open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alert

**Alert** on asula Kanadas Nunavutis Ellesmere'i saare põhjatipu lähedal. See on maailma põhjapoolseim püsivalt asustatud paik. Alert asub 817 km kaugusel põhjapoolusest. Asula geograafilised koordinaadid on 82°28' N, 62°30' W.

2016. aasta rahvaloenduse andmeil elas seal 62 inimest. Lisaks neile viibivad seal ajutiselt ilmajaama ja Kanada relvajõudude raadiojaama töötajad.

Alertis on lennuväli.

## Kliima

Alertis on arktiline kliima.

Aasta keskmine õhutemperatuur Alertis on –18,0 °C. Ainult juuli ja augusti keskmine temperatuur on positiivne, vastavalt +3,3 ja +0,8 °C. Detsembrist märtsini on kuu keskmine temperatuur alla –30 °C, kõige madalam veebruaris: –33,4 °C.

Absoluutne miinimum on mõõdetud veebruaris (–50,0 °C). Novembrist aprillini on täheldatud temperatuure alla –43 °C. Lund võib sadada ükskõik millal. Märtsis ja aprillis pole kordagi plusskraade täheldatud, teistel kuudel on. Absoluutne maksimum on mõõdetud juulis (+20,0 °C), juuni ja augusti rekord on samuti üle +18 °C.

Aasta keskmine sademete hulk on 153,8 mm. Suved on märjemad: juulis on 27,8 mm sademeid, detsembrist märtsini 6,3–7,0 mm.

Kui sademed lüüa lahku vihmaks ja lumeks, siis vihma tuleb ainult juunist septembrini, kokku 16,1 mm, sellest 11,1 mm juulis ja 4,0 mm augustis. Lund sajab kõige rohkem septembris: 33,6 mm. Juuli on 17,3 mm-ga augusti ja oktoobri (mõlemad 18,0 mm) järel neljandal kohal. Detsembrist märtsini sajab 7,5–8,7 mm lund.

## Viited
Berend Johann von Bock

**Berend Johann von Bock** on olnud mitme inimese nimi.
* **[[Berend Johann von Bock (1701–1769)|Berend Johann von Bock]]**, baltisaksa poliitik, Loodi, Pahuvere ja Vardi mõisnik (1701–1769)
* **[[Berend Johann von Bock (1745–1799)|Berend Johann von Bock]]**, Päri ja Paeküla mõisnik (1745–1799)
* **[[Berend Johann von Bock (1782–1863)|Berend Johann von Bock]]**, Päri, Paeküla ja Riidaka mõisnik, eelmise poeg (1782–1863)
Rahvusvaheline planeedi Maa aasta

ÜRO Peaassamblee kuulutas 2008. aasta **rahvusvaheliseks planeedi Maa aastaks**, et parandada avalikkuse teadmisi maateadustest ning aidata ühiskonnal seeläbi jätkusuutlikumalt areneda.

## Viited

## Välislingid
*Eestikeelne koduleht
*Rahvusvaheline planeedi Maa aasta (inglise keeles)
Berend Johann von Bock (1701–1769)

**Berend Johann von Bock** (12. aprill (vkj 1. aprill) 1701–1769 Võisiku mõis) oli Liivimaa poliitik.

Berend Johann von Bock sündis Loodi mõisniku ja Rootsi ooberstleitnandi Wolmar Johann von Bocki ja vabaproua Anna Helene von Wrangelli pojana.

Oli 1724–1731 sillakohtu adjunkt, kreisisaadik ja Pärnu sillakohtu  sillakohtunik. 

1742. aastal sai ta Liivimaa maanõunikuks (1742–1769) ning hiljem Liivimaa õuekohtu assessoriks (1751) ja Liivimaa ülemkonsistooriumi presidendiks (1755).

Talle kuulusid Loodi, Pahuvere ja Vardi mõis.

## Perekond

Berend Johann von Bock abiellus 1731. aastal Katharina Elisabeth von Oettingeniga (1715–1747). Abielust sündisid:
* Eva Juliane von Bock (1736–1817), abiellus Bernhard Reinhold von Roseniga
* Berend Ludwig von Bock (1738–1815), Loodi ja Vardi mõisnik
* Wilhelm Gustav von Bock (1742–1819), Pahuvere ja Vaimastvere mõisnik

1748. aastal abiellus Berend Johann von Bock Võisiku mõisa pärijanna Helene von Schulzega (surnud 1783), kes oli Wilhelm von Schulze ja Sophia von Ficki tütar. Abielust sündisid:
* Helene Henriette von Bock (1749–1833), abiellus Wilhelm Johann Zoege von Mannteuffeliga
* Anna Elisabeth von Bock (1754–1818), abiellus krahv Gustav Wilhelm von Dückeriga
* Georg Karl Heinrich von Bock (1758–1812), Võisiku mõisnik, Timotheus Eberhard von Bocki isa

### Esivanemad

## Viited

## Välislingid
* Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*
Kolmevõistlus (ratsutamine)

**Kolmevõistlus** on ametlik olümpiaala, millesse kuulub kolm samal hobusel sõidetud osavõistlust:
# koolisõit – 20×60 meetri suurusel platsil on vaja sooritada 6–8 minutit kestev programm, kus kohtunikud hindavad hobuse allüüre, soorituse täpsust punktisüsteemis 0–10;
# kross – hobuse võime ületada kiiresti kinniseid maastikutakistusi. Pika võistluse käigus hinnatakse hobuse vastupidavust. Kross on jagatud nelja osasse, mille pikkus ja liikumise tempo on erinevad;
# takistussõit – koosneb 10–15 mahaaetavast takistusest.

Veterinaararst kontrollib võistluste käigus hobuseid ja veterinaarkontroll on võistluste tähtis osa.

Võistluste lõpptulemus koosneb koolisõidus saadud punktidest, krossis saadud karistuspunktidest ja takistussõidu karistuspunktidest. Krossi osatähtsus on selgelt suurem kui kahel teisel osavõistlusel kokku.

Esimest korda oli kolmevõistlus olümpiamängude kavas 1912. aasta suveolümpiamängudel Stockholmis. See kestis 5 päeva. Alates 1924. aasta suveolümpiamängudest Pariisis toimuvad võistlused kolmepäevastena: igal päeval üks ala.

Esialgu kehtestati ratsaniku ja kogu tema varustuse miinimumkaaluks 75 kg, sest eeldati, et sõjaväehobused peavad suutma sellise kandamiga liikuda. Vajadusel lisati sadula külge raskusi ja vahetult pärast võistlust kaaluti võistlejad uuesti üle. Enne 1996. aasta suveolümpiamänge Atlantas vähendati piirkaalu 70 kilole, aga 1. jaanuaril 1998 kaotati piirkaal täielikult.

## Ohutus

Ajavahemikul 1997–2008 hukkus ratsutamisvõistlustel krossis vähemalt 37 sportlast, neist enamik Suurbritannias (14) ja USA-s (8). Vähemalt 25 surma põhjuseks oli hobuse kukkumine takistusel, tavaliselt ülepeakaela ratsanikule otsa.

Tänapäeval kasutatakse eriti tähtsatel võistlustel niisuguseid takistusi, mis purunevad kontrollitud moel, kui hobune sellele otsa jookseb. Niimoodi välditakse olukordi, kus hobune teeb kukerpalli ja kukub ratsanikule peale.

Peale selle nõutakse ratsanikelt ISO standardile vastava kiivri kandmist. Kanda tuleb ka kaitseriietust. Järjest rohkem levib õhkpadjaga rõivastuse kandmine, kusjuures õhkpadi läheb automaatselt õhku täis kohe, kui ratsanik hobuselt kukub.

Minevikus kasutati hobustel väga vähe jalakaitsmeid. Tänapäeval on need üldlevinud iga taseme võistlustel. Need valmistatakse materjalidest, mis kas leevendavad põrutust või on väga kõvad ja tugevad.
Creature from the Black Lagoon

**"Creature from the Black Lagoon"** on 1954. aasta USA mängufilm.

## Süžee
Geoloogid leiavad Amazonase vihmametsast käpafossiili, mis kuulub senitundmatule eelajaloolisele olendile. Uudise peale ruttab kohale grupp teadlasi, kuid nad saavad suure üllatuse osaliseks, sest ekspeditsioonilaagrit oleks justkui metsloom rünnanud ning kõik inimesed on tapetud. Jäädes otsima ülejäänud fossiilitükke, avastavad nad, et sealses laguunis eksisteerib ka üks elus samalaadne organism (*Gill-Man*). Plaan elukas elusalt kinni püüda käib teadusemeestel üle jõu, kuid enese elude päästmise nimel on nad sunnitud looma maha laskma.

## Osatäitjad
*Richard Carlson (dr David Reed)
*Julie Adams (Kay Lawrence)
*Richard Denning (Mark Williams)
*Antonio Moreno (dr Carl Maia)
*Nestor Paiva (Lucas)
*Whit Bissell (dr Edwin Thompson)
*Bernie Gozier (Zee)
*Henry A. Escalante (Chico)
*Perry Lopez (Tomas)
*Rodd Redwing (Luis)
*Ricou Browning (elukas vee all)
*Ben Chapman (elukas maa peal)
Revenge of the Creature

**"Revenge of the Creature"** on 1955. aasta USA mängufilm.

## Süžee
Taas tulevad teadlased Musta laguuni, et kinni püüda seal elav eelajalooline olend. Viimaks see neil dünamiidi abil ka õnnestub, kuid plahvatuse tagajärjel satub elukas koomasse. Ta viiakse Floridasse okeanaariumisse ning turgutatakse üles, et seda imetegelast ka rahvale näidata. Uuringuid tehes avastatakse, et olendi organism sarnaneb rohkem inimese omaga, kui esialgu arvata võis. Vangistus ei paista olendile kodune tunduvat ja pärast hingematvaid jõupingutusi põgeneb ta ookeani. Otsingutega ei ole aga tarvis enam nullist alustada, sest tuleb välja, et ka peletis jahib teda vangistanud inimesi. Ulatusliku politseioperatsiooni käigus lastakse peletis maha.

## Peaosatäitjad
*John Agar (professor Clete Ferguson)
*Lori Nelson (Helen Dobson)
*John Bromfield (Joe Hayes)
*Nestor Paiva (Lucas)
*Grandon Rhodes (Jackson Foster)
*Dave Willock (Lou Gibson)
*Robert Williams (George Johnson)
*Charles Cane (Police Captain)
*Robert F. Hoy (Charlie)
*Brett Halsey (Pete)
*Ricou Browning (elukas vee all)
*Tom Hennesy (elukas maa peal)

## Huvitavaid fakte
*Filmis teeb oma näitlejadebüüdi kõrvalosatäitjana Clint Eastwood, kes mängib seal laboratooriumiassistenti.
The Creature Walks Among Us

**"The Creature Walks Among Us"** on 1956. aasta USA mängufilm.

## Süžee
Taas ajab grupp teadlasi taga ärakaranud elukat. Kuna viimane saab kinnivõtmisel ulatuslikke põletushaave, vajab ta kirurgilist sekkumist. On teada, et olend ja inimesed on bioloogiliselt üsna sarnased vaatamata sellele, et ta on kahepaikne, tal on soomused, lõpused, uimed, loivad, ta on kasvult suurem, puudulik mõtlemine jne. Niisiis otsustavad teadlased juhust ära kasutada ja kõige muu arstiabi juures püüavad temast eemaldada kõik, mis on iseloomulik veeloomale, et temast saaks võimalikult ligilähedane organism inimesele. Operatsioon õnnestub, kuid enam mitte kahepaikne olend ihkab siiski vee järele. Film lõppeb kaadriga, kus olend longib aeglaselt ookeani poole vastu surmale.

## Peaosatäitjad
*Jeff Morrow (dr William Barton)
*Leigh Snowden (Marcia Barton)
*Rex Reason (dr Tom Morgan)
*Gregg Palmer (Jed Grant)
*Maurice Manson (dr Borg)
*James Rawley (dr Johnson)
*David McMahon (kapten Stanley)
*Paul Fierro (Morteno)
*Ricou Browning (elukas vee all)
*Don Megowan (elukas maa peal)
Aveli Abel

**Aveli Abel** (tuntud kui **Vändra Aveli** või **Vändra-Aveli**; sündinud 16. juunil 1988) on eesti endine fotomodell.

Ta võitis 2007. aastal ajakirja FHM Eesti konkursi "FHMi Kaanestaar 2007", kus osales tuhatkond võistlejat. Konkursivõidule järgnes seltskonnaajakirjanduse huvi mitme aasta vältel.

## Viited
Catalão

**Catalão** () on linn ja omavalitsusüksus Brasiilias Goiási osariigis. Catalão asub Paranaíba jõe kaldal. Catalão asutati 30. aprillil 1833, linnaks sai Catalão 1859. aastal.

## Elanike arv


Museu Catalão 2.jpg
Patio Mitsubishi.jpg
Igreja Dom Bosco.jpg
Represa Monsenhor Souza 1.jpg


## Viited

## Välislingid
*Catalão omavalitsuse veebileht (portugali keeles)
Dracula (film 1931)

**"Dracula"** on 1931. aasta USA õudusfilm. See film tegi Béla Lugosi maailmakuulsaks.

## Süžee
Film põhineb Bram Stokeri 1897. aasta romaanil "Dracula".

## Peamised osatäitjad
*Béla Lugosi (krahv Dracula)
*Helen Chandler (Mina Harker)
*David Manners (John Harker)
*Dwight Frye (Renfield)
*Edward Van Sloan (professor Abraham Van Helsing)
*Herbert Bunston (dr Jack Seward)
*Frances Dade (Lucy Weston)
*Joan Standing (Briggs)
*Charles K. Gerrard (Martin)
Dracula tütar

**"Dracula tütar"** (originaalpealkirjaga **"Dracula's Daughter"**) on 1936. aasta USA õudusfilm.

## Süžee

## Peaosatäitjad
*Otto Kruger
*Gloria Holden (krahvinna Marya Zaleska)
*Marguerite Churchill
*Edward Van Sloan (professor Von Helsing)
Fightstar

Fightstar on neljaliikmeline alternatiivmetali bänd Inglismaalt Londonist. Bänd tuli kokku 2003. aasta lõpus. Nad on lindistanud ja välja andnud kaks albumit, "Grand Unification" ja "One Day Son, This Will All Be Yours" ning EP "They Liked You Better When You Were Dead". 

## Algus (2003-2004)
:Fightstar moodustati 2003. aasta lõpus Charlie kodus toimunud peol. Simpson oli poiste võimetest vaimustatud ja palus neil bändiga liituda. Pärast paari laulu kirjutamist võeti bändi bassist Dan Haigh, kes on kitarristi Alex Westaway kooliaegne sõber. Asjad läksid aina tõsisemaks ja Charlie otsustas lahkuda Briti popbändist Busted, et pühenduda Fightstarile. Ansambel hakkas lindistama EP'd "They Liked You Better When You Were Dead". Oli 2004. aasta lõpp.

: Alex on kinnitanud, et nende kõige esimene lugu oli "Too Close To The Sun", kuid nad ei kasutanud seda.
Volapük

**Volapük** on tehiskeel, mille lõi 1879–1880 Johann Martin Schleyer. Tänapäeval on maailmas umbes 20–30 volapüki kõnelejat.

Volapük kaotas populaarsust universaalkeelena 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi algul palju lihtsamatele ja lihtsamini õpitavatele keeltele nagu esperanto ja *[[latino sine flexione]]*.

Volapüki liikumise juht on tuntud kui *[[cifal]]* (inglise sõnast *chief* 'pealik') ja ta omab otsustusõigust keele grammatika ja sõnavara küsimustes.

Eesti keeles ilmus volapüki grammatika 1885. aastal Ado Grenzsteini tõlkes.

Olemas on ka volapükikeelne Vikipeedia.

## Kirjandust eesti keeles
*Johann Martin Schleyer, Ado Grenzstein 1885. *Lühikene ilmakeele volapüka grammatik*. Tartu: A. Grenzsteini trükk ja kirjastus.

## Vaata ka
*Cifal

## Viited


## Välislingid
* Volapükikeelne Vikipeedia
* Flenef bevünetik Volapüka / International Friendship of The World Language
* Lühikene ilmakeele volapüka grammatik
Philipp Willigerod

**Philipp Willigerod** (ka **Philipp Willigerode** ja **Johann Conrad Philipp Willigerode**; 15. juuni 1779 – 1. aprill 1848) oli Eesti pedagoog ja ajaloolane.

Ta sündis Göttingenis hõbe- ja kullassepa pojana. Ta lõpetas Göttingenis gümnaasiumi. 1798. aastast õppis Göttingeni Ülikoolis filoloogiat professor Christian Gottlob Heyne juures ja ka teoloogiat. Teoloogiakandidaadi eksami sooritas ta Hannoveris.

1804. aastal tuli ta Eestisse koduõpetajaks. Õiendanuna Tartu Ülikoolis ülemõpetaja paberid, asus 1806. aastast tööle Tallinna Kubermangugümnaasiumisse, kus 1806.–1814. aastani oli ajaloo ja geograafia õpetaja, aastast 1814 ka vanade keelte ülemõpetaja. 1837. aastast läks vanaduspensionile, jätkates siiski tööd tütarlastekoolis.

Ta on läinud Eesti historiograafiasse oma raamatu "Geschichte Ehstland vom ersten Bekanntwerden desselben bis auf unsere Zeiten" ("Eestimaa ajalugu selle esmasest teatavakssaamisest kuni meie aegadeni"), kus eelnenutest erineval kombel käsitleb eestlaste ajalugu, arvestades rahvuspiiri – Eestimaa ja põhjapoolne osa Liivimaast. Raamat ilmus kahes trükis – 1814 ja 1830 – ning oli menukas. Sulev Vahtre peab uut käsitluslaadi seotuks sellega, et ta abikaasa vanavanaisa oli olnud toosama Ignatsi Jaak, kes koos oma õpetaja Bengt Gottfried Forseliuse eestvõttel Rootsi kuningale oma haridust demonstreerimas käis.
## Isiklikku
Tema abikaasa Henriette Augustine isa oli Vigala Maarja koguduse õpetaja Johann Friedrich Ignatius, abikaasa vend Georg Friedrich Ignatius oli Käina Martini koguduse õpetaja, abikaasa vanaisa oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja Johann Ignatius, vanavanaisa oli Kambja koguduse köster Ignatsi Jaak. Tema poeg Adalbert Hugo Willigerode oli Kaarma, Karula ja Tartu Maarja koguduse õpetaja.

## Viited


## Välislingid
*
*
*
Dracula poeg

**"Dracula poeg"** (originaalpealkirjaga **"Son of Dracula"**) on 1943. aasta USA õudusfilm.

## Süžee
Krahv Alucard saabub Katherine Caldwelli kutsel Ungarist Ameerika Ühendriikidesse. Koos krahvi saabumisega sureb Katherine'i isa, kes pärandab kogu oma raha ühele tütrele, Claire'le, ja maja teisele, Katherine'le.

Krahv ja Katherine hakkavad salaja kohtuma ja kõigile üllatuseks nad abielluvad. Naise ekskallim Frank Stanley üritab seda kuuldes krahvi tappa tulistades teda püstolist, kuid kuulid lendavad läbi Alucardi ja tabavad Katherine'i, vigastamata krahvi. Frank jookseb paanikas minema ja tunnistab hiljem politseile, et ta tappis Katherine'i, mille järel ta vangi pannakse.

Samal ajal avastavad professor Harry Brewster, ungari professor Lazlo ja šerif Dawes, et krahv Alucard tagurpidi loetult on tegelikult hoopis krahv Dracula, vampiir.

Katherine, kes on küll surnuks juba tunnistatud, kuid keda professor Brewster pärast tulistamist elusa ja tervena krahviga koos oli näinud, ilmus Franki juurde vangikongi ja räägib, et kogu lugu oligi tema plaanitud, et saada vampiiriks ja elada igavesti ning et ta soovib, et ka Frank vampiiriks hakkaks. Ta ütleb, et tegelikult ta krahvi ei armasta, krahv oli vaid tööriist vampiiriks saamisel ning nüüd tuleb ta hävitada. Ta aitab Franki kongist välja.

Frank otsib enne päikesetõusu üles krahvi kirstu, kus ta päeviti magab, ja põletab selle. Kuigi Dracula jõuab kirstuni, ei suuda ta oma pelgupaika tulest kustutada. Horisondi tagant tõuseb päike ja krahv sureb.

Peagi jõuavad sündmuspaigale ka professorid ja šerif, kuid leiavad eest vaid Dracula jäänused. Edasi suunduvad nad krahvi ja Katherine'i majja, kus Frank parajasti Katherine'i põletab.

## Peaosatäitjad
*Lon Chaney juunior (krahv Alucard/Dracula)
*Robert Paige (Frank Stanley)
*Louise Allbritton (Katherine Caldwell)
*Evelyn Ankers (Claire Caldwell)
*Frank Craven (professor Harry Brewster)
*J. Edward Bromberg (professor Lazlo)
*Adeline De Walt Reynolds (madam kuninganna Zimba)
*Patrick Moriarity (šerif Dawes)
*Etta McDaniel (Sarah, Brewsteri teenijanna)
*George Irving (kolonel Caldwell)
James Bourne

**James Elliot Bourne** (sündinud 13. septembril 1983 Southendis Essexis Suurbritannias) on briti pop-punk-bändi Son Of Dork laulja ja kitarrist. 

Son Of Dork moodustati pärast Bustedi laialiminekut 2005. aastal.
Jim Morrison

**James Douglas Morrison** (esinejanimega **Jim Morrison**; 8. detsember 1943 Melbourne (Florida) – 3. juuli 1971 Pariis) oli Ameerika Ühendriikide laulja, laulukirjutaja ja luuletaja.

Jim Morrison sai tuntuks eelkõige ansambli The Doors lauljana. Metsiku iseloomu ja esinemisstiili tõttu on kriitikud ja poolehoidjad teda pidanud üheks kõige ikoonilisemaks, karismaatilisemaks ja teedrajavamaks solistiks rokkmuusika ajaloos. Ajakirja Rolling Stone edetabelis "100 parimat lauljat läbi ajaloo" on Jim Morrison 47. kohal. Kuulsamaid laule: "Light My Fire", "Break On Through (to the Other Side)", "L.A. Woman".

Jim Morrison kirjutas ka mitu luuleraamatut.

Jim Morrison suri Pariisis, arvatavasti narkootikumide üledoosi tõttu. Lahangut ei teostatud ja surma tegelik põhjus on siiani teadmata. Ta maeti Père-Lachaise'i kalmistule. Kuna ta suri 27-aastaselt, siis kuulub ta kurikuulsasse 27 Klubisse.

## Diskograafia (The Doors)
*"The Doors" (1967)
*"*Strange Days" (1967)
*"Waiting for the Sun" (1968)
*"The Soft Parade" (1969)
*"Absolutely Live" (1970)
*"Morrison Hotel" (1970)
*"L.A. Woman" (1971)
*"An American Prayer" (1978)

## Luuleraamatud
**The Lords and the New Creatures* (1969). 1985. aasta väljaanne: ISBN 0-7119-0552-5
**An American Prayer* (1970). Privately printed by Western Lithographers. (Autoriseerimata väljaanne: Zeppelin Publishing Company, 1983. ISBN 0-915628-46-5 Selle väljaande ehtsus on seatud kahtluse alla)
**Wilderness: The Lost Writings Of Jim Morrison* (1988). 1990. aasta väljaanne: ISBN 0-14-011910-8
**The American Night: The Writings of Jim Morrison* (1990). 1991. aasta väljaanne: ISBN 0-670-83772-5

## Viited

## Kirjandus
* James Douglas Morrison. "Sisaliku pyhitsemine" (poeem, originaalpealkiri *Celebration of the Lizard*). Inglise keelest tõlkinud ja lühiülevaate Morrisoni kirjanduslikust tegevusest kirjutanud Martin Oja – Looming 2002, nr 1, lk 78–83.
*Toomas Raudam. *Tänulikud surnud: lugusid rock'n'rollist*. [Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2005] (Sisaldab lugusid Brian Jones'ist, Elvis Presley'st, John Lennonist, Jimi Hendrixist, Jim Morrisonist ja Janis Joplinist). ISBN 9789985791240, ISBN 998579124X (köites).
*Jerry Hopkins, Danny Sugerman. *No One Here Gets Out Alive* (1980) ISBN 0-85965-138-X
*John Densmore. *Riders on the Storm: My Life With Jim Morrison and the Doors* (1991) ISBN 0-385-30447-1
*Patricia Kennealy. *Strange Days: My Life With and Without Jim Morrison* (1992) ISBN 0-525-93419-7
*Jerry Hopkins. *The Lizard King: The Essential Jim Morrison* (1995) ISBN 0-684-81866-3
*Ray Manzarek. *Light My Fire* (1998) ISBN 0-446-60228-0
*Stephen Davis. *Jim Morrison: Life, Death, Legend* (2004) ISBN 1-59240-064-7

## Välislingid
*Jim Morrison veebisaidil thedoors.com
*
Aveli

**Aveli** on eesti naisenimi.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 122 Aveli-nimelist inimest. 

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Aveli 126 naisel. Aveli oli levikult 684. naisenimi.

## Nime kandjaid
*Aveli Abel, seltskonnategelane
*Aveli Asber, rahvatantsujuht

## Viited
Dracula maja

**"Dracula maja"** (originaalpealkirjaga **"House of Dracula"**) on 1945. aasta USA õudusfilm.

## Süžee
Dracula tuleb dr Edelmanni lossi, et otsida abi vampiiriks olemise vastu. Dr Edelmann on lahkesti nõus ning püüab Draculat aidata, kuidas vähegi võimalik. Nähes aga doktori kena abilist, tekivad Draculal taas kurjad mõtted. Patustamisega jääb ta vahele dr Edelmannile, kes hävitab ta, toimetades kirstu päikese kätte ja avades kirstukaane.

Samal ajal on doktori jutule tulnud ka Larry Talbot, kes taas otsib ravi libahundiks olemise vastu. Ülesanne ei paista lihtne olema ning lüües käega üritab Larry end tappa, hüpates kaljult alla. Talle järgneb dr Edelmann, kes valis ohutuma meetodi laineteni jõudmiseks. Ta leiab veepiiri äärest koopad, kuhu ka imekombel ellu jäänud libahundiks muutunud Larry varjule oli läinud. Rünnates dr Edelmanni muutub Larry inimeseks tagasi ja napilt pääseb doktor eluga. Koos leiavad koobastest ka dr Niemanni luukere ja dr Frankensteini elusa monstrumi. Kuigi monstrum toimetatakse lossi ning pannakse juhtmedki valmis teise üles turgutamiseks, veenab küürakas abiline Nina Edelmanni ümber.

Vereülekanne Dracula ja doktori vahel, mis varem Dracula vampiirineedusest vabastamise eesmärgil tehti, oli hulga vampiiri verd Edelmanni kehasse pumbanud, mis põhjustab doktori isiksuse lõhenemise. Olles aeg-ajalt normaalne, pöörab ta vahel ära tehes tegusid, mida terve mõistuse juures kahetsema peab, sealhulgas püüab kadunud dr Niemanni kombel monstrumit elule tuua.

Lõpuks viib doktor läbi operatsiooni Larryga, mis päästab viimase libahundi nahast. Tänutäheks lubab Larry Edelmannile, et ei räägi välja politseile, kuidas ta nägi doktorit pealt linna peale inimest tapma minemas. Võimu võtab aga taas doktori lõhestunud pool ning jääb küürakale Ninale vahele taas monstrumile elujõudu andmas. Kui Nina aga pahandama hakkab, tapab dr Edelmanni lõhestunud pool teda tappa. Samal ajal jõuab sündmuskohale Larry koos doktori teise abilisega. Larry laseb Edelmanni maha, monstrum muutub vägivaldseks ning rüseluse käigus põlema süttinud lossist pääsevad välja kõik peale Frankensteini monstrumi enda.

## Peamised osatäitjad
*Onslow Stevens (dr Edelmann)
*Lon Chaney juunior (Lawrence Talbot)
*John Carradine (Dracula ehk barun Lotos)
*Glenn Strange (monstrum)
*Martha O'Driscoll (dr Edelmanni abiline)
*Jane Adams (dr Edelmanni küürakas abiline Nina)
*Lionel Atwill (inspektor)
Aasta lind (täpsustus)

**Aasta lind** on lind, keda valitakse mõnedes riikides mingi projekti raames, et pöörata tähelepanu nii sellele liigile kui ka lindudega seotud probleemidele laiemalt. Tavaliselt tegeleb sellega kohalik ornitoloogiaühing või keskkonnakaitsega tegelev organisatsioon.

* **[[Aasta lind (Armeenia)|Armeenia aasta lind]]**. Valitakse alates 2009
* **[[Aasta lind (Aserbaidžaan)|Aserbaidžaani aasta lind]]**.
**2006 – Stepi-händpart (*Oxyura leucocephala*)
* **[[Aasta lind (Belgia)|Belgia aasta lind]]**.
**2005 – Jäälind (*Alcedo atthis*)
* **[[Aasta lind|Eesti aasta lind]]**. Valitakse alates 1995
* **[[Aasta lind (Gruusia)|Gruusia aasta lind]]**.
**2004 – Kaeluskotkas (*Gyps fulvus*)
**2005 – Käharpelikan (*Pelecanus crispus*)
* **[[Aasta lind (Hispaania)|Hispaania aasta lind]]**.
* **[[Aasta lind (Horvaatia)|Horvaatia aasta lind]]**. Valitakse alates 2016
**2016 – Kaldapääsuke (*Riparia riparia*)
**2019 – Põldvutt (*Coturnix coturnix*)
**2021 - Suitsupääsuke (*Hirundo rustica*)
* **[[Aasta lind (Kasahstan)|Kasahstani aasta lind]]**.
**2010 – Musträstas (*Turdus merula*)
**2015 – Sirpnokk (*Ibidorhyncha struthersii*)
* **[[Aasta lind (Kõrgõzstan)|Kõrgõzstani aasta lind]]**.
**2015 – Teder (*Lyrurus tetrix*)
**2017 – Valge-toonekurg (*Ciconia ciconia*)
**2019 – Väiketrapp (*Tetrax tetrax*)
**2020 – Purpur-sabatihane (*Leptopoecile sophiae*)
**2021 – Habekotkas (*Gypaetus barbatus*)
* **[[Aasta lind (Luksemburg)|Luksemburgi aasta lind]]**. Valitakse alates 2000
* **[[Aasta lind (Lõuna-Aafrika Vabariik)|Lõuna-Aafrika Vabariigi aasta lind]]**. Valitakse alates 2007
* **[[Aasta lind (Läti)|Läti aasta lind]]**. Valitakse alates 1996
* **[[Aasta lind (Namiibia)|Namiibia aasta lind]]**.
**2016 – Voltpea-raisakotkas (*Aegypius tracheliotus*)
**2017 – Kilg-merikotkas (*Haliaeetus vocifer*) 
* **[[Aasta lind (Norra)|Norra aasta lind]]**. Valitakse alates 1992
* **[[Aasta lind (Portugal)|Portugali aasta lind]]**
* **[[Aasta lind (Saksamaa)|Saksamaa aasta lind]]**. Valitakse alates 1971
* **[[Aasta lind (Slovakkia)|Slovakkia aasta lind]]**.
**2009 – Hakk (*Corvus monedula*)
**2010 – Kiivitaja (*Vanellus vanellus*)
**2011 – Jäälind (*Alcedo atthis*) 
**2012 – Mesilasenäpp (*Merops apiaster*)
**2013 – Räästapääsuke (*Delichon urbica*)
**2015 – Koduvarblane (*Passer domesticus*) 
* **[[Aasta lind (Soome)|Soome aasta lind]]**. Valitakse alates 2000
**2018 – Punapea-vart (*Aythya ferina*)
* **[[Aasta lind (Šveits)|Šveitsi aasta lind]]**. Valitakse alates 2001
* **[[Aasta lind (Tšehhi)|Tšehhi aasta lind]]**. Valitakse alates 1992
* **[[Aasta lind (Ukraina)|Ukraina aasta lind]]**
* **[[Aasta lind (Ungari)|Ungari aasta lind]]**
**2009 – Punajalg-pistrik (Falco vespertinus) ja Künnivares (*Corvus frugilegus*)
**2019 – karkjalg (*Himantopus himantopus*)
* **[[Aasta lind (Usbekistan)|Usbekistani aasta lind]]**
* **[[Aasta lind (Uus-Meremaa)|Uus-Meremaa aasta lind]]**. Valitakse alates 2005
* **[[Aasta lind (Valgevene)|Valgevene aasta lind]]**. Valitakse alates 2000
* **[[Aasta lind (Venemaa)|Venemaa aasta lind]]**. Valitakse alates 1996
## Viited
Montagu saar

**Montagu saar** on asustamata saar  Weddelli meres, Lõuna-Sandwichi saarestiku suurim saar. Saare pindala on umbes 110 km&sup2;.

Esimese inimesena nägi saart James Cook 1775. aastal. Saar on saanud nime John Montagu järgi.
Bellingshauseni saar

**Bellingshauseni saar** on Lõuna-Sandwichi saartest üks lõunapoolsemaid ja kuulub Lõuna-Thule saartegruppi. Selle avastas Fabian Gottlieb von Bellingshausen, kelle järgi on saarele ka nimi antud.
Emma-Leena Koger

**Emma-Leena Koger** (sündinud 5. veebruaril 1993) on eesti võistlustantsija. 

Ta on õppinud alates 2000. aastast kuni seitsmenda klassi lõpuni Audentese Erakoolis ja lõpetanud 2012. aastal Gustav Adolfi Gümnaasiumi.

Koger hakkas tantsimisega tegelema õe eeskujul, enne seda õppis ta tennist. Kuna tantsimine hakkas aina rohkem ja rohkem aega nõudma, loobus ta tennisest. Pärast algust tantsuklubis Polonez, kus ta õppis Maia ja Ryszard Sondowiczi käe all, läks ta üle Eduard Korotini tantsuklubisse Kreedo Dance, kus tantsib siiani.

Tema tantsupartner on Konstantin Gorodilov, kellega koos on saavutanud mitmel suurvõistlusel kohti esikümnes: Junior 2 MM Ladina-Ameerika tantsudes 2006. aastal 3. koht, noorte vanuseklassi 2007. aastal MM Ladina-Ameerika tantsudes 9.-10. koht, samal aastal samas vanuseklassis 10 tantsu MM-il aga 8. koht. 2007. aasta lõpus võitsid nad järjest Põhjamaade meistrivõistlused 2007, Schwarz-Gold Tanz-Gala 2007, Tallinn International Open Cup 2007 ja Riga Open 2007.

Emma-Leena Koger ja Konstantin Gorodilov valiti 2006. aastal parimaks võistlustantsupaariks ning nende treener Eduard Korotin tunnistati parimaks treeneriks.

## Isiklikku
Emma-Leena Kogeri isa on ehitusfirma Koger & Partnerid omanik Andres Koger.

## Viited

## Välislingid
* Emma-Leena Koger ehk rikka isa kallis tütar Kroonika 15. aprill 2012
Billy the Kid

**William Henry McCarty** (hüüdnimega **Billy the Kid**; 23. november 1859 New York – 14. juuli 1881) oli kurikuulus 19. sajandi USA lindprii ning püstolikangelane.

McCarty sai tuntuks osalemisega Lincolni maakonna sõjas.

Ta oli 175 cm pikk, siledate põskedega ja siniste silmadega.

McCarty tapeti 21-aastaselt Lincolni maakonna šerifi Pat Garretti poolt. 

Billy the Kidi kujutati sageli 20. sajandi vesternides.
Soomustatud auto

**Soomustatud auto** on auto, mille kere on tugevdatud soomuskaitse omadustega materjalide või detailidega.

## Otstarve
### Tsiviilkasutus

Soomustatud autosid kasutavad tsiviilotstarbel eri- ja turvateenistused või muud sisekaitsesuunitlusega jõustruktuurid peamiselt VIP-ide turvalisuse tagamiseks, isikkoosseisu operatiivtranspordivahendina või eriti hinnalise kauba, sealhulgas sularaha, transpordivahendina. 

### Militaarkasutus

Militaarotstarbel võidakse veokeid ja maastureid soomustada, kaitsmaks isikkoosseisu, tehnikat ja veetavat kaupa kuulide ja lõhkekehade kildude eest. Militaarotstarbel soomustatud autod täidavad peamiselt logistilisi ülesandeid.

Ohtlike ülesannete täitmiseks kasutatakse spetsiaalseid soomuskerega soomusautosid.

## Iseloomustus

Tsiviilkasutuses autode soomustamise käigus püütakse auto välimust mitte muuta, et auto vähem kahtlust ärataks. Äratundmist vähendades on soomustatud ka väiksemaid autosid, näiteks Volkswagen Golfi. Mõningaid autosid soomustatutakse ka tehastes, näiteks Audi A6, Audi A8 ja S-klassi Mercedes. Ka Lincolnil ja BMW-l on tehases soomustatav mudel.

Soomuskaitse kinnitatakse kas sõiduki kere pealispinnale või ehitatakse sisemusse, kus see ei pruugi olla lähema silmitsemiseta äratuntav. Soomuse sisseehitamine on eriti kallis ja töömahukas, kestab mitu nädalat ja maksab üle miljoni Eesti krooni. Kasutatakse ka kuulikindlaid klaase. Auto massi märgatava suurenemise tõttu tuleb ka mootor ja pidurid võimsamatega asendada.

Soomustatud autode juures kasutatakse sageli teisigi turvameetmeid, mis suurendavad autosolijate ohutust muude õnnetuste korral: automaatne tulekustutusseade, tühjenemisvastased rehvid, plahvatuskindel kütusepaak, auto kaugkäivitus, rehvirõhu ja -temperatuuri juhtseade, sireen või häireseade ning sidesüsteem, mille abil autosolijad saavad autost väljas olijatega suhelda. Gaasirünnaku vastu võib auto hermetiseerida või tekitada autosse ülerõhu.

Liiklusõnnetuse korral on soomustatud autod samuti tavalistest autodest palju ohutumad.
MTÜ Loodusaeg

**MTÜ Loodusaeg** on eesti mittetulundusühing, mis asutati 2005. aastal. Ühingu põhitegevuseks on elektroonilise ajakirja Loodusaeg väljaandmine, millega jätkatakse MTÜ Eesti Kaitsealade Liit alustatud tegevust.

Ühingut juhib Teet Koitjärv.
Guangdongi Raadio

**Guangdongi Raadio** (广东电台; *Guăngdōng Diàntái*) on raadiojaam Hiinas Guangdongis, mis levitab saateid sagedusel 91,3 MHz.

## Välislingid
*Guangdongi Raadio
Toomas Neuman

**Toomas Neuman** (sündinud 22. aprillil  1953 Raplas) on eesti rakubioloog. Uurinud inimese neuraalsete tüvirakkude loomust ja nende kasutamist kliinilises meditsiinis. Tegeleb transkriptsiooni proteoomikaga ja süsteemibioloogiaga.

Keskhariduse omandas Tallinna 4. Keskkoolis. 1976 lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal.

Doktoritöö kaitses 1983. aastal Moskva Arengubioloogia Instituudis. Selle teemaks oli "Tsükliliste nukleotiidide roll morfogeneetiliste potentsiaalide realiseerumisel kanade varases embrüogeneesis".

Oli Tallinna Tehnikaülikooli geenitehnoloogia instituudi erakorraline dotsent 2005-2008 ja integreeritud süsteemide bioloogia keskuse erakorraline professor 2008-2012. Aastal 2006 asus täiskohaga töötama juhtivteadurina Protobios OÜs.

## Viited

## Välislingid
*
Samniidid

**Samniidid** olid umbri-oski rühma kuuluvad itali hõimud, kes elasid Apenniini poolsaare kesk- ja lõunaosa mägialadel. Samnium alistati roomlaste poolt III sajandil e.m.a. Aastal 88. e.m.a. said samniidid nagu kõik itaalikud Rooma kodanikuõigused.

## Viited
Tönnis Johann von Bellingshausen

**Tönnis Johann von Bellingshausen** (26. juuni (vkj 16. juuni) 1634, Eestimaa Rootsi kuningriik – 30. november (vkj 20. november) 1695 Pada mõis, Eestimaa Rootsi kuningriik) oli Eestimaa päritolu Rootsi sõjaväelane ja rüütelkonnategelane.

Tönnis Johann von Bellingshausen sündis Pilkuse mõisniku Hermann von Bellingshauseni ja Pada mõisa pärija Margarethe von Löwenwolde pojana.

Bellingshausen teenis Rootsi armees, kus sai ooberstleitnandi auastme. 

1690–1691 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ja hiljem Eestimaa maanõunik.

Talle kuulus Pada mõis.

Tönnis Johann von Bellingshausen maeti Tallinna toomkirikusse.

## Perekond

Tönnis Johann von Bellingshausen abiellus Dorothea von Engdesiga. Abielust sündisid:
*Tönnis Johann von Bellingshausen (surnud u. 1730), Pada mõisnik
*Anna Dorothea von Bellingshausen, abiellus Otto Reinhold von Wrangelliga ja hiljem Ewald Gustav von Schütziga
*Margaretha Elisabeth von Bellingshausen, abiellus Odert von Polliga
*Fabian Ernst von Bellingshausen, Rootsi major

### Sugupuu

## Viited

## Välislingid
*
Valemivihik

**Valemivihik** on vihik, mille sisekaantele ja mõnedele sisulehtedele on trükitud õppeaine valemid ja reeglid.

Valemivihikuid toodab Realister OÜ, mis on välja kasvanud õpilasfirmast 4Poega.

## Vihikute tootmine
### 4Poega
Õpilasfirma 4Poega asutasid neli noormeest: Sten Saar, Erki Lipre, Reino Pent ja Mihkel Härm. Nad olid 11. klassi õpilased Tallinna 21. Koolis, kus õppisid majandust valikainena. Pärast õpilasfirmasid koordineeriva Junior Achievementi Arengufondiga tutvumist otsustati endid ettevõtluses proovile panna ning asutati 2003. aastal õpilasfirma 4Poega.

Firma läbilöögitooteks said A4-formaadis ja spiraalköites kaustikud, mille sisekaantele olid trükitud matemaatika ja füüsika valemid. See idee käidi välja kahenädalase ajurünnaku tulemusena, milles otsiti uusi tooteid koolinoortele. Kõigepealt tuldi välja vihikute valmistamise mõttega ning lisandus idee lisada õppeainete valemid.

Toode osutus populaarseks ning sellele tõid kinnitust õpilasfirmade laadad ning reklaami- ja müügipäevad koolides. Tööd kroonis edu konkursil Parim Õpilasfirma 2004, kus saavutati teine koht.

### Realister OÜ

Juunis 2004 loodi OÜ Realister, mis jätkas valemivihikute tootmist. Juunis 2006 asutati Lätis firma Realister SIA, mis toodab valemivihikuid ka Läti turule. Seal toodeti ja müüdi esimesel aastal 18 000 kaustikut. Ettevõte laienes ka Soome ning plaaniti laienemist Leetu ja teistesse lähiriikidesse.

2007/2008 õppeaastaks tõi Realister OÜ turule seitsme aine valemivihikud: füüsika, matemaatika, keemia, eesti keel, inglise keel, saksa keel ja vene keel. Lisaks vihikutes leiduvatele valemitele on sisse toodud ka mängud, trikid/nipid ja pabertaskud. 2008/2009. õppeaastal lisandusid bioloogia, ajaloo ja geograafia ning 2009/2010. õppeaastal muusika ja kirjanduse valemivihikud.

2017. aastal on saada 12 õppeaine B5-vihikut, 5 A4-vihikut ja neli vihikut algklassidele.

## Viited

## Välislingid
* http://www.valemivihik.ee
Tatarstan

**Tatarstani Vabariik** on Venemaa 1. järgu haldusüksus (vabariik) Volga föderaalringkonnas.

## Loodus

Tähtsamad jõed on Volga, Kama, Vjatka ja Belaja.

## Rahvastik

2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas vabariigis 3 779 265 inimest, kellest 2 000 116 (52,9%) olid tatarlased, 1 492 602 (39,5%) venelased, 126 532 (3,4%) tšuvašid, 24207 (0,6%) udmurdid, 24 016 (0,6%) ukrainlased, 23 702 (0,6%) mordvalased ja 18 787 (0,5%) marid. Eestlasi oli 127.

### Religioon
Tähtsamad usuvoolud on sunniitlik ja šiiitlik islam, sufism ja õigeusk.

Tatarstani muslimite ametliku organisatsiooni esimees on mufti Kämil Samigullin.

## Haldusjaotus
Vabariigi koosseisus on järgmised rajoonid (43) ja vabariikliku alluvusega linnad (14):
### Vabariikliku alluvusega linnad
* Almetjevsk (tatari *Älmät*)
* Aznakajevo (tatari *Aznaqay*)
* Bavlõ (tatari *Bawlı*)
* Bugulma (tatari *Bögelmä*)
* Buinsk (tatari *Bua*)
* Jelabuga (tatari *Alabuğa*)
* Kaasan (tatari *Qazan*)
* Leninogorsk
* Naberežnõje Tšelnõ (tatari *Çallı*)
* Nižnekamsk (tatari *Tübän Kama*)
* Nurlat (tatari *Norlat*)
* Zainsk (tatari *Zäy*)
* Zelenodolsk (tatari *Yäşel Üzän*)
* Tšistopol (tatari *Çistay*)

### Rajoonid

## Majandus
Tatarstani tähtsamad tööstusharud on naftatööstus, keemiatööstus ja masinatööstus. Vabariigis asuvad suured nafta- ja maagaasimaardlad.

## Viited

## Vaata ka
*Tatari ANSV

## Välislingid

* Vabariigi koduleht
* Tatarstani valitsuse koduleht
Nepeani saar

**Nepean** on asustamata saar Vaikses ookeanis Norfolki saare lähedal. 

Pindala umbes 100 hektarit. Saar on madal, kõrgus kuni 30 meetrit.
Yumbilla

**Yumbilla** on kõrguselt kolmas juga maailmas. Juga asub Peruus Amazonase piirkonnas Bongará provintsis Cuispese ringkonnas.

Juga avastati 2007. aasta juunis. Joa kõrgus on 895,4 meetrit ning see koosneb neljast voolust. 
## Viited
Artturi Heikki Virkkunen

**Artturi Heikki Virkkunen** (19. oktoober 1864 Karunki – 17. november 1924 Espoo) oli moodsa Turu ülikooli esimene rektor ja Soome ajaloo professor.

Doktoriväitekiri valmis tal 1896. aastal läänemeresoome rahvaste ajaloost nende iseseisvusajal kuni 12. sajandi lõpuni. Töö mõjutas tugevalt eesti rahva ajaloo uurimist. Ta viibis kirjutamise ajal 1890. aastate algul Tartus ja kasutas ülikooli ning Õpetatud Eesti Seltsi raamatukogusid, puutus kokku nimekate tollaste eesti teadlastega nagu arheoloog Richard Hausmann ja keeleteadlane Leo Meyer.

## Viited


## Välislingid
* Lühitutvustus Eduskunta lehel
Soomustransportöör

**Soomustransportöör** (*Armored Personnel Carrier* – APC) ehk **sotra** on kergelt soomustatud, ratastel või roomikul liikuv, isikkoosseisu transpordiks või relvasüsteemi kandmiseks valmistatud universaalkerega ja maastikuläbimisvõimega soomuk. 

## Iseloomustus
Soomustransportööri põhiülesandeks on kaitsta veetavat allüksust (dessant) või relvasüsteemi meeskonda kuulide ning mürsu- ja miinikildude eest, tagades ühtlasi veetava allüksuse/süsteemi mobiilsuse. Neid kasutatakse põhiliselt järgmistel eesmärkidel (modifikatsioonidena):
* jalaväe või muu lahinguväeliigi (relvaliigi) jao transpordivahendina – põhiline kasutusala;
* liikuva välijuhtimispunktina või sidesõlmena;
* relvasüsteemi veduki või kandemasinana (platvormina);
* meditsiinisõidukina;
* lahinguluureallüksuse masinana.

Enamik soomustransportööre on amfiibsed ja kergelt relvastatud. Relvaks on tavaliselt kuulipilduja või automaatkahur. Otseses lahingutegevuses kasutatakse soomustransportööre nende nõrga soomuskaitse tõttu harva ja jalastunud lahinguallüksuse kaitse all. Rünnakul või kaitselahingus kasutatakse soomustransportööri pardarelvastust võimalusel tuletoetuseks eemalt sobivalt tulepositsioonilt.

## Ajalugu
Soomustransportöörid võeti kasutusele enne II maailmasõda uue soomusvägede taktika väljatöötamise käigus. Uus taktikaline lähenemine nägi ette soomusvägede kontsentreeritud ja kaugele vaenlase positsioonide sügavusse ulatuvaid lööke. Soomusvägede pealetungi toetamiseks oli ühtlasi vaja kaasata manöövrisse jalaväelasi, kes saaksid pidada tankidega sammu. Kuna tavalised veoautod ei taganud jalaväelasele piisavat kaitset ega olnud piisava maastikuläbivusega ning selleaegsed soomusautod ei mahutanud kuigi suurt meeskonda, töötati välja spetsiaalsed jalaväejao soomussõidukid. Maastikuläbivuse suurendamiseks tehti need algul põhiliselt poolroomikveermikega. Sõja käigus tõestasid taolised jao soomusmasinad end igati, eriti aga suuremastaapsetel pealetungioperatsioonidel.

Pärast sõda jätkati soomustransportööride arendamist sõjakogemusi arvesse võttes. 1950.–1960. aastail töötati soomustransportööride eeskujul välja raskemini relvastatud ja roomikutel liikuvad jalaväe lahingumasinad, mis vastasid paremini kaasaegses lahingutegevuses osalemise nõuetele. Soomustransportöörid arendati aga peamiselt nelja- või kolmeteljelisteks spetsiaalkerega ratassoomusveokiteks, mille põhiülesandeks ei olnud enam koos veetava allüksusega otsesesse lahingusse astuda. Selle asemel pandi rõhku roomiktehnikast paremale mobiilsusele, ökonoomsusele, lihtsusele ja väiksemale kaalule.

Üks esimesi tänapäevaseid soomustransportööre oli Nõukogude Liidus valmistatud BTR-60. USA konstruktorid roomikutest rataste vastu siiski ei loobunud, vaid tegid oma peamise esimese sõjajärgse soomustransportööri M113 roomikmasinana. Üks esimesi sõjajärgses Euroopas valmistatud tänapäevase ehitusega soomustransportööre oli Saksamaa Liitvabariigis toodetud TPz Fuchs.

## Vaata ka

*Soomusauto
*Jalaväe lahingumasin

## Viited
Risoom

**Risoom** on taimede harunev või harunemata, horisontaalse, vertikaalse või tõusva suunaga, mitmeaastane, maa-alune võsu. 

Risoomi ülesanneteks on varuainete säilitamine, taime levik ning vegetatiivne paljunemine.
Varuained kogunevad risoomi varreosasse. Taim levib risoomil asuvatest pungadest arenevate harude kaudu ja paljuneb pungadest arenevate maapealsete võsude ehk rametidega. Pungad võivad paikneda risoomil nii kogu ulatuses kui ka vaid sõlmekohtades. 

Risoomi kui varre muudendit eristab juurest see, et risoomil esineb taandarenenud soomusekujulisi lehti ja tipus on pung, juure tipus on juurekübar. Küll võib risoomil tekkida lisajuuri. Lisajuured võivad kinnituda risoomile kogu risoomi ulatuses (aediiris) või sõlmekohtades (orashein). 

Risoom on 
*sümpodiaalne (ehk sümpoodium), kui ta pikeneb külgpungadest (seejuures võsud lähtuvad nii tipu- kui ka külgpungadest);
*monopodiaalne (ehk monopoodium), kui ta pikeneb tipupungadest (seejuures võsud lähtuvad külgpungadest).

Tavaliselt risoom vanemas osas sureb ja kõduneb, nooremas osas kasvab ja haruneb. Seega võib üksik risoom elada väga kaua, näiteks paljudel rohttaimedel kümneid või koguni sadu aastaid. 

Ühest seemnest kasvanud risoom moodustab klooni ehk geneti. Elusa risoomiosa kaudu ühenduses olevate võsude kogum on kännis.

## Vaata ka
*juur
*vars
Nosferatu

**"Nosferatu"** (originaalpealkirjaga **"Nosferatu, eine Symphonie des Grauens"**) on 1922. aasta Saksamaa õudustummfilm.

Omajagu stseene filmiti Orava linnuses toonases Tšehhoslovakkias.

## Peaosatäitjad
*Max Schreck (krahv Orlok)
*Alexander Granach (Knock)
*Gustav von Wangenheim (Hutter)
*Greta Schröder (Ellen Hutter)
*Georg H. Schnell (hr Harding)
*Ruth Landshoff (hr Hardingu õde)
*John Gottowt (professor Bulwer)
*Gustav Botz (dr Sievers)
*Max Nemetz (Demeteri kapten)
*Wolfgang Heinz (Demeteri esimene tüürimees)
Wolfram von Eschenbach

**Wolfram von Eschenbach** (u 1170 – u 1220) oli saksa rüütel ja luuletaja, keda peetakse oma aja suurimaks eepiliseks luuletajaks. Minnesingerina kirjutas ta ka lüürilist luulet. 

Tema elust on vähe teada. Ajalooürikutes pole teda mainitud, ainsad vihjed leiduvad tema teostes. Ta kirjutas idafrangi murdes ja on maininud fraasi *wir Beier* ('meie, baierlased'). Selle ja veel mitme vihje järgi peetakse tema sünnikohaks Baieri idaosas Ansbachi lähedal asuvat Wolframs-Eschenbachi linna.

Von Eschenbachi peateos on eepos "Parzival", mis tugineb Chrétien de Troyes' värssjutustusele "Li Contes del Graal".
Bilawal Bhutto Zardari

**Bilawal Bhutto Zardari** (urdu keeles بلاول بھٹو زرداری; sündinud 21. septembril 1988) on Pakistani poliitik. Alates 30. detsembrist 2007 on ta üks kahest Pakistani Rahvapartei esimehest.

Alates 27. aprillist 2022 on ta Pakistani välisminister.

## Päritolu

Bilawal Bhutto Zardari pärineb poliitikute suguvõsast. Tema vanaisa Zulfikar Ali Bhutto oli aastatel 1971–1973 Pakistani president ja seejärel aastani 1977 Pakistani peaminister. 1979. aastal hukati ta sõjaväelise valitsuse korraldatud kohtuprotsessi tulemusel, kus ta mõisteti süüdi poliitilise oponendi mõrva korraldamises. 

Bilawali ema Benazir Bhutto oli samuti kahel korral Pakistani peaminister (1988–1990 ja 1993–1996) ning alates 1983. aastast Pakistani Rahvapartei esimees. Ta mõrvati 27. detsembril 2007. 

Poliitikas on tegev ka Bilawali isa Asif Ali Zardari, kes valiti 6. septembril 2008 Pakistani presidendiks.

Ta on Asifi ja Benaziri ainus poeg; lisaks temale sündis nende abielust veel kaks tütart. Usutunnistuselt on kogu nende perekond šiiidid.

## Elulugu

Põhi- ja keskhariduse omandas ta Araabia Ühendemiraatides Dubai Rashidi poisslaste koolis. Koolis oli ta õpilaskogu esimeheks. 

Ta on tuntud mitmekülgse sportlasena. Bilawal on tegelenud põhjalikult taekwondoga, milles on omandanud musta vöö. Lisaks mängib ta kriketit, ratsutab ja tegeleb laskmisega.

Keskkooli lõpetamise järel sooritas Bilawal Zardari edukalt sisseastumiseksamid Oxfordi Ülikooli, kus olid õppinud ka tema ema ja vanaisa. Alates 2006. aastast õpib ta Oxfordi Ülikooli Christ Churchi kolledžis ajalugu ja politoloogiat.

30. detsembril 2007 valis Pakistani Rahvapartei Bilawali tema mõrvatud ema asemel erakonna uueks esimeheks. Partei teiseks esimeheks valiti tema isa Asif Ali Zardari, kes jääb kuni oma poja ülikooliõpingute lõpuni partei tegelikuks juhiks.

Kui varem kasutas ta ainult oma isa perekonnanime Zardari, siis nüüd lisas ta sellele ka ema perekonnanime Bhutto.

## Viited

## Välislingid

*BBC Profile: Bilawal Bhutto Zardari *(lühibiograafia inglise keeles)*
*Bhutto erakonna juhiks nimetati 19aastane poeg Bilawal. Eesti Päevalehe veebiväljaanne, 30. detsember 2007
*Kaldoja, Evelyn. Häbelik poliitikaprints verise pärandiga. Postimees, 5. jaanuar 2007
In Our Reach

**In Our Reach** on meloodilise *[[hardcore]]*i ja *[[skatepunk|skatepungi]]* mõjutustega Eesti ansambel, mis loodi 2005. aasta kevadel Pärnus. 

Bändi lüürika on tugevalt sotsiaalkriitilise sõnumiga ja vasakpoolselt meelestatud. 2008. aasta alguses läks bänd (ajutiselt) lahku.

In Our Reach on mänginud nii sise- kui ka välikontsertidel peaaegu kõikides Eesti linnades, kus hoolitakse alternatiivkultuurist. In Our Reach on osalenud mitmel noortebändide konkursil ning võitnud kolmanda koha 2006. aasta protestilaulude konkursil. 

## Bändi koosseis

*Joonas Krüger – kitarr ja taustalaul (2005–2008)
*Joosep Krüger – basskitarr ja taustalaul (2005–2008)
*Miko Schmuul – trummid ja taustalaul (2005–2008)
*Eneli Elbing – laul (2005–2006)
*Reelika Alunurm – laul (2006–2008)
*Edgar Hamburg – kitarr ja taustalaul (2007–2008)

## Ilmunud muusika
*2005 – If I Were Emo I'd Cry About It Too (demo EP)
*2007 – Extreme Extraversion (1 lugu PASIDARYK PATS recordsi kogumikplaadil)
*2008 – Lõpetamata plaat (4-looline EP, millest algselt pidi tulema LP)

## Välislingid
* Bändi MySpace'i konto
Lauseliige

**Lauseliige** on lause moodustaja süntaktiline funktsioon lauses. 

Lauseliikmed jagunevad kaheks:
* lause pealiikmed (alus ja öeldis),
* lause kõrvalliikmed (sihitis, öeldistäide, määrus ja täiend).

Lauseliikme määratlemisel lähtutakse moodustaja sõnaliigist,grammatilise seose tüübist ning moodustaja konkreetsest grammatilisest vormist. 

Praktikas osutub ainult grammatilistest tunnustest lähtumine siiski natuke keeruliseks, sest üks või teine tunnus võib mingite asjaolude tõttu puududa, näiteks öeldisverb võib mitte ühilduda alusega lihtsalt sellepärast, et ta on kaudses kõneviisis, nt *Poisid lugevat*. Seetõttu võetakse enamasti appi ka sisuline tunnus. See on võimalik sellepärast, et tüüpjuhtudel on olemas vastavus süntaktilise ja semantilise funktsiooni vahel. 

## Lause pealiikmed

* Öeldis ehk grammatiline predikaat 
* Alus ehk grammatiline subjekt

Alus ja öeldis on predikatsiooniseoses.

## Lause kõrvalliikmed

* Sihitis ehk grammatiline objekt
* Öeldistäide ehk predikatiiv
* Määrus ehk adverbiaal 
* Täiend ehk atribuut
Zaire

*Zaire (prantsuse **Zaïre**) oli Kongo Demokraatliku Vabariigi nimi aastatel 1971–1997.
***[[Zaire provints|Zaire]]** on provints Angolas.

## Vaata ka

***Zaire jõgi** on Kongo jõe endine nimi.
Hradčany

**Hradčany** on Praha linnaosa, mis ümbritseb Tšehhi kuningate residentsiks olnud Praha linnust.

Hradčany asub Vltava vasakul kaldal. Hradčanys asuvad Loreto väljak, mitu kirikut, muuseumi ja kunstigaleriid.

Praha lossi hakati rajama 9. sajandil. See on 570 meetrit pikk ja 130 meetrit lai. Väidetavalt on see maailma suurim loss.

Hradčany pindala on 1,51 km². 1. märtsi 2001 seisuga oli seal 212 maja, kus elas kokku 2313 inimest.

Hradčany oli eraldi omavalitsusüksus kuni aastani 1784, mil kõik neli Praha asumit kuulutati ühtseks linnaks. Ülejäänud kolm asumit olid Malá Strana, Staré Město ja Nové Město. Omavalitsuse sai aastal 1320 lossikrahvi Hynek Berka von Dubá ajal ning ta oli vanuselt kolmas omavalitsus Staré Město ja Malá Strana järel. 1598 andis Rudolf II talle kuningliku linna õigused.

Hradčanys on olnud kolm suurt tulekahju: aastatel 1420, 1541 ja 1742. Taastamistöödel on muudetud majade ehitusstiili ja tänapäeval on Hradčanys valdavad barokkstiilis ehitised.

Hradčanys Černíni palees asub tänapäeval Tšehhi välisministeerium.

## Vaata ka
*Saksi-Lauenburgi palee
Hallvaal

**Hallvaal** (*Eschrichtius robustus*) on hallvaallaste sugukonda kuuluv vaalaline.

Hallvaalad elavad Vaikse ookeani põhjaosas ja Tšuktši meres. On kaks suurt hallvaala populatsiooni, millest üks elab Ameerika ranniku lähedal ja teine Aasia ranniku lähedal. Kunagi oli ka kolmas populatsioon Atlandi ookeani põhjaosas, kuid see hävis 17. sajandil vaalapüügi tõttu.

Hallvaalade keha on pruunikashall ning sel leidub parasiitide tekitatud arme. 

Hallvaal võib kasvada 16 meetri pikkuseks ja kaaluda kuni 36 tonni. Eluiga küündib 50–60 aastani.

Hallvaal toitub valdavalt bentose vähkidest.

Hallvaalade ainsad looduslikud vaenlased on mõõkvaalad.

Tänu vaalapüügikeelule on Ameerika populatsioon kasvanud ligi 30 000 isendini, samas kui Aasia populatsioonis on hinnanguliselt 100 isendit.

## Välislingid

* Hallvaal saidil ARKive (inglise keeles)