open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vöörivisiir

**Vöörivisiir** on veeremilaevadel, nii parvlaevadel kui ka ro-ro laevadel ja ro-pax-laevadel autoteki vööriuste liik, mille puhul vööriuks avatakse üles. 

Mõnedel laevadel on vöörivisiiride asemele ehitatud külgedele liikuvad vööriuksed, mida peetakse vöörivisiirist turvalisemaks. Varasemail aastail ei olnud head alust tugevusarvutustele vöörivisiiride lukkude jaoks. Vöörivisiir peab olema ilmastikukindel, selle taga asuv ramp aga veekindel.

Vöörivisiiri puhul neelavad lainete lööke hinged ja visiirilukud, mis võivad lõpuks puruneda. Külgedele liikuvate vööriuste puhul neelab lainete löögid laeva kere. Turvalisust lisab rambist tagapool asuv põrkevahesein, mis peab takistama vee pääsu autotekile vööriuste ja rambi purunemise korral. 

Läänemerel on olnud juhtumeid, kui vöörivisiiri hinged on paindunud ja lukud lainetuses purunenud. Vöörivisiiri rike on põhjustanud mõne laeva uppumise, neist juhtumeist on tuntuim parvlaeva Estonia uppumine.

## Vaata ka
* Visiir (kiiver)

## Viited
Bresti rajoon

**Bresti rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Bresti oblastis Valgevenes. Rajoon piirneb lõunas Ukraina ja läänes Poolaga. Rajooni pindala on 1544 km². 2009. aasta seisuga elas seal 39 426 inimest.

Rajoon moodustati aastal 1940, tänapäevastes piirides on aastast 1950. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Čarnaŭčycy, Černi, Damačava, Klejniki, Łyščycy, Matykały, Muchavieci, Radvaničy, Znamienka, Tamašoŭka ja Telmy külanõukogu.

Halduskeskus on Bresti linn, mis ametlikult rajooni koosseisu ei kuulu. Rajooni koosseisu kuulub Damačava alev, teised tähtsamad asulad on Čarnaŭčycy ja Tamašoŭka‎.


Monument Domachevo.jpg|Damačava
Kaścioł Najśviaciejšaj Trojcy (Čarnaŭčycy) 001.Jpeg|Čarnaŭčycy
Palace of Nemcevichi Skoki Brest region.JPG|Skoki
Vistyčy. Вістычы (2007).jpg|Vistyčy


Rajooni suurim jõgi on selle läänepiiril voolav Bug. Teised tähtsamad jõed on tema lisajõed Lasnaja ja Muchaviec. Rajooni lõunaosas asub Bresti järvistu.

Rajoon asub Polesje madalikul, osalt ka Bugi madalikul. Kõrgused on valdavalt vahemikus 130–150 meetrit üle merepinna. Madalaim koht ulatub 123 meetrit üle merepinna, kõrgeim koht (186,1 m) asub Zapołle küla lähistel.

2009. aasta seisuga olid elanikest 83,02% valgevenelased, 8,13% venelased, 6,93% ukrainlased ja 1,92% oli teistest rahvustest. 40,45% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 54,83% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 13,72% elanikke, vene keelt aga 83,83%.

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaardid
Navigatsioonisild

**Navigatsioonisild**, ka **komandosild** on laeval üldjuhul tekiehitises asuv hea väljavaatega ruum või konstruktsioon, millest laeva juhitakse.

Sild on saanud nimetuse algse ja tänini püsinud pardast pardasse ulatuva pika ja kitsa kuju järgi, silla tiivad ulatuvad tekiehitisest väljapoole. Varem oli sild lahtine ja rooliratas võis asuda selle keskosas väikeses kinnises roolimajas. Tänapäeva laevasillas eraldi roolimaju ei ole. Mõnel teenistuslaeval on siiski kaks dubleerivat navigatsioonisilda – avatud sild tekiehitise katusel (kasutatakse peamiselt sadamas ja kitsuses sõidul) ja kinnine sild tekiehitise sees.

Laeva sõidus olles on sillas vahitüürimees ja talle abiks olev vahimadrus. Kriitilisemate manöövrite ajal on sillas kapten, kellele on abiks vahitüürimees. Lootsimispiirkonnas viibib sillas ka loots.
Vari (täpsustus)

"**Vari**" võib tähendada mitut asja.
***[[Vari]]** on valgustatud eseme taha jääva pinna valgustamata (või vähem valgustatud) osa.
***[[Vari (ruumiosa)|Vari]]** on valgustamata ruumiosa.
***[[Vari (arhetüüp)|Vari]]** on arhetüüp Jungil.
***Vari** on miski, mis varjab, katab või kaitseb midagi millegi eest.
****[[Vari (vesiehitus)|Vari]]** on vesiehitise vooluava sulgev tarind.
**Lambivari
**Päevavari
**Vihmavari
***Vari** ehk langevari on vahend atmosfääris langeva keha kiiruse vähendamiseks.
***Vari** ehk Varima-te-takere on jumalanna Cooki saarte mütoloogias.
***"[[Vari (Alvtegen)|Vari]]"** on kriminaalromaan.
***"[[Vari (Liiv)|Vari]]"** on Juhan Liivi jutustus.
***"[[Vari (film 2024)|Vari]]"** on režissöör Jaak Kilmi 2024. aasta mängufilm.

## Vaata ka
*Vári, asula Kreekas
Isac Elliot

**Isac Elliot Lundén** (sündinud 26. detsembril 2000 Kauniaises) on Soome laulja. 

Ellioti kuulsaim laul on kuldplaadiks saanud debüütalbumi "Wake Up World" esimene singel "New Way Home".

## Taust
Ta on soomerootslane. Isac Elliot on laulnud poistekooris Cantores Minores ja teinud kaasa Svenska Teaterni muusikalides "Cabaret" ("Kabaree") ja "Kristina från Duvemåla" ("Kristina Duvemålast"). Laulja isa on ansambli The Capital Beat solist Fredi (õieti Fredrik Lundén). Isac Elliot elab Kauniainenis.

## Karjäär
Isac Ellioti laul kõlas laiema avalikkuse ees detsembris 2012 esilinastunud filmis "Ella ja kaverit" ("Ella ja sõbrad"), kus Elliot laulis laulu ”Pop Goes My Heart”.

Ellioti esimene singel "New Way Home" avaldati 14. veebruaril 2013 ja selle ametlik video ilmus 5. aprillil 2013. Laul oli edukas ja jõudis Soome singlite edetabelis esikohale. Norras tuli "New Way Home" singlite edetabelis 14. kohale ja see lisati NRK mP3-raadiokanali repertuaari. Laulu mängiti ka Rootsi ja Singapuri raadiojaamades, kus see tõusis kanali Hot FM 91.3 kuulatumate lugude edetabelis 22. kohale.

Märtsis 2013 pääses Isac Elliot Ameerika tulevikutähtede Billboard Next Big Soundi edetabelis 11. kohale.

Joonas Angeria toodetud debüütalbum "Wake Up World" ilmus 24. mail 2013. Album tõusis Soomes albumite edetabeli tippu ja sai kuldplaadiks. Artist rääkis juunis 2013, et avaldab sama aasta jõuludeks jõuluplaadi, aga selle tegemine jäi ära. Elliot avaldas 29. novembril hoopis oma debüütalbumi uuendatud versiooni.

2014. aasta alguses pälvis Isac Elliot Emma auhinna 2013. aasta uuendaja ja uustulnukana.

## "Dream Big – The Movie" ja teine album
Ellioti karjäärist rääkiv Sami Joensuu lavastatud dokumentaalfilm "Isac Elliot: Dream Big – The Movie" esilinastus Soome kinodes 14. veebruaril 2014. Film linastus peale Soome ka Norras, Rootsis ja Balti riikides. Soomes käis filmi kinos vaatamas veidi alla 6000 inimese. DVD-l avaldati film 7. mail 2014.

Isac Elliot avaldas teise stuudioalbumi "Follow Me" 7. novembril 2014. Album dokumenteeriti Helsingis, Londonis, Stockholmis ja Los Angeles tootjate RedOne, Rami Yacoub, MoZella ja iSHin poolt. Albumi esimene singel ”Baby I” avaldati 18. juunil 2014.

## Singlid

*"New Way Home"
*"First Kiss"
*"Dream Big"
*"My Favorite Girl"
*"Are You Gonna Be My Girl"
*"Let's Lie"
*"A.N.G.E.L"
* "NO 1"
* "Paper Plane"
* "Sweet Talk"
* "Party Alarm"

* "Can't Give Up On Love"
* "Tired of Missing You"
* "Just Can't Let Her Go"
* "Hush"
* "Parachute"
* "Engine"
* "Baby I"
* "Glitter"
* "Recklessly"
* "Save A Girl"
* "Lipstick"

* "No One Else"
* "Worth Something"
* "What About Me"
* "Not for Nothing"
* "Wishful Thinking"
* "Alone"
* "Sleepless"
* "Beast"
* "Liika Sussa Kii"
* "Rullaan"
* "Ring Ring Ring"

* "Roommates"
* "Waving At Cars"
* "Ghost"
* "Weekend"
* "Somebody Else"
* "Waiting Game"
* "Soldi (Italy)"
* " 20min "
* " Makso Mitä Makso "
* " Lowkey "
* " Kaks "
* " Riidellään "
* " Kompastun "
* " Kävi Miten Kävi "
* " Mulle helppoo "
* " Vielki Hereillä "
* " Kylmä "
* " Skaala "
* " Hentoo "
* " Missaat Mut "
* " Kuka se on "
* " Sua Ei Oo "
* " Emily "
Remo Randver

**Remo Randver** (kunstnikunimi **Ig Noir**; 31. märts 1984 Kunda – 24. september 2014) oli eesti kunstnik ja muusik.

Ta õppis Academia Gratas ja lõpetas 2009 Eesti Kunstiakadeemia graafika erialal.

## Välislingid
*Mari Kartau. , kultuur.err.ee, 29. september 2014
Teises maailmasõjas hukkunute ühishaud Narvas

**Teises maailmasõjas hukkunute ühishaud Narvas** on Narva linnas Narva jõe ja Viktoria bastioni vahelisel alal asuv ühishaud. See on arvele võetud ajaloomälestisena. 

Monumendil on kunstmarmorist plaat tekstiga: Au langenud kangelastele ning aastaarvud 1941-1945, selle all sama venekeelne tekst.

Ühishauale püstitati mälestussammas 1947. aastal ja seda restaureeriti 2009. aastal.

## Vaata ka
*Teises maailmasõjas hukkunute ühishaud Narva-Jõesuus, Narva-Jõesuu kalmistul J. Poska tänav 94 .
## Viited

## Välislingid
*
*Narvas uuendatakse omavoliliselt muinsuskaitse all olevat mälestusmärki, www.postimees.ee, 25. jaanuar 2008
*Jüri Tõnisson, Kellele püstitati obelisk?,  Kultuur ja Elu 3/2010
Kõuk

**Kõuk** (mitmuses **kõugud**) on inimese iga mees- või naissoost esivanem (isa ja ema, vanaemad ja vanaisad jne).

Tegu on selles tähenduses tehissõnaga, mille esimene esinemine on teada 1930. aasta zooloogiasõnastikus: *kõuk* : *kõugu* ’Ahne’ (sks esivanem). Tõenäoliselt saadi sõna F. J. Wiedemanni eesti-saksa sõnastikust, kus ta esineb Põhja-Tartumaal esinenud rööpsõnana sõnale *kõu,* mille selgituseks on antud ka *vana kõu* ’väga vana mees; esiisa’.

## Kõukude nimetused

## Vaata ka
*kõugutabel
*kõugukadu
*sugupuu

## Viited
Kõugukadu

**Kõugukadu** on genealoogias kasutatav termin, mis viitab juhule, kui inimesel on mingis põlvkonnas otseste esivanemate (kõukude) arv väiksem kui sellele eelneva põlvkonna oma korrutatuna kahega (kõugutabelina kujutades tähendab see seda, et mõni isiku kõukudest esineb tabelis mitmes kohas). Kõugukadu on tingitud sugulusabieludest.

## Vaata ka
*inbriiding
*kõuk
*kõugutabel
*sugulased

## Viited
Kõugutabel

**Kõugutabel** on suguvõsade uurimisel kasutatav tabel, mis esitab andmed päisniku kõigi kõukude kohta (kas teatava sugupõlveni või nii palju kui neid on võimalik välja selgitada). Kõugutabelis on igas varasemas põlvkonnas kaks korda rohkem isikuid kui hilisemas.

## Vaata ka
*kõuk
*kõugukadu
*sugulussuhted

## Viited
Nikišõne

**Nikišõne** on küla Ukrainas Donetski oblastis Šahtarski rajoonis, umbes 30&nbsp;km kaugusel Donetskist idakirdes.

Nikišõne kõrgus merepinnast on 312 meetrit.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 884 inimest.

Donbassi sõja ajal, 2014. aasta septembris, toimus asula lähistel mitmeid kokkupõrkeid valitsusvastaste relvajõudude ja valitsusvägede vahel.

## Viited

## Välislingid
* 1. oktoober 2014. *[[Infovastupanu]]*. &quot;Перемирие&quot; продолжается: российско-террористические войска атакуют в Никишино. VIDEO (3:27)
* 8. november 2014. *Infoagentuur Novorossija*. Репортаж с позиций ополченцев ДНР в селе Никишино.Шахтерск. (*vene keeles*)
* 9. november 2014. *[[Infovastupanu]]*. Террористы взяли в плен группу переговорщиков (*vene keeles*)
Pulva

**Pulva** on jõgi Poolas ning Valgevenes, Bugi parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Пульва*, poola keeles aga *Pulwa*.

Jõe pikkus on 54 km, sellest Valgevenes 42 ja Poolas 12 kilomeetrit. Jõe valgla on 535 km², sellest 475 km² asub Valgevenes. 

Pulva jõgi algab Poolast Nurzeci lähedalt. Valgevene-Poola piirist alates on jõesäng 18 kilomeetri ulatuses maaparandustöödega kraavitatud.

Valgevene territooriumil läbib Pulva Bresti oblasti Kamianieci rajooni. Suurim asula jõe kaldal on Vysokaje linn jõe keskjooksul, teine tähtsam asula on Voŭčyn  jõe alamjooksul.

## Välislingid
Lasnaja jõgi

**Lasnaja** või **Ljasnaja** on jõgi Valgevenes Bresti oblastis, Bugi parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Лясная*, vene keeles *Лесная* (Lesnaja).

Jõe pikkus on 85 km ja valgla on 2650 km². Jõe lang on 0.2 m/km.

Lasnaja jõgi algab Valgevenest Kamianieci rajoonist, Pravaja Lasnaja ja Levaja Lasnaja ühinemisest. Ülemjooksul läbib jõgi Kamianieci linna, alamjooksul voolab aga läbi Bresti rajooni.

Oru laius on 2–4 kilomeetrit, sügavus 20 (kohati 30) meetrit. Lammi laius on 200–600 meetrit, kohati ulatudes kuni kilomeetrini. Jõe enda laius on 20–30 meetrit.

## Välislingid
*
Altarimaal

**Altarimaal** (ka **altaripilt**; inglise keeles *altarpiece*) on altaripealmikul (retaabel) paiknev maaling, mis kujutab pühakuid ja piiblisüžeesid.

## Viited
Empoor

**Empoor** (saksa keeles *Empore*) ehk **väär** on kõrgemal korrusel asetsev galerii või rõdu taoline ehitusmaht, mis on pikema küljega avatud suuremasse siseruumi. Empoorid on mõeldud kõrgete lagedega ruumi efektsemaks ära kasutamiseks (oreliväär, orelirõdu), vahel ka erinevate inimrühmade (võimukandjad, lauljad) eraldamiseks.

Ehituslikult võib 
	
* empoor toetuda seinaga seotult sammastele või piilaritele. 
* moodustada kahe seinamüüri vahele või seina paksusesse ehitatud iseseisva, tavaliselt arkaadiga avatud ruumi.
* moodustada ainult seinamüüriga seotud konsoolrõdu.

Empoori motiiv pärineb tõenäoliselt Palestiinast, levis varakristlikus ja Bütsantsi sakraalarhitektuuris.

Eristatakse** petikempoor**i, mille võlvide taga puudub läbikäidav ruum.

## Vaata ka
* Altaan
* Palkon
* Lodža

## Viited
Vesivärava tänav

**Vesivärava tänav** on tänav Tallinnas Kadriorus. See algab Narva maanteelt ja lõpeb Gonsiori tänaval. Vesivärava tänav on kandnud ka *Veejuhtme*, *Kanali* ja *Uus-veerenni tänava* nime. Vesivärava nime sai tänav 1882. aastal. 

## Hoonestus

Tänava hoonestus on suures osas pärit 19. sajandi lõpust ja 20. sajandi algusest. 
*Vesivärava tänav 2 – 1997. aastal Vesivärava tänava algusse ehitatud büroohoone arhitekt on Raivo Puusepp. Hoone on oma eripärasusega pälvinud mitmete linnaelanike huvi. 
*Kadrioru staadion avati Vesivärava tänava ääres 1926. aastal. 
*Vesivärava tänav 22 asus kunagi Tallinna–Viljandi kitsarööpmeline raudtee raudteemaja. 2009. aasta novembris kehtestas linnavolikogu detailplaneeringu, mille järgi ehitatakse Vesivärava 22 kinnistule kolme maapealse ja ühe maa-aluse korrusega elamu. 
*Vesivärava tänav 23 // Poska 15
*Vesivärava tänav 42 on katusel asuva klaasist püramiidiga maja, kus asuvad Vesivärava kohvik ja Vesivärava grill. Vesivärava OÜ ehitas Vesivärava kohvikuhoone, mis avati 1999. aastal. 2006. aastal ehitati Vesivärava kohvikule mitmesuguste ürituste tarvis teine korrus. 2011. aastal tehti kohviku juurdeehitiseks uus müügipunkt, kiosk, mis esialgu kandis Vesivärava Kebabi nime.  
*Vesivärava tänav 37 asub Torupilli Selver, mille arhitekt on Riina Raud.

*Vesivärava tänav 50, elu- ja ärikompleks Kadrioru Plaza.
## Ajalugu
18. sajandil rajati Tallinna sadama veevarustuskanal ja Kadrioru staadioni juures asus kanali lüüs ehk vesivärav, mille järgi on tänav nime saanud. Ülemiste järvest vee saanud Peetri veejuhtmest alanud kanali ülesanne oli varustada joogiveega sadamas asuvaid laevu. Sadamasse jõudis kanal Uus-Sadama tänava kohal. 

19. sajandi lõpus aeti veekanal kinni ja alates 1901. aastast kulges Tallinna–Viljandi kitsarööpmeline raudtee Tallinn-Väikse ja Tallinna–Sadama raudteejaamade vahel mööda Tallinna Aleksander Nevski kalmistu ja Kaitseväe kalmistu vahelise ala, Filtri teed, Odra tänavat, ristus Suur-Tartu maanteega, jätkus mööda Türnpu tänavat, Vesivärava tänavat, ületas Narva maantee ja suubus Tallinn-Sadama raudteejaama. Vesivärava 22 asus kunagi raudteemaja. Raudtee võeti üles 1970. aastate alguses. 1980. aastate lõpus plaaniti mööda Vesivärava tänavat rajada Lasnamäele suunduv trammitee.

## Viited

## Välislingid
Sinine Äratus

**Sinine Äratus** on noorteliikumine, endine Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna noorteühendus. 6. juulil 2024 toimunud üldkoosolekul otsustati erakonnast lahkuda ning alustada liitumisläbirääkimisi Eesti Rahvuslaste ja Konservatiividega. 

**Mittetulundusühing Sinine Äratus**, mis registreeriti 17. jaanuaril 2014. Ühenduse sõnul on selle eesmärk aidata kaasa elujõulise rahvusluse taassünnile, viia ellu eestimeelset poliitikat ning sütitada Eesti uus rahvuslik ärkamine.

EKRE noorte koondamisega alustati juba 2011. aastal ühe erakonna asutajaliikme Sten-Hans Vihmari ja EKRE juhatuse liikme Tarmo Kase eestvedamisel. Sinine Äratus loodi 30. novembril 2012 Tartus ja kandis alguses nime **Konservatiivsed Noored**. 2013. aastal valiti ühenduse esimeheks Ruuben Kaalep

Koos Läti Rahvusliku Ühenduse ja Leedu Rahvuslike Noorte Liiduga allkirjastasid kolm noorteorganisatsiooni 18. novembril 2013 Riias ühisdeklaratsiooni võitluseks Euroopa poliitilise globaliseerumise ja multikultuursuse vastu.

2014. aastal korraldas Sinine Äratus mitu protesti sõlmitava Eesti–Vene piirilepingu vastu. Rahvuslastest noorte teatel ei ole Eesti valitsusel õigust loovutada Venemaale Eesti ajaloolist territooriumi, mis on Venemaa poolt okupeeritud.

2015. aasta alguses oli ühenduse esimees Jaak Madison. Aprillis ja mais 2015 korraldas Sinine Äratus Tallinnas ja Tartus meeleavaldused Taavi Rõivase valitsuse plaanitava kütuseaktsiisi tõstmise vastu. Tallinna meeleavaldus tõi kokku tuhatkond inimest, Tartu meeleavaldus umbes 1500.
  	
Ühenduse teatel tegeletakse Sinises Äratuses lisaks poliitikale muusika, kunsti ja parempoolsete filosoofide teoste lugemisega.

26. juulil 2019 valiti ühenduse esimeheks Helen Rebane.

5. septembril 2020 valiti ühenduse esimeheks Karl Juhan Bahovski.

6. juulil 2024 valiti esimeheks Eino Rantanen. 

## Tõrvikurongkäigud

Alates 2014. aastast on Sinine Äratus korraldanud tõrvikurongkäike Eesti Vabariigi aastapäeva tähistamiseks.

## Viited

## Välislingid
* Sinise Äratuse koduleht
* "EKRE noortekogu Sinine Äratus hakkab looma salku ja valima laule" Postimees, 24. aprill 2015
* Trollid manipuleerisid ka päevalehe arvamusrubriigis
Sandra Elkasević

**Sandra Elkasević** (neiupõlvenimega **Perković**; sündinud 21. juunil 1990 Zagrebis) on Horvaatia kettaheitja. Ta on kettaheites kahekordne olümpiavõitja, kahekordne maailmameister ja seitsmekordne Euroopa meister.

2010. aastal pälvis ta Euroopa kergejõustiku tõusva tähe auhinna.

2013. aasta maailmameistrivõistlustel Moskvas võitis ta kuldmedali tulemusega 67.99.

2014. aastal Euroopa meistrivõistlustel Zürichis võitis ta kuldmedali tulemusega 71.08, mis oli Horvaatia rekord ja naiste kettaheites üle paljude aastate esimene tulemus üle 70 meetri.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta tulemusega 67.39 hõbemedali.

2016. aastal tuli ta neljandat korda Euroopa meistriks, kui võitis kulla 69.67-ga.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros tuli ta tulemusega 69.21 kettaheites teist korda olümpiavõitjaks.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis tuli ta teist korda maailmameistriks, võites kuldmedali tulemusega 70.31.

Aastatel 2012–2017 tuli ta kuuel korral järjest Teemantliiga üldvõitjaks.

Tema isiklik rekord kettaheites on **71.41**, mis on heidetud 18. juulil 2017 Bellinzonas.

Ajaleht Sportske novosti on valinud Perkovići kaheksal korral Horvaatia aasta naissportlaseks.

28. detsembrist 2015 kuni 14. oktoobrini 2016 kuulus ta Horvaatia parlamenti.

## Isiklikud rekordid
;Väljas

;Sees

Allikas: IAAF

## Viited

## Välislingid

*
Sesava kihelkond

**Sesava kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Sessau*) oli haldusüksus Kuramaa kubermangus Dobele kreisis.

## Sesava kihelkonna mõisad
*(saksa *Audrau, Audruvas muiža*),
*Blankenfelde mõis (*Blankenfeld, Blankenfeldes muiža*),
*(*Bredenfeld, Briežu muiža*),
*Eleja mõis (*Elley, Elejas muiža*),
*Gali mõis (*Endenhof, Gala muiža*),
*Lielplatone mõis (*Gross-Platon, Lielplatones muiža, Lielplatone*),
*(*Schorstädt, Kursteņu muiža*),
*Bērvircava mõis (*Behrs-Würzau, Bervircava*),
*(*Gross-Würzau, Lielvircavas muiža*).

## Viited

## Välislingid
*Bienenstamm, Herbord Carl Friedrich von. *Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland*. Riga: bei Deubner, 1826. Lk 399 http://books.google.ee/books?id=MwsZAAAAYAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA399,M1.
Mežmuiža kihelkond

**Mežmuiža kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Grenzhof*) oli haldusüksus Kuramaa kubermangus Dobele kreisis.

## Mežmuiža kihelkonna mõisad
*Abgunste mõis (saksa *Abgunst, Abgunstes muiža*),
*(*Alauen, Ālavas muiža*),
*(*Gross-Berken, Lielberķenes muiža, Berķenes muiža*),
*(*Klein-Berken, Mazberķenes muiža*),
*(*Fockenhof, Bukaišu muiža*),
*(*Gemauerthof, Mūrmuiža*),
*Mežmuiža mõis (*Grenzhof, Mežmuiža, Grenčumuiža*),
*(*Grünfeld, Grīnfeldes muiža*),
*Zaļenieki mõis (*Grünhof, Zaļā muiža, Zaļenieku muiža*),
*Kalnamuiža mõis (*Hofzumberge, Kalnamuiža*),
*Villa Medem (*Medden, Medes muiža, Mednes muiža*),
*Vilce mõis (*Wilzen, Vilces muiža*)

## Viited

## Välislingid
*
Bauska kihelkond

**Bauska kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Bauske*) oli haldusüksus Kuramaa kubermangus Bauska kreisis.

## Bauska kihelkonna mõisad
*Bauska loss ((saksa keeles *Amt Bauske, Bauskas pils*),
*(saksa keeles *Ards, Ardsen*, läti keeles Ārces muiža),
*(*Gross-Bersteln, Bērsteles muiža*),
*Bornsminde mõis (*Bornsmünde, Bornsmindes muiža*),
*(*Grafenthal, Grāvendāles muiža*),
*(*Greyersdorf, Greizdarbes muiža*),
*(*Jungfernhof, Jumpravas muiža*),
*Kaucminde mõis (*Kautzemünde, Kauzmünde, Kaucmindes muiža*),
*(*Krussen, Krusas muiža*),
*(*Hahns Memelhof, Hānmēmeles muiža*),
*Derpele mõis (*Dörpers Memelhof, Derpeles muiža*),
*(*Patzen, Pāces muiža*),
*(*Pommusch, Pamūšas muiža*),
*(*Alt-Rahden, Vecsaules muiža*),
*(*Neu-Rahden, Jaunsaules muiža*),
*Rundāle loss (*Ruhenthal, Rundāles muiža*),
*Skaistkalnesi mõis (*Schönberg, Šēnbergas, Skaistkalnes muiža*),
*Svitene mõis (*Schwitten, Svitenes muiža*),
*Code mõis (*Zohden, Codes muiža*),
*(*Dubbenhof, Dubes muiža*).
Iecava kihelkond

**Iecava kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Eckau*, läti keeles *Iecavas draudzes novads*) oli haldusüksus Kuramaa kubermangus Bauska kreisis.

## Iecava kihelkonna mõisad
*(saksa *Althof*, läti *Vecmuiža*)
*Kalnamuiža mõis (*Berghof, Kalna muiža*)
*(*Bershof, Bērzu muiža*)
*Brukna mõis (*Brucken, Bruknas muiža*)
*Jaunlīve muiža (*Dünhof, Daugmale muiža*)
*Suur-Iecava mõis (*Gross-Eckau, Lieliecavas muiža*)
*(*Garrosen, Garozes muiža*)
*(*Kamberley, Kambarleja, Kambarleiši*)
*(*Kuhlsmannhof, Kūlu muiža*)
*(*Lambertshof, Lambertu muiža*)
*(*Merzendorff, Mencendarbes muiža*)
*Mežotne mõis (*Mesothen, Mežotnes pils*)
*Dzimtmisa mõis (*Mitzhof, Misas muiža*)
*(*Peterhof, Pētermuiža*)
*(*Schlockhof, Slokas muiža*)
*(*Sailhof*)

## Viited

## Kirjandus
*
Nereta kihelkond

**Nereta kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Nerst*, läti keeles *Neretas draudzes novads*) oli haldusüksus Kuramaa kubermangus Jaunjelgava kreisis.

## Nereta kihelkonna mõisad
*(*Daudsewas und Gross-Salwen*, Daudzevas muiža, Lielzalves muiža)
*Eķengrāve mõis(*Eckengraf*, Ieķengrāves muiža)
*(*Gritzgaln*, Gridzgales muiža)
*Ērberģe mõis (*Herbergen*, Ērberģes muiža)
*(*Ilsenberg*, Ilzes muiža)
*(*Kurmen*, Kurmene)
*Vecmēmele mõis (*Alt-Memelhof*, Vecmēmeles muiža)
*Nereta mõis (*Nerft*, Neretas muiža)
*(*Neuhof*, Laimes muiža)
*(*Pillkaln*, Pilkalnes muiža)
*(*Gross-Sussen*, Zusani)

## Viited

## Kirjandus
*
Sēlpilsi kihelkond

**Sēlpilsi kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Selburg*, läti keeles *Sēlpils draudzes novads*) oli haldusüksus Kuramaa kubermangus Jaunjelgava kreisis.

## Sēlpilsi kihelkonna mõisad
*(saksa keeles *Dannenfeld*, läti keeles Danpeltes muiža)
*(*Ewalden*, Ēvaldes muiža)
*(*Linden-Birsgallen*, Linde–Birzgale)
*(*Menkenhof*, Meņķes muiža)
*(*Schmieden*, Smidene, Smides)
*(*Klein-Sonnaxt*, Lielsunākstes muiža)
*(*Stabben*, Vīgantes muiža)
*(*Stablieten, Stabliten*, Likuma muiža)
*(*Steinfeld*, Šīriņu muiža)
*Vārenbroka mõis (*Wahrenbrock*, Vārenbrokas muiža)
*Zasa mõis (*Weessen*, Zasas muiža)
*(*Zirulischek*, Cīruļu muiža)
Koolujõgi

**Koolujõgi** on Tartu linnas voolanud endine jõgi, Emajõe haru.

Kuni 18. sajandi lõpuni voolas Emajõgi Tartu kesklinnas kahes harus, tehes seda ümber Holmiks nimetatud saare, jõe linnast kaugemal olevat haru nimetati Koolujõeks. 1764. aastal hakati Toomemäele uusi bastione rajama, õgvendati tänavaid ning laiendati Tartu raekoja esist turuplatsi jõe suunas. Kivisilla ehitamise ajal (1770.–1780. aastatel) suunati kogu Emajõgi voolama mööda Koolujõge, kuid pärast silla valmimist otsustas linn Koolujõe, mis oma idaküljel ulatus kuni praeguse Narva maanteeni, kinni ajada. Koolujõe säng täideti Kivisilla ehitamise ja Holmil olnud bastioni lammutamise käigus kuhjunud jäätmetega, sinna lubati prügi tassida ka linnarahval. Seetõttu lakkas Holm olemast saar ning selle kohal asub praegu Holmi park.

Koolujõe kinniajamine muutis täielikult Emajõe vasakpoolset kaldatsooni. Selle asemele tekkinud platsil peeti hobuselaatu ja seal olid voorimeeste seisukohad, mille järgi hakati platsi nimetama Hobuseturuks. Hiljem sai plats selle ääres asunud kaupmees Henningi maja järgi nimeks Henningi plats.

2011. aastal märgiti Ülejõe pargis ja Narva maanteel maha Emajõe lisaharu ja Koolujõe kunagine säng.

## Viited
Iisaku kalmistu

**Iisaku kalmistu** on kalmistu Iisaku kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Iisaku alevikus Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas. 

Kalmistu tunnistati 1995. aastal kultuurimälestiseks ja on arvel ajaloomälestisena.

## Pildid

Iisaku kalmistu 11.JPG|Mälestusmärk kalmistul
Iisaku kalmistu 19.JPG|Iisaku kalmistu kabel
Iisaku kalmistu 21.JPG|Robert Theodor Hanseni haud
Iisaku kalmistu 17.JPG|Perekond Peepude matmisplats. Rõngasristid 17. sajandist
Iisaku kalmistu 02.JPG|Kalmistu kiviaed
Iisaku kalmistu 10.JPG|Kalmistu mälestusmärk
Iisaku kalmistu 09.JPG|Leonhard Lulla haud Iisaku kalmistul


## Viited

## Välislingid

*
*Iisaku kalmistu kasutamise eeskiri
Agronoomia (ajakiri)

**Agronoomia** oli Eestis aastail 1921–1940 ilmunud põllumajanduslik ajakiri. Selle ingliskeelne määratlus oli *Estonian Journal of Agricultural Science* ja saksakeelne *Zeitschrift für Landwirtschaft*. Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi ajakiri Agraarteadus on Agronoomia järjepidevuse kandja.

Ajakirja andsid välja Eesti Agronoomide Selts ja Akadeemiline Põllumajanduse Selts (toona Akadeemiline Põllumajanduslik Selts). Hiljem ka Riikliku Katseasjanduse Nõukogu ja Agronoomide Koja häälekandja. Ajakirja vastutav toimetaja ja hiljem peatoimetaja õpetatud agronoom Jaan Mets. Toimetusse kuulusid veel Ants Käsebier, Jaan Mägi, Elmar Roger ja Nikolai Friedrich Rootsi. Mõnda aega töötas toimetuse sekretärina Elmar Järvesoo.

Peamiselt avaldati teadustöid ja referaate agraarökonoomika, loomakasvatuse ja taimekasvatuse kohta. Teadustööde kohta ilmus saksa- või ingliskeelseid kokkuvõtteid. Hilisemates aastakäikudes olid teadustöödel esitatud ka võõrkeelsed pealkirjad. Kirjutises avaldatud andmete eest vastutas iga kaastööline oma täieliku nimega.

Ajakirjas avaldati nii Agronoomide Koja kui ka Akadeemilise Põllumajandusliku Seltsi kroonikat ja personaalia teavet.

Ajakirjas tutvustati ka uudissõnu ja seltsi liikmeid, avaldati põllumajandusega seotud reklaami.

Ajakirja peatoimetus asus 1920. aastatel Tartus aadressil Holmi 12.

1938. aastal oli tellimishind 4 kr. 12 numbrit, 2 kr. 25 s. 6 numbrit. 1926. aastal oli tellimishind 350 marka aastas, 175 marka poolaastas.

Ajakirja trükiti Tartus O/Ü "Ilutrükk" trükikojas.

## Vaata ka
*ajakiri Agraarteadus

## Välislingid
*Teave ajakirja Agronoomia kohta Rahvusraamatukogu
Levaja Lasnaja

**Levaja Lasnaja** või **Levaja Ljasnaja** on jõgi Valgevenes Bresti oblastis, üks Lasnaja jõe lähtejõgedest. Valgevene keeles on jõe nimi *Левая Лясная*.

Jõe pikkus on 50 km ja valgla on 750 km². Jõe lang on 0,5 m/km.

Levaja Lasnaja jõgi algab Valgevenest Pružany rajoonist Šarašova lähistelt. Kamianieci rajoonis ühineb jõgi Pravaja Lasnaja jõega, moodustades Lasnaja jõe. Jõe säng on maaparandustööde käigus täies ulatuses õgvendatud. Jõe laius on 6,8, alamjooksul kohati kuni 20 meetrit.
Gruberi geneetikaauhind

**Gruberi geneetikaauhind** on Peter ja Patricia Gruberi sihtasutuse poolt välja antav Gruberi auhind geneetika valdkonnas.

2001. aastal asutatud Gruberi geneetikaauhinnaga kaasneb 500 000-dollariline auhinnaraha. Iga laureaat saab ka kuldse nimelise laureaadimedali ja tunnustusteksti.

## Laureaadid
 
 
*2001 – Rudolf Jaenisch, molekulaarbioloog ja geneetik, transgeneetika rajajaid. Lõi 1974. aastal esimesegeneetiliselt muundatud looma.
*2002 – H. Robert Horvitz, geneetik, kasutanud katseloomana varbussi (*C. elegans*), määratles ja uuris võtmegeene, mis kontrollivad rakusurma. Nobeli auhinna laureaat (2002)
*2003 – David Botstein, geneetik, koos kolleegidega, sealhulgas Ronald W. Davisega, arendanud biotehnoloogilisi meetodeid. 
*2004 – Mary Claire King, geneetik, kes avastas, et teatud variatsioonid BRCA1 geenis võivad suurendada rinnavähi tekke riski. Uurinud ka geeni BRCA2 ja kurtuse geneetilisi põhjuseid. King tõestas paarkümmend aastat enne massilisi genoomide sekveneerimisi, et geneetiliselt on inimesed ja šimpansid 99% ulatuses identsed (1975).
*2005 – Robert Hugh Waterston, geneetik, kes koos John Sulstoniga kaardistas ja seejärel sekveneeris esimese hulkrakse organismina varbussi (*C. elegans*).
*2006 – Elizabeth Blackburn, molekulaarbioloog ja tsütogeneetik, telomeeride avastajaid, Nobeli auhinna laureaat (2009).
*2007 – Maynard Olson, geneetik – "panuse eest genoomikasse".
*2008 – Allan C. Spradling, embrüoloog ja geneetik – "tööde eest puuviljakärbse (*Drosophila*) genoomikas." 
*2009 – Janet Rowley, geneetik, kes esimese teadlasena identifitseeris kromosomaalse translokatsiooni leukeemia ja teiste kasvajate põhjustajana.
*2010 – Gerald Fink, juhtivaid geneetikuid pärmigeneetika alal.  
*2011 – Ronald W. Davis, geneetik, juhtivaid biotehnoloogiliste meetodite väljatöötajaid.  
*2012 – Douglas C. Wallace, geneetik ja evolutsioonibioloog, juurutas metoodikasse inimese mitokondriaalse DNA kasutamise molekulaarse markerina.
*2013 – Svante Pääbo, paleogeneetik, molekulaarse paleontoloogia rajajaid. Teinud teedrajavaid uurimistöid evolutsioonilises geneetikas. 
*2014 – Victor Ambros (arengubioloog), David Baulcombe (botaanik ja geneetik) ja Gary Ruvkun (molekulaarbioloog ja geneetik), teinud pioneerlikke uurimusi mikro-RNA ja väikese interfereeruva RNA kohta.
*2015 – Emmanuelle Charpentier, Helmholtzi nakkusuuringute keskus ja Jennifer Doudna, California Ülikool, Berkeley
*2016 – Michael Grunstein, California Ülikool, Los Angeles (UCLA) ja C. David Allis, Rockefeller Foundation
*2017 – Stephen Elledge, geneetik, Harvardi Meditsiinikool
*2018 – Joanne Chory, taimebioloog ja geneetik, ning Elliot Meyerowitz, bioloog

## Viited

## Välislingid
*Search All Gruber Prize Laureates By Year Gruber Foundation (inglise keeles)
Pravaja Lasnaja

**Pravaja Lasnaja** või **Pravaja Ljasnaja** on jõgi Valgevenes Bresti oblastis ja Poolas, üks Lasnaja lähtejõgedest. Valgevene keeles on jõe nimi *Правая Лясная* vene keeles *Правая Лесная* (Pravaja Lesnaja) või *Лесьна-Права* (Lesna-Prava), poola keeles *Leśna Prawa*.

Jõe pikkus on 63 km (sellest 30 kilomeetrit Valgevenes ja 33 kilomeetrit Poolas) ja valgla on 996 km². Jõe lang on 0.5 m/km.

Pravaja Lasnaja jõgi algab Poolast Hajnówka linna lähistelt. Jõgi voolab läbi Białowieża laane. Kamianieci rajoonis ühineb Levaja Lasnajaga, pannes aluse Lasnaja jõele. Jõe  laius on alamjooksul 20-25 meetrit.
Kandava kihelkond

**Kandava kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Kandau*) oli haldusüksus Kuramaa kubermangus Talsi kreisis ja Liivimaa kubermangus Riia kreisis.

## Kandava kihelkonna mõisad
*(saksa keeles *Adsirn*, läti keeles Aizdzīres muiža),
* (*Balgalln*, Balgales muiža),
* (*Rendsirren*),
* (*Dursuppen*, Dursupes muiža),
* (*Galten*, Galtenes muiža),
* Kukšase mõis (*Kuckschen*, Kukšas muiža),
* (*Lievenhof*, Līvani muiža),
* (*Neuhof*, Kāķīšu muiža),
* (*Oxeln*, Oksles muiža),
* (*Puhren*, Pūres muiža),
* (*Putnen*, Putnēnu muiža),
* (*Riddelsdorf*, Rideļu muiža),
* (*Rindseln*, Rindzele),
* (*Ruhmen*, Rūmenes muiža),
* (*Samieten*, Zemītes muiža),
* (*Gross-Santen*, Lielzantes muiža),
* (*Klein-Santen*, Mazzante),
* (*Senten*, Zentenes muiža),
* (*Sillen*, Siles muiža),
* (*Sknaben*, Sknābes muiža),
* (*Stempelhof*, Stempelmuiža),
* (*Zehren*, Cēres muiža).

## Vaata ka
*Kandava ordulinnus
## Viited

## Kirjandus
*

## Välislingid
*Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1918), lk 425-474
Talsi kihelkond

**Talsi kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Talsen*) oli haldusüksus Kuramaa kubermangus Talsi kreisis ja Liivimaa kubermangus Riia kreisis.

## Talsi kihelkonna mõisad
* (*Althof*, Vecmuiža)
* (*Gargeln*, Garlenes muiža)
* (*Iggen*, Iģenes muiža)
* (*Kargadden*, Kārgadu muiža)
* (*Klahnen*, Klāņu muiža)
* (*Laidsen*, Laidzes muiža)
*Nurmuiža mõis (*Normhusen, Nurmhusen*, Nurmuižas)
* (*Odern*, Odres muiža)
* (*Postenden*, Pastendes muiža)
* (*Rothsehden*, Rocežu muiža)
* (*Zirkel*, Cirkales muiža)
* (*Sahrzen*, Sārcenes muiža)
* (*Scheden*, Šķēdes muiža)
* (*Sehnjen*, Sēņu muiža)
* (*Spahren*, Spāres muiža)
* Stende mõis (*Stenden*, Stendes muiža)
* (*Strasden*, Strazdes muiža)
* (*Bizehden*, Bicēdes muiža)
* (*Waldegahlen*, Valdegāles muiža)
* (*Wandsen*, Vandzenes muiža)

## Viited

## Kirjandus
*

## Välislingid
*Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1912), lk 425–474
Sabile kihelkond

**Sabile kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Zabeln*) oli haldusüksus Kuramaa kubermangus Talsi kreisis ja Liivimaa kubermangus Riia kreisis.

## Sabile kihelkonna mõisad
* (*Asuppen*, Aizupes muiža),
* (*Engelzeem*, Eņģeļu muiža),
* (*Hohenberg*),
* (*Kabillen*, Kabiles muiža),
* (*Kallitzen*, Kališi),
* (*Kogeln*, Koguļu muiža),
* (*Unterlangsehden*, Lankserde),
* (*Brinckens Pedwahlen*, Briņķu Pedoles muiža),
* (*Fircks Pedwahlen*, Firksa Pedoles muiža),
* (*Plahnen*, Plāņu muiža),
* (*Rinkuln*, Rinkules muiža),
* (*Sahrzen*, Sārcenes muiža),
* (*Suiten*),
* (*Trentzen*, Trenčmuiža),
* (*Wahnen*, Vānes muiža),
* (*Neuwacken*, Neivakenes muiža),
* (*Alt-Warriben*, Vecvariebas muiža),
* (*Neu-Warriben*, Jaunvariebes muiža),
* (*Weggen*, Veģes muiža),
* (*Gross-Wirben*, Lielvirbes muiža),
* (*Klein-Wirben*, Mazvirbes muiža),
* (*Wischeln*, Višļu muiža).


File:BM07181Am.jpg|Sabile 1794. aastal. Johann Christoph Brotze kogust


## Viited

## Kirjandus
*

## Välislingid
*Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1912), seite 425-474
Ārlava kihelkond

**Ārlava kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Erwahlen*) oli haldusüksus Kuramaa kubermangus Talsi kreisis ja Liivimaa kubermangus Riia kreisis.

## Ārlava kihelkonna mõisad
* (*Berghof*, Kalna muiža)
* (*Erwahlen*, Ārlavas muiža)
* (*Lubb-Essern*, Lubezeres muiža)
* (*Iwen und Hoheneichen*, Īves muiža)
* (*Limbuschen*, Limbuža muiža)
* (*Lubben-Oschen*, Lubošu muiža)
* (*Poperwahlen*, Popervāles muiža)
* Nogale mõis (*Nogallen*, Nogales muiža)
* (*Okten*, Oktes muiža)
* (*Peecken*)
* (*Pobuschen*, Pobuža muiža)
* (*Puhnien*, Pūņu muiža)
* (*Sarkasten*, Sarkaste)
* (*Satzmacken, Sassmacken*, Sasmakas muiža)
* (*Setzlancken, Seßlauken*, Saslaukas muiža)
* (*Sillen*, Siles muiža)
* (*Sillendorf*, Silenes muiža)
* (*Tingern*, Tiņģeres muiža)
* (*Zunzen*, Cunces muiža)

## Viited

## Kirjandus
*

## Välislingid
*Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1912), seite 425-474
Auce kihelkond

**Auce kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Auz*) oli haldusüksus Kuramaa kubermangus Tukumsi kreisis.

## Auce kihelkonna mõisad
20. sajandi alguses olid kihelkonnas järgmised mõisad:
* Vana-Auce loss  (*Alt-Autz*, Vecauces pils),
* (*Gross-Autz*, Lielauces muiža),
* (*Neu-Autz*, Jaunauces muiža),
* (*Behnen*, Bēnes muiža),
* (*Dselsen*, Dzelžu muiža),
* (*Ihlen*, Īles muiža),
* (*Keweln*, Ķēveles muiža),
* (*Krewingen*, Krievu muiža),
* (*Kruschkaln*, Krūškalna muiža),
* (*Sirmeln*, Sirmeles muiža),
* (*Waddax*, Vadakstes muiža),
* (*Weitenfeld*, Vītiņa muiža),
* (*Zirohlem*, Ciroles muiža).

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid

* Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1912), lk 388–426
Jelgava kihelkond

**Jelgava kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Mitau*) oli haldusüksus Kuramaa kubermangus Dobele kreisis.

## Jelgava kihelkonna mõisad
*(saksa keeles *Aahof, läti keeles Ānes muiža*),
*(*Dannenthal, Dandāles muiža*), 
*(*Klein-Feldhof, Mazmuižnieki, Mazalaukumuiža*),
*(*Maihof, Meijas muiža*),
*(*Ogley, Oglienes muiža, Oglaines muiža*),
*(*Paulsgnade, Ozolmuižas muiža, Ozolmuiža*),
*(*Swetwald, Svētesmeža muiža*),
*(*Francks-Sessau, Franksesavas muiža, Prankas muiža*),
*(*Stalgen, Staļģenes muiža*),
*Tetelminde mõis (*Tetelmünde, Tetelmindes muiža, Teteles muiža*),
*(*Wolgund, Valguntes muiža, Valgundes muiža*),
*(*Zehnhof, Cenas muiža*).

## Viited

## Välislingid
*Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1912), seite 301–349
Elliptiline joon

**Elliptiline joon** on sile projektiivne algebraline joon, mille sugu on 1, koos väljaeraldatud punktiga *O*. Sageli nimetatakse **elliptiliseks kõveraks** ka joont ennast ilma väljaeraldatud punktita *O*.

Elliptiline joon on tegelikult Abeli muutkond, st sellel on algebraliselt defineeritud korrutamine, mille suhtes see on (paratamatult kommutatiivne) rühm, mille ühikelement on  *O*. 

Iga elliptilise joone saab esitada tasandilise algebralise joonena, mille määrab võrrand kujuga 

:y^2 = x^3 + ax + b, 

mis on mittesingulaarne (iseäraste punktideta), st selle graafikul ei ole sakke ega eneselõikamisi.  
(Kui koefitsientide korpuse karakteristik on 2 või 3, siis ülaltoodud võrrand ei kirjelda kõiki mittesingulaarseid tasandilisi kuupjooni. Täpne definitsioon on allpool.) 

Punkt *O* on tegelikult projektiivse tasandi lõpmata kauge punkt.

Kui *y*² = *P*(*x*), kus *P* on muutuja *x* mis tahes kolmanda astme polünoom ilma kordsete juurteta, siis me saame mittesingulaarse tasandilise joone, mille sugu on 1, seega elliptilise joone. Kui *P* on ruutudeta neljanda astme polünoom, saame jälle tasandilise joone, mille sugu on 1, kuid puudub loomulik viis ühikelemendi valikuks. Üldisemalt, mis tahes algebralist joont, mille sugu on 1, näiteks kahe kolmemõõtmelisse projektiivsesse ruumi sisestatud kvadriku lõiget, nimetatakse elliptiliseks jooneks, kui sel on vähemalt üks ratsionaalne punkt, mida võtta ühikelemendiks. 

Elliptiliste funktsioonide teoorias saab näidata, et üle kompleksarvude korpuse defineeritud elliptilised jooned vastavad toori sisestustele komplekssesse projektiivsesse tasandisse. Ka toor on Abeli rühm, ja see vastavus on tegelikult rühmade isomorfism. 

Elliptilised jooned on eriti tähtsad arvuteoorias ning moodustavad tänapäeval olulise uurimisvaldkonna. Neid kasutasid näiteks Andrew Wiles ja Richard Taylor Fermat' suure teoreemi tõestamisel. Neid rakendatakse ka elliptilise kõvera krüptograafias ja naturaalarvude algteguriteks lahutamisel.

Elliptilised jooned ei ole ellipsid. Nad on saanud nime elliptiliste integraalide järgi. 

Elliptilised jooned üle kompleksarvude korpuse on topoloogiliselt toorid.
Vastseliina mõisa kalmistu

**Vastseliina mõisa kalmistu** on kalmistu Võru maakonnas Võru vallas Külaoru külas. Ajalooliselt jäi ta Võrumaale Vastseliina kihelkonda. Kalmistu jääb Vastseliina mõisa südamest linnulennult 0,7 km kaugusele idakirdesse.

Kalmistu rajati tõenäoliselt millalgi pärast 1766. aastat, sest siis ostsid mõisa Liphartid. Kui 1772. aastal valmis kiriku ümberehitus, siis rajati ka kalmistule kabel, mis on praegu eraldi kultuurimälestis. 

Kalmistut on nimetatud ka "saksa kalmistuks", ehkki Vastseliina kihelkonnas pole olnud eraldi saksa kogudust. Sellele maetute üldarv ei ole teada.

## Kalmistule maetuid
*1792 – Carl von Liphart (1719–1792)

## Viited

## Kirjandus
*Mari-Liis Paris. "Liphardti kabel Vastseliinas". – Muinsuskaitse aastaraamat 2006. Tallinn 2007, lk 17
*Alo Särg. "Vastseliina (*Schloß Neuhausen*)". – Võrumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2011, Lk 75-77.
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö (käsikiri). Tartu 2002.

## Välislingid
* 
*Vastseliina mõisa kabel Veljo Ranniku kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
Woldemar Conrad von Pistohlkors

**Woldemar Conrad von Pistohlkors** (26. august 1755 Kuremaa – 27. juuni 1801 Freienwalde) oli Kaave, Kurista, Ropka ja Tapiku mõisa omanik ning Kivijärve mõisa pandiomanik.

Ta oli ohvitser (leitnant).

Ta ehitas oma linnapaleena 1790. aastal valminud Tartu linnamuuseumi praeguse hoone, mida tuntakse Katariina majana.

## Isiklikku
Tema isa Otto Friedrich (sünd. 28. augustil 1726) suri noorelt 1755. aasta 13. veebruaril ehk enne Woldemar Conradi sündi. Tema ema oli Dorothea Elisabeth Freiin, neiuna von Ungern-Sternberg.

Tema noorem vend ja noorem õde surid lapsena. Tema vanem vend Otto Friedrich von Pistohlkors oli maanõunik, kartograaf, kunstnik, arhitekt ja Rutikvere mõisnik ning aktiivne ühiskonnategelane.

Woldemar Conrad von Pistohlkors abiellus 15. juulil 1776 Tartus Maria Elisabeth von Helmerseniga (1757–1831). Nende abielust sündis neli last.

## Viited

## Kirjandus
*2005 Gert von Pistohlkors. *"Woldemar I. Conrad von Pistohlkors (1755-1801), der Erbauer sed heutigen Stadtmuseums von Tartu/Dorpat, und seine familiärer Hintergrund vom 17. bis zum 21. Jahrhundert"*. Tartu Linnamuuseumi 11. aastaraamat
**"Woldemar I Conrad von Pistohlkors (1755-1801), tänase Tartu linnamuuseumi ehitaja ja tema perekondlik taust 17. - 21. sajandini")
Euroopa roheline pealinn

**Euroopa roheline pealinn** on Euroopa linnale antav auhind selle keskkonnahoiualaste saavutuste eest. 

Auhinna algatas 15. mail 2006 Tallinnas toimunud konverentsil tollane Tallinna linnapea Jüri Ratas. See ettepanek esitati kui Tallinna memorandum 15 Euroopa linna (Tallinn, Helsingi, Riia, Vilnius, Berliin, Varssavi, Madrid, Ljubljana, Praha, Viin, Kiel, Kotka, Dartford, Tartu ja Glasgow) ning Eesti Linnade Liidu ettepanekul Euroopa Komisjonile. Euroopa Komisjon kuulutas auhinna välja 2008. aasta mais. 

Tallinn on Euroopa roheline pealinn 2023. aastal.

## Laureaadid
Euroopa rohelisteks pealinnadeks on nimetatud järgmised linnad: 

* 2010 Stockholm, Rootsi
* 2011 Hamburg, Saksamaa
* 2012 Vitoria-Gasteiz, Hispaania
* 2013 Nantes, Prantsusmaa
* 2014 Kopenhaagen, Taani
* 2015 Bristol, Ühendkuningriik
* 2016 Ljubljana, Sloveenia
* 2017 Essen, Saksamaa 
* 2018 Nijmegen, Madalmaad
* 2019 Oslo, Norra
* 2020 Lissabon, Portugal
* 2021 Lahti, Soome
* 2022 Grenoble, Prantsusmaa
* 2023 Tallinn, Eesti
* 2024 Valencia, Hispaania

## Vaata ka
*linnaökoloogia
*ökoasum

## Viited

## Välislingid
*European Commission. European Green Capital
*Jüri Ratas. Roheline Tallinn
Neutra torn

**Neutra torn** ehk **Maakri HUB** on 13-korruseline ärihoone Tallinnas Maakri tänaval. See on ehitatud aastail 1999–2000 ehitatud.

Hoone projekteeris Arhitektuuribüroo Urbel ja Peil ning selle ehitasid valmis AS Faretex, Merko Ehitus ja Kandur AS.

Büroohoone kõrgus on 58,6 meetrit maapinnast. Enne ümberehitust olid ankurrentnikeks Postimees Grupi (Eesti Meedia) ettevõtted. Selle järgi oli hoone tuntud kui Postimehe maja. Hiljem on hoone üheks põhirentnikuks saanud AS Piletilevi Grupp.

## Hoone rekonstrueerimine (2020–2022)
2020. aastal kolis Postimees aadressile Tartu maantee 80 ning ettevõte Fausto Capital alustas sama aasta sügisel büroohoone ulatuslikku renoveerimist. 2021. juunis alustati maja kuni karkassini lammutamist. Endise hoone asemele ehitati 17-korruseline A-klassi büroohoone, mille nimeks sai Maakri HUB. Uus tornmaja valmis 2023. aastal. 

## Vaata ka
* Tallinna kõrgeimad ehitised

## Viited

## Välislingid
* neutratorn.ee
* Postimehe Maja
Postimehe maja

**Postimehe maja** on Tartu kesklinnas paiknev 1780–1786 ehitatud kahekorruseline varaklassitsistlik kivimaja, milles tegutses kuni 2016. aastani päevalehe Postimees Tartu toimetus. Hoone asub aadressil Gildi 1 / Ülikooli 17, mis on ühtlasi Tartu Ülikooli peahoone vastas ja Gildi tänaval Tõnissoni platsi vastas, kus seisab Postimehe kunagise omaniku ja peatoimetaja Jaan Tõnissoni monument. 

1922–1999 asus majas Postimehe (Eesti NSV ajal Edasi) toimetus. 

2006. aastal olid hoone omanikud Tartu Ülikool ja AS Eesti Meedia.

2016. aastal kolis Tartu Postimehe toimetus Ülikooli tänavale uude hoonesse.,  Ülikooli tänav 2a.


Fail:Tartu Gildi 1.jpg
Fail:Gildi 1, Tartu.jpg
Fail:Gildi 1 2010-03-13.JPG
Fail:Tartu. Gildi 1 (2011) - panoramio.jpg


## Viited

## Välislingid
* Romeo Metsallik. Ajalehe "Postimees" trükikoda Tartu kultuuriväärtusega asjade ja -mälestiste registris
* Villu Päärt. Kuidas heeringaleivad Postimehe maja Läti prouade käest päästsid 21. jaanuar 2016
Karlova tüüpi kivikirves

**Karlova tüüpi kivikirves** on venekujulise kirve üks tüüpe. Seda tüüpi kirveste leviala piirdub peamiselt Eestiga.

## Leidmine
Kirvest sisaldanud venekirvekultuuri matmispaik avastati praeguse Kalevi 65 maja kohal olnud maja keldri kaevamisel. Koht asub Emajõe ürgoru nõlval Karlova mõisa pargi territooriumil.

1911. aasta mais sattus toonase Karlova 63 maja, mis 1990. aastate teisel poolel lammutati, omanik pottsepp Peeter Napp oma keldri laiendamisel kõdunenud luustikule. 170&nbsp;cm pikk umbes 20 aastat vana meessoost maetu oli selili asendis peaga põhja poole ning tema rinna kohal asus 12&nbsp;cm paksune suur lubjakivi. Parema käe lähedal asus dioriidist kivikirves ja vasaku puusa kohal fülliidist nooleots. Pealuu jäänuste järgi oli maetu pika kitsa näoga ja pärines venekirvekultuuri rahva hulgast. Leitud kivikirve järgi sai nimetuse peamiselt Eesti aladel levinud venekujuliste kivikirveste tüüp.

Õpetatud Eesti Seltsi teadlaste tehtud uuringuid kajastas R. Hausmanni publikatsioon "Das Steinzeitgrab von Karlova bei Dorpat" (Sb. GEG, 1911).

## Iseloomustus
Karlova tüüpi kivikirvestele on iseloomulikud selgelt välja lihvitud küljekandid, varretusauku ümbritsev rant ja nupp kannal. Tera kaardub tugevasti tahapoole. Karlovast leitud kirves on dateeritud 2. aastatuhandesse enne Kristust.

Samatüübilisi kirveid on leidud ka mujalt Eestist – näiteks Ardu matusepaigast. Arvatakse, et see kirvetüüp kujunes välja Eesti läänepoolses osas ning et sellel on tugevaid mõjutusi Soome nöörkeraamika kultuurist.

Kivikirved esinevad matustes vaid hilisneoliitikumis, mil pandi kaasa vaid Külasema tüüpi ja Karlova tüüpi kivikirveid. Kirveste hauda panemine lõppes leidude põhjal neoliitikumi lõpus.

## Viited
Vitraaž

**Vitraaž** (prantsuse keeles *vitrage* 'i tehnika puhul on tegu hallides toonides raudoksiidvärviga tõmmatud piirjoontega, mis on erineva heleduse-tumedusega. Hõbedakollane saadi hõbedasoolasid põletades.

## Arheoloogilised leiud Eestist
Eestis on Pärnust leitud ohtralt värvitud aknaklaasi näiteid. Kujutatud on loomi (lõvi ja emahirv), inimesi, floorat, taevast, riste, jooni, inglit ja muud. Tallinna Jahu tänava keskaegse prügimäe leidudest oli kõige uhkemal aknaruudul kujutatud muusikut või narri flöödiga.

Haapsalust on 18. sajandist teada komme, kuidas uue hoone ehitusel pühendada vapimaalinguga aken rikastele ja mõjukatele sugulastele või sõpradele, kes omast taskust pühendatud akna kinni maksma pidid.

## Viited


## Kirjandus

* Russow, E., Randoja, K., Bernotas, R., Tvauri, A., Rammo, R., Reppo, M., Ratas, J., Kreem, J., Lõugas, L. (2019.) "A late medieval treasure trove of Tallinn. Salvage excavations of the 15th-century landfill between the Jahu and Väike-Patarei streets." *Archaeological Fieldwork in Estonia 2018*, 185−218.
* Reppo, M. (2019). *"*Kümme liitrit klaasikilde Haapsalu piiskopilinnuse käimlast ehk De la Gardie’d kui oletatav lüli Haapsalu ja Hüti vahel". *Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat*, 7–28.
* Reppo, M. (2022). "Lääne-Eesti ja muu maailm: võrdlevalt Haapsalu ja Pärnu klaasileidudest". *Läänemaa Muuseumi Toimetised*, XXIV, 140–170.
Vasalemma marmor

**Vasalemma "marmor"** (**Vasalemma paekivi**) on valkjashall hästi töödeldav marmorilaadse struktuuri ja tekstuuriga lubjakivi, mida leidub Vasalemma ja Padise ümbruse maapõues. Seda "marmorit" on kasutatud ehituskivina ja skulptuuritaieste valmistamiseks. Ehituskivina on seda kasutatud näiteks Padise kloostri ja Keila kiriku ehitamisel.

## Vaata ka
*Rummu karjäär / Vasalemma Lubja- ja Marmoritehas

## Viited

## Välislingid
*Vasalemma marmorist OÜ Lossikivi kodulehel
*Vasalemma marmorimurrus. Uhke marmoritööstuse varemeil. Supelbasseinid marmorimurrus. Nool (Tartu), nr. 48, 25 oktoober 1930
Ingrid Polding

**Ingrid Polding** (neiuna **Ingrid Kallas**; 7. september 1944 Tallinn – 9. september 2014) oli eesti tekstiilikunstnik.

Ta lõpetas Tallinna 16. Keskkooli ja 1973. aastal kiitusega Eesti Riikliku Kunstiinstituudi (ERKI) tekstiili erialal.

Ta töötas aastatel 1973–1978 kombinaadis Ars dekoratiivkudumise ateljees autoritiraaži kunstnikuna. 

Aastatel 1978–1981 õpetas ta ERKI-s tekstiili eriala üliõpilastele lõngade värvimist ja telgedel kudumist. 

Aastatel 1982–1997 töötas ta rahvakunstimeistrite koondises Uku, sealhulgas 1991. aastast peakunstnikuna. 

1997. aastast oli vabakutseline kunstnik.

## Teoseid kogudes
*Eesti Ajaloomuuseum

## Välislingid
*In memoriam Ingrid Polding