open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mihhail Georgadze

**Mihhail Porfirjevitš Georgadze** (12. märts (vkj 28. veebruar) 1912 Zodi, Khuthaisi kubermang – 23. november 1982) oli Nõukogude Liidu partei- ja riigitegelane.

Ta töötas alates 1957. aastast NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi sekretärina.

## Elulugu
Georgadze töötas 1929. aastast traktorijuhina ja traktoribrigaadi brigadirina. 

Ta lõpetas 1934 põllumajanduse mehhaniseerimise tehnikumi ning 1941 Vjatšeslav Molotovi nimelise Moskva Põllumajanduse Mehhaniseerimise ja Elektrifitseerimise Instituudi. 

Alates 1942. aastast oli ta NLKP liige.

Aastatel 1941–1947 töötas ta NSV Liidu Maaharimise  Rahvakomissariaadis (hiljem NSV Liidu Põllumajandusministeeriumis) insenerina, peainsenerina, osakonnajuhatajana ning valitsusejuhatajana, 1947–1951 NSV Liidu Põllumajandusministeeriumi Masina-Traktorijaamade Peavalitsuse Taga-Kaukaasia Valitsuse juhatajana.

Aastatel 1951–1953 oli ta Gruusia NSV Põllumajandusministeeriumi (hiljem Gruusia NSV Põllumajandus- ja Varumisministeeriumis) masina-traktorijaamade valitsuse juhataja, maist septembrini 1953 ministri asetäitja ning septembrist 1953 kuni 5. märtsini 1954 põllumajandusminister ning 1. oktoobrist 1953 kuni 5. märtsini 1954 Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja. Alates 20. septembrist 1953 oli ta Gruusia KP KK büroo liige. 

18. veebruarist 1954 kuni 8. augustini 1956 oli ta Gruusia Kommunistliku Partei Keskkomitee teine sekretär, 8. augustist 1956 kuni veebruarini 1957 Gruusia NSV Ministrite Nõukogu esimehe esimene asetäitja. 

12. veebruarist 1957 kuni surmani oli ta NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi sekretär. 

Ta oli NLKP XXIII kongressi, NLKP XXIV kongressi, NLKP XXV kongressi ja NLKP XXVI kongressi delegaat ning NSV Liidu Ülemnõukogu 4.–10. koosseisu saadik. Ta oli NLKP Keskkomitee liikmekandidaat 8. aprillist 1966 kuni surmani. 

Ta on maetud Moskva Novodevitšje kalmistule.

## Autasud
*Lenini orden
*Tööpunalipu orden
*Punatähe orden
*medalid

## Välislingid
*Foto
*Kuulsuste hauad (*vene keeles*)
*Sissekanne saidil knowbysight.info
A-Teens

**A-Teens** või **A*Teens** (algse nimega **ABBA-Teens** või **Abba-Teens**) oli Rootsi popmuusika ansambel, mis tegutses 1998–2004. Mängiti eelkõige ABBA ja Elvis Presley kavereid. Koostööd tehti ka Alice Cooperiga. 

Ansambli liikmed olid Marie Serneholt, Sara Lumholdt, Dhani Lennevald ja Amit Paul. Kõik nad laulsid ja tantsisid. 

## Albumid
* 1999 – "The ABBA Generation"
* 2001 – "Teen Spirit"
* 2002 – "Pop 'til You Drop!"
* 2003 – "New Arrival"
* 2004 – "Greatest Hits"

## Välislingid
*A-Teensi koduleht
A.r.

**a.r.** (**artyści rewolucyjni** 'revolutsioonilised kunstnikud' või **awangarda rzeczywista** 'tõeline avangard') oli 1929–1936 Poolas Łódźis tegutsenud avangardistlike kunstnike ja luuletajate rühmitus. 

Selle rajasid 1929 Władysław Strzemiński, Katarzyna Kobro ja Henryk Stażewski. Samal aastal liitus Julian Przyboś ja 1930 Jan Brzękowski. 

Ühiseid näitusi ei korraldatud, küll aga avaldati rühmituse kommünikeedes programm, mis põhines unismil. a.r. pooldas utilitarismi ning materjalist tulenevat konstruktsiooniloogikat, ja vastustas rahvuslikku kunsti ja puhast kunsti. Rõhutati loomingu seost tootmisega, rahvahulkade mõjutamist ja uuenduslikkust.     

a.r. pani aluse rahvusvahelisele kunstikogule. Uude muuseumi Łódźi koguti 111 välismaa avangardistlikku kunstiteost, muu hulgas Hans Arpilt, Max Ernstilt ja Theo van Doesburgilt.  

Anti välja 8 nimetust sarjast "Biblioteka a.r."
Ma olen ju...

**"Ma olen ju..."** on Onu Bella 1994. aasta album.

Kasutatud on Bad Boys Blue, Boney M-i, Edelweissi ja Madonna muusikat.

Kujundaja Riho Raie, fotograaf Toomas Sula. Salvestatud 1994. aastal Tartus stuudios Heli Jälg.

## Lugude nimekiri
#"Lilla tango" Leroy; sõnad: Anderson, Onu Bella
#"Ma olen ju naine" M. Targo; sõnad: L. Tungal; sdn. R. Karo
#"Mu sõber "Fiat"" D. Bohlen; sõnad: Onu Bella
#"Elutuul" S. Sõnajalg
#"Mr. Intiimteenus" S.Lewis; sõnad: N. Katzmann, Onu Bella
#"Tähestik" J. S. Bach; sõnad: A. Monn, Onu Bella
#"Mul on häbi, mida olen teinud" Chyp-Notic; sõnad: Onu Bella
#"Elu ja sauna piiril" Dee Dee Halligan; sõnad: N. Haddaway, Onu Bella
#"Miroirs" A. Lear; sõnad: Onu Bella
#"Sa kalla" M. Panzeri; sõnad: Onu Bella

**Taustalaul:**
Kaja Rants, Sven Kullerkupp, Heli Vahing, Hannes Villemson;
**süntesaatorid:**
Sven Kullerkupp, Roland Karo, Meelis Mälgand;
**kitarrid**
Viktor Vassiljev.
Geórgios Papandréou noorem

**Geórgios Papandréou** (Γεώργιος Παπανδρέου; sündinud 16. juunil 1952 Saint Paulis) on Kreeka poliitik. Ta oli Kreeka peaminister alates 6. oktoobrist 2009 10. novembrini 2011.

Geórgios Papandréou sündis Ameerika Ühendriikides Minnesota osariigis, kus tema isa Andréas Papandréou oli ülikooli õppejõud. Tema ema on ameeriklanna Margaret Chant. 
Kreeka peaministrid on olnud nii tema vanaisa Geórgios Papandréou kui ka isa Andréas Papandréou.

Geórgios Papandréou õppis sotsioloogiat Amhersti kolledžis, Stockholmi Ülikoolis, London School of Economicsis ja Harvardi Ülikoolis.

Aastal 1974 asus Geórgios Papandréou elama Kreekasse. Aastal 1981 valiti ta parlamenti. Aastatel 1988–1989 ja 1994–1996 oli ta haridus- ja religiooniminister ning aastatel 1999–2004 välisminister. 

Geórgios Papandréou on alates 2004. aastast Ülekreekalise Sotsialistliku Liikumise PASOK esimees. Alates 30. jaanuarist 2006 25. novembrini 2022 oli ta Sotsialistliku Internatsionaali president.

Pärast PASOK-i võitu 4. oktoobril 2009 toimunud parlamendivalimistel sai Geórgios Papandréoust 6. oktoobril 2009 Kreeka peaminister. 7. oktoobril vannutati ametisse tema valitsus. Kuni 7. septembrini 2010 oli Geórgios Papandréou ühtlasi Kreeka välisminister.

## Tunnustus
*1999 Valgetähe I klassi teenetemärk

## Välislingid

* Ametlik koduleht
678

**678** (**DCLXXVIII**) oli 7. sajandi 78. aasta.

## Sündmused

* 27. juuli – Paavstiks pühitseti Agatho.
*Bütsants saavutas hiilgava võidu araablaste üle, millega peatati nende edasitung Euroopa suunal. Keiser Konstantinos IV võit on võrreldav Karl Martelli omaga 732. aastal.

## Sündinud
*...

## Surnud
*‘Ā'ishah, Abū Bakri tütar
*Donus, paavst
## Viited
Nummela

**Nummela** on Vihti valla suurim asula ja halduskeskus. See asub valtateede 1, 2 (Pori tee) ja 25 vahele jäävas kolmnurgas Loode-Uusimaal 44 kilomeetri kaugusel Helsingist. Elanikke on Nummelas ligi 12&nbsp;000 (2007), elanike arv kasvab pidevalt Helsingi läheduse tõttu. 

Asula tekkis Hyvinkää–Karjaa-raudtee äärde 19. sajandi lõpul ja sai nime raudteepeatuse järgi. Nimi oli lõpuks kompromiss, milleni jõuti, kuna algul peatuse nimeks märgitud Tuusa rootsikeelne nimi Tusa oleks kõlanud liiga halvasti. Tegelikult Nummela põhialad asusid endiste Härköilä ja Ridali külade kohal.

Nummelas asub amatööride kasutuses olev Nummela lennuväli. Nummelasse kavandatakse uut raudteed ehk linnaraudteed, mis kulgeks Espoost Nummelasse ja jätkuks Lohjani ja tulevikus kuni Saloni, mis asendaks praegu Karjaa kaudu kulgeva niinimetatud rannikuraudtee. 

## Ehitised

## Tuntud soomlasi Nummelast

*Anssi Kela
*Merikukka Forsius
*Petri Munck
*Jani Sievinen
*Susanna Sievinen
*Esa Sievinen
*Jani Lakanen
*Markus "Zarkus" Poussa
*Markus Selin
*Aleksi Mäkelä
*Veikko Helle
*Uma Aaltonen
*Tarja Omenainen
*Mika Eirtovaara
*Ile Jokinen

## Viited


## Välislingid

* Nummela külaajalugu
*Vihdi valla koduleht
Ingå vald

**Ingå** (soome Inkoo) on vald Soomes Uusimaa maakonnas. Asub umbes 55 km Helsingist lääne pool.

Naabervallad on Raseborgi linn, Lohja linn, ja Siuntio vald.

59% elanikest on soomerootslased.

Ingåt on esmamainitud 1335. aastal.

1946. aastal liideti vallaga Degerby vald ja 1957. aastal Porkkala rendiala koosseisus olnud endised Degerby valla alad.

Ingå on tuntud suvilarajoon.

## Viited

## Välislingid

* Ingå valla koduleht
Isoosmootsed lahused

**Isoosmootsed lahused** ehk **isotoonilised lahused** on võrdse osmootse rõhuga lahused ja seetõttu ei toimu nende kahe lahuse vahel lahusti (vee) liikumist. Isoosmootne lahus on näiteks füsioloogiline lahus, kui seda võrrelda vereplasma osmootse rõhuga.

Lahuseid, mille osmootsed rõhud pole võrdsed, nimetatakse hüpoosmootseteks ja  hüperosmootseteks. Hüpoosmootsete lahuste osmootne rõhk on võrreldava lahusega väiksem, hüperosmootse lahuse korral kõrgem.

## Vaata ka
*Hüpoosmootsed lahused
*Hüperosmootsed lahused
Onu Bella

**Onu Bella** (kodanikunimega **Igor Maasik** (kuni 1989. aastani Maksimov); 19. september 1961 Tartu – 1. mai 2018) oli eesti muusik ja meelelahutustegelane.

Ta õppis Tartu 2. Keskkoolis ja lõpetas 1980. aastal Tartu 5. Keskkooli. 1985. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna.

Aastatel 1985–1988 töötas ta Narva 2. Keskkoolis keemiaõpetajana. Seejärel oli ta kuni 1992. aastani Tartu Konservitehase insener-keemik ja varumisosakonna juhataja, edasi vabakutseline. Töötas ka loomakliiniku laboris.

Muu hulgas töötas Onu Bella õhtujuhi ja diskorina, mängides peamiselt 1970.–1980. aastate rokk- ja popmuusikat. Tegi kaasa Vanemuise ja Narva rahvateatri lavastuses.

Onu Bella oli tuntud raadiohääl nii kunagises Raadio Tartus, Järva Kuku raadios kui ka Põlvamaal Marta Raadios (kava "Vox Humana muusika"). Tal olid ka oma autorisaated Raadio 2s.

Ta tegutses ansamblites Öörahu (1988–1990; 2009), Provints (1990–1991), stuudioprojektis Onu Bella (1992–1995; 1998) ja duos Mattiiseni Õpilased (1991–1992). 2005. aastal moodustas ta ansambli Onu Bella Band.

2010. aastal ilmus temalt autobiograafiliste sugemetega raamat "Ma võtsin viina". 2017. aastal ilmus tema autobiograafiline kaksikromaan "Tappa prostatavähk".

Ta oli Eesti Kirjanike Liidu liige 2015. aastast.

1. mail 2018 suri Igor Maasik 56-aastaselt vähki.

## Teoseid
### Helikandjad
*1992 "Ma võtsin viina" Valindo, MC
*1993 "Onu Bella paradiis" Valindo, MC
*1993 "Onu Bella klounimuusikal" Valindo, MC
*1993 "The Craziest Hits" Valindo, MC
*1994 "Ma olen ju..." Valindo, MC
*1998 "Parimad pärlid" Hitivabrik, CD MC
*2010 "Ma võtsin viina" raamatu "Ma võtsin viina" lisa CD
*2011 "Onu Bella - Eesti kullafond" Hitivabrik, 2CD+DVD

### Raamatud
*Onu Bella. "Ma võtsin viina". (2010) Menu. ISBN 9789949470051
*Onu Bella. "Koduperemehe nipiraamat". (2011) Menu. ISBN 9789949470815
*Onu Bella. "Dekameron". (2012) Menu. ISBN 9789949495184
*Onu Bella. "Mõned hallid varjundid". (2013) Pegasus. ISBN 9789949505630
*Onu Bella. "Keemia diskreetne võlu". (2014) Pegasus. ISBN 9789949550111
*Onu Bella. "Tappa prostatavähk" I ja II osa. (2017). Ema ja Isa.

## Isiklikku
Tal oli pikem lähedane suhe äritegelase Krista Raidma-Stromsvagiga ja füsioterapeut Sirje Penjamiga.

Tal olid emapoolne poolvend Enn ja isa poolt poolvend Georgi ning poolõde Eleonora.

## Mälestuse jäädvustamine ja austusavaldused
Mart Juur pühendas oma 2018. aastal ilmunud "Hea tuju raamatu" Onu Bellale.

2023. aasta augustis esietendus Tallinnas Noblessneri valukojas Eesti Draamateatri lavastus "Onu Bella tähestik" (autor ja lavastaja Kertu Moppel, nimiosas Tõnis Niinemets). Lavastaja sõnul rääkis lavastus "Bellast kui triksterist, mitte inimesest endast – inimene ise võib-olla ei kontrolligi seda triksterit, see võtab ta üle. Igor käis nii-öelda Bellat jooksmas".

## Viited

## Välislingid
*Eesti ansamblite andmebaas
*
* Ajaleht Kuma – Intervjuu 2005
Onu Bella paradiis

**„Onu Bella paradiis"** on Onu Bella 1993. aasta album.

Kasutatud Bad Boys Blue, Boney M.-i, Edelweissi ja Madonna muusikat.

Täpsemalt on kasseti teabelehel tekst „Bad Boys Blue, Boney M, Edelweiss ja Madonna tänavad Onu Bellat tehtud töö eest."

Kujundaja Riho Raie, fotograaf Toomas Sula.
## Lugude nimekiri
:A1 „Onu Bella paradiis / Murumängud"
:A2 „Ma suudlen Sind terve kogu öö"
:A3 „Paha Bella pluus":
::A3.1 „Minu neegrinaine"
::A3.2 „Vanaisa lõbutare"
::A3.3 „Oo, mu punapea"
::A3.4 „Sina oled naine, mina olen miis"
:B1 "Bella M."
::B1.1 „Emalendur"
::B1.2 „Kärakat on!"
::B1.3 „Mis siis veel?"
::B1.4 „Onu Kuu"
::B1.5 „Koolilaul"
::B1.6 „Rasputin"
:B2 „Õudne öö" sõnad: Merle Jääger

**Laulavad ka:**
Kersti Kuusk, Heli Vahing, Õnne Pärl, Merle Jääger, Üllar Jörberg, Sven Kullerkupp;
**süntesaator**
Meelis Mälgand;
**kitarrid, rütmimasin**
Viktor Vassiljev.
Mahtuvustakistus

**Mahtuvustakistus** ehk mahtuvuslik reaktiivtakistus on elektritakistus, mis esineb  mahtuvust omavatel elektriahela elementidel (näiteks kondensaatoril) vahelduvvoolu korral. Mahtuvustakistuse mõõtühik on oom, tähis Ω.

Mahtuvustakistus X_C avaldub kujul
:X_C=\frac{1}{2 \pi f C},
kus f on vahelduvvoolu sagedus ja C on ahelaelemendi mahtuvus.

Valemist järeldub, et mahtuvustakistus sõltub vahelduvvoolu sagedusest ning mida suurem on sagedus, seda väiksem on mahtuvustakistus.
## Vaata ka
* Reaktiivtakistus
* Näivtakistus
* Induktiivtakistus
Cleon Skousen

**Willard Cleon Skousen** (20. jaanuar 1913 – 9. jaanuar 2006) oli Ameerika Ühendriikide konservatiivne poliitikakommentaator ja publitsist.

## Teosed
**[[The Naked Communist]]* (1963) 

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*"Communist Goals" (1963)
Must kohv (Christie)

"**Must kohv**" on kriminaalromaan, mille kirjutas Agatha Christie 1929. aastal ilmunud näidendi põhjal Charles Osborne.

Eesti keelde tõlkis romaani Lii Tõnismann ning see ilmus kirjastuselt Varrak aastal 2007. 

Romaan räägib sellest, kuidas Hercule Poirot lahendas Sir Claud Amory mõrva.

Kirjeldus:
Võimsa uue lõhkeaine leiutaja Sir Claud Amory läheb üsnagi endast välja, kui keemiline valem seifist äkitselt kaob – ja olukorda halvendab teadmine, et varas on keegi Sir Claudi majalistest. Sugulane? Või “sõber”? Kes iganes süüdlane ka poleks, otsustab Sir Claud talle siiski pääsemisvõimaluse anda – küll aga ei ole too tundmatu tema enda vastu kaugeltki nii suuremeelne. Kui uksed lukku pannakse ja valgus kustub, ei tagastata valemit, vaid majaperemehele sokutatakse hoopis midagi kohvitassi... Koort? Ei. Suhkrut? Ei. Hoopis surmav annus hüostsiin-vesinikbromiidi. Agatha Christie 1929. aastal valminud näidendi, milles mõrvatööd lahendab taas Hercule Poirot, on autori pärandi haldajate loal romaaniks kirjutanud Charles Osborne.
Valtatie 1

**Valtatie 1** on Helsingist Turusse kulgev põhimaantee Soomes. See on osa rahvusvahelisest E18-teelõigust. Tee pikkus on 166 kilomeetrit. Tee kuulub teede- ja sideministeeriumi haldusüksuse töörühmale, kes haldab peateede võrku. Samas kuulub see tee üleeuroopalisse Euroopa Liidu määratud TERN-i teedevõrku. 

Valtatie 1 on kogu ulatuses kiirtee (*moottoritie*). Selle viimane osa avati 28. jaanuaril 2009. Tee avamist õigeaegselt segasid tunnelite ohutusest tulenevad probleemid. Tee läbimine on päris sujuv, kui mitte arvestada vahetevahel Helsingist väljumisel ettetulevaid ummikuid. 

Tee kulgeb läbi järgmiste valdade: Helsingi–Espoo–Kauniainen–Espoo –Kirkkonummi–Vihti–Lohja–Nummi-Pusula –Lohja–Salo–Paimio–Kaarina–Turu. Kõige tihedam liiklus Turu kiirteel on Kehä I ja Kehä II vahel, kus keskmine liiklustihedus on ligi 70 000 sõidukit päevas. Ennustatakse, et see teelõik on selles kohas 2030. aastal Soome kõige tihedama liiklusega.

## Ajalugu

### Kiirtee ehitus

## Pilte Turu kiirteest


Pilt:Turunväylä Espoossa.jpg|Turu kiirtee Espoos Ringtee II ristmikul
Pilt:Turunvayla espoo.jpg|Turu kiirtee Espoos Sepänkyläs
Pilt:National road 1 Espoo Kirkkojärvi 1.jpg|Turu kiirtee Kirkkojärvis 2017. aasta oktoobris, kui teine ​​sõidurada on üleujutuste tõttu suletud
Pilt:Karnaistentunnelissa.jpg|Karnaineni tunnel Lohja idaküljel
Pilt:Orosmäen tunneli.jpg|Orosmäki tunnel Lohjas
Pilt:Pitkämäki.jpg|Pitkämäki tunnel Lohjas
Pilt:Orosmäen tunneli suljettu.jpg|Tunnel on hooldustööde tõttu suletud
Pilt:VT1 Turusta Helsinkiin 6.jpg|Isokylä tunnel Salos
Pilt:Valtatie 1.jpg|Turu kiirtee Salos Halikos
Pilt:Road 1 towards Helsinki 41&nbsp;km from Turku.jpg|Vaade Salo Tapiolantie sillalt Helsingi suunas
Pilt:Antelmaa highway bridges Piikkiö Finland.jpg|Kiirtee nr. 1 ületab Kaarina Antelmaal Hepojoentie (kohalik maantee 12284)
File:Tyksin parkkihalli.jpg|Turu ülikooli keskhaigla parkimismaja maanteel nr. 1 pildistatud Hämeensillalt Helsingi suunas
Pilt:Turku Ikituuri view.jpg|Kiirtee nr. 1 Turus


## Välislingid

*Tieyhtiö Ykköstie Oy
*Pilte kiirteest ja selle ehitamisest
Ataxia

**Ataxia** oli ameerika eksperimentaalroki ansambel, mis tegutses ainult 2004. aastal. Selle liikmed olid John Frusciante, Joe Lally ja Josh Klinghoffer.

Ansambel kirjutas ja salvestas oma kahe ainsaks jäänud albumi ("Automatic Writing" ja "AW II") lood kahe nädala jooksul. Koosseis esines ainult kaks korda, mõlemad korrad Los Angeleses asuvas klubis Knitting Factory, 2. ja 3. veebruaril 2004.

## Liikmed
*John Frusciante (kitarr, laul)
*Joe Lally (basskitarr, laul)
*Josh Klinghoffer (trummid, laul)

## Diskograafia

### Stuudioalbumid
*"Automatic Writing" (2004)
*"AW II (2007)
Vahenurme oja

**Vahenurme oja** (ka *Halinga peakraav*) on oja Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Eense, Kuninga, Mäeküla, Roodi, Sõõrike ja Vahenurme külas ning Raplamaal Märjamaa vallas Naravere külas.

Oja pikkus on 9,6 km ning see suubub Sõõrike ja Naravere küla piiril paremalt Naravere ojja (8,3 km suudmest). Peakraavi valgla on 9,1 km². Oja lähe on Mäeküla ja Roodi küla piiril, Linnamäe raba lõunaservas. Lähtest umbes 1500 m edelas kulgeb Audru–Lavassaare–Vahenurme tee. Ülemjooksul ületab oja Pärnu-Jaagupi – Kalli tee. Keskjooksul jääb ojast idasse Vahenurme looduskaitseala.

Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Oja vett kasutab majanduslikult (vee erikasutusloaga) AS Vahenurme Agro.

Vahenurme oja keskkonnaregistri kood on VEE1114800.

## Välislingid

*
Onu Bella klounimuusikal

**"Onu Bella klounimuusikal"** on Onu Bella 1993. aasta album.

"Kuidas kurvast Komulist sai lõbus Koomula"

Kogu teksti kirjutas Merle Jääger.

Kujundaja Riho Raie, fotograaf Tiit Koha.

Salvestatud Tartus septembris 1993 stuudios "Heli jälg".

## Lugude nimekiri
#"Klounikooli direktori laul"
#"Õnnetu Komuli laul"
#"Ümbermuutmise laul"
#"Politseiniku laul"
#"Laul vaprast südamest"
#"Koomula laul"
#"Laul ajast"
#"Dracula laul"
#"Kõdilaul"
#"Lõpulaul"

**Jutlustaja**
Merle Jääger,
**süntesaatorid ja klahvpillid**
Sven Kullerkupp,
**kitarrid**
Viktor Vassiljev.
**Laulavad ja teevad häält:**
Onu Bella, Kaja Rants, Meelis Mälgand, Aarne Valmis.
Oker

**Oker** on jõgi Saksamaal, 105 km pikk Alleri vasakpoolne lisajõgi.

Jõgi saab alguse Harzist Bruchbergi mäelt Altenau lähedalt 910 m kõrguselt. Ta voolab kitsas orus, mida nimetatakse Okertaliks, peamiselt põhja, möödudes Goslari, Vienenburgi ja Wolfenbütteli linnast, seejärel Braunschweigist, mis on suurim linn jõe ääres, voolab truubi kaudu Kesk-Saksa kanali alt läbi ja umbes 30 km Braunschweigist põhjas suubub Müdenis 49,5 m kõrgusel merepinnast Allerisse, mis on Weseri lisajõgi. Niisiis on Okeri lang 860,5 meetrit.

Esimest korda on Okerit mainitud 781 Ovacra nime all, 1014 kõlas see nimi Overcare. See nimi võib pärineda slaavi keeltest, kus "kra" tähendab jäämäge.

Keskajal oli Oker Halberstadti (idas) ja Hildesheimi (läänes) piiskopkonna piiriks. Läbi Braunschweigi voolates täitis Oker linna vallikraavid. Alates 1814. aastast oli jõgi Hannoveri ja Preisimaa Saksimaa provintsi piirijõeks.

Pärast Teist maailmasõda oli osa jõest Vienenburgi ja Schladeni vahel Ida- ja Lääne-Saksamaa piiriks. Ülejäänud pikkuses voolas Oker Lääne-Saksamaal.
Kõveroja (Pärnumaa)

**Kõveroja** on oja Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Ertsma, Langerma ja Roodi külas ning Raplamaal Märjamaa vallas Naravere külas.

Paremalt suubuvad ojja Aatsaoja (4 km suudmest), Põldetaguse peakraav (3 km suudmest) ja Langerma oja (1,7 km suudmest). Ülemjooksul ületab oja Pärnu-Jaagupi – Kalli tee. Keskjooksul jääb ojast läände Vahenurme looduskaitseala. Kõveroja suubub Naravere külas paremalt Naravere ojja (6,8 km suudmest).

Oja on vähese orgaanilise aine sisaldusega heledaveeline avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Kõveroja keskkonnaregistri kood on VEE1114900.

## Välislingid

*
Kõveroja

**Kõveroja** nime kannab mitu vooluveekogu:

* Kõveroja (Pärnumaa), oja Pärnu- ja Raplamaa piiril (Kasari jõgikond)
* Kõveroja (Märjamaa vald), oja Raplamaal Märjamaa vallas (Kasari jõgikond)
* Kõveroja (Ida-Virumaa), oja Rannapungerja jõgikonnas
* Kõveroja (Viljandimaa), oja Tänassilma jõgikonnas
Real Time with Bill Maher

**"Real Time with Bill Maher"** on telekanali HBO iganädalane vestlussaade, mida juhib *stand-up*-koomik ja humorist Bill Maher.

## Poliitilised küsimused

Ehkki Maher on teatanud, et ta ei seo ennast ühegi poliitilise jõuga, kritiseeris ta George W. Bushi administratsiooni ja vastandab end vabariiklaste parteile. 2004. aasta presidendivalimiste ajal toetas ta demokraatide kandidaati John Kerryt ja 2008. aastal Barack Obamat.
Bill Maher

**William Maher** (sündinud 20. jaanuaril 1956) on Ameerika Ühendriikide *stand-up*-koomik, saatejuht, ühiskonnakriitik ja publitsist. 

Maher juhtis hilisõhtust vestlussaadet "Politically Incorrect", mida näitas kanal Comedy Central ja hiljem ABC. Pärast seda hakkas ta juhtima saadet "Real Time with Bill Maher".

Maher on väga kriitiline organiseeritud religioonide vastu, mida ta sageli kirjeldab neuroloogilise hälbena, mis õigustab hullusi ja takistab inimestel loogiliselt mõtlemast. Tema sõnul apelleerivad religioonid moraalile, kuid ei oma tegelikult moraaliga midagi ühist. Ta on vastu ka kohtute lähedale rajatud religioossetele monumentidele, kuna see rikkuvat kiriku ja riigi lahutatuse põhimõtet. Tema sõnul on väide, nagu põhinevat USA ühiskond kümnel käsul, täiesti vale, sest kümnest käsust olevat ainult kaks seadustega reguleeritud: tapmine ja vargus. Maher on öelnud, et aabrahamlike religioonide reaalne vahe on, et "kristlased pomisevad lakke, judaistid pomisevad seinale ja moslemis pomisevad põrandale". Ta on korduvalt eitanud süüdistusi ateismis, ta ei pea end ka deistiks ega agnostikuks, kuid on nimetanud religioone olemuslikelt valelikeks, sest nad vastavad küsimustele, mille vastust ei ole võimalik kontrollida, nagu "Kuhu ma lähen pärast surma?" või "Kas põrgu on olemas?", ja väidavad, et nende vastus on kindlasti õige. Kui kuulaja helistas tema saatesse ja küsis, kas ta hakkaks jumalat uskuma, kui see talle end ilmutaks, vastas Maher, et ta läheks siis psühhoneuroloogiahaiglasse ravile ja et seda peaks tegema igaüks, kellele jumal ilmunud on. Põhjus, miks religioosseid inimesi hulludeks ei peeta, olevat üksnes see, et liiga paljudel inimestel olevat ühesugune hullus.

Maher on kriitiline Maailma Kaubanduskeskuse huku vandenõuteooriate suhtes. Ta on nendesse uskujaid nimetanud naiivseteks ja suurteks hulludeks. 19. oktoobril 2007 katkestasid otsesaate publikus olevad vandenõuteooriate pooldajad korduvalt saadet, mispeale Maher nad lõpuks ise publiku seast välja viskas. Sellega äratas ta üleriigilist tähelepanu.

## Tunnustus
* 2009 – Richard Dawkinsi auhind

## Filmid
* "Religulous" (2008) 
* "New Rules: Best of" (2009) 
* "Sex, Drugs & Religion" (2010)

## Välislingid
* Bill Maheri koduleht
* Sex, Drugs & Religion (2010)
Jaan Sööt

**Jaan Sööt** (sündinud 26. septembril 1964 Tartus) on eesti muusik.

Ta on tuntud peamiselt ansambli Jäääär eestvedajana, kuid on osalenud ka ansamblites Jääboiler (kahekesi InBoiliga), Lindpriid, Pantokraator, L'Dorado, Helena Wanje jmt.

Sööt sündis Tartus, kuid kooliteed käis Põlvas, kus lõpetas ka keskkooli. Ta õppis Tallinna Riiklikus Konservatooriumis muusikapedagoogikat, kuid ei lõpetanud. Seejärel jätkas Sööt õpinguid Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis, kus õppis muusikateooriat ja muusikaajalugu.

Pärast kooli lõpetamist töötas ta kolm aastat Eesti Rahva Muuseumi vanemteadurina. Aastail 1994–2000 oli Sööt Viljandi Kultuuriakadeemia muusikaosakonna õpetaja. Alates 2004. aastast oli Sööt aastaid Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi kitarriõpetaja.

2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Erakonna Eestimaa Rohelised nimekirjas, kuid ei osutunud valituks.

## Isiklikku
Ta on olnud kolm korda abielus ning tal on viis last.

Tema ema on muusikapedagoog Ülle-Liis Sööt.

## Tunnustus
*2024 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Albumid
*2009 – "Iseendale"

## Viited
Iseendale (Sööt)

"**Iseendale**" on Jaan Söödi 2009. aasta album.

## Lugude nimekiri
#"Mõtte nukker viis"
#"Unustuste jõel"
#"Keegi tulla võib"
#"Kas jälle armastus"
#"Telegramm
#"Ilusa rõõmu laul
#"Võrdlus"
#"Pikakoivaline plika"
#"Mind jälgis kuu"
#"Viimane laev"

## Välislingid
*"Jaan Sööt avaldas sooloplaadi "Iseendale"" Eesti Päevaleht, 24. september 2009
Projekt 9/12

**Projekt 9/12** (inglise keeles **9/12 Project**, hääldatakse "nine-twelve") on Ameerika Ühendriikides tegutsev poliitiline liikumine, mille asutas 2009. aasta märtsis Fox News Channeli kommentaator ja raadiosaatejuht Glenn Beck. Liikumise eesmärk on ühendada ameeriklasi samas patriootlikus vaimsuses, mis valitses päeval pärast 11. septembri terrorirünnakuid.
The craziest hits

**"The craziest hits"** on Onu Bella 1993. aasta album.

Kujundaja Riho Raie, fotograaf Tiit Koha.
## Lugude nimekiri
#"Onubellaism"
#"Läheme voodi"
#"Mina tahan panna"
#"Minu elukaaslane on Samantha Fox" 
#"Bella hommik"
#"Ma võtsin viina"
#"Kuidas ma politseinikuga tina panin"
#"Joomine annab sulle mõistuse"
#"Oh, Bellake!"
#"Miskit ei tea sinust"

**Laulavad ka:**
.Kaja Rants, Kersti Kuusk, Kati Murutar, Heli Vahing, Anne Adams, Meelis Mälgand;
**süntesaatorid:**
Sven Kullerkupp, Meelis ja Ülo Mälgand; 
**kitarrid**
Viktor Vassiljev.
Parimad pärlid

**"Parimad pärlid"** on Onu Bella 1998. aasta album.

Lindistatud 1992-1995 stuudios "Kagu-Sound",

remiksitud jaanuar-veebruar 1998 stuudios "Lodestar".

## Lugude nimekiri
#"Minu sõber "Fiat"" D. Bohlen
#"Ma võtsin viina" Ackling, Hammer
#"Seksikas poiss" Brown, Raus
#"Emalendur" Faran, Reyam, Jay
#"Armukeste kari" T. Norell, Oson, A. Hannson, A. Bard, P. Thyren
#"Mina tahan panna" S. Helminen, M. Helminen
#"Ma suudlen sind terve kogu öö" T. Hendrik, K. van Haaren
#"Uude maailma minek (Anna ennast kätte)" M. Cretu
#"Onu Bella paradiis" Gletschemayen
#"Mul on häbi, mida olen teinud" D. Chereyne, T. Jamski
#"Minu punapea" T. Hendrik, K. van Haaren
#"Koolis on vahva" Moroder, Bellotte, Summer
#"Kärakat on" Farian, Huth, Jay
#"Tähestik" J. S. Bach, Ch. Richanek, A. Monn, A. Lear
#"Sa kalla" Arleno, Conti, Pace, Panzeri
#"Onubellaism" Bard, Wollbeck, Pecynski
#"Jälle algab kõik" B. Zambrini / L. Enriquez / U. Continiello / K. Kikerpuu
Algiinhapped

**Algiinhapped** (ka **alghapped**) on polüsahhariidid, mille molekulid koosnevad β-D-mannuroonhappe ja α-L-guluroonhappe jääkidest. 

Algiinhappeid leidub pruunvetikate rakukestades ja mõnedes bakteriliikides (sh *Azotobacter vinelandii*).

Algiinhapete derivaate – sooli ja estreid – nimetatakse alginaatideks.

Algiinhapped on enamasti valged, kuid nende värvus võib varieeruda kollakaspruunini. Algiinhapped on veeslahustumatud, algiinhappe Na-, K- ja NH4-soolad aga lahustuvad. Divalentsete katioonidega (Ca2+, Sr2+, Ba2+) alginaadid on lahustumatud.

Algiinhapetel on võime siduda 200–300 korda oma massist suurem kogus vett. 

Algiinhappeid kasutatakse eriti toidulisaainena, vastav E-kood on 400.

Eesti vetikatest sisaldab algiinhappeid harilik põisadru.

## Vaata ka
*Alginaadid
*Ammooniumalginaat

## Viited
Linda (skulptuur)

**"Linda"** on Tallinnas Lindamäel asuv August Weizenbergi 1920. aastal valminud monument. See on muinsuskaitse all. 

Monumendi pronksist figuraalne osa kujutab Eesti rahvuseeposest "Kalevipoeg" tuntud episoodi, kus Kalevi kalmule kivi tassiv leinav Linda on istunud kivile puhkama. Skulptuur on paigutatud kõrget kaljurüngast meenutavale tahulisele graniidist alussambale.

Linda monumendist on saanud küüditamisohvrite mälestamise koht Tallinnas, rahvuslik sümbol. Selle ees on graniittahvel Marie Underi sõnadega: *Ikka mõtlen neile, kes siit viidi... Taeva poole karjub nende äng*.

## Ajalugu
Kunstnikul oli huvi eesti mütoloogia vastu ja ta soovis püstitada Tartusse Toomemäele Vanemuise kuju ja Tallinna Kalevipoja ema Linda kuju. Esimene, marmorisse raiutud "Linda" variant valmis 1880. aastal ja asub nüüd Eesti Kunstimuuseumis. 1920. aastal teostus skulptori soov – Kalevi hauale Toompea jalamile Rootsi kantsile püstitati Tallinnas A. Straussi valukojas pronksi valatud Linda kuju. Kuju aluseks toodi Soomest graniidirahn, mis sai paika 27. mail 1920.

Monumendi järgi on nime saanud ka Linda park. 

## Küüditamisohvrite mälestamine

Kaks korda aastas, 1949. aasta märtsiküüditamise aastapäeval 25. märtsil ja 1941. aasta juuniküüditamise aastapäeval 14. juunil, toimub Linda kuju juures Eesti Memento Liidu korraldamisel küüditamisohvrite mälestamine. Mälestustseremoonial peetakse kõned ning asetatakse Linda monumendi jalamile pärjad ja süüdatakse küünlad Riigikogu, Vabariigi Valitsuse, Kaitseväe ja Kaitseliidu, Tallinna Linnavalitsuse, diplomaatilise korpuse ja kodanikuorganisatsioonide poolt. Tavaliselt algab mälestustseremoonia kell 16, samal ajal helistatakse üle Eesti kirikukelli. 

Esimest korda mälestati aasta varem toimunud küüditamist Linda kuju juures 14. juunil 1942.
## Viited

## Välislingid

*
Meelis Kubo

**Meelis Kubo** (sündinud 23. novembril 1982 Tallinnas) on eesti mustkunstnik. 

Ta on lõpetanud Tallinna Inglise Kolledži ja Tartu Ülikooli.

Avalikkuse tähelepanu tõmbas ta esimest korda 2006. aasta sügisel telesaates "Kahvel" (TV3), kus pani otsesaates 500-kroonise hõljuma.

2007. aasta sügisel viis Meelis Kubo koostöös Muusikamaailm OÜ-ga täispika mustkunstilavastuse „Miraakel” 13 Eesti linna.

Meelis Kubo on üks Eesti Mustkunstnike Liidu asutajaid ja ühtlasi juhatuse liige. Liit loodi 30. aprillil 2008.

Sama aasta sügisel tõid Meelis Kubo, Charlekas, Kevin-Chris, Simeoni Sundja ja Tom Pintson Tallinnas ja Tartus lavale menuka lavastuse „Tabalukk”.

2009. aasta veebruaris andsid Meelis Kubo ja Ande välja mustkunstiraamatu "Lembitu maagiline maailm".

Kubo ja Charlekas sisustasid sama aasta kevadhooajal "Terevisiooni" (ETV) iganädalast mustkunstirubriiki.

2009. aasta sügisel tulid Meelis Kubo ja Charlekas välja šokimustkunsti lavastusega "Räpane sessioon", kus nad kehastusid kurikuulsateks kirurgideks: dr Cubo ja prof Charlekas.

2010. aastal sai Meelis Kubo Eesti lähivaate mustkunsti meistrivõistlustel esikoha.

2012. aastal andsid Charlekas ja Meelis Kubo Ameerika Ühendriikides Washingtonis seitse etendust Kids Euro Festivali raames.

2014. aastal lõid Kinoteater, Charlekas ja Meelis Kubo lavastuse "Kaota mu naine ära ehk mis tunne on olla mustkunstnik". 

2015. aastal panid Piip ja Tuut, Siim Aimla bänd, Charlekas ja Meelis Kubo kokku lavastuse "Doktor Kreutzwald ja must kunst", mida mängiti üle Eesti.

2016. aastal tõid Apollo Kino, Charlekas ja Meelis Kubo välja lavastuse "Filmitrikk".

2017. aastal sündis koostöös helilooja Kristo Matsoni, kirjanik Ilmar Tomuski, mustkunstnik Meelis Kubo, dirigent Edmar Tuule ja Tallinna Gilharmooniaga kontsertetendus "Trikiga küsimus".

2018. aastal juhtisid "Eesti Laulu" finaalsaadet Ott Sepp ja Meelis Kubo.

2019. aastal Kellerteatris astus Meelis Kubo näitleja ja mustkunstnikuna üles Vahur Kelleri lavastuses "Armunud alkeemik".

2020. aastal etendus Kellerteatri lavastus "Mäng" (Anthony Shaffer "Sleuth"), näitlejad Andres Roosileht ja Meelis Kubo.

## Kirjatöid
*"Mustkunstinurk", iganädalane mustkunstirubriik Õhtulehes, aprill-juuni, 2007 
*"Lembitu maagiline maailm", mustkunstiraamat lastele, kaasautor Ande, 2009

## Viited

## Välislingid
* Koduleht 
* Kanal YouTube'is 
* Kadri Haavajõe, Mustkunstnik mängib mõtetega Virumaa Teataja, 5. oktoober 2007
Filtreerimine (täpsustus)

**Filtratsioon** ehk **filtreerimine** ehk **filtreerumine** ehk **filtrimine** on millegi eraldamine või liikumine mingis keskkonnas.

***[[Filtreerimine]]** on keemias vedelikust või gaasist tahke mittelahustuva aine eraldumine poorse materjali või kihi (filtri) abil.
***[[Filtratsioon (hüdroloogia)|Filtratsioon]]** ehk **imbumine** on vedeliku või gaasi liikumine looduslikus poorses keskkonnas, näiteks pinnases.
***[[Filtreerimine (toitumisviis)|Filtreerimine]]** on teatavate loomade toitumisviis.

## Vaata ka
*Infiltratsioon
*Filtratsiooni põhiseadus (Darcy seadus)
Bitterdoll

**Bitterdoll** on eesti rokkansambel.

## Liikmed
* Annika – vokaal
* Gleb – kitarr
* Max – basskitarr
* Serzhant – trummid

## Diskograafia
* "High On Life" (2009)

## Välislingid
* Bitterdoll MySpace'is
* Bitterdoll YouTube'is
* Sissekanne Eesti Ansamblite Andmebaasis
Toomas Leito

**Toomas Leito** (11. juuli 1946 Rakvere – 6. märts 2020) oli eesti kirjastaja, ajakirjanik ja ajakirjandusjuht, kirjastuse Tänapäev ja ajalehe Nelli Teataja üks omanikke. 

Ta lõpetas . aastal Turba Keskkooli, Tartu Riikliku Ülikooli 1969. aastal eesti filoloogia erialal ja 1979. aastal Moskvas NLKP Keskkomitee juures asuva Ühiskonnateaduste Akadeemia. 

Aastatel 1971–1972 elas ja töötas ta Saksa DVs. Toomas Leito oli ametikohast lähtuvalt aastail 1985–1990 Eesti NSV Ülemnõukogu liige.

## Töökäik

*1969–1970 aktsiaseltsi Inturist Tallinna osakonna giid-tõlk
*1972–1974 Eesti NSV Ministrite Nõukogu Välisturismi Valitsuse inspektor, hiljem vaneminspektor
*1974–1977 kirjastuse Eesti Raamat toimetuse juhataja ja välispoliitika ülevaatekogumiku "Välispanoraam" koostaja
*1979–1980 ajalehe Rahva Hääl toimetaja asetäitja
*1980–1983 EKP Keskkomitee propaganda- ja agitatsiooniosakonna ajakirjandussektori juhataja ja osakonnajuhataja asetäitja
*1983–1985 NLKP Keskkomitee propagandaosakonna instruktor
*1985–1987 oli Toomas Leito EKP Keskkomitee propaganda- ja agitatsiooniosakonna juhataja
*1987–1994 ajalehe Rahva Hääl toimetaja ja hiljem peatoimetaja
*1994–1995 Eesti Sõnumite vastutav väljaandja
*1995–1998 Sõnumilehe vastutav väljaandja
*2004–2010 Eesti Ajalehtede Liidu tegevdirektor ja ajalehe Nelli Teataja vastutav väljaandja

## Looming
2007. aastal avaldas Toomas Leito luulekogu "Eks me kõik ole kunagi noored olnud" (kirjastus Kentaur).

## Isiklikku
Eesti Iseseisvuspartei juht, automaatikainsener Vello Leito on Toomas Leito vend, nende õde oli sotsioloog Aili Kelam (1935–2017), nende vennad on ornitoloogid Tiit Leito ja Aivar Leito (1954–2018). Tema poeg oli Priit Leito (1975–2020) ja on Ivo Leito.

## Välislingid
* Mart Niklus. "Homo soveticusest eesti inimeseni." (Toomas Leito visiidist USA-sse.) http://kultuur.elu.ee/ke477_homo_soveticus.htm
* Ants Sild. "Ajakirjandus – pehme või karvane" (Toomas Leito varasem ja nüüdne roll.) http://kultuur.elu.ee/ke467_sild.htm
* Luulenäide aastast 2007 http://www.kirjastuskentaur.ee/raamatud/leito.pdf
* Toomas Leito: Võrreldes igava Sirbiga on Nelli Teataja lugemine mõnus! www.Publik.ee 23. august 2010
*20. august 1991: Toomas Leito: Putši ajal tegi ajaleht ennast ise www.DELFI.ee 20. august 2011
* Vahur Koorits. “Toomas Leito: Rahva Hääle hävitamine jääb Laari hinge peale”https://www.delfi.ee/artikkel/57901810 – www.delfi.ee 16. september 2012
*Olev Remsu. "Viimane ENSV kommunist lahkub umbes aastal 2040" (retsensioon Toomas Leito memuaaridele "Tagasivaated"), Postimees, 24. X 2020.
Iseloom

**Iseloom** on elutingimuste mõjul kujunenud käitumislaad, mis avaldub inimese käitumises ja tegudes. Iseloom on inimese isiksuse väljendus ning koosneb iseloomujoontest nagu suhtumine kaasinimestesse, iseendasse, töösse ja tahteomadused. Iseloomu kujundavateks teguriteks on kodune kasvatus, kool, sõbrad, kaaslased ning ühiskonna väärtushinnangud.

**[[Diferentsiaalpsühholoogia]]** (ka **individuaalsete erinevuste psühholoogia**) uurib viise, kuidas üksikisikud oma käitumises teistest erinevad. Diferentsiaalpsühholoogia mõistab psühhotüüpi inimesele iseloomulike omaduste püsiva kompleksina. Diferentsiaalpsühholoogia meetodeid kasutatakse näiteks kutsenõustamisel, personalivalikul ja indiviidi võimete diagnoosimisel.

**[[Suur viisik]]** on isiksusejoonte mudel psühholoogias, mis kirjeldab inimese iseloomu viie erineva dimensiooni või faktori abil: avatus kogemusele, meelekindlus, ekstravertsus, koostöövalmidus ja neurootilisus. Iga suure viisiku dimensioon koosneb omakorda mitmest omavahel korreleeruvast aladimensioonist.

**[[Jungi isiksusetüpoloogia]]** aitab mõista, milliseid psühholoogilisi funktsioone inimene eelistab kasutada. Funktsioonid määratles Carl Jung oma raamatus "Psühholoogilised tüübid", nende hulka kuuluvad näiteks mõtlemine versus tunnetus ja taju versus intuitsioon.

## Viited
Must kohv

**Must kohv** on kohv, millele ei ole serveerimisel lisatud piima ega koort. Must kohv võib olla suhkruga või ilma.
Tundmatu Jumal

**Tundmatu Jumal** oli kreeka praktikas asendusväljend, mida kasutati jumalate kohta, kelle nime ei olnud teada. Ateenas oli Tundmatu Jumala tempel ja altar. Apostel Paulus väitis, et Tundmatu Jumal on tegelikult kristlik Jumal (Apostlite teod, 17:23).
Ühitatud veos

**Ühitatud veos** ehk **konsolideeritud saadetis** on erinevate saadetiste kogum, mis on paigutatud ühte kauba- või lastiruumi ning mida käsitletakse veoprotsessi mingites osades ühe saadetisena. Sellisel puhul veetakse koos mitme saatja kaupa, kaupa veetak­se algpunktist sihtkohta mitme erineva transpordivahen­diga vms. Teekonna mingis punktis võib toimuda saadetise ühitamine ehk konsolideerimine ja mingis punktis dekonsolideerimine.
Norra tantsukunst

## Rahvatants

Kaljujoonistel 1. aastatuhande teisest poolest eKr on motiive, mida on tõlgendatud esiaegsete rituaalsete ja maagiliste tantsude kujutistena.   

Keskaegsest norra tantsust on vähe teada, kuid võib arvata, et nagu mujalgi Põhjamaades, tantsiti aheltantse (laulutantse). Keskajal on "dans" olnud mõne isiku lisanimi (Sverting dans (1292), "Sigurd dans" (15. sajand). Arvatakse, et see märgib head tantsuoskust.

### Külatants
Külatants (*bygdedans*) on norra rahvatantsu kihistus, mis on välja kujunenud vanemast paaristantsust. Seda mängitakse viiuli (*[[hardingfele]]*) saatel. 

Põhilised tantsud on kolmeosalise taktimõõduga *[[springar]]* (Lääne-Norra) ja *[[pols]]* (Ida-Norra) ning kaheosalise taktimõõduga *[[gangar]]* ja *[[halling]]*. *Hardfele* saatel tantsitavad põhitantsud on *springar*, *halling*, *gangar* ja *[[rull]]* (*[[vossarull]]*). *Pols* tantsitakse tavalise viiuli või lõõtspilli saatel. *Springar* tuli arvatavasti enne 1600. aastast Saksamaalt või Austriast; oletatakse sugulust lendleriga.  

Külatantsud on improvisatsioonilised. Neis vahelduvad üksik- ja paaristants. Paarid liiguvad mööda ringi nagu valsis, mis jõudis Norrasse 19. sajandil.

19. sajandi lõpus olid külatantsud välja suremas, kuid Noregs ungdomslag, Landslaget for Spelemenn jt organisatsioonid hakkasid neid kultiveerima.  

### Vanatantsud
Vanatantsud (*gammeldans*) jõudsid Norrasse 18. sajandi lõpust. Kõigepealt tuli valss, siis *[[hoppvals]]*, *[[skotsk]]*, *[[hamburger (tants)|hamburger]]* ja lõpuks reinlender. 19. sajandi lõpus tulid polkamasurka, masurka ja Pariisi polka. Pärast 1950. aastat tuli Läti polka. 

### Laulumängud ja ringtantsud
On ka laulumänge ja mitme paari ringtantse. 

### Laulutantsud
20. sajandi esimese poole rahvatantsuliikumises tekkisid Fääri saarte eeskujul laulutantsud.

## Ballett

20. sajandi esimesel poolel oli Norra balleti keskus Norra Rahvusteater. Tolle aja tähtsamad nimed on Gyda Christensen ja Lillebil Ibsen. 

Esimese kutselise balletiansambli lõid 1948 Gerd Kjølaas ja Briti päritolu Louise Browne. Pärast mitut nimevahetust sai trupist 1958 loodud Den Norske Opera osa. Balletitrupi kunstiliseks juhiks sai Harcourt Algernoff Austraaliast. Klassika kõrvale toodi repertuaari kaasaegset koreograafiat (George Balanchine, Antony Tudor, Birgit Cullberg, Glen Tetley). Norra uute koreograafide seas olid Kjersti Alveberg ja Kari Blakstad. Trupi juhtide seas olid Sonja Arova ja Anne Borg. 

Aastatel 1990–2002 juhtis taanlane Dinna Bjørn truppi, mis pälvis rahvusvahelise tunnustuse. Talle järgnes ballettmeistrina Espen Giljane. Alates 1992. aastast kannab trupp nime Den Norske Nationalballet.

## Moderntants

Moderntantsu harrastab Norras näiteks Nye Carte Blanche Bergenis. Sealsed koreograafid on Ingun Bjørnsgaard ja Ina Christel Johannessen.

## Vaata ka
* Jo Strømgren Kompani

## Kirjandus
*Egil Bakka. *Norske dansetradisjonar*, Oslo: Samlaget 1978, ISBN 82-521-0859-8
Alan Colmes

**Alan Samuel Colmes** (24. september 1950 Brooklyn, New York – 23. veebruar 2017 Manhattan, New York) oli Ameerika Ühendriikide raadio- ja telesaatejuht, poliitikakommentaator ja blogija.

Alan Colmes juhtis koos Sean Hannityga vestlussaadet "Hannity & Colmes".
Iseendale

**"Iseendale"** (vanakreeka keeles "Τὰ εἰς ἑαυτόν") on Marcus Aureliuse teos, milles ta mõtiskluste vormis annab edasi oma stoitsistlikke ideid. Teos koosneb 12 raamatust.

Eesti keeles on teos ilmunud Jaan Undi tõlkes (Tallinn: Eesti Raamat, 1983).

## Viited
*Iseendale *[[Internet Archive]]'is* *(eesti keeles)*
Heinrich von Tunderfelt

**Heinrich von [[Tunderfelt]]** (ka Tunderfeld, Tunderfeldt; kuni 1651 **Heinrich (Henrik, Henricus) Tunder**; u. 1619–1675) oli Tallinna bürgermeister.

Heinrich Tunde õppis Tallinna gümnaasiumis  1636 Tartu ülikoolis, 1639 Leideni ülikoolis ja 1642 Greifswaldi ülikoolis.

Ta oli Tallinna gümnaasiumi õigusteaduse ja matemaatika õpetaja, oli Rootsi kuningliku Tallinna linnusekohtu assessor ja sekretär, Tallinna rae sekretär ja asesündik (Jaanuar 1658), sündik (27. augustist 1658), 1658–1673 ja Tallinna bürgermeister (8. detsembrist 1661). 1661–1675.

Aadeldati Rootsi kuninga poolt 7. märtsil 1651 Rootsi aadlikuks ja uueks perekonnanimeks Tunderfelt ning immatrikuleeriti 1680 Rootsi rüütelkonda aadlisuguvõsana nr. 933.

Ta oli 1664. aastast Harjumaal Harju-Jaani kihelkonnas Taubede Haljava mõisa rentnik ja 1666. aastast kuulus talle Hageri kihelkonna Lümandu mõis.

## Perekond
Ta oli abielus Anna von Rosenbachiga (surnud 1693), kes oli Perila ja Kodasoo mõisaomaniku, Tallinna raehärra ja bürgermeistri, ning Rosenbachide aadlisuguvõsa esivanema Bernhard von Rosenbachi
 (1600–1661) ja Viimsi mõisast pärit Anna Derenthali (surnud 1684) tütar, Tallinna raehärra ja bürgermeistri Johann Derenthali (surnud 1630) tütretütar. Abielust sündis:
*Berend Johann von Tunderfeldi (surn. enne 1696), Lümandu mõisaomanik
*Anna von Tunderfelt (surnud 1700), abiellus 1669 Tallinnas Ekenäsi linna lähedal asunud Mörby (Mörby gård) mõisniku ja Narva komandandi Wenzel Pilar von Pilchau (1606–1675) poja, Rootsi ooberstleitnandi ja Kristianstadi komandandi Nikolaus Georg Pilar von Pilchauga (surnud 1697)

## Vaata ka
*Tunderfelt

## Viited
Gravitatsioonivesi

**Gravitatsioonivesi** ehk **vajuvesi** ehk **nõrgvesi** ehk **vaba vesi**  on aeratsioonivööndis raskusjõu toimel liikuv vesi.

## Vaata ka
*kapillaarvesi
*põhjavesi
*rippvesi

## Viited
Andy García

**Andrés Arturo García Menéndez** (sündinud 12. aprillil 1956) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Ta sai tuntuks Hollywoodi filmides, sealhulgas "Ristiisa III-s" (1990).

## Osaline filmograafia

## Välislingid
* Andy Garcia kehastab uues mängufilmis Mihheil Saakašvilit, Elu24.ee, 19. oktoober 2009
Enno Tubli

**Enno Tubli** (sündinud 2. märtsil 1952 Tartus) on eesti dirigent ja trompetist.

Ta lõpetas 1970. aastal Tartu 5. Keskkooli, 1974. aastal Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli ja 1978. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi trompeti erialal. Ta oli aastatel 1974–2013 puhkpilliorkestri Popsid peadirigent.

## Tunnustus
* 2013 Tartu medal
* 2014 Tartu Ülikooli aumärk
* 2014 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Enno Tubli on abielus Siiri Sooberg Tubliga, kellega neil on neli last: Tõnu, Mati, Siim ja Tiina. Esimesest abielust Anu Tubliga on tal kaks last: Eike ja Timo.

## Viited
Aeratsioonivöönd

**Aeratsioonivöönd** ehk **õhustusvöönd** (ka **aeratsioonivöö**) on maakoore ülemine, maapinnast põhjavee pealispinnani ulatuv osa, mille poorides on nii õhku kui vett.

Aeratsioonivöös olevat vaba või seotud vett nimetatakse ripp- ehk vadoosseks veeks.

Aeratsioonivööndi omadused mõjutavad tugevasti vaadeldava ala muldi. 

Aeratsioonivööndi geoloogilisest ehitusest sõltub põhjavee kaitstus.

## Vaata ka
*gravitatsioonivesi
*pinnas

## Viited
Ofelia

**Ofelia** oli Saaremaa Laevakompanii parvlaev, mis oli ehitatud 1968. aastal Saksamaal Kröger Werfti laevatehases. 

Ofelia sõitis aastail 1998–2012 peamiselt Rohuküla–Heltermaa liinil.

19. juunil 2012 müüdi Ofelia Sjöfartstidningeni teatel Lissaboni firmale Roris Maritime Co. Ltd. sõiduks piki Angola rannikut loodaval parvlaevaliinil. Laeva uueks nimeks pandi **Tuizidi**, pardale maaliti uus kaubamärk Angocab ja lipuriigiks sai Saint Kitts ja Nevis. 

2022. aastal oli Tuizidi näha Angolas Praia do Saricos randa kinni triivinuna ja hüljatuna.


Pilt:Saaremaa Laevakompanii Ofelia.jpg|Ofelia Suures väinas, 2007
Kloon

**Kloon** on raku või organismi vegetatiivne järglaskond ja seetõttu geneetiliselt ühetaoline.

Kloonid võivad tekkida apogaamia, vegetatiivse paljunemise ja paljundamise tulemusena. 

## Vaata ka
*Genet
*Kännis
*Kloonimine
*Ramet

## Viited
Zombilation - The Greatest Cuts

"**Zombilation – The Greatest Cuts**" on ansambli Lordi 2009. aasta kogumikalbum. Album ilmus Drakkari poolt 20. veebruaril. Limiteeritud kogusega saab kaasa veel CD-plaadi, kus on helisalvestised Lordi 2006. aasta Stockholmi kontserdist, plaatidelt "Get Heavy", "The Monsterican Dream" ja "The Arockalypse" pärit boonuslood ning DVD. Esimese plaadi peal ilmusid lood neljalt Lordi plaadilt. Plaat ilmus Saksamaal, Austrias, Šveitsis, Itaalias ja Hispaanias. "Zombilation" avaldati lepingujärgselt pärast seda, kui Saksamaa plaadifrima Drakkar lõpetas bändiga lepingu.

## Lood

# Hard Rock Hallelujah
# Bite It Like a Bulldog
# Who's Your Daddy?
# Devil is a Loser
# Blood Red Sandman
# Get Heavy
# They Only Come Out At Night
# My Heaven Is Your Hell
# Beast Loose In Paradise
# Deadache
# Would You Love A Monsterman?
# Bringing Back The Balls To Rock
# Forsaken Fashion Dolls
# Supermonstars (The Anthem Of The Phantoms)
# The Children Of The Night
# Rock The Hell Outta You
# Pet The Destroyer
# Monster Monster
# It Snows In Hell
Mulberry

**Mulberry** on e-posti klientrakendus.

Aastatel 1995–2005 turustas seda Cyrusoft ja tarkvara oli suletud lähtekoodiga. 1. oktoobril 2005 kuulutas Cyrusoft välja pankroti ja lõpetas tegevuse. 2006. aasta augustis omandas lähtekoodi õigused programmi autor Cyrus Daboo. Samal kuul avaldati versioon 4.0.5, sellest peale oli tarkvara tasuta, kuid siiski veel suletud lähtekoodiga. Seni viimane versioon 4.0.8 ilmus 23. veebruaril 2007. Sama aasta 21. novembrist on programmi lähtekood avalik Apache litsentsi 2.0 alusel.

Algselt loodi tarkvara Apple'i Macintoshile, nüüd on olemas versioonid ka Microsoft Windowsi ja Linuxi jaoks (X window süsteemiga).

Mulberry tugevad küljed on täpne sobivus erinevate interneti standarditega, näiteks IMAP, LDAP, IMSP, ACAP ja iCalender, unikaalne graafiline kasutajaliides Sieve'i (e-posti filtreerimiskeel) skripti jaoks ja tugi IMAP-i ühenduseta toimingute jaoks.
526

**526. aasta**

## Sündmused
*13. juuli - paavstiks sai Felix IV.
*Vana-Rooma konsuliks oli Olybrius.

## Sündinud

## Surnud
* 18. mai – Johannes I, paavst
* 30. august – Theoderich Suur, idagootide kuningas