open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Suur-Sitik

**Suur-Sitik** (ka *Hülgerahu, Ranna-Sitik, Rannasitik*) on 4,42 hektari suurune saar Saare maakonnas Saaremaa vallas Rootsiküla küla alal Kiirassaare lahes. Saar kuulub Vilsandi rahvusparki.

Saare rannajoone pikkus on 1 kilomeeter. Saar asub 1 km Papissaare sadamast edelas. Saar on liivase pinnamoega ja kaetud rohttaimestikuga.

## Välislingid
*
Reigilaid

**Reigilaid** (ka *Reigi laid, Reigi poolsaar*) on Hiiu maakonda Hiiumaa valda kuuluv Kassari saare Orjaku küla juures asuv endine saar, nüüd poolsaar.

Rahvajuttude järgi olevat saarele saadetud abielu rikkunud naisi.

Saare koordinaadid on .
Koharahu

**Koharahu** (ka **Rohurahu**) on 1,9 hektari suurune saar Väinameres, halduslikult Lääne maakonnas Haapsalu linnas Matsalu rahvuspargis. Saare rannajoone pikkus on 706 meetrit.

Rahu asub 700 meetrit Suur Roograhust lõunas. Rahu on ovaalse kujuga ja liivase pinnamoega. Rahul kasvab rohttaimestik.

## Välislingid
*
Riinurahu

**Riinurahu** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Vilsandi rahvuspargis Vilsandi lähedal asuv 2,9 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 1,24 kilomeetrit.

Saare koordinaadid on . Saar asub 200 meetrit Käkimaa-Kalarahu läänerannikust. Saarel on kaks neeme.

## Välislingid
*
Ristlaid

**Ristlaid** on 2,84 hektari suurune saar Käina lahes, halduslikult Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Orjaku küla alal. Saare rannajoone pikkus on 914 meetrit.

Laid asub 200 meetrit Kadaklaiust kirdes. Laid on kuni 5 meetrit kõrge, seal kasvab võsa ja esineb roostikku.

Laid kuulub Käina lahe-Kassari maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Rusulaid

**Rusulaid** (ka *Pisilaid*) on 4,7 hektari suurune saar (laid) Saare maakonnas Saaremaa vallas Saaremetsa küla alal Liivi lahes. Saare rannajoone pikkus on 1,77 kilomeetrit.

Saar asub 400 meetrit Pulgalaiust idas. Saarel kasvab rohttaimestikku.

Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Rooglaid

**Rooglaid** on mitme Eesti saare nimi:
*Rooglaid on Saare maakonnas Harju lahes
*Rooglaid on Saare maakonnas Undu lahes
*...
Sangõ

**Sangõ** (ka *Sangelaid, Sange saar, Sangõtõ*) on saar (laid) Pärnu maakonnas Kihnu vallas Linaküla küla alal Liivi lahes, mis asub 7 kilomeetrit Kihnust loodes, üks Sangelaidudest.

Saare pindala on 4,844 hektarit ja rannajoone pikkus 1,45 kilomeetrit.

Saare suurim kõrgus on kuni 3 meetrit üle merepinna. Saar on kivise pinnamoega, seal leidub roostikku, võsa ja metsa.

Sangõ on osa Kihnu laidude looduskaitsealast.

## Välislingid
* 
* Sangõ Eesti kohanimeraamatus
Juuso Pekkinen

**Juuso Einari Pekkinen** (sündinud 1984 Helsingis) on soome raadio- ja telesaatejuht ning näitleja. Ta on raadios juhtinud YleX hommiku- ja nädalavahetuseprogrammi. Alates 2014. aasta veebruarist juhib ta Yle Puhe hommikuprogrammi.

## Filmograafia
Harilik guajakipuu

**Harilik guajakipuu** (*Guaiacum officinale*) on puu seigleheliste sugukonna guajakipuu perekonnast.

Harilik guajakipuu õis on Jamaica rahvuslill.

## Botaanilised tunnused
Harilik guajakipuu on igihajas puu. Tüvi ja puit on rohekaspruuni värvusega. 

Hariliku guajakipuu lehed on kuni 7 cm pikkused, vastakud, sulgjad ja tumerohelise värvusega. 

Õied on guajakipuul sinised ja meenutavad sinilille õisi.

## Levila

Guajakipuu kasvab looduslikult USA-s Floridas, Antillidel ning Lõuna-Ameerikas Venezuelas, Colombias ja Guyanas.

Guajakipuid kasvatatakse Dominical, Haitil, Venezuelas ja Colombias.

## Kasutamine

Droogina kasutatakse puidust (*[[Guaiaci lignum]]*) saadavat guajakivaiku (*Guaiaci resina*), mis voolab puu vigastamise järel lülipuidust välja.

Puidust valmistatud keedis ja vaigu alkoholitõmmise toime on inimesele, seespidiselt tarbides, reumavaevusi ja podagravalu leevendav. Saadused pärsivad seente kasvu.

Rahvameditsiinis on kasutatud guajakipuu seemneid süüfilise, hingamisteede põletiku ja nahahaiguste raviks.

Ulrich von Hutten, kes olevat 1508. aastal nakatunud Leipzigis süüfilisse, kirjutas taime ravitoime kohta teoses "De Guaiaci Medicina et morbo gallicus liber unus" (1519).

Puitu loetakse kõige kõvemaks, raskemaks ja vastupidavamaks väärispuiduks.

## Viited

## Kirjandus
* Ulrich von Hutten's Ueber die Heilkraft des Guaiacum und die Franzosenseuche (1902)
* Samuel Hahnemann. Materia Medica
* Sarkar A, Datta P, Das AK, Gomes A., 2014. Anti-rheumatoid and anti-oxidant activity of homeopathic Guaiacum officinale in an animal model., Homeopathy, 103(2):133-8. doi: 10.1016/j.homp.2013.08.006.
Kimera org

**Kimera org** on Ahja jõe paremkalda külgorg.

Geomorfoloogiliselt on Kimera org uhtorg. Org asub Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealal.

Org algab Taevaskoja külas Himmaste tee ja Taevaskoja tee risti juures ja suubub Ahja jõe ürgorgu Väikese Taevaskoja juures.

Peale Tartu-Petseri raudtee rajamist 1930. aastate alguses kulges peamine ligipääs taevaskodadele mööda Kimera oru jalgrada. Oru otsas asus purre üle Ahja jõe. Ajaloolise jalgraja taastas 2009. aastal MTÜ Taevaskoja.

Kuni 1950. aastani kulges mööda Kimera orgu Tartumaa ja Võrumaa vaheline piir, nii et Väike Taevaskoda asus Tartumaal ja Suur Taevaskoda Võrumaal.

Kimera oru otsas jõe kaldapervel asub nn Gabrieli mänd. Selle männi juures filmiti stseen filmist "Viimne reliikvia", kus Ivo Schenkenbergi kaaslased heidavad pussitatud Gabrieli jõkke. 

## Viited
Eoste Ristimägi

**Eoste Ristimägi** on muistne kalmistu Võrumaal Põlva kihelkonnas, nüüdse haldusjaotuse järgi Põlva maakonna Põlva valla Eoste külas.

Ristimägi on madal ovaalne männikuga kaetud küngas Ahja jõe käänaku kohal, mida ümbritseb jõe lamminiit. Ristimägi paikneb Eoste hoiualal.

Ristimägi on kantud arheoloogiamälestisena kultuurimälestiste riiklikku registrisse.

Pärimuse järgi olnud Ristimäel vanasti ka ohvrikivi.

## Viited

## Välislingid
*Pühapaikade andmekogu. Eoste Ristimäe ohvrikivi
*
Kaire Indrikson

**Kaire Indrikson** (sündinud 13. juunil 1961 Tallinnas) on endine eesti ujuja, treener ja spordipedagoog.

1975–1978 tuli ta selili-, kompleks- ja teateujumises 13 korda Eesti meistriks.

1977 valiti ta Eesti parimaks naissportlaseks.

Hans Roosipuu tegi 1978. aastal temast dokumentaalfilmi "100 m selili kammerorkestri saatel".

## Isiklikku
Tema ema on Ulvi ja isa oli Viktor Indrikson. Tema kaksikõde on Kaja Indrikson. Tema poeg on Sten Indrikson. Kaire Indrikson on Berit, Triin ja Martti Aljandi tädi.

## Viited

## Välislingid
*
Marius Aleksejev

**Marius Aleksejev** (sündinud 27. augustil 1982 Tallinnas) on Eesti käsipallur. 

Aastast 2013 mängib ta Soome klubis Rihiimäen Cocks.
Salavamaa

**Salavamaa** (ka *Salava saar*) on Saare maakonda endisse Lümanda valda, praegusse Saaremaa valda jääv saar. Saare koordinaadid on .

Salavamaa asub 1 km Loonalaiust lõunas. Saar on edela-kirde sihis pikliku kujuga, käärulise rannajoonega, läänerannas esinevad rannavallid. Saare suurim kõrgus on 5 m üle merepinna. Saarel esineb rohttaimestikku, võsa ja puid. Saare rannajoone pikkus on 3,47 km ja pindala 26,6 hektarit.

Salavamaa kuulub Vilsandi rahvuspargi koosseisu Salava sihtkaitsevööndina.

Salavamaal kehtib liikumispiirang 15. aprillist kuni 15. juulini. Jahipidamine saarel on keelatud.

1977. aastal vaadeldi saarel roosterind-tülli.

Jaan Tätte kirjutas Salavamaal laulu "Tuulevaiksel ööl".

## Viited
Armi Pärt

**Armi Pärt** (sündinud 18. juunil 1991) on eesti käsipallur. 

2008-2013 mängis ta klubis HC Kehra. Aastast 2014 mängib ta Taani klubis Rækker Mølle.
Hülgerahu

**Hülgerahu** on mitme saare nimi:

* Hülgerahu (Kaevatsi), saar Väinameres Kaevatsi laiu lähedal
* Hülgerahu (Kõverlaid), saar Väinameres Kõverlaiu lähedal
* Hülgerahu (Kassari), saar Väinameres Kassari lähedal
* Hülgerahu (Sepamaa laht), saar Sepamaa lahes Saaremaa lähedal
* Hülgerahu (Sõrve poolsaar), saar Sõrve poolsaarest läänes

* Hülge saared, saared Väinameres Hobulaiu lähedal
* Hüljesterahu, saar Kukka lahes Hiiumaa lähedal
* Suur-Sitik, saar Kiirassaare lahes Saaremaa lähedal
Sanctuary

**"Sanctuary"** on Briti ansambli Iron Maiden teine singel. Singel avaldati Suurbritannias 16. mail 1980 albumivälise singlina. Hiljem lisati singel ansambli kuu aega varem avaldatud debüütalbumi Põhja-Ameerika versioonile ning 1998. aastal tolle albumi uusväljaandega ka ülemaailmselt selle albumi laulude hulka.

Laul esimene stuudiosalvestis tehti novembris 1979 ning see ilmus erinevate Briti ''heavy''-bändide kogumikul "Metal for Muthas" 15. veebruaril 1980. See versioon salvestati neljaliikmelises koosseisus, kusjuures trumme mängis Doug Sampson.

Laul salvestati uuesti koos albumi "Iron Maiden" teiste lugudega ning anti singlina välja bändi kontserditurnee "Iron Maiden Tour" ajal. Bändi kitarristi Dave Murray hinnangul oli uus versioon kümneid kordi parem kui kogumiku "Metal for Muthas" tarbeks salvestatu. Singli B-poolel oli kaks kontsertsalvestist esinemisest Londoni Marquee Clubis 3. aprillil 1980. Nendest lugudest "Drifter" jõudis stuudiosalvestisena ansambli järgmisele albumile "Killers". Laul "I've Got the Fire" on kaver California ansambli "Montrose" loost. Avanädalal jõudis singel Briti singlimüügi edetabelis 33. kohale ning tõusis nädal hiljem 29. kohale.

Singli kujundus tekitas poleemikat. Nimelt kujutati sellel noaga vehkivat Eddiet Margaret Thatcheri laiba kohal. Ansambli mänedžer oli küll soovitanud EMI-l pilti tsenseerida nii, et Thatcheri nägu näha ei oleks, aga originaalsingel ilmus siiski tsenseerimata kujul. Küll on seda pilt tsenseerituna kasutatud hiljem, seda ka teistel plaatidel. Ka ansambli järgmise singli "Women in Uniform" pildil on Thatcher, haududes, automaat käes, Eddie'le kättemaksu.

## Muusikud
*Paul Di'Anno (vokaal)
*Steve Harris (basskitarr, taustavokaal)
*Dave Murray (kitarr)
*Dennis Stratton (kitarr, taustvokaal) 
*Clive Burr (trummid)

## Laulud
                      
# "Sanctuary" (Harris, Murray, Di'Anno) 3:14
# "Prowler" (Harris) 3:56 (üksnes Hollandi 12" singlil)
# "Drifter" (Live) (Harris) 6:25
# "I’ve Got The Fire" (Live) (kaver Montrose'i loost) (Ronnie Montrose) 3:00
Janar Mägi

**Janar Mägi** (sündinud 8. aprillil 1987 Tallinnas) on eesti käsipallur. 

Aastast 2010 mängib ta Saksamaa klubis EHV Aue.
Arnold Matiisen

**Arnold Matiisen** (sündis 17. juuli 1906 Tallinn – 18. september 1992 Edmonton, Kanada) oli eesti jalg-, jää-, korv-, pesa- ja võrkpallur.

Ta lõpetas Tallinna Reaalkooli 1925. aastal.

1920. aastatel mängis ta Eesti jalgpalli-, korvpalli-, pesapalli- ja jääpallikoondises, kuulus klubidesse Nõmme Kalju, NMKÜ, Tallinna Kalev, Tallinna VS Sport ja oli Ameerika Mängude Eesti Klubi (AMEK) asutaja. 

Ta tuli Eesti meistriks korvpallis ja võrkpallis 1927., jääpallis 1933. ning pesapallis 1932., 1933. ja 1935. aastal. Korvpallis sai ta 1925. ja jalgpallis 1929. aastal 3. koha. 

Hiljem oli ta pesapalli välisvõistlustel meeskonna esindaja, tegutses ka kohtunikuna.

## Isiklikku
Tal oli kaksikvend Alfred, kes emigreerus 1929. aastal Kanadasse. Arnold järgnes 1937. aastal, asudes esmalt Mundare'i, seejärel 1940. aastal Eckville'i talu pidama, ja nende kolmas vend Voldemar 1948. aastal.

## Viited
Martin Puusepp

**Martin Puusepp** (sündinud 8. veebruaril 1988) on eesti jalgrattur. 

Aastal 2010 tuli ta Eesti meistrivõistlustel jalgrattasõidus eraldisõidus U23 arvestuses esimeseks.

Aastast 2012 sõidab ta klubis Alpha Baltic-Unitymarathons.com.
Liisi Rist

**Liisi Rist** (sündinud 25. juunil 1991) on Eesti naisjalgrattur.    

Aastatel 2013–2014 sõitis Liisi Rist Itaalia profiklubis S.C. Michela Fanini Record Rox ja 2015. aastal Inpa Bianchi Giusfredi profiklubis. 2016. aastal treenis amatöörina Belgia naiskonnas Keukens Redant Cycling Team.  

2013. aastal tuli ta esimest korda Eesti meistriks naiste grupi- ja eraldistardiga sõidus. Naiste mainekama velotuuri Giro Rosa lõpetas ta kokkuvõttes 100. kohaga. Samal aastal valiti ta **Eesti parimaks naisjalgratturiks** ning tuli maailmameistrivõistlustel naiskonnasõidus 12. kohale.

2014. aastal tuli ta taas Eesti meistriks nii naiste grupisõidus kui ka eraldistardiga sõidus. Lisaks tuli ta Eesti meistriks trekisprindis ja omniumis. Taas lõpetas Liisi Rist naiste mainekama velotuuri Giro Rosa 100. kohaga. 

2015. aastal tuli Liisi Rist Eesti meistriks naiste eraldistardiga sõidus. Ta esindas Eestit esimestel Euroopa mängudel Bakuus nii eraldistardiga sõidus kui ka grupisõidus, saades vastavalt 24. ja 41. koha.

2016. aastal lõpetas Liisi Rist maanteesõidu Euroopa meistrivõistlustel naiste eliitklassi grupisõidu 85. kohaga. Eesti meistriks tuli ta kriteeriumi- ja neljandat aastat järjest temposõidus.

2017. aastal tuli Liisi Rist viiendat aastat järjest temposõidus Eesti meistriks. Esmakordselt osales Liisi Rist ka rattaorienteerumise maailmameistrivõistlustel, kus sai teatesõidus 10., sprindis 34., tavarajal 39., ühisstardis 42. ja lühirajal 46. koha.  

Temposõidus tuli ta Eesti meistriks ka 2018. ja 2019. aastal.  

## Viited
Karl Ree

**Karl Ree** (28. detsember 1901 – 16. detsember 1928) oli eesti jalgpalli- ja jääpallimängija.

Ta on lõpetanud 1923. aastal Tallinna Reaalkooli. 

Ta mängis 1920. aastal Eesti jalgpallikoondises.

1927. aastal tuli ta Tallinna Hokiklubiga Eesti meistriks jääpallis. 

## Surm
Ree oli politseinik ja saadeti 1928. aasta detsembris Peipsi järvele, kus ta uisutades läbi jää vajus ja suri kaksteist päeva enne oma 27. sünnipäeva.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited
Moraalidilemma

**Moraalidilemma** ehk **moraalikonflikt** ehk **eetiline dilemma** ehk **moraalne dilemma** on olukord, milles subjektil on moraalne kohustus ja võimalus mitme omavahel ühitamatu  teo tegemiseks, nii et tal pole võimalik vältida väära tegu või tegematajätmist.

Juhul, kui üks kohustus kaalub teised üles, ei ole tegu tõelise moraalidilemmaga. 

## Kas moraalidilemmad on välditavad?
Traditsioonilise vaate järgi, mida pooldasid näiteks Immanuel Kant, John Stuart Mill ja William David Ross, peab adekvaatne moraaliteooria tõelised moraalidilemmad välistama. Tavaliselt eeldatakse selleks niisugust moraaliprintsiipide hierarhiat, et printsiipide konflikti korral saab eelistada hierarhias kõrgemal paiknevat printsiipi. Aga niisugust hierarhiat on praktiliselt võimatu koostada, sest intuitiivselt tundub, et eri olukordades tuleks eelistada eri printsiipe. Pealegi võivad ühitamatud kohustused tuleneda ühest ja samast printsiibist (näiteks Sophie valik: ema peab valima, kumb tema poegadest tapetakse (Greenspan 1983)).

## Kas moraalidilemmasid peaks vältima?

## Viited

## Kirjandus
*Patricia S. Greenspan.  Moral Dilemmas and Guilt. – *Philosophical Studies*, 1983, 43, lk 117–125.
*Walter Sinnott-Armstrong. *Moral Dilemmas*, Oxford: Basil Blackwell 1988.

## Välislingid
*Terrance McConnell. Moral Dilemmas, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2014
Liisa Ehrberg

**Liisa Ehrberg** (sündinud 17. detsembril 1988) on eesti jalgrattur.

Ta osales 2014. aastal UCI korraldatud maanteesõidu maailmameistrivõistlustel.

2016. aastal lõpetas ta maanteesõidu Euroopa meistrivõistlustel naiste eliitklassi grupisõidu 93. kohaga.

Ta on maanteerattasõidu meister aastatel 2018 ja 2019.

## Viited
Laura Lepasalu

**Laura Lepasalu** (sündinud 29. juulil 1986) on endine eesti jalgrattur. 

Ta osales 2007. ja 2008. aastal UCI korraldatud maanteesõidu maailmameistrivõistlustel.
Danil Haustov

**Danil Haustov** (sündinud 13. detsembril 1980 Moskvas) on Eesti ujuja. 

Ta osales 2004. aasta Ateena OM-il, kus sai 50 m vabaujumises 49. ja 100 m vabaujumises 37. koha. Ta osales 2008. aasta Pekingi OM-il, kus sai 100 m vabaujumises 51. koha. 

1999–2000 kuulus ta Eesti ujumiskoondisse.

## Viited

## Välislingid
*
Anna-Liisa Põld

**Anna-Liisa Põld** (sündinud 24. augustil 1990 Tartus) on endine eesti ujuja.

Aastast 1992 elab ta koos vanematega USAs.

Ta osales 2008. aasta Pekingi OM-il, kus sai 400 m kompleksujumises 35. koha.

2008–2009 kuulus ta Eesti ujumiskoondisse.

## Isiklikku
Tema õde on ujuja Eva-Lotta Põld ja tema vend on ujuja Pearu-Peeter Põld.

## Viited

## Välislingid
*
Eve-Mai Maurer

**Eve-Mai Maurer** (aastani 1959 **Eve-Mai Uusmees**; 27. detsember 1936 Tallinn – 10. veebruar 2026) oli eesti ujuja ja treener.

Ta lõpetas aastal 1953 Tallinna Kehakultuuritehnikumi.

Eve-Mai Maurer võistles Nõukogude Liidu koondises ja võitis 1958. aasta Euroopa meistrivõistlustel 4×100 m kombineeritud teateujumises hõbemedali.

Ta osales 1960. aastal Rooma olümpiamängudel, kus saavutas 200 m rinnuliujumises 22. koha.

Ta tuli rinnuli- ja teateujumises 11 korda (1953, 1956, 1958, 1960–1963) Eesti meistriks.

Tema abikaasa oli poksija ja treener Lembit Maurer.

## Viited

## Välislingid
*
*
Jelena Petrova

**Jelena Petrova** (sündinud 6. juunil 1989 Tallinnas) on endine Eesti ujuja. 

Ta osales 2004. aastal Ateena OM-il, kus sai 800 m vabaujumises 23. koha. 

2003–2007 tuli ta 19 korda suvistel meistrivõistlustel ujumises Eesti meistriks. 

2004–2008 kuulus ta Eesti ujumiskoondisse.

## Viited

## Välislingid
*
Seasaar

**Seasaar** ehk **Mäln** on 11,48 hektari suurune saar Lääne maakonnas Vormsi vallas Söderby küla alal Voosi kurgus. Saare rannajoone pikkus on 1,5 kilomeetrit.

Saar on ida-lääne sihis pikliku kujuga. Seal kasvavad kadakad ja leidub rannaniitu.

Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Monika Tsõganova

**Monika Tsõganova** (sündinud 8. augustil 1969 Kohtla-Järvel) on Eesti maletaja ja maletreener, naiste rahvusvaheline meister (1991).

Ta lõpetas aastal 1987 Tallinna Spordiinternaatkooli. Aastatel 1987–1991 õppis ta Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonnas.

Eesti meistrivõistlustel on ta saanud 9 kulda (1994–1995, 1997, 1999, 2001, 2004–2005, 2007–2008), 6 hõbedat (1990, 1992, 1996, 2003, 2014, 2015) ja 2 pronksi (1998, 2006).

## Isiklikku
Ta oli abielus kiiruisutamistreeneri Olaf Olmanniga, abielust sündisid tütar ja kaks poega.

## Viited

## Välislingid
*Monika Tsõganova FIDE andmebaasis
*
Bonfire Heart

"**Bonfire Heart**" on Briti laulja ja muusiku James Blunti kirjutatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona.

## Kirjandus
* "Bonfire Heart" laulu sõnad

## Videod
* "Bonfire Heart" YouTube'i muusikavideo

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Bonfire Heart]] seisuga 14.04.2015.*
Aarne Hermlin

**Aarne Hermlin** (6. juuni 1940 Võru – 17. november 2007 Salo, Soome) oli eesti maletaja.

Ta lõpetas . 

Aastal 1975 võitis ta Pärnu turniiri. 

Ta võitis Eesti meistrivõistlustel 1968 kulla, 1981 hõbeda ning 1965 ja 1984 pronksi.

## Viited

## Välislingid
*
Carl Wilhelm Rosenkrantz

**Carl Wilhelm Rosenkrantz** (13. juuni 1876 – 1942 Riia) oli baltisaksa maletaja. 

Ta sai 1899. aastal toimunud Balti Maleliidu esimesel mängul (saksa *1. Kongress des Baltischen Schachbundes*) teise koha.
Mark Lapidus

**Mark Lapidus** (sündinud 28. novembril 1995 Tallinnas) on eesti maletaja. 

2012. aastal võitis ta Eesti meistrivõistlused males.

## Välislingid
*Mark Lapidus FIDE andmebaasis
Aino Kukk

**Aino Kukk** (aastani 1952 **Prits**; 10. september 1930 Raasiku vald, Harjumaa – 7. november 2006) oli eesti maletaja.

Ta lõpetas 1950 Tallinna 3. Keskkooli. 

Eesti meistrivõistlustel sai ta 1955 kulla, 1953 ja 1968 hõbeda ning 1952 pronksi. 

Aino Kukk suri 7. novembril 2006 ja ta maeti 13. aprillil 2007 Metsakalmistule.

## Viited

## Välislingid
*
R. K. Kieseritzky

**R. K. Kieseritzky** (ka *Kieseritzki, Kieseritsky*; umbes 1870 – pärast 1923. aastat) oli baltisaksa päritolu Venemaa maletaja. 

Ta tuli aastavahetusel 1907/1908 Łódźis peetud  Ülevenemaalisel meistrite maleturniiril viiendaks.
Regina Narva

**Regina Narva** (neiupõlvenimi **Regina Rõtova**; sündinud 19. mail 1970 Tallinnas) on eesti maletaja. 

Ta on võitnud Eesti meistrivõistlustel kulla (2011), hõbeda (1989) ja 5 pronksi (1987, 2007, 2010, 2013, 2014).

## Isiklikku
Tema isa oli maletaja Boris Rõtov ja ema on maletaja Merike Rõtova. Vend Igor on maletajast majandusajakirjanik.

Tema abikaasa Jaan Narva, aga ka nende tütred Triin, Ann ja Mai ning poeg Mart on maletajad. 

## Välislingid
*Regina Narva FIDE andmebaasis
Aaron Feinstein

**Aaron Feinstein** (kirjanduses ka **A. Feinstein**; teada tegutsemisaastad 1903–1910) oli Eesti päritolu maletaja. 

Ta elas Tallinnas. 

20. sajandi algul osales ta mitmetel mitteametlikel Eesti meistrivõistlustel males. Aastal 1910 ta võitis need meistrivõistlused.
Andres Ammas

**Andres Ammas** (25. veebruar 1962 Tallinn – 4. aprill 2018) oli Eesti poliitik, ajakirjanik, õpetaja ja koolijuht.

Ta lõpetas 1979. aastal Haapsalu 1. Keskkooli, 1984. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikapedagoogika erialal ja 1993. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal.

Ta töötas aastatel 1982–1986 ja 1988–1990 Haapsalu 1. Keskkoolis õpetajana; aastatel 1986–1987 töötas ta samas koolis õppealajuhatajana. Aastatel 1987–1988 töötas ta Haapsalu RSN Täitevkomitee kultuuriosakonna juhatajana. 

Aastatel 1992–1995 ja 1996–1999 töötas ta ajalehe Lääne Elu peatoimetajana. Aastatel 1995–1996 töötas ta Haapsalu linnavalitsuses haridusnõunikuna. 

Aastatel 1999–2001 oli ta erakonna Isamaaliit peasekretär; aastatel 2001–2002 oli ta Eesti Vabariigi Peaministri nõunik ja büroo juhataja.  

Aastatel 2003–2007 oli ta Haapsalu Gümnaasiumis õpetaja ja aastatel 2007–2011 samas koolis direktor. 

Aastatel 2011–2015 oli ta Vikerraadios saatejuht; lisaks tegutses ta aastatel 2012–2013 muusikaõpetajana Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukoolis ja aastatel 2014–2015 õpetajana Noarootsi Gümnaasiumis. Osales korduvalt Haapsalu linna võistkonnas üle-eestilistes mälumängudes, sh ka Maakilvas. Pälvis võistkondlikult auhinnalisi kohti, viimati osales Maakilva superfinaalis 10. märtsil 2018. 

Aastatel 1990–1992 kuulus ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogusse. 20. augustil 1991 hääletas ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt. Ta oli ka Eesti Kongressi saadik. 2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta 5. valimisringkonnas, kogus 1859 häält ja pääses ringkonnamandaadiga Riigikokku.

Ta oli 12. novembrist 1992 kuni 19. veebruarini 2012 Rahvusliku Koonderakonna Isamaa / Isamaaliidu /Isamaa ja Res Publica Liidu liige. Alates 15. oktoobrist 2014 oli ta Eesti Vabaerakonna liige.  

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. 

## Tunnustus
*2002 Riigivapi V klassi teenetemärk
*2006 Riigivapi III klassi teenetemärk
*2014 Haapsalu vapimärk

## Isiklikku
Andres Ammas oli abielus ajakirjanik Anneli Ammasega.

## Viited
Killers (Iron Maideni album)

**"Killers"** on ansambli Iron Maiden 1981. aastal ilmunud teine stuudioalbum. Albumi andis Suurbritannias välja plaadifirma EMI, neli kuud hiljem avaldati album Põhja-Ameerikas. Album on esimene, millel kitarristiks oli Adrian Smith ning viimane millel solistiks oli Paul Di'Anno. Album oli esimene ka produtsent Martin Birchile, kes oli produtsendiks ka järgmise kaheksa Iron Maideni albumi juures.

Albumi enim mängitud laul on "Wrathchild", mida Iron Maiden esitab kontsertidel tänini. Album on ainus Iron Maideni stuudioalbum, mille on kaks instrumentaalpala ("The Ides of March" ja "Genghis Khan"). Albumi kõik lood peale laulude "Murders in the Rue Morgue", mis toetub Edgar Allan Poe samanimelisele novellile ja "Prodigal Son", on kirjutatud veel enne Iron Maideni debüütalbumit "Iron Maiden".

Põhja-Ameerika versioonile lisati laul "Twilight Zone". Laul oli Suurbritannias avaldatud albumivälise singlina. 1998. aastal avaldatud albumi uusväljalaskes on see laul ka Briti versiooni osa.

Albumi reklaamimiseks korraldati ringreis "Killer World Tour". Kontserditurnee raames esines bänd esmakordselt Ameerika Ühendriikides ja Jaapanis. Jaapanis salvestati turnee raames kontsertalbum "Maiden Japan".

## Bändi koosseis
*Paul Di'Anno (vokaal)
*Dave Murray (kitarr)
*Adrian Smith (kitarr)
*Steve Harris (basskitarr ja vokaal)
*Clive Burr (trummid)

## Lood albumil
Kõikide lugude autor on Steve Harris, kui teisiti pole märgitud.

### 1981. aasta Suurbritannia versioon
# "The Ideas Of March" (instrumentaal) 1:48
# "Wrathchild" 2:54
# "Murders In The Rue Morgue" 4:14
# "Another Life" 3:22
# "Genghis Khan" (instrumentaal) 3:02
# "Innocent Exile" 3:50
# "Killers" (Paul Di'Anno, Harris) 4:58
# "Prodigal Son" 6:05
# "Purgatory" 3:18
# "Drifter" 4:47

### 1981. aasta Põhja-Ameerika versioon
# "The Ides of March" (instrumentaal) 1:48
# "Wrathchild" 2:54
# "Murders in the Rue Morgue" 4:14
# "Another Life" 3:22
# "Genghis Khan" (instrumentaal) 3:02
# "Innocent Exile" 3:50
# "Killers" (Di'Anno, Harris) 4:58
# "Twilight Zone" (Dave Murray, Harris) 2:33
# "Prodigal Son" 6:05
# "Purgatory" 3:18
# "Drifter" 4:47

### 1995. aasta USA väljaande boonus-CD
# "Women In Uniform" (Skyhooksi kaver) (Greg Macainsh) 3:07
# "Invasion 2:38
# "Phantom Of The Opera" (Live) 6:55
# "Running Free" (Live) (Harris, Di'Anno) 3:07 
# "Remember Tomorrow" (Live) (Harris, Di'Anno) 5:44
# "Wrathchild" (Live) 2:52
# "Killers" (Live) (Harris, Di'Anno) 4:50
# "Innocent Exile" (Live) 3:46

### 1995. aasta uusväljaande boonus-CD
# "Twilight Zone" (Murray, Harris) 2:33
# "Women in Uniform" (Skyhooksi kaver) (Greg Macainsh) 3:07
# "Invasion" 2:38
# "Phantom of the Opera" (live) 6:55

### 1998. aasta uusväljalase
# "The Ides of March" (instrumentaal) 1:46
# "Wrathchild" 2:55
# "Murders in the Rue Morgue" 4:19
# "Another Life" 3:23
# "Genghis Khan" (instrumentaal) 3:09
# "Innocent Exile" 3:54
# "Killers" (Harris, Di'Anno) 5:01
# "Prodigal Son" 6:12
# "Purgatory" 3:20
# "Twilight Zone" (Murray, Harris) 2:33
# "Drifter" 4:49
Piece of Mind

**"Piece of Mind"** on Iron Maideni neljas stuudioalbum. Albumi andis 1983. aasta mais välja plaadifirma EMI. Tegu on esimese Iron Maideni stuudioalbumiga, kus trumme mängib Nicko McBrain. Album oli kommertslikult edukas, jõudes Suurbritannia albumimüügiedetabelis 3. kohale ning sai plaatinaplaadi staatuse nii Suurbritannias kui ka Põhja-Ameerikas. Albumilt anti välja singlid "Flight of Icarus" ja "The Trooper".

Albumi reklaamimiseks korraldati maist detsembrini kestnud turnee "World Piece Tour", mille vältel anti üle maailma 140 kontserti.

Üksnes Jaapani väljaandel on loetud üles 6. loona "Phatoor", see võib olla ka kujul "Phatoor – Still Life". Mujal on see lõik aga osa loost "Still Life" ja seda pole eraldi ära mainitud, ehk tegu on peidetud looga (nn *hidden track*). Tegu on tekstsõnumiga, millest arusaamiseks tuleb seda tagurpidi mängida. Tegu oli naljaga, mille tagamõtteks oli süvendada kriitikute arvamust, et Iron Maiden on satanistlik bänd.

## Ansambli koosseis
*Bruce Dickinson (vokaal)
*Dave Murray (kitarr)
*Adrian Smith (kitarr ja vokaal)
*Steve Harris (basskitarr ja vokaal)
*Nicko McBrain (trummid)

## Laulude loend
### Originaalväljalase
# "Where Eagles Dare" (Steve Harris) 6:08
# "Revelations" (Bruce Dickinson) 6:51
# "Flight of Icarus" (Adrian Smith, Dickinson) 3:49
# "Die with Your Boots On" (Smith, Dickinson, Harris) 5:22
# "The Trooper" (Harris) 4:10
# "Still Life" (Dave Murray, Harris) 4:27
# "Quest for Fire" (Harris) 3:40
# "Sun and Steel" (Dickinson, Smith) 3:25
# "To Tame a Land" (Harris) 7:26
### 1995. aasta uusväljalaske boonus-CD
# "I've Got the Fire" (Montrose'i kaver) (Ronnie Montrose) 2:38
# "Cross-Eyed Mary" (Jethro Tulli kaver) (Ian Anderson) 3:55
Powerslave

**"Powerslave"** on Iron Maideni viies stuudioalbum. Albumi andis 1984. aasta septembris välja plaadifirma EMI. Albumilt anti välja singlid "2 Minutes to Midnight" ja "Aces High". Esimest korda ei muutunud bändi koosseis võrreldes eelmise albumiga. 

Albumi reklaamimiseks korraldati maailmaturnee "World Slavery Tour", mis kestis 9. augustist 1984 kuni 5. juulini 1985. Ühtekokku anti turnee raames 190 kontserti. Turnee salvestistega andis bänd välja kontsertalbumi "Live After Death".

## Bändi koosseis
*Bruce Dickinson (vokaal)
*Dave Murray (kitarr)
*Adrian Smith (kitarr)
*Steve Harris (basskitarr)
*Nicko McBrain (trummid)

## Laulude loend
### Originaalväljalase
# "Aces High" (Steve Harris) 4:31
# "2 Minutes to Midnight" (Adrian Smith, Bruce Dickinson) 6:04
# "Losfer Words (Big 'Orra)" (instrumentaal) (Harris) 4:15
# "Flash of the Blade" (Dickinson) 4:05
# "The Duellists" (Harris) 6:18
# "Back in the Village" (Smith, Dickinson) 5:02
# "Powerslave" (Dickinson) 7:12
# "Rime of the Ancient Mariner" (Harris) 13:45

### 1995. aasta uusväljalaske boonus-CD
# "Rainbow's Gold" (Becketti kaver) (Terry Slesser, Kenny Mountain) 4:57
# "Mission From 'Arry" (Harris, Nicko McBrain) 6:42
# "King of Twilight" (Nektari kaver) (Nektar) 4:53
# "The Number of the Beast" (live) (Harris) 4:57
Peter Leoke

**Peter Leoke** (21. mai 1892 Viljandi – 22. aprill 1973 Los Angeles) oli eesti kirjastaja ja väliseesti liikumise aktivist.

Peter Leoke sündis kohaliku raamatuäri omaniku Hans Leokese kolmanda pojana. Lõpetas Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi ning õppis Riia ja Moskva polütehnikumides 1913–1916 arhitektuuri, kuuludes Riias asunud korp! Vironiasse.

Eesti Vabariigi loomisel oli Peter Leoke tegev konsulaatide organiseerimisel 1918 Helsingis ja 1919 Riias. Vabadussõjast võttis osa suurtükiväes ja lõpetas 1921. aastal raskepatarei ülemana. Samal aastal asus välisministeeriumi teenistusse sekretärina ja järgmisel aastal aitas Eesti saadikul Tõnis Varesel organiseerida Eesti saatkonda Moskvas.

Peter Leoke asutas kirjastuse Areng, mis andis välja ajakirja Romaan. Ta oli Eesti esimese erateatristuudio üks asutajaid (direktor oli Paul Sepp) 1920. aastal.

1924. aastal Leoke asus elama USAsse New Yorki. Oli eesti seltsi Edu juhatuse liige ja 1926. aastast selle esimees. Lõi kaasa nädalalehe Ameerika Eestlane asutamisel ja oli hiljem selle tegevtoimetaja. New Yorgi Eesti Klubi asutaja ja mitmekordne esimees. New Yorgi Vabadussõjalaste Liidu ja hilisema Vabadussõjalaste Ühingu juhatuse liige. Kuukirja Meie Tee toimetuse liige.

1941. aastal asus elama Californiasse, kus töötas lennunduse alal.

Peter Leoke on maetud Los Angelese Forest Lawn Memorial Parki Hollywood Hillsis.

## Viited
Erika Eleniak

**Erika Maya Eleniak** (sündinud 29. septembril 1969 Glendale'is Californias) on USA näitleja ja Playboy Playmate (1989).

Tema isa on ukrainlane ning ema on eesti ja saksa juurtega.
Tetragramm

**Tetragramm** on 
* neljaosaline N-Gramm
* jumala kohta kasutatav isikunimi, mida heebrea keeles tähistatakse nelja konsonandiga יהוה (YHWH)
* Tai Xuan Jing sümboli neli rida
* sinogramm
Somewhere in Time

**"Somewhere in Time"** on Iron Maideni kuues stuudioalbum. Albumi andis 1986. aasta septembris välja plaadifirma EMI. Albumilt anti välja singlid "Wasted Years" ja "Stranger in a Strange Land". Sellel albumil kasutati esimest korda kitarrisüntesaatoreid. 

Albumi reklaamiturneel "Somewhere in Tour" anti 10. septembrist 1986 kuni 21. maini 1987 üle maailma 148 kontserti.

## Bändi koosseis
*Bruce Dickinson (laul)
*Dave Murray (kitarr, kitarrisüntesaator)
*Adrian Smith (kitarr, kitarrisüntesaator, taustalaul)
*Steve Harris (basskitarr, bassisüntesaator)
*Nicko McBrain (trummid)

## Laulude loend
### Originaalväljalase
# "Caught Somewhere in Time" (Steve Harris) 7:22
# "Wasted Years" (Adrian Smith) 5:06
# "Sea of Madness" (Smith) 5:42
# "Heaven Can Wait" (Harris) 7:24
# "The Loneliness of the Long Distance Runner" (Harris) 6:31
# "Stranger in a Strange Land" (Smith) 5:43
# "Déjà Vu" (Dave Murray, Harris) 4:55
# "Alexander the Great" (Harris) 8:35

### 1995. aasta uusväljalaske boonus-CD
# "Reach Out" (Dave Colwell) 3:31
# "Juanita" (Marshall Fury kaver) (Steve Barnacle, Derek O'Neil) 3:47
# "Sheriff of Huddersfield" (aluseks on Urchini vana laul "Life in the City") (Harris, Bruce Dickinson, Smith, Murray, Nicko McBrain) 3:35
# "That Girl" (FM-i kaver) (Andy Barnett, Pete Jupp, Merv Goldsworthy) 5:07
Georg Kaibel

**Georg Kaibel** (30. oktoober 1849 Lübeck – 12. oktoober 1901 Göttingen) oli saksa klassikaline filoloog. 

Ta oli Breslau (1879–1882), Rostocki (1882–1883), Greifswaldi (1883–1886), Straßburgi (1886–1897) ja Göttingeni Ülikooli (1897–1901) professor. Tema teadustöö kreeka inskriptsioonide osas ning ta kriitilised tekstiväljaanded olid 20. sajandi klassikalise filoloogia allikakriitika jaoks väga olulised.

## Välislingid
* Georg Kaibel Rostocki Ülikooli professorite kataloogis
Erwin Rohde

**Erwin Rohde** (9. oktoober 1845 Hamburg – 11. jaanuar 1898 Neuenheim Heidelbergi lähedal) oli saksa klassikaline filoloog.

Rohde on tuntud eelkõige vanakreeka romaani ja selle eelkäijate käsitlusega ("Der griechische Roman und seine Vorläufer", 1876) ning raamatuga "Psyche: Seelencult und Unsterblichkeitsglaube der Griechen" (1890–1894).

Ta oli Friedrich Nietzsche sõber ning astus tema kaitseks välja, kui viimane sattus pärast raamatu "Tragöödia sünd muusika vaimust" avaldamist (1872) Ulrich von Wilamowitz-Moellendorffi kriitika alla.
Wassermanni test

**Wassermanni test** ehk **Wassermanni reaktsioon** on varem süüfilise diagnoosimisel kasutatud komplemendisidumisreaktsioon, mis on nimetatud bakterioloogi August Paul von Wassermanni järgi. 
  
Wassermanni testi tarbeks läheb vaja vere- või seljaajuvedeliku proovi.

Wassermanni reaktsioon ei ole spetsiifiline süüfilisele vaid positiivse reaktsiooni võivad anda ka süsteemset erütematoosset luupust, malaariat ja tuberkuloosi põdevad patsiendid. Võis esineda ka juhtumeid kus nakatunu reaktsioon oli negatiivne ja ravi saanu võis jätkuvalt anda positiivset reaktsiooni.

Wassermanni reaktsioon võis olla negatiivne 50–60 protsendil latentse süüfilise põdejatest. L. W. Harrison kogus andmeid 6829 latentse süüfilise juhtumi kohta ning + WR oli 45,6%. 

21. maist kuni 4. juuni 1928 Kopenhaagenis toimunud konverentsil (*Second Laboratory Conference on the Serodiagnosis of Syphilis held at Copenhagen*) võrreldi Wassermanni testi teiste testidega ja WR oli positiivne 208 süüfilisejuhtumi korral 496-st.

1905. aastal seostati positiivset Wassermanni reaktsiooni süüfilisega.

Testi töötasid välja Wassermann, Julius Citron, ja Albert Neisser 1906. aastal. Testi loetakse Bordet' ja Gengou komplemendisidumisreaktsiooni, mis avaldati 1901. aastal edasiarenduseks ja positiivne testi tulemus kannab vahel nime *Bordet-Gengou-Wassermann reaction* või *Bordet-Wassermann reaction.*

## Viited

## Kirjandus
*G. M. Richardson, The Specificity of the Bordet-Wassermann Reaction. Preliminary note on an Improved Method, Br J Vener Dis. juuli 1940; 16(3-4): 166–185., PMCID: PMC1053232
Friedrich Leo

**Friedrich Georg Julius Leo** (10. juuli 1851 Regenwalde (tänapäeval Resko, Lääne-Pomorze vojevoodkond, Poola) – 15. jaanuar 1914 Göttingen) oli saksa klassikaline filoloog. Ta oli Kieli (1881–1883), Rostocki (1883–1888), Straßburgi (1888–1889) ja Göttingeni Ülikooli (1889–1914) professor.

Leo erialaks oli rooma kirjandus, ta tegeles peamiselt ladina draamaga ning eelkõige Plautuse ja Seneca tekstikriitikaga, ent avaldas käsitlusi ka antiikaja biograafilise kirjanduse, saturnilise värsi jm kohta.

1903/1904 õppeaastal oli ta Göttingeni Ülikooli rektor.

1889 sai ta Göttingeni Teaduste Akadeemia korraliseks liikmeks, 1906 Preisi Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks.

## Kirjandus
* Wolfram Ax: *Friedrich Leo, Professor der Klassischen Philologie 1889–1914*. In: Carl Joachim Classen (Hrsg.): *Die klassische Altertumswissenschaft an der Georg-August-Universität Göttingen. Eine Ringvorlesung zu ihrer Geschichte*. Göttingen: Vandenhoeck &amp; Ruprecht, 1989, lk. 149–177.
Otto Jahn

**Otto Jahn** (16. juuni 1813 Kiel – 9. september 1869 Göttingen) oli saksa klassikaline filoloog, arheoloog, epigraafik ja muusikaajaloolane. Ta töötas erakorralise professorina Greifswaldi ülikoolis (1842–1847) ning korralise professorina Leipzigi (1847–1850) ja Bonni Ülikoolis (1855–1869).

Jahn avaldas antiikautorite kriitilisi tekstiväljaandeid ning oli tegev ladina pealdiste väljaande "Corpus Inscriptionum Latinarum" ettevalmistamisel.

Jahn avaldas ka põhjaliku biograafilise käsitluse Mozarti kohta (1856–1859).

## Välislingids

[[Kategooria_Greifswaldi ülikooli professorid]
Akmenė rajoon

**Akmenė rajoon** (leedu keeles Akmenės rajono savivaldybė) on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Šiauliai maakonnas Leedus. Rajoon piirneb põhjas Lätiga.

Rajoonis on kuus omavalitsust, selle pindala on 844 km2 ja elanike arv oli 2014. aastal 21 685 inimest.

Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Akmenė, Kruopiai, Naujoji Akmenė, Papilė ja Venta vald. Omaette omavalitsuse moodustavab veel Naujoji Akmenė linn.

Suurim asula on halduskeskus Naujoji Akmenė (9059 inimest). Teised linnad rajoonis on Akmenė ja Venta. Lisaks asuvad rajoonis Papilė ja Kruopiai alev. 2011. aasta seisuga oli elanikest 95,36% leedulasi, 2,46% venelasi, 0,63% lätlasi, 0,39% ukrainlasi, 0,3% valgevenelasi, 0,28% poolakaid, 0,15% mustlasi, 0,09% sakslasi ja 0,34% oli muust rahvusest.

Rajooni tähtsamad jõed on lääneosas voolav Venta jõgi ning selle lisajõed Virvytė, Dabikinė ja Vadakstis. 

Akmenė rajooni territooriumile jääb osaliselt Venta regionaalpark, täielikult aga Kamanose looduskaitseala.


1.Kivyliu-baznycia-2011.10.04.JPG|Kivyliai kirik
2010_09_04_20Ramučiai.JPG|Ramučiai
Papilėsliepa.JPG|Papilė pärn
Dovydžių_ąžuolas.JPG|Dovydžiai tamm


## Viited

## Välislingid

* Akmenė rajooni koduleht
Can't Stop Lovin' You

"**Can't Stop Lovin' You**" on USA rokkansambli Van Halen liikmete kirjutatud ja esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona.

## Välislingid
* "Can't Stop Lovin' You" laulu sõnad
* "Can't Stop Lovin' You" YouTube'i muusikavideo

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Can't Stop Lovin' You]] seisuga 15.04.2015.*
Seventh Son of a Seventh Son

**"Seventh Son of a Seventh Son"** on Iron Maideni seitsmes stuudioalbum. Albumi andis 1988. aasta aprillis välja plaadifirma EMI. Sellel albumil kasutati esimest korda süntesaatorit. 

Album sisaldab progeroki elemente ning põhimõtteliselt on tegu kontseptalbumiga. Albumilt anti singlitena välja lood "Can I Play with Madness" ja "The Evil That Men Do" ning kontsertvariandid lugudest "The Clairvoyant" ja "Infinite Dreams" (viimane küll koos videoga "Maiden England"). 

Album jõudis teise Iron Maideni albumina Briti albumimüügi edetabelis esikohale.

Albumi promoturnee kandis nime "Seventh Tour of a Seventh Tour".
## Bändi koosseis
*Bruce Dickinson (vokaal)
*Dave Murray (soolo- ja rütmikitarr)
*Adrian Smith (soolo- ja rütmikitarr, süntesaator)
*Steve Harris (basskitarr, *[[string synth]]*)
*Nicko McBrain (trummid)

## Lugude loend
### Originaalväljaanne
# "Moonchild" (Adrian Smith, Bruce Dickinson) 5:38
# "Infinite Dreams" (Steve Harris) 6:08
# "Can I Play with Madness" (Smith, Dickinson, Harris) 3:30
# "The Evil That Men Do" (Smith, Dickinson, Harris) 4:33
# "Seventh Son of a Seventh Son" (Harris) 9:52
# "The Prophecy" (Dave Murray, Harris) 5:04
# "The Clairvoyant" (Harris) 4:26
# "Only the Good Die Young" (Harris, Dickinson) 4:40

### 1995. aasta uusväljaande boonus-CD
# "Black Bart Blues" (Harris, Dickinson) 6:41
# "Massacre" (Thin Lizzy kaver) (Phil Lynott, Scott Gorham, Brian Downey) 2:53
# "Prowler '88" (Harris) 4:07
# "Charlotte the Harlot 88" (Murray) 4:11
# "Infinite Dreams" (live) (Harris) 6:03
# "The Clairvoyant" (live) (Harris) 4:27
# "The Prisoner" (live) (Smith, Harris) 6:09
# "Killers" (live) (Harris, Paul Di'Anno) 5:03
# "Still Life" (live) (Murray, Harris) 4:38
Białowieża

**Białowieża** (valgevene *Белавежа-Biełavieža*, leedu *Bialovieža*) on küla Ida-Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Hajnówka maakonnas Białowieża vallas Valgevene piiri ääres.

See asub 21 km kaugusel Hajnówkast ja 66 km kaugusel Białystokist.

## Vaata ka
* Białowieża rahvuspark

## Viited
Hermann Usener

**Hermann Carl Usener** (23. oktoober 1834 Weilburg – 21. oktoober 1905 Bonn) oli saksa klassikaline filoloog ja religiooniteadlane.

Usener õppis alates 1853 Heidelbergi, Müncheni, Göttingeni ja Bonni Ülikoolis. Ta promoveerus 1857/58 Bonnis Theophrastose-teemalise väitekirjaga "Analecta Theophrastea". Aastail 1858–1861 oli ta õpetaja Berliinis Joachimsthalsches Gymnasiumis. 7. mail 1861 sai temast erakorraline professor Berni Ülikoolis ja kantonikoolis, 1863. aasta suvesemestrist korraline professor Greifswaldi ülikoolis. Suvesemestrist 1866 suundus ta Friedrich Wilhelm Ritschli järglasena Bonni Ülikooli, kuhu ta jäi kuni emeriteerumiseni 13. juunil 1902. Koos Franz Bücheleriga muutis ta Bonni Ülikooli toonase klassikalise filoloogia keskuseks. 1874/75 oli ta dekaan, 1882/83 rektor.

## Välislingid
Nikolai Tupitsõn

**Nikolai Tupitsõn** (Николай Кузьмич Тупицын; 1910 Semipalatinski oblast – märts 1991) oli Nõukogude Liidu diplomaat, suursaadik.

## Elulugu
Ta lõpetas Tomski Riikliku Ülikooli 1937. aastal. 

Aastail 1944–1945 töötas ta NSV Liidu Välisasjade Rahvakomissariaadis, 1945–1947 Nõukogude Liidu Poola saatkonnas, 1947–1953 NSV Liidu välisministeeriumis. Aastail 1953–1955 õppis ta välisministeeriumi Kõrgemas Diplomaatilises Koolis. Aastail 1955–1958 oli ta NSV Liidu Jugoslaavia saatkonna esimene sekretär, 1958–1959 välisministeeriumi osakonnajuhataja ning valitsuseülema asetäitja, 1959–1963 välisministeeriumi ekspert-konsultant, 1963–1966 NSV Liidu erakorraline ja täievoliline suursaadik Islandil, 1967–1970 välisministeeriumi personaliosakonna juhataja, välisministeeriumi kolleegiumi liige, 1970–1975 NSV Liidu erakorraline ja täievoliline suursaadik Kuveidis.

## Viited
Saluut (Keila kino)

**Saluut** oli kino Keilas.

Kino avati 1953. aasta augustis linna keskväljakule ehitatud sammastega hoones (Keskväljak 10). Samasugune kino ehitati veel Paldiskisse (valmis 1954) ja Tõrvasse (valmis 1953).

Kõrgajal näidati kinos kolm seanssi päevas. Tänu Keila 1. Keskkooli filmiklubile Kõps näidati seal tihti uusi Eesti filme enne nende ametlikku esilinastust või toimusid esilinastused seal. Kooliõpilased said muu hulgas vaadata ka tsensuuriajastul taunitud filme, nagu Lennart Meri "Linnutee tuuled" ja "Veelinnurahvas". 

1986. aastal valmis hoone juurdeehitis. 1990. aastatel tegutsesid hoones ka baar, diskosaal ja kasiino.

Hoones on asunud ka pangakontor (mis suleti 1. märtsil 2022), ilukeskus ja lillepood. Seal tegutseb ööklubi Lucifer. 

## Viited
Hermann Sauppe

**Hermann Sauppe** (9. detsember 1809 Weesenstein Dresdeni lähedal – 15. september 1893 Göttingen) oli saksa klassikaline filoloog, pedagoog ja epigraafik.

Sauppe oli Göttingeni Ülikooli klassikalise filoloogia professor aastast 1855 kuni surmani.

Olulised on tema kriitilised tekstiväljaanded Atika kõnemeeste tekstidest ("Oratores Attici", koos Johann Georg Baiteriga) ning Platoni dialoogidest "Protagoras" ja "Gorgias".

## Välislingid
Venta regionaalpark

**Venta regionaalpark** (leedu keeles *Ventos regioninis parkas*) on regionaalpark Põhja-Leedus Mažeikiai, Šiauliai ja Akmenė rajoonis.

Venta regionaalpark asub Venta jõe ning selle lisajõgede Virvytė, Dabikinė, Avižlyse ja Uogyse kallastel. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta Venta kallaste maastikke, ökosüsteemi ja kultuuripärandit.

Venta regionaalpargi territooriumil on arvukalt looduslikke niitusid ja vanu metsi. Virvytė oru looduslikud niidud on haruldaste taimede kasvupaigaks, ka asuvad seal Leedus haruldased luhamaastikud. Regionaalpargi territooriumil elab mitu liiki hirvlasi. Venta jõel asub Papilė lähistel Juura ajastu paljand, mida esimesena uuris Karl Eduard von Eichwald, lisaks on regionaalpargi territooriumil veel kuus paljandit.  Tähelepanuväärne on ka Šaltiškiai savikarjäär, kus Triiase savist on leitud Phytosauridae perekonna roomajate jäänuseid, samuti ka võimalikke dinosauruste jäänuseid. 

Regionaalpargis kasvavad mitmed Leedu punases raamatus olevad taimed, nende seas Siberi võhumõõk, karulauk, metslauk, jumalakäpp, hall käpp, arukäpp, kuradi-sõrmkäpp, pruun raunjalg, tupp-võsaputk, laialehine kareputk, salutakjas, narmasjumikas, suur rusujuur, väikeseõiene hiirehernes, südame-emajuur, pikalehine münt, harilik võipätakas, harilik sinilatv, pääsusilm, lodukannike, vööthuul-sõrmkäpp, harilik käoraamat, rohekas käokeel, pruun lõikhein, karvane naistepuna, väike käopõll, harilik ungrukold, kare kellukas, õõnes lõokannus, harilik lubikas, karvane maarjalepp ja harilik luuderohi. Seal elavad imetajatest pruun-suurkõrv, suurvidevlane, põhja-nahkhiir, valgejänes, kärp ja saarmas. Kaitstavatest lindudest elavad seal jääkoskel, sookurg, rukkirääk, väike konnakotkas, järvekaur, hõbehaigur, hallhani, laululuik, soopart, kanakull, lõopistrik, suurkoovitaja, jäälind, hüüp, teder, hallpea-rähn, valgeselg-kirjurähn, must-toonekurg ja roherähn. Lisaks elavad seal juttselg-kärnkonn, mustlaik-apollo, suur-mosaiikliblikas, suur-kuldtiib, suur-rabakiil ja pääsusaba.

Regionaalpargi territooriumil asub kolm linnamäge, lisaks on seal mitmeid muinaskalmeid ja muid kultuurimälestisi. Kaitse all on Viekšniai ajalooline keskus. Regionaalpargi aladel asuvad lennunduspioneer Aleksandras Griškevičiuse ja Simonas Daukantase memoriaalmuuseumid, samuti ka professorite Mykolas, Vaclovas ja Viktoras Biržiška memoriaalmuuseum ühes Žemaitija vanimas apteegis.

Venta regionaalpargi halduskeskus asub Viekšniais. Teised tähtsamad asulad regionaalpargi territooriumil on Venta ja Papilė.

Venta regionaalpargi pindala on 10 630 hektarit. 109 hektarit võtab enda alla Purviai reservaat. Teised rangema kaitsega tsoonid on Venta, Virvytė ja Uogyse maastikukaitsealad, Purvenai geoloogiline kaitseala (selle koosseisus on ka Purviai reservaat), Dabikinė ja Avižlyse hüdroloogilised kaitsealad, Viekšniai vanalinn ja Užpelkiai botaanilis-zooloogiline kaitseala. Kaitsealade all on kokku 39,8% regionaalpargi territooriumist.

## Viited

## Välislingid
* Venta regionaalpargi koduleht
* Regionaalpark Leedu kaitsealade registris (*leedu keeles*)
* Regionaalpark YouTube'is
* Venta regionaalpark Mažeikiai rajooni entsüklopeedias
Euroopa Komisjoni konkurentsivolinik

**Euroopa Komisjoni konkurentsivolinik** on Euroopa Komisjoni liige, kelle vastutusalas on järelevalve teostamine konkurentsiõigust puudutavate sätete täitmise üle. Alates 1. detsembrist 2024 on konkurentsivoliniku ametikohal Euroopa Komisjoni juhtiv asepresident hispaanlanna Teresa Ribera Rodríguez.

## Kronoloogia

## Välislingid
* Euroopa Komisjoni konkurentsi peadirektoraadi veebisait (*inglise keeles*)
Margrethe Vestager

**Margrethe Vestager Hansen** (sündinud 13. aprillil 1968 Glostrupis) on Taani ja Euroopa Liidu poliitik. Ta oli alates 1. novembrist 2014 kuni 30. novembrini 2024 Euroopa Komisjoni konkurentsivolinik. 

Margerethe Vestager on lõpetanud 1993. aastal Kopenhaageni Ülikooli majandusteaduskonna.

Ta kuulub sotsiaalliberaalsesse erakonda Det Radikale Venstre.

## Euroopa Komisjoni volinik
Margrethe Vestager oli alates 1. novembrist 2014 kuni 30. detsembrini Euroopa Komisjoni konkurentsivolinik (nii Junckeri kui ka von der Leyeni esimeses komisjonis). Von der Leyeni esimeses komisjonis (alates 1. detsembrist 2019 kuni 30. novembrini 2024) oli ta ka üks kolmest juhtivast asepresidendist, juhtides digiajastule vastava Euroopa volinikerühma.

Pärast Thierry Bretoni tagasiastumist Euroopa Komisjoni siseturu voliniku kohalt 2024. aasta septembris täitis Margrethe Vestager kuni von der Leyeni esimese komisjoni mandaadi lõpuni ka siseturuvoliniku ülesandeid.

## Euroopa Investeerimispanga juhi kandidaat
2023. aasta suvel esitas Taani valitsus Margrethe Vestageri Euroopa Investeerimispanga juhi kandidaadiks. Septembri alguses otsustas Vestager võtta palgata puhkuse, et keskenduda kandideerimisele. 5. septembril 2023 nimetas Ursula von der Leyen Euroopa Komisjoni konkurentsivoliniku kohusetäitjaks Euroopa Komisjoni õigusküsimuste voliniku Didier Reyndersi. Euroopa Investeerimispanga senise juhi Werner Hoyeri ametiaeg sai läbi 2023. aasta detsembris. Samale kohale kandideeris veel ka Hispaania majandusminister Nadia Calviño. Euroopa Liidu rahandusministrid leppisid Euroopa Investeerimispanga uues juhis kokku 2023. aasta septembri lõpus Hispaanias toimunud kohtumisel ja selleks valiti Nadia Calviño.

## Tunnustus
* 2017 Euroopa poliitilise kultuuri auhind

## Viited

## Välislingid

* Epp Ehand: "Vestager ERR-ile: Danske juhtum oli piinlikkus piinlikkuse otsas" ERR, 7. mai 2019