open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Adamsi maakond (Colorado)

**Adamsi maakond** (*Adams County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°87' N, 104°35' W.

Maakonna halduskeskus on Brighton ja suurim linn on Thornton.

Maakonna pindala on 3102 km&sup2;. Veepindala on 15 km&sup2;.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 441 603. Aastal 2000 oli elanike arv 363 857.

Adamsi maakond on elanike arvult Colorado osariigi viies maakond.

## Naabermaakonnad
*Weldi maakond (põhjas)
*Morgani maakond (kirdes) 
*Washingtoni maakond (idas)
*Arapahoe maakond (lõunas)
*Denver (lõunas)
*Jeffersoni maakond (läänes)
*Broomfield (kirdes)

## Ajalugu
Adamsi maakond moodustati 15. aprillil 1901. Maakond on saanud nime Alva Adamsi järgi.

## Rahvastik
### Linnad ja alevid
*Arvada
*Aurora
*Bennett
*Brighton
*Commerce City
*Federal Heights
*Northglenn
*Strasburg
*Thornton
*Westminster

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Adamsi maakonnas oli 363 857 inimest, 128 156 leibkonda ja 92 144 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 118 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 132 594 (keskmine tihedus 43/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 77,29%
*mustanahalisi 2,97%
*põlisameeriklasi 1,19% 
*aasialasi 3,21%
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,12%
*teistest rassidest 11,73% 
*kahest või enam rassist 3,49%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 28,19%.

128 156 leibkonna seas oli 
*37,80% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*53,80% koos elavaid abielupaare; 
*12,10% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*28,10% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*21,20% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*5,50% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,81 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,27 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*28,60% alla 18-aastasi; 
*10,30% 18–24-aastasi; 
*34,00% 25–44-aastasi; 
*19,40% 45–64-aastasi; 
*7,80% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 31 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 102,80 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 102,10 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 47 323 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 52 517 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 36 499 dollarit, naistel 28 053 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 19 944 dollarit.

8,90% elanikkonnast ja 6,50% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 10,90% alla 18-aastasi ja 7,30% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
*Rocky Mountain Arsenal National Wildlife Refuge

## Viited

## Välislingid
*Adamsi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Lihula raba

**Lihula raba** on raba Pärnu maakonnas Lihula lähedal. Raba pindala on 6799 ha. 

Raba turbakihi paksus on kuni 5 m.

## Viited
Ogerna soo

**Ogerna soo** on soo Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Soo pindala on 702 ha. 

Soo turbakihi paksus on kuni 2 m.

## Viited
Massu soo

**Massu soo** (ka *Kuke soo*) on soo Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Massu külas. Soo pindala on 603 ha. 

Soo turbakihi paksus on kuni 3,7 m.

## Viited
Ulpe soo

**Ulpe soo** on soo Tartu maakonnas Tartu vallas. Soo pindala on 268 ha. 

Soos on ainult madalsoolasund, mille paksus küünib 2,4 m-ni.

## Viited
Leidissoo

**Leidissoo** on soo Lääne maakonnas. Soo jääb Leidissoo looduskaitsealale.

Soo turbakihi paksus on kuni 4,4 m. Sealhulgas madalsooalal väga veerikka madalsooturba lasund kuni 3,5 m.

Leidissoo servaaladel esineb kohati nõmmraba alasid, arvukalt rabalaamasid ja rohkesti mitmesuguseid madal- ja siirdesoo kooslusi. Soo ida- ja kaguosas paiknev lubjarikka madalsoo ala on üks Euroopa võimsamaid ja paremini säilinud suuri seda tüüpi tasandike soid. Viimase tuumaks on kaguosas paiknev suur allikalupja moodustav mõõkrohu-allikasoo väikeste lauka moodi veekogude võrgustikuga, mis on sobilikud ka kalade eluks. 

## Viited
Pierre Dørge

**Pierre Dørge** (sündinud 28. veebruaril 1946 Kopenhaagenis) on taani džässkitarrist, instrumentaalansambli juht ja helilooja.

## Muusikalised saavutused
Teismelisena võitis ta auhinna Taani Radio Jazzi võistlusel. 

1980. aastal asutas ta instrumentaalansambli New Jungle Orchestra, mida juhatab tänapäevani. Ansambli liidrina on ta kujundanud unikaalse lõbusa kombinatsiooni traditsionaalsest ja modernsest džässist koos lääneaafriklaste *highlife*-stiilis kitarrimuusikaga. Ta on oma muusikas ühendanud eurooplaste, asiaatide, aafriklaste ja afroameeriklaste traditsioonid. 

## Muusika iseloomustus
Dørge on üks viljakamaid ja mitmekülgsemaid loomeinimesi tänapäeva Taanis. 1960. aastatel huvitus ta modernsest džässist. Hiljem on ta näidanud suurt huvi ka teiste kultuuride ja žanrite vastu ning on mänginud džässrokki. Ta on olnud tugevalt mõjutatud ka Araabia muusikast ning Balkani ja Gambia folkmuusikast. Tal on väga eriline muusika. Dørge toetub oma taustale, luues tugevat ja üllatavat muusikat. Enamiku oma ansambli repertuaarist on loonud ja seadnud ise. Ta kasutab kontraste, vahel lihtsuse ja keerukuse vahel, tuulevaikuse ja tormi vahel jne. Ta on kuulanud palju Duke Ellingtoni ja Charles Mingust ning saanud sealt mõjutusi.

## Töised suhted
Ta on mänginud paljudes ansamblites ja neist mitu ise asutanud. Ta on mänginud tasuta muusikat (ikka koos saksofonist John Tchicaiga) ja svingipalu (koos viiuldaja Svend Asmusseniga). Ta on käinud turneedel kõikidel mandritel. Nende reisidega ja salvestistega on ta pälvinud suurt tähelepanu. 

Tema ansambli muusikute seas on ta abikaasa pianist Irene Becker, bassist Johnny Dyani ja löökpillimängija Marilyn Mazur.
Kassinurme soo

**Kassinurme soo** on soo Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Soo pindala on 358 ha. 

Soo turbakihi paksus on kuni 3,2 m.

## Viited
Laukasoo (Luunja)

**Laukasoo** on soo Tartu maakonnas Luunja ja Peipsiääre vallas. 

Soo edelaosas asub freesturbaväli (196 ha).

Soos asub 2 ha suurune moreenist saar – Pähklisaar.

## Viited
Tedremäe soo

**Tedremäe soo** (ka: *Tedresoo*) on soo Võru maakonnas Setomaa vallas. Soo pindala on 738 ha. 

Soo turbakihi paksus on kuni 3 m.

## Viited
Malta pistrik (täpsustus)

"**[[Malta pistrik]]**" on Dashiell Hammetti 1930. aasta põnevusromaan. Selle järgi on nimetatud:
*"**[[Malta pistrik (film 1931)]]**" on 1931. aasta film.
*"**[[Malta pistrik (film 1941)]]**" on 1941. aasta film.
***[[Malta pistrik (auhind)]]** on Jaapanis välja antav kirjandusauhind.
Sirnuvere soo

**Sirnuvere soo** (ka: *Elmiku soo*) on soo Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Soo pindala on 936 ha. Soo jääb Vooremaa maastikukaitsealale.

Soos on ainult madalsoolasund, mille paksus on kuni 3,1 m.

## Viited
Pupastvere soo

**Pupastvere soo** on soo Tartu maakonnas Tartu vallas. Soo pindala on 1735 ha. 

Soo turba all on järvemuda ja -lupja.

## Viited
Hino soo

**Hino soo** on soo Võru maakonnas Rõuge vallas. Soo pindala on 1006 ha. 

Soo turbakihi paksus on kuni 4,3 m.

## Viited
Saarepera soo

**Saarepera soo** ehk **Saarõperä soo** on soo Võru maakonnas Võru vallas. Soo pindala on 111 ha. 

Soo turbakihi paksus on kuni 2,2 m.

Soo jääb Kühmamäe, Lasva ja Pikakannu külade piirile.

## Viited
Kuplitse soo

**Kuplitse soo** on soo Võru maakonnas Võru vallas. Soo pindala on 154 ha. 

Soo turbakihi paksus on kuni 3,5 m.

## Viited
Tsirgumäe soo

**Tsirgumäe soo** on soo Võru maakonnas Rõuge vallas. Soo jääb Haanja looduspargi territooriumile. 

Soo turbakihi paksus on 3,8–6,0 m.

## Viited
Luhasoo

**Luhasoo** (ka: *Vanamõisa soo, Kellamäe soo*) on soo Võru maakonnas Rõuge vallas. Soo pindala on 1546 ha. Soo jääb Luhasoo maastikukaitsealale. 

Soo turbakihi paksus on 4–5 m.

## Viited
Nuustaku soo

**Nuustaku soo** on soo Valga maakonnas Otepää vallas. Soo pindala on 51 ha. Soo jääb Otepää looduspargi territooriumile. 

## Viited
Marusoo

**Marusoo** on soo Valga maakonnas Palupera vallas. Soo pindala on 357 ha. Soo jääb Otepää looduspargi territooriumile. 

Soo turbakihi paksus on 1,8–2,3 m.

## Viited
Kaugjärve soo

**Kaugjärve soo** (ka: *Äestamise soo*) on soo Võru maakonnas Antsla vallas. Soo kuulub Karula rahvusparki.

Soo pindala on 1816 ha. 

Soo turbakihi paksus on kuni 3 m.

## Vaata ka
*Kaugjärv

## Viited
Oseidži keel

**Oseidži keel** (oseidži *wažážeíe*) on siuu-katooba keelkonna pärissiuu (läänesiuu) haru degiha keelte hulka kuuluv keel, mida viimati kõneldi emakeelena 21. sajandi alguses Ameerika Ühendriikides Oklahomas.

Oseidži keel on vastastikku arusaadav kansa keelega.

1882. aasta paiku töötas James Owen Dorsey Washingtonis mitme oseidži keele kõnelejaga ja kirjutas neilt keelt üles. Mõned Dorsey kogutud tekstid avaldati 1888. aastal trükis; sedelkataloogi kogutud sõnavara ja muud keelematerjali säilitatakse Smithsoniani arhiivides. Oseidži keelega lähedases keelesuguluses oleva omaha keele kõneleja Francis La Flesche avaldas 1932. aastal oseidži keele sõnaraamatu ja mõned näitlikud tekstid. Umbes 1965–1985 kogus oseidžikeelset sõnavara ja lauseid Robert Bristow.

Kõige põhjalikum oseidži keele käsitlus on Carolyn Quintero 2004. aastal ilmunud oseidži keele kirjeldav grammatika ja 2009. aastal ilmunud Quintero koostatud oseidži keele sõnaraamat.

## Viited

## Kirjandus
* Dorsey, James Owen. 1888. *Osage Traditions*. Sixth Annual Report of the Bureau of [American] Ethnology, 1884–85, lk. 373–97. Washington, D.C.: Smithsonian Institution.
* La Flesche, Francis. 1932. *A Dictionary of the Osage Language*. Bureau of American Ethnology Bulletin 109. Washington, D.C.: Smithsonian Institution.
* Quintero, Carolyn. 2004. *The Osage Language*. Lincoln: University of Nebraska Press. (ISBN 0-8032-3803-7)
* Quintero, Carolyn. 2009. *Osage Dictionary*. Norman: University of Oklahoma Press. (ISBN 978-0-8061-3844-0)
Iiris

**Iiris** võib tähendada mitut asja:
***Iiris** ehk vikerkest on silma osa
***Iiris** ehk võhumõõk on õistaimede perekond
***[[Iiris (maiustus)|Iiris]]** on pruunikas pehme suhkrusiirupist ja koorest maiustus
***[[Iiris (optika)|Iiris]]** ehk muudetav **[[diafragma (optika)|diafragma]]** on optikas valguskiirte teele vahesein, mida on võimalik avada erinevates suurustes, iirismehhanism on seda seina avav mehhanism
***[[Iiris (niit)|Iiris]]** on läikiv korrutatud niit tikkimiseks ja kudumiseks
***[[Iiris (eesnimi)|Iiris]]** on naisenimi
***[[Iiris (raamatusari)|Iiris]]** on raamatusari
*Iiris on väliseesti rahvatantsurühm
*"Iirised" on Vincent van Goghi maal

## Vaata ka
*Iris
George Amos Dorsey

*Mitte segi ajada [[James Owen Dorsey]]ga, kes oli samuti selle ajajärgu etnograaf.*

**George Amos Dorsey** (6. veebruar 1868 – 29. märts 1931) oli ameerika etnograaf, kes uuris peamiselt siuu ja kado rahvaste kultuure.

## Kirjandus
* DeMallie, Raymond J. ja Douglas R. Parks. 1999. George A. Dorsey and the Development of Plains Indian Anthropology. Ilmunud teoses ''Anthropology, History, and the American Indian: Essays in Honor of William C. Sturtevant'', toimetanud William Merrill ja Ives Goddard, 59–74. Washington: Smithsonian Institution.
Abrahami järv

**Abrahami järv** on tehisjärv Kanadas Alberta provintsi lääneosas Clearwateri maakonnas Põhja-Saskatchewani jõel.

Järve geograafilised koordinaadid on .

Abrahami järve suurim pikkus põhja-lõunasuunas on 32 km ja suurim laius 3,3 km. Järve pindala on 53,7 km². Veepind on 1340 meetri kõrgusel merepinnast.

Järv rajati 1972. aastal Põhja-Saskatchewani jõe ülemjooksule Kaljumäestiku orgu seoses Bighorni paisu ja hüdroelektrijaama ehitamisega.

Abrahami järv on tähelepanu äratanud erakordsete jääaluste metaanimullidega, mida on täheldatud ka paljudes teistes arktilistes järvedes. Mullid moodustuvad igikeltsa sulamisel maakoorest vabanevast metaanist.

## Viited

## Välislingid
* Frozen Bubbles Suspended Below Abraham Lake
* Abraham Lake
Halliste soo

**Halliste soo** on soo Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal Abja ja Karksi vallas. Soo pindala on 1148 ha. 

Soo turbakihi paksus on kuni 5,6 m.

## Viited
Napsi raba

**Napsi raba** on raba Viljandi maakonnas Mulgi vallas Põhja-Sakala valla piiril. Soo pindala on 851 ha. 

Soo turbakihi paksus on kuni 11 m. Rabast saab alguse Pulgaaru oja.

## Viited
Kiipsu raba

**Kiipsu raba** (ka: *Kiibsu raba*) on raba Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Vanaveski külas. Raba pindala on 138 ha. 

Soo turbakihi paksus on kuni 2–4 m.

## Viited
Võlla soo

**Võlla soo** (ka: *Eassalu soo, Nätsi-Võlla soo*) on soo Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Soo pindala on 5600 ha. Soo jääb Nätsi-Võlla looduskaitsealale. Võlla soo on Eesti suurim soo.

Soo turbakihi paksus on kuni 4,0–9,2 m.

Võlla soo põhjaosa nimetatakse Nätsi sooks või rabaks.

## Viited
Kongi soo

**Kongi soo** on soo Saare maakonnas Saaremaa vallas. Soo pindala on 144  ha. 

Soo turbakihi paksus on kuni 1,6 m.

## Viited
Lümanda soo

**Lümanda soo** on soo Saare maakonnas Lümanda vallas. Soo pindala on 364 ha.

Soo turbakihi paksus on kuni 2 m.

Soost on võetud turvast, mis aga lõpetati 1979. aastal.

## Viited
Meleski raba

**Meleski raba** on raba Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Raba pindala on 2756 ha. 

Soo turbakihi paksus on kuni 3 m. Raba asub Võrtsjärve, Pedja jõe ja Emajõe vahel ning piirneb läänes Kolga-Jaani voorestikuga. Asub osaliselt Alam-Pedja looduskaitsealal. 

## Viited
Õisu soo

**Õisu soo** on soo Viljandi maakonnas Mulgi vallas Õisu-Rimmu ürgorus. Soo pindala on 1454 ha. Soo jääb Õisu maastikukaitsealale.

Soo turbakihi paksus on kuni 7,6 m.

## Viited
Lõetsa soo

**Lõetsa soo** (ka: *Muhu soo*) on soo Muhu saarel; ühtlasi ainus seal looduslikuna säilinud sooala. Soo pindala on 885  ha. 

Soo turbakihi paksus on kuni 6 m.

## Viited
Viieristi allikasoo

**Viieristi allikasoo** on allikasoo Saare maakonnas Sõrve poolsaarel. Allikasoo jääb Viieristi looduskaitsealale.

Soo on lubjarikas ja seal kasvab mitmeid haruldasi taimeliike. 

## Vaata ka
*Viieristi allikad

## Viited
Hermistu soo

**Hermistu soo** on soo Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas. Soo pindala on 208 ha. 

Soos on valdav puisraba.

## Viited
Lehtma soo

**Lehtma soo** on soo Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas. 

Soo eriilmelisust tingib Lehtma järv, millest ida pool on raba (37 ha) ja järvest põhja pool madalsoo (207 ha). Soo jääb Tahkuna looduskaitsealale.

## Viited
Õngu soo

**Õngu soo** (ka: *Tihu soo*) on soo Hiiu maakonnas. Soo pindala on 1134  ha. Soo jääb Tihu maastikukaitsealale.

Soo ümbritseb Tihu järvi.

## Viited
Pihla soo

**Pihla soo** on soo Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Soo pindala on 3 043 ha. Pihla soo on Hiiumaa suurim soo.

Soo turbakihi paksus on kuni 5,4 m.

Pihla turbarabast kaevandab turvast AS Hiiu Turvas. Sellega piirnev soo-ala jääb Pihla-Kaibaldi looduskaitsealale.

## Viited
Kodeste soo

**Kodeste soo** on soo Hiiumaal Hiiumaa vallas. Soo pindala on 68 ha. Soo jääb Tahkuna looduskaitsealale.

## Viited
Heiste soo

**Heiste soo** on soo Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas. Soo pindala on 36 ha. Soo jääb Kõpu maastikukaitsealale.

## Viited
Viidumäe allikasood

**Viidumäe allikasood** on allikasood Saare maakonnas Lümanda vallas. Allikasood jäävad Viidumäe looduskaitsealale.

Soo turbakihi paksus on kuni 1 m.

## Vaata ka
*Viidumäe allikad

## Viited
Määvli raba

**Määvli raba** on raba Hiiu maakonnas Pühalepa vallas. Soo pindala on 700  ha. 

Soos on valdav puisraba.

## Viited
Elberti maakond (Colorado)

**Elberti maakond** (*Elbert County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°19' N, 104°07' W. 

Maakonna halduskeskus on Kiowa ja suurim linn on Elizabeth. 

Maakonna pindala on 4794 km&sup2;. Veepindala on 0 km&sup2;.  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 23 086. Aastal 2000 oli elanikke 19 872. 

## Naabermaakonnad
*Arapahoe maakond (põhjas)
*Lincolni maakond (idas)  
*El Paso maakond (lõunas) 
*Douglase maakond (läänes)

## Ajalugu
Elberti maakond moodustati 2. veebruaril 1874 Douglase maakonna idaosast. 6. veebruaril liikus maakonna piir põhja poole, kuna kaotati Greenwoodi maakond. Maakond on nime saanud maakonna loomise aegse Colorado kuberneri Samuel Hitt Elberti järgi. 11. aprillil 1889 kaotas Elberti maakond oma lääneosa vastloodud Lincolni, Kit Carsoni ja Cheyenne'i maakonnale.

## Rahvastik
### Linnad ja alevid
*Agate
*Elbert
*Elizabeth
*Fondis
*Kiowa
*Matheson
*Ponderosa Park
*Simla

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Elberti maakonnas oli 19 872 inimest, 6770 leibkonda ja 5652 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 4 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 7113 (keskmine tihedus 1/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 95,22%
*mustanahalisi 0,64%
*põlisameeriklasi 0,63% 
*aasialasi 0,37%
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,09%  
*teistest rassidest 1,28% 
*kahest või enam rassist 1,76%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 3,85%.  

6770 leibkonna seas oli 
*42,80% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*75,10% koos elavaid abielupaare; 
*5,70% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*16,50% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*12,20% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*3,10% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,93 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,19 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*30,20% alla 18-aastasi; 
*5,50% 18–24-aastasi; 
*32,80% 25–44-aastasi; 
*25,50% 45–64-aastasi; 
*6,00% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 37 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 100,60 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 99,90 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 62 480 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 66 740 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 45 329 dollarit, naistel 29 767 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 24 960 dollarit.  

4,00% elanikkonnast ja 2,50% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 4,60% alla 18-aastasi ja 4,50% üle 65-aastasi.

## Viited

## Välislingid
*Elberti maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Elberti maakond

**Elberti maakond** (*Elbert County*) on maakond USA-s Georgia osariigis. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Elberton. 

Maakonna pindala on 970 km&sup2;. Veepindala on 15 km&sup2;.  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 20 166. Aastal 2000 oli elanike arv 20 511. 

## Naabermaakonnad
*Andersoni maakond (loodes)
*Abbeville'i maakond (idas)  
*McCormicki maakond (kagus) 
*Lincolni maakond (kagus)
*Wilkesi maakond (lõunas)
*Oglethorpe'i maakond (edelas)
*Madisoni maakond (läänes)
*Harti maakond (loodes ja põhjas)

## Ajalugu
Elberti maakond moodustati 10. detsembril 1790 pärast Wilkesi maakonna jagunemist. Maakond on saanud nime Georgia kuberneri Samuel Elberti järgi.

## Viited

## Välislingid
*Elberti maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Jacksoni maakond (Colorado)

**Jacksoni maakond** (*Jackson County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°66' N, 106°34' W. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Walden. 

Maakonna pindala on 6133 km². Veepindala on 17 km².  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 5441. Aastal 2000 oli elanikke 4757. 

## Naabermaakonnad
*Albany maakond (kirdes)  
*Larimeri maakond (idas)
*Grandi maakond (kagus) 
*Routti maakond (läänes)
*Carboni maakond (loodes)

## Rahvastik
### Linnad ja alevid
*Coalmont
*Cowdrey
*Gould
*Rand
*Walden

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Jacksoni maakonnas oli 1577 inimest, 661 leibkonda ja 442 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 0,25 in/km². 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 1145 (keskmine tihedus 0/km²). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 96,20%
*mustanahalisi 0,25%
*põlisameeriklasi 0,76% 
*aasialasi 0,06% 
*teistest rassidest 1,46% 
*kahest või enam rassist 1,27%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 6,53%.  

661 leibkonna seas oli 
*29,20% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*54,90% koos elavaid abielupaare; 
*7,90% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*33,00% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*28,40% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*10,10% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,37 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,91 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*25,60% alla 18-aastasi; 
*5,40% 18–24-aastasi; 
*26,90% 25–44-aastasi; 
*29,10% 45–64-aastasi; 
*13,10% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 40 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 101,40 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 107,80 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 31 281 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 37 361 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 26 250 dollarit, naistel 18 417 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 17 826 dollarit.  

14,00% elanikkonnast ja 10,30% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 22,50% alla 18-aastasi ja 9,00% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
*Arapaho National Wildlife Refuge
*Routti metsakaitseala
*Mount Zirkeli ürgloodusala
*Never Summeri ürgloodusala
*Platte Riveri ürgloodusala

## Viited

## Välislingid
*Jacksoni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Jacksoni maakond

**Jacksoni maakond** (inglise *Jackson County*) on 24 Ameerika Ühendriikide maakonna või valla nimetus.

* Jacksoni maakond (Alabama)
* Jacksoni maakond (Arkansas)
* Jacksoni maakond (Colorado)
* Jacksoni maakond (Florida)
* Jacksoni maakond (Georgia)
* Jacksoni maakond (Illinois)
* Jacksoni maakond (Indiana)
* Jacksoni maakond (Iowa)
* Jacksoni maakond (Kansas)
* Jacksoni maakond (Kentucky)
* Jacksoni vald (Louisianas)
* Jacksoni maakond (Lõuna-Dakota)
* Jacksoni maakond (Lääne-Virginia)
* Jacksoni maakond (Michigan)
* Jacksoni maakond (Minnesota)
* Jacksoni maakond (Mississippi)
* Jacksoni maakond (Missouri)
* Jacksoni maakond (Ohio)
* Jacksoni maakond (Oklahoma)
* Jacksoni maakond (Oregon)
* Jacksoni maakond (Põhja-Carolina)
* Jacksoni maakond (Tennessee)
* Jacksoni maakond (Texas)
* Jacksoni maakond (Wisconsin)
ISO 3166

**ISO 3166** on ISO standard, mis reguleerib riike, maid, sõltuvaid territooriume, geograafilisi piirkondi ja haldusüksusi tähistavaid koode. 

Standard koosneb kolmest osast:
*ISO 3166-1 loetleb riikide, maade, sõltuvate territooriumide koode (kahetähelised, kolmetähelised ja numbrilised)
*ISO 3166-2 loetleb riikide haldusüksuste koode
*ISO 3166-3 loetleb koode, mis on esimesest osast kustutatud pärast standardi esimest väljaandmist 1974. aastal
Rio Grande metsakaitseala

**Rio Grande metsakaitseala** asub Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis ja on 7530 km² suur. 

Rio Grande metsakaitseala asub 9 Kagu-Colorado maakonna territooriumil. Mets hõlmab San Luisi oru, mis on üks maailma suurimaid põllumajanduslikke mägipiirkondi, samuti ühe suurima mägedes asuva kõrbe.

Rio Grande metsakaitseala keskus asub Monte Vistas. Lisaks on Del Nortes, La Jaras ja Saguaches kaitseala kohalikud kontorid.

Rio Grande metsakaitseala territooriumil asub 4 ürgloodusala. Kõik nad asuvad osaliselt teistel metsakaitsealadel.
*La Garita ürgloodusala (suurem osa Gunnisoni metsakaitsealal)
*Sangre de Cristo ürgloodusala (suurem osa San Isabeli metsakaitsealal)
*South San Juani ürgloodusala (osa San Juani metsakaitsealal)
*Weminuche ürgloodusala (suurem osa San Juani metsakaitsealal)

Rio Grande metsakaitsealal 3005 m kõrgusel merepinnast asub Platoro Dami ilmajaam. Seal sajab aastas keskmiselt 688 mm sademeid. Kõige rohkem sajab märtsis (91 mm) ja augustis (82 mm), kõige vähem juunis (26 mm) ja mais (35 mm). Lund sajab aastas keskmiselt 603 mm, kõige rohkem märtsis (138 mm). Juuli ja august on ainsad kuud, kus kunagi lund ei saja.
Uncompahgre metsakaitseala

**Uncompahgre metsakaitseala** on metsakaitseala Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis. Kaitseala hõlmab 955 229 aakri (3865 km²) suuruse ala. 

Uncompahgre metsakaitseala asub kaheksa Lääne-Colorado maakonna territooriumil ning piirneb lõunas San Juani metsakaitsealaga. Uncompahgre metsakaitseala jaguneb Uncompahgre platoo ja San Juani mägede vahel kaheks.

Mitmekesine kliima, suhteliselt väike rahvaarv ja rohke päikesepaiste teeb metsakaitsealast populaarse matkamise koha.

Uncompahgre metsakaitseala territooriumil asub 3 ürgloodusala.
*Uncompahgre Wilderness (suurem osa San Juani metsakaitsealal)
*Mount Sneffels Wilderness 
*Uncompahgre Wilderness
Wetterhorn Peak

**Wetterhorn Peak** on mägi Ameerika Ühendriikides edela-Colorados San Juani mägedes.

Mäe kõrgus on 4272 meetrit. Mägi asub Hinsdale'i maakonna ja Ouray maakonna piiril.

Teadaolevalt tõusid esimestena mäetippu George Barnard, C. Smedley, W. P. Smedley ja D. Utter 1906. aastal, kuid arvatakse, et kaevurid jõudsid tippu juba 19. sajandil.

## Viited
Mare Taagepera

**Mare Taagepera** (neiuna **Mare Rünk**; 16. mai 1938 Narva – 24. aprill 2013 Orange'i maakond, California, USA) oli eesti teadlane (orgaanilise keemia professor) ja ühiskonnategelane (Metsaülikoolide eestvedaja).

Ta sündis 1938. aastal Narvas, elas Tartus, põgenes 1944. aastal vanematega Saksamaale ja elas aastast 1951 USA-s. Ta lõpetas 1960. aastal keemikuna Delaware'i ülikooli, oli aastatel 1960–1961 Helsingi Ülikoolis magistriõppes. Ta oli korporatsiooni Filiae Patriae liige. Aastatel 1962–1964 uuris ta nailoni omadusi firma DuPonti katsejaamas. 1970. aastal kaitses ta orgaanilise keemia alal doktoritöö Pennsylvania Ülikoolis ja kolis seejärel Vaikse ookeani rannikule.

Aastatel 1971–1973 oli ta järeldoktorantuuris California Ülikooli Irvine'i filiaalis, seejärel oli ta samas teadur ja dotsent. Aastatel 1976–1977 oli ta Helsingi Ülikoolis külalisprofessor. Aastast 1997 tegutses ta külalisprofessorina Tartu Ülikoolis. Ta on avaldanud rahvusvahelistes teadusajakirjades teadusartikleid keemiast ja keemiaharidusest. Tal oli 23 teaduspublikatsiooni keemias, neli publikatsiooni Balti keskkonnaolude kohta 1980. aastatel ja kümme teadushariduse alal. 

Aastatel 1982–1996 organiseeris ta California ülikoolis teadushariduse programmi, sai mitu auhinda ning nõustas sel teemal osariiki ja Washingtoni. Ka Tartus alustas ta avastusõppe juurutamist.

Lisaks silmapaistvale teadlaskarjäärile oli ta tegus ka Eesti pagulasühiskonnas. Ta on tegutsenud Ameerika eesti gaidide malevas. 1970. aastatel alustas ta Los Angeleses loenguid "Metsaülikool Läänerannikul" ja laiendas hiljem metsaülikooli mõtet pagulastelt kodueesti noortele, algatades Eestis iga-aastase metsaülikooli Käärikul. Alates 1994. aastast viibis ta koos abikaasa Reinuga võimaluse korral poole aastast Eestis.

Mare Taagepera suri 2013. aasta 24. aprilli varahommikul California osariigis Orange'i maakonnas Irvine’i lähedal hooldekodus vähki.

## Elulooraamat
2016. aastal ilmus Rein Taagepera koostatud raamat "Armastuse keemia. Mare Taagepera pärand", mis sisaldab Mare Taagepera avaldatud kirjutisi, katkendeid tema päevikuist, Mare ja Reinu kirjavahetust ning eri aegadel ja riikides jäädvustatud meenutusi ja mõtisklusi väga paljudel teemadel.

## Isiklikku
Ta abiellus 14. oktoobril 1961 füüsiku ja politoloogi Rein Taageperaga. Neil on kaks tütart ja üks poeg.

## Tunnustus
* 2012 – Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* In Memoriam Mare Taagepera
* Suri Metsaülikooli korraldaja Mare Taagepera
* Suri Mare Taagepera
Broomfield

**Broomfield**, ametlikult **Broomfieldi linn ja maakond (**inglise keeles *City and County of Broomfield*) on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis ning see moodustab ka omaette maakonna.

Linn inkorporeeriti 1961. aastal Boulderi maakonna kaguosas. Linn on saanud nime arvatavasti piirkonnas asunud sorgopõldude järgi (inglise keeles *broomcorn –* sorgo, *field –* põld). Kolmel järgmisel aastakümnel kasvas linn territooriumi annekteerides, mis tihti ulatus ka maakonnapiiridest välja Adamsi, Jeffersoni ja Weldi maakonda. 1990. aastatel hakkas linna juhtkond kavandama linna loomist eraldi maakonnaks, esitades selleks 1998. aastal Colorado osariigi põhiseadusesse parandusettepaneku, põhjendades, et omaette maakonnana on linnas lihtsam avalikke teenuseid osutada kui nelja maakonna osana. Colorado osariigi seadusandlik kogu nõustus, ning sellele lisati kolmeaastane üleminekuperiood. 15. novembril 2001 sai Broomfieldist ametlikult Colorado 64. maakond. Kui mitte arvestada Alaskal Skagway, Wrangelli ja Petersburgi "maakonnaga võrdväärseid üksusi", mis loodi aastatel 2007–2012, on Broomfieldi linn-maakond USA uusim loodud maakond.

2004. aasta presidendivalimistel andis linn 51,7% hääli George W. Bushi ja 47,1% John Kerry poolt. Pärast seda on linnaelanikud hääletanud eeskätt Demokraatliku Partei kandidaatide poolt.

## Naabermaakonnad
*Weldi maakond (kirdes)  
*Adamsi maakond (kagus)
*Jeffersoni maakond (edelas) 
*Boulderi maakond (loodes)

## Viited
Ribordone

**Ribordone** on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.

Ribordone kõrgus merepinnast on 1023 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 1,6 inimest ruutkilomeetri kohta.

Ribordone piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Locana, Ronco Canavese, Sparone.

## Vaatamisväärsused
* Prascondù pühakoda (*Santuario di Prascondù*)
* Colombo mägi (*Monte Colombo)
* [[Gran Paradiso rahvuspark]] (*Parco nazionale del Gran Paradiso'')

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
San Juani mäed

**San Juani mäed** on kõrge ja kaljune mäestik Ameerika Ühendriikides Edela-Colorados. Geograafiliselt paikneb ta Kaljumäestiku lõunapoolses osas. 

San Juani mägede piirkonnas leidus kulla- ja hõbedakaevandusi. Suuremad kaevanduslinnad olid Creede, Lake City, Silverton, Ouray ja Telluride. Suurem osa kaevandustest on nüüdseks suletud, kuigi tegutsevaid kullaotsijad veel leidub. Viimane suurim kaevandus oli Sunnyside Mine Gladstone'is Silvertoni lähedal, mis töötas kuni 20. sajandi lõpuni. Idarado Mine ja Red Mountain Mine suleti 1970. aastatel. San Juani tähtsamad kaevandused Camp Bird Mine ja Smuggler Union Mine asuvad Telluride'i ja Ouray vahel.

Põhiline majandusharu on turism, mille peamine atraktsioon suvel on Durango ja Silvertoni vaheline kitsarööpmeline raudtee. Populaarsed on ka veel *jeeping*, kummituslinnade külastamine, põlislooduses matkamine ja mägironimine. Paljudest vanadest kaevanduse asupaikadest on saanud suvekodud. San Juani mäed on ekstreemselt järsud, ainult Telluride'is on laugem. Purgatory (nüüd tuntud kui, ka Durango suusakeskus) on väike suusakeskus Durangost põhjas, Tamarroni suusakeskuse lähedal. Veel asub suusakeskusi Wolf Creeki mäekurus. Viimasel ajal on saanud ka Silvertonist suusakeskus.

Mägedest voolab läbi Rio Grande jõgi. Muud jõed, mis voolavad läbi San Juani mägede, on veel San Miguel, Dolores ja Gunnison, mis kõik on Colorado lisajõed.

San Juani mägedest hõlmab suurema osa San Juani ja Uncompahgre metsakaitseala.

## Kõrgemad tipud
* Uncompahgre Peak 4365 m
* Mount Wilson 4344 m
* Mount Sneffels 4315 m
* Mount Eolus 4294 m 
* Handies Peak 4285 m
* San Luis Peak 4274 m
* Stewart Peak 4264 m
* Vermilion Peak 4237 m
* Rio Grande Pyramid 4214 m
* Mount Oso 4173 m 
* Tower Mountain 4132 m

## Mäestikud
San Juani mägedes eristatakse mitmeid mäestikke, sealhulgas:
*Cimmaroni ahelik
*Needle'i mäed
*La Garita mäed
*La Plata mäed
Ronco Canavese

**Ronco Canavese** on vald Itaalias Piemonte città metropolitana di Torinos.

Ronco Canavese kõrgus merepinnast on 956 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 3,29 inimest ruutkilomeetri kohta.

Ronco Canavese piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Cogne, Ingria, Locana, Pont-Canavese, Ribordone, Sparone, Traversella, Valprato Soana.

## Vaatamisväärsused
* Gran Paradiso rahvuspark

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Ceres (Itaalia)

**Ceres** on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.

Cerese kõrgus merepinnast on 704 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Ceres piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Ala di Stura, Cantoira, Chialamberto, Mezzenile, Monastero di Lanzo, Pessinetto.

Cerese halduspiirides asuvad järgmised asulad: Almesio, Arveir, Balmassa, Bracchiello, Cernesio, Cesale, Chiamorio, Chiampernotto, Fè, Procaria, Vana, Vernetto, Voragno.


Ceres pan da m crestà.jpg|Vaade Crestà mäelt
Municipio Ceres.JPG|Haldushoone
Stazione ferroviaria Ceres.JPG|Raudteejaam


## Viited

## Välislingid
Irina Belobrovtseva

**Irina Belobrovtseva** (sündinud **Irina Gazer**, 1. aprillil 1946 Riias) on vene kirjandusteadlane Eestis.

Ta lõpetas aastal 1968 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vene filoloogina.

Ta töötas 1971–1975 Tallinna Pedagoogilises Instituudis vanemõpetajana ja 1979–1986 Eesti NSV TA Majanduse Instituudis tõlgina. 

1986. aastast töötab ta Tallinna Ülikoolis. 2013. aasta seisuga oli ta vene kirjanduse professor, 2022. aasta seisuga emeriitprofessor. 

Ta on kirjastuste Aleksandra ja Avenarius kaasasutaja.

Ta on tegelenud tõlkimisega.

## Kirjandusteoseid
* 2024 "20 intervjuud 20 aastat hiljem", Tuum, ISBN 9789916997307

## Tunnustus
*2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2016 Tallinna teenetemärk
*2019 Tallinna Ülikooli teenetemärk

## Pere
Tema abikaasa on Tallinna Ülikooli õppejõud Vitali Belobrovtsev. Nende poeg on Tallinna abilinnapea Vadim Belobrovtsev.

## Viited

## Välislingid
*
*Elulugu
Suur-Pakri tulepaak

**Suur-Pakri tulepaak** on tulepaak Suur-Pakri saare loodetipus.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Tuli põleb pimedal ajal aasta läbi ja on nähtav 5,5 meremiili kaugusele.

Tuli paikneb jalamist 11 meetri ja merepinnast 13 meetri kõrgusel.

## Välislingid
* 
* Nr 404. Suur-Pakri tulepaak. Ehitusprojekt Veeteede Amet, aprill 2012
* Nr 404. Suur-Pakri tulepaak. Likvideerimisprojekt Veeteede Amet, aprill 2012
Vecstāmeriena

**Vecstāmeriena** on küla (*ciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Stāmeriena järve kaldal. Külas asub Stāmeriena valla halduskeskus.

Vecstāmerienasse jääb Poga järv. Looduskaitse all on kolm külas kasvavat tamme.

Vecstāmerienas asus Stāmeriena mõis (*Stomersee*). Asulas on ka Vecstāmeriena Aleksander Nevski kirik ja raamatukogu. Külla jäävad Pogaskrogsi, Pilsi ja Stāmerienas skola bussipeatus.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Stāmeriena õigeusu kirik ja Stāmeriena mõisakompleks, sealhulgas park, ait, aednikumaja, ja häärber, häärberi ahi,, kahe toa interjöör ning kolme häärberi toa interjöörid. Kohaliku kaitse all on Stāmeriena põhikooli hoone ja häärberi fassaad

## Elanike arv


* 172 (1970)
* 229 (1979)
* 347 (1989)
* 336 (2000)
* 255 (2011)

* 301 (2015)
* 286 (2017)
* 228 (2021)
* 223 (2025)



Pilt:Stāmerienas dvīņu ozoli 2009-04-10.jpg|Tammed Stāmeriena mõisa ees


## Viited
Piiumetsa soo

**Piiumetsa soo** (ka: *Rumbi soo, Rumbi raba, Kummassaare soo, Kummassaare raba*) on soo Rapla ja Järva maakonnas. Soo pindala on 9542 ha, millest Rapla maakonda jääb 771 ha ja Järva maakonda 8771 ha. Soo kaitseks moodustati 1981. aastal Piiumetsa sookaitseala.

Soo turbakihi paksus on kuni 5 m.

## Viited
Sõbessoo

**Sõbes(s)oo** (ka: *Sõbes(s)oo raba*) on soo Rapla maakonnas Rapla vallas. Soo pindala on 738 ha. Soo lõunaossa jääb Sõbessoo järv.

Soo turbakihi paksus on kuni 6,2 m.

## Viited
Nikolai Abramov

**Nikolai Abramov** on mitme tuntud inimese nimi:

*Nikolai Abramov (kirjanik), vepsa kirjanik
*Nikolai Abramov (etnograaf), vene etnograaf
*Nikolai Abramov (kunstnik), vene maalikunstnik
*Nikolai Abramov (jalgpallur 1950–2005), Nõukogude Liidu jalgpallur
*Nikolai Abramov (jalgpallur 1984–2011), Venemaa jalgpallur
Rava soo

**Rava soo** on soo Järva maakonnas Järva vallas. Soo pindala on 158 ha. 

Soo piirialal kasvab kaitstav tammik – Rava tammik.

Soo turbakihi paksus on kuni 3,8 m.

## Viited
Idva soo

**Idva soo** on soo Järva maakonnas Türi linnast 5 km kaugusel. Soo pindala on 1205 ha. 

Soo turbakihi paksus on kuni 6 m.

## Viited
Vistjärve-Jalametsa soo

**Vistjärve-Jalametsa soo** on soo Järva maakonnas Imavere lähedal. Soo pindala on 2853 ha. 

Soo turbakihi paksus on kuni 7,7 m.

## Viited
Seli raba

**Seli raba** (ka *Seli soo*) on soo Järva maakonnas Paide linna territooriumil, üks Epu-Kakerdi soostik soodest. Seli soos asub jäänukjärv, mille pindala on 20 ha ja sügavus 1,5 m.

Soo turbakihi paksus on kuni 2,5 m.

## Viited
Palasi soo

**Palasi soo** (ka: *Lalli soo*) on soo Rapla maakonnas Kehtna vallas. Soo jääb Kõnnumaa maastikukaitsealale.

Soo turbakihi paksus on kuni 5 m.

Palasi raba võeti sookaitsealana kaitse alla 1981. aastal (pindalaga (583 ha).

## Viited
Linnuraba

**Linnuraba** (ka: *Kodila Linnuraba*) on raba Rapla maakonnas Rapla vallas. Raba jääb Linnuraba looduskaitsealale. Raba jääb Mukri maastikukaitsealale.

Raba kesk- ja lõunaosa nimetatakse Palamulla ehk Põlli sooks. 

## Viited
Anna-Leena Siikala

**Arja Anna-Leena Siikala** (varem **Kuusi**, sünninimi **Aarnisalo**; 1. jaanuar 1943 Helsingi – 28. veebruar 2016 Espoo) oli soome folklorist. 

Ta oli Helsingi Ülikooli emeriitprofessor. Tema uurimistöö keskmes olid rahvauskumused, mütoloogia ja šamanism, samuti suuline pärimus. Ta on uurinud nii Euroopa kui ka Siberi soome-ugri rahvaid, aga ka Polüneesia rahvaid.

2008. aastal promoveeriti ta ka Tartu Ülikooli audoktoriks. 2009. aastal valiti ta Soome Teaduste Akadeemia akadeemikuks.

## Teoseid
* "Johdatusta suomen kielen fraseologiaan". Helsingi: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1971.
* "The Rite Technique of the Siberian Shaman". Helsingi: Academia Scientiarum Fennica, 1978 (2. trükk 1989).
* "Botare, en bok om etnomedicin i Norden". Stockholm: LTs förlag, 1980 (koos Bente Gullveig Alveri, Bengt af Klintbergi ja Birgitte Rørbyega; soomekeelne tõlge: "Parantamisen taitajat", Helsingi: Kirjayhtymä, 1982).
* "Tarina ja tulkinta. Tutkimus kansankertojista". Helsingi: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1984.
* "Interpreting Oral Narrative". Helsingi: Academia Scientiarum Fennica, 1990.
* "Suomalainen šamanismi. Mielikuvien historiaa". Helsingi: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1992 (2. trükk 1994).
* "Studies on Shamanism". Budapest: Akadémiai Kiadó and The Finnish Anthropological Society, 1992 (koos Mihály Hoppáliga; 2. väljaanne Budapest 1998).
* "Neule tarinana eli kettu viidakossa. Analyysi Anna Maria Viljasen neuleitten symbolisesta merkityksestä". Helsingi: Yliopistopaino, 1995 (koos I. Sava ja P. Niemeläineniga).
* "Mythic Images and Shamanism. A Perspective into Kalevala Poetry". Helsingi: Academia Scientiarum Fennica, 2002.
* "Return to Culture. Tradition and Society in the Southern Cook Islands". Helsingi: Academia Scientiarum Fennica, 2005 (koos Jukka Siikalaga).
* "Itämerensuomalaisten mytologia". Helsingi: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2012.

## Viited


## Välislingid
* Siikala CV Helsingi Ülikooli saidil
Matīši

**Matīši** on küla (*ciems*) Lätis Valmiera piirkonnas, Matīši valla halduskeskus.

Matīši asub 9 km kaugusel Burtniekist ja 138 km kaugusel Riiast. Seal on Matīši bussipeatus. Külas on raamatukogu.

Matīšit on allikates esimest korda mainitud 1678. aastal. Matīši kirik on pühitsetud evangelist Matteusele. 

Looduskaitse all on Apteegi kask, küla piiri taha jääb kalmistu juures kasvav Matīši mänd.

Aastail 2006–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

## Elanikkond


* 565 (1935)
* 514 (1970)
* 504 (1979)
* 571 (1989)
* 592 (2000)

* 580 (2007)
* 502 (2011)
* 486 (2015)
* 442 (2021)
* 439 (2025)



Matīši.JPG
Matīšu galvenā iela (P16).jpg|Peatänav
Matīši kirik suvel.JPG|Matīši Matteuse kirik
Matīši kirik (2012).JPG|Kirik eestvaates


## Viited
Lembit Vahesaar

**Lembit Vahesaar** (kuni 5. augustini 1936 **Lembit Bauman(n)**; 2. veebruar 1936 Tallinn – 25. aprill 2013 Tallinn) oli Eesti sporditegelane (eelkõige male- ja kabekohtunik) ja poliitikavaatleja. 

Ta lõpetas 1955. aastal Tallinna 22. Keskkooli ning 1960. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele, kirjanduse ja ajaloo õpetajana.

## Sporditegelasena
Nii males kui ka kabes oli tal rahvusvahelise kohtuniku kategooria. 

## Liikmesus
*1990–1992 Eesti Maleliidu president
**1992–2000 asepresident
**2000–2002 juhatuse liige
*1992–2012 Eesti Kirimaleühingu president
**2012 auliige
*1992–2000 Eesti Olümpiakomitee (EOK) liige
**2001–2005 EOK esindajate kogu liige
**2007 EOK auliige
*2000 Eesti Olümpiaakadeemia liige 

## Teoseid
*1975 "NSV Liidu malekoodeks. Kinnitatud 13. aug. 1968". Tõlkinud Lembit Vahesaar. Eesti Raamat. Tallinn 1971 
*1975 "Euroopa julgeoleku- ja koostöönõupidamise tulemustest". Eesti NSV ühing "Teadus". Tallinn 1975
*1975 "Maailm 1975. aasta algul". Eesti NSV ühing "Teadus". Tallinn 1975
*1975 "Mõningaid rahvusvahelisi probleeme". Eesti NSV ühing "Teadus". Tallinn 1975
*1976 "Metoodilisi soovitusi lektorile mõningate rahvusvaheliste probleemide käsitlemiseks 1976 a. algul". Eesti NSV ühing "Teadus". Tallinn 1976
*1977 "Metoodiline juhend mõningate välispoliitiliste probleemide käsitlemiseks. Kevad 1977". Eesti NSV ühing "Teadus". Tallinn 1977
*1977 "Metoodiline juhend mõningate välispoliitiliste probleemide käsitlemiseks. Sügis 1977". Tallinn 1977
*1977 "Metoodiline juhend mõningate välispoliitiliste probleemide käsitlemiseks aastavahetusel 1977/78". Eesti NSV ühing "Teadus". Tallinn 1977
*1982 "Eesmärgi poole". Mihhail Botvinniku autobiograafia. Tõlkinud Lembit Vahesaar ja Valter Heuer. Eesti Raamat. Tallinn 1982
*1994 Jorma Sipilä. "Lühike sissejuhatus sotsiaalpoliitikasse". Tõlkinud Lembit Vahesaar. Eesti Vabariigi Sotsiaalministeerium. Tallinn 1994
*1997 "Male reeglid". Koostanud ja tõlkinud Lembit Vahesaar. Olion. Tallinn 1997
*1999 Taivo Kastan. "Sajandi parim kirimaletaja Tõnu Õim". Eessõna Lembit Vahesaar. Tallinn 1999

## Tunnustus
*2002 Bertl von Massow' hõbemedal
*2007 EOK auliige
*2007 Bertl von Massow' kuldmedal
*2005 Soome male teenetemärk
*2012 FIDE kohtunike autasu
*2012 Eesti Kirimaleühingu auliige

## Isiklikku
Tema naisevend oli vaimulik Vello Salum, äi oli poliitik ja loomaarst August Salum.

## Välislingid
*
Baga

**Baga** on linn Nigeeria kirdeosas Borno osariigis Kukawa vallas.

Baga geograafilised koordinaadid on .

Tšaadi järve kaldal asunud Bagas elatuti traditsiooniliselt kalapüügist, kuid järve kahanemise tõttu tegeldakse tänapäeval rohkem põllundusega.

Aprillis 2013 leidis linnas aset relvastatud kokkupõrge valitsusvägede ja Boko Harami mässuliste vahel. Hukkus vähemalt 185 inimest; tules hävis umbes 40 protsenti linnast.

## Viited
Chinca

**Chinca** on asula Ecuadori põhjaosas Esmeraldase provintsis.

Chinca asub Esmeraldase jõe ääres. Asula geograafilised koordinaadid on .

## Viited
Ulrich Holstein-Holsteinborg

**Ulrich Holstein-Holsteinborg** (sündinud 13. mail 1949) on Holstein-Holsteinborgi aadlisuguvõssa kuuluv taani aadlik, Taani ja Eesti suhete edendaja. Krahv.

Talle kuuluvad Holsteinborgi, Fuirendali ja Snedinge mõista valdused Sjællandil Skælskøri lähedal.

Ulrich Holstein-Holsteinborg oli 1990. aastal Taani-Eesti Seltsi asutaja ja on siiani seltsi esimees.

Ta on Eesti aukonsul Holsteinborgis; tema konsulaarpiirkonda kuulub riigi idaosa.

Temalt on ilmunud koduloo- ja sõjaajalooteemalisi teoseid.

Ulrich Holstein-Holsteinborg sai 2001. aastal Maarjamaa Risti III klassi teenetemärgi. 2006. aastal sai ta kammerhärra tiitli.

## Teoseid
* "H. C. Andersen: 26 år på Sydvest-sjællandske herregårde" (2006)
* "Estland – en nation genfødes: jubilæumsskrift – Dansk-Estisk Selskab gennem 20 år : 1990–2010"
* "Tolvmands-foreningen af 06.12.1952: historisk gennemgang af medlems-forhold i 50 år" (2004)

## Viited
DES-Nyt

**DES-Nyt** on Taanis ilmuv Taani-Eesti Seltsi ajakiri. Ajakiri on taanikeelne.

DES-Nyt kajastab seltsi tegevust ning Taani ja Eesti suhteid laiemalt. Ajakiri saadetakse kõigile seltsi liikmetele. See on ka vabamüügis.

Ajakirja peatoimetaja on Peter Kyhn.

Ajakirja rahvusvaheline jadaväljaande standardnumber on 1600-826X.

## Välislingid
* Ajakirjast Taani-Eesti Seltsi lehel
Peter Kyhn

**Peter Kyhn** (sündinud 1971) on taani ajaloolane, Eesti ja Taani suhete edendaja Taanis.

Ta on Taani-Eesti Seltsi ajakirja DES-Nyt peatoimetaja.

## Tunnustus
*2003 Maarjamaa Risti V klassi teenetemärk

## Teoseid
*"Estland – kursen støt trods skærmydsler på broen" (1996)
*"Baltikum – tre lande på vej mod Europa" (1996)
*"Litauen – systemskifte i det små" (1996)
*"Estland – Gennembruddets år" (1997)
*"Estland sætter farten ned" (1998)
*"Estland – venter på Vesten" (2000)
*"Dansk-estiske forbindelser de sidste hundrede år" (2000)
*"Baltikum i Danmark 1940-1988" (2001)
*"De Baltiske Lande" (2001), ISBN 9788778871022
*"Turen går til Estland, Letland & Litauen" (2004)

## Viited
Tõlinõmme soo

**Tõlinõmme soo** on soo Harju maakonnas Harku vallas. Soo pindala on 276 ha. Soo jääb Vääna maastikukaitsealale.

## Viited
Koitjärve raba

**Koitjärve raba** (ka: *Käidra raba*) on raba Harju maakonnas Anija vallas. Raba pindala on 1750 ha. Soo jääb Põhja-Kõrvemaa maastikukaitsealale.

Soo turbakihi paksus on kuni 7,4 m.

Koitjärve raba keskel asub Kivijärv. Rabas on arvukalt suuremaid laugasjärvi ja väiksemaid laukaid. Raba põhjaservas on säilinud soode kuivenduse tõttu Eestis haruldaseks jäänud laugasjaid märejärvekesi, millest tuntuim on Kõnnu Suursoo servas asuv Pikklaugas.


Koitjärve raba 05-2015.jpg|Koitjärve raba
Koitjärve raba - Pikklaugas.jpg|Koitjärve Pikklaugas
Raudoja algus.jpg|Raudoja algus Koitjärve rabas
Koitjärve raba suursool hanede kogunemine äralennuks.jpg|Koitjärve raba suursoo, hanede kogunemine äralennuks

## Viited
Leva raba

**Leva raba** on raba Harju maakonnas Kose vallas. 

Rabas on Leva järv. 

Soosetete paksus on rabas kuni 9 m.

## Viited
Vonka soo

**Vonka soo** on soo Harju maakonnas Kose vallas Aela külas. Soo pindala on 9268 ha. Soo jääb Laukasoo maastikukaitsealale.

Soost saavad alguse Pirita ja Kuivajõgi.

Soo turbakihi paksus on kuni 4,8 m.

## Viited
Vaharu soo

**Vaharu soo** on soo Harju maakonnas Saue vallas Tagametsa külas. Soo pindala on 1161 ha.

Soos on Vaharu järv (veepeeglit 10 ha).

Soo turbakihi paksus on kuni 4,3 m.

## Viited
Orkjärve soo

**Orkjärve raba** on soo Harju maakonnas Saue vallas Aude, Jaanika ja Tabara külas. Soo ja ümbritseva turbaala pindala on 3281 ha.

Soo piirneb põhjas Laanemaa järve ehk Orkjärvega.

Soo turbakihi paksus on kuni 3,5 m.

Orkjärve raba kuulub Orkjärve looduskaitseala koosseisu.

Raba keskel on kõrgem koht, mis on tuntud kui Raeda mägi.

Orkjärve rabast kagusse jääb väiksema lahustükina Raedama raba, mida nimetatakse tihti samuti Orkjärve rabaks.

## Viited
Kahala soo

**Kahala soo** on soo Harju maakonnas Kuusalu vallas. Soo pindala on 353 ha. Soo jääb Lahemaa rahvuspargi territooriumile.

Soo asub Kahala järve loodekaldal.

Soo turbakihi paksus on kuni 4,4 m.

## Viited
Sämi soo

**Sämi soo** on soo Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Soo pindala on 807 ha. Soo jääb Sämi maastikukaitsealale.

Soos on Sämi järv.

Soo turbakihi paksus on kuni 7 m.

## Viited