open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hiljar Pärn

**Hiljar Pärn** (1. september 1934 Valjala vald, Saaremaa – 5. oktoober 2006 Tartu) oli eesti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Ta lõpetas 1953. aastal Väimela Loomakasvatustehnikumi, 1958. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariateaduskonna ja 1965. aastal Moskva Veterinaariaakadeemias sihtaspirantuuri, sealsamas sai 1966. aastal veterinaariakandidaadiks. Tema väitekiri käsitles fosfori- ja kaltsiumivaeguse varajast diagnoosimist, ravi ja profülaktikat lehmadel. 

Ta oli aastatel 1958–1962 Vändra Veisekasvatuse Katsejaama vanemveterinaararst, 1965 EPA katsetehnik, 1965–1967 sise- ja nakkushaiguste kateedri assistent, 1967–1970 vanemõpetaja, 1970–1973 dotsendi kohusetäitja, 1974–2000 dotsent, ühtlasi 1979–1981 kateedri juhataja. Ta õpetas kliinilist diagnostikat ja mittenakkavaid sisehaigusi ning koostas õppevahendeid.

## Teadustöö
Pärnal on uurimusi loomade mineraalelementide, süsivesikute, rasvade, ainevahetuse ja seedeelundite haiguste alalt. Ta on olnud EPMÜ teadustööde kogumike toimetaja. Ta osales 1978. aastast Põllumajandusministeeriumi Veterinaariavalitsuse komisjoni töös ning oli 1988 Eesti Loomaarstide Ühingu asutajaid. Tal on ligi sada teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Veterinaarteraapia teatmik (kaasautor). Tallinn, 1968
* Veterinaarteraapia ja profülaktika (kaasautor). Tallinn, 1981
* Loomatervise käsiraamat (kaasautor). I–II. Tallinn, 1983, 1984
* Veterinaaresmaabi (kaasautor). Tallinn, 1989
* Koduloomade esmaabi (kaasautor). Tallinn, 1997
* Sigade haigused (kaasautor). Tartu, 1997
* Meeting the protein requirement of dairy cows in a long term feeding experiment (kaasautor). // Agraarteadus (1997) 3
* Veiste haigused (kaasautor). II. Tallinn, 1999.

## Isiklikku
Hiljar Pärn oli talupidaja poeg ja Maie Pärna abikaasa.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Tartu, 1981, 208; II, 210–211
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Tartu, 1996, 164
* Agraarteadus (1994) 3
* EPA VB I, 127–130; II, 96–97; III, 75; V, 80; VI, 116–117
* Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1994) 4, 61–62
* Eesti Loomaarstlik Ringvaade (2004) 2, 34–39;
*
Maie Pärn

**Maie Pärn** (1985. aastani **Maie Suigusaar**; sündinud 19. detsembril 1943 Võisiku vallas Viljandimaal) on eesti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Maie Pärn on talupidaja tütar. Loomaarstiteadlane Hiljar Pärn oli tema abikaasa.

Lõpetas 1962 Puhja Keskkooli, 1967 Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariateaduskonna. 

Oli 1968 EPA patoloogilise anatoomia ja parasitoloogia kateedri vanemlaborant, 1968–1977 Balti Tsonaalse Teadusliku Uurimise Veterinaarialabori nooremteadur, 1977–1979 Tartu Rajoonidevahelise Veterinaarialabori veterinaararst, 1979–1987 Tartu Põllumajandusloomade Kunstliku Seemenduse Jaama veterinaararst, 1987 EPA sise- ja nakkushaiguste kateedri assistent, 1987–1994 veiste leukooside uurimisgrupi vanemteadur, 1994–1997 EPMÜ veterinaaria uurimiskeskuse veterinaararst, 1997–2004 Veterinaaria- ja Toidulabori veterinaararst.

## Teadustöö
Töid tibude koktsidioosi ning sigade ja veiste nakkushaiguste alalt. Eesti Loomaarstide Ühingu asutajaliige (1988). 15 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Влияние иммунизации на белковый состав сыворотки крови цыплят. // Теор. и практ. вопросы ветеринарии (kaasautor). Трт, 1974
* VLV infektsiooni diagnoosimine ELISA meetodil (kaasautor). // Veterinaaria ‘93. Tartu, 1993
* Veiste viirusdiarröa Eestis – iseeneslikult taanduv infektsioon (kaasautor). // Veterinaarmeditsiin '99. Tartu, 1999
* Mõnede VVD viiruste Eesti tüvede fenotüübiline iseloomustus (kaasautor). // Agraarteadus (2002) 3
* Mõnede VVD viiruste Eesti tüvede genotüpiseerimine ja infektsiooni molekulaarepidemioloogia Eestis (kaasautor). // Agraarteadus. (2002) 5.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, 211
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 174-175.
*
Ahti Pärna

**Ahti Pärna** (sündinud 24. mail 1969 Tallinnas) on eesti laevajuht ja juhtimisteadlane.

## Elulugu
Ahti Pärna on Ants Pärna poeg. Lõpetas 1987. aastal Tallinna 44. Keskkooli, 1994. aastal Peterburi Mereakadeemia laevajuhtimise erialal, 2000. aastal Tallinna Tehnikaülikooli magistriõppes ja sai ärikorralduse magistrikraadi. Väitekiri "ISM koodeks – kvaliteedijuhtimise alus merenduses" on kaitstud 2000. aastal.

Aastail 1994–1996 töötas Ahti Pärna Eesti Merelaevanduses tüürimehena, 1996–2004 Tallinkis tüürimehena ja 2004–2006 kaptenina. 

2006. aastast töötab laevaettevõttes Navirail OÜ kaptenina.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: juhtimine merenduses. 5 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* ISM koodeks Eesti laevanduses. // Eesti Laevanduse aastaraamat 2000. Tallinn, 2000.

## Viited

## Kirjandus
*
Ants Pärna

**Ants Pärna** (16. august 1935 Alatskivi vald – 31. detsember 2014 Tallinn) oli eesti merendusajaloolane ja kultuuritegelane.

## Elulugu
Ants Pärna on põllutöölise poeg ja Ahti Pärna isa.

Ants Pärna lõpetas 1957. aastal Tallinna Merekooli laevajuhi erialal ja 1969 Tartu Ülikooli ajaloo osakonna.

Aastail 1957–1960 töötas ta Eesti Merelaevanduses tüürimehena, järgmisel aastal Tallinna Linnamuuseumi merendusosakonna restauraatorina ja alates Eesti Meremuuseumi taasloomisest 1961. aastal kuni 1998. aastani selle muuseumi direktorina ning seejärel kuni pensionileminekuni 2009. aastal teadurina. Aastail 1976–1979 töötas ta Kultuuriministeeriumi muuseumide ja kultuurimälestiste teaduslik-metoodilise nõukogu esimehena.

## Teadustöö
Ants Pärna uurimisvaldkond oli Eesti mereasjanduse ajalugu. Ta on avaldanud artikleid ja raamatuid eestlaste meresõidust, laevadest, merekoolidest ja meremeeste kutseühingutest. Aastail 1976–1979 oli ta Kultuuriministeeriumi muuseumide ja kultuurimälestiste teaduslik-metoodilise nõukogu esimees. Ants Pärna osales 1990. aastail ka väliseesti meremeeste arhiivide läbivaatamisel ja Eestisse toimetamisel.

## Ühiskondlik töö
Eesti Meremeeste Liidu loomisel 1989. aastal valiti Ants Pärna liidu vanemaks ja ta pidas seda ametit kuni 2000. aastate alguseni.

Ants Pärna osales ka merekeele nõukoja loomisel 1973. aastal ja oli kuni surmani selle liige.

## Kirjandus
Ants Pärna on välja andnud oma luuleraamatuid:
* "Poeem laevast "Estonia"" Tallinn, 1999
* "Mu meri" Tallinn, 2001
* "Mu arm". Tallinn, 2002
* "Mu aeg" Tallinn, 2003
* "Mu mõte" Tallinn, 2004
* "Mu tunne". Tallinn, 2006
* "Mu laev". Tallinn, 2007

## Tunnustus
*1989 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Teoseid
* Samm lähemale tehnikamuuseumile. // Tehnika ja Tootmine (1962) 4
* Merekool kodanliku diktatuuri päevil. // 50 aastat Tallinna Merekooli. Tallinn, 1969
* Eesti laevasõidu tehnilisest arengust. // Eesti tehnika ja tehnilise mõtte ajaloo probleeme. Tallinn, 1974
* Pilk meresõidu ajalukku. // Harju rajoonis. Tallinn, 1974
* 100 laeva. Tallinn, 1975
* Meri ja mehed. Meresõidust Eestis. Tallinn, 1979
* Estonian Shipping Company. With a short history of seafaring in Estonia (kaasautor A. Kask). Tallinn, 1980
* Kodu-uurijate ülesandeid ajaloo- ja kultuurimälestiste kaitsel. // Kodu-uurimise Teateid 12. Tallinn, 1981
* Käsmu merekool. // Kalender 1984. Tallinn, 1983 Kuressaare merekool. // Kingissepa rajoonis, Tallinn, 1985
* Estonian shipping in the eigtheen century. // I International Baltic Seminar in the City of Kotka (Finland). 5.–6. august 1985
* Laivalöytöja Eestissä. // Meriarkeologia tutkimuksen ja konservoimin kehituksesta. Kotka, 1988
* Mereharidusest. // Eesti Kalandus (1990) 8
* Elmar Anniko, laevakapten: saja-aastase meremehe mälestused. Tallinn, 2007. ISBN 9789985854792
* Paul Rohtlaan, laevakapten: mälestused. Tallinn, 2008. ISBN 9789985854891
* Merel ja maal. 13 lugu meremeestest. Tallinn, 2011. ISBN 9789985658970

## Viited

## Kirjandus
* Mereleksikon, 343

## Välislingid
*
Elli Pärna

**Elli Pärna** (aastani 1972 **Elli Org**; sündinud 29. oktoobril 1947 Tartus) on eesti loomageneetik.

## Elulugu
Elli Pärna on teenistujate tütar; Kalev Pärna abikaasa.

Lõpetas 1966 Tartu 5. Keskkooli, 1972 TÜ bioloogia-geograafiateaduskonna biokeemia erialal, 1976 Eesti NSV TA Loomakasvatuseatuse ja Veterinaaria Instituudis (ELVI) aspirantuuri, bioloogiakandidaat geneetikas (1981, Üleliiduline Põllumajandusloomade Aretuse ja Geneetika Instituut), väitekiri "Связь некоторых генетико-биохимических признаков сыворотки крови с своеобразием развития и продуктивностью крупного рогатого скота красной эстонской породы". Täiendas end Hollandis (1994, 1997), Tšehhis (1995), Inglismaal (1995, 1996, 1997), Soomes (2002, 2004). Oli 1972–74 ELVI vaneminsener, 1977–83 aretusosakonna nooremteadur, 1984–1994 vanemteadur, 1994– EPMÜ veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi loomageneetika ja tõuaretuse osakonna vanemteadur, OÜ Tervisliku Piima Biotehnoloogiate Arenduskeskuse projektijuht.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: veiste produktiivomaduste geneetilise ja fenotüübilise variatsiooni komponendid; produktiivomaduste geneetiline determinatsioon, piima laapumise geneetika hindamine.  ja Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi liige, Euroopa Põllumajanduse Assotsiatsiooni Geneetikanõukogu koordinaator. Üle 70 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Economic value of milk production and functional traits in Estonian Holstein population (kaasautorid K. Pärna, I. Dewi). // Information technology for a better agri-food sector, environment and rural living. 1. Debrecen, 2003
* Derivation of economic values of beef production traits of Estonian Holstein cattle (kaasautorid O. Saveli, I. Dewi). // Information technology for a better agri-food sector, environment and rural living. 2. Debrecen, 2003
* Economic considerations in cattle breeding (kaasautor O. Saveli). // Information Systems & Innovative Technologies in Agriculture, Food and Environment. 2. Thessaloniki, 2004
* About Somatic Cell Count in Dairy production (kaasautor). // Proc. of the European Federation for Information Technology in Agriculture, Food and Environment. 3rd World Congress on Computers in Agriculture and Natural Recources. Vila Real, Portugal, 2005.

## Kirjandus
*  

## Välislingid
Linnamäe paisjärv

**Linnamäe paisjärv** on avalik paisjärv, mis asub Harju maakonnas Jõelähtme vallas Jägala-Joa, Jõelähtme, Jõesuu, Koila ja Manniva küla juures. 

Veehoidlat läbib Jägala jõgi.

## Vaata ka
*Linnamäe hüdroelektrijaam
*Harju maakonna veekogude loend
Raymond Joval

**Raymond Albert Joval** (sündinud 15. septembril 1968 Amsterdamis) on Hollandi endine poksija. Tema vanemad on pärit Surinamest.

Joval osales II keskkaalus (kuni 75 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Joval sai II keskkaalus (kuni 75 kg) 7. maailmameistrivõistlustel (Tampere, 1993) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Ariel Hernándezele (Kuuba) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

Joval osales II keskkaalus (kuni 75 kg) 30. Euroopa meistrivõistlustel (Bursa, 1993), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Dirk Eigenbrodtile (Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

Joval poksis jaanuarist 1994 kuni juulini 2008 elukutselisena. Ta osales kokku 42 kohtumisel ning võitis neist 37 (neist 16 nokaudiga) ja kaotas 5 kohtumist. 

## Viited

## Välislingid
* 
*
Jägala joa hüdroelektrijaam

**Jägala joa hüdroelektrijaam** ehk **Jägala puupapivabriku hüdroelektrijaam** on hüdroelektrijaam Jägala joa lähedal. 

Jägala joast allavoolu paiknev hüdroelektrijaam saab vee enne Jägala juga paiknevast veehaardest, millest viib 850 m pikkune derivatsioonikanal survebasseini, sealt läheb vesi 3x30 m pikkuste survetorude kaudu turbiinidesse.

Jaamas on kolm turbiini koguvõimsusega 2000 kilovatti. Jaam kuulub ettevõttele OÜ Jägala Energy.

## Ajalugu
*Jägala joa hüdroelektrijaam rajati Jägala puupapivabriku ühe osana 1917. aastal.
*Jägala joa hüdroelektrijaamas on enne selle taastamist filmitud mitu mängufilmi "Stalker" mitu stseeni.

## Vaata ka
*Jägala puupapivabrik
*Linnamäe hüdroelektrijaam
Sibulatee

**Sibulatee** on turismiteenuste pakkujate võrgustik, kes pakuvad teenuseid Eesti idaserva piirkonnas (Vara-Alatskivi-Kallaste-Varnja-Kolkja piirkond; seda piirkonda nimetatakse samuti **Sibulateeks**), mis lookleb Peipsi ääres alates Emajõe vasakkaldast Tartu tagant kuni Kallasteni. 

## Fotod Sibulateest

Fail:VegetableSeller,Onion road,varnja,estonia.JPG
Fail:Sibulatee2.jpg
Fail:Sibulatee3.JPG
Fail:Onion road, Estonia.JPG


## Viited

## Välislingid
* sibulatee.ee, üks piirkond, kaks rahvust, kolm kultuuri! (vaadatud 19.03.2013)
* Sibulatee, FB
* Sibulateest SA Lõuna-Eesti Turism kodulehel (vaadatud 19.03.2013)
Raudtee Erastamise Rahva AS

**Raudtee Erastamise Rahva AS** (RER) oli 2000. aastal Eesti ärimeeste asutatud firma, mis osales Eesti Raudtee erastamiskonkursil.

Kolmest pakkujast jäi RER 865 miljoni krooniga viimaseks, konkursi võitis Rail Estonia 1,7 miljardi krooni suuruse pakkumisega. 17. jaanuaril 2001 vaidlustas RER erastamisagentuuri otsuse, kuna Rail Estonia polnud vaatamata lubadusele teatanud Eesti Raudteesse investeerima hakkava suure Põhja-Ameerika raudteefirma nime. Konkursi võitnud Rail Estonia loobus ostmisest, seetõttu sai Eesti Raudtee erastada teisele kohale jäänud Baltic Rail Service (BRS).

2001. aasta oktoobris avalikustas Marcel Vichmann BRS-i ja RER-i varasema kokkuleppe, mille kohaselt pidi võitja teise firma koos äriplaaniga ära ostma, BRS aga tahtis kokkuleppest taganeda; võimaliku ostusummana nimetati 70 miljonit krooni. 2004. aastal jõudsid firmad siiski ostuhinnas kokkuleppele. BRS ostis RER-i, kompenseerides ostuhinnaga Postimehe väitel konkursile tehtud kulutused 20-25 miljoni krooni ulatuses; ostu järel teatas BRS kavatsusest RER likvideerida.

RER-i juhataja oli Rain Tamm. Firma asutajate seas olid transiidiärimees Aadu Luukas ja turvafirmade omanik Urmas Sõõrumaa.

## Viited

## Välislingid
* Tõnis Erilaid "Eesti Raudtee erastamine peatus määramatuks ajaks" Õhtuleht, 18. jaanuar 2001
* "Salalepe Eesti Raudtee erastamisel sai kinnituse" ERR, 12.06.2004
Olsene linnus

**Olsene linnus** on linnus Belgias Lääne-Flandria provintsis Zulte vallas Olsenes.

See ehitati 1854. aastal põhjalikult ümber lossiks.

Linnus ja lossi jaoks tehtud lisaehitised võeti arhitektuurimälestisena kaitse alla 1995. aastal.
Gravensteen

**Gravensteen** on keskaegne linnus Belgias Ida-Flandria provintsis Gentis. Gravensteen tähendab tõlkes krahvi kindlust.

Leie ja Schelde ühinemiskohast sadakonna meetri kaugusele jääv Gravensteen on üks kaunimaid keskaegseid linnuseid Belgias, kõrvuti Bouilloni, Beerseli, Corroy, Sint-Pieters-Rode, Lavaux' ja Vêves'i lossiga.

## Ajalugu
Esimene kindlusehitis rajati Gravensteeni kohale 9. sajandil, kaitseks viikingite sõjaretkede eest.

Linnus selle praegusel kujul on rajatud 1180. aastal, 1176. aastal tules hävinud eelmise linnuse asemele. Linnus ümbritseti müüriga, milles on 24 kaitsetorni.

Eri aegadel on linnuses asunud rahapaja, vangla ja riidevabrik.


Gravensteen (Gent) MM 2.jpg
Gravensteen-Gent-(xndr).jpg|
Gravensteen (2).jpg|
Gravensteen2.jpg|
Gent Gravensteen-PM 08405.jpg|
Gent Gravensteen-PM 08394.jpg|
Gravensteen (10).jpg
Gand château des comtes chapelle.JPG|


## Kirjandus
*sophie Derom. "Gravensteen. A visit to the Castle of the Counts". Gent 1995. 32 lk

## Välislingid
Vetla hüdroelektrijaam

**Vetla vesiveski** ehk **Vetla hüdroelektrijaam** on vesiveski ja hüdroelektrijaam Jägala jõel Vetlas.

## Ajalugu
Veski järgi on nime saanud Vetla küla. 1694. aastal oli küla nimi juba Wetla, 1844 Wätla. 1977. aastal liideti Vetla külaga Taganurga küla.

Vesiveski omanikuks sai 1920. aastatel Hugo Pärnamäe, kes renoveerimistööde käigus asendas vesiratta Rootsist tellitud veeturbiinidega, mis töötasid Nõukogude aja lõpuni; suurem turbiin andis elektrit ja aitas jahvatada jahu ning töös hoida saekaatrit, väiksema turbiini vooluga varustati talusid kahe kilomeetri raadiuses. Veskimehe hooned asuvad veski vastas, kõrgel vasemkaldal. 2003. aastal ehitati veski juurde hüdroelektrijaam. Paisu tõttu on Vetlas paisjärv. Veskihoone oli kahekorruseline, all oli saeveski ja ülal jahuveski.
### Endine vesiveski hüdroelektrijaamana

Hüdroelektrijaam hakkas veskis töötama 2003. aasta märtsis. 2009. aastal ei jõutud naabritega veepiiri nihutamises kokkuleppele. Jaamas oli kaks 50 kW hüdroturbiini.

## Pilte

Fail:Vetla vesiveski möldri maja ja saun 2016. aastal.jpg|Vetla vesiveski möldri maja ja saun 2016. aastal. Saun on pärast kalarambi rajamist poolsaarel
Fail:Vetla vesiveski ja möldritalu (2021. aasta september).jpg|Vetla vesiveski, tamm, kalaramp, Jägala jõgi ja saun
Fail:Vetla vesiveski, saekaater 1920ndad.jpg|Vetla vesiveski ja saekaater, 1920. aastad (Foto: Eesti Ajaloomuuseum)
Fail:Vetla vesiveski ja möldritalu ja saun (2021. aasta september).jpg|Vetla vesiveski, Jägala jõgi, tamm, kalaramp, saun ja möldritalu
Fail:Vetla saekaater ja hüdroelektrijaam. 2016.jpg|Vetla saekaater ja hüdroelektrijaam 2016. aastal
Fail:Vetla vesiveski ja möldritalu.jpg|Vetla vesiveski ja vastaskaldal asuv möldritalu
Fail:Vetla vesiveski ja möldritalu (september, 2021).jpg|Vaade veskile Jägala jõe kohalt
Fail:Vetla saekaater ja hüdroelektrijaam 2014. aastal. Jäädvustatud Jägala jõe sillalt.jpg|Vetla saekaater ja hüdroelektrijaam 2014. aastal
Fail:Vetla vesiveski ja möldritalu (september 2021).jpg|Vesiveski ja talu


## Vaata ka
* Vetla
* Vesiveski
* Hüdroelektrijaam
* Jägala jõgi
* Saeveski
*Kalaramp

## Viited

## Välislingid
*Vetla veski. Eesti Veskivaramu
*"Elektrijaam kütab kirgi ja ujutab Anija valla maid üle". Eesti Päevaleht, 2. november 2004
*"Vetla hüdroelektrijaam võib jääda tegevusloata". ERR, 23. jaanuar 2008
*"Volikogu andis Vetla Jõujaamad OÜle nõusoleku Jägala jõe paisutamiseks". Sõnumitooja, 22. oktoober 2013
Tampere maja

**Tampere Maja** on soome-eesti kultuuri-, koostöö- ja teabekeskus, mille algne eesmärk oli edendada sõpruslinnade Tartu ja Tampere vahelisi kultuurisuhteid ja koostööd. See asub Tartu kesklinnas Tartu Ülikooli peahoone ja Tartu Jaani kiriku vahetus läheduses, aadressil Jaani 4. 

Tampere ja Tartu kirjutasid sõpruslinnade lepingule alla 1992. aastal. Kolm aastat hiljem otsustati asutada kultuuri- ja koostöökeskus Sihtasutus Tampere Maja, mis avati 13. septembril 1997.

2025. aastal otsustas Tampere linn lõpetada keskuse rahastamise, misjärel Tartu leidis, et linna eelarve ei võimalda kogu rahastust üksi kanda. Seetõttu lõpetas SA Tampere Maja tegevuse aasta lõpus ning Tartu linnale kuuluva kinnistu haldamine ja Soome kultuuri edendamine majas anti 2026. aasta alguses üle MTÜ-le Ainola Keskus, mis hõlmab senisest laiemalt Soome ja Eesti kultuuriühinguid ja -organisatsioone.

Majas korraldatakse kirjandusõhtuid, näitusi ja kontserte. Maja ruume on võimalik avalikeks üritusteks rentida, keskuses tegutseb ka külalistemaja. Soome Instituudi Tartu esindus kolis majja 2026. aasta veebruaris.

## Tunnustus

* 2002 Tartu Kultuurikandja auhind

## Välislingid
* Tampere maja

## Viited
Jannée loss

**Jannée loss** on loss Belgias Namuri provintsis Ciney vallas.

Keskajal oli siin väikelinnus. See ehitati 1630. aastal ümber ning pole teada, kas varasemast linnusest säilis midagi uue ehitise sees.

19. sajandi alguses lisati lossi nurkadesse tornid, lossi ümber rajati inglise park. Esimese maailmasõja ajal oli lossis Saksa hospital, Teise maailmasõja ajal aga Briti hospital. 

## Välislingid
*Koduleht
Elmar Pärna

**Elmar Pärna** (18. detsember (vkj 6. detsember) 1878 Rannu, Tartumaa – 15. detsember (vkj 3. detsember) 1916 Mustamäe sanatoorium, Soome) oli eesti geoloog-paleontoloog.

## Elulugu
Lõpetas 1898 Peterburis gümnaasiumi, õppis 1898–1902 Peterburi Ülikooli füüsika-matemaatika-teaduskonnas, lõpetas 1910 Peterburi Mäeinstituudi. Pärast 1905. aasta revolutsiooni oli koduõpetaja Londonis Venemaalt välja saadetud literaadi Vladimir Tšertkovi perekonnas, 1910–1916 Peterburi Mäeinstituudi paleontoloogia õppetooli assistent.

## Teadustöö
Elmar Pärna uurimused käsitlevad Lõuna-Uurali devoni ja karboni ajastu ammoniite, trilobiite, koralle ja peajalgseid molluskeid, ta oli ka Põhja-Eesti lademete paleontoloogia hea tundja.

## Isiklikku
Elmar Pärna oli kösterkooliõpetaja poeg ja Nikolai Pärna kaksikvend. Tema õde oli haridustegelane Marta Pärna. Tema ema oli Carl Robert Jakobsoni õde oli Natalie Johanson-Pärna.

## Viited

## Kirjandus
* EE 7, 603; 14, 392
* Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 94
* Põldmäe, R. Johanson-Pärnade perekonnast. // TALE IV, 83–95.
*
Kalev Pärna

**Kalev Pärna** (sündinud 7. jaanuaril 1950 Kõpu vallas Viljandimaal) on eesti matemaatik.

Ta lõpetas 1967 C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli, 1972 Tartu Riikliku Ülikooli arvutusmatemaatika erialal ja 1978 kaugõppes aspirantuuri. Ta kaitses 1987 Vilniuse Ülikoolis füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi väitekirjaga "Оптимальное разбиение метрического вероятностного пространства". Täiendas end Moskva (1983), Vilniuse (1988), Amsterdami (1992), Umeå (1993), (Rootsi Instituudi stipendiaadina) Stockholmi (1993), Würzburgi (1994) ja Aacheni (2005) ülikoolis. 

Pärna oli 1972–1977 TRÜ haridussotsioloogia labori vaneminsener, 1977–1979 matemaatilise statistika ja programmeerimise kateedri vanemõpetaja, 1979–1988 matemaatilise statistika kateedri vanemõpetaja, 1988–1992 dotsent, 1992–1994 matemaatilise statistika instituudi dotsent, alates 1994 tõenäosusteooria korraline professor, 1995–1997, 1999–2000, 2003–2004 ka matemaatilise statistika instituudi juhataja, alates 2005 tõenäosusteooria õppetooli professor. Ta on õpetanud peamiselt tõenäosusteooriat, juhuslike protsesside teooriat, matemaatilist statistikat ja riskiteooriat.

## Teadustöö
Tema uurimisvaldkonnad on tõenäosusteooria, matemaatiline statistika ja finantsmatemaatika. Ta on käsitlenud jaotuste lähendamist hulkade abil, teinud kindlaks parimate lähendhulkade omadusi, sh nende olemasolu ja koonduvust funktsionaalruumides ning selgitanud kahe barjääriga riskiprotsesside käitumist.

Ta on Eesti Matemaatika Seltsi, Eesti Statistikaseltsi, Eesti Kvaliteediühingu, Eesti Aktuaaride Liidu ja Kuningliku Skytte Ühingu liige (1995).
## Tunnustus

* 2009 Tartu Ülikooli medal
* 2015 Tartu Ülikooli aumärk
* 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"

## Teoseid
Ta on avaldanud üle 50 teaduspublikatsiooni.
* On the stability of k-means clustering in metric spaces. // TÜ Toim 798 (1988)
* On the existence and weak convergence of k-centres in Banach space. // TÜ Toim 893 (1990)
* Approximation of distribution by sets (kaasautorid J. Lember, A. Viiart). // Classification in the Information Age. (Springer) 1999
* Strong consistency of Banach-valued k-centres via best approximation theory (kaasautor J. Lember). // Probability Theory and Mathematical Statistics. (VSP/TEV) 1999
* On correspondence analysis of incomplete orderings. // Between Data Science and Applied Data Analysis. (Springer) 2003
* Approximation of distributions by parametric sets (kaasautor M. Käärik). // Acta Applicandae Mathematicae 78 (2003) 1–3
* On risk processes with double barriers (kaasautor K. Lokk). // ACUT de Mathematica 8 (2004)
* Approximation of distributions by bounded sets (kaasautor M. Käärik). // Acta Applicande Math. 97 (2007) 1–3

## Isiklikku
Kalev Pärna abikaasa on Elli Pärna.

## Viited

## Kirjandus
*Album professorum Universitatis Tartuensis anno MCMXCVIII. Tartu 1998, 113
*Tartu Riikliku Ülikool]]i õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987, 385; II, 139
*EE 14, 392

## Välislingid
* 
*
Karl Pärna

**Karl Pärna** (27. veebruar 1904 Vara vald, Tartumaa – 1. juuli 1966 Tartu) oli eesti geoloog ja geograaf.

## Elulugu
Karl Pärna oli ehitustöölise poeg.

Ta lõpetas 1932 Tartu Õhtugümnaasiumi, 1939 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna, 1940 TÜ juures didaktilis-metoodilise seminari kesk- ja kutsekooli maateaduse ja loodusloo õpetaja kutsega, loodusteaduste magister (1941, TÜ), väitekiri "Põhja-Harjumaa maa-asulastik II. Tallinnamaa asulastiku areng ja suhted teistesse maastiku komponentidesse" (väitekiri hävis sõjatules), geograafiakandidaat (kinnitatud 1947, TRÜ), geoloogia-mineraloogiakandidaat (1962, TRÜ), väitekiri "O геологии Балтийского приледникового озера и больших местных приледниковых озер на территории Эстонии". 

Ta oli 1935–1938 Eesti Kirjanduse Seltsi kodu-uurimistoimkonna stipendiaadina uurimistööl Põhja- ja Lääne-Eestis, 1939–1940 TÜ geograafia instituudi ajutine abijõud, 1940–1944 (vaheaegadega) TRÜ geograafia kateedri vanemlaborant ja ajutine tööjõud, 1944–1946 tööpataljonis ja NKVD laagris, 1947–1951 Eesti NSV TA Geoloogia Instituudi nooremteadur, 1951–1966 Eesti Projekti geoloog-insener (Tartus), ühtlasi 1941 ja 1947 TRÜ geograafia kateedri vanemlaborant, 1947–1949 ja 1953–1954 õppeülesande täitja, 1949–1950 vanemõpetaja (0,5). Õpetas sissejuhatust füüsikalisse geograafiasse, geomorfoloogiat, geograafiliste väliuuringute metoodikat, pinnaseteadust, asulageograafiat jm.

## Teadustöö
Karl Pärna uurimisvaldkonnad olid kvaternaarigeoloogia, pinnaseteadus ja asulageograafia. Tema peamisteks uurimisobjektideks olid jääpaisjärved ja Balti jääjärv Eestis, nende teke ja areng sõltuvalt mandrijää taandumisest ja glatsioisostaatilistest liikumistest, samuti hilisjääaegsed rannamoodustised. Ta tegutses ka ehitusgeoloogina. Kokku avaldas Pärna umbes 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* "Vee ja õhu mahutavuse määramisest muldades Kopecky-Lippmaa meetodil" // Eesti Loodus (1937) 4
* "Põhja-Harjumaa maa-asulastik" Tartu, 1940
* "Elva liivik, selle kujunemine ja kujunemisaegne hüdrograafia" // Eesti Loodus (1958) 3
* "Balti ja kohalikkude suurte jääjärvede geoloogiast Eesti NSV territooriumil" // Eesti NSV TA Geoloogia Instituudi uurimused 5 (1960)
* "Mandrijää servamoodustisi Tartu ümbruses" // "Looduseuurijate Seltsi aastaraamat 60" (1969)

## Viited

## Kirjandus
* "Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944". Tartu, 1994, III kd, lk 113–114
* "Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980". Tartu, 1987, lk 187
* "Eesti geoloogia: biograafiline teatmik". Tallinn, 1995, lk 94
* "Eesti entsüklopeedia" kd 14, lk 392
* "История геологических наук в Эстонии". Tallinn, 1986, lk 325
* Varep, E. "Karl Pärna" // "Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat 1966". Tallinn, 1968, lk 262–263
* Eilart, J. "Karl Pärnat mälestades" // Eesti Loodus (1966) 5, lk 314–316
*
Nikolai Pärna

**Nikolai Pärna** (perekonnanime rööpkuju: **Paerna**, 18. detsember (vkj 6. detsember) 1878 Tartu – 28. november 1923 Petrograd) oli Eesti arstiteadlane ja füsioloog.

## Elulugu
Lõpetas 1902 Peterburi Ülikooli füüsika-matemaatika-teaduskonna, 1908 Peterburi Sõjameditsiiniakadeemia (oli Nikolai Vvedenski ja Vladimir Behterevi õpilane), meditsiinidoktor (1914), väitekiri "О функциональных изменениях нерва и мышцы при пропускании постоянного тока: из Физиологической лаборатории проф. Н. Е. Введенского при С.-Петербургских Высших женских курсах: диссертация на степень доктора медицины". 1914–1917 arstina I maailmasõjas, 1917–1923 Peterburi Ülikooli õppejõud (aastast 1919 professor).

## Teadustöö
Uurimusi närvi- ja lihasefüsioloogia, sisenõristuse ja (ühe esimesena maailmas) biorütmide vallast. Oma närviimpulsside lühiajalise blokeerimise meetodiga ("Pärna primaarne anooddepressioon") oli nn kahe pidurdustüübi teooria loomisel eelkäijaks.

## Isiklikku
Nikolai Pärna oli kösterkooliõpetaja Jakob Peerna ja Carl Robert Jakobsoni õe Natalie Johanson-Pärna poeg. Tema kaksikvend oli paleontoloog Elmar Pärna ja õde haridustegelane Marta Pärna.

## Viited

## Teoseid
* Об электротонических изменениях проводимости нерва = Ueber die elektrotonischen Veränderungen in der Leidungstätigkeit der Nerven. Юрьев, 1913
* Окрашивание слуховых представлений. Пг, 1914
* Das Wellenphänomen des Lebens. Periodische Schwankungen im Seelenleben des Menschen. Leipzig, 1923
* Сон и его значение. Пг, 1923
* Строители живого тела: очерки физиологии внутренней секреции. Л, 1924
* Питание и жизнь. Обмен веществ и обмен энергии у человека, Л, 1925
* Rütm, elu ja looming. // Loomingu raamatukogu (1978) 50/51.

## Kirjandus
* EE 14, 392
* Teaduse ajaloo lehekülgi Eestist. Tallinn, 1968– IV, 84
* LR (1978) 50/51.
*
Enn Pärnama

**Enn Pärnama** (perekonnanime rööpkuju: **Pärnamaa**, 27. september 1929 Märjamaa, Läänemaa – 15. november 1988 São Paulo, Brasiilia) oli eesti mineraloog ja keemik.

## Elulugu
Õppis Tallinna Gustav Adolfi Gümnaasiumis. Põgenes 1944 Rootsi. Lõpetas 1953 Göteborgis keskkooli (eksternina), *fil. cand.* keemias (1959, Lundi Ülikool), oli 1959–1961 Lundi Ülikoolis riigi litsentsiaadistipendiaat, *fil. lic.* mineraloogias ja geoloogias (1961, samas), väitekiri "On the use of vickers microhardness (VH) in the microscopical identification of ore minerals, especially sulphides of Pb, Bi, Sb". Õpetas maagimineraloogia ja -geoloogia kursusi. 

Oli 1961–1973 Rootsis Fagersta Bruks AB pulbermetallurgia labori keemik, juhataja assistent ja uurimisosakonna juhataja, 1973–1975 sama firma ettevõtte juhataja Prantsusmaal ning aastast 1977 uurimistööde ja tootmise juht firma ettevõtteis Brasiilias.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: pulbermetallurgia. Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis ja Powder Metallurgy Society liige.

## Viited

## Kirjandus
*
Evald Pärnaste

**Evald Pärnaste** (sündinud 29. novembril 1934 Kudina vallas Tartumaal) on eesti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Evald Pärnaste on talupidaja poeg.

Lõpetas 1958 Väimela Zooveterinaariatehnikumi, 1968 Leningradi Veterinaariainstituudi veterinaariaarsti erialal, veterinaariakandidaat (1975, Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituut), väitekiri "О применении аэрозолей и электроаэрозолей некоторых дезинфицирующих веществ и антибиотиков в промышленном птицеводстве". Oli 1951–52 Aidu zooveterinaariajaoskonna veterinaariavelsker, 1959–71 Orajõe veterinaariajaoskonna juhataja, 1971–79 Pärnu rajooni "Sõpruse" kolhoosi peaveterinaararst, 1979–81 Rakvere rajooni Roela sovhoosi peaveterinaararst, 1981–84 EPA sise- ja nakkushaiguste kateedri assistent, 1984–86 vanemõpetaja, 1986–94 dotsent, ühtlasi 1986–91 kateedri juhataja, 1994–99 EPMÜ nakkushaiguste instituudi dotsent. Õpetanud sisehaigusi, veterinaariaorganiseerimist ja -ökonoomikat, veterinaariateenistust ja -seadusandlust, veterinaardesinfektsiooni (epizootoloogia alaosana) ja lindude haigusi; koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimusi veterinaardesinfektsiooni, lindude haiguste, laserite kasutamise ja veterinaariateenistuse korraldamise alalt. Eesti Linnukasvatajate Seltsi liige (aastast 1969), Eesti Loomaarstide Ühingu asutajaliige (1988). Üle 60 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Применение аэрозолей эфирных масел и ультрафиолетового облучения (kaasautor). // Ветеринария (1989) 8
* Veterinaarandmete majandusliku efektiivsuse analüüsimine. Tallinn, 1989
* Veterinaarmeetmete planeerimine. Tartu, 1991
* Rahvusvahelised veterinaarorganisatsioonid. Tartu, 1991
* Veterinaardesinfektsioon. Tartu, 1991
* Veterinaarmeetmete planeerimine. Tartu, 1991
* Desinfektsioon. Tartu, 1995
* Sigade haigused (kaasautor). Ttr, 1997
* Veiste haigused. I (kaasautor). Tallinn, 1998
* Uurimus veterinaarpraksise olukorrast. // Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1999) 2.

## Kirjandus
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, 211–212
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 165
* EPA VB III, 76–78
* VI, 84–85
* V, 81–82
* VI, 119
* Sotsialistlik Põllumajandus (1976) 5, 235
* Agraarteadus (1994) 4, 480–481
* Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1994) 4, 63
* Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1997) 6, 157.
*
Helje Pärnaste

**Helje Pärnaste** (aastani 1983 **Lõhmus**, 1983–1991 **Aru**; sündinud 17. juulil 1961 Häädemeestel Pärnumaal) on eesti geoloog ja paleontoloog.

## Elulugu
Helje Pärnaste on õpetaja tütar.

Lõpetas 1979 Tartu 5. Keskkooli, 1987 TÜ geoloogiaosakonna, 1998 TÜ-s magistrantuuri, geoloogiamagister (1998, TÜ), väitekiri "Systematics the Lower Ordivician trilobite Krattaspis viridatus Õpik, 1937", geoloogiadoktor (2004, TÜ), väitekiri "Early Ordovician trilobites of suborder Cheirurina in Estonia and NW Russia: systematics, evolution and distribution" (Tartu, 2004). Täiendas end 1997 ja 1999 Kopenhaageni Ülikooli geoloogia muuseumis. Oli 1980–81 Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi laborant, 1984–85 ja 1987 Eesti NSV TA Geoloogia Instituudi laborant, 1987–96 nooremteadur, 1996–2004 juhtivinsener, 2004–05 erakorraline teadur, 2006– vanemteadur, ühtlasi aastast 2005 teaduskogude osakonna juhataja kohusetäitja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: Põhja-Baltikumi ordoviitsiumi trilobiitide süstemaatika ja evolutsioon. 16 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* On the correlation of the Tremadocian and Arenigian boundary beds in the East Baltic (kaasautorid S. Mägi, V. Viira). // Eesti TA Toim. Geol 38 (1989) 2
* The Lower Ordovician trilobite Krattaspis: the earliest cyrtometopinid (Cheiruridae) from the Arenig of the East Baltic. // Special Papers in Palaeontology 70 (2003)
* Revision of the Ordivician cheirurid trilobite genus Reraspis with the description of the earliest representative. // Eesti TA Toim. Geol 53 (2004) 2
* The earliest encrinurid trilobites from the East Baltic and their taxonomic interest. // Palaeontology 49 (2006) 1
* Early Ordovician trilobite distribution and zonation of the East Baltic. // Eesti TA Toim. Geol 55 (2006) 2.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 95.
*
Evi Pärnits

**Evi Pärnits** (aastani 1970 **Evi Muru**; sündinud 26. juulil 1946 Tartus) on eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Evi Pärnits on teenistujate tütar.

Lõpetas 1964 Tartu 7. Keskkooli, 1971 EPA majandusteaduskonna, majandusmagister (1999, EPMÜ), väitekiri "Raamatupidamise automatiseerimise probleeme Eestis". Oli 1971–90 EPA raamatupidamise kateedri assistent, 1990–91 raamatupidamise ja analüüsi kateedri vanemõpetaja, 1991–92 EPMÜ raamatupidamise ja rahanduse õppetooli vanemõpetaja, 1992–99 EPMÜ raamatupidamise ja rahanduse instituudi assistent, 1999–2006 lektor, 2006– majandus- ja sotsiaalinstituudi lektor. Õpetanud põllumajandusraamatupidamist ning rahandust ja pangandust, audiitorkontrolli, raamatupidamist arvutitel.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: põllumajandusraamatupidamine, automatiseeritud andmetöötlus, raamatupidamise tarkvara ja selle kasutamine. Üle 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Põllumajandustehnika tootmiskoondiste raamatupidamine. Tartu, 1982
* Põllumajandusettevõtete infosüsteemi automatiseerimine. // EPMÜ teadustööde kogumik 181 (1995)
* Raamatupidamisprogrammide õpetamisest EPMÜ-s. // 188 (1996)
* Majandusarvestuse automatiseerimisest. // EPMÜ teadustööde kogumik 190 (1997)
* Problems of automation of accounting in Estonia. // Accounting perspectives on the treshold of the 21st century. Tartu, 1999
* Raamatupidamistarkvara kasutamisest Eestis. // Arvutimaailm (2002) 10, (2003) 1
* Raamatupidamistarkvara Eesti ettevõtetes. // Arvutimaailm (2005) 6.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 70; II, 124
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 101.
*
Eed Pärnoja

**Eed Pärnoja** (aastani 1968 **Eed Vahter**, sündinud 23. juulil 1946 Tartus) on eesti keemik.

## Elulugu
Eed Pärnoja on Hermann Vahteri tütar ja Mihkel Pärnoja abikaasa.

Lõpetanud 1964. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1969. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna. 

Oli aastatel 1969–1971 Tartu Riikliku Ülikooli analüütilise keemia kateedri vanemlaborant, 1971–1991 nooremteadur, 1993–2000 keemilise füüsika instituudi keemik-analüütik, 2001– keemik.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: luminestseeruvate ainete keemia, kõrgtemperatuursete ülijuhtide keemia. Üks keskkonnakaitselise tähtsusega termoluminestsentsdosimeetrite (radioaktiivse kiirguse mõõtmiseks) väljatöötajaist. 18 teaduspublikatsiooni, 2 autoritunnistust (kaasautor).

## Tunnustus

* 2006 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
* Синтез и свойства сверхпроводящих керамик типа Bi-Sr-Ca-Cu-O (kaasautor). // Тр. ИФ АН ЭССР 67 (1990)
* Optimal conditions for europium and samarium determination in cathodo-luminophors by induktivly coupled plasma atomic emission spectrometry (kaasautor). // J. Anal. Atomic Spectr. 16/11 (2001)
* EPR of V-Hal centres in SrS (kaasautor). // Phys. Status Solidi B-Basic Solid Res. 243 (2006) 8.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 139.
*
Jaan Pärnat

**Jaan Pärnat** (18. jaanuar 1940 Saarde vald Pärnumaa – oktoober 2022) oli Eesti arstiteadlane ja spordiarst. 

## Elulugu
Jaan Pärnat on talupidaja poeg.

Lõpetas 1959 Kilingi-Nõmme Keskkooli, 1967 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna spordimeditsiini osakonna, meditsiinikandidaat (1971, TRÜ), väitekiri "Vereringe ja hingamissüsteemi talitlus ning happe-leeliselise tasakaalu muutused kasvavate koormuste tingimustes", meditsiinidoktor (1985, Moskva Kehakultuuri Keskinstituut), väitekiri "Возрастно-половые стандарты (10–50 лет) аэробной способности человека". Stažeeris 1974–75 teadurina Prahas Karli Ülikoolis. 

Oli 1967. aastast Tartu Riikliku Ülikooli biofüüsika ja elektrofüsioloogia labori vanemlaborant, 1968–1969 spordimeditsiini kateedri õpetaja, 1969–1976 spordifüsioloogia kateedri vanemõpetaja, 1977–1985 dotsent, 1985–1991 professor, 1991–1992 lihastalitluse labori vanemteadur. Aastatel 1994–1999 oli Sisekaitse Akadeemia biomeditsiini õppetooli juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: spordimeditsiin ja -füsioloogia. Töötas välja eestlaste kehalise töövõime standardid, uuris treenituse määramist. Üle 130 teaduspublikatsiooni, sh monograafiad.

## Teoseid
* Взаимоотношения между показателями работоспособности сердечнососудистой и дыхательной систем и состава крови у бегунов при мышечной работе с повышающейся мощностью. // Физиол. ж. CССР (1970) 10
* Untersuchungen anaeroben und aeroben Leistungsfähigkeit von Zehnkämpfer (kaasautor). // Med. Sport (1973) 12
* Treeningu füsioloogia. Tartu, 1974
* Indices of aerobic work capacity and cardio-vascular response during exercise in athletes specializing in different events (kaasautor). // J. Sports Med. Phys. Fitness 15 (1975) 2
* Determination of cardiac output by the CO2 – rebreathing method in fifteen-year-old boys subjected graduated loading (kaasautor). // Physiol. Bohemoslov. 26 (1977) 1
* Ealise füsioloogia alused (kaasautor A. Viru). Tartu, 1977
* Hapniku tarbimise maksimumi ja välise hingamise näitajate ealine dünaamika Eesti NSV elanikel (kaasautor). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1983) 4
* Lihastegevuse füsioloogia alused. Tallinn, 1997.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 332–333
* II, 139
* EE 14, 392
* Tartu ülikool]]i ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 230, 301
* Nõukogude Eesti Tervishoid (1985) 6, 436–437;
*
Tiit Pärnik

**Tiit Pärnik** (21. jaanuar 1938 Rakvere – 14. veebruar 2017) oli eesti taimefüsioloog.

## Elulugu
Tiit Pärnik oli õpetajate poeg.

Lõpetas 1956 Kohtla-Järve 1. Keskkooli, 1962 TÜ füüsikaosakonna, bioloogiakandidaat (1973, TÜ), väitekiri "Исследование фотосинтетического газообмена и метаболизма углерода на изолированных от растений листьях радиометрическим методом". Oli 1962–66 Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudi (EBI) vaneminsener, 1966–74 nooremteadur, 1974–75 teadussekretär, 1975–86 vanemteadur, 1986–96 juhtivteadur, 1996–2004 EPMÜ EBI vanemteadur, 2005– 2015 EMÜ põllumajandus- ja keskkonnainstituudi taimefüsioloogia osakonna erakorraline vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: kõrgemate taimede fotosüntees, hingamine ja CO2 metabolism. Võttis 1988–89 osa NSVL Teaduste Akadeemia Kaug-Ida Osakonna Merebioloogia Instituudi, USA ja Vietnami teadlaste ühisekspeditsioonist India ookeani edelaossa, osales 1994, 1995, 1996 Umeås Eksperimentaalbioloogia Instituudi fotosünteesi labori ja Umeå Ülikooli taimefüsioloogia osakonna ühisuurimustes. Kirjeldanud esmakordselt troopilistes vetes kasvava veetaime *[[Thalassodendron ciliatum]]* süsiniku assimilatsiooni mehhanismi. Loonud originaalse aparatuuri taimelehtede süsiniku fotosünteetilise metabolismi dünaamilise reguleerimise uurimiseks radiogasomeetrilisel meetodil. Välja töötanud uue metoodika taimelehtede hingamiskomponentide mõõtmiseks ja dekarboksüülimisreaktsioonides vabanenud CO2 reassimilatsiooni määramiseks (koos ). ENSV riiklik preemia (1982, kollektiivis). Üle 100 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Быстродействующая экспозиционная камера для изученя фотосинтеза при помощи 14CO2 (kaasautorid O. Keerberg, E. Jürisma).//Физиология растений 34 (1987)
* Photosynthesis of the seagrass Thalassodendron ciliatum: leaf anatomy and carbon metabolism (kaasautor). // Photosynthetica 26 (1992)
* Light-and CO2-saturated photosynthesis: enhancement by oxygen (kaasautor). // Photosynthesis Res. 88 (2006)
* Advanced radiogasometric method for the determination of the rates of photorespiratory and respiratory decarboxylations of primary and stored photosynthates under steady-state photosynthesis (kaasautor O. Keeberg). // Physiologia Plantarum 129 (2007)
* Photorespiratory and respiratory decarboxylations in leaves of C3 plants under different CO2 concentrations and irradiances (kaasautorid H. Ivanova, O. Keerberg). // Plant, Cell and Envir. 30 (2007) 12.

## Kirjandus
* EE 14, 392
* Teadusasutus Harkus. Eksperimentaalbioloogia Instituut. Tallinn, 1989, 33, 36
* Eksperimentaalbioloogia Instituut 40. Harku, 1997, 16, 21
*  

## Välislingid
Aarne Pärnpuu

**Aarne Pärnpuu** (12. märtsil 1938 Martna vald, Läänemaa – 22. aprill 2004) oli eesti päritolu Nõukogude Liidu ja Venemaa matemaatik.

## Elulugu
Aarne Pärnpuu oli talupidaja poeg.

Oli 1949–1957 küüditatuna Barabinski rajoonis Novosibirski oblastis, lõpetas 1956. aastal Barabinski 2. Keskkooli (Novosibirski oblast)

Ta lõpetas 1962. aastal Leningradi Ülikooli matemaatika-mehaanika-teaduskonna, 1965 aspirantuuri NSVL Teaduste Akadeemia Arvutuskeskuses Moskvas, füüsika-matemaatikakandidaat (1966, Leningradi Ülikool), füüsika-matemaatika-doktor (1985, ).

Oli 1965–1974 NSVL TA Arvutuskeskuse nooremteadur, 1974–1987 vanemteadur, 1987–1994 juhtivteadur, ühtlasi 1970–1987 Moskva Lennundusinstituudi dotsent ja aastast 1987 professor. Külalisprofessorina pidas 1970 loenguid Poola Teaduste Akadeemia Rakendusmatemaatika Instituudis ja Krakowi Ülikoolis, 1990 Chalmersi Tehnikaülikoolis Göteborgis ja 1991 Pekingi Rakendusfüüsika ja Arvutusmatemaatika Instituudis. Õpetas peamiselt informaatika aluseid ning algoritmikeeli ja programmeerimist.

Töötas 1992–1994 (kohakaaslasena) EV Moskva Suursaatkonna konsultandina hariduse ja teaduse küsimustes, aastast 1995 oli ta samas referent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: hõredate gaaside dünaamika (gaasi molekulide infraktsioon tahke pinnaga, lendava keha aerodünaamiliste koefitsientide arvutamine, keemilise reaktsioonide modelleerimine gaasides); arvutusmatemaatika (matemaatiliste mudelite loomine ja nende programmeerimine arvutitele). Uurimistöö tulemus oli Maa atmosfääri ülakihtide hõredate gaaside dünaamikaga seotud füüsiliste nähtuste modelleerimine ja konstruktiivsete algoritmide loomine. Osales lähikosmose uurimises. Uurimissuundadel oli Nõukogude Liidus strateegiline tähtsus, mistõttu tööd olid salastatud. 

## Teoseid
Üle 100 teaduspublikatsiooni, sh 3 monograafiat.
*Computer study of gas atom scattering from a solid surface with application to space problems. // Archivum of Mechanics 25 (1973) 2
*Взаймодействие молекул газа с поврхностями. Moskva 1974
*Параллельное вычисление в прикладных задачах (kaasautor V. Hohljuk). Moskva 1985
*Программирование на современных алгоритмических языках. Moskva 1978, 3. trükk 1990
*Kinetic simulation of chemical reactions in rarefied gas near solid surfaces (kaasautorid G. Tsvetkov, V. Shematovitch). // Rarefied Gas Dynamics. New York 1991
*Основы информатики. Moskva 1994

## Liikmesus
*1989–2000 Moskva Eesti Selts
*1994 Universal Ecological Academy (UEA)
**1995 asepresident
*1995 International Informatization Academy (IIA)
*2000 Eesti teadlased Moskvas asutajaliige ja esimene esimees

## Tunnustus
* 1973 NSV Liidu riiklik preemia

## Viited

## Kirjandus
*EE 14. Lk 392–393
*Maaleht, 25. mai 2005

## Välislingid
*
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Eevi Pärsim

**Eevi Pärsim** (21. aprill 1936 Valga – 5. juuni 2006 Valga) oli eesti mullamikrobioloog.

## Elulugu
Eevi Pärsim oli puusepa tütar.

Lõpetas 1954 Valga 1. Keskkooli, 1960 TÜ bioloogia osakonna, 1965 aspirantuuri Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudis (EBI); bioloogiakandidaat (1967, TÜ), väitekiri "Клубеньковые бактерии бобовых растений, растущих в Эстонской ССР, и их физиологические, биохимические и инфекционные свойства". Oli 1960–62 EBI laborant, 1965–71 nooremteadur, 1971–2001 vanemteadur, 2001–03 taimefüsioloog.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: mulla mikrobioloogia ja ökoloogia. Näitas, et 1) õhulämmastikku siduvate mügarbakterite liigitamine nende morfoloogilis-füsioloogiliste ja bioloogiliste omaduste ning võime alusel moodustada mügaraid liblikõieliste taimede juurtel ei vasta *[[Rhizobium]]*i levinud klassifikatsioonidele; 2) rabaturba kasutamine katmikaladel koos põhuga intensiivistab mikrobioloogilisi protsesse; 3) ravimudade mikrobioloogiline seisund võimaldab hinnata nende reostusastet ja isepuhastusvõimet. Looduseuurijate Seltsi (aastast 1962), Üleliidulise Mikrobioloogia Seltsi Eesti osakonna (1962–92) ja Eesti Mikrobioloogide Seltsi liige (aastast 1992). Üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Eestis kasvavate liblikõieliste mügarbakterid. Tallinn, 1969
* Lämmastiku bioloogilise sidumise teoreetilised aspektid. // Lämmastiku kasutamine taimekasvatuses. Saku, 1973
* General characteristics of Rhizobium strains of their collection in the Institute of experimental biology. // World Catalogue of Rhizobium Collections. St. Lucia, Queensland, 1983
* Mineraalsete lämmastikuühendite transformatsioonist katmikala substraatides. // Eesti TA Toim. Biol 34 (1985)
* Distribution of microorganisms in some Estonian curative muds. // Estonian curative muds. Tallinn, 1992
* Regulation of ribulose-1,5-bisphosphate carboxylase/oxygenase in vivo: control by high CO2 concentration (kaasautor). // Photosynthetica 42 (2004), 2.
*
Peeter Pärt

**Peeter Pärt** (sündinud 6. mail 1953 Uppsalas Rootsis) on Rootsi ja Eesti zoofüsioloog.

## Elulugu
Peeter Pärt on arsti poeg ja Toomas Pärdi ja Eva Silvia Pärt-Enanderi vend. 

Lõpetas 1972 Gävles Vasaskolani gümnaasiumi, 1976 Uppsala Ülikooli bioloogia ja keemia erialal, *[[Ph.D.]]* (zoofüsioloogia, 1983, samas), väitekiri "Cadmium uptake in perfused rainbow trout gills. Mechanisms and effect of water quality". 

Oli 1986–97 Uppsala Ülikooli ökotoksikoloogia ülikoolilektor, 1997–2001 Euroopa Komisjoni üksuse juhataja, 2001– keskkonna- ja tervisenõunik. Olnud 1978 stipendiaadina Prantsusmaal (Centre Energie Atomique), 1979–1981 töötanud periooditi Soomes (Helsingi Ülikool), 1981 ja 1984 Hollandis (, Nijmegen), 1991–1992 külalisteadurina Kanadas (McMaster University, Hamilton) ja 1996 USA-s (Rosenstiel School of Marine and Atmospheric Science, University of Miami). Uppsala Ülikoolis õpetanud zoofüsioloogiat, inimfüsioloogiat ja ökotoksikoloogia kursusi.

## Teadustöö
Uurinud kalade füsioloogia, veetoksikoloogia, inimese tervisele mõjuvate keskkonnategurite kvantifitseerimise mudeleid. Ajakirja Aquatic Toxicology (Elsevier) peatoimetaja (1994–2005). Suurbritannia Eksperimentaalbioloogia Ühingu liige. 67 teaduspublikatsiooni, aimeartikleid.

## Teoseid
* Cultured epithelia from fish gills (kaasautor C. M. Wood). // In vitro Methods in Aquatic Toxicology. Chichester, UK, 2003
* Environment and health. // EEA Report 10 (2005)
* Sub-report to the European Environ. Agency's State of the Environ. in Europe Report 2005 (SOER 2005)
* Apolipoprotein A1 could be a significant determinant of epithelial integrity in rainbow trout gill cell cultures: A study in functional proteomics (kaasautor). // Biochim. Biophys. Acta 1749 (2005)
* Effects of copper on CYP1A activity and epithelial barrier properties in the rainbow trout gill (kaasautor). // Aquatic Toxicology 12 (2006) 1
* ECVAM key area ecotoxicology: summary of activities and future perspectives (kaasautor M. Halder). // Comp. Biochem. Physiol. 146 (2007) 4, suppl 1
* Environment and Health (kaasautor D. Jarosinska). // Europe's Environ. – The 4th Assessment Report. European Environ. Agency contribution to the UNECE 6th Ministerial conf "Environment for Europe" in Belgrade 10–12 October 2007.

## Viited

*