Benito Agirre tänav

**Benito Agirre tänav** (ka *Agirre tänav*) on 475 m pikkune tänav Jõgeva maakonnas Mustvee linnas.

Tänav sai oma nime 1964. aastal Hispaaniast, Baskimaalt pärit lenduri "Benito Agirre" järgi, kes osales Teises maailmasõjas Nõukogude poolel ja hukkus 1944. aastal seni täpsustamata asjaoludel lahinguülesande täitmisel Eestis. Nüüdseks on selgunud, et hukkunud lenduri tegelik nimi oli (baskikeelses kirjapildis) Ignazio Agirregoikoa Benito.  

2024. aasta kevadel oli kooskõlastamisel regionaalministri määruse eelnõu, millega sooviti määrata tänava uueks nimeks "Silla tänav". 2024. aasta detsembri seisuga oli tänava ametlik nimi jätkuvalt "B. Agirre tänav".

## Kirjeldus
Benito Agirre tänav kulgeb põhjast lõunasse üldjoones paralleelselt Peipsi rannaga, kuid asub sellest eemal. See algab Tartu maanteelt, paremalt ristub sellega Toominga tänav, seejärel kulgeb põiki üle Jõe tänava (mis on ainsana Benito Agirre tänava suhtes peatee) ning Õnne tänava, siis ristub sellega paremalt Lille tänav ja lõpus (samuti paremalt) Metsa tänav. Kokku jääb tänava äärde 16 maja, peamiselt kahekorruselised viilkatustega eramajad suurte aedadega, milles on kasvuhooned ja mida mõnes kohas eraldab tänavast hekk. Tänava alguses on ka paar kortermaja. Algusosa eraldab ülejäänud tänavast sild, mis paikneb Toominga tänava ristmiku ja Tartu maantee vahel ning viib üle Mustvee jõe.

Benito Agirre tänava ja Tartu maantee ristmikule jäävas hoones Tartu maantee 38 tegutseb sihtasutus Mustvee Tervis, tänava vastas üle Tartu maantee seisab Mustvee luteri kirik. Tänav on täies pikkuses asfalteeritud.

## Ajalugu
Nõukogude Liidu okupatsiooni ajal tehti ettepanek anda seni nimetule Mustvee tänavale Benito Agirre nimi 23. aprillil 1964 rajooniajalehes Punalipp ilmunud artiklis "Sa ei ole unustatud, Benito Agirre!" Kirjutise autoriks oli lehes märgitud Mustvee 2. keskkooli õppealajuhataja Igor Anissimov.

2010. aastal tekkis Benito Agirre tänaval Mustvee jõe üleujutuse tõttu õlireostus, mis pärines vanast maa-alusest vedelkütuse mahutist kaldaalal ja ähvardas jõuda Peipsi järve. Reostuse likvideerimise käigus vedasid Mustvee ja Tartu päästjad ära umbes 5 tonni kütteõliga segunenud vett, absorbendi abil koguti 500 liitrit küttejääke ning mahutist pumbati õlitõrjekonteinerisse ümber 500 liitrit kütust.

2011. aastal kavandas projekteerimisbüroo Maa ja Vesi AS Mustvee linna üldplaneeringus Mustveesse muuhulgas golfiväljaku ja vabaõhuürituste pargi, mille peasissepääs avanenuks Benito Agirre tänavale.

## Nimi
Kuna esmalt anti sellele Mustvee tänavale vene keele õigekirjareeglitele vastav nimi, siis selle kirillitsast ladina tähestikku translitereerimise tulemusel tekkis algupärasest erinev nimekuju "Benito Agirre". Samuti tuleneb ekslikust edasi-tagasi transliteratsioonist mõnedes allikates esinev nimekuju "Benito Ignassio Agirre", ehkki hispaaniapärases õigekirjas pidanuks see olema *Benito Ignacio Aguirre*.

2002. aastal pöördus Eesti Keele Instituudis kohanimekorraldusega tegelev keeleteadlane Peeter Päll oma Baskimaal elava tuttava poole kahtlusega, et tegemist võis olla rahvuslikult päritolult mitte hispaanlase, vaid hoopis baskiga. Selgus, et lenduri korrektne emakeelne nimi oli Ignazio Agirregoikoa Benito, hispaaniapäraselt Ignacio Aguirregoicoa Benito – sealjuures oli Benito mitte eesnimi, vaid teine perekonnanimi.

Pälli ärgitusel kirjutas nimeprobleemist samal aastal ajalehes Eesti Ekspress ka ajakirjanik Juhani Püttsepp, kes soovitas tänava Agirre õige nimekuju järgi Agirregoikoa tänavaks ümber nimetada, kuid tänavat siiski ümber ei nimetatud.

Vene-Ukraina sõja kontekstis ja 2023. aasta Riigikogu valimiste eel tõstatasid mitmed Eesti poliitikud 2022. aasta sügisel küsimuse Nõukogude sõjaväelaste järgi pandud kohanimede muutmisest. Sellega seoses küsis kohanimenõukogu Rahvusarhiivilt seitsme tänavanime, sh Benito Agirre tänava kohta hinnangut, "kas need isikud olid seotud Eesti riigi või rahva suhtes vaenuliku tegevusega, mistõttu on kohanimed sobimatud Eesti aja- ja kultuurilooga". Vastuseks koostatud õiendis kirjutati muuhulgas: "Ajaloolase Kaupo Deemanti arvates võis Aguirre osaleda Tallinna pommitamises või luurata Mustvee sadamat, ehkki kindlalt see teada ei ole. Deemant oletas, et just Aguirre allatulistamise tõttu võis Mustvee jääda pommitamata. Seepärast pidas Deemant ka tänava nimetamist Aguirre järgi kohatuks. 
Tänavat Mustvees on varem soovitud ümber nimetada Kiriku (kirikutorn paistab), Jõe (tänav läheb üle oja) ja Silla (üle oja viib sild) tänavaks." 2022. aastal ümbernimetamist siiski ei otsustatud ei valitsuses ega omavalitsuses.

Hispaania saatkond pakkus nime valikuvariandina välja ka "Hispaania lenduri tänav".

2024. aasta kevadel oli kooskõlastamisel regionaalministri määruse eelnõu, millega sooviti määrata tänava uueks nimeks "Silla tänav". Samas on väidetud, et tänaval asuvat silda olla ajalooliselt nimetatud ka "punaseks sillaks", mille tõttu häirivat inimesi samuti nimi "Silla tänav". 2024. aasta detsembri seisuga oli tänava ametlik nimi jätkuvalt "B. Agirre tänav".

## Viited

## Kirjandus
* "Sa ei ole unustatud, Benito Agirre!" (Igor Anissimov), Punalipp, nr. 48, 23. aprill 1964, rubriik "Meie Kodu" lk 1
* "Españoles en la II. Guerra Mundial, El Frente del Este" (editorea, Ricardo Recio Cardona) Madrid, 1999 (ISBN 84-930581-0-6; hispaania keeles)

## Välislingid
* Juhani Püttsepp "Eestit ühendab Hispaaniaga väike Benito Agirre tänav" Postimees, 22. november 1999
* Kaupo Deemant "Kohatu ülistuslaul" Postimees, 29.11.1999 (vastukaja Juhani Püttsepa artiklile 1999. aastast)