open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jüri Kivimäe

**Jüri Kivimäe** (sündinud 17. augustil 1947 Pärnus) on eesti ajaloolane ja arhivaar.

Kasvas üles Tootsis. Pärast algkooli lõpetamist Tootsis õppis aastatel 1962–1965 Pärnu 1. Keskkoolis ja seejärel aastatel 1965–1970 Tartu Riiklikus Ülikoolis, kust ta sai ajaloolase ja ajalooõpetaja kutse ning diplomi. Tema lõputöö käsitles Tartu jesuiitide kolleegiumi ajalugu 16. sajandil. 

Pärast ülikooli töötas aastatel 1970–1975 Tallinnas kirjastuses Valgus "Eesti nõukogude entsüklopeedia" ajaloo ja filosoofia toimetajana. Aastatel 1975–1990 oli Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi teaduslik töötaja.

Ta kaitses 1981. aastal Enn Tarveli juhendamisel valminud väitekirja Narva kaubanduse ja kaubanduspoliitika ajaloost 16. sajandil.

1996 valiti Jüri Kivimäe Tartu Ülikooli üldajaloo korraliseks professoriks.

Alates 1999. aastast on ta Toronto Ülikooli ajalooprofessor ja Elmar Tampõllu nimelise Eesti õppetooli juhataja, õpetades peamiselt Baltikumi, sealhulgas ka Hansa Liidu ajalugu ja vanu Liivimaa kroonikaid.

Lisaks Tartu ja Toronto ülikoolile on ta õpetanud Tallinna, Tampere, Turu ja Riia ülikoolides ning olnud stipendiaadina uurimistööl Rootsis ja Saksamaal.

Tema peamine uurimisvaldkond on Liivimaa vanem ajalugu. Ta on tegelnud ka selliste Eesti 20. sajandi ajaloo küsimustega nagu baltisakslaste ümberasumine, 1944. aasta märtsipommitamine Tallinnas, ajalookirjutuse ja 1905. aasta ajalugu jne.

Jüri Kivimäe abikaasa on ajaloolane Sirje Kivimäe ja vend ajaloofilosoof Mart Kivimäe.

## Tunnustus
*1998 Tartu Ülikooli medal
*1999 Valgetähe III klassi teenetemärk
*2015 Tallinna teenetemärk

## Teoseid ja publikatsioone
*Teated eestikeelsest trükisest 1525. Keel ja Kirjandus, 1975, nr 4, lk 197-207
*Была ли Нарва городом-филиалом Таллина в средние века?, Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised. Ühiskonnateaduste seeria. Köide 29, 1980, nr. 2, lk 115–130
*Narva küsimus Liivi Ordu poliitikas aastail: 1494-1535, Eesti NSV TA Toimetised. Ühiskonnateaduste seeria. Kd 30, 1981, nr.4, lk 29–42
*„Religiooni ja ateismi ajaloost Eestis”. Kirjastus: Eesti Raamat, Tallinn, 1987, 304 lk
*Jüri Kivimäe, Sulev Valdmaa, Mati Laur, Olga Kaljundi. „Uusaeg 1”. Kirjastus: Avita, Tallinn, 1993, 110 lk, ISBN 9985825047
*Tallinn tules. Dokumente ja materjale Tallinna pommitamisest 9./10. märtsil 1944. Koostanud Jüri Kivimäe ja Lea Kõiv. Kirjastus: Tallinna Linnaarhiiv, 1997, 240 lk,  Tallinna Linnaarhiivi toimetised 2, ISBN 9985901495
*Jüri Kivimäe, Aivar Kriiska, Inna Põltsam, Aldur Vunk. „Merelinn Pärnu”. Kirjastus: Pärnu Linnavalitsus, Pärnu, 1998, 174 lk, ISBN 9985604318
*Paul Johansenist, "Kaugete aegade sära". Koostaja, ees- ja järelsõna autor Jüri Kivimäe. Tõlkinud Jüri ja Sirje Kivimäe, Eerik-Niiles Kross. Sari Eesti mõttelugu, nr 65, Ilmamaa, Tartu 2006, 528 lk
*„Eesti kiriku- ja religioonilugu”. Tartu Ülikooli Kirjastus, 2018, 390 lk, ISBN 9789949776559
*Balthasar Russow, Liivimaa provintsi kroonika, 2022, 472 lk. Tõlkija:	Jüri Kivimäe, toimetajad:	Madis Maasing, Siiri Rebane
*Jüri Kivimäe jt, „Eesti merenduse ajalugu 1. osa”, Varrak, 2023, 672 lk, ISBN 9789985353967

## Viited
Jüri Kivimäe (arst)

**Jüri Kivimäe** (sündinud 17. juunil 1953 Tallinnas) on eesti arst, üldkirurgia ja proktoloogia spetsialist.

1971 lõpetas ta Tallinna Spordiinternaatkooli (TSIK). 1977. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli meditsiiniteaduskonna.

Jüri Kivimäe on töötanud kirurgina mitmes haiglas, viimati Rapla haiglas ja Tallinna Pelgulinna haiglas. 2020. aasta seisuga on ta Lääne-Tallinna Keskhaigla proktoloogiosakonna juhataja. Ühtlasi töötab ta kirurgina Medicumi kaubamärgi all tegutsevas Lasnamäe Tervisekeskuses.

Jüri Kivimäe on kutseühingu Tallinna Arstide Liit liige.

1999. aastal osales ta valimisliidu "Rapla Linnakodanike Liit" nimekirjas kohalike omavalitsuse valimistel Rapla linnas. 2002. aastal kandideeris ta erakonna Ühendus Vabariigi Eest – Res Publica nimekirjas Rapla valla volikogusse.

## Välislingid

*Dr. Jüri Kivimäe: "Kõige olulisem on võita haige usaldus" Eesti Päevaleht, 25. november 2005
Brigantiin

**Brigantiin** (itaalia keeles *brigantino*) ehk **[[kuunar]][[prikk]]** on kahemastiline purjelaev,  mille fokkmastis on raapurjestus, kliivrid ja taakslid ning grootmastis kahvelpurjestus ja topslid ning taakslid. 

Brigantiin oli oma aja kiiremaid laevatüüpe. Seepärast olid nad kasutusel sõjalaevastikus side- ja luurelaevadena.
Triple sec

***Triple sec*** ([tripl sekk] pr. k. 'kolmekordselt kuiv') on värvitu või oranžikas apelsinimaitseline liköör, mida kasutatakse kokteilides ja retseptides magus- ja maitseainena. On üldiselt asendatav tavalise apelsinilikööriga.

Selle likööri leiutas 1834. aastal Jean-Baptiste Combier Saumuris Prantsusmaal. Originaalitruud *triple sec*i valmistatakse tänapäevalgi, leotades Haitilt pärit päikesekuivatatud apelsinikoori 24 tundi alkoholis ja destilleerides saja-aastastes vasest destilleerimisnõudes.
Renault Vormel 1-s

**Renault F1** oli Vormel 1 meeskond. Meeskond tegi debüüdi Vormel 1 sarjas 1977. aasta Suurbritannia Grand Prix'l. 1986 lahkus meeskond sarjast. Tagasi vormel-1 sarja tuli meeskond 2002. aastal. Enne seda võistles meeskond Benettoni nime all.

2007. aasta Vormel 1 hooajal sõitsid meeskonnas Giancarlo Fisichella ja Heikki Kovalainen. Autodel kasutati Renault RS26 mootorit ja Bridgestone Potenza rehve.

Seni on võidetud kaks korda konstruktorite karikas, aastal 2005 ja 2006 ning kaks maailmameistritiitlit sõitjate arvestuses (2005, 2006).

2008. aastal sõitsid meeskonnas Fernando Alonso ja Nelson Angelo Piquet, kes jätkasid ka 2009. aastal.

4. augustil 2009 otsustas Renault' meeskond Nelson Piquet'ga lepingu lõpetada. Alates Euroopa GP-st Valencias asus tema asemele Romain Grosjean.

Pärast meeskonnast lahkumist tunnistas Piquet, et 2008. aasta Singapuri etapil andis meeskond talle korralduse teha avarii, et võistkonnakaaslane Fernando Alonso saaks etapi võita. Karistuseks määras FIA Renault' meeskonnale tingimisi kahe aasta pikkuse võistluskeelu. Meeskonna juht Flavio Briatore lahkus ametist ning sai määramata ajaks Vormel 1 sarjas tegutsemise ja sõitjate esindamise keelu.

2010. aastal sõitsid Renault' meeskonnas Robert Kubica (11) ja Vitali Petrov (12). Mõlema leping jätkus ka 2011. aasta hooajal. Robert Kubica sai aga enne hooaja algust Itaalias rallil osaledes raskelt vigastada ning 2011. aastal asendasid teda Nick Heidfeld ja Bruno Senna. Renault sai 2011. aastal konstruktorite arvestuses viienda koha. Renault lahkus Vormel 1 sarjast 2011. aasta hooaja lõpus.

2012. aastast kandis tiim nime Lotus F1 Team.

## Välislingid
* Alonso ja Piquet jätkavad Renault meeskonnas Postimees, 6. november 2008
Amphilochos

**Amphilochos** oli vanakreeka mütoloogias Amphiaraose ja Eriphyle poeg, Alkmaioni vend.

Amphilochos oli üks epigoonidest, kes osales sõjakäigus Teeba vastu. Tema isa oli sõjas Seitse Teeba vastu hukkunud, ent epigoonide sõjaretk oli edukas, Teeba vallutati ja purustati.

Vastavalt oma sõbra, oraakli Mopsose soovitusele asus ta pärast seda koos Mopsosega Kiliikiasse, kus asutas Pyramuse jõe kaldale Mallose linna. Nad pidid seda kahekesi valitsema hakkama. Vahepeal käis Amphilochos mõneks ajaks oma sünnimaal Argoses, ent tagasi tulles ei lasknud Mopsos teda enam võimu juurde. Tekkinud kokkupõrkes tapsid mõlemad teineteise.

Teise versiooni järgi oli Amphilochos argoslaste üks juhte Trooja sõjas, tuli sealt elusana tagasi ning asutas Lääne-Kreekas Amphilochose Argose linna.
Ucayali piirkond

**Ucayali piirkond** on Peruu 1. järgu haldusüksus (piirkond). Asub Ucayali jõe keskjooksul vihmametsade alal. Piirneb idas Brasiiliaga.

## Haldusjaotus

Piirkond on jagatud neljaks provintsiks:

# Atalaya provints (keskus Atalaya)
# Coronel Portillo provints (Pucallpa)
# Padre Abadi provints (Aguaytía)
# Purúsi provints (Esperanza)

## Välislingid

*Ucayali piirkonna valitsuse koduleht (*hispaania keeles*)
Hammasülekanne

**Hammasülekanne** on ülekanne, mis koosneb kahest või enamast hammasrattast või hammasrattast ja hammaslatist. Selle abil kantakse üle pöördliikumist või muudetakse see kulgliikumiseks (translatoorseks liikumiseks) või ka vastupidi. On mehaanikas laialt levinud.

## Hammasülekande eelised
* Suur kasutegur (kuni 98%)
* väikesed mõõtmed (võrreldes hõõrd- ja rihmülekandega)
* konstantne ülekandearv
* suur ülekantav võimsus (kümneid tuhandeid kilovatte)
* võllide ja laagrite väike koormus

## Hammasülekande puudused
* Eriseadmete vajadus hammaste lõikamiseks
* ülekandearvu ei saa sujuvalt muuta
* valmistamise ebatäpsusest tingitud müra

## Hammasülekannete liigitus

 
### Telgede vastastikuse asendi järgi
* silinderhammasülekanded
* koonushammasülekanded
* hüpoidülekanded
* hammaslattülekanded
* kruvihammasülekanded

### Hammaste paiknemise järgi ratta moodustaja suhtes
* sirghammastega
* noolhammastega
* kaldhammastega
* kõverjooneliste hammastega

### Hamba kuju järgi
* evolventprofiiliga
* tsükloidprofiiliga
* ringjoonelise profiiliga

### Konstruktiivse kujunduse järgi
* lahtised hammasülekanded
* kinnised hammasülekanded

### [[ringkiirus (masinaehitus)|Ringkiiruse]] järgi
* väga aeglasekäigulisteks (ringkiirus alla 0,5&nbsp;m/s)
* aeglasekäigulisteks (ringkiirus 0,5–3&nbsp;m/s)
* keskkäigulisteks (ringkiirus 3–15&nbsp;m/s)
* kiirekäigulisteks (ringkiirus üle 15&nbsp;m/s)

## Hammasülekannetest üldiselt
### Ülekandetegur

Ülekandetegur on üks tähtsamaid hammasülekannet iseloomustavatest parameetritest.

Valdav osa hammasülekannetest teostab pöörlemise ülekandmist ühelt võllilt teisele tingimustes, kus võllide asend on fikseeritud ega muutu. Sel juhul võib hammasrataste pöörlemist käsitleda lihtliikumisena.

Vajadus hammasülekande järele tekib tavaliselt siis, kui on vaja muuta võllide pöörlemiskiirust, kusjuures üldjuhul on töömasinat käitav jõumasin (elektrimootor) liiga suure pöörete arvuga ja temaga ühendamiseks on vaja vahele asetada pöördeid alandav hammasülekanne ehk reduktor. Seetõttu tekib vajadus pöörlemiskiiruse muutuse iseloomustamiseks mingi konkreetse parameetriga. Selleks on ülekandetegur ehk ülekandesuhe.

## Evolventhammasülekande geomeetria

## Vaata ka
* Hammasrataste valmistamise meetodid
Lõuna-Osseetia lipp

**Lõuna-Osseetia lipp** on rahvusvaheliselt tunnustamata Lõuna-Osseetia Vabariigi lipp.

Lipp on horisontaalsete laidudega valge-puna-kollane trikoloor, mis on identne Põhja-Osseetia lipuga (algselt erinesid vaid lipu mõõtmed, Põhja-Osseetias 2:3 ja Lõuna-Osseetias 4:5). Praegused mõõtmed on mõlemal 1:2 ning sellega tahetakse rõhutada osseetide ühtsust ja soovi ühendada mõlemad Osseetiad. Punane sümboliseerib sõjalist vaprust, valge arukust ning rahvuse hingeelu, kollane aga inimeste heaolu.

Lipu kasutamine määrati 26. novembril 1990 vastu võetud konstitutsiooniga ning kinnitati 30. märtsil 1992 vastu nn riigilipu määrusega.

## Vaata ka
*Lõuna-Osseetia vapp
*Põhja-Osseetia lipp

## Välislingid
*
Eriphyle

**Eriphyle** (vanakreeka keeles Ἐριφύλη) oli vanakreeka mütoloogias Argose printsess, Argose kuninga Talaose tütar ja Adrastose õde. Väidetavalt oli neil veel viis venda **Aristomachos**, Hippomedon, **Mekistos**, Parthenopaios ja **Pronax** ning kaks õde **Astynome** ja **Metidike**.

Eriphyle oli Amphiaraose naine ning Alkmaioni ja Amphilochose ema.

Amphiaraosel oli võime tulevikku ennustada. Nõnda nägi ta ette, et sõjakäik Seitse Teeba vastu lõpeb täieliku lüüasaamisega. Seepärast keeldus ta, kui ta naisevend kuningas Adrastos teda sõtta kutsus. See polnud tal esimene kord Adrastosega riidu minna. Esimesel korral oli Eriphyle nad lepitanud, ja pärast seda vandusid mõlemad, et kui nad veel kunagi omavahel tülitsema peaksid, siis otsustab Eriphyle, kummal on õigus. Sõjakäigu organiseerija, Teeba õigusjärgne kuningas Polyneikes võitis Eriphyle soosingu sellega, et kinkis talle oma esiema Harmonia kaelakee, ning naine saatis Amphiaraose sõtta. Amphiaraos pidi minema, ent palus poegi, et kui ta peaks surma saama, maksaksid nad emale kätte.

Zeus rebestas välgunoolega maa, mis neelas Amphiaraose koos kaarikuga hetkel, mil Periklymenos teda surmata tahtis. Sõjas said surma ka Eriphyle vennad Hippomedon ja Parthenopaios.

Alkmaion tappis oma ema, nagu oli isale tõotanud. Enne surma needis ema ta ära, soovides, et Alkmaion mitte ühelgi olemasoleval maal rahu ei saaks.

See soov täitus, aga mitte kohe. Alkmaion asus elama Arkaadiasse, mille kuningas Phegeos andis talle naiseks oma tütre. Siis saabusid erinnüsed, kes Alkmaionit lakkamatult jälitasid ega lasknud tal elada. Alkmaion küsis nõu Delfi oraaklilt, kes ütles, et erinnüsed on karistuseks ematapmise eest ja et Alkmaion peab elama asuma mõnele sellisele maale, mida needmise ajal veel olemas ei olnud. Alkmaion leidis Aitoolia ja Akarnaania piirijõe Acheloosi jõe deltast äsjamoodustunud saare ja kolis sinna. Seni, kuni ta saarel asus, ei tülitanud erinnüsed teda, ent tema abielu niisugune pealesunnitud elustiil hävitas ja põhjustas kaudselt ka Alkmaioni surma.
Iquitos

**Iquitos** on linn Peruus, Loreto piirkonna ja Maynase provintsi halduskeskus. Asub Amazonase jõe ääres.

## Ajalugu

Iquitos on asutatud jesuiitide misjonijaamana 1750. aastatel. Iquitos oli tuntud kautšukikaubanduse ja kummitööstuse keskus. 1960. aastatel hakati naftat puurima.

Linna lähedal asub Coronel FAP Francisco Secada Vignetta rahvusvaheline lennujaam.

Iquitoses on kaks ülikooli.

## Viited
Kulgliikumine

**Kulgliikumine** ehk **translatoorne liikumine** on absoluutselt jäiga keha mehaaniline liikumine, mille korral keha kõikide punktide trajektoorid on igal hetkel samasihilised ja tervikuna ühesuguse kujuga. 

Üldjuhul on kulgliikumine täielikult kirjeldatud, kui on antud keha kohavektori (ehk koordinaatide) sõltuvus ajast. 

Kulgliikumise lihtsamad erijuhud on järgmised:
* ühtlane sirgjooneline liikumine (kui kehale mõjuvate jõudude resultant on null);
* ühtlaselt kiirenev sirgjooneline liikumine (muutumatu jõu toimel);
* ühtlane ringliikumine;
* lihtne harmooniline liikumine.

## Vaata ka
*Kulgemine
Traditsioon

**Traditsioon** (ladina keeles: *traditio* – üle-, edasiandmine, ülek. jutustamine; teade) ehk **tava** ehk **komme** on inimeste ja põlvkondade vahel toimiv ajaloolise materjali suuline või eeskuju najal edasi andmine. Traditsioon eeldab millegi kordumist - sündmuse, elukommete.
Traditsioon võib koosneda ka mitmest erinevast tegevusest üheskoos. Näiteks Eesti pulmakombed. 

Sotsioloogia seisukohalt on ühiselt omaks võetud traditsioon see, mis inimestele ühiseid norme anda suudab ja mis paneb inimesed tõhusamalt kui ükski kontroll või politseivalve neid norme ka täitma. Nende normide puhul, mille aeg ja traditsioon on "pühaks" teinud, mõtleb inimene kuidas oma elu ja tegevust kõige paremini korraldada, et vaieldamatute, täitmisele kuuluvate normide piiresse jääda.

Läbi aegade seostatakse traditsioone enim  religiooni ja kirikuga. Paljud kiriklikud tähtpäevad on traditsioonid ja tähistatakse sarnaselt nii usklike kui uskmatute poolt, jõulud näiteks.

Samas on Karl Jaspers rõhutanud traditsiooni üldist tähtsust öeldes, et inimesed muudab inimeseks just traditsioon. Arnold Toynbee on aga traditsiooni kirjeldanud kui vastutuse ja vastusena (*challenge and response*). Saksa konservatiivne teoreetik Arnold Gehlen kutsus aga 1948. a. üles kuulutama traditsiooni ründamist samaseks genotsiidiga argumenteerides, et tegu on mingi inimrühma vaimse või füüsilise terviklikkuse vastu suunatud rünnakuga.

## Vaata ka

* konservatism
* pärimus
* Eesti rahvakalender
* traditsionalism
Puurmani valla lipp

**Puurmani valla lipp** on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Puurmani valla lipp.

Lipp kinnitati 5. jaanuaril 2000.

## Lipu kirjeldus

Puurmani valla lipp on ristkülikukujuline vapilipp. Kollase kanga alaservas on roheline kuuselõikeline laid 12 rohelise kuusega, mida läbib horisontaalne valge lainelõikeline laid. Kollase välja keskel on must, valge noka ja punase keelega kotkapea. 

Lipu normaalmõõtmed on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

## Lipu kasutamise kord

#Puurmani valla lipp peab vastama riigisekretäri poolt 5. jaanuaril 2000 kinnitatud valla lipu kirjeldusele.
#Lipu võivad heisata kõik Puurmani valla kodanikud eramajadel, ettevõtted ja organisatsioonid oma hoonetel lipuhoidlasse või maapinnalt tõusvasse lipumasti. Heisatav lipp peab vastama nõuetele, olema puhas ja terve. Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus peab olema vähemalt kuus korda suurem ja seinalipuvarda pikkus ligikaudu kolm korda suurem lipu laiusest. Heisatud lipul peab lipukanga alumine serv jääma maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.
#Puurmani valla lipp heisatakse riiklikel pühadel ning tähtpäevadel, rahvuspühadel, 19. detsembril (omavalitsusliku staatuse saamise päev), perekondlike sündmuste ja tähtpäevade puhul ning muude sündmuste puhul, milleks annab loa Puurmani Vallavalitsus.
#Puurmani valla lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipuvarda ülemisse otsa 50–100 mm laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad lipu laiust pidi kuni lipukanga alumise servani või heisatakse lipp poolde lipumasti nii, et lipu alumine äär on masti keskel.
#Puurmani Vallavalitsuse hoone ees võib Puurmani valla lipp olla heisatud koos Eesti riigilipuga ööpäevaringselt.
#Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.

## Vaata ka
*Puurmani valla vapp
*Jõgeva maakond

## Välislingid
*Puurmani valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Lääs

**Lääs** (W) on üks neljast põhi-ilmakaarest, mille asimuut on 270 kraadi. 

Tähis W on pärit saksa keelest *Westen* ja inglise keelest *west*.

## Vaata ka

*Läänemaailm
Taipalsaari vald

**Taipalsaari** on vald Soomes Lõuna-Karjala maakonnas.

Elanike arv on 4950 (2008). 2003. aasta andmetel oli elanikke 4723, 2005. aasta 31. detsembri andmetel 4895.

Pindala on 762,02 km², sealhulgas maapindala 345,10 km² ja  veepindala 416,92 km². Suure osa vallast moodustab Saimaa järv.

Saari on umbes 700. Rannajoone pikkus on umbes 1000 km.

Vald on ükskeelne (soomekeelne).

Vald asutati 1571.

## Külad

Ahokkala, Ampujala, Haikkaanlahti, Haikola, Halila, Heikkola, Herttulla, Illukansaar, Jauhiala, Kannu, Karhula, Karhunpää, Kattelussaari, Kilkinsaari, Kilpiänsaari,  Kirvesniemi, Kuhala, Kuikkula, Kurenlahti, Kurenniemi, Kurhila, Kutila, Kylänniemi, Laukniemi, Lehtola, Levänen, Liukkola, Merenlahti, Muukkola, Märkälä, Nieminen, Olkkola, Paakkola, Paarmala, Pakkala, Peltoinen, Pönniälä, Rehula, Reinikkala, Saikkola, Solkeinkylä, Taipalsaari, Telkkälä, Vainikkala, Viskarila, Vitsainen

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Nirvana (film)

**"Nirvana"** on Itaalia 1997. aasta ulmefilm, mille on lavastanud Gabriele Salvatores. Filmi peaosades mängivad Christopher Lambert, Diego Abatantuono ja Stefania Rocca.

Kuigi film ei osutunud kinolinale jõudes kuigi menukaks, on see aastate möödudes muutunud filmifriikide ja küberpungisõprade maiuspalaks ning see on pakkunud inspiratsiooni paljudes kommertsprojektides ("Matrix", "Dark City" jne).

## Sünopsis
Programmeerija Jimi (Christopher Lambert) püüab lõpetada oma viimast arvutimängu "Nirvana". Üllatusega avastab ta, et mängu peategelane Solo (Diego Abatantuono) on teadlik oma olemusest ning kuna ta mängu jooksul iga kord surres taas uuesti ellu ärkab ja seda tsüklit aina kordama peab, palub ta Jimil mäng hävitada. Selleks peab Jimi sisse murdma oma tööandja, korporatsiooni Oksama Star peaarvutisse, mis on aga kaitstud väga keeruliste häkkimisvastaste seadmetega. Et sissemurdmine käib Jimil üksinda üle jõu, asub ta Salvatorese futumaailmas mängu hävitamiseks otsima abilisi.
Nirvana (täpsustus)

**Nirvana** on mitme asja nimi. 

***[[Nirvana]]** oli USA grungebänd.
***"[[Nirvana (film)|Nirvana]]"** on Gabriele Salvatorese ulmefilm (1997). 
*...

## Vaata ka
*nirvaana
Vorona (Hopjor)

**Vorona** on jõgi Euroopas, Venemaa Penza, Tambovi ja Voroneži oblastis. 

Voolab Oka-Doni madalikul valdavalt edelasse ja lõunasse. Suubub paremalt Hopjorisse.

Pikkus 454 km, valgala 13 200 km&sup2;.
São Tomé saar

**São Tomé** on saar Guinea lahes. 

Pindala 836 ruutkilomeetrit. 

Saar on mägine, kõrgus kuni 2024 meetrit. 

Kuulub São Toméle ja Príncipele.

## Ajalugu
Saar on kuulunud Portugali koloniaalimpeeriumisse. Portugali kolonialistid rajasid saarele 1500. aasta paiku ajaloo esimese istanduse. Istanduses töötasid orjastatud saareelanikud.

## Viited
São Tomé

**São Tomé** on São Tomé ja Príncipe pealinn. See on riigi suurim linn, São Tomé provintsi ja Água Grande valla keskus.

Linn asub São Tomé saare kirdeosas.

Portugallased saabusid São Tomé saarele umbes 1470. aasta paiku. Varem oli saar asustamata. Portugallased üritasid kolooniat rajada 1485, kuid püsikoloonia rajati 1493.

Linna keskel asub 16. sajandil ehitatud katedraal. Vanimate hoonete hulka kuulub veel 1575. aastal ehitatud fort, kus tänapäeval töötab muuseum.

1641–1648 olid sadam ja fort hollandlaste valduses. 1709. aastal valitsesid linnas lühikest aega (alla ühe kuu) prantslased.


Sao tome palace.jpg|Presidendipalee
Sao tome se.jpg|Katedraal


## Viited
Prestiiž

**Prestiiž** tähistab sotsioloogias inimese sotsiaalset respekteeritust ja tunnustust. Prestiiž sõltub teiste inimeste austusest ja traditsioonidest. 

Kui ühiskonnas üldiselt austatakse teadmisi ja oskusi, on prestiižsed inimesed need, kes teavad palju või oskavad midagi silmapaistvalt hästi. Samamoodi võib olla ka prestiižne mingi töökoht või elukutse, mida ühiskond kõrgemalt väärtustab. Kui ühiskonnas on oluline majanduslik kindlustatus, on prestiižne omada palju raha ja kalleid asju ja prestiižne on töötada ametikohal, kus kõige rohkem palka makstakse.

Prestiiži võivad ametlikult väljendada aumärgid ja autasud, kuid kui neid jaotatakse inimestele  arusaamatutel või ühiskondlikult mitte aktsepteeritud asjaoludel, siis võib aumärgi saamine prestiižile vähendavalt mõjuda.

## Vaata ka
*Meritokraatia
*Sotsiaalne klass 
*Sotsiaalne staatus
*Võim
Latium

**Latium** oli Vana-Rooma piirkond Apenniini poolsaarel. See moodustas osa  praeguse Itaalia Lazio maakonna alast – ligikaudu ristkülikukujulise ala Tiberi (praegu Tevere) jõe, Sabini mägede, Sinuessa ja Türreeni mere vahel. 

Latiumi keskus oli Rooma. 

Seal elas itaalikute tähtsaim rühm latiinid.

## Vaata ka
* Latiinide liit
* Lazio - Kesk–Itaalia maakond tänapäeval samadel aladel
Pöide valla lipp

**Pöide valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Pöide valla lipp.

Lipp kinnitati 3. oktoobril 1995.

## Lipu kirjeldus

Pöide valla lipuks oli ruudukujuline vapilipp. Kollase kanga ülaservas sinine müürihambulise lõikega laid ning kollase välja keskel sinine liiliakujuliste otstega Kreeka rist (konksrist).

Lipu normalmõõtmed olid 105×105 cm.

## Põhjendus

Müürihambuline lõige tähistab nii Pöide maalinna kui ka ordulinnust. Sinine liiliakujuliste otstega Kreeka rist märgib 13. sajandist pärinevat Maarjale pühitsetud Pöide kirikut. Samuti viitab see Pöide vallas hiljem domineerivaks saanud apostellikule usutunnistusele.

## Lipu kasutamise kord

Valla lipu heiskamisel koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi, maakonna, kohaliku omavalitsuse või muu lipuga, asus valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul, teise riigi, Eesti riigilipust või mõnest muust lipust.

## Vaata ka
*Pöide valla vapp

## Välislingid
* Pöide valla sümboolika valla kodulehel
* Pöide valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Fokkmast

**Fokkmast** on vähemalt 2-mastilise laeva vöörist ahtri suunas loetuna eesmine ja ühtlasi järgnevast mastist (tavaliselt grootmast) mitte kõrgem, vaid pigem madalam mast. 

Fokkmasti külge kinnitatud esimest mastipikendust nimetatakse fokk-tengiks, teist fokk-praamtengiks ja kolmandat fokk-roiltengiks. Kõigil laevadel (eriti mootorlaevadel) ei pruugi mast koosneda mitmest osast või pikendusest. 

Purjelaevadel kinnituvad fokkmasti külge eespurjed ja vastavalt laevatüübile raapurjed, kahvelpurjed või muud tüüpi purjed. 

Väga paljudele fokkmasti kinnituvadtele taglase trossidele ja purjedele kirjutatakse ette *fokk–* kui masti tunnus.
Saatanlik nõid

**"Saatanlik nõid"** ("The Satanic Witch") on Anton Szandor LaVey teos, mis ilmus 1971. aastal. 

Raamat on LaVey isiklike kogemuste ja ideedega rikastatud lahtiseletus nn "madalamale" (mitterituaalsele ehk manipulatiivsele) maagiale ning on eelkõige pühendatud naistele, kes "teavad, mida nad tahavad, julgedes selle saavutamisel ühiskonnas juurdunud arusaamadega vastuollu minna". 

Raamatu esimeses trükis on eessõna kirja pannud LaVey tütar Zeena LaVey, kelle elu on möödunud satanistliku nõia tähe all ning järelsõna pärineb LaVey abikaasalt Blanche Bartonilt, kes kuni 2002. aasta 30. aprillini tegutses Saatana Kiriku ülempreestrinnana. Uues ja täiendatus "Saatanlikus nõias" asendab Zeena LaVey sõnumit Saatana Kiriku uue ülempreestrinna Peggy Nadramia jutustus.

Raamatu tuuma moodustab LaVey selgitus inimeste jagunemisest, mida saab määrata, kasutades "Isiksuse analüüsi kella".

Eesti keeles ilmus teos 2009. aastal kirjastuselt Noria Books.
Vibulaskmine 1976. aasta suveolümpiamängudel

**[[Vibulaskmine]] [[1976. aasta suveolümpiamängud]]el** Montréalis 27.–30. juulini harjutuses FITA-2.

## Mehed

Maailmarekord: Darrell Pace (USA) 2570 (1976).
Olümpiarekord: John Williams (USA) 2528 (1972).
37 võistlejat.


KohtVõistlejaRiik90 m70 m50 m30 mKokku
1.Darrell PaceUSA5926346447012571 MR, OR
2.Hiroshi MichinagaJaapan5756156136992502
3.Giancarlo FerrariItaalia5666256126922495
4.Richard McKinneyUSA5685916146982471
5.Vladimir TšendarovNSV Liit5406176166942467
6.Willi GabrielSaksa FV5266016216872435
7.David MannKanada5205896246982431
8.Takanobu NishiJaapan5465976136662422


## Naised

Olümpiarekord: Doreen Wilber (USA) 2424 (1972).
27 võistlejat.


KohtVõistlejaRiik90 m70 m50 m30 mKokku
1.Luann RyonUSA5786256186782499 OR
2.Valentina KovpanNSV Liit5896265596862460
3.Zebinisso RustamovaNSV Liit5646035806602407
4.Sun Yong JangPõhja-Korea5826035586622405
5.Lucille LemayKanada5586135646662401
6.Jadwiga WilejtoPoola5815995556602395
7.Linda MyersUSA5566075736572393
8.Maria UrbanSaksa FV5795905576502376
Ilmar Palli

**Ilmar Palli** (26. veebruar 1948 Tallinn – 7. jaanuar 2019) oli eesti ajakirjanik.

## Töökäik
* 1971–1980 Fr. R. Kreutzwaldi nim. Eesti NSV Riiklikus Raamatukogus
* 1980–1989 ajakirjas Horisont
* 1989–1994 ajalehes Pilk
* 1994–1995 ajalehes Eesti Maa
* 1995–2000 ajakirjas Luup
* 2001–2005 ajalehes Tegelikkuse KesKus
* 2005–2015 ajalehes Maaleht

## Isiklikku
Ilmar Palli oli kaks korda abielus. Esimesest abielust on tal neli last, teisest abielust kunstnik Epp Margustega kaks last.

## Teosed
* Ilmar Palli ja Virkko Lepassalu, "Wabariigi viimased sõdurid" (lugusid ja mälestusi metsavendadest). Eessõna: Mart Laar. Maalehe Raamat, Tallinn 2012, 230 lk; ISBN 9789985644348
* "Kodukohalood. Rännakud Eesti kultuuriinimeste lapsepõlve" (varem Maalehes, ajakirjades Elukiri ja Kodukolle ilmunud kirjutised), Maalehe Raamat, Tallinn 2013, 344 lk; ISBN 9789949489787; ilmunud ka helisalvestisena: Eesti Pimedate Raamatukogu, Tallinn 2014 (1 CD, 11 tundi 39 minutit, esitab Urve Koni); sisaldab 36 kultuuriinimese lapsepõlvemeenutusi: Mati Unt, Kersti Kreismann, Enn Vetemaa, Priit Pärn, Ervin Õunapuu, Juku-Kalle Raid, Viivi Luik, Kaljo Kiisk, Ants Üleoja,Vello Salo, Arne Mikk, Evald Okas,Mari Saat, Matti Päts, Joel Sang, Jaan Rannap, Jaan Einasto, Mari Vallisoo, August Englas, Arvo Valton, Peep Ilmet, Rein Põder, August ja Lembit Eelmäe, Mati Hint, Paul-Eerik Rummo, Väino Puura, Teet Kallas, Toomas Leius, Jaanus Orgulas, Helmi Puur, Sven Kivisildnik, Nikolai Baturin, Toomas Raudam, Andres Langemets, Lembit Saarsalu

## Viited
Ærø

**Ærø** on saar Läänemeres, mis kuulub Taanile. See asub Väike-Beldi lõunaotsas, Fynist lõunas, ja kuulub Fyni maakonda. Saare pindala 88 km². Saarel elab 6863 inimest (1. jaanuari 2006 seisuga). Saarel on kolm linnalist asulat: Marstal, Ærøskøbing ja Søby, ning 14 küla.

Ærø on 30 km pikk ja 6 km lai. Maastik on künklik.

Saare peamine sadam ja majanduskeskus on Marstal, kus viimase rahvaloenduse andmeil elas 2120 inimest.

Ærøs on suur päikeseenergiajaam, mille paneelide pindala on 33 360 m², mis suudab katta 50% Marstali ja Ommeli soojusvarustusest.
## Ajalugu

Arheoloogilistel kaevamistel on leitud tõendeid asustusest saarel enne 8000 eKr. Saarel leidub palju muinaskalmeid ja dolmeneid.

Halduslikult oli saar sajandeid jagatud mitmesse ossa, mille omanikud ja kogu haldusjaotus muutus tihti. Sel põhjusel tekkis sellele mitte kuigi suurele saarele kaks linna. Samuti õhutas see saareelanike seas salakaubavedamist. 1629 põles Ærøskøbing maha ega saavutanud enam kunagi endist suurust.

Alates 1750 on kogu saar üks omavalitsusüksus.

## Välislingid

*Ærø turismiportaal
Als

**Als** on Läänemere saar, mis kuulub Taanile. Asub Väike-Beldi lõunaotsas Jüütimaa rannikul. 

Saare pindala on 321 km² ja seal elab 51 806 inimest (1. jaanuari 2006 seisuga).

Saare suurim linn ja keskus on Sønderborg, mis asub niihästi Alsil kui ka Jüütimaal, sest neid eraldav Alsi väin on kitsas. Als on mandriga ühendatud kahe silla abil: 331 meetri pikkust Kuningas Christian X silda, mis ehitati 1925–1930, kasutavad nii autod kui ka rongid, ja 682 meetri pikkune Alssundi sild, mis ehitati 1978–1981, on ainult autodele.

## Ajalugu
Arheoloogilised uuringud näitavad, et saar oli asustatud juba kiviajal. Keskajal oli saar killustatud mitme omaniku vahel, kuni saare omandas Taani kuninga Christian III poeg Hans (1545–1622), kes omandas osa saarest ja ostis ülejäänud saare nende omanikelt välja. Pärast tema surma jagati saar taas tema pärijate vahel.

Aastast 1651 kuulus Als Augustenborgi hertsogitele, kes said nime selle järgi, et resideerisid Alsi saarel Augustenborgi lossis. Taani riik võttis saare oma otsevalitsuse alla 18. märtsil 1848, kui vürst Christian II August oli saksa marurahvuslasena astunud liitu preislastega, kes valmistusid samal aastal alanud Esimeseks Schleswigi sõjaks.

Aastal 1864 vallutasid saare Teises Schleswigi sõjas Preisi väed ja liitsid ta 1870 ametlikult Saksamaaga. Pärast Esimest maailmasõda, milles Saksamaa lüüa sai, korraldati rahvahääletus, mille tulemusena kuulub Als koos Põhja-Schleswigiga 1920. aastast jälle Taanile.
Óscar Arias Sánchez

**Óscar Rafael de Jesús Arias Sánchez** (sündinud 13. septembril 1940 või 1941 Heredias Costa Ricas) on Costa Rica poliitik. 

Aastatel 1986–1990 ja 2006–2010 oli ta Costa Rica president.

Ta on õppinud arstiteadust Bostoni Ülikoolis Ameerika Ühendriikides ning läbinud Costa Rica Ülikooli kraadiõppe õigus- ja majandusteaduses. 1974 sai ta Essexi Ülikoolist Suurbritannias doktorikraadi politoloogias.

Óscar Arias Sánchez on sotsiaaldemokraatliku Rahvusliku Vabastamise Partei (PLN, *Partido Liberación Nacional*) liige.

1987. aastal pälvis ta Nobeli rahuauhinna tegevuse eest demokraatia ja koostöö arendamisel Kesk-Ameerika riikides. Ta on esimene Nobeli rahuauhinna laureaat, kes on valitud riigi presidendiks.

## Viited
Taasiseseisvumine

Riigi **taasiseseisvumine** on riigi iseseisvuse taastumine. 

## Vaata ka
*Eesti taasiseseisvumine
*Taasiseseisvumispäev
1197

**1197. aasta** (**MCXCVII**) oli 12. sajandi 97. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
*umbes 1197 – sakslased (eesotsas Toreida Theodorich), rootslased (eesotsas jarl Birger Brosa) ja ojamaalased tegid rüüsteretke Virumaa rannikule. Taani allikad räägivad, et 1197 oli kuningas Knud teinud sõjakäigu Eestisse.

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 10. september – Henri II, Champagne'i krahv ja Jeruusalemma kuningas
* 28. september – Heinrich VI, Saksa-Rooma keiser ja Sitsiilia kuningas
* William de Longchamp, lordkantsler, peakohtunik ja Ely piiskop Inglismaal

## Viited
1196

**1196. aasta** (**MCXCVI**) oli 12. sajandi 96. aasta.

## Sündmused maailmas

* Bulgaaria väed võidavad Bütsantsi vägesid Serrese lahingus.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Meinhard, esimene saksa misjonär Liivimaal
Rahvusraamatukogu

**Rahvusraamatukogu** on riigi keskne teaduslik universaalraamatukogu, mis hangib, säilitab ja teeb kättesaadavaks sellel maal, selle rahva keeles, selle maa kohta ilmunud ja selle maa autorite avaldatud väljaandeid. Ühtlasi on rahvusraamatukogu rahvusbibliograafia keskuseks.

Rahvusraamatukogu ülesannete täitmise võimaldamiseks on enamikus riikides sisse seatud sundeksemplari süsteem, mis kohustab kirjastajat, trükikoda ja/või autoriõiguse subjekti loovutama rahvusraamatukogule tasuta teatud arvu eksemplare oma väljaannetest.

Reeglina ei paku rahvusraamatukogud kojulaenutuse teenust. Sageli on rahvusraamatukogu puhul tegu raamatukogunduse teadus- ja arenduskeskuse ning riigi suurima raamatukoguga, kuid need tunnused võivad puududa või iseloomustada ka teist tüüpi raamatukogusid.

Rahvusraamatukogu võib tegutseda ka piirkonnas, mis ei ole suveräänne riik, kuid soovib pöörata erilist tähelepanu oma rahvusliku kultuuripärandi säilitamisele (Aruba, Bermuda, Cooki saared, Fääri saared, Gröönimaa, Macau, Québec, Šotimaa ja Wales).

Mõnes riigis on rahvusraamatukogu funktsioonid jagatud kahe või enama institutsiooni vahel (Ameerika Ühendriigid, India, Iraan, Itaalia, Mehhiko, Saksamaa, Taani ja Venemaa).

## Vaata ka
*Eesti Kirjandusmuuseumi Arhiivraamatukogu
*Eesti Rahvusraamatukogu
*Firenze Keskrahvusraamatukogu 
*Läti Rahvusraamatukogu
1193

**1193. aasta** (**MCXCIII**) oli 12. sajandi 93. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 4. märts – Saladin, Egiptuse ja Süüria sultan.
1192

**1192. aasta** (**MCXCII**) oli 12. sajandi 92. aasta.

## Sündmused maailmas

* Lõppes kolmas ristisõda.
* Tagasiteel koju vangistati Inglise kuningas Richard I Lõvisüda Leopold V poolt Viini lähedal ja anti üle Saksa-Rooma keiser Heinrich VI-le. 

## Sündmused [[Eesti]]s

* Venelased ja/või lätlased hävitasid Tartu.
* Pärast 29. juunit põletasid venelased Otepää linnuse.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited
1194

**1194. aasta** (**MCXCIV**) oli 12. sajandi 94. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* 26. detsember – Friedrich II, Saksa-Rooma keiser

## Surnud

* ...
1191

**1191. aasta** (**MCXCI**) oli 12. sajandi 91. aasta.

## Sündmused maailmas
* Paavstiks valiti Coelestinus III.

## Sündmused [[Eesti]]s
*23. juuni – Eestis oli päikesevarjutus. Nähtuse selgitades arvasid eestlased, et sel ajal seal viibinud Theodorich oli päikese ära söönud.

## Sündinud
* 8. veebruar – Jaroslav Vsevolodovitš, Vladimiri suurvürst

## Surnud
* 20. jaanuar –Friedrich VI, Švaabimaa hertsog
* 27. märts – Clemens III, paavst

## Viited
1190

**1190. aasta** (**MCXC**) oli 12. sajandi 90. aasta.

## Sündmused maailmas

* Bremeni ja Lübecki kodanikud asutasid Akkonis hospitaliitide vennaskonnana Saksa ordu.
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Seitsme laevaga Peipsile läinud rannaeestlased põrkasid seal kokku pihkvalastega. 
* Virumaal vangistati Johannese-nimeline poiss, kes saadeti õppima Segebergi kloostrisse. Hiljem sai temast Liivimaal Holmi kihelkonnas preester.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 23. märts – Saigyō, jaapani luuletaja
* 10. juuni – Friedrich I Barbarossa, Saksa-Rooma keiser (uppus)

## Viited
1186

**1186. aasta** (**MCLXXXVI**) oli 12. sajandi 86. aasta.

## Sündmused maailmas

* Liivlaste piiskopi Meinhardi eestvõtmisel asutati Daugava jõe paremale kaldale Ükskülasse rajama kivilinnust.
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1187

**1187. aasta** (**MCLXXXVII**) oli 12. sajandi 87. aasta.

## Sündmused maailmas
* Idast tulnud paganad, arvatavalt karjalased, eestlased ja/või kurelased, põletasid kroonikate teatel maha Sigtuna, tollase Rootsi pealinna.
*4. juuli – Hattini lahingus said kristlased lüüa.
*2. oktoober – Sultan Saladin vallutas Jeruusalemma.

## Sündmused [[Eesti]]s
* ...

## Sündinud
* 5. september – Louis VIII, Prantsusmaa kuningas

## Surnud
* Bogislaw I, Pommeri hertsog
* Gregorius VIII, paavst
* Johannes, Uppsala peapiiskop
* Urbanus III, paavst
Võrkpall 1976. aasta suveolümpiamängudel

**[[Võrkpall]] [[1976. aasta suveolümpiamängud]]el** Montréalis
18.–30. juulini.

## Mehed
### A-alagrupp


KohtRiik12345GeimidPunkte
1.Poola3:23:13:23:012:58
2.Kuuba2:33:13:03:011:47
3.Tšehhoslovakkia1:31:33:13:08:76
4.Lõuna-Korea2:30:31:33:05:95
5.Kanada0:30:30:30:30:124


### B-alagrupp


KohtRiik1234GeimidPunkte
1.NSV Liit3:03:03:09:06
2.Jaapan0:33:03:06:35
3.Brasiilia0:30:33:23:84
4.Itaalia0:30:32:32:93


### ''Play-off''
**5.–8. kohale**: Tšehhoslovakkia–Itaalia 3:0
Lõuna-Korea–Brasiilia 3:2
**Poolfinaalid**: Poola–Jaapan 3:2
NSV Liit–Kuuba 3:0

### Kohamängud
**7. koha mäng**: Brasiilia–Itaalia 3:0
**5. koha mäng**: Tšehhoslovakkia–Lõuna-Korea 3:1
**Pronksimäng**: Kuuba–Jaapan 3:0
**Finaal**: Poola–NSV Liit 3:2

### Koosseisud

# Poola: Ryszard Bosek, Bronisław Bebel, Wiesław Gawlowski, Marek Karbarz, Zbigniew Lublejewski, Lech Lasko, Mirosław Rybaczewski, Wlodzimierz Stefanski, Wlodzimierz Sadalski, Edward Skorek, Tomasz Wójtowicz, Zbigniew Zarzycki.
# NSV Liit: Anatoli Polištšuk, Vjatšeslav Zaitsev, Jefim Tšulak, Vladimir Dorohhov, Aleksandr Jermilov, Pavel Selivanov, Oleg Moliboga, Vladimir Kondra, Juri Starunski, Vladimir Tšernõšov, Vladimir Ulanov, Aleksandr Savvin.
# Kuuba: Leonel Marshall, Victoriano Sarmientos, Ernesto Martínez, Victor García, Carlos Salas, Raúl Vilches, Jesús Savigne, Lorenzo Martínez, Diego Lapera, Antonio Rodríguez, Alfredo Figueredo, Jorge Pérez.

## Naised
### A-alagrupp


KohtRiik1234GeimidPunkte
1.Jaapan3:03:03:09:06
2.Ungari0:33:13:16:55
3.Peruu0:31:33:24:84
4.Kanada0:31:32:33:93


### B-alagrupp


KohtRiik1234GeimidPunkte
1.NSV Liit3:13:13:29:46
2.Lõuna-Korea1:33:23:27:75
3.Kuuba1:32:33:16:74
4.Saksa DV2:32:31:35:93


### ''Play-off''
**5.–8. kohale**: Saksa DV–Peruu 3:2
Kuuba–Kanada 3:2
**Poolfinaalid**: Jaapan–Lõuna-Korea 3:0
NSV Liit–Ungari 3:0

### Kohamängud
**7. koha mäng**: Peruu–Kanada 3:1
**5. koha mäng**: Kuuba–Saksa DV 3:0
**Pronksimäng**: Lõuna-Korea–Ungari 3:1
**Finaal**: Jaapan–NSV Liit 3:0

### Koosseisud

# Jaapan: Takako Iida, Mariko Okamoto, Echiko Maeda, Noriko Matsuda, Takako Shirai, Kiyomi Kato, Yuko Arakida, Katsuko Kanesaka, Mariko Yoshida, Shoko Takayanagi, Hiromi Yano, Juri Yokoyama.
# NSV Liit: Anna Rostova, Ljudmila Štšetina, Lilia Ossadtšaja, Natalja Kušnir, Olga Kozakova, Niina Smolejeva, Ljubov Rudovskaja, Larissa Bergen, Inna Rõskal, Ljudmila Tšernõšova, Zoja Jussova, Niina Muradjan.
# Lõuna-Korea: Soon Bok Lee, Jung Hye Yu, Kyung Ja Byon, Soo Nok Lee, Myung Sun Baik, Hee Sook Chang, Kum Ja Ma, Young Nae Yun, Kyung Hwa Yu, Mi Kum Park, Soon Ok Jung, Hea Jung Jo.
Brian Mullooly

**Brian Mullooly** (iiri keeles *Brian Ó Maoluala*; sündinud 21. veebruaril 1935) on Iirimaa poliitik, endine Iirimaa ajutise presidentaalkomisjoni liige.

Ta on abielus. Tema abikaasa on Nancy (neiupõlvenimi Kelly), neil on 3 poega ja 5 tütart.
Douglas Hyde

**Douglas Ross Hyde** (iirikeelne nimi *Dubhghlas de hÍde*) (17. jaanuar 1860 – 12. juuli 1949) oli Iirimaa keeleteadlane ja poliitik.

Ta oli Iirimaa esimene president 1938–1945.

Ta rajas organisatsiooni *[[Gaelic League]]*, mis on üks  suuremaid ja mõjuvõimsamaid kultuuriorganisatsioone Iirimaal.
DV

**DV** (***Digital Video***, **digivideo**) on 1996. aastal kasutusele võetud videovorming.

Video salvestatakse magnetlindile digitaalselt kaadrisisese tihendusega. Salvestamisel kasutatakse diskreetset koosinusteisendust (DCT). Salvestamise kiirus on 25 Mbit/s.

Kasutatakse kahes suuruses kassette: DV (või DVC) ja MiniDV.

## Välislingid
*Peeter Marveti kommentaar
*DV Vallaste e-Teatmikus
DivX

**DivX** on videokoodek, mis põhineb MPEG-4 standardil.

Koodeki lõi firma DivX, Inc. (varem *DivXNetworks, Inc.*). Varem oli olemas sarnane koodek **DivX ;-)** (versioonid kuni 3.x kaasaarvatud). DivX, Inc. võttis nime üle, jättis kirjavahemärgid lõpust ära lõi sisuliselt uue koodeki (versioonid alates 4.x).

Koodek muutus populaarseks, sest sellega on võimalik pakkida pikki videolõike, säilitades samal ajal suhteliselt hea pildikvaliteedi.

Koodek ja selle abil kodeeritud faile esitav DivX Player on tasuta allalaaditavad DivX kodulehelt. DivX Pro on tasuline ja sisaldab tööriistu video professionaalseks kodeerimiseks.

DivX koodekiga konkureerivad Xvid, Microsofti Windows Media Video ja Apple'i QuickTime.

## Välislingid
*Koduleht
*DivX Vallaste e-Teatmikus
MPEG-1

**MPEG-1** on video ja heli kadudega pakkimise standard. Selle järgi kodeeritakse VHS-kvaliteediga video ja heli formaati 1,5 Mbit/s.
1179

**1179. aasta** (**MCLXXIX**) oli 12. sajandi 79. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 18. juuni – Erling Skakke, Norra jarl 
* 17. september – Hildegard Bingenist, katoliku kiriku nunn, prohvet, müstik, teoloog, reformaator, arst, loodusteadlane, luuletaja ja helilooja
1130. aastad

**1130. aastad**

1130. aastad on aastad 1130–1139 pKr.

Sajandid: 11. sajand - **[[12. sajand]]** - 13. sajand

Kümnendid:
1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad - 1130. aastad - 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad

Aastad: 1130 1131 1132 1133 1134 1135 1136 1137 1138 1139

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
*...

### Eesti
*...

## Tähtsad inimesed

### Maailm
*...

### Eesti
*...
MPEG-4

**MPEG-4** on MPEG-standard (ISO/IEC-14496 ), mis kirjeldab muuhulgas video- ja audioandmete kadudega pakkimist. Tegemist on konteinerformaadiga (tähis MP4), mis koosneb 31 osast (standardid ISO/IEC 14496-1 kuni ISO/IEC 14496-31). Neis kirjeldatakse ka mitmesuguseid koodekeid, nagu nt audiokoodekid AAC ja HE-AAC ning videokoodekid DivX ja Xvid. Selle standardi järgi vormindatakse kõrgekvaliteedilisi audio- ja videofaile.
 
Konteineris on standarditud ka intellektuaalomandi kaitse süsteem DRM (Digital Right Management).

## Vaata ka
* MPEG
* H.264/MPEG-4 AVC

## Viited
Indeo

**Indeo Video** (ka **Indeo**) on videokoodek, mille lõi Intel 1992. aastal.

Indeo oli üks esimesi koodekeid, mis võimaldas reaalaja videoesitust tarkvaras, ilma spetsiaalriistvarata. Algne kodek oli asümmeetriline: video kodeerimiseks kulus oluliselt rohkem arvutusjõudlust, kui dekodeerimiseks. Indeo 2 ja Indeo 3 kodekid põhinesid vektorkvantimise algoritmil. 1996. aastal loodud **Indeo Video Interactive** (IVI) oli juba täiesti teistsuguste võimalustega kodek, mis põhineb wavelet algoritmil. IVI on skaleeriv koodek mis tähendab, et ta võimaldab dekodeerida videot erineva kvaliteediastmega olenevalt arvuti jõudlusest.  Nii saavad kiiremad arvutid taasesitada kvaliteetsemat videot kui aeglasemad. IVI võimaldab määrata kuhu panna võtmekaadreid ning luua osaliselt läbipaistvat materjali (*chroma keyed transparency*). See võimalus on eriti kasulik kõikvõimalike multimeedia esitluste ja mängude loomiseks. Indeot kasutati 1990. aastatel üsna palju, kuid peagi muutusid MPEG kodekid seoses kiiremate protsessorite saabumisega populaarsemaks. 2000. aastal müüs Intel kodeki firmale Ligos Corporation.
Cinepak

**Cinepak** on video tihendusalgoritm (videokoodek) firmalt SuperMac Technologies. Koodek lasti välja 1991. aastal, see sisaldus 1992. aasta Apple'i QuickTime'i komplektis ning kohandati 1993. aastaks ka Windowsi platvormile. Algusaastatel kasutati seda laialdaselt, tänapäeval on see asendunud teiste koodekitega. Enamik tänapäeva meediamängijatest mängivad siiski üldiselt Cinepakiga tihendatud videot.
Navitrolla

**Navitrolla** (kodanikunimega **Heiki Trolla**; sündinud 10. augustil 1970 Võrus) on eesti maalikunstnik.

## Elukäik
Kunstnikunimi Navitrolla on tuletatud kahe külanime liitmisest: Navi külast on pärit kunstniku ema ning Trolla külast tema isa. Navitrolla lõpetas Viive Kuksi kolmeaastase kunstistuudio. Õppis Tartu Ülikoolis geoloogiat, proovis astuda Eesti Kunstiakadeemiasse õppima arhitektuuri ja maali, kuid ei läbinud konkurssi. Osales 1990. aastal kunstirühmituse Lüliti asutamises.

Aastast 1993 vabakutseline kunstnik. Naivistlik maalimislaad tõi talle kiiresti tuntuse. 

Aastail 1997–2001 pidas Navitrolla kunstigaleriid nii Tallinnas kui ka Tartus. Praegu asub ainus Navitrolla galerii Tallinna vanalinnas, aadressil Lühike jalg 1. Navitrolla elab ja töötab Lõuna-Eestis.

## Isiklikku
Navitrolla poeg on räppar Azma. Navitrolla onu on eesti teadusfilosoof Enn Kasak.

## Looming
Viljelenud maali, graafikat ja tegevuskunsti, rohkesti töid on avaldatud postkaartidel ja kalendrites. Navitrolla on teinud ka kujunduse Tallinki parvlaevale Galaxy.

Navitrolla kunsti on liigitatud küll naivismi, küll sürrealismi äärealadele. Sagedaseks motiiviks on mitmesugused loomad nende jaoks harjumatus keskkonnas ja unenäoliste maastike taustal (nt troopilisele Aafrikale omased loomad põhjamaises looduses). Visuaalselt ja maalitehniliselt meenutavad Navitrolla maalid omaaegset Madalmaade talupojakunsti: lihtsad olustikulised motiivid, peenelt väljatöötatud detailid ja teataval määral ka kompositsiooni ülesehitus. Navitrolla piltidel korduvad stseenid, kus peamine idee, mis pildile mõtte ja ka pealkirja annab, on tavaliselt nurgas või esmapilgul märkamatu. Piltide pealkirjad on orgaaniliselt kujutatuga seotud. Navitrolla loomingus võib näha ka koomiksikunsti mõjusid: lühikest lugu, mis lõpeb ootamatu puändiga. Navitrolla on koomiksirea lühendanud üheks humoorikaks pildiks.  

Navitrolla on öelnud, et kõige suurem mõte, mida ta vaatajatele edastada tahab, on see, et maalides on ta õnnelik ja selle läbi on ta muutnud maailma ühe inimese võrra õnnelikumaks.

Navitrolla näitusi on toimunud hulgaliselt nii Eestis kui ka välismaal. 2008. aasta jaanuaris korraldas ta Tate Modernis näituse oma Londonis maalitud piltidest.

## Välislingid

* Korv, N. 12.04.2004. Soomuslehm ehk Kolm päeva Navitrolla elust
* Persoonilugu: Navitrollast Navitrollata (ja Ivo Parbusest) 2005
Windows Media Video

**Windows Media Video** (**WMV**) on Microsofti videokodekitehnoloogiate üldnimetus.

See on Microsofti kompleksne lahendus multimeedia ülekanneteks internetti. Lisaks on Windowsi toodetele integreeritud autoriõiguste kaitse süsteem.
RealVideo

**RealVideo** on videovorming, mille on loonud ja mida arendab firma RealNetworks. RealVideo on mõeldud pildi otseülekanneteks interneti vahendusel.

Esimene versioon anti välja 1997. aastal, 2008. aasta seisuga on kõige uuem versioon 10.

RealVideo töötab mitmetel platvormidel, nagu Windows, Mac OS X, Linux, Solaris ja mitmed mobiiltelefonid.

RealVideot kasutatakse tavaliselt koos RealAudio heliga ning need pannakse kokku RealMedia (.rm) faili.

RealVideo sobib kasutamiseks otseülekanneteks. See tähendab, et samal ajal, kui videot saadetakse, näidatakse seda teises arvutis. Tegelikult esineb küll väike viivitus. Näiteks saab sel viisil vaadata televisiooni.
Piirissaare valla lipp

**Piirissaare valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Piirissaare valla lipp.

## Lipu kirjeldus

Piirissaare valla lipuks on ruudukujuline vapilipp. Valgel kangal roheline lutsukala punaste uimedega. Kala kohal punane pügalrist, milles omakorda must rist.

## Lipu kasutamise kord

#Piirissaare lipp heisatakse vallavalitsuse otsuse korral haldushoonetel, valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel avalikel üritustel. 
#Lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. 
#Lipu heiskamisel koos Eesti riigilipuga, mõne teise riigi lipu, Tartu maakonna lipu, mõne teise maakonna, linna, valla või muu lipuga, asub Eesti riigilipp lippude poolt vaadates paremal teise riigi lipust, mis omakorda asub paremal Tartu maakonna lipust, see asub omakorda paremal Piirissaare valla lipust. Teiste Eesti maakondade, linnade ja valdade lipud paigutatakse lippude poolt vaadatuna Piirissaare lipust vasakule maakondade kaupa ning linnade ja valdade kaupa nimede järjekorras eesti tähestiku järgi, kusjuures maakonnalipud asuvad linnade ja valdade lippudest paremal. 
#Piirissaare lipu valmistamine toimub üksnes vallavalitsuse loal. 

## Vaata ka
*Piirissaare valla vapp
Pajusi valla lipp

**Pajusi valla lipp** on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Pajusi valla lipp.

Lipp kinnitati 22. jaanuaril 1997.

## Lipu kirjeldus

Pajusi valla lipp on ruudukujuline vapilipp. Kangas on jagatud diagonaalse (vardapoolsest ülanurgast lehvipoolsesse alanurka) valge lainelise laiuga, millest kummalegi poole jäävad valged vaheldumisi asetsevate lehtede ja urbadega pajuoksad. Lipu alumine, vardapoolne väli on roheline ning ülemine, lehvipoolne sinine.

Lipu normaalmõõtmed on 105×105 cm.

## Põhjendus
Valge laineline laid sümboliseerib valla territooriumit läbivat Põltsamaa jõge ning stiliseeritud valged pajuoksad meenutavad valla nime – Pajusi. Sinine on puhtuse ja vaimsuse, samuti kodumaa taeva värv, roheline aga lootuse, looduse ja põllumajanduse, valla elanike peamise põlise tegevusala sümbol.

## Vaata ka
*Pajusi valla vapp
*Jõgeva maakond

## Välislingid
* Pajusi valla sümboolika valla kodulehel
* Pajusi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel