open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1944. aasta taliolümpiamängud

**1944. aasta taliolümpiamängud** pidid toimuma 1944. aasta veebruaris, kuid jäid ära Teise maailmasõja tõttu. Need oleksid olnud 5. taliolümpiamängud (5. taliolümpiamängud pidid toimuma juba 1940. aastal, kuid jäid samuti sõja tõttu ära).

Mängude toimumispaigaks oli 1939. aasta juunis määratud Cortina d'Ampezzo Itaalias. Otsus tühistamise kohta tehti 1941. aastal.

Järgmised taliolümpiamängud olid 1948. aasta taliolümpiamängud Sankt Moritzis Šveitsis. Cortina d'Ampezzos korraldati 1956. aasta taliolümpiamängud.
1944. aasta suveolümpiamängud

**1944. aasta suveolümpiamängud** pidi olema XIII olümpiaadi kaasaegsed olümpiamängud, kuid need jäid ära Teise maailmasõja tõttu.

Mängude toimumispaik pidi olema London.
1940. aasta taliolümpiamängud

**1940. aasta taliolümpiamängud** jäid ära Teise maailmasõja tõttu.

Mängude toimumispaigaks oli määratud Sapporo (tühistatud Hiina-Jaapani sõja tõttu), siis Sankt Moritz ja lõpuks Garmisch-Partenkirchen.
Puka valla lipp

**Puka valla lipp** on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Puka valla lipp.

Lipp on kinnitatud 27. juunil 1995.

## Lipu kirjeldus

Puka valla lipuks on ruudukujuline vapilipp, rohelisel kangal kollane otse vaatav sokupea, mida ümbritsevad kolm valget tähtristi (üks üleval keskel soku sarvede vahel ja kaks all külgedel).

Lipu normaalmõõtmed on 105×105&nbsp;cm.
 
## Tõlgendus
Sokupea on tuletatud Puka mõisniku Thomas Bocki nimest, mis tähendab saksa keeles sokku. Ühtlasi tähistab sokupea valla maade ulukirikkust.

Tähtristid sümboliseerivad kolme Puka valla territooriumil paiknevat muinasaegset eestlaste linnamäge: need on Kuigatsi linnamägi, Kivivare linnamägi ja Vooremägi. Veel viitavad tähtristid minevikule, olevikule ja tulevikule, märkides sihikindlust ja lootust.

Roheline taust tähistab põllumajandust, metsi ja loodust.

## Lipu kasutamise kord

Puka valla lippu kasutati valla ajaloolistel ja kultuurilistel pidupäevadel ning muudel tähtsündmustel kõrvuti Eesti riigilipuga ning samadel alustel, mis kehtivad Eesti riigilipu kohta. Päevad, mil valla lipp heisati, otsustas Puka vallavalitsus.

Kasutamiskõlbmatuks muutunud vallalipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.

## Vaata ka
*Puka valla vapp
*Valga maakond

## Välislingid
*Puka valla sümboolika valla kodulehel
*Puka valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Risti valla lipp

**Risti valla lipp** on Lääne maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Risti valla lipp. 

Lipp oli kasutusel 27. veebruarist 1998 kuni 20. oktoobrini 2013, mil ühineti Taebla ja Oru vallaga ühtseks Lääne-Nigula vallaks.

## Lipu kirjeldus

Risti valla lipuks on ristkülikukujuline sinine kangas, mis on kollase horisontaalse triibuga jagatud kaheks võrdseks väljaks. Kollase triibu laius on 1/7 lipu laiusest. Ülemise välja vardapoolses nurgas on valge (põimik-) pügalrist.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalmõõtmed 105x165 cm. Valla lipu üht originaali hoitakse vallamajas vallavanema kabinetis.

## Põhjendus

## Lipu kasutamise kord

#Risti valla lippu kasutatakse volikogu ja valitsuse istungitel, samuti valla-, maakonna- ja vabariiklikel pidustustel. Muudel juhtudel võib lipu heisata vaid valitsuse loal.
#Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, siis asetatakse valla lipp lippude poolt vaadates vasakule.
#Valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
#Valla asutuste lipud ei tohi olla äravahetamiseni sarnased valla lipuga.
#Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele. 

## Vaata ka
*Risti valla vapp
*Oru valla lipp
*Lääne-Nigula valla lipp
*Taebla valla lipp
*Lääne maakond

## Välislingid
* Risti valla sümboolika valla kodulehel
* Risti valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Anterus

**Anterus** (kreeka keeles *Anteros*) oli paavst 235–236. Ta oli 19. paavst. 

"Liber Pontificalise" järgi oli ta ametis pärast Urbanus I ja enne Pontianust, sai ametisse 237. aastal ja oli põhiteksti andmetel ametis 12 aastat, 1 kuu ja 12 päeva, sama teose ääremärkuse andmetel aga 1 kuu.

Anterus oli "Liber Pontificalise" järgi pärit Kreekast ja oli Romuluse poeg.

Anterus valiti Rooma piiskopiks (paavstiks) 21. novembril 235. Ta oli esimene paavst, kes valitses alla saka päeva. Tema valitsemisaeg langes Rooma keisri Maximinus Traaklase kristlaste tagakiusamise perioodi. Anterus ordineeris "Liber Pontificalise" järgi Fondi piiskopi ning lasi notaritel koguda andmeid märtrite ja pühakute kohta.

Pseudo-Isidorus on omistanud Anterusele kirja, kuid selle autorsus on vaieldav ja see koostati arvatavasti tunduvalt hiljem.

Anterus suri 3. jaanuaril 236 Roomas. Ta oli esimene paavst, kes maeti San Callisto katakombides asuvasse paavstide krüpti.

Anterust austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev on katoliku kirikus 3. jaanuar ja õigeusu kirikus 5. august.

## Kirjandus
*Pier Giacinto Gallizia: "Vita di S. Antero papa, e martire, protettore di Giaveno". Torino, 1724.
*J. N. D. Kelly: "The Oxford Dictionary of Popes". 1996.
*"Liber Pontificalis".

## Välislingid
*Artikkel Anterusest. *(inglise keeles)*
*Anteruse kiri. *(inglise keeles)*
*Anteruse kiri.
1916. aasta suveolümpiamängud

**1916. aasta suveolümpiamängud** pidid olema VI olümpiaadi kaasaegsed olümpiamängud, kuid need jäid ära Esimese maailmasõja tõttu.

Mängude toimumispaik pidi olema Berliin. Kavas oli ka talispordinädal.
Queen Bees and Wannabes

**"Queen Bees and Wannabes"** on Rosalind Wisemani 2002. aastal ilmunud eneseabiraamat, mille järgi on tehtud mängufilm "Õelad tüdrukud" (raamatu pealkiri oli ka filmi tööpealkiri).

Teos räägib teismeliste tüdrukute koolielust, klikkide moodustamisest ja agressiivsest käitumisest.
Cantr II

**"Cantr II"** on internetis mängitav paljude osalistega rollimäng, kus iga mängija loob endale ühe või mitu tegelaskuju ühise virtuaalühiskonna mõnes kogukonnas. Mängija saab valida oma tegelaste isiksuse, tegevusala ja eesmärgid ning püüab neid mängumaailma raames teostada suhtluses ja vastasmõjudes teiste tegelastega. 

"Cantr II" autor oli Jos Elkink, praegu administreerib mängu grupp vabatahtlikke.

## Välislingid
*Mängu veebileht
Witten

**Witten** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Ruhri linnastus. Asub Ruhri jõe ääres. Suuremad naaberlinnad on Dortmund ja Bochum.

## Ajalugu

Wittenit on esmamainitud 1214. aastal, tänapäeva linnaosa Herbedet aga juba 851. aastal. Linnaõigused sai 1823. aastal.

## Majandus

Linna olulisemad tööstusharud on terasetööstus ja masinaehitus.

## Välislingid

*Witteni koduleht
1906. aasta vaheolümpiamängud

**1906. aasta vaheolümpiamängud** toimusid Ateenas 22. aprillist 2. maini 1906. 

Algselt oli plaanis pidada vaheolümpiamänge Kreekas iga nelja aasta järel vaheldumisi suveolümpiamängudega, kuid rohkem vaheolümpiamänge ei korraldatud. 

Rahvusvaheline Olümpiakomitee ei tunnusta tänapäeval vaheolümpiamänge olümpiamängudena, tuues põhjenduseks, et olümpiamänge peetakse iga nelja aasta tagant, kuigi ka taliolümpiamänge peetakse nüüd vaheldumisi suveolümpiamängudega.
Vientiane

**Vientiane** on Laose pealinn. See asub Mekongi jõe ääres, üle 200 km kaugusel rannikust.

2023. aastal elas linnas 840 940 inimest.

Linnas asub Laose Rahvusmuuseum ja Laose Riiklik Ülikool. Seal asuv 1566. aastal rajatud ja 1953. aastal taastatud 45 meetri kõrgune stuupa Pha That Luang on populaarne turismiatraktsioon.

Linna teenindab Wattay rahvusvaheline lennujaam.

## Ajalugu
Linna on esmamainitud 1159. aastal.

See oli oluline administratiivkeskus 1354. aastal asutatud Lan Xangi kuningriigi jaoks. 1563. aastal määras kuningas Setthathirath Vietiane'i Lan Xangi pealinnaks. Pärast Lan Xangi lagunemist 1707. aastal kuulutati linnas välja Vientiane'i kuningriik, mille vallutas ja annekteeris 1779. aastal Siiam.

1899. aastal sai linnast Prantsuse Laose pealinn. Teise maailmasõja ajal vallutasid linna jaapanlased, 1945. aasta kevadel õnnestus prantslastel linn uuesti enda kontrolli alla võtta. 

1953. aastal sai sellest Laose kuningriigi pealinn. 1959. aasta mais lahvatas riigis kodusõda, kus ühel poolel oli valitsus ja teisel poolel kommunistlik Pathet Lao liikumine. 2. detsembril 1975 langes linn kommunistide kätte, kes saatsid kuningriigi laiali ja lõid selle asemele Laose Demokraatliku Rahvavabariigi.

## Viited

## Välislingid
Marzahn-Hellersdorf

**Marzahn-Hellersdorf** on Berliini linnarajoon. See tekkis 1920. aastal, mil Berliiniga liideti viis linna lähedal olevat küla: Biesdorf, Hellersdorf, Kaulsdorf, Mahlsdorf ja Marzahn.

Idapoolsetest rajoonidest on see üks moodsamaid. See ehitati Saksa Demokraatliku Vabariigi ajal, kusjuures see oli üks esimesi kohti endises idablokis, kus hakati paneelmaju renoveerima.

Rajooni läbib Wuhle jõgi. Selle jõe ääres asub Kienbergi mägi (102m), mille kõrvale on rajatud stiliseeritud park (Erholungspark Marzahn) koos mitme maa aiaga.

Rajoonivalitsuse 55 kohast kuulub 19 kohta Vasakparteile, 16 kohta on Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikul Parteil, 10 kohta Saksamaa Kristlik-Demokraatlikul Liidul (CDU), 4 kohta on piraatidel, 3 kohta rohelistel ning 2 kohta on natsionalistidel ja üks koht pole täidetud.

Rajooni kõrgeim tipp on üks kahest Ahrensfelde mäest (Ahrensfelder Berge), mis on 112 ning 101 meetrit üle merepinna.

Rajoonis on kolm suurt ostukeskust:
*Helle Mitte (metrooliin U5, trammid M6 ja 18 ning bussid 195, X54 ja N5). Seal asuvad ka Marzahn-Hellersdorfi raekoda ja Alice Salomoni nimeline kõrgkool.
*Eastgate Berlin (raudtee S7, trammid M6 ja 16 ning bussid 191, 192 ja 195)
*Biesdorf–Center (U5, bussid X69, 108, 154, 198, 269, 398, N69).Selle lähedal asub ka peatänav B1/B5, mille keskel asuval saarel Biesdorfi kirik asetseb ja teisel pool tänavat asub väike Biesdorfi "loss" koos lossipargiga.

## Linnaosad
*Biesdorf 
*Marzahn
*Hellersdorf
*Kaulsdorf
*Mahlsdorf

Marzahn-Hellersdorfi linnarajoon koosneb viiest linnaosast. Hellersdorf, Kaulsdorf ja Mahlsdorf moodustasid 1986–2001 iseseisva linnarajooni Hellersdorfi.

## Viited
Ridala valla lipp

**Ridala valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Ridala valla lipp.

Lipp kinnitati 7. veebruaril 2000.

## Lipu kirjeldus

Ridala valla lipp on vapilipp, millel on vapil olevad kujundid pööratud horisontaalseks. Punase kanga vardapoolsel osal on must valge äärisega rõngasrist. Risti lehvipoolne haar väljub ringist ning läbib horisontaalselt lehvipoolse lipuvälja. Risti harude vahelised sektorid on kollased.

Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

## Põhjendus
Rõngasrist sümboliseerib elupuud, mis tähendab igavest elu ning pärineb unikaalselt muistiselt, milleks on trapetsikujuline hauaplaat Ridala kiriku edelanurga lähedal. Risti harude vahelised kollased sektorid sümboliseerivad Päikeseketast ilmasamba otsas. 

## Lipu kasutamise kord

#Ridala valla lipp heisatakse alaliselt volikogu ja valitsuse hoone peasissekäigu juurde või selleks sobivasse kohta kas lipuvarda vastavasse hoidjasse või lipumasti.
#Ajutiselt võib lippu heisata valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, kui ka muudel avalikel üritustel. 
#Vallalipu heiskamise vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel võib teha kohustuslikuks üksnes volikogu otsuse või valitsuse korraldusega. Teistele omanikele on need otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga. 
#Rahvusvahelistel, üleriigilistel ja regionaalsetel üritustel võivad valla lippu kasutada Ridala valla ametlik delegatsioon või valda esindavad kollektiivid või üksikisikud. 
#Vallalipu heiskamisel koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub vallalipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust. 

## Vaata ka
*Ridala valla vapp
*Lääne maakond

## Välislingid
*Ridala valla sümboolika valla kodulehel
*Ridala valla sümboolika
Quintana Roo osariik

**Quintana Roo osariik** on osariik Mehhiko lõunaosas. Asub Yucatáni poolsaare idaosas Atlandi ookeani Hondurase lahe rannikul. Piirneb lõunas Guatemala ja Belize'iga. Osariik on nime saanud Mehhiko rahvuskangelase Andrés Quintana Roo järgi.

## Ajalugu

Quintana Roo kuulutati Mehhiko territooriumiks 1902. aastal. Osariik on loodud 1974. aastal ja on Mehhiko noorim osariik.

## Rahvastik

Suurema osa rahvastikust moodustavad maaja rahvad.

Suuremad asulad on Cancún, Chetumal, Playa del Carmen ja San Miguel de Cozumel.

## Haldusjaotus

Quintana Roo osariik on jagatud 8 kohalikuks omavalitsusüksuseks:

Cozumel, Felipe Carrillo Puerto, Isla Mujeres, Othón P. Blanco, Benito Juárez, José María Morelos, Lázaro Cárdenas, Solidaridad.
Ridala vald

**Ridala vald** oli kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Lääne maakonnas.

Vald piirnes põhjas Haapsalu lahega, läänes Väinamerega ja lõunas Matsalu lahega.

Valla territooriumile jäi osa Matsalu rahvuspargist.

26. maist 2017 alates oli Ridala vallavanem Helen Rammu. Ridala vallamaja on töötanud Haapsalu linnas, Lahe tänav 10 hoones. Ning lõpuks Uuemõisas, Lossi 4 asuvas mõisahoones. 

## Ajalugu
Ridala valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991. 2017. aastal ühinesid Ridala vald ja Haapsalu uueks omavalitsusüksuseks, mille nimeks sai Haapsalu linn.

## Valla asulad
Vallas oli 2 alevikku ja 56 küla.

### Alevikud
Paralepa, Uuemõisa.

### Külad
Aamse, Allika, Ammuta, Emmuvere, Erja, Espre, Haeska, Herjava, Hobulaiu, Jõõdre, Kabrametsa, Kadaka, Kaevere, Kiideva, Kiltsi, Kiviküla, Koheri, Koidu, Kolila, Kolu, Käpla, Laheva, Lannuste, Liivaküla, Litu, Lõbe, Metsaküla, Mäeküla, Mägari, Nõmme, Panga, Parila, Puiatu, Puise, Pusku, Põgari-Sassi, Rohense, Rohuküla, Rummu, Saanika, Saardu, Sepaküla, Sinalepa, Suure-Ahli, Tammiku, Tanska, Tuuru, Uneste, Uuemõisa, Valgevälja, Varni, Vilkla, Võnnu, Väike-Ahli, Vätse, Üsse

## Vaata ka
* Pusku paemurd

## Viited

## Välislingid
*Lehte Ilves, Ridala valla vaba raha seisab likviidsusfondis. Lääne Elu. 8. jaanuar 2009.
Opotška

**Opotška** on linn Venemaa Pihkva oblastis, Opotška rajooni keskus. Asub Velikaja jõel Pihkvast 130 km lõunas.

Opotškat on esmamainitud 1414. aastal, linnaõigused sai 1777. aastal.

## Elanike arv
* 13 600 (2005)
* 13 100 (2007)
* 13 100 (2008)
* 12 900 (2009)
* 12 700 (2010)
* 11 500 (2011)
* 10 900 (2013)
* 10 300 (2017)
* 9900 (2019)
* 9100 (2021)

## Tuntud opotškalasi

Opotškast on pärit arhitekt Anatoli Podtšekajev, arhitekt Lev Rudnev, laki kirjanik Said Gabiev ja poliitik Vladimir Nikitin.

## Viited
Roosna-Alliku valla lipp

**Roosna-Alliku valla lipp** oli endise Eesti haldusüksuse Roosna-Alliku valla lipp.

Lipp kinnitati 29. novembril 1995.

Lipu kasutamine lõppes 2017. aastal seoses valla liitumisega naaberomavalitsustega.

## Lipu kirjeldus

Roosna-Alliku valla lipp on ristkülikukujuline ning koosneb kahest horisontaallaiust. Ülemine, 3,5 ühiku laiune laid on sinine ja selle keskel on valge, sinise ringikujulise südamikuga roosiõis läbimõõduga 2 ühikut. Alumine, 2,5 ühiku laiune laid on valge ning sellel on kolm sinist 0,5 ühiku laiust lainelist põikitriipu, kusjuures lipu alläär on sinine.

Lipu normaalmõõtmed on 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 6:9.

## Põhjendus

Roos ja lainelised triibud viitavad valla nimetusele. Lipu sinine värvus sümboliseerib lootust ja nooruslikkust, samuti vett kui looduse üht põhielementi. Valge on puhtuse ja vaimsuse võrdkuju.

## Lipu kasutamise kord

#Valla lipp heisatakse alaliselt valla haldushoone peasissekäigu juurde lipuvarda vastavasse hoidjasse või lipumasti.
#Ajutiselt heisatakse lipp suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, ametlike delegatsioonide vastuvõttudel,  valla pidupäevadel, spordiüritustel ja muudel avalikel üritustel.
#Valla lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks vallavalitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel  või territooriumitel. Teistele omanikele on vallavalitsuse korraldus üksnes soovitusliku iseloomuga. Valla lippu võib heisata külapäevadel ning perekondlikel tähtpäevadel.
#Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus peab olema vähemalt kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus on ligikaudu kolm korda suurem lipu laiusest. Heisatud lipul peab lipukanga alumine serv jääma maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.
#Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna riigilippudest vasakul, teistest lippudest paremal. 
#Roosna-Alliku valla ametlikud delegatsioonid, Roosna-Alliku valda esindavad kollektiivid või üksikisikud võivad kasutada valla lippu rahvusvahelistel, vabariiklikel ja regionaalsetel üritustel.
#Leinalipuna heisatud valla lipul peab olema kinnitatakse lipu ülemisse otsa 100 mm laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad kuni lipukanga alumise servani või heisatakse lipp poolde lipumasti.

Vallalipu valmistamine toimub üksnes vallavalitsuse loal.

## Vaata ka
*Roosna-Alliku valla vapp
*Järva maakond

## Välislingid
* Roosna-Alliku sümboolika valla kodulehel
* Roosna-Alliku valla sümboolika
Kaiu Laskurklubi

**Kaiu Laskurklubi** on laskespordiklubi Rapla vallas. 

See on asutatud 1992. aastal. Klubi esimees on Endel Kaasiku.

## Välislingid
*Kirje Eesti spordiregistris
Juss Laansoo

**Juss Laansoo** (sündinud 23. aprillil 1983 Sakus) on eesti motokrossisõitja.

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*
Lutherstadt Wittenberg

**Wittenberg** (aastast 1938 ametlikult **Lutherstadt Wittenberg**) on linn Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal Elbe jõe ääres.

## Ajalugu

Wittenbergi nime on esmamainitud 1174. aastal. 1260. aastal valis linna oma residentsiks Saksi-Wittenbergi hertsog Albrecht II. 1261 asutati linna frantsisklaste klooster. 27. juunil 1293 andis Albrecht II Wittenbergile linnaõigused.

1356 andis keiser Karl IV kuldbullaga Saksi-Wittenbergi hertsogile Saksa-Rooma keisri valimise õiguse. Wittenberg sai Saksimaa kuurvürsti residentsiks. Sellega omandas Wittenberg suure tähtsuse, mis kestis umbes 16. sajandi lõpuni, kuni Kolmekümneaastase sõja ja katkuepideemiateni.

Alates 1505. aastas töötas Wittenbergi õukonnakunstnikuna Lucas Cranach vanem.

18. oktoobril 1502 asutati Leucorea nime all praeguse Martin Lutheri ülikooli eelkäija. Martin Luther oli Leucorea teoloogiaprofessor aastast 1508. aastast ja Philipp Melanchthon kreeka keele professor aastast 1518.

31. oktoobril 1517 naelutas Martin Luther Wittenbergi lossikiriku uksele 95 teesi, millest sai alguse reformatsiooniliikumine. 1520 põletas Luther avalikult paavsti bulla "Exsurge domine", millega Martin Lutheri teesid hukka mõisteti. Linnas on Martin Lutheri haud ja muuseum.

1543 rajati linna esimene veevarustussüsteem, mille kaudu lossi, raekoda, ülikooli ja üksikuid elumajasid varustati joogiveega.

Wittenbergis Hans Luffti trükikojas trükiti 1534 esimene saksakeelne piibel Martin Lutheri tõlkes ja 1535 Wanradt-Koelli katekismus.

1806–1814 okupeerisid Wittenbergi Prantsuse väed, pärast seda kuulus linn Preisimaale.

Pärast teist maailmasõda kuulus Wittenberg Saksa DV-sse.

Linna mitu ajaloolist hoonet kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Viited

## Välislingid

*Wittenbergi koduleht
Viljandi lipp

**Viljandi lipp** on Viljandi maakonnas asuva Eesti linna Viljandi lipp.

Lipp on kinnitatud 20. mail 1992.

## Lipu kirjeldus
Viljandi linna ristkülikukujuline lipp koosneb kahest võrdsest horisontaalsest laiust. Ülemine laid on helesinine (koobaltsinine) ning alumine valge. Helesinine laid vastab värvilt Viljandi vapi sinisele, Pantone värviskaala järgi PMS 299-C (läikiv) ja 299-U (matt).

Lipu pikkuse ja laiuse suhe on 2:1 ning normaalsuurus 220x110 cm. 

## Lipu kasutamise kord
#Viljandi lipp heisatakse alaliselt Viljandi linna raekoja hoonel kõrvuti Eesti riigilipuga;
#Lippu võib heisata riiklikel pühadel, linna pidupäevadel, suhtlemisel teiste linnadega ning muudel avalikel üritustel;
#Linna lippu võib kasutada ka ärilistel eesmärkidel, kuid ainult linnavalitsuse loal.

## Vaata ka
*Viljandi vapp
Kuimetsa motokross

**Kuimetsa motokross** on igal aastal jaanipäeva paiku toimuv mootorrataste kross Kuimetsa krossirajal. Seda korraldajab spordiklubi Laansoo Motokrossi Team.

## Välislingid
*Vaata pilte 2005. aasta Jaanikrossist
Tiit Tammsaar

**Tiit Tammsaar** (sündinud 7. novembril 1951) on eesti poliitik.

Tiit Tammsaar kuulus 1994–2010 Eestimaa Rahvaliitu. Alates aastast 2011 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. 1995–2007 oli ta Riigikogu liige. 15. märtsist 15. juunini 2013 oli taas Riigikogu liige lapsepuhkusele siirdunud Urve Palo asendusliikmena. 27. märtsil 2014 sai ta taas Riigikogu liikmeks Urve Palo asendusliikmena.

Ta oli 2003–2004 põllumajandusminister. Kui selgus, et Rakvere viljasalvest on kadunud 13 000 tonni vilja, mis oli osa Eesti riiklikust julgeolekutagavarast, siis andis Tammsaar sisse lahkumisavalduse ning uueks ministriks sai Ester Tuiksoo.

5. juunil 2007 sai ta Kohila vineerivabriku omanikfirma Baltic Panel Group peadirektoriks. Selle ettevõtte suurosanik on Pjotr Sedin.

## Valimistulemused
Valimistulemused läbi aegade:
#KOV 1993; Kaiu vald; Ringkond nr 1; nr 107; KVL Kodukant; 34 häält; valitud
#RK 1995; Ringkond nr 4; nr 354; VL Koonderakond ja Maarahva Ühendus; 1255 häält
#KOV 1996; Kaiu vald; Ringkond nr 1; nr 121; KVL Kodukant; 44 häält; valitud
#RK 1999; Ringkond nr 4; nr 1090; Eesti Maarahva Erakond; 1555 häält; valitud
#KOV 1999; Kaiu vald; Ringkond nr 1; nr 101; KVL Kaiu Rahvaliit; 59 häält; valitud
#KOV 2002; Kaiu vald; Ringkond nr 1; nr 101; Eestimaa Rahvaliit; 40 häält; valitud
#RK 2003; Ringkond nr 4; nr 387; Eestimaa Rahvaliit; 1674 häält; valitud
#EP 2004; nr 158; Eestimaa Rahvaliit; 720 häält
#RK 2007; Eestimaa Rahvaliit 941 häält, mitte valitud
#KOV 2009; valimisringkond Rapla vald, 126 häält, valitud Rapla valla volikokku
#RK 2011; valimisringkond Harju, Rapla; Sotsiaaldemokraatlik Erakond 882 häält, mitte valitud. 2014 oli Riigikogu asendusliige.
#RK 2015; valimisringkond Harju, Rapla; Sotsiaaldemokraatlik Erakond 290 häält, mitte valitud

## Tunnustus
*2002 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid

* Tiit Tammsaar saates "Kukul külas", 18. juuni 2006, 1. osa, 2. osa
Lucius I

**Lucius I** oli paavst 253–254. Ta oli 22. paavst.

Lucius I sündis "Liber Pontificalise" 1602 trükitud biograafia järgi Toscanas Luccas ja oli Lucianuse poeg, kuid kirikuloolase Cesare Baronio kommentaari alusel "Liber Pontificalise" samas väljaandes oli ta pärit Roomast ja oli Porphyriuse (Purphirius) poeg. Hiljem on Baronio seisukoht Luciuse päritolu osas kujunenud valitsevaks.

Lucius valiti Rooma piiskopiks (paavstiks) Rooma keiser Galluse kristlaste tagakiusamise ajal 25. juunil 253 ja pagendati seejärel keisri käsul Roomast. Alles pärast Galluse surma augustis 253 lubati Luciusel pöörduda tagasi Rooma.

"Liber Pontificalis" märgib tema ametisseasumise aastana 255 ja ametiaja pikkuseks 3 aastat 8 kuud ja 3 päeva.

Lucius I ajal jätkus Corneliuse ajal alanud kirikulõhe vastupaavst Novatianusega. Kartaago piiskopi Cyprianuse kirjast järgmisele paavstile Stephanus I-le selgub, et Lucius I lubas tagakiusamiste ajal usust taganenud kristlastel pärast pihti osaleda missal, millele "puhaste" kirikut sooviv Novatianus oli vastu. Traditsiooni järgi ei lubanud Lucius I koos elada mehel ja naisel, kes pole sugulased või abielus ning keelas vaimulikel elada koos diakonissidega. Ta kohustas "Liber Pontificalise" järgi kaht preestrit ja kolme diakonit elama piiskopiga samas majapidamises, et kohustada piiskoppi järgima vooruslikke eluviise. Lucius I sai 2 kirja piiskopilt Cyprianuselt ja kirja Aleksandria piiskopilt Dionysioselt.

Ta ordineeris neli presbüterit, neli diakonit ja kolm piiskoppi.

"Depositio episcoporumi" järgi suri Lucius I 5. märtsil 254 Roomas ja maeti San Callisto katakombides asuvasse paavstide krüpti. "Martyrologium Hieronymianumi" järgi suri ta 4. märtsil. Lucius I suri "Liber Pontificalise" järgi märtrina, kui tal löödi keiser Valerianuse algatatud kristlaste tagakiusamise ajal pea maha. Tema märtrisurma mainib piiskop Cyprianus kirjas Stephanus I-le.

Orazio Marucchi andmetel viidi tema säilmed 8. või 9. sajandil San Silvestro in Capite või Santa Prassede kirikusse, kust need viidi Santa Cecilia in Trastevere kirikusse. Tema pea viidi Roskilde katedraali, kuid nüüd asub see Kopenhaageni püha Ansgari katedraalis.

Luciust austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev on 4. märts. Ta on Kopenhaageni, Sjællandi ja Roskilde katedraali patroon.

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly. *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
**[[Liber Pontificalis]]*.

## Välislingid
* Kirsch, J.P. (1910). "Pope St. Lucius I". In The Catholic Encyclopedia. New York: Robert Appleton Company. Vaadatud 11. mail 2019. *(inglise keeles)*
* Lucius I kirjad.
Nevel

**Nevel** on linn Venemaal Pihkva oblasti lõunaosas, Neveli rajooni keskus. Asub Valgevene piiri lähedal Pihkvast 240 km lõunas.

Nevelit on esmamainitud 1503. aastal, kuulus korduvalt ka Poolale ja Leedule. Linnaõigused sai 1772. aastal.

Linnas on õmblusvabrik, piimakombinaat, aparaaditehas ja jalatsivabrik.

1989. aastal oli linnas 22 368 elanikku, 2021. aastal 14&nbsp;241.

## Viited
Kaiu hooldekodu

**Kaiu hooldekodu** on Kaius asuv vanurite hooldekodu. Hooldekodu aadress on Kaiu, Kasvandu tee 45.

Kaiu hooldekodu alustas tegevust 1994. 

Hooldekodus, mis asub ühiselamust kohandatud ühekorruselises majas, on 20 kohta. Personal koosneb seitsmest inimesest: juhataja, kaks päevast põetajat, kaks öist põetajat ja kaks kokka.

Hooldekodu pakub kõiki meditsiini- ja hooldusteenuseid ning vajadusel täielikku hooldust-põetust. 

Aja sisustamiseks on raamatud, ajalehed, teler, kultuuriüritused, külalisesinejad, õues jalutamine. Kodus elavatele vanuritele pakutakse lõunasööki, liikumisabivahendite laenutust, pesupesemise ja pesemisvõimalust.

2013. aasta lõpus tehti hooldekodus põhjalik remont, mille käigus sai hoone tuleohutusnõuetele vastavaks. Remont on tehtud ka 2009. ja 2010. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Kaiu Hooldekodu põhimäärus Elektrooniline Riigi Teataja
Vello Paluoja

**Vello Paluoja** (sündinud 7. septembril 1955) on Pärnumaalt pärit kunstnik, kujundusgraafik ja kalligraaf.

## Tööd
**Kujundused**  
*Pärnu linna erikujundusega kalendertemplid 15.05 – 15.09.1998 ja 01.06 – 02.06.2000 
*"Koidulalt ja Koidulale" – luuletused (koostanud Heli Laanekask; kujundanud ja Lydia Koidula portree joonistanud Vello Paluoja) Pärnu Muuseum, 2003 ISBN 9949-10-330-4
*"Värvid linna" – värvimisraamat (pildid joonistas Vello Paluoja, kujundasid Vello Paluoja ja Asso Merivets) Pärnu Muuseum, 2002 
*"Värvid maale" – värvimisraamat (pildid joonistas Vello Paluoja, kujundasid Vello Paluoja ja Asso Merivets) Pärnu Muuseum, 2003

## Näitused
*2004 – Exhibition "Games" koos kunstnik Heli Tamburiga
*2005 – pastellmaalid Pärnus, Punases tornis
*2005 – "Festina lente" isikunäitus Pärnu Linnagaleriis, esil kalligraafia

## Tunnustus
*1995 – Paikuse valla vapimärk
*1995 – Pärnu linna kunsti aastapreemia
*2000 – Eesti Köitekunstnike Ühenduse ergutusauhind näituselt "Scripta Manent" II
*2004 – Pärnu vapimärk (Pärnu tutvustamise eest oma kunstiloome töös)
*2012 – Johann Voldemar Jannseni nimeline auhind
*2017 – Pärnu teenetemärk (tähelepanuväärse ja pühendunud tegevuse eest kultuurielu rikastamisel, kunstimeele kasvatamisel ning ajaloo jäädvustamisel oma loomingu kaudu)
Sügoot

**Sügoot** on viljastatud (diploidne) munarakk, mis on tekkinud emas- ja isassuguraku ehk gameedi ühinemisel.

Sügoot on hulkraksetel organismidel järglase esimene arenguetapp. Sügoodi lõigustudes areneb kobarloode ehk moorula.

Üherakuliste organismide sugulise sigimise puhul moodustuv sügoot on võimeline jagunema identseteks järglasteks.
Ibid.

***ibid''.''' (ka ***ib.**''; lühend [[ladina keel|ladinakeel]]sest sõnast "''ibidem''", sama) on tekstide lõpu- või allmärkustes sageli kasutatav tähis, osutamaks viidatava materjali pärinemisele eelmise viitega samast allikast.

Eesti keeles kasutatakse selle asemel enamasti sõna "**samas'''".
Sotsiaalne kontroll

**Sotsiaalne kontroll** on normide ja suhtumiste kogum, mis on suunatud inimeste sellise käitumise tagamisele, mis on vastavuses antud sotsiaalse grupi, klassi ja ühiskonna huvidega.
Sotsiaalne kontroll saabki võimalikuks tänu faktile, et isikud omandavad võime käituda viisil, mis on kooskõlas teiste inimeste ootustega.

**Formaalne sotsiaalne kontroll** on nähtus kus õigusasutused kontrollivad oma õigusadressaatide õiguspärast käitumist. 
**Mitteformaalne sotsiaalne kontroll** on see kui teostatakse kontrolli mitteõigusnormide täitmise üle, ehk õigusväliste normide täitmise üle.  

## Ajaloost

Tööstuseelses ühiskonnas (keskaeg) oli hälbivusega võitlemise põhivormiks hälbija eristamine ühiskonnast: tapmine, väljasaatmine, sandistamine, märgistamine, ränk vanglakaristus.
Tööstuslikus ühiskonnas omandas sotsiaalne kontroll üha enam institutsionaalse iseloomu (kohtusüsteem, haiglasüsteem), eristamiselt ja karistamiselt mindi üle hooldusele. Eesmärgiks muutus hälvikute normaliseerimine, nende normaalse toimimise taastamine. Sellega seoses määratleti üha täpsemalt ka norme (seadusandlus, haiguste sümptomaatika). Tehnokraatlik lähenemine lõi suured kombinaat-haiglad ja vanglad, mida iseloomustas personali kitsas spetsialiseerumine ja tööjaotus. Organiseerus ka kuritegelik maailm - maffia, uimastikaubandus.
Tööstusjärgses ühiskonnas muutus sotsiaalne kontroll ennetavaks ehk preventiivseks, pööratakse tähelepanu keskkonna seisundile ja riskirühmadele.  Samas jälgib nüüd sotsiaalne kontroll mitte ainult hälbinuid, vaid kõiki inimesi. Sotsiaalne kontroll individualiseerub. Kõiki ei mõõdeta enam sama normiga, arvestatakse indiviidi erinevusi ja vajadusi. Ravimisel, ümberkasvatamisel lähtutakse hälbinu subjektiivsetest kogemustest. Kontroll muutub tolerantsemaks, kaob selge piir normaalse ja ebanormaalse vahel. Igal inimesel on nii normaalseid kui ebanormaalseid jooni. Püütakse vältida sotsiaalset "märgistamist".

## Sugupoolel põhinev sotsiaalne kontroll
 
Sugupoolel põhinev sotsiaalne kontroll (*gendered social control*) hõlmab positiivseid ja negatiivseid sanktsioone, mida rakendatakse ühiskonna poolt vastavalt kas ootuspärase ja sobiliku või sotsiaalselt kohatu käitumise korral. Sotsiaalne kontroll toimib nii formaalsel kui mitteformaalsel tasandil ning sunnib inimesi järgima sugupoolele kehtestatud norme ja ootusi. Sugupoolekohase käitumise korral väljendatakse tunnustust, heakskiitu või toetust, vastupidisel juhul aga hukkamõistu, halvakspanu.

## Vaata ka
*Karistusõigus
*Eetika
*Sotsiaalne kapital
*Tühistamiskultuur

## Välislingid
*Social control
Munakata

**Munakata** on linn Jaapanis Fukuoka prefektuuris. Asub Fukuoka ja Kitakyūshū vahel.

Munakata linn loodi 1954. aastal, suurlinnaõigused sai 1981. aastal. 1. aprillil 2003 liideti Munakataga Genkai linn.

## Vaatamisväärsused
*Okinoshima püha saar ja seotud mälestised Munakata piirkonnas

## Viited

## Välislingid
*Munakata koduleht
Omavalitsus (San Marino)

San Marinos on **omavalitsus** (*castello*) 1. järgu haldusüksuse tüüp. Riik jaguneb üheksaks omavalitsuseks.
Samoa asulate loend

*Siin on loetletud [[Samoa]] asulaid.*

*[[Linn]]ad:*
*Apia
*Asau
*Mulifanua

*[[Küla]]d:*
*Alafua
*Alamagoto
*Apolima Tai
*Apolima Uta
*Asau
*A'ufaga
*Fa'ala
*Fagaloa
*Falealili
*Faleasiu
*Faleatiu
*Falefa
*Faleseela
*Falevao
*Fasito'otai
*Fasito'iuta
*Iva
*Lago
*Lalomalava
*Lalomanu
*Lefaga
*Leiifiifi
*Leufisa
*Leulumoega
*Leulumoega Fou
*Lotofaga
*Magiagi
*Malifa
*Manono
*Moataa
*Motootua
*Musumusu
*Nofoali'i
*Palauli
*Salelologa
*Sataoa
*Sataua
*Siumu
*Solosolo
*Vailima
*Vailoa
*Vailu'utai
*Vaisala
*Vaisigano
*Vaito'omuli
*Vaiusu
*Vaivase Tai
*Vaivase Uta
Paattinen

**Paattinen** (soome *Paattinen*, rootsi *Patis*) on endine vald Soomes, praegu Turu linna kui kohaliku omavalitsuse üksuse "linnaosa" (*kaupunginosa*) Maaria-Paattineni "suur-alal" (*suuralue*). Vald liideti Turu linnaga 1973. aastal ning ta on viimati Turuga liidetud vald.

Paattinenist voolab läbi Paattistenjoki.

Paattinen on Turu linna kõige põhjapoolsem linnaosa ning selle pindala on teiste linnaosade omast tunduvalt suurem. Valla pindala oli 1920. aastal 62,4 km².

Linnaosa elanike arv on 2430 (2004). Aastal 1885 oli Paattineni vallas 875 elanikku (pindala 52 km²), aastal 1911 oli elanikke 1162, aastal 1926 oli vallas elanikke 1273.

Paattineni praegune puukirik valmis 1909 Helge Ranckeni projekti järgi.

## Tähised
Linnaosa sihtnumber on 21330.

## Külad

* Alakylä
* Auvainen
* Auvaismäki
* Iskainen
* Joenperä
* Kreivilä
* Paavola
* Paijula
* Poso
* Skinnarla
* Tekkala
* Tiipilä
* Törmäinen
* Ullainen
* Uro
* Viikkala
Pudasjärvi linn

**Pudasjärvi** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Oulu läänis Põhja-Pohjanmaa maakonnas.

Naabervallad on Ii vald, Oulu linn, Posio vald, Puolanka vald, Ranua vald, Suomussalmi vald, Taivalkoski vald ja Utajärvi vald.

Pudasjärvi linna keskus on Kurenala küla.

Pudasjärvis elab 2013. aasta jaanuari seisuga 8600 inimest. Rahvastiku tihedus on 1,47 in/km².

Linnaõigused sai ta 2004. aastal.

## Haldusjaotus

Pudasjärvi jaguneb 15 alaks ehk külaks, mis omakorda jagunevad väiksemateks üksusteks. Külad on:

## Viited

## Välislingid

* Pudasjärvi koduleht
NetBSD

**NetBSD** on UNIXi-laadne BSD tooteperre kuuluv vaba tarkvara operatsioonisüsteem.

NetBSD arendajatel on siht selgele ja puhtale arhitektuurile orienteeritud algtekstile, mis võimaldaks kõige erinevamaid platvorme vähima vaevaga toetada. NetBSD on kõige rohkem porditud ning kõige kergemini porditav vabavara UNIX ja seda kohta hoiab ta ka kommerts-UNIX-ite seas. Porditavus ongi NetBSD peaeesmärk. Ka on NetBSD üsna stabiilne. Vaatamata NetBSD kui arhailise ja konservatiivse OSi kuulsusele, on nad vabavara OSidest (ja vist ka kommertsiaaletest) esimesena nii USB kui ka USB2 toetuse loonud, ja samuti esimesena oli neil 2000. aasta tugi (y2k) ja IPv6 ning palju muid asju esimesena teinud. Mis tegelikult annab märku võimekast ja mobiilsest OSi arendajarühmast.

## Ajalugu
Pärast Bill Jolitzi töö katkemist 386BSD kallal porditi Net/2 Macintoshile ning laiendati Atari ST, Amiga ja PC platvormidele. NetBSD nime autor on Chris Demitriou ning eesliitele **Net** viitab paljudele arendajatele internetis.

## Võrdlused
NetBSD-d on sageli kasutatud teadustöödes, nagu lennunduses, klasterdamises ja interneti kiirusrekordi purustamistel.

## Stabiilsus
Stabiilsus paljudel platvormidel on NetBSD-l omaette eesmärk, mille heaks näiteks on NetBSD-ga töötav enim katkematult töös olnud arvuti.

## Mäluhaldus
Virtuaalmälu on Chuck Cranori doktoritks olnud UVM, mis vahetas välja eelmise Machi põhise lahenduse.

## [[Mitme protsessori tugi]]
Mitme protsessori toetamisega (SMP) alustati SPARC-il, kohe lisandusid i386, VAX ja APHA platvormid, hiljem veel PowePC ja SPARC64 platvormid. Reaalselt on arendusharus töötaval kujul alpha ja vax platvormil tugi olemas ning i386 platvormil on lapina. SMP on Giant-lock faasis, tuumas korraga jookseb vaid üks protsess. SMP algteksti on rohkem sulandatud Solarise implementatsiooni kui FreeBSD algteksti, mis on vanema Solarise algselt siiski viletsaks osutunud põhimõtted ära põlanud ja oma versiooni teinud.

## Toetatud arhitektuurid
NetBSD on porditud alpha, amiga, arc, arm26, arm32, atari, bebox, cobalt, hp300, hpcmips, i386, luna68k, mac68k, macppc, mvme68k, news68k, newsmips, next68k, ofppc, pc532, pmax, prep, Raspberry Pi, sgimips, sh3, sparc, sparc64, sun3, vax ja x68k platvormidele.

## Emulatsioon
NetBSD emuleerib FreeBSD, HP-UX, Interactive UNIX, Linux, OSF/1, SCO UNIX, SunOS, System V Release 4, Solaris and Ultrix programme, mis jooksevad samal protsessori tüübil. Ka NetBSD on hea näide sellest, kuidas selge ja lakooniline ülesehitus võimaldab kiiremini programmi käitada. Näiteks suurim kiirus alpha platvormil on võimalik nii saavutada, et kommertsiaalses operatsioonisüsteemis nt Tru64 kommertsiaalse kompilaatoriga kompileeritakse programm ning seda hiljem käitatakse NetBSD alpha platvormil, kus ta jookseb 2–5% kiiremini kui algses operatsioonisüsteemis. Peale selge ülesehituse on siiski oluline roll ka sellel, et kommertsiaalne operatsioonisüsteem hõlmab palju lisavidinaid, mida vabavara operatsioonisüsteem ei paku ja mis kõik natuke ressurssi nõuavad.

## Vaata ka
* UNIXi-laadne operatsioonisüsteem
* Operatsioonisüsteem

## Viited

## Välislingid
* NetBSD @bsd.ee
Nils-Eric Fougstedt

**Nils-Eric Fougstedt** (24. mai 1910 – 12. aprill 1961) oli soome helilooja ja dirigent.

Nils-Eric Fougstedt on loonud peamiselt orkestrimuusikat. Ta oli Soome Raadio Sümfooniaorkestri dirigent 1944–1951 ja peadirigent 1951–1960.

Ta on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Oskar Merikanto

**Frans Oskar Merikanto** (aastani 1882 **Mattson**; 5. august 1868 Helsingi – 17. veebruar 1924 Hausjärvi) oli soome helilooja ja muusik.

Merikanto õppis Helsingis, Leipzigis ja Berliinis.

Merikanto on tuntud ka paljude laulude autorina.

Ta oli Soome Rahvusooperi esimene dirigent.

Ka tema poeg Aarre Merikanto oli helilooja.

Merikanto on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Teosed
* "Põhjala tütar" ("*Pohjan neiti*", ooper, 1898)
* "Elina surm" ("*Elinan surma*", ooper, 1910)
* "Regina von Emmeritz" (ooper, 1924)

* Collected Solo Songs published by Edition Tilli Ltd.
Sindi lipp

**Sindi lipp** on Pärnu maakonnas asuva Eesti linna Sindi lipp.

Lipp on kinnitatud 31. detsembril 1997.

## Lipu kirjeldus
Sindi linna lipp on ristkülikukujuline sinine kangas, mille üla- ja alaservas on punased horisontaalsed laiud. Kumbki punane laid moodustab lipu kõrgusest 1/5. Pantone värviskaala järgi on punane PMS 1807C ja sinine PMS 285C

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105x165 cm. 

## Lipu kasutamise kord
#Sindi linna lippu võib heisata riiklikel pühadel, linna pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega ning muudel avalikel üritustel.
#Sindi linna lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
#Sindi linna lipu heiskamisel koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub Sindi linna lipp lippude poolt vaadatuna vasakul Eesti riigilipust, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muust lipust.
#Maapinnast tõusva lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus aga ligikaudu kolm korda suurem. Heisatud lipul peab jääma lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele. Lipp peab olema puhas ja terve.
#Sindi linna lipu kujutist võib kasutada linna meenetel.

## Vaata ka
*Sindi vapp

## Välislingid
* Sindi sümboolika linnavalitsuse kodulehel
Linda Alekõrs

**Linda Alekõrs** (1945. aastani **Kangro**, 1945–1951 **Salum**; 16. jaanuar 1924 Tartu – 27. juuli 2003 Tallinn) oli eesti kunstiajaloolane. 

## Haridus
Ta õppis aastatel 1930–1936 Tartu 10. algkoolis, 1942–1944 kõrgemas kodumajanduskoolis ning 1944–1950 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas. 

## Töökäik
* 1950–1951 Tartu Kunstimuuseumi teadur, 1951–1954 peavarahoidja
* 1957–1958 Tallinnas Eesti Ajaloomuuseumi restaureerimiskabineti juhataja
* 1959–1981 Tallinna Linnamuuseumi teadur ja ekspositsiooniosakonna juhataja

Elu viimastel aastatel oli ta kultuuriväärtuste hindamise ekspert. 

## Looming
Alekõrs uuris peamiselt 19. sajandi I poole Tallinna kunstielu ning Tallinna kujutavat graafikat ja maalikunsti. Ta koostas 19 lehest koosneva värvireprode mapi "Tallinn XIX sajandi gravüüridel" (Tallinn, 1983), mis on avaldatud koos autori eessõna ja kommentaaridega. Sügavamalt käsitles Alekõrs ka maalikunstnik Nikolai Kummitsa loomingut ja tutvustas Tallinna Linnamuuseumi kogusid.

### Kunsti alalt
* "Nikolai Kummits žanrimaalijana". // Kunst nr 2, 1960
* "Keraamikat ja portselani Tallinna Linnamuuseumi kogudest". Tallinn 1966
* "Nikolai Kummits 1897–1944", monograafia. Kujundanud L. Kruusmaa. Kunst. Tallinn 1966
* Nikolai Kummitsa looming. Kataloog. Tallinn 1967
* "Tallinna vaategraafikast möödunud sajandil". // Kunst 2, 1969
* "Tallinn kujutavas kunstis 19. saj. I poolel". Käsikiri. 1969
* "Dürer ja Eesti". // Kunst 1 (41), 1972
* "Carl Theodor Gehlhaar". // Töid Kunstiteaduse ja -kriitika Alalt 1. Tallinn 1976
* "Vaatamisväärsusi muuseumi varasalvest" (Mustpeade Vennaskonna maalikogu). Sirp ja Vasar, 3. juuni 1977
* "Kunstikooli avamise kavatsustest Tallinnas 1815. aastal". // Kunstiteadus. Kunstikriitika 5, 1983
* "Tallinn XIX sajandi gravüüridel". Tallinn 1983

### Luule
Alekõrs tegeles aastaid luulega. Vahetult enne surma avaldas ta ka autorikogumiku "Salajased salmid – kodused mõttevärsid 1943–2002". 

## Isiklikku
Ta oli kunstiantikvariaadi omaniku Gustav Kangro tütar.

Ta oli kaks korda abielus. Esimene kooselu kultuuriloolase ja pedagoogi Ants Salumiga katkes, kui mees saadeti asumisele. Seejärel abiellus ta kirjanduskriitik Richard Alekõrrega. 

Ta oli ajakirjanik Madis Salumi ja koolijuht Indrek Alekõrre ema ning Piret Kooli vanaema.

## Viited

## Kirjandus
*Lehti Viiroja. "Alekõrs, Linda, kunstiajaloolane". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 22

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Eestlaste endeemilistest haigustest

**"Eestlaste endeemilistest haigustest"** ("*De morbis inter Esthonos endemicis*") on Karl Ernst von Baeri uurimus eestlaste haigustest, mille ta kirjutas doktoritööna. 

Uurimus ilmus Tartu Ülikooli toimetistes 1814. aastal ladina keeles ja faksiimiletrükina 1938. aastal Stuttgardis. 

Aastal 1975 ilmus eestikeelne tõlge Folia Baeriana esimeses köites ning aastal 1976 uuestitrükk Loomingu Raamatukogus nr 33 (977) (Ülo Torpatsi tõlkes ning Harald Habermani eessõna ja Viktor Kalnini järelsõnaga). 

Autor peab eestlastele omaste (endeemiliste) haiguste peamisteks põhjusteks viletsat elu, harimatust ja laiskust. 

## Tekstinäide

## Eestikeelsed väljaanded
*Baer, Karl Ernst von (1975). Eestlaste endeemilistest haigustest. *[[Folia Baeriana]]* 1: 143–181.
*Baer, Karl Ernst von (1976). *Eestlaste endeemilistest haigustest*. (Ülo Torpats, tõlk.; Harald Haberman, eessõna; Viktor Kalnin, järelsõna.) *[[Loomingu Raamatukogu]]* 33.
*Baer, Karl Ernst von (2013). *Eestlaste endeemilistest haigustest*. Tartu: Hea Lugu.

## Välislingid
* "Eestlaste olemus Karl Ernst von Baeri järgi: aplad, mustuselembesed, asjade kasutamises nõmedad ja lõbusad vaid purjus olekus" eestielu.delfi.ee, 29. detsember 2014
Jyväskylä vald

**Jyväskylä vald** (soome keeles *Jyväskylän maalaiskunta*) oli Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas vald, mis liideti 1. jaanuaril 2009 Jyväskyläga. Vallas elas 36 400 inimest ja rahvastiku tihedus oli 80,7 in/km². Naabervallad olid Jyväskylä linn, Korpilahti, Laukaa, Muurame, Petäjävesi, Toivakka ja Uurainen.

Vald moodustati 1868. aastal. 1911. aasta alguses loodi valdavalt Jyväskylä vallast eraldudes Toivakka vald. 1914., 1941., 1948. ja 1965. aastal liideti osa vallast Jyväskylä linnaga. Alates 1. jaanuarist 2009 on kogu vald liidetud Jyväskylä linnaga.

Jyväskylä vald oli Soome viimane *maalaiskunta* nimetust kandnud vald.

## Külad

Haapaniemi, Kaunisharju, Puuppola, Kuohu, Leppälahti, Nyrölä, Oravasaari, Palokka, Tikkakoski, Jyskä, Vaajakoski ja Vesanka

Jyväskylä valla sõprusvald Eestis oli Tartu vald.

## Viited

## Välislingid

* Jyväskylä valla koduleht
Erdenet

**Erdenet** (mongoli keeles Эрдэнэт 'aarete mägi') on linn Mongoolias, Orhoni aimaki keskus. Erdenet on elanike arvult Mongoolia teine linn.

Erdenet asub Mongoolia põhjaosas Bürengij ahelikus, mida põhjas ääristab Selenge ja lõunas Orhoni jõgi. Ta jääb pealinnast Ulaanbaatarist linnulennult 240&nbsp;km loodesse, kaugus põhjas olevast Venemaast on poole väiksem. Maanteed pidi on Ulaanbaatar 371&nbsp;km kaugusel.

Erdenetis on mandriline kliima. Suved on pisut jahedamad kui Eestis, talved aga väga külmad. Kõige palavamad kuud on juuli (keskmiselt +15,5&nbsp;°C) ja juuni (+14,1&nbsp;°C), kõige külmemad on jaanuar (–17&nbsp;°C) ja detsember (–14,7&nbsp;°C). Aasta keskmine temperatuur on +0,1&nbsp;°C.

Aasta keskmine sademete hulk on 341&nbsp;mm. Kõige sademerikkamad kuud on juuli (91&nbsp;mm) ja august (71&nbsp;mm), kõige kuivemad jaanuar ja veebruar (2&nbsp;mm).

Linn asutati 1975. aastal, et majutada vasekaevanduse töölisi. Ka tänapäeval on linna lähedal asuv maailma suuruselt neljas vasekaevandus linna suurim tööandja. 2006. aasta andmetel kaevandati Erdenetis aastas 22,23 miljonit tonni vasemaaki, millest toodeti 126 700 tonni vaske ja 1954 tonni molübdeeni. Kaevandus andis Mongoolia rahvuslikust kogutoodangust 13,5% ja kogutud maksudest 7%. Erdeneti Kaevanduskorporatsioon on Mongoolia-Venemaa ühisettevõte, millest Mongooliale kuulub 51% ja Venemaale 49%. Ettevõte annab Mongooliale enamuse selle välisvaluutast.

Linna tähtsust näitab asjaolu, et Erdeneti ümber on loodud eraldi Orhoni aimakk, mis on pindalalt Mongoolia väikseim aimakk.

Erdenetil on raudteeühendus. Transmongoolia raudteelt läheb Darhanist Erdenetti haruraudtee. Otse raudteeühendust pealinnaga ei ole: rongiga tuleks sõita Darhani kaudu, mis teeks terava kolmnurga. Venemaale Ulan-Udesse läheb raudtee seevastu üsna otsejoones.

Erdenetis toodetakse veel ehitusmaterjale, toiduaineid ja vaipu ning töödeldakse puitu ja villa. Kaevanduse ja linna varustamiseks elektrienergiaga rajati 1988 kivisöel töötav Erdeneti soojuselektrijaam.

Erdeneti sõpruslinnad on Fairbanks USA-s Alaskal ja Ulan-Ude Venemaal Burjaatias.

## Viited

## Välislingid
Tartu Tähetorni kalender

**Tartu Tähetorni kalender** on eestikeelne jätkväljaanne, mis ilmub kord aastas 1924. aastast tänapäevani. Vahele on jäänud aasta 1951. Väljaannet hakati välja andma Tartu Tähetorni astronoomide algatusel ning seda antakse senimaani välja Tartu Ülikooli Tartu Observatooriumi poolt.

Ajakirjas ilmub traditsiooniliselt kalender Päikese ja Kuu tõusu ja loojumise aegadega, ülevaade käesoleval aastal toimuvatest astronoomilistest sündmustest (nt päikesevarjutused ja kuuvarjutused) ning seal tutvustatakse ajaarvestuse põhitõdesid. Tuuakse ära planeetide nähtavus, Kuu liikumine ja ühendused teiste taevakehadega, heledamate muutlike tähtede maksimumid ja miinimumid. Kalendrist võib leida ka Eesti linnade geograafilised koordinaadid.

Kalendri lisas avaldatakse reeglina populaarteaduslikke artikleid astronoomiast, filosoofiast ja eelmise aasta jooksul toimunud olulisematest sündmustest.

Alates 2025. aastast ilmub Tartu Tähetorni kalender ainult digitaalsel kujul.

## Välislingid
*Tartu Tähetorni Kalender (Tartu Observatooriumi Virtuaalne Muuseum)
Požarevac

**Požarevac** on linn Serbias, Braničevo ringkonna keskus.

Seal sündis ja sinna on maetud Slobodan Milošević.

## Välislingid
Astrid Lindgreni mälestusauhind

**Astrid Lindgreni mälestusauhind** on laste- ja noorsookirjanduse auhind. Selle asutas Rootsi parlament 2002. aastal Astrid Lindgreni mälestuseks.

Auhinda antakse välja igal aastal ja selle suurus on 5 miljonit Rootsi krooni, mis on umbes 570 000 eurot.

## Laureaadid

*2003 – Maurice Sendak (USA), Christine Nöstlinger (Austria)
*2004 – Lygia Bojunga Nunes (Brasiilia)
*2005 – Philip Pullman (Suurbritannia), Ryôji Arai (Jaapan)
*2006 – Katherine Paterson (USA)
*2007 – Banco del Libro (Raamatupank) (Venezuela)
*2008 – Sonya Hartnett (Austraalia)
*2009 – Tameri instituut (Palestiina)
*2010 – Kitty Crowther (Belgia)
*2011 – Shaun Tan (Austraalia)
*2012 – Guus Kuijer (Holland)
*2013 – Isol (Marisol Misenta, Argentina)
*2014 – Barbro Lindgren (Rootsi)
*2015 – PRAESA (Lõuna-Aafrika Vabariik)
*2016 – Meg Rosoff (USA)
*2017 – Wolf Erlbruch (Saksamaa)
*2018 – Jacqueline Woodson (USA)
*2019 – Bart Moeyaert (Belgia)
*2020 – Baek Hee-na (Lõuna-Korea)
*2021 – Jean-Claude Mourlevat (Prantsusmaa)
*2022 – Eva Lindström (Rootsi)
*2023 – Laurie Halse Anderson (USA)
*2024 – Indigenous Literacy Foundation (Austraalia)

## Välislingid
*Auhinna veebisait
Helgoland

**Helgoland** (friisi keele Helgolandi murdes *Deät Lun* 'maa', inglise keeles *Heligoland*)
on kahest saarest koosnev ala Põhjamere Saksa lahes. Saared kuuluvad Saksamaa Schleswig-Holsteini liidumaa Pinnebergi kreisi.

Helgolandi pindala on 1,7&nbsp;km². Helgoland koosneb kahest saarest (1&nbsp;km² ja 0,7&nbsp;km²), millest vaid suurem on asustatud. Helgolandil elab 1267 inimest (2008). Suurem osa elanikest on friisid.

Helgoland on maksuvaba tsoon. Saare majandus põhineb tubaka, alkoholi ja parfümeeriatoodete müügil turistidele.

## Ajalugu

1231. aastal kuulutas Taani kuningas Valdemar II saared Taani valduseks. Saared olid korduvalt ka Schleswigi krahvide valduses.

1714. aastal hõivas saared taas Taani.

1807. aastal vallutasid Helgolandi britid.

1890. aastal anti saared Helgolandi-Sansibari lepinguga Saksamaale.

## Välislingid

* Helgolandi koduleht
* Helgolandi muuseumi koduleht (saksa keeles)
* Helgolandi ajaloost (saksa keeles)