open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Segaviljelus

**Segaviljelus** tähendab mitme taimeliigi kooskasvatamist üksteise läheduses (segakultuurina). Segaviljeluse peamiseks eesmärgiks on tavaliselt saada maksimaalselt saaki ning kasutada selleks ära rohkem ja ökonoomsemalt looduslikke ressursse (valgus, niiskus, mineraalid jms), kui oleks võimalik ainult ühe taimeliigi kasvatamisel.  

Enne segakultuuri rajamist on vaja ettevaatlikult planeerida, et arvestada mullastiku, kliima ja kultuurtaimede sortidega seotud tegureid. Oluline on, et taimeliigid ei võistleks omavahel ruumi, toitainete, vee või valguse pärast. Segaviljeluse strateegia näiteks on sügavate juurtega taimeliigi istutamine pindmiste juurtega taimeliigi kõrvale ja kõrgekasvuliste taimede kasvatamine koos madalamate varjulembeste taimedega. 

Sobiva taimeliikide valikuga võib saavutada ka muid soodsaid põllumajanduslikke tulemusi. Näiteks hapra varrega taimi ja liaane tasub kasvatada koos tugevavarreliste taimedega, mis aitavad neid toestada.  Lisaks toestamisele on ka taimi, mis sobivad oma funktsioonilt hästi tuulevarjuks. Mõningaid taimeliike kasutatakse koos umbrohu allasurumiseks või väetajatena.  Õrnad või valgusetundlikud taimed saavad tänu segaviljelusele kaitset ja varju ning raisatud vaba ruum kasutatakse ära. Näiteks troopikas on kasutusel selline segakultuur: kookospalm kõige kõrgemas rindes, keskmises mõni banaaniliik ning ananass, ingver või liblikõielised kõige madalamas rindes. 

Segaviljelus sobivalt välja valitud taimeliikidega soodustab elurikkust, pakkudes elupaika putukatele ja mullaorganismidele, mida monokultuurses keskkonnas ei esine. See aitab ka piirata taimekahjurite puhanguid, sest esineb rohkelt mitmesuguseid kahjuritest toituvaid kiskjaid.  Taimede kasvukoha suurem heterogeensus aitab suurendada tõkkeid, mis takistavad kahjurite levikut. 

Segaviljeluse liigid: 
* Juhusliku asetusega segaviljelus, kus valitud taimeliigid paiknevad läbisegi.
* Reas segaviljelus, kus liigid paiknevad vahelduvates ridades (suurte taimede vahele mahub ka mitmeid ridasid mõnda väiksemat taimeliiki).
* Ajalise nihkega segaviljelus, kus on läbisegi kiire- ja aeglasekasvulisi liike või eri aegadel külvatud isendeid.

## Vaata ka
* Agroökoloogia
* Ainukultuur (monokultuur)
* Mahepõllumajandus
* Segakultuur
* Seltsilistaimed
* Permakultuur

## Viited
Orient & Occident

**"Orient & Occident"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1999. aastal loodud teos keelpilliorkestrile... Muusikateose pikkus on 7 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette 30. septembril 2000 Berliinis Leedu Kammerorkester (dirigent Saulius Sondeckis).

## Viited
My Heart's in the Highlands (heliteos)

"**My heart's in the Highlands**" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2000. aastal loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 9 minutit.

Teose tekst pärineb Robert Burnsi luuletusest "My Heart's in the Highlands".

Aastal 2013 tegi Pärt oma 2000. aasta teosest uue versiooni.

## Viited
Credo (Pärt)

"**Credo**" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1968. aastal loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 12 minutit. Teose kandsid esimest korda ette 16. novembril 1968 Tallinnas Eesti Raadio koor, sümfooniaorkester ja Mart Lille klaveril (dirigent Neeme Järvi).

## Viited
Cantate Domino canticum novum

"**Cantate Domino canticum novum**" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1977. aastal loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 3 minutit. Teose kandis esimest korda ette 29. oktoobril 1977 Riias Hortus Musicus.

Aastal 1996 kirjutas Pärt oma 1977. aasta teosele uue versiooni.

## Viited
Ford F-150

**Ford F-150** on Fordi F-seeria pikapi kõige populaarsem variant. Tegu on nn pooletonnise pikapiga ehk pikapiseeria kõige kergema veokiga. Seda on toodetud 13 põlvkonda, sellest F-150t 8 põlvkonda. Esimene F-seeria pikap läks tootmisse 1948. aastal, siis oli kergeim mudel F-1. Mudelit F-150 hakati tootma 1975. aastal.

1977. aastal oli Ford F-seeria USA-s suurima läbimüügiga pikap ja 1981. aastal USA suurima läbimüügiga auto üldse, seda tiitlit on F-150 hoidnud tänini.

Kui 13. põlvkonna F-150 oleks valmistatud terasest, mitte alumiiniumist, oleks see 300 kg raskem.

## Galerii

'01-'03 Ford F-150 Funkmaster Flex.jpg|10. põlvkond
Ford F-150 Harley Davidson Crew Cab.JPG|10. põlvkond Harley Davidson Edition
Ford F150 SVT Lightning.jpg|10. põlvkond SVT Lightning
'04 Ford F-150 Crew Cab.JPG|11. põlvkond
'07-'08 & '09 Ford F-150 Crew Cabs.jpg|12. põlvkond
'07-'08 Ford F-150 Harley Davidson Crew Cab.JPG|12. põlvkond Harley Davidson Edition
'14 Ford F-150 SVT Raptor Crew Can(MIAS '14).JPG|12. põlvkond SVT Raptor
Brad Keselowski Racing Fords at Rockingham 2013.jpg|12. põlvkond NASCAR
Celestial Crown

**Celestial Crown** on Eesti *[[metal]]*-bänd.

## Liikmed
* Arnold Looga – bass
* Diana Volkova – laul
* Sergei Vlassov – soolokitarr
* Aleksander Shelepenkin – rütmikitarr, klahvpillid
* Denis Volynkin – laul

## Diskograafia
* "Invasion Of Suicidal Angels" (2001)
* "The Embraced" (2002)	
* "Promo 2004" – demo (2004)	
* "A Veiled Empire" (2005)	
* "...Suicidal Angels" (2006)
Bert Raudsep

**Bert Raudsep** (sündinud 14. juulil 1982) on eesti näitleja. 

Ta lõpetas 2000. aastal Gustav Adolfi Gümnaasiumi ja 2004. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (21. lend). 2009. aastal kaitses ta väitekirja "Teater Eesti ühiskonnas. Olulisus läbi ajalehe Postimees aastal 2007" ja sai teatrimagistri kraadi. 

Ta töötas aastatel 2004–2007 näitlejana Tallinna Linnateatris. Seejärel õppis ta aasta aega Berliinis vabasid kunste. Pärast seda tegutses ta Eestis vabakutselisena (osales Von Krahli Teatri projektis "Kas on elu pärast kapitalismi?" ja andis lasteteatriga Trumm firmade jõulupidudel lasteetendusi). Aastatel 2011–2014 töötas näitlejana teatri Endla trupis.

## Rolle
* 2004 Franz Kafka "Metamorfoos" (Georg Samsa)
* 2005 William Wharton "Birdy" (Birdy)
* 2011 Andrus Kivirähk "Mees, kes teadis ussisõnu" (Pärtel, Röks)
* 2011 Kaili Viidas "Põrrr...!!!" (Triinu, Rohutirts, Sipelgas)
* 2012 Ervin Õunapuu "Pühamatest pühamad" (Osaleja)
* 2012 Tiina Laanem "Nähtamatu maja" (Ralf)
* 2012 Luigi Pirandello "Heinrich IV" (Carlo di Nolli)
* 2012 Peter Quilter "Boyband" (Pets)
* 2013 Maurice Maeterlinck "Sinilind" (Tyltyl)
* 2014 Neil LaBute "Eedeni aed" (Phillip)
* 2014 Kaite O'Reilly "Mandel ja merihobu" (Valmer)
* 2018 Maria Avdjuško "Tuliliilia" (silmapatsient)

#### Reklaamid
* 2005 - Elion / Vanaema nõuanne
* 2011 - Viru Valge Black (taustahääl)
* 2015 - Onu Alko valvab

#### Filmid

* 2002 "Nimed marmortahvlil" – Käämer
* 2005 "Kõrini!" – II kokk
* 2007 "Sügisball" – kelner
* 2007 "Georg" – kunstnik
* 2007 "Mis iganes, Aleksander!" – sõber
* 2018 "Tuliliilia" – silmapatsient
* 2018 "Paha lugu: Nõiutud" – Ludvig

#### Televisioon

* 2006 "Helena" – Timo
* 2009 "Kättemaksukontor" – Marko
* 2016 "Köök" – peremees
* 2018 "Lõks" – uurija

## Isiklikku
Bert Raudsepa vend on näitleja Gert Raudsep. Tal on 2012. aastal sündinud tütar Iida Ronja.

## Viited

## Välislingid
* Karin Klaus Bert Raudsep peab teatris tähtsaks usaldust Pärnu Postimees
* Bert Raudsep "Endla" kodulehel
Ancient Hatred

**Ancient Hatred** oli 1995-2005 tegutsenud Eesti natsionaalsotsialistlik *[[black metal]]* bänd. Bändi lauludes oli natsionaalsotsialistlikke elemente.

## Albumid
*"Make Them Suffer" (1999)
*"We Stand United" (2002)
*"Forever We Are" (2004)

## Välislingid
*Sissekanne Encyclopaedia Metallum'is
Anekäbr

**Anekäbr** (ka **Hane-Kärbu saar**) on saar Saare maakonnas Udriku lahes.

Saare pindala on 1,388 hektarit ja rannajoone pikkus 849 meetrit. Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiualasse ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Antsulaiud

**Antsulaiud** on saarestik Saare maakonnas Kiirassaare lahes.

Antsulaide on kaks: Väike ja Suur Antsulaid. Laiud kuuluvad Vilsandi rahvuspargi Antsulaiu sihtkaitsevööndisse.
Anulaid

**Anulaid** (ka **Aru saar, Anu saar**) on 2,8 hektari suurune laid Saare maakonnas Muraja lahes. Laiu rannajoone pikkus on 1 kilomeeter.

Laid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiualasse ja on looduskaitse all. Laid on pikliku kujuga, seal esineb rohttaimi.

## Välislingid
*
Viivikonna karjäär

**Viivikonna karjäär** oli ASi Enefit Kaevandused põlevkivi pealmaakaevandus Jõhvi vallas. Karjäär piirneb Sirgala karjääriga.

1987. aastal liideti Viivikonna karjäär Sirgala karjääriga. 2000. aastal liideti see kompleks omakorda Narva karjääriga.

Karjäär on Viivikonna kihistu stratotüüp. Paljandi profiil on kaevandamise tõttu pidevalt uuenev. 

2024. aasta seisuga on Viivikonna kaevandusala suletud ja üle antud Kaitseministeeriumile. Sinna laieneb kaitseväe Sirgala harjutusväli, mis asub samuti endises karjääris.

## Viited

## Kirjandus
*Mait Sepp, Margus Pensa. Põlevkivisaaga Narva karjääri maadel, Eesti Loodus nr 2009/6
Sirgala karjäär

**Sirgala karjäär** (ka *Sirgala põlevkivikarjäär*) oli ASi Enefit Kaevandused pealmaakaevandus Narva-Jõesuu linnas. Karjääri pindala on 14 km². Kagus piirneb Sirgala karjäär Narva karjääriga ning loodes Viivikonna karjääriga.Kaasajal asub karjääris Sirgala harjutusväli.

## Ajalugu
Eesti iseseisvuse taastamise järel, 8. aprillil 1996 võttis EV Valitsus vastu korralduse, mille alusel kujundati senine riigiettevõte Eesti Põlevkivi ümber aktsiaseltsiks Eesti Põlevkivi.

1997. aastal moodustati aktsiaseltsi Eesti Põlevkivi 14 tütarettevõtet, kellele Eesti Põlevkivi loovutas oma varad: AS Ahtme Kaevandus, AS Aidu Karjäär, AS Eesti Põlevkivi Ehitus, AS Estonia Kaevandus, AS Kohtla Kaevandus, AS Mäetehnika, AS Narva Karjäär, AS Põlevkivi Kaubandus, AS Põlevkivi Raudtee, AS Sirgala Karjäär, AS Sompa Kaevandus, AS Tammiku Kaevandus, AS Toila Sanatoorium ja AS Viru Kaevandus. 

## Kirjandus
*Mait Sepp, Margus Pensa, Põlevkivisaaga Narva karjääri maadel, Eesti Loodus nr 2009/6
*Maack, Matti; Mändmets, Aavo; Freiberg, Allan, 1997. Sirgala-35. Tallinn, Disantrek.
*Sirgala karjäär, geoloogia.info 

## Välislingid
* AK filmikroonika 1958-1991: SIRGALA KARJÄÄR // ERR, 23. juuli 1968
* AK filmikroonika 1958-1991: SIRGALA KARJÄÄR // ERR, 1. august 1965
* AK filmikroonika 1958-1991: SIRGALA KARJÄÄR // ERR, 1. detsember 1964
* Ringvaade „Nõukogude Eesti” nr 28 - Sirgala lahtises põlevkivikarjääris nr 1 // EFIS, september 1962
* Ringvaade „Nõukogude Eesti” nr 2 (1962) - Sirgala karjääris // EFIS, 1962
Auklaid

**Auklaid** (ka **Härglaid**) on 1,38 hektari suurune laid Hiiu maakonnas Soonlepa lahes. Laiu rannajoone pikkus on 591 meetrit.

Laid asub 200 meetrit Öakse laiust läänes. Laid on lääne-ida suunas pikliku kujuga. Laid on liivase pinnamoega. Laiul leidub võsa.

1798. aasta Ludwig August Mellini "Liivimaa atlases" on laidu nimetatud *Aug laid* .

Laid kuulub Hiiumaa laidude maastikukaitseala koosseisu.

## Viide

## Välislingid
*
Elmrahu

**Elmrahu** (ka **Emmrahu**, **Elmerahu**) on 2,69 hektari suurune saar (rahu) Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Luidja lahes. Elmrahu asub 1 kilomeeter Külalaiust edelas. Rahu rannajoone pikkus on 1,2 kilomeetrit.

Elmrahu asub Paope looduskaitsealal.

## Välislingid
*
Esirahu

**Esirahu** (ka **Rohirahu**) on 2 hektari suurune saar (rahu) Lääne maakonnas Puise külas Puise poolsaare ranniku lähedal. Saar asub 300 meetrit Külanuka nukast kirdes. Saare rannajoone kogupikkus on 565 meetrit.

Saar on neerja kujuga ja rohttaimestikuga.

Saar kuulub Matsalu rahvuspargi Väinamere saarte sihtkaitsevööndisse.

## Välislingid
*
My Kind of Love

"**My Kind of Love**" on briti laulja-laulukirjutaja Emeli Sandé
esitatud ja loodud (kaasautorina) laul, mis anti välja singli ja muusikavideona.

## Kirjandus
* "My Kind of Love" laulu sõnad

## Video
* "My Kind of Love" YouTube'i muusikavideo
* "My Kind of Love" (RedOne & Alex P remiks) YouTube'i muusikavideo

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:My Kind of Love (Emeli Sandé song)]] seisuga 16.03.2015.*
Käsna-Kalle Kantpüksi film

**"Käsna-Kalle Kantpüksi film"** on 2004. aastal valminud animafilm. Film põhineb joonissarjal "Käsna-Kalle Kantpüks".

## Välislingid
*
2010. aasta Euroopa filmiauhind

**2010. aasta Euroopa filmiauhind** (inglise The 23rd European Film Awards) oli Euroopa filmiauhindade tseremoonia, mis toimus 4. detsembril 2010 Tallinnas; ühtlasi esimest ja seni (2015) ainus kord Eestis toimunud tseremoonia. 

Teiste auhindade kõrval tunnistati 2010. aasta Euroopa parimaks filmiks Roman Polański "Variautor".
Ants Tooming

**Ants Tooming** (sündinud 9. juunil 1965 Tallinnas) on eesti luterlik vaimulik. 

Tooming lõpetas 1984 Kaarepere Sovhoostehnikumi metsnikuna, 1992 Tallinna Pedagoogikaülikooli näitejuhtimise alal ja 2000 Tartu Ülikooli usuteaduskonna. Kuulub korporatsiooni Fraternitas Liviensis. 

Ta ordineeriti 29. augustil 2000 kirikuõpetajaks. 

Aastatel 2000–2010 oli ta Kolga-Jaani koguduse õpetaja. Alates 2010. aastast on Tooming Tartu Peetri koguduse õpetaja, 2015–2023 oli ta Tartu praost. 

2004–2005 ja 2008–2009 teenis Tooming abiõpetajana Toronto Peetri kogudust Kanadas. 2004. aastal oli ta Pilistvere koguduse hooldajaõpetaja ja 2006. aastal Põltsamaa koguduse hooldajaõpetaja. Avinurme koguduse hooldajaõpetaja on Tooming alates 2020. aastast. 

Tartumaa praostina on ta teeninud lühemat aega Palamuse, Tartu Maarja ja Laiuse kogudust. 

## Tunnustus
*2019  Eesti Ohvitseride Kogu Kanadas teenetemärk
*2022. aasta veebruaris pälvis Tooming Valgetähe V klassi teenetemärgi kui vaimulik ja kultuuriloo talletaja.
*2024. aasta juunis otsustas Tartu linnavalitsus anda talle Tartu medali.

## Isiklikku
Tema isapoolne vanaisa Alfred Tooming oli EELK peapiiskop, emapoolne vanaisa Eevalt Turgan oli viiuldaja, tädi Maare Kümnik (1936–2015) oli bibliograaf.
Norsk Høstfest

**Norsk Høstfest** (norra keelest; 'Norra Sügisfestival') on iga aasta sügisel USAs Põhja-Dakota osariigis Minoti linnas toimuv festival; ühtlasi suurim Põhja-Ameerikas toimuv Skandinaavia festival. Festivalil tutvustatakse muu hulgas Skandinaavia rahvakultuuri; seal on kohal ka Eesti esindus.
Sfäär (restoran)

**Sfäär** (ka **SfääR**) on Tallinna kesklinnas aadressil Mere puiestee 6E asuv restoran-pood. 

Restoran on tuntud oma Skandinaavia päritolu roogade ja moodsa Eesti köögi roogade (mõjutusi Itaalia köögist) poolest.

## Välislingid
*Sfääri koduleht
In principio

"**In principio**" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2003. aastal loodud muusikateos. Pärt on pühendanud selle Tõnu Kaljustele. Muusikateose pikkus on 23 minutit. Teose kandsid esimest korda ette 22. mail 2000 Austria kirikus Chor pro musica graz ja Capella Istropolitana (dirigent Michael Fendre).

## Viited
L'abbé Agathon

"**L'abbé Agathon**" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2004. aastal loodud muusikateos. Pärt on pühendanud selle esiettekandjatele. Muusikateose pikkus on 15 minutit. Teose kandsid esimest korda ette 5. mail 2004 Prantsusmaal Octuor de Violoncelles de Beauvais ja sopran Barbara Hendricks.

Pärt on teosest teinud 2005. ja 2008. aastal uue versiooni.

## Viited
Kalle Mesila

**Kalle Mesila** (3. jaanuar 1940 Juuru vald – 15. august 2022) oli eesti luterlik vaimulik. 

Õppis EELK Usuteaduse Instituudis. Ordineeriti 17. novembril 1962 aseõpetajaks, õpetajaõigused sai 30. oktoobril 2001. 

Oli 1962–1965 Kuressaare ja Kaarma koguduse õpetaja, 1966–1969 Käru koguduse õpetaja, 1969–1971 Häädemeeste ja Treimani koguduse õpetaja, 1971–1979 Jõelähtme koguduse õpetaja, 1979–1982 Kursi koguduse õpetaja, 1980–1993 Äksi koguduse õpetaja, 1981–2010 Tartu Peetri koguduse õpetaja ja 2001–2002 Tartu praostkonna abipraost.

## Tunnustus
* 2010 Tartu medal 

## Välislingid
* In memoriam Kalle Mesila. Eesti Kirik, 17. august 2022 
* Kalle Mesila kinnitab: üle kõige on armastus. Eesti Kirik, 8. jaanuar 2020 
* Üle tänavate kaiguvad Hüüdja Hääl ja Kiitja Keel. Tartu Postimees, 31. juuli 2009
* Kirikuõpetaja Kalle Mesila usub sisemist jõudu. Tartu Postimees, 8. mai 2002
* Tunnustatud isikud. Kalle Mesila. tartu.ee, 2010
*Haud Tartu Pauluse kalmistul
Marian Eplik

**Marian Eplik** (2021. aastani **Marian Heinat**; sündinud 25. oktoobril 1989 Raplas) on eesti näitleja.

Ta on õppinud Hellamaa algkoolis ja Muhu Põhikoolis ning lõpetanud 2009. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi. Aastatel 2009–2010 õppis ta Tallinna Ülikoolis eesti filoloogiat, 2014. aastal lõpetas Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (26. lend).

Aastatel 2014–2019 oli Marian Heinat Vanemuise teatri draamanäitleja, 2019. aastast on ta Eesti Draamateatri näitleja. 

13. juunil 2021 abiellus ta Vaiko Eplikuga.

## Rolle
* 2014 Avtandil Varsimašvili "Armastan! Armastan! Armastan!" (Kilpkonn, Ni, Naabrinaine)
* 2014 Tiit Palu "Minu veetlev Tartu" ()
* 2015 Sofi Oksanen "Kui tuvid kadusid" (Rosalie, Evelin)
* 2020 Andra Teede „Esimene armastus“ (Sõbranna, Agnes, Sandra, Herta, Elvi)
* 2020 Fjodor Dostojevski „Kuritöö ja karistus“ (Avdotja Romanovna Raskolnikova)
* 2023 Pier Paolo Pasolini „Teoreem“ (Odetta)
* 2024 Charlotte Perkins Gilman, Maria Lee Liivak „Kollane tapeet“ (Jane)

## Tunnustus
* 2018 – Eesti Teatriliidu naispeaosatäitja auhind

## Viited

## Välislingid
* Marian Heinat Eesti Draamateatri kodulehel
Mein Weg

**"Mein Weg"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1989. aastal orelile loodud muusikateos. Teose pikkus on 8 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette 9. juulil 1989 Soomes organist Kari Jussila.

1989. aasta Pärdi teos kannab täispealkirja **"Mein Weg hat Gipfel und Wellentäler"**. 1999. aastal tegi Pärt teosest uue versioon, mis kannab pealkirja **"Mein Weg"**.

## Viited
Salve Regina (Pärt)

"**Salve Regina**" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2001. aastal loodud muusikateos. Teose tellis Esseni Toomkapiitel Esseni linna 1150. aastapäeva tähistamiseks Esseni Toomkirikus ja Pärt pühendas selle Esseni piiskopile dr Hubert Luthele. Muusikateose pikkus on 12 minutit. 

## Viited
An den Wassern zu Babel saßen wir und weinten

"**An den Wassern zu Babel saßen wir und weinten**" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1976. aastal loodud muusikateos. Pärt on pühendanud selle Andres Mustonenile. Muusikateose pikkus on 8 minutit. Teose esmaettekanne oli 27. oktoobril 1976 Estonia kontserdisaalis (pealkirja "In Spe" all).

## Viited
Für Lennart in memoriam

"**Für Lennart in memoriam**" (eesti keeles "Lennartile") on eesti helilooja Arvo Pärdi 2006. aastal loodud muusikateos keelpilliorkestrile. Pärt kirjutas selle teose presidendi Lennart Meri matusteks. Muusikateose pikkus on 7 minutit.

## Viited

## Välislingid
* "Für Lennart in memoriam" portaalis DailyMotion (video)
Statuit ei Dominus

"**Statuit ei Dominus**" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1990. aastal loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 5 minutit. Teose kandsid esimest korda ette 3. oktoobril 1990 San Petronio lastekoor, Kühni lastekoor ja organistid Umberto Forni ja Liuwe Tamminga (dirigent Sergio Vartolo).

## Viited
Sümfoonia nr 4 (Pärt)

"**Sümfoonia nr 4**" (sümfooniat nimetatud ka "**Los Angeles**") on eesti helilooja Arvo Pärdi 2008. aastal loodud sümfoonia. Pärt on pühendanud teose Mihhail Hodorkovskile. Muusikateose pikkus on 32 minutit. 

Teosel on kolm osa:
# Con sublimata – Marcando con maesta – Pacato
# Affannoso – Un poco piu affannato
# Insistentemente – Con intimo sentimento – Deciso

## Viited
Hanemaa

**Hanemaa** (ka **Anemaa**) on 2,1 hektari suurune saar Väinameres, halduslikult Lääne maakonnas Haapsalu linnas. Hanemaa asub Liialaiust 1,5 kilomeetrit edelas. Saare rannajoone kogupikkus on 1,1 kilomeeter.

Saar on kivise pinnamoega.

Hanemaa kuulub Matsalu rahvusparki.

## Välislingid
*
Jan van der Aa

**Jan van der Aa** oli hollandi kartograaf 16. sajandil.

## Kirjandus
*E. W. Moes. Aa, Jan van der. – Ulrich Thieme, Felix Becker jt. *Allgemeines Lexikon der Bildenden Künstler von der Antike bis zur Gegenwart*, kd 1, Wilhelm Engelmann: Leipzig 1907, lk 1.
Hellamaa rahu

**Hellamaa rahu** on Hiiu maakonnas Hari kurgus asuv saar (rahu). Rahu pindala on 17,8 hektarit ja rannajoone pikkus 2,6 kilomeetrit.

Hiiumaa rannikul asuv Tähva nina jääb rahust 800 meetri kaugusele. Rahu on pikliku kujuga, madala pinnamoega ja rohttaimestikuga.

Rahu kuulub Väinamere hoiualasse ja on looduskaitse all.

Saare koordinaadid on .

## Välislingid
*
Rudolf von der Aa

**Rudolf von der Aa** (17. oktoober 1913 Wiederitzsch –  13. juuni 1991 Berliin) oli saksa loomaarst ja loomaarstiteadlane.

Alates 1957. aastast oli ta Berliini Humboldti Ülikooli korraline professor ja veterinaarhügieeni instituudi direktor.

## Välislingid
*Sissekanne saidil bib.vetmed.fu-berlin.de
Asger Aaboe

**Asger Hartvig Aaboe** (26. aprill 1922 Kopenhaagen – 19. jaanuar 2007 North Haven, Connecticut) oli taani matemaatika- ja astronoomiaajaloolane, Babüloonia astronoomia ajaloo eriteadlane. 

Ta õppis Kopenhaageni ülikoolis ning doktoriõppes teadusajalugu Otto Neugebaueri juures Browni Ülikoolis. 

Alates 1967. aastast oli ta Yale'i Ülikoolis matemaatika ja teadusajaloo professor, 1977. aastast ka vanaida keelte professor. Aastal 1992 ta emeriteerus.

## Raamatud
**Episodes from the Early History of Mathematics*, Singer, New York 1964, Mathematical Association of America 1998 
**Episodes from the Early History of Astronomy*, Springer Verlag 2001

## Välislingid
*Elulugu
*Elulugu
*Nekroloog
Hans Günther Aach

**Hans Günter Aach** (2. oktoober 1919 – 4. detsember 1999, Aachen) oli saksa botaanik ja viroloog. 

Alates 1965. aastast oli ta ülikooli RWTH Aachen korraline professor ja botaanika instituudi direktor.

Ta on uurinud põhiliselt viiruste valke.
J. G. Aachen

**J. G. Aachen** oli saksa kalligraaf 18. sajandil.

Ta töötas Kölnis. Ta kirjutas pärgamendile kunstipäraselt nimesid. Ühel Johann Jakob Merlo mainitud lehel on signatuur: *J. G. Aachen penna [[fecit]] 1767*.

## Viited

## Kirjandus
* Aachen, J. G.. – Ulrich Thieme, Felix Becker jt. *Allgemeines Lexikon der Bildenden Künstler von der Antike bis zur Gegenwart*, kd 1, Wilhelm Engelmann, Leipzig 1907, lk 1.
* Aachen, J. G.. – *Allgemeines Künstlerlexikon. Die Bildenden Künstler aller Zeiten und Völker (AKL)*, kd 1, Seemann, Leipzig 1983, ISBN 3-598-22741-8, lk 5.
Mikkel Aagaard

**Mikkel Holm Aagaard** (sündinud 26. novembril 1979) on taani endine käsipallur. 

Ta mängis Taani käsipallikoondises 59 kohtumist ja viskas 107 väravat. 2006. aasta EM-ilt võitis ta pronksi ja 2008. aasta EM-ilt kulla. Ta võistles 2010. aastani.

## Välislingid
*Sissekanne veebisaidil haslund.info
*Sissekanne veebisaidil eurohandball.com
Frøy Aagre

**Frøy Aagre** (sündinud 8. juunil 1977 Tønsbergi vallas Nøtterøys) on norra džässsaksofonist ja helilooja.

Ta on õppinud Norra Muusikaakadeemias ning tegutsenud nii ansamblijuhi kui ka sooloartistina. Aagre on avaldanud mitmeid albumeid ning esinenud Norra ja teiste riikide džässifestivalidel. Tema loomingus on ühendatud modernne džässikeel ja lüüriline väljenduslaad.
 
## Välislingid
*Koduleht
*Sissekanne saidil kalleklev.no
Härglaid

**Härglaid** (ka **Härjakare**) on saar Hiiu maakonnas Käina lahes. Laiu pindala on 2,7 hektarit ja rannajoone pikkus 734 meetrit.

Laid on põhja-lõuna suunas pikliku kujuga ja liivase pinnamoega. Laiul kasvab võsa.

Saar kuulub Käina lahe – Kassari maastikukaitseala Käina lahe sihtkaitsevööndisse.

## Välislingid
*
Karl von der Aa

**Karl Wilhelm von der Aa** (7. jaanuar 1876 Bremerhaven – 1. jaanuar 1937 Leipzig) oli saksa majanduspedagoog.

Ta oli alates 1923. aastast kõrgkoolis Handelshochschule Leipzig kaubanduskoolipedagoogika ja ettevõttemajanduslike naaberalade professor. Selle professuuri algust peetakse majanduspedagoogika sünniks.
Aagot Vangen

**Aagot Vangen**  (29. juuni 1875 Stor-Elvdal –
29. juuli 1905 Drøbak) oli norra naisskulptor.

Ta õppis Pariisis Académie Julianis Denys Pierre Puechi juures. 

## Kirjandus
*Jan Kokkin. *Aagot Vangen E kunstnerskjebne i skyggen av Vigeland*, 1983.

## Välislingid
*Norsk kunstnerleksikon
Truid Aagesen

**Truid Aagesen** ehk **Theodoricus Sistinus** ehk **Trudo Haggaei Malmogiensis** (16.–17. sajand) oli taani helilooja ja organist.

Pärast Saksamaal viibimist (tema muusikaõpetaja ja vaimulik juhataja oli jesuiit Laurentius Nicolai Norvegus) määrati ta 20. juunil vkj 1593 Kopenhaageni toomkiriku Vor Frue Kirke organistiks. Aastatel 1599–1600 õppis ta Veneetsias Giovanni Gabrieli juures. Aastal 1600 käis ta kuningas Christian IV saadikuna Prahas. Aastal 1608 ilmus Hamburgis tema "Cantiones trium vocum". Aastal 1613 pidid kuninga käsul kõik katoliiklased maalt lahkuma; 15. septembril vkj tegi Kopenhaageni Ülikooli juhtkond talle teatavaks, et katoliiklike kalduvuste tõttu ei saa ta enam organistina jätkata. Aastal 1615 määrati tema asemele Johan Meincke. Hiljem elas ta Danzigis.

## Välislingid
*Vilhelm Carl Ravn. Sissekanne biograafilises leksikonis.
Prantsuse Suursaatkond Eestis

**Prantsuse Suursaatkond Eestis** (prantsuse *Ambassade de France en Estonie*) on Eesti pealinnas Tallinnas asuv Prantsusmaa diplomaatiline esindus. Saatkond asub aadressil Toom-Kuninga 20. Alates 2023. aastast on Prantsusmaa suursaadikuks Emmanuel Mignot.

## Ajalugu
Prantsusmaa esimene mitteametlik saadik Eestis oli Raphaël Hurstel, kes saabus 1919. aastal Tallinna. Novembris 1919 saadeti Eesti pealinna esimene ametlik Prantsuse esindaja Herme. 1920. aastast esindas Prantsuse valitsust Balti riikides Louis Edmond Paul de Sartiges, Eestisse määrati tema esindajaks konsul Georges Eybert.

Pärast *de jure* tunnustamist 1921. aasta juunis tegutses maailmasõdade vahel Prantsusmaa saatkond Tallinnas aadressil Alendri 3. Välja arvatud Louis Mathieu de Vienne'i periood aastatel 1923–1925 (mil Eesti saadik asus Riias), tegutses saatkonnas ka Prantsusmaa erakorraline saadik ja täieõiguslik minister.

Pärast Eesti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt 1940 aastal teatas Eesti NSV Välisministeerium 12. augustil Prantsuse saadikule, et ta peab saatkonna tegevuse lõpetama. Kõikide Eestis olevate välissaadikute lahkumist nõuti 25. augustiks. Prantsuse saatkond Tallinnas suleti, kuid Prantsusmaa ei tunnustanud Eesti annekteerimist Nõukogude Liitu.

Iseseisvumise taastamise järel taastati Eesti ja Prantsusmaa vahelised diplomaatilised suhted 30. augustil 1991. Viisade osakonna avas Prantsusmaa Toom-Kuninga tänaval juba 20. jaanuaril 1992, ametlik Prantsusmaa saatkond taasavamine toimus 24. märtsil 1992 Prantsuse välisminister Roland Dumas' osalusel.

## Vaata ka
* Eesti Vabariigi Suursaatkond Pariisis
* Prantsuse suursaadik Eestis
* Eesti-Prantsusmaa suhted

## Viited

## Välislingid
* Saatkonna koduleht
Eesti punane veis

**Eesti punane veis** (ka *Eesti Punane*, Inglise keeles *Estonian Red*) on aborigeenne piimaveise tõug Eestis. Tõu tunnusjoon on punane põhivärvus, ehkki teatud juhtudel võib värvus varieeruda punaste, punasekirjude ja pruunide toonide vahel, harvem ka musta värvi.

## Aretus
Veis on pika süstemaatilise ristamise teel aretatud taani punase, angli ja põhja-schleswigi punaste tõugudega, eelkõige piima tootmiseks. Tõug on punakat tooni, keskmise kasvuga ja tugeva kehaehitusega. Keskmine aastane piimatoodang jääb vahemikku 6000-8000 kg lehma kohta. Tõul on tugev vastupanuvõime kohalikele haigustele ja soodsad paljunemis omadused, mis aitavad kaasa tema majanduslikule elujõulisusele Eesti piimatööstuses.

## Ajalugu
Nende süstemaatiline aretus algas 19. sajandi lõpul Venemaa impeeriumi Balti kubermangudes, Euroopa turu konkurentsi suurenemise tõttu. A.T. von Middendorf tõi 1862. aastal Taanist 31 punast angli veist, et suurendada Liivimaa veiste piimajõudlust ja kohanemisvõimet. 1885. aastal asutati Balti Veisekasvatajate Ühing ja loodi tõuraamat. 20. sajandi alguseks oli uus tõug Eestis suures osas asendanud põlislehmad. Nõukogude ajal oli veisekasvatus esmatähtis ning 1947. aastal asutati sihtotstarbelised organisatsioonid. Eesti Tõuloomakasvatuse ja Veterinaaria Instituut (ELVI) asutati 1956. aastal ja peale Eesti taasiseseisvumist 1991. aastal ühines ELVI Eesti Põllumajanduse Akadeemiaga (praegune Eesti Maaülikool). Pärast 1992. aastat jätkati veisekasvatust aretusorganisatsioonide alluvuses.

## Omadused
Iseloomult on rahulik ja sõbralik, hea tervise ja pikaealisusega. Emaslooma poegimine möödub kergelt ja surnud sündide esinemissagedus on madal. Tõu peamine eristav tunnus on punast tooni karvkate, mille varjund võib varieeruda punasest kuni punavalge või pruunini.. Tõu keha mõõtmed on järgmised: turjakõrgus 127,5 cm, rindkere laius 45,5 cm, pikkus 157,9 cm, südame ümbermõõt 195,5 cm ja kämblaluu ümbermõõt 18,3 cm. Täiskasvanud lehmade kaal on 450–550 kg, maksimaalne registreeritud kaal on 780 kg, samas kui täiskasvanud pullid kaaluvad tavaliselt 800–900 kg, mõned isendid ulatuvad kuni 1000 kg-ni.

## Levik
Traditsiooniliselt on punast veisekarja kasvatatud Eesti saartel, läänerannikul ning riigi kesk- ja lõuna piirkondades. 1960. aastate alguseks oli see ainus määratud veisetõug kümnes lääne- ja lõuna rajoonis. 20. sajandi alguses domineeris eesti punane veisetõug, moodustades 1939. aastaks 73% kontrollitud veistest, eriti Lõuna-Eestis. Pärast II maailmasõda hakkas tõu osakaal vähenema, kuna tootlikum eesti mustvalge (Holsteini friisi tõug) muutus eelistatumaks. Tänapäeval kasvatatakse eesti punaseid veiseid väikestes, keskmiselt 11-pealistes karjades, mille suurust piiravad Lõuna-Eesti künklikud maastikud, kuna need on sobivamad väiksematele karjadele.

## Põllumajanduslik tähtsus
2023. aasta jõudluskontrolli andmetel oli eesti punase veisetõugu lehmi 8724 ning keskmiseks piimatoodanguks oli 7806 kg.

2022. aasta karjast välja läinud lehmade elueatoodang oli 32 028 kg, mis oli 5 aasta lõikes kõige kõrgem kõikide tõugude seas.

## Viited
Thirlmere

**Thirlmere** on asula (inglise keeles *semi-rural town*) Austraalias Uus-Lõuna-Walesi osariigis, Sydneyst 89 km edelas. 2011. aasta rahvaloenduse järgi elas külas 3530 inimest.

Külas on olnud üks tugevamaid Eesti kogukondi Austraalias. Seal on olnud eestlaste hostel, kohvik, kultuurimaja, kirik ja kalmistu.

## Viited

## Välislingid
*Thirlmere eesti külast
*Eestlased Aussis kanu kasvatamas, vol 1. Õhtuleht, 12. november 2010
*Eestlased Aussis kanu kasvatamas, vol 2. Õhtuleht, 15. november 2010
*Estonian Village kadus Austraalia kaardilt. Eesti Ekspress, 20. september 2012
Swing Swindlers

**Swing Swindlers** (ka **Bel-Etage Swingorkester**) on Eesti orkester, mis esitab eelkõige 1920.–1940. aastate tantsumuusikat. Orkestri moodustas 2004. aastal Mart Sander. Orkester koosneb peamiselt Estonia teatri noortest muusikutest.

Eesti Vabariigi 100. aastapäeva tähistamise raames toimus orkestri turnee Ameerika Ühendriikides, mille käigus esineti näiteks Kennedy Keskuses (Washington). Washingtoni linnapea Muriel Bowser kuulutas 24. veebruari 2018 Eesti päevaks ning mainis oma proklamatsioonis muu hulgas ka Mart Sanderi kontserti kui kaalukat kultuurisündmust.

Orkestri albumid on ilmunud eelkõige USA plaadifirma Divine Art kaudu ning saanud mainekaid auhindu (näiteks juhtiva klassikalise muusika ajakirja Gramophone kriitikute aastapreemia). 

Orkester oli telesaatesarja "Tantsud tähtedega" orkester 1. ja 2. hooajal ning saatesarja "Eesti otsib superstaari" svingvooru orkester 1.–4. hooajal. 

Bel-Etage Swingorkester on välja andnud ligi 20 albumit Eestis, Soomes, Ameerikas, Inglismaal, Saksamaal ja Venemaal. 

Orkestriga on esinenud ja lugusid salvestanud näiteks lauljad Hanna-Liina Võsa, Nele-Liis Vaiksoo, Birgit Sarrap, Kelli Uustani, Pirjo Jonas, Tanel Padar, Koit Toome, Pirjo Levandi, Luisa Värk, Jassi Zahharov, Rolf Roosalu, Mihkel Mattisen, Uno Loop, Reet Linna ja paljud teised. 

## Välislingid
*Orkestrist ettevõtte Divine Art kodulehel
Härjamaa

**Härjamaa** (ka **Suur Härjamaa, Suur-Härjamaa, Suur-Härjarahu**) on saar Väinameres, halduslikult Lääne maakonnas Haapsalu linnas. Saare pindala on 2,1 hektarit ja rannajoone pikkus 1 kilomeeter.

Härjamaast 1,5 kilomeetrit idas asub Sõmeri saar.

Saar on pikliku kujuga, kivise pinnamoega ja rohttaimestikuga.

Saar kuulub Matsalu rahvusparki Suur-Härjamaa loodusreservaati.

## Vaata ka
* Väike Härjamaa

## Välislingid
*
Eesti-Prantsusmaa suhted

**Eesti-Prantsusmaa suhted** said alguse pärast Eesti iseseisvumist 1918. aastal. Riikidevahelised diplomaatilised suhted loodi 1921. aastal, kui Eesti sai Rahvasteliidu liikmeks. Teise maailmasõja tõttu riikidevahelised suhted katkesid ja need taastati 1991. aastal.

Tallinnas on Prantsuse Suursaatkond ja Pariisis on Eesti Vabariigi Suursaatkond.

## Vaata ka
*Eesti Alliance Française
*Prantsuse Instituut

## Viited

## Välislingid
* Eesti ja Prantsusmaa diplomaatilised suhted 100
*http://www.diplomatie.gouv.fr/fr/dossiers-pays/estonie/la-france-et-l-estonie/ (prantsuse keeles)
*http://www.ambafrance-ee.org/Cooperation-franco-estonienne,298 (prantsuse keeles)
Theodor Robert Wilhelm Knüpffer

**Theodor Robert Wilhelm Knüpffer** (7. juuni 1864 Väike-Maarja – 3. oktoober 1903 Tallinn) oli Eestis tegutsenud arst, omanimelise Tallinnas Suur-Balesna 12 asunud) Knüpfferi kliiniku rajaja.

Ta õppis aastatel 1884–1891 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas.

## Isiklikku
Tema isa oli Väike-Maarja koguduse õpetaja Carl Theodor Knüpffer, vend Georg Martin Knüpffer oli Ambla Maarja koguduse õpetaja, teine vend oli keemik Karl Knüpffer.

Tema abikaasa oli Charlotte Ellinor Knüpffer (neiuna Gernet (1868–1964). Neil olid tütar Ilse (s. 1895), poeg dr. med
Oskar Karl Herbert Knüpffer (1897–1972) ja tütar Sigrid (sünd. 1899).

## Viited

## Kirjandus
*Ueber die Ursache des Geburtseintritts auf Grundlage vergleichend-anatomischer Untersuchungen: ein Beitrag zur Cervixfrage: Inauguraldissertation zur Erlangung des Grades eines Doctors der Medizin. Tartu, 1892. 46 lk.
*Brennsohn, Isidor, 1854-1928 Die Aerzte Estlands vom Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart : ein biographisches Lexikon nebst einer historischen Einleitung über das Medizinalwesen Estlands. Riga, 1922.

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. EAA.1423.1.196.77. Baltisaksa üliõpilaskorporatsiooni Estonia liige Wilhelm Knüpffer, portreefoto
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. EAA.1451.1.186.1. Tudeng Wilhelm Knüpffer
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. EAA.1843.1.222.327. Korporatsioon "Estonia" liige Wilhelm Knüpffer, portreefoto
Kärt Kull

**Kärt Kull** (kuni 2023. aastani **Kärt Tammjärv**; sündinud 11. juunil 1991 Tallinnas) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2010. aastal Pelgulinna Gümnaasiumi, lisaks on ta õppinud Tallinna Muusikakoolis kitarri ja Arsise Kellade Koolis kellamängu. 2014. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (26. lend).

Töötab alates 2014. aastast Vanemuise teatris draamanäitlejana.

## Rolle

*2014 Lehm, Jõgi, Liblikas, Lammas – Avtandil Varsimašvili "Armastan! Armastan! Armastan!" 
*2014 Punamütsike – Veikko Täär "Punamütsike" 
*2015 Krõõt – Urmas Lennuk "Meie oma tõde, meie oma õigus" 
*2015 Evi – Stanislav Gororuhhin "Imelise ajastu lõpp" (*Конец прекрасной эпохи*) 
*2018 Hiie – Sasha Pepeljajev "Mees, kes teadis ussisõnu"

## Isiklikku

2023. aasta suvel abiellus ta dirigent Taavi Kulliga. 

## Viited

## Välislingid
*Kärt Kull Vanemuise teatri kodulehel
*Kärt Kull (Tammjärv) Eesti Näitlejate Liidu kodulehel
Linda Porkanen

**Linda Porkanen** (kuni 2022. aastani **Kolde**, sündinud 16. aprillil 1990 Tallinnas) on eesti näitleja. Ta on 2014. aastast Vanemuise teatri draamanäitleja. 

## Haridus
Ta on õppinud Tallinna 21. Keskkoolis, lõpetas Vanalinna Hariduskolleegiumi humanitaarklassi (õppides samal ajal ka VHK Teatrikoolis). Ta õppis aastatel 2009–2010 Tallinna Ülikoolis psühholoogiat, lõpetas 2014. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (26. lend).

## Televisioon

* 2013 – "Tuulepealne maa" – neiu lokaalis
* 2014 – "Nullpunkt" – Liisa
* 2018, 2021, 2023, 2025 – "Alo" – Kerdu

## Filmid

* 2014 – "Nullpunkt" – Liisa
* 2017 – "November" – neiu gondlis
* 2017 – "Heleni sünnipäev" – Heleni sõbranna
* 2021 – "Sandra saab tööd" – Viivika

## Teatrirollid
* 2014 – Avtandil Varsimašvili "Armastan! Armastan! Armastan!" (Part, Kala)
* 2014 – Andrew Lloyd Webber "Ooperifantoom" (Meg Giry)
* 2015 – Sofi Oksanen "Kui tuvid kadusid" (Juudit Parts) 
* 2019 – Molière “Naiste kool” (Agnès)

## Tunnustus

* 2015 hotell Londoni stipendium loominguliseks enesetäienduseks Inglismaal Londonis 
* 2019 Vanemuise draamatrupi kolleegipreemia parima naispeaosa eest (Elisabet Vogler “Persona”, Agnès “Naiste kool”, Vaike “Kirvetüü”, Sarah “Armuke”) 

## Isiklikku
Linda abiellus 2021. aasta jaanipäeval Vainupeal näitleja Veiko Porkaneniga. Neil on pojad Eero Birk ja Leo Miko.

## Viited

## Välislingid
* Linda Porkanen Vanemuise teatri kodulehel
Teófilo Cubillas

**Teófilo Juan Cubillas Arizaga** (sündinud 8. märtsil 1949 Limas) on Peruu endine jalgpallur. Teda peetakse kõigi aegade parimaks Peruu jalgpalluriks. Tema tugevad küljed olid head tehnilised oskused ja õnnestunud karistuslöögid. Tema hüüdnimi oli El Nene ('laps').

Ta kuulus 1975. aasta Copa América võitnud Peruu meeskonda. Ta aitas Peruul jõuda 1970. aasta maailmameistrivõistluste veerandfinaali ja taas 1978. aasta maailmameistrivõistlustele. 1972 valiti ta Lõuna-Ameerika aasta jalgpalluriks.

Ta on 81 mängus löödud 26 väravaga riigi suurim väravakütt. 2004. aastal valis Pelé Cubillase FIFA 100 125 parima jalgpalluri hulka. Cubillas on Miroslav Klose ja Thomas Mülleri kõrval üks kolmest mängijast, kes on kahtedel maailmameistrivõistlustel löönud viis või enam väravat.

## Viited
Veiko Porkanen

**Veiko Porkanen** (sündinud 4. jaanuaril 1989 Põltsamaal) on eesti näitleja. 

Ta lõpetas 2008. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi. Ta õppis aastatel 2008–2010 Tallinna Tehnikaülikooli Tartu Kolledžis ehitiste restaureerimise erialal ja lõpetas 2014. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (26. lend).

Veiko Porkanen on aastast 2014 Vanemuise teatri draamanäitleja. 

Aastal 2022 abiellus ta Linda Porkaneniga. Neil on pojad Eero Birk ja Leo Miko.

## Tunnustus
* 2025 – Vanemuise draamatrupi eripreemia – aasta jooksul enim etendusi andnud draamanäitleja, kes mängis 2025. aastal 93 etendust 
* 2025 – Ants Lauteri nimeline auhind 
* 2024 – “Aasta vanemuislane” 
* 2024 – Vanemuise draamatrupi kolleegipreemia – parim meespeaosatäitja 
* 2018 – Vanemuise draamatrupi kolleegipreemia – parim meespeaosa (Karl “Midagi tõelist” ja Leemet “Mees, kes teadis ussisõnu”)  
* 2019 – Vanemuise draamatrupi kolleegipreemia – parim meeskõrvalosa (Mürka “Kirvetüü” ja Kolmas juhatuse liige/ Maanus “W”) 
* 2022 – Vanemuise draamatrupi kolleegipreemia – parim meespeaosa (Petruchio “Tõrksa taltsutus”)

## Rolle
*2013 Ray Cooney "Minu järel, seltsimees!" (Konstaabel Pulford)
*2014 Avtandil Varsimašvili "Armastan! Armastan! Armastan!" (Koer, Badri, Vitali)
*2014 Andra Teede "Estoplast" (osalemine)
*2015 Tammsaare/Urmas Lennuk "Meie oma tõde, meie oma õigus" (noor Andres) 

– Voldemar Ilves – Vilde/Palu “Side” (2024) 

– Kostja/Stjopa – Glowacki “Neljas õde” (2023) 

– Ben Silverman – Simon “Päikesepoisid” (2023) 

– Poeet – Vadi “Sada grammi taevasina” (2023) 

– Petruchio – Shakespeare “Tõrksa taltsutus” (2022) 

– Veder/Kooliõpetaja – Astrid Lindgren “Vennad Lõvisüdamed” (2022) 

– Roger Freeboys/ Russell /Hanratty/ Politseiülem/Kajakas /Kala /Eddie-Irving-Gunther – Lewis/Sayer/Shields “Pangarööv” (2020) 

### Filmides

* 2015 "Must alpinist" – Margus
* 2017 "Sangarid" – Einar Kotkin / Kapp
* 2022 "Kalev" – Rauno Pehka 
* 2023 "Kuulsuse narrid" – Jaan Tatikas

## Viited

## Välislingid
*Veiko Porkanen "Vanemuise" teatri kodulehel
*Veiko Porkanen Eesti filmi andmebaasis
Nuumrakk

**Nuumrakkudeks** ehk **mastotsüütideks** (*mastocytys*) nimetatakse lümfoid(-immuun)süsteemiga loomadel luuüdist pärinevaid eraldunud pluripotentsetest tüvirakkudest ja välimises (suures) vereringes ringlevaid eelvormidest diferentseeruvaid ning sidekoes resideerivaid monotsüütidesarnaseid rakke.

Pärast sidekoesse migreerumist diferentseeruvad nad nuumrakkudeks ja alustavad neile iseloomulike graanulite (basofiilsete graanulite) tootmist.

Nuumrakud eraldavad bioaktiivseid molekule, mis osalevad põletikulisel vastusel, kaasasündinud immuunsüsteemi reaktsioonil ja koe paranemise protsessil. Tähtsamad molekulid on hepariin, histamiin, seriini proteaasid, tsütokiinid ja fosfolipiidid.

Nuumrakke esineb hulgaliselt sidekoes ja epiteeli alumistes kihtides, naha ja mesenteeriumi väikeste veresoonte ümber ning koes, mis ümbritseb seedetrakti, soolte limaskestas, hingamisteedes ja kopsudes.

## Nuumrakkude aktivatsiooni ja degranulatsiooni mõjutavad ained

Mitmed retseptiravimite toimeained, nagu kodeiin jpt aktiveerivad inimese nuumrakkude tsütokiinide ja kemokiinide sünteesi. Kodeiini indutseeritud inimese nuumrakkude degranulatsiooni toimel aktiveeritakse ühe läbiviidud katse kohaselt sellised kemo- ja tsütokiinid nagu IL-8, GM-CSF, TNF, MCP-1 ja RANTES. Need tsüto- ja kemokiinid lükkavad käima ja aktiveerivad põletikurakke nagu T-rakud, dendriitrakud ja neutrofiilid, kes kõik võivad aidata kaasa kodeiini ülitundlikkuse tekkele.

Nuumrakke seostatakse allergia ja anafülaksiaga.

Kodeiin aktiveerib inimese nuumrakke ka IgE tüüpi antikehade puudel, arvatakse, et aktivatsioon toimub läbi inimese nuumrakkude poolt ekspresseeritavate opioidretseptorite (müü- ja delta- kuid kappaopioidretseptoreid arvatavasti mitte).

## Vaata ka
*Tüümuse nuumrakud

## Viited

## Kirjandus
*Sissekanne Terminologia Histologica<span>s</span>, lk 19, H2.00.03.0.01010: Mastocytys. Nuumrakk
* Theoharis C. Theoharidesa, Konstantinos-Dionysios Alysandratosa, Asimenia Angelidoua, Danae-Anastasia Delivanisa, Nikolaos Sismanopoulosa, Bodi Zhanga, Shahrzad Asadia, Magdalini Vasiadia, Zuyi Wenga, Alexandra Miniatia, Dimitrios Kalogeromitros, Mast cells and inflammation, Biochimica et Biophysica Acta (BBA) - Molecular Basis of Disease, 1822. väljaanne, nr 1, jaanuar 2012, lk 21–33

*Selles artiklis on kasutatud eestikeelset artiklit [[:et:Sidekude]] seisuga 17.03.2015.*
Antje Jackelén

**Antje Jackelén** (sündinud 4. juunil 1955 Herdeckes) on saksa päritolu vaimulik ja teoloog, alates 2014. aastast Rootsi Kiriku peapiiskop (Uppsala peapiiskop).

Ta on esimene välismaalasest Rootsi peapiiskop alates 12. sajandist ning esimene naispeapiiskop.
Delta (täpsustus)

**Delta** võib tähendada mitut asja.
***[[Delta]]** on jõesetete kuhjumise tagajärjel tekkinud mitmeharuline jõesuu.
***[[Delta (täht)|Delta]]** (Δ või δ) on kreeka täht.
***[[Delta osariik]]** on Nigeeria osariik.
***[[Delta kanderaketid]]** (nagu Delta II, Delta III, Delta IV ja Delta IV Heavy)
***[[Delta (eriüksus)|Delta]]** on Norra eriüksus.
***[[Delta saar]]** on saar Antarktikas.
***[[Delta Hotels]]**, hotelli- ja kuurordikett

Asulad:
***[[Delta (Colorado)|Delta]]** on Colorado osariigi linn.
***[[Delta (Ohio)|Delta]]** on Ohio osariigi küla.
***[[Dela (Briti Columbia)|Delta]]** on linn Kanadas Briti Columbia provintsis

Hooned:
***[[Delta Plaza]]**, hoone Tallinnas
***[[Tartu Ülikooli Delta keskus]]**, hoone Tartus

## Vaata ka
*Delta Air Lines, USA lennufirma
*Delta maakond, mitme maakonna nimi
*Delta Force, mitme nähtuse nimi
Eesti hällilaul

"**Eesti hällilaul**" (laulu nimetatud ka "**Kuss-kuss, kallike**") on eesti helilooja Arvo Pärdi 2002. aastal loodud muusikateos; üks kahest Pärdi hällilaulust (teine on "Jõuluhällilaul"). Muusikateose pikkus on 2 minutit. 

Eesti hällilaulust tegi Pärt uued versioonid aastal 2006, 2009 ja 2019.

## Viited
Põllumeesteselts

**Põllumeesteselts** on põllumeeste huve kaitsev ja tavaliselt ka põllumajandusteadmisi levitav selts.

Baltimaade esimeste põllumeesteseltside hulka kuulusid 1792 asutatud Liivimaa Üldkasulik ja Ökonoomiline Sotsieteet ning 1839 asutatud Eestimaa Põllumajanduse Selts. Esimesed põllumeesteseltsid (LÕÖSi tütarseltsid-põllumajandusseltsid ja EPS) juhindusid mõisnike huvidest.

Esimesed eestlaste põllumeesteseltsid Liivimaa kubermangus organiseeris Johann Voldemar Jannsen Tartus ja Pärnus 1870 ning Viljandis ja Võrus 1871, Põltsamaal 1881. Eestimaa kubermangu Tallinna Eesti Põllumeeste Selts asutati alles 1888.

Carl Robert Jakobsoni ja Märt Miti mõjul ei teinud eestlaste põllumeesteseltsid kuni 1890. aastateni baltisaksa põllumeesteseltsidega koostööd.

Seltse tekkis maapiirkondadeski: Helme Põllumeeste Selts, Koeru Põllumeeste Selts, Kullamaa Eesti Põllumeeste Selts, Kuremaa Põllumeeste Selts, Läänemaa Põllumajanduse Selts, Põltsamaa Põllumeeste Selts, Räpina Põllumeeste Selts, Tarvastu Eesti Põllumeeste Selts, Sangaste Põllumeeste Selts, Võnnu Põllumeeste Selts, Tapa Põllumeeste Selts, Änge Põllumeeste Selts, Saarde Põllumeeste Selts, Suure-Jaani Põllumeeste Selts, Paide Põllumeeste Selts, Vändra Põllumeeste Selts, Haapsalu (1903), Kullamaa (1899), Käina, Lääne-Nigula (1910), Martna, Mihkli (1910), Märjamaa (1910), Noarootsi (1909), Piirsalu, Varbla (1910), Velise (1903), Rapla Põllumeeste Selts, Vigala Eesti Põllumeeste Selts jt. 

1905. aastal tegutses Eesti alal üle 60 põllumeeste seltsi. Kui esimestel põllumeeste seltsidel polnud tegevuspiirkond täpselt kindlaks määratud, hiljem asutatuil oli see põhikirjas fikseeritud (kihelkondlikud seltsid). 1907 ja 1908 asutati vastavalt Eestimaa kubermangu ja Põhja-Liivimaa põllumeesteseltside kesktoimkond. Need muudeti vastavalt 1910 Eestimaa Põllumeeste Keskseltsiks ja 1911 Põhja-Liivimaa Põllutöö Keskseltsiks. 1922 ühinesid need Eesti Põllumeeste Keskseltsiks.

Kuna põllumeesteseltse oli palju, siis tegelesid nad küllaltki erinevate asjadega. Seltsid tutvustasid talurahvale mitmeväljasüsteemi, põllutöömasinaid, mineraalväetisi ja maaparandust. Korraldati loenguid, kursusi, põllumeeste päevi, põllumajandusnäitusi ning põllutöökongresse (1899 ja 1905). Nad asutasid mitmesuguseid ühistuid ja koole, seadsid ametisse instruktoreid ja konsulente ning andsid välja ajakirju (Põllumees ja Tulu).

1940 põllumeesteseltsid natsionaliseeriti. Nende ülesanded anti riigiasutustele.

1980. aastate lõpus hakati põllumeesteseltse taastama.

## Viited

## Välislingid
*Eesti põllumeeste seltsid, Ajalooarhiivi fondiloend
Kapussaare nasu

**Kapussaare nasu** (ka **Koigilaid, Kupjalaid, Liisilaid, Kõpussaare nasu**) on 2 hektari suurune saar (nasu) Saare maakonnas Väikeses väinas Väinatammist 1 kilomeeter lõunas. Saare rannajoone pikkus on 594 meetrit.

Saar on pikliku kujuga, seal kasvab roostik ja lehtmets.

Saar kuulub Väikese väina hoiualasse ja on looduskaitse all. 

## Välislingid
*
Hülgelaid

**Hülgelaid** on Saare maakonnas Sepamaa lahes asuv saar (laid). Laiu pindala on 3 hektarit ja rannajoone pikkus 1,15 kilomeetrit.

Laid asub 800 meetrit Roomassaare sadamast kirdes.

Laid on kruusase pinnamoega. Laiul kasvab rohttaimestik.

Laiu koordinaadid on .

## Välislingid
*
Piimaühistu

**Piimaühistu** on ühistu, mis tegeleb peamiselt talude piima töötlemise ja müügiga.

Eesti esimene piimaühistu asutati 1897 Restu-Antslas ja teine 1908 Imaveres. 1939. aastaks oli selliste ühisute arv suurenenud 313-ni.

1911 asutati piimaühistute keskühing Estonia, mis 1936 kujundati ümber Võiekspordiks. 1930–1940 tegutses Üleriiklik Piimaühistute Keskliit.

1928–1940 ilmus ajakiri Piimandus. Keskliit andis igal aastal välja "Piimanduse kalender-käsiraamatut".

Piimaühistud kaotati 1949–1951 seoses põllumajanduse riigistamise ja kolhooside moodustamisega. 1989 hakati neid taasasutama.

## Viited
Imutlaid

**Imutlaid** on saar Liivi lahes, halduslikult Pärnumaal Kihnu vallas. Laiu pindala on 1,65 hektarit ja rannajoone pikkus 855 meetrit.

Laid asub 500 meetrit Iedikravast lõunas. Sellest itta jääb väike Imutlao suardu, mis on Imutlaiuga peaaegu kokku kasvanud.

Laid on pikliku kujuga ja liivase pinnamoega. Laiul kasvab võsa.

Laid kuulub Kihnu laidude looduskaitseala Kihnu linnulaidude sihtkaitsevööndisse.

## Välislingid
*
Kajakarahu

**Kajakarahu** on 1,35 hektari suurune saar (rahu) Läänemaal Haapsalu linnas Eeslahes. Rahu rannajoone pikkus on 739 meetrit.

Rahu asub Uussadamast 500 meetrit lõunas. Rahu on pikliku kujuga ja liivase pinnamoega.

Rahu kuulub Väinamere hoiualasse ja on looduskaitse all.

## Vaata ka
*Kajakarahu alumine tulepaak

## Välislingid
*
Kakrasiär

**Kakrasiär** (ka **Kakralaid, Kakrasaar**) on saar Pärnumaal Kihnu valla Sääre küla haldusalas Kihnu väinas 4,5 kilomeetrit Kihnust kirdes. Saare pindala on 1,6 hektarit ja rannajoone pikkus 4,1 kilomeetrit.

Saar on looduskaitse all. Saarega on maismaakerke tulemusena liitunud Läbiketeri saar.

## Välislingid
*
Kitselaid

**Kitselaid** (rööpnimega **Püskeldi rahu**) on Saare maakonnas Atla lahes Vilsandi rahvuspargis asuv saar; üks ja suurim Püskeldi rahudest.

Laiu pindala on 2,99 hektarit ja rannajoone pikkus 1,6 kilomeetrit.

Laid asub Eeriksaare poolsaarest 300 meetrit kaugemal. Laid on pikliku kujuga ja sopilise rannajoonega.

Saare koordinaadid on .

## Välislingid
*
Kitselaid (Liivi laht)

**Kitselaid** on 7,6 hektari suurune saar Liivi lahes, üks Varbla laidudest. Laiu rannajoone pikkus on 1,5 kilomeetrit.

Laid asub 500 meetrit Selglaiust kagus. Laid on pikliku kujuga ja kivise pinnamoega.

Laid asub Varbla laidude looduskaitsealal ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*