open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hermann Rorschach

**Hermann Rorschach** (8. november 1884 – 2. aprill 1922) oli Šveitsi psühhiaater ja psühhoanalüütik, kes on tuntud eeskätt oma 1921. aastal loodud psühholoogilise projektiivtesti järgi, mida hiljem hakati nimetama Rorschachi tindiplekitestiks.

Testi eesmärgiks oli testitäitjas esile tuua tema isiksuse teadvustamata osad, mis kandusid üle esitatud stiimulitele. Rorschachi testis näidatakse inimesele ühekaupa kümmet abstraktset tindiplekki ning palutakse öelda, mis objekte või kujutisi piltidel nähakse.

## Elulugu
Rorschach sündis Šveitsis Zürichis. Koolikaaslaste seas oli ta tuntud kui *Klecks* ("tindiplekk"), kuna talle meeldis kleksograafia ehk tindiplekipiltide tegemine.

Rorschachi isa, kes oli kunstiõpetaja, julgustas teda loovale eneseväljendusele läbi maalimise ja joonistamise. Keskkooli lõpus ei suutnud Rorschach otsustada, kas valida kunstniku või teadlase karjäär. Ta kirjutas kirja saksa bioloogile Erns Haeckelile ja sai soovituseks minna õppima teadust. Sellest ajendatuna asus ta õppima meditsiini Zürichi ülikoolis. Rorschach õppis psühhiaater Eugen Bleuleri käe all, nagu seda oli teinud varem ka Carl Jung. Tol perioodil intellektuaalsetes ringkondades populaarsust kogunud psühhoanalüütik tuletas Rorschachile meelde tindiplekke oma lapsepõlvest. Huvitudes sellest, miks erinevad inimesed näevad sama tindipleki peal tihti väga erinevaid asju, hakkas ta arstiõpingute kõrvalt näitama koolilastele tindiplekke ning analüüsima saadud vastuseid.

Aastal 1857 oli saksa doktor Justinus Kerner avaldanud populaarse luuleraamatu, kus iga värss oli inspireeritud juhuslikust tindiplekist. On spekuleeritud, et Rorschach oli sellest raamatust teadlik. Lisaks oli tindiplekke kasutanud loovustestina varem ka prantsuse psühholoog Alfred Binet.

1921 avaldas Rorschach raamatu "Psychodiagnostik", millel tema tindiplekitest suuresti rajanes. Hiljem on testi kritiseeritud kui pseudoteadust ja selle kasutamine võib olla vastuoluline.

## Viited
Rorschachi test

**Rorschachi test** on 1921. aastal Hermann Rorschachi loodud psühholoogiliatest, mille eesmärk on hinnata inimese psühholoogilist seisundit, isikuomadusi ja emotsionaalset toimimist. Test seisneb patsiendile erinevate kaartide näitamises, millel on eri värvi ja kujuga tindiplekid.

Rorschach ei kavatsenud kasutada seda meetodit tavalise isiksusetesti tegemisel, vaid üritas sellega diagnoosida skisofreeniat.

Rorschachi hindamissüsteemi edasi arendanud Bruno Klopfer.
Tänapäeval kasutatakse John E. Exneri loodud Exneri hindamissüsteemi (Exner Scoring System)‏.

## Test

Testitavale näidatakse järjest kümmet tindiplekki. Ta võib plekke erinevat pidi keerata ning seejärel peab ütlema, mida ning kus ta midagi näeb või mida konkreetne plekk talle kõige enam meenutab.

Tegelikult ei kujuta konkreetselt ükski tindiplekk midagi ning Rorschach tegi plekid spetsiaalselt sellised, et neile oleks võimalikult raske ühest tähendust anda.

Psühholoog kirjutab üles kõik, mida testitav testi ajal teeb, ja seejärel tõlgendab saadud andmeid.

Osa psühholooge arvab, et vastus "*See on...*" on halb. Vastus, mis algab "*See tundub/näib...*", on parem.

Oodatakse lihtsaid ja selgeid vastuseid. Fantaasiarikkaid ja üliseksuaalseid ning liiga kiireid või aeglasi vastuseid peetakse ebasobilikeks.

## Vaata ka

* pareidoolia
Deutsche Bank

**Deutsche Bank** on Saksamaa suurim pank. 

Selle peakorter asub Frankfurdis.

## Ajalugu
Deutsche Bank asutati 1870. aastal. 

Aastatel 2002–2012 oli Deutsche Banki juht Josef Ackermann. Pangas tuvastati sellel ajavahemikul mitu rikkumist, mistõttu trahviti panka 2017. aastal vähemalt 670 miljoni dollariga. 

## Viited

## Välislingid
*Deutsche Bank
Norra peaministrite loend

*Siin loetletakse [[Norra peaminister|Norra peaministrid]].*

## Norra peaministrid (1814–1905)

### Peaministrid (1814–1873)

Aastal 1874 liikus Norra peaministri kontor Stockholmist Christianiasse (Oslosse).

### Norra peaministrid Stockholmis (1873–1905)

### Peaministrid Christianias (1873–1905)

### Norra peaministrid (alates 1905. aastast)
Aastal 1905 tühistati liit Norra ja Rootsi vahel. Sellest alates on olnud Norra peaministri kontor Oslos, välja arvatud Saksa okupatsiooni aastad Teises maailmasõjas, kui Norra valitsus oli Londonis eksiilis.

## Märkused
Ivar Lykke

**Ivar Lykke** (9. jaanuar 1872 Trondheim – 4. detsember 1949 Trondheim) oli Norra poliitik. 

Ivar Lykke sündis kaupmehe perekonnas, kellele kuulus üks Trondheimi vanemaid firmasid, 1830. aastal asutatud IK Lykke AS. Ettevõttele kuulub tänapäeval jaekaubanduskett Bunnpris. Aastal 1908 sai Ivar Lykkest ettevõtte juht.

Aastatel 1905–1935 kuulus Ivar Lykke *[[Høyre]]* esindajana Trondheimi linnavolikokku ning oli kaks aastat ka selle aseesimees. Stortingi liikmeks valiti ta esimest korda aastal 1916. Aastal 1919 sai temast Stortingi esimees. Aastatel 1923–1926 oli ta *Høyre* esimees.

Aastatel 1926–1928 oli Ivar Lykke Norra peaminister ja välisminister.
Frode Grytten

**Frode Grytten** (sündinud 11. detsembril 1960) on norra kirjanik ja ajakirjanik. Ta kirjutab peamiselt uusnorra keeles.

Frode Grytten on üles kasvanud tööstuslinnas Oddas.

Eesti keeles on Maarja Siineri tõlkes ilmunud novellikogu "Mesilastaru laul", mis võitis Brage kirjandusauhinna (*[[Brageprisen]]*). Novellikogu oli ka Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna kandidaat ning see lavastati teatris.

Frode Grytteni luule ja novellid on ilmunud kogumikes. Tema teoseid on tõlgitud rootsi, taani, soome, saksa, hollandi, albaania, horvaadi ja hiina keelde.

Ajakirjanikuna on ta peamiselt töötanud Bergeni kohalikus ajalehes Bergens Tidende, kuid kirjutanud ka üleriigilisele lehele Dagbladet.

## Teoseid
* "Start" (1983; luulekogu) 
* "Dans som en sommerfugl – stikk som en bie" (1986; novellikogu)
* "Langdistansesvømmar" (1990; novellikogu)
* "80 grader aust for Birdland" (1993; novellikogu)
* "Meir enn regn" (1995; novellikogu)
* "Heim att til 1990-åra" (1997; novellikogu)
* "Bikubesong" (1999, novellikogu; eesti keeles "Mesilastaru laul"; tõlkija Maarja Siiner, Pegasus 2008, ISBN 9949442287)
* "Frosken Vertigo og det store spranget" (1999; lasteraamat)
* "Popsongar" (2001; novellikogu)
* "Dublin" (2002; reisikiri)
* "Hull & sønn" (2004; lasteraamat)
* "Bikubegang : 24 stopp i Frode Gryttens univers" (2005; autobiograafia)
* "Flytande bjørn" (2005; romaan)
* "Rom ved havet, rom i byen" (2007; novellikogu Edward Hopperi maalide ainetel)

## Tunnustus
*1999 Brage auhind novellikogu "Mesilastaru laul" eest
*2000 Sigmund Skardi stipendium
*2003 Norra keele auhind 
*2005 Rivertoni auhind romaani "Flytande bjørn" eest
*2006 Kirjastuse Det Norske Samlaget auhind
*2007 Uusnorrakeelse kirjanduse auhind novellikogu "Rom ved havet, rom i byen" eest
*2008 Melsomi auhind novellikogu "Rom ved havet, rom i byen" eest

## Märkused
Temporoloogia

**Temporoloogia** on teadusharu, mis tegeleb aja fenomeni interdistsiplinaarse uurimisega.

## Temporolooge
*Aleksandr Levitš
Eesti kirjanduskriitikute loend

''Siin on loetletud eesti ja Eesti kirjanduskriitikuid.

__NOTOC__
## A
* Jaanus Adamson

## B
*Priidu Beier

## E
*August Eelmäe

## H
*Toomas Haug
*Kärt Hellerma
*Peeter Helme

## J
*Anton Jürgenstein
*Mall Jõgi

## K
*Ain Kaalep
*Maie Kalda
*Jüri Kaldmaa
*Jan Kaus
*Kalev Kesküla
*Janika Kronberg
*Reet Krusten
*Oskar Kruus
*Oskar Kuningas
*Mihkel Kunnus
*Kalle Kurg
*Peeter Künstler

## L
*Andres Langemets
*Max Laosson
*Pille-Riin Larm
*Pärt Lias

## M
*Ruth Mirov
*Karl Muru
*Kati Murutar
*Mihkel Mutt

## N
*Endel Nirk

## O
*Arno Oja
*Peeter Olesk
*Sirje Olesk

## P
*Aare Pilv
*Asta Põldmäe

## R
*Lembit Remmelgas
*Olev Remsu
*Arthur Roose
*Jürgen Rooste
*Johanna Ross
*Paul-Eerik Rummo
*Jaak Rähesoo

## S
*Enn Soosaar

## T
*Aksel Tamm
*A. H. Tammsaare
*Tarmo Teder
*Ülo Tonts

## U
*Udo Uibo
*Jaan Undusk
*Jaak Urmet
*Olaf Utt

## V
*Vaapo Vaher
*Rein Veidemann
August Eelmäe

**August Eelmäe** (kuni 1936. aastani **August Eifel**; 28. oktoober 1931 Holdre vald – 7. detsember 2020 Tallinn) oli eesti kirjandusteadlane ja -kriitik.

Ta uuris 20. sajandi eesti kirjanduse ajalugu ja Tuglase majamuuseumi juhatajana eriti Friedebert Tuglase loomingut; osales Tuglase "Kogutud teoste" 7. (1996), 9. (2001) ja 10. (2004) köite väljaandmises. 

Ta oli 1981. aastast Kirjanike Liidu liige.

## Õpingud

* 1939–1944 Holdre algkool
* 1945–1946 Villevere mittetäielik keskkool
* 1947–1951 Tõrva keskkool
* 1951–1956 Tartu Riiklik Ülikooli ajaloo-keeleteaduskond, lõpetas eesti filoloogina

## Töökohad

* 1956–1971 KKI bibliograaf ja nooremteadur
* 1971–1093 Tuglase majamuuseumi juhataja
* 1993. aastast Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse osakonnajuhataja

## Tunnustus

* 1982 Loomingu aastapreemia (artikkel Kusta Toomist "Kutsumus" – Looming 1981, nr 3, lk 409–420)
* 2002 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2007 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (artikliauhind artikli "Eluvõla kandmise raske kohus" eest)

## Teosed

* "Lüürilist ja proosalist" (kriitikavalimik). Eesti Raamat, Tallinn 1981, 212 lk
* "Friedebert Tuglas" (kultuurilooline essee). Eesti Raamat, Tallinn 1986, 40 lk; ilmunud ka vene keeles 
* "Kõned & kirjatööd" (kriitikavalimik). Koostanud Toomas Haug, Ülle Kurs ja Eha Rand. Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus, Tallinn 2006, 262 lk
* "Eluvõla kandmise raske kohus" (esseekogumik). Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn, 2012

## Isiklikku
Tema vend oli näitleja Lembit Eelmäe.

## Viited

## Kirjandus

* Maie Kalda, "Kust saada luuda? A. Eelmäe 28. 10. 1981 – 50" – Looming 1981, nr 10, lk 1484–85 
* "Tuglase tule hoidja: kiriusutelu August Eelmäega" (küsitles Piret Viires) – Keel ja Kirjandus 2001, nr 10, lk 726–728
Magnus Paljasjalg

**Magnus Paljasjalg** (vanapõhja *Magnús berfœttr*, norra *Magnus Berrføtt*, ka **Magnus Olavsson** või **Magnus III**; 1073 Norra – august 1103 Ulster) oli Norra kuningas aastail 1093–1103 ja Manni ja Saarte kuningas aastail 1099–1102.

## Valitsusaeg
Magnus sündis Norra kuninga Olav Kyrre vallaspojana. Isa surma järel sai ta troonile, kuid kuningaks kuulutas end ka tema onupoeg Håkon Magnusson Torefostre. Magnust pooldasid Vikeni piirkonna elanikud ning Håkonit Trøndelagi Trondheimi rahvas. Kodusõda Norras paistis olevat vältimatu, kuid Håkon suri ootamatult 1094. aastal, ning Magnus võis end pidada Norra ainuvalitsejaks.

Kuningaks saanuna lõpetas Magnus Olav Kyrre võimuloleku ajal valitsenud rahu, alustades sõda Rootsi ja Taaniga ning üritades Iiri mere äärseid alasid Norra võimule allutada.

1093. aastal juhatas ta laevastiku sõjakäigule Gwyneddi kuningriigi aladele. Anglesey väina lahingus lõid norralased parasjagu Gwyneddis sõjakäigul viibinud normanne. Magnus isiklikult lasi lahingus vibuga surnuks Shrewsbury krahvi. Norralaste ootamatu ja tõhus rünnak nõrgestas ja demoraliseeris normannide armeed.

1098. aastal vallutas Magnus Orkney saared, Hebriidid ja Mani saare.

## Ulsteri sõjakäik ja Magnuse surm
1099. aastal läks ta Norrasse tagasi. 1102. aastal asus Magnus uuesti sõjakäigule, et hõivata Iirimaa. Ta õnnestus vallutada Dublin ja seda ümbritsevad alad.

Seejärel pööras Magnus oma tähelepanu põhjapoolsematele aladele. 1103. aastal asus ta teele Ulsteri poole koos oma uue liitlase, Iirimaa kuninga Muirchertach Ua Briainiga.

Magnuse ja Iirimaa kuninga väge saatis edu, ning vastaseid võideti mitmes lahingus. Muirchertach Ua Briain aga otsustas, et siirdub oma vägedega Connaughti, ning Magnus otsustas, et ta naaseb Norrasse, jättes osa oma mehi Dublinit ja selle ümberkaudseid alasid kaitsma. Enne ärasõitu, oodates Iirimaa kuningalt reisiks vajalikku moona, ründasid Magnust ja tema väesalka varitsuses olnud iirlased. Lahingus läbistas oda Magnuse mõlemad reied ning surma sai ta kirvelöögist kaela. Ellujäänud norralased asusid kohe Norra poole teele. Magnuse surmakoht ei ole täpselt teada, kuid on oletatud mitut kohta Põhja-Iirimaal.

## Perekond
Magnus abiellus 1101. aastal Kunghällas Rootsi kuninga Inge Stenkilssoni tütre Margaretaga. Varasemast abielust oli Magnusel juba kolm poega:
*Olav Magnusson,
*Øystein Magnusson,
*Sigurd Magnusson.

Magnuse surma järel väitsid Harald Gille ja Sigurd Slembedjakn end olevat tema vallaspojad (ja ühtlasi troonipärijad).

## Vaata ka
*Norra kuningate loend

## Kirjandus
*Snorri Sturluson "Heimskringla"
*Joseph George Cumming "A guide to the Isle of Man" 1861. Lk. 178–179.
*Thomas Carlyle "Early Kings of Norway" BiblioBazaar. 2008. Lk. 96–100.
*Benjamin T. Hudson "Viking pirates and Christian princes" Oxford University Press US. 2005. Lk. 189–200.
Magnus III

**Magnus III** all võidakse mõista kaht kuningat:

***[[Magnus Paljasjalg]]** oli Norra kuningas 1093–1103.
***[[Magnus Aidalukk]]** oli Rootsi kuningas 1275–1290.
Askim

**Askim** on linn Norras Østfoldi maakonnas Indre Østfoldi vallas, endise Askimi valla keskus.

Linnastaatuse sai 1996. aastal. Elanike arv 14 259 (2017).

Askimis on sündinud näitleja Vivika Polin ja laskesuusataja Halvard Hanevold.

## Viited
Eidsbergi vald

**Eidsbergi vald** oli vald  Norras Østfoldi maakonnas. Valla keskus oli Mysen.

Eidsbergi vald loodi 1. jaanuaril 1838. 1. juulil 1920 eraldati sellest Myseni linn, mis sai eraldiseisvaks omavalitsusüksuseks. 1. jaanuaril 1961 ühendati need taas omavahel. 2020. aastal liideti Eidsbergi vald Indre Østfoldi vallaga.

## Nimi
Eidsbergi vald on saanud nime vana Eidsbergi talu (muinaspõhja: *Eiðsberg*) järgi, kuna sinna rajati paikkonna esimene kirik. Talu nime esimene osa *eið* omastavas käändes tähendab 'tee ümber joa' ja lõpp *berg* tähendab 'mägi'.

## Sõpruslinnad
Eidsbergi vallal on järgmised sõpruslinnad:
* Brønderslev, Nordjyllandi piirkond, Taani
* Kasese, Kasese rajoon, Uganda
* Nässjö, Jönköpingi vald, Rootsi

## Viited
Ipoh

**Ipoh** on linn Malaisias, Peraki osariigi keskus. Asub Malaka poolsaare lääneranniku lähedal Kinta jõe orus, 200&nbsp;km Kuala Lumpurist põhja pool.

Linnaelanikest on 70% hiinlased, 17% malailased ja 12,5% India päritolu.

Ipoh kasvas jõudsalt 1920.–1930. aastatel seoses linna lähedal asuvate tinamaagikaevandustega. 1970. aastatel linna kasv peatus seoses tina hinna langusega.

## Vaata ka

*Ipohi valge kohv
Almanahh

**Almanahh** on regulaarselt, ebaregulaarselt või ainukordselt avaldatav koguteos, mis tihtipeale käsitleb mingit valdkonda või eluala. Näiteks koolialmanahh, kirjandusalmanahh, bibliofiilia ja raamatuloo almanahh, mulkide almanahh jne.

## Vaata ka

* Omakirjastuslik tegevus Eestis
* Almanach de Gotha
Lars Rasch

**Lars Rasch** (24. mai 1797 Eiker – 12. jaanuar 1864) oli Norra jurist ja poliitik.

Ta oli Christiania (Oslo) linnapea 1845 ja 1847–1852.

1853. aastal kuulutati ta Püha Olavi ordu rüütliks.
Hans Riiberg

**Hans Riiberg** VR I/3 (14. detsember 1901 Luiste vald, Läänemaa – 14. aprill 1933) oli Eesti sõjaväelane.

Teenis Vabadussõjas laiarööpmelisel soomusrongil nr. 3, õppis Tartu Ülikoolis 1921–1927 õigusteadust ja 1927–1928 majandusteadust, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Mo i Rana

**Mo** (lõunasaami *Måehvie* või *Måefie*, põhjasaami *Muoffie*) on linn Norras Nordlandi maakonnas Rana vallas, mis asub paar kilomeetrit põhjapolaarjoonest lõunas. Linna kutsutakse sageli (mitteametlikult) Mo i Ranaks, et eristada seda teistest samanimelistest asulatest. 1. jaanuari 2008. aasta seisuga oli Mo linnas 17 750 elanikku.

Mo i Ranas on kaevandatud rauamaaki. 1946 asutati linnas tööstusettevõte Norsk Jernverk. 1942. aastast on linnal raudteeühendus.

1989. aastast asub seal osa Norra Rahvusraamatukogust.

Linnaõigused sai 1997. aastal.

Mo i Ranast on pärit suusataja Kristin Størmer Steira.
Karl Robert Ruus

**Karl Robert Ruus** (4. märts 1899 Pangodi vald, Tartumaa – 22. mai 1946 Magadan) oli Eesti poliitik.

Karl Robert Ruus õppis aastatel 1920–1932 ja 1936 Tartu Ülikoolis agronoomiat (lõpetas); Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Ta osales Vabadussõjas. 

Aastatel 1930–1933 oli Karl Robert Ruus Valga, 1936–1940 Harju ja 1941–1944 Lääne maavanem. 10. juunil 1940 valiti ta Eesti Maapanga direktoriks . Ta oli Rahvuskogu teise koja liige.

Arreteeriti NKVD poolt, suri nõukogude vangilaagris.

## Viited

## Välislingid
* Tartu Ülikooli üliõpilased
Paul Martmaa

**Paul Martmaa** (kuni 1935. aastani **Paul Martinov**; 17. veebruar 1899 Rapla vald, Harjumaa – 6. märts 1943 Permi oblast) oli eesti advokaat.

Võttis Vabadussõjast osa laiarööpmelisel soomusrongil nr. 3. 

Õppis 1920–1924 Tartu Ülikoolis õigusteadust ja lõpetas ülikooli 1924. aastal.

Alates 1931. aastast oli ta Elvas vandeadvokaat. 

1922. aastast abielus Marie Martmaaga, kes oli ka tuletõrjuja (Elva kompanii naisrühma pealik).

Ta arreteeriti 28. jaanuaril 1941 ja suri vangistatuna Venemaal.

## Välislingid
*Tartu Ülikooli üliõpilased
*Ohvitseride andmekogu
*Eesti tuletõrje leksikon. Tallinn, Tallinna Kirjastuse Kooperatiiv, 1940. Lk 272
Fredriksstad Blad

**Fredriksstad Blad** on Norras Fredrikstadis ilmuv kohalik ajaleht. Ilmub seitse korda nädalas.

Leht asutati 1889. aastal, kuid sel oli eelkäija "Ugeblad for Fredriksstad, Sarpsborg og Omegn", mis hakkas ilmuma 1843. aastal.  

1905. aastast ilmus kuus korda nädalas ja 1997. aastast seitse korda nädalas. 1986. aastast ilmub tabloidformaadis. 

Lehe trükiarv oli 2008. aastal 22 877.

Fredriksstad Bladi omanik on Mediehuset Østfold, mille aktsiatest 99,3% kuulub Edda Mediale.

Lehe peatoimetaja on Erling Johannes Omvik.

## Viited

## Välislingid

*Fredriksstad Bladi koduleht
Stavanger Aftenblad

**Stavanger Aftenblad** (otsetõlkes 'Stavangeri õhtuleht'; tuntud ka kui **Aftenblad**) on Norras Stavangeris ilmuv päevaleht. Ajalehe asutas 1893. aastal preester Lars Oftedal ja see oli pikka aega Norra Liberaalse Partei (Venstre) väljaanne. 2005. aasta seisuga oli trükiarv 68 186.

Stavanger Aftenblad läks 16. septembril 2006 suurelt formaadilt üle tabloidformaadile.

## Välislingid
* Aftenbladet.no (*norra keeles*)
Hans Kuben

**Hans Theodor Kuben** (21. mai 1878 Kamara, Viljandi vald, Viljandimaa – 25. september 1942 Karlagi vangilaager, Karaganda, Kasahhi NSV) oli Eesti politseinik.

Ta sündis taluomaniku peres.

Ta lõpetas 1901 nooremleitnandina Moskva sõjakooli ja teenis kuni 1910. aastani Venemaa keisririigi sõjaväes, seejärel siirdus politseiteenistusse, teenis Rakveres ja Peterburis.

1917. aastal teenis ta Venemaa sõjaväes, oli seejärel bolševike käes pantvangis kuni Vabadussõja lõpuni.

1920. aastal astus Eesti politsei teenistusse, oli 1920–1921 Tallinna Linna  Politseivalitsuse ülem ja  15. aprillist1921–1923 Politsei Peavalitsuse ülem, seejärel läks erru. 1928. aastal astus ta uuesti politsei teenistusse raudteede politseikomissari ja hiljem raudteede prefektina.

Arreteeriti NKVD poolt 16. septembril 1940.

## Tunnustus
*Kotkaristi III klassi teenetemärk, 1935

## Viited

## Kirjandus
* Prefekt Hans Kuben 60-aastane. Postimees, 21. mai 1938, nr 137, lk 9

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
Kvaløya

**Kvaløya** on saar Norras Tromsi maakonnas Tromsø vallas. Saare pindala on 737 km², mis teeb sellest Norra põhiosa suuruselt viienda saare. See on ühendatud Tromsøyaga idast Sandnessundi silla kaudu, Ringvassøyaga põhjast Kvalsundi tunneli kaudu, Sommarøyga läänest Sommarøy silla kaudu. Sommarøy, edelarannik, on oma suurepärase maastikuga populaarne puhkusepiirkond.

Kvaløya on mägine saar. Vähemalt kümme mäge on kõrgemad kui 700 m ja kolm ulatuvad kõrgemale kui 1000 meetrit, millest kõige kõrgem on Store Blåmann (1044 m). Samuti leidub seal väikesi fjorde, mis jaotavad saare peaaegu kaheks või kolmeks osaks. Rystraumen on fjord, mis lahutab Kvaløya mandrist. Ryøya on saar Rystraumeni keskel, kus elavad muskusveised. See on ainuke muskusveiste populatsioon Põhja-Norras.

Saarel elab umbes 10 000 inimest, enamik neist idaosas Kvaløyslettas.
Dovrebanen

**Dovrebanen** on raudtee Norras.

See kulgeb Oslo ja Trondheimi vahel Dombåsi kaudu. Kogupikkus on 553&nbsp;km. Raudteel on 25 jaama.

Dovrebanen on elektrifitseeritud ja seda kasutatakse rohkem kui Rørosbanenit.

Raudtee omanik on Jernbaneverket.

Rööbastevahe on 1435&nbsp;mm.

Oslo–Eidsvolli lõik, mis valmis 1854, oli esimene Norra raudtee. Dovrebanen avati täies ulatuses 17. septembril 1921. Avamispidustustelt lahkunud rong tegi järgmisel päeval Trondheimi lähedal avarii, mis sai tuntuks kui Nidareidi rongiõnnetus. Norra ajaloo suurim rongiõnnetus toimus Dovrebanenil 22. veebruaril 1975, kui kahe rongi kokkupõrkes hukkus 27 inimest ja 25 sai vigastada.

Lähitulevikus on kavas ehitada teine rööpapaar Eidsvolli ja Hamari vahele.
Mysen

**Mysen** on linn Norras Østfoldi maakonnas Indre Østfoldi vallas, endise Eidsbergi valla keskus.

Aastatel 1920–1961 oli Mysen eraldi vald. 1997. aastal sai linnaks.

## Nimi
Linn on saanud nime vana talu Myseni (muinaspõhja *Mysin*, *Mosvin*ist) järgi, mille maadele ta oli rajatud. Talu nime esimene osa *mosi* tähendab 'soo' ja lõpp *vin* 'luht, heinamaa, karjamaa'.

## Mysenist pärit inimesi
* Jan Garbarek, laulja ja muusik
* Dag Johan Haugerud, stsenarist
* Hallvard Haugerud, kunstnik
* Atle Næss, kirjanik
* Rune Tuverud, luuletaja

## Viited
Ainārs Kovals

**Ainārs Kovals** (sündinud 21. novembril 1981 Riias) on läti odaviskaja. Ta võitis 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis tulemusega 86,64 m hõbemedali. See on ka tema isiklik rekord.

2005. aasta universiaadil İzmiris tuli ta esimeseks tulemusega 80,67. 2007. aasta universiaadil Bangkokis tuli ta kolmandaks.

## Tunnustus
* 2012 Kolme Tähe orden

## Isiklikku
Ta on abielus Sinta Ozoliņa-Kovalaga.
Norra hundihammas

**Norra hundihammas** (*Astragalus norvegicus*) on mitmeaastane rohttaim liblikõieliste sugukonnast hundihamba perekonnast.

## Levik
Liik on levinud Euraasia põhjaosas – Euroopas Skandinaavias ja Koola poolsaarel. Eestis ei esine.

Norra hundihammas on Norras suhteliselt haruldane. Ta kasvab Norras Vestlandi ja Innlandeti maakonnas ning neist põhja pool mägedes ja sisemaal, kuid üksnes hajusalt Finnmargi maakonnas. Seda leidub hajusalt ka Rootsis Dalarna ja Jämtlandi läänis.

Taim eelistab niisket ja lubjarikast pinnast, kasvab piki jõe- ja ojakaldaid, võsades ja niitudel.

Esimene teadaolev norra hundihammas leiti Lapimaal 1807. aastal.

## Kirjeldus
Norra hundihammas kasvab 20–40 cm kõrguseks. Vars on püstine ja jäik, neljakandilise ristlõikega.

Taimel on paaritusulgjas liitleht 5–7 paari sulglehekestega. Lehekesed on suhteliselt suured, munajad ja tömbiotsalised.

Taim õitseb juulis-augustis. Õied on kahvatusinised või lillakassinised ja moodustavad keraja nuti.

## Välislingid
* Kirjeldus (tšehhi keeles) ja fotod
* Foto
* Fotod
Norra lennujaamade loend

See on **[[Norra]] lennujaamade loend**, rühmitatud maakondade kaupa, järjestatud asukoha järgi..

## Viited
Bergeni linnapeade loend

See on **[[Bergen]]i linnapeade loend**.

*Norra Liberaalne Partei - V; Norra Konservatiivne Partei - H; Progressipartei - FrP; Norra Kristlik-Demokraatlik Partei - KrF; Tööpartei - A*

## Viited
Hof (täpsustus)

Hof on mitme koha nimi:

* **[[Hof]]**, linn Saksamaal
* **[[Hof (Norra)|Hof]]**, linn Norras, Hofi valla keskus

## Vaata ka
*Hofi vald, vald Saksamaal Baieris
*Hofi vald, vald Norras Vestfoldi maakonnas
* Hof am Leithaberge, vald Bruck an der Leitha ringkonnas Alam-Austrias Austrias
* Hof bei Salzburg, vald Salzburg Landi ringkonnas Salzburgi liidumaal Austrias
* Hof bei Straden, vald Bad Radkersburgi ringkonnas Steiermargis Austrias
Belek

**Belek** on väike kuurortlinn Türgis Antalya lähedal Vahemere ääres.

Belek on üks Türgi populaarsemaid turismisihtpunkte, kus on ligi kolmkümmend hotelli ja väga palju randu.

Populaarne spordiala on golf, mida saab mängida iga Beleki hotelli juures. Beleki golfiväljakutel on mänginud ka maailmakuulsad mängijad.

Beleki vaatamisväärsuste hulka kuulub Kurşunlu juga. Selle ümbruses pesitseb üle saja linnuliigi.

Beleki ümbruses on palju ajaloolisi vaatamisväärsusi. Iidne Aspendose amfiteater mahutab ligi 20 000 inimest. Teater on 2000 aastat vana, kuid seal toimuvad siiani klassikalise muusika, ooperi- ja balletifestivalid.

## Viited

## Välislingid
Andebu vald

**Andebu vald** ['annebü] oli vald Norras Vestfoldi maakonnas.

Suurim asula oli Andebu küla, mis oli ka vallakeskus.

Peamised tegevusalad olid põllu- ja metsamajandus.

Valla endisel alal on kolm kirikut, mis kõik on ehitatud keskajal: Andebu kirik, Høyjordi püstpalkkirik (Vestfoldi ainuke püstpalkkirik, ehitatud 1150–1200) ja Kodali kirik. Andebus on säilinud Norra vanim kirikuraamat aastatest 1623–1738.

Vallas oli kolm põhikooli (1.–7. klass): Andebu kool, Kodali kool ja Høyjordi kool ning Andebu Noortekool (8.–10. klass).

Valla vapp võeti kasutusele 1986. aastal. Selle kolm hõbedast kolmnurka sümboliseerivad valla kolme kihelkonda. Kolmnurgad moodustavad A-tähe, mis on valla nime algustäht. Roheline värv sümboliseerib põllumajandust ja metsa.

2017. aastal liideti Andebu vald Sandefjord vallaga.

## Viited

## Välislingid
Hardangeri fjord

**Hardangeri fjord** (norra *Hardangerfjorden*) asub Norras ja on suuruselt kolmas fjord maailmas.

Hardangeri fjord saab alguse Atlandi ookeanist, Bergeni linna lõuna osast. Lookleb põhja-ida suunas kogu pikkusega 179 km. 

Suurim sügavus on üle 800 m.

## Külgfjordid, mis on ühenduses Hardangeri fjordiga

Läänest itta:
* Sissepääs
**Husnesfjorden
**Lokksundet
*Onarheimsfjorden
*Storsundet
*Kvinnheradsfjorden
*Øynefjorden
*Bondesundet
*Sildefjorden
*Hissfjorden
*Strandebarmsbukta
*Ytre Samlafjorden
*Indre Samlafjorden
*Utnefjorden
**Granvinfjorden
**Eidfjorden
***Osafjorden
****Ulvikfjorden
*Sørfjorden
Sofie maailm

**"Sofie maailm"** (norra keeles (*[[bokmål]]*) "Sofies verden") on norra kirjaniku Jostein Gaarderi 1991. aastal Aschehougi kirjastuses ilmunud romaan filosoofia ajaloost. 

## Sisu
Raamatu peategelane on 14-aastane koolitüdruk Sofie Amundsen, kes hakkab saama salapäraseid kirju filosoofiliste küsimuste ja mõtlemisülesannetega, mis panevad teda juurdlema enda ja oma suhte üle maailmaga (esimeses kirjas küsitakse temalt, kes ta on). Selgub, et kirjade taga on vanem mees Alberto Knox. Kirjad moodustavad terve filosoofia kursuse alates kreeka müütidest, Sokratesest, Platonist ja Aristotelesest läbi keskaja filosoofia kuni Darwini, Freudi ja tänapäevani välja. Leiab aset seletamatuid juhtumeid, mis viitavad sellele, et Sofie maailm pole see, mis ta oli arvanud. Nõnda seab Sofie küsimuse alla oma koha maailmas.  

Lõpuks saab Sofie teada, et ta on väljamõeldud tegelane, osa raamatust, mida kirjutab Liibanonis teeniv ÜRO rahujõudude major Albert Knag oma tütrele Hildele sünnipäevakingiks. See paneb Sofie veel rohkem iseenda ja oma elu üle järele mõtlema. Alberto võtab temaga isiklikult ühendust ja hakkab oma kodus talle filosoofia ajaloo tunde andma.   

Alberto püüab majorit üle kavaldada, ja Sofie 15. sünnipäeval õnnestub neil raamatust põgeneda.  

## Menu
Autor on öelnud, et teosel on olnud pedagoogilised sihid. Kirjastus reklaamis seda noorsooromaanina. 

See oli 1995. aastal maailmas ostetuim ilukirjandusteos. Seda on tõlgitud vähemalt 54 keelde, sealhulgas urdu, suahiili ja bengali keelde, ja müüdud üle 30 miljoni eksemplari. Eriti populaarne oli raamat Saksamaal, Prantsusmaal ja Jaapanis. Nendes maades ning ka näiteks Itaalias, Hispaanias ja Hollandis oli see kaua aega suurim menuk. Raamatu suurt menu pole osatud hästi seletada. Lugejaskonnas on suur osakaal täiskasvanutel. Eesti keeles ilmus romaan 1996. aastal Katrin Portnovi, Henno Sonni ja Karel Zova tõlkes.

Raamatu põhjal valmis 1999 film "Sofie maailm". Sama filmimaterjali põhjal valmis 2000. aastal kaheksajaoline telesari "Sofie maailm". 1997. aastal anti välja CD-ROM. 1999. aastal esietendus muusikal "Sofie maailm", teose põhjal on tehtud ka lauamäng ja arvutimäng. Norra Rahvamuuseumis (*Norsk Folkemuseum*) on olnud selle teose teemaline näitus. 

## Tunnustus
*1991 – Sonja Hagemanns barne- og ungdomsbokpris (Sonja Hagemanni laste- ja noorsooraamatuauhind)
*1993 – Skolebibliotekarforeningens litteraturpris (Kooliraamatukoguhoidjate ühingu kirjandusauhind)
*1994 – Deutscher Jugendliteraturpreis (Saksa noorsookirjanduse auhind)

## Väljaanded
*Jostein Gaarder. *Sofiens verden*, Aschehoug forlag: 1991, 541 lk, ISBN 82-03-16841-8 (teine trükk 1997)
*Jostein Gaarder. *Sofie maailm. Romaan filosoofia ajaloost*, Koolibri: 1996, 480 lk, tõlkinud Henno Sonn, Karel Zova, Katrin Portnov, ISBN 9985002504

## Vaata ka
*Sofie auhind

Artikli kirjutamisel on kasutatud norra- ja saksakeelse Vikipeedia artiklit seisuga 10.4.2009 ja "Norra biograafilise leksikoni" artiklit "Jostein Gaarder".
Nøtterøy

**Nøtterøy** on saar Oslo fjordi lääneservas Norras. See on üks kolmest suuremast saarest, millel asub Nøtterøy vald.

## Nimekujud läbi ajaloo

Algselt Vananorra keeles *Njótarøy*, Njót(ar)+øy(mõnus+saar).
*1317 – Niotarøy
*1330 – Niotare
*1355 – Niotarøynni
*1400 – Nioterøy
*1424 – Nøyterøy
*1432 – Nyterøy
*1478 – Nøterøy
*1552 – Notterøn
*1565 – Nøtterøyen
*1600 – Nøtterøe ja Nøtterø
*1838 – Nøterø
*1866 – Nøtterø

## Välislingid
Håkon Magnusson

**Håkon Magnusson** on mitme Norra kuninga nimi:

***[[Håkon Magnusson Torefostre]]** [1093–1095]
***[[Håkon V Magnusson]]** [1299–1319]
***[[Håkon VI Magnusson]]** [1343–1380]
Kvitøya

**Kvitøya** (norra keeles 'valge saar') on Norrale kuuluv asustamata saar Põhja-Jäämeres Teravmägede saarestikus Kirdemaast ida pool.

Saarel on Norra Kuningriigi idapoolseim punkt. Selle geograafilised koordinaadid on . Lähim naaber ida pool on Venemaale kuuluv Victoria saar 62 km kaugusel.

Saare pindala on 682 km².

Saar on peaaegu üleni kaetud klassikalise kuplikujulise jääkilbi Kvitøyjøkuleniga, mille pindala on 705 km². Selle järgi on saar ka nime saanud. Jääst vabu alasid on mõni ruutkilomeeter ning see ala on väga aher ja kaljune. Suurim jäävaba piirkond on Andréeneset saare edelaosas. Kvitøya on Kirde-Svalbardi looduskaitseala osa.

Arvatakse, et Kvitøya avastas hollandlane Cornelis Giles 1707. aastal, sest pikka aega nimetati seda saart kaartidel Gilesi maaks. Praeguse nime pani saarele Tromsø vaalakütt Johan Kjeldsen 1876. aastal.

Kvitøyal on arktiline kliima. Kui Teravmägede lääneossa toob Golfi hoovuse põhjapoolne haru, Teravmägede hoovus veel laiuskraadile ebakohase aasta läbi jäävaba mere ja palju niiskust, siis Kvitøyale see ei jõua. Külm Ida-Teravmägede hoovus ümbritseb Kvitøya aasta läbi külma vee- ja jäämassiga. Isegi suvel jääb temperatuur saarel alla nulli.

Saare elustik koosneb sammaldest ja samblikest. Saarel on randtiirukoloonia. Aeg-ajalt jõuavad saarele jääkarud.

## Andrée polaarekspeditsioon

Saarel lõppes Salomon August Andrée polaarekspeditsioon, mille käigus Andrée lootis vesinikuga täidetud õhupalliga lennata üle põhjapooluse. Õhupall startis 11. juulil 1897, kuid ei pidanud reisile vastu ja maandus 14. juulil paakjääl kolmsada kilomeetrit Kvitøyast põhjas. Ekspeditsiooni liikmed Andrée, Nils Strindberg ja Knut Frænkel jõudsid 6. oktoobril jalgsi saarele ning seadsid end sisse selle suurimas jäävabas osas, mida tänapäeval nimetatakse ekspeditsiooni juhi järgi Andréenesetiks. Ekspeditsiooni saatus oli palju aastaid teadmata, kuni 1930. aastal leiti ekspeditsiooni liikmete säilmed, päevikud ja fotod. Selgus, et nad olid surnud mõne nädala jooksul pärast saarele jõudmist. Veekindlatesse kastidesse pandud 240 fotost 93 õnnestus taastada.

Tänapäeval on Andrée ekspeditsiooni kolme liikme mälestuseks saarele püstitatud mälestussammas. 1997 püstitati ekspeditsiooni 100. aastapäevaks teinegi mälestussammas, kuid selle lasid Teravmägede võimud kõrvaldada, kuna see olevat rajatud ebaseaduslikult.

## Välislingid
*GoNorway - Kvitøya
Nøtterøy vald

**Nøtterøy vald** oli kohalik omavalitsusüksus (vald) Norras Vestfoldi maakonnas. Selle keskus oli Borgheim, mis paikneb Nøtterøy keskel. Omavalitsusüksus asus kolmel suuremal saarel, Nøtterøyl, Veierlandil ja Føynlandil, ning 175 väiksemal saarel. Valla naabervallad olid Tønsbergi vald põhjas, Tjøme vald lõunas ja Stokke vald läänes ning piiriveekogudeks on Oslofjord idas ja Tønsbergfjord (Vestfjorden) läänes. Nøtterøy vald loodi omavalitsusüksusena 1. jaanuaril 1838. Stokke vallast liideti Nøtterøyga hiljem veel kaks saart, Håøya (1901) ja Veierland (1964). Vallas asus osa Tønsbergi asulast, milleks on Nøtterøy saare põhjaosas olev Teie linnaosa.

2018. aastal liideti Nøtterøy vald Færderi vallaga.

## Transport
Lähimad lennujaamad asuvad Sandfjordis (Torp) ja Tønsbergis.

## Norrakaid Nøtterøyst

* Trygve Bratteli (1910–1984) – peaminister (Norra Töölispartei) aastatel 1971–1976
* Jan P. Syse (1930–1997) – peaminister (Høyre) aastatel 1989–1990
* Fred Anton Maier – kiiruisutaja, olümpiavõitja 1968
* Jan Johansen – aerutaja, olümpiavõitja 1968
* Linda Andersen – purjetaja, olümpiavõitja 1992
* Espen Bjervig – suusataja

## Viited

## Välislingid
Georg Johannesen

**Georg Johannesen** (22. veebruar 1931 Bergen – 24. detsember 2005 Egiptus) oli norra kirjanik ja kirjandusteadlane.

Alates 1996. aastast oli ta Bergeni ülikooli II retoorikaprofessor.

Ajalehe Dagbladet poolt kokku pandud žürii valis 2008 tema raamatu "Om den norske tenkemåten" ('Norra mõttelaadist'; 1975) sõjajärgse Norra tähtsaimaks mitteilukirjanduslikuks teoseks.
Frogneri linnaosa

**Frogner** on linnaosa Oslos. 

Linnaosas on peamiselt villad ja pargid. See on üks kallimaid Oslo linnaosasid.

Frogneri ala sai Oslo osaks 1878. aastal. Praegune linnaosa moodustati 1. jaanuaril 2004 Uranienborg-Majorstua ja Bygdøy-Frogneri liitmise teel. Linnaosa on nime saanud Frogneri mõisa järgi, kus tänapäeval asub Oslo Linnamuuseum.

Linnaosa asumid on Bygdøy, Frogner, Gimle, Hegdehaugen, Majorstua, Homansbyen, Briskeby, Uranienborg, Bak Slottet, Ruseløkka, Skarpsno, Skillebekk, Filipstad, Tjuvholmen, Aker Brygge ja Vika.

Frogneris asub Frogneri park, mis hõlmab ka Vigelandi parki.

## Välislingid

*Frogneri linnaosa koduleht
Konstantin Gern

**Konstantin Gern** (30. juuli (18. juuli vkj) 1893 Tartu – 15. september 1954 Tallinn) oli eesti kergejõustiklane, poksija ja sporditegelane.

Ta alustas sportimist 1908. aastal Tartu Abergis, hiljem esindas ta Riia seltse, Petrogradi Kalevit ja Tallinna Sporti. 

Gern sai õiguse esindada Venemaad 1912. aastal V olümpiamängudel Stockholmis 1500 m jooksus, kuid raha puudumise tõttu jäi tal olümpiamängudele minemata. Ta oli poksis raskekaalus (kaalupiir on teadmata) Vene laevastiku meister (1917).

Gern oli Eesti meister 1500 m jooksus (1923), Tallinna Spordi meeskonnas 4 × 400 m teatejooksus (1925) ning poksis poolraskekaalus (kuni 79,4&nbsp;kg) Eesti meister (1926).

Gern töötas hiljem raamatukirjastamise ja -trükkimise alal. Ta oli juhtivatel kohtadel Tallinna Spordis ning mitmes spordi keskorganisatsioonis, nende hulgas ka Maadlus-, Poksi- ja Tõsteliidus. Ta tegutses ka maadluse, poksi ja tõstmise kohtunikuna.

## Kirjandus
*Spordibiograafiline leksikon. Tallinna Kirjastuse Kooperatiiv. Tallinn 1937
*Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001

## Välislingid
*
*Konstantin Gerni sporditulemused
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Sagene linnaosa

**Sagene** on linnaosa Oslos. Asub kesklinnast 2–3 km põhja pool piki Akerselva jõge.

Sagene ala sai Oslo osaks 1859. aastal. 1. jaanuarini 2004 oli linnaosa nimi Sagene-Torshov.

Linnaosa asumid on Bjølsen, Sagene, Iladalen, Sandaker, Åsen, Lilleborg ja Torshov. 

Sagenet on kirjeldatud Oskar Braateni romaanides, näidendites ja jutustustes.

## Välislingid

*Sagene linnaosa koduleht
Oslo metroo

**Oslo metroo** (norra *T-banen*) on Norra pealinnas Oslos ja selle lähialadel alates 1966. aastast käigus olev metroo. See loodi mitmetest trammi ja linnalähirongiliinidest ning tunnelitest, millest pikim on kesklinna alt kulgev 7 060 m pikk Majorstuen-Hasle tunnel. Aastal 1928 avati tunnel Majorstueni ja Rahvusteatri vahel, mida on peetud ka Oslo metroo sünniajaks.

Metrool on 6 liini 95 jaamaga. Radade kogupikkus on 80 km. 2011 aastal oli metrool 81 miljonit reisijat.

Rongid sõidavad kell 5.00–1.00 (nädalalõppudel 6.00–1.00) 15 minutiliste vahedega.

## Liinid
Akershusi kindlus

**Akershusi kindlus** (*Akershus Festning, Akershus slott*) on kindlus ja loss Norras Oslos, Norra ajaloo üks tähtsamaid kindlusi. 

Seda hakati ehitama 1290. aasta paiku Håkon V Magnussoni käsul. Aastatel 1593–1646 ehitati see ümber renessansslossiks ning ümbritseti bastionkindlusega.

Tänapäeval on kindlus Oslo tähtsaim turismiobjekt. Lossis korraldatakse linna ja riigi pidulikke üritusi. Kindluses asuvad ka Teise maailmasõja aegse vastupanuliikumise muuseum ja sõjamuuseum. Samuti toimub seal FHS/Sjefskursi õppetöö.

Kindlust on kasutatud ka vanglana.

Kindluses asuvasse mausoleumi on maetud mitu Norra kuningat.

## Välislingid
*Vastupanuliikumise muuseumi koduleht
*Sõjamuuseumi koduleht
Sandefjordi vald

**Sandefjordi vald** on omavalitsusüksus Norras Vestfoldi maakonnas. Selle keskuseks on Sandefjord, mis paikneb Sandefjordi kaldal.

Sandefjordi vald loodi omavalitsusüksusena 1. jaanuaril 1838 ning 1. jaanuaril 1968 liideti vallaga ka Sandari vald. 2017. aastal liideti vallaga Andebu ja Stokke vald.

Omavalitsuse rannajoon on tänu kahele poolsaarele, Østerøyale ja Vesterøyale, ligi 146 km pikk. Valda läbib Euroopa maantee E18.

## Vaata ka
* Sandefjordi lennujaam
* Gokstadi laevmatus

## Viited

## Välislingid

* Sandefjordi valla koduleht
Raadi kalmistu

**Raadi kalmistu** on Tartu suurim surnuaed.

Raadi kalmistu koosneb ajalooliselt mitme erineva koguduse kalmistust.
Aastal 1961 anti koguduste kalmistutele Tartu Linna TSN TK otsusega ühine nimi – Raadi kalmistu.

Territooriumist suurima osa moodustab Maarja ja Peetri koguduste Maarja ja Peetri kalmistu. (Vana-Peetri ja Uus-Peetri kalmistud aga asuvad hoopis Puiestee tänaval, on hiljem asutatud ega ole Raadi kalmistu osad.)

Väga palju kultuuritegelaste ja teadlaste haudu on Vana-Jaani kalmistuosas, samuti nooremas Ülikooli kalmistu osas.

Kalmistu peavärava kohal on tartukeelne kiri "Õnsa omma ne koolnu, kes Issandan koolwa."

Sõjaväekalmistul asuv ebatsuugaallee on looduskaitse all.

## Raadi kalmistu osad
* Vana-Jaani kalmistu
* Peetri kalmistu
* Maarja kalmistu
* Uspenski kalmistu
* Sõjaväekalmistu
* Ülikooli kalmistu

Varem on Vana-Jaani kalmistu Narva maantee poolsel küljel asunud juudi kalmistu, ning selle servas islamiusuliste kalmistu.

## Vaata ka
* Tartu kalmistud

## Viited

## Kirjandus
* Ille Palm. Raadi kalmistu rüüstamisest 1940.–1950. aastail. Ülejõe Tartu, lk. 104–121.
Søndre Nordstrandi linnaosa

**Søndre Nordstrand** on linnaosa Oslos. See on linna lõunapoolseim ja samas pindalalt suurim ning hõredaima asustusega linnaosa. 

41,2% elanikest on 2008. aasta seisuga immigrandid väljastpoolt Euroopat.

Linnaosa asumid on Bjørndal, Mortensrud, Holmlia, Hauketo ja Prinsdal. 

## Välislingid

*Søndre Nordstrandi linnaosa koduleht
Ula-klassi allveelaevad

**Ula-klassi allveelaevad** on aastatel  1987–1992 ehitatud Norra diiselallveelaevad. 

Kokku ehitati Norra mereväele kuus sellist allveelaeva. Need asendasid varasemad Kobben-klassi allveelaevad ja valmisid Thyssen Nordseewerke laevatehases Saksamaal Emdenis.

Ula-klassi allveelaevad on osalenud NATO operatsioonis Active Endeavour Vahemeres.

Laevade kodusadam on Haakonsvern Bergenis.

## Allveelaevad
* KNM Ula (S 300)
* KNM Utsira (S 301)
* KNM Utstein (S 302)
* KNM Utvær (S 303)
* KNM Uthaug (S 304)
* KNM Uredd (S 305)
Alna linnaosa

**Alna** on linnaosa Oslos. 

Linnaosa on nime saanud Alnaelva jõe järgi.

Linnaosa asumid on Hellerud, Ellingsrud, Tveita, Furuset, Haugerud, Trosterud ja Lindeberg.

Alnas elab palju immigrante Türgist, Pakistanist, Sri Lankast, endisest Jugoslaaviast ja Somaaliast.

## Välislingid

*Alna linnaosa koduleht
Bjerke linnaosa

**Bjerke** on linnaosa Oslos. 

Linnaosa asumid on Linderud, Lofthus, Tonsenhagen, Refstad, Risløkka, Økern ja Vollebekk.

Bjerkenit läbib Oslo metroo ja seal asuvad järgmised metroojaamad: 
* Hasle metroojaam
* Økerni metroojaam
* Risløkka metroojaam
* Vollebekki metroojaam
* Linderudi metroojaam
* Veitveti metroojaam

## Välislingid

*Bjerke linnaosa koduleht
Vana-Jaani kalmistu

**Vana-Jaani kalmistu** on Tartus Raadi kalmistu kaguosas asuv kalmistu.

Vana-Jaani kalmistu on asutatud 1773. aastal. Nime sai see ajal, mil asutati Uus-Jaani kalmistu Puiestee tänava ääres.

Kalmistul on mitu ajaloolise väärtusega ehitist: Tartu raehärra Jacob Friedrich Telleri perekonna hauakabel, Rauch-Seidlitzi kabel, Carl Kleini kabel.

Esimene matus oli 14.septembril 1773,  kui sinna maeti  11.septembril surnud Catharina Christina von Rahden.

## Kalmistule maetud tuntud isikuid

## Vaata ka
*Telleri kabel
*Uus-Jaani kalmistu
*Tartu kalmistud

## Kirjandus
*Malle Salupere. Esivanemate ja eelkäijate kalmud. Postimees, 20. september 1997
*Malle Salupere. Esivanemate ja eelkäijate kalmud. Sirp nr 42, 31. oktoober 1997
*Jaak Uibu. "TARTU TULEMINE ⟩ Marmor Valga raudteejaama põrandas võib olla pärit Raadi kalmistu haudadelt". Tartu Postimees, 17. oktoober 2025

## Välislingid

* 
*Vana Jaani kalmistu vene keeles
**archived, 3. Juli 2015)
*Kultuuriväärtusega asjade ja -mälestiste register. Tartu linna veebileht
Ullerni linnaosa

**Ullern** on linnaosa Oslos. 

Linnaosa asumid on Thune, Skøyen, Hoff, Montebello, Ullern, Ullernåsen, Bestum, Lilleaker ja Øraker.

Osa Frognerparkenist jääb samuti Ullerni linnaossa. 

Ullernis asub 1903 rajatud Ullerni kirik.

## Välislingid

*Ullerni linnaosa koduleht
Grorudi linnaosa

**Grorud** on linnaosa Oslos. 

Linnaosa asumid on Ammerud, Grorud, Kalbakken, Rødtvet, Nordtvet ja Romsås.

## Välislingid

*Grorudi linnaosa koduleht
Gamle Oslo linnaosa

**Gamle Oslo** ('vana Oslo') on linnaosa Oslos. 

Linnaosas asub Edvard Munchi muuseum, Oslo botaanikaaed ja keskaegne park. Ajal, mil praegust Oslot nimetati Kristianiaks, oli linnaosa nimi Oslo.

Linnaosa asumid on Bjørvika, Bryn, Ekebergskrenten, Ekebergskråningen, Enerhaugen, Ensjø, Etterstad, Galgeberg, Gamlebyen, Grønland, Grønlia, Helsfyr, Jordal, Kampen, Kongshavn, Kværner, Lodalen, Tøyen, Vålerenga, Valle-Hovin. 

Linnaosa haldusalas on mitmed väikesaared Oslo fjordis: Kavringen, Nakkholmen, Lindøya, Hovedøya, Bleikøya, Gressholmen, Rambergøya ja Heggholmen.

## Välislingid

*Gamle Oslo linnaosa koduleht
Oslo Plaza

**Oslo Plaza** (ametlikult *Radisson SAS Plaza Hotel*) on hotell Oslos, mis on 117 meetriga linna ja kogu Norra kõrgeim hoone ning Põhjamaade kõrgeim hotell. Ehitis valmis 1989. aastal ja avati ametlikult 1990. aastal. Kuulub Radisson SAS hotelliketti.

33. ja 34. korrusel (ehitise tipus) on bassein ja saun.

Hotellil on 37 korrust 673 toaga, kus on kokku 1500 voodikohta.

Hoone karkass on betoonist ja seinad on kaetud peegelklaasiga.
Troll A

**Troll A** on Põhjameres Trolli maagaasimaardlal 80 km Bergenist loodes asuv maagaasiplatvorm. See on kõrgeim ehitis, mida kunagi on transporditud maa pinna suhtes ühest kohast teise.

## Mõõtmed

Platvormi kõrgus on 472 m ja see kaalub 656 000 tonni. Platvorm seisab 303 m sügavusel merepinnal neljal silindrilisel raudbetoonjalal. Jalgade seina paksus on 1 meeter.

## Ehituse käik

Platvorm ja selle jalad ehitati eraldi ning ühendati 1995. aastal. 1991 hakkas Aker Kværner ehitama platvormi *[[condeep]]*-osa. 1992–1994 ehitati Stavangeris 36 m kõrgune platvormi veepealne osa. 1995 veeti platvorm oma praegusesse asukohta. See võttis aega seitse päeva ja seda jälgis mitu telekanalit. Gaasitootmine algas 9. veebruaril 1996.

Troll A ammutab gaasi 40 puuraugust ning see transporditakse torude kaudu maismaale kiirusega 890 m/s. 

## Rekordid

1996. aastal kanti platvorm Guinnessi rekordite raamatusse kui suurim avamere gaasiplatvorm.

2006. aastal andis laulja Katie Melua Troll A töötajatele kontserdi platvormi jalamil 303 m merepinnast allpool. See on kõige sügavaimal peetud kontsert.

Platvormi omanikuks on Statoil.

Platvormi geograafilised koordinaadid on .
Elektriorel

**Elektriorel** on orel, milles heli asemel tekitatakse helile vastav elektrisignaal. See tekitatakse kas elektromehaanilisel teel (Hammondi orel) või elektrooniliselt kas analooglülituste abil või digitaalselt, igal juhul ainult elektri abil, erinevalt viledega orelitest, kus heli tekib viledest läbiva õhuvoolu toimel ja kus ainsaks elektriseadmeks võib olla ainult elektrimootori abil käitatav oreliventilaator, mis ajab õhku orelisse. Ülekaalukalt on elektriorelid seega hoopiski elektronorelid.

Mõned elektriorelid on võimelised küllalki hästi jäljendama tuntud vanade meistrite orelite kõla. Elektriorelitel on olemas samad registrite nimetused nagu viledega orelitelgi. Näiteks: Principal 8`, Rohrflöte 8`, Mixtur 4fach, Octave 2`jne. On olemas 1–3 manuaaliga ja pedaaliga elektrioreleid. Elektriorelite kõla võib olla samuti väga erinev, sõltudes valmistajafirmast ja sellest, millist muusikastiili on püütud jäljendada. 

Mõnede elektriorelite kõla võib meenutada süntesaatori oma. Kuid on ka selliseid häid pille, mille puhul on kuulmise järgi raske vahet teha vileoreli ja elektrioreli vahel. Samal ajal on elektriorelid hinna poolest ehtsatest vileorelitest mitu korda või isegi mitu suurusjärku odavamad. 

Siinjuures tuleb arvestada asjaoluga, et elektriorelites kasutatav elektroonika reeglina ei talu külma ja eriti niiskust. Seepärast ei ole soovitatav neid panna vanadesse ja eriti külmal ajal kütmata kirikutesse.

Eestis toodetud elektriorelitest on tuntuimad tehase RET seeriaviisiliselt toodetud elektronorel Retakord ja unikaalse tootena teostatud Varioola. Unikaalsetest elektroonsetest muusikainstrumentidest sai tuntuks ka Härmo Härmi valmistatud elektronorel-süntesaator. Kõige laiemalt oli tuntud aga tehase Norma toode – 1970.–1980. aastatel suurseerias toodetud monotooniline lasteelektronorel Pille

## Viited

## Välislingid
*Contenti orelifirma
*Elektriorelid
Oslo fjord

**Oslo fjord** (norra: *Oslofjorden*) on laht Norra kaguosas. Põhjast lõunasse on fjordi pikkus ligi 100 km. Oslo fjord on osa Skagerraki väinast ning ühendab omavahel Põhjamere ja Kattegati väina. Nimele vaatamata ei ole Oslo fjord geoloogilises mõttes fjord. Ajalooliselt teati seda piirkonda nime Viken (*laht*) all ning pole teada, millal ja miks sai see veekogu praeguse nime. Laht on Drøbaki väina juures hargnenud sisemiseks (*indre*) ja välimiseks (*ytre*) Oslo fjordiks.

Fjordis on Norra tihedaim laevaliiklus. Lisaks avati 2000. aastal Oslo fjordi kitsaimas kohas veelune tunnel Drøbakist Storsandi. 

Lahe geograafilised koordinaadid on .

## Elanikkond

Koos Oslo elanikkonnaga elab fjordiga piirnevatel aladel umbes 1,96 miljonit inimest. Kokku elab Oslos ja fjordi-äärsetes valdades 2,2 miljonit inimest. 

Norra elanikkonnast rohkem kui 40% elab vähem kui 45-minutilise autosõidu kaugusel fjordist. Kuigi fjordis on sadu asustatud saari, elab enamus inimesi mandril. 

## Kliima

Oslo fjordi keskmine temperatuur on 7,5 °C, mis on kõige soojem Norra fjordide seas. Kõige külmem on temperatuur veebruaris, mil see on –1,3 °C. Kõige soojem on juulis, mil keskmine temperatuur on 17,2 °C. Fjordi keskel asuvatel saartel on Norra ühed soojemad suved ja pehmemad talved. Tänu soojadele temperatuuridele saavad külmatundlikud taimeliigid fjordis kasvada.

## Ajalugu

Vanimad jäljed asustusest ulatuvad tagasi kivi- ja pronksiaega. Ida- ja läänekaldalt on leitud kolm hästi säilinud viikingilaeva. Ajalooliselt teati seda piirkonda nime Viken (*laht*) all.

Oslo fjordil oli varem Oslo-läheduse tõttu strateegiline tähtsus. Teise maailmasõja ajal asusid fjordis mitmed Saksa kindlustused. 

Norra kunstnikul Edvard Munchil oli maamaja ja maaliateljee fjordi kaldal Åsgårdstrandis ning ta kujutas seda oma mitmetel maalidel, sh "Karje" ja "Tüdrukud kail".

### Teine maailmasõda

Oslo fjordis toimus Saksa invasiooni ajal sissetungi üks tähtsamaid lahinguid, Drøbaki lahing. Sakslased soovisid Oslo kiiresti hõivata, aga Oscarsborgi kindluses baseerunud Norra väed suutsid Saksa raskeristleja *Blücher* uputada ja tänu sellele jõuti kuningas, kuninglik perekond ja valitsus enne Oslo langemist evakueerida. Seetõttu ei alistunud Norra kuningas Saksamaale ja Quislingi valitsus oli ebaseaduslik, sest Norra eksiilvalitsus eesotsas kuningaga ei tunnustanud seda kunagi.  

## Galerii

File:Oslofjord Holmenkollen 2008.jpg|Oslo fjord vaadatuna Holmenkollenist.
File:Oslojord from Ekeberg.jpg|Oslo fjord vaadatuna Ekebergist, Oslost.
File:7oslofjord.jpg|Paadid fjordis 2006. aasta keskel.
File:Fjordoslo.JPG|Oslo fjord vaadatuna Oslo-Kopenhaageni liinil sõitvast laevast.