open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mäeküla asum

**Mäeküla** on asum Tallinnas Haabersti linnaosas. Asum piirneb Astangu ja Vana-Mustamäe asumi ning Harku vallaga. Asumi pindala on 1,45 km**<sup>2</sup>**.

Mäeküla asum on nime saanud 19. sajandi lõpuks Kadaka panga lähedale tekkinud Mäeküla järgi, mis kuulus Harku mõisale. Selle nime allikaks võis olla Harku-Mäe kõrts, mis toimis 19. sajandil küla keskusena. Kõrtsi kunagine asukoht jääb tänapäeval linna piiridest välja, jäädes Tähetorni tänava ja Paldiski maantee ristumiskoha lähedale.

Mäeküla küla järgi on nimetatud Billingeni lademe Leetse kihistu Mäeküla kihistik.

## Ajalugu
Mäeküla kunagine kõrts toimis ka tee- ja öömajana. Kõrtsisaal ja ööbimisruumid olid ehitatud palkidest, muud ruumid laotud paekivist. Hoones oli ka osa, mida nimetati poeruumiks ning kus müüdi kompvekke, küpsiseid, viina jm. Teeolud olid Mäeküla piirkonnas sageli väga kehvad ning kuni Eesti Vabariigi algusaastateni oli talupoegade kohustuseks hoida teid korras.

Suurem osa Mäekülast liideti 1975. aastal Tallinna linnaga, Paldiski maanteest loodesse jääv osa liideti Laabi külaga.

## Elanikkond
Mäeküla asumit eristab teistest Tallinna asumitest väga väike elanike arv. 

## Territoorium
Tänapäeval on Mäeküla asumis peamiselt laokompleksid ja kaubanduskeskused, lisaks asub seal Tallinn-Harku Aeroloogiajaam. Mäeküla territooriumile jääb Mäeküla mets, asumi idapiiril asub kergliiklejatele mõeldud Harkumetsa tee. Asumit läbib ka Järveotsa oja.

### Mäeküla asumi tänavad
Mäeküla asumis on Harkumetsa tee, Härgmäe tänav, Karjatse tänav, Mäeküla tänav, Mäevälja tänav, Paldiski maantee, Piimamehe tänav, Rehelepa põik, Rehelepa tänav, Tähetorni tänav, Veerme tänav ja Ääre tänav.

## Galerii


Mäeküla.png|Mäeküla 1936. aasta Tallinna ümbruse kaardil
Kadaka-Mäeküla pank2.JPG|Kadaka pank Mäekülas
Kadaka-Mäeküla pank.jpg|Kadaka pank
Harku ilmajaam 09.JPG|Harku ilmajaam 09
Harku ilmajaam 10.JPG|Harku ilmajaam 10



## Viited
Pikaliiva

**Pikaliiva** on asum Tallinnas Haabersti linnaosas. 

Asum piirneb Vismeistri, Õismäe, Haabersti ja Väike-Õismäe asumi ning Harku vallaga. Harku järv jääb Pikaliiva asumi territooriumile. Asumi pindala on 4,47 km2.

Asum on saanud nime Pikaliiva küla järgi, mis kuulus Haabersti mõisale. Küla tekkis 20. sajandi alguses ning selle nimi oli mõjutatud ümberkaudsest pikast liivaseljandikust.

## Ajalugu
Tollikontrolör Johann Crameri eestvedamisel loodi 18. sajandil Harku järve kaldale mõis, mis esialgu kandis nime *Cramers Höfchen*. Mõisa tunti hiljem apteeker Eduard Wilhelm Ficki nime järgi, mille järgi on nime saanud ka Pikaliiva asumi territooriumil asuv Vikimõisa mets. Endises mõisas tegutseb 1958. aastast sõudespordibaas, mis renoveeriti aastail 2002–2004.

1960. aastatel oli plaanis rajada Pikaliivale Õismäe elamurajoon (plaanides kutsuti asumit juba Suur-Õismäeks), kuid hiljem sellest plaanist loobuti. Suurem osa Pikaliiva alast liideti Tallinnaga 1960. aastal, ülejäänu liideti 1975. aastal.

## Elanikkond

Pikaliiva elanikkond on aastatel 2011–2017 peaaegu kahekordistunud. Pikaliiva elanikkond on vanuseliselt koosseisult võrdlemisi noor: 2016. aastal moodustasid 0–17-aastased elanikkonnast 23–31%, üle 68-aastased aga 3–9%. Eestlasi oli 50–79%.

## Territoorium
Harku järv on suuruselt Tallinna teine järv ning see moodustab ligi poole Pikaliiva asumist. Harku järve suubuvad Harku, Soone (Iisaku soon) ja Järveotsa ojad, järvest voolab välja Tiskre oja. Harku järve idakaldal on supelrand. Pikaliival asub Harku sõudebaas.

### Pikaliiva asumi tänavad
Mitmed Pikaliiva asumi tänavad on saanud nime endiste talude järgi, näiteks Aedvere tänav, Keskküla tänav, Kilde tänav, Räga tänav, Sagari tänav, Sepapere tänav ja Volmre tänav. Paljud asumi tänavanimed on seotud põllupidamisega. Asumis on lisaks veel Alemaa tänav, Hargi tänav, Järvekalda tee, Kaaruti tänav, Kabli tänav, Kahlu tänav, Kivipere tänav, Koogu tänav, Kubu tänav, Kuhja tänav, Kurmu tänav, Käia tänav, Kärbise tänav, Luisu tänav, Noorkuu tänav, Nõgikikka tänav, Oja tänav, Paldiski maantee, Pikaliiva tänav, Printsu tee, Põlendiku tänav, Rangu tänav, Rannamõisa tee, Reha tänav, Rõugu tänav, Saadu tänav, Sarra tänav, Sepapoisi tänav, Sõudebaasi tee, Sõõru tänav, Sädeme tänav, Tuki tänav, Tulimulla tänav, Tuudi tänav, Tähistaeva tänav, Vaalu tänav, Vanakuu tänav, Vana-Rannamõisa tee, Vigla tänav, Vihu tänav, Võsara tänav ja Äkke tänav.

## Galerii


Pikaliiva 1936.png|Pikaliiva 1936. aasta Tallinna ümbruse kaardil
Õhuvaade Harku järvele.jpg|Õhuvaade Harku järvele
Õhuvaade Pikaliivale.jpg|Õhuvaade Pikaliiva asumile
Pikaliiva.jpg|Pikaliiva
Harku järv 2012.jpg|Harku järv 2012



## Viited
Rocca al Mare

**Rocca al Mare** (eestikeelne hääldus [ˈrokˑˈɑlˑˈmɑ:re]) on asum Tallinnas Haabersti linnaosas. Asum piirneb Õismäe ja Haabersti asumi ning Kopli lahega. Asumi pindala on 0,84 km2.

Rocca al Mare asum on saanud nime Rocca al Mare (itaalia k 'kalju mere ääres') mõisa järgi, mis rajati 1863. aastal. Mõisa nimi laienes hiljem kogu ümbrusele. 

Praeguse Rocca al Mare asumi eripäraks on see, et seal pole elanikke.

## Ajalugu
Rocca al Mare mõis ehitati praeguse Eesti Vabaõhumuuseumi territooriumile ning selle rajajaks oli kaupmees Arhur Girard de Soucanton. Mõisast Kopli lahele vaadates on näha üks rändrahn, millele mõisa algomanik pani nimeks Salas y Gomez. See nimi võeti kirjanik Adelbert von Chamisso luuletuse järgi, mis kirjeldab kaljusaart Polüneesia vetes.

Teine oluline mõis Rocca al Mare asumis on Liberty (Liberté) suvemõis, mille kohta vanimad andmed pärinevad 1771. aastast. See mõis on kuulunud Kochide suguvõsale ning 1986. aastal liideti suvemõis muuseumi territooriumiga.

Rocca al Mare mõisa viidi 1882. aastal dominiiklaste kloostrist hulgaliselt hauaplaate, millest vanim pärines 14. sajandist. Hauaplaadid seati püsti pargitee äärde ning kuna tulemus meenutas Rooma iidset Appiuse teed, nimetati tee Via Appiaks. Rahvasuus levisid jutud, et hauaplaatide vahel jalutamine toob kaasa haigused ja surma, kuid inimesed hindasid Via Appiat siiski kui huvitavat vaatamisväärsust. Nõukogude armee tankid hävitasid 1944. aastal suurema osa hauaplaatidest. 1950. aastate lõpul tagastati allesjäänud katkised hauaplaadid dominiiklaste kloostrile.

Rocca al Maresse rajati 1957. aastal Eesti NSV Riiklik Vabaõhumuuseum, mis tegutseb tänapäevalgi Eesti Vabaõhumuuseumi nime all. Muuseumi territooriumi suuruseks on 79 hektarit ning muuseumi eesmärk on Eesti külaarhitektuuri ja eluolu tutvustamine. Kuni 1986. aastani tegutses Liberty suvemõisa alal Rocca al Mare pioneerilaager.

## Territoorium
Rocca al Mare asum asub Kopli lahe ääres.

### Rocca al Mare asumi tänavad
Rocca al Mare asumi alla kuulub üks tänav, milleks on Rocca al Mare tänav. 

## Haridus ja kultuur
Asumi territooriumil tegutseb Rocca al Mare Kool, mis avati 2000. aastal. Kooli näol on tegemist era-üldhariduskooliga.

## Galerii

Õhuvaade Rocca al Mare asumile.jpg|Õhuvaade Rocca al Mare asumile
Rocca al Mare suvemõisa Šveitsi maja a*.JPG|Rocca al Mare suvemõisa Šveitsi maja
Liberty suvemõisa Daheimi maja*.jpg|Liberty suvemõisa Daheimi maja
Sutlepa chapel.jpg|Sutlepa kabel
Eesti Vabaõhumuuseum 2307.jpg|Eesti Vabaõhumuuseum 
Eesti Vabaõhumuuseum 131.jpg|Eesti Vabaõhumuuseum
Eesti Vabaõhumuuseum 125.jpg|Eesti Vabaõhumuuseum
TLA_1465_1_7638_Rocca_al_mare_(Roccal_Mare)_rand_Foto_Stackelberg_Freiburg_Br_Rosbaumweg_38.jpg|Rocca al mare rand
TLA_1465_1_7639_Rocca_al_mare_(Roccal_Mare)_rand_Foto_Stackelberg_Freiburg_Br_Rosbaumweg_38.jpg|Rocca al mare rand


## Vaata ka

*Girard de Soucantoni Rocca al Mare suvemõis
*Kakumäe paljand

## Viited
Veskimetsa

**Veskimetsa** on asum Tallinnas Haabersti linnaosas. Asum piirneb Haabersti, Mustjõe, Lilleküla, Kadaka ja Väike-Õismäe asumiga. Veskimetsa asumi pindala on 1,4 km2.
 
Asum on saanud nime Veskimäel kasvava metsa järgi. Veskimetsa näol on tegemist tamme- ja pärnametsaga, mis on linnaelanike seas olnud juba ajalooliselt populaarne jalutuskoht.

## Ajalugu
Asumi kõige vanem ehitis oli tuuleveski, mis asus praeguse Tallinna loomaaia territooriumil Veskimäel. Tuuleveski kuulus Haabersti linnamõisale ning nüüdseks on vana tuuleveski kohale ehitatud uus.

1868. aastal loodi praeguse Veskimetsa asumi alale Haabersti vallakool (hiljem kandnud nime Haabersti 1. Algkool). Kolmeklassilises vallakoolis käimine oli kohustuslik, seal õpiti lugemist, kirjutamist, kirikulaulu jm. Koolimajas tegutses pikka aega ka Haabersti vallamaja. Kool suleti 1962. aastal.

Tallinna Loomaaed on tegutsenud 1939. aastast saadik, kuid Veskimetsa koliti alles 1983. aastal. Esialgu kasutati loomapidamiseks endisi Nõukogude mereväe ladusid. Uute ehitiste püstitamine oli tollal raskendatud, kuna pärast Moskva olümpiamänge keelati uute kultuuri- ja spordiehitiste rajamine kümneks aastaks. 1989. aastal valmis esimene uusehitis.

## Elanikkond
Veskimetsa asumit eristab paljudest teistest Tallinna asumitest väga väike rahvaarv.

## Territoorium
Asumi territooriumil asub Veskimets. Asumi kõige tuntum asutus on Tallinna Loomaaed.

## Veskimetsa asumi tänavad
Asumis on Ehitajate tee, Kõrgepinge tänav, Meistri tänav, Paldiski maantee, Tuuleveski tänav, Tuuliku tee, Veskilise tänav ja Veskimäe tänav.

## Galerii

Veskmäe 0004.jpg|Veskimäe tänav Tallinnas
EE-TLN-HAABERSTI-VESKIMETS-Zoo.JPG|Tallinna Loomaaia põhjavärav
Apes at Tallinn Zoo - panoramio.jpg|Ahvide aedik Tallinna Loomaaias
Tallinnzoo1.jpg|Elevantide aedik Tallinna Loomaaias


## Viited
Langerma oja

**Langerma oja** (ka *Langerma peakraav*) on oja Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Kodesmaa ja Langerma külas ning Raplamaal Märjamaa vallas Naravere külas.

Oja pikkus on 8,7 km ning see suubub Langerma ja Naravere küla piiril paremalt Kõverojja (1,7 km suudmest). Oja valgla on 14,4 km². Oja lähe on Kodesmaa külas Edasi järve kirdeotsas. Keskjooksul jäävad oja lähistele Maidla tiigid ja Tuhhino tiik.

Oja on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Kraavi vett kasutab majanduslikult (vee erikasutusloaga) AS MAKO.

Langerma oja keskkonnaregistri kood on VEE1115200.

## Välislingid

*
Vismeistri

**Vismeistri** on asum Tallinnas Haabersti linnaosas. Asum piirneb Kakumäe, Õismäe, Pikaliiva ja Tiskre asumi ning Harku vallaga. Vismeistri asumi pindala on 1,43 ruutkilomeetrit.

## Ajalugu

Asum on saanud nime Vismeistri küla järgi, mille kohta vanimad andmed pärinevad 1515. aastast. Küla nimi on esinenud eesti keeles ka kujudel **Fischmeistri** ja **Fišmeistri**. Nimi pärineb keskajast, kui külas elas Toompea linnuse kalameister (saksa keeles *Fischmeister*). Kalameister tegeles kalapüügi korraldamisega Liivimaa ordule kuulunud Harku järvel, samuti Tiskre ojal ja merel ning vastutas Toompea komtuuri kaladega varustamise eest. Kalameistri ülesanne oli paastuajaks söögiks kala hankida.

Asumit läbib Tiskre oja, mille kaldal paiknes Fischmeistri suvemõis. 18. sajandi teisel poolel kuulus mõis Eestimaa kubernerile hertsog Peter August Friedrich von Holstein-Beckile, kes lõi ojaäärsele maa-alale hirveaia. Seda hirveaeda meenutas veel hiljemgi Hirveaia heinamaa nimi. 

19. sajandil oli Vismeistri mõis Haabersti mõisa karjamõis ja kuulus Keila kihelkonda. 

Praeguse Vismeistri asumi alale kuulub ka endise **Jõeküla** ala Kakumäe teest lääne pool.

Vismeistri küla liideti Tallinna linnaga 1975. aastal.

## Elanikkond

Vismeistri elanikkond on vanuseliselt koosseisult võrdlemisi noor: 2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 23–31% ja üle 68-aastased 3–9%.

Eestlasi oli 2021. aasta alguses Vismeistri elanikest 74 protsenti ja venelasi 20 protsenti.

## Territoorium
Vismeistri asumis on tänapäeval peamiselt individuaalelamud. Asumi maa-alale jääb Tiskre oja.

### Vismeistri asumi tänavad
Asumi paljud tänavanimed on seotud kalastusvahendite või muldadega. Mitmed tänavanimed meenutavad endisi talusid, näiteks Tedrepere tänav, Uuepere tänav, Uustalu tänav jm. Asumisse kuuluvad veel Abara tänav, Ahingu tänav, Jõeküla tee, Jõeoti tänav, Kaheküla tee, Kakumäe tee, Kaladi tänav, Kiini tänav, Kiviräha tänav, Korese tänav, Käba tänav, Laurimaa tänav, Lauripere tänav, Lemle tänav, Loigu tänav, Lõimise tänav, Maimu tänav, Mardipere tänav, Mirta tänav, Müta tänav, Nõeliku tänav, Parve tänav, Piiritsa tänav, Põlde tänav, Põllumäe tänav, Ründi tänav, Saviliiva tänav, Sumba tänav, Tiskre tee, Trahteri tänav, Tõnu tänav, Vabaõhumuuseumi tee, Vana-Rannamõisa tee, Veerise tänav, Viige tänav, Vismeistri tänav, Vähi tänav ja Västra tänav.

## Galerii

Fischmeistri.png|Fischmeistri ja Jõe küla 1936. aasta Tallinna ümbruse kaardil
EU EE Tallinn Haabersti Vismeistri.JPG|Kakumäe tee lõik Vismeistri asumis
Tedrepere 0427.JPG|Tedrepere tänav


## Viited
Lou Dobbs

**Louis Carl Dobbs** (24. september 1945 – 18. juuli 2024) oli Ameerika Ühendriikide raadio- ja telesaatejuht, kes juhtis CNN-i saadet "Lou Dobbs Tonight". Novembris 2009 teatas ta otse-eetris, et lahkub saatejuhi kohalt.

## Viited

## Välislingid
*Lou Dobbsi koduleht
Superpositsiooniprintsiip

**Superpositsiooniprintsiip** on kõikides lineaarsetes süsteemides kehtiv printsiip, mille järgi süsteemi reaktsioon mitmele mõjurile on sama, mis üksikute mõjurite tekitatud reaktsioonide summa. 

Matemaatiliselt väljendatuna saab superpositsiooniprintsiibi kirja panna kujul
: A(x_1 + x_2 + \ldots + x_n) = A(x_1) + A(x_2) + \ldots + A(x_n),
kus *A(x)* on süsteemi reaktsioon mõjurile *x*. Matemaatikas nimetatakse viimast omadust aditiivsuseks. Enamikul realistlikel juhtudel viitab ülalantud samasus sellele, et A on lineaarne operaator, mis mõjub teatud vektorruumi elementidele (näiteks elementidele x_1, x_2, ... x_n).

## Rakendusnäited
### Lainete superpositsioon
Samas keskkonnas võib asuda ja võnkumisi tekitada ükskõik kui palju laineallikaid. Kõik need võnked levivad keskkonda üheaegselt, mistõttu üks ja seesama osake võtab osa paljudest võnkumistest. 

Näiteks lainete interferents on näide superpositsiooniprintsiibist lainete korral:

### Elektromagnetism
Superpositsiooniprintsiip kehtib näiteks elektromagnetväljas, kus laengute süsteemi poolt tekitatud väljatugevus võrdub sama süsteemi üksikute laengute poolt tekitatud väljatugevuste vektoriaalse summaga.

### Kvantmehaanika
Kvantteoorias, kui osake või osakeste süsteem võib asuda olekutes |\psi> ja |\phi>, siis võib see asuda ka nende olekute superpositsioonis |\psi> +|\phi>. Kvantsüsteemi ajalise evolutsiooni lineaarsuse tagab Schrödingeri võrrand. Avatud süsteemides (või ka alamsüsteemides), kus ajaline evolutsioon enam Schrödingeri võrrandiga kirjeldatav ei pruugi olla, ei pruugi ka superpositsiooniprintsiip enam olekuvektorite jaoks kehtida. Alamsüsteemi tihedusoperaatori jaoks kehtib superpositsiooniprintsiip siiski edasi.

## Vaata ka
*lineaarne diferentsiaalvõrrand

## Viited
Iru (Tallinn)

**Iru** on asum Tallinnas Pirita linnaosas. Asum piirneb Priisle, Kose, Kloostrimetsa ja Laiaküla asumi ning Viimsi vallaga. Iru asumi pindala on 0,43 km2.

Iru asum on saanud nime ajaloolise Hirve küla ja jõe nimest.

Asum asub tervikuna Pirita jõeoru maastikukaitsealal. Sinna kuulub grupp eramuid ja väike osa Tallinna Botaanikaaia territooriumist. Asumisse uusi elamupiirkondi kavandatud ei ole.

## Ajalugu
I aastatuhande teisel poolel asus praeguse Priisle asumi territooriumil Iru linnus, mis oli omal ajal oluline piirkondlik keskus. Iru linnus hävis arvatavasti 11. sajandi esimesel poolel ning uueks keskuseks sai Toompea linnus. Iru linnuse järgi on pandud Iru küla ja Priisle asumi piirile jääva Linnuse tee nimi.

Kõige vanemad kirjalikud andmed Iru küla kohta pärinevad 1241. aastast, mil küla mainiti Taani hindamisraamatus. Tol ajal kandis asum Hirve küla nime ning kuulus Schermbeckedele. Iru külal oli oluline mõju piirkonna arengule, sest küla kogukonnamaa ulatus kaugele – arvatavasti kuulus selle alla osa tänapäevasest Lasnamäest ning Laiaküla ja Lepiku asumi maadest. Iru küla kogukonna õigused küündisid veelgi kaugemale, ulatudes Aegna saareni välja.

Rüütel Schermbecke kinkis Iru küla 1359. aastal Püha Vaimu seegile. Küla liideti 1733. aastal Nehatu linnamõisaga. Sada aastat hiljem, 1834. aastal kuulus küla Väo mõisa valdusse.

1868. aastal rajati Nehatu vallakool, mis hiljem kandis Iru algkooli nime. Pirita jõest ida pool avati 1919. aastal algkool vanematele õpilastele. Koolid liideti 1932. aastal ja asusid tegutsema täiesti uues majas. 1941. aastal hävisid nii uus koolimaja kui ka Iru rahvamaja.

Iru oli algul osa Nehatu vallast, kuid kuulus alates 1939. aastast Iru valla koosseisu. Aastatel 1945–1946 liideti Tallinnaga Iru-Lepiku küla ja Iru vanadekodu maa-ala, 1970. aastatel ühendati linnaga ka Iru küla.

## Rahvastik

Iru asum on nii pindalalt kui ka rahvaarvult Pirita linnaosa kõige väiksem asum.

## Iru asumi tänavad
Iru asumis asuvad Irusilla tänav, Kiviaia tee, Miku tee Narva maantee ja Pärnamäe tee.

## Vaata ka
* Iru linnamägi
* Iru ämm

## Viited
Võru JK

**Võru jalgpalliklubi** oli 2001. aastal asutatud Eesti jalgpalliklubi, mis pidas kodumänge Võru spordikeskuse staadionil. 

2016. aasta lõpus lõpetas Võru JK tegevuse, klubi mängijad ja II liiga koha võttis üle Võru FC Helios. 

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

### Eesti jalgpalli karikavõistlused
Shmuel Kot

**Efraim Shmuel Kot** (sündinud 15. septembril 1977 Jeruusalemmas) on Eesti pearabi.

## Elulugu
Rabi Efraim Shmuel Kot on sündinud 15. septembril 1977. aastal Jeruusalemmas (Iisrael) usklikus perekonnas. Üheksa põlvkonda tema emapoolseid esivanemaid elas Iisraelis. Isapoolne vanavanaisa kolis Iisraeli Leedust pärast Esimest maailmasõda.

Rabi Shmuel Koti isa sai usuhariduse ješivas Ameerikas. Ta on kogu elu õpetanud eri ješivates Jeruusalemmas. Ema on terve elu töötanud haridussüsteemis, esialgu koolides, seejärel Iisraeli haridusministeeriumis.

Rabi Shmuel Kot omandas alghariduse Jeruusalemmas *cheder*'is ning seejärel õppis kuus aastat Kfar Habadis ješivas kuulsate rabide Mendel Fusherfase, Zelig Feldmani, Jakov Katzi jt juures.

Aastatel 1996–1997 jätkas ta haridusteed habadi ješivas New Yorgis. Aastatel 1998–1999 oli ta praktikal Argentinas, lisaks abistas ta juudi kogukondi Boliivias, Peruus ja Ecuadoris.

1999. aastal lõpetas rabi Shmuel Kot oma õppekursuse ja ta määrati tööle Ida-Saksamaale.

2000. aastal abiellus rabi Shmuel Kot Hana Kotiga ning nad otsustasid saada Lubavitcher Rebbe saadikuteks ja kolida igasse riiki, kus on vaja rabi abi.

2000. aasta suvel kutsus Eesti juudi kogukond perekond Koti Tallinna, et juutide sügispühi ette valmistada ja korraldada. Samal aastal otsustas Eesti juudi kogukond pakkuda rabi Shmuel Kotile alalist tööd Eesti rabina.

21. detsembril 2000, hanuka pühal tähistati pidulikult uue palveruumi avamist Tallinnas kogukonna keskuses aadressil Karu 16. Ürituse külalised olid teiste hulgas Eesti peaminister Mart Laar ja riigi parlamendiliikmed. Peo ajal pandi rabi Shmuel Koti õlgadele tallit, mis tähistas tema tegevuse algust Eesti pearabina.

Rabi Efraim Shmuel Kot räägib jidiši, heebrea, inglise, vene, eesti ja hispaania keelt.

Ta sai pärast spetsiaalse õppekursuse läbimist 2018. aastal *[[dayan]]*'i (usukohtuniku) tiitli. Tol ajal oli ta ainus *dayan* Balti ja Skandinaavia riikides.

Rabi Shmuel Kot on ühiskondlikult aktiivne, tema vaimsel juhatusel elustatakse usuelu Tallinnas ja teistes Eesti juudi kogukondades.

## Tunnustus
2012. aastal pälvis rabi Shmuel Kot Tallinna teenetemärgi.

2026. aastal pälvis ta Valgetähe III klassi teenetemärgi.

## Isiklikku
Rabi Shmuel Koti naine rabanit Hana Kot kasvas üles usklikus perekonnas. Tema vanemad töötasid haridussüsteemis. Isa oli õpetaja kõrgeimas ješivas, ema oli kooliõpetaja. Rabanit Hana on lõpetanud pedagoogikaülikooli.

Rabi Shmuel Koti ja rabanit Hana Koti peres kasvab 11 last, 6 poega ja 5 tütart.

## Viited

## Välislingid
*Margit Kilumets, "Usk valvab abielu", Eesti Naine, veebruar 2002
*Ivar Sild, "Happy hannuka, eestimaalased!", Õhtuleht, 9. detsember 2002
Katleri

**Katleri** on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Maarjamäe, Kose, Kuristiku, Tondiraba ja Loopealse asumiga. Katleri asumi pindala on 0,38 km2.

Katleri asum on saanud nime läheduses asunud Katleri suvemõisa järgi. Nõukogude ajal oli praeguse Katleri asumi nimeks Lasnamäe VIII mikrorajoon.

## Elanikkond

2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 12–17%, 68-aastased või vanemad aga 10–19%.

## Katleri asumi tänavad
Katleri asumis asuvad Katleri tänav, Martsa tänav, Mustakivi tee, Narva maantee, Paasiku tänav, Rahu tee ja Tondiraba tänav.

## Haridus, kultuur ja sport
Katleri asumis asub Tallinna Täiskasvanute Gümnaasium ja Tondiraba tennisekeskus.

## Galerii

Pilt:Lasnamäe linnaosa Tallinnas 1.JPG|Narva maantee Katleri asumis
File:EE-TLN-LAS-Katleri.JPG|Vaade Katleri asumisse
File:EU-EE-Tallinn-LAS-Katleri-Tondiraba street.JPG|Tondiraba tänav
File:EU-EE-TLN-LAS-Katleri-Paasiku28.JPG|Sõidukipõleng Paasiku 28 hoovis


## Ajalugu
Katleri suvemõisa rajas 19. sajandi algul Tallinna ülemkämmerei Carl Koch. Sajandi teisel poolel oli mõisa ametlik nimi Karlova (Carlowa) mõis, kuid Tondi raba läheduse tõttu kutsus rahvas seda Tondi mõisaks. Tondi nimi tuli kasutusele 17. sajandil ning pärineb arvatavasti Tallinna bürgermeistri Jobst Dunte nimest. Mõisast lõuna poole jäi Tondi raba ning itta Tondi kõrts. 1870. aastatel omandas Karlova mõisa varem lihunikuna tegutsenud August Kattler (1840–1915).

Katleri ühekorruselist mõisahoonet ümbritses väike allee ja metallist piirdega iluaed. Suvemõisa ümbrust kasutati 19. sajandi lõpul sõjaväelaste laskeharjutuste kohana. 1927. aastal tabas mõisahoonet suur tulekahju. II maailmasõja järel kasutasid suvemõisa rajatisi Nõukogude armee sõdurid, hiljem rajati selle lähedusse Lasnamäe sõjaväelennuväli. 

8. Lasnamäe mikrorajooni hakati ehitama viie- ja üheksakorruselisi korterelamuid peamiselt 1990. aastate alguses., ehitusaeg aastatel 1989–1991.

## Viited
Kurepõllu

**Kurepõllu** on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Paevälja, Laagna, Pae, Sikupilli, Uuslinna ja Kadrioru asumiga. Kurepõllu asumi pindala on 0,68 km².

Kurepõllu asum on saanud nime Kure ja Põllu tänava järgi, mis on asumi kunagised tänavad. Kure tänav kustutati tänavate nimekirjast 1958. aastal, Põllu tänav nimetati ümber Lasnamäe põiguks ning kaotati lõplikult 1984. aastal. Nõukogude ajal tunti asumit Lasnamäe XI mikrorajoonina, samuti kutsuti seda Turba mikrorajooniks. 

Kurepõllu asum piirneb Uuslinna tänava, Valge tänava, Narva maantee, J. Smuuli tee ja Laagna teega.

## Ajalugu
Asumi üks vanemaid tänavaid on Võidujooksu tänav, mis on saanud nime ratsaspordivõistluste järgi, mis toimusid 18. märtsil 1884 tänava läheduses asunud hipodroomil. Võidujooksu tänavat on esmamainitud 1900. aastal. Kurepõllu asumit läbiva Hundikuristiku oja lähedal asus Oskar Ottase kohvimaja Kaljuvald. Vanad fotod on näidanud, et piirkonna asustus oli omal ajal üsna hõre, asumi eripäraks oli paekivist aedade rohkus.

1980. aastatel hakati Kurepõllu asumit hoonestama üheksakorruseliste suurpaneelmajadega. 2004. aastal ehitati Valge tänava äärde uusi kortermaju.

## Elanikkond

2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 18–22%, üle 68-aastased aga 10–19%. Eestlasi oli 18–49%.

## Loodus
Asumist algab Hundikuristiku oja.

## Kurepõllu asumi tänavad
Asumis on Kurepõllu tänav, Laagna tee, Liikuri tänav, Narva maantee, J. Smuuli tee, Turba tänav ja Võidujooksu tänav.

## Viited
Laiaküla (Tallinn)

**Laiaküla** on asum Tallinnas Pirita linnaosas. Asum piirneb Iru, Kloostrimetsa ja Lepiku asumi ning Viimsi vallaga. Laiaküla asumi pindala on 1,59&nbsp;km².

Laiaküla nimi tuleneb selle küla varasemast hajusast asustusest. Tänapäevase asumi piirid ei kattu ajaloolise küla piiridega: osa endise küla maadest kuulub praeguse Kloostrimetsa asumi ja Viimsi valla Laiaküla küla koosseisu.

## Ajalugu
Laiaküla tekkis siis, kui kõrval asuvast Lepiku külast hakati andma välja uusi maatükke. Kui 1920. aastal oli Laiakülas kolm majapidamist, siis 1930. aastate lõpus oli seal kokku kaheksa talu. Neist taludest oli kõige kuulsam Kloostrimetsa talu, mis kuulus Konstantin Pätsile (asus praeguses Botaanikaaias Kloostrimetsa asumis).

Laiaküla piirkond sai tugevalt kannatada II maailmasõja ajal.

Pärast asumite piiride määramist 1991. aastal jäi Laiaküla koosseisu suur osa Pärnamäe kalmistust. 1920. aastate teisel poolel rajati Iru vanadekodu juurde kalmistu, millele ehitati 1930. aastatel juurde kabel. Samal ajal loodi Iru ja Muuga elanikele väike kalmistu. Need kalmistud ühendati 1962. aastal, kui Pärnamäe tee ja linnapiiri vahele hakati rajama suuremat kalmistut. 1985. aastal ehitati kalmistule juurde leinatalituse hoone ning 1993. aastal rajati sinna Eesti esimene krematoorium. Praegu on Pärnamäe kalmistu näol tegemist Eesti suurima kalmistuga.

## Rahvastik

Laiaküla asumi elanikkond on võrdlemisi noor: 2016. aastal moodustasid kuni 17-aastased asumi elanikkonnast 23–31% ja üle 68-aastased 3–9%.

## Loodus
Laiaküla jääb osaliselt Pirita jõeoru maastikukaitsealale. Valdav osa territooriumist on kaetud elujõus puurühmade või metsaaladega.

## Laiaküla asumi tänavad
Mitmed asumi tänavad on nimetatud liiviku- ja ravimtaimede järgi, näiteks Kassikäpa tee, Naistepuna tee, Piipheina tee, Põdrakanepi tee, Pärnaõie tee jm. Asumisse kuuluvad veel Alliksaare tee, Kiviaia tee, Kloostrimetsa tee, Laiaküla tee, Muuga tee, Pruuali tee, Pärnamäe tee, Ristaia tee ja Üheksavägise tee.

## Viited
Kuristiku

**Kuristiku** on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Priisle, Mustakivi, Tondiraba, Katleri ja Kose asumiga. Kuristiku asumi pindala on 0,84 km².

Kuristiku asum on saanud nime Kuristiku küla järgi, mis asus Tondi raba serval. Küla on saanud nime lähedal asunud kurisu järgi, kuhu valgus kogu ümbruskonna vesi, mis imbus lõpuks põhjavette. Nõukogude ajal oli see ala Lasnamäe 7. mikrorajoon.

## Ajalugu
Kuristiku küla aladele tekkis inimasustus juba nooremal pronksiajal (10.–7. sajand eKr). Inimasustuse laienemist tõendavad kivikalmed, mis pärinesid rauaajast (3. sajand eKr kuni 1. sajand pKr). Rootsi ajal asus Kuristiku küla piirkonnas kiviraidurite külake. Pärast Rootsi aega ei olnud Kuristiku piirkonnas arvatavasti mõnda aega püsivat inimasustust.

19. sajandi teisel poolel hakati Kuristiku külla uusi hooneid ehitama. Veel 1930. aastatel oli säilinud Saueaugu rehielamu, mis oli ehitatud 1890. aastal. Kuristiku küla juures asus linnapiir, mida mööda kulges lai ja sillutamata külatee; mõlemal pool teed olid pikad paekiviaiad. Mustakivi rändrahn oli küla kultuskiviks ning tähistas hiljem ka linnapiiri. Lisaks põlluharimisele tegelesid külaelanikud ka turba lõikamise ja lumeveoga, samuti käidi paemurrus.

Lasnamäe 7. mikrorajoon ehitati aastatel 1987–1988. Vanad külahooned hävisid pärast viie- ja üheksakorruseliste majade ehitamist asumisse.

## Elanikkond

2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 18–22% ja üle 68aastased 3–9%. Eestlaste osakaal oli 18–49%.

## Territoorium
Kuristiku asumis asub Linnamäe tee turg.

### Kuristiku asumi tänavad
Asumis on Kihnu tänav, Linnamäe tee, Läänemere tee, Muhu tänav, Mustakivi tee, Narva maantee, Rahu tee, Vormsi tänav ja Saaremaa puiestee.

## Haridus ja kultuur
Kuristikus asuvad Tallinna Läänemere Gümnaasium ja Tallinna Linnamäe Vene Lütseum.

## Viited
Laagna (Tallinn)

**Laagna** on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Loopealse, Tondiraba, Sõjamäe, Pae, Kurepõllu ja Paevälja asumiga. Laagna asumi pindala on 1,36 km2.

Laagna asumi asustus on tihe, selles piirkonnas on palju kortermaju. 

## Ajalugu
Praegune Laagna asum on moodustatud Lasnamäe kahest endisest mikrorajoonist, täpsemalt II ja III mikrorajoonist. 1979. aastal nimetati III mikrorajoon mõneks ajaks ümber Kangelaste mikrorajooniks, kuid see otsus sai peagi tühistatud, sest mikrorajoonidele nime panemine oli vastuolus Nõukogude Liidu seadustega. Lasnamäe III mikrorajoonis tegutses kauplus Leningrad, Kuramaa tänav 23 (hilisem kauplus Laagna). Tänapäevane nimi Laagna on kasutusel alates 1991. aastast ning pärineb eeposest "Kalevipoeg", kus see nimi tähistas Lasnamäed.

"Kalevipoja" ja mütoloogiaga laiemalt seotud tänavanimed võeti kasutusele 1990. aastate keskel, et asendada nõukoguliku ideoloogiaga seotud tänavanimesid. Eesti kultuuritegelastega seotud tänavanimed võeti kasutusele aastatel 1979–1980, seda osalt loomeliitude ärgitusel.

1980. aastal rajati asumisse Tallinna 13. Keskkool, mis tänapäeval kannab Tallinna Laagna Gümnaasiumi nime. Alates 1994. aastast asub Laagnal Lindakivi kultuurikeskus, enne seda tegutses samas majas samanimeline kino. Laagna raamatukogu tegutseb praeguses asukohas alates 1998. aastast, asutuse eelkäija loodi juba 1926. aastal. Laagna asumi territooriumile rajati 2003. aastal spordihoone.

## Elanikkond

2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 12–17%, üle 68-aastased aga 10–19%. Eestlasi oli asumi elanikkonnas 18–49%.

## Olulisemad objektid
Laagna asumis asuvad Põhja Prefektuuri Ida-Harju politseijaoskond, Lasnamäe Kergejõustikuhall ja Lasnamäe Sportmängude maja.

## Haridus ja kultuur
Laagna asumis asuvateks haridusasutusteks on Lasnamäe Vene Gümnaasium, Tallinna Laagna Gümnaasium ja Tallinna Laagna Lasteaed-Põhikool. Asumis paiknevad Laagna raamatukogu ja Paepealse raamatukogu, samuti Lindakivi kultuurikeskus.

## Laagna asumi tänavad
Mitmed asumi tänavanimed on seotud "Kalevipoja" või mütoloogiaga laiemalt, näiteks Anni tänav, Arbu tänav, Vikerlase tänav ja Virbi tänav. Samuti esineb mitmeid Eesti kultuuritegelastega seotud tänavanimesid, näiteks Miina Härma tänav. Asumis asuvad lisaks veel Kahu tänav, Kalevipoja tänav, Kalevipoja põik, Jaan Koorti tänav, Laagna tee, Liikuri tänav, Loitsu tänav, Lummu tänav, Pikri tänav, Paul Pinna tänav, Punane tänav, Juhan Smuuli tee, Varraku tänav, Vilisuu tänav ja Võru tänav.

## Galerii

Fail:Lasnamäe 2.JPG|Paul Pinna tänav
Fail:Laagna road, Sept 2009.jpg|Laagna tee
Fail:EU-EE-TLN-Laagna-Bridge.JPG|Laagna sild
Fail:EU-EE-Tallinn-LAS-Laagna-Kalevipoja bus stop.JPG|J.Smuuli ja Paekaare
Fail:EU-EE-Tallinn-LAS-Laagna-Virbi4.JPG|Virbi tänav 4 kortermaja
Fail:EU-EE-Tallinn-LAS-Laagna-Varraku bridge.JPG|Varraku sild
Fail:MedicumIMGP6670.JPG|Medicumi polikliinik
Fail:EU-EE-Tallinn-LAS-Laagna-Euromekka shop.JPG|Euromekka kaubanduskeskus
Fail:EU-EE-Tallinn-LAS-Laagna-Lindakivi.JPG|P. Pinna bussipeatuse lähedal
Fail:EU-EE-Tallinn-LAS-Laagna-Pikri street.JPG|Pikri tänav


## Viited
Loopealse

**Loopealse** on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Maarjamäe, Katleri, Tondiraba, Laagna ja Paevälja asumiga. Loopealse asumi pindala on 0,57&nbsp;km².

Loopealse asum on saanud nime piirkonnale iseloomuliku maastiku järgi. Ka asumi tänavanimed on seotud loopealse ja selle paikkonna taimedega. Nõukogude ajal tunti asumit Lasnamäe IX mikrorajoonina.

## Elanikkond

Asumi rahvaarv on aastatel 2011–2017 järjest suurenenud. 2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 18–22%, üle 68aastased moodustasid 10–19%. Samal aastal jäi eestlaste osakaal asumi elanikkonnas 50–79% vahele.

## Territoorium
Suur osa asumist on hoonestamata, majad on ehitatud vaid Alvari tänava ümbrusse asumi kaguosas ning Meeliku tänava ümbrusse asumi loodeosas. Loopealse ehitiste vundamendid toetuvad otse paekivile, haljastuse lisamiseks on kasutatud täitepinnast. Loopealse asumis asub Tallinna Jumalaema Kiirestikuulja ikooni kirik, mille kõrgus on 36 m. Kiriku ees asub Patriarh Aleksius II väljak.

### Loopealse asumi tänavad
Asumis asuvad Alvari tänav, Angerpisti tänav, Kiviriku tänav, Lageloo tänav, Lavamaa tänav, Liikuri tänav, Loometsa tänav, Loopealse puiestee, Marana tänav, Meeliku tänav, Narva maantee, Puju tänav, Rahu tee ja Rähkloo tänav.

## Galerii

Õhuvaade Loopealse asumile.png|Õhuvaade Loopealse asumile
Tallinn Loopealse view.jpg|Loopealse vaade
Kiviriku street in Tallinn.JPG|Kiviriku tänav Tallinnas



## Ajalugu
9. Lasnamäe mikrorajooni ehitamist alustati 2007 (Meeliku tänava majad). Asumi hoonestus on lõpetamata.

Õigeusu kiriku rajamine asumisse toimus Lasnamäe elanike endi initsiatiivil. Elanikud algatasid kiriku rajamise protsessi 2002. aastal ning nende ettepanek sai samal aastal nõusoleku Eesti Õigeusu kiriku sinodi poolt. Tallinna Linnavalitsus otsustas 20. veebruaril 2003 eraldada maalapi kiriku ehitamiseks ning juba sama aasta 30. septembril pühitses patriarh Aleksius II kiriku ehitusplatsil nurgakivi sisse.

22. novembril 2006 algasid kiriku ehitustööd. Patriarh Aleksius II väljaku pidulik avamine toimus 2009. aastal. Väljaku suurus on 1800 m², selle haljastamiseks oli istutatud 170 puud ja 3000 põõsast. Jumalaema Kiirestikuuja ikooni kiriku sissepühitsemistsemoonia toimus 16. juunil 2013 ning selle viis läbi Moskva ja kogu Venemaa patriarh Kirillus.

## Viited

## Välislingid

*Loopealse üürikorter toob küll rõõmu, on aga siiski sundkäik – Postimees, 26. märts 2008
Pae (Tallinn)

**Pae** on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Kurepõllu, Ülemiste, Laagna ja Sikupilli asumiga. Pae asumi pindala on 0,58 km².

Pae asum on saanud nime Pae tänava järgi, mille nimi viitab Lasnamäe paemurdudele. Nõukogude ajal tunti asumit Lasnamäe I mikrorajoonina.

Pae asum  piirneb Pae tänava,  Võidujooksu tänava, Laagna tee, Paekaare tänava, Juhan Smuuli tee ja Punane tänavaga.

## Ajalugu
1. Lasnamäe mikrorajooni, praeguse Pae asumi detailplaneering valmis 1973. aastal, ehitust alustati 1977. aastal. Ehitamine kulges mööda Laagna teed ning esimesed majad said valmis 1978. aastal. Tüüpprojekti 111-121 paneelelamute elamukompleksid kujundati kinnise või poolkinnise paigutusega, sest piirkond oli lage ja tuultele avatud. Piirkonna haljastamiseks veeti juurde täitepinnast.

1974. aastal rajati asumisse Tallinna 11. Keskkool, mis sai hiljem kandma nime Tallinna Paekaare Gümnaasium. 1979. aastal loodi asumi territooriumile Ivan Fedjuninski nimeline Tallinna 12. Keskkool (tänapäevane Lasnamäe Gümnaasium). Praeguseks on Tallinna Paekaare Gümnaasium suletud, sest kooli hoone oli renoveerimata ning õppekeskkond ei vastanud riiklikele nõuetele, samuti oli õpilaste arv vähenenud tunduvalt. Asumi kaks kooli liideti 2015. aastal ning ainult Lasnamäe Gümnaasium jätkas tegevust.

## Elanikkond

2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 12–17%, üle 68-aastased aga 10–19%. Eestlasi oli elanikkonnast 18–49%.

## Olulisemad objektid
Pae asumis asuvad Lasnamäe Gümnaasium, Pae Turg ja Pae sild.

## Pae asumi tänavad
Asumis asuv Punane tänav on nimetatud tänavast lõunasse jääva Lõunatuletorni ehk Punase majaka järgi, mis oli algselt punast värvi. Asumis on veel Pae tänav, Paekaare tänav, Võidujooksu tänav ja Juhan Smuuli tee.

## Galerii


TLA_1465_1139_maja_paemurrus_Väike_Lasnamäe_1920_1940.jpg|Maja paemurrus Väike Lasnamäe (1920-1940)


## Viited
Paevälja

**Paevälja** on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. 

Asum piirneb Maarjamäe, Loopealse, Laagna, Kurepõllu ja Kadrioru asumiga. Paevälja asumi pindala on 1,19 km².

Nõukogude ajal oli praeguse Paevälja asumi nimi Lasnamäe X mikrorajoon. Pärast Eesti taasiseseisvumist sai Paevälja asum nime selle järgi, et tegemist oli tollal suhteliselt lageda ja paese piirkonnaga.

Asumi põhja- ja loodeosa on suuremas osas hoonestamata või hõredalt hoonestatud. Paevälja pangapealselt avaneb hea vaade Tallinna lahele.

## Elanikkond

Paevälja rahvaarv on aastatel 2011–2017 enam kui kahekordistunud. Asumi elanikkonna vanuseline koosseis on võrdlemisi noor: 2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 23–31%, üle 68-aastasi oli 3–9%. Eestlasi oli asumi elanike seas 18–49%.

## Paevälja asumi tänavad
Asumi Vana-Kuuli tänav on saanud nime lähedal asunud sõjaväe lasketiiru järgi. Selle tänava näol on tegemist ajaloolise Kuuli tänava algusosaga. Asumis asuvad veel Lageloo tänav, Liikuri tänav, Looniidu tänav, Mäe tänav, Narva maantee, Neemiku tänav, Paekalda tänav, Paevälja puiestee, Panga tänav, Rahu tee, Rünga tänav ja Juhan Smuuli tee.

## Ajalugu
Paevälja asumis asuv Mäe tänav oli Tallinna tänavate nimekirja kantud juba 1900. aastal. Selle tänava ääres asusid asumi kõige vanemad hooned ning veel praegugi annavad mõned säilinud vanemad majad ettekujutuse omaaegsest Lasnamäe miljööst.

Narva maantee ja Vana-Kuuli tänava nurgal asus kunagi lennuväebaas ja vana Lasnamäe lennuväli, mille osaks olid ka Aviotehas ja lennukite remonditöökoda. 1927. aastal koondati lennuväebaasi Eesti õhuväe koosseisu kuulunud väeosa. Baasis tegeleti lisaks lennukite remontimisele ka lennukite ehitamisega; tehas suleti 1940. aastal.

Paevälja asumi rajamist alustati 2006. aastal. Uued elamud ehitati Vana-Kuuli tänavale. Asumi hoonestus jäi lõpetamata. Algatatud on detailplaneering Tallinna Haigla rajamiseks.

## Viited
Seli (Tallinn)

**Seli** on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Priisle, Mustakivi ja Väo asumiga. Seli asumi pindala on 0,95 km2.

Seli asum on nime saanud Priisle külas asunud Seli talu järgi, mille nimi pärines arvatavasti sõnast *selg* (seljandik). Nõukogude ajal tunti asumit Lasnamäe V mikrorajoonina.

## Ajalugu
Asumi idapoolne osa piirneb haljasalaga, kus asusid kunagise Väo küla muinaskalmed. Kalmed hävinesid ehitustööde käigus.

5. Lasnamäe mikrorajoon (ehitati aastatel 1983–1985) ja Va mikrorajoon (aastatel 1988–1989).

## Elanikkond

2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 12–17%, üle 68aastased moodustasid 10–19%.

## Territoorium
Seli asum on hoonestatud valdavalt 5- ja 9-korruseliste paneelelamutega, asumi idaosas leidub ka 17-korruselisi tornelamuid. Asumi territooriumil asub Seli mets, samuti osa Tondiloo pargist.

### Seli asumi tänavad
Mitmed asumi tänavanimed on seotud lahingukohtade või vabadusvõitlusega, näiteks Ümera tänav, Sinimäe tänav, Tasuja puiestee. Veel on asumis Kristjan Kärberi tänav, Laagna tee, Raadiku tänav, Rahu tee, Ussimäe tee ja Seli puiestee.

## Haridus ja kultuur
Seli asumi territooriumile jääb Lasnamäe Põhikool.

## Viited
Uuslinn

**Uuslinn** on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Kadrioru, Kurepõllu ja Sikupilli asumiga. Uuslinna asumi pindala on 0,22 km2.

Uuslinna asum on saanud nime Uuslinna mereväelinnaku järgi.

Uuslinna asum  piirneb Valge tänava, Uuslinna tänava ja Laagna teega.
## Ajalugu

1796. aastal hakati Kadrioru kohale Kadrimäele (Lasnamäe osa) rajama mereväelinnakut, mille järgi on ka asum nime saanud.

1806. aastal ehitati mereväelinnaku lähedusse tuletorn, mille kehand oli esialgu valget ja katus rohelist värvi.

1842. aastal rajati mereväelinnakusse Tallinna suurkaupmees B. N. Mayeri malmivalutehas, mis hiljem kolis ümber Lastekodu tänava ümbrusse.

1973. aastal rajati praegusse Uuslinna asumisse Linnakutsekool nr 21 uus kompleks.

## Elanikkond

2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 12–17% ja üle 68aastased 10–19%.

## Uuslinna asumi tänavad
*Uuslinna tänav nimetati kunagise mereväelinnaku järgi.
*Valge tänav on saanud nime Valge tuletorni järgi, kuid praegune tänav ei asu enam ajaloolisel trassil ja on osa 2002. aastal ümbernimetatud Lasnamäe tänavast.
*Muldvalge tänav
*Raudsüdame tänav
*Asumit läbib Laagna tee.
*Asumisse suubuvad Pallasti ja August Weizenbergi tänav.
*Asumis on ka Pallasti sild.

## Viited
Sõjamäe

**Sõjamäe** on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Ülemiste, Laagna, Tondiraba ja Väo asumi ning Rae vallaga. Sõjamäe asumi pindala on 7,47 km² ja sellega on see suuruselt teine asum Tallinnas Ülemistejärve asumi järel.

Sõjamäe asum on saanud nime Sõjamäe (Weimarshofi) suvemõisa järgi, mis ehitati 1817. aastal ning mille endine asukoht jääb praeguse Tallinna Lennujaama territooriumile. Suvemõisa rajajaks oli Tallinna linnalihunik Johann Weymar.

Asumit läbib Ruunaoja.

## Ajalugu
19. sajandi lõpus kuulus Sõjamäe suvemõisale valdav osa Lasnamäe linnapiiridesse jäänud alast. Samal perioodil jagati mõisale kuuluv maa rendikruntideks. 1928. aastal muudeti rendikruntide piire ning selle muudatusega tekkis mõisamaale 362 renditalu, millest enamikul oli vaid 1–3 hektarit maad. Pärast popsiseaduse vastuvõtmist 1926. aastal said kõik rentnikud omandada linnale kuulunud maid ning 1931. aastaks oli mõisa territoorium vähenenud 35 hektarini.

Sõjamäe kõrgendikust idas ja edelas asus Sõjamäe raba, mis on tänapäevaks peaaegu kadunud. Sellest rabast said alguse Ruunaoja ja Hundikuristiku oja. Sõjamäe raba aladele rajati esimesed tööstushooned 1960. aastatel. Üks suuremaid asumis tegutsenud tööstusettevõtteid oli Eesti Tubakas.

1974. aastal alustas asumis tööd Spetsiaalne Konstrueerimis- ja Tehnoloogiabüroo Desintegraator (hiljem teadustootmiskoondis Desintegraator). 1984. aastal rajati asumisse tootmiskoondise Polümeer tsehh. Tänapäeval asub piirkonnas palju hulgiladusid ja teenindusettevõtteid.

## Elanikkond

2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 12–17%, üle 68-aastased aga 10–19%.

## Olulisemad objektid
Sõjamäel asub Lasnamäe turg ja osa Tallinna Lennujaamast.

## Sõjamäe asumi tänavad
Asumis on mitmeid ehitusega seotud tänavanimesid, näiteks Armatuuri tänav, Betooni põik, Betooni tänav, Kriidi tänav jm. Asumis on lisaks veel Gaasi tänav, Asfaldi tänav, Kanali tee, Kesk-Sõjamäe tänav, Kuuli tänav, Nuia tänav, Paneeli tänav, Peterburi tee, Plasti tänav, Punane tänav, Rakise tänav, Ruunaoja tänav, Sarruse tänav, Silde tänav, Silluse tänav, Suur-Sõjamäe põik, Suur-Sõjamäe tänav, Sõstramäe tänav, Tala tänav, Tapri tänav, Toorme tänav, Vedru tänav, Vesse tänav, Vesse põik, Visase tänav ja Väike-Sõjamäe tänav.

## Vaata ka
* Sõjamäe kõrgendik
* Sõjamäe raba
* Sõjamäe hiis
* Sõjamäe lahing
* Jüriöö park

## Viited
Väo

**Väo** on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Priisle, Seli, Mustakivi, Tondiraba ja Sõjamäe asumiga ning Jõelähtme ja Rae vallaga. Väo asumi pindala on 4,08 km2.

Väo asum on saanud nime iidse Väo küla järgi, mille maadel asus mitu muistset kalmet.

Väol asub Tooma järv, asumi idaosas kulgevad Pirita jõgi ja Väo oja.

## Ajalugu
Väo piirkond oli asustatud juba väga ammu. Nooremal pronksiajal (10.–7. sajand eKr), mil Pirita alamjooksul oli neli asustusala, oli Väo-Kangru piirkond üheks keskuseks. Väo-Pärna ja Väo-Jaani kivikirstkalmed pärinevad samast ajast. 1984. aastal avastati Väo muinasasula koht, mis tekkis arvatavasti ajavahemikul 6. sajand eKr – 1. sajand pKr. Selle asumi pindala oli 5000 m2.

Vanimad kirjalikud andmed Väo küla kohta pärinevad 1241. aastast, mil küla on mainitud Taani hindamisraamatus. Selles raamatus on küla nimi kujul *Uvœ tho*. Keskajal elasid mõned külaelanikud võrdlemisi jõukalt, sest näiteks sepp Maykenile kuulus 41 looma, palju ehteid jm.

Põhjasõda mõjus majandustegevusele laastavalt ning talud hakkasid uuesti järjele jõudma alles 19. sajandi lõpul. 1920. aastatel hakkas asumi aladel elavnema ehitustegevus. 1941. aastal toimusid selles piirkonnas lahingud Saksa ja Nõukogude armee vahel, mille käigus said kannatada mitmed Väo küla talud.

Väo külas asusid Väo karjäär ja Tooma karjäär. Küla liideti Tallinnaga 1975. aastal.

## Elanikkond

2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 18–22%, üle 68-aastasi oli 3–9%.

## Olulisemad objektid
Asumis asub Väo elektrijaam. 

## Väo asumi tänavad
Väol asuvad Betooni tänav, Jõesaare tänav, Jõemäe tänav, Koplimetsa tee, Lagedi tee, Paneeli tänav, Pendi tänav, Peterburi tee, Plaasi tänav, Priimurru tänav, Tooma tänav, Väo tee ja Väomurru tänav.

## Viited
Leaving You for Me

**"Leaving You for Me"** on Jana Kase singel, mis ilmus 30. oktoobril 2008 Eesti Ekspressi teise singlina. Loo autorid on rootslased Tony Malm, Per Eklund, Fredrik Björk ja Martin Kesici, produtsendid Alar Kotkas, Ilmar Laisaar ja Pearu Paulus.  

## Välislingid
* Eesti Ekspressi teine singel: Jana Kask "Leaving You For Me". Eesti Ekspress, 28. oktoober 2008
* Mari-Leen Albers. Jana Kase uus singel juba varem ilmunud. / Õhtuleht, 30. oktoober 2008 
* Mari-Leen Albers. Jana Kase uus singel juba varem ilmunud. / Õhtuleht, 1. november 2008
* Laulusõnad: Jana Kask > Leaving you for me. Sasslantis
Travis Pastrana

**Travis Alan Pastrana** (sündinud 8. oktoobril 1983) on USA motosportlane. 

Tema oli esimene, kes tegi X Gamesi võistlustel kahekordse tagurpidisalto.
Aerofoto dešifreerimine

**Aerofoto dešifreerimine** on territooriumi uurimismeetod selle aerofotode järgi. Selle meetodi eesmärk on tuvastada ja tunda ära geograafilisi objekte aerofotol, määrata nende kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid iseloomustusi ning tähistada neid leppemärkide abil kaardile.

## Vaata ka
*Aerofotomõõdistamine
Agraarsektor

**Agraarsektor** ehk **põllumajanduslik sektor** on mingi riigi majanduse primaarse sektori osa, kuhu kuuluvad põllumajandusega tegelevad ettevõtted.

Agraarsektori suur osatähtsus majanduses on riigi mahajäämuse tunnus, näiteks Aafrika vaesemates riikides on rahvastiku suurim osa hõivatud agraarsektoris. Kõrgelt arenenud riikides on agraarsektori osa väike ja selles sektoris hõivatud inimeste arv ei ületa 5%, aga intensiivse iseloomu tõttu on selle tootlikkus päris suur.
Haabersti

**Haabersti** all võidakse mõista:
***[[Haabersti linnaosa]]** Tallinnas
***[[Haabersti asum]]it** Tallinnast
*Haabersti küla, milles oli ka Haabersti algkool
Robert Johnson

**Robert Leroy Johnson** (8. mai 1911 – 16. august 1938) oli USA muusik, keda peetakse delta bluusi isaks.

Ta on mõjutanud paljusid kitarriste, teiste seas Muddy Watersit, Bob Dylanit, Jimi Hendrixit, Eric Claptonit ja Jeff Becki.

Ta salvestas aastatel 1936 ja 1937 kokku 29 lugu.

Legendi järgi müüs Johnson oma hinge saatanale kiirtee ääres, saades vastutasuks oskuse mängida seda, mida soovib.

Johnson suri 27-aastaselt.

Rock'n'rolli Kuulsuste Hall valis 500 mõjukaima loo sekka neli Johnsoni pala, milleks olid "Sweet Home Chicago", "Cross Road Blues", "Hellhound on My Trail" ja "Love in Vain". 

Ajakiri Rolling Stone paigutas Johnsoni viiendale kohale oma 100 läbi aegade parima kitarristi nimekirjas.

## Viited
Karl Rove

**Karl Christian Rove** (sündinud 25. detsembril 1950) oli USA vabariiklaste partei- ja riigitegelane, president George W. Bushi ametiajal Valge Maja vanemnõunik.

Karl sündis pere viiest lapsest teisena. Isa jättis pere maha, kui lapsed olid alles väikesed. Ema Reba Louise (sündinud Wood) oli poejuhataja, isa Louis Claude Rove oli geoloog. Karl Rove sündis Colorado osariigis Denveris, kasvas Nevada osariigis Sparksis ja 1965 kolis pere Utah' osariiki Salt Lake Citysse. 11. septembril 1981 lõpetas ema Nevada osariigis Renos oma elu enesetapuga.

Rove astus nooruses Vabariikliku Partei noorteorganisatsiooni Teismelised Vabariiklased ja juhatas Utah' Teismeliste Vabariiklaste Föderatsiooni.

1970. aasta sügisel toimusid Illinoisi osariigi varahoidja valimised. Rove läks valenime all Demokraatliku Partei kandidaadi Alan Dixoni valimisbüroosse, varastas 1000 tühja valimiskampaania blanketti Dixoni kampaania päisega, printis nendele libakampaania, milles lubas tasuta õlut, toitu ja tüdrukuid, ning jagas neid kodutute varjupaikades ja rokk-kontsertidel, et Dixoni kampaania nurjata. Dixon võitis valimised. Hiljem Dixon andestas Rove'ile ja kui president George Bush vanem soovis nimetada Rove'i rahvusvahelise ringhäälingu nõukokku, ei blokeerinud vahepeal senaatoriks saanud Dixon tema kandidatuuri.

1971. aasta juunis lahkus Rove ülikoolist seda lõpetamata ja pühendus vabariiklaste valimiskampaaniate korraldamisele. 1973 tutvus ta isa ja poja George Bushiga ning sai nende lähedaseks toetajaks. 1977 kolis ta Texase osariiki ja korraldas seal palju valimiskampaaniaid, sealhulgas Bushide omi.

1996 juhtis ta Harold See valimiskampaaniat Alabama ülemkohtusse. Selle käigus jagas ta oma klienti Seed laimavaid anonüümseid lendlehti. Konkurendi selgitust, et temal pole asjaga midagi pistmist, ei usutud ja See valiti ülemkohtusse.

2001. aasta algul astus ametisse George Bush noorem, kes nimetas Rove'i oma vanemnõunikuks. Sellel kohal töötas Rove kuni 2007. aastani, mil selgus, et Valge Maja töötajad kasutasid ametlike kirjade saatmiseks sageli mitte ametlikke kanaleid, vaid erakonna servereid ja isiklikke nutitelefone. See rikkus nõuet, et igast saadetud e-kirjast peab jääma koopia. Kadunud e-kirjade arvu ei õnnestunud kindlaks teha, see jääb 5 ja 22 miljoni vahele. Karl Rove saatis umbes 500 e-kirja eksikombel pilasaidile www.georgewbush.org (soovis kasutada erakonna saiti georgewbush.com) ja pilasait tegi need avalikuks. Hinnanguliselt liikus 95% Rove'i kirjadest mitteametlikke kanaleid pidi. 31. augustil 2007 astus Rove tagasi.

Pärast seda tegi ta kaastööd Fox News Channelile, Newsweekile ja The Wall Street Journalile.
Nikolai Valge

**Nikolai Valge** VR II/3 (2. jaanuar 1899 Tartu – 31. mai 1985 Toronto) oli Eesti mereväeohvitser (major). 

Tema auaste oli kaptenmajor.

Ta oli Vabadussõjas välja teeninud II klassi 3. järgu Vabadusristi .

## Viited