open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maarjapäev

**Maarjapäevad** on kirikukalendris tähtpäevad, mis on pühendatud neitsi Maarjale. 

## Kirikukalendri tähtpäevad
Eesti kirikukalendris on järgmised maarjapäevad:
* 25. märts – paastumaarjapäev
* 2. juuli – heinamaarjapäev
* 15. august – rukkimaarjapäev (Maarja surmapäev)
* 8. september – ussimaarjapäev (Maarja sündimise päev)

Roomakatoliku kirikus pühitsetakse lisaks eelmistele veel:
* 2. veebruar – algselt Maarja puhastamise päev, hiljem Issanda templisse toomise päev
* 8. detsember – Maarja eostamise päev

Õigeusu kirikus pühitsetakse järgmisi maarjapäevi:
* 8. september – neitsi Maria sündimine (väike ehk ussi-maarjapäev)
* 21. november – neitsi Maria templisseviimise püha (leemeti-maarjapäev)
* 2. veebruar – Issanda vastuvõtmine ehk templisseviimine (küünlapäev) 
* 25. märts – neitsi Maria rõõmukuulutamine (paastu-maarjapäev)
* 15. august – Jumalasünnitaja uinumine (rukki-maarjapäev) 

Lisaks pühitsetakse väiksemaid maarjapäevi:
* 2. juuli – Jumalasünnitaja aulise rüü toomine Konstantinoopoli Vlaherna kirikusse V sajandil (heina-maarjapäev)
* 1. oktoober – Jumalaema kaitsmine 

ning imettegevate Jumalaema ikoonide mälestuspäevi: 
* 22. oktoober – Jumalaema Kaasani pühakuju mälestuspäev

## Viited
Tulika põik

**Tulika põik** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis. 

Tulika põik algab Tulika tänavalt ja lõpeb Madara tänaval. Tulika põik on ligi 170 meetrit pikk. Tänav asub Lilleküla tööstuspiirkonnas.

Tulika põik sai nime 28. novembril 1950.

## Viited
Olavipäev

**Olavipäev** on 29. juuli, kirikukalendris on see Norra kuninga Olav II Püha surmapäev. 

Olavipäev on Skandinaavia päritolu ja seetõttu on Eestis seda tähistatud peamiselt Lääne-Eestis ja saartel. Eriti suurejooneliselt on seda tähistatud Vormsi saarel, kus on ka pühale Olavile pühitsetud kirik: Vormsi Olavi kirik.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis (BERTA) (vaadatud 16.07.2013)
Cortlandi maakond

**Cortlandi maakond** (*Cortland County*) on maakond USA-s New Yorgi osariigis.

Maakonna halduskeskus on Cortland.

Maakonna pindala on 1300 km², millest 5 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 49 336. Aastal 2000 oli elanike arv 48 599.

## Naabermaakonnad
* Onondaga maakond (põhjas)
* Madisoni maakond (kirdes)
* Chenango maakond (idas)
* Broome'i maakond (kagus)
* Tompkinsi maakond (edelas)
* Tioga maakond (edelas)
* Cayuga maakond (loodes)

## Ajalugu
Cortlandi maakond moodustati 1808. aastal Onondaga maakonna osast. Maakond on saanud nime õunasordi Cortlandi järgi.

## Viited

## Välislingid

* Cortlandi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Rukkimaarjapäev

**Rukkimaarjapäev** (ka: *külvimaarjapäev*) on 15. augustil, kirikukalendris on see neitsi Maarja taevamineku ehk uinumise päev (nimetatakse ka *Assumptio Mariae*), õigeusu kirikukalendris ka Jumalaema Uinumise püha. Rukkimaarjapäev kuulub Eestis vähem tuntud päevade hulka.

Eesti rahvakalendri järgi poolitas rukkimaarjapäev rukkiaja. Mõnel pool oligi see rukkikülvi lõpuaeg.. Sellel päeval ei olnud külvamine soovitatav. 

Rukkimaarjapäeval on Kuremäe kloostris, kus asub Jumalaema Uinumise kirik, kuremäepäev ja toimub kirmasetaoline rahvakogunemine.

Eriti tähtis on rukkimaarjapäev setudele, kus selle päeva nimetus on *suur maarjapäev* ehk *uspenie*. Jumalaema Uinumise päev on Petseri kloostri tähtsamaid pühi. Oluline on see päev ka õigeusust mõjutatud alal Peipsi ümbruses.

## Viited

## Kirjandus
Mall Hiiemäe. Eesti rahvakalender V. Eesti Raamat. Tallinn 1991. Lk 57–72

## Välislingid
*Sissekanne Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis (BERTA) (vaadatud 16.07.2013)
Paavlipäev

**Paavlipäev** on 25. jaanuaril ja kirikukalendris Sauluse Pauluseks pöördumise päev. 

Eesti rahvakalendris on see päev vähe tuntud. Mõningal määral on tähistatud 20. sajandi alguses saartel, paiguti ka Läänemaal ja Harjumaal. Neis kohtades tähistas see päev talve keskpaika, talvevarudest pidi pool alles olema.

Kui päike paistis, tähendas see ilusat suve, head heina- ja viljasaaki. Ennustused sarnanesid tõnisepäeva omadega, kuid olid rohkem seotud mere ja hüljestega. Paavlipäeval pidi uss pesas teise külje pöörama, pragu merre lööma, hülged poegima ja kõrs lund vihkama hakkama.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis (BERTA) (vaadatud 16.07.2013)
Pärtlipäev

**Pärtlipäev** (murretes ka: *pärdipäev*, *pärtel*, *pärt*) on Eesti rahvakalendris 24. augustil, kirikukalendris on see apostel Bartolomeuse mälestuspäev. Seda päeva nimetati ka seenekülvi, meelõikus- ja rohupäev.

Pärtlipäeva peeti piirkonniti nagu rukkimaarjapäevagi (15. august) rukki poolitajaks, päeva kohta väideti "on keset rukkikülvi aega". Lõuna-Eestis arvati parim külviaeg olevat kolm päeva enne või ka kolm päeva pärast pärtlipäeva, sellel päeval külvata ei soovitatud. Üldiselt põllule ei mindud, kuid muid töökeelde ei olnud. Pärtlipäev oli sügissuviste koristustööde haripunkt. Jätkus suvivilja koristus, kuid rukkilõikus pidi olema lõppenud, sest tulemas oli kartulivõtt. Põhja-Eestis jäi ära keskhommikune söömaaeg.

Sel päeval nenditi kapsaste valmimist ("Pärtel pöörab kapsaste päid") ja lehmade piimaanni vähenemist ("Pärtel lakub piimapüttide põhjad"). Kui tarupuust lõigati mett vaid korra suvel, tehti seda sageli pärtlipäeva paiku. Ida-Eestis oli komme pärtlipäeval kaalikaid maitsta, siis saavad need edaspidi head magusad. Pärtlipäevast algas pähklikorjandus metsades, sest pähklid hakkasid valmima.

Saaremaal valmistati rukkimaarjapäeva paiku  *lehisi*  - lehtpuuvihtu. Saare-, vahtra-, kase- või muust lehtpuust vihad tehti suurtesse kubudesse lammaste talviseks söödaks. Saaremaal algas ka humalakorjamine ("Pärtel paneb humalale viimase viha sisse"), Lääne-Eestis pidid olema kitkutud linad ning talirukis ja -nisu pidid olema külvatud. 

Eesti rahvakalender peab pärtlipäeva sügise alguseks ("Pärtel viskab külma kivi vette").. Virumaal seostati pärtlipäevaga esimest sügistormi (*pärtliraju*), Lõuna-Eestis pääsukeste äralendu ja halla.

## Vaata ka
*Bartolomeus
*Pärtliöö

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis (BERTA) (vaadatud 16.07.2013)
*.... viimane rukkiemapäev. Saarte Hääl, 25. august 2008.
Onondaga maakond

**Onondaga maakond** (*Onondaga County*) on maakond USA-s New Yorgi osariigis. 

Maakonna halduskeskus on Syracuse.

Maakonna pindala on 2088 km², millest 65 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 467 026. Aastal 2000 oli elanike arv 458 336.

## Naabermaakonnad
* Oswego maakond (põhjas)
* Madisoni maakond (idas)
* Cortlandi maakond (lõunas)
* Cayuga maakond (läänes)

## Ajalugu
Onondaga maakond moodustati 1794. aastal Herkimeri maakonna osast. Maakond on saanud nime onondaga indiaanlaste järgi.

## Viited

## Välislingid

* Onondaga maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Essexi maakond (New York)

**Essexi maakond** (*Essex County*) on maakond USA-s New Yorgi osariigis. 

Maakonna halduskeskus on Elizabethtown ja suurim linn North Elba.

Maakonna pindala on 4962 km², millest 311 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 39 370. Aastal 2000 oli elanike arv 38 851.

## Naabermaakonnad
* Clintoni maakond (põhjas)
* Chittendeni maakond (kirdes)
* Addisoni maakond (idas)
* Washingtoni maakond (kagus)
* Warreni maakond (lõunas)
* Hamiltoni maakond (edelas)
* Franklini maakond (loodes)

## Ajalugu
Essexi maakond moodustati 1. märtsil 1799 Clintoni maakonna osast. Maakond on saanud nime Inglismaa Essexi krahvkonna järgi.

## Viited

## Välislingid

* Essexi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Galina Jarova-Tšernjavskaja

**Galina Jarova-Tšernjavskaja** (18. detsember 1900 Peterburi – 25. august 1979 Tallinn) oli vene rahvusest Eesti balletitantsija ja -pedagoog.

Tšernjavskaja lõpetas Moskvas balletikooli.

Aastatel 1923–1946 juhtis ta Tallinnas omanimelist era-balletikooli: Tšernjavskaja balletistuudiot.

## Viited
 

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon Tallinn 2000 (lk. 727)

## Välislingid
*Tšernjavskaja kirjutisi Eesti ajakirjanduse analüütilisest bibliograafia andmebaasist
Kuninglik Kaunite Kunstide Akadeemia

**Kuninglik Kaunite Kunstide Akadeemia** (rootsi keeles *Kungliga Akademien för de fria konsterna*) on  üks Rootsi kuninglikest akadeemiatest.

Kuninglik Kaunite Kunstide Akadeemia loeb enda asutamisaastaks 1735. aastat kui kuningalossis asutati riigitegelase Carl Gustaf Tessini eestvedamisel joonistamisakadeemia. 1766. aastal eraldas Riksdag akadeemiale raha professorite ja modellidele palkamiseks. 1768. aastal peeti esimene protokollitud koosolek, kus kehtestatati põhikiri ja vormistati akadeemia struktuur. Nimetus muudeti **Kuninglikuks Maalikunstnike ja Skulptorite Akadeemiaks** (*Kongliga Målare- och Bildhuggare-Academien*). Akadeemial oli kaks peamist ülesannet, esiteks uute kunstnike kasvatamine ja teiseks väljakujunenud kunstnike ühendus.

1773. aastal kirjutas kuningas Gustav III alla esimesele põhikirjale. Samal aastal valiti esimene naisliige, kelleks oli kunstnik Ulrica Fredrika Pasch.

1784. aastal korraldati esimene õpilastööde näitus. See oli ka esimene kord, kui Rootsis korraldati kunstinäitus.

1799. aastal avati akadeemia mehaanikakool (*Mechaniska Scholan*), mis pakkus inseneriharidust arhitektiks pürgijatele, kuid mis keskendus ka põllumajandusmasinatele. 14 aasta pärast võttis selle õpetamise üle tollal hiljuti asutatud Kuninglik Põllumajanduse Akadeemia ja hiljem läks see Kuningliku Tehnikaülikooli alla.

1810. aastast kannab akadeemia nimetust *Kuninglik Kaunite Kunstide Akadeemia*.

1978. aastal läks seni Kuningliku Kaunite Kunstide Akadeemia allüksusena tegutsenud kuninglik kunstiakadeemia (Kungliga Konsthögskolan) kõrgharidusreformiga üle riigile.

## Liikmeskond
Akadeemial oli 2013. aasta seisuga 156 liiget, sealhulgas 109 Rootsi liiget ja 25 välisliiget. Lisaks veel 20 auliiget ja 2 kuninglikku liiget.

### Välisliikmed
*Marina Abramović, serbia päritolu installatsioonikunstnik
*Ai Weiwei, hiina kunstnik
*Christopher Alexander, Austria päritolu USA arhitekt
*Norman Foster, Briti arhitekt
*Léonie Geisendorf, Šveitsi arhitekt
*Sigidur Gudmundsson, islandi skulptor
*Kristian Gullichsen, soome arhitekt
*Hans Hollein, Austria arhitekt
*Jasper Johns, ameerika kunstnik
*Per Kirkeby, taani skulptor
*Henning Larsen, taani arhitekt
*Juha Leiviskä, soome arhitekt
*Kjell Lund, norra arhitekt
*Walter de Maria, ameerika skulptor
*Rafael Moneo, hispaania arhitekt
*Ernst Neizvestnõi, Venemaa-USA skulptor
*Claes Oldenburg, ameerika kunstnik ja skulptor
*Paul Osipow, soome kunstnik
*Pietro Raffone, itaalia arhitekt
*Gerhard Richter, saksa kunstnik
*Joel Shapiro, ameerika skulptor
*Frank Stella, ameerika kunstnik
*Alvaro Siza, portugali arhitekt
*Wilfried Wang, USA arhitektuuriteadlane
*Maaria Wirkkala, soome kunstnik

## Viited

## Välislingid
* Kungliga Akademien för de fria konsterna Koduleht
Hamiltoni maakond (Ohio)

**Hamiltoni maakond** (*Hamilton County*) on maakond USA-s Ohio osariigi edelaosas.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Cincinnati.

Maakonna pindala on 1069 km², millest 17 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 802 374. 2000. aastal oli elanikke 845 303.

Hamiltoni maakond on elanike arvult Ohio kolmas maakond.

## Naabermaakonnad
* Butleri maakond (põhjas)
* Warreni maakond (kirdes)
* Clermonti maakond (idas)
* Boone'i maakond (edelas)
* Kentoni maakond (lõunas)
* Campbelli maakond (kagus)
* Dearborni maakond (läänes)

## Ajalugu
Hamiltoni maakond moodustati 2. jaanuaril 1790. Maakond on saanud nime Ameerika Ühendriikide asutaja Alexander Hamiltoni järgi.

## Viited

## Välislingid

* Hamiltoni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Summiti maakond (Ohio)

**Summiti maakond** (*Summit County*) on maakond USA-s Ohio osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Akron.

Maakonna pindala on 1088 km², millest 19 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 540 428. 2010. aastal oli elanikke 541 781.

Suur osa Cuyahoga Valley rahvuspargist paikneb Summiti maakonna alal.

## Naabermaakonnad
* Cuyahoga maakond (põhjas ja loodes)
* Geauga maakond (kirdes)
* Portage'i maakond (idas)
* Starki maakond (lõunas ja kagus)
* Wayne'i maakond (edelas)
* Medina maakond (läänes)

## Ajalugu
Summiti maakond moodustati 3. märtsil 1840 Medina, Portage'i ja Starki maakonna osadest. Maakond on saanud nime selle järgi, et seal asub Ohio ja Erie kanali kõrgeim koht (inglk *summit* – 'kõrgeim punkt').

## Linnad

* Akron (halduskeskus; 2020. aasta seisuga 190 469 elanikku)
* Barberton (25 191 elanikku)
* Cuyahoga Falls (51 114 elanikku)
* Fairlawn (7710 elanikku)
* Green (27 475 elanikku)
* Hudson (23 110 elanikku)
* Macedonia (12 168 elanikku)

* Munroe Falls (5044 elanikku)
* New Franklin (13 875 elanikku)
* Norton (osaliselt Wayne'i maakonnas; 11 673 elanikku)
* Reminderville (5412 elanikku)
* Stow (34 483 elanikku)
* Tallmadge (osaliselt Portage'i maakonnas; 18 394 elanikku)
* Twinsburg (19 248 elanikku)

## Viited

## Välislingid

* Summiti maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Villardi tänav

**Villardi tänav** on tänav Tallinna Kesklinna linnaosas Kassisaba ja Uue Maailma asumis. Villardi tänav algab Wismari tänavalt, ristub Roopa, Luise ja Endla tänavaga ning lõpeb Komeedi tänaval. Villardi tänav on enam-vähem põhja-lõunasuunaline ja ligikaudu 520 meetri pikkune.

Villardi 23 asub 1937. aastal ehitatud Alfred Rudolf Kehva projekteeritud algne Simeon Tsõpukovi üürimaja ja Villardi 24 asub 1937. aastal ehitatud Karl Tarvase projekteeritud korterelamu

Eesti NSV ajal asus Joosep Laari tänav 23 hoones, Tallinna Linna RSN TK SAV Oktoobri rajooni siseasjade osakond.

## Tänava nimed
Tänava vanimaks nimeks oli Willase tänav (1875), mis tulenes selle ja Wismari tänava nurgamaja omaniku talupoeg Karl Willase (ka Wilas) perekonnanimest. Hiljem (1885) on see nimi saanud moonutatud kuju – Willari tänav (saksa keeles *Willarstrasse* või *Willertstrasse*, vene keeles *Виллертская улица*, *Виллардская улица*), sest nähtavati arvati, et tänava nimi tuleneb Koidu tänaval elanud kinnisvaraomaniku Johann Christian Willerti nimest. Viimasel ei olnud aga tänava rajamisega mingit seost, sest endisest Willerti krundist viidi tänav läbi alles 20. sajandi algul. 27. juunil 1950 sai tänava nimeks Joosep Laari järgi **Joosep Laari tänav** ehk **Laari tänav**.

18. oktoobril 1991 sai tänav oma endise nime tagasi.

## Viited
Hamiltoni maakond

**Hamiltoni maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* Hamiltoni maakond (Florida)
* Hamiltoni maakond (Illinois)
* Hamiltoni maakond (Indiana)
* Hamiltoni maakond (Iowa)
* Hamiltoni maakond (Kansas)
* Hamiltoni maakond (Nebraska)
* Hamiltoni maakond (New York)
* Hamiltoni maakond (Ohio)
* Hamiltoni maakond (Tennessee)
* Hamiltoni maakond (Texas)
Seitsmemagajapäev

**Seitsmemagajapäev** on 27. juunil ja see on kirikukalendri tähtpäev.

Eesti rahvakalendris sellel päeval suurt tähtsust pole olnud. Küll arvati, et kui sel päeval sajab, siis pidavat sadama seitse päeva (või nädalat) järjest.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis (BERTA) (vaadatud 16.07.2013)
Seitsmevennapäev

**Seitsmevennapäev** on 10. juulil, kirikukalendris on see kirikupüha, millega mälestatakse seitset märtritena hukatud venda. 

Eesti rahvakalendris on see päev tugevasti segunenud seitsmemagajapäevaga; seda tingis eriti kalendrireform.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis (BERTA) (vaadatud 16.07.2013)
Natalie Horler

**Natalie Christine Horler** (sündinud 23. septembril 1981 Bonnis Saksamaal) on Saksamaa laulja, kes kuulub bändi Cascada.

Tema inglastest vanemad kolisid Saksamaale 1980. aastal.
Komeedi tänav

**Komeedi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Uue Maailma asumis. 

Komeedi tänav algab Kesk-Ameerika tänavalt, ristub Koidu, Pilve, Aasa ja Villardi tänavaga ning lõpeb Tehnika tänaval. Komeedi tänav on enam-vähem ida-läänesuunaline ja 420 meetri pikkune.

## Ajalugu ja nimed
Tänava endine nimi oli **Tähe tänav** (saksa keeles *Sternstrasse*, vene keeles *Звездочная улица*), mis nime kordumise tõttu muudeti. Tänav rajati 1909. aastal Koidu tänava ja Kesk-Ameerika tänava vahele. Sellega liideti 24. mail 1939 Koidu ja Tehnika tänava vahel asetsenud **Kuu tänav** (saksa keeles *Mondstrasse*, vene keeles *Лунная улица*), mille nimi siis kustutati, kuid 1959. aastal teisele tänavale pandi.

## Galerii

File:Tallinna Komeedi lasteaed.jpg|Tallinna Komeedi Lasteaed, Komeedi tn 3
File:2022 Tallinn Komeedi street.jpg|
File:Elamu Aasa tn 2, 1929. a..JPG|Tallinna maja tüüpi puitelamu Aasa tn 2// Komeedi t. 11 ehitismälestis nr. 8715


## Viited
Põhikiri

**Põhikiri** on ettevõtte, asutuse või organisatsiooni eesmärke, tegevust, juhtimist jms sätestav ametlik dokument.

Põhikiri on formaalse organisatsiooni jaoks üks tähtsamaid dokumente, kuna sellest peavad lähtuma nii teised dokumendid kui ka igapäevased juhtimisotsused. Ühingutelt, mis peavad olema riiklikult registreeritud (nt äriühingud ja mittetulundusühingud), nõutakse enamikus riikides koos ühena alusdokumentide seast registreerimiseks ka põhikirja (teised võivad olla nt asutamiskoosolekul osalenute nimekiri, ühingu omanike tehtud asutamisotsus jms). Põhikirja tähtsuse tõttu on sageli seadustes kirjas ka erinõuded, milleta põhikirja muuta ei saa. Tüüpiliselt saab põhikirja muuta vaid liikmete või omanike üldkogu mingi kindla häälteenamusega (nt 2/3) ja fikseeritud protseduuri alusel.

Ühingutel, millelt registreerimist ei nõuta (nt seltsingud), ei pea olema ka põhikirja. Näiteks seltsingu alusdokument on seltsinguleping.

## Viited
Aare Põder

**Aare Põder** (sündinud 24. veebruaril 1954) on eesti klahvpillimängija.

Ta mänginud klahvpille paljudes kooslustes, lühikest aega ansamblis Uus Generatsioon, aastatel 1980–1981 ansamblis Music Seif, 1982–1983 ansamblis Radar, hiljem ansamblis Ultima Thule.

## Viited
Dünamiit

**Dünamiit** on lõhkeaine, mis koosneb nitroglütseriini segust diatomiidi või teiste absorbentidega (näiteks savi või saepuruga). Orgaanilisi materjale kasutavad dünamiidid on vähem stabiilsed ning neid tarvitatakse tänapäeval harva. Dünamiidi leiutas Rootsi keemik ja insener Alfred Nobel Geesthachtis Saksamaal, ta patenteeris leiutise 1867. aastal. Nobel nimetas uue aine vanakreeka sõna δύναμις (dýnamis) järgi, mis tähendab jõudu.

Dünamiiti pruugitakse peamiselt kaevandamisel, ehituses ja lammutamisel, ajalooliselt on seda tarvitatud ka sõjanduses. Nitroglütseriini ebastabiilsuse tõttu (eriti allpool külmumispunkti) on sellest sõjanduses siiski loobutud. Tuntuse tõttu kasutatakse tavakeeles dünamiiti ka metafoorina, näiteks nimetades "plahvatusohtlikku" teemat või materjali "poliitiliseks dünamiidiks".
Sõmera tänav

**Sõmera tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. Sõmera tänav on Ristiku tänavalt algav ligikaudu 60 meetri pikkune enam-vähem edela-kirdesuunaline umbtänav.

Sõmera tänav sai nime 18. märtsil 1931. Tänav on saanud nime lähikonnas asuva Saue tänava nime (sau – puhas savi) mõjul.


Tallinn, elamu Sõmera 5, 1927.jpg|Sõmera 5


## Viited
Kesk-Ameerika tänav

**Kesk-Ameerika tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Uue Maailma asumis. Kesk-Ameerika tänav algab Väike-Ameerika tänava ja Luha tänava ristmikult, ristub Komeedi tänavaga ja lõpeb seejärel umbtänavana. Kesk-Ameerika tänav on enam-vähem lõuna-põhjasuunaline ja ligikaudu 220 meetrit pikk.

## Tänava nimed
Kesk-Ameerika tänav sai nime 1908. aastal (saksa keeles *Mittlere Amerikastrasse*, vene keeles *Средняя Американская улица*). 27. novembril 1950 sai tänava nimeks **Kesk tänav**. 25. septembril 1959 pandi tänavale nimeks **Kuu tänav**.

Kesk-Ameerika tänav sai oma ajaloolise nime tagasi 18. oktoobril 1991.

## Viited
Valimisliit

**Valimisliit** on hääleõiguslike Eesti kodanike ja Euroopa Liidu kodanike moodustatud seltsing. Valimisliidu moodustamiseks sõlmitakse seltsinguleping vähemalt 2 kodaniku vahel. 
Seltsinguna loodud valimisliidud ei lõpe valimistega, vaid kestavad edasi. 

Valimisliidu moodustajate seast tuleb nimetada vähemalt kaks liitu juhtima õigustatud isikut. Nemad vastutavad ühtlasi valimisliidu kohustuste täitmise eest, mis tulenevad erakonnaseadusest (aruannete esitamine jt). Valimisliidu esitatud valimiste kandidaatide nimekirjas olevad isikud ei pea olema valimisliidu (seltsingu) moodustajate hulgast. Lisaks juhtidele tuleb valimisliidul määrata volitatud esindaja või esindajad. Ka volitatud esindaja ei pea ise olema seltsinglane, kuid samas võib olla nii valimisliidu moodustaja kui ka määratud juhtide hulgas.

## Viited

## Välislingid
*Seltsingulepingu näidis (valimisliidu moodustamiseks, RTF-failina)
*Vaidlus kodanike valimisliitude üle kui demokraatia proovikivi, Tiina Raitviiru kokkuvõte kogumikus „Demokraatia ja rahvuslikud huvid”, Tallinn, 2006, lk 68
Detonaator

**Detonaator** on seade, mida kasutatakse lõhkeseadeldise käivitamiseks. Detonaatorid võivad olla keemilised, mehaanilised või elektrilised, neist kaks viimast on tänapäeval levinumad.

Ärikasutuses tarvitatakse enamasti elektrilisi detonaatoreid või süütenööri. Paljudes detonaatorites pruugitakse pliiasiidist, pliistüfnaadist ja alumiiniumist süütesegu, mis paigaldatakse põhilaengu kohale (sõjanduses tavaliselt trotüül või tetrüül, ärikasutuses pentaerütritooltetranitraat).

Vanemates detonaatorites kasutati süütamiseks elavhõbefulminaati ehk paukelavhõbedat, mida sageli segati kaaliumkloraadiga. Vähendamaks atmosfääri saastamist pliiga, tarvitatakse tänapäeval sütikutes muid aineid, näiteks diasodinitrofenooli.
Real

**Real** oli Eesti rokkansambel.

## Koosseis
Ansamblisse kuulusid teiste seas:
*Juhan Anupõld – laul, bass
*Eedo Raide – trumm
*Ahti Nurmis – soolokitarr
*Rein Ränk – rütmikitarr

## Viited
Satelliidid (ansambel)

**Satelliidid** oli eesti rokkansambel, mis moodustati 1965. aastal.

## Koosseis
Ansamblisse kuulusid teiste seas
:
*Gunnar Graps – soolokitarr
*Peter Koslovski – laul
*Anatoli Matrašilin – rütmikitarr

## Viited
Volta sammas

**Volta sammas** on esimene tegelikult kasutatud keemiline elektrivooluallikas, mille leiutas 1799. aastal Itaalia õpetlane Alessandro Volta. 

Volta asetas happega purki vask- ja tsinkplaadi, mis olid omavahel traadiga ühendatud. Seejuures hakkas tsinkplaat vähehaaval lahustuma ja vaskplaadil eraldusid gaasimullid. Volta eeldas ja ka näitas, et traati (kui elektrijuhet) läbib elektrivool, mille kutsub esile plaatidevaheline pinge. See oli esimene galvaanielement – Volta element. Tõuke niisuguse elemendi valmistamiseks andis Voltale Itaalia arsti ja füüsiku Luigi Galvani uuringud nn loomse elektri alal.

Siis valmistas Volta elemendid vask- ja tsinkketastest, mille vahel oli soolaveega immutatud riidest poorne kiht. Suurema pinge saamiseks moodustas Volta hulgast üksteisele asetatud elementidest sambakujulise patarei. Niisugune poole meetri kõrgune sammas oli võimeline andma juba inimese poolt tuntava elektrilöögi.

## Elektrokeemilised reaktsioonid
Elemendi tsinkplaat toimib negatiivse elektroodina, sestelektrolüüdis lahustumisel eraldub igast tsingi aatomist lahusesse kaks elektroni:
: {\rm Zn \longrightarrow Zn^{2+} + 2e^- }.

Nii tekib negatiivsel elektroodil elektronide üleküllus ja elemendi elektroodide vahel elektriliste potentsiaalide erinevuse ehk pinge (vaadeldaval juhul u 0,75 volti). Kui ühendada elemendi klemmidega koormustakisti, moodustub vooluring ja elektronid liiguvad välisahelas negatiivselt elektroodilt positiivsele, s.t koormust läbib elektrivool. Positiivsele elektroodile jõudnud elektronid võivad liituda vase positiivsete ioonidega (need moodustuvad tänu oksiidikihile vase pinnal):
: {\rm Cu^{2+} + 2e^-\longrightarrow Cu }.

Volta sammas kui esimene püsiva voolu allikas (elektrigeneraatori loomiseni kulus veel mitu aastakümmet) hoogustas elektrinähtuste uurimist, mis viis peagi elektrolüüsi leiutamiseni ja kaarlahenduse – Volta kaare – avastamiseni.

## Vaata ka
* Keemiline vooluallikas
* Galvaanielement
Kontrafaktuaalne sõltuvus

Sündmus *A* on **kontrafaktuaalses sõltuvuses** sündmusest *B* parajasti siis, kui *A* ei oleks aset leidnud, kui *B* ei oleks aset leidnud. 

## Põhjustamise analüüs
Põhjustamist on püütud analüüsida kontrafaktuaalse sõltuvuse kaudu.  

Kõige lihtsamas versioonis samastab niisugune analüüs põhjustamisseose kontrafaktuaalse sõltuvusega: sündmus *B* on sündmuse *A* eksemplarpõhjus parajasti siis, kui *B* on *A*-st kontrafaktuaalses sõltuvuses. Sellele on toodud hulk vastunäiteid.

## Kirjandus
*David Lewis. Counterfactual Dependence and Time's Arrow. – *[[Noûs]]*, 1979, 13, lk 455–476. Veebiversioon
Teispoolsusest

**"Teispoolsusest"** on Eesti laulja ja laulukirjutaja Renate teine album. See anti välja 2013. aastal. Album on müügil nii füüsiliselt kui digitaalselt. Albumi kõige edukamad lood on "Põlen seest", "Stiihia" , "MAS" ja "Tantsime veel". Renate lööb albumil kaasa autori, laulja, produtsendi, klaverimängija ning taustalauljana.

## Lugude nimekiri

## Viited

## Välislingid
*
Catharina Raudvere

**Catharina Raudvere** (sündinud 10. juulil 1960 Kalmaris) on Rootsi-Taani religiooniajaloolane.

Raudvere sai doktorikraadi Rootsis Lundi Ülikoolis kaitstud väitekirjaga.  

Ta on töötanud Lundi ülikoolis ning külalisuurijana California Ülikoolis ja İstanbulis. Praegu töötab Raudvere Kopenhaageni Ülikooli religiooni ja kultuuridevaheliste uuringute osakonnas. 

Raudvere on avaldanud uurimusi islami usu levikust Türgis ja Balkani maades, samuti sufismi, islami rituaalide, religiooni ja poliitika alal.

## Tunnustus
*Kuningliku Kirjanduse, Ajaloo ja Muististe Akadeemia liige (2005)
*Kuningliku Gustav Adolfi akadeemia liige (2010)
*Taani Kuningliku Teaduste Akadeemia liige (2011)

## Teosed
**Alevi Identity: Cultural, Religious and Social Perspectives* (Swedish Research Institute in Istanbul) (1998)
**Witchcraft and Magic in Europe*, Volume 3: The Middle Ages (History of Witchcraft and Magic in Europe) (2001)
**The Book and the Roses: Sufi Women, Visibility and Zikr in Contemporary Istanbul* (2003)
**Sufism Today: Heritage and Tradition in the Global Community* (Library of Modern Religion) (2009)
**More than Mythology: Narratives, Ritual Practices and Regional Distribution in Pre-Christian Scandinavian Religions...* ( 2012)
  
## Välislingid
*Catharina Raudvere Einar Hansens Forskningsfond (rootsi keeles)
*Catharina Raudvere Kopenhaageni ülikooli kodulehel (taani keeles)
Tenno Vironi

**Tenno Vironi** (pseudonüüm, kodanikunimega **Jaan Tenno**; 4. juuli 1887 Kõlleste vald, Võrumaa – 5. detsember 1951 Tallinn) oli eesti laulja (tenor) ja pedagoog.

## Elukäik
Õppis 1898–1899 Krootuse vallakoolis, 1899–1903 Kanepi kihelkonnakoolis, 1903–1906 Tartu Linnakoolis, 1906–1908 Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Aastatel 1908–1913 õppis Tallinna Nikolai Gümnaasiumis, mille lõpetas eksternina. 

1913–1918 õppis Moskva Ülikoolis matemaatikat ja astronoomiat, kuid ülikooli ei lõpetanud, loobudes laulmise kasuks. Paralleelselt ülikooliga õppis Moskvas Alexander Schoori muusikakursustel laulmist. Vokaaltehnika alal täiendas end 1919–1921 Itaalias, 1921 Rootsis ja 1924–1925 Prantsusmaal Pariisis.

Esines valdavalt kontsertlauljana, sageli koos Aleksander Arderiga nii Eestis kui välismaal, sealhulgas Rootsis, Soomes, Prantsusmaal, Itaalias, Poolas, Lätis, Rumeenias, Inglismaal, Venemaal. 

1920. aastatel laulis ta külalisesinejana Estonia teatris. Aastast 1922 tegutses laulupedagoogina Tallinnas, 1930. aastatel asutas Tallinnas oma laulustuudio.

Ta on kirjutanud käsiraamatu "Praegusaja hääleseadmise teooria, tehnika ja tervishoid" (I köide 1934, II köide 1937).

Maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Viited
Bernadette Lafont

**Bernadette Lafont** (28. oktoober 1938 Nîmes – 25. juuli 2013 Nîmes) oli prantsuse filminäitleja.

Ta oli prantsuse filmikunsti nn uue laine esindaja.

Bernadette Lafont tegi filmidebüüdi 1957. aastal, mil ta mängis režissöör François Truffaut' lühimängufilmis "Pahategijad". Seejärel näitles Claude Chabroli filmis "Le Beau Serge", "À double tou" ja "Les Bonnes Femmes", Costa-Gavrase filmis "Mõrv magamisvagunis" jpt tuntud prantsuse filmilavastajate linateostes. Kokku tegi ta üle 120 filmirolli. Tema viimase osatäitmisega film "Paulette" esilinastus 2013. aasta jaanuaris. Selle lavastas Jérôme Enrico.

Bernadette Lafont oli kaks korda abielus. Abielu Gérard Blainiga kestis 1957–1959. Tema teine abikaasa oli ungari skulptor Diourka Medveczky, kellega tal oli kolm last, poeg ja kaks tütart. Tütar Pauline Lafont oli filminäitleja, kes hukkus 1988. aastal. Ka vanem tütar Élisabeth on näitleja.

## Tunnustus
Césari auhind
*1985. aastal parima naiskõrvalosatäitja kategoorias filmi "L’Effrontée" eest
*2003. aastal elutöö eest

## Välislingid
*
Marika Matšitidze

**Marika Matšitidze** (sündinud 1983) on gruusia ooperisolist (sopran).

Ta töötab Thbilisi riikliku ooperi- ja balletiteatri solistina. 2007. aastal oli ta Gruusia IV interpreetide konkursi laureaat.
Park Jung-yang

**Park Jung-yang** (Hangul: 박중양; Hanja: 朴重陽; 3. mai 1872 Gyonggi-do Yangju – 23. aprill 1959 Daegu Lõuna-Korea) oli Korea poliitik ja ametnikning liberaalne filosoof. Tema kirjanikunimi oli **Haeak** (해악;海岳), **Ilso** (일소;一笑), jaapan nimi oli **Hochu Sigeyo** (朴忠重陽), **Yamamoto Shin** (山本信).

## Viited

## Välislingid
* Park Jung-yang (korea)
* Park Jung-yang (korea)
* Park Jung-yang (korea)
* 친일중의 친일 ‘3·1운동 자제단’은 누구? The Hangyeolye 2010.03.01 (korea)
* "일제가 현대 조선 개신" 해방후에도 망발…친일파 박중양 i-Daegumail news 2010. 01.25 (korea)
Presupositsioon

Väitlause *A* **presupositsioon** on mis tahes propositsioon *B*, mis peab olema tõene, selleks et *A* oleks tõene või *[[väärus|väär]]*. (Üldisemalt võib väljendi *A*  presupositsiooniks nimetada propositsiooni *B*, mis peab olema tõene, selleks et *A*-l oleks mõte.)

Presupositsiooni võib defineerida nii: 

:Propositsioon *B* on väitlause *A* presupositsioon parajasti siis, kui *A* tõesusest järeldub *B* ja *A* väärusest järeldub *B*. 

Selle definitsiooni järgi on kõik tautoloogiad kõigi väitlausete presupositsioonid. Kui eeldada bivalentsuse printsiipi, siis tautoloogiad on väitlausete ainsad presupositsioonid. 

Peter Strawsoni järgi on lausel "Praegune Prantsusmaa kuningas on kiilaspea" presupositsioon "Praegu on olemas üks ja ainus Prantsusmaa kuningas".

## Märkused

## Kirjandus
*P. F. Srawson. On referring. – *[[Mind]]*, 1950, LIX, 235, lk 320–344.
*P. F. Strawson. *Introduction to Logical Theory*, London: Methuen 1952.
*Wilfrid Sellars. Presupposing. *[[Philosophical Review]]*, 1954, LXIII, 2, lk 194–215.
*G. Nehrlich. Presupposition and entailment. *[[American Philosophical Quarterly]]*, II, 1, 1965, lk 33–42.
**P. F. Strawson. A Reply to Mr. Sellars. Sealsamas, lk 216–231.
*G. Nehrlich. *Presupposition and classical logical relations*. – *[[Analysis]]*, 1967, XXVII, 1, lk 104–106.
*Bas C. van Fraassen. Presupposition, implication, and self-reference. *[[The Journal of Philosophy]]*, 1968, 65(5), lk 136–152.

## Välislingid
*David I. Beaver, Bart Geurts. Presupposition, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2011.
Harri Kaasik

**Harri Kaasik** (6. juuni 1910 Türi kihelkond, Järvamaa – 22. juuni 1994 Stockholm) oli eesti laulja (tenor) ja näitleja.

Aastatel 1935–1937 oli Vanemuise laulja ja 1937–1944 Estonia teatri solist.

Põgenes 1944. aastal Rootsi.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli näitleja ja lavastaja Agnes Lepp-Kaasik.

## Viited

## Välislingid
*TLÜAR väliseesti isikud
Yu Kil-chun

**Yu Kil-chun** (Hangul: 유길준; Hanja: 兪吉濬; 24. oktoober 1856 Seoul Lõuna-Korea – 30. september 1914 Seoul Lõuna-Korea) oli Korea poliitik ja iseseisvusliikumise tegelane, rahvuslik filosoof ning haridusliikumise aktivist. Tema kirjanikunimi oli **Gudang**, **Chonmin**.

## Viited

## Välislingid
* Yu Kil-chun (korea)
* Yu Kil-chun (korea)
* Yu Kil-chun (korea)
U-vitamiini teraapia

**U-vitamiini teraapia** on kliinilises meditsiinis tõestatud toitumisteraapia vorm, mille korral teatud haavandtõvede puhul manustatakse patsiendile ravikuurina värsket (või kuivekstraktist valmistatud) kapsamahla.

U-vitamiini haavandivastase toime aluseks olid Stanfordi ülikooli meditsiinikooli töötaja dr Garnett Cheney tehtud katsed merisigadega (neil ennetas see histamiinitekkelisi haavandeid) ning 1953. maist kuni 1954. detsembrini kinnipeetavatega San Quentini vanglas (California) tehtud kliinilised uuringud.

Kliiniliste katsete tulemused näitasid, et U-vitamiini teraapia omab ravitoimet haavandtõve korral, vähendades sümptomeid (valu, ebameeldivustunnet kõhus) ning kiirendades haavandi paranemist (haavandi mõõtmete vähenemine (ingl k *ulcer crater*) tõestati ka röntgenograafiliselt).

U-vitamiini teraapia ajal manustatakse patsientidele iga päev mitme toidukorrana umbes 1 liiter (ingl k *quart*) toorest kapsamahla, mis on hädavajalik inimestel haavandtõve, nii mao- kui ka peensoolehaavandite (nii kaksteistsõrmiksoolehaavandi (*duodenum*) kui ka niudesoolehaavandi (*ileum*)) raviga seotult.

## Ajaloolist
*U-vitamiini ja U-vitamiini teraapia avastas ja nimetas ligi kümme aastat kestnud uurimistöö käigus Stanfordi ülikooli meditsiinikooli dr Garnett Cheney.
 
## Vaata ka
*U-vitamiin

## Viited
Aleksander Tamm

**Aleksander Tamm** (28. august 1903 Peterburi – 5. juuni 1988 Tallinn) oli eesti laulja (tenor).

Ta õppis Võru Poeglaste Gümnaasiumis ja lõpetas 1936. aastal Tallinna Konservatooriumi Aino Tamme ja Helmi Eineri lauluklassi.

Aastatel 1930–1941 laulis ta Estonia kooris. Aastatel 1942–1944 kuulus Eesti NSV Riiklikesse Kunstiansamblitesse. 

## Viited
Sõrve militaarmuuseum

**Sõrve militaarmuuseum** on Saaremaal Sõrve poolsaarel Saaremaa vallas Sääre külas vanas piirivalvekordoni hoones asuv Sõrve militaarajaloo teemaline muuseum.

Muuseum avati 2010. aastal *Sääre ajalootoa* eksponaatide baasil.

## Vaata ka
* Hiiumaa militaarmuuseum Tahkunal Kõrgessaare vallas Hiiumaal
* Saaremaa Sõjavara Muuseum Põripõllu külas Saaremaa vallas Saaremaal

## Viited
Tammisaare Talumuuseum

**Tammisaare talumuuseum** (ka: *Tammisaare talu vabaõhumuuseum*) on Muhu vallas Mõega külas Mäe talus asuv muuseum, mis tutvustab kohalikku kultuuripärandit.

## Viited
Toomani talu

**Toomani talu** on Kuusalu vallas Muuksi külas asuv üks vanemaid küla talusid

Talus kasvasid üles eesti arhitektid Erika Nõva ja August Volberg ning mehaanikainsener Arnold Volberg.

Talu viljaait on tänapäeval kohandatud **Toomani talumuuseumiks**. Muuseum tutvustab kohalikku kultuuripärandit.

## Viited

## Välislingid
* Muuseumist Kuusalu valla kodulehel (vaadatud 26.07.2013)
Urvaste valla koduloomuuseum

**Urvaste valla koduloomuuseum** on Antsla vallas Uue-Antsla külas asuv muuseum, mis tutvustab valla ajalugu.

Muuseum asutati 2006. aastal ja see asub Uue-Antsla rahvamajas.

## Viited

## Välislingid
* Muuseumist Urvaste Vallarahva Lehe blogis (vaadatud 26.07.2013)
Viljandimaa päästeteenistuse Mustla komando muuseum

**Viljandimaa päästeteenistuse Mustla komando muuseum** on Viljandi vallas Mustla asulas olev eramuuseum.

## Viited
Väike-Männiku talu

**Väike-Männiku talu** on Põhja-Sakala vallas Iia külas asuv talu. Talus asub Väike-Männiku talumuuseum. Muuseum tegutseb MTÜ-na.

## Viited

## Välislingid
* Talumuuseum Facebookis (vaadatud 26.07.2013)
Vastseliina gümnaasiumi muuseum

**Vastseliina gümnaasiumi muuseum** on Võru vallas Vastseliina asulas Vastseliina gümnaasiumis asuv muuseum.

Muuseum avati 1983. aastal.

## Vaata ka
*Vastseliina koduloomuuseum

## Viited
Vesiveski muuseum

**Vesiveski muuseum**  Kohila vallas Kohila asulas olnud muuseum. Muuseumi haldas OÜ Kohila Veski, mis 2003. aastal kustutati äriregistrist.

## Vaata ka
*Hellenurme vesiveski muuseum

## Viited
Must-loigukiil

**Must-loigukiil** (*Sympetrum danae*, sünonüüm *Sympetrum scoticum*) on loigukiili perekonda kuuluv kiililiik.

Eestis võrdlemisi tavaline.

## Välislingid
*
Eesti mäng

**"Eesti mäng"** on 2011. aasta suvel alguse saanud suvine meelelahutuslik telemäng Eesti Televisioonis.

Igas saates osaleb kolm mängijat, kes viskavad täringut ja vastavalt saadud kategooriale, vastavad Eesti-teemalistele küsimustele. Saatejuht on Gaute Kivistik.

2015. aastal oli eetris saate viies hooaeg, mis oli pühendatud Eesti Televisiooni 60. aastapäevale. 19.07.2020 oli eetris erisaade, mis oli pühendatud Eesti Televisiooni 65. aastapäevale. Saate võitis Marko Reikop.

### Võitjad
* 2011 Veronika Portsmuth
* 2012 Jüri Vlassov
* 2013 Madis Milling
* 2014 Grete Lõbu
* 2015 Kaidor Kahar
* 2016 Kärt Anvelt
* 2017 Anu Saagim
* 2018 Villu Kangur
* 2019 Toomas Luhats
* 2020 Erle Loonurm
* 2021 Jaan Elgula
* 2023 Eva Luigas
* 2023 Hanna Martinson
* 2023 Karen Jagodin
* 2023 Meelis Kompus
* 2024 Laura Niils
* 2024 Margo Mitt
* 2024 Liina Pulges
* 2025 Taavi Kirss
## Viited
Loigukiil

**Loigukiil** (*Sympetrum*) on kiilide perekond vesikiillaste (*Libellulidae*) sugukonnast.

Perekonnas on umbes 50 liiki, need elavad peaaegu kõik põhjapoolkera parasvöötmes.

## Eesti liigid
Eestis elab 5 selle perekonna liiki
**Sympetrum flaveolum* – kollatähn-loigukiil e. kollane loigukiil
**Sympetrum danae* e. *Sympetrum scoticum* – must-loigukiil 
**Sympetrum vulgatum* – harilik loigukiil
**Sympetrum striolatum* – ranna-loigukiil 
**Sympetrum sanguineum* – puna-loigukiil
Tulika tänav

**Tulika tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Lille ja Linnu allasumis.

Tulika tänav algas Paldiski maanteelt, ristus Madara tänavaga, Kasvu tänavaga, Tulika põiguga, Ülase tänavaga, Sinika tänavaga ja lõppes Endla tänaval. 1960. aasta paiku, kui Endla tänavale ehitati Tallinna Taksopark, pikendati Tulika tänavat Koskla tänavani. Paar aastat hiljem ehitati juurde Kotka tänava ja Nõmme tee ristmikul lõppev tänavaosa.

Tulika tänav on enam-vähem põhja-lõunasuunaline ja nüüdisajal ligikaudu 1160 meetri pikkune.
## Ajalugu
Tulika tänav sai nime 18. märtsil 1931.

Tulika tänav 7 asus AS Kunstsarvetehased O. Kerson & Ко, kuni ettevõte natsionaliseeriti 1940. aastal. Tulika tänav 15/17 asus kunstsarvetehas AS Estoliit.

Tulika tänav 19 asus Tallinna Lakitööstus.

Tulika tänav 37 asus Aleksei Müürisepa nimelise Kutsekeskkooli ühiselamu.

Tulika tänav 64 tegutses  Eesti Raudtee Töölisvarustuse Osakonna kauplus Tulika.

## Viited

## Välislingid
Kasvu tänav

**Kasvu tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Lille allasumis. 

Kasvu tänav algab Tulika tänavalt, ristub Kibuvitsa tänavaga ja lõpeb Mooni tänaval.

Kasvu tänav on enam-vähem kirde-edelasuunaline ja ligikaudu 200 meetri pikkune.

## Tänava nimi
27. augustil 1930 sai tänava nimeks **Sireli tänav**. 25. septembril 1959 pandi tänavale nimeks **Valgesireli tänav**. Praeguse nime sai Kasvu tänav 22. aprillil 1960.

## Viited
Recôncavo da Bahia Föderaalülikool

**Recôncavo da Bahia Föderaalülikool** (*Universidade Federal do Recôncavo da Bahia*, **UFRB**) on ülikool Brasiilias Bahia osariigis.

## Välislingid
*UFRB
Tormi tänav

**Tormi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis. Tormi tänav algab August Weizenbergi tänavalt, ristub August Alle tänavaga ja lõpeb Narva maanteel.

Tormi tänav on lõuna–põhjasuunaline ja ligikaudu 75 meetri pikkune.

Tormi tänav sai nime 12. detsembril 1928. Tänav on saanud nime mere lähedusel mõjul.

## Viited
Globaalne Noor Akadeemia

**Globaalne Noor Akadeemia** (inglise keeles *Global Young Academy*) on rahvusvaheline akadeemia noorteadlastele, kuhu valitakse andekaid teadlasi üle maailma.

Globaalne Noor Akadeemia asutati 2010. aastal Berliinis Saksa Junge Akademie eeskujul. 

## Liikmeskond
Akadeemial on 2012. aasta seisuga 150 liiget. Statuut näeb ette, et liikmeskond kasvab järk-järgult kahesajani. Akadeemia liikmed valitakse neljaks aastaks. Liikme valimisel eeldatakse muude kriteeriumide kõrval, et doktorikraadi kaitsmisest pole möödunud rohkem kui 5–10 aastat.

## Noorteadlaste akadeemiad üle maailma
Noorteadlaste akadeemiaid hakati rajama 2000. aastate alguses kogu maailmas (neid on 2013. aasta seisuga 20).

## Välislingid
*Global Young Academy Globaalse Noor Akadeemia koduleht ( inglise keeles)
Rootsi Noor Akadeemia

**Rootsi Noor Akadeemia** (rootsi keeles *Sveriges unga akademi*) on  Rootsi teaduste akadeemia noorteadlastele.

Noorteadlaste akadeemia asutas aastal 2011 Kuninglik Teaduste Akadeemia. 

## Liikmeskond
Akadeemia asutamisel oli liikmeid 22. Statuut näeb ette, et järk-järgult liikmeskond kasvab piirarvuni (40).  Akadeemia liikmed valitakse viieks aastaks.  Liikme valimisel eeldatakse muude kriteeriumite kõrval, et doktorikraadi kaitsmisest on möödunud mitte rohkem kui  kümmekond aastat.

2012. aasta maikuus valiti akadeemiasse kuus uut liiget perioodiks 2012–2017.

## Välislingid
*Sveriges unga akademi Rootsi Noor Akadeemia koduleht  ( inglise keeles)
*Young Academy of Sweden Kuningliku Teaduste Akadeemia kodulehel  ( inglise keeles)
Noor Akadeemia

**Noor Akadeemia** (saksa keeles *Junge Akademie*) on  Saksamaa  teaduste akadeemia noorteadlastele, kuhu valitakse andekaid teadlasi saksakeelsetest riikidest.

Noor Akadeemia asutati aastal 2000  Berliinis kahe auväärse Saksa akadeemia – Berliini-Brandenburgi Teaduste Akadeemia  ja Saksa Loodusuurijate Akadeemia Leopoldina ühisprojektina. Akadeemia tegevus jätkub eelnimetatud akadeemiate egiidi all.

## Liikmeskond
Akadeemial on püsivalt 50 liiget. Akadeemia liikmed valitakse viieks aastaks.  Liikme valimisel eeldatakse muude kriteeriumite kõrval, et kandidaat omab vähemalt üht väljapaistvat teadustööd. Igal aastal valitakse 10 uut liiget.

## Välislingid
*Die Junge Akademie Noor Akadeemia koduleht  ( saksa keeles)
Emane

**Emane** on lahksuguliste loomade munarakke moodustav sugupool. Vastand isasele. Tingmärk ♀

## Emasloomade nimetusi
*naine
*emis
*kana
*lehm
*mära
*kits
*utt ehk lammas
*hatt ehk lita
## Pilte

Lactancia bebe aire libre.jpg|Naine lapsega
Sow with piglet.jpg|Emis põrsaga
Kodukana poegadega.jpg|Kodukana poegadega
Koe in weiland bij Gorssel.JPG|Lehm
Finnhorse mare with foal.jpg|Mära ja varss
Capra hircus.jpg|Kits tallega
Enjoying spring 01 (26162947986).jpg|Utt talledega
Dachshund puppies.jpg|Hatt kutsikatega


## Viited
Leslie White

**Leslie Alvin White** (1900–1975) oli ameerika antropoloog ja kultuuriteoreetik.

White võttis kasutusele termini kulturoloogia.

White sõnastas kulturoloogilise reegli, mille kohaselt kultuuri areng sõltub inimese kohta aastas rakendatavast energia hulgast.

Ta tõi samuti esile, et inimese iseäraks on (erinevalt teistest elusorganismidest, kes ka kasutavad märke) sümbolite kasutus (seda vaadet arendas edasi Terrence Deacon raamatus "The Symbolic Species").

## Teosed
*White, Leslie A. 1949. *The science of culture, a study of man and civilization*. Oxford: Farrar, Straus, xx+444.

## Viited
Tudulinna kirik

**Tudulinna Rahu kirik** on kirik Ida-Virumaal Tudulinnas. Seda kasutab EELK Tudulinna Rahu kogudus.

Kirik valmis 1939. aastal, arhitekt oli Eugen Sacharias. See ehitati Tudulinna vana kiriku kõrvale, sest osa Tudulinna koguduse liikmeid ei tahtnud kuulata Voldemar Kuljuse jutlusi, mida nad pidasid liiga ilmalikeks.

Kirik on eriline seetõttu, et kellatorn paikneb pikihoone idaküljel (mitte lääneküljel, nagu tavaliselt). Lääneseina kolmikaknal asub 1939. aastal valminud Karl Hermani ristilöömise teemaline vitraaž. Orel viidi sinna vanast kirikust ja remonditi aastatel 1950–1951.

Kirik on võetud ehitismälestisena kaitse alla.

## Vaata ka
*Iisaku kihelkond

## Viited

## Välislingid

*
Approaches to Culture Theory

**"Approaches to Culture Theory"** on rahvusvaheline raamatusari, mida annab välja Tartu Ülikooli Kirjastus.

Raamatusarja toimetajad on Kalevi Kull, Valter Lang ja Tiina Peil (alates 5. köitest Tiina Peili asemel Monika Tasa). Raamatusari asutati seoses Kultuuriteooria tippkeskuse raames tehtava teadustööga, ühtlasi rõhutamaks kultuuriteooria arendamise tähtsust ja Eesti traditsiooni olulisust selles.

## Ilmunud köited
# Tiina Peil (toim.) 2011. "The Space of Culture – the Place of Nature in Estonia and Beyond".
# Halliki Harro-Loit, Katrin Kello (toim.) 2013. "The Curving Mirror of Time".
# Anu Kannike, Patrick Laviolette (toim.) 2013. "Things in Culture, Culture in Things".
# Valter Lang, Kalevi Kull (toim.) 2014. "Estonian Approaches to Culture Theory".
# Raili Nugin, Anu Kannike, Maaris Raudsepp (toim.) 2016. "Generations in Estonia: Contemporary Perspectives on Turbulent Times".
# Anu Kannike, Monika Tasa (toim.) 2016. "The Dynamics of Cultural Borders".
# Anu Kannike, Monika Tasa, Ergo-Hart Västrik (toim.) 2017. "Body, Personhood and Privacy: Perspectives on the Cultural Other and Human Experience"
# Anu Kannike, Katre Pärn, Monika Tasa (toim.) 2020. "Interdisciplinary Approaches to Culture Theory"

## Vaata ka
*kultuuriteooria
*kultuurisemiootika

## Viited

## Välislingid
* "Approaches to Culture Theory" Tartu Ülikooli kirjastuse lehel
Katrin Kello

**Katrin Kello** (sündinud 24. juunil 1977) on eesti ajaloolane ja ühiskonnateadlane.

Kello on lõpetanud Tartu Ülikooli *[[cum laude]]* ajaloo erialal 2000. aastal. Magistrikraadi sai ta samas ajaloo erialal 2003. aastal.

2014. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja "The functions and contexts of general education history teaching: social and professional representations in Estonia and Latvia" ("Üldharidusliku ajalooõpetuse funktsioonid ja kontekstid: sotsiaalsed ja professionaalsed representatsioonid Eestis ja Lätis").

Ta töötab 2016. aastast Tartu Ülikooli Ühiskonnateaduste instituudi teadurina.

## Viited

## Välislingid
*Katrin Kello Eesti Teadusportaalis
Kuninglik Inseneriteaduste Akadeemia

**Kuninglik Inseneriteaduste Akadeemia**, lühend **IVA** (rootsi keeles *Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien*) on üks Rootsi kuninglikest akadeemiatest. 

Kuninglik Inseneriteaduste Akadeemia asutati aastal 1919 insener Axel Fredrik Enströmi eestvedamisel. IVA on vanim tehnikateadlasi ühendav akadeemia maailmas. 

## Akadeemia juhtimine

Akadeemia president on aastast 2008 biokeemik Björn O. Nilsson (kuulub akadeemia biotehnoloogia divisjoni). Varasemate presidentide seas on ka eesti päritolu Rootsi tehnikateadlane Sven Olving, kes juhtis akadeemiat aastail 1989–1991.

## Liikmeskond
Akadeemial on 1173 liiget (seisuga 31.12.2012), sealhulgas 908 rootsi liiget ja 268 välisliiget.

### Eestiga seotud akadeemia liikmed
*1972 – Sven Olving
*1981 – Janne Carlsson, rootsi mehaanikateadlane, hilisem Tallinna Tehnikaülikooli audoktor
*1983 – Enno Abel
*1990 – Boris Tamm, eesti küberneetikateadlane (surnud 2002)
*1991 – Mart Mägi, eesti päritolu Rootsi tehnikateadlane
*1992 – Carl-Olof Jacobson, hilisem Eesti TA välisliige
*1992 – Endel Lippmaa
*2003 – Olav Aarna  
*2004 – Ene Ergma
*2011 – Kristjan Haller

### Akadeemia liikmeid läbi aegade

*Marcus Aldén, rootsi insenerfüüsik 
*Hannes Alfvén, rootsi füüsik, Nobeli auhinna laureaat
*Sture Allén, rootsi keeleteadlane, Rootsi Akadeemia liige
*Siv Andersson, rootsi molekulaarbioloog
*Svante Arrhenius, rootsi füüsik ja keemik, Nobeli auhinna laureaat
*Sune Bergström, rootsi keemik ja biokeemik, Nobeli auhinna laureaat
*Bert R. J. Bolin, rootsi meteoroloog
*Harald Cramer, rootsi statistikateadlane
*Jon Sigurd Curman, rootsi arhitektuuriajaloolane kirikute restauraator
*Per Delsing, rootsi füüsik
*Georgia Destouni, Kreeka päritolu Rootsi hüdroloog
*Hans von Euler-Chelpin, Saksa päritolu Rootsi biokeemik, Nobeli auhinna laureaat
*Ivar Fredholm, rootsi matemaatik
*Jonas Kristoffer Frisén, rootsi molekulaarbioloog
*Anders Hallberg, rootsi farmakoloog
*Krister Holmberg, rootsi keemiatehnoloog
*Jan Holmgren, rootsi arst, mikrobioloog ja immunoloog
*Lars Hultman, rootsi füüsik
*Thomas Laurell, rootsi biotehnoloog
*Anders Lindroth, rootsi geograaf
*Bengt Nordén, rootsi keemik
*Bertil Ohlin, rootsi majandusteadlane, Nobeli auhinna laureaat
*Lennart Philipson, rootsi mikrobioloog ja molekulaarbioloog
*John Runnström, rootsi zooloog ja tsütoloog
*Lars Samuelson, rootsi füüsik ja nanotehnoloog
*Kai Siegbahn, rootsi füüsik, Nobeli auhinna laureaat
*Manne Siegbahn, rootsi füüsik, Nobeli auhinna laureaat
*Hakan Sterky, rootsi sidetehnikateadlane ja insener
*Arne Tiselius, rootsi biokeemik, Nobeli auhinna laureaat

## Välislingid
*The Royal Swedish Academy of Engineering Sciences Kuningliku Inseneriteaduste Akadeemia koduleht (inglise keeles)
IVA

**IVA** või **Iva** võib tähendada järgmist:
*IVA on Kuningliku Inseneriteaduste Akadeemia rootsikeelne lühend (*Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien*)
*Iva on (teravilja) seeme, viljatera, tera
*Iva (perekonnanimi)
*...
Eesti biograafiline andmebaas ISIK

**Eesti biograafiline andmebaas ISIK** on Eesti Kirjandusmuuseumi Arhiivraamatukogu bibliograafiaosakonna isiku- ja pseudonüümide kartoteegi põhjal koostatav andmebaas.

Andmebaasis on praegu (2013. a seisuga) u 7000 isikut ja u 20 000 pseudonüümi.

## Vaata ka
* Andmebaasi kasutamise mall, vikis, 
## Viited

## Välislingid
* Andmebaasi koduleht (vaadatud 15.01.2015)