open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hundilaanõ

**Hundilaanõ** (ka **Hundilaane**) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Võiardi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1990. aastatel.
Härmä (Põlva maakond)

**Härmä** oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Partsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda.
Hüüdre

**Hüüdre** oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Jõgehara küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda.

## Vaata ka
*Hüüdre järv
Jakapi

**Jakapi** (ka **Jakobi**) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Liiva küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Urvaste kihelkonda.

## Vaata ka
*Tebäne-Jakapi
Juuriku

**Juuriku** oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Karilatsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Juuta

**Juuta** oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Lepa ja Lutsu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Kaapsuu

**Kaapsuu** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Lilli-Anne küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Urvaste kihelkonda. Küla kaotati 1990. aastatel.
Kellä

**Kellä** (ka **Kella**) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Heisri küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda.
Kindsi

**Kindsi** oli küla Põlvamaal. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Praegu on küla ala Karilatsi  territooriumil. 

## Vaata ka
*Kindsi müür
Kitsõruusuu

**Kitsõruusuu** (ka **Kitseroosoo**) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Eoste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda.
Kolovere

**Kolovere** on/oli mitme Eesti küla põhinimi või variantnimi:
*Kolovere oli küla Põlvamaal
*Kolovere on Lääne maakonna Lääne-Nigula valla **[[Koluvere (Lääne-Nigula)|Koluvere]]** küla variantnimi
*Kolovere on Lääne-Viru maakonna Rakke valla **[[Koluvere (Rakke)|Koluvere]]** küla variantnimi
Konnukülä

**Konnukülä** (**Konnuküla**) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Hüti küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda.
Dolgoje rajoon

**Dolgoje rajoon** (vene keeles *Должанский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Dolgoje alev.

Rajoon piirneb põhjas Livnõ rajooniga, idas Lipetski oblastiga, lõunas Kurski oblastiga ja läänes Kolpnõ rajooniga.

Rajooni pindala on 908,4 km². Elanike arv oli 2012. aastal 11 561, 2009. aastal 12 768 ja 2002. aastal 14 187.

Dolgoje rajoonis on 136 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Dolgoje alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Tim ja Kšen.

## Viited
Ungarikeelne Vikipeedia

**Ungarikeelne Vikipeedia** (ungari keeles *Magyar Wikipédia*) on Vikipeedia ungarikeelne versioon, mis sai alguse 8. juulil 2003.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja  lehekülge. Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

## Artiklite arvu statistika



*10 000 artiklit täitus 4. juunil 2005
*50 000 artiklit täitus 7. veebruaril 2007
*100 000 artiklit täitus 17. juulil 2008
*150 000 artiklit täitus 25. detsembril 2009
*200 000 artiklit täitus 10. septembril 2011
*250 000 artiklit täitus 4. novembril 2013
*300 000 artiklit täitus 7. mail 2015
*350 000 artiklit täitus 22. septembril 2015
*400 000 artiklit täitus 15. detsembril 2016
*450 000 artiklit täitus 1. mail 2019
*500 000 artiklit täitus 16. veebruaril 2022

## Viited

## Välislingid

*Ungarikeelne Vikipeedia
Livvikokeelne Vikipeedia

**Livvikokeelne Vikipeedia** (livviko keeles Livvinkarjalan Wikipedii) on Vikipeedia livvikokeelne versioon. See sai alguse 7. oktoobril 2016.

Seal on  artiklit ja  lehekülge.

## Välislingid
*Livvikokeelne Vikipeedia
Pentetrasool

**Pentetrasool** on keemiline aine ja ravimi toimeaine. Ravimina liigitatakse hingamisteede stimulaatorite hulka.

Pentetrasool on kesknärvisüsteemi stimulant ja selle kasutamise näidustused varasematel aegadel olid vereringe ja hingamiselundkonna stimuleerimine. Kasutati ka köha ja hingamisteede häirete, kõrge vererõhu ja sügeluse korral.

Suurtes kogustes põhjustab ravim pentetrasooli indutseeritud krampe.

1940. aastatel tootis ravimit Knoll AG, Ludwigshafen. (Irving, 58:1983; (Neumann ja Eberle, 80:2013)

## Nimetused

Pentetrasooli turunimed on: Cardiazol, Cardiazole,	
Cardifortan, Cardiotonicum, Cardosal, Cardosan, 	
Cenalene-M, Cenazol, Coranormol, Coratoline, Corazol, 	
Corazole, Corvasol, Coryvet, Deumacard, Diovascole, 	
Gewazol, Kardiazol, Korazol, Metrazol, Phrenazol,	
Ventrazol.

### ''Cardiazol''
;Cardiazol ja Kolmanda Riigi mehed

Hermann Göring olevat Adolf Hitlerile rääkinud, et uimasuse ja nõrkuse korral tarvitab ta Cardiazoli.(Irving, 58:1983)

Ohleri arvates laitis aga Theodor Morell Hitleril selle aine kasutamise maha. Göringil oli vererõhk madal, kuid kuna aine tõstab vererõhku ja tekitab krampe, siis see võib Hitleri südameprobleemide ja kõrge vererõhu tõttu talle riskantseks osutuda (Irving, 99:1983; Ohler, 133:2017 
).

Arvatakse, et Hitleri Cardiazoli manustamine sai alguse 1941. aastal, kui kardioloog Arthur Weber arvas, et patsient võib põdeda südame pärgarterite skleroosi. Morell manustas Hitlerile Cardiazoli kolm korda päevas 15–20 tilka korraga.(Neumann ja Eberle, 80:2013) Neumanni ja Eberle
kohaselt saanud Morelli patsient A (füüreri koodnimi) ka mitmeid teisi ravipreparaate nagu Sympatol, strofantiin, Strophantose, Prostophanta, Septojod, Coramiin jpt. Esdesan cum Nitro't ja nitroglütseriini ei olevat Hitler kasutanud.(Neumann ja Eberle, 83:2013)

## Ajaloolist

Pentetrasooli avastajaks 1934. aastal peetakse ungari-ameerika neuroloogi ja psühhiaatrit Ladislas J. Medunat, kes hakkas tol ajal ainet manustama psühhiaatriliste seisunditega, nagu skisofreenia, patsientidele. Aluseks oli oletus, et ravimi tekitaud krambid sarnanevad epilepsia tekitatud krampidele, ja toona eeldati, et skisofreenia ja epilepsia on teineteist välistavad. Sõjaväemeditsiinis kasutati Cardiazoli ka teiste vaimse häire vormide puhul. Kasutatud kogused olid suured, vahel juhtusid spasmide tagajärjel tekkima lausa luumurrud ja lihaserebestused.

## Viited

## Välislingid
*David Irving, *[http://www.fpp.co.uk/books/Morell/Morell.pdf "The Secret Diaries of Hitler's Doctor"]*, (1983) ISBN 0-02-558250-X
*Hans-Joachim Neumann ja Henrik Eberle, *"War Hitler krank? Ein abschließender Befund*", Gustav Lübbe Verlag, 2009; ("Kas Hitler oli haige? Lõppdiagnoos", 2013
**[https://www.caymanchem.com/msdss/18682m.pdf SAFETY DATA SHEET]*
*Norman Ohler, "Patsient A : Uimastid Kolmandas Reichis". Tallinn: Helios kirjastus, 2017, ISBN 9789949554973

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Pentylenetetrazol]] seisuga 27.09.2017.*
Arjun

**Arjun** (sanskriti keeles अर्जुन) on India kolmanda generatsiooni lahingutank, mis arendati välja Rakṣā Anusandhān evaṃ Vikās Sangaṭhani poolt India maaväe jaoks. Tank on nimetatud Vana-India eepose Mahābhārata peategelase Arjuna järgi.

India maavägi võttis tanki kasutusele 2004. aastal.

## Vaata ka

* Tank EX

## Viited
Vladimir Fjodorov

**Vladimir Nikolajevitš Fjodorov** (vene keeles Владимир Николаевич Федоров; sündinud 31. märtsil 1951 Kobjai rajoonis Jakuudi ANSV-s) on vene rahvusest Sahha kirjanik (proosa- ja näitekirjanik) ning tõlkija.

Pärast Jakutski Riikliku Ülikooli geoloogiateaduskonna lõpetamist 1975. aastal töötas ta insener-geofüüsikuna, kuid 1977. aastal vahetas elukutset – hakkas ajakirjanikuks. 1990. aastal sai ta ajalehe Poljarnaja Zvezda peatoimetajaks (1990–1994); hiljem on ta juhtinud ka teisi ajalehti.

Kirjanduslikku tegevust alustas ta luuletajana. Esimene luulekogu ilmus 1982. aastal. Ta on kirjutanud näidendeid, sealhulgas lastele. Tema teostest tuntuim on näidend  "Odisseja inoka Jakutskogo" ("Одиссея инока Якутского"). Ta on tõlkinud jakuudikeelset kirjandust vene keelde. 

## Tunnustus
*2000 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Oiunski-nimeline riiklik preemia (panuse eest jakuudi lastekirjandusse ja jakuudi-vene kirjandussuhete arendamisel)
*2003 – Venemaa suur kirjandusauhind (teose "Одиссея инока якутского" eest)

Ta on Sahha (Jakuutia) Vabariigi Vaimsuse Akadeemia liige ja Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kultuuritöötaja.

## Viited
Heiki Vaher

**Heiki Vaher** (kunstnikunimega *Heiki Waher*; sündinud 4. veebruaril 1979) on eesti kunstnik, karikaturist ja illustraator. 

Ta on kunstnikuna autodidakt. 1998. aastast on ta vabakutseline, tegutsedes illustraator-jutustaja, maalikunstniku, graafiku, skulptorina. Ta on teinud mootorsõidukitele aerograafmaalinguid. Ta eksperimenteerib selliste kunstiliikidega nagu *[[tätoveering|tattoo]]* ja loominguline arhitektuur. Ta on juhendanud laatadel laste joonistamise õpitubasid.

2013. aastal ilmus tema koomiksisarja "Horn Devil and Bloody Mary" (24 lk, must-valge; kirjastus Juta & Jänkud) esimene vihik. Horn Devil on mootorratturist sisalik postapokalüptilises maailmas, kellel on alalõpmata sekeldusi, mille põhjustajaks on ta peamiselt ise. 

Tema koomikseid ja karikatuure on avaldatud ajakirjas Motomaania ja huumoriajakirjas Pilkaja. 

## Isikunäitused
* 2014 Põltsamaa lossi hoovis Kesk-Eesti kunstigaleriis pART
* 2016 Põltsamaa lossi hoovis Kesk-Eesti kunstigaleriis pART

## Viited

## Välislingid
* Heiki Waher Art
* Horn Devil
Viljar Viljamäe

**Viljar Viljamäe** (17. jaanuaril 1938 Ahja vald Tartumaa – 13. märts 2009 Haapsalu) oli eesti karikaturist ja fotograaf. 

1957. aastal lõpetas Ahja Keskkooli ja 1959. aastal Tartu Vabariikliku Meditsiinilise Kõrgkooli. 

Pärast kooli lõpetamist asus elama Haapsallu, kus töötas velskrina kuni 1974. aastani. Edasi töötas Lääne Kaluri varietee direktorina. 1993. aastast töötas fotograafina ja oli Haapsalu fotoklubi organisaator. Tema fotosid on kasutatud trükiste kujundamisel. 

Joonistas karikatuure, mida avaldas alates 1970. aastatest pseudonüümiga WIL ajakirjas Pikker ja ajalehes Töörahva Lipp.

Viljar Viljamäe on maetud Haapsalu metsakalmistule.

## Auhinnad
* 1987 – parima autorifoto auhinna.

## Viited
Ki no Tsurayuki

**Ki no Tsurayuki** (紀 貫之, 872 – 945) oli Heiani ajastul elanud jaapani luuletaja, õukondlane ja ametnik, üks kolmekümne kuuest luulepühakust. Ta oli 905. aastal ilmunud esimese keiserliku luuleantoloogia "Kokin Wakashū" ("Vanema ja praeguse jaapani luule kogu") peatoimetaja ja jaapanikeelse eessõna autor. 

Aastatel 930–935 oli ta Tosa provintsi kuberner.

## Tegevus kirjanikuna
Lisaks "Kokin Wakashū" toimetamisele pani Tsurayuki aluse jaapanikeelsele päevikukirjandusele, kirjutades umbes 935. aastal "Tosa nikki" ("Tosa päeviku"), milles kirjeldab oma reisi Shikoku saarel asuvast Tosa provintsist tagasi Kyotosse. 

Säilinud on ka Tsurayuki isikukogu ja sadu luuletusi erinevates keiserlikes luuleantoloogiates. Samuti on ta esindatud luulekriitik Fujiwara no Teika koostatud kuulsas luuleantoloogias "Hyakunin Isshu" ("100 luuletust, 100 luuletajat").

Tsurayuki populariseeris ka jaapanikeelset *[[waka]]*-luulet alternatiivina Heiani ajastul Jaapanis levinud hiinakeelsele *[[kanshi]]*-luulele.

## Isiklikku

Ta oli jaapani luuletaja Ki no Tomonori onupoeg. Tsurayuki poeg Ki Tokibumi oli samuti luuletaja ja osales teise keiserliku luuleantoloogia "Gosen-shū" koostamisel.

## Viited

## Välislingid

* Tsurayuki biograafia ja valik luuletusi. Wakapoetry.com (inglise keeles)
* Rein Raud "Luuleruum – Jaapani klassikaline luule" Vikerraadio, 26. oktoober 2011
Wolfgang Ketterle

**Wolfgang Ketterle** (sündinud 21. oktoobril 1957) on saksa füüsik. Ta töötab füüsikaprofessorina Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis. Tema teadustöö on keskendunud katsetele, kus aatomeid jahutatakse absoluutse nulli lähedasele temperatuurile. 2001. aastal sai ta koos Eric Allin Cornelli ja Carl Wiemaniga Nobeli füüsikaauhinna.
Livnõ rajoon

**Livnõ rajoon** (vene keeles *Ливенский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Livnõ linn (ei kuulu rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb põhjas Krasnaja Zarja rajooniga, idas ja kagus piirneb ta Lipetski oblastiga, lõunas Dolgoje rajooniga, edelas Kolpnõ rajooniga, läänes Pokrovskoje rajooniga ja loodes Verhovje rajooniga.

Rajooni pindala on 1806,3 km². Elanike arv oli 2012. aastal 32 170, 2009. aastal 33 182 ja 2002. aastal 34 200.

Livnõ rajoonis on 145 asulat, mis kuuluvad kuueteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Sosna.

## Viited
Tsüklobarbitaal

**Tsüklobarbitaal** (ka *[[Phanodorm]]*) on keemiline aine ja ravimi toimeaine. Ravimina liigitatakse tsüklobarbitaal barbituraatide hulka.

See psühhotroopne aine on varasematel aegadel leidnud rakendust unetuse ravis. Tänapäeval leidub seda ravimites koos mitmete muude toimeainetega.

Varem on esinenud tahtliku mürgitamise juhtumeid, mil enesetapjad on proovinud surma esilekutsumiseks tsüklobarbitaali sisaldavaid tablette üle annustada.

1940. aastatel tootis tsüklobarbitaali Saksamaal Bayer-Merck.(Irving 272:1983)

## Viited

## Välislingid
*David Irving,*[http://www.fpp.co.uk/books/Morell/Morell.pdf "The Secret Diaries of Hitler's Doctor"]*,(1983) ISBN 0-02-558250-X
*PHANODORM USES 
*Index Nominum 2000: International Drug Directory, 17. trükk 
*Hans-Joachim Neumann ja Henrik Eberle, "Kas Hitler oli haige? Lõppdiagnoos", 2013 (*"War Hitler krank? Ein abschließender Befund*", Gustav Lübbe Verlag, 2009)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Cyclobarbital]] seisuga 27.09.2017.*
Koroli

**Koroli** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Navi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda.
Pokrovskoje rajoon

**Pokrovskoje rajoon** (vene keeles *Покровский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Pokrovskoje alev.

Rajoon piirneb põhjas Zalegoštši rajooniga, idas Verhovje rajooniga, kagus Livnõ rajooniga, lõunas Kolpnõ rajooniga, edelas Maloarhangelski rajooniga ja läänes Sverdlovski rajooniga.

Rajooni pindala on 1411 km². Elanike arv oli 2012. aastal 14 326, 2009. aastal 16 578 ja 2002. aastal 18 027.

Pokrovskoje rajoonis on 165 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Pokrovskoje alevi) ja kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Lipovets, Trudõ, Kunatš, Medvežka, Fošnja ja Sosna.

## Viited
Koti

**Koti** oli mitme Eesti küla nimi:
*Koti, Põlvamaal Kõlleste vallas
*Koti, Põlvamaal Põlva vallas
*Koti, Pärnumaal Audru vallas

## Vaata ka
*Koti tänav, endine tänav Rakveres
Koti (Kõlleste vald)

**Koti** oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Karilatsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda.
Kruuta

**Kruuta** oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Roosi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.

## Vaata ka
*Kruuta mõis
Heino Luiga

**Heino Luiga** (sündinud 5. detsembril 1950 Petseri rajoonis Ugar'ovas) on eesti koolijuht. 

## Haridus
1969. aastal lõpetas ta Misso Keskkooli. 1974. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina.

## Töö
1978. aastal oli ta Obinitsa 8-klassilise kooli direktor, aastatel 1979–1981 aga Vana-Koiola 8-klassilise kooli direktor.

1980. aastatel töötas ta Põlva Rajooni RSN Täitevkomitee Haridusosakonnas, 1990. aastatel Põlva maakonnavalitsuse haridusosakonna juhataja.

Aastatel 2000–2014 oli ta Räpina Aianduskooli direktor.

## Tunnustus
* 2013 Põlvamaa vapimärk

## Viited
Kurõkülä

**Kurõkülä** (ka **Kureküla**) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Mägiotsa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Kuudra

**Kuudra** (ka **Kuudsa**) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Lutsu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. 

Nõukogude perioodil oli Kuudra küla Põlva külanõukogu koosseisus. Elanike arv 1959. aasta rahvaloenduse järgi oli 54, 1970. aastal 43.

Küla kaotati 1978. aastal.

## Viited
Kükä

**Kükä** (ka **Küka**) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Meeksi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.

## Vaata ka
*Kükä mõis
Sverdlovski rajoon

**Sverdlovski rajoon** (vene keeles *Свердловский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Zmijovka alev.

Rajoon piirneb kirdes Zalegoštši rajooniga, idas Pokrovskoje rajooniga, kagus Maloarhangelski rajooniga, lõunas Glazunovka rajooniga, läänes Kromõ rajooniga ja loodes Orjoli rajooniga.

Rajooni pindala on 1061,4 km². Elanike arv oli 2012. aastal 16 275, 2009. aastal 17 596 ja 2002. aastal 18 070.

Sverdlovski rajoonis on 112 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Zmijovka alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Nerutš ja Optuhha.

## Viited
Laaksaarõ

**Laaksaarõ** on paikkond Tartu maakonnas Räpina vallas Parapalu küla territooriumil. Paikkond oli varem küla staatuses (**Laiksaare**). Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda.

## Vaata ka
*Laaksaare
Saksa Demokraatliku Vabariigi marssal

**Saksa Demokraatliku Vabariigi marssal** (saksa keeles *Marschall der Deutschen Demokratischen Republik*, ka *Marschall der DDR*) oli aastatel 1982−1989 Saksa Demokraatliku Vabariigi kõrgeim sõjaväeline auaste. 

Sellest madalam oli armeekindrali auaste. 

Aukraadi ei antud mitte kellelegi.

## Vaata ka
*Marssal
Nemwaltzi villa

**Nemwaltzi villa** on arhitekt Johannes Fuksi projekteeritud hoone Viljandis aadressil Oru 21. 

Hoone renoveeriti 2014. aastal ja selles asub Maaelu Edendamise Sihtasutus.

## Ajalugu
Hoone valmis 1924. aastal. 1940. aastal hoone natsionaliseeriti ning selles asus keskhaigla, hiljem lastesõim. Pärast sõime töö lõpetamist seisis hoone aastaid tühjana ning renoveeriti aastal 2014.

## Välislingid
* Oru 21. Ajalooline õiend Kultuurimälestiste riiklikus registris
Vernik

**Vernik** on perekonnanimi. 

Nimede eestistamisel anti mõnedele sellenimelistele uueks perekonnanimeks Neem või Vermet.

## Nime kandjaid
* Erika Aland-Vernik, eesti kirjanik
* Aleksander Vernik, Eesti sõjaväelane
* Johannes Vernik (hiljem Juhan Vermet), Eesti sõjaväelane
* Kene Vernik, eesti laulja
* Linda Vernik, eesti filmikunstnik
* Triinu Vernik, eesti kohtunik ja advokaat
* Ene-Mall Vernik-Tuubel, eesti psühholoog

## Vaata ka
*Värnik
Kassimovo

**Kassimovo** (soome *Kasimo*) on küla Venemaal Leningradi oblastis Vsevoložski rajoonis Agalatovo külaasunduses.
Birštonase omavalitsus

**Birštonase omavalitsus** (leedu keeles *Birštono savivaldybė*) on 1. järgu haldusüksus Leedus endise Kaunase maakonna aladel. 

Omavalitsuses on kaks haldusüksust, selle pindala on 124 km2 ja elanike arv oli 2014. aastal 4370 inimest.

Aastal 1966 sai Birštonase linn vabariikliku alluvusega linna staatuse. Aastal 1995 loodi sellest **Birštonase linna omavalitsus**. Aastal 1999 liideti sellega osa Prienai rajoonist ja ühtlasi sai omavalitsus tänapäevase nimekuju. Birštonase omavalitsusse kuulub Birštonase vald, omaette haldusüksuse moodustab veel Birštonase linn.

Suurim asula on halduskeskus Birštonas (2422 inimest), suuruselt teine asula omavalitsuses on Birštonase huutor. 2011. aasta seisuga olid elanikest 97,92% leedulased, 0,71% venelased, 0,35% poolakad ja 1,02% oli teistest rahvustest.

Omavalitsuse suurim jõgi on Nemunas, selle territoorium kuulub Nemunase loogete regionaalparki.


Birstono_savivaldybe.2011-06-15.jpg|Omavalitsuse administratiivhoone
Škėvonių_atodanga,_iš_Giraitiškės_pusės.JPG|Škėvonysi paljand
Nemajūnai,_piliakalnis.JPG|Nemajūnai linnamägi
Škėvonys1.JPG|Škėvonys


## Viited

## Välislingid

* Birštonase omavalitsuse koduleht
Maaühendus

**Maaühendus** on elektrivõrgus oleva seadme pingestatud osa juhuslik juhtiv ühendus maaga või maaga ühendatud seadmeosaga. Maaühendus tekib tavaliselt isolatsioonirikke tagajärjel. Kui seejuures toitevõrgu neutraalpunkt on maandatud, kujutab maaühendus endast ühefaasilist lühist. Ka muudel juhtudel võib maaühendus areneda lühiseks.

Maaühendus on kas otsene (näiteks õhuliini juhtme mahalangemise korral) või kaudne (nt kereühendus maandatud metallkere või juhtivast materjalist kaitsekesta korral). Maaühendus võib põhjustada elektriseadme töös häireid ning ohtlikku sammu- ja puutepinget.

## Viited
Jaak Hinrikus

**Jaak Hinrikus** (sündinud 8. aprillil 1943 Virumaal Lahu külas) on eesti põllumajandustegelane.

1961. aastal lõpetas ta Rakke Keskkooli. 1966. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaarteaduskonna loomaarstina. 

1968. aastast töötas Põlva kolhoosi loomaarstina. 1991. aastast oli Põlva kolhoosi esimees, hiljem Põlva kolhoosist välja kasvanud Põlva Põllumajanduse Osaühingu (nimemuutuse järel Põlva Agro OÜ) juhatuse esimees ja osanik. 2007. aastal omandas ta Põlva Agro OÜ-s enamusosaluse (90%). 2008. aastal müüs Põlva Agro OÜ Leedu Agrowill Groupile 200 miljoni krooni eest.

Ta on olnud Põlva vallavolikogu esimees.

Ta on olnud ka Eesti Piimakvoodi Nõukogu esimees, Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistu nõukogu liige ja Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja piimatoimkonna liige.

## Tunnustus
*2002 Aasta põllumees
*2003 Eesti parim piimakarjakasvataja
*2010 Põlvamaa Vapimärk, Põlva maakonna elutööpreemia

## Viited
Hugh Hefner

**Hugh Marston Hefner** (9. aprill 1926 Chicago – 27. september 2017 Los Angeles) oli USA ajakirjaväljaandja, ärimees ja *playboy*. 

Eeskätt oli ta tuntud 1953. aastast ilmuva ajakirja Playboy peatoimetaja ja väljaandjana.
Kere (tehnika)

**Kere** (ka korpus) on  liiklusvahendi (nt laeva, auto), masina (mootori, tööpingi), aparaadi (fotoaparaadi, arvuti) vm seadme keskne osa, mille külge ja/või sisse on monteeritud muud vajalikud osad (mehhanismid, koostud, detailidid).

## Viited
Kereühendus

**Kereühendus**  on juhtiv ühendus elektripaigaldise või -seadme pingestatud osa ja kere vahel. Kereühendus tekib lubamatu nähtusena enamasti isolatsioonirikke tagajärjel või paljaste pingestatud ahelaosade deformeerumisel.

Niisuguse ühenduse korral rakendub kerele puutepinge. Sellest tuleneva elektrilöögi ohu ärahoidmiseks rakendatakse kere maandamist, potentsiaaliühtlustust ja rikkevoolukaitset. Kasutatakse ka kaitseisolatsiooni, väikepinget, puutevõimatut paigutust vm.

## Vaata ka
* Kaitseklass

## Viited
Uitvool

**Uitvool** (ka rändvool) on elektripaigaldistest ja -seadmetest soovimatult pinnasesse, vette või maa-alustesse tarinditesse (nt metalltorustikesse) hargnev elektrivool. Uitvoolud võivad olla lühiajalised (nt isolatsioonirikkest põhjustatud maaühenduse korral) ja kestvad, nt raudtee läheduses. Metalltarindite pinnase kokkupuute kohtades võivad uitvoolud põhjustada tugevat elektrokeemilist korrosiooni .

## Viited
Sammupinge

**Sammupinge** on käidaval juhtival pinnal (enamasti maapinnal) ühe sammu kaugusel asuvate punktide vaheline elektripinge. Seda pinget võib põhjustada maaühenduse korral tekkiv vool, uitvool või välguvool, mis hargneb jalgade kaudu läbi keha. Elektrivõrgu maaühenduskoha ja välgulöögikoha läheduses võib sammupinge olla eluohtlik.

## Sammupinge arvutus
Sammupinge ja vastavalt keha läbiv vool on seda suurem, mida kõrgem on vooluallika pinge, mida suurem on pinnase takistus ja mida lähemal ollakse voolu sisenemise kohale.

Vooluallika (nt elektriliini pinge ja lühisahela takistus määravad maasse suunduva voolu tugevuse:

: I_\text{sc} = \frac{U_\text{phase}}{R_0+R_\text{cont}},

kus *I*sc on lühisvoolu tugevus, *U*phase – liini faasipinge, *R*0 – liini toitva võrgu neutraali talitlusmaanduse takistus ((*ca* 1 Ω) ) ja *R*cont – valgumistakistus kontaktikohas (10 oomi ringis).

Näiteks 35&nbsp;kV liinijuhtme mahalangemisel võib maasse suunduda  enam kui tuhande ampri tugevune vool. Pikselöögi vool võib olla lühiajaliselt mitukümmend tuhat amprit. See vool tekitab maapinda kui elektritakistust läbides selle eri punktide vahel pinge (vastavalt Ohmi seadusele).

Sammupinge orienteeriva väärtuse saab arvutada valemiga

: U_\text{step} = \frac{I_\text{sc} \rho a}{2 \pi x (x+a)},

kus  \rho  on pinnase eritakistus (sajad oomm-meetrid),  a   – sammu pikkus (0,7–0,9&nbsp;m) ja  x   – kaugus kontaktikohast.

## Ohutus
Sammupinge võib ulatuda mõnest voldist sadade voltideni. Seejuures inimese keha läbiv vool oleneb peale pinge ka jalgade ja pinnase vahelisest üleminekutakistusest ja keha enda takistusest (arvutuslikult 1 kΩ). Inimesele võib osutuda ohtlikuks kestvalt mõjuv vool, mis on tugevam kui 10–20&nbsp;mA (50&nbsp;Hz vahelduvvoolu korral).

Kuna kehale rakenduv pinge on võrdeline sammu pikkusega, tuleb ohukohast eemalduda võimalikult lühikeste sammudega jalgu üksteisele võimalikult lähedale hoides. Samuti võib eemalduda ühel jalal hüpates või jalgu koos hoides kahel jalal hüpates (tuleb vältida kukkumist).

Eriti ohtlik on sammupinge suurtele loomadele, sest nende esi- ja tagajalga vahemaa on suur.

## Viited
Fermaat

**Fermaat** on muusika noodikirja märk, mis annab muusikateose esitajale teosest ja muusikastiilist sõltuva võimaluse helivältust pikendada.
Punkt (muusika)

**Punkt** on muusika noodikirja märk, mis noodi või pausi järel pikendab helivältust poole võrra. Järgmine punkt pikendab helivältust poole võrra eelmise punktiga lisandunud vältusest.
Kaija M Kalvet

**Kaija M Külm** (sünninimi **Kaija Maarit Kalvet**; 2022. aastani **Kaija M Kalvet**; sündinud 14. märtsil 1989) on eesti lavastaja, näitleja ja dramaturg.

2007. aastal lõpetas ta Tallinna Inglise Kolledži ja 2011. aastal Tartu Ülikooli filosoofia ja semiootika instituudi semiootika ja kulturoloogia õppekava bakalaureuseõppe. 2011–2015 õppis ta Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias etenduskunstide osakonnas teatrikunsti erialal harrastusteatri juhi suunal. 2019–2021 omandas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Lavakunstikoolis lavakõne ja teatripedagoogika magistrikraadi. 

Külm oli üks seitsmeteistkümnest kursusekaaslasest, kes asutasid 2013. aastal teatri Must Kast, kus töötab siiani.

Külm on Eesti Lavastajate ja Dramaturgide Liidu liige ning Eesti Näitlejate Liidu liige. 

## Looming
### Lavastusi
*Kaija M Külm ja Jaanika Tammaru "Lilli", Must Kast 2023
*Elli Salo "Alina", Must Kast 2021
*Piret Raud "Ernesto küülikud", Must Kast 2019
*Kaija M Kalvet "Jõud", Must Kast 2016
*Ingmar Bergman "Persona", Must Kast 2015
*Kaija M Kalvet "Õhupallid", Must Kast 2015
*Maurice Maeterlinck "Pelleas & Melisande", TÜVKA/Must Kast 2014
*Viktor Pelevin "Ühe libalooma lugu", TÜVKA/Must Kast 2014

### Teatrirolle

* Olga – Anton Tšehhov "Kolm õde" (lavastaja Ingomar Vihmar), Must Kast 2022
*Osatäitja – "Pidu katku ajal" (lavastaja Birgit Landberg), Must Kast 2021
*Micaëla – Georges Bizet "Carmen" (lavastaja Peeter Volkonski), Must Kast ja Paide Teater 2020
*Osatäitja – Joosep Susi "Memm" (lavastaja Maret Tamme), Must Kast 2020
*Leinav naine  – Karl Ristikivi "Hingede öö", Tartu Uus Teater ja Labürintteatriühendus G9 2018
*Osatäitja – Peeter Volkonski "Kangelased" (lavastaja Peeter Volkonski), Must Kast 2016
*Tiina – Marite H. Butkaite "Võõrana põhjala kõrbes" (lavastaja Lennart Peep), Must Kast 2016
*Julia – William Shakespeare "Romeo ja Julia" (lavastaja Ingomar Vihmar), TÜVKA ja Eesti Draamateater 2015
*Osatäitja – Ivar Põllu "1987" (lavastaja Ivar Põllu), TÜVKA ja Tartu Uus Teater 2015

## Viited
Karl Gustav Adamsoo

**Karl Gustav Adamsoo** (sündinud 1. detsembril 1994 Tartus) on eesti suhtekorraldaja ja meediaõpetaja.

## Haridus
Ta on lõpetanud 2018. aastal Tartu Ülikooli kommunikatsiooni ja majandusteaduse bakalaureuseõppe ning 2020. aastal magistriõppe ajakirjanduse ja kommunikatsiooni erialal. Ülikooli lõputöödes keskendus ta eakate digipädevusele, pälvides UNESCO korraldatud lõputööde konkursil esikoha.

## Karjäär
* 2016–2019 Tartu Jaan Poska Gümnaasium, meedia ja kommunikatsiooni õpetaja
* 2019–2022 Telia Eesti AS, PR projektijuht
* 2022–2023 AS-i Postimees Grupp, kommunikatsioonijuht
* 2022–2023 Raadio Elmar, saate "Mitte ainult muusikast" saatejuht-toimetaja
* 2023– Telia Eesti AS, sisekommunikatsiooni juht

## Muusika
### "Eesti otsib superstaari" 2015
Ta oli 2015. aastal telesaate "Eesti otsib superstaari" kuuenda hooaja finalist, jäädes kümne finalisti hulgas viiendale kohale.

### Muusika videosalvestisi
* Karl Gustav Adamsoo – "Aeg annab vastused" (2015)
* Demie - "Ootan veel" (kaastegev Gustav)
* Karl Gustav Adamsoo – "Ma jään" (2016)
* Karl Gustav Adamsoo – "Forever" (2016)

## Muu tegevus
Ta on üks Facebookis tegutseva eakate nutiabi grupi loojatest.

## Viited

## Välislingid
*WEBINAR: Kuidas rebasena ülikoolis ellu jääda? – TÜ ühiskonnateaduste instituut (2017)
*Karl Gustav Adamsoo bakalaurerusetöö "Eakate digipädevus - hoiakud ja probleemid nutiseadmete kasutamisel". Tartu Ülikool, DSpace, 2018
*Karl Gustav Adamsoo: kuidas Sul läheb, vanaema? Postimees, 17. detsember 2018
*Karl Gustav Adamsoo: ole tõeliselt julge, ava tõrjutud inimhingele uks. Eesti Päevaleht, 28. oktoober 2019
*Karl Gustav: võtsin staarisaate jaoks akadeemilise puhkuse. Õhtuleht, 9. mai 2015
*Staarisaatest lahkuv Karl Gustav valas pisaraid: "Meestelgi on need olemas!". Õhtuleht, 12. mai 2015
*Pilk peale! Mis on saanud superstaarisaate kaduma läinud tähtedest? TV3, 31. jaanuar 2020
*Karl Gustav Adamsoo: "Tehnoloogilised lahendused arenevad täisvõimsusel, kas seenior sprindib või lohiseb nendele järele?" Turundajate Liit, 23. veebruar 2022
*Karl Gustav Adamsoo: "Ärapanija, kas sa päriselt tahad sellises maailmas elada?" Postimees, 1. november 2021
*Karl Gustav Adamsoo: "Sul on täpselt nii kaua kiire, kui saad teada, et vanaema enam pole." Postimees, 17. detsember 2021
*Raadio Elmar tiimi uus liige Karl Gustav Adamsoo: väikesest peale olen kandnud endaga kaasas unistust saada ühel päeval saatejuhiks. Raadio Elmar, 18. jaanuar 2022
*Karl Gustav Adamsoo pilguheit möödunud aastale: maailm pakkus mulle nii palju, et hetkel tuleb ikka veel kananahk ihule. Õhtuleht, 4. jaanuar 2016
*Kuula: Tõeline pisarakiskuja! Superstaarisaate kasvandik Karl Gustav Adamsoo avaldas imekauni singli. Delfi, 24. juuni 2016
Hõbepuulised

**Hõbepuulised** (*Elaeagnaceae*) on sugukond soontaimi kaheiduleheliste klassist.

## Levik
Hõbepuuliste sugukonna taimed pärinevad Aasiast, osaliselt Lõuna- ja Põhja-Ameerikast.

## Perekonnad
**Elaeagnus* L. – hõbepuu
**Hippophae* L. – astelpaju
**Shepherdia* – piisonipõõsas

## Viited
Hiire tänav

**Hiire tänav** on tänav Viljandi kesklinnas.

Tänav ühendab Johan Laidoneri platsi ja Oru tänavat. Hiire tänaval asub üks hoone, Park Hotell Viljandi.
Tänava pikkus on 86 m.

## Ajalugu
Tänav on kantud linnaplaanidele alates 1784. aastast. Nimi tuleneb ilmselt asjaolust, et tänav oli väga kitsas ja lühike. Tänava saksakeelsed nimekujud on olnud *Mäusegasse* ja *Mausegasse*. 

Pärast Teist maailmasõda on tänav 1944. aasta suurpõlengu tagajärjel ühepoolse hoonestusega. 

Tänav rekonstrueeriti 2021. aasta sügisel: paigaldati uus vee- ja kanalisatsioonitorustik ning sillutis; varasema pärnaallee asemel istutati sahhalini kirsid.

## Viited
Führerhauptquartier Werwolf

**Werwolf** (eesti keeles 'libahunt') oli Adolf Hitleri peakorter II maailmasõja Idarindel Ukrainas. See asus umbes 12 kilomeetri kaugusel Vinnõtsjast männimetsas. 

Punkri rajamist alustati detsembris 1941. Hitler andis oma uuele peakorterile Ukrainas nime Werwolf (Ohler, 128:2017). Pärast 6. armee riismete kapitulatsiooni Stalingradi all 1943. aastal sattus Hitler sinna 1943. aastal vaid mõneks päevaks, sest Punaarmee pealetung liikus aina kaugemale (Ohler, 139:2017). Sakslased hävitasid punkri. Jossif Stalini korraldusel otsiti see märtsis 1944 läbi, kuid mingeid dokumente ei leitud. 

## Vaata ka
**[[Führerbunker]]*

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud saksa- ja soomekeelset artiklit [[:fi:Werwolf (Hitlerin päämaja)]] seisuga 28.09.2017.*

## Välislingid
Müstitsism

**Müstitsism** on religioosne või spirituaalne praktika, mille järgi on intuitsiooni teel võimalik omandada absoluutset või peidetud tõde . 

Praktikaga võivad seotud olla erinevad ideoloogiad, legendid, müüdid, riitused ja ka maagia .
Mõiste "müstitsism" tuleneb kreekakeelsest sõnast "μυω", mis tähendab otsetõlkes "varjama". 
## Viited
Aishwarya Rai

**Aishwarya Rai** (tulu keeles ಐಶ್ವರ್ಯಾ ರೈ; sündinud 1. novembril 1973) on india näitleja ja endine modell, Miss World 1994.

Enamik filme, milles ta mänginud, on hindikeelsed, kuid ta on mänginud ka telugu-, tamili- ja ingliskeelsetes filmides.

Modellina on ta esinenud muuhulgas L'Oreali, Pepsi, Coca-Cola, Longinesi ja De Beersi reklaamides.

Ta on abielus näitleja Abhishek Bachchaniga. Usutunnistuselt on ta hindu.

## Filmograafia

* 1997: *Iruvar*
* 1997: *…Aur Pyar Ho Gaya*
* 1998: *Jeans*
* 1999: *Aa Ab Laut Chalen*
* 1999: *Hum Dil De Chuke Sanam*
* 1999: *Taal*
* 1999: *Ravoyi Chandamama*
* 2000: *Sanam Tere Hain Hum*
* 2000: *Mela*
* 2000: *Kandukondain Kandukondain*
* 2000: *(Josh)*
* 2000: *Hamara Dil Aapke Paas Hai*
* 2000: *Dhaai Akshar Prem Ke*
* 2000: *Mohabbatein*
* 2001: *Albela*
* 2002: *Devdas*
* 2002: *Hum Tumhare Hain Sanam)*
* 2002: *Hum Kisise Kum Nahin*
* 2002: *23rd March 1931: Shaheed*
* 2002: *Shakti – The Power*
* 2003: *Dil Ka Rishta*
* 2003: *Kuch Naa Kaho*
* 2003: *Chokher Bali*
* 2004: *Khakee*
* 2004: *Kyun! Ho Gaya Na…*
* 2004: *Bride and Prejudice*
* 2004: *Raincoat*
* 2005: *Shabd*
* 2005: *Bunty Aur Babli*
* 2005: *The Mistress of Spices*
* 2006: *Provoked: A True Story*
* 2006: *Umrao Jaan*
* 2006: *Dhoom – Back in Action* *(Dhoom 2)*
* 2007: *Journey Across India*
* 2007: *The Last Legion*
* 2007: *Guru*
* 2008: *Jodhaa Akbar*
* 2008: *Sarkar Raj*
* 2009: *The Pink Panther 2*
* 2010: *Action Replayy*
* 2010: *Raavanan*
* 2010: *Enthiran*
* 2010: *Guzaarish*
* 2015: *Jazbaa*
* 2016: *Sarbjit*
* 2016: *Ae Dil Hai Mushkil*

## Välislingid
*
Zalegoštši rajoon

**Zalegoštši rajoon** (vene keeles *Залегощенский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti keskosas. Rajooni keskus on Zalegoštši alev.

Rajoon piirneb põhjas Mtsenski rajooniga, kirdes Novosili rajooniga, kagus Verhovje rajooniga, lõunas Pokrovskoje rajooniga, edelas Sverdlovski rajooniga ja läänes Orjoli rajooniga.

Rajooni pindala on 1138 km². Elanike arv oli 2012. aastal 15 032, 2009. aastal 16 479 ja 2002. aastal 17 802.

Zalegoštši rajoonis on 112 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Zalegoštši alevi) ja kümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Nerutš, Zuša, Zalegoštšenka, Dolžanka, Ozerka, Panikovets ja Optuška.

## Viited
Hanskarl von Hasselbach

**Hanskarl von Hasselbach** (õieti *Hans Karl von Hasselbach* (2. november 1903 Berliin – 21. detsember 1981 Pullach im Isartal) oli Saksa kirurg ja Adolf Hitleri saatearst. 

Gümnaasiumi lõpetas von Hasselbach Sileesias Hirschbergis. Arstiteadust õppis ta Breslau, Rostocki, Müncheni ja Freiburgi ülikoolis. 1927. aastal kaitses ta Freiburgi ülikoolis meditsiinidoktori väitekirja kaelafibroomi teemal. Von Hasselbach töötas Bochumis Bergmannsheili kiirabihaiglas ja Berliini ülikooli kirurgiakliinikus. 

1932. aastal astus von Hasselbach NSDAP-sse (pilet nr 2 794 377) ja SA-sse ning 1933. aastal *[[SS]]*-i (tunnistus nr 264 054), 1943. aastal sai *[[Sturmbannführer]]*'i auastme.

## Adolf Hitleri saatearst

Von Hasselbach liitus Hitleri saatjaskonnaga 1936. aastal. 

Kirurgilist esmaabi pakkus füürerile von Hasselbach. Morell aga manustas Hitlerile valude vaigistamiseks Optalidoni.

8. oktoobril 1944 sai teatavaks, et dr von Hasselbach pagendatakse kaugemasse punkrisse ja tema kohustused võtab üle Ludwig Stumpfegger.

Hitleri arstide konflikt 1944. aastal lõppes Karl Brandti, Hanskarl von Hasselbachi ja Erwin Giesingi vallandamisega.

Ameeriklased otsisid Hitleri arstid ükshaaval üles. Von Hasselbach vahistati 13. aprillil 1945 Harzi mäestikus ja anti kohtu alla.

Neumann ja Eberle on maininud ka Hitleri endise saatekirurgi iseloomu, nimelt näidanud ta end Nürnbergi järelprotsessidel sirgeseljalise mehena. Kohtunikud pidasid teda läbinisti ausaks ja usaldusväärseks süüaluseks, kes polnud Hitlerist "sisse võetud". 

Vangistusest vabanedes töötas Hanskarl von Hasselbach 1970. aastani Bielefeldi lähedal Bethelis Bodelschwingi haigla kirurgiaosakonna ülemarstina.

## Viited

## Välislingid
*David Irving,*[http://www.fpp.co.uk/books/Morell/Morell.pdf "]*The Secret Diaries of Hitler's Doctor''"'',(1983) ISBN 0-02-558250-X
*Hans-Joachim Neumann ja Henrik Eberle, "Kas Hitler oli haige? Lõppdiagnoos", 2013 ("War Hitler krank? Ein abschließender Befund", Gustav Lübbe Verlag, 2009
*Norman Ohler, "Patsient A : Uimastid Kolmandas Reichis". Tallinn: Helios kirjastus, 2017, ISBN 9789949554973

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Hanskarl von Hasselbach]] seisuga 28.09.2017.*
Veera Hirsik

**Veera Hirsik** (18. oktoober 1927 Vedernika, Petserimaa – 20. november 2021) oli setu rahvalaulik.

Töötas aastaid Värska Keskkooli matemaatikaõpetaja ja õppealajuhatajana.

1964. aastast oli ta Värska leelokoori Leiko juhendaja.

## Tunnustus
*1994 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (setu kultuuri edendamise eest)
*2001 Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind
*2002 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2003, 2007 Anne Vabarna nimeline omakultuuripreemia
*2008 Põlvamaa Vapimärk
*2016 Eesti Kultuurkapitali Põlvamaa ekspertgrupi elutööpreemia

## Viited

## Välislingid
*setomaa.ee: Veera Hirsik - 90 (setu keeles)
*Nekroloog
Urmas Jõgeva

**Urmas Jõgeva** (sündinud 23. juulil 1961) on eesti ettevõtja.

1981. aastal lõpetas ta Õisu Toiduainetetööstuse Tehnikumi piimatoodete tehnoloogina.

Ta on AS Värska Vesi juhatuse esimees ja selle ettevõtte kaasomanik.

## Tunnustus
*2010 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2011 Põlvamaa vapimärk

## Viited
Kiskunmajsa

**Kiskunmajsa** on linn Ungaris  Bács-Kiskuni komitaadis, Kiskunmajsa kreisi halduskeskus. Asub Kiskunhalasi ja Kiskunfélegyháza vahel, neid linnu ühendava raudtee ääres.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil oli 93% elanikest ungarlased, 6% mustlased ja 1% muudest rahvustest.

Linna ühendab Kecskemétiga kitsarööpmeline raudtee, mis  2010. aastal tegevuse lõpetas.

Linnas asub 1743. aastal valminud barokkstiilis rooma-katoliku kirik ja 1956. aasta Ungari ülestõusu muuseum.

## Viited

## Välislingid
*Kiskunmajsa koduleht
Türnpuulised

**Türnpuulised** (*Rhamnaceae*) on sugukond soontaimi kaheiduleheliste klassist.

## Perekondi
**Berchemia* – berheemia
**Ceanothus* – punajuur
**Colletia* – ankurtürn
**Frangula* Mill. – paakspuu
**Krugiodendron* – krugipuu
**Rhamnus* L. – türnpuu
**Sageretia* – sagereetsia
**Ziziphus* – kreektürn

## Välislingid
* Türnpuulised andmebaasis eElurikkus
Merivälja (seriaal)

**"Merivälja"** on 2017. aasta Eesti draamaseriaal. Põnevikku näitas TV3.

Telesarja stsenarist on Indrek Hargla, režissöör Triin Ruumet, produtsent Ken Saan.

Sarjas mängivad näitlejad Lauli Otsar, Merle Palmiste, Argo Aadli, Andrus Vaarik, Olav Osolin, Tarvo Krall, Maria Avdjuško, Lee Trei, Andres Lepik jt.

Sarja muusika kirjutas Taavi Aavik. 

## Välislingid
* http://m.publik.delfi.ee/article.php?id=79341648
* https://www.facebook.com/meriv2lja
Vello Saar

**Vello Saar** (16. aprill 1958 Räpina – 17. juuni 2024 Põlva) oli Eesti ettevõtja. 

Tal on kolm last. Üks nendest on Marika Saar. 

1983. aastast saadik töötas ta Värska sanatooriumis. Alates 1993. aastast oli ta AS Värska Sanatoorium juhatuse esimees ja üks omanikest. 

Ta oli ka AS Värska Veekeskus ja OÜ Värska Vara juhatuse liige. 

Samuti oli ta Eesti Rehabilitatsiooniasutuste Liidu juhatuse liige, Eesti Terviseturismi Ühenduse juhatuse liige, SA Lõuna-Eesti Turism nõukogu liige, Räpina Inkubatsioonikeskuse nõukogu liige ning Seto Kongressi Vanemate Kogu liige. 

Ta on olnud Värska vallavolikogu esimees.

## Tunnustus
*2012 Põlvamaa vapimärk
*2016 Valgetähe IV klassi teenetemärk 
*2020 Võru maakonna aasta ettevõtja 
*2022 Võrumaa vapimärk

## Viited
Novosili rajoon

**Novosili rajoon** (vene keeles *Новосильский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti keskosas. Rajooni keskus on Novosili linn.

Rajoon piirneb kirdes Korsakovo rajooniga, idas Novoderevenkovski rajooniga, kagus Verhovje rajooniga, edelas Zalegoštši rajooniga ja loodes Mtsenski rajooniga.

Rajooni pindala on 778,3 km². Elanike arv oli 2012. aastal 8392, 2009. aastal 9594 ja 2002. aastal 10 591.

Novosili rajoonis on 81 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Novosili linna) ja seitsme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Zuša, Kolpjonka, Panikovets, Nerutš, Pševka, Ditšnja, Vereštšaga, Rakovka ja Malaja Rakovka.

## Viited
Auger de Moléon de Granier

**Auger de Moléon Granier** (umbes 1600 – pärast 1652) oli prantsuse literaat.

Ta valiti septembris 1635 Prantsuse Akadeemia liikmeks (38. tool), kuid heideti kuus kuud hiljem varguse pärast välja.
Ülle Podekrat

**Ülle Podekrat** (16. detsember 1958 – 12. august 2016) oli eesti rahvakultuuri edendaja ja muusikapedagoog.

1982. aastal asus tööle Põlva lasteaia Mesimumm muusikaõpetajana. ta oli Lõuna-Eesti lasteaedade folklooripidude ja üle-eestilise lasteaialaste rahvamängude festivali „Kes aias?“ algataja ja peakorraldaja. 1988. aastal asutas ta folkloorirühma Käokirjas. Ta oli aastaid Eesti rahvamuusikatöötluste festivali Moisekatsi Elohelü idee autor ja peakorraldaja

## Tunnustus
*2000 Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind
*2005 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (pärimuspõhise muusikaõpetuse süsteemi loomine ja folklooripidude korraldamine)
*2006 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2007 Pärimuskultuuri auhind
*2013 Põlvamaa aasta kultuuripreemia
*2014 Põlvamaa Vapimärk

## Viited
Lepikeste

**Lepikeste** oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Suure-Veerksu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Hispaania mastif

**Hispaania mastif** on Hispaaniast pärinev koeratõug.

Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta muuhulgas kirjas: "Väga ilus ja arukas koer ning see peegeldub ka tema ilmest. Rustikaalne, kiinduva loomuga, sõbralik ja väärikas koer."


Mastspagn1.jpg
MastinLeones.jpg
ИСПАНСКИЙ МАСТИФ.JPG


## Viited

## Välislingid

* Hispaania mastif koer.ee saidil
Liitva (küla)

**Liitva** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Navi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Liivaku

**Liivaku** oli mitme Eesti küla nimi:
*Liivaku (Järvamaa)
*Liivaku (Virumaa)
*Liivaku (Võrumaa)

## Vaata ka
*Liivaku järv
*Liivaku mõis
*Liivakupalu
Karsti lambakoer

**Karsti lambakoer** on Sloveeniast pärinev koeratõug.

Tõustandardi järgi on Karsti lambakoer on suurepärane karjakoer ja väga hea valvur. Tänapäeval kasutatakse teda rohkem valve- ja kaitsekoerana.

Samas allikas on koera käitumise/iseloomu kohta muuhulgas kirjas: "Heatahtliku olemusega, julge ja valvas, olemata kuri; oma peremehe suhtes väga andunud; mõõdukalt elava temperamendiga."


Karst Shepherd.jpg
Kraševec.jpg
Karst Shepherd aka Kraški Ovčar 1.jpg


## Viited

## Välislingid

* Karsti lambakoer veebisaidil koer.ee
Liismiti

**Liismiti** oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Sõreste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda.
Charles Louis de Bourbon

**Charles Louis de Bourbon** (2. november 1933 Nijmegen – 16. november 2022 Toronto) oli naundorffistlik Prantsusmaa trooninõudleja **Charles XIII** ja Provence'i krahvi nime all.

Tema vanemad olid Louis Jean Henri Charles Adelberth de Bourbon ("Louis-Adelberth I"; 1908–1975) ja Gudrune Marie Naumann. Pärast isa surma 8. jaanuaril 1975 oli ta Naundorffide noorema (Kanada) haru pea **Charles XII** nime all. Pärast Naudorffide vanema liini väljasuremist 21. detsembril 2008 oli ta kõigi Naudorffide pea ja trooninõudleja **Charles XIII** nime all, kuna viimane Prantsusmaa Naundorff Charles de Bourbon oli ka Charles XII.

Tema abikaasa oli Arline-Marie Winchester (sündinud 1933, tsiviilabielu 1953 Markhamis, kiriklik abielu 3. aprillil 1982 Pariisis) ja nende lapsed on:
*Philippe-Charles de Bourbon (1953–1955)
*Marie-Louise de Bourbon (sündinud 1955), abiellus John Albert Richard Knightiga
*Michel-Henri de Bourbon (sündinud 10. veebruaril 1957 Torontos), abiellus 1976 Deborah Deaniga (sündinud 1956), lahutatud 1984; abiellus Jacqueline Anne Rodrigues'ga; abiellus Yvonne Serdariga
*Jean-Edmond de Bourbon (sündinud 1960), abiellus Laura Linda Rudyga
Murra

**Murra ** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Rummi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Urvaste kihelkonda. Küla kaotati 1940. aastatel.
Määrästü

**Määrästü** (ka **Määrastu**) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Säkna küla alale. Kihelkondlikult jäi küla Räpina ja Põlva kihelkonna alale. Küla kaotati 1970. aastatel.
Mamastõ-Mõtsanuka

**Mamastõ-Mõtsanuka** (ka **Mammaste-Metsanurga**) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Mammaste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Matimäe

**Matimäe** oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Taheva küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Mõndsi

**Mõndsi** (ka **Mõntsi**, **Mõnsi**) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Heisri küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda.
Ora

**Ora** oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Metste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. 1930. aastatel oli see asula paikkonna staatuses.
Palopää

**Palopää** oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Jaanikeste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Pihosi

**Pihosi** (ka **Pihostõ**) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Jõepera ja Meeksi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.

## Vaata ka
*Vana-Pihostõ
*Vastsõ-Pihostõ
Piili

**Piili** (ka **Peeli**) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Tundu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.

## Vaata ka
*Peeli jõgi
Pudru (Võrumaa)

**Pudru** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Hänike küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Urvaste kihelkonda.
Punsaku

**Punsaku** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kääpa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.

## Vaata ka
*Punsaku järv
Novoderevenkovski rajoon

**Novoderevenkovski rajoon** (vene keeles *Новодеревеньковский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Homutovo alev.

Rajoon piirneb kirdes Tula oblastiga, idas Lipetski oblastiga, lõunas Krasnaja Zarja rajooniga, edelas Verhovje rajooniga, läänes Novosili rajooniga ja loodes Korsakovo rajooniga.

Rajooni pindala on 1024,9 km². Elanike arv oli 2012. aastal 10 520, 2009. aastal 12 698 ja 2002. aastal 13 486.

Novoderevenkovski rajoonis  on 81 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Homutovo alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Ljubovša ja Gogol.

## Viited
Pudru

**Pudru** või **Pudruküla** oli mitme Eesti küla nimi:
*Pudru (Valgamaa)
*Pudru (Viljandimaa)
*Pudru (Võrumaa)
Piirimäe

**Piirimäe** on paikkond Võru maakonnas Põlva vallas Aarna küla alal. Enne 1930. aastaid oli see küla staatuses. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. 

## Vaata ka
*Piirimäe mõis
Pürenee mastif

**Pürenee mastif** on Püreneede Hispaania osast Aragónist pärinev koeratõug.

Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas järgmist: "Valvamine ja kaitse. Varasematel aegadel oli
pürenee mastif kasutusel tõrjeks kiskjate, peamiselt huntide ja karude, vastu. Tänapäeval on ta suurepärane maamõisade ja 
nende asukate valvur; kergesti koolitatav."

Samas allikas on koera käitumise/iseloomu kohta muuhulgas kirjas: "Inimsõbraliku, rahuliku, suursuguse ja hästi intelligentsena on ta samas julge ja uhke võõraste suhtes, kelle eest ta kunagi tagasi ei kohku."


MasPiri-Lula-ESP.jpg

Masif pirenejski profil 979.jpg
MasPiri-Astro-SVE.jpg


## Viited

## Välislingid

* Pürenee mastif veebisaidil koer.ee
Balthazar Napoleon IV de Bourbon

**Balthazar Napoleon IV de Bourbon** (sündinud 29. juulil 1958) on India advokaat, põllumees, India Bourbonide (Bourbon-Bhopalide) perekonna pea ja Clermonti krahv.

Tema vanemad on Salvador III (Mumtaz Masih, 1917–1978) ja Mary Matilde Green.

Tema abikaasa on Elisha Pacheco, nende lapsed on 
*Frederick, Shergari hertsog (sündinud 1985)
*Michelle (sündinud 1988)
*Adrian, Rehti hertsog (sündinud 1992) 

## Välislingid
*http://www.bourbon-bhopal.org/