open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ahviaasta

**Ahvi aasta** on osa Hiina kalendri 12-aastasest looma-aastate tsüklist. Hiina astroloogias on kaksteist loomamärki, millest igaüks mõjutab ja märgistab üht aastat ja sellel aastal sündinud inimese iseloomuomadusi.

Hiina astroloogias on ahvi aastal sündinul sobivus draakoni või roti aastal sündinuga ja mittesobivus tiigri aastal sündinuga.

## Üldiseloomustus
Ahv on eduka inimese märk, sest ta on võimeline mõjutama ükskõik millist inimest. Ahv on loomult näitleja ja teiste naerutaja, mis võib küll kätte maksta näiteks kergeusklikul abiellumisel. Ahv sobib kõige paremini ametisse, kus on vaja kasutada inimsuhteid ning ametitesse, kus esinemine ja otsustamine on peamised, näiteks ärielus. 

## Iseloom
Ahv valdab täielikult oma intellekti. Ahv on alati valvel ning suudab hinnata ümberringi toimuvat ka siis, kui ta mingi tegevusega täielikult hõivatud on. Ahv on väga sotsiaalne inimene ning elab alati aktiivset elu. Ahv on inimene, kellele teised usaldavad oma saladusi, sest ta oskab saladusi suurepäraselt hoida.
Ahv suudab andestada, kuid ei unusta iialgi. Kui keegi tema vastu korduvalt eksib, siis muutub ta väga kergesti kättemaksuhimuliseks. Ahv ootab alati oma võimalust ning kui see saabub, ei suuda keegi teda peatada.
Ahvil on suurepärane mälu, mistõttu ei pea ta eriliselt pingutama numbrite/arvude ja nimede meeldejätmisega.

## Armastus
Ahvidel on väga elav armuelu. Ahv oskab inimestele pakkuda meeldivustunnet ning ka kõige kinnisemad inimesed avanevad talle. Ahvi partner peaks olema usaldatav, kiiresti kohanev ja rõõmsameelne. Kahjuks on ahvil aga raskusi pühendumisega ning ta võib käituda üsna lapselikult. Ideaalseks partneriks ahvile on inimene, kes suudab ahvi alati maha rahustada. 

## Karjäär
Ahv on väga mitmekülgne, mistõttu omandab ta uusi oskusi väga kiiresti. Oma hiilgava mõistuse tõttu ebaõnnestub Ahv oma ülesannete täitmisel üliharva. Ahv oskab suurepäraselt hinnata riske ning finantsilisi olukordi. Ahv reageerib ettetulevatele olukordadele alati kiiresti.

## Ahvi aastad
*1920 (20.02.1920 – 07.02.1921)
*1932 (06.02.1932 – 25.01.1933)
*1944 (25.01.1944 – 12.02.1945)
*1956 (12.02.1956 – 30.01.1957)
*1968 (30.01.1968 – 16.02.1969)
*1980 (16.02.1980 – 04.02.1981)
*1992 (04.02.1992 – 22.01.1993)
*2004 (22.01.2004 – 08.02.2005)
*2016 (08.02.2016 – 27.01.2017)

## Viited
Kukeaasta

**Kuke aasta** (雞年 / 鸡年, *jī nián*) on üks kaheteistkümnest looma-aastast hiina astroloogilises sodiaagiringis. 

See kordub iga 12 aasta järel järgnedes ahvile ja eelnedes koerale. Igal kuke aastal on lisaks oma element viieelemendi süsteemis (puit, tuli, maa, metall, vesi), mis kordub iga 60 aasta järel.

## Kukeaastad

* 1921 - 08.02.1921 - 27.01.1922
* 1933 - 26.01.1933 - 13.02.1934
* 1945 - 13.02.1945 - 01.02.1946
* 1957 - 31.01.1957 - 17.02.1958
* 1969 - 17.02.1969 - 05.02.1970
* 1981 - 05.02.1981 - 24.01.1982
* 1993 - 23.01.1993 - 09.02.1994
* 2005 - 08.02.2005 - 28.01.2006
* 2017 - 28.01.2017 - 15.02.2018

## Iseloomustus

Hiina astroloogia kohaselt iseloomustab kuke aastal sündinud inimesi täpsus ning kiirus. Nad on pealtnäha vagurad ja vaiksed, kui aga jõuab kätte õige aeg, siis tegutsevad nad kohe. Kukeaastal sündinud inimesed on töökad, julged, targad, ülbed, hoolimatud, egoistlikud ja ekstsentrilised. Nad janunevad teadmiste järele, on oma töö suhtes entusiastlikud ning head otsusetegijad. Kuked on oma ametis väga oskuslikud ning pööravad tähelepanu detailidele.

### Töö
Kuked elavad iseendale ning tahavad olla alati kõikides asjades parimad. Seetõttu sobib neile töö, kus saab konkureerida. See hoiab ära ka probleemid kodus, kuna nii saavad nad selle iseloomujoone tööl välja elada.

### Armastus
Kukele meeldib suhtes olla ja ta ei kannata üksindust. Seetõttu proovivad nad enda kõrvale võimalikult kiiresti kedagi leida, et üksindust vältida. Suhte algul on Kukk avatud, kuid samas ka üliskeptiline. Ta katsetab, jälgib ning alles hiljem otsustab, kas ta tahab selle inimesega koos olla või mitte. Kuked on oma valikutes suhteliselt pirtsakad ja otsivad oma kõrvale ideaalset kaaslast. Suhtes peab jääma Kukele väga suur otsustusõigus.

### Sobivus
Kuke aastal sündinud sobivad pühvli ja mao aastal sündinutega ja ei sobi jänese aastal sündinutega.

## Allikad

* Laul, T. (2017). KUKK - HIINA ASTROLOOGIA. La Tene. https://latene.ee/index.php?route=module/kbm/article&kbm_article_id=372 (08.10.2018)
* Hiina horoskoop: info ja iseloomustus. (2018). VARAWEB. https://www.vara.ee/horoskoop/kukk.php (08.10.2018)
Nadia Murad

**Nadia Murad Basee Taha** (kurmandži keeles Nadiye Murad Basî Teha, sorani keeles نادیە موراد باسی تەھا, araabia keeles نادية مراد باسي طه; sündinud 10. märtsil 1993 Kojos, Iraagis)  on Saksamaal elav Iraagi jeziidi inimõigusaktivist. ISIS röövis Muradi ja hoidis teda vangistuses kolm kuud.  2018. aastal pälvis ta koos Denis Mukwegega Nobeli rahuauhinna nende pingutuste eest sõjalise seksuaalvägivalla lõpetamiseks.  Temast sai Iraagi esimene nobelist. 

Murad rajas organisatsiooni Nadia's Initiative, mis abistab genotsiidi, massimõrvade ja inimkaubanduse ohvriks langenud naisi ja lapsi.

3. mail 2017 kohtus Murad Vatikanis paavst Franciscuse ja peapiiskop Paul Gallagheriga. Kohtumisel küsis ta tuge jeziidide abistamiseks, kes on endiselt ISIS-e vangistuses, ning arutas Iraagi vähemuste olukorda.

Muradi autobiograafia "The Last Girl: My Story of Captivity, and My Fight Against the Islamic State" ilmus 7. novembril 2017.

## Isiklikku
2018. aasta augustis kihlus Murad jeziidi inimõigusaktivisti Abid Shamdeeniga, samal aastal nad ka abiellusid. 

## Tunnustus
* 2016 – esimene ÜRO inimkaubanduse ohvrite hea tahte saadik (*UNODC Goodwill Ambassador for the Dignity of Survivors of Human Trafficking*) 
* 2016 – Václav Haveli inimõiguste auhind
* 2016 – Sahharovi auhind (koos Lamiya Aji Bashariga) 
* 2018 – Nobeli rahuauhind (koos Denis Mukwegega) 

## Viited

## Kirjandus
* Nadia Murad: *The Last Girl: My Story of Captivity, and My Fight Against the Islamic State* (Virago eBook, 7 November 2017), ISBN 978-0-349-00974-2 (inglise keeles)
* Nadia Murad: *Ich bin eure Stimme: Das Mädchen, das dem Islamischen Staat entkam und gegen Gewalt und Versklavung kämpft* (Knaur eBook, 31 October 2017), ISBN 978-3-426-21429-9 (saksa keeles)

## Välislingid

*Nadia's Initiative
*Yazda.org
Rakvere linnakalmistu

**Rakvere linnakalmistu** on kalmistu Rakveres Kondivalu linnaosas.

Kalmistu paikneb Juhan Kunderi tänava, Rahu tänava ja Tammiku tänava vahelisel alal.

Kalmistu rajati 1806. aastal. Kalmistu pindala on 60,6 hektarit.

Kalmistu on ajaloomälestisena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.

### Kalmistule maetud isikuid
*Evi Ersto
*Juhan Kunder
*Kaarel Leetberg
*August Lepasaar
*Olaf Leps
*Jakob Liiv
*Leonhard Pallon
*Anton Pedriks
*Voldemar Raam
*Otto Reinvald
*Carl von Rennenkampf
*Elju Sild
*Eldor Valter
*Arnold Vihvelin

## Viited

## Välislingid
*Rakvere linnakalmistu kalmistute registris HAUDI
Jäneseaasta

**Jäneseaasta** on osa Hiina kalendri 12-aastasest tsüklist. Hiina astroloogias on 12 sodiaadimärki, millest igaüks mõjutab üht kuuaastat ja sellel aastal sündinud inimeste iseloomuomadusi. Ühe legendi kohaselt pärinevad loomanimetused Buddha aegadest, kes nimetas aastad kõigi kaheteistkümne looma järgi, kes tulid temaga hüvasti jätma. Üks nendest loomadest oli jänes. 

## Aastad ja viis elementi
Inimesed, kes on sündinud alltoodud kuupäevade ja aastate sees võib nimetada ka jäneseaastal sündinud inimesteks, samal ajal kandes ka elementide nimetusi. 

## Jänese sobivus teiste sodiaagimärkidega

## Jäneseaastal sündinud inimese üldiseloomustus
Jänes on heatahtliku ja rahuliku iseloomuga inimene. Jänes armastab seltskonda ja on sõbralik enamasti kõigiga, tavaliselt ümbritseb teda suur sõprusringkond. Kuna Jänesel on igas asjas väga hea maitse, valivad nad tavaliselt oma erialaks loova teenindusala, näiteks sisearhitekti eriala vms.

### Iseloom
Jänes on pika eluea sümboliks ning selleks annab jõudu Kuu. Jäneseaastal sündinud inimesed on õnnelikud – see on märk, kes üldiselt leiab oma elus õnne ja rahulolu.

Jänes on graatsiline, hea käitumisviisiga ning Jänes on suurepärane nõuandja. Jänesele on esmatähtsaks ilu ning selle suhtes on ta väga tundlik. Jänese pehme kõne ning graatsiline ja kiire võime kehastada ihaldatud iseloomujooni, muudab Jänese väga diplomaatiliseks. Jänese märgi all sündinud inimesed elavad rahulikku elu.

Kui Jänesele pakutakse valikuvõimalust, siis valib ta alati kergema eluviisi. Jänesele meeldib kerge klassikaline riietus. Jänes on hea meelejahutaja ja suurepärane võõrustaja. Jänes usub enda otsustusvõimesse ja võimesse elus läbi lüüa.

## Viited
Tiigriaasta

Tiiger on kolmas Hiina astroloogia 12-aastases looma-aastate tsüklis.

Tiigri aastal sündinud on iseloomult määrajad inimesed, kellele ei meeldi vastuhakkamine. Tiigrid on tihti temperamentsed ja julged, kuid tiigrite iseloom sõltub ka sellest, mis ajal nad on sündinud: öösel sündinud tiigrid elavad tavaliselt rahulikumat elu.

## Aastad ja viis elementi
Nendes ajavahemikes sündinud inimesed on sündinud tiigri aastal ja nendega seostub erinev element.

## Sodiaagi sobivus teiste märkidega

## Astroloogilised elemendid

## Vaata ka

* Tiiger

## Viited

# https://www.vara.ee/horoskoop/tiiger.php
Anton Pedriks

**Anton Pedriks** (20. juuli 1875 – 6. veebruar 1919) oli eesti kaupmees ja omavalitsustegelane, esimene eestlasest Rakvere linnapea.

Ta sai Rakvere linnapeaks 1914. aastal. Tegutses kaupmehena. Talle kuulus muuhulgas 1915. aastal ehitatud hoone Rohuaia tänav 13.

Ta on maetud Rakvere linnakalmistule.

## Viited
Toidupank

**Toidupank** (inglise keeles *food bank*) on heategevuslik organisatsioon, mis tasuta jagab toiduaineid toimetulekuraskustes inimestele. Toiduained on pärit tootjatelt või tarnijatelt.

Toidupankade idee pärineb 1960. aastate keskpaigast, mil Ameerika Ühendriikides loodi esimene toidupank.

Eestis tegutseb Eesti Toidupank.
Töövapruse eest

**Töövapruse eest** (vene keeles медаль «За трудовую доблесть») oli Nõukogude Liidu autasu (medal), mida anti töötajatele, kel oli silmapaistvaid teeneid sotsialistliku ühiskonna ülesehitamise ees.

Medal asutati 27. detsembril 1938. Esimene medal anti välja 15. jaanuaril 1939. 

Medali sai umbes 1 825 100 inimest.

## Eestlasest kavalere
*Gunnar Sukles
*Otto Terno
*Ivan Suija
*Meta Vannas
*Marju Länik
Seljalandsfoss

**Seljalandsfoss** on juga Islandil. Juga on 60 meetri kõrgune. Joa külastajad saavad jalutada joa taha ühte väiksesse koopasse.
Eesti sõjaajalugu

**Eesti sõjaajalugu** on ajalooteaduse haru, mis tegeleb Eesti riigi ja rahvaga seotud sõdasid. Eesti sõjaajaloo alguseks võib lugeda esimeste rahvusväeosade loomist Vene Tsaariarmees.
Gullfoss

**Gullfoss** on juga Islandil. Juga on 32 meetrit kõrge ja 20 meetrit lai. Igas sekundis kukub joast alla keskmiselt umbes 140 000 liitrit vett, üleujutustel isegi 200 000 liitrit vett sekundis.
Dynjandi

**Dynjandi** (tuntud ka kui Fjallfoss) on juga, mis asub Islandil Vestfirðiris. Joa kõrgus on 100 meetrit.
Strokkur

**Strokkur** on geiser, mis asub Islandil. Geiser asub Reykjavikist ida pool. Tegu on ühe kuulsaima geisriga Islandil, geisrist purskab vett välja iga 6-10 minuti tagant. Vett purskab geiser tavaliselt 15-20 meetri kõrguselt, aga kohati ka 40 meetri kõrgusele.
Uudismaade ülesharimise eest

**Uudismaade ülesharimise eest** (vene keeles медаль «За освоение целинных земель») oli Nõukogude Liidu autasu (medal). 

Medaliga autasustati kõiki Nõukogude Liidu töölisi, kes aitasid 1954–1956 rajada 36 miljonit hektarit uudismaad Kasahstanis, Siberis, Uuralites, Volga piirkonnas ja Põhja-Kaukaasias. 

Medal asutati 20. oktoobril 1956.

Medali sai umbes 1,3 miljonit inimest.

## Tuntud kavalere
*Feodor Klement
Skógafoss

**Skógafoss** on juga, mis asub Lõuna-Islandil. Juga on 60 meetrit kõrge ja joa laiuseks on 25 meetrit.
Glymur

**Glymur** on kõrguselt teine juga Islandil. Juga on 198 meetrit kõrge. Seda peeti Islandi kõrgeimaks, kuni 2011. aastal mõõdeti esimest korda Morsárfossi juga.

## V'lislingid
Venemaa 2002. aasta rahvaloendus

**[[Venemaa]] [[2002]]. aasta [[rahvaloendus]]** toimus oktoobris 2002. See oli esimene ülevenemaaline rahvaloendus, mis toimus pärast Nõukogude Liidu lagunemist. Eelmine rahvaloendus toimus 1989.

Loendusel korjati vastajatelt andmeid vanuse, perekonnaseisu, keelte oskamise, rahvusliku kuuluvuse ja hariduse kohta. Osadelt vastajatelt küsiti andmeid ka varandusliku seisu ja elumaja kohta (vene keeles о состоянии жилья).

Rahvaloendus läks Venemaale maksma umbes 4,8 miljardit rubla.

Rahvaloenduse järgi elas Venemaal 145 166 731 inimest. Seejuures eestlasi loendati 28 113 ja nendest setusid ja poluvernikuid (vene keeles полуверцы, сето, сету) oli 197.
Villem Vainsalu

**Villem Vainsalu** (aastani 1935 **Wilhelm Britmann**; 27. august 1903 Põltsamaa – 24. veebruar 1981 Boynton Beach, Florida) oli eesti sõjaväelane (kapten, 1937).

Ta teenis aastatel 1925–1928 lennuväerügemendis. Aastatel 1932–1940 töötas ta Tallinna Tehnikumis riigikaitse õpetajana.

Mobiliseeriti 16. juulil 1941 Punaarmeesse. Ta oli 8. Eesti Laskurkorpuse 7. Eesti Laskurdiviisi 354. Laskurpolgu 2. pataljoni komandöriks. Läks detsembris 1942 Velikije Luki lahingus üle sakslaste poole. Velikije Lukis organiseeris ta sakslaste nõusolekul ülejooksnud ja vangilangenud eestlastest pataljonisuuruse väeosa, mis osales ka Velikije Luki kaitsmisel Punaarmee vastu. Enne Velikije Luki lõplikku vallutamist õnnestus tal linnast välja murda ja rindejooneni jõuda. 24. jaanuaril 1944 mõistis Punaarmee sõjatribunal ta §58-1b alusel vangilangemise eest surma, kuid kuna meest ei suudetud üles leida ja arvati tõenäoliselt surnud olevat, lõpetati kohtuasi 15. veebruaril 1943 kuriteo koosseisu puudumisel.

Tema elust sõjaaegses Eestis ei ole teada, kuid tal õnnestus aastal 1944 Saksamaale põgeneda. Aastal 1947 oli ta USA 95. vahikompanii ülem Saksamaal. Hiljem elas ta Boynton Beachis, Palm Beachi maakonnas, kus ta ka 24. veebruaril 1981 suri.

## Viited

## Kirjandus
* Hanno Ojalo Laskurkorpus 1942-1945: pikk teekond Velikije Lukist Kuramaani: kriitiline ülevaade ühest tuntud eesti väeosast. Ammukaar, Tallinn 2018

## Välislingid
*http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=18410
Renteni torn

**Renteni torn** on keskaegne Tallinna linnamüüri torn, säilinud on torni alaosa Lai tänav 49 hoone sees. Torni jäänused tulid Lai 49 hoone seest välja 2003. aastal lammutustööde käigus. Ajaloolased olid seni pidanud torni täielikult hävinuks.

Arvatavasti rajati torn koos uue linnamüüriga aastail 1340–1355. Linnamüüri käänukohal asunud Renteni torn oli kolmveerandringi kujulise põhiplaaniga. Algkujul kahekorruseline, linna poolt avatud ehitis rekonstrueeriti 14–15. sajandi vahetusel raehärra Arent von Renteni käe all kolme- või neljakorruseliseks linna poolt suletud ehitiseks. Umbes 20 meetri kõrguse torni seinte paksus oli 2–3 meetrit, torni läbimõõt oli 10,2 meetrit. Torni kaks ülemist korrust olid kaitsekorrused, ülemine neist oli algselt tõenäoliselt lahtine platvormkorrus, millele ehitati katus 16. sajandi esimesel poolel. Torni allosas võis asuda ladu või vangla. 

Tornist vasakul pool asus Kuldjala torn ja paremal pool Suur Rannavärav.

Torni ülemine kaitsekorrus oli juba 1730. aastatel täielikult varisenud. Järgmiseks sajandiks oli torn veelgi rohkem lagunenud. 1880. aastal ehitati Lai 49 hoone ja pikka aega arvati, et seoses sellega pole tornist enam midagi järel.

## Viited
Wulfardi-tagune torn

**Wulfardi-tagune torn** kuulub Tallinna keskaegsete kaitserajatiste hulka. Torn ehitati arvatavasti 1370-1390.

## Viited

## Välislingid
*Tornist Linnaarhiivi veebilehel
Lehrte

**Lehrte** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hannoveri piirkonnas, umbes 17 km Hannoverist idas.

Linna pindala on 127 km². 31. detsembril 2016 elas seal 43 932 inimest.

19. sajandil oli Lehrte kõige tähtsam raudteesõlm endises Hannoveri kuningriigis.

## Ajalugu

Piirkonda on esmamainitud 1147. aastal ja siis oli Lehrte suhteliselt väike põllumajandusküla. Aastaks 1352 ehitati kirik, nüüd tuntud kui Nikolauskirche; kohalikud talunikud käisid pühapäevakiriku teenistustel Steinwedeli külas.

Sel ajal asus Lehrte ajaloolises piirkonnas *Großen Freien* *(suur vaba)* ning asus kaugel suurtest transiit- ja liiklusteedest.

Lehrte oli üsna unine aastani 1843, kui tööd alustas Hannover–Braunschweigi raudtee, mis ühendas Lehrtet mõlema linnaga. Järgmisel aastal hakati ehitama liine Cellesse (1845), Hildesheimi (1846) ja Berliini (1871).

Kui tööd raudteeliinil algasid, oli Lehrtes 755 elanikku, 60 aastat hiljem oli rahvastik kasvanud umbes kümme korda. 1898. aastal sai Lehrte ala omavalitsusõigused ja tunnistati ametlikult linnaks.

Hästi ja tõeliselt rajatud raudteega kasvas tööstus Lehrtes, sealhulgas savi-, mineraalväetiste, tsemenditehas, konservi- ja suhkruvabrik 1883. aastal, mis domineeris kesklinnas kuni 2002. aastani. Tsemenditehase asutas 1881. aastal Hermann Manske koos partneritega ja see oli teine tsemenditehas Hannoveri piirkonnas. Tehas suleti 1910. aastal.

1911. aastal loodi kariloomade turg ja Lehrtest sai üks kõige tähtsamaid kohti karjakaubanduses ja -veos Põhja-Saksamaal. 1912. aastal algas piirkonna potasemaardlas kaevandamine. Lehrter Bahnhof (Lehrte jaam) Berliinis on nimetatud Lehrte järgi. See avati 1871. aastal kui lõpp-peatus liinil, mis ühendab Berliini Lehrte ja Hannoveriga, millest hiljem sai Saksamaa kõige olulisem ida-lääne liin.

1920. aastatel ehitatid Ahltenisse suur alajaam, mis 1944. aastal oli katselise HVDC Lehrte–Misburgi liini lõpp.

## Vaatamisväärsused


Pilt:Lehrte Wasserturm See.jpg|Veetorn "Lehrter Wasserturm"
Pilt:Lehrte-Stadtpark mit Fest-2012-06-10.jpg|Festival "Lehrter Stadtparkis" (2012)
Pilt:Dampflok 052 Lehrte 245-h.jpg|Auruvedur "Dampflok 052 Lehrte 245-h"


## Inimesed

* Heinrich Bokemeyer (1679–1751), muusikateadlane, koormeister ja helilooja, sündis Immensenis
* Kurt Hirschfeld (1902–1964), teatrijuht ja dramaturg Schauspielhaus Zürichis
* Werner Lampe (1950–), Saksa ujuja ja olümpiamedalist
* Ursula von der Leyen (1958–), poliitik (CDU) ja Euroopa Komisjoni president, käis Lehrtes gümnaasiumis
* Reinhard Mey (1942–), laulja-laulukirjutaja (rahvamuusik)
* Gerhard Schröder (1944–), poliitik (SPD) ja endine Saksamaa Liitvabariigi liidukantsler

## Viited

## Vaata ka

* Hannoveri-Braunschweigi-Göttingeni-Wolfsburgi metropolipiirkond

## Välislingid

* www.lehrte.de
Vainsalu (perekonnanimi)

**Vainsalu** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Vainsalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Brikmann, Britmann, Burmann, Feldmann, Isberg, Jürgenthal, Kaltmann, Kulkov, Paumann, Reinberg, Vainov, Valp, Vants, Veber ja Veidrik. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vainsalu Eestis 28 mehel ja 23 naisel.

*Villem Vainsalu (1903–1981), Eesti sõjaväelane
Haug (perekonnanimi)

**Haug** on eesti ja norra perekonnanimi.

Perekonnanime Haug on Eestis pandud neljas mõisas Harju- ja Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Haug uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Auk või Prants. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Haug Eestis 88 mehel ja 93 naisel. 

*Arved Haug (1922–1995), eesti helilooja ja laulja
*Arvo Haug (sündinud 1938), eesti psühhiaater
*Thorleif Haug (1894–1934), Norra suusataja
*Toomas Haug (sündinud 1956), eesti kriitik ja kirjandusloolane
Venemaa 2010. aasta rahvaloendus

**[[Venemaa]] [[2010]]. aasta [[rahvaloendus]]** toimus põhiosas oktoobris 2010. Loendushetk oli 14. oktoobril kell 00.00 kohaliku aja järgi. 

Eelmine rahvaloendus oli toimunud 2002. Rahvaloenduse korraldas riiklik statistikateenistus (vene keeles Федеральная служба государственной статистики).

Rahvaloendus ja sellega seotu läks Venemaale maksma umbes 17 miljardit rubla (2002 maksis see 4,8 miljardit rubla).

Rahvaloenduse järgi elas Venemaal 142 905 200 inimest (2002 oli see arv 145 166 731).

## Välislingid
*http://www.perepis-2010.ru/
2010. aasta rahvaloendus

**2010. aasta rahvaloendus**:
*Venemaa 2010. aasta rahvaloendus
*Ameerika Ühendriikide 2010. aasta rahvaloendus
Uručča metroojaam

**Uručča metroojaam** (vene keeles Уручье (*Urutšje metroojaam*), valgevene Уручча (transkribeerituna **Uruttša metroojaam**)) on üks Minski metroo jaamadest Maskoŭskaja liinil Pieršamajski rajooni territooriumil Uručča linnaosas.

Jaam on seni liini lõppjaam. Tegemist on esimese Minski metroo jaamaga, mis asub väljaspool Minski ümberringteed. 2016. aastal oli see üks metroo kasutatavamaid jaamu, päevas kasutas seda keskmiselt 47 700 inimest.

Jaama hakati ehitama 2001. aastal ja jaam avati 7. novembril 2007. Jaamas on üks 102 meetri pikkune perroon; metroorongid peatuvad selle mõlemal küljel. Jaamas on invaliididele mõeldud lift. Barysaŭski trakti metroojaamani on 1750 meetrit.

Ehitustööde käigus avastati kaheksa meetri sügavuselt üle meetri pikkune luu, mida algul peeti mammutile kuuluvaks, ent hiljem tehti kindlaks, et see kuulub *[[Loxodonta cyclotis]]*'ele.

## Viited

## Välislingid
*Infot jaama kohta (*vene keeles*)
Õekivi

**Õekivi** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Õekivi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Jürgens (Pärnus 1937. aastal). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Pattensen

**Pattensen** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hannoveri piirkonnas, umbes 12 km Hannoverist lõunas.

Linna pindala on 67 km². 31. detsembril 2016 elas seal 14 630 inimest.

## Ajalugu

Linn oli Calenbergi vürstkonna pealinn 1636. aastani, mil pealinn viidi Hannoverisse, mille järgi nimetati ka Hannoveri riik (sealhulgas Calenberg ja Celle).

## Majandus

Suur-Hannoveri piirkonna postitöötluskeskus paikneb Pattensenis.

## Sõpruslinnad

Pattenseni sõpruslinnad on Saint-Aubin-lès-Elbeuf Prantsusmaal, Karpniki ja Wilkszyn Poolas ning Ahrensfelde Saksamaal.


Pilt:Pattensen_Dammstrasse.jpg|Dammstraße ja protestantlik kirik
Pilt:Pattensen Steinstraße.jpg|Steinstraße
Pilt:Pattensen_Alte_Wache.jpg|Alte Wache
Pilt:Pattensen, Katholische Kirche.jpg|Katoliku kirik


## Vaata ka
* Hannoveri-Braunschweigi-Göttingeni-Wolfsburgi metropolipiirkond

## Viited

## Välislingid

* www.pattensen.de
Õmmik

**Õmmik** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Õmmik uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Friedrichson (Avanduse vallas 1938. aastal). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Õmmik Eestis alla viiel mehel ja 5 naisel.
Metsanurk

**Metsanurk** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Metsanurk uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Mühlhausen, Reinstein ja Rossi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Metsanurk Eestis 6 mehel ja 7 naisel. 

Mait Metsanurk on Eduard Hubeli (1879–1957) pseudonüüm.
Koidula (perekonnanimi)

**Koidula** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Koidula on pandud nimede eestistamisel isikuile, kelle perekonnanimi oli Lekk (1940. aastal Varbola vallas). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

Koidula (mitte "Lydia Koidula", mis on levinud eksiarvamus) on ka Lydia Jannseni (1843–1886) pseudonüüm.
Lekk (perekonnanimi)

**Lekk** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Lekk on pandud Erra mõisas Lüganuse vallas (Lek) ja Koogu mõisas Viru-Nigula kihelkonnas (Lekk) Virumaal ning Vastseliina mõisas Vastseliina kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Leki-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Jõesaar (1936. aastal Kalvi vallas) ja Koidula (1940. aastal Varbola vallas). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Lekk Eestis 15 mehel ja 30 naisel.
Õmblus (perekonnanimi)

**Õmblus** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Õmblus (Oemblus) on pandud Tarvastu mõisas Tarvastu kihelkonnas Viljandimaal. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Õmblus Eestis 20 mehel ja 22 naisel.

*Jaan Õmblus (sündinud 1971), eesti majandustegelane
Kelam

**Kelam** on eesti perekonnanimi.

Selle perekonnanimega inimesi on Eestis vähem kui 5.

Tuntud isikuid:
*Aili Kelam (1935–2017), eesti sotsioloog
*Mari-Ann Kelam (sündinud 1946), Eesti poliitik
*Tunne Kelam (sündinud 1936), eesti poliitik

## Viited
Petersell (perekonnanimi)

**Petersell** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Petersell on pandud Kaarmise mõisas Kärla kihelkonnas Saaremaal, Kärkna mõisas Äksi kihelkonnas Tartumaal, Jõgeveste mõisas Helme kihelkonnas Viljandimaal ja Kaagjärve mõisas Karula kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Peterselli-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Pile (1937. aastal Valgas). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Petersell Eestis 35 mehel ja 26 naisel. 

*Owe Petersell (sündinud 1972), eesti raadioajakirjanik
*Valter Petersell (sündinud 1933), eesti geoloog ja geokeemik
Ronnenberg

**Ronnenberg** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hannoveri piirkonnas, umbes 8 km Hannoverist edelas.

Linna pindala on 37,78 km². 31. detsembril 2016 elas seal 24 080 inimest.

## Tuntud inimesi

* Julius Bodenstab (1834–1916), Wisconsini põllumajandustootja, seadusandja ja kinnisvaramaakler; pärit Ronnenbergist
* Fritz Warnecke (1898–1968), Wehrmachti *[[kindralmajor|Generalmajor]]* Teise maailmasõja ajal; suri Ronnenbergis
* Johannes Weineck (1915–2005), Luftwaffe *[[Hauptmann]]* Teise maailmasõja ajal; suri Ronnenbergis


Am Kirchhof 2 Ronnenberg.jpg|
ND-H 4 Stieleiche Vörie-04.JPG
Windmühle Benthe (Ronnenberg) IMG 8678.jpg
Bahnhof Weetzen, S-Bahn.jpg
Ronnenberg Kirche Thomas Morus.JPG


## Viited

## Välislingid

* www.ronnenberg.de
Danilo Fernando Avelar

**Danilo Fernando Avelar** (sündinud 9. juunil 1989 Paranavaís) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib kaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis América Mineiro.

Ta alustas klubikarjääri Rio Claros. 2010. aastal liitus ta Ukraina kõrgliigaklubiga Lvivi Karpatõ. 2011. aastal mängis ta mõnda aega laenulepingu alusel Saksamaa kõrgliigaklubis Schalke 04. Hooajal 2012–13 suundus ta Itaalia kõrgliigaklubisse Cagliari, kus mängis kokku kolm hooaega. Seejärel kuulus ta kaks hooaega Torino ridadesse. Hooaja 2017–18 veetis ta laenul Prantsusmaa kõrgliiga klubis Amiens.

2018. aasta juunis suundus ta aastaks laenule Corinthiansesse. Esimese värava Brasiilia kõrgliigas lõi ta sama aasta 17. septembril, kui koduväljakul kohtuti Sport Recifega. 2019. aasta juunis sõlmis ta Corinthiansega püsiva lepingu. 2022. aastal läks ta Corinthiansest laenule América Mineirosse.

## Saavutused
;Schalke 04
*DFB-Pokal: 2010–11
;Corinthians
*Campeonato Paulista: 2019

## Viited

## Välislingid
* Danilo Fernando Avelar Soccerway lehel
Masendus

**Masendus** on sünge ja rõhuv emotsioon, mis mõjutab inimese mõtteid ja käitumist. Masendus on normaalne lühiajaline reaktsioon negatiivsetele elusündmustele, nagu lähedase inimese kaotus või raske õnnetus. See võib olla ka teatud füüsiliste haiguste sümptom, mõne ravimi kõrvaltoime või selliste meeleoluhäirete nagu depressiooni või düstüümia sümptom.

## Põhjused
Probleemid lapsepõlves, näiteks lähedase kaotus, hoolitsuse puudumine, vaimne vägivald, füüsiline vägivald, seksuaalne vägivald ja vanematepoolne laste ebavõrdne kohtlemine, võivad põhjustada masendust täiskasvanueas. Lapsepõlves kogetud füüsiline või seksuaalne vägivald korreleerub eriti tugevalt riskiga kogeda elu vältel masendust.

Elusündmused ja õnnetused võivad samuti masendust esile kutsuda, nende seas sünnitus, menopaus, rahalised raskused, töötus, vaimne stress (näiteks töö, hariduse, perekonna või elutingimustega seoses), raske meditsiiniline diagnoos, kiusamine, lähedase kaotus, looduskatastroof, eraldatus teistest inimestest, vägistamine, suhteprobleemid, armukadedus, üksindus, raske vigastus jne. Teismelistel võib olla kalduvus masendusele, kui neid peetakse teistest erinevaks ja kui nad kogevad eakaaslaste tõrjumist või koolivägivalda.

Kui inimese isiksust iseloomustab neurootilisus, võib see soodustada masendusega seotud sümptomite teket ja depressiooni, masendust seostatakse ka vähese ekstravertsusega. Isiksusega seotud masenduse sümptomid on näiteks kiired meeleolumuutused, lühiajaline lootusetuse tunne, huvipuudus nende tegevuste vastu, millega varem tegeldi, unehäired, söögiisu muutused ja keskendumisraskused.

## Viited
Barõssavski trakti metroojaam

**Barysaŭski trakti metroojaam** (vene keeles Борисовский тракт (*Borissovski trakti metroojaam*), valgevene Барысаўскі тракт (transkribeerituna **Barõssavski trakti metroojaam**)) on üks Minski metroo jaamu Maskoŭskaja liinil Pieršamajski rajooni territooriumil Minski ümberringtee läheduses.

Jaama hakati ehitama 2001. aastal ja jaam avati 7. novembril 2007. Ehitusperioodil kandis jaam projektijärgset nime Starobarysaŭski trakt. Jaamas on üks 102 meetri pikkune perroon; metroorongid peatuvad selle mõlemal küljel. Uručča metroojaamani on 1750 meetrit. Metroojaamal on üksnes üks väljapääs, mis asub Valgevene Riikliku Tehnikaülikooli juures. Teise väljapääsu tarvis on rajatud kassasaal; seda pole avatud aga põhjusel, et see piirkond on välja ehitamata. Jaamas on invaliididele mõeldud lift.

## Viited

## Välislingid

*Infot jaama kohta (*vene keeles*)
Vilniuse vanalinn

**Vilniuse vanalinn** (leedu keeles *Vilniaus Senamiestis*, poola keeles *Stare Miasto w Wilnie*) on vanalinn Leedus Vilniuses Nerise jõe vasakul kaldal, ühtlasi on see vanim Vilniuse osa. 1994. aastal kanti vanalinn UNESCO maailmapärandi nimistusse. Vanalinna pindala on 3,59 km², see on jaotatud 70 üksuseks (kvartaliks) ja seal paikneb 70 tänavat.

## Tuntud ehitisi
*Gediminase torn
*Koiduvärav
*Vilniuse katedraal

## Vaata ka
*Kaunase vanalinn
*Riia vanalinn
*Tallinna vanalinn
Ergonia

**Ergonia** (vene keeles Эргония) oli Tallinnas aadressil Pühavaimu tänav 7 tegutsenud vene meeskorporatsioon.

Ergonia asutati sügisel 1924. Ergonia registreeriti Tallinna-Haapsalu Rahukogus 6. detsembril 1924.

1934 nimetati Ergonia ümber *Fraternitas Ergoniaks*, ent ametivõimud keeldusid uut nime registreerimast.

Ergonia värvid on oranž, sinine ja valge. Ergonia avalik deviis oli "Один за всех и все за одного" ('Üks kõige - kõik ühe eest'). Ergonia siseringkonnas kasutati deviisi "К высокому и светлому знай верный путь".

## Kirjandust
*Keller, W. Russisches Burschentum. 1971. S. 44-45

## Viited

## Välislingid
*
Viking Motors

**Viking Motors AS** on Eesti automüügi ettevõte, mille asutas 1993. aastal Peeter Kalli.
## Ajalugu
Firma alustas tegevust Volvo sõiduautode müügi ja hoolduse/remondiga Tallinnas aadressil Paldiski mnt 135.  

1995. aastal sõlmiti Saabi ja Jaguari esinduslepingud.  

Opeli müüki alustas firma Tallinnas 1999. aastal juba uuel aadressil Tammsaare tee 51. Aastal 2000 alustati Opeli müüki ka Ida-Virus ja edasiseks kohalikuks esindajaks oli Viking Motors Ida-Viru, mida juhtis Elgudza Kopaladze.  

Peagi lisandusid firma müügiportfelli veel ka kõik muud GM Euroopa turul müüdavad autod. Nendeks olid Cadillac, Chevrolet, Hummer ja Corvette. Firmal oli suur areng ja laienemine Balti riikidesse. Viking Motors ostis SAAB autode maaletooja Lätis E&S Auto SIA, mille nimi muutus Viking Motors SIA -ks. Ka Lätis lisandusid Cadillac, Corvette ja Hummer. Samal ajal avati ka esindus Leedus Kaunases. 

2008/2009 tõi maailmamajanduses tõsised muutused ja endine maailma suurim autokontsern General Motors pankrotistus, asuti likvideerima oma kaubamärke. Nii kadusid maailmakaardilt Saab, Hummer, Saturn ja Pontiac. Cadillac Europe / Kroymans pankrotistus Hollandis 2009. aastal ja seega kadusid need kaubamärgid Balti turgudelt lõplikult. Viking Motors SIA müüdi edasi  Northern Viking SIA-le ja Leedus toimiv esindus suleti.

Peeter Kalli müüs firma Viking Motors AS 2012. aasta juunis Tallinna Kaubamaja Grupile ning lahkus autoärist pärast 33 aastat autokaubanduses.

## Viited
1. Lennuväedivisjon

**1. Lennuväedivisjon** (kuni 13. maini 1939 Üksik Lennuväedivisjon nr. 1) oli aastatel 1930–1940 eksisteerinud Õhukaitse koosseisu kuulunud Rakveres paiknenud 1. diviisi operatiivalluvuses Eesti lennuväeosa.

21. mail 1939 jõustunud koosseisu järgi kuulusid divisjoni koosseisu staap, kaks salka, tehnika-, majandus-, sanitaarjaoskond ja divisjonikomando, kokku 96 meest. 

## Ajalugu
Divisjon luges ennast lennuväe vanima üksuse – lendurite (pool)roodu – järglaseks, mis oli moodustatud 21. novembril 1918 Inseneriväe pataljoni koosseisus selle ülema kohusetäitja Nikolai Petersoni käskkirjaga ning tähistas oma aastapäeva selle üksuse moodustamise päeval.

Üksik lennuväedivisjon nr. 1 moodustati tegelikult 1. juulil 1930 Rakveres asunud senise 1. eskadrilli ümberformeerimise teel. Seni Lennuväerügementi kuulunud 1. eskadrill oli relvastatud Gordou Leseurre GL.22 hävituslennukitega. Kuna uute koosseisude järgi pidi üksus sõja korral operatiivselt alluma 1. diviisi staabile ning tegutsema eelkõige selle huvides, siis loodi divisjonis ka luuresalk juba vananenud de Havilland DH.9 lennukitel. 1932. aastal lisandus veel üks salk Letov Š-228E luure- ja kergeid pommituslennukeid. Ning kui 1934. aastal loobuti lõplikult GL.22 hävituslennukite kasutamisest, siis viidi divisjoni koosseisu ka seni Tallinnas asunud Hawker Hart pommituslennukite salk. 1936. aastal loobuti ka viimaste DH.9 lennukite kasutamisest.

1938. aastal oli üksus sunnitud loovutama Letov Š-228E luure- ja pommituslennukid Tartus asunud Üksikule Lennuväedivisjonile nr 2. 1939. aastal viidi divisjoni uueks II salgaks üle seni Üksikus merelennusalgas kasutusel olnud Hawker Harti lennukid.

Divisjon likvideeriti 1940. aasta sügisel pärast Eesti Vabariigi annekteerimist Nõukogude Liidu poolt.

## Ülemad
*Karl Haas, 1930–1934
*Valfried Gutmann, 1934–1937
*Hugo Jaanson, 1937–1940

## Kasutatud lennukid
*Gordou Leseurre GL.22, 1930–1934
*de Havilland DH.9, 1930–1936
*Avro 504K ja R, 1930–1936
*Letov Š-228E, 1932–1938
*Hawker Hart Mk. II, 1934–1940
*PON-1a, 1937–1940

## Viited

## Kirjandus
*Arvo Lennart Vercamer ja Toivo Kitvel. "Põhjakotkad 2. Eesti lennukid 1918. aastast kuni 1940. aastani". Külim, Tallinn 2015
*Toivo Kitvel, Toomas Türk, Arvo Lennart Vercamer (koostajad). "Põhjakotkad. Eesti lendurid ja lendurvaatlejad tsaariajast kuni 1940. aastani". Tallinn, 2011.
Heiki Arike

**Heiki Arike** (5. mai 1965 – 9. oktoober 2018) oli Eesti poliitik ja kaitseliitlane. 

Ta õppis aastatel 1983–1990 Eesti Põllumajanduse Akadeemias, mille lõpetas ökonomistina. Aastatel 1984–1986 oli ta sundajateenistuses Nõukogude relvajõududes.

1992–1993 töötas Tartu siseasjade valitsuses, Tartu politseiprefektuuris ning siseministeeriumi asekantslerina. Aastatel 1993–1994 oli Arike ERSP esindajana siseminister Mart Laari valitsuses.

Järgnevatel aastatel on ta töötanud mitmel ametikohal aktsiaseltsides Medisk ja  Eesti Raudtee. 2005., 2006. ja 2007. aastal täitis ta teenistuskohustusi Maaväe staabis Kevadtormi CIMIC spetsialistina. Ta on olnud riigikaitseõpetaja Tallinna Teeninduskoolis ja Jakob Westholmi Gümnaasiumis.

1999–2013 oli Arike Kaitseliidu Toompea malevkonna pealik (auastmelt major) ning juhtis 2011–2015 Kaitseliidu Peastaabis avalike suhete osakonda.

## Välislingid
*Biograafia Toompea malevkonna kodulehel
*Joobetunnustega roolist tabatud Heiki Arike lahkus ametist. Postimees, 28. september 2015
*Suri endine siseminister Heiki Arike, Postimees
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Zastron

**Zastron** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Xhariepi ringkonnas, Mohokare valla halduskeskus.

Zastron on asutatud 1876. aastal. Linn on saanud nime Oranje Vaba Riigi presidendi J. H. Brandi abikaasa Johanna Sibella Zastroni järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Zastroni elanikest mustanahalisi aafriklasi 94,8%, valgeid 4,1%, värvilisi 0,6%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,1%. Sotho keelt pidas emakeeleks 69,2% inimesi, koosa keelt 22,4%, afrikaani keelt 5,1% ja teisi keeli 3,3%.

## Viited
Polükroomia

**Polükroomia** ehk **polükroomsus** ehk **mitmevärvilisus** (kreeka *polychrōmos*, sõnadest *poly-* 'palju' ja *chrōma* 'värv') on kunstiteose või arhitektuurielemendi katmine mitme värviga ja kullaga. Kasutusel skulptuuris, arhitektuuris, keraamikas ja kunstkäsitöös.

## Viited

## Välislingid
* M.K. Combsi artikkel polükroomiast antiikkunstis ja selle retseptsioonist hilisemal ajal (inglise keeles)
* True Colors. Smithsonian Magazine, 2008
* Gods in Color: Polychromy in the Ancient World. Legion of Honor Museum, näituseinfo 2018 (inglise keeles)
* http://buntegoetter.liebieghaus.de/en
Rouxville

**Rouxville** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Xhariepi ringkonnas Mohokare vallas.

Rouxville on asutatud 1864. aastal. Linn on saanud nime vaimuliku Pieter Roux' järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rouxville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 92,9%, valgeid 3,7%, värvilisi 2,7%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 0,4%. Sotho keelt pidas emakeeleks 57,5% inimesi, koosa keelt 31,9%, afrikaani keelt 7,1%, inglise keelt 1,0% ja teisi keeli 2,5%.

## Viited
Metsaühistu

**Metsaühistu** on piirkondlikke ja ühiste huvidega metsaomanikke koondav organisatsioon, kus pakutakse metsanduslikku nõustamist ja mitmesuguseid metsamajanduslikke teenuseid.

Metsaseadusega on määratud, et metsaühistu on mittetulundusühing või tulundusühistu, mille põhikirjaline tegevus on metsa majandamine ning mille liikmed on füüsilised ja eraõiguslikud juriidilised isikud, kellel on metsamaad.

Eestis on ligi 30 aktiivselt tegutsevat metsaühistut. Metsaühistute kontaktid on koondatud erametsaportaalis.

## Metsaühistu peamised teenused liikmetele
* Organiseerida piirkonnas ühiste huvidega metsaomanikud
* Metsaomanike nõustamine, nõustamisteenuse osutamine
* Ühistegevus, ühisürituste organiseerimine (kokkusaamised, väljasõidud, konkursid, võistlused)
* Teabe edastamine metsaomanikele, teabepäevade korraldamine
* Abistab toetuste taotlemisel, toetuse taotluste koostamine (EMK, PRIA)
* Huvide kaitse kohalikul tasandil (jahiõigus, keskkonnakaitselised piirangud jms)
* Ühise majandustegevuse korraldamine (näiteks puidu ühismüügi organiseerimine, liikmete koostöö organiseerimine metsatööde korraldamisel jne)

## Liikmed
Metsaühistu liikmeks saavad astuda kõik füüsilised ja eraõiguslikud juriidilised isikud, kellel on metsamaa.
Eestis on umbes 113 000 erametsaomanikku, kelle seas metsaühistutega liitunuid üle 12 000. Seevastu ühistutesse koondunud metsaomanike omandis oleva erametsamaa pindala on üle 500 000 ha ehk pea pool erametsamaa kogupindalast (aastaraamatu "Mets 2016" andmetel on erametsamaa pindala üle 1 miljoni hektari).

## Metsaühistu juhtimine
Metsaühistud tegutsevad enamasti mittetulundusühingutena või tulundusühistuna, mille kõrgeim juhtorgan on liikmete üldkoosolek, mis otsustab nii põhikirja muutmist, määrab ja kutsub tagasi juhatuse liikmeid ning kinnitab majandusaasta aruande. Üldkoosolekul otsuste tegemisel on igal liikmel üks, teistega võrdne hääl.

## Viited
Hopetown

**Hopetown** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas, Thembelihle valla halduskeskus.

Hopetown on asutatud 1850. aastal.

1867. aastal leiti Hopetowni lähedal Lõuna-Aafrika Vabariigi esimesed teemandid.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hopetowni elanikest värvilisi 73,16%, mustanahalisi aafriklasi 18,81%, valgeid 6,90%, India või Aasia päritolu inimesi 0,67% ja teisi 0,47%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 88,11% inimesi, koosa keelt 7,16%, tsvana keelt 1,50% ja inglise keelt 1,27%.

## Viited
Ferdinand-Voldemar Tõnso

**Ferdinand Voldemar Tõnso** VR I/3 (1. detsember 1890 Tallinn – 8. detsember 1973 Tallinn) oli Eesti piirivalvur, sõjaväelane (kolonelleitnant, 1935) ja sporditegelane.

## Elukäik
Ta lõpetas Tallinna linnakooli. Töötas aastail 1909–1912 vagunitehases Dvigatel ametnikuna. Sõjaväeteenistusse astus 7. novembril 1912 2. Tallinna piirivahtide brigaadi, kust 1915. aastal komandeeriti Gattšina lipnikekooli, mille lõpetas 12. märtsil 1916. Määrati teenistusse 262. tagavarapataljoni ja sealt sama aasta 18. mail Põhjarinde 70. Rjaški polku. 

5. juunil 1917 viidi Tõnso leitnandi aukraadis üle 1. Eesti jalaväepolku ja määrati tagavarapataljoni 4. roodu ülemaks. 1. Eesti polgu 1. pataljoni Muhus vangilangemise puhul nimetati nende rood polgu 4. rooduks ja saadeti Viru maakonda elanikke Vene väeosade rüüstamise eest kaitsma. Eesti väeosade demobilisatsiooni puhul lahkus Tõnso 5. aprillil 1918 sõjaväeteenistusest. Töötas seejärel omakaitse ja kaitseliidu organisatsioonides.

Vabadussõja alguses 1918. aastal määrati Tõnso piirivalve organiseerijaks ning 1. veebruaril 1919 rannavalve ülemaks. Ümberformeerimisega määrati Tõnso 23. detsembril 1919 piirivalve valitsuse ülema abiks, 15. aprillil 1920 7. piiriküti pataljoni ülemaks, 1. jaanuaril 1921 merejõudude rannavalve osakonna ülemaks. Uue piirivalve formeerimisel 1923. aastal määrati Tõnso piirivalve Tallinna jaoskonna ülemaks. Teenis seejärel Haapsalus piirivalve Lääne jaoskonna ülemana, 1940. aasta suvel viidi üle Narva jaoskonna ülemaks. 1940. aasta oktoobris, pärast Eesti piirivalve likvideerimist, vabastati ta teenistusest. Töötas seejärel ametnikuna Saku õlletehases.

31. augustil 1928 loodi spordiliit Läänela, mille esimeheks valiti piirivalve Lääne jaoskonna ülem Ferdinand Tõnso, kes juhtis Läänelat kuni Nõukogude okupatsioonini, mis lõpetas seltsi tegevuse. Tõnso enda sportimise kohta on teada, et ta on võistelnud kergejõustikus, harrastanud jalgpalli ja tennist.

1941. aastal mobiliseeriti ta Punaarmeesse. Teenis 925. laskurpolgus, mis kuulus 249. Eesti Laskurdiviisi koosseisu. Hiljem oli ta 1. Eesti tagavarapolgus. Arreteeriti 12. veebruaril 1944 ja sama aasta augustis mõisteti kümneks aastaks vangi. Süüdistati nõukogudevastase grupi liikmeks olemises Punaarmees. Vabanes 1956. aastal.

## Auastmed
*Lipnik – 1916
*Alamleitnant – 1916
*Leitnant
*Alamkapten – 1918
*Kapten – 1920
*Major – 1924
*Kolonelleitnant – 1935

## Tunnustus
*Püha Stanislavi orden, III järk mõõkadega
*Vabadusrist, I liigi 3. järk
*Eesti Punase Risti mälestusmärk, II järgu I aste – 1934

## Välislingid
*Ohvitseride andmebaas
*Hauaplats Liiva kalmistul
Lipulaev

**Lipulaev** on sõjalaev, kus asub laevade koondise või üksuse ülem koos vajaliku juhtimiselemendiga või vastava funktsiooni täitmiseks määratud sõjalaev.

Lipulaevaks võidakse nimetada ka juhtivat või suurimat laeva tsiviillaevanduse organisatsioonis.

**Lipulaevaks* kutsutakse ka tehnilist, majanduslikku või ühiskondlikku saavutust, mis on eeskujuks teistele omalaadsetele.

## Kirjeldus

Lipulaevaks määratakse tavaliselt laevastiku lahinguvõimsaim või suurim, sageli ka tuntuim laev. Lipulaeval on sageli täiendavad sidevahendid ja suuremal laeval ka eraldi staabiruumid. Suuremal laevastikukoondisel võib olla lisaks lipulaevale eraldi staabilaev.

Lipulaev ei pruugi olla alati konkreetne määratud laev laevade üksuses, vaid selleks võib saada üksuse ülema poolt valitud üksuse laev, mille pardale ta asub operatsiooni või väljasõidu ajaks.

Laevastiku üksuse ülemal on oma kinnitatud ametivimpel, mis heisatakse masti vastava isiku pardale saabumisel või mõne riigi mereväes hoitakse mastis kogu aja, sõltuvalt traditsioonist.

## Vaata ka
*Hävitajate juhtlaev
*Staabilaev
*Staabi- ja toetuslaev
Pahkmikornament

**Pahkmikornament**, ka **kõhrornament** on kõrvalestakujuliselt keerdunud plastiline ornamendimotiiv (kõrvorvand), iseloomulik hilisrenessansile ja varabarokile, mida on nimetatud ka manerismiperioodiks kunstis. Pahkmikornament tekkis 17. sajandi alguses hollandi meistrite hõbesepises. See levis Madalmaadest Prantsusmaa ja Saksamaa aladele, seejärel teiste Põhja-Euroopa maade mööblikujundusse ning tarbekunsti. Pahkmikornamendi järgi on üks barokk-kunsti stiilisuund nimetatud pahkmikstiiliks.

Eesti kunstis leidub pahkmikornamenti 17. sajandi keskpaiga hauaplaatidel, vappepitaafidel, kirikumööbli, kantslite ja altarite kujunduses. Pahkmikornamenti viljelnud meistreid Eestis: Joachim Winter, Berendt Lorentz, Elert Thiele, Franz Hoppenstätt, Andreas Michelson.

## Pildid

Bildstock im Ohrmuschelstil.jpg|Kõrvorvanditega raamistatud pühakujusammas Grünsfeldis, Baden-Württemberg
St. Nikolai Eckernförde Börnsen-Epitaph.jpg|Epitaaf Eckernförde Püha Nikolause kirikus Hans Gudewerth noorema nikerdatud raamistuses
Braunschweig Brunswick Achtermannsches Haus Portalwappen (2006).JPG|Pahkmikornamendiga raamitud supraport ühe Braunschweigi majaportaalil
Ridala kiriku altar.jpg|Berendt Lorentzi nikerdatud altariretaabel Ridala kirikus
Tallinn Heiliggeistkirche Empore.JPG|Tallinna Pühavaimu kiriku väär, Elert Thiele puunikerdus
Church of Holy Spirit (22918143874).jpg|Tundmatu meistri nikerdatud kantsel Tallinna Pühavaimu kirikus
Clock of the Church of the Holy Ghost in Tallinn.jpg|Christian Ackermanni valmistatud kellaraamistus, Pühavaimu kirik Tallinnas


## Viited
Lembolovo

**Lembolovo** (vene keeles Лемболово; soome keeles Lempaala) oli küla Venemaal, ajaloolisel Ingerimaal; praeguse haldusjaotuse järgi Leningradi oblastis Vsevoložski rajoonis. 

Küla on esimest korda mainitud 14. sajandil.

Lembolovo on olnud ingerlaste küla. Lembolovo oli ajaloolise Lempaala kihelkonna keskus.

Külas oli Lembolovo kirik, mis suleti 1935. 1936-1937 lõhuti kirik maha.
Nursultan Nazarbajevi rahvusvaheline lennujaam

**Nursultan Nazarbajevi rahvusvaheline lennujaam** (endise nimega Astana rahvusvaheline lennujaam; IATA: **TSE**, ICAO: **UACC**) on rahvusvaheline lennujaam, mis asub Kasahstanis. Lennujaam asub umbes 16,7 kilomeetrit Astanast. Lennujaamas on üks lennurada, mis on 3500 meetrit pikk. Lennujaama läbis 2017. aastal 4 294 145 reisijat.

## Välislingid
*Koduleht (kasahhi, vene ja inglise keeles)
Ivato rahvusvaheline lennujaam

**Ivato rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **TNR**, ICAO :**FMMI**) on rahvusvaheline lennujaam Madagaskaril. Tegu on riigi peamise lennujaamaga ning lennujaam asub umbes 16 kilomeetri kaugusel Madagaskari pealinnast Antananarivost. Lennujaam on Madagaskari rahvusliku lennufirma Air Madagascari kodulennujaam.
Cancúni rahvusvaheline lennujaam

**Cancúni rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **CUN**, ICAO: **MMUN**) on rahvusvaheline lennujaam, mis asub Mehhikos Cancúnis. Tegu on Mehhikos reisijate arvult teise lennujaamga. 2017. aastal läbis lennujaama 23 601 509 reisijat.
London City lennujaam

**London City lennujaam** (IATA: **LCY**, ICAO: **EGLC**) on rahvusvaheline lennujaam, mis asub Suurbritannias Londonis umbes 11 kilomeetri kaugusel Londoni kesklinnast. 

Lennujaama läbis 2017. aastal 4,53 miljonit reisijat. See oli suuruselt viies Londonit teenindav lennujaam ja Suurbritannias reisijate arvult 14. kohal.
Lublini lennujaam

**Lublini lennujaam** (IATA: **LUZ**, ICAO: **EPLB**) on rahvusvaheline lennujaam, mis asub Poolas Lublini lähedal Świdnikis. Lennujaama läbis 2017. aastal 430 346 reisijat. Lennujaama lendab regulaarselt viis lennufirmat: easyJet, flybmi, LOT Polish Airlines, Ryanair, ja Wizz Air.
Tocumeni rahvusvaheline lennujaam

**Tocumeni rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **PTY**, ICAO: **MPTO**) on rahvusvaheline lennujaam, mis asub Panama pealinnas Panamás. 

Lennujaam on Copa Airlinesi kodulennujaam. Lennujaama läbis 2017. aastal 15 616 065 reisijat.

2023. aastal avati lennujaama juures Panamá metroo metroojaam.
Uschodi metroojaam

**Uschodi metroojaam** (vene keeles Восток (*Vostoki metroojaam*),  valgevene Усход (transkribeerituna **Ushodi metroojaam**)) on üks Minski metroo jaamadest Maskoŭskaja liinil Pieršamajski rajooni territooriumil Uschodi linnaosas.

Jaama hakati ehitama 1986. aastal ja jaam avati sama aasta  31. detsembril. Kuni 2007. aastani oli see liini lõppjaamaks. Jaam asub Valgevene rahvusraamatukogu hoone lähistel, üks hoone sissepääsudest asubki raamatukogu maa-aluses vestibüülis.

Jaam on lisaks linnaosale saanud nime ka samanimelise kosmoseprogrammi järgi. Metroojaam on rajatud stiliseeritud kosmoseprogrammi kujutisena, kus selle aknad on kujundatud kosmoselaeva illuminaatoritena. Jaam moodustab üheainsa võlvialuse, mis Minski metroojaamadest ainulaadsena on valmistatud peaaegu täielikult katmata raudbetoonist, üksnes seinte alaosas ja uste juures on vooderdisena kasutatud halle ja punaseid graniitplaate. Jaam on Minski metroojaamadest maapinnale kõige lähemal – see asub kõigest kahe meetri sügavusel.

## Viited

## Välislingid

*Infot jaama kohta (*vene keeles*)
James Comey

**James Brien Comey juunior** ((; sündinud 14. detsembril 1960) on Ameerika Ühendriikide advokaat, kes oli 2013. aastast Föderaalse Juurdlusbüroo (FBI) 7. peadirektor kuni vallandamiseni president Donald Trumpi poolt 2017. aasta mais.

Aastatel 2003–2005 töötas ta president George W. Bushi administratsioonis asejustiitsministrina. Ta oli kuni 2016. aastani Vabariikliku Partei liige. 

President Trump vallandas Comey väidetava ebakompetentsuse ja ebaefektiivse juhtimise tõttu. 

## Viited

## Välislingid
* 
* James Comey Twitteris