open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Reena Pärnat

**Reena Pärnat** (sündinud 1. detsembril 1993 Pärnus) on Eesti vibulaskur.

Tema treenerid on olnud Raul Kivilo (2010–2017) ja Arne Pärnat. 2018. aastast treenib teda Siret Luik.

Reena Pärnat sai Londonis 2012. aasta suveolümpiamängudel 33. koha.

2012. aastal võitis juunioride Euroopa meistrivõistlustel individuaalarvestuses hõbemedali.

Tulnud Eesti meistriks individuaalselt 6 korda (2012, 2014–2017), naiskonnavõistluses 8 korda (2010–2017) ja segavõistkondade arvestuses 1 korra (2014). Püstitanud individuaalselt 11, naiskondlikult 5 ja segavõistkondlikult 1 Eesti rekordi. 

## Tunnustus
*Eesti parim naisvibulaskur: 2012, 2014, 2015, 2016, 2017
*Raplamaa parim naissportlane: 2012, 2014, 2015, 2017

## Viited

## Välislingid
*
* 
*Reena Pärnat
*DELFI LONDONIS: Reena Pärnat: mõtlesin peale head algust natuke üle, Delfi.ee, 27. juuli 2012
*FOTOD: Reena Pärnat langes olümpial konkurentsist, Delfi.ee, 1. august 2012
3. Smolenski ulaanipolk

**3. Smolenski ulaanipolk** (vene *3-й уланский Смоленский Императора Александра III полк*) oli Venemaa keiserliku sõjaväe ulaanipolk (tegutses eriaegadel ka tragunipolguna). Aastatel 1898–1914 asus polgu staap Vilkaviškise lähistel Suwałki kubermangus. 

Väeüksus formeeriti viiest füseljeeroodust 28. juulil (uue kalendri järgi 8. augustil) 1708 Smolenski aadelkonna eestvõtul, kandes algselt nimetust *Рославский драгунский шквадрон*. 

Polk on kandnud mitmesuguseid nimetusi:
* 1765 *Смоленский Конный Ландмилиции полк*
* 1775 *Смоленский драгунский полк*
* 1798 *Драгунский ген.- майора фон Бринкена полк*
* 1801 *Драгунский ген. от кавалерии Михельсона 1-го полк*
* 1801 *Смоленский драгунский полк*
* 1827 *Смоленский Уланский полк*
* 1843 *Уланский Его Императорского Высочества Великого Князя Николая Александровича полк*
* 1855 *Уланский Его Императорского Высочества Наследника Цесаревича полк*
* 1857 *Смоленский Уланский Его Императорского Высочества Наследника Цесаревича полк*
* 1864 *3-й Уланский Смоленский Его Императорского Высочества Наследника Цесаревича полк*
* 1881 *3-й Уланский Смоленский Его Величества полк*
* 1882 *8-й Драгунский Смоленский Его Величества полк*
* 1894 *8-й Драгунский Смоленский Императора Александра III полк*
* 1907 *3-й Уланский Смоленский Императора Александра III полк*

## Lahingutegevus
*1792–1795 Vene-Poola sõda
*1806–1812 Kuues Vene-Türgi sõda
*1828–1829 Seitsmes Vene-Türgi sõda
*1849 Ungari revolutsiooni järgne sõjaline kampaania
*1863–1864 Poola ülestõusu mahasurumine
*1914–1918 Esimene maailmasõda

## Välislingid
*3-й уланский Смоленский Императора Александра III полк. История Русской Императорской армии
*Историческая справка по Смоленскому Уланскому полку. Антология форменной одежды Российской Императорской армии
Suur Inimese Loodud Jõgi

**Suur Inimese Loodud Jõgi** (**Great Man-Made River**, **GMR**, ) on torudevõrgustik, mis varustab Nuubia põhjaveekihist veega Sahara kõrbes asuvat Liibüat. Suur Inimese Loodud Jõgi on maailma suurim niisutusprojekt.

### Ajakava

* 3.10.1983: Rahvaüldkongressi erakorralisel istungil otsustatakse rahastada ja ellu viia Suur Inimese Loodud Jõe projekt.
* 28.08.1984: Muammar Gaddafi asetab nurgakivi Sarir´is, mis märgib Suure Inimese Loodud Jõe ehitusprojekti algust.
* 28.08.1986: Muammar Gaddafi pühitseb Brega tootmistehase, mis hakkab tootma maailma suurimaid eelpingestatud terastraadist betoonitorusid. Samal kuupäeval pühitsetakse ka Sarir´i tehas.
* 26.08.1989: Muammar Gaddafi asetab nurgakivi, märkimaks Suure Inimese Loodud Jõe projekti 2. faasi.
* 23.07.2011: NATO pommitab Suure Inimese Loodud Jõe osasid ning torude tootmistehaseid.

### Esimese vee saabumine

* 11.09.1989: Vesi jõuab Ajdabiya veehoidlasse.
* 28.09.1989: Vesi jõuab Grand Omar Muktar veehoidlasse.
* 4.09.1991: Vesi jõuab Ghardabiya veehoidlasse.
* 28.08.1996: Vesi jõuab Tripoli´sse.
* 28.09.2007: Vesi jõuab Gharyan´i.

## Viited

## Välislingid
* GMR projekti ametlik koduleht
* Great Man Made River rahvusvaheline vee auhind
Patrick Barnes

**Patrick Barnes** (sündinud 9. aprillil 1987 Belfastis) on Iirimaa ja Põhja-Iirimaa poksija. 

Barnes sai helveskaalus (kuni 48 kg) pronksmedali 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Shiming Zoule (Hiina RV) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja ning 2012. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades poolfinaalis jälle hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Shiming Zou'le (Hiina RV) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. 

Barnes võitis helveskaalus (kuni 49 kg) 19. Rahvaste Ühenduse mängude poksivõistlustel (Delhi, 2010) kuldmedali ja tuli Rahvaste Ühenduse meistriks Ta osales helveskaalus (kuni 48 kg) 18. Rahvaste Ühenduse mängude poksivõistlustel (Melbourne, 2006), kuid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise hilisemale pronksmedalivõitjale Simanga Shibale (Svaasimaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Barnes osales helveskaalus (kuni 48 kg) 14. maailmameistrivõistlustel (Chicago, 2007), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Shiming Zou'le (Hiina RV) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 15. maailmameistrivõistlustel (Milano, 2009), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales helveskaalus (kuni 49 kg) 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011), kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Barnes võitis helveskaalus (kuni 48 kg) 38. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 2010) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta sai helveskaalus (kuni 49 kg) 40. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 2013) hõbemedali, andes vigastuse tõttu finaalis loobumisvõidu David Airapetjanile (Venemaa).

## Viited

## Välislingid
*
Imandra Lake

**Imandra Lake** on 2010. aastal tegevust alustanud Eesti *[[shoegaze]]*-ansambel, mille moodustasid varem ansamblis Pia Fraus tegutsenud Rein Fuks ja Eve Komp. 

Sarnaselt eelmise projektiga teeb ka Imandra Lake müra- ja kajarohket *shoegaze*-muusikat, kuid seda vähem popilikult ja rohkem mõtisklevalt-rahulikult, käies ära ka tumedama folkmuusika piirimail. Nende debüütalbum "Seesamseesam" sai hea vastuvõtu osaliseks ning seda iseloomustab mõtlikkus, müraseinte kasutamine ja minimalistlik lüürika. Kontserdil toetavad bändiliikmeid ansamblitest Bad Apples ja Galaktlan Grupp tuntud muusikud.

2011. aastal andis ansambel välja viie looga EP "Ülistuslaulud", millelt leiab muuhulgas töötlused lauludest "Lootus" (varem esitanud Janika Sillamaa), "Külm" (varem esitanud Johanson & vennad) ja "Ärkamise aeg" (autor René Eespere).

2012. aasta juulis avaldati kahe looga singel "Ilus aeg", millelt leiab laulu "Ilus aeg" remiksid Šoti muusikult Bill Wells ja Jaapani ansamblilt Tenniscoats. Neist viimane on omapärane selle poolest, et jaapanlased esitavad laulu eesti keeles, olles selle ära õppinud kuulmise järgi.

2014. aastal andis plaadifirma Seksound välja ansambli albumi "Avane". 2014. aasta veebruaris ilmus albumilt singel "Maa põleb".

## Praegune koosseis
*Rein Fuks
*Eve Komp

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
* "Seesamseesam" (Seksound, 2010)
* "Avane" (Seksound, 2014)

### Remiksalbumid
* "Seemnesegu" (Seksound, 2013)

### Singlid
* "Ilus aeg" (Seksound, 2012)

### EP-d
* "Ülistuslaulud" (Seksound, 2011)

## Viited
Lembitu (täpsustus)

**Lembitu** võib viidata järgnevale:

## Inimesed
***[[Lembitu]]** oli muinaseestlaste vanem.
***[[Lembitu (eesnimi)|Lembitu]]** on eesnimi.

## Ettevõtted ja organisatsioonid
***[[Lembitu (Tallinna kino)|Lembitu]]** oli kino Tallinnas.
***[[Lembitu (Rakvere kino)|Lembitu]]** oli kino Rakveres.
***[[Lembitu (õmblusvabrik)|Lembitu]]** oli Tallinnas tegutsenud õmblusvabrik.
***[[Lembitu (karatekool)|Lembitu]]** on Eesti karatekool
***[[Lembitu (kolhoos)|Lembitu]]** oli Eesti NSV kolhoos Jõgeva rajoonis

## Tehnika
* **[[Lembitu (videomäng)|Lembitu]]**, 1992. aasta videomäng
***[[Lembitu (laev)|Lembitu]]** oli Eesti Merelaevanduse laev.
***[[Lembitu (väeüksus)|Lembitu]]** nime kandis Punaarmee tankikolonn.

## Kirjandus
* **"[[Lembitu (romaan)|Lembitu]]"** on Aristarch Sinkeli ajalooline romaan.
* **"[[Lembitu (poeem)|Lembitu]]"** on Friedrich Reinhold Kreutzwaldi poeem.

## Vaata ka
* Lembitu tänav
* Lembitu park
* Lembit
Lembitu (eesnimi)

**Lembitu** on eesti mehenimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Lembitu 63 mehel. Lembitu on populaarsuselt 774. mehenimi.

## Nime kandjaid
*Lembitu, Leole vanem
*Lembitu Kuuse, spordiajakirjanik
*Lembitu Reio, biokeemik

## Vaata ka
*Lembit

## Viited
PPS-43

**Püstolkuulipilduja PPS-43** (vene keeles 7,62-мм пистолет-пулемёт Судаева образца 1943 годa (ППС-43) *7,62-mm pistolet-pulemjot Sudajeva obraztsa 1943 goda (PPS-43)*) on Nõukogude Liidus Teise maailmasõja ajal valmistatud püstolkuulipilduja.

Relv töötati välja 1942. aastal, algselt oli relva nimi PPS-42. Seda katsetati 1942. aasta talvel Leningradi rindel. Katsetamisel ilmnesid PPS-il mitmed konstruktsioonivead. Pärast moderniseerimist sai relv nimeks PPS-43, mis oli laialt kasutusel Teises maailmasõjas Punaarmees. PPS-43 7,62 mm padrun on sama, mis PPŠ-41-l. Relvalaad on sama konstruktsiooniga nagu MP-40-l, ainult see käib lahti vastupidi, üles.
## Tehnilised andmed

*Kaliiber: 7,62 mm
*Automaatne laadimine: vabalukk
*Kaal: 3,04 kg
*Relva pikkus: 821 mm
*Salv: 35 padrunit
*Vintsooni rauas: 4
*kadents: 700 lasku/minutis

## Vaata ka
*PPD
*PPŠ-41

## ‎Välislingid
Horvaadid

**Horvaadid** (omanimetus horvaadi keeles *hrvati*, sg *hrvat*) on lõunaslaavi päritolu etnos, kes elab peamiselt Horvaatias ning Bosnias ja Hertsegoviinas (on seal üks kolmest konstitutsioonilisest rahvusest), samuti Montenegro idaosas, Serbia põhjaosas Vojvodinas, Austria idaosas Burgenlandis ning Burgenlandiga piirnevatel Ungari ja Sloveenia aladel, aga ka mujal Balkani riikides. Peale oma põliste asualade elab horvaate väljarännanutena mujal maailmas, sealhulgas Euroopas, Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Austraalias, Uus-Meremaal ning Lõuna-Aafrikas. 

Horvaatide üldarv on 8–9 miljonit, sellest umbes 4 miljonit elab Horvaatias ja hinnanguliselt 4,5 miljonit väljaspool Horvaatiat (2005), sealhulgas 659 718 Bosnias ja Hertsegoviinas (2000).

Horvaadid on enamasti katoliiklased, kõnelevad horvaadi keelt ja kasutavad ladina tähestikku. 

Bütsantsi keisri Konstantinos VII 10. sajandil kirjutatud teose "De Administrando Imperio" järgi saabusid horvaadid praegusele asualale 7. sajandi alguses. 

Asuala geograafilise asendi tõttu on horvaadi kultuur sajandite jooksul mõjutusi saanud naaberrahvastelt, kõige rohkem Kesk-Euroopast (Austriast ja Ungarist) ja Vahemere maadest (Veneetsiast), olles omakorda mõju avaldanud oma naabritele. 

15. sajandil jagati horvaadid kolme riigi vahel: Põhja-Horvaatiast sai Austria keisririigi osa, Dalmaatsia (v.a Dubrovnik, mis iseseisvus) läks Veneetsia Vabariigi valitsemise alla ning Slavoonia ja Bosnia hõivas Osmanite riik. 

Horvaadi kultuuri rikkusest annab tunnistust tõsiasi, et viis kultuuriobjekti UNESCO maailmapärandi nimistus asub Horvaatias. 


1240 portal Trogir.jpg|Trogiri katedraali portaal. Skulptor Majstor Radovan. Umbes 1240.
Narodna nošnja iz Neuma.jpg|Horvaadi neiud rahvariietes. Neum, Bosnia ja Hertsegoviina.
Baska tablet.png|Baška tahvel. Vanimaid horvaadi keele ja glagoolitsa kirja mälestusmärke Horvaatias. Raidkiri kivil. 99,5 cm × 199 cm. AD 1100.
Dubra.JPG|Dubrovniki vanalinn. UNESCO maailmapärand.


## Viited

## Välislingid

*HercegBosna. Croats of Bosnia & Herzegovina. 
*Croatia in English
*Daphne Winland. "Croatian Diaspora" - Melvin Ember, Carol R. Ember, Ian Skoggard. ''Encyclopedia of Diasporas: Immigrant and Refugee Cultures Around the World''.
*YouTube: Horvaadi pärimusmuusika 
*YouTube: Horvaadi pärimustants
Ilus aeg (Imandra Lake)

**"Ilus aeg"** on singel ansambli Imandra Lake debüütalbumilt "Seesamseesam" (2010). Singlilt leiab laulu kaks töötlust: esimene Šoti džässmuusikult Bill Wellsilt ja teine Jaapani ansamblilt Tenniscoats. Neist viimane on omapärane sellepoolest, et jaapanlased esitavad laulu eesti keeles, olles selle ära õppinud kuulmise järgi.

Singlit saab veebis tasuta kuulata ning lood digitaalsel kujul osta.

## Singli lood
# "Ilus aeg" (Bill Wells rmx) 03:27
# "Ilus aeg" (Tenniscoats rmx) 03:44

## Viited

## Välislingid
* [http://imandralake.bandcamp.com Imandra Lake'i muusika Bandcampi kodulehel
Odra tänav (Tallinn)

**Odra tänav** on tänav Tallinna kesklinnas Juhkentali ja Keldrimäe asumis. Tänav algab Tartu maanteelt (teisel pool seda on Türnpu tänav) ning lõpeb Juhkentali tänaval, kust edasi jätkub Filtri tee. Tänav ristub Lastekodu tänava ja Jakobi tänavaga.

## Ajalugu
Paralleelselt Odra tänavaga kulges vanasti Tallinna–Viljandi raudtee Tallinn-Väikse ja Tallinna-Sadama raudteejaama vahel. Odra tänaval asus aastatel 1941–1944 raudteepeatus Laadaplats ning 1944–1945 Odra raudteepeatus.

Tänapäeval paikneb samas kohas Tallinna bussijaam.

## Viited
Heller

**Heller**:

### Perekonnanimi
* Johann Friedrich Heller, Eesti vaimulik
* Joseph Heller, Ameerika satiirikirjanik
* Heller (aadlisuguvõsa) on aadlisuguvõsa perekonnanimi

### Raha
* Heller (Slovakkia rahaühik) oli Slovakkia rahaühik
* Heller (Tšehhi rahaühik) oli Tšehhi rahaühik
Ferdinand Rei

**Ferdinand Rei** (24. veebruar 1896 Kabala vald − 20. jaanuar 1977) oli eesti ajakirjanik, poliitik ja põllumees.

Ta lõpetas eksternina keskkooli ja töötas 1913 ajalehe Olevik toimetuses. Aastatel 1917 ja 1918 oli ta ajalehtede Kiir ja Tööline ajakirjanik, töötades koos Viktor Kingissepa, Hans Pöögelmanni ja Jaan Anveltiga. Ta sattus Aleksandr Koltšaki kätte vangi. Ta oli VK(b)P liige. Aastatel 1919 ja 1920 oli ta ajalehe Siberi Tööline toimetaja. VK(b)P Siberi oblastibüroo Eesti agitatsiooni ja propaganda osakonna otsusega heideti ta parteist välja parteidistsipliini rikkumise ja parteivastase kihutustöö pärast. Ajalehe *Sovetskaja Sibir* (Nõukogude Siber) 1920. aasta 4. juuni numbris ilmus selle kohta isegi teade.

Aastal 1920 opteerus ta venna abiga Eestisse tingimusel, et ei osale enam poliitilises tegevuses. Ta elas seejärel Imaveres Kadastiku talus (54 hektarit), oli peremees ja tegelik põllumees. Aastast 1927 oli ta Imavere valla volikogu liige. Lisaks oli ta üle kümne aasta Imavere masinatarvitajate ühistu juhatuse liige, aastast 1931 Imavere veeühistu juhatuse liige ja üle kümne aasta ühispiimatalituse revisjonikomisjoni liige. 

Enne 1941. aasta juuniküüditamist sai ta sellest teada ja hoiatas inimesi. 1949. aasta märtsiküüditamise eel määrati ta küüditavate nimekirja, kuid teda ei küüditatud. 1949–1953 varjas ta end naiseõdede juures Paide lähedal. 

Ta arreteeriti 5. märtsil 1953 ja Eesti NSV Ülemkohus mõistis ta § 58-10 lõike 2 alusel 25 aastaks vangilaagrisse ja 5 aastaks asumisele. Ta saadeti Mordva ANSV-sse Dubravlagi, kust vabanes 1955. Seejärel elas ta Paides.

## Isiklikku
Tema vend oli poliitik August Rei.

## Viited

## Välislingid
* http://www2.kirmus.ee/biblioserver/isik/index.php?id=3002
Margus Kliimask

**Margus Kliimask** (sündinud 21. jaanuaril 1959) on eesti muusik. Ta on mänginud basskitarri ansamblites Linnu Tee, Proov 583 ja P3. Samuti on ta tunnustatud infotehnoloogiaspetsialist.
Aulepa tuulepark

**Aulepa tuulepark** on tuulepark Lääne-Nigula vallas Läänemaal. 

13 tuulikuga tuulepark valmis 2009. aastal ning 2011. aasta suvel lisati veel kolm tuulikut. Iga tuuliku elektritootmise võimsus on 3 MW, mis teeb kogu pargi võimsuseks 48 MW, ning pargi aastane elektritoodang on kuni 123 GWh. Laiendatud tuuleelektrijaama toodanguga saab katta ligikaudu 43 000 keskmise tarbimisega Eesti pere aastase elektrivajaduse.

Pargi 16 tuulikust 8 asuvad Aulepa külas, 6 Suur-Nõmmküla külas ning 2 Vanaküla külas.

## Vaata ka
* Vanaküla tuulepark

## Viited
Europe by Satellite

**European Broadcasting Service (EBS)** (televisioonikanalid **EBS** ja **EBS+**) on Euroopa Liidu televisioonikanalid, mida haldab Euroopa Komisjon. Saateid edastatakse paljudes Euroopa Liidu keeltes.

Peamiseks sisuks on
*ülekanded Euroopa Komisjonist, Euroopa Parlamendist, Euroopa Liidu Nõukogust, Euroopa Keskpangast ja teistest Euroopa Liidu institutsioonidest;
*pressikonverentsid jms.

## Välislingid

*Ametlik veebileht
Eesti Straussi Ühing

**Eesti Straussi Ühing** (ka **Eesti [[Johann Strauss]]i Ühing**) oli 1990. aastal Elvas asutatud mittetulundusühing, mille eesmärk oli tutvustada ja propageerida Strausside suguvõsa ja nende kaasaegsete muusikat.

Ühingu looja ja esimene esimees oli Elva kultuuritegelane Kalev Päid. 1990. ja 1991. aastal avaldas ta ühingu nimel kaks brošüüri, mis tutvustasid Johann Straussi elu ja loomingut. Kohalikest kultuuritegelastest osales ühingus ka Elva Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu esimees Julius Illus.

Eesti Straussi Ühing tegutses Elvas Leopold Hanseni majamuuseumis aadressil Vaikne tänav 10. Alates 2019. aastast oli ühing registreeritud Elvas aadressil Kesk tänav 23. Ühingu algatusel toimusid Elvas mitmesugused muusika- ja kultuuriüritused, nende seas kammerkontserdid, uusaastakontserdid ja Straussi festival "Kuningriik", mida on nimetatud "Elva stiilseimaks suvepeoks, kus ka pealtvaatajad on riietunud 19. sajandi teise poole moe järgi".

Ühing kustutati äriregistrist 29. veebruaril 2024.

## Viited

## Välislingid
* Anti Einpaul "Strauss keerutab Elva metsades valssi" Postimees, 13. august 1999 (intervjuu Kalev Päidiga; arhiivikoopia)
* Ene Nobel "Elvast saab Johann Straussi kuningriik" Eesti Päevaleht, 11. august 1999
Liigend

**Liigend** ehk **šarniir** (pr sõnast *charnière*, mis ld sõnast *cardo* 'uksehing') on liikuv liide, mis võimaldab detailide pöörlemist ainult ümber ühise telje või punkti.

## Viited
Rolandas Jasevičius

**Rolandas Jasevičius** (sündinud 31. juulil 1982 Vilniuses) on Leedu endine poksija.

Jasevičius osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 2004. aasta Sydney olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Jasevičius osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 12. maailmameistrivõistlustel (Bangkok, 2003), kuid kaotas 1. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Andre Bertole (USA) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

Jasevičius sai II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 35. Euroopa meistrivõistlustel (Pula, 2004) pronksmedali. Ta osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 34. Euroopa meistrivõistlustel (Perm, 2002), kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

## Viited

## Välislingid
*
Satelliitraadio

**Satelliitraadio** on raadioprogrammide edastamine ühe või enama sidesatelliidi vahendusel ja vastuvõtmine selleks kohandatud seadmetega.

Signaalide edastamiseks kasutatakse geostatsionaarsel või geosünkroonsel orbiidil olevaid tehiskaaslasi.

## Kasutamise põhjused
Sidesatelliitide kaudu transleeritud analoog- või digitaalne raadiosignaal hõlmab märksa suurema maa-ala kui maapealsete raadiojaamade signaal.

Mitmed FM-jaamad kasutavad Euroopas lisaks signaali maapealsele transleerimisele täiendavalt edastamist krüpteerimata signaalina satelliidi kaudu. Peale vabaleviraadioprogrammide on arvukalt abonomendipõhised digitaalpakette raadioprogrammidega, mis ei edasta saateid maapealselt; märkimisväärselt palju on neid USA-s.

## Raadioprogrammide edastamine Euroopas ja Ameerikas
Euroopas kasutavad paljud FM-raadio saadete edastajad mitmest kohalikust FM-transponderist koosnevat võrgustikku, et levindada ühtainust programmi suurele, tavaliselt kogu riiki hõlmavale maa-alale. Paljud neist jaamadest edastavad täiendavalt ka satelliidisignaali, mida saab võtta vastu paljudes mandri piirkondades. USA maapealsed raadiojaamad on seevastu alati kohalikud ning igal jaamal on oma ainulaadne programm. 

Suhteliselt suure rahvastiku tihedusega piirkondades on hõlpsam ja odavam jõuda elanikkonna suurema osani maapealsete saatjate vahendusel. Nõnda on Suurbritannias ja mõnes muus riigis raadioteenuste areng käesoleval ajal keskendunud satelliitraadio arendamise asemel pigem digitaalheli (DAB) Raadio edastamisele.

## Edastusstandardid

* DVB-S ja DVB-S2 – vastuvõetav tavalise Ku-laineala satelliidivastuvõtja ja paraboolantenniga, koos satelliittelevisiooni programmidega
* ETSI Satellite Digital Radio – L (1467–1492&nbsp;MHz) ja S-lainealades
* DVB-SH (Digital Video Broadcasting, Satellite services to Handhelds) – töötati välja S-laineala sagedustele alla 3&nbsp;GHz, toetab nii UHF-laineala, L-laineala (vahemikus 1467–1492&nbsp;MHz) kui ka S-laineala.
* Sirius/XM Radio (kasutusel Põhja-Ameerikas) – XM Radio tehiskaaslased kasutavad S-laineala sagedusi 2332,50–2345,00&nbsp;MHz ja Sirius Radio kasutab sagedusi 2320,00–2332,50&nbsp;MHz.
* S-DMB (kasutusel Lõuna-Koreas) – kasutab S-laineala sagedusi 2170–2200&nbsp;MHz)

## Alternatiivid
Satelliitraadio konkureerib selliste globaalse leviga maapealsete digitaalraadiostandarditega nagu näiteks Digital Radio Mondiale.

## Vaata ka
* Satelliit-mobiiltelefon
* Satelliiditaldrik

## Välislingid
*Astra 4A kaudu edastatavad Eesti kanalid Power Hit Radio ja Star FM Eesti
Valeri Pork

**Valeri Pork** (sündinud 8. juulil 1941 Kalininis, nüüdses Tveris) on Vene vastuluuraja, jurist ja keskkonnakaitsja.

Pork oli Nõukogude Vastuluure töötaja. Selles ametis kontrollis ta välismaa ajakirjanikke ning tegeles Saksamaa LV Moskva esinduse operatiivteenindamisega.

Rahvusvahelise õiguse jurist, ajakirjanik, professor. Julgeoleku-, riigikaitse- ning korrakaitseprobleemide akadeemia asepresident. Fondi Rahvusvaheline Ökoloogiline Ohutus president.

Pork kirjutas 2004. aastal ajalehes Vojenno-promõšlennõi Kurjer, kuidas Vene piirivalve alampolkovnik töötas Eesti luure heaks.

## Isiklikku
Valeri Pork on Arnold Porgi kaksikvend ja August Porgi poeg.

## Viited
Arnold Pork

**Arnold Pork** (sündinud 8. juulil 1941 Kalininis, Vene NFSV-s) on Eesti ja Vene ettevõtja, keskkonnategelane ning Vene poliitik.

Pork on lõpetanud Leningradi Ülikooli õigusteaduskonna, õigusteaduse doktor, professor. Ta on Riigiduuma eelmise koosseisu kommunistist spiikri Gennadi Seleznjovi nõunik. 1999. aastal kandideeris Pork Tveri oblasti kuberneriks. Ta on olnud Vene nafta- ja gaasifirma Trans Nafta asepresident.

MTÜ Rahvusvaheline Töösturite ja Ettevõtjate Kongress juhatuse liige, SA Balti Mere Ökoloogilise Ohutuse Rahvusvaheline Fond juhatuse liige ja asutaja, MTÜ Eesti-Vene Ettevõtjate Koda endine juhatuse liige. 2006. aastal Saksamaal asutatud International Institute of Ecological Safety for Baltic and Northern Seas ekspert.

Porgil on nii Eesti kui ka Vene kodakondsus. Vene ajakirjanduses on teda seostatud KGBga.

2010. aastal teatas Pork Vene-Eesti keskkonnaorganisatsiooni Puhas Läänemeri juhina, et Läänemeres on vähemalt pool miljonit tonni erinevaid keemiarelvi, mis sinna uputati pärast Teist maailmasõda. Relvad on Porgi sõnul uputatud Helsingi-Tallinna joonest ida poole endise Nõukogude Liidu territoriaalvetesse

## Isiklikku
Arnold Pork on Valeri Porgi kaksikvend ja August Porgi poeg.

## Viited
Romualdas Murauskas

**Romualdas Murauskas** (3. mai 1934 Kaunas – 23. mai 1979 Kaunas) oli Leedu ja Nõukogude Liidu poksija.

Murauskas oli kokku kuuekordne Leedu NSV meister aastatel 1954 ja 1956–1960. 

Murauskas sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale James Boydile (USA) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Murauskas osales poolraskekaalus (kuni 81 kg) 11. Euroopa meistrivõistlustel (Lääne-Berliin, 1955), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Ulrich Nitzschkele (Ida-Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 12. Euroopa meistrivõistlustel (Praha, 1957), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Murauskas oli poolraskekaalus (kuni 81 kg) Nõukogude Liidu meister 1956. aastal. Ta sai Nõukogude Liidu meistrivõistlustel poolraskekaalus (kuni 81 kg) 3. koha aastatel 1955, 1959 ja 1960.

## Viited

## Välislingid
*
Ivan Kondakov

**Ivan Kondakov** (vene keeles *Иван Лаврентьевич Кондаков*; 8. oktoober 1857 Viljuisk, Jakuudi oblast – 14. oktoober 1931 Elva) oli Eestis tegutsenud vene keemik, sünteetilise kautšuki avastaja.

Kondakov lõpetas Krasnojarski poistegümnaasiumi. 1880. aastal astus Peterburi ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna loodusteaduste osakonda, lõpetas ülikooli 1884. aastal. 1885. aastal jäeti ta ülikooli juurde valmistuma professorikutseks.

1886. aastal määrati Kondakov laborandiks Varssavi ülikooli keemiakateedrisse. 1894. aasta detsembris kaitses Peterburi ülikoolis magistriväitekirja keemias "О синтезе под влиянием хлористого цинка в ряду жировых соединений".

1895. aastal määrati ta Tartu Ülikooli farmaatsiaprofessoriks ja ta töötas Tartus 1918. aastani.

1899. aastal avastas Kondakov dimetüülbutadieeni katalüütilise polümerisatsiooni sünteetiliseks kautšukitaoliseks aineks. Tema uurimused panid aluse sünteetilise kautšuki tootmisele Saksamaal Esimese maailmasõja ajal.

Aastatel 1918–1921 töötas Kondakov Praha ülikoolis. 

Kondakovil oli maja Elvas professorite linnaosas, kus ta elas aastatel 1911–1918 ja 1921–1931.

## Viited
Kohtla-Järve poolkoksimäed

**Kohtla-Järve poolkoksimäed** on põlevkivi poolkoksi kuhjamisel tekkinud mäed Kohtla-Järve Järve linnaosa lääneosas. Lõunapoolse mäe kõrgus on 167,7 meetrit, see on ühtlasi Eesti kõrgeim tehismägi, ning põhjapoolse mäe kõrgus on 143 meetrit. Varem oli mäestik viie tipuga, mille kõrgus ulatus kuni 186 meetrini.

## Põleng 2012. aastal
2012. aasta juulis jõudsid ajakirjandusse teated, et Kohtla-Järve tehismäe sisemus on juba pikemat aega põlenud. Keskkonnaministeeriumi hinnangul ei tulenenud sellest tähelepanuväärset keskkonnaohtu, samas oli neis väidetes kaheldud. Augusti alguse seisuga ei olnud Keskkonnaministeerium jõudnud põlengu likvideerimise asjus kokkuleppele mäge sulgevate ehitusfirmadega Merko ja Rand & Tuulberg, kes mõlemad leidsid, et tegu on vääramatu jõuga ning seega pole põlengu kustutamine nende kohustus.

Põlengu asjaolude hindamist ja likvideerimist raskendas asjaolu, et taolisi poolkoksimägesid on maailmas vähe. Eestis on varem põlenud aheraine-, mitte poolkoksimäed, Saksamaal on aga põlenud kivisüsi, mitte põlevkivi.

Riigi tellimusel tehismäge uurinud geoloogi Erik Puura väitel ei põlenud mäes siiski üldse poolkoks. "Põlema ei läinud mäe peamised jäätmed, vaid kas kunagi nõlva sisse paigutatud jääkpõlevkivi või mingisugused muud põlevad tööstusjäätmed, mida sinna kunagi pandi," kommenteeris Puura põlengut Postimehele.

## Viited

## Välislingid
*  "Tuhamägede sulgemine saab esimese rahasüsti" ERR, 08.11.2007
* Nils Niitra "Kohtla-Järvel süttis Baltikumi suurim poolkoksimägi" Postimees, 28.07.2012
* Karin Kangro "Ministeerium: poolkoksimäe põleng ei ohusta inimeste tervist" Postimees, 28.07.2012
* "Strandberg: põlevkivirämpsu põlengu varjamine meenutab Tšernobõli ja Fukushimat" Postimees, 28.07.2012
* "Kohtla-Järvel põleb juba mitu kuud Baltimaade suurim tuhamägi" ERR, 28.07.2012
* Ago Gaškov "Tuhamäe põleng võib ELi nõutavad sulgemistööd edasi lükata" ERR, 30.07.2012
* Nils Niitra "Tehismäe põleng teeb looduskaitsjad murelikuks" Postimees, 31.07.2012
* Rain Kooli "Erik Puura: põlevate tuhamägede jahtumine kestab aastasadu" ERR, 03.08.2012 (intervjuu Erik Puuraga)
Aleksander Pääsuke

**Aleksander Pääsuke** (sündinud 12. novembril 1949) on endine Eesti NSV julgeolekutöötaja. 

Ta on olnud Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee uurimisosakonna uurija, vanemuurija, uurija-kriminalist ja eriti tähtsate asjade uurija aastail 1976–1991.

## Viited
*Kaitsepolitsei akt arvelevõtmise kohta
Terje Pennie

**Terje Pennie-Kolberg** (sündinud 9. jaanuaril 1960 Kehras) on Eesti näitleja. 

Ta on lõpetanud 1978. aastal Kehra Keskkooli ning 1984. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (11. lend). 

Ta on töötanud aastatel 1978–1980 Ugala teatris, 1984–1990 Rakvere Teatris ja 1990–2000 Eesti Draamateatris. Alates 2016. aastast töötab ta taas Ugala teatris. 

Ta on olnud lühikest aega NUKU teatri ja Vanalinnastuudio trupi liige ja pikemat aega vabakutseline näitleja. Ta on mänginud ka muusikalides ja telesarjades. 2015. aasta oktoobris oli ta peategelane improteatri Impeerium improvisatsioonietendustes "Laval Terje Penniega".

## Looming
### Teatrirolle

### Ugala teatris

### Telesarjades
*2007 "Kelgukoerad" Sirje
*2008 "Saladused"
*2008–2017 "Õnne 13" Aino Järvik (36 jagu)
*2010 "Ühikarotid" kekaõps 
*2010 "Kättemaksukontor" Elena
*2011 "Kelgukoerad" Esther
*2014 "Kättemaksukontor" Agve Lill
*2014 "Viimane võmm"
*2015 "Ühe otsa pilet" Esther
*2017 "Siberi võmm" Miralda Aaspere
*2018 "Pank" Marju õde

### Filmides
*1988 "Õnnelik lapsepõlv" (lühimängufilm) – ema
*1989 "Varastatud kohtumine" (draamafilm) – Milvi
*1991 "See kadunud tee" (draamafilm) – naine keldrikorteris
*1992 "Võlausaldajad" (draamafilm) – Tekla
*1996 "Urpo & Turpo" (animafilm) – kummitädi
*2006 "Tabamata ime" (telemängufilm) – Paula
*2008 "Detsembrikuumus" (põnevusfilm) – komisjonipoe müüjanna
*2011 "Surnuaiavahi tütar" (draamafilmfilm) – Poe-Liivi
*2018 "Võta või jäta" (draamafilm) – ämmaemand
*2020 "Vee peal" (komöödiafilm) – Manda
*2022 "Müüdud hing" (lühimängufilm)– Milvi

## Tunnustus
*1986 Teatriliidu loovtöötaja aastapreemia (teatrite ettepanekul)
*2024 Raadioteatri näitlejapreemia (juuksur Anu rolli eest kuuldemängusarjas "Juuksur", sõjapõgenik Tanja loo vahendamise eest dokumentaalsarjas "Ukraina lood", osatäitmise eest kuuldemängus "Kingitus")

### Teatrisisesed auhinnad
*1987 Rakvere teatri parima noore näitleja preemia 
*2020 Kuldõun – parim naisnäitleja
*2020 Kuldõun – parim naisnäitleja
*2020 Ugala teatri parim naiskõrvalosatäitja (ema rolli eest lavastuses "Sorri, ei saa aidata")
*2021 Ugala teatri parim naisnäitleja (Anne'i rolli eest lavastuses "Ema")
*2022 Kuldõun – Ugala teatri publikupreemia – parim naisnäitleja

## Isiklikku
Terje Pennie on nii ema kui ka isa poolt ingerisoomlane. Ta on 1991. aastast abielus filmilavastaja Jaan Kolbergiga. Neil on tütred Justina Maria ja Inger Helena, kes on juba aastaid elanud Šotimaal, ning poeg Jaan Tristan Kolberg, kes on näitleja. 

Pennie täditütar on näitleja Laine Mägi.

## Viited

## Välislingid
* Lavakunstikooli XI lend (1980–1984) err.ee, videoarhiiv
* Terje Pennie Ugala teatri kodulehel
* Terje Pennie Eesti Filmi Andmebaasis
* Terje Pennie Eesti Teatri Agentuuri kodulehel
*  IMDb-s
* Näitleja Terje Pennie: Kui oled vabakutseline, siis ju enam mingit statistirolli ei pakuta ohtuleht.ee, 12. detsember 2014
* Terje Pennie traagiline ema sirp.ee, 12. november 2021
* Terje Pennie: mõtlesin tõsiselt näitlejakarjääri lõpetamisele ERR Kultuur, 29. september 2023
* Pennie: olen saatusele tänulik, et esimesel korral lavakasse sisse ei saanud ERR Eeter, 21. oktoober 2025
Välireklaam

**Välireklaam** on graafiline, tekstiline või muu reklaaminformatsioon, mis on paigutatud statsionaarsele või mobiilsele erikonstruktsioonile ja kuvatakse avatud maastikul, samas ka hoonete väliskülgedel, tänavatarvikutel, teede ja maanteede kohal või kõrval.

Välireklaamide hulka kuuluvad ka hoonete sees asetsevad teabekandjad – müügikoha- ehk POS- (*point of sale*) konstruktsioonid, TPD, ekraanid jmt, kuid sagedamini nimetatakse selliseid reklaame siiski sisereklaamideks (*indoor*-reklaam).

Välireklaam (tihti märgistatakse *outdoor*-reklaam terminiga või OOH (*out of home*) kuulub ATL (*above the line*) reklaamiliiki.

## Välireklaamobjektide klassifikatsioon
Välireklaamobjektid ehk teabekandjad kuuluvad kahte liiki:
* Võrgulised
* Lokaalsed

Reklaampildi mõõtu (kõrgus ja pikkus) nimetatakse reklaampinna formaadiks. Valgustatud reklaamkandjad valmistatakse reeglina standardmõõdus, mis lubab toota standardsuurustes reklaampostreid.
Kõige levinumateks reklaamkandjateks on (kõrgus × laius):
* 3×6 m (billboard (bannerstend))
* 1,8×1,2 m (city-format)
* 3×1,4 m (pillar)
* 2,7×3,7 m (cityboard)
* 5×12, 5×15 m (supersite)
* 12,5×40 m (megaboard500) või (gigant billboard)

## Välireklaami plussid ja miinused
Plussid:
* Välireklaami ei ole võimalik tarbijal sisse ega välja lülitada
* Lugemiseks ei ole vaja lisavahendeid
* Auditoorium kasvab koos linna elanike aru kasvuga
* Kõige odavam kontakti (CPT) hind

Miinused:
* Raskendatud suunamine kindlale sihtrühmale (*targeting*)
* Staatiline reklaampilt (v.a LED-ekraanid, mis ei ole laialt levinud)
* Linna elanike vastakas suhtumine (mõni arvab, et välireklaam kahjustab linna arhitektuuri ja väljanägemist)
Maret Oja

**Maret Oja** (aastani 1991 **Maret Peep**; sündinud 25. augustil 1963 Tartus) on eesti näitleja. 

Ta on lõpetanud 1981. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1986. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (12. lend). 

Aastatel 1986–1991 töötas ta näitlejana teatris Vanemuine. 

Hiljem on ta töötanud stjuardessina, diktorina ja toimetajana Eesti Raadios ning reklaamijuhina Delfis.

## Rollid
* 1986 Grigori Gorin "Swifti viimane surm" (Näitleja)
* 1987 Georges Feydeau "Kirp kõrvas" (Raymonde)
* 1987 Jaan Kruusvall "Vaikuse vallamaja" (Lisette Treiberg)
* 1988 Walt Disney "Miki-Hiir tondilossis" (Miki-Hiir)
* 1991 Molière "Amphitryon" (Kleantis)
* 1992 Goethe "Faust" (Lieschen)

## Isiklikku
Tema isa Harald Peep oli kirjandusteadlane, ema Laine Peep raamatukogutöötaja. Ta on olnud abielus Peeter Ojaga.

## Viited

## Välislingid
* "Maret Oja käib omapead kui kass" Eesti Päevaleht, 14. september 1996
Vilno leping

**Vilno lepingu** või **Vilniuse lepingu** all võidakse silmas pidada mõnda järgmistest lepingutest:
***[[Vilniuse ja Radomi leping]]** (1401)
***[[Krakowi ja Vilno leping]]** ehk Krakowi ja Vilno unioon (1499)
***[[Vilno leping (1559)]]**, Liivi sõja ajal Liivi ordu ja Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriigi vahel
***[[Vilno leping (1561)]]**, Liivi sõja ajal Liivimaa konföderatsiooni ja Rzeczpospolita vahel
***[[Vilno rahuleping (1656)]]**, Vene-Poola sõja ajal
Vilno leping (1559)

**Vilno leping** ehk **Vilniuse leping** sõlmiti 1559. aasta 31. augustil, Liivi sõja ajal, Liivi ordu ja Rzeczpospolita vahel Vilnius (selleaegne poolapärane nimetus *Vilna, Wilna, Wilno*). 

Liivi ordu maameister Gotthard Kettler andis lepinguga Saksa ordu Liivi ordu maad Poola kuninga ja Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriigi suurvürsti Zygmunt II Augusti kaitse alla, maad ähvardava Moskva tsaaririigi eest. 

Liivi ordu poolse kaitse ja protektsiooni saavutamise eesmärgiks oli neutraliseerida 16. sajandi Euroopa suurriigi Rzeczpospolita-poolse kaitsega Moskva tsaaririigi tsaari Ivan Julma vallutusi Vana-Liivimaal.

Sõlmitud leping ei kaitsenud Vana-Liivimaad Moskva tsaaririigi rünnakute eest, 1560. aasta algusest algasid taas Vene vägede rüüsteretked, millele orduväed ei suutnud piiri panna. Protektsioonilepinguga anti Rzeczpospolita vägede ja Mikołaj Radziwiłł Rudy kaitse alla mitu lossi Liivimaa lõuna- ja idapiiri lähistel, kuid poolakad ei kiirustanud abivägede saatmisega ning vältisid täielikult konflikti venelastega (sel ajal kehtis veel Vene-Leedu rahu, mida Zygmunt II August murda ei tahtnud). 

1660. aasta aprillis Eestimaale saabunud Moskva tsaari vasallkuningas hertsog Magnus tegi asja veelgi keerulisemaks, kuna asus taotlema endale ka Eestimaa hertsogkonda, Maasilinna foogtkonda, Lihula linnust ning Uus-Pärnut, mis kõik kuulusid ordule. Nii puhkes Kettleri ja Magnuse konflikt, mis saatuslikult nõrgendas Liivimaa kaitsetahet ning tegi Vene vägedele maa hõivamise märksa hõlpsamaks. Nii langes Vene vägede kätte tugev Alūksne (Marienburgi) kindlus ning seejärel ka mitmeid teisi linnuseid, seda peamiselt ordu suutmatuse tõttu saata abivägesid, moona ja palgaraha. 

2. augustil toimus Härgmäe lahing, kus ordu tippjuhtkond eesotsas Philip Schall von Belliga ründas vaid 500 mehega umbes 14 000-mehelist Vene väge. Peaaegu kõik sakslased kas tapeti või langesid vangi.

1561. aastal kujunenud olukorras sõlmis Gotthard Kettler 1561. aastal Vilnos, uue Vilno lepingu (1561), millega andis tema võimu all olevad territooriumid Poola kuninga ja Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi suurvürsti Zygmunt II Augusti valdusse, saades enda valitseda ilmaliku Kuramaa hertsogiriigi ning tunnistas end Zygmunt II Augusti vasalliks.

## Vaata ka
*Vene-Liivi sõda
*Liivi sõda
*Liivimaa hertsogkond
*Kuramaa hertsogiriik

## Viited
Gore Vidal

**Eugene Luther Gore Vidal** (3. oktoober 1925 – 31. juuli 2012) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik ja poliitikakommentaator. Kirjutas ka esseid, filmistsenaariume ja näidendeid.

Ta kasutas pseudonüüme *Edgar Box*, *Cameron Kay* ja *Katherine Everard*.

## Tunnustus
*1999 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## Eestikeelsed väljaanded
* "Kuningat otsimas : legend XII sajandist" – *A Search for the King*, 1950; eesti keeles: Eesti Raamat, 1994. Tõlkinud Helje Heinoja
* "Washington, Columbia ringkond" – *Washington, D.C.*, 1967; eesti keeles: Eesti Raamat, 1972. Tõlkinud Vilma Jürisalu

## Viited


## Välislingid

* Heikki Aasaru. Suri USA kirjanik Gore Vidal. ERR Uudised, 01. august 2012
Anhalt-Aschersleben

**Anhalt-Ascherslebeni vürstkond** oli territoorium Saksamaal, mis eksisteeris aastatel 1252–1315. See loodi, kui Anhalti vürstkond jagati aastal 1252 Heinrich I poegade vahel Anhalt-Ascherslebeni, Anhalt-Bernburgi ja Anhalt-Zerbsti vürstkondadeks.

Heinrich II Paks, Heinrich I vanim poeg, oli oma isa kaasvalitseja aastast 1244. Seoses jagunemisega valis ta Anhalti põlisvaldused Harzi mägedest põhja pool ümber Askania residentsi Ascherslebeni *(Ascharia)*, millele ta aastal 1266 linnaõigused andis.

Kui Heinrichi pojapoeg Otto II aastal 1315 ilma meessoost pärijateta suri, läks vürstkond – sealhulgas pealinn Aschersleben – läänina tema nõole ja võlausaldajale Halberstadti piiskopile Albrechtile. Kuigi Anhalt-Bernburgi vürst Bernhard II aasta hiljem Halberstadti feodaalset ülimuslikkust tunnistas, oli Aschersleben mitme konflikti põhjus tema järglaste ja Halberstadti piiskoppide vahel. Sellest hoolimata jäi see osaks piiskopkonnast, mis aastal 1648 ilmalikustati Halberstadti vürstkonnaks, ja selle suveräänne omand, sealhulgas õigused Anhalt-Ascherslebenile, anti Brandenburg-Preisimaale.

## Anhalt-Ascherslebeni vürstid, 1252–1315
* 1252–1266 Heinrich II
* 1266–1304 Otto I
** 1266–1283 Heinrich III, vend ja kaasvalitseja
* 1304–1315 Otto II

## Vaata ka
* Anhalt
* Anhalt-Bernburg
* Anhalt-Dessau
* Anhalt-Köthen
* Anhalt-Plötzkau
* Anhalt-Zerbst
Tartu rahvusvaheline puhkpillifestival

**Tartu rahvusvaheline puhkpillifestival "Mürtsub pill"** toimub Tartus igal suvel alates 2005. aastast. Esimene festival leidis aset 14.–17. juulil 2005. 

6. festival 2010. aastal korraldati koostöös Tartu Hansapäevadega, mis kandsid nime Tartu Helisevad Hansapäevad.

2.–5. augustil 2012 toimus kaheksas festival. 2012. aastal osalesid orkestrid Eestist, Soomest, Ungarist, Lätist ja Suurbritanniast. Peaesineja oli Roberts Bakery Band Suurbritanniast eesotsas dirigent Colin Cransoniga.

Kümnes puhkpillifestival "Mürtsub pill" toimus 4.–8. juunil 2014. Esinevad orkestrid Eestist, Tšehhist, Rootsist, Lätist, Venemaalt ja Soomest. Seekordne festival on ühtlasi osa Tartu laulupeo muusikanädalast, seepärast osalevad festivalil esinevad orkestrid ka laulupeorongkäigus ja laulupeol.

2015. aastal toimub "Mürtsub pill" 31. juulist 2. augustini.

## Viited

## Välislingid
* 10. festivali "Mürtsub pill" koduleht
* 9. festivali "Mürtsub pill" koduleht
* Kerttu Jänese "Linnas mürtsub pill iga nurga peal" Postimees, 6. juuli 2007
* Raimu Hanson "Emajõelinnas mürtsub puhkpilliorkestreid kodunt ja kaugemalt" Postimees, 3. august 2012
Darius Jasevičius

**Darius Jasevičius** (sündinud 13. mail 1981 Vilniuse maakonnas) on Leedu endine poksija.

Jasevičius osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 11. maailmameistrivõistlustel (Belfast, 2001), kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale James Moore'ile (Iirimaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 13. maailmameistrivõistlustel (Mianyang, 2005), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

Jasevičius sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 33. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 2000) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Bülent Ulusoyle (Türgi) jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

## Viited
Ričardas Tamulis

**Ričardas Tamulis** (22. juuli 1938 Kaunas – 22. aprill 2008 Jonava) oli Leedu ja Nõukogude Liidu poksija.

Tamulis oli 1964. aastal Leedu NSV parim sportlane. Ta oli kokku kuuekordne Leedu NSV meister aastatel 1957–1959, 1961 ja 1963–1964. 

Tamulis sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlusel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Marian Kasprzykile (Poola).

Tamulis võitis II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 14. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1961), 15. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 1963) ning 16. Euroopa meistrivõistlustel (Ida-Berliin, 1965).

Tamulis oli II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) kokku viiekordne Nõukogude Liidu meister aastatel 1959, 1961–1962, 1964 ja 1966. Ta sai Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 2. koha I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1958. aastal ning 3. koha II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) aastatel 1963 ja 1967.

## Viited

## Välislingid
*
IV liiga 1999

**IV liiga 1999** oli Eesti jalgpalli tugevuselt viienda liiga IV liiga 1999. aasta hooaeg.

## IV liiga ida

### Liigatabel

1Tamsalu SK Los Toros diskvalifitseeriti, kuid mängutulemusi ei tühistatud ja kõik ülejäänud mängud anti -:+ võidud vastastele.

### IV liiga ida üleminekumängud
### Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 20 mängu.

|-
|
#### Hooaja esimene pool

#### Hooaja teine pool

### Parimad väravakütid

## IV liiga põhi

### Liigatabel

### IV liiga põhi üleminekumängud
### Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 20 mängu.

|-
|
#### Hooaja esimene pool

#### Hooaja teine pool

### Parimad väravakütid

## IV liiga lõuna

### Liigatabel

### IV liiga lõuna üleminekumängud
### Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 20 mängu.

|-
|
#### Hooaja esimene pool

#### Hooaja teine pool

### Parimad väravakütid

## IV liiga lääs

### Liigatabel

1Saaremaa Laevakompanii diskvalifitseeriti, kuid mängutulemusi ei tühistatud ja kõik ülejäänud mängud anti -:+ võidud vastastele.

### IV liiga lääs üleminekumängud
### Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 20 mängu.

|-
|
#### Hooaja esimene pool

#### Hooaja teine pool

### Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 1999
*Esiliiga 1999
*II liiga 1999
*III liiga 1999
*V liiga 1999
Kesk-Eesti väikemaakonnad

**Kesk-Eesti väikemaakonnad** oli grupp ühekihelkonnalisi muinasmaakondi 13. sajandi alguse Kesk-Eesti alal, erinedes nii ümbritsevatest mitmest kihelkonnast koosnevatest maakondadest.

Henriku Liivimaa kroonikas on neid nimetatud ka Sakala ja Ugandi juurde kuuluvateks maakondadeks. Väikemaakondade üheks mitteliitumise põhjuseks on peetud nende asendist tulenevat vähest võimalust saada osa Eestit ja selle ümbrust läbinud kaugkaubandusest. Mauri Kiudsoo selle arvamusega ei nõustu ja on seisukohal, et nad asusid kaugkaubanduse (Narva-Peipsi-Pihkva veetee) mõttes pigem soodsas positsioonis.

Väikemaakonnad paiknesid vööndina lääne-idasuunaliselt, ulatudes Vändra piirkonnast Peipsi järveni. Andmeid on kuuest sellisest maakonnast:

#**[[Alempois]]**, jagati hiljem Vändra ja Türi kirikukihelkonnaks. 
#**[[Jogentagana]]**, jagati hiljem Äksi kirikukihelkonnaks ning osast sai Tartu-Maarja kirikukihelkonna Emajõest põhja poole jääv osa ja teisest sai Maarja-Magdaleena kirikukihelkonna lõunapoolne osa. 
#**[[Mõhu]]**, jagati hiljem Põltsamaa ja Kursi kirikukihelkonnaks. 
#**[[Nurmekund]]**, jagati hiljem Pilistvere ja Kolga-Jaani kirikukihelkonnaks. 
#**[[Soopoolitse]]**, hilisem Kodavere kirikukihelkond. 
#**[[Vaiga]]**, jagati hiljem Laiuse, Torma ja Palamuse kirikukihelkonnaks ning ühest osast sai Maarja-Magdaleena kirikukihelkonna põhjapoolne osa.

## Viited

## Kirjandust
* Kenkmaa, Rudolf, Kesk-Eesti muistsete maakondade asend. Tartu, 1933 (K. Mattiesen).
Tartu Gaasivabrik

**Tartu Gaasivabrik** oli Tartu linna esimene ettevõte, mis varustas linna gaasiga. See alustas tööd 1880. aastal ning töötas 1976. aastani, mil valmis Irboska-Tartu gaasimagistraal ja Tartusse jõudis loodusliku gaas Severnoje Sijaniest Tjumeni oblastis.

Gaasivabrik tegutses aadressil Aleksandri tänav 42. Selle käivitamine võimaldas viia seni õlilampidel põhinenud tänavavalgustuse üle gaasile. Esimesed gaasituled süüdati uue kalendri järgi 14. novembril 1880. Samuti hakkasid gaasi kasutama tööstused, kauplused (sh vaateakende soojendamiseks) ja kodumajapidamised.

## Viited

## Välislingid
* "Tartu linna gaasivabrik". tartu.ee
* Martin Pau. "125 aasta eest süttis Tartu esimene gaasilatern". Postimees, 14. november 2005
* "Ajalugu" Eesti Gaasi kodulehel
*
Edevuse laat

"**Edevuse laat**" (inglise keeles "Vanity Fair") on inglise kirjaniku William Makepeace Thackeray 1848. aastal ilmunud satiiriline romaan. Teos annab läbilõike Briti ühiskonnast 19. sajandi esimesel poolel.

Esmakordselt ilmus romaan 20 jaos ajakirjas Punch.

Raamatu peategelased on noored daamid Rebecca (Becky) Sharp ja Amelia Sedley. Teose alguses lõpetavad mõlemad Miss Pinkertoni Noorte Daamide Akadeemia. Nende ellusuhtumine on siiski radikaalselt erinev: Amelia on healoomuline, lihtsameelne ja passiivne, Becky aga tahtejõuline ja salakaval, täis otsustavust ühiskonnas edasi jõuda. "Edevuse laat" kujutab nende elukäiku Napoleoni sõdade aegsel Inglismaal ja Mandri-Euroopas.
Aerodünaamika

**Aerodünaamika** (kreeka keeles ἀήρ (aer) 'õhk' + δυναμική (dynamis) 'jõud') on vooliste mehaanika haru, mis uurib kokkusurutava fluidumi, antud juhul õhu liikumist üle/ümber selles voolus olevate jäikade kehade ja õhus liikuvatele kehadele mõjuvaid jõudusid. Aerodünaamika terminit kasutatakse tihti sünonüümina gaasidünaamikale, kuid vahe on selles, et “gaasidünaamika” on kõikide gaaside, mitte ainult õhu liikumise uurimine. Aerodünaamika teaduslik uurimine tänapäeva mõistes algas 18. sajandil, kuigi põhiideede uurimine algas palju varem. Enamus varasematest saavutustest aerodünaamikas olid suunatud sellele, et saavutada õhust raskemate seadmete lendamine, mida demonstreerisid esimestena vennad Wilbur ja Orville Wright 1903. aastal. Hiljutised uurimused aerdünaamikas keskenduvad kokkusurutavale voolule, turbulentsile ja hõõrdele piirkihiteoorias. 

## Ajalugu
Tänapäeva aerodünaamika pärineb 17. sajandist, kuid aerodünaamilisi jõude on inimesed purjelaevade ja tuuleveskite juures rakendanud juba tuhandeid aastaid; pilte ja lugusid lendamisest leiab läbi terve salvestatud ajaloo, näiteks Antiik-Kreeka müüt Ikarosest ja Daedalusest. Aristotelese ja Archimedese töödes kohtab põhimõisteid nagu kontiinum, takistus ja rõhugradient.

1726. aastal lõi Isaac Newton õhutakistuse teooria, mis tegi temast ühe esimese aerodünaamika uurimuste alusepanija. Hollandi-Šveitsi matemaatik Daniel Bernoulli kirjeldas oma hüdrodünaamikas fundamentaalset suhet rõhu, tiheduse ja kokkusurutamatu voolu kiiruse vahel, mida tänapäeval teatakse kui Bernoulli printsiipi, mis pakub ühe metoodi aerodünaamilise tõstejõu arvutamiseks. 

1889. aastal ennustas prantsuse lennundusinsener Charles Renard esimese inimesena mõistetavalt lendamiseks vajava võimsuse suurust. Otto Lilienthal oli esimene, kes sooritas edukalt juhitavaid lauglende ja pakkus välja õhukese, kumera kujuga tiivaprofiili, mis annab väikese takistuse juures suure tõstejõu. Toetudes nendele uuendustele ja nende endi valmistatud tuuletunnelis tehtud uuringute tulemustele, sooritasid vennad Wrightid 17. detsembril 1903 maailma esimese mootorlennu.

## Põhimõisted
Jäiga objekti ümber õhu liikumise mõistmine võimaldab objektile mõjuvate jõudude ja jõumomentide arvutamise. Mitmete aerodünaamiliste küsimuste korral on kasutatavateks jõududeks lennu põhijõud: tõstejõud, takistusjõud, telgsurvejõud (?) ja mass. Nendest jõududest tõste- ja takistusjõud on aeruodünaamilised jõud, st jõud, mis tekivad õhu voolamisel ümber tahke keha. Nende jõudude suuruste arvutamisel juhindutakse enamasti eeldusest, et vooluala toimib nagu kontiinum. Kontiinum vooluvälju iseloomustavad omadused nagu voolukiirus, rõhk, tihedus, viskoossus ja temperatuur, mis võivad olla koha ja aja funktsioonid. Neid omadusi saab mõõta kaudselt või otseselt aerodünaamilistes eksperimentites või arvutada alustades massi säilitamise võrranditest, inertsimomendist ja õhuvoolude energiast. 

* Aerostaatika
* Gaasidünaamika
* Hüdrostaatika ja Hüdrodünaamika
* Nikolai Žukovski
* Reynoldsi arv
* Froude'i arv