open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karutantsitaja

**Karutantsitaja** on endisaegne dresseeritud karuga etendusi andnud rändartist. 

Euroopas olid need rändartistid 19. sajandini laialdaselt tuntud. 

Peamiselt venelastest karutantsitajaid liikus Eesti alalgi, kus nad käisid etendusi andmas külades ja laatadel. 

## Viited
Kasemahl

**Kasemahl** on kaselt kevadel saadav joodav vedelik. 

Eestis võetakse kaskedelt mahla ka tänapäeval, kuid 19. sajandil tehti seda igas talus. 

Kasemahla kättesaamiseks tehti kase tüvesse auk, kuhu löödi sisse puust mahlatila.

## Viited
Rudolf Holsti

**Eino Rudolf Woldemar Holsti** (8. oktoober 1881 Jyväskylä, Soome – 4. august 1945 Palo Alto, California, USA) oli Soome poliitik, ajakirjanik ja diplomaat, hariduselt filosoofiadoktor. 

Ta oli Soome välisminister 1919–1922 ja 1937–1938, senaator 1917 ja parlamendiliige 1914–1923. Holsti kuulus Noorsoomlaste parteisse (hiljem Rahvuslik Eduerakond). 1918–1940 oli ta mitmesugustes diplomaatilistes ametites, sealhulgas esindas Soomet Rahvasteliidus ning oli Soome saadik Eestis 1923–1927.

Tema põrm on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Hällilaul

**Hällilaul** on hällis olevale lapsele kellegi poolt (nt ema, vanaema) lauldud laul.

Eesti rahvakultuuris arvati, et hällilauluga kaitstakse last halbade jõudude eest. Samuti levis uskumus, et hällilauluga saab lapse elukäiku mõjutada soovitud suunas. Hilisemal ajal on hällilapsele laulmise eesmärk olnud eeskätt uinutamine.

## Vaata ka
* Regilaul

## Viited

## Välislingid

* Eesti rahvalaulud. Antoloogia, Eesti folkloristide server Haldjas, vaadatud 12.01.2014
Anglona

**Anglona** on ajalooline piirkond Itaalias Sardiinia saare põhjaosas Sassari provintsis. 

Anglona piirneb põhjas Asinara lahega, idas Coghinase jõega, lõunas Sassu mäega ning läänes Silise jõe ja Pilosu mäega. Ta naaberpiirkonnad on Romangia, Sassarese, Gallura ja Monteacuto.

Piirkonna pindala on 481,50 km² ja elanike arv 23 565.

## Omavalitsusüksused
Anglonas asub 12 valda (*comune*).

## Välislingid
*SardegnaCultura - L'Anglona e il Logudoro
Denver Broncos

**Denver Broncos** on Ameerika Ühendriikide Ameerika jalgpalli liigas NFL mängiv meeskond. Tema kodulinn on Denver ja kodustaadion Mile High' staadion.

Meeskond mängib konverentsi AFC Läänedivisjonis koos Kansas City Chiefsi, Los Angeles Chargersi ja Oakland Raidersiga. 

Meeskonna värvid on oranž ja tumesinine. Meeskonna logo kujutab metsikut hobust.

Denveri mängujuht on alates 2019. aastast Joe Flacco.

Liiga meistriks on Broncos tulnud kolm korda (1997, 1998 ja 2015). Oma konverentsi meistriks on meeskond tulnud aastatel 1977, 1986, 1987, 1989, 1997, 1998, 2013, 2015 ning divisjoni meistriks aastatel 1977, 1978, 1984, 1986, 1987, 1989, 1991, 1996, 1998, 2005, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015.

## Välislingid

* Koduleht
Dilidžani rahvuspark

**Dilidžani rahvuspark** on rahvuspark Armeenias Tavuši maakonnas. See asutati 1958. aastal looduskaitsealana Dilidžani ja Kuibõševi metsamajandite baasil ning muudeti 2002. aastal rahvuspargiks.

Kirde-Armeenias paikneva rahvuspargi pindala on 24 000 hektarit. Park on tuntud metsade, liigirikkuse, ravitoimega mineraalveeallikate, loodus- ja kultuurimälestiste poolest. Dilidžan on üks kahest Armeenia rahvuspargist, teine on Sevani rahvuspark.

Parki jäävad Pambaki, Areguni, Miapori, Idževani (Kaeni) ja Halabi mäeahelikud, mille kõrgus on 1070–2300 meetrit üle merepinna. Sellest kõrgemal paiknevad mägisniidud ei kuulu rahvusparki. Läbi rahvuspargi jookseb Aghstevi jõgi koos lisajõgede Hovadžuri, Štoganadžuri, Bldani, Hagartsini ja Getikiga. Samuti on Dilidžanis kaks suurt - Parzi järv ja Trkalitš - ning mitu väiksemat järve.

Kultuurimälestistest asuvad Dilidžani rahvuspargis Hagartsini klooster (10.-13. sajand), Gošavanki klooster (12.-13. sajand), Juhtak Vanki klooster (11.-13. sajand), Matosavanki klooster (10.-13. sajand) ning Ahnabati kirik (11. sajand).

## Kirjandus
* Khanjyan, Nazik. 2004. Specially protected nature areas of Armenia. Ministry of Nature Protection, Rep. Armenia
* Khanjyan, N.S., Sharbatyan M.I. Flora of Dilijan Reserve. Yerevan, 1999. “Amaras”
* Takhtajyan, A.L. Flora of Armenia. National Academy of Sciences of Armenian SSR, 1954, vol. 1
Sevani rahvuspark

**Sevani rahvuspark** on rahvuspark Armeenias Gegharkhunikhi maakonnas. See asutati 1978. aastal Sevani järve ja selle ümbruse kaitseks.

Rahvuspark kuulub Armeenia looduskaitseministeeriumi haldusalasse. Pargis asub uurimiskeskus, kus jälgitakse ökosüsteeme ja rakendatakse kaitsemeetmeid. Kalapüük on rahvuspargis lubatud vaid erilubadega. 

Tänapäeval on Armeenias vaid kaks rahvusparki, lisaks Sevanile on seal Dilidžani rahvuspark.

Sevani rahvuspargi loomastikust ei ole veel teaduslikku ülevaadet. Levinumate imetajate seas on hunt, šaakal, rebane, nugis, metskass, jänes ja pisinärilised. Pargis leidub mitmesuguseid roomajaid: sisalikulisi (*[[Darevskia unisexualis]]*, *[[Lacerta nairensis]]*, *[[Darevskia rostombekovi]]*, *[[Darevskia armeniaca]]*) ja madusid (harilik nastik, harilik silenastik, *[[Vipera eriwanensis]]*) ning mageveekalu, sh Armeenia punasesse raamatusse kantud Sevani lõhet (*Salmo ischchan*).

## Viited

## Kirjandus
* Khanjyan, Nazik. 2004. Specially protected nature areas of Armenia. Ministry of Nature Protection, Rep. Armenia
* Հայկական սովետական հանրագիտարան. Armeenia Nõukogude Entsüklopeedia
* REC Caucasus. 2009. Report on the Status of Environmental Situation in Vardenis.
Kiliikia Armeenia kuningriik

**Kiliikia Armeenia kuningriik** (keskarmeenia keeles Կիլիկիոյ Հայոց Թագաւորութիւն *Kilikioj Hajotsh Thagavoruthjun*) oli sõltumatu kuningriik kõrgkeskaegses Väike-Aasias, mille rajasid Armeenia põgenikud pärast seldžukkide sissetungi Armeeniasse.

Riik asus kaugel Armeenia mägismaast ja ei olnud seotud varasema Armeenia kuningriigiga. See paiknes Kiliikias, Alexandretta lahe loodeosas tänapäeva Lõuna-Türgis. Kiliikia Armeenia kuningriik püsis 1198–1375. Riigi esimene kuningas (1198/1199–1219) oli Levon I, kellel olid sugulussidemed läbi abielu Lusignani dünastiast Küprose kuninga Amaury II de Lusignaniga. 

Rumi Seldžukkide sultan Kaykaus  vallutas aastal 1214 Sinopi ja tegi Trapezundi keisririigi oma vasalliks ning vallutas aastal 1218 Kiliikia Armeenia kuningriigi.

1243. aastal purustas Baiju mongoli vägedega Köse Dagi lahingus sultanaadi väed ning Rumi sultanaadist sai mongoli Hulagiidide vasallriik.

Lähis-Ida Lusignanide dünastia arendasid suhteid Hethumiididega, kellelt nad 14. sajandi keskpaigas pärisid ja valitsesid aastatel 1342-1375 Kiliikia Armeenia kuningriiki, kui Levon III tütre Isabella poeg, Guy (Guillaume) de Lusignan sai Constantin II-na kuningaks (1342-1344). Lusignanide dünastia valitses riiki kuni selle hävinguni.

## Vaata ka
*Rumi Seldžukkide sultanaat
*Ristisõdijate riigid
## Kirjandus
* Poghosyan, S.; Katvalyan, M.; Grigoryan, G. et al. «Կիլիկյան Հայաստան» (Cilician Armenia) Armenian Soviet Encyclopedia. vol. v. Yerevan: Armenian Academy of Sciences, 1979, pp.&nbsp;406–428.
* Boase, T. S. R. (1978). The Cilician Kingdom of Armenia. Edinburgh: Scottish Academic Press. ISBN 0-7073-0145-9.
* Ghazarian, Jacob G. (2000). The Armenian kingdom in Cilicia during the Crusades. Routledge. p.&nbsp;256. ISBN 0-7007-1418-9.
* Hovannisian, Richard G. and Simon Payaslian (eds.) Armenian Cilicia. UCLA Armenian History and Culture Series: Historic * Armenian Cities and Provinces, 7. Costa Mesa, CA: Mazda Publishers, 2008.
* Luisetto, Frédéric (2007). Arméniens et autres Chrétiens d'Orient sous la domination Mongole. Geuthner. p.&nbsp;262. ISBN 978-2-7053-3791-9.
* Mahé, Jean-Pierre. L'Arménie à l'épreuve des siècles, Découvertes Gallimard, 2005, ISBN 978-2-07-031409-6

## Välislingid
* Kiliikia Armeenia mündid
Taiwani Luterlik Kirik

**Taiwani Luteri Kirik** (台灣信義會) on üks kuuest Hiina Vabariigi kontrollitaval maa-alal tegutsevast luteri kirikust.

Kirik on asutatud 1. novembril 1954, tal on 40 kogudust ja 11 422 ristitud liiget.

Piiskop on alates 2008. aastast Chen Chih-Hung.

## Välislingid
* Taiwan Lutheran Church (hiina keeles)
* Taiwan Lutheran Church (inglise keeles)
Baronie

**Baronìe** (sardi keeles *Sa Baronia*) on ajalooline piirkond Itaalias Sardiinia saare kirdeosas Nuoro provintsis.

Piirkonnas on üheksa valda: Galtellì, Irgoli, Loculi, Lodè, Onifai, Orosei, Posada, Siniscola ja Torpè. Baronìe piirneb Gallura, Monteacuto ja Barbagia di Nuoro piirkonnaga.

Peamised keskused on Siniscola ja Orosei.
Barbagia di Nuoro

**Barbagia di Nuoro** (ka *Nuorese*, murretes *Su Nugorèsu, Su Nuorèsu*) on ajalooline piirkond Itaalias Sardiinia saare kirdeosas.

Piirkonnas on kümme Nuoro provintsi valda: Bitti, Lula, Nuoro, Onanì, Oniferi, Orani, Orotelli, Orune, Osidda ja Ottana. Barbagia di Nuoro piirneb Baronie, Montacuto, Gocèano, Marghine, Barbagia di Ollolai ja Ogliastra piirkonnaga.
Bronnõtsja

**Bronnõtsja** (ukraina keeles Бронниця) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mogõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 1268. Pindala on 2,787 km².
Ogliastra

**Ogliastra** (ka *Nuorese*, sardi keeles *Ollastra* või *Ozzastra*) on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare idaosas (minevikus tuntud ka kui *Barbagia Trigònia*).

Piirkonnas on 21 Ogliastra provintsi valda: Arzana, Bari Sardo, Baunei, Cardedu, Elini, Gairo, Girasole, Ilbono, Jerzu, Lanusei, Loceri, Lotzorai, Osini, Perdasdefogu, Talana,  Tertenia, Tortolì, Triei, Ulassai, Urzulei ja Villagrande Strisaili. Ogliastra piirneb Barbagia di Nuoro, Barbagia di Ollolai, Mandrolisai, Barbagia di Belvì, Barbagia di Seùlo, Trexenta, Sarrabus-Gerrei ja Quirra piirkonnaga.
Raffi Hovhannisjan

**Raffi Hovhannisjan** (ka **Raffi K. Hovannisian**, armeenia keeles Րաֆֆի Հովհաննիսյան; sündinud 20. novembril 1959 Fresnos California osariigis) on USA-s sündinud Armeenia poliitik, Armeenia esimene välisminister ning endise suurima opositsioonierakonna Pärandipartei asutaja ja juht.

Hovhannisjan on Armeenia genotsiidis ellujäänud emigrantide järeltulija. Tema isa on Richard Hovhannisjan, Armeenia ja Lähis-Ida ajaloo professor California Ülikoolis Los Angeleses, ja ema Vartiter Hovhannisjan, MD. 1990. aastal kolis ta koos perega Armeeniasse. 1991. aastal määras president Levon Ter-Petrosjan ta vastsündinud Armeenia Vabariigi esimeseks välisministriks. 16. oktoobril 1992 oli ta sunnitud tagasi astuma, kuna tema ja president Ter-Petrosjani vahel valitses erimeelsus Armeenia välispoliitika suhtes.

2001. aastal loobus Hovhannisjan USA kodakondsusest ja 2002. aastal rajas ta Pärandipartei. 2007. aasta parlamendivalimistel kogus see 6% häältest, saades 7 kohta 131-liikmelises Rahvuskogus. 2008. aasta presidendivalimistel toetas Pärandipartei opositsiooni põhikandidaati, ekspresident Levon Ter-Petrosjani, ehkki parteikongressil hääletas Hovhannisjan selle otsuse vastu. 2012. aasta parlamendivalimistel, mille tulemusi opositsiooniparteid ei tunnustanud, sai Pärandipartei 5 kohta.

2013. aasta presidendivalimistel oli Hovhannisjan üks seitsmest kandidaadist ja tuli 37%-ga häältest teiseks. Ta väitis, et valimistulemusi võltsiti, ning kuulutas ennast võitjaks. Järgnenud meeleavalduste ajal kutsus ta president Sarkisjani üles aktsepteerima "rahva võitu" ja tagasi astuma.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik biograafia
Alex Smith

**Alexander Douglas Smith** (sündinud 7. mail 1984 Bremertonis) on USA Ameerika jalgpalli mängija. Ta mängib 2013. aastast alates NFLi meeskonnas Kansas City Chiefs mängujuhina.

Aastal 2005 valis San Francisco 49ers ta NFLi *draft*is esimesena.

## Välislingid
*Alex Smith – ESPN
Smbataberd

**Smbataberd** (armeenia Սմբատաբերդ) on linnus Armeenias Vajotsh Dzori maakonnas Artabujnki ja Jeghegise küla vahelisel mäeharjal.

Smbataberd on ehitatud looduslikult väga hästi kindlustatud kohta: lõunast ja kolmest küljest piiravad seda kõrged kaljud. Linnuse kaitsevall koos tornidega on siiani säilinud suhteliselt hästi ja puutumatuna. 

Tõenäoliselt ehitati Smbataberd 5. sajandi paiku pKr, kuid seda täiustati ja kindlustati tugevamalt 9. ja 10. sajandi jooksul.

## Välislingid

*Armeniapedia.org: Smbataberd
*FindArmenia.com: Smbataberdi kindlus
Rahvuskogu 25. valimisringkond

**Rahvuskogu 25. valimisringkond** asus Läänemaal, sinna kuulusid Vigala, Velise, Haimre, Märjamaa, Luiste, Sipa ja Sooniste vald.

Kandideerisid Eduard Arnover (seltskondliku komitee kandidaat) ja Aleksander Järbach. Kuna Aleksander Järbachi esitamiskirjal puudus kohaliku omavalitsuse dokument kandidaadi hääleõiguslikkuse ja vanuse kohta, tema kandidatuur tühistati 17. novembril 1936 Valimiste Peakomitee poolt. Ainus kandidaat Eduard Arnover tunnistati Rahvuskogu liikmeks ilma valimisi korraldamata.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 25. valimisringkond

## Viited
Aru vald (Karja kihelkond)

**Aru vald** (saksa keeles *Gemeinde Arromois*) oli vald Karja kihelkonnas Saaremaal aastail 1866–1892.

## Vaata ka
*Aru mõis (Karja)
Aru vald (Nõo kihelkond)

**Aru vald** (saksa keeles *Gemeinde Arrohof*) oli vald Nõo kihelkonnas Tartumaal. Vallamaja asus tänapäeva Vahessaare külas.

Aru vald oli eravald, mille hingekirjas oli 1882. aastal 1230 inimest.

Vallas asus Aru mõis.

Vallas sündisid Eesti vanim inimene Maria Tomson, põllumajandusteadlane Richard Toomre, loomaarst Karl Taagepera, vaimulik Peeter Kohandi, poliitik Karl Hellat, metsateadlane Harry Paal, aiandusagronoom Väino Pallum, pedagoog Aleksander Raudsepp, arst Aleksander Koskel.

1891. aastal liideti Aru vald Meeri vallaga.

1939. aasta valdade reformiga arvati valla maa-ala Konguta valla koosseisu.

## Viited
Saue vald (Keila kihelkond)

**Saue vald** (saksa keeles *Gemeinde Friedrichshof*) oli vald Keila kihelkonnas Harjumaal. Vallamaja asus Saue külas.

1921. aastal eraldati vallast Saku vald.

1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala tervikuna uue Saue valla koosseisu.
## Viited
Meeri vald

**Meeri vald** (saksa keeles *Gemeinde Meyershof*) oli vald Nõo kihelkonnas Tartumaal. Vallamaja asus Tõravere külas.

Vallas sündisid Hugo Salasoo, Verner Jürman, Arthur Paal, Johannes Riives, Leho Lumiste, Elar Kuus.

1939. aasta valdade reformiga jaotati Meeri valla maa-ala kolme valla vahel: suurem osa läks Nõo valda, Verevi küla läks Konguta valda, Kulbilohu piirkond ja Peedu, Pirnaku, Kulbimäe ja Kulbilohu talude piirkond Elva valla koosseisu.

## Viited
Argaaniapuu

**Argaaniapuu** (*Argania spinosa*) on sapotillipuuliste sugukonda kuuluv puu, argaaniapuu perekonna ainus liik.

## Levila ja kasvutingimused

Argaaniapuu kasvab endeemsena Maroko edelaosa poolkõrbes ja Alžeeria lääneosas Tindoufi ümbruses. Kunagi oli argaaniapuu levinud kogu Põhja-Aafrikas, kuid nüüd on puu umbes 2,5 miljoni hektarine levila arvatud UNESCO biosfäärikaitseala koosseisu.

Argaaniapuul on kuni 30 meetri sügavusele ulatuv juurestik ja muu hulgas tänu sellele on ta hästi kohanenud kuiva kliimaga, sealhulgas pikaajalise põuaga. Ta talub hästi kuumust ja on pinnase suhtes vähenõudlik. Puul on tähtis roll pinnase erosiooni takistamises ja kõrbestumise leviku piiramises.

Puu elab 150–200 aasta vanuseks.

## Välimus
Puu kasvab 8–10 meetri kõrguseks. Tüvi on sageli mitmeharuline ning väändunud ja sõlmiline. See muudab elu lihtsamaks kodukitsedel, kes armastavad puu otsas lehtede ja viljadega maiustamas käia.

Oksad on ogalised, lehed on ovaalsed, 2–4 cm pikkused. 

Puu õitseb aprillis. Õied on väiksed ja kollakasrohelised, viie kroonlehega. 

Vili on 2–4 cm pikkune ja 1,5–3 cm laiune. Vilja südamikus on väga kõva koorega pähkel, mis sisaldab 1–3 õlirikast mandlikujulist seemet. Pähklit ümbritseb lihakas viljasein ja paks koor. Roheline vili muutub valmides kollaseks ja lõpuks kuivab pealiskiht punakaspruuniks koorikuks. Juulis ja augustis kukub vili puu otsast alla. Kitsed suudavad seedida üksnes vilja mahlakat osa, kõvad pähklid väljuvad tervetena ja kohalikud korjavad need hiljem kokku, et neist õli valmistada.

## Kasutamine

Argaaniapuu seemnetest valmistatakse argaaniaõli, mis on väärtuslik tooraine nii toiduainete-, kosmeetika- kui ka farmaatsiatööstusele.

Puitu on kasutatud kütteks ja tarbeesemete valmistamises. Kütteks kasutatakse ka seemnekestasid.

Õlipressimise jääke kasutatakse loomasöödana.

Argaaniaõli tootmine on Maroko lõunaosa elanike oluline elatusallikas. Varem valmistati õli oma majapidamises ja müüdi eraviisiliselt. Nüüd aga on tootmine koondunud kooperatiividesse, kus töötavad naised. See on paljudes piirkondades naiste jaoks ainuke võimalus töötada väljaspool kodu ja raha teenida.

## Viited

## Välislingid

* The Argane Foundation
* Ardent for Argan
* Argan: the tree of life
Lõhelased

**Lõhelased** (*Salmonidae*) on luukalade sugukond.

## Klassifikatsioon
Lõhelaste sugukonda klassifitseeritakse järgmised kiiruimsete alamsugukonnad:
* *[[Thymallinae]]*
* *Salmoninae* – pärislõhelased
* *Coregoninae* – siiglased.

## Fülogenees

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Fauna Europaea-s
*Sissekanne FishBase-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Salmonidae]] seisuga 01.01.2014.*
Tuur (tööriist)

**Tuur** (ka: *jäätuur*) on ümmargusest puuvarrest ja varre otsa liidetud raudterast talipüügiriist, millega vanasti tehti jää sisse auke.

## Viited

## Välislingid
*
Juurpuu

**Juurpuu** (Lõuna-Eestis *jugu, *Häädemeestel ja Kihnus* kambakas*) on koos juurega võetud puu oksaharud, mida talurahvakultuuris kasutati kõverate asjade valmistamisel. Nendeks asjadeks võisid olla rangipuud, paatide juurkaared.

## Viited
Lõhelised

**Lõhelised** (*Salmoniformes*) on luukalade selts.

## Klassifikatsioon
Lõheliste seltsi klassifitseeritakse üks luukalade sugukond:
**Salmonidae* – lõhelased  G. Cuvier, 1816. 
 
## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Fauna Europaea-s
*Sissekanne FishBase-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Salmonidae]] seisuga 01.01.2014.*
Kaevekepp

**Kaevekepp** on otsast teritatud kepp, mida vanasti kasutati nt mugulate väljakaevamiseks, mulla kobestamiseks. Kaevekepp on labida eelkäija.  

## Vaata ka
*labidas

## Viited
Lõhe (perekond)

**Lõhe** (*Salmo*) ehk **väärislõhe** ehk **pärislõhe** on luukalade perekond.

## Klassifikatsioon
Lõhe perekonda klassifitseeritakse järgmised luukalade liigid:
* *[[Salmo aphelios]]*
* *[[Salmo balcanicus]]*
* *[[Salmo carpio]]*
* *[[Salmo cettii]]*
* *[[Salmo dentex]]*
* *[[Salmo ezenami]]*
* *[[Salmo ferox]]*
* *[[Salmo fibreni]]*
* *Salmo ischchan* – sevani lõhe ehk išhan
* *[[Salmo labrax]]* 
* *Salmo letnica* – ohridi lõhe
* *[[Salmo lumi]]*
* *[[Salmo macedonicus]]*
* *[[Salmo marmoratus]]*
* *[[Salmo nigripinnis]]*
* *[[Salmo obtusirostris]]* 
* *[[Salmo pallaryi]]*
* *[[Salmo pelagonicus]]*
* *[[Salmo peristericus]]*
* *[[Salmo platycephalus]]* 
* *[[Salmo rhodanensis]]*
* *Salmo salar* – lõhe ehk väärislõhe
* *[[Salmo schiefermuelleri]]*
* *[[Salmo stomachicus]]*
* *[[Salmo taleri]]*
* *Salmo trutta* – meriforell ehk iherus
* *[[Salmo visovacensis]]*
* *[[Salmo zrmanjaensis]]*. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Fauna Europaeas
*Sissekanne FishBase'is
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Salmo]] seisuga 01.01.2014.*
Alexander Smith

**Alexander Smith** on mitme tuntud inimese nimi:

*Alexander Smith, Šoti luuletaja (1830–1867)
*Alexander Smith, Ameerika keemik (1865–1922)
*Alexander Gordon Smith, Briti lastekirjanik (sündinud 1979)
*Alexander H. Smith, Ameerika mükoloog (1904–1986)
*Alexander Douglas Smith, USA Ameerika jalgpalli mängija (sündinud 1984)
Kaluriküla

**Kaluriküla** on külatüüp, mida iseloomustab elumajade paiknemine piki rannikut, kusjuures merepoolsesse külge jäid paadisadamad ja võrkaiad, ning vastaspoolde külatee ja aiamaad.

Kalurikülasid on olnud ka Eesti rannikupiirkonnas.

## Vaata ka
*Eesti külatüübid

## Viited
Kartulipüss (etnograafia)

**Kartulipüss** (ka: *hanesulepüss*) on endisaegne mänguasi, mis koosnes puupulga sisse käivast sulerootsust. Mänguasja kasutati nii, et sulerootsu peenemasse otsa pandi kartulikork, mis seejärel puupulka lüües plaksatades välja lendas.

## Viited

## Välislingid
*
Zenbei Uchijima

**Zenbei Uchijima** (sündinud 27. augustil 1929) on jaapani teadlane, biometeoroloog.

Ta töötab Miyazaki Linnaülikoolis.

Ta on uurinud kliimamuutuste mõju taimkattele.

Ta on Eesti Looduseuurijate Seltsi auliige.
Miyazaki Linnaülikool

**Miyazaki Linnaülikool** (jaapani keeles 宮崎公立大学 *Miyazaki kōritsu daigaku*) on ülikool Miyazakis Jaapanis.

Ülikool on asutatud 1993. aastal.

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Keksumäng

**Keksumäng** (ka *keks*) on hüppamismäng. 

Mänguväljak koosneb kuni kümnest joonistatud nelinurksest kastist, mis koos moodustavad teatava kujundi ehk keksukasti. 

## Vaata ka
*Kummikeks

## Viited
Aleksandr Gortšakov

Vürst (aastast 1871 hiilguslik vürst) **Aleksandr Mihhailovitš Gortšakov** (vene keeles *Александр Михайлович Горчаков*) (15. juuni (4. juuni vkj)  1798 Taebla mõis – 11. märts (27. veebruar vkj) 1883 Baden-Baden) oli Venemaa Keisririigi diplomaat ja riigitegelane, riigikantsler.

## Mälestuse jäädvustamine
2010. aastal asutas Venemaa president Dmitri Medvedev Aleksandr Gortšakovi nimelise fondi avaliku diplomaatia toetuseks. Fond hakkas tegutsema välisministeeriumi haldusalas ning selle eesmärgiks on toetada valitsusväliste organisatsioonide osalemist rahvusvahelises koostöös.

## Vaata ka
*Gortšakov

## Viited

## Välislingid
Martin Plaser

**Martin Plaser** (sündinud 16. augustil 1980) on eesti maadleja ja maadlusaktivist.

MTÜ Toeta Eesti Maadlust kampaaniajuht  ja maadlusklubi Korrus 3 maadlustreener. 

2013. aasta auhinnagalal Spordiaasta Tähed andis Eesti Olümpiakomitee talle auhinna Spordihing 2013.

## Saavutused

2012. aastal võitis Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses kehakaalus 96 kg pronksmedali.

2013. aastal saavutas Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses absoluutkaalus hõbemedali.

2014. aastal saavutas Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses kehakaalus 80 kg pronksmedali.

## Teosed
*"Minu teine miljon"
*"Üraski hääl läbi küproki"
*"Onu Heino killuraamat: einoh, pulli peab saama!"

## Viited

## Välislingid
Martin Plaser-Sport24
Koormapuu

**Koormapuu** on vilja- või heinakoormale pikkupidi peale pandav puu, mis köiega kinnitatult hoiab koormat kinni.

Eesti talurahvas on koormapuud kasutanud eriti viljavihkude vedamisel.

## Viited

## Välislingid
*
Abitootmine

**Abitootmine** on ettevõtte tootmistegevuse osa, mis teenindab põhitootmist.

Abitootmise alla kuuluvad näiteks:
*ettevõtte energiavarustus
*seadmete järelevalve
*seadmete hooldus
*seadmete remont
*toodangu kvaliteedi kontrollimine
*materjalide, toorainete ja pooltoodete vastuvõtmine, vedu ja säilitamine

**Abitootmiseks** on nimetatud ka tootmist ettevõtte põhitegevuse kõrval.

## Vaata ka
*Abitööline
Marghine

**Marghine** on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas.

Peamine keskus on  10 800 elanikuga Macomer.

Piirkonna kirdeosas laiub Burgose mets (*foresta Burgos*), kus leidub arvukalt nuraage, sealhulgas Orolo, Ponte, Santa Barbara, Santa Sabina, Orolio ja Corbose nuraagid.


Nuraghe Orolo 1.JPG|Sissepääs Orolo nuraagi
Veduta Nuraghe Orolo da Ovest.jpg|Vaade Orolo nuraagile läänest


Piirkonnas on üheksa Nuoro provintsi valda: Birori, Bolotana, Borore, Bortigali, Dualchi, Lei, Macomer, Noragugume ja Silanus. Marghine piirneb Planargia, Meilogu, Goceano, Barbagia di Nuoro, Barbagia di Ollolai, Barigadu, Campidano di Oristano ja Montiferru piirkonnaga.

Marghine pindala on 475,42 km² ja elanike arv 23 127.

## Välislingid
* Marghine veebisaidil GAL MArghine
* Marghine veebisaidil SardegnaTurismo
Planargia

**Planargia** (sardi keeles *Pianàlza*) on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare lääneosas.

Peamine keskus on Bosa. Piirkonna kümme valda jagunevad kahe provintsi vahel: Bosa, Flussio, Magomadas, Modolo, Montresta, Sagama, Suni, Tinnura ja Tresnuraghes on Oristano provintsis ning Sindia Nuoro provintsis. Planargia piirneb Sassarese, Meilogu, Marghine ja Montiferru piirkonnaga.

## Kirjandus
* Giuseppe Meloni, *La Planargia nel Medioevo*, nel volume *La Planargia*, Cagliari, 1994
* Francesco Floris (a cura di), *[http://www.sardegnacultura.it/documenti/7_81_20071203170820.pdf Grande Enciclopedia della Sardegna]*, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.
Harilik melon

**Harilik melon** ehk **dessertmelon** (*Cucumis melo* subsp. *melo*) on meloni alamliik.

## Klassifikatsioon
Pitrati jt (2000) järgi on harilikul melonil järgmised teisendid:
**Cucumis melo* var. *adana* Pangalo – euroopa melon
**Cucumis melo* var. *ameri* Pangalo – amerimelon
**Cucumis melo* var. *chandalak* Pangalo – handaljakmelon
**Cucumis melo* var. *chate* Hasselsquist – kattamelon
**Cucumis melo* var. *chito* Morren
**Cucumis melo* var. *dudaim* L.
**Cucumis melo* var. *flexuosus * (L.) Naudin. – kurkmelon
**Cucumis melo* var. *inodorus* Jacquin – talimelon
**Cucumis melo* var. *reticulatus*
**Cucumis melo* var. *tibish* Mohamed.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne eestikeelsete taimenimede andmebaasis
Goceano

**Goceano** (sardi keeles *Sa Costèra*) on ajalooline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas.

Goceano pindala on hinnanguliselt 480&nbsp;km² ja elanikke on umbes 13&nbsp;000. Peamised keskused on  Bono, Benetutti ja Bultei. Piirkonna vanim asula on Anela.

Piirkonnas on üheksa Sassari provintsi valda: Bono, Benetutti, Bultei, Anela, Nule, Esporlatu, Illorai, Burgos ja Bottidda. Goceano piirneb Monteacuto, Meilogu, Marghine ja Barbagia di Nuoro piirkonnaga.

## Välislingid
*Koduleht (*itaalia keeles*)
Peter Jackson (täpsustus)

**Peter Jackson** on mitme tuntud inimese nimi:
***Peter Jackson** oli Ernest Hemingway pseudonüüm tema teisel Toronto-perioodil
***[[Peter Jackson]]**, Uus-Meremaa režissöör (1961–)
***[[Peter H. Jackson]]**, Briti sõudja (1912–1983) 
***[[Peter Jackson (moelooja)|Peter Jackson]]**, Austraalia moelooja (1928–2008)
***[[Peter Wyse Jackson]]**, iiri botaanik (1955–)
***[[Peter Jackson (ajaloolane)|Peter Jackson]]**, Briti ajaloolane
***[[Peter Jackson (geograaf)|Peter Jackson]]**, Briti geograaf
Montiferru

**Montiferru** on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare lääneosas. Selle kõrgeim punkt on Monte Urtigu (1050 m).

Montiferru on saanud nime vulkaanilise tekkega Montiferru kaljumassiivi järgi. 

Piirkonnas on kaheksa Oristano provintsi valda: Bonarcado, Cuglieri, Narbolia, Paulilatino, Santu Lussurgiu, Scano di Montiferro, Seneghe ja Sennariolo. Montiferru piirneb Planargia, Marghine ja Campidano di Oristano piirkonnaga.


Su foiu.JPG|Veskijõe juga
Cascata "Sos Molinos".JPG|Veskijõe juga
Santu Lussurgiu - San Leonardo di Siete Fuentes – Chiesa.JPG|San Leonardo kirik
Dicco formazione rocciosa.JPG|Daik Santu Lussurgius
Santu Lussurgiu da sud-est.JPG|Vaade Santu Lussurgiule kagust, taamal Montiferru
Santa Caterina di Pittinuri da Elighes Uttiosos.JPG|Santa Caterina di Pittinuri faktsioon
Vista Santa Caterin-di Pittinuri.JPG|Santa Caterina di Pittinuri faktsioon


## Kirjandus
* Giovanni Mele. *Montiferru*. Casa editrice EdiSar. Cagliari, 1993.

## Välislingid
* Piano Paesaggistico Regionale – Scheda Monti Ferru
* Download di Itinerario nell'Isola di Sardegna, Alberto la Marmora
Argaaniapuu (perekond)

**Argaaniapuu** (*Argania*) on puude perekond. 

## Klassifikatsioon
Argaaniapuu perekonda klassifitseeritakse üks puuliik:
**Argania spinosa* (L.) Skeels – argaaniapuu. 

## Levila
Argaaniapuud kasvavad Marokos, Alžeerias ja Vahemere-äärsetes riikides.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne GRIN-is
Campidano di Oristano

**Campidano di Oristano** on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare lääneosas.

Piirkonnas on järgmised Oristano provintsi vallad: Arborea, Baratili San Pietro, Bauladu, Cabras, Marrubiu, Milis, Nurachi, Ollastra, Oristano, Palmas Arborea, Riola Sardo, Santa Giusta, San Nicolò d'Arcidano, San Vero Milis, Siamaggiore, Siamanna, Siapiccia, Simaxis, Solarussa, Terralba, Tramatza, Uras, Villaurbana, Zeddiani ja Zerfaliu. Campidano di Oristano piirneb Montiferru, Marghine, Barigadu, Marmilla ja Monreale piirkonnaga.


Stagno Santa Giusta.jpg|Santa Giusta
Marmilla

**Marmilla** on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas.

Piirkonnas on järgmised vallad, mis jäävad Lõuna-Sardiinia ja Oristano provintsi: Albagiara, Ales, Baressa, Barumini, Collinas, Curcuris, Furtei, Genuri, Gesturi, Gonnoscodina, Gonnostramatza, Las Plassas, Lunamatrona, Masullas, Mogoro, Morgongiori, Nureci, Pau, Pauli Arbarei, Pompu, Sanluri,  Sardara, Segariu, Senis, Setzu, Siddi, Simala, Sini, Siris, Tuili, Turri, Ussaramanna, Villamar, Villanovaforru, Villanovafranca. Marmilla piirneb Campidano di Oristano, Barigadu, Sarcidano, Trexenta, Campidano di Cagliari ja Campidano di Sanluri piirkonnaga.

Marmilla pindala on 480 km² ja elanike arv 28 320.

Piirkond on nime saanud Marmilla kastelli (ka *castello di Las Plassas*) järgi.


Nuraghe Su Nuraxi.jpg|Su Nuraxi nuraag Barumini nuraagide külas (*villaggio nuragico di Su Nuraxi*)
Su nuraxi copertura.JPG|
Las Plassas castle.jpg|Marmilla kastell


## Välislingid
* Opuscolo divulgativo sulla Marmilla
* Il nuraghe Cuccurada di Mogoro su www.archeologiasarda.com, con panoramiche QTVR
Kurk (perekond)

**Kurk** (*Cucumis*) on taimede perekond.

## Klassifikatsioon
Kurgi perekonda liigitatakse järgmised taimeliigid: 
* *Cucumis anguria* L. – näsakurk,
* *Cucumis dipsaceus* C.G. Ehrenb. ex Spach – siilkurk,
* *[[Cucumis ficifolius]]* A. Rich,
* *Cucumis melo* L. – melon,
* *Cucumis metulifer* E.Mey. ex Naudin – ogamelon,
* *[[Cucumis myriocarpus]]* E.Mey. ex Naudin,
* *[[Cucumis prophetarum]]* L.,
* *Cucumis sativus* L. – harilik kurk.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne eestikeelsete taimenimede andmebaasis
*Sissekanne GRIN-is
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Cucumis]] seisuga 01.01.2014.*
Barigadu

**Barigadu** on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas Oristano provintsis.

Piirkonnas on Allai, Ardauli, Bidonì, Busachi, Fordongianuse, Neoneli, Nughedu Santa Vittoria, Sedilo, Soddì, Sorradile, Tadasuni, Ulà Tirso ja Villanova Truschedu vald. Barigadu piirneb Barbagia di Belvi, Barbagia di Ollolai, Campidano di Oristano, Mandrolisai, Marghine, Marmilla ja Sarcidano provintsiga.
Pärislõhelased

**Pärislõhelased** (*Salmoninae*) on luukalade alamsugukond.

## Klassifikatsioon
Pärislõhelaste alamsugukonda klassifitseeritakse järgmised luukalade perekonnad:
* *[[Brachymystax]]* Günther, 1866
* *Hucho* Günther, 1866 – taimen
* *Oncorhynchus* Suckley, 1861 – idalõhe
* *[[Parahucho]]* Vladykov, 1963
* *Salmo* Linnaeus, 1758 – lõhe
* *Salvelinus* Richardson, 1836 – paalia
* *[[Salvethymus]]* Chereshnev et Skopets, 1990.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Salmoninae]] seisuga 01.01.2014.*
Sarcidano

**Sarcidano** on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas.

Piirkonnas on Lõuna-Sardiinia provintsi 11 valda: Escolca, Genoni, Gergei, Isili, Laconi, Nuragus, Nurallao, Nurri, Orroli, Serri ja Villanova Tulo. Sarcidano piirneb Barigadu, Marmilla, Trexenta ja Barbagia di Belvi piirkonnaga.


GENONI.jpg|Genoni
Isili01.jpg|Isili


## Kirjandus
* Francesco Floris (a cura di), *[http://www.sardegnacultura.it/j/v/321?s=7&v=9&c=2475&c1=28430&o=1&na=1&n=10 Grande Enciclopedia della Sardegna]*, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.
Bellevue suvemõis

**Bellevue suvemõis** (läti keeles *Belvijas muižiņa*, ka *Volkovica muiža* ja* Pavlovica muiža*, saksa keeles *Bellevue*) on suvemõis Lätis Riia linnas Ziepniekkalnsi asumis. Peahoone aadress on Bauskas ielā 48.

Mõisa barokne peahoone rajati XVIII sajandi kolmandal veerandil. 1930. aastatel kuulusid suvemõisa hooned Buragsite perele.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Barbagia di Belvì

**Barbagia di Belvì** (sardi keeles *Barbàgia de Brevìe*) on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas.

Piirkonnas on kuus Nuoro provintsi valda: Aritzo, Belvi, Desulo, Gadoni, Meana Sardo ja Tonara. Barbagia di Belvì piirneb Barigadu, Mandrolisai, Barbagia di Seulo, Ogliastra ja Sarcidano provintsiga.

## Kirjandus
* Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), *[http://www.sardegnadigitallibrary.it/index.php?xsl=626&s=17&v=9&c=4463&id=589019 Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna]*, 1 (A-D), Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X.
* Francesco Floris (a cura di), *[http://www.sardegnacultura.it/j/v/321?s=7&v=9&c=2475&c1=28430&o=1&na=1&n=10 Grande Enciclopedia della Sardegna]*, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.
Nummurmuiža mõis

**Nummurmuiža mõis** (*Nummurmuiža*, saksa keeles *Nummershof*) oli poolmõis Lätis Riia linnas Ziepniekkalnsi ja Bišumuiža asumis. 

Mõisa hoonetest pole midagi säilinud, isegi nende asukohta saab määrata vaid ligilähedaselt, saja meetri raadiusega alal.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Trexenta

**Trexenta**  on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas Lõuna-Sardiinia provintsis.

Piirkonnas on Barrali, Gesico, Guamaggiore, Guasila, Mandase, Ortacesuse, Pimenteli, Sant'Andrea Friusi, San Basilio, Selegase, Senorbì, Siurgus Donigala ja Suelli vald. Trexenta piirneb Sarcidano, Marmilla, Campidano di Cagliari, Parteolla, Sarrabus-Gerrei, Ogliastra ja Barbagia di Seulo piirkonnaga.

Piirkonna pindala on 412,4 km².

## Bibliograafia
* Francesco Floris (a cura di), *[http://www.sardegnacultura.it/j/v/321?s=7&v=9&c=2475&c1=28430&o=1&na=1&n=10 Grande Enciclopedia della Sardegna]*, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.

## Viited
Meilogu

**Meilogu** on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare lääneosas. Meilogu moodustab osa Logudoro piirkonnast.

Meilogus asub nõndanimetatud Nuraagide org (*valle dei Nuraghi*) koos Santu Antine nuraagi (*nuraghe Santu Antine*) arheoloogilise piirkonnaga.

Piirkonnas on järgmised Sassari provintsi vallad: Ardara, Banari, Bessude, Bonnanaro, Bonorva, Borutta, Cheremule, Cossoine, Giave, Ittireddu, Mara, Monteleone Rocca Doria, Mores, Padria, Pozzomaggiore, Romana, Semestene, Siligo, Thiesi, Torralba ja Villanova Monteleone. Meilogu piirneb Monteacuto, Sassarese, Planargia, Marghine ja Goceano piirkonnaga.


NURAGHE OES.JPG|Oes
Nuraghe Fraigas .JPG|Fraigase nuraag
Torralba San Antine 10.JPG|Santu Antine nuraag


## Kirjandus
* S. Chessa, *Le Dimore rurali in Sardegna, con particolare riferimento al Monteacuto, al Goceano, al Meilogu e alla Gallura*, Cargeghe, Documenta, 2008.
* G. Deriu, *L'insediamento umano medioevale nella curatoria di "Costa de Addes"* (Comuni di Bonorva e Semestene), Sassari, Magnum, 2000 (accoglie pure la ristampa dello *Studio sui centri storici medioevali del Meilogu*, Bonorva, Comunità Montana N. 5 del Logudoro, 1991). Cagliari, Logus Mondi Interattivi, 2012, eBook.
* G. Deriu - S. Chessa, *L'assetto territoriale dell'odierno Meilogu dal Basso Medioevo ai nostri giorni con particolare riferimento alle curatorie di Meilogu e Costa de Addes*, in *Meilogu*, Tomo I, Cargeghe, Documenta, 2011.
* G. Deriu, *L'assetto territoriale dell'odierno Meilogu dal Basso Medioevo ai nostri giorni (secoli XI-XXI)*, Cagliari, Logus Mondi Interattivi, 2012, eBook.
* S. Ginesu, *I vulcani del Logudoro-Mejlogu*, Sassari, 1992.
* Z. Rubattu - F. Virdis, *Il Logudoro Meilogu*, Rimini, Maggioli, 1990.
* *Unione di Comuni "Meilogu"*, sito Internet (http://www.unionecomunimeilogu.it).
Budase suvemõis

**Budase suvemõis** (läti keeles *Budas muižiņa*, ka *Heinrihsona*, *Hinrihsona* või *Beijera muiža*, saksa keeles *Heinrichsonshof*) on suvemõis Lätis Riia linnas Bieriņi asumis peahoone aadressil Pampāļu ielā 1. Saksa keeles *Lindenruh*.

Bieriņi mõisa maadele rajati XVIII sajandil mitu suvemõisat, nende seas ka Budase suvemõis. Klassitsistlikus stiilis peahoone rajati sajandi lõpus, aastal 1928 ehitati see osaliselt ümber. Aastal 2008 tehti hoonele põhjalik remont, nii et maja võib praktiliselt nimetada uusehitiseks.

Erinevalt teistest suvemõisatest on Budase suvemõisal siiski pikem ajalugu. Aastal 1682 asus selle kohal Ulenbroka mõis (*Ullenbrockshof*), mis aastal 1732 läks Heinrichsonide valdusse ja sai nende järgi oma saksakeelse nime. Aastal 1766 said selle omanikeks Bieriņi mõisa omanikud Behrens von Rautenfeldid, seejärel mõisad liideti. 

Mõisa hooned asusid saarel, ühest küljest piiras neid Mārupīte oja, teisest küljest aga ojast algav ja selles lõppev kraav. Pärast Bieriņi mõisaga liitmist asus neid rentima J. G. Zeiberlich, kes rajas sinna võõrastemaja. Suvemõis rajati vanade hoonete asemele.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Parteòlla

**Parteòlla** on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare kaguosas.

Piirkonnas on viis Cagliari provintsi valda: Dolianova, Donori, Serdiana, Soleminis ja Ussana. Parteòlla piirneb Campidano di Cagliari, Sarrabus-Gerrei ja Trexenta piirkonnaga.

## Kirjandus
* Francesco Floris (a cura di), *[http://www.sardegnacultura.it/j/v/321?s=7&v=9&c=2475&c1=28430&o=1&na=1&n=10 Grande Enciclopedia della Sardegna]*, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.
Monteacuto

**Monteacuto** on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare põhjaosas.

Piirkonnas on üheksa valda, mis jäävad Olbia-Tempio ja Sassari provintsi. Olbia-Tempio provintsis on neist Berchidda, Monti, Oschiri, Alà dei Sardi ja Buddusò vald ning Sassari provintsis Nughedu San Nicolò, Tula, Ozieri ja Pattada vald. Monteacuto piirneb Gallura, Baronie, Meilogu, Barbagia di Nuoro, Goceano, Meilogu, Sassarese ja Anglona piirkonnaga.

Monteacuto pindala on 1628,95 km² ja elanike arv 33 967.

## Kirjandus
* Giuseppe Meloni e Piero Modde, *Il castello di Monteacuto*, Ozieri, 1994.
* S. Chessa, *Le Dimore rurali in Sardegna, con particolare riferimento al Monteacuto, al Goceano, al Meilogu e alla Gallura*, Cargeghe, Documenta, 2008.
Talude kruntimine

**Talude kruntimine** (lühemalt: *kruntimine*; ka *kruntiajamine*) on nähtus, kus talude hajali tükid ja küla ühiskasutuses olevad alad jaotatakse ümber terviklikeks kruntideks talude ümber.

Eestis algas talude kruntimine 19. sajandi II veerandil ja laiaulatuslikuks muutus see pärast 1849. ja 1856. aasta talurahvaseadusi.

## Vaata ka
*talude päriseksostmine

## Viited
Barbagia di Seùlo

**Barbagia di Seùlo** (sardi keeles *Barbàgia 'e Seùlu*) on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas.

Piirkonnas on viis Cagliari provintsi valda: Esterzili, Sadali, Seui, Seulo ja Ussassai. Barbagia di Seùlo piirneb Ogliastra, Trexenta ja Barbagia di Belvì piirkonnaga.
Borherti mõis

**Borherti mõis**, vanasti ka **Grāve mõis** (läti keeles *Borherta muiža*, *Grāves muiža*, *Vites muiža*, *Līvena muiža* või *Fītinghofa muižiņa*, saksa keeles *Lievenhof*, *Wittenhof* või *Vitinghof*) on mõis Lätis Riia linnas Bieriņi asumis peahoone aadressiga Zvārdes iela 1.

Borherti mõis tekkis ilmselt 16. sajandil. Mõisal on olnud palju omanikke, nende seas Lievenid ja Vietinghoffid. 1782. aastal asus mõisa maadel ka Jeruzaleme kõrts, millest sai hiljem Altona mõis. Mõisa puidust peahoone püstitati 1750. ja 1760. aastatel, baroksel hoonel on ka rokokooajastule omaseid elemente. Teine hoone on pärit 19. sajandist. Lisaks neile kahele hoonele on osaliselt säilinud mõisa allee ja park.

## Galerii

File:Bm04078am.jpg|Vaade Lievenhofile 1782. aastal. Johann Christoph Brotze kogust
File:Bm04122am.jpg|Vaade Lievenhofile 1782. aastal


## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Campidano di Cagliari

**Campidano di Cagliari** on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare lõunaosas.

Piirkonnas on järgmised vallad, mis jäävad Cagliari ja Medio Campidano provintsi: Assemini, Burcei, Cagliari, Capoterra, Decimomannu, Decimoputzu, Elmas, Maracalagonis, Monastir, Monserrato, Nuraminis, Quartucciu, Quartu Sant'Elena,  Samassi, San Sperate, Selargius, Serramanna, Serrenti, Sestu, Settimo San Pietro, Sinnai, Uta, Villasimius, Villasor ja Villaspeciosa. Campidano di Cagliari piirneb Marmilla, Monreale, Parteòlla, Sarrabus-Gerrei, Sulcis-Iglesiente ja Trexenta piirkonnaga.
Guspinese

**Guspinese** on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare edelaosas.

Piirkonnas on viis Medio Campidano provintsi valda: Arbus, Gonnosfanadiga, Guspini, Vallermosa ja Villacidro. Guspinese piirneb Campidano di Oristano, Marmilla, Campidano di Cagliari ja Sulcis-Iglesiente piirkonnaga.


Gonnos vista da Nuraci.JPG|Gonnosfanadiga
Guspini visto da Arbus.jpg|Guspini
Luunja vald (Tartu-Maarja kihelkond)

**Luunja vald** (saksa keeles *Gemeinde Lunia*) oli vald Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal. Vallamaja asus Sirgu külas.

Vallas sündisid Jaan Jaago, Paul Muuli, Ernst Hiis, Eduard Sõrmus, Karl Koppel.

1934. aastal oli vallas Luunja postiagentuur telefoni kõnepunktiga, Kabina ja Põvvatu postitalu ning Andrese, Antsi, Kangru, Luunja asunduse, Saba, Sepa, Sirgu, Sääsekõrva, ja Vanamõisa kirjatalu.

1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Luunja valla koosseisu, välja arvatud Kabina ja Põvvatu asunduste maa-alad, mis läksid Tartu valda.

## Viited
Barbagia di Ollolai

**Barbagia di Ollolai** (sardi keeles *Barbàgia 'e Ollolài*) on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas.

Piirkonnas on üheksa Nuoro provintsi valda: Fonni, Gavoi, Lodine, Mamoiada, Ollolai, Ovodda, Olzai, Teti ja Tiana. Barbagia di Ollolai piirneb Mandrolisai, Barigadu, Marghine, Barbagia di Nuoro ja Ogliastra piirkonnaga.
Mandrolisai

**Mandrolisai** (sardi keeles *Barbagia 'e Mandrolisai*) on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas.

Mandrolisaid tuntakse veel ka *Barbagia d'Olisay* ja *Mandr-e-Olisay* nime all. 1338. aastal olid piirkonna asustatud kohad veel Azzàra, Leonissa, Ortuèri, Sòlgone, Spasulè ja Samughèo.

Piirkonnas on neli Nuoro provintsi valda: Atzara, Sorgono, Ortueri ja Samugheo. Mandrolisai piirneb Barigadu, Barbagia di Ollolai, Barbagia di Belvi ja Ogliastra piirkonnaga.

## Kirjandus
*Casalis nel "Dizionario Geografico Storico Statistico Commerciale degli Stati di S.M. il Re di Sardegna" Torino 1833-1856
Teuvo Ahti

**Teuvo Tapio Ahti** (sündinud 14. juunil 1934) on soome lihhenoloog.

Ta on Eesti Looduseuurijate Seltsi auliige.
Cannstatti verekohus

**Cannstatti nõukogu**, ka **Cannstatti verekohus** (*[[Verekohus|Blutgericht]] zu Cannstatt*), oli nõukogu kohtumine Cannstattis aastal 746, mis leidis aset, kui Austraasia majordoomus Karlmann, Karl Martelli vanem poeg, kutsus kokku kõik alemannide ülikud.

Vastavalt Metzi annaalidele, *annales Petaviani* ja Childebrandi aruandele vahistas Karlmann mitu tuhat ülikut, keda süüdistati Theudebaldi ja Odilo ülestõusust osavõtus, ning lõpuks hukkas nad kõik riigireetmise eest. Tegu kõrvaldas peaaegu kogu alemannide hõimu juhtkonna ja lõpetas Alemannia hertsogkonna iseseisvuse, seejärel valitsesid seda Frangi hertsogid.

## Vaata ka

* Verekohus
* Stockholmi veresaun (sarnane sündmus Rootsi ajaloos)
* Verdeni kaelakohus
Pelska jõgi

**Pelska jõgi** (ka *Belka jõgi*) on heledaveeline ja vähese orgaanilise aine sisaldusega jõgi Kagu-Eestis, mille ülemjooks asub Venemaa territooriumil.

Jõe pikkus on 18 km (Eestis 5,5 km), valgla 85,2 km&sup2;. Jõe ääres asub Võmmorski küla.

Pelska jõgi kuulub Eesti piires lõhe, jõeforelli, meriforelli ja harjuse kudemis- ja elupaikade nimistusse. Jõe nimi tuleneb Pelska külast, kust Vene poolel jõgi läbi voolab, Eesti aladel voolab jõgi läbi setu külade. Nimevariant Belka on tulnud kasutusse venekeelsete topokaartide ja seejärel halli raamatu vahendusel. Eesti osas on jõgi avalik veekogu. Valgla suurus 1986. aasta nimestikus 85,2 km², 1990. aastate lõpus koostatud valgalade kaardikihilt arvutatud 14,9 km².

Jõkke suubuvad Mustoja ja Helbi oja, jõgi ise suubub Piusa jõkke. Jõeelustikust on tuntud võldas *(Cottus cobio)*.

## Viited
Beberbeķi

**Beberbeķi** on asum Lätis, Riia linna Zemgale eeslinna osa pindalaga 1,204 km². Asub Mūkupurvsist idas ja Imantast lõunas. 432 elanikku (2010). 

Asum on nime saanud lähedal asuva raba kuivendamiseks rajatud Neriņa oja Koprakraavi (*Bebber Beke*) järgi. Sealsed maad asusid Kuramaa ja Riia linna piirialadel. Asumi maad kuulusid Riia linnale alates aastast 1215, ent alles aastal 1922 liideti Beberbeķi alad lõplikult Riia linnaga.

Oja ääres on asunud mitu vesiveskit, ka olid seal Riia linnale kuulunud Beberbeķi mõisa maad. Praegu asuvad Beberbeķis eramajad, suvilad ja aiad.

## Välislingid
*Beberbeki koduleht (*läti keeles*)
Mūkupurvs

**Mūkupurvs** on asum Lätis, Riia linna Zemgale eeslinna  osa pindalaga 4,515 km².  Asub Beberbeķist idas ja Zolitūdest läänes. 118 elanikku (2010). 

Mūkupurvs on soisel pinnal asuv piirkond, kus asub samanimeline raba. Rabas on turbakihi keskmine paksus 1,6 meetrit, aga maksimaalne – 2,5 meetrit. Asum liideti linnaga aastal 1924. Soise pinna tõttu pole see piirkond kunagi intensiivsete ehitustööde alaks olnud, aga kõrgemal pinnal asub vanematest majadest Griese kõrts. 

## Välislingid
*Mūkupurvsi koduleht (*läti keeles*)
Lozuvata

**Lozuvata** (ukraina keeles Лозувата) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 561. Pindala on 3,087 km².
Romulus

**Romulus** (24. märts 771 eKr Alba Longa – 5. juuli või 7. juuli 716 eKr Rooma) oli legendaarne tegelane, Remuse kaksikvend, kellele annaalide pärimus omistab Rooma asutamise ning Rooma riigi põhiliste poliitiliste institutsioonid rajamise ning kes annaalide pärimuse järgi oli esimene Vana-Rooma kuningas ja kelle nimest annaalide pärimuse järgi pärineb Rooma nimi. Tema ajaloolisuse üle on uurijad alates 19. sajandi algusest vaielnud.

Pärimuse järgi asutas latiini päritolu Romulus, jumal Marsi ja Rhea Silvia, Alba Longa kuninga Numitori tütre poeg, märkides maha selle pühad piirid (*[[pomerium]]*), 21. aprillil 753 eKr. Seoses sellega tappis ta oma kaksikvenna Remuse, kes oli pühast piirist relvis üle astunud. Kui Palatinuse künkale oli linn rajatud, kutsus Romulus oma linna kurjategijaid, põgenenud orje, pagendatuid ja teisi heidikuid, tõotades neile varjupaika. Nõnda asustas Romulus viis Rooma seitsmest künkast. Hiljem röövisid noored roomlased Romuluse nõuandel endale naised, kes olid pärit sabiinidega asustatud naaberlinnast Curesest, (sabiinitaride röövimine). See tõi kaasa sõja, mis lõppes rahulepinguga, mille järgi sabiinid võisid elama asuda naabruses Quirinalise künkal. Sabiinide kuningas Titus Tatius jagas viis aastat Romulusega võimu.

Romulus jaotas rahva võitlusvõimelisteks ja võitlusvõimetuteks. Ta moodustas suursugusematest linlastest senati, mille liikmete järeltulijatest kujunes vabariigi ajastu Rooma riigi eliit. Romulus asutas ka kuriaatsed komiitsid, kellele ta andis ülesandeks muu hulgas seaduste ratifitseerimise. Romulus pidas ka vallutussõdu. Ta jagas Rooma tollase rahvastiku kolmeks triibuseks: *[[Tities]]*, *[[Ramnes]]* ja *[[Luceres]]*. Igaüks neist jagunes kümneks kuuriaks. Iga kuuria pidi ohu korral Rooma sõjaväkke välja panema sada jalaväelast ja kümme ratsaväelast, nii et kokku saadi 3000 jalaväelast ja 300 ratsaväelast. Triibuste liikmete järeltulijatest said patriitsid. Legendi järgi võeti Romulus pärast 40 aastat kestnud valitsemist ühe tormi ajal taevasse. Tema enda soovil austati teda pärast surma jumal Quirinusena. See oli sabiinide jumal, keda austati Quirinalise künkal.

## Legendid
### Päritolu
Legendi järgi oli Romuluse ja Remuse isa jumal Mars ja nende ema oli vestaal Rhea Silvia, Alba Longa kuninga Numitori, Aineiase otsese järeltulija tütar. Seega pärines Romulus ema poolt Alba Longa kuningate soost. Plutarchos jutustab, et keegi Lucius Taruntius, matemaatik, astroloog ja Marcus Terentius Varro (teose "De lingua Latina" autori) sõber arvutas välja kaksikute eostamise ja sünni täpse kuupäeva (24. juuni 772 eKr ja 24. märts 771 eKr).

Pärast Troojast põgenemist jõudis Aineias Latiumi. Seal võttis teda vastu kuningas Latinus, kes tutvustas talle oma tütart Laviniat. Aineias armus Laviniasse, aga Lavinia oli juba lubatud rutulite kuningale Turnusele. Latinus kuulas Aineiase ära, kuid kartes Turnuse kättemaksu, ei võtnud ta Aineiase kosimist vastu.

## Viited