Eesti Vasakliit

**Eesti Vasakliit** (lühendatult **Vasakliit**, **VL**) on Eesti erakond, mis sätestab oma maailmavaateks demokraatlikku sotsialismi. 

2008. aastast 2025. aastani oli erakonna nimeks Eestimaa Ühendatud Vasakpartei. 2025. aastal valis erakond uue juhatuse ja kinnitas uuendatud üldprogrammi, millega positsioneeris end eestimeelse vasakparteina.

## Ideoloogia
Erakonna programmi ja väärtuseid uuendati märkimisväärselt 2025. aasta juunis üldkoosolekul. Erakonna uueks loosungiks sai "Sinu poolel vasakul". Vasakliit keskendub eriliselt alla 30-aastastele noortele.

#### Majanduspoliitika
Erakond on väljendanud toetust progressiivsele tulumaksule, ettevõtete kasumite maksustamisele, pärandimaksule, täiendavatele sotsiaaltoetustele abivajajatele, õiglaste palkade kehtestamisele õpetajatele, politseinikele ja tuletõrjujatele ning täiendava sotsiaalkaitse tagamisele.

#### Sotsiaalpoliitika
Erakond positsioneerib end sotsiaalselt progressiivsena. Selle sotsiaalpoliitiline platvorm rõhutab võrdsust, sotsiaalset õiglust ja marginaliseeritud rühmade kaitset. Erakond toetab ulatuslikke heaoluprogramme, kaasavaid poliitikaid ja inimõiguste edendamist. Aastatel 2024–2025 läbis erakond sisereformi ja rebrändingu, võttes omaks progressiivsema lähenemise sotsiaalsetes küsimustes. Erakond toetab tasuta meditsiinilist ja psühholoogilist abi transsoolistele inimestele, kes soovivad soovahetust. Erakond teeb ettepaneku lihtsustada juriidilist soo muutmist, sealhulgas mittebinaarsete sootähiste tunnustamist. Erakond edendab soolist võrdõiguslikkust, laiendades seda töökohakaitsele ning võrdsete võimaluste tagamisele hariduses ja juhtimises. Erakond toetab tasuta naiste hügieenitoodete kättesaadavust.

#### Välispoliitika
Erakond on väitnud, et tal pole mingit tolereerimist kremlimeelsete seisukohtade suhtes, sealhulgas Ukraina sissetungi kohta Kremli narratiivide levitamise või Vladimir Putini režiimi toetamise suhtes, lisades, et selliste vaadetega inimesed ei saa olla erakonna liikmed. Erakond mõistab selgesõnaliselt hukka Venemaa sissetungi Ukrainasse ning väljendab toetust Ukrainale Venemaa agressiooni vastu.

Pärast Gaza sõja puhkemist avaldas erakond avalduse, milles kutsuti üles kehtestama Gazas vaherahu, nimetati Benjamin Netanyahu valitsust ultranatsionalistlikuks, kirjeldati Iisraeli kui apartheidiriiki, toetati Lõuna-Aafrika seisukohta kohtuasjas "South Africa v. Israel" ning märgiti, et "Iisraelil on õigus kaitsta oma rahvast, kuid mitte seda teha palestiinlaste turvalisuse, heaolu ja territooriumi arvelt" ning et "vastuseis Iisraeli okupatsioonile ja Netanyahu ning teiste marurahvuslaste poliitikale ei ole antisemitism, ning antisemitismi ei õigusta solidaarsus okupeeritud Palestiina rahvastega". Vasakliitlased avaldasid meelt ka Läti väljaastumise vastu Istanbuli konventsioonist.

## Ajalugu
### Erakonna esimesed tegutsemisaastad
Erakonda saab lugeda Eestimaa Kommunistliku Partei (EKP) järeltulijaks. Pärast EKP lõhenemist eesti- ja venemeelseks 1990. aastal registreeriti Nõukogude Liidu Kommunistlikust Parteist eraldiseisev Eestimaa Kommunistlik Partei 19. detsembril 1990 Tallinna linnavalitsuses ja 6. juunil 1991 ENSV Ülemnõukogu Presiidiumis.

28. novembril 1992 muudeti nimi Eesti Demokraatlikuks Tööparteiks (EDTP). Juulis 1995 sai EDTP Euroopa vasakparteide organisatsiooni NELF (Uus Euroopa Vasakfoorum) liikmeks. 1. detsembril 1998 registreeriti erakond Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööpartei nime all. 9. mail 2004 sai ESDTP-st Euroopa Vasakpartei asutajaliige.

18. detsembril 2004 muudeti ESDTP XIII kongressil Tallinnas nimi Eesti Vasakparteiks. Eesti Vasakpartei pidas vajalikuks suurendada riigi reguleerivat osa majanduses. 2004. aastal oli Vasakparteil umbes 1100 liiget üle Eesti, kõige rohkem oli liikmeid Tallinnas. Liikmetest 10% oli alla 35-aastased. ESDTP oli viimati Riigikogus esindatud Tiit Toomsalu ja Endel Paabu poolt aastatel 1999–2003. Nad osutusid valituks Eestimaa Ühendatud Rahvapartei nimekirjas.

### Eestimaa Ühendatud Vasakpartei (2008–2025)
28. juunil 2008 ühinesid Eesti Vasakpartei ühendava erakonnana ja Konstitutsioonierakond ühendatava erakonnana Eestimaa Ühendatud Vasakparteiks. Vasakpartei moodustas ühenderakonnas fraktsiooni "Ühtsus" ja Konstitutsioonierakond fraktsiooni “Võrdsus”. Erakonna kaasesimeesteks olid fraktsioonide esimehed Heino Rüütel ja Sergei Jürgens. Üleminekuperiood kestis kuni 2010. aasta kongressini. Juriidilises mõttes ei loodud uut erakonda, vaid Konstitutsioonierakonna liikmed võeti Eesti Vasakpartei liikmeteks ja ühtlasi muutis Vasakpartei oma nime.

2011. aasta Riigikogu valimistel kandideerisid EÜV liikmed Rahvaliidu nimekirjas. 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel osales Eestimaa Ühendatud Vasakpartei nimekirjaga, kuhu kuulus vaid 1 nimi: Valev Kald. Nimekiri kogus 226 häält. 2015. aasta Riigikogu valimistel osales erakond 25 kandidaadist nimekirjaga. Nimekiri kogus 764 häält. 2019. aasta Riigikogu valimistel esitati erakonna liikmete poolt registreerimiseks kaks nimekirja. Vabariigi Valimiskomisjon registreeris viimasena esitatud, 11 kandidaadiga nimekirja. Nimekiri sai 0,1% valijate häältest (510 häält) ning valimiskünnist ei ületanud. Valimisringkonnas nr 4 kandideerinud erakonna esimees Julia Sommer sai 83 häält.

2021. aasta KOV valimisteks erakond nimekirju välja ei pannud.

2022. aasta septembris näitas liikumine KOOS üles huvi EÜVP vastu. Liikumine KOOS pakkus erakonnale endaga ühineda, määrates erakonna juhtideks seejuures liikumise KOOS juhid Oleg Ivanov ja Aivo Peterson. Erakond ühinemisest keeldus, nõustus aga lasta liikumise KOOS esindajatel kandideerida eelseisvatel 2023. aasta Riigikogu valimistel EÜVP nimekirjas. 

2023. aasta Riigikogu valimisteks esitas erakond nimekirja 25st kandidaadist, milles ainult 5 olid erakonna esindajad. Vahetult valimiste eel mõistis erakonna juhatuse asendusliige Igor Rosenfeld hukka liikumise KOOS juhi Aivo Petersoni reisi Venemaa poolt okupeeritud Donetskisse ja kurtis meediale, et liikumise KOOS esindajad käituvad agressiivselt ja proovivad erakonda ära kaaperdada. Valimistel sai erakonna nimekiri 14 605 häält ehk 2.4% kõigist häältest, neist ainult 1207 tõid erakonna liikmed.

2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistest erakond osa ei võtnud.

#### Konfliktid

Kaitsepolitsei Kapo seostas EÜVP juhtkonda aastaid Venemaa võimudega. Osa erakonna liikmetest kuulus Venemaa Kaasmaalaste Koordinatsiooninõukogusse, mis koordineeris oma tegevust Venemaa diplomaatidega. Erakonna auesimeheks oli Maardu linnapea Georgi Bõstrov. 

2020. aasta juunis pöördus erakonna liige Igor Rosenfeld erakonnas toimunud sisetüli tõttu Harju Maakohtu poole palvega määrata erakonnale juhatuse asendusliige. Kohus nõustus erakonnale juhatuse asendusliige määrata, kuid lükkas tagasi kõik Rosenfeldi poolt pakutud kandidatuurid ja määras 18. septembril 2020 erakonna juhatuse asendusliikmeks Julia Lindvalli. 10. mail 2022 esitas Lindvall Harju Maakohtule avalduse erakonna juhatuse asendusliikme kohalt tagasi astumiseks.

12. augustil 2022 määras Harju Maakohus erakonna juhatuse asendusliikmeks Igor Rosenfeldi, kes aga oli 25. septembriks 2023 erakonnast lahkunud. 9. augustil 2023 määras Harju Maakohus erakonna juhatuse asendusliikmeks vandeadvokaat Keijo Lindebergi, kes kuulus ise tol hetkel erakonda Parempoolsed. Varem seda ametit pidanud Igor Rosenfeld vabastati vastavate kohustuste täitmisest, kuna kohus leidis, et Rosenfeld ei saanud hakkama erakonna üldkoosoleku nõuetekohase läbiviimisega.

#### Erakonna reformimine
2023. aasta novembris liitusid erakonnaga neli endist Noorte Sotsiaaldemokraatide juhatuse liiget: Robert Kiisler ja James Daniel Rock, kes olid Noortes Sotsiaaldemokraatides asepresidendid, ning Linda Triinu Altnurme ja Felix Oliver Kuuse, kes olid volikogu liikmed. Sama aasta septembris teatas erakond oma uudiskirjas, et juhatusel on plaanis erakond kaasajastada. 3. veebruaril 2024 pidi toimuma erakonna liikmete üldkoosolek, kus oli plaanis valida erakonnale uus nimi, sümboolika, juhatus, esimees, põhikiri ja programm. Selle läbiviimine aga luhtus, kuna kvoorumit ei tulnud kokku.

2024. aasta septembris teatas erakond oma uudiste- ja arvamusportaali VasakUudised käivitamisest kui ka plaanist võtta Soome Vasakliidu eeskujul erakonna uueks nimeks Erakond Vasakliit. Uus katse üldkoosolek korraldada leidis aset 26. jaanuaril 2025, kuid seegi pidi kvoorumi puudumise tõttu nurjuma. Veebruaris teatas erakond plaanist teha järgmine üldkoosoleku kokku kutsumise katse juba sama aasta juunis. See kord anti aga teada, et kvoorumi saavutamiseks oleks tõenäoliselt vaja üldkoosoleku eel erakonnast sadu liikmeid välja arvata.

### Eesti Vasakliit (alates 2025)
7. juunil 2025 toimus Tallinnas erakonna liikmete üldkoosolek, kus võeti vastu uus põhikiri ja programm ning valiti erakonna uueks nimeks Eesti Vasakliit. Erakonnale valiti ka uus juhatus, programmi- ja põhikirjatoimkond ning revisjonitoimkond. Sellega olid senise juhatuse asendusliikme Keijo Lindebergi volitused lõppenud. Kvoorumi saavutamiseks arvas erakond päev enne üldkoosolekut oma ridadest välja sajad liikmed, mille tulemusena jäi erakonda 27 liiget. Uue põhikirjaga kehtestas erakond oma maailmavaateks demokraatliku sotsialismi.

Liikmete puudumise tõttu andis Tartu maakohtu registriosakond erakonnale kolm kuud, et koguda taas kokku 500 liiget (ja seega vältida likvideerimist ning rahastuse kadumist). Kuudega koguti juurde vaid mõned liikmed, nii et novembris võttis erakond 470 liiget, sealhulgas endised venemeelsed liikmed, tagasi nimekirja.

## Erakonna esimeeste loend

* Vaino Väljas (1992–1995)
* Hillar Eller (1995–1996)
* Tiit Toomsalu (1996–2004)
* Sirje Kingsepp (2004–2007)
* Valev Kald (2012–2018)
* Julia Sommer (2018–2020)
* Igor Rosenfeld (2022–2023)
* Keijo Lindeberg (2023–2025)

## Viited

## Välislingid
* Erakonna koduleht
* Euroopa Vasakpartei koduleht