open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ugāle vald

**Ugāle vald** (läti keeles *Ugāles pagasts*) on vald Lätis Ventspilsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Piltene, Usma, Pope, Puze, Zlēkase ja Tārgale vallaga ning Kuldīga piirkonna Rumba vallaga.

Valla pindala on 292 km². 2016. aasta seisuga elas seal 2238 inimest. Valla keskus on Ugāle küla. Vallavanem on Helēna Mendrišora.

## Ajalugu

Tsaariajal oli valla saksakeelne nimekuju *Ugahlen*. Aastal 1935 oli valla pindala 190,6 km² ja seal oli 2183 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Ugāle, Māteri ja Vecbirznieki külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 ühendati Ugāle külanõukoguga likvideeritav Modese külanõukogu, aastal 1954 aga Māteri külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Ventspilsi piirkonda.

## Loodus

Suuremad jõed on Abava jõgi ja Rinda jõgi. Järvedest asuvad vallas Puze valla piiril 4,4 hektari suurune Dūņezers ja 5,205 km² suurune Puze järv. Valla pindalast on metsa all 78,5%.

Looduskaitse all on Vecumi rändrahn, Vēlogi tamm ning arvukalt nimetuid põlispuid. Valda jääb 19 hektari suurune Kroja metsade hoiuala, osalt jääb valla lõunaossa ka Pluči raba hoiuala. Lisaks jääb osa valla lõunaosast Abava ürgoru maastikukaitsealale.

## Kaitstavad mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all hiiepaik Māteri Kuradijälje kivi, Ugāle linnamägi, Jaunvietase linnamägi, Ugāle luteri kirik, sealsed 19 kirikuliste pinki, kaks ahju, kantsel, altar, orel ja oreliprospekt. Regionaalse kaitse all on Rāpati muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu, Būdiņi muinaskalmed, Māteri asulakoht, Krišiņi muinaskalmed, Laukgaļi muinaskalmed, Brunči linnamägi ja Lamiķi muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Sirgumi muinaskalmed, Sirgumi küla asupaik ja Veckušķi Püha tamm.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1841 lätlast, 197 venelast, 22 valgevenelast, 62 ukrainlast, 12 poolakat ja 16 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht
*Kaart valla üldplaneeringuga
Alliku vald (Türi kihelkond)

**Alliku vald** (varasema nimega **Türi-Alliku vald**; saksa keeles *Allenküll*) oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas.  Vallamaja asus Väljaotsa (Oisu-Väljaotsa) külas.
Vald eksisteeris 1866–1939.

## Viited

## Välislingid
*
Alu-Rapla vald

**Alu-Rapla vald** (saksa keeles *Allo und Rappel*) oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1867 ja seejärel jagati see vald vallakogukondade soovil Rapla ja Alu vallaks.

## Viited

## Välislingid
*
Alu vald

**Alu vald** (saksa keeles *Allo*) oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1867–1891 ja siis liideti see vald Rapla vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Arbavere vald

**Arbavere vald** (saksa keeles *Arbafer*) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Vohnja vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Arumäe vald

**Arumäe vald** (ka **Samokrassi vald**; saksa keeles *Samokras*) oli vald Virumaal Vaivara kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Joala vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Arussaare vald

**Arus(s)aare vald** (saksa keeles *Arrosaar*) oli vald Viljandil Pilistvere kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1897 ja siis liideti see vald Kõo vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Aruvalla vald

**Aruvalla vald** (saksa keeles *Arrowall*) oli vald Harjumaal Jüri kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Rae vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Atla vald

**Atla vald** (saksa keeles *Attel*) oli vald Saaremaal Kihelkonna kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Lümanda vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Eikla vald

**Eikla vald** (saksa keeles *Euküll*) oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Loona vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Eivere vald

**Eivere vald** (saksa keeles *Eyefer*) oli vald Järvamaal Anna kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Purdi vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Ereda vald

**Ereda vald** (saksa keeles *Errides*) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Mäetaguse vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Häädemeeste vald

**Häädemeeste vald** on vald Pärnu maakonna lõunaosas, Liivi lahe kaldal.

Häädemeeste vald moodustati 2017. aastal senise Häädemeeste valla ja Tahkuranna valla ühinemisel.

## Asustusjaotus
Vallas on kaks alevikku ja 29 küla.

; Alevikud: Häädemeeste, Võiste

; Külad: Arumetsa, Ikla, Jaagupi, Kabli, Krundiküla, Laadi, Leina, Lepaküla, Majaka, Massiaru, Mereküla, Metsaküla, Metsapoole, Nepste, Orajõe, Papisilla, Penu, Piirumi, Pulgoja, Rannametsa, Reiu, Sooküla, Soometsa, Tahkuranna, Treimani, Urissaare, Uuemaa, Uulu, Võidu

## Viited

## Välislingid

* Häädemeeste valla koduleht
Saarde vald

**Saarde vald** on vald Pärnumaa kaguosas.

Vald moodustati 2017. aastal senise Saarde valla ja Surju valla ühinemisel.

## Asustusjaotus
Vallas on üks linn (Kilingi-Nõmme), üks alevik (Tihemetsa) ja 36 küla.

Külad: Allikukivi, Ilvese, Jaamaküla, Jäärja, Kalda, Kalita, Kamali, Kanaküla, Kikepera, Kõveri, Kärsu, Laiksaare, Lanksaare, Leipste, Lodja, Lähkma, Marana, Marina, Metsaääre, Mustla, Oissaare, Pihke, Rabaküla, Reinse, Reinu, Ristiküla, Saarde, Saunametsa, Sigaste, Surju, Tali, Tuuliku, Tõlla, Veelikse, Viisireiu, Väljaküla

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
Calabariinae

***Calabariinae*** on boalaste alamsugukond, kuhu kuulub ainult perekond *Calabaria* Gray, 1858 – kalabariia.
Antsla vald

**Antsla vald** on vald Võru maakonnas.

Antsla vald moodustati 2017. aastal senise Antsla valla ja Urvaste valla ühinemisel.

2022. aasta seisuga on Antsla vallavanem Avo Kirsbaum.

## Asustus
Vallas on üks linn (Antsla), kaks alevikku ja 39 küla.

Alevikud: Kobela, Vana-Antsla

Külad: Anne, Antsu, Haabsaare, Jõepera, Kaika, Kassi, Kikkaoja, Kirikuküla, Koigu, Kollino, Kraavi, Kuldre, Kõlbi, Litsmetsa, Luhametsa, Lusti, Lustimõisa, Lümatu, Madise, Mähkli, Oe, Pihleni, Piisi, Rimmi, Roosiku, Ruhingu, Savilöövi, Soome, Säre, Taberlaane, Toku, Tsooru, Uhtjärve, Urvaste, Uue-Antsla, Vaabina, Viirapalu, Visela, Ähijärve

## Pilte

WMEE-exp2019-(199) Antsla vallavalitsuse hoone.jpg|Antsla vallavalitsuse hoone
WMEE-exp2019-(273) Kuldre kool.jpg|Kuldre Kool
WMEE-exp2019-(238) Kraavi.jpg|Kraavi kirik
Savilöövi tellisetehas 2.jpg|Savilöövi tellisetehas
Varajases valguses Antsla vallas.jpg|Suur Saarjärv
Tamme-lauri tamm õhtuvalguses.jpg|Tamme-Lauri tamm
WMEE-exp2019-(153) Tsooru mõisa ait.jpg|Tsooru mõisa ait
WMEE-exp2019-(245) Vaabina.jpg|Vaabina
WMEE-exp2019-(237) Vana-Antsla mõisa meierei.jpg|Vana-Antsla mõisa meierei


## Viited

## Välislingid
* Antsla valla koduleht
Anija vald

**Anija vald** on kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Harju maakonna idaosas.

Anija vald moodustati 2017. aastal senise Anija valla ja Aegviidu valla ühinemisel.

## Asustusjaotus
Vallas on 1 linn (Kehra), 1 alev (Aegviidu) ning 31 küla:
Aavere, Alavere, Anija, Arava, Härmakosu, Kaunissaare, Kehra, Kihmla, Kuusemäe, Lehtmetsa, Lilli, Linnakse, Looküla, Lükati, Mustjõe, Paasiku, Parila, Partsaare, Pikva, Pillapalu, Rasivere, Raudoja, Rooküla, Salumetsa, Salumäe, Soodla, Uuearu, Vetla, Vikipalu, Voose ja Ülejõe.

## Viited

## Välislingid

* Anija valla koduleht
Toila vald

**Toila vald** oli kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Ida-Viru maakonnas, mis moodustati 2017. aastal Kohtla-Nõmme alevi, senise Toila valla ja Kohtla valla ühinemisel ning kaotati 2025. aastal, kui vald liitus Jõhvi vallaga ja moodustus ühendomavalitsus Jõhvi vald.

Toila viimane vallavanem oli alates 2017. aastast Eve East.

## Ajalugu
Toila vald moodustati 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus Kohtla-Nõmme alevi, senise Toila valla ja Kohtla valla ühinemisel.

Algselt oli plaanis liituda ka Jõhvi vallaga. 2022. aastal alustasid Jõhvi ja Toila vald ühinemisläbirääkimisi eesmärgiga moodustada uus, Jõhvi vald. 18. detsembril 2024 kiitsid Jõhvi ja Toila vallavolikogud heaks kahe valla ühinemisotsuse. Ühinemine toimus 28. novembril 2025, peale kohalike omavalitsuste volikogude valimistulemuste väljakuulutamist.

## Asustus
Vallas oli üks alev (Kohtla-Nõmme), kaks alevikku ja 27 küla.

Alevikud: Toila, Voka.

Külad: Altküla, Amula, Järve, Kaasikaia, Kaasikvälja, Kabelimetsa, Kohtla, Kohtla-Uueküla, Konju, Kukruse, Martsa, Metsamägara, Mõisamaa, Ontika, Paate, Peeri, Päite, Pühajõe, Roodu, Saka, Servaääre, Täkumetsa, Uikala, Vaivina, Valaste, Vitsiku, Voka.

## Viited

## Välislingid

*Toila valla koduleht
Balassagyarmat

**Balassagyarmat** (varem *Balassa-Gyarmath*, slovaki *Balašske Ďarmoty*, saksa *Jahrmarkt*) on linn Ungaris Nógrádi komitaadis, Balassagyarmati kreisi halduskeskus.

Linna asub riigi põhjaosas, Slovakkia piiri lähedal Ipolyi jõe vasakkaldal.

Jõe paremkaldal asunud linna osa kuulub tänapäeval Slovakkiale ja kannab nime Slovenské Ďarmoty.

## Viited

## Välislingid

*Balassagyarmati koduleht
Užava alamjooksu looduspark

**Užava alamjooksu looduspark** on kaitseala Lätis Kuramaal Ventspilsi piirkonnas Užava ja Zirase vallas Uzava jõe kallastel, asudes suuremalt jaolt Užava poldril. Kaitseala (läti keeles *Užavas lejtece*) loodi 2004. aastal, kaitsmaks poldril peatuvaid rändlindusid ja sealset rukkirääkude asurkonda. Tegemist on Natura 2000 võrgustiku linnualaga.

Užava poldrit kasutavad ümbruskonna põllumehed, kuid selle infrastruktuurid enam ei toimi. Kaitseala pindala on 1434 ha. 87,2% looduspargist võtab enda alla põllumajanduslik maa. Metsade all on 10,4% looduspargist, veekogusid on 21,6 hektarit. Seakset põllumajanduslikku maad kasutavad valdavalt veisekasvatajad, elanikke looduspargis ei ole.

Levinumad taimed looduspargis on harilik kerahein, põldtimut, suur kastehein, harilik orashein, mets-harakputk, aas-rebasesaba, aaskaerand, luht-kastevars, ojamõõl, harilik lubikas ja kuldtulikas, metsades ka harilik paakspuu, harilik angervaks, seaohakas, sookastik, harilik vaarikas, harilik toomingas, õrn lemmmalts, väikeseõiene lemmmalts, harilik vereurmarohi, kõrvenõges, harilik vesikanep, roomav madar ning harilik humal, veekogudel sale tarn, põistarn, päideroog, pilliroog, laialeheline hundinui, harilik jõgiputk, kollane võhumõõk, tara-seatapp, jäneskastik, kollane vesikupp, suur parthein, harilik kalmus, kraavtarn, väike lemmel ja ristlemmel teede ääres punane aruhein, valge madar, aasnurmikas, ohtetu luste, mets-harakputk ja maapirn. Levinumad puud on sanglepp, hall lepp, arukask, sookask, raagremmelgas, tuhkur paju, mustjas paju, raudremmelgas ja vitspaju. Haruldasematest taimedest kasvavad seal murulauk, väike ristik, sammaldest lamelehik, harilik hännik ja õrn hännik.

Kevaditi peatuvad poldril umbkaudu kahe nädala vältel rändlinnud, tegemist on ühe suurema lindude peatuspaigaga Lätis. Sealsed madalad alad on kevaditi sagedasti üle ujutatud. Rändeperioodil peatuvad seal laululuik, sinikael-part, kiivitaja, viupart, piilpart, kühmnokk-luik, väikeluik, hallhani, rabahani, valgepõsk-lagle, Kanada lagle, kalakajakas ja naerukajakas. Kaitsealal pesitsevad põldlõoke, kiivitaja, talvike, metsvint, salu-lehelind, põldvutt, soo-loorkull, väike-konnakotkas, sookurg, valge-toonekurg, kuldnokk, hallvares, levinuim pesitseja on seal aga kiivitaja.

Imetajatest elavad kaitsealal põder, metskits, punahirv, metssiga, kährik, saarmas, rebane, tuhkur, siil, mutt, valgejänes, kobras, rändrott, orav ja mügri. Kaladest elavad Užava jões lõhe, meriforell, haug, särg, turb, lepamaim, rünt, vimb, luukarits, ahven ja ogalik.

## Viited

## Välislingid

*Kaitsealast Läti looduskaitseameti kodulehel (*läti keeles*)
Nehoiu

**Nehoiu** on linn Rumeenias Buzău maakonnas. Asub Buzău jõe orus ajaloolises Munteenia piirkonnas.

Linna haldusalasse kuulub 9 küla: Bâsca Rozilei, Chirlești, Curmătura, Lunca Priporului, Mlăjet, Nehoiașu, Păltineni, Stănila ja Vinețișu.

Nehoiut on kirjalikult mainitud 1549. aastal. 1989 sai linnaõigused.

Linna peamine tööstusharu on metsa- ja puidutööstus.

## Viited
Oetz

**Oetz** (Ötz) on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 812 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 29,2 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2361 inimest. Vald paikneb 11,7 km Imstist kagus Ötztaler Ache alamjooksul Ötztali orus Acherkogeli mäe (3008 m) jalamil.

## Ajalugu

Oetzi piirkonda hakati asustama umbes 2000 aastat tagasi. Küla on kirjalikult esmamainitud nimega *(Ez)* 1266. aastal. Kihelkonnakirik ehitati hilisgooti stiilis, laiendused aastal 1667. Baroki stiilis interjöörimuudatuste tegemine lõpetati 1744. aastal. Kirikus on krüpt, püha Miikaeli maaliga altar (1683), nikerdused ja kujud.

## Turism

Ötz on kahehooajaline turismisihtkoht ligikaudu 350 000 ööbimisega ja on populaarne kärestikusõidu- ja turismipaik. Linnas on kohalik pärandimuuseum ja kunstigalerii Turmmuseum Ötz (ametlikult *Galerie zum alten Ötztal*). Lähedalolevad vaatamisväärsused on Piburgi järv, Auer Klamm (kuristik), Stuibenfall (juga) ja Tumpenbachi (oja) juga.

## Koostööpartnerid
Ötz teeb koostööd järgmiste omavalitsustega:
* Hargesheim, Rheinland-Pfalz, Saksamaa

## Viited

## Välislingid
* Oetz
* Ötztal
* www.oetz.tirol.gv.at
Roppen

**Roppen** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 724 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 30,86 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1776 inimest. Vald paikneb 5 km Imstist kagus Pitze ja Ötztaler Ache suuete vahel. 

Küla on kirjalikult esmamainitud 1260. aastal nimega Roupen, kuid asustus algas juba 3000 aastat tagasi.

## Viited

## Välislingid

* www.roppen.tirol.gv.at
Tajuprobleem

**Tajuprobleem** on üks põhilisi tajufilosoofia lähtekohti.  Kui on olemas illusioonid ja hallutsinatsioonid, kuidas siis saab taju anda otsese ja vahetu ligipääsu reaalsusele? Seda filosoofilist küsimust käsitletakse näiteks epistemoloogias ja empirismis.

Probleem esineb vastavalt illusiooniargumendina ja hallutsinatsiooniargumendina. Vastavalt neile argumentidele tähendab illusioonide ja hallutsinatsioonide võimalikkus seda, et taju ei saa olla objektiivsete esemete vahetu teadvustamine.

## Eeldused
Tajuprobleemist rääkides saab toetuda neljale põhilisele eeldusele:
# Sõltumatus subjektist: kui subjekt tajub meeleliselt objekti või objekte, tajub ta vaid harilikke, subjekti mõistuse poolt moonutamata objekte.
# Sõltuvus objektist: kui subjekt tajub meeleliselt objekti, määrab tajutava objekti olemus osaliselt tajukogemuse olemuse.
# Hallutsinatsiooni võimalikkus: on võimalik, et subjektil on kogemus, mis on eristamatu mingi teatud objekti tõelise tajumise kogemusest, samas kui seda objekti ei ole.
# Subjektiivne eristamatus: Kui kaks teadvuslikku kogemust ei ole subjekti jaoks teineteisest eristatavad, on need kogemused psühholoogiliselt sama spetsiifilist laadi.

## Illusiooniargument

Teatud juhtudel on võimalik olla teadlik, et meeleliselt tajutakse harilikku, subjekti poolt moonutamata objekti. Selline teadlikkus võib tekkida tõelise tajumise kogemusest, mille käigus objekti tajutakse sellisena, nagu ta on. Samasugune teadlikkus võib aga tekkida ka illusoorsest kogemusest.

Illusoorne tajukogemus on olukord, mille käigus tõelist objekti meeleliselt tajutakse, aga see objekt näib meeleliselt teistsugune, kui ta tegelikult on. Näiteks võib illusoorseks tajukogemuseks pidada seda, kui me näeme valget seina kollases valguses ja see näib meile kollasena. Seejuures ei ole oluline, kas subjekt illusoorset tajukogemust ka tõeliseks peab, või mitte.

Illusiooniargument oma radikaalsel kujul üritab näidata, et subjekti jaoks ei ole kunagi võimalik harilikest objektidest tajuliselt teadlik olla. Seda väidet tõendav argumentatsioon on järgmine:
* Illusoorse tajukogemuse korral ei ole subjekt teadlik harilikust objektist.
* Illusoorne tajukogemus on tõelisest tajukogemusest eristamatu.
* Seega ei ole subjektil kunagi võimalik harilikest objektidest tajuliselt teadlik olla.

## Hallutsinatsiooniargument

Hallutsinatsioon on tajukogemus, mis on eristamatu mingi teatud objekti tõelise tajumise kogemusest, samas kui seda objekti ei ole. Nagu illusioonidegi puhul, ei ole seejuures oluline, kas subjekt usub, et tegemist on tõelise meelelise kogemusega, või mitte. Hallutsinatsioon ei pruugi tingimata olla ka samasugune sellega, mida kogevad vaimuhaiged, narkomaanid või alkohoolikud. Piisab sellest, et meeleliselt tajutakse sündmust, mis saaks ka tegelikult toimuda – vastasel korral ei oleks kogemus tegelikust meelelisest kogemusest eristamatu.

Kui eeldada, et hallutsinatsioonid on olemas, siis ei saa taju ja tajuelamuse olemus sõltuda tajutavatest objektidest, nii nagu seda tavaliselt käsitatakse.

## Vaata ka
* hallutsinatsioon
* illusioon
* kogemus
* reaalsus
* taju

## Viited
Loimurite loend

**Loimurite loend** loetleb loimureid.

Selles nimekirjas on loimurite liigid ja teised taksonid. Muud zooloogia mõisted on loetletud loendites zooloogia mõisteid ja anatoomia mõisteid. Kogu bioloogias käibel olevad mõisted on loetletud loendis "Bioloogia mõisteid". 

Kui taksonil on eestikeelne nimetus, siis see on paigutatud loendisse vastavalt oma kohale tähestikus. Taksoninimetuse järel on sulgudes ladinakeelne nimetus kursiivis. Edasi tulevad lühiandmed sugukondliku kuuluvuse (sgk) ja levila kohta, samuti leviku kohta Eestis:
**Eestis tavaline* – kogu Eestis tavaline või sage
**Eestis kohati* – Eestis kohati tavaline, kohati puudub või haruldane 
**Eestis haruldane* – Eestis haruldane või väga vähestes kohtades levinud
* – välja surnud

__NOTOC__

## O
**[[Oreella]]*, perekond, sgk *[[Oreellidae]]*
**[[Oreellidae]]*, sugukond
Sankt Leonhard im Pitztal

**Sankt Leonhard im Pitztal** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 1366 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 223,4 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1393 inimest. Vald paikneb 20 km Imstist lõunas Pitze jõe ülemjooksul. Küla pikkus on umbes 25 km. See on üks suurimaid omavalitsusi Tiroolis.

Kliima on mäekülgede tõttu karm. Piirkond avastati 1300. aasta paiku ja selle peamine sissetulekuallikas on turism.

## Viited

## Välislingid

* www.st-leonhard.tirol.gv.at
Sautens

**Sautens** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 812 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 11,61 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1595 inimest. Vald paikneb 9 km Imstist kagus Ötztaler Ache alamjooksul. Küla asub päikese käes, kuid on tuule eest kaitstud, mis teeb kliima eriti pehmeks. Peamine sissetulekuallikas on põllumajandus. Puuviljad on eriti olulised, kuna suurt osa saagist kasutatakse napsi tegemiseks.

Küla nimi paistab pärinevat Rooma aegadest. Sautens oli kunagi Oetziga seotud, kuid sai 1836. aastal omaette vallaks. Hiljuti on külas kasvanud turism.


Sautens.JPG
Sautens Neue Pfarrkirche 6117.jpg|Sautens Neue Pfarrkirche


## Viited

## Välislingid

* www.sautens.tirol.gv.at
Rietz

**Rietz** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 685 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 19,57 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2208 inimest. Vald paikneb 23 km Imstist idas ja 4 km Telfsist läänes Inni lõunakaldal. Eripäraks on, et küla ei saa Stubai Alpide kõrguse tõttu talvel päikest. Küla on kirjalikult mainitud aastal 1264 ja on kogukond 1325. aastast. Peamine sissetulekuallikas on turism.

## Viited

## Välislingid

* www.rietz.at
Tyrone Power

**Tyrone Edmund Power III** (5. mai 1914 Cincinnati, Ohio – 15. november 1958 Madrid) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*Tyrone Poweri koduleht
*
Silz (Tirool)

**Silz** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 654 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 65,67 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2520 inimest. Vald paikneb 15 km Imstist idas ja 11 km Telfsist läänes. Vallas asub suusakuurort Kühtai. Taliturismi kõrval on Silzile tähtsaks sissetulekuallikaks ka suveturism, eriti kärestikusõit Inni jõel.

## Viited

## Välislingid

* www.silz.tirol.gv.at
Rahvusvaheline Sulgpalliföderatsioon

**Rahvusvaheline Sulgpalliföderatsioon** (inglise keeles *Badminton World Federation*, lühendatult BWF) on rahvusvaheline spordialaliit, mis korraldab sulgpalliga seotut kogu maailmas.

Föderatsioon asutati 1934 Londonis nimega International Badminton Federation (lühendatult IBF).

Föderatsioonil on tänapäeval 201 liiget: sh 175 rahvuslikku organisatsiooni (sh Eesti Sulgpalliliit).

## Välislingid
*https://bwfbadminton.com/
*https://corporate.bwfbadminton.com/
Konstantin Sirotkin

**Konstantin Sirotkin** (6. märts 1890 Tallinn – 24. märts 1980) oli Eesti tuletõrjuja.

On maetud Tallinna Rahumäe kalmustule.
August Kahn

**August-Johannes Kahn** (31. märts 1897 Väinjärve vald, Järvamaa – 9. mai 1942 Ussollagi vangilaager, Permi oblast) oli Eesti politseinik.
Essu vald

**Essu vald** (saksa keeles *Jess*) oli vald Virumaal Haljala kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893.

## Viited

## Välislingid
*
Ervita vald

**Ervita vald** (saksa keeles *Erwita*) oli vald Järvamaal Koeru kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Väinjärve vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Hageri-Mäeküla vald

**Hageri-Mäeküla vald** (saksa keeles *Pastorat Haggers-Mähküll*) oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1867 ja siis eraldus Mäeküla vald eraldi vallaks.

## Viited

## Välislingid
*
Mäeküla vald

**Mäeküla vald** (saksa keeles *Mähküll*) oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1889 ja siis liideti see vald arvatavasti Sutlema-Lümandu vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Hagudi vald

**Hagudi vald** (saksa keeles *Haggud*) oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Rapla vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Haljava vald

**Haljava vald** (saksa keeles *Hallinap*) oli vald Harjumaal Harju-Jaani kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti see vald Anija vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Iigaste vald

**Iigaste vald** (saksa keeles *Igast*) oli vald Tartumaal Sangaste kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Karula vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Ilmatsalu vald

**Ilmatsalu vald** (saksa keeles *Ilmazahl*) oli vald Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Vorbuse vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Idavere vald

**Idavere vald** (saksa keeles *Itfer*) oli vald Virumaal Haljala kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893.

## Viited

## Välislingid
*
Jõe vald

**Jõe vald** (saksa keeles *Jaegel*) oli vald Tartumaal Maarja-Magdaleena kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Pala vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Jõepere vald

**Jõepere vald** (saksa keeles *Joemper*) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Saksi vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Jööri vald

**Jööri vald** (saksa keeles *Jöör*) oli vald Saaremaal Valjala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kogula vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Kaagvere vald

**Kaagvere vald** (saksa keeles *Kawershof*) oli vald Tartumaal Võnnu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1896 ja siis liideti see vald Mäksa vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Karala vald

**Karala vald** (saksa keeles *Karral*) oli vald Saaremaal Kihelkonna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Lümanda vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Kasti vald

**Kasti vald** (saksa keeles *Kasty*) oli vald Läänemaal Märjamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Haimre vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Kasti vald (Püha kihelkond)

**Kasti vald** (saksa keeles *Kasty*) oli vald Saaremaal Püha kihelkonnas. Vald eksisteeris 1874–1891 ja siis liideti see vald Pihtla vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Kautjala vald

**Kautjala vald** (saksa keeles *Kautel*) oli vald Harjumaal Jüri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Rae vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Kalli vald

**Kalli vald** (saksa keeles *Kallie*) oli vald Pärnumaal Mihkli kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899 ja siis liideti see vald Koonga vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Kergu-Kõnnu vald

**Kergu-Kõnnu vald** (saksa keeles *Kerkau-Könno*) oli vald Pärnumaal Pärnu-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kaisma vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Michael Richards

**Michael Richards** (õieti **Michael Anthony Richards**; sündinud 24. juulil 1949 Culver Citys California osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.

Ta on eelkõige tuntud Cosmo Kramerina populaarses telesarjas "Seinfeld" (1989–1998), mille eest ta pälvis mitu Emmy auhinda.

Lisaks on ta mänginud sellistes tuntud filmides nagu "UHF", "Problem Child", "Airheads", "Unstrung Heroes" ja "Trial and Error". 

## Välislingid
*
Lõilasmäe järv

**Lõilasmäe järv** (ka **Lõilaskme järv**, **Lõilasmaa järv**, **Lillasmäe järv**) on järv Harju maakonnas Raasiku vallas.

Järv asub Peningi rabas.

## Välislingid
*Lõilasmäe järv kalapeedias
Nihe (filosoofia)

**Nihe** filosoofias on mõiste tähenduse (tähendusnihe) või teadvuse hoiaku muutumine. 

Gilles Deleuze'i filosoofias tähendab *nihe* erinevuse mõiste nihutamist keskseks tuummõistete hulgas. Mõistet *nihe* kasutas Deleuze doktoritöös "Erinevus ja kordus" ("Différence et répétition", 1968). Tänapäeva mõtlemises toimub erinevuse lakkamatu nihkumine, elus kordub kõik erinevalt.

## Viited
Bohuslav Chňoupek

**Bohuslav Chňoupek** (10. august 1925 Petržalka (tänapäeval Bratislava osa) – 28. mai 2004 Praha) oli Tšehhoslovakkia riigitegelane ja ajakirjanik.

Bohuslav Chňoupek oli pärit riigiteenistuja perekonnast. 1945. aastal astus ta Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse. 1946–1950 õppis ta Bratislavas Majandusteaduste Kõrgkoolis. Alates 1948. aastast oli ta ajakirja Borba toimetaja, 1950–1958 Bratislavas ilmunud ajalehe Smena toimetaja. 1958–1960 töötas ja ajalehe korrespondendina Prešovis. 1960–1965 oli ta korrespondent Nõukogude Liidus. 1965–1967 töötas Chňoupek Bratislavas ilmunud ajakirja Predvoj peatoimetajana. 1966–1969 oli ta Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee liikmekandidaat, 1969. aastal sai Keskkomitee liikmeks. 1969 oli ta Tšehhoslovakkia kultuuriministri asetäitja. 1968. aasta augustis tervitas ta Nõukogude invasiooni Tšehhoslovakkiasse ja Praha kevade mahasurumist. 1969–1970 oli ta Tšehhoslovakkia Raadio direktor. 1970–1971 oli ta Tšehhoslovakkia suursaadik Nõukogude Liidus.

9. detsembrist 1971 kuni 12. oktoobrini 1988 oli Bohuslav Chňoupek Tšehhoslovakkia välisminister.

Pärast Sametrevolutsiooni 1989. aasta novembris oli ta võimu kuritarvitamises süüdistatuna kriminaaluurimise all ja viibis pool aastat eeluurimisvangistuses.

## Viited
Madalena Iglésias

**Madalena Lucília Iglésias do Vale de Oliveira Portugal**, tuntud kui **Madalena Iglésias** (24. oktoober 1939 Lissabon – 16. jaanuar 2018 Barcelona) oli portugali laulja ja näitleja.

Iglésias esindas lauluga "Ele e ela" Portugali 1966. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Luxembourgis. Laul sai 6 punktiga 13. koha.

## Välislingid
*
Stams

**Stams** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 672 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 33,56 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1403 inimest. Vald on peamiselt tuntud 1273. aastal krahv Meinhard II ja tema naise asutatud Stamsi tsistertslaste kloostri (*Stift Stams*) poolest.

Stams paikneb Inni jõe lõunakaldal umbes 18,5 km Imstist idas, 7 km Telfsist läänes ja 46 km liidumaa pealinnast Innsbruckist läänes. Stamsi külas on 1300 elanikku. Küla osad on Thannrain, Windfang, Staudach, Haslach, Maehmoos ja Hauland.

## Ajalugu

Arheoloogilised leiud näitavad kiriku olemasolu juba 700. aasta paiku. Kohta *Stammes* Baieri hertsogkonnas on esmamainitud 1063. aasta ürikus, kui sellest sai Tirooli krahvide valdus.

Meinhardiinist Görzi krahv Meinhard II, Tirooli valitseja aastast 1271, rajas koos oma naise, Hohenstaufenist Saksamaa kuninga Konrad IV lese Baieri Elisabethiga omandilise kloostri. Esimesed tsistertslastest mungad tulid Švaabimaalt Kaisheimist, mis ise oli Morimondi kloostri filiaal; nad läänistasid lisamõisu Silzis, Meranos ja Malsis ning arenesid peagi piirkonna vaimulikuks keskuseks. Sellest sai matmispaik mitte ainult krahv Meinhardile ja tema naisele, vaid ka tema pojale, hertsog Heinrichile, Habsburgist Austria hertsogile Friedrich IV-le ja tema naisele Braunschweigi Annale, nende pojale Austria ertshertsogile Sigismundile ja selle naisele Eleonorele, samuti keiser Maximilian I teisele naisele Bianca Maria Sforzale.

16. sajandil lagundasid Reformatsioon ja Saksa talurahvasõda mungakogukonna. 1552. aasta mässus keiser Karl V vastu rööviti territooriumi Saksimaa kuurvürsti Moritza vägede poolt; isegi Moritza venna Severini haud purustati. Klooster ehitati suuresti selle tänapäevasel barokkstiilis kujul ümber 17. sajandi algusest alates, sealhulgas Wessobrunneri koolkonnast Franz Xaver Feuchtmayeri stukk.

Stamsi klooster kaotati ajutiselt 1807. aastal Baieri kuninga Maximilian I Josephi käsul, kes oli Tirooli maad saanud 1805. aasta Pressburgi rahuga, kuid taastati, kui Stams tagastati 1816. aastal Austria keisririigile. Taaskaotatuna Natsi-Saksamaa võimude poolt pärast Austria anšlussi 1938. aastal, taasasustati see pärast Teise maailmasõja lõppu tsistertslastest munkade poolt, kes rajasid mitu haridusasutust, sealhulgas *Skigymnasium Stams* (Stamsi suusakool), *Kirchliche Pädagogische Hochschule – Edith Stein* pedagoogikakool, ja *Meinhardinum* gümnaasium. Kloostrikirik ülendati paavst Johannes Paulus II poolt 1984. aastal tasemele *[[Basilica minor]]*.


Pilt:Stift Stams 4.JPG|Stamsi klooster
Pilt:Stift-Stams-church-inside.jpg|Stamsi kloostri interjöör
Pilt:Kloster stams 2010 014.jpg|Stamsi kloostri interjöör
Pilt:Stams Pfarrkirche 6359.jpg|Stamsi kirik


## Sõpruslinnad

* Kaisheim, Saksamaa, aastast 1978

## Viited

## Välislingid

* www.stiftstams.at
* www.pfarrestams.at
* www.stams.co.at
4-beat

***4-beat*** (tuntud ka kui *happycore* või *happy hardcore*) on 1993. aastal Suurbritannias tekkinud muusikastiil. Sellele on iseloomulik, et trummipartii sisaldab kiireid *[[breakbeat]]*i luupe.

Teost esitatakse kiirusel 150–170 lööki minutis (BPM).
12-taktiline bluus

**12-taktiline bluus** on üks bluusi populaarsemaid vorme, mida iseloomustab ühesugune ja korduv akordide järgnevus 12 takti jooksul.
Tarrenz

**Tarrenz** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 836 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 74,64 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2712 inimest. Vald paikneb 3,6 km Imstist põhjas Gurglbachi alamjooksul. Küla on põllumajanduslik kogukond rõhuga lambakasvatusel ja pendelelanikel. Viimastel aastatel on Tarrenz suutnud oma majandust kasvatada ja ka küla pilti kaunistada.


Pilt:Tarrenz, katholische Pfarrkirche heilige Ulrich Dm167 foto2 2014-07-24 12.23.jpg|kirik: katholische Pfarrkirche heilige Ulrich
Pilt:Tarrenz, straatzicht foto9 2012-08-14 17.26.jpg|tänavavaade Tarrenzis
Pilt:Tarrenz, straatzicht foto4 200114-07-24 12.14.jpg|tänavavaade Tarrenzis
Pilt:Tussen Tarrenz en Imst, panorama foto1 2012-08-14 16.53.jpg|panoraam Tarrenzi ja Imsti vahelt
Pilt:Tussen Tarrenz en Strad, panorama foto2 2012-08-14 17.34.jpg|panoraam Tarrenzi ja Stradi vahelt
Pilt:Tarrenz vanaf Mieminger Strasse.jpg|Dorfzentrum von Tarrenz


## Viited

## Välislingid

* www.tarrenz.at
Sofia Goggia

**Sofia Anna Vittoria Goggia** (sündinud 15. novembril 1992 Bergamos) on Itaalia mäesuusataja, olümpiavõitja (2018).

Oma esimestel maailmameistrivõistlustel osales ta 2013. aastal Schladmingis, kus parimaks kohaks jäi ülisuurslaalomis saadud neljas koht.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Sankt Moritzis võitis ta suurslaalomis pronksmedali.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis tuli ta olümpiavõitjaks kiirlaskumises.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Åres võitis ta ülisuurslaalomis hõbemedali, kaotades võitjale Mikaela Shiffrinile kõigest kahe sajandikuga.

Esimest korda jõudis ta maailma karikasarjas poodiumile 26. novembril 2016 USA-s Killingtonis, kui sai suurslaalomis kolmanda koha. Esimese võidu maailma karikasarjas saavutas ta 4. märtsil 2017 Lõuna-Koreas Jeongseonis, kus võitis kiirlaskumise.

Hooajal 2016–2017 saavutas ta maailma karikasarja üldarvestuses kolmanda koha.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2018  Pyeongchangis
**  **olümpiavõitja** kiirlaskumises

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2017  Sankt Moritzis
**  pronksmedal suurslaalomis
* 2019  Åres
**  hõbemedal ülisuurslaalomis

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas
* Üldkarikas
** 3. koht: 2017
* Kiirlaskumise karikas
** **1. koht**: **2018**
** 2. koht: 2017
* Suurslaalomi karikas
** 3. koht: 2017

Sofia Goggia on osalenud () 94 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 25 korral, neist kuus etappi on ta võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

* Sofia Goggia FIS-i kodulehel
* Sofia Goggia Ski-db.com kodulehel
Hardcore

Terminil **hardcore**, **hard core** või **hard-core** on mitmeid tähendusi:

## Muusikas
* Hardcore (elektroonilise muusika žanr)
** Happy hardcore
* Hardcore emo
* Hardcore punk

* Hardcore dancing, moshimise vorm
* ...
Wenns

**Wenns** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 962 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 29,6 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1983 inimest. Vald paikneb 7,3 km Imstist lõunas Pitze jõel ja muutus Pitztali oru peamiseks paigaks. Peamiseks sissetulekuallikaks on turism, eriti suusatamine, kuid kogukonnal pole oma ala. Wennsis on vanim talumaja (700 aastat) Tiroolis.

## Viited

## Välislingid

* www.riskommunal.net/wenns
Umhausen

**Umhausen** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 1031 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 137,4 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 3174 inimest. Vald paikneb 17 km Imstist kagus Ötztaler Ache ääres Ötztalis.

## Asustus
Vallas on kuus küla:

* Umhausen
* Tumpen
* Köfels
* Farst
* Niederthai
* Östen

## Pinnamood
Umhausen asub Stubai Alpide ja Ötztali Alpide ristumiskohas. Madalaim punkt on Tumpenis (920 m), valla kõrgeim tipp on Strahlkogel (3288 m). Selle nimi tuleb suurepärasest, valgest, valgust peegeldavast kvartsikihist, mis väidetavalt põhjustab mägede "kiirgamist" (*strahlen*). Selle kuju on hästi proportsionaalne, järsk ja terav püramiid. Strahlkogeli vallutamine on raske ja seetõttu on seda harva külastatud, erinevalt naabruses olevast 3287 m kõrgusest Breiter Grieskogelist.

## Majandus

Umhausen oli kunagi linakasvatamise keskus.

Tänapäeval on peamiseks sissetulekuallikaks turism. Kogukonna piirkonnas asub Tirooli kõrgeim juga, mille kõrgus on 150 meetrit.

## Maalihe

Köfelsi maalihe oli hiiglaslik maalihe, mis toimus Ötzi orus ligikaudu 9800 ±100 aastat tagasi vastavalt sündmuses maetud puude radiosüsinikumeetodiga leitud dateeringule. See hõlmas 3,2 km³ kivide ja muda 2,5 km horisontaalse paigutuse ja 800 m vertikaalse paigutuse piki Ötzi oru põhja, tehes sellest suuruselt kolmanda tuntud rusuvoolu.

Briti raketiinsener Alan Bond sidus selle geoloogilise sündmuse sumerite astronoomiliste vaatlustega ja püstitas hüpoteesi, et asteroidi mõju on selle põhjuseks.

## Hedwig von Trapp

Hedwig von Trapp, Trappi perekonna liige, elas ja töötas pärast perekoori lõpetamist Farstis, Umhauseni kohal. See töökoht, mis asub 1470 meetri kõrgusel merepinnast, oli ette nähtud astmahaige Hedwig von Trappi vaevuste leevendamiseks. Hedwig von Trapp oli tuntud filmist ja muusikalist "Helisev muusika", mis kujutas Trappi perekonna tegemisi. Hedwig von Trapp oli aluseks Brigitta tegelaskujule. Kool, kus Hedwig von Trapp töötas, on ikka veel oma algsel kujul.


Umhausen - Blick auf den Farster Kopf (1992 m) mit der Ortschaft Farst.jpg|Farst, Hedwig von Trapp töötas seal õpetajana 1960. aastatel
Hedwig trapp.jpg|Hedwig von Trapp


## Viited

## Välislingid

* www.umhausen.com
Kiikla vald

**Kiikla vald** (saksa keeles *Kie(c)kel*) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Mäetaguse vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Kiiu-Loo-Kuusalu vald

**Kiiu-Loo-Kuusalu vald** (saksa keeles *Kyda-Neuenhoff-Pastorat Kusal*) oli vald Harjumaal Kuusalu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891.

## Vaata ka
*Kiiu vald

## Viited

## Välislingid
*
Kiuma vald

**Kiuma vald** (saksa keeles *Kioma*) oli vald Võrumaal Põlva kihelkonnas ja Võru maakonnas. Vald eksisteeris 1866–1939.

1939. aasta vallareformiga moodustati Kõlleste, Karilatsi, Kiuma ja Valgjärve vallast, Kõlleste vald.

## Viited

## Välislingid
*
Kloodi vald

**Kloodi vald** (saksa keeles *Peuth*) oli vald Virumaal Rakvere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Rakvere vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Kodila vald

**Kodila vald** (saksa keeles *Koddil*) oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Rapla vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Tapolca

**Tapolca** on linn Ungaris Veszprémi komitaadis, Tapolca kreisi keskus. Asub Balatoni põhjakalda lähedal.

Pärast Teist maailmasõda hakati linna ümbruses kaevandama boksiiti ja muid maavarasid ning linnast kujunes tööstuskeskus.

Tapolcas asub Ungari pikkuselt neljas koobastik.

Linna läbib Balatonszentgyörgy–Tapolca–Ukki raudteeliin.

## Viited

## Välislingid

* Tapolca koduleht
Akendussüsteem

**Akendussüsteem** on süsteem arvuti graafikakuvari ressursside ühiskasutuseks mitme rakenduse vahel. Iga rakenduse jaoks eraldi akna kasutamine võimaldab suhelda kõigi rakendustega, ilma et neid oleks vaja iga kord uuesti käivitada. X Window System on UNIXi platvormil töötav iseseisev akendussüsteem, MS Windowsi ja Mac OSi opsüsteemidele on akendussüsteemid sisse ehitatud.
Koigu vald

**Koigu vald** (saksa keeles *Koik*) oli vald Võrumaal Urvaste kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Urvaste vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Koikküla vald

**Koikküla vald** (saksa keeles *Adsel-Koiküll*) oli vald Võrumaal Hargla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Laanemetsa vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Kolu-Pala vald

**Kolu-Pala vald** (saksa keeles *Heinrichshof-Pallal*) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Vald eksisteeris arvatavasti 1866–1874 ja siis eraldusid nad omaette valdadeks: Kolu vallaks ja Pala vallaks.

## Viited

## Välislingid
*
Konuvere vald

**Konuvere vald** (saksa keeles *Konofer*) oli vald Läänemaal Vigala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Märjamaa vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Koordi vald

**Koordi vald** (saksa keeles *Kirrisaar*) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Esna vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Korjodi vald

**Korjodi vald** (saksa keeles *Korjoth*) oli vald Virumaal Rakvere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1876 ja siis liideti see vald arvatavasti Arkna vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Kaarli vald (Rakvere kihelkond)

**Kaarli vald** (saksa keeles *Alt-Sommerhusen* või *Sommerhusen*) oli vald Virumaal Rakvere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891.

## Viited

## Välislingid
*
Kostivere vald

**Kostivere vald** (saksa keeles *Kostifer*) oli vald Harjumaal Jõelähtme kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Jõelähtme vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Kotlandi vald

**Kotlandi vald** (saksa keeles *Gotland*) oli vald Saaremaal Kihelkonna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Lümanda vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Kriimani vald

**Kriimani vald** (saksa keeles *Brinkenhof*) oli vald Tartumaal Võnnu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Haaslava vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Kukruse-Peeri vald

**Kukruse-Peeri vald** (saksa keeles *Kuckers-Perifer*) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1883 ja siis eraldusid nad omaette valdadeks: Kukruse vallaks ja Peeri vallaks.

## Viited

## Välislingid
*
Park Avenue

**Park Avenue** on lai avenüü Ameerika Ühendriikides New Yorgis. Broadway järel on see laiuselt teine tee Manhattani linnaosas, mille kahe suuna vahele lisandub alates 97th Streetilt kõrgendatud raudtee, mis lähtub Grand Central Terminalist ja kulgeb maismaal Bronxi linnaosas kahte harusse.

Liiklus sellel kulgeb Manhattani saarele kohaselt edela-kirdesuunaliselt. Enamik tee pikkusest kulgeb paralleelselt Madison Avenuega läänes ja Lexington Avenuega idas.

Park Avenue kogu pikkust nimetati varem neljandaks puiesteeks, mis endiselt eksisteerib Bowery ja 14. tänava vahelises osas. 14. ja 17. tänava vahelist osa nimetatakse Union Square East ning 17. ja 32. tänava vahepealne osa kannab nime Park Avenue South.

Park Avenue ääres asuv kinnisvara on üks maailma kallimaid.

## Vaata ka
*432 Park Avenue
*MetLife Building
*Scandinavia House (58 Park Avenue)
Russitsism

**Russitsism** ehk **russism** on keeleline venepärasus – vene keelest pärit sõna või muu keelend, tarind või muu keeleelement või -nähtus, mida kasutatakse mõnes muus keeles.

## Vaata ka
*Vene laenud eesti keeles

## Viited
Karate maailmameistrivõistlused

**Karate maailmameistrivõistlused** on maailmameistrivõistlused karates, mida korraldab Rahvusvaheline  Karate Föderatsioon.

Esimesed võistlused toimusid 1970 Tokios. Alates 1980 toimuvad võistlused iga kahe aasta tagant.

## Vaata ka
*Karate Euroopa meistrivõistlused
*Karate Eesti meistrivõistlused
Maadluse maailmameistrivõistlused

**Maadluse maailmameistrivõistlused** on maailmameistrivõistlused maadluses, mida korraldab Rahvusvaheline Maadlusliit (FILA). Võistlused toimuvad igal aastal, välja arvatud olümpiamängude aastal. Võistlused toimuvad Kreeka-Rooma maadluses ja vabamaadluses.

Esimesed võistlused toimusid 1904 Viinis. On küsitav, kas enne Teist maailmasõda toimunud võistlusi saab lugeda maailmameistrivõistlusteks, sest enamik võistlejaid oli pärit korraldajamaalt.

Aastast 1987 toimuvad ka naiste maadluse maailmameistrivõistlused.

## Vaata ka
*Maadluse Euroopa meistrivõistlused
*Maadluse Eesti meistrivõistlused
Maanteesõidu maailmameistrivõistlused

**Maanteesõidu maailmameistrivõistlused** (inglise keeles *UCI Road World Championships*) on maailmameistrivõistlused maanteesõidus, mida korraldab Rahvusvaheline Jalgrattasõidu Liit (UCI). Võistlused toimuvad igal aastal.

Esimesed võistlused toimusid 1921.

## Vaata ka
*Maanteesõidu Euroopa meistrivõistlused
*Maanteesõidu Eesti meistrivõistlused
Elimar Schubbe

**Elimar Schubbe** (7. aprill 1934 Tallinn – 9. veebruar 2025 Bonn) oli saksa ajakirjanik.

Alates 1939. aastast elas Saksamaal.

Oli aktiivne Eesti–Saksa suhete arendamisel.

## Tunnustus
*2014 EELK koostöömedal

## Viited
Jänes šampust ei joo

**Jänes šampust ei joo** on kujundlik ütlus, mida kasutatakse inimeste motiveerimiseks, et ergutada neid tegema mõnd pealtnäha riskantset sammu või ennast pingutama. Levinud on ka selle teisend **kes ei riski, see šampust ei joo**.

## Tähendus
* Jänesele omistatakse rahvatraditsioonis argust;
* šampust juuakse tavaliselt mingil pidulikul puhul, näiteks võidu tähistamiseks. Ka motosportlased pritsivad autasustamisel šampust (vahuveini).
Seega on ütluse tähendus 'kes riske ei võta, see ka midagi ei saavuta'.
Dabas

**Dabas** on linn Ungaris Pesti komitaadis, Dabasi kreisi keskus. Asub Budapestist 25 km kagu pool.

Linna läbib Budapesti–Lajosmizse–Kecskeméti raudtee.

Linnas on katoliku kirik ja reformeeritud kirik.

## Viited

## Välislingid

*http://www.dabas.hu/
Male maailmameistrivõistlused

**Male maailmameistrivõistlused** on maailmameistrivõistlused males, mis toimuvad Rahvusvahelise Maleliidu (FIDE)  egiidi all. Peale klassikalise male (tavamale) maailmameistrivõistluste peetakse ka kiirmale, välkmale ja kirimale maailmameistrivõistlusi (kirimalet korraldab ICCF).

Esimene ametlik maailmameister oli Wilhelm Steinitz, kes 1886. aastal peetud 20-partiilises matšis võitis Johannes Zukertorti tulemusega 12½:7½.

## Maailma malemeister (enne FIDE-d)
* 1886–1894 Wilhelm Steinitz -   Austria
* 1894–1921 Emanuel Lasker -   Saksamaa
* 1921–1927 Jose Raul Capablanca -   Kuuba
* 1927–1935 Aleksandr Alehhin -   Prantsusmaa
* 1935–1937 Max Euwe -   Holland
* 1937–1946 Aleksandr Alehhin -   Prantsusmaa

## Maailma malemeister FIDE
* 1948-1957 Mihhail Botvinnik -   Nõukogude Liit
* 1957-1958 Vassili Smõslov -   Nõukogude Liit
* 1958-1960 Mihhail Botvinnik -   Nõukogude Liit
* 1960-1961 Mihhail Tal -   Nõukogude Liit
* 1961-1963 Mihhail Botvinnik -   Nõukogude Liit
* 1963-1969 Tigran Petrosjan -   Nõukogude Liit
* 1969-1972 Boriss Spasski -   Nõukogude Liit
* 1972-1975 Robert Fischer -   Ameerika Ühendriigid
* 1975-1985 Anatoli Karpov -   Nõukogude Liit
* 1985-1993 Garry Kasparov -   Nõukogude Liit
* 1993-1999 Anatoli Karpov -   Venemaa
* 1999-2000 Aleksandr Khalifman -   Venemaa
* 2000-2002 Viswanathan Anand -   India
* 2002-2004 Ruslan Ponomarjov -   Ukraina
* 2004-2005 Rustam Qosimjonov -   Usbekistan
* 2005-2006 Veselin Topalov -   Bulgaaria
* 2006-2007 Vladimir Kramnik -   Venemaa
* 2007-2013 Viswanathan Anand -   India
* 2013-2023 Magnus Carlsen -   Norra
* 2023-2024 Ding Liren -   Hiina
* 2024-.....Dommaraju Gukesh -   India

## Vaata ka
*FIDE maailmameistrivõistlused males
*Naiste male maailmameistrivõistlused
*Juunioride maailmameistrivõistlused males
*Noorte maailmameistrivõistlused males
*Seenioride maailmameistrivõistlused males
*Võistkondlikud maailmameistrivõistlused males
Ajajuhtimine

**Ajajuhtimine** on aja kulutamise teadlik kavandamine, et suurendada tõhusust ja/või tootlikkust. Aja efektiivne kasutamine annab inimesele võimaluse korraldada tegevusi enda valitud ajal ja sobivusel.

See on eesmärgistatud tegevus, et suurendada üleüldist kasu teiste tegevuste koosmõjul piiratud aja jooksul, kuna **aega ennast pole võimalik juhtida**, sest selle kulgemine on selle enda põhiomadus. Ajajuhtimist võivad toetada oskuste hulk, töövahendid ja tehnikad, mida kasutatakse, et hallata aega, kui sooritatakse teatud ülesandeid, projekte ja eesmärke kindla tähtaja piires. 

Algselt viidati aja juhtimisele rääkides äri- või töökohategevustest, nüüdseks on mõiste laienenud ka isiklikele tegevustele. Ajajuhtimise süsteem on disainitud kombinatsioon protsessidest, töövahenditest, tehnikatest ja meetoditest. Tavaliselt on ajajuhtimine paratamatus ükskõik millise projekti arengus, kuna see määrab projekti lõpuleviimise aja ja mahu.

Peamised teemad, mida kajastatakse kirjanduses aja juhtimise kohta:
* efektiivsust soodustava keskkonna loomine;
* prioriteetide seadmine;
* prioriteetide seadmisel kaasnevate tegevuste elluviimine;
* mitteprioriteetidele kulutatud aja vähendamise protsess;
* stiimulid käitumise muutmisel, et kindlustada tähtaegset sooritust.

Ajajuhtimine on seotud erinevate kontseptsioonidega nagu:
* projektijuhtimine – ajajuhtimist võib pidada projektijuhtimise alamosaks ning tavaliselt viidatakse sellele kui projekti planeerimisele ja ajakavastamisele. Ajajuhtimine on identifitseeritud ka kui üks tuumikfunktsioonidest projektijuhtimisel;
* tähelepanu juhtimine – see on seotud kognitiivsete ressursside juhtimisega, eriti ajahulgaga, mis inimesel kulub mõtestamiseks (ja oma töötajate mõtteprotsessi organiseerimiseks), et läbi viia teatud tegevusi.

Organisatsiooniline ajajuhtimine on identifitseerimise, hindamise ja raisatud aja vähendamise teadus organisatsioonisiseselt. Organisatsiooniline ajajuhtimine identifitseerib, raporteerib ja hindab majanduslikult jätkusuutlikku aega, raisatud aega ja produktiivset aega organisatsioonisiseselt ning arendab ärimudeli, et muundada raisatud aeg produktiivseks.

## Vaata ka

* digitaalne heaolu

## Viited
Sisetelevisioon

**Sisetelevisioon**, tuntud ka kui **videovalve**, on videokaamerate kasutamine kujutise edastuseks piiratud arvule monitoridele.

## Viited

## Välislingid
Mummtõlvik

**Mummtõlvik** (*Gibellula*) on kedristõlvikuliste sugukonda kuuluv seeneperekond helekottseenelaadsete seltsist. 

Mummtõlvikud parasiteerivad ämblikulaadsetel. Neid võib sageli kohata niitudel, kus katavad taimede vartel asuvaid mumifitseerunud ämblikulaadseid. Liike pole Eestis lähemalt uuritud.

## Liike
**[[Gibellula pulchra]]*

## Välislingid
*