open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eesti Karskusliit AVE

**Eesti Karskusliit AVE** on praegusel kujul aastast 1989 tegutsev liit. AVE on 1922–1940 tegutsenud Eesti Karskusliidu õigusjärglane.

Liidu ajalugu ulatub aastasse 1906, mil asutati *Eesti Karskusseltside Keskkoht*. Aastatel 1920–1922 kandis see nime *Eesti Karskusseltside Kesktoimkond*. Aastatel 1922–1940 kandis nime *Eesti Karskusliit*. Liit taasasutati 1989. Aastast 2003 kandis liit mõnda aega ka nime *Ühendus Alkoholivaba Eesti*.

Põhikirja järgi on AVE eesmärgid järgmised:
* "tervisliku ja karske eluviisi propageerimine";
* "alkoholivastase tegevusega seotud füüsiliste ja juriidiliste isikute koostöö koordineerimine";
* "riigi alkoholi- ja uimastipoliitika mõjutamine".

## Vaata ka
*Naiste Karskusliit

## Viited

## Välislingid
*AVE koduleht (vaadatud 21.02.2013)
Eesti Kool (ajakiri, 1935)

**Eesti Kool** oli ajakiri, mis ilmus aastatel 1935–1940 Tallinnas ning mida andis välja Haridusministeerium.

Ajakirja ilmus aastas 10 numbrit.

Ajakirja tegevtoimetaja oli Gustav Ollik.

## Viited
Eesti Lasteaednike Selts

**Eesti Lasteaednike Selts** (lühend: ELS) oli aastatel 1932–1940 tegutsenud kutseühing, kuhu kuulusid lasteaednikud.

Seltsi eelkäija oli 1929. aastal asutatud *Tartu Lasteaednikkude Seminari Vilistlaskogu.*

Seltsi eesmärgid olid näiteks ühendada lasteaednikke, edendada kasvatustööd lasteaias.

## Vaata ka
*Tartu Lasteaednikkude Seminar

## Viited
John Thomas

**John Thomas** on mitme tuntud inimese nimi:
***[[John Thomas (kristadelflane)|John Thomas]]**, kristadelflaste usulahule aluse pannud briti teoloog (1805–1871)
***[[John Thomas (filosoof)|John E. Thomas]]**, Kanada filosoof (1926–1996)
***[[John Thomas (kõrgushüppaja)|John Thomas]]**, USA kergejõustiklane, kõrgushüppaja (1941–2013)
***[[John Thomas (iluuisutaja)|John Thomas]]**, Kanada iluuisutaja (1960–)
***[[John Thomas (korvpallur)|John Thomas]]**, USA korvpallur (1975–)
Petseri raudteejaam

**Petseri raudteejaam** (vene keeles Печоры-Псковские) on raudteejaam Pihkva–Riia raudteel Venemaal Pihkva oblastis Petseris.

Petseri naaberjaam Venemaa suunal on Liivamäe (Ливамяэ) ja Eesti suunal alates 2011. aastast Koidula raudteepiirijaam.

## Ajalugu

1889. aastal valmis Venemaa keisririigis Pihkva–Riia raudtee, mis ühendas Venemaa sisekubermangud Balti kubermangudes asunud sadamatega. Tegemist oli Venemaa keisririigile kuuluva raudteega. 1907. aastal moodustati Balti ja Pihkva–Riia raudtee ning Peterburi–Varssavi raudtee ühendamisel Looderaudtee (vene Северо-Западные железные дороги). 

Pihkva–Riia raudteel asusid:
* Raudteejaam Pihkva I (*Псков-Пассажирский*); II klassi raudteejaam
** Pihkva II (vahekaugus 1,4 km)
** Polkovaja (4,2 km)
** Moglino (12,1 km)
** Uus-Irboska (23,9 km) (*Новоизборск*)
** Liivamäe (36,0 km) (*Ливамяэ*)
* Petseri raudteejaam (46,3 km). Hilisem sõlmjaam, kust eraldus 88 km pikkune raudteeharu Tartusse (Tartu–Petseri raudtee) läbi Põlva.

Eesti Vabariigi ajal oli Petseri jaam Eesti riigiraudteede Tartu–Petseri ja Valga–Petseri raudtee lõppjaam. Tollal toimus raudteeliiklus Eesti Vabariigist Venemaale läbi Petserimaal paiknenud Irboska raudteepiiripunkti.

Teise maailmasõja ajal asusid sakslased rajama Pakalniešist Petserisse viivat raudteed, millel jõudis sõita ka üks rong, ent nõukogude vägede pealetung tegi nende plaanidele lõpu ja sakslased rikkusid taganedes raudtee. Sõja järel seda enam ei taastatud.

Eestist sõitsid reisirongid Petserisse, Tallinna–Moskva rongiliinil kuni 1993. aastani.

## Jaamahoone

Petseri jaama esimene peahoone valmis koos raudteega 1889. aastal. Kroonuhistoritsistlikus stiilis ühekorruseline ristkülikulise põhiplaaniga puidust jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt näiteks Antsla, Karula, Puka jt jaamade hoonetega. Hooneid iseloomustab lihtne sümmeetriline külgfassaad ning madala kalde ja laia räästaga poolkelpkatus. Tõenäoliselt 1920. aastatel pikendati algselt tunduvalt väiksemat jaamahoonet mõlemasse otsa lisatud juurdeehitistega pidades kinni hoone algsest stiilist. Jaamahoone hävis Teises maailmasõjas. 

1950. aastate alguses valmis üleliidulise tüüpprojekti järgi ehitatud klassitsismipärane uus stalinistlik kivihoone, mis Eestist omab analooge Jõhvi ja Jõgeva jaamahoonete näol. Ehitis on säilinud tänini.

## Vaata ka
*Tartu–Petseri raudtee
*Valga–Petseri raudtee
*Koidula raudteejaam

## Viited

## Välislingid
* Foto jaamahoonest
* Petseri raudteejaam; pskovrail.ru (*[[vene keel]]es*)
* VALGA - PETSERI - IRBOSKA; Eesti Raudteeajaloo Selts
Vilhivtsi (Tjatšivi rajoon)

**Vilhivtsi** (ukraina keeles Вільхівці) on küla Ukrainas Taga-Karpaadi oblastis Tjatšivi rajoonis. Elanike arv on 3374.
Tupekuulid

**Tupekuulid** on kuulid, mida naised kasutavad kas seksuaalse stimulatsiooni või tupelihaste treenimise eesmärgil.
Lao jõgi

**Lao** (kreeka keeles: *Laos*, ;  ladinakeelsed nimed: *Laus*, *Laos* ja *Laüs*; varemini ka *Laino*) on jõgi Itaalias Basilicata ja Calabria maakonnas. Ülemjooksul, Basilicata maakonnas, kannab jõgi nime **Mercure**. Jõgi on saanud nime Magna Graecia linna *Laos* järgi.

Lao jõgi saab alguse Calabria ja Basilicata maakonna piiril asuvalt Serra del Prete mäelt Lõuna-Apenniinides, 2181 meetri kõrgusel merepinnast.

Jõgi suubub Türreeni merre Scalea lõunaosas Calabria maakonnas.

## Välislingid
*Riserva naturale valle del fiume Lao

*Centro Canoa e Rafting Lao Pollino - canoa e rafting sul Lao
*Viaggiare nel Pollino
*Lao Canyon Rafting - rafting sul fiume lao

*Discesa delle gole superiori fiume Lao, Photo Gallery
AS Coca-Cola HBC Eesti

**AS Coca-Cola Hellenic Bottling Company Eesti** (varasem nimi: *AS Eesti Coca-Cola Joogid*) on Eestis 1992. aastast tegutsev villimisettevõte, mille põhitegevuseks on The Coca-Cola Company loal karastusjookide, mittealkohoolsete ja alkohoolsete jookide, kohvi ja mineraalvee turundus ja müük Eestis. Ettevõtte tuntuimad kaubamärgid on Coca-Cola, Fanta ja Sprite, ent kokku esindab firma Eestis üle 20 erineva joogibrändi. Coca-Cola HBC Eesti on rahvusvahelise kontserni Coca-Cola HBC tütarettevõte ja moodustab osa Coca-Cola HBC Poola ja Baltimaade äriüksusest. Ettevõte annab Eestis tööd enam kui 60 inimesele Tallinnas, Tartus, Pärnus, Jõhvis ja Saaremaal.

Coca-Cola HBC Eesti on Alkoholitootjate ja Maaletoojate Liidu, Eesti Kaubandus-Tööstuskoda ning Eesti Toiduainetööstuse Liidu liige.

## Ajalugu
Coca-Cola karastusjooke asuti Eestis tootma juba 1980. aastatel, kui kohalikus karastusjookide tehases hakati tootma Fantat. Siiski algas suuremamahulisem Coca-Cola karastusjookide levimine Eestis pärast Nõukogude Liidu lagunemist ja Eesti taasiseseisvumist.

Ametlik Coca-Cola karastusjookidele spetsialiseerunud ettevõte sai Eestis loodud 5. mail 1992, kui Coca-Cola Getränke Holding ja kohalik joogitootja AS Tallinna Karastusjoogid kirjutasid alla AS Eesti Coca-Cola Joogid asutamislepingule. Samal ajal alustas tegevust Coca-Cola Tallinna tehas, milles toodeti Coca-Cola karastusjooke kõigisse Balti riikidesse. Ettevõte kuulus Coca-Cola Balti Joogid AS koosseisu, mis koordineeris kontserni tootmist ja müüki kogu Baltikumi turul. Samuti loodi Tallinna HBC Baltikumi peakorter. 31. märtsil 2003 vahetati ettevõtte nime ja sellest ajast kannab firma nime AS Coca-Cola HBC Eesti, mis kuulub HBC äriüksuse Coca-Cola HBC Baltikum koosseisu.

2008. aastal teatas Coca-Cola HBC, et on asunud uurima võimalusi tootmist Eestist ära kolida. 2009. aasta lõpus teatas ettevõte ametlikult, et kolib karastusjookide tootmise Leetu Alytuses asuvasse tehasesse. Eestis lõpetati Coca-Cola jookide tootmine 2010. aasta aprilli lõpus. HBC säilitas Tallinnas siiski Baltikumi peakorteri ning lao- ja turustushooned.

2019. aastal liideti Coca-Cola HBC Baltikum Poola piirkonnaga üheks üksuseks ja uue Coca-Cola HBC Poola ja Baltimaade äriüksuse peakorter asus Varssavis. Seetõttu jäi Tallinn ilma peakorteri seisusest. 2021. aastast müüb Coca-Cola HBC Eestis viina, hakates Nemiroffi viina edasimüüjaks Baltikumis.

## Vaata ka

* Coca-Cola
* Coca-Cola Hellenic Bottling Company
* The Coca-Cola Company

## Viited

## Välislingid
*Coca-Cola HBC Poola ja Baltimaade koduleht
*The Coca-Cola Company eestikeelne koduleht
Eesti Leivaliit

**Eesti Leivaliit** on aastal 24. oktoobril 1989 asutatud mittetulundusühing, mis ühendab Eesti leivatootjaid ja nende koostööpartnereid.

Oma tegevuses nt liit jälgib ja suunab eriti Eesti pagari- ja kondiitritööstuse arengut, esindab oma liikmeid valitsusasutustes, tõstab ja tagab pagari- ja kondiitritoodete kvaliteeti ja konkurentsivõimet, teeb koostööd Euroopa Liidu jt asjassepuutuvate välismaiste ühendustega, säilitab ja rohkendab Eesti rukkileivakultuuri.

## Viited

## Välislingid
* Liidu koduleht (vaadatud 22.02.2013)
Eesti Lihaliit

**Eesti Lihaliit** oli mittetulundusühing, mis oli asutatud 1989. aastal ning koondas loomakasvatussaaduste tootjaid, töötlejaid ja kaubastajaid.

Liit korraldas selliseid toiduainevõistlusi nagu "Parim jaanitoode" ja "Parim jõulutoode" jm.

## Viited
Eesti Looming

**"Eesti Looming"** oli 4-osaline kirjanduslik koguteos, mis ilmus aastatel 1944–1946. Koguteose kaanekujundus ja sisu sarnanesid ajakirja Looming omadega .

Koguteose esimesed kaks osa ilmusid 1944 Helsingis, kolmas (ilmus 1945) ja neljas osa (ilmus 1946) Stockholmis.

Koguteose väljaandmise eestvedajad olid Karl Ristikivi ja Valev Uibopuu.

Soomes algatatud "Eesti Looming" ei kujunenud ajakirjaks, vaid jäi albumiks kokku oma nelja numbriga.

## Viited
Velõkõi Kobõlõn

**Velõkõi Kobõlõn** (ukraina *Великий Кобилин*) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Ovrutši rajoonis. Elanike arv on 207. Pindala on 0,157 km².
Rebashein

**Rebashein** (*Amaranthus*) ehk **amarant** on rohttaimede perekond rebasheinaliste sugukonnast.

Perekonda kuulub umbes 50 liiki, mis on peamiselt üheaastased, vähem esineb mitmeaastased liike. Liigid on kosmopoliitse levikuga. Eestis kasvab umbes 10 liiki harvade tulnukatena.  

Mitut rebasheina liiki kasvatatakse ilutaimena, näiteks longus rebasheina (*Amaranthus caudatus*) ja pööris-rebasheina (*Amaranthus paniculatus*). 

Mitmete liikide seemned on tärklise-, õli- ja proteiinirohked.  Võrreldes enamiku teraviljadega valgu- ja mineraalaineterikkamad. Neis sisalduvad aminohapped on hästi tasakaalustatud. Rebasheina seemnete saadust nimetatakse amaranthiks. Amaranthi süüakse röstitult, sellest valmistatakse putru, kondiitritooteid ja karastusjooke. Amaranti jahust valmistatud tainas on niiske ja magus, ei sisalda gluteeni. Jahust valmistatakse lamedaid küpsetisi, pannkooke ja vahvleid, nisujahuga segatult leibu ja kooke. Mõne rebasheina (*Amaranthus retroflexus, Amaranthus hybridus*) lehti ja noori võsusid tarvitatakse köögiviljana nagu spinatit või salatit.  

## Eestis leitud liigid
* *Amaranthus albus* – valge rebashein
* *Amaranthus blitoides* – lamav rebashein
* *Amaranthus hybridus* – värd-rebashein
* *Amaranthus lividus* – tõusev rebashein (sinkjas rebashein)
* *Amaranthus paniculatus* – pööris–rebashein
* *Amaranthus retroflexus* – tähk-rebashein

## Teised liigid

## Viited
Verev rebashein

**Verev rebashein** ehk **laiuv rebashein** (*Amaranthus cruentus*) on rebasheinaliste sugukonda, rebasheina perekonda kuuluv üheaastane rohttaim.

Verev rebasehein kasvab kuni 120 cm kõrguseks. Taimel on jõulised püstisted varred. Lehed piklikmunajad. Õied on koondunud oranžikaspunastesse longus õisikutesse. Õitseb juulis, augustis.

Verev rebashein on valgus-, niiskus- ja soojalembene, kiirekasvuline, külmaõrn taim. Eelistab kergeid toitainerikkaid muldi. Kasutatakse iluaianduses suvelillena.

## Välislingid
*
Longus rebashein

**Longus rebashein** (*Amaranthus caudatus*) on rebasheinaliste sugukonda, rebasheina perekonda kuuluv üheaastane rohttaim.

Longus rebasheina looduslik levila on troopilises Aafrikas ja Aasias. 

Taime kõrgus 60–100 cm. Püstisel varrel on väikestest õitest moodustunud rippuvad kobarad, mis on enamasti lillakaspunased, olenevalt sordist võivad õied olla ka rohekasvalged ja punastes toonides. Rippõisikute pikkus võib ulatuda 50–60 cm. Lehed on ovaalsed, helerohelised, teravaotsalised ja kõlbavad süüa.

Iluaianduses kasvatatakse suvelillena. Võib kasutada ka ajutise hekina. Kuivatatud õisikud on kenad kuivkompositsioonides.

## Välislingid
*
Helgi Loik

**Helgi Loik** (sündinud **Helgi Pihlak**; 3. mai 1950 Kolga-Jaani – 17. oktoober 2024) oli eesti tõlkija.

Ta lõpetas 1968. aastal Põltsamaa Keskkooli ning 1973. aastal TRÜ saksa filoloogina.

Ta on tõlkinud poola keelest Zenon Kosidowski, Wisława Szymborska ja Bohdan Czeszko, saksa keelest Karl Jaspersi, Martin Walseri, Kurt Tucholsky, Michael Ende ja Max Frischi teoseid.

## Teoseid
*1983 Günter Görlich. "Leinakuulutus" (*Eine Anzeige in der Zeitung*, 1978). Eesti Raamat. Tallinn 1983
Oleg Mutt

**Oleg Lembit Mutt** (6. mai 1920 Tartu – 19. veebruar 1986 Tartu) oli eesti keeleteadlane ja tõlkija.

Ta lõpetas 1948 Tartu Riikliku Ülikooli.

Ta oli alates samast aastast seal inglise filoloogia õppejõud. 1948–1949 Lääne-Euroopa keelte kateedri õpetaja, 1949–1953 vanemõpetaja, 1953–1961 võõrkeelte kateedri vanemõpetaja, 1961–1986 inglise keele (alates 1972 inglise filoloogia) kateedri õppejõud, 1961–1963 vanemõpetaja, alates 1963 dotsent. 

## Looming
### Artikleid
*"Vana-inglise kirjalikes mälestistes leiduvatest est- ja -finn elemendiga nimedest". Keel ja Kirjandus, 1961, nr 12, lk 736-743
*"Leksikograafia vanameistri juubel. Johannes Silvet 80". Keel ja Kirjandus 1975, nr 5, lk 318–319
### Raamatuid
* Laine Hone, Leopold Kivimägi, Oleg Mutt ja Johannes Silvet. "Inglise keele grammatika". Eesti Riiklik Kirjastus. Tallinn 1962; 2. trükk Valgus. Tallinn, 1968
*Oleg Mutt. "Inglise keele foneetika". Valgus. Tallinn 1978

## Isiklikku
Tema isa oli Eesti sõjaväelane ja diplomaat Victor Mutt, vend Rootsi biokeemik Viktor Mutt, poeg on eesti kirjanik Mihkel Mutt, onu Jakob Mutt oli Haapsalu Maria-Magdaleena koguduse ülempreester.

## Viited
Jüri Bachmann

**Jüri Bachmann** (3. mai 1880 Raplas – 17. oktoober 1937 Juurus) oli eesti koorijuht.

## Välislingid
*"Keerulisi aegu üle elanud Järvakandi segakoor tähistas oma 110. juubelit" Postimees 60+, 23. jaanuar 2015
Elmar Jaska

**Elmar Jaska** (2. mai 1910 Kärstna vald, Viljandimaa – 8. oktoober 1980 Ottawa, Kanada) oli eesti põllumajandusteadlane.
Endel Vooremaa

**Endel Vooremaa** (6. mai 1930 Kuressaare – 25. juuli 2022) oli eesti jääpurjetaja ning purjetaja. 

Purjetama hakkas 8-aastaselt, jääpurjetamist harrastas aastast 1944. Võitis jääpurjetamises DN-klassis MM-il 2 hõbedat (1974 ja 1978) ning EM-il 3 kulda (1971–73) ja 1 hõbeda (1977).

Sai NSVL meistrivõistlustel DN-klassis 1969–1979 kokku 7 kulda ja 3 hõbedat ning monotüüp XV klassis 1962 ja 1963 hõbeda. Tuli jääpurjetamises 1970, 1972, 1974 DN-klassis ja 1961 monotüüp XV klassis ning purjetamises 1963 Lendaval Hollandlasel ja 1968, 1970, 1975 klassis Folkboot Eesti meistriks. 

Meistersportlane jääpurjetamises (1961), suurmeister (1971), NSV Liidu teeneline meistersportlane (1973). Konstrueeris purjesid ja tegutses jääpurjetamistreenerina. 

Tema poeg on jääpurjetaja Vaiko Vooremaa. Tema abikaasa oli õpetaja ja rahvatantsujuht Ehalaine Vooremaa.

## Tunnustus
*1997 – Haapsalu vapimärk
*2013 – Läänemaa teenetemärk

## Välislingid
* 
* "Õnnitleme - Endel Vooremaa 80!" Läänela, 1. mai 2010
Eesti Näitused

**Eesti Näitused** (ametlikult: **Eesti Näituste AS**) on praegusel kujul aastast 1995 tegutsev ettevõte. Keskus peab ennast 1959. aastal asutatud *Eesti NSV Rahvamajanduse Saavutuste Näituse Direktsiooni* järglaseks.

Ettevõte haldab Tallinnas Pirita tee 28 asuvat Eesti Näituste messikeskust.

## Ajalugu
Keskuse ajalugu ulatub 1955. aastasse, mil asutati Vabariiklik Põllumajandusnäituse Direktsioon, mis 1959 reorganiseeriti *Eesti NSV Rahvamajanduse Saavutuste Näituse Direktsiooniks*. Aastal 1990 moodustati Eesti NSV Rahvamajanduse Saavutuste Näituse Direktsiooni baasil riiklik aktsiaselts *Eesti Näitused*. Aastal 1995 lõppes ettevõtte erastamine ja moodustati **Eesti Näituste AS**.

## Viited

## Välislingid
*Messikeskuse koduleht (vaadatud 22.02.2013)
Arno Niitov

**Arno Niitov** (sündinud **Arnold Korro**; 2. detsember 1904 Tilsi veski, Põlva kihelkond – 17. oktoober 1989 Montréal, Kanada) oli eesti laulupedagoog, ooperi- ja kontserdilaulja, bariton.

Ta õppis Tartu Aleksandri gümnaasiumis ja I Kommertsgümnaasiumis. Varem Tartu Muusikakoolis viiulit õppinud Niitovi käsi jäi villamasina vahele, kui ta oli 14-aastane, mistõttu ta vahetas viiulimängu laulmise vastu. Niitov õppis laulmist Tartu Kõrgemas Muusikakoolis 1924–1927. Esinemist alustas ta üsna varakult, Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna üliõpilasena, esinedes üliõpilaskooride solistina. 

1930. aastal lõpetas ta Belgias Liege'i Kuningliku konservatooriumi laulu alal maestro François Malherbe'i õpilasena. Kaks aastat hiljem lõpetas ta Liege'i Ülikooli majandusteaduskonna.  

Aastatel 1932–1939 töötas ta eralauluõpetaja ja muusikaõppejõuna, Tartu Meestelaulu Seltsi koori ning Gustav Ernesaksa kutsel ka Tallinna Meeskoori hääleseadjana. Tema laulustuudio õpilaste seas olid ka Andrei Christiansen, Jaan Haabjärv ja Naan Põld. Samuti laulis ta Vanemuises ning õpetas laulu Põlva Rahvahariduse Seltsis, kus oli ühtlasi juhatuse esimees. 

Aastatel 1935–1939 töötas Arno Niitov õpetaja või õppejõuna Valga Muusikakoolis, Tallinna Pedagoogikumis ja Tallinna Õpetajate Seminaris. 1940–1941 oli ta Tallinna Konservatooriumi lauluosakonna juhataja.

1944. aastal siirdus Saksamaale ja sealt Austriasse, 1952 Kanadasse. Montréalis juhatas ta eesti meeskoori. 

## Isiklikku
Tema vend oli keemik Edgar Harald Korro.

## Viited

## Välislingid
* Rein Vill "Kuulus bariton ja häälemeister" Eesti Päevaleht, 1. detsember 1999
Johannes Pirita

**Johannes Pirita** (1. juuli 1937 – 21. veebruar 2013) oli eesti liiklusekspert ja -koolitaja. 

Pirita hakkas Eesti Raadios liiklussaateid tegema 1972. aastal. 25 aasta jooksul tegi ta raadios 998 liiklussaadet ja esines liiklusteemadel televisioonis. Ta kirjutas palju liiklusteemalisi artikleid ja raamatuid.

1995. aastal rajas ta endanimelise Pirita Liikluskooli.

2011. aastal vaidlustas Pirita kohtus liikluspolitsei otsuse kiiruseületamise asjus (7. septembril 2010), kuid tulemuseta.

Johannes Pirita harrastas ka kalapüüki.

## Teoseid
* "Eesti liiklusreeglid ja ohutu sõidu õpetus" Tallinn: Ilo, 2012
* "Uued liiklusreeglid ja ohutu sõidu õpetus" Tallinn: Ilo, 2011 (vene keeles Tallinn: TEA Kirjastus, 2011)
* "Lihtne liikluseeskiri ja ohutu sõidu õpetus" Tallinn: Ilo, 2002, 2008, 2009
* "Liiklustestid: üle 500 ülesande, milles enim eksitakse: aluseks uus liiklusseadus" Tallinn: Cum Laude, 2011 (vene keeles Tallinn: Cum Laude, 2011)

## Viited

## Artikleid ja esinemisi
* Erik Rand "Johannes Pirita: talvel ei tohigi 90-ga sõita" EPL, 24. jaanuar 2013 (intervjuu)
* Margo Pajuste "Johannes Pirita: ära takista kaasliiklejaid!" Õhtuleht, 18. aprill 2012
* "Johannes Pirita kaotas kohtuvaidluse politseiga" Delfi, 2. aprill 2011
* Madis Filippov "Johannes Pirita: olukorda liikluses parandaks politsei tänavale toomine" Postimees, 9. aprill 2012
* "Ainult 1 küsimus: Johannes Pirita, kas juhid on liikluses paremad autojuhid?" Director, veebruar 2011
* "Kukul külas" 14. jaanuar 2001, pikem intervjuu Johannes Piritaga

## Välislingid
* Johannes Pirita Liikluskool
* Marek Kuul "Suri tuntud liiklusekspert Johannes Pirita" ERR, 22. veebruar 2013
Eesti Piimaliit

**Eesti Piimaliit** on aastal 1989 asutatud liit, mis ühendab piimanduse valdkonnaga tegelevaid äriühinguid ja füüsilisi isikuid.

Põhikirja järgi on liidu eesmärgid järgmised: "piimandusalase tegevuse arendamine ja koordineerimine Eesti Vabariigis ning rahvusvahelistes piimandusalastes organisatsioonides".

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht (vaadatud 22.02.2013)
Eesti Proovikoda

**Eesti Proovikoda** on AS-i Metrosert allüksus, mis on Eesti ainuõiguslik väärismetalliproovide tõendaja. Varem allus Proovikoda Eesti Rahandusministeeriumile, praegu on ta Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi osalusega äriühingu AS Metrosert allüksus.

Peale väärismetalliproovide tõendamise asutus ka kontrollmärgistab neid proove, samuti määrab ta ehtekive ja annab väärismetallide ja -kivide kohta konsultatsioone.

## Viited

## Välislingid
*Proovikojast ASi Metrosert kodulehel (vaadatud 22.02.2013)
Eesti Tuleviku-uuringute Instituut

**Eesti Tuleviku-uuringute Instituut** (ETUI) on aastal 1991 asutatud mittetulundusühing. Instituut oli aastatel 2009–2016 oli Tallinna Ülikooli alluvuses. Aastast 2024 jätkab instituut iseseisva mittetulundusühinguna.

Instituudi tegevusvaldkonnad on tulevikumõtlemise tutvustamine Eestis, tuleviku-uuringute metodoloogia ja metoodika, tulevikuseire, innovatsioon, loomemajandus.

Instituudi direktor on olnud Erik Terk.

## Viited
Erik Terk

**Erik Terk** (sündinud 28. mail 1952 Tallinnas) on eesti majandusteadlane.

Terk lõpetas 1974. aastal TPI majandusteaduskonna tööstuse planeerimise erialal.

Ta töötas 1974–1978 TPI tööstuse juhtimise ja planeerimise kateedris teadurina ning 1978–1992 EMI-s juhtimiskonsultandina ja projektijuhina. 1989–1992 oli ta majandusministri asetäitja.

Ta on olnud alates 1992. aastast Eesti Tuleviku-uuringute Instituudi juht ning ajakirja The Baltic Review peatoimetaja 1992–?.

Ta osales 2001 Eesti sotsiaalteadlaste avalikus pöördumises "Kaks Eestit", milles tunti muret Eesti ühiskondliku arengu pärast. 

Ta on olnud Eesti Panga nõukogu liige, ajakirja European Planning Studies toimetuskolleegiumi liige, Eesti Majandusteadlaste Seltsi juhatuse esimees ja Eesti Kirimaleühingu asepresident.

## Tunnustus
* 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2021 Tallinna Ülikooli teenetemärk

## Teosed
*Erik Terk. "Mehed teisel pool malelauda. Paul Kerese konkurendid ja kolleegid". Toimetanud Merike Rõtova. Kujundanud Tiina Alver. Tallinn: Küppar & Ko, 2019. 784 lk. ISBN 9789949962570

## Viited

## Välislingid
*Erik Terk Eesti Teadusinfoportaalis
John Thomas (kõrgushüppaja)

**John Curtis Thomas** (3. märts 1941 Boston – 15. jaanuar 2013 Brockton) oli USA kergejõustiklane, kõrgushüppaja.

1960. aastal püstitas John Thomas neli kõrgushüppe maailmarekordit. 30. aprillil Philadelphias ja 21. mail Cambridge'is ületas ta kõrguse 2,17 m. 24. juunil Bakersfieldis parandas ta maailmarekordit tulemusega 2,18 m ning umbes nädal hiljem Palo Altos toimunud võistlustel hüppas ta uueks tippmargiks 2,22 m.

Sama aasta Rooma suveolümpiamängudel jäi Thomas tulemusega 2,14 m pronksmedalile. Kuldmedali võitis 2,16 meetriga Robert Šavlakadze ning hõbeda sama tulemusega Valeri Brumel, kes edestas Thomast parema katsete arvu tõttu.

1964. aasta suveolümpiamängudel Tōkyōs võitis John Thomas tulemusega 2,18 m hõbemedali, jäädes alla vaid Valeri Brumelile, kes püstitas olümpiarekordi.

## Viited

## Välislingid
Eesti Richard Wagneri Ühing

**Eesti Richard Wagneri Ühing** on aastal 1990 Tallinnas asutatud ühing. 

Ühingu tegevus on suunatud Eesti ja Saksamaa kultuurisuhete tugevdamisele, samuti tutvustab ühing Eestis Richard Wagneri loomingut, korraldades selleks kontserte. 

Ühing on Rahvusvahelise Richard Wagneri Ühingu (RWVI) liige.

Eesti Richard Wagneri Ühingu stipendiaadid:

1991       Kristel Pappel

1992       Riina Kadaja (Airenne)

1993       Eda Zahharova

1994       Pirjo Levandi

1995       Villu Valdmaa

1996       Mati Vaikmaa, Loone Ots

1997       Martti Raide, Monika Sutt, Heili Vaus

1998       Pille Lill, Merle Jalakas

1999       Margus Pärtlas, Liis Kolle

2000       Helen Lepalaan, Olari Elts

2001       Alar Haak, Kalev Lehola

2002       Teele Jõks, Siiri Kodres

2003       Aivo Välja, Jaanika Rand-Sirp

2004       Urmas Põldmäe, Lauri Sirp

2005       Heli Veskus, Joel Ots

2006       Rauno Elp

2007       Katrin Vaikmaa, Karmen Puis

2008       Helen Lokuta, Maria Kallaste

2009       Priit Volmer

2010       Risto Joost, Annaliisa Pillak

2011       Mihhail Gerts, Pirjo Püvi

2012       Rene Soom, Simo Breede

2013       Maarja Kindel

2014       Auri Jürna

2015       Arete Teemets, Taavi Kull

2016       Kristel Pärtna

2017       Aule Urb

2018       Andres Kaljuste

2019       Kaspar Mänd

2020       Mehis Tiits (festival jäi ära)

2021       Raiko Raalik 

## Vaata ka
*Tartu Richard Wagneri Selts

## Viited

## Välislingid
Eesti Kitarriselts

**Eesti Kitarriselts** on aastast 1999 Tallinnas tegutsev mittetulundusühing.

Põhikirja järgi on seltsi eesmärk "teostada muusikahariduslikku tegevust, mis on suunatud kitarripedagoogika täiustamisele ning kitarri ja kitarrimuusika propageerimisele Eestis".

Selts korraldab Rahvusvahelist noorte kitarristide konkurssi "Tallinn".

## Viited

## Välislingid
*Seltsi koduleht (vaadatud 22.02.2013)
Siire (lausekujund)

**Siire** ehk **anžambmaan** (prantsuse sõnast *enjambment* 'üleaste') on sageli tarvitatav lausekujund luules, misjuhul lahutatakse süntaktiline ühik värsirea piiril või kahe värsi vahel. Ütlus jätkub järgmisel värsireal või salmis.

## Kasutus
Siiret kasutatakse puändi edasilükkamiseks, et viivitada kavatsetud emotsiooni tekitamisega. Siire võib panna värsitähenduse vastanduma lausetähendusele, luues niiviisi sõnamängu, milles värsi algne mõte tuleb ümber hinnata tervikmõtte valguses.

Siiret võib kasutada ka värsirea katkestamiseks, et luua heakõla värsiridade lõpus või alguses. Nii on näiteks kirjutanud Willard Espy:

*The four eng-<br />
*ineers*<br />
*wore orange*<br />
*brassieres*

==Näiteid==
===Catullus===

[[Ladinakeelne luule|Ladinakeelses luules]] 1. sajandil eKr kasutas [[Catullus]] siiret oma tekstis "Ad Fabullum":

*Cenabis bene, mi Fabulle, apud me
*paucis, si tibi di favent, diebus,*
*si tecum attuleris *'bonam atque magnam*<br />
***cenam** non sine candida puella*<br />
*et vino et sale et omnibus cachinnis.*

Säilitades sõnade järjekorda, võiks tõlkida nii:

*Sa lõunatad hästi, mu Fabullus, minu juures
*mõne, kui jumalad soosivad sind, päeva pärast,*
*ja kui tood endaga hea ja suurepärase*
*lõuna mitte ilma ilusa neiuta,*
*ega veinita, tarkuseta ja naerulaginateta.*

Fraas *si tecum attuleris bonam atque magnam / cenam* on siirdeks kolmanda ja neljanda rea vahel.

### Shakespeare
Inglise luuletaja ja näitekirjanik William Shakespeare kasutas siiret üha ulatuslikumalt, kui tema stiil ajaga arenes. Uurijad Goswin Köning ja Andrew Cecil Bradley on Shakespeare'i dateerimata loomingu puhul määranud eeldatavad loomisajad, lähtudes siirde kasutamise sagedusest.

***Seesama aeg, mis kunstpeenelt voolib<br /> 
***kõik**, mis on armas silmale ning hea,''<br />
/---/<br />
***Ja poleks suve sulnist õiehingust*
***meil''' klaasis piiskadena vangis siis'',<br />
***kas miski meenutaks kesk tuulte vingust*<br />
***veel ilu**, mille talv meilt ära viis?*<br />
/---/ <br />
(katked W. Shakespeare'i sonetist nr 5, inglise keelest tõlkinud [[Harald Rajamets]])

===Näiteid eesti luulest===

*Käriseb vaikuselina.
*Rebendist pahiseb tuuli.*
***Kohutav rebijanina***
***nuusutab''', kus oled sina.''<br />
''Maigutab siniseid huuli''.

''Kärin on pruun nagu rooste.''<br />
''Valge kui lubi on vaikus.''<br />
***Kohkudes roostesest loost te***<br />
***kuulsite**: toonelahooste''<br />
''hirneid alt rebendist kaikus.''

[[Andres Ehin]] ''Kuratlik kopla''

''Me teeme, **teeme ümber oma elu**<br />
***üht*' hiigelmüüri inimtihedat*.<br />
*Ka pikemad ei küüni üle ääre*<br />
/---/

[[Jüri Üdi]] *Me teeme, teeme ümber oma elu''

## Viited
Eesti Sõna

**Eesti Sõna** oli ajaleht, mis ilmus aastatel 1941–1944 (Saksa okupatsiooni ajal) Tallinnas ja hiljem 1945. aasta aprillini Berliinis. 

Ajalehe esimene number ilmus 3. detsembril 1941, toimetus ja talitus asusid Tallinnas Pikk tänav 2. Ajalehe vahetu eelkäija oli Linna Teataja. Lehte andsid välja Haridusdirektoorium ja kirjastus Eesti Ajaleht. Esimestel aastatel oli päevalehe peatoimetaja Albert Kivikas, aastast 1943 August Oinas. 1944. aasta kevadest Elmar Järvesoo.  Novembrist 1944 ilmus Berliinis (58 numbrit). Viimane number ilmus 14. aprillil 1945.

## Viited
Eesti Rada

**Eesti Rada** on Saksamaal ilmuv väliseesti ajaleht, mis on praegu ühenduse Eesti Ühiskond Saksa Liitvabariigis (EÜSL) häälekandja. 

Eesti Rada on vanim järjepidevalt ilmuv väliseesti ajaleht, mis hakkas ilmuma juba 29. septembril 1945 Augsburgi põgenikelaagris, kui laagrisse tuli Ferdinand Kool, kelle ülesandeks oli korraldada laagri informatsioonisüsteemi. 

Algul ilmus ajaleht üks kord nädalas, hiljem juba kaks korda nädalas, tiraaž oli 3000, hiljem 6000 eksemplari. Seal ilmus ajaleht kuni 1950. aastani, seejärel kolis Geislingeni. Hiljem on Eesti Rada ilmunud ka Hamburgis. 1990. aasta keskpaiku toodi ajalehe trükkimine Eestisse.

Praegu ilmub Eesti Rada Kölnis, viimased kümme aastat on toimetaja olnud Karin Aanja.

## Viited

## Välislingid
*Lehest EÜSLi kodulehel (vaadatud 26.10.2015)
Eesti Lauljate Liit Põhja-Ameerikas

**Eesti Lauljate Liit Põhja-Ameerikas** oli aastal 1965 asutatud liit, mis ühendas Kanadas ja USA-s elavaid eestlastest lauljaid ja eestlaste laulukoore. Liidu eesmärk oli edendada lauljate ja laulukooride vahelist koostööd ja korraldada USA-s ja Kanadas muusikaüritusi.

Liidu asutasid New Yorgi Eesti Meeskoor ja Toronto Eesti Meeskoor.

## Vaata ka
*Eesti Lauljate Liit Rootsis

## Viited
Eesti Lauljate Liit Rootsis

**Eesti Lauljate Liit Rootsis** (aastast 1950 **Eesti Lauljaskond Rootsis**) oli aastal 1947 Stockholmis asutatud liit, mis ühendas Rootsi jõudnud pagulaseestlasi, kes soovisid korraldada laulupidusid ja edendada eestlaste sealset kooriliikumist.

Liidu patroon oli Juhan Aavik.

## Vaata ka
*Eesti Lauljate Liit Põhja-Ameerikas

## Viited
Eesti Raadio Kammerorkester

**Eesti Raadio Kammerorkester** oli aastatel 1978–1984 Eesti Raadio juures tegutsenud noortest muusikutest koosnenud kammerkollektiiv.

Kollektiivi juhtis Paul Mägi, kes oli aastast 1978 Eesti Raadio estraadiorkestri dirigent. 

Kollektiivi repertuaari tuumiku moodustasid barokkmuusika palad, eriti Bachi ja Händeli omad. 

Esitati ka eesti heliloojate, näiteks Alo Põldmäe, Aarne Männiku, Rein Rannapi loomingut.

## Vaata ka
*Eesti Raadio Kontsertorkester

## Viited
Eesti Raadio Kontsertorkester

**Eesti Raadio Kontsertorkester** oli aastatel 1944–1998 Eesti Raadio juures tegutsenud orkester.

Orkester vahetas tegevusaja jooksul mitu korda nime, olles näiteks *Eesti Raadio džässorkester*, *Eesti Raadio estraadiorkester* (lühend: EREO), *Eesti Televisiooni ja Raadio estraadiorkester. Ning ka kontsertorkester. *.

Orkester lindistas palju Eesti heliloojate levimuusikat. Kokku on Eesti Raadio fonoteegis üle 5000 orkestri mängitud salvestise.

Orkester pälvis aastal 1974 aunimetuse Eesti NSV teeneline orkester.Selle kauaaegsed dirigendid olid Rostislav Merkulov ja Peeter Saul, lõpuaastatel Heiki Vahar. Koostööd tegid mitmed tuntud dirigendid. 

## Vaata ka
*Eesti Raadio Kammerorkester
*Eesti Raadio kergemuusika orkester
*Eesti Raadio segakoor

## Viited
Eesti Seltsi Sümfooniaorkester

**Eesti Seltsi Sümfooniaorkester** oli aastatel 1948–1959 Stockholmis tegutsenud orkester.

Orkestrile pani aluse ja ühtlasi juhtis kuni oma surmani (1959) dirigent Verner Nerep. 

Orkester esines nt  rahvuslikel tähtpäevakontsertidel.

Orkestrisse kuulus 25 muusikut. 

## Viited
Enel Melberg

**Enel Melberg** (neiuna **Enel Savioja**; sündinud 21. septembril 1943 Tallinnas) on eesti rahvusest Rootsi kirjanik ja tõlkija.

Ta sündis aastal 1943 Tallinnas, kuid aastal 1944 pages ta koos vanematega Rootsi. Ta on õppinud Lundi ülikoolis ja Stockholmi Pedagoogilises Kõrgkoolis, viimase lõpetas ta aastal 1973 rootsi filoloogina. Aastal 1970 kaitses ta *mag. phil.* väitekirja.

Aastatel 1973–1991 töötas ta rootsi keele õpetajana Stockholmi Täiskasvanute Gümnaasiumis, olles rootsi keele õpetaja, kuid ta õpetas ka draamat ja filosoofiat. Aastast 1990 elab ta vaheldumisi Norras (Oslos) ja Rootsis (Gräsmarkis Sunne vallas Värmlandi läänis).

Ta kirjutab rootsi keeles ja kuulub Rootsi kirjanike liitu. Tema esimeseks romaaniks oli aastal 1977 "Ema süda" (*Modershjärtat*). Ta on lisaks romaanidele kirjutanud laste- ja noorsooraamatuid. Samuti on ta tõlkinud eesti kirjandust rootsi keelde (Jaan Kross, Jaan Kaplinski, Emil Tode, Heinrich Laretei, Margus Laidre, Maimu Berg). Tema enda loomingut on tõlgitud saksa, taani, norra ja eesti keelde.

## Enel Melbergi teoseid eesti keeles
*1998 **Enel Melberg** "Üheteistkümnes päev" (romaan, originaalis *Den elfte dagen*) Tõlkinud Anu Saluäär ja Mari Tuulik.

## Tunnustus

* 2007 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (ilukirjanduslik tõlge eesti keelest võõrkeelde: Marie Under, „Gnistor i askan”, Helga Nõu, „Ode till en skjuten räv“, Jaan Kross, „På stället flug“, Betti Alver, „Historien om den vita kråkan“, Hella Wuolijoki „Sången om kriget“)
* 2023 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (Jaan Krossi teose "Kolme katku vahel" I–IV osa)

## Isiklikku
Tema abikaasa on Arne Melberg.

## Kirjandus
* Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011

## Välislingid

* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1860
Eesti Lauljate Liit

**Eesti Lauljate Liit** (lühend **ELL**) oli ühendus, mis tegutses aastatel 1921–1940.

Liit asutati Tallinna Meestelaulu Seltsi eestvõttel. Seltsi eesotsas olnud dirigent Konstantin Türnpust sai ühtlasi liidu esimene esimees.

ELL-i põhiülesannete seas oli üldlaulupidude korraldamine.

1936. aasta seisuga kuulus Eesti Lauljate Liitu 398 segakoori (11967 lauljat), 48 meeskoori (1819 lauljat), 8 naiskoori (301 lauljat) ja 120 pillikoori (1992 mängijat). Kokku oli Eesti Lauljate Liidul 1936. aastal üle 16 000 liikme.

1940. aastal oli Liidul peaaegu 25 000 liiget.

Eesti Lauljate Liit andis välja ajakirja Muusikaleht.

## Vaata ka
*Eesti Lauljate Liit Põhja-Ameerikas
*Eesti Lauljate Liit Rootsis

## Viited
Narva Linna Sümfooniaorkester

**Narva Linna Sümfooniaorkester** on aastal 1994 Narvas asutatud sümfooniaorkester, mida haldab Narva linnavalitsuse kultuuriosakond.

Orkester on aastast 1995 Narvas toimuva Rahvusvahelise Jevgeni Mravinski muusikafestival algatajaid.

Sümfooniaorkestri peadirigent ja ühtlasi kunstiline juht on Anatoli Štšura.

## Viited

## Välislingid
*Sümfooniaorkestri põhimäärus Riigi Teatajas (vaadatud 22.02.2013)
Rakvere Linnaorkester

**Rakvere Linnaorkester** on Rakveres tegutsev eesti orkester, mis on asutatud 1992. aastal. Orkester asutati peamiselt eesmärgiga tutvustada puhkpillimuusikat ja osaleda Rakvere muusikaüritustel.

Orkestri repertuaar on lai, mängitakse nii klassikalist kui ka džässmuusikat, sealhulgas bigbändimuusikat.

Alates 1993. aastast tegutseb orkestri juures Rakvere Saksofonikvartett.

## Viited

## Välislingid
*Orkestrist Eesti Rahvamuusika portaalis (vaadatud 22.02.2013)
Tallinna Filharmoonia

**Tallinna Filharmoonia** on aastal 1994 asutatud kontserdiasutus, mida haldab Tallinna Kultuuriamet. 

Põhikirja järgi on Tallinna Filharmoonia põhiülesanne "Eesti muusikakultuuri arendamine ja rikastamine muusikateoste ettekandmise, salvestamise ja propageerimise kaudu ning kontsertide ja festivalide korraldamine".

Tallinna Filharmoonia juures asub Tallinna Kammerorkester.

## Viited

## Välislingid
*Asutuse koduleht (vaadatud 22.02.2013)
Soome-Eesti Barokkorkester

**Soome-Eesti Barokkorkester** on aastal 1989 asutatud peamiselt barokkmuusikat viljelev orkester.

Orkestrile panid aluse Andres Mustonen ja Soome pianist Pekka Vapaavuori. 

Peale barokkmuusika viljeleb orkester ka vähesel määral nüüdismuusikat.

## Vaata ka
*Tallinna Barokkorkester

## Viited
Sõlmjaam

**Sõlmjaam** on vähemalt kolme raudteeliini ühinemiskohas moodustuv raudteesõlm, milles on ühtseks tehnoloogiliseks tervikuks seotud mitmeid raudteetaristu elemente (sealhulgas raudteejaamad).

Eesti raudtee-ettevõtete infrastruktuuris ametlikult sõlmjaamu pole.

Ajalooliselt on Eestis sõlmjaamana võimalik käsitleda Tapa, Tartu ja Valga raudteejaama.

## Ajalugu

Maailma esimene sõlmjaam oli Earlestowni raudteejaam Newton-le-Willowsis (Merseyside, Ühendkuningriik). 25. juulil 1831 ühendati seal Liverpooli–Manchesteri raudteeliin Warringtoni–Newtoni raudteeliiniga Newtoni raudteesõlmeks.

Järgmine, tänapäevani tegutsev oluline raudteesõlm on 1837. aastal asutatud Crewe, mille ümber kasvas seejärel raudteelinn. Hiljem tekkisid raudteesõlmed juba Londonis ja teistes Briti suurlinnades.

Saksamaa esimene sõlmjaam oli 10. septembril 1841 ehitatud Köthen.
Tallinna Kammerorkester

**Tallinna Kammerorkester** (lühend **TKO**) on kammermuusikat viljelev orkester, mis tegutseb kontserdiasutuses Tallinna Filharmoonia.

1989. aastal asutas professor Jüri Gerretz tollase Tallinna Konservatooriumi üliõpilastest keelpilliorkestri, mille tuumikust moodustas dirigent Tõnu Kaljuste 1993. aasta aprillis Tallinna Kammerorkestri (TKO). Kahe aastakümne jooksul on sellest kujunenud üks Eesti esindusorkestreid, mis on oodatud külalisesineja paljudel kontserdilavadel Euroopas ja mujal maailmas.

TKO on äratanud tähelepanu oma kunstiliselt terviklike kavade, stiilitundliku musitseerimise ja kõrgetasemelise interpretatsioonikunstiga. Orkestri mitmekülgses repertuaaris on esindatud nii baroki-, klassitsismi- kui romantismiajastu muusika; oluliseks osaks on 20. ja 21. sajandi heliloojate looming, sealhulgas vähem tuntud teosed ja uudisteoste esiettekanded. TKO tuumiku moodustavad hinnatud keelpillimängijad, kes astuvad regulaarselt üles ka solisti ja kammermuusikuna. Alates hooajast 2014/2015 on orkestril ka oma kammermuusika kontsertide sari.

TKO tegevus on tihedalt seotud Eesti Filharmoonia Kammerkooriga – ühised esinemised ja salvestused on toonud mõlemale kollektiivile rahvusvahelist tuntust ja tunnustust. 1993. aastal salvestati nimekale plaadifirmale ECM Tõnu Kaljuste käe all Arvo Pärdi autoriplaat "Te Deum", mis pälvis kõrgeid hinnanguid maailma juhtivatelt muusikakriitikutelt ning püsis kuid plaadiedetabelite esikümnes. ECMi märgi alt on ilmunud veel Pärdi autoriplaadid "Litany", "In principio" ja "Adam’s Lament", samuti Erkki-Sven Tüüri "Crystallisatio" ning Heino Elleri "Neenia". Orkester on salvestanud ka firmadele Warner Music / Finlandia Records, Carus Verlag jt. 2014. aastal ilmus Tallinna Kammerorkestrilt plaat Joseph Haydni loominguga (solist Silver Ainomäe, dirigent Risto Joost).

## Dirigendid
Tõnu Kaljuste, 1993–1995 ja 1996–2001, 2019-2024

Juha Kangas, 1995–1996 (peadirigent), 2001–2003 (kunstiline juht)

Eri Klas, 2004–2012 (Tallinna Filharmoonia kunstiline juht)

Risto Joost, 2013–2019

Tõnu Kaljuste on alates 2024. aastast Tallinna audirigent. 

## Tunnustus
* 2013 Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia
* 2014 kaastegev Arvo Pärdi autoriplaadil "Adam’s Lament", mis tõi dirigent Tõnu Kaljustele 2014. aastal Grammy

## Viited

## Välislingid
*Tallinna Kammerorkester
Tallinna Kammerkoor

**Tallinna Kammerkoor** on aastal 1962 Tallinnas asutatud kammerkoor; Eesti esimene kammerkoor ja ühtlasi esimene ka endises Nõukogude Liidus.

Kammerkoor asutati kui Eesti Heliloojate Liidu eksperimentaalkoorina uue heliloomingu esitamiseks. Koorile pani aluse Uno Naissoo. Koori loomise eesmärgist tulenevalt – oli vaja eriti head noodist laulmise oskust – olid kõik lauljad kõrgema muusikaharidusega, kuigi mitte lauljad, vaid teiste muusikaerialade esindajad, peamiselt koorijuhid. Hiljem on koori tulnud palju harrastusmuusikuid.

Algaastatel dirigeerisid koori Kuno Areng, Ants Üleoja ja Arvo Ratassepp.

Tallinna Kammerkoor on pälvinud auhindu, näiteks 1971 võitis koor Itaalias Arezzos toimunud konkursil "Concorso polyfonico" kaks kuldmedalit ja dirigendipreemia.

## Viited

## Välislingid
*Koori koduleht (vaadatud 22.02.2013)
Eesti Teaduste Akadeemia meeskoor

**Eesti Teaduste Akadeemia Meeskoor** (lühend: **ETAM**) on aastast 1958 Tallinnas Eesti Teaduste Akadeemia juures tegutsev meeskoor.

ETAMi esimene dirigent oli Arvo Ratassepp.

ETAMi repertuaari kuulub peaasjalikult eesti koorimuusika.

ETAM on võitnud auhindu rahvusvahelistelt muusikakonkurssidelt, näiteks 1989. aasta Viinis toimunud Schuberti koorifestivalil võideti II koht.

## Vaata ka
*Eesti Teaduste Akadeemia Naiskoor

## Viited

## Välislingid
*ETAMi koduleht (vaadatud 22.02.2013)
Ting (koosviibimine)

**Ting** on ajutine kavatsuslik kogukond, milles järgitakse ja praktiseeritakse rahu, armastuse, harmoonia, vabaduse ja kogukondliku elu ideaale. 

See on teadlikult väljendatud alternatiiv peavoolu popkultuurile, tarbimisühiskonnale, kapitalismile ja massimeediale. 

## Välislingid
* Erki Kaikkonen. TING kui jutusauaringist kantud kogukondlik praktika Bioneer, 14. juuli 2010
* Appropedia artikkel
Eesti Teaduste Akadeemia naiskoor

**Eesti Teaduste Akadeemia Naiskoor** (lühend: **TAN**) on aastast 1959 Tallinnas Eesti Teaduste Akadeemia juures tegutsev naiskoor.

TANi asutaja ja asutamisest 1986. aastani oli peadirigent Arvo Ratassepp. Tema kõrval ning pärast Arvo Ratasseppa on kooriga töötanud paljud dirigendid: 1978–1989 Imbi Potter, 1986–1987 Peeter Perens senior,  1988–1994 Ranno Linde (sünd. 1964), 1990–1991 Ants Soots jt. 

1990–2005 juhatas TAN-i Merike Toro (sünd. 1947). Tema käe all sai koor üle vahepealsete aegade mõõnaperioodist ning asus taas tegutsema aktiivse kontsertkoorina, võttis osa rahvusvahelistest koorikonkurssidest ning andis välja mitu heliplaati. 

2000. aastal juhatas koori Anne Alt (sünd. 1974) ja aastal 2005 oli dirigendipuldis Veronika Portsmuth. Aastast 2006 on TANi peadirigent Andrus Siimon. Aastast 2021 seisab Andrus Siimoni kõrval ka dirigent Tõnis Sarap. 

TAN on osalenud paljudel rahvusvahelistel konkurssidel ja festivalidel, näiteks Ungaris, Soomes, Rootsis. Eestis on koor andnud kümmekond kontserti aastas.

TANi repertuaar on olnud lai: esitatud on nii kiriku- kui ka ilmalikku muusikat.

## Vaata ka
*Eesti Teaduste Akadeemia Meeskoor

## Viited

## Välislingid
*TANi koduleht
Ting (täpsustus)

* Ting oli germaani rahvaste rahvakoosolek. 
* Ting on koosviibimine ja ajutine kavatsuslik kogukond, milles järgitakse ning praktiseeritakse rahu, armastuse, harmoonia, vabaduse ja kogukondliku elu ideaale.
*Ting ehk saere on täide muna.
2013. aasta Eesti Muusikaauhinnad

**2013. aasta Eesti Muusikaauhinnad** oli 15. galakontsert, kus Eesti Fonogrammitootjate Ühing jagas iga-aastaseid Eesti Muusikaauhindu. Auhindadele kandideeris 136 2012. aastal ilmunud albumit ning üle saja muusikavideo. Üritus toimus 14. veebruaril 2013 Nokia kontserdimajas.

Laval esinesid Iiris, Tenfold Rabbit, Ott Lepland, Põhja-Tallinn, Tiger Milk, Vaiko Eplik ja Lenna. Comebacki tegi Black Velvet oma hitiga "17".

Galat juhtisid Ines ja Tanel Padar.

## Nominendid
Kolm auhinda võitis Põhja-Tallinn, Ott Lepland ja Vaiko Eplik võitsid kaks.

## Viited
Eesti Juristide Liit

**Eesti Juristide Liit** (lühend: EJL) on aastal 1989 Tallinnas asutatud juriste ühendav liit.

Põhikirja järgi on EJLi ülesannete seas:
* "edendada juristikutset, saavutamaks kõrge pädevustaseme";
* "kaasa aidata õiguskultuuri taseme tõstmisele ja juristieetika  järgimisele";
* "arendada juristide ühistegevust"
* "osaleda õigusloomes, täiendada eesti õigussõnavara ja arendada  õiguskeelekultuuri".

## Viited

## Välislingid
*EJLi koduleht (vaadatud 23.02.2013)
Pärnu Linnaorkester

**Pärnu Linnaorkester** (lühend **PLO**) on 1994. aastal Pärnus asutatud orkester. 

Orkestri esimene peadirigent oli Loit Lepalaan. Aastatel 1998–2019 oli peadirigent Jüri Alperten ja 2019. aastast on selles ametis Kaspar Mänd. Orkestrit on juhatanud veel Neeme Järvi, Paavo Järvi, Kristjan Järvi, Jorma Panula, Eri Klas, Olari Elts, Paul Mägi, Vello Pähn, Arvo Volmer, Erki Pehk, György Selmeczi, Marcello Rota jt.

Orkestri ees on soleerinud paljud mainekad interpreedid, muu hulgas viiuldajad Sarah Chang, Leila Josefowich, Liana Issakadze, Sergei Stadler, Xiang Gao, Anna-Liisa Bezrodny; pianistid Chitose Okashiro, Arbo Valdma, Kalle Randalu, Ivari Ilja; metsasarvemängija Wilhelm Schwaiger, trompetist Tine Thing Helseth, fagotisolist, mitmekordne Grammy nominent Martin Kuuskmann, Briti klarnetivirtuoos Matthew Hunt jt.

Orkester on osalenud mitmes muusikalavastuses, sealhulgas ooperites. Salvestatud on muusikat plaatidele „Soovide linn” (2003), inglise helilooja Gavin Bryarsi loomingut koos Eesti Rahvusmeeskooriga (GB Record Production 2008), Urmas Sisaski „Te Deum” koos Pärnu kammerkooriga (2011), „Kuus aastaaega+“ (2012), DVD „Rändavad laulud” (2014); samuti ka filmimuusikat: „Pimedad aknad” (2007), „Noored kotkad” (2008), „Perekonnavaled” (2014) ning „Supilinna Salaselts” (2015).

Orkester on üles astunud ka näiteks Soomes ja Ungaris. 2009. aastal osales orkester Peterburis Peterhofi lossis toimunud eesti kultuuripäevadel.

Pärnu Linnaorkester on pälvinud kahel korral (2002 ja 2007) Pärnu muusika aastapreemia.

## Viited

## Välislingid
*Pärnu Linnaorkestri koduleht
Tallinna Barokkorkester

**Tallinna Barokkorkester** (TBO) asutati 1987. aastal Taivo Niitvägi, Ivan Monighetti ja Egmont Välja initsiatiivil. TBO oli esimene ja pikka aega ainus orkester Eestis, mis mängis ajastu instrumentidel, ning üks väheseid pidevalt tegutsevaid barokkorkestreid kogu Ida-Euroopas. TBO kunstiline juht ja tegevuse initsiaator on orkestri esitšellist Egmont Välja. Aastakümneid kestnud ajaloo jooksul on TBO kujunenud kõrge professionaalse tasemega iseseisvaks ja arvestatavaks kollektiiviks, mis on saanud väga häid hinnanguid eri maade kriitikutelt. Orkestris osaleb eesti barokkmuusikute paremik ning selle mitmekesisesse repertuaari kuuluvad nii barokiajastu suurteosed kui ka eesti nüüdismuusika.

Tallinna Barokkorkester on tihedalt seotud olnud eesti vanamuusika interpretatsiooni arenguga ning tegevuse üheks eesmärgiks on olnud ajastuteadliku esituslaadi propageerimine. Orkestri liikmete mänguoskuste edendamiseks ja uute mängijate koolitamiseks on korraldatud meistrikursusi, mida on kutsutud läbi viima barokkmuusika interpretatsiooni silmapaistvaid spetsialiste nagu viiuldajad Lucy van Dael, Sirkka-Liisa Kaakinen, Kreeta-Maria Kentala, Veronika Skuplik, Judith Steenbrink, Maite Larburu, Alise Juška, tšellist Ivan Monighetti, oboemängijad Rafael Palacios, Marcel Ponseele, Taka Kitazato ja teised.

Kuigi enamasti mängitakse ilma dirigendita, on orkester teinud koostööd tuntud dirigentidega nagu Wieland Kuijken, Hans Gebhard, Leo Krämer, Stephen Layton, Howard Arman, Andrew Lawrence-King, samuti solistidega nagu Sirkka-Liisa Kaakinen, Kreeta-Maria Kentala, Mikael Bellini ja Ivan Monighetti jt ning erinevate kooridega.

TBO on välja andnud kaks CD-d – kontsertettekande Johann Sebastian Bachi Markuse passioonist ja Antonio Vivaldi „Aastaajad“ – ning teinud arvukalt salvestisi Eesti raadiojaamadele ja Eesti Televisioonile.

Orkester on esinenud paljudel rahvusvahelistel ja Eesti muusikafestivalidel, kuni 2013. aastani nt kõikidel Haapsalu vanamuusikafestivalidel.

## Vaata ka
*Soome-Eesti Barokkorkester

## Viited

## Välislingid
*Tallinna Barokkorkestri koduleht
*Tallinna Barokkorkester Facebookis
*Orkestrist Eesti Muusika Infokeskuse kodulehel
*Orkestrist Festivitas Artium'i kodulehel (vaadatud 22.02.2013)
Singapuri Riiklik Ülikool

**Singapuri Riiklik Ülikool** (inglise keeles *National University of Singapore*) on ülikool Singapuris.

Selle nime all tegutseb ülikool aastast 1980, ent oma eelkäijate kaudu ulatub ta algusaeg aastasse 1905 (millega on vanim kõrgkool riigis).

Üliõpilaste ja õppekavade arvult on see suurim ülikool riigis.

2014. aastal hinnati seda Aasia parimaks ülikooliks ja maailma arvestuses jäi see 22. kohale.

Ülikooli peamine linnak asub Edela-Singapuris.

## Viited
Eesti Rahvapank

**Eesti Rahvapank** oli aastatel 1920–1940 Tallinnas tegutsenud pank. 

Eesti Rahvapanga põhikiri registreeriti 29. augustil 1919. aastal, 16. jaanuaril 1920 peeti panga asutamiskoosolek ja valiti 3-liikmeline juhatus,  juhatus esimeheks sai Juhan Kukk. Pank alustas tegevust 12. märtsil 1920. aastal Roosikrantsi tänav 15 Tallinnas. 

Aastast 1925, põhikirja muutusega oli Ühistegeline Keskpank Eesti Rahvapank ühistegevuslike krediidiasutuste keskpank. Rahvapanga liikmeteks võisid olla ainult ühistud, omavalitsused või riiklikud ettevõtted, millised töötasid kindla põhikirja alusel ning omasid iseseisvat eelarvet ja põhikapitali. 

## Viited

## Välislingid
*Eesti Rahvapanga põhikiri, digar.ee