Viimsepäeva kell

**Viimsepäeva kell** on Chicago ülikooli teadusajakirja Bulletin of the Atomic Scientists juhtkonna poolt 1947. aastal loodud sümboolne osutitega kell, mis näitab kujundlikult, kui palju on jäänud aega inimkonnale saatusliku katastroofini. Mida lähemal on osutid keskööle, seda lähemal on teadlaste arvates inimkonda ja planeeti ohustav katastroof.

Algselt nähti inimkonna huku põhjustajana ülemaailmset tuumasõda, hiljem on ohuteguritena lisandunud biorelvad, inimtegevuse mõju kliimale ning muud inimese põhjustatud katastroofid.

## Ajalugu

Viimsepäeva kella mõttele tuli Ameerika Ühendriikide tuumarelvaprogrammis osalenud tuumafüüsik Alexander Langsdorf. Viimsepäeva kella aitas kujundada tema abikaasa Martyl Langsdorf. Viimsepäeva kell seati selle loomisel 1947. aastal näitama 7 minutit keskööni.
Igal aastal otsustab ajakirja teaduse ja julgeoleku kolleegium koos sponsorite koguga, kas nihutada kella minutiosutit või jätta see paigale. Otsustajate kolleegiumi kuulus 2020. aastal 13 Nobeli auhinna laureaati. Kellaaega muudetakse vastavalt sellele, kuidas muutub geopoliitika.

1949. aastal, kui Nõukogude Liit katsetas oma esimest tuumapommi, nihutati kella neli minutit edasi. 1953. aastal, kui NSV Liit ja USA katsetasid üheksakuulise vahega oma termotuumapomme, nihutati kella veel minut edasi näitamaks aega kaks minutit keskööni.

Rahvusvaheliste pingete vähenedes on kella ka tagasi keeratud. Kell oli kõige kaugemal südaööst 1991. aastal, kui USA ja NSV Liit sõlmisid strateegilise relvastuse piiramise leppe ning NSV Liit lagunes. Kell näitas siis 23:43.

Pärast seda on kella korduvalt edasi lükatud. Ainult 2010. aastal nihutati kella minuti võrra tagasi, kui käisid läbirääkimised tuumarelvastuse piirangute jätkamiseks ning Kopenhaagenis leppisid tööstusriigid ja arengumaad kokku süsinikuheitmete piiramises, et peatada globaalne temperatuuri tõus. Järgnevatel aastatel on kella ikka edasi lükatud ning 2018. aastal jõudis kella minutiosuti uuesti 1953. aasta tasemele – kaks minutit keskööni.

23. jaanuaril 2020 teatas Bülletääni teaduse ja julgeoleku kolleegium, et kella minutiosutit otsustati nihutada veel 20 sekundit keskööle lähemale. Nii jõudis viimsepäeva kell keskööle lähemal kui kunagi varem: keskööni jäi ainult 100 sekundit. Kella nihutamist põhjendati järjest kasvavate eksistentsiaalsete ohtudega. Võimalikule tuumasõjale ja kliimamuutustele on lisandunud infosõda, mis vähendab inimkonna suutlikkust ohtudele vastu seista. Suurriikide juhtide tegevus on viinud uue võidurelvastumiseni. Toimimast on lakanud nii relvastuse piiramise kui ka kliimalepped. 2021. ja 2022. aastal kellaosuteid ei nihutatud.

24. jaanuaril 2023 teatas Bülletääni teaduse ja julgeoleku kolleegium, et kella minutiosutit nihutati 10 sekundit edasi. Nüüd on jäänud keskööni 90 sekundit. Viimsepäeva kell on keskööle lähemal kui kunagi varem. Peamiseks põhjuseks, miks kella edasi nihutati, on Venemaa agressioon Ukrainas ja sellega kaasnev tuumasõja puhkemise risk. Täiendavad ohud on seotud inimtekkeliste kliimamuutustega ja bioloogiliste ohtudega nagu koroonapandeemia.

24. jaanuaril 2024 teatas Bülletääni teaduse ja julgeoleku kolleegium, et kella minutiosuti jääb jätkuvalt eelmise aasta näidule, kui keskööni on 90 sekundit. Ohtudeks, mis võivad viia ülemaailmse katastroofini, on jätkuv Venemaa agressioon Ukrainas ja sellega seotud ähvardused kasutada tuumarelva, möödunud aastal puhkenud sõda Iisraeli ja Ḩamāsi vahel, halvenevad kliimamuutused ning potentsiaalselt ohtlikud teadussaavutused nagu tehisintellekt ja uued biotehnoloogiad.

28. jaanuaril 2025 nihutas Bülletääni teaduse ja julgeoleku kolleegium kella minutiosutit ühe sekundi keskööle lähemale. Nüüd on viimsepäeva kell keskööst 89 sekundi kaugusel – keskööle lähemal kui kunagi enne viimsepäeva kella olemasolu 78 aasta jooksul. Oma avalduses ütleb kolleegium, et kella nihutamist ka ainult sekundi võrra tuleb lugeda äärmise ohu märgiks. Kolleegium juhib tähelepanu sellele, et suurvõimud USA, Hiina ja Venemaa suudavad hävitada tsivilisatsiooni. Viimsepäeva kella jõudmine keskööle lähemale kui kunagi enne on ennekõige nende kolme suurvõimu vastutusel.

27. jaanuaril 2026 nihutas Bülletääni teaduse ja julgeoleku kolleegium kella minutiosutit tervelt nelja sekundi võrra keskööle lähemale. Kellal on keskööni jäänud 85 sekundit. Tegu on kõige halvaendelisema näiduga ettevõtmise ajaloos. Põhjused nii radikaalse sammu astumiseks on suurriikide poolt tuumarelvastuse suutlikkuse järsk suurendamine, suutmatus ohjeldada inimtegevuse poolt esile kutsutud kliimamuutusi ja tehisaru kasutuselevõtmisega kiirustamine. Kolleegium nimetab inimkonna praegust kurssi jätkusuutmatuks.

Maailma suurvõimude vaheline konkurents on ekspertide sõnul paisunud täielikuks võidurelvastumiseks. Tuumarelvadest loobumise nimel ei tehta enam rahvusvahelist koostööd. Katkemas on ligi 60 aastat kestnud ponnistus ohjata kahe suurima tuumariigi – USA ja Venemaa konkurentsi. Nende kõrvale on astumas Hiina.

Kliimamuutustega toimetulekul on maailma olulised tegijad loobunud oma varem seatud ambitsioonidest. USA administratsioon on hoopiski hakanud taastuvenergia alaseid arenguid ründama.

Ekspertkogu hoiatas reguleerimata uute tehnoloogiate eest, mille kiire arenguga kaasnevaid soovimatuid kõrvalefekte ei suudeta kontrolli all hoida. Näideteks on looduslike mikroobide ja muude organismide ökoloogilise niši ülevõtmine nn peegelorganismide poolt ja väärinfo plahvatuslik levik tehisintellkti toel.

Kõigi raportis välja toodud kriisidega toimetulemist takistab autokraatse valitsemise kasv maailmas.

## Viited