open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ringsuunaline raadiomajakas

**Ringsuunaline raadiomajakas** (lühend NDB, inglise keeles *non-directional beacon*) on lühimaa raadionavigatsiooniseade, mille abil on õhusõidukil võimalik kindlaks määrata oma asukoht.

Ringsuunaline raadiomajakas levitab enda ümber igas suunas kindla sagedusega raadiolaineid, mis on ICAO lisa 10 järgi vahemikus 190–1750kHz, kuigi tavaliselt töötab ringsuunaline raadiomajakas sagedusvahemikus 190–535kHz. Ringsuunaline raadiomajakas edastab oma sagedusel morse koodis pikkade ja lühikeste helisignaalidega määratud kolmekohalist tunnuskoodi.

## Leviala
Ringsuunalise raadiomajaka leviala suurus sõltub majaka võimusest ja maapinna reljeefist: mida suurem on võimsus, seda kaugemale signaal levib, samuti mida mägisem on maastik, seda halvemini signaal levib. NDB võimsusega kuni 25 W võib levida kuni 15 miili kaugusele, NDB võimsusega kuni 50 W kuni 25 miili kaugusele. NDB leviala suurust saab üldistada ka valemi kujul. NDB leviala teepikkust (r) üle maapinna kirjeldab järgmine valem:

r=2\sqrt{P}

kus r (nm) on teepikkus, P (W) on võimsus .

NDB leviala üle veepinna kirjeldab valem:

r=3\sqrt{P} . 

Suurem osa kasutusel olevatest ringsuunalistest raadiomajakatest on võimsusega 100–500 W, kuid leidub ka kuni 3000 W võimsusega ringsuunalisi raadiomajakaid.

## [[Automaatraadiopeilingaator]] (ADF)
Ringsuunaline raadiomajakas töötab õhusõidukis koos **automaatraadiopeilingaatoriga** (lühend ADF, ingl *automatic direction finder*), kus ringsuunaline raadiomajakas on raadiosaatja rollis ja automaatraadiopeilingaator vastuvõtja rollis. Automaatraadiopeilingaator määrab ringsuunaliselt raadiomajakalt saadud raadiosignaali suuna kasutades kahte antenni, ühte fikseeritud antenni ja teist pöörlevat antenni. Pöörleva antenni positsiooni muutmisega otsitakse täpset antenni asendit, kus raadiosignaali tugevus pöörlevale antennile on minimaalne, ehk pöörlev antenn on raadiosignaali suunaga risti.

## Probleemid ja piirangud

### Ööefekt
NDB saadetud raadiolained jõuavad vastuvõtjani kahel viisil: suurem osa lainetest järgib maa kumerust ning annab vastuvõtjale täpse signaali, kuid osa ülespoole suunatud laineid peegeldub ionosfääri tõttu maapinna poole tagasi, tekitades vastuvõtjas täpsusvigu. Peegeldatud laineid tekib rohkem öisel ajal ning kõige rohkem päikeseloojangul ja päikesetõusul. Ööefekt kehtib kõrge võimsusega raadiomajakate puhul, kuna efekt on märgatav vaid pikematel vahemaadel.

### Interferents
Kui alal leidub mitu samal sagedusel töötavat ringsuunalist raadiomajakat võib vastuvõtja edastada ebatäpset informatsiooni. Seetõttu hoidutakse mitme sarnase sagedusega NDB kasutamisest üksteisele lähedal. Sellegipoolest võib ööefekt põhjustada võimsamate NDB-de puhul ülekattuvusalasid, kus võib tekkida interferents.

### Äikesetormid
Äikesetormid tekitavad erinevaid raadiolaineid, mille tõttu võivad tormi keskme lähedal olevad vastuvõtjad näidata NDB suuna asemel äikesetormi keskme suunda.

## Viited
Swissairi lend 111

**Swissairi lend 111** (SR 111) oli 1998. aasta 2. septembril New Yorgi John F. Kennedy lennujaamast Šveitsi linna Genfi suunduv liinilend, mis tulekahju tagajärjel 5 meremiili Peggy’s Cove’ist edelas Nova Scotias Kanadas Atlandi ookeanisse kukkus. Lendu opereeris Swissairi kolmemootoriline reisilennuk McDonnell Douglas MD-11. Õnnetuses hukkusid kõik pardal olnud 229 inimest. Juhtum on Swissairi kõige ohvriterohkem õnnetus.

## Ajajoon
Lend väljus JFK lennujaamast 2. septembri õhtul kell 20.18 kohaliku aja järgi (UTC-04.00). Kell 21.10, lennates Kanada kirderanniku kohal, tundsid piloodid ebaharilikku lõhna. Mõne aja pärast oli kokpitis näha ka suitsu, kuid salongipersonaliga ühendust võttes tehti kindlaks, et salongis probleeme ei esinenud. Ohutuse huvides võtsid piloodid ühendust Monctoni lennujuhtidega ning edastasid PAN PAN teate. Koostöös lennujuhiga otsustasid piloodid, et lennuki ülekontrollimiseks on vaja erakorraliselt maanduda Halifaxi lennujaamas. Kell 21.19 said piloodid juhised lähenemiseks. Selgus, et lennuk vajas laskumiseks pikemat maad ning pidi kaalu vähendamiseks kütust välja laskma. Kell 21.24 teatasid piloodid, et alustavad kütuse väljutamist, kuulutasid välja hädaolukorra ning palusid luba esimesel võimalusel maanduda. 21.25 võtsid piloodid viimast korda lennujuhiga raadio teel ühendust. Seejärel põles läbi lennuki elektrisüsteem ning side- ja navigatsioonisüsteemid lõpetasid töötamise. Lennuk kukkus paar minutit pärast side katkemist ookeanisse.

## Põhjused
Õnnetuse peamine põhjus oli puudus sertifitseerimisstandardis, milles polnud kirjeldatud kergelt süttivate materjalide kasutamise reegleid. Lennukisse paigaldatud meelelahutuseks mõeldud ekraanid kuumenesid lennu ajal üle, tekitades kaarvoolu (ingl *arcing*). Kuna juhtmed olid isoleeritud metalliseeritud polüetüleentereftalaadiga, mis on väga tuleohtlik materjal, süttis see kaarvoolu tekkides hetkega. Kuna süttimise piirkonnas polnud tulekahju tuvastavaid andureid, võttis ohu avastamine kauem aega ning tuli väljus kontrolli alt. Samuti polnud tol ajal nõutud parda tulekustutusprotokolli olemasolu ning seetõttu puudus ka meeskonnal asjakohane väljaõpe tulekolde leidmiseks ja kustutamiseks.

## Muudatused
Õnnetusest tulenevalt pakuti välja 14 uut tuleohutusalast täiendust olemasolevatele reeglitele, mis hõlmasid põhjalikumat materjalide süttivuse testimist, tulekahju protokolli koostamist ning meeskonna põhjalikumat koolitust. Lisaks vahetati vahetult peale õnnetuse põhjuse selgumist välja kõikide sama tüüpi lennukite juhtmete isolatsioonimaterjal.

## Viited
Irakli Kobahhidze

**Irakli Kobahhidze** (gruusia keeles ირაკლი კობახიძე; sündinud 25. septembril 1978 Thbilisis) on Gruusia poliitik, Gruusia peaminister alates 8. veebruarist 2024. Novembrist 2016 kuni maini 2019 oli ta Gruusia Vabariigi parlamendi esimees.

Ta on erakonna Gruusia Unistus liige. Jaanuarist 2021 kuni veebruarini 2024 oli ta Gruusia Unistuse esimees. 

Ta lõpetas 2000. aastal õigusteaduse alal Thbilisi Riikliku Ülikooli, ta sai filosoofiadoktori kraadi aastal 2002 Gruusia Riikliku Teaduste Akadeemia Riigi- ja Õigusinstituudis. Doktorikraadi omandas ta õigusteaduse alal aastal 2006 Heinrich Heine Düsseldorfi ülikoolis. Aastatel 2005–2012 oli ta Thbilisi Riikliku Ülikooli dotsent. Ta on olnud ÜRO arenguprogrammi projektijuht, ta on osalenud eksperdina Euroopa Nõukogu strateegilistel üritustel Gruusias, ta on Avatud Ühiskonna Fondi inimõiguste ja programmide ekspertide komisjoni liige. 

Ta liitus parteiga Gruusia Unistus jaanuaris 2015, asudes tegevsekretäri kohale. Pärast 2016. aasta parlamendivalimiste võitu valiti ta 18. novembril 2016 Gruusia parlamendi esimeheks. Valimisi kritiseeris opositsiooniline Ühinenud Rahvuslik Liikumine, kuna see suurendab ühiskonna lõhenemist. 

2021. aasta alguses, pärast Bidzina Ivanišvili poliitikast lahkumist, asus ta partei Gruusia Unistus esimehe ametikohale. 

Alates 8. veebruarist 2024 on ta Gruusia peaminister.

## Isiklikku
Ta on abielus Natalia Motsonelidzega, neil on kaks poega. Tema isa on füüsik ja poliitik Georgi Kobahhidze (sündinud 1953). Lisaks gruusia keelele valdab ta inglise, vene ja saksa keelt.
Madagascar Airlines

**Madagascar Airlines**, endiste nimedega MADAIR ja Air Madagascar, on Madagaskari lennufirma, mis õhutransporditeenust osutades veab nii reisijaid kui ka kaupu. Firma peakorter asub Antananarivos Madagaskaril. 51% firmast kuulub Madagaskari valitsusele ning 49% CNAPS-ile (Caisse Nationale de Prévoyance Sociale).

## Lennufirma tegevus
Lennufirmal on peamiselt riigisisesed lennuliinid, kuid on ka üksikuid välisliine, näiteks on Air Madagascaril püsiühendus Prantsusmaaga. Varem toimusid lennud ka Aasiasse, Aafrikasse ja India ookeani saartele. Neisse sihtkohtadesse lendamine peatati ajutiselt koroonapandeemia tõttu, kuid seni pole neid liine veel taastatud. Madagaskaril lendab lennufirma hetkel 11 erineva sihtkoha vahel.

Madagascar Airlinesi missioon on arendada riigi majandust ja turismisektorit, pakkudes ülejäänud maailmale võimalust Madagaskarile reisida. Firma eesmärgiks on saada Aafrikas eelistatuimaks lennufirmaks.

## Ajalugu
Firma asutati 1961. aastal Air Madagascari ja Air France’i koostöö tulemusel. Tollal sai lennufirma nimeks MADAIR ning see hakkas opereerima värskelt iseseisvuse saavutanud Madagaskari lipu all. 1962. aastal nimetati lennufirma ümber Air Madagascariks ning toimus esimene lend Pariisi. 1970–1998 laiendati oluliselt sihtkohtade nimistut ning hakati lisaks Prantsusmaale ja Madagaskarile lendama Mauritiusele, Keeniasse, Lõuna-Aafrika Vabariiki, Seišellidele, Šveitsi, Saksamaale, Itaaliasse, Singapuri ja Hiinasse.

Pärast 2002. aasta sotsiaalpoliitilist kriisi sõlmis Air Madagascar lepingu Lufthansaga ning firmas tehti ümberkorraldusi. 2004. aastal sai firma uue logo ning sihtkohtade loendisse lisandusid Bangkok ja Milano. 

## Kriitiline rahaline seis
Lennufirma sattus koroonapandeemia tõttu väga raskesse rahalisse olukorda, mistõttu peatati pikamaalennud ning keskenduti riigisisese teenuse pakkumisele. 2022. aastal tekkis firmal 9 kuu jooksul 25 miljonit dollarit kahjumit. 18 kuu möödudes oli võlg kasvanud juba 36 miljoni dollarini.  Kokku tõusis kahjum kolme aastaga 80 miljoni dollarini. Kohus otsustas, et firma peab muutuseid tegema, et võlgadest vabaks saaks.

Kahjumi peamised põhjused olid kütuse kallis hind ja püüd säilitada pikamaalende. Ettevõtte rahavoo vähenemise tõttu ei olnud enam võimalik maksta lennukiosade ja hooldusseadmete eest. Hooldustega viivitamine põhjustas olukorra, kus mitu lennukit ei saanud lennata, mistõttu palju lende hilines ja tühistati. Kriisist välja tulemiseks peatati pikamaalennud ning keskenduti kodusele liinivõrgule, tagastati mitu sõidukit ning parandati firma võimalusi hooldustööde tegemiseks.

## Lennukipark
Madagascar Airlinesil on 9 lennukit:
* 2 Airbus A340-300;
* 2 ATR 72-500;
* 2 ATR 72-600;
* 3 DHC6-300 Twin Otterit.

## Viited
Evtol

**Elektriline vertikaalse startimis- ja maandumisvõimalusega lennumasin** (lühidalt eVTOL, inglise keeles *electric vertical takeoff and landing*) viitab elektrimootoritega lennumasinale, mis ei vaja õhkutõusmiseks hoovõturada. Neil on võimalus ka õhus hõljuda. 

eVTOL-ide areng on hüppeliselt kasvanud 21. sajandi esimeste kümnendite vältel tänu elektrooniliste vahendite jõulisuse arengutele akudes, mootorites ja kontrollerites. Lisaks on linnakeskkonnas suurenenud nõudlus roheenergiat kasutavate õhusõidukite järele.

## Ajalugu
eVTOL-i kontseptsioon pärineb 2009. aastast, kui NASA avaldas Puffin eVTOL-i kontsepti joonised. Juba 2011. aastal toimus esimene eVTOL-i mehitamata kommertslend AugustaWestland Project Zero raames. Teised prototüübid valmisid sama aasta lõpus ning mehitatud lennu sooritasid Solution F Electronicsi helikopter ja Opener SkyKar Rebel. 

Viimasel kümnendil on eVTOL-i lennumasinate turg kasvanud mitme miljardi dollari suuruseks. Esialgsetest prototüüpidest on välja kasvanud peaaegu masstoodanguvalmidusega masinad. Seda valdkonda on jõudsalt arendanud ka Airbus, Boeing ja Bell. eVTOL-i arendatakse nii tsiviillennunduse, õhutakso, erakorralise meditsiini teenuste, pakkide transpordi kui ka militaarkasutuse jaoks. Praegu tegeleb prototüüpide väljatöötamisega ligi 400 ettevõtet. Nende hulgas on näiteks Ameerikas veel ka Joby Aviation ja Uber, Euroopas Lilium (Saksamaa) ning Aasias E-Hang (Hiina). 

## Tehnoloogia
eVTOL suudab saavutada oma ripplennuvõime mitmel juhul, näiteks helikopterilaadselt, kus kallutavat liikumist kontrollib peamine tiivik. Teise ja üha laialdasemalt levinud disainiga on kvadrokopteri disain (nelja tiivikuga õhumasin). Uusim disainivalik põhineb kvadrokopteri disainil, kuid erinevalt kvadrokopterist on eVTOL-i rootorid suutelised enda suunda vertikaalasendist horisontaalasendisse muutma.  Kolmanda disainina on kasutusel ka *tail-sitter* ehk lennumasin, mis stardib vertikaalsuunas ja keerab end edasiseks lennuks horisontaalasendisse. 

## Kasutusalad
Esialgu näib kõige perspektiivikamana väljavaade kasutada eVTOL-e õhutakso teenuste vallas. Selle suuna on valinud paljud firmad, kellest paar Suurbritannia firmat on väidetavalt juba kahe aasta pärast valmis oma teenust pakkuma. 

Ameerikas on hakanud pakisaatmisdroone katsetama Wing, Amazon Prime ning UPS, samuti Saksamaa ettevõte Wingcopter, kes on koostöös UNICEF-iga transportinud 2018. aastal Vanuatu regioonis vaktsiine. 

On ettevõtteid, näiteks Seberwing Rhaegal, Elroy Air chaparral ja Pipistrel, kes üritavad välja töötada ka suurema kandevõimega lennumasinaid. Pipistreli kavandatava eVTOL-i kandevõimeks on plaanitud saavutada kuni 5400 naela. 

Potentsiaalikas suund on ka põllumajandus, kus eVTOL-i kasutatakse peamiselt saagi kaitsmiseks parasiitide eest. Ka tervishoiuteenustes soovitakse katsetada eVTOL-i kasulikkust lisatranspordivahendina, mida kasutada eriolukordades. 

Militaarvaldkonnas on eVTOL-idega mitu katset teinud Ameerika õhujõud. 2020. aasta aprillis kuulutati välja 25 miljoni dollari suurune arendusprojekt. 

## Viited
Devynne Charlton

**Devynne Ashtyn Charlton** (sündinud 26. novembril 1995 Nassaus) on Bahama tõkkejooksja.

2022. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Belgradis võitis ta 60 meetri tõkkejooksus Cyréna Samba-Mayela järel hõbemedali. Rahvaste Ühenduse mängudel Birminghamis võitis ta 100 meetri tõkkejooksus hõbemedali Tobi Amusani järel.

2024. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Glasgow's võitis ta 60 meetri tõkkejooksus kuldmedali maailmarekordiga 7,65. 2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis sai ta 100 meetri tõkkejooksus ajaga 12,56 kuuenda koha.

2025. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Nanjingis kaitses Charlton 60 meetri jooksus tiitlit ajaga 7,72, edestades Ditaji Kambundjit ja Ackera Nugentit.

## Isiklikud rekordid
*60 meetri tõkkejooks – 7,65 **[[Kergejõustiku maailmarekordid|MR]]**, 3. märts 2024, Glasgow
*100 meetri tõkkejooks – 12,44 NR, 22. august 2023, Budapest

## Välislingid

*
Lennujuhtimisüksus

**Lennujuhtimisüksus** on väiksemateks osakondadeks jagatud õhuruumi osa, mida organiseerivad kindla pädevusega lennujuhid. Iga õhuruumi volitused antakse konkreetsele lennujuhtimisüksusele . Lennujuhi ülesanne on tagada ohutus nii õhuruumis kui ka maal liikuvate õhusõidukite jaoks. Et tagada lennuliikluse efektiivsus ja sujuvus, edastab lennujuht raadioside kaudu pilootidele vajalikku meteoroloogilist ja aeronavigatsioonilist infot ning ohutusteenuseid .

## '''Lennujuhtimisüksused'''
Lennujuhtimisüksuseid on kokku 6:

teavitusüksus (Briefing Unit);

loataotlusüksus (Clearence Delivery Unit);

maapealne juhtimisüksus (Ground Control Unit);

lähilennujuhtimine (Tower Control Unit);

lähenemislennujuhtimisüksus (Approach Control Unit);

piirkondlik lennujuhtimisüksus (Area Control Center).

### '''Teavitusüksus (Briefing Unit)'''
Enne lennu algust peab piloot edastama lennuplaani teavitusüksusele, kellelt ta saab loa edasisteks protseduurideks. See hõlmab tavaliselt makseid, deklareerimisi, reisijate nimekirja, lennuplaani. See etapp toimub 2 päeva kuni 1 tund enne õhku tõusu.  

### '''Loataotlusüksus (Clearence Delivery Unit)'''
See on esimene etapp, kus piloot kontakteerub lennujuhiga. Peale reisijate pardale minekut ning lennuki valmis seadmist kontakteerub piloot teavitusüksusega, andes lennujuhtidele väljumiseks vajaliku info. Peale teavitusüksuselt loa saamist kontakteerub piloot maapealse juhtimisüksusega. 

### '''Maapealne juhtimisüksus (Ground Control unit)'''
Üksus juhib õhusõidukeid ja maapealset teenindust lennuvälja vahetus läheduses. Kui piloot on valmis taandpukseerimiseks ja ruleerimiseks kiirendusrajale, kontakteerub ta maapealse juhtimisüksusega, mis annab talle loa. Seejärel ruleerib lennujuht õhusõiduki turvaliselt kiirendusrajani. Samuti kontakteeruvad selle üksusega saabuvad lennud, mis on lahkunud kiirendusrajalt. Üksuse juhiste abil ruleerib piloot maandunud lennuki ohutult perroonile. 

### '''Lähilennujuhtimine (Tower Control Unit)'''
Lähilennujuhtimine ehk torn annab õhkutõusu- ja maandumilubasid. Saabuv lend, mis on jõudnud lennujaama vahetus lähedusse, kontakteerub torniga, kust antakse luba maandumiseks. Samuti kontakteerub torniga väljuv lend. Torni ülesanne on hoida ohutut vahemaad maanduvate ja õhku tõusvate lendude vahel. 

### '''Lähenemislennujuhtimisüksus (Approach Control Unit)'''
Peale õhkutõusu võtab piloot ühendust lähenemislennujuhtimisüksusega, mis tagab ohutu eemaldumise lennujama lähiümbrusest. Lisaks juhib lähenemislennujuhtimisüksus saabuvad lennud, mis on kuni 9500 jala kõrgusel, ohutult torni juhtimisalasse. 

### '''Piirkondlik lennujuhtimisüksus (Area Control Center)'''
See on üksus, mis juhib üle lendavaid lende kõrgusvahemikus 9500–­66 000 jalga, hoides neid üksteisest ohutus kauguses. Lisaks annab piirkondlik lennujuht laskumislubasid ning juhib õhusõidukid ohutult lähilennujuhtimisüksuse sektorisse. 

## Viited
Adony

**Adony** (1882–1902 **Duna-Adony**, saksa keeles *Adam*) on linn Ungaris Fejéri komitaadis Dunaújvárosi kreisis.

## Geograafiline asend
Adony asub Doonau paremal kaldal, kreisikeskusest Dunaújvárosist umbes 17 km põhjas, komitaadikeskusest Székesfehérvárist ligikaudu 35 km idas ja Budapesti kesklinnast 44 km lõunaedelas. Linna läbib Pusztaszabolcs–Dunaújváros–Paksi raudteeliin.

## Ajalugu
Adony kohal oli asula juba pronksiajal. Rooma riigi ajal oli seal sõjaline tugipunkt Vetus Salina. Varakeskajal oli Adony kohal Odoni nime kandnud kuninglik valdus, mida on ürikutes nimetatud turulinnaks (*oppidum*). 1526. aastal saatis Mohácsi lahingusse suunduv kuningas Lajos II Adonyst viimase abipalve ungari aadlile. Türgi ikke ajal Adony ungari rahvusest elanikkond põgenes ja osalt hävines. Pärast Türgi ikke lõppu saabus asulasse lisaks ungarlastele ka sakslasi, slovakke ja serblasi.

Linnaõigused sai Adony 2004. aastal.

## Sõpruslinnad
* Oedelsheim, Saksamaa
* Szczekociny, Poola
* Cehu Silvaniei, Rumeenia

## Viited
Saab 37 Viggen

**Saab 37 Viggen** on ühekohaline, ühemootoriline mitmeotstarbeline hävituslennuk, mille ehitas Rootsi lennukiettevõte Saab. Viggeneid valmistati aastatel 1970–1990. Lennuki esimene lend toimus 8. veebruaril 1967. 

Viggen oli oma ajal kõige moodsam hävituslennuk. Viggen oli esimene hävituslennuk, millel oli digitaalne lennuarvuti avioonika jaoks. Viggen oli mõeldud maanduma ja õhku tõusma lühikestel lennuväljadel ja ka maanteedel. Seda seetõttu, et sõja ajal võib tekkida vajadus tõusta õhku või maanduda kohtades, kus lennuvälja ei ole. Seepärast on lennukil ka kõrge telik, et vältida prahi mootorisse lendamist. Eriline on lennuki võime tagurdada reaktiivmootori abil. Tõukejõu ettepoole suunamine tagurdamiseks aitas ka maandumist lühemaks teha. Saab 37 Viggen asendati Saab 39 Gripeniga.

### Nimi
Nimi Viggen tuleb rootsi sõnast *vigg*, millel on kaks tähendust. Esiteks tähendab see tuttvarti, teiseks piksenoolt või äikest. Mõlemad tähendused on kasutusel.

### Viggeni modifikatsioonid
Viggenist on loodud järgmised modifikatsioonid:
* SAAB 37 – erinevates konfiguratsioonides prototüübid, ehitatud 8 tükki;
* AJ 37 – ründevariant, ehitatud 109 tükki;
* SF 37: fotoluure variant, ehitatud 28 tükki;
* SH 37 – merejärelvalve- või võitlusvariant, ehitatud 27 tükki;
* Sk 37 – kahekohaline, treeninguks mõeldud variant, ehitatud 17 tükki;
* JA 37 – luurevariant, ehitatud 149 tükki;
* AJS 37 – uuendatud või ümberehitatud AJ 37, ehitatud 48 tükki;
* AJSF 37 – uuendatud või ümberehitatud SF 37, ehitatud 25 tükki;
* AJSH 37 – uuendatud või ümberehitatud SH 37, ehitatud 25 tükki;
* JA 37D – uuendatud või ümberehitatud JA 37, ehitatud 34 tükki;
* Sk 37E Stoer – SK 37 kahekohalise vastumeetmete uuendus, ümberehitatud 10 tükki.

### Tehnilised näitajad

Saab 37 Viggeni tehnilised näitajad:
* mahutavus: 1 inimene;
* pikkus: 16,4 m;
* tiivaulatus: 10,6 m;
* kõrgus: 5,9 m;
* tühimass: 9500 kg;
* suurim lennukaal: 20 000 kg;
* mootor: 1x Volvo RM8B tõukejõuga 72,1 kN / järelpõlemisega 125 kN;
* kiirus: Mach 2,1;
* tegevusraadius: > 2000 km;
* lennulagi: üle 18 000 m;
* tõusukiirus: 203 m/s.

### Kasutajad
Saab 37 Viggeneid kasutab Rootsi õhuvägi.

### Viited
Seismomeetria

**Seismomeetria** on seismoloogia haru, mis mõõdab eelkõige maavärinate tekitatud maapinnakõikumisi ja uurib seismilisi nähtusi. 

## Rakendusvaldkond
Tegu on kõige rohkem arenenud ja kasutusel oleva tahke Maa füüsikalise meetodiga, millega saab kindlaks määrata gaasi, nafta ja muude põlevmaavarade asukoha ja suuruse. Mõõdetavaks parameetriks on seismiliste lainete liikumiskiirused ehk nende elastsed omadused ja tihedus. Mõõtmisvahendina kasutatakse seismomeetrit, millega on võimalik määrata maavärinate asukoht ning koguda andmeid Maa siseehituse ja maavärinate kohta. Seismomeeter põhineb seismiliste andurite tööl, mis moodustavad seismograafsüsteemi. Signaal seismilise muutuse kohta muutub elektripingeks ja teabesalvestusseade, mille töö põhineb Newtoni esimesel ja kolmandal seadusel, kogub ja talletab andmed seadme mällu. Samuti on kasutusel seismograaf, mis registreerib ja tuvastab automaatselt maavärina intensiivsuse, kestuse ja suuna.

## Ajalugu
Seismomeetria põhineb instrumentide kasutamisel. Hiina leiutaja ja teadlane Zhang Heng konstrueeris esimese seismilise instrumendi. See väga algeline instrument – seismoskoop – näitas maapinna võnkumisi. Seda hakati kasutama 132. aastast eKr. Seade koosnes ühest ümmargusest anumast, mille välisküljel olid kaheksas eri suunas draakonikujulised torud. Draakonipeadega kohakuti asetsesid konnade kujud, kelle suud olid avatud. Maavärina toimumisel hakkas võnkuma anumas asuv pendel ja kukutas maavärina suunas draakonikujulisest torust kuuli konna suhu, tekitades heli ja seega andes märku seismilisest muutusest.  

1875. aastal leiutas Itaalia füüsik Filippo Cecchi teaduses kasutatava seismograafi. Teistest seismograafilistest leiutistest eristas seda asjaolu, et sellega oli võimalik registreerida liikumist aja funktsioonina.

## Viited
Maiu Rõõmus

**Maiu Rõõmus** (sündinud 21. märtsil 1952 Pärnus) on eesti lavastus- ja kostüümikunstnik. 

## Haridus ja elukäik
Maiu Rõõmus lõpetas aastal 1971. teatridekoratsiooni eriala Tartu Kunstikoolis ja aastal 1978. maali- ja teatridekoratsiooni eriala Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudis, kus ta juhendajaks oli Mari-Liis Küla. Edasi täiendas Rõõmus teadmisi Brera Kaunite Kunstide Akadeemias Milanos 2008. aastal ja 2010. aastal Valencia Polütehnilises Ülikoolis.

Maiu Rõõmus töötas 1978–80 aastal Ugalas kunstnikuna ja 1980–85 aastal Tallinnfilmi joonisfilmigrupis kunstnik-lavastajana. Ta on olnud aastast 1987 Eesti Kunstiakadeemia Joonistuskateedris joonistamise ja plastilise anatoomia õppejõud ning aastast 1998 EKA Stsenograafia osakonnas kostüümiajaloo ja stiiliõpetuse õppejõud.

## Loominguline tegevus
2011. aastal grupinäitus “*Tagasi koju…*” Pärnu Linnagalerii Raekojas.

2006. aastal grupinäitus “*Teadus ja tänapäev*” Hobusepea, Draakoni ja Hop galeriis.

2004. aastal kureeritud näitus *“Olendite anatoomia*” Draakoni galeriis.

2002. aastal personaalnäitus "*Minu mängud lihasega*" Vaal galeriis.

1997. aastal osalemine akvarellinäitusel “*Vesi.Värv*”.

1995. aastal personaalnäitus “*Liha.Veri.Luud*” Sammas galeriis.

## Lavakujundus
1976. aastal *Kuus tegelast autorit otsimas*  Draamateatris, koos Kaja Tammega.

1977. aastal *Maskeraad Ungrus ehk Pöörane päev* Rakvere Teatris.

2008. aastal *Joonistustund* Kanuti Gildi SAAL-is, lisaks lavastus ja koreograafia.

## Tallinnfilmi periood
Valmistudes Eesti Kunstiakadeemia koolikatseteks osales Maiu Rõõmus Edgar Valteri karikatuuristuudios, mis asus Tartus. Seal karikatuure joonistades tutvus ta Heiki Ernistaga, kes parasjagu töötas Tallinnfilmis. Sealt edasi töötas aastal 1980 Maiu Rõõmus Tallinnfilmi joonisfilmis faasivärvijana filmis **‘’**Suur Tõll**’’**.

#### ‘’Tänav’’
Tänu enda kõrgemale haridusele määrati ta aastal 1981 Valter Uusbergi filmis pealkirjaga ‘’Tänav’’ kunstnikuks, kuna Rõõmus oskas kaasa rääkida filmi lavastuslikus pooles. Koostööna töötasid filmi kallal ‘’1+1+1’’, millest nende lõik kandis pealkirja ‘’Tänav’’. Maiu Rõõmuse roll kunstnikuna hõlmas värvi määramist, visandamist, tüpaažide joonistamist, foonide teostamist ja detailide värvimist. Kuna film on teostatud õlivärvidega, mis oli kulukas, jäi see vaid üheks katsetuseks. 

#### ‘’Laululood’’
Aastal 1985. töötas Maiu Rõõmus animafilmis ‘’Laululood’’ kunstnikuna, mis põhineb A. Piirikivi ja A. Dahlbergi lastelaulude motiividel. Filmi režissöör oli Valter Uusberg. 

Filmi ühes stseenis on kujutatud suurt laeva, mille peal on mitme Eesti animafilmirežisööri portreed. Nende hulgas on ka Maiu Rõõmuse pilt.

## Filmograafia
José Cifuentes

**José Adoni Cifuentes Charcopa** (sündinud 12. märtsil 1999 Esmeraldases) on Ecuadori jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Cruzeiro ja Ecuadori jalgpallikoondises.

Ecuadori kõrgliigas debüteeris ta 2016. aastal Universidad Católica del Ecuadori meeskonnas. Aastatel 2017–2019 oli ta laenul América de Quitos, kellega mängis kahel esimesel aastal Ecuadori esiliigas ja viimasel aastal Ecuadori kõrgliigas.

Aastatel 2020–2023 mängis Cifuentes Major League Socceri (MLS) klubis Los Angeles FC.

2023. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Šotimaa kõrgliigaklubiga Rangers. 2024. aasta veebruaris läks ta Rangersist laenule Cruzeirosse.

2019. aastal saavutas Cifuentes Ecuadori kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel kolmanda koha. Sama aasta 5. septembril debüteeris ta sõprusmängus Peruu vastu Ecuadori rahvuskoondises. Ta kuulus Ecuadori koondisse 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Los Angeles FC
*MLS Cup: 2022
*Supporters' Shield: 2022
;Rangers FC
*Scottish League Cup: 2023

## Viited
Criciúma Esporte Clube

**Criciúma Esporte Clube** on Brasiilia jalgpalliklubi, mis tegutseb Santa Catarina osariigis Criciúmas. See mängib Brasiilia kõrgliigas Campeonato Brasileiro Série A ja Santa Catarina osariigi meistriliigas Campeonato Catarinense,

Klubi asutati 1947. aastal nime all **Comerciário Esporte Clube**. Rahaliste raskuste tõttu lõpetas klubi 1960. aastatel tegevuse, kuid 1976. aastal selle tegevus taastati. Praeguse nime sai klubi 1978. aastal ning klubi tunnusvärvid (kollane, must ja valge) võeti kasutusele 1984. aastal. Tunnusvärvide järgi on klubi saanud ka oma hüüdnime – *Tigre* ('Tiiger').

Brasiilia meistrivõistlustel osales Criciúma esimest korda 1979. aastal. 1991. aastal võitis Criciúma Brasiilia karikavõistlused. Klubi peatreener oli siis Luiz Felipe Scolari, kes võitis 2002. aastal Brasiilia jalgpallikoondise peatreenerina maailmameistriks. 1992. aastal osales Criciúma Lõuna-Ameerika klubide meistrisarjas Copa Libertadores, kus võideti oma alagrupp ja alistati seejärel 16 parema seas Peruu klubi Sporting Cristal, kuid veerandfinaalis kaotati Brasiilia klubile São Paulo, kes sel aastal tuli ka Copa Libertadorese võitjaks. Pärast seda pole Criciúma Copa Libertadoresele enam pääsenud.

Brasiilia kõrgliigas on Criciúma läbi aegade parimaks kohaks kuues (1987. aastal). Brasiilia kõrgliigas mängib Criciúma uuesti alates 2024. aastast. Enne seda oli Criciúma 21. sajandil Brasiilia kõrgliigas mänginud aastatel 2003–2004 ja 2013–2014. Santa Catarina osariigi meistriks on Criciúma tulnud 12 korda.

Klubi kodustaadion on 1955. aastal ehitatud Estádio Heriberto Hülse, mis mahutab 19 225 pealtvaatajat.

## Praegune koosseis
*Seisuga 20. aprill 2024*

## Saavutused
*Copa do Brasil (Brasiilia karikavõistlused)
****Võidud**: 1991
*Campeonato Brasileiro Série B (Brasiilia esiliiga)
****Võidud**: 2002
*Campeonato Brasileiro Série C
****Võidud**: 2006
*Campeonato Catarinense (Santa Catarina osariigi meistrivõistlused)
****Võidud** (12): 1968, 1986, 1989, 1990, 1991, 1993, 1995, 1998, 2005, 2013, 2023, 2024
*Copa Santa Catarina
****Võidud**: 1993
*Recopa Catarinense
****Võidud**: 2024

## Välislingid
* Koduleht
Konteinervedude eelised ja puudused

Konteinerite kasutamisel on nii plusse kui ka miinuseid (Suursoo, 2010: 54).

Konteinervedude põhilised eelised on (Kiisler, 2011:  247-248; Suursoo, 2010: 55; Tulvi, 2014: 117): 

1)    Konteinerisse pakitud kaupa on kerge käidelda, mis  vähendab peale-, mahalaadimis- ja  terminalikulusid, s.t. vähenevad kaubakäitluse kulud

2)    Konteinerveod võimaldavad vähendada transpordikulusid ja tõsta kohaletoimetamise kiirust. Nimelt standardehitusega konteinerid võimaldavad kiiret ja paindlikku ümberlaadimist ühelt veovahendilt teisele

3)    Konteinerliinide regulaarsed sõidugraafikud ja käitlemiskiiruse kasvule sadamates on konteinerite liikumine kiire ja võimaldab suuremat tarnetihedust

4)    Konteinerites kauba pakendamisnõuded ei ole nii ranged kui kauba pakendamisel ilma konteinerita, s.t. väiksemad pakkimiskulud

5)    Konteineris kauba riknemisoht väheneb, kaubad kaitstud päikese, niiskuse, jms eest

6)    Konteinereid on võimalik lukustada ja plommida, mis suurendab kauba turvatust.

7)    Kauba kindlustamisega seotud kulud on konteinerite kasutamisel väikesemad, võrreldes muude veoviiside kindlustuskuludega

8)    Saatja saab ise laadida kauba konteinerisse enda soovitud kohas

9)    Konteinerit on võimalik kasutada ajutise laona

10) Kaupade liikumisega seotud protseduurid lihtsustuvad

11) Konteineritüüpide lai valik, mis võimaldab neid kasutada erinevate toodete veoks. 

Konteinervedude põhilised puudused on (Kiisler, 2011: 248; Suursoo, 2010: 55; Tulvi, 2014: 117): 

1)    Kapitalimahukus – konteinerite käitlemine nõuab suuri investeeringuid vastavasse infrastruktuuri ja tehnikasse

2)    Tühjad konteinerid tuleb vedajale tagastada, see suurendab logistikakulusid 

3)    Konteinerite tühjalt seismise aeg võib olla suhteliselt pikk, võrreldes kaubaga täidetud konteinerite veo- ja ladustamisajaga

4)    Konteinerite all on omanikel kinni palju kapitali 

5)    Kallis väheväärtuslike kaupade veoks

6)    Väikeseid kaubakoguseid ei tasu konteineris transportida juhul, kui puudub võimalus saadetiste ühildamiseks suuremateks kaubasaadetisteks.
Skandinaavia vaikus

**"Skandinaavia vaikus"** on 2019. aasta märtsis esilinastunud Eesti mängufilm. 

## Filmist
Mustvalge minimalistlik ja kammerlik film algab lumisel metsamaanteel, kus kõndiva noormehe võtab peale mööduv autojuht. Roolis istuv naine vaikib kogu aja. Mehe monoloogist saab teada, et tegu on õe ja vennaga, kes kohtuvad pärast tema vanglast vabanemist. Sinna sattumise põhjuseks olid perekonnas aset leidnud dramaatilised sündmused, mis tulevad esile jutu käigus. Selgub, et mees ja roolis istuv naine jagavad ühist minevikku, kuid kes nad täpselt on, mis juhtus ning kuhu nad sõidavad, avaneb aegamisi, nappide lausekatkete kaudu. Auto peatub söökla juures, kus nad einetavad, mille järel naine käib tualettruumis. Teekonda jätkavad reisijad vastupidistel positsioonidel - vend juhib ja õde peab kõrvalistmel monoloogi. Ka naise perspektiivist esitatud teekond päädib samas toidukohas, sealoleva sama seltskonnaga, sama tualettruumiga. Mees ja naine on kaks murtud inimest, kes kannavad endisi haavu, mille on põhjustanud just need, kes oleksid pidanud neid kõige rohkem hoidma. Ent neid vaevavad ka ühendav murdumatu armastus ja sünge saladus.

## Osatäitjad
* naine – Rea Lest
* mees – Reimo Sagor
* mees sööklas – Kaido Veermäe
* naine sööklas – Katre Kaseleht
* kassapidaja – Mai Kallas
* politseinik – Priit Kirsiste
* politseinik – Danel Kitshard

## Festivalid, osalemine, auhinnad
* Auhind, Karlovy Vary International Film Festival (Tšehhi) 2019; Võistlusprogramm East of the West - Europa Cinemas Label
* Auhind, Riga International Film Festival (Läti) 2019; Võistlusprogrammi FIPRESCI Läti osakonna kriitikute žürii auhind; publiku lemmikfilmi auhind Splendid Palace People's Choice
* Auhind, European Film Festival (Lecce, Itaalia) 2019; Parim operaatoritöö
* Preemia, Eesti Kultuurkapitali Audiovisuaalse kunsti sihtkapitali preemia 2019; Erik Põllumaa – aasta filmioperaator – filmide eest "Jeesus juhatab sind kiirteele", "Skandinaavia vaikus" ja "Marju Lepajõe. Päevade sõnad"
* Auhind, EFTA - Eesti filmi- ja teleauhinnad 2020; Parima operaatori (Erik Põllumaa ja Sten-Johan Lill) ning helilooja (Mick Pedaja) kategoorias
* Nominatsioon, EFTA - Eesti filmi- ja teleauhinnad 2020; Mängufilmi, naisnäitleja (Rea Lest), stsenaristi, operaatori, helilooja, helirežissööri ja kostüümikunstniku kategoorias
* Nominatsioon, Shanghai International Film Festival (Hiina) 2019, Esilinastus eriprogrammis: The Belt and Road Film Week
* Osalemine, Armastus ja anarhia - Helsingi rahvusvaheline filmifestival (Soome) 2019
* Osalemine, Nordic Film Days Lübeck (Saksamaa) 2019; Põhivõistlusprogrammis
* Osalemine, Balti filmipäevad (Vilnius, Leedu) 2020
* Osalemine, Balti filmipäevad (Riia, Läti) 2020

## Viited


## Välislingid
*"Skandinaavia vaikus". videoklipp.
*"Skandinaavia vaikus". IMDb.
*Hendrik Alla. Režissöör peab oma publikust lugu pidama. Postimees, 26. märts 2019.
*Silver Õun. Teispool vaikust. Sirp, 29. märts 2019.
*Andrei Liimets. Raske kõnelda, raske vaikida. Postimees, 28. märts 20219.
Mahe korgik

**Mahe korgik** (*Fomitopsis leucaena*) on *[[Fomitopsidaceae]]* sugukonda kuuluv seeneliik.

Seen kasvab kõdunevatel lamahaabadel.

## Välislingid
*
Tamás Sulyok

**Tamás Sulyok** (sündinud 24. märtsil 1956 Kiskunfélegyházas) on Ungari jurist ja poliitik. Ta on 5. märtsist 2024 Ungari president.

Ta sündis aastal 1956 Kiskunfélegyházas. Ta lõpetas aastal 1980 Szegedi Teadusülikooli avalik-õigusliku teaduskonna ja õigusteaduskonna. Aastatel 1997–2014 juhtis ta eraõigusbürood ja oli Austria aukonsul Szegedis aastast 2000 kuni põhiseaduskohtunikuks valimiseni aastal 2014.

Ta omandas aastal 2004 Loránd Eötvösi ülikoolis teaduskraadi Euroopa õiguse alal ja sai aastal 2013 Szegedi ülikoolis doktorikraadi väitekirjaga advokaadikutse põhiseaduslikust staatusest, Euroopa Ühenduse siseturu reguleerimisest ja õigusteaduse vahelistest seostest.

Aastast 2005 õpetas ta külalislektorina Szegedi Ülikoolis riigiõigust.

Aprillist 2015 on ta konstitutsioonikohtu asepresident ja novembris 2016 valis parlament ta kohtu presidendiks.

Ta oli 2024. aasta presidendivalimistel pärast Katalin Nováki tagasiastumist Fidesz-KDNP kandidaat. Ta ei ole partei liige, kuid esindab rahvuskonservatiivseid ja katoliiklikke seisukohti. Ta valiti Ungari parlamendi poolt Ungari presidendiks 26. veebruaril 2024 ning ta astus ametisse 5. märtsil 2024.
Saga

**Saga** (佐賀市 *Saga-shi*) on linn Jaapanis, Saga prefektuuri halduskeskus. Linn asub Fukuokast edelas.

## Viited

## Välislingid
*https://www.city.saga.lg.jp/
Dunavecse

**Dunavecse** on linn Ungaris Bács-Kiskuni komitaadis Kunszentmiklósi kreisis.

## Geograafiline asend
Dunavecse paikneb Doonau vasakul kaldal, teisel pool jõge 5 km põhja pool on Dunaújváros. Dunavecse asub kreisikeskusest Kunszentmiklósist umbes 17 km edelas ja komitaadikeskusest Kecskemétist ligikaudu 53 km läänes.

## Ajalugu
Arheoloogiliste väljakaevamiste andmetel oli piirkond asustatud juba pronksiajal. Asulat on esmamainitud 1271. aastal. 1761. aastal sai Dunavecse turulinna staatuse, mille kaotas 19. sajandi lõpus. 1941. ja 1956. aastal sai asula üleujutuse tagajärjel kannatada.

Dunavecse sai linnaõigused 2004. aastal.

## Viited
Kuninglik Gvelfi ordu

**Kuninglik Gvelfi ordu** (saksa keeles *Königlicher Guelphen-Orden*) oli Hannoveri kuningriigi rüütliordu, mille asutas 28. aprillil 1815 George IV.

Kuna Hannover ja Ühendkuningriik olid kuni 1837. aastani personaalunioonis, siis anti ordu liikmesust ka briti riigi alamatele.

Kuni 1841. aastani oli ordul kolm järku: rüütel, rüütelkomandör ja suurristi rüütel. 1841. aasta järel anti välja teeneteristi, rüütliristi, komandöriristi teist klassi, komandöriristi esimest klassi ja suurristi.

Ordu suurristi rüütliteks olid teiste hulgas näiteks Walesi prints George (hilisem kuningas George IV), Yorki ja Albany hertsog prints Frederick, Clarence'i ja St. Andrewsi hertsog William (hilisem kuningas William IV), Cumberlandi ja Teviotdale'i hertsog prints Ernest August ((hiljem Hannoveri kuningana Ernst August I), prints Léopold (hiljem belglaste kuningas Léopold I), Wellingtoni hertsog Arthur Wellesley, prints Georg (hiljem Hannoveri kuningana Georg V).

## Välislingid
*
Oleksandr Kamõšin

**Oleksandr Mõkolajovitš Kamõšin** (ukraina keeles Олександр Миколайович Камишин; sündinud 2. juunil 1984 Kiievis) on Ukraina poliitik. Ta oli 21. märtsist 2023 kuni 4. septembrini 2024 Ukraina strateegilise tööstuse minister.

Ta sündis 2. juulil 1984 Kiievis.

Ta lõpetas aastal 2005 Kiievi Polütehnilise Instituudi rahanduse bakalaureusena ja aastal 2007 IT-spetsialistina. Aastal 2018 läbis ta INSEADi juhtimisprogrammi.

Septembrist 2006 kuni juunini 2008 töötas ta Klynveld Peat Marwick Goerdeleris audiitorina. Juunist 2008 kuni aprillini 2012 töötas ta Tomasz Fiala Dragon Capitali fondis. Juulist 2009 kuni septembrini 2009 oli ta KMZ Industriesi aktsionäri esindaja ning septembrist 2009 kuni aprillini 2012 KMZ Industriesi peadirektori ametikohal. Need neli aastat töötas ta otseinvesteeringufondi arendamisel ja Karlivi masinaehitustehase esimehena.

Aprillist 2012 kuni aprillini 2019 töötas ta SCM-i investeeringujuhina. Ka sel perioodil, kuid kuni detsembrini 2019 töötas ta Portinvesti nõukogu liikmena.

Aastal 2014 käivitasid Oleksandr Kamõšin ja Mõkola Nesterenko fondi AgTech Farm – fondi, mis investeerib põllumajandustehnoloogiaid arendavatesse idufirmadesse. Fondi portfellis on kaheksa ettevõtet, sealhulgas meteo.farm, zemelka.ua ja AgroOnline.

Aastal 2016 asutas ta koos Grano Agrar Holding GmbH-ga (Saksamaa) Grano kontserni, kuhu kuuluvad seitse tegutsevat põllumajandusettevõtet, lift ja 10 000 hektari suurune maapank. Ettevõte kasvatab teravilja ja õlikultuure ning tegeleb piimakarjakasvatusega Tšernigovi, Volõni, Rivne ja Kiievi piirkondades. Selle ettevõtte kaasomanik on sakslane Grano Agrar Holding GmbH.

Aastal 2019 lahkus ta CM grupist ja asutas koos Mõkola Nesterenkoga investeerimisfirma Fortior Capital, mis on spetsialiseerunud infrastruktuuri- ja põllumajandussektori investeeringutele.

Jaanuarist 2020 kuni 2021 – Fortior Capitali juhtivpartner. Koos Mõkola Nesterenkoga, investeerimisfirma Fortior Capitali juhtivpartneritena, said aastal 2021 nõustajad Shufani perekonna KMZ Industriesi ja Variant Agro Buildi ühinemisel.

Aastal 2021 töötas ta Ukraina taristuministri Oleksandr Kubrakovi nõunikuna.

11. augustist 2021 kuni märtsini 2022 oli ta JSC "Ukrzaliznõtsja" ("Ukraina Raudtee") juhatuse esimees. Juba pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse määrati ta alates 1. aprillist 2022 alaliselt ettevõtte juhatuse esimeheks.

Pärast JSC "Ukrzaliznytsia" esimeheks nimetamist viidi talle kuuluvad ettevõtted (Grano Group, AgTech Farm ja Latifundist Media) üle sõltumatule juhtimisele. Ta lahkus investeerimisfirmast Fortior Capital, milles Oleksandr oli juhtivpartner. Mõkola Nesterenko ostis kogu oma osa.

27. veebruaril 2023 astus ta tagasi Ukrzaliznõtsja juhatuse esimehe kohalt, teatades plaanist asuda juhtima Ukrzaliznõtsja Euroopa integratsioonibürood Euroopas.

21. märtsist 2023 määrati ta president Volodõmõr Zelenskõi poolt Ukraina strateegilise tööstuse ministriks. Sellel ametikohal oli ta kuni 4. septembrini 2024.

## Isiklikku
Ta on abielus ja on kahe poja isa.
Valge püsipoorik

**Valge püsipoorik** (*Perenniporia medulla-panis*) on klassi *[[Agaricomycetes]]* torikulaadsete seltsi kuuluv seente liik.

Seen kasvab tamme lamapuul või kännul.

## Välislingid
*
Toomas Berendsen

**Toomas Berendsen** (sündinud 5. mail 1944 Amblas) on eesti endine kergejõustiklane ja sporditegelane.  

Ta on lõpetanud 1962. aastal Ambla Keskkooli ja 1970. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ökonoomikainsenerina.

Ta on töötanud Tallinna ettevõtetes insenerina ja büroojuhatajana, aastast 1992 on ta AS-i Terg varustusosakonna juhataja ja juhatuse liige. 

## Sportlasena
Sportima hakkas ta Ilmar Lindami ja Heino Ojasoo juhendamisel. Koolinoorena paistis ta silma kettaheites ja võrkpallis. Aastast 1963 pühendus ta Kalevis Ervin Uugi hoolealusena kümnevõistlusele.

Eesti NSV meister on ta olnud kõrgushüppes kahel korral ja teatejooksudes ning sisemeister kuuevõistluses. Lisaks on ta tulnud Eesti NSV meistriks ja karikavõitjaks võrkpallis.

NSV Liidu kümnevõistluse koondise liige oli Berendsen aastatel 1967–1974. Eesti kergejõustiku koondises võistles ta 27 ja NSV Liidu kümnevõistluse koondises 13 korda. Kokku osales 41 kümnevõistluses, millest lõpetas 40. Parima tulemuse 8016 punkti (1985. aasta tabeli järgi 7873 punkti; 11,0 – 7.14 – 15.10 – 1.97 – 49,7 – 15,1 – 46.04 – 4.30 – 59.50 – 4.22,4) saavutas Berendsen 1973. aastal Lääne-Saksamaa – NSV Liit maavõistlusel, kus ta tuli 3. kohale.
Berendsen on 1973. aasta Euroopa karikavõistluste meeskondliku hõbemedali omanik (koosseisus veel Toomas Suurväli ja Nikolai Avilov; individuaalselt 4.). NSV Liidu meistrivõistlustel oli ta aastal 1969 hõbedal ja aastal 1970 pronksil, tuli ametiühingute meistrivõistluste võitjaks. Maailma edetabelis oli 1972. aastal üheksas ja 1973. aastal kümnes.

Berendseni isiklikud rekordid: 11,0 – 7.21 – 15.27 – 1.98 – 48,64 – 14,9 – 53.10 – 4.40 – 64.66 – 4.22,4. Punktisumma isiklike rekordite alusel 8243.

## Sporditegelasena
Ta on olnud tegev Eesti Kergejõustikuföderatsiooni ja Eesti Kergejõustikuliidu eestseisuses ning Kalevi kergejõustikusektsiooni presiidiumis. Berendsen oli mitmevõistlusklubi Dekathlon asutajaid (1989) ning 1996. aastast on tegev Nõmme Kergejõustikuklubi juhatuses. 

Ambla staadionilt alguse saanud ja praegu Aravete staadionil läbiviidav ligi 30 aastase ajalooga kergejõustiku mitmevõistlus kannab alates 2005. aastast Toomas Berendseni karikavõistluste nime.

## Tunnustus
*1966 NSV Liidu meistersportlane
*1972 NSV Liidu rahvusvahelise klassi meistersportlane
*1972 Kalevi auliige

## Isiklikku
Tema abikaasa Hele Berendsen on töötanud kehalise kasvatuse õpetaja ja kergejõustikutreenerina. Tütred Kristel ja Liis on olnud kergejõustiklased, tulnud Eesti meistriteks ja püstitanud Eesti rekordeid teatejooksudes. 

## Viited

## Välislingid
*
*"Kümnevõistleja Toomas Berendsen". 1972. Eesti Rahvusarhiiv, RA EFA.344.0.84517
*Spordiprisma. Kümnevõistleja Toomas Berendsen. ERR audioarhiiv, juuni 1973
*Toomas Berendseni katsumus – liidukate hõbe paduvihmas ja kuue soojakraadiga!. Õhtuleht, 3. juuli 2017
Tammenahkis

**Tammenahkis** (*Xylobolus frustulatus*) on pilvikulaadsete seltsi kuuluv liik seeni.

Seen kasvab tammel.

## Välislingid
*
Peeter Jürisson

**Peeter Jürisson** (sündinud 16. märtsil 2002) on Eesti jahilaskur.

28. aprillil 2024 kindlustas ta Kataris, Dohas toimunud haavlilaskmise ISSF-i olümpiakvalifikatsiooni finaalis omale koha Pariisi olümpiamängudel.

## Viited
Jürisson

**Jürisson** on eesti perekonnanimi. 

2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Jürisson 337 inimesel: 160 mehel ja 177 naisel. Perekonnanimede levikult on Jürisson meeste puhul 416. kohal ja naiste puhul 400. kohal..

## Nime kandjaid
*Ain Jürisson, eesti näitleja ja lavastusala juhataja (1931–2017) 
*Albert Jürisson, Eesti sõjaväelane (1890–1929)
*Helvi Jürisson, eesti kirjanik (1928–2023)
*Janno Jürisson, Eesti jalgpallur (1980–)
*Mikk Jürisson, eesti arstiteadlane (1963–) 
*Peeter Jürisson, eesti jahilaskur (2002–)
*Veiko Jürisson, eesti näitleja, lavastaja ja riigiametnik (1956–2008)

## Viited
Devecser

**Devecser** on linn Ungaris Veszprémi komitaadis, Devecseri kreisi halduskeskus.

## Geograafiline asend
Devecser asub komitaadikeskusest Veszprémist ligikaudu 35 km läänes. Linna läbib Székesfehérvár–Szombathely raudteeliin.

## Ajalugu
Keskajal asus tänase Devecseri linna piirides vähemalt viis väikest küla - Devecser, Kisdevecser, Szék, Meggyes ja Patony, mis rajati 12.-13. sajandil. Ürikutes on Devecseri esmamainitud 1274. aastal. Türgi väed hõivasid Devecseri lossi 1552. aastal ja hoidsid seda oma käes kuni 1566. aastani.

Devecseri laastasid üleujutused 1787. ja 1801. aastal. 1756. aastal hävis tulekahjus 59 elumaja, 1783. aastal 176 ja 1801. aastal 105. 1810. aasta jaanuaris oli külas suur maavärin, paljud majad varisesid kokku.

Linnaõigused sai Devecser 1997. aastal.

## Sõpruslinnad
* Velõka Palad-Fertešolmaš, Ukraina
* Čoka, Serbia
* Szőlősgyörök, Ungari
* Kál, Ungari
* Karád, Ungari

## Viited
Semjon Hanin

**Semjon Hanin** (sündinud 1. septembril 1970 Riias, kodanikunimi Aleksandr Zapol) on Läti vene päritolu luuletaja, kes on tuntud Riia kirjandusliku rühmitise Orbita liikmena.

Semjon Hanini venekeelset luulet iseloomustavad tänapäeva linnaelu, situatsioonikomöödia ja absurd. Luuletuste lüüriline kangelane vaatleb sündmusi ja vahel ka osaleb nendes.

Ta on tõlkinud vene keelde paljude läti luuletajate loomingut.

Eesti keeles on Aare Pilve tõlkes ilmunud 2023. aastal tema valikkogu "Ainult et" ja 2016. aastal luuletusi kogus "Eesti keeles sa lobise, tibuke".

## Viited
Ümaralehine kivikress

**Ümaralehine kivikress** (*Aethionema rotundifolium*) on taimeliik ristõieliste sugukonnas.

## Välislingid
*
O2

**"O2"** on 2020. aasta oktoobris esilinastunud Eesti mängufilm. 

## Filmist
Spioonipõnevik eesti luurajast, kes peab paljastama nõukogude topeltagendi. Tegevusaeg on august 1939, enne Teise maailmasõja puhkemist. Euroopat rabab uudis, et verivaenlased Nõukogude Liit ja Saksamaa sõlmisid mittekallaletungilepingu. Sellel äreval ajal langeb Eesti Nõukogude-suunalise luure ülem mõrva ohvriks – vandenõu taga näib olevat keegi ta viiest alluvast. Luureohvitser Feliks Kanguri ülesandeks saab kolleegi mõrva lahendamine ja nuhi leidmine omaenda osakonnast. Käib kassi-hiire mäng ka Eesti ja Vene luuretöötajate, agentide ja topeltagentide vahel. Kangur avastab, et äsja Poolale surmahoobi andnud Punaarmee valmistub järgmisena Eestit ründama. Olukorra muudab veelgi keerulisemaks Feliksi isiklik saladus, traagiline armulugu poolatar Mariaga.

Filmi pealkiri O2 viitab kaitseväe staabi teisel osakonnale, see oli Eesti sõjaväeluure.

Võttepaikadeks olid mitmed Tallinna tänavad – Adamsoni tänav ja Falgi tee, Sakala, Roosikrantsi, Tõnismäe, Hariduse, Endla tänavad, Toompuiestee ja Kaarli puiestee. Lisaks Tallinnale filmiti spioonipõnevikku ka Narvas, Tartus, Helsingis ja Vilniuses. 

Filmi tootmise toetajad olid: Eesti Filmi Instituut, Finnish Film Foundation (Soome), National Film Centre of Latvia (Läti), Lithuanian Film Centre (Leedu), Eesti Kultuurkapital jt.

## Osatäitjad
* Feliks Kangur – Priit Võigemast
* Ivan Kostrov – Kaspars Znotinš   
* Maria Dubrawska –	Agnese Cirule 
* major Kurg – Elmo Nüganen
* Toomas Kitsing – Johan Kristjan Aimla
* Linda Ahven – Doris Tislar
* kolonel Saar – Rein Oja
* Andres Piirisild – Indrek Ojari
* Johan Sõber – Tambet Tuisk
* Tatjana Kostrova – Ieva Andrejevaite
* Edith Parik – Hele Kõrve
* Paul Parik – Alo Kõrve
* Punaarmee major Kozlov – Valentin Novopolskij
* Kirill Kozlov – Dainis Sumiškis
ja teised.

## Esilinastus, vaatajad
* kinos: 06.10.2020, kino Coca-Cola Plaza, Tallinn
* kinos: 09.10.2020, üle Eesti
* avanädalavahetusel kinodes 15 694 vaatajat
* kinodes kokku 75 270 vaatajat

## Festivalid, osalemine, auhinnad
* Preemia, Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia 2021; Meelis Veeremets – parim filmioperaator
* Nominatsioon, Neitsi Maali - Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhind 2020
* Auhind, Eesti Meelelahutusauhinnad (Kroonika) 2021; Aasta Eesti film
* Nominatsioon, EFTA – Eesti filmi- ja teleauhinnad 2021; Parim meesnäitleja – Priit Võigemast, Parim filmikunstnik – Jaagup Roomet
* Nominatsioon, Latvian National Film Festival (Riia) 2023; Parim näitleja kõrvalosas – Kaspars Znotinš
* Nominatsioon, Lithuanian Film Awards 2022; Parim helirežissöör – Vytis Puronas
 
## Viited


## Välislingid
*"O2". Videoklipp.
*"O2". IMDb.
*Keit Paju. Režissöör Margus Paju järgmine filmiprojekt avastab Eesti spioonimaailma. Õhtuleht, 1. august 2019.
*Toomas Sildam. Tiit Aleksejev: 1939 on meie veremälus, aga seda ei pea kirjutama nutulauluna. err.ee, 9. oktoober 2020.
*Andrei Liimets. "O2" on visuaalselt vaimustav maailmaklassi spioonifilm. Postimees, 7. oktoober 2020.
Ettevõtete suuruse liigitus

Ettevõted jagunevad mikroettevõtted, väikeettevõtted, keskmised ettevõtted ja suurettevõtted.

* Mikroettevõte – ettevõte, mis annab tööd kuni 10 inimesele ning     mille käibe (määratletud ajavahemikul saadud raha) või bilansi (ettevõtte     varade ja kohustuste aruanne) maht ei ületa 2 miljonit eurot.
* Väikeettevõte – ettevõte, mis annab tööd kuni 50 inimesele ning     mille käibe või bilansi maht ei ületa 10 miljonit eurot.
* Keskmise suurusega ettevõte – ettevõte, mis annab tööd kuni 250     inimesele ning mille käive ei ületa 50 miljonit eurot või bilansi maht ei     ületa 43 miljonit eurot.
* Suurettevõte - >250 töötajaga ning mille käive ületab 50 miljonit     eurot või bilansimaht ületab 43 miljonit eurot.