open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
TNM-klassifikatsioon

**TNM-klassifikatsiooniks** ehk **TNM süsteemiks** (inglise *tumor-nodus-metastasis system*) nimetatakse pahaloomuliste kasvajate kliinilise klassifikatsiooni süsteemi, milles märgitakse tuumori asukoht, lümfisõlmede haaratus ja metastaaside olemasolu.

TNM-klassifikatsiooni töötas välja Prantsuse kirurg Pierre Denoix 1940. aastatel Prantsusmaal.

Nüüdisajal kehtib TNM-klassifikatsiooni 7. väljaanne ehk **TNM-7 klassifikatsioon**.

Eri elundites paiknevatele kasvajakolletele võidakse kehtestada erinevad TNM-klassifikatsioonid: näiteks kopsuvähi TMN-klassifikatsioon jne. TNM klassifikatsioon võidakse liita olemasoleva raviplaaniga.  
  
## TNM-staatus

Eristatakse järgmisi kliinilisi TNM-staatusi:
*kliiniline klassifikatsioon (*clinical* TNM, cTNM) – kinnitatakse harilikult radioloogiliste uuringute alusel;
*patomorfoloogiline klassifikatsioon (*pathological* TNM, pTNM) – kinnitatakse harilikult pärast kirurgilist ravi;
*ravijärgne klassifikatsioon – kinnitatakse harilikult pärast ravi, kas ycTNM või ypTNM;
*korduvravi või retsidiivse haiguse klassifikatsioon – kinnitatakse leiul, rTNM;
*lahangu (autopsia) klassifikatsioon – kinnitatakse harilikult pärast lahangut, aTNM.

## Faktorid
### T = tuumor

***T** tähistab kasvajakolde (esmase) tuvastatud mõõtmeid ja levikut lähedalasuvatesse kudedesse;

### N = lümfisõlm

***N** tähistab lähedalasuvate (regionaalsete) lümfisõlmede kaasatust (kas on/ei ole metastaase, levikut);

### M = metastaas

***M** tähistab kaugemal asuvate metastaaside olemasolu ja/või puudumist.

#### M-kaugmetastaasid
*M0: kaugemal asuvaid metastaase ei leitud;
*M1: esinevad kaugemal asuvad metastaasid teistes elundites.

Lisaks kaugemal asuvate metastaaside olemasolu märkimisele võidakse lisada, tavaliselt ingliskeelsete lühenditena, veel ka teisese kolde asupaik:

*M1ADR: neerupealise metastaasid (neerupealis)
*M1BRA:	ajumetastaasid (peaaju)
*M1HEP:	maksametastaasid (maks)
*M1LYM:	lümfisõlmemetastaasid (lümfisõlmed)
*M1MAR:	luuüdimetastaasid (luuüdi)
*M1OSS:	luumetastaasid (luu)
*M1OTH:	muud metastaasid 
*M1PER:	mõhukelmemetastaasid (kõhukelme)
*M1PLE:	pleurametastaasid (pleura)
*M1PUL:	kopsumetastaasid (kopsud)
*M1SKI:	nahametastaasid (nahk).

Kui rinnavähk metastaseerub kopsudesse, siis koosneb teisene kasvajakolle neoplastilistest rinnarakkudest, mitte neoplastilistest kopsurakkudest, ning kasvajat nimetatakse metastaatiliseks rinnavähiks.

## Ajaloolist

*1953. aastal pakkus prantsuse kirurg Pierre Denoix Rahvusvahelisele Vähitõrjeühingule standardiseerida ja rakendada kolm enda välja töötatud faktorit.

TNM-klassifikatsioon pandi kokku Ameerika vähi-ühendkomitee (AJCC9 ja Rahvusvahelise Vähitõrjeühingu (UIC)) koostöös.

## Vaata ka
*Inimese lümfisõlmede loetelu
*"Masaoka Staging System" – tümoomide leviku klassifikatsioon

## Viited

## Välislingid
*TNM klassifikatsioon, Tartu Ülikooli Kliinikum, Veebiversioon (vaadatud 12.03.2014)
*Leslie H. Sobin, Mary K. Gospodarowicz, Christian Wittekind, TNM Classification of Malignant Tumours, 7 ed, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 12.03.2014) (*inglise keeles*)
Artur Noga

**Artur Noga** (sündinud 2. mail 1988 Raciborzis) on Poola tõkkesprinter.

Parimate saavutustena on ta võitnudEuroopa meistrivõistlustelt pronksmedali 2012. aastal, pälvinud 5. koha 2010. aastal ja 6. koha 2014. aastal ning saavutanud Pekingi olümpiamängudel 5. koha. Noga on tulnud ka 110 meetri tõkkejooksus 2006. aastal juunioride maailmameistriks, 2007. aastal juunioride Euroopa meistriks ja 2009. aastal Euroopa U23 vanuseklassi Euroopa meistriks. Tema juunioride maailmameistrivõistluste võidutulemus 13,23 (99 cm tõketega) oli nii meistrivõistluste rekord kui ka Euroopa juunioride rekord. Noga võttis 2007. aastal tulemusega 13,36 enda nimele ka Euroopa juunioride meistrivõistluste rekordi.

2013. aastast on tema nimel 110 meetri tõkkejooksu Poola rekord tulemusega 13,27.

## Viited

## Välislingid
*
Victoria Nuland

**Victoria Jane Nuland** (sündinud 1961) on USA Euroopa ja Euraasia asjade abiriigisekretär alates 2013. aasta septembrist.

2011. aasta suvest 2013. aasta veebruarini oli ta riigidepartemangu pressiesindaja.

Nulandi isa oli Yale'i bioeetika- ja meditsiiniprofessor Sherwin B. Nuland, kelle sünnijärgne perekonnanimi oli Nudelman. 

Ta on abielus Robert Kaganiga.
Aleksei Miller

**Aleksei Miller** (Алексей Борисович Миллер; sündinud 31. jaanuaril 1962 Leningradis) on Gazpromi juhatuse esimees (2001. aastast) ja direktorite nõukogu esimehe asetäitja (2002. aastast).

Aastatel 2000–2001 oli ta Venemaa Föderatsiooni energeetikaministri asetäitja.

## Elukäik ja tegevus
Sündis venestunud Venemaa sakslaste peres. Vanemad töötasid NSV Liidu Lennutööstuse Ministeeriumi raadioelektroonika uurimisinstituudis, ema oli insener, isa tööline.

1984. aastal lõpetas Leningradi Riikliku Finantsmajandusinstituudi. 1980. aastatel läbis rühma Leningradi reformimeelsete ökonomistidega eesotsas Anatoli Tšubaisiga. 1987. aastal astus Leningradi klubisse Sünteez, kuhu kuulusid noored majandus- ja ühiskonnateadlased. 1987–1990 Leningradi Riikliku Finantsmajandusinstituudi aspirant.

1991–1996 Peterburi linnavalitsuse välissuhete komitee osakonnajuhataja ja komitee aseesimees (komitee esimeheks oli tollal Vladimir Putin), tegeles linna investeerimistsoonide arendamisega. 1996–1999 Peterburi Meresadama arendus- ja investeerimisdirektor. 1999–2000 OAO Baltiiskaja truboprovodnaja sistema (*Балтийская трубопроводная система)* peadirektor. 2000–2001 Venemaa energeetikaministri asetäitja.

2001. aastast Gazpromi juhatuse esimees, 2002. aastast Gazpromi direktorite nõukogu esimehe asetäitja.

2010. aastal valiti Venemaa jalgpalliliidu asepresidendiks.

## Sanktsioonid
6. aprillil 2018 kehtestas USA talle kui Vladimir Putini lähikondsele finants- ja viisasanktsioonid.

## Viited
Zurab Tsereteli

**Zurab Tsereteli** (vene keeles Зураб Константинович Церетели; gruusia keeles ზურაბ წერეთელი (Zurab Tseretheli); 4. jaanuar 1934 Thbilisi – 22. aprill 2025 Moskva) oli gruusia päritolu Venemaa skulptor, Venemaa Kunstide Akadeemia president 1997. aastast kuni  surmani. 

Ta oli aastast 1999 ka Moskva Moodsa Kunsti Muuseumi (lühend MMOMA; Московский музей современного искусства) looja ning direktor. 

Tema looming on pälvinud Venemaa riigivõimu (eelkõige aga Moskva endise linnapea Juri Lužkovi) poolehoiu, avalik ja kriitikute arvamus on olnud sageli halvakspanev. Talle on heidetud ette Moskva monumentaalprojektide monopoliseerimist ja pealinna stilistilise ühtluse rikkumist, gigantomaaniat, ebaproportsionaalsust ja halba maitset.

## Töid
* monument "Sõprus igavesti" (Moskva)
* monument "Hea võidab kurjuse" (New York)
* monument "Uue inimese sünd" (Sevilla)
* monument "Purusta umbusalduse müür" (London)
* Peeter Esimese ausammas Moskvas
* Vabaduse monument Thavisuphlebis moedani väljakul (Thbilisi)
* Rudolf Nurejevi mälestusmärk (Kaasan)
* Zoja Kosmodemjanskaja mälestusmärk (Ruza)

## Tunnustus
* 1980 – NSV Liidu rahvakunstnik
* 1980, 1994 – Rahvaste Sõpruse orden
* 1988 – valiti NSV Liidu Kunstide Akadeemia akadeemikuks 
* 1990 – sotsialistliku töö kangelane
* 1990 – Lenini orden
* 1994 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik 
* 1996, 2006, 2010, 2014 – ordeni "Teenete eest Isamaa ees" kõik neli järku

## Viited
Popivka (Lõpovetsi rajoon)

**Popivka** (ukraina keeles Попівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 485. Pindala on 1,679 km².


Popivka (Lypovets Raion) 02.jpg
Soviet Union Hero Tkachenko's field near Popivka 4.jpg
Popivka (Lypovets Raion) 23.jpg
Popivka (Lypovets Raion) 08.jpg
Popivka (Lypovets Raion) 04.jpg
Popivka (Lypovets Raion) 09.jpg
Popivka (Lypovets Raion) 13.jpg
Popivka (Lypovets Raion) 10.jpg
Popivka (Lypovets Raion) 16.jpg
Shevchenko Ways in Podolia Wikiexpedition 21.jpg
Popivka (Lypovets Raion) 27.jpg
Popivka (Lypovets Raion) 28.jpg
Sjomakõ (Žmerõnka rajoon)

**Sjomakõ** (ukraina keeles Сьомаки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Žmerõnka rajoonis. Elanike arv on 1029. Pindala on 1,82 km².
Kõrgõzstani president

**Kõrgõzstani president** on Kõrgõzstani riigipea. Valitakse otsevalimisel kuni kaheks ametiajaks.

Presidendi institutsioon loodi 1990. aastal Ülemnõukogu esimehe ametikoha asemele.

Riigi presidendid:
* Askar Akajev 1990–2005 (kukutati);
* Kurmanbek Bakijev 2005–2010 (kukutati);
* Roza Otunbajeva 2010–2011 (üleminekuperioodi president);
* Almazbek Atambajev 2011–2017
* Sooronbaj Džeenbekov 2017–2020
* Sadõr Džaparov (kt) 2020
* Talant Mamõtov (kt) 2020–2021
* Sadõr Džaparov 2021–
Krimmi Autonoomse Vabariigi Ülemnõukogu

**Krimmi Autonoomse Vabariigi Ülemnõukogu** (ukraina keeles Верховна Рада Автономної Республіки Крим, vene keeles Верховный Совет Автономной Республики Крым, krimmitatari keeles Qırım Muhtar Cumhuriyetiniñ Yuqarı Radası, Къырым Мухтар Джумхуриетининъ Юкъары Радасы) oli Ukraina koosseisu kuulunud Krimmi Autonoomse Vabariigi parlament.

Ülemnõukogu oli ühekojaline ja koosnes 100 liikmest.

Ülemnõukogu kasutas Autonoomse Vabariigi Ülemnõukogu hoonet Simferopoli kesklinnas.

Krimmi autonoomia eksisteerimise ajal Ukraina koosseisus kandis parlament erinevaid nimesid:

*1991–1992 Krimmi Autonoomse Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Ülemnõukogu
*1992–1995 Krimmi Vabariigi Ülemnõukogu
*1995–2014 Krimmi Autonoomse Vabariigi Ülemnõukogu

## Õiguslik staatus

Ülemnõukogu õiguslik staatus on reguleeritud 1998. aasta Krimmi Autonoomse Vabariigi konstitutsiooniga ja Ukraina seadusega "Krimmi Autonoomse Vabariigi Ülemnõukogust" 1998. aastast.

Ülemnõukogul puudub seadusandliku initsiatiivi õigus. Ta saab nimetada Krimmi Autonoomse Vabariigi Ministrite Nõukogu esimeest ainult Ukraina presidendi nõuandel ja nõusolekul. 

2014. aasta Krimmi kriisi käigus keeldus Krimmi Autonoomse Vabariigi Ülemnõukogu tunnistamast Kiievis võimule tulnud valitsust ja presidendi kohusetäitjat. 15. märtsil 2014 saatis Ukraina Ülemraada Ülemnõukogu laiali. Pärast Krimmi ebaseaduslikku iseseisvusreferendumit otsustas Krimmi Autonoomse Vabariigi Ülemnõukogu 17. märtsil nimetada end **Krimmi Vabariigi Riiginõukoguks**.

## Valimiskord
Alates 1998. aasta valimistest valitakse Ülemnõukogu majoritaarse süsteemi järgi, mis ei näe ette rahvusvähemuste proportsionaalset esindatust. 

## Poliitika
Ülemnõukogu praegune koosseis on valitud 2010. aasta valimistel. 

Kohad jaotuvad parteide ja fraktsioonide vahel järgmiselt:
*Regioonide Partei 82
*Qurultai-Ruhh 4
*Partei "Sojuz" 4
*Ukraina Kommunistlik Partei 3   
*Vene Ühtsus 3
*sõltumatuid saadikuid 3

## Välislingid
*Ülemnõukogu koduleht
*Krimmi Autonoomse Vabariigi konstitutsioon
*Ukraina seadus "Krimmi Autonoomse Vabariigi Ülemnõukogust
Keskmine inimene

**Keskmiseks inimeseks** ehk **standardinimeseks** ehk **ideaalinimeseks** (inglise *standard man*, *reference man*, *reference person*) nimetatakse kujutletavat (teoreetilist) inimese (indiviidi) mudelit. 

Ideaalinimest iseloomustavad teatud inimrühma omaduste keskmised väärtused, näiteks keskmine vanus, füüsiline vastupidavus, tervislik seisund ja keskmine laste arv.

Tänapäeval võidakse keskmise inimese mõistet kasutada ka muudes valdkondades peale statistika.

### ICRP keskmine inimene

Meditsiinis kasutatakse keskmise inimese mudelit nimetusega **ICRP keskmine inimene** (inglise *standard man*, *reference man*, *ICRP reference Man*, *reference person*). 

ICRP keskmise inimese mudel leiab kasutust mitmesugustes füsioloogia- ja toksikoloogiaarvestustes, näiteks kiiritusdooside kohta.  

Rahvusvahelise Radioloogiakaitse Komisjoni (ICRP – *International Commission of Radiological Protection*) 1974. aasta definitsiooni kohaselt on keskmise inimese (mehe) vanus 20–30 aastat, kehakaal 70 kg, pikkus 170 cm, nahavärvus hele. Tema tervislik seisund olevat hea (terve). Ta olevat kas lääneeurooplane või põhjaameeriklane ja elavat piirkonnas, kus keskmine temperatuur on 10–20 °C. 

Algselt arvestati 'keskmise inimesena' meest. Kasutusel on ka mudelid 'keskmise naise' ja 'keskmise lapse' tarvis.

## Viited

## Välislingid
*International Atomic Energy Agency, Reference Asian Man: Ingestion and Organ Content of Trace Elements of Importance in Radiological Protection, June 2008, IAEA-TECDOC-1592, Veebiversioon (vaadatud 13.03.2014) (*inglise keeles*)  

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Standard person]] seisuga 13.03.2014.*
Ireen Tarm

**Ireen Tarm** (sündinud 24. mail 1969 Tallinnas) on eesti võimlemistreener.

Ta on lõpetanud 1986. aastal Tallinna 6. Keskkooli ja 1993. aastal Tartu Ülikooli (õppis kehakultuuriteaduskonnas).

Ta hakkas treenerina tööle 1985. aastal, 2002. aastast on ta töötanud võimlemisklubis Piruett. Tema õpilaste seas on Jana Lukjanova. 2006. aasta MM-il sai Pirueti rühmvõimlemise meistriklassi rühm 4. koha ja MK etapil 3. koha.

Tal on enda juunioriklassi rühm Arabella, kes on saavutanud palju häid kohti, ja ka lasteklassi rühm Pärlid, kes on samuti häid kohti saavutanud. Mõlemad tema rühmad on A-grupis.

## Tunnustus
* Kalevi aasta treener 2006.

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
IPC

**IPC** on rahvusvaheline organisatsioon, mille eesmärk on standardiseerida elektroonikaseadmete ja -seadiste koostamise ja tootmise nõuded. See rajati aastal 1957. IPC on akrediteeritud ANSI poolt standardeid arendava organisatsioonina ja on üle maailma tuntud oma standardite järgi.

## Standardid
IPC standardeid kasutab elektroonikatööstus. IPC-A-610 *Elektroonika Koostude Vastuvõetavuse Kriteeriumid, * standardit kasutatakse üle maailma elektroonikaseadmete tootjate poolt. Üle maailma on üle 3600 koolitaja, kes on sertifitseeritud standardit õpetama ja kontrollima. Standardeid luuakse tööstusest tulnud vabatahtlike komiteedes. Töörühmasid on loodud Hiinas, Ameerika Ühendriikides ja Taanis.

## Nimekujud
* 1957– Institute for Printed Circuits 
* –1999 Institute for Interconnecting and Packaging Electronic Circuits
* 1999 IPC, Association Connecting Electronics Industries

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Documentide tabel, täielik IPC standardite nimekiri
Mustaine

**Mustaineks** (ladina *substantia nigra*) nimetatakse paljude selgroogsete loomade kesknärvisüsteemi närvikude. Mustaine paikneb keskajus, suuraju sääre ja keskajukatendi piiril paiknevas tuumas. 
 
Mustaine koosneb melaniinpigmenti sisaldavatest närvirakkudest.

Mustaine areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

## Imetajatel
### Inimestel

## Ülesanded
Mustaine osaleb peaaju töös, näiteks koha liigutamisvõime tagamisel, motivatsioonis, *reward-seeking behavior*, õppimine, kognitsioon ja ka sõltuvustega seotud käitumine.

## Patoloogia
Mustainega seostatakse inimestel mitmeid haiguslikke seisundeid, nagu Parkinsoni tõbi, skisofreenia, autism, aktiivsus- ja tähelepanuhäire (lastel). 
 
## Mustainet mõjutavad ravimite toimeained (osaline)

Psühhotroopse toimega retseptiravimites, milles üks toimeaine on levodopa.

## Vaata ka
*dopamiin

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A14.1.06.111: Substantia nigra. Mustaine
Keskaju

**Keskaju** (ladina *mesencephalon* ) on kesknärvisüsteemiga loomadel ajutüve (*truncus encephali*) väike osa, mis paikneb vaheaju ja ajusilla vahel. 

Keskaju on inimestel ja loomadel peaaju osa.
 

## Roomajatel
### Madudel

Madudel moodustab keskaju koos rombajuga ajutüve. Teadlaste poolt uuritud kuningpüütonil (*Python regius*) on tuvastatud keskajus paiknevas mustaines dopamiini retseptorid..

## Imetajatel
### Inimestel

## Liigitus

Keskaju osad on:
*suurajuvarred (*pedunculi cerebri*)
*keskajukatend (*tegmentum mesencephalicum*)
*keskajukatus (*tectum mesencephalicum*).

Keskaju läbib keskaju-veejuha (Sylviuse juha) (la *aquaeductus cerebri*) mille kaudu liigub pea-ja seljaajuvedelik.

Keskajus, suuraju sääre ja keskajukatendi piiril paiknevas tuumas on mustaine.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A14.1.03.005: Mesencephalon. Keskaju
*Keskaju piirkond, Veebiversioon (vaadatud 13.03.2014)
*Bertola, Laura D;  Ott, Elisabeth B;  Griepsma, Sander;  Vonk, Freek J;  Bagowski, Christoph P, Developmental expression of the alpha-skeletal actin gene, Journal: BMC Evolutionary Biology  Vol.  8  Issue  1, DOI: 10.1186/1471-2148-8-166, Published: 2008-12-01, Veebiversioon (vaadatud 11.03.2014) (*inglise keeles*)
Rombauk

**Rombauguks** (ladina *fossa rhomboidea*) nimetatakse kesknärvisüsteemiga loomadel ajutüve piirkonnas paiknevat neljanda ajuvatsakese põhja (eesseina), mis on rombikujuline.  

## Imetajatel

Koduloomadel paikneb rombaugu rostraalne osa tagaajus ja kaudaalne osa piklikajus. 

Rombaugu kohal paikneb väikeaju. 

### Inimestel

Rombauk asetseb silla ja piklikaju ülemise osa dorsaalsel pinnal ning on piiratud väikeajuvartega. Rombauk on neljanda vatsakese põhjaks. 

#### Tuumad
Selles augus paiknevad kraniaalnärvide V–XII tuumad: 
* V kolmiknärv (*nervus trigeminus*);
* VI eemaldajanärv (*nervus abducens*);
* VII näonärv (*nervus facialis*);
* VIII esiku-teonärv (*nervus cochlearis*);
* IX keele-neelunärv (*nervus glossopharyngeus*);
* X uitnärv (*nervus vagus*);
* XI lisanärv (*nervus accessorius*);
* XII keelealune närv (*nervus hypoglossus*). 

#### Keskused
Seal paiknevad vereringe ja hingamise juhtimise keskused. Rombaugus paiknevad kaitsereflekside (köhakeskus, aevastamine, oksendamiskeskus jt) ja seedimisreflekside (sülje ja teiste seedenõrede eritumine) keskused.

#### Struktuurid

Rombauku ülalt vaadates võib eristada: 
**[[sulcus medianus]]*
**[[colliculus facialis]]*
**[[striae medullares]]*
**[[area acustica]]*
**[[trigonum nervi hypoglossi]]*
**[[trigonum nervi vagi]]*
**[[area postrema]]*
**[[obex]]*.

## Muu
Rombentsefaalne (la *rhombencephalicus*) tähendab rombaju juurde kuuluvat või rombajuga seotut. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A14.1.05.702: Fossa rhomboidea. Rombauk

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Rautengrube]] seisuga 13.03.2014.*
Munamadu (perekond)

**Munamadu** (*Dasypeltis*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Munamadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Dasypeltis abyssina]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Dasypeltis atra]]* Sternfeld, 1912
* *[[Dasypeltis confusa]]* Trape & Mané, 2006
* *[[Dasypeltis fasciata]]* Smith, 1849
* *[[Dasypeltis gansi]]* Trape & Mané, 2006
* *[[Dasypeltis inornata]]* Smith, 1849
* *[[Dasypeltis latericia]]* Trape & Mané, 2006
* *[[Dasypeltis medici]]* (Bianconi, 1859)
* *[[Dasypeltis parascabra]]* Trape, Mediannikov & Trape, 2012
* *[[Dasypeltis sahelensis]]* Trape & Mané, 2006
* *Dasypeltis scabra* (Linnaeus, 1758) – munamadu.

## Levila
Need maod on levinud Aafrikas, sh Sambias.

## Toitumine
Munamaod toituvad linnumunadest. Kui teistel munasööjatel madudel läbivad munakoored terve seedekulgla siis munamadudel on selgroolülide alumised ogajätked nii pikad, et läbivad söögitoru seina ja moodustavad munakoorte purustamiseks sobiva *kitsuse,* mis purustab munakoore ja kust edasi seedekulglasse pääseb üksnes muna sisu – koored väljutatakse suu kaudu.
 
## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*YouTube'i video: Amazing defense of African Rhombic Egg eater - Dasypeltis scabra
*YouTube'i video: African Egg eating Snake (Dasypeltis atra)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Dasypeltis]] seisuga 29.12.2013.*
Helvi Jüssi

**Helvi Jüssi** (24. september 1934 Tallinn – 8. märts 2014) oli eesti arst.

Ta sündis töölisperekonnas. Aastal 1953 lõpetas ta hõbemedaliga Tallinna 20. Keskkooli ja aastal 1959 *[[cum laude]]* Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Ta oli aastast 1990 Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige.

Aastal 1959 määrati ta tööle Harju Rajooni Kiirabijaama juhataja ajutise kohusetäitjana; sealt viidi ta sama aasta oktoobris üle Kehra Linnahaiglasse akušöör-günekoloogi ametikohale, kus töötas aastani 1962. Aastast 1962 töötas ta Tallinna Kalinini Rajooni Haiglas (hiljem Tallinna Pelgulinna Haigla, praegu Lääne-Tallinna Keskhaigla alluvuses) ning aastast 1997 Pelgulinna Haigla naistenõuandlas naistearstina, olles I kategooria naistearst.

Ta on tegutsenud haigla ametiühingu komitees ja on olnud rahvakontrolli kaastöögrupi liige. Aastast 1988 lõi ta kaasa Eesti Muinsuskaitse Seltsi ja Rahvarinde tegevuses. Ta oli Eesti Arstide Liidu liige. Aastast 1973 oli ta Tallinna Teadusliku Akušöör-günekoloogide Seltsi liige.

## Viited

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960, lk. 668
Vaheaju

**Vaheaju** (ladina keeles *diencephalon* ) on kesknärvisüsteemiga loomadel peaaju osa.

Koos otsajuga on ta embrüonaalses arengujärgus eesaju (*prosencephalon*) osa.

Vaheaju areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

## Klassifikatsioon

*[[Terminologia Anatomica]]* sissekanne A14.1.08 Diencephalon. Vaheaju.

Funktsionaalsuse järgi kuuluvad vaheaju põhiosade koosseisu
*epitalamus ehk nägemiskühmuülimik
*hüpotalamus
*talamus
*metatalamus
*subtalamus. 

## Funktsioonid

Vaheaju epitalamuse osas paiknev käbikeha on hormonaalse mõjustuse keskus. 

Vaheaju talamuse osadest juhitakse meeleelunditest saabuvad närviimpulsid suurajukoorde. 

## Roomajatel
### Madudel
Madude peaajus paiknev vaheaju koosneb järgmistest struktuuridest:
*epitalamus,
*hüpotalamus,
*talamus,
**ventraalne talamus,
**dorsaalne talamus.

Vaheaju ülemise osa moodustab talamus ja alumise osa hüpotalamus.

## Imetajatel
### Koduloomadel

Vaheaju põhiosad koduloomadel on 
*epitalamus ehk tundekühmuülemik,
*hüpotalamus ehk tundekühmualumik,
*talamus ehk tundekühm,
*metatalamus ehk tundekühmu-tagaala,
*subtalamus.

Epitalamus, talamus ja metatalamus moodustavad talamusaju (*thalamencephalon*).

### Inimestel

Inimestel paikneb vaheaju keskajust eespool, suuraju all ja ümbritseb kolmandat ajuvatsakest (*ventriculus tertius*). 

Vaheaju ülemise osa moodustab hallainest moodustunud talamus. Alumise osa moodustab hüpotalamus, mille valgeaines paiknevad hallainest tuumad. 

## Viited

## Välislingid

*Bertola, Laura D; Ott, Elisabeth B; Griepsma, Sander; Vonk, Freek J; Bagowski, Christoph P, Developmental expression of the alpha-skeletal actin gene, Journal: BMC Evolutionary Biology Vol. 8 Issue 1, DOI: 10.1186/1471-2148-8-166, Published: 2008-12-01, Veebiversioon (vaadatud 11.03.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Diencephalon]] seisuga 13.03.2014.*
August Puuste

**August Puuste**  (kuni 5. märtsini 1938 **August Puhz**; 28. november 1913 Polli vald – 2. märts 2014) oli Eesti kaitseliitlane, Kaitseliidu Sakala maleva taasasutaja ja auliige. 

Ta õppis Polli-Peraküla vallakoolis (4 klassi), seejärel Karksi-Nuia 6-klassilises koolis ning püüdis ennast edasi harida omal käel. Tallinnas lisandus sellele Eesti kaitseväes teenides allohvitseride kursus.

Pärast ajateenistust töötas ta Polli metskonnas metsavahina ning pidas palgatalu (15 ha).

## Tunnustus
* 2005 – Riigivapi V klassi teenetemärk
* 2013 – Pärnu teenetemärk (Eesti Vabariigi järjepidevuse kandmise eest)

## Välislingid
* In Memoriam August Puuste
Tšiili veinid

**Tšiili veinid** on veinid, mida toodetakse Lõuna-Ameerikas Tšiilis.

## Tšiili veinide ajalugu
Tšiili veinide ajalugu ulatub tagasi 16. sajandisse, mil Hispaaniast pärit vallutajad tõid endaga kaasa hariliku viinapuu (*[[Vitis vinifera]])*. Esialgu kasvatati viinamarju vaid missaveinide valmistamiseks, hiljem ka igapäevaseks tarbimiseks.

18. sajandil valmistati peamiselt magusaid veine, peamised viinamarjasordid olid Pais ja Muscatel. 
## Tšiili veiniseadus

Tšiili veiniseadus on päris palju üle võtnud USA veiniseadusest. Kui lugeda etiketilt sõnu "Reserva" või "Gran Reserva", siis need pole sama tähendusega nagu Hispaania veinide puhul.
## Tšiili veiniregioonid

### Atacama piirkond
**Atacama piirkond** jaguneb kaheks oruks: 
*Copiapó ja 
*Huasco.
### Coquimbo piirkond
Coquimbo piirkonnas asub kolm alamregiooni: 
*Elqui, 
*Limarí ja 
*Choapa, mis kõik kattuvad samanimeliste provintsidega. 
### Aconcagua piirkond
Aconcagua veinipiirkonda kuuluvad
*Aconcagua, 
*Casablanca ja 
*San Antonio orud. 
### Central Valley ehk Keskoru piirkond
jaguneb neljaks alampiirkonnaks: 
*Maipo, 
*Rapeli, 
*Curicó ja 
*Maule org. 
### Lõuna-Tšiili veinipiirkond
Jaguneb kolmeks:
*Itata org, 
*Bio Bio org ja 
*Maleco. 
## Tšiilis kasvatatavad viinamarjasordid
Tšiilis kasvatatakse järgmisi viinamarjasorte:
*Carmenere
*Cabernet Sauvignon
*Merlot
*Syrah
*Malbec
*Chardonnay
*Sauvignon Blanc

## Välislingid
* Tšiili veinid
Gonionotophis capensis

***Gonionotophis capensis*** on maoliik.

## Levila

Neid võib kohata Aafrikas- Namiibias, Botswanas, Angolas, Sambias, Zimbabwes, Svaasimaal, Malawis, Tansaanias, Ugandas, Keenias, Somaalias, Etioopias, Eritreal, Sudaanis, Lõuna-Sudaanis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Kamerunis ja Gabonis.

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne Roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Gonionotophis capensis]] seisuga 13.03.2014.*
Peter Andrekson

**Peter Andrekson** (ka **Peeter Andrekson** ja **Peter A. Andrekson**; sündinud 31. mail 1960 Göteborgis) on eesti rahvusest Rootsi tehnikateadlane.

Ta on lõpetanud 1973. aastal Göteborgi Eesti Algkooli ja 1984. aastal Göteborgis asuva Chalmersi Tehnikaülikooli magistriõppes tsiviilinsenerina. 1988. aastal kaitses ta samas optoelektroonika alal doktoriväitekirja.

Seejärel sai temast Chalmersi Tehnikaülikooli juhtteadur, 1992. aastal abiprofessor ja 2001. aastal korraline professor. Tema eriala on mikrotehnoloogia: kiudoptika ja fotoonika. Ta töötas aastatel 1989–1992 USA New Jersey osariigis Murray Hillis ettevõttes AT & T Bell Laboratories. Ta on töötanud NASA-s ja teistes USA uurimiskeskustes. 

Ta on olnud külalisteadur Jaapanis Ōsaka ülikoolis ja külalisprofessor USA-s Lehigh' ülikoolis. Temalt on ilmunud üle 300 artikli rahvusvahelistes ajakirjades, peamiselt Photonics Technology Lettersis, kus ta on ajakirja kaastoimetaja.

Peter Andrekson on Chalmersi Tehnikaülikooli sihtasutuse nõukogu liige ja Alfred Otsa stipendiumifondi juhatuse liige.

25. veebruaril 2014 nimetati Peter Andrekson kolmeks aastaks Tallinna Tehnikaülikooli külalisprofessoriks. 

## Tunnustus
*1993 Rootsi riiklik uurimispreemia noortele teadlastele
*2000 Norra Telenori Väike Nobeli auhind

## Isiklikku
Tema Pärnust pärit isa põgenes sõja ajal kodumaalt, ema on rootslanna. 

Tema esimene abikaasa oli Merike Andrekson (neiuna Varma), kellega tal on tütar Sandra ja poeg Martin. 15. juunil 2012 abiellus ta poliitik Marianne Mikkoga.

## Viited

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1918
Rhinotyphlops gracilis

***Rhinotyphlops gracilis*** on pimemadulaste sugukonna maoliik.

## Levila

Neid võib kohata Aafrikas, sh Sambias.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne SITI-s
*Sisseanne Zipcodezoo-s
 
*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Rhinotyphlops gracilis]] seisuga 13.03.2014.*
Megatyphlops schlegelii

***Megatyphlops schlegelii*** on maoliik.

## Klassifikatsioon

Maoliigil *Megatyphlops schlegelii* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
* *[[Megatyphlops schlegelii schlegelii]]* (Bianconi, 1847)
* *[[Megatyphlops schlegelii petersii]]* (Bocage, 1873).

## Levila

Neid üsna suuri pimemadulasi (950 mm) võib kohata Aafrikas – Svaasimaal, Sambias, Lõuna-Sudaanis, Namiibias, Zimbabwes, Malawis, Tansaanias, Keenias, Somaalias, Etioopias ja Kongo Demokraatlikus Vabariigis.

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne ADWs
* Sissekanne CoLis
*Sissekanne NCBI Taxonomy databases
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
* Sissekanne uBios

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Megatyphlops schlegelii]] seisuga 13.03.2014 ja [[:fr:Afrotyphlops schlegelii]] seisuga 23.03.2015*
Megatyphlops

***Megatyphlops*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Megatyphlops* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Megatyphlops anomalus]]* (Bocage, 1873)
* *[[Megatyphlops brevis]]* (Scortecci, 1929)
* *[[Megatyphlops mucruso]]* (Peters, 1854)
* *[[Megatyphlops schlegelii]]* (Bianconi, 1847).

## Levila

Neid võib kohata Sahara-taguses Aafrikas, sh Sambias.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Megatyphlops]] seisuga 13.03.2014.*
Aparallactus lunulatus

***Aparallactus lunulatus*** on *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoliik.

## Klassifikatsioon

Maoliigil *Aparallactus lunulatus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
* *[[Aparallactus lunulatus lunulatus]]* (Peters, 1854)
* *[[Aparallactus lunulatus nigrocollaris]]* Chabanaud, 1916
* *[[Aparallactus lunulatus scortecci]]* Parker, 1949.

## Levila

Neid võib kohata roomamas Aafrikas Botswanas, Burkina Fasos, Kamerunis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Elevandiluurannikul, Eritreas, Etioopias, Ghanas, Mosambiigis, Nigeerias, Somaalias, Svaasimaal, Tansaanias, Togos, Sambias ja Zimbabwes.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Aparallactus lunulatus]] seisuga 13.03.2014.*
Kiran Mazumdar-Shaw

**Kiran Mazumdar-Shaw** (kannada keeles ಕಿರಣ್ ಮಜುಮ್ದರ್ ಷ; sündinud 23. märtsil 1953) on India ettevõtja ja zooloog. 

Ta on Indias Bengalurus tegutseva biotehnoloogiafirma Biocon Limited tegevjuht ja nõukogu esimees ning IIM-Bengaluru esimees. Ta on ajakirja Forbes maailma 100 mõjukaima naise nimekirjas ning ajalehe Financial Times maailma 50 mõjukaima naisettevõtja nimekirjas.

1973. aastal kaitses Mazumdar-Shaw doktoriväitekirja zooloogias Bengaluru Ülikoolis. Järeldoktorantuuri läbis ta Ballarati kolledžis õllemeistrina (1975). 1978. aastal rajas ta ettevõtte Biocon, mille arendas tööstuslikust ensüümitootjast biofarmaatsiaettevõtteks, mis on spetsialiseerunud diabeedi, onkoloogia ja autoimmuunhaiguste valdkonnale.

Mazumdar-Shaw on pälvinud auhindu, ta on India Ärikooli ja Hyderabadi Tehnoloogiainstituudi nõukogu liige.

## Viited
Nitrorühm

**Nitrorühm** on orgaanilise ühendi molekuli osa, selles esinev funktsionaalrühm –NO2. Seejuures orgaanilise molekuli süsiniku aatom on ühendatud lämmastiku aatomi kaudu kahe hapniku aatomiga. 

Nitrorühma sisaldavaid ühendeid nimetatakse nitroühenditeks. Formaalselt esineb nitrorühm ka lämmastikhappeestrites (nitraatides): R-O-NO2.

Nitrorühma molekuli sisseviimise reaktsiooni nimetatakse nitreerimiseks. 

## Vaata ka
*Nitroühendid
Lindprii

**Lindprii** kui juriidiline mõiste tähendab seaduse kaitse alt väljas olemist. 

Ajalooliselt võis lindpriiks kuulutatut karistamatult taga kiusata või tappa. See oli üks rängemaid karistusi ja varases germaani õiguses asendas see sisuliselt surmanuhtlust. Lindpriiks kuulutamise praktikat tunti juba Rooma õiguses ladinakeelse nimetuse *homo sacer* all ja seda kasutati kogu keskaja jooksul.
Cronbachi α

**Cronbachi α (alfa)** on statistikas sisereliaabluse koefitsient. Tihti kasutatakse seda psühhomeetrilistes testides osalenute valimi reliaabluse hindamiseks. Esmakordselt nimetas selle alfaks Lee Cronbach 1951. aastal. Seda mõõdikut võib vaadata ka laiendusena *Kuder-Richardson Formula 20* (KR-20) valemile, mis on vastav mõõdik dihhotoomsete tunnuste (inglise keeles *item*) jaoks. Cronbachi α-t mõjutavad ka puuduvad andmed. Cronbachi α-t kasutatakse lisaks psühholoogiale ka teistes sotsiaalteadustes, äris, õenduses ja teistes distsipliinides.

Cronbachi α suureneb tavaliselt katse tunnuste vahelise (inglise keeles *test item intercorrelation*) korrelatsiooni kasvuga. Kuna sisekorrelatsioon on maksimaalne, kui kõik tunnused mõõdavad sama konstrukti, siis on levinud arusaam, et Cronbachi α näitab kaudselt, kuivõrd mõõdikud mõõdavad latentse konstrukti ühedimensionaalsust.

Cronbachi α kasvab tehislikult tunnuste pinnapealse ümbersõnastamise korral ja testi tunnuste suure arvu korral.
Substantivism

**Substantivism** on Karl Polanyi poolt raamatus "The Great Transformation" ("Suur muutus") välja pakutud vaatenurk, mille kohaselt on mõistel "majandusteadus" kaks tähendust. 

Tänapäevaste neoklassikalist suunda järgivate majandusteadlaste kasutatav formalistlik tähendus viitab majandusele kui ratsionaalse tegutsemise ja otsustamise loogikale, kui piiratud vahendite alternatiivsete kasutusviiside vahel ratsionaalsete valikute tegemisele, kui 'kokkuhoidlikkusele', 'maksimeerimisele' või 'optimeerimisele'.

Teine, substantiivne tähendus, ei eelda ei ratsionaalset otsustetegemist ega defitsiidi tingimusi. See viitab sellele, kuidas inimesed end ümbritsevates ühiskondlikes ja looduslikes keskkondades omavahel suheldes elatist teenivad. Ühiskonnaliikmete elatise hankimise strateegiat nähakse kui kohanemist looduslike ja materiaalsete tingimustega. See protsess võib, kuid võib ka mitte sisaldada kasulikkuse maksimeerimist. Majanduslike otsuste tegemine ei põhine niivõrd individuaalsetel valikutel kui sotsiaalsetel suhetel, kultuurilistel väärtustel, moraaliküsimustel, poliitikal, religioonil või autoritaarsete juhtide sisendatud hirmul. Majandusteaduse substantiivne analüüs uurib ühiskondlikke institutsioone, millest inimeste elatise teenimine sõltub. Turg on vaid üks paljude institutsioonide seas, mis määravad ära majanduslike tehingute loomuse. Majanduslikke protsesse organiseerivad institutsioonid. Majandusteaduse substantiivset tähendust nähakse varustamises. Majanduse kaudu hoolitseb ühiskond oma materiaalsete vajaduste eest.
Euroopa Liidu rajajad

**Euroopa Liidu rajajad** on hulk isikuid, keda on tunnustatud olulise panuse eest Euroopa ühtsuse ning praeguse Euroopa Liidu arengusse. Rajajate hulka kuulub väga mitmesuguseid inimesi vastupanuvõitlejatest advokaatideni, keda kõiki ühendavad sarnased ideaalid: rahulik, ühtne ja jõukas Euroopa.

## Euroopa ühtsusele aluse panijad
Euroopa Liit loetleb oma kodulehel rajajatena järgmisi mehi:
*Konrad Adenauer (Saksamaa) – "pragmaatiline demokraat ja väsimatu ühendaja"
*Joseph Bech (Luksemburg) – "väikese riigi otsustav roll Euroopa lõimumises"
*Johan Willem Beyen (Holland) – "plaan ühisturu loomiseks"
*Winston Churchill (Suurbritannia) – "üleskutse luua Euroopa Ühendriigid"
*Alcide De Gasperi (Itaalia) – "Euroopa demokraatia ja vabaduse hingestatud vahendaja"
*Walter Hallstein (Saksamaa) – "Euroopa kiiret lõimumist edendanud diplomaat"
*Sicco Mansholt (Holland) – "põllumees, vabadusvõitleja ja tõeline eurooplane"
*Jean Monnet (Prantsusmaa) – "ühendav jõud Euroopa Liidu sünni taga"
*Robert Schuman (Prantsusmaa) – "Euroopa lõimumisprojekti arhitekt"
*Paul-Henri Spaak (Belgia) – "Euroopa visionäär ja andekas veenja"
*Altiero Spinelli (Itaalia) – "järeleandmatu föderalist".

Mõned allikad räägivad vähematest nimedest.

## Ettepanekud ja Rooma
Krahv Richard Coudenhove-Kalergi (1894–1972) avaldas 1923. aastal Pan-Euroopa manifesti, mis asutas sellenimelise liikumise. 1950. aastate alguses kutsus Robert Schuman (1886–1963) oma deklaratsioonis, mis põhines Jean Monnet' (1888–1979) plaanil rajada Euroopa Söe- ja Teraseühendus. Monnet'st sai esimene Euroopa Komisjoni president ning Schuman töötas hiljem Euroopa Parlamendi presidendina ja andis silmapaistva panuse Euroopa integratsioonile.

Rooma lepinguga loodi 1957. aastal Euroopa Majandusühendus. Kuigi kõiki selle lepingu allkirjastajaid ei peeta Euroopa Liidu rajajate hulka kuuluvaks, on seda näiteks Paul-Henri Spaak (1899–1972), kes töötas mainitud lepingu kallal, oli seotud Beneluxi liiduga ja oli ka esimene Euroopa Parlamendi president. Teised Euroopa Liidu rajajad, kes Rooma lepingule alla kirjutasid, olid Konrad Adenauer (1876–1967) Saksamaalt ja Joseph Bech (1887–1975) Luksemburgist.

## Teisi kandidaate
Lisaks sellele on Euroopa ühtsuse rajajate hulka kuuluvaks peetud ka järgmisi isikuid:
* Victor Hugo (1802–1885), kes pidas 1849. aastal Pariisis toimunud rahvusvahelisel rahukongressil kõne, milles kutsus üles looma Euroopa Ühendriike
* Jacques Delors (sündinud 1925), kes oli edukas Euroopa Komisjoni president 1980. ja 1990. aastatel
* Lorenzo Natali (1922–1989)
* Mário Soares (1924–2017), Portugali peaminister Portugali liitumise ajal
* Pierre Werner (1913–2002), Luksemburgi peaminister.

## Vaata ka
* Euroopa Liit
* Euroopa Komisjon
* Euroopa Parlament

## Viited
Badeni veinipiirkond

**Badeni veinipiirkond** on üks kolmeteistkümnest Saksamaa veinipiirkonnast (Saksa keeles **Anbaugebiet**). See toodab kvaliteetveine. Piirkond asub Edela-Saksamaal Baden-Württembergi liidumaa territooriumil. Veinipiirkonna suurus on ligikaudu 15 906 hektarit, see on suuruselt kolmas Saksamaa veinipiirkond. Kuna tegemist on Saksamaa kõige lõunapoolsema ja soojema veinipiirkonnaga, on see piirkond soodne punaste veinide tootmiseks. Kõige rohkem toodetakse seal Spätburgunderit ehk Pinot Noiri. Selles piirkonnas on väga tavalised veine tootvad kooperatiivid. Neid on arvuliselt ligikaudu 100 ja neilt tuleb umbes 85% kogu regiooni veinitoodangust.

## Alampiirkonnad
Badeni veinipiirkond jaguneb üheksaks alampiirkonnaks:
#Tauberfranken
#Badische Bergstrasse
#Kraichgau
#Ortenau
#Breisgau
#Kaiserstuhl
#Tuniberg 
#Markgräflerland 
#Bodensee

## Kasvatatavad viinamarjasordid
2008. aasta seisuga oli Badeni veinipiirkonnas viinamarjasortide kasvatamise statistika järgmine:
Boaedon fuliginosus

***Boaedon fuliginosus*** on maoliik.

## Klassifikatsioon

Maoliigil *Boaedon fuliginosus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
* *[[Boaedon fuliginosus fuliginosus]]* (Boie, 1827)
* *[[Boaedon fuliginosus mentalis]]* Günther, 1888. 

## Levila

Neid kägistajamadusid võib kohata Aafrikas- sh Sambias. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Boaedon fuliginosus]] seisuga 14.03.2014.*
Thelotornis mossambicanus

***Thelotornis mossambicanus*** on maoliik.

## Levila

Neid võib kohata Somaalias, Keenias, Tansaanias, Sambias ja Mosambiigis.

## Kokkupuuted inimestega

Need tagasihoidlikud maod elavad valdavalt puudel ja inimestega kohtuvad harva. 

Nende madude inimeste suhtes mürkmadudeks liigitamise kohta pole piisavalt andmeid, peas paiknevad (erinevalt enamikust mürkmadudest) Duvernoy näärmed.  

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Thelotornis mossambicanus]] seisuga 14.03.2014 ja ingliskeelset artiklit [[:en:Thelotornis mossambicanus]] seisuga 17.09.2017.*
Henno Kirikmäe

**Henno Kirikmäe** (3. september 1921 Auvere vald – 28. jaanuar 2014 Stockholm) oli eesti pedagoog ja koolijuht, Stockholmi Eesti Algkooli direktor.

Ta on õppinud Tallinna Õpetajate Seminaris, kus ta omandas matemaatikaõpetaja kutse; aastal 1941 lõpetas ta Tartu Õpetajate Seminari. Aastail 1942–1943 õppis ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas. Et mitte lasta end mobiliseerida Saksa sõjaväkke, siirdus ta aastal 1943 Soome, kus tast sai soomepoiss ehk 200. jalaväerügemendi võitleja. 

1944. aastal naasis ta Eestisse ning põgenes Kihnu kaudu purjekaga Rootsi, kus elas algul Gotlandil põgenikuelu. Aastatel 1945–1946 õppis ta Stockholmi Ülikoolis.

## Õpetaja ja koolidirektor
Ta on töötanud õpetajana Tartu 16. Algkoolis. Aastatel 1946–1949 oli ta Rootsis eesti laste suvekodus kasvataja. Aastatel 1950–1975 töötas ta õpetajana Stockholmi Eesti Algkooli vanemates klassides, õpetades matemaatikat, geograafiat, võimlemist ja puutööd. 1975. aastal valiti Henno Kirikmäe sama Stockholmi Eesti Kooli juhatajaks ning töötas selles ametis kuni pensionile minekuni 1985. aastal. Ta pidas kooliga sidet ka hiljem ning külastas kooli viimast korda augustis 2013.

Lisaks töötas ta aastail 1956–1966 õpetajana Stockholmi Linna Majapidamiskoolis.

## Muu pedagoogiline töö
Alates 1946. aastast ja koolivaheaegadel aitas Henno Kirikmäe mitmel pool Rootsis eesti laste suvekodusid korraldada ning oli aastail 1950–1962 Gotlandil Ojamaa suvekodu juhataja.

Ta oli Eesti Algkooliõpetajate Ühingu ja Eesti Õpetajate Keskühingu liige ning mõnd aega ka mõlema ühingu esimees. Toimetas õpetajate häälekandjat Bülletään ja avaldas artikleid nii õpilaste koolivälisest tegevusest kui ka õpetajate kutseorganisatsioonidest.

Henno Kirikmäe tegeles spordiga ja laulis palju aastaid Stockholmi Eesti Meeskooris.

## Tunnustus
*1989 Forseliuse Seltsi Ignatsi Jaagu medal
*1999 Eesti Õpetajate Liidu auliige
*2007 Eesti Kooli Sõprade Seltsi auliige
*2008 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=2429
Philothamnus semivariegatus

***Philothamnus semivariegatus*** on maoliik.
 
## Levila

Neid võib kohata Sahara-taguses Aafrikas:
:Senegalis, Gambias, Malis, Guineas, Libeerias, Elevandiluurannikul, Ghanas, Burkina Fasos, Togol, Beninis, Nigeerias; 
* Tšaadis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Kamerunis, Ekvatoriaal-Guineas, Kongo Vabariigis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis ;
* Sudaanis, Etioopias, Eritreal, Somaalias, Keenias, Tansaanias ;
* Angolas, Namiibias, Botswanas, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Svaasimaal, Mosambiigis, Zimbabwes ja Sambias.

## Välislingid
* Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne saidil Wikispecies
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Philothamnus semivariegatus]] seisuga 14.03.2014.*
Alpes-Maritimesi departemangu haldusüksuste loend

Siin on toodud ära kõik Alpes-Maritimesi departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood. 

## Kantonid

Departemangus on kokku 27 kantonit. Kõikide kantonite halduskeskus kattub kantoni nimega. Vallad Antibes (kogupindalaga 26,48 km²), Cagnes-sur-Mer (kogupindalaga 17,95 km²), Cannes (kogupindalaga 19,62 km²), Le Cannet (kogupindalaga 7,71 km²), Grasse (kogupindalaga 44,44 km²) ja Nice (kogupindalaga 71,92 km²) on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Kui kantonis on ainult jagatud valla osa, siis selle kantoni pindala ei ole saadaval.

### Vallad

Loetelu departemangu 163 vallast 1. jaanuari 2024. aasta seisuga:

*(Tabeli kohaselt on departemangu pindalaks 4298,58 km²)*
Philothamnus

***Philothamnus*** on *[[Colubridae]]* sugukonna maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Philothamnus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Philothamnus angolensis]]* Bocage, 1882
* *[[Philothamnus battersbyi]]* Loveridge, 1951
* *[[Philothamnus bequaerti]]* (Schmidt, 1923)
* *[[Philothamnus carinatus]]* (Andersson, 1901)
* *[[Philothamnus dorsalis]]* (Bocage, 1866)
* *[[Philothamnus girardi]]* Bocage, 1893
* *[[Philothamnus heterodermus]]* (Hallowell, 1857)
* *[[Philothamnus heterolepidotus]]* (Günther, 1863)
* *[[Philothamnus hoplogaster]]* (Günther, 1863)
* *[[Philothamnus hughesi]]* Trape & Roux-Esteve, 1990
* *[[Philothamnus irregularis]]* Leach, 1819
* *[[Philothamnus macrops]]* (Boulenger, 1895)
* *[[Philothamnus natalensis]]* (Smith, 1848)
* *[[Philothamnus nitidus]]* (Günther, 1863)
* *[[Philothamnus ornatus]]* Bocage, 1872
* *[[Philothamnus pobeguini]]*  (Chabanaud, 1916)
* *[[Philothamnus punctatus]]* Peters, 1867
* *[[Philothamnus ruandae]]* Loveridge, 1951
* *[[Philothamnus semivariegatus]]* (Smith, 1840)
* *[[Philothamnus thomensis]]* Bocage, 1882.

## Levila

Neid võib kohata Sahara-taguses Aafrikas. 

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Philothamnus]] seisuga 14.03.2014.*
Atractaspis bibronii

***Atractaspis bibronii*** on *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoliik.

## Nimi

Maoliik on nimetatud Prantsuse zooloogi ja herpetoloogi Gabriel Bibroni (20. oktoober 1805 – 27. märts 1848) auks.

## Levila

Neid ärksaid peamiselt kaevuva eluviisiga madusid võib kohata Lõuna-Aafrika Vabariigis, Svaasimaal, Botswanas, Namiibias, Angolas, Zimbabwes, Sambias, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Malawis, Mosambiigis, Tansaanias, Keenias ja Somaalias.  

## Kokkupuuted inimestega

*Atractaspis bibronii* on inimese suhtes mürkmaoks liigitatav, kuna tema hammustus võib vahel esile kutsuda kerge mürgistuse.

*Atractaspis bibronii* ja ka teiste pinnaserästikute hammustamise eripäraks on see, et madu viib hambad hammustamiseks vertikaalasendisse, suud seejuures avamata. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Atractaspis bibronii]] seisuga 14.03.2014.*
Rahvuskogu (Sambia)

**Rahvuskogu** (inglise keeles *National Assembly*) on Sambia seadusandlik esindusorgan.

Rahvuskogu on ühekojaline ja koosneb kuni 159 liikmest. Rahvuskogu tegutseb riigi pealinnas Lusakas.

Sambia 1991. aastast kehtiv põhiseadus sätestab, et Rahvuskogu koosneb 150 valitud liikmest, mitte rohkem kui kaheksast presidendi määratud liikmest ja esimehest. Põhiseaduse järgi koosneb parlament presidendist ja Rahvuskogust. President kuulutab välja valimised, kutsub kokku parlamendi ja annab lõpliku heakskiidu seadustele, kuid enamasti aktiivselt parlamendi töös ei osale.

Praegune Rahvuskogu koosseis valiti 20. septembril 2011. Järgmised korralised parlamendivalimised peetakse 2016. aastal.

## Rahvuskogu valimised
Rahvuskogu koosseis valitakse viieks aastaks üldistel, ühetaolistel ja otsestel valimistel. Hääletamine on salajane. Hääleõiguslikud on vähemalt 18-aastased Sambia kodanikud.

Rahvuskogu valimistel võib kandideerida vähemalt 21-aastane Sambia kodanik, kes on kirjaoskaja ja valdab riigi ametlikku keelt (inglise keelt). Ta ei tohi olla tunnistatud vastutusvõimetuks, kuriteos süüdi mõistetud ega pankrotis. Ta ei tohi valimistele eelnenud viie aasta jooksul olla kandnud kriminaalkaristust. Kandideerida ei saa ametis olev president, presidendikandidaadid ja mõnes kõrges sõjaväelises või riigiametis olevad isikud.

Valimisteks moodustatakse ühemandaadilised ringkonnad. Valituks osutub igas ringkonnas enim hääli saanud kandidaat. Presidendil on õigus alates Rahvuskogu koosseisu kokkukutsumisest kuni selle laialisaatmiseni mis tahes hetkel nimetada Rahvuskogu liikmeks omal valikul kuni kaheksa inimest.

Kui Rahvuskogu liige sureb või ametist tagasi astub, tuleb 90 päeva jooksul korraldada valimised vakantse koha täitmiseks.

2012. aastal valminud uue põhiseaduse eelnõus nähakse ette mitmemandaadiliste ringkondade kasutuselevõtt ja valimissüsteemi muutmine proportsionaalseks.

## Rahvuskogu tegevus
### Esimehe ja aseesimehe valimine
Rahvuskogu liikmed valivad uue koosseisu esimesel istungil esimese päevakorra punktina Rahvuskogu esimehe. Kui esimehe ametikoht on vakantne, on Rahvuskogul keelatud mis tahes otsuste vastu võtmine, välja arvatud esimehe valimine. Esimehe kandidaat peab vastama Rahvuskogu kandidaadile esitatavatele nõudmistele, kuid ei tohi olla Rahvuskogu liige. Järgmisena on päevakorras aseesimehe valimine. Aseesimees valitakse Rahvuskogu liikmete hulgast. Rahvuskogu esimees juhatab Rahvuskogu istungeid, muu hulgas annab sõna ning valvab seaduste ja kodukorra täitmise järele.

### Ülesanded ja töökorraldus
Rahvuskogu võtab vastu seadusi, otsustab riigi eelarveliste vahendite kulutamise üle ja teostab järelevalvet valitsuse tegevuse üle.

Enamik otsuseid võetakse vastu lihtsa häälteenamusega. Rahvuskogu esimees tavaliselt hääletuses ei osale. Ta hääletab vaid siis, kui tema hääl on kaalukeeleks.

Rahvuskogu moodustab komisjone.

## Kohtade jagunemine 2011. aastal valitud Rahvuskogus

## Viited

## Välislingid
* Rahvuskogu koduleht