open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aviohorisont

**Aviohorisont** (inglise *gyro horizon* ja *artificial horizon*) on güroskoopiline näiteriist (tehislik horisont), mis annab lennuki juhtpaneelil piloodile või drooni juhtsüsteemile informatsiooni asendist ruumis mittenähtava Maa horisondi puhul.

Aviohorisondi näidupaneelilt (sihverplaadilt) nähtub kolmest ruumiteljest: pikitelje suhtes lennuvahendi kallak ja põikitelje suhtes kohtumisnurk (tangaaž).

Püsttelje suhtes, otselennuks suunast mõlemale poole hälvete näitamiseks on aviohorisondi konstruktsiooni  kombineeritud eraldi güroskoop pöörangunäidik oma osutiga.
Gotthard Haller

**Gotthard Haller** 22. august 1869 Käina – 11. juuni 1925 Bad Sooden) oli Eestimaa vaimulik.

Ta õppis  1887–1892 Tartu Ülikoolis usuteadust. Ordineeriti 1896. aastal õpetajaks.

Tegutses Märjamaa koguduse pastorina 1896–1910 (ka 1905. aasta revolutsiooni ajal. Hiljem  Peterburi Anna koguduse pastor 1910–1918.

Oli 1918. aastal Narva koolinõunik ja lahkus 1918. aastal Saksamaale, kus 1925. aastal suri Bad Soodenis.

## Isiklikku
Ta isa Anton Hermann Haller oli Noarootsi, Käina pastor, Tallinna Oleviste koguduse abiõpetaja, konsistooriumi assessor ja aastatel 1886–1889 oli ta Tallinna superintendent ja Tallinna koolikolleegiumi asepresident. Vend Johannes Haller oli ajaloolane ja  vend Bernhard von Haller (1874–1957) oli vaimulik Saksamaal.

## Viited
Marabu (perekond)

**Marabu** (*Leptoptilos*) on toonekurglaste sugukonda kuuluv lindude perekond.

Marabute pea ja kael on peaaegu sulgedeta. Nokk on sama pikk või veidi pikem kui jookse. Sõõrmed on väiksed ja kitsad. Lennates hoiavad nad kaela kõverdatuna.

Marabu ja india marabu toituvad peamiselt raibetest. Väikemarabu toitub peamiselt mudahüpikutest. Kõik kolm liiki söövad ka kalu, kahepaikseid ja koorikloomi.

Pesitsevad väikestes või keskmise suurusega kolooniates.

Perekonda kuulub kolm retsentset liiki:
* marabu ehk aafrika marabu (*Leptoptilos crumenifer*)
* india marabu ehk argala (*Leptoptilos dubius*)
* väikemarabu (*Leptoptilos javanicus*)

Väljasurnud liigid:
**Leptoptilos falconeri*
**Leptoptilos patagonicus*
**Leptoptilos pliocenicus*
**Leptoptilos robustus*
**Leptoptilos siwalicensis*
**Leptoptilos titan*
**Leptoptilus arvernensis*

## Viited
Golf olümpiamängudel

**[[Golf]] oli olümpiamängudel** kavas esimest korda 1900. aasta suveolümpiamängudel Pariisis ja sellel võisteldi ka 1904. aasta suveolümpiamängudel Saint Louises. Golfiturniir pidi toimuma ka 1908. aastal, kuid see tühistati vähem kui kaks päeva enne selle kavandatud algust. 1908. aasta Londoni mängudel oli kavas meeste individuaalturniir, kuid Inglismaa ja Šotimaa esindajate vaheline vaidlus formaadi üle viis Briti golfimängijate boikoteerimiseni, jättes ainsaks osalejaks 1904. aasta kuldmedali võitnud kanadalase George Lyoni. Tal oli õigus kuldmedalit nõuda, kuid ta keeldus. 

1920. aasta olümpiamängudel Antwerpenis oli kavas korraldada kaks golfiturniiri, kuid need jäeti osalejate puudumise tõttu ära.

2009. aasta oktoobris Kopenhaagenis toimunud ROK-i istungil otsustas Rahvusvaheline Olümpiakomitee (ROK) ennistada selle spordiala 2016. aasta suveolümpiamängudeks Rio de Janeiros. Rahvusvaheline Golfiliit on olümpiamängude golfi juhtorgan. Kvalifikatsioon põhineb peamiselt ametlikul maailma golfi edetabelis nii meeste kui naiste golfi maailma edetabelis, kus iga soo 15 paremat kvalifitseeruvad automaatselt (piirang on neli riigi kohta) ja seejärel kõrgeima asetusega mängijad riikidest, kus pole veel kahte mängijat kvalifitseerunud.

## Medalid

## Välislingid

*Golf ROK-i veebilehel
Marianne Sivertsen Næss

**Marianne Sivertsen Næss** (sündinud 28. märtsil 1974 Hammerfestis) on Norra koolijuht ja poliitik, ta on Norra Töölispartei liige. Ta on 19. aprillist 2024 Norra kalandus- ja ookeanipoliitika minister ning aastatel 2011–2019 Hammerfesti valla asejuht ja aastatel 2019–2021 Hammerfesti valla juht.

## Elulugu
Tal on koolijuhtimise ja projektijuhtimise kraad ning magistrikraad eripedagoogikas ja kohandatud hariduses. Ta on olnud Finnmargi regionaalhaigla osakonnajuhataja ja Hammerfesti gümnaasiumi direktor.

Kohalikul tasandil on ta olnud Hammerfesti valla volikogu liige aastast 2007 ja Hammerfesti valla asejuht aastatel 2011–2019 (valla juht oli siis Alf E. Jakobsen), aastatel. Ta asendas teda vallajuhina aastal 2019, kui Alf E. Jakobsen ei kandideerinud tagasivalimisele, kusjuures valla asejuhiks oli Terje Wikstrøm. Ta pälvis riiklikku tähelepanu koroonapandeemia ohjeldamise eest Hammerfestis, mida puhang tugevalt mõjutas.

Ta astus 2021. aastal valla juhi kohalt tagasi, et Stortingisse kandideerida, tema asemele sai Terje Wikstrøm, kes kaotas 2023. aasta kohalikud valimised Høyre (Norra Konservatiivse Partei) juhile Terje Rogdele.

2020. aasta sügisel esitati ta 2021. aasta parlamendivalimistel Finnmargi Tööpartei parlamendinimekirjas 2. kohale. Ta valiti Stortingisse. Stortingis oli ta energia- ja keskkonnakomisjoni liige (2021–2022) ning energia- ja keskkonnakomisjoni esimees (2022–2024).

19. aprillist 2024 on ta Norra kalandus- ja ookeanipoliitika minister.

## Isiklikku
Ta on abielus, tema abikaasa nimi on Reidar. Neil sündis neli tütart. Vanim tütar suri väikese lapsena vähki.
Betooni tehnoloogiapäev

**Betooni tehnoloogiapäev** on betooni uurimist, tootmist ja kasutamist käsitlev ühepäevane konverents, mida alates 2006. aastast korraldab Eesti Betooniühing. Kaaskorraldajad on olnud ka Tallinna Tehnikakõrgkool ja Tallinna Tehnikaülikool.  

Konverents toimub iga aasta oktoobris Tallinna Tehnikaülikooli peahoones, enne 2024. aastat toimus see Tallinna Tehnikakõrgkooli peahoones.

Betooni tehnoloogiapäeval kuulutatakse välja jooksva aasta Betoonisõber.

## Viited

## Välislingid
*Betooni tehnoloogiapäev Eesti Betooniühingu kodulehel
Kaur Alasoo

**Kaur Alasoo** (sündinud 22. novembril 1988) on eesti arvutiteadlane, Tartu Ülikooli bioinformaatika kaasprofessor.
Raivo Kolde

**Raivo Kolde** (sündinud 21. aprillil 1983) on eesti arvutiteadlane, Tartu Ülikooli terviseinformaatika kaasprofessor.

Kolde on lõpetanud 2001. aastal Tallinna Reaalkooli, 2005. aastal Tartu Ülikooli matemaatika-informaatika teaduskonna matemaatilise statistika erialal, sai 2008. aastal magistrikraadi (teaduskraad) ja 2014. aastal doktorikraadi tööga "Meetodid avalike geeniekspressiooni andmete taaskasutamiseks".

Kolde on loonud mitmeid populaarseid tarkvaratööriistu teadusuuringuteks, sealhulgas R-paketi "pheatmap", mida kasutatakse laialdaselt geeniekspressiooni andmete visualiseerimiseks. Tema teadustöö keskendub terviseandmete analüüsile, bioinformaatikale ja arvutuslike meetodite arendamisele kliinilisteks uuringuteks.

## Viited
Sven Laur

**Sven Laur** (sündinud 24. märtsil 1979) on eesti arvutiteadlane, Tartu Ülikooli turvalise andmekaeve kaasprofessor.

Sven Laur omandas bakalaureusekraadi matemaatikas (2001) ja magistrikraadi arvutiteaduses (2003) Tartu Ülikoolis. Doktorikraadi (DSc. Tech) arvutiteaduses kaitses ta 2008. aastal Helsingi Tehnikaülikoolis (praegune Aalto Ülikool) teemal “Krüptograafiliste protokollide disain” (juhendajad Helger Lipmaa, Kaisa Nyberg).

## Viited
Robert Hesse

**Robert Emanuel Hesse** (12. august 1835 Kuressaare – 18. märts 1887 Peterburi) oli baltisaksa luteri vaimulik.

Robert Hesse õppis 1850–1853 Bērzaine Maagümnaasiumis ja aastatel 1854–1859 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 5. märtsil 1861 Peterburis.

Robert Hesse oli adjunktpastor 1861–1865 Venemaa luterlikes Pihkva Jakobi koguduses, pastor (Jaroslavli ja Kostroma kogudustes 1861–1865), Pihkva Jakobi koguduses 1865–1875, VELK Peterburi konsistooriumiringkonna Peterburi Läti Jeesuse kiriku saksa-läti koguduse pastor 1875–1878 ja Peterburi Püha Anna kiriku koguduses 1878–1887, ning oli ka Peterburi konsistooriumi assessor 1877–1887.

Robert Hesse suri 1887. aastal Peterburis ja on maetud Smolenski kalmistule.

## Isiklikku
Ta isa oli Conrad Eduard Hesse, Kuressaare Laurentiuse koguduse ülempastor ja 1873–1882 Saaremaa superintendent. Vend Theodor Heinrich Renatus Hesse Mustjala Anna koguduse, Sangaste ja Laatre koguduse pastor.

Poeg Max Gustav Carlos Hesse Hesse (1865–1909) oli luteri vaimulik Smolnõi vaestemajas 1892–1900 ja Peterburi Püha Anna kiriku koguduse pastor 1892–1900, Peterburi Sankta Katarina kiriku pastor 1900–1905; Erich Hesse (1883–1937) (ru), oli meditsiiniprofessor Peterburis.

## Viited
Charlie (eesnimi)

**Charlie** on mehenimi.

2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Charlie 15 mehel. Charlie on populaarsuselt 1844. mehenimi.

## Nime kandjaid

* Charlie, Ungari laulja
* Charlie Adam, Šotimaa jalgpallur
* Charlie Austin, Inglismaa jalgpallur
* Charlie Chaplin, inglise näitleja
* Charlie Coyle, USA jäähokimängija
* Charlie Daniels, Inglismaa jalgpallur
* Charlie Daniels, USA laulja
* Charlie Jenkins, USA kergejõustiklane
* Charlie Lindgren, USA jäähokimängija
* Charlie Parker, USA džäss-saksofonist
* Charlie Puth, USA laulja
* Charlie Sheen, USA näitleja
* Charlie Taylor, Inglismaa jalgpallur
* Charlie Watts, inglise muusik

## Vaata ka

* Charlie Hebdo tulistamine
* Charlie inglid (film)
* Charlie ja šokolaadivabrik (lasteraamat)

## Välislingid
*
Reinis Uzulnieks

**Reinis Uzulnieks** (sündinud 28. juulil 1986 Talsis) on Läti riigiametnik ja poliitik, ta on Läti Talurahva Liidu liige. Praegu Läti Vabariigi sotsiaalminister. Sotsiaalministeeriumi endine parlamendisekretär (2015–2016; 2023–2025).

Sündinud aastal 1986 Talsis. Ta õppis Talsi riigigümnaasiumis, Läti politseiakadeemias (lõpetas aastal 2009) ja ärikoolis "Turība" (lõpetas aastal 2012).

Aastal 2016 sai tast transpordiminister Uldis Augulise nõunik teede infrastruktuuri ja kohaliku omavalitsuse küsimustes. Ta oli Ķekava piirkonna ettevõtjate nõukogu (*Ķekavas novada Uzņēmēju Padomes*, ĶNUP) liige.

Aastal 2012 liitus ta Läti Talurahva Liiduga (LZS). Ta juhtis mitu aastat Läti Üliõpilasliidu noorteosakonda ja valiti kaks korda Läti Üliõpilasliidu juhatusse.

Sotsiaalministeeriumis töötades edendas ja toetas ta vabatahtliku töö seaduse (2016) vastuvõtmist Seimis. Enne Evika Siliņa valitsuse ministrikohale kandideerimist koalitsioonilise taaskäivitamise mudeli järgi oli ta sotsiaalministeeriumi parlamentaarne sekretär. Läti Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi esindajana New Yorgis (USA) osales ta ÜRO Peaassamblee presidendi korraldatud kõrgetasemelisel temaatilisel debatil soolise võrdõiguslikkuse edendamise teemal.

6. märtsil 2025 kinnitati ta Läti Vabariigi sotsiaalministriks. Ta on oma prioriteetideks nimetanud turvalisust, demograafilisi probleeme, lastega perede toetamist ja tööhõivet.

## Isiklikku
Ta on abielus, tema abikaasa Fatima Cgojeva-Uzulniece on arst. Perekonnas on kolm poega.
Atis Švinka

**Atis Švinka** (sündinud 24. märtsil 1973 Riias) on Läti ärimees, noortementor ja poliitik, kes esindab erakonda "*Progressiivid*" ja on olnud selle kaasesimees. Ta valiti 1. oktoobril 2022 Seimi liikmeks. Ta on 6. märtsist 2025 Läti transpordiminister.

Ta sündis aastal 1973 Riias. Aastal 2002 omandas ta Läti Ülikoolis sotsiaalteaduste bakalaureusekraadi juhtimise erialal.

20-aastaselt määrati ta "Junior Achievement Latvia" tegevdirektoriks. 1990. aastate lõpus tutvustas ta koos oma meeskonnaga koolides majandusõpetust ning juhtis nüüdseks tuntud projekte: Õpilasfirmad ("Skolēnu mācību uzņēmumu (SMU)), "Juhtide programm" ja "Varjupäev". Aastal 1998 pälvis ta Kultuurifondi Spīdola auhinna panuse eest majandusse ja riigi majandusse. Lisaks asutas ta andekate õpilaste toetamiseks stipendiumi.

Ta on juhtinud mitmeid ettevõtteid, sealhulgas SIA "LIC Gotus", mis on üks Baltimaade juhtivaid ettevõtteid isetegemise (Do It Yourself) toodete hulgimüügis (ta on siiani ettevõtte tegelik kasusaaja), samuti tööstuslike liimimis- ja tihenduslahenduste müügis.

Ta liitus erakonnaga "*Progressiivid*", kus tegeles majandus- ja demograafiliste küsimustega. 2020. aasta Riia linnavolikogu erakorralistel valimistel kandideeris ta erakonnas "Arengu Eest/Eest!" ja "*Progressiivide*" ühisnimekirjas, kuid ei osutunud valituks.

Aastal 2021 valiti ta erakonna "*Progressiivid*" juhatuse liikmeks ja kaasesimeheks (koos Antoņina Ņenaševaga).

2022. aasta Läti parlamendivalimistel kandideeris ta Zemgale valimisringkonna nimekirja juhina ja valiti Seimi liikmeks. Valimiseelsel perioodil pani ta muuhulgas paika oma prioriteedid. Lahendus energiahindade ja inflatsiooni kriisile, energiasõltumatus Venemaa fossiilkütustest, arendades hoopis taastuvaid energiaallikaid. Samuti on ta ajakohastanud põllumajanduse ja metsanduse ühistute ja hoiu-ühistute arengut, tööstuspoliitika arengut, digitaliseerimist ja idufirmade ökosüsteemi toetamist. Ta tegeles nende küsimustega seimis säästva arengu komisjonis ning on parlamendis ka kaitse-, siseasjade ja korruptsioonivastase võitluse komisjoni ning rahvamajanduse, põllumajandus-, keskkonna- ja regionaalpoliitika komisjoni ettevõtluse arendamise allkomisjoni liige.

Septembrist 2023 kuni märtsini 2025 (Evika Siliņa ministrite kabineti heakskiidul) oli ta kaitseministeeriumi parlamendisekretär ja kuulus Seimi riikliku julgeolekukomisjoni.

6. märtsil 2025 kinnitati ta Läti Vabariigi transpordiministriks, asendades Kaspars Briškensi.
Külmladu

**Külmladu** (inglise keeles *cold storage* või *refrigerated warehouse*) on spetsialiseeritud ladu, mis on varustatud jahutus- või sügavkülmutussüsteemidega, et säilitada temperatuuri- ja niiskustundlikke kaupu kontrollitud keskkonnas. Külmladusid kasutatakse peamiselt toiduainete, ravimite, lillede, keemiatoodete ja muude kiiresti riknevate kaupade säilitamiseks.

## Eesmärk ja funktsioonid
Külmladu võimaldab säilitada kaupu kindlaksmääratud temperatuurivahemikus, näiteks:
* jahutatud keskkond (0...+7 °C),
* külmutatud kaupade säilitamine (−18 °C),
* sügavkülmutatud kaupade säilitamine (−25 °C ja alla selle).

Külmladudes säilitatakse toodete kvaliteeti ja pikendatakse nende säilivusaega. Laod on sageli varustatud temperatuuriandurite ja seireseadmetega, mis võimaldavad pidevat kontrolli.

## Kasutusalad
Külmlaod on vajalikud mitmes valdkonnas:
* Toiduainetööstus: liha, kala, piimatooted, puuviljad, valmisroad,
* Ravimitööstus: vaktsiinid, bioloogilised ravimid,
* Aiandus ja floristika: lõikelilled, seemned,
* Keemiatööstus: tundlikud kemikaalid ja laboripreparaadid.

## Tüübid
Külmladusid võib liigitada järgmiselt:
* Statsionaarsed külmlaod – püsiva asukohaga, tavaliselt tööstuspiirkondades;
* Mobiilsed külmlaod – konteinerid, mida saab liigutada, näiteks messidele või ehitusobjektidele;
* Automatiseeritud külmlaod – kasutavad roboteid ja automaatseid riiulisüsteeme töö efektiivsuse tagamiseks.

## Energiatõhusus ja ehitus
Külmlao ehitus eeldab kvaliteetset soojusisolatsiooni (nt sandwich-paneelid), õhukindlust ning madala energiatarbega jahutustehnoloogiaid. Uuemates ladudes kasutatakse järjest enam:
* looduslikke külmaaineid, nagu CO₂,
* taastuvenergiat (nt päikeseenergia),
* energiatagastussüsteeme ventilatsioonis.

## Külmlao juhtimine
Külmladude juhtimiseks kasutatakse spetsiaalseid tarkvarasüsteeme (nt WMS – Warehouse Management System), mis:
* toetavad FIFO ja FEFO põhimõtteid,
* jälgivad reaalajas temperatuuri,
* võimaldavad kvaliteedikontrolli ja jälgitavust.

## Eestis
Eestis tegutseb mitu külmladu omavat ettevõtet, näiteks:
* **Smarten Logistics** – pakub temperatuuritundlike kaupade logistikat,
* **[[Tere AS]]** – omab ulatuslikke külmlaosüsteeme piimatoodete hoidmiseks,
* **Magnum Logistics** – ravimite külmahela logistikale spetsialiseerunud tarneahel.

## Vaata ka
* Laondus
* Logistika
* Külmaahel (toit)

## Viited
Saateleht

**Saateleht** on logistikadokument, mis tõendab kauba liikumist saatjalt saajale. See sisaldab teavet kauba koguse, kaalu, väärtuse ja muude oluliste üksikasjade kohta ning kajastab kauba transportimise tingimusi. Saateleht on oluline dokument nii riigisisestes kui ka rahvusvahelistes kaubavedudes.

## Eesmärk ja funktsioonid

Saateleht täidab mitmeid olulisi funktsioone:
* Tõend kauba üleandmise kohta – kinnitab, et kaup on saatjalt vedajale ja seejärel saajale üle antud;
* Informatsioon kauba kohta – sisaldab üksikasjalikku teavet kauba liigi, koguse, kaalu ja väärtuse kohta;
* Õiguslik dokument – toimib lepingulise tõendina saatja, vedaja ja saaja vahel ning on aluseks võimalike vaidluste lahendamisel;
* Tolliformaalsused – rahvusvahelistes vedudes on saateleht oluline dokument tollideklaratsioonide koostamisel ja maksude arvestamisel.

## Tüübid

Saatelehti on mitut tüüpi, sõltuvalt transpordiliigist ja kauba olemusest:
* Riigisisene saateleht – kasutatakse riigisiseses transpordis, sisaldab põhiandmeid kauba ja osapoolte kohta;
* CMR saateleht – rahvusvaheline maanteekaubaveo dokument, mille aluseks on CMR konventsioon;
* Mereveo saateleht (*Bill of Lading*) – kasutatakse meretranspordis, tõendab kauba üleandmist ja on sageli kaubadokumendiks;
* Õhuveo saateleht – sisaldab infot kauba, saatja, saaja ja lennu üksikasjade kohta.

## Elektrooniline saateleht

Digitaalse tehnoloogia areng on toonud kaasa e-saatelehed (e-veoselehed), mis võimaldavad andmete elektroonilist vahetust saatja, vedaja ja saaja vahel. Eestis on e-veoselehed osa logistikasektori digitaliseerimisest, mille eesmärk on suurendada läbipaistvust ja vähendada paberimajandust.

## Saatelehe sisu

Tüüpiline saateleht sisaldab:
* Saatja nimi, aadress ja kontaktandmed;
* Saaja nimi, aadress ja kontaktandmed;
* Kauba nimetus, kogus, kaal, mõõtmed ja väärtus;
* Transpordi üksikasjad (kuupäev, marsruut, sõiduki andmed);
* Allkirjad kauba üleandmise kinnitamiseks.

## Eestis

Eestis kasutatakse saatelehti nii riigisiseses kui ka rahvusvahelises kaubaveos. Enamik Eesti logistikaettevõtteid kasutab saatelehti kauba liikumise dokumenteerimiseks ja jälgimiseks. Rahvusvahelise transpordi puhul kasutatakse üldjuhul CMR saatelehti, mis vastavad rahvusvahelistele standarditele.

## Vaata ka
* CMR konventsioon
* Bill of Lading
* Logistika
* Kaubadokument

## Viited
Klaasjas lodupoorik

**Klaasjas lodupoorik** (*Meripilus vitreus*, varem *Physisporinus vitreus*) on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente liik.

Seen kasvab tihti kuusekändudel.

## Välislingid
* Klaasjas lodupoorik andmebaasis eElurikkus
Aurelia Üksti

**Aurelia Üksti** (sündinud Reikmann, esimene abielu Grünberg; 1. jaanuar 1891 – 16. august 1975) oli Haapsalu pedagoog ja ühiskonnategelane. 

Põhihariduse ja algkooliõpetaja kutse omandas ta Haapsalu tütarlaste linnakoolis 1909. Seejärel õpetas ta Haapsalu linnaalgkoolis. Läänemaa Ühisgümnaasiumis (Haapsalu Gümnaasium al 1938) tegutses ta  eestikeele ja maateaduse õpetajana 1919–1941. Ta oli õpetaja ka Haapsalu Rootsi Gümnaasiumis, Läänemaa Õpetajate Seminaris, Läänemaa Keskkoolis ja Haapsalu Progümnaasiumis.
Tema teine abikaasa oli Haapsalu koolijuht Anton Üksti.

## Viited
Pasquale Villari

**Pasquale Villari** (3. oktoober 1827 Napoli – 7. detsember 1917 Firenze) oli Itaalia ajaloolane ja poliitik. Ta oli kuningriigi  senaator 15. seadusandliku kogu koosseisus ning X, XI, XII ja XIV kogu saadik ja haridusminister aastatel 1891–1892.

Villari olulisemad teosed on kaheköiteline "Storia di G. Savonarola e dei suoi tempi" (‘G. Savonarola ja tema aja lugu’) (1859–1861) ning kolmeköiteline "Niccolò Machiavelli e i suoi tempi" (‘Niccolò Machiavelli ja tema aeg’) (1877–1882).

## Isiklik arhiiv
Osa Villari arhiivist, mille annetas Alessandro Galante Garrone, säilitatakse Fondazione Spadolini Nuova Antologia's. Teised dokumendid on Firenze ülikooli humanitaarteaduste teaduskonna raamatukogus Pasquale Villari fondis, suurem osa tema dokumentidest asub Roomas, Vatikani raamatukogus.

## Teoseid
* Sull'origine e sul progresso della filosofia della storia. Saggio, Firenze: Tipografia Galileiana, 1854.
* La storia di Girolamo Savonarola e de' suoi tempi. Firenze: Le Monnier, 1859-1861.
* Antiche leggende e tradizioni che illustrano la Divina Commedia. Sala Bolognese: Arnaldo Forni, 1865.
* Niccolò Machiavelli e i suoi tempi. Firenze: Le Monnier, 1877-1882.
* Lettere meridionali. Firenze: Le Monnier, 1875.
* Arte, storia e filosofia. Firenze: Sansoni, 1884.
* I primi due secoli della Storia di Firenze. Firenze: Sansoni, 1893-1894.
* Le invasioni barbariche in Italia. Milano: U. Hoepli, 1901.
* L'Italia da Carlo Magno ad Arrigo VII. Milano: U. Hoepli, 1910.

## Viited
Segalastilaev

**Segalastilaev** (inglise *general cargo ship; traditional freighter*) on traditsiooniline ehk konventsionaalne segalastide ja tükikauba veoks mõeldud kaubalaev. Segalastilaev oli 20. sajandil levinuim kaubalaevatüüp, mille kasutamine hakkas vähenema alates 1970. aastatest, kui hakati minema üle eriotstarbeliste, kindla kaubagrupi laevadele ja konteinerite veo laevadele.

Sajandi algul ehitati enamik segalastilaevadest aurikutena, alates 1930. aastatest hakati kasutama laevade jõuallikana rohkem diiselmootorit. Laevade kandevõime oli vahemikus 2000–20 000 dwt, pikkus kuni 160 m, laius kuni 22 m, süvis kuni 8,5 m ja maksimaalne kiirus 20 sõlme. Laeva meeskonnas oli kuni 50 meest.

Laeval on 2–7 trümmiluukidega trümmi, kraanad ja/või derrikid. Konventsionaalsel kaubalaeval oli mitu suhteliselt väikse kõrgusega, enamasti 3–4 laevatekki. Laevadel olid erinevatel tekkidel eri suuruse ja kujuga trümmid, mille täitmine ja tühjendamine sadamakraanade või laeval olevate kraanadega oli aeganõudev ja kulukas töö. Tüüpiliselt vedasid segalastilaevad kastidesse, vaatidesse, kottidesse, alustele, trumlitele jms viisil pakendatud kaupu, samuti ka masinaid, seadmeid ja transpordivahendeid.

## Viited
Harilik metskõrges

**Harilik metskõrges** (*Gymnopus dryophilus*) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv liik seeni.

Seen on maheda maitsega.

## Välislingid
* Harilik metskõrges andmebaasis eElurikkus
Peñalba rist

**Peñalba rist** on 10. sajandist pärinev votiivrist, mille Leóni kuningas Ramiro II annetas Santiago de Peñalba kloostri abtile Astorga Genadiole tänuks pühale Jakobusele abi eest Simancase lahingus 939 Abd-ar-Rahman III sõjaväe vastu.

Tänapäeval asub rist Leóni muuseumis.

## Heraldikas
Peñalba rist on Leóni provintsi El Bierzo maakonna identiteedi peamine sümbol, mis on kujutatud ka El Bierzo lipul ja vapil.

Bandera de El Bierzo.svg|El Bierzo lipp
Coat of Arms of El Bierzo.svg|El Bierzo vapp


## Vaata ka
* Võidurist
* Inglite rist

## Viited
Velikije Luki maakond

**Velikije Luki maakond** (vene keeles *Великолукский уезд*) oli Pihkva kubermangu (1772−1777 ja 1796−1927) ja Pihkva asehaldurkonna (1777−1796) haldusüksus. Maakonnalinn oli Velikije Luki.

Velikije Luki maakond asus Pihkva kubermangu lõunaosas ja piirnes Holmi maakonna  aladega põhjasuunal, Toropetsi maakonnaga idasuunal, Novorževi maakonnaga loodesuunal, Opotška maakonnaga  edelasuunal  ja Vitebski kubermanguga lõunasuunal.

Velikije Luki maakond kaotati 1927. aastal ja selle alad liideti Leningradi oblastiga.

## Kirjandus
* Акулов, Н. И. *Список предводителей дворянства Псковской губернии*. − Сборник Псковской губернской ученой архивной комиссии. Выпуск I. Псков: Типография Губернскаго Правления, 1917. Lk 147−155. Siin: lk 151 http://elib.shpl.ru/ru/nodes/13317-pskovskaya-gubernskaya-uchenaya-arhivnaya-komissiya-sbornik-pskovskoy-gubernskoy-uchenoy-arhivnoy-komissii-vyp-1-pskov-1917#mode/inspect/page/155/zoom/6.
* *Псковская губерния (свод данных оценочно-статистич. исследования)*. Том III. Великолуцкий уезд: Территория, население, землевладение. Псков: Типография Губернского Земства, 1901 http://elib.shpl.ru/ru/nodes/16085-t-3-velikolutskiy-uezd-vyp-1-territoriya-naselenie-zemlevladenie-1905.
* Списки населенных мест Российской империи, составленные и издаваемые Центральным статистическим комитетом Министерства внутренних дел. - СПб. : изд. Центр. стат. ком. Мин. внутр. дел, 1861-1885. Вып. 34: Псковская губерния: по сведениям 1872-77 годы, 1885. VIII, Псковская губерния Великолуцкий уезд. Название населенных мест
## Välislingid
* Великолукский уезд (Псковская губерния) c 1796 по 1917 гг., nashipredki.com
*Список населённых мест Великолукского уезда, nashipredki.com
COTIF-konventsioon

**COTIF-konventsioon** (prantsuse *Convention relative aux transports internationaux ferroviaires*) ehk **Konventsioon rahvusvahelise raudteetranspordi kohta** on rahvusvaheline leping, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad rahvusvahelise raudteetranspordi jaoks. Konventsioon võeti vastu 9. mail 1980 Bernis ja jõustus 1. mail 1985. Seda haldab Rahvusvaheline Raudteetranspordi Organisatsioon (OTIF – *Organisation Intergouvernementale pour les Transports Internationaux Ferroviaires*).

COTIF-i konventsioon reguleerib nii kauba kui ka reisijateveo lepinguid ja muid sellega kaasnevaid raudteevaldkonna koostöö küsimusi. COTIF-i eesmärk on hõlbustada rahvusvahelist raudteekaubandust ja reisijatevedu, kehtestades ühtsed õigused ja kohustused vedajate ja klientide vahel. Konventsioon sisaldab mitut lisaprotokolli ja liidet, mis reguleerivad kaubaveo, reisijateveo, veeremi, ohtlike kaupade ja vastastikuse tunnustamise küsimusi.

COTIF lihtsustab rahvusvahelist raudteetransporti, tagades läbipaistvad ja õiglaselt jagatud kohustused osapoolte vahel. Samuti aitab see kaasa piiriülese raudteetranspordi turvalisusele, tõhususele ja standardiseerimisele.

## Struktuur ja lisad
COTIF koosneb konventsioonist endast ja selle juurde kuuluvatest lisadest (*Appendices*), millest kõige olulisemad on :

* A – COTIF põhitekst
* B – CIV (Ühtsed eeskirjad rahvusvahelise reisijateveo lepingu kohta)
* C – CIM (Ühtsed eeskirjad rahvusvahelise kaubaveo lepingu kohta)
* D – CUV (Veeremi kasutamise ühtsed eeskirjad)
* E – CUI (Rahvusvahelise raudteetaristu kasutamise ühtsed eeskirjad)
* F – APTU (Tehniliste kirjelduste vastuvõtmise ühtsed eeskirjad)
* G – ATMF (Raudteetaristu ja veeremi tehnilise kasutuse järelevalve eeskirjad)

## Liikmesriigid
OTIF-il oli 2024. aasta seisuga 50 liikmesriiki, sealhulgas enamik Euroopa riike ning mõned Aasia ja Aafrika riigid. 

Eesti liitus COTIF-iga 1993. aastal.

## Seos Euroopa Liiduga
Euroopa Liit on COTIF-i liige alates 2011. aastast. EL ja OTIF teevad tihedat koostööd, et tagada Euroopa raudtee-eeskirjade ühtsus rahvusvaheliste normidega.

## Vaata ka
* CIM-konventsioon

## Viited
Great Britain

**Great Britain** on aurik, mis oli aastatel 1845–1853 maailma suurim reisilaev, mida nüüdisajal eksponeeritakse muuseumlaevana. Aluse pikkus on 98 m ja veeväljasurve on 3400 tonni. 

Aastatel 1839–1845 ehitatud laev oli esimene terasest laevakere ja sõukruviga reisilaev. Selle projekteerimist vedas eest Isambard Kingdom Brunel.

Pärast valmimist kurseeris Great Britain ligi kaks aastat Atlandi ookeanil Bristoli ja New Yorgi vahel. Ookeani ületamiseks 360 reisijaga pardal kulus 14 ööpäeva.

Varem oli enamik Atlandil reisijaid vedanud aurikutest puidust keredega. Aurumasinate võimsuse kasvades ei sobinud need hästi puitkerega alustele, mistõttu mindi üle terasest kerega aurikute ehitamisele ja alates 1850. aastatest hakkas enamik laevaehitajad kasutama suuremate laevakerede valmistamisel puidu asemel terast.

## Ajalugu

Laev alustas esimest reisi 26. juulil 1845 Inglismaalt Liverpoolist, et toimetada Ameerikasse New Yorki 45 reisijat. Pikaleveninud ehitusaeg ja suur maksumus seadsid aga laeva esimese omaniku raskesse finantsseisu, millele ei aidanud kaasa ka vajadus teha laeva juures mitmeid hilisemaid ümberehitusi. Kui laev juba 1846. aasta septembris navigeerimisvea pärast Põhja-Iirimaa lähistel madalikule jooksis, siis lõpetas see ettevõtte äritegevuse. Laev saadi lahti augustis 1847 ja müüdi murdosaga selle ehitamiseks kulunud summast. Uus omanik lasi laeva parandustööde käigus ühtlasi ulatuslikult ümber ehitada ning valmimise järel jõudis see teha ainult ühe edasi-tagasireisi New Yorki enne, kui see uuele omanikule edasi müüdi, kes lasi seda samuti ümber ehitada.

1852. aastal tegi Great Britain oma esimese reisi Austraaliasse Melbourne'i, toimetades sinna 630 immigranti. Pärast seda jäi laev vedude tarbeks Austraaliasse kuni 1881. aastani. 1882. aastal kohandati alus söeveo-purjelaevaks.

Viimane reis toimus 1886. aastal, kui Great Britain oli söelastiga teel Walesist San Franciscosse ja Falklandi saarte lähistel toimus laeval põleng. Laeva taastamine poleks end majanduslikult ära tasunud ja nii müüdi alus kohalikule ettevõttele, kes hakkas seda kasutama Stanley sadamas muuhulgas laopinna ja karantiinilaevana. 1937. aastal pukseeriti amortiseerunud laev sadamast välja merele ja lasti põhja.

1970. aasta aprillis tõsteti vrakk üles ja parandati seda sel määral, et selle saaks transportida Suurbritanniasse, kuhu see jõudis sama aasta 22. juunil. 5. juulil tõmmati laev mööda Avoni jõge Bristolisse, kus see jäi ootama suuremat tõusu, et pääseda samasse kuivdokki, kus see kunagi ehitati. Ettevõtmise maksis suures osas kinni inglise ettevõtja Jack Hayward.

Laev renoveeriti 2000. aastate alguses ja avati külastajatele 2005. aastal. Laeva kõrval sadamas avati 2018. aastal muuseum Being Brunel.

## Vaata ka
* Great Western

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Crux gemmata

***Crux gemmata*** (ladina keeles 'rist vääriskividega') on varakristlikus ja varase keskaja kunstis esinev pildimotiiv, risti kujutamise viis, mille puhul rist või vähemalt selle esikülg on kaunistatud vääriskividega. See võib olla maaling, miniatuur või mosaiikkujutis, aga ka kolmemõõtmeline kullassepataies.

Sümboolselt tähistab see risti kui elavat puud, mida kaunistavad õied ja lehed. Sageli on ristile pendiliana lisatud põikpuult rippuvad kreeka tähed alfa ja oomega.

*Crux gemmata* on varakristlikus kunstis võidu sümbol, kuna hilisantiigis tähistas rist veel ka alandavat karistusvahendit; vääriskividega ehituna ja inglite poolt ülendatuna näitab see risti tähendust muudetuna, sellel pole ristilöödut kujutatud, see kiirgab valgust ja seda kaunistavad igaviku sümbolid.

## Näited
Metallist ristide näideteks sellest perioodist on Crux Vaticana 6. sajandist (asub Vatikani muuseumis), põimornamendiga kuldrist Staffordshire'i aardest 8. sajandist, Lothari rist 10. sajandist (asub Aacheni toomkirikus), Ibeeria ristid Inglite rist (808), Peñalba rist (10. sajand) ja Võidurist (908) ning Congi rist oletatavasti 1120. aastatest (asub Iirimaa rahvusmuuseumis).

Varaseimaks illuminatsioonis esinevaks *crux gemmata* motiiviks peetakse Codex Usserianuse ühel fragmendil kujutatud risti alfa ja oomega kujutisega. Motiiv esineb käsikirjades ka merovingide ja iiri-anglosaksi kunstis.


Apsis mosaic, Santa Pudenziana, Rome photo Sixtus enhanced TTaylor.jpg|Santa Pudenziana kiriku apsiidimosaiik, 384-9
Basilica of Sant Apollinare.jpg|Sant' Apollinare in Classe apsiid Ravennas (549)
Crux gemmata.jpg|*Crux gemmata* Gelasiuse sakramentaarist, 8. sajand
Folio 193r - The Exaltation of the Cross.jpg|Risti ülendamise stseen Berry hertsogi tundideraamatust, u 1410
The Cross of Justin II.jpg|Justinus II rist Vatikani muuseumis
Cruz de Peñalba.svg|Peñalba rist
Cruz de los Angeles.svg|Inglite rist
Cruz de Asturias.svg|Võidurist


## Viited
Puistevedu

**Puistevedu** (inglise keeles: *Carriage in bulk*) on pakendamata tahke aine või esemete vedu sõidukis või konteineris. Selleks on näiteks teravili, kivisüsi, maak, tsement või puitlaast. Puistevedu võib toimuda maismaal (rongi või veoautoga) või meritsi (puistlastilaevadega). 

## Liigid
Puistevedu jaotatakse kaheks:
* Kuivpuistlasti vedu – näiteks viljad, kivisüsi, väetised, sool ja killustik. Need kaubad laetakse otse veoauto veoruumi, laeva lastiruumi või vagunisse ilma pakendita
* Vedelpuistlasti vedu – näiteks nafta, kemikaalid ja muud vedelad ained.

## Transpordiviisid
### Meretransport
Puistevedu meritsi toimub tavaliselt spetsiaalsete puistlastilaevadega (ingl. *bulk carriers*), mis on projekteeritud suurte kaubakoguste efektiivseks veoks. Laevadel on mitu lastiruumi ja laadimine/mahalaadimine toimub tavaliselt kraanade või konveierite abil.

### Raudteetransport
Raudteel kasutatakse spetsiaalseid vaguneid, näiteks mahuteid vedelike jaoks või lahtiseid kaevanduskärusid kuivpuistlasti tarbeks. Eestis on puistekaupade raudteevedu oluline eelkõige sadamate ja tööstusettevõtete teenindamisel.

### Autotransport
Maismaatranspordis kasutatakse kallureid, silotransportööre ja segumasinaid. Autotransporti eelistatakse lühematel vahemaadel või juhtudel, kui tarne vajab paindlikkust.

## Ohutus ja keskkond
Ohtlikku ainet puisteveosena vedava veoüksuse peab enne uut pealelaadimist korralikult puhastama, välja arvatud juhud, kui uus koorem koosneb samast ohtlikust ainest mis eelminegi. Puisteveoga kaasnevad spetsiifilised ohud, näiteks lasti ebaühtlane jaotumine, tolmu levik või kemikaalide lekked. Rahvusvahelised organisatsioonid, nagu IMO ja ISO, on kehtestanud nõuded puistlastide ohutuks veoks. Üle 450-liitrise mahuga puisteveose vahekonteinerid peavad olema märgistatud kahel vastasküljel.

## Eestis
Eestis on olulised puisteveo keskused Muuga sadam ja Paldiski lõunasadam. Läbi nende sadamate toimub näiteks vilja ja väetiste eksport ning süsi ja sool impordiks.

## Vaata ka
* Multimodaalne transport
* Laevandusterminoloogia
* Laevatüübid

## Viited


## Välislingid
* BIMCO – Baltic and International Maritime Council
* DNV – Bulk cargo guidelines
Emil Lilleberg

**Emil Martinsen Lilleberg** (sündinud 2. veebruaril 2001) on Norra elukutseline jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Tampa Bay Lightning.

2021. aastal valis Arizona Coyotes ta NHL-i draft '​is 107. valikuna.

## Viited

## Välislingid
* Emil Lilleberg NHL.com lehel
* Emil Lilleberg eliteprospects.com lehel
* Emil Lilleberg hockeydb.com lehel
Marco Rossi (jäähokimängija)

**Marco Rossi** (sündinud 23. septembril 2001 Feldkirchis) on Austria elukutseline jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis Minnesota Wild.

2020. aastal valis Minnesota Wild ta NHL-i ''draft''<nowiki/> '​is  9. valikuna.

## Viited

## Välislingid
* Marco Rossi NHL.com lehel
* Marco Rossi eliteprospects.com lehel
* Marco Rossi hockeydb.com lehel
Marco Kasper

**Marco Kasper** (sündinud 8. aprillil 2004 Innsbruckis) on Austria elukutseline jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis Detroit Red Wings.

2022. aastal valis Detroit Red Wings ta NHL-i draft '​is 8. valikuna.

## Viited

## Välislingid
* Marco Kasper NHL.com lehel
* Marco Kasper eliteprospects.com lehel
* Marco Kasper eurohockey.com lehel
Thomas Vanek

**Thomas Vanek** (sündinud 19. jaanuaril 1984 Viinis) on Austria endine jäähokimängija, kes mängis ründajana neliteist hooaega National Hockey League'is (NHL) Buffalo Sabresis, Columbus Blue Jacketsis, Detroit Red Wingsis, Florida Panthersis, Minnesota Wildis, Montreal Canadiensis, New York Islandersis ja Vancouver Canucksis.

2003. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Buffalo Sabresi poolt 5. valikuna.

## Viited

## Välislingid

* Profiil NHL.com lehel
* Profiil lehel eliteprospects.com 
* Profiil lehel hockeydb.com
Andreas Nödl

**Andreas Nödl** (sündinud 28. veebruaril 1987 Viinis) on Austria endine jäähokimängija.

Viimati oli ta Austria jäähokiliiga (EBEL) Vienna Capitals'i kapten. 
Varem mängis ta National Hockey League'is (NHL) Philadelphia Flyersi ja Carolina Hurricanesi klubis.

2006. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Carolina Hurricanesi poolt 39. valikuna.

## Viited

## Välislingid

* Profiil NHL.com lehel
* Profiil lehel eliteprospects.com 
* Profiil lehel hockeydb.com
Alexandre Texier

**Alexandre Texier** (sündinud 13. septembril 1999 Grenoble'is) on Prantsusmaa elukutseline jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis St. Louis Blues.

2017. aastal valis Columbus Blue Jackets ta NHL-i ''draft''<nowiki/>'is 45. valikuna, ta oli esimene otse Prantsusmaa liigast valitud mängija.

## Viited

## Välislingid
* Alexandre Texier NHL.com lehel
* Alexandre Texier eliteprospects.com lehel
* Alexandre Texier hockeydb.com lehel
Armands Krauze

**Armands Krauze** (sündinud 10. juunil 1970 Riias) on Läti mesinik, agronoom ja poliitik, Läti Põllumeeste Liidu liige, ta kuulub Roheliste ja Talurahva Liitu. Ta on 15. septembrist 2023 Läti Vabariigi põllumajandusminister ja seimi liige.

Ta on olnud juba mitmendat põlve Riia põliselanik. Aastal 1988 lõpetas ta Vecbebri tehnikumi mesinduse erialal. Aastal 1996 lõpetas ta Läti Põllumajandusülikooli, saades põllumajanduse ja aianduse bakalaureusekraadi, aastal 2000 lõpetas ta sama ülikooli põllumajandusmagistri kraadiga. Ta peab mesitarusid Sigulda piirkonnas.

Alates märtsist 2000 on ta Läti Mesindusseltsi juhatuse esimees ja samuti Põllumeeste Organisatsioonide Koostöönõukogu juhatuse esimees. Varem oli ta Läti Kaubandus-Tööstuskoja nõukogu liige, kuid astus ametist tagasi pärast seimi valimist. Ta oli ka Põllumeeste Organisatsioonide Koostöökogu (*Lauksaimnieku organizāciju sadarbības padomes*, LOSP) juhatuse liige ja põllumajandustootjate esindaja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees (EMSK).

2010. aasta Läti parlamendivalimistel kandideeris ta Roheliste ja Talurahva Liidu nimekirjas Vidzeme valimisringkonnast seimi. Ta sai mandaadi ja pani selle paika, et esindada Läti põllumeeste huve Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees, kus ta kiideti heaks Euroopa Nõukogu otsusega vähem kui kuu aega enne seimi valimist. Tema asemel sai liikmeks Didzis Zemmers. Ta töötas ELi Majandus- ja Sotsiaalkomitees ning novembrist 2010 kuni oktoobrini 2011 oli ta ka Põllumajandusministeeriumi parlamentaarne sekretär.

Aastal 2013 kandideeris ta edutult Riia linnavolikogu valimistel (ta oli Läti Põllumeeste Liidu nimekirja juht, kuid partei ei ületanud 5% künnist).

2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kandideeris ta Roheliste ja Talurahva Liidu nimekirjas, kuid ei osutunud valituks. 2014. aasta Läti parlamendivalimistel valiti ta aga seimi liikmeks, ta naasis samaaegselt Põllumajandusministeeriumi parlamentaarse sekretäri ametikohale. Aastal 2015 valiti ta Roheliste ja Talurahva Liidu juhatuse esimeheks. Aastal 2016, kui valitsusjuhiks sai Māris Kučinskis, kinnitati ta peaministri parlamentaarseks sekretäriks.

2017. aasta Riia linnavolikogu valimistel oli ta taas Läti Talurahva Liidu esindatud nimekirja juht, kuid Roheliste ja Talurahva Liidu nimekiri ei ületanud ka nendel valimistel 5% künnist. 2018. aasta Läti parlamendivalimistel valiti ta jälle seimi liikmeks. Aprillis 2019 valiti ta Läti Talurahva Liidu esimeheks, võttes ameti üle selle kauaaegselt juhilt Augusts Brigmaniselt (ametis kuni aprillini 2023, mil võimu võttis üle Viktors Valainis).

2022. aasta Läti parlamendivalimistel valiti ta Roheliste ja Talurahva Liidu nimekirjas seimi liikmeks. Ta on 15. septembrist 2023 Läti Vabariigi põllumajandusminister. Ta kandideeris ka 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kuid ei osutunud valituks. 

## Tunnustus
*2014 Tunnustusrist, 4. klass (ohvitser)
Ülenormatiivne koorem

**Ülenormatiivne koorem** (inglise keeles *abnormal load*) on koorem, mida tema väärtuse või suure riski tõttu saada vigastatud ei saa jagada väiksemateks osakoormateks. Tulenevalt koorma gabariitidest ja kaalust ei saa seda transportida tavalise sõidukiga C & U regulatsiooni alusel. Tegemist on veoki poolt transporditava veosega, mis oma mõõtmetelt või massilt ületab riigis kehtestatud tavalise maanteetranspordi lubatud gabariidid või massipiirangud.

## Mõõtmete ja massi piirangud
Eestis loetakse ülenormatiivseks koormat, mis ületab järgmisi piire:
* pikkus üle 16,5 meetri (ühisveduk ja poolhaagis),
* laius üle 2,55 meetri (külmutusseadmega üle 2,6 m),
* kõrgus üle 4,0 meetri,
* täismass üle 40 tonni (maksimaalselt 60 tonni eriloa alusel).

## Nõuded ja eriveod
Ülenormatiivse koorma transportimiseks on vaja Transpordiameti väljastatud eriveoluba. Sageli kaasneb vedudega politsei või saateauto saateteenus ning sõiduajad võivad olla piiratud (nt öisel ajal või liiklusvabadel perioodidel).

Mõnel juhul tuleb ajutiselt demonteerida liiklusmärke, valgusfoore või tugevdada sildu ja truupisid. Samuti tuleb hinnata teekatte kandevõimet ning võimalikke ohte liiklejatele.

Ülenormatiivse veose vedamiseks avalikult kasutataval teel on vajalik eriloa taotlemine:

* riigiteedel – eriloa annab Transpordiamet. Taotlus tuleb esitada Transpordiameti e-teeninduses;
* linnatänavatel – pöörduda tuleb vastava linnavalitsuse või selle volitatud juriidilise isiku poole;
* vallateedel – pöörduda tuleb vastava vallavalitsuse või selle volitatud juriidilise isiku poole;
* erateedel – pöörduda tuleb eratee omaniku või tema volitatud isiku poole. (Allikas: Transpordiamet)

Eriluba väljastatakse üldjuhul kolme tööpäeva jooksul pärast taotluse ja kõigi kooskõlastatud dokumentide saamist.

## Näited ja kasutus
Ülenormatiivseid koormaid esineb tihti järgmistes valdkondades:
* tuulegeneraatorite labade ja tornide transport,
* tööstusseadmete (nt reaktorid, boilerid) vedu,
* raua- ja terasesektor – suured metallkonstruktsioonid,
* kaitsevägi – soomustehnika, tankid ja haubitsad.

## Rahvusvaheline praktika
Euroopa Liidus kehtivad eri riikides erinevad piirväärtused ja loa taotlemise kord. Rahvusvahelistel vedudel tuleb jälgida iga riigi regulatsioone eraldi. Koordineerimist lihtsustab mõnes riigis digitaalne lubade süsteem.

## Vaata ka
* Gabariit
* Transpordilogistika
* Raskeveok
* Maanteetransport

## Viited
Gabariit

**Gabariit** on tehnika ja transpordi kontekstis sõiduki, masina või muu objekti välismõõtmete kirjeldus. Gabariit määratleb eseme maksimaalsed mõõtmed (kõrgus, laius ja pikkus), mida arvestatakse selle liikumisel või paigaldamisel teatud ruumilistes piirides, näiteks tunnelites, sildadel või raudteel.

## Kasutusvaldkonnad

### Transpordis
Gabariidid on olulised maantee, raudtee ja meretranspordis, et tagada ohutus ja tehniline sobivus. Näiteks raudteel kasutatakse piir- ja laadimisseadmete gabariite, mis määravad, millised sõidukid tohtivad vastavat raudteelõiku läbida.

### Ehitussektoris
Ehitusmasinate ja tööstusseadmete puhul kasutatakse gabariite ruumiplaneerimise ja projekteerimise aluseks. Näiteks kraana või ekskavaatori gabariite arvestatakse selleks, et vältida kokkupõrkeid hoonete, elektriliinide või muude takistustega.

### Kaitseväes
Sõjaväelogistikas on oluline arvestada masinate gabariite transportimisel näiteks rongiga, lennukiga või spetsiaalse treileriga. NATO-s on selleks kehtestatud ühtsed standardid.

## Gabariitide liigid
* **Kõrgusgabariit** – maksimaalne lubatud kõrgus
* **Laiusgabariit** – maksimaalne lubatud laius
* **Pikkusgabariit** – maksimaalne lubatud pikkus
* **Massigabariit** (kaalupiirang) – kuigi mitte mõõde, arvestatakse tihti koos füüsiliste mõõtmetega

## Õiguslik regulatsioon Eestis
Eestis sätestab gabariitide piirmäärad liiklusseadus ja selle alusel kehtestatud majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi määrused. Näiteks tavaautode maksimaalne lubatud kõrgus on 4,0 meetrit ning laius 2,55 meetrit.

## Vaata ka
* Piirgabariit
* Eriveos
* Treiler
* Raudteetransport Eestis

## Viited
Dainius Zubrus

**Dainius Gintas Zubrus** (sündinud 16. juunil 1978 Elektrėnais) on Leedu endine jäähokimängija, kes mängis ründajana National Hockey League'is (NHL), olles esimene leedulane, kes on mänginud 1000 mängu NHL-is 

1996. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Philadelphia Flyersi poolt 15. valikuna. Zubrus on mänginud Philadelphia Flyersis, Montreal Canadiensis, Washington Capitalsis, Buffalo Sabresis, New Jersey Devilsis ja San Jose Sharksis 
meeskondades.

## Viited

## Välislingid
* Dainius Zubrus nhl.com lehel
* Dainius Zubrus eliteprospects.com lehel
* Dainius Zubrus hockeydb.com lehel
* Dainius Zubrus espn.com lehel
Sphagnurus

***Sphagnurus*** on kobarheinikuliste sugukonda kuuluv perekond seeni.

## Liike
**Sphagnurus paluster* – soo-kobarheinik

## Välislingid
* ''Sphagnurus'' andmebaasis eElurikkus.
Titaanjuur

**Titaanjuur** (*Amorphophallus*) on taimeperekond võhaliste sugukonnast.

Perekonda kuulub umbes 200 liiki. Need kasvavad Aasia, Aafrika ja Austraalia piirkonna troopilistel ja subtroopilistel aladel.

## Liike
**Amorphophallus bulbifer* – mugul-titaanjuur 
**Amorphophallus dunnii* – kahesüllane titaanjuur 
**Amorphophallus konjac* – Rivière'i titaanjuur 
**Amorphophallus krausei* – siiami titaanjuur 
**Amorphophallus paeoniifolius* – kelluk-titaanjuur 
**Amorphophallus titanum* – hiid-titaanjuur
Soo-kobarheinik

**Soo-kobarheinik** (*Sphagnurus paluster*) on *[[Lyophyllaceae]]* sugukonda kuuluv liik seeni.

Seen kasvab turbasamblal.

## Välislingid
*
Kiiverkaasuar

**Kiiverkaasuar** (*Casuarius casuarius*) on kaasuari perekonda kuuluv linnuliik.  

Kiiverkaasuar tuntud ka kui lõunakasuaar, on suurekasvuline lind, kes elab Uus-Guinea, Indoneesia ja Kirde-Austraalias vihmametsades. Linnu nime annab talle peas asuv kiivrit meenutav moodustis. Uurijad on oletanud, et see aitab nii metsas läbi tiheda taimestiku liikuda kui ka liigset kehasoojust hajutada. Kindel on aga see, et kiiver lisab linnule aukartustäratava välimuse. Sama muljetavaldavad on tema välimuse muud tunnused: must sulestik, erksinine pea ning punased kaelavoldid. Tegemist on  lennuvõimetu liigiga, kelle lähisugulased on emu ja jaanalind. 

Kiiverkaasuar toitub peamiselt viljadest, mida ta neelab tervelt alla. Tänu sellele levitab ta sadu taimeliike, sealhulgas neid, kelle seemned idanevad vaid pärast linnu seedekulgla läbimist. Nii toetab ta taimestiku mitmekesisust ning taastumist, olles seeläbi vihmametsa ökosüsteemi vaieldamatult võtmeisik. 

Kaasuarid on reeglina üksiklased ja arglikud, muutudes ohtlikuks vaid siis, kui tunnevad end ohustatuna. Emaslind muneb 3–8 rohekas-sinakat muna, ning jätab need siis isaslinnu hooleks, kes haub mune ligi kaks kuud ning hoolitseb poegade eest järgmised üheksa kuud. 

.

## Vaata ka
* kääbuskaasuar
* põhjakaasuar
Lahinguteeninduspataljon (2. jalaväebrigaad)

**Lahinguteeninduspataljon** on Eesti maaväe 2. jalaväebrigaadi pataljoni suurune väeosa, mille ülesandeks on brigaadi üksuste lahinguvõime ja jätkusuutlikkuse tagamine.

Pataljon paikneb rahu ajal kolmes kaitseväelinnakus: Raadil, Luunjas ja Taara linnakus Võru linnas. Pataljoni staap asub Taara linnakus.

## Ajalugu
### Eellasüksused
Varem täitsid samalaadseid ülesandeid teised tagalaelemendid, mis allusid kuni 1. jaanuarini 2009 Kuperjanovi jalaväepataljoni ülemale. Neist esimene oli Tagalakompanii, mis hõlmas kõiki toetusvaldkondi ladudest kuni tsiviilteenistujate haldamiseni. Tagalakompaniid juhtis pataljonistaabi tagalasektsioon. Seoses kaitseväes loodud väljaõppekeskustega organiseeriti kompanii ümber Tagalakeskuseks, mille juhtimine jäi endiselt Kuperjanovi pataljonile, mis tegutses samuti väljaõppekeskuse ülesannetes. Lõuna kaitseringkonna asutamise järel 2009. aasta jaanuari alul loodi ka ringkonna staabi- ja tagalakeskus, mida on peetud Tagalapataljoni otseseimaks eelkäijaks, kuivõrd selle ülesanded olid üsna sarnased. Tagalakeskus eksisteeris kuni 31. juulini 2014.

### Asutamine
Üksus, algse nimega **Tagalapataljon**, loodi 1. augustil 2014 2. jalaväebrigaadi koosseisus, seoses brigaadi enda moodustamise ja Lõuna maakaitseringkonna reorganiseerimisega 2014. aastal. See oli osa Eesti kaitseväe reformist, mille eesmärk oli luua nelja staatilise kaitseringkonna asemel kaks manööverdatava brigaadi suurust üksust.

Lisaks 2. jalaväebrigaadile pakkus Tagalapataljon toetust ka Võru lahingukooli üksustele.

### Ümbernimetamine
2023. aasta veebruaris nimetati üksus ümber lahinguteeninduspataljoniks. Nimevahetus oli seotud kaitseväe logistikaeeskirja muutmise ja kaitseväe diviisi moodustamisega.

## Ülesanded
Pataljoni ülesanneteks on sõjaajal 2. jalaväebrigaadi lahinguüksustele tagalatoetuse pakkumine ning brigaadi reservüksuste formeerimise läbiviimine. Rahuajal tegeletakse administratiivse väljaõppe- ja tagalatoetuse pakkumisega, samuti abistatakse vajadusel tsiviilsektorit.

Pataljon haldab mobilisatsioonivarusid ning korraldab ka 2. jalaväebrigaadi meditsiinilist toetust.

## Struktuur
Lahinguteeninduspataljoni struktuur on järgnev:
* Staap
* Varustuserühm
* Remondirühm
* Transpordirühm
* Meditsiinikeskus

Mobilisatsiooni korral laienevad meeskonnad ja rühmad kompaniideks. Rahuajal ei ole selles pataljonis ajateenijaid.

### Juhtkond
#### Ülemad
* 1. august 2014 – 30. juuni 2015 major Argo Laanemaa
* 1. juuli 2015 – 31. juuli 2019 major Tarmo Tameri
* 1. august 2019 – 31. august 2023 kolonelleitnant Kalmer Kruus
* alates 1. september 2023 kolonelleitnant Janek Rannamägi

; Staabi- ja tagalakeskuse ülemad
* 01. jaanuar 2009 – 11. august 2012 major Peeter Jõpiselg
* 12. august 2012 – 31. juuli 2014 major Argo Laanemaa

## Vaata ka
* Lahinguteeninduspataljon (1. jalaväebrigaad)
* Toetuse väejuhatuse logistikapataljon

## Viited