open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Väegrupp Südukraine

**Väegrupp Südukraine** (saksa keeles *Heeresgruppe Südukraine*) oli Teises maailmasõjas Saksa armee Idarinde koosseisus võidelnud väekoondis.

## Ajalugu

Moodustati 30. märtsil 1944. väegrupi A ümbernimetamisega. 20 augustil alanud Punaarmee suurpealetungi käigus Idarindel löödi väegrupp puruks ja 23. septembril nimetati ümber väegrupp Südiks.

## Komandörid

:*Ferdinand Schörner (10.03.1944)
:*Johannes Frießner (25.07.1944)

## Allunud väeosad

Aprill 1944.:
:*Armeegrupp Wöhler
:*Armeegrupp Dumitrescu
:*17. armee
Juuli 1944.:
:*Armeegrupp Wöhler
:*Armeegrupp Dumitrescu
August 1944.:
:*8. armee
:*6. armee
September 1944.:
:*8. armee
:*Armeegrupp Fretter-Pico
:*XXIX korpus
Väegrupp Kurland

**Väegrupp Kurland** (saksa keeles *Heeresgruppe Kurland*) oli Teises maailmasõjas Saksa armee koosseisus võidelnud väeüksus.

## Ajalugu
Väegrupp Kurland moodustati 25. jaanuaril 1945 väegrupi Nord ümbernimetamisega. 20. aprillil 1945 andis välja oma postmargid (Saksa postmargid ületrükiga **KURLAND**).

## Komandörid
:*Heinrich von Vietinghoff (29.01.1945)
:*Lothar Rendulic (10.03.1945)
:*Carl Hilpert (6.04.1945)

## Allunud väeosad
Veebruar 1945:
:*16. armee
:*18. armee
Ebon

**Eboni atoll** on atoll Mikroneesias, üks Marshalli saartest. 

Kuulub Marshalli Saartele. Koosneb 22 saarest, mille kogupindala on 5,75 km2 ja elanike arv umbes 700.

Ebon on Marshalli saarte lõunapoolseim atoll.
Väegrupp Nordukraine

** Väegrupp Nordukraine** (saksa keeles *Heeresgruppe Nordukraine*) oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väeüksus.

## Ajalugu

Moodustati 30. märtsil 1944. väegrupp Süd ümbernimetamisega. 23. septembril 1944. nimetati ümber väegrupiks A.

## Komandörid

:*Walter Model (30.03.1944)
:*Josef Harpe (28.06.1944)

## Allunud väeosad

Aprill 1944.:
:*4. tankiarmee
:*1. tankiarmee
:*Ungari 1. armee
August 1944.:
:*4. tankiarmee
:*17. armee
:*Armeegrupp Heinrici
Kalajoki linn

**Kalajoki** on linn Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas. Asub Kalajoki jõe ääres.

Kalajoki vald nimetati linnaks 2002. aastal. 2010 liideti linnaga Himanka vald.

Naabervallad on Alavieska vald, Kokkola linn, Kannus, Merijärvi vald, Pyhäjoki vald, Sievi vald ja Ylivieska linn.

## Viited

## Välislingid

* Kalajoki koduleht
Rahva Hääl

**Rahva Hääl** oli aastatel 1940–1995 Eestis välja antud ajaleht.

Algselt oli ajaleht Rahva Hääl Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee häälekandja.

## Ajalehe asutamine
21. juunil 1940 sai Joosep Saat EKP Keskkomitee liikmelt Hendrik Allikult käsu koos Anatoli Männiku ja Paul Baumanniga üle võtta Tallinnas Pikal tänaval asunud Uus Eesti toimetus ja hakata „reaktsioonilise“ lehe asemel välja andma „demokraatlikku“ Rahva Häält. 

Viimane Uue Eesti number ilmus 21. juunil 1940. Rahva Hääle esiknumbri panid uute toimetajate juhtimisel kokku vanad tegijad ja leht ilmuski 22. juunil 1940. Vastutav (pea)toimetaja 22. juunist (numbrid 1 ja 2)   6. juulini (nrd 14 ja 15) oli Anatoli Männik (1912–1941). 8. juulist (nr 16) 30. augustini (69) Arnold Veimer, 31. augustist Jaak Ottender (1893–1972).

Nõukogude vägede ja aktiivi evakueerimise järel 1941. aasta sügisel tegutses Rahva Hääl Leningradis, Jaak Ottender toimetajana, August Lukin (1888–1942) sekretärina, toimetuses Enn Kippel (1901–1942), Karl Taev, Armin Saan ja Anton Vaarandi. 1942. aasta mais nimetati Leningradi rinde poliitvalitsuse otsusega lehe nimetus, uus nimi oli "Nõukogude Eesti eest!", kus töötasid ka  A. Uibo, Lembit Remmelgas, Max Laosson ja E. Goldschmidt.na Moskvas. 30. detsembril 1942 hakkas EKP Keskkomitee häälekandja "Rahva Hääl" taas ilmuma Moskvas nädalalehena.

## Ajalehe likvideerimine
30. juunil 1994 müüs erastamisagentuur ajalehe Rahva Hääl AS Maagile alghinnaga 3,3 miljonit krooni.
Rahva Hääle töötajate firma AS RH jäi erastamiskonkursil kaotajaks ja hakkas välja andma uut ajalehte Eesti Sõnumid. 

5. juunil 1995 ühinesid Hommikuleht, Päevaleht (endine Noorte Hääl) ja Rahva Hääl uueks väljaandeks, mille nimeks sai Eesti Päevaleht.

29. septembril 1995 liideti Eesti Päevaleht ja Eesti Sõnumid. Eesti Sõnumite töötajad asutasid ajalehe Sõnumileht. 

## Viited
Nõmmekingsepad (1938)

**"Nõmmekingsepad"** on 1938. aastal valminud Soome mängufilm. Film tugineb Aleksis Kivi samanimelisele külakomöödiale. 

Filmi režissöör on Wilho Ilmari, kellest 1943. aastal sai esimene Soome teatrikooli direktor.

## Osatäitjad

## Välislingid
*filmist Eloneti andmebaasis
Nõmmekingsepad

**"Nõmmekingsepad"** on Aleksis Kivi näidend, mis ilmus 1864. aastal. Eesti keelde tõlkis selle Friedebert Tuglas (1934; 2. trükk 1957).

Näidendi põhjal on valminud ka mitu filmi:

*"Nõmmekingsepad", Erkki Karu film aastast 1923
*"Nõmmekingsepad", Wilho Ilmari film aastast 1938
*"Nõmmekingsepad", Valentin Vaala film aastast 1957

## "Nõmmekingsepad" [[Eesti teater|Eesti teatris]]
Eestis on Aleksis Kivi näidendit "Nõmmekingsepad" lavastatud Linnateatris ja Rakvere Teatris. 

Linnateatris esietendus 22. septembril 1974. Lavastaja Mikk Mikiver, kunstnik Aime Unt. 

Osatäitjad:

*Sepeteus – Enn Kraam
*Topias – Ants Eskola
*Martta – Lisl Lindau 
*Esko – Ivo Eensalu 
*Iivari – Lauri Nebel 
*Niko – Ants Vain 
*Jaana – Marje Metsur 
*Mikko Vilkastus – Tõnu Saar 
*Kristo – Paul Laasik 
*Karri – Rudolf Allabert 
*Kreeta – Helgi Ilo 
*Sakeri – Karl Kalkun 
*Jaakko – Siim Rulli 
*Antres – Tõnu Mikiver 
*Teemu – Jüri Aarma 
*Erikki – Margus Tuuling 
*Kõrtsimees – Kaarel Kilvet

Rakvere teatris esietendus 2000. aastal. Lavastaja Ingo Normet, kujundaja Vadim Fomitšev.
Perkūnas

**Perkūnas** (ka Diviriks, Dundulis, Bruzgulis, Dievaitis, Grumutis, Dundutis, Dūdų senis, Tarškulis, Tarškutis, Blizgulis) on leedu mütoloogias äikese, vihma ja viljakuse jumalus, ka sõjajumal, taevane õigluse kaitsja ja kurjade vaimude hävitaja.

Ta oli leedu eelkristliku rahvausundi panteoni keskne kuju, Pikker, piksejumal, ka sõja- ja viljakusjumal, õigluse ja moraali kaitsja, "jumala vits". Hall vanamees, käes sarv või vasar; elab mäel või taevas, sõidab tulise kaarikuga ja heidab välgunooli, abiliseks sepp Kalvis. Ka teda ennast on kujutatud sepana; taevaseks sepaks oli ka Perkūnase antipood ja vastane Teliavelis, kelle puhul võib tugevaid ühisjooni leida hiljem kristlikuks kuradiks moondunud vembuka kurivaimu Velniasega, kellega Perkūnas paljudes müütides võitleb. Perkūnase naine oli Perkūnija; mõnedel andmetel oli neil neli poega – neli aastaaega. Ühes müüdis kavatseb Perkūnas abielluda, aga Velnias röövib tema pruudi Žemyna, kellest saab Vaiva – vikerkaar. Perkūnas ajab naise minema ja Dievas pagendab ta taevast mäe otsa, kus kasvab kõrge tamm. Tamme otsa varjub kurat, kelle pihta Perkūnas välke heidab. Mõnes müüdis on Perkūnase abikaasaks Päike, kes petab teda Kuuga, mille järel Perkūnas lööb Kuu mõõgaga pooleks. Teistes lugudes Kuu hülgab Päikese ja Perkūnas karistab teda. Perkūnas on muuhulgas madude vaenlane.

## Vaata ka
*Perkons
*Pērkons
Rosa Parks

**Rosa Louise McCauley Parks** (4. veebruar 1913 – 24. oktoober 2005) oli mustanahaline Ameerika inimõiguste eest võitleja ja aktivist, keda Ameerika Ühendriikide Kongress nimetas "tänapäeva inimõiguste liikumise emaks". Elukutselt oli ta õmbleja.

Parks sai kuulsaks, kui ta Montgomerys 1. detsembril 1955 keeldus bussis valgele meeskodanikule istet andmast. Sel ajal olid bussides valge ja musta rassi istekohad eraldi. Kuna politsei arreteeris Parksi, toimus Montgomery Busside Boikott – üks suuremaid ja edukamaid massiliikumisi rassilise segregatsiooni kaotamiseks. Boikotti juhtis Martin Luther King.

Rosa Parksi roll Ameerika ajaloos on teinud temast ikooni, tema tegevus on olnud eeskujuks mitmele inimõiguste liikumisele kogu maailmas.

## Välislingid
*The Rosa Parks Madness
Professionaalne kretinism

**Professionaalne kretinism** on kujundlik väljend oma ala tahtmatu ületähtsustamisega seotud nähtuste kompleksi kohta. 

Väljendit kasutatakse kitsast erialalisest vaatest, oskustest, harjumustest ja elukutsest tulenevate naljakate või veidrate olukordade humoorikaks kirjeldamiseks.

Professionaalne kretinism võib olla ülemäärase spetsialiseerumise või ületöötamise tulemus.
Malcolm Gladwell

**Malcolm Gladwell** (sündinud 1. septembril 1963) on inglise ja jamaica päritolu Kanadas kasvanud ameerika teadusajakirjanik. 

Ta on tuntud menukite "Läbimurdepunkt" ("The Tipping Point: How Little Things Can Make a Big Difference") ja "Silmapilk" ("Blink") autorina.

## Välislingid
* Tiina Kaalep. Malcolm Gladwell "Läbimurdepunkt". Arvustus. Eesti Ekspress, 16. juuli 2004
* "The Tipping Point" by Malcolm Gladwell - Review Online
Charles Fort

**Charles Hoy Fort** (6. august 1874 – 3. mai 1932) oli ameerika kirjanik ja anomaalsete nähtuste uurija.

Oma töödes käsitles ta teaduslike väljaannete ja ajakirjanduse andmete põhjal kaasaja loodusteaduste (sealhulgas astronoomia) valeennustusi, eksitusi ja hiljem mahavaikitud avastusi.

Ta on öelnud: "Kui inimolendite teleportatsioone kusagilt mujalt Maale on kunagi aset leidnud, võib hullumajade kontrollimine anda ootamatuid tulemusi. 1928. aasta algul ilmus ühte New Jersey linna mees, kes väitis end olevat Marsilt pärit. Kust iganes ta ka ei tulnud, igaüks teab, kuhu ta läks."  

Temale on omistatud sõnad: "Kui on olemas universaalne mõistus, kas see saab olla terve?"

## Vaata ka
*Charles Forti Instituut
*Fortean Times

## Viited

## Välislingid
*The Charles Fort Institute
*Fortean Times Magazine
*''Book of the Damned'' (raamat)
*''New Lands'' (raamat)
*''Lo!'' (raamat)
*''Wild Talents'' (raamat)
*''Many Parts'' (raamatu säilinud fragmendid)
*''The Outcast Manufacturers'' (raamat)
Jean Monnet

**Jean Omer Marie Gabriel Monnet** (9. november 1888 – 16. märts 1979) oli prantsuse poliitik ja ärimees.

Monnet oli tuntud konjakitööstur, kes andis panuse Euroopa majanduse integreerimisse. Juba esimese maailmasõja ajal koordineeris ta Antandi riikide vahelist majanduskoostööd ning valiti 1919 Rahvasteliidu aseesimeheks. Teise maailmasõja ajal arendas ta majanduskoostööd USA-s ning naasis hiljem kodumaale, töötades aastaid valitsuse nõunikuna. Tema initsiatiivil loodi 1950. aastal Euroopa Söe- ja Teraseühendus, mis oli Euroopa Liidu eelkäija. 

Monnet pooldas esialgu separaatset integratsiooni ehk uskus, et üleeuroopalist koostööd tasub teha vaid mõnes majandusvaldkonnas. Seetõttu jäi ta hilisematest integratsiooniprotessidest mõnevõrra kõrvale. Hiljem toetas ta üldjoontes Euroopa ühinemist, ehkki leidis, et seda tuleb teha ettevaatlikult, samm-sammult.

## Tunnustus

* Karl Suure auhind 1953
* Euroopa aukodanik 1976

## Vaata ka
* Monnet' plaan
Euroopa Söe- ja Teraseühendus

**Euroopa Söe- ja Teraseühendus** (**ESTÜ**, inglise keeles *European Coal and Steel Community*) oli riikidevaheline majandusorganisatsioon, mis eksisteeris iseseisvana aastatel 1952–1967. 1967–2002 oli ta Euroopa Ühenduse ja hiljem Euroopa Liidu allorgan. 

Ühendus loodi prantsuse majandustegelase ja poliitiku Jean Monnet' algatusel, kes esitas terase ja söe tootmise alase koostöö mõtte toonasele välisministrile Robert Schumanile. Peagi võeti see idee omaks ka Prantsusmaa naaberriikides ning 1952. aastal loodigi kuuest riigist (Prantsusmaa, Lääne-Saksamaa, Itaalia, Belgia, Holland ja Luksemburg) koosnev organisatsioon. Selle baasilt algas Euroopa integratsioon, mistõttu peetakse ühendust Euroopa Liidu eelkäijaks.

Euroopa Söe- ja Teraseühendus asutati Pariisi lepinguga, mis kirjutati alla 18. aprillil 1951. Lepinguga kehtestati ühine avatud turg kivisöele 10. veebruaril 1953 ja terasele 1. mail 1953.

Pariisi leping sõlmiti 50 aastaks. Otseselt seda lepingut ei pikendatud ja 23. juulil 2002 selle kehtivus lõppes. Sel päeval langetati Brüsselis ESTÜ lipp ja selle asemele heisati Euroopa Liidu lipp. Sisuliselt sel päeval midagi ei muutunud, sest ESTÜ hallatud valdkonnad läksid Euroopa Liidu organite pädevusse.

## Tähtsus

Euroopa Söe- ja Teraseühenduse tähtsaim saavutus oli püsiva rahu loomine Lääne-Euroopa riikide vahel. Riikidevahelised majandussidemed tihenesid sel määral, et sõda oleks paljudele mõjukatele inimestele suurt rahalist kahju tähendanud. Euroopa Ühenduse ja Euroopa Liidu riigid ei ole kunagi omavahel sõdinud.

ESTÜ missioon (artiklis 2) oli liikmesmaade majanduse arendamine, töökohtade loomine ja kodanike elatustaseme parandamine. Nendes valdkondades oli ESTÜ panus suhteliselt väike, sest söe- ja teraseturg sõltus peamiselt maailmamajanduse olukorrast.

Küll aga suurenes liikmesmaade omavaheline kaubandus ja terase osas isegi kümnekordselt, sest enam polnud vaja terast USA-st osta. ESTÜ andis ettevõtete kaasajastamiseks 280 laenu, mis aitas suurendada toodangut ja vähendada kulusid. Kulud vähenesid veelgi, kui söe ja terase pealt kaotati tollimaks.

Pariisi lepinguga püüti vältida monopolide teket, sest just suurettevõtted aitasid Saksamaal võimule Hitleri. Selles osas ESTÜ põhiliselt ebaõnnestus ja kartellikokkulepped hindade kehtestamiseks olid üsna levinud. Ettevõtete demokraatliku kontrolli abil suudeti siiski vältida monopolismi kõige hullemaid külgi. Monopolide võim langes ESTÜ-st sõltumatult, kui näiteks söe kõrvale tekkisid võimalused kasutada maagaasi, naftat ja hiljem teisigi energiaallikaid.

ESTÜ eesmärkide hulka kuulus veel eri riikide söe- ja terasetööliste elutingimuste, sealhulgas palga ühtlustamine. See eesmärk ei täitunud. Esiteks hoolisid paljud liikmesriikide valitsused sellest eesmärgist üksnes sõnades, aga midagi ette ei võtnud. Teiseks oligi olukord keeruline, sest 1960. ja 1970. aastail oli maailmas inflatsioon suhteliselt suur ja sealjuures eri riikides erinev.

## Sümboolika
Elara

**Elara** [el'ara] oli vanakreeka mütoloogias kuningas Orchomenose tütar ja Tityose ema. Teise versiooni järgi oli ta lihtsalt pärit Orchomenosest Euboia saarelt. 

Elara oli üks Zeusi armukesi. Zeus peitis Elara oma abikaasa Hera eest sügavale maa alla. Seal sünnitas ta hiiglase Tityose, keda mõnikord öeldakse olevat ka Elara ja maajumalanna Gaia poeg, nii et mõlemad pidasid teda oma emaks. Nii ütleb muu hulgas üks Homerose "Odüsseia" tegelane. Seda versiooni peetakse vanemaks. 

Kui Tityos oli Hera ärgitusel Leto vägistanud, pidi ta karistuseks Tartarosse minema. Elara, kes tahtis oma valu leevendada, tungis salaja allmaailma ning keeras paadimees Charoni ümber sõrme, et oma poja juurde pääseda. Seal hakkisid (või sõid) raisakullid Tityose maksa, mis kasvas üha uuesti. Kui Elara raisakulle söötis, et nad Tityose maksa ei hakiks, sattus talle peale põrgukoer Kerberos. 

Et muinaskreeklastel oli emaarmastus suure au sees, kuid ei õigustanud siiski jumalate karistusele vastuhakkamist, pidi Tityos edasi kannatama, kuid Elara tohtis teda käte vahel hoida, et ta enam valu ei märkaks.    

Elara järgi on nimetatud planeedi Jupiter kaaslane Elara.

## Allikad

### Apollodoros
Apollodoros I, 4, 1 

"Veidi aega hiljem [pärast Pythoni tapmist] tappis [ Apollon ] ka Tityose, kes oli sündinud Zeusist ja Orchomenose tütrest Elarast. Kui Zeus oli tütarlapse võrgutanud, oli ta tolle hirmust Hera ees peitnud maa alla ning toonud päevavalgele lapse, keda Elara oli kandnud – tohutu hiiglase, kelle nimi oli Tityos. Kui siis Leto läks Pythosse, nägi Tityos teda ning püüdis kohutavas hulluses teda vägistada; Leto hüüdis oma lapsed appi, ja need tapsid Tityose kohe oma nooltega. Tityost ka karistati pärast surma: Hadese põhjas õgivad tema südant tegelikult igavesti raisakullid."
Narva Anarhistlik-Kommunistlik Noorte Ühing

**Narva Anarhistlik-Kommunistlik Noorte Ühing** oli Narva anarhokommunistlik (Pjotr Kropotkini filosoofia-ideoloogia) noorte ühing, mis asutati septembris 1917 Narvas. See tegutses anarhistide juhtimisel. Ühingus peeti poliitilisi koosolekuid, korraldati meeleavaldusi. Asutati ka oma raamatukogu, tegutsesid mitmed isetegevusringid, laulukoor, keelpilliorkester jne. Tallinna Sotsiaaldemokraatliku Noorte Ühenduse (Tallinna SDNÜ) initsiatiivil kutsuti 17. veebruaril 1918 Tallinna kokku kõigi Eestis tegutsevate sotsiaaldemokraatlike noorteühingute kongress, kus pidi loodama keskne üle-eestiline noorteühing. 20 delegaati esindasid rohkem kui 2000 liiget. Kongressil puhkes äge diskussioon Narva anarhistlike delegaatidega, kes ei nõustunud sellega, et loodav ülemaaline organisatsioon võtab oma tegevuse aluseks enamliku programmi. Kui see aga häälteenamusega siiski vastu võeti, lahkusid Narva noorte esindajad kongressilt. 

## Vaata ka
*PunaMust
SS

(eesti keeles "kaitsemalev"), lühendatuna **SS** või ruunides  oli sõjaväeline organisatsioon rahvussotsialistlikul Saksamaal. SS moodustati 4. aprillil 1925 NSDAP kaitseüksusena. 

Alates 4. juulist 1926 oli see Sturmabteilungi (SA) allorganisatsioon. Alates 14. juulist 1934 kuni 8. maini 1945 oli SS iseseisev, paramilitaarne organisatsioon väljaspool NSDAP-d. SS allorganisatsioonid olid kaasosalised holokaustis. 

SS juhid (*Reichsführer-SS*):
* Julius Schreck (1925–1926)
*SS-Obergruppenführer Joseph Berchtold (1926–1927)
*SS-Obergruppenführer Erhard Heiden (1927–1929)
* Heinrich Himmler (1929–1945)
* Karl Hanke (1945)

=Schutzstaffeli arenguetapid=
1925. aasta aprillis andis NSDAP Juht Adolf Hitler korralduse Julius Schreckile korralduse moodustada *Schutzstaffel* (kaitsesalk), milleks valiti SA piirkondlike SA-Hundert seast üks *SS-Gruppe*, mille koosseisu kuulus 10–20 NSDAP-le kõige ustavamat liiget, parteijuhtide füüsiliseks kaitseks. A. Hitleri korralduse alusel andis senise SA ühe allüksuse juht korralduse 21. septembril 1925. aastal Schutzstaffel-üksuse moodustamiseks. Koos Schutzstaffeli moodustamisega tekkisid ka Sturmabteilungist erinevad SS ametinimetused. Kuna moodustatud üksused olid väiksearvulised, siis esialgsed ametinimetused olid: kaitsegrupi liige, *SS Mann* ja grupijuht, *SS-Gruppenführer*.
  
1926. aastal võttis NSDAP liikmetest vabatahtlikkuse alusel moodustatud paramilitaarse organisatsiooni SA juhtimise endale Adolf Hitler ning määras Sturmabteilungi juhtorgani juhiks Franz Pfeffer von Salomon´i, kes moodustas SA sõjaväelise organisatsiooni mudeli alusel ning moodustas ka SA üleriikliku selgete alluvusvahekordadega struktuuri. Samuti moodustati üleriiklik SS-üksusi ühendav SS-Obergruppenführeri ametikoht.

## SS organisatsioon 1934–1939
#*SS-Amt*
#*SS-Zentralkanzlei*
#*SS-Personalabteilung*
#*SS-Verwaltungsabteilung*
#*SS-Sanitätsabteilung*
#*SS-Führungsstab (1932)*
#*SS-Verbindungsdienst (1933)*
#*Amt SS-Sicherheitsdienst*
#*SS-Rasseamt*

## SS organisatsioon 1939–1945
*Allgemeine SS
*SS-Totenkopfstandarten
*SS-Verfügungstruppe muudeti Relva-SS-iks

## Nürnbergi tribunal

Teise maailmasõja võitjate liitlasvägede ja Nõukogude Liidu esindajatest moodustatud Nürnbergi tribunali otsusega kuulutati SS kuritegelikuks organisatsiooniks, tehes erandi sellesse organisatsiooni mitte oma vabal tahtel kaasatud isikute suhtes.

## Autasud
*SS-surnupealuusõrmus
*Ehredegen der Reichsführer-SS
*SS-mõõk

## Vaata ka
*Sturmabteilung
*Relva-SS
*SS-korpus
*SS-i veregrupi tätoveering
*Natsionaalsotsialism
Reinhold Winkler

**Reinhold Johann Winkler** (13. august 1838 Rakvere – 17. juuni 1895) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1857–1861 ja 1863 Tartu ülikoolis filoloogiat ja usuteadust. Oli aastatel 1863–1867 Vormsil koduõpetajaks parun Stackelbergi juures. Oli prooviaastal (1865–1866) Vormsi Püha Olavi koguduses (Jacob Eduard Peterseni juures). Ordineeriti õpetajaks 30. juulil 1867 Kuressaares.

Oli 1867–1872 Karja Katariina koguduses adjunktõpetaja ning 1872–1895 sama koguduse (introdutseeriti 16. juulil 1872) õpetaja. 1876–1882 oli ta konsistooriumi assessor ning 1882–1890 Saaremaa superintendent (olles selles ametis viimane). 1890–1895 oli ta Saaremaa praost.

## Isiklikku
Tema tütar abiellus 1891. aastal Karja kirikus Eugen Joseph von Blossfeldtiga. Tema isa Constantin Winkler oli Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja. Winkleri äi oli Johann Reinhold Hunnius (endine Karja õpetaja). Tema tädimees oli Carl Bernhard Gebhardt (Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja). Tema vanaisa Reinhold Johann Winkler oli Tallinna Toomkoguduse ülemõpetaja.

## Esivanemad

## Viited

## Välislingid
*Väljavõte Rakvere sünnimeetrikast
Soolaahelik

**Soolaahelik** on mäestik Aasias Pakistanis. Kulgeb Himaalaja eelmäestikuna ida-lääne suunas. Kõrgus kuni 1522 meetrit.
Adrakohtunik

**Adrakohtunik** (ka: **haagikohtunik**; rahvakeeles: *aagreht, haagreht, haakrihter*) oli ajalooline maapolitsei ehk maakohtunik Eestimaal (alates 16. sajandi algusest) ja Liivimaal (alates 15. sajandi algusest). Adrakohtunikud juhtisid adrakohust.

Haagikohtuniku ametikoht kaotati 1888. aastal.
Taavi Veskimägi

**Taavi Veskimägi** (sündinud 20. novembril 1974 Eidaperes) on Eesti ärijuht ning endine riigiametnik ja poliitik, aastatel 2009–2023 Eleringi juhatuse esimees.

## Haridus
Ta on lõpetanud Rapla Ühisgümnaasiumi ja Tallinna Ülikooli haldusjuhtimise erialal. Täiendanud ennast Readingi Ülikoolis energeetikamajanduse alal ja Aalto Ülikoolis ärijuhtimise magistrantuuris.

## Töökäik
Taavi Veskimägi oli alates 2009. aastast Eesti elektri ja gaasi põhivõrguettevõtte Elering ASi juhatuse esimees. 25. aprillil 2023 teatas ta sotsiaalmeedias, et lahkub 1. juulil ametist pärast 14 aastat Eleringis.

Veskimägi on Eesti Kaitsetööstuse Liidu asutaja ja nõukogu esimees. Ta on olnud ja on paljude äriühingute nõukogu liige (Eesti Post, Tallinna Sadam, Lennuliiklusteeninduse, Milrem LCM, Olympic Entertainment Group jne) ning investeerimisettevõtte Alta Capital Partners nõunik.

Veskimägi kuulus Euroopa põhivõrguettevõtete ühenduse ENTSO-E juhatusse aastatel 2017–2019 ja 2011–2013 ning kuulub Eesti Tööandjate Keskliidu volikogusse, juhtides majandusarengu töörühma.

## Poliitiline tegevus
Veskimägi töötanud ametnikuna Rahandusministeeriumis, olles riigihalduse osakonna juhataja ja ministeeriumi nõunik. 

2001. aastal astus Veskimägi koos mõttekaaslastega erakonda Res Publica.

Poliitikas osaledes oli ta kahe Riigikogu koosseisu liige, töötades fraktsiooni esimehe ja Riigikogu aseesimehena. Kandideeris 2003. aasta Riigikogu valimistel, sai 6020 häält ja osutus valituks. Kandideeris 2007. aasta Riigikogu valimistel, sai 5790 häält ja osutus valituks.

Aastatel 2003–2005 oli Taavi Veskimägi Eesti Vabariigi rahandusminister. 2005. aastast oli ta Res Publica erakonna esimees, vedades Isamaaliidu ja Res Publica erakondade ühendamist ning kuni 2007. aastani Isamaa ja Res Publica Liidu kaasesimees.

## Isiklikku
Tema elukaaslane on Maarja Pärs.

Tal on kooseludest Anne-Ly Normakuga tütar ja Kaja Kallasega poeg Sten. 

## Tunnustus
*2017 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid

*Taavi Veskimägi blogi
Kilo-klassi allveelaevad

**Kilo** on septembris 1982 Nõukogude Liidus välja lastud mitmeotstarbeline diiselallveelaev. 

## Kirjeldus
Allveelaev on kahe kerega. Keredevahelises ruumis paiknevad kütuse- ja õhumahutid. Sisekere on veekindlate vaheseintega jaotatud kuueks sektsiooniks, igas sektsioonis on omakorda kaks korrust. Allveelaev on suuteline pinnale tõusma ka siis, kui üks sektsioon on veega täitunud.

Meeskond koosneb 57 madrusest ja ohvitserist. Meeskonna kajutid paiknevad kolmandas sektsioonis, umbes allveelaeva keskel. Ohvitseridele on ette nähtud igale eraldi magamiskoht. Madrused magavad vahetustega kaks madrust ühes magamiskohas.

Müra vähendamiseks on sõukruvi kuuelabaline ning nii laeva diisel- kui ka elektrimootorid on paigutatud mürasummutavatele alustele. 

### Tehnilised andmed
Pikkus: 72,6 m

Laius: 9,9 m

Veeväljasurve: vee peal 2300 t, vee all 3036 t

Peamasinate võimsus: vee peal 3650 hj, vee all 5900 hj

Kiirus: vee peal 10 sõlme, vee all 17 sõlme

Sõidukaugus: 6500 M kiirusega 7 sõlme

Maksimaalne sukeldumissügavus: 350 m

Meeskond: 57 inimest (sh 13 ohvitseri)

### Relvastus
*6 torpeedotoru kaliibriga 533 mm
*18 torpeedot või 24 miini
*8 õhutõrjeraketti

## Ajalugu
Allveelaeva hakati projekteerima 1974. aastal ning projekti koondnimeks sai Paltus (kalaliik), eesti keeles kammeljas. NATO ristis laeva juba enne valmimist mereväe signaallipu järgi Kiloks. Kokku toodeti 53 seda tüüpi allveelaeva (teistel andmetel 57). Neist 24 on senini kasutusel Venemaa sõjalaevastikus (16 teenistuses ja 8 reservis) ning 29 laeva on müüdud välismaale. 2010. aastate lõpus hakati uuendatud projekti 636.3 järgi Kilo-klassi allveelaevu taas tootma.
Linnased

**Linnased** (Saaremaal ka *maged*) on idandatud teravili, mida kasutatakse peamiselt õlle, kalja ning mitmete pagaritoodete, aga ka piirituse või pärmi valmistamisel.

Kõige levinumad on odralinnased, kuid kasutatakse ka hirsi-, nisu-, rukki- ja maisilinnaseid.

## Valmistamine
Teravilja leotatakse vees 2–4 ööpäeva ning seejärel idandatakse 6–10 päeva, tõstes temperatuuri sujuvalt +10 kraadilt +15 kraadini. Idandamise käigus teravili fermenteerub ning valgud ja tärklis hüdrolüüsuvad. Õlle valmistamiseks sobivad linnased kuivatatakse järk-järgult temperatuuri tõstes ja seejärel eemaldatakse linnaseteradelt juured. Kuivatamise temperatuurist sõltub linnaseterade maitse ja värvus.
Balti Kaitsekolledž

**Balti Kaitsekolledž** (inglise keeles *Baltic Defence College*, ametlik lühend BALTDEFCOL) on Balti riikide ühine kõrgem sõjaline õppeasutus, mis asutati 1999. aastal.  

Õppeasutuse eesmärgiks on sõjalise hariduse andmine operatiivsel ja strateegilisel tasemel staabiohvitseridele ja ülemveeblitele. Kolledž asutati rahvusvahelisel toetusel ning esialgne abiprogramm nägi ette abi viie aasta jooksul alates avamisest. Baltifitseerimiskava, mis tähendab Balti riikide vastutuse järjepidevat suurenemist, hakati koostama 2001. aastal.

## Asukoht
Kolledž jagab endist Kaitseliidu maja Kaitseväe Akadeemiaga. Nõukogude okupatsiooni ajal kasutas seda maja Eesti Põllumajandusakadeemia.  

## Ajalugu
9.–10. juunil 1997 Põhjamaade ja Balti riikide kaitseministrite kohtumisel Kuressaares otsustati asutada Balti Kaitsekolledž. Rootsi võttis enda peale projekti arendamise ja rahvusvahelise koordineerimise. 

12. juunil 1998 kirjutasid Eesti, Läti ja Leedu valitsused Brüsselis alla asutamislepingule. Samas allkirjastatakse ka koos toetajariikidega vastastikuse mõistmise memorandum, mis kindlustas vajaliku rahvusvahelise abi. 

Kolledži pidulik avamine oli 25. veebruaril 1999. 

2002. aastal võtsid Eesti, Läti ja Leedu enda kanda ühe kolmandiku projekti eelarvest ning 2004. aastast rahastavad kolledžit ainult Balti riigid.

## Kursused
* 1999 – alustas õppetööd esimene vanemstaabiohvitseride kursus
* 2001 – alustas õppetööd esimene riigiteenistujate kursus
* 2001 – alustas õppetööd esimene kolonelide kursus, mis 2004. aastal nimetati ümber kõrgemaks juhtimiskursuseks
* 2015 – alustas õppetööd esimene tippjuhtide riigikaitsekursus
* 2019 – alustas õppetööd esimene ülemveebli kursus

## Põhiülesanded
Kolledž on ainulaadne õppeasutus NATO-s, sest pakub sisuliselt ainsana ingliskeelset sõjalise kõrghariduse kolmanda ja neljanda astme õpet.

Kursustel õpetatakse sõjalisi operatsioone, logistikat, politoloogiat ja strateegiat, staabitööd, tsiviil-militaarsuhteid, kaitseplaneerimist jm.

Kolledžis tegeletakse uurimis- ja arendustegevusega. Korraldatakse konverentse ning seminare. Antakse välja akadeemilist ajakirja Journal on Baltic Security.

## Kolledži ülemad
* 1999–2004 brigaadikindral Michael H. Clemmesen
* 2004–2007 brigaadikindral Algis Vaičelūnas
* 2007–2010 brigaadikindral Gundars Ābols
* 2010–2012 brigaadikindral Meelis Kiili
* 2012–2016 kindralmajor Vitalijus Vaikšnoras
* 2016–2020 kindralmajor Andis Dilans
* 2020–2023 brigaadikindral Ilmar Tamm 
* 2023– brigaadikindral Alvydas Šiuparis

## Vaata ka
* Kaitseväe Akadeemia
* Ukraina Riigikaitse Rahvusülikool

## Viited

## Välislingid
* Balti Kaitsekolledži koduleht
* Balti Kaitsekolledžist Eesti Kaitseväe kodulehel
Harriet Tubman

**Harriet Tubman** (sünninimi **Araminta Ross**; umbes 1822 Dorchesteri maakond, Maryland – 10. märts 1913 Auburn, New Yorgi osariik, Ameerika Ühendriigid) oli Ameerika abolitsionist. Teda hüüti ka **"oma inimeste Mooseseks"**.

Aastal 1849 põgenes ta Marylandi osariigis orjusest. Ta tegi umbes 13 reisi orjanduslikesse lõunaosariikidesse, et päästa vabadusse seal ikke all olevaid sõpru ja perekondi. Tema vabadusreise nii põhjaosariikidesse kui ka Kanadasse on kutsutud maa-aluseks raudteeks.

Oma elu jooksul oli ta puuraidur, pesunaine, põetaja ja kokk. Abolitsionistina aitas ta paljudel orjadel pääseda vabadusse ning inspireeris paljusid seda tegema ka iseseisvalt.

Ameerika kodusõja ajal oli ta nii luuraja, rahakorjaja, põgenike organisaator kui ka meditsiiniõde.

2020. aastast hakatakse Tubmani kujutama USA 20-dollarisel rahatähel.
Jeremy Rifkin

**Jeremy Rifkin** (sündinud 26. jaanuaril 1945 Denveris) on ameerika visionäär.

Ta on avaldanud 17 raamatut erinevatel teemadel, näiteks Ameerika unelma ja töö lõpust.

1997. aastal üritas ta koos Stuart Newmaniga patentida kimääri. 2005. aastal jättis USA patendi- ja kaubamärgiamet taotluse rahuldamata.

Alates 2005. aasta septembrist ilmub Rifkini kolumn igakuiselt Eesti Päevalehes.http://www.epl.ee/artikkel/299063http://www.epl.ee/?lk_id=1001&start=0&marksona2=&moodul=&autor=&algus_aasta=2005&algus_kuu=03&algus_paev=22&lopp_aasta=2007&lopp_kuu=03&lopp_paev=22&new=1&marksona=Jeremy+Rifkin&valik=1

## Bibliograafia
*Jeremy Rifkin. "Euroopa unistus: kuidas Euroopa tulevikunägemus varjutab vaikselt Ameerika unistuse." Tartu: Hermes 2007 ISBN 978-9985-9701-8-8
*Jeremy Rifkin. "Töö lõpp: tehnoloogia, töökohad, sinu tulevik : ülemaailmse tööjõu allakäik ja turujärgse ajastu koidik." Tartu: Fontes 1998 ISBN 9985-9012-8-2
*Jeremy Rifkin. "Biotehnoloogia sajand: kuidas geneetikaäri muudab maailma: geenitehnoloogia konverents, 21.-22. september 2000, Tartu" Tartu: Fontese Kirjastus: Pärnu Konverentsid 2000 ISBN 9985-9264-2-0

## Välislingid
*Arne Pajula. Jänkid tahavad patenteerida kimääre. EE, 29.11.2004
*Mihhail Lotman. Jeremy Rifkin ja unelmad. EPL, 05.07.2005. Rifkini-kriitiline artikkel.
*Külli-Riin Tigasson. Kapitalism vajab perestroikat. EPL, 14.07.2005. Intervjuu Jeremy Rifkiniga.
Uno Lõhmus

**Uno Lõhmus** (30. oktoober 1952 Mõisaküla – 7. august 2024) oli eesti jurist. 

Ta lõpetas 1971. aastal Abja Keskkooli ja 1976. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna ning sai 1986. aastal Leningradi ülikoolist õigusteaduste kandidaadi kraadi. 

Ta oli aastatel 1977–1998 advokatuuri liige, 1994–1998 Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik ja 1998–2004 Riigikohtu esimees. Oli ka Tartu Ülikooli kriminaalõiguse professor. Alates 11. maist 2004 kuni 23. oktoobrini 2013 oli ta Euroopa Kohtu kohtunik.

## Tunnustus
* 2005 – Valgetähe II klassi teenetemärk 
* 2022 – Õiguse Eest Seisja

## Isiklikku
Uno Lõhmus oli abielus, tal on kaks last.

## Välislingid

* Kohtunike elulood Euroopa Kohtu veebisaidil
* Õnne Pärl. Inimesed pöörduvad otse kohtu kõrgeima võimukandja poole Äripäev.ee, 17. mai 2001 (Google'i puhver)
* Artiklid ajakirja Juridica lehel
NetHack

**NetHack** on tekstipõhine ühe mängijaga arvuti-rollimäng, mille esimene versioon valmis 1987. Mäng on varasemate mängude "Hack" (1985) ja "Rogue" (1987) edasiarendus. Sõna "Net" mängu nimetuses viitab asjaolule, et mängu loomist koordineeriti interneti kaudu. Sõna "Hack" viitab paberipõhistes rollimängudes (nagu "Dungeons & Dragons") levinud mängustiilile *hack-n-slash*.

Mängija võtab katakombe avastava kangelase rolli, kelle eesmärk on leida Yendori amulett. Katakombil on üle viiekümne, valdavalt juhuslikult iga kord uuesti genereeritava kaardiga taseme.

NetHack on avatud lähtekoodiga tarkvara ning üks vanemaid endiselt arendatavaid arvutimänge. Mängu arendab vabatahtlike arendajate kollektiiv, millele tavaliselt viidatakse kui **DevTeam**.
Linnas

*Idandatud teravilja kohta vaata artiklit **[[linnased]]**

***[[Linnas (perekonnanimi)|Linnas]]** on perekonnanimi.
*"**[[Linnas (muusikal)|Linnas]]**" ("On the Town"), Leonard Bernsteini muusikal
*"**[[Linnas (film 1949)|Linnas]]**" ("On the Town"), muusikalile tuginev 1949. aasta muusikafilm, milles mängivad Gene Kelly ja Frank Sinatra.
José Manuel Durão Barroso

**José Manuel Durão Barroso, GCC** (sündinud 23. märtsil 1956 Lissabonis) on Portugali poliitik. Aastatel 2004–2014 oli ta Euroopa Komisjoni president.

1992–1995 oli ta Portugali välisminister ja 2002–2004 Portugali peaminister.

## Tunnustus
* 2009 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Välislingid
* Ott Heinapuu, "Barroso kutsub ELi maid üles energiatootmisse investeerima", EPL.ee 13. november 2008
* Kalev Kask, "Barroso tegi Venemaale ja Ukrainale peapesu", EPL.ee 21. jaanuar 2009
* Raimo Poom, "Barroso: Euroopa Liit on praegu tugevam kui eales varem", Eesti Päevaleht 23. veebruar 2009
Seladon

**Seladon** ehk **seladonglasuur** (hiina: 青瓷; pinyin: qīngcí; jaapani: 青磁 *seiji*, korea: 청자 *cheongja*) on läbipaistev enamasti õrnroheline või helesinine keraamikaglasuur, mis pärineb Hiinast.

Seladonglasuur sulab temperatuuril 1250–1350 °C.

Seladonglasuuri kasutamine on iseloomulik Songi dünastiast (960–1279) pärit keraamilistel nõudel.

## Roheka värvuse saavutamine

Seladonglasuuri värvus saadakse punase raud(III)oksiidi (Fe2O3) lisamisega glasuurile. Põletus toimub redutseerivas keskkonnas.

Raud(III)oksiidi sisaldusest sõltub glasuuri värvitoon. Vähese raud(III)oksiidi koguse puhul on glasuur heleroheline, suure raud(III)oksiidikoguse puhul (üle 2%) pruunikasroheline.

## Koostis

Vanimad seladonglasuurid koosnesid valdavalt kolmest põhikomponendist, milleks olid põldpagu (päevakivi), kriit ja savi. Tänapäeval on seladonglasuuride koostist tunduvalt mitmekesisemaks muudetud.

Glasuurile alumiiniumi-, baariumi- ja magneesiumiühendite lisamisega on võimalik saavutada hallikam värvitoon ning glasuuri parem katvus.

## Vaata ka

*Glasuur
*Hiina keraamika
*Seladoniroheline
Kasseli ahi

**Kasseli ahi** on Saksa päritolu risttõmbega (horisontaalse tõmbega) keraamikapõletusahi.

19. sajandi Saksamaal kasutati Kasseli ahje eelkõige telliste tootmiseks. Ahje köeti nii puidu kui ka söega. Kasseli ahje kasutasid 20. sajandi alguses ka Eesti pottsepad ja keraamikud, küttes vaid puiduga.

Sarnase põhimõttega on Newcastle'i ahi.

## Vaata ka
*Keraamikapõletusahi
*Kassel

## Viited
Sulandaja

**Sulandaja** on aine, mida lisatakse keraamilise massi või glasuuri koostisse, et alandada selles oleva kvartsi ning alumiiniumoksiidi sulamistemperatuuri. Keraamilise massi või glasuuri sulamistemperatuur alaneb, kuna sulandaja sulamistemperatuur on madalam kui ainetel, millele seda lisatakse.

Sulandajate lisamise tulemuseks on peale massi sulamistemperatuuri alandamisele ka valmistoodete mehaanilise tugevuse suurenemine ja veeimavuse vähenemine.

Sulandajaid kasutatakse põhiliselt kõrgkuumuskeraamikas.

Sulandajatena toimivad näiteks põldpagu (päevakivi), liitiumkarbonaat, kriit, dolomiit, talk,  magnesiit, nefeliinsüeniit, baariumkarbonaat, strontsiumkarbonaat ja tsinkoksiid.

## Vaata ka
* Lahjendaja

## Välislingid
*Glasuuride sulandajad Tehnoloogia keraamikas III, Eesti Kunstiakadeemia
Golda Me'ir

**Golda Me'ir** (ka **Golda Meir**; heebrea גּוֹלְדָּה מֵאִיר; sündinud **Golda Mabovitš**, tuntud ka nimega **Golda Meyerson**; 3. mai 1898 Kiiev, Venemaa Keisririik (praegu Ukraina) – 8. detsember 1978 Jeruusalemm, Iisrael) oli Iisraeli riigitegelane ja diplomaat, üks võtmeisikuid Iisraeli riigi loomisel.

Ta oli Iisraeli töö- ja sotsiaalkindlustuse minister, välisminister ning neljas peaminister 17. märtsist 1969 kuni 3. juunini 1974. Margaret Thatcher nimetas teda "raudseks leediks". Ta oli esimene (ja seni ka ainus) Iisraeli naispeaminister ja kolmas naispeaminister maailmas.

## Elulugu

Golda Mabovitš sündis puusepp Moiše Mabovitši ja Blume Naiditši perekonnas. Peres oli kaheksa last, kellest viis suri lapsepõlves. Golda ja tema õed Šeine ja Tsipke olid alatihti näljas. Samuti olid elamistingimused viletsad. 1903. aastal siirdus Golda isa Ameerikasse tööle, ülejäänud pere jäi Pinskisse. 1906 kolisid õed koos emaga samuti USAsse.

Perekond seadis end sisse Wisconsini osariigis Milwaukee linnas. Golda isa töötas puusepana, ema pidas toidupoodi. Golda alustas õpinguid koolis Fourth Street Grade School (praegu kannab see Golda Me'iri nime). Kuigi Golda algul inglise keelt ei vallanud, lõpetas ta kooli parimate hulgas. 

1910. aastate keskel astus ta noorte rahvusvahelisse sionistlikku organisatsiooni Po'ale Tsiyyon.

1917. aastal abiellus ta Maurice Meyersoniga. Koos otsustasid nad siirduda Palestiinasse Tel Avivi. Seal andis Golda inglise keele eratunde. 

Palestiinas sidus Golda Me'ir end asurkonna juhatusega ning ta valiti kibutsi (põllumajanduslik ühistu) esimeeste kongressi delegaadiks. Kongressil tutvus ta ka hilisema Iisraeli peaministri David Ben-Guriyyoniga. 

1929. ja 1930. aastal viibis ta sageli välismaal. Aastail 1932–1934 esindas ta Palestiina juutide naisteorganisatsiooni USAs.

Pärast Palestiinasse naasmist valiti ta juutide ametiühingu Histadrut täitevkomiteesse. 

1940. aastatel võitles Golda Me'ir Iisraeli riigi loomise eest ning 29. novembril 1947 kiideti ÜRO istungijärgul heaks Palestiina jagamise kaheks riigiks.

1948. aasta septembris alustas Golda Me'ir Iisraeli esimese diplomaatilise esindajana tööd Moskvas.

1949. aastal valiti Golda Me'ir vasakpoolse Mapai partei esindajana Knessetisse. Aastatel 1949–1956 oli ta tööminister.

1955. aastal kandideeris ta Tel Avivi linnapeaks, kuid ei leidnud piisavat toetust. Ben-Guriyyoni liitlased religioossest blokist ei olnud nõus naissoost kandidaati toetama.
Perekonnaõigus

**Perekonnaõigus** on perekondlikke suhteid reguleerivate eraõiguslike õigusnormide kogu. Perekonnaõiguse reguleerimisalasse jäävad abielust ning põlvnemisest tulenevad suhted, samuti eestkoste ja hooldus. Eestis reguleerib perekonnaõigust perekonnaseadus.

## Välislingid
*Perekonnaseadus
Võlaõigus

**Võlaõigus** on kontinentaaleuroopa õigussüsteemides eraõiguse haru, mis reguleerib võlasuhteid. 

Võlaõigus jaguneb lepinguõiguseks ja lepinguväliste võlasuhete õiguseks. 
Eestis reguleerib mõlemat võlaõigusseadus.

## Kirjandus
*Kull, Irene. "Lepinguõigus I." (Tallinn: Juura 1999). ISBN 9985-75-014-4
*Kull, Irene, Käerdi, Martin, Kõve, Villu. "Võlaõigus. I. Üldosa." (Tallinn: Juura 2004) ISBN 9985-75-155-8
*Varul, Paul, Kull, Irene, Käerdi, Martin, Kõve, Villu. "Võlaõigusseadus. I, Üldosa ([paragrahvid] 1-207): kommenteeritud väljaanne." Tallinn: Juura 2006 ISBN 978-9985-75-199-2

## Välislingid
*Võlaõigusseadus
Võlasuhe

**Võlasuhe** (inglise keeles *obligation*) on õigussuhe, millest tuleneb võlgniku kohustus teha võlausaldaja kasuks tegu või sellest hoiduda ning võlausaldaja õigus nõuda võlgnikult kohustuse täitmist.

## Võlasuhe

### Võlasuhte sisu
Võlasuhe on võlaõiguse keskne mõiste. Võlasuhteid tuleb eristada viisakussuhetest, kus pooltevahelised kohustused ei ole õiguslikult siduvad. Viisakussuhted on eelkõige kokkulepped, mille sisuks on tavaline suhtlus. Näiteks ei teki võlasuhet kutsest õhtusöögile. Võlausaldajat kui õigustatud isikut nimetatakse ka kreeditoriks. Võlgnik ehk kohustatud isik on deebitor. Võlasuhte mõiste puhul saab eristada kitsast ja laia tähendust. Võlasuhe kitsas tähenduses koosneb kohustusest ja sellele vastavast nõudest. Laias tähenduses on võlasuhe õigussuhete kompleks, mis koosneb mitmetest kohustustest ja nõuetest. Võlasuhe laias tähenduses on näiteks müügileping.

Kohustus võib olla nii kindlal viisil käitumine (positiivne sooritus) kui ka käitumisest hoidumine (negatiivne sooritus). Võlasuhe võib piirduda kohustusega arvestada teatud viisil teise poole õiguste ja huvidega. Võlasuhe tekib ainult võlgniku ja võlausaldaja vahel ning üldreegli järgi kolmandad isikud võlasuhtest õigusi ei omanda (võlasuhte relatiivsus). Erand on näiteks leping kolmanda isiku kasuks.

Võlasuhteid reguleerib eelkõige võlaõigusseadus.

### Võlasuhte tekkimise alused
Kõige olulisem võlasuhte tekkimise alus on leping. Võlasuhte aluseks võib olla ka kahju õigusvastane tekitamine, alusetu rikastumine, käsundita asjaajamine, tasu avalik lubamine või näiteks lepingueelsed läbirääkimised.

### Võlasuhte lõppemine
Võlasuhe lõpeb, kui kohustus täidetakse, tehakse tasaarvestus, võlgnik ja võlausaldaja langevad kokku ehk üks isik on samal ajal nii võlgnik kui ka võlausaldaja, pooled lepivad kokku võlasuhte lõppemises, lepingust taganetakse, leping öeldakse üles või füüsilisest isikust võlgnik sureb. Lepinguga võib kokku leppida täiendavates võlasuhte lõppemise alustes.

## Võlasuhete liigid

### Tehingulised ja seadusest tulenevad võlasuhted
Tekkimisealusest lähtudes jagunevad võlasuhted tehingulisteks ja seadusest tulenevateks võlasuheteks. Tehingulised võlasuhted tekivad peamiselt lepingutest ja seetõttu nimetatakse seadusest tulenevaid võlasuhteid ka lepinguvälisteks võlasuheteks.

### Kestvusvõlasuhted ja ühekordsele toimingule suunatud võlasuhted
Ajaliselt saab võlasuhteid liigitada kestvusvõlasuheteks ja ühekordse toimingu vahetamisele suunatud võlasuheteks. Tavaline näide kestvusvõlasuhtest on üürileping. Müügileping on enamasti ühekordsele toimingule suunatud. Kui eristamine on keeruline, tuleb välja selgitada, milline oli poolte tahe lepingut sõlmides.

## Vaata ka
*laenamine
*pant

## Viited
Paranaíba jõgi

**Paranaíba** on jõgi Lõuna-Ameerikas. 

Voolab Brasiilia mägismaal valdavalt edelasse, moodustades kärestikke ja koski. 

Ühinedes Rio Grandega, moodustab Paraná jõe.
Mary Harris Jones

**Mary Harris Jones** (tuntud ka nimega **ema Jones**; 1. august 1837 – 30. november 1930) oli Ameerika kooliõpetaja, õmbleja ja ühiskonnategelane. Ta oli üks ametiühingu Industrial Workers of the World (IWW) asutajaid.

## Elulugu
Mary Harris sündis katoliiklasest farmeri peres. Encyclopædia Britannica annab tema sünnikuupäevaks 1. augusti 1837. Ta ise luges oma sünnipäevaks aga 1. maid 1830 – arvatavasti usu tõttu, et varasem sünniaasta annab talle emalikuma väljanägemise. 1. mai oli valitud ka seetõttu, et see on rahvusvaheline töörahvapüha. 

1861. aastal abiellus ta terasetöölise George E. Jonesiga.

Tema tegevuses oli kaks pöördepunkti. Esimene neist oli kollapalaviku epideemia, mille ajal Tennessees surid tema abikaasa ja neli last, teine aga Suur Chicago põleng 1871. aastal, milles ta kaotas kogu oma varanduse. Pärast seda osales ta töölisliikumises Knights of Labor, mis oli organisatsiooni Industrial Workers of the World eelkäija. Sajandi algul oli ta seotud ka organisatsiooniga United Mine Workers (UMW) ja Ameerika Sotsialistliku Parteiga. 

1903. aastal juhtis ta laste tööd veskites ja kaevandustes. Mary Harris viis läbi ka nn Laste Ristiretke, marsi, mis sai alguse Kensingtonist ning lõppes Oyster Bay linnas New Yorgi osariigis, kus asus president Theodore Roosevelti kodu. Mary Harrise juhtimisel lehvitasid lapsed plakateid, kus nõudsid endale rohkem mänguaega ja võimalust minna kooli. Ehkki president keeldus kohtumast marsil osalejatega, leidis laste töötamine ja nende vabaduse äravõtt suurt vastukaja mitmetes Ameerika ajalehtedes.
Kilo (Espoo)

**Kilo** on linnaosa Espoos Soomes. Kuulub Suur-Leppävaara piirkonda.

Piirneb läänes Kauniaise linnaga.

Vanimad hooned pärinevad 19. sajandi algusest, neist tuntuim on Albert Edelfelti maja.
Kosrae

**Kosrae** (varem ka *Kusaie*) on saar Mikroneesias, üks Karoliinidest. 

Saare pindala on 109 ruutkilomeetrit.

Saar on mägine, kõrgus kuni 628 meetrit. 

Kuulub Mikroneesia Liiduriikidele.
Andres Lõo

**Andres Lõo** (sündinud 6. juulil 1978 Tartus) on eesti kunstnik ja muusik.

## Välislingid
*Andres Lõo discogsis
*Andres Lõo helilooming bandcampis
Trilobiidid

**Trilobiidid** (*Trilobita*) on lülijalgsete hõimkonda kuulunud väljasurnud loomade klass.

Trilobiidid olid merelised lülijalgsed, kellest enamik kuulusid põhjaelustiku hulka. Trilobiidid tekkisid Kambriumi ajastul ning surid lõplikult välja Permi lõpus 250 Ma.

Välisskeleti olemasolu ning merelise eluviisi tõttu on säilinud väga palju trilobiitide kivistisi. Tänapäevaks on teada umbes 15 000 liiki trilobiite. Ka Eesti Paleosoikumi vanusega settekivimeis on rohkelt trilobiitide kivistisi.

## Välislingid

*Põhjalik ingliskeelne veebileht trilobiitidest.
*Teaduse helisõnastik: Trilobiit (Helje Pärnaste) – ERR Teadus, 10. detsember 2009
Ambla valla vapp

**Ambla valla vapp** on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Ambla valla vapp.

Vapp on kinnitatud 15. novembril 1995.

Vapi autor on Jaak Poom.

## Vapi kirjeldus
Rohelisel kilbil neljaharuline ristikuleht, otsatornide ja rohelise põikitriibuga hoone siluett ning lainelõikeline langetatud varras - kõik hõbedased; varda all sinine vapitüvi.

## Põhjendus
Neljaharuline ristikuleht sümboliseerib põllumajandust; ühendatud südamete kujundina tähendab üksmeelset tegevust majanduses ja vaimses valdkonnas; kujund meenutab ka risti - kristliku maailma tähtsaimat sümbolit. Hoone siluett on kohaliku kultuurielu keskuse, Ambla rahvamaja, võrdkuju. Lainelõikeline varras meenutab Ambla jõge. Hõbe lootust ja puhtust; roheline - looduskeskkonda mille osaks on ka inimene. Sinine - vett, looduse koostisosana, samuti ka noorust oma energia ja tulevikulootusega.

## Vapi kasutamise kord
#Ambla valla vappi kasutatakse kilbiga või kilbita, värvides või must-valgena vallavolikogu, vallavalitsuse ja asutuste plankidel ja pitseritel ning muudes kohtades vastavalt asjaajamiskorrale.
#Valla vapi kujutisega pitsat on sõõr, mille keskel on vapp ja äärtele kirjutatud Ambla Vallavalitsus. Ambla Vallavalitsuse pitsati läbimõõt on 3,5 cm.
#Valla vapi etalonkujutist säilitatakse vallavalitsuse kantseleis.

## Vaata ka
*Ambla valla lipp
*Järva maakond

## Välislingid
* Ambla valla sümboolika valla kodulehel.
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Ambla vald.
Surmav lask

**"Surmav lask"** on mitme filmi pealkiri:

# "Surmav lask" (Shoot To Kill), Roger Spottiswoode'i märulifilm aastast 1988
# "Surmav lask" (Dead Bang), John Frankenheimeri põnevusfilm aastast 1989
Kabala valla vapp

**Kabala valla vapp** oli Järva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kabala valla vapp.

## Vapi kirjeldus
Horisontaalselt poolitatud kilbi ülemisel, kuldsel väljal kolm rohelist kuuske ja alumisel, rohelisel väljal kuldne viljapea.

## Vaata ka
*Kabala valla lipp
Uhtekuhik

**Uhtekuhik** on lehvikukujuline vooluveeline pinnavorm, mis tekib kitsas jõeorus voolava mägijõe väljumisel laia orgu või tasandikule.

Orus või tasandikul on jõe setetekandmisvõime vähenenud voolukiiruse tõttu oluliselt väiksem, mistõttu settivad vooluvee poolt kantud purdosakesed ning moodustavad lehvikulaadse kujuga pinnavormi. Uhtekuhiku nõlv on oru suunas väheneva kaldega.
Triin Reemann

**Triin Reemann** (sündinud 6. veebruaril 1982) on eesti tantsija ja koreograaf.

Ta lõpetas 2006. aastal Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia diplomilavastusega "Hea kuudis", mis sai auhindu ka välismaal (kolmas preemia Saksamaa festivalil, kümne parima seas Londonis festivalil "Aerowaves" ja Moskvas festivalil "Personal Profiles").

Ta ise nimetab oma tantsustiili “trykkimiseks” ning tantsuseadeid “koreograafikaks”.

## Etendusi
*"Hea kuudis"
*"Kalamees ja kurg"

## Tunnustus
* 2007 – kolmas preemia Ludwigshafeni (Saksamaa) teisel rahvusvahelisel koreograafiavõistlusel lavastuse "Hea kuudis" eest.

## Viited
Oisu valla vapp

**Oisu valla vapp** oli Järva maakonnas asunud Eesti haldusüksuse endise Oisu valla vapp.

Vabariigi Valitsuse 30. juuni 2005 a. määrus nr 153 "Kabala valla, Oisu valla, Türi linna ja Türi valla haldusterritoriaalse korralduse ja sellega seonduvalt Vabariigi Valitsuse määruste muutmine" alusel senise Kabala valla, Oisu valla, Türi linna  ja Türi valla ühinemisel  on moodustatud uus kohaliku omavalitsuse üksus Türi vald. 

Vapp oli kinnitatud 11. aprillil 1995.

## Vapi kirjeldus
Rohelisel kilbil püstine viljapea ja ristikulõikeline vapitüvi, mõlemad kuldsed.

## Põhjendus
Vapikilbi roheline ja kuldne, samuti ristikulõige ja viljapea sümboliseerivad Oisu valla elanike traditsioonilist tegevusala - loomakasvatust ja põllundust ning ühtlasi põlist looduslähedast elamisviisi.

## Vaata ka
*Oisu valla lipp
*Türi valla lipp
*Türi linna lipp
*Kabala valla lipp
*Järva maakond

## Välislingid
*Oisu valla sümboolika Riigikantselei kodulehel