open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Riigikeel

**Riigikeel** on keel, mis on riigi või muu territooriumi konstitutsioonis riigikeeleks määratud.

Pooltel maailma riikidel on riigikeel. Mõnel riigil, näiteks Eestil ja Albaanial, on ainult üks riigikeel. Mõnel riigil on mitu riigikeelt, näiteks Belgial, Soomel, Afganistanil, Paraguayl, Boliivial, Indial, Šveitsil ja Lõuna-Aafrika Vabariigil.

Mõnel riigil, näiteks Iraagil, Itaalial ja Hispaanial, on üks üleriiklik riigikeel, kuid mõned keeled on kaasriigikeeled mõnes tähtsas piirkonnas. Mõnel riigil, näiteks Ameerika Ühendriikidel, riigikeelt küll ei ole, kuid mõnes osariigis on riigikeeled (vaata Keeled Ameerika Ühendriikides). Mõnel riigil ei ole üldse riigikeelt, näiteks Austraalial, Eritreal, Luksemburgil, Rootsil, Tuvalul ja Suurbritannial.

Mõnes Aafrika riigis ja Filipiinidel ei ole riigi- ja õppekeeleks riigi kõige levinum keel. Iirimaal aga on riigikeelt (*national language*) iiri keelt kõnelejaid väga vähe, kuna enamik rahvast kõneleb ametlikult madalama staatusega inglise keelt. Sarnane olukord on Uus-Meremaal, kus elanike enamik kõneleb inglise keelt, kuid ainus riigikeel on maoori keel.

Mõnes riigis on keelte kasutamine poliitiliseks tüliküsimuseks.

Eesti riigikeel on eesti keel.

## Vaata ka
*Ametlik keel
*Rahvuskeel
*Keele staatus
Gupo sild

**Gupo sild** on sild Lõuna-Koreas Naktongi jõel, Busani linna territooriumil Gangseo linnarajoonis. 

Sild valmis 7. märtsil 1932, kandis siis nime 계루바식판향교 (***Gyero Basikpan Hyang-gyo***) ja tal oli 56 sammast. Sel ajal oli see Korea pikim sild ja talle anti hüüdnimi ***Nakdong Janggyo***. Hiljem lülitati sild Gupo liiklussüsteemi ja ka silla nimi muudeti.

Sild ühendab Kyŏngnami regiooni ja Seouli–Busani liiklusteed. Sild on nii majanduslikult kui ka kultuurilis-poliitiliselt väga tähtis ühendustee.

Korea sõja ajal oli sild tähtis sõjavarustuse transportimisel Busani.
Djibouti

**Djibouti** [džib'uuti] on riik Aafrika idaosas. Djiboutil on maismaapiir kolme riigiga: Eritreaga põhjas, Etioopiaga läänes ning Somaaliaga kagus. Djiboutist kirdesse ning läände jäävad Bab el Mandebi väin Punases meres ning Adeni laht. 20 km kaugusel teisel pool Bab El Mandebi väina on Aasia maailmajaos asuv Jeemen.

19. sajandil rajas Prantsusmaa Djibouti alale Prantsuse Somaalimaa protektoraadi. 1967 pandi sellele nimeks *Afar ja Issa*. 27. juunil 1977 riik iseseisvus ja võttis nimeks Djibouti.

## Keeled
Elanike emakeelteks on valdavalt somaali keel (500 tuhandel) ja afari keel (300 tuhandel). Riigikeeli on kaks – araabia keel ja prantsuse keel.

## Loodus
Suurimad järved on Assali järv ja Abbe järv (kuulub osaliselt Etioopiale).

## Haldusjaotus
Riik jaguneb viieks piirkonnaks ja pealinnaringkonnaks (Djibouti). Piirkonnad on:

*Ali Sabiehi piirkond
*Arta piirkond
*Dikhili piirkond
*Obocki piirkond
*Tadjourahi piirkond
*Djibouti pealinnaringkond

Piirkonnad omakorda jaotatakse 15 ringkonnaks.


Djibouti kaart.png|Kaart
Djibouti, administrative divisions - et - colored.svg|Djibouti piirkonnad


## Viited
Elevandiluurannik

**Elevandiluurannik** (ametlikult **Côte d'Ivoire'i Vabariik**; [kot-divu'aar]) on riik Lääne-Aafrikas Guinea lahe põhjarannikul. 

Riik piirneb läänes Libeeria ja Guineaga, põhjas Mali ja Burkina Fasoga ning idas Ghanaga. 

Iseseisvumise ajal oli tegemist ühe edukama majandusega Lääne-Aafrika riigiga, hiljem on selle majandust räsinud korruptsioon ja kaks kodusõda.

## Nimi
*Côte d'Ivoire* tähendab prantsuse keeles elevandiluurannikut. Vahetevahel on kasutatud ka tõlget *Vandlirannik*. Maa on saanud nime kunagise tähtsaima ekspordiartikli elevandiluu ehk vandli järgi. 

President Félix Houphouët-Boigny tegi 1985. aastal korralduse, et nime "Elevandiluurannik" tohib kasutada ainult prantsuskeelsena ning seda ei tohi tõlkida. Teiste nimede ja tõlgete kasutamine on riigis karistuse ähvardusel keelatud. 

Riigi tavanimi eesti keeles on Elevandiluurannik, diplomaatilises kontekstis peetakse sobivaks ka nime Côte d'Ivoire. 

## Asustus

Riigi suurim linn on Abidjan, kus elas 2014. aasta andmetel 4 395 243 inimest.

## Haldusjaotus

Riik jaguneb 14 ringkonnaks, mis omakorda jagunevad 31 piirkonnaks:

2011. aastani oli riik jaotatud 19 piirkonnaks, mis omakorda jagunesid 58 departemanguks:

## Poliitika
2010. aasta presidendivalimised kaotanud Laurent Gbagbo keeldus võimult lahkumast ning alanud rahutuste käigus tapsid senisele presidendile ustavad väed valimiste võitjaks kuulutatud opositsioonipoliitiku Alassane Ouattara poolehoidjaid. Valimiskomitee sõnul sai opositsioonipoliitik, endine peaminister Alassane Ouattara teises valimisringis 54% häältest. Elevandiluurannikul olid need üle kümne aasta esimesed presidendivalimised. Kuigi Ouattarat pidasid Elevandiluuranniku seaduslikuks presidendiks ÜRO, USA, Euroopa Liit, Prantsusmaa ja Aafrika Liit, keeldus ametis olev riigipea Laurent Gbagbo võimult lahkumast. 

Riigist põgenes enam kui 400 000 inimest ning ÜRO andmetel tapeti 2010. aasta novembrikuiste presidendivalimiste järel vähemalt 410 inimest.

Riigi lõunaosa hoidsid enda kontrolli all Gbagbo väed ja põhjaosa Alassane Ouattara poolehoidjad. Viimased saavutasid ülekaalu ning 11. aprillil 2011 vangistasid Alassane Ouattarale ustavad väed presidendipalee keldrisse varjunud Gbagbo.

## Majandus
Elevandiluurannikul toodetakse enam kui kolmandik maailma kakaoubadest. 2006. aastal andis Elevandiluurannik umbes 40 protsenti maailma kakaotoodangust, aga kodusõjajärgsetel aastatel soiku jäänud investeeringute tõttu on toodang langemas. 

## Elevandiluurannik ja Eesti
2006. aasta augustis sattus Paldiski sadamast väljunud tankerilt Probo Koala Abidjani lähedal asuvale prügimäele mürgiseid jäätmeid, mille tagajärjel suri 15 inimest ja tervisekahjustusi sai 4000–5000 inimest. Hollandi prahtimisfirma Trafigura maksis Elevandiluuranniku valitsusele hüvitist 198 miljonit USA dollarit ning valitsus loobus edasistest nõuetest Trafigura vastu.

## Vaata ka
* Ivoirité
* Elevandiluuranniku Jalgpalliliit

## Viited

## Välislingid
Ghana

**Ghana Vabariik** on riik Lääne-Aafrikas Guinea lahe ääres.

Riigile võeti nimi 11. sajandini suurt osa Lääne-Aafrikast hõlmanud Ghana impeeriumi järgi.

Ghana pindala on 238 533&nbsp;km².

## Asend
Ghana asub veidi ekvaatorist põhja pool. Tema Three Pointsi neeme tipus asuva kõige lõunapoolsema punkti põhjalaius on 4° 30'. Riiki läbib nullmeridiaan. Punkt, mille pikkus- ja laiuskraad on mõlemad nullid, asub umbes 614&nbsp;km Accrast lõuna pool Guinea lahes.

Riigi ulatus põhja-lõuna suunas on umbes 670&nbsp;km ja ida-lääne suunas umbes 560&nbsp;km.

Ghanal on läänes 668&nbsp;km pikkune piir Elevandiluurannikuga, põhjas 549&nbsp;km pikkune piir Burkina Fasoga ja idas 877&nbsp;km pikkune piir Togoga.

Rannajoone pikkus on 539&nbsp;km.

## Riik
Ghana kuulub Rahvaste Ühendusse. Põhiseadus kehtib alates 1992. aastast.

Ghana on presidentaalne vabariik. President on ühtlasi ka valitsusjuht. Ta valitakse enamusvalimistel neljaks aastaks. President nimetab valitsuse, kelle peab ametisse kinnitama parlament.

Seadusandlikku võimu teostab ühekojaline parlament, kuhu kuulub 230 liiget. See valitakse ametisse enamusvalimistel neljaks aastaks. Nii presidendi- kui ka parlamendivalimised toimusid viimati 2008. aastal.

Ghanas on mitmeparteisüsteem. Suuremad erakonnad on Uus Patriootlik Partei (*New Patriotic Party*) ja Rahvuslik Demokraatlik Kongress (*National Democratic Congress*).

Ghana president on alates 7. jaanuarist 2009 Rahvusliku Demokraatliku Kongressi liider John Atta Mills.

Ghana on Aafrika Liidu ja Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse liige.

Ghanal on diplomaatilised suhted Eestiga alates 5. veebruarist 1992. Eesti aukonsul Ghanas on Nabil Makram Basbouse.

### Haldusjaotus

Ghana jaguneb 16 piirkonnaks (sulgudes halduskeskus):

## Rahvastik
Arvutuslikult elab Ghanas 2009. aastal 24 018 055 inimest.

Umbes kaks kolmandikku rahvast räägib kvaa keeli. Riigikeel on inglise keel.

Kristlased moodustavad umbes 63 protsenti rahvastikust. Islamisulisi on 16 ja põlisusundite järgijaid 21 protsenti.

Suuremad linnad on pealinn Accra (2,37 miljonit elanikku), Kumasi (1,85 miljonit) ja Tamale (0,45 miljonit).

## Ajalugu

Praeguse Ghana Vabariigi eelkäija oli aastatel 1821–1957 eksisteerinud Briti koloonia Kullarannik (inglise keeles *Gold Coast*).

## Vaata ka
* Ghana riigipeade loend
* Ghana jalgpallikoondis
* Ghana Jalgpalliliit
* Ghana 2018. aasta taliolümpiamängudel

## Viited

## Välislingid
*  Ghana presidendiks tõuseb opositsiooniliider
Guinea

**Guinea** on riik Lääne-Aafrikas. See on endine Prantsusmaa asumaa (Prantsuse Guinea), mis iseseisvus 1958. aastal.

Guinea piirneb läänes Guinea-Bissauga, põhjas Senegali ja Maliga, idas Elevandiluurannikuga, lõunas Libeeria ja Sierra Leonega ning edelas Atlandi ookeaniga.

## Haldusjaotus

Riik jaguneb seitsmeks piirkonnaks ja üheks keskalluvusega linnaks:

Piirkonnad jagunevad 33 prefektuuriks.

## Rahvatervis
2014. aastal tabas Guinead Ebola viirushaiguse epideemia. ÜRO Lastefondi UNICEF-i 24. märtsi teate kohaselt oli Guineas Ebola viirusega nakatunud 80 inimest ja nendest haigusse surnud 59 inimest.

WHO juunikuu statistika järgi on Aafrikas – Guineas, Sierra Leones, Libeerias ja veel mitmes riigis – registreerinud juba enam kui 500 Ebola viirusega nakatunud patsienti ja enam kui 300 surmajuhtumit.

## Galerie

File:Guinea sat.png|atlas Guinea
File:Dame de Mali Guinée.jpg|Dame de Mali
File:Chute de Tabouna à Kindia 01.jpg|Chute de Tabouna à Kindia
File:Chute de Saala vue à 360° Labé.jpg|Chute de Saala Labé
File:Chimpanzé de Bossou 33.jpg|Chimpanzé de Bossou
File:Plage de Roume.jpg|Plage sur les Ile de Loos

## Vaata ka
*Guinea laht
*Guinea riigipeade loend
*Guinea jalgpallikoondis

## Viited

## Välislingid
* Armee haaras Guineas presidendi surma järel võimu, epl.ee, 23. detsember 2008
* Hetlin Villak. Guinea senine nooremohvitser kuulutas end uueks riigipeaks EPL, 25. detsember 2008
* Luure Keskagentuur, The World Factbook - Guinea (*inglise keeles*)
Guinea-Bissau

**Guinea-Bissau** (ametlikult **Guinea-Bissau Vabariik**) on riik Lääne-Aafrikas Atlandi ookeani rannikul.

Riik piirneb põhjas Senegaliga, lõunas ja idas Guineaga.

## Nimi
Endise Portugali asumaana kutsuti teda Portugali Guineaks. Kui riik iseseisvus, siis vältimaks vaidlusi nime pärast Guineaga võeti pealinna Bissau järgi nimeks Guinea-Bissau.

## Haldusjaotus

Guinea-Bissau on jaotatud kaheksaks piirkonnaks ja üheks autonoomseks sektoriks. Need on omakorda jaotatud 37 sektoriks.

## Ajalugu
Kuni 18. sajandini oli Guinea-Bissau Mali impeeriumi Gabù kuningriigi osa. 17. sajandil jõudsid sinna aga Portugali orjakaupmehed, kes sajandi lõpuks koloniseerisid kogu riigi praeguse ala.

1956. aastal alustas Guinea ja Cabo Verde Iseseisvuspartei (PAIGC) relvastatud vastupanu kolonisaatoritele. Džunglisõjaks vajaliku varustuse eksportis PAIGC peamiselt Hiinast, Nõukogude Liidust ja teistest Aafrika riikidest. Vastupanu haaras peagi kogu riigi ning 1973. aastaks oli PAIGC kontrolli all suur osa Guinea-Bissau territooriumist. 24. septembril 1973 kuulutati välja iseseisvus, mis leidis tunnustamist novembris 1973 toimunud ÜRO peaassambleel. 1974. aastal toimus riigis sõjaväeline riigipööre ning järgmised kümme aastat juhtis Guinea-Bissaud sotsialistlik revolutsiooninõukogu. Esimesed mitmeparteilised valimised toimusid 1994, kuid armee hakkas mässama ning riigis puhkes kodusõda. Uued valimised toimusid 2000 ning riigi presidendiks sai Kumba Ialá.

Septembris 2003 toimus järjekordne riigipööre ning Kumba Ialá arreteeriti ja anti kohtu alla süüdistatuna võimetuses lahendada riigi probleeme. Pärast mitmekordset edasilükkamist toimusid märtsis 2004 taas parlamendivalimised, kuid sõjaliste klikkide võimuvõitlus viis sõjavägede ülemjuhataja mõrvamiseni ning riigis puhkesid taas laialdased rahvarahutused.

Juunis 2005 toimunud presidendivalimistel seadis oma kandidatuuri üles ka endine president Kumba Ialá, kuid kaotas ning valimised võitis João Bernardo Vieira, kes oli kõrvaldatud võimult 1998. aastal riigipöördega. Vieira oli aga absoluutselt vastuvõetamatu peaminister Carlos Gomes Júniorile ning seetõttu saatis president valitsuse laiali.

2. märtsil 2009 mõrvasid president João Bernardo Vieira mehed väidetavalt tema paleesse tunginud sõjaväelased.

## Diplomaatilised suhted Eestiga
8. detsembril 2007 sõlmiti Eesti ja Guinea-Bissau vahel diplomaatilised suhted. Ühisdeklaratsioonile kirjutasid Lissabonis toimunud Euroopa Liidu ja Aafrika riikide tippkohtumise raames alla Eesti peaminister Andrus Ansip ja Guinea-Bissau välisminister Maria da Conceição Nobre Cabral. Juures viibis Guinea-Bissau president João Bernardo Vieira.

## Vaata ka
* Guinea-Bissau riigipeade loend

## Viited

## Välislingid
Detsember 2003

**Detsember [[2003]]**, sündmuste kroonika 

## [[2. detsember]]
*Mark Latham valiti Austraalia Tööpartei uueks juhiks.
* GIMPS kinnitas, et 220996011–1 on algarv. See 6320430-kohaline arv oli suurim teadaolev algarv, 40. teadaolev Mersenne'i algarv ja kuues GIMPS-i poolt avastatud Mersenne'i algarv.  

## [[12. detsember]]
*Paul Martin sai Kanada peaministriks.

## [[13. detsember]]
*USA väed võtsid Iraagis Tikrīti lähedal kinni Iraagi endise presidendi Şaddām Ḩusayni.
*Tšaadi valitsus sõlmis Burkina Fasos relvarahu Tšaadi mässulise liikumisega Liikumine demokraatia ja õigluse eest.

## [[14. detsember]]

*Pärast 1996. aasta tulekahju taasavati Veneetsia ooperiteater La Fenice. 

## [[18. detsember]]
*Spordivahekohus (CAS) otsustas diskvalifitseerida Johann Mühleggi (Hispaania) ja Olga Danilova (Venemaa) dopingaine darbepoetiini tarvitamise eest 2002. aasta taliolümpiamängudel ning neilt medalid ära võtta.  

## [[19. detsember]]

*Liibüa juht Moammar al-Qadhafi tunnistas, et Liibüa töötas välja massihävitusrelvi, kuid on nüüd otsustanud sellest plaanist loobuda. 

## [[20. detsember]]
*Hispaania peaminister José María Aznar tegi üllatusvisiidi Hispaania sõjaväelaste juurde Iraagis.
*Jalgpall: Eesti kaotas Omaanis kohalikule rahvuskoondisele 1:3.

## [[26. detsember]]
*Lõuna-Iraanis toimus tugev maavärin, mille epitsenter asus Bami linna lähedal. Umbes 40 000 inimest sai surma ja umbes 50 000 vigastada. Hävis suurem osa linnast ja Bami tsitadell, maailma suurim plonnehitis, mille pindala oli 180 000 ruutmeetrit ja mille mõningate osade vanus oli kuni 2500 aastat. 

## [[28. detsember]]
*Serbias olid parlamendivalimised. Serbia Radikaalne Partei võitis 250-kohalises parlamendis 81 kohta.
*Guatemala presidendivalimiste teises voorus võitis Óscar Berger, kes sai 54% häältest. 

## [[31. detsember]]
*Taiwani president Chen Shui-bian kirjutas alla seadusele, mis lubab korraldada referendumeid. Hiina Rahvavabariik mõistis selle hukka.
Jamaica

**Jamaica** (eesti keeles varem *Jamaika*) on riik ja saar Kariibi meres. See piirneb põhjas Kuubaga ja idas Haiti saarega, kus asuvad Haiti ja Dominikaani Vabariik.

## Ajalugu

Riigi nimi pärineb aravakkidelt, kes asusid saarele elama umbes aastal 1000. *Xamayca* tähendas 'puu- ja veemaad'.

Jamaica avastas eurooplaste jaoks Christoph Kolumbus 1494. aastal. Algul sai sellest Hispaania asumaa. Kolumbus kasutas saart oma perekonna eravaldusena.

Aastal 1670 hõivasid saare inglased. Briti asumaaks oleku esimese 200 aasta järel sai Jamaicast maailma suurim suhkru eksportija. See sai võimalikuks tänu suure hulga orjatööjõu sissetoomisele Aafrikast.

Aastal 1838 keelustati saarel ametlikult orjapidamine, sest mustanahaliste suhtarv oli muutunud suureks: iga valge inimese kohta saarel tuli ligi 20 mustanahalist. Mustanahalised tõstsid orjuse vastu mässu.

Aastate pikku muutus Jamaica üha Suurbritanniast sõltumatumaks. 1958. aastal sai Jamaicast iseseisev provints Lääne-India Saarte Föderatsiooni koosseisus. Jamaica eraldus föderatsioonist 1962. aastal ja on nüüdseks täielikult iseseisev riik maailma rahvaste peres.

Majanduse allakäik 1970. aastatel tekitas riigis vägivallalaineid, mis mõjusid ebasoodsalt Jamaica peamisele sissetulekuallikale turismile.

## Riik

Jamaica on konstitutsioonilise monarhiaga riik. Riigipea on Jamaica kuningas (praegu Charles III). Tema võim on põhiliselt sümboolne. Monarhi esindab saarel kindralkuberner, kellel on riigipea roll. Vabariigi pooldajate arv on Jamaical viimasel ajal kasvanud ja tundub, et lähitulevikus monarhiast loobutakse.

Jamaica parlament on jagatud kaheks kojaks – esindajatekojaks ja senatiks. Esindajatekoja liikmed valitakse otse. Enamuse kohti saanud partei juht saab peaministriks. Senati koosseis nimetatakse peaministri ja opositsiooni liidri poolt.

Jamaical on kaheparteisüsteem: kordamööda on võimul Riiklik Rahvapartei ja Jamaica Tööpartei.

### Haldusjaotus

Jamaica on jagatud kolmeks maakonnaks ja need 14 vallaks:

* Cornwalli maakond
**Hanoveri vald
**Saint Elizabethi vald
**Saint Jamesi vald
**Trelawny vald
**Westmorelandi vald
* Middlesexi maakond
**Clarendoni vald
**Manchesteri vald
**Saint Anni vald
**Saint Catherine'i vald
**Saint Mary vald
* Surrey maakond
**Kingstoni vald
**Portlandi vald
**Saint Andrew' vald
**Saint Thomase vald

## Loodus

Jamaica saare sisemaa on mägine. Mägesid ümbritseb kitsas rannikutasandik. Seetõttu asuvad kõik suuremad linnad rannikulal. Suuremad linnad on pealinn Kingston ja Montego Bay saare põhjaosas.

Jamaica kliima on troopiline, kuum ja niiske. Sisemaa kliima on muutlikum.

## Vaata ka
*Jamaica kindralkuberneride loend
*Jamaica jalgpallikoondis
*Jamaica 2014. aasta taliolümpiamängudel

## Viited

## Välislingid

* Valitsuse veebisait
* Jamaica turistiinfo
Õigusteadus

**Õigusteadus** on teadus, mis selgitab kehtivate õigusnormide sisu. Tavakasutuses jäävad tagaplaanile küsimused õigusteaduse teaduslikkusest ja õigusnormide kehtivusest, mida lihtsalt eeldatakse, ja keskendutakse õigusnormide sisu küsimustele.

## Õigusteadus ja jurisprudents
:*Põhiartikkel:* Jurisprudents
Eelneva tõttu samastatakse enamikul juhtudel õigusteadus **jurisprudentsiga** ehk **õigusdogmaatikaga** kui normide sisu selgitamisega. Sisu selgitamisele suunatud tegevust nimetatakse tõlgendamiseks. Tõlgendamine ongi jurisprudentsi meetod, mille objektiks on õigusnormid. Uurimisobjekti järgi võib jurisprudentsi täpsemalt liigitada, näiteks karistusõigusjurisprudentsiks, riigiõigusjurisprudentsiks jne.

Õigusteadus kui jurisprudents (*Rechtswissenschaft*) on peamiselt Saksa 19. sajandi teise poole õigusteadlaste looming, mis kasvas välja Carl Friedrich von Savigny ideedest. Savigny väitis oma vaidluses Thibaut'ga, et loomuõiguse asemel tuleks Saksa eraõiguse kodifitseerimisel pöörduda Saksa riikides ajalooliselt jõus olnud õiguse poole. See tähendas Rooma eraõiguse uurimist.

Õigusteaduse mõiste tugineb eeldusele, et õigusmaterjale (seadusi, tavaõigust jne) on võimalik vaadelda loomulikult esinevate nähtustena, mille uurimisest õigusteadlane avastab sisemised põhimõtted ja seosed, analoogiliselt loodusteadustega. Kehtivat õigust nähakse süsteemina, millesse iga uus põhimõte peab lünkadeta paiknema. Sellest tuleneb suur huvi definitsioonide ja klassifikatsioonide vastu, mida ei vaadelda mitte kokkuleppelistena, vaid tõe kehastusena. See protsess leiab aset kõrgel abstraheerituse tasemel, traditsioonilise formaalse loogika reegleid järgides. Jurisprudentsi iseloomustab püüdlus puhtuse poole, millest tuleneb muude sotsiaalteaduste leidude, samuti väärtuste mittejuriidilistena kõrvalejätmine. 

Mandrieuroopa õigusteaduskondade õppekavades määravat rolli omav õigusteadus on seega üks peamisi eristavaid jooni mandrieuroopa ja angloameerika õigussüsteemide vahel. Lihtsustatult on öeldud, et "üldise õiguse kohtunikud on probleemilahendajad, mitte teoreetikud, ja tsiviilõiguse rõhk stsientismile, süsteemiehitamisele, formalismile ja muule taolisele jääb efektiivsele probleemilahendamisele ette".

## Õigusteadus ja õigusteadused
:*Vaata ka:* Õigussotsioloogia, õigusajalugu, võrdlev õigusteadus, õigusteooria
Laiemas tähenduses hõlmab õigusteaduse mõiste mitmeid teadusi, mis tegelevad õigusnormide sisust kõrvale jäävate küsimustega. Seega erinevad nad jurisprudentsist nii meetodi kui ka uurimisobjekti poolest.

Õigusteaduste valdkonnad:

## Vaata ka
*Õigusteaduse mõisteid
*Õigusteadlaste loend
*Keskaegne õigusteadus

## Viited

## Välislingid

*Eesti õigusbibliograafia andmebaas ''Bibliographia Iuridica Estonica'' (andmed kuni 1.11.2010)
*Eesti õigusbibliograafia andmebaas ''Bibliographia Iuridica Estonica''
*Eesti õigusbibliograafia aastanimestik
Lennundus

**Lennundus** (ka **aviatsioon**, ladina keeles *avis* 'lind') on õhusõidukite ja nende lendamisega seotud teoreetiline ja praktiline valdkond.

Lennunduse ehk **lennuasjanduse** alla kuuluvad lennukiehitus, sõjalennundus, lastiveo- ja reisilennundus, eriotstarbevaldkonna lennundus ja harrastus- ehk hobilennundus, kaasa-arvatud sportlik lendamine jne.

Lennunduse ajalugu on üle 2000 aasta pikkune, vt Daidalos ja Ikaros. Esimeste lennuvahendite, õhust kergemate lennuvahendite, kuumaõhupallide kasutuselevõtt jääb aga 18. sajandisse ja õhust raskemate, motoriseeritud lennumasinate teke 20. sajandi algusse.

Eesti lennundusseaduse järgi on lennundustegevus "õhusõiduki käitamise, mehitamise, valmistamise ja hoolduse, lennuliikluse teenindamise, lennuväljade ja kopteriväljakute käitamise ning lennundusspetsialistide koolitamisega" tegelev valdkond.

Eesti vabariigi noorim lennureisija oli Rhona Villanueva. Ta lendas vastsündinuna koos vanematega isa Ulrich Brasche eralennukis Tallinnast Viljandisse.

## Vaata ka
*Aeronautika
*Lennunduse mõisteid
*Lennunduse ajalugu
*Lennundus Esimese maailmasõja ajal
*Eesti lennunduse ajalugu
*Lennundusmuuseum
*Lennuk
*Lennukite loend
*Lennufirmade loend
*Aerodünaamika ja aerostaatika

*UAV

## Viited
Valgevene keel

**Valgevene keel** on idaslaavi keelte hulka kuuluv keel.   

## Ajalugu

Vanavalgevene keel oli Leedu suurvürstiriigis kasutusel asjaajamiskeelena, milles pandi kirja ka seadusi (Leedu statuudid).

## Keelereformid 20. sajandil

20. sajandi I poolel toimus Valgevenes kaks keelereformi. Neist esimene lähendas kirjakeelt valgevene kõnekeelele – sellist (klassikalist) kirjakeelt (тарашкевіца (*[[Taraškievica|taraškievica]]*)) kasutati ametlikult kuni 1933. aastani. Tänapäeval on klassikalise kirjakeele kasutamine levinud rahvuslikult meelestatud valgevenelaste seas. 

Teine, 1933 toimunud reform lähendas valgevene kirjakeelt tugevasti vene keelele (наркамаўка, vabas tõlkes 'rahvakomissarikeel'). 

Suur osa tänapäeva Valgevene elanikest kasutab vene-valgevene segakeelt, mille sõnavara pärineb vene keelest, aga grammatika valgevene keelest. Seda keelt nimetatakse trasjankaks (трасянка).

## Valgevene tähestikud
 
Traditsiooniliselt kasutatakse valgevene keeles kirjutamisel kirillitsat (*Kirylica*). Vähetuntud on fakt, et valgevene keeles kirjutamisel kasutatakse ka ladina kirjal põhinevat tähestikku (*[[Łacinka]]*).

Vita&#365;t Suure ajal Leedu suurvürstiriiki asunud tatarlaste järeltulijad läksid üle valgevene keelele, kuid kasutasid selle kirjutamiseks 20. sajandi alguseni araabia kirja.

**Kirylica** (esimeses ja teises reas on suur- ja väiketähed, kolmandas transkriptsioon eesti keelde)

АБВГ(&#1168;)ДДжДзЕЁЖЗIЙКЛМНОПРСТУ&#1038;ФХЦЧШ&#1067;&#1068;ЭЮЯ   
   
абвг(&#1169;)ддждзеёжзiйклмнопрсту&#1118;фхцчшыьэюя   
   
abvggddždze (je)jožziiklmnoprstuvfhtstššõ ejuja   

**Lacinka**
   
A   
B   
C   
Ć   
&#268;   
D   
Dž   
Dz   
E   
F   
G   
H   
I   
J   
K   
L   
&#321;   
M   
N   
Ń   
O   
P   
R   
S   
Ś   
Š   
T   
U   
&#364;   
V   
Y   
Z   
Ź   
Ž   
   
a   
b   
c   
ć   
&#269;   
d   
dž   
dz   
e   
f   
g   
h   
i   
j   
k   
l   
&#322;   
m   
n   
ń   
o   
p   
r   
s   
ś   
š   
t   
u   
&#365;   
v   
y   
z   
ź   
ž

## Vaata ka
*Valgevene-eesti transkriptsioon

## Välislingid

*Valgevene nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
* EKI: valgevene-eesti tähetabel
* Калита И. В. Современная Беларусь: языки и национальная идентичность. Ústí nad Labem, ISBN 978-80-7414-324-3, 2010, 300 s. s. 112–190.
Armenian Airways

**Armenian International Airways** (**Armenian Airways**) oli Armeenia lennuettevõte.

Firma loodi 2002. aastal ning tegeles reisijate veoga Ateenasse, Beirutisse, Dubaisse, Kiievisse, Pariisi, Peterburi ja Viini. 2005. aastal läks Armenian International Airlines pankrotti, tema lennud ja lennukipargi võttis üle Armavia.

Firma president oli Levon Baghdasarjan.

## Koodid
* IATA: MV
* ICAO: RML
* Kutsung: ARMENIA

## Välislingid
* www.armenianairways.am Firma koduleht (link ei tööta)
Ida-Aserbaidžaani provints

**Ida-Aserbaidžaani provints** (pärsia *Āz̄arbāyjān-e Sharqī*; rööpnimi *Āz̄arbayejān-e Khāvarī*) on 1. järgu haldusüksus (provints) Iraanis. 

## Suuremad linnad
* Tabrīz (1 216 200 elanikku)
* Marāgheh (135 100)
* Marand (98 400)
* Mīāneh (79 800)
* Ahar (79 700)
* Bonab (64 600)

: *Märkus: elanike arv on arvestuslik (2003. aasta lõpu seis)*

## Vaatamisväärsusi

## Vaata ka
* Aserbaidžaan (Iraan)
Maailmaaeg

**Maailmaaeg** (inglise keeles *Universal Time*, lühend *UT*) on rahvusvaheliste lepetega kehtestatud ühtne aeg ehk ühtlusaeg, mis põhineb ööpäeva tegelikul pikkusel.

Maailmaaja aluseks oli alates 1925. aastast Greenwichi kohalik keskmine päikeseaeg GMT (inglise keeles *Greenwich Mean Time*), s.o päikeseaeg Greenwichi observatooriumi läbival nullmeridiaanil.

Maa pöörlemine (ümber oma telje) ja tiirlemine (ümber Päikese) allub pidevalt teatavatele väikestele muutustele, mis pole vajaliku täpsusega mõõdetavad ja ennustatavad. Maakera pöörlemine aeglustub (peamiselt loodeliste jõudude mõjul) ja järelikult ööpäev vähehaaval pikeneb. See aeglustumine toimub ebaühtlaselt; neid ebaühtlusi arvestava maailmaaja tähis on UT1 (*Universal Time No. 1*). Maa tiirlemisperioodi (aasta pikkuse) kõikumisi kajastab UT2.

Järelikult ööpäeva või aasta pikkusel põhineva astronoomilise aja skaalal pole võimalik mõõta aega niisuguse täpsusega, mis on vajalik loodusteadustes ja tehnikas. Seepärast võeti 1972. aastal kasutusele rahvusvahelise aatomiaja (TAI) sekundil põhinev maailmaaeg. Maakera pöörlemise ebaühtluse tõttu aga ei kulge aatomikellaga mõõdetav aeg ja ööpäeva tegelikku pikkust väljendav päikeseaeg sünkroonselt. Nende aegade kooskõlastamiseks (koordineerimiseks) kasutatakse nn liigsekundit, mis lisatakse vajadust mööda ‒ et aatomiaja ja päikeseaja UT1 erinevus ei ületaks 0,9 sekundit ‒ aasta või poolaasta lõpul UTC-ajale. Sekundi lisamise korral on detsembri või juuni viimase minuti pikkus 61 s; seega Eestis võib sekund juurde tulla talvel kell 1.59.60 ja suvel 2.59.60.

Seda lisasekunditega maailmaaega nimetatakse koordineeritud maailmaajaks ehk UTC-ajaks (lühend inglise keele sõnadest *Universal Time Coordinated*), mille puhul on ööpäeva pikkus täpselt 60 × 60 × 24 = 86 400 sekundit. Seega põhineb UTC-aeg nagu aatomiaegki SI sekundil.

Maailmaaega hoiab ja levitab Bureau International de l'Heure (Rahvusvaheline Ajabüroo), samuti teeb see ajateenistus otsuse lisasekundi kohta, teatades sellest vähemalt 8 nädalat enne lisamist. 

Maailmaajast ja Greenwichi nullmeridiaanist lähtuvalt on määratud vööndiajad maailma 24 ajavööndis.

Olgu märgitud, et Suurbritannias ja veel mõnes riigis kasutatakse endiselt kellaajaga seoses ajaskaala lühendit GMT, kuigi tegelikult on mõeldud koordineeritud maailmaaega. 

GPS-aeg põhineb koordineeritud maailmaajal, ent ilma liigsekunditeta. GPS-aeg ja UTC-aeg ühtlustati 1980. aasta 6. jaanuaril; sel ajal oli vahe TAI – UTC = 19 sekundit. Liigsekundite lisandumise tõttu on see erinevus järk-järgult muutunud. GPS-vastuvõtja arvutab jooksvalt GPS-aja ümber UTC-ajaks, kusjuures viga ei ületa 1 mikrosekundit.

## Vaata ka
* Rahvusvaheline aatomiaeg
* Kohalik aeg
* Vööndiaeg

## Välislingid

* IMCCE: Institut de mécanique céleste et de calcul des éphémérides
* La période moderne
Lõuna-Korea kiirteed

**Lõuna-Korea kiirteede võrgustik** on tihe Sŏuli piirkonnas ja riigi lõunaosas, sest enamik elanikkonnast on koondunud just nendesse piirkondadesse.

Kiirteed Lõuna-Koreas on küllaltki ajakohased ning neid täiustatakse ja arendatakse pidevalt. Esimene kiirtee ehitati Lõuna-Koreasse 1970. aastatel. Kõik valmis kiirteed on ehitanud (ja olnud nende ehituse eestvedajad) erakapitalil põhinevad firmad. Et autode hulk pidevalt kasvab, suureneb järjest ka vajadus uute ja suurema läbilaskevõimega kiirteede järele. Kiirtee kasutamise tasu suurus sõltub peamiselt firmast, kes teed haldab. On ka mõned linnasisesed kiirteed, näiteks kiirtee nr 100 Sŏulis, mille kasutamise eest tuleb maksta vähem ja mille läbilaskevõime on suurem kui teistel kiirteedel.

Kiirteed, nende numbrid ja nimed, ka korea keeles:
–
*Kiirtee nr 1 ehk Kyŏngbu kiirtee – Gyeongbu Gosok Doro (경부 고속 도로; 京釜高速道路)
: Sŏul – Taejŏn – Taegu – Pusan kokku 428 km
*Kiirtee nr 10 ehk Namhae kiirtee – Namhae Gosok Doro (남해 고속 도로, 南海高速道路)
: Kwangchang – Chinju – Masan – Kimhae – Pusan
*Kiirtee nr 12 ehk 1988. aasta olümpia kiirtee – '88 Eullimpik Gosok Doro (88을림픽 고속 도로, hanja puudub)
: Taegu – Namwŏn – Kwangju
*Kiirtee nr 15 ehk Sŏhaeani kiirtee – Seohaean Gosok Doro (서해안 고속 도로, 西海岸高速道路)
: Sŏul – Ansan – Buryeong – Mokp'o
*Kiirtee nr 16 ehk Ulsani kiirtee – Ulsan Gosok Doro (울산고속도로, 蔚山高速道路)
: Ulsan – Kiirtee nr 1
*Kiirtee nr 17 – 
: valmib alles 2006, ühendab kiirteed nr 15 kiirteega nr 30
*Kiirtee nr 20 –
: valmib alles 2004
*Kiirtee nr 22 –
: valmib alles 2004
*Kiirtee nr 25 ehk Honami kiirtee – Honam Gosok Doro (호남 고속 도로; 浩南高速道路) ja tema harutee Jeonan – Nonsan Gosok Doro (친안–논산 고속 도로, ) 
: koosneb kahest osast, mille ehitasid erinevad firmad: 
:: Sunch'ŏn – Kwangju – Jeonan
:: Jeonan – Kongju – Nonsan 178,5 km
*Kiirtee nr 30 –
: valmis alles 2006
*Kiirtee nr 35 ehk Chungbu kiirtee – Jungbu Gosok Doro (중부고속도로, 中部高速道路)
: Hanam – Taejŏn – Chinju – Tongyeong
*Kiirtee nr 37 – 제2중부 고속 도로
: tee on ainult 31 km pikk ja kulgeb paralleelselt kiirteega nr 35 Sŏuli piirkonnas
*Kiirtee nr 40 –
: ühendab kiirteed nr 15 kiirteega nr 1, on ainult 20,2 km pikk
*Kiirtee nr 45 –
: koosneb kolmest lõigust, mis on veel ühendamata. 
: Ich'ŏn – Chunjgu – Sangju – Kimch'ŏn – Taegu – Masan
*Kiirtee nr 50 –
: Inch'ŏn – Ansan – Ich'ŏn – Kangnŭng
*Kiirtee nr 55 –
: Ch'unch'ŏn – Wŏnju – Chech'ŏn – Taegu
*Kiirtee nr 65 –
: kaks lõiku, ühendab kiirteed nr 50 Tonghae linnaga
*Kiirtee nr 100 –
*Kiirtee nr 102 –
*Kiirtee nr 104 –
*Kiirtee nr 110 –
*Kiirtee nr 120 –
*Kiirtee nr 130 –
*Kiirtee nr 251 –
*Kiirtee nr 300 –
*Kiirtee nr 451 –
*Kiirtee nr 551 –
Vööndiaeg

**Vööndiaeg** (inglise keeles *zone time*, *standard time*) on ajavööndil põhinev kellaaeg kindlaksmääratud paikkonnas või riigis. Vööndiaeg vastab geograafilise pikkuse jaotamisele 24 ajavööndiks. Erineva vööndiajaga territooriumide eraldusjooned ei järgi kuigi täpselt ajavööndite piire, vaid lähevad mööda riikide või paikkondade vahelisi halduspiire. 

Vööndiajad erinevad üksteisest ühe täistunni võrra. Erandiks on mõned üksikud riigid (Iraan, Afganistan, India, Myanmar, Nepal) või nende osad (Kanadas, Austraalias), kus erinevus naabervööndi ajast on 0,5 tundi.

Kellaaeg vööndites lähtub maailmaajast UTC ja Greenwichi meridiaanist. See meridiaan on nullvööndi UTC±0 keskjoon. Vööndi number näitab, mitu tundi erineb selles vööndis tunninäit maailmaajast. Näiteks vööndis +9 asuvas Jaapanis on kell UTC+9, vööndis -5 asuvas Peruus UTC-5. Et teada saada, mis on kell parajasti mingis ajavööndis, tuleb Eestis talvel lahutada hetke kellaajast 2 ja suvel 3 ning liita vööndinumber (õige märgiga). Näiteks kui meil on suvel kell 13.05, siis Jaapanis on kell 13 - 3 + 9 = 19.05 (ehk 7.05 p.l.) ja Peruus 13 - 3 - 5 = 5.05 (ehk 5.05 e.l.). Kui meid huvitavas riigis kehtib suveaeg, tuleb lisada 1 tund.

Põhjapooluselt lõunapooluseni ulatuvasse 15° laiusesse ajavööndisse jääb mitmesuguseid paikkondi ja eri riike. Vastavalt võib vööndiaegadel olla erisuguseid nimetusi, näiteks
*0-vöönd, UTC – Lääne-Euroopa aeg, Suurbritannias nime all Greenwichi aeg (GMT), Iirimaa vööndiaeg, Sierra Leone aeg jt;
*1. vöönd, UTC + 1 h (tund) – Kesk-Euroopa aeg, Lääne-Aafrika aeg;
*2. vöönd, UTC + 2 h – Ida-Euroopa aeg, Kesk-Aafrika aeg, Egiptuse vööndiaeg.
Ühes riigis võib olla ka mitme nimega vööndiaegu, kui see riik hõlmab mitut ajavööndit. Näiteks USA-s on seitse vööndiaega, sealhulgas Pacific Standard Time (UTC - 8 h), Central Standard Time (UTC - 6 h), Eastern Standard Time (UTC - 5 h).

Paljudes riikides, eriti Euroopas, rakendatakse suveaega, mis on vööndiajast ühe tunni võrra ees.

## Vaata ka
* ajavöönd
* suveaeg
* kellaaeg

## Viited

## Välislingid
* The World Clock
* Timezones
Kohalik päikeseaeg

**Kohaliku päikeseaja** järgi on päike kõige kõrgemal taevas täpselt kell 12.00 ja kõige madalamal horisondi all kell 24.00. Kohaliku päikeseaja järgi elades on päikeseloojangust südaööni täpselt samapalju aega kui südaööst päikesetõusuni.

Kellaaeg, mille järgi tänapäeval tavaliselt elatakse, ei ole kohalik päikeseaeg, vaid vööndiaeg.

Kui liikuda täpselt põhja−lõuna suunas, jääb kohalik päikeseaeg muutumatuks.

## Eesti
Eestis erineb idas asuva Narva ja läänes asuva Kuressaare kohalik päikeseaeg 22 minuti ja 52 sekundi võrra (neid linnu läbivate meridiaanide vahe on 5° 43"). Täpselt nii palju minuteid Kuressaarest varem tõuseb ja loojub päike Narvas kevadisel ja sügisesel pööripäeval.

Eestis kehtestati kohalik aeg Eesti Ajutise Valitsuse otsusega 4. jaanuarist 1919 nr. VIII

## Vaata ka
*Tallinna aeg

## Viited
Lennuõnnetuste loend

*See artikkel loetleb [[lennuõnnetus]]i aastate lõikes.*

__NOTOC__

## 1935
*Valkla õppevälja lennuõnnetus

## 1937
*Amelia Earharti ümbermaailmalend 

## 1940
*Kaleva (reisilennuki allatulistamine)

## 1961
*Sabena lend 548

## 1974
*Turkish Airlinesi lend 981

## 1975
*1975 Agadir Royal Air Maroc Boeing 707 allakukkumine

## 1977
*Tenerife lennukatastroof (Pan Ami lend 1736 ja KLMi lend 4805)
 
## 1979
*American Airlinesi lend 191
*Erebuse lennuõnnetus

## 1982
*Air Florida lend 90
*British Airwaysi lend 9

## 1983
*Air Canada lend 797
*Korean Air Linesi lend 007

## 1985
*China Airlinesi lend 006
*Japan Airlinesi lend 123
*Lend CCCP-65856

## 1986
*Aeroméxico lend 498

## 1988
*Aloha Airlinesi lend 243
*Lockerbie katastroof (Pan Ami lend 103)

## 1989
*British Midlandi lend 92
*United Airlinesi lend 232
*United Airlinesi lend 811

## 1990
*Avianca lend 52
*British Airwaysi lend 5390

## 1991
*United Airlinesi lend 585
*Scandinavian Airlinesi lend 751

## 1992
*El Ali lend 1862

## 1994
*Aerofloti lend 593
*Air France'i lend 8969
*USAiri lend 427

## 1995
*American Airlinesi lend 965
*Atlantic Southeast Airlinesi lend 529

## 1996
*Aeroperú lend 603
*Saudi Arabian Airlinesi lend 763 ja Air Kazakhstani lend 1907
*Trans World Airlinesi lend 800
*ValuJeti lend 592

## 1997
*Korean Airi lend 801
*SilkAiri lend 185

## 1998
*Swissairi lend 111

## 1999
*American Airlinesi lend 1420
*EgyptAiri lend 990

## 2000
*Air France'i lend 4590 (Concorde)

## 2001
*Air Transati lend 236
*American Airlinesi lend 11
*American Airlinesi lend 77
*American Airlinesi lend 587

## 2002
*Bashkirian Airlinesi lend 2937 ja DHLi lend 611

## 2004
* Flash Airlinesi lend FSH604

## 2005
*Copterline'i lennuõnnetus
*Air France'i lend 358
*Helios Airwaysi lend 522

## 2006
* Armavia lend 967
* Pulkovo Airlinesi lend 612
* S7 Airlinesi lend 778

## 2007
* Adam Airi lend 574
* 2007. aasta Baladi lennuõnnetus
* Garuda Indonesia lend 200
* Kenya Airwaysi lend 507
* TAM Airlinesi lend 3054

## 2008
* Aerofloti lend 821
* British Airwaysi lend 38
* Iran Aseman Airlinesi lend 6895
* Spanairi lend 5022

## 2009
* Air France'i lend 447
* Caspian Airlinesi lend 7908
* Turkish Airlinesi lend 1951
* US Airwaysi lend 1549

## 2010
*Smolenski lennuõnnetus 2010. aastal
*Air India Expressi lend 812

## 2011
*RusAiri lend 9605
*Jaroslavli lennuõnnetus 2011. aastal

## 2014
*Malaysia Airlinesi lend 370
*Malaysia Airlinesi lend 17
*AirAsia lend QZ8501

## [[2015]]
*Germanwingsi lend 9525
*Kogalõmavia lend 9268

## [[2016]]
*Flydubai lend 981
*Turøy helikopteriõnnetus
*EgyptAiri lend 804
*LaMia lend 2933

## [[2017]]
*Turkish Airlinesi lend 6491

## [[2018]]
*Saratov Airlinesi lend 703

## [[2019]]
*Piper PA-46 Malibu lennuõnnetus

## [[2020]]
*Ukraine International Airlinesi lend 752

## [[2022]]
*Su-34 allakukkumine Jeiskis
*Su-30 allakukkumine Irkutskis

## [[2023]]
*2023. aasta Tveri lennuõnnetus

## [[2025]]
*Eura kopteriõnnetus
*Air India lend 171
*Angara Airlinesi lend 2311
Pihkva oblast

**Pihkva oblast** on oblast Venemaa loodeosas. Oblast on moodustatud 1944. aastal.

Piirneb Eesti, Läti, Valgevene, Leningradi oblasti, Novgorodi oblasti, Tveri oblasti ja Smolenski oblastiga. Kuulub Loode föderaalringkonda.
## Loodus

### Pinnamood

Pihkva oblast asub Ida-Euroopa lauskmaa loodeosas. Kõrgeim mägi on Lipnitskaja mägi (339,1 m). 6% territooriumist hõlmavad veekogud: järved (Pihkva järv) ja jõed (Palata, Pljussa jõgi, Velikaja jõgi jt).

### Kliima

Oblastis valitseb paraskliima parajalt külma talve ja sooja suvega.

### Taimestik
38% maapinnast on kaetud leht- ja okasmetsadega.

## Haldusjaotus
**Pihkva oblast** koosneb oblastilise alluvusega linnadest ja järgmistest rajoonidest :

**Linnad**:
* (kaardil **P**) Pihkva (*Псков*)
* (**V**) Velikije Luki (*Великие Луки*)

**Rajoonid**:

## Rahvastik
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pihkva oblasti rahvaarv 760 810, kellest 717 101 (94,3%) olid venelased, 12 471 (1,6%) ukrainlased ja 9664 (1,3%) valgevenelased. Eestlasi oli 1122. 2012. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 666 924, 2015. aasta alguses 651 205 ja 2022. aasta alguses 612 458. Rahvaarv väheneb peamiselt negatiivse loomuliku iibe tõttu (2004. aastal −11 209, 2005. aastal −11 492, 2009. aastal −7331, 2010. aastal −7244).

### Linnad

Pihkva oblastis on 14 linna (sulgudes elanike arv 2012): Pihkva (204 000), Velikije Luki (98 400), Ostrov (21 000), Nevel (15 900), Opotška (11 400), Petseri (11 000), Porhov (10 300), Dno (8700), Novosokolniki (7900), Sebež (6100), Põtalovo (5700), Pustoška (4500), Oudova (4100) ja Novoržev (3600).

### Alevid
Pihkva oblastis on 14 alevit: Dedovitši, Strugi Krasnõje, Puškinskije Gorõ, Idritsa, Bežanitsõ, Loknja, Krasnogorodsk, Pljussa, Kunja, Palkino, Usvjatõ, Sosnovõi Bor, Krasnõi Lutš ja Zapljusje.

### Maa-asulad
Pihkva oblastis oli 2010. aasta seisuga 8351 maa-asulat, neist 1923 oli ilma püsielaniketa, 3890-s oli 1–10 elanikku, 1874-s oli 11–50 elanikku, 234-s oli 51–100 elanikku ning 430-s oli üle 100 elaniku.

## Vaata ka
* Pihkva kubermang

## Viited

## Välislingid

* Pihkva oblasti koduleht
* Pihkva oblasti turismileht *(inglise ja vene keeles)*
Iraagi lipp

**Iraagi lipp** on Iraagi ametlik lipp. 

## Riigi- ja rahvuslipp
Praegune Iraagi riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 2008. aasta jaanuaris ajutise kompromissvariandina. Varasem, 28. juunil 2004 kasutusele võetud lipp oli panaraabia värvides puna-valge-must horisontaalsete väljadega trikoloor, mille valgele väljale oli paigutatud kolm rohelist viisnurkset tähte. Tähtede vahel oli araabiakeelne tekst *allah akbar* ehk "jumal on suur". Jaanuaris 2008 eemaldati viisnurgad.

Punane (PMS 186C) sümboliseerib julgust, valge õilsust, must islami võitu ja roheline (PMS 347C) islami usku. 

## Iraagi ajaloolised lipud
Aastatel 1922–1924 oli Iraagi lipuks horisontaalväljadega, must-valge-roheline kangas, mille vardapoolses osas oli punane hašmiidide kolmnurk. Lipp, mis oli peaaegu täpne Jordaania lipu koopia (puudus vaid punasel kolmnurgal olev seitsmeharuline täht) võeti kasutusele 23. augustil 1921 ning selle proportsioonid olid 1:2.

1924. aastal muudeti lippu, vardapoolses osas oleval punasel kolmnurgal lõigati tipp ning sellele lisati kaks seitsmeharulist valget tähte üksteise alla.
  
1958. aastal kukutati kuningas ja kuulutati välja vabariik. Uueks lipuks võeti must-valge-roheline vertikaalsete väljadega lipp, mille keskel oli suur kaheksaharuline täht, mis on Babüloonia päikesejumala sümbol. Tähe harud olid punased ja selle keskel olev kollane sõõr oli eraldatud valge äärisega.

Aastatel 1963–2004 kasutusel olnud lipp (kasutusele võetud 31. juulil 1963) sarnanes praeguse lipuga, sellel olid islami värvideks peetud ja araabia maade lippudel laialdaselt kasutatavad punane üleval ja must riba all, keskel valgel taustal kolm rohelist viisnurgaks nimetatavat tähekest. 13. jaanuaril 1991, Kuveidi vallutamise ajal lisas Saddam Hussein valgele osale sõnad *allah akbar* ehk "jumal on suur", mis on ka praegusel lipul veidi muudetud kujul.

Pärast seda, kui 2003. aastal Ameerika Ühendriigid koos liitlastega Iraagi vallutasid, mõeldi välja ka uus lipp. See erines täiesti varasematest panaraabia traditsioone järginud lippudest. Uue lipu valge põhi sümboliseeris rahu ja kaks sinist triipu Tigrise ja Eufrati jõgesid ning nende vahel olev kollane triip kurdi vähemust. Poolkuu viitas islamile. Lipp oli kasutusel väga lühikest aega 26. aprillist kuni 28. juunini 2004. Iraaklased ei kiitnud lippu heaks ning kasutusele võeti uuesti endine lipp veidi muudetud kujul.

## Varasemad lipud

Pilt:Flag of the Ba'ath Party.png|1922–1924
Pilt:Flag of Iraq 1924.svg|1924–1959
Pilt:Flag of Iraq 1959-1963.svg|1959–1963
Pilt:Flag of Iraq (1963-1991).svg|1963–1991
Pilt:Flag of Iraq, 1991-2004.svg|1991–2004
Pilt:Proposed_flag_of_Iraq_(Coalition_Provisional_Authority,_2004).svg|2004
Pilt:Flag of Iraq 2004-2008.svg|2004–2008


## Vaata ka
*Iraagi vapp

## Välislingid
*
*AlJazeera.net Iraagi uuest lipust
*"Iraagi lipp vabanes Saddami vaimust", Eesti Ekspress, 22. jaanuar 2008
Kongo Vabariik

**Kongo Vabariik** (ka *Kongo-Brazzaville*, *Brazzaville'i Kongo*) on riik Aafrikas. Piirneb edelas Atlandi ookeaniga, lõunas ja idas Kongo Demokraatliku Vabariigiga, põhjas Kesk-Aafrika Vabariigiga, loodes Kameruniga ja läänes Gaboniga.

Kongo on saanud nime Kongo jõe järgi, mis omakorda sai nime Kongo Kuningriigi järgi, millele jõe suudmeala kuulus esimese kontakti ajal eurooplastega.

## Ajalugu

Esimesed eurooplased, Portugali maadeavastajad jõudsid Kongo rannikualadele aastatel 1482–1484. Kiiresti algas kaubavahetus Portugaliga ja esialgu toimus see umbkaudu võrdsetel alustel. 1491. aastal ristiti esimene Kongo kuningas João I ja Kongo sai kiiresti kristlikuks riigiks – see kehtis pigem valitseva kihi kohta, lihtrahvas järgis endiselt paganlikke tavasid.

Portugal kaotas iseseisvuse 1580 ja kuigi ta selle 1640 taastas, oli tema suutlikkus riike koloniseerida vähenenud. Ta keskendus Angola ja Brasiilia haldamisele ning seetõttu säilitas Kongo Kuningriik iseseisvuse, kuni Prantsusmaa hakkas 19. sajandi viimasel veerandil talle survet avaldama.

1. augustil 1886 kuulutas Prantsusmaa välja Gaboni ja Kongo koloonia. 30. aprillil 1891 reorganiseeriti see Prantsuse Kongo kolooniaks, mis koosnes Gabonist ja Kesk-Kongost. 1903 Gabon ja Kesk-Kongo eraldati. 1908. aastal moodustati Prantsuse Ekvatoriaal-Aafrika, mis koosnes Gabonist, Kesk-Kongost, Ubangi-Sharist (tänapäeva Kesk-Aafrika Vabariik) ja Tšaadist. Kesk-Kongoks nimetati tänapäeva Kongo Vabariigi ala sellepärast, et ta asus Prantsuse Ekvatoriaal-Aafrika keskel, Gaboni ja Kesk-Aafrika vahel.

Teise maailmasõja ajal vallutati Prantsusmaa Saksamaa poolt. Prantsuse asumaad seevastu läksid ükshaaval üle Vaba Prantsusmaa poolele, sest see andis aluse mitte täita keskvalitsuse käske. Vaba Prantsusmaa pealinnaks oligi Kesk-Kongo pealinn Brazzaville. 1944. aasta algul toimus seal Brazzaville'i konverents, millel Charles de Gaulle kuulutas oma soovi kujundada Prantsuse koloniaalimpeerium ümber unitaarriigiks, kus kõikidel oleksid võrdsed õigused. Seevastu igasugune omavalitsus ja iseseisvumise võimalus välistati isegi kaugemas vaates.

1958. aastal kuulutati välja Viies vabariik. Prantsuse Ekvatoriaal-Aafrika likvideeriti ja kõik selle osad said autonoomseteks kolooniateks. Kesk-Kongo nimetati ümber Kongo Vabariigiks. 1959. aastal sai Kongo Vabariik põhiseaduse ja 15. augustil 1960 ta iseseisvus.

Kongo president on Denis Sassou Nguesso, kes oli ametis ka aastatel 1979–1992 ja on taas president alates 1997. aastast.

## Haldusjaotus

Kongo Vabariik jaguneb 12 departemanguks (Bouenza, Brazzaville, Cuvette, Kouilou, Lékoumou, Likouala, Lääne-Cuvette, Niari, Plateaux, Pointe Noire, Pool, Sangha).

## Vaata ka
* Kongo Vabariigi riigipeade loend

## Viited
Libeeria

**Libeeria** (ametlikult **Libeeria Vabariik**) on riik Aafrika läänerannikul. Ta piirneb loodes Sierra Leonega, põhjas Guineaga, idas Elevandiluurannikuga ning lõunas ja edelas Atlandi ookeaniga.

Riigis elab ligikaudu 4 800 000 inimest ja selle pindala on 111 369 km². Riigikeel on inglise keel, kuid elanike seas kõneldakse lisaks umbes 20 põliskeelt. Libeeria suurim linn on pealinn Monrovia.

## Ajalugu
Libeeria rajasid 19. sajandi alguses Ameerikast ümberasunud vabastatud orjad. Riik kuulutati iseseisvaks 26. juulil 1847. Orjade järeltulijad hoidsid võimu pikka aega enda käes, põliselanikud said hääleõiguse alles 1960. aastatel. 1980. aastal toimunud riigipöördega haarasid võimu põliselanikud Samuel K. Doe juhtimisel.

Libeerias oli aastatel 1989–1996 ja 1999–2003 kodusõda.

1997. aastal valiti presidendiks Charles Ghankay Taylor, kuid kodusõda jätkus peagi pärast Taylori võimule saamist. Sõja lõpetas alles ÜRO vägede sekkumine ja Taylori loobumine presidendiametist.

8. novembril 2005 toimunud presidendivalimistel valiti presidendiks Ellen Johnson-Sirleaf, kellest sai esimene Aafrika naine, kes on valitud presidendiks.

## Riik
### Haldusjaotus
Libeerias on 15 maakonda:

# Bomi maakond
# Bongi maakond
# Gbarpolu maakond
# Grand Bassa maakond
# Grand Cape Mounti maakond
# Grand Gedehi maakond
# Grand Kru maakond
# Lofa maakond
# Margibi maakond
# Marylandi maakond
# Montserrado maakond
# Nimba maakond
# River Cessi maakond
# River Gee maakond
# Sinoe maakond

## Rahvastik
Elanikest 40% on kristlased ja 20% moslemid.

## Tervishoid
### Ebolaepideemia
2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemia tõttu kuulutas Libeeria president Ellen Johnson Sirleaf augustis 2014 riigis välja eriolukorra.

Libeerias oli 2003. aastal 50 arsti ja 1000 meditsiiniõde. WHO andmetel suri epideemia ajal Libeerias ebolasse 80 ja nakatus 184 meditsiinitöötajat.

WHO andmetel oli 3. mai 2015 seisuga registreeritud ebolasse nakatunuid 10 564 ja surnuid 4716.

WHO tunnistas 9. mail 2015 Ebola viirushaiguse epideemia Libeerias lõppenuks, viimane laboratoorselt kinnitatud surmajuhtum registreeriti 28. märtsil 2015.

## Vaata ka
* Libeeria riigipeade loend
* Piprarannik

## Viited

## Välislingid

* Lauri Laugen. "Kaitseminister: kulutulena leviv ebola ohustab Libeeria olemasolu". Delfi, 10. september 2014
Lesotho

**Lesotho** (ametlikult **Lesotho Kuningriik**) on merepiirita riik Lõuna-Aafrikas Draakonimägede lõunaosas. See on  enklaavina ümbritsetud Lõuna-Aafrika Vabariigi territooriumist.

Pindalalt on natuke üle 30 000&nbsp;km² ja seal elab napilt üle kahe miljoni inimese. Lesotho pealinn on Maseru, mis on ühtlasi ka suurim linn. Umbes 40% elanikest elab allpool vaesuspiiri.

Aastatel 1884–1966 oli Lesotho Basuutomaa (*Basutoland*) nime all Suurbritannia protektoraat.

## Loodus
Lesotho on absoluutse kõrguse poolest üks maailma kõrgeimal asuvaid riike (80% aladest kõrgemal kui 1800&nbsp;m). Isegi madalaim punkt maa edelaosas on 1400 meetrit üle merepinna, mis on riikide seas maailma kõrgeim. Idapiiri lähedal paikneb maa kõrgeim tipp Thabana Ntlenyana (3482&nbsp;m). Maa põhjaosas on Aafrika tuntuim mäesuusakuurort Afri-Ski (3222&nbsp;m), mis tegutseb juunist augustini.

Tähtsaimad loodusvarad on  vesi ja teemandid. 
Rahvuslinnuks on valitud kiilasiibis (*Geronticus calvus*).

## Riik
### Haldusjaotus

Lesotho on jaotatud kümneks ringkonnaks:

## Rahvastik
Lesotho rahvaarv on 1 947 701, mis on maailmas 150. kohal.

Inimeste keskmine vanus on 23,8 aastat, keskmine eluiga on 52,9 aastat.

Lesotho suremuse üldkordaja on 14,9 surma 1000 inimese kohta. See on maailma riikide seas kõrgeim näitaja.

Lesothos on HIV-viiruse epideemia. 2016. aasta andmetel oli 26% elanikkonnast nakatunud HIV-viirusega.

### Linnad

27,3% Lesotho elanikest elab linnades. 

## Majandus
Väikese, mägise ning täielikult Lõuna-Aafrika Vabariigi poolt piiratud riigina, on Lesothol väga kitsad majanduslikud võimalused. Umbes kolm neljandikku elanikkonnast paikneb maapiirkondades ning tegeleb karjakasvatuse ja põlluharimisega. Samas toodab Lesotho vähem kui 20% vajaminevast toidust. Põhiliselt sõltub Lesotho majanduslikult Lõuna-Aafrika Vabariigist, importides 90% tarbitavatest toiduainetest just sealt. Enamik perekondi sõltub Lõuna-Aafrika kaevandustes või farmides töötavate sugulaste rahaülekannetest.

Lesotho valitsus mängib riigi majanduses suurt rolli. 2014. aastal oli valitsussektoriga seotud kulutuste osakaal SKT-st 37% ning valitsus on Lesotho suurim tööandja. Suurim eratööandja on tekstiili- ja rõivatööstus, kus töötab umbes 36 000 lesotholast, kellest enamik on naised.

## Vaata ka
*Lesotho riigipeade loend
*Lesotho Vabaduskongress

## Viited

## Välislingid