open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Leonove

:*See artikkel on asulast Antratsõti rajoonis; teiste samanimeliste kohta vaata artiklit [[Tšervonõi Žovten]]*

**Leonove** on küla Ukrainas Luhanski oblastis Antratsõti rajoonis, umbes kilomeetri kaugusel Ukraina-Venemaa piirist.

Asula kõrgus merepinnast on 169 meetrit.

Leonove asutati 1801. aastal. 

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 137 inimest, kellest 82,48% emakeeleks oli ukraina keel ja 17,52% emakeeleks vene keel; asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

Donbassi sõja ajal langes asula valitsusvastaste relvajõudude kontrolli alla.

## Viited

## Välislingid
* Ilm Tšervonõi Žovtenis
* 11. märts 2015. *[[Infovastupanu]]*. На Луганщине боевики не пропустили наблюдателей ОБСЕ к границе (*vene keeles*)
Tsäpsi järv

**Tsäpsi järv** ehk **Järvemäe järv** (ka *Järveoja järv*) on järv Võrumaal Võru vallas Viitka külas. Selle pindala on 10,2 ha.

## Viited
Lüübnitsa Umbjärv

**Lüübnitsa Umbjärv** (ka *Lüügnitse Umbjärv, 2. Võõpsu järv*) on Võru maakonnas Setomaa vallas Lüübnitsa külas asuv järv. Selle pindala on 10,8 ha.

## Vaata ka
*Võõpsu järv

## Viited
Ansiauk

**Ansiauk** (ka *Maks(a)meri*) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kuusnõmme külas asuv järv. Selle pindala on 0,9 ha.

## Viited
Thorvald Aagaard

**Hans Thorvald Aagaard** (8. juuni 1877 Rolsted, Fyn – 22. märts 1937 Ringe) oli taani helilooja.

Aastal 1898 sai ta Kopenhaagenis pisut õpetust Carl Nielsenilt ning  1900–1902 õppis ta Kopenhaageni konservatooriumis viiulit, orelit (Otto Mallingilt) ja muusikateooriat (Jørgen Ditleff Bondesenilt). Pärast sõjaväeteenistust õppis ta Carl Nielseni juures kontrapunkti ja kompositsiooni ning Thomas Laubi juures muusikaajalugu.

Aastal 1905 sai ta Ryslinges koguduse organistiks ja kooliõpetajaks. Aastal 1907 rajas ta orkestri Fynske Musikantere. 

Ta tegeles Thomas Laubi vaimus kiriku- ja koolilaulu uuendamisega, luues lihtsaid, kuid väljendusrikkaid viise. Tema tuntumad laulud on "Jeg ser de bøgelyse øer" (Laurits Christian Nielsen; kuulub Taani kultuurikaanonisse), "Sorgløst kan vi ej synge dit Navn" (Valdemar Rørdam), "Spurven sidder stum bag Kvist", "Sneflokke kommer vrimlende", "Jeg lagde min Gaard i den rygende Blæst" ja "Han kommer med Sommer, han kommer med Sol" (Jeppe Aakjær). Neli tema laulu on lauluraamatus "Den danske Koralbog". 

Aastast 2005 on Ryslinges väljak Th. Aagaards Plads tema kujuga, mille autor on  Søren West.

## Välislingid
*Mõned Aagaardi laulud Vikitekstides
*Artikkel biograafilises leksikonis
*komponistforeningen.dk
*gravsted.dk
*Laulu "Sneflokken kommer vrimlende" noodid
Morfonoloogia

**Morfonoloogia** (ka morfofoneemika) on keeleteaduse haru.

Morfonoloogia alaks on keele foneemilise koosseisu ja morfeemide varieeruvuse uurimine, ses osas mis jääb välja fonoloogiast.

## Vaata ka
*fonoloogia
*morfoloogia
Stay with Me (Sam Smithi laul)

"**Stay with Me**" on laul Suurbritannia laulja Sam Smithi debüütalbumilt "In the Lonely Hour". Laul anti välja albumi kolmanda singlina 14. aprillil 2014. Laulust valmis ka muusikavideo. 

57. Grammy muusikaauhindade galal 8. veebruaril 2015 pälvis Darkchildi versioon laulust aasta parima laulu ja aasta parima salvestise auhinna. 

Laulu autorid on Smith, James Napier ja William Phillips, kaasautoriteks on märgitud Tom Petty ja Jeff Lynne, kuna laul sarnaneb märkimisväärselt Petty lauluga "I Won't Back Down". Autoriõigusliku vaidluse tulemusel lisati Petty ja Lynne laulu autoriteks 2015. aasta jaanuaris sõlmitud kokkuleppega, mille alusel hakkavad nad saama 12,5% laulu autoritasudest. Sam Smith kinnitas, et ta ei olnud kunagi kuulnud Petty laulu ning see kokkusattumus oli juhuslik. Petty laul oli edetabelites USA-s 12. kohal ja Suurbritannias 28. kohal 1989. aastal ehk kolm aastat enne Sam Smithi sündi.

## Viited


## Kirjandus
* Sam Smith "Stay With Me" lyrics
* BBC, Grammy Awards: Sam Smith wins four prizes, 9. veebruar 2015
* Priscilla Frank, Watch These Dancers Capture Just How Heartbreaking 'Stay With Me' Truly Is, The Huffington Post, 12.03.2015

## Välislingid
* "Stay with Me" muusikavideo YouTube'is
*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Stay with Me (Sam Smith song)]] seisuga 12.03.2017.*
Nõmme Tuletõrjeühingu kalmistu

**Nõmme Tuletõrjeühingu kalmistu** on kalmistuosa Tallinnas Hiiu-Rahu kalmistu idapoolses osas, kuid ei ole eraldatud omaette sissepääsuga kalmistuks.  

## Ajalugu
Maa-ala Nõmme Vabatahtliku Tuletõrjeühingu (NVTÜ) kalmistuosa jaoks eraldati 1929. aastal. Kalmistule maetute arvu ei ole teada. 

## Mälestusmärk
Kalmistu keskosas on NVTÜ 25. aastapäevaks püstitatud mälestusmärk. See on tehtud punasest graniidist, ja sellel on pronksist NVTÜ embleem ning sisseraiutud tähed "NVTÜ". Mälestusmärk avati pidulikult 15. juunil 1935.

## Vaata ka
*Tallinna Tuletõrjeühingu kalmistu
*Hiiu-Rahu kalmistu

## Viited

## Kirjandus
*Karl Laane. Tallinna kalmistud. Maalehe Raamat. Tallinn 2002. Lk 192
*Leho Lõhmus. Hiiu-Rahu kalmistu. Tallinn 2003
*Leho Lõhmus. Nõmme vanadel fotodel. Koolibri. Tallinn 2005. Lk 110
*Leho Lõhmus. Nõmme // Jalutaja teejuht. Solnessi Arhitektuurikirjastus. Tallinn 2007. Lk 82

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 1077 "Hiiu Rahu kalmistu"
Bjarne Aagaard Strøm

**Bjarne Aagaard Strøm** (29. mai 1920 – 3. jaanuar 2008) oli Norra ajakirjanik ja Venstre poliitik. 

Ta osales Norra vastupanuliikumises ja vangistati. Alates 1968. aastast oli ta ajalehe Haugesunds Avis peatoimetaja. Aastatel 1965–1969 oli ta Stortingi asendusliige.
Torstein Aagaard-Nilsen

**Torstein Aagaard-Nilsen** (sündinud 11. jaanuaril 1964 Oslos) on norra helilooja.

## Välislingid
*Koduleht
*allmusic.com
2003. aasta Eesti rahvahääletus Euroopa Liitu astumiseks

**2003. aasta Eesti rahvahääletus Euroopa Liitu astumiseks** oli 14. septembril 2003 toimunud rahvahääletus, milles Eesti rahvas otsustas, kas Eesti astub või ei astu Euroopa Liitu. 

Rahvahääletusel osales 555 835 hääletajat (64,1% hääleõiguslikest kodanikest). Hääletamissedelile kantud küsimusele vastas jaatavalt 369 657 (66,5%) ning eitavalt 183 454 (33,0%) hääletajat. Kehtetuid sedeleid oli 2724 (0,49%).

## Viited
Open Spirit

**Open Spirit** on koondnimetus NATO korraldatavatele miinitõrjeõppuste seeriale Läänemerel. Õppustest võtavad osa ka Baltimaasid esindav BALTRON.
Schumann-kvartett

**Schumann-kvartett** (saksa keeles Schumann Quartett) on 2007. aastal Kölnis asutatud Eesti-Saksa keelpillikvartett. Kvarteti moodustavad kolm venda Erik, Ken (mõlemad viiul) ja Mark Schumann (tšello) ning Liisa Randalu (vioola). 

Kvartett on andnud Saksamaal mitmeid kammerkontserte.

Aprillis 2013 andis kvartett välja debüütCD (saksa *Debüt-CD*; tootis ARS-Produktion) Beethoveni, Bartóki ja Brahmsi lugudega.
Mesmeri ring

"**Mesmeri ring: romaniseeritud memuaarid nagu kõik memuaarid ja peaaegu iga romaan**" on Jaan Krossi romaan, mis ilmus 1995. aastal.

Romaan on tugevate autobiograafiliste sugemetega. See on jätk Jaan Krossi 1988. aastal ilmunud romaanile "Wikmani poisid", kui peategelane [Jaan Kross] käis 1930. aastatel Tallinna eliitkoolis. Romaanis "Mesmeri ring" käib peategelane [Jaan Kross] Tartu ülikoolis (1938–1941).
Jeppe Aagaard Andersen

**Jeppe Aagaard Andersen** (30. jaanuar 1952 – 2018) oli taani maastikuarhitekt, kunstnik Gunnar Aagaard Anderseni poeg.

Ta kasutas lihtsaid geomeetrilisi vorme ja sageli vett.

## Tunnustus
* 1993 Nykrediti arhitektuuriauhind
* 2004 Eckersbergi medal

## Viited

## Välislingid
*Den Store Danske
Gunnar Aagaard Andersen

**Gunnar Aagaard Andersen** (14. juuli 1919 Ordrup – 29. juuni 1982 Munkerup Dronningmølle lähedal) oli taani maalikunstnik, skulptor, disainer ja arhitekt.

Ta õppis Stockholmi kunstiakadeemias Kungliga Konsthögskolan ja Kopenhaagenis Kuninglikus Taani Kunstiakadeemias.

1940. aastatel mõjutas teda õppejõud Aksel Jørgensen, ta maalis naturalistlikke ja puäntillistlikke töid. Aastatel 1946–1951 viibis ta Pariisis ja õppis muu hulgas skulptor Ossip Zadkine'i juures. Galerii Denise René kaudu sai tuttavaks Victor Vasarely, Jean Dewasne'i ja Alberto Magnelliga ning viljeles geomeetrilist abstraktsionismi. 

1948. aastast oli ta rühma Linien II liige ja viljeles konkreetset maalikunsti. Ta tegeles ka graafilise disainiga, kujundades Linien II näitusekatalooge ja kutseid ning ajakirja Mobilia. Pariisis osales ta näitusel Réalités Nouvelles ning sai 1951 rühmituse Groupe Espace liikmeks ja osales 1954 selle näitusel Biot's. 1950. aastate alguses andis tekstiilivabrikant võimaluse realiseeerida Herningis oma arhitektuuri- ja kujundusideid. Aastatel 1953–1957 keskendus ta disainile ja arhitektuurile. Ta kujundas Unika Vævile vaipu ja kangaid. 

1948. aastal esitas ta tulevase Fluxuse vaimus kontserdi viiele viiulile ja süntesaatorile. 

Ta töötas välja maalitehnika, mis laskis materjalil oma seadusi järgida, ning nimetas selle dirigeeritud tašismiks. 1950. aastate lõpust kuulus Kopenhaageni Arthur Köpcke galerii ringkonda. Aagaard Andersenile oli iseloomulik vormiga eksperimenteerimine ja lihtsate ideede kasutamine.

Tema disainitud tool "Polyetherstolen" (1964) kuulub Taani kultuurikaanonisse.

Ta oli 1972–1982 Kuningliku Taani Kunstiakadeemia professor.

Ta elas 1958. aastast Munkeruphusis. Tema abikaasa oli skulptor Grete Tatjana Borgbjerg. Maastikuarhitekt Jeppe Aagaard Andersen on nende poeg.

## Tunnustus
*1977 Eckersbergi medal
*1980 Thorvaldseni medal

## Välislingid
*kulturarv.dk
*Taani biograafiline leksikon
*Den Store Danske
*Polyetherstolen, MoMa.
*Jens Tang Kistensen. Genanvendelig brugskunst, kunstkritikk.no
*Retrospektiivnäitus 2013
* Information and pictures about the designer Gunnar Aagaard Andersen
Tabamatus

"**Tabamatus: Jüri Vilmsi romaan**" on aastal 1993 ilmunud Jaan Krossi romaan.

## Tõlked
*1993: rootsi keelde – „Motstånd. Romanen om Jüri Vilms“
*1994: soome keelde – „Kuningasajatus. Jüri Vilmsin romaani“
*2001: prantsuse keelde – „Dans l’insaisissable. Le roman de Jüri Vilms“
Dogado

***Dogado*** ehk **Veneetsia hertsogiriik** oli Veneetsia vabariigi nn "kodumaa-osa", mida juhtis Veneetsia doodž.

*Dogado* näol oli tegemist ühega Veneetsia valduste kolmest osast. Teised kaks olid *[[Stato da Mar]]* ("mereriik") ja *[[Domini di Terraferma]]* (maismaavaldused).

*Dogado* oli võrdne hertsogiriigiga (*Ducato*), nagu seda olid teised Itaalia linnriigid, mida valitsesid päritava tiitliga hertsogid.

## Territoorium
*Dogado* territoorium koosnes esialgu Veneetsia linnast ja kitsas rannaribast Loreost kuni Gradoni. Hiljem nihkusid *Dogado* piirid kaugemale – lõunas ulatus ala Goroni, läänes Polesine ja Padovanoni, põhjas Trevisano ja Friulini ning idas Isonzo (sloveeni keeles Soča) jõeni.

## Valitsemine
Kui arvata välja pealinn Veneetsia, mis oli faktiliselt omaette linnriik, oli *Dogado* jaotatud halduslikult üheksaks piirkonnaks (alustades põhjast): Grado, Caorle, Torcello, Murano, Malamocco, Chioggia, Loreo, Cavarzere ja Gambarare.

Varasemate tribuunide (rahva poolt valitud) ja gastaldide (vastas doodžile) asemel juhtis Veneetsia vabariigi ajal üheksast piirkonnast kaheksat tiitlit *[[podestà]]* kandev patriits. Vaid Grado piirkonda valitses krahv.

## Kirjandus
* Da Mosto, Andrea. "L'Archivio di Stato di Venezia", Biblioteca d'Arte editrice, Roma, 1937.
* Mutinelli, Fabio. "Lessico Veneto". Tipografia Giambattista Andreola, Venezia, 1852.
Tahtamaa

"**Tahtamaa**" on aastal 2001 ilmunud Jaan Krossi romaan. See oli ühtlasi Jaan Krossi viimane romaan.

Romaani pealkiri "Tahtamaa" on (fiktiivne) kohanimi, mille all kirjanik peab silmas kaasaegset Eestit.

Raamat on tõlgitud soome keelde: "Tahtamaa", Vantaa: Moreeni 2012. Tõlkinud Jouko Vanhanen.
Ulvi lasteaed

**Ulvi lasteaed** on Lääne-Virumaal Vinni vallas Ulvi külas tegutsev lasteaed.   Lasteaias on kaks liitrühma - noorem liitrühm ja vanem liitrühm. 

1. septembril 2006 ühendati lasteaed Põlula Põhikooliga; asutuse uueks nimeks sai Põlula Kool. 

## Viited
Mélanie René

**Mélanie René** (sündinud 1. septembril 1990 Genfis) on Šveitsi laulja.

Mélanie René esindas lauluga "Time to Shine" Šveitsi 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis. Oma poolfinaalis sai ta nelja punktiga viimase, 17. koha.

## Välislingid
*Koduleht
Tukkanuotta / Goresoerd

"**Tukkanuotta / Goresoerd**" on Soome ja Eesti *metal* ansamblite Tukkanuotta ja Goresoerd ühisalbum. Album ilmus 2010 ja selle tootis Stay Heavy Records.

Albumil on 4 laulu, millest kaks on ansambli Tukkanuotta ja kaks Goresoerdi esituses:
*"Tukkanuotta" – 2.41
*"Kivimetsän broidi" – 3.23
*"Surm Ka Ei Tea" – 2.33
*"Köik On Segi" – 2.24
Stato da Mar

**Stato da Mar** ehk **Domini da Mar** ('mereriik/-valdused') tähistas Veneetsia vabariigi mere- ja ülemerevaldusi, mille hulka kuulusid Istria, Veneetsia Dalmaatsia, Veneetsia Albaania, Euboia saarel asunud Veneetisa Negroponte kuningriik, Peloponnesosel asunud Veneetsia Morea kuningriik, Egeuse saared (nn "Saarestiku hertsogiriik"), Kreeta (tollase nimega Candia kuningriik) ja Veneetsia Küpros.

Stato da Mar oli üks osa Veneetsia valduste kolmest osast. Teised kaks olid doodžile alluv Dogado ja Domini di Terraferma (maismaavaldused Põhja-Itaalias).

## Ajalugu
Veneetsia meretaguse impeeriumi loomine algas aasta 1000 paiku Dalmaatsia vallutamisega ja impeerium jõudis oma suurima ulatuseni Neljanda ristisõja lõppedes aastal 1204, mil Veneetsia vabariik omandas suure osa Bütsantsi maadest. Ent enamikku neist aladest Veneetsia tegelikult ei kontrollinud ja neid valitsesid Bütsantsi riigi järglased Epeirose despootkond, Nikaia keisririik ja Trapezundi keisririik. Lisaks kaotati suur osa valdustest peagi taas kui Nikaia Bütsantsi keisririik suutis Bütsantsi aastal 1260 tagasi vallutada.

Üha suureneva Osmanite riigi surve all kaotati ja korraldati ümber paljud territooriumid. Olulisemad riikidevahelised konfliktid olid seitse Osmanite-Veneetsia sõda (vahemikus 15. sajandist 18. sajandini alguseni), Kreeta sõda (1645–1669) ja Morea sõda (1684–1699).

Vabariigi lõpuajaks aastal 1797 (vaata Campo Formio rahu) olid vabariigi ülemerevaldustest alles jäänud Istria, Dalmaatsia, Korfu ja Joonia saared.

## Valdused
*Istria (tänapäeva Horvaatias)
*Dalmaatsia, sealhulgas väiksemad valdused tagamaal (tänapäeva Horvaatias)
*Albaania, sealhulgas Kotori laht ja väiksemad valdused tagamaal (tänapäeva Montenegros)
*Durazzo (tänapäeva Albaanias)
*Joonia saared (tänapäeva Kreekas)

## Vaata ka
*Spinalonga

## Kirjandus
* Da Mosto, Andrea. "L'Archivio di Stato di Venezia", Biblioteca d'Arte editrice, Roma, 1937.
* Mutinelli, Fabio. "Lessico Veneto". Tipografia Giambattista Andreola, Venezia, 1852.
Viron linnut

"**Viron linnut: havainnot 1990-2010**" ('Eesti linnud: nähtud 1990-2010') on aastal 2014 ilmunud soomekeelne populaarteaduslik raamat Eesti lindudest. Raamatu kirjastas Soome linnuselts Viron Lintuseura.
Tõnis Vint ja tema esteetiline universum

"**Tõnis vint ja tema esteetiline universum**" (rööppealkiri "Tõnis Vint and his aesthetic universe") on aastal 2012 ilmunud eesti- ja ingliskeelne raamat, mis sisaldab Eesti Kunstimuuseumis 2012. aastal üleval olnud Tõnis Vindi näituse "Tõnis vint ja tema esteetiline universum" fotosid kunstiteostest ja artikleid selle kunstinäituse kohta.
Soome ulme

"**Soome ulme: ulmeantoloogia**" on aastal 2008 ilmunud kogumik (antoloogia), mis sisaldab Arvi Nikkarevi tõlkes kuue soome ulmekirjaniku juttu.
Kogumikus on järgmised jutud:
*Johanna Sinisalo: "Lendav Hollandlane" (Lentävä hollantilainen)
*M. G. Soikkeli: "Berliini näitelavad" (Jännittävää olisi nähdä pihalla dinosauruksia)
*Johanna Sinisalo: "Baby Doll" (Baby Doll)
*Petri Salin: "Kuninga kogutud hullused" (Kuninkaan kootut hulluudet)
*Petri Salin: "(Kui) Zirma on olemas" ((Jos) Zirma on)
*Jenny Kangasvuo: "Igas lihatükis on tahe" (Kaikessa lihassa on tahto)
*Jenny Kangasvuo: "Merelaine naha all" (Aalto nahan alla)
*Anne Leinonen: "Tss, tss! tegid need" (Shh shh, ne sanoivat)
*Anne Leinonen: "Teislane" (Toisinkainen)
*Susi Vaasjoki: "Jutumeister" (Taruntekijä)
Immunoloogiline sünaps

**Immunoloogiline sünaps** (*immunologial synapse*, IS) on immunoloogias selgroogsete lümfoid(-immuun)süsteemi talitlusest tulenev eriline rakkude seis (*cluster* või immunokompleks), mille korral tüümusest välja liikunud T-rakud ja antigeene esitlevad rakud või märklaudrakud justkui suhtlevad ja mille õnnestumiseks on vaja T-rakkude retseptorite ja peamise koesobivuskompleksi valke ning aktiveeritakse T-rakud.

Immunoloogilise sünapsi kontseptsioon on vaidluse all, nii kirjeldavad eri autorid immunoloogilist sünapsi ja osalevaid rakke ning retseptoreid erinevalt. Näiteks arvatakse, et immunoloogiliste sünapside moodustamises võivad osaleda peaaegu kõik lümfotsüüdid, näiteks loomulikud tappurrakud, B-lümfotsüüdid, makrofaagid ja märklaudelundite kudede rakud.

Immunoloogilise sünapsi täpse kestuse (kas paar tundi või mitu päeva) kohta andmed puuduvad. Arvatakse, et adhesioonimolekul ICAM-1 saadab migreeruvatele T-rakkudele stoppsignaali, mis algatab IS-i.

## Viited

## Kirjandus
* Arash Grakoui, Shannon K. Bromley, Cenk Sumen, Mark M. Davis, Andrey S. Shaw, Paul M. Allen, Michael L. Dustin, The Immunological Synapse: A Molecular Machine Controlling T Cell Activation, www.sciencemag.org Science, 285. väljaanne, 9. juuli 1999
* Shannon K. Bromley, W. Richard Burack, Kenneth G. Johnson, Kristina Somersalo, Tasha N. Sims, Cenk Sumen, Mark M. Davis, Andrey S. Shaw, Paul M. Allen, ja Michael L. Dustin, THE IMMUNOLOGICAL SYNAPSE, Annu. Rev. Immunol. 2001. 19:375–96
* Michael L. Dustin, The immunological synapse, Arthritis Res. 9. mai 2002; 4(Suppl 3): S119–S125., doi: 10.1186/ar559, PMCID: PMC3240135
* Daniel M. Davis ja Michael L. Dustin, What is the importance of the immunological synapse?, www.sciencedirect.com, 2004 Elsevier Ltd. doi:10.1016/j.it.2004.03.007
* Antigeeni-koesobivusantigeeni kompleks: Tanel Tenson, "Immuunsüsteem aitab nakkusest jagu saada", Eesti Loodus, 9/2003
Helmi-Elfriede Arrak

**Helmi-Elfriede Arrak** (sündinud 18. juulil 1988) on Eesti kunstnik.

2007–2010 õppis ta Tartu Ülikooli maaliosakonnas ja 2010. aastast Tartu Kõrgema Kunstikooli mööbliosakonnas. Põhiliselt kujutab Arrak inimesi, kuulsusi, loomi ja muid tegelasi, kelle kaudu jutustab lugusid, tema looming on visandlik ja illustratiivne. Arraku töid kasutavad mitmed trükiväljaanded.

Helmi Arrak on pälvinud Kau Akadeemia noore kunstniku stipendiumi (2012).

## Isikunäitusi
* “Jelly Jenny”, Loov galerii, Tartu (2014)
* “Pieces From My Room”, 008 galerii, Tallinn (2013)
* “Monkeys, Moms and Rockstars”, Kõue mõis, Eesti (2012)

## Isiklikku
Tema vanaisa oli kunstnik Henno Arrak.

## Viited
Benjamín Prado

**Benjamín Prado** (sündinud 13. juulil 1961 Madridis) on hispaania kirjanik.

Prado sündis aastal 1961 Madridis. Ta on avaldanud kümmekond luulekogu, paar romaani, mitu aforismikogumikku. 

Tema esimene luuleraamatuke "Un caso sencillo" ilmus aastal 1986, kuid tema enese sõnul hakkas ta luulet kirjutama tunduvalt varem, tema esimesteks suuremateks mõjutajateks olid Bob Dylan, Arthur Rimbaud ja William Blake. Tänu kirjandusõpetaja soovitusele avastas ta enda jaoks Federico García Lorca ja Rafael Alberti. Lisaks on talle mõju avaldanud Paul Celan, Robert Lowell, Dylan Thomas, Anna Ahmatova, Marina Tsvetajeva ja Lou Reed. Tema proosat on mõjutanud varem John Steinbeck, Charles Dickens ja Benito Pérez Galdós, hiljem Marguerite Duras, Charles Bukowski ja Mario Vargas Llosa.

Tema loomingut on tõlgitud inglise, prantsuse, saksa, itaalia, taani, kreeka, eesti, läti ja ungari keelde.

Eesti keeles on tema teostest ilmunud "Lumes on tühjus" (2015, sarjas "Loomingu Raamatukogu", tõlkinud Lembit Liivak; originaalis "La nieve está vacía", ilmunud aastal 2000).

## Teosed
* 1986 – *Un caso sencillo* – luule
* 1991 – *El corazón azul del alumbrado* – luule
* 1992 – *Asuntos personales* – luule
* 1995 – *Cobijo contra la tormenta* – luule
* 1995 – *Raro* – proosa
* 1996 – *Nunca le des la mano a un pistolero zurdo* – proosa
* 1996 – *Dónde crees que vas y quién te crees que eres* – proosa
* 1998 – *Todos nosotros* – luule
* 1998 – *Alguien se acerca* – proosa
* 1999 – *No sólo el fuego* – proosa
* 2000 – *La nieve está vacía* – proosa (ilmus aastal 2015 Loomingu Raamatukogus Lembit Liivaku tõlkes ("Lumes on tühjus")
* 2000 – *Siete maneras de decir manzana* – esseed
* 2001 – *Los nombres de Antígona* – esseed
* 2002 – *Ecuador (poesía 1986–2001)* – luule 
* 2002 – *Iceberg* – luule
* 2002 – *A la sombra del ángel (13 años con Alberti)* – memuaarid	
* 2003 – *Jamás saldré vivo de este mundo* – jutustused
* 2004 – *[[Carmen Laforet]]* – elulugu, koostöös Teresa Rosenvinge'iga	
* 2006 – *Marea humana* – luule
* 2006 – *Mala gente que camina* – proosa
* 2009 – *Romper una canción* – biograafiline essee 
* 2011 – *Operación Gladio* – proosa
* 2012 – *Pura lógica* – aforismid
* 2013 – *Ajuste de cuentas* – proosa
* 2013 – *Qué escondes en la mano* – lood
* 2014 – *Doble fondo* – aforismid
* 2014 – *Ya no es tarde* – luule

## Kirjandus
* Lembit Liivak. Järelsõna Benjamín Prado teosele "Lumes on tühjus"
Eestlased Rootsis

**Eestlased Rootsis** (ka *rootsieestlased*) on Rootsis elanud või elavad eestlased. 

Eestlased on Rootsis vähemusrahvus, keda 2012. aasta lõpu seisuga oli 26 854.

Teise maailmasõja ajal põgenes Eestist Rootsi ligikaudu 30 000 põgenikku ja ligikaudu 7000 eestirootslast ning Rootsis tegutses Vabariigi Valitsus eksiilis.

## Tuntud eesti päritolu inimesi Rootsis
* Ilon Wikland (1930), illustraator
* Edgar Kant (1902–1978), geograaf
* Juhan Aavik (1884–1982), helilooja, dirigent ja muusikapedagoog
* Jakob De la Gardie (1583–1652)
* Ilmar Reepalu (1943), poliitik 
* Sven Olving (1928–2016), professor ja rektor
* Enno Hallek (1931), kunstnik ja professor
* Wolter Reinhold von Stackelberg (1705–1801), krahv
* Enn Kokk (1937–2019), poliitik, ajakirjanik, kirjanik
* Werner von Rosenfeldt (1639–1710), admiral, kartograaf ja luuletaja
* Ebba Witt-Brattström (1953), kirjandusteadlane, professor, feminist ja kirjanik 
* Li Bennich-Björkman (1960), riigiteaduste professor
* Enel Melberg (1943), kirjanik ja tõlk
* Käbi Laretei (1922–2014), pianist ja kirjanik
* Mare Kandre (1962–2005), kirjanik
* Hain Rebas (1943), ajaloolane, poliitik, sõjaväelane ja professor

## Vaata ka
*Eesti Teaduslik Selts Rootsis
*Eesti Kultuuri Koondis Rootsis
*Eesti Maja Stockholmis 
*Rootsi Eestlaste Esindus
*Rootsi Eestlaste Liit
*Rootsi-Eesti Ühing
*Stockholmi Eesti Ühing ‎ 
*eestirootslased
*Vabaduse värav
*Baltutlämningen

## Viited

## Välislingid
*Rootsieestlaste portaal
Eestlased Soomes

**Eestlased Soomes** ehk **Soome eestlased** on Soomes elanud või elavad eestlased. Eestlased on Soomes rahvusvähemus. Eesti kodanikke elas alaliselt Soomes 2024. aasta alguse seisuga 54 900, lisaks ajutiselt 11 950 Eesti kodanikku.

2014. aasta 31. detsembri seisuga 48 354.

Eesti kodanikke elas Soomes 2017. aasta 31. detsembri seisuga 51 539, olles seega suurim rahvusvähemus Soomes. Erinevatel hinnangutel elab Soomes tegelikult, erinevalt Soome ametlikust statistikast, püsivalt umbes 70 000 Eesti kodanikku. Lisaks sellele arvatakse, et peale püsivalt Soomes elavatele ning töötavatele Eesti kodanikele käib ajutiselt tööl või õppimas veel ligi 30 000 Eesti kodanikku.

## Eestlased Kabböles

Ajalooliselt on tuntud 20. sajandi algul eestlaste asutatud Kabböle kaluriküla Pernå (soome Pernaja) vallas (praegu Loviisa). Tänapäeval on Kabböles elavad eestlaste järeltulijad soomestunud/rootsistunud.

## Vaata ka
*Hietaniemi kalmistu
*Soomlased Eestis

## Viited

## Välislingid
*Eestlasedsoomes.ee
Kabböle

**Kabböle** on Põhja-Eestist Soome rännanud kalurite 1906. aastal asutatud kaluriküla. Küla oli 2010. aastani Pernå (soome keeles *Pernaja*) valla alluvuses, pärast seda liideti vald Loviisaga.

Tänapäeval on Kabböles elavad eestlaste järeltulijad soomestunud/rootsistunud.
Eesti kirjandus (toetusprogramm)

**"Eesti kirjandus"** on Eesti Kultuuriministeeriumi rahastatud programm, mille eesmärk on eesti sõnakunsti arenguks soodsate tingimuste loomine, rahvuskultuuriliselt oluliste väärtteoste kättesaadavaks tegemine, eesti kirjanduse populariseerimine ja kirjandusvaldkonna rahvusvahelistumine.

Programmi kaudu toetatakse:
* rahvuskultuuriliselt oluliste teoste väljaandmist, sh eesti keele sõnaraamatute, laiemat huvi pakkuvate keelekäsitluste, kirjandus- ja kultuuriuurimuste, monograafiate, bibliograafiate, kultuurilooliselt oluliste albumite ja esseistika väljaandmist ning Kultuuriministeeriumi algatatud raamatukonkurssidel auhindu võitnud käsikirjade kirjastamist;
* Eesti kirjanike esinemisi raamatukogudes ja koolides ning kohtumisi lugejatega;
* eesti kirjanduse eksporti ja rahvusvahelistumist toetavaid tegevusi ning  rahvuskultuuriliselt oluliste teoste tõlgete väljaandmist;
* rahvusvahelise mõõtmega kirjandusfestivalide ja -ürituste läbiviimist Eestis;
* kultuurialaste jätkuväljaannete ja eesti kultuuri tutvustava võõrkeelse perioodika väljaandmist;
* väärtkirjanduse ja teiste rahvuskultuuriliselt oluliste tekstide digiteerimist ja e-raamatuna avaldamist.

Kultuuriministeeriumi toetusprogrammi "Eesti kirjandus" tulemusel saab Eesti Rahvusraamatukogu digiarhiivist DIGAR nutiseadmesõbralikus EPUB-vormingus vabalt alla laadida 250 klassika- ja koolikirjanduse teost.

2014. aastal lisandus Eesti Rahvusraamatukogu, Eesti Kirjandusmuuseumi ja Digira OÜ koostöös 87 e-raamatut 35 kirjanikult. Raamatute valikul arvestati riikliku õppekava soovituslikku kirjandust ning lähtuti enamasti autoriõiguse kaitse alt vabadest teostest. Kättesaadavaks said näiteks Betti Alveri "Lugu valgest varesest", Karl Ristikivi "Hingede öö", A. H. Tammsaare romaanisari "Tõde ja õigus", Friedebert Tuglase "Väike Illimar", Marie Underi "Sonetid", Eduard Vilde "Mahtra sõda". Varem on sama programmi raames ilmunud e-raamatud Eduard Bornhöhe, August Kitzbergi, Lydia Koidula, F. R. Kreutzwaldi, Jüri Parijõe jt teostest. 

2014. aasta lõpu seisuga olid neist enim loetud e-raamatud järgmised: "Kuningal on külm: näidend 3 vaatuses" , "Libahunt", "Eesti rahva ennemuistsed jutud", "Mäeküla piimamees", "Elu ja armastus". 

## Viited

## Välislingid
* Eesti Rahvusraamatukogu digiarhiiv DIGAR
* Kultuuriministeeriumi programm "Eesti kirjandus"
Where Is the Love?

"**Where Is the Love?**" on USA ansambli Black Eyed Peas esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona.  

## Kirjandus
* "Where Is the Love?" laulusõnad

## Videod
* "Where Is the Love?"YouTube'i muusikavideo

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:https://en.wikipedia.org/wiki/Where_Is_the_Love%3F]] seisuga 13.03.2015.*
Augustibluus

**Augustibluus** on Haapsalus aastast 1994 toimuv muusikasündmus, Baltimaade suurim bluusifestival.

Festivali pealava asub Haapsalu piiskopilinnuse õuel. Programmi kuuluvad lisaks akustilised kontserdid Haapsalu vanas raudteejaamas, ülesastumised tänavakohvikute terrassidel, luule- ja öökontserdid Haapsalu kuursaalis ning õpitoad Haapsalu kultuurikeskuses. Augustibluusi lavadel on esinenud teiste seas Andy Fairweather Low, Nik West, Candye Kane, Earl Thomas, Omar Kent Dykes, Gene Taylor, Lucky Peterson, Lance Lopez, Coco Montoya, Kirk Fletcher, Jimmy Zavala, Eric Gales, Duke Robillard, Devon Allman, Bob Margolin, Sugaray Rayford, Matt Schofield, Eric Steckel, Tommy Castro & The Painkillers ja The Fabulous Thunderbirds.

Augustibluusi jaoks on aastate jooksul kokku pandud ka festivali eriprojekte, milles on kaasa löönud Tanel Padar, Tõnis Mägi, Ivo Linna, Lenna Kuurmaa, Ott Lepland, Emil Rutiku, Birgit Varjun, Dave Benton, Liis Lemsalu, Birgit Õigemeel, Lauri Pihlap, Riho Sibul, Margus Kappel, Raivo Tafenau, Jan Uuspõld, Ott Sepp, Lea Liitmaa, Juss Haasma, Kaire Vilgats ja paljud teised.

5. augustil 2017 tabas Ukraina ansambli Ivan Blues & Friends solisti Ivan Denõssenkot laval terviserike. Teda küll püüti elustada, kuid ta suri haiglas.

2018. aastal toimus festival Augustibluus 25. korda. Festival pälvis Postimehe Kultuuriveduri tiitli. Esimest korda toimus Augustibluusi raames gospel-bluusikontsert Haapsalu toomkirikus.

2019. aastal toimus Augustibluus 2.–4. augustini. Festivali peaesinejad olid Rick Estrin & The Nightcats ja Jonathon Long USAst.

2020. aastal oli Augustibluusi toimumise kuupäevadeks planeeritud 31. juuli ning 1. ja 2. august, kuid koroonapandeemia tõttu kehtestatud piirangute pärast jäi festival ära.

2021. aastal toimus Augustibluus 30. juulist 1. augustini. Festivali peaesinejateks olid Erja Lyytinen ja Artur Menezes.

2024. aastal tähistas Augustibluus 30. aastapäeva, festivali peaesinejaks oli The Fabulous Thunderbirds USA-st.

Augustibluusi korraldavad Martti Mutli ja Raul Ukareda.

## Tunnustus

* 2018 Postimehe kultuurivedur

## Viited

## Välislingid
* Festivali koduleht
Euroopa Ülemkogu eesistuja

**Euroopa Ülemkogu eesistuja** (ka *Euroopa Ülemkogu alaline eesistuja*, mitteametlikult *Euroopa Liidu president*) on Euroopa Liidu kõrgeim esindaja välissuhetes ja Euroopa Ülemkogu kohtumiste juhataja.

Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 15 on tema tööülesanded:
* Euroopa Ülemkogu kohtumiste ettevalmistamine ja juhatamine;
* Euroopa Ülemkogu tegevuse üldine suunamine;
* Euroopa Ülemkogu tegevusest aru andmine Euroopa Parlamendi ees.

Lisaks esindab ta Euroopa Liitu välissuhetes, eelkõige Euroopa Liidu ühist välis- ja julgeolekupoliitikat puudutavates küsimustes ja rahvusvahelistel tippkohtumistel. Neid funktsioone jagab ta Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni presidendiga.

Euroopa Ülemkogu eesistuja alaline ametikoht loodi Lissaboni lepinguga 2009. aastal. Enne seda roteerus eesistumine ülemkogu liikmesriikide vahel. Eesistuja valitakse ametisse kaheks ja pooleks aastaks ülemkogu liikmete kvalifitseeritud häälteenamusega. Sama inimest võib sellele ametikohale tagasi valida vaid ühe korra, see tähendab kokku kaheks ametiajaks ehk viieks aastaks.

## Eesistujad

* 2009–2014 Belgia endine peaminister Herman Van Rompuy
* 2014–2019 Poola endine peaminister Donald Tusk
* 2019–2024 Belgia endine peaminister Charles Michel 
* 2024– Portugali endine peaminister António Costa

## Vaata ka
* Euroopa Komisjoni president
* Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja
* Euroopa Parlamendi president

## Viited
Erich Jaansoo

**Erich Jaansoo** (28. november 1920 Kastna, Lelle vald – 16. november 2016 Haapsalu) oli eesti näitleja ja taidlusnäitejuht.

Ta lõpetas 1934. aastal Eidapere algkooli ja 1953. aastal GITIS-e eesti stuudio.

Ta võeti Tartu Töölisteatri õpperühma liikmeks, 1940. aastal alustas Vanemuise teatris koorilauljana, ta oli aastatel 1944–1950 Vanemuise teatri näitleja. Aastatel 1953–1965 oli ta Draamateatri näitleja ning 1965–1974 oli ta Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri näitleja ja peaadministraator. Hiljem oli Haapsalu kultuurimaja juhataja ja aastatel 1978–1991 Haapsalu rahvateatri Randlane peanäitejuht. Lisaks sellele õpetas Randlase õppestuudios ja Haapsalu Muusikakooli teatriklassis. 

Ta on mänginud kuuldemängudes, filmis („Tagahoovis”, 1957) ja telelavastustes („Maa ja rahvas”, 1958; „Kõrvaline isik”, 1972).

## Rolle
* 1942 Imre Kálman "Silva" (Boni)
* 1945 Lydia Koidula "Kosjakased" (Tõlla-Hans)
* 1946 Edmond Rostand "Cyrano de Bergerac" (Christian)
* 1946 Shakespeare "Suveöö unenägu" (Demetrius)
* 1953 Pierre-Augustin Caron de Beaumarchais "Figaro pulm" (Figaro)
* 1953 Oskar Luts / Hans Luik "Kevade" (Imelik)
* 1955 Shakespeare "Antonius ja Kleopatra" (Eros)
* 1956 Aleksis Kivi / Voldemar Panso "Seitse venda" (Simeoni)
* 1956 Juhan Smuul "Atlandi ookean" (Aus)
* 1958 Arthur Miller "Vaade sillalt" (Rodolpho)
* 1959 Tammsaare / Andres Särev "Vargamäe vanad ja noored" (Ott)
* 1960 Oskar Luts / Andres Särev "Suvi" (Arno)
* 1961 Oskar Luts / Andres Särev "Tootsi pulm" (Arno)
* 1964 Tammsaare / Andres Särev "Pankrot" (Paralepp)
* 1964 Juhan Smuul "Kihnu Jõnn" (Schneider)
* 1967 Astrid Lindgren / Arne Oit / Mikk Mikiver "Väikevend ja Karlsson katuselt" (Isa)
* 1969 Henrik Ibsen "Metspart" (vana Ekdal)
* 1971 Friedrich Schiller "Fiesco vandenõu Genuas" (Sacco)

## Tunnustus
* 2000 – Kodanikupäeva aumärk
* 2000 – Haapsalu vapimärk
* 2006 – Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2011 – Haapsalu aukodanik

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000
Euroopa Komisjoni president

**Euroopa Komisjoni president** on Euroopa Komisjoni juht, Euroopa Liidu ametnik, kelle rolli võib Euroopa Liidu tasandil võrrelda rolliga, mis on valitsusjuhil riigis. Erinevalt valitsusjuhist ei ole Euroopa Komisjoni presidendil aga õigust suunata välispoliitikat, kehtestada makse ega juhatada vägesid.

Euroopa Komisjoni presidendil on koos Euroopa Ülemkogu eesistujaga õigus esindada Euroopa Liitu rahvusvahelistel tippkohtumistel.

Euroopa Komisjoni presidendi kandidatuuri esitab Euroopa Ülemkogu. Kandidaat valitakse ülemkogus kvalifitseeritud häälteenamusega ja kandidaadi valikul tuleb arvestada Euroopa Parlamendi valimiste tulemusi – tavaliselt esitatakse kandidaadiks valimised võitnud Euroopa partei esindaja. Ülemkogu esitatud kandidatuur läheb kinnitamiseks Euroopa Parlamenti, kus valituks osutumiseks on vaja absoluutset häälteenamust.

Komisjoni president valib ise kõik Komisjoni ülejäänud 27 liiget, kuid arvestab seejuures liikmesriikide esitatud kandidaate volinike ametikohtadele. Volinike portfellide ehk vastutusalade üle otsustamine on Komisjoni presidendi ainupädevuses. Volinike kolleegium tervikuna peab ametisse astumiseks saama ka Euroopa Parlamendi heakskiidu.

Alates 1. detsembrist 2019 on Euroopa Komisjoni president Saksamaa endine kaitseminister Ursula von der Leyen.

## Presidentide loetelu

## Vaata ka
*Euroopa Parlamendi president
*Euroopa Ülemkogu eesistuja

## Viited
Estonian Theatrical Distribution OÜ

**Estonian Theatrical Distribution OÜ** on Eesti filmilevitaja. Ettevõte kasutab kaubamärki **HeaFilm** (ka **Hea Film**) ja on filmistuudiote 20th Century Studios, Walt Disney Studios Motion Pictures, Paramount Pictures ja Universal Pictures levitaja Eestis.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Saksa kultuuromavalitsus

**Saksa kultuuromavalitsus** (ametlikult **Eesti Vabariigi Saksa Kultuuromavalitsus**, alates 1935 **Eesti Vabariigi Saksa Vähemusrahvuse Kultuuromavalitsus**; harva ka Saksa Kultuurvalitsus) oli 1925. aastal vastu võetud kultuurautonoomia seaduse alusel loodud baltisaksa institutsioon, mis tegutses aastatel 1925–1940.

## Eellugu
Kultuurautonoomia vajalikkusest Eestis hakati rääkima Asutava Kogu põhiseadusdebattide ajal. Ehkki Eesti poliitikud olid kultuurautonoomia kehtestamise vastu, viidi põhiseadusse §21 all sisse, et „Eesti piirides elavate vähemusrahvuste liikmed võivad ellu kutsuda oma rahvuskultuurilistes ja hoolekande huvides sellekohaseid autonoomseid asutusi nii palju, kui nad vastu ei käi riigi huvidele“. Kultuuromavalitsuste loomiseks oli siiski vaja eraldi kultuurautonoomia seadust, mille vastuvõtmiseni jõuti 1925. aastal.

Saksa-Balti Erakond töötas välja ja esitas Riigikogule 1920. aastate esimesel poolel mitmeid seaduseelnõusid kultuurautonoomia seaduse vastuvõtmiseks. Seadus võeti vastu 12. veebruaril 1925. Kultuurautonoomia seadus põhines Austria sotsialistide O. Baueri ja K. Renneri põhimõtetel, mille järgi kultuuromavalitsused tuli üles ehitada personaalsel printsiibil erinevalt territoriaalsetest omavalitsustest.

## Loomine
Baltisaksa kultuuromavalitsus moodustati 1925. aastal 3.–5. oktoobrini kestnud valimiste tulemusel. Valimised toimusid piirkondlike valimisringkondade kaudu eesmärgiga säilitada kohalik kultuuriline omapära ja hoida ära Tallinna domineerimine. 1. novembril kogunes Mustpeade Klubis I saksa kultuurnõukogu istung. Kultuurnõukogu valis kuueliikmelise kultuurvalitsuse eesotsas presidendiga, valitsuse töö jagati viie ameti – sekretariaadi, katastriameti, kooliameti, kultuuriameti ning spordi- ja noorsooameti – vahel. Kultuuromavalitsusse kuulusid ja selle organite valimisel said osaleda saksa rahvusnimekirja kantud isikud. Kultuuromavalitsuse pädevuses oli koolide haldamine ja järelevalve, muud kultuurialased ülesanded ning nendeks loodud asutuste haldamine, samuti võis ta välja anda määrusi ja nõuda makse.

## Tegevus
Kultuuromavalitsuse tegevus oli läbi põimunud Saksa-Balti erakonna tegevusega. 

Kultuuromavalitsuse otsuste elluviimiseks ja töö paremaks korraldamiseks otsustati novembris 1925 moodustada kohalikud kultuurhoolekogud: Viru, Järva, Lääne, Saare, Pärnu, Viljandi, Valga, Tartu ja Võru-Petseri.

Pärast Saksa Kultuuriomavalitsuse loomist moodustati kultuuromavalitsuse täitevorganid: koolikantselei, kultuuriamet, rahandus- ja maksuamet, katastriamet, rahvaluuletöö ja ka Saksa Kultuurinõukogu.

Saksa Kultuurinõukogu (saksa k. *Estländischer Deutscher Kulturrat*) valimised toimusid aastatel 1925, 1928, 1931 ja 1934. 1935. aastal nimetati siseministeeriumi nõudmisel "Eesti Vabariigi Saksa Kultuuromavalitsus" ümber "Eesti Vabariigi Saksa Vähemusrahvuse Kultuuromavalitsuseks".

Saksa kultuuromavalitsus saadeti laiali 21. detsembril 1939 seoses baltisakslaste ümberasumisega. Tegevuse pidi kultuuromavalitsus täielikult lõpetama 1. jaanuariks 1940.

## Vaata ka
* Vähemusrahvuste kultuuromavalitsuse seadus

## Viited
Aleksei Petrovitš

**Aleksei Petrovitš** (vene *Алексе́й Петро́вич*; 28. veebruar (vkj 18. veebruar) 1690 Preobraženskoje – 7. juuli (vkj 26. juuni) 1718 Peterburi) oli Moskva tsaaririigi troonipärija, keiser Peeter I ja tema esimese abikaasa Jevdokija Lopuhhina poeg.

Tema suhted isaga olid pingelised. 1718. aastal süüdistati teda reetmises ja ta sunniti loobuma troonist oma noorema poolvenna Pjotri kasuks. Aleksei Petrovitš suri vanglas kas piinamise tagajärjel või lämmatati.

Tema abikaasa oli Braunschweig-Wolfenbütteli vürstkonna printsess Charlotte Christine, kes suri 1715. aastal sünnitusel tekkinud tüsistustesse. Nende poeg sai hiljem keisriks Peeter II nime all.

## Autasud
* Püha Andreas Esmakutsutu orden (14. oktoober 1711)

## Viited
Charlotte Christine von Braunschweig-Wolfenbüttel

**Charlotte Christine Sophie** (28. august 1694 – 2. november (vkj 22. oktoober) 1715) oli Braunschweig-Wolfenbütteli vürstkonna printsess ja Moskva tsaaririigi troonipärija Aleksei Petrovitši abikaasa.

Ta oli Braunschweig-Wolfenbütteli troonipärija (hilisema vürsti) Ludwig Rudolfi teine tütar, kes abiellus sügisel 1711 Moskva tsaaririigi troonipärija Aleksei Petrovitšiga. Abielust sündis kaks last, tütar Natalja (1714–1728) ja poeg Pjotr (1715–1730), kellest sai hiljem Venemaa keiser (Peeter II).

Pärast poja sünnitamist jäi Charlotte Christine tõvevoodisse ja suri 10 päeva hiljem.

## Viited
Balka (Donetski oblast)

:*See artikkel on asulast Donetski oblastis; teiste samanimeliste kohta vaata täpsustuslehte [[Tšervonõi Žovten]]*

**Balka**, kuni 2016. aastani Tšervonõi Žovten (ukraina keeles ‘Punane Oktoober’), on asula Ukrainas Donetski oblastis Snižne haldusalas.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 47 inimest.

Donbassi sõja ajal langes asula valitsusvastaste relvajõudude kontrolli alla.

Reutersis 12. märtsil 2015 ilmunud artikli kohaselt oli neli küla elanikku tunnistajaks 17. juulil 2014 Malaisia reisilennuki alla tulistanud raketi lennu algusele.

## Viited

## Välislingid
* 12. märts 2015. *dsnews.ua*. Жители Донецкой области видели ракету перед крушением Boeing, - СМИ (*vene keeles*)
* 12. märts 2015. *nbnews.com.ua*. Малазийский Boeing-777 сбила ракета, выпущенная с земли – очевидцы (*vene keeles*)
Nootjärv

**Nootjärv** on Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Vasavere külas asuv järv. Selle pindala on 5,1 ha.

## Viited
Mehikoorma Umbjärv

**Mehikoorma Umbjärv** (ka *Umbjärv*) on Põlva maakonnas Räpina vallas Meeksi külas asuv järv. Selle pindala on 12,9 ha.

## Viited
Hans Einberg

**Hans Benjamin Einberg** (25. mai 1892 Tallinn – 14. mai 1955 Stockholm) oli eesti insener ja õppejõud.

## Haridus
Lõpetas Tallinna Linna I Reaalkooli 1909 ja Riia Polütehnilise Instituudi masinaehituse erialal 1916 (*[[cum laude]]*) tehnoloogiainseneri diplomiga. 

## Töökäik
Pärast Reaalkooli lõpetamist oli praktikant F. Wiegandi masinavabriku töökojas (masinatehase Ilmarine eelkäija); töötas Vene-Balti Laevaehitus- ja Mehaanikatehase Konstrueerimisbüroos allveelaevade projekteerimise alal 1916–1918. Kui allveelaevade ehitamisest loobuti, töötas ta AS Peetri Laevatehases 1918–1923; Fr. Krulli masinatehases insener-konstruktorina 1923–1924. Töötas Veeteede Valitsuse laevade inspektorina aastail 1926–1937 ning aastail 1930–1940 oli Einberg ka Kaubandus-Tööstuskoja laevavigastuste ja -remondi ekspert. 

Tallinna Tehnikaülikoolis 1919–1934, 1937–1944: TT õppejõud 1919–1934 (õppeained: mehaaniline tehnoloogia, masinaelemendid, tõstemasinad, kinemaatika, liikumisõpetus); laevamehaanikute kooli õppejõud 1921–1927; tehniliste kursuste lektor 1932–1934; masinate konstruktsioonide ja tehnilise joonestamise dotsent 1937–1938 ning tehnilise joonestamise laboratooriumi juhataja; adjunktprofessor 1938; masinate konstruktsioonide ja mehaanilise tehnoloogia laboratooriumi juhataja 1938–1944, masinate konstruktsioonide erakorraline professor; tehnoloogia kateedri professor ja kateedri juhataja 1940/41. 

1944. aastal põgenes koos perekonnaga Rootsi, seal töötas konstruktorina. 

## Teaduskorralduslik tegevus
Oli masinaehituse insener-konstruktorite koolitamise rajaja Eestis; Mereasjade Peavalitsuse, Veeteede Valitsuse ja Eesti Kaubandus-Tööstuskoja ekspert laevade vigastuste hindamise ja remondi alal 1926–1940; Insenerikoja mehaanikasektsiooni liige 1935–1940.

Kirjutanud raamatuid ja artikleid puidu- ja metallide tehnoloogia alal.

## Teosed
* Puidu ja metallide mehaaniline tehnoloogia. Tallinn, 1939

## Tunnustus
* 1938 Valgetähe IV klassi teenetemärk (TTÜ dotsent, insener)

## Viited

## Kirjandus
* ETBL 2000, 1*
* EE 2000, 14
* Eesti Sõna ajaleht, 1942, 23. mai
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tln, 1986, lk 53–54, 56, 82, 85, 90–91, 97, 256
* Taal, H. Professor Hans Einberg kui õppejõud // Insenerikultuur Eestis, 1. 1992, lk 159–160
* Mehaanikainseneride koolitus 1918–1998. 1998, lk 20–21
* Mägi, V. Konstruktoritööle truu Hans Einberg // Minerva rüütlid. 2005, lk 192–195.

## Välislingid
* Hans Einberg TLÜAR väliseesti isikute andmekogus
Pierre Lecomte du Noüy

**Pierre Lecomte du Noüy** (ka **du Nouÿ**, 20. detsember 1883 Pariis – 22. september 1947 New York) oli prantsuse bioloog. 

Tema olulisi uurimisteemasid oli haavade paranemise uurimine. 

## Teosed
* Noüy, Pierre Lecomte du 1937. *Biological Time*. London: Methuen. (Raamat on pühendusega Alexis Carrelile.)
Haav

**Haav** on nahka või limaskesta kogu ulatuses läbiv vigastus, mille korral pind suhteliselt kiiresti rebeneb, lõigatakse või torgatakse läbi (**lahtine haav**), samuti kui kahjustatakse naha all asuvaid kudesid või elundeid (**muljumishaav**). Haava põhilisteks tunnusteks on verejooks, valulisus ja koedefekt. 

Patoloogias on haav naha või limaskesta ja/või nendealuste kudede mehaaniline vigastus.

## Haavade liigitus
### Akuutsed haavad
Akuutseid haavu liigitatakse
*haavade põhjuse (traumad, operatsioonid ja termilised kahjustused) järgi;
*vigastuse sügavuse järgi (lihtsad või komplitseeritud);
*tekkepõhjuse järgi (laskehaav, torkehaav, põletushaav, lõikehaav, söövitushaav, põrutushaav jne).

Akuutsed haavad paranevad üldjuhul hästi 2–3 nädala jooksul.
### Krooniline haavand
Kroonilised haavandid on lamatis, venoosne haavand, arteriaalne haavand, segatüüpi ehk kombineeritud haavand ja diabeetiline haavand. 

Krooniline haavand on enamasti visuaalselt raskesti hinnatav ning selle ravi venib nädalate- või kuudepikkuseks.

## Esmaabi
Lahtiste haavade korral on esmaabi põhimõtteliselt ühesugune: verejooks tuleb kõigepealt peatada käega haava kokku surudes või rõhksideme abil. Arteriaalse verejooksu korral aga pingsideme (žguti või täispuhutava manseti) abil. Haav tuleb katta kuiva steriilse sidemega, vältida tuleb nakkuse sattumist haava. Esmaabi juurde kuulub ka valutustamine, mis on vajalik põletuste, suurte haavade ja lahtiste luumurdude korral. Suuremad haavad vajavad õmblemist. 

Haava on vaja jälgida, et märgata infektsiooni tunnuseid: haava ümbruse turse, punetus, valulikkus, mäda eritumine, rohke eritis, äkiline verejooks.

## Ravi
Haavu ravitakse üldjuhul universaalsete haavaravivahenditega, mis sobivad ühtviisi hästi kõikidele haava liikidele kõigis paranemisfaasides. Tüsistunud haava ravitakse antibiootiliste salv- ja geelsidemete abil. Mädase haava puhastamiseks võib kasutada vesinikperoksiidi 1–3% lahust.

Haavu on varem ravitud ka vaklade, kaanide ning isegi seguga laukudest, veinist ja lehma sapist.

## Vaata ka

*haavand
*trauma

## Viited

## Välislingid
*Kodune ravi: kas haav paraneb kooriku all hästi või vajab õhku? tervis.postimees.ee, 12. juuli 2023
*Haavahoolduse ABC: mida teha, kui haav sugugi ei parane? tervis.postimees.ee, 30. detsember 2017
Vastutuulelaev

"**Vastutuulelaev: Bernhard Schmidti romaan**" on aastal 1987 ilmunud Jaan Krossi biograafiline romaan. 

Romaan räägib Eesti päritolu optikust, astronoomist ja leiutajast Bernhard Schmidtist (1879–1935).

## Tõlkeid
* Soome keeles: *Vastatuulen laiva*. Suom. E. Lille. Porvoo etc.: Söderström 1990. 429 lk.
* Rootsi keeles: *Motvindsskeppet*. Översätting från estniskan av Ivo Iliste och Brigitta Göranson. Stockholm: Natur och Kultur 1997. 428 lk.
* Prantsuse keeles: *L'Œil du grand tout*. Traduit par Jean-Luc Moreau. Paris: Robert Laffont 1997. 332lk.
* Inglise keeles: *Sailing against the wind*. Translated from the Estonian by Eric Dickens. Evanston (Ill.): Northwestern University Press, 2012. 347 lk.
* Saksa keeles: *Gegenwindschiff. Bernhard Schmidts Roman*. Aus dem Estnischen von Cornelius Hasselblatt und Maximilian Murmann. Mit einem Nachwort von Cornelius Hasselblatt. Hamburg: Osburg Verlag 2021. 429 lk.
* Hollandi keeles: *Het tegenwindschip. Roman over Bernhard Schmidt.* Vertaald door Frans van Nes. Prometheus: Amsterdam 2022. 383 lk.
Sidusus

**Sidusus** (ingl. k. *cohesion*) mõõdab mooduli osade sarnasust ja kõrge sidusus on tarkvara ülesehituse hea omadus. Kõrge sidususega moodulit võib käsitleda eraldiseisvana. Sellise kõrge sidususega mooduli osad on nii tihedalt seotud, et nende laiali jaotamise tulemusena tõuseks osade sidestus ja koodi oleks raskem jälgida.

## Sidususe hindamine
Mooduli sidususe hindamise kaks tähtsamat abivahendit on mooduli nimi ja sidestus. Kui mooduli nimi on ebamäärane, koosneb mitmest tegusõnast või on üldse keeruline tähendusrikast nime anda, siis on koodi sidusus vastuvõetamatult madal. Hea nimi koosneb sihilisest tegusõnast ja sihitisest.

## Vaata ka
* sidestus
Sidestus

Tarkvaratehnikas mõõdab **sidestus **(ingl k. *coupling*), kui tihedalt moodulid üksteisest sõltuvad. Kõrge sidestus on tarkvara ülesehituse halb omadus. Kõrge sidestusega mooduli ümbertegemisel on tõenäoline, et mõni teine moodul enam ei tööta ja selle sisu tuleb ümber teha. Madala sidestusega kujustuse ülesehitust ja koodi on kerge jälgida. Programmeerija saab teisi mooduleid vaatamata lihtsalt aru, mida uuritav moodul teeb. Moodulite vahelisi liideseid peaks sidestuse kontrolli all hoidmiseks looma võimalikult vähe, need peaksid olema väikesed ja selgelt määratletud.

## Ühenduste liigid
Moodulid võivad olla omavahel ühendatud erinevatel viisidel. Sellest, mismoodi moodulid ühendatud on, sõltub kui palju ühendus mõjutab üldist sidestust. Liidestes määratlemata moodulitevahendusi ühendusi, nagu näiteks GOTO kasutamine või olukord, kus üks moodul kasutab teise mooduli andmeid, peetakse haiguslikeks.

## Saadetavate andmete liigid
Eristatakse **arvutussidestust **ja **otsustussidestust**, mis viitavad andmetele, mida üks mooduli osa teisele saadab. Arvutussidestuse puhul kasutatakse andmeid arvutusteks ja järjekordade loomiseks, ning otsustussidestuse puhul kasutatakse andmeid otsuse tegemiseks. Arvutussidestus tõstab sidestuse määra vähem, kui otsustussidestus.

## Sidestuse suund
Sidestus, mis liigub läbi sisendite allapoole, omab tugevamat mõju, kui sidestus, mis liigub läbi tagastatavate väärtuse ülespoole. Allapoole liikuva sidestuse puhul võib moodul olla vastutav asjade eest, mille tähendus suuremas pildis on ebaselge. 

## Vaata ka
* Sidusus
Toomas Gross

**Toomas Gross** (sündinud 1. mail 1971) on eesti antropoloog.

Ta õppis Tartu Ülikoolis bioloogiat.

## Välislingid
*
Värvilised unenäod

**"Värvilised unenäod"** on 1974. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm.

## Sisu
Poeetilise ja kujundliku filmi peategelane on 5-aastane Kati. Ta on suvel Hiiumaal vanaema juures, kus tema mängumaa on lai ja avar. Vanaema kingib Katile kassipoja, kuid ema ei luba kiisut linna kaasa võtta. Lõpuks siiski nõustuvad vanemad sellega, et kass võetakse linna kaasa. Kass pääseb aga Mustamäe paneelelamu korterist välja ja Kati läheb teda otsima. Koju jõudnud ema on mures, kuna last pole kodus. Õnneks leiab ta Kati varsti üles.

## Osatäitjad
*Katrine Zilinska – Kati
*Meelis Küttim – Meelis
*Laur Pihel – Laur
*Raine Loo – Kati ema
*Jaan Tooming – Kati isa
*Helene Pihel – Kati vanaema