open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Savi (ettevõte)

**AS Savi** oli ettevõte, mis tegutses aastatel 1920–1940 ning tootis ahjupotte ja savinõusid, lisategevusena ka peenkeraamikat.  

Keraamikaosakonda juhatas Meeta Hasenbusch. 

1940. aastal ettevõte natsionaliseeriti. Pärast II maailmasõda jätkas ettevõte tegevust nimega Artell Savi.
Theodor Rõuk

**Theodor Rõuk** VR I/2 (nimi ka **Teodor**; kuni 25. märts 1935 **Feodor**; 2. detsember (vkj)/ 14. detsember 1891 Viljandi – 21. juuli 1940 Tallinn) oli eesti advokaat, poliitik, seltskonnategelane ja sõjaväelane (reserv-alamkapten).

Lõpetanud Varssavi ülikooli õigusteaduskonna 1915 1. järgu diplomiga. Korp! Sakala vilistlane.

Venemaa Keisririigi sõjaväes 1. septembrist 1915. 1916. aasta jaanuarist maini õppis Vladimiri sõjakoolis, mille kursuse lõpetamisel ülendati lipnikuks. Teenis 172. jalaväe tagavarapolgus nooremohvitserina. 1916. aasta septembris-novembris osales ohvitseride kütikoolis täiendkoolitusel. 14. veebruaril 1917 ülendati alamleitnandiks.

## Teenistus Eesti sõjaväelasena
Alates 1917. aasta 28. maist jätkas teenistust 1. Eesti polgus kuulipildurite komando ülemana. Võttis 1917. aasta oktoobris osa Muhu operatsioonist, kust tal ühena vähestest õnnestus pääseda sõjavangi langemisest. 29. märtsil 1918 ülendati leitnandiks. Seoses Eesti rahvuslike väeosade likvideerimisega Saksa okupatsioonivõimude poolt demobiliseeriti 1918. aasta aprillis.

Pärast Saksa okupatsiooni lõppu ja võimu üleminekut Eesti Ajutisele Valitsusele nimetati leitnant ta Eesti Kaitse Liidu ülema Ernst Põdderi päevakäsuga nr 1 11. novembril 1918 Läänemaa Eesti Kaitse Liidu ülema asutuse ülemaks. Ta oli tänapäeva mõistes Kaitseliidu Lääne maleva esimene pealik, juhtides Kaitseliidu tegevust kogu tolleaegse Läänemaa piirides ja Haapsalu linnas.

15. detsembril 1918 määrati ta Peastaabi päevakäsuga Harju maakonna ja Tallinna linna Kaitseliidu ülemaks ning Tallinna komandandiks. Komandantuuri ülesandeks oli linnas avaliku korra ja julgeoleku tagamine ning garnisoniteenistuse järelevalve. 1. mail 1919 vabastati ta Tallinna ja Harjumaa Kaitseliidu ülema kohustustest, ülendati alamkapteniks ja nimetati Kaitseliidu ülema teiseks abiks. 19. detsembril määrati Tallinna tagavarapolgu ülemaks ning 1. juunil nimetati ta Sõjaväe ringkonnakohtu liikmeks.

Pärast Vabadussõja lõppu lahkus ta 5. aprillil 1920 tegevteenistusest, minnes reservi.

## Tegevus poliitiku ja riigiametnikuna
23. märtsil 1921 nimetati ta Tallinna-Haapsalu rahukogu ringkonda kohtupalati prokuröri nooremaks abiks, 22. veebruaril 1922 kohtupalati prokuröri vanemaks abiks. 15. jaanuaril 1923 nimetati ta Tallinna-Haapsalu rahukogu abiesimeheks.

26. märtsist kuni 16. detsembrini 1924 oli ta siseminister Friedrich Akeli valitsuses.

9. oktoobril 1932 Estonias peetud kõnes väitis ta, et vabadussõjalaste liikumise juhtimise õigus kuulub tundmatutele noortele meestele, kuna just noored ja tundmatud võitsidki vabadussõja ja tõid meile vabaduse ja iseseisvuse.

Oktoobris 1933 määras sisekaitseülem Gustav Jonson Theodor Rõugule 100 krooni trahvi, kuna ta oli levitanud ärevusttekitavaid aluseta kuulujutte.

Pärast Eesti okupeerimist NSV Liidu poolt lõpetas Theodor Rõuk elu enesetapuga.

## Viited

## Kirjandus
*Jaak Pihlak. "Viljandi linn ja Vabaduse Risti vennad". Viljandi Muuseum. 2010, lk 143–145

## Välislingid
*Eesti ohvitserid 1918–1940
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Karl Magnusson

**Karl Magnusson** oli Linköpingi piiskop aastatel 1216–1220. 

Ta oli Magnus Minnesköldi poeg.

Osales kuningas Johan Sverkerssoni sõjakäigul Eestisse ning langes Lihula lahingus.
Mürakarud

"**Mürakarud**" on koomiks, mis ilmub ajalehes Postimees ja mida joonistab Urmas Nemvalts. Seda on ilmunud alates 1998. aastast, kuid vahemikus oktoober 2008 kuni veebruar 2010 asendas seda koomiks "Linnaloom", kus "Mürakarudest" tuntud Siil toimetas linnakeskkonnas.

Koomiksitegelased kutsuvad koomiksit koomuskiks.

## Koomiksitegelaste iseloomuomadused

**Siil** käitub üldiselt pugejana koomiksi karudele. Ta töötab koos Jänesega paanikaosakonnas. Käis Kassiksesega, sai temaga ka mitu pesakonda okkalisi kutsikaid. Urmas Nemvalts joonistab tihti Siilikesele ka temaga juhtunud õnnetused ja väljendab Siili peal enda *alter ego*. Aga tallalakkumine, pugemine ja paanika külvamine Nemvaltsi rida ei ole.

**Jänes** töötab koos siiliga paanikaosakonnas.

**Vööga karu** ehk 1. koomiksiribast tuntud Miša on hull jahimeeste järgi. Nad peavad Vööta karuga igat kahejalgset inimest jahimeheks ja söövad nad ära. Kui Vööga karu on Jahimehe ära söönud, on tal alati säärekont peos.

**Vööta karu** sõber Vööga karu on temast natuke aktiivsem. Vööta karu on tasasem ja rahulikum. Jahimehi armastavad mõlemad.

**Karuvanaema** on vanemat sorti kogukas karu, kellele õudselt meeldivad mehed. Tema vanuse ja suure kehakaalu tõttu mehed temaga kirglikku ööd voodis veeta ei taha. Sellistel puhkudel virutab väga tugeva käega Karuvanaema kellelegi vastu nägu, nii et too on terve päeva külili.

**Kakuke** on saiatükk, kelle repliiki kuuluvad vaid sõnad: "Eide käest veeresin, taadi käest veeresin..." 

**Võts** on "Vorstihull Lõuna-Ameerika loom", kes kõikvõimalikes olukordades leiab võimaluse juttu teha vorstist.
Asendaja ilmub välja igal suvel ning on pisike lipsuga mehike, kes arvab, et suudab kõiki ja kõike asendada.

## Välislingid
* "Mürakarude 5000: kümme parimat koomuskit" Postimees, 28. mai 2015
Guido Kangur

**Guido Kangur** (sündinud 9. juunil 1956 Kohtla-Järvel) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1980. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (IX lend). 

Aastatel 1980–1992 töötas ta Noorsooteatris ja 1992. aastast töötab ta Eesti Draamateatris. 

## Looming
Lisaks teatritööle on ta mänginud palju telelavastustes („Onu Tik-Taki seiklused“, 1981; "Vandersellid", 1982–1983; „Mona Lisa“, 1983; „Squirrel“ 1990), telesarjades („Salmonid“ 1993–1995, „V.E.R.I“ 1995–1997, „Härra Lapsti lasteteater“ 1995, „Teatriluulud“ 2000, „Kodu keset linna“ 2003, „Tuulepealne maa“ 2008, „Pilvede all“ 2010), kuuldemängudes („Härra Biedermann ja tulesüütajad“ 2000) jm.

### Filmi- ja telesarjarolle
* 2002 "Nimed marmortahvlil" – Karakull
* 2011 "Kormoranid ehk Nahkpükse ei pesta" – Keiser (Kaarel Jõeveski)
* 2013 "Elavad pildid" – Hirsch
* "Kättemaksukontor" – Mart Mesilane
* 2018 mängufilm "Õigus õnnele"
* 2017–2018 "Pilvede all" Valter
* "Kodu keset linna"

## Tunnustus
*1982  Noorte lavajõudude ülevaatuse II preemia
*1990  Ants Lauteri nimeline auhind
*2002  Eesti Teatrikriitikute Ühenduse Hea Teatri Auhind
*2008  Karl Adra nimeline auhind
*2011  Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2011  Eesti Teatriliidu meeskõrvalosatäitja auhind 
*2014  Aasta Jazziedendaja
*2018  Eesti Vabariigi kultuuripreemia 
*2019 Kultuuripärli preemia (Sõru Jazz, Hiiumaa)
*2025  Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali tunnustuspreemia
*2026  Kultuuripärli preemia (Tuletorni Kontsert, Ida-Virumaa) 

### Teatrisisesed auhinnad
*2000 Suur Ants, Eesti Draamateatri kolleegipreemia parimale meespeaosatäitjale
*2008 Väike Ants, Eesti Draamateatri kolleegipreemia parimale meeskõrvalosatäitjale

## Isiklikku
2005. aasta juunist on ta abielus näitleja Pille Lukin-Kanguriga. Neil on poeg Karl Artur ja tütar Anna Aurelia.

## Viited

## Välislingid
*Guido Kangur Draamateatri kodulehel
*Jaanus Kulli "Guido Kangur: kätte on jõudnud minu elu ilusaim aeg" Õhtuleht, 30. oktoober 2004
*Birgit Püve "Poeetiline kalamees Guido Kangur" Eesti Ekspress, 21. september 2005
*Andres Keil "Guido Kangur (52) – hõlmamatu haare" Eesti Päevaleht, 7. juuni 2008
Hal B. Wallis

**Hal B. Wallis** (kodanikunimega **Harold Brent Wallis**; 14. september 1898 – 5. oktoober 1986) oli Ameerika Ühendriikide filmiprodutsent.

Wallis oli teiste seas filmi "Casablanca" (1942) produtsent, mille eest sai ta Oscari. 1975. aastal anti talle Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind.

## Filme
* *Little Caesar* (1930)
* *A Midsummer Night’s Dream* (1935)
* *Captain Blood* (1935)
* *The Adventures of Robin Hood* (1938)
* *Dark Victory* (1939)
* *The Letter* (1940)
* *The Sea Hawk* (1940)
* "Malta pistrik" (*The Maltese Falcon*, 1941) 
* *Sergeant York* (1941)
* "Casablanca" (1942)
* *Yankee Doodle Dandy* (1942)
* *Come Back, Little Sheba* (1952)
* *The Rose Tattoo* (1955)
* *Gunfight at the O.K. Corral* (1957)
* Becket (1964)
* *Anne of the Thousand Days* (1969)
* *Mary Queen of Scots* (1971)

### Koostöö [[Elvis Presley]]ga
* "Loving You" (1957)
* "King Creole" (1958)
* "G.I. Blues" (1960)
* "Sinine Hawaii" (*Blue Hawaii*,  1960)
* "Follow That Dream" (1962)
* "Girls! Girls! Girls!" (1962)
* "Fun in Acapulco" (1963)
* "Roustabout" (1964)
* "Paradise, Hawaiian Style" (1966)
* "Easy Come, Easy Go" (1967)

## Välislingid
* 
* Hal B. Wallis Filmography. Fandango
* Hal B. Wallis (American film producer). Britannica Online Encyclopedia
Lehte Rannut

**Lehte Rannut** (kuni 1935 **Lehte Tamberg**, hiljem eestistatult **Lehte Tammeste**; 6. juuni 1930 Haapsalu – 9. oktoober 1978 Tallinn) oli eesti keeleteadlane. 

Kaitses kandidaadiväitekirja 1961. aastal Tartu Riiklikus Ülikoolis. 

Töötas Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituudis 1953–1978 (murdesektoris 1953–1961, süntaksirühmas 1961–1976, terminoloogia- ja õigekeelsussektori grammatikarühmas 1976–1978).

## Isiklikku
Tema isa August Tammeste oli algkoolijuhataja, vend Rein Tammeste oli matemaatik, õde Vaike Kapral oli arst. 

Tema abikaasa Priit Rannut oli eesti vaimulik (EELK Märjamaa Maarja koguduse õpetaja). 

Tema poeg Mart Rannut on keeleteadlane. 

Tema tädipoeg oli Kaul Kadak. Tema õe tütrepoeg on eesti vaimulik Kristjan Luhamets.
John Williams

**John Towner Williams** (sündinud 8. veebruaril 1932) on Ameerika Ühendriikide helilooja ja dirigent.

Ta oli 2019. aastal klassikalise muusika andmebaasi Bachtrack andmetel maailmas enimmängitud elav helilooja.

John Williams on võitnud viis Oscarit ja neli Kuldgloobuse auhinda. Ta on olnud 21 korda Kuldgloobuse ja 59 korda Grammy auhinna nominent.

## Filme

## Tunnustus
*Parima filmimuusika Oscar – 1971, 1975 (koos Leonard Rosenmaniga), 1977 (Jonathan Tunick), 1982 (koos Henry Mancini ja Leslie Bricusse'iga), 1993
*2009 – National Medal of Arts
*...

## Viited

## Välislingid
*
Ellinor Piipuu

**Ellinor Piipuu** (aastani 1939 **Ellinor Sinka** 18. oktoober 1913 Riia – 5. aprill 2006 Tallinn) oli eesti keraamik, üks Eesti keraamikakunsti alusepanijaid.

## Elulugu
Ta lõpetas 1927. aastal Võru Õpetajate Seminari harjutuskooli ja õppis aastatel 1927–1930 Võru Õpetajate Seminaris, kus tema joonistusõpetajad olid Friedrich Hist, Natalie Mei ja Jaan Vahtra. 1930. aastal astus ta Riigi Kunsttööstuskooli, kus õppis G. ja I. Jakó juures keraamikat. Ta lõpetas 1933. aastal keraamika eriala, kuid jätkas Leonhard-Floretin Pruuli juures skulptuuri ja Voldemar Elleri juures keraamikaõpinguid. Lõpetas kooli 1935. aastal. Täiendas end Helsingis "Arabia" portselanivabrikus. 

Ellinor Piipuu töötas peamiselt vabakunstnikuna. Ta kuulus aastast 1945 Eesti NSV Kunstnike Liitu (alates 1990. aastast Eesti Kunstnike Liitu).

Ellinor Piipuu suri 5. aprillil 2006 Tallinnas 92-aastaselt, tema ärasaatmine toimus 12. aprillil 2006 Pärnamäe krematooriumis ning ta maeti 27. mail 2006 Tallinna Metsakalmistule.

## Looming
Ta alustas loometööd 1930. aastatel ning dateeris oma viimase töö aastal 1999. Ta oli esimene, kes tõi meie sõjajärgsesse keraamikakunsti vabama vormikäsitluse. Ta algatas uusi võtteid nagu kuju osaline glasuuriga katmine. Esines näitustel alates 1939. aastast, 1950.–1960. aastatel vääris tema looming mitmetel välisnäitustel äramärkimist. 

Meelisalaks jäi talle skulptuur; tema looming ulatus pisiplastikast dekoratiivsete aiaskulptuurideni. Ellinor Piipuu looming jõudis vaatajani arvukate tarbekunstinäituste ja isikunäituste vahendusel, samuti Tallinna Kunstitoodete Kombinaadi keraamikaateljee toodangu kaudu.

## Tunnustus
* 1959 Oostende rahvusvahelise keraamikaakadeemia näituse audiplom
* 1962 Praha rahvusvahelise keraamikaakadeemia näituse hõbemedal
* 1963 Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1965 Genfi rahvusvahelise keraamikaakadeemia näituse audiplom
* 1979 Kristjan Raua preemia (lasteteemalised keraamilised skulptuurid "Lasteaasta 1979", "Putto roosiga" ja "Lendav putto")
* 1983 Eesti NSV rahvakunstnik

## Viited

## Kirjandus
* Vilma Reinholm, "Ellinor Piipuu". Kirjastus Kunst, Tallinn 1974, 52 lk (kokkuvõte inglise ja vene keeles)
Kõhuõõs

**Kõhuõõs** (ladina keeles *cavum abdominis*, *cavitas abdominalis*, *cavitas abdominis*) on selgroogsetel ruum, mida piiravad vahelihas, vaagnapõhi ja kõhuseinad ning mida vooderdab kõhukelme.

Kõhuõõne areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.

Kõhulihased, mis paiknevad kõhuõõne eesseinas, kaitsevad kõhuõõnes paiknevaid elundeid ja koos diafragmaga kokku tõmbudes suurendavad nad kõhuõõne rõhku. Kõhuõõnes paiknevad elundid on magu, maks, sapipõis, kõhunääre, põrn, peensool, jämesool, neerud ja neerupealised.

Kõhuõõne elundeid katab serooskelme.

Naisel ei ole kõhuõõs täiesti kinnine nagu meestel ja bakterid võivad sattuda kõhuõõnde tupe, emaka ja munajuhade kaudu.

Kõhuõõnde liikunud ained imenduvad vereringesse.

Põletiku, südamepuudulikkuse jt haiguslike seisundite korral võib loomadel (sh inimestel) kõhuõõnde koguneda suures koguses ülemäärast kehavedelikku (kõhuõõnevedelikku), seda seisundit nimetatakse astsiidiks ehk vesikõhuks.

Kõhuõõneraseduse korral võib loode areneda ka kõhuõõnes.

Kõhuõõs võib olla mitmete kasvajavormide algkoldeks aga võib  metastaseerudes ka metastaase anda.

Madudel (*[[Colubridae]]*, *[[Lampropeltis getula californiae]]*) võib kõhuõõnes ka lümfosarkoomi esineda.

## Viited

## Välislingid

* Sissekanne Terminologia Anatomica-s A01.1.00.051: Cavitas abdominis. Kõhuõõs
* Sissekanne Encyclopædia Britannica-s
* Primary Surgery: Volume One: Non-trauma. Chapter 8. The surgery of pregnancy, veebiversioon (vaadatud 19.08.2014) (*inglise keeles*)
Kõhulihased

**Kõhulihased** (*musculi abdominis*) on selgroogsetel kere eesosa lihased, mis asetsevad rindkere ja vaagna vahel.
Kataia (perekond)

**Kataia** (*Cathaya*) on männiliste sugukonda kuuluv igihaljaste puude perekond.

Perekonna ainuke liik on kataia (*Cathaya argyrophylla*), mis kasvab pärismaisena Hiina lõunaosas.
Thomas Newman

**Thomas Montgomery Newman** (sündinud 20. oktoobril 1955 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide helilooja.

Thomas Newman on kirjutanud muusika sellistele filmidele nagu "Kalapoeg Nemo", "Tabamatu ilu", "Tuhkatriinumees", "Väikesed lapsed" ja "Fenomen", lühisarjale "Ameerika inglid" jpt. 

Ta on võitnud kuus Grammy auhinda, Emmy auhinna ja BAFTA. 

## Välislingid
*
Mukaš Abdrajev

**Mukaš Abdrajev** (kirgiisi keeles Мукаш Абдраев; 5. mai 1920 – 18. mai 1979) oli kirgiisi helilooja ja muusikapedagoog.

## Välislingid
*Sissekanne saidil dic.academic.ru
*Sissekanne muusikaentsüklopeedias
Damon Hill

**Damon Graham Devereux Hill** (sündinud 17. septembril 1960 Hampsteadis) on Suurbritannia endine vormelisõitja, 1996. aasta Vormel 1 maailmameister.

Ta osales Vormel 1 sarjas aastatel 1992–1999; sõitis Brabhami (1992), Williamsi (1993–1996), Arrowsi (1997) ja Jordani (1998–1999) meeskonnas.

Ta osales kokku 115 etapil ja teenis 360 punkti. Ta võitis 22 võistlust, sai 20 parimat stardikohta ja sõitis 19 kiireimat ringi.

Damon Hilli isa Graham Hill oli kahekordne Vormel 1 maailmameister.
Sgt. Frog

**"Sgt. Frog"** (jaapani keeles *Keroro Gunsō*, ケロロ軍曹) on Jaapani manga seeria, mis on loodud Mine Yoshizaki poolt 1999. aasta lõpus.

See humoorikas mangasariseeria kestab tänaseni, inglise varianti väljastab Tokyopop. Pärast alustati sellest anime sarja tegemist, mille osasid on Jaapanis näidatud kokku juba üle 300.

## Tutvustus
Sisu räägib konna moodi tulnukast seersant Kerorost, kes pidi hakkama oma grupiga maad vallutama. See katse ebaõnnestus, kuna Keroro luuras ühes majas niikaua, kui ta selles elavale perekonnale vahele jäi. Nüüd peabki ta selle perekonna juures elama, samal ajal vallutusplaane maha mattes, ja veel ka kodutöid tehes. Loo edenedes tuleb veel konnasid juurdegi.

Loost on tehtud ka viis täispikka filmi.
Alain Prost

**Alain Marie Pascal Prost** (sündinud 24. veebruaril 1955) on endine prantsuse vormelisõitja, neljakordne Vormel 1 maailmameister.

Alain Prost sündis Saint-Chamondi lähedal – Saint-Etienne'i lähiümbruses Loire'i departemangus Prantsusmaal. Tema isa on André Prost ning ema Marie-Rose Karatchian, kes sündis küll Prantsusmaal, kuid on armeenia päritolu.

Alain Prost võistles Vormel 1 sarjas aastatel 1980–1991 ja 1993. Ta sõitis McLareni (1980, 1984–1989), Renault' (1981–1983), Ferrari (1990–1991) ja Williamsi (1993) meeskonnas.

Ta osales kokku 199 võistlusel ja kogus 768,5 punkti. Kui arvestada ka võistlusi, mille punkte arvesse ei võetud, teenis ta 798,5 punkti. Ta võitis 51 etappi, sai 33 parimat stardikohta ning sõitis 41 kiireimat ringi. Maailmameistriks tuli ta aastatel 1985, 1986, 1989 ja 1993.

Aastal 1997 ostis Alain Prost Ligier' vormelitiimi ning nimetas selle ümber Prost Grand Prix'ks. Meeskond osales 83 etapil ja sai kolm poodiumikohta, kuid oli sunnitud rahaliste raskuste tõttu 2001. aastal oma tegevuse lõpetama.

## Vaata ka
* Armeenia diasporaa

## Viited
Akaroloogia

**Akaroloogia** on zooloogia haru, mille uurijad (**akaroloogid**) tegelevad lestaliste (*Acarina*) uurimisega, sealhulgas lestade ja puukide taksonoomia, elu ja elukeskkonna uurimisega.

Eestis on akaroloogiaga tegelenud Asta Vilbaste.
Andres Laasik

**Andres Laasik** (11. aprill 1960 – 11. juuni 2016) oli eesti filmi- ja teatrikriitik ning ajakirjanik.

Aastal 1986 lõpetas Peterburi Teatriakadeemia ja 2005. aastal magistriõpingud Tartu Ülikoolis. Aastatel 1986–1992 töötas Laasik Kultuuriministeeriumis ja Eesti Teatriliidus. 1992–1997 töötas ta Eesti Draamateatris dramaturgina. Alates 1997. aastast oli Laasik Eesti Päevalehe filmi- ja teatrikriitik. 

Aastast 2014 surmani töötas Laasik Eesti Teatri Agentuuri juhina. 

Ta on korraldanud mitu teatri- ja filmifestivali. 

Aastatel 2003–2005 oli ta Eesti Kultuurkapitali nõukogu liige.

## Tunnustus

*2005 – Aasta filmiajakirjanik
*2016 – Priit Põldroosi nimeline auhind
Tiit Tuumalu

**Tiit Tuumalu** (sündinud 14. veebruaril 1971 Pärnus) on eesti ajakirjanik, tantsu- ja filmikriitik.

Lõpetas 1989. aastal Miina Härma nimelise Tartu 2. Keskkooli ja 1997. aastal Tartu Ülikooli eesti filoloogina.

Aastatel 1994–2016 töötas Postimehes ajakirjanikuna. Alates 2017. aastast aitab korraldada Pimedate Ööde filmifestivali. 

## Tunnustus
*2004 aasta filmiajakirjanik
*2020 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (missioonipreemia – tuumaka tegevuse eest filmikunsti vahendamisel)
Krimmi õpetaja

**"Krimmi õpetaja"** on 2009. aastal valminud Eesti dokumentaalfilm Krimmis eestlaste külades Krasnodarkas ja Aleksandrovkas töötavast eesti keele õpetajast Tiina Rekandist ja kohaliku eestlaste seltsi esinaisest Rita Kuusk-Kadilkinast. Filmi režissöör on Vahur Laiapea.

## Vaata ka
* Eestlased Krimmis

## Välislingid
*Sulev Oll "Tiina Rekand avastab teistmoodi maailma". Maaleht, 28. november 2009
*Olev Remsu "Heatahtlik detailitarbija". Sirp, 4. veebruar 2010
Władysław Raczkiewicz

**Władysław Raczkiewicz** (28. jaanuar 1885 Khuthaisi – 6. juuni 1947 Denbighshire, Ruthin) oli Poola poliitik, esimene Poola president eksiilis. 
 
Ta sündis kohtuniku pojana Venemaa Keisririigis. Ta õppis algul Peterburis ja lõpetas 1911. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna. Siis tegutses ta juristina Minskis. Esimese maailmasõja puhkedes mobiliseeriti ta Venemaa sõjaväkke, aga pärast Oktoobrirevolutsiooni ühines ta Poola iseseisvuslastega.

Raczkiewicz võitles vabatahtlikuna Nõukogude–Poola sõjas ja aitas Poola sõjaväge üles ehitada. Algul pooldas ta Poola rahvusdemokraate, aga pärast Jozef Pilsudski võimuhaaramist 1926 läks üle tema toetajaskonda. Ta pidas kogu aeg tähtsaid riigiameteid: nii oli ta 1921–1924 Nowogrodeki vojevood, 1924–1925 valitsuse esindaja Vilniuse vojevoodkonnas, 1926–1931 Vilniuse vojevood, 1930–1935 Poola seimi eesistuja (tähtsuselt kolmas mees Poolas), 1935 Krakovi vojevood ja 1936–1939 Pommeri vojevood. 1934. aastal külastas ta Poola delegatsiooni koosseisus Eestit.

Ta nimetati 30. septembril 1939 Poola presidendiks pärast Poola okupeerimist Saksamaa ja NSV Liidu poolt. Selles ametis oli ta kuni oma surmani. Kuni 1945 oli ta rahvusvaheliselt tunnustatud Poola riigipea ja Poola 1939. aasta õigusliku järjepidevuse kandja.

Rackiewicz oli vastu Sikorski-Maiski paktile, millega NSV Liit taastas diplomaatilised suhted Poolaga ja vabastas kõik Poola sõjavangid NSV Liidus.

1945. aasta veebruaris toimunud Jalta konverentsil oli Poola tulevik üks põhiteemasid. Jossif Stalin väitis seal, et üksnes tugev nõukogudesõbralik valitsus Poolas tagaks Nõukogude Liidu julgeoleku. Konverentsi tulemusena võtsid Suurbritannia ja USA tagasi oma toetuse Poola eksiilvalitsusele pärast uue valitsuse moodustamist Poola territooriumil.

## Viited

## Välislingid
*Toomas Hiio: "Tartus õppinud Poola presidendist" Eesti Päevaleht, 8. veebruar 2010
Abdulla II

**Abdulla II** (1533 – 4. veebruar 1598 Samarkand) oli Buhhaara valitseja 1557–1598, viimane valitseja Šeibaniidide dünastiast.

Tema valitsemisaega peetakse usbekkide vanaks heaks ajaks.
Abdullah

**Abdullah** on üks araabia mehenime ‘Abd Allāh transkriptsioone. 

**[[Abdullah (mehenimi)|Abdullah]]** on türgi mehenimi.
‘Abd Allāh ibn Sayyid Muḩammad Khalīfah

**‘Abdullāhi** (**‘Abd Allāh ibn Sayyid Muḩammad Khalīfah** (‏عبدالله بن سيد محمد خليفة‎); 1846 – 24. november 1889 oli mahdistide ülestõusu väejuht ning Umm Durmāni kaliif.
Richard Evelyn Byrd

**Richard Evelyn Byrd** (25. oktoober 1888 – 11. märts 1957) oli USA sõjaväelane, mereväeohvitser kontradmiral, polaaruurija ja esimene USA  lennunduspioneer lendur, kes lendas põhja- ja lõnapooluse kohal. Ta korraldas lennuretki Antarktikas.

## Tunnustus
*1926 – Hubbardi medal
*1927 – USA kõrgeim sõjaline teenetemärk Medal of Honor

## Välislingid
Düslaalia

**Düslaalia** on häälduspuue, mille korral lapsel/ täiskasvanul esineb ühe või mitme hääliku (ka häälikuühendi) hääldamisel probleeme. Orgaanilisi kahjustusi düslaalia puhul ei täheldata. Probleemideks on, et häälik hääldatakse vales kohas, häälik hääldatakse moonutatult, samuti võib häälik kõnest hoopis puududa või esineb hääliku asendamine mõne teise kõnes oleva hääliku või indiferentse häälikuga.

Erinevate häälikute kahjustatud hääldamist nimetatakse vastava hääliku kreekapärase tähenime järgi:
*jotatsism – J-hääliku kahjustatud hääldamine
*kapatsism – K-hääliku kahjustatud hääldamine
*lambdatsism – L-hääliku kahjustatud hääldamine
*rotatsism – R-hääliku kahjustatud hääldamine
*sigmatism – S-hääliku kahjustatud hääldamine

Olukorda, kus häälik asendatakse mõne teise kõnes kasutatava häälikuga, nimetatakse paralaaliaks. Selle puude liigid on järgmised:
*parajotatsism – J-häälik asendatakse teise häälikuga
*parakapatsism – K-häälik asendatakse teise häälikuga
*paralambdatsism – L-häälik asendatakse teise häälikuga
*pararotatsism – R-häälik asendatakse teise häälikuga
*parasigmatism – S-häälik asendatakse teise häälikuga
*tetism – peaaegu kõik kaashäälikud asendatakse häälikuga T.

Sõltuvalt düslaalia põhjustest eristatakse funktsionaalset düslaaliat ja mehaanilist düslaaliat ehk düsglossiat.
Normaalne on, et häälikute hääldamine kujuneb lapsel välja umbes viiendaks eluaastaks. Raskemate häälikute (nt K, R, S, Õ) diferentseerimisega võib siiski kauem aega kuluda. Enne viiendat eluaastat esinevaid häälikute hääldamise probleeme nimetatakse arenguliseks düslaaliaks; seda ei peeta häälduspuudeks.

Düslaalia on üldjuhul häälikuseadega hästi korrigeeritav.

## Võimalikud põhjused
*Häälikanalüüsi raskused
*foneemanalüüsi raskused
*halvasti koordineeritud suulihaste töö
*motoorne nõrkus
*hambumushäired (progeenia, prognaatia)
*valehääldus on tingitud keskkonnast (vanematelt või teistelt õpitud, murdeline keeletaust või kakskeelne kodu, mille tõttu on kujunenud hääliku võõrkeelne häälduspilt)
*muud funktsionaalsed põhjused

## Seotud mõisted
*artikulatsioon
*funktsionaalne düslaalia
*häälduspuue
*häälik
*hääliku asendamine
*hääliku moonutamine
*hääliku puudumine
*häälikuseade
*kõne
*logopeedia
*mehaaniline düslaalia
*paralaalia
*vokaalne düslaalia

## Välislingid
*Düslaaliast saksa keeles
*Netdoktorist saksa keeles
*(saksa keeles)
*was bedeutet Dyslalie?
Abdullah Suriosubroto

**Abdullah Suriosubroto** (1878 Semarang – 1941 Yogyakarta) oli Indoneesia kunstnik. Ta maalis maastikumaale. 

## Välislingid
*Maalid saidil artnet.com
*Biograafia (inglise keeles)
Abdullah bin Abdulkadir Munshi

**Abdullah bin Abdulkadir Munshi** (1796 Melaka (praeguse Malaisia alal) – 1854 Jiddah) oli malai kirjanik.
Malai kirjandus

**Malai kirjandus** on malai keeles kirjutatud ilukirjandus. 

Vanim leitud vanamalaikeelne tekst on kivisse raiutud kirjutis Sumatra saarelt, mis pärineb 683. aastast.

## Malai kirjanikke
*Abdullah bin Abdulkadir Munshi
*Usman Awang

## Vaata ka
* Hikayat Merong Mahawangsa
Abdulhak Abdullayev

**Abdulhak Abdullayev** (kirillitsas Абдулхак Абдуллаев, venepäraselt Абдулхак Аксакалович Абдуллаев; 30. detsember 1918 Türkistan (praeguse  Kasahstani alal) – 2001) oli usbeki maalikunstnik. Ta on maalinud rahvusliku koloriidiga realistlikke portreid. 

## Välislingid
*Foto, maalid
*Sissekanne saidil dic.academic.ru
*Sissekanne "Suures nõukogude entsüklopeedias"
*Alisher Navoi portree
Lutfulla Abdullayev

**Lutfulla Abdullayev** (kirillitsas Лутфулла Абдуллаев, venepäraselt Лутфулла Абдуллаевич Абдуллаев; 25. oktoober 1912 – 2000) oli usbeki maalikunstnik. 

## Välislingid
*Sissekanne veebisaidil dic.academic.ru
*Sissekanne veebisaidil artru.info
*Sissekanne veebisaidil antiqinfo.narod.ru
Mahhamadžan Abdullajev

**Mahhamadžan Abdullajev** (venepäraselt  Махамаджан Турсунович Абдуллаев; sündinud 12. oktoobril 1935) on kirgiisi tarbekunstnik.
Mikayıl Abdullayev

**Mikayıl Hüseyn oğlu Abdullayev** (19. detsember 1921 Bakuu – 21. august 2002 Bakuu) oli aserbaidžaani maalikunstnik ja graafik. 

## Välislingid
*Elu ja looming
*Kunstniku meenutus
Talong (ansambel)

**Talong** oli kupleeansambel, mis tegutses aastatel 1987–1993.

Ansambli sünnipäev on 27. detsember 1987. Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis korraldas tol aastal nääripidu lauluõppe teine kursus, kus Tõnu Bachmanni klassis õppisid Peeter Kaber ja Peeter Kaljumäe. Peeter Kaber, kes oli kogenud Eesti Üliõpilaste Ehitusmaleva liige, pakkus välja, et võiks esitada mõne malevaaegadest pärit lorilaulu. Peeter Kaljumäe, kes oli aastaid imetlenud Olaf Kopvillemi kupleesid, nõustus. Klaverit kutsuti mängima kursusekaaslane Margot Kvelstein. Seejärel esineti kõikjal ülisuure menuga.

1988. aasta kevadel asutas Kalju Kass huumorikooperatiivi Aara, mis kutsus leheveergudel enda tiiva alla esinejaid. Kaks Peetrit, kes olid koolimenust tiivustatud, otsustasid ka õnne proovida. Aara kunstinõukogu (Kalju Kass, Priit Aimla, Hugo Hiibus, Toivo Tootsen, Rita Mägar ja teised) pidas esitust vääriliseks, mispeale lepiti kokku esimesed avalikud etteasted Tallinna vanalinna päevadel Raekoja platsi Kaagikohtus. Nime Talong pani kollektiivile Priit Aimla. Algul esitati malevalaule ja Kopvillemi lugusid. Peetrid kirjutasid Kaagikohtu tarbeks uusi ja omaloomingulisi laulutekste. Sellest ei piisanud pideva lavalise aktiivsuse jaoks, mistõttu lepiti Henno Käoga kokku, et ta kirjutab sügiseks ansamblile Talong terve lavakava mahus uusi lugusid. Edasine repertuaar kujunes peamiselt päevakajaliste sündmuste värsistamisel, kus kasutati tuntud viise.

1989. aasta alguses hakkas Margot Kvelsteini asemel klaverdama Katrin Lehismets. Viimase lavakava esitamisel istus klaveri taga vaheldumisi Katrin Lehismetsaga Airi Allvee. Esineti kõikjal Eestis, samuti mitu korda Saksamaal Berliinis, Magdeburgis, Münchenis, Nürnbergis, Stendalis ja Potsdamis. 1989. aastal Stockholmis ja Göteborgis ning 1990. aastal Torontos ja Hamiltonis esinedes moodustasid kuulajas-vaatajaskonna väliseestlased.

Ansambli Talong mänedžer oli kogu tegutsemisaja vältel Raivo Põldmaa. Viimast korda astuti üles aprillis 1993. Ansambli lahkumineku põhjustas see, et Katrin Lehismets asus õppima Berliini kõrgkooli Hochschule für Musik ja Peeter Kaljumäe siirdus Pärnu Endla teatrisse. 

## Lavakavad
*"Hali-buli-lei" 1988 – tekstid Henno Käo, lavastaja Tõnu Tepandi, kunstnik Tiiu Tepandi, liikumisjuht Aita Indrikson. Ajalehes ilmunud arvustuses märgiti: "Talong esitab "tendentsiga" laule, aga teeb seda elegantselt, frakkides."
*"Pika Ni(i)naga" 1989 – tekstid peamiselt Henno Käo, rühmatöö
*Issaak Dunajevski 90. sünniaastapäevale pühendatud pidulik kontsertaktus koos Anne Paluveri ja Paul Poomiga 1990 – tekstid Henno Käo, Priit Aimla, Vladislav Koržets, Kalju Kass ja teised
*"Ruudi ja Milla" koos Lauri Nebeli, Heino Seljamaa ning Villu Kanguriga 1991 – tekstid Henno Käo ja Villu Kangur, lavastaja Eero Spriit, kunstnik Liina Pihlak
*"Kolmekesi paaris" 1992 – tekstid Priit Aimla, lavastaja Eero Spriit, liikumisjuht Inge Põder, fonogrammid Olav Ehala

## Helikandjad
Ansambel Talong andis välja kaks helikassetti: 
* "Talong läbi aegade"
* "Talong laulab Henno Käo tekste"
Kataia

**Kataia** (*Cathaya argyrophylla*) on männiliste sugukonda kataia perekonda kuuluv igihaljas puu.

Ta on perekonna ainuke liik.

Kataia kasvab pärismaisena Hiina lõunaosas järskudel mäenõlvadel 950–1800 meetri kõrgusel. Ta eelistab lubjarikast pinnast.

Nõeljad okkad on 2,5–5&nbsp;cm pikkused ning kinnituvad spiraalselt. Käbid on 3–5&nbsp;cm pikkused, 15–20 soomusega; iga soomuse all on kaks tiibadega seemet.

## Viited

## Välislingid

*The Gymnosperm Database: ''Cathaya argyrophylla''
Howard Shore

**Howard Leslie Shore** (sündinud 18. oktoobril 1946 Torontos) on Kanada helilooja.

Howard Shore on kirjutanud filmimuusikat ja oopereid. Ta on kirjutanud muusika sellistele filmidele nagu "Kärbes", "Voonakeste vaikimine", "Aviaator – valguses ja varjus", "New Yorgi jõugud", "Kahe tule vahel", "Hugo Cabret' leiutis" ning filmitriloogiatele "Sõrmuste isand" ja Kääbik.

## Tunnustus
Oscar
*2002 – parima originaalmuusika auhind filmi "Sõrmuste isand: Sõrmuse vennaskond" eest
*2004 – parima originaalmuusika auhind filmi "Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" eest
*2004 – parima originaallaulu auhind laulu "Läände" eest filmist "Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" (Fran Walsh, Howard Shore, Annie Lennox)

Kuldgloobus
*2004 – parima muusika auhind filmi "Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" eest
*2004 – parima laulu auhind filmi "Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" eest
*2005 – parima muusika auhind filmi "Aviaator – valguses ja varjus" eest

Grammy
*2003 – parima tele- või filmimuusika auhind filmi "Sõrmuste isand: Sõrmuse vennaskond" eest
*2004 – parima tele- või filmimuusika auhind filmi "Sõrmuste isand: Kaks kantsi" eest
*2005 – parima tele- või filmimuusika auhind filmi "Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" eest

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*
Ástor Piazzolla

**Astor Pantaleón Piazzolla** (11. märts 1921 – 4. juuli 1992) oli Argentina tangohelilooja ja bandooniumimängija.

## Vaata ka
*"Libertango"
Karhu-ryhmä

**Karhu-ryhmä** (ametliku nimega **Poliisin valmiusyksikkö** (rootsi keeles *Beredskapsenheten*), politsei kiirreageerimisüksus; soome: *Karhu-ryhmä*, rootsi: *Karhu-gruppen*) on Soome politsei eriüksus. 

Kuigi üksus kuulub Helsingi politsei koosseisu, on selle tegevuspiirkonnaks terve Soome.

Üksus loodi 1972. aastal pärast Müncheni massimõrva, et tagada turvalisus 1975. aasta OSCE tippkohtumisel, mis toimus Helsingis. Vastavalt Soome seadustele viivad terroritõrjeoperatsioone läbi Soome politsei või piirivalve ning sõjavägi rahuajal ei sekku.  

Üksuse liikmed on vabatahtlikud ja 2008. aastal kuulus sinna umbes 90 meest.
Karabahhi mägismaa

**Karabahhi mägismaa** on vulkaaniline mägismaa Taga-Kaukaasias Armeenias ja Aserbaidžaanis Zangezuri ja Karabahhi aheliku vahel. Kõrgeim tipp on 3616 m (Dalidagi mägi). Mägismaal on mitu kustunud vulkaani kõrgusega kuni 3581 m (Kõzõlbogaz). Mägismaale on iseloomulikud kivipuistud (); suuremas osas mägismaast on levinud lähisalpiinsed niidud. Inimesed tegelevad välikarjandusega.
Talong

**Talong** on harilikult paberist kaart või leht, mis annab õiguse kauba või teenuse saamiseks.

Eestis kasutati talonge viimati aastatel 1989–1992.

## Vaata ka
*Boon

## Välislingid
Toronto Eesti Ühispank

**Toronto Eesti Ühispank** on 1954. aastal asutatud Kanada finantsasutus, millel on üle 5000 liikme ning mis osutab kõiki tänapäevaseid pangateenuseid. Pank allub Kanada riigi ja Ontario provintsi pangandusreeglitele, mis reguleerivad ühistupankade tegevust.

Toronto Eesti Ühispanga liikmeks võib saada igaüks, kes on Eesti kodanik või Eesti päritolu, ning kõik need, kellel on Ontario provintsi aadress. Sisuliselt hoiu-laenuühistuna asutatud pank pakub tänapäevalgi eestikeelset teenindust.

**Northern Birch Credit Union** loodi Toronto Eesti Ühispanga ja Läti Ühispanga liitmisel.

## Viited

## Välislingid
*Northern Birch Credit Union
*Toronto Eesti Ühispank
*Toronto Eesti Ühispank, veebileht veebiarhiivist
Laura Chinchilla

**Laura Chinchilla Miranda** (sündinud 28. märtsil 1959 San Josés) on Costa Rica poliitik.

Ta oli 8. maist 2010 kuni 8. maini 2014 Costa Rica president.

Ta on õppinud sotsiaalteadusi Washingtonis Georgetowni ülikoolis.

Laura Chinchilla on Rahvusliku Vabastamise Partei (PLN) liige. Aastatel 1994–1998 oli ta president José María Figuerese valitsuses avaliku julgeoleku aseminister ja minister. Aastatel 2002–2006 kuulus ta parlamenti, 2006 sai temast üks Óscar Arias Sáncheze kahest asepresidendist ja justiitsminister. 2008. aastal loobus ta asepresidendi ametist, et presidendivalimisteks valmistuda.

7. veebruaril 2010 peetud presidendivalimistel sai Laura Chinchilla 46,76 protsenti häältest ning valiti Costa Rica esimeseks naispresidendiks.

## Välislingid
* Elulugu lehel laura-chinchilla.com
Lõunatsuuga

**Lõunatsuuga** (*Nothotsuga longibracteata*) on männiliste sugukonda lõunatsuuga perekonda kuuluv igihaljas puu.

Ta on perekonna ainuke liik. Ta kasvab pärismaisena Hiina kaguosas.

## Kirjeldus
Puu kasvab 30 meetri kõrguseks. Okkad on lamedad ja nõeljad, 1,2–4&nbsp;cm pikkused ja 1–2&nbsp;mm laiused; sarnanevad tsuuga okastega. Käbid on püstised, 2,5–5&nbsp;cm pikkused.

Kasvab väikeste puhaspuistu gruppidena või segametsades, mis asuvad järskudel mäenõlvadel ja seljandikel 300–2300 m kõrgusel merepinnast. Areaalile on iseloomulikud jahe või mõõdukalt soe ja niiske kliima, esineb rohkelt sademeid ja udu.

On eriti ohustatud lageraiete tõttu, praegu siiski kaitse alla võetud.

## Kirjandus
* Gymnosperm Database: ''Nothotsuga longibracteata''

## Välislingid
*Foto nr 1
*Foto nr 2
*Foto nr 3
Johannes Vanja

**Johannes Vanja** (1893 – 1937 NSV Liit) oli Eesti poliitik, Riigikogu saadik  Iseseisvast Sotsialistlikust Tööliste Parteist.

## Elulugu
Esimene maailmasõja ajal asus ta mobiliseerituna teenistuses Tallinnas, Peeter Suure merekindluse töökodades sepana.

## Poliitiline tegevus
Johannes Vanja oli Tallinna sadamatehaste tööline ning  Tallinna Ametiühisuste Kesknõukogu juhatuse esimees.

Johannes Vanja sai 1921. aastal asendusliikmena I Riigikogu saadikuks Iseseiseva Sotsialistliku Tööliste Partei poolt alates 7. jaanuarist 1921 (Jüri Roobergi asemel).
Tegelikult juba alates 4. jaanuarist 1921. aastal, kuna kommunistlikud saadikud osalesid ka pidevalt avalikult riigivastases tegevuses, mille eest neid vahistati regulaarselt, mõisteti süüdi ning saadeti sunnitööle.

I Riigikogu koosseisust heideti Vanja välja 29. septembril 1922, sest mõisteti riigivastase poliitilise tegevuse eest 115 protsessil 8 aastaks sunnitööle.

Johannes Vanja vahetati koos teiste ebaseadusliku kommunistliku tegevuse eest Eestis kinni peetud ja süüdi mõistetud poliitiliste vangidega välja Nõukogude Venemaale, kus ta aga 1937. aasta massirepressioonide käigus hukati.

## Vaata ka
*Eestimaa Kommunistlik Partei#Kommunistlik töölisterühm I Riigikogus

## Viited

## Välislingid
*
Hendersoni saar

**Hendersoni saar** on asustamata saar Vaikse ookeani lõunaosas. Asub umbes 200 km kaugusel nii Pitcairnist kui Oeno atollist ja 360 km kaugusel Ducie atollist. Kuulub Suurbritannia meretaguste alade hulka kuuluva Pitcairni koosseisu. Saare pindala on 37,3 km ja selle moodustab ookeanist kuni 33 m kõrgusele väljaulatuv koralse päritoluga lubjakivipangas. Saarel puudub alaline magevee varu. Saarel kasvab 9 endeemset taimeliiki ja elab 4 endeemset linnuliiki.

## Ajalugu
Euroopale avastas saare arvatavasti 26. jaanuaril 1606 Portugali meresõitja Pedro Fernandes de Queirós, kes andis selle nime: San João Baptista. Uuesti leiti saar 1819. aastal Briti laevakapteni James Hendersoni poolt, kelle järgi sai saar ka oma tänapäevase nime.

1820. aasta detsembris sattus saarele kašeloti poolt uputatud Ameerika vaalapüügilava Essex meeskond. Nad veetsid saarel umbes nädala, mille järel enamus mehi otsustas paatidel saarelt lahkuda. Saarele jäänud kolm meest päästeti peale seal veedetud 107 päeva 1821. aasta 18. aprillil.

Arheoloogilised uurimised on kinnitanud, et saar oli asustatud umbes 800 kuni 1000 aastast meie aja järgi kuni umbes 16. sajandini. Leidude järgi on kindlaks tehtud, et saare elanikel oli pidev kaubavahetus piirkonna teiste saartega nagu näiteks Mangarevaga.

1988. aastal võeti saar UNESCO maailmapärandi nimistusse sealse linnustiku ja puutumatute fosfaadivarude tõttu.

## Välislingid
*Hendersoni saarest Pacific Union College
*Arne Falk-Rønne Hendersoni saare koduleht
Lõunatsuuga (perekond)

**Lõunatsuuga** (*Nothotsuga*) on männiliste sugukonda kuuluv igihaljaste puude perekond.

Perekonna ainuke liik on lõunatsuuga, mis kasvab pärismaisena Hiina kaguosas.
Kuno-Hans von Both

**Kuno-Hans Paul Hermann Viktor Ludwig von Both** (9. aprill 1884 Zabern im Elsaß, Saksa keisririik – 22. mai 1955 Ehlen bei Habichtswald) oli Saksamaa sõjaväelane, alates 1940. aastast jalaväekindral.

Sõjaväes teenis ta alates 1903. aastast. Esimeses maailmasõjas oli Both pataljonikomandör, sõdadevahelisel perioodil aga erinevate jalaväe kompaniide ja pataljonide ülem. Aastatel 1936–1938 juhtis Hannoveri Sõjakooli.

Oktoobrist 1939 aprillini 1943 juhtis Both idarindel 1. armeekorpust.

1. aprillist 1943 kuni 26. märtsini 1944 oli Both väegrupi Nord tagalapiirkonna juhataja. Ta resideeris Võrus ja tema haldusalasse kuulusid muuhulgas Eesti territooriumil paiknevad Saksa väeüksused.

Sõja lõpuaastal teenis ta veel *[[Wehrmacht]]i* Ida-Ungari operatsioonipiirkonna ja väegrupi Südukraine tagalapiirkonna juhatajana. 8. veebruaril 1945 määrati kindral Both reservi.

Maist 1945 kuni aprillini 1947 oli ta sõjavangis, pärast seda jätkas elu tsiviilis.

## Autasud
*Raudristi II ja I klass (Preisimaa)
*Hohenzollerni ordu rüütlirist mõõkadega
*Pour le Mérite (Preisimaa; 10. aprill 1918)
*Johanniitide ordu aurüütel
*Must haavatumärk (1918)
*Sõjateenete ordeni IV klass mõõkadega (Baieri)
*Sõjateenete Risti II klass (Mecklenburg)
*Lippe kojaordu IV klass (Lippe)
*Raudristi Rüütlirist (9. juuli 1941)
*Saksa Rist kullas (9. september 1942)
Tiiu Laks

**Tiiu Laks** (sündinud 20. veebruaril 1984) on eesti ajakirjanik.

Tiiu Laks on õppinud Tartu Ülikoolis ajakirjandust ja kommunikatsiooni ning kõrvalainena teatriteadust. Avaldanud teatri- ja tantsukirjutisi ajalehes Sirp ning ajakirjas Teater. Muusika. Kino.

Töötab ajakirjanikuna Eesti Rahvusringhäälingus
Abdülhamit I

**Abdülhamit I** (osmanitürgi keeles عبد الحميد اول‎ *Abdü’l-Ḥamīd-i evvel*; türgi keeles *Birinci Abdülhamit*; 20. märts 1725 – 7. aprill 1789) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1774–1789. Ta oli Ahmed III ja Rabia Sultaana poeg.
Johannes Reesen

**Johannes Reesen** (1. veebruar 1900 Puiatu vald (Kõpu kihelkond), Viljandimaa – 11. november 1937 Leningrad) oli eesti poliitik, I Riigikogu liige Iseseisevast Sotsialistlikust Tööliste Parteist. 

Johannes Reesen liitus bolševistliku liikumisega 1917. aastal ja astus 1917. aastal oktoobripöörde järel Punakaarti, detsembris 1917 VSDT(b)P-sse.

Ta oli Viljandi maakonnas ametiühinguliikumise tegelane ning üks Noorproletaarlaste Ühingu Viljandi osakonna organiseerijaid.

Johannes Reesen oli I Riigikogu koosseisus alates 29. septembrist 1922 (vahistatud ja riigikorra vastase ebaseadusliku poliitilise tegevuse eest süüdi mõistetud Johannes Vanja asemel). 

Johannes Reesen valiti 1923 ka II Riigikogusse. 1923. aasta Tallinna linnavolinike valimisel valiti ta Tallinna linnavolinikuks Töörahva Ühise Väerinna nimekirjast.

Riigikorravastase ebaseadusliku poliitilise tegevuse eest arreteeriti ta 1924. aasta algul, kuid ta põgenes ja siirdus NSV Liitu. Reesen oli 1925. aastast J. Marchlewski nimelise Lääne Vähemusrahvuste Kommunistlik Ülikooli õppejõud, aastatel 1926–1928 aga EKP Keskkomitee Välismaa Büroo sekretär (tegevjuht) ning kuulus aastail 1926–1934 EKP Keskkomiteesse. Vahistamismäärusel 6.septembrist 1937 on tema töökohaks märgitud S.M. Kirovi nimeline Kõrgem Põllumajanduskool ja ametiks dotsent .4.novembril s.a. VNSFV KrK paragrahvi 58-1a põhjal tegi NSVL NKVD ja Prokuratuuri Komisjon karistusotsuse, mis selle organi puhul oli alati mahalaskmine. 

Johannes Reesen hukkus 1937. aasta massirepressioonides NSV Liidus. 

## Vaata ka

## Välislingid
*
Sepp Blatter

**Sepp Blatter** (õieti **Joseph Blatter**; sündinud 10. märtsil 1936 Viège'is Valais' kantonis Šveitsis) on Šveitsi jalgpallitegelane, FIFA president aastail 1998–2015.

Blatter lõpetas 1959 Lausanne'i ülikooli äri ja majanduse erialal. Ta töötas pärast seda paljudes ettevõtetes ja organisatsioonides, sealhulgas Valais' kantoni turisminõukogu pressiesindaja ja Šveitsi jäähokiföderatsiooni peasekretär. Seejärel oli ta luksuskellade tootja Longines spordikellade ja avalike suhete direktor. Ta aitas organiseerida 1972. ja 1976. aasta olümpiamänge.

Alates 1975. aastast töötas Blatter Rahvusvahelises Jalgpalliföderatsioonis, algul 1975–1981 tehnikadirektorina ja seejärel 1981–1998 peasekretärina. 1998 valiti ta FIFA presidendiks. 2002, 2007 ja 2011 valiti ta ametisse tagasi. Enne Blatterit oli FIFA president João Havelange.

2004 võttis FIFA Blatteri juhtimisel vastu otsuse, et nendele jalgpalluritele, kes pärast värava löömist oma särgi seljast kisuvad või väravat muul viisil ekstravagantselt tähistavad, määratakse kollane kaart. Selle reeglimuudatuse põhjuseks on asjaolu, et maailmas on vanamoelisi maid, kus niisugusele tähistamisele hea pilguga ei vaadata.

2007 otsustas FIFA Blatteri juhtimisel, et jalgpalli ei tohi mängida kõrgemal kui 2500 m merepinnast. See mõjutab põhiliselt Boliiviat, kus on hulk staadione veel kõrgemal. Järgmisel päeval teatas FIFA, et Boliivias asuvale Hernando Silese staadionile tehakse erand.

## Välislingid

*Elulugu FIFA kodulehel
HEV

**HEV** on lühend, mis võib tähendada:
***[[hariduslik erivajadus]]**
***[[E-hepatiidi viirus]]**
***[[inimese enteroviirus]]** (*human enteric virus*)
Leine

**Leine** (vanasaksi: *Lagina*) on jõgi Tüüringis ja Alam-Saksimaal Saksamaal. See on Alleri ja Weseri vasakpoolne lisajõgi ning see on 281 km pikk. Jõe valgla on 6517 km². Parempoolsed lisajõed: Garte, Rhume, Aue, Gande, Innerste, Auter. Vasakpoolsed lisajõed: Espolde, Ilme, Saale, Haller, Westaue.

Jõe lähe paikneb Leinefelde linna lähedal Tüüringis. Umbes 40 km allavoolu siseneb jõgi Alam-Saksimaale ja voolab põhja suunas.

Olulised linnad jõe ääres, lähtest suudme suunas, on Göttingen, Einbeck, Alfeld ja Gronau, enne kui jõgi jõuab Hannoverisse, suurimasse linna selle kallastel. Allavoolu, umbes 40 km Hannoverist põhjas, Schwarmstedti juures, ühineb jõgi Alleriga ning jõuab Weseri kaudu Põhjamerre. Põhjaosa (alamjooks) on tänapäeval laevatatav ainult väiksematele kaubavedajatele, kuigi varem oli see oluline raudtee-eelne praamitranspordisoon kuni Göttingenini.

Jõgi on tööstuse poolt mõnevõrra reostatud, nii et vett ei kasutata joomiseks, kuid reostus ei ole kunagi olnud nii tugev, et välistaks seal kalastiku elu. Sarnaselt paljude läänepoolsete jõgedega on alates 1960. aastatest peale keskkonnakontrollide rakendamisest olnud üha puhtamad veed. Sportkalastus toimub väikestest paatidest ja piki kaldaid, kuigi saagikus on tavaliselt madal.

Vähemalt üks lõik jõest (Göttingenis) on osaliselt ümber suunatud kanalisse, mis kulgeb enam-vähem paralleelselt jõega.

## Ilukirjanduses

Oma 1986. aasta bestselleris "Red Storm Rising" kasutab kirjanik Tom Clancy Leinet peamise takistusena Nõukogude Liidu Punaarmee liikumisel läbi Lääne-Saksamaa Reinini ning Hollandi ja Belgia Põhjamere sadamateni.

## Välislingid
* Bundesamt für Naturschutz: Landschaftssteckbrief "Leine-Ilme-Senke"
* Bundesamt für Naturschutz: Landschaftssteckbrief "Leine-Niederung"
Koola laht

**Koola laht** on laht Barentsi mere Murmani rannikul. 

Lahe pikkus on 58 km, laius kuni 7 km, sügavus kuni 300 m. Lahe kaldal asub Murmansk.
Linda Vernik

**Linda Vernik** ( 22. juuni 1933 – 24. august 1990) oli eesti filmikunstnik.

Linda Vernik õppis Eesti Riikliku Kunstiinstituudis (ERKI) teatrikunsti erialal ja Moskva Kinoinstituudis (VGIK) kunstnik-lavastaja erialal. 

Ta töötas kunstnik-lavastajana filmistuudios Tallinnfilm. Alates 1980. aastast oli ta ERKI joonistamise ja maali õppejõud.

## Filmid
*1961 "Juhuslik kohtumine"
*1961 "Ühe küla mehed"
*1966 "Mis juhtus Andres Lapeteusega?"
*1967 "Keskpäevane praam"
*1968 "Libahunt"
*1970 "Kevade"
*1973 "Tuli öös"
*1974 "Tavatu lugu"
*1976 "Suvi"
*1977 "Briljandid proletariaadi diktatuurile"
*1979 "Kõrboja peremees"
Erik Gamzejev

**Erik Gamzejev** (sündinud 14. aprillil 1967 Kohtla-Järvel) on Eesti ajakirjanik.

Erik Gamzejev on 2010. aastast ajalehe Põhjarannik peatoimetaja.

## Tunnustus
*2011 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2019 Aasta ajakirjanik
*2023 Anneli Ammase Hea Ajakirjanduse preemia (koos Erik Kaldaga)

## Viited
Footbag

***Footbag*** on pehme tekstiilist pallitaoline kott, millega tehakse jalgade abil trikke. 

Tavaliselt on *footbag*'i sees speltanisu, aga võib olla ka riis, liiv või hoopis muud graanulid. 

*Footbag*'iga saab mängida mitmesuguseid mänge, populaarseim neist on "tõsta üles" (inglise keeles *Hacking it up*). *Footbag*'i saab mängida ka sarnaselt võrkpalliga, kasutades palli üle võrgu löömiseks jalgu. Professionaalsematel *footbag*'imängijatel võib kasu olla spetsiaalsetest *footbag*'i mängimiseks mõeldud jalatsitest.

Maailmarekord *footbag*'i kõksimises on 5 tundi 38 minutit ja 22 sekundit.

## Viited
Lumelauasõit 2010. aasta taliolümpiamängudel

**[[Lumelauasõit]] [[2010. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 15.–27. veebruarini Vancouveris Cypress Mountainis. Kokku osales sellele 188 sportlast 27 riigist. 

Võistlusaladeks olid rennisõit, paralleelsuurslaalom ja kross. Välja jagati kuus komplekti medaleid.

## Medalitabel

Lumelauasõidus jagatud medalid riigiti.

## Meeste tulemused

### Rennisõit


    

Finaal: 18. veebruar 
Osavõtjaid: 40
Olümpiavõitja 2006: Shaun White, USA 

Ametlikud tulemused 


### Paralleelsuurslaalom




Finaal: 27. veebruar 
Osavõtjaid: 30
Olümpiavõitja 2006: Philipp Schoch, Šveits 

Ametlikud tulemused 


### Kross


 

Finaal: 16. veebruar 
Osavõtjaid: 34
Olümpiavõitja 2006: Seth Wescott,USA

Ametlikud tulemused 


## Naiste tulemused

### Rennisõit




Finaal: 18. veebruar 
Osavõtjaid: 30
Olümpiavõitja 2006: Hannah Teter, USA 

Ametlikud tulemused 


### Paralleelsuurslaalom




Finaal: 26. veebruar 
Osavõtjaid: 30
Olümpiavõitja 2006: Daniela Meuli, Šveits 

Ametlikud tulemused 


### Kross




Finaal: 16. veebruar 
Osavõtjaid: 24 
Olümpiavõitja 2006: Tanja Frieden, Šveits

Ametlikud tulemused 


## Välislingid

* Lumelauasõit OM-i kodulehel
Andreas Fröhlich

**Andreas Fröhlich** (sündinud 11. juulil 1965  Lääne-Berliinis) on saksa näitleja ning dubleerija.
John Carradine

**John Carradine** (5. veebruar 1906 New York – 27. november 1988 Milano) oli Ameerika Ühendriikide filminäitleja.

John Carradine kogus tuntust filmidega "Frankensteini pruut", Frankensteini maja", "Dracula maja" ja "Nähtamatu mees".

## Välislingid
*
Diana Rennik

**Diana Rennik** (sündinud 25. märtsil 1985 Jekaterinburgis) on Eesti iluuisutaja.

Diana Rennik oli paarissõitja, tema paariline oli Aleksei Saks. 2006. aasta Torino olümpiamängudel saavutasid nad 17. koha. 

Viimati esines Rennik tiitlivõistlustel 2007. aastal. Seisuga veebruar 2010 esines jääsõudes Saksamaal ja mujal Euroopas.

## Välislingid
*
Viareggio vapp

**Viareggio vapp** on Viareggio linna vapp. Vapil on kujutatud ankur, mis asub rohe-hõbe-punasel kilbil. Viareggio on üks esimesi omavalitsusi, mis võttis 1848. aastal oma sümbolina kasutusele valge-puna-rohelise trikoloori, 
veel enne kui Itaalia ametlikult ühendati. Varasemal linna vapil oli kujutatud linna kaitsepühak Antonio Padovast.

## Välislingid
*Heraldry of the World