited

## Välislingid
*
Merise tulepaak

**Merise tulepaak** on tulepaak Saare maakonnas Saaremaa vallas Merise ninal.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 10 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 20 meetrit.

Tulepaak ehitati 1952. aastal.

## Välislingid
*
Keelevõime

**Keelevõime** on võime kasutada suhtlemisel sümbolilisi märgisüsteeme.

Keelevõime on omane ainult inimesele. Teiste elusolendiliikide kommunikatsioonis kasutatakse küll märgisüsteeme, kuid need ei koosne sümbolitest, vaid muud tüüpi märkidest, seega pole need keeled.
Muuga ülemine tulepaak

**Muuga sihi ülemine tulepaak** on tulepaak Harjumaal Viimsi vallas Muuga sadama kõrval.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Valge terastorni kõrgus jalamist on 48 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 54,5 meetrit. 

Tulepaak moodustab sihi Muuga alumise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 501 meetrit ja sihi asimuut on 217,8°.

Tulepaak ehitati 1986. aastal seoses Muuga sadama rajamisega. Samal ajal valmisid ümbruskonnas samasuguse konstruktsiooniga Tammneeme, Kallavere ja Ihasalu märk.

## Välislingid
*
Orjaku ülemine tulepaak

**Orjaku sihi ülemine tulepaak** on tulepaak Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kassari saarel.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Valge betoontorni kõrgus jalamist on 16 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 23 meetrit.

Tulepaak moodustab sihi Orjaku alumise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 536 meetrit ja sihi asimuut on 3,7°.

Tulepaak ehitati 1962. aastal.

Tuletorne on kujutatud Omniva avaldatud ja Roman Matkiewiczi kujundatud postmarkidel, mille alumist tuletorni kujutav postmargi nominaal on 0,65 eurot ja ülemist tuletorni kujutav postmargi nominaal on 1,40 eurot.

## Vaata ka
* Orjaku sadama ülemine tulepaak
## Viited

## Välislingid
*
Paslepa ülemine tuletorn

**Paslepa sihi ülemine tuletorn** (ka *Paslepa ülemine tulepaak*) on tuletorn Läänemaal Lääne-Nigula vallas Einbi külas.

Tuletorni geograafilised koordinaadid on .

Valge betoontorni kõrgus jalamist on 14 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 15 meetrit.

Tuletorn moodustab sihi Paslepa alumise tuletorniga. Märkide vahekaugus on 507 meetrit ja sihi asimuut on 137,7°.

Tuletorn ehitati 1935. aastal.

## Välislingid
*
Põõsaspea tulepaak

**Põõsaspea tulepaak** on tulepaak Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Spithami küla lähedal Põõsaspea neemel.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 16 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 17 meetrit.

Tulepaak ehitati 1954. aastal. 

2018. aastal rajati vanast tulepaagist mõnikümmend meetrit sisemaa poole uus tulepaak. Uus tulepaak on ülalt punase ja alt valge laudisega neljast küljest kaetud metalltorn. Märgi kõrgus maapinnast on 17 meetrit ja tule kõrgus veepinnast 21 meetrit.

## Viited

## Välislingid
*
Sviby ülemine tulepaak

**Sviby sihi ülemine tulepaak** on tulepaak Läänemaal Vormsi vallas Sviby külas.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Punase terastorni kõrgus jalamist on 14,8 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 19 meetrit.

Tulepaak moodustab sihi Sviby alumise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 576 meetrit ja sihi asimuut on 323,8°.

Tulepaak ehitati 1977. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Pfalz

**Pfalz** võib olla:

* *[[Kaiserpfalz]]*, või ka *Königspfalz*, oli loss, mis oli Saksa-Rooma keisri ja õukonna ajutine võimukeskus, etümoloogiliselt tuletatud ladina sõnast *palatium*
* Pfaltskrahvkond, pfaltskrahvi võimupiirkond

## Geograafia ja ajalugu

Paljud kohad ja piirkonnad Saksamaal on saanud nime eespool märgitud keskaegsest *Kaiserpfalz*ist:

* mitmed ajaloolised Saksa-Rooma riigi osariigid, sealhulgas:
**Pfalzi kuurvürstkond (1085–1803)
** Pfalz-Birkenfeld (1584–1825)
** Pfalz-Birkenfeld-Bischweiler (1600–1671)
** Pfalz-Birkenfeld-Gelnhausen (1654–1799)
** Pfalz-Birkenfeld-Zweibrücken (1731–1797)
** Pfalz-Kleeburg (1604–1731)
** Pfalz-Landsberg (1604–1681)
** Pfalz-Lautern (1576–1592)
** Pfalz-Mosbach (1410–48)
** Pfalz-Mosbach-Neumarkt (1448–99)
** Pfalz-Neuburg (1505–1808)
** Pfalz-Neumarkt (1410–1448), (1524–1558)
** Pfalz-Simmern (1410–1685)
** Pfalz-Simmern-Zweibrücken (1410–1459)
** Pfalz-Simmern-Kaiserslautern (1610–1674)
** Pfalz-Simmern-Sponheim (1559–1598)
** Pfalz-Sulzbach (1569–1604), (1614–1742)
** Pfalz-Sulzbach-Hilpoltstein (1614–1644)
** Pfalz-Zweibrücken (1444–1801)
** Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeld (1569–1731)
** Pfalz-Zweibrücken-Vohenstrauss-Parkstein (1569–1597)
* Rheinland-Pfalz, Saksamaa liidumaa
* Pfalz, piirkond Rheinland-Pfalzis
* Pfalz, Rheinland-Pfalzi veinipiirkond
* Oberpfalz, Baieri piirkond
* Saarpfalzi kreis Saarimaal Saksamaal
* Rhein-Pfalz-Kreis, kreis Rheinland-Pfalzis Saksamaal
* Südwestpfalzi kreis Rheinland-Pfalzis Saksamaal
* Pfalzgrafensteini loss Kaubis Saksamaal

## Inimesed

* ''von der Pfalz'', Wittelsbachide aadlisuguvõsa Pfalzi haru
* Alexander Sigismund von der Pfalz (1663–1737), Augsburgi vürst-piiskop
* Anton Pfalz (1885–1958), austria keeleteadlane
* Benedicta Henriette von der Pfalz (1652–1730), Braunschweig-Calenbergi hertsoginna
* Liselotte von der Pfalz (1652–1722), Orléansi hertsoginna ja Prantsuse kuninga Louis XIV vennanaine
* Mechthild von der Pfalz (1419–1482), saksa aadlinaine
* Sophie von der Pfalz (1630–1714), Hannoveri kuurvürstinna

## Tehnoloogia

* Pfalz Flugzeugwerke, Esimese maailmasõja aegne lennukitootja
* ''Pfalz'', Saksa auruvedurid
* SS ''Pfalz'', kolm aurikut Saksa laevakompanii Norddeutscher Lloyd teenistuses
Rohuküla alumine tulepaak

**Rohuküla sihi alumine tulepaak** on tulepaak Läänemaal Haapsalu linnas Rohuküla sadamas.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Püramiidja metallsõrestiku kõrgus jalamist on 13 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 12 meetrit.

Tulepaak moodustab sihi Rohuküla ülemise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 459 meetrit ja sihi asimuut on 90,1°

## Välislingid
*
Pärnu alumine tulepaak

**Pärnu sihi alumine tulepaak** on tulepaak Pärnu maakonnas Pärnu linnas Vana-Pärnu linnaosas Tulepaagi tee lõpus.

Esimene tulepaak paigaldati 1960. aastal, praegune tulepaak paigaldati 2002. aastal. Tule jaoks paigaldati LED-lambid 2014. aastal

Tulepaagi moodustab raudbetoonist vundamendil paiknev raudbetoonist jäämurdja ja tsingitud terastorust torn. Kõrgus jalamist on 22 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 24 meetrit. 

Tulepaak moodustab sihi koos Pärnu sihi ülemise tulepaagiga, mis asub 819 meetri kaugusel põhjakirdes.

## Kirjandus
*2011 Jaan Vali. "Pärnu meresihi tulepaagid". / "Eesti tuletornide ajalugu". Tallinn 2011. Lk 412

## Välislingid
*
Seedri alumine tulepaak

**Seedri sihi alumine tulepaak** on tulepaak Pärnumaal Pärnu linnas Pärnu jõe ääres.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on . See jääb Pärnu rannaniidu looduskaitseala piirile.

Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 14 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 16 meetrit.

Tulepaak moodustab sihi Seedri ülemise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 380 meetrit ja sihi asimuut on 39°.

Tulepaak ehitati 1976. aastal.

## Välislingid
*
Silla ülemine tulepaak

**Silla sihi ülemine tulepaak** on tulepaak Pärnumaal Pärnu linnas Johann Voldemar Jannseni tänaval.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 22 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 29 meetrit.

Tulepaak moodustab sihi Silla alumise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 230 meetrit ja sihi asimuut 26,2°.

## Välislingid
*
David Faustino

**David Anthony Faustino** (sündinud 3. märtsil 1974 Los Angeleses) on USA näitleja ja laulja. Teda tuntakse eeskätt Budrick "Bud" Bundyna komöödiasarjast "Tuvikesed" (1987–1997).

## Välislingid
* David Faustino IMDb-s
Pöörilaiu tuletorn

**Pöörilaiu tuletorn** (ka *Pöörilaiu tulepaak*) on tuletorn Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Pöörilaiul.

Tuletorni geograafilised koordinaadid on .

Valge raudbetoontorni kõrgus jalamist on 13 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 14 meetrit.

Tuletorn ehitati 1939. aastal.

## Välislingid
*
De Pinte

**De Pinte** on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. 

## Asulad
De Pinte jaguneb järgmisteks osavaldadeks ja piirkondadeks:


DePintekerk 18-03-2009 14-36-36.JPG|De Pinte
2009-06-30 Scheldevelde, De Pinte, belgium.jpg|Scheldevelde loss, De Pinte
Zevergem - Onze-Lieve-Vrouwkerk 2.jpg|Zevergem
20101226 De Pinte (0100).jpg|De Pinte
De Pinte - Baron de Gieylaan 19 - 1.jpg|De Pinte
Zevergem (De Pinte) - Former townhall.jpg|Zevergem


## Sõpruslinnad
*  – Freiamt

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Deinze

**Deinze** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. 1825. aastal sai Deinze linnaõigused.

Leie jõe kallastel asuva Deinze valla halduspiiridesse kuuluvad Astene, Bachte-Maria-Leerne, Gottem, Grammene, Meigem, Petegem-aan-de-Leie, Sint-Martens-Leerne, Vinkt, Wontergem ja Zeveren.

## Asulad
Deinze jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:


Oud Gemeentehuis - Vinkt - Deinze.jpg|Deinze
OLVkerkDeinze.jpg|Deinze
Ooidonk castle view.JPG|Ooidonki loss
Kerkvinkt 20-11-2008 15-50-26.JPG|Vinkt
Bachte - Deinze - Belgium.jpg|Bachte-Maria-Leerne
20080615 Leiearm Astene (073).jpg|Astene
Sint-Martens-Leerne - Sint-Martinuskerk 1.jpg|Sint-Martens-Leerne
Zicht op Meigem.JPG|Meigem


## Sõpruslinnad
*  – Queckenberg, alates 1980 

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi, prantsuse, inglise ja saksa keeles)
* Pictures of Deinze  (inglise keeles)
Heltermaa alumine tulepaak

**Heltermaa sihi alumine tulepaak** on tulepaak Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Heltermaa sadamas.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 12 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 8 meetrit.

Tulepaak moodustab sihi Heltermaa ülemise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 314 meetrit ja sihi asimuut on 254,7°.

## Välislingid
*
Geoffrey Hughes

**Geoffrey William Hughes** (2. veebruar 1944 – 27. juuli 2012) oli Inglismaa näitleja. 

Tema tuntuim roll oli Onslow' roll komöödiasarjas "Rahu, ainult rahu!" (1990–1995). Ta mängis ka populaarses sarjas "Südameasi" ärimees Vernon Scrippsi (2001–2007) ja sarjas "Coronation Street" (1974–1983 ja 1987).

## Välislingid
* Geoffrey Hughes andmebaasis IMDb
Destelbergen

**Destelbergen** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. 

## Asulad
1977. aasta 1. jaanuaril Heusdeniga liidetud Destelbergen jaguneb kaheks osavallaks:


Destelbergen - Onze-Lieve-Vrouw ter Sneeuwkerk 1.jpg|Destelbergen
HeusdenSchloss.jpg|Heusden
Ringvaartscheldemelle 5-08-2008 14-58-45.JPG|Schelde (paremal)
HeusdenKerk.jpg|Heusden


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
King Diamond

**King Diamond** (sünninimi **Kim Bendix Petersen**, sündinud 14. juunil 1956 Hvidovres) on Taani *[[heavy metal]]*'i muusik, kes on peamiselt tuntud ansamblite Mercyful Fate ja King Diamond lauljana. Lauljana iseloomustab teda suur hääleulatus, eriti falseti kasutamine.

King Diamondi esimene rokkansambel oli Brainstorm, mis tegutses 1970. aastate keskel. Sama kümnendi lõpus saavutas ta laiema tuntuse ansambli Black Rose lauljana, bändi eeskujudeks olid muuhulgas Judas Priest ja Deep Purple. King Diamond oli selleks ajaks kasutusele võtnud talle omaseks saanud teatraalse esinemisviisi: maalingutega kaetud näo ja satanistliku sümboolika, kaasa arvatud inimpealuu Melissa ja -luudest ristikujulise mikrofoni.

1981. aastal sai King Diamondist ansambli Mercyful Fate laulja, kellena ta tegutses 1985. aastani. Seejärel tegeles ta 1992. aastani ansambliga King Diamond. 1992–2000 tegutses ta uuesti kokku tulnud Mercyful Fate'is, kuid ka ansambel King Diamond jätkas tegutsemist. 2000. aasta järel pole Mercyful Fate kuigi aktiivselt tegutsenud, ent on ametlikult laiali saatmata ning on andnud mõningaid kontserte. King Diamond on enam pühendunud aga omanimelise bändi tööshoidmisele.

2010. aasta novembris oli King Diamondil südameoperatsioon, millest taastumine võttis umbes 1 aasta. 2011. aasta detsembris esines ta Metallica 30. aastapäeva tähistamisel koos viimase bändi ja Mercyful Fate'i liikmetega.

Enda peamiste muusikaliste mõjutajatena on King Diamond nimetanud Arthur Browni, David Byronit, Alice Cooperit, Ronnie James Diot, Ian Gillanit, Ozzy Osbourne'i ja Robert Planti. Tema on omakorda mõjutanud muuhulgas Metallica trummarit Lars Ulrichit, Cradle of Filthi ja Cage'i.

Oma vaadetelt on King Diamond satanist, kes järgib Anton LaVey "Saatana piiblit". Tema arvates pole satanism mitte religioon, vaid elufilosoofia.