open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tartu vana kaubamaja

**Tartu vana kaubamaja** oli 1966. aastal ehitatud kaubamaja Tartus aadressil Riia tänav 2. Hoone arhitekt oli Uno Sisa. Kaubamaja avas uksed 20. detsembril 1966. Kaubamaja majatarveteosakond ja ka restoran olid avatud juba 17.detsembril 1965. Avamisest kuni 2.juunini 1983 oli nii kaubamaja kui restorani Tarvas aadress Riia tänav 4. Algul tegutses kaubamaja kolmekorruselises kõrgete lintakendega ja korrustevaheliste paneelidega osas. Tartu kaubamaja Emajõe-poolses 2–3-korruselises tiibhoones oli majatarvete kauplus ja restoran Tarvas. Restorani kaunistas Elmar Kitse sgrafiitotehnikas figuraalkompositsioon (mis seoses hoone lammutamisega annetati Eesti Rahva Muuseumile). Tiibhoone teisel korrusel olid Tartu Tarbijate Kooperatiivi ruumid. Tiibhoone oli viimistletud terrasiitkrohviga.

2005. aastal kolis Tartu kaubamaja uude hoonesse teisel pool Riia tänavat. Pärast kolimist seisid kaubamaja ruumid mõnda aega tühjalt, seal korraldati kunstinäitusi. 

Vana kaubamaja kaubamajaosas on tegutsenud spordiriiete, raamatu-mänguasjapood ja arvutustehnika kauplused, kellaparandus, videolaenutus ja -müük, tiibhoones veel üks spordipood, apteek ja fotopood. Restorani Tarvas asemel olid Ühispanga (hiljem SEB) kontor, Olympic Casino ja Tartumaa turismiarenduskeskus.

Vana kaubamaja Riia tänava poolsele küljele paigutati infotabloo, mis näitas kella, kuupäeva ja temperatuuri.

2013. aasta algul teatas Tartu Tarbijate Kooperatiiv plaanist hoone aasta lõpuks lammutada. Selle asemele taheti rajada kuuekorruseline ehitis, millest poole oleks võtnud enda alla kaubandus. Ülejäänud osas pidid paiknema büroopinnad ja hotell, ülemistel korrustel taheti avada ka päevaspaa.

Vana kaubamaja sulges uksed 28. detsembril 2013.

2020. aasta aseisuga asub Tartu vana kaubamaja koha peal kaubanduskeskus Kvartal.

## Viited


## Välislingid
*Tartu vanast kaubamajast Riia, Turu, Aleksandri ja Soola tänavate vahelise ala arhitektuurivõistluse seletuskirjas (arhiiviversioon: http://web.archive.org/web/20140710100945/http://www.tartu.ee/data/Seletuskiri_sydamik.pdf)
* Nils Niitra. "Vanast kaubamajast saab hiiglaslik ärikeskus" Tartu Postimees, 2. märts 2009
* "Reporter.ee: TTK juht ühendaks kaubamaja, Tasku ja uue ärikeskuse" Tartu Postimees, 2. märts 2009
* "Seinatäit maali ootab kolimine või kadu" Tartu Postimees, 12. märts 2009
* Jüri Saar: "Omanik pühkis tolmu ostukeskuse plaanilt" Tartu Postimees, 2. juuni 2010
* Jaan Olmaru. "Tartu vana kaubamaja aeg saab ümber" Postimees, 17. jaanuar 2013
* "Tartu vana kaubamaja lammutatakse" Delfi, 29. mai 2013
* "Arhitektid näitasid vana kaubamaja uut nägu" Tartu Postimees, 28. märts 2014
*Enriko Talvistu. Oleks uue kuulutajaid veel rohkem. Tartu Postimees. 2. aprill 2013 (arhiiviversioon: http://web.archive.org/web/20140710101710/http://tartu.postimees.ee/1188264/enriko-talvistu-oleks-uue-kuulutajaid-veel-rohkem)
* Tartu Vana Kaubamaja {ru}
Järvestik

**Järvestik** on üksteise lähedal asuvate järvede kogum. 

## Eesti järvestikke
*Endla järvestik
*Jussi järvestik
*Jõemõisa-Kaiu järvestik
*Jõuga järvestik
*Järvi järvestik
*Kisejärve järvestik
*Koigi järvestik
*Koorküla järvestik
*Kurtna järvestik
*Nelijärve järvestik
*Paganamaa järvestik
*Päidla järvestik
*Rõuge järvestik
*Tihu järvestik
*Tsolgo järvestik
*Urvaste järvestik

## Vaata ka
*Järvistu
Printsess Margaretha

**Printsess Margaretha**, **pr. Ambler** (Margaretha Désirée Victoria) (sündinud 31. oktoobril 1934) on praeguse Rootsi kuninga Carl XVI Gustafi õde. Ta sündis Rootsis Haga lossis.

Tema isa oli prints Gustav Adolf, Västerbotteni hertsog, ja ema Saksi-Goburg-Gotha printsess Sibylla. Tema isapoolne vanaisa oli Rootsi kuningas Gustav VI Adolf ja vanaema Connaughti printsess Margaret.

Enne abiellumist oli Margarethal suhe Šoti aristokraadi Robin Douglas-Home'iga, kuid printsessi vanavanemad ei andnud neile abiellumiseks luba.

Briti kodaniku John Kenneth Ambleriga tutvus ta 1963. aastal Inglismaal pidulikul lõunasöögil. Kihlus kuulutati välja 28. veebruaril 1964 ja pulmad toimusid 30. juunil 1964 Rootsis Ölandi saarel. Printsess Margaretha kaotas tiitli "Tema Kuninglik Kõrgus", kuid säilitas printsessitiitli. 

Pärast pulmi kolis ta Inglismaale ega täida mingeid kuninglikke kohustusi. 

Lapsed:
*Sibylla Louise Ambler
*Charles Edward Ambler
*James Patrick Ambler
Yaşar Kemal

**Yaşar Kemal** (6. oktoober 1923 Gökçedam – 28. veebruar 2015 İstanbul) oli kurdi päritolu türgikeelne Türgi kirjanik, üks kaasaja tuntumaid Türgi romaanikirjanikke. 

Ta sündis Gökçedamis (asub Osmaniye provintsis Türgis).

Eesti keeles on Yaşar Kemalilt ilmunud aastal 1995 (sarjas Loomingu Raamatukogu) romaan "Madu maha tappa!" (originaalis "Yılanı Öldürseler" (1976); türgi keelest tõlkinud Ly Seppel)

## Romaanid
* "İnce Memed" (1955)
* "Teneke" (1955)
* "Orta Direk" (1960)
* "Yer Demir Gök Bakır" (1963)
* "Ölmez Otu" (1968)
* "Akçasazın Aaları/Demirciler Çarşısı Cinayeti" (1974)
* "Akçasazın Ağaları/Yusufcuk Yusuf" (1975)
* "Yılanı Öldürseler" (1976)
* "Al Gözüm Seyreyle Salih" (1976)
* "Allahın Askerleri" (1978)
* "Kuşlar da Gitti" (1978)
* "Deniz Küstü" (1978)
* "Hüyükteki Nar Ağacı" (1982)
* "Yağmurcuk Kuşu/Kimsecik I" (1980)
* "Kale Kapısı/Kimsecik II" (1985)
* "Kanın Sesi/Kimsecik III" (1991)
* "Fırat Suyu Kan Akıyor Baksana" (1997)
* "Karıncanın Su İçtiği" (2002)
* "Tanyeri Horozları" (2002)
Saimaa kanal

**Saimaa kanal** on rahvusvahelise tähtsusega veetee, mille pikkus on 43&nbsp;km. Kanal ühendab Saimaa järve (Lappeenranta Soomes) Soome lahe rannikuga (Viiburi Venemaal). Venemaal asuva osa pikkus on 29&nbsp;km. Saimaa kanal rajati aastail 1845–1856 ja rekonstrueeriti 1967–1969. Faarvaatri sügavus on 4,2&nbsp;m.

Veeteede süsteem (Soomes: Päijänne järv, Toiala järv, Käsijärv ja neid ühendavad kanalid) on seotud Helsingi (Päijänne–Hyvinkää–Helsingi kanali) ja Põhjalahe sadamatega (Pori, Rauma).

1962. aasta lepingu järgi on kanali Venemaale (sel ajal Nõukogude Liidule) kuuluv osa Soomele 50 aastaks rendile antud. 2013. aastast alates pikendati rendilepingut veel 50 aastaks. Rendimakse on 1,22 miljonit eurot aastas (oli 290 000 €).

Seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse võidakse rendileping tühistada, ettekäändel kui Soome peaks ühinema NATOga.

## Viited

## Välislingid
Saint-John Perse

**Saint-John Perse** (õieti **Marie-René-Alexis Saint-Léger**, **Alexis Léger**, **Alexis Saint-Léger Léger**; 31. mai 1887 – 20. september 1975) oli Prantsusmaa diplomaat ja prantsuskeelne luuletaja. 1960. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

## Teosed eesti keeles
* "Kõne Nobeli preemia puhul" (Stockholmis 10. detsembril 1960). Tõlkinud Jaan Kaplinski – Akadeemia 1989, nr 3, lk 531–535
* "Ahtad on laevad" (proosaluulekatkend raamatust "Meremärgid", 1957). Tõlkinud Ain Kaalep – samas, lk 536–541
Ivo Andrić

**Ivo Andrić** (serbia kirillitsas Иво Андрић; 9. oktoober 1892 Travnik – 13. märts 1975 Belgrad) oli horvaadi- ja serbiakeelne Jugoslaavia kirjanik. 1961. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

## Tunnustus
*1926 – valiti Serbia Kuningliku Akadeemia korrespondentliikmeks
*1939 – valiti Serbia Kuningliku Akadeemia täisliikmeks
*1953 – valiti Sloveenia Teaduste ja Kunstide Akadeemia välisliikmeks
*1969 – valiti Bosnia ja Hertsegoviina Teaduste ja Kunstide Akadeemia auliikmeks

## Teosed eesti keeles
* "Vangikongis" (lühijutt) – kogumikus "Jugoslaavia mägismailt: sloveeni, serbia ja horvaatia novelle. Valinud ja sloveeni, serbia ja horvaatia keelest tõlkinud Bernhard Linde", kirjastus Varak, Tallinn 1936
* "Janu" (novellid). Serbohorvaadi keelest tõlkinud Aleksander Kurtna – Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus, Tallinn, Loomingu Raamatukogu 1961, nr 22, 80 lk
* "Sild Drina jõel" (*Na Drni ćuprija*; ajalooline romaan). Serbohorvaadi keelest tõlkinud ja järelsõna: Aleksander Kurtna. Eesti Raamat, Tallinn 1967, 328 lk
* "Muinasjutt vesiiri elevandist: keskmisele ja vanemale koolieale", serbohorvaadi keelest tõlkinud Aleksander Kurtna; illustreerinud Matti Pärk. Eesti Raamat, Tallinn 1982, 50 lk

## Kirjandus
* "Nobeli kirjanduspreemia jugoslaavia kirjanikule" – Looming 1961, nr 11, lk 1759
* "Suri Ivo Andric" – Looming 1975, nr 4, lk 702
* Vaapo Vaher, "Nobeli kirjandusauhinnad LIV: 1961. aasta. Ivo Andric" – Eesti Aeg 19. juuli 1995, lk 12
Shmu'el Yosef Agnon

**Shmu'el Yosef Agnon** (eesti keeles on kasutatud nimekujusid *Šmuel Josef Agnon* ja *Samuel Josef Agnon*; heebrea **שמואל יוסף עגנון**); sünninimi **Shmuel Yosef Halevi Czaczkes**; 17. juuli 1888 Buczacz (Austria-Ungari, hiljem Poola ja tänapäeval Ukraina) – 17. veebruar 1970 Jeruusalemm) oli heebreakeelne Iisraeli kirjanik. 1966. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

## Teoseid eesti keeles

*"Jutustusi", Tallinn, AVIV, 1993. Tõlkinud Uku Masing ja Kalle Kasemaa.
*"Teine nägu: jutte armastusest", Tallinn, Perioodika, 1994. Tõlkinud Kalle Kasemaa.
*"Lihtne lugu", Tallinn, Varrak, 2005. Tõlkinud Kalle Kasemaa. 
*"Elupäevade poolel teel ja teisi jutustusi", Tartu, Ilmamaa, 2024. Tõlkinud Kalle Kasemaa, Uku Masing ja Anu Põldsam, saatesõna kirjutanud Kalle Kasemaa.
Juan Ramón Jiménez

**Juan Ramón Jiménez** (24. detsember 1881 – 29. mai 1958) oli üks 20. sajandi mõjukamaid hispaania luuletajaid. Ta on tuntud eelkõige oma lüürilise, keeleliselt puhta ja sügavalt mõtiskleva luulega.

1956. aastal pälvis ta Nobeli kirjandusauhinna.

Jiménezi varasem looming oli mõjutatud modernismist, kuid aja jooksul kujunes tal välja isikupärane ja üha minimalistlikum väljenduslaad. Tema luulet iseloomustab lihtne ent täpne keel, keskendumine inimese sisemaailmale ning looduse ja ilu sümboolne kujutamine. Jiménez käsitles luulet vaimse tegevusena ning otsis kogu elu jooksul nn puhast luulet, mis oleks vaba liigsest ilustamisest ja välistest efektidest.

Laiemat tuntust tõi talle teos "Platero y yo" (1914), poeetiline proosaraamat, mis kujutab autori ja tema väikese halli eesli igapäevaseid rännakuid. Teos ühendab lihtsa jutustuse filosoofiliste ja lüüriliste mõtisklustega ning on laialdaselt kasutatud kooli- ja õppekirjanduses, mistõttu kuulub see tuntumate hispaaniakeelsete teoste hulka, eriti noorema lugejaskonna seas.

Hispaania kodusõja puhkedes lahkus Jiménez koos abikaasa Zenobia Camprubíga kodumaalt ning elas edaspidi paguluses, peamiselt Ameerika Ühendriikides ja Puerto Ricos. Pagulusaastad mõjutasid tema loomingut sügavalt, tuues esile üksinduse, igatsuse ja eksistentsiaalse eneseotsingu teemad.

Juan Ramón Jiménez suri 29. mail 1958 Puerto Ricos. Tema looming kajastab üleminekut varasest modernistlikust luulest 20. sajandi modernsema ja minimalistlikuma poeetika suunas ning mõjutas mitmeid hilisemaid hispaaniakeelseid luuletajaid.

## Viited
Salvatore Quasimodo

**Salvatore Quasimodo** (20. august 1901 Modica, Sitsiilia – 14. juuni 1968 Napoli) oli Itaalia luuletaja, esseist ja tõlkija, keda peetakse üheks olulisemaks 20. sajandi itaalia lüürikuks. 

Ta oli 1920.–1930. aastate Itaalia luulevoolu hermetismi üks keskseid esindajaid, kuid tema looming liikus aja jooksul isiklikust ja sümbolistlikust käsitlusviisist sotsiaalselt ja poliitiliselt laetud teemade poole.

Quasimodo alustas töist elu insenerina, kuid pühendus peagi täielikult kirjandusele. Tema esimesed luulekogud ilmusid 1930. aastatel; neist tuntuim on "Ed è subito sera" (eesti keeles "Ja kohe on õhtu", 1942), mis kujundas tema kui introspektiivse ja filosoofilise luuletaja kuvandi. Pärast Teist maailmasõda muutus tema luule sotsiaalsemaks ja humanistlikumaks, kajastades sõjakogemusi, kannatusi ja lootust paremale tulevikule. Sellesse perioodi kuuluvad tema olulised kogud "La vita non è sogno" ("Elu ei ole unenägu", 1949) ja "Il falso e il vero verde" ("Vale ja tõeline roheline", 1956).

Lisaks originaalloomingule oli Quasimodo silmapaistev klassikalise kirjanduse tõlkija, eeskätt tõlkis ta ladina ja vanakreeka poeete, nagu Homerost, Ovidiust ja Vergiliust.

1959. aastal pälvis ta Nobeli kirjandusauhinna "tema lüürilise luule eest, mis klassikalise elutunnetusega väljendab tänapäeva inimese eksistentsiaalseid kannatusi".

Salvatore Quasimodo suri 1968. aastal südamerabanduse tagajärjel 66-aastaselt Napolis ning on maetud Milanosse Cimitero Monumentale kalmistule.

## Viited
Karvane piiphein

**Karvane piiphein** (*Luzula pilosa*) on loaliste sugukonda piipheina perekonda kuuluv mitmeaastane taim.

Ta kasvab Euroopas ja Lääne-Siberis, mägedes kuni 2000 meetri kõrguseni. Eestis on ta tavaline, eelistades kasvukohana valgusküllaseid okas- ja segametsi ning puisniite . Umbes samasugustes kohtades kasvavad metskannike, võsaülane, kanakoole ja harilik jänesekapsas.

Karvane piiphein kasvab 15–40 cm kõrgeks ja moodustab tiheda rohukamara. Varre alusel on punakaspruun lehetupp. Ta talvitub rohelisena.

Taime lehed on lamedad, süstjad, 5–10 mm laiad, aga varrest lühemad. Lehed kasvavad välja tihedast männasest. Lehed on äärest karvased.

Tema õied on 5 õielehega, tumepruunid, tavaliselt üksikud, harva kahekaupa hõredas õisikus, milleks on sarikas või pööris. Kandelehed on mitu korda lühemad õietupest, pruunikad, munajad, sageli pisut narmendavad, pealt kelmega kaetud. Õieraod on väga erineva pikkusega. Õies on 6 tolmukat ja need on umbes 2 mm pikad. Tolmukapead on piklikud ja tolmukaniidist paar korda pikemad. Piiphein on tuultolmleja.

Vili on rohekaskollane, kujult ümarkoonusjas kidaga kupar, mis on õiest märgatavalt pikem. Valminult vajuvad õieraod, mille otsa kupar kasvab, longu. Seemned on 2,5–3,5 mm pikad, suurte kõverate lisemetega. Viljad valmivad aprillis-mais. Seemneid levitavad tuul ja sipelgad. Selleks, et sipelgaid ligi meelitada, on seemned õli- ja suhkrurikkad.

Karvane piiphein on diploidne, tal on 66 kromosoomi.

## Viited

## Välislingid
*
Tuderluga

**Tuderluga** (*Juncus gerardii*) on loaliste sugukonda loa perekonda kuuluv rohttaim.

## Alamliigid ja levila

2002. aastal eristati tuderloal kolm alamliiki:
**Juncus gerardii gerardii* peaaegu kogu Euroopas, Lääne- ja Kesk-Aasias, Kanadas, USA põhjaosas ja Põhja-Aafrikas
**Juncus gerardii atroluscus* Põhja- ja Kirde-Euroopas
**Juncus gerardii montanus* Hispaanias ja Marokos.

Tuderluga eelistab kasvada soolasel pinnasel, näiteks rannaniitudel ja soolakutel. Eestis on tuderluga sage.

## Välimus ja paljunemine

Tuderluga kasvab 10–30 cm kõrgeks. Taime vars on püstine ja ruljas. Kattelehti on 6 ja need on mustjaspruunid. Tolmukaid on samuti 6 ja need on lühikesed. Kõige alumine kandeleht on lühem kui õisik.

Vili on munajas või piklik kupar, värvilt tumepruun, enamasti õiekattelehtede pikkune. Seemned on 0,6 mm pikad.

Taim võib levida tuule abil nagu kõik teisedki load. Lisaks sellele võivad taime nutid loomade karvkattesse kinni jääda ja loomad võivad neid sel moel levitada.

## Välislingid
*
Keraluga

**Keraluga** (*Juncus conglomeratus*) on loa perekonda ja loaliste sugukonda kuuluv püsik.

## Välislingid
*
Lapik luga

**Lapik luga** (*Juncus compressus*) on loa perekonda ja loaliste sugukonda kuuluv püsik.

## Välislingid
*
Parasvöö

**Parasvööd** on Maa kaks soojusvööd, mille piirid moodustavad vastavalt põhjapöörijoon ning põhjapolaarjoon ja lõunapöörijoon ning lõunapolaarjoon.

Parasvöös saab enam-vähem selgelt eristada nelja aastaaega: lühikese päeva ja pika ööga ning madalate õhutemperatuuridega talve, tõusvate õhutemperatuuridega kevadet, pika päeva ja lühikese öö ning kõrgete õhutemperatuuridega suve ning langevate õhutemperatuuridega sügist.
Heinrich Böll

**Heinrich Theodor Böll** (21. detsember 1917 – 16. juuli 1985) oli saksa kirjanik. 

Sündis Reinimaal katoliiklikus peres, koolis paistis silma väga hea õppeedukusega ladina keeles. 

Teostes on tugev katoliku miljöö mõju. Astus 1976. aastal katoliku kirikust välja, "ilma et oleks seejuures usust taganenud" (*"vom Glauben abgefallen"*), ning jäi sügavalt usklikuks inimeseks. Pooldas sõjajärgsel Saksamaal vasakpoolseid üritusi. Käsitles eelkõige Saksamaa natsionaalsotsialismi minevikuga seotud moraalseid probleeme. Viibis korduvalt Iirimaal, tema reisimeenutuste raamat "Iiri päevik" on tõlgitud ka eesti keelde.

## Tunnustus
* 1967 Georg Büchneri auhind
* 1972 Nobeli kirjandusauhind
* 1983 valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks

## Teoseid eesti keeles
*"Jällenägemine puiesteel", tõlkinud Valeeria Villandi, Tallinn, Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus, 1958
*"... ega lausunud ühtegi sõna", tõlkinud V. Tomberg, Tallinn, Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus 1963
*"Klouni silmaga", tõlkinud Edla Valdna, Tallinn, Eesti Raamat 1968, Madrid, Mediasat Group, 2006 
*"Iiri päevik", tõlkinud Mati Sirkel, Tallinn, Perioodika 1987
*"Grupipilt daamiga", tõlkinud Mati Sirkel, Tallinn, Eesti Raamat 1993
*"Kaitsjata kodu", tõlkinud Uno Liivaku, Tallinn, Monokkel 1993
*"Piljard kell pool kümme", tõlkinud Uno Liivaku, Tallinn, Eesti Raamat 1994
*"Doktor Murke kogutud vaikimine", tõlkinud Eve Sooneste, Tallinn, Perioodika 2001
*"Ametisõidu lõpp", inglise keelest tõlkinud Mati Sirkel, Tallinn, Varrak 2008
*"Kus sa olid, Adam?", tõlkinud Anne-Mari Orntlich, Tallinn, Tänapäev 2014

## Viited

## Kirjandus
* Olga Samma, "Nobeli auhind H. Böllile" – Keel ja Kirjandus 1973, nr 1, lk 63–64
* Tiiu Kokla, "Heinrich Böll surnud" – Keel ja Kirjandus 1985, nr 10, lk 639–640
* Joachim Scholl, "Romaanid. 20. sajand: sajandi suurimad romaanid". Tõlkinud Krista Wasner. TEA Kirjastus, Tallinn 2005, lk 212–215 ("Klouni silmaga"); ISBN 9985714334
Patrick White

**Patrick Victor Martindale White** (28. mai 1912 London – 30. september 1990 Sydney) oli Austraalia ingliskeelne kirjanik. 1973. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

## Teosed eesti keeles

*"Hiilija öö. Kakaduud" (jutustused), tõlkinud ja järelsõna: Enn Soosaar. Tallinn, Perioodika, Loomingu Raamatukogu 1979, nr 2/3
*"Inimeste puu" (romaan), tõlkinud ja järelsõna: Vilma Jürisalu. Tallinn, Eesti Raamat, 1983
*"Voss" (romaan), tõlkinud Vilma Jürisalu, järelsõna: Rein Põder. Sari "Nobeli laureaat", Tallinn, Eesti Raamat, 1997
*"Twyborni lugu" (romaan), tõlkinud ja järelsõna: Riina Jesmin. Sari "20. sajandi klassika", Tallinn, Varrak, 2001

## Kirjandus
* Enn Soosaar, "Patrick White'ile Nobeli auhind" – Keel ja Kirjandus 1974, nr 1, lk 63–64

## Välislingid
* Vaapo Vaher, "Homoromaan Austraalia moodi" ("Twyborni loo" arvustus) – Eesti Päevaleht 18. jaanuar 2002, lk 15
Trent Reznor

**Michael Trent Reznor** (sündinud 17. mail 1965) on Ameerika Ühendriikide helilooja, laulja, multiinstrumentalist ja produtsent, kes on peamiselt tuntud bändi Nine Inch Nails (NIИ) asutaja ning solistina.

Reznor kirjutab kõik bändi lood, samuti mängib ta stuudioalbumitel kõiki pille (kitarr, klaver jt klahvpillid, trummid jne) ise. Kontsertidel kasutab ta *live*-bändi.
Eyvind Johnson

**Olof Edvin "Eyvind" Verner Johnson** (29. juuli 1900 – 25. august 1976) oli rootsi kirjanik. 

1957. aastal sai temast Rootsi Akadeemia liige. Tema romaan "Hans nådes tid" (1960) võitis esimese (1962. aasta) Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna. 

1974. aastal jagas ta Harry Martinsoniga Nobeli kirjandusauhinda.

## Teoseid
*"Nu var det 1914" (1934), eesti keeles "Oli aasta 1914" (Perioodika 1978)
*"Här har du ditt liv!" (1935)
*"Se dig inte om!" (1936)
*"Slutspel i ungdomen" (1937)
*"Nattövning" (1938)
*"Strändernas svall" (1946)
*"Hans nådes tid" (1960)
Külmvöö

**Külmvööd** on Maa soojusvööd vastavalt põhjapolaarjoonest põhjas ja lõunapolaarjoonest lõunas. Seal on kogu aasta jooksul õhutemperatuurid madalad ning esinevad polaarpäev ja polaaröö.
Talv

**Talv** on külm aastaaeg, mis on väljendunud eriti selgelt parasvöötmes, vähem lähistroopikas ja arktilistel aladel. Talvele on iseloomulikud madalad õhutemperatuurid ja lumesadu. 

Igapäevaelus arvestatakse talvekuudeks põhjapoolkeral detsember, jaanuar ja veebruar; lõunapoolkeral  juuni, juuli ja august. Talve algus on vastavalt 1. detsember või 1. juuni.

**[[Astronoomiline talv|Astronoomiline]] talv** algab talvisel pööripäeval põhjapoolkeral ja suvisel pööripäeval lõunapoolkeral.

**[[Meteoroloogilised aastaajad|Meteoroloogiline]] talv** algab keskmise päeva õhutemperatuuri üleminekul alla –10&nbsp;°C.

**[[Fenoloogilised aastaajad|Fenoloogiline]] talv** algab keskmise päeva õhutemperatuuri üleminekul alla 0&nbsp;°C.

## Vaata ka
*Eeltalv
*Kevadtalv
*Kevad
*Suvi
*Sügis

## Välislingid
Anne (Suurbritannia)

**Anne** (6. veebruar 1665 – 1. august 1714) oli Inglismaa ja Šotimaa kuninganna 1702–1707, Iirimaa kuninganna 1702–1714 ja Suurbritannia kuninganna 1707–1714. Ta oli viimane Stuartite dünastiast valitseja.

Anne oli Inglismaa ja Šotimaa kuninga (1685–1688/1689) James II tütar. James valitses pärast oma venna Inglismaa, Šotimaa ja Iirimaa kuninga (1660 (1649)–1685) Charles II surma 1685–1688, kuid kukutati Kuulsa revolutsiooniga, sest oli katoliiklane. Tema kukutamise järel said troonile Anne'i õde Mary II ja tema abikaasa William III (endine Hollandi provintside haldur), kes valitsesid riiki ühiselt ja olid teineteise pärijateks. Mary suri 1694 ja William jäi üksi valitsema. Sellest abielust ei sündinud lapsi ja Anne sai troonipärijaks. Ta sai võimule 1702. aastal, kui William III suri.

28. juulil 1683 abiellus Anne Taani kuninga Christian V venna Jørgeniga, keda Inglismaal hakati nimetama George'iks. Anne rasestus 18 korda, neist 4 lõppes nurisünnitusega ja 8 rasedust surnud lapse sünniga. 3 last surid oma sündimise päeval ja 2 enne kaheaastaseks saamist. Ainult poeg William, Gloucesteri hertsog, elas 11-aastaseks, kuid suri samuti enne oma vanemaid.

Kuninganna Anne valitsemisajal algas Euroopas Hispaania pärilussõda (1701–1714), milles Prantsusmaa ülemvõimupüüdlusi piirata soovivad Euroopa riigid: Suurbritannia kuningriik, Hollandi vabariik, Portugali kuningriik, Preisi kuningriik ja Savoia hertsogkond toetasid Saksa-Rooma keiser Leopold I püüdlusi näha Hispaania troonil endiselt Habsburgide soost kuningat. 

1707. aastal võeti Suurbritannias vastu Uniooniakt, millega Inglismaa ja Šotimaa liideti Suurbritannia kuningriigiks. Seega sai Anne'ist esimene selle, Suurbritannia saart ühendava riigi valitseja.

Anne'i abikaasa George suri 28. oktoobril 1708. Anne ise suri 1. augustil 1714 49-aastaselt podagrasse ja roosi. Ta oli enne surma nii paksuks läinud, et tema kirst pidi olema peaaegu ruudukujuline.

Anne'i lähim sugulane oli tema poolvend James Francis Edward Stuart, kes oli katoliiklane – just sel põhjusel oli tema isa kukutatud. Tarvis oli ettekäänet, mis takistaks Jamesil troonile tõusmast. Selleks võeti 1701 vastu seadus, millega kõik katoliiklased jäeti troonipärimise õigusest ilma: troonile võis saada üksnes protestant. Tosinad genealoogiliselt olulisemad troonipretendendid jäeti sellega kõrvale ja troonipärijaks sai Hannoveri kuurvürstinna Sophia.

Sophia suri paar kuud enne Anne'i. Anne'ile järgnes troonil Sophia vanim poeg, James I tütretütrepoeg George I, kellega algas Hannoveri dünastia Suurbritannias.

## Sugupuu
Amos Oz

**Amos Oz** (heebrea keeles עמוס עוז ; sünninimega **Amos Klausner**; 4. mai 1939 Jeruusalemm − 28. detsember 2018 Tel-Aviv) oli Iisraeli kirjanik ja ajakirjanik, Iisraeli-Palestiina konflikti kahe riigi lahenduse silmapaistev toetaja. 

Ta õppis filosoofiat Heebrea Ülikoolis ja Oxfordi Ülikoolis. Hiljem oli Ben-Guriyyoni ülikooli kirjandusprofessor.

Temalt ilmus 23 romaani ja esseekogumikke. Ta loomingut on tõlgitud rohkem kui 25 keelde.

## Tunnustus
* 1998 – Iisraeli auhind
* 2005 – Goethe auhind
* 2007 – Astuuria printsi auhind
*2008 – Dan Davidi auhind
* 2013 – Franz Kafka auhind

## Teoseid eesti keeles
*"Kurja Nõu Mägi", Tallinn, Perioodika, 1993. Tõlkinud Kalle Kasemaa.
*"Ära ütle, et öö", Tallinn, Kupar, 1997. Tõlkinud Kalle Kasemaa. 
*"Sumchi: lugu armastusest ja seiklustest", Tallinn, Kupar, 2000. Tõlkinud Kalle Kasemaa.
*"Minu Michael", Tallinn, Tänapäev, 2013. Tõlkinud Kalle Kasemaa.
Canopus

**Canopus** (*α Car*, *α Carinae*, Kiili alfa, Kiili *α*) on lõunataevas paikneva Kiili tähtkuju näiva heleduse poolest heledaim täht ning näiva heleduse poolest kolmas täht Päikese ja Siiriuse järel (tähesuurus –0,72).

Canopus on Maast umbes 313 valgusaasta kaugusel.

Canopuse absoluutne heledus on 14 000 korda suurem kui Päikesel.

## Viited
Kevad

**Kevad** on jahe aastaaeg, mis on väljendunud eriti selgelt parasvöötmes, vähem lähistroopikas ja arktilistel aladel. Kevadele on iseloomulikud õhutemperatuuri kasv, maapinnal sulab lund ja veekogudel sulab jää. 

Kevade algust arvestatakse kas maa liikumise järgi (astronoomiline), ilma soojenemise (klimaatiline) või muutuste järgi looduses (fenoloogiline). Kaks viimast on omavahel lähedalt seotud ja mõnikord raskesti eristatavad. On ka olemas meteoroloogiline kevad, mis on kokkuleppeline ajavahemik kokkuvõtete tegemiseks. Klimaatiliselt eristatakse talve ja kevade vahel kaht üleminekuaastaaega, kevadtalve ja varakevadet. 

## Astronoomiline kevad
**Astronoomiline kevad** algab kevadisel pööripäeval põhjapoolkeral ja sügisesel pööripäeval lõunapoolkeral. Kevade kui soojema aastaaja saabumist mõjutab see kaudselt päikese käigu järgi, mis ei pruugi tähendada klimaatilise või fenoloogilise kevade saabumist sel ajal, sest sooja saabumine sõltub väga palju ka õhumasside liikumisest. 

## Klimaatiline kevad
Klimaatiline kevad algab vegetatsiooniperioodi algusega, kui ööpäeva keskmine temperatuur tõuseb üle 5 °C, ja kestab kuni suve alguseni, kui ööpäeva keskmine õhutemperatuur tõuseb üle 13 °C. Sellega käib koos kaks üleminekuaastaaega:
* **[[kevadtalv]]** ehk **eelkevad**: algab ajast, kui lumi hakkab jõudsalt sulama, on valdavalt sulailmad, ja kestab kogu lumesulamise aja. Märgib ka aega pärast lume sulamist, kui talvine ilm ajutiselt tagasi tuleb.
* **[[varakevad]]** algab ajast, kui maapind on lumest vabanenud, ning lõpeb vegetatsiooniperioodiga (taimede kasvuaeg, kui keskmine ööpäevane õhutemperatuur tõuseb üle +5 kraadi)
* **päriskevad** ehk lihtsalt **kevad**: ööpäeva keskmine õhutemperatuur püsib vahemikus 5–13 kraadi, laiemas laastus aktiivse taimekasvuperioodi algus.

## Fenoloogiline kevad
Fenoloogilist kevadet määratakse muutuste järgi taime- ja loomariigis, mis on lähedalt seotud klimaatilise kevade tunnustega (ilma soojenemise ja jahenemisega). On mõned märgilised sündmused, mis tähistavad kevade tulekut.

Fenoloogiline päriskevad algab vahtra õitsemahakkamisega. Sel ajal õitseb enamik taimeliike ja puid, saabuvad rändlinnud ja poegivad loomad. Esineb öökülmi. Lõpeb õunapuude õitsemise lõppemisega, rukkipea loomise ja piiritaja saabumisega.

***[[kevadtalv]]** ehk **eelkevad**: tedre- ja metsisemäng, künnivarese saabumine, tihaste laulmine, metsloomad elavnevad
* **[[varakevad]]**: algab kaskede mahlajooksuga. Selle jooksul õitseb kask, sarapuu ja sinilill, talirukis hakkab uuesti kasvama
* **päriskevad**: algab vahtra õitsemahakkamisega. Selle jooksul esineb öökülmi, õitseb enamik taimi ja puid, saabuvad rändlinnud, poegivad loomad. Päriskevad lõpeb õunapuude õitsemisega, rukkipea loomise ja piiritaja saabumisega.

## Meteoroloogiline kevad
Meteoroloogiline kevad on kokkuleppeline ajavahemik 1. märtsist 31. maini, mida kasutatakse teatud erialade raamatupidamises kokkuvõtete tegemiseks.

## Vaata ka
*Kevadtalv
*Varakevad
*Aastaajad
*Kevadpealinn
*Talv
*Suvi
*Sügis

## Viited
Harry Martinson

**Harry Edmund Martinson** (6. mai 1904 – 11. veebruar 1978) oli rootsi kirjanik. 1974. aastal jagas ta Eyvind Johnsoniga Nobeli kirjandusauhinda.

## Teosed

### Romaanid
* "Nässlorna blomma" 1935
* "Vägen ut" 1936
* "Den förlorade jaguaren" 1941
* "Vägen till Klockrike" 1948

### Esseed
* "Resor utan mål" 1932
* "Kap farväl" 1933
* "Svärmare och harkrank" 1937
* "Midsommardalen" 1938
* "Det enkla och det svåra" 1939
* "Verklighet till döds" 1940
* "Utsikt från en grästuva" 1963
* "Gyro" 1986 (kirjutatud u 1946-47)

### Luulekogud
* "Spökskepp" 1929
* "Nomad" 1931
* "Natur" 1934
* "Passad" 1945
* "Cikada" 1953
* "Aniara" 1956 (eepos)
* "Gräsen i Thule" 1958
* "Vagnen" 1960
* "Dikter om ljus och mörker" 1971
* "Tuvor" 1973
* "Längs ekots stigar" 1978
* "Doriderna" 1980

### Kuuldemängud
* "Gringo" 
* "Salvation" 1947
* "Lotsen från Moluckas" 1948

### Näidend
* "Tre knivar från Wei" 1964

### Psalm
* "De blomster som i marken bor"

### Filmistsenaarium
* "Vägen till Klockrike" 1953
Eugenio Montale

**Eugenio Montale** (12. oktoober 1896 Genova – 12. september 1981 Milano) oli itaalia kirjanik. 1975. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

## Teosed eesti keeles
* luuletused: *Veeta keskpäev kaamena, äraolevana; *Too mulle päevalill, istutan selle maha; *Ärge nõudke meilt sõna, mis meie vormitut olemust...; Torm; Lehvik. Tõlkinud ja järelmärkus: Paul-Eerik Rummo – Looming 1976, nr 1, lk 85–88
* luuletused: *Kaamena ja mõtteis keskpäeva ajal...; Angerjas; Rannavahi maja. Tõlkinud ja saateks: Märt Väljataga – Vikerkaar 2001, nr 5/6, lk 12–15 (Itaalia bukett)
* luuletused: Talv venib edasi; Aspasia; *Kohtumine...; Dora Markus; *Hakkad rääkima minust sellesama..."; "Iidne meri, olen joobunud häälest...; *Selles punktis peatu...; Väike testament. Tõlkinud Lauri Pilter – Vikerkaar 2003, nr 12, lk 1 ja 14–20 (Itaalia bukett); andmed autori kohta lk 28
* luuletus: *Too mulle päevalill, ma oma aeda... Tõlkinud Märt Väljataga – Vikerkaar 2005, nr 9, lk 1
* katkend luuletusest – Nädaline 22. november 2008 lk 4, rubriik "Lühinäiteid nobelistide loomingust Andres Ehini tõlkes"

## Kirjandus
* Aleksander Kurtna, "Eugenio Montale Nobeli laureaat 1975" – Looming 1976, nr 1, lk 173
* A. K., "Nobeli laureaat Eugenio Montale" – Keel ja Kirjandus 1976, nr 1, lk 64
Isaac Bashevis Singer

**Isaac Bashevis Singer** (jidiši keeles יצחק באַשעװיס זינגער‎; 21. november 1902 – 24. juuli 1991) oli Poola juudi päritolu jidišikeelne ameerika kirjanik, nobelist.

Tema isa oli hassiidi rabi ja ema oli Biłgoraj rabi tütar. 1921. aastast õppis Isaac Bashevis Singer Varssavis rabiseminaris, kuid jättis selle varsti pooleli. 

1923. aastast töötas ta ajakirja Literarische Bleter korrektorina. 1935. aastast elas ta Ameerika Ühendriikides ning töötas jidišikeelse ajalehe Forverts ajakirjaniku ja toimetajana. 

## Tunnustus
*1965 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
*1978 – Nobeli kirjandusauhind

## Isiklikku
Tema vend Israel Joshua Singer (1893–1944) ja õde Esther Kreitman (1891–1954) olid samuti kirjanikud.
## Eesti keeles ilmunud teoseid
* "Surnud moosekant" (inglise keelest tõlkinud Enn Soosaar), Loomingu Raamatukogu 1980
* "Ori" (jidiši keelest tõlkinud Kalle Kasemaa; romaan). AVIV, Tallinn 1992
* "Saatan Gorais; Patukahetseja" (jidiši keelest tõlkinud Kalle Kasemaa; romaanid). Sari "Nobeli laureaat", Eesti Raamat, Tallinn 1995, ISBN 9985650379
* "Eksinud Ameerikasse" (tõlkinud Udo Uibo), Vagabund, 2003, ISBN 9985835638
* "Šoša" (tõlkinud Joel Sang), Tallinn : EKSA, 2017, ISBN 9789949604296
Odysséas Elýtis

**Odysséas Elýtis** (*Οδυσσέας Ελύτης*; 2. november 1911 – 18. märts 1996) oli kreeka luuletaja. 1979. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

## Teosed eesti keeles
* Luuletusi. Tõlkinud Kalle Kasemaa – Looming 1980, nr 2, lk 248–253
* Odisseas Elitis, "Õige on = *To axion esti*" (poeem). Uuskreeka keelest tõlkinud ja saatesõna: Kalle Kasemaa. LR 1980, nr 48/49
* Odisseas Elitis oma luulest. Intervjueerinud Ivar Ivask. Inglise keelest tõlkinud Toivo Pilli – Akadeemia 1989, nr 1, lk 82–95
* Luulet. Tõlkinud Kalle Kasemaa – samas, lk 96–100 

## Kirjandus
* Hando Runnel, "Koolipoiss ja kreeklane" (raamatu "Õige on" arvustus) – Edasi, 14. veebruar 1981 ja Hando Runneli raamatus "Jooksu pealt suudeldud", Ilmamaa, Tartu 1998, lk 54–57
* Kerttu Veldi, "Teel harmoonia poole" – Akadeemia 1995, nr 5, lk 899–916; Kerttu Veldi on teinud ka magistritöö "Valgusmetafüüsika Odisseas Elitise ja Ivar Ivaski loomingus" (juhendaja Jüri Talvet, TÜ 1994)
* Kaarina Rein, "Solaarne metafüüsika 200aastases Kreekas" – Sirp 16.04.2021, nr 15 (3837), lk 14−15, https://www.sirp.ee/s1-artiklid/c7-kirjandus/solaarne-metafuusika-200aastases-kreekas/
Czesław Miłosz

**Czesław Miłosz** (30. juuni 1911 Šeteniai – 14. august 2004 Kraków) oli poola kirjanik. 1980. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

## Tunnustus
*1982 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
*1989 – National Medal of Arts

## Teosed eesti keeles
* "Balti õppetund" (poliitiline essee aastaist 1951/52). Inglise keelest tõlkinud Riho Laanemäe – kogumikus "Valik III. Esseid maailmakirjandusest", koostanud Toomas Haug, LR, 1988, nr 51/52, lk 94–112
* "Euroopa laps" 1–8 (luuletused). Tõlkinud Paul-Eerik Rummo – Looming 1997, nr 6, lk 723–726
* "Vangistatud mõistus" (esseed). Poola keelest tõlkinud ja järelsõna: Hendrik Lindepuu, LR 1999, nr 18/20, 208 lk
* "Teeäärne koerake" (valik proosalaaste). Poola keelest tõlkinud Hendrik Lindepuu – Vikerkaar 1999, nr 8/9, lk 84–85, 88–89, 92
* "Erosioonist" (essee). Tõlkinud Hendrik Lindepuu – Looming 1999, nr 10, lk 1527–35
* "Möödudes Rue Descartes'ist". Tõlkinud Märt Väljataga – Vikerkaar 2005, nr 10/11, lk 152–153
* "Miłoszi ABC" (tähestikuliselt järjestatud märksõnadega mälestusteraamat). Tõlkinud ja järelsõna: Hendrik Lindepuu. Hendrik Lindepuu Kirjastus, Tartu 2011, 306 lk; ISBN 9789949905935
* "Sünnimaa Euroopa" (autobiograafia). Tõlkinud Hendrik Lindepuu. Hendrik Lindepuu Kirjastus, Tartu 2012, 272 lk; ISBN 9789949905959
* "Valitud luuletusi". Tõlkinud Hendrik Lindepuu. Hendrik Lindepuu kirjastus, 2013.

## Kirjandus
* Riho Laanemäe, "Czesław Miłosz Kesk-Euroopa kirjanduse ideest" – Looming 1989, nr 10, lk 1436–37
* Hendrik Lindepuu, "Czeslaw Miloszi uusi raamatuid" – Looming 1997, nr 12, lk 1724–25
* Rein Raud, "Luuletaja, süsteemi vaenlane" (raamatu "Vangistatud mõistus" arvustus) – Vikerkaar 1999, nr 8/9, lk 159–162
* Jüri Lipping, "Võrgutatud, võidetud, võõrandatud" (raamatu "Vangistatud mõistus" arvustus) – Akadeemia 1999, nr 12, lk 2656–59

## Välislingid

* Jaan Undusk, "Jesuiidikindral Milosz" (raamatu "Vangistatud mõistus" arvustus) – Eesti Päevaleht 17.09.1999, lk 12
* Tarmo Teder, "Mängurid, ülestõusjad ja kaasajooksikud" (alumine artikkel, "Vangistatud mõistuse" esitlusest) – Sirp 17.09.1999, lk 6
* Mati Unt, "Milosz mälukaotuse vastu" (raamatu "Vangistatud mõistus" arvustus) – Eesti Ekspress 30.09.1999, lk B12 
* Czesław Miłosz, "Raamatute kiituseks" (Kõne 52. Frankfurdi raamatumessi avamiselt), ka luuletus "*And yet the books*" Karl Martin Sinijärve tõlkes – Eesti Päevaleht / Arkaadia, 27. 10. 2000, lk 13B
* Jürgen Rooste, "Idaeurooplase hääl maailmakõrbes" ("Miłoszi ABC" arvustus) – Sirp 19.08.2011, lk 7
* Janika Kronberg, "Mõistuse ja mateeria kahekõne" (nädala raamat: "Teeäärne koerake") – Eesti Ekspress 12.01.2012, lk 38
* Erik Aru, "Poola nobelisti mõtisklused haamri ja alasi vahelt" – Eesti Päevaleht 3. 3. 2012, lk 15
* Margus Laidre, "Euroopa aeg ja ruum: Czesław Miłoszit lugedes" (raamatu "Sünnimaa Euroopa" arvustus) – Sirp 19.10.2012, lk 4–5
*Jüri Kolk. Kuidas saada inimeseks (raamatu "Valitud luuletusi" arvustus), postimees.ee, 22. detsember 2013
Elias Canetti

**Elias Canetti** (25. juuli 1905 Ruse – 14. august 1994 Zürich) oli Bulgaaria juudi päritolu saksakeelne kirjanik. 1981. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

## Tunnustus
*1972 – Georg Büchneri auhind
*1975 – Nelly Sachsi auhind
*1984 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks

## Teoseid eesti keeles
*"Maailm peas" (romaani "Pimestus" kolmas osa); tõlkinud Toivo Tasa. Tallinn, Perioodika, 1983.
*"Marrakeši hääled" (reisiraamat); tõlkinud Toivo Tasa. Tallinn, Perioodika, 1973.
*"Massid ja võim"; tõlkinud Mati Sirkel. Tallinn, Vagabund, 2000. 
*"Pimestus"; tõlkinud Mati Sirkel ja Toivo Tasa. Tallinn, Eesti Päevaleht, 2009.
Sügis

**Sügis** on jahe aastaaeg, mis on väljendunud eriti selgelt parasvöötmes, vähem lähistroopikas ja arktilistel aladel. Sügisele on iseloomulikud õhutemperatuuri langus, sajab vihma ja vahel ka lund ning veekogudel tekib jääkate.

Igapäevaelus arvestatakse sügiskuudeks põhjapoolkeral september, oktoober ja november; lõunapoolkeral on sügiskuud märts, aprill ja mai. Sügise algus on vastavalt 1. septembril või 1. märtsil.

Astronoomiline sügis algab põhjapoolkeral sügisesel pööripäeval ja lõunapoolkeral
kevadisel pööripäeval.

Meteoroloogiline sügis algab keskmise päeva õhutemperatuuri üleminekul alla +10 °C. Sügis algab 60% vegetatsioonperioodi üleminekul arvestades suve algusest.


Fail:Kavadi järve Vabrikusaare peegeldused.jpg|Vabrikusaare peegeldused Kavadi järves
Fail:Vaskna järve kaldapealne.jpg|Vaskna järve kaldapealne Suure Munamäe jalamil
Fail:Viljandi-Rõngu maantee Viisukülas.jpg|Viljandi-Rõngu maantee ääres sügiseses Viisukülas 


## Vaata ka
*Hilissügis
*Kevadtalv
*Talv
*Kevad
*Suvi

## Välislingid
Fantoom (muusikal)

**"Fantoom"** on muusikal ooperifantoomist, mille kirjutasid Maury Yeston ja Arthur Kopit Gaston Leroux' romaani "Ooperikummitus" põhjal. Muusikal esietendus 1991. aastal Houstonis. Muusikali hakati kirjutama juba 1983. aastal, kuid kuna samal ajal töötati ka Andrew Lloyd Webberi "Ooperifantoomi" välja, siis jäeti Yestoni ja Kopiti versioon aastateks sinnapaika.

Seda on nimetatud "kõige edukamaks muusikaliks, mida pole iial Broadwayl mängitud".

Eestis on Yestoni-Kopiti "Fantoomi" mängitud 2007. aasta novembris Tallinna Linnahallis (esietendus 16. novembril 2007, lavastaja Liis Kolle).
Suvi

**Suvi** on kõige soojem aastaaeg, mis tuleb pärast kevadet ning enne sügist ning mis on väljendunud eriti selgelt parasvöötmes, vähem lähistroopikas ja arktilistel aladel. Suvele on iseloomulikud kõrged õhutemperatuurid ja see, et sajab vihma.

## Liigitus
**[[Meteoroloogilised aastaajad|Meteoroloogiline]] suvi** on põhjapoolkeral juuni, juuli ja august; lõunapoolkeral on need detsember, jaanuar ja veebruar. Suve algus on vastavalt 1. juunil või 1. detsembril.

**[[Astronoomiline suvi]]** algab suvisel pööripäeval põhjapoolkeral ja talvisel pööripäeval lõunapoolkeral ning kestab põhjapoolkeral sügisese pööripäevani ja lõunapoolkeral kevadise pööripäevani.

**[[Klimaatilised aastaajad|Klimaatiline]] suvi** ehk pärissuvi algab Eestis keskmise päeva õhutemperatuuri üleminekul üle +13&nbsp;°C.. Eristatakse veel mõnd tinglikku osa-aastaaega:

* eelsuvi on osa-aastaaeg, kui klimaatiline suvi on alanud, kuid esineb veel öökülmi;
* südasuvi algab, kui keskmine ööpäeva temperatuuri tõuseb üle 15 °C;
* hilissuvi on suvine aeg pärast südasuve lõppu;
* vananaistesuvi ehk järelsuvi on suvise aja tagasitulek pärast pärissuve lõppu sügisel.

**[[Fenoloogiline suvi]]** algab õunapuude õitsemahakkamise, rukki loomise ja piiritaja saabumisega. Ka fenoloogilise suve puhul saab eristada eelsuve, pärissuve, südasuve ja hilissuve.

## Vaata ka
* Südasuvi
* Talv
* Kevad
* Sügis

## Viited

## Välislingid
Vicente Aleixandre

**Vicente Pío Marcelino Cirilo Aleixandre y Merlo** (26. aprill 1898 Sevilla – 14. detsember 1984 Madrid) oli hispaania luuletaja. 1977. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

## Elulugu
Vicente Aleixandre isa oli raudteeinsener. Vicente lapsepõlv möödus Málagas. Alates 1909. aastast elas ta Madridis, kus ta ka õppis õigusteadust ja majandusteadust. Ta tahtis hakata kaupmeheks, kuid pidi sellest tervislikel põhjustel loobuma. Alates 1925. aastast pühendus ta täielikult kirjandusele. 

1922. aastal tutvus ta Madridis Ateneos Rafael Albertiga, keda peetakse Aleixandre kõrval üheks tähtsamaks 1927. aasta põlvkonna esindajaks.  

Noil aastail oli tal kirglik armusuhe näitleja Carmen de Granadaga. Ta reisis Portugalis, Inglismaal, Šveitsis ja Prantsusmaal. Ta hakkas salamisi luuletama. Tema esimene luuletus oli "Ámbito".

1934. aastal sai ta luulekogu "La destrucción o el amor" eest Hispaania riikliku kirjandusauhinna.  

Et tema teostel oli fašismivastane iseloom, oli ta aastatel 1936–1944 avaldamiskeelu all. Tema teosed ilmusid põranda all. 

1950. aastal võeti ta Hispaania Kuningliku Akadeemia liikmeks. 

## Looming

Vicente Aleixandre teoste põhjal liigitatakse tema loometee tavaliselt kolmeks perioodiks. 

Varajases loomeperioodis oli ta sürrealismi mõju all. Tema teostele oli omane individualism, pessimism ja hermeetiline keel. See periood kulmineerus luulekoguga "Sombra del paraíso" ("Paradiisi vari").

Hiljem muutus tema keel arusaadavamaks. Tolle perioodi peateosed on "Südame ajalugu" (*Historia del corazón*) ja "En un vasto dominio".

Hilisloomingus on üha enam juttu lähenevat surmast, millest ta kõneleb rahulikul ja traagilisel toonil. Selle perioodi luulekogud on "Poemas de la consumación", "Sonido de la guerra" ja "Diálogos del conocimiento".

## Teosed eesti keeles
### Raamat
* "Südame ajalugu" (luuletused). Hispaania keelest tõlkinud Ain Kaalep ja Jüri Talvet, eessõna: Jüri Talvet. Loomingu Raamatukogu 1978, nr 52, 96 lk

### Üksikuid luuletusi
* "Valguseta"; "Armastuse ihu"; "Tõelus". Tõlkinud Ain Kaalep – Looming 1978, nr 1, lk 93–96
* "Hävitus või armastus". Tõlkinud ja järelmärkus: Ott Ojamaa – samas, lk 97–98
* "Inimest pole olemas". Tõlkinud Andres Ehin – Looming 2009, nr 5, lk 665–666
Fantoom

**Fantoom** on eeskätt popkultuuris ja -mütoloogias tuntud olend, kes võib olla olemuselt üleloomulik (kummitus, viirastus) või ka lihtsalt salapärane ja ettearvamatu. Sõna tuleneb kreeka- ja ladinakeelsest sõnast *phantasma* ('ilmutis, lummutis, varikuju, pettepilt'), mis omakorda on tagasiviidav indoeuroopa tüvele **bha-* ('särama, hiilgama'). 

Fantoom on koomiksite, raamatute, filmide, arvutimängude jms tegelane:
* Lee Falki koomiksis "Fantoom" ja 1996. aasta filmis "Fantoom";
* peategelane Ooperifantoom Gaston Leroux' romaanis "Ooperikummitus";
* aastatel 1911–1914 Pierre Souvestre'i ja Marcel Allaini kirjutatud romaanides ja romaani põhjal tehtud filmides:
** "Fantoom" (1964);
* *"Fantoom tegutseb jälle" (1965);
** "Fantoom Scotland Yardi vastu" (1967).
*...

## Vaata ka
* Fantoomrasedus
* Fantoomvalu
Serbia ja horvaadi kirjandus

**Serbia ja horvaadi kirjandus** on serbia-horvaadi, serbia, horvaadi või bosnia keeles kirjutatud kirjandus. 

## Serbia ja horvaadi kirjanikke
*Mira Alečković
*Ivo Andrić
*Tanja Bakić
*Umihana Čuvidina
*Milorad Pavić
*Tanja Stupar-Trifunović
*Jovan Sundečić
*Dragutin Tadijanović
*Čedo Vuković
Ebersbach (Saksimaa)

**Ebersbach** on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis Tšehhi piiri ääres.

1. jaanuaril 2011 liideti see Neugersdorfi linnaga, tekkis Ebersbach-Neugersdorf.

## Endised linnaosad
*Haine
*Hempel
*Neue Sorge
*Niederdorf
*Oberdorf
*Oberland
*Spreedorf
Bernstadt auf dem Eigen

**Bernstadt auf dem Eigen** on linn Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis.

## Linnaosad
*Altbernsdorf auf dem Eigen
*Bernstadt a.d.Eigen
*Buschschenkhäuser
*Dittersbach a.d.Eigen
*Kemnitz O/L
*Kunnersdorf a.d.Eigen
*Lehdehäuser 
*Russen

## Välislingid
*Linna koduleht (*saksa keeles*)
Stockholmi kuningaloss

**Stockholmi kuningaloss** (rootsi keeles *Stockholms slott*) on Rootsi kuninga ametlik residents, kus asuvad kuningapaari ja teiste pereliikmete tööruumid, vastuvõtusaalid, kuningliku majapidamise peakontor ning mitu muuseumi. Kuningaloss paikneb Stadsholmeni saarel Stockholmi vanalinnas ning lossi naabruses asub Rootsi parlament Riksdag. 

## Ajalugu
Praeguse lossi kohale lasi Birger Jarl juba 13. sajandil ehitada kivilinnuse, mis ajapikku kasvas lossiks ning sellele pandi nimeks *Tre Kronor* ('kolm torni').

16. sajandi lõpus lasi Johan III lossi ümber ehitada renessanss-stiili ning 1690. aastal otsustati loss muuta hoopis rokokoolossiks. 1692. aastal hakkas Nicodemus Tessin noorem ümber ehitama põhjatiiba ning tööd lõpetati 1697. aastal. Sama aasta 1. mail põles aga suurem osa lossist maha.

Ülesehitustööd võttis enda kanda taas Nicodemus Tessin noorem ning 1734. aastal rajati läänefassaadi välisküljele poolkaarekujulised ehitised. 1740. aastal saadi valmis ka lossikirik ning 1754. aastal lõpetati välisseinte taastamine. Samal aastal asus kuningapere lossi elama. 1824–1830 rajati põhjafassaadi ette nn *Lejonbacken* ehk Lõvide kallak, mille nimetus tuleneb seal asuvatest lõviskulptuuridest. 

Lossis on 609 ruumi ning see on üks suuremaid tänapäeval kasutatavaid losse.

Lossi valvab Rootsi Sõjaväe alla kuuluv *Högvakten* ehk kuninglik ihukaitsevägi, mille ajalugu ulatub tagasi 16. sajandi algusse.

## Palee välisilme
Loss on ehitatud tellistest, mis on ida-, lääne- ja lõunatiiva keskosas kaetud liivakiviga. Katus on kaetud vasega ja ümbritsetud kivist balustraadiga. 

Kõik neli fassaadi on erineva kujundusega ning sümboliseerivaid erinevaid asju: lõunafassaad esindab rahvast, läänefassaad esindab kuningat, idafassaad esindab kuningannat ja põhjafassaad esindab monarhiat. Läänest itta on loss 115 m pikk ning põhjast lõunasse 120 m. 

Välisnurkade külge on ehitatud 4 tiiba: 2 kaarjat ja 2 sirget. Lossi tagaküljel kahe sirge tiiva vahel paikneb pisike aed, mida nimetatakse *Logården*'iks.

## Sisekujundus
### Lääneosa
Teisel korrusel vasakul paikneb Bernadotte'ide galerii ja paremal on Rüütliordude saal. Kolmandal korrusel vasakul paiknevad külalisteruumid ja paremal ametiruumid.

### Idaosa
Selle ühel korrusel paikneb *Livrustkammaren*, Rootsi vanim muuseum, kus saab vaadata relvi, ordeneid ja kroonijuveele.

### Põhjaosa
Seal asuvad kunagiste kuningate ja kuningannade eluruumid ning peosaalid, mille hulka kuulub ka ballisaal *Vita Havet* ehk Valge Meri. Lisaks asub seal Karl XI galerii. Esimesel korrusel asub *Konseljrummet* ehk Nõukogusaal. Keldrisse on rajatud *Museum Tre Kronor*, kus on väljapanek Birger jarli rajatud kindlusest.

### Lõunaosa
Seal paiknevad Riigisaal, lossikirik ja varakamber, kus asuvad kuninglikud juveelid.

## Välislingid

*Lossi koduleht
Drottningholm

**Drottningholm** on tiheasustusega paikkond Rootsis Stockholmi läänis Ekerö vallas Mälareni järve Lovöni saarel. 

Seal asub Drottningholmi loss.

Elanike arv on 398 (31. detsember 2010).

## Viited
Löbau

**Löbau** (sorbi keeles **Lubij**) on suur kreisilinn Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis.

Löbau asub Maagimäestiku kirdetipus, kohas, kust algavad kagusse suunduvad Sudeedid. Linnast pisut kagus asub 561 meetri kõrgusele ulatuv mäetipp.

Löbaud on esimest korda kirjalikult mainitud 1221 nimega Oppidum Lubaw.

1346 moodustati Ülem-Lusaatia kuue linna liit, kuhu kuulusid Bautzen, Görlitz, Kamenz, Lauban, Löbau ja Zittau.

Löbaust saab nii maanteed kui ka raudteed mööda sõita lääne poole Bautzeni kaudu Dresdenisse ja ida poole Görlitzi kaudu Poola. Kagusse läheb raudtee Ebersbachi kaudu Tšehhi.

## Arhitektuur

Löbau raekoda on mitme arhitektuuristiili eklektiline segu.

1854 valmis Löbau mäel kuningas Friedrich Augusti torn, mis on 28 meetrit kõrge. See on Euroopa kõrgeim malmtorn; sellelt avaneb suurepärane vaade ümberkaudsetele maadele ja mägedele.

Huvitav ehitis on arhitekt Hans Scharouni Villa Schminke, mis valmis 1930. aastatel, kuid meenutab 1950. aastate arhitektuuri.

## Linnaosad

Löbau linna piiresse kuuluvad peale linnasüdame veel järgmised linnaosad: 
* Altcunnewitz (*Stara Chójnica*), 
* Bellwitz (*Bělecy*), 
* Carlsbrunn, 
* Dolgowitz (*Dołhaćicy*), 
* Ebersdorf, 
* Eiserode (*Njeznarowy*) koos Peschen'iga (*Stwěšin*), 
* Georgewitz (*Korecy*), 
* Glossen (*Hłušina*), 
* Großdehsa (*Dažin*), 
* Löbau-Kittlitz (*Ketlicy*) koos Unwürde'ga (*Wujer*), 
* Kleinradmeritz (*Małe Radměrcy*), 
* Krappe (*Krapow*), 
* Laucha (*Luchow*), 
* Lautitz (*Łuwoćicy*), 
* Mauschwitz (*Mučnica*), 
* Nechen (*Njechań*), 
* Neucunnewitz, 
* Neukittlitz, 
* Oelsa (*Wolešnica*), 
* Oppeln (*Wopaleń*), 
* Rosenhain (*Róžany*), 
* Wendisch-Cunnersdorf (*Serbske Kundraćicy*), 
* Wendisch-Paulsdorf (*Serbske Pawlecy*) ja 
* Wohla (*Walowy*).

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht (saksa keeles)
Heebrea kirjandus

**Heebrea kirjandus** on heebrea keeles kirjutatud kirjandus. 

## Heebrea kirjanikke
*Shmu'el Yosef Agnon
*Aharon Appelfeld
*Yehoshu'a Kenaz
*Alona Kimhi
*Ya'ir Lapid
*Amir Or
*Amos Oz
*Rami Sa'ari
Jidiši kirjandus

**Jidiši kirjandus** on jidiši keeles kirjutatud juudi kirjandus. Jidiši kirjandus sai alguse 13. sajandil Saksamaal.

Šolem Alejchemi, Jitshok Leib Peretsi ja Isaac Bashevis Singeri jidiši keeles kirjutatud raamatuid on ka eesti keelde tõlgitud. 

## Jidiši kirjanikke
*Jitshok Leib Perets
*Isaac Bashevis Singer
*Šolem Alejchem
*Elie Wiesel

## Jidiši keelest eesti keelde tõlgitud teoseid

* Šolem Alejchem, "Ülemlaul" (jutustus). LR 1987, nr 3
* Šolem Alejchem, "Piimamees Tevje" (romaan). LR 1989, nr 14/15
* Jitshok Leib Perets, "Kui mitte veel kõrgemale..." (jutustused). LR 1991, nr 36/37
* Isaac Bashevis Singer, "Ori" (romaan). AVIV, Tallinn 1992
* Isaac Bashevis Singer, "Saatan Gorais; Patukahetseja" (romaanid). Sari "Nobeli laureaat", Eesti Raamat, Tallinn 1995