open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vardan Oskanjan

**Vardan Oskanjan** (armeenia keeles Վարդան Օսկանյան; sündinud 7. veebruaril 1955) on Armeenia poliitik.

Vardan Oskanjan sündis Aleppos Süürias armeenia perekonnas. 1973. aastal asus ta elama Jerevani, kus lõpetas 1979. aastal insenerina Jerevani Polütehnilise Instituudi. Aastatel 1981–1983 õppis ta Ameerika Ühendriikides Tuftsi Ülikoolis, kus sai magistrikraadi inseneriteaduste erialal. 1984–1986 õppis ta Harvardi ülikoolis, kus sai magistrikraadi avaliku halduse erialal. 1988–1991 õppis ta Tuftsi Ülikooli Fletcheri Õiguse ja Diplomaatia Koolis, kus sai magistrikraadi õigusteaduse ja diplomaatia erialal. 

1992. aastal pöördus ta tagasi Armeeniasse, kus töötas Armeenia Välisministeeriumis Lähis-Ida osakonna juhatajana ja seejärel Põhja-Ameerika osakonna juhatajana. 1994–1997 oli ta Armeenia välisministri asetäitja ja 1997–1998 Armeenia välisministri esimene asetäitja. Aastatel 1998–2008 oli ta Armeenia välisminister. 2008. aasta asutas ta mõttekoja Civilitas, mille juhatuse esimees ta oli kuni 2012. aastani. 2012–2017 oli ta Armeenia parlamendi liige. 2018. aasta oli ta külalislektor Lõuna-California Ülikoolis ja Tuftsi Ülikoolis. Alates 2018. aasta septembrist töötab ta Prantsusmaal firma Recom Solar juhataja nõunikuna.

## Viited
Koidu tänav (Kunda)

**Koidu tänav** on tänav Kunda linnas, see paikneb linna kesk- ja lääneosas.

Tänav on 2152 meetrit pikk, alguses laiusega ligi 21 meetrit ja lõpuosas umbes 8 meetrit.

Koidu tänav saab alguse Rakvere maantee ringristmikult ning suundub loode poole, ristudes Võidu, Kalevi, Kalda, Aia, Eha, Videviku, Loode ja Mäe tänavaga. Tänav lõpeb linna lääneosas tupikuga.
Tänav on suures osas ehitatud puiesteena, rajatud on kõnniteed. 

## Hoonestus
*Võidu ja Koidu tänavate ristmikul (Koidu 9) asub kahekorruseline ärihoone, mis oli varem Kunda linna kaubamajaks.
*Koidu 8 hoone oli varem kasutuses Lähta väikelaste koolimajana.
*Kalda ja Koidu tänavate ristmikul asub Kunda Noortemaja (Koidu 13). 
*Koidu 75 hoones tegutseb Kunda Linna Lasteaed Kelluke. 
*Koidu 44 paikneb Kunda linna veepuhastusjaam.
Tänava ülejäänud osas paiknevad põhiliselt ühepereelamud, lõpuosas ka korterelamud.
  
## Viited

## Välislingid
*Vaade Koidu-Aia tänava ristmikult loode suunas
Tour Oxygène

**Tour Oxygène** on 115 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Prantsusmaal Lyonis. 

Hoone ehitati aastatel 2007–2010. Hoonel on 28 korrust ja 28 700 m² põrandapinda.

## Välislingid
Kosovo Rahvusraamatukogu

**Kosovo Rahvusraamatukogu** (albaania keeles *Biblioteka Kombëtare e Kosovës*) on Kosovo kõrgeim raamatukogundusasutus, mis asub Prištinas.

Raamatukogu missiooniks on riigi dokumentaalse ja intellektuaalse pärandi kogumine, säilitamine, edendamine ja kättesaadavaks tegemine. See korraldab näitusi ja omab üleriigiliste ajalehtede arhiivi. Raamatukogu pakub ka mitmeid muid teenuseid. Horvaatia arhitekti Andrija Mutnjakovići projekteeritud hoone valmis 1982. aastal. See on tuntud oma ainulaadse ajaloo ja välimuse poolest.

## Vaata ka
*Albaania Rahvusraamatukogu
Ontoloogiline sidumus

**Ontoloogiline sidumus** ehk **ontoloogiline kohustus** (inglise keeles *ontological commitment*) on Willard Van Orman Quine'i artiklis "Sellest, mis on olemas" ("On what there is", 1948) kasutusele võetud mõiste, mille ta on defineerinud järgmiselt: "teooria on kohustatud nendeks ja üksnes nendeks entiteetideks, millele peavad teooria seotud muutujad suutma osutada selleks, et teoorias esitatud väited oleksid tõesed." (Quine 2008: 649)) (*"a theory is committed to those and only those entities to which the bound variables of the theory must be capable of referring in order that the affirmations made in the theory be true.“*(Quine 1948: 33)  

Quine'i sõnul lähtub iga keelekasutaja ontoloogiast, eeldades entiteetide, millest ta räägib, olemasolu. Sellist eeldust nimetas Quine sidumuseks. Seega saab Quine'i järgi teooriaid mõista ainult seoses keeleliste viidete süsteemiga, mis on seotud tõetingimustega, mis annavad teada, missugune peab maailm olema, et teooria oleks tõene. 

Teooria ontoloogiline sidumus on entiteet või entiteetide liik, mis peab eksisteerima, et teooria oleks tõene.

## Viited
Andrej Nestrašil

**Andrej Nestrašil** (sündinud 22. veebruaril 1991 Prahas) on Tšehhi jäähokimängija, kes mängib Tšehhi kõrgliiga klubis Třineci Oceláři ründajana paremäärel.

Aastatel 2008–2011 mängis ta Quebec Major Junior Hockey League'i klubides Victoriaville Tigres ja P.E.I. Rocket.

2009. aastal valis Detroit Red Wings ta NHL-i ''draft''is 75. valikuna. 2011. aasta mais sõlmis ta Red Wingisga kolmeaastase lepingu. Hooajal 2011–12 debüteeris Nestrašil American Hockey League'is Red Wingsi noorteklubis Grand Rapids Griffins. 2013. aastal võitis ta Griffinsiga Calder Cup'i. NHL-is tegi Nestrašil Red Wingsi meeskonnas debüüdi 9. oktoobril 2014 mängus Boston Bruinsi vastu.

2014. aasta novembris liitus ta Carolina Hurricanesiga. 22. novembril lõi ta mängus Colorado Avalanche'i vastu oma esimese värava NHL-is.

Aastatel 2017–2019 mängis ta KHL-is Nižnekamski Neftehimiki ridades. Seejärel mängis ta lühikest aega Tšehhi kõrgliiga klubis Třineci Oceláři, kuid naasis hooaja 2019–2020 alguses KHL-i, kui liitus Magnitogorski Metallurgiga.

2021. aasta juulis liitus Nestrašil taas Ocelářiga.

Tšehhi jäähokikoondise koosseisus osales Nestrašil 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Viited

## Välislingid
* Andrej Nestrašil KHL.ru lehel
* Andrej Nestrašil NHL.com lehel
* Andrej Nestrašil hockeydb.com lehel
IRA

**Ira** või **IRA** võib viidata:
* Ira (nimi), heebrea, sanskriti, vene või soome keele isikunimi
* Ira (perekonnanimi), eesti perekonnanimi

## Seadus
* Individuaalne pensionikonto, USA-s kasutusel olev säästmiskonto eraisikutele

## Muusika
* Ira (Poola bänd), Poola heavy metal bänd
* Ira!, Brasiilia rokkbänd
* I.R.A. (bänd), Colombia punkbänd

## Organisatsioonid
* Iiri Vabariiklik Armee, mis on eksisteerinud erinevates vormides alates 1917. aastast:
** Iiri Vabariiklik Armee (1919–1922)
** Iiri Vabariiklik Armee (1922–1969)
** Järjepidev Iiri Vabariiklik Armee (CIRA) (1994– tänapäev)
** Ametlik Iiri Vabariiklik Armee (OIRA) (1969–1972)
** Ajutine Iiri Vabariiklik Armee (PIRA) (1969–2005)
** Tõeline Iiri Vabariiklik Armee (RIRA), mida mõnikord nimetatakse ka uueks IRA-ks  (1997– tänapäev)
** Uus Iiri Vabariiklik Armee (NIRA) (2012 – tänapäev)
* Íslenskir Radíóamatörar, ÍRA, amatöörraadioorganisatsioon Islandil

## Kohad
### Ameerika Ühendriigid
* Ira, Iowa osariik
* Ira alev, Michigani osariik
* Ira, Missouri osariik
* Ira, New Yorgi osariik
* Ira, Texase osariik
* Ira, Vermonti osariik

### Mujal
* Ira (Lesbos), iidne linn Lesbose saarel Kreekas
* Ira, Mazandaran, küla Mazandarani provintsis, Iraanis
* Ira, Süüria, küla As-Suwayda kubermangus, Süürias
* Ira, Teheran, küla Teherani provintsis, Iraanis
* Lielirbe ehk Īra, küla Lätis

## Muu kasutus
* *[[Viha|Ira]]*, ladina keeles viha, üks seitsmest surmapattust
* "Ira" (film), 2018. aasta India film
* Ira (mütoloogia), jumalanna Polüneesia mütoloogias
* Ira (genus), Vaksiklaste sugukonda kuuluv ööliblika perekond
* Irina või Ira, eesnimi
Suraži maakond

**Suraži maakond** (valgevene keeles *Суражскі павет*; vene keeles *Суражский уезд*) oli Venemaa Keisririigi Vitebski kubermangu haldusüksus.

## Ajalugu
Maakond rajati 1772. aastal. Algselt kuulusid selle alad Polotski kubermangu koosseisu. 1796. aastal likvideeriti kubermang ja ühtlasi ka maakond. 1802. aastal loodi see taas loodava Vitebski kubermangu koosseisus. Venemaa koosseisus oli maakonna pindala 3200 km.

1863. aastal elas maakonnas 36 000 inimest. 1866. aastal maakond likvideeriti ning selle alad jagati Vitebski, Gorodoki ja Veliži maakonna vahel.

## Viited
Anna Sorokina

**Anna Sorokina** (vene keeles Анна Вадимовна Сорокина; sündinud 23. jaanuaril 1991 Domodedovos Venemaa Föderatsioonis) on saksa kodakondsusega vene päritolu naine, kes pälvis tuntuse pettuseskandaaliga. Ta kolis 2013. aastal New Yorki ja lõi **Anna Delvey** nime all fiktiivse identiteedi, teeseldes end olevat rikas saksa soost pärijanna. 2017. aastal ta arreteeriti. 2019. aastal mõisteti ta New Yorgi hotellide ning oma jõukate tuttavate petmise eest süüdi. Ta pani toime varguse katse, teenuste varguseid ja hulga pisivarguseid.

Sorokina lugu ja tema võimet sulanduda jõukatesse ringkondadesse kajastati meedias laialdaselt. Netflix ja HBO on töötanud selle nimel, et tuua tema lugu ekraanile. Netflixi draamasarja pealkirjaks on "Inventing Anna", mille on loonud ja produtseerinud Shonda Rhimes.

Sorokinat hoiti kohtuprotsessi ajal Rikersi saarel eelvangistuses. Pärast kohtuprotsessi viidi ta Bedford Hillsi parandusasutusse, hiljem Albioni parandusasutusse.

Ta vabastati vanglast 11. veebruaril 2021.
Danuta Bieńkowska

**Danuta Bieńkowska** (31. jaanuar 1920 Vilnius – 20. august 1992 Varssavi) oli poola lastekirjanik ja tõlkija. Ta tõlkis rumeenia keelest.

Danuta Bieńkowska lõpetas Bukaresti Ülikooli meditsiiniteaduskonna, oli teaduste doktor.

Aastail 1946–1953 elas ja töötas Wrocławis, 1954. aastast Varssavis.

Kirjandusdebüüdi tegi 1946. aastal näidendiga "Krzysztof".

Danuta Bieńkowska tõlkis rumeenia keelest Rumeenia kultuuri ja ajalugu käsitlenud raamatud "Rumunia od Trajana do demokracji ludowej" (Varssavi 1953), "Gwardia Archanioła" (Varssavi 1960) ja "Michał Waleczny" (Katowice 1975).

Aastal 1975 sai ta Poola skaudiliikumise – hartserite – preemia (poola keeles Harcerska Nagroda Literacka). Raamatu "Daniel na Saharze" eest kanti 1986. aastal Danuta Bieńkowska IBBY (Rahvusvaheline Noorsookirjanduse Nõukogu) aunimekirja.

Eesti keeles tema raamatuid seni ilmunud ei ole.

## Teoseid
* "Szlakiem orlich gniazd" (1955)
* "Lekarz starej Warszawy" (1964)
* "Żywot szczęśliwy Sebastiana Klonowica" (1965)
* "Rada nie od parady" (1965)
* "Kawaler różanego krzyża" (1966)
* "Wielka gra" (1966)
* "Skowronek" (1967)
* "Potajemna wyprawa" (1968)
* "Obrona wybrzeża 1629–1629" (1968)
* "Piękna nieznajoma" (1971)
* "Siostra z wyboru" (1971)
* "Chłopiec z gitarą" (1971)
* "Najdłuższa noc" (1972)
* "Ślubne kobierce" (1974)
* "Chwila prawdy" (1975)
* "Trwaj chwilo!" (1976)
* "Daniel w paszczy lwa" (1978)
* "Czy to jest kochanie?" (1979)
* "Upragniony telefon" (1980)
* "Wesprzyj mnie" (1980)
* "Daniel na Saharze" (1984)
* "Lotem bliżej" (1989)
Aleksei Mirantšuk

**Aleksei Andrejevitš Mirantšuk** (vene keeles Алексей Андреевич Миранчук; sündinud 17. oktoobril 1995 Slavjansk-na-Kubanis) on Venemaa jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsja või ründajana Itaalia kõrgliiga klubis Atalanta ja Venemaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Moskva Lokomotivis, millega liitus 2011. aastal. Venemaa kõrgliigas tegi ta debüüdi 2013. aastal. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas 5. mail 2013 mängus Permi Amkari vastu. Hooajal 2013–14 valiti Mirantšuk Venemaa kõrgliiga hooaja parimaks alla 21-aastaseks mängijaks. Hooajal 2017–18 tuli ta Lokomotiviga Venemaa meistriks. Hooajal 2019–20 lõi ta Venemaa kõrgliigas 12 väravat.

2020. aasta augustis siirdus ta umbes 15 miljoni euro eest Atalantasse. Klubi meeskonnas debüteeris ta 21. oktoobril 2020 UEFA Meistrite Liiga alagrupiturniiril mängus FC Midtjyllandi vastu ja lõi selles mängus ka värava. Itaalia kõrgliigas tegi ta debüüdi 8. novembril 2020 mängus Milano Internazionale vastu ja lõi ka selles mängus värava.

Venemaa jalgpallikoondises tegi Mirantšuk debüüdi 7. juunil 2015 sõprusmängus Valgevene vastu ja lõi selles mängus ka värava. 2021. aasta Euroopa meistrivõistluste teises alagrupimängus 16. juunil lõi ta värava Soome vastu. Ta on kuulunud Venemaa koondisse 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

Tema kaksikvend Anton Mirantšuk on samuti jalgpallur.

## Saavutused
;Moskva Lokomotiv
*Premjer Liga: 2017–18
*Venemaa karikas: 2014–15, 2016–17, 2018–19
*Venemaa superkarikas: 2019
Mathias Jensen

**Mathias Jensen** (sündinud 1. jaanuaril 1996 Jerslevis) on Taani jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa esiliiga klubis Brentford ja Taani jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Taani klubis FC Nordsjælland, mille meeskonnas debüteeris ta Taani kõrgliigas 2015. aastal. Hooajal 2017–18 lõi ta Taani kõrgliigas 12 väravat ja valiti Nordsjællandi hooaja parimaks mängijaks.

2018. aasta augustis sõlmis ta lepingu Hispaania kõrgliiga klubiga Celta de Vigo. Vigastuse tõttu jäi tal hooaeg suuremas osas vahel ning ta sai hooajal 2018–19 Hispaania kõrgliigas kirja vaid kuus mängu.

2019. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Brentfordiga.

Taani jalgpallikoondises tegi Jensen debüüdi 7. oktoobril 2020 sõprusmängus Fääri saarte vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 28. märtsil 2021 MM-i valikmängus Moldova vastu.
Gorodoki maakond

**Gorodoki maakond** (valgevene keeles *Гарадоцкі павет*; vene keeles *Городокский уезд*) oli Venemaa Keisririigi ja Valgevene NSV Vitebski kubermangu haldusüksus.

## Ajalugu

Sealsed maad läksid Venemaa koosseisu esimese Poola jagamise järel. Maakond rajatigi aastal 1772. aastal endise Polotski vojevoodkonna aladele. Algselt oli see Polotski kubermangu, seejärel Polotski asehaldurkonna koosseisus. Aastail 1796–1802 kuulus see Valgevene kubermangu koosseisu, seejärel aga Vitebski kubermangu koosseisu. Aastal 1866 liideti sellega osa seni Suraži maakonda kuulunud alasid. Maakond likvideeriti aastal 1923. 

Aastal 1882 oli maakonnas 146 maaomanikku. Neist 80 olid õigeusklikud, 45 katoliiklased, 12 vanausulised, 7  protestandid ja 2 juudid.  

1897. aasta rahvaloenduse järgi elas maakonnas 112000 inimest. Valgevenelasi oli 83,6, venelasi 10,7% ja  juute oli 4,7%. Maakonnalinnas Gorodokis oli toona 5023 elanikku.

Aastal 1906 leidsid mitmes maakonna mõisas aset streigid, kus rehepeksjad ja puuraidurid tööst keeldusid.

## Haldusjaotus

Venemaa keisririigi koosseisus jagunes maakond valdadeks (vene keeles *Волость*). Maakonna keskuseks oli maakonnalinn Gorodok, kus aastal 1897 oli 5023 elanikku. Lisaks oli maakonnas aastal 1913 veel 21 valda.

XIX sajandi alguses oli maakonnas Aziaryšča alev.

21 valda maakonna koosseisus olid aastal 1913:


*Biaskatava vald, keskus Biaskatava (vene *Бескатовская*, valgevene *Бяскатаўская*)
*Bolecki vald, keskus Boleck (vene *Болецкая*, valgevene *Болецкая*) 
*Vajchany vald, keskus Vajchany (vene *Войханская*, valgevene *Вайханская*)
*Viraŭla vald, keskus Viraŭla (vene *Вировлянская*, valgevene *Віраўлянская*) 
*Vyšadki vald, keskus Dubrova (vene *Вышедская*, valgevene *Вышадская*) 
*Viarečča vald, keskus Viarečča (vene *Веречская*, valgevene *Вярэцкая*) 
*Horki vald, keskus Sozany (vene *Горковская*, valgevene *Горкаўская*)
*Dubokraj vald, keskus Dubokraj (vene *Дубокрайская*, valgevene *Дубакрайская*)
*Dubinina vald, keskus Poženki (vene *Дубининская*, valgevene *Дубінінская*)
*Zajkava vald, keskus Zajkava mõis (vene *Зайковская*, valgevene *Зайкаўская*)
*Kaźjany vald, keskus Kaźjany (vene *Козьянская*, valgevene *Казянская*)
 
*Mišnievičy vald, keskus Mišnievičy mõis (vene *Мишневичская*, valgevene *Мішневіцкая*)
*Obali vald, keskus Obal (vene *Обольская*, valgevene *Обальская*)
*Patašnia vald, keskus Patašnia (vene *Поташенская*, valgevene *Паташынская*)
*Rudnia vald, keskus Žukovo (vene *Руднянская*, valgevene *Руднянская*)
*Sielišča vald, keskus Sielišča (vene *Селищенская*, valgevene *Селішчанская*)
*Stajki vald, keskus Stajki (vene *Стайковская*, valgevene *Стайкаўская*)
*Stari vald, keskus Askieryna (vene *Старинская*, valgevene *Старынская*)
*Uładzimiraŭka vald, keskus Djudki (vene *Владимировская*, valgevene *Уладзімірская*)
*Chołomierje vald, keskus Chołomierje (vene *Холомерская*, valgevene *Халамерская*)
*Tiosto vald, keskus Sloboda (vene *Тиостянская*, valgevene *Цёсцінская*)



## Viited

## Välislingid
*Poola Kuningriigi geograafiline leksikon
USS Nautilus (SSN-571)

**USS Nautilus (SSN-571)** oli maailma esimene tuumkütusel toimiv allveelaev ja laev. 

Allveelaev sai nime Jules Verne'i teoses "20 000 ljööd vee all" kirjeldatud allveelaeva järgi.

Laeva ehitus algas 1952 ja esimene sõit sellega toimus 1954. Nautilus oli esimene allveelaev, mis jõudis jää all liikudes põhjapoolusele.

USS Nautiluse kasutamine lõpetati 1980. aastal ja praeguseks on sellest saanud muuseumlaev.
Škorpion

: *Mitte segi ajada [[CZ Scorpion Evo 3]]-ga.*

**Škorpion vz. 61** (või **Sa vz. 61 Skorpion**, ametliku tootjanimega **Samopal vzor 61** ('püstolkuulipilduja mudel 1961')) on Tšehhoslovakkia automaatpüstol, mille töötas aastal 1959 välja Miroslav Rybář (1924–1970) ning mida toodeti aastatel 1963–1979 Uherský Brodis Česká zbrojovka tehases.

Kuigi see oli algselt mõeldud julgeolekujõududele, võeti relv kasutusse ka Tšehhoslovakkia armees, kus seda kasutasid kõrvalrelvana madalamad staabiohvitserid, autojuhid, soomukimeeskonna liikmed ja eriüksuslased. Škorpion on kõrvalrelvana mitme riigi relvajõududes kasutusel tänapäevalgi. Tootmisloa alusel valmistati seda ka Jugoslaavias, nime M84 all. Jugoslaavia variandi püstolkäepide oli tehismaterjalist, mitte puust. Tsiviilkasutuseks toodeti mudelit M84A, ka kaliibriga 9x17 mm Browning.

## Käitlejad
*
*
*
*
*: peamiselt politseis.
*: Komando Pasukan Kataki (KOPASKA) taktikalises sukeldujagrupis ja Komando Pasukan Khususe (Kopassus) eriüksuses.
*
*
*: sai aastal 2002 Serbia M82A-d.
*
*
*
*
*: politsei eriüksuses Dolphin Force.
*: spioonide ja eriüksuste kasutuses.
*
*
*
*
*

;Endised
* Ida-Saksamaa: Rahvuslikus Rahvaarmees (NVA).
*
*: Spetsnazis
* Põhja-Vietnam: kasutusel Vietnami sõjas.
* Tšehhoslovakkia

**Muud;**
* Brigate Rosse
* Việt Cộng

## Viited

## Allikad
*

## Välislingid
*Modern Firearms (inglise keeles)
*
Robert Skov

**Robert Skov** (sündinud 20. mail 1996 Marbellas) on Hispaanias sündinud Taani jalgpallur, kes mängib vasaku ääreründaja või vasaku äärepoolkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis Hoffenheim ja Taani jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Taani klubis Silkeborg IF, mille meeskonnas debüteeris ta Taani kõrgliigas 2013. aastal. Klubi põhikoosseisu kuulus ta alates hooajast 2014–15.

2018. aasta jaanuaris liitus ta Taani kõrgliiga klubiga København. Hooajal 2018–19 tuli ta klubiga Taani meistriks. Taani kõrgliigas lõi ta sel hooajal 29 väravat, millega oli liigas suurim väravakütt. Lisaks valiti Skov liiga hooaja parimaks mängijaks.

2019. aasta juulis siirdus ta 10 miljoni euro eest Hoffenheimi. Esimese värava Saksamaa kõrgliigas lõi ta 1. novembril 2019 mängus SC Paderborni vastu.

Taani jalgpallikoondises tegi Skov debüüdi 10. juunil 2019 EM-i valikmängus Gruusia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 5. septembril EM-i valikmängus Gibraltari vastu. 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril osales ta Taani olümpiameeskonna koosseisus.

## Saavutused
;Silkeborg
*Taani esiliiga: 2013–14
;København
*Taani kõrgliiga: 2018–19
Jens Stryger Larsen

**Jens Stryger Larsen** (sündinud 21. veebruaril 1991 Sakskøbingis) on Taani jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Rootsi kõrgliigaklubis Malmö FF ja Taani jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Taani klubis Brøndby, mille meeskonnas debüteeris ta Taani kõrgliigas hooajal 2009–10. Hooajal 2013–2014 mängis ta Taani kõrgliigas FC Nordsjællandi ridades.

Aastatel 2014–2017 mängis ta Austria kõrgliigaklubis Viini Austria.

2017. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Itaalia kõrgliigaklubiga Udinese. Ta mängis seal kokku viis hooaega.

Aastatel 2022–2024 mängis ta Türgi kõrgliigaklubis Trabzonspor. 2022. aastal võitis ta Trabzonsporiga Türgi superkarika.

2024. aasta jaanuaris sõlmis Stryger Larsen kolmeaastase lepingu Malmöga.

Taani jalgpallikoondises tegi Stryger Larsen debüüdi 31. augustil 2016 sõprusmängus Liechtensteini vastu ja lõi selles mängus ka koondisekarjääri esimese värava. Ta kuulus Taani koondisse 2018. ja 2022. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Viited
Aleksandar Dragović

**Aleksandar Dragović** (sündinud 6. märtsil 1991 Viinis) on Austria jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Serbia kõrgliiga klubis Belgradi Crvena Zvezda ja Austria jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Viini Austrias, mille noorteakadeemiaga liitus ta 1997. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Austria kõrgliigas hooajal 2008–09.

Aastatel 2011–2013 mängis ta kolm hooaega Šveitsi kõrgliiga klubis FC Basel, kellega tuli kõigil neil hooaegadel Šveitsi meistriks.

Aastatel 2013–2016 mängis ta Ukraina kõrgliiga klubis Kiievi Dinamo, kellega tuli Ukraina meistriks hooaegadel 2013–14 ja 2014–15.

2016. aasta augustis sõlmis Dragović viieaastase lepingu Saksamaa kõrgliiga klubiga Leverkuseni Bayer. Hooajal 2017–18 mängis ta laenul Inglismaa kõrgliiga klubis Leicester City.

2021. aasta mais sõlmis ta kolmeaastase lepingu Belgradi Crvena Zvezdaga.

Austria koondises tegi ta debüüdi 2009. aasta juunis. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 18. novembril 2014 sõprusmängus Brasiilia vastu. Ta kuulus Austria koondisse 2016. ja 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused
;Viini Austria
*Austria karikas: 2008–09
;Basel
*Šveitsi Super League: 2010–11, 2011–12, 2012–13
*Šveitsi karikas: 2012
;Kiievi Dinamo
*Premjer-Liga: 2014–15, 2015–16
*Ukraina karikas: 2013–14, 2014–15
*Ukraina superkarikas: 2016
Norskamine

**Norskamine** on une ajal ülemiste hingamisteede ahenemisest ja pehmesuulae vibreerimisest tekkiv tugev hingamisheli.

## Viited
Stevan Jovetić

**Stevan Jovetić** (serbia kirillitsas Стеван Јоветић; sündinud 2. novembril 1989 Podgoricas) on Montenegro jalgpallur, kes mängib ründaja või ründava poolkaitsjana Kreeka kõrgliigaklubis Olympiakós ja Montenegro jalgpallikoondises.

Tema klubikarjääri esimene klubi oli Serbia klubi Partizan, mille meeskonnas mängis ta Serbia kõrgliigas aastatel 2006–2008. Hooajal 2007–08 tuli ta klubiga Serbia meistriks.

2008. aasta mais sõlmis ta lepingu Itaalia kõrgliiga klubiga Fiorentina. Hooajal 2011–12 lõi Itaalia kõrgliigas 14 väravat ja hooajal 2012–13 13 väravat.

2013. aastal liitus ta Inglismaa kõrgliiga klubiga Manchester City. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 29. jaanuaril 2014 mängus Tottenham Hotspuri vastu. Hooajal 2013–14 tuli ta Manchester Cityga Inglismaa meistriks. Kahe hooajal jooksul lõi Jovetić Inglismaa kõrgliigas kokku kaheksa väravat.

2015. aastal läks ta laenule Itaalia kõrgliiga klubisse Milano Internazionale, kellega sõlmis hiljem püsiva lepingu. Hooaja 2016–17 teises pooles mängis ta Internazionalest laenul Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla.

2017. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Monaco.

Aastatel 2021–2023 mängis ta Saksamaa kõrgliigaklubis Hertha BSC.

2023. aasta septembris sõlmis ta lepingu Olympiakósega

Montenegro jalgpallikoondises tegi Jovetić debüüdi 2007. aasta märtsis sõprusmängus Ungari vastu. Koondisekarjääri kaks esimest väravat lõi ta 20. augustil 2008, kui sõprusmängus kohtuti taas Ungariga. 2021. aasta märtsi seisuga on Jovetić löönud koondises 31 väravat, millega on ta Montenegro jalgpallikoondise läbi aegade suurim väravakütt.

Aastatel 2009 ja 2015 on Jovetić valitud Montenegro aasta jalgpalluriks.

## Saavutused
;Partizan
*Serbia Superliga: 2007–08
*Serbia karikas: 2007–08
;Manchester City
*Premier League: 2013–14
*Football League Cup: 2013–14

## Viited

## Välislingid
Ancien régime

***Ancien régime*** (prantsuse keelest 'vana kord') oli Prantsusmaal eksisteerinud poliitiline ja sotsiaalmajanduslik kord umbes 16. sajandi lõpust kuni Prantsuse revolutsioonini (1789. aastal), mis kukutas kuningavõimu ja mille tulemusena kaotati feodaalkord.  

*Ancien régime*'i ajale oli iseloomulik seisuslikkus. Kogu Prantsuse ühiskond jagunes kolmeks seisuseks: kleerus, aadel ja kolmas seisus (kodanlus, talupojad ja töölised). Poliitilises sfääris tugineti kuningate jumaliku õigusele valitseda oma alamaid. Absoluutne monarh (neist tuntuim Louis XIV) omas piiramatut võimu.

## Vaata ka
*Prantsusmaa kuningriik
*Absolutism
*Prantsuse revolutsioon
*Feodalism

## Välislingid
Prantsusmaa krooni suuramet

**Prantsusmaa krooni suuramet** (prantsuse keele *grand office de la couronne de France*) oli keskaegsel Prantsusmaal, *[[ancien régime]]*-i ja Bourbonide restauratsiooni ajal Prantsuse õukonnas tähtis riigiamet (nn suuramet). 

Krooni suurametisse nimetas Prantsusmaa kuningas. Suurametite arv ja ülesannete ring aegade jooksul muutus. Suurametid ei olnud päritavad ega ka müüdavad, kuid eluaegsed. 

## Henri III aegsed krooni suurametid
Kuningas Henri III valitses aastatel 1574–1589. Säilinud ürikutest on teada, et 1584. aastal oli Henri III õukonnas üheksa krooni suurametit, mis hierarhilises järjekorras olid järgmised:

*Prantsusmaa konnetaabel (*connétable de France*) 
*Prantsusmaa kantsler (*chancelier de France*) 
**[[Grand maître de France]]* ('Prantsusmaa suurmajaisand')
**[[Grand chambellan de France]]* ('Prantsusmaa suurkammerhärra') 
*Prantsusmaa admiral (*amiral de France*) 
*Prantsusmaa marssal (*maréchaux de France*) 
**[[Grand écuyer de France]]* ('Prantsusmaa suurrelvakandja') 
**[[Grand maître de l’artillerie]]* ('Artilleeria suurmeister') 
**[[Grand voyer de France]]* ('Prantsusmaa teede suurülevaataja') 

## Vaata ka
*Prantsusmaa kuningriik
Josip Iličić

**Josip Iličić** (sündinud 29. jaanuaril 1988 Prijedoris) on Sloveenia jalgpallur, kes mängib ründajana Itaalia kõrgliiga klubis Atalanta ja Sloveenia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Sloveenia klubis Bonifika, mille meeskonnas debüteeris ta hooajal 2007–08 Sloveenia esiliigas. Aastatel 2008–2010 mängis ta Sloveenia kõrgliigas NK Interblocki ridades ja hooaja 2010–11 alguses NK Mariboris.

2010. aasta augustis liitus ta Itaalia kõrgliiga klubiga Palermo. Hooaeg 2012–13 oli esimene hooaeg, mil Iličić lõi Itaalia kõrgliigas vähemalt kümme väravat. Aastatel 2013–2017 mängis ta Itaalia kõrgliigas Fiorentina ridades. Hooajal 2015–16 lõi ta Itaalia kõrgliigas 13 väravat. Hooajal 2018–19 valiti ta Itaalia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Hooajal 2019–20 lõi Itaalia kõrgliigas 15 väravat. 21 tabamusega (sh viis väravat UEFA Meistrite Liigas) oli Iličić hooajal 2019–20 Atalanta suurim väravakütt.

2017. aasta juulis sõlmis ta lepingu Atalantaga. Aastatel 2017–2020 lõi ta kolmel hooajal järjest Itaalia kõrgliigas vähemalt üksteist väravat.

Sloveenia jalgpallikoondises tegi Iličić debüüdi 11. augustil 2010 sõprusmängus Austraalia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 10. septembril 2013 MM-i valikmängus Küprose vastu.

2019. aastal valiti Iličić Sloveenia aasta jalgpalluriks.

## Saavutused
;Interblock
*Sloveenia karikas: 2008–09
;Palermo
*Coppa Italia: Teine koht 2010–11
;Fiorentina
*Coppa Italia: Teine koht 2013–14
;Atalanta
*Coppa Italia: Teine koht 2018–19
Albaania Rahvusraamatukogu

**Albaania Rahvusraamatukogu** (albaania keeles *Biblioteka Kombëtare e Shqipërisë*) on Albaania kõrgeim raamatukogundusasutus, mis asub pealinnas Tiranas.

See asutati 1920. aastal ja pühitseti 1922. aastal.

## Vaata ka
*Kosovo Rahvusraamatukogu
Suessi kanali tõkestus

**Suessi kanali tõkestus** oli 2021. aasta 23. märtsi hommikul (05:40 UTC) alanud vahejuhtum, mille käigus vööri ja ahtriga kanali vastaskallastesse kinni jäänud konteinerilaev Ever Given tõkestas Suessi kanalis mõlemasuunalise laevaliikuse.

Aluse ahter vabastati kanali läänekaldast kuus päeva hiljem, 29. märtsi hommikul. Alus vabastati täielikult pärastlõunal (13:05 UTC), ning seda hakati pukseerima Suurde Mõrujärve tehniliseks kontrolliks. Kanal avati laevaliikuseks sama päeva õhtupoolikul.

## Viited

## Välislingid
* Marc Santora, Vivian Yee jt. Live Updates: Scramble Against Time to Free Ship Stuck in Suez Canal, The New York Times, 29. märts 2021
* Suez Canal Live Updates: Aided by Moon and Tide, Giant Ship Partially Refloated, The New York Times, 29. märts 2021
* 29. märts 2021, Success of the refloating attempts of the Panamanian grounding container ship EVER GIVEN
M. Lüdigi nimeline Vändra Muusika- ja Kunstikool

**M. Lüdigi nimeline Vändra Muusika- ja Kunstikool** on huvikool Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Vändra alevis aadressil Kooli 13.

Vändra Muusikakool loodi 1962. aastal. 1980. aastal nimetati kool helilooja Mihkel Lüdigi 100. sünniaastapäeva auks *M. Lüdigi nimeliseks Vändra Muusikakooliks*. Mihkel Lüdig oli elanud ja töötanud Vändras alates 1934. aastast kuni surmani.

2021. aasta sügisest kannab kool nime **M. Lüdigi nimeline Vändra Muusika- ja Kunstikool**. Samast ajast tegutseb kool Vändra Gümnaasiumiga samades ruumides.

Alates 2017. aasta sügisest kuni 2021. õppeaasta lõpuni oli M. Lüdigi nimelise Vändra Muusika- ja Kunstikooli direktor Toomas Toimeta. Alates 2021. aasta sügisest on kooli direktor Marget Privits.

## Viited

## Välislingid

* M. Lüdigi nimelise Vändra Muusikakooli veebisait
Tirana Kristuse Ülestõusmise katedraal

**Tirana Kristuse Ülestõusmise katedraal** (albaania keeles *Katedralja Ngjallja e Krishtit*) on Albaania Õigeusu Kiriku peakirik Tirana kesklinnas.

## Välislingid
*
Aleksandr Golovin (jalgpallur)

**Aleksandr Sergejevitš Golovin** (vene keeles Александр Сергеевич Головин; sündinud 30. mail 1996 Kaltanis) on Venemaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Prantsusmaa kõrgliiga klubis Monaco ja Venemaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Moskva CSKA-s, mille meeskonnas debüteeris ta Venemaa kõrgliigas 2015. aastal. Hooajal 2015–16 tuli ta CSKA-ga Venemaa meistriks.

2018. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Monacoga. Esimese värava lõi ta Prantsusmaa kõrgliigas 2. veebruaril 2019 mängus Toulouse'i vastu. 7. veebruaril 2021 tegi ta mängus Nîmes'i vastu esimese Venemaa mängijana Prantsusmaa kõrgliigas kübaratriki.

2013. aastal tuli Golovin Venemaa kuni 17-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks. Venemaa jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 7. juunil 2015 sõprusmängus Valgevene vastu ja lõi selles mängus ka koondisekarjääri esimese värava. Ta on kuulunud Venemaa koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel, 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Moskva CSKA
*Premjer Liga: 2015–16
Katusepilbas

**Katusepilbas** ehk **katuselaast** on pakust (pilpalõmmist) lõigatud õhuke puidutükk, millest mitmes kihis ja ülekattega ladumisel moodustatakse katusekate. Esimesi katusepilpa lõikemeistreid leidus Eesti aladel juba 17. sajandil, kuid laiemalt hakkas pilpakiskumine levima 19. sajandi teisel poolel, mil elujärje paranedes ja rehepeksumasina levides (ei saanud enam katusele sobivaid õlgi) hakati õlgkatuste asemel ehitama pilbaskatuseid. 20. sajandi algul oli Eestis ligi pooled, Lõuna-Eestis aga valdav osa katuseid tehtud pilbastest või laastudest.

## Materjal
Katusepilpad kistakse valdavalt männist, aga sobivad ka kuusk ja haab, pilpaliimeistri ja pilpapingi ehk pilpajärje abil. Haava puuduseks on selle muudest puiduliikidest lühem vastupidavus, kuuse puhul on raske leida oksavaba materjali, männil pärast kuivamist poorid ei sulgu (erinevalt kuusest).

Pilpad kistakse toorest puust, seisnud ja juba kuivanud puitu leotatakse paar nädalat vees. Levinud mõõtmed pilpal on pikkus 17 tolli (43 cm), laius 2,5 tolli (5 cm), männipilpa paksus 1/8 tolli (3 mm), haavapilbas kaks korda paksem. Toorest puidust saab siledamad pilpad, mida on ka kergem kiskuda. Ühe ruutmeetri katuse saamiseks kulub ligi sada pilbast.

## Valmistamisviisid
Käsitsi pilpakiskumine oli veel 1940. aastateni üsna tavaline Avinurmes ja mujal Alutagusel, kuid kahe-kolme mehega kasutatav pilpahöövel levis võrdlemisi vähe, kuna tõenäoliselt jõudis enne seda levida hobusemasin. 1930. aastatel hakkas mainitud lõikamisviise välja vahetama pilpalõikamine mootori abil.

Eristatakse ka pilbast laastust: esimest lõigatakse käsitsi, teist masinaga. Kuna käsitsi lõigatud pilpad järgivad puusüüd ja ei lõhesta kiudusid, kestab pilbastest valmistatud katus kauem. 

## Vastupidavus
Puitkatus võib vastu pidada 40–60 aastat, aga on teada ka sada aastat vastu pidanud puitkatused. Kestvus sõltub materjalist, lõikeviisist, paigaldusest, tihedusest, asukohast, hooldusest, katuse kaldest ja õhusaastest. Kui muud liiki puitkatuseid kaetakse sageli tõrvaga, siis pilbaskatust ei tõrvata, küll aga võib seda soovi korral katta Rootsi punasega.

## Vaata ka

* sindel
* Eesti taluarhitektuur
*puitkatus
*laudkatus
*kimmkatus

## Viited
Ahto Kalja

**Ahto Kalja** (24. mai 1950 Viljandi – 22. oktoober 2018 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane, informaatik ja professor. 

## Haridus
Lõpetas Tartu 8. Keskkooli 1969; TPI mehaanikateaduskonna masinaehitustehnoloogia eriala *[[cum laude]]* 1974; Eesti NSV TA Küberneetika Instituudi aspirant 1977–1983; tehnikateaduste kandidaat 1983.  

Doktorikraad (Rakendusvaldkonna mudeliga ühtiv andmebaaside juhtsüsteem. DBMS for CAD application, juh. Enn Tõugu), Eesti NSV TA Küberneetika Instituut, 1983; vanemteadur 1983; dotsent 1992; professor 1997.

## Töökäik

Tallinna Elektrotehnika Tehase Teadusliku Uurimise Instituudi insener ja nooremteadur 1974–1977; Eesti NSV / Eesti TA Küberneetika Instituudi vaneminsener 1977–1979, nooremteadur 1979–1983, vanemteadur 1983–1984, masinprojekteerimise sektori juhataja 1985–1992, juhtivteadur 1992–1997; 
ajutine teaduslik-tehniline kollektiiv START, sektorijuhataja 1985–1988; Tampere Tehnikaülikooli (Soome) külalisteadur 1994; Stockholmi Kuningliku Tehnikaülikooli (Rootsi) külalisteadur 1995; Aarhusi Tehnikaülikooli (Taani) külalisteadur 1996; Tampere Tehnikaülikooli (Soome) külalisteadur 1999; RIA – Riigi Infosüsteemi Amet, X-tee projektijuht 2001–2014;

TTÜs 1977–2018: automaatika kateedri tunnitasuline õppejõud 1977–1984; küberneetika baaskateedri vanemõpetaja 1985–1988; informaatikainstituudi dotsent 1992–1997; arvutitehnika instituudi süsteemitarkvara professor ja õppetooli juhataja 1997–2016; TTÜ Küberneetika Instituudi vanemteadur 1997–2016 ja osakonnajuhataja 1997–2014; TTÜ Küberneetika Instituudi tarkvarateaduse laboratooriumi vanemteadur 2016; infotehnoloogia teaduskonna tarkvarateaduse instituudi professor 2017–2018., 

## Teadustöö põhisuunad

Loodusteadused ja tehnika, arvutiteadused: andmebaasid, masinprojekteerimine, tehisintellekt, tarkvaratehnika.
Avaldanud üle 160 teaduspublikatsiooni, 1 kasuliku mudeli kaasautor. Tema juhendamisel on kaitstud 9 magistri- ja 5 doktoritööd. , 

### Teaduskorralduslik tegevus

Paljude kodumaiste ja rahvusvaheliste konverentside organiseerija 1977–2018; Eesti-Soome Informaatikakomitee teadussekretär 1988–1998; infoseeria "Arvutustehnika ja andmetöötlus" toimetuse liige 1988–2011; Eesti TA / TTÜ Küberneetika Instituudi nõukogu liige 1990–2004, 2013–2016; Eesti Infotehnoloogia Seltsi volikogu liige 1993–2009; TTÜ arvutitehnika instituudi nõukogu liige 1997–2016; TTÜ infotehnika teaduskonna nõukogu liige 1997–2001; Acta Universitatis Latviensis, seeria Informatics toimetuse liige 2002–2012; Baltic Journal of Modern Computing toimetuskolleegiumi liige 1913–2018.

## Tunnustus

*NSV Liidu riiklik preemia teaduse ja tehnika alal (kollektiiv) 1987
*Finalist with honourable mention for the eEurope Awards for eGovernment (kollektiiv) 2003
*Haridus- ja teadusministri tänukiri Tarmo Robal'i I preemia väärilise doktoritöö juhendamise eest 2012
*Läti Ülikooli audoktor 2014
*Valgetähe IV klassi teenetemärk (e-riigi arendaja, TTÜ professor) 2014. , 

## Viited

## Harrastused
Lugemine, fotograafia, automatkad, sport.

## Välislingid
*Ahto Kalja Eesti Teadusinfosüsteemis
Kalda tänav (Kunda)

**Kalda tänav** on tänav Kunda linnas ja paikneb linna keskosas.

Tänav on 312 meetrit pikk ja keskmise laiusega 15 meetrit.
Kalda tänav saab alguse Kasemäe tänavalt. Tänav suundub põhja poole, ristudes Mäe tänavaga ning lõpeb Koidu tänava ristmikul. Peale ristmikku jätkub tänav Staadioni tänavana. Tänava lääneküljel on rajatud kõnnitee.

Grossi Toidukaupade kauplus paikneb Kasemäe ja Kalda tänava ristmikul aadressiga Kasemäe 12. Kalda ja Koidu tänava ristmikul asub Kunda Noortemaja (Koidu 13).
Tänava ääres asuvad veel korterelamud ja ühepereelamud, põhiliselt tänava lääneküljel.  

## Viited

## Välislingid
*Vaade Koidu tänava ristmikult Kalda tänavale
Fjokla Bezzubova

**Fjokla Bezzubova** (vene keeles Фёкла Игнатьевна Беззубова; 27. september 1880 – 12. mai 1966) oli ersa rahvalaulik ja muinasjutuvestja.

Fjokla Ignatjevna Bezzubova sündis 1880. aasta septembris Novõje Turdaki külas Kotškurovo rajoonis. Pärast abiellumist asus elama Semileika külla samas rajoonis, alates 1940. aastast elas Saranskis.

Tema loomingust on kokku ilmunud kümme raamatut nii vene kui ersa keeles. Loomingu esimene kogumik "Народной морот" (tõlkes "Rahvalikud laulud") ilmus trükis 1939. aastal.

"Laul Stalinist" (ersa keeles „Моро Сталинде“) ilmus ersa keeles eraldi raamatuna 1950. aastal.

Fjokla Bezzubova oli 1938. aastast NSV Liidu Kirjanike Liidu liige.

## Tunnustus
* Tööpunalipu orden (31.01.1939)
* Mordva ANSV rahvalaulik (1940)
* Austuse märk (1950)

## Viited
Bashkim Fino

**Bashkim Fino** (12. oktoober 1962 Gjirokastër – 29. märts 2021 Tirana) oli Albaania poliitik, endine Albaania peaminister. 

Fino lõpetas 1986. aastal Tirana Ülikooli majandusteaduskonna. Ta täiendas end Itaalias, Kreekas ja Soomes. Seejärel töötas ökonomistina Gjirokastris. Aastatel 1992–1997 oli ta Gjirokastri linnapea.
Ta oli Albaania Sotsialistliku Partei liige.  
 
11. märtsil 1997 määras Albaania president Fino Albaania peaministriks, ta oli selles ametis 24. juulini 1997 (kuni valimisteni).

2014. aastast oli ta Albaania Parlamendi liige Korçë ringkonnast.

Bashkim Fino suri 29. märtsil 2021 koroona tagajärjel.

## Isiklikku
Ta oli abielus ja tal on kaks last.
Missus

**Missus** ehk **kviditeet** (uusladina keeles *quidditas*, sõnast *quid?*, mis?) oli skolastikutel väljendit "quid est res" ("mis on asi") kokku võttev uudissõna asja vormi (*Form*), substantsi (*Substanz*) või põhiolemuse (*Wesenheit*) tähistamiseks. 

Averroes (Ep. met. 2, p. 47), Albertus Magnus (Met. 7,1, 4) ja Aquino Thomas (De ente 1c. Sum. th. I, 3, 4 ob. 2) eristasid absoluutset, taanduvat, keerukat, lihtsat, liigile, indiviidile või ainele olemuslikku missust (*quidditas absoluta, recepta, composita, simplex, generis, individui, subsistens*).

Wilhelm von Occam selgitab: "Ühest küljest on missus kõik lubatav, mis asjal olemuslikult on, mis moodustab sisulise üksuse ning sellisel moel on missus mateeria ja vormi ühend. ... Teisalt on missus fomaalselt see lõplik, mille poolest üks asi, mis ei ole sama mis see, erineb teisest." ("Quidditas uno modo accipitur pro omnibus, quae sunt de essentia rei, quae faciunt unum per se, et isto modo quidditas est unum compositum ex materia et forma... Alio modo accipitur quidditas pro forma ultima, qua aliquid differt ab alio, quod non est idem cum illo", bei Prantl, G. d. L. III, 360). 

Nicolaus Cusanus märgib: "Asja missus ..., on tõetagaja: oma puhtas tõendamatuses." (»Quidditas rerum..., quae est entium veritas: in sua puritate inattingibilis«, De doct. ignor. I, 3). 

Gocleni jaoks on missus asja ilma igasuguse arvestuseta aktsepteeritav olemus (»quidditas« »ipsa rei essentia unde accepta sine omni respectu«, Lex. philos. p. 942). 

Micraelius selgitab: "Missus on definitsiooni kohaselt kõige olemuslikum, mida kreeka keeles väljendatakseto *ti ên einai*, see, mis on asja olemus." "Missus on seega viimane reaalsus, mille tõttu asi moodustab oma õigeid liike." "Skolastiline missus on olemuslik kõige lõpmatmatele liikidele: koosnemise seisukohast on nendeks mateeria ja vorm, eristumise seisukohast on selleks liigierisus, järelduslikult on selleks olemuslikud omadused." ("Quidditas est ipsa essentia in respectu ad definitionem, qua exprimitur graece to ti ên einai, quod quid erat esse rei." "Quidditas igitur est ultima realitas, secundum quam aliquid constituitur in propria specie." " Quidditativum scholastici aliud faciunt essentiale, ut est species infima: aliud constitutivum, ut est materia et forma: aliud specificativum, ut est differentia specifica: aliud consecutivum, ut proprietates essentiales", Lex. philos. p. 946).

## Vaata ka
*seesus

## Välislingid
* Eisler, Rudolf 1904. Quiddität. – Wörterbuch der philosophischen Begriffe
Luke Adam

**Luke Adam** (sündinud 18. juunil 1990 St. John'sis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana Saksamaa kõrgliiga klubis Nürnberg Ice Tigers.

Aastatel 2006–2009 mängis Adam Quebec Major Junior Hockey League'is.

2008. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is Buffalo Sabresi poolt 48. valikuna. Hooaja 2009–10 lõpus debüteeris Adam American Hockey League'is (AHL) Sabresi noorteklubis Portland Pirates. Hooajal 2010–11 oli ta AHL-is kõige resultatiivsem uustulnukas (29+33). Samal hooajal pälvis ta liiga hooaja parimale uustulnukale antava Dudley "Red" Garrett Memorial Awardi ja valiti AHL-i tähtede mängule.

NHL-is debüteeris ta Sabresi meeskonnas 26. novembril 2010 mängus Philadelphia Flyersi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 7. detsembril mängus Boston Bruinsi vastu. Hooaeg 2011–12 on jäänud seni tema edukamaks hooajaks NHL-is (10 väravat, 10 väravasöötu). Kahel järgmisel hooajal mängis ta põhiliselt AHL-i klubis Rochester Americans. 2014. aastal valiti ta taas AHL-i tähtede mängule.

2014. aasta detsembris siirdus ta Columbus Blue Jacketsi, mille meeskonnas sai ta hooajal 2014–15 NHL-is kirja kolm mängu. Hooajal 2015–16 mängis Adam AHL-i klubis Hartford Wolf Pack.

Alates hooajast 2016–17	on Adam mänginud Saksamaa kõrgliigas. Esimesed kolm hooaega mängis ta Adler Mannheimis, kellega tuli hooajal 2018–19 Saksamaa meistriks. Hooajal 2019–20 mängis ta Düsseldorfer EG-s. 2020. aasta novembris sõlmis ta üheaastase lepingu Ice Tigersiga.

2010. aastal võitis Adam Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali.

## Välislingid
* Luke Adam NHL.com lehel
* Luke Adam hockeydb.com lehel
Artūrs Kulda

**Artūrs Kulda** (sündinud 25. juulil 1988 Leipzigis) on Läti jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Austria klubis EC VSV.

Hooajal 2003–04 debüteeris ta Läti kõrgliigas HK Prizma meeskonnas. Seejärel mängis ta kaks hooaega Venemaa noorteliigades. Aastatel 2006–2008 mängis ta Ontario Hockey League'i klubis Peterborough Petes.

2006. aastal valis Atlanta Thrashers ta NHL-i ''draft''is 200. valikuna. Hooaja 2007–08 lõpus debüteeris ta American Hockey League'is (AHL) Thrashersi noorteklubis Chicago Wolves, kellega võitis samal hooajal Calder Cup'i.

Thrashersi meeskonnas debüteeris Kulda NHL-is 12. veebruaril 2010 mängus Minnesota Wildi vastu. Aastatel 2008–2012 mängis ta suurem osa ajast AHL-is. NHL-is sai ta Thrashersi meeskonnas kahe hooaja jooksul kirja kuus mängu ja Winnipeg Jetsi meeskonnas hooajal 2011–12 üheksa mängu.

2012. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu KHL-i klubiga Novosibirski Sibir. Aastatel 2013–2015 mängis ta KHL-is Ufa Salavat Julajevi ridades. Seejärel mängis ta aastatel 2015–2017 Jokerites. Suurem osa hooajast 2017–18 mängis ta KHL-is Kunluni Red Stari ridades, hooaja lõpus lühikest aega Tšehhi kõrgliigaklubis Praha Sparta. Hooajal 2018–19 mängis ta KHL-is Tšerepovetsi Severstali meeskonnas. Hooaega 2019–20 alustas ta Riia Dinamos, kuid naasis seejärel Severstali. 2020. aasta detsembris liitus ta Saksamaa kõrgliigaklubiga Nürnberg Ice Tigers. Hooajal 2021/22 mängis ta Saksamaa kõrgliigas Krefeld Pinguine ridades. 2022. aasta juulis sõlmis ta lepingu EC VSV-ga.

Läti jäähokikoondise koosseisus on Kulda osalenud 2014. aasta taliolümpiamängudel ja 2022. aasta taliolümpiamängudel ning kaheksatel maailmameistrivõistlustel (vahemikus 2010–2022). 2014. aasta maailmameistrivõistlustel lõi ta turniiri peale kaitsemängijatest enim väravaid (kokku neli väravat).

Tema noorem vend Edgars Kulda on samuti jäähokimängija.

## Viited

## Välislingid
* Artūrs Kulda NHL.com lehel
* Artūrs Kulda hockeydb.com lehel
Jaroslavli Lokomotiv

**Jaroslavli Lokomotiv** on Venemaa jäähokiklubi, mis tegutseb Jaroslavlis. See mängib Kontinentaalse Hokiliiga (KHL) Läänekonverentsis Tarassovi divisjonis. 

Klubi on asutatud 1959. aastal nimega **Jaroslavli JaMZ**. Pikka aega (1965–2000) kandis klubi nime **Jaroslavli Torpedo**. Pärast mitmeid aastaid madalamates liigades jõudis klubi esimest korda Nõukogude Liidu kõrgliigase 1987. aastal.

Aastatel 1992–1996 mängis klubi Rahvusvahelises Jäähokiliigas ja 1996–2008 Venemaa kõrgliigas. Aastatel 1997, 2002 ja 2003 tuli klubi Venemaa meistriks. 2008. aastal liitus klubi KHL-iga. 2000. aastal sai klubi praeguse nime.

7. septembril 2011 toimunud lennuõnnetuses hukkus kogu Jaroslavli Lokomotivi meeskond. Selle tõttu klubi hooajal 2011–12 KHL-is ei osalenud. Uuesti alustati liigas mängimist järgmisel hooajal.

Klubi koduväljak asub 9070 pealtvaatajat mahutavas Arena 2000-s.

Alates 2020. aastast on klubi peatreener olnud Andrej Skabielka.

## Praegune koosseis
***Väravavahid**: Ilja Konovalov, Eddie Pasquale, Daniil Isajev
***Kaitsjad**: Roman Savtšenko, Aleksandr Kalinin, Anton Mališev, Deniss Barantsev, Maksim Ossipov, Ilja Ljubuškin, Atte Ohtamaa, Aleksei Martšenko, Ivan Kovalev, Nikita Tšerepanov, Rušan Rafikov, Daniil Misjul
***Ründajad**: Teemu Pulkkinen, Georgi Ivanov, Artur Kajumov, André Petersson, Maksim Denežkin, Jegor Averin, Artem Iljenko, Kirill Slepets, Aleksandr Darin, Nikolai Kovalenko, Vladimir Tkatšov (*[[kapten (jäähoki)|kapten]]*), Anton Lander, Pavel Kraskovski, Mihhail Beljajev, Maksim Berezkin, Pavel Kudrjavtsev, Daniil Tesanov, Deniss Aleksejev, Jegor Korškov

## Saavutused
*Venemaa kõrgliiga:
****Võitja** (3): 1997, 2002, 2003
**Teine koht (1): 2008
*Gagarini karikas
****Võidud** (1): 2025
**Teine koht (2): 2008–09, 2023–24
*IIHF-i Kontinentaalkarikas
**Teine koht (1): 2003

## Välislingid
* Klubi koduleht
Vitebski maakond

**Vitebski maakond** (valgevene keeles *Віцебскі павет*; vene keeles *Витебский уезд*) oli Venemaa Keisririigi ja Valgevene NSV Vitebski kubermangu haldusüksus.

## Ajalugu

Sealsed maad läksid Venemaa koosseisu esimese Poola jagamise järel. Maakond rajatigi aastal 1772. aastal endise Polotski vojevoodkonna aladele. Algselt oli see Pihkva kubermangu, aastast 1776 aga Polotski asehaldurkonna koosseisus. Aastail 1796–1802 kuulus see Valgevene kubermangu koosseisu, seejärel aga Vitebski kubermangu koosseisu. Aastal 1866 liideti sellega osa seni Suraži maakonda kuulunud alasid. Märtsis 1924 likvideeriti Vitebski kubermang ja maakond hakkas kuuluma Valgevene NSV koosseisu. Maakond likvideeriti sama aasta juunis. 

1897. aasta rahvaloenduse järgi elas maakonnas 177 400 inimest. Valgevenelasi oli 51,1, venelasi 20,1%,  juute oli 22,3%, poolakaid 3,2 % ja lätlasi 2,2%. Maakonnalinnas Vitebskis oli toona 65 871 elanikku. Teine linn oli Suraž, kus oli 2731 elanikku.

## Haldusjaotus

Venemaa keisririigi koosseisus jagunes maakond valdadeks (vene keeles *Волость*). Maakonna keskuseks oli maakonnalinn Vitebsk, Teine linn oli Suraži maakonna liitmise järel Suraž.  Lisaks oli maakonnas aastal 1913 veel 15 valda.

Maakonnas asus ka Janavičy alev.

Vallad maakonna koosseisus olid aastal 1913:


*Babiničy vald, keskus Babiničy (vene *Бабиничская*, valgevene *Бабініцкая*)
*Vielaškovičy vald, keskus Vielaškovičy mõis (vene *Веляшковичская*, valgevene *Веляшковіцкая*) 
*Vymna vald, keskus Kotovo (vene *Вымнянская *, valgevene *Вымнянская*)
*Vierchovje vald, keskus Słoboda (vene *Верховская*, valgevene *Вярхоўская*)
*Žarebyci vald, keskus Žarebyci (vene *Жеребычская*, valgevene *Жарэбыцкая*) 
*Karaloŭa vald, keskus Karaloŭa (vene *Королевская*, valgevene *Каралёўская*) 
*Kuryna vald, keskus Kuryna (vene *Куринская*, valgevene *Курынская*)
*Leskavičy vald, keskus Smolki (vene *Лесковичская*, valgevene *Лескавіцкая*)
 
*Łosvida vald, keskus Łosvida mõis (vene *Лосвидская*, valgevene *Лосвідская*)
*Miškava vald, keskus Tjerjespolje mõis (vene *Мишковская*, valgevene *Мішкаўская*)
*Staroje Siało vald, keskus Staroje Siało mõis (vene *Старосельская*, valgevene *Старасельская*)
*Sialuty vald, keskus Sialuty mõis (vene *Селютская*, valgevene *Сялюцкая*)
*Chrapavičy vald, keskus Martinkovo mõis (vene *Храповичская*, valgevene *Храпавіцкая*)
*Ščerbinskaja vald, keskus Teljatniki (vene *Щербинская*, valgevene *Шчэрбінская*)
*Janavičy vald, keskus Hłazamičy (vene *Яновичская*, valgevene *Янавіцкая*)



## Viited