open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Heinrich Georg von Jannau

**Heinrich Georg von Jannau** (3. august (ukj 14. august) 1789 Laiuse kirikumõis Laiuse kihelkond Tartu kreis Liivimaa kubermang Venemaa Keisririik – 6. september (ukj 18. september) 1869 Dresden Saksimaa kuningriik) oli baltisaksa päritolu vaimulik, ajaloolane ja keeleuurija.

## Elulugu
Ta sündis Laiuse pastori Heinrich Johann von Jannau (1753−1821) ja Auguste Johanna von Yhrmanni (1761−1800) pojana. Hariduse omandas kodus. Aastatel 1806–1810 õppis ta Tartu ülikoolis teoloogiat. Ülikoolis kirjutas oma esimesed teadustööd, mis pälvisid ka autasu. Ülikooli lõpetas teoloogiakandidaadi kraadiga. 1811. aastal ordineeriti vaimulikuks ja temast sai Hargla koguduse pastor. 1816. aastal kaitses Jena ülikoolis filosoofiadoktori kraadi. Pärast isa surma sai temast 1822. aastal Laiuse pastor, kellena oli ametis 1864. aastani. 1836. aastal määrati Tartu õpperingkonna rahvakoolide revidendiks. 1842. aastast oli ta Liivimaa konsistooriumi nõunik. 

Ta oli Õpetatud Eesti Seltsi üks asutajaid ja hiljem seltsi auliige. 1842. aastast oli Pariisi Ajaloo Instituudi korrespondentliige. 1856. aastal pälvis ta Püha Stanislavi II klassi ordeni.

## Perekond
Ta abiellus 1819. aastal Riia bürgermeistri tütre Marie Luise von Bulmerincqiga (1799−?). Tema vend Otto August von Jannau oli Riia Jakobi koguduse pastor. Onu Carl Gustav von Jannau (1752–1810) oli Riia bürgermeister.

## Teoseid
**Beiträge zur genauern Kenntniss der ehstnischen Sprache* (1828)
**Ueber die Grund- und Ursprache der Ehsten* (1828)

## Kirjandus
**Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918*. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1977.
*Frobeen, Jakob Gottfried. *Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, Jubilaums-Feiern etc*. Dritter Band: 1856−1879. Riga: In Commission bei Schnakenburgs litho- und typograph. Anstalt, 1884. Lk 131-133 http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001249,00559.html?prozent=.
* 

## Välislingid
*
Chandeleuri saared

**Chandeleuri saared** on asustamata saarestik Mehhiko lahes, Mississippi suudme piirkonnas. Põhja-lõunasuunaline saarteahelik on umbes 80 kilomeetri pikkune. Saarestik on oluline märgala ja linnukaitsepiirkond.

Chandeleuri saared kuuluvad Louisiana osariigi koosseisu ning jäävad New Orleansist umbes 100 kilomeetrit itta.

Saarestik on moodustunud enam kui 2000 aasta eest ning viimase paarisaja aasta jooksul kahanenud ja maismaale lähemale liikunud. 1980. aastatel avaldatud uurimuses ennustati saarte kadumist kolmesaja aasta pärast

Saari on 1998. aastast saadik laastanud orkaanid, eriti Georges (1998) ja Katrina (2005), mis jätsid suure osa saartest vee alla.

Saartel asuvat loodusreservaati ähvardab 2010. aasta aprillis aset leidnud naftaplatvormi Deepwater Horizon uppumisel vallandunud naftareostus.
Plaid Cymru

**Plaid Cymru** (kõmri hääldus: [plaɪd ˈkəmrɨ]; otsetõlkes *Walesi partei*) on Walesis tegutsev sotsiaaldemokraatlik erakond, mis pooldab Euroopa Liitu kuuluva sõltumatu Walesi riigi moodustamist. Partei asutati 1925. aastal. 2018. aastast oli partei esimees Adam Price. 2023. aastast on erakonna esimees Rhun ap Iorwerth.

Walesi rahvusassamblees oli neil 2019. aasta seisuga kümme kohta kuuekümnest. 2026. aasta seisuga on neil 12 kohta ning nad on opositsioonis. Partei oli 1999. aastast ühe kohaga (neljast Walesi kohast) esindatud Euroopa Parlamendis, seda esindas Jill Evans. Walesi kohalikes omavalitsustes oli parteil 206 kohta 1253 kohast.

2017. aasta Suurbritannia parlamendivalimistel saadi Suurbritannia parlamendi alamkojas neli kohta Walesile eraldatud neljakümnest. 2010. aasta Suurbritannia parlamendivalimistel võitis partei kolm kohta.

## Viited

## Välislingid
* Partei koduleht (kõmri keeles)
Šoti Rahvuspartei

**Šoti Rahvuspartei** (**Scottish National Party**, SNP; šoti gaeli k: *Pàrtaidh Nàiseanta na h-Alba*) on Šotimaal tegutsev rahvuslik ja sotsiaaldemokraatlik partei, mis pooldab Euroopa Liitu kuuluvat iseseisvat Šotimaad. Tegu on suurima poliitilise parteiga Šotimaal ning Leiboristliku partei ja Konservatiivse partei järel nii parlamendikohtade kui parteiliikmete arvu poolest suuruselt kolmanda parteiga Ühendkuningriigis. Partei asutati 1934. aastal ja on olnud Suurbritannia parlamendi alamkojas pidevalt esindatud alates 1967. aastast. Parteijuht oli aastatel 1990–2000 ja 2004–2014 Alex Salmond, 2000–2004 John Swinney ja alates 2014 juhib erakonda Nicola Sturgeon. Sturgeon on samast aastast kuni praeguseni ka Šotimaa valitsusjuht ehk esimene minister (*First Minister*). Šoti rahvusparteile kuulub 2019. aasta Suurbritannia üldvalimiste järel 44 kohta 59-st Šotimaale eraldatud kohast Suurbritannia parlamendi (Westminsteri) alamkojas ning 2021. aasta valimiste järel 64 kohta 129-kohalises Šoti parlamendis.
## Valimistulemused Šotimaa parlamendis

### Valimistulemused Suurbritannia parlamendis
2017. aasta Suurbritannia üldvalimistel võitis partei 35 kohta Šotimaale eraldatud 59 kohast.

2015. aasta Suurbritannia üldvalimistel võitis partei 56 kohta Šotimaale eraldatud 59 kohast.

2010. aasta Suurbritannia üldvalimistel võitis Šoti Rahvuspartei 6 kohta Šotimaale eraldatud 59 kohast.
Printsess ja konn

"**Printsess ja konn**" ("The Princess and the Frog") on Walt Disney filmistuudios 2009. aastal valminud täispikk multifilm.

Film põhineb Ameerika Ühendriikide lastekirjaniku Elizabeth Dawson Bakeri 2002. aastal ilmunud romaanil "The Frog Princess". Romaani aluseks omakorda oli Jacob Grimmi ja Wilhelm Grimmi muinasjutt "Konn-kuningas ja Raudne Heinrich", mis kuulub muinasjututüüpi AT 440.

## Osatäitjad
* Anika Noni Rose – Tiana
* Bruno Campos – Prince Naveen
* Michael-Leon Wooley – Louis
* Jim Cummings – Ray
* Keith David – doktor Facilier
* Jennifer Cody – Charlotte La Bouff, hüüdnimega Lottie
* Jenifer Lewis – Mama Odie
* Peter Bartlett – Lawrence
* John Goodman – Eli La Bouff, hüüdnimega Big Daddy
* Oprah Winfrey – Eudora
* Terrence Howard – James

## Välislingid
* 
* Koduleht
Džungliraamat 2

"**Džungliraamat 2**" ("*The Jungle Book 2*") on aastal 2003 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. See on filmi "Džungliraamat" järg.
Bambi 2

"**Bambi 2**" (inglise "*Bambi II*") on Ameerika Ühendriikide 2006. aasta valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm, mille on lavastanud Brian Pimental. 

Linateos on järg 1942. aastal valminud filmile "Bambi".

## Osatäitjad
* Alexander Gould – noor liivakarva hirv Bambi
* Patrick Stewart – hirvesokk Suur Prints (*Great Prince of the Forest*), Bambi isa
* Carolyn Hennesy – Bambi ema
* Keith Ferguson – öökull Sõber Öökull
* Brendon Baerg – küülik Tümpsija (*Thumper*), Bambi sõber 
* Nicky Jones – skunk Lill (*Flower*), Bambi sõber 
* Brian Pimental – metsümiseja ja okassiga
* Anthony Ghannam – hirv Ronno
* Andrea Bowen – hirv Feline
* Cree Summer – hirv Mena

## Filmis esitatavad muusikapalad
* *There is Life* (Alison Krauss)
* *First Sign of Spring* (Michelle Lewis)
* *Through Your Eyes* (Martina McBride)
* *The Healing of a Heart* (Anthony Callea)
* *Snow Flakes in the Forest* (Bruce Broughton)
* *Bambi's Dream* (Broughton)
* *Being Brave* (Broughton)
* *Bambi and the Great Prince/End Credit Suite* (Broughton)
* *Sing the Day*
* *Love is a Song* (Donald Novis) 
* *Little April Shower*
* *Let's Sing a Gay Little Spring Song*

## Välislingid
* 
* 
* Bambi 2. Filmipood. AS Rautakirja Estonia
Vips ja Sulli 2

"**Vips ja Sulli 2**"  ("The Fox and the Hound 2") on Ameerika Ühendriikide 2006. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm, mille on lavastanud Jim Kammerud. "Vips ja Sulli 2" on filmi "Vips ja Sulli" järg.
Charlotte koob võrku 2: Wilburi suur seiklus

**"Charlotte koob võrku 2: Wilburi suur seiklus"** on Ameerika Ühendriikide 2003. aasta animafilm, mille on lavastanud Mario Piluso. "Charlotte koob võrku 2" on filmi "Charlotte koob võrku" järg.
Stenbocki maja

**Stenbocki maja** on klassitsistlik hoone Tallinnas Toompea põhjaserval. Hoones asuvad Eesti Vabariigi Valitsus ja Riigikantselei.

Hoone on ehitatud aastail 1783–1792. 1997. aastal võeti see arvele ehitismälestisena. Esimene Eesti valitsuse istung peeti Stenbocki majas 8. augustil 2000.

Nimetus "Stenbocki maja" võib viidata ka Vabariigi Valitsusele või Riigikantseleile.

## Ajalugu

Hoone Rahukohtu tänav 3 projekteeris Johann Caspahr Mohr Eestimaa kubermangu kohtuasutuste jaoks, pärast 1783. aastal Tallinna asehalduskonna moodustamist, kuid pärast asehalduskonna likvideerimist ja hooneehituse riikliku rahastuse lõpetamist 1788. aastal jätkas krahv Jakob Pontus Stenbock hoone ehitust oma raha eest. 

Hoone valmis 1792. aastal ja sellest sai hoopis Hiiu-Suuremõisa mõisniku krahv Jakob Pontus Stenbocki Tallinna residents.

1891. aastal võeti maja Rahukohtu tänav 3 (vene k. *Мировой переулок № 3*) kasutusele kohtuhoonena (Venemaa Keisririigi Justiitsministeeriumi Tallinna-Haapsalu Rahukogule ja Eesti iseseisvumise järel ka Eesti kohtusüsteemi Tallinna-Haapsalu Rahukohtu hoonena. 

Eesti NSV ajal 1950. aastail asus hoones Tallinna Polütehnilise Instituudi keemia- ja mäeteaduskonna internaat. Hiljem rahvakohtud: Tallinna Kalinini Rajooni Rahvakohus ja Tallinna Oktoobri Rajooni Rahvakohus töötasid seal 1987. aastani, mil valmis Liivalaia kohtumaja Liivalaia tänaval Tallinnas.

2000. aastani tegutses Eesti Vabariigi Valitsuse Riigikantselei Toompea lossis, jagades hoonet Riigikogu Kantseleiga. 1996. aastal alustati Toompeal 18. sajandist pärineva endise kohtuhoone, Stenbocki maja renoveerimist valitsuse ja Riigikantselei tarbeks. 

Riigikantselei ametnike esimene tööpäev Tallinnas Rahukohtu 3 asuvas hoones oli 26. juunil 2000 ja esimene valitsuse istung päris oma majas peeti 8. augustil 2000.

2001. aasta lõpul võeti kasutusele ka remonditud tööruumid Stenbocki maja kõrval Rahukohtu tänav 1 asuvas kunagises aadlielamus. Sinna asusid portfellita ministrid oma büroodega ja veel mõned Riigikantselei üksused.

## Hoone sisevaateid

Stenbocki maja 360 -- istungite saal.jpg|Istungite saal
Stenbocki maja 360 -- peaministri kabinet.jpg|Peaministri kabinet
Stenbocki maja 360 -- pressiruum.jpg|Pressiruum
Stenbocki maja 360 -- riigipitsati ruum.jpg|Riigipitsati ruum
Stenbocki maja 360 -- riigivanemate saal.jpg|Riigivanemate saal
Stenbocki maja 360 -- roheline tuba.jpg|Roheline tuba
Stenbocki maja 360 -- sinine tuba.jpg|Sinine tuba


## Vaata ka
*Stenbocki maja lahtiste uste päev

## Viited

## Välislingid

* Stenbocki majast Riigikantselei kodulehel
*
Yorkshire

**Yorkshire** on ajalooline krahvkond Inglismaal, omaaegne suurim. 

Yorkshire paikneb Inglismaa põhjaosas ja on tänapäeval jaotatud väiksemateks krahvkondadeks. Nime Yorkshire kasutatakse endiselt geograafilisele ja kultuurilisele piirkonnale osutamiseks. 

## Vaata ka
*East Riding of Yorkshire
*West Yorkshire
*South Yorkshire
*North Yorkshire
*Jorkširi terjer
*Yorkshire'i puding
Antti Juntumaa

**Antti Eino Juntumaa** (sündinud 10. juulil 1959 Muonios) on soome endine poksija.

Juntumaa oli kokku kolmekordne Soome meister – 1979. aastal helveskaalus (kuni 48 kg) ja aastatel 1982–1983 kärbeskaalus (kuni 51 kg).

Juntumaa osales 1980. aasta Moskva olümpiamängudel helveskaalus (kuni 48 kg), kuid kaotas II ringi kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Esa Hukkanen

**Esa Juhani Hukkanen** (sündinud 25. veebruaril 1963 Lahtis) on endine Soome poksija ja praegune poksitreener.

Hukkanen oli kokku viiekordne Soome meister – aastatel 1984–1985 I keskkaalus (kuni 71 kg) ning aastatel 1986–1988 II keskkaalus (kuni 75 kg).

Hukkanen osales 1988. aasta Seouli olümpiamängudel II keskkaalus (kuni 75 kg), kuid kaotas II ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta sai 27. Euroopa meistrivõistlustel 1987. aastal (Torinos) II keskkaalus (kuni 75 kg) pronksmedali.

Hukkanen töötab poksitreenerina, muuhulgas on ta olnud Soome koondise peatreener aastatel 2001–2004.
Jukka Järvinen

**Jukka Järvinen** (sündinud 8. augustil 1964 Helsingis) on endine Soome poksija.

Järvinen oli Soome meister raskekaalus (kuni 91 kg) 1988. aastal. Ta on Soome meistrivõistlustelt saanud aastatel 1982–1990 veel kolm hõbe- ja kolm pronksmedalit.

Järvinen poksis aprillist 1990 kuni detsembrini 2005 elukutselisena. Ta pidas kokku 30 kohtumist ning võitis 23 (neist 9 nokaudiga) ja kaotas 7 kohtumist (kõik need nokaudiga).

Järvinen on hiljem töötanud narkoennetuses ning on Helsingi linnavolinik.

## Välislingid
*
Haroun Tazieff

**Haroun Tazieff** (11. mai 1914 Varssavi – 2. veebruar 1998 Pariis) oli belgia-prantsuse vulkanoloog, vulkaanidega seotud raamatute ja dokumentaalfilmide autor ning teaduse populariseerija.

Eesti keeles on sarjas "Maailm ja mõnda" ilmunud Tazieffi teos "Kraatrid tules" (tõlkinud Helle Michelson ja Silvia Tui, Eesti Raamat, Tallinn 1964, 208 lk). Kogumik sisaldab ka algselt eraldi ilmunud teost "Kohtumised saatanaga", mille aluseks oli tema dokumentaalfilm "Les Rendez-vous du diable" (1958).

Mitmetes publikatsioonides on viidatud Tazieffi Poola päritolule, kuid see on üsnagi tinglik, kuna Varssavi kuulus toona Tsaari-Venemaa koosseisu, tema isa Sabir Tazueff (1885–1914) oli Kesk-Aasia tatarlane ning ema Zenitta Klupta (1887–1984) juudi rahvusest või samuti tatari juurtega. Isa hukkus Esimese maailmasõja Poola rindel tsaariarmees meedikuna teenides samal aastal, kui Haroun sündis. Ka emast lahutati ta juba varases lapsepõlves. 1950. aastatel Aasias rännates olevat Haroun Samarkandis siiski oma kaugete sugulastega kohtunud.

Tazieff õppis algul agronoomiat ja hiljem geoloogiat. Nooruses töötas ta mäeinsenerina endises Belgia-Kongos. Huvi vulkanoloogia saigi alguse uurimisretkedelt Kesk-Aafrikas. Aastatega laienes see kõigile kontinentidele, Kariibi mere saartele ja ka ookeanipõhjale. Filmimist alustas ta Lõuna-Itaalia tulemägedel (Etna, Stromboli, Vesuuv).

1966. aastal kandideeris ta Oscarile dokumentaalfilmiga "Le Volcan interdit" (inglise keeles "Forbidden Volcano"). Hilisemas tegevuses keskendus vulkaaniliste nähtuste ennustamise ja looduskatastroofide ennetuse probleemidele (raamat "Forecasting volcanic events", 1983). 1990. aastatel jõudis Tazieff tegeleda ka osooniaukude ja kliimasoojenemise probleemidega. Eriti huvitas teda, mil määral on need protsessid looduslikku päritolu ja mil määral inimtekkelised. Praegu jätkab tema uurimistööd temanimeline teaduskeskus Pariisis.

## Vaata ka
*Vaikse ookeani tulerõngas
Aadu Leissar

**Aadu Leissar** (õieti **Adolf-Johannes Leissar**, aastani 1939 **Adolf-Johannes Leissor**; 30. august 1907 Tallinn – 15. juuli 1961 Lehmja) oli eesti näitleja.

Adolf-Johannes Leissar lõpetas 1927 Tallinna õhtukeskkooli ja 1931 Haridusliidu näitejuhtide kursused, õppis 1931–1933 Draamastuudio teatrikoolis. Töötas 1915–1928 ning 1933–1942 juhutöölise, äriteenija ja laohoidjana.

Ta töötas 1931–1933 Draamateatris, 1942–1947 Ugalas ning 1947–1957 Lehmja rahvamaja juhatajana.

Ta oli alates 1933. aastast abielus Johanna-Marie Leissariga. Nende tütred on Mall Leissar ja Reet Leissar.

## Osi
* Katku Villu (Tammsaare ja Särevi "Kõrboja peremees", 1942)
* Aleksander (Mälgu "Lõunatuul" 1942)
* Aleksander (Mälgu "Ellen Paas", 1943)
* Kastan (Raudsepa "Sündmused agulis", 1943)
* Björn Finne (Leino "Simo Hurt", 1944)
* Joseph (Hellmani "Villa Farelli", 1945)
* Markus (Tederi "Mereingel", 1946)

## Lavastusi
* "Nukumeistri kodu" (jõulunäidend, 1938), etendus Estonias. Osalesid hilisemad kutselised näitlejad Harald Metsis, Aadu Leissar, Mall Leissar, Reet Leissar jt.
* L. Koidula "Säärane mulk" Lehmja rahvamajas

## Viited
Johanna-Marie Leissar

**Johanna-Marie Leissar** (aastani 1933 **Johanna-Marie Schönberg**; 19. detsember 1912 Vaskjala – 20. jaanuar 1987 Tallinn) oli eesti näitleja.

Ta õppis 1925–1929 Tallinna naiskutsekoolis, 1931–1932 Tallinna kolledžis ja 1943–1944 laulmist Viljandi Muusikakoolis, lõpetas 1929 Haridusliidu näitejuhtide kursused.

Oli 1942–1946 Ugalas näitleja ja etteütleja, 1947–1967 Lehmja raamatukogu juhataja ja 1980–1987 Varbla kirikukoori juhataja.

## Isiklikku
Ta oli alates 1933. aastast abielus Aadu Leissariga. Nende tütred on Mall Leissar, Reet Leissar ja Pille-Triin Kareda (Leissar).

## Osi
*Tiina (Tammsaare ja Särevi "Karin ja Indrek", 1943)
*Suzy (Pagnoli "Eluaabits, 1945)
*Klaara (Švartsi "Lumekuninganna", 1945)

## Viited
Zermelo teoreem

**Zermelo teoreem** ehk **täieliku järjestuse teoreem** on oluline teoreem hulgateoorias (täpsemalt Zermelo-Fraenkeli hulgateoorias), mis ütleb:

: Iga mittetühja hulka on võimalik täielikult järjestada.

Kui eeldada ülejäänud aksioome Zermelo-Fraenkeli aksiomaatikas, on Zermelo teoreem samaväärne nii valikuaksioomiga kui ka Zorni lemmaga. Seetõttu võidakse ZFC-s asendada valikuaksioom Zermelo teoreemiga. 

Zermelo teoreem on saanud nime saksa matemaatiku Ernst Zermelo järgi, kes tõestas selle väite 1904, eeldades valikuaksioomi.. 

## Viited
Sami Elovaara

**Sami Elovaara** (sündinud 28. mail 1973) on Soome endine poksija.

Elovaara võistles harrastajana kokku 110 korda, millest võitis 88 ja kaotas 22 kohtumist. Ta oli Soome meister II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1993. aastal. 

Elovaara poksis septembrist 1998 kuni novembrini 2008 elukutselisena. Ta pidas kokku 23 kohtumist, millest võitis 19 (neist 11 nokaudiga) ja kaotas 4 kohtumist (neist 3 nokaudiga).

## Välislingid
*
Eesti Rahvuskirjanike Ühing

**Eesti Rahvuskirjanike Ühing** (ka: **Eesti Rahvuskirjanike Liit**) oli kirjandusorganisatsioon, mille 1933. aastal asutasid kolmteist Eesti kultuuritegelast Georg Naelapea eestvõttel. Põhikirja järgi pidi organisatsioon hoolitsema rahvusliku vaimuga ja positiivse iseloomuga kirjanduse eest. 1935. aastal ajakirjas Olion avaldatud üleskutsetes sooviti kaasa aidata "täispöördele eesti kirjanduselu viimaseaja kiusuõhkkonnas" ja teatati: "Boheemlase-tüüp peab Eestist kaduma. Asemele tulgu leegitsev prohvet, kõlbla väärtusmaailma saadik madalas maiselus!".

Rahvuskirjanike Ühing, kelle asutajaskond ei olnud kirjanduslike saavutuste poolest avalikkuses laiemalt tuntud, arvas kohe asutamise aegu oma auliikmeteks Johannes Aaviku, August Gailiti, Gustav Suitsu, A. H. Tammsaare jt ning hiljem liikmeteks Anna Haava, Oskar Lutsu jt tuntud kirjanikke. Siiski ei kuulunud nimetatud ühingu tuumikusse. Rahvuskirjanike Ühingul olid Eesti Kirjanikkude Liiduga teravad vastuolud. 25. märtsil 1934 teatas Eesti Kirjanikkude Liit G. Naelapeale, et ei kavatse sallida Rahvuskirjanike Ühingu vapslikku meelsust (Eesti Vabadussõjalaste Liit oli selleks ajaks paar nädalat varem suletud). Kuigi Rahvuskirjanike Ühing esitas veel nõude saada Loomingu toimetuses endale esindus ja riiklikku toetust Kultuurkapitalilt, hakkasid organisatsiooni read hõrenema ja 1935. aasta lõpul selle tegevus hääbus.

## Vaata ka
*Eesti Kirjanike Liit

## Viited

## Kirjandus
* Rudolf Põldmäe, ""Rahvuskirjanikest" ja nende liidust" – Looming 1969, nr 12, lk 1886-95; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Oskar Kruus, "Mis on saanud "rahvuskirjanikest"?" – Looming 1992, nr 9, lk 1273–80; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis; täpsustusi: O. Kruus, "Täpsustavaid ridu" – Looming 1992, nr 12, lk 1718 (loetav samas)
* Katrin Raid. "Loomise lugu. Eesti aeg. Eesti Kirjanikkude Liit 1922–1940." Tallinn, Eesti Kirjanike Liit 2002. ISBN 9985-78-712-9
Agentiivsus

**Agentiivsus** on öeldise leksikaalne kategooria, mis tähendab, et olukorras osaleb agent ehk tegija, s.o elus, olukorra suhtes aktiivne, teadlikult toimiv ja/või seda kontrolliv osaline. 

Lihtsamalt öeldes on **agentiivse** tegevuse puhul olemas keegi aktiivne osaleja, keegi, kes seda tegevust teeb ja kontrollib. Agentiivsed verbid on eesti keeles näiteks *istuma*, *mõtlema*, *jutustama*. Agentiivsed situatsioonid on näiteks

*Tüdruk *'jooksis** metsas''

''Mart **mängis** jalgpalli''

''Ema **keetis** suppi.''

Tegevus on **mitteagentiivne**, kui olukorra kontrollijat ei ole, keegi ei tee midagi, see lihtsalt on nii. Mitteagentiivsed [[verb]]id on eesti keeles näiteks ''tunduma'', ''helisema'', ''juhtuma.'' 

Mitteagentiivseid verbe ei saa kasutada käskivas kõneviisis. Lauses ''Tuul puhus lehed laiali'' ei saa verbi ''puhuma'' kasutada [[Käskiv kõneviis|käskiva kõneviisi]] vormis ''puhu'', sest ei ole olukorra kontrollijat, kedagi, kes saaks puhuda või mitte puhuda, see lihtsalt on või ei ole nii. Mitteagentiivsed situatsioonid on näiteks

''Tuul **puhus** lehed laiali''

''Kevadel **sulas** lumi **ära***

''Väljas '''müristas***.

**Agentiivsed** saavad olla ainult dünaamilised situatsioonid, kus midagi toimub. Neile vastanduvad staatilised situatsioonid. 

Dünaamilised situatsioonid jagunevad järgmiselt: 
*agentiivsed **[[tegevus]]ed**: *Mari mängis. Nad ehitasid endale maja.*
*mitteagentiivsed **[[protsess]]id**: *Puder haudub. Tuba läheb jahedaks.*
*agentiivsed **[[tegu|teod]]**: *Poistelt võeti viimane võimalus ära. Saabusid külalised.*
*mitteagentiivsed **[[juhtum]]id**: *Saabus pime õhtu. Pomm plahvatas.*

## Vaata ka
*Tegevuslaad
*Sihilisus
*Perfektiivne aspekt

## Viited
Tõnis Paberit

**Tõnis Paberit** (sündinud 19. novembril 1952) on eesti skulptor ja pedagoog.

Ta on lõpetanud 1971. aastal Elva Keskkooli ja 1978. aastal ERKI.

Tõnis Paberit on loonud eelkõige pronksportreesid ja mälestusmärke.

Ta on õpetanud kunsti Tartu Kunstikoolis, Konrad Mäe nimelises maalistuudios ja Tallinna Kunstiülikooli Tartu osakonnas.

## Isiklikku
Skulptor Juhan Paberit on Tõnis Paberiti onu.

## Allikas
* EKABL
Aivis Ronis

**Aivis Ronis** (sündinud 20. mail 1968 Kuldīgas) on Läti diplomaat ja poliitik. Ta oli Läti välisminister 29. aprillist 3. novembrini 2010 ja transpordiminister 25. oktoobrist 2011 1. märtsini 2013.

Ta on lõpetanud Läti Riikliku Ülikooli ajaloo- ja filosoofiateaduskonna.

Aivis Ronis on alates 1991 töötanud Läti välisministeeriumis. Enne seda oli ta teleajakirjanik. Ta on olnud ministeeriumi pressisekretär, 1993–1995 esimene sekretär Läti saatkonnas Stockholmis ning 1998–2000 Läti suursaadik Türgis. 2000–2004 oli ta Läti suursaadik Ameerika Ühendriikides, 2001–2004 ühtlasi suursaadik Mehhikos ning 2004–2005 suursaadik NATO juures. 

2011. aastal andis president Toomas Hendrik Ilves Ronisele Maarjamaa Risti II klassi teenetemärgi.

## Viited
Max August Zorn

**Max August Zorn** (6. juuni 1906 Krefeld, Saksamaa – 9. märts 1993 Bloomington, Indiana) oli saksa päritolu USA matemaatik.

Tema peamised uurimisvaldkonnad olid üldalgebra, hulgateooria ning kompleksmuutuja funktsioonide teooria. Ta on tuntud eelkõige Zorni lemma sõnastajana (1935). Sarnaseid väiteid olid varem sõnastanud Kazimierz Kuratowski (1922) jt.
Christie's

**Christie's** on kunsti- ja antiikesemete müügiga tegelev oksjonimaja. Christie'si asutas inglise antikvaar James Christie 1766. aastal Londonis. Esimene oksjon toimus 5. detsembril 1766. 2009. aasta jaanuaris olid ettevõtte kontorid 85 riigis (küll mitte kõigis pole müügisaale).

## Välislingid
*Koduleht
Miranda Cosgrove

**Miranda Taylor Cosgrove** (sündinud 14. mail 1993) on USA televisiooni- ja filminäitleja ning laulja. 

Cosgrove mängis Megan Parkerit telesarjas "Drake & Josh" ja peaosa sarjas "iCarly". 

Tema karjäär algas kolmeaastaselt. Pärast väiksemaid rolle televisioonis kutsuti Cosgrove sarja "Drake & Josh", hiljem ka sarja "iCarly". Ühe "iCarly" osa eest teenib näitleja 180 000 USA dollarit. 

Tänu "iCarly" edule salvestati tema plaat juunis 2008. "iCarly" hittlaul on "Leave it All to Me" .
Guanabara

**Guanabara** võib tähendada mitut asja:
***[[Guanabara osariik]]** oli Brasiilia osariik aastail 1960–1975
***[[Guanabara laht]]**
Kazimierz Kuratowski

**Kazimierz Kuratowski** (2. veebruar 1896 Varssavi – 18. juuni 1980 Varssavi) oli Poola matemaatik ja loogik. Ta oli Varssavi matemaatikakoolkonna üks silmapaistvamaid esindajaid.

## Tunnustus
*1966 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia välisliikmeks

## Vaata ka
* Kuratowski-Zorni lemma
Guanabara osariik

**Guanabara osariik** oli Brasiilia osariik aastail 1960–1975. Nime sai ta Guanabara lahe järgi, mille ääres ta paiknes.

Osariik moodustati 1960. aastal endisest Föderaalringkonnast, kui riigi pealinn viidi Rio de Janeirost üle Brasíliasse, ning kaotati 1975. aastal, kui ta liideti Rio de Janeiro osariigiga.

## Viited
Nova Iguaçu

**Nova Iguaçu** on linn ja omavalitsusüksus Brasiilias Rio de Janeiro osariigis. See on Rio de Janeiro eeslinn.

1999. aastal eraldati Nova Iguaçust Mesquita linn.

## Välislingid

*http://www.novaiguacu.rj.gov.br/
São Gonçalo

**São Gonçalo** on linn ja omavalitsusüksus Brasiilias Rio de Janeiro osariigis.

São Gonçalo asub Guanabara lahe ääres 25 km kaugusel Rio de Janeirost idas.

São Gonçalo on Rio de Janeiro järel elanike arvult osariigi teine omavalitsus. Ta oli suuruselt kolmas omavalitsus senikaua, kuni Nova Iguaçust eraldati Mesquita ja järelejäänud Nova Iguaçu osutus São Gonçalost väiksemast.

Asula tekkis 6. aprillil 1579 kolonisaator Gonçalo Gonçalvesi juhtimisel rajatud kabeli juurde. Selle kabeli kohal seisab tänapäeval katedraal. Juba 1646. aastal elas São Gonçalos umbes 6000 inimest. 17. sajandil asutasid jesuiidid linna kohviistanduse, mille peahoone on säilinud ja tänapäeval asub selles sõjaväepolitsei. 22. septembril 1890 eraldati São Gonçalo Niteróist iseseisvaks omavalitsuseks ja 27. detsembril 1929 sai linnaks. 1940. aastatel sai São Gonçalo tööstuspiirkonnaks.

Linnas valitseb lähistroopiline kliima vihmaste suvede ja kuivade talvedega. Suvel võib õhutemperatuur tõusta +40 °C-ni ja talvel langeda +10 °C-ni. Kuiv ja jahe aastaaeg kestab maist oktoobrini.

São Gonçalos asub Rio de Janeiro osariigi pedagoogiline instituut. Linnas on 8 haiglat.

São Gonçalo kannatab pidevalt prügi aeglase koristamise käes. Tüüpiline on, et äraviimata praht koguneb tänava äärde. Eriti hull on asi prügikorjajate streikide ajal, näiteks 2008. aasta detsembris ja 2011. aasta jaanuaris, kui mitmel pool linnas jäi prügi enam kui nädalaks koristamata ja seetõttu sanitaarne olukord linnas tunduvalt halvenes.

São Gonçalos sündis Umbanda Branca ususekti asutaja Zélio Fernandino de Moraes (1891–1975).

## Välislingid
*http://www.saogoncalo.rj.gov.br/
Air Finland

**Oy Air Finland Ltd.** oli Soome eralennufirma. See asutati 2002. aasta jaanuaris. 

Lennufirma alustas lende 30. märtsil 2003. Lennufirmal oli kolm Boeing 757 lennukit, baas asus Helsingi Vantaa lennujaamas.

## Sihtkohad
Air Finland lendas järgmistesse sihtkohtadesse (2010. aasta juuni seisuga):

*
**Hurghada

*
**Alicante
**Málaga
*****[[Kanaari saared]]**
****Gran Canaria
****Tenerife

*
**Addis Abeba

*
**Doha

*
**Chaniá

*
**Cancún [hooajaline]

*
**Stockholm [hooajaline]

*
**Helsingi [baas]

*
**Antalya

## Viited
Ehmja mõis

**Ehmja mõis** (saksa keeles *Echmes*) oli rüütlimõis Martna kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Lääne maakonna Lääne-Nigula valla territooriumile.

Mõisa keskus asus Ehmja külas.

Keskajast pärinevat Ehmja mõisat (saksa k *Echmes*) on esmamainitud 1529. aastal, mil see kuulus Haapsalu toomhärrale Johhan Varnsbekele. 

Kunagisi omanikke:
*1600 + krahv Magnus Gabriel De la Gardie
*1603 – mõis läänistati Engelbrecht von Tiesenhausenile eluaegseks lääniks. Tema surma järel pikendas Jacob De la Gardie lääni krahv täiendava pandiraha eest
*1686 – Christoph Heinrich Kursell ja perekond 
*1768 – Friedrich Fromholdi p von Knorring
*1783 – Friedrich Johanni p Wartmann
*1821 – Wilhelm Gustav von Essen  (1787–1837)
*1837 – Charlotte von Ungern-Sternberg, Peter Ludwig Konstatin von Ungern-Sternbergi lesk. P.L.K. von Ungern-Sternberg (1779–1836) oli ohvitser, majandustegelane, Hiiu-Kärdla kalevivabriku rajaja. Perekonnale kuulusid Suuremõisa, Võnnu, Jõesse, Ehmja, Keskvere, Tagavere, Undla, Nõva, Alavere, Hüüru ja Harku mõis. 
*1869 – Alexander von Hoyningen-Huene (1848– 1924), ornitoloog, ühtlasi Maalse mõisa omanik

Kahekorruseline hilisbarokne peahoone ehitati oletatavasti 18. sajandi lõpul. On arvatud, et selle massiivsete müüridega keldriruumid pärinevad keskajast. 

1919. aastal mõis riigistati. Peahoone lagunes varemeteks 1960.–1970. aastatel. Ka kõik kõrvalhooned on tänapäevaks hävinud või varemeis. Ainsana on säilinud ja osaliselt ümber ehitatud viinavabrikuhoone 19. sajandi teisest poolest.

## Viited

## Välislingid
* EHA fondiloend Ungern-Sternbergi andmetega 
* Ehmja mõisa pildid umbes aastast 1890 Ajapaiga lehel
Sampii

**Sampii** (suurtähena **Ϡ**, väiketähena **ϡ**, kreeka *σαμπί*) on kreeka tähestiku arhailine täht. Tähestikus asetses see viimasel kohal oomega järel. See on tõenäoliselt pärit Joonias ja Pamfüülias kasutatud märgist . Tänapäeval tuntud kuju *ϡ* sai see keskaegsetes käsikirjades. Klassikalises keeles asendas sampiid σσ ja seda kasutati vaid numbrimärgina. Sampii väärtus kreeka numbrina on 900.

## Välislingid
*Sampii/Disigma (*inglise keeles*)
Árpád Arder

**Árpád Arder** (6. detsember 1922 Budapest – 19. september 1995 Tallinn) oli eesti evangeeliumi kristlaste vaimulik.

Ta lõpetas 1941. aastal Tallinna Poeglaste Kommertskooli. Aastatel 1942–1943 õppis ta Tartu Ülikoolis majandust (ei lõpetanud). 

Teenis aastatel 1944–1945 Saksa armees (20. eesti diviis), langes Tšehhoslovakkias sõjavangi; 1945–1946 oli Venemaal sõjavangis.  

Árpád Arder liitus Evangeeliumi Kristlaste Tallinna Karmeli kogudusega. Palvemaja asus Tallinnas Luise tänavas.

Árpád Arder töötas pastorina aastatel 1955–1968 Rakveres, kus ta pidas jumalateenistusi eesti ja soome keeles. Aastatel 1968–1977 oli ta pastor Suure-Jaanis, kus pidas jumalateenistusi eesti, saksa ja soome keeles.

## Pere
Tema vanaisa oli Jaan Poska. Ema oli Tatjana Poska-Arder-Laaman. Isa oli laulja Aleksander Arder. Kasuisa Eduard Laaman oli ajakirjanik. Vanem (pool)õde on luuletaja Ilona Laaman, noorem poolõde Silvia Laaman. Tädid olid arst Ksenia Poska, advokaat Vera Poska-Grünthal, lasteraamatute tõlkija Anna Poska. Tädimees Timotheus Grünthal oli riigikohtunik, tädipoeg Ivar Grünthal oli luuletaja, arst ja pagulaspoliitik. Onu Jüri Poska oli jurist ja õigeusu preester.

Vanem poeg Ott Arder oli luuletaja. Noorem poeg Jaan Arder oli muusik. Poeg Jaani tütar Helin-Mari Arder on samuti muusik.

## Raamatuid
* Kus on Arpadi kuningas? : elu eesmärgi otsingud; Tallinn : Logos, 1992
* Ilu tuha asemele : jutlused; Rakvere : Rakvere Nelipüha Kogudus, 1997
* Jõuluimed : (jõulujutlused, -jutud ja -tervitused); (kogunud Arpad ja Veronika Arder, Vaike Põldoja) Rakvere : Rakvere Nelipüha Kogudus, 1998
* Me teame teed ja kaevu : jutlused ; (kogunud : Vaike Põldoja ; keeleline korrektuur : Veronika Arder) [Rakvere] : [Rakvere Nelipüha Kogudus], c2002
* Olgu sinu vagu sirge! : jutlused; [kogunud Vaike Põldoja] Rakvere : Rakvere Nelipüha Kogudus, 1997
* Pisarad Piiblis : jutlused ; [kogunud Vaike Põldoja] Rakvere : Rakvere Nelipüha Kogudus, 1997
* Tunneta Teda! : jutlused ; [kogunud Vaike Põldoja] Rakvere : Rakvere Nelipüha Kogudus, 1996
* Väsinutele : jutlused / Arpád Arder ; [kogunud Vaike Põldoja] Rakvere : Rakvere Nelipüha Kogudus, 1996

## Viited

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
1. kromosoom

**Inimese 1. kromosoom** ehk **kromosoom 1** on inimese suurim kromosoom. Nagu kõiki teisi autosoome ehk mittesugukromosoome, on inimesel ka 1. kromosoomi kaks eksemplari.

Inimese 1. kromosoom sisaldab umbes 249 miljonit aluspaari ehk ligikaudu 8% kogu inimese DNA-st.

2006. aastal jõuti lõpule selle kromosoomi sekveneerimisega – see oli sel ajal ühtlasi viimane veel sekveneerimata kromosoom, mille järjestuse määramiseks oli 150-l USA ja Suurbritannia teadlasel kulunud 10 aastat.

Juuni 2013 seisuga arvati, et selles kromosoomis on 4429 geeni, mille seas on ka 2056 valke-kodeerivat ja 1184 pseudogeeni. Üksiku nukleotiidi polümorfisme ehk SNP-sid on aga ligikaudu 740 000.

Selles kromosoomis paiknevate geenidega seostatakse umbes 890 haigust või haiguslikku seisundit, mille hulka kuuluvad ka kurtus, Alzheimeri tõbi, glaukoom, eesnäärme- ja rinnavähk ning porfüüria.

## Vaata ka
**[[TACSTD2]]*

## Viited

## Välislingid
* National Institutes of Health: "Chromosome 1" Genetics Home Reference
* "Final genome 'chapter' published" BBC NEWS, 18. mai 2006

### Teadusartikleid
* 
*
Paleoökoloogia

**Paleoökoloogia** on paleontoloogia haru, mis uurib geoloogilise mineviku organismide eluviise ja tingimusi, organismide ja keskkonna vahelisi seoseid ja nende muutusi elu arengu käigus Maal.
Geoloogilist minevikku rekonstrueeritakse eelkõige kivististe abil.

Paleoökoloogia rajaja on vene paleontoloog Vladimir Kovalevski.

## Vaata ka
*Paleogeograafia

## Viited
Kõrgkihtpilved

**Kõrgkihtpilved** (ladina keeles *altostratus*, lühend **As**) on keskmiste pilvede klassi kuuluv pilvede põhiliik. Pilved tekivad kõrgusevahemikus 3–5&nbsp;km. Pilvekihi paksus on tavaliselt 1&nbsp;km, harvem kuni 2&nbsp;km.

Kõrgkihtpilved moodustavad taevas ühtlase valkja, halli või sinaka värvusega pilvkatte, mis võib kohati olla pisut kiulise ehitusega ja nõrgalt laineline. Päikese ja Kuu jaoks on nad poolläbipaistvad nagu mattklaas, aga kui pilved on väga tihedad, on nende asukohal nähtav heledam laik pilvede pinnal. Varjud tavaliselt puuduvad.

Kõrgkihtpilved tekivad kiudkihtpilvede tihenemisel ja hiljem muutuvad kihtsajupilvedeks. Nad koosnevad vihmapiiskade, lumehelveste ja jääkristallide segust. Sademeid tavaliselt ei anna ja optilisi nähtusi tavaliselt ei kaasne. Külmal poolaastal võib sadada nõrka vihma või lund.

## Kõrgkihtpilvede alamliigid ja vormid
*Udutaolised kõrgkihtpilved (*Altostratus nebulosus* – *As neb*) 
*Lainelised kõrgkihtpilved (*Altostratus undulatus* – *As und*)
**Läbipaistvad kõrgkihtpilved (*Altostratus translucidus* – *As trans*)
**Läbipaistmatud kõrgkihtpilved (*Altostratus opacus* – *As op*)
***[[Altostratus praecipitans]]* – *As pr*


Pilt:Altostratus with sun and Cu con.JPG|Kõrgkihtpilved, päike ja suured rünkpilved 
Pilt:Beautiful sunset in Kharkiv.jpg|Päikeseloojang Ukrainas Harkivis
Pilt:CloudColors.jpg|Kõrgkihtpilved
Pilt:Cirrus and Altostratus undulatus.JPG|Kiudpilved ja *Altostratus undulatus*


## Viited

## Välislingid
* J.Kamenik. II klass: keskmised pilved. Altostratus – kõrgkihtpilved
Roo

**Roo** (suurtähena **Ρ**, väiketähena **ρ**, vanakreeka *ῥῶ*, uuskreeka *ρω*) on kreeka tähestiku 17. täht. Roo väärtus kreeka numbrina on 100. Täht on tuletatud foiniikia tähestiku tähest  /reš/.

Roost pärineb ladina tähestiku täht R ja kirillitsa täht Р.

Rood kasutatakse tänapäeval teaduses sümbolina paljudes tähendustes:
*füüsikas tiheduse sümbolina
*füüsikas eritakistuse sümbolina
Vladimir Kovalevski

**Vladimir Kovalevski** (vene keeles Владимир Онуфриевич Ковалевский; 14. august (2. august vkj) 1842 Daugavpils – 27. aprill (15. aprill vkj) 1883 Moskva) oli vene revolutsionäär ja paleontoloog-evolutsionist, paleoökoloogia rajaja. Osales lühikest aega Pariisi Kommuuni tegevuses.

Ta kaitses doktoriväitekirja Saksamaal Jena ülikoolis. 1881. aastast oli Moskva ülikooli dotsent. 

Lõpetas elu enesetapuga.

## Isiklikku
Ta oli zooloog Aleksandr Kovalevski vend ja matemaatik Sofja Kovalevskaja abikaasa.
3. kromosoom

**Inimese 3. kromosoom** ehk **kromosoom 3** on inimese suuruselt kolmas kromosoom. Nagu kõiki teisi autosoome ehk mittesugukromosoome, on inimesel ka seda kaks koopiat.

Inimese 3. kromosoom sisaldab umbes 198 miljonit aluspaari ehk ligikaudu 6,5% kogu inimese DNA-st. Geene on leitud 2570, mille hulgast 1070 kodeerivad valke ja 763 on pseudogeenid.

On leitud seoseid 3. kromosoomis paiknevate geenide ja selliste haiguste vahel nagu alkaptonuuria, autism, atransferrineemia, biotinidaasi puudulikkus, Brugada sündroom, diabeet, *[[dystrophia myotonica]]*, essentsiaalne treemor, Hailey-Hailey haigus, katarakt, kurtus, lühikasv, lümfoom, Moyamoya haigus, munasarjavähk, Möbiuse sündroom, nüktaloopia, pika QT sündroom, porüüria, proteiin S puudulikkus, pärilik motoorne ja sensoorne neuropaatia, Romano-Wardi sündroom, sahharoositalumatus, septo-optiline düsplaasia, spinotserebellaarataksia, Usheri sündroom, von Hippeli – Lindau sündroom, vastuvõtlikkus/vastupanu HIV-le ja Waardenburgi sündroom.

## Vaata ka
*S-valk

## Viited

## Välislingid
* National Institutes of Health: "Chromosome 3" Genetics Home Reference
2. kromosoom

**Inimese 2. kromosoom** ehk **kromosoom 2** on inimese suuruselt teine kromosoom. Nagu kõiki teisi autosoome ehk mittesugukromosoome, on inimesel ka seda kaks koopiat.

Inimese 2. kromosoom sisaldab umbes 243 miljonit aluspaari ehk ligikaudu 8% kogu inimese DNA-st. Geene on leitud 3075, mille hulgast 1223 kodeerivad valke ja 918 on pseudogeenid. Selle kromosoomi sekveneerimisega saadi ühele poole 2005. aastal.

Seoseid on leitud 2. kromosoomis paiknevate geenide ja selliste haiguste vahel nagu Alporti sündroom, Alströmi sündroom, amüotroofiline lateraalskleroos, bronhiaalne hüpertoonia, Ehlersi-Danlos' sündroom, esmane hüperoksaluuria, *[[fibrodysplasia ossificans progressiva]]*, *[[harlequin ichthyosis]]*, kaasasündinud hüpotüroidism, LCHAD puudulikkus, MODY diabeet ja Waardenburgi sündroom.

Viimase aja uuringud on andnud vihjeid selle kohta, et 2. kromosoom võib mängida olulist rolli inimese intelligentsuses.

## Evolutsioon

Kõik inimlased peale inimese enda omavad 24 paari kromosoome (inimestel on neid 23 paari). Seda uurides on jõutud järeldusele, et inimese 2. kromosoom on tekkinud kahe kromosoomi üksteise otsa liitumisel.

Seda tõendab:
* Inimese 2. kromosoomi vastavus inimahvide kahele kromosoomile. Inimese lähimal sugulasel šimpansi on peaaegu identne DNA järjestus inimese 2. kromosoomi DNA-le, kuid see paikneb kahes erinevas kromosoomis. Sama kehtib ka gorillade ja orangutanidega.
* Jäänuktsentromeeri olemasolu. Kui normaalselt on kromosoomil ainult üks tsentromeer, siis 2. kromosoomist on leitud ka teise tsentromeeri jäänuseid.
* Jäänuktelomeeride olemasolu. Kui tavaliselt esinevad telomeerid ainult kromosoomi otstes, siis 2. kromosoomi keskel leidub samuti telomeerseid järjestusi.

## Viited

## Välislingid
* National Institutes of Health: "Chromosome 2" Genetics Home Reference
General Carrera

***[[General Carrera provints]]** on provints Tšiilis
***General Carrera järv** ehk **[[Buenos Airese järv]]** on järv Tšiili ja Argentina piiril
Ain Vagula

**Ain Vagula** (30. august 1965 – 18. jaanuar 2010) oli Eesti ettevõtja ja vaba tarkvara tõlkija.

Ta oli OpenOffice.orgi, Qcadi ja Gnumerici eestindamise eestvedaja ning osales ka Firefoxi, Thunderbirdi ja KDE eestindamisel.

## Viited

## Välislingid
* Järelehüüe linux.ee lehel
Kontraktsioon

**Kontraktsiooniks** nimetatakse keeleajaloos sõnatüve lühenemist ehk sõna silpide arvu vähenemist - näiteks: *kastek+et > (*kasteɣet > kasteet >) kasted.
Sisekadu

**Sisekadu** ehk **sünkoop** on keele ajaloos toimunud hääliku kadumine sõna seest. 

Näiteks: *laul**a**+ma+hen > ( laul**a**maan / laul**a**maie > ) laulma.

## Vaata ka
*lõpukadu (apokoop)
Andreas von Steinberg

**Andreas von Steinberg** (ka *Andreas von Stenberg*; ? – 25. veebruar 1375) oli Liivi ordu maamarssal aastatel 1354–1375.

Tema täpne päritolu pole teada, sest Steinbergi-nimelisi suguvõsasid on mitu. Kõige tõenäolisem on, et Andreas pärines Hildesheimi lähedalt.

Teada pole ka millal ta orduga liitus. Esimest korda on teda mainitud seoses 1343. aastal Paides toimunud ordukäsknike kohtumisega, kus ta osales veel tavalise rüütelvennana. Aastatel 1347–1349 oli von Steinberg Vindavi komtuur, seejärel viie aasta kohta temast teated puuduvad.

1354. aastal temast von Steinbergist aga maamarssal, kellena ta tegutses koguni 21 aastat, teenides ordumeistritest Goswin von Heriket, Arnold von Vitinghofft ja Wilhelm von Friemersheimi. Teda ületab ametiaja pikkuse poolest vaid Wolter von Plettenbergi ajal samal positsioonil 27 aastat olnud Johann von dem Broele. Hermann von Wartberge kroonika järgi osales Steinberg eriti aastatel 1369–1375 ka sõjategevuses.

## Kirjandus
* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 837 (lk 617–619).
Peter Mandelson

**Peter Benjamin Mandelson, parun Mandelson** (sündinud 21. oktoobril 1953 Londonis) on leiboristist Briti poliitik.

Peter Mandelson oli 2009. aastast kuni 2010. aasta maini Gordon Browni valitsuse esimene riigisekretär, riiginõukogu lordpresident ja kaubandusminister. Kaubandusministri ametlik ametinimetus oli äri-, innovatsiooni ja kutseoskuste riigisekretär (*Secretary of State for Business, Innovation and Skills*).

Aastatel 1997–1998 oli ta portfellita minister Tony Blairi valitsuses.

1998. aastal kaubandusminister, ametliku nimetusega kaubanduse ja tööstuse riigisekretär. Astus ajakirjanduse rünnaku alla sattununa ametist tagasi 23. detsembril.

1999. aasta oktoobrist 2001. aastani Põhja-Iirimaa asjade riigisekretär.

2004–2008 Euroopa Liidu kaubandusvolinik.

2009–2009 kaubandusminister, ametliku nimetusega äri, ettevõtluse ja regulatoorse reformi riigisekretär (*Secretary of State for Business, Enterprise and Regulatory Reform*).

2024. aastal nimetas peaminister Keir Starmer ta Suurbritannia suursaadikuks USA-s.

Starmer vallandas Peter Mandelsoni 11. septembril 2025 pärast seda, kui ajalehes The Sun avaldati toetavad e-kirjad, mille ta oli saatnud Jeffrey Epsteinile pärast tema vahistamist 2008. aastal.

## Viited
The Resistance

"**The Resistance**" on Muse´i viies stuudioalbum. Album avaldati septembris 2009.

## Lood
#"Uprising" - 5:03
#"Resistance" - 5:46
#"Undisclosed Desires" - 3:56
#"United States of Eurasia (+Collateral Damage)" - 5:47
#"Guiding Light" - 4:13
#"Unnatural Selection" - 6:54
#"MK Ultra" - 4:06
#"I Belong to You (+Mon cœur s'ouvre à ta voix)" - 5:38
#"Exogenesis: Symphony Part 1 (Overture)" - 4:18
# "Exogenesis: Symphony Part 2 (Cross-Pollination)" - 3:56
# "Exogenesis: Symphony Part 3 (Redemption)" - 4:37

**Singlid**
#"Uprising" - 5:03
#"Resistance" - 5:46
#"Undisclosed Desires" - 3:56
Jaatav kõneliik

**Jaatav kõneliik** ehk **afirmatiiv** on kõneliik, mis väljendab öeldisega kirjeldatava tegevuse jaatust. 
Nt: *Isa *'sõitis** laupäeval tööle.'' 
''Ta **olevat** eile **abiellunud**.''
***Tahaks*' puhata, aga **vaja on** hoopis tööd teha.*
*Tänaval **lauldakse**, aga kusagil **peetakse** matuseid.*

==Eesti keel==
[[Lause]] jaatava sisu märkimiseks ei kasutata tavaliselt spetsiaalseid vormivahendeid, ja kui need esinevad, siis väljaspool [[öeldis]]t. 


Jaatust märkivad [[rõhumäärsõna|rõhumäärsõnad]] võivad esineda üksnes vastuses küsimusele, nt: *Kas sa tahad minuga kinno tulla? - **Jah**, tahan küll.*


Iseseisvas jaatavas [[väitlause]]s on öeldis harilikult lauses teisel kohal (vt V-2 [[sõnajärg]]), [http://et.wikipedia.org/wiki/Lause_pragmaatiline_funktsioon#Teema_ja_reema teemana] esitatava [[lause moodustaja]] järel. 
Nt: *Seeni korjates **sattus** Lembit muistse linnuse varemete juurde.''

## Vaata ka
eitav kõneliik

## Kirjandus
*Mati Erelt, Tiiu Erelt, Kristiina Ross. 2000. Eesti keele käsiraamat. Tallinn : Eesti Keele Sihtasutus, lk 372, 405.

## Välislingid
*Eesti keele käsiraamat
Reisikiri

**Reisikiri** ehk **reisikirjeldus** on autori mälestus reisil toimunud sündmuste kohta, külastatud maade, kultuuri, rahva ja eluolude kirjeldus. (Tavaliselt autor kirjeldab ka oma emotsioone ja kogemusi).
Ida-Jeruusalemm

**Ida-Jeruusalemm** on Jordaania poolt 1948. aasta Araabia-Iisraeli sõjas vallutatud Jeruusalemma osad, mille Iisrael 1967. aastal kuuepäevases sõjas omakorda hõivas. Ida-Jeruusalemma jääb Jeruusalemma vanalinn koos selliste judaismi, islami ja ristiusu pühapaikadega nagu Templimägi, Läänemüür ja Al-Aqsa mošee ja Püha Haua kirik.

Aastatel 1949–1967 nimetati Ida-Jeruusalemmaks Jordaaniale kuuluvat osa linnast, pindalaga 6,4 ruutkilomeetrit.

1967. aastal lülitas Iisrael 70 ruutkilomeetrit annekteeritud Läänekalda ja Jordaania Jeruusalemma alasid Jeruusalemma haldusüksuse koosseisu ja rakendas territooriumi nimetamiseks nimetust Ida-Jeruusalemm.

Hiljem on Iisraelis Ida-Jeruusalemmaks nimetatud 1967. aastal hõivatud territooriumite seda osa, millel elavad araablased.

1967. aasta ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon nõudis Iisraelilt hõivatud territooriumite vabastamist. 1980. aastal Knesseti poolt heas kiidetud seadus deklareeris, et jagamatu Jeruusalemm on Iisraeli pealinn, piire määratlemata (vaata Jeruusalemma seadus). ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon nr. 478 (20. august 1980) kuulutas deklaratsiooni tühiseks ning ÜRO ja enamik maailma riike ei tunnusta tänini Jeruusalemma Iisraeli pealinnana.
Valve Kirsipuu

**Valve Kirsipuu** (sünninimi **Valve Elu**; 5. märts 1933 Tallinn – 20. september 2017 Korfu) oli eesti majandusteadlane ja poliitik.

Valve Kirsipuu lõpetas 1958. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) ja 1965. aastal Moskvas NSV Liidu Majandusmatemaatika Keskinstituudi aspirantuuri majandusteaduste kandidaadi kraadiga.

Alates 1964. aastast töötas ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudis esialgu nooremteadurina, seejärel vanemteaduri ja teadussekretärina. Aastatel 1965–1993 oli ta ühtlasi Eesti Raadio majanduskommentaator, aastatel 1979–1992 ka Eesti Majandusjuhtide Instituudi dotsent. Pärast Majanduse Instituudist lahkumist oli Kirsipuu 1989–1992 Teaduste Akadeemia Filosoofia, Sotsioloogia ja Õiguse Instituudi teadussekretär.

Kirsipuu oli Riigikogu 7., 8. ja 9. koosseisu liige. 1992. aastal pääses ta Riigikokku Mõõdukate nimekirjas.

Valve Kirsipuu kuulus Eesti Reformierakonda selle algusest peale.

1999. aasta lõpus tabas politsei toonase Riigikogu liikme autoroolist 1,18-promillise joobega, talle määrati 4000 krooni trahvi.

2017. aasta Eesti Reformierakonna juhi valimistel toetas Kirsipuu Hanno Pevkurit.

Kirsipuul on poeg Mart Kirsipuu.

10. septembril 2017 sai Valve Kirsipuu turismireisil Kreekas Korfu saarel ujumise ajal infarkti. 10 päeva hiljem suri ta Korfu saare haiglas

## Tunnustus
* 2001 Riigivapi V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid

* Rasmus Kagge. "Valve Kirsipuu: tänavune aasta oli Reformierakonna raskeim" ERR, 19. detsember 2012
* Raul Sulbi. "Kirsipuu hirmutas Reformierakonna võimult lahkumise korral Vene ohuga" Postimees, 19. detsember 2012
Prigorodnõi rajoon

**Prigorodnõi rajoon** (vene keeles *Пригородный район*, osseedi keeles *Горæтгæроны район*) on Põhja-Osseetia haldusüksus.

Rajoonikeskus on Oktjabrskoje. Rahvaarv 2002. aasta andmetel 103 000.

Rajooni idaosa kuulus 1944. aastani Inguššiale, kuid pärast inguššide küüditamist Kesk-Aasiasse likvideeriti Inguši autonoomia ning territoorium anti Põhja-Osseetia koosseisu.

1992. aasta juulis moodustas Venemaa Föderatsiooni Ülemnõukogu Inguši Vabariigi selle piire määramata. 31. oktoobril puhkes Prigorodnõi rajoonis verine konflikt osseetide ja inguššide vahel, kohale toodi Venemaa sõjaväeüksused.  Hukkus üle 600 inimese. Inguššidest elanikkond oli sunnitud põgenema.

## Viited