open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Satyricon (ansambel)

**Satyricon** on Norra *[[black metal]]*'i ansambel, mis algul tegutses nimega Eczema.

Satyriconi asutasid Czral (Carl-Michael Eide) ja Wargod 1990. aastal. Haavard (Ulver) ühines nendega hiljem. 

Ansambli esimene album "Dark Medieval Times" näitas bändi seost keskajaga. Nende teine album "The Shadowthrone" jätkas keskaja vaimu. Satyriconi kolmas album "Nemesis Divina" avaldati aastal 1996. 

"Rebel Extravaganza", Satyriconi neljas album, ilmus 1999. aastal. See sisaldas rohkem industriaalmetalit kui eelmised albumid. 

2000. aasta aprillis ja mais tuuritas Satyricon ansambliga Pantera. 

## Praegused liikmed
*Satyr (Sigurd Wongraven) – laulja, kitarr, süntesaator, bass (1990—) 
*Frost (Kjetil-Vidar Haraldstad) – trummid (1992—) 

### Endised liikmed
* Kveldulv (Ted Skjellum – tuntud ka kui Nocturno Culto Darkthrone'ist) – kitarr (1996)
* Lemarchand (Håvard Jørgensen) – kitarr (1990—1992)
* Samoth (Tomas Thormodsæter Haugen) – bass (1993—1996)
* Wargod (Vegard Blomberg) – bass (1990—1993)
* Exhurtum (Carl-Michael Eide) – trummid (1990—1992)

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
**[[Dark Medieval Times]]* (1993)
**[[The Shadowthrone]]* (1994)
**[[Nemesis Divina]]* (1996)
**[[Rebel Extravaganza]]* (1999)
**[[Volcano (Satyricon album)|Volcano]]* (2002)
**[[Now, Diabolical]]* (2006)
**[[The Age of Nero]]* (2008)
* *Satyricon* (2013)
* *Deep Calleth upon Deep* (2017)
* *Satyricon & Munch* (2022)

### EP-d
**[[Megiddo (ep)|Megiddo]]* (1997)
**[[Intermezzo II]]* (1999)
**[[My Skin is Cold]]* (2008)

### Singlid
**[[K.I.N.G.]]* (2006)
**[[The Pentagram Burns]]* (2006)
**[[Black Crow on a Tombstone]]* (2008)

### Kogumikud
**[[The Forest Is My Throne / Yggdrassil]]* (1995)
**The Box Set* (3 LP-d) (1998)
**[[Ten Horns – Ten Diadems]]* (2002)

### Demod
**[[All Evil]]* (1992)
**[[The Forest Is My Throne]]* (1993)

### Videograafia
**[[Mother North]]* (1996)
**[[Roadkill Extravaganza]]* (2001)

## Märkused

## Välislingid
* Ametlik koduleht (*inglise keeles*)
* Fännileht (*inglise ja vene keeles*)
Fantofti püstpalkkirik

**Fantofti püstpalkkirik** (norra *Fantoft stavkirke*) on taastatud püstpalkkirik Norras Bergeni Fana linnaosas Fantoftis.

12. sajandi keskel rajatud kirik asus algselt Fortuni külas Sognefjordi ääres. 19. sajandil ähvardas kirikut lammutamine nagu paljusid Norra külakirikuid sel ajal, kuid Norra poliitiku ja ärimehe Fredrik Georg Gade eestvõttel viidi kirik 1883 laevaga tükkhaaval oma uude asupaika. Töid juhatasid restauraator Anders Lorange ja arhitekt Joakim Mathiesen. 17. sajandil oli kirikule lisatud läänetorn, kuid seda ei taastatud. Kuna polnud täpselt teada, kuidas kirik algselt välja nägi, võeti eeskujuks Borgundi püstpalkkirik ja teised külakirikud.

6. juunil 1992 hävis kirik süütamise tagajärjel. Algselt arvati, et kirik süttis elektririkke või välgulöögi tagajärjel. Peatselt selgus, et kirik süüdati. Hoone põletamises süüdistati *[[black metal]]*'i bändide Mayhemi ja Burzumi liiget Varg Vikernesi, kelle vandekohus siiski õigeks mõistis.

Põlenud kirikut on kujutatud 1993. aastal ilmunud Burzumi albumi "Aske" kaanel. Burzumi ainus liige ongi Varg Vikernes, kelle sõnul oli kiriku põlemine vaenulikkuse märk kristluse vastu kiriku ehitamise eest pühale paganlikule maale.

Kirik taastati endisel kujul 1997. aastaks. Taastamisel kasutati ehitamise, 12. sajandi ehitusmaterjale, tehnikat ja ehitusvõtteid. Ainsana pärineb eelmisest kirikust metallist altaririst, mis pärast põlengut tuhast leiti. Samuti leiti kiriku õnnekivi, mis on nüüd taastatud kiriku seina müüritud.

Tänapäeval on Fantofti püstpalkkirik turismiobjekt, sest ta ei asu kesklinnast kaugel.

## Vaata ka
*Borgundi püstpalkkirik
*Urnesi püstpalkkirik

## Viited

## Välislingid

*bergen-guide.com (inglise k.)
*Norra püstpalkkirikud (inglise k.)
Lõik

**Lõik** ehk **sirglõik** on sirge kaht punkti *A* ja *B* ühendav osa, punktid A ja B kaasa arvatud. Seda lõiku tähistatakse *AB*. Punkte *A* ja *B* nimetatakse lõigu **otspunktideks**.

Juhul, kui punktid *A* ja *B* on lõigust välja arvatud, on tegemist vahemikuga.

## Lõik reaalarvude hulgal

Reaalarvude hulgal on lõik defineeritud kui hulk, mille iga element *x* rahuldab võrratust *a* ≤ *x* ≤ *b*, kus *a* ja *b* on fikseeritud reaalarvud, mida nimetatakse lõigu otspunktideks.

Kirjeldatud lõiku tähistatakse [*a* , *b*].  

Lõigud reaalarvude hulgal on üksüheses vastavuses lõikudega arvsirgel.

## Lõik vektorruumis

Abstraktsemalt defineeritakse lõik kui vektorruumi alamhulk, mis koosneb kõikidest vektoritest kujul
:\lambda \mathbf{x} + (1 - \lambda) \mathbf{y}, \,
kus **x** ja **y** on vaadeldava vektorruumi fikseeritud elemendid, mida nimetatakse *lõigu otspunktideks*, ja 0 ≤ λ ≤ 1.

Kui vektorruumiks valida eukleidiline ruum või reaalarvude korpus, siis langeb viimane definitsioon kokku ülal kirjeldatud mõistetega.

## Vaata ka
* poollõik
* vahemik

## Viited
Norra püstpalkkirikute loend

Siin on loetletud **[[Norra]] püstpalkkirikuid**.

*Nimi, asukoht ja ehitamise aeg*.

*  Borgundi püstpalkkirik, Sogn og Fjordane, 12. sajandi lõpp 
*  Eidsborgi püstpalkkirik, Telemark, 13. sajandi keskpaik
*  Fantofti püstpalkkirik, Hordaland, 12. sajandi keskpaik, taastatud 1997
*  Flesbergi püstpalkkirik, Buskerud, ehitatud ligikaudu 1200
*  Fåvangi püstpalkkirik, Ringebu vald, Oppland, uuesti üles ehitatud 1630
*  Garmo püstpalkkirik, Oppland, ligikaudu 1150
*  Goli püstpalkkirik Gol (nüüd *[[Norsk Folkemuseum]]*is), Buskerud, 1212
*  Gripi püstpalkkirik, Møre og Romsdal, 15. sajandi teine pool
*  Haltdaleni püstpalkkirik, Sør-Trøndelag, 1170–1179
*  Hedali püstpalkkirik, Oppland, 12. sajandi teine pool
*  Heddali püstpalkkirik, Telemark, 13. sajandi algus
*  Hegge püstpalkkirik, Oppland, 1216
*  Hopperstadi püstpalkkirik, Sogn og Fjordane, 1140
*  Høre püstpalkkirik, Oppland, 1180
*  Høyjordi püstpalkkirik, Andebu, Vestfold, 12. sajandi teine pool
*  Kaupangeri püstpalkkirik, Sogn og Fjordane, 1190
*  Kvernesi püstpalkkirik, Møre og Romsdal, 14. sajandi teine pool
*  Lomeni püstpalkkirik, Oppland, 1179
*  Lomi püstpalkkirik, Oppland, 1158
*  Nore püstpalkkirik Nore og Uvdali vald, Buskerud, 1167
*  Øye püstpalkkirik, Oppland, 12. sajandi teine pool
*  Reinli püstpalkkirik, Oppland, 1190
*  Ringebu püstpalkkirik, Oppland, 13. sajandi esimene veerand
*  Rollagi püstpalkkirik Rollagi vald, Buskerud, 12. sajandi teine pool
*  Rødveni püstpalkkirik, Møre og Romsdal, umbes 1200
*  Røldali püstpalkkirik, Hordaland, 13. sajandi esimene pool 
*  Torpo püstpalkkirik, Åli vald, Buskerud, 1192
*  Undredali püstpalkkirik, Sogn og Fjordane, 12. sajandi keskpaik
*  Urnesi püstpalkkirik, Sogn og Fjordane, 12. sajand 
*  Uvdali püstpalkkirik Uvdali vald, Buskerud, 1168
Treriksröset

**Treriksröset** (norra **Treriksrøysa**, soome **Kolmen valtakunnan rajapyykki**, saami **Golmma riikka urna**) on punkt, kus saavad kokku Rootsi, Norra ja Soome piir. See on ühtlasi Rootsi kõige põhjapoolsem punkt (69° 4') ja Soome mandriosa kõige läänepoolsem punkt (20° 32').

Kolme riigi piiripunkti, mis asub Kilpisjärvi küla lähedal ja Koltajauri (Goldajärvi) järvest kümne meetri kaugusel, püstitasid Norra ja Venemaa, mille koosseisu Soome kuulus, 1897. aastal piiritähise. Rootsi tunnistas piiripunkti alles 1901, sest ei jõudnud Norra piirikomisjoniga varem üksmeelele. Praegune betoonist tähis pärineb 1926. aastast.

Treriksröset jääb Rootsis Kiruna valda, Norras Storfjordi valda ja Soomes Enontekiö valda.

Rootsi lõunapoolseim punkt Smygehuk asub 1572 kilomeetri kaugusel Trerikrösetist. Nende kahe punkti põhjalaiuste vahe on 13°43'21". Ühelgi teisel Euroopa riigil, kui Venemaa välja arvata, ei ole mandriosa põhja- ja lõunapoolseima punkti laiuskraadide vahe nii suur (Norral on 13°07'50").
Nea

**Nea** on jõgi Norras Trøndelagi maakonnas Tydali ja Selbu vallas. Selle pikkus on 80&nbsp;km.

Nea lähe on Sylsjøeni järves, sealt voolab jõgi 3&nbsp;km kuni suubub Nesjøeni järve, seejärel läbib see Vessingsjøeni järve. Tydali vallas suubub Neasse Tya jõgi. Edasi voolab jõgi Tydaleni orus. 15 km enne seda, kui Nea ise suubub Selbusjøeni järve, liitub sellega Rotla jõgi. 

Nea kuulub Nea-Nidelvvassdrageti valglasse.
Flesbergi püstpalkkirik

**Flesbergi püstpalkkirik** on püstpalkkirik Norras Buskerudi maakonnas Flesbergi vallas. See ehitati umbes aastal 1200. Esimene kirjalik tõend kiriku olemasolust on aastast 1359.

Algselt oli kirik ühelööviline, nelja vabalt seisva sisemise postiga, mis kandsid tornikiivrit. Neid ümbritsesid igal neljal küljel külglöövid, mis moodustasid jalutuskäigu. Kirikul oli kitsam kantsel, kõrgem tornikiiver ja poolringikujuline apsiid. Seestpoolt olid kirikul plankseinad.

1735. aastal eemaldati kantsel, apsiid ja löövi idasein. Löövi pikendati ida poole ja lisati kaks ristlöövi, mis muutis kiriku põhiplaani ristikujuliseks.

Tänapäeval on esialgsest kirikust säilinud ainult kolm välisseina, sest ka katus ja seda kandvad postid on vahepeal välja vahetatud.
Poollõik

**Poollõik** ehk **poolkinnine vahemik** ehk **lõikmik** on reaalarvude hulga alamhulk, mis koosneb kõigist reaalarvudest, mis  rahuldavad võrratust *a* ≤ *x* < *b* (või  võrratust *a* < *x* ≤ *b*), kus *a* ja *b* on fikseeritud reaalarvud.

Poollõiku *a* ≤ *x* < *b* tähistatakse [*a*, *b*) või [*a*, *b*[ ja poollõiku *a* < *x* ≤ *b* tähistatakse (*a*, *b*] või ]*a*, *b*].

## Vaata ka

* Lõik
* Vahemik

## Viited
Vefsna

**Vefsna** on jõgi Norras, Nordlandi maakonna suurim jõgi. Selle pikkus on 163 km ja valgla pindala 4122 km². 

Vefsna saab alguse 800 meetri kõrgusel Børgefjelli mäestikus ning osaliselt kulgeb piki seda Norra ja Rootsi piir. Jõgi voolab idast läände Hattfjelldali, Grane ja Vefsni vallas ning läbi Mosjøeni, mis on Vefsni valla keskus. (Linnas on umbes 10 000 inimest.) Vesfna suubub Vefsnfjordeni kaudu ookeani.

Jõel on Laksforseni juga.

Ajalooliselt on Vefsna olnud tähtis lõhejõgi, kuid tänapäeval elab jões sõrmikketaslane *[[Gyrodactylus salaris]]*, kes lõhedel parasiteerib.
Catalani pind

**Catalani pind** on joonpind, mille moodustajad on paralleelsed fikseeritud tasandiga.

## Vaata ka

* Konoid, Catalani pind, mille moodustajad lõikuvad mõne fikseeritud sirgega (teljega).
* Helikoid

## Viited
Helikoid

**Helikoid** on joonpind, mis moodustub sirge ühtlasel pöörlemisel ümber fikseeritud telje ent samaaegsel ühtlasel liikumisel telje sihis. Kui pöörlev sirge ristub teljega, siis tekib **püsthelikoid**, mille parameetrilised võrrandid on

: 
\begin{array}{l}
x = u \cos (v), \\
y = u \sin (v), \\
z = c v,
\end{array}
	

kus *u* ja θ on parameetrid, ning c on konstant, mis on pöördvõrdeline pöörlemise kiirusega.
 
Helikoid on minimaalpind.

## Vaata ka

* Heeliks
* Katenoid
* Konoid
* Minimaalpind

## Viited
Kaatet

**Kaatet** (kr sõnast *kathetos* 'lood, ristsirge') on täisnurga lähiskülg täisnurkses kolmnurgas.

Lähtudes *joonisest 1*, saab öelda, et nurga α suhtes on a **vastaskaatet** ja b **lähiskaatet**. 

## Vaata ka
*Hüpotenuus

## Viited
Väänkael

**Väänkael** (*Jynx torquilla*) on pruuni-hallikirju väike linnuliik rähniliste seltsist rähnlaste sugukonnast väänkaela perekonnast.

## Alamliigid
Liigil on kuus alamliiki:
**J. t. chinensis* Hesse, 1911 – Ida-Siberis ja Hiina kirde- ja keskosas
**J. t. himalayana* Vaurie, 1959 – Põhja-Pakistanis ja Himaalaja mäestiku loodeosas
**J. t. mauretanica* Rothschild, 1909 – Loode-Aafrikas
**J. t. sarudnyi* Loudon, 1912 – Lääne-Siberis
**J. t. torquilla* Linnaeus, 1758 – Lääne-Euroopast Bulgaaria ja Kaukasuseni
**J. t. tschusii* Kleinschmidt, 1907 – Lõuna-Euroopas

## Levila
Väänkael on laialdaselt levinud Euraasia parasvöötmes, Portugalist ja Norra keskosast üle Kaukaasia, Siberi ja Kirde-Hiina kuni Sahhalini ja Jaapanini. Väänkael on rändlind, ta talvitub Põhja-Aafrikas ja Lõuna-Aasias. Väänkael on Eestis väikesearvuline haudelind, tema arvukus on siin viimase paari aastakümne jooksul tunduvalt vähenenud. Väänkaela arvukust on hinnatud 5000 – 10 000 paarile. 

## Välimus
Väänkaelal on varjevärvus, ta on üleni kirjatud puukoore sarnase mustriga, nagu ka öösorr. Kehakujult sarnaneb punaselg-õgija või vööt-põõsalinnuga. Lend on lainjas.
Väänkaela häälitsused sarnanevad lõopistriku ja väike-kirjurähni omadega. Häirimise korral pöörab väänkael kaela mitmes suunas nagu madu ja ka sisistab rästiku moodi. Rahvasuu tunneb teda seetõttu ka nõidmao nimetusega.

## Laul



## Toitumine
Väänkael sööb peamiselt sipelgaid, vähem lehetäisid, rohutirtse ja teisi putukaid. Ta pistab oma pika kleepuva keele sipelgapessa ja haarab selle külge jäänud sipelgad kiiresti suhu. Sipelgaid, eriti metsale kasulikku salukuklast, hävitab väänkael suurel hulgal.

## Pesitsemine

Väänkael pesitseb hõredates leht- ja segametsades, saludes, puisniitudel, parkides, suuremates aedades jt puistutes, samuti üksikutes puudes ja asulate servades. Pesa teeb rähni või puukoristaja vanasse õõnde või pesakasti või looduslikku puuõõnsusse. Päris pesa väänkael ei tee, kuid pesa põhi on peaaegu alati vooderdatud mingi taimeprahiga. Liigikaaslaste vastu on väänkael agressiivne, sellepärast ei pesitse kaks väänkaela teineteisele lähemal kui kakssada meetrit. Sobivaid pesakohti on vähe, sellepärast, kui väänkael leiab juba hõivatud pesakoha, siis kihutab ta selle omaniku minema, pillub munad pesast välja ja hukkab linnupojad. Väänkael ei armasta puhtust: tema pesa on räpane. On teada juhtumeid, kus väänkael on munenud enda tapetud teise liigi poegade peale.

Eestisse saabub väänkael hilja, alates aprilli teisest poolest või mai algusest, ja lahkub septembris.

## Viited

## Välislingid

*
Hüpotenuus

**Hüpotenuus** on täisnurga vastaskülg täisnurkses kolmnurgas; ka selle külje pikkus.

## Hüpotenuusi arvutamine
Hüpotenuusi pikkus arvutatakse Pythagorase teoreemi abil ja see võrdub ruutjuurega kaatetite ruutude summast. Kui täisnurkse kolmnurga kaatetid on *a* ja *b* ning hüpotenuus *c*, siis

:c = \sqrt { a^2 + b^2 } .

## Vaata ka

*Kaatet

## Viited
Komplekstasand

**Komplekstasand** on koordinaattasand, mille igale punktile (*x*,*y*) on seatud vastavusse kompleksarv *z* = *x* + i *y*. Komplekstasandi abstsisstelge nimetatakse **reaalteljeks** (tähistatakse Re), ordinaattelge **imaginaarteljeks** (tähistatakse Im) ja punkti (*x*,*y*) nimetatakse kompleksarvu *x* + i *y* **afiksiks**.

## Komplekstasand polaarkoordinaatides

Iga kompleksarvu *z* saab esitada ka eksponent- või trigonomeerilisele kujul, mis on vastavalt

z = r e^{i\varphi} = r\cos(\varphi) + ir\sin(\varphi), \,

kus *r* on kompleksarvu absoluutväärtus ja φ selle argument.

Tuleb välja, et polaarkoordinaatides väljendatuna asub kompleksarv *z* punktis (*r*,φ).

## Kompleksarvude liitmise ja korrutamise geomeetriline interpretatsioon

* Kompleksarvu *z* = *x* + i *y* liitmine kompleksarvuga *c* = *a* + i *b* vastab vektori (*x*,*y*) nihutamisele vektori (*a*,*b*) võrra.
* Kompleksarvu *z* = *x* + i *y* korrutamine kompleksarvuga *c* = *r* exp(iφ) vastab vektori (*x*,*y*) pööramisele nurga φ võrra vastupäeva ning selle pikendamisele *r* korda.
* Kaaskompleksi võtmine vastab peegeldusele abstsisstelje suhtes.

## Vaata ka
* Arvtelg

## Viited
Keskpunkt

Kui punktihulk \mathcal P tasandil või ruumis on tsenraalsümmeetriline parajasti ühe punkti M suhtes, siis nimetatakse punkti M punktihulga \mathcal P **keskpunktiks**.

Näiteid keskpunktiga:
# sirglõik
# ringjoon, ellips, hüperbool
# ruut, ristkülik, paarisarvu nurkadega korrapärane hulknurk
# risttahukas, kera, ellipsoid, koonus
# toor

Näiteid ilma keskpunktita: kolmnurk, paaritu arvu nurkadega korrapärane hulknurk, parabool, silinder.

## Projektiivne geomeetria
Keskpunkti mõiste on tüüpiline afiinsele geomeetriale. Projektiivses geomeetrias vastab sirglõigu keskpunkt kahele punktipaarile harmoonilises nelikus. Ringjoonel ega ellipsil projektiivses geomeetrias keskpunkti ei ole, sest mittekõdunud koonuselõige on projektiivselt sümmeetriline iga väljaspool koonuselõiget asetseva punkti Z suhtes, st leidub tsentraalkollineatsioon keskpunktiga Z, mis jätab koonuselõike invariantseks.

## Vaata ka
*Kõveruskeskpunkt
*Punkt (matemaatika)
Hausdorffi aksioom

**Hausdorffi aksioom** ehk **Hausdorffi eralduvusaksioom** ehk **Hausdorffi tingimus** ehk **Hausdorffi omadus** (tähis **T<sub>2</sub>**) on eralduvusaksioomide hulka kuuluv topoloogilise ruumi võimalik omadus: 

: Topoloogilise ruumi igal kahel erineval punktil leiduvad ühisosata ümbrused.*

Teiste sõnadega ütleb Hausdorffi aksioom, et:

:  Topoloogilise ruumi *X* igal kahe erineva punkti *x* ja *y* korral leiduvad punkti *x* ümbrus *U* ja punkti *y* ümbrus *V*, nii et *U* ∩ *V'' = \varnothing).

Seda väljendatakse ka nii: 

: Topoloogilise ruumi mis tahes kaks erinevat punkti on ümbrustega eraldatud.  

Topoloogilist ruumi, milles kehtib Hausdorffi aksioom, nimetatakse Hausdorffi ruumiks.

Hausdorffi aksioom on saanud nime Felix Hausdorffi järgi, kes 1914 topoloogilist ruumi defineerides nõudis ka selle aksioomi kehtivust (praegune topoloogilise ruumi mõiste on üldisem).
Valikuaksioom

**Valikuaksioom** ehk **valiku aksioom** ehk **Zermelo aksioom** (inglise keeles *axiom of choice*, lühend **AC**) on hulgateooria aksioom, mille kohaselt mittetühjade hulkade mistahes süsteemi korral leidub kujutus, mis seab selle süsteemi igale hulgale vastavusse tema teatava esindaja.

Valikuaksioom on sõltumatu Zermelo-Fraenkeli hulgateooria teistest aksioomidest (aksiomaatikast ZF). Siinkohal tuleb rõhutada, et eristatakse Zermelo-Fraenkeli hulgateooriat, mille aksiomaatikasse valikuaksioom ei kuulu (tähistatakse ZF), ja Zermelo-Fraenkeli hulgateooriat, mille aksiomaatikasse valikuaksioom sisse on arvatud (tähistatakse ZFC).

Kui eeldada ZF aksioome, on valikuaksioom ekvivalentne nii Zermelo teoreemi kui ka Zorni lemmaga. Teisisõnu saab valikuaksioomi ZF-s tõestada, eeldades Zorni lemmat või Zermelo teoreemi, ja nii Zorni lemmat kui ka Zermelo teoreemi saab omakorda tõestada, tuginedes valikuaksioomile. 

Kuigi valikuaksioomist tuleneb mõningaid intuitsioonivastaseid järeldusi (näiteks Banachi-Tarski paradoks), eeldab enamik matemaatikuid valikuaksioomi tõesust, et vältida matemaatika vaesustamist. 

Valikuaksioomi sõnastas 1904 Ernst Zermelo, et formaliseerida Zermelo teoreemi tõestust. 

## Sõnastus
Valikufunktsioon on niisugune mittetühjade hulkade kogumil määratud funktsioon *f*, et iga kogumisse *X* elemendina kuuluva hulga *s* korral  *f*(*s*) on hulga *s* element. Selle termini abil saab valikuaksioomi sõnastada nii: 
:Mis tahes mittetühjade hulkade hulga *X* korral eksisteerib hulgal *X* määratud valikufunktsioon *f*.
Valikuaksioomi eitus väidab niisiis, et eksisteerib mittetühjade hulkade hulk, millel ei ole valikfunktsiooni. 

## Viited
Afiks

**Afiks** ehk **liide** on morfeem, mis ei esine iseseisva sõnana, vaid ainult sõna koostises, liitudes kas vahetult juurele või siis juurele, millele on juba liidetud afiks või afiksid. 

Afiksid jagunevad tuletusafiksiteks, mis osalevad sõnamoodustuses, ja muuteafiksiteks, mis osalevad sõnamuutmises. 

Afikseid liigitatakse ka asendi järgi sõnas. Tuntumad liigid on prefiksid ehk eesliited, sufiksid ehk järelliited ja infiksid ehk siseliited.

## Vaata ka
*Afiksoid ehk poolliide
Hausdorffi ruum

**Hausdorffi ruum** on topoloogiline ruum, milles on rahuldatud Hausdorffi aksioom, st ruum, mille igal kahel erineval punktil leiduvad ühisosata ümbrused.

Iga meetriline ruum on Hausdorffi ruum, kuid Hausdorffi ruum ei pruugi olla metriseeritav. 

## Vaata ka

*topoloogiline ruum
Statistika Keskbüroo

**Statistika Keskbüroo** on mitme riigi statistikaasutuse nimi:
***[[Statistika Keskbüroo (Norra)|Statistika Keskbüroo]]** (***Statistisk sentralbyrå***; Norra)
***[[Statistika Keskbüroo (Rootsi)|Statistika Keskbüroo]]** (***Statistiska centralbyrån***; Rootsi)

## Vaata ka
*Riigi Statistika Keskbüroo (Eestis 1921-1940)
Produktiivsus

**Produktiivsus** ehk **tootlikkus** on mingi protsessi või selle osise tootlikkus, kasulikkus. 

Mõiste "produktiivsus" leiab kasutust mitmes valdkonnas:

***[[Produktiivsus (bioloogia)|Produktiivsus]]** on bioloogias biosüsteemi biomassi sünteesimise määr.
*

## Vaata ka
*Tööviljakus
*Produktsioon
*Deebit (tootlikkus)
*Jõudlus
Produktiivsus (bioloogia)

**Produktiivsus** ehk **tootlikkus** ehk **bioloogiline produktiivsus** on biosüsteemi (organismi, koosluse vm) biomassi sünteesimise määr ehk biosüsteemi bioproduktsioonivõime. 

Produktiivsust mõõdetakse kas teatavas ajaühikus biosüsteemi moodustatud orgaanilise aine (biomassi) koguse kaudu, näiteks põllul t/ha kohta, või teataval pinnaühikul toimunud biomassi juurdekasvu kaudu. Esimesel juhul saab rääkida brutoproduktsioonist, teisel juhul netoproduktsioonist.

## Vaata ka
*Kalaproduktiivsus

## Allikas
*Masing, V. (koost.) (1992). *Ökoloogialeksikon*. Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn. Lk 199. ISBN 5899000104
Bioproduktsioon

**Bioproduktsioon** on teatava aja jooksul mis tahes biosüsteemi toodetud orgaanilise aine kogus või selle väljendus kuivaine-, süsiniku- või energiaekvivalendina. Bioproduktsioonil moodustub juurde orgaanilist ainet, sealhulgas elusainet. 

Biosüsteemi bioproduktsioonivõimet nimetatakse produktiivsuseks. Näiteks Eesti ökosüsteemide keskmine produktiivsus on 0,5 kuni 1 kg orgaanilist ainet ruutmeetri kohta aastas. 

Autotroofsete organismide bioproduktsiooni nimetatakse esmas- ehk primaarproduktsiooniks ning selle aine- ja energiavoo liikumist kõrgematele troofsuslülidele (kaasa arvatud laguahelale) nimetatakse netoproduktsiooniks. 
Heterotroofsete organismide bioproduktsiooni nimetatakse aga teiseseks ehk sekundaarproduktsiooniks.

Kogu ökosüsteemis moodustunud orgaaniline aine samas lagundatakse organismide poolt enam-vähem samal määral. See teeb võimalikuks ökoloogilise tasakaalu.

## Vaata ka
* produktiivsus
* primaarproduktsioon
* sekundaarproduktsioon

## Allikas
* Masing, V. (koost.) (1992). *Ökoloogialeksikon*. Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn. Lk 199. ISBN 5899000104
Produktsioon

**Produktsioon** ehk **produtseerimine** on millegi tootmine ja ka selle tulemus – toodang ehk **produktsioon**. Tootmisega tegelevat asjaosalist või organismi nimetatakse produtsendiks.

Mõiste on kasutuses mitmes valdkonnas:
;Majanduses

***Produktsioon** ehk tootmine ehk majandustegevus, mille tulemusel tekib toode.
*...

;Ökoloogias

***[[Bioproduktsioon]]** on mis tahes biosüsteemi toodetud orgaanilise aine kogus või selle väljendus kuivaine-, süsiniku- või energiaekvivalendina.
***[[Primaarproduktsioon]]**
***[[Sekundaarproduktsioon]]**

Kahe viimase mõiste puhul saab rääkida vastava toiduahela lüli koguproduktsioonist ehk **[[brutoproduktsioon]]ist** ja puhastoodangust ehk **[[netoproduktsioon]]ist** ehk mis läheb järgmistele toiduahela lülidele.

;Varia
*Muusikaproduktsioon

## Vaata ka
*Produktiivsus
Produktsiooniökoloogia

**Produktsiooniökoloogia** (ka **produktsioonibioloogia**, **ökoloogiline energeetika**) on ökoloogia valdkond, mis keskendub biosüsteemide (eriti ökosüsteemi) energiavoo liikumise kirjeldamisele ja kindlakstegemisele ning seeläbi sageli vastavate mudelite loomisele.

Produktsiooniökoloogia vaatleb energia liikumist peamiselt ökosüsteemi tasandil; organismi energeetikat käsitleb bioenergeetika.

## Vaata ka
*Bioenergeetika
Savikoja paisjärv

**Savikoja paisjärv** (ka **Savikoja veehoidla, Erala paisjärv**) on paisjärv Tartu vallas Erala külas.

Savikoja paisjärv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Peipsi alamvesikonda. 

Paisjärve pindala on 4,5 hektarit, suurim sügavus 5,7 meetrit ja keskmine sügavus 3,5 meetrit. Veehoidla mahutab 180 000 m³. Kaldajoone pikkus on 1334 meetrit. Valgala pindala on 2,9 km².

## Viited
Mauro Maur

**Mauro Maur** (sündinud 8. augustil 1958 Triestes) on itaalia trompetist ja helilooja. 

## Kuulsamad albumid

* 2003 – "Concerto per Alberto, omaggio all’arte di Piero Piccioni"
* 1996 – "Mauro Maur e i suoi Solisti: musiche da Ennio Morricone e Nino Rota" (Sony Columbia #COL 485352-2)
* 1994 – "Una Tromba in scena Mauro Maur" (Iktius Milano #C009P)
* 1993 – "La Tromba Classica Contemporanea: musiche da Ennio Morricone, Flavio Emilio Scogna, Lucia Ronchetti, Aldo Clementi, Fabrizio De Rossi Re, Sylvano Bussotti, Mikis Theodorakis, Roman Vlad, James Dashow" (BMG #74321-16825-2)
* 1993 – "Torelli: Concerti, Sinfonie e sonate per tromba, archi e basso continuo" (RS-Darpro #6367-07)
* 1993 – "L’Orchestra Classica Contemporanea" (BMG #74321-17516-2)

## Välislingid
* ''Giulietta Masina'' «Il Corriere della Sera», 24 marzo 1994 
* ''Mauro Maur'' «Diocesi di Roma»
* ''Youth Orchestra of the Americas''
* Mauro Maur and Francoise Gadbois ; Italian Cultural Institute in Montreal
* http://www.iiccairo.esteri.it/IIC_IlCairo/webform/SchedaEvento.aspx?id=87 ; Italian Cultural Institute in Egypt
Hommiku pool Eedenit

**"Hommiku pool Eedenit"** on ameerika kirjaniku John Steinbecki romaan, mis ilmus 1952. aastal. Tegemist on Kaini ja Aabeli piiblilegendil põhineva perekonnasaagaga, milles käsitletakse selliseid teemasid nagu andestamine ja kättemaks, headus ja kurjus, saatusega leppimine ja sellele väljakutse esitamine. 

Lugu toimub peamiselt Salinase orus, Californias, 20. sajandi algusest I maailmasõja lõpuni. Esimesed neliteist peatükki, mis toimuvad Connecticutis ja Massachusettsis , ulatuvad Ameerika kodusõjani ja on Adam Traski, tema venna Charlesi, nende isa Cyruse ja Cathy Amesi taustalugu .

*Eedeni idaosa* alguses , enne oma tegelaste tutvustamist, loob Steinbeck hoolikalt olustiku, kirjeldades Kesk-Californias asuvat Salinase orgu .

### Sisukokkuvõte.
### Adam Trask – äsja abiellunud oma varalahkunud isalt äsja päritud varandusega – saabub Californiasse ja asub elama oma raseda naise Cathy Amesiga Salinase orgu. Adami teadmata oli Cathy püüdnud rasedust kudumisvardaga katkestada . Nende uues kodus hoiatab ta Adamit, et ta ei tahtnud Californiasse kolida ja plaanib lahkuda niipea kui võimalik. Adam tõrjub ta, öeldes: "Jama!"

Cathy sünnitab kaksikud poisid, tulistab Adamit õlga pärast seda, kui oli veennud teda magamistoa ukse lukust lahti tegema, ja põgeneb. Adam jääb ellu ja langeb sügavasse depressiooni. Tema Hiina päritolu sulane Lee ja tema naaber, leidlik Iiri immigrant Samuel Hamilton äratavad Aadama sellest piisavalt välja, et ta saaks oma poegadele piiblitegelaste järgi nimeks panna Aaron ja Caleb .
Grytten

**Grytten** on ebamääraste piiridega piirkond Norras Møre og Romsdali maakonnas. 

*Grytteni vald on endine vald praeguse Rauma valla territooriumil. 
*Grytteni kihelkond langeb territooriumilt kokku Rauma vallaga.
*Grytteni kogudus on Åndalsnesi ümbritsev piirkond.      

Nimi tuleb vanapõhja talunimest *Grýtin* (sõnadest *grjót* 'kivi' ja *vin* 'aas').

## Vaata ka
*Grytteni hüdroelektrijaam
Satyricon

"**Satyricon**" on fragmentidena säilinud vanarooma romaan, mille autoriks peetakse Petroniust. Tõenäoliselt on romaan kirjutatud 1. sajandi lõpus.
Soo (täpsustus)

**[[Soo]]** on looduslik ökosüsteem.

Teised tähendused:
***"[[Soo (raamat)|Soo]]"**, Oskar Lutsu jutustus
***"[[Soo (lavastus)|Soo]]"**, 1985. aasta Priit Pedajase teatrilavastus Lutsu jutustuse ainetel
***"[[Soo (telelavastus)|Soo]]"**, Ain Prosa telelavastus (ETV 1992)
***"[[Soo (film)|Soo]]"**, Ergo Kulla film Lutsu jutustuse ainetel
***"[[Soo (2001 film)|Soo]]"**, Lucrecia Marteli 2001. aasta film

***[[Soo (perekonnanimi)|Soo]]**, perekonnanimi

**Soo** on mitme koha nimi:
***[[Soo (Kunda)|Soo]]**, küla Kunda vallas Viru maakonnas

## Vaata ka
*Soo keel
Meeri Säre

**Meeri Säre** (14. juuli 1929 Tartus – 4. mai 2009 Tallinnas) oli eesti teatrikunstnik.

## Elukäik
Meeri Säre õppis 1945–1948 Tartu Muusikakoolis, lõpetas 1948 Tartu 2. Keskkooli ja 1954 Eesti Riikliku Kunstiinstituudi. Pärast kõrgkooli lõpetamist töötas 1954–1955 Estonias ja 1955–1957 Eesti Televisioonis.

Üle 40 aasta (1957–1998) töötas Meeri Säre Vanemuise teatris. Aastatel 1967–1991 oli ta Vanemuise peakunstnik. Tema töödest äratasid enim tähelepanu kujundused Ülo Vilimaa balletilavastustele 1960–1980. aastatel.

Meeri Säre oli koos Tiia Toometi ja Mare Hundiga üks Tartu Mänguasjamuuseumi algatajatest ja käimalükkajatest. Ta kogus ja valmistas nukke ning on eksponeerinud neid näitustel nii Eestis kui ka Soomes.

## Lavakujundused
Meeri Säre lavakujunduste nimekirjas on enim muusika- ja balletilavastusi, vähem draamalavastuste kujundusi.

### Muusikalavastused
*Pietro Mascagni "Talupoja au" 1963
*Giacomo Puccini "Madame Butterfly" 1964 ja 1975
*Gustav Ernesaksa "Tormide rand" 1968
*Enn Vaiguri, Kaarel Irdi ja Veljo Tormise "Külavahelaulud" 1972
*Šantõri "Pickwick-klubi" 1978
*Eduard Tubina "Reigi õpetaja" 1979
*George Gershwini "Porgy ja Bess" 1983
*Raimo Kangro "Ohver" 1983 
*Peter Abrahami "Victoria ja tema husaar" 1995

### Balletilavastused
*"Kontrastid" 1967 
*"Maalid" 1969
*"Käed" 1973
*Adolphe Adami "Giselle" 1970
*Lydia Austeri "Tiina" 1984
*Eugen Kapi "Kalevipoeg" 1985
*Lydia Austeri "Bambi" 1987

### Draamalavastused
*Juhan Smuuli "Lea" (1960) 
*Juhan Peegli ja Kaarel Irdi "Ma langesin esimesel sõjasuvel" 1979 
*Olev Antoni "Laudalüürika" 1980

## Tunnustus
1970. aastal pälvis ta Eesti NSV teenelise kunstniku ja 1982. aastal Eesti NSV rahvakunstniku aunimetuse.
Fantoft

**Fantoft** on põhiliselt aedlinnast koosnev elurajoon Bergeni lõunaosas, 5 km kaugusel kesklinnast Fana ja Årstadi linnaosas Løvstakkeni mäe ja Byfjellene vahel. See piirneb Paradisi, Fjøsangeri, Storetveiti ja Nattlandiga. 

Umbes 15 km edelas on Fleslandi lennujaam ja kümneminutise jalgsimatka kaugusel on Nordåsvatnet, mille sopis on kuningliku perekonna residents Gamlehaugen, mida ümbritsevad avalikud suured aiad.

Seal on üliõpilaste ühiselamuid (Fantoft Studentboliger) ja maju vallalistele. 

1978. aastal avati Chr. Michelseni Instituudi labori- ja halduskompleks. 

Fantoftis on Fantofti püstpalkkirik. 

19. sajandil oli Fantoft oma piirkonnas haruldase lopsaka loodusega bergenlaste armastatud väljasõidukoht, kus oli võimalik metsas piknikku pidada. 20. sajandil istutati ümbritsevad mäed kunstlikult täis. Seal oli ka nüüdseks hävinud Birkelundi restoran. Fantofti lähedal Landåsis oli Edvard Griegi perekonna häärber.

Nimi tuleb vanapõhja sõnadest *forn* 'vana' ja *tuft* 'jäätmaa'.  

## Välislingid
*Store norske leksikon
Tunnetusüksus

**Tunnetusüksus** on 1988. aastal loodud Eesti ansambel.

Ansambli asutasid Mart Soo, Mart Süda, Rivo Laasi ja Arno Arrak, kes mängis löökpille 
.

## Liikmed
*Mart Soo (kitarr)
*Rivo Laasi (basskitarr)
*Taavi Kerikmäe (klahvpillid)
*Mart Süda (saksofon)
*Eduard Akulin (tromboon)
*Tanel Ruben (trummid)

## Albumid
*"Tabor on the Moon" (1998)
*"Ida ja lääne vahel" (2006) 

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Igor Garšnek. Üksusena tunnetades, Tunnetusüksusena improviseerides, Eesti Ekspress, 24. aprill 1998
Mirnõi (Sahha)

**Mirnõi** on linn Venemaal Sahhas, Mirnõi ulussi keskus. Asub Viljui ja Leena platoo piiril Ireljahhi jõe ääres 1207 km Jakutskist läänes.

Mirnõi asutati 1955. aastal kimberliidileiukoha juurde, linnaõigused sai 1959. aastal.

## Majandus

Linnas asub teemanditootja ALROSA peakorter ja Miri teemandikaevandus, mis on üks maailma suurimaid. Selle sügavus on 525 m ja diameeter 1,25 km.

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
* Mirnõi infoportaal
Abõi uluss

**Abõi uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigis.

Läbi ulussi voolab Indigirka. Ulussis on palju järvi, millest enamik on väga väikesed. Suurim järv on Ožogino.

Halduslikult jaguneb uluss kuueks *nasleg*iks.

Suurim asula ja halduskeskus on Belaja Gora, kus elab üle poole ulussi elanikest. Suuremad asulad on veel Kebergene, Suturuohha ja Abõi.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Abõi ulussi elanikkonnast jakuute 80,88%, venelasi 10,84%, evenke 4,65%, evenke 1,22%, ukrainlasi 1,16% ja teistest rahvustest inimesi 1,24%.

## Viited
Luis de Góngora

**Luis de Góngora y Argote** (11. juuli 1561 – 24. mai 1627) oli hispaania barokiajastu vaimulik ja luuletaja.

Góngora lõi kujundlikku, peenelt viimistletud luulet, mis osutus oma metafoorikülluse, salapäraste mütoloogiliste vihjete, rohkete uudisväljendite ja keerulise sõnastuse tõttu sageli raskesti mõistetavaks. Ta teenis n-ö hämara luuletaja maine, seda eriti sonetiga "Üksindused". 

Oma tuntud soneti alguses ülistab Góngora naise ilu ("su juustega kuld võistleb asjata"), kuid lõpuridades rõhutab kontrastiks selle kaduvust ("neist, sinust endast – saab vaid vari pelk"). Sonett on ilmunud Jüri Talveti tõlkes "Maailmakirjanduse lugemikus" koolidele (Tallinn: Koolibri, 1993, lk 266), samas on lk 265–266 ka  luuletus "Letrilja" Ain Kaalepi tõlkes.

## Välislingid
Jan Czerski

**Jan Czerski** (vene *Иван Дементьевич Черский*; valgevene *Ян Доминикович Чэрскi*; 15. mai 1845 Vilno kubermang – 25. juuni 1892 Jakuutia) oli valgevene-poola paleontoloog, geoloog ja geograaf, Siberi uurija.

Czerski osales 18-aastase Vilniuse aadliinstituudi lõpuklassi õpilasena 1863. aasta jaanuariülestõusus ja saadeti karistuseks Siberisse Omskisse trahviroodu. 1869 ta vabastati sõjaväest, kuid pidi jääma Siberisse asumisele. 1871 lubati tal asuda elama Irkutskisse, kus elas 15 aastat, jätkas õpinguid ja töötas Venemaa geograafiaühingu Ida-Siberi osakonnas. Seal kohtas ta Aleksander Czekanowskit ja Benedykt Dybowskit ning käis paljudel ekspeditsioonidel. Ta avaldas algul Venemaa Geograafiaühingu Ida-Siberi osakonna ja pärast juba Venemaa Teaduste Akadeemia väljaannetes hulga töid Siberi geoloogiast ning kaasaegsetest ja väljasurnud selgroogsetest, mis tõstsid ta Venemaa juhtivate osteoloogide hulka.

1886 saabus ta Venemaa Teaduste Akadeemia kutsel Peterburi tegelema teadustööga. 1886 avaldas ta uurimuse Baikali järve kallaste geoloogiast koos esimese üksikasjaliku Baikali kaardiga, 1888 geoloogilise uurimuse Siberi postitee kohta Baikali järvest Uurali idanõlvani ja 1891 mahuka uurimuse Uus-Siberi ekspeditsioonilt kogutud imetajate kohta, mis annab ülevaate mitte ainult Uus-Siberi saarte, vaid kogu Siberi imetajatest. Ta määrati ekspeditsiooni juhiks Ida-Siberisse Jana, Indigirka ja Kolõma jõgikonna tundmaõppimiseks. Ekspeditsioon algas 1891, kuid 1892 Czerski suri ja maeti Omoloni jõe äärde Kolõma jõgikonnas.

Kuigi Czerski oli iseõppija, pälvis ta oma avastuste eest Venemaa Geograafiaseltsilt 3 kuldmedalit. Tema nime on saanud üks asula, kaks mäeahelikku, mitu mäge ja muud paika.
Oskuskeel

**Oskuskeel** on kirjakeele allkeel, mida kasutatakse erialasel ja ametialasel suhtlemisel. Sellisena vastandatakse seda üldkeelele, mida kasutatakse eelkõige igapäevaelus. 

Oskuskeel jaguneb erialakeelteks. 

Oskuskeelele on iseloomulik terminite ja reglementeeritud väljendusviisi kasutamine, mille eesmärgiks on üheselt mõistetavus. Terminitega väljendatakse rangelt määratletud mõisteid, seetõttu on erinevalt üldkeeltes sõnade ja sõnaühendite tähendused täpselt paika pandud, mõnikord (näiteks õiguskeeles ja sõjaväekeeles) kasutatakse ka lausete moodustamisel kindla tähendusega malle. Peale tähenduse laialivalgumise välditakse ühe erialakeele (või selle valdkondliku allkeele) piires tavaliselt sõnade mitmetähenduslikkust.         

Eri erialakeelel võivad olla eripärad, mille tõttu nad võivad eeltoodud üldisest kirjeldusest hälbida. Näiteks matemaatikas on tavaks igas kirjutises kõik terminid defineerida või viidata terminoloogia eeskujule; eri autorite terminikasutus võib olla erinev, samuti võidakse üht ja sedasama terminit olenevalt kirjutise temaatikast defineerida erineva üldisuse astmega. Filosoofias võetakse sageli aluseks üldkeelsed sõnad koos üldkeelsete tähendustega ning täpsed definitsioonid kas jäetakse andmata või esinevad definitsioonid filosoofiliste teesidena; terminoloogiline ühtsus puudub osalt sellepärast, et ühe ja sellesama sõnaga väljendavad eri filosoofid eri mõisteid, ja osalt sarnastel põhjustel nagu matemaatikas.        

Oskuskeelne tekst on üldkeelsest tekstist sageli keerulisema lauseehitusega ning sisaldab rohkem tuletisi, liitsõnu ja võõrsõnu.

Oskuskeele arendamine ja normeerimine on keelekorralduse osa, mida nimetatakse oskuskeelekorralduseks. Sellega tegelevad terminoloogid koostöös erialainimestega.  

Oskuskeelt uurib oskuskeeleõpetus.
TNC-konnektor

**TNC-konnektor** (lühend sõnadest *Threaded Neill-Concelman*) konnektor on BNC-konnektori keermestatud versioon ja loodud raadiosagedustel (kuni 11&nbsp;GHz) ühenduste loomiseks läbi 50 Ω koaksiaalkaabli (RG-316, RD-316, RG-142, RG-178, Belden 9913 ja RG-58). Võrreldes BNC-konnektoriga tagab TNC-konnektormikrolainete  parema ja mehaaniliselt kindlama ühenduse.

TNC- konnektori töötasid1950. aastate lõpus välja insenerid Paul Neill firmast Bell Labs ja Carl Concelman Amphenoli firmast.

## Pööratud TNC-konnektor
Tavalisest TNC konnektorist on olemas nn pööratud variant RP-TNC ehk RTNC (*Reverse polarity TNC*). See pistikühendus on omadustelt sama kui tavaline TNC-konnektor, kuid tema pistiku ja pesa keskkontaktid on omavahel vahetatud (ümber pööratud) ‒ pistikul on metalltihvti asemel metalltoru ja pesal vastupidi. Selliseid RP-TNC-konnektoreid on kasutatud WiFi seadmete antennidel.

## 75 Ω TNC-konnektor
TNC-konnektorid on loodud peamiselt 50-oomisele kaablile, kuid neid on ka 75-oomisele koaksiaalkaablile (TV-kaablile).

## Välislingid
* RF Connectors from WA1MBA
Fujisawa

**Fujisawa** (jaapani 藤沢) on linn Jaapanis Kanagawa prefektuuris. Asub Sagami lahe ääres ja ulatub Sagamino platoole põhjas.

Fujisawa haldusalasse kuulub Enoshima saar.

Fujisawas toimus 1964. aasta suveolümpiamängude purjeregatt.

Linna läbis Tōkaidō.

## Viited

## Välislingid

*Fujisawa koduleht
Anagramm

**Anagramm** on sõnamäng, kus tähed sõnas või lauses liigutatakse ümber, et saada uus sõna või lause. 

Anagrammid on näiteks kaubamaja = kaubajaam, Saksamaa = maakassa, *mother-in-law* = *woman Hitler*. Sageli valitakse varjunimesid anagrammide abil, näiteks Margit Adorf = Fagira D. Morti.

Anagrammid on tuntud alates antiikajast, väga populaarsed olid nad keskajal.

## Vaata ka
*Palindroom

## Välislingid
*Anagrammiserver (inglise keeles)
*Anagrammiotsimootorid (inglise keeles)
*Anagrammy auhind (inglise keeles)
Andrei Sõritsa

**Andrei Sõritsa** (sündinud 25. novembril 1961 Kaasanis Tatari ANSV-s) on Eesti naistearst ja endine vehkleja.

Lõpetas 1978. aastal Haapsalu 2. Keskkooli ning 1984. aastal sünnitusabi ja günekoloogia erialal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Meditsiinikandidaat (1990). Ta on täiendanud end Saksamaal, Rootsis, Soomes, Inglismaal, Taanis ja USAs.

Töötanud 1984–1989 TRÜ üld- ja molekulaarpatoloogia instituudis, 1989. aastast TÜ sünnitusabi ja günekoloogia kateedris (1992. aastast naistekliinik). 

1998. aastast naistekliiniku dotsent ja Tähe erakliiniku juhataja, 2001. aastast Lõuna-Eesti esimese erakliiniku Elite juhataja. 

Sõritsa juhendamisel tehti Tartu Ülikooli naistekliinikus naise munaraku viljastamine katseklaasis, mis lõppes 26. juunil 1995 Tallinna Keskhaiglas Eesti ja Baltimaade esimese katseklaasilapse sünniga. Vastsündinu oli tüdruk, kes kaalus 2928 g.

Ta on ka fondi "Lootus" nõukogu esimees, Eesti Bioeetika nõukogu liige ja Tartu Rotary Klubi liige.

## Vehklejana
Vehklemist hakkas ta harrastama 1972. aastal Haapsalu Spordikoolis Tiit Räni juhendamisel. Ta võitis aastatel 1979–1989 Eesti NSV meistrivõistlustel individuaalselt viis kuldmedalit ja meeskondlikult kuus kuldmedalit. Kuulus 1978–1983 Eesti NSV espadronikoondisse.

Ta võistles 1993. aastal Essenis vehklemise maailmameistrivõistlustel Eesti koondise koosseisus.

## Tunnustus
*1978 NSV Liidu meistersportlane
*1997 Tartu Kultuurkapitali aastapreemia
*2006 Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk
*2015 Tartumaa Kuldne Tammeoks

## Artiklid
*"Lapse sünd on midagi erilist." (Andrei Sõritsa. – Postimees, 31. detsember 2001)

## Isiklikku
Tema abikaasa Svetlana Sõritsa (11. aprill 1961 – 22. juuli 2019) oli koos Andreiga üks Elite Kliiniku asutaja  

## Viited

## Välislingid
*
*Andrei Sõritsast, artikkel raamatust "1000 tartlast läbi aegade"
Pütt

**Püti** all võidakse mõista
*mis tahes lindu pütlaste sugukonnast
*pütlaste perekonda pütt (*Podiceps*) või
*keskmise suurusega puunõud.
Aldani uluss

**Aldani uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi lõunaosas.

Läbi ulussi voolab läänest itta Aldani jõgi ja edelast kirdesse Amga jõgi.

Ulussis on seitse 3. järgu haldusüksust, neist kaks linnad: halduskeskus Aldan ja Tommot.

79% elanikest on venelased, 5% ukrainlased, 4% jakuudid ja 2% evengid.

Aldani ulussis kaevandatakse kulda.

## Viited

## Välislingid

* Aldani ulussi koduleht
* Aldani uluss Sahha kodulehel
Priit Potisepp

**Priit Potisepp** (sündinud 30. juunil 1968) on majandus- ja rahandustegelane ning statistikajuht. 

## Haridus
Priit Potisepp lõpetas 1986. aastal Kilingi-Nõmme Keskkooli ning 1993. aastal Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna tootmise ökonoomika ja juhtimise eriala. Lisaks on ta õppinud Kieli Rakenduskõrgkooli majandusteaduskonnas investeerimis- ja finantsanalüüsi ärijuhtimise erialal.

## Töökäik
* 1995–1999 AS Eesti Kindlustus, elukindlustuse direktor, juhatuse liige
* 1999–2002 Hansapanga Kindlustuse juht
* 2002–2004 Hansapanga kontori- ja müügivõrgu juht
* 2004–2012 Statistikaameti peadirektor
* 2014–2015 Riiklike statistikasüsteemide hindamismeeskondade juht Saksamaal, Šveitsis, Liechtensteinis, Iirimaal ja Bulgaarias
* 2016–2020 Rahandusdiplomaat Brüsselis
* 2019–2020 Valgevene statistikasüsteemi hindamismeeskonna ekspert
* Alates 2019 Euroopa Liidu statistikasüsteemi nõukogu liige

## Isiklikku
Priit Potisepp on abielus ja tal on kaks last. Ta räägib eesti, inglise, saksa ja vene keelt.

## Viited

## Välislingid
* Priit Potisepp statistikaameti kodulehel
* Liina Leiten "Priit Potisepp pereisa rollis" Äripäev, 21. september 2001 (intervjuu)
* "Statistikaameti uus juht on Priit Potisepp" Postimees, 6. detsember 2004
Karstula (Ingeri)

**Karstula** (soome keeles *Karstala*, vene keeles *Коростель*, rootsi keeles *Korostell*) on küla Leningradi oblasti Kingissepa rajooni Kuzjomkino vallas Rosona jõe ääres.

## Ajalugu
Tartu rahulepingu järgi jäi küla Eesti territooriumile. Karstula kuulus Viru Ingerisse, Vaivara kihelkonna Narva valda ja Viru maakonna Narva valda. Eesti Vabariigi algusaastatel olid maakonnad jagatud kuni 1926. aastani lisaks valdadele ka kihelkondadeks, kuid ametliku jaotusena kirikukihelkondi seejärel enam ei eksisteerinud.

## Viited

## Välislingid
*Kupanitsan kylät
Hendrik Soo

**Hendrik Soo** (19. mai (vkj 7. mai) 1879 Voltveti, Pärnumaa – 27. september 1939 Pärnu) oli Pärnu linnapea.

Õppis Voltveti-Kuusalama algkoolis (1888–1890) ja Saarde kihelkonnakoolis, seejärel Pärnu linnakoolis, mille lõpetas 1898. aastal. 1899–1912 töötas Pärnu maakonna politseivalitsuses. 1912. aastal sooritas eraadvokaadi eksami.

Aastatel 1912–1916 töötas Pärnus advokaadina. 1917 sai ta Pärnu miilitsaülemaks, 1918–1921 ja 1933–1936 oli ta Pärnu linnanõunik ning 1921–1924 ja 1936 kuni surmani 1939. aastal Pärnu linnapea. Ta oli ka Eesti Linnade Liidu juhatuse liige. Majaomanikkude Koja juriidilise toimkonna liige.

## Tunnustus
*Eesti Punase Risti teenetemärgi III klass, 1938
*Valgetähe teenetemärgi III klass, 1939

## Surm
Hendrik Soo suri 27. septembril 1939 infarkti tagajärjel. Ta on maetud Pärnu Alevi kalmistule.

## Viited
Edgar Meywald

**Edgar Ernst Richard Meywald** (5/18. jaanuar 1901 Kuressaare – 28. juuni 1935 Kuressaare) oli Eesti arst.

Kuressaare linnaarsti Richard Meywaldi poeg.

Õppis arstiteadust Müncheni ülikoolis 1922–1924 ja Tartu Ülikoolis 1924–1933 (lõpetas). Fraternitas Normannia vilistlane.

Alates 1934. aastast Mustjala jaoskonnaarst.
Emilie Tungal

**Emilie Tungal** (kuni 9. juunini 1930 **Emilie Õispuu**, 2. juuni 1901 Abruka vald, Saaremaa – 19. mai 1935 Tartu) oli eesti arst.

Ta lõpetas 1920. aastal Saaremaa Eesti Segagümnaasiumi ja õppis seejärel 1920–1921 Tartu Ülikoolis õigusteadust, 1922–1924 Müncheni ülikoolis ja 1925–1935 Tartu Ülikoolis arstiteadust, sai arsti õigused 1. märtsil 1935. Pärast ülikooli lõpetamist töötas vabatahtliku assistendina Tartu Ülikooli naistekliinikus.

## Isiklikku
Abiellus 9. juunil 1930 Gustav Tunglaga.

## Viited
Allaihha uluss

**Allaihha uluss** ehk **Allajõahha uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi põhjaosas. Piirneb põhjas Ida-Siberi merega.

Läbi ulussi voolab Allaihha jõgi.

Ulussi halduskeskus on Tšokurdahhi alev, kus elab üle kolmandiku ulussi elanikest.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 3421, neist 40% jakuudid, 34% venelased ja 16% eveenid. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 3050.

## Viited

## Välislingid
*http://sakha.gov.ru/section/63
Amga uluss

**Amga uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi lõunaosas.

Läbi ulussi voolab edelast kirdesse Amga jõgi.

Ulussi halduskeskus on Amga küla.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 17 251, neist 91% jakuudid, 5% venelased ja 2% evengid.

Uluss jaguneb 14 kohalikuks omavalitsuseks (*nasleg*):
#Abaga nasleg
#Altani nasleg
#Amga nasleg
#Amga-Nahharino nasleg
#Betjuni nasleg
#Boluguri nasleg
#Emisi nasleg
#Mai nasleg
#Majadigi nasleg
#Satagai nasleg
#Somorsuni nasleg
#Sulgatšõ nasleg
#Tšakõri nasleg
#Tšaptšõlgani nasleg

## Viited
Määrsõnafraas

**Määrsõnafraas** ehk **adverbifraas** on fraas, mille põhisõna on määrsõna.
Määrsõnafraasi tähistamiseks võib eesti keeles kasutada ingliskeelset lühendit  **AdvP** – *adverbial phrase*. 

## Määrsõnafraasi ülesanded
Määrsõnafraas võib käituda kui:
1) lauseadverbiaal ehk lausemäärus, see on verbi laiend, mis pole sihitis ega öeldistäide ning annab lausele mõtte: *Lõpp on *'lähedal.***;
2) fraasiadverbiaal ehk fraasimäärus, see on määrsõna laiend, mis annab fraasile mõtte: ***Kergelt** tulnud raha'';
3) üldlaiend, mis on üldistav ning tavaliselt suhtumist näitav lisamärkus: ***Ilmselgelt*' on see nii.*

==Määrsõnafraasi laiendliige==
Määrsõnafraasi laiendiks on [[määrsõna]]. *Ma jooksen **väga** kiiresti.*; ***üsna** varsti*.
Määrsõnafraas on [[endotsentriline fraas]], see tähendab, et fraasi põhi esineda ka ilma laiendita ja samas täita sama süntaktilist ülesannet, mis fraas tervikuna. *Väga üldiselt* (*väga* on laiend ning *üldiselt* põhisõna) on süntaktiliselt võrdne üksi esineva põhisõnaga *üldiselt''.

## Vaata ka
* verbifraas
* nimisõnafraas
* omadussõnafraas
* kaassõnafraas
* hulgasõnafraas
Polaarsed stratosfääripilved

**Polaarstratosfääripilved** ehk **polaarsed stratosfääripilved** ehk **pärlmutterpilved** on talvisel ajal polaaralal stratosfääris 15–25&nbsp;km kõrgusel tekkivad pilved. Need pilved põhjustavad osooniauke, sest soodustavad keemilisi reaktsioone, mis vabastavad kloori, aga kloor on osoonikihti lõhkuvate keemiliste reaktsioonide katalüsaator. Pilved võivad lisaks veele sisaldada hapete, eeskätt lämmastikhappe ja väävelhappe kristalle. Eriti madalatel temperatuuridel võivad kristallid moodustada jääkihi.

Suure kõrguse ja Maa pinna kõveruse tõttu saavad need pilved valgust altpoolt, horisondi tagant, ja peegeldavad selle maapinnale. Eriti eredad on nad enne koitu ja pärast eha. Nad on nähtavad märksa madalamatel laiustel kui tekivad, isegi laiustel 55°–60°.

Stratosfäär on väga kuiv. Erinevalt troposfäärist moodustuvad seal harva pilved. Väga külmade polaartalvede ajal see siiski juhtub. Polaarsed stratosfääripilved moodustuvad temperatuuril allpool −78&nbsp;°C. Põhjapoolkeral esinevad need vaid stratosfääri alumises osas. Moodustuda võivad mitut sorti pilved, mida klassifitseeritakse keemilise koostise ja aine oleku põhjal pilvedes. II tüüpi pilved ei kahjusta keskkonda, sest koosnevad ainult veest, ja need esinevad ainult Antarktikas.

*I tüüp koosneb happest ja veest.
*Ia tüüp koosneb lämmastikhappe ja vee kristallidest.
*Ib tüüp koosneb väävelhappe allajahutatud piiskadest.
*II tüüp koosneb ainult jääkristallidest.

Stratosfääripilvi ei tohi segi ajada helkivate ööpilvedega, mis tekivad mesopausis 80–85&nbsp;km kõrgusel.

## Viited
Kingpool

**Kingpool** on tegelane Eno Raua lasteraamatust "Naksitrallid".

Ta on krapsakas kiilaspäine mehike, kes on oma kingaotsad maha lõiganud, et oleks hea lahe varbaid liigutada. Kingpool on naksitrallidest kõige elavaloomulisem ja impulsiivsem. Ta on julge ja ettevõtlik (näiteks teeb vanast piimanõust omale metallrüü, et minna sõber Muhvi huntide käest päästma; samuti vastuseisud rottide, haraka jt-ga).

Samas on ka Kingpool omamoodi tundeline ja suuremeelne. See avaldub hästi tema suhetes vana kalli mänguhiirega, kelle ta viimaks siiski otsustab linna kassinuhtlusest päästmiseks ohvriks tuua.
Abaga nasleg

**Abaga nasleg** on 3. järgu haldusüksus Venemaa Sahha Vabariigi lõunaosas Amga ulussis. 

Naslegi ainuke asula on Amga jõe ääres asuv Abaga küla.

Rahvaarv oli 2001. aastal 1163, 2007. aastal 1201 ja 2021. aastal 1114.

Peamine majandusharu on põllumajandus. 2000. aastal oli Abaga naslegis 344 veist, 401 hobust, 264 siga ja 1297 kana. Kasvatatakse kartulit.

## Viited