open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
SI-süsteemi ühikud

**[[SI-süsteem]]i ühikud** ehk **rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi (SI) [[mõõtühik]]ud** jaotuvad põhiühikuteks (meeter, kilogramm, sekund, amper, kelvin, mool ja kandela) ning nendest tuletatud ühikuteks. Tuletatud ühikud moodustatakse SI põhiühikutest vastava füüsikalise suuruse dimensioonivalemi alusel põhiühikute astmete korrutistena (arvkordajaga üks). 22 tuletatud ühikule on antud erinimetused. 

Eestis kasutatavad SI-süsteemi põhiühikud, nendest tuletatud ühikud ning kord- ja osaühikud, samuti nende kasutamise viis on kehtestatud Eesti Vabariigi valitsuse määrusega.

Mõõtühikute tähised (sümbolid) kirjutatakse püstkirjas ilma lõpupunktita. Isikunimed SI-süsteemi ühikute tähistes kirjutatakse suure algustähega.

## SI-süsteemi põhiühikud

SI-süsteemi kõigi seitsme põhiühiku definitsioonid (määratlused) põhinevad füüsikakonstantide fikseeritud arvväärtustel, mille on kindlaks määranud CODATA. Uued määratlused on esitatud Rahvusvahelise Kaalude ja Mõõtude Büroo reeglistiku (*SI-Brochure*) 9. trükis ja avaldatud ELi direktiivina 2019/1258.

Fikseeritud väärtused on kehtestatud selleks, et põhiühikute arvväärusi saaks täpselt väljendada. Fikseeritud on iga konstandi niisugune arvväärtus, mis kehtestamise ajal vastas kõige paremini mõõtmistulemustele. Konstantide fikseeritud arvvääruste ja nende mõõtühikute omavahelise seose kaudu saab põhiühikuid kirjeldada ja matemaatiliselt avaldada.

## Erinimetustega tuletatud SI-süsteemi ühikud
Erinimetustega tuletatud ühikuid võib kombineerida põhiühikute ja teiste tuletatud ühikutega, näiteks džaul = njuuton × meeter (N∙m). 

## Erinimetustega SI detsimaalsed kord- ja osaühikud

## SI ühikutest moodustatud mittedetsimaalsed kord- ja osaühikud

## SI-süsteemi ühikutega seotud piiratud kasutusalaga ühikud

## Muid mittesüsteemseid (SI-väliseid) mõõtühikuid
Teaduse ja tehnika eri valdkondades on peale SI ühikute kasutusel veel mõningaid mittesüsteemseid ühikuid. 
*Pikkuse ühikud:
::ongström (Å), 1 Å = 0,1 nm = 10−10 m
::astronoomiline ühik (ua), 1 ua = 1,495 978 707∙1011 m
*Rõhu ühikud:
::atmosfäär(atm), 1 atm = 760 mm Hg = 1013,25 hPa = 101 325 Pa
::baar (bar), 1 bar = 105 Pa = 0,1 MPa
*Logaritmilised ühikud (peamiselt akustikas ja elektrotehnikas):
:: bell (B) ja detsibell (dB), 1 dB = 0,1 B (suuruse väärtuse ja samanimelise lähtevääruse suhte kümnendlogaritm
:: neeper (Np) (suuruse kahe väärtuse suhte naturaallogaritm); 1 Np = 4,343 dB (heliintensiivsuste ja elektrivõimsusete korral, 1 Np = 8,686 dB (helirõhkude ja elektripingete korral)
* Helivaljuse ühikud:
:: foon (phon)
:: soon (sone) (valjusele 1 sone vastab valjus 40 phon)
* Ühikud infotehnoloogias:
::bitt (bit), andmehulga mõõtühik
::bait (B), kaheksast bitist koosnev andmehulga ja salvestusmahu mõõtühik

## Vaata ka
* SI-süsteemi põhiühikud
* Ühikute detsimaaleesliited
* Vanade ja vähemlevinud mõõtühikute loend

## Viited
Kopenhaageni Ülikool

**Kopenhaageni Ülikool** (*Københavns Universitet*) on Taani vanim ja suurim ülikool ja teadusasutus. 

Seal õpib peaaegu 38 000 üliõpilast, kellest enamik on naissoost, ja töötab üle 6000 inimese. 

Kopenhaageni Ülikooli ei tohi segi ajada Kopenhaageni Vaba Ülikooliga, mis on hiljuti asutatud radikaalne õppeasutus. 

Kopenhaageni Ülikooli õppehooned asuvad Kopenhaagenis ja selle ümbruses. Vanimad hooned asuvad Kopenhaageni kesklinnas. 

Kopenhaageni ülikool on vanim ülikool Skandinaavias. Koos Aarhusi ülikooliga on ta üks Taani prestiižikimaid ülikoole. 

Enamik kursusi on taani keeles, mõned ka inglise ja saksa keeles. 

## Ajalugu
1479. aastal asutati esimese Taani ülikoolina Kopenhaageni ülikool. Sellest sai katoliku teoloogia keskus, kuid peale usuteaduskonna oli seal ka õigusteaduskond, arstiteaduskond ja filosoofiateaduskond. Ülikool taastamise järel 1537. aastal pärast reformatsiooni sai sellest luteri seminar.

## Ülikooliga seotud kuulsaid inimesi

* Thomas Bartholin
* Niels Bohr
* Tycho Brahe
* Thomas Fincke
* Julie Vinter Hansen
* Harald Høffding
* Ludvig Holberg
* Otto Jespersen
* Wilhelm Johannsen
* Christen Sørensen Longomontanus
* Johan Nicolai Madvig
* Kirstine Meyer
* Hans Christian &Oslash;rsted
* Vilhelm Thomsen
* Ole Worm
* Nicolai Grundtvig
* Árni Magnússon

## Vaata ka
* Kopenhaageni Ülikooli botaanikaaed

## Välislingid
* Koduleht
Taani kõrgkoolide loend

**Taani kõrgkoolide loend** loetleb Taani endisi ja praegusi kõrgkoole.

*Ålborgi Ülikool (*Aalborg Universitetscenter*)
*Århusi Majandusülikool (*Handelshøjskolen i Århus*)
*Aarhusi ülikool (*Aarhus Universitet*)
*Kopenhaageni Majandusülikool (*Copenhagen Business School* või *Handelshøjskolen i København*)
*Kopenhaageni Vaba Ülikool
*Kopenhaageni Ülikool (*Københavns Universitet*)
*Kuninglik Taani Kunstiakadeemia (*Det Kongelige Danske Kunstakademi*)
*Lõuna-Taani Ülikool (*Syddansk Universitet*)
*Odense Ülikool (*Odense Universitet*)
*Põllumajandusülikool (*Den Kongelig Veterinær- og Landbohøjskole*)
*Roskilde Ülikool (*Roskilde Universtitetscenter*)
*Taani Pedagoogiline Ülikool (*Danmarks Pædagogiske Universitet*)
*Taani Tehnikaülikool (*Danmarks Tekniske Universitet*)
Päikesevarjutus

**Päikesevarjutus** leiab aset siis, kui Kuu on Maa ja Päikese vahel, varjates päikesevalguse.

Maalt vaadatuna on Kuu Päikese ees ning kogu Päikese valgus või osa sellest on Kuu poolt varjutatud. Päikesest oleks nagu tükk ära hammustatud (osaline päikesevarjutus) või on Päike kadunud (täielik päikesevarjutus). Päikest varjav Kuu paistab olevat taevaga sama värvi. Maalt vaadates võib Kuu ka Päikesest väiksemana paista, mistõttu ta ei saa kogu Päikest ära varjata (rõngakujuline päikesevarjutus).

Viimased Eestis näha olnud päikesevarjutused olid 3. oktoobril 2005, 29. märtsil 2006, 1. augustil 2008, 4. jaanuaril 2011, 20. märtsil 2015 ja 10. juunil 2021. Viimane osaline päikesevarjutus algas Eestis 25.10.2022 kell 12:12(Tallinn) ja 12:14(Tartu).

Päikesevarjutust ei tohi palja silmaga jälgida. See võib põhjustada nägemiskahjustusi ja isegi pimedaks jäämist. Ka läbi optiliste kaamerate ei tohi päikesevarjutust jälgida.

Täielik päikesevarjutus ei kesta üle seitsme minuti. Täielikule päikesevarjutusele eelnev ja järgnev osalise varjutuse faas kestab märksa kauem.

Päikesevarjutused moodustavad tsükli, mida nimetatakse saaroseks. Selle abil on võimalik päikesevarjutusi ennustada. Saarost tunti ja päikesevarjutusi osati ennustada juba vanaajal.

## Meedia

Fail:2008-08-01 Solar eclipse progression.jpg|Päikesevarjutuse etapid
Fail:SE2021Dec04T.gif|Varju liikumine üle Antarktika 2000. aastal
Fail:Paikese varjus 2021.jpg|Päikesevarjutus 10. juunil 2021. Pildistatud Tõrvast.
Fail:2012年5月21日 金環日食全景.webm|Video päikesevarjutusest Jaapani Yamanashi prefektuuris 2012. aasta 20. mais
Fail:2022-10-25 eclipse-partielle-soleil-Belfort.gif|Osaline päikesevarjutus 2022. aasta 25. oktoobril


## Vaata ka

* kuuvarjutus

## Välislingid
*Jay Pasachoff: Eclipse: knol
Leipzigi Ülikool

**Leipzigi Ülikool** (*Universität Leipzig*) asub Saksamaal Leipzigis. See on üks vanemaid ülikoole Euroopas. 

See asutati 1409. aasta alguses. Pikka aega oli ülikoolil vaid neli teaduskonda, mille hulka kuulunud arstiteaduskond loodi 1415. aastal. 

Saksa DV aegadel oli ülikooli nimi *Leipzigi Karl Marxi (nimeline) Ülikool* (saksa *Karl-Marx-Universität*, lühend *KMU*). 

2021. aasta seisuga on ülikoolil 14 teaduskonda ja umbes 29 000 üliõpilast. Instituute on 150 ja õppeprogramme 190. See on Saksimaa suuruselt teine ülikool. 

## Ajalugu

Alma mater Lipsiensis avati 2. detsembril 1409 Praha Karli ülikoolist lahkunud saksa üliõpilaste poolt. Paavst Aleksander V andis tunnustamisbulla välja 9. septembril 1409. Ülikooli esimene rektor oli Johann von Münsterberg.

## Leipzigi Ülikooliga seotud isikuid
Leipzigi Ülikooli väljapaistvaid õppejõude:
* filosoof Ernst Bloch
* majandusteadlane Karl Bücher
* neuroloog Paul Flechsig
* germanist Theodor Frings
* teoloog ja luuletaja Christian Fürchtegott Gellert
* filoloog Johann Christoph Gottsched
* füüsik Werner Heisenberg
* füüsik Gustav Ludwig Hertz
* romanist Werner Krauss
* ajaloolane Karl Lamprecht
* kasvatusteadlane Theodor Litt
* ajaloolane Walter Markov
* klassikaline filoloog Petrus Mosellanus 
* keemik Wilhelm Ostwald
* majandusteadlane Wilhelm Roscher
* filosoof Christian Thomasius
* psühholoog Wilhelm Wundt

Leipzigis õppinud kuulsaks saanud üliõpilasi: 
* Georg Agricola, mäeinsener ja loodusfilosoof 
* Marc Bloch, prantsuse ajaloolane
* Émile Durkheim, prantsuse sotsioloog
* Johann Wolfgang von Goethe, saksa kirjanik, loodusteadlane ja polühistor
* Ulrich von Hutten, kirjanik  
* Erich Kästner, kirjanik
* Gotthold Ephraim Lessing, filosoof ja kirjanik 
* Angela Merkel, Saksamaa liidukantsler
* Thomas Müntzer, teoloog
* Friedrich Nietzsche, filosoof
* Samuel Pufendorf, ajaloolane
* Robert Schumann, helilooja
* Richard Wagner, helilooja
* Carl Friedrich von Weizsäcker, poliitik

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Kassiopeia (tähtkuju)

**Kassiopeia tähtkuju** on põhjataeva tähtkuju, mis on nimetatud Etioopia legendaarse kuninganna Kassiopeia, Kepheuse abikaasa ja Andromeda ema järgi. See on üks 88 praegusest tähtkujust ning oli Ptolemaiose loetletud 48 tähtkuju seas. Kassiopeia on suuruselt ja pindalalt 25. tähtkuju ning see katab 598,4 ruutkraadi.

Tähtkuju on taevas hõlpsasti ära tuntav W-tähe kuju järgi.

Kassiopeias asuvad pulsar 3C58, emissioonudu NGC 281 ja supernoova SN 1572.

## Vaata ka
*Dwingeloo 1

## Viited
Hugenotisõjad

**Hugenotisõjad** ehk **hugenottide sõjad** olid kodusõjad Prantsusmaa kuningriigis, mida pidasid 16. sajandi teisel poolel hugenotid ja katoliiklased. 

8 ususõda aastatel 1562–1598, peeti Lõuna-Prantsusmaa aadlikest kalvinistide (hugenottide) ja kodanlaste ning absolutistliku kuningavõimu toetavate katoliiklaste vahel. Protestantlik vähemuse vastu algasid üha karmimad repressioonida  Henri II valitsemise ajal (1547–1559). Pärast Henri II surma valitses riiki tema lesk Caterina de' Medici ning tema pojad (1559–1560) François II, (1560–1574) Charles IX ja (1574–1589) Henri III.

Hugenotte juhtisid Navarra kuninganna Antoine de Bourbon, tema järglane Henri, prints Louis de Condé ja admiral Gaspard de Coligny, katoliiklasi Guise'id. 

Hugenotisõjad algasid Guise'ide korraldatud Vassy veresaunaga (1. märts 1562), mis käivitas esimese hugenotisõja, mille ajal sekkusid Inglise, Saksa ja Hispaania väed rivaalitsevate protestantide ja katoliiklike jõudude poolel. Katoliiiklased said toetust Hispaanialt, hugenotid Inglismaalt ja Saksamaalt. 

Pärast kolme esimest sõda sõlmitud Saint-Germaini lepitusedikti (1570) põhjal said hugenotid usuvabaduse ja kindlusi Edela-Prantsusmaal (La Rochelle jt.) 

Pärtliöö veresaun (24. august 1572), mille käigus Pariisi hugenottide juhi Navarra Henri ja kuninga õe Marguerite de Valois´ pulmadeks kogunenud hugenottide tuumik tapeti, sealhulgas kuninga mõjukas nõunik Gaspard de Coligny. Tapatalgud korraldati ka provintsides ja see vallandas sõjad uuesti. Hugenotid lõid oma kindluste piirkonnas konföderatsiooni (riik riigis). Vastukaaluks moodustasid katoliiklased 1576 Katoliikliku Liiga ja 1584 Pariisi Liiga. Et need piirasid kuningas Henri III võimu,  lähenes kuningas hugenottidele ning laskis 1588 tappa Henri de Guise'i. Seepeale tagandas Pariisi Liiga kuninga troonilt. 1589. aastal, kui suri Caterina de' Medici, põgenes Chartres`isse ja liitus Navarra Henriga ning Henri III vägi hakkas koos hugenottide omaga Pariisi piirama. 

Hugenotisõjad kulmineerusid Kolme Henri sõjaga, milles Henri III lasi mõrvata hispaanlaste toetatud Katoliikliku Liiga juhi Henri de Guise'i ja vastuseks mõrvati kuningas Henri III. Pärast nii Henri de Guise'i (1588) kui ka Henri III (1589) mõrva lõppes konflikt Navarra protestantliku kuninga troonileasumisega kui Henri IV (esimene Bourbonide dünastiast kuningas) ja tema järgnenud protestantismist loobumisega (1592), mis jõustus aastal 1593, tema heakskiitmisega enamuse katoliiklike valitsejate (1594) ja paavsti poolt (1595) ning tema poolt sallivusseaduse Nantes'i edikti (1598) väljaandmisega, mis tagas eraldi jumalateenistuste vabaduse ja kodanike võrdõiguslikkuse.

## Vaata ka
*hugenotid
*Martin Boucer 
*Jean Calvin (teised nimekujud: Jean Calvin, Jean Cauvin, 1509–1564) prantsuse usureformaator, kes pani aluse kalvinismile.
Henri II

**Henri II** on olnud mitme valitseja nimi:

***[[Henri II (Champagne'i krahv)|Henri II]]** (1166–1197), Champagne'i krahv
***[[Henri II (Brabandi hertsog)|Henri II]]** (1207–1248), Brabandi hertsog
***[[Henri II (Jeruusalemma kuningas)|Henri II]]** (suri 1324), Jeruusalemma ja Küprose kuningas
***[[Henri II (Navarra kuningas)|Henri II]]** (1503–1555) oli Navarra kuningas
***[[Henri II (Prantsusmaa kuningas)|Henri II]]** (1519–1559) oli Prantsusmaa kuningas
***[[Henri II (Condé vürst)|Henri II]]** (1588–1646), Condé vürst
***[[Henri II (Montmorency hertsog)|Henri II]]** (1595–1632), Montmorency hertsog
***[[Henri II (Guise'i hertsog)|Henri II]]** (1614–1664), Guise'i hertsog

## Vaata ka
***[[Henry II]]** oli Inglismaa kuningas aastatel 1154–1189
*Heinrich II
*Henri I
*Henri III (täpsustus)
Lääne-Virginia

**Lääne-Virginia** on Ameerika Ühendriikide osariik. See piirneb põhjas Pennsylvania osariigiga, loodes Ohio, edelas Kentucky, kirdes Marylandi ning idas ja lõunas Virginia osariigiga.

Lääne-Virginia tekkis Ameerika kodusõja ajal Virginiast lahku löönud maakondadest. Liitus Ameerika Ühendriikidega 36. osariigina 20. juunil 1863.

Suuremad linnad on Charleston ja Huntington.

Osariigi majandus on olnud vägagi sõltuv valdavalt maavarade, eriti kivisöe kaevandamisest.

## Rahvastik
2010. aastal elas Lääne-Virginias 1 852 994 inimest, 2020. aastal 1 793 716 (3,2% langus). See oli osariikidest kõige suurem rahvaarvu langus 2010. ja 2020. aasta rahvaloenduste vahel.

Valgenahaliste osakaal (ligi 90%) on osariikide seas üks suurimaid.

Osariigi elanike arv jõudis tippu 1950. aasta rahvaloendusel (2 005 552). Pärast seda on valdavalt kivisöekaevanduses töökohtade kadumise tõttu rahvaarv järjest vähenenud. Samas olid erandiks 1970. aastad, kui 1970. aasta (1 744 273) ja 1980. aasta (1 949 644) rahvaloenduste vahel leidis aset 11,8% kasv. 1. juulil 2023 hinnati osariigi elanike arvuks 1 770 071 inimest, madalaim pärast 1970. aasta rahvaloendust.

Osariigi lõunaosas asuv valdavalt ruraalne McDowelli maakond oli 1950. aasta rahvaloendusel 98 887 elanikuga rahvaarvult kolmas Kanawha (239 629) ja Cabelli (108 035) maakondade järel. 2020. aasta rahvaloenduseks oli maakonna elanike arv langenud 19 111le. Seega on maakond 70 aastaga kaotanud neli viiendikku rahvastikust. Ka suuremad linnad pole jäänud mõjutamata: Charlestoni rahvaarv jõudis tippu 1960. aastal (85 796), kuid 2020. aasta rahvaarv – 48 864 – on 100 aasta väikseim; ka Huntingtoni rahvaarv jõudis tippu 1950. aastal (86 353), kuid 2020. aastal elas linnas vaid 46 482 inimest, mis on taas 100 aasta madalaim. Samas on ülikoolilinn Morgantowni rahvaarv 2020. aastal (30 347) kõigi aegade kõrgeim.

### Suuremad linnad

## Viited

## Välislingid
* Lääne-Virginia koduleht
Charles IX

**Charles IX** [šarl üheksas] (27. juuni 1550 – 30. mai 1574) oli Prantsusmaa kuningas 1560–1574, Henri II ja Katariina di Medici poeg, François II ja Henri III vend.

Charlesi isa suri 1559. Järgmisel aastal suri Charlesi 16-aastane vanem vend François II lastetuna ja 10-aastane Charles kuulutati kohe kuningaks. 15. mail 1561 krooniti ta Reimsi katedraalis kuningaks. Esialgu valitses tema eest regendina ema. Antoine de Bourbon, kes oli ise troonipärimisjärjekorras kõrgel kohal, määrati Prantsusmaa kindralleitnandiks. Bourbon langes küll 1562. aasta lõpul lahingus, kuid tema poeg päris 1589 Prantsusmaa trooni Henri IV nime all ja abiellus 1572 Charlesi õe Marguerite de Valois'ga.

Iseseisva valitsemise alguses oli Charles IX admiral Gaspard de Coligny mõju all ning soosis hugenotte.

26. novembril 1570 abiellus Charles IX Austria Elisabethiga. Sellest abielust sündis Marie Elisabeth de Valois (1572–1578). Lisaks oli Charles IX-l juba enne abiellumist armuke, madalast soost Marie Touchet, kellel pärast Charlesi surma sündis 1573 poeg Charles de Valois.

1572 andis Charles nõusoleku pärtliöö veresaunaks. Kuid veresauna õudused, mis olid oodatust märksa suuremad, mõjusid nii tema tervisele kui psüühikale halvasti. Tema meeleolu kõikus alates hooplemisest veresauna julmustega kuni kisendamiseni, et tapetud hugenottide karjed kõlavad veel ikka ta kõrvus. Ta süüdistas oma ema veresauna korraldamises, mispeale ema teatas, et tema poeg on hulluks läinud.

1574. aastal hakkasid tal ilmnema tuberkuloosi tunnused, ta hakkas verd köhima. 30. mail ta suri 24-aastaselt. Prantsusmaa trooni päris tema noorem vend Henri III, kes oli aga vahepeal Poola kuningaks valitud. Henri põgenes Poolast ja asus Prantsusmaa troonile. Seni valitses Prantsusmaad regendina nende ema.
Gaspard de Coligny

**Gaspard de Coligny** [gasp'aar dö kolinj'ii] (16. veebruar 1519 – 24. august 1572) oli Prantsusmaa admiral 1552. aastast, üks hugenottide juhte. 

Ta langes 1557 Saint-Quentini lahingus hispaanlaste kätte vangi, vabanes 1559. Vangipõlves sai temast reformatsiooni pooldaja. 1570 oli ta kaastegev ususallivust tagava Saint-Germaini rahu sõlmimisel. Kuningas Charles IX nõuandjana õhutas de Coligny alustama sõda Hispaania vastu. Ta oli pärtliöö esimesi ohvreid. Ta visati aknast välja.

Tema järgi on nime saanud Lõuna-Aafrika Vabariigis asuv Coligny linn (paljudel afrikaanidel on hugenottidest esivanemad).

## Perekond

Gaspard de Coligny vanemad olid Gaspard de Coligny-le-Vieil ja Louise de Montmorency.

Gaspard de Coligny abiellus 1547. aastal Charlotte de Laval-Montfortiga. Sellest abielust sündisid:
*tütar Louise de Coligny (1555–1620),
*poeg François de Coligny (1557–1591),
*tütar Odette de Coligny (1560–1577) ja 
*poeg Charles de Coligny (1564–1597).

1571. aastal abiellus ta Jacqueline de Montbeliga.

## Välislingid
* 
* Vapp
Yamuna

**Yamuna** (sanskriti ja hindi यमुना *Yamunā*) on jõgi Aasias Hindustani poolsaarel.

Algab Himaalajast Yamunotri liustikust. Voolab läbi Delhi ja Āgra ning suubub Allahābādis vasakpoolse lisajõena Gangesesse.

Pikkus 1376 km.

## Vaata ka
*Jamuna
Pärtliöö veresaun

**Pärtliöö veresaun** oli hugenottide massiline tapmine Pariisis ööl vastu 24. augustit 1572 (pärtlipäeva) ja järgnenud päevil. 

Pärtliöö veresauna korraldasid katoliiklased Katariina di Medici ja Guise'ide algatusel, et hävitada oma poliitilisi vastaseid ja vabastada kuningas Charles IX hugenottide mõju alt. Kasutati ära, et hugenottide juhtkond oli seoses nende juhi Navarra Henri ja kuninga õe Marguerite de Valois' pulmadega Pariisi kogunenud; tapeti umbes 2000 hugenotti, sealhulgas kuninga mõjukas nõunik admiral Gaspard de Coligny. Tapatalgud korraldati ka provintsides. On teadmata, kui palju inimesi tapeti. Tänapäevased hinnangud kõiguvad 5000 ja 30 000 vahel.

Pärtliöö veresaun oli hugenotisõdade pöördepunkt. Paljud tähtsad hugenotid tapeti ja ülejäänutest mõnedki pöördusid katoliiklusse. Allesjäänud hugenotid marginaliseeriti, neil polnud enam tähtsate asjade otsustusõigust. Kuigi Pärtliöö veresaun polnud mingil juhul unikaalne, oli ta 16. sajandi usuvaenustest kõige ohvriterohkem ja tuntum ning jättis kogu Euroopa protestantidele teadmise, et katoliiklus on verejanuline ja ebausaldusväärne religioon.
Loogika mõisteid

*Siin on loetletud [[loogika]] mõisteid.



==A==
*A posse ad esse non valet consequentia* - *Ab esse ad posse valet, a posse ad esse non valet consequentia* - *Ab absurdo* - [[Abduktsioon]] - [[Absurdsus]] - [[Aleetilised modaalsused]] - [[Algmõiste]] - [[Analüütiline otsustus]] - [[Analüütiline propositsioon]] - *Argumentum ad hominem* - *Argumentum ad verecundiam* - [[Arutlus]] - [[Arutlusviga]]

==C==
*Circulus vitiosus*
- [[Curry paradoks]]
- [[Curry-Howardi vastavus]]

==D==
[[Deduktiivne arutlus]] - [[Deduktsioon]] - [[Deontiline loogika]] - [[Dihhotoomia (loogika)|Dihhotoomia]] - [[Disjunktiivne süllogism]] - [[Disjunktsioon]]

==E==
[[Eeldus]] - [[Eelduse eitamine]] - [[Eksemplar]] - [[Eksemplar-lause]] - [[Eristamatud]] - *Ex falso quodlibet*

==F==
[[Filosoofiline loogika]] - [[Formaalne arutlusviga]] - [[Füüsiline paratamatus]] - [[Füüsiline võimalikkus]] - [[Füüsiline võimatus]]

==H==
[[Habemeajaja paradoks]] - [[Hägusloogika]]

==I==
*Idem per idem* - *Ignoratio elenchi* - [[Implikatsioon]] - [[Induktiivne arutlus]] - [[Induktiivne loogika]] - [[Induktiivne tugevus]] - [[Induktsioon]] - [[Insolubiilid]] - [[Intuitsionistlik loogika]]

==J==
[[Ja]] - [[Järeldamine]] - [[Järeldus]] - [[Järeldus (traditsiooniline loogika)]]  - [[Järelduse jaatamine]]

==K==
[[Kahevalentne loogika]]
- [[Kasutamine ja mainimine]] 
- [[Keel (loogika)|Keel]] 
- [[Kehtestatav valem]]
- [[Kehtetu arutlus]] - [[Kehtetus]] - [[Kehtiv arutlus]] - [[Kehtivus]] - [[Kesktermin]] - [[Klassikaline loogika]] 
- [[Kogum]] 
- [[Kolmevalentne loogika]]
- [[Kompaktsusteoreem]] - [[Konjunktsioon (loogika)|Konjunktsioon]] - [[Konnektor]] - [[Kontradiktoorsus]] - [[Konnotatsioon]] - [[Kontingentne propositsioon]] - [[Kontingentsus]] - [[Koopula]] - [[Kvantifikatsioon (loogika)|Kvantifikatsioon]] - [[Kvantor]]

==L==
[[Lambdaarvutus]] - [[Lause]] - [[Lausung]] - [[Liigierisus]] - [[Logitsism]] - [[Logos]] - [[Loogik]] - [[Loogikatehe]] - [[Loogiline paratamatus]] - [[Loogiline võimalikkus]] - [[Loogiline võimatus]]

==M==
[[Mainimine]] 
- [[Maskiga mehe eksitus]] 
- [[Metakeel]] 
- [[Metateooria]] 
- [[Mitmevalentne loogika]]
- [[Modaalne loogika]] 
- *Modus ponens'' 
- Mudel
- Mõtestatud lause

## O
Olemasolukvantor - Osaeitav otsustus - Osajaatav otsustus - Otsustus

## P
Paarismõiste - Piisav tingimus - Piisav ja tarvilik tingimus - Porphyriose puu - Predikaat - Predikaatloogika - Predikatsioon - Presupositsioon - Propositsioon - Põhjend - Püsipunktioperaator

## R
Russelli paradoks
## S
Siis ja ainult siis, kui - Sisu - Soo-liigisuhe - Soomõiste ja liigierisus - Subjekt - Sõna - Sõne -  Süllogism - Süllogistika

## T
Tarvilik ja piisav tingimus - Tarvilik tingimus - Tautoloogia - "Teine analüütika" - Teooria - Termin - Tunnus - Tõene - Tõepredikaat - Tõestus - Tõesus - Tõeväärtus - Tõeväärtustabel - Tõeväärtustabeli meetod - Tüüp - Tüüp-lause - Tüüp-sõna

## V
Valesus - Valetaja lause - Valetaja paradoks - Vastuolulisus - Vastuväiteline tõestus - Venni diagramm - Välistatud kolmanda reegel - Välistav disjunktsioon -  Väär - Väärus

## Õ
Õigsus

## Ü
Üksikmõiste - Üksiktermin - Üldeitav otsustus - Üldjaatav otsustus - Üldmõiste

## Y
Yablo paradoks
Kanaari saared

**Kanaari saared** ehk **Kanaarid** on saarestik Atlandi ookeanis Aafrika looderanniku lähedal (100 km), Pürenee poolsaarest 1500 km kaugusel. See on üks Hispaania 17 autonoomsest piirkonnast.

1927. aastal jaotati Kanaari saared kaheks provintsiks: lääneprovintsiks (pealinn: Santa Cruz de Tenerife) ja idaprovintsiks (pealinn: Las Palmas de Gran Canaria). Kanaari saarte valitsus töötab neli aastat Santa Cruz de Tenerife's, järgmised neli aastat Las Palmas de Gran Canaria's. Linn, kus valitsus parajasti asub, ongi piirkonna pealinn.

Arhipelaagi pindala on 7447 km², elanike arv on 2&nbsp;155&nbsp;000. Arhipelaag koosneb seitsmest suuremast ja kuuest väiksemast vulkaanilise päritoluga saarest. Saarestiku suuremad saared on Tenerife (2034 km²), Fuerteventura (1660 km²), Gran Canaria (1560 km²), Lanzarote (846 km²), La Palma (708 km²), La Gomera (370 km²) ja El Hierro (269 km²).

## Loodus
Saared on vulkaanilised ja mägised, kuid erinevad üksteisest maastiku ja kliima poolest. Kõrgeim tipp on Tenerifel asuv Teide vulkaan (3718 m), mis on ühtlasi kogu Hispaania kõrgeim tipp. Kanaaridel on pehme, lähistroopiline kliima. Saartel on palju endeemseid taime- ja loomaliike. Saartest möödub Kanaari hoovus.

## Viited

## Välislingid
Jamuna

**Jamuna** on Brahmaputra jõe nimi Bangladeshi territooriumil.

Seda jõge ei tohi segi ajada Yamuna jõega.
Balaton

**Balaton** on järv Ungaris, Bakony'i mägede lõunajalamil. See on Ungari ja üldse kogu Kesk-Euroopa suurim järv.

Järve pikkus on 78 km ja laius kuni 14 km, Tihany'i poolsaare kohal järv aheneb. Balaton on madal – suurim sügavus 12,2 meetrit, sedagi vaid Tihany'i poolsaare kohal. Eriti madal on lõunakalda lähedane vesi. Suviti on vesi madaluse tõttu väga soe ja liivarannad sobivad hästi supluseks. Järv on populaarne turismisihtkoht.
Aare jõgi

**Aare** (saksa keeles *Aare*, prantsuse keeles *Aar*) on jõgi Euroopas Šveitsis, Reini lisajõgi.

Vooluhulga poolest on Aare Reini tähtsaim lisajõgi, ületades kaugelt Moselit, Maini ja Neckarit.  

## Jõe kulg
Algab Berni Alpidest Aare liustikult Grimseli kuru lähedal. Laskunud läbi Hasli oru  ja Meiringenist ülalpool asetseva sügava Aare kuristiku, suubub Brienzi juures Brienzi järve.  

Jungfrau ümbrusest alla voolav Lütschine jõgi suubub Brienzi järve, mille kaudu selle veed jõuavad Aaresse. Aare voolab läbi Interlakeni Thuni järve. Seal võtab ta endasse Kanderi jõe koos Simme ja Engstligega. Brienzi ja Thuni järv on laevatatavad.

Pärast Thuni järvest väljumist voolab mööda Šveitsi kiltmaad, algul põhja, muuhulgas ümber Berni linna, hiljem itta. Suubub vasakpoolse lisajõena Reini.

## Arvandmed
Jõe pikkus on 295 või 291 km. Ta on pikim jõgi, mis voolab lähtest suudmeni Šveitsi territooriumil. Valgala pindala on 17 800 või 17 620 km&sup2;. Langus on 1565 m. 

Kõrgvesi on kevadel ja suvel. Ülemjooksul on sageli suvised ja talvised tulvaveed. Keskmine vooluhulk on umbes 560 m3/s.

## Majanduslik tähtsus
Aare jõgi on energiarikas, sellel on  mitu hüdroelektrijaama. 

Ta on laevatatav alates Thuni järvest. Kanali kaudu on ta ühenduses Bieli järvega.

## Jõeäärsed asulad

Aare jõe ääres asetsevad Bern, Aarau, Thun ja Solothurn .

## Lisajõed ja järved
*Surb
*Limmat
**Linth
**Sihl
**Reppisch
*Reuss
**Lorze
**Kleine Emme
**Sarner Aa
**Engelberger Aa
**Schächen
**Furkareuss
*Bünz
*Suhre
*Wigger
*Emme
*Zihli kanal 
**Suze
**Broye
**Orbe jõgi
Bieli järv
*Saane jõgi (Sarine)
**Sense jõgi
***Schwarzwasser
*Gürbe
Thuni järv
*Kander
**Simme
**Engstligen

*Lütschine
Brienzi järv
Grimseli järv
Oberaarsee (Ülem-Aare järv)

## Välislingid
Danzig (täpsustus)

**Danzig** võib olla:
*Danzigi vabalinn
*Gdański saksakeelne nimi
*Tanska küla saksakeelne nimi
*Danzig on *metal* ansambel, mille asutas Glenn Danzig
Kašuubi keel

**Kašuubi keel** (*kaszëbsczi jãzëk*) on lääneslaavi keelte hulka kuuluv Poola põline piirkondlik keel, mida kõnelevad põhiliselt Pomorze piirkonnas elavad kašuubid. Kašuubi keelt on peetud ka poola keele murdeks või murderühmaks, tänapäeval on see aga tunnustatud kui üks Poola regionaalkeeltest, mida kaitstakse ja arendatakse Euroopa regionaal- ja vähemuskeelte harta raames. Kašuubi keelele iseseisva keele staatuse saavutamine on olnud oluline kašuubide rahvuslikule eneseteadvusele.

## Kirjakeel ja ortograafia

Kašuubi keelel on oma kirjakeel ja kirjaviis, mis erineb poola keelest mitme tähemärgi (nt **ã** ja **ë**) osas. 

:Kašuubi tähestik koosneb 36 tähest: A, Ą, Ã, B, C, Cz, D, E, É, Ë, F, G, H, I, J, K, L, Ł, M, N, Ń, O, Ò, Ó, Ô, P, R, S, Sz, T, U, Ù, W, Y, Z, Ż.

Antakse välja ajalehte, ilukirjandust ja õppematerjale. Toimuvad laste kašuubikeelsete kirjatööde konkursid.

## Vaata ka
*Kašuubi kirjandus
*Kašuubikeelne Vikipeedia

## Välislingid
*Vikipeedia kašuubi keeles
*Cassubia Slavica
*Kashubian and modern forms of media
Garda järv

**Garda järv** (itaalia *Lago di Garda*) on järv Itaalias Alpide lõunajalamil, Itaalia suurim järv.

Garda pindala on 370 km², maht 49 km³. Järve suurim sügavus on 346 m ja keskmine sügavus 132 m. Järve kõrgus merepinnast on 65 m. Valgla pindala on 2350 km² ja soolsus 0&permil;. Järve maht on 50,4 km³ ja vesi vahetub järves keskmiselt 26,8 aastaga.

Järves on viis suurt saart: Garda, San Biagio, dell'Olivo, Sogno ja Trimelone saar, kõik idakalda põhjaosas. Garda saar on kõige suurem. Lisaks on järves arvukalt väikseid saari.

Järve põhjaosa on kitsas ja sügav, mägedest ümbritsetud. Lõunaosa asub Lombardia madalikul ja on laiem. Selline kuju on tüüpiline moreenorgudele.

Järv moodustus enam kui 10 000 aastat tagasi Alpi liustike taandumisel globaalse kliimasoojenemise tagajärjel. Liustiku tegevuse jäljed on tänapäeval silmnähtavad. Tol ajal asus järve tänapäevane kallas 270 meetrit allpool merepinda.

Järve voolab sisse Sarca jõgi ja välja Mincio jõgi.

Järv on laevatatav ja kalarikas.

Garda veed puudutavad kolme maakonna kaldaid: edelakallas kuni Limone del Gardani on Lombardias, põhjaosa Trentino-Alto Adiges ja kagukallas kuni Peschierani kuulub Veneto maakonna alla. Suurimad linnad Garda kaldal on Desenzano del Garda, Riva del Garda ja Salò.

Järves asuvat Sirmione poolsaart ühendab järve lõunakaldaga kitsas maakael. Sirmionel on 13. sajandist pärineva Scaligeri kastelli jäänused. Antiikajal asusid Sirmiones (tollal Sirmio nime all) ülikute villad. Praeguse küla põhjaosas asuvad niinimetatud Catulluse grotid on rooma termide jäänused. Tänapäeval asuvad Sirmiones Vergiliuse ja Catulluse spaa. Poolsaare tipus olevaid väävliallikaid kasutatakse ravi otstarbel.

Soodsa kliima ja kauni maastiku tõttu on Garda ümbrus, eriti selle mägine läänekallas (niinimetatud Brescia Riviera), turismi- ja kuurortpiirkond. Talved on seal pehmed, suvekuumus tänu tuultele mõõdukas. Tuuled on Garda järvest teinud ka purjetajate paradiisi. Turism sai seal alguse 20. sajandil, sest alles siis valmisid järveäärsed teed.

Järve looderannikul asuv Limone küla sai tuntuks 1979, kui külaelanike verest avastati apolipoproteiin A-1 MILANO. See proteiin viib arteritest rasva kiiresti maksa, kus see siis lagundatakse. See annab külaelanikele erakordse pikaealisuse ja tosinajagu neist on üle saja aasta vanad.

## Ajalugu
Antiikajal kirjutasid poeedid (sh Catullus) Garda järvest kui tuulte poolt elavdatud pehme kliimaga kasutoovast järvest (*Lacus benacus*). Tänu piirkonna kliima subtroopilistele omadustele tuntigi järve Rooma keisririigis nimega *Benacus*.

Aastal 268 või 269 peeti järve kallastel Benacuse järve lahing, milles Rooma väed alistasid riiki tunginud alemannid.

## Garda järv kunstiteostes
Garda järve on näha filmis "007: veidi lohutust", kui James Bond põgeneb Aston Martin DBSiga kahe Alfa Romeo eest.

## Välislingid

*Garda Informa turismileheküljed (inglise, itaalia ja saksa keeles)
*Garda järve turismisait (saksa keeles)
*Ilm Garda järvel (saksa keeles)
*Garda järve pildialbum (saksa keeles)
*Garda järve veebikaamerad (inglise keeles)
Henri IV

**Henri IV** [an´rii neljas] (13. detsember 1553 – 14. mai 1610) oli Navarra kuningas 1562–1610 (**Henri III** nime all) ning Prantsusmaa kuningas 1589–1610. Henri oli esimene kuningas Bourbonide dünastiast Prantsuse troonil. 

Ta oli Antoine de Bourboni ja Navarra kuninganna Jeanne III (Jeanne d'Albret) poeg.

Ta oli aastast 1569 hugenottide juht. 

Abiellunud 18. augustil 1572 kuningas Charles IX õe Marguerite de Valois'ga, püüdis ta lepitada hugenotte ja katoliiklasi, kuid ajendas tahtmatult pärtliöö sündmused.

Ta päris 1589 pärast Henri III surma Prantsuse trooni, sest oli meesliinis tolle lähim sugulane, nimelt Louis IX järeltulija meesliinis. Tegelikult valitsema sai ta hakata alles pärast katoliku usku astumist ja Pariisi asumist (1594). 

Henri IV valitses absolutistlikult. Ta lõpetas 1598 Nantes'i ediktiga ususõjad ja alustas 1604 Kanada asumaastamist. 

Henri IV korrastas koos rahandusministri Maximillien de Béthune Sullyga Prantsusmaa rahanduse, õhutas manufaktuuride asutamist, ajas protektsionistlikku majanduspoliitikat ning laskis ehitada teid ja kanaleid.

Henri IV tappis, 1610. aastal fanaatiline katoliiklane François Ravaillac, kellele ei meeldinud, et Henri alustas sõda katoliikliku Hispaaniaga. Ravaillac pidas seda usutaganemiseks.
## Isiklikku ja järglased
Henri esimesest abielust lapsi ei sündinud. Henri laskis oma abielu 1599 tühistada ja abiellus 17. detsembril 1600 Marie de' Mediciga. 

Teisest abielust, Marie de' Mediciga sündis 6 last, 3 poega ja 3 tütart. Keskmine poeg suri 4-aastaselt, teised lapsed said täiskasvanuks.
*Henri vanim (vallas-) poeg César (sündis 1594; emaks Gabrielle d'Estrées) oli Beauforti ja Vendôme'i hertsog. 
*Henri vanim seaduslik poeg Louis sündis 27. septembril 1601, abiellus 1615 Austria Annaga ja päris Louis XIII nime all Prantsusmaa trooni.

Kõik Henri seaduslikud tütred said kuningannadeks. 
*Vanim tütar Elisabeth (Prantsusmaa Isabel) sündis 22. novembril 1602 ja abiellus 1615 Hispaania kuninga Felipe IV-ga. 
*Keskmine tütar Christine Marie sündis 12. veebruaril 1606 ja abiellus 1619 Savoia kuninga Vittorio Amedeo I-ga. 
*Noorim tütar Henrietta Maria sündis 25. aprillil 1608 ja abiellus 1625 Inglismaa kuninga Charles I-ga.
Proconsul africanus

***Proconsul africanus*** oli umbes paavianisuurune inimahv.

Varasemad inimahvid on teada miotseenist (miotseen oli 23...5 miljonit aastat tagasi) ning *Proconsul africanus* on neist tuntuim. Lisaks sellele on fossiilistus esinenud sama sugukonna kaks suuremat liiki, praeguse šimpansi suurune *[[Proconsul nyazae]]* ja gorilla mõõtu *[[Proconsul major]]*.

## Välislingid
*Rekonstruktsioon
Louis XIII

**Louis XIII** [lu'ii kolmeteistkümnes] (27. september 1601 Fontainebleau – 14. mai 1643 Saint-Germain-en-Laye) oli Prantsusmaa kuningas 1610. aastast kuni surmani ja Navarra kuningas (**Louis II** nime all kuni 1620. aastani, mil Navarra ja Prantsusmaa kuningatiitlid ametlikult ühendati).

Louis oli Henri IV ja tema teise abikaasa Maria de' Medici laps. Tal oli kaks venda ja kolm õde. Üks vendadest suri nelja-aastaselt, ülejäänud lapsed peres said täiskasvanuks. Kõik Louis' õed said kuningannadeks Prantsusmaa naaberriikides Hispaanias, Savoias ja Inglismaal.

Louis sai Prantsusmaa kuningaks üheksa-aastaselt pärast seda, kui fanaatiline katoliiklane François Ravaillac oli Henri IV tapnud. Ravaillacile ei meeldinud, et Henri alustas sõda katoliikliku Hispaaniaga, ja pidas seda usutaganemiseks.

Prantsusmaa kuningriik ja Habsburgide valitsetav Hispaania sõlmisid peatselt rahu. Selleks, et rahu kindlustada, sõlmiti 22. augustil 1612 Fontainebleu leping, mille kohaselt kummagi riigi kuningas kihlati teise riigi kuninga õega. Louis ja Hispaania printsess Austria Anna abiellusid 18. oktoobril 1615 Bordeaux's ning Hispaania kuningas Felipe IV ja Louis' õde Élisabeth abiellusid Burgoses. Mõlemad abielud sõlmiti esindaja kaudu: pruut ei olnud isiklikult kohal. Pruudid vahetati samal aastal 9. novembril Konpantzia saarel.

Aastani 1614 valitses regendina tema ema, seejärel mõjutas Louis'd tema soosik Charles d´Albert, hertsog de Luynes. Aadli separatismi tagajärjel nõrgenenud kuningavõim tugevnes uuesti, kui riigi tegelik valitseja oli esimene minister kardinal Richelieu. 1635. aastal kardinal Richelieu juhatusel liitus Prantsusmaa Saksa-Rooma keisri ja Hispaania vastu sõlmitud liiduga Kolmekümneaastase sõja Prantsuse-Rootsi perioodil 1635–1648 ja 1635–1659 Prantsusmaa-Hispaania sõtta.

Inglismaa suursaadiku Edward Herberti kirjelduse järgi oli Louis'l rääkimisega suuri raskusi, ta olevat väga tugevalt kokutanud ja suus olevat tal olnud kaks rida hambaid.

Louis XIII abielust sündis kuus last. Esimesed neli sündisid aastail 1619–1631 ja kõik surnuna. 5. septembril 1638 sündis poeg Louis XIV ja 21. septembril 1640 teine poeg Philippe. Mõlema poja järeltulev sugu püsib tänapäevani.

## Vaata ka
*Kolmekümneaastane sõda
Reussi jõgi

**Reussi jõgi** ehk **Reuss** (saksa keele vanemas kirjaviisis *Reuß*; šveitsisaksa murretes *Rüüss*, *Rüss*, *Rüs*, *Ryss*, *Rüäss*) on jõgi Šveitsis. Ta saab alguse Alpidest.

Andermatti küla kaudu laskuvad Reussi jõeorgu mägiojad Sankt Gotthardi kurult. Reuss pöördub külast põhjasuunda ning kulgeb raskesti läbitavasse Schölleneni kuristikku. Org laieneb allavoolu, mil jõgi läbib Uri kantonit, suubudes Urserni orust Vierwaldstätterseesse. Luzerni linnas väljub jõgi järvest ning suubub lõpuks paremalt Euroopa ühe pikima jõe Reini lisajõkke Aaresse.

## Välislingid
Västernorrlandi lään

**Västernorrlandi lään** on 1. järgu haldusüksus Rootsis.

## Haldusjaotus

Västernorrlandi läänis on seitse valda:

* Härnösandi vald
* Kramforsi vald
* Sollefteå vald
* Sundsvalli vald
* Timrå vald
* Ånge vald
* Örnsköldsviki vald

## Loodus
Läänis asub Skuleskogeni rahvuspark.

## Viited
Jämtlandi lään

**Jämtlandi lään** on 1. järgu haldusüksus Rootsis.

## Haldusjaotus

Jämtlandi läänis on 8 valda:

* Åre vald
* Bergi vald
* Bräcke vald
* Härjedaleni vald
* Krokomi vald
* Ragunda vald
* Strömsundi vald
* Östersundi vald

## Vaata ka
*Jämtlandi maakond

## Viited

## Välislingid
* Jämtlandi lään
Kama jõgi

**Kama** (eesti keeles on mööndav ka nimekuju *Kaama*; vene *Кама*, komi *Ком*, tatari *Çulman, Чулман*) on jõgi Euroopas. 

Kama jõgi algab Ülem-Kama kõrgustikult, voolab algul itta, siis lõunasse mööda Uurali läänejalamit, siis pöördub edelasse, ühineb suurima lisajõe Vjatkaga ja suubub vasakult Volgasse.

Jõe ääres asuvad Solikamski, Permi ja Sarapuli linn. Jõel on Kama, Votkinski ja Alam-Kama veehoidla. 

Jõe pikkus on 1805 km.

Tähtsamad lisajõed on Belaja, Tšussovaja, Višera ja Vjatka.
Ontario järv

**Ontario** on järv Põhja-Ameerikas. Järv on nime saanud vaiandoti- ehk huroonikeelsest sõnast *|õtar-iyo|* 'järv-ilus', millega tähistati lisaks Ontario järvele ka teisi Suure järvistu järvi, välja arvatud Ülemjärv. Proto-irokeesi keeles tähendas **ijo* arvatavasti 'suurt', seega võis Ontario ja järvistu kolme ülejäänud samanimelise järve nimi algselt lihtsalt "suurt järve" tähendada.

Järve idaotsast voolab välja Saint Lawrence'i jõgi. Suurim sissevoolav jõgi on Niagara, mis suubub lõunarannikul. Järve läänetipus on Hamilton ja looderannikul Toronto linn.

## Vaata ka
*Erie järv

## Viited
Koiva jõgi

**Koiva** (, , ) on jõgi Lätis.

See 452 km pikkune jõgi on pikim Lätis voolav jõgi (Daugavat voolab Lätis ligi 100 km vähem). Koiva lähe on linnulennult vaid 90 km kaugusel suudmest. Jõe valgla on 9800 km² suur. Koiva langus on 234 meetrit, lang on 0,52 m/km.

Koiva jõgi algab Vidzeme kõrgustikul Cēsise rajoonis. Ülemjooksul voolab ta itta, läbib mitu järve ja Jaunpiebalga asula ning jõuab Gulbene rajooni. Lejasciemsis algab keskjooks, jõgi suundub loodesse laias orus, läbib Alūksne rajooni ja Koivaliina ning 18 km voolab Eesti ja Läti piirijõena. Seejärel keerab Koiva edelasse ning voolab läbi Valka rajooni ja Strenči, Valmiera rajooni ja Valmiera (Volmari) ning jõuab tagasi Cēsise rajooni, kus läbib Jāņmuiža, Cēsise (Võnnu) ja Ligatne. Jõe alamjooks kulgeb Riia rajoonis, kus Koiva läbib Turaida ja Sigulda, Gauja küla ja Ādaži ning suubub Carnikava lähedal Liivi lahte.

Suudmes on jõgi 80–100 m lai. Jõe vooluhulk suudmes on 13,7–300, keskmiselt 70,7 m³/s.

Koiva suurimad lisajõed (lähtest suudme poole) on Tirza (parempoolne), Palsa (vasakpoolne) ja Mustjõgi (parempoolne), Vija (vasakpoolne), Rauna (vasakpoolne), Amata (vasakpoolne) ja Brasla (parempoolne).

Kuigi Koiva on üldiselt liivase sängiga, esineb ülem- ja keskjooksul kiviseid lõike koos kärestikega, millest suurimad asuvad Strenči linna juures. Valmieras on jõele ehitatud tehiskärestik koos veeslaalomirajaga. Jõe keskjooksul Valmierast Siguldani asub 1973 rajatud Gauja rahvuspark. Jõe kaldal paljanduvad Devoni liivakivid, moodustades Sigulda juures kuni 85 m sügava oru. Rahvuspargis on ka Turaida, Sigulda ja Krimulda linnuse varemed.

Koiva vesi on võrreldes teiste Läti jõgedega külm.

Peaaegu kogu pikkuses kasvab Koiva kaldal okaspuumets (peamiselt mänd), kuid seal asub ka kaitsealune Koiva puisniit.

Lätis sündinud maadeavastaja Aleksandrs Laime andis Gauja nime ka ühele jõele, mis Venezuelas ülalpool Angeli juga.

Tänapäeval on Koiva jõel levinud kanuusõit.

## Galerii

Pilt:Gauja panorama 16052015.jpg|Vaade Koiva jõele.
Pilt:Ērgļu klintis pie Gaujas Cēsu apkārtnē 2000-08-19.jpg|Ērgļu kalju Koiva jõe kaldal on üks võimsamaid Koiva lademe paljandeid
File:Jääminek Koival.jpg|Jääminek
File:Flooding Gauja river.jpg|Kevadine suurvesi
Koiva jõgi Valmieras.jpg|Koiva jõgi Valmieras
Koiva jõgi Valmieras 2.jpg|Koiva jõgi Valmieras


## Viited
Fuerteventura

**Fuerteventura** on Hispaaniale kuuluv saar Atlandi ookeanis, üks Kanaari saartest.

Suurimas asulas Puerto del Rosarios on üle 28 000 elaniku. 2003. aastal elas saarel 75 000 inimest. 2018. aastal oli elanike arv 113 275 ja 2020. aastal 119 732.

## Geograafia

Fuerteventura asub Aafrika mandrist 105 km kaugusel. Lähim punkt Aafrikas on Maroko edelaotsas olev Juby neem, millel asub Tarlaya linn. Ka Lääne-Sahara ei jää sealt kaugele. Fuerteventura on omakorda Aafrikale lähim koht Kanaaridel ja seetõttu paadipõgenike sagedane sihtkoht.

Fuerteventurast läände jääb Gran Canaria ja kirdesse Lanzarote. Fuerteventura ja Lanzarote vahelises väinas on tilluke Lobose saar.

Saare pindala on 1730 km². Saar on mägine. Selle edelaosas on 807 meetri kõrgune Jandía mägi ja keskel 724 meetri kõrgune Betancuria mägi. Saare edelatipuks on Jandía neem.

Saare ida- ja kaguserva mööda kulgeb maantee, mis ühendab saare suuremaid asulaid: saare kirdetipus Corralejo, idaservas Puerto del Rosario, kaguservas Gran Tarajali ja lõunatipus Morro Jable.

Fuerteventura kliima on kuiv ja troopiline.

## Ajalugu
Saare esimesed asukad tulid Aafrikast. Nad elasid koobastes ja pooleldi maa-alustes elamutes, millest mõned on avastatud ja välja kaevatud. Neist on leitud algelisi tööriistu ja keraamikat.

11. sajandil eKr saabusid Fuerteventurale ja Lanzarotele ümberasujad Foiniikiast. Homeros mainis "Odüsseias" Kanaari saari Õnnelike Saarte nime all. Antiikajal oli saar tuntud **Planaria** nime all, sest oli teistest suurtest Kanaari saartest pisut madalam.

## Viited


## Välislingid

*Fuerteventura koduleht
*Fuerteventura kodulehelt
Oka

**Oka** [ok'aa] (varasem kirjaviis: *Okaa*) on jõgi Euroopas Venemaal. Jõe pikkus on 1500 kilomeetrit ja valgla 245 000 km².

See algab Kesk-Vene kõrgustikult, voolab algul põhja, hiljem pöördub itta ning suubub Nižni Novgorodis paremalt Volgasse. 

Oka jõe ääres asuvate linnade seas on Orjol, Kaluga, Serpuhhov, Kolomna, Rjazan, Kassimov, Murom, Dzeržinsk ja Nižni Novgorod.

Oka suuremad lisajõed on Zuša (parempoolne), Upa (parempoolne), Žizdra (vasakpoolne), Ugra (vasakpoolne), Protva (vasakpoolne), Nara (vasakpoolne), Lopasnja (vasakpoolne), Besputa (parempoolne), Osjotr (parempoolne), Moskva (vasakpoolne), Voža (parempoolne), Pronja (parempoolne), Para (parempoolne), Pra (vasakpoolne), Guss (vasakpoolne), Mokša (parempoolne), Tjoša (parempoolne), Ušna (vasakpoolne), Kišma (parempoolne) ja Kljazma (vasakpoolne).
Moskva jõgi

**Moskva jõgi** on jõgi Euroopas. Algab Moskva kõrgustikult. Voolab üldiselt kagu suunas, suubub Kolomnas vasakult Okasse. Pikkus 502 km.

Olulised (vasakpoolsed) lisajõed on Neglinka ja Jauza, mis suubuvad Moskva jõkke Moskva kesklinnas (torudesse panduna). Esimene neist voolas Kremli ja Maneeži väljaku vahel.
Gran Canaria

**Gran Canaria** on Hispaaniale kuuluv vulkaanilise päritoluga saar Atlandi ookeanis, üks Kanaari saartest. 

Saare pindala on 1560 ruutkilomeetrit. 

Saar on mägine. Saare kõrgeim tipp on Pico de las Nieves (1949 m). 

Lõunarannikul valitseb kuiv kliima. Maspalomase kuurordi lähedal paikneb üle 400-hektarise pindalaga liivadüünide ala, mis on looduskaitse all aastast 1987. Põhjarannikul on kliima mõnevõrra niiskem. Mägede põhjanõlvadel esineb sageli udu ja kasvab metsa.

Saarel elanike arv oli 2014. aasta seisuga 855 134 ja 2023. aasta seisuga 864 500. Saare kirdeosas asub Kanaari saarte suurim linn Las Palmas de Gran Canaria.

2014. aastal külastas Gran Canaria saart 3,58 miljonit turisti.

## Viited
Niagara jõgi

**Niagara jõgi** on jõgi Põhja-Ameerikas, USA ja Kanada piiril. Jõgi on tuntud ühe maailma suurema joa – Niagara – asukohana.

Niagara jõgi voolab välja Erie järvest. Ülemjooksul voolab rahulikult, on laevatatav ja hargneb. Harude vahele jääb Grand Islandi saar. Allpool harude ühinemiskohta algavad Niagara joa juurde kuuluvad kärestikud, milles jõgi hargneb uuesti. Sealsete harude vahele jääb Kitsesaar (*Goat Island*). Vasakpoolne, peaharu langeb hobuserauakujuliselt Hoburaua joana (*Horseshoe Falls*) sügavasse uuristusbasseini. Parempoolne, kitsam ja madalam haru langeb Ameerika joana (*American Falls*) rusukaldele ja rusukalde jalamil ühineb peaharuga. Jugadest allpool on jõgi sügavas järsunõlvalises kanjonis laevatatav. Umbes 4 km jugadest allpool kanjon aheneb ja muutub kärestikuliseks. Ühes kohas muudab jõgi järsult suunda. Pärast kuristikust väljumist voolab jõgi rahulikult ja laevatatavana Ontario järve.
Erie järv

**Erie** on järv Põhja-Ameerikas Suures järvistus Ameerika Ühendriikide ja Kanada piiril.

Erie järve pindala on 25 700 km². See on Suure järvistu viiest järvest pindalalt neljas, maailmas on ta pindalalt 11. kohal. Järve pikkus on 388 km ja laius 92 km. Järve suurim sügavus on 64 meetrit. Järve maht on 484 km³. Suure järvistu järvedest on Erie järv kõige madalam ja mahu poolest kõige väiksem.

Järve idaosast voolab välja Niagara jõgi, suurim sissevoolav jõgi on Detroiti jõgi (järve lääneosas).

Suurimad Erie järve äärde jäävad linnad on Cleveland, Buffalo, Erie ja Toledo, mis kõik asuvad Ameerika Ühendriikides.

## Vaata ka
*Erie kanal
*Huroni järv
*Ontario järv

## Viited

## Välislingid
Zadar

**Zadar** (itaalia *Zara*) on linn Horvaatias Aadria mere rannikul Dalmaatsias, Zadari maakonna keskus.

## Galerii

Gruß an die Sonne - solar panels.jpg|"Tervitused Päikesele"
Zadar pantomime.jpg|Vaade Zadari rannapromenaadilt


## Vaata ka
* Zara piiramine

## Viited

## Välislingid

* Zadari maakonna turismiinfo koduleht (*horvaadi, inglise, saksa ja itaalia keeles*)
* Info Zadar
Ricardo Maduro

**Ricardo Rodolfo Maduro Joest** (sündinud 20. aprillil 1946) oli 2002–2006 Hondurase president. 

Ta võitis 2001. aastal Rahvusliku Partei (Partido Nacional) kandidaadina presidendivalimised ja astus ametisse 27. jaanuaril 2002. Teiseks ametiajaks Ricardo Maduro ei kandideerinud. 27. jaanuaril 2006 võttis temalt ameti üle Manuel Zelaya.

## Vaata ka

*Ametlik koduleht, hispaaniakeelne
*Foto
Gauja

**Gauja** võib olla:

***[[Koiva jõgi]]** (läti keeles *Gauja*), jõgi Lätis
***[[Gauja (Nemunas)|Gauja jõgi]]**, Leedus ja Valgevenes voolav Nemunase lisajõgi (leedu *Gauja*, valgevene *Гаўя*)

***[[Gauja (Inčukalnsi piirkond)|Gauja]]**, küla Lätis Inčukalnsi vallas
***[[Gauja (Carnikava)|Gauja]]**, küla Lätis Carnikava vallas
***[[Gauja-2]]**, aiandus- või suvilaühistu Läti Valmiera rajooni Kauguri vallas

***[[Gauja (kaubamärk)|Gauja]]**, Läti karusnahakaubamärk 
***[[Gauja (elulõng)|Gauja]]**, elulõngasort
***[[Gauja (raadio)|Gauja]]**, Riia raadiotehnikatehase toodetud raadiomark
***[[Gauja (mootorjalgratas)|Gauja]]**, Riia jalgrattatehases toodetud mootorjalgratas

***Gauja**, läti perekonnanimi

## Vaata ka
*Gauja lade
*Gauja rahvuspark
Marion Jones

**Marion Lois Jones** (tuntud ka kui **Marion Jones-Thompson**; sündinud 12. oktoobril 1975 Los Angeleses) on USA kergejõustiklane, kolmekordne maailmameister.

Tal on USA ja Belize'i (ema kodumaa) topeltkodakondsus.

2007. aasta oktoobris avalikustati tema ülestunnistus, et ta tarvitas alates 1999. aastast kahe hooaja vältel dopingut, ning ta tagastas Sydney olümpiamängudel võidetud medalid. 11. jaanuaril 2008 mõisteti ta steroidide kasutamise kohta valevande andmise eest kuueks kuuks vangi.

## Saavutused

*1997 maailmameister 100 m jooksus ja 4×100 m teatejooksus
*1999 maailmameister 100 m jooksus ja pronksmedal kaugushüppes
*2000 olümpiavõitja 100 m jooksus, 200 m jooksus, 4×400 m teatejooksus, pronksmedal kaugushüppes ja 4 x 100 m teatejooksus (tühistatud)
*2001 maailmameister 200 m jooksus ja hõbemedal 100 m jooksus (tühistatud)

## Välislingid
* 
*Sydney sprindikuninganna tarvitas dopingut 
*Marion Jones tagastas viis olümpiamedalit
Tonga riigipeade loend

**[[Tonga]] riigipeade loend** loetleb Tonga riigipäid. Riik oli Briti protektoraadi all aastail 1900–1970.

## Vaata ka
*Tonga kuningas

## Välislingid
*http://web.archive.org/web/20030116185915/http://www.uq.net.au/~zzhsoszy/states/tonga/tupou.html
Rijeka

**Rijeka** (horvaadi *rijeka* ja itaalia *fiume* 'jõgi') on sadamalinn Horvaatia loodeosas Aadria mere rannikul, Primorje-Gora maakonna halduskeskus. 

See on riigi tähtsaim sadamalinn ning elanike arvult riigi kolmas linn.

Rijeka on 2020. aastal Euroopa kultuuripealinn.

## Pilte

Trsat Castle tower.jpg|Trsati kindlus
Theatre of Ivan pl. Zajc, Rijeka.jpg|Rijeka Riiklik Teater Zajci väljakul
Vodovodna underpass.jpg|Vodovodna tänav
Rijeka sky lanterns night.jpg|Taevalaternate õhtu juulikuisel täiskuuööl


## Vaata ka
* Fiume Vaba Riik
* Rijeka lennujaam

## Välislingid

*Rijeka linna koduleht