open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Forseti

**Forseti** on muinaspõhja mütoloogias aasist õigluse-, rahu- ja tõejumal. Ta oli Baldri ja Nanna poeg.

Tema kodu nimetus oli Glitnir (särav), mis tuleneb saali hõbedasest laest ja kuldsetest sammastest, mis peegeldasid valgust kaugustesse.

Forsetit peetakse kõige targemaks ja kõneosavaks Asgardi jumalaks.

Teda ei mainitud sõdijana Ragnarökis, mistõttu peetakse teda lahingust eemalehoidvaks rahujumalaks.

Teda peetakse friiside peamiseks jumalaks või eelkäijaks.
Kärje mägi

**Kärje mägi** on umbes 1,5 hektari suurune kõrgendik-soosaar Avaste soo idaosas Avastest lõunaedelas ja Parasmaast loodes. 

Ajalooliselt on Kärje mägi üle soo kulgevate taliteede ristumiskoht, kus pärimuse järgi 18. sajandini peeti talilaatasid.

Aeg-ajalt on Kärje mägi langenud aardeküttide illegaalse kaevamise ohvriks.

Kärje mägi on andnud ka Avaste soo keskosale nime (Kärje soo).
Newport

**Newport** on linn Suurbritannias Walesis. Asub Lõuna-Walesis Bristoli lahe ääres.

Koos tööstuse ja sadama arenguga hakkas linn kasvama.

## Välislingid
* Newporti koduleht
276

**276. aasta**

Sajandid: 2. sajand - **[[3. sajand]]** - 4. sajand

Aastakümned: 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad - **[[270. aastad]]** - 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 

Aastad: 271 272 273 274 275 - 276 - 277 278 279 280 281

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* juuli – Tacitus, Vana-Rooma keiser
* september – Florianus, Vana-Rooma keiser
Väljamõeldis

**Väljamõeldis** ehk **fiktsioon** (ladina keele sõnadest *fictio* 'väljamõeldis, teesklus', *fingere* 'moodustamine, kujundamine') on reaalsusele mitte vastav ettekujutamise saadus.

Väljamõeldis eeldab selle loomise tegevust. 

Eesti keeles kasutatakse peamiselt sõna adjektiivi vormi *fiktiivne*, mis osutab millegi petlikkusele, näilikkuse (nt "fiktiivne abielu").

## Vaata ka
*Väljamõeldud entiteet
*Fakt
*Fantaasia

## Märkused

## Kirjandus

*Margit Sutrop. *Mis on fiktsioon?* Akadeemia, nr 2, 1996.
*Märt Väljataga. Luule- ja pärislugude eristus teoorias ja praktikas. I-III. (Fiktsionaalsusest kirjanduses.) Keel ja Kirjandus 2009, nr. 6, lk 401–411; 7, lk 505–526;  11, lk 818–829.  I osa http://keeljakirjandus.eki.ee/401-410.pdf; II osa http://keeljakirjandus.eki.ee/505-525.pdf; III osa http://keeljakirjandus.eki.ee/818-829.pdf

## Välislingid
*Fred Kroon, Alberto Voltolini. Fiction, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2011.
256

**256. aasta**

Sajandid: 2. sajand - **[[3. sajand]]** - 4. sajand

Aastakümned: 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad - **[[250. aastad]]** - 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 

Aastad: 251 252 253 254 255 - 256 - 257 258 259 260 261

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* Areios

## Surnud

* ...
Tingimus

**Tingimus** on objekti või nähtuse omadus, mis võimaldab (tagab, tingib) midagi või arvatakse midagi võimaldavat.

## Vaata ka

*Põhjus
*Tarvilik tingimus
*Piisav tingimus
*Tarvilik ja piisav tingimus
Kaiu valla vapp

**Kaiu valla vapp** on Rapla maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kaiu valla vapp.

Vapp kinnitati 26. veebruaril 1996.

## Vapi kirjeldus
Hõbedase kaldpalgiga vasakult poolitatud rohelise kilbi ülemisel ja alumisel väljal hõbedane heraldiline okaspuutaim. Palgil laineline, roheliste lehtede ja kolme punase marjaga jõhvikataim.

## Põhjendus
Okaspuutaimed - valla metsarohkus (Kõrvemaa).
Jõhvikataim marjadega - siinsed laialdased (jõhvika)sood.
Roheline - looduse sümbol; tähistab ka lootust ja igavesti korduvat eluringlust.
Hõbe - puhtuse ja valguse sümbol.

## Vaata ka
*Kaiu valla lipp

## Välislingid
*Kaiu valla sümboolika valla kodulehel
*Kaiu valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Kehtna valla vapp

**Kehtna valla vapp** on Rapla maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kehtna valla vapp.

## Vapi kirjeldus
Sinise ja hõbedaga kaldjaotatud kilbil (I) hõbedane leegitsev karikas ja (II) must ronk. 

Võrdsete osapooltena liitunud valdade järjepidevusest tulenevalt on vapil karikas ja ronk. Leegiga karikas sümboliseerib piirkonna klaasitööstuseid läbi aegade. Leek on ka kodukolde ja valla elujõu sümboliks. Sinine värv viitab kõnnumaa järvedele, jõgedele, laugastele. Ronk on valla elujõu, pikaealisuse ja väärtushinnangute sümboliks, sest kaaren kehastab häid mõtteid ja mõttetegevust, arukust ja tarkust, ettenägelikkust ja mälu, inspiratsiooni ja poeesiat. Need omadused on vajalikud ka koolihariduse ja kutseoskuste omandamisel valla erinevates haridusasutustes. Kehtna kaaren sümboliseerib põllumajandustegevuse püsimist vallas. Võimu sümbolina hoiab ja kaitseb ronk väliste mõjutuste eest kohalikku kogukonda tema tegevuses oma elu korraldamisel ning valvab ja hoiab silma peal piirkonna rahumeelsel arengul.

## Vapp 1995-2017
Vapp on kinniti 27. juunil 1995.

Hõbedasel kilbil must seisev vares, kelle keel ja silmatera on sinised. Varest ümbritsevad hajutatult seitse kaldasendis sinist pügalristi.

Kehtna mail väga levinud vares on nii kodu-, põllu- kui tarkuselind. Sellena viitab ta Kehtna tuntusele nii põllutöö- kui ka hariduskesusena, kus erilises aus kodumajanduslik õpe. Pügalristide arv vapil tähistab seitset valda mille maalõigetest koosneb tänane Kehtna vald

## Vaata ka
*Kehtna valla lipp

## Välislingid
*Kehtna valla sümboolika valla kodulehel
*Kehtna valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Põhjus

**Põhjus** on objekti või nähtuse omadus, mille esinemise tulemuseks on alati teatud tagajärg või -järjed.

Eristatakse võimaldavaid ja tegelikke (olemuslikke) põhjuseid.

## Vaata ka

*Tingimus
*Tagajärg
*Põhjus ja tagajärg
Ernst von Mengden

**Ernst von Mengden** (1593, Liivimaa hertsogkond Rzeczpospolita – 30. november 1655, Liivimaa Rootsi kuningriik) oli Rootsi Liivimaa poliitik ja sõjaväelane.

Ernst von Mengdeni vanemad olid Liivimaal Võnnu kreisi Kusa ja Kalnamuiža mõisnik Jürgen (Georg) von Mengden (1560–1622) ja Magdalena (sünd. von Vietinghoff), Vana-Aucest. Tema sünniaja kohta on erinevaid andmeid 1593, 1598.

Ernst von Mengden oli Rootsi Liivimaal, Liivimaa maamarssal (1646)  Liivimaa maanõunik (1650−1655) ja Rootsi Liivimaa aadlilipkonna ooberstleitnant.

Ernst von Mengden oli Lätis asuvate Liivimaa Kalnamuiža mõis, Roperbeķi, Streidase ja Katvari mõisa omanik.

Tema noorem vend, 1. Rootsi valitsusajal taasloodud Liivimaa rüütelkonna maamarssal (1643) ja Liivimaa maanõunik Otto von Mengden (1597–1681) sai 12. juulil 1653 Menģele (Altenwoga) vabahärraks, ning viimase pojapoeg, kammerhärra ja ihukaitserügemendi rittmeister Carl Johan von Mengden (1702–1763) immatrikuleeriti 1731 Rootsi rüütelkonda.
## Perekond
1628 abiellus ta Riia linnasekretäri Christoph Gaunersdorfi (surnud 1609) tütre Dorothea Gaunersdorfiga, kellega sai viis last:
*Otto von Mengden (maetud 1705 Riias), rittmeister, abiellus 1669 enda onupojatütre, Menģele (Altenwoga) vabapreili Sophia Gertrud von Mengdeniga (surnud 1677) ja 1683 Maidla mõisast pärit vabapreili Regina Jacobine Taube af Karlöga 
*Anna Magdalena von Mengden, umbes 1661. aastast Riktere (Siggund) ja Vatrane (Wattram) mõisniku  Engelbrecht von Richteri abikaasa
*Dorothea von Mengden, Saaremaa Reina mõisniku Claus von Treydeni (surnud 1703) abikaasa
*Gerdruta von Mengden (surnud pärast 1697), 1662. aastast Pärnumaa Jäärja mõisniku Conrad Dietrich von Mengdeni kolmas abikaasa
*Sophia Elisabeth von Mengden (−1687), Rootsi rittmeistri ja Saaremaa Orissaare mõisniku Otto Ernst von Treydeni (surnud 1703)

## Viited
Seira

**Seira** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda.

Külas asub Vanamõisa mõisa kalmistu.

10. jaanuaril 2014 eraldati sellest Vanamõisa, Rootsi ja Aruküla.

## Vaata ka
*Seira peakraav

## Viited
Uusküla (Lääne-Nigula)

**Uusküla** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.

## Viited
Taurus

**Taurus** (türgi *Toros dağları*) on mäestik Väike-Aasias. Ta ulatub Lüükia rannikult sõjaliselt tähtsa Kiliikia väravani. Idapoolses osas moodustab Taurus Süüria põhjapiiri.

Tauruse kõrgeim tipp on 3916 meetri kõrgune Erciyas. Mäestik on metsarohke ja koosneb peamiselt lubjakivist. Vahemere-poolsed nõlvad on järsemad.

Aleksander Suure sõjakäikude ajal õppisid kreeklased tundma kõrgmäestikuvööndit, mis Tauruse jätkuna läbib suurt osa Aasiat läänest itta, ning hakkasid ka seda Tauroseks kutsuma. Umbes 300 eKr elanud Dikaiarchos pidas seda mäestikku vaheseinaks, mis Issose lahest läbi Aasia idapoolse ookeanini kulgedes jagab Aasia põhjapoolseks külmaks ja lõunapoolseks soojaks osaks.

Tauruse järgi on nime saanud Antitauruse ahelik Väike-Aasia põhjaosas.
Gemini programm

**Gemini** oli **[[NASA]]** teine mehitatud kosmoselendude tegevuskava aastatel 1961–1966. Gemini programm toimus peale Mercury programmi lõppu ja enne Apollo programmi.

Gemini programmi eesmärk oli töötada välja meetodid ja vahendid viimaks astronaute Kuule, et Apollo programmis ei peaks neid katseid tegema. Gemini missioonidel harjutasid astronaudid põkkumist, avakosmosesse väljumist ja sooritati kestvuslende tõestamaks, et üle nädala kestev reis Kuule ja tagasi on võimalik.

Kõik Gemini missioonid startisid Floridast Cape Canaveralist ja see oli esimene NASA mehitatud lendude programm, kus missioone juhiti Houstonis asuvast missiooni juhtimiskeskusest.

Gemini programmi raames toimunud Gemini 9 oli ainus kord NASA ajaloos, kui missiooni teenindas tagavarameeskond. NASA oli sunnitud kasutama tagavarameeskonda kui põhimeeskonna moodustanud astronaudid lennuõnnetuses hukkusid.

**Gemini** [dž'emini] oli USA kosmoseaparaatide seeria.

## Astronaudid

## Gemini seeria kosmoseaparaadid
Mehitamata
*Gemini 1 
*Gemini 2

Mehitatud
*Gemini 3
*Gemini 4
*Gemini 5
*Gemini 6
*Gemini 7
*Gemini 8
*Gemini 9
*Gemini 10
*Gemini 11
*Gemini 12

## Viited
Cancer

***Cancer*** on ladina keeles 'vähk'. 

Seda nime kannavad ladina keeles:
***[[Vähk (tähtkuju)|Vähi tähtkuju]]**
****[[Vähk (astroloogia)|Vähk]]**, märk astroloogias
***[[vähktõbi]]**
***[[taskukrabi]]**

**[[Cancer (ansambel)|Cancer]]** on briti *[[death metal]]*-ansambel.
Tatarstani Vabariigi lipp

**Tatarstani Vabariigi lipp** on Venemaa föderatsiooni subjekti Tatarstani Vabariigi lipp.

Ametlikult võeti lipp kasutusele 29. novembril 1991.

Lipu kujundajaks on Tatarstani Vabariigi rahvakunstnik, G. Tukaja nimelise preemia laureaat . (Тавил Хаҗиәхмәтов, Tawil Xaciəxmətov).

### Lipu kirjeldus
Tatarstani vabariigi lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud valge horisontaalse kitsa laiuga roheliseks (ülemine) ja punaseks (alumine) väljaks. Valge laiu laius moodustab 1/15 lipu laiusest.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2.

### Sümbolite tähendused
Ametliku tõlgenduse järgi sümboliseerib roheline (koobaltroheline) kevade rohelust ning looduse tärkamist, valge puhtust ja punane (kaadmiumpunane) küpsust, energiat, elu ning jõudu.

## Vaata ka
* Tatarstani Vabariigi vapp

## Välislingid
*Tatarstani Vabariigi sümboolika Tatarstani Vabariigi ametlikul kodulehel (*vene keeles*)
*Tatarstani ajaloolised lipud (*vene keeles*)
Taurus (täpsustus)

***Taurus*** tähendab ladina keeles 'härg, pull, sõnn'. 

****Taurus*** on **[[Sõnn (tähtkuju)|Sõnn]]i tähtkuju** ladinakeelne nimi.
****Taurus*** on **[[Sõnn (astroloogia)|Sõnn]]i märgi** ladinakeelne nimi astroloogias. 

****Bos taurus*** on **[[veis]]e** ehk **koduveise** ladinakeelne teaduslik nimetus.  

***[[Taurus]]** on mäestik Väike-Aasias. 

***[[Taurus-Littrow]]** on org Kuul Tauruse mäestikus.
***[[Taurus (Kuu)|Taurus]]** (*Montes Taurus*) on mäestik Kuul.
***[[Tauredunum]]** ehk **Tauruse mägi** oli 563. aastal varisenud mägi praeguses Šveitsi Valais' kantonis.   

***[[Taurus (tiibrakett)|Taurus]]** on Saksa tiibrakett.
***[[Taurus (relvafirma)|Taurus]]** on Brasiilia relvafirma.
***[[Taurus Raging Bull]]** on Brasiilia relvafirma Taurus toodetav revolver.
***[[Taurus PT92]]** on Brasiilia relvafirma Taurus toodetav poolautomaatpüstol.

* **[[Taurus (jaht)|Taurus]]** on Poolas ehitatud purjejahitüüp.

***[[Flavius Taurus (konsul 361)|Flavius Taurus]]** oli Rooma konsul 361. 
***[[Flavius Taurus (konsul 428)|Flavius Taurus]]** oli Rooma konsul 428.

***[[Taurus (üliõpilasselts)|Taurus]]** on eesti üliõpilasselts. 

***[[Taurus (õlu)|Taurus]]** on Saku Õlletehase toodetav õllemark.

## Vaata ka
***[[Ford Taurus]]** Ford Motor Company auto.
Raivo Lumiste

**Raivo Lumiste** (sündinud 1. augustil 1969) on Eesti sõjaväelane, 6. septembrist 2006 kuni 31. augustini 2012 Kaitseliidu ülem. 

Alates 2001. aastast oli ta Kuperjanovi üksik-jalaväepataljoni ülem. 

Tal on kolonelleitnandi auaste.

## Tunnustus

*2002 Kotkaristi V klassi teenetemärk
*Kaitseväe teenetemärk
*Kaitseliidu Valgeristi III klassi teenetemärk
*Mälestusmedal "10 aastat taastatud Kaitseväge"
*Ameerika Ühendriikide armee pronkstäht
*Leedu kaitsejõudude teenetemärk 
*2021 Pärnu vapimärk (suurepärase töö eest julgeoleku arendamisel ja tagamisel nii Pärnus kui ka kogu Eestis)

## Viited


## Välislingid
*Raivo Lumiste foto, haridus ja teenistuskäik
Solikamsk

**Solikamsk** on linn Venemaal Permi krais. Asub Kama jõe ääres.

Linn on asutatud 1430. aastal, linnaõigused sai 1781. 

Solikamsk on keemiatööstuse keskus. Toodetakse peamiselt kaaliumväetisi ja magneesiumi. Linna ümbrus on tugevasti saastunud.

Solikamskis asus (asutatud 5. veebruaril 1938) Ussolje paranduslike tööde laager (vene keeles *Усольлаг* ehk *Усольский исправительно-трудовой лагерь*).

## Elanike arv
* 100 400 (2005)
* 99 300 (2006)
* 96 200 (2009)

## Viited

## Välislingid

*Solikamski koduleht
Rootsi kroon

**Rootsi kroon** (rootsi keeles *krona*) on Rootsi rahaühik. Selle valuutakood on **SEK** ja tavalühend **kr**. Kroon jaguneb 100 ööriks (*öre*).

Kroon võeti kasutusele riigitaalri asemel Skandinaavia rahaliidu loomisel 1873. Vastavalt lepingule käibis Rootsis, Taanis ja Norras sama raha. Rahaliit lagunes Esimeses maailmasõjas, ent kõik kolm riiki säilitasid rahaühiku nimetuse.

Traditsiooni järgi on ühekroonisel mündil esiküljel monarhi profiil ja tagaküljel Rootsi suur või väike vapp või Rootsi kuninga kroon (alates 2001). Mündil on ka kuninglik deviis. 

Kuni 1942. aastani valmistati ühekroonised mündid hõbedast, seejärel kuni 1968. aastani biljoonist.

Vahetuskursid seisuga 8. august 2011: 

*1 EUR = 9,258 SEK
*1 USD = 6,44 SEK
*1 GBP = 10,59 SEK

14. septembril 2003 korraldati Rootsis rahvahääletus küsimuses, kas minna üle eurole või mitte. Rahvas lükkas selle ettepaneku tagasi 56,1% vastuhäältega, kusjuures hääletuses osales 81,2% valijaskonnast.

## Rahatähed

Rootsis kehtib viis rahatähenominaali: 

*1000 krooni, esiküljel Gustav Vasa (nii koos hologrammiga kui ka ilma kehtivad) 
*500 krooni, esiküljel Karl XI, tagaküljel Christopher Polhem (ainult koos hologrammribaga, vanad on kehtetud)
*100 krooni, esiküljel Carl von Linné (ainult koos hologrammribaga, vanad on kehtetud)
*50 krooni, esiküljel Jenny Lind (nii koos hologrammiga kui ka ilma kehtivad)
*20 krooni, esiküljel Selma Lagerlöf (ainult väikesed lillad, vanad suured sinised on kehtetud)

Aprillis 2011 valiti aastatel 2014–2015 käibele lastavatele rahatähtedele:

*1000 krooni: Dag Hammarskjöld 
*500 krooni: Birgit Nilsson, tagaküljel Skåne loodus 
*200 krooni: Ingmar Bergman, tagaküljel Gotlandi loodus 
*100 krooni: Greta Garbo, tagaküljel Stockholmi motiiv 
*50 krooni: Evert Taube, tagaküljel Bohusläni loodus 
*20 krooni: Astrid Lindgren, tagaküljel Smålandi loodus

## Mündid

Rootsis kehtib neli mündinominaali: 
*10 krooni
*5 krooni
*2 krooni (harva, kuna pole juba aastakümneid välja lastud)
*1 kroon

50-öörine münt on alates 1. oktoobrist 2010 kehtetu. 

## Viited

## Välislingid
Hantõ-Mansiisk

**Hantõ-Mansiisk** on linn Venemaal, Handi-Mansi autonoomse ringkonna halduskeskus, Hantõ-Mansiiski rajooni keskus (ei kuulu rajooni koosseisu). Asub Irtõši jõe ääres, 15 km kaugusel suudmest.

## Ajalugu
Alates 16. sajandist asus linna kohal Samarovo küla, kuhu 1931. aastal rajati Ostjako-Vogulski töölisasula. Praegune nimi on 1940. aastast. Linnaõigused sai 1950. aastal.

2004. aastal valmis 1315,9 m pikkune sild üle Irtõši jõe.

2008. aastal toimus selles linnas soome-ugri rahvaste 5. maailmakongress.

## Loodus
### Kliima
Hantõ-Mansiiskis valitseb parasvöötme teravalt mandriline kliima sooja suve ning külma talvega. Kõige soojem kuu on juuli, kui keskmine õhutemperatuur on +18,3 °C. Kõige külmem kuu on jaanuar keskmise õhutemperatuuriga −18,9 °C. Õhutemperatuuri miinimumiks on −49 °C (1964. aasta jaanuar) ning maksimumiks on +34,5 °C, mis on esinenud erinevate aastate mais, juunis ja juulis.

Sademetehulk on keskmiselt 530 mm aastas (minimaalselt 343 mm ning maksimaalselt 711 mm). Veebruaris on sademetehulk keskmiselt 22 mm, augustis sajab keskmiselt 83 mm.

## Rahvastik

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hantõ-Mansiiski elanikest venelasi 69,94%, tatarlasi 5,05%, hante 3,75%, ukrainlasi 2,97%, tadžikke 1,92%, asereid 1,87%, manse 1,51%, kirgiise 1,27% ja usbekke 1,12%.

## Meedia
Hantõ-Mansiiskis antakse välja handikeelset ajalehte Hantõ Jasang ja mansikeelset ajalehte Luiima Seripos.

## Haridus

Linnas on 22 lasteaeda, 16 üldharidusasutust, 16 lisaharidusasutust, 3 keskeriharidusasutust ja 7 kõrgkooli ja kõrgkoolifiliaali.

## Huvitavaid fakte
Hantõ-Mansiiski lähedal asub vabaõhumuuseum Torum-Maa.

Linnast on pärit suusataja Jevgeni Dementjev.

## Viited

## Välislingid
Tšaikovski

**Tšaikovski** on linn Venemaal Permi krais. Asub Kama jõe ääres.

Linn on asutatud 1955. aastal seoses Votkinski HEJ rajamisega, linnaõigused sai 1962. Linn nimetati helilooja Pjotr Tšaikovski järgi, kes on sündinud linnast 40 km kaugusel.

## Viited

## Välislingid
*
Ljubertsõ

**Ljubertsõ** on linn Venemaal Moskva oblastis, Ljubertsõ rajooni keskus. Asub 20 km Moskvast kagus. 

Asutatud 1621. aastal, linn alates 1925. aastast.

Ljubertsõs baseerub helikopteritooja Kamov.

## Vaata ka
*Ljuuberid
*Aleksandr Skotšinski nimeline Mäendusinstituut

## Viited

## Välislingid

*http://www.luberadm.ru/
Aries

***Aries*** on ladina keeles 'oinas' või 'jäär'. 

Ladina keeles kannavad seda nime: 

***[[Jäär (tähtkuju)|Jäära tähtkuju]]**
***[[Jäär (astroloogia)|Jäär]]**, märk astroloogias.

**[[Aries (rakett)|Aries]]** on USA raketitüüp. 

**[[Aries (Panama)|Aries]]** on linn Panamas. 

## Vaata ka
*ARIES, algoritm
*Arieş, jõgi Rumeenias
*Dodge Aries, automark
Gemini (täpsustus)

***Gemini*** tähendab ladina keeles 'kaksikud'. 

Seda sõna kasutati ka nimena **[[Kastor ja Polydeukes|Castori ja Polluxi]]** kohta.

Castori ja Polluxi järgi on saanud nime:
***[[Kaksikud (tähtkuju)|Kaksikud]]** (ladina keeles ***Gemini***), tähtkuju 
****[[Kaksikud (astroloogia)|Kaksikud]]** (ladina keeles ***Gemini***), märk astroloogias
****[[Gemini]]**, USA kosmoseaparaatide seeria.
****[[Gemini (Tanja Mihhailova)|Gemini]]** on Tanja Mihhailova album.

*Gemini, Portugali ansambel

*"Gemini", Lena Meyer-Landruti viies stuudioalbum

*Gémini Films, Prantsuse filmistuudio
Kohila valla vapp

**Kohila valla vapp** on Rapla maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kohila valla vapp.

Vapp on kinnitatud 27. aprillil 1995.

Vabariigi Valitsuse 11. juuli 2002 määrus nr 227 "Haldusterritoriaalse korralduse ja muutmine Kohila valla (alevi) ja Kohila valla osas" alusel moodustati senise Kohila valla (alevi) ja senise Kohila valla baasil uus omavalitsusüksus Kohila vald. Uue Kohila valla sümboliteks on endise Kohila valla vapp ja endise Kohila alevi ja Kohila valla ühine lipp.

## Vapi kirjeldus
Kuldsel kilbil lehtpuu kujutis ja selle all keskelt nõgus langetatud varras – mõlemad rohelised ning must vapitüvi, mille keskel viie õielehe ja viieharulise musta südamikuga kuldne õis.

## Vaata ka
*Kohila valla lipp

## Välislingid
*Kohila valla sümboolikast valla kodulehel
*Kohila valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Vapilipp

**Vapilipp** on ruudu- või ristkülikukujuline lipp, mille värvid ja kujutised on vapi omadega sarnased. Vapilipud on kasutusel paljudel Eesti valdadel.

Ruudukujulised vapilipud on:
*Abja valla lipp
*Kanepi valla lipp
*endine Kehtna valla lipp
*Märjamaa valla lipp
*Rõuge valla lipp

ja endiste valdade lipud:
*Haanja valla lipp
*Halliste valla lipp
*Hummuli valla lipp
*Karula valla lipp
*Laheda valla lipp
*Misso valla lipp
*Mooste valla lipp
*Meremäe valla lipp
*Mõniste valla lipp
*Pajusi valla lipp
*Palamuse valla lipp
*Palupera valla lipp
*Puka valla lipp
*Saare valla lipp
*Sangaste valla lipp
*Surju valla lipp
*Tabivere valla lipp
*Tarvastu valla lipp
*Tõlliste valla lipp
*Vändra valla lipp
*Õru valla lipp

Ristkülikukujulised vapilipud on:
*Kehtna valla lipp
*Põltsamaa valla lipp
*Põlva valla lipp
*Võru valla lipp
*Vändra lipp

ja endiste valdade lipud:
*Kasepää valla lipp
*Konguta valla lipp
*Kõlleste valla lipp
*Käru valla lipp
*Lasva valla lipp
*Mikitamäe valla lipp
*Põdrala valla lipp
*Pärsti valla lipp
*Torma valla lipp
*Varstu valla lipp
*Veriora valla lipp
Käru valla vapp

**Käru valla vapp** on Rapla maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Käru valla vapp.

Vapp kinnitati 20. mail 1992.

## Vapi kirjeldus
Pikuti poolitatud kuld-sinisel kilbil vastandvärvides kaheksakodaraline ratas.

## Põhjendus
Vapivärvid viitavad Käru ajaloolisele kuuluvusele Järva- ja Pärnumaa koosseisu, ratas- valla nimele. Ühtlasi tähistab ratas arengut ja liikumist.

## Vaata ka
*Käru valla lipp

## Välislingid
*Käru valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Kalju (täpsustus)

***[[Kalju]]** on ümbritsevast pinnasest kõrgemale ulatuv kristalsest kivimist paljand või suur järskude nõlvadega kivist kaldapanga osa.

* **[[Kalju (Saaremaa)|Kalju]]** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
* **[[Kalju (Lääne-Nigula)|Kalju]]** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas

*Kalju, spordiklubi Sindis
*Jõgeva Spordiselts Kalju, endine spordiselts
*Jõgevamaa Spordiliit "Kalju"
*Narva-Jõesuu Eestlaste Selts Kalju

*Kalju (kolhoos), Viljandi rajoonis

*Kalju on mehenimi
*Kalju on perekonnanimi

## Vaata ka
*Kalju vald, endine vald Lääne maakonnas
*Kalju mõis, mõis Kullamaa kihelkonnas
*Kaljurahu, saar Hiiu maakonnas
*Kalju tänav
*Nõmme Kalju, jalgpalliklubi
Kalju tänav

**Kalju tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* **[[Kalju tänav (Harku)|Kalju tänav]]** asub Harju maakonnas Harku alevikus 
* **[[Kalju tänav (Tallinn)|Kalju tänav]]** asub Tallinnas
* **[[Kalju tänav (Kiviõli)|Kalju tänav]]** asub Kiviõlis

*Kalju tänav on Tallinnas Nõmmel Prii tänava endine nimi.
Ülejõe

**Ülejõe** on mitme koha nimi Eestis:
* **[[Ülejõe (Anija)|Ülejõe]]**, küla Harju maakonnas Anija vallas
* **[[Ülejõe (Rae)|Ülejõe]]**, küla Harju maakonnas Rae vallas
* **[[Ülejõe (Koigi)|Ülejõe]]**, küla Järva maakonnas Järva vallas
* **[[Ülejõe (Väätsa)|Ülejõe]]**, küla Järva maakonnas Türi vallas
* **[[Ülejõe (Märjamaa)|Ülejõe]]**, küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas
* **[[Ülejõe (Rapla)|Ülejõe]]**, küla Rapla maakonnas Rapla vallas
*Ülejõe linnaosa (Pärnu linnas)
*Ülejõe linnaosa (Tartu linnas)
*Ülejõe mõis (Järvamaal Türi kihelkonnas)
*Ülejõe mõis (Pärnumaal Pärnu kihelkonnas)

## Vaata ka
*Ülejõe park (Pärnu linnas)
*Ülejõe tänav (mitmes Eesti asulas)
Ülejõe tänav

**Ülejõe tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:
* **[[Ülejõe tänav (Avinurme)|Ülejõe tänav]]** Avinurme alevikus
* **[[Ülejõe tänav (Keila)|Ülejõe tänav]]** Keila linnas
* **[[Ülejõe tänav (Kärla)|Ülejõe tänav]]** Kärla alevikus
* **[[Ülejõe tänav (Lavassaare)|Ülejõe tänav]]** Lavassaare alevis
* **[[Ülejõe tänav (Lohusuu)|Ülejõe tänav]]** Lohusuu alevikus
* **[[Ülejõe tänav (Nasva)|Ülejõe tänav]]** Nasva külas
* **[[Ülejõe tänav (Puurmani)|Ülejõe tänav]]** Puurmani alevikus
* **[[Ülejõe tänav (Rapla)|Ülejõe tänav]]** Rapla linnas
* **[[Ülejõe tänav (Tudulinna)|Ülejõe tänav]]** Tudulinna alevikus
* **[[Ülejõe tänav (Uusna)|Ülejõe tänav]]** Uusna külas
* **[[Ülejõe tänav (Väätsa)|Ülejõe tänav]]** Väätsa alevikus

## Vaata ka
* Ülejõe
* Ülejõe linnaosa
Thomas Friedman

**Thomas Loren Friedman** (sündinud 20. juulil 1953) on ameerika ajakirjanik ja välispoliitika-analüütik. 

Friedman propageerib Iisraeli ja Palestiina vahel kompromissrahu sõlmimist, araabia riikide moderniseerimist, "rohelisi" teemasid ja globaliseerimist, samas märkides nende ohte USA ühiskonnale ja majandusele. 

Tema raamatud käsitlevad rahvusvahelise poliitika ja maailmakorra tulevaste nihete võimalikke tahke tsentristlikust, neoliberalistlikust vaatenurgast.

Tema tuntuim teos on "The World Is Flat" ("Maailm on lame").

## Eesti keeles ilmunud
* Thomas L. Friedman. "Lexus ja oliivipuu: kuidas mõista tänapäeva maailma". Tõlkinud Andres Ehin. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus 2003. ISBN 9985-70-139-9
Karutapja orden

**Karutapja orden** (läti *Lāčplēša Kara ordenis*) on Läti Vabariigi sõjaline autasu, mis asutati 11. novembril 1919. Ordenil on I, II ja III klass. Ordeni väljaandmine lõpetati 1928. 

Kokku määrati 2146 Karutapja ordenit, nendest välismaalastele 322, sealhulgas 148 ordenit Eesti kodanikele.

## Karutapja ordeni saanud Eesti kodanikud
### I järk
*Johan Laidoner 
### II järk
*Otto Heinze
*Johan Laidoner   	
*Andres Larka
*Paul Lill
*Johan Pitka
*Ernst Põdder
*Nikolai Reek
*Jaan Soots
*Juhan Tõrvand
*Johan Unt
### III järk
*Johannes Aia
*August Allik-Hallik
*Peeter Asmus
*Martin-Friedrich Bergmann
*Herbert Brede
*Arthur Buxhoevden
*Osvald Eisen-Raudne
*Arved Engmann-Engmaa
*Andrei Erikson
*Peeter Feofanov
*Friedrich Grünberg
*Johann Grünberg
*August Gustavson
*Nikolai Helk
*Arnold Hinnom
*Jaan Hirjel
*Johan Holberg
*Richard Hurt
*Hans Jaakson
*Juhan Jerver-Järver
*Jaan Juhan Jõgevest-Jõgevit
*Gustav Jonson
*Matvei Jurisson
*Julius Jürgenson
*Eduard Kanep
*Rene Kangar-Kangro
*Peeter Kann
*Oskar Kask  
*Peter Kass
*Richard Kirschbaum
*August Kitzberg-Kitsberg
*Jaan Klaar
*Peeter Kolts
*Artur Korv-Korff
*Tiido Kraus
*Villem Kressa
*Jaan Kruus
*Karl Kruuse
*Eduard-Alfred Kubbo
*Emil Kursk
*Hans Kurvits 
*Rudolf Kuslap
*Eduard Kutser
*Johan Laidoner
*Herman Laks
*Aleksander Landsberg
*Karl Laurits
*Georg Lebedev
*Boris Leeman
*Jaan Leep-Lepp
*Georg Leets
*Karl Leetus
*August Leis
*Hans Lillakas
*Heinrich Lipstok
*Aleksander Livaak-Liivaauk
*Oskar Luiga
*Richard Luik
*Richard Maasing
*Karl Madisson
*Hugo Mägraken
*Jaan Maide
*Magnuss Manitski
*Elmar Männik
*Voldemar Mesi-Messi
*Hans Miller
*Eduard Morladt-Mourlat 
*Aleksander Muda
*Villem Munter
*Michael Müllerstein-Mullart
*August Müring-Miiring
*Voldemar Neering
*Eduard Neps
*Gustav Nurklik
*Oskar Pajusoo-Pajusson
*Leonhardt Pallon-Palusoo
*Richard Palm
*Karl Parts
*Villem Peegel
*Karl Podrätschik
*Jakob Pommer
*Jaan Poopuu
*Arnold Preek
*Viktor Puskar 
*Ernst Põdder
*Jaan Puusild
*Artur Perna
*Oskar Raudvere 
*Nikolai Reek
*Rudolf Reiman
*Artur Reisberg
*Karl Reisman
*Jaan Rink
*Maks Roose
*Johannes Orasmaa 
*Theodor Rõuk-Rinks
*Saar
*Saarväli
*Reinhold Sarapuu
*Aleksander Schervel 
*Johan Schmidt
*Johannes Sengbusch
*August Sihver
*Ferdinand Silmann
*Georg Sommer
*Johannes Soodla
*Jaan Soots
*Otto Sternbeck
*Herman Stockeby
*Jakob Tabur
*Karl Tallo
*Johannes Eduard Tamm
*Juri Tamm
*Harald Tammer
*Rudolf Tarik
*Voldemar Teetsmaa-Tetsmann
*Theodor Teetsov
*Kristjan Thomson
*Otto Tief
*Ilmar Tolk
*Johan Toomsaar-Tomson
*Jakob Tõnnisson
*Leopold Tõnson
*Nikolai Treumuth
*Paul Villiam Triik
*Mart Tuisk
*Karl Tuul
*Voldemar Uegeinam
*Oskar Sergej Uibopuu
*Jaan Unt
*Richard Uritam
*Helmut Vilipus
*Karl Vitsut
*Heinrich Vollmann
*Arnold Vöhrmann

## Välislingid
*Jaak Pihlak, Karutapjad ja ristimehed: Eesti - Läti suhted teenetemärkide näitel : magistritöö, 2006
*Välismaalasest Karutapja ordenisaajate andmekogu (läti keeles)
Ülejõe (Anija)

**Ülejõe** on küla Harju maakonnas Anija vallas.

Küla piiridesse jääb tuhamägi ja Aavoja veehoidla ning sealt voolab läbi Aavoja. Kehra ja Ülejõe piiriks on raudtee ja Jägala jõgi.

Külas tegutseb puidutöökoda.

Külast on pärit teatrikunstnik Jaanus Laagriküll.

Küla maal kasvab kaitsealune loodusobjekt Ülejõe ussikuusk (Kehra ussikuusk).

## Viited

## Välislingid
* KEHRA LINN
Leedu litt

**Litt** (leedu *litas*) oli Leedu rahaühik aastatel 1922–1940 ja 1993–2014. 1. jaanuaril 2015 võttis Leedu riikliku maksevahendina kasutusele euro.

1 litt jagunes 100 sendiks (*centas*).

Valuutatähis standardi ISO-4217 järgi on LTL. Lühend on Lt ja see kirjutati summa ette. 

Litt oli kasutusel 1922–1940 ja võeti uuesti kasutusele 25. juunil 1993 ajutise raha talonase asemele kursiga 1 litt = 100 talonast.

Käibel olid 10-, 20-, 50-, 100-, 200- ja 500-litised rahatähed ning 1-, 2-, 5-, 10-, 20- ja 50-sendised ning 1-, 2- ja 5-litised mündid.

Litil oli alates 2002. aastast fikseeritud kurss euroga: 1 litt võrdus 0,28962 eurot ehk 4,53157 Eesti krooni. 


Image:10 litai (2001).jpg|10 litti
Image:20 litai (2001).jpg|20 litti
Image:50 litai (2003).jpg|50 litti
Image:100 litai (2000).jpg|100 litti

Image:500 litai (2000).jpg|500 litti


## Välislingid
Lilli (Anija)

**Lilli** on küla Harju maakonnas Anija vallas.

Külas asub kultuurimälestisena arvele võetud Lilli kivi.

## Viited
Mustjõe

**Mustjõe** on küla Harju maakonnas Anija vallas, Tallinna–Narva raudtee ääres. 

Külas asub Mustjõe raudteepeatus.

1925 rajati Mustjõele Eesti esimene karusloomakasvandus (hõberebased).

## Viited
Karlstad

**Karlstad** on tiheasustusega paikkond Rootsis, Värmlandi lääni ja Karlstadi valla keskus. Linn asub kohas, kui Rootsi pikim jõgi Klarälven suubub Vänerni. Linn paikneb Vänerni põhjakaldal. Elanike arv on 2020. aasta seisuga 65 856, millega on see Rootsis rahvaarvult 20. kohal.

Karlstadile andis linnaõigused 1584. aastal hertsog Karl, kellest sai hiljem Rootsi kuningas Karl IX. Tema järgi on linn ka nime saanud.

Karlstadis asuvad toomkirik, Karlstadi ülikool ja rahvusvaheline lennuväli, mis asub Karlstadi kesklinnast 16 km kaugusel.

1906. aastal asutasid vennad Anders, John ja Josef Löberg Karlstadis ettevõtte Löfbergs.

Karlstadis valitseb niiske mandriline kliima. Linn on tuntud Rootsi ühe kõige päikselisema linnana. Aastas on seal keskmiselt 1923 päikeselist tundi. Keskmine õhutemperatuur on jaanuaris −2,8 °C ja juulis 17,7 °C. Aasta keskmine sademete hulk on 707 mm. Kõige enam sajab augustis (99 mm) ja kõige vähem märtsis (32 mm).

Linnas tegutseb jäähokiklubi Färjestad BK, mis mängib Rootsi kõrgliigas. Färjestadi koduväljak asub Löfbergs Arenal.

Karlstadi sõpruslinn Eestis on Jõgeva.


Karlstads centrum från en bro i söder.JPG|Vaade Karlstadi kesklinnale
Catedral de Karlstad.jpg|Karlstadi toomkirik
East bridge karlstad 20061022 001.jpg|Östra sild


## Sündinud Karlstadis
Karlstadis on sündinud teiste seas:
* Jonas Brodin, jäähokimängija
* Victor Ejdsell, jäähokimängija
* Joel Eriksson Ek, jäähokimängija
*Nils Ferlin, luuletaja
* Jenny Fransson, maadleja
* Oscar Klefbom, jäähokimängija
* Zarah Leander, laulja ja filminäitleja
* Thomas Rhodin, jäähokimängija

## Viited

## Välislingid
Keo

**Keo** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas.

Keo külas sündis maalikunstnik Johannes Võerahansu.

## Viited

## Välislingid
* "Ameerika väikelinn soovib sõbraks saada samanimelise külaga" Raplamaa Sõnumid, 12. november 2024
Kõrvetaguse

**Kõrvetaguse** on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Raikküla valda.

## Vaata ka
*Kõrvetaguse peakraav
*Kõrve taga Kõrvetaguse külas
*Ajalooliste talude nimekiri

## Viited
Jalase

**Jalase** (*jallai =* jalakas, soome keeles *jalo* 'suur, jõuline, õilis') on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas.

Jalase küla arendustöö eest sai Aino-Helene Valgma 1993. aastal Eesti Taassünni auhinna.

Külakompleksis on 23 talu: Oosi, Aadu, Tiido-Joosepi, Otto, Mäe, Reinu, Andrekse, Matsi, Väljamardi, Otsa, Tiidotõnikse, Pikapõlma, Viina, Siimu, Männiku, Latsi-Sõelaveski, Sepa, Jalase koolimaja, Väljataguse, Pekla, Kerstiaugu, Leese, Neeruti.

## Ajalugu
Küla on esmamainitud 1241. aastal (küla nimi oli Jalaes, Taani dokumentide järgi Iales). 1389. aastal on mainitud küla mõisaasemena, mis näitab, et enne Jüriöö ülestõusu oli tekkinud Jalasele mõis. 1389. aastal oli küla nimest saanud Yallas, mis oli vasallimõis 3 adramaaga. 1586. aastal sai küla nimeks Jallistkulle, 1700. aastal Jallas ning 1900. aastast on küla nimetatud Jalase külaks.

Külas tegutses ka külakool (1880–1961), millest hiljem sai koolimuuseum. Praeguseks on see registreeritud kinnismälestisena. Algkoolis õpetas 81 aasta jooksul 10 õpetajat ja 4 lühiajalist asendajat. Esimene koolmeister oli Jüri Nerva. Koolis oli 20–30 õpilast olenevalt sellest, mitme klassiga kool töötas ning milline oli kooli piirkond. Pärast kolhoosi moodustamist 1949. aastal ei suudetud kooli üle 12 aasta enam töös hoida ning see suleti.

20. sajandi keskpaigas tegutsesid Jalasel Jalase Haridusseltsi laulukoor, Jalase orkester, Jalase näitering, Jalase pritsimehed ja Jalase võrkpallimeeskond.

## Vaata ka
*Jalase maastikukaitseala
*Hundiaukude karstiala

## Viited
Põlma

**Põlma** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas.

1977. aastal liideti Põlma külaga Hiienurme.

## Vaata ka
*Järvakandi tuuleveski

## Viited
Purku

**Purku** on küla Rapla vallas Rapla maakonnas. 

Purku vanas koolimajas asub Purku raamatukogu, lasteaaed ja Eesti Huumorimuuseum.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas.

## Pildid

Fail:Purku lasteaed.JPG|Purku vana koolimaja, kus praegu on lasteaed
Fail:Linda Rausi mälestustahvel.jpg|Endise koolimaja seinal asub Linda Rausi mälestustahvel


## Vaata ka
*Järvakandi ministeeriumikool
*Järvakandi Vabadussõja mälestussammas
*Järvakandi kolhoos

## Viited
Lipa

**Lipa** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas.

Külast on pärit Uku Masing. Tema kodukohaks olnud Einu talu on arvatud ajaloomälestiseks.

Külas tegutses kuni 2009. aastani Raikküla Lasteaed-Algkool. Alates 1909. aastast paiknes kool Raikküla ministeeriumikooli hoones, mis on arvatud ajaloomälestiseks.

Muinasajal asus külas Lipa linnus. Linnusekoht on arvatud arheoloogiamälestiseks nagu ka sellest umbes 300 m kagusse jääv muinaskalmistu.


Uku Masingu kodukoht, Einu talu.jpg|Uku Masingu kodukoht, Einu talu
Raikküla ministeeriumikooli hoone2.jpg|Raikküla ministeeriumikooli hoone


## Viited
Raikküla

**Raikküla** on küla Rapla vallas Rapla maakonnas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas.

Külas on Raikküla mõis ja selle kalmistu. Küla järgi on nime saanud siluri Raikküla lade. ja selle Raikküla kihistu, sealne puurauk on nii lademe kui kihistu stratotüüp. Lisaks on Raikküla kihistu stratotüübiks veel Pakamägi.

Külas tegutsevad Raikküla Kool õpiraskustega lastele ja Raikküla raamatukogu.

Raikküla oli Raikküla kolhoosi keskasula.

## Ajalugu
Ajaloolased on arvanud, et Henriku Liivimaa kroonika lõigus, mis kirjeldab sündmusi 15. augustist 1216, mainitud ümberkaudse(te) rahva(ste) Eestimaa keskel Harjumaal *Raigele* külas aset leidnud iga-aastased nõupidamised ("*intraverunt proviniam Harionensem, que est in media Estonia, ubi et omnes gentes circumiacentes quolibet anno ad placitandum in Raigele convenire solebant*"), nn Raikküla kärajad, toimusid kas Raikkülas või selle naaberkülas Raelas.

## Viited
Annikoru

**Annikoru** (endine **Soova**) küla asub Tartu maakonnas Elva vallas.

Annikoru oli enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal Konguta valla keskuseks. Külas on vallavalitsus, kool, Konguta rahvamaja ja raamatukogu.

Annikorul asub ka Kavilda (ehk Soova) ürgorg. Asula juurest avaneb kaunis vaade Kavilda ürgorule ja endisele Aru mõisa ehk Uue-Kavilda mõisapargile.

Ajalooliselt asus küla Puhja kihelkonnas.


Pilt:Kavilda ürgorg.JPG|Kavilda ürgorg Annikoru külas


## Vaata ka
*Konts ja Varvas
*Eesti külade loend

## Viited

## Välislingid
*Tutvustus portaalis Eestigiid.ee
*Kaart (Mapquest)
Edise

**Edise** on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas.

## Vaata ka
*Edise vasallilinnus
*Edise mõis
*Edise mõisa kalmistu

## Viited
Kahula

**Kahula** on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas.

Küla järgi on nime saanud Viru ladestiku Kahula kihistu.

## Viited

## Välislingid
*Tutvustus Jõhvi valla kodulehel
Kotinuka

**Kotinuka** on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas vahetult Jõhvi linnast põhjas.

Külla rajatakse Jõhvi filmilinnakut.

Mööda küla lõunaosa kulgeb Tallinna–Narva maantee.

Külast voolab läbi Pühajõgi.

## Viited
Pargitaguse

**Pargitaguse** on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas.

1. jaanuari 2011 seisuga elas külas 77 inimest, neist 9 on vanemad kui 64-aastased.

## Viited
Pauliku

**Pauliku** on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas.

Külas asub Sompa mõisa kalmistu.

## Vaata ka
*Pauliku Tammiku hiietammed

## Viited
Puru

**Puru** on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. Küla asub Jõhvi–Tartu maantee ääres.

Külas asub pühapuu Puru tamm.

Külas on sündinud Peeter Põld, kes oli Eesti Vabariigi esimene haridusminister. Samast on pärit ka arst Reinhold Käbin.

Külas asub Jõhvi lennuväli.

Küla piiril vastu Kohtla-Järve linna Ahtme linnaosa asub Ahtme sõjavangide kalmistu.

## Vaata ka
*Puru asum (asum Ahtmes)

## Viited
Sompa (Jõhvi)

**Sompa** on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas.

Praegustes piirides on küla 1977. aastast, mil Sompa külaks liideti Sompa-Aruserva, Sompa-Sininõmme, Sompa-Vanaküla (Aue) ja Sompa asundus (Sompa-Jaamaküla).

Küla läbib Tallinna–Narva raudtee.

## Vaata ka
*Sompa linnaosa
*Sompa raudteejaam
*Sompa kaevandus

## Viited
Valgustuse projekt

**Valgustuse projekti** all mõistetakse filosoofias teoreetiliselt põhjendatud taotlusi organiseerida ühiskonna- ja vaimuelu lähtuvalt valgustatud inimmõistuse poolt seatud eesmärkidest. Valgustuse projekti raames seatakse enamasti tähtsale kohale inimliku mõistuse iseseisvus ja pädevus enda ning ühiskonna asjade määramisel; sellest tulenev progress kõigil teadus- ja vaimutegevuse aladel; põhjendatud, demokraatlikud ja inimväärikust tagavad muutused ühiskonnas jms.

Esimesena seadis eesmärgid "valgustuse projekti" jaoks Immanuel Kant oma ajaleheartiklis "Mis on valgustus?" (1784) vastusena ajakirjas Berlinische Monatsschrift ilmunud üleskutsele selgitada lugejatele valgustuse küsimust. Hiljem on Kant oma arusaamasid valgustuse eesmärkidest ja toimimisest kriitiliselt vähema naiivsuse suunas revideerinud ning sellega teeninud ära omaaegsete kultuuritegelaste (näiteks Johann Wolfgang von Goethe) pahameele.

Kantist hilisem filosoofia küsib kuni tänapäevani valgustuse projekti staatuse järele, argumenteerides selle läbikukkumise ja ületamise, seiskumise, edasikestmise jms kasuks ning põhjendades vaateid valgustuse projekti ajaloolis-teoreetiliste käsitlustega. Tihti lähtutakse vaidlustes Kanti kolme kriitika tõlgendustest, aga ka Friedrich Schellingi jpt valgustusaja filosoofide teostest.

Tuntud avalik vaidlus modernismi, postmodernismi ja valgustuse projekti staatuse üle toimus 1980. aastate alguses Lyotardi ja Habermasi vahel.

Valgustuse projekt väljendub ühiskonna uuenduste teaduskeskuses. Teadus on eelisseisundis meedias ja riiklikus rahastamises (mitte selgeltnägijad vms). 20. sajandi viimasest veerandist alates nn "uus teadus" ei taotle tõde, vaid tõesust. Teadlased kummutavad müüte aga nad pole ainsad väärtuste sõnastajad. 

## Tuntud valgustuse teoreetikuid
*Theodor Adorno
*Max Horkheimer
*Ernst Cassirer
*Jürgen Habermas
*Jean-François Lyotard
*Karl Raimund Popper
*varane Michel Foucault
*Jacques Lacan
*Gilles Deleuze
*Slavoj Žižek
*Peter Sloterdijk

## Vaata ka
*Mõistus
*Ratsionalism
*Modernism
*Postmodernism
*Ideoloogia
*Progress
*Kommunikatiivne mõistus
*Kriitiline ratsionalism
*Küüniline mõistus
*Negatiivne dialektika

## Kirjandus
* Jürgen Habermas. *Modernsus – lõpetamata projekt.* Akadeemia 1/1996, lk 75–93.
* Jean-François Lyotard. *Vastus küsimusele: mis on postmodernsus?* Akadeemia 7/2000, lk 1419–1430.
Kolm kriitikat

**Kolme kriitika** või **Kanti kolme kriitika** nime all tuntakse Immanuel Kanti filosoofilisi peateoseid
* "Puhta mõistuse kriitika" (*Kritik der reinen Vernunft*, 1781)
* "Praktilise mõistuse kriitika" (*Kritik der praktischen Vernunft*, 1788)
* "Otsustusvõime kriitika" (*Kritik der Urteilskraft*, 1790)

Lähtudes Kanti eeskujust on "kriitikaid" kirjutanud ka paljud teised filosoofid, nt Karl Marx ("Kriitilise kriitika kriitika"), Jean-Paul Sartre ("Dialektilise mõistuse kriitika"), Peter Sloterdijk ("Küünilise mõistuse kriitika") jt.

## Vaata ka
*Kriitika
Honey Power

**Honey Power** [h'ani p'auer] on eesti ansambel.

## Koosseis
*Martin Kikas (laul, kitarr)
*Inga Nõlvak (basskitarr)
*Martin Järvekülg (kitarr)
*Madis Paalo (trummid)

### Endised liikmed
*Madis Aesma (trummid 2005 – 1. september 2006)
*Lauri Kulpsoo (trummid oktoober 2006)
*Indrek Martis (klahvpillid 2005–2008)

## Ajalugu
Ansambel asutati 2005. aastal Tartus.

Bändi esimene singel oli "Corsica". Teine oli raadiosingel "Travelling Nonstop", mis valiti 2006. aasta mais Raadio 2 nädala demoks. Kolmas singel oli "Fake Blue Sky". 

2006. aasta suvel ilmus plaadifirma Seksound all Honey Poweri debüütalbum "Macrosilly". Pärast albumi ilmumist lahkus ansamblist trummar Madis Aesma, kelle asemele tuli Lauri Kulpsoo. Alates novembrist 2006 mängib trumme Madis Paalo.

Ansambel on kontserte andnud ka Lätis, Leedus ja Soomes.

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht* myspace.com*
*Mart Niineste: Kes on Honey Power?, Eesti Ekspress (intervjuu, foto)
*Tiiu Laks: Honey Power levitab kompromissitut primitiivsust, Eesti Päevaleht, 26. august 2006 (intervjuu)
Vääna vasallilinnus

**Vääna vasallilinnus** oli linnus Harjumaal. Nüüdisajal jäävad linnuse varemed Vääna külla Harju maakonnas. 

Vääna vasallilinnus arvatakse olevat rajatud 1500. aasta paiku. Oletatakse, et Vääna linnus kuulus koos Harku, Lagedi, Keila, Kiiu ja teiste väikeste vasallilinnustega Tallinna ümbritsenud kaitserajatiste võrku.

Suhteliselt väikese majalinnuse varemeid muudeti ning neile lisati uusgooti elemente tõenäoliselt 19. sajandi alguses mõisapargi kujundamise ajal. 

Varemeid on varem peetud ka Vääna mõisniku poja kunstnik Otto Magnus von Stackelbergi poolt tollase romantismiihaluse mõjul kujundatud varemetepargi elemendiks.

Vääna linnuse täpsem kujunemislugu ja arhitektuuriline iseloom vajavad senisest põhjalikumaid uuringuid.

Nüüdisajal asuvad linnuse varemed endise Vääna mõisa pargis härrastemajast põhja pool.

## Vaated linnusele

Pilt:Vääna linnus 2.jpg|Tagumine torn
Pilt:Vääna linnus 3.jpg|Torni hästi säilinud aknaava
Pilt:Vääna linnus 4.jpg|Torni värava sillused ja suur laskeava


## Välislingid
*
Max Jakobson

**Max Jakobson** (30. september 1923 Viiburi – 9. märts 2013 Helsingi) oli juudi päritolu Soome diplomaat, poliitik ja ajakirjanik.

Karjääri alustas ta BBC-s ajakirjanikuna töötades. Aastatel 1953–1974 töötas ta Soome välisteenistuses, olles muuhulgas suursaadik Rootsis ja ÜRO juures. Sel perioodil aitas ta kaasa Soome külma sõja aegse neutraalsuse hoidmisele. 

1971. aastal kandideeris Jakobson ÜRO peasekretäri kohale, kuid kaotas viimasel hääletusel Kurt Waldheimile.

Max Jakobson oli ka Eestis kommunistide ja natsionaalsotsialistide poolt toime pandud Inimsusevastaste Kuritegude Uurimise Eesti Rahvusvahelise Komisjoni esimees.

## Tunnustus
*2002 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Viited

## Raamatud eesti keeles
*"Talvesõja diplomaatia." (Tallinn: Tänapäev 2004) ISBN 9985-62-249-9
*"XX sajandi lõpparve." (Tallinn: Vagabund 2005) ISBN 9985-835-74-3
*"Tulevik?" (Tallinn: Tänapäev 2006) ISBN 9985-62-450-5

## Välislingid
* Inimsusevastaste tegude uurimise komisjon
* Imbi Paju:  Max Jakobsoni saatuseaastad, soomlased ja meie, Postimees, 20. september 2008
*  ERR.ee: Soome diplomaadi sõnul peaks Eesti tõstma oma kaitsevõimet, 24. oktoober 2008
*  Jakobson: komisjoni ülesanne ei olnud kedagi süüdi mõista, Postimees, 9. detsember 2008
* Alo Lõhmus.  11 kriminaalset episoodi Nõukogude Eestist Postimes, 15. jaanuar 2009
* Max Jakobsoni komisjon – Eesti Mälu Instituudi veebis
* Sven Randlaid "Suri Soome diplomaat Max Jakobson" ERR, 11.03.2013
Lima (Peruu)

**Lima** on Peruu pealinn ja riigi suurim linn. See asub Chillóni, Rímaci ja Luríni jõgede orgudes, riigi keskosas, Vaikse ookeani ääres. Linna peetakse Peruu poliitiliseks, kultuuriliseks ja finantsiliseks keskuseks. Halduslikult paikneb linn peamiselt Lima provintsis ning vähemal määral Callao provintsis, kus asuvad meresadam ja Jorge Chávezi rahvusvaheline lennujaam. Mõlemal provintsil on alates 2002. aastast regionaalne autonoomia.

2023. aasta rahvaloenduse prognoosi kohaselt elas Limas hinnanguliselt 10 miljonit inimest, mis teeb sellest Lõuna-Ameerika teise rahvarohkeima linna ja linna administratiivpiire arvestades maailma suurima hispaaniakeelse linna. Linna iseloomustab tugev sotsiaalne ja ruumiline segregatsioon vaeste *[[pueblos jóvenes]]*'e ja jõukate linnaosade vahel. Lima vanalinn on alates 1988. aastast UNESCO maailmapärandi nimekirjas.

Limas paikneb Andide Ühenduse peakorter, mistõttu on linnal oluline roll piirkondlikus diplomaatias ja kaubanduses. 2013. aasta oktoobris valiti Lima 2019. aasta Panameerika mängude korraldajaks. Mängud toimusid Limas ja selle ümbruses ning need olid suurim spordiüritus, mida Peruu on kunagi korraldanud. Lima on aastatel 2008, 2016 ja 2024 võõrustanud APECi kohtumisi.

## Ajalugu

Lima on nime saanud põliselanikelt, kes andsid piirkonnale nimeks *Limaq*. Lima kohale asutas Hispaania konkistadoor Francisco Pizarro 18. jaanuaril 1535 **La Ciudad de los Reyesi** ('kuningate linn') asula. Linnast kujunes Peruu asekuningriigi pealinn. Pärast Peruu iseseisvussõda sai sellest Peruu Vabariigi (*República del Perú*) pealinn. Praegu elab umbes kolmandik riigi rahvastikust Limas ja selle eeslinnades.

## Viited

## Välislingid
Hannoveri poistekoor

**Hannoveri poistekoor** (saksa keeles *Knabenchor Hannover*) asutati 1950. aastal professor Heinz Hennigu poolt. Koor kannab edasi silmapaistvat Hannoveri kooritraditsiooni, mis ulatub üle 19. sajandi „Hannoveri kuningliku õue- ja lossikirikukoori“ kuni hilisgooti Marktkiriku poistekoorini välja.

Tema tähtsus on kohalikust varakult välja kasvanud ja ta on end arendanud euroopa tasemega muusikakollektiiviks. Siiski jääb tema kooritöös, ülesannete ja repertuaari mitmekesisuses, kunstilises nõudmises ja interpretatsiooni tõsiduses niisugune traditsioon edaspidigi kestma.

Aja jooksul on Hannoveri poistekoor omandanud ja asjatundlikult ette kandnud olulisi osi viimase viie sajandi saksa ja välismaa heliloojate koorimuusikast, raskuspunktiga Heinrich Schützi ja Johann Sebastian Bachi kesksetel vokaalteostel. 

Loomulikult on juht ja tema kaastöötajad uhked edu ja tunnustuse auhindade üle, mida poistekoor on pälvinud. Siiski näevad nad oma kunstiliste ja pedagoogiliste kavatsuste tuumana intensiivse muusikalise tegevuse harivat mõju nende hoolde usaldatud lastele ja noorukitele.

See viib kogu kooritöö järjekindlale ülesehitusel, läbi kõikide astmete, mängulis-elementaarsest põhikursusest üle eelklassi kuni esialgu pōhi- ja kontsertkoorini ning edasi üle muusikateoreetiliselt ja -ajalooliselt orienteeritud kursuste kuni noorte täiskasvanute astumiseni meeshäälte klassi.

Sügisel 1993 esitas Hannoveri poistekoor Tallinnas üritusel „Saksa Liitvabariigi kultuurinädalad Balti regioonis“ Georg Friedrich Händeli oratooriumi „Iisrael Egiptuses“ koos Eesti Riikliku Sümfooniaorkestriga.

Hannoveri poistekoori juhatas aastatel 1950–2001 professor Heinz Hennig. 2002. aastast juhatab koori prof. Jörg Breiding.
 
2006. aastal sai Hannoveri poistekoor auhinna Echo Klassik aasta parimaks kooriteosesalvestise – Andreas Hammerschmidti teose „Verleih uns Frieden“ („Anne meile rahu“) – salvestise eest.

## Välislingid

*Knabenchor Hannover (Hannoveri poistekoor)
*CD „Verleih uns Frieden“