open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jaak Adamson

**Jaak Adamson** (25. aprill 1938 Tallinn – 27. veebruar 2022 Tekovska Breznica, Žarnovica, Banská Bystrica maakond, Slovakkia) oli eesti maalikunstnik, graafik ja kunstipedagoog.  

Lõpetas 1957. aastal Tallinna 16. keskkooli. Adamson omandas kunstihariduse Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas 1964. aastal maali erialal. Hakkas esinema Kunstisalongi näitustel alates 1966. aastast.  

Esines 1960.–1970.aastatel grupinäitustel ning lõi lavakujundusi A. H. Tammsaare nimelisele Rahvateatrile ja J. Tombi nimelise Kultuuripalee Rahvateatrile ning näiteringidele. Töötanud Kärdlas kultuuriülikooli juures esteetikaosakonna ühiskondliku juhataja ja lektorina 

Ta oli Eesti ja Slovakkia Kunstnike Liidu liige. Elas ja töötas 1980. aastast Slovakkias. 

## Tunnustus
* 1979 – maali aastapreemia teose "Raskelt läbitav maastik J. Smuuliga peaosas" eest

## Viited

## Välislingid

* Jaak Adamsoni muuseumikogudes leiduv looming
Henrik Horn

**Henrik Horn**i nime kannab mitu rootsi riigitegelast:

***[[Henrik Klasson Horn]]** (1512–1595), väejuht
***[[Henrik Karlsson Horn]]** (1578–1618), diplomaat
***[[Henrik Henriksson Horn]]** (1618–1693), Aluliina (Marienborg) vabahärra, sõjaväelane ja riigitegelane
Ingrid Agur

**Ingrid Agur** (sündinud Kiivit; 19. jaanuar 1931 Polli vallas – 7. august 2025) oli eesti teatrikunstnik. 

Ta elas aastatel 1941–1947 ja 1949–1957 küüditatuna Tomski oblastis. Lõpetas 1957. aastal Tomski töölisnoorte keskkooli. Aastatel 1957–1958 õppis Tartu Kunstikoolis, 1964. aastal lõpetas Eesti Riikliku Kunstiinstituudi teatrikunsti erialal (juhendaja Voldemar Haas). 

Aastatel 1964–2001 töötas teatrikunstnikuna Viljandis Ugala teatris, sealhulgas 1965–1994 peakunstnikuna.

## Tunnustus
*1978 Eesti NSV teeneline kunstnik
*1978 Eesti NSV rahvakunstnik
*1984 Eesti NSV Teatriühingu kunstnikuauhind
*1987 Eesti Teatriliidu kunstnikuauhind
*2000 Viljandi teatripreemia 160 lavastusele kunstnikutöö tegemise eest teatris Ugala
*2018 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema abikaasa Jaak Agur oli Viljandi haigla arst ja poeg Hendrik Agur on koolidirektor, lendur ja kitarrist; abikaasa vend Rein Agur on lavastaja. Tema onu oli Jaan Kiivit seenior.

## Viited

## Välislingid
*Verni Leivak Ingrid Agur läks Ugala teatrisse vastu tahtmist tööle, Õhtuleht, 19. jaanuar 2001
*Jaak Allik. Kirves ja saag on sinu õppimine! Eesti Päevaleht 19. jaanuar 2001
*Jaak Allik. Ingrid Aguri elutee. Sirp, 26. mai 2017
Prantsusmaa Eurovisiooni lauluvõistlusel

**[[Prantsusmaa]]** on **[[Eurovisiooni lauluvõistlus]]el** osalenud alates 1956. aasta lauluvõistlusest. Prantsusmaa on üks seitsmest asutajariigist, mis praegugi osalevad. Prantsusmaa on puudunud vaid kahelt lauluvõistluselt: 1974 ja 1982. 

Prantsusmaa on üks edukamaid riike lauluvõistlusel. Riik on võitnud viiel korral, tulnud teiseks neljal korral ja seitsmel korral on saavutatud kolmas koht. Lisaks kaks viiendat ja neli seitsmendat kohta, mis tähendab, et Prantsusmaa on jõudnud esiviisikusse 25 korral, millest 16 korral ka esikolmikusse – teisel kohal Suurbritannia (29/23 korda) järel. 1991. aastal riiki esindanud Amina kogus lauluga "C'est le dernier qui ´a parlé" sama palju punkte kui Rootsi. Lisaks sellele oli mõlemad riigid kogunud ka sama suur hulk 12 punkte. Kuid 10 punktide kokkulugemisel selgus, et Prantsusmaa peab leppima teise kohaga. Ka aasta varem oli Prantsusmaa väga ligidal võidule, kui Joëlle Ursull lauluga "White and Black Blues" saavutas teise koha. 

Viimastel aastatel on Prantsusmaa tulemused jäänud tagasihoidlikeks. Alates 1998. aastast, kui rahvahääletus lisati võistlusse, on Prantsusmaa enamus kordadel lõpetanud viimase kümne riigi seas saades 18. koha (2003 ja 2008.), 19. koha (1999), 22. koha (2006 ja 2007), 23. koha (2000 ja 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus) ja 24. koha (1998). 

Kuid Prantsusmaa on ka kogunud mõningad head kohad sellel sajandil. 2001. aastal esindas Prantsusmaad Kanada laulja Natasha St-Pier, kes saavutas lauluga "Je n'ai que mon âme" neljanda koha. Edukalt jätkas riik ja järgmisel aastal, kui Sandrine François tuli Tallinnas 5. kohale lauluga "Il faut du temps". 

2008. aastal esindas Belgradis Prantsusmaad Sébastien Tellier, kes on üks Prantsusmaa tuntumaid artiste ning on kogunud ka tuntust välismaal. Tellier' laul "Divine" ei saavutanud suurt edu ning Prantsusmaa pidi jälle leppima 18. kohaga. 2009. aastal esindas Prantsusmaad üks maailmakuulsaid Prantsuse superstaare Patricia Kaas. Ta esitas Moskvas toimunud lauluvõistlusel loo "Et s'il fallait le faire", mis saavutas 8. koha. 2016. aastal esitas riiki Amir lauluga "J'ai cherché", mis saavutas 6. koha. See on parim tulemus pärast 2002. aastat.

## Osalejad

## Hääletamise ajalugu (1975–2016)
Prantsusmaa on *andnud* kõige rohkem punkte järgmistele riikidele:

Prantsusmaa on *saanud* kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt:

## Korraldatud Eurovisiooni lauluvõistlused

## Viited

## Välislingid
* Eurovisioon.ee – Prantsusmaa
Veepuhastus

**Veepuhastus** ehk **veekäitlus** ehk **veetöötlus** on tehnoloogiliste protsesside kogum, mille eesmärk on anda veele enne selle tarbimist nõuetekohane kvaliteet.

Joogiveeks ette nähtud vett on tavaliselt vaja puhastada, sest pinnavee (jõgede ja järvede vee) hägusus, värvilisus ja bakterisisaldus ületavad tavaliselt joogivee jaoks lubatava piiri. Sellepärast eelnevad loodusliku vee suunamisele veevärki tavaliselt vee selitamine ehk vabastamine heljumist ja kolloidosakestest, idutustamine ehk vabastamine mikroorganismidest, eriti haigusi tekitavatest pisikutest, ning värvusetustamine. Kui veevärki suunatakse merevett, siis eelnevad sellele vee magestamine ja pehmendamine. Enamik veepuhastusprotsesse keskendub saasteainete eemaldamisele või kahjutustamisele.

Puhastatakse ka reovett, tavaliselt selleks, et seda loodusesse lasta. Reoveepuhastuse käigus saadav vesi ei pea olema nii puhas kui joogivesi, välja arvatud muidugi juhul, kui reoveest joogivett toodetakse.

Tööstuses kasutatava vee ehk tööstusvee puhastamist nimetatakse ka vee-ettevalmistuseks..

Tänapäeval toimub enamik veepuhastusetappe veepuhastusjaamades.

Sõltuvalt veepuhastuses kasutatavate protsesside olemusest saab eristada füüsikalist, keemilist, bioloogilist ja kompleksset veepuhastust. Füüsikalised veepuhastusmeetodid on neist vanimad ja nende hulka kuuluvad aeglased liivafiltrid, mida viimastel aastakümnetel on suurema jõudluse huvides hakatud asendama kiirete liivafiltritega. Bioloogilised veepuhastusmeetodid on kasutusele võetud suhteliselt hiljuti ning nende hulka kuuluvad aktiivmuda ja biotiigid.

## Vaata ka
*Vee reostumine

## Viited
Kolilaadsete bakterite arv

**Kolilaadsete bakterite arv** ehk **koliindeks** on vee kvaliteeti näitav omadus, mis väljendab 1 milliliitris olevate soolekepikeste ehk kolibakterite üldarvu. Nende bakterite (rohke) esinemine viitab olmereostusele.

Sõltuvalt vee liigist ja selle kasutamisalast on enamasti määratletud lubatav kolibakterite arv milliliitris vees.

Koliindeksi kaudu saab arvutada kolitiitri ehk vähima veehulga, kus leidub üks kolibakter.

## Vaata ka
*Kolitiiter
Kolitiiter

**Kolitiiter** on vähim veehulk, kus sisaldub üks kolibakter ehk soolekepike. Kolitiiter avaldatakse üldjuhul milliliitrites. 

Kolitiitri alusel saab hinnata näiteks joogivee kvaliteeti: kas vesi vastab kehtestatud normidele või mitte.
Issanda Vastupanuarmee

**Issanda Vastupanuarmee** (inglise keeles *The Lord's Resistance Army*, ametlik lühend **LRA**) on 1986. aastal Ugandas asutatud, usuliselt ja poliitiliselt motiveeritud relvarühmitus, mis peab alates 1987. aastast võitlust Uganda keskvalitsuse vastu.

Rühmituse asutaja ja juht on ennast prohvetiks ja meediumiks kuulutanud Joseph Kony, kelle kohta Rahvusvaheline Kriminaalkohus väljastas 2005. aastal vahistamiskäsu. Ameerika Ühendriigid on kandnud Issanda Vastupanuarmee terroriorganisatsioonide nimekirja ja osutab Aafrika riikidele nii rahalist kui ka sõjalist abi rühmitusevastases võitluses.

Loodud algselt Uganda põhjaosa asustava atšolite rahvusrühma huvide kaitseks pärast nyankolede hulgast pärineva Yoweri Museveni tõusu presidendiks, kujunes rühmitusest aastatega väidetavalt teokraatlikku riigikorda taotlev liikumine, mille tegevus laienes üle kogu Uganda ka Sudaani lõunaosasse, Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Kesk-Aafrika Vabariigi aladele. 1990. aastatel sai liikumine sõjalist ja humanitaarabi Sudaani valitsuselt.

Issanda Vastupanuarmee suuruseks hinnati 2009. aastal umbes 800 võitlejat, kellest suure osa moodustasid lapssõdurid. Eri hinnangud on paigutanud rühmituse suuruse 500–3000 võitleja vahele, kellele võib lisanduda veel kuni 1500 naist ja last. Joseph Kony ise on nimetanud liikmeskonna suuruseks 5000 võitlejat.

Vaatamata rühmituse väiksusele on nii Uganda armee kui ka rahvusvaheliste eriüksuste katsed selle tegevusele piiri panna ebaõnnestunud. Enam kui kahekümne tegevusaasta kestel on relvarühmitus tapnud üle 10 000 inimese ja röövinud 40 000–60 000 inimest, peamiselt last. Rühmitusel on tavaks panna toime julmi rünnakuid tsiviilobjektide ja -isikute vastu, millega kaasneb lisaks tapmistele ulatuslik jäsemete maharaiumine ja naiste vägistamine.

Tulemusteta on jäänud ka arvukad rahuläbirääkimised. Viimati peeti neid aastatel 2006–2008 Lõuna-Sudaani pealinnas Jubas.

Viimastel aastatel on sõltumatute vaatlejate hinnangul kõigil Issanda Vastupanuarmee tegevusaladel nende vastu korraldatud süstemaatilised sõjalised operatsioonid kahandanud siiski selle võitlejate arvu 150–200 inimeseni. Maailma avalikkuse teadlikkust rühmituse inimsusvastastest kuritegudest on aidanud oluliselt tõsta 2012. aastal mittetulundusühingu Invisible Children liikme Jason Russelli lavastatud dokumentaalfilm "Kony 2012".

## Viited
Valentin Grenz

**Valentin Martin Grenz** VR I/3 (22. oktoober 1888 Paldiski – 22. veebruar 1944 Halturin, Kirovi oblast) oli Eesti mereväelane (mereväekapten), 1932–1938 Eesti Vabariigi Merejõudude juhataja.

Ta arreteeriti NKVD poolt ja lasti 55-aastaselt maha Venemaal.

## Teenistuskäik
* 15. jaanuar 1920 – määratud miiniristleja Lennuk komandöriks, ülendatud vanemleitnandiks
* 22. veebruar 1924 – ülendatud kaptenmajoriks
* 1. märts 1925 – nimetatud Merejõudude Staabi ülemaks
* 19. veebruar 1926 – ülendatud kaptenleitnandiks
* 24. veebruar 1930 – ülendatud mereväekapteniks
* 21. märts 1934 – määratud merejõudude juhatajaks arvates 1. aprillist 1934
* 4. oktoober 1938 – Merejõudude juhataja, vabastatud tegevteenistusest

## Tunnustus
*Tasuta maa, 1920
*Vabadusristi I liigi 3. järk, 1921
*Soome Valge Roosi Ordu II klassi komandöri aumärk
*Polonia Restituta Ordu III klassi aumärk

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Johannes Santpank

**Johannes Santpank** VR II/3 (kuni 11. aprillini 1935 **Johannes Sandbank**; 29. september 1901 Pärispea küla, Kuusalu vald – 4. mai 1954 Karaganda oblast) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor). 

Arreteeriti NKVD poolt 1941. Suri vangilaagris Karaganda oblastis Venemaal.

## Teenistuskäik
* 20. september 1921 – ülendatud nooremleitnandiks
* 25. november 1925 – teenis Merelaevastiku divisjonis, ülendatud leitnandiks
* 24. veebruar 1930 – teenis Merejõudude baasis, ülendatud vanemleitnandiks
* 20. september 1937 – lõpetas Soome kõrgema sõjakooli
* 18. veebruar 1938 – ülendatud kaptenmajoriks
* 7. november 1939 – määratud Merejõudude juhatajaks
* 16. jaanuar 1940 – määratud Sõjaministeeriumi esindajana Laevanduse Laenufondi Komitee liikmeks

## Tunnustus
*1920 Vabadusristi II liigi 3. järk
*1940 Kotkaristi III klassi teenetemärk

## Teosed
* Joh. Sandbank. 6" Canet suurtükk: käsiraamat komendooridele. Merijõudude Staap, Tallinn 1925
* J. Sandbank. Viron Itämeren saariston merisotilaallinen merkitys. Soome Kõrgem Sõjakool 1937

## Välislingid
*Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991
* Ohvitseride andmebaas
Sekundaarproduktsioon

**Sekundaarproduktsioon** ehk **teistoodang** on toiduahela teise astme (esimene aste on primaarprodutsendid) organismide produtseeritud orgaaniline aine (või ka talletatud energiahulk). Seda energiahulka, mis kandub edasi kolmandale toiduahela astmele, nimetatakse **teiseseks puhastoodanguks**. Sekundaarprodutsendid on tavaliselt taimedest ja vetikaist toituvad loomad (fütofaagid) ja seened.

## Vaata ka
*bioproduktsioon
*primaarproduktsioon

## Kirjandus
*Masing, V. (koost.) (1992). *Ökoloogialeksikon*. Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn. Lk 227. ISBN 5899000104
Oktoobri rajoon

**Oktoobri rajoon** (aastatel 1991–1993 *Läänerajoon*) on ajalooline linnaosa (linnarajoon), mis eksisteeris Tallinna edelaosas aastatel 1974–1993.

## Haldusorganid
Rajooniga olid seotud järgmised haldusorganid: Tallinna Linna Oktoobri rajooni Rahvasaadikute Nõukogu, Tallinna Linna Oktoobri rajooni RSN Täitevkomitee (1974–1990) ja EKP Tallinna Linna Oktoobri rajooni Komitee.

Täitevkomitee esimees oli 1974. aastast Urve Elmi.

## Territoorium
1973. aasta 29. detsembrist eraldati Tallinna Linna TSN Täitevkomitee otsusega nr 193, Keskrajoonist selle läänepoolne osa ja moodustati sellest Tallinna linna Oktoobri rajoon. Uus  Oktoobri rajoon hõlmas põhjas Tallinna vanalinna ja lõunas Mustamäe uuselamurajooni, neid ühendas Lilleküla ja Kassisaba. Ülejäänud Keskrajoon nimetati ümber Lenini rajooniks.

Linnarajooni territoorium hõlmas põhiliselt Tallinna vanalinna, Luise ja Ülase tänava piirkonda, Lilleküla ja Mustamäe (koos Nõmme Vana-Mustamäega). Loodes ja põhjas piirnes Kalinini, lõunas ja kagus Lenini ning idas (Mere puiesteel) Mererajooniga. Tänapäeval jaotuvad endised linnarajooni alad Mustamäe, Nõmme ja Kesklinna linnaosa vahel.

Territooriumi pindala oli 23,7 km² (1975).

1989. aasta rahvaloenduse andmetel oli Oktoobri rajoonis 115 985 elanikku. Neist oli eestlasi 65 838 (56,76%), venelasi 39 393 (33,96%), ukrainlasi 4191 (3,61%), valgevenelasi 2438 (2,10%), juute 1096 (0,94%) ja soomlasi 936 (0,81%).

Oktoobri rajoon moodustati 3. jaanuaril 1974, seoses Tallinna Keskrajooni (1961–1974) jagamisega Lenini rajooniks ja Oktoobri rajooniks.

Piirkonda ilmestasid peamiselt elamurajoonid. Tööstusettevõtted paiknesid Laki tänava ja Kadaka tee ääres, mis arenes välja 1960.–1970. aastatel. Tuntumad ettevõtted olid V. Klementi nim. Tallinna Õmblustootmiskoondis, Norma, Ilmarine, Talleks.

Rajoonis oli 14 üldhariduskeskkooli, neli õhtukooli, neli tehnikakooli, seitse keskeriõppeasutust ning kõrgkoolidest Tallinna Polütehniline Instituut (TPI).

## Vaata ka
* Mustamäe linnaosa
* Nõmme linnaosa

## Viited
Kohtutäitur

**Kohtutäitur** on Eesti Vabariigis vabakutseline isik, kellele riik on delegeerinud õigused ja kohustused viia riigi nimel läbi sundtäitmisega seotud toiminguid ehk täitetoiminguid.  

Sundtäitmine on materiaalse õiguse maksmapanemine riikliku sunni abil. Kohtutäituri amet omab Eesti õigussüsteemis olulist kohta, kuna alles sundtäitmise käigus selgub, mida üks või teine materiaalse õigusega tagatud nõue väärt on ning kas seda on praktikas võimalik realiseerida. Täitur teostab täitetoiminguid täitemenetluse käigus. Täitemenetlus on seaduses sätestatud piirides ja ulatuses isiku põhiõigusi piirav menetlus. Täita saab vaid täitemenetluse seadustikus loetletud lahendeid ehk täitedokumente. Täitemenetluse läbiviimise protsessinormid tulenevad täitemenetluse seadustikust. Lisaks täitetoimingutele teeb täitur ka seaduses ettenähtud ametitoiminguid, milleks on õigusabi osutamine, dokumentide kättetoimetamine ja pärandvara inventuuri läbiviimine.

Varasem nimetus (Eestis kuni 1940): kohtupristav.

## Vaata ka
* Kohtutäituri tasu

## Viited

## Välislingid
*Kohtutäiturite ja pankrotihaldurite koda
*"Riik asub kohtutäiturite Metsikut Läänt reguleerima" ERR, 16. aprill 2020
*TÄITURITE KULLAAUK | Kohtutäitur pani ema abiga võlgnike vara oma tasku: miks te mind kiusate? Õhtuleht, 18. juuni 2025
2010. aasta noorte suveolümpiamängud

**2010. aasta noorte suveolümpiamängud** olid esimesed noorte olümpiamängud ning toimusid 14.–26. augustil 2010 Singapuris.
Osales 3600 sportlast, vanuses 14 kuni 18 eluaastat, 800 ametnikku 205-st rahvuslikust olümpiakomiteest,
800 ajakirjanikku, 20 000 kohalikku ja rahvusvahelist vabatahtlikku ning üle poole miljoni pealtvaataja.

Võisteldi 26 spordialal ning osaleti kultuuri- ja haridusprogrammides.

Purjetamises olid tüdrukutel ja poistel võistlemiseks samad alused, svertpaat Byte CII ja purjelaud Techno 293, kuid medaliarvestust peeti eraldi.

Edukaim riik oli Hiina 30 kullaga ja 51 medaliga, kellele järgnesid Venemaa ja Lõuna-Korea.

## Spordialad
*Aerutamine
*Jalgpall
*Jalgrattasport
*Judo
*Kergejõustik
*Korvpall
*Käsipall
*Laskmine
*Lauatennis
*Maadlus
*Maahoki
*Moodne viievõistlus
*Poks
*Purjetamine
*Ratsutamine
*Sulgpall
*Sõudmine
*Taekwondo
*Tennis
*Triatlon
*Tõstmine
*Ujumine
*Vehklemine
*Vibulaskmine
*Võimlemine
*Võrkpall

## Vaata ka
* 2012. aasta noorte taliolümpiamängud
* Eesti 2010. aasta noorte suveolümpiamängudel

## Viited

## Välislingid
* Mängudest ROK-i kodulehel
* Why?Oh..Gee!
Tilaapia

**Tilaapia** (*Tilapia*) on suur kalade perekond ahvenaliste seltsist kirevahvenlaste sugukonnast.

Esimest korda kirjeldas tilaapiaid perekonnana Andrew Smith (1840).

Tilaapiaid on 40 liiki, kelle põhiline levila on Aafrika järvedes.

Minimaalne veetemperatuur, mida nad taluvad, on 7–13 °C.

6 tilaapialiiki kasvatatakse tiikides, sest nad kasvavad kiiresti ja sigivad hästi. Nende hulgas on triibuline sebratilaapia (*T. buttikoferi*). Eriti laialt kasvatatakse mosambiigi tilaapiat (*T. mossambica*), kes on sisse viidud Filipiinidele, Guyanasse, Iisraeli, Indohiinasse, Jaapanisse, Koreasse, Melaneesiasse, Mikroneesiasse ja Polüneesiasse. Indias kasvatatakse tilaapiat tiikides koos tähnilise kirikala (*Etropius maculatus*) ja sri lanka kirikalaga (*E. suratensis*).

## Viited

## Välislingid

*Ain Lember, "Kaavi veisefarmi rajatakse Eesti esimene tilaapiakasvandus", Oma Saar, 24. aprill 2008
*Hendrik Kuusk, "Saaremaal rajatav tilaapiakasvandus ootab PRIA-lt toetust", Oma Saar, 8. august 2008
Arnold Jürgenson

**Arnold Jürgenson** (22. veebruar 1908 Tartu – 22. september 1944 Läänemeri) oli eesti vaimulik.

Lõpetas 1927. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 1939. aastal Tartu Ülikooli usuteaduskonna. Ordineeriti 6. oktoobril 1940 Tallinna Toomkirikus EELK vikaarõpetajaks.

Aastatel 1940–1942 oli EELK vikaarõpetaja ja 1942–1944 Tartu Pauluse koguduse 2. pihtkonna õpetaja. 

Hukkus Eestist põgenemisel laeval Moero.

## Välislingid

* https://eelk.ee/elulood/jyrgenson_arnold.html
Produtsent (bioloogia)

**Produtsendid** ehk **tootjad** on organismid (autotroofid), kes anorgaanilistest ainetest sünteesivad orgaanilisi aineid. Produtsendid on kõikide ökosüsteemide toiduahelate esimesteks lülideks.

## Vaata ka
*Autotroofid
*Bioproduktsioon

## Viited
Airai

**Airai** on asula Belau Vabariigis Babelthuapi saare lõunarannikul, Airai osariigi keskus. 

See on elanike arvult riigi teine asula Korori järel. 2004. aastal elas seal 920 inimest.
Ekspositsioon (muusika)

**Ekspositsioon** on muusikateose osa, mis esineb sonaadi- ja fuugavormi alguses. Ekspositsioonis esitatakse (eksponeeritakse) ühte või mitut teemat põhihelistikus.
1966. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

**1966. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid **19.** maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 5.–14. augustini Portillos Tšiilis. Võistlustel jagati välja 8 komplekti medaleid (neli ala nii meestele kui naistele). 

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]




Finaal: 14. august 
Osavõtjaid: 39
Maailmameister 1964: Josef Stiegler, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 9. august 
Osavõtjaid: 75
Maailmameister 1964: François Bonlieu, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 7. august 
Osavõtjaid: 72
Maailmameister 1964: Egon Zimmermann, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: ? 
Osavõtjaid: 72
Maailmameister 1964: Ludwig Leitner, Saksamaa
Ametlikud tulemused


### Naised

#### [[Slaalom]]




Finaal: 5. august 
Osavõtjaid: 43
Maailmameister 1964: Christine Goitschel, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 11. august 
Osavõtjaid: 39
Maailmameister 1964: Marielle Goitschel, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 14. august 
Osavõtjaid: 38
Maailmameister 1964: Christl Haas, Austria
Austria päritolu Erika Schinegger võitis algselt kuldmedali ajaga 1.32,63, kuid ta ei soostunud enne 1968. aasta taliolümpiamänge tegema sootesti; Schingger andis kuldmedali Marielle Goitschelile üle 1988. aastal. Erik Schinegger on intersooline ja transseksuaalne. Ta loobuks 1966. aasta medalist 20 aastat pärast oma autobiograafia ("Minu võit enese üle: mees, kellest sai naissoost maailmameister") avaldamist.
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: ? 
Osavõtjaid: 
Maailmameister 1964: Marielle Goitschel, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused


## Medalid






## Välislingid

* MM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Mägikiur

**Mägikiur** (*Anthus spinoletta*) on linnuliik västriklaste sugukonnast kiuru perekonnast.

## Süstemaatika
Liigi kirjeldas 1758. aastal Karl Linné. Varem käsitleti liikide kolmikut, millesse kuulusid mägikiur, randkiur ja leetkiur (*Anthus rubescens*), ühe liigina *Anthus spinoletta*.

## Levila
Mägikiur on levinud mäestikes Lõuna- ja Kesk-Euroopast ja Aasia lõunaosast kuni Hiinani. Mägikiur rändab lühikest maad.

Eestis kohati mägikiuru esmakordselt 2009. aasta veebruaris Tallinnas Koplis Paljassaare lahe ääres.

## Välimus
Sarnaneb randkiuruga, ja varem käsitleti viimast mägikiuru alamliigina. Hundsulestikus alapool roosakas, triibustusega külgrinnal ja kehakülgedel. Puhkesulestikus sarnaneb ta väga randkiuruga, siis eristavad teda randkiurust natuke heledam ülapool, selgem kulmutriip ja valgem tiivavööt. 
Kutsehüüd on venitatud *siit*, ka *iits* või *iits trüt*. Laul sarnaneb nii sookiuru kui randkiuru omaga.

## Elupaik
Asustab pesitsusajal mäenõlvade alpiniite ja kõrgtasandikke ülalpool metsapiiri, sageli vee lähedal. Talveks liigub madalamale, tegutsedes siis mererandades, järvekallastel, märgaladel ja üleujutatud põldudel.

## Pesitsemine
Mägikiur pesitseb aprillist juunini, üks kuni kaks korda aastas.

## Toitumine
Toitub peamiselt putukatest, ka ussidest ja tigudest.

## Viited

## Välislingid
*
Halltsiitsitaja

**Halltsiitsitaja** (*Miliaria calandra*, ka *Emberiza calandra*) on linnuliik tsiitsitajalaste sugukonnast.

## Süstemaatika
Liigi kirjeldas 1758. aastal Karl Linné. Oma iseärasuste tõttu võrreldes teiste *Emberiza*-tsiitsitajatega, käsitletakse teda sageli perekonnas *Miliaria*.

## Levila
Halltsiitsitaja on palearktiline liik, ta on levinud piirkondades Loode-Aafrikast ja Euroopa edela- ja lääneosast läbi Türgi ja Lähis-Ida kuni Kesk-Aasia ja Tjan-Šanini. 
Eestis on halltsiitsitaja juhuslik haudelind.

## Välimus
Halltsiitsitaja üldpikkus on 16–19 cm. Emas- ja isaslind on sarnased ning välimuselt meenutab halltsiitsitaja jämedanokalist põldlõokest. Sabal puudub valge värvus.

Häälitsused on klirisevad, laul koosneb tiksuvatest silpidest ja nendele järgnevast klaasiklirinasarnasest helist. Laulab lennul või mõnel väljapaistval kohal istudes, ka maapinnal.

## Elupaik
Halltsiitsitaja asustab kuiva ava- ja kultuurmaastikku, jäätmaid, karjääre. Põllumajanduse intensiivistumise tõttu on tema arvukus mitmel pool Euroopas tugevasti vähenenud.

## Pesitsemine
 
Kevadel teevad isaslinnud mängulendu ja paarituvad mitme emaslinnuga. Emaslind rajab kõrtest koosneva pesa maapinnale. Kurnas on 4–6 muna. Pojad lahkuvad pesast umbes poolteise nädala järel pärast koorumist. Halltsiitsitaja pesitseb aastas kaks korda.

Eesti esimene halltsiitsitaja pesa leiti 29. mail 1947 Nõmmel.

## Toitumine
Halltsiitsitaja toitub seemnetest ja putukatest.

## Viited

## Välislingid
*
Mustpea-tsiitsitaja

**Mustpea-tsiitsitaja** (*Emberiza melanocephala*) on värvuline tsiitsitajalaste sugukonnast tsiitsitaja perekonnast.

## Levila
Mustpea-tsiitsitaja on pesitsusajal levinud Euroopa kaguosas Itaalia ja Balkani poolsaare lõunaosades, Türgis, Kaukaasias, Lähis-Idas ning Iraanis. Talvitub Indias. 

Eestis on ta eksikülaline.

## Välimus
Sabal puudub valge värvus. Isaslind on hundsulestikus eksimatult määratav. Emaslind on märksa tuhmim, helekollase või kollakashalli alapoole ja tumeda hallika peaga.
Kaspia merest kagus, kus mustpea-tsiitsitaja ja punapea-tsiitsitaja (*Emberiza bruniceps*) levilad kattuvad, esineb hübriide.

## Elupaik
Asustab poolavamaastikku: hajali puurühmadega põllumaastikku, astelvõsa ja üksikute puudega kuivi mäenõlvu, jõgede kalda- ja õlipuusalusid, viinamägesid, aedu.

Saabub pesitsusaladele aprillis-mais, lahkub augustis.

## Välislingid
*
Romulus Aavakivi

**Jaan Romulus Aavakivi** (7. veebruar 1903 Jēkabpils – 8. aprill 1942 Solikamsk) oli eesti majandustegelane.

Õppis Tartu Ülikoolis majandust aastatel 1923–1928 (lõpetas), Pariisi Ülikoolis 1927 ja Berliini Kaubandusülikoolis 1928, Fraternitas Estica vilistlane.

Osales Eesti Vabadussõjas laiarööpmelisel soomusrongil nr. 4. 

Alates 1931. aastast Eesti elektriseltsi AEG direktor, aastatel 1936–1937AS Eesti Dvigatel juhatuse esimees. Alates 1936. aastast Läti aupeakonsul Tallinnas.

Arreteeriti NKVD poolt veebruaris 1941 süüdistatuna spionaažis. Lasti maha Ussollagi vangilaagris.

## Viited

## Kirjandus
* Läti uus aupeakonsul Tallinnas. Uus Eesti, 9. september 1936, nr. 244, lk. 3.

## Välislingid
*
Kooda

**Kooda** on lõik heliteose või mitmeosalise teose ühe või mitme osa lõpus. Kooda esineb kindla struktuurielemendina mitmes muusikavormis, näiteks sonaadivormis ja variatsioonivormis, kus koodat on lihtne eristada eelnevast muusikalisest materjalist. Koodat oli tavaks teosele lisada eriti klassitsismiperioodil. Üheks näiteks on Beethoveni 8. sümfoonia.
Triool

**Triool** (inglise *triplet*, saksa *Triole*) on rütmifiguur, kus löök jaotub kolmeks võrdseks helivältuseks.

## Vaata ka
*Duool
Looduslikud ühendid

**Looduslikeks ühenditeks** ehk **looduslikeks produktideks** nimetatakse orgaanilises ja biokeemias orgaanilisi ühendeid, mida sünteesitakse eluslooduses. Suur hulk neist omab bioloogilist aktiivsust. Siia ei kuulu looduse toimimises sünteesitavad lihtsad ja makromolekulaarsed orgaanilised ühendid. 

Paljud looduslikest ühenditest on valmistatavad ka keemilise täissünteesi teel  lihtsamatest algühenditest. Keeruliste looduslike ühendite saamiseks  kasutatakse tihti poolsünteetilisi meetodeid, mille puhul lähtutakse sobivast looduslikust algmaterjalist. Kui sünteesis saadakse loodusliku ühendiga analoogne, kuid modifitseeritud struktuuriga ühend, siis nimetatakse seda struktuurianaloogiks. 

Märkus: Keemias ei kasutata terminit "looduslikud ühendid"  mitte kõigi looduses esinevate ühendite kohta. Anorgaanilise looduse osas kasutatakse termineid nagu mineraalid või anorgaanilised ühendid. Ka biomakromolekule (näiteks valgud) vaadeldakse omaette klassina. Looduses sünteesitakse ka mitmeid madalmolekulaarseid orgaanilisi ühendeid nagu etanool (käärimisprodukt), atsetoon, äädikhape, karbamiid jt, mida ei paigutata looduslike ühendite alla.

### Vaata ka
*Ravimid
*Biotoksiinid
*Hormoonid
*Ensüümid
*Vitamiinid
*ATP ja ADP
*Sahhariidid
*Terpenoidid
*Steroidid
*Orgaaniline ühend
*Bioorgaaniline keemia
Erich Johann Friedrich Toffer

**Erich Johann (Johannes) Friedrich Toffer** (3. juuli 1892 Narva – 19. veebruar 1945 Norillag, Krasnojarski krai) oli Eesti sõjaväelane (kolonel), Soomusrongirügemendi ülem.

## Teenistuskäik
* 22. veebruar 1923 – ülendatud kapteniks
* 22. veebruar 1924 – ülendatud majoriks
* 24. veebruar 1930 – ülendatud kolonelleitnandiks
* 21. september 1938 – 1. Suurtükiväegrupi ülem, määratud 1. Diviisi suurtükiväe ülemaks
* 26. jaanuar 1940 – määratud Soomusrongirügemendi ülemaks
* 16. veebruar 1940 – ülendatud koloneliks

Arreteeriti NKVD poolt 26. juunil 1941 Rakveres ja saadeti vangilaagrisse. 

## Tunnustus
*Kotkaristi teenetemärgi III klass, 1938
Sugutäkk

**Sugutäkk** ehk **tõutäkk** (ka **paaritustäkk**) on puhtatõuline isane hobune. Ta on ühte tõugu täkk, kes pole mitte ühegi muu tõuga segatud.

## Välislingid

*Sugutäkud EHKAS register
Bodil Joensen

**Bodil Bjarta Joensen** (25. september 1944 – 3. jaanuar 1985) oli taani pornonäitlejanna.

## Välislingid
*
Glehni pargi allikad

**Glehni pargi allikad** (ka: *Nõmme-Mustamäe astangu allikad*) on rühm allikaid, mis asuvad Glehni pargis Vana-Mustamäe asumis Tallinna Nõmme linnaosas. Allikad on koos pargiga looduskaitse all, kuuludes Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala koosseisu.

## Asukoht
Allikad asuvad Rõõmuallika metsas Mustamäe nõlva all Tähetorni ja Lossi tänava vahelisel alal.

## Loodus
Allikate vesi pärineb Nõmme liivikutest. Seetõttu oleneb vee kvaliteet sellest, kui palju imbub Nõmmel heitvett liiva. Kevadel avaneb kuni 24 allikat (neist suurim Rõõmuallikas), millest suvel tegutseb 10–12. Allikate vooluhulk on 1–3 l/s, suurimal – Rõõmuallikal kuni 10 l/s. Ojakesed suubuvad valdavalt Mustamäe basseini. Läänepoolsema vesi neeldub Mäepealse tänava lähistel Kivinuka karstialal. Osa jõuab ka Harku järve

## Elukeskkond
Allikalisel alal kasvab 50–80-aastane must lepp ja kask.

## Ajalugu
Ajalooliselt olid allikad Iisaku (nimetatud ka Kadaka, Kadakaküla ja Soone) oja lätteks, mis 150–200 aastat tagasi läbis praeguse Vana-Mustamäe piirkonnas asunud suvilate piirkonda ning võttis seal järsu suuna Kadaka küla vana (tänane Kadaka tee piirkond) tuumiku suunas.

20. sajandi algul rajas Nikolai von Glehn Iisaku lätete kohale tiigid, ühendas need kanalitega ning piiras sügava kanaliga ka perekonna matmispaiga.

Glehni pargi allikate vett kasutati Nõmmel joogiks veel 1994. aastal.

## Looduskaitseobjekt
Glehni pargi allikad on looduskaitseobjekt, mis on kaitse alla võetud Tallinna Linnavalitsuse määrusega nr 238 27. novembrist 1992. Keskkonnaministri 22. märtsi 2002. aasta määrusega nr 15 määrati Glehni pargi allikate ja sh Rõõmuallika kaitsetsooniks 35 m.

## Kirjandus
* Kiristaja, Piret Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala. / Eesti Loodus 2004/08
* Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala kaitsekorralduskava 2006-2011. Tallinn, 2006
* Kink, Hella; Hääl, Maire-Liis.Linna allikad Tallinnas. / Eesti Loodus 2006/02
* Glehni pargi allikaala. Kool.ee – haridusportaal 
* Nerman, Robert.Seletuskiri Tallinna omaaegsete vooluveekogude lokaliseerimise töö juurde

## Välislingid
* 
* Geoloogiliste mälestiste kaitse alla võtmine. Looduse üksikobjektidena kaitse alla võetavate geoloogiliste mälestiste nimekiri. Tallinna Linnavalitsuse määrus nr 102. 22. mai 1992
* Harjumaa üksikobjektid. Harju-Rapla regioon. Riikliklooduskaitsekeskus (arhiivitud leht)
* Tallinna haljastuse arengukava kinnitamine. Tallinna Linnavolikogu 3. märtsi 2005. a määrus nr 17. Elektrooniline Riigi Teataja

### Pildid
* Glehni allikad talvel. metsakosmos.ee.
Bergedorfi postmargid

**Bergedorfi postmargid** on postmargid, mis anti välja 1861. aastal Bergedorfi linnas Saksamaal. 

Alates 1420. aastast oli Bergedorf olnud Hamburgi ja Lübecki vabalinnade ühisvaldus, seetõttu ei saanud Bergedorfis kehtestada kummagi riigi postmarke. 1. novembril 1861 lasti müügile 5 erinevat marki nimiväärtuses ½, 1, 1½, 3 ja 4 šillingit. Margid olid ruudukujulised, perforeerimata ja nende formaat kasvas koos nimiväärtusega (kallimad margid olid suuremad). 

1. jaanuaril 1868 läks Bergedorf ostu teel Hamburgi ainuomandusse ja samast päevast kaotasid kohalikud margid kehtivuse.
Sütiste parkmets

**Sütiste mets** on parkmetsa ala Tallinna linna territooriumil Mustamäe linnaosas, osa Nõmme-Mustamäe maastikukaitsealast. Pindala on 39,2 ha, sellest puistuid 27,0 ha.

## Maastik
Sütiste metsaala maastiku kujundavad Mustamäe nõlv ning selle ees olev leetseljakute, luidete ja tuiskliivaküngastega liigendatud tasandik. Ala asub mattunud aluspõhjalise ürgoru kohal. Maapinna absoluutkõrgus tasandikul on 28–38 meetrit. Astangu kõrgus jalamilt on 15–20 meetrit, nõlva kalle on 10–40 kraadi.

Sütiste parkmetsa idaosas paikneb viimane säilinud osa kunagisest laialdasest Tondi liivikust. Liiviku serval asuv Lamekas (lame nõlv Rahumäe kalmistust põhja pool) on oluline kaitse all oleva nõmmnelgi kasvukoht (Natura-ala).

## Veestik
Pinnaveekogusid alal ei esine.

## Taimestik
Sütiste mets on keskosas olnud valdavalt nõmmemets ja palumets, mille osade vahele jäävad kunagiste luidetevaheliste nõgude põhjas lodustuvad kooslused (kõdusoo, lodu-madalsoo).

Puistutest valitsevad männikud ja männi enamusega puistud (25,6 ha, 94,8%). Peale männipuistute esineb vähemal määral metsa niiskemas lääneosas hall lepikuid (0,9 ha, 3,3%) ja sanglepikuid (0,5 ha, 1,9%).

## Kirjandus
* Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala kaitsekorralduskava 2006–2011 Tallinn, 2006

## Välislingid
* Maastikuala kaart metsade nimedega
* "Tallinn loobus Sütiste metsaparki terviseradade rajamisest" ERR, 9. august 2022
Parkmets

**Parkmets** (harvem kasutatud terminit *metsapark*) on vabakujuline park, mille haljastuseks on peamiselt kohalik (pärismaine) metsakooslus.

Parkmetsa loomisel piirdutakse mõne metsaala minimaalse korrastamisega. Parkmets on seega pärandkooslus. Võrreldes barokkpargiga ei nõua parkmets pidevat hooldamist.

Eestis on parkmetsi nii linnades (nt Nõmme, Elva) kui väiksemates asulates, sealhulgas suvituspaikades (nt Võsu, Laulasmaa).

## Vaata ka
*puisniit
*Intsikurmu parkmets
*Sütiste parkmets
*Vanaka parkmets
*soovirada

## Kirjandus
* Kaarna, Ivi. Võrumaa pargid tõusevad unustuse hõlmast. Eesti Loodus, 2008/6
* Tallinna haljastuse arengukava kinnitamine. Tallinna Linnavolikogu 3. märtsi 2005. a määrus nr 17. Elektrooniline Riigi Teataja
Lahingurivistu

**Lahingurivistu** (ka lahingrühmitus) on väekoondise, üksuse või allüksuste paigutus välitingimustes (maastikul) lahingutegevuse või muu sõjalise põhitegevuse nõuetest lähtuvalt. 

Lahingurivistus peab võimaldama relvade ja relvasüsteemide tule efektiivset ärakasutamist ja vajalikke manöövrite läbiviimist lahingusituatsioonis.

## Vaata ka
*Lahingukord
*Faalanks
*Karree
Tegevussubjekt

**Tegevussubjekt** on lauses tegusõna seotud laiend, mis väljendab sündmuse keskset osalist – tegevuse sooritajat, seisundis või protsessis olijat. Lauses ***Juhan''' ehitas kevadel suvilat'' on Juhan tegevussubjekt ja ka grammatiline subjekt (alus).

Tegevusubjekt toimib lausesiseste asenduste ning väljajättude kontrollijana.

Just tegevussubjekt on see, kellele või millele viitavad näiteks [[lause]]s kasutatud [[enesekohane asesõna|enesekohased asesõnad]]: ***Juhan** ehitas kevadel (<u>**oma**)</u> suvilat.''

Lausest ***Poisile*' meeldib koera paitada* on näha, et infinitiivitarindist (*koera paitada*) välja jäetav tegevussubjekt peab olema identne põhilause tegevussubjektiga, st paitaja saab olla ainult poiss.

== Tegevussubjekti semantiline roll lauses  ==
Olenevalt [[tegusõna]] tähendusest võib tegevussubjekti täpsem [[moodustajate semantilised funktsioonid|semantiline roll]] olla erinev.

* *'agent** ehk tegija, s.o teadlikult toimiv, oma tegevust kontrolliv elusolend on tegevuslauses tavaliselt tegevussubjekt: ***Ema*' peseb aknaid*
* *'mitteteadlik toimija**, harilikult elutu objekt, võib lauses olla tegija asemel: ***Lehed*' langesid puult*
* *'vahend** võib tegija puudumise korral olla tegevussubjektiks: ***Kivi*' lõhkus akna*
* *'kogeja**, s.o psüühilises protsessis või seisundis olija on tegevussubjektiks taju- või tundesõnade puhul: ***Mulle*' meeldib muusika*
* *'stiimul** on psüühilise protsessi või seisundi otsene tekitaja: ***Sääse*' pinin tüütas poissi*
* *'omaja** võib olla tegevussubjektiks omamislauses: ***Mul*' on kolm õde*
* *'saaja** väljendab lauses millegi üleminekut ühe omaja valdusest teise: ***Tüdruk*' sai vanaemalt taskuraha*
* *'lähe**, s.o lähtekoht või lähteseisund võib toimida seisundimuutust väljendavates tulemuslausetes: ***Poiss*' kasvas meheks''.

## Vaata ka
*Tegevusobjekt

## Viited

## Kirjandus
M. Erelt, Eesti keele lauseõpetus. Sissejuhatus. Öeldis. Tartu: Tartu Ülikooli eesti keele osakonna preprindid 4, 2013.
Elevandiõunapuu

**Elevandiõunapuu** (*Sclerocarya*) on puude perekond anakardiliste sugukonnast.

Perekonda kuulub kaks liiki: Aafrika kesk- ja lõunaosas levinud maruula-elevandiõunapuu (*Sclerocarya birrea*) ja Keenias endeemne *[[Sclerocarya gillettii]]*.
Mustamäe nõlv

**Mustamäe nõlv** on Nõmme liiviku osa, mis algab Rahumäe kalmistu kohal ja lõpeb Kadaka puiesteel. Kõrgus 15–18 m, pikkus 4&nbsp;km. Nõlva poolitab Ehitajate tee. Kuulub Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala hulka.

Varem on Nõmme liiviku põhjanõlv (pikkusega u 5&nbsp;km ja suhtelise kõrgusega kohati üle 30 m) koos lähedaste luidetega (vastu Harku tasandikku) kandnud ka nime **Mustamägi** (ka **Mustmägi**).

## Asukoht

Nõlv algab Rahumäe tee (Rahumäe kalmistu) ja Tervise tänava vahelisel alal (kõrgus 3–4 meetrit). Vahetult kalmistu põhja-lääne küljelt hakkab nõlva kõrgus pidevalt suurenema, tõustes 15–18 meetrini. Ühtlase kallakuga (30–35°) pidev järsak jätkub piki 3,5&nbsp;km pikkust läbi Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala. Peale Ehitajate teed läheb paralleelselt Suusa- ja Vana-Mustamäe tänavaga läbi Glehni pargi kuni Kadaka puiesteeni. Metsaveere tänavast lõuna pool on nõlva kõrgus vaid 4–5 meetrit ja kalle väike (15–18°). Lõunasse (rööbiti Kalda tänavaga) suunduv nõlv madaldub ja laugeneb.

## Pinnaehitus

Mustamäe nõlv koosneb liustikujõetekkelisest liivast ja kruusast, mille paksus küünib kohati 26 meetrini. Need setted lasuvad suhteliselt õhukesel põhimoreenil, mis katab ordoviitsiumi lubjakive.

## Tekkimine
Mustamäe nõlv tekkis Palivere staadiumi ajal, enam kui 11 000 aastat tagasi, mil mandrijää tungis uuesti Loode-Eestisse. Tõenäoliselt on nõlv tekkinud Joldiamere ja Antsülusjärve murrutuse tõttu.

## Huvitavad objekte ja vaatamisväärsusi
* Rahumäe kalmistust põhja, Nõmme liiviku servale jääb lame nõlv (Lamekas).
* Enne Ehitajate teega ristumist on järsk nõlv (Vanakas) avara vaatega linnaosale.
* Nikolai von Glehni kuju (pühendatud Nõmme linna asutajale Nikolai von Glehnile). Autor Aivar Simson.
* Ehitajate tee jalakäigusild
* Nõmme vaateplatvorm. Nõmmel Ehitajate tee ja jalakäigusilla ristumisest lõunas, vaatesektoritena kiirtega Kaarli kirikule ja Toompea klindi edelanõlvale.
* Peeter Suure merekindluse juurde kuulunud endine kitsarööpmelise raudtee tamm (vaata Liiva – Nõmme-Väikse raudtee).
* Mustamäe suusahüppetorn (Hiiu) Vana-Mustamäe tänav 16.
* Hohenhaupti loss (nn Glehni loss), Vana-Mustamäe tänav 48.
* Glehni pargi allikad Mustamäe nõlva all, nende seas ka Rõõmuallikas.

## Vaata ka
* Hobusemägi
* Hundikuristik
* Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala

## Viited

## Kirjandus
* Maastikuline liigendus – Mustamäe nõlv ja luitestik. E818 Mustamäe linnaosa üldplaneeringu materjalid. Loodus © E-Konsult AnL 26. august 2002
* Kink, Hella; Hääl, Maire-Liis. Linna allikad Tallinnas. / Eesti Loodus 2006/02
* Mustamäe nõlv. Kool.ee (haridusportaal)
Nõmmnelk

**Nõmmnelk** (*Dianthus arenarius*) on taimeliik nelgiliste sugukonnast nelgi perekonnast. 

Nõmmnelk kasvab Eesti randadel, teeäärsetel vallidel ja hõredates männimetsades. 

Õitseb juunist augustini. 

Ta kasvab Soomes 10–25 cm, Poolas 20–40 cm kõrguseks. Pika varre otsas on üks õis.

Nõmmnelk kasvab laiguti Põhja- ja Kesk-Euroopas. Levila ulatub idas Valgevene ja Ukrainani, läänes Kesk-Saksamaa ja Austriani, põhjas Kesk-Rootsi ning Lõuna- ja Ida-Soomeni.

Nõmmnelk kuulub Eestis II kaitsekategooriasse.

## Alamliigid
Eestis kasvab kaks alamliiki *Dianthus arenarius borussicus* ja *Dianthus arenarius arenarius*.  

## Pildid

Dianthus arenarius arenarius - nõmmnelk Pakri2.jpg|Pakri pank
Dianthus arenarius arenarius - nõmmnelk Pakri3.jpg|Pakri pank
Nommenelk.jpg|Saaremaa, Järve luidete looduskaitseala



## Viited

## Välislingid
* 

*Tuttelberg, Eva-Liina 2005. Nõmmnelk. *Eesti Loodus* 6.
Endel Kõpp

**Endel Juhan Kõpp** (22. november 1913 Laiuse – 12. märts 1996 Stockholm) oli eesti vaimulik. 

Lõpetas aastal 1932 Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 1939 Tartu Ülikooli usuteaduskonna. Oli prooviaastal Kambja ja Tartu Pauluse koguduses. Ordineeriti õpetajaks 6. oktoobril 1940.

Aastatel 1941–1942 oli ta Tartu Pauluse koguduse 2. pihtkonna õpetaja, 1942–1944 Kihelkonna- ja Kärla koguduse õpetaja. Aastal 1944 lahkus ta Eestist ja teenis aastatel 1951–1960 E.E.L.K. Norrköpingi kogudust. Aastatel 1955–1968 oli ta uue eestikeelse piiblitõlke ettevalmistuskomisjoni liige, tõlkis Vana Testamendi koos apokriivadega ja redigeeris Uue Testamendi tõlget. 

Endel Kõpp on maetud Stockholmi Metsakalmistule.

## Isiklikku

Endel Kõpu isa Johan Kõpp oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku peapiiskop ja Tartu Ülikooli rektor. 

## Välislingid

* Elulugu EELK lehel
Mäesuusatamine 1952. aasta taliolümpiamängudel

**Mäesuusatamine 1952. aasta taliolümpiamängudel** toimus 14.–20. veebruarini Oslos Norras. Mäesuusatamine oli kolmandat korda VI taliolümpiamängude kavas. Ühtlasi olid need ka **12**.maailmameistrivõistlused mäesuusatamises. Võistlustel jagati välja 6 komplekti medaleid (kolm ala nii meestele kui naistele).

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]




Finaal: 19. veebruar
Osavõtjaid: 86
Olümpiavõitja 1948: Edy Reinalter, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 15. veebruar
Osavõtjaid: 83
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 16. veebruar
Osavõtjaid: 81
Olümpiavõitja 1948: Henri Oreiller, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused


### Naised

#### [[Slaalom]]




Finaal: 20. veebruar
Osavõtjaid: 40
Olümpiavõitja 1948: Gretchen Fraser, USA
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 14. veebruar
Osavõtjaid: 45
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 17. veebruar
Osavõtjaid: 42
Olümpiavõitja 1948: Hedy Schlunegger, Šveits
Ametlikud tulemused


## Medalid






## Välislingid
* OM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
* MM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Pearaharahutused

**Pearaharahutused** olid 1784. aastal toimunud eesti ja läti talupoegade väljaastumised, mida ajendasid pearahamaksu kehtestamine ja kohtute reformimine (talupoegadest kaasistujate valimine) Balti kubermangudes asehalduskorra ajal.

## Eellugu

Pearahamaksu kehtestamine tekitas talurahva hulgas suuri arusaamatusi. Seni polnud talupoegade jaoks selget vahet riigimaksude ja mõisakoormiste vahel. Nüüd hakkasid kroonumõisate, aga ka paljude rüütlimõisate talupojad ise pearahamaksu tasuma. Enamikus rüütlimõisates jäi pearahamaksu maksmine siiski mõisnike kanda, see aga võimaldas neil talurahva teokoormisi suurendada.

Alates 1784. aasta jaanuarist käisid talupoegade saadikud Riias kaebusi esitamas. Valmiera maakonnas hakkasid end otse riigile alluvaks pidavate talupoegade salgad ise pearaha koguma.

Liivimaal vallandus esimene tõsisem talurahva väljaastumiste laine. Paljudes mõisates ei mindud enam teotööle. Kindralkuberner George Browne kandis Katariina II-le ette: "Iga tund saan ma uusi teateid mässu puhkemise lähenemisest [...] Keegi ei taha töötada ja paljud põllud jäävad harimata. Peale selle kardavad aadlikud, et neid mõisahäärberites koos perekondadega ära põletatakse."

## Rahutused
Juunis puhkesid rahutused seitsmes Tartumaa mõisas, tuntuim juht oli Suure-Rõngu kohtukaasistuja Retsniku Peeter. Haaslaval ründasid relvastatud talupojad mõisa. Talurahva korralekutsumiseks saadeti mõisatesse sõjaväeosad. Nüüd puhkesid kähmlused talupoegade ja Vene soldatite vahel. Ulatuslikum neist leidis aset juulis 1784 ning on tuntud Räpina puuaiasõjana. Aiateivastega relvastatud talupojad siiski sõdurite vastu ei saanud ning viis nendest maksis eluga. 

Üks talupoeg sai surma Võrumaa teises servas Karula kiriku juures 1784. aasta augustis puhkenud vastuhakus, kus talupojad nõudsid kaaslaste karistamise ärajätmist, ähvardades, et vastasel korral "kisuvad nad veel samal päeval kapten-ispravnikul soolikad kõhust ja teevad neist rasva". Karula vastuhakus osalesid ka naised, kes loopisid soldateid kirikumüürilt kividega.

## Tagajärjed
Pearaharahutusi puhkes 63 Lõuna-Eesti (25 Tartumaa, 16 Võrumaa, 15 Pärnumaa ja 7 Viljandimaa) ning ligi 100 Põhja-Läti mõisas. Rahutuste mahasurumiseks toodi kohale suuri väeosi (3 jalaväepolku ja kasakapolk), paljusid talupoegi peksti, osa vangistati.

## Vaata ka
*Riia asehaldurkond
*George Browne
*Pearahamaks
*Puuaiasõda
*Teoorjus

## Viited
Harilik kakaopuu

**Harilik kakaopuu** (*Theobroma cacao*) on haisupuuliste sugukonda kakaopuu perekonda kuuluv puu.

## Alamliigid ja sordid

**T. c. subsp. cacao* 
***T. c. var. 'Criollo*'
**T. c. subsp. sphaerocarpum*
***T. c. var. 'Forastero*'
**T. c. var. 'Trintario*'.

## Botaanilised tunnused

Kakaopuu on tavaliselt alla 8 m kõrge, igihaljas, väändunud tüve ja laia võraga. Kuni 4 dm pikkused lehed on õhukesed, läikivad, ovaalsed või süstjad, tüve pool ümaramad. Noored lehed on punased. Õied on väikesed ja helekollased ning kasvavad otse tüvel.

Kakaopuu viljad on paksu koorega, 15–25 cm pikkused ja 10 cm paksused, kollased, rohelised, pruunid või punakad. Viljaliha sees on ridadena 20–50 pruuni seemet ehk kakaouba.

Kakaopuu diploidne kromosoomiarv on 20.

## Levila
Kakaopuu kasvab looduses Kesk- ja Lõuna-Ameerikas.

Kakaopuuistandused asuvad põhiliselt Brasiilias, Lääne-Aafrikas ja Kagu-Aasias.

## Saadused
Kakaopuu peamised saadused on kakaopuu seemned, millest valmistatakse kakaovõid, kakaopulbrit, kakaod ja šokolaadi.

Kakaopuu õitest valmistatakse Kesk-Ameerikas jooki, mis aitab väsimuse vastu, jahvatatud seemneid peetakse aga südametoonikuks.

Kakaovili on üsna paksu koorega mari. Vilju koristatakse käsitsi, kuna need ei valmi korraga ja valmidusastet määratakse vilja värvuse järgi. Mari on viieks kambriks jaotunud ja viljaliha sees on seemned.

2012. aastal toodeti maailmas kokku 5 miljonit tonni kakaoube ja kakaopuu istanduste kogupindala oli 9,9 miljonit hektarit.

Kakaoubadest valmistatud toodete tarbimisel soovitatakse olla ettevaatlik inimestel, kellel on perekonnas esinenud skisofreeniat või teisi närvisüsteemi haiguslikke seisundeid, samuti rasvainete metabolismi häireid ja kakaoallergiat.

## Ajalugu
Kakaopuud on Kesk-Ameerikas kasvatatud vähemalt 2000 aastat ja kasutatud 1000 aastast eKr.

Tollest ajast saadik on kakaopuu seemned Kesk-Ameerika põhiline kaubaartikkel.

Esimesena eurooplastest nägid kakaoube Kolumbuse meeskonna liikmed 1502. aastal, kuid tegelikult said eurooplased kakaost aimu alles Hernán Cortési kohtumisel Montezumaga asteekide pealinnas Tenochtitlánis 1519. aastal. Cortés ja teised panid tähele, et asteekide valitseja tarvitas suures koguses üht jooki, kuhu lisati vaniljet, kibedat paprikat, teisi pipraid ja kõrvitsaseemneid ning mida tema alluvad enne hoolikalt vahule ajasid. Umbes sel ajal viidi esimesed kakaooad Euroopasse, kuid jooki tutvustati Hispaania õukonnas esimest korda 1544. aastal.

Šokolaadijooki hakati Euroopas valmistama 17. sajandil, kõigepealt Hispaanias. Kuna kakao maksis palju, said seda endale lubada vaid rikkad. Maiustusi hakati kakaost valmistama 19. sajandi keskel.

## Nimi
Teaduslikult kirjeldas kakaod esimest korda 1753. aastal Linnaeus, kes andis sellele ladinakeelse nime *Theo broma*, mis tähendab kreeka keeles jumalate toitu.

## Viited

## Välislingid

*
Jan Fischer

**Jan Fischer** (sündinud 2. jaanuaril 1951 Prahas) on juudi päritolu Tšehhi poliitik. 8. maist 2009 kuni 28. juunini 2010 oli ta Tšehhi peaminister.

Tema holokaustist eluga pääsenud isa oli matemaatik ja ema statistik.

Jan Fischer lõpetas 1974. aastal Praha majandusinstituudi statistika ja ökonomeetria erialal; 1985. aastal sai kandidaadikraadi majandusstatistika alal. 

Aastatel 1980–1989 kuulus ta Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse; seejärel olnud parteitu.

Alates 1990. aastast on ta töötanud Tšehhi Statistikaametis; alates 2003. aastast olnud selle juht. 

Pärast seda, kui Mirek Topoláneki valitsus oli sunnitud umbusaldushääletuse kaotamise tõttu märtsis 2009 tagasi astuma, sai Jan Fischerist Tšehhi peaminister. Lepiti kokku, et ta jääb ametisse kuni erakorraliste parlamendivalimisteni, mis pidid toimuma oktoobris 2009. Jan Fischer teatas, et pärast valimisi ta poliitikuna ei jätka. Valimisseaduse vaidlustamise tõttu jäid aga erakorralised valimised ära ning korralised valimised toimusid mais 2010.