open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rudolf Kiviranna

**Rudolf Kiviranna** (**Rudolf Steinmann**; 22. märts 1912 Võru – 9. oktoober 1994 New York) oli eesti vaimulik.

Lõpetas Võru gümnaasiumi. Õppis aastatel 1931–1937 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Lõpetas ülikooli *[[cum laude]]* ja mag. theol. astmega. Oli Konsistooriumi stipendiaadina aastatel 1937–1938 ennast Ungaris täiendamas. Prooviaastal oli ta Tallinna Piiskoplikus Toomkoguduses. Ordineeriti õpetajaametisse 26. detsembril 1938.

Oli 1939–1940 Tallinna praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1936–1940 oli ta Noorte Juhi ja Laste Sõbra toimetaja (juba üliõpilasena). 1940–1944 oli ta Tallinna Jaani koguduse 1. pihtkonna õpetaja. Ning kui võim lubas, teenis ta koguduseõpetaja töö kõrvalt laiemaid hulki raadiopalvuste, gümnaasiumi usuõpetaja ja kirikunoorte juhina.

1944. aastal põgenes Rootsi, kus organiseeris koos Voldemar Takkeli ja teistega Eesti NMKÜ tegevust. 

1947. aastal emigreerus ta USA-sse. Kuna Conrad Klemmer soovis emerituuri minna, sai temast New Yorgi Eesti Evangeeliumi Luteri Usu koguduse õpetaja. Torontos rajas ta Toronto Peetri koguduse. Aastatel 1954–1964 oli ta USA Chicago praostkonna abipraost, pärast praost Valter Viksi surma 1964. aastal sai praostiks. Aastatel 1964–1977 oli ta ühtlasi konsistooriumi assessor. Ta oli ka E.E.L.K. Usuteadusliku Instituudi õppejõud ning paljude organisatsioonide liige. Emerituuri jäi ta 1992. aastal. Tema ametijärglaseks sai Uudo Tari.

Rudolf Kiviranna suri 1994. aastal ja on maetud Võru kalmistule.

Ta on välja andnud mitu jutlusekogumikku. 

## Viited

## Välislingid
*
*New Yorgi Eesti Ev. Luteri Usu kogudus 110-aastane
Jaan Tammsalu

**Jaan Tammsalu** (sündinud 12. märtsil 1960 Kuressaares) on eesti vaimulik. 

## Elulugu
Ta lõpetas aastal 1979 Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi tööstus- ja tsiviilehituse erialal. Aastatel 1985–1996 õppis ta Usuteaduse Instituudis. Ta ordineeriti diakoniks 28. jaanuaril 1987, aseõpetajaks 15. detsembril 1988, õpetaja õigused sai 4. juunil 1996.

Aastail 1986–1989 teenis ta Saarte praostkonna Valjala, Karja ja Saaremaa Jaani kogudust, 1989–1992 Kuressaare, Kaarma ja Ruhnu kogudust.

Aastatel 1988–2010 oli ta Isamaa ja Res Publica Liidu liige.

Aastatel 1992–2004 oli ta Viljandi Jaani koguduse õpetaja. 2003–2004 (10 kuud) oli Tammsalu Kanada praostkonna vikaarvaimulik ja Toronto Peetri koguduse abiõpetaja. Alates 2004. aastast oli ta EELK Tallinna Jaani koguduse õpetaja.

1997–2004 oli Tammsalu EELK Viljandi praostkonna praost ning aastatel 2002–2005 EELK Konsistooriumi liige. 2007–2023 Tallinna praostkonna praost.

Juunis 2023 teatati, et EELK peatas Jaan Tammsalu tegevuse kirikuõpetajana, sest Tammsalu rikkus abielu ja saatis vastavalt kirikuseadustikule korda kõlblusevastase väärteo. Tammsalu tunnistas abielurikkumist. Augusti lõpul vabastati ta Tallinna Jaani koguduse õpetaja ametikohalt ning määrati Tallinna praostkonna vikaarõpetajaks.

25. novembril 2023 abiellus Jaan Tammsalu oma uue elukaaslase Maris Oidekiviga, nad olid kihlunud septembri lõpus. 

Alates 1. juunist 2024 on Jaan Tammsalu EELK Harju-Madise koguduse õpetaja ning alates 1. augustist ka Paldiski koguduse hooldajaõpetaja.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Isamaa nimekirjas Kesklinna linnaosas, kogus 175 häält ning ei osutunud valituks.

## Raamatud
*"Argipäevast taeva poole"
*"Surm on edasitee - pajatusi paratamatusest"
*"Looja Loomingu lummuses"
*"Igaviku Hääl"
*"Vaimulikud mõtisklused 1, 2, 3 ja 4" (viimased kaks koos Anu Raua ja Dolores Hoffmanni loominguga)
*"Keldi palved"
*"Keldi palvemeel"
*"Viljandi praostkonna kirikud"

## Tunnustus

*1997 Viljandi linna kultuuripreemia 
*2001 Kodanikupäeva aumärk
*2003 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk 
*2007 EELK Teeneteristi III järk  
*2008 EELK Tallinna Jaani koguduse tänurist ja kotkamärk  
*2010 Tallinna teenetemärk 
*2011 EELK meediapreemia  
*2017 EELK Kuldrist  
*2017 Tallinna vapimärk nr 28  
*2022 Eesti Muinsuskaitse Seltsi teenetemedal  
*2022 EELK Teeneteristi II järk  
*2022 EELK Tallinna Püha Neitsi Maarja Piiskopliku koguduse Maarja medal ja kultuuripreemia  
*2022 EELK Viljandi Jaani koguduse tänumedal nr. 1

## Viited

## Välislingid
*Tallinna praost Jaan Tammsalu saab 50-aastaseks. Uus Eesti, 12. märts 2010
Georg Kiviste

**Georg Kiviste** (kuni aastani 1923 **Georg Steinfeldt**; 14. aprill 1866 Tapa – 28. september 1941 Narva) oli eesti vaimulik.

Õppis vallakoolis, aastatel 1878–1881 Ambla kihelkonnakoolis, 1884–1887 Hugo Treffneri Gümnaasiumis Tartus, 1887–1890 Tartu Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1891–1896. Prooviaastal oli ta Viru-Jaakobi koguduses. Ordineeriti õpetajaametisse 8. veebruaril 1898.

Oli 1898–1905 vikaar Teškovo eesti koguduses Ingerimaal. Aastatel 1905–1910 töötas ta Harju-Jaani koguduse õpetajana. Aastatel 1910–1937 oli ta Narva Peetri koguduse õpetaja, olles 1919–1923 sõjaväevaimulik 1. diviisi juures. 1910–1934 oli tegev usuõpetajana. Siirdus aastal 1937 emerituuri.

## Isiklikku
Tema poeg Georg Wilhelm Kiviste oli Kõpu Peetri koguduse õpetaja, teine poeg Einar Kiviste oli Narva Peetri koguduse, hiljem Sidney Jaani koguduse õpetaja ja Austraalia praostkonna praost.

## Vaata ka
* Raasiku raamatukogu

## Viited
Talamus

**Talamus** ehk **taalamus** (kreeka keeles *θάλαμος* &ndash; *kamber, ruum*, ladina keeles *thalamus*) on selgroogsete, kaasa arvatud inimeste ajus asuv paariline närvirakkude kogum. 

Vananenud nimetused: **nägemiskühm**, **tundekühm**.

## Klassifikatsioon

Talamused kuuluvad vaheaju koosseisus peaaju juurde. 

## Imetajatel
### Inimestel

Talamused asuvad ajukoore ja vaheaju vahel ning on hallainest moodustised. 
Talamuse sees paikneb ligi 40 tuuma ja sagitaalne õõs - kolmas ajuvatsake (*ventriculus tertius*). Talamuse kummagi külje juures asub metatalamus.

## Ülesanded
Talamus saadab sensoorset infot ja motoorseid signaale suurajukoorele, samuti reguleerib ärkvelolekut, und ja aktiivsust. Talamus ümbritseb kolmandat vatsakest. Inimestel on talamus umbes 5,7 cm pikkune. Selle kahjustus võib põhjustada püsiva kooma.

Arvatakse, et talamus on "ülekanne", mis ainult edastab signaale suurajukoorele, suuraju poolkerade tuumadesse (basaaltuumadesse) ja hüpotalamusse. Uuemad uuringutulemused vihjavad, et talamuse funktsioon on siiski rohkem selektiivne.

## Vaata ka
*Kesknärvisüsteem
*Mandeltuuma kaaperdamine

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A14.1.08.101: Thalamus. Talamus
Millau viadukt

**Millau viadukt** (prantsuse keeles *Viaduc de Millau*) on vantsild Prantsusmaal Millau lähedal Tarni jõel. Sild on osa maanteest A75, mis ühendab Pariisi Vahemere rannikuga.

Millau viadukt on maailma kõrgeim vantsild, mille kogukõrgus on 343 meetrit (see on 16 meetrit kõrgem kui Eiffeli torn). Silla pikkus on 2460 meetrit.

Silla projekteeris Norman Foster. Ametlikult avati see 14. detsembril 2004.

## Välislingid

*Tõnis Erilaid. "Prantslased ehitasid maailmaime", Õhtuleht.ee, 14. detsember 2004
EHL

**EHL** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Haigekassade Liit
*Eesti Haiglate Liit
*Eesti Hambaarstide Liit
*Eesti Haridusliit
*Eesti Haridustöötajate Liit
*Eesti Harrastusteatrite Liit
*Eesti Heliloojate Liit
Kirgiisid

**Kirgiisid** on Turgi rahvas, kelle põhiliseks asualaks on Kõrgõzstan. Kõnelevad turgi keelte kirgiisi-kõptšaki rühma kuuluvat kirgiisi keelt.

Kõrgõzstanis elab kirgiise umbes 4 miljonit, Usbekistanis umbes 250 000, Hiinas 187 000, Venemaal 103 422, Tadžikistanis 80 000, Pakistanis 60 000, Afganistanis 30 000 ning Kasahstanis 10 000. Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 22 kirgiisi.

Kirgiisid on valdavalt islami usku.

## Vaata ka

* Kirgiisi keel
* Kõrgõzstan

## Viited
Martin Aadamsoo

**Martin Aadamsoo** (sündinud 23. juunil 1975 Tartus) on eesti filmindustegelane. 

Ta lõpetas 1997. aastal Tartu Ülikooli sotsioloogia erialal.

Ta oli 2003–2006 Eesti Filmi Sihtasutuse peadirektor, seejärel töötas Balti Filmi- ja Meediakoolis.

2020. aastal oli ta Eesti digikultuuri teema-aasta projektijuht.

2021. aastast on ta ravimimüügikontserni Magnum strateegilise kommunikatsiooni juht.

## Publikatsioone
* "Eesti film 2007: ühe anomaalia anatoomia". Eesti Ekspress, 12. september 2007
* "Nokia või IKEA?" Eesti Ekspress, 21. november 2008

## Viited

## Välislingid
* Filmi sihtasutuse uueks peadirektoriks saab Martin Aadamsoo EPL, 18. veebruar 2003
Leo Aadel

**Leo Aadel** (sündinud 20. juulil 1968 Rakveres) on Eesti poliitik. 

Ta on lõpetanud 1997. aastal Tallinna Tehnikaülikooli haldusjuhtimise erialal.

Ta oli 9. jaanuarist 2002 kuni 9. jaanuarini 2021 Eesti Reformierakonna liige. Aastatel 2009–2019 oli ta Haljala vallavanem.

## Isiklikku
Talle kuulub alates 1997. aastast Vanamõisa mõisa härrastemaja.

## Viited
Ants Aader

**Ants Aader** (sündinud 22. veebruaril 1970) on eesti bioloog ja informaatik.

Aastatel 1989–1995 läbis ta Tartu Ülikoolis bakalaureuseõppe ja 1995–1997 samas magistriõppe.

Aastatel 1997–1999 töötas ta Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis insenerina, 2003–2004 Eesti Biokeskuses biostatistikuna, 2004–2005 Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna molekulaar- ja rakubioloogia instituudis biostatistikuna. Alates 2008. aastast on ta Bitikodo OÜ juhatuse liige.

Alates 2014 Rootsi Eestlaste Liidu 16. Esinduskogu saadik. 

## Viited

## Välislingid
*Antsu virtuaalmaailm/küberkodu
Paula Koivuniemi

**Paula Kristiina Koivuniemi** (sündinud 19. juunil 1947 Seinäjoel) on soome laulja.

Koivuniemi on karismaatiline laulja, kes on tuntud oma iseloomuliku madala ja käheda hääle poolest. Tema lauljakarjäär on kestnud juba üle 40 aasta.

Paulat hakkas muusika huvitama juba varases nooruses. Tema isa Mauri Koivuniemi oli nõutud tantsumuusik ja Paulagi on oma isa tantsubändis üles astunud.

Oma esimese singli "Perhonen" ('liblikas') avaldas ta 1966. Sellest sai kohe hitt ja selle järel tulid järgmised salvestised. 1970. aastatel ei olnud ta nii populaarne, sest tema stiil ei olnud veel välja kujunenud ning tema esitatud närimiskummimuusika ja hämar soul ei läinud rahvale peale, aga 1980. aastatel pälvis ta 9 kuldalbumit ja 1 teemantalbumi. Kokku on tema lauludega plaate müüdud 345 000, millega ta on Soomes edukuselt 45. esineja, 26. sooloesineja ja 6. naissolist. Ta jätkab esinemist tänapäevani.

Koivuniemi on olnud kaks korda abielus. Tema poeg Toni Lehti on koos emaga samas bändis esinenud.

Paula Koivuniemi on Viking Line'i laeva Viking XPRS ristiema.

## Välislingid
* Laulja koduleht
Georg Wilhelm Kiviste

**Georg Wilhelm Kiviste** (aastani 1923 **Georg Wilhelm Steinfeldt**; 20. jaanuar 1895 Moskva – 1941) oli eesti vaimulik.

Lõpetas aastal 1913 Narva Eesti Gümnaasiumi kuldaurahaga. Aastal 1922 lõpetas Tartu Ülikooli usuteaduskonna. Ordineeriti õpetajaks 11. jaanuaril 1925.

Oli 1925–1927 Kõpu Peetri koguduse õpetaja. Vabastati omal palvel õpetajaametist. Oli seejärel aasta või paar keelteõpetaja koolis, siis selgus aga lõplikult, et kumbki amet talle ei sobinud (kuna oli kartlik, tagasihoidlik ja endassetõmbunud ning suhtlemine inimestega oli talle piin). Seejärel töötas ta isa juures mitu aastat Narva Peetri koguduses kantseleiametnikuna, millega ta toime tuli, ja hiljem tõlk, mis talle suurepäraselt sobis. Ta valdas võrdselt hästi saksa ja vene keelt, ent tundis ka inglise ja prantsuse keelt. 

Jäi sõja ajal kadunuks. 

## Tunnustus
*Kotkaristi V klassi teenetemärk 22.01.1931
*Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk 24.02.1938

## Isiklikku
Tema isa Georg Kiviste oli Teškovo, Harju-Jaani ja Narva Peetri koguduse õpetaja. Tema vend Einar Kiviste oli Narva Peetri koguduse, hiljem Sidney Jaani koguduse õpetaja ja Austraalia praostkonna praost.

## Viited

## Välislingid
*Korp! Fraternitas Estica
Toivo Kärki

**Toivo Pietari Johannes Kärki** (3. detsember 1915 Pirkkala – 30. aprill 1992 Helsingi) oli soome helilooja, pianist ja produtsent.

Tema laule on lindistatud üle 1400. Ta kirjutas muusika üle 50 filmile ning paljudele näidenditele ja revüüdele.

Toivo Kärki tegi palju koostööd Reino Helismaaga, kellega ta kasutas paljude koos tehtud laulude puhul ühist pseudonüümi Orvokki Itä.

Kärki on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Välislingid
* Koduleht
* Laulude loend
Keskmassiiv

**Keskmassiiv** (prantsuse *Massif central*) on mäestikuala Prantsusmaa kesk- ja lõunaosas. 

Idas eraldab seda Alpidest sügav Rhône'i jõe org. Keskmassiivi kaguservas on Sevennid.

Massiiv koosneb peamiselt vulkaanilise päritoluga kõrgustikest. Mont Dore'i mäestiku ja ühtlasi ka Keskmassiivide kõrgeim mägi on Puy de Sancy (1886 m) ja Puy' kõrgeim mägi on Puy de Dôme (1464 m).
Lembit Aader

**Lembit Aader** (10. oktoober 1936 – 2. oktoober 2015) oli eesti majandusgeograaf ja kodu-uurija. 

Ta lõpetas 1960 Tartu Riikliku Ülikooli geograafia alal ja kaitses 1969 majanduskandidaadi kraadi väitekirjaga "Killustikutööstuse arenemise ja paigutamise probleemid Eesti NSV-s".

## Publikatsioone
*Mäss põuasel suvel. – *[[Luup (ajakiri)|Luup]]*, 1999, nr 19, lk 42–43.
*Lembit Aader, Hans Alekõrs, Bruno Junk, Anton Jürisson, Otto Kuusik, Eugenia Piisang, Erlend Teemägi. *Kergejõustik*, Eesti Raamat: 2000. 
**Eesti looduslike ehitusmaterjalide varude ja nende kaevandamise territoriaalne uurimine*, Tallinna Tehnikaülikool: 2000
*Eesti kasutab oma loodusvarasid halvasti, ap3.ee, 16. november 2000
**Maavarade väärtushindamise teoreetilis-metoodilisi ja rakenduslikke küsimusi looduslike ehitusmaterjalide näitel*, Tallinna Tehnikaülikooli Eesti Majanduse Instituut: 2002
*Kooliaastad Lõvel, Õpetajate Leht, 1. august 2003
*Hendrik Adamsoni eraklikus hinges peitus ürgne talent, sakala.ajaleht.ee, 11. oktoober 2003
*Hendrik Adamsoni testament neab äraandjaid, sakala.ajaleht.ee, 11. märts 2006
*Eestlaste nimesid on vägivaldselt moonutatud, sakala.ajaleht.ee, 25. märts 2006
*Plaan: Tallinn venelaste abil miljonilinnaks!, sakala.ajaleht.ee, 22. aprill 2006
*Kodulugu: Märkusi Väike-Maarja kandi vanast ajast, virumaateataja.ee, 27. juuni 2006
*Võidukas tsemendilahing, ekspress.ee, 29. juuni 2006
*Ta ei tahtnud surma saada, maaleht.ee, 13. juuli 2006
*Nemad olid ideaalsed õpetajad. – *Mulkide almanahh*, 17, 2007, lk 39–41.
*Sport Tõrvas läbi aegade. –  *Mulkide almanahh*, 18, 2008, lk 60–63.
*Ühest Võrumaalt pärit tunnustamata kunstnikust, vorumaateataja.ee, 30. märts 2010
*Viis aastat Tiigi ühiselamus, *Elukiri*, 2010, nr 4

## Viited

## Kirjandus
*Vello Jaska: "Helmest pärit mulk külastas kodukohta" Valgamaalane, 19. juuni 2007
Kihtsajupilved

**Kihtsajupilved** (ladina keeles *nimbostratus*, lühend **Ns**) on keskmiste pilvede klassi kuuluv pilvede põhiliik. 

Harilikult moodustavad nad ühtlase tumehalli või sinaka, mõnikord kollaka jumega pilvemassi üksikute tumedamate viirgude või murrujoontega. Pilvemassi paksus võib olla kuni 10 kilomeetrit, tihti on pilvekihis tühikuid. Kihtsajupilved on segapilved; need koosnevad nii veepiisakestest kui ka lumehelvestest ja jääkristallidest, seetõttu on nad sajurohked.

Kihtsajupilved tekivad kõrgusevahemikus 1,5–3(3–5) km, aga kui nende alla tekivad hatakpilved, siis võib näida, et nende alumine piir on kõrgusel 100–200 meetrit ja isegi madalamal. Kihtsajupilvede teke on seotud tsüklonite moodustumise ja liikumisega.

Kihtsajupilved tekivad sooja frondi ees, kui soe õhk liigub külmale õhule vastu ja tõuseb selle õhumassi kohale. Sooja õhu temperatuur alaneb, veeaur kondenseerub ja tekivad pilvevallad pikkusega mitusada või mõnikord isegi tuhat kilomeetrit. Pilved algavad 300–400&nbsp;km kaugusel sooja frondi ees ja ulatuvad sügavuti tsükloni keskkohani. Nende alumine piir algab tavaliselt 2000–1800 m kõrguselt ning alaneb koos sooja frondi laskumisega kõrguseni 100–200 m ja isegi madalamale. Oluline on märkida, et viimane kõrgus on tegelikult hatakpilvede piir, kihtsjupilved asuvad nende kohal.

Kihtsajupilved tekivad ka aeglaselt liikuva külma frondi taga. Külm õhk liigub sooja õhumassi suunas ja soe õhk kerkib külma õhu kohale. Sooja õhu temperatuur alaneb, veeaur kondenseerub ning tekib pilvede ala laiusega 100–200&nbsp;km.

Oklusioonifrontidel võivad kihtsajupilved esineda nõrgemal kujul.

Kihtsajupilvedega, nagu ka mõnd muud liiki pilvedega, võivad sageli kaasneda hatakpilved.

Kihtsajupilvedest sajab kas vihma, lörtsi või lund, mis tähendab, et tegemist on tüüpiliste sajupilvedega. Hilissügisel, talvel või varakevadel võib esineda veel üks omapärane sademete liik – jäävihm.

Tavaliselt on tegemist pikaajalise (mõnest tunnist paari-kolme ööpäevani) laussajuga, mille intensiivsus varieerub suuresti. Tüüpiline sademete hulk on 5–15&nbsp;mm, tugeva saju korral isegi 20&nbsp;mm. Harva on registreeritud sadusid üle 50&nbsp;mm sajuvee hulgaga.

**Klassifitseerimise probleem**

Kuna kihtsajupilved on väga suure vertikaalse ulatusega ehk ulatuvad tihti läbi kõigi kolme korruse, võidakse neid liigitada mitmeti. Neid võib lugeda alumiste pilvede hulka, arvestades sel juhul ainult pilvede alumist piiri, mis võib siiski 2&nbsp;km-st kõrgemal olla, või suure vertikaalse ulatusega pilvede hulka. Kuid kuna kihtsajupilvede raskuskese asub keskmiste pilvede kõrgusel, on üldiselt kokku lepitud, et need kuuluvad keskmiste pilvede hulka. Klassifitseerimisel tekitab segadust ka see, et hatakpilved arvatakse tihti kihtsajupilvede koosseisu.

## Viited
Azimbek Beknazarov

**Azimbek Beknazarov** (kirgiisi keeles Азимбек Бекназаров; sündinud 1956 Karasuu külas, Aksõ rajoonis, Džalalabati oblastis) on Kõrgõzstani poliitik, aktiivne osaline president Askar Akajevi kukutanud Tulbirevolutsioonis 2005. aastal ning Kurmanbek Bakijevi kukutanud 2010. aasta revolutsioonis.

Lõpetanud Kirgiisi Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna, Taškendi juriidilise tehnikumi.

1980. aastatel töötas rajooni rahvakohtu kohtutäiturina, 1991–1996 uurija ja vanemuurijana Džalalabati oblasti prokuratuuris, 1997–1999 kohtunikuna Biškeki Oktoobri rajooni kohtus. 

Aastatel 2000–2007 oli Beknazarov parlamendi liige, 2002–2006 Asaba partei esimees, 2006–2007 kaasesimees koos Roza Otunbajevaga.

2002. aastal aasta jaanuaris protestis Beknazarov president Askar Akajevi vastu seoses mõnede Tian Shani kõrgmäestikualade loovutamisega Hiinale. Ta vahistati ja tema kodupiirkonnas puhkesid meeleavaldused. Aksõ külas avas politsei protestijate pihta tule, viis inimest hukkus.

2005. aasta Tulbirevolutsiooni järel määrati Beknazarov peaprokuröriks. Ta uuris hoolega võimalusi tagastada riigile presidendipere poolt kõrvaldatud varad ja võtta Akajevilt põhiseadusega tagatud puutumatus. Septembris astus Beknazarov ametist tagasi.

Aprillis 2010 sai Beknazarovist Kõrgõzstani ajutise valitsuse juhi asetäitja prokuratuuri ja finantspoliitikat puudutavate küsimuste alal. Alates 10. augustist tegutses ajutise valitsuse asepeaministrina.

2011. aasta 9. aprillist ajutise presidendi täievoliline esindaja Džogorku Kengešis (parlamendis).

2010. aastal astus Beknazarov ajutise presidendi Roza Otunbajeva vastu avalikult välja, kui see püüdis pärast Oši tapatalguid ametist vabastada Oši linnapead Melisbek Mõrzakmatovit.

## Viited

## Välislingid
* БЕКНАЗАРОВ Азимбек Анаркулович centrasia.ru lehel.
* Lentapedias.
Heilo Aadla

**Heilo Aadla** (sündinud 26. mail 1963) on eesti näitleja ja muusik. 

Ta laulab kitarri saatel, sealhulgas oma viisistusi Ernst Enno luulest.

## Välislingid
*Ansamblite andmebaas
Eivind Aadland

**Eivind Aadland** (sündinud 19. septembril 1956) on norra dirigent ja viiuldaja.

2003. aastast on ta Trondheimi Sümfooniaorkestri peadirigent.
Rudolf Reinaru

**Rudolf Reinaru** (enne eestistamist **Rudolf Reinard**; 18. juuli 1911 Vaivere, Saaremaa – 15. november 1993 Lakewood, USA) oli eesti vaimulik.

## Elulugu
Ta lõpetas Vaivere algkooli (olles esimene selle kooli vilistlane, kes sai kõrghariduse) ja 1931. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi. Õppis aastatel 1931–1934 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Tallinna Piiskoplikus Toomkoguduses, Jüri ja Kuressaare Laurentiuse koguduses. Ordineeriti õpetajaks 14. aprillil 1935.

Aastatel 1935–1939 oli ta Püha Jakobi koguduse õpetaja ja 1939–1944 Rõuge Maarja koguduse õpetajana.

Kui Rudolf Reinaru viibis 1944. aasta suvel puhkusel Saaremaal, toimus läbimurre rindest ja Rõuge vallutati Punaarmee poolt. Rudolf Reinaru põgenes Saksamaale, kus oli abivaimulik õpetaja Kurt Rudolf Schultzi juures Eichstädtis (praegu Dąbie Suur-Poola vojevoodkonnas). Hiljem teenis ta põgenikelaagrites, võttes osa Eesti Punase Risti hoolekandetööst endiste sõjaväelaste abistamisel. Ta oli õpetaja põgenikelaagris Uchtes ning teenis demobiliseeritud ja vangistatud eesti sõjaväelasi Borghorstis ja Bocholdis, kust ta koos hulga vabanenud sõjaväelastega siirdus 1947. aastal Inglismaale. Inglismaal asutas ta Põhja-Inglismaa koguduse. 1951. aastal emigreerus Kanadasse, kus teenis eestlasi Manitobast Ontarioni.

Ajavahemikul 1951–1957 asutas ta keskustesse eesti kogudused. 1957. aastal kutsuti ta Lakewoodi Püha Vaimu koguduse õpetajaks, kus töötas kuni 1987. aastani, teenides 1957–1965 ühtlasi LCA Perth Amboy kogudust. Seal muretses ta kogudusele maalapi ja algatas sellele uue kiriku ehitamise. 1981. aastal valiti Rudolf Reinaru USA Esimese praostkonna praostiks ja 1982. aastal EELK Konsistooriumi vaimulikuks assessoriks. 1987. aastal läks emerituuri, kuid jäi Bergen County koguduse hooldajaõpetajaks.

## Isiklikku
Tema vend Joosep Reinaru oli arstiteaduse professor, vend Karl Reinaru oli Rannamõisa ja Randvere koguduse õpetaja, vennapoeg Leevi Reinaru on Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja ja Lääne praostkonna praost.

## Viited

## Kirjandus
*Saaremaa praostkond sõnas ja pildis. (koostanud Rudolf Reinard); Tallinnas: Eesti Kirik, 1936
*EELK Inglismaa praostkond. London: EELK Londoni kogudus, 1951
*Võru praostkonnale jõuluks 1941. Võru: [Võru praostkond], 1941
Felix Airways

**Felix Airways** on Jeemeni lennufirma, mille peakorter asub Sanaas.

## Sihtkohad
* **[[Djibouti]]**
**Djibouti – Djibouti-Ambouli rahvusvaheline lennujaam
* **[[Oman]]**
**Şalālah - Şalālah' lennujaam
* **[[Araabia Ühendemiraadid]]**
**Ash-Shāriqah – Ash-Shāriqah' rahvusvaheline lennujaam
* **[[Jeemen]]**
**Aden - Adeni rahvusvaheline lennujaam
**Al-Ghayḑah – Al-Ghayḑah' lennujaam
**Al-Ḩudaydah – Al-Ḩudaydah' rahvusvaheline lennujaam
**Al-Mukallā – Riyani lennujaam
**Sanaa – Sanaa rahvusvaheline lennujaam **Kodulennujaam**
**Seiyun - Sayuni lennujaam
**Sokotra - Sokotra lennujaam
**Ta'izz - Ta'izzi rahvusvaheline lennujaam
* **[[Saudi Araabia]]**
**Ad-Dammām - King Fahdi rahvusvaheline lennujaam
**Mediina - Prints Muḩammad ibn ‘Abd al-‘Azīzi lennujaam

## Lennukipark
Felix Airwaysil on järgnevad lennukid (2010. aasta 8. aprilli seisuga):

*2 Bombardier CRJ200ER
*2 Bombardier CRJ700
Mulhacén

**Mulhacén** on mägi Pürenee poolsaarel Sierra Nevada mäestikus. See on 3479 meetriga Hispaania mandriosa kõrgeim tipp. See on ka Euroopa kõrgeim tipp väljaspool Alpe ja Kaukasust. Asub Granada lähedal.

Mägi on nime saanud Granada emiiri Abu l-Hasan Ali (hispaania keeles Muley Hacén) järgi.

## Viited
Amfoteerne aine

**Amfoteerne aine** on aine, mis reageerib nii hapete kui alustega. Selle nimetus tuleb kreekakeelsest sõnast *amphoteroi* (ἀμφότεροι), mis tähendab "mõlemad". 

Paljudel metallidel (näiteks tsink, tina, alumiinium ja plii) ja poolmetallidel on amfoteersed oksiidid ja hüdroksiidid.

Järgnevad elemendid moodustavad samuti amfoteerseid oksiide: Ti, V, Fe, Co, Ge, Zr, Ag, Sn, Au, Be.

## Reaktsioone
Alumiiniumhüdroksiid reageerib vastavalt lahuse pH-le:

Happega: 2Al(OH)3 + 3H2SO4 → Al2(SO4)3 + 6H2O.

Alusega: Al(OH)3 + NaOH → Na[Al(OH)4]

Pliimonooksiid:

Happega: PbO + 2HCl → PbCl2 + H2O

Alusega: PbO + Ca(OH)2 +H2O → Ca2+[Pb(OH)4]2-

## Vaata ka
*Amfoteersus
Eesti Pangaliit

**Eesti Pangaliit** on Eesti panku ühendav katusorganisatsioon, mille peamisteks eesmärkideks on Eesti panganduse arendamine ja pankade ühiste probleemide lahendamiseks vajaliku tegevuse koordineerimine.

1992. aastal 21 kommertspanga asutatud Pangaliitu kuulub Eestis tegevuslitsentsi omavast 17 krediidiasutusest 12. 2009. aasta lõpu seisuga kuulus liikmetele laenude mahu järgi 99%-line turuosa. 

## Juhatus ja organisatsioon

Pangaliidu juhatuse esimehed:
*Aivar Rehe 2008–2010
*Riho Unt 2010–2012
Pangaliidu juhatuse esimehed vahetuvad iga 2 aasta tagant rotatsiooni korras. 

Eesti Pangaliidu tegevdirektor on Katrin Talihärm.

Pangaliidu tegevust juhib Pangaliigu juhatus, kus Pangaliidu 11 liikmespanka on esindatud järgnevalt: 
*Riho Unt SEB Pangast,
*Aivar Rehe Sampo Pangast, 
*Priit Perens Swedbankist, 
*Andrus Kluge Krediidipangast, 
*Vahur Kraft Nordea Pangast, 
*Sofia Krisimaa Citadele Pangast, 
*Taavi Laur UniCredit Pangast, 
*Valeri Haritonov Tallinna Äripangast, 
*Hans Pajoma DnB NORD Pangast, 
*Erki Kilu LHV Pangast ja 
*Targo Raus BIGBANKist.

2010. aastal liitus Pangaliiduga Pohjola Pank

## Viited

## Välislingid
*Eesti Pangaliit
Konkurentsiluure

**Konkurentsiluure** on asutuste, ettevõtete ja organisatsioonide teabehankeprotsess, mille käigus selgitatakse välja majandustegevust soodustavad ja takistavad tegurid ning tuvastatakse efektiivsemad töömudelid ja -protsessid (*Benchmarking*) eesmärgiga juurutada neid oma tegevuses tegevuse efektiivistamiseks.

Konkurentsiluure erinevuseks majandus- ja tööstusspionaažist on teoorias teabehankeprotsessi seaduslikkus, mis tähendab, et infot ja teavet hangitakse avalikest allikatest ning seaduslikke piire rikkumata.

Konkurentsiluure eesmärgid:
*prognoosida muudatusi turusituatsioonides;
*prognoosida konkurentide ja äripartenerite tegevust;
*selgitada välja uusi ja võimalikke konkurente;
*lihtsustada efektiivsemate töömudelite ja protsesside ülevõtmist teistelt ettevõtetelt;
*abistada juhtkonda otsuste vastuvõtmisel tegevuse laiendamisel uutesse ärivaldkondadesse;
*teha uute tehnoloogiate, toodete või protsesside uuringuid, mis võivad mõjutada ettevõtte tegevust;
*avastada turusituatsioonis toimuvaid muudatusi ja reageerida neile õigeaegselt;
*selgitada välja konkurentide nõrkused;
*selgitada välja võimalikud ettevõttesisesed infolekked.

## Välislingid
*CompetitiveIntelligence.com
Margus Pirksaar

**Margus Pirksaar** (sündinud 25. oktoobril 1974 Karksi-Nuias) on eesti pikamaajooksja. Ta on mitmekordne Eesti meister distantsidel 1500 m jooks kuni maraton. 

## Isiklikud rekordid

*1500 m jooks – 3.53,99
*3000 m jooks – 8.21,01
*5000 m jooks – 14.23,63
*10 000 m jooks – 30.35,53
*poolmaraton – 1:05.22
*maraton – 2:18.29

## Isiklikku
Külli Pirksaar on Margus Pirksaare abikaasa.

## Välislingid

*Lühike enesetutvustus
*
TUI fly Deutschland

**TUI fly Deutschland** (varasema nimega **TUIfly**) on Saksamaa suuruselt kolmas lennufirma (Lufthansa ja Air Berlini järel), mis loodi lennufirmade Hapag-Lloyd Flug ja Hapag-Lloyd Express liitumisel. TUI fly Deutschlandi peakorter asub Hannoveri lennujaamas Langenhagenis. TUI fly Deutschland korraldab nii tšarterlende kui ka odavlende.

## Lennukipark

TUI fly Deutschlandil on järgmised lennukid (2010. aasta mai seisuga):





Lennukite keskmine vanus on 9 aastat (2010. aasta veebruari seisuga).

## Viited
Chevron

**Chevron Corporation** on Ameerika Ühendriikide multinatsionaalne energiaettevõte, mis tegutseb enam kui 180 riigis. Tegevusvaldkondadeks on nafta-, gaasi- ja geotermaalenergia tootmine, töötlemine, turustamine ja transport, kemikaalide tootmine ja turustamine ning elektrienergia tootmine. Üks kuuest suuremast mitteriiklikust energiakompaniist (nn *supermajor*).

Peakorter asub California osariigis San Ramonis.

Ettevõte asutamisajaks loetakse 1879. aastat, mil rajati Chevroni eellane Pacific Coast Oil Company.

## Välislingid
* http://www.chevron.com/
Marigot

**Marigot** on Prantsusmaa ülemereühenduse Saint-Martini halduskeskus. Marigot arenes kalurikülast pealinnaks Louis XVI valitsusajal, kelle käsul ehitati lahe äärde Fort St. Louis, mis on praegugi linna tähtsaim ehitis.

## Viited
Air Åland

**Air Åland** on Ahvenamaa lennufirma, asutatud 14. jaanuaril 2005. See alustas lende 29. oktoobril 2005. 1. juulil 2012 anti Air Ålandi opereeritavad lennud üle Rootsi lennufirmale NextJet.

Kuni liinide üleandmiseni lendas Air Åland kodulennujaamast Ahvenamaal, Maarianhaminas Soome Turu lennujaama ja Rootsi Stockholmi Arlanda lennujaama.

## Viited
Mesut Özil

**Mesut Özil** (sündinud 15. oktoobril 1988 Gelsenkirchenis) on türgi päritolu Saksamaa jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Türgi kõrgliiga klubis Fenerbahçe.

Ta alustas klubikarjääri FC Schalke 04-s. 2008–2010 mängis ta Bremeni Werderis, 2010–2013 Madridi Realis ja 2013–2021 Arsenalis.

Özilil on ka Türgi kodakondsus. Türgi jalgpallikoondise peatreener Fatih Terim kutsus teda 2008. aastal Türgi koondisse, kuid Özil otsustas Saksamaa jalgpallikoondise kasuks.

Mesut Özili debüüt Saksamaa rahvuskoondises toimus 11. veebruaril 2009, kui mängiti Norra meeskonnaga. Koondisekarjääri lõpetas 2018. aasta juulis. Ta mängis rahvuskoondises 92 mängu ja lõi 23 väravat.

## Klubikarjäär
### Schalke 04
### Bremeni Werder
### Madridi Real
### Arsenal
Mesut Özil liitus Londoni Arsenaliga 2. septembril 2013. Esimeses mängus (14. septembril Sunderlandi vastu) andis ta 11. minutil resultatiivse söödu Olivier Giroud'le. Arsenal võitis mängu 3:1. Esimene värav Arsenali meeskonnas tuli 1. oktoobril 2013 UEFA Meistrite Liiga Napoli vastu.

## Isiklikku

Mesut Özil on 181 cm pikk.

## Saavutused
;Bremeni Werder
*DFB-Pokal: 2008–09
;Madridi Real
*La Liga: 2011–12
*Copa del Rey: 2010–11
*Hispaania superkarikas: 2012
;Arsenal
*FA Cup: 2013–14, 2014–15, 2016–17
*FA Community Shield: 2015

## Viited

## Välislingid

*Mesut Özili ametlik koduleht
Oskar Gnadenteich

**Oskar Gnadenteich** (8. jaanuar 1911 Tartu – 8. mai 2007 Toronto) oli eesti vaimulik.

Lõpetas Tartu Kommertsgümnaasiumi aastal 1932. Pärast gümnaasiumi lõpetamist oli ajateenistuses 4. ja 3. suurtükiväegrupis 1931–1932, lähetatud kaitseväe ühendatud õppeasutistesse, lõpetas Sõjakooli aspirantide klassi kursuse suurtükiväe alal 1932, lipnik 1933. Alustas õpinguid Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, kuid õpingud katkesid, kuna töötas üliõpilasena pidevalt ajalehes Postimees. 

Septembris 1944 põgenes ta koos Postimehe rahvaga Saksamaale. Sealt sattus aasta pärast koos umbes 700 eesti sõjapõgenikuga Taani, kus ordineeritud õpetaja puudumisel hakkas ta kaasmaalasi usuliselt teenima, põgenikelaagri lähedal asuvas Lindenvangi kirikus. 1948. aastal siirdus ta Inglismaale, kus jätkas teoloogiaõpinguid Oxfordi ülikoolis Wycliff Hallis ja Londonis. Prooviaastal oli ta E.E.L.K. Londoni koguduses ja ordineeriti õpetajaks 28. jaanuaril 1951.

Aastatel 1950–1952 teenis ta kandidaadi ja õpetajana Põhja-Inglismaa kogudust ja Šoti piirkonna eestlasi. 1952. aastast elas Kanadas, kus teenis algul Ottawa ja Põhja-Ontario eestlasi, seejärel, 1954. aastal asutas ta Montreali Pauluse koguduse. 1960. aastal valiti ta St. Catharinesi ja Londoni Pauluse koguduse õpetajaks (viimast teenis ta lühemat aega). 1962. aastast sai ta Toronto Kolmainu koguduse õpetajaks. Emerituuri jäi Oskar Gnadenteich 1997. aastal.

## Viited

## Välislingid
* Tõnis Nõmmik IN MEMORIAM Oskar Gnadenteich Eesti Kirik 16. mai 2007
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=796
Tõnis Arro

**Tõnis Arro** (sündinud 10. mail 1960 Tartus) on eesti ettevõtja, konsultant ja tõlkija.

## Elukäik
Ta on lõpetanud 1978. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia erialal. 

Ta on konsultatsioonifirma Fontes PMP kaasasutaja (1990) ja oli selle juht aastatel 1992–2005; konverentsifirma OÜ Balti Juhtimiskonverentsid kaasasutaja ja juhatuse liige (1999–2010), olnud Teatri NO99 loomenõukogu liige, SA Teater NO99 Nõukogu esimees, Tartu Ülikooli Sihtasutuse usalduskogu liige, Jaan Krossi Sihtasutuse juhataja. Praegu personaliotsingu firma Executive Lab Search kaasasutaja/juhtivpartner ja tehnoloogiaettevõtte Wisnio kaasasutaja ja nõukogu esimees. 

14. märtsil 2012 sai ta avaliku konkursi kaudu Eesti Arengufondi juhatuse esimeheks. Ta töötas Arengufondi juhina 1. aprillist 2012 kuni 24. juulini 2014. Samal ajal oli Tõnis Arro ka Arengufondi investeerimisettevõtte SmartCap juhatuse liige, alates oktoobrist 2013 nõukogu esimees. Ta on tõlkinud ja toimetanud ilu- ja teabekirjandust.

Arro on kaasasutaja järgmistes organisatsioonides: Eesti Psühholoogide Liit, Eesti Kognitiivse ja Käitumisteraapia Assotsiatsioon, Eesti Personalitöö Arendamise Ühing, Eesti Reservohvitseride Kogu ja ICF Estonia.

Ta on lõpetanud Kaitseväe Lahingukoolis Meegomäel vabatahtlike reservohvitseride kursused, sai 18. juunil 1997 lipniku auastme.  

Aastatel 2012–2014 omandas Arro rahvusvahelise *coachingu* kvalifikatsiooni Suurbritannias (Academy of Executive Coaching: *master practitioner).*

Arro avaldas koos Marti Aaviku, Harry Naimarki, Maksim Greinomaniga, Erkki-Sven Tüüriga ja Anne Tüüriga ühisavalduse, milles leiavad, et ajalehes "Sirp" avaldatud Mikko Lagerspetzi artikli "Iisraeli/Palestiina neli tulevikku" sisu kõlab kokku antisemiitlike ja islamiterrorismi õigustavate aktsioonidega, mis on nüüd ka Eestisse jõudnud.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kesklinna linnaosas Isamaa nimekirjas, kogus 129 häält ning ei osutunud valituks.

## Isiklikku
Tema isa oli arst Guido Arro ja ema oli lastearst Maret Arro (1928–2023). 

## Tõlked
*Philip Roth. "Operatsioon Shylock" (koos Lauri Pilteriga). ISBN 9985954386
*Jeremy Gavron. "Israeli raamat" (koos Lauri Pilteriga). ISBN 9985970179
*George Orwell. "1984" (koos Tiit Kusnetsi ja Rünno Vissakuga). ISBN 9789985628744
*Margaret Wheatley. "Juhtimine ja loodusteadus" (koos Jana Linnartiga). ISBN 9985935675
*Robert Icke, Duncan Macmillan, dramatiseering George Orwelli romaanist "1984".

## Viited

## Välislingid
*Tõnis Arro ettekanne ettevõtluskonverentsil 2014
*Tõnis Arro Linkedinis
*Arengufondi Mõtteraamat 2013
*Kirjastus Hermes
*Konverents Kukus 30.09.2006
*Elu ilma Fonteseta? Elu ilma Tõnis Arrota?, Director, 2006
*Videolõik konverentsilt "Eesti pärast Eurot"
*Tõnis Arro artikkel (koos Annar Alase ja Nick Hudsoniga) Akadeemias nr. 9 2021: Koroonast emotsioonideta.
Heidi Aadma

**Heidi Aadma** (sündinud 7. jaanuaril 1976) on eesti teatritegelane.

Ta lõpetas 2007. aastal Tartu Ülikooli teatriteaduse erialal. 

Ta töötab Eesti Teatri Agentuuris dramaturgina.  

## Artikleid
Ta on kirjutanud teatrikriitikat. 
*Kolme krossi eest. Teater. Muusika. Kino, detsember 1999
*Elu kutse. Teater. Muusika. Kino, juuli 2005
*Pilte ja kõnelusi. Eesti näitekirjandus 2008. Looming, 4/ 2008
Emeeritus

**Emeeritus** (ladina keeles *emeritus*, lühend emer) on väljateeninu, ametist vanaduspuhkusele läinu (professor, luterliku kiriku vaimulik või muu ameti esindaja).

## Vaata ka

*emeriitadvokaat
*emeriitdotsent
*emeriitprofessor
Hammastuvi

**Hammastuvi** (*Didunculus strigirostris*, samoa keeles *Manumea*) on Samoa endeemne tuvi, Samoa rahvuslind.

Hammastuvi elab üksnes Samoal. Ülejäänud maailma jaoks avastas selle linnu 1839. aasta oktoobris-novembris USA ekspeditsioon, mida juhatas kapten Wilkes. Linnu avastamisest teatas esimesena 1844. aasta septembris briti ornitoloog Hugh Edwin Strickland (1811–1853) kes oli omandanud hammastuvieksemplare koos teiste haruldustega selle ekspeditsiooni koosseisus olnud loodusteadlaselt Titian Peele'ilt. Esimesena kirjeldas hammastuvi teaduslikult Stricklandi äi William Jardine (1800–1874). Jardine andis linnule perekonnanimeks *Gnathodon*, aga hiljem seda muudeti, sest seda kasutati juba ühe molluski kohta.

## Süstemaatika

Hammastuvil pole lähedasi elavaid sugulasi. Arvati, et ta on ühendav liik tuvide ja väljasurnud dodo vahel. *Didunculus* tähendab 'väike dodo'.

21. sajandi DNA uurimise tulemuste järgi on hammastuvi lähedasimad sugulased Uus-Guineal elav põhja-kroontuvi, Nicobaridel elav lakktuvi *[[Caloenas nicobarica]]*, Rodriguesel elanud väljasurnud rodriguese dodo *[[Pezophaps solitaria]]* ja Mauritiusel elanud dodo. 2002 avaldatud uurimus pidas nendest esimesena eraldunuks hammastuvi, 2007 avaldatud uurimus põhja-kroontuvi.

Hammastuvi lõua ja keele ehitus ning papagoi nokaga sarnanev nokk on vihjanud tema sugulusele papagoidega, kuid mainitud iseärasused viitavad pigem tema kitsale toitumiskohastumisele, kui reaalsele sugulusele papagoidega.

## Välimus

Hammastuvi on umbes kaelustuvi suurune tume lind. Ta on umbes 31 cm pikk. Keha alapool, pea ja kael on mustad nõrga sinirohelise läikega. Selg, päranipuala, saba, tiiva kattesuled ja küünarhoosuled on kastanpruunid, labahoosuled mustjad. Kõht on mustroheline. Jalad ja paljas nahk silma ümber on punased. Suur, kõver ja konksja tipuga nokk on tüvikuosas punane, tipus kollane. Alanokal on kaks "hammast", mille tipud ulatuvad ülanokale. 

Sugupooled on sarnased, noorlind on tuhmim ja oranži tüvikuga musta nokaga.

## Eluviisid

Hammastuvi elab Upolu ja Savai‘i mäenõlvade vanades metsades merepinnast kuni 1600 meetri kõrgusel, samuti nende kahe vahelisel Nu'ulua pisisaarel.

Ta on kohastunud toituma peaaegu ainult vinapuu (*Dysoxylum*) viljadest, kasutades oma ebatavalist nokka vilja kiulise kesta läbijäramiseks.

Kurnas on tõenäoliselt kaks muna.

## Kaitse

Hammastuvi on väljasuremisohus liik. Täiesti võimalik, et lähitulevikus kantakse ta kriitilises seisundis liikide hulka.

Ohutegurid on elupaiga jätkuv vähenemine, piiratud levik, väike arvukus, jahipidamine ja juhuslikud loodusõnnetused: 1990. aastatel vähenes hammastuvide arvukus järsult taifuunide tõttu. Tõenäoliselt vähendavad hammastuvi arvukust saartele viidud kassid ja rotid.

## Viited

## Välislingid

*Sissekanne Birdlife'is
Jacob Aaland

**Jacob Aaland** (27. aprill 1865 Randabygda, Innviki vald (praegu Stryni vald), Sogn og Fjordane – 18. oktoober 1950 Sandane, Gloppeni vald, Sogn og Fjordane) oli norra õpetaja ning kodu-uurija. 

## Välislingid
*Sissekanne Norra biograafilises leksikonis
Mikkel Aaland

**Mikkel Aaland** (sündinud 1952 San Franciscos) on USA fotograaf, üks digitaalfotograafia pioneere. Ta on kirjutanud 12 raamatut. 

Ta kasvas üles California osariigis Livermore'is, kus tema norralasest isa töötas teadlasena. Pärast Livermore'is keskkooli lõpetamist õppis ta ülikoolis ajakirjandusfotograafiat ning tegeles ka ujumisega. 

1978. aastal ilmus tema esimene raamat: illustreeritud kirjeldused eri maade saunatüüpidest ja nende ajaloost (Soome, Vene saun, araabia hammam jt). Raamatu jaoks oli ta kolm aastat mööda maailma reisinud ja materjali kogunud.

1981. aastal ilmus tal raamat USA maakonnalaatadest. Samal aastal tegi ta tutvust uue ja areneva digitaalfotograafiaga. 1992. aastal ilmus tal raamat "Digital Photography", mis annab juhiseid ja nippe digifotoaparaadiga pildistamiseks.
Erik Aalbæk Jensen

**Erik Aalbæk Jensen** (19. august 1923 Ballerum, Thy maakond – 30. september 1997) oli taani kirjanik. 

Ta oli filmiprodutsent Peter Aalbæk Jenseni isa.
Peter Aalbæk Jensen

**Peter Aalbæk Jensen** (sündinud 8. aprillil 1956 Ostedis) on taani filmiprodutsent, kirjanik Erik Aalbæk Jenseni poeg.

Koos Lars von Trieriga rajas ta filmistuudio Zentropa. 

Tema produtseeritud on teiste seas "Laineid murdes" (Euroopa filmiauhind 1996), "Tantsija pimeduses" ja "Dogville".
Kurglased

**Kurglased** (*Gruidae*) on lindude klassi kureliste seltsi kuuluv perekond.

Kurglased on laialt levinud. Nad puuduvad Antarktikas, Lõuna-Ameerikas, Madagaskaril, Uus-Meremaal ja paljudel Vaikse ookeani saartel. Kurglaste mitmekesisus on kõige suurem Ida-Aasias, kus elab 8 liiki kurglasi. Aafrikas elab alaliselt 5 liiki ja aastavahetuse aegu saabub kuues talvituma.

Mõned kurglased on tüüpilised rändlinnud ja rändavad igal aastal tuhandeid kilomeetreid, teised ei rända üldse.

Kurglased ei lasku puu otsa ja ehitavad pesa üksnes maapinnale. Kurn koosneb 1-2 tähnilisest munast. Poegi kasvatavad mõlemad vanemad ja pojad jäävad vanemate juurde kuni järgmise pesitsushooajani. Pesitsemise ajal elavad kured paaridena, aga väljaspool seda kogunevad salkadesse ja isegi parvedesse, mis mõnikord võivad üsna suured olla.

Kured söövad mitmekesist toitu. Nende menüü sõltub aastaajast ja sellest, mida parajasti saada on. Nad söövad väikseid roomajaid, kalu ja kahepaiksid, samuti putukaid, teravilja, marju ja rohttaimi. Richard Roht kirjeldas raamatus "Kodus ja metsas", kuidas kass Otu ründas sookurge, lootes ta maha murda, aga lõpuks pidi põgenema, sest kurg ajas teda taga ja tahtis ta ise nahka panna.

Enamikul kurglastel on keerukad paarimisrituaalid, mida nimetatakse tantsuks.

Kured on häälekad linnud. Nad suudavad kuuldavale tuua suurt hulka erisuguseid häälitsusi ja hüüdeid. Nad hakkavad häält tegema juba varsti pärast koorumist ja see on madal nurruv kutsehüüd oma vanematele, ühtlasi palve süüa anda. Juba tibuna omandavad nad seejärel hoiatushüüu ja hüüu "tahan lennata", mis mõlemad säilivad täiskasvanud linnul.

Kurgede rände jälgimiseks neid märgistatakse. Minevikus neid rõngastati metallist rõngastega, hiljem värviliste rõngastega. Koostöö Saksamaa ja Hispaania kureuurijatega võimaldas hakata kurgi raadiomärgistama. Aastaks 2000 oli Eestis märgistatud ligi 50 sookurge, neist 35 nii värvilise kui metallrõngaga ja 9 kurepoja selga oli pandud raadiosaatja.

## Süstemaatika

Kurglaste sugukonda kuulub 15 retsentset liiki kahes alamsugukonnas ja neljas perekonnas:
**Balearicinae* (alamsugukond)
** Kroonkurg *Balearica*
*** Paabu-kroonkurg *Balearica pavonina*
*** Lõuna-kroonkurg *Balearica regulorum*
**Gruinae* (alamsugukond)
** Kurg *Grus*
***Sookurg *Grus grus*
***Kisakurg *Grus americana*
***Munkkurg *Grus monacha*
***Mägikurg *Grus nigricollis*
***Õnnekurg ehk jaapani kurg *Grus japonensis*
***Paradiisikurg *Grus paradisea*
***Neitsikurg *Grus virgo*
*** Lottkurg *Grus carunculata*
***Leucogeranus*
***Valgekurg *Leucogeranus leucogeranus*
***[[Antigone (perekond)|Antigone]]*
***Kanada kurg *Antigone canadensis*
***Idakurg *Antigone vipio*
***Saaruskurg *Antigone antigone*
***Austraalia kurg *Antigone rubicunda*

## Viited
John Aalberg

**John O. Aalberg** (3. aprill 1897 Chicago – 30. august 1984 Los Angelese maakond) oli USA filmihelitehnik. 

Ta tegi tehnilist helitööd muu hulgas filmidele "Kodanik Kane" (1941) ja "It's a Wonderful Life" (1946). 

Ta oli nomineeritud kümnele Oscarile ning võitis neist kolm.
Virelindlased

**Virelindlased** (*Vireonidae*), varem **lehtõgijalased**, on Ameerikas levinud värvuliste sugukond.

## Süstemaatika
Virelindlasi arvatakse olevat suguluses vareslastega ja õgijalastega. Liike on 50 ringis.

**Perekonnad**
**Vireo* 
**Hylophilus* 
**Vireolanius* 
**Cyclarhis*

## Levila
Virelindlased on levinud Kanadast Argentina põhjaosani http://ibc.lynxeds.com/family/vireos-vireonidae. Enamik liike asustab Kesk-Ameerikat ja Lõuna-Ameerika põhjaosa. Mõned paiksed liigid elavad ka Lääne-India saarestikus ja üks liik Brasiilias Fernando de Noronha saarestikus. Parasvöötme virelindlased on rändlinnud, nad talvitavad Mehhikos ja Kesk-Ameerikas. 

Hallkiird-virelind (*Vireo olivaceus*), kuldkurk-virelind (*Vireo flavifrons*) ja kanada virelind (*Vireo philadelphicus*) on vähestel kordadel sattunud ka Euroopasse.

## Välimus
Virelindlased on umbes 10–17 cm pikkused laululinnud. Välimuselt meenutavad ühed liigid lehelinde ja põõsalinde, teised liigid väikeseid õgijaid. Virelindlaste sulestik on üldiselt tagasihoidlik tuhm ja rohekas, vähesed liigid (perekondadest *Vireolanius*, *Cyclarhis*) on värvikama sulestikuga. Sugupooled on sarnased. Kõigil virelindudel on konksja tipuga nokk.
Virelindlaste laul on tavaliselt üsna lihtne ja mõnel liigil monotoonne.

## Elupaik, pesitsemine ja toit
Virelindlased asustavad põõsastikke, metsi ja mangroove. Rippuva kausikujulise pesa ehitavad nad puude ja põõsaste oksaharule. Põhjapoolsete liikide kurnas on 3-4, troopikaliikidel 2-3 muna. Söövad putukaid ja vahel ka marju.

## Kaitse
Kuus liiki (*Vireo atricapilla*, *Vireo bellii*, *Vireo caribaeus*, *Vireo gracilirostris*, *Vireo masteri*, *Vireo osburni*) on ohustatud http://www.birdlife.org/datazone/speciessearchresults.php?reg=&cty=&cri=&fam=142&gen=0&spc=&cmn=&hab=&thr=&bt=&rec=N&vag=N&hdnAction=ADV_SEARCH&SearchTerms=.

## Kirjandus
* Loomade elu, 6. kd., lk. 406

## Välislingid
* Xeno-canto
Vireolanius pulchellus

***Vireolanius pulchellus*** on virelindlaste sugukonda kuuluv lind.

Ta on levinud Kesk-Ameerika subtroopilistes või troopilistes metsades Panamast Lõuna-Mehhikoni. 

Täiskasvanud isend on keskmiselt umbes 14 cm pikk ja kaalub 30 grammi.

Eristatakse mitmeid alamliike: *V. p. pulchellus*, *V. p. deaborni*, *V. p. verticalis*, *V. p. viridiceps* ja *V. p. ramosi*.

## Viited

## Välislingid

* NatureServe
* The Internet Bird Collection
Hellmuth Frey

**Hellmuth Karl Frey** (20. detsember 1901 Tori – 27. detsember 1982 Bielefeld) oli baltisakslasest Eesti ja saksa vaimulik ja teoloog.

Lõpetas Tallinna toomkooli. Õppis Tartu Ülikoolis, aastal 1921 õigusteaduskonnas, aastatel 1922–1927 usuteaduskonnas. Täiendas end 1927–1928 Tübingeni Ülikoolis. Saavutas aastal 1928 mag. theol. kraadi Vana Testamendi alal. Oli prooviaastal Tartu Ülikooli koguduses. Ordineeriti õpetajaks 13. aprillil 1930.

Oli 1930–1939 Tartu Jaani koguduse diakonõpetaja, kusjuures ta oli eriti sisemisjoni alal juhtival kohal, kus ta tegutses alates aastast 1928. 1932–1939 oli ta dotsendi ametikohal Tartu Lutheri Erainstituudis. Oma õpetaja professor Alexander von Bulmerincqi hakkas ta juba Tartus kirjutama seletusi Vana Testamendi kohta, mis kirikurahvale arusaadavad pidid olema. Ilmus 11 köidet, mis ka mitmetesse keeltesse tõlgitud. Samuti on tema trükiste hulgas tähtis koht tema Ilmutusraamatu kommentaaridel "Das Ziel aller Dinge". Tema vaated Eestis olid lähedased Vennastekogudusele ja ta tegutses esmajoones alkohoolikute hooldamise alal sisemisjonitöös.

Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Oli 1941–1945 vaimulikuks Lissa's (praegu Leszno, Suur-Poola vojevoodkonnas). Mobiliseeriti aastal 1943 Wehrmachti. Langes Prantsusmaal sõjavangi. Aastatel 1947–1967 oli Betheli Teoloogilise Ülikooli dotsendiks Vana Testamendi alal. Läks 31. detsembril 1967 emerituuri.

Pühitses aastal 1962 eesti ja läti pastorite assisteerimisel Beckhofi evangeelse kiriku. Ta oli pikemat aega juhtival kohal liikumises "Kein anderes Evangelium", mis võitleb väärõpetuste ja väärmõjude vastu evangeelses kirikus.

## Viited