open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Masoovia

**Masoovia** (poola keeles *Mazowsze*, ladina keeles *Mazovia*) on ajalooline piirkond Kesk-Poola kirdekaares. See hõlmab Kesk-Euroopa tasandikku, jäädes Łódźi ja Białystoki linna vahele. Piirkonna mitteametlik pealinn ja suurim linn on Varssavi.

## Vaata ka
*Masoovia hertsogkond
*Masoovia vojevoodkond (tänapäeval)
Shemõ

**Shemõ** (ukraina keeles: Схеми: корупція в деталях, eesti keeles: Skeemid: korruptsioon detailides) on Ukraina uuriva ajakirjanduse saade.

## Vaata ka
* Naši Groši
* Slidstvo.Info

## Välislingid
*Схеми
Valgusmaaling

**Valgusmaaling** on tehnika fotograafias, kus kasutatakse pikka säriaega ning foto tegemisel ajal liigutatakse valgusallikat.
Harald Peterson

**Harald Peterson** (14. veebruar 1911 Tallinn – 10. november 1942 Konoša rajoon, Arhangelski oblast, Vene NFSV) oli eesti jalgrattur ja kiiruisutaja.

Aastatel 1930–1936 võitis ta jalgrattaspordi trekisõidu Eesti meistrivõistlustelt 7 kulda, 4 hõbedat ja 1 pronksi. Aastatel 1940–1941 võitis ta Eesti meistrivõistlustelt kiiruisutamises 5 kulda, 3 hõbedat ja 2 pronksi.

Ta töötas spordimetoodikuna Tallinnas. 

Eesti kaitseväes oli ta seersant sidealal. 1941. aastal teenis Saksa sõjaväes, oli Cellariuse luuregrupis. 1942 mais astus Soome sõjaväkke, oli Syväri rindel Vehniäineni kaugluure üksuses. 31. augustil 1942 heideti langevarjuga Arhangelsk–Vologda raudtee piirkonda. Oktoobris langes Konoša rajoonis vangi, hukati 10. novembril 1942. 

## Viited
Stelmužė mõis

**Stelmužė mõis** (leedu *Stelmužės dvaras*) on endine mõis Leedus Zarasai rajoonis Imbradase vallas Stelmužė külas.

Mõis rajati XVII sajandil. Selle esimesed omanikud olid Fölkersahmid, hiljem aga Valujevid. XX sajandi alguses läks mõis Hahnide valdusse. Aastal 1927 ostsid mõisa Repšid.

Mõisakompleksi väärtuslikem ehitis on XVII sajandil rajatud orjatorn. Seal hoidsid algul Fölkersahmid, hiljem aga Valujevid põgeneda üritanud pärisorje. Valujevid varjasid sealjuures oma talupoegade eest hulk aega, et pärisorjus on ametlikult kaotatud. Hoone restaureeriti aastal 1983.

Mõisakompleksist on säilinud veel kelder, teenijatemaja, laut ja ait. Peahoone hävis Esimese maailmasõja ajal, nagu ka suurem osa mõisa pargist. Lisaks moodustasid mõisakompleksi osa Stelmužė kirik ja selle kellatorn.

Mõisa park rajati XVIII-XIX sajandil. Selle pindala on 10 hektarit ja see asub Stelmužė järve ääres. Valdavalt kasvavad seal kohalikud puud: pärnad, jalakad, kased, kuused, männid, saared ja tammed, järve ääres ka pajud ja sanglepad. Parki on istutatud ka hobukastaneid, Siberi lehiseid, suurelehiseid pärnasid. Pargi silmapaistvaim puu on Stelmužė tamm.

## Viited
Jarek Niewierowicz

**Jarek Niewierowicz** (2023. aastani **Jaroslav Neverovič**; sündinud 4. aprillil 1976 Vilniuses) on poola päritolu Leedu poliitik ja diplomaat. Ta oli aastatel 2006–2008 Leedu asevälisminister. 13. detsembrist 2012 kuni 25. augustini 2014 oli ta Leedu energeetikaminister.

Ta lõpetas aastal 2001 Varssavi Majanduskooli magistrikraadiga rahvusvaheliste majanduslike ja poliitiliste suhete alal. Õpingute ajal töötas ta aastatel 1999–2001 "Citibank"'is (Poola) projektijuhina. Pärast kooli lõpetamist asus ta tööle Leedu Vabariigi diplomaatilisse teenistusse.

Aastatel 2001–2004 töötas ta Washingtonis Leedu saatkonna peaspetsialisti ametikohal, vastutades suhete eest Ida- ja Kesk-Euroopa diasporaaga, kuberneride esindajatega ning USA esindajatekoja ja senati esindajatega.

Aastatel 2004–2005 oli ta Leedu välisministeeriumi julgeolekupoliitika osakonna peaspetsialist, NATO välisministrite kohtumise koordinaator, aastatel 2005–2006 oli ta Euroopa Liidu osakonna kolmas sekretär.

Aastatel 2006–2008 oli ta Leedu asevälisminister. 21. novembril 2008 määrati ta ettevõtte LitPolLink presidendiks, mille eesmärk oli luua Leedut ja Poolat ühendav elektrivõrk.

13. detsembrist 2012 kuni 25. augustini 2014 oli ta Leedu energeetikaminister. Pärast ministriametist lahkumist asutas ta eraõigusliku konsultatsioonifirma. Märtsist 2015 sai tast Poola-Leedu kaubanduskoja president. Aastal 2019 sai ta president Gitanas Nausėda üheks nõunikuks.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kolm last.
Furtsellaaria (perekond)

**Furtsellaaria** (*Furcellaria*) on perekond punavetikaid.

Perekonda kuulub üks liik – agarik ehk furtsellaaria (*Furcellaria lumbricalis*). Ta elab Läänemeres.
Karabanovo

**Karabanovo** (vene Карабаново) on linn Venemaal Vladimiri oblastis Aleksandrovi rajoonis. Asub Šerna lisajõe Seraja ääres, 128 km Vladimirist loodes ja 9 km Aleksandrovist lõunas. 

Asulat on kirjalikes allikates esmamainitud 1630. aastal ja see sai nime Karabanovite aadlisuguvõsa järgi. 1871 sai raudteeühenduse Aleksandroviga. 1938. aastal sai linnaõigused. 

1970. aastal oli linna elanike arv 18 532.

## Välislingid

*Linna koduleht
Kameškovo

**Kameškovo** (vene Камешково) on linn Venemaal Vladimiri oblastis, Kameškovo rajooni keskus. Asub 41 km Vladimirist kirdes. 

Asulat tekkis 1892. aastal rajatud tekstiilivabriku juurde. 1951. aastal sai linnaõigused. 

1989. aastal oli linna elanike arv 15 061.

## Välislingid

*Linnast Kameškovo rajooni kodulehel
Vetikaõli

**Vetikaõli** (Biokütus) on vetikatest (mikrovetikatest) toodetud energiarikas õli, mida peetakse fossiilsete kütuste alternatiiviks. Vetikad on alternatiiviks samuti ka praegustele biokütuse toorainetele nagu mais ja suhkruroog.  Adrust (makrovetikas) toodetud õli on tuntud kui adruõli või adrukütus.
Sarnaselt fossiilsete kütustega, vabaneb vetikaõli põlemisel CO₂, kuid vetikaõli puhul vabanev CO₂ on eelnevalt vetikate kasvamiseks vajaliku fotosünteesi käigus atmosfäärist eemaldatud.
Vetikaõli plussideks on välja toodud, et vetikad saavad kasvada reovetes, kus on puhta vee puudus, vetikaõlil on kõrge leektemperatuur. Vetikaõli on biolagunev ning lekete puhul ei reosta see loodust. 

## Viited
Rimantas Sinkevičius

**Rimantas Sinkevičius** (sündinud 3. aprillil 1952 Anykščiai rajoonis Leedus) on Leedu poliitik, ta oli aastatel 2011–2017 Leedu Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Ta oli 13. detsembrist 2012 kuni 13. detsembrini 2016 Leedu transpordi- ja sideminister.

Ta lõpetas aastal 1970 Kavarskases keskkooli. Aastal 1975 lõpetas ta Kaunase Polütehnilise Instituudi keemiatehnoloogia teaduskonna anorgaaniliste materjalide ja väetiste keemiatehnoloogia insener-tehnoloogina.

Pärast instituudi lõpetamist oli ta aastani 1979 Kaunases komsomolitöötaja. Seejärel, kahekümne aasta jooksul ametialaselt seotud riigiettevõttega "Azoto", muudeti 1990. aastate esimesel poolel kommertsettevõtteks Achema. Ta juhtis laborit kümme aastat, seejärel töötas direktorina. Taas on olnud selle ettevõttega (Achemos group) ametialaselt seotud aastatel 2004–2008.

Ta oli Leedu Demokraatliku Tööpartei aktivist, 2001. aastal astus Leedu Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. 2005. aastal sai temast LSDP asepresident. Aastail 1995, 1997, 2003 ja 2007 valiti ta Jonava rajooni volikokku. 2000. aasta parlamendivalimistel valiti ta esimest korda vasakpoolse koalitsiooni koosseisus koos Algirdas Brazauskasega seimi, kuhu jäi kuni 2004. aastani. 2008. aasta parlamendivalimiste tulemusel naasis ta pärast nelja-aastast pausi seimi Leedu Sotsiaaldemokraatliku Partei kandidaadina. 2012. aastal valiti ta üheliikmelises valimisringkonnas uueks ametiajaks seimi liikmeks.

13. detsembrini 2012 kuni 13. detsembrini 2016 oli ta Algirdas Butkevičiuse valitsuses Leedu transpordi- ja sideminister.

## Isiklikku
Rimantas Sinkevičius on abielus, abikaasa Ligita on insener-tehnoloog; neil on kaks last: poeg Mindaugas oli Leedu majandusminister, tütar Rūta on jurist.
Naši Groši

**Naši Groši** (ukraina keeles Наші гроші з Денисом Бігусом) on Ukraina uuriva ajakirjanduse telesaade. Üks Bihus.Info grupi põhiprojekte. Idee autor ja ettekandja on Denys Bigus.

## Vaata ka
* Shemõ
* Slidstvo.Info

## Välislingid
* Saate tutvustus UA: Peršõi veebilehel
Asavas

**Asavas** (ka **Drobiškėse järv**) on järv Leedus Zarasai rajoonis. Järv asub Salakasest 1,5 kilomeetrit loodes ja kuulub Nemunase vesikonda. Järv on ida-lääne sihiline. Järve kaldad on enamasti kõrged (kuni 10 meetrit), valdavalt metsased, lõuna- ja edelaosas aga madalad, kohati ka soostunud. Läänes on järv ühendatud Asavėlise järvega.

Kaldajoone pikkus on 10,51 kilomeetrit. Järves on kaks saart pindaladega 2,62 ha ja 0,05 ha. Järve säng asub jääajal tekkinud lohus. Järve põhja katab muda, kalda ääres on ida- ja põhjaosas põhja katmas liiv ning kruus.

Asavasest voolab läbi Šventoji jõgi, sinna suubub kuus nimetut oja. Kaladest elavad järves ahven, särg, roosärg, koger, säinas, kiisk, nurg, haug, latikas ja linask. Järve kaldal asuvad Gaideliškėse, Grybiškėse ja Drobiškėse külad.

## Viited
NGC 4874

**NGC 4874** on elliptiline galaktika, mis asub Coma galaktikaparves, Berenike Juuste tähtkujus.

Galaktika avastas 1785. aastal William Herschel, kes pidas seda udukoguks. 

See on Coma galaktikaparve heleduselt teine galaktika ning selle tähesuurus on 12,7. NGC 4874 asub Maast umbes 350 miljoni valgusaasta kaugusel. Galaktika sisaldab üle 30 000 kerasparve.

## Viited
NKVD rahvuslikud operatsioonid

Seeria massiliste repressioonide kampaaniatest, mille NKVD korraldas aastatel 1937–1938 toimunud Suure Terrori ajal ja mis olid suunatud peamiselt NSV Liidu jaoks võõrastest rahvustest inimeste vastu (poolakad, sakslased, lätlased, leedulased, eestlased, soomlased, kreeklased, rumeenlased, bulgaarlased, hiinlased, iraanlased, afgaanid ja teised). Harbiinlaste vastu käivitati eraldi operatsioon. "Rahvuslike operatsioonide" eesmärk kuulutas välja võitluse kapitalistlike riikide sabotaaži, mässuliste ja luurajate spioonide vastu. 1937. aasta augustist kuni 1938. aasta novembrini mõisteti kõigi "rahvuslike operatsioonide" raames süüdi 335 513 inimest, kellest 247 157 inimest mõisteti mahalaskmisele, mis moodustab 73,66% süüdimõistetud isikute koguarvust [1]. Hoolimata asjaolust, et arreteeritute ja süüdimõistetute seas on etniline aspekt selgelt nähtav, said teiste NSVL rahvaste esindajad, sealhulgas nn "tiitelrahvad": venelased, ukrainlased, valgevenelased, nn "rahvuslike operatsioonide" ohvriteks [2]. Ühingu "Memorial" teatel olid Volga sakslaste seas repressioonid minimaalsed, kuna neid ei peetud välismaalasteks. Ja vastupidi, Hiina Idaraudtee töötajate (Harbiinid) hulgast represseeriti etnilised venelased, kes olid veetund märkimisväärselt pika aega välismaal.

## Viited
1.  «Польская операция» НКВД 1937—1938 гг.

2.
Carl Lutz

**Carl Robert Lutz** (30. märts 1895, Walzenhausen Šveits – 12. veebruar 1975, Bern Šveits) oli Šveitsi diplomaat. Ta päästis holokaustist ligikaudu 62 000 juuti, olles Teise maailmasõja ajal Šveitsi saatkonna asekonsul Budapestis. See oli sõja suurim juutide päästeoperatsioon, kui umbes pool linna juudikogukonnast säästeti.

## Vaata ka
*Raoul Wallenberg
Teine Gao lahing

**Teine Gao lahing** toimus 25.–27. jaanuaril 2013, selle käigus taasvallutasid Mali ja Prantsusmaa väed islamiäärmusliku MOJWA käest Gao linna. Hukkus 25 islamisti, 2 valitsusvägede võitlejat sai haavata.

Linna tagasivallutamine algas 25. jaanuari hilisõhtul, kui Prantsusmaa väed Wabaria silla ja Gao lennujaama vastupanuta hõivasid.

## Viited

## Välislingid
* NY Timesi artikkel (inglise keeles)
Trevor Philips

**Trevor Philips** on väljamõeldud tegelane videomängus "Grand Theft Auto V" ehk "GTA V". Philips on üks kolmest mängu peategelasest, teised kaks on Franklin Clinton ja Michael De Santa. Mängus on Trevor karjäärikurjategija ja endine pangaröövel.

Trevori mängusisene välimus on tehtud Steven Oggi välimuse põhjal, kuid tema iseloom on loodud inspireerituna Suurbritannia kurjategijast Charles Bronsonist. Philipsile on oma hääle andnud Kanada näitleja Steven Ogg, kes aitas *[[motion capture]]*-tehnoloogia abil kaasa ka tegelase animeerimisele.

Trevorit on peetud üheks poleemilisemaks tegelaseks videomängude ajaloos. Mängu kaasstsenarist Dan Houser on teda kirjeldanud tegelasena, kes tegutseb puhtalt ajendatuna kirest ja kibestumusest. Et Philips ei jääks liiga ühekülgseks, kujutatakse teda samas oma lähedastest hoolivana olenemata tema üldisemast antisotsiaalsest käitumisest. Mitmed kriitikud pidasid Philipsit usutavaks ja sümpaatseks, kuid teised arvasid, et tema vägivaldne iseloom mõjutas mängu narratiivi negatiivselt.
Mihkel Roos

**Mihkel Roos** (sündinud 5. oktoobril 1982 Taeblas) on eesti päritolu endine Ameerika Ühendriikide Ameerika jalgpallur, kes mängis terve oma https://en.wikipedia.org/wiki/National_Football_LeagueNFL-i karjääri vältel https://en.wikipedia.org/wiki/Tennessee_TitansTennessee Titaanide heaks. Ta valiti Titaanide poolt https://en.wikipedia.org/wiki/2005_NFL_Draft2005. aasta NFL-i drafti teises seerias. Ta mängis kolledži jalgpalli https://en.wikipedia.org/wiki/Eastern_Washington_Eagles_footballEastern Washington-is.

## Isiklikku
Kuigi ta sündis Eestis, ta vanemad on eestlased ja ta õppis paar aastat Taebla Keskkoolis, ei valda ta eesti keelt.
Kolmikhüppe Eesti meistrivõistluste medalivõitjad

**[[Kolmikhüpe|Kolmikhüppe]] [[Eesti meistrivõistluste medalivõitjad kergejõustikus|Eesti meistrivõistluste medalivõitjad.]]**

## Mehed

## Naised
Kolmas Gao lahing

**Kolmas Gao lahing** toimus 9.–11. veebruaril 2013, Põhja-Mali konflikti ajal, Gao linnas. Lahing kujutas endast islamiäärmusliku MOJWA võitlejate pealetungi. Mässulised said Mali valitsusvägedelt, kellel oli Prantsusmaa toetus, lüüa.

## Lahing
Laupäeval, 9. veebruaril lasti Gaos maha mees, kellel oli kavas korraldada enesetapurünnak; ta hukkus enne enda lõhkekeha õhkimist. Järgmisel päeval tungisid MOJWA võitlejad linna, nad tulid tõenäoliselt Adrar des Iforase mägedest. Prantsusmaa kindrali Bernard Barrera sõnul kasutasid mässulised linna sisenemiseks mootorrattaid ning mööda Nigeri jõge tulemiseks pirooge. Esimesed tulevahetused toimusid kell kaks päeval Gao kesklinna politseijaoskonna juures, hiljem levisid mitmeks tunniks üle linna. Prantsuse väed toetasid lõksu jäänud Mali sõdureid helikopteritega. Mali kolonel Saliou Maiga ütles Reutersile, et mässulised proovisid linnas enesetapurünnakuid korda saata.

Valitsusväed asusid vasturünnakule ning avasid islamistide positsioonide pihta tule. Nad said vastutuld ümberkaudsetest majadest, kuhu terroristid end peitnud olid. Abivägedena saabusid Prantsusmaa sõdurid. Politseijaoskonna juures lõppes võitlus pärastlõunal, kuid jätkus kuberneri maja juures. Mali kolonelleitnant Mamadou Samaké sõnas: "Islamistide read olid tublisti kannatada saanud, paljud neist hukkusid."

Prantsusmaa umbes 900-meheline väeüksus, mis oli paigutatud lennujaama, läks lahingusse õhtul; Vabadusväljakule lõksu jäänud ajakirjanike evakueerimiseks kasutati soomuskolonni. Tulevahetused lõppesid päikeseloojangul. Järgmisel hommikul kell 5 pommitas Prantsusmaa helikopter Gao politseijaoskonda, sellega oli lahing lõppenud. Lahingu käigus kaotas elu kuus tsiviilisikut, 11–15 sai haavata.

## Viited
Oleksi Neižpapa

**Oleksi Neižpapa** (ukraina keeles Олексій Леонідович Неїжпапа; sündinud 9. oktoobril 1975 Sevastopolis) on Ukraina sõjaväelane, Ukraina mereväe ülem alates 11. juunist 2020, viitseadmiral.

## Sõjaväeteenistus
Ukraina mereväe ülem alates 11. juunist 2020.

## Auastmed
* 2017 – kontradmiral 
* 2022 – viitseadmiral

## Viited
Kamber (taluarhitektuur)

**Kamber** oli eesti rehielamus ruum, kus vanasti ainult suviti ja rehepeksu ajal elati.
   
## Ajaloost
Allikates on mainitud kambrit esimest korda 17. sajandi I poolel. Eestis oli üldiselt tavaks vanemas rehielamus kambri ehitamine rehetoa otsa pikliku ruumina.  Kui rehielamus oli rehealune rehetoast laiem, ehitati kamber samuti laiem ning ühelt poolt kokku rehealusega ümber rehetoa külgseina ja ahju nurga. Lõuna-Eestis oli otsakamber tavaliselt rehetoaga ühelaiune. Külgkambrid olid 19. sajandil levinud Kagu-Eestis ning Saare- ja Hiiumaal. Saaremaa lääneosas oli rehetoa kõrval asuv *rehekamber* ehk koda ka esikuks, mille kaudu pääses rehetuppa. 

## Kirjeldus
Kambrid ehitati ümarpalkidest, esialgu kütte võimalusteta ja akendeta (või puuluugiga suletava väikese nn *pajaaknaga* palkide vahel) ning savi- või muldpõrandaga. Neid kasutati panipaigana, suviti ka magamisruumina, milles püsivat sisustust polnud. Külgkambrite kõrval ehitati rehetoa räästa alla teisigi väiksemaid ruume toidu säilitamiseks, mida hiljem nimetati sahvriks. Saartel oli otskambri taga tihti mitu pisikest magamiskambrit.

Saaremaal ja Kagu-Eestis hakati 19. sajandi esimesel poolel, mujal Eestis veidi hiljem, kambritele tegema väikeseid klaasaknaid paari ruuduga. Kambri kütet korraldati rehetoa ust lahti hoides või rehetoa poolt köetava ahju, soojamüüri ja lõõridega. Laiemalt hakati küttekoldeid ja aknaid ehitama 19. sajandi II poolel. Soojamüüriga jaotati kamber kaheks osaks - ees- ja tagakambriks, hiljem ehitati juba kindlam vahesein. Eeskamber oli suurem ja seda kasutati peretoana. Tagakamber oli peremehe-perenaise eluruum, see oli väiksem, puhtam ning parema sisustusega. Sageli oli rehetoa taga kolmaski kamber ehk *käsikamber* (sahver).
Kambritele ehitati laudpõrand ja laudlagi.  

19. sajandi lõpul paigaldati kambritele suuremaid, 6 ruuduga aknaid, seinu hakati saviga siluma, hiljem ka krohvima. Ehitati korstna ja püstlõõridega ahjusid. Rehielamu kambrite osa suurendati sellega, et vastu rehetuba ehitati köök või ehitati kahe asemel neli kambrit, millest üks oli köök. Kambrid kujunesid suhteliselt iseseisvaks elamuks ning püsisid sellena ka 20. sajandilgi. 

## Vaata ka
* rehealune
* rehetuba
* rehi
* rehielamu

## Viited

## Välislingid
* Rehielamu plaan kambriga Eesti Rahva Muuseum
* Rehielamu kamber Mõniste talurahvamuuseum
Eesti pealinnade loend

Eestis on kasutatud teatud asulate nimetamisel metafoorina vähemalt 25 praegust või endist kujundlikku mitteametlikku nimetust, milles sisaldub sõna "pealinn".

## Tiitlid

* Aianduspealinn
* Folgipealinn
* Kalapealinn
* Kevadpealinn
* Klaasipealinn
* Korvpallipealinn
* Kuumapealinn
* Külmapealinn
* Laadapealinn
* Laulupealinn
* Lõõtsapealinn
* Matkapealinn
* Meepealinn
* Meestepealinn
* Metsapealinn
* Mudapealinn
* Piimapealinn
* Poepealinn
* Põlevkivipealinn
* Päikesepealinn
* Rukkipealinn
* Savipealinn
* Suvepealinn
* Sügispealinn
* Talvepealinn
* Tellisepealinn
* Veinipealinn
* Vorstipealinn

## Piirkondade mitteametlikud pealinnad

* Mulgimaa pealinn
* Peipsi pealinn
* Setomaa pealinn

## Rahvapärased sildistused

* Natsipealinn
* Kakluspealinn

## Endiste riikide jm haldusüksuste pealinnad

* Saare-Lääne piiskopiriigi pealinn
* Tartu piiskopiriigi pealinn
* Liivimaa kuningriigi pealinn
* Eestimaa Töörahva Kommuuni pealinn
* Eesti NSV ajutine pealinn

## Vaata ka
* Euroopa kultuuripealinn
* Soome-ugri kultuuripealinn

## Viited
Raman Hałoŭčenka

**Raman Hałoŭčenka** (valgevene keeles *Раман Аляксандравіч Галоўчэнка*; sündinud 10. augustil 1973 Žodzinas) on Valgevene diplomaat, poliitik ja riigitegelane. Ta oli 4. juunist 2020 kuni 10. märtsini 2025 Valgevene peaminister.

Ta sündis aastal 1973 Žodzinas Smalavičy rajoonis Minski oblastis. Ta lõpetas aastal 1996 Venemaa Välisministeeriumi Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi rahvusvaheliste suhete erialal.

Ta oli aastatel 1997–2002 Valgevene Julgeolekunõukogu riigisekretariaadi peaspetsialist. Aastatel 2002–2005 oli ta Valgevene Vabariigi peaprokuratuuri osakonna juhataja asetäitja. Aastatel 2005–2006 töötas ta presidendi administratsiooni välispoliitika osakonna peanõunikuna. Aastatel 2006–2009 oli ta rahvusvahelise julgeolekualase koostöö osakonna peanõunik, Julgeolekunõukogu riigisekretariaadi rahvusvahelise julgeoleku osakonna peasekretär. Juulist 2009 kuni detsembrini 2009 oli ta Poolas asuva saatkonna nõunik-saadik. Detsembrist 2009 kuni aprillini 2013 oli ta Valgevene Vabariigi riikliku sõjalis-tööstusliku komitee esimehe esimene asetäitja. 22. aprillist 2013 kuni augustini 2018 oli ta erakorraline ja täievoliline suursaadik Araabia Ühendemiraatides, osalise tööajaga ka Saudi Araabias ja Kataris.

18. augustist 2018 kuni 3. juunini 2020 juhtis ta Valgevene Vabariigi riiklikku sõjatööstuskomiteed.

4. juunil 2020 sai tast Valgevene peaminister.

## Isiklikku
Ta valdab inglise, araabia, saksa ja poola keelt.
Calum McSwiggan

**Calum McSwiggan** (sündinud 21. mail 1990 Nottinghamis Inglismaal) on briti YouTube'ija, blogija ja ajakirjanik. McSwiggan loob videosisu LGBT+ teemadest, vaimsest tervisest ning seksist ja suhetest. Ta alustas YouTube'i videote loomist 2013. aastal ja hakkas 2017. aastal korraldama raadiojaamas Fubar Radio endanimelist saadet "The Calum McSwiggan Show".
Paater

**Paater** on etnograafias mitmest helme ja kannaga hõberahade reast koosnev kaelaehe eesti rahvarõivastel; kaelaraha. 
 
Paatreid hakati kandma keskajal katoliiklike palvehelmeste eeskujul. 18.  ja 19. sajandil Eestis kantud naiste kaelaehe sai nimetuse paternostri ehk meieisapalve järgi. 

Lääne-Eestis nimetati paatriks sellist ehet, milles oli vähemalt 12 kaelaraha. Põhja-Eestis kandis sellist nime ehtekomplekti kõige suurem kaelaraha.

Põhjaeesti murretes kutsuti paatriks ka hobuse kuljustega kaelapaela. 

## Viited

## Välislingid
* Paater Eesti Rahva Muuseum
Arula (perekonnanimi)

**Arula** on eesti perekonnanimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Arula 333 inimesel: 149 mehel ja 184 naisel. Perekonnanimede levikult on Arula meeste seas 465. kohal ja naiste seas 390. kohal. Nimi on levinuim Järva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 10,6.

## Nime kandjaid
*Aimar Arula, eesti pedagoog (1966–) 
*Elmar Arula, eesti agronoom (1917–2000)
*...

## Viited
Teras (perekonnanimi)

**Teras** on eesti perekonnanimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Teras 426 inimesel: 204 mehel ja 222 naisel. Perekonnanimede levikult on Teras meeste seas 286. kohal ja naiste seas 291. kohal. Nimi on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 18,2.

## Nime kandjaid
*Evald Teras, eesti õpetaja, koorijuht ja koduloolane (1929–2009)
*Johann Teras, eesti vaimulik (1909–1992)
*Jüri Teras seenior, eesti arst ja arstiteadlane (1924–2017)
*Jüri Teras juunior, eesti kirurg (1968–)
*Kalju Teras, eesti pedagoog (1922–1990)
*...

## Viited
Rosalía (täpsustus)

**Rosalía** võib tähendada järgmist:

* Rosalia (eesnimi)
** Rosalía de Castro (sündinud 1837), Hispaania luuletaja, Galicia romantistliku liikumise silmapaistev tegelane
** Rosalía Garrido (sündinud 1944), Hispaania laulja, kes oli populaarne 1960. aastatel
** Rosalía (sündinud 1993), Hispaania laulja

## Kohad

* Rosalia, Pisidia, iidne linn ja endine piiskopkond Pisidias, nüüdne koht Anatoolias (Türgi Aasia-osas) ja Rooma-Katoliku Kiriku titulaar-piiskopitool
* Rosalia (Washington)

## Teised tähendused

* Rosalia (perekond), mardikaliste perekond
* Rosalia (pidustus), lillefestival Rooma keisririigis
* 314 Rosalia, suur asteroidide vöö asteroid
* Järjestikune modulatsioon või rosalia

## Vaata ka

* "Rosealia", Better Than Ezra laul albumilt "Deluxe", 1995

* Rosalie (täpsustus)
* Roselia (täpsustus)
* Santa Rosalía (täpsustus)
Püha Rosalia

**Püha Rosalia** (1130–1166; sitsiilia keeles **Rusulia**), teise nimega  **La Santuzza** ('väike pühak') on Itaalia linna Palermo ning kolme Venezuela linna: El Hatillo, Zuata, ja Anzoátegui kaitsepühak.
Varikalad

**Varikalad** (murdes ka *varid*, *variräimed*) on kalad, mis võrkude merest paati lappamisel ja randa viimisel paadi põhja varisevad.

Rannas antakse varikalad lisatasuna paadiomanikule. Kui paat on ühisomand, jagatakse saak paatkonna liikmete vahel võrdselt.

## Vaata ka
* paatkond

## Viited
Vello Trell

**Vello Trell** (sündinud 12. juulil 1956 Jõhvis) on eesti maalikunstnik.

## Elu ja looming
Trell sündis Jõhvis ning maalimisega hakkas tegelema 1973. aastal. Aeg, mil Trell töötas koos Rein Kelpmaniga Tallinna II Toidukaubastu (asus Sepa ja Kopli tänava nurgal) reklaamikunstnikuna, oli tema kui maalija käekirja kujunemise aeg. Ta on olnud Eesti Kunstnike Liidu liige 1986. aastast.  

Oluliseks impulsiks maalida oli inimese psühholoogiline seisund tolleaegses repressiivses Nõukogude ühiskonnas. Maalimine oli tingitud vajadusest välja elada pingeid iseendas selles situatsioonis. Sel ajal sündis palju figuraalseid maale, kus domineeris pühholoogiline sümbolism ja milles oli kihtide all ikka Trellile omane iroonia. On selge, et need teosed tolleaegses süsteemis jõudsid ülevaatenäitustele vaid läbi tõsise kadalipu, ning leidus maale, mis ei jõudnudki näitustele žürii ettevaatlikkuse tõttu. 

1980. aastate lõpus ja 1990. aastate alguses kunstniku käekiri pisut muutus. Sellesse sugenes rohkem sümbolismi ja abstraktseid elemente. Tollest ajast on kodumaal vähe teoseid säilinud, sest enamik jõudis ja jäi Soome ning mujale välismaale.

1992. aastal Saaremaa perioodil muutusid teosed aina abstraktsemaks, teoste hulgas oli vaid paar portreed. 1990. aastate lõpust järgnes pikk ekspressiivse abstraktsionismi periood, kus segunesid erinevad materjalid ja Trellile äratuntavalt intensiivne koloriit. Peab märkima, et neile maalidele lisab väärtust pikaajalise valmimisprotsessi käigus tekkiv intensiivsus. 

Uue aastatuhande piltides võib näha rohkesti eklektilisusse kanduvaid ilminguid. Teemad varieeruvad linnavaadetest täieliku abstraktsuseni, milles alati domineerib filosoofilisus.

## Näitused
* Kilpkonna galerii, ühisnäitus Rein Kelpmaniga (1998)
* Tartu Kivisilla pildigaleriis (2001)
* Rein Kelpmani ja Vello Trelli retrospektiiv Tartu Kunstimuuseumis (2001)
* Rein Kelpmani ja Vello Trelli maalinäitus "Vanad asjad" (2002)

## Kirjandus
* Kunstivälja kirevus – grotesk, sürrealism, naivism, abstraktne maal / Sirje Helme, Eesti kunsti ajalugu. 6, II osa, 1940–1991. Tallinn, 2016. Lk. 203–216, 497.
Denõss Bigus

**Denõss Bigus** (ukraina keeles Денис Станіславович Бігус, S. 1985 Vinnõtsjas) on Ukraina ajakirjanik ja saatejuht.
Vilnohirsk

**Vilnohirsk** on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Dnipropetrovski oblastis.

Asula rajati 1956. aastal haruldaste metallide kaevanduse juurde. 1964. aastal sai Vilnohirsk linnaõigused.

## Viited

## Välislingid

*http://vilnogirsk.dp.ua/
Algimanta Pabedinskienė

**Algimanta Pabedinskienė** (sündinud 25. märtsil 1965 Liepājas) on Leedu poliitik. Ta oli 13. detsembrist 2012 kuni 13. detsembrini 2016 Leedu sotsiaalhoolekande- ja tööminister (Algirdas Butkevičiuse valitsuses).

Ta on lõpetanud 1983. aastal Kapsukase 6. Keskkooli (praeguse Marijampolė Sūduva gümnaasiumi) ja 1988. aastal Vilniuse Ehitusinseneride Instituudi ehitusinseneri erialal. 2005. aastal sai ta Kaunase Tehnoloogiaülikoolist magistrikraadi juhtimises ja ärijuhtimises.

Pärast kõrgkooli lõpetamist töötas ta insenerina ja tegutses eraettevõtluses. Aastatel 2004–2005 õpetas ta majandust Marijampolė J. Totoraitise Keskkoolis ja 2005–2012 oli Marijampolė kolledži lektor.

Aastatel 2007–2012 oli ta Kaunase kaubandus-, tööstus- ja käsitöökoja Marijampolė filiaali direktor.

13. detsembrist 2012 kuni 13. detsembrini 2016 oli ta Leedu sotsiaalhoolekande- ja tööminister.
École de management de Normandie

**École de management de Normandie** on Pariisis, Le Havre'is, Caenis, Oxfordis ja Dublinis asuvate linnakutega Euroopa äriülikool, mis on asutatus 1871. aastal.

Financial Timesi edetabelis platseerus EM Normandie 2019. aastal Euroopa äriülikoolide seas 81. kohale.

Õppekavadel on kolm rahvusvahelist akrediteeringut: EPAS, EQUIS ja AACSB. Kooli vilistlaste seas on tuntud ärimehi ja poliitikuid, näiteks Patrick Bourdet (Areva Medi tegevjuht) ja Frédéric Daruty de Grandpré (20 Minutesi tegevjuht).

## Viited


## Välislingid
* Õppeasutuse koduleht
Usinkontu

**Usinkontu** (vene keeles Узигонты) oli ingerisoome küla Tyrö kihelkonnas.

Küla oli olemas Ingerimaal Rootsi ajast 17. sajandil.

1941. aastal oli külas 34 maja. Saksa armee okupeeris ala sügisel 1941. Elanikud evakueeriti Eesti kaudu Soome. Soomest 1944. aastal tagasitoodutel keelati kodukülla elama asuda. Alles Hruštšovi ajal, 1956. aastal, õnnestus vaid mõnel külaelanikul kodukülla naasta. 

2002. aastal oli küla tühi. Tänapäeval on sellele kohale ehitatud palju uusi maju, ning kui suur aiamaa.

## Viited
Patamäki

**Patamäki** (vene Пудомяги) on küla Venemaal Leningradi oblasti Gattšina rajoonis. Ajalooliselt Venjoki kihelkonnas Ingerimaal pärineb Rootsi ajast, 17. sajandist. 

Külas oli enne teist maailmasõda 28 talu. Saksa sõjavägi okupeeris 1941. aasta sügisel piirkonna ning elanikud evakueeriti 1943. aastal Eesti kaudu Soome. Soomest 1944. aastal tagasitoodutel keelati kodukülla elama asuda. Alles Hruštšovi ajal, 1956. aastal, õnnestus vaid mõnel külaelanikul kodukülla naasta. Patamäkil oli Punamäki kolhoos, hiljem Punainen Venjoki sovhoosi keskus. Küla on Patamäki valla keskus. 2020. aastal oli külas umbes 2500 elanikku. 

## Viited
Rosalia

**Rosalia** on ladina päritolu naisenimi, mis tähendab roosi. See oli ka Palermo varajase kaitsepühaku nimi (püha Rosalia). Ladina keeles oli Rosalia rooside festival, mida tähistati eri viisidel kogu Rooma keisririigi territooriumil.

## Nimevariante

* Rosalia või Lia (Itaalia)
* Rosália (Portugal)
* Rosalía (Galicia ja Hispaania)
* Rosalie (Prantsusmaa)

* Rozália (Ungari)
* Rozalija (Läti, Leedu, Sloveenia ja Horvaatia)
* Zala (Sloveenia)

## Selle nimega inimesi

* Rosalía Arteaga (sündinud 1956), Ecuadori poliitik
* Rosalia Lombardo (1918–1920), Itaalia laps, kes on tuntud kui hästi säilinud muumia
* Rosalia Price (fl. 1790), Suurbritannia tsirkuseartist
* Rosalía de Castro (1837–1885), Hispaania romantistlik kirjanik
* Rosalía (sündinud 1993), Hispaania laulja
* Püha Rosalia (1130–1166), Itaalia linna Palermo kaitsepühak

## Vaata ka
* Rosalie (eesnimi)
100 m jooksu Eesti meistrivõistluste medalivõitjad

**[[100 m jooks]]u [[Eesti meistrivõistluste medalivõitjad kergejõustikus|Eesti meistrivõistluste medalivõitjad.]]**

## Mehed

	

## Naised
Koroonapandeemia Iraanis

**Koroonapandeemia Iraanis** on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapandeemiast.

Esimene nakatumisjuhtum tuvastati Qomis 2020. aasta 19. veebruaril, või varem.

## Kronoloogia

## Viited
Herdis Fridolin

**Herdis Fridolin** (sündinud 14. märtsil 1970) on eesti bioloog. 

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogina.

Ta töötab Kliimaministeeriumi looduskaitse osakonnas nõunikuna.

## Artikkel
*Herdis Fridolin. Kui palju mõistmist on vaja loodusest hoolimiseks? *Sirp* 12. juuni 2020, lk 24–25.

## Välislingid
*Kui palju mõistmist on vaja loodusest hoolimiseks?
Roberts Zīle

**Roberts Zīle** (sündinud 20. juunil 1958 Riias) on Läti majandusteadlane ja poliitik, ta kuulub erakonda Rahvuslik Liit "Kõik Läti eest!" – "Isamaale ja Vabadusele/LNNK". Ta on aastast 2004 Euroopa Parlamendi liige. 2024. aastast on ta Euroopa Parlamendi asepresident.

Ta sündis aastal 1958 Riias. Ta lõpetas aastal 1976 Riia 25. Keskkooli ja aastal 1976 Läti Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna. Aastal 1983 asus ta kaugõppeaspirantuuri. Aastatel 1992–1994 oli ta praktikal Iowa Osariigi Ülikoolis USA-s, Brandoni Ülikoolis Manitoba provintsis Kanadas ja La Trobe'i ülikoolis Melbourne'is Austraalias. Aastal 1997 kaitses ta majandusteaduste doktori kraadi Läti Põllumajandusülikoolis.

Ta alustas karjääri 1980. aastal kirjastuse Avots toimetajana. Aastatel 1982–1996 oli ta teadur, hiljem määrati ta Läti Riikliku Agraarökonoomika Instituudi osakonnajuhatajaks. Aastatel 1989–1993 töötas ta Läti Kodanike Kongressi ajalehe Pilsonis ja LNNK (Läti Riikliku Iseseisvusliikumise) ajalehe "Nacionālā Neatkarība" majandustoimetajana.

Aastal 1993 kandideeris ta seimi liikmeks Isamaale ja Vabadusele/LNNK nimekirjas, kuid ei osutunud valituks. 1995. aastal valiti ta "Isamaale ja Vabadusele/LNNK" nimekirjast seimi liikmeks, kus ta oli Euroopa asjade komisjoni ning eelarve- ja rahanduskomisjoni liige, hiljem aga komisjoni esimees. 2. veebruarist 1997 kuni 26. novembrini 1998 oli ta Läti rahandusminister nii Andris Šķēle teises valitsuses kui ka Guntars Krastsi valitsuses.

26. novembrist 1998 kuni 7. novembrini 2002 oli ta Läti rahvusvahelise koostöö ja finantsasutuste eriminister Vilis Krištopansi valitsuses. 7. novembrist 2002 kuni 9. märtsini 2004 oli ta Läti transpordiminister Einars Repše valitsuses.

## Välislingid
*Roberts Zīle Euroopa Parlamendi kodulehel
*Läti eurosaadik ERR-ile: EL-i taaskäivitamisfondi tuleb maksimaalselt ära kasutada, ERR, 12. juuni 2020
Enikő Győri

**Enikő Győri** (sündinud 7. juulil 1968 Budapestis) on Ungari majandusteadlane, diplomaat ja poliitik, ta on erakonna Fidesz liige. 2019. aastast on ta Euroopa Parlamendi liige.

Ta lõpetas aastal 1992 Budapesti Corvinuse ülikooli rahvusvaheliste suhete teaduskonna, aastal 2000 kaitses ta samas ülikoolis doktorikraadi. Aastal 1997 osales ta kursusel, mida pakkus École National d’Administration (Riiklik Halduskool).

1992–1999 oli ta Ungari parlamendi Euroopa asjade komisjoni nõunik, hiljem peanõunik.

1999–2003 oli ta Ungari suursaadik Itaalias ja 2014–2019 Ungari suursaadik Hispaanias.

2003–2009 töötas ta Ungari parlamendi kantseleis erakonna Fidesz ELi töörühma juhina. 2009–2010 oli ta Euroopa Parlamendi liige. 2010–2014 töötas ta välisministeeriumi ELi asjade riigisekretärina.

## Tunnustus

* Itaalia Teeneteordeni suurrist, 2002
* Hispaania Tsiviilteenete ordeni suurrist, 2011
* Ungari Vabariigi presidendi aumärk, 2011
* Belgia Krooni ordeni komandör, 2012
* Prantsusmaa Auleegioni ordeni ohvitser, 2013

## Välislingid
*Enikő Győri Euroopa Parlamendi kodulehel
*Ungari eurosaadik ERR-ile: me pole taaskäivitamisfondi üle rõõmsad, ERR, 12. juuni 2020
Turmantase vald

**Turmantase vald** (leedu keeles *Turmanto seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Zarasai rajooni territooriumil. Vald piirneb põhjas Lätiga, idas aga Valgevenega.

Valla pindala on 209&nbsp;km².  2011. aasta seisuga elas seal 1 318 inimest. Valla keskus on Turmantase alev, kus aastal 2011 oli 286 elanikku. Vallavanem on Stanislovas Stankevičius.

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Neljas Gao lahing

**Neljas Gao lahing** toimus Mali sõja ajal 20.–22. veebruaril 2013 Gaos. Islamiäärmusliku MOJWA võitlejad proovisid linna taas enda kontrolli alla võita. Mali valitsusväed lõid rünnaku Prantsusmaa ja Nigeri sõdurite abil tagasi.

## Lahing
Vaid kümme päeva pärast kolmandat Gao lahingut tegid džihadistid linna vallutamiseks uue katse. 20. veebruaril kümne ajal õhtul avasid MOJWA ja Mourabitouni võitlejad tänavatel patrullivate Mali sõdurite pihta tule. Lahing eskaleerus, kui terroristidel õnnestus enda kontrolli alla saada Vabaduspalee ja Õigluspalee. Tulevahetused terroristide ning Mali ja Nigeri sõjaväelaste, keda toetasid Prantsusmaa helikopterid, vahel kestsid kogu öö. Peamised kolded olid linna põhjaosa ja kesklinnas asuv raekoda. Öösel ületasid terroristid kanuudega Nigeri jõe ning jõudsid raekoja lähistele, neil õnnestus vallutada raekoda ja kuberneri residents. Järgnesid tulevahetused raekoja ning kohtumaja juures ja linna põhja- ja lõunapoolsete sissesõitude lähedal. MOJWA kõneisik Abu Walid Sahraoui ütles AFP-le: "Meie sõduritele anti rünnakukäsk. Kui vastane meist sellel korral tugevamaks osutub, proovime me uuesti, kuni Gao vabastatakse." Kõneisik islamistide jõudude suurust ei avaldanud, Mali sõjaväe andmetel osales lahingus 40 võitlejat, Prantsusmaa sõjaväe andmetel 30.

Kell seitse hommikul jõudsid mässulised Vabaduse väljakule ning süütasid kohtumaja ja tankla, tulekahju levis keskturule, kus selles hävines mitmeid talle. Valitsusvägesid juhtis kindralmajor Dacko, need koosnesid politseiüksustest ning rahvuskaardist. Mali sõdurite sõnul rajasid terroristid enda positsioonid raekoja ning seda ümbritsevate hoonete katustele ja akendele; nad olid varustatud snaiperrelvadega. Kell kolm öösel piirasid valitsusväed terroristid sisse ning avasid raskekuulipildujatest ja granaadiheitjatest tule. Keskpäevaks jõudis Mali sõjaväe soomuskolonn raekojani. Valitsusvägedele tuli appi Prantsusmaa 92. jalaväerügemendi 200-meheline üksus, mis baseerus Gao lennujaamas. Prantslased saatsid ka kiirreageerimisüksuse QRF GTIA 2, mille käsutuses olid soomukid VAB ja VBCI ja helikopterid Gazelle. Üksust juhtis töörühma ülem, kolonel Bert. Ka prantslased avasid terroristide positsioonide pihta tule, üks helikopteritest tulistas raketi. Abijõududena saabusid ka tuareegidest võitlejad, keda juhtis Ag Gamou Colonel. Tuareegid seadsid enda positsioonid üles jõekallastel. Mali ja Prantsusmaa üksused piirasid raekoda kokku 8 tundi. Mali sõjavägi saatis abivägedena kuus raskekuulipildujatega varustatud pikapit.

Lahingu epitsenter oli kesklinn, lisaks ründasid terroristid ka Gaost põhja pool asunud kontrollpunkti, mida mehitasid Nigeri sõjaväelased. Islamistid löödi tagasi, kaks nendest hukkus. Rahu taastati õhtuks ning Prantsusmaa üksused naasid lennujaama. Viimaseid laske kuuldi 22. veebruari hommikul.

## Viited
Darłowo

**Darłowo** (saksa Rügenwalde) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Sławno maakonnas. 

Darłowo asub Läänemere rannikul Wieprza jõe suudmes.

Asula oli olemas 12. sajandil, linnaõigused sai 1271. aastal. Linn kuulus Hansa Liitu alates 1361. aastast. 15. ja 16. sajandil arenes kaubandus. Kuni 17. sajandini oli tähtis sadamalinn. Alates 19. sajandi keskpaigast hakkas linna tähtsus vähenema. Kuni 1945 oli linn Saksamaa koosseisus.

## Viited
Čičirys

**Čičirys** on järv Leedus Zarasai rajoonis. Järv asub Suviekasest 2 kilomeetrit lõunas ja Zarasaist 13,5 kilomeetrit läänes. Čičirys kuulub Daugava vesikonda. Järve põhiosa on edela-kirde sihiline ja 6,84 kilomeetri pikkune, sellega liitub aga lõunaosas suur laht. Järve kaldad on enamasti kõrged ja metsased, suubuvate ojade kohal ka madalad ja soostunud.

Kaldajoone pikkus on 41,6 kilomeetrit. Järves on seitse saart kogupindalaga 17,41 hektarit. Põhjaosas on üks saar pindalaga 0,3 ha; kaks saart pindaladega 0,19 ha ja 0,12 ha asuvad lõunaosast algavas lahes, ülejäänud saared asuvad aga järve lõunaosas. Šienaujama saare pindala on 5,27 ha, Didžioji pindala on 6,83 ha, Perkasasel 4,29 ha ja Astravukasel 0,41 ha. Järve säng asub kahe jääajal tekkinud tunneloru ristumispaigas. Järve põhja katavad savi, lubjakivi, turvas ja muda, kalda ääres on põhja katmas liiv ning kruus.

Čičirysist algab Rauda jõgi, sinna suubuvad Melnyčėlė ja veel 22 oja. Kaladest elavad järves ahven, särg, roosärg, koger, rääbis, meritint, nurg, haug, latikas, rünt, luts, harilik hink, võldas ja linask. Küladest asuvad järve kaldal Vėdariai, Čičiriai, Didėja, Guogiškis, Cibulinė, Meiriškės, Meiriškėlės, Rudinės, Sviriškės ja Bikūnai.

## Viited
Namysłów

**Namysłów** (saksa Namslau) on linn Poolas Opole vojevoodkonnas, Namysłówi maakonna ja Namysłówi valla halduskeskus. Namysłów asub Wrocławist umbes 48 km idas ja Opolest ligikaudu 47 km põhjas.

Asula sai linnaõigused 1249. aasta paiku. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus.

## Viited
Maksukiil

**Maksukiil** (soome: Verokiila) märgib töötasust kinnipeetava ja sellelt täiendavalt tasumisele kuuluvate maksukohustuste kogusummat, mille saab leida, kui jagada töövõtjale laekunud summa tööandja väljamakstava tööjõukulu kogusummaga. 

Eesti 2020. aasta maksusüsteemis tuleb brutopalgast kinni pidada tulumaks allikamaksuna (arvestades muutuva suurusega maksuvaba osa), töötuskindluse ja kohustusliku pensionikindlustuse maksed. Töötasule tuleb juurde maksta sotsiaalkindlustusmaks ja tööandja töötuskindlustuse makse.

Näiteks Eesti 2020. aasta maksukiilu suurus vastavalt väljamakstavale töötasule on esitatud juuresolevas tabelis. 

**Maksukoormus** näitab sama töötasu, s.t tööandja kogupalgakulu ja töövõtja netotulu vahet, kuid seda väljendatakse protsentides. 

## Mõiste
Maksukiil näitab millise summa võrra muutub tööjõud uuritavas riigis maksukohustuste tõttu kallimaks. Kõige suuremad erisused riikide võrdluses johtuvad siiski sellest, kas sotsiaalkindlustusmaksed teeb töötaja ise oma netopalgast (näiteks Šveits, Ameerika Ühendriigid jm) või kogub neid riigi maksuamet. Kuid maksukiilu suurust mõjutab ka see, kas tulumaks on ühtlase maksumääraga (ingl *flat rate*) või progresseeruva maksukoormuse ja astmeliselt tõusva maksumääraga.

Teadustöödes on kasutatud ka täpsustavaid mõisteid, näiteks:
* **maksukiilu kogukulu** näitab kogusummat, mille võrra kasvab töötasu erinevatest maksudest johtuvalt. Mida suurem maksukiil on, seda suuremaks kasvab töötajate soov teha tööd maksusid tasumata (varimajandus);
* **maksukiilu piirmäär** (-marginaal) näitab, kui palju töötasu suurenedes kasvab selle tegelik maksukoormus. Selline efekt tekib vaid astmeliselt tõusva maksumäära puhul;
* **mitmekordne maksukiil** võtab arvesse lisaks töötasumaksudele veel ka tarbimismaksud, mida inimene tasub kaupu ja teenuseid ostes;
* **efektiivne maksukiil** või **efektiivne maksukoormus** näitab, kui suur osa summana või protsendina läheb tööandja poolt töötasuks makstud summast valitsuse eelarvesse, kui arvesse võetakse veel riigieelarvesse makstavate teenustasude kogusumma ja arvestatakse maha sotsiaaltoetustest, abirahadest, töötuskindlustusest, pensionidest jms tekkiv täiendav tulu. 

## Vaata ka

* Aktsiisimaks
* Lisandunud väärtuse maks (Käibemaks)
* Maksu- ja Tolliamet
* Maksukoormus
* Maksumäär
* Maksupoliitika
* Maksusüsteemid
* Omandimaks
* Rikkusemaks
* Sotsiaalmaks
* Tollimaks
* Tulumaks

## Viited
Smalvas

**Smalvas** on järv Leedus Zarasai rajoonis. Järv asub Visaginasest 1,5 kilomeetrit loodes ja Zarasaist 13,5 kilomeetrit läänes. Smalvas kuulub Daugava vesikonda.

Kaldajoone pikkus on 17,65 kilomeetrit. Järve keskel on saar pindalaga 0,24 hektarit. Järve kaldad on põhjaosas kõrged ja järsud, lõunas aga madalad ja soostunud. Läänes asub Smalvykštise soo pindalaga 328 ha. Kaldaid moodustavad liivaluited ja võsastunud turbaväljad. Järve ümbruskond on valdavalt asustamata, sinna jäävad Pasmalvėse küla ja Dumblynė huutor. Järve põhja katab mudaga segunenud sapropeel.

Smalvase ja Smalvykštise järvede ümbruskonna kaitseks moodustati aastal 1960 Smalvase-Smalvykštise maastikukaitseala. Tänapäeval kuulub see Gražutė regionaalpargi koosseisu.

Smalvasest algab  Drūkšiaisse suubuv Smalva jõgi, sinna suubuvad Dulvas ja veel neli nimetut oja. Kaladest elavad järves ahven, särg, roosärg, koger, kiisk, meritint, nurg, haug, latikas, viidikas, säinas, koha, luts, harilik hink, säga ja linask.

Järve nimi tuleneb tõrvast (leedu k. *smala*).

Smalvase järgi on nimetatud Kunda lademe Pivorai kihistu Smalvase kihistik.

## Viited
Padinad

**Padinad** on eesti etnograafias naeltega puutallad jääl käimiseks.

Padinate alumisel küljel oli kaks kõrgemat ristliistu. Jalatsite alla seoti nad kevadel ja sügisel poriga käimiseks. Talviti kinnitati ristliistudele rauast teravikud, et oleks võimalik jääl käia. Saartel ja läänerannikul kasutati padinaid talvisel roolõikamisel jm, merejääl ka talvisel noodapüügil.

Kesk-Eestis nimetati padinateks takulõngast susse. 

## Vaata ka
*räätsad

## Viited

## Välislingid
* Padinad Eesti Rahva Muuseum
* Padinad talvel Eesti Rahva Muuseum
Zarasas

**Zarasas** on järv Leedus Zarasai rajoonis Zarasai linnas. Järv kuulub Daugava vesikonda. 

Järve kaldad on enamasti kõrged, valdavalt metsased kohati ka võsastunud. Kagus on järv ühendatud Zarasaitise järvega.

Kaldajoone pikkus on 17,21 kilomeetrit. Järves on neli saart: Italijos (0,73 ha), Putinų (0,58 ha), Liepų (1,45 ha) ja Didžioji (39,4 ha). Järve põhja katab sapropeeliga segunenud muda, kalda ääres põhja katmas liiv.

Zarasasest voolab läbi Laucesa jõgi, mis sealkandis kannab kohalikku nime Nikajus. Järve suubuvad Petrūniškise oja, Aklė ja veel üks nimetu oja.

Didžioji saarele rajas katoliiklik kogudus *Canonicorum* XVII sajandil oma kloostri. Kloostri juures asusid ka kool ja kivist kirikuhoone. 1834. aastal klooster suleti. Esimese maailmasõja ajal rajasid Saksa okupatsiooniväed saarele puusilla. Saarele rajati aga sõjaväe tallid. 1958. aastal võeti vastu otsus ühendada saar Zarasai linnaga tammi abil, ent hiljem rajati tammi asemel uus sild. Tänapäeval asub saarel ujumiskoht, seal korraldatakse kultuuri- ja spordiüritusi ning festivale.

## Viited
Wałcz

**Wałcz** (saksa *Deutsch Krone*) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas, Wałczi maakonna halduskeskus.

Wałcz sai linnaõigused 1303. aastal. Alates 1368. aastast oli linn Poola Kuningriigi koosseisu. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks linn 1772. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Teises maailmasõjas hävis 45% linnast. Alates 1945. aastast on Wałcz taas Poola piires.

## Viited
Strzelin

**Strzelin** (saksa *Strehlen*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas, Strzelini maakonna ja Strzelini valla halduskeskus. Strzelin asub Wrocławi kesklinnast umbes 37 km lõunas.

Strehlen sai linnaõigused 1292. aastal. Teises maailmasõjas hävis 80% linnast. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

Strzelinis asub graniidi kivimurd, mis on kuni 120 km sügavune ja sügavaim graniidi kivimurd Euroopas.

## Viited
Ugo Spirito

**Ugo Spirito** (9. september 1896 Arezzo – 28. aprill 1979 Rooma) oli itaalia filosoof.

## Teoseid
**Storia del diritto penale italiano*, 1925, 3. trükk 1974.
**Il nuovo diritto penale*, 1929.
**Critica dell'economia liberale*, 1930.
**L'idealismo italiano e i suoi critici*, 1930; 3. trükk 1974.
**I fondamenti dell'economia corporativa*, 1932.
**Capitalismo e corporativismo*, 1933.
**Scienza e filosofia*, 1933.
**[[La vita come ricerca]]*, 1937, 2. trükk Rubbettino 2007.
**Dall'economia liberale al corporativismo*, 1939.
**[[La vita come arte]]*, 1941.
**Il problematicismo*, 1948.
**[[La vita come amore]]*, 1953.
**Critica della democrazia*, 1963; 2. trükk Rubbettino 2008.
**Il comunismo*, 1975.
**Dall'attualismo al problematicismo*, 1976.
**Memorie di un incosciente*, Rusconi, Milano 1977.
**Vilfredo Pareto*, Cadmo Editore, Roma, 1978.
**Critica della democrazia*, Luni Ed.: Milano-Trento 1999. ISBN 88-7984-176-9.
**Il corporativismo: dall'economia liberale al corporativismo; i fondamenti dell'economia corporativa; capitalismo e corporativismo*, esseekogu, Rubbettino 2009.
Max Blecher

**Max Blecher** (8. september 1909 – 31. mai 1938) oli Rumeenia juudi kirjanik.

Blecheri meditsiiniõpingud Pariisis katkestas tuberkuloos. Oma lühikesest elust peaaegu kolmandiku veetis ta eri sanatooriumides.

Oma raamatud avaldas ta nime M. Blecher all ja tema tegelik eesnimi pole päris kindel (dokumentides esinevad eesnimed Mihail, Marcel ja Max).

## Teosed
* "Corp transparent", 1934
* "Întâmplări în irealitatea imediată", 1936 (eesti keeles "Juhtumisi vahetus ebatõeluses", Loomingu Raamatukogu 38–39, 2024, tõlkinud Riina Jesmin)
* "Inimi cicatrizate", 1937
* "Vizuina luminată", 1971 (eesti keeles "Valgustatud urg", Loomingu Raamatukogu 4–5, 2020, tõlkinud Riina Jesmin)

## Viited
Nowa Ruda

**Nowa Ruda** (saksa *Neurode*, tšehhi *Nová Ruda*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Kłodzko maakonnas. Nowa Ruda kesklinn asub Tšehhi piirist natuke rohkem kui 3 km kaugusel.

Neurode sai linnaõigused 1353. aastal. Kivisöe tootmine algas 15. sajandi keskel ja kestis kuni 2000. aastani. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

## Viited
Teivashüppe Eesti meistrivõistluste medalivõitjad

**[[Teivashüpe|Teivashüppe]] [[Eesti meistrivõistluste medalivõitjad kergejõustikus|Eesti meistrivõistluste medalivõitjad‎.]]** 

## Mehed

## Naised
Jawor

**Jawor** (saksa *Jauer*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas, Jawori maakonna halduskeskus. Jawor asub Wrocławist umbes 60 km läänes.

Jawor sai linnaõigused 1242. aasta ja 1275. aasta vahel. Kuni 1392. aastani oli linn Poola Kuningriigi koosseisus, seejärel läks Tšehhi kuningriigi võimu alla. Kolmekümneaastase sõja ajal hävitati linn täielikult, kuid ehitati 17. sajandi lõpus taas üles. Alates 1742. aastast oli linn Preisi kuningriigi koosseisus. 1776. aastal hävis linn peaaegu täielikult tulekahju tagajärjel. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus, seejärel anti Poolale.

## Viited
Newry

**Newry** (iiri keeles *an Iúraigh*) on Põhja-Iirimaa linn, mis asub Clanrye jõe ääres Downi ja Armagh' krahvkonnas. Aastal 2021 elas seal 27 913 inimest.

Vanimad inimasustuse jäljed tänapäeva Newry alal on rohkem kui 6000 aastat vanad. Newry rajati 1144. aastal tsistertslaste kloostri ümber tekkinud asulana, mis teeb sellest ühe Iirimaa vanima asula. 16. sajandil sulgesid inglased  kloostri ja rajasid selle kohale Bagenali lossi. 1742. aastal avati Newry kanal ning asulasse rajati sadam. 2002. aastal anti Newryle koos Lisburniga linna staatus.

## Viited
Lisburn

**Lisburn** (iiri keeles *Lios na gCearrbhach*) on Põhja-Iirimaa linn Lagani jõe ääres. 

See on Põhja-Iirimaa suuruselt kolmas linn. Asub Belfastist 13 km edelas.

Lisburni asutasid 17. sajandil Inglismaalt ja Walesist pärit asunikud. Varem oli see alev, kuid 2002. aastal anti Lisburnile kuninganna Elizabeth II võimuletuleku 50. aastapäeva puhul koos Newryga linna staatus.

## Viited