Skeemiteraapia

**Skeemiteraapia** on psühhoteraapia vorm, mis teoorias seostab patoloogiat isiksuseomadustega ning mille meetod ja tehnika on suunatud isiksuseomaduste muutmisele. Skeemiteraapia on integratiivne, kombineerides nii teooria kui ka tehnikad juba olemasolevatest teraapiatest nagu kognitiiv-käitumuslikust teraapiast, psühhodünaamilisest teraapiast, kiindumusteooriast ja geštaltteraapiast . Skeemiteraapia töötas välja Jeffrey E. Young. Seda kasutatakse isiksusehäirete ning krooniliste DSM – vaimsete häirete diagnostilise ja statistilise käsiraamatu – I telje häirete raviks, kui eelnevad ravivormid, näiteks kognitiiv-käitumuslik teraapia, ei ole patsienti aidanud või on positiivsed ravitulemused osutunud üksnes ajutiseks.

## Sissejuhatus
Skeemiteraapias on neli põhilist mõistet: skeem, toimetulekustiil, mood ja emotsionaalsed baasvajadused:

#**Skeem** on organiseeritud mõtlemise ja käitumise muster. Kognitiivses psühholoogias võib seda kirjeldada kui mentaalset struktuuri inimese ideedest või süsteemi inimese tajust ja uue info organiseerimisest. Skeemiteraapias tähistavad varajased ebatõhusad skeemid lapsepõlves väljakujunenud mustreid, mis hõlmavad patsiendi taju, emotsioone ja füüsilisi aistinguid ning on talle täiskavanueas kahjulikud. Tihti moodustavad need skeemid kõikehõlmava uskumuse endast või maailmast. Näiteks hülgamise skeemist juhinduv inimene võib olla ülitundlik negatiivse tagasiside suhtes, mis omakorda tekitab suhetes kurbust ja meeleheidet.
#**Toimetulekustiil** on inimese skeemidest lähtuv käitumisviis. On kolm põhilist toimetulekustiili: vältimine, alistumine ja ründamine või liigne kompenseerimine. Vältimise korral püüab inimene hoiduda negatiivset skeemi käivitada võivatest situatsioonidest. Alistumise puhul eelistab inimene olukorra muutmisele oma käitumise muutmist. Ründav või liigselt kompenseeriv inimene seab kardetud tulemusest hoidumiseks endale ekstra kõrged ootused. Need kolm ebatõhusat toimetulekustiili tugevdavad sageli ennastkahjustavaid skeeme. Näiteks hülgamise skeemi korral püüab vältiva toimetulekustiili järgija vähendada läheduse tekkimist, et kaitsta end võimaliku hülgamise eest. Üksildustunne või suhte lõppemine tugevdab hülgamise skeemi. Alistuva toimetulekustiiliga inimene võib sallida põhjuseta kriitikat ennast kaitsmata. Vasturündava või kompenseeriva stiiliga inimene võib hirmu pimestamiseks kohustada end olema üliinimene.
#**Mood** on meeleseisund, mis ühendab skeeme ja toimetulekuviise terviklikuks ning domineerivaks olemise viisiks. Näiteks haavatava lapse mood võib sisaldada hülgamise, kaitsmise ja usaldamatuse skeeme ning alistuvat toimetulekuviisi.
#**Emotsionaalsed baasvajadused** on näiteks seotus, vastastikkus, retsiprooksus, kaasaminemine, iseseisvus. Vajakajäämised emotsionaalsete baasvajaduste täitmisel soodustavad ebatõhusate toimetulekuskeemide, toimetulekuviiside ja moodide väljaarenemist. Laps, kelle lähedased tähenduslikud suhted on kannatada saanud vanemate surmast või lahutusest, võib kasutusele võtta hülgamise skeemi.

Skeemiteraapia eesmärk on õpetada kliente oma emotsionaalseid baasvajadusi rahuldama:
#Parandama oma skeeme, vähendades skeemides sisalduvate emotsionaalsete mälestuste ja kehaliste sensatsioonide intensiivsust ning korrigeerides skeemide kognitiivseid mustreid;
#Asendama mittetoimivaid toimetulekuviise ja reaktsioone kohastumuslike käitumismustritega.

## Lapsepõlves välja arenevad toimetulekut mittesoodustavad skeemid
Varakult väljakujunenud toimetulekut pärssivad skeemid on korduvad ennastkahjustavad emotsioonide ja kognitsioonide mustrid. Nad võivad olla seotud emotsionaalsete mälestustega valust, tragöödiast, hirmust, väärkohtlemisest, hülgamisest, turvalisuse või üleüldise läheduse ja kiindumuse puudumisest. Skeemid võivad hõlmata ka emotsionaalsete mälestustega seotud kehalisi aistinguid. Toimetulekut pärssivate skeemide tõsidus ja ulatus varieeruvad: mida tõsisema sisuga skeem, seda intensiivsem ja pikaajalisem võib olla negatiivne afekt skeemi aktiveerumisel; mida kõikehõlmavam skeem, seda rohkem situatsioone võivad skeemi vallandada. 

### Skeemide domeenid
Young, Klosko ja Weishaar (2003) on kategoriseerinud 18 toimetulekut pärssivat skeemi viide suuremasse domeeni.

**Seotussuhte katkemine/hülgamine sisaldab viit skeemi:**
*Hülgamine/ebastabiilsus;
*Usaldamatus/väärkohtlemine;
*Emotsionaalne deprivatsioon;
*Puudulikkus/häbi;
*Sotsiaalne isolatsioon/võõrandumine.
**Kahjustatud autonoomia ja/või toimimine sisaldab nelja skeemi:**
*Sõltuvus/ebakompetentsus;
*Haavatavus kahju või haiguse suhtes;
*Väljaarenemata mina;
*Läbikukkumine.
**Kahjustatud piiride tunnetamine sisaldab kaht skeemi:**
*Õigustunne/grandioossus;
*Ebapiisav enesekontroll ja/või enesedistsipliin.
**Teistele suunatus sisaldab kolme skeemi:**
*Allumine/alistumine;
*Eneseohverdamine;
*Kinnitust/tähelepanu otsiv käitumine.
**Liigne valvelolek/inhibitsioon sisaldab nelja skeemi:**
*Negatiivsus/pessimism;
*Emotsioonide pärssimine;
*Ebakindlad standardid/hüperkriitilisus;
*Karistatavus.

## Skeemide moodid
Skeemide moodid on hetkelised meeleseisundid, mida iga inimene ühel või teisel hetkel kogeb. Skeemi mood koosneb skeemidest ja toimetulekuviisidest. Elusündmuseid, mis kutsuvad esile negatiivset afekti või halbu mälestusi, kutsutakse skeemimoodide vallandajateks. Psühholoogiliselt stabiilsetel inimestel on skeemide moodid mõõdukad ja paindlikud meeleseisundid, mis on kergesti kontrollitavad, kuid näiteks isiksusehäire puhul on skeemide moodid tõsisemad ja rigiidsemad, justkui eraldatud ülejäänud isiksusest. 

### Identifitseeritud skeemide moodid
Young, Klosko ja Weishaar (2003) on jaganud 10 skeemi moodi nelja kategooriasse. Need neli kategooriat on lapse moodid, düsfunktsionaalsed toimetulekumoodid, düsfunktsionaalsed vanema moodid ja terve täiskasvanu mood. 

Neli lapse moodi on 
* haavatav laps;
* vihane laps;
* impulsiivne/mittedistsiplineeritud laps; 
* õnnelik laps. 

Kolm düsfunktsionaalset toimetuleku moodi on 
* järeleandlik alistuja;
* eemalolev kaitsja;
* ülekompenseerija. 

Kaks düsfunktsionaalset vanema moodi on 
* karistav vanem;
* nõudlik vanem. 
Vihase lapse mood kujuneb enamasti ärakasutamise või ohvriks olemise tundest, mis põhjustab negatiivsust, pessimismi, kadedust ja viha. Seda moodi kogedes võib inimene soovida karjuda, lõhkuda asju või vigastada end või teisi. Vihane laps on raevunud, ärev, frustreeritud, ebakindel, haavatav ja toetusest ilma jäänud.

Impulsiivse lapse mood võib hõlmata ainete kuritarvitamist, enesevigastamist, enesetapukatseid, hasartmäne ja raevu isegi süütute inimeste suunas. Ebaturvaline seksuaalelu, kiired läbimõtlemata otsused ja tujude vaheldumine on selle skeemi moodi iseloomustavad märksõnad. Impulsiivne laps on mässumeelne ja hoolimatu mood.

Eemaloleva kaitsja mood põhineb põgenemisel. Sellise skeemi moodiga inimesed tõmbuvad eemale, dissotsieeruvad või võõranduvad mingil moel. Selline käitumine võib olla põhjustatud erinevatest stressifaktoritest. Kui inimene, kelle oskused on ebapiisavad, on situatsioonis, mis seab talle väga kõrged ootused, võib see vallandada eemaloleva kaitsja moodi. Lühidalt öeldes muutuvad eemalolevad kaitsjad tajutava ohu ees pigem tuimaks kui kaitsevad ennast.

Hüljatud laps on mood, milles inimene võib tunda end ebapiisavana, (armastusest) kõrvalejäetuna, üksikuna või mõelda, et kogu maailm on tema vastu.  Inimene võib tunda, et eakaaslased, sõbrad, pere ja isegi kogu maailm on ta hüljanud. Hüljatud lapse moodi iseloomustavad depressiivsus, pessimism, mittetahetud ja väärtusetuse tunne ning enda iseloomuomaduste lootusetult halvana tajumine. Vahel võib inimene meelega varjata enda tajutud nõrkusi, paistes teistele egoistlik, tähelepanuotsiv, distantseeruv. Inimene võib endale luua nartsissistliku „teise mina“ (*[[alter ego]]*) eesmärgiga varjata oma ebakindlust teiste eest. Hoolimata soovist leida sõpru ja luua kiindumussuhteid, võivad need inimesed negatiivse kuvandi tõttu teisi hoopis eemale tõugata.

Karistavat vanemat on defineeritud kui inimese uskumust, et ka väiksema eksituse korral väärib ta tõsist karistust. Seda moodi iseloomustavad kurbus, viha ja kannatamatus ning hinnangulisus on suunatud nii inimesele endale kui ka teistele. Karistaval vanemal on raske endale andestada ning inimlikke vigu või ebatäiust tunnistada.

Terve täiskasvanu on mood, mida skeemiteraapia püüab aidata inimesel saavutada. Terve täiskasvanu suudab teha otsuseid, lahendada probleeme ja mõelda enne tegutsemist. Ta on mõõdukalt ambitsioonikas, suudab seada piire, hellitab nii ennast kui ka teisi, suudab luua tervislikke suhteid, võtab vastutuse, naudib ja võtab osa erinevatest tegevustest, hoolib enda füüsilisest tervisest ja väärtustab ennast. Selles moodis olev inimene keskendub lootusrikkalt käesolevale hetkele ja püüdleb optimistlikult parema tuleviku suunas. Terve täiskasvanu annab endale andeks vigu, ei näe end ohvrina, vaid ellujääjana, ning suudab väljendada kõiki emotsioone viisil, mis ei põhjusta talle pidevalt kannatusi.

## Viited