open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Roman Nõvandi

**Roman Nõvandi** (kuni 1936 **Roman Neumann**; 18. august vkj/ 31. august 1914 Petrograd – 11. veebruar 1980 Tartu) oli eesti spordipedagoog ja -teadlane.

## Elulugu
Ta lõpetas 1934 Tartu Poeglaste Gümnaasiumi, 1937 Sõjakooli, 1940 Sõjaväe Tehnikakooli, 1949 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna, pedagoogikakandidaat (1964, TRÜ), väitekiri "Stardihüppe efektiivsuse määramise ja ujumisliigutuste õigeaegse alustamise kontrolli metoodikast".

Punaarmeesse mobiliseerituna võttis Nõvandi osa Nõukogude-Saksa sõjast. Oli 1946–1966 TRÜ veespordi kateedri vanemõpetaja, 1966–1978 raskejõustiku ja veespordi kateedri juhataja, 1970–1980 dotsent.

## Sport
Oli 1947–1949 kolmekordne Eesti NSV meister veepallis, püstitas ujumises korduvalt uusi Eesti NSV rekordeid.

Üleliiduline aukohtunik ujumises (1965).

## Teadustöö
Roman Nõvandi uuris ujumise stardihüppe efektiivsust ja kiiruse dünaamikat ujumisdistantside läbimisel. 30 teaduspublikatsiooni ja õpikut, aimeartikleid.

## Teoseid
Koostanud õppevahendeid ja teinud 4 õppefilmi (1967, 1973, 1978, 1980).
* . //  . , 1964-->
* Ujumise algõpetuse metoodika I. Tartu 1967
* . //  . , 1968-->
* Selilikrooli ja rinnulibrassi tehnika ning õpetamise metoodika (kaasautor S. Oja). Tartu 1969
* Stardi- ja pöördetehnika analüüs ja õpetamise metoodika. Tartu 1973
* Kehaline kasvatus IV–VIII klassile: käsiraamat õpetajale (kaasautor). Tallinn 1975

## Isiklikku
Tema õde oli ujuja Nora Kutti.

## Viited

## Kirjandus

* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987. Lk 328
* Eesti spordi biograafiline leksikon. Lk 432

## Välislingid
* 
*
*Haud Tartu Maarja kalmistul
Doonor

**Doonor** on isik, kes annetab vabatahtlikult oma rakke, kudesid või elundeid teistele isikutele, näiteks siirdamiseks. 

Doonor võib olla kas elusdoonor või kadaverdoonor. 

Sageli mõeldakse doonori all vereannetajat ehk veredoonorit, ehkki doonor võib olla ka elundidoonor, spermadoonor, munarakudoonor jne.

## Viited

## Välislingid
* Piret Pappel, Elu pärast surma, Novaator.ee, 2. jaanuar 2013
Lembit Odres

**Lembit Odres** (24. mai 1921 Paldiski – 27. jaanuar 2010) oli eesti koduloolane ning vaimse pärandi talletaja. 

## Elukäik
1941. aastal lõpetas ta Türi Linna Eragümnaasiumi. Küüditati juunis 1941 koos perega Siberisse. 1955. aastal pöördus tagasi Eestisse. Töötas kuni pensionile minekuni 1981. aastal EKE Projektis vaneminsenerina. 

Maetud Tallinna Rahumäe kalmistule. 

## Looming
Ta on uurinud Paldiski linna ajalugu ning Eesti kalmistuid ja hauamärke. Tema uurimused on paljuski jäänud käsikirjadesse: "Vana Paldiski koolid", "Vana Paldiski" I-IV, "Eesti rõngasristid", "Peremärgid", "Lahemaa peremärgid". Neist asuvad Eesti Kirjandusmuuseumis:
*"Johannes Odres. Paldiski linnapea 1917–1940"
*"Aastad 1955–2001 minu elus" I, II

### Trükituna
*Ühest vanemast kunstimälestiste liigist kalmistuil. // Harju rajoonis. Tallinn 1974
*Lahemaa peremärgid. // Kunst ja Kodu (1978) 1
*Rõngasrist – eestlaste vanim hauatähis. // Kultuur ja Elu (1992) 5
*Kalapüük ja kala töötlemine vanas Paldiskis. Tallinn 2003

Kirjutas artikleid ajalehtedele ning ajakirjadele. 

## Liikmesus
*1961 ENSV TA Kodu-uurimise Komisjoni liige
*1990 Eesti Kodu-uurimise Seltsi liige

## Tunnustus
*1964 rinnamärk ENSV kultuuritöö eesrindlane 
*1967 Väike looduskaitsemärk 
*1996 Paldiski linna aukodanik
*1999 Maalehe parima suvekodu auhind
*2001 Eesti Rahva Muuseumi teeneline korrespondent

## Isiklikku
Tema isa oli kaupmees ja Paldiski linnapea Johannes Odres.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti NSV Teaduste Akadeemia kodu-uurimise komisjoni trükised. Temaatilis-informatiivne referaatkogumik. Tallinn 1988. Lk 11, 13, 15, 23, 110

## Välislingid
*
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Jaano Odar

**Jaano Odar** (sündinud 15. märtsil 1940 Lüganuse vallas Virumaal) on eesti õigusteadlane.

## Elulugu
Jaano Odar on talupidaja poeg.

1960. aastal lõpetas Odar Püssi Keskkooli, 1966 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. 1974. aastal kaitses TRÜ-s õigusteaduse kandidaadi väitekirja "Juhtimisteooria põhimõtete kohaldamisest Nõukogude tsiviilprotsessis".

Odar oli 1965–1974 Kohtla-Järve linna rahvakohtunik ja Kohtla-Järve linna rahvakohtu esimees, 1974–1977 Tartu Riikliku Ülikooli tsiviilõiguse ja -protsessi kateedri vanemõpetaja, 1977–1993 Eesti NSV Ülemkohtu liige ja 1978–1993 esimehe asetäitja ning tsiviilkolleegiumi esimees, 1993–2004 Riigikohtu liige ja tsiviilkolleegiumi esimees. 1988–1992 ka Eesti TA Filosoofia, Sotsioloogia ja Õiguse Instituudi vanemteadur, 1992–1999 Tartu Ülikooli dotsent, 1999–2001 Tartu Ülikooli külalisprofessor.

Ta on osalenud tsiviilkohtupidamise seadustiku eelnõu väljatöötamisel.

## Teadustöö
Jaano Odar on uurinud tsiviilseadusandluse ja tsiviilprotsessi probleeme. Üle 90 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Kolmeastmelise kohtusüsteemi kujundamine ja kohtusüsteemi lülid. // Eesti Jurist (1991) 5
* Tsiviilkohtupidamise seadustik. // Juridica (1994) 2
* Kohtu suutlikkusest tsiviilasjade menetlemisel ja tsiviilseaduse arengust. // Juridica (1991) 9

## Tunnustus
*1987 Eesti NSV teeneline jurist
*1998 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 440; II, 117
* Eesti entsüklopeedia 14, 335
* University of Tartu: Faculty of law: directory. Trt, 1994, 47; Trt, 2001, 153–154
Tannil Kriisa

**Tannil Kriisa** (21. november 1866 Kokemäe – 24. veebruar 1940) oli eesti orelimeister, üks vendadest Kriisadest, firma "Orelimeistrid vennad Kriisad" asutajaid.

Ta sündis Haanja vallas Kokemäe külas Miku talus Peeter Kriisa kolmest pojast noorimana ning õppis Koke vallakoolis. Oreliehitusega hakkas ta katsetama juba varases nooruses: esimene orelivile valmis 12-aastaselt. Esimene täielikult tema ehitatud orel oli koduorel-positiiv väikesele Pressi algkoolile.

Tannili eestvõttel loodi koos vendade Jakobi ja Juhaniga firma "Orelimeistrid vennad Kriisad". 1886. aastal valmis esimene kirikuorel Misso kogudusele.

Tannil ja Alvine Kriisal sündis Kokemäel neli poega: Eduard, Aksel, Rudolf ja Harry.

Kolme venna ühistööna valmisid kirikuorelid kuni 1930. aastate alguseni. Pärast seda jäi põhikoormus Tannili ning ta nelja poja kanda.

Tannil Kriisa on maetud Rõuge vanale kalmistule. Tema haud on kultuurimälestis.

## Välislingid
*
Viktor Obet

**Viktor Obet** (ka **Victor Obed**; 10. märts (vkj 25. veebruar) 1913 Võru – 9. august 1999 Scotia, New Yorgi osariik, USA) oli eesti metsateadlane, maastikuarhitekt ja sõjaajaloolane.

## Elulugu
Viktor Obet oli jaamaülema poeg.

1932. aastal lõpetas Obet Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi, 1937 Tallinnas sõjakooli (suurtükiväelipnikuna), 1939 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakonna cum laude, õppis 1938–1941 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. EÜS-i liige ja vilistlane.

Obet töötas 1936 TÜ  nooremassistendina, 1937–1940 AS-is Eesti Metsatööstus, ka Tartu ja Valga saeveskis ning Aakre metskonnas, oli 1940–1941 Põhja Paberi- ja Puupapivabriku inspektor, 1941–1944 Metsade Valitsuse metsatööstusosakonna vanemreferent.

Põgenes 1944 Rootsi, kus töötas Rootsi Kuninglikus Metsaülikoolis arvutustöödel, täiendades ennast ühtlasi erialaliselt. Siirdus 1948 USA-sse, õppis 1948–1950 Syracuse'i Ülikooli New Yorgi metsakolledžis, omandades magistrikraadi metsakasutuses, väitekiri käsitles puidukasutuse parandamise võimalusi USA-s. Omandas enesetäiendamise teel ka maastikuarhitekti kutse. Töötas 1950–1978 New Yorgi parkide valitsuses.

Pensionil olles uuris Obet Eesti ajalugu, peamiselt Eesti Vabadussõda, mille tulemusena valmis 2200-leheküljeline käsikiri (säilitatakse Kaitseministeeriumi arhiivis). Tegutses Eesti taasiseseisvumise nimel. Rootsis tegutses Eesti Komitees ja Eesti Abi Keskuses, USA-s oli Eesti Kooli Fondi asutajaid, töötas Ameerika Hääle New Yorgi osakonnas.

## Teoseid
*Märkmeid USA metsatööstusest. Eesti Metsamees Eksiilis 5. Stockholm 1950

## Viited

## Kirjandus
*K(ruuse), R. Uus metsateaduse magister. // Eesti Metsamees Eksiilis 7. Stockholm 1951. Lk 38
*Malev Margus. Victor Obet – 80. // Eesti Mets (1993) 1, 27–28
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. Tartu 1994, III, 111
*Malev Margus. Eesti Mets (1999) 11, lk 17
*Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakond. Tartu 2000. Lk 42
*Eesti entsüklopeedia 14. Lk 334–335

## Välislingid
*
*TLÜAR väliseesti isikud
Aleksandr O'Connel-Bronin

**Aleksandr O'Connel-Bronin** (sündinud 2. septembril 1952 Tartus) on Eesti füüsik.

## Elulugu
1969. aastal lõpetas O'Connel-Bronin Tartu 4. Keskkooli, 1974 TÜ füüsikaosakonna. 1979 kaitses ta füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi TA FI-s väitekirjaga "Свободные и автолокализованные экситоны в кристаллах LiH и NaI". 1975–96 oli ta FI teadur.

## Teadustöö
Aleksandr O'Connel-Bronini uurimisvaldkond on eksitonid laia keelutsooniga kristallides.

## Teoseid
* "Экспериментальное проявление поляризованного взаимодействия экситонов с фононами в широкощелевом диэлектрике" (kaasautor V. Plehhanov) // Письма в ЖЭТФ (Ж. эксперим. и теор. физики) 27 (1978) 1
* "Polariton emission in LiH, LiD and NaI single crystals" (kaasautor V. Plehhanov) // Phys. Status Solidi (b) 86 (1978) 2
* "Resonant Raman scattering in crystals with self-trapping excitons" (kaasautor V. Plehhanov) // Phys. Status Solidi (b) 95 (1979) 1
* "Exciton states of lithium hydride in LiH1-z Fz solid solutions" (kaasautor) // Phys. Status Solidi (b) 179 (1993) 2
* "Influence of cleavage in liquid helium on the shape of the n=1 exciton reflection band in KI and RbI crystals" // J. Phys. C: Condensed Matter, 6, 15 (1994)

## Viited

## Kirjandus
*
Gustav Reinhold Nyländer

**Gustav Reinhold Nyländer** (umbes 1775 Tallinn – 23. mai 1825 Kissy, Sierra Leone) oli misjonär ja keeleteadlane, eesti afrikanistika rajaja.

## Elulugu
Gustav Reinhold Nyländer oli rootsi-soome päritolu, ema poolt tõenäoliselt eestlane.

Aastatel 1803–1805 õppis ta Berliinis misjoniseminaris (nn Jänicke koolis). 1805 asus ta Inglismaal Kirikumisjoniühingu teenistusse, 1806 lähetati ta misjonitööle Aafrikasse. Elas ja töötas kuni surmani Sierra Leones, sh 1812–1818 bulomite ja 1818–1825 temnede asualal. Rajas Sierra Leones esimese regulaarselt tegutseva kooli.

## Teadustöö
Nyländeri bulomi keele uurimused olid teedrajava tähtsusega. Ta töötas ladina kirja alusel välja bulomi keele tähestiku, koostas selle keele grammatika ja õigekirjaõpiku (1814), bulomi-inglise ja inglise-bulomi sõnaraamatu ning bulomikeelse usutekstide lugemiku. Tema Matteuse evangeeliumi bulomikeelne tõlge oli esimesi Piibli tõlkeid Aafrika põlisasukate keelde. Nyländer kogus ka sealset rahvaluulet ja etnograafilist ainestikku.

## Teoseid
*Grammar and vocabulary of the Bullom language. London 1814
*A spelling book of the Bullom language, with a dialogue and scripture exercises. London 1814
*Lum Keleng. London 1816
*Selected parts of common prayer. London 1816

## Viited

## Kirjandus
*Magazin für die neueste Geschichte der protestantischer Missions- und Bibelgesellschaften. Basel 1816–1822, 1826, 1839, 1851
*Mart Siiroja. "Eesti misjonär Gustav Reinhold Nyländer Sierra Leones 19. sajandi algul". // Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat 1988–1993. *Annales Litterarum Societatis Esthonicae 1988–1993*. Tartu 1995. Lk 106–144
*Eesti entsüklopeedia 14. Lk 334
*Karin Hiiemaa. "Südame kutsel: Eesti misjonärid Aafrikas". Tallinn 2000

## Välislingid
*
Jaan Nüssik

**Jaan Nüssik** (28. veebruar 1931 Polli vald, Karksi kihelkond, Pärnumaa – 22. september 2020) oli eesti keemik.

## Elulugu
Jaan Nüssik oli möldri poeg.

1951. aastal lõpetas ta Tartu 5. Keskkooli, 1956 TRÜ keemiaosakonna, 1961–1965 NSVL TA Maagileiukohtade Geoloogia, Petrograafia, Mineraloogia ja Geokeemia Instituudi (Moskva) aspirant, geoloogia-mineraloogiakandidaat (1969, samas).

Ta oli 1957–1965 NSVL TA Maagileiukohtade Geoloogia, Petrograafia, Mineraloogia ja Geokeemia Instituudi nooremteadur, 1965–1976 Venemaa Mineraalide Sünteesi ja Kristallide Kasvatamise TUI noorem- ja vanemteadur, 1976–1984 NSVL TA Komi filiaali vanemteadur (Sõktõvkaris), 1984–1998 TTÜ ehitusmaterjalide labori vanemteadur.

## Teadustöö
Tema uurimisvaldkonnad on kristalli- ja ligandite välja teooria, emissioonspektraalanalüüs, mineraalide adsorptsioonspektroskoopia, daikide keemiline koostis granitoidides, mineraalide süntees ja kristallide kasvatamine. Osalenud paljudes ekspeditsioonides (Siberis, Kasahstanis, Sahhalinil, Komis jm). 

## Teoseid
Üle 60 teaduspublikatsiooni, sh 5 monograafiat; 8 autoritunnistust.

## Liikmesus
*1976–1986 Venemaa Mineraloogide Ühing
*1984 Eesti Keemiaselts

## Viited

## Välislingid
*
Viesturs Jansons

**Viesturs Jansons** (sündinud 23. juulil 1958) on läti päritolu Eesti balletitantsija.

Ta lõpetas 1976. aastal Riia Koreograafiakooli.

Ta oli aastatel 1976–1991 Läti Rahvusooperi balletisolist ja 1996–1997 Läti Rahvusooperi balletitrupi kunstiline juht. Aastatel 1991–1996 ja 1997–2001 oli ta balletisolist Estonia teatris. 2013. aasta seisuga on ta Tallinna Balletikooli õppejõud.

## Tunnustus
* 1993 Eesti Teatriliidu balletiauhind
* 2009 Läti Vabariigi Kolme Tähe orden (IV järk)

## Isiklikku
Tema abikaasa on Kaie Kõrb. Neil on kaksikud pojad Eduard ja Raimond (sündinud 2007). 

Varasemast suhtest on tal tütar (sündinud 1984).

## Viited
Mina ja keskkond

**Mina ja keskkond** on koolieelsetes lasteasutustes käsitletav valdkond. Selles valdkonnas käsitletakse teemasid nii loodus- kui ka ühiskonna- ja inimeseõpetusest.
 

## Viited
Soojusliikumine

**Soojusliikumine** on aineosakeste korrapäratu liikumine. Soojusliikumise keskmine kineetiline energia määrab keha temperatuuri.

## Vaata ka
* Browni liikumine
* Soojus
Vicente Blasco Ibáñez

**Vicente Blasco Ibáñez** (29. jaanuar 1867 – 28. jaanuar 1928) oli hispaania kirjanik ja stsenarist. Ta lavastas ka filme.

## Teosed eesti keeles
* "Viinaladu" ("La Barraca", tõlkinud Emma Reinthal; Tallinn, 1911)
* "Areen" ("Sangre y arena", tõlkinud H. Agumees; Tallinn: Elu, 1930)
* "Neetud maa" ("La Barraca", tõlkinud Aleks Sepp; Tartu: Loodus, 1934)
* "Surnud käsivad" ("Los muertos mandan", tõlkinud Aleks Sepp; Tartu: Loodus, 1936)
* "Valencia lood" ("Cuentos valencianos", tõlkinud Aleks Sepp; Loomingu Raamatukogu 21, 1958)
Hélène

**Hélène** on prantsuspärane naisenimi.

See nimi tuleneb vanakreeka mütoloogia tegelaskuju Ilusa Helena nimest.

## Nime kandjaid
***[[Hélène Dubreuil]]** on filmikunstnik, kes nimetati 2012 Oscari kandidaadiks.
***[[Hélène Fourment]]** (1614–) oli Peter Paul Rubensi abikaasa ja modell.
***[[Hélène Gordon]]** on moeajakirja Elle asutaja.
***[[Hélène Silfverschiöld]]** (1968–) on rootsi aadlik.
***[[Hélène Vallier]]** (1932–1988) oli prantsuse näitleja.
***[[Elisabeth (Belgia printsess)|Élisabeth Thérèse Marie Hélène]]** on Belgia troonipärija.

## Vaata ka
*Helena (eesnimi)
*Helene (eesnimi)
Laima Vaikule

**Laima Vaikule** (sündinud 31. märtsil 1954 Cēsises) on läti estraadilaulja ja näitleja.

Tema isa Stanislavs Vaikulis oli tööline. Ema Janina Vaikule (surnud 2015) oli algul müüja, seejärel poe direktor. Kui ta oli kolmeaastane, kolis pere Riiga. Laima lõpetas põhikooli ja astus siis meditsiinikooli.

Ühtlasi tegeles ta laulmisega. Tema õpetaja oli Leonid Zahodnik, kes tegi koostööd Raimonds Paulsiga. Kui Vaikule oli 15-aastane, laskis Zahodnik Vaikulel Paulsile laulda. Paulsile esitus meeldis ning ta võttis Vaikule enda juhitud Riia raadio- ja televisiooniorkestri solistiks.

Talle omistatakse Nõukogude Liidu estraadil esimesena miniseeliku kandmist.

1970 tutvus Vaikule Andrei Latkovskiga (sündinud 1949). Latkovski oli algul Vaikule saatebändi basskitarrist, hiljem lauljatari mänedžer. Alates 1978 elavad nad vabaabielus. Lapsi neil pole. 2010, 56-aastaselt püüdis Vaikule kunstliku viljastamise abil last saada, kuid rasedus katkes. Vaikule on Raimonds Paulsi tütretütre Monika-Ivona (sündinud 1994) ristiema.

Laima Vaikule on loomade õiguste eest võitleja. Eetilistel põhjustel on ta taimetoitlane.

Vaikulel on kaks kodu, Riias ja Moskvas.

2018. aasta alguses teatas Vaikule, et ei sõida Krimmi esinema, ükskõik kui suurt honorari talle ka ei makstaks. Pärastpoole selgitas ta, et keeldumise põhjuseks on Euroopa Liidu ja Läti kehtestatud sanktsioonid ning pärast nende mahavõtmist poleks tal midagi Krimmis esinemise vastu. 2022. aasta veebruaris mõistis ta hukka Venemaa sissetungi Ukrainasse.

## Viited

## Välislingid
* Verni Leivak. Laima Vaikule lavale elatud elu, Postimees (Arter), 19. mai 2012
Max Frisch

**Max Rudolf Frisch** [maks friš] (15. mai 1911 Zürich – 4. aprill 1991 Zürich) oli Šveitsi kirjanik.

## Tunnustus
*1958 Georg Büchneri auhind

## Eesti keeles ilmunud teosed
* "Härra Biedermann ja tulesüütajad" (kuuldemäng "Herr Biedermann und die Brandstifter", tõlkinud Aleksander Kurtna; Loomingu Raamatukogu 48, 1961)
* "Homo faber" (tõlkinud Ain Kaalep; Loomingu Raamatukogu 44–46, 1965)
* "Stiller" (tõlkinud Rita Tasa; Tallinn: Eesti Raamat, 1968)
* "Don Juan ehk armastus geomeetria vastu. Eluloomäng" (näidendid "Don Juan oder Die Liebe zur Geometrie" ja "Biographie: Ein Spiel", tõlkinud Vidrik Kivilo ja Harald Rajamets; Loomingu Raamatukogu 42–44, 1969)
* "Sinihabe: filmistsenaarium Krzysztof Zanussi filmile" ("Blaubart: ein Buch zum Film von Krzysztof Zanussi", tõlkinud Tiiu Kokla; Loomingu Raamatukogu 38, 1988)
* "Olgu mu nimi Gantenbein" ("Mein Name sei Gantenbein", tõlkinud Uno Liivaku; Tallinn: Monokkel, 1996)
* "Montauk" (tõlkinud Helgi Loik; Tallinn: Varrak, 1997)
Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia osakond

**Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia osakond** on Tartu Ülikooli Tartu Ülikooli maailma keelte ja kultuuride instituudi koosseisu kuuluv allüksus, kus õpetatakse klassikalist filoloogiat bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõppes. Kuni 2014. aasta lõpuni oli see germaani, romaani ja slaavi filoloogia instituudi allüksus.

Osakond avati 1990. aastal, siis kandis see klassikalise ja romaani filoloogia kateedri nimetust, alates 2008. aastast on nimetuseks klassikalise filoloogia osakond. Klassikalise filoloogia korraline professor oli 1990. aastast kuni emeriteerumiseni 2012. aastal Anne Lill, 2012–2017 oli professoriks Kristi Viiding, alates 2018 Janika Päll. Osakonna õppejõudude ja teadustöötajate hulka kuuluvad Maria-Kristiina Lotman, Kadri Novikov, Ivo Volt, Kaidi Kriisa ja Neeme Näripä.

Osakond on olnud üks konverentsisarja Colloquium Balticum korraldajaid.

Osakond tegutseb Tartus, Lossi tänav 3.

## Viited

## Välislingid
* TÜ klassikalise filoloogia osakonna koduleht
St. Petersburg

**St. Petersburg** (lühendita kuju **Saint Petersburg**) on linn Ameerika Ühendriikides Florida osariigis Pinellase maakonnas.

St. Petersburg asub Florida poolsaare läänerannikul Tampa lahe ääres. Linn asutati 1888. aastal. Asula on saanud nime Peterburi järgi, kus üks linna asutajatest Peter Demens (Pjotr Dementjev) oli veetnud osa oma noorpõlvest.

St. Petersburg kuulub koos Tampa ja Clearwateriga linnastusse, mida nimetatakse Tampa lahe piirkonnaks. 

St. Petersburgi elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 244 769.

Üks linna suuremaid tööandjaid on investeerimisfirma Raymond James.

Linnas tegutseb pesapallimeeskond Tampa Bay Rays.

St. Petersburgis asub Salvador Dalí muuseum.

Linnas asus Wikimedia Foundation alates asutamisest kuni 2007. aastani, mil sihtasutus kolis San Franciscosse.

St. Petersburgi sõpruslinnad on Takamatsu Jaapanis ja Peterburi Venemaal.

## Välislingid

* Linna koduleht
Kerogeen

**Kerogeen** on põlevkivis sisalduv orgaaniline substants. See on kõrgmolekulaarsete polüfunktsionaalsete orgaaniliste ainete segu, mis peale süsiniku ja vesiniku sisaldavad ka hapnikku, väävlit ja lämmastikku. See pärineb veekogudes elutsenud organismide jäänustest. Kerogeen on orgaanilistes lahustites vähelahustuv amorfne aine. 

Kerogeeni võib põlevkivis sisalduda 75–80%, kuid harilikult ei ole seda enam kui 20–30%. Eesti põlevkivide – kukersiidi ja diktüoneemaargilliidi – kerogeenil on erinev koostis. Kukersiitse põlevkivi elementaarkoostis on 76–78% C, 9–10% H, 9–12% O, 1,2%–2,1% S, 0,2–0,5% N ja 0,1–0,9 Cl. Kerogeeni energeetiline väärtus võib olla 30–40 MJ/kg.

## Vaata ka
*Põlevkivi
*Põlevkivikeemia

## Viited
Kloun

**Kloun** on iseloomulikult kostümeeritud koomiline etendaja, kes oma tegevusega püüab publiku meelt lahutada.

Tavaliselt kuuluvad klouni kostüümi juurde värviline parukas, suur punane ümmargune nina, üleloomulikult suured jalanõud ja groteskne grimm. Mõnedel lastel esineb klounihirm ehk koulrofoobia. Klounidele on hirmuäratava kuvandi andnud ka Ameerika Ühendriikide sarimõrvar John Wayne Gacy (hüüdnimega Killer Clown).

Klounid võivad töötada tsirkuses, teatris, laatadel, pidudel.

## Klounidena esinenud tähelepanuväärsed eesti näitlejad ja trupid
* Trio Parmi ehk Johann Parmi (1863–1913), Sergei Parmi (1861–?) ja Aleksander Meermann (Meerman) – tegutsesid 1892–1909.
* Max ja Lex (ka Maks ja Leks) ehk Anton Niilman (1892–1935, varem ka pseudonüümiga "Fantomas") ja Julius Aleksander Koppel (1893–1935) – tegutsesid alates 1920. aastatest.
* Mehrmann (Aleksander Meermann) – "Eesti esimene muusikaline kloun". Tegutses koos vendade Parmidega. 
* Kloun Magnus – tegutses alates 1920. aastatest. 
* Otsing – tegutses Räpinas. 
* Valdur – tegutses 1920. aastatel koos Magnusega. 
* Karl Stamm – tegutses 1930. aastatel Valgas. 
* Lõru (W.[oldemar] Puussepp) 
* Harry
* Nigul
* Paul Kuusik
* Jumbo (Harald Saarens, ka Harald Zahrens)
* Kivilombi Ints (Hendrik Saar)
* Madis ja Priidu – tegutsesid 1930. aastatel.
* Evi ja Ints – tegutsesid 1930. aastatel.
* Clo-Clo (ka "Glo Glo") – tegutses 1930. aastatel koos Magnusega.
* Roland – tegutses 1930. aastatel koos Magnusega.
* Cossa – tegutses 1940. aastatel koos Magnusega.
* Niimand – tegutses Tartus 1930. aastatel.
* Rolly ja Arry (väliseestlased, vennad Jõgimarid) – tegutsesid 1970. aastatel.
* Porro Brothers (väliseestlased, Harry Jõgimar koos poegadega) – tegutsesid 1970. aastatel.
* Tormi Kevvai
* Aita Vaher
* Dr. Klouni trupp: Kloun Manni (Marika Reiko), Kloun Triibu (Ly Lõhmus), dr Kloun Kelluke (Inga Kukk), dr Kloun Säde (Leeni Tammeväli) ja dr Kloun Ahhaa (Liisa Kuusk) – tegutsenud alates 2008. aastast, lastehaiglate patsientide lõbustajad.
* Piip ja Tuut ehk Haide Männamäe ja Toomas Tross
Aksel Kriisa

**Aksel Kriisa** (19. oktoober 1904 Kokemäe, Haanja vald – 15. august 1949 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti vaimulik ja orelimeister.

Ta sündis Kokemäel, Haanja vallas orelimeister Tannil Kriisa pojana. Ta lõpetas aastal 1925 Võrus gümnaasiumi. Aastatel 1925–1931 õppis ta Tartu Ülikoolis teoloogiat. Vaimulikukutseks valmistudes töötas prooviaastal Otepää Maarja koguduses. Ordineeriti 5. veebruaril 1933 Tallinna toomkirikus õpetajaks.

Ta oli aastatel 1933–1934 Saaremaa praostkonna vikaarõpetaja, aastatel 1934–1941 Mustjala Anna koguduse õpetaja.

Aastal 1941 ta arreteeriti NKVD poolt. Ta suri GULAG-i vangilaagris Venemaal.

## Isiklikku
Tema isa Tannil Kriisa ning isa vennad Jakob ja Juhan olid eesti orelimeistrid. Rohkem või vähem orelimeistrid olid ka tema vennad Eduard, Harry, maalikunstnik Rudolf, ka tema ise.

## Viited
San Salvadori saar (Bahama)

**San Salvadori saar** on saar Bahama saarestikus, kuulub Bahamale.

Kuni 1925. aastani oli saare ametlik nimi **Watlingi saar**.

Saarel on mitmeid kauneid liivarandu ning peamine majandusharu on turism. 2010. aastal elas seal 930 inimest. Saarel asub San Salvadori rahvusvaheline lennujaam.
Ainetu toode

**Ainetu toode** ehk **mitteaineline toode** ehk **mittemateriaalne toode** ehk **immateriaalne toode** on ostu-müügi objekt majanduslikus käibes, mis ei ole ei aineline ese ega voog (nt elektrienergia), vaid esineb teatud laadi tegevusena või teabe edastamisena. Vaimne toode. 

Mõistet "ainetu toode" hõlmab tänapäeval mõiste "teenus" kõige laiemas tähenduses.

## Vaata ka
*Aineline toode

## Viited
Madeira (vein)

**Madeira** on kange portugali vein, mis on saanud nime Madeira saare järgi. Madeirat toodetakse Tinta Negra Mole viinamarjadest. Alates 1993. aastast on tootjad seadusega kohustatud etiketil kasutama üldmõistet, mis näitab veini magusust [*seco* (kuiv), *meio seco* (poolkuiv), *meio doce* (poolmagus) ja *doce* (magus)]. Veinid, mille etiketil on Sercial, Verdelho, Bual või Malmsey, peavad 85% ulatuses koosnema nimetatud sordist. Nende etiketil on tavaliselt nende vanus:

* **Finest** (3 aastat) – seda stiili kasutatakse tavaliselt toiduvalmistamiseks.
* **Reserve** (5 aastat) – see on lubatud miinimumvanus etiketil.
* **Special Reserve** (10 aastat) – alates sellest ajast on vein valminud loomulikul moel, mitte läbi kunstliku kuumutamise.
* **Extra Reserve** (üle 15 aasta) – seda stiili toodetakse harva. Paljudel tootjatel ulatub vanus 20 aastani või toodetakse *colheita*´na. See stiil on täidlasem kui Special Reserve Madeira.
* **Colheita** või **Harvest** – selle stiili vein on kokku segatud ühe aastakäigu veinidest, aga vanus on lühem kui tõeline Vintage Madeira. Veini etiketil võib olla aastakäik, aga kindlasti on seal sõna *colheita*.
* **Vintage** või **Frasqueira** – selle stiili vein peab olema vähemalt 20 aastat vana.

## Viited:
George Steiner

**Francis George Steiner** (23. aprill 1929 Pariis – 3. veebruar 2020) oli Viinist pärit juudi perekonnas sündinud Ameerika Ühendriikide kirjandusteadlane, kriitik, esseist, filosoof, kirjanik, tõlkija ja õppejõud.

## Haridus
George Steiner sündis Pariisis, kus sai ka alghariduse. 1940. aastal kolis perekond Ameerika Ühendriikidesse. Ta sai bakalaureusekraadi Chicago Ülikoolist, magistrikraadi Harvardi Ülikoolist ning doktorikraadi Oxfordi Ülikoolist.

## Töö
1952–1956 töötas ta Londonis ajalehe The Economist toimetuses. 

1956. aastal naasis Steiner Ameerika Ühendriikidesse, kus osales Princetoni Ülikooli Institute for Advanced Study töös. Aastail 1958–1959 oli ta Fulbrighti professor Austrias Innsbruckis, 1961. aastal sai temast Cambridge'i Ülikooli Churchilli Kolledži asutajaliige. 

Pärast aastatepikkust tegutsemist vabakutselise kirjaniku ja õppejõuna sai ta 1974. aastal Genfi Ülikooli inglise ja võrdleva kirjanduse professoriks. Sellel kohal töötas ta kuni emeriteerumiseni 1994. aastal. Seejärel on ta olnud Oxfordi Ülikooli St Anne'i Kolledži võrdleva kirjanduse professor (1994–1995) ja Harvardi Ülikooli luuleprofessor (2001–2002).

## Tunnustus
1984. aastal sai ta Auleegioni ordu liikmeks, alates 1989. aastast on ta Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia auliige, 1998. aastal sai ta Briti Akadeemia liikmeks. Ta on kaheksa ülikooli audoktor.

## Teoseid eesti keeles
Eesti keeles on ilmunud George Steineri "Valik esseid" (tõlkinud Triinu Pakk, Loomingu Raamatukogu 33–34, 2008).

## Viited
Narva raad

**Narva raad** oli Narva ajalooline linna kohtu- ja valitsusorgan (raad) 14. sajandist kuni 1889. aastani. 

Rootsi valitsusajal 17. sajandi esimesel poolel (kuni 1644. aastani) oli Narva raes ametis üks bürgermeister ja 3–4 raeliiget. 1644. aastal suurendati raekolleegiumi liikmete arvu, bürgermeistrite arv tõsteti kahele ja raeliikmete oma seitsmele ning 1645. aastast suurendati raeliikmete arvu kaheksale. 17. sajandi keskpaigast alates oli Narvas ka eraldi justiitsbürgermeistri ametikoht. 1653. aastal nimetati ametisse Narvas linnusekrahv, Philip von Crusenstiern, kes oli ka Eesti- ja Ingerimaa kommertsdirektor asukohaga Narvas. Linnusekrahvi ülesandeks oli peale Narva linnaelu järelevalve.

Narva määratud kuninglik bürgermeister Jacob Fougt (ametiaeg 1644–1653), kes oli varem Nyköpingi raehärra ja 1643. aastal Nyeni bürgermeister, viis sisse raekorralduse Rootsi ja Soome eeskujul, suurendas Narva rae bürgermeistrite ja raehärrade arvu, rae ametnikega tegutsesid linnasekretär ja arvehärra ning kohtufoogt, raele maksti töötasu. 1644. aastal asutati Narva linnas ka alamkohus (Niedergericht) (nimetatud ka foogtikohtuks) ja Fougt moodustas Stockholmi keskvalitsuse eeskujul Narva raes justiits-, kaubandus-, tsunftilise ja ehituskolleegiumi, mis viimane valvas linna tulude-kulude, tuletõrje ja ehituste üle.

Justiitskolleegium hoolitses õigusemõistmise ja korra eest linnas. Kaubanduse- ja tööstuse- (ehk kommerts-)kolleegiumi järelevalvele allusid kõik kodanike toitumisalad, peamiselt kaubandus ja käsitöö ning eesmärk oli edendada Narva kaubandust (Lääne–Euroopa ja Venemaa vahelise kaubanduse tagasimeelitamiseks Narva) ja aitama ametitel arendada käsitööd. Ehituskolleegiumile, millele allus linna kassa ja majanduslikud ettevõtted ning järelevalve kõrval linna tulude ja kulude üle (kruntide rent, kodanikuksastumise maks, trahvirahad, kontributsioon, portoorium, aktsiis, kaaluraha, ranna- ja tündriraha, võõrasteõue tulu, lubjaahju sissetulekud jne), pidi kolleegium juhtima ehitustegevust linnas.

Alates 1648. aastast, seoses Ivangorodi ühendamisega Narvaga, oli Narva raes ametis 3 bürgermeistrit ja 11 raeliiget, kusjuures viimastest üks täitis kammereri, teine kohtutoogti ja kolmas linnasekretäri kohuseid.

Narva raad nimetas ametisse ja vabastas ametist linnaametnikud; andis linnakodanikele kodanikustaatuse; kinnitas gildide põhikirjad (reeglid); reguleeris kaubandushindu; tegeles kohtu-, usu- ja haridusasjade haldamisega linnas; juhendas madalama astme kohtuid, haldas linnavarasid ja koole ja vastutas maksude kogumisest ja vägede majutamise eest.

Põhjasõja järel, pärast Narva liitmist Venemaa keisririigis Peterburi kubermangu, allus Narva raad Peterburis asuvale Liivimaa ja Eestimaa Asjade Justiitskolleegiumile administratiivasjades ja Eestimaa Ülemmaakohtule kohtuasjades. Narvas kehtestati 1873. aastal (Balti kubermangudes üldiselt 1877. aastal), 1870. aasta Vene linnaseadus ja magistraat muutus taas vaid kohtuinstantsiks ja 1889. aastal toimunud justiitsreformiga likvideeriti magistraadid lõplikult.

## Narva bürgermeistrite loend

## Vaata ka
*Narva raekoda
*Narva linnapea

## Viited

## Välislingid
*
Robert Musil

**Robert Musil** (6. november 1880 Klagenfurt – 15. aprill 1942 Genf) oli Austria kirjanik.

Musili lõpetamata jäänud mahukat romaani "Omadusteta mees" ("Der Mann ohne Eigenschaften") peetakse modernismi üheks olulisimaks esindajaks kirjanduses.

## Eesti keeles ilmunud teosed
* "Kolm naist" ("Drei Frauen", tõlkinud Peeter Tulviste; Loomingu Raamatukogu 12/13, 1972)
* "Kasvandik Törlessi hingeheitlused" ("Die Verwirrungen des Zöglings Törless", tõlkinud Mati Sirkel; Tallinn: Eesti Päevalehe Kirjastus, 2005)
* "Omadusteta mees" ("Der Mann ohne Eigenschaften", tõlkinud Mati Sirkel; Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2006, 3 köidet)
Rona Nishliu

**Rona Nishliu** (sündinud 25. augustil 1986 Mitrovicës) on Albaania laulja ja raadiosaatejuht.

Ta esindas Albaaniat 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Bakuus albaaniakeelse lauluga "Suus" (eesti keeles "Isiklik"), millega saavutas finaalis 146 punktiga 5. koha, mis on seni Albaania parim koht Eurovisiooni lauluvõistlusel.

Ta on õppinud lastemuusikakoolis klaverit. 

Ta korraldas heategevuskontserte juba üliõpilasena. Ta on Kosovo Riikliku Autismi Assotsiatsiooni aktivist.
Kirehe ringkond

**Kirehe ringkond** on 2. järgu haldusüksus (*akarere*) Rwanda kaguosas Idaprovintsis.

Kirehe piirneb lõunas Burundi ja idas Tansaaniaga. Ida- ja lõunapiir kulgeb piki Kagera jõge.

Suurem osa alast on umbes 1350 meetri kõrgune platoo, kõrgemad mäed on 1700–1800 meetri kõrgused Mahama ja Migongo. Kirehe ala katab valdavalt savann, kus kasvavad peamiselt akaatsiad. Suurem osa looduslikult kasvanud metsast on maha raiutud, kuid metsade taastamiseks istutatakse eukalüpte, mände ja Mearnsi akaatsiat. Kirdeosas on soid ja järvi, sealhulgas Rwampanga järv. Äärmises kagutipus on Rusumo juga.

Ringkonna halduskeskus on Rusumo. Ringkond jaguneb 12 sektoriks (*imirenge*): Gahara, Gatore, Kigarama, Kigina, Kirehe, Mahama, Mpanga, Musaza, Mushikiri, Nasho, Nyamugari, Nyarubuye.

Tegeldakse peamiselt põllumajanduse (sealhulgas riisikasvatuse ja mesindusega) ning käsitööesemete valmistamisega.

Inimeste peamiseks energiaallikaks on puit; elektrienergia on kättesaadav vaid suuremates asulates. Rajamisel on Rwanda, Tansaania ja Burundi ühine 80-megavatine Rusumo hüdroelektrijaam.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Rwampanga

**Rwampanga** (ka **Mpanga**; **Kampanga**) on järv Rwanda idaosas Tansaania piiri lähedal.

Järv asub Idaprovintsis Kirehe ringkonna kirdeosas umbes 4 km kaugusel Tansaania piirist. Mõne kilomeetri kaugusel loodes asub Cyambwe järv.

Rwampanga pikkus kirde-edelasuunas on umbes 6,5 km ja suurim laius veidi üle 2 km.
Vicente Ehate Tomi

**Vicente Ehate Tomi** (sündinud 1968) on Ekvatoriaal-Guinea poliitik, kes oli 21. maist 2012 kuni 23. juunini 2016 Ekvatoriaal-Guinea peaminister.

Ta on varem olnud transpordi- ja kommunikatsiooniminister ning kuulunud Pan-Aafrika parlamenti.

## Välislingid
* INTERVIEW. Vicente Ehate Tomi, Minister of Transport, Technology, Posts and Telecommunications
Hasmogaamia

**Hasmogaamia** on enamikul taimeliikidel esinev õite tolmlemine avatud õiekatte korral.

Terminit kasutatakse eelkõige puhkudel, kui osa õisi on kleistogaamsed ehk arenevad avanemata.
Selliseid kahesuguseid õisi esineb näiteks kannikestel.

## Vaata ka
*kleistogaamia
Kleistogaamia

**Kleistogaamia** on mõnedel taimeliikidel esinev nähtus, mille korral õied tolmlevad suletuna ega avanegi. 

Kleistogaamsetes õites toimub isetolmlemine. Sel puhul õiepung areneb viljaks õit avamata.

Taimeliikidel, kellel leidub kleistogaamseid õisi (näiteks kannikesed) on osa õisi avanevad (hasmogaamsed). 

## Kleistogaamseid liike ja perekondi
**[[Bulbophyllum cleistogamum]]*
**Cleistocactus* – kleistokaktus
**[[Epilobium cleistogamum]]*
**Frailea* – imekaktus
**Impatiens* – lemmalts
**[[Masdevallia cleistogama]]*
**Oxalis acetosella* – jänesekapsas
**[[Pterygodium cleistogamum]]*
**Salvia cleistogama* – kinnisõieline salvei
**[[Silene wahlbergella]]*
**[[Solanum cleistogamum]]*
**[[Ternstroemia cleistogama]]*
**Viola* – kannike

## Vaata ka
*hasmogaamia
Soluna Samay

**Soluna Samay Kettel** (sündinud 27. augustil 1990 Guatemala linnas) on Taani laulja. Ta esindas Taanit 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Should've Known Better" ja sai finaalkontserdil 23. koha.

Laulmise ja tantsimisega hakkas ta tegelema 6-aastaselt, aidates oma isa, kes esines üle maailma tänavamuusikuna. 

Pere kolis 2000. aastal Atitláni järve äärest Bornholmi saarele.

Juba 10-aastaselt kirjutas ta laule, sest isa oli õpetanud ta mängima nii trumme, basskitarri kui ka kitarri. Nüüd elab ta perega Kopenhaagenis, kuigi peab end maailmakodanikuks. Soluna valdab viit keelt.

Debüütalbum "Sing Out Loud", mida Soluna salvestas kahe aasta jooksul, avaldati septembris 2011.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Leedu kirjanike loend

*Siin on loetletud [[Leedu]]s või [[leedu keel]]es kirjutavaid või kirjutanud kirjanikke.*

## A
* Jonas Aistis

## B
* Banguolis Balaševičius
* Alis Balbierius
* Jurgis Baltrušaitis
* Antanas Baranauskas
* Jonas Basanavičius
* Jonas Biliūnas
* Kazys Binkis
* Kazys Boruta
* Bernardas Brazdžionis
* Vytautas Bubnys

## C
* Petras Cvirka

## D
* Simonas Daukantas
* Mikalojus Daukša
* Janina Degutytė
* Kristijonas Donelaitis

## G
* Jonas Gaidamavičius
* Romualdas Granauskas
* Gintaras Graujauskas
* Juozas Grušas

## H
* Mikalojus Husovianas

## I
* Jurga Ivanauskaitė

## J
* Antanas Jonynas
* Antanas A. Jonynas

## K
* Antanas Kalanavičius
* Stasys Kašauskas
* Marius Katiliškis
* Ramūnas Klimas
* Saulius Tomas Kondrotas
* Vincas Krėvė-Mickevičius
* Vincas Kudirka
* Jurgis Kunčinas

## M
* Algimantas Mackus
* Vytautas Mačernis
* Jonas Mačiukevičius
* Maironis
* Justinas Marcinkevičius
* Martynas Mažvydas
* Eduardas Mieželaitis
* Adomas Mickevičius
* Antanas Miškinis
* Danielius Mušinskas
* Vincas Mykolaitis-Putinas

## N
* Henrikas Nagys
* Kęstutis Navakas
* Salomėja Nėris

## P
* Sigitas Parulskis
* Lazdynų Pelėda
* Vytautas Petkevičius
* Kornelijus Platelis
* Dionizas Poška

## R
* Henrikas Radauskas
* Bronius Radzevičius
* Undinė Radzevičiūtė
* Šatrijos Ragana
* Antanas Ramonas
* Vincas Ramonas
* Liudvikas Rėza

## S
* Kazys Saja
* Motiejus Kazimieras Sarbievijus
* Jurgis Savickis
* Ieva Simonaitytė
* Balys Sruoga
* Simonas Stanevičius
* Antanas Strazdas

## Š
* Alvydas Šlepikas
* Ignas Šeinius
* Paulius Širvys
* Antanas Škėma

## V
* Pranas Vaičaitis
* Antanas Vaičiulaitis
* Judita Vaičiūnaitė
* Juozas Tumas Vaižgantas
* Motiejus Valančius
* Indrė Valantinaitė
* Silvestras Valiūnas
* Tomas Venclova
* Antanas Vienuolis
* Gina Viliūnė
* Vydūnas

## Ž
* Žemaitė
Heinrich Rubenow

**Heinrich Rubenow** (surnud 31. detsembril 1462) oli Greifswaldi bürgermeister, kes on tuntud Greifswaldi ülikooli peamise asutajana.

Rubenow sündis Greifswaldi kodanikuperes, tema esivanemad olid samuti olnud bürgermeistrid. Rubenow sai alghariduse arvatavasti Greifswaldi Maarja kiriku kirikukoolis, 1433. aastal ta abiellus. Alates 1435. aastast õppis ta Rostocki ülikoolis, 1447. aastal sai ta ilmaliku õiguse alal doktorikraadi Erfurdi ülikoolis. 1449. aastal sai ta Greifswaldi bürgermeistriks.

Rubenow tegutses Greifswaldi ülikooli loomise nimel laial rindel, annetas raha ja ka oma raamatukogu. 1456. aastaks õnnestus tal oma plaanile saada ka Cammini piiskopi Henning Iveni ja Pommeri hertsogi Wartislaw IX toetus. Greifswaldi ülikool avati ametlikult 17. oktoobril 1456 Greifswaldi Nikolai kirikus. Avamisel osalesid nii Wartislaw IX kui ka piiskop Henning Iven. Viimase määras paavst Calixtus III bullaga ülikooli esimeseks kantsleriks. Rubenowist sai ülikooli viitsekantsler, hertsogi esindaja ülikooli konsiiliumis ja esimene rektor, talle anti ka ainuõigus ametisse seada ja vabastada õppejõude. Samas tekkisid Rubenowil Greifswaldis tõsised poliitilised vastuolud, mistõttu ta pidi 1457. aasta septembrist Stralsundis varjupaika otsima. Seejärel tugevdas ta oma positsiooni, pagendades linnast oma vastased, üks neist aga koguni hukati. 1459. aastal laiendas hertsog Wartislaw X Rubenowi õigusi ülikooli suhtes veelgi. Ent 1462. aasta viimasel päeval Rubenow mõrvati, ilmselt vanade poliitiliste vastuolude tõttu. Seejärel puhkesid linnas tõsised rahutused, mis suruti maha alles hertsogi vägede sissetungi järel.

1856. aastal, ülikooli 400. aastapäeval, avati ülikooli peahoone ees Heinrich Rubenowi mälestussammas.
Radio Studio 54 Network

**Radio Studio 54 Network** (tuntud ka kui *Studio 54 Network*) Itaalia on eraõiguslik raadiojaam, mis asub Locris Calabrias. Raadioprogrammi edastatakse FM-sagedusalas ja see on kuulatav 9 Lõuna-Itaalia provintsis: Reggio Calabria, Messina, Vibo Valentia, Catanzaro, Cosenza, Crotone, Lecce, Potenza ja Salerno provintsis.

## Välislingid
*Radio Studio 54 Networki koduleht
Richard de Bury

**Richard de Bury** (ka **Richard Aungerville** või **Aungervyle**; 24. jaanuar 1287 – 14. aprill 1345) oli inglise kirjanik, bibliofiil, benediktiini munk ja piiskop. 

Ta oli üks esimesi inglasest raamatukogujaid. Tema peateos "Philobiblon" on kirjutatud vaimulikesse õppimis- ja lugemisarmastuse sisendamiseks. Seda peetakse varaseimaks teoseks, mis käsitleb sügavuti raamatukogundust.

Ta sündis Bury St Edmundsi lähedal Suffolki krahvkonnas. Oxfordi Ülikoolis õppis ta filosoofiat ja teoloogiat ning temast sai benediktiini munk. Ta oli tulevase kuninga Edward III õpetaja ning hiljem Inglismaa varahoidja. Kuningas saatis teda 1330. ja 1333. aastal saadikuna paavsti juurde Avignoni. Esimesel neist reisidest kohtus ta muuhulgas Petrarcaga. 1333. aastal nimetas kuningas ta Durhami piiskopiks. Järgmistel aastatel reisis ta mitu korda diplomaatiliste ülesannetega mandrile. Hiljem lahkus ta poliitikast ning pühendus oma piiskopkonnale ja raamatukogu täiendamisele. Ta kogus käsikirju kaugelt ja lähedalt, päästes neid hoolimatute munkade käest. Tema armastus raamatute vastu on väljendatud ladinakeelses traktaadis "Philobiblon" (kreeka keeles 'raamatute armastus'). Richard de Bury lõpetas selle 1344. aastal ning see trükiti esimest korda aastal 1473. De Bury kirjeldab enda ja oma agentide pingutusi raamatute kogumisel. Ta kavatses Oxfordis oma raamatute baasil avada raamatukogu ning käsitles juba ka raamatute hoidmise ja laenutamise küsimusi. Ta suri aga enne oma kavatsuse täideviimist suures vaesuses ning ta raamatud jagati laiali.
Eesti Aeg

**Eesti Aeg** oli aastail 1991–1995 Eestis ilmunud nädalaleht. 

Ajalehte andsid välja AS MYYT ja AS Nädalaleht EESTI AEG. 

Esimene peatoimetaja oli Ivo Karlep.
Dünaamikamudel

**Dünaamikamudel** on matemaatiline mudel süsteemide ja protsesside käitumise uurimiseks. Dünaamikamudelid võivad olla formaliseeritud matemaatilised kirjeldused või numbrilised andmemassiivid (vt. Matemaatiline mudel). Dünaamikamudelite numbriliseks analüüsimiseks arvutitel kasutatakse nende simulatsioonimudeleid.

Tänapäeval on simulatsioonimudelite kasutamine väga levinud ilma ennustamisel ja tehniliste süsteemide, eriti automaatjuhtimissüsteemide arendamisel. Dünaamikamudel on enamasti tehniliste ja ajaliste piirangute tõttu tegeliku süsteemi lihtsustus mingi eesmärgi jaoks. Paljud tänapäeva automaatjuhtimissüsteemid sisaldavad juhtimisobjekti dünaamikamudelit.

## Vaata ka
*Modelleerimine
*Matemaatiline mudel
*Matemaatiline modelleerimine
*Automaatjuhtimine
Jean-Paul Belmondo

**Jean-Paul Belmondo** (9. aprill 1933 Neuilly-sur-Seine – 6. september 2021 Pariis) oli prantsuse näitleja. Tema hüüdnimi oli Bébel.

Tema isa Paul Belmondo oli Sitsiilia juurtega Alžeeriast pärit skulptor, kes suundus hiljem Prantsusmaale, kus Jean-Paul 1933. aastal sündis. Tema ema oli maalikunstnik. Noorena tegeles Belmondo jalgpalli ja poksiga. Ta õppis Pariisis riiklikus draamakunstikoolis.

Näitlejana alustas Belmondo tööd 1953. aastal. Filmidebüüdi tegi ta 1950. aastate teises pooles. Belmondo kogus eelkõige tuntust märuli- ja krimifilmidega. 1960. aastatel saavutas ta läbimurde Prantsuse uue laine filmides, mille hulka kuulusid muuhulgas "Hingetu" ("À bout de souffle"; 1960) ja "Hull Pierrot" ("Pierrot le Fou"; 1965). Tema teised tuntumad rollid olid filmides "Mees Riost" ("L'Homme de Rio"; 1964), "Aju" ("Le Cerveau"; 1969), "Borsalino" (1970), "Peur sur la ville" (1975), "L'Animal" (1977), "Professionaal" ("Le Professionnel"; 1981) ja "Ässade äss" ("L'as des as"; 1982).

Rolli eest filmides "Léon Morin, Priest" (1961) ja "Hull Pierrot" esitati ta Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinnale (BAFTA) parima välismaise meesnäitleja kategoorias. 1989. aastal pälvis Belmondo rolli eest filmis "Itinéraire d'un enfant gâté" Prantsuse filmiauhinna César parima meespeaosatäitja kategoorias. 1991. aastal sai ta Auleegioni ordeni ohvitseriks ja 2007. aastal komandöriks. 2016. aastal pälvis ta Veneetsia filmifestivalil elutööauhinna.

Belmondo suri 2021. aasta septembris 88-aastaselt. Tema tuhk maeti tema isa Paul Belmondo kõrvale Montparnasse'i kalmistule.

Belmondo oli kaks korda abielus ja tal oli neli last. Lisaks oli Belmondol suhe näitlejate Ursula Andressi ja Laura Antonelliga. Tema poeg Paul Belmondo (sündinud 1963) on endine võidusõitja, kes võistles muuhulgas Le Mansi 24 tunni võidusõidul (1985–2005) ja kahel hooajal (1992, 1994) Vormel 1 sarjas.

2020. aastal ilmus eesti keeles Belmondo autobiograafia "Tuhat elu on parem kui üksainus".

## Viited

## Välislingid

*
Ocean Endeavour

**Ocean Endeavour** (endine **Kristina Katarina** (2010–2014), **The Iris** (2000–2010), **Francesca** (1996–2000), ehitatud kui **Konstantin Simonov** (1982–1996)) on Dmitri Šostakovitš-klassi, projekt B-492 Soome ristluslaev, mis on ehitatud parvlaevana Stocnia Szczecinska im Adolfa Warskiego laevatehases Szczecinis Poolas Nõukogude Liidu tellimusel 1982. aastal. 2010. aasta suvel ja sügisel laeva moderniseeriti. 2012. aastal kasutas laevakompanii Kristina Cruises laeva Vahemerel ja Mustal merel.

## Ajalugu
Kiil pandi laevale tehasenumbriga B 492/03 Stocnia Szczecinska im Adolfa Warskiego laevatehases, laev lasti vette 17. aprillil 1981 ning anti 1982. aastal **Konstantin Simonovi** nime all üle Vladivostokis asuvale Kaug-Ida Merelaevandusele (FESCO-le). Laev asus oma esmareisile Riiast Kuuba saarele ja tagasi tuli Odessasse. Kaug-Idas laeval piisavalt tööd ei olnud ja seepärast otsustati laeva kasutada Mustal merel ning 10. augusti 1982. aasta otsusega anti laev üle Musta Mere Merelaevandusele.

Konstantin Simonovi kasutati Mustal merel, Vahemerel ja Läänemerel kruiisideks nõukogude ja välismaa turistidega. Pärast ristluslaeva Mihhail Lermontov uppumist 16. veebruaril 1986 oli Balti Merelaevandusel üks laev puudu, nii anti Konstantin Simonov 9. jaanuaril 1987 Leningradis üle Balti Merelaevandusele. Laeva kasutati Läänemerel liinil Leningrad–Helsingi–Leningrad.

1991. aastal käis Konstantin Simonov Tallinnas, et teater Estonia saaks sellega Rootsi külalisetendustele sõita, majutudes kogu külalisetenduste aja laeval.

18. mail 1996 arestiti Konstantin Simonov võlgade tõttu Kieli sadamas. Laeva ostis ettevõte Pakartin Shipping Co. Ltd ja nimetas selle ümber **Francescaks** ning heiskas laeval Küprose lipu. 2000. aasta septembris ostis laeva Abcus Shipping Ltd ja pani sellele nimeks **The Iris** ning heiskas Malta lipu. Mano Maritime kasutas seda laeva liinil Odessa–Haifa.

11. detsembril 2009 ostis Soome ettevõte Kristina Cruises selle 1A-jääklassiga laeva selleks, et välja vahetada 1960. aastal ehitatud Kristina Regina. 2010. aastal moderniseeriti laeva tublisti Kotkas ja Naantali laevatehases. 24. veebruaril 2010 nimetati laev ümber **Kristina Katarinaks**, see sõidab Soome lipu all ja kodusadam on Kotka.

2012. aastal kasutati laeva mais Vahemerel ja Mustal merel kuni Odessani, juunis Läänemerel, juulis Norra fjordides kuni Islandi ja Svalbardini, augustis ja septembris Vahemerel ning septembris jälle Mustal merel kuni Odessani.

5. augustil 2013 külastas Kristina Katarina viimast korda Tallinna.

8. jaanuaril 2014 müüdi laev välismaalastest investoritele.

## Vaata ka
* Ristluslaevade loend

## Viited


## Välislingid
* Kristina Katarina (до 08.2010 The Iris, до 09.2000 Francesca, до 11.1996 Константин Симонов) (vene keeles)
Aigeus

**Aigeus** (vanakreeka keeles Αἰγεύς) oli vanakreeka mütoloogias Ateena valitseja, Pandioni poeg ja Theseuse isa. 

Aigeuse võimu ohustas Kreeta valitseja Minos, kes nõudis ateenlastelt teatud aja tagant noormehi ja tütarlapsi Minotaurosele ohverdamiseks. Aigeuse poeg Theseus läks Kreetale ning tappis Ariadne abiga Minotaurose. Tagasiteel unustas ta aga heisata valged purjed, mis pidid kokkuleppe järgi tähistama edukat retke. Kui Aigeus nägi lähenemas mustade purjedega laeva, heitis ta end kaljult alla ja suri. Müüdi järgi tuleb sellest Egeuse (= Aigeuse) mere nimi.
Ariadne

**Ariadne** (vanakreeka keeles Ἀριάδνη) on vanakreeka mütoloogias Kreeta valitseja Minose ja Pasiphae tütar, Phaidra õde.

Ariadne armus Theseusesse, kes oli tulnud Kreetale, et päästa Ateena linn inimohvrite toomisest Minotaurosele. Ariadne andis Theseusele lõngakera, mille abil see leidis pärast Minotaurose tapmist labürindist väljapääsu (siit on pärit väljend "Ariadne lõng", mida kasutatakse juhtnööri tähenduses). Theseus lubas Ariadnega abielluda ning lahkus temaga koos Kreetalt, ent jättis ta magavana Naxose saarele maha. Tuntuima müüdiversiooni järgi võttis hüljatud Ariadne naiseks jumal Dionysos.
Elektervalgustus

**Elektervalgustus** on elektrit kasutav valgustus. 

## Vaata ka
*Valgustus (tehnika)
* Valgusti
* Lamp
* Valgusreostus