Rooma nael

**Rooma nael** (ladina keeles *libra*) oli Vana-Rooma kaaluühik, mis vastab eri autorite järgi 322,56 grammile (kerge nael) või  324, 325,14048, 325 või 326 grammile (keskmine nael) või 327,168 või 327,368 327,45 (327,453) grammile (raske nael). 

Sellega väljendati peamiselt väärismetallide, sealhulgas kulla kaalu. 

1 Rooma nael võrdus 12 Rooma untsi, 96 Rooma drahmi ja 3/4 Rooma miiniga, samuti 6912 Rooma graaniga, 6144 *[[chalcus]]* ja 128 *[[obolus]]*.

## Rooma naela kaalu määramine
Alates renessansiajast on tehtud arvutuid katseid Rooma naela väärtust täpsemalt kindlaks teha.    

### Raske nael
Aastal 1838 esines August Böckh oletusega, et Rooma nael vastab 6165 Prantsuse graanile. See annab väärtuseks 1/18,82715) × 6165 ehk umbes 327,453&nbsp;g. Selle väärtuse võttis 1856 üle Theodor Mommsen oma "Rooma ajaloo" esimeses raamatus ning hiljem ka teoses "Geschichte des römischen Münzwesens", Berliin 1860. Sellest ajast peetakse seda Rooma naela peaaegu ümberlükkamatuks standardväärtuseks. Raske naela hüpotees aga põhineb viimaks mitte täiesti välistatava, täpselt 1024 tuhandiku Rooma jala suuruse kreeka-rooma kaalujala olemasolul, sest kehtib järgmine: 

 \sqrt[3] {(1/18,82715) * 6165 * (4/3) * 64}&nbsp;&nbsp; \ cm / &nbsp;&nbsp; \ 1,024 &nbsp;&nbsp; \ = &nbsp;&nbsp; \ 29,63392 &nbsp;&nbsp; \ cm &nbsp; \ = &nbsp;&nbsp; \ 296,3392 &nbsp;&nbsp; \ mm. &nbsp; See on väga täpselt Rooma jalg. 

Tõendatavalt ilmub niisugune 128/125 Rooma jala suurune alusmõõt aga alles 19. sajandil trükijalana.

### Kerge nael
Aastal 1920 väitis Lucien NavilleLucien Naville. Fragments de métrologie antique. – *Revue suisse de numismatique*, 22 (1920), lk 42–60, 257–263, et Rooma nael vastas ainult 322,56 grammile; ta lähtus sellest, et solidus (1/72 naela) vastas 4,48 grammile. Sama väärtust kaitses  1953 RosatiF. Panvini Rosati. Ripostiglio di aurei tardo-imperiali a Comiso. – *Accademia degli Lincei*, *Rendiconti morali*, seria 8, lk 422–440. Seda väärtust enam keegi ei poolda, sest see eeldab liiga keerulist vahekorda Egiptuse-Rooma talendiga ning peaaegu ükski asjaolu ei viita sellisele väärtusele. 

### Keskmine nael
Tänapäeva ajaloolised metroloogid on siiski veendunud, et Böckhi saadud väärtus on liiga suur. Juba Philipp Grierson kirjutas 1960: "... et Rooma naelal põhinevad arvutused enamikus teatmeteostes eeldavad 327,45 g õigsust, on teadlased tavaliselt olnud valmis sellest mugavuse pärast kinni hoidma, mööndes samal ajal, et see on tõenäoliselt liiga palju."Philipp Grierson. The monetary reforms of ‘Abd al-Malik. – *Journal of the Economic and Social History of the Orient*, 3 (1960), lk 252.

Ka 1963 Ungaris leitud  Szikáncsi aare, mis sisaldab peaaegu 1500 hilisantiikajast pärit Rooma solidust, toetab väiksemat väärtust kui umbes   327,5.

Kõiki väärtusi vahemikus 323,2–326,4 grammi võib nimetada keskmiseks Rooma naelaks. 

Juba 1690 pooldas François Le BlancFrançois le Blanc. *Traité historique des monnoyes de France*, Paris 1690. niisugust keskmist väärtust. Ka Adolf Soetbeer (1858)Adolf Soetbeer. *Über die Münz- und Gewichts-Verhältnisse unter den Merovingern und Karolingern, sowie über den Ursprung und die Verbreitung des Mark-Gewichts*,  Hamburg 1858 ja Paul Guilhiermoz (1906)Paul Guilhiermoz. Notes sur les poids du moyen âge. – *Bibliothèque de l’Ecole des chartes*, 67 (1906), lk 161–233, 402–450. jõudsid samale järeldusele. Kõik kolm lähtusid seejuures aga väärtusest täpselt 6144 Prantsuse graani (6144 × (1/18,82715) ehk ligikaudu 326,337 grammi). Viimastel kümnenditel on pakutud põhiliselt kolm keskmist väärtust: täpselt 324 grammi (Michael Hewson Crawford 1974)(Michael Hewson Crawford. *Roman Republican Coinage*, 2 köidet, Cambridge 1974. osutusega selle arvu heale jagatavusele. Aastal 2004 pani Belgia numismaatik Jean Elsen ette väärtuse 326 grammi
Jean Elsen. *Le système pondéral romano-byzantin (fin 3e siècle – fin 8e siècle)*, 2004 https://web.archive.org/web/20071007050757/http://www.elsen.eu/articles/art230elsen.pdf
 Juba 1973 oli Wolfgang Hahn arvutanud väärtuseks 325 grammiWolfgang Hahn. *Moneta Imperii Byzantini*, kd 1: *Von Anastasius I. bis Justinianus I (491–565)*, Österreichische Akademie der Wissenschaften, Wien 1973, ISBN 3-7001-0005-1

Viimane, Hahni väärtus näib kohasena, sest ta pakub kõige lihtsama tee  Kreeka miini tuletamiseks. Kreeklased olevat üsna täpselt 26 kilogrammile vastava Egiptuse-Rooma talendi lihtsalt 60-ga jaganud. Rooma nael on aga 12/16 Kreeka miini. Rooma jala pikkuseks annab see 
 \sqrt[3] {325 * (4/3) * 60}&nbsp;&nbsp; \ = &nbsp;&nbsp; \ 29,62496 &nbsp;&nbsp; \ cm &nbsp;&nbsp; \ = &nbsp;&nbsp; \ 296,2496 &nbsp;&nbsp; \ mm &nbsp;, mis on samuti üsna hea lähendus. 

Kreeka miin on Karli naelaga suhtes  60:64 ehk . 15:16 ning Rooma nael on Karli naelaga lihtsas suhtes 125:100 ehk  5:4. Kreeka miin on Kölni margaga suhtes  54:100 ehk 27:50; Rooma nael on Kölni margaga suhtes 72:100 ehk 18:25.

## Viited

## Kirjandus
* Oswald Ashton Wentworth Dilke. *Mathematik, Maße und Gewichte in der Antike*, RUB 8687, Reclam, Stuttgart 1991, ISBN 3-15-008687-6