open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lahdenpohja rajoon

**Lahdenpohja rajoon** on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.

Lahdenpohja rajoon on moodustatud 9. juulil 1940.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lahdenpohja rajooni elanikest venelasi 82,5%, valgevenelasi 6,5%, ukrainlasi 4,3%, karjalasi 2,1% ja muust rahvusest inimesi 4,6%.

2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lahdenpohja rajooni elanikest venelasi 85,49%, valgevenelasi 2,31%, ukrainlasi 1,69%, karjalasi 1,14%, tšuvašše 0,52%, tatarlasi 0,33%, soomlasi 0,26%, armeenlasi 0,19%, vepslasi 0,14% ja teistest rahvustest inimesi 7,93%.

Rajoonis on Lahdenpohja linn, Elisenvaara külaasundus, Hiitola külaasundus, Miinala külaasundus ja Kurkijoki külaasundus.

## Viited
Kontupohja rajoon

**Kontupohja rajoon** on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kontupohja rajooni elanikest venelasi 80,5%, karjalasi 8,0%, valgevenelasi 4,1%, soomlasi 2,7%, ukrainlasi 1,7% ja muudest rahvustest inimesi 3,0%.

2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kontupohja rajooni elanikest venelasi 87,26%, karjalasi 3,48%, valgevenelasi 1,61%, soomlasi 1,00%, ukrainlasi 0,63%, vepslasi 0,18%, poolakaid 0,13% ja teistest rahvustest inimesi 5,72%.

## Viited
Louhi rajoon

**Louhi rajoon** on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.

Louhi rajoon on moodustatud 29. augustil 1927.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Louhi rajooni elanikest venelasi 71,4%, karjalasi 15,3%, valgevenelasi 6,9%, ukrainlasi 3,1%, soomlasi 0,85% ja muudest rahvustest inimesi 2,5%.

2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Louhi rajooni elanikest venelasi 82,91%, karjalasi 8,77%, valgevenelasi 3,63%, ukrainlasi 1,28%, soomlasi 0,50%, vepslasi 0,15% ja teistest rahvustest inimesi 2,76%.

## Viited
Aravuse

**Aravuse** on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. 

Aravusel on kalakasvatus. Seal asub Aravuse järv.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 8 elanikku. Kõik olid eestlased. 

## Viited
Holguíni provints

**Holguíni provints** on Kuuba 1. järgu haldusüksus. 

Sealt on pärit paljud tuntud Kuuba inimesed: kindralid Calixto García Íñiguez ja Fulgencio Batista y Zaldívar, praegune president Fidel Castro ja asepresident Raúl Castro, kirjanikud Reinaldo Arenas ja Guillermo Cabrera Infante.
Kemi rajoon

**Kemi rajoon** on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.

Rajoon moodustati 29. augustil 1927 senise Kemi maakonna asemele.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kemi rajooni elanikest venelasi 82,3%, karjalasi 5,8%, valgevenelasi 5,5%, ukrainlasi 2,9%, soomlasi 0,9% ja muudest rahvustest inimesi 2,6%.

2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kemi rajooni elanikest venelasi 88,54%, karjalasi 2,47%, valgevenelasi 1,93%, ukrainlasi 1,09%, soomlasi 0,31%, pomoore 0,18% ja teistest rahvustest inimesi 5,48%.

## Viited
Aunuse rajoon

**Aunuse rajoon** on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.

Ligikaudu 90% rajooni pindalast moodustavad metsad ja rabad.

Aunuse rajoon on moodustatud 29. augustil 1927.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Aunuse rajooni elanikkonnast karjalasi 60,7%, venelasi 32,4%, valgevenelasi 2,7%, ukrainlasi 1,7%, soomlasi 1,0% ja muudest rahvustest inimesi 1,5%.

2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Aunuse rajooni elanikest venelasi 54,38%, karjalasi 39,81%, valgevenelasi 1,33%, ukrainlasi 0,75%, soomlasi 0,57%, tšetšeene 0,34%, asereid 0,14% ja teistest rahvustest inimesi 2,68%.

## Viited
Vepsa rahvusvald

**Vepsa rahvusvald** oli Venemaal Karjala Vabariigis Äänisranna rajoonis asuv haldusüksus, mis loodi 20. jaanuaril 1994 vepslaste asualale Äänisjärve läänekaldale ning jagati 1. jaanuaril 2006 omavalitsusreformi tagajärjel kolmeks osaks. Tekkisid Šokša Vepsa külaasundus, Šoutjärve Vepsa külaasundus ja Kalajoki Vepsa külaasundus Äänisranna rajooni koosseisus.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas vallas 3493 inimest, neist 1202 vepslased.
Tootsi

**Tootsi** on alev Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas.

Alevvald liitus 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus naabervaldadega Põhja-Pärnumaa vallaks.

Alevis asuvad lasteaed-põhikool, raamatukogu, apteek, spordikompleks ujulaga, postipunkt. Asula tekkis 1939. aastal valminud briketivabriku lähedusse. 

Alevi järgi on nimetatud Pirgu lademe Tootsi kihistu.

## Rahvastik

## Ajalugu

Asula tekkis briketitehase lähedusse, mida hakati ehitama Pööravere Suursoos 1937. aasta sügisel ning mis alustas briketitootmist 1939. aasta veebruaris. Pööravere Briketitööstus nimetati veel vabriku ehitamise ajal ümber Tootsi Briketitööstuseks lähedalasuva Tootsi karjamõisa järgi. Tootsi raudteejaamast rajati valmiva Tootsi briketivabriku juurde 3 km pikkune harutee. Kuivendatud soost veeti turvast mööda rabaraudteed vabrikusse.

Asula esimesed töölismajad rajati 1938. aastal kuivendatud soo- ja metsaalale. Tootsi sai töölisalevi staatuse 1949. aastal.

Briketivabrik suleti 2011. aastal.

## Ettevõtted
* AS Tootsi Turvas

## Tänavad
Tootsis on järgmised tänavad ja muud aadressikohad: Ehitajate, Jaama, Kesktänav (Kesk tänav), Kooli, Metsa, Männi, Sõmera, Tuleviku, Tööstuse ja Uus.

## Pildid

Tootsi turbatööstuse rong.jpg|Tootsi turbatööstuse rong
Vana rong Tootsis.jpg|Turbatööstuse rong
Endine Tootsi turbatööstus.jpg|Vana rong endise Tootsi turbatööstuse hoovis augustis 2023
Endine Tootsi turbatööstus 2.jpg|Endine Tootsi turbatööstuse hoone augustis 2023
Rong Endise Tootsi turbatööstuse hoovis.jpg|Rong Endise Tootsi turbatööstuse hoovis augustis 2023
Tööstuse 1, Tootsi.jpg|Tööstuse 1 augustis 2023
Endine Tootsi turbatööstus 4.jpg|Endine Tootsi turbatööstus augustis 2023


## Vaata ka
* Tootsi valla lipp
* Tootsi valla vapp
* Tootsi kultuuri- ja spordikeskus

## Viited
Belomorski rajoon

**Belomorski rajoon** on haldusüksus Venemaal Karjala Vabariigis.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Belomorski rajooni elanikest venelasi 81,5%, karjalasi 6,0%, valgevenelasi 5,9%, ukrainlasi 2,7% ja muudest rahvustest inimesi 3,9%.

2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Belomorski rajooni elanikest venelasi 89,39%, karjalasi 3,14%, valgevenelasi 2,36%, pomoore 1,13%, ukrainlasi 1,09%, soomlasi 0,27%, asereid 0,21%, tatarlasi 0,13%, poolakaid 0,12% ja teistest rahvustest inimesi 2,16%.

## Viited

## Välislingid

*http://belomorsk.karelia.info/
Linnamäe (Lääne-Nigula)

**Linnamäe** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Külas on Linnamäe bussipeatus, Kärbla ja Linnamäe piiril on Räägu bussipeatus. 

Räägu mõisa peahoone, kaev, tall-tõllakuur, kelder, park, ait-kuivati ja ait ning pargis asuv II maailmasõjas hukkunute ühishaud on kaitstavad muinsusmälestised. Linnamäe loodeosa jääb Silma looduskaitsealale. 

Kuni 2013. aastani kuulus küla Oru valda.

## Vaata ka
*Linnamäe kolhoos
*Linnamäe külanõukogu

## Viited
Kalevala rahvusrajoon

**Kalevala rahvusrajoon** on haldusüksus Venemaal Karjala Vabariigis. 

Rajoonikeskuse endine nimi on Uhtua.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kalevala rahvusrajooni elanikest venelasi 46,34%, karjalasi 35,94%, valgevenelasi 9,83%, ukrainlasi 3,24% ja muudest rahvustest inimesi 4,65%.

2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kalevala rahvusrajooni elanikest venelasi 61,88%, karjalasi 27,06%, valgevenelasi 4,99%, ukrainlasi 1,60%, soomlasi 0,36%, poolakaid 0,29%, tatarlasi 0,19% ja teistest rahvustest inimesi 3,63%.

**Juškozero**

on Karjala vanemaid asulaid. 700 elanikuga küla 7 tänavat ääristavad veekogude kaldaid. Kui kogu Karjalas on soomeugrilasi alla 15%, siis siin on neid 70%. Küla on hoolikalt säilitanud oma emakeelt. Algklassides õpitakse kohustuslikus korras karjala keelt. Külal on oma käsitöökeskus. Austatakse vanu kombeid, rahvalaulu ja tantse. Korraldatakse folkloorifestivale. Etnilise omapäraga säravaid meistreid leiab nii kangastelgede tagant kui ka paadimeistrite seast. Karjala paat on kõrge ninaga, üle 5 meetri pikk, et kiires voolus lainet valitseda.

## Lisalugemist
* Aleksander Kaasik "Vabaduse mõtteis Karjalas" ISBN 978-9949-30-997-9

## Viited
Tootsi valla vapp

**Tootsi valla vapp** on Pärnu maakonnas asuva endise Eesti haldusüksuse Tootsi valla vapp.

Vapp on kinnitati 21. septembril 1999.

Vapi autor on Priit Herodes.

## Vapi kirjeldus
Tootsi valla vapiks on põigiti laineliselt poolitatud heraldiline kilp, mille ülemisel kuldsel väljal on must haamer ning mustal alumisel väljal kaks hõbedast varrast.

## Põhjendus
Kuldne ja must on Pärnumaa värvid. Laineline jaotusjoon vihjab Sauga jõele, mille kaldal asunud Tootsi talu järgi said nime raudteejaam, alev ja vald. Haamer tähistab Tootsi valla tööstuslikku tausta. Must värvus osutab turbatootmisele. Kaks hõbedast varrast sümboliseerivad ajaloolist kitsarööpmelist raudteed.

## Vaata ka
*Tootsi valla lipp

## Välislingid
* Tootsi valla vapp Tootsi valla kodulehel
* Tootsi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Karhumäe rajoon

**Karhumäe rajoon** on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal. Piirneb idas Arhangelski oblastiga.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel Karhumäe rajooni elanikest on venelasi 82,3%, karjalasi 6,6%, valgevenelasi 5,0%, ukrainlasi 2,5% ja muudest rahvustest inimesi 3,6%.

2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Karhumäe rajooni elanikest venelasi 91,31%, karjalasi 2,15%, valgevenelasi 1,40%, ukrainlasi 0,94%, poolakaid 0,26%, tadžikke 0,22%, soomlasi 0,21% ja teistest rahvustest inimesi 3,51%.

## Viited
Kadila

**Kadila** on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. 

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 93 elanikku. Neist 91 (97,8%) olid eestlased. 

## Viited
Inju

**Inju** on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. 

Injus asub Inju mõisahoone ja mõisapark, mis kuulus kuni 2010. aastani Vinni vallale

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 95 elanikku. Neist 86 (90,5%) olid eestlased. 

Injus elas lapsepõlves Eduard Bornhöhe.

## Viited
Mujejärvi rajoon

**Mujejärvi rajoon** on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.

Mujejärvi rajoon moodustati 30. detsembril 1966 Rugozero rajooni ja Rebola rajooni ühendamise teel.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mujejärvi rajooni elanikest venelasi 58%, valgevenelasi 18%, karjalasi 13%, ukrainlasi 4,4% ja muudest rahvustest inimesi 6,6%.

2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mujejärvi rajooni elanikest venelasi 74,51%, valgevenelasi 8,71%, karjalasi 8,32%, ukrainlasi 2,23%, soomlasi 0,75%, tšuvašše 0,64%, poolakaid 0,44%, leedulasi 0,39%, tatarlasi 0,24% ja teistest rahvustest inimesi 3,77%.

## Viited
Aegviidu valla vapp

**Aegviidu valla vapp** on Harju maakonnas asunud endise Aegviidu valla vapp.

## Vapi kirjeldus
Aegviidu valla vapp on sinise ääristusega valgepõhjaline kilp, millel on kujutatud neli valgete vesiroosidega sinist järvesilma. Järvesilmasid eristab üksteisest must-valge nooljate teravikega tähtrist.

## Vaata ka
*Aegviidu valla lipp

## Välislingid
* 
* Aegviidu valla vapp Geraldika ru. lehel
Äänisranna rajoon

**Äänisranna rajoon** on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Äänisranna rajooni elanikest venelasi 80,6%, valgevenelasi 5,0%, karjalasi 5,0%, soomlasi 3,1% ja muudest rahvustest inimesi 6,3%.

2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Äänisranna rajooni elanikest venelasi 85,20%, vepslasi 3,58%, karjalasi 1,92%, valgevenelasi 1,36%, ukrainlasi 1,22%, soomlasi 0,85%, armeenlasi 0,76%, mustlasi 0,28%, tatarlasi 0,17%, tadžikke 0,16% ja teistest rahvustest inimesi 4,50%.

Äänisranna rajooni koosseisus oli varem Vepsa rahvusvald, mille ala on nüüd jaotatud kolme külaasunduse vahel.

## Viited
Pitkäranta rajoon

**Pitkäranta rajoon** on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.

Rajoonis on 1 linn (Pitkäranta) ja 4 valda: Harlu, Impilahti, Läskelä ja Salmi.

Pitkäranta rajoon on moodustatud 9. juulil 1940.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pitkäranta rajooni elanikest venelasi 73%, valgevenelasi 8,8%, karjalasi 8%, ukrainlasi 3,1%, soomlasi 2,7% ja muudest rahvustest inimesi 4,4%.

2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pitkäranta rajooni elanikest venelasi 86,15%, karjalasi 3,93%, valgevenelasi 3,18%, ukrainlasi 1,44%, soomlasi 1,03%, tatarlasi 0,72%, vepslasi 0,29%, poolakaid 0,21% ja teistest rahvustest inimesi 3,05%.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni koduleht
Mõdriku

**Mõdriku** on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. 

Küla läbib Sõmeru jõgi, külas asuvad Mõdriku Hiieallikad ja Mõdriku-Vanaküla allikad ning küla piiresse jäävad ka Mõdriku paisjärv ja Lillemaa järv.

Mõdriku mõisa pargis asub Mõdriku täkusammas, mis püstitati 1812. aasta Vene-Prantsuse sõja mälestuseks.

Mõdriku mõisakompleksis tegutseb Tallinna Tehnikakõrgkooli teenusmajanduse instituut. Enne Tallinna Tehnikakõrgkooliga liitmist 2019. aastal tegutses see Lääne-Viru Rakenduskõrgkoolina. Asutus moodustati ise 2001. aastal Mõdriku Tehnikumi ja Rakvere Pedagoogikakooli baasil ja esimesed aastad tegutses see kutsekoolina (Lääne-Virumaa Kutsekõrgkool).
## Vaata ka
*Mõdriku-Roela maastikukaitseala

## Viited

## Välislingid
*Mõdriku mõisa peahoone
Prääsä rajoon

**Prääsä rajoon** on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Prääsä rajooni elanikkonnast venelasi 46,1%, karjalasi 36,8%, soomlasi 6,3% ja muudest rahvustest inimesi 10,8%.

2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Prääsä rajooni elanikest venelasi 65,42%, karjalasi 20,89%, soomlasi 2,01%, valgevenelasi 2,00%, ukrainlasi 1,05%, mustlasi 0,52%, vepslasi 0,41%, tatarlasi 0,25% ja teistest rahvustest inimesi 7,45%.

## Viited
Rasivere (Vinni)

**Rasivere** (18. sajandi kaartidel *Rassiwer*) on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. 

Küla on kuulunud Viru-Jaagupi kihelkonda. 

## Viited
Puudosi rajoon

**Puudosi rajoon** on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.

70% rajooni territooriumist on kaetud metsaga.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Puudosi rajooni elanikest venelasi 83,6%, valgevenelasi 9,5%, ukrainlasi 2,4%, karjalasi 0,9%, soomlasi 0,3% ja vepslasi 0,1%.

2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Puudosi rajooni elanikest venelasi 86,54%, valgevenelasi 3,08%, ukrainlasi 1,02%, karjalasi 0,61%, poolakaid 0,31%, armeenlasi 0,20% ja teistest rahvustest inimesi 8,24%.

## Viited
Sortavala rajoon

**Sortavala rajoon** on haldusüksus Venemaal Karjala Vabariigis.

Sortavala rajoon moodustati Soomelt Talvesõjas vallutatud alal 1940. aasta juulis. 1941 vallutasid soomlased selle tagasi, kuid pidid 1944 uuesti Nõukogude Liidule loovutama. Rajoon likvideeriti 1970, kuid loodi uuesti 2006. aastal.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sortavala rajooni elanikest venelasi 80,8%, valgevenelasi 8,6%, karjalasi 3,2%, ukrainlasi 3,1%, soomlasi 1,2% ja muudest rahvustest inimesi 3,1%.

2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sortavala rajooni elanikest venelasi 78,63%, valgevenelasi 2,65%, karjalasi 1,58%, ukrainlasi 1,29%, soomlasi 0,35%, tatarlasi 0,29%, armeenlasi 0,24% ja teistest rahvustest inimesi 14,97%.

Rajoon jaguneb halduslikult 3 linnaasunduseks (Sortavala, Värtsilä, Helylä) ja 2 maa-asunduseks (Kaalamo, Haapalampi).

## Viited

## Välislingid
*Sortavala rajooni koduleht (vene keeles)
Harku valla vapp

**Harku valla vapp** on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Harku valla vapp.

Vapp on kinnitatud 25. mail 2006.

## Vapi kirjeldus
Vapi sinise kilbi jaotab neljaks hõbedane rist. Esimesel väljal on hõbedane kaheksaharuline täht.

## Põhjendus
Sinine sümboliseerib valla mereäärset asukohta ja taevaavarust, kui ka valla elanike tulevikupüüdlusi. Valge märgib ustavust, puhtust ja nooruslikku sihikindlust. Vapil olev hõbedane rist on kristliku maailma üks peamisi sümboleid ning see tähistab piirkonna (valla) kultuuri alustõdesid ja ajaloolist järjepidavust. Neljaks jaotatud vapikilbi esimesel väljal olev (põhja)täht viitab valla asukohale Eesti mandriosa põhjakaldal.

## Vaata ka
*Harku valla lipp
*Harju maakond

## Välislingid
*Harku valla sümboolika valla kodulehel
*Harku valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Matsalu

**Matsalu** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda.

Elanike arv 2011. aasta rahvaloenduse andmeil oli 44.

10. jaanuaril 2014 eraldati Matsalust Keemu küla.

## Viited
Segeža rajoon

**Segeža rajoon** on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Segeža rajooni elanikest venelasi 81,3%, valgevenelasi 7,3%, karjalasi 3,4%, ukrainlasi 2,9% ja muust rahvusest inimesi 5,1%.

2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Segeža rajooni elanikest venelasi 87,50%,  valgevenelasi 1,91%, karjalasi 1,20%, ukrainlasi 0,82%, soomlasi 0,28%, asereid 0,22%, poolakaid 0,18%, mustlasi 0,15% ja teistest rahvustest inimesi 7,74%.

## Viited
Suojärvi rajoon

**Suojärvi rajoon** on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.

Suojärvi rajoonis on umbes 1800 järve ja 400 jõge. Suuremad järved on Suojärvi ja Sanonjärvi.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Suojärvi rajooni elanikest venelasi 67,8%, valgevenelasi 13%, karjalasi 10,2%, ukrainlasi 3%, soomlasi 0,96% ja muudest rahvustest inimesi 4,6%.

2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Suojärvi rajooni elanikest venelasi 81,24%, karjalasi 6,25%, valgevenelasi 5,86%, ukrainlasi 1,64%, soomlasi 0,54%, tatarlasi 0,52%, poolakaid 0,42%, leedulasi 0,25% ja teistest rahvustest inimesi 3,28%.

## Viited
Arga

**Arga** (antiikajal tuntud ka kui *Runa*) on jõgi Hispaanias Navarras, Aragóni jõe lisajõgi. 

Jõe pikkus on 145 km ja valgala 2759 km².

Jõe ääres asub Baskimaa ajalooline pealinn Pamplona.

Jõgi saab alguse Esteríbari küla põhjaosast Prantsusmaa piiri lähedalt ja ühineb Aragóni jõega Funese linnas.
Eesti märksõnastik

**Eesti märksõnastik** (lühend **EMS**) (ingl. k. "Estonian Subject Thesaurus") on kõiki ainevaldkondi hõlmav märksõnastik raamatute, perioodikaväljaannete, artiklite, nootide, helisalvestiste, kaartide ja muude teavikute eestikeelseks märksõnastamiseks ja infootsinguks.

EMSi märksõnu kasutatakse e-kataloogides ESTER, Eesti artiklite andmebaasis ISE ja rahvaraamatukogude koondkataloogis URRAM.

Eesti märksõnastikku haldab Eesti Raamatukoguvõrgu Konsortsium (ELNET Konsortsium), koostavad ja toimetavad Eesti Rahvusraamatukogu ja Tartu Ülikooli Raamatukogu.

Märksõnastik sai alguse aastal 1994, kui Tartu Ülikooli Raamatukogu liigitamisosakonnas alustati Sirje Nilbe ja Helgi Laanese juhtimisel universaalse tesauruse INGRID loomist. Eesti Rahvusraamatukogu normandmete osakonnas koostati *Eesti üldist märksõnastikku* (EÜM), mis ilmus trükisena  aastal 1999, alates 1. augustist 2006 ka veebis. Seoses üleminekuga ühisesse raamatukogusüsteemi INNOPAC/Millennium ühendati INGRID ja EÜM aastal 2009 ning märksõnastik sai uue nime: Eesti märksõnastik (EMS).

Märksõnastikku tehtavad muudatused kajastuvad elektroonilises EMSis reaalajas, võimalik on kasutada sõnaotsingut ning sirvida märksõnu ainevaldkondade kaupa. Otsitulemusi saab välja printida, saata e-postile või salvestada faili. EMS on seotud e-kataloogiga ESTER, nii et iga märksõnaga on võimalik kiiresti leida teemakohast kirjandust.

EMSi maht on 2017. aasta märtsi seisuga umbes 59 000 märksõna ja äraviiteterminit (sünonüümi), enamik koos ingliskeelsete vastetega. Märksõnastik sisaldab ka kohanimesid, kuid ei sisalda isikute, asutuste ega organisatsioonide nimesid.

## Viited

## Välislingid
* Eesti märksõnastik
Kisangani

**Kisangani** (endine *Stanleyville*) on linn Kongo DV-s, Tshopo provintsi halduskeskus. Asub Kongo jõe ääres Boyoma jugade lähedal.

Linn tekkis Henry Morton Stanley 1883. aastal rajatud uurimisjaama juurde.

2015. aastani oli Kisangani Idaprovintsi keskus.
Rutanzige järv

**Rutanzige järv** (ka **Edwardi järv**) on järv Aafrikas Kongo DV ja Uganda piiril. Aastatel 1973-1979 kandis järv diktaator Idi Amin Dada nime.

Rutanzige järve pindala on 2325 km², keskmine sügavus on 17 m, suurim sügavus 112 m.

Järve ei voola sisse suuri jõgesid. Väljavool toimub Katonga jõe kaudu läbi Dweru järve Victoria järve.

Järve kaldad on mägised. Järvest põhjas asub Ruwenzori ahelik, mille kõrgeim tipp Stanley mägi küündib 5109 meetrini.

Otse järve kaldal ei ole suuri linnu. Järvest pisut kaugemal loodes on Butembo, kirdes Kasese ja läänes Lubero.

Järve äärde jõudis 1888. aastal Henry Stanley ja nimetas selle Walesi printsi järgi Edwardi järveks.

Järves elab palju kalaliike ja selle kallastel on rikkalik fauna: šimpansid, elevandid, jõehobud, krokodillid ja lõvid. Nende kaitseks on järve kallastel Virunga rahvuspark (Kongos) ja Kuninganna Elizabethi rahvuspark (Ugandas).

## Viited
Massiaru

**Massiaru** on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. 

Massiarus on raamatukogu ja kuni 2013. aastani tegutses algkool. Koolimaja on ehitatud 1938. aastal 120 õpilasele ning seal on õppinud ka olümpiavõitja Jaan Talts. Koolimaja-rahvamaja projekteeris Pärnu maavalitsuse arhitekt Märt Merivälja.

## Ajalugu
*Esimese kohanimena on praeguse Massiaru küla lähedal märgitud Tauste (Theusta) talu 1599. aastal.
*1798. aasta atlases on märgitud kaks väikest asulat või talu "Tauste Melk" ja "Tauste Jahn" Lilli oja eri kallastel. Tauste talu on ka olümpiavõitja ja tõstmise maailmameistri Jaan Taltsi sünnikodu.
*Külas oli Kilingi riigimõisa (Kurkund) karjamõis. 1872. aastal jagati selle maad õigeusulistele talupoegadele ja rajati uusasundusena Uuemaa küla Nigula soo veerde.
*1923–1975 läbis küla Riisselja–Ikla–Ainaži raudtee, millel oli Massiaru peatuskoht ja Teaste peatuskoht. Teaste raudteepeatuse lähedal oli puusild üle Lemmejõe. Raudtee kõrval on olnud ka liivakarjäär.
*Kuni 1977 kandis nime Laulaste.

## Pildigalerii

Massiaru asula silt.jpg|Massiaru asula silt
Massiaru kooli lugu.jpg|Massiaru kooli lugu
Massiaru kooli sissepääs.jpg|Massiaru kooli sissepääs
Massiaru kool.jpg|Massiaru kool küljevaade
Massiaru kool 2.jpg|Massiaru kooli sissepääs
Massiaru kool 3.jpg|Massiaru kooli aula
Massiaru kortermajad.jpg|Massiaru kortermajad
Massiaru raamatukogu 2024.jpg|Massiaru raamatukogu (2024)
Massiaru kauplus.jpg|Massiaru kauplus
Massiaru bussipeatus.jpg|Massiaru bussipeatus


## Viited
Urissaare

**Urissaare** on küla Pärnu  maakonnas Häädemeeste vallas.

Külas on Laiksaare Ristija Johannese kirik.    

Urissaaret läbib ka lähitulevikus Rail Baltica kiirraudtee, ning Urissaarde on planeeritud ka kohalik peatus Elroni kohalike rongide teenindamiseks Rail Baltica  Tallinn-Häädemeeste(Urissaare) ja Tallinn-Pärnu-Riia liinidel! Tegu on Rail Baltica viimase kohaliku peatusega Eestis.   


Urissaare külapiir.jpg|Urissaare külapiir
Urissaare, Pärnumaa.jpg|Urissaare küla
Maidu, Urissaare.jpg|Maja Urissaare külas, seinal mälestusplaat 1941. aastal küüditatute nimedega
Mälestustahvel Maidu seinal Urissaares.jpg|Mälestustahel Maidu seinal Urissaares
Urissaare kirik 2024.jpg|Urissaare kirik 2024. aasta suvel
Urissaare kirik 2024 külg.jpg|Urissaare kirik küljevaatest 2024. aasta suvel
Mälestuskivi Urissaare kiriku kõrval.jpg|Mälestuskivi Urissaare kiriku kõrval
Urissaare kaupluse hoone.jpg|Urissaare kaupluse hoone
Laoste talu.jpg|Laoste talu Urissaares
Ristmik Urissaares.jpg|Ristmik Urissaares
Nigula looduskeskus.jpg|Nigula looduskeskus Urissaares
Nigula looduskeskus 2.jpg|Nigula looduskeskus Urissaares
Nigula looduskeskus 3.jpg|Nigula looduskeskus Urissaares


## Viited
Ikla

**Ikla** on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Iklat läbib Via Baltica maantee, seal asus Ikla tollipunkt. 

Kuni 1977. aastani oli praeguse Ikla küla Pärnu–Riia maanteest ida poole jääv osa Metsa küla ja kaugem idaosa Piiri küla. 

Enne 1624. aastat oli seal Heinrich Yxkuli mõis ja küla on nimetatud Uexküllide järgi. Aastal 1925 avati Ikla külas Riisselja–Orajõe–Ikla raudteel Ikla raudteejaam.

Sealne puurauk on küla järgi nimetatud Ikla kihistiku stratotüüp.  Ka on puurauk stratotüübiks Saarde kihistule, selle Lemme kihistikule ja Heinaste kihistikule. 

2030.aastaks valmib Rail Baltica kiirraudtee mis läbib Ikla, Urissaaret ja Laiksaare külasid 

## Viited


## Pildid

|Foto teabetahvlilt
Image:Valdemāra iela (Ainaži).jpg|Vaade Heinaste suunas
Image:Ikla, Estonia 3.jpg
Image:Ikla, Estonia 4.jpg
Image:Ikla, Estonia 5.jpg
Image:Ikla, Estonia 6.jpg| "NSV" on maha raiutud...
Ikla küla 01.JPG
Kabli

**Kabli** on küla Pärnu  maakonnas Häädemeeste vallas. Asub Liivi lahe kaldal Kabli oja suudmes.

Kablis on kool, postkontor ja linnuvaatlusjaam. Samuti asuvad seal Kabli seltsimaja ja raamatukogu.

Linnuvaatlusjaam pani aluse 1991. aastal loodud Kabli kaitsealale, hiljem organiseeritud looduskaitsealaks (Kabli looduskaitseala). Looduskaitsealal asub Kabli looduse õpperada.

Küla territooriumil asub Lepanina neem.

Külas asub Reederi talu, mille mitu hoonet on arvele võetud kultuurimälestistena.

Küla läbib Rannametsa–Ikla tee.


Kabli küla.JPG|Kabli küla
Kabli seltsimaja.JPG|Kabli seltsimaja ja raamatukogu
Kabli linnujaam 2012.JPG|Kabli linnujaam
Kabli pood..JPG|Endine Kabli kauplus-söökla (nüüdseks lammutatud)
Kabli.png|Rand Kablis
Kabli rand 2.jpg|Kabli rand (2023)


## Viited
Treimani

**Treimani** on küla Pärnu  maakonnas Häädemeeste vallas. Asub Liivi lahe kaldal.

Treimanis on rahvamaja, sadam ja kaks kirikut: Treimani luteri kirik ja Treimani õigeusu kirik.

## Ajalugu
1601. aastal oli küla kohal üksainuke talu, kuuluvusega Kabli külasse. 1797. aastal pandi Liivimaa kubermangu Pärnu kreisi ametimeeste poolt külale nimeks Dreimannsdorff.


A beach, southwest of Estonia.png|Mererand Treimanis


## Vaata ka
*EELK Treimani kogudus
*EAÕK Treimani Pühade Apostlite Peetruse ja Pauluse kogudus

## Viited

## Välislingid

* http://treimani.mcp.pri.ee/
Krundiküla

**Krundiküla** on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Asub Liivi lahe kaldal; vana ja uue Pärnu–Ikla tee ning Häädemeeste oja ja Kadaka oja vahel.

Kui 1938. aastal liideti Krundiküla Penu külaga, siis sai küla nimeks Kalju küla. Krundiküla nimi ennistati 1977. aastal.

Küla rajamise otsus tehti 1864. aastal, kui Riia õigeusu piiskop Filaret tutvus Häädemeestel õigeusulise maarahva olukorraga ja soovis, et Liivimaa kehvikud saaksid maad (eesmärk oli, et rahvas astuks rohkem õigeusku). Preester Kallinik Prants saatis palvekirja tsaar Aleksander II-le, vajalik maa eraldati Häädemeeste kroonumõisast. Kroonukülla planeeriti 53 talukohta, igaühe suuruseks 15 Riia vakamaad; lepiti kokku, et kes võtab vastu õigeusu, saab endale talukoha. Maasaamise tingimuseks seati, et peres oleks vähemalt üks meessoost isik. Talude rajamiseks mõõdetud maatükkide ehk kruntide järgi saigi küla nimeks Krundiküla.

## Viited
Ohtla

**Ohtla** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.

Seal asub Margus Kasterpalule kuuluv Saueaugu teatritalu.

Ajalooliselt asus küla Kullamaa kihelkonnas.

Külas asus Ohtla mõis.

## Viited
Häädemeeste

**Häädemeeste** (saksa *Gudmannsbach*) on alevik Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.

Häädemeestel on Häädemeeste Mihkli kirik ja EAÕK Häädemeeste Issanda Muutmise kirik.

Häädemeeste Keskkool annab keskharidust alates 1958. aastast. Praegune koolihoone valmis 1964.

1991. aastal alustas tegevust Häädemeeste muuseum, mis kolis 2004. aastal vanasse kõrts-koolimajja.

Häädemeeste vana kultuurimaja avati renoveeritud kujul 2009. aastal Häädemeeste Seltsimajana.

Aadressil Pärnu mnt 27 asuvad ühe hoone eri osades Häädemeeste Lasteaed ja Häädemeeste Raamatukogu.

1954. aastal ehitati Häädemeeste tulepaak.
 
## Tänavad
Häädemeeste asulas on järgmised tänavad:

## Häädemeeste nähtused
Häädemeeste piirkond on kõneainet andnud sealkandis väidetavalt aset leidvate paranormaalsete nähtuste tõttu, näiteks väidetakse seal olevat nähtud ufosid, tulnukaid ja jumalusi, seal korraldatavat vastavaid vaatlusi ja olevat esinenud isegi kontaktijuhtumid. 2010. aastal hakkas Häädemeestele kolinud meditsiinidoktor Ivo Kolts fenomeni lähemalt uurima ja pildistama. 2010. aastal tegi Eesti Televisiooni telesaade "Pealtnägija" Häädemeeste nähtustest saatelõigu, kus püüti fenomenile kiiret seletust leida. Sama aasta detsembris valmis Urmas Eero Liivil dokumentaalsaade "Häädemeeste UFO"  ning 2016. aastal esilinastus Joonas Palmi ja Steven Eomoisi (MoonGold Productions) dokumentaalfilm "Häädemeeste fenomen". Dokumentaalfilmis "Häädemeeste fenomen" võtab nähtuste teemal sõna ka Eesti ufoloog Igor Volke, kes pani 2014. aastal kokku uurimisgrupi ning asus fenomeni uurima. Müstilisi nähtusi väidetakse Häädemeestel esinevat tänapäevani.

## Pildigalerii

Fail:Häädemeeste 2023.png|Häädemeeste
Fail:Häädemeeste muusikakool.JPG|Häädemeeste Muusikakool
Fail:Purjelaev 'Julie' mälestusmärk Häädemeestel.JPG|Purjelaeva Julie mälestusmärk
Fail:Häädemeeste kirik 2012.JPG|Häädemeeste Mihkli kirik
Fail:Häädemeeste laululava.JPG|Häädemeeste laululava
Fail:Häädemeeste bussipeatus.JPG|Häädemeeste bussipeatus
Vana talumaja Häädemeestes.jpg|Vana talumaja Häädemeestes Tallinna-Pärnu-Ikla tee ääres
Vana talumaja Häädemeestes 2.jpg|Vana talumaja Häädemeestes Tallinna-Pärnu-Ikla tee ääres
Pärnu mnt 34-1, Häädemeeste.jpg|Pärnu mnt 34/1, Häädemeeste
Arteesia kaev Häädemeestes.jpg|Arteesia kaev Häädemeestes


## Vaata ka
* Häädemeeste mõis
* Häädemeeste kirikumõis
* Häädemeeste luteri kalmistu
* Häädemeeste õigeusu kalmistu
* Häädemeeste vana kalmistu
* Häädemeeste kolhoos
* Suurküla

## Viited

## Välislingid
Nepste

**Nepste** on küla Pärnu  maakonnas Häädemeeste vallas. 

Aastal 1923 avati praeguse Nepste küla territooriumil Riisselja–Orajõe–Ikla raudteel Laiksaare raudteejaam.


Talumaja Nepste külas.jpg|Talumaja Nepste külas
Nepste bussipeatus.jpg|Nepste bussipeatus
Liivakarjäär Nepste külas.jpg|Liivakarjäär Nepste külas


## Viited
Gretagrund

**Gretagrund** (sks *Greta-Grund*) on madal Liivi lahes Ruhnust kagus.

## Välislingid
*Ulvar Käärt, "Gretagrundi madalad kaitse alla" Eesti Päevaleht, 13. veebruar 2010
Ring FM

**Ring FM **on aastast 1994 tegutsev eraraadiojaam, mis kuulub Tre Raadio jaamade gruppi.  

Jaam alustas tegevust Võrus ja läks eetrisse Haanja kõrgustikul asuvast Mõksi raadiomastist. Hiljem suurendati leviala Tartu Soinaste masti abil.  

2003. aastal koliti stuudio Tartusse. Pikka aega olid kavas ka võrukeelsed uudised.  

2007 alustas saatja tööd ka Pärnus 93,9 MHz 

2009 alustas saatja tööd ka Tallinnas 105,8 MHz.  

2013 müüdi jaama omav ettevõte OÜ Ajaga Sammu ning uueks ärinimeks sai OÜ Ring FM Media.   

Septembrist 2014 võeti Tartu stuudiole lisaks kasutusse ka Tallinna stuudio. 

2016 müüdi jaama omav ettevõte OÜ Ring FM Media ja uueks omanikuks sai Tre Raadio

## Sagedused

* Lõuna-Eestis 101,7 MHz
* Tartus ja Jõgeval 104,7 MHz

## Vaata ka
* Eesti raadiojaamade loend

## Välislingid
* Ring FM-i koduleht
Tuheitia Paki

**Te Arikinui Tuheitia Paki** (21. aprill  1955 – 30. august 2024) oli maooride kuningas. Ta krooniti kuningaks oma ema, maooride kuninganna Te Atairangikaahu matustel. 

Tuheitia Paki abikaasa oli kuninganna Te Atawhai ja neil on kolm last:

* Whatumoana
* Korotangi
* Naumai
Sunzi

**Sunzi** (ka Sun Zi; hiina keeles 孫子; Wade-Giles: **Sun Tzu**; 544 eKr – 496 eKr), sünninimega **Sun Wu**, oli Vana-Hiina kevadete-sügiste ajastul elanud hiina kindral, strateeg ja filosoof. Sunzi on peamiselt tuntud kõigi aegade ühe tuntuima sõjandusalase teose "Sõja seadused" (*Sūnzǐ Bīngfǎ*; "Õpetaja Suni sõja seadused") autorina.

## Sõja seadused

"Sõja seadused" (*Sūnzǐ Bīngfǎ*, "Õpetaja Suni sõja seadused") on sõdivate riikide ajastul koostatud sõjandustraktaat, mille autoriks peetakse traditsiooniliselt Sunzid. "Sõja seaduste" kanooniline versioon koosneb kolmeteistkümnest peatükist, mis on omakorda jaotatud lõikudeks/paragrahvideks, mille numeratsioon võib väljaandeti mõneti erineda.

## Viited

## Kirjandus
* Sun Zi, Sun Bin. "Sõja seadused" (tõlkinud Märt Läänemets, Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus 2001). ISBN 9985-811-07-0

## Välislingid

* Sunzi. Encyclopædia Britannica.
* "Sunzi ja Hiina sõjakunst". Valgus tuleb idast. Vikerraadio.
LCD

Lühend **LCD** võib tähendada:

****[[Vedelkristallkuvar|Liquid Crystal Display]]***, elektrooniline pildikuvamistehnoloogia
***Liber Census Daniae** ehk Taani hindamisraamat
***[[Lesotho Vabaduskongress]]** (Lesotho Congress for Democracy)
***[[Limited Slip Differential]]** ehk piiratud libisemisega diferentsiaal
Jõepera (Räpina)

**Jõepera** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal asus küla Tartu maakonnas Meeksi vallas.

## Vaata ka
*Jõepera karjäär

## Viited
Rõka

**Rõka** on küla Tartu maakonnas Kastre vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meeksi valda.

Rõkal paikneb Tartu Ülikooli ökofüsioloogia ja rakendusökoloogia töörühma metsaökosüsteemi õhuniiskusega manipuleerimise eksperimendi (FAHM – *Free Air Humidity Manipulation*) katseala. Katsealal manipuleeritakse lehtpuupuistu (arukask ja hübriidhaab) õhuniiskust veeosakeste pihustamisega kõrgsurve all. Selle tagajärjel tekkiv udu (piisa suurusega ~10 μm) aurustub kiiresti ning võimaldab suhtelist õhuniiskust suurendada kuni 18%. Kolme hektari suurune uurimisala rajati aastatel 2006–2007; õhku hakati niisutama 2008. aasta mais. 

## Viited
Vasula

**Vasula** on alevik Tartu maakonnas Tartu vallas.

Vasulat on kujul *Wasala* mainitud Henriku Liivimaa kroonikas, mille kohaselt ristis 1220. aastal Jogentaganas ringi liikunud Läti Henrik koos oma kaaspreestriga seal kohalikke inimesi. Lauri Kettunen on oletanud, et küla nime taga oli isikunimi *Vasoi* koos järelliitega *-la*. Paul Alvre seostab seda aga vasikat märkinud soome-ugri sõnaga *vasa*.

1977. aastal liideti Vasulaga Änni küla.

Aleviku staatuses on Vasula 2013. aastast.

Vasulas korraldatakse 1997. aastast Amme Rocki. 7. juulil 2017, ürituse avapäeval, avati Vasula silla lähedal mälestuskivi muusik Gunnar Grapsile, kes veetis sealkandis oma lapsepõlve.

## Vaata ka
* Vasula järv

## Viited

## Välislingid
* Rein Raudvere. Vasula: oleme ärkav küla. Maaleht.ee, 16. juuli 2009
Kokora

**Kokora** on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.

## Vaata ka
*Kokora vald

## Viited
Utukolga

**Utukolga** on küla Tartu maakonnas Elva vallas.

Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Rannu valda.

Küla nimi lähtub talunimest Utu, mis seostub talupoja lisanimega (nt 1588 Utu Rein).

## Viited
Håubjärre

**Håubjärre** ehk **Haubjerre** on kõrgendik Ruhnu vallas Ruhnu saarel, kõrgus kuni 28 m. Tegemist on saare kõrgeima mäega.

Mäel asub Ruhnu tuletorn.

## Nimest
Kõrgendiku ruhnurootsikeelne nimi Håubjärre tähendab tõlkes kõrgemäge. Rootsi kirjakeeles oleks mäe nimi *Högberget*.

Kasutatud on ka nimekujusid *Haubiärre* ja *Hochberg*.

## Viited

## Välislingid
*Kaart (Mapquest)
Hitler's Cross

**Hitler's Cross** ('Hitleri rist') oli augustis 2006 India ühe suurema linna Mumbai eeslinnas Navi Mumbais avatud restorani nimi.

Restoraniomanik Punit Shablok lasi laiaulatusliku reklaamikampaania käigus kogu linnas üles kleepida plakatid, mille on näha nii Adolf Hitlerit kui ka haakristi. 

Linna juudikogukond võitleb restorani sulgemise nimel.

Hiljem muutis kohvik nime ja kannab praegu nime **Cross Café**.

## Välislingid
*Reutersi uudis
*Indias kütab kirgi restoran Hitleri Rist Eesti Päevalehes
Voore (Mustvee)

**Voore** on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Kullavere jõe ääres.

Külas tegutsevad Voore Põhikool, Voore Puhkekeskus ja MTÜ Jõgevamaa Omavalitsuste Aktiviseerimiskeskus.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.

## Ajalugu
Külas asus Roela mõisa keskus. Mõisa peahoone põles maha 31. juulil 1941 toimunud Roela lahingu käigus ning hävitati see lõplikult 1970. aastatel.

2015. aastal toimus külas Wikimedia Kesk- ja Ida-Euroopa kokkusaamine.

## Loodus
Külast voolab läbi Kullavere jõgi. Jõel asuvad küla piires Voore paisjärv ja Leedimäe järv.

Roela mõisa park on arvatud kaitsealuseks pargiks.

## Kultuurimälestised
Ehitismälestisteks on arvatud Roela mõisa peahoone varemed (24056), mõisa park ja allee (24057), valitsejamaja (24058) ja moonakatemaja (24059).

Küla idaosas Kirikumäel asuvad arheoloogiamälestisteks arvatud kivikalmed ning lääneosas on Kullavere jõe edelapoolsel kaldal kaks linnusekohta (Roela I ja Roela II linnamägi).

## Pilte

Voore külalistemaja 05.jpg|Voore külalistemaja peamaja, endine Leedimäe algkool
Voore school.jpg|Voore kool
Roela mõisa valitsejamaja.jpg|Roela mõisa valitsejamaja
Fail:Voore village, solan park. Estonia, august 2021.jpg|Päikesepaneelipark Voorel
Fail:Voore village in Estonia, august 2021.jpg|Voore idaserv


## Vaata ka
* Roela mõis
* Lembitu kolhoos

## Viited
Änkküla

**Änkküla** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.

## Viited
Emmerich

**Emmerich** on linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Reini kaldal.

Emmerich asub Reini põhjakaldal Hollandi piiri lähedal. Piir asub linnast 4 km põhja ja 5 km lääne pool. Seega on Emmerich allavoolu sõites viimane Reini-äärne linn Saksamaal enne seda, kui jõgi Hollandisse jõuab.

Emmerichi asutas 700. aasta paiku anglosaksi misjonär Willibrord misjonijaamana. Esimest korda kasutati nime *Villa Embrici* 828. aastal.

1040. aastal valmis linnas Püha Martini kirik.

Emmerich sai linnaõigused 31. mail 1233. 14. sajandi lõpul sai Emmerich hansalinnaks.

1856. aastal ehitati läbi linna raudtee liinil Oberhausen–Arnhem.

6. novembrist 1914 kuni 24. veebruarini 1945 töötas 39,82 kilomeetri pikkune Wesel–Rees–Emmerichi trammiliin, millele alates 1921. aastast väljus tramm tööpäeviti igal täistunnil kella 6-st 23-ni (puhkepäeviti igal pooltunnil) ning sõiduplaani järgi kestis sõit 1 tund ja 50 minutit. 4. juunist 1903 kuni 18. septembrini 1944 töötas Hollandisse viiv trammiliin Emmerich–Zutphen.

7. oktoobril 1944 hävis brittide õhurünnakus 97% linnast.

## Vaatamisväärsused

Sild üle Reini ühendab Emmerichi jõe lõunakaldal asuva Klevega. Sild avati 1965, see on 1228 meetrit pikk ja suurim sildeava on 500 meetri pikkune, mis teeb sellest suurima sildeavaga silla Saksamaal. Silla alt sõidab läbi keskmiselt viissada laeva päevas.

1966 valmis Püha Vaimu katoliku kirik, mille rist on tehtud vanarauast.

Reini muuseumis on 130 laevamudelit, radar, kalatopiseid, Reini kaarte, ühemeheallveelaev Teise maailmasõja ajast ja linna raamatukogu. Näitused käsitlevad harilikult Reini jõe, laevanduse ja kalapüügi, samuti Emmerichi ajalugu. 

Endises Lohmanni šokolaadivabrikus asub plakatite ja postrite muuseum.

## Viited

## Välislingid

*Emmerichi koduleht
*Emmerichi plakatimuuseum
*Emmerichi vaatamisväärsused
Kingsepamäng

**Kingsepamäng** on vana jõulumäng, milles püütakse kolmest õlepalmikust valmistatud "kingsepp" pikali lükata. 

Kaks kummargil ja näoga vastamisi mängijat hoiavad kinni jalge vahele pandud kaikast. Seljaga kingsepa poole olija püüab kaika abil õlenukku ümber lükata, teine seda takistada. Nagu paljud teised jõulumängud, pidi ka kingsepamäng mängijaile viljaõnne tooma.

## Välislingid
*Kingsepamäng Kogus "1001 lastemängu aastast 1935"
*Video
Tamme (Elva)

**Tamme** on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Asub Võrtsjärve kaldal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rannu valda.

Külas asub kuni 8 m kõrgune Tamme pank.

Külas asub Tamme tuuleveski.

## Viited
134

**134. aasta**

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Aastakümned: 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad - **[[130. aastad]]** - 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 

Aastad: 129 130 131 132 133 - **134** - 135 136 137 138 139 
----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Empirism

**Empirism** on mõttesuund, mis vastandub ratsionalismile, pidades teadmise aluseks kogemusi ja eitades kogemuseelset teadmist (või kaasasündinud ideesid). Kogemuse tähtsustajad seadsid kahtluse alla metafüüsika ja deismi. Ratsionalismi ja empirismi vaidlus on klassikaline tunnetusteoreetiline probleem filosoofias.

Empiristlikud filosoofiad on positivism, pragmatism, operatsionalism ja fenomenalism.

Empirismi eelkäija Francis Bacon (1561–1626) rõhutas induktsiooni olulisust kogemuses. Baconi järgi metafüüsilised ideed segavad teaduslikku tunnetust. Bacon eristas empiirikuid ja empiriste.

John Locke'i (1632–1704) järgi ei ole inimestel sünnipäraseid ideid; ta sünnib n-ö puhta lehena ja kõik, mis on mõistuses, on algselt pärit kogemusest.

Iirimaa filosoof George Berkeley (1685–1753) arendas Locke'i seisukohti edasi ning eitas kogemusvälist maailma.

David Hume (1711–1776) jäi skeptiliseks nii aine kui hinge olemasolu suhtes.

## Vaata ka
*Radikaalne empirism
Sausti

**Sausti** on küla Harju maakonnas Kiili vallas.

Saustit on esmamainitud 1453. aastal. 

Suure-Sausti vald tekkis 17. sajandi alguses, kui Jüri kihelkonnas lahutati Saue (Väike-Sausti) ja Sausti mõis.

1858. aastal avati Harjumaal Jüri kihelkonna pastori ja Sausti mõisniku poolt Sausti mõisa lähedal Padiküla mäel niinimetatud soldatite kortlihoones Sausti kool. Tol ajal tunti seda küll Sausti külakooli nime all. Esimestel aastatel õpetati katekismust, piiblilugusid, koraalilaulmist, lugemist, kirjutamist ja arvutamist.

Kiili valla 2012. aasta üldplaneeringu järgi on Sausti mõisaansambel ning ligikaudu kilomeetri raadiuses miljööväärtuslik hajaasustusala. Tiheasustus on Sausti küla loodeosas, mis asub Luige küla ja Tallinna ringtee poolses osas. 

Sausti küla põhjapoolses osas on Vaela raba, lõunapoolses osas Vääna jõgi. Küla poolitab Sausti peakraav, mille valgla ulatub Kangru ja Kurna külani ning suubub Vääna jõkke.

Sausti küla rahvaarvu dünaamika:

2000. aastal – 97 elanikku; 2009. aastal – 176 elanikku; 2022. aastal – 226 elanikku.
## Vaata ka
*Sausti–Kiili tee 
*Sausti mõis

## Viited

## Välislingid
* Kivikalme Kääbastemägi, Huntaugumäe kivikangrud
Luige (Kiili)

**Luige** on alevik Harju maakonnas Kiili vallas. 

Endine Luige küla sai aleviku staatuse 18. augustil 2008.

2019. aastal liideti Luige alevikuga senise Tammejärve küla asustatud kaguosa.

## Vaata ka
*Sausti–Kiili tee

## Viited
Põgari-Sassi

**Põgari-Sassi** on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Küla asub Matsalu rahvuspargis ja hõlmab Puise poolsaare põhjaosa, sealt eenduva Sassi poolsaare ning loodes asuvad saared. Küla on nimetatud ka lihtsalt Põgariks.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda.

Küla territooriumile jäävad järgmised Väinamere laiud ja rahud: Tauksi, Liialaid, Sõmeri, Porgi, Suurrahu, Roograhu, Kuivarahu, Suur-Härjamaa, Väike-Härjamaa ja veel mõned väiksemad. Nendest lõuna pool asuvad saared kuuluvad Puisele. Küla ei ulatu Matsalu lahe äärde.

Põgari-Sassi naaberküladeks on edelas Puise, kirdes Tuuru, idas Koidu ja kagus Kiideva.

Haapsalu-Kiideva-Puise liinibussil on külas kaks peatust: Tõnnu ja Põgari-Sassi.

## Ajalugu
1944. aasta 22. septembril toimus Tuuru–Puise tee ääres asuvas Põgari palvemajas Otto Tiefi valitsuse viimane istung. Hiljem põgenes valitsuse riigisekretär Helmut Maandi Tauksile, Liialaiule ja edasi Hiiumaa laidude kaudu Rootsi.

## Loodus
Rannaniitudel on võimalik jälgida lindude läbirännet.

## Viited

## Välislingid
*Põgari rannaniit kevadel 2012. 360° aeropanoraam / aerofoto.
*Puise poolsaar – Kiideva, Puise ja Põgari küla
*Põgari talvine aeropanoraam (aerofoto)
Vedra

**Vedra** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Külas on bussipeatus Kündamägi, Salajõe ja Vedra piiril on Jõe bussipeatus. 

Patakamägi, Vedra kalmistu, Poola kuninga haua nime kandev matmispaik ja kaks ohvrikivi (mälestised nr 10076 ja 10094) on kaitstavad muinsusmälestised. Vedra lääneosa jääb Salajõe maastikukaitsealale. 

Ajalooliselt asus küla Lääne-Nigula kihelkonnas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Oru valda.

Vedra külas suri viimane teadaolev eesti metsavend Johannes Lillenurm.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Kangxi

**Kangxi** (康熙 (*Kāngxī*); 4. mai 1654 – 20. detsember 1722) oli kolmas Hiina keiser Qingi (Mandžu) dünastiast ja teine Qingi keiser, kes valitses kogu Hiina üle (valitses 7. veebruarist 1661 kuni 20. detsembrini 1722). 

Ta oli üks suuremaid keisreid Hiina ajaloos. Tema valitsemisaeg oli kõige pikem (61 aastat). Tõsi küll, ta astus troonile 8-aastaselt, ning algul valitsesid tema eest neli hooldajat ja tema vanaema, regent Xiaozhuangwen.
Voore Põhikool

**Voore Põhikool** on kool Jõgevamaal.

Vassevere ja Kallivere (mõlemad asutatud 1774) kool ühendati 1895. Kooli nimi on olnud Leedimäe Algkool (alates 1924), hiljem oli Leedimäel mittetäielik keskkool, 7- ja 8-klassiline kool, alates 1979. aastast Voore 8-klassiline Kool (1988 lisandus 9. klass, hiljem nimetati kool ümber põhikooliks). 20. oktoobril 1989 kolis kool uutesse ruumidesse. Vanas hoones on nüüd Voore külalistemaja.

## Kooli juhatajad
*Otto Karu 1895–1899 
*August-Erik Arold 1899–1914, 1917–1941, 1944 –1947
*Arnold Õunapuu 1941–1944
*Oskar Parts 1947
*Evald Kägo 1948–1949, 1950–1959
*Valdeko Arold 1949–1950
*Leonhard Hinno 1959–1963
*Martin Kütt 1963–1971
*Valli Katus 1971–1976
*Evi Lepiksoo 1976–1984
*Aida Kallaste 1984–1989
*Raivo Reimets 1989–2017

## Vilistlasi
*Ivar Arold
*Mart Arold
*Mati Unt
*Kalle Velsker

## Vaata ka
*Eesti koolide loend

## Välislingid
*Kooli koduleht
Kuremaa

**Kuremaa** on alevik Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Asub Kuremaa järve põhjakaldal.

## Ajalugu
Kuremaa küla on esimest korda mainitud 1582. aastal (*Korymek*). Enne Liivi sõda rajas sinna Johann Wrangell mõisa, mille ostis 1834. aastal Alexander von Oettingen. Oettingenide omandisse jäi Kuremaa mõis selle võõrandamiseni 1919. aastal.

Enne Teist maailmasõda olid Kuremaa seltsitegevuse eestvedajad tuletõrjeselts ja põllumeeste selts. Praegune kultuuri- ja spordielu on koondunud kultuuriseltsi Jensel ümber.

## Tänapäev
Kuremaa alevikus tegutseb lasteaed-algkool ja spordikool. Seal paikneb Jõgevamaa esindusujula.

Alevikus tegutseb ka Kuremaa raamatukogu.

## Vaata ka
*Kuremaa kaitseala
*Kuremaa mõis

## Viited


## Välislingid
*Kuremaa Vabatahtlik Järvepääste
110. aastad

**110. aastad**

110. aastad on aastad 110–119 pKr.

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Kümnendid: 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad - 110. aastad - 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad

Aastad: 110 111 112 113 114 115 116 117 118 119

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
120. aastad

**120. aastad**

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed
*Hadrianus, Vana-Rooma keiser

### Sündinud
*Apuleius
*Lukianos
130. aastad

**130. aastad**

130. aastad on aastad 130–139 pKr.

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Kümnendid: 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad - 130. aastad - 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad

Aastad: 130 131 132 133 134 135 136 137 138 139

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
139

**139. aasta**

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Aastakümned: 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad - **[[130. aastad]]** - 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 

Aastad: 134 135 136 137 138 - 139 - 140 141 142 143 144
----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
160. aastad

**160. aastad**

160. aastad on aastad 160–169 pKr.

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Kümnendid: 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad - 160. aastad - 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad 210. aastad

Aastad: 160 161 162 163 164 165 166 167 168 169

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
170. aastad

**170. aastad**

170. aastad on aastad 170–179 pKr.

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Kümnendid: 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad - 170. aastad - 180. aastad 190. aastad 200. aastad 210. aastad 220. aastad

Aastad: 170 171 172 173 174 175 176 177 178 179

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
180. aastad

**180. aastad**

180. aastad on aastad 180–189 pKr.

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Kümnendid: 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad - 180. aastad - 190. aastad 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad

Aastad: 180 181 182 183 184 185 186 187 188 189

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
190. aastad

**190. aastad**

190. aastad on aastad 190–199 pKr.

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Kümnendid: 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad - 190. aastad - 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad

Aastad: 190 191 192 193 194 195 196 197 198 199

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
190

**190. aasta**

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Aastakümned: 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad - **[[190. aastad]]** - 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad

Aastad: 185 186 187 188 189 - 190 - 191 192 193 194 195
----

## Sündmused
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*...