open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alberto Ginastera

**Alberto Evaristo Ginastera** [hinas´teera] (11. aprill 1916 Buenos Aires – 25. juuni 1983 Genf) oli argentina helilooja, pedagoog, Kaunite Kunstide Akadeemia liige. 

Ta lõpetas 1938. aastal Buenos Airese riikliku konservatooriumi J. Andrese ja A. Palma juures, töötas sealsamas pedagoogina. Aastatel 1946–1947 õppis USAs. Töötas 1948–1958 (vaheaegadega) La Plata konservatooriumi direktorina, oli ka üks selle asutajaid).  

Aastatel 1958–1962 oli ta Buenos Airese Katoliku Ülikooli kaunite kunstide osakonna pedagoog, üks Ladina-Ameerika Muusika Uurimiskeskuse organiseerijaid Torquato di Tellas 1965. 

Teda peetakse argentina muusika võtmefiguuriks. Talle on omapärased nii rütmika kui ka indiaani rituaaltemaatika.

## Looming

### Ooperid
* "Lennuväli" 1961 Bergamo, 
* "Don Rodrigo" 1964 Buenos Aires (B/A), 
* "Beaumarche" M. Lainesi järgi 1967 Washington, 
* "Beatrice Cencci" 1971

### Balletid
* "Panambi" 1937 B/A, 
* "Estancia" 1941 (esietendus 1952, uus redaktsioon 1961)
* "Õrn öö" 1960 New York, 
* "Surasso" 

### Muusikateosed
* 2 sümfooniat: "Portena" 1942 ja "Sinfonia elegiaca" 1944 
* avamäng "Kreooli Faust" 1943 
* tokaata, villansico ja fuuga orkestrile 1947 
* pastoraal "Pampeana no.3" 1953 
* kontsert-variatsioonid kammerorkestrile 1953 
* kontsert keelpillidele 1965 
* 2 klaverikontserti "Argentina" 1941 ja 1961 
* viiulikontsert orkestriga 1963 
* tšellokontsert klaveriga 1966 
* harfikontsert orkestriga 1959
* kammermuusika "Pampeana no 1" viiulile klaveriga 1947 ja "Pampeana no 2" tšellole klaveriga 1950 
* 2 keelpillikvartetti 1948/49 
* klaverikvintett 1963
* palu klaverile sh "Argentina tantsud" 1937 
* 12 ameerika prelüüdi 1944 
* süit "Kreoolide tantsud" klaverile 1946 
* Sonaat klaverile 1952
* "Tucumani laulud" häälele, flöödile, viiulile, harfile ja 2 trummile R. J. Sanchesi tekstil 1938
* kantaat "Maagiline Ameerika" 1960, 
* "Milena" Kafka tekstil 1970
* rahvaviiside töötlusi, sh kogu "Cinco cantiones populares argentinas" 1943 
* muusika näidenditele, sh "Oliantai"
* muusikat kinofilmidele
Alar Läänelaid

**Alar Läänelaid** (sündinud 10. mail 1951) on maastikuökoloog ja dendrokronoloog. 

Lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli bioloog-botaanikuna 1974. a. 1979. aastal kaitses ta teaduste kandidaadi väitekirja "Hariliku männi rabavormid kõrgsoode dünaamika indikaatorina" Tartu Riiklikus Ülikoolis ja 2002. aastal kaitses ta doktoritöö (PhD) "Aastarõngasdateerimine Eestis" Helsingi Ülikoolis.
Töötanud õppejõuna Tartu ülikoolis algul botaanika osakonnas, siis geograafia osakonnas. Õpetanud botaanikat, biogeograafiat, dendrokronoloogiat, looduskaitset jm. Alates 2020. a. emeriitdotsent. 

Läänelaid on uurinud Eesti taimestikku, rabamändide juurdekasvu, puude aastarõngaid ja nende laiuse seoseid kliimanäitajatega, Eesti põlispuude vanust, ajalooliste ehitiste, laevavrakkide, maalitahvlite ja viiulite vanust dendrokronoloogia abil. 

Ta on avaldanud üle 300 trükitöö Eesti taimedest ja taimestikust, eksootilistest taimedest, rabamändide juurdekasvust, puude aastarõngaste uurimisest, puude vanuse määramisest, ehitiste ja vrakkide dendrokronoloogilisest dateerimisest, maalitahvlite dateerimisest, lisaks reisikirju ja vesteid.

## Tunnustus
* 1998 Tartu Ülikooli innovatsioonipreemia
* 2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk
* 2011 Tartu Ülikooli aumärk
* 2015 Eesti teaduse populariseerimise riiklik auhind 2015 kategoorias „Tegevused/tegevuste sarjad teaduse ja tehnoloogia populariseerimisel“ II preemia projektile „Rode altar lähivaates“ (projekti koordinaator H. Hiiop) http://www.etag.ee/teaduse-populariseerimise-riiklike-auhindade-voitjad-on-selgunud/
* 2017 Euroopa Liidu ja Europa Nostra muinsuskaitseauhind teadusuuringute kategoorias "Rode altari uurimis- ja konserveerimisprojekt" (projektijuht H. Hiiop) http://www.europeanheritageawards.eu/winners/rode-altarpiece-research-conservation-project/
* 2017 Eesti muuseumide parima teadusürituse aastaauhind 2016, "Rode altar lähivaates" (projektijuht H. Hiiop) http://www.artun.ee/muuseumirotid-jagatud-parim-teadusuritus-2016-on-projekt-rode-altar-lahivaates/
* 2019 Eesti Bioloogiaõpetajate Ühingu auliige
* 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"
* 2020 Muinsuskaitseameti aastapreemia 2020 laureaat Parim uurija: Christian Ackermanni projekti uurimismeeskond
* 2022 Muinsuskaitseameti tänukiri "Aasta leid 2022" laureaat, keskaegse laevavraki avastamine Lootsi tänava maapõuest Tallinnas

## Viited


## Välislingid
* "Alar Läänelaid"
* Eesti teadusinfosüsteem ETIS https://www.etis.ee/CV/Alar_L%C3%A4%C3%A4nelaid/est/
* Intervjuu, Eesti Mets detsember 2022 https://eestimets-digi.ohtuleht.ee/1076169/tartu-ulikooli-dendrokronoloogid-maaravad-puidu-vanust-viiulitest-laevavrakkideni
* Intervjuu Alar Läänelaiuga, Eesti Loodus 1, 2023 https://www.loodusajakiri.ee/eesti-loodus-12023/
Meinhard Niglas

**Meinhard Niglas** (5. juuli 1932 Käina vald, Hiiumaa – 2. märts 2007 Tallinn) oli eesti maadleja, treener ja kohtunik.

## Saavutused
Ta on üheksakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1953, 1954, 1956, 1958, 1959, 1960, 1961, 1962, 1963)

Tuli Eesti meistriks sambomaadluses 1954. aastal. 1956. aastal sai NSV Liidu meistersportlaseks Kreeka-Rooma maadluses.

### Nõukogude Liidu meistrivõistlused
* 1957. aasta – 2. koht (3. koha – Nikolai Tšutšalov)
* 1959. aasta – 3. koht (Nõukogude Liidu meistrivõistlused peeti Nõukogude Liidu rahvaste spartakiaadi raames)
* 1960. aasta – 2. koht

### [[Georg Lurichi mälestusvõistlused]]
* 1956. aasta – 1 koht.

## Treeneritöö
Tema parimad õpilasted olid Henn Põlluste, Ants Nisu, Olev Kiirend, Heldur Roone, Juura Kallari, Valeri Nikitin.

## Tunnustus
* 1972 – Eesti NSV teeneline treener

## Välislingid
* 
* Sport24
Juura Kallari

**Juura Kallari** (2. jaanuar 1941 Võõpsu, Mikitamäe vald, Võrumaa – 9. detsember 2005 Mikitamäe) oli eesti maadleja.

## Saavutused
Viiekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1964, 1966, 1967, 1969, 1970).

Eesti meister vabamaadluses – 1963.

Dünamo üleliidulistel meistrivõistlustel saavutas esikoha – 1964 ja 1965.

Nõukogude Liidu meistersportlane Kreeka-Rooma maadluses – 1963.

Nõukogude Liidu meistersportlane vabamaadluses – 1964.

## Välislingid
*
Villi Olumets

**Villi Olumets** (sündinud 12. märtsil 1945 Mooste vallas Võrumaal) on eesti maadleja ja maadlustreener.

Tema edukamad õpilased on Richard Karelson, Meelis Ludvig ja Leo Lumila.
## Saavutused
Villi Olumets on kuuekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1964, 1969, 1970, 1974, 1977, 1979);

NSV Liidu meistersportlane Kreeka-Rooma maadluses – 1964.

2012. aasta veteranide MM-il Budapestis sai kehakaalus kuni 76 kg kuldmedali.

Tema poeg on jalgpallur Indro Olumets.

## Viited

## Välislingid
* 
* EE|Eesti entsüklopeedia artikkel – Villi Olumets
* Villi Olumetsa tulemused Eesti meistrivõistlustel 
* 2013. a Sarajevos peetud veteranide MM-i matš kuni 69 kg kehakaalus Istvan Csatlosi ja Villi Olumetsa vahel
Loetud read

**Loetud read** on Eesti Rahvusringhäälingu ja MTÜ HeadRead koostöös ERR-i veebi osana valminud veebikeskkond, milles avaldatud videolõikudes loevad Eesti kirjanikud ja tõlkijad ette katkendeid oma teostest.

2012. aasta veebruari keskpaiga seisuga on selles esindatud viis kirjanikku ja viis tõlkijat: kirjanikud Tiit Aleksejev ("Kindel linn"), Indrek Hargla ("Apteeker Melchior ja timuka tütar"), Armin Kõomägi ("Hea firma"), Kai Aareleid ("Vene veri") ja Paavo Matsin ("Doktor Schwarz. Alkeemia 12 võtit") ning tõlkijad Kätlin Kaldmaa (Madeleine Thien "Koerad välisservas"), Juhan Habicht (Jason Goodwin "Kuri silm"), Aet Varik (David Mitchell "Varikirjas"), Terje Loogus (Thomas Glavinic "Öötöö") ja Triin Tael (Rawi Hage "De Niro mäng"). Autorite tutvustused on kirjutanud Jan Kaus.

## Välislingid
* Loetud read
* "Kirjanikud ja tõlkijad loevad ERRi veebilehel katkendeid oma teostest" Delfi, 8. veebruar 2012
* Veiko Märka "Ängistuse võimendamine hävitab eesti kirjanduse" Sirp, 17.02.2012
Roberto Cammarelle

**Roberto Cammarelle** (sündinud 30. juunil 1980 Milanos) on Itaalia poksija.

Cammarelle osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Robin Reidile (Suurbritannia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Cammarelle sai I keskkaalus (kuni 71 kg) pronksmedali 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Israel Akopkohjanile (NSV Liit) ning

29. Euroopa meistrivõistlustel (Göteborg, 1991), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Torsten Schmitzile (Saksamaa). 

http://amateur-boxing.strefa.pl/Championships/EuropeanChampionships2011.pdf

## Viited

## Välislingid
*
Heldur Roone

**Heldur Roone** (sündinud 16. jaanuaril 1950 Harjumaal) on endine eesti maadleja.

## Saavutused
Üheteistkordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (raskekaalus – 1969, 1970, 1971, 1973, 1974, 1975, 1978, 1980, 1981, 1982, 1983 ja absoluutkaalus – 1975, 1978)

NSVL meistersportlane – 1969

## Välislingid
* 
*Sport24
Valeri Pormann

**Valeri Pormann** (sündinud 25. detsember 1951 Rakveres) on Eesti maadleja ja maadlustreener.

## Saavutused
Ta on kahekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses – 1972. ja 1977. aastal.

Georg Lurichi mälestusvõistlused  – 5-kordne võitja.

Alates 1971. aastast on ta NSV Liidu meistersportlane Kreeka-Rooma maadluses.

1968. aastal võitis ta Tööjõureservide üleliidulistel noorte meistrivõistlustel kuldmedali. 

Tema poeg on maadleja Marger Pormann.

## Tunnustus
*2022 Eesti Kultuurkapitali Lääne-Virumaa elutööpreemia

## Välislingid
*
Kivitäks

**Kivitäks** (*Oenanthe oenanthe*) on linnuliik rästaslaste sugukonna kivitäksi perekonnast.

## Levila

Kivitäks pesitseb Euroopas, Loode-Aafrikas, Aasia ja Põhja-Ameerika põhjaosas. Eestis on kivitäks tavaline haudelind, tema pesitsusaegne arvukus on viimase hinnangu järgi 20 000 – 30 000 paari. 26. oktoobril 2013 tuvastati Eestis uue linnuliigina meil varem kohtamata liiv-kivitäks, kelle peamine levila jääb stepialadele. Kivitäksi perekonnas on üldse kokku arvel 22 liiki.

Kivitäks talvitub Aafrika lõunaosas. Alaskal pesitsevate lindude rändetee ühe otsa pikkus on kuni 15 000 kilomeetrit läbides keskmiselt 290 kilomeetrit päevas.

## Elupaik

Elupaigana eelistab kivitäks avamaastikke. Teda leidub kuivadel aasadel, karjamaadel, loopealsetel, uhtorgudes, saviste kinkude nõlvadel, põlendikel ja jäätmaadel, samuti jõgede järskudel kallastel.

## Viited

## Välislingid
* 

*Kivitäks Koostanud: Inga Sõelsepp. Loodusõpe  
*http://bio.edu.ee/loomad/Linnud/OENOEN2.htm Loodusteadusliku hariduse keskuse õpikeskkonnad.
Rove Digital

**Rove Digital** on Eesti ettevõte. 2007. aastal tõusis see kiiresti ajalehe Äripäev IT- ja arvutifirmade, telekommunikatsioonifirmade edetabeli ettevõtte hulka

Maailmas on Rove Digital tuntuks saanud kui rämpspostitaja, Trooja hobuste levitaja ja küberkuritegevuse pesa. 

Rove Digital on SpamHausi poolt pandud teisele kohale nimekirjas "Top 10 Worst Spammers" ning selle juht Vladimir Tšaštšin kümnendale kohale nimekirjas "Top 10 worst chief executives" tegevuse eest ettevõttes EstDomains

15. veebruaril 2012 otsustas Harju Maakohus, et Timur Gerassimovi, Dmitri Jegorovi, Vladimir Tšaštšini ja Konstantin Poltevi väljaandmine USA-le on õiguslikult lubatav. Varem on kohus sarnase otsuse langetanud ka Anton Ivanovi ja Valeri Aleksejevi osas. Esimesena viidi USAsse Anton Ivanov sama aasta aprillis.

## Vaata ka
*EstDomains

## Viited

## Välislingid
* Estonian company Rove Digital taken down in massive clickjacking fraud sting
* Esthost Taken Down – Biggest Cybercriminal Takedown in History
* The FBI Might Cut Off the Internet For Millions of People on March 8th
* Rove Digitali süüdistus
Mükobiont

**Mükobiont** on seenkomponent, üks osapool seene ja fotosünteesiva organismi (fotobiondi) vastastikku kasulikus kooselus, mille tulemusena moodustub
samblik. Mükobiondina toimib samblikus tavaliselt kottseen, üksjuhtudel kandseen. Mükobiont on selles kooselus domineeriv osapool, kuna 
seenehüüfid moodustavad põhiosa sambliku tallusest, seen on säilitanud võime suguliseks paljunemiseks. 

Samblikus osaleva seene liigi järgi määratakse ka sambliku liigiline kuuluvus.

## Vaata ka
*Fotobiont
*Mükotroof

## Kirjandus
*Tiina Randlane, Andres Saag, Ljudmilla Martin, Einar Timdal & Luigi Nimis. *Eesti puudel kasvavad suursamblikud*, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2011.
Lehtsamblikud

**Lehtsamblik** on lame, lapik, puulehte või rosetti meenutava tallusega samblik, mis kinnitub alaküljega substraadile.

## Ehitus
Lehtsamblike tallus koosneb neljast kihist:

*Kõige pealmises kihis, mida nimetatakse korteksiks ehk koorkihiks, on omavahel tihedalt seotud seenehüüfid, mis moodustavad umbes paarisaja μm paksuse kaitsva kihi. Mõnedel *Parmeliaceae* liikidel katab korteksit 0,6–1 μm paksune epikorteksikiht, millel pole rakulist ehitust, vaid see on rakueritis.
*Ülemise kortekskihi all on vetikarakkude kiht, kus vetika rakud on tihedalt seenehüüfide vahel. Iga fotobiondi rakk on tavaliselt ümbritsetud hüüfidega.
*Kolmandas kihis ehk medullas, mis asetseb vetikakihi all, on hajusalt paiknevad hüüfid. Selles kihis ei esine vetikarakke.
*Medulla ehk säsi all on alumine korteks, mis jällegi koosneb tihedalt põimunud seenehüüfidest. Alumises korteksis on sageli juuretaolised seenestruktuurid ehk ritsiinid, mis aitavad tallusel substraadile kinnituda.

## Vaata ka
*suursamblikud

## Viited

## Kirjandus
*Tiina Randlane, Andres Saag, Ljudmilla Martin, Einar Timdal & Luigi Nimis. *Eesti puudel kasvavad suursamblikud*, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2011.
Janīna Kursīte-Pakule

**Janīna Kursīte-Pakule** (sündinud 2. märtsil 1952 Arendoles) on Läti kirjandusteadlane ja poliitik, 2008. aastast Läti Seimi liige. Kuulub ühendusse Rahvuslik Liit "Kõik Läti eest!" – "Isamaale ja Vabadusele/LNNK". 2011–2014 kuulus erakonda Ühtsus.

Ta õppis aastatel 1970–1974 Tartu Riiklikus Ülikoolis ja 1974–1976 Läti Riiklikus Ülikoolis.

1996. aastast alates on ta Läti Ülikooli professor. Aastatel 1999–2007 oli ta filoloogiateaduskonna dekaan.

Janīna Kursīte-Pakule oskab eesti keelt.

6. novembril 2018 andis ta seimis ametivande liivi keeles.

## Tunnustus
* 1999 – Balti Assamblee teaduspreemia
* 2007 – Kolme Tähe teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Tutvustus seimi kodulehel
Kummi

**Kummi** on kautšuki vulkaniseerimisel saadav sitke elastne materjal (elastomeerne süsivesinikpolümeer). Algselt toodeti seda mõne taime, näiteks kummipuu piimmahlast.

Kõnekeeles nimetatakse kummiks ka kummivaiku, sealhulgas kummiaraabikut (E414).
Toomas Proovel

**Toomas Proovel** (sündinud 29. septembril 1973 Tartus ) on Eesti maadleja ja treener.

Ta lõpetas 1991. aastal Lähte Keskkooli, 1995. aastal maadlustreenerina Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna, 2003. aastal Šveitsis Baseli Ülikooli spordiinstituudi ja 2005. aastal Saksamaal Bad Säckingenis füsioteraapia erakooli.

## Saavutused
9-kordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1993, 1995, 1996, 1998, 1999, 2000, 2001, 2004, 2006)

Tuntumad konkurendid – Hamza Yerlikaya, Thomas Zander.
## Olümpiamängud
2000. aasta suveolümpiamängud  Sydneys – 9. koht (85&nbsp;kg).
### OM valikturniir
2004 Novi Sad  – 12. koht;

2004 Taškent  – 13. koht

## [[Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
1997 Wrocław  – 21. koht (85&nbsp;kg);

1998 Gävle  – 13. koht (85&nbsp;kg);

1999 Athena  – 6. koht (85&nbsp;kg);

2001 Patras  – 14. koht (85&nbsp;kg);

2003 Créteil  – 36. koht (96&nbsp;kg);

2005 Budapest  – 17. koht (96&nbsp;kg).

## [[Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
1995 Besançon – 18. koht (82&nbsp;kg);

1996 Budapest  – 16. koht (82&nbsp;kg);

1998 Minsk  – 11. koht (85&nbsp;kg);

1999 Sofia  – 9. koht (85&nbsp;kg);

2000 Moskva  – 15. koht (85&nbsp;kg);

2001 Istanbul  – 4. koht (85&nbsp;kg);

2004 Haparanda  – 10. koht (96&nbsp;kg).

## [[Üliõpilaste maailmameistrivõistlused]]
2000. aasta  – 1. koht (85&nbsp;kg);

## Rahvusvahelised turniirid
Põhjamaade meistrivõistlused

1993. aasta  – 1. koht (juunior);

2000. aasta  – 2. koht;

2005. aasta  – 1. koht.

Grand Prix of Germany 

1998. aasta – 5. koht;

2003. aasta – 5. koht;

2005. aasta – 5. koht.

Läänemere mängud Tallinn 

1993. aasta – 1. koht.

Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 

1996. aasta – 1. koht;

1999. aasta – 1. koht;

2008. aasta – 3. koht.

Georg Lurichi mälestusvõistlused 

1996. aasta – 2. koht;

1998. aasta – 1. koht;

2005. aasta – 3. koht;

2006. aasta – 7. koht.

## Klubid
Treener – Jakob Proovel

EPMÜ

TuS Adelhausen

## Isiklikku
Tema isa oli Vahur Proovel (1946–2018), onu Jakob Proovel.

## Välislingid
* 
*
Eurütoopne organism

**Eurütoopne organism** on elupaika vähevaliv organism ehk laia ökoloogilise amplituudiga organism. Ta on võimeline elutsema mitmes erinevas biotoobis. Talle vastandub stenotoopne organism.

## Vaata ka
*Eurübiont
Kaltsifiil

**Kaltsifiil** ehk **kaltsikool** on lubjalembeline liik ehk organism, mis eelistab elutseda lubjarikkas keskkonnas.

Kaltsifiilide näideteks on punapeet, elulõng, harilik mustnupp ja osa Euroopa käpalisi.

## Vaata ka
*Kaltsifoob
Stokesi seadus

**Stokesi seadus** [stouksi] on loodusseadus, mis käsitleb vedelikus liikuvale kerale mõjuvat hõõrdetakistust.

Vastavalt Stokesi seadusele mõjub piiramatus viskoosses keskkonnas aeglaselt liikuvale jäigale kerale hõõrdetakistus F = 6\pi \mu rv, kus \mu on keskkonna sisehõõrdetegur ehk dünaamiline viskoossus, r keha raadius ja v kiirus.

Stokesi seadus eeldab, et keha on jäik, sest kui ta ei ole jäik, siis ta deformeerub hõõrdejõu toimel, misjärel ta ei ole enam täpselt kerakujuline ja talle hakkab mõjuma teistsugune hõõrdetakistus.

Stokesi seadus eeldab, et keha liigub aeglaselt, mis võimaldab vedeliku laminaarset voolamist tema ümber. Kui keha liigub kiiresti, siis tekitab ta enda läheduses turbulentsi, millega kaasnevad keerisvoolud ei allu nii lihtsale matemaatilisele analüüsile.

Stokesi seaduse tuletas 1851 George Gabriel Stokes.

Seadust kasutatakse viskosimeetrias. Stokesi seadust kasutab viskosimeeter, millega mõõdetakse vedelike viskoossust. Viskosimeeter koosneb klaastorust, mis on täidetud uuritava vedelikuga. Sellesse lastakse kera, mille läbimõõt ja tihedus on teada. Kui kera tihedus on suurem vedeliku omast, siis hakkab ta selles vabalt langema. Üldjuhul saavutab kera kiiresti lõppkiiruse, mis mõõdetakse. Selleks on klaastorule tavaliselt tehtud ühesuguste vahedega rõhttriibud. Kui vedelik ei paista läbi, siis saab kera kiirust mõõta elektrooniliselt. Kui on teada kera läbimõõt, tihedus ja lõppkiirus ning uuritava vedeliku tihedus, saab selle põhjal arvutada vedeliku viskoossuse.

Kui Stokesi seadust uuritakse koolis, kasutatakse vedelikuna tavaliselt glütseriini või siirupit. Ühtlasi on võimalik vedelikku kindla temperatuurini kuumutada, et uurida vedeliku viskoossuse sõltuvust temperatuurist.
Holmi tänav

**Holmi tänav** on umbtänav Haapsalus Holmi linnaosas. See algab Kaluri tänavalt ning kulgeb kirde suunas.

Holmi tänava aadressiga on 16 kinnistut.

Aadressil Holmi 14 asub Veskiviigi sadam koos vana jahtklubi ja trahteriga.
Holmi

**Holmi**  on linnaosa Haapsalu põhjaosas.

## Tänavad
*Holmi kallas
*Holmi tänav
*Kaluri tänav
*Lahe tänav
*Sadama tänav
*Uus-Sadama tänav
*Westmeri tänav
*Väike-Viigi tänav

## Vaata ka
* Bürgermeistri holm (Suur Holm)
* Vasikaholm (Väike Holm)
Lahe tänav

**Lahe tänav** on mitmes Eesti asulas:
*Lahe tänav Haapsalus
*Lahe tänav Käina alevikus
*Lahe tänav Narvas
*Lahe tänav Nasva külas (Kaarma vald)
*Lahe tänav Pärnus
*Lahe tänav Tallinnas

## Vaata ka
*Lahe tee
Majandusarvestus

**Majandusarvestus** on majandustehingutest tuleneva informatsiooni töötlemise süsteem, mille käigus toimub informatsiooni vaatlemine, kogumine, töötlemine, edastamine ja tõlgendamine info kasutajatele.

Majandusarvestuse protsess hõlmab
# andmete kogumist, identifitseerimist, mõõtmist ja hindamist;
# kogutud informatsiooni registreerimist, töötlemist ja kokkuvõtmist;
# majandustegevuse kohta aruandluse – nii kohustuslike raamatupidamisaruannete kui ka ettevõttesiseste aruannete – koostamist;
# aruannete interpreteerimist analüüsi käigus ettevõtte sisemiste ja väljaspool tehtavate otsustuste tarvis.

Majandusarvestus on infoprotsess, millel on oma infotarbijad. Infotarbijad jaotuvad ettevõttevälisteks infotarbijateks ja ettevõttesisesteks infotarbijateks.

Sõltuvalt infotarbijate huvist on nende suhe ettevõtte majandustulemustega erinev. Väliseid infotarbijaid (aktsionärid, võlausaldajad, riigiametid jne) huvitab ettevõtte kui terviku kohta käiv informatsioon, mida võimaldab finantsarvestus. Ettevõttesiseseid infotarbijad (juhtkond, töötajaskond jt) vajavad informatsiooni ettevõttesiseste igapäevaste otsuste vastuvõtmiseks. Nemad vajavad informatsiooni, mis võimaldab hinnata ettevõtte strukturaalsete allüksuste ja eri tegevussegmentide tulemusi. Ettevõttesiseste tulemuste arvestusega tegeleb juhtimisarvestus. Enamlevinud on definitsioon, mille kohaselt juhtimisarvestus tegeleb organisatsioonisiseselt ärijuhtide informatsiooniga varustamiseg, et kergendada paremate otsuste vastuvõtmist (Drury). Juhtimisarvestust võib määratleda kui informatsiooni identifitseerimise, mõõtmise, kogumise, analüüsi, interpreteerimise ja levitamise protsessi aitamaks ärijuhte organisatsiooni eesmärkide täitmisel (Horngren, Sundem).
Madis Sihimets

**Madis Sihimets** (sündinud 29. aprillil 1989) on Eesti maadleja.

## Saavutused
2008. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 2. koht;

2009. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 2. koht;

2010. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 3. koht;

2011. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 3. koht;

2011. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 2. koht;

2012. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 2. koht.
## Eesti noorte, kadettide ja juunioride meistrivõistlused
2003. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 3. koht (kadett);

2003. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 3. koht (juunior);

2004. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 1. koht (juunior);

2005. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 1. koht (juunior);

2005. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 1. koht (kadett);

2005. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 1. koht (juunior);

2006. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 1. koht (kadett);

2006. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 1. koht (juunior);

2007. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 1. koht (juunior);

2007. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 1. koht (juunior);

2008. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 1. koht (juunior);

2008. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 1. koht (juunior);

2009. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 1. koht (juunior);

2009. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 1. koht (juunior);
## [[Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
2008. aasta  İstanbul – 18. koht (juunior);

2006. aasta  Ankara – 8. koht (juunior).
## [[Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
2005. aasta  Tirana – 20. koht (kadett);

2006. aasta  İstanbul – 5. koht (kadett);

2007. aasta  Belgrad – 5. koht (juunior);

2008. aasta  Košice – 3. koht (juunior);

2009. aasta  Tbilisi – 7. koht (juunior).
## Rahvusvahelised turniirid
Herman Kare Tournament 

2011. aasta – 8. koht.

Põhjamaade meistrivõistlused

2002. aasta  – 2. koht (kadett);
## Sumo
2005. aasta Euroopa kadettide meistrivõistlused  – 3. koht;

2006. aasta Juunioride maailmameistrivõistlused  – 2. koht.
## Välislingid
* 
* http://www.sport24.ee/index.php?ac=otsinimidet&id=19115&#tulemusedlist
Sitsiilia krahvkond

**Sitsiilia krahvkond** oli normanni riik, mis koosnes Sitsiilia ja Malta saarest aastatel 1071–1130.

Krahvkonna moodustamine algas Sitsiilia normannide poolt vallutamise käigus (1061–91) 965. aastal asutatud Sitsiilia moslemiemiraadilt. Krahvkond on seega üleminekuperiood Sitsiilia ajaloos. Pärast moslemite alistamist ja nende kas sunnitud või vabatahtlikku liitmist normannide väega toimus edasine üleminekuperiood krahvkonna ja sitsiillaste jaoks.

## Ajalugu
Sitsiilia krahvkonna asutas Robert Guiscard aastal 1071 oma nooremale vennale Roger Bossole. Guiscard ise oli saanud 1059. aastal paavst Nicolaus II-lt tiitli Sitsiilia hertsog (*dux Siciliae*) julgustuseks vallutada see moslemitelt. Aastal 1061 tehti esimene jääv normanni vallutus (Messina). Aastal 1071, pärast Sitsiilia emiraadi pealinna ja tulevase krahvkonna pealinna Palermo langemist, ülendas Guiscard Rogeri krahviks ja andis talle pea täieliku võimu saarel. Küll jättis ta endale aga poole Palermost, Messina ja Val Demone. Roger asus valitsema krahvkonda, mis koosnes ühtlasi Guiscardi plaanitavatest vallutustest. Veebruaris 1091 jõudis Noto langemisega Sitsiilia vallutamine lõpule. Malta vallutamine algas hiljem samal aastal; see lõpetati aastal 1127, kui saare araabia administratsioon välja saadeti.

Robert Guiscard jättis Rogeri mitmetähenduslikesse suhetesse oma järglastega Apuulia ja Calabria hertsogkonnas. Roger II ja Wilhelm II valitsemise ajal puhkes konflikt kahe normanni vürstkonna vahel, vastavalt Rogeri ja Roberti nõbude vahel. Paavst Calixtus II vahendustegevusel ja vastutasuks abi eest Ariano krahvi Jordani juhitud mässu vastu aastal 1121 loovutas lastetu Wilhelm kõik oma Sitsiilia territooriumid Rogerile ja nimetas ta oma pärijaks. Kui Wilhelm aastal 1127 suri, päris Roger mandri-hertsogkonna. Kolm aastat hiljem ühendas ta oma valdused vastupaavst Anacletus II nõusolekul Sitsiilia kuningriigi moodustamiseks.

## Krahvide loend

Sitsiilia anti aastal 1059 kristliku tagasivallutuse ootuses paavst Nicolaus II poolt "hertsog" Robert Guiscardile. Guiscard andis selle krahvkonnana oma vennale Rogerile.

## Vaata ka
*Normannide sissetung Lõuna-Itaaliasse, Sitsiilia kuningriik
Psittacini

***Psittacini*** on triibus afrotroopilisi linde papagoilaste sugukonnas. Nende hulka kuulub 8 liiki kahes perekonnas. Paljudel selle triibuse esindajatel on alamliigid. 

## Klassifikatsioon
Perekond *[[Psittacus]]*

*Hallpapagoi (*Psittacus erithacus*)
***[[Psittacus erithacus erithacus]]*
***[[Psittacus erithacus timneh]]*

Perekond *[[Poicephalus]]*

*Suur-moorapapagoi (*Poicephalus robustus*)
***[[Poicephalus robustus robustus]]* 
***[[Poicephalus robustus fuscicollis]]*
***[[Poicephalus robustus suahelicus]]*
*Mets-moorapapagoi (*Poicephalus gulielmi*)
*Väike-moorapapagoi (*Poicephalus meyeri*)
*Tuhk-moorapapagoi (*Poicephalus rueppellii*)
*Võsa-moorapapagoi (*Poicephalus cryptoxanthus*)
*Somaali moorapapagoi (*Poicephalus rufiventris*)
*Baobabi-moorapapagoi (*Poicephalus senegalus*)
*Kuldpea-moorapapagoi (*Poicephalus flavifrons*)
*Savanni-moorapapagoi (*Poicephalus crassus*)
Ivar Abner

**Ivar Abner** (sündinud 28. oktoober 1962 Amblas) on endine eesti maadleja.
## Saavutused
Üheksakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1984, 1985, 1991, 1992, 1993, 1995, 1997, 1998, 1999).

1986. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht;

1987. aasta Eesti NSV Suvespartakiaad – 2. koht

1989. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;

2000. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht

## [[Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
1992 Kopenhaagen  – 11. koht (57&nbsp;kg)

## [[Sõjaväelaste maailmameistrivõistlused]]
2002. aasta Tallinn  – 11. koht (58&nbsp;kg);

## Rahvusvahelised turniirid
Põhjamaade meistrivõistlused

1994. aasta  – 3. koht;

Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 

1991. aasta – 4. koht;

1996. aasta – 3. koht;

1998. aasta – 4. koht

Georg Lurichi mälestusvõistlused 

1991. aasta – 4. koht;

Ivan Poddubnõi mälestusvõistlus 

1987. aasta – 6. koht
## Välislingid
*
Vee magestamine

**Vee magestamine** on vee soolsuse vähendamine. Tavaliselt on vee magestamise eesmärgiks joogivee saamine.

Magestatud vesi erineb destilleeritud veest selle poolest, et destilleeritud vees pole üldse sooli, aga magestatud vees on neid joomiseks sobivas koguses.

Loodusliku vee soolsust põhjustavad mitmesugused katioonid (eriti levinud on kaltsiumi, magneesiumi, naatriumi ja kaaliumi ioonid) ning anioonid (eriti levinud on sulfaadi-, kloriidi- ja vesinikkarbonaadiioonid). Nende summaarset kontsentratsiooni nimetatakse kuivjäägiks. Joogivee kuivjääk ei tohi olla suurem kui 1–1½ g/l. Mageveekogude kuivjääk ei ole tavaliselt suurem kui ½–1 g/l.

Nendes Maa piirkondades, kus pole piisavalt magevett, tänapäeval vett tavaliselt magestatakse. Vahel on vaja ka tootmisvett magestada. Lisaks kliimale suurendavad joogivee nappust globaalses mastaabis joogiveevarude ja rahvastiku ebaühtlane paiknemine, samuti rahvaarvu suurenemine ja linnastumine.

Vee suures mahus magestamine on enamasti väga energiakulukas ja võrdlemisi kallis. See nõuab mahukat ja erilist infrastruktuuri. Sellepärast annavad 75% magestatud vee toodangust Lähis-Ida riigid, kes saavad selleks kasutada oma suuri naftavarusid. Saudi Araabias on 70% tarvitatavast mageveest magestatud. Väljaspool Lähis-Ida on suurim tegija ja teerajaja selles vallas Hispaania. Eeldatavasti saab see teema varsti aktuaalseks USA-s, kus paljudes rannikupiirkondades põhjavesi sooldub ja rahvaarv kasvab.

Kui vaadata aastail 2000–2006 võidetud magestamise hankeid, siis on maailma viis suurimat veemagestusettevõtet alates suurimast Lõuna-Korea päritolu Doosan Heavy Industries, Prantsusmaa päritolu Veolia, Itaalia päritolu Fisia, USA päritolu General Electric ja Hispaania päritolu Befesa.

## Vee magestamise meetodid

Vee magestamise peamised meetodid on destillatsioon, ioonivahetus ja pöördosmoos ehk hüperfiltratsioon.

Vee soolasisalduse nimetamise seadet nimetatakse magestiks.

Destillatsioon seisneb vee aurustamises ja saadud veeauru kondenseerimises. Hetkkeemisega mitmeastmelises magestis läbib soolarikas vesi üha madalama rõhuga astmeid ehk kambreid, kus ta osaliselt aurustub. Selle auru destillaat kogutakse ja suunatakse tarbijaile. 1980. aastatel saadi 96% mageda vee maailmatoodangust destilleerimise abil.

Ioonivahetus seisneb selles, et vett juhitakse läbi kationiit- ja anioniitfiltri, milles peetakse kinni vastavalt katioonid ja anioonid.

Pöördosmoosi korraldatakse atsetüültselluloosist ja polüamiidvalkudest valmistatud membraanide ehk poolläbilaskvate kilede abil. Need lasevad osmootset rõhku ületava rõhu korral läbi vee molekule ning peavad kinni sooli ja neid moodustavaid ioone.

Vett saab magestada ka elektrodialüüsi abil, kui vesi läbib elektriliselt selektiivsete membraanidega täidetud elektrodialüüsivanne. Need membraanis ei lase läbi magedat vett.

Vett saab magestada ka soolade väljakülmutamist kasutades: mage vesi nii jäätub kui sulab enne soolast vett. Kui soolane vesi külmub, siis moodustuvad mageda jää kristallid, mille vahele jäävad soolase jää kristallid. Sellise kristallide segu sulamisel sulab kõigepealt mage jää.

## Viited
Carl Johann Sommer

**Carl Johann Sommer** (22. september/3. oktoober 1715 Tallinn – 27. september/8. oktoober 1765 Järva-Peetri) oli Eesti vaimulik.

Sommer sündis Tallinnas klaasimeistrite tsunfti oldermanni Gottfried Sommeri pojana. Ta töötas aastani 1738 klaasimeistrina Tallinnas. Usuteadust õppis ta aastatel 1739–1743 (immatrikuleeriti 8. augustil 1739) Jena ülikoolis. Ordineeriti 12. märtsil/23. märtsil 1743 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1746–1748 (introdutseeriti 23. märtsil/3. aprillil 1746 Anton thor Helle poolt) Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1748–1765 oli ta (kutsuti aprillis 1748) Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja.

Sommer kuulus hernhuutlaste hulka. Ta pidas tähtsaks, et kihelkondadesse asutataks koole, jagas lastele usuraamatuid ja õpetas nende järgi lapsi lugema.

## Viited
Loodeteelektrijaam

**Loodeteelektrijaam** ehk **loodete-hüdroelektrijaam** ehk **tõusu-mõõnaelektrijaam** on elektrijaam, mis muundab loodete energiat elektrienergiaks.

Loodeteelektrijaam rajatakse basseini, milleks suletakse laht või jõe suue. Loodeteelektrijaama töö põhineb basseini ja mere veetaseme vahe muutumisel. Selle vahe muutumist põhjustavad tõus ja mõõn. Seetõttu sõltub elektrienergia tootmine loodeteelektrijaamas tõusu ja mõõna režiimist.

Loodeteelektrijaamades kasutatakse kapselhüdroseadmeid, mis võivad töötada suhteliselt suure kasuteguriga nii elektrigeneraatori- kui pumbarežiimis. Vajadusel saab neist seadmetest vett ka niisama läbi lasta.

Looded töötavad Maa-Kuu süsteemi pöörlemise energiat. See energia ei taastu, mistõttu loodete energia on taastumatu energiaallikas. Maa pöörlemine on tema eksisteerimise 4,5 miljardi aasta jooksul aeglustunud esialgselt 21,9 tunnilt 24 tunnini ja loodeteenergia kasutamine muudab Maa pöörlemist veelgi aeglasemaks, kuid see toimub üsna aeglaselt. Loodeteenergia kasutamist on Maa pöörlemise aeglustumises näha alles sajandite möödudes, kui selle kasutamine ei suurene.

1985. aastal oli maailmas viis loodeteelektrijaama. Neist esimene ja suurima võimsusega valmis Prantsusmaal Rance'is 1967 ja selle võimsus oli 240 MW. 1984 valmis USA-s Annapolises 20 MW võimsusega loodeteelektrijaam ja 1985 Hiinas Jianxias 2,0 MW loodeteelektrijaam. Neist märksa väiksemad loodeteelektrijaamad olid Hiinas Baishakous (1985), NSV Liidus Kislaja Gubas (1968) ja Hiinas Shashanis (1980).

## Viited

## Välislingid

*Loodete elektrijaam TaskuTark
Süvendamine

**Süvendamine** on veekogu sügavamaks tegemine ja selle põhja kuju muutmine pinnase väljavõtmise või ümberpaigutamise abil.

Süvendamine on vajalik uute vesiehitiste rajamiseks ning olemasolevate hooldamiseks ja ümberehitamiseks. Vastavalt eristatakse kapitaalseid ja ekspluatatsioonilisi süvendustöid. Näiteks veeteede laevatatavuse parandamiseks tehtavad tööd on kapitaalsed, aga veeteede normaalset kasutamist takistatavate setete kõrvaldamiseks tehtavad korralised tööd on ekspluatatsioonilised.

Väikesi veekogusid saab süvendada kaldal asuvate mullatöömasinatega, suurte veekogude süvendamiseks kasutatakse süvendeid. Kui pinnas koosneb liivast, kruusast ja mudast, siis kasutatakse süvendamiseks pinnasepumpasid ja hüdromonitore. Seevastu kaljupinnas lõhestatakse ja võetakse välja mitmekopaliste süvenditega.

Veekogu põhjast võetud pinnase ja vee segu nimetatakse pulbiks. Pulp viiakse süvenduskohalt puistekohale ja puistatakse sinna. Puistekoht võib asuda nii veekogus kui kuival maal. Pulpi saab puistekohta toimetada torustiku või renni abil, pinnasepraamiga või süvendi enese trümmis.

Süvendustööd tekitavad veesambas planktonit.

## Viited
Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsioon

**Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsioon** (ametlik lühend **EENA**; inglise keeles *Estonian Association of Business and Professional Women*, lühend *BPW – Estonia*) on 1992. aastal loodud mittetulundusühing, mis ühendab ametialaselt edukaid ja naiste ühiskondliku rolli edendamisest huvitatud Eesti naisi.

Ühingu eesmärk on aidata kaasa oma erialal pädevate, ettevõtlike naiste ja naisjuhtide omavaheliste kontaktide loomisele, ideede ja arvamuste vahetamisele, ühiste tegevuskavade elluviimisele ning klubilise tegevuse traditsioonide säilitamisele.

Rahvusvahelisel tasandil kuulub EENA alates 1993. aastast naisorganisatsioonide liitu Federation of Business and Professional Women.

Aastatel 1995–1999 korraldas ühing iga aasta märtsis naiste ettevõtlusmessi. Alates 1993. aastast antakse välja aunimetusi "aasta naine" ja "aastate naine".
Aastate naine

**Aastate naine** on aunimetus, mida alates 1993. aastast annab välja Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsioon. 

Lisaks aastate naise aunimetusele annab sama organisatsioon välja ka Aasta Naise auhinda.

## Laureaadid
Aastate naise aunimetuse on pälvinud:

*1993 – Salme Reek, näitleja
*1997 – Marju Lauristin, sotsiaalteadlane ja poliitik
*2007 – Ita Ever, näitleja
*2012 – Siiri Oviir, poliitik
*2015 – Ingrid Rüütel, folklorist
*2017 – Reet Laja, Eesti Naisuurimus- ja Teabekeskuse juhatuse esimees
*2019 – Anu Raud, kunstnik, kunstipedagoog, akadeemik
*2022 – Kersti Kaljulaid, president
*2024 – Reet Linna, laulja ja saatejuht

## Vaata ka
*Aasta naine
Aasta naine (täpsustus)

**Aasta naine** on aunimetus, mida annavad või on välja andnud mitmed Eesti organisatsioonid ja omavalitsused:

*Aasta naine on Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsiooni antav aunimetus;
*Aasta naine oli Ambla valla silmapaistvatele naistele antav aunimetus;
*Aasta naine oli Kareda valla silmapaistvatele naistele antav aunimetus;
*Viimsi Aasta Naine on Viimsi Ettevõtlike Daamide Assotsiatsiooni antav aunimetus.
Tombolo

**Tombolo** on maasäärekujuline rannakuhjevorm, mis ühendab mandrit selle lähedal oleva saarega, harvem kaht saart omavahel.

Tombolo on tavaliselt laugete nõlvadega. Ta koosneb veeristest, kruusast ja liivast.

Tüüpiline tombolo tekib lainete refraktsiooni tagajärjel. Kui laine läheneb saarele ja jõuab selle läheduses madalasse vette, siis tema liikumine aeglustub. Seejärel laine murdub või paindub: laine see osa, mis möödub saarest kaugemalt, jätkab liikumist sügavamas vees, ei aeglustu ja jõuab sama ajaga kaugemale. Laine paindub saarest mõlemalt poolt mööda ning kusagil teisel pool saart on koht, kus laine saarest kummaltki poolt möödunud osad kokku saavad. Kui tuuled ja hoovused on püsivad, siis kaldub ka laine iseendaga kokkusaamise koht olema umbkaudu püsiv. Kui laine kannab endaga tahkeid aineosakesi, siis kipuvad need selles kohas põhja settima, sest kummaltki poolt tulevad lained piltlikult öeldes kustutavad teineteist ära ja puudub jõud, mis aineosakesi üleval hoiaks. Mida rohkem ainet saare tagumisse külge settib, seda enam kaotavad lained seal jõudu ja seda enam kuhjavad nad sinna uut ainet. Kui osakesed on pikka aega saare taha settinud, siis lõpuks kerkib setetest moodustunud maariba veepinnast kõrgemale.

Tombolod näitavad kaldajoone muutlikkust. Suhteliselt väike maalapp, sel juhul saar, muudab oluliselt lainete liikumise ja setete ladestumise viisi.

On juhtunud, et saare ja mandri vahele moodustub kaks tombolot, mille vahele jääb väike laguun. Lõpuks täitub ka laguun tavaliselt settega.

Eestis oli Antsülusjärve ajal tombolo Toompea ja Tõnismäe vahel, aga keskajal see enamjaolt tasandati Tallinna kaitsekindlustuste ja vallikraavi rajamise käigus.
Michael Michaelsen

**Michael Jacob Michaelsen** (11. aprill 1899 Sundby, Kopenhaagen – 13. august 1970 Frederiksberg) oli Taani poksija, rahvuselt juut.

Michaelsen oli kokku neljakordne Taani meister: poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1929. aastal ning raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) aastatel 1928, 1930 ja 1932.

Michaelsen sai raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Arturo Rodríguezele (Argentina) ning võites 3. koha kohtumises Sverre Sørsdali (Norra).

Michaelsen võitis raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 3. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1930) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta sai raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 2. Euroopa meistrivõistlustel (Berliin, 1927) pronksmedali. 

## Viited

## Välislingid
*
Viga

**Viga** (ehk **eksimus**) on miski mis on juhtunud mittevastavalt soovitule.

Valetamine erineb eksimusest selle poolest, et valetaja tegelikult teab tõde.

## Vaata ka

*lapsus
*mõõtmisviga
*absoluutne viga
*suhteline viga
*taandatud viga
*mutatsioon
*valetamine
Ranulph Glanville

**Ranulph Glanville** (13. juuni 1946 London – 20. detsember 2014) oli arhitektuurifilosoof, arhitekt ja küberneetik.

Tema lähtepositsiooniks on, et iga inimene ehitab endale ümbruse ise. Sellega seoses on ta vaated lähedased radikaalsele konstruktivismile. Ta on kirjutanud artikleid teist järku küberneetika teemadel. Ta on olnud Ameerika Küberneetika Seltsi (*American Society for Cybernetics*) president.

Ta külastas Eestit veebruaris 2012 ja pidas loenguid Eesti Kunstiakadeemias.

## Teoseid
Edition Echoraum (Vienna):
**The Black Boox* Vol. I - *Cybernetic Circles* ISBN 978-3-901941-19-1
**The Black Boox* Vol. II - *Living in Cybernetic Circles* ISBN 978-3-901941-20-7
**The Black Boox* Vol. III - *39 Steps* ISBN 978-3-901941-21-4
*Ranulph Glanville et al.: *Trojan Horses* ISBN 978-3-901941-38-2
*Ranulph Glanville & Alexander Riegler (eds.): *The Importance of Being Ernst* ISBN 978-3-901941-14-6
*Ranulph Glanville & Karl H. Müller (eds.): *Gordon Pask, Philosopher Mechanic* ISBN 978-3-901941-15-3

### Eesti keeles
*Glanville, Ranulph 2014. Teadmine, disain ja loomepõhine uurimistöö. Ettekanne Eesti kunstiakadeemia arhitektuuriteaduskonna doktoriõppe konverentsil. (Tlk Veronika Valk.) *Sirp* 12. dets., lk 32–33.

## Kirjandus
*Brier, Søren 2008. Ranulph Glanville: The Cybernetician of Ignorance. *Cybernetics & Human Knowing* 15(1): 81–89.
*Valk, Veronika 2014. Powering up – interview with Ranulph Glanville. Müürileht 7. juuli. 
*Valk, Veronika 2014. Loovusele tuleb anda ruumi ja jõudu. *Sirp* 3. juuli. 
*Vaikla, Tüüne-Kristin 2013. Ülikool annab aega enda harimiseks. Vestlus (arhitektuuri) õppimisest ja õpetamisest professor Ranulph Glanville'iga. *Maja: Eesti arhitektuuri ajakiri* 75(1): 57−61.
Anmary

**Anmary** (õieti **Linda Dinsberga**; sündinud 3. märtsil 1980) on Läti laulja. 

Veebruaris 2012 võitis Anmary lauluvõistluse Eirodziesma 2012 ja esindas Lätit 57. Eurovisiooni lauluvõistlusel Bakuus lauluga "Beautiful Song". Laul finaali ei jõudnud.

2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel edestas ta Läti punktid.
Talassoteraapia

**Talassoteraapia** ehk **mereravi** on merevee kasutamine ravi eesmärgil.

Kuigi talassoteraapia kasulik mõju on tõestamata, kaasneb talassoteraapiaga tavaliselt hulk tervisele kasulikke tegevusi: suplemine, ujumine ja päevitamine, samuti viibimine värskes õhus ja mõõdukas kehaline aktiivsus, lisanduda võivad vesiravi, mudaravi ja mineraalvee tarvitamine.

Talassoteraapia pooldajate arvates mõjub merevesi hästi naha pooridele. Samuti peavad nad kasulikuks, et merevees viibides imendub läbi naha inimese organismi mitmesuguseid ioone, põhiliselt naatriumi, kaltsiumi, kaaliumi, magneesiumi ja joodi ioone.

Talassoteraapia idee pakkus esimesena välja 18. sajandi inglise arst Richard Russell, aga laiemalt hakkas see levima alles 19. sajandil Inglismaal ja Prantsusmaal.

Talassoteraapiat leidub mitmel kujul. See võib sisaldada soojendatud merevee dušše, meremudaga kokkumäärimist ja mereudu sissehingamist. Leidub spaasid, kus pakutakse protseduure soojendatud mereveega ja isegi vetikatesse mähkimist.

## Vaata ka
*Mudaravi
*Turvasravi
Arini

***Arini*** on triibus neotroopilisi linde papagoilaste sugukonnas. Triibusesse kuulub ligi 32 perekonda. Paljud liigid on hiljuti antropogeensetel põhjustel välja surnud. 

## Perekondi
**Ara* – aara
Vari (vesiehitus)

**Vari** on liigutatav tarind, millega osaliselt või täielikult suletakse vesiehitise, näiteks ülevoolupaisu, lüüsi, torustiku, kalakäigu või hüdrotehnilise tunneli suudmeava.

Varja avatakse ja suletakse vastava mehhanismi, näiteks vintsi, kraana või tungraua abil, mis võib olla nii paikne kui liikuv.

Asukoha järgi eristatakse pindmisi varjasid, mis asuvad ülevoolu harjal, ja süvistatud varjasid, mis asuvad allpool ülemise bjefi veetaset. Süvistatud ehk süvavarja kasutatakse veealuste vooluavade sulgemiseks. Otstarbe järgi eristatakse põhi- ehk töö-, remondi-, avarii-, varu- ja ehitusaegseid varjasid. Ehituse järgi eristatakse tasand-, segment-, sektor- ja silindervarjasid.

Varjasid kasutatakse veetaseme ja -hulga reguleerimiseks ning näiteks parvede, jää, ujuvprahi või kalade allalaskmiseks hüdrosõlmest.

## Viited
René Puura

**René Puura** (sündinud 18. septembril 1986) on eesti klahvpillimängija.

Ta on mänginud klahvpille telesaadetes "Eesti otsib superstaari", "Laulud tähtedega", "Laulupealinn", "Kolmekas".

## Ansamblid
Ta on mänginud Karl-Erik Taukar Bandis. 2021. aastast mängib Puura Terminaatoris.

## Televisioon

* 2024 – "Naised vormis" – Marco

## Isiklikku
Ta on Sirje ja Väino Puura poeg, nime on ta saanud isa ooperirolli järgi. 

## Viited

## Välislingid
CR Vasco da Gama

**Club de Regatas Vasco da Gama** on Brasiilia spordiklubi, mille kodulinn on Rio de Janeiro. Klubi on eelkõige tuntud oma jalgpallimeeskonna poolest, mis mängib Brasiilia kõrgliigas Campeonato Brasileiro Série A ja Rio de Janeiro osariigi meistrivõistlustel Campeonato Carioca.

Klubi asutati 21. augustil 1898 sõudeklubina; jalgpalliklubina tegutseb see alates 5. novembrist 1915. Klubi asutasid Portugali sisserändajad ja ka tänapäeval on klubil Rio de Janeiros suur portugallaste toetajaskond. Vasco da Gama on Brasiilia üks populaarsemaid jalgpalliklubisid, sellele on vähemalt kümme miljonit toetajat.

Vasco da Gama on tulnud neljal korral Brasiilia meistriks (aastatel 1974, 1989, 1997 ja 2000) ja korra Brasiilia karikavõistluste Copa do Brasil võitjaks (aastal 2011). Rio de Janeiro osariigi meistrivõistlused on võidetud 24 korral. 1998. aastal võideti Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistlused Copa Libertadores, kui finaalis alistati Ecuadori klubi Barcelona. Tänu sellele pääses Vasco da Gama 2000. aasta klubide maailmameistrivõistlustele, mille finaalis kaotati teisele Brasiilia klubile, Corinthiansele.

2008. aastal langes klubi esimest korda kõrgliigast välja. Edu saavutati taas 2011. aastal, mil Brasiilia meistrivõistlustel saadi teine koht, võideti Brasiilia karikas ja jõuti Brasiilia karikavõistlustel Copa Sudamericana poofinaali. Edukas oli ka 2012. aastal, mil Brasiilia meistrivõistlustel saadi viies koht ja Copa Libertadoresel jõuti veerandfinaali. Järgmised neli aastat osutusid taas klubile rasketeks ja kahel hooajal tuli mängida esiliigas.

Klubi kodustaadion on alates 1927. aastast olnud Estádio São Januário, mis mahutab 21 880 pealtvaatajat. Osad tähtsamad mängud, sealhulgas derbimängud, peetakse Maracanã staadionil.

Vasco da Gama suurim rivaal on Flamengo ning kahe klubi vahelised mängud on tuntud nimega *[[Clássico dos Milhões]]*. Tegemist on Brasiilia ühe kõige populaarsema derbimänguga.

Klubi on saanud nime Portugali maadeavastaja Vasco da Gama järgi, kes jõudis 1498. aastal esimesena purjetades Euroopast Indiasse (Vasco da Gama sõudeklubi asutati täpselt 400 aastat hiljem, 1898. aastal).

## Praegune koosseis
*Seisuga 29. juuli 2023*

## Saavutused
;Rahvusvahelised
*Copa Libertadores (1): 1998
*Campeonato Sul-Americano de Campeões (1): 1948
*Copa Mercosur (1): 2000
*Trofeo Teresa Herrera (1): 1957
*Trofeo Ramón de Carranza (3): 1987, 1988, 1989
;Üleriigilised
*Campeonato Brasileiro Série A (4): 1974, 1989, 1997, 2000
*Campeonato Brasileiro Série B (1): 2009
*Copa do Brasil (1): 2011
;Osariigilised
*Torneio Rio – São Paulo (1): 1958, 1966 (jagas võitu veel kolme klubiga), 1999
*Campeonato Carioca (24): 1923, 1924, 1929, 1934, 1936, 1945, 1947, 1949, 1950, 1952, 1956, 1958, 1970, 1977, 1982, 1987, 1988, 1992, 1993, 1994, 1998, 2003, 2015, 2016

## Statistika
* Enim väravaid klubi särgis – Roberto Dinamite (702 väravat aastatel 1971–1990 ja 1992–1093)

## Välislingid
* Koduleht
August Hunt

**August Hunt** on Eesti ansambel, mis kogunes 2010. aastal.

Bändi laulja Norman Salumäe oli üks "Eesti otsib superstaari" teise hooaja finalistidest.

## Muusikaline tegevus

August Hundil ilmus 1. detsembril 2011 esikplaat "Meie aeg on käes...", mille tuntumad lood on "Thomas Malthus on surnud, mu arm" ja singel "Tantsulõvi". Debüütplaat on saanud arvukalt positiivset vastukaja nii kriitikutelt kui ka kuulajatelt.

ETV2 edetabelisaate "Eesti TOP 7" 2011. aastal koostatud parimate kodumaiste muusikavideote koondedetabelis Eesti TOP 50 esikohal võidutses August Hunti video "Thomas Malthus on surnud, mu arm" (režissöör Andzei Matsukevits).

Lauluvõistlusele Eesti Laul 2012 esitas bänd kolm laulu, millest sõelale jäi "Tantsulõvi" (autorid: August Hunt ja Heiti Kender). Esimeses poolfinaalis jõudis laul viie edasipääseja hulka.

Lauluvõistlusel Eesti Laul 2014 pääses bänd lauluga "Kus on EXIT?" poolfinaali.

## Koosseis
* Norman Salumäe – laul
* Martin Petermann – löökpillid
* Siim Avango – basskitarr
* Harri Uljas – kitarr
* Mirko Miilits – kitarr

## Diskograafia
* "Meie aeg on käes..." (Kulundpea Management, 2011)

## Viited

## Välislingid
* Kaspar Käänik. August Hunt lubab "Eesti laulul" akrobaatilisi trikke. Õhtuleht, 8. veebruar 2012
* Koduleht
* August Hunt. Myspace
* August Hunt. Facebook
* August Hunt. Youtube
* August Hunt. Twitter 
*