open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ehheneismeri

**Ehheneismeri** oli Läänemere nõos olnud riimveeline veekogu, Joldiamere ja Antsülusjärve üleminekufaas. 

Nimi "Ehheneis" johtub ränivetikast *[[Campylodiscus echeneis]]*.
Gosteke Lappe

**Gosteke Lappe** (abiellununa **Plettenberg**) oli Vestfaali aadlik, Meyerichi linnuse pärija ning Liivi ordumeistri Wolter von Plettenbergi ema.

Gosteke abiellus 1450. aasta paiku Bertold von Plettenbergiga, kellega sai vähemalt kaheksa last:
*Wolter, Liivi ordu maameister
*Johann, Liivimaa aadlik ja ordunõunik
*Bertold, Vestfaali aadlik ja Meyerichi pärija
*Wolter noorem, ordukäsknik Liivimaal
*teadmata nimega tütar
*Margarethe
*Elisabeth, elas Kuramaal
*Regina, elas Liivimaal
Iki

**Iki** on linn Jaapanis Nagasaki prefektuuris, hõlmab Iki saare.

Linn moodustati 2004. aastal Gōnōra, Katsumoto, Ashibe ja Ishida omavalitsuste liitmise teel.

## Viited

## Välislingid

*Iki koduleht
ESP EX seeria

**ESP EX** (**ESP Explorer**) on seeria elektrikitarre, mida toodab firma ESP. EX seeria kitarre on erinevaid ja vastavalt maitsele värvi jm. välimuse lahendusega (must, valge, metallik). Rahvas teab ja tunneb seda kui *[[death metal]]*'i pilli. 

Eestis on seda võimalik soetada suurematest pillipoodidest.

Tütarettevõte LTD teeb ka nende odavamaid koopiaid, mis on rohkem levinud.

Sellised kitarre kasutavad näiteks
*Jesper Strömblad (In Flames)
*Doc Coyle (God Forbid)
*Jensen (The Haunted)
*Dimmu Borgir (Silenoz)
Bjarte Engen Vik

**Bjarte Engen Vik** (sündinud 3. märtsil 1971 Tromsøs) on Norra endine edukas kahevõistleja. 

Vik võitis 1998. aasta olümpiamängudel Naganos nii individuaalse kui ka meeskonnavõistluse kuldmedali. Maailmameistrivõistlustel on ta tulnud viis korda maailmameistriks, millest kolm korda individuaalselt.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1994  Lillehammeris
**  hõbemedal meeskonnavõistluses
**  pronksmedal individuaalvõistluses (K90/15 km)
* 1998  Naganos
**  **olümpiavõitja** individuaalvõistluses (K120/15 km)
**  **olümpiavõitja** meeskonnavõistluses

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1995  Thunder Bays
**  hõbemedal meeskonnavõistluses
* 1997  Trondheimis
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses 
**  hõbemedal tavavõistluses (K90/15 km)
* 1999  Ramsaus
**  **maailmameister** tavavõistluses (K90/15 km)
**  **maailmameister** sprindis (K90/7,5 km)
**  hõbemedal meeskonnavõistluses
* 2001  Lahtis
**  **maailmameister** tavavõistluses (K90/15 km)
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses

### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* **1. koht** – **1998, 1999**
* 2. koht – 2000
* 3. koht – 2001

#### Maailma karikasarja etapivõidud
Bjarte Engen Vik osales kokku 102 maailma karikasarja etapil, millest poodiumile jõudis 61 korda ja neist 26 korral kõige kõrgemale astmele.

## Välislingid

*
Balti jääpaisjärv

**Balti jääpaisjärv** (ka *Balti paisjärv*, *Balti jääjärv*) oli Läänemere nõos asunud jääpaisjärv. Järv eksisteeris viimase jääaja lõpus, ligikaudu 12 000–9600 aastat eKr ja oli üks tänase Läänemere kujunemisele eelnenud staadiume.

Pärast viimase jääaja ehk Weichseli jäätumise maksimumi (umbes 22 000–20 000 aastat eKr) alanud kliima soojenemine põhjustas Euroopa põhjaosa katnud jäämassiivi taandumise Skandinaavia mäestiku suunas. Jääserva ette tekkis umbes 12 000 aastat eKr sulavetest suur jahe mageveejärv, mis hõlmas praeguse Läänemere lõunaosa koos Soome lahe ja Laadoga järvega. Balti jääpaisjärve veepind oli kuni 25 m maailmamere tasemest kõrgemal.

Umbes 9600 a eKr oli mandrijää sedavõrra taandunud, et jääpaisjärvel tekkis Kesk-Rootsi kohal väljapääs ookeani (Billingeni katastroof). Selle tagajärjel langes veetase paarkümmend meetrit, ajutiselt võib-olla isegi alla tänapäevase taseme, ja Läänemere nõos kujunes riimveeline Joldiameri.

Radiosüsinikumeetodiga saadud 14C-aastate arvestuses eksisteeris järv umbes 12 000–10 300 aastat tagasi.

## Viited
Jinan

**Jinan** (济南 *Jìnán*) on linn Hiinas.

Jinani ajalooline keskus on Shizhongi linnarajoon. Linna kuuluvaks loetakse veel Lixia linnarajoon, Huaiyini linnarajoon ja Tianqiao linnarajoon.

Linna pindala on 781 km².

Elanike arv on 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 1,875 miljonit, 2004. aasta andmetel 1,96 miljonit.

## Vaata ka
*Jinani linnastu
*Shandong Luneng Taishan
Hiva Oa

**Hiva Oa** on saar Prantsuse Polüneesias, suuruselt teine saar Markiisaartel, Lõuna-Markiisaarte suurim saar. Samuti on seal Markiisaarte kõrgeim tipp, Temetiu, mille kõrgus on 1213 (või 1190) m üle merepinna. Saarel asub pikk Atuona mäeahelik. 
Saare pindala on 316 km² ja seal elab umbes 2000 inimest.
Saarel elasid ka Paul Gauguin ja Jacques Brel. Mõlemad on maetud Atuonas asuvale Calvary kalmistule. Atuonas asub ka Paul Gauguini kultuurikeskus.
Kõnnu jõgi

**Kõnnu jõgi** (ka *Kohtru jõgi*) on jõgi Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Kaisma, Kõnnu ja Rahkama külas ning Raplamaal Kehtna vallas Selja külas.

Jõgi saab alguse Järvakandist idas Nõlvassoo hoiualal Nõlvassoo lõunaservast. Vasakult suubub jõkke Sildsoo peakraav. Kõnnu külas ületab jõe Rapla–Järvakandi–Kergu maantee. Kohtru jõgi suubub Rahkma külas peajõe suudmest 19,8 km kaugusel vasakult Nurtu jõkke.

Jõgi on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Kohtru jõe keskkonnaregistri kood on VEE1113300.

## Välislingid
*
Konnarohulised

**Konnarohulised** (*Alismataceae*) on üheiduleheliste klassi konnarohulaadsete seltsi kuuluv rohttaimede sugukond.

## Kirjeldus
Enamik konnarohulistest on püsikud ehk mitmeaastased taimed, kuid leidub ka üheaastasi. Harilikult on seisvas vees kasvavad konnarohulised püsikud ja voolavas vees kasvavad üheaastased taimed, aga leidub erandeid.

### Lehed
Vars on tüvelaadne või võsunditega. Noored ja veealused lehed on tavaliselt lineaalsed, täiskasvanud ja veepealsed lehed ovaalsed või isegi nooljad. Enamikul lehtedel on roots ja lehetupp.

### Õied
Õied on tavaliselt koondunud õisikusse, milleks on kõige sagedamini männas. Kohtab ka sarikat ja üksikuid õisi. Õied on sümmeetrilised, ühe- või kahesoolised. Tupplehti on 3 ja tavaliselt säilivad need vilja valmimiseni. Kroonlehti on 3, need on tavaliselt silmatorkavad, valged, roosad või punased, vahel kollaste või punaste täppidega. Kroonlehed püsivad õiel harva kauem kui mõne päeva. Perekondades *[[Burnatia]]* ja *[[Wiesnaria]]* on kroonlehed tillukesed ja mõne taimeliigi emasõiel puuduvad hoopiski. Tolmukaid on 3, 6, 9 või palju. Emakas asub tolmukatest kõrgemal. Viljalehti on kolm või enam ja nad on koondunud männasesse või kobarasse. Iga viljaleht sisaldab ühe, harva kaks munarakku.

### Viljad
Vili on pähklikeste kogum, välja arvatud *[[Damasonium]]*'il. Seemnetel puudub sisetoitekude.

## Levila ja kasvukoht
Konnarohulised on kosmopoliitse levikuga. Kõige vormirohkemalt kasvab neid põhjapoolkera parasvöötmes.

Enamik sellesse sugukonda kuuluvaid liike eelistab liigniisket kasvukeskkonda, näiteks sood ja tiike.

## Kasutamine ja kasvatamine
Mitmel liigil, eriti perekonnast *[[Sagittaria]]*, on söödav risoom. Lõuna- ja Ida-Aasias söövad seda nii inimesed kui ka loomad. Risoome sõid ka Põhja-Ameerika indiaanlased. Enamik taimi kõlbab loomadele söögiks. Mõnda liiki kasvatatakse ilutaimena aias, tiigis või akvaariumis.

## Süstemaatika
Konnarohuliste hulka kuulub 11 perekonda (lisaks 2 väljasurnud perekonda) kokku 85–95 tänapäevase liigiga. Vanemas kirjanduses on sugukonna teadusliku nimena kasutatud ka *Alismaceae*d.

### Perekonnad
**Alisma* – konnarohi
**[[Alismaticarpum]]*
**[[Baldellia]]* 
**[[Butomopsis]]* 
**[[Burnatia]]*
**[[Caldesia]]* 
**Damasonium* – tähtviljak
**Echinodorus* – ehhinoodor 
**[[Hydrocleys]]* 
**[[Limnocharis]]* 
**[[Limnophyton]]* 
**[[Luronium]]* 
**[[Machaerocarpus]]* 
**[[Ranalisma]]* 
**[[Sagisma]]*
**Sagittaria* – kõõlusleht 
**[[Wiesneria]]*
Maracaibo järv

**Maracaibo järv** on suur riimveeline järv Venezuelas, Lõuna-Ameerika suurim järv. Järv on 55 km pikkuse Maracaibo väina kaudu ühenduses Kariibi mere Venezuela lahega. 

Järve suubub hulgaliselt jõgesid, neist suurim on Catatumbo jõgi. 

Järve pindala on 13 210 km².

Maracaibo järv on üks maailma vanimaid järvi.

Maracaibo järv on oluline kaubandussõlm sadamalinnade Maracaibo ja Cabimase  vahel. Järv paikneb Maracaibo nõos, kus  on suured kasutatavad naftavarud, mille kasutamisest saadud tulud on Venezuela üks tähtsamaid sissetulekualikaid. 

Järve kahte kallast ühendab üks maailma pikimaid sildu Kindral Rafael Urdaneta sild (pikkus 8,7 km; valmis 1962).
Tallinna ühistranspordiliinid

**Tallinna ühistranspordiliinid** on Tallinna-sisesed ja kohati Tallinna lähiümbrust läbivad bussi-, trolli-, trammi- ja rongiliinid.

## Bussiliinid
Tallinnas on 2025. aasta 1. septembril seisuga 76 bussiliini, millest:
* 12 töötavad vaid tööpäeviti (liinid 8A, 9, 11, 14, 26A, 28, 30, 32, 45, 46, 47, 55);
* 4 on ekspressliinid (liinid 9, 11, 14, 46);
* 1 sõidab laupäeviti, kuid mitte pühapäeviti (liin 7);
* kõikidel liinidel on madalapõhjalised järjekorrad;
* kõik 76 on Tallinna Linnatranspordi teenindamisel;
* pikim on liin 13 (Väike-Õismäe – Lennujaam – Priisle), ~54 km;
* lühim on liin 62 (Väike-Õismäe – Mäeküla (Rehelepa)), ~10 km;
* Ööliinid on 91, 92, 93, 94, 95, 96

### Liinid

### Endised bussiliinid
*Marsruudina on toodud viimane marsruut enne liini sulgemist.*
:

### Kommertsbussiliinid

### Endised kommertsbussiliinid
*Marsruudina on toodud viimane marsruut enne liini sulgemist.*
:

## Trammiliinid

:

### Kasutatav veerem

:

* Lõpp mudelinimetusel tähistab regiooni, kuhu tehase toodang suunati. SU – Soviet Union (Nõukogude Liit); D – Deutschland (Saksamaa)

## Trolliliinid

:

## Tallinna ühtse piletisüsteemi liine teenindavad ühistranspordiettevõtted
* Tallinna Linnatranspordi AS
* MRP Linna Liinid
* Tallinna Autobussikoondis

## Rongiliinid
:

## Vaata ka
*Tallinna Linnatranspordi AS
*Tallinna ühistransport

## Välislingid
* Tallinna ühistranspordis sõidu eest tasumise korra ja sõidupiletite hindade kehtestamine (al 1.01.2009)
* Ühistranspordiseadus
* yhistransport.eu, Tallinna ühistransporti kirjeldav veebisait
Pürotehnika

**Pürotehnika** on põlevate ja plahvatavate lõhkeainetega tegelev tehnikaharu.

Pürotehnika asjatundja on **pürotehnik**.

Ilutulestik on vaatemäng, mis põhineb pürotehnilise aine põlemisel tekkivatel järjestikustel valgus-, suitsu- või heliefektidel. Pauguti on teravaid kilde mitteandvasse paberist või plastmassist kesta paigutatud pürotehniline toode, mis laengu süttimisel tekitab peamiselt heliefekti (paugu) ning mida kasutusloas nimetatakse paugutiks.

## Pürotehniliste toodete klassid

Pürotehnilises tootes sisalduva pürotehnilise aine kogusest ja omadustest ning pürotehnilise toote kasutusotstarbe ja ohtlikkuse järgi liigitatakse pürotehnilised tooted järgmistesse klassidesse:
* klass I – pürotehniline toode, mis on ette nähtud kasutamiseks kodustes tingimustes ja siseruumides (mänguilutulestik);
* klass II – pürotehniline toode, mis on ette nähtud kasutamiseks välitingimustes ja piiratud alal (väike ilutulestik);
* klass III – pürotehniline toode, mis on ette nähtud kasutamiseks välitingimustes ja aladel, mis võimaldavad suurt ohuala (keskmine ilutulestik);
* klass IV – pürotehniline toode, mis on ette nähtud kasutamiseks professionaalse kasutaja poolt (suur ilutulestik);
* klass T – tehnilise otstarbega pürotehniline toode.

Pürotehnilised tooted liigitatakse kasutusotstarbe järgu järgmistesse allklassidesse:
* allklass T1 – peamiselt sisetingimustes kasutamiseks ettenähtud pürotehniline toode, mille pürotehnilise efektiga ei kaasne mürgiste gaaside, sööbivate ainete ega raskete, teravnurksete või kuumade lenduvate osakeste teket;
* allklass T2 – pürotehniline laskemoon ja signaalvahendid;
* allklass T3 – väiksema ohtlikkuse tasemega põllumajandusotstarbeline või muu eriotstarbeliseks kasutamiseks ettenähtud pürotehniline toode, sealhulgas tuletikud.
Brasiilia hoovus

**Brasiilia hoovus** on soe hoovus Atlandi ookeanis. Hoovab mööda Lõuna-Ameerika idarannikut lõunasse.
Isla del Sol

**Isla del Sol** ehk **Titicaca saar** on saar Titicaca järves. Pindala 14,3 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 4081 meetrit üle merepinna, 269 meetrit üle järvepinna. Kuulub Boliiviale.

## Välislingid
Lampertswalde vald

**Lampertswalde vald** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi. 1. jaanuaril 2012 liideti vallaga Weißig am Raschützi vald.

## Vallaosad
Adelsdorf (nimi SDV aegadest: *Dorf der Jugend*), Brockwitz, Mühlbach, Quersa, Schönborn

## Viited

## Välislingid
* www.gemeinde-lampertswalde.de
Nauwalde vald

**Nauwalde vald** on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi.

2013. aastal liideti ta Gröditzi linnaga.

## Endised vallaosad
Nauwalde, Spansberg, Schweinfurth ja Nieska.
Frankfurdi lennujaam

**Frankfurdi lennujaam** (IATA: **FRA**, ICAO: **EDDF**) on Saksamaa peamine rahvusvaheline lennujaam ja rahvusliku lennuliini Lufthansa baasjaam.  

Lennujaam avati 1936. aastal. Lennujaam asub umbes 10 km Maini-äärsest Frankfurdist edelas. 

Frankfurdi lennujaam oli 2009. aastal liikluse intensiivsuse ja reisijate arvu poolest Euroopa kolmas, veetud lasti poolest aga Euroopa suurim lennujaam. 

Aastatel 1991–2009 lendas liinil Frankfurdist Tallinna Estonian Air. Sama liini on teenindanud 2004–2010 Lufthansa CityLine, alates 2010 Lufthansa.

## Lennufirmad ja sihtkohad

## Statistika

## Välislingid
*Frankfurdi lennujaama veebisait
Qingdao Shi

**Qingdao Shi** [Qīngdǎo Shì] (青岛市) on allprovintsilinn Hiinas Shandongi provintsis. Haldusüksuse keskus on Shinani linnarajoon. 

## Viited

## Vaata ka
*Qingdao linnastu

## Välislingid
Sibul (organ)

**Sibul** on taime jämenenud maa-alune lühivõsu, mille ülesanneteks on varuainete säilitamine, taime levik ning vegetatiivne paljunemine.  

Sibul koosneb sibulakannast ja sellele kinnituvatest, tihedalt paiknevatest, lihakatest sibulasoomustest. Sibul võib sisaldada ka õisiku algmeid.

Sibulakand on sibultaime tugevasti lühenenud ja muundunud vars. Sibulakannale kinnituvad lisajuured ja sibulasoomused. Kanna tipus ja soomuste vahel asuvad pungad. Sibulakannal asuvast tipupungast areneb maapealne võsu, külgpungadest arenevad tütarsibulad. Sibulakanna alumisest osast kasvavad välja juured. 

**[[Sibulasoomus]]ed** on sibultaime muundunud lehed. Lihakate sibulasoomuste ülesandeks on varuainete säilitamine. Välimistest, kuivanud sibulasoomustest moodustub sibula kest, mis kaitseb sisemisi soomuseid.

Kestsibulad koosnevad sibulasoomustest, mis ümbritsevad üksteist täielikult (harilik sibul). 

Soomussibulad koosnevad kitsastest soomustest, mis puutuvad kokku vaid serviti ega kata üksteist (liiliad).

Sibulad võivad olla mitmeaastased või üheaastased ning igal aastal asendussibulaga täielikult asenduda. Mitmeaastasel sibulal tekib igal aastal keskosas uusi soomuseid ja samal ajal hävib osa välimisi soomuseid. Külgpungadest arenevad tütarsibulad asuvad algused emasibula soomuste vahel, nihkuvad iga kasvuperioodiga üha enam sibula välisossa, kuni lõpuks eralduvad emasibulast täielikult. Üheaastane sibul asendub igal kasvuperioodil täielikult. Tekkivad tütarsibulad eralduvad kohe. 

**[[Liitsibul]]** koosneb ühise kuivsoomusega ümbritsetud eraldi kestades tütarsibulatest. 

**[[Mugulsibul]]al** paikneb säilituskude mitte sibulasoomustes, vaid sibulakannas.

**[[Stoolonisibul]]** tekib sibulakannast lähtuva maa-aluse stooloni ehk võsundi tippu.

Lisaks harilikule sibulale ja teistele laukudele on sibulad paljudel ilutaimedel (liilial, nartsissil, ratsuritähel, lumikellukesel, tulbil jt).


Pilt:One daffodil bulb.jpg|Nartsissi kestassibul
Pilt:Liliumnepalensebulb.jpg|Liilia soomussibul
Pilt:Knoblauchknolle1.jpg|Küüslaugu liitsibul
Pilt:Tulip bulb close.jpg|Tulbi sibul stoolonisibulaga
Nünchritzi vald

**Nünchritzi vald** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis Elbe jõe ääres

Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi.

## Vallaosad
Grödel, Roda, Weißig, Zschaiten, Diesbar-Seußlitz, Goltzscha, Leckwitz, Merschwitz, Naundörfchen, Neuseußlitz ja Nünchritz.

## Viited

## Välislingid
* www.nuenchritz.de
Walesi korgi

**Walesi korgi** või **korgi** (*corgi*) võib tähendada kaht Walesist pärit koeratõugu:
*Pembroke'i Walesi korgi 
*Cardigani Walesi korgi
Aboisso departemang

**Aboisso departemang** on departemang Elevandiluuranniku kaguosas Lõuna-Comoé piirkonnas. 

Departemangu keskus on Aboisso linn.

Elanike arv on hinnanguliselt 225 000. 

## Kultuur
Iga aasta novembris või detsembris toimuvad jamsipidustused, mille korraldab iga kord erinev sanvide küla. 

Aboisso departemangust on pärit maalikunstnik Michel Kodjo (sündinud Soumier-Bias) ja laulja Soum Bill (sündinud Aboisso linnas)

## Vaata ka
*Krijambo
*Assinie-Maffia
*Tiagba
*Ayame'i järved 
*Elima
Eemi meri

**Eemi meri** oli veekogu, mis asus umbes praeguse Läänemere kohal Eemi jäävaheaja perioodil, umbes 130 000–115 000 aastat tagasi. Eemi meri oli praegusest Läänemerest suurem ja peaaegu sama soolase veega kui Atlandi ookean. 

Tol perioodil oli maailmamere tase umbes 5–7 meetrit kõrgem, ka Eemi merel. 

Nimi "Eemi" tuleneb Hollandi Eemi jõe nimest.
California hoovus

**California hoovus** on külm hoovus Vaikses ookeani idaosas. Hoovab mööda Põhja-Ameerika läänerannikut lõunasse. 

Hoovus saab alguse Briti Columbia lõunaosa lähedalt ja ulatub kuni Mehhiko Baja California osariigi lõunaosani.

Hoovuses esineb ka süvaveekerge, mis muudab California rannikuvee veel külmemaks, aga toitainerikkamaks, mis on soodne mereelustikule.
Tim Owens

**Tim** "Ripper" **Owens** (sünninimi Timothy S. Owens; sündinud 13. septembril 1967) on USA laulja.

Owens on laulnud mitmes *[[heavy metal]]* viljelevas bändis, neist kuulsamad on Judas Priest, Iced Earth ja Beyond Fear, viimases tegutseb ta ka praegu (alates 2005. aastast). 

Aastatel 2008–2010 oli ta laulja projektis Yngwie Malmsteen's Rising Force. Samast aastast tegutseb ta ka tribüütbändis Hail!, mis mängib mitme tuntud *metal*-bändi lugusid.

Hüüdnime "Ripper" võttis ta Judas Priesti samanimelisest laulust, kui esines tribüütbändi British Steel ridades.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Blas de Lezo (F-103)

**Blas de Lezo (F-103)** on Hispaania mereväe fregatt.

Fregatt on nimetatud Hispaania admirali Blas de Lezo y Olavarrieta (1689–1741) järgi.

Laeva peamiseks ülesandeks on õhutõrje.

Fregatt kuulub ühte NATO neljast alalisest mereväeeskaadrist (SNMG1) ning selle ülesanneteks on vaatlus-, embargo-, pääste- ja terrorismivastased operatsioonid.

27.–31. märtsini 2008 peatus Blas de Lezo Tallinna Vanasadamas.

## Välislingid
*Tallinna külastavad Hispaania ja Portugali fregatid
Cardigani Walesi korgi

**Cardigani Walesi korgi** on Walesist pärit koeratõug. Cardigan on pikema saba ja tugevama kehaehitusega kui teine korgitüüp, Pembroke'i Walesi korgi. Cardigani Walesi korgi on karjakoer, kes on 26–31 cm kõrge ja kaalub kuni 17 kilo. Cardiganiga saab edukalt teha koerasporti, näiteks *[[agility]]*'t.

## Lisalugemist
*Tõukirjeldus Koer.ee-s
*Eesti Briti Karjakoerte Ühing
*Kennel Astersland
Mikrofüüdid

**Mikrofüüdid** on väikesed veetaimed, mille all tavaliselt mõeldakse mikroskoopilisi vetikaid. Mikrofüütide elukeskkond võib olla kas mage- või mereveeline.

Mikrofüüte vastandatakse makrofüütidele.

## Vaata ka
*Makrofüüdid
*Veetaimed
Álvaro de Bazán-klassi fregatid

**''Álvaro de Bazán'' klassi fregatid** (tuntud ka kui F100 klassi fregatid) on fregattide klass Hispaania mereväe alluvuses.

Fregattide klass on nimetatud Hispaania admirali Álvaro de Bazáni (1526–1588) järgi.

## Fregatid
    
* ''Álvaro de Bazán'' (2002)
* ''Almirante Juan de Borbón'' (2003)
* ''Blas de Lezo'' (2004)
* ''Méndez Núñez'' (2006)
* ''Cristobal Colón'' (2011)
* ''Juan de Austria'' (2012)

## Välislingid
* :en:Aegis Combat System
* :en:Fridtjof Nansen class frigate – Norra
* :en:Hobart class destroyer
Vasco da Gama (F330)

**NRP Vasco da Gama (F330)** on Portugali mereväe fregatt.

Fregatt on nime saanud Portugali meresõitja ja maadeavastaja Vasco da Gama (1460 või 1469 – 1524) järgi. NRP märgib Portugali mereväge (Navio da República Portuguesa).

Fregatt ehitati Blohm + Vossi tehases Hamburgis (Saksamaal) esimesena kolmest Vasco da Gama klassi fregatist.

Laeva meeskonna suurus on 180.

27.–31. märtsini 2008 peatus Vasco da Gama Tallinna Vanasadamas.

## Vaata ka
*Fregatt
*Portugali merevägi

## Välislingid
* Eesti Kaitsevägi: Tallinna külastavad Hispaania ja Portugali fregatid
Eros

**Eros** on vanakreeka mütoloogias armastuse jumal, Aphrodite ja Arese poeg.

Teda kujutati peamiselt tiivulise lapse või noorukina, vibu ja nooltega käes, mõnikord ka seotud silmadega.
Taastumatu energiaressurss

**Taastumatu energiaressurss** ehk **taastumatu energiaallikas** ehk **taastumatu energiavaru** on energiaressurss, mille kogus kasutamisel väheneb. Mitmuses kutsutud ka **taastumatuteks energiavarudeks** ehk **mittetaastuvateks energiavarudeks**. 

Taastumatute energiaressursside hulka kuuluvad fossiilkütuse liigid: kivi- ja pruunsüsi, nafta, maagaas, põlevkivi ja turvas. See on biomass, mis on tekkinud geoloogilises minevikus ja muundunud vormi, mis on kütusena kasutatav. Taastumatute energiaressursside hulka loetakse ka tuumkütus, sest selle allikas – uraanimaak – kasutamise tõttu väheneb.

Vastandina, taastuvad energiaressursid on need, mida ökosüsteemi aineringe kaudu taasluuakse ja mis seetõttu ei vähene (kuni kasutamine pole ülemäärane). 

## Vaata ka
*Taastuv energiaressurss
*Taastumatu ressurss (taastumatu loodusvara)

## Kirjandus
*
Juhan Tippo

**Juhan Tippo** (2. november 1874 Tallinn – 3. september 1919 Irboska) oli Eesti töölisliikumise tegelane.  

Ta oli Eestimaa Ametiühisuste Kesknõukogu liige ja Eestimaa ametiühisuste I kongressi ettevalmistajaid. 

Osales aastast 1905 revolutsioonilises liikumises. Arreteeriti 1908, oli 1909–1917 Siberis sunnitööl. Tapeti Irboska veretöö käigus.
Xiangqi

***Xiangqi*** (hiina 象棋; *[[pinyin]]* *xiàngqí*) ehk **Hiina male** on male ja *[[shogi]]*ga samasse perekonda kuuluv lauamäng, mis on tõenäoliselt arenenud India lauamängust tšaturangast.

## Välislingid

*Hiina male mängureeglid
Puhatu looduskaitseala

**Puhatu looduskaitseala** on kaitseala Alutaguse vallas Ida-Virumaal. Selle pindala on 12386,4 hektarit, millest maismaad 12319,5 ha. Kaitseala koosneb osast sooalast – Puhatu soostikust. 

Kaitseala ajalugu ulatub 1967. aastasse, mil tähelepanu alla võeti Poruni jõe ürgorg. Aastal 1990 moodustati ka Permisküla taimestiku mikrokaitseala. Looduskaitsealaks organiseeriti maa-ala Eestimaa Looduse Fondi ettepanekul 1999. aastal. 

Looduskaitseala territooriumile kuuluvad järgmised Puhatu soostiku sood: Mustaladva, Putki, Puhatu, Lutsina ja osa Krivasoost. 
Sealseid sooalasid asustab palju haruldasi looma- ja taimeliike, näiteks esimesse kaitsekategooriasse kuuluvad kotkad (merikotkas, kaljukotkas, kalakotkas), rabapüü, teisest kategooriast näiteks metsis.

## Viited

## Välislingid
*Puhatu looduskaitseala kaitse-eeskiri
*
Loodete energia

**Loodete energia** on mehaanilise energia liik, mis vabaneb mere taseme muutumisel tõusu ja mõõna ajal.

Loodete energia muundatakse elektrienergiaks loodeteelektrijaamas.

Maailma esimene elektrijaam, mis töötab tõusu ja mõõna jõul, avati 26. septembril 1966 Prantsusmaal Bretagne’is Rance’i suudmelahes, kus tõusu ja mõõna kõrguste suurim vahe on kuni 13,5&nbsp;m ja vooluhulk kuni 18 000&nbsp;m³/s.

Läänemere maades, sealhulgas Eestis, välistab loodete energia kasutamise Läänemere suletus, mistõttu on tõusu ja mõõna ulatus väga väike. Loodete energia on kõige suurem lahtedes, mis avanevad otse ookeanile.

Loodeenergia on üsna odav, aga selle kasutamine pidevaks elektrienergia saamiseks on keerukas loodete perioodilisuse tõttu (periood 12 tundi ja 25 minutit).

## Viited
Buzz Aldrin

**Buzz Aldrin** (sünninimi **Edwin Eugene Aldrin**; sündinud 20. jaanuaril 1930 New Jersey osariigis Glen Ridge'is) on Ameerika Ühendriikide piloot ja astronaut.

Aastal 1988 muutis Edwin Aldrin ametlikult oma eesnime lapsepõlvest pärineva hüüdnime Buzzi vastu. Hüüdnimi tuli sellest, et tema väike õde ei suutnud korralikult välja öelda sõna "*brother*" ('vend').

Aldrin lõpetas 1951 West Pointi sõjaväeakadeemia ning oli seejärel Korea sõjas lahingulendur. Ta täitis 66 lahinguülesannet ja tulistas alla kaks lennukit MiG-15. 8. juunil 1953 avaldas ajakiri Life Aldrini foto kahjustatud õhusõidukist katapulteeruvast vene piloodist.

Pärast sõda töötas ta instruktorina Nellise õhuvägede baasis Nevadas ja seejärel USA õhuvägede akadeemia dekaani abina.

Seejärel kaitses ta astronautika doktori kraadi Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis. Doktoritöö teema oli "Vaatekiirega abistamise tehnikad põkkumise ajal mehitatud orbitaallendudel".

Aastal 1963 valis NASA Aldrini USA astronautide 3. gruppi. Pärast seda, kui Gemini 9 meeskonna liikmed Elliot See ja Charles Arthur Bassett 28. veebruaril 1966 katselennul hukkusid, sai temast Gemini 9 varumeeskonna liige. Tema esimene kosmoselend toimus Gemini 12 meeskonna koosseisus 1966. aastal.

Buzz Aldrin oli Apollo 11 kuumooduli piloot. 20. juulil 1969 sai temast Neil Armstrongi järel teine inimene, kes astus Kuu pinnale. Tema järgi on nime saanud laskumispaiga läheduses asuv kraater.

NASA andmetel pidi esialgse plaani järgi esimesena Kuu pinnale astuma Aldrin, kuid katsetamisel selgus, et pilootide istekohtade asukoha tõttu kuumooduli luugi suhtes oli lihtsam väljuda lennu komandöril Neil Armstrongil. Otsust mõjutas ka asjaolu, et Armstrongi iseloomu peeti selle au kandmiseks sobivamaks: tal ei olnud nii suurt ego.

Seevastu ütles Aldrin esimesed teadlikult Kuult Maale edastatud ja kohale jõudnud sõnad: "Houston, siin Tranquility baas. Kotkas on maandunud." Samuti ütles ta 20. juulil 1969 kell 20.17 esimesed Kuult Maale jõudnud sõnad üldse: "Kontaktituled ... OK, mootor on seiskunud."

NASA teenistusest lahkus ta pärast 21 aastat kestnud teenistust 1972. aastal. Ta veetis kosmoses kokku 12 päeva, 1 tunni ja 52 minutit.

1985. aastal arvutas ta välja nn Aldrini trajektoori, mis võimaldab kosmose­aparaatidel mööduda Marsist.

## Eraelu

Aldrin on kolmandat korda abielus. Tema esimene abikaasa oli Joan Archer, kellega ta sai kolm last: James, Janice ja Andrew. Teine abikaasa oli Beverly Zile. Alates 1988. aastast on Buzz Aldrin abielus Lois Driggs Cannoniga.

Aldrini võitlusest depressiooni ja alkoholismiga on palju kirjutatud, sealhulgas tema memuaarides "Hiilgav üksildus" (2009).

Aldrin teenib elatist avalike esinemistega. Ühe avaliku esinemise eest teenib ta 30 000 – 50 000 USA dollarit.

## Tunnustus
*1970 – Hubbardi medal

## Välislingid
* Buzz Aldrini koduleht
* NASA: Buzz Aldrini elulugu NASA kodulehel
Kurn

**Kurn** ehk **munakurn** on korraga hautav munade komplekt.

Mõistet kasutatakse lisaks lindudele ka roomajate kohta. Sealjuures osa roomajaid haub mune korralikult, näiteks püüton, aga osa ei tee seda kunagi, näiteks kilpkonnad. Selgrootute kohta sõna "kurn" ei kasutata, isegi kui nad oma munade eest hästi hoolitsevad, näiteks kaheksajalad ja ämblikud.

Harilikult asub kurn pesas. Kõik pesas olevad munad ei pruugi olla ühe emase munetud: mitmel liigil, näiteks emul ja jaanalinnul, muneb mitu emast ühte pessa. Sellistes pesades on tavalisest suurem tõenäosus, et osast munadest ei kooru järglasi, samuti langeb sellistes pesades tõenäolisemalt osa mune pesaröövlite saagiks.

Kas kurna hulka arvatakse ka munetud, kuid kaduma läinud või katkised munad, selles osas teadlaste seisukohad lahknevad.

## Kurna suurus
Kurna suurus oleneb suuresti liigist, vahel isegi ühe perekonna piires. Kurna suurust mõjutavad paljud teisedki asjaolud, näiteks elupaik, vanemate tervis ja toitumine, röövloomade ja saakloomade arvukus ning aastaaeg. Kui mõnel paaril on aasta jooksul kaks kurna, on teine neist harilikult väiksem, aga kui esimene pesitsemine ebaõnnestus ja kõik pojad selles hukkusid, ei pruugi teine kurn esimesest väiksem olla. Röövlindudel sõltub kurna suurus kõige rohkem saakloomade arvukusest ja võib saakloomade massilise sigimise aastatel olla mitu korda suurem pikaajalisest keskmisest. Pika elueaga liikidel on kurna keskmine suurus väiksem kui lühikese elueaga liikidel, kuna jõuavad elu jooksul rohkem pesitseda.

Eelpoolmainitud tunnused ei ole munevatele loomaliikidele ainuomased, vaid kui kurna asemel rääkida pesakonnast või veelgi üldisemalt järglastest, siis nad kehtivad nendegi liikide kohta, kes ei mune.

## Vaata ka
*Haue
Viik

**Viik** on seis, kui mängus, võidusõidus, või mistahes muus võistlusalas jäävad vähemalt 2 mängijat võrdsesse võitu.
Töölisliikumine

**Töölisliikumine** on tööliskonna ja nende ideoloogiliste ühenduste (näiteks anarhistide, anarhosündikalistide, maksimalistide, marksistide, radikaalide, sotsialistide-föderalistide, SR-ide {esseeride}, uute vasakpoolsete, vasakpoolsete kommunistide jne.) võitlus tööliste olukorra parandamise nimel. 

## Ajalugu
Töölisliikumine tekkis seoses proletariaadi kujunemisega. Algne töölisliikumise vorm oli masinate purustamine (ludiidid). Esimesed kitsapiiriliselt tööalased töölisorganisatsioonid asutati 18. sajandi lõpul Suurbritannias ja Prantsusmaal (keelati Prantsusmaal Le Chapelier' seadusega 1791, Suurbritannias Pitti seadusega 1799). Esimesed suuremad streigid toimusid Suurbritannias: kangrute streik Šotimaal 1804, esimene üldstreigikatse 1820 jt. Lyoni ülestõusud 1831 ja 1834, Sileesia kangrute ülestõus 1844 ning chartism (:en:Chartism) Suurbritannias lõid eelduse anarhismi levikuks.
Puittoode

**Puittoode** on puidust või puitmaterjalist valmistatud toode.

## Puittooteid

Pilt:Winterthur Gewerbemuseum Treppe.jpg
Pilt:Belarus-SMFAL-Window.jpg
Pilt:Wooden pallet.jpg
Pilt:- Wooden kitchen utensils -.jpg
Pilt:Rahmen.jpg
Pilt:Butterzubereiter.jpg
Pilt:Tarai-sentakuita.JPG
Pilt:Indonesian Bowl.jpg
Pilt:Karteikasten.jpg
Pilt:AltstadtBludenz15.jpg
Pilt:Wooden Shoes-willow-plain wood.jpg
Pilt:Wooden rocking horse.jpg


## Vaata ka
*Puitmaterjal
*Puitplaat

## Välislingid
*Puittoodete konstrueerimine Loengumaterjal
Puitmaterjal

**Puitmaterjal** on puittoorainest valmistatud materjal.

Puitmaterjalide hulka kuuluvad mitmesuguseid konstruktsiooni-, isolatsiooni- ja dekoratiivmaterjalid, mida võidakse valmistada nii puidust, puitlaastust kui ka puidukiududest, sideainega või ilma.

## Vaata ka
*Metsamaterjal
*Puitplaat
*Saematerjal
Piiks

**Piiks** on suhteliselt lühike ja kõrge ühetooniline heli, piiksumise üksikjuht.

Piiksu või piikse tekitada ehk piiksuda võivad nii loomad kui masinad.

## Vaata ka
* Onomatopöa
* Piip
* Puuks
* Tuut
Puitplaat

**Puitplaat** on tööstuslikult toodetud materjal, mis koosneb looduslikust puidust ja sideainest. Puitplaat võimaldab tõhusamat puitressursside kasutamist ja vähendab loodusliku puidu tarvitamist. Puitplaati toodetakse puidu ja sideaine liitmisega.

## Tüübid
* Vineer – mitmest risti paigutatud puidulehest koosnev plaatmaterjal, mida iseloomustab hea mõõtmete stabiilsus ja mehaaniline tugevus.
* OSB (orienteeritud laastplaat) – suurtel laastudel põhinev plaatmaterjal, mis on liimitud sünteetiliste sideainetega ja sobib hästi konstruktsioonielementideks.
* MDF (keskmise tihedusega puitkiudplaat) – peenpuidukiududest valmistatud homogeenne ja sile materjal, mida kasutatakse laialdaselt sisekujunduses ja mööblis.
* Liimpuit – liimitud lamellidest koosnev toode, mida kasutatakse kandekonstruktsioonides (nt talad ja sambad) tänu selle kandevõimele ja mõõtmete püsivusele.

## Kasutusalad
Kasutatakse laialdaselt ehituses (talad, seinapaneelid, põrandad), mööblitootmises (kapid, lauad) ja sisekujunduses (seinakattematerjalid, paneelid) tänu selle tugevusele, mõõtmete stabiilsusele ja mitmekesistele vormimisvõimalustele.
## Eelised ja puudused
Eelised: Keskkonnasõbralikkus – vähendab loodusliku puidu tarbimist.
Struktuurne tugevus – suurem kandevõime ja ühtlane kvaliteet.
Vormistabiilsus – vähem kahanemist ja paisumist võrreldes massiivpuiduga.

Puudused: Keemilised sideained – mõned liimid võivad sisaldada formaldehüüdi.
Niiskustundllik – vajab niiskuskaitset ja spetsiaalset töötlemist niisketes tingimustes

## Keskkonnamõju
Puitplaadi tootmisel kasutatakse sageli suhteliselt kiiresti taastuvat metsamaterjali ja taaskasutatud materjale (nt saekaatrides tekkivad puitjäätmed), aidates vähendada metsaraie keskkonnamõjusid. Samas võivad tootmisprotsessis kasutatavad kemikaalid (nt formaldehüüdid) tekitada siseõhu saastet, mistõttu arendatakse madala emissiooniga ja formaldehüüdivabu sideaineid.

## Viited
Silma looduskaitseala

**Silma looduskaitseala** on kaitseala Läänemaal Lääne-Nigula vallas Österby, Tahu, Pürksi, Saare, Kudani, Hara, Sutlepa, Salajõe, Saunja, Linnamäe, Vedra ja Kärbla külas ning Haapsalu linnas Herjava ja Uuemõisa külas ja Uuemõisa alevikus. Kaitseala pindala on 6695 ha, millest maismaapindala on 4231 ha. Kaitseala läbivad või sellel on järgmised veekogud: Salajõgi, Kärbla peakraav, Taebla jõgi, Võnnu oja, Vööla meri, Kudani järv, Sutlepa meri, Hertsemaa silm, Linaleoauk ja kolm nimetut järve. Kaitseala kattub osaliselt ka Natura aladega Väinamere linnuala ja Väinamere loodusala.

Kaitseala ajalugu ulatub 1939. aastasse, mil Haapsalu lahel võeti tähelepanu alla tervisemuda ala. Aastal 1964 võeti kaitse alla Kudani järv. Silma looduskaitseala moodustati 1998. aastal ja selle algne pindala oli 4820 ha.

Silma looduskaitsealal kaitstakse peaasjalikult Haapsalu lahe ja Noarootsi poolsaare jäänukjärvi ja roostikke, kuivõrd need on tähtsad veelindude rändepeatus-, pesitsus- ja sulgimispaigad, ning rannaniite.

Kaitseala on rahvusvahelise tähtsusega linnuala ja Aafrika-Euraasia veelindude kaitse kokkuleppe (AEWA) demonstratsiooniala. Kaitsealal on vaadeldud üle 200 linnuliigi (sealhulgas merikotkas, kalakotkas, must-toonekurg, sookurg, laululuik, väike-luik). Sügisrändel on korraga registreeritud kuni 100 000 veelindu.

Turismi tarbeks on rajatud kolm linnuvaatlustorni ja üks vaateplatvorm.

1998. aastal jõustunud kaitse-eeskirja järgi jagunes looduskaitseala kaheks sihtkaitsevööndiks (Tagalahe-Sutlepa ja Võõla-Kudani sihtkaitsevöönd) ning seitsmeks piiranguvööndiks (Kudani, Kulani, Saare, Salajõe, Saunja, Sutlepa ja Tahu piiranguvööndiks). 2016. aastal jõustunud kaitse-eekirja järgi jaguneb looduskaitseala seitsmeks sihtkaitsevööndiks ja seitsmeks piiranguvööndiks.

## Viited

## Välislingid
*
Nelgilised

**Nelgilised** (*Caryophyllaceae*) on suur õistaimede sugukond nelgilaadsete seltsis. Sugukonda kuulub umbes 88 perekonda 2000 liigiga, Eestis ligi 50 liiki. 

## Kirjeldus
Vars on tihti jämenenud sõlmekohtadega. Enamikul vastakud lineaalsed lehed ja viietiste õitega ebasarikõisikud. Vili kupar, pähklike või kuiv mari.   

## Levik ja kasvukohad
Nelgilised on kosmopoliitne sugukond rohttaimi, kes on kõige vormirohkemalt levinud põhjaparasvöötmes, lähistroopilises vahemerelises kliimavöötmes ja troopilistel mägede aladel. Lõunapoolkeral esineb nelgiliste perekondi suhteliselt vähe, sellele vaatamata kasvab seal maailma kõige lõunapoolsem kaheiduleheline õistaim – antarktika padikann (*Colobanthus quitensis*), kes on üks kahest Antarktikas kasvavast õistaimest. Nelgilised kasvavad sageli kuivematel, päikeselistel, sageli liivastel niitudel, loopealsetel, kinkudel; harvem metsas ja niiskemais kasvukohtades.

Paljusid selle sugukonna liike kasvatatakse dekoratiivtaimedena.

## Eesti liikidega perekonnad
** Agrostemma* L. – äiakas
** Arenaria* L. (*Eremogone* Fenzl, *Gooringia* F.N.Williams, *Gouffeia* Robill. & Castagne ex Lam. & DC.) – liivkann
** Cerastium* L. – kadakkaer 
** Dianthus* L. (*Tunica* Ludw.) – nelk
** Gypsophila* L. (*Psammophiliella* Ikonn., *Pseudosaponaria* (F.N.Williams) Ikonn.) – kipslill
**Herniaria* – söötreiarohi
** Honckenya* Ehrh. – merihumur
** Lychnis* L. (*Coronaria* Guett.) – tulinelk
** Moehringia* L. – võsalill
** Myosoton* Moench – vesitähthein
** Sagina* L. – kesakann
** Saponaria* L. – seebilill
**Scleranthus* – kaderohi
** Silene* L. (*Charesia* E.A.Busch, *Heliosperma* Rchb., *Melandryum* Rchb., *Schischkiniella* Steenis) – põisrohi
** Spergula* L. – nälghein
** Spergularia* (Pers.) J.Presl & C.Presl – sõlmhein
** Stellaria* L. (*Alsine* L., *Fimbripetalum* (Turcz.) Ikonn., *Tytthostemma* Nevski) – tähthein
** Vaccaria* Wolf (*Melandrium* Rohl) – lehmalill

## Teisi perekondi

## Kaitsealused liigid Eestis
**Arenaria procera* – palu-liivkann
**Dianthus superbus* – aasnelk
**Cerastium pumilum* – madal kadakkaer
**Moehringia lateriflora* – ida-võsalill
**Sagina maritima* – rand-kesakann
**Silene chlorantha* – palu-põisrohi

## Viited

## Kirjandus
* Eesti entsüklopeedia. 6., Lõuna - nõud / (peatoimetaja Ü. Kaevats). Tallinn: Valgus, 1992, lk. 584.

## Välislingid
* Loodusobjekti kaitse alla võtmise korra ning II kategooria kaitsealuste taime-, seene- ja loomaliikide ning kivististe nimekirjade kinnitamine. Vabariigi Valitsuse määrus 15. detsembrist 1994. a. Nr. 462. Elektrooniline Riigi Teataja
Triobet/Dalkia

**Triobet/Dalkia** (varem **Nybit**) oli Eesti korvpalliklubi.

Septembris 2008 lõpetas korvpallimeeskond Triobet/Dalkia tegevuse.

## Ajalugu
Korvpalliklubi on mitu korda nime vahetanud: 
*Dublant (1992–1993)
*Tallinna Nybit (1993–1995)
*Markus/Nybit (1996) (ühinemine KK Markus klubiga Rakverest ) 
*Nybit (1996–2003)
*EBS/Nybit (2003–2004) (EBS/BC Pallur ja Nybit ühinemisel )
*Dalkia/Nybit (2004–)
*Audentes/Nybit (2005)
*Dalkia/Nybit ( –2007)
*Triobet/Dalkia (2007–2008).

2007/2008 hooajal osales SEB Eesti Korvpalli Meistriliigas ja Baltic Basketball League Challenge Cupil. Challenge Cupil saavutasid nad 9. koha saades 8 võitu ja 12 kaotust.

## Meeskond

**Mängijad:**
* #4  Janis Vahter      (EST)
* #5  Gert Dorbek       (EST)
* #6  Indrek Kajupank   (EST)
* #7  Sten-Timmu Sokk   (EST)
* #8  Tanel Kurbas      (EST)
* #9  Lauri Vahtramäe   (EST)
* #10 Rain Raadik       (EST)
* #11 Kristjan Keres    (EST)
* #12 Kristjan Makke    (EST)
* #13 Marko Riis        (EST)
* #14 Margus Klementsov (EST)
* #15 Ivar Tulit        (EST)
* #20 Martin Mardo      (EST)
* #21 Martin Rausberg   (EST)

**Treenerid:**
* Tiit Sokk            (EST)
* Alar Varrak          (EST)

## Tuntud mängijaid
*Martin Müürsepp (kaks mängu), Sergei Babenko, Rauno Pehka, Valmo Kriisa, Tanel Sokk, Mican Edwards ja Igor Kurašov.

## Viited
Howard Frier

**Howard Fletcher Frier** (sündinud 31. märtsil 1976) on Eestis elav korvpallitreener ja endine Ameerika Ühendriikide elukutseline korvpallur, kes tuli Ehitustööriista / BC Kalev/Cramoga kahekordseks Eesti meistriks ning valiti hooajal 2004/05 Eesti Korvpalli Meistriliiga põhihooaja ja finaalseeria kõige väärtuslikumaks mängijaks.

## Karjäär
Eestis hakkas Frier mängima 2004. aastal, kui liitus Tallinna klubiga Ehitustööriist (praegune BC Kalev/Cramo), kus murdis end peagi algkoosseisu ja pälvis 2004/05. põhihooaja kõige väärtuslikuma mängija auhinna.

2005. aasta Eesti meistritiitli heitluses alistati 4 : 3 Tartu Ülikool/Rock. Suur teene võitmisel oli Frieril, sest just tema viimaste sekundite tabavad kaugvisked päästsid Ehitustööriista. Frieri arvele jäi väljalangemismängudes keskmiselt 13,9 punkti ja 3 lauapalli ning ta valiti finaalseeria kõige väärtuslikumaks mängijaks.

Frier pikendas Kalev/Cramoga lepingut ka 2005/06. hooajaks. 2006. aasta meistriliiga finaalseerias alistati taas Tartu Rock, Frier tõi väljalangemismängudes keskmiselt 12,9 punkti ja 4,1 lauapalli. 

Seejärel lühikest aega Rootsis ja Poolas mänginud Frier liitus 2007. aastal meeskonnaga BC Kraft Mööbel/Kohila, kus ta oli samuti põhimees, visates keskmiselt 13 punkti mängus. 2007. aastal naasis Frier Kalevisse, kus alustas mänge pingilt ja tõi meistriliigas keskmiselt 7 punkti ja 1,7 lauapalli ning Balti liigas keskmiselt 5,9 punkti ja 1,5 lauapalli mängus. Kohalikus tiitliheitluses jäädi Rockile alla mängudega 0 : 4.
 
2008. aastal mängis Frier Soome kõrgliigaklubi Tampere Pyrintöga ühe mängu, kus viskas kolm punkti ja hankis ühe lauapalli. Pärast seda pakkus Poola kõrgliigaklubi Victoria Gornik Wabrzych Frierile tunduvalt paremat lepingut ning Frier siirduski sinna. Seejärel veel Uppsala korvpalliklubi esindanud Frier naasis hooajaks 2010/2011 Eestisse, kus esindas lühikest aega BC Rakvere Tarvast.

Pärast eduka profikorvpalluri karjääri lõpetamist 2011. aastal on Freir töötanud Eestis peamiselt naiste ja noortetreenerina. Tulnud treenerina naisteliiga Eesti meistriks 2016/2017 klubiga FCR Media/Rapla KK . Olnud 2019. aastal ka Audentese Spordigümnaasiumi poiste osakonna treener ja alates novembrist 2019 tüdrukute U14 koondise peatreener .

## Saavutused
* Kahekordne Eesti meister (2005, 2006)
* Eesti korvpalli meistriliiga hõbe (2008)
* Eesti korvpalli meistriliiga kõige väärtuslikum mängija (2005)
* Eesti korvpalli meistriliiga finaalide kõige väärtuslikum mängija (2005)

## Isiklikku
Frier on lahutatud. Tal on tütar Kayla Jade, kes samuti mängib korvpalli Eesti naiste esiliigas G4S Noorteliiga võistkonnas ja kuulub Eesti U16 tütarlaste korvpallikoondisse.

Howard Freir kehastas 2022. aasta sügisel linastunud Eesti mängufilmis "Kalev" USA korvpallurit George Jacksonit.

## Viited

## Välislingid
*Tutvustus BC Kalevi lehel (arhiiviversioon)
*Howard Frier: isarollist, korvpallist, Eestist ja poliitikast, Postimees, 12. detsember 2014
TalTechi korvpalliklubi

**TalTechi korvpalliklubi** (ingl k **TalTech Basketball**) on Eestis tegutsev elukutseliste korvpallimeeskond, mis koosneb peamiselt Tallinna Tehnikaülikooli üliõpilastest. 

Alates 2018-2019 hooajast osaleb meeskond Eesti-Läti Korvpalliliigas (varem osaleti Balti Korvpalliliigas). Lisaks on osaletud pidevalt Korvpalli Meistriliigas (alates 2019/2020 kui PAF Korvpalli Meistriliiga), lisaks ISBL üliõpilasliigas, üliõpilasmeistrivõistlustel, ka Eesti meeste karikavõistlustel.

Tallinna Tehnikaülikooli üliõpilaste seas on korvpall olnud läbi aegade üks populaarsemaid spordialasid. Nii on näiteks sellest ülikoolist sirgunud nii Euroopa kui ka maailmameister. Lisaks on ülikool tulnud korvpallis kaheksa korda Eesti meistriks (1961–1966 ja 1984–1985). Praegugi õpib enamik võistkonna nimekirjas olevatest mängijatest Tehnikaülikoolis, kes aitavad ülikooli head tava jätkata.

## Meeskond

## Tulemused

### Eesti-Läti Korvpalliliiga
*Hooajal 2018/2019 saavutati põhiturniiri 5. koht (16 võitu, 12 kaotust). Veerandfinaalis mängiti BK Ogrega 87:81 ja 59:85 ning poolfinaali ei jõutud.
*Järgmisel hooajal jäädi põhiturniiril 12. kohale ( 8 võitu, 18 kaotust).
*2020/2021 saadi põhiturniiri Eesti alagrupis 4. koht 11 võidu ja 13 kaotusega. 
*Põhiturniir 2021/2022 lõppes 4. kohaga (18 võitu ja 8 kaotust). Veerandfinaalis mängiti taas BK Ogrega ja jäädi alla tulemustega 77:89 ning 69:85.
*Hooajal 2022/2023 jäädi 10. kohale (12 v., 18 k.). 
*9. koht saadi 2023/2024 põhiturniiril (14 v., 16 k.).
*Hooajal 2024/2025 oli tulemuseks 10. koht (14 v., 14 k.).

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Klubi Facebooki leht
Kahvelpuri

**Kahvelpuri** (inglise keeles *gaffsail*, hollandi keeles *gaffelzeil*) on nelinurkne pikipuri, mis kinnitub alumise servaga poomi külge, ülemise servaga kahvelpoomi külge ja eesmine serv ehk mastiliik on piki masti.

## Kahvelpurje osad
Kahvelpurje eesmist äärt nimetatakse mastiliigiks, alumist poomiliigiks, ülemist kahvliliigiks, tagumist ahtriliigiks. Alumist mastipoolset nurka nimetatakse halsinurgaks, ülemist mastipoolset nurka klaunurgaks, kahvlinoka juures asuvat nurka piiginurgaks ja poominuka juures asuvat nurka soodinurgaks. 

## Kasutamine
Kahvel, mis on kinnitatud masti külge kahvlipandi abil võib olla kas tõstetav, või paikne. Tõstetava kahvli kõrgust reguleeritakse piikvalli ja klauvalli abil. Kahvelpurje seatakse tuulde poomi suuna muutmisega laeva pikitasandist parema või vasaku parda poole. Seda tehakse poominoka külge kinnitatud sootide abil. Kahvli allatuult vajumist välditakse jäärdi abil. Kahvelpurje pindala reguleeritakse ka rehvpaelte abil. Nende abil purje pinna vähendamist või suurendamist nimetatakse rehvimiseks. Kuna kahvli kõrguse muutumisega muutub ka kahvelpurje pindala, nimetatakse kahvli tõstmist purje juurdevõtmiseks. Paikse kahvliga kahvelpurje mastiliik on pentseldatud masti [jaktaagi] külge. Purje juurdevõtmiseks tõmmatakse puri kahvli ja poomi välisotste juurde. Purje koristamist või purje korjamist teostatakse tõstetava kahvli puhul allalastud kahvli ja poomi vahele kinnitamisega kiitaudega. Paikse kahvli puhul korjatakse puri kokku masti juurde ja kinnitatakse kiitaudega. 

## Ajaloost
Kahvelpurje kasutamist on kirjeldatud Rootsi ürikutes, mis pärinevad juba 1525. aastast. Suure tõenäosusega võib lugeda, et samal ajal olid nad kasutusel ka Hollandis. Kahvelpuri arenes välja priitpurjest ja veel saja aasta jooksul peale kahvelpurje kasutuselevõttu nimetati teda poolpriitpurjeks. Mitme sajandi jooksul kuni mehaaniliste jõuseadmete tarvituselevõtuni, olid kahvelpurjed laialt levinud üle maailma mitut tüüpi ja otstarvet kuunaritel. 

Tänapäeval on purjelaevadel kahvelpurjestusest tavaliselt loobutud kahvlita bermuudapurjede kasuks, mida on lihtsam käsitseda.

## Vaata ka
*Topselpuri
*Bermuudapuri
*Priitpuri
*Kuunar
Friedrich Vreemann

**Friedrich Vreemann** VR I/3 (10. november 1894 Nõnova, Lasva vald, Võrumaa – 23. märts 1919 Suurõ-Ruuga, Rõuge vald, Võrumaa) oli Eesti sõjaväelane (kapten), kes langes Eesti Vabadussõjas.

## Elulugu
Vreemann sündis Lasva vallas Nõnova külas Hööde talus. Õppis Võru linnakoolis, leeris käis Vastseliina kirikus. Esimese maailmasõja alguses mobiliseeriti ta Venemaa Keiserlikku armeesse, lõpetas 1915. aastal Petrogradi lipnike kooli ja temast sai andekas sõjaväelane. Esimeses maailmasõjas sai Vreemann staabikapteni auastme ja teda autasustati kuue ordeniga. 

Eesti rahvusväeosade loomise paiku tuli Vreemann  1917. aastal omavoliliselt üle 1. Eesti jalaväepolku, kus määrati pataljoniülemaks. Pärast polgu laialisaatmist ja Saksa okupatsiooni saabumist organiseeris Võrus, põranda all  Kaitseliidu tegevust, töötades samas Võru gümnaasiumis võimlemisõpetajana. 

Saksa okupatsiooni järel 12. novembril 1918 määrati F. Vreemann Eesti Ajutise Valitsuse poolt Võrumaa Kaitseliidu esimeseks pealikuks ja 1. jaanuarist 1919 2. diviisi staabi komandandiks. Märtsis 1919 tegi kapten Friedrich Vreemann koolipoiste Võru komandandirooduga kaasa lahingud Võru alt Rõuge mõisani. 

Ta langes 23. märtsil 1919 Rõuge valla Suure-Ruuga küla all põllul. Tema kasvandikud, Võru gümnaasiumi poistest koosnev rood, jätkas lahinguteed. Kapten Friedrich Vreemanni autasustati 1920. aastal sõjaliste teenete eest postuumselt 1. liigi 3. järgu Vabadusristiga.

## Eesti Vabadussõjas

Kapten Vreemann maeti Pindi kalmistule, kus talle 12. oktoobril 1924 püstitati ausammas Vabadussõjas langenute mälestamise Võrumaa komitee poolt. Ausammas võeti Nõukogude Liidu okupatsioonivõimu poolt maha 1947. aastal. Sammas taastati ja taasavati Friedrich Vreemanni 100. sünniaastapäeval, 10. novembril 1994.

## Vaata ka
*Friedrich Vreemanni mälestussammas Pindis

## Viited
Kuusalu Keskkooli noortekoor

**Kuusalu Keskkooli noortekoor** on segakoor Kuusalus.

Koor on asutatud 1981. aastal. Kuusalu Noortekoori asutaja ja dirigent on Kuusalu Keskkooli muusikaõpetaja Taavi Esko.

Koor on osalenud kõigil üldlaulupidudel. Kontserdireisid on toimunud Hiiumaale, Saaremaale, Tallinna, Tartusse. On esinetud Eesti Muusikaakadeemias, Niguliste kirikus, Palmse ja Kolga mõisas, Estonia kontserdisaalis, Tartu Ülikooli aulas jm. Kontserdifestivalid on viinud Soome, Norrasse, Saksamaale. 

1993. aastal esindas Kuusalu noortekoor Eestit Berliinis Euroopa noortekooride festivalil. Koor on osa võtnud koolisegakooride konkurss-festivalidest A-grupis, kus kolmel korral on saavutanud III koht ja kolmel korral I koht. Koor on osalenud edukalt Tuljaku konkurssidel.

Kooris laulis 2008. aastal 26 noormeest-neidu vanuses 15–19 aastat. Ettevalmistus noortekooris laulmiseks toimub Kuusalu Keskkooli mudilas- ja lastekooris ning poisteansamblis. Koori lemmikheliloojaks on kujunenud Kuusalust pärit Veljo Tormis, kuid repertuaaris on alati olnud ka maailma heliloojate (Orlandus Lassus, Johann Sebastian Bach, Georg Friedrich Händel jt) teoseid.
Contra (täpsustus)

***Contra*** tähendab ladina keeles 'vastu'. 

**[[Contra]]** on eesti kirjanik (Margus Konnula pseudonüüm).

**[[Contra (mäng)|Contra]]** on üks arvutimäng.

**[[Contrad]]** on koondnimetus sandinistide valitsuse vastu võidelnud mässuliste rühmadele Nicaraguas.
Heinaste Põhjamuul

**Heinaste põhjamuul** (läti keeles *Ainažu Ziemeļu mols*) asub Heinaste loodeosas.

Muul valmis 1928. aastal ja osal muulil kulges kitsarööpmelise (750 mm) raudtee haru.

Muul on umbes 660 meetrit pikk ja paikneb kagu-loode suunas. Kaugus Eesti piirist on 70–90 meetrit.

## Pildid

Image:Ainaži North Pier 2.jpg
Image:Ainaži North Pier 3.jpg
Image:Ainaži North Pier 4.jpg
Image:Ainaži North Pier 5.jpg
Image:Ainaži North Pier 6.jpg|Vaade Heinaste suunas