open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Loojangul lahkume Tallinnast

**"Loojangul lahkume Tallinnast"** on Einar Sandeni 1979. aastal ilmunud pseudoajalooline põnevusromaan.

Päeviku vormis kirjutatud teose tegevus toimub 6. juulist 1965 kuni 4. novembrini 1966. Sündmuste ainestik on inspireeritud autori käigust Nõukogude Eestisse 1965. aastal.

Kirjastus Kupar avaldas teosest 1992. aastal kordustrüki.

Einar Sanden jätkas Karl Säre elukäigu jälgimist ka 1982. aastal ilmunud teoses "Süda ja kivid".

## Sisututvustus
Endine EK(b)P KK I sekretär Karl Säre ilmub 1960. aastate keskel välja ühes Lõuna-Ameerika riigis. Vähki põdev mees teatab Ameerika Ühendriikide saatkonna töötajatele, et on valmis nendega koostööd tegema, lubades 1944. aastal Läände siirdunud 36 eestlasest NSV Liidu agendi nimekirja.

Teose keskne tegelane ajakirjanik Margus Tamm saab Briti luureohvitserilt ülesande need kirjad ära tuua.

## Tegelaskujud
* Margus-Magnus Tamm – ajakirjanik Londonis, sündinud 2. augustil 1932 Tallinnas 
* Alan Reed – Briti luureohvitser, sündinud 5. jaanuaril 1933 Cheltenhamis. Oskab hästi eesti keelt. Kohtus Tammega Budapestis 1956. aasta oktoobris toimunud rahvaülestõusu ajal
* Madis Piir – KGB major ja VEKSA Ühingu sekretär
* Hando Laas (varjunimega Kaarel Sepa) – Margus Tamme hukkunud onu, endine laskurkorpuse ohvitser
* Hugo Tamm – Marguse isa, kaubalaeva kapten ja kaasomanik
* Bogdana – 22-aastane poolatar, Hugo Tamme ja Margus Tamme armuke
* Riitta Wandervogel – Marguse soomlasest kihlatu
* Kai Kleesment – Eesti Projekti arhitekt, Marguse noorusarmastus
* Juhan Laan – kolonelleitnant USA armee aktiivreservis, sündinud 21. veebruaril 1929 Tallinnas. Teenistuskohaks Luure Keskagentuur
* Karl Säre uus identiteet, 1943. aastast kannab nime Halfdan Frone Jensen – sündinud 1. novembril 1902 Aabenraanis, Taani kodanik, kuni 30. aprillini 1945 teenis Gestapo Schleswig-Holsteini peakorteris konsultandina, 1950. aastatel oli kokk Panama laevadel

## Viited

## Välislingid
* Hellar Grabbi. E. Sanden. Loojangul lahkume Tallinnast. Mana 49/ 1981, lk 81
* Olev Remsu. Luuraja & luuratav (E. Sanden. Loojangul lahkume Tallinnast. Tallinn 1992). Vikerkaar nr 3/1993, lk 90
* Aivar Kull. Õpetlikud spioonilood. Päevaleht, 21. märts 1994
**Õpetlikud spioonilood (Rets. rmt.: Sanden, Einar. Loojangul lahkume Tallinnast; Süda ja kivid. Tallinn: Kupar, 1992, 1993). // Kulli pilk. Ilmamaa. 2005, lk 248–250
Jan Važinski

**Jan Važinski** (sündinud 10. augustil 1964 Tallinnas) on Eesti jalgpallitreener ja endine jalgpallur.

Ta alustas jalgpallitreeninguid 1973. aastal Tallinna SK Dvigatelis ja Oktoobri rajooni Spordikoolis. Tema esimene treener oli Josep Katsev. 

Važinski on mänginud keskkaitsja ja keskpoolkaitsjana aastatel 1980–1988 SK Dvigatelis ja FC Norma Tallinnas. Ta on olnud Tallinna Jalgpallikooli, Tallinna Sadama, Lelle SK ja JK Tuleviku treener. Samuti on ta treenerina töötanud ka Eesti U18 jalgpallikoondise, FC Kuressaare, Eesti U17 jalgpallikoondise ja FC Flora Rakvere treenerina.

## Välislingid
*Jan Vazinski asub Rakvere FC Flora peatreeneriks
Petrooleeter

**Petrooleeter** (inglise keeles *petroleum ether*) on vees lahustumatu värvuseta vedelik, madalal temperatuuril (35–100 °C) keevate küllastunud süsivesinike segu (peamised komponendid on pentaan, heksaan ja heptaan), mis on kasutusel lahustina.

Keemiliselt ei kuulu petrooleeter eetrite klassi, vaid on süsivesinike segu. Petrooleetrit toodetakse naftast või naftagaasist või sünteetiliselt (nt vesinikust ja süsinikdioksiidist) ja see on saadaval erineva keemistemperatuuride vahemikuga (Δ20 °C) fraktsioonidena. Kasutatakse seda peamiselt mittepolaarse lahustina, aga näiteks ka välgumihklite kütusena. Petrooleeter on väga kergesti süttiv ja aur moodustab õhuga plahvatusohtlikke segusid. 

## Vaata ka
* Lahusti 
* Lakibensiin
* Ligroiin
* Bensiin
* Atsetoon
* Tärpentin
* Nitrolahusti
* Metanool
Mişrātah

**Mişrātah** (ka Misurata) on linn Liibüas, Mişrātah' ringkonna keskus. Asub Vahemere kaldast 5 km kaugusel ja umbes 210 km Tripolist ida pool.

Linna kohal asus juba 10. sajandil eKr foiniiklaste asula. Antiikajal oli linn tuntud nimedega **Kephale Tobactus**, **Thubactis**, **Thubaqt**, **Tubartis**, **Tobartis**.

2011. aasta Liibüa kodusõja ajal läks linn opositsiooni valdusse.

Linnas asub 7. Oktoobri Ülikool.
Maardu algkool

**Maardu algkool** oli aastatel 1919–1956 endise Maardu mõisa peahoones tegutsenud algkool.

Maardu algkooli õpilastest on tuntuim näitleja ja lavastaja Evald Hermaküla.

## Viited
Johan Lepik

**Johan Lepik** (ka **Johannes Lepik** ja **Ivan Lepik**) (vene keeles *Иван Фомич Лепик*) (22. aprill 1859 Võnnu kreis, Liivimaa kubermang – surmaaeg ja -koht teadmata) oli eesti päritolu Venemaa keisririigi kindralmajor (1915) ja Nõukogude sõjaväelane.

Johan Lepik lõpetas Riia linnakooli ja seejärel 1883. aastal Riia jalaväe junkrukooli 2. järgus. Alamleitnandiks ülendati 1885. aastal, 1903. aastal lõpetas ohvitseride kütikooli Oranienbaumis.

Johan Lepik osales Vene-Jaapani sõjas kõigepealt 241. Orša polgu rooduülemana ja kolm kuud hiljem juba 105. diviisi ühe pataljoni ülemana. Ülendati vahvuse eest 1905. aastal alampolkovnikuks ja 1911. aastal polkovnikuks.

Esimese maailmasõja puhkedes nimetati Lepik formeeritava 80. jalaväediviisi 318. Tšernojarski polgu komandöriks, mille koosseisus suunati Edelarindele. 1915. aasta oktoobris ülendati ta lahinguliste teenete eest kindralmajoriks ning kolm kuud hiljem nimetati ta 105. diviisi 1. brigaadi ülemaks. Lahingutegevuse eest autasustati teda ordenitega, muuhulgas Pruti jõe forsseerimise eest Püha Georgi ordeniga. 

Polkovnik Johan Lepikut autasustati Georgi mõõgaga. VP 07.02.1916:  

1916. aastal oli raske haava tõttu Kiievi sõjaväeringkonnas reservis, kust läks 6. augustil 1916. aastal erru. 1917. aastal oli ta uuesti Venemaa sõjaväeteenistuses 24. diviisi ühe brigaadi komandörina.

1917. aastal valiti Johan Lepik kui üks kõrgema sõjaväelise auastmega sõjaväelane I Eesti sõjaväelaste kongressi delegaadina Eesti Sõjaväelaste Ülemkomitee liikmeks.

1918. aastal aga sattus Johan Lepik Venemaale, Siberisse, kus mobiliseeriti Punaarmeesse ning juhtis Pensas nõukogude 2. Pensa jalaväediviisi organiseerimist ja sõjategevust admiral Aleksandr Koltšaki vägede vastu. Pärast seda, 6. oktoobrist 1918 kuni 12. juunini 1919 juhtis Punaarmee Idarinde 2. jalaväediviisist 5. Vitebski kütidiviisiks ümbernimetatud diviisi, võttis osa Kama jõe forsseerimisest ja Kurgani linna vallutamisest. Hiljem osales ka Punaarmee sõjategevusest Ukrainas.

1919. aasta juulist arvati Johan Lepik Moskva sõjaväeringkonna juhtivkoosseisu reservi.

1920. aastal opteerus Johan Lepik koos abikaasaga (sündinud ) Lätisse, kust emigreerus edasi Saksamaale.

## Tunnustus
*2. järgu Püha Stanislavi orden mõõkadega (1905); 
*2. järgu Püha Anna orden mõõkadega (1906); 
*4. järgu Püha Vladimiri orden lindiga (1911); 
*Georgi mõõk (VP 07.02.1916).
## Kirjandus
*Harri Jõgi, “Eesti soost kindralid. Teatmik”, Kirjastus Sisekaitseakadeemia, 1999, lk 21
## Viited

## Välislingid
*Лепик Иван Фомич, Русская армия в Великой войне: Картотека проекта
Petrooleum

**Petrooleum** ehk **petrool** (inglise keeles *kerosene*, vahel ka *kerosine*, Inglismaal ja Lõuna-Aafrikas *paraffin*) on 175–325 °C keemistemperatuuride vahemikuga süsivesinikest koosnev naftasaadus. 

Kasutatakse näiteks reaktiivmootorite kütusena (nn Jet-oil), ka diiselmootorite ja petrooleumilampide kütusena.

## Vaata ka

* Gaasiõli
Gaasiõlid

**Gaasiõlideks** nimetatakse vedelaid naftasaadusi, mille mahust (k.a kaod) destilleerub temperatuuril 250 °C alla 65% ja temperatuuril 350 °C destilleerub 85% või rohkem. 

Gaasiõlide hulka kuuluvad näiteks diislikütus ja petrooleum.
Argo Kirss

**Argo Kirss** (sündinud 17. oktoobril 1969 Haapsalus) on Eesti poliitik ja õpetaja.

Argo Kirss on lõpetanud 1987. aastal Viktor Kingissepa nimelise Kingissepa 1. Keskkooli ja 1992. aastal Tartu Ülikooli keemiateaduskonna.

Ta on õpetanud Kuressaare Gümnaasiumis keemiat.

Ta oli 1999–2015 Erakonna Isamaa ja Res Publica Liit liige.

Ta on olnud 2005–2017 Kuressaare linnavolikogu liige.

## Viited

## Välislingid
* Argo Kirsi blogi
* VVK, Riigikogu valimised 2011: Argo Kirss
Sergei Kovaljov (laevakonstruktor)

**Sergei Nikititš Kovaljov** (vene Сергей Никитич Ковалёв; 15. august 1919 Petrograd – 24. veebruar 2011 Peterburi) oli vene insener ja tehnikateadlane, Nõukogude Liidu allveelaevade konstruktor.

Ta õppis aastatel 1937–1942 Leningradi laevaehitusinstituudis, kuid lõpetas õpingud Teise maailmasõja tõttu evakueerituna 1943. aastal Mõkolajivi laevaehitusinstituudis.

Pärast instituudi lõpetamist asus ta tööle konstrueerimisbüroos Rubin. Alates 1948. aastast osales ta allveelaeva S-99 konstrueerimisel ning 1954. aastal sai projekti peakonstruktoriks. S-99-st sai tollase Nõukogude Liidu kiireim allveelaev. 

Aastal 1958 sai temast tuumaallveelaevade peakonstruktor.

Sergei Kovaljovi käe all on valminud 92 erinevat allveelaeva. Hiljem tegeles ta muu hulgas naftaplatvormide ja teiste energeetikarajatiste konstrueerimisega.

Sergei Kovaljov oli alates 1981. aastast Nõukogude Liidu Teaduste Akadeemia ja 1991. aastast Venemaa Teaduste Akadeemia akadeemik.

## Välislingid
* Elulugu (''vene keeles'')
Hannu Aravirta

**Kari Hannu Juhani Aravirta** (sündinud 26. märtsil 1953 Savonlinnas) on soome jäähokitreener ja endine jäähokimängija.

Ta on Soome meistriliigas mängiva meeskonna Oulun Kärpät treener.

Aastal 1992 sai ta Soome jäähokikoondise treeneriks; aastatel 1998–2003 oli koondise peatreener.

Tema kui treeneri käe all tuli meeskond kaks korda Soome meistriks ning võitis kolm hõbemedalit ja kaks pronksmedalit. Aastal 1989 valiti ta liiga parimaks treeneriks.

Hannu Aravirta oli Curt Lindströmi kõrval koondise teine treener, kui Soome tuli 1995. aastal esimest korda maailmameistriks. Ta oli peatreener, kui Soome koondis võitis pronksmedali Nagano olümpiamängudel, hõbemedali 1999. ja 2001. aasta maailmameistrivõistlustel ning pronksmedali 2000. aasta maailmameistrivõistlustel.
Kohtla-Järve rajoon

**Kohtla-Järve rajoon** oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1965–1989. Kohtla-Järve rajoon moodustati 15. detsembri 1964 otsusega alates 1. jaanuarist 1965. See hõlmas 19 külanõukogu, Kiviõli linn ning Püssi ja Viivikonna alevid jäid Kohtla-Järve linnanõukogu alluvusse.

Kohtla-Järve rajooni ei kuulunud vabariiklikus alluvuses olnud Kohtla-Järve, Sillamäe ja Narva linnad. 

Seisuga 1. jaanuar 1965 oli rajooni pindala 3186,7 km², maaelanikke arv 29 783 inimest. Rajooni koosseisu kuulusid Alajõe (740 in.), Alutaguse, Aseri (2507 in.), Avinurme, Iisaku, Illuka, Jaama (498 in.), Jõhvi (2432 in.), Kohtla, Lohusuu, Lüganuse, Maidla, Mäetaguse, Sonda, Toila, Tudu, Tudulinna, Ulvi ja Vaivara külanõukogu.

1967. aastal likvideeriti Jaama külanõukogu. 1976. aastal likvideeriti Alutaguse külanõukogu, mis liideti Vaivara külanõukoguga (alates 1977. aastast Sinimäe külanõukogu), ja Ulvi külanõukogu, mis liideti Avinurme külanõukoguga.

Seisuga 1. jaanuar 1978 oli rajooni pindala 3204,6 km², elanikke 25 935. Rajooni koosseisus oli 15 külanõukogu (Alajõe (356 in.), Aseri (3572 in.), Avinurme, Iisaku, Illuka, Jõhvi (2432 in.), Kohtla, Lohusuu, Lüganuse, Maidla, Mäetaguse, Sinimäe (2385 in.), Sonda, Toila ja Tudulinna (813 in.)), neis 14 alevikku ja 171 küla.

Seoses maakondade taastamisega nimetati Kohtla-Järve rajoon Kohtla-Järve maakonnaks ja seoses ajaloolise nime taastamisega 26. märtsil 1990 nimetati Kohtla-Järve maakond Ida-Viru maakonnaks.
## EKP Kohtla-Järve Rajoonikomitee

*1965–1970 Viktor Vaht, EKP Kohtla-Järve Rajoonikomitee I sekretär
**–1972, Valjo Koort, EKP Kohtla-Järve Rajoonikomitee sekretär ja teine sekretär
*1970– Hendrik Valk, EKP Kohtla-Järve Rajoonikomitee I sekretär 
*1977–... Üllar Kiisla, EKP Kohtla-Järve Rajoonikomitee I sekretär
## Kohtla-Järve rajooni RSN Täitevkomitee
*..1966...1975.., Saima Oleinik, Kohtla-Järve rajooni TSN/RSN Täitevkomitee esimees
*...1976.., Heino Lehiste, Kohtla-Järve Rajooni TSN Täitevkomitee esimees
*1987, Ain Kiviorg, Kohtla-Järve rajooni RSN Täitevkomitee esimees

## Viited

## Kirjandus
* Liivi Uuet. Eesti haldusjaotus 20. sajandil. Eesti Omavalitsusliitude Ühendus, 2002. ISBN 9985-78-385-9
*Vilma Kink, Kohtla-Järve rajoon, Eesti Raamat 1984, 96 lk
614

**614. aasta**

## Sündmused
*Sassaniidide riigi sõjavägi vallutas Jeruusalemma. Linnas tapeti umbes 60 000 inimest ja viidi orjusesse lisaks ligi 35 000. Paljud kirikud põletati maha ja reliikviad viidi Ktesiphoni.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
613

## Sündmused
*Šveitsis asutati Sankt Galleni klooster.
*Hispaanias algas juutide tagakiusamine.
*Chlothar II sai kogu Frangi riigi valitsejaks.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Theuderich II, Burgundia ja Austraasia kuningas
Vedelkütus

**Vedelkütus** on vedel, s.t valatav ja pumbatav põlevaine, mida saab kasutada energiaallikana soojusjõumasinates ja muudes selleks sobivates energiamuundamisseadmetes.

Vedelkütuste hulka kuuluvad kõigepealt naftast toodetud naftasaadused (gaasiõlid, bensiin, petrooleum, diislikütus, kerged ja rasked kütteõlid). Samuti kuuluvad nende hulka tahketest kütustest (kivi- ja pruunsöest, põlevkivist) saadetud  kütteõlid. Vedelkütus on ka mootorsõidukites kasutatav vedelgaas.

2022. aasta oktoobris tarbivad Eesti kodumajapidamised ligi 200 000 eluruumis 3,4 miljonit liitrit vedelkütust.

## Viited
Taivalkoski vald

**Taivalkoski** on vald Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.

Läbi valla voolab Iijoki.

Taivalkoskis on Ämmänsaari-Taivalkoski raudtee lõppjaam.

1976–1985 tegutses vallas Mustavaara kaevandus, mis tootis vanaadiumpentoksiidi.

Vallast on pärit kirjanik Kalle Päätalo.

## Külad

Inkee, Jokijärvi, Jokikylä, Jurmu, Koitila, Kosto, Kurtti, Loukusa, Metsäkylä, Pisto, Polo, Taivalkoski, Tyrävaara ja Vaarakylä.

## Viited

## Välislingid

* Valla  koduleht
Maksumaksja vaenlane

**Maksumaksja vaenlane** on nimetus, mille annab Eesti Maksumaksjate Liit isikule või organisatsioonile, kes käitus Eesti Maksumaksjate Liidu hinnangul eelnenud aastal maksumaksja suhtes kõige vaenulikumalt.

Nimetust antakse alates 1999. aastast.

## Maksumaksja vaenlased
* 1999 – Rahvaerakond Mõõdukad
* 2000 – jäeti välja andmata
* 2001 – sotsiaalminister Eiki Nestor
* 2002 – Riigikogu rahanduskomisjon
* 2003 – Maksuamet
* 2004 – sotsiaalminister Marko Pomerants
* 2005 – Eesti valitsus
* 2006 – Riigikogu liikmed
* 2007 – jäeti välja andmata
* 2008 – Finantsinspektsioon
* 2009 – Maksu- ja Tolliameti peadirektor Enriko Aav
* 2010 – Tallinna linnavalitsus
* 2011 – sotsiaalminister Hanno Pevkur
* 2012 – majandusminister Juhan Parts
* 2013 – rahandusminister Jürgen Ligi
* 2014 – rahandusminister Jürgen Ligi ja Reformierakond
* 2015 – Riigikogu liikmetest kuluhüvitiste kuritarvitajad Priit Toobal ja Mihhail Stalnuhhin
* 2016 – Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus
* 2017 – töö- ja terviseminister Jevgeni Ossinovski
* 2018 – Eesti Haigekassa ja Eesti Töötukassa
*2019 – jäeti välja andmata
*2020 – jäeti välja andmata

## Vaata ka
* Maksumaksja sõber

## Viited

## Välislingid
* Maksumaksja sõbrad ja vaenlased Eesti Maksumaksjate Liidu lehel
Kangasala linn

**Kangasala** on linn Soomes Pirkanmaa maakonnas.

Valla pindala on 870,85 km², millest 212,83 km² on veega kaetud. Suuremad järved on Vesijärvi, Längelmävesi ja Roine.

Naabervallad on Kuhmoineni vald, Lempäälä vald, Orivesi linn, Padasjoki vald, Pälkäne vald, Tampere ja Valkeakoski linn.

2005 liideti Kangasalaga Sahalahti vald ja 2011 Kuhmalahti vald.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Raimu Aardam

**Raimu Aardam** (sündinud 9. aprillil 1952 Nõmme külas Leisi vallas) on Eesti poliitik.

. Aardam oli alates 2009. aasta novembrist kuni 2017. aasta kohalike omavalitsuste haldusreformini Kihelkonna vallavanem.

Ta oli 1994–2010 Eestimaa Rahvaliidu liige ja on alates 2011. aastast Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige.

## Tunnustus
*2005 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2006 Saare maavalitsuse teeneteplaat

## Isiklikku
Raimu Aardamil on kolm last, tema poeg on näitleja Ott Aardam.

## Viited

## Välislingid
*Raimu Aardam
Roland Laasmäe

**Roland Laasmäe** (kuni veebruarini 1939 **Roland Lamann**; 20. august 1922 Tallinn – 12. november 1975 Tartu) oli eesti koorijuht ja pedagoog.

Vanemad Kustas Laasmäe (1885–1953) ja Katarina Kurrema (1890–1969).

Ta lõpetas 1954. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise erialal.

Roland Laasmäe asutas 1958 Tartus Kõrgemate Koolide Lõpetanute Meeskoori, mis kannab alates 1970. aastast nime meeskoor Gaudeamus. Ta oli kuni 1975. aastani selle dirigent.
 
Ta oli 1969. ja 1975. aasta üldlaulupeol meeskooride üldjuht.

## Välislingid
*
Johan Berendes

**Johan Berendes** vanem (ka Berndes; surnud 1612) oli Rootsi riigitegelane, Tallinna linnuse ja Tallinna linnuselääni asehaldur Tallinnas, Eestimaa  Maanõukogu maanõunik, Eestimaa mõisnik.

Johan Berendes (rootsipäraselt Johan Jakobsson Berendes, Johan Berendes den äldre) sündis Jacob Johansson Berendesi ja Anna von der Lij pojana. 1554. aastal saabus ta Brandenburgist Rootsi ja temast sai kuningas Gustav I Vasa poegade hertsog Magnuse (1542–1595) ja hertsog Karli (1550–1611) õpetaja, ning 1571. aastal kuningas (1568–1592) Johan III (1537–1592) kuninglik sekretär. 

Johan Berendes aadeldati 1574. aastal, ta oli  1574. aastast Tallinna Toompea linnuse linnusepealik.

Ta oli Rootsi Upplandi Strömsbergi ja Eestimaa Keila kihelkonna Voore mõisa ning Ambla kihelkonna Rägavere mõisa läänimõisnik.

1569. aastal panditi talle riigile antud laenu tagatiseks Harjumaa Keila kihelkonnas Ääsmäe piirkond ja Rahula küla, 9. augustil 1574 tõsteti ta aadliseisusse ja talle läänistati truu teenistuse eest Ääsmäe ja *Rauke* (Rahula mõis) päruseks. 

1578. aastast oli ta Tallinna linnuse ja Tallinna linnuselääni asehaldur Tallinnas ning Eestimaa hertsogkonna Harju-Viru Eestimaa maanõunik Eestimaa rüütelkonna maanõunike kolleegiumis.

Ta järglased introdutseeriti 1625. aastal Rootsi rüütelkonda vabahärrasuguvõsana nr 55 all ning oli

## Perekond
Johan Berendesi abikaasa oli Strömbergist pärit Christina Båår. Abielust sündisid:
*Joachim Berendes (1575–1623 Riia) (rootsipäraselt Joachim Johansson Berendes), Voore ja Rägavere mõisnik, kes oli 1611. aastast Viiburi asehaldur, Ingerimaal Koporje lääni asehaldur (1614–1618), kammernõunik ja Riia lossi asehaldur (1622), 
:Joachim Berendes oli 1. abielust Anna von Roseniga (surn. 1604), Rootsi riigitegelase, Stockholmi ülemasehalduri  Johan Berendes noorema (1603–1652) ja 2. abielus Henrich von Wrede lese Gertrudiga (sünd. Ungern-Sternberg) Rootsi sõjaväelase (kindralmajori) Taani-Rootsi sõjas (1657–1658), vabahärra (1654), Voore mõisniku Fabian Berendesi (1610 Porvoo – 1678 Stockholm) isa. Joachimi poeg, järglasteta Fabian Berendes ja tema vennatütred (Märta, Anna) aadeldati 1654. aastal ning introdutseeriti Rootsi rüütelkonda vabahärrasuguvõsana nr 46 all
*Margarethe Berendes, Harju-Viru rüütelkonna peamehe Fabian von Tiesenhausen noorema (surnud 1558 Taanis) minia, Järvakandi mõisniku, Eestimaa maanõuniku ja Paide asehalduri (1601) Elert von Tiesenhauseni teine abikaasa ja hiljem Fabian von Tiesenhauseni  (surnud 1559) abikaasa

## Viited
Arnošt Lustig

**Arnošt Lustig** (21. detsember 1926 Praha – 26. veebruar 2011 Praha) oli juudi soost Tšehhi kirjanik.

Aastal 2008 sai Arnošt Lustig Franz Kafka auhinna.

## Teosed eesti keeles
*"Hingepalve Katarzyna Horowitzi eest". Tšehhi keelest tõlkinud Leo Metsar. Tallinn, Loomingu Raamatukogu 1967, nr 15, 111 lk
Maksumaksja sõber

**Maksumaksja sõber** on aunimetus, mille annab Eesti Maksumaksjate Liit eelnenud aastal kõige paremini maksumaksja õigusi kaitsnud isikule või organisatsioonile.

Nimetust antakse alates 1999. aastast.

## Maksumaksja sõbrad
* 1999 – Eesti Reformierakond
* 2000 – peaminister Mart Laar
* 2001 – Äripäev
* 2002 – õiguskantsler Allar Jõks
* 2003 – Eesti Ekspress
* 2004 – rahandusminister Taavi Veskimägi
* 2005 – maksumaksja
* 2006 – rahandusminister Aivar Sõerd
* 2007 – 18 827 inimest, kes andsid allkirja maksumaksjate liidu pöördumisele Riigikogu kuluhüvitiste kava vastu
* 2008 – Tarbijakaitseamet
* 2009 – õiguskantsler Indrek Teder
* 2010 – Harku vald ja Jõgeva vald
* 2011 – tiitel jäi välja andmata
* 2012 – Jaan Männik
* 2013 – Toomas Hendrik Ilves
* 2014 – Eesti Vabaerakond
* 2015 – tiitel jäi välja andmata (eriauhinna sai Eesti Päevalehe toimetus ja Atso Matsalu)
* 2016 – tiitel jäi välja andmata (eriauhinna sai Kadriann Ikkonen)
* 2017 – president Kersti Kaljulaid
* 2018 – protestiaktsiooni „Maksud sõidavad Lätti“ korraldaja Taavi Leppik
*2019 – tiitel jäi välja andmata
*2020 – tiitel jäi välja andmata

## Vaata ka
* Maksumaksja vaenlane

## Viited

## Välislingid
* Maksumaksja sõbrad ja vaenlased Eesti Maksumaksjate Liidu lehel
Rotilõks

**"Rotilõks"** on Eesti-Vene-Prantsusmaa koostööna 2011. aastal valminud Andres Puustusmaa mängufilm.

Filmi turulinastus toimus veebruaris 2011 Berliini filmifestivalil. Eesti kinodesse jõudis teos 5. märtsil. 2011. aastal käis Eesti kinodes filmi "Rotilõks" vaatamas 9816 inimest.

## Osades
* Mait Malmsten – Liberaaldemokraatliku partei poliitik Toomas Pork
* Tõnu Kark – endine miilitsa operatiivtöötaja Endel
* Lembit Ulfsak
* Ilja Nartov
* Kirill Käro
* Natalia Murina-Puustusmaa
* Marina Aleksandrova
* Nikolai Fomenko
* Eda-Ines Etti
* Evelin Pang
* Hele Kõrve
* Indrek Tarand

## Viited

## Artiklid
* Anu Saagim. Kinno jõuab Puustusmaa põnevik "Rotilõks". Elu24

## Välislingid
* Rotilõks. Facebook
* Rotilõks: filmitreiler. Youtube.com
* Rotilõks (2011). Forumcinemas
* Rotilõks: Produtsent Anu Veermäe räägib filmist (video). WittySparks
Viis lehte

**Viis lehte** on kaardimäng. Kaardipaki kaartide arv ei ole oluline.

Igale mängijale jagatakse viis kaarti. Lauale pannakse trump ja alguskaart. Alguskaardi peale laotakse kaarte kordamööda, tappes üksteise kaarte. Kui kaart on tapetud, pannakse järgmisele mängijale käest veel üks kaart tapmiseks. Pakist võetakse juurde nii palju kaarte, et kõigil oleks neid käes alati viis. Kui mängija ei suuda talle suunatud kaarti tappa, peab ta tapetud kaartide hulgast võtma viis kaarti. Mängitakse nii kaua, kuni algsest virnast on kaardid otsa saanud, kaasa arvatud trump. Kes esimesena kaartidest vabaneb, on võitja.
Tuija Brax

**Tuija Kaarina Brax** (sündinud 6. jaanuaril 1965 Helsingis) on Soome poliitik.

Ta oli justiitsminister aprillist 2007 kuni juunini 2011, alguses Matti Vahnase valitsuses ja juunist 2010 kuni juunini 2011 Mari Kiviniemi valitsuses. 

Ta on Rohelise Liidu esindajana Eduskunna liige alates 1995. aastast.

Tuija Brax on hariduselt jurist. Tema eriala on inimõigused ja keskkonnaõigus.

Ta on abielus Antti Braxiga ja neil on kaks last.

## Välislingid
*http://www.tuijabrax.fi/
Rünno Saaremäe

**Rünno Saaremäe** (27. august 1966 – 12. veebruar 2011) oli eesti näitekirjanik ja ajakirjanik.

## Elukäik
Rünno Saaremäe õppis Kohtla-Nõmme Koolis ja Tallinna Merekoolis.

Ta on pidanud meremehe ametit kaubalaevadel. 

Ta on töötanud ajakirjanikuna ajalehtedes Õhtuleht (uudistetoimetuse juht) ja Virumaa Teataja (uudistereporter), ajakirjades Kroonika ning Nädal (toimetaja), samuti olnud Tallinna Linnakantselei meediaosakonna juhataja. 

## Looming
Rünno Saaremäe on kirjutanud näidendid "Jaanituli", "Kui Kungla rahvas ..." ja kahasse venna Üllar Saaremäega näidendi "Käpipuu vennaskond". Rakvere Teatris mängiti tema näidendit "Täismäng" (kasutas autorina pseudonüümi Fr. Echrenbusch, näidend on kirjutatud Püksid maha / Full Monty ainetel) läbi aegade ühe menukamana 200 korda. Rünno Saaremäe on dramatiseeringute "Ma armastasin sakslast" (Kuressaare Teater 2008) ja "Muumitrolli jõuluuni" (Rakvere Teater 2007) autor, lisaks teinud tõlketöid (Mihhail Bulgakovi, Vladimir Nabokovi jt teosed) ning kirjutanud lühinäidendeid.

## Tunnustus
* 2007 Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse äramärgitud töö ("Pealkiri kokkuleppel")

## Isiklikku
Tema noorem vend on Üllar Saaremäe. Tema abikaasa oli Karin ja poeg Kevin.

## Viited

## Välislingid
*Suri Üllar Saaremäe vanem vend, kirjanik Rünno Saaremäe. Delfi.ee, 15. veebruar 2011
*In memoriam Rünno Saaremäe
*Üllar Saaremäe: üritasin oma venda igati aidata, aga kui ta suri, ei olnud mul talle ühtegi etteheidet. kroonika.delfi.ee, 3. mai 2025
Esiliiga 2010

**Esiliiga 2010** võitis Tallinna FC Levadia II. Järgmiseks hooajaks pääses Meistriliigasse Lasnamäe FC Ajax, mis oli Tallinna FC Levadia ja Tallinna FC Flora duublite järel parim iseseisev klubi. Neljanda kohaga lõpetanud Kiviõli Tamme Auto pääses üleminekumängudele, kuid kaotas kahe mängu kokkuvõttes 2:4 FC Kuressaarele. Kaheksandana lõpetanud Valga FC Warrior kaotas kokkuvõttes 1:3 II liiga võistkonnale Tallinna FC Atletik, kuid säilitas oma koha tänu Tartu FC HaServi loobumisele.

## Meeskonnad
### Staadionid ja asukohad

## Liigatabel

:2Rakvere FC Flora alustas hooaega miinus 2 punktiga ja JK Tallinna Kalev miinus 5 punktiga, kuna litsentsitingimused polnud täidetud. Hiljem JK Tallinna Kalevi karistust vähendati miinus 4 punktile.

### Esiliiga üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad 8. kohale jäänud võistkond üleminekumängudel II liiga piirkondades 2. kohale tulnud võistkondade omavaheliste mängude võitjaga. Üleminekumängude võitja mängib järgmisel hooajal Esiliigas ning kaotajad II liigas.

:*HÜJK Emmaste loobus üleminekumängudest.*

:*Tallinna FC Atletik võitis koondtulemusega 3:1 ja tõusis Esiliigasse.*

## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.

|-
|
### Hooaja esimene pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|2 : -2
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

### Hooaja teine pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|- : 32
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|0 : -3
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

## Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2010
*II liiga 2010
*III liiga 2010
*IV liiga 2010
Esiliiga 2009

**Esiliiga 2009** võitis Tallinna FC Levadia II, millele oli see juba neljas järjestikune Esiliiga võit. Järgmiseks hooajaks pääses Meistriliigasse Kohtla-Järve FC Lootus, mis oli Tallinna FC Levadia duubli järel parim iseseisev klubi. Kolmanda kohaga lõpetanud Valga FC Warrior pääses üleminekumängudele, kuid kaotas kahe mängu kokkuvõttes 1:2 Paide Linnameeskonnale. Kaheksandana lõpetanud Viljandi JK Tulevik II säilitas oma koha Esiliigas, alistades kahe mängu kokkuvõttes 3:2 II liiga võistkonna Tartu JK Tammeka II. Parimaks väravakütiks oli ülekaalukalt Tõnis Starkopf, kes lõi kokku 32 väravat.

## Meeskonnad
### Staadionid ja asukohad

## Liigatabel

1Kiviõli Tamme Auto alustas hooaega -3 punktiga.2Rakvere FC Flora alustas hooaega -6 punktiga

### Esiliiga üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad 8. kohale jäänud võistkond üleminekumängudel II liiga piirkondades 2. kohale tulnud võistkondade omavaheliste mängude võitjaga. Üleminekumängude võitja mängib järgmisel hooajal Esiliigas ning kaotajad II liigas.

:*Tartu JK Tammeka II võitis koondtulemusega 1:0.*

:*Viljandi JK Tulevik II võitis koondtulemusega 3:2 ja säilitas koha Esiliigas.*

## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.

|-
|
### Hooaja esimene pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|- : 22
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|- : 23

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 style="background: #FFDFDF;"|- : 14
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

### Hooaja teine pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|2 : -2
 
 
 

## Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2009
*II liiga 2009
*III liiga 2009
*IV liiga 2009

## Viited
Esiliiga 2007

**Esiliiga 2007** võitis Tallinna FC Levadia II.

## Liigatabel

**(M)** = Liiga võitja; **(LV)** = Langes liigast välja; **(E)** = Edutatud; **(ÜV)** = Üleminekumängude võitja.

### Esiliiga üleminekumängud

## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.

|-
|
### Hooaja esimene pool

2Tulemus tühistatud: Nõmme JK Kalju – FC Elva (10.06.2007) osales JK Kalju võistkonna koosseisus mängija Taavi Tammo, kes vastavalt Meistri- ja Esiliiga juhendi punktile 20.03 ei tohtinud mängida.

### Hooaja teine pool

## Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2007
*II liiga 2007
*III liiga 2007
*IV liiga 2007
Esiliiga 2005

**Esiliiga 2005** võitis Pärnu JK Vaprus.

## Liigatabel

**(M)** = Liiga võitja; **(LV)** = Langes liigast välja; **(E)** = Edutatud; **(ÜV)** = Üleminekumängude võitja.

### Esiliiga üleminekumängud

## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.

|-
|
### Hooaja esimene pool

2Mängutulemus (1:6) tühistatud, kuna Kalev kasutas keelatud mängijat.
3Mängutulemus (1:1) tühistatud, kuna TJK kasutas keelatud mängijat.
4Mängutulemus (0:3) tühistatud, kuna Merkuur kasutas keelatud mängijat.
5Võit määratud Merkuurile, kuna Tervis ei saanud õigeks ajaks väljakut korda.

### Hooaja teine pool

## Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2005
*II liiga 2005
*III liiga 2005
*IV liiga 2005
*V liiga 2005
Esiliiga 2003

**Esiliiga 2003** võitis Kohtla-Järve Lootus.

## Hooaeg
Maardu JK ei suutnud täita kõiki litsentsitingimusi, ning kaotas Esiliiga koha Tartu JK Merkuurile (eelmise hooaja välja langejale).

## Liigatabel

**(M)** = Liiga võitja; **(LV)** = Langes liigast välja; **(E)** = Edutatud; **(ÜV)** = Üleminekumängude võitja.

1Tartu JK Merkuur alustas meistrivõistluseid 4 miinuspunktiga seoses EJL Litsentsikomisjoni poolt määratud karistusega litsentseerimiseks vajaliku dokumentatsiooni hilinenud esitamisega ning ebatäpsustega nimetatud dokumentides. 
2Pärnu Vaprus kaotas hooaja kestel litsentsi ning hoolimata kogutud punktidest oli esiliiga viimane.

### Esiliiga üleminekumängud

## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 28 mängu.

|-
|
### Hooaja esimene pool

### Hooaja teine pool

## Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2003
*II liiga 2003
*III liiga 2003
*IV liiga 2003
*V liiga 2003
Esiliiga 2002

**Esiliiga 2002** võitis FC Valga.

## Hooaeg
Maardu S.C. Realu uueks nimeks sai Maardu JK.
## Liigatabel

**(M)** – liiga võitja; **(LV)** – langes liigast välja; **(E)** – edutatud; **(ÜV)** – üleminekumängude võitja.

### Esiliiga üleminekumängud
## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 28 mängu.

|-
|
### Hooaja esimene pool

### Hooaja teine pool

## Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2002
*II liiga 2002
*III liiga 2002
*IV liiga 2002
*V liiga 2002
Esiliiga 2001

**Esiliiga 2001** võitis Pärnu FC Levadia.

## Hooaeg
Hooaja eel loodi FC M.C. Tallinn põhjal uus klubi Maardu S.C. Real, mis võttis üle FC M.C. Tallinna koha esiliigas. FC M.C. Tallinn mängis 2001. aastal III liigas.

JK Sillamäe Kalev ja Narva SK Alstom Kick Sai (kes võitis 2001. aasta II liiga ida/põhi) vahetasid nimed ja säilitas seeläbi koha Esiliigas.

## Liigatabel

**(M)** = Liiga võitja; **(LV)** = Langes liigast välja; **(E)** = Edutatud; **(ÜV)** = Üleminekumängude võitja.

### Esiliiga üleminekumängud
## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 28 mängu.

|-
|
### Hooaja esimene pool

### Hooaja teine pool

## Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2001
*II liiga 2001
*III liiga 2001
*IV liiga 2001
Esiliiga 2000

**Esiliiga 2000** võitis FC Maardu.
## Hooaeg
Hooaja eel liitusid Tartu KSK Vigri mängijad FC Maardu.

Esiliiga võitnud FC Maardu kolis Tallinna ning hakkas kandma nime Tallinna FC Levadia.

## Liigatabel

**(M)** = Liiga võitja; **(LV)** = Langes liigast välja; **(E)** = Edutatud; **(ÜV)** = Üleminekumängude võitja.

### Esiliiga üleminekumängud
## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 28 mängu.

|-
|
### Hooaja esimene pool

### Hooaja teine pool

## Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2000
*II liiga 2000
*III liiga 2000
*IV liiga 2000
*V liiga 2000

## Viited
Esiliiga 1999

**Esiliiga 1999** võitis FC Kuressaare.
## Hooaeg
Eelneval hooajal meistriliigasse tõusnud Maardu FC Levadia liitus JK Tallinna Sadamaga; Esimene meeskond hakkas mängima meistriliigas ja teine meeskond esiliigas nime all FC Maardu.

## Liigatabel

**(M)** = Liiga võitja; **(LV)** = Langes liigast välja; **(E)** = Edutatud; **(ÜV)** = Üleminekumängude võitja.

### Esiliiga üleminekumängud
## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 28 mängu.

|-
|
### Hooaja esimene pool

### Hooaja teine pool

## Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 1999
*II liiga 1999
*III liiga 1999
*IV liiga 1999
*V liiga 1999
Esiliiga 1998

**Esiliiga 1998** võitis Maardu FC Levadia.
## Hooaeg
Maardu FK Olümpia põhjal loodi Maardu FC Levadia.
## Liigatabel

**(M)** = Meister; **(LV)** = Langes liigast välja; **(E)** = Edutatud; **(ÜV)** = Üleminekumängude võitja.

## Esiliiga üleminekumängud
Hooaja lõpus mängis 8. kohale jäänud võistkond üleminekumängudel II liiga piirkondades 2. kohale tulnud võistkondade omavaheliste mängude võitjaga. Ülemineku mängude võitja sai õiguse osaleda järgmisel hooajal Esiliigas ning kaotajad II liigas.

*II liigade 2. koha play-offi võitis FC M.C. Tallinn koondtulemusega 13:4, kes pääses edasi üleminekumänge mängima Esiliiga 8. kohaga.

*FC Kuressaare võitis Esiliiga üleminekumängud koondtulemusega 2:1, ning säilitas seega oma koha Esiliigas järgmiseks hooajaks.

## Mängutulemused

## Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 1998
*II liiga 1998
*III liiga 1998
*IV liiga 1998
Korporatsioon Teutonia

**Korporatsioon Teutonia** oli 1908. aastal Tartus asutatud saksa üliõpilaskorporatsioon. 

## Ajalugu
1908. aastal asutatud Lõuna-Vene Sakslaste Üliõpilaskogu registreeriti korporatsiooniks Teutoniana 9. aprillil 1912 ning võeti *[[Chargiertenconvent]]*i liikmeks. Liikmed olid peamiselt Bessaraabia sakslastest kolonistid. 

Korporatsioon saadeti 1. aprillil 1915 laiali, sest liikmed olid Saksamaal osalenud poliitilises tegevuses. Pärast Esimest maailmasõda kolis Tübingeni ülikooli juurde, kus tegutses kuni 1933. aastani nime all *Verein Deutscher Studierenden Kolonisten* ("Õppivate saksa kolonistide ühendus").

## Viited

## Välislingid
*Dr. Viktor Krieger, Teutonia Dorpat, die einzige Korporation von Studenten kolonistischer Herkunft im Russischen Reich, Volk auf dem Weg 8-9/2020, S. 47-49.
*Dr. Viktor Krieger, Universität Dorpat und deutsche Siedler im Zarenreich, Volk auf dem Weg (Stuttgart) 07/2020, S. 22-24.
*Dr. Viktor Krieger, Verzeichnis der deutschen Siedler-Kolonisten, die an der Universität Dorpat 1802-1918 studiert haben (alphabetisch geordnet), Volk auf dem Weg 8-9/2020, S. 39-41.
*Dr. Viktor Krieger, Verzeichnis der deutschen Siedler-Kolonisten, die an der Universität Dorpat 1802-1918 studiert haben (alphabetisch geordnet) – Teil 4, Volk auf dem Weg 8-9/2020, S. 25-27.
*Dr. Viktor Krieger, Verzeichnis der deutschen Siedler-Kolonisten, die an der Universität Dorpat 1802-1918 studiert haben (alphabetisch geordnet) – Teil 5, Volk auf dem Weg 8-9/2020, S. 41-42.
Venjamin Porõvkin

**Venjamin Jefimovitš Porõvkin** (vene keeles *Вениамин Ефимович Порывкин*; 22. detsember 1924 – 19. juuli 2010) oli kõrgem Nõukogude partei- ja julgeolekutöötaja Eesti NSV-s. Eesti NSV RJK esimehe asetäitja (1971–1989).

## Elulugu
1940–1942 külakaupluse juhataja, puidutööstuse tööline ja külanõukogu täitevkomitee sekretär Tomski oblastis. 1942–1949 Punaarmees, maavägede poliitüksuse major. ÜK(b)P (NLKP) liige aastast 1948. 

1950–1953 Eesti NSV Metsaministeeriumi inspektor ja osakonnajuhataja.

1953–1955 Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee parteiorganite osakonna instruktor, 1955–1959 parteiorganite osakonna parteiinformatsiooni sektori juhataja.  Lõpetas 1958 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna ja 1961 NLKP Keskkomitee juures asuva Kõrgema Parteikooli, õppis 1959–1961.

1961–1963 EKP Tartu Linnakomitee 2. sekretär.

21.01.1963–10.06.1971 EKP KK administratiivorganite osakonna juhataja.

1967–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VII koosseisu, VIII koosseisu, IX koosseisu, X koosseisu,  XI koosseisu saadik.

23.06.1971–19.04.1977 Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Riikliku Julgeoleku Komitee esimehe asetäitja., 19.04.1977–25.01.1989 1. asetäitja Riikliku Julgeoleku Komitee kindralmajor 27. oktoobrist 1977.

16. novembril 1988 hääletas Eesti NSV Ülemõukogu saadikuna Eesti NSV suveräänsusdeklaratsiooni poolt.

Pärast KGB-st erruminekut suunati NLKP KK administratiivorganite osakonna poolt Moskvasse. Hiljem elas Moskva lähedal Balašihhas.

Ta maeti Moskvasse Trojekurovo kalmistule, kuhu on maetud paljud juhtivad KGB töötajad.

## Viited
Me olime kaheksateistkümneaastased

**"Me olime kaheksateistkümneaastased"** on Tallinnfilmi film aastast 1965. Filmi tegevustik põhineb 1940. aasta sündmustel. 

Eesti rahva teadvusesse on see jäädvustunud kui nn lipu-film, sest filmi võtetele toodi päris sinimustvalge lipp.

## Sisu
Filmi tegevustik leiab aset 1940.–1941. aasta Nõukogude okupatsiooni ajal Saaremaal. Rühm noori elluastujaid peab valima, kas jääda truuks iseseisvale Eesti Vabariigile või toetada uut kommunistlikku režiimi.

Filmis mängis keskset rolli Viktor Oxfordi kirjutatud sõdurilaul "Jää vabaks, Eesti meri", mis Nõukogude ajal ei olnud otseselt keelatud.

## Osades
*Evald Hermaküla – Elmar Uudam
*Mare Hellaste (Mare Garšnek) – Virve Teenus
*Peeter Kard – Riks Parka
*Tõnu Aav – Eerik
*Rein Koppelman – Harri
*Feliks Kark – Arno
*Tiina Ideon – Leida
*Einari Koppel – Feliks
*Kaarel Karm – Uudam
*Heino Mandri – Trossi
*Franz Malmsten – Parka
*Hugo Laur – Teenus
*Ants Eskola – Linnus
*Jüri Müür – Külvand
*Grigori Kromanov – politseinik

## Tootmine
"Me olime kaheksateistkümneaastased" oli Kaljo Kiisale režissöör-lavastajana kolmas mängufilm. Film valmis kirjanik Ants Saare algupärase stsenaariumi põhjal.

## Arvustused
Film esilinastus Eesti NSVs 19. juulil 1965 ja mujal NSV Liidus 11. jaanuaril 1966 pealkirjaga “Nad olid kaheksateistkümneaastased” ("Им было восемнадцать").

Film sattus kohe pärast selle valmimist ägeda kriitikatule alla. Isegi üleliidulises ajakirjanduses paigutati see halbade filmide kategooriasse. Muuhulgas kritiseeriti pealiskaudset suhtumist filmitavasse ja illustratiivsust ning seda, et "tekstid, dialoogid ja kõned mõjuvad mitte lihtsalt räigelt, vaid ka lamedalt, ilma alltekstita." "Kuigi näitlejad andsid endast parima, on tegelaskujude karakterid edasi antud liiga mustvalgetena." "Neid, kes iga hinna eest püüdsid Eesti iseseisvust päästa, näidatakse üdini negatiivsetena ja Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi loojaid-tekitajaid ülipositiivsetena. Nii ühe kui teise leeri karakterite puhul ei toimu kogu filmi jooksul vähimatki arengut."

Vaatamata kõigele tõsteti siiski esile karismaatilised noored näitlejad Evald Hermaküla ja Peeter Kard, samuti oma näitlejateed alles alustanud Mare Hellaste ja Tiina Ideon. Üksmeelse tunnustuse pälvis Hugo Laur vana muusikaõpetaja Teenusena.

## Viited
7. armee

**7. armee** nimetust on kandnud mitmete riikide erinevad väeüksused, sealhulgas:

## Saksamaa
* 7. armee (Saksa keisririik)
* 7. armee (Wehrmacht)

## Venemaa
* 7. armee (Vene NFSV)
* 7. armee (Nõukogude Liit)
## Muu
* 7. armee (Prantsusmaa)
* 7. armee (Itaalia)
* 7. armee (Osmanite riik)
* 7. armee (Austria-Ungari)
* 7. armee (Ameerika Ühendriigid)
* 7. armee (Jugoslaavia Kuningriik)

## Vaata ka
* VII korpus
* 7. diviis
* 7. rügement
* 7. brigaad
* 7. pataljon
Jüri Poolus

**Jüri Poolus** (sündinud 11. veebruar 1941 Narvas) on endine Eesti NSV riigiametnik ja Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee ohvitser.

Jüri Poolus lõpetas Eestis Tallinna Polütehnilise Instituudi keemikuna 1964. aastal, seejärel õppis aastatel 1977–1979 Moskvas NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee kõrgkoolis.

Jüri Poolus töötas Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee 5. osakonnas 1. jaoskonna ülemana, mis tegeles ideoloogilise luurega väliseestlaste seas välismaal.

Aastatel 1982–1988 oli Jüri Poolus Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee parteiorganisatsiooni sekretär (partorg), aastatel 1988–1991 ENSV RJK 10. osakonna ülem.

Hiljem töötas Jüri Poolus AS-i Mainor haldusdirektorina.

## Viited
 

## Välislingid
*Eestit okupeerinud riikide julgeolekuorganite või relvajõudude luure- või vastuluureorganite teenistuses olnud või nendega koostööd teinud isikute kohta. 27.11.1997 teadaanne nr 137
Daniil Savitski

**Daniil Savitski** (sündinud 4. mail 1989) on Eesti vandeadvokaat ja endine jalgpalliväravavaht, kes mängis Eesti Meistriliigas. Ta on Eesti Jalgpalli Liidu juhatuse liige ja UEFA juriidilise komitee liige.

## Klubikarjäär
### FC TVMK
2007. aastal liitus noormängija FC TVMK-ga, kuid oli seal kogenud Vitali Teleši ja lätlase Antons Trifonovsi järel alles kolmas valik ning pääses kahe hooaja jooksul vaid kahel korral esindusmeeskonna väravat kaitsma. Oma Meistriliiga debüütmängus 26. juulil 2008 Sillamäe Kaleviga hoidis mängija värava puhta. Esiliigas käis platsil 56 mängus. 2008. hooaja lõppedes sai mängijast vabaagent kuna TVMK lõpetas rahaliste probleemide tõttu tegevuse.

### Nõmme Kalju
Hooajal 2008 liitus mängija Nõmme Kaljuga, kus tuli võidelda põhiväravavahi koha pärast Rene Kaasiga. Tollal 19-aastane väravavaht tegi Nõmme klubis debüüdi 11. aprillil FC Levadia vastu, kui tuli võtta vastu 1–2 kaotus. Hoolimata kaotusest valiti Savitski Meistriliiga vooru sümboolsesse koosseisu. 2010. aastal alustas ta võistkonna kindla esiväravavahina, kuid sai aprilli keskel vigastada ning loovutas pärast seitsmendat vooru koha Kert Kütile ega naasnudki tol hooajal enam väljakule.

## Koondisekarjäär
Savitski, kandes kaptenipaela, tüüris meeskonna Leedus Palangas toimunud U19 vanuseklassi Balti turniiril eduka võiduni, hoides enda värava mõlemas mängus puhtana.

## Advokaadi karjäär
Pärast profijalgpallist taandumist alustas Savitski juristikarjääri. Ta on litsentseeritud advokaat ja osalenud mitmetes kõrgetasemelistes kohtuasjades. Ta töötab ka Eesti Jalgpalli Liidu juhatuses ja on UEFA õiguskomisjoni liige.

Daniil Savitski on Tallinnas asuva advokaadibüroo K & S LEGAL vanempartner. Firma on spetsialiseerunud spordiõigusele, krüptovaradele ja äriõigusele. Savitski esindab kliente vahekohtu- ja kohtumenetlustes, keskendudes eelkõige tsiviilvaidlustele. Õigusteaduse kraadi omandas ta Tartu Ülikoolis ning on Eesti Advokatuuri liige alates 2014. aastast.

## Kriminaalasi
1. novembril 2017 avaldas Pealtnägija loo, kus Advokaadibüroo Laus ja Partnerid vandeadvokaat Daniil Savitski ja tema äripartnerit süüdistatakse vaestelt inimestelt korterite väljapetmises. Kriminaalasjas oli kolm kannatanut. Süüdistuse järgi ostsid kohtualused Delta Property OÜ nimele võlgnikele kuulunud korteriomandeid, valides selleks välja sotsiaalselt vähekindlustatuid ning kinnisvara vallas nappide kogemustega inimesi. Pärast seda, kui kohtutäitur oli võlgniku vara või selle osa enampakkumisel maha müünud ja saadud summa jäägi endise korteriomaniku pangakontole üle kandnud, vormistasid Savitski ja Staislav Borodin endise omanikuga näilise üürilepingu, mille alusel kanti kohtutäiturilt saadud raha hoopis Delta Property arveldusarvele. Põhja ringkonnaprokuratuur lõpetab kriminaalmenetluse kelmuses ning prostitutsioonile kaasa aitamises süüdistatava kinnisvarafirma juhi Daniil Savitski suhtes. Savitski hüvitanud kahele kannatanule tekitatud kahju täies ulatuses ehk ligi 28 000 eurot.

## Viited

## Välislingid
* Daniil Savitski Soccernet.ee portaalis
Pello vald

**Pello** on vald Soomes Lapi maakonnas. Pello naabervallad on Ylitornio, Rovaniemi ja Kolari vald ning Övertorneå ja Pajala vald Rootsis.

Vald on soomekeelne.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht
Lauris Reiniks

**Lauris Reiniks** (sündinud 11. juulil 1979 Dobeles) on läti laulja, näitleja, saatejuht ja helilooja. 

Ta õppis Jelgava muusikakoolis ja Läti Ülikoolis. Näitlejaks õppis ta Los Angeleses California osariigis USA-s. 

Ta on välja andnud seitse sooloalbumit. Helilooja ja artistina on ta saanud üle 20 auhinna ja on saavutanud rahvusvahelise tuntuse.

## Muusikakarjäär
Lauris sündis Dobeles. Laurise esimene esinemine televisioonis oli viieaastaselt, kui ta laulis saates "Neighbors Meet". Lapse ja teismelisena oli Lauris solist pop-rokkansamblis AURI, mis oli tema isa moodustatud. Selle bändiga sai ta esimese lavakogemuse, osaledes lastefestivalidel ja -võistlustel.

1998. aastal pakkus Läti Televisioon talle saatejuhi kohta uues muusikasaates "Nošu Spēles".

Saade viis ta kokku Läti populaarse helilooja Raimonds Paulsiga, kes kutsus teda osalema oma muusikaprojektidesse ja esitama tema laule. See koostöö kestis ühe aasta, kuni Lauris mõistis, et ta saab kirjutada oma muusikat ja olla iseseisev artist.

## Tuntumaid laule
*"Planet 42" (2002)
*"Lidot savādāk" (2003)
*"Tik balti" (2003)
*"Never Look Back" (F.L.Y., 2003)
*"Debesskrāpju spīts" (2005)
*"Nakts veikalā" (2007)
*"Es skrienu" (2010; läti ja veel kaheksas, sh eesti keeles: "Ma jooksen")
*"Süda vaikselt närbub" (2012)

## Välislingid
* 
* Koduleht
Eau Claire

**Eau Claire** on linn Ameerika Ühendriikides Wisconsini osariigis, Eau Claire'i maakonna halduskeskus.

Eau Claire asub Minnesota pealinnast Saint Paulist 90 km ida poole Chippewa jõe kaldal, mis voolab kirdest edelasse ja suubub Mississippisse.

Linna pindala on 83,8 km². Aastal 2000 elas Eau Claire'is 61 704 inimest.

Eau Claire'is sajab aastas keskmiselt 800 mm. Sademed on jaotunud ebaühtlaselt, suvel sajab rohkem. Kõige sademeterohkemad kuud on juuni (119 mm) ja mai (102 mm), kõige sademetevaesemad jaanuar ja veebruar (28 mm).

Linna nimi tuleb prantsuse keelest. Eau Claire'is suubub Eau Claire'i jõgi Chippewasse. Jõgi sai nime selle järgi, et 19. sajandi algul sõitsid prantsuse maadeavastajad mööda mudast Chippewa jõge ülesvoolu ja kui nad jõudsid Eau Claire'i suudmesse, nägid nad, et selle jõgi on täiesti selge, ja hüüdsid: «*Voici l'eau claire!*», mis tähendab 'Siin [on] selge vesi!'. Selle järgi sai nime alguses jõgi, siis jõe suudmesse rajatud asula, aga see prantsuskeelne lause sai linna motoks.

## Ajalugu

1856 asutati Eau Claire'i jõe suudmesse asula, mis esialgu kandis nime West Eau Claire. 1872 sai see kohaliku omavalitsuse. 3 km Chippewa jõge mööda allavoolu rajas Daniel Shaw &Co. puidutööstus Shawtowni asula, mis peagi kasvas West Eau Claire'iga kokku ja 1930. aastatel liideti omavahel. 1950. aastateks oli linn laienenud nii kaugele itta, et kasvas sisuliselt kokku Altoonaga, kuigi tänapäevani on nad formaalselt eri asulad (ehkki kohalik ajaleht on alates 2009 ühine). Altoonas oli 2010. aastal 6706 elanikku.

1948 muutis Eau Claire linna valitsemise süsteemi ja linnapea ametikoht kaotati ära. Linna juhib 11-liikmeline nõukogu, mis koosneb 5 saadikust, mis esindavad linnaosi, 5 saadikust, mis on valitud üle linna, ja linnanõukogu presidendist, kes samuti valitakse üle linna. Linnanõukogu istungid toimuvad raekojas.

Kohalikud valimised toimuvad igal aastal ja linnanõukogu liikme volitused kestavad kaks aastat. Nimelt valitakse igal paaritul aastal linnaosade saadikud ja linnanõukogu president ning igal paarisaastal ülelinnalised saadikud.

19. sajandil oli põhiline tegevusala linnas puidutööstus ja saeveskeid oli seal üle 20. Tänapäevaks on need suletud. Alates 1990. aastatest on kõige suurem tööstusharu linnas elektroonikatööstus, täpsemalt riistvara tootmine.

Linnas asub Wisconsini Eau Claire'i ülikool.

## Transport
Linnast 6 km põhja pool on Chippewa oru piirkondlik lennujaam, mille pindala on 32 ha. Seda hakati rajama 1923 ja see valmis 1929.

Eau Claire'ist saab kiirteed mööda sõita lääne poole Saint Pauli ning kagu poole osariigi pealinna Madisoni, osariigi suurimasse linna Milwaukeesse ja Chicagosse. Maantee läheb ka loode poole Rice Lake' kaudu Ülemjärve läänesopis olevasse Duluthisse.

Raudtee kulgeb Eau Claire'ist kagusse Milwaukee kaudu Chicagosse ja itta Saint Pauli. Kuid reisirongiliiklus sellel liinil lõpetati 1963. Tänapäeval plaanitakse see taastada.

## Viited

## Välislingid