open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ülo Kask

**Ülo Kask** (sündinud 29. märtsil 1952 Tallinnas) on eesti soojusenergeetik ja tehnikateadlane.

## Haridus
Ta lõpetas 1970. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1970–1975 TPI-s, mille lõpetas soojusenergeetikuna. Ta oli aastatel 1987–1990 sama kõrgkooli aspirant, kuid kandidaaditöö "Kroomkattega torude töökindlus elektrijaamades" jäi kaitsmata komisjoni kaotamise tõttu.

Ta kaitses 2001. aastal Tallinna Tehnikaülikoolis  väitekirja "Puitkütus ja selle osakaal Eesti energiabilansis" ning sai tehnikateaduste magistri kraadi.

## Teenistuskäik
Ülo Kask töötab Tallinna Tehnikaülikoolis  alates 1975. aastast. Ta oli soojusenergeetika kateedri insener 1975-1977, assistent 1977-1978 ja õppelabori juhataja 1979-1989, soojustehnika instituudi teadur 1990-2014. Hiljem oli ta Tallinna Tehnikaülikooli Virumaa Kolledžis külalisõppejõud ja aastast 2024 lektor.

## Teadustöö
Ülo Kase põhiline uurimisala on biokütuste kasutamine.

### Teaduskorralduslik tegevus
* 1998-... Eesti Biokütuste Ühingu juhatuse liige
* 2000-... Eesti Kütte- ja Ventilatsiooniinseneride Ühenduse liige
* 2000-... Eesti Soojustehnikainseneride Seltsi liige, volikogu liige alates 2005
* 2003-... ajakirja Eesti Põlevloodusvarad ja -jäätmed toimetuskolleegiumi liige

## Kirjandus
*2000 – "Kask, Ülo". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. I kd, A – Ki. Tallinn 2000. Lk 592–593

## Viited

## Välislingid
*Ülo Kask Eesti Teadusinfosüsteemis
*Ülo Kase publikatsioone
Andromer

**Andromer** on küla Venemaa Pihkva oblastis Pljussa rajoonis Zapljusje linnaasunduses. Asub Pesno järvest lõunas.
James Jones (täpsustus)

**James Jones** on mitme inimese nimi:

* **[[James Jones]]**, USA kirjanik
* **[[James Jones (sõjaväelane)|James Jones]]**, USA sõjaväelane
* **[[James Jones (korvpallur)|James Jones]]**, USA korvpallur
* **[[James Jones (maadleja)|James Jones]]**, USA maadleja
* **[[James Jones (jalgpallur)|James Jones]]**, Suurbritannia jalgpallur (sündinud 1873)
Raimo Kulli

**Raimo Kulli** (sündinud 29. novembril 1981 Tallinnas) on Eesti autosportlane.

Raimo Kulli alustas võistluskarjääri rallikrossis aastal 1997, tulles selles ka Eesti meistriks.

Edasi liikus Raimo ringrajale, kus on alates 1999. aastast võitnud meistrivõistluste medaleid Põhja-Euroopas.

Alates 2021. aastast on Raimo ka Autospordi ja e-Autospordi komitee esimees.

## Autospordikarjäär
* 1997 Eesti meister krossisprindis noorte arvestuses
* 2004 tuli Kulli Eesti ja Põhja Euroopa (NEZ) meistriks klassis Gislaved Golf.
* 2005 siirdus Kulli super 1600 klassi ning saavutas Eesti ja Balti meistrivõistluste arvestuses 3. koha.
* 2006 taas uus võistlusklass ja B2000, milles saavutati NEZ meistritiitel ning Eesti meistrivõistluste 2. koht. Osales ka FIA Euroopa turismiautode karika finaalis (ETCC) Portugalis Estorili rajal, kus tuli 4. kohale.
* 2007 osales Kulli Soome meistrivõistlustel klassis Super 2000 ja oli hooaja kokkuvõttes viies.
* 2008 saavutas Soome ja Eesti meistrivõistlustel 3. koha.
* 2011 pärast kahte aastat Eesti autoralli meistrivõistlustel osalemist siirdus Kulli taas ringrajale ja tuli Eesti meistriks klassis BMW 325 Cup.
* 2012 Eesti meister klassis BMW 325 Cup.
* 2013 taas Eesti meister klassis BMW 325 Cup. Hooaja lõpus proovis ka Vormel Scandicut ning võitis mõlemad võistlussõidud ja sellega ka Eesti meistrivõistluste pronksi.
* 2014 Eesti meister klassis Vormel Scandic.
* 2015 osales taas enamasti BMW 325 Cup klassis, mis viidi kokku Soome sarjaga, ning saavutas koos Gert Jugalaga pikamaasõidu arvestuses Eesti meistrivõistluste arvestuses 2. koha.
* 2016 saavutas 2. koha Soome Porsche GT3 CUP meistrivõistlustel. Osales Brno 24H sõidul, kus saavutas oma klassis 3. koha.

## Välislingid
* Sissekanne lehel Driverdb
* Artiklid Delfis
* Biograafia ESBL-is
ITV1

**ITV1** on Suurbritannia kommertstelekanal; ühtlasi suurim ja populaarseim Suurbritannia telekanal, samuti riigi vanim kommertskanal. Kanal kuulub samanimelisele telekommunikatsiooniettevõttele ITV.

Kanal asutati Independent Television Authority eestvõttel 1955. aastal nimega **Independent Television**, et pakkuda BBC-le konkurentsi. 

1990. aastal rahvusringhäälingu seadusega kanali nimeks Channel 3, et vaatajad eristaksid seda teistest tolleaegsetest analoogkanalitest (BBC 1, BBC 2 ja Channel 4). Kanali nimetamisel Channel 3-ks oli ka teine eesmärk: kanal asus kanalite nimekirjas kolmandal kohal. Nii oli ka vaatajatel lihtsam seda kanalit puldiga valida.

Aastatel 2001–2013 kandis kanal nime **ITV1**.

## Viited
Pärnu Linnavalitsus

**Pärnu Linnavalitsus** on Pärnu linna täidesaatev võimuorgan (linnavalitsus), mille nimetab Pärnu Linnavolikogu. Linnavalitsus asub aadressil Suur-Sepa 16. 

Pärnu linnavalitsuse juht on Pärnu linnapea, kes alates aastast 2025 on Kristel Voltenberg. 

Pärnu linnavalitsuse struktuuriüksused on linnakantselei, osakonnad ja teenistused. Linnakantselei ülem on linnasekretär, kes 2023. aastast on Taavi Käärid. Osakondade ülemad on abilinnapead.

Enne teist maailmasõda asus Pärnu Linnavalitsus aadressil Gustav Adolfi tänav 12.

Pärnu Linna RSN Täitevkomitee nimetati ümber Pärnu linnavalitsuseks  19. jaanuaril 1990. aastal.
## Pärnu linnapea

## Tunnustus
*2011 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (järjepideva ja kvaliteetse tegevuse eest linnaparkide korrastamisel)

## Viited

## Välislingid
*Pärnu Linnavalitsus Pärnu linna veebilehel
Reomäe Apostel Andrease kogudus

EAÕK **Reomäe Apostel Andrease kogudus** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Reo külas tegutsev õigeusu kogudus.

Kogudus tekkis 1849 Kuressaare kogudusest eraldunud osast. Algselt kandis see nime *Kaarma (Karmeli) õigeusu kogudus*, hiljem ka *Püha-Valjala kogudus*. 1850 oli kogudusel rohkem kui 1000 liiget. Kogudus sai oma kiriku (Reomäe Apostel Andrease kirik) 1873 ja kogudus kasutab seda kirikut tänapäevani.

## Kogudust teeninud preestreid
Koguduse preestreid:
*...
*1939–1941 preester Vassili Ristkok                      
*1941–1945 preester Matvei Oolma                          
*1945–1955 ülempreester Vassili Tammistu
*1955–1971 ülempreester Aleksander Riisik
*1971–2011 ülempreester Felix Kadarik                    
*2010–2014 preester Toivo Treima                                  
*aastast 2015 preester Roman Tõnisson

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕKi kodulehel
Paide Saksa Püha Risti kogudus

**Paide Saksa Püha Risti kogudus** oli Paides tegutsenud baltisakslaste luterlik kogudus. Kogudus kuulus Saksa praostkonda. Kogudus likvideeriti baltisaklaste Eestist lahkumise tõttu 14. novembril 1939. Kogudus kasutas Paide Püha Risti kirikut.

## Kogudust teeninud vaimulikud
*...
*1926–1934 Johannes Otto Eisenschmidt
*1934–1939 Gerhard Normann

## Vaata ka
*Paide Püha Risti kogudus

## Viited
Juvenalis

**Decimus Junius Juvenalis** (u 60 – pärast 127) oli Vana-Rooma luuletaja, keda hinnatakse eelkõige säravalt vaimuka satiiri pärast, mis oli suunatud muistse Rooma vastu.

## Elukäik

Juvenalis sündis jõukas peres ning sai hea hariduse. Ta pärines Lõuna-Itaalia linnast Aquinumist. Rooma elama asudes õpetas ta avalikku kõnepidamist. Lühikest aega teenis ta tõenäoliselt ka Rooma sõjaväes. 

Juvenalise nooruses olid Roomas teiste seas võimul keisrid Nero ja Domitianus. Nad mõlemad olid julmad ja karmid valitsejad. Domitianuse valitsusajal sai ka Juvenalis karistada, tõenäoliselt keisri kritiseerimise eest avalikul esinemisel. Ebaõiglane karistus ning valitsuses lokkav korruptsioon tegid Juvenalise väga tigedaks. Ta tundis, et Rooma ühiskonna traditsioonilisi väärtusi ignoreeritakse ning et ülemklass hoolib vaid luksuslikust elust, mitte ei hoolitse vaesemate inimeste eest.

Alles palju aastaid pärast Domitianuse surma söandas Juvenalis tulla välja oma satiiriliste teostega.

## Looming
Kirjanduse alale asus Juvenalis alles küpses eas. Juvenalis kirjutas 16 heksameetrilist värss-satiiri, need on koondatud viide raamatusse ja avaldatud umbkaudu aastail 110–127. Oma loomingus on ta eeskätt kirglik kombelanguse ja linnaelu pahede sarjaja. Tema ideaaliks on "vanale heale" aristokraatlikule Roomale omistatud väärtused (kasinus, lihtsus, vaprus jms), mis nüüd on langenud. Kogu Juvenalise loomingut läbivad polaarsed hea ja halva vastandused.

Oma üksikasjaliste olukirjeldustega on ta parimaid allikaid tollase Rooma argielu kohta. Juvenalise satiiridest on pärit mitmed mõtteterad ja ütlemised ("leiba ja tsirkust", "terves kehas terve vaim" jne).

Eesti keeles on Juvenaliselt ilmunud 1. ja 3. satiir ("Rooma kirjanduse antoloogia", 1971, tlk August Sang).

## Viited

## Kirjandus
* Maailmakirjanduse leksikon: 1000 kirjanikku, 10 000 teost. Tallinn, TEA Kirjastus, c2012, lk 318
* Rooma kirjanduse antoloogia. Tallinn, Varrak, 2009, lk 482–483
* Rooma kirjanduse antoloogia. Tallinn, Eesti Raamat, 1971, lk 496–506 (satiirid), 660–661 (kommentaarid)
Wölpe krahvkond

**Wölpe krahvkond** (saksa: *Grafschaft Wölpe*) oli ühe aadliperekonna territoriaalne isandkond keskajal Weseri keskjooksu piirkonnas Nienburgi lähistel, mis lõpetati aastal 1302. Wölpe krahvide residents oli Erichshagen-Wölpe lossiasemel Wölpe jõe ääres, Nienburgi alevis Põhja-Saksamaal. Lossi ennast pole enam alles. 

## Tähtsad esindajad

* Bernhard II von Wölpe (1176–1221), Neustadt am Rübenberge ja Kloster Mariensee asutaja
* Iso von Wölpe (1167–1231), Verdeni piiskop
Honori bastion

**Honori bastion** ("Honor" ladina keeles tähendab "Au") on Narva linnakindlustuse täiendamisel 1683–1704 Rootsi riigitegelase ja sõjaväeinseneri Erik Dahlbergi projekti järgi ehitatud bastion.

Põhjasõja ajal 1704. aasta augustis bastioni jõepoolne sein purustati. Selle kaudu vallutasid Vene väed Peeter I juhtimisel tormijooksuga Narva linna.

## Vaata ka
*Narva bastionid

## Viited

## Välislingid
* Narva bastionid
Charlot Salwai

**Charlot Salwai Tabimasmas** (sündinud 24. aprillil 1963) on Vanuatu poliitik (Namangi Aute). Ta oli 11. veebruarist 2016 kuni 20. aprillini 2020 Vanuatu peaminister.

Ta on olnud varem kaubandus-, maa-, haridus-, rahandus- ja siseminister.

Ta on pärit Pentecosti saarelt.
Eksjö

**Eksjö** on tiheasustusega paikkond Rootsis Jönköpingi läänis, Eksjö valla keskus.

Linnas on 10 157 elanikku (2015).

## Viited
Gifhorn

**Gifhorn** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaa idaosas.

Gifhorn on samanimelise kreisi keskus. Linna pindala on 104,86 km². 31. detsembril 2015 elas seal 41 905 inimest. Gifhorni linnaosad on Gamsen, Gifhorn, Kästorf, Neubokel, Wilsche ja Winkel. Linn on mõjutatud peamiselt tööstuslikumate ja äriliselt tähtsate naaberlinnade Braunschweigi ja Wolfsburgi lähedusest. Gifhorn on osake Hannover-Braunschweig-Göttingen-Wolfsburgi metropolipiirkonnast.

Vanim kontrollitav allikas tõendab linna olemasolu 1196. aastal.

Gifhornis asub Rahvusvaheline Tuule- ja Vesiveskite Muuseum, kuhu kuulub ulatuslik kogu ja töötavad koopiad maailma kõige levinumatest tuulikutest. Gifhornis asub Gifhorni loss. Gifhorni raudteejaam on linna lõunaosas.

## Asukoht

Gifhorn asub Ise ja Alleri jõe kohtumiskohas. Gifhorn asub umbes 20 km Braunschweigi linnast põhjas ja umbes 15 km Wolfsburgist läänes. Linnas kohtuvad Bundesstraße 4 ja 188. Linna põhjaservast algab Lüneburgi nõmm.

## Ajalugu

Gifhorni on esmamainitud 1196. aastal. See paiknes kahe siis tähtsa kaubatee ristumiskohas: *soolatee* (saksa: Salzstraße) oli peamine soola kaubatee Lüneburgi ja Braunschweigi vahel ning *teraviljateel* (saksa: Kornstraße) veeti teravilja Celle ja Magdeburgi vahel.

## Haridus

Gifhornis on järgmised koolid: Humboldt-Gymnasium, Otto-Hahn-Gymnasium, Fritz-Reuter-Realschule, Dietrich-Bonhoeffer-Realschule, Albert-Schweitzer-Hauptschule ja Berufsbildenden Schulen I ja II. Alfred-Teves-Schule, mida aastatel 1954–1958 kutsuti Volksschule Süd, oli avatud aastatel 1954–2010.

## Rahvusvahelised suhted

Gifhorni sõpruslinnad on

* Dumfries, Šotimaa, Ühendkuningriik
* Gardelegen, Saksamaa (Saksi-Anhalt)
* Glanford, North Lincolnshire, Inglismaa, Ühendkuningriik
* Hallsberg, Rootsi
* Korsun-Ševtšenkivski, Ukraina
* Xánthi, Kreeka
* Złotów, Poola

## Kelladepalee

Glocken-Palast (Kelladepalee) on mälestusmärk ja suur ehitis Gifhornis. Seda ehitati 16 aastat, kombineerides Vene puitehitiste stiile. Sellele pani nurgakivi Nõukogude Liidu ekspresident Mihhail Gorbatšov 1996. aastal.

See ehitati keskusena kultuurivahetuse edendamiseks kogu Euroopas pärast raudse eesriide langemist.

Kelladepalee korraldab üritusi ja näitusi, mis tähistavad rahu, vabadust ja kultuurilist mitmekesisust.

## Tuntud inimesi

* Heinrich Decimator (u 1544 – pärast 1615), vaimulik, universaalse sõnaraamatu autor
* Thorsten Heins (1957–), juht
* Anna Montanaro (1973–), muusikanäitleja ja näitleja
* Kay-Sölve Richter (1974–), ajakirjanik ja uudistelugeja (ZDF)
* Katharina Marie Schubert (1977–), teatri- ja filminäitleja
* Fabian Klos (1987–), jalgpallur
* Senta-Sofia Delliponti (1990–), näitleja ja laulja
* Bjarne Thoelke (1992–), jalgpallur

## Viited

## Välislingid

* Gifhorni koduleht
* Rahvusvaheline veskite muuseum
Ilmenau jõgi

**Ilmenau** on jõgi Saksamaal Alam-Saksimaal. See on üks Elbe vasakpoolsetest lisajõgedest. 

Jõgi saab alguse Lüneburgi nõmmelt Uelzenist lõunas. See suubub Elbesse Winseni juures. Ilmenau on 107 km pikk. 

Suured linnad Ilmenau ääres on Uelzen ja Lüneburg. Ilmenau linn Tüüringis ei ole Ilmenau jõe ääres, vaid Ilmi jõe ääres.
Terese Adele Mugasto

**Terese Adele Mugasto ** (sünninimi **Terese Adele Krigul**; 9. oktoober 1910 Pihkva – 10. detsember 1960 Tartu) oli eesti laulja (metsosopran).

Terese Adele Mugasto õppis laulmist Tartu Kõrgemas Muusikakoolis Angelina Mahotina lauluklassis ja lõpetas kooli 1937.aastal. Ta töötas lauljana  Endla teatris aastatel 1945–1947 ning oli Vanemuise teatri ooperi- ja operetisolist aastatel 1940–1941 ja 1947–1960.

## Teatrirolle
*Maddalena – Verdi "Rigoletto" 1940 
*Rose-Marie – Frimli ja Stotharti "Rose-Marie" 1945
*Mariza – Kálmáni "Mariza" 1945
*Silva – Kálmáni "Silva" 1946
*Donna Louisa – Kõrveri "Seltsidaam" 1946
*Leona – Dumas' ja Benatzky "Kolm musketäri" 1947
*Ninon – Kálmáni "Montmartre'i kannike" 1947
*Margot – Rombergi "Kõrbelaul" 1948 
*Olga – Tšaikovski "Jevgeni Onegin" 1950
*Pauliina – Tšaikovski "Padaemand" 1955
*Emilie – Verdi "Othello" 1956
*Hilda – Kõrveri "Ainult unistus" 1956 
*Eideke – Kapp "Talvemuinasjutt" 1958

## Isiklikku
Aastatel 1934–1937 oli ta abielus Hando Mugastoga, sellest abielust on sündinud tütar Krista (Mugasto) Murumägi (1935). Aastatel 1938–1957 oli ta abielus Leonid Volmeriga, sellest abielust oli sündinud poeg Peeter Volmer (1940–2002). 1957. aastal abiellus ta Viktor Taimrega.

## Viited

## Välislingid
*	Kutsekaart, Heino Mugasto-Terese Krigul-Mugasto, Tartu Virumaa Muuseumid SA
Nguyễn Huệ

**Quang Trung** (sünninimi **Nguyễn Huệ**; 1753 – 1792) oli Annami keiser (esimene Tây Sơni dünastiast) aastast 1788 kuni surmani.
Kalma–Avinurme tee

**Kalma–Avinurme tee** (registrinumbriga 13162) on kõrvalmaantee Mustvee vallas. Tee pikkus on 15,028 km.

Tee saab alguse Jõhvi–Tartu–Valga põhimaanteelt Kalmakülast ja lõppeb Avinurme asulas. Tee keskosas Jõemetsa lähedal ületab tee sillana Piilsi jõe. 

## Viited
Spes

**Spes** (*spes* ladina keeles tähendab 'lootus') on Narva linnakindlustuse täiendamisel 1683–1704 ehitatud Rootsi riigitegelase ja sõjaväeinseneri Erik Dahlbergi projekti järgi bastionilaadne kindlustus ehk poolbastion. See asub linnuse lõunamüüri ees.

## Vaata ka
*Narva bastionid

## Viited

## Välislingid
* Narva bastionid
Wrangeli bastion

**Wrangeli bastion** (ka **Vana bastion**) on Narvas 1670. aastatel rajatud Narva kindluse bastion. 

17. sajandi lõpus hakati fortifikatsioonide direktori Erik Dahlbergi kava järgi kaitserajatisi uuendama. Wrangeli bastion plaaniti ümber ehitada Paxi bastioniks, aga seda ei jõutud teha.

## Vaata ka
*Narva bastionid

## Viited

## Välislingid
* Narva bastionid
Kalju Kiis

**Kalju Kiis** (22. juuni 1934 Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 19. juuni 2009) oli eesti keemik ja tehnikateadlane.

Ta lõpetas 1953. aastal Põltsamaa Keskkooli ning 1958. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi keemikuna. Ta oli samas kõrgkoolis aspirant (juhendaja Agu Aarna), kaitses 1971. aastal väitekirja "*Исследование скоростного термического разложения горючего сланца в реакторе с внешним обогревом и состава получаемых продуктов*" (Põlevkivi kiire termiline lagundamine välisküttega reaktoris ja saadavate produktide koostise uurimine) ning sai tehnikakandidaadi kraadi.

Ta töötas aastatel 1959–1962 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Energeetika ja Keemia Instituudi Rikastamiseprotsesside Sektoris.

Ta töötas aastatel 1958–1987 (vaheaegadega) Kiviõlis põlevkivikeemia uurimisel, sealhulgas alates 1966. aastast põlevkivikeemiatehaste kesklaboris. Ta töötas aastatel 1987–1992 Raplas liimvaikude uurimisel ning alates 1992. aastast Rapla maavalitsuses loodushoiu ja jäätmemajanduse peaspetsialistina.

## Kirjutisi
*1983 "Maardu leiukoha argilliidi – diktüoneemakilda – orgaanilise aine termolüüsi mõningatest iseärasustest". 1. osa // Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised. Keemia. 1/ 1983 (32). Kaasautor Rudolf Koch
*1984 "Maardu leiukoha argilliidi – diktüoneemakilda – orgaanilise aine termolüüsi mõningatest iseärasustest". 2. osa // Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised. Keemia. 1/ 1984 (33). Kaasautor Rudolf Koch
*1984 "Maardu leiukoha argilliidi – diktüoneemakilda – orgaanilise aine termolüüsi mõningatest iseärasustest". 3. osa // Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised. Keemia. 2/ 1984 (33). Kaasautor Rudolf Koch
*1985 "Maardu leiukoha argilliidi – diktüoneemakilda – orgaanilise aine termolüüsi mõningatest iseärasustest". 4. osa // Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised. Keemia. 1/ 1985 (34). Kaasautor Rudolf Koch
*1988 "Põlevkivi ümbertöötamise produkti sisaldavate bituumenkatete isolatsiooni- ja korrosioonikindluse uurimine". // Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised. Keemia. 2/ 1988 (37). Kaasautor 
*1994 "27 100 tülikat tonni Eesti riigis". // Nädaline, 2. juuli 1994. Lk 10
*1999 "Paiksetest allikatest põhjustatud õhusaastest Raplamaal 1994–1998". // Keskkonnatehnika, 2/1999. Lk 35–36
*1999 "Raplamaa katlamajades 1994–1998 kasutatud kütustest. Saastearuannete põhjal". // Keskkonnatehnika, 3/1999. Lk 22–23
*2001 "Kohalik omavalitsus jäätmehoolduse korraldajana". // Keskkonnatehnika, 3/2001. Lk 44
*2002 "Jäätmekäitluse olukord Raplamaal". // Keskkonnatehnika, 2/2002. Lk 39–40
*2002 "Olmejäätmeveost Raplamaal". // Keskkonnatehnika, 4/2002. Lk 46–47
*2005 "Autograafe minu raamatutes". // Raamat on .... IV. Eesti bibliofiilia ja raamatuloo almanahh. Tallinn 2005. Lk 40–43

## Isiklikku
Tema hobid olid genealoogia ja autograafide kogumine.

## Viited

## Kirjandus
*"Kiis, Kalju". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. I kd, A-Ki. Tallinn 2000. Lk 626–627

## Välislingid
*Haud Põltsamaa uuel kalmistul
Lootuse puiestee

**Lootuse puiestee** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu, Nõmme, Männiku ja Rahumäe asumis.

Tänav algab Vabaduse puiesteelt (Haava tänava lõpu lähedalt) ja lõppeb samuti Vabaduse puiesteel (Hiiu tänava lähedal).

Tänav sai nime 8. novembril 1927.

## Viited
Tšagatai keel

**Tšagatai keel** on väljasurnud turgi keel, mida kõneldi laialdaselt Kesk-Aasias.

Tšagatai keelel oli ka kirjakeel, mida kasutati kuni 20. sajandi alguseni.

Tšagatai keelel oli mõju hindustani keele arengule.
Jumalaema Uinumise kirik

**[[Jumalaema]] Uinumise kirik** (vahel on kasutatud ka venekeelset vormi **Uspenski kirik**) on mitme Jumalaema uinumisele pühitsetud kiriku nimi või nimeosa:

## Eestis
*Kuremäe kloostri Jumalaema Uinumise peakirik
*Tahkuranna Jumalasünnitaja Uinumise kirik
*Tartu Jumalaema Uinumise katedraalkirik
*Pühtitsa kloostri Jumalaema Uinumise peakirik
*Tuhalaane Jumalaema Uinumise kirik (taastamisel)
*Paide Jumalaema Uinumise kirik (hävinud)
*Narva Jumalaema Uinumise kirik (hävinud)
*Petseri kloostri Jumalaema Uinumise koobaskirik

## Välismaal
*Kiievi koobaskloostri Jumalaema Uinumise kirik
*Jumalaema Uinumise Kirik (Kiiev)
*Rostovi Jumalaema Uinumise peakirik
*Vladimiri Jumalaema Uinumise peakirik
*Braslavi Jumalaema Uinumise kirik – Valgevenes Braslavi linnas
*Helsingi Jumalaema Uinumise katedraal – Soomes Helsingi linnas
*Kiievi Jumalaema Uinumise kirik – Ukrainas Kiievis
*Moskva Jumalaema Uinumise katedraal – Venemaal Moskvas
*Suzdali Jumalaema Uinumise kirik
*Zvenigorodi Jumalaema Uinumise katedraal
*Troitse-Sergi suurkloostri Jumalaema Uinumise peakirik
*Sainte-Geneviève-des-Bois' Jumalaema Uinumise kirik – Prantsusmaal Île-de-France'i piirkonnas Sainte-Geneviève-des-Bois' linnakeses Sainte-Geneviève-des-Bois' kalmistul asuv õigeusu kirik
Rauf Denktaş

**Rauf Raif Denktaş** (27. jaanuar 1924 Paphos – 13. jaanuar 2012 Nikosia) oli Küprose poliitik. Ta oli aastatel 1973–1974 Küprose Vabariigi asepresident ja aastatel 1983–2005 Põhja-Küprose Türgi Vabariigi president.

Ta sündis aastal 1924 Paphoses (asub Lääne-Küprosel Paphose ringkonnas) kohtuniku perekonnas. Ta on lõpetanud Londonis Lincoln's Inn'is juuridilised õpingud.
NSV Liidu rahvakunstnik

**NSV Liidu rahvakunstnik** oli Nõukogude Liidus aunimetus loomeinimestele nende tähelepanuväärsete saavutuste eest. Aastast 1936 anti välja aunimetust (vene keeles *Народный артист СССР*) teatri, muusika ja filmi valdkonnas ning aastast 1943 (vene keeles *Народный художник СССР*) kujutava ja tarbekunsti valdkonnas. 

Aunimetust anti NSV Liidu Kultuuriministeeriumi, NSV Liidu Riikliku Kinematograafia Komitee, NSV Liidu Kunstnike Liidu või NSV Liidu Kinematograafia Liidu ettepanekul. 

Aunimetuse saanud said vastava NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi diplomi ja tunnistuse. Rinnamärki algselt ei antud ja see asutati alles 19. augustil 1985. Ka varem aunimetuse saanud ja rinnamärgi asutamise ajal elus olnud rahvakunstnikud said rinnamärgi, kuid see oli ilma numbrita. Isikud, kes said rahvakunstnikuks pärast 19. augustit 1985, said diplomi, tunnistuse ja rinnamärgi, kuid rinnamärk oli seerianumbriga.

Märki kanti paremal pool rinnal ordenitest kõrgemal.

Kokku anti NSV Liidu rahvakunstniku aunimetus 1006 inimesele. 

**Eesti NSV-s sai NSV Liidu rahvakunstniku aunimetuse 21 inimest**:

*05.06.1948 – Ants Lauter
*04.03.1954 – Tiit Kuusik
*30.12.1956 – Eugen Kapp
*30.12.1956 – Kaarel Karm
*30.12.1956 – Gustav Ernesaks
*05.10.1960 – Georg Ots 
* 1963 – Evald Okas 
*18.12.1964 – Ants Eskola
*08.01.1966 – Aino Talvi
*11.09.1967 – Heino Eller 
*1969 – Günther Reindorff 
*18.02.1970 – Kaarel Ird
*18.12.1975 – Jüri Järvet
*14.01.1977 – Tiiu Randviir
*18.09.1977 – Voldemar Panso
*06.03.1979 – Margarita Voites
*31.01.1980 – Hendrik Krumm
*23.10.1981 – Anu Kaal
*05.06.1986 – Eri Klas
*26.03.1987 – Veljo Tormis
*12.01.1990 – Mikk Mikiver
Kalatööstus

**Kalatööstus** (inglise *fishing industry*) on toiduainetööstuse haru, mis püüab, töötleb, kasvatab, säilitab, veab, turustab ja müüb kala, aga ka muid veeorganisme ja nende saadusi. 

Kalatööstuse puhul saab eristada kolme põhisektorit: kommerts-, traditsionaalset ja meelelahutussektorit.
Kalatööstusega on seotud mitmed teised valdkonnad: näiteks kalasport, kalapüük, töönduspüük, püüdmis-, töötlemis- ja turundussektorid. 

Ülemaailmselt organiseerib kalatööstust ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon. 

Kalatööstuse turundamine keskendub kala ja muude meresaaduste andmisele inimestele, et rahuldada nende toitumisvajadust. 

Arenguriikide üle 500 miljoni elaniku peamiseks elatusallikaks on otseselt või kaudselt kalandus ja põllumajandus. 

## Viited
Šrapnell

**Šrapnell** on õhus lõhatav suurtükimürsk, mille sees on teraskuulid. Mürsk sai nime Briti ohvitseri Henry Shrapneli (1761–1842) järgi, kes selle 1803 leiutas.

## Viited
Rannamõisa tee

**Rannamõisa tee** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas.

Tänav algab Ehitajate tee ja Paldiski maantee ristmikult ning ulatub Tiskre ojani linnapiiril. Tänav kattub samanimelise aadressiobjektiga (liikluspind), mis erinevalt tänavast ulatub linnast välja kuni Tabasaluni. Samuti kattub tänav Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna teega.

Tänav sai praeguse nime 19. septembril 1958. Enne seda kandis tänav nimesid *Tiskre tee* (saksa *Tischerscher Weg*) ja *Fišmeistri tee* (saksa *Fischmeisterscher Weg*). Tiskre nimi tuli tänava ääres asuva Tiskre küla järgi. Fišmeistri nimi tuli Fischmeistri suvemõisa järgi.

## Viited

## Välislingid
Kose tee (Tallinn)

**Kose tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe ja Kose asumis.

Tänav algab Pirita teelt ja lõppeb Narva maanteega ristudes.
## Ajalugu

Tänav sai eestikeelse nime 1882 ja selle saksakeelne nimi oli Koschscher Weg ja venekeelne nimi Кошская дорога. Tänava nimi pandi lähedal asuva Kose suvemõisa (saksa keeles *Höfchen Kosch*) järgi.

Kose teel asuvad endised Kose, Carlshof (Kose põik tn 9, Kose tee 9), Tannenrode (Kose tee 27) ja Annenhofi suvemõisad  (Kose tee 66) ja Kose mõisahoone (Kose tee 55, 57; Vabaõhukooli tee 1 ja 3).

## Viited

## Välislingid
Hõbekuuse tee

**Hõbekuuse tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis.

Tänav algab Lodjapuu tee ja Ida tee ristumiskohast ja lõppeb Ranna tee lähedal.

Tänav sai praeguse nime 25. septembril 1959. Varem kandis see nime *Põhja tee*.

## Vaata ka
*Merivälja objekt

## Viited
Rännaku puiestee

**Rännaku puiestee** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Tänav algab Liipri tänavalt ja lõppeb Sõbra tänava ja Lemmiku tänava ristumiskohas.

Tänav sai praeguse nime 1927 ja enne seda kandis tänav nime *Rõõmu puiestee*.

## Viited
Pax bastion

**Pax bastion** (ladina keeles *pax* – 'rahu') on Wrangeli bastioni uus nimi seoses sellega, et Rootsi riigitegelane ja sõjaväeinsener Erik Dahlberg kavatses selle bastioni ümber ehitada Narva linnakindlustuse täiendamisel aastatel 1683–1704. Alanud sõja tõttu jäi see osa tema projektist teostamata.

Kuigi Wrangeli bastioni ei jõutud ümber ehitada, on nimi Pax juurdunud rahvasuus ja seda kasutatakse tänini algupärase Wrangeli bastioni nime asemel.

Pax bastioni territooriumil paikneb Pimeaia osa, nn Väike Pimeaed.

## Vaata ka
*Narva bastionid

## Viited

## Välislingid
* Narva bastionid
Lüchow-Dannenbergi kreis

**Lüchow-Dannenberg** (ka *Hannoversches Wendland*) on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal.

Sellega piirnevad (alates läänest ja päripäeva) Uelzeni ja Lüneburgi kreisid ning liidumaad Mecklenburg-Vorpommern (Ludwigslust-Parchimi kreis), Brandenburg (Prignitzi kreis) ja Saksi-Anhalt (Stendali kreis ja Altmarkkreis Salzwedel).

## Ajalugu

Keskajal hõlmasid ala Lüchowi krahvkond ja Dannenbergi krahvkond (alates 12. sajandi algusest). Need krahvkonnad olid algselt Slaavi riigid, mis kaotasid oma sõltumatuse 14. sajandi alguses Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonnale.

Ala valitses aastani 1705 Lüneburg ja seejärel sai see Hannoveri kuurvürstkonna osaks. Kui Preisimaa annekteeris Hannoveri kuningriigi (1866), loodi uues Hannoveri provintsis Lüchowi ja Dannenbergi kreisid.

Aastal 1932 ühendati Lüchowi kreis ja Dannenbergi kreis praeguseks kreisiks keskusega Dannenbergis. Aastal 1951 viidi valitsus Lüchowisse.

## Geograafia

Kreis on nime saanud kahe peamise linna järgi. See on tuntud ka kui Wendland, nimetus viitab slaavi rahvale vendidele obotriitide drevani hõimust, kes elasid siin kuni 18. sajandini – viimane teadaolev polaabi keele kohaliku murde kasutaja suri aastal 1752. Maastikku iseloomustavad jõeäärsed metsad piki Elbet ja künklik maa.

Lisaks on Wendland tuntud väikese Gorlebeni küla poolest (*Samtgemeinde* Gartowi osa), kuhu on kavandatud rajada radioaktiivsete jäätmete lõplik hoiupaik. Ette on pandud Gorlebeni soolakuppel, sügav geoloogiline hoidla. Veelgi enam, kasutatud tuumakütuse vaheladu paikneb Gorlebenis. Alal on 1980. aastatest alates toimunud kokkupõrkeid politsei ja tuumaenergeetika vastaste meeleavaldajate vahel.

## Linnad ja vallad

Samtgemeinden:*
# [[Samtgemeinde Elbtalaue]]
## [[Damnatz]]
## [[Dannenberg (Elbe)]]<sup>1, 2</sup>
## [[Göhrde]]
## [[Gusborn]]
## [[Hitzacker (Elbe)]]²
## [[Jameln]]
## [[Karwitz]]
## [[Langendorf (Elbe)]]
## [[Neu Darchau]]
## [[Zernien]]
# [[Samtgemeinde Gartow]]
## [[Gartow]]<sup>1</sup>
## [[Gorleben]]
## [[Höhbeck]]
## [[Prezelle]]
## [[Schnackenburg]]²
# [[Samtgemeinde Lüchow (Wendland)|Samtgemeinde Lüchow]]
## [[Bergen an der Dumme]]
## [[Clenze]]
## [[Küsten]]
## [[Lemgow]]
## [[Luckau (Wendland)]]
## [[Lübbow]]
## [[Lüchow]]<sup>1, 2</sup>
## [[Schnega]]
## [[Trebel]]
## [[Waddeweitz]]
## [[Woltersdorf (Wendland)]]
## [[Wustrow (Wendland)]]²

<sup>1</sup>*Samtgemeinde'' keskus; ²linn

Inkorporeerimata alad:
# Gartow
# Göhrde

## Viited

## Välislingid

* Kreisi koduleht
Xaver Dombrowsky

**Xaver Julius von Dombrowsky** (10. mai / 22. mai 1852 Friedrichstadt (Jaunjelgava), Kuramaa kubermang Venemaa keisririik – 19. detsember 1921 Petrograd, Vene SFNV) oli baltisaksa arst.

Aastatel 1864–1871 õppis ta Jelgava (Mitau) kubermangugümnaasiumis. Aastatel 1873–1880 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, 1880. aastal kaitses ta samas arstiteaduse doktori kraadi (Dr. med) väitekirjaga "Zur orthopädischen Behandlung der fungösen Gelenkkrankheiten und Fracturen an den unteren Extremitäten".

Aastatel 1880–1881 töötas ta Tartu kirurgiakliinikus assistendina. 1882. aastal täiendas end Heidelbergis, Viinis, Berliinis ja Pariisis. 

Aastatel 1883–1895 töötas Peterburis Peter-Pauli hospitali arstina, aastatel 1895–1905 Oldenburgi printsi lastehospitali ülemarstina. 1904. aastast Venemaa keiser Nikolai II õukonna ihukirurg, aastatel 1904–1906 keisrinna Aleksandra Fjodorovna laatsareti peaarst Tsarskoje Selos. Aastatel 1905–1920 Peterburis (Petrogradis) Aleksandri haigla ülemarst, 1920–1921 Aleksandri haigla direktor.

## Tunnustus
*Püha Anna ordeni 2. klass
*Püha Stanislavi ordeni 2. klass
*Püha Vladimiri ordeni 3. klass 

## Isiklikku
1886. aastal abiellus ta Kundas parun John Carl Girard de Soucantoni tütre Ellinor Josephine Henriette Eleonore Girard de Soucantoniga.

Tema järgi on nimetatud Karepal asuv Villa Dombrovka.

## Viited
Rein Sepp (füüsik)

**Rein Sepp** (11. august 1940 Põltsamaa – 9. november 1994 Tartu) oli eesti füüsik.

## Elulugu
Ta lõpetas 1958. aastal Põltsamaa Keskkooli ning 1963. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna teoreetilise füüsika kateedri füüsikuna. Ta oli samas aastatel 1963–1966 aspirant, kaitses 1966. aastal väitekirja ning sai füüsikakandidaadi kraadi.

Ta oli aastatel 1966–1969 Tallinna Pedagoogilises Instituudis vanemõpetaja. Ta oli aastatel 1969–1984 Pöögelmanni-nimelise Elektrotehnikatehase (Tallinnas) erikonstrueerimisbüroo uurimistööde juht. Ta oli aastatel 1990–1994 Lõuna-Eesti Keskkonnakaitse Labori Tahkuse Õhuseirejaama (Pärnumaal) peaspetsialist.

## Teadustöö
Rein Sepa uurimisvaldkonnad olid kvantmehaaniline mõõtmisteooria, kvantväljateooria, pooljuhtide tootmise automatiseerimine ja infosüsteemi väljatöötamine, suurte elektronarvutite arhitektuur ja automatiseeritud mõõtekompleksid; atmosfääriõhu saastefooni, sealhulgas ionisatsiooni ja NO2 kontsentratsiooni mõõtmine ning õhus toimuvad füüsikalis-keemilised protsessid.

## Kirjutisi
*1994 "NO2. Elu ja seiklused". // Eesti Loodus. 1/1994, lk 4–5 ning 2/1994, lk 37–39

## Isiklikku
Tema abikaasa oli füüsik Hilja Iher.

## Viited

## Välislingid
*
Lydia Nirk-Soosaar

**Lydia Nirk-Soosaar** (30. juuni 1908 Viljandi – 11. märts 1995 Tallinn) oli eesti maalikunstnik.

## Elukäik
Lõpetas 1926. aastal Viljandi Eesti Haridusseltsi Tütarlaste Gümnaasiumi. 1928. aasta algul astus ta Kõrgemasse Kunstikooli Pallas, kus õppis maali esialgu Nikolai Triigi, siis Ado Vabbe ateljees. Kooli lõpetas ta 1936. aastal koos Johannes Võerahansu, Richard Sagritsa, Karl Pärsimäe ja Ellinor Aikiga. Asus tööle vabakunstnikuna.

## Looming
Oma lopsaka, intensiivsest loodus- ja värvielamusest kantud laadiga on ta lennukaaslastele väga lähedane. Näitustel esines ta alates 1928. aastast. Debüteerides Tallinna Kunstihoones 1937. aasta kevadnäitusel, äratas ta tähelepanu nii maalijaande kui ka tugeva realistliku koolitusega. Maastikke, natüürmorte ja portreid eksponeeris ta pidevalt ka Viljandi kunstinäitustel.

1948. aastal arvati Lydia Nirk-Soosaar Kunstnike Liidust välja; tema liikmestaatus taastus alles Eesti taasiseseisvudes. Pärast pikka pausi naasis ta kunstiellu meeldejääva isikunäitusega Tallinna kunstisalongis 1970. 1994. aastal võttis ta osa näituse "Eesti pere – 100 aastat kunstis" avamisest Pärnu kunstikeskuses Chaplin, kus oli väljas tema 1936. aasta Viljandi perekonnaseisuametile kavandatud kompositsioon. Vanameistri viimaseks esinemiseks jäi näitus "Maal 1995" Tallinna Kunstihoones.

Kunstnik on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Isiklikku
Tema poeg on filmimees Mark Soosaar ja tütar arhitekt Kiira Soosaar.
Justitia bastion

**Justitia** (ladina keeles *iustitia* – 'õiglus') oli Narva linnakindlustuse täiendamisel 1683–1704 Rootsi riigitegelase ja sõjaväeinseneri Erik Dahlbergi projekti järgi Narva linnuse kirdenurka kavandatud bastionilaadne kindlustus ehk poolbastion.

## Vaata ka
* Narva bastionid

## Viited
Helivõimendussüsteem

**Helivõimendussüsteem** on elektroakustiline seadmestik, mida kasutatakse siis, kui akustilise heli allika (kõneleja, muusikariista) helivõimsusest ei piisa vajaliku helivaljuse tekitamiseks kogu ruumi (saali, auditooriumi) ulatuses. Avalikes kohtades (reisiterminal, staadion) ning avalike esinemiste helindamise seadmestikku tuntakse PA-süsteemina (lühend PA ingl k sõnadest *public address*).

Helivõimendussüsteemi põhielemendid on elektrisignaali allikas, helivõimendi ja kõlar. Signaaliallikateks on mikrofon või elektrooniline muusikariist. Võimendusseade koosneb eelvõimendist, mis võimendab allikate signaalid kindlale, nn liinitasemele, ja võimsusvõimendist, mis võimendab signaali kõlarisse andmiseks vajaliku tasemeni.

Kõlaritena kasutatakse PA-süsteemis peamiselt ruuporvaljuhääldeid.

Helivõimendussüsteemi võivad kuuluda mitmesugused lisaseadmed:
*mikserpult signaalide nivoo seadmiseks ja segustamiseks;
*monitor (kontrollkõlar või -kõrvaklapid);
*audiokompressor, muudab heli (peamiselt kõne) vaiksemad kohad paremini kuuldavaks;
*signaaliprotsessor, ekvalaiser, kajaseade jm.

## Kirjandus
*I. Eiskop, A. Sillart. Akustika ja helitehnika. Tallinn, Valgus, 1988.
Väike-Tartu maantee

**Väike-Tartu maantee** oli tänav Tallinna kesklinnas.

"Väike Tartu tänava" (saksa keeles *Kleine Dörptsche Str.*, vene Малая Юрьевская ул.) nime on kasutatud alates 19. sajandi algusest. 1873. aastal oli kohanimena kasutusel ka **Kivisilla põiktänav** (saksa *Steinbrücksche Quergasse*), mis tulenes Tartu maantee alguses üle Härjapea jõe minevast Kivisillast.

19. sajandi viimasel veerandil olid Tallinnas tänavanimetustena kasutuses nii Väike-Tartu maantee kui ka Suur-Tartu maantee. Väike-Tartu maantee nimetus kehtestati ametlikult 1876. aastal.

Estonia seltsi teatritrupp, mis oli alates 1895. aastast hakanud lavastama laulumänge, rahvatükke, naljamänge, tegutses 1905. aastal “Estonia” ajutises teatrisaalis aadressil Väike-Tartu maantee 25. Aastatel 1930–1944 tegutses samas Väike-Tartu maantee 25 hoones (Väike-Tartu maantee ja Maakri tänava nurgal) Tallinna Töölisteater.

22. jaanuaril 1936 nimetati Väike-Tartu maantee ja Väike-Pärnu maantee Sakala tänavaks.

Väike-Tartu maantee jäi suurelt osalt 1940. aastate lõpus rajatud Lenini, praeguse nimega Rävala puiestee alla. Kunagise Väike-Tartu maantee ja Suur-Tartu maantee ristmiku asukoha juures paikneb tänapäeval City Plaza kõrghoone.

## Viited
Ranniku tee

**Ranniku tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja ja Mähe asumis.

Tänav algab Mähe-Kaasiku teelt ja lõppeb Palderjani teega ristudes.

Tänav sai praeguse nime 13. aprillil 1954. Enne seda kandis tänav nime *Tamme tee*.

## Viited
Lepa tänav

**Lepa tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis ja Kesklinna linnaosas Kadriorus.

Tänav algab Saare tänavalt, kulgeb Maarjamäe staadioni ja Maarjamäe Saksa sõjaväekalmistu vahelt ja lõppeb Tuulenurga tänavaga ristudes.

Lepa tänav sai nime 1900. aastal. Tänava saksakeelne nimi oli *Ellern Strasse* ja venekeelne nimi *Ольховая улица*.

## Viited

## Välislingid
Lepa tänav (täpsustus)

**Lepa tänav** on järgmiste Eesti asulate tänava nimi:

*Lepa tänav Aegviidu alevis
*Lepa tänav Aespa alevikus
*Lepa tänav Aruküla alevikus
*Lepa tänav Avinurme alevikus
*Lepa tänav Elvas
*Lepa tänav Haapsalus
*Lepa tänav Haljala alevikus
*Lepa tänav Jõhvis
*Lepa tänav Keilas
*Lepa tänav Kiili alevis
*Lepa tänav Kiisa alevikus
*Lepa tänav Klooga alevikus
*Lepa tänav Kohila alevis
*Lepa tänav Kose alevikus
*Lepa tänav Kuusalu alevikus
*Lepa tänav Lähte alevikus
*Lepa tänav Narvas
*Lepa tänav Põltsamaal
*Lepa tänav Pärnus
*Lepa tänav Pärnu-Jaagupi alevis
*Lepa tänav Rakveres
*Lepa tänav Raplas
*Lepa tänav Tallinnas Pirita linnaosas
*Lepa tänav Tartus
*Lepa tänav Toila alevikus
*Lepa tänav Valgas
*Lepa tänav Viljandis
*Lepa tänav Võiste alevikus
*Lepa tänav Võrus
Niidu tänav

**Niidu tänav** on järgmiste Eesti asulate tänava nimi:

*Niidu tänav, tänav Aespa alevikus
*Niidu tänav, tänav Aseri alevikus
*Niidu tänav, tänav Avinurme alevikus
*Niidu tänav, tänav Jõgeval
*Niidu tänav, tänav Jõhvis
*Niidu tänav, tänav Kallastel
*Niidu tänav, tänav Kanepi alevikus
*Niidu tänav, tänav Karksi-Nuias
*Niidu tänav, tänav Kehras
*Niidu tänav, tänav Keilas
*Niidu tänav, tänav Kiviõlis
*Niidu tänav, tänav Kuressaares
*Niidu tänav, tänav Kohtla-Järvel Järve linnaosas
*Niidu tänav, tänav Lagedi alevikus
*Niidu tänav, tänav Märjamaa alevis
*Niidu tänav, tänav Nõo alevikus
*Niidu tänav, tänav Otepääl
*Niidu tänav, tänav Paides
*Niidu tänav, tänav Puhja alevikus
*Niidu tänav, tänav Põltsamaal
*Niidu tänav, tänav Põlvas
*Niidu tänav, tänav Pärnus
*Niidu tänav, tänav Raasiku alevikus
*Niidu tänav, tänav Rakke alevikus
*Niidu tänav, tänav Rakveres
*Niidu tänav, tänav Raplas
*Niidu tänav, tänav Saku alevikus
*Niidu tänav, tänav Sindis
*Niidu tänav, tänav Sõmeru alevikus
*Niidu tänav, tänav Sääse alevikus
*Niidu tänav, tänav Tamsalus
*Niidu tänav, tänav Tapal
*Niidu tänav, tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas
*Niidu tänav, tänav Vastseliina alevikus
*Niidu tänav, tänav Viiratsi alevikus
*Niidu tänav, tänav Viljandis
*Niidu tänav, tänav Võhmas
*Niidu tänav, tänav Võrus

## Vaata ka
*Niidu tee
Niidi tänav

**Niidi tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Sitsi asumis.

Tänav algab Kopli tänavalt ja lõppeb Sitsi tänavaga ristudes.

Tänav sai nime 4. veebruaril 1925.

## Viited
Mustjõe tänav

**Mustjõe tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis.

Tänav algab Paldiski maanteelt ja lõppeb Värvi tänavaga ristudes.

Tänav sai praeguse nime 24. mail 1939.

## Viited

## Välislingid
Johann Hermann Gressel

**Johann Hermann Gressel** (22. detsember 1769 Altona, Saksamaa – 24. mai 1845 Tallinn) oli Eestis tegutsenud sakslasest trükkal ja kirjastaja.

Gressel kolis Tallinna enne 1797. aastat ning avas 1802. aastal seal oma trükikoja, mis oli tol ajal Eestis kolmas. Tallinna kodanikuks sai ta 1804. aastal.

Ta oli üks tähtsamaid eestikeelsete raamatute trükkijaid 19. sajandi algul ja andis 1805. aastast välja rahvakalendrit- Eesti-Ma Rahwa Kalender. 

Johann Hermann Gressel suri Tallinnas 1845. aastal ja on maetud Tallinna Oleviste kirikusse.

Tema tegevust jätkas poeg Julius Hermann Gressel (1820–1889), 1845. aastal võtsid Gresseli pärijate üle Johann Gottfried Minuthi trükikoda  J. H. Gresseli trükikojast moodustati Eestimaa Trükikoda (1921–1940).
## Viited

## Välislingid
*
Vikerlase tänav

**Vikerlase tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis.

Tänav algab Kalevipoja tänavalt ja lõppeb Varraku tänavaga ristudes.

Tänav sai praeguse nime 19. juulil 1994. Varem (1979. aastast) kandis see **Kuramaa tänava** nime (Teise maailmasõja ajal toimunud Kuramaa koti mälestuseks).

## Viited
Jeļena Ostapenko

**Jeļena Ostapenko** (ka Aļona Ostapenko; sündinud 8. juunil 1997) on Läti tennisist.

Ta võitis 2017. aasta Prantsusmaa lahtised meistrivõistlused tennises, alistades finaalis Simona Halepi 4:6, 6:4, 6:3. See oli tema esimene WTA-turniiri võit. Selle võiduga tõusis ta WTA edetabelis 12. kohale. Oma teise WTA turniiri võitis ta sama aasta septembris Korea Openil Seoulis. Kolmanda turniirivõidu sai ta oktoobris 2019 Luxembourg Openil, kus alistas finaalis Julia Görgesi. Neljanda võidu saavutas ta juunis 2021 Eastbourne Internationalil, kus alistas finaalis Anett Kontaveidi 6:3, 6:3.

Ostapenko on jõudnud lisaks 2 korral WTA turniiri finaali: septembris 2015 kaotas ta Coupe Banque Nationale'il Québecis Annika Beckile 2:6, 2:6 ja 2016. aasta Qatar Total Openil kaotas ta finaalis Carla Suárez Navarrole 6:1, 4:6, 4:6. Ta tõusis seejärel WTA edetabelis senise karjääri kõrgeimale, 40. kohale. Aprillis 2016 tõusis ta juba 37. kohale. Seni kõrgeima edetabelikoha saavutas ta 19. märtsil 2018, kui ta asus 5. kohal.

Ta on võitnud 8 ITF turniiri. 2014. aastal võitis ta Wimbledoni noorteturniiri ja tõusis noorte edetabelis teisele kohale.

Ta on olnud Anett Kontaveidi õpingukaaslane ja paarismängupartner.

## Treener
Tema peamine treener on olnud ema Jelena Jakovleva. Juulist 2018 kuni 2019. aasta aprilli alguseni oli tema treener hollandlane Glenn Schaap (Anett Kontaveidi varasem treener).

## Tunnustus
*2017 – Läti aasta naissportlane 
*2017 – Läti aasta eurooplane 

## Viited

## Välislingid
*Jeļena Ostapenko WTA kodulehel
*Andres Vaher. "Naabriplika, kes ei mõtle ega karda". Laupäevaleht LP, 10. juuni 2017. Lk 60–61
Lossi tänav (Tallinn)

**Lossi tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis ja Mustamäe linnaosas Kadaka asumis.

Tänav algab Trepi tänavalt ja lõppeb Mäepealse tänavaga ristudes.

Juba 16. sajandil nimetati tänavat saksa keeles Schloss Strasse ('Lossi tänav'). Eestikeelset nime "Lossi tänav" kasutati vähemalt alates 1915. aastast. 1. oktoobril 1948 nimetati tänav ümber *Aleksander Lätte tänavaks* (helilooja Aleksander Lätte (1860–1948) auks). Lossi tänava nimi taastati 28. oktoobril 1987. 1940–1941 oli Vääna tänav. 1950.aastal nimetati Lossi tänav Basseini tänavaks.

Aadressil Lossi 13 asub Nikolai von Glehni perekonna rahula, mille juures tänav ületab Iisaku soone.

## Viited
Kaevu tänav (Tallinn)

**Kaevu tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis.

Tänav algab Pärnu maanteelt ja lõppeb Haava tänavaga ristudes.

Tänav sai nime 8. novembril 1927.

## Viited

## Välislingid
Kraavi tänav

**Kraavi tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis.

Tänav algab Paul Kerese tänavalt, ristub muu hulgas Valdeku tänavaga ja lõppeb umbtänavana.

Tänav sai nime 8. novembril 1927.

Kraavi tänaval on Männiku lasteaed ja lasteaed Kraavikrõll.

## Viited
Kraavi tänav (täpsustus)

**Kraavi tänav** on mitme Eesti asula tänava nimi:

*Kraavi tänav Iisaku alevikus
*Kraavi tänav Jõhvis
*Kraavi tänav Järvakandi alevis
*Kraavi tänav Kiviõlis
*Kraavi tänav Kuressaares
*Kraavi tänav Kärdlas
*Kraavi tänav Mustla alevikus
*Kraavi tänav Mustvees
*Kraavi tänav Narvas
*Kraavi tänav Rakveres
*Kraavi tänav Saku alevikus
*Kraavi tänav Tallinnas Nõmmel
*Kraavi tänav Tartus
*Kraavi tänav Türil
*Kraavi tänav Viljandis
*Kraavi tänav Võrus
*Kraavi tänav Võõpsu alevikus
*Kraavi tänav Vändra alevis
Leonhard Viljus

**Leonhard Viljus** (28. märts 1904 Kokora vald, Tartumaa – 17. jaanuar 1970 Nõmmküla, Rakvere rajoon) oli eesti laskur ja sõjaväelane (veltveebel, 1938). 

Ta kuulus aastatel 1933–1939 laskurina Eesti koondisse. 

Viljus lõpetas 1927 allohvitseride kooli. Ta teenis 1929–1940 Narvas Jaanilinna kindluses vanemallohvitserina noorte väljaõppe alal. 1938 sai ta veltveebli auastme. Samal aastal andis riigihoidja talle kuldkäekella. 

1940 võeti ta Punaarmeesse, 1941 andis end Porhovi all sakslastele vangi, misjärel jätkas teenistust Saksa sõjaväes, kus sai 1942 Stalingradi all haavata. 1943. aastal, kui Otto Skorzeny hakkas Saksamaal moodustama väesalka Itaalia vangistatud peaministri Benito Mussolini vabastamiseks, valiti sinna veel mõne eestlasega koos ka Leonhard Viljus.

1944 naasis ta Eestisse, elas ja töötas Nõmmküla sovhoosis. 

Ta on maetud Tapa linnakalmistule.

## Saavutused
Viljus on võitnud maailmameistrivõistlustel võistkondlikult 4 medalit: 
* 1937 – sõjapüssist 20 lasku põlvelt – hõbemedal
* 1937 – 20 lasku püstiasendist – hõbemedal
* 1937 – 3 × 20 lasku – pronksmedal 
* 1939 – sõjapüssist 3 × 20 lasku – pronksmedal

Ta osales Eesti-Soome maavõistlusel aastatel 1933–1934, 1935 (esikoht individuaalarvestuses) ja 1936. Tuli 1938–1939 5 korda meeskondlikult Eesti meistriks. On püstitanud 3 individuaalset Eesti rekordit ja osalenud 6 meeskondliku rekordi püstitamisel. 

Isiklikke rekordeid:
*väikepüssist 3 × 20 lasku 580 ja 20 lasku põlvelt – 198 (1937)
*3 × 40 lasku 1140 ja 40 lasku püsti – 375 (1937)
*vabapüssist 3 × 20 lasku – 550 (1938)

Viljus oli suurmeister täiskaliiber- (1935) ja väikepüssist (1937) laskmises. 

## Tunnustus
*Kuldkäekell riigihoidjalt, 1938
*Raudristi II klass, 1942

## Välislingid
* http://entsyklopeedia.ee/artikkel/viljus_leonhard
* Biograafia ESBL-is
Ralf Männil

**Ralf Männil** (eesnimi ka **Ralph**; 24. oktoober 1924 Tallinn – 27. september 1990 Tallinn) oli eesti geoloog.

Ta lõpetas 1943. aastal Tallinna Gustav Adolfi gümnaasiumi. Ta oli aastatel 1946–1950 Tartu Riikliku Ülikooli üliõpilane, kui märtsiküüditamise käigus viidi ära tema abikaasa Aino. Ta läks oma rasedale abikaasale vabatahtlikult Siberisse järele.

Ta lõpetas 1955. aastal ülikooli Irkutskis ja naasis 1956. aastal Eestisse. Ta kaitses 1960. aastal Eesti NSV Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudis väitekirja "Распространение и стратиграфия озерных известковых отложений в Эстонии" ("Järvelubjalasundite levik ja stratigraafia Eestis"; juhendaja Karl Orviku) ja sai geoloogia-mineraloogiateaduste kandidaadi kraadi. Ta kaitses 1966. aastal Moskvas NSV Liidu Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudis väitekirja "История развития Балтийского бассейна в ордовике" ("Balti basseini areng ordoviitsiumis") ja sai geoloogia-mineraloogiateaduste doktori kraadi.

Ta töötas 1956. aastast Eesti NSV Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudis, oli 1966–1967 stratigraafia ja paleontoloogia ning mikropaleontoloogia sektori juhataja. 

## Teoseid
**История развития Балтийского бассейна в ордовике*. Eesti NSV Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituut. Tallinn 1966. Seda monograafiat on peetud Eesti geoloogiakirjanduse tippteoseks.

## Isiklikku
Tema vend oli eesti päritolu Ladina-Ameerika ettevõtja Harry Männil.

## Kirjandus
*ENE 5 kd. Tallinn 1973. Lk 282
*EE 14 kd. Eesti elulood. Tallinn 2000. Lk 313–314

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Tallinna Hiiu kalmistul
Ülemsootska

**(Setu) ülemsootska** (setu keeles *ülembsootska*) on igal aastal Setu kuningriigi päevadel valitav setude kuninga Peko asemik maa peal.

Ülemsootska valitsussaua nimetatakse kiioraks.

Endised ülemsootskad moodustavad Seto kuningriigi kroonikogu, kes annab ülemsootskale nõu.

## Ülemsootskasid
*1994–1995 Vello Anipai
*1995–1998 Paul Hagu
*1998–1999 Volli Kera
*1999–2000 Sulo Nurmeots
*2000–2001 Aare Hõrn
*2001–2003 Inara Luigas
*2003–2007 Evar Riitsaar
*2007–2008 Aare Hõrn
*2008–2009 Silver Hüdsi
*2009–2010 Õie Sarv
*2010–2011 Ahto Raudoja
*2012–2014 Aarne Leima
*2014–2015 Annela Laaneots
*2015–2016 Jane Vabarna
*2016–2017 Aarne Leima
*2017–2018 Piret Torm-Kriis
*2018–2019 Aare Hõrn
*2019–2021 Rein Järvelill
*2021–2022 Jane Vabarna 
*2022–2023 Anzelika Gomozova
*2023–2024 Evelin Leima
*2024–2025 Urmo Uiboleht 
*2025– Jalmar Vabarna

## Viited

## Välislingid
*Setode kuninga asemik ehk ülemsootska, SA Lõuna-Eesti Turism
NSV Liidu meistersportlane

**NSV Liidu meistersportlane** (lühend **MS**; vene keeles *Мастер спорта СССР*, venekeelne tavalühend *МС*) oli NSV Liidu sportlastele antud nimetus. 

Nimetus loodi 29. jaanuaril 1934, seda hakati andma 1935. aastal (males juba 1925) ning selle andmine lõpetati 1992. aastal.

Meistersportlaseks saamiseks tuli sportlasel täita üleliidulise ühtse spordiklassifikatsiooni järgunorm või järgunõuded ning nimetuse andis NSV Liidu Riiklik Kehakultuuri- ja Spordikomitee. Meistersportlaseks nimetamisega sai sportlane rinnamärgi ja tunnistuse.

Esimestel märkidel ei olnud järjekorranumbrit, neid hakati kasutama alles 1949. aastal ja siis anti märk nr&nbsp;1 võimleja Albert Abramjanile. Seisuga 1. jaanuar 1975 oli meistersportlase nimetuse saanud 108 100 sportlast ja aastaks 1988 oli neid 250 000.

## Vaata ka
*NSV Liidu aumeistersportlane
*NSV Liidu rahvusvahelise klassi meistersportlane
*NSV Liidu teeneline meistersportlane

## Viited

## Kirjandus
*M. Juhani. "MEISTRITEST mitmel alal ja mitmekordsetest meistritest". Spordileht nr 10, 5. veebruar 1962. Lk 7