open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
August Sokk

**August Sokk** (3. november 1935 Tartu – 5. jaanuar 1987 Tallinn) oli eesti korvpallur ja korvpallitreener.

August Sokk lõpetas 1955. aastal Tartu 5. Keskkooli (praegune Tartu Tamme Gümnaasium), hiljem õppis Tallinna Pedagoogilises Instituudis ajalugu (1955–1957) ja Tartu Riiklikus Ülikoolis kehakultuuri (1957–1959).

## Mängijakarjäär
Korvpallitreeninguid alustas Sokk 1948. aastal Georg Rekkeri õpilasena. Hiljem olid tema treenerid Edgar Naarits, Valentin Steinberg, Ernst Ehaveer ja Ilmar Kullam. Tema pikkus oli 186&nbsp;cm. 

August Sokk kuulus Eesti noortekoondisse ning 1953. aastal tuli NSV Liidu noortemeistriks, aasta varem sai hõbemedali. 16-aastaselt hakkas ta mängima täiskasvanute meeskonnas. Aastatel 1955–1964 kuulus Sokk Eesti koondisse ja Kalevi esindusmeeskonda, kelle koosseisus saavutas NSV Liidu meistrivõistlustel mitu 5. ja 6. kohta. Ta oli ka NSV Liidu koondise kandidaat.

Sokk on tulnud Tallinna Kalevi ja TRÜ meeskondade koosseisus kolmel korral Eesti meistrivõistlustel Eesti meistriks, võitnud viis hõbe- ja kaks pronksmedalit ning võitnud neli Eesti karikat. Ta oli meeskonna kapten ning pälvis mitmeid eriauhindu. Meistersportlase nimetuse sai ta 1958. aastal, aumeistersportlaseks sai 1966. aastal. 

## Treeneritöö
Treeneritööd alustas August Sokk 1960. aastal Võrus. Aastatel 1963–1972 oli ta EPA Laste Spordikooli treener ning sai hoolealustega 1969. aastal NSV Liidu noorte meistrivõistlustel B-klassis hõbemedali. Tema õpilased olid näiteks Aleksei Tammiste, Avo Jans, Jaan Orav, Jaak Aaviksoo, Ivar Raig, Ignar Fjuk, Raivo Aljaste ja teised.

Tema treenitav TRÜ naiskond tuli Eesti meistriks 1970. aastal. Eesti meestekoondise ja Kalevi esindusmeeskonna treenerina töötas Sokk 1973–1980 ja 1981. aastal oli Ehitaja treener. Tema juhendatav TPI meeskond tuli Eesti meistriks 1984. ja 1985. aastal. Eesti NSV teenelise treeneri nimetuse pälvis Sokk 1974. aastal, Kalevi auliige oli ta 1980. aastast. 

August Soku korvpallikirjutisi ilmus ajakirjas Kehakultuur ja Eesti päevalehtedes. Alates 1980. aastate lõpust on korraldatud tema mälestusturniire.

## Isiklikku
August Soku abikaasa oli Liana Sokk (aastani 1959 Masing) (28.12.1934 – 25.11.2020), kes kuulus aastatel 1954–1957 Eesti iluvõimlemise koondisse, abikaasa ema Olga Masing (1908–1979) oli eesti sporditegelane ja treener.

August Soku lapsed on naistearst Jana Klementsov ja olümpiavõitjast korvpallitreener Tiit Sokk. Tema lapselapsed on korvpallurid Tanel Sokk ja Sten Sokk.

## Viited

## Kirjandus
* "Eesti korvpall" Portreed. Vello Lään, Märt Ibrus. Kirjastaja: Eesti Korvpalliliit 2006. 

## Välislingid
*Korvpallur August Sokk Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum.
*August Sokk, foto 2011 Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum.
*August Sokk mängijana – Basket.ee.
*August Sokk 85 – Basket.ee.
*August Sokk rajas korvpallidünastia. Eesti Päevaleht 14. aprill 2012.
Wally Funk

**Mary Wallace Funk** (sündinud 1. veebruaril 1939 Las Vegases New Mexicos) on Ameerika Ühendriikide lendur, hea tahte saadik. 2021. aastal oli ta juulist oktoobrini maailma vanim kosmoses käinud inimene.

Funk õppis Oklahoma osariigi ülikoolis keskkooliõpetajaks. 1959. aastal sai ta lenduriks ning töötas maaväe lennuinstruktorina. 1961. aastast töötas ta erafirmas. 1971. aastast töötas Funk lennuinspektorina Föderaalses Lennuametis, olles esimene naislennuinspektor. Aastatel 1974–1985 töötas ta esimese naisuurijana Transporditurvalisuse Agentuuris. 

Funk osales Mercury 13 programmis ja kandideeris kolm korda NASA astronaudiks, kuid ei osutunud valituks. 2010. aastal ostis ta pileti Virgin Galacticu lennule. 1. juulil 2021 teatas Blue Origin, et Funk osaleb New Shepardi esmalennul. 2021. aasta 20. juulil Texasest Van Hornist startinud ja Maa pinnast 100&nbsp;km kõrgusel kosmoselennul käinud kosmosesõiduki pardal oli lisaks Funkile ka maailma noorim kosmoselendur, hollandlane Oliver Daemen.

## Viited

## Välislingid
* Wally Funki koduleht
* Wally Funk profile from the Ninety-Nines, Inc., International Organization of Women Pilots
* Blue Origin: Wally Funk, 82, becomes latest member of Jeff Bezos’ crew, BBC, 2. juuli 2021
* Wally Funk, 82, - who beat John Glenn on tests during astronaut training in 1961 but was never selected - will beat his record as the oldest person in space after she is picked to make voyage on Blue Origin, Daily Mail, 2. juuli 2021
Lipnice nad Sázavou

**Lipnice nad Sázavou** (saksa keeles *Lipnitz an der Sasau*) on linn Tšehhis Vysočina maakonnas Havlíčkův Brodi ringkonnas. Lipnice nad Sázavou asub Havlíčkův Brodist umbes 12 km läänes ja Jihlavast ligikaudu 27 km põhjaloodes.

Asulat on esmamainitud 1226. aastal. Lipnice nad Sázavou sai linnaõigused 1370. aastal.

Lipnice nad Sázavou kaotas linnaõigused 1849. aastal, kuid sai need tagasi 10. septembril 2019.

Alates 1921. aasta augustist elas Lipnice nad Sázavous kirjanik Jaroslav Hašek. Ta kirjutas seal suurema osa romaanist "Vahva sõduri Švejki juhtumised maailmasõja päevil". Hašek suri Lipnice nad Sázavous 3. jaanuaril 1923.

## Viited
Medb

**Medb** on iiri mütoloogias Connachti kuninganna. Tema abikaasa oli Ailill mac Máta. Tema isa oli Eochaid Fedlech ja õde Mugain. Ta on Ulsteri müüditsükli üks keskseid tegelasi.

Medb oli seksuaalselt täitmatu, ta oli nii ihar, et ainuüksi tema nägemine imes meestest kogu jõu.

Medb on vanaiiri kirjapilt. Tänapäeva iiri keeles on selle nime kirjapilt **Méabh**.
Andres Rõhu

**Andres Rõhu** (3. aprill 1965 Kärdla – 16. mai 2021 Tartu) oli eesti maalikunstnik ja raamatukujundaja.

## Elukäik
Andres lõpetas 1983. aastal Tartu 3. Keskkooli. Enne ajateenistust Nõukogude sõjaväes õppis ta aasta aega Tartu Riiklikus Ülikoolis füüsikat.

Maalikunsti õppis Andres aastatel 1988–1992 Konrad Mägi ateljees, kus tema õpetajad olid Heldur Viires ja Kaja Kärner. Andres õppis maali ka Helsingis Vapaa Taidekoulus (1994).

Ta on õpetanud Tartu Kõrgemas Kunstikoolis arvutigraafikat ning juhendanud õpilasi Konrad Mägi ateljees.

## Kujundajana
Kujundajatööd alustas Andres Rõhu 1990. aastate keskpaigas asutatud kultuurilehe KesKus juures. 

Valik Andres Rõhu kujundatud raamatuid:
* Boriss Pasternak «Doktor Živago»
* Andrus Kivirähk «Mees, kes teadis ussisõnu»
* Olavi Ruitlane «Naine»
* Kalev Kesküla «Elu sumedusest»
* Hasso Krull «Millimallikas. Kirjutised 1996–2000»
* Michel Foucault «Diskursuse kord»
* Robert Musil «Omadusteta mees»
* Roland Barthes «Tekstimõnu»
* Kaur Kender «Iseseisvuspäev»

## Tunnustus
* 1999. aasta 25 kauneima Eesti raamatu konkursil parima luuleraamatu eridiplom raamatu «Jazz» (autor Hasso Krull, kirjastaja Vagabund) kujunduse eest.
* 2009. aasta 25 kauneima Eesti raamatu preemia raamatu «Hetk» (autor Jan Kaus, kirjastaja Tuum) kujunduse eest.
* 2010. aasta 25 kauneima Eesti raamatu preemia raamatute «Marmelaad» (autor Lauri Kitsnik, kirjastaja Tuum) ja «Retk rahemäkke» (autor Lauri Pilter, kirjastaja Tuum) kujunduse eest.
* 2012. aasta Eesti Kultuurkapitali Jõgevamaa ekspertgrupi kunsti aastapreemia raamatu "Kooliharidus Palamuse kihelkonnas 1687-2012" kujundamise eest.
* 2012. aasta Kristjan Raua preemia nominent.
* 2012. aasta 25 kauneima Eesti raamatu preemia raamatu «Moskva-Petuški» (autor Venedikt Jerofejev, kirjastaja Tänapäev) kujunduse eest.
* 2016. aasta 25 kauneima Eesti raamatu preemia raamatu «Kadri Mälk: testament» (koostajad ja toimetajad Kadri Mälk, Tamara Luuk, kirjastaja Arnoldsche Art Publishers) kujunduse eest koos Asko Künnapiga.
* 2018. aasta 25 kauneima Eesti raamatu preemia raamatu «Silmanurga taga» (autor Berk Vaher, kirjastaja Elusamus) kujunduse eest.

## Viited

## Kirjandus
*Kristjan Mändmaa, Tartu jutud. Kunst.ee 2003, nr. 4, graafilise disaini lisa #10, lk iii–v. (Avaldatud ka kogumikus "Artikleid graafilisest disainist", koostaja Ivar Sakk, Eesti Kunstiakadeemia 2011, lk 193–197.)
*Riina Mägi. "Rõhud õiges paigas". Vooremaa, 26. märts 2009
*Kaarel Kressa. Andres Rõhu: kujundaja metsast. Eesti Päevaleht, 16. juuli 2010
*Päeva kunstitöö: Raamatukujundus. Andres Rõhu. ERR, 2011
*Hasso Krull. "Andres Rõhu 3. IV 1965 – 16. V 2021". Looming 6/ 2021, lk 854–855
*Juku-Kalle Raid. "Kunstniku, kujundaja ja sõbra Andres Rõhu mälestuseks". Sirp, 21.05.2021, lk 21

## Välislingid
*"Andres Rõhu". Veebiandmekogu "EKABL" 
*Haud Tartu Uus-Jaani kalmistul
Miramar (Florida)

**Miramar** on linn Ameerika Ühendriikides Florida osariigis Browardi maakonnas. 

2010. aasta rahvaloenduse seisuga elas linnas 122 041 elanikku, 2019. aastal oli elanike arv hinnanguliselt 141 191. 

Miramar kuulub Miami suurlinnapiirkonda, kus elab üle kuue miljoni inimese.

## Viited
Havlíčkův Brod

**Havlíčkův Brod** (kuni 1945. aastani **Německý Brod**, saksa keeles *Deutschbrod*) on linn Tšehhis Vysočina maakonnas, Havlíčkův Brodi ringkonna halduskeskus. Havlíčkův Brod asub Jihlavast ligikaudu 23 km põhjas.

Havlíčkův Brod asub merepinnast 422 meetri kõrgusel.

Asulat on esmamainitud 1256. aastal, linnaõigused sai 1278. aastal.

Německý Brod tähendab tšehhi keeles 'saksa koolmekoht'. 5. mail 1945 sai linn ajakirjaniku, kirjaniku ja poliitiku Karel Havlíček Borovský (1821–1856) auks uueks nimeks Havlíčkův Brod.

## Sõpruslinnad
* Brielle, Holland
* Brixen, Itaalia
* Spišská Nová Ves, Slovakkia

## Viited
Osečná

**Osečná** (saksa keeles *Oschitz*) on linn Tšehhis Libereci maakonnas Libereci ringkonnas. Osečná asub Libereci kesklinnast ligikaudu 12 km edelas.

Osečná asub merepinnast 374 meetri kõrgusel.

2021. aasta alguses oli linnas 1176 elanikku.

Osečnát on esmamainitud 1350. aastal, linnaõigused sai 1576. aastal.

## Viited
Baldramsdorf

**Baldramsdorf** on vald Austria Kärnteni liidumaa Spittal an der Drau ringkonnas.

Vald asub Spittal an der Draust läänes Lurnfeldi oru lõunaosas Drava jõe ja Goldecki mäe nõlvade (Gailtali Alpid) vahel. Vallaosad on Baldramsdorf ja Gschieß.

## Ajalugu

Nii Baldramsdorfi kui ka Gschießi on esmamainitud 1166. aasta dokumendis. Ortenburgi lossi, mis paiknes kaljul Unterhausi asula kohal, on dokumenteeritud juba 11. sajandil; seda ehitati tõenäoliselt umbes 1090. aastast kuni 1140. aastani. Ortenburgi krahvide, kes asutasid 1191. aastal naabrusse ka Spittali linna, endine asukoht lagunes pärast liini hääbumist 1418. aastal. Tänapäeval on alles vaid varemed.

Habsburgist keiser Friedrich III, olles hõivanud endised Ortenburgi mõisad, püstitas keskaegse linnuse alla Unterhausi lossi (*Paternschloss*); see ehitati kohalike Porcia vürstide käsul alates 1710. aastast hieronümiitide kloostriks ümber, et võidelda sealses piirkonnas krüptoprotestantluse praktiseerijatega. Klooster kaotati josefinistlike reformide käigus; hoones tegutseb esimene Kärnteni käsitöömuuseum.

## Viited
Rakvere (laev 1962)

**Rakvere** (IMO: 5289625) oli kaubalaev, mis ehitati 1962. aastal Ida-Saksamaal Rostockis Meyer Neptuni laevatehases (Neptun Werft) .

Laeva kandevõime oli 4375 tonni. Tema üldpikkus oli 104,2 meetrit ning laius 14,43 meetrit.

Nime Rakvere kandis aastatel 1993–2003 ka 1977. aastal ehitatud ro-ro-laev.

## Viited

## Välislingid
* Fotod kaubalaevast Rakvere
Sligo krahvkond

**Sligo krahvkond** (inglise *County Sligo*, iiri *Contae Shligigh*) on Iirimaa krahvkond Connachti ajaloolises provintsis riigi lääneosas. Selle rahvaarv oli 2016. aastal 65 357 ja pindala on 1791,19 km².

Krahvkonna keskus ja suurim linn on Sligo.
Leitrimi krahvkond

**Leitrimi krahvkond** (inglise *County Leitrim*, iiri *Contae Liatroma*) on Iirimaa krahvkond Connachti ajaloolises provintsis riigi lääneosas. Selle rahvaarv oli 2016. aastal 32 044 ja pindala on 1589 km².

Krahvkonna keskus ja suurim linn on Carrick-on-Shannon. Krahvkond on nime saanud Leitrimi küla järgi.

## Välislingid
*https://www.leitrim.ie/
Miami suurlinnapiirkond

**Miami suurlinnapiirkond** (*The Miami metropolitan area*) on Ameerika Ühendriikides suuruselt seitsmes suurlinnapiirkond, kuid maailmas suuruselt alles 72. kohal. 3313 km² suuruse pindalaga linnastu on üks rahvarohkemaidmaailmas. 

Miami linn on metropoli äriline ja kultuuriline keskus. Suurlinna ala hõlmab Miami-Dade'i, Browardi ja Palm Beachi maakonda, need on rahvaarvult Florida osariigi kolm suurimat maakonda. Miami-Dade, kus elas 2019. aastal 2 716 940 inimest, on Ameerika Ühendriikide rahvaarvult seitsmes maakond. Kolmes maakonnas on koos peamised linnad, sealhulgas Miami, Fort Lauderdale, Miramar, Pembroke Pines, West Palm Beach, Hialeah, Hollywood ja Boca Raton. See asub Lõuna-Florida piirkonnas, kuhu kuuluvad Everglades ja Florida Keys. See on ka sünonüüm piirkonnale, mis on ühiselt tuntud kui "Gold Coast" (Kuldrannik).

## Galerii

Pilt:Biscayne National Park.jpg|Vaade Biscayne rahvuspargile Miami-Dade'i maakonnas
Pilt:Downtown Miami alt photo D Ramey Logan.jpg|Miami
Pilt:Miami at Night.jpg|Miami öösel
Pilt:Skyline of Fort Lauderdale, Nov-15.jpg|Fort Lauderdale
Pilt:Downtown Miami aerial 2008.jpg|Miami kesklinna üldvaade
Pilt:Florida International University Parkview Housing.jpg|Florida International University
Pilt:University of Miami Otto G. Richter Library.jpg|University of Miami
Pilt:FAU Schmidt BioMedical Center.jpg|Florida Atlantic University
Berg im Drautal

**Berg im Drautal** on küla ja vald Austria Kärnteni liidumaa Spittal an der Drau ringkonnas.

See asub Drava orus 40 km Spittal an der Draust läänes. Vald asub Gailtali Alpide (lõunas) ja Kreuzecki rühma (põhjas) vahel. Vald asub Drautal Straße (B 100) maanteel, mis ühendab Bergi Spittal an der Drauga (u 40 km kaugusel idas) ja Lienziga Ida-Tiroolis (u 35 km läänes).

## Viited
Dellach im Drautal

**Dellach im Drautal** on vald Austria Kärnteni liidumaa Spittal an der Drau ringkonnas.

Dellach im Drautal asub Drava orus umbes poolel teel Lienzi ja Spittal an der Drau vahel, Gailtali Alpide (lõunas) ja Kõrg-Tauerni Kreuzecki rühma (põhjas) vahel.

## Viited
Galway krahvkond

**Galway krahvkond** (inglise *County Galway*, iiri *Contae na Gaillimhe*) on Iirimaa krahvkond Connachti ajaloolises provintsis riigi lääneosas. Selle rahvaarv oli 2016. aastal 258 058 ja pindala on 6151 km².

Krahvkonna keskus ja suurim linn on Galway.

Krahvkonnas asub Iirimaa suurim Gaeltachti ala, mis hõlmab Connemara piirkonna ja Arani saared.

## Välislingid
*http://www.galway.ie/
Mayo krahvkond

**Mayo krahvkond** (inglise *County Mayo*, iiri *Contae Mhaigh Eo*) on Iirimaa krahvkond Connachti ajaloolises provintsis riigi lääneosas. Selle rahvaarv oli 2016. aastal 130 507 ja pindala on 5588 km².

Krahvkonna keskus ja suurim linn on Castlebar.

## Välislingid
*http://www.mayococo.ie/
Flattach

**Flattach** (sloveeni: *Blato*) on vald Austria Kärnteni liidumaa Spittal an der Drau ringkonnas.

Vald asub Drava vasakpoolse lisajõe Mölli orus Kõrg-Tauerni mäestiku Goldbergi ja Kreuzecki rühmade vahel. Flattach sõltub peamiselt turismist, pakkudes lähedalasuvat Mölltali liustiku suusapiirkonda, mis asub Scharecki mäel ja *Wurtenkeesi* liustikul, ning *Raggaschluchti*, kitsast kuristikku Kreuzecki mäestiku lõunaosas kuni 200 m kõrgete seintega ja laudteega vee kohal. See on ka rühma hüdroelektrijaamade asukoht, mis koguvad vett mitmest Põhja-Ankogeli mägede veehoidlast paigaldatud võimsusega 474 MW.

Sinna pääseb mööda *B106 Mölltal Straße* maanteed, mis kulgeb Lurnfeldist Drava orus Winklerni ja Grossglockneri kõrgalpi maantee suunas. Vana muularada üle Fragrant Tauerni mäekuru põhjas ühendab selle Raurisega Salzburgi liidumaal.

Vallaosad on Flattach ja Fragrant.

## Ajalugu

Asula nimi on tuletatud tõenäoliselt sloveenikeelsest sõnast *blato*, "soo". Vald tekkis alles 1895. aastal Obervellachi turulinnast idas. Sajandeid oli see põllumajanduslik (alpi rändkarjakasvatus) ja ka kaevanduspiirkond, eriti raua ja vase. Majandusolukord on läbi teinud põhimõttelise muutuse, kuna Fragranti elektrijaamade rühm püstitati alates 1963. aastast ja esimene suusatõstuk ehitati 1987. aastal.

## Sõpruslinn

* Waghäusel, Saksamaa

## Viited
Großkirchheim

**Großkirchheim** on vald Austria Kärnteni liidumaa Spittal an der Drau ringkonnas.

Großkirchheim on Kõrg-Tauerni Großglockneri kõrval. U. 40 % vallast asub Kõrg-Tauerni rahvuspargis.

## Viited
Jilemnice

**Jilemnice** (saksa keeles *Starkenbach*) on linn Tšehhis Libereci maakonnas Semily ringkonnas. Jilemnice asub Semilyst 12,5 km idas ja Liberecist ligikaudu 36 km kagus.

Jilemnice asub merepinnast 451 meetri kõrgusel.

Jilemnicet on esmamainitud 1356. aastal.

## Viited
Roscommoni krahvkond

**Roscommoni krahvkond** (inglise *County Roscommon*, iiri *Contae Ros Comáin*) on Iirimaa krahvkond Connachti ajaloolises provintsis. Selle rahvaarv oli 2016. aastal 64 544 ja pindala on 2548 km².

Krahvkonna keskus ja suurim linn on Roscommon.

## Välislingid
*http://www.roscommoncoco.ie/
Trhový Štěpánov

**Trhový Štěpánov** (kuni 1912. aastani **Štěpánov**, saksa keeles *Markt Stiepanau*) on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Benešovi ringkonnas. Trhový Štěpánov asub Benešovist ligi 25 km idakagus ja Prahast umbes 59 km kagus.

Trhový Štěpánov asub merepinnast 407 meetri kõrgusel.

Asulat on esmamainitud 995. aastal, linnaõigused sai 1290. aastal. Trhový Štěpánov kaotas linnaõigused 1954. aastal, kuid sai need tagasi 12. aprillil 2007.

## Viited
Heiligenblut am Großglockner

**Heiligenblut am Großglockner** (sloveeni *Sveta Kri* 'püha veri') on vald Austrias Kärnteni liidumaa Spittal an der Drau ringkonnas.

Kärnteni loodeservas ning Ida-Tirooli ja Salzburgi liidumaaga külgnev Heiligenblut asub Kesk-Ida-Alpide Kõrg-Tauerni mäestiku kõrgorus. See asub Austria kõrgeima mäe Großglockneri ja Pasterze liustiku jalamil. Naabruses asuvad mäetipud on Johannisberg ja Fuscherkarkopf põhjas, mõlemad osa Alpide peaahelikust, mis tähistab Kärnteni-Salzburgi piiri. Vallaosad on Apriach, Rojach ja Zlapp und Hof.

Vald on ka maalilise Grossglockneri kõrgalpi maantee Bruckini Salzburgi liidumaal, endise Hochtori kuru, tänase B107-maantee jätku Lienzist Ida-Tiroolis lõunapoolne alguspunkt. Lähedalasuvate vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Heiligenbluti-Roßbachi-Scharecki trosstee 2606 m kõrgusele, vabaõhumuuseum, Stockmühleni veskid Apriachis koos 9 rennveskiga, Kachelsee järv läänes, Möll, Gößnitzi ja Leiteri kosed, Margaritzeni veehoidla ja Sandersee järv.

Lähedalasuva raudteetunneli ehitamine Fleißalmi mägipiirkonda 1798 m kõrgusele on Euroopas ainulaadne. 1,6 km pikkune tunnel on suviti veega täidetud, kuid toimib talviti raudteetunnelina Fleißalmi talispordipiirkonda.

## Ajalugu

Kabelit Heiligenblutis Kärnteni hertsogkonnas on esmamainitud 1271. aastal, see sisaldab Jeesuse vere reliikviat. Legendi järgi viis 914. aastal Konstantinoopoli Hagia Sophiast sinna püha vere kolbi, mida tänapäeval hoitakse sakramendimajas, taanlasest rüütel Briccius, kes oli olnud keiser Konstantinos VII teenistuses. Teel üle Alpide koju mattus ta lumelaviini alla ja surma palge ees peitis ta reliikvia oma sääre lahtisesse haava. Hiljem leidsid kohalikud talupojad tema surnukeha kohast, kus kolm nisupead läbi lume murdsid – nagu on kujutatud Heiligenbluti vapil.

Pühale Vicentele pühitsetud gooti stiilis palverännukirik koos silmatorkava tornikiivriga ehitati aastatel 1460–1491. Kirikus asub ka hilisgooti stiilis tiibadega altarimaal 1520. aastast ning krüpt ja haud Bricciuse maiste jäänustega.

Alpi rändkarjakasvatus, samuti kullakaevandamine antiikajast keskajani; Heiligenblut oli peatus ratsarajal ja hiljem Rooma teel, mis viis Hochtori kurule ja üle Alpide, tõenäoliselt kasutusel juba Hallstatti kultuuri ajal, mis jätkus hilispronksiajal. 1834. aastal ehitas ertshertsog Johann kuru alla esimese mägihüti ja 1875. aastast ehitati sissesõidutee. Großglockneri maantee avamine 1935. aastal edendas otsustavalt Heiligenbluti kui turismi- ja alpinismikuurordi majandust.


Compton, Briccius chapel Grossglockner mountain.jpg|Bricciuse kabel, Edward Theodore Comptoni maal
Heiligenblut von der Alten Glocknerstrasse.jpg|thumb|Vaade Glockneri maanteelt


## Sõpruslinnad

* Sodankylä, Soome
* Julian, Ameerika Ühendriigid

## Viited
Irschen

**Irschen** on vald Austria Kärnteni liidumaa Spittal an der Drau ringkonnas.

Vallaosad on Irschen, Ritterdorf ja Simmerlach. Vald asub Drava ülemise oru põhjanõlval, *B 100 Drautal Straße* maantee ja *Drautalbahn* raudtee lähedal.

## Ajalugu

Asustusala varasest rauaajast (Hallstatti kultuur); Irschen võib olla sama mis *Idunumi* polis endises keldi Noricumi kuningriigis, nagu on mainitud Ptolemaiose *Geographias.* Rooma ajal rajati mansio maanteele, mis viis üle Gailbergi sadula mäekuru Itaaliasse. Aquileia patriarh Ursus I ehitas tõenäoliselt u. 810. aastal kohta nimega *Ursen* esimese kiriku, mida on *Castrum Ursen* nime all mainitud 1086. aasta dokumendis. Keskajal oli Irschen kaevanduspiirkond, eriti kulla.

## Viited
Franchi SPAS-12

**Franchi SPAS-12** on Itaalia lahinghaavlipüss, mida tootis aastatel 1979–2000 relvatootja Franchi. SPAS-12 on kaherežiimiline: seda saab kasutada nii poolautomaatsel režiimil kui pumppüssina. Relva müüdi paljudele sõjaväe- ja politseiüksustele üle maailma ning tsiviilelanikele. SPAS-12 on esinenud paljudes filmides, teleseriaalides ja videomängudes.

SPAS-12 välimuse ja sihtotstarbe järgi liigitati see sõjaväe lahinghaavlipüssiks. See konstrueeritigi algselt sõjaväes kasutamiseks ning relva algne nimi oli Eriotstarbeline Automaathaavlipüss. Aastal 1990 otsustas Franchi SPAS-12 ümber nimetada Spordiotstarbeliseks Automaathaavlipüssiks, et seda saaks aastani 1994 Ameerika Ühendriikides edasi turustada. Federal Assault Weapons Baniga lõppes SPAS-12 eksport USA-sse ning suur osa relva turust kadus. Aastal 2004 USA keeld aegus ning relva oleks teoreetiliselt saanud edasi eksportida, kuid aastal 2000 oli Franchi otsustanud SPAS-12 tootmise lõpetada, et keskenduda uue, Franchi SPAS-15 arendamisele. Aastal 2000 oli SPAS-12 keskmine hind 1500 USA dollarit (tänapäeval u 2000€).

## Kasutajad
*: politsei SWAT meeskondades.
*: EKO Cobra.
*: Grupo de Ações Táticas Especiais (GATE).
*: Army Ranger Wing.
*: KOPASKA ja Kopassus.
*: politsei.
*: Riiklik Erioperatsioonidejõud.
*: Portugali relvajõud.
*: GIGN.
*: Jandarma.

## Vaata ka
* Franchi SPAS-15
* Benelli M4
* Haavlipüsside loend
* Lahinghaavlipüss

## Viited

## Välislingid
* Modern Weapons—SPAS-12
* Chris Cooney Historical Data Reference
John Robin Warren

**John Robin Warren** (11. juuni 1937 Adelaide – 23. juuli 2024 Perth) oli Austraalia patoloog. Ta pälvis koos Barry James Marshalliga 1979. aastal Nobeli auhinna bakteri *[[Helicobacter pylori]]* taasavastamise ning tõestamise eest, et enamiku peptiliste haavandite põhjustaja on just see bakter. 

## Noorus ja haridus
Warren sai meditsiinikraadi Adelaide'i ülikoolis, olles lõpetanud keskkooli Adelaide'i St Peter's College'is.

## Töö
Warren õppis Kuninglikus Adelaide'i haiglas ning sai meditsiinilise ja veterinaarteaduse instituudi kliinilise patoloogia registripidajaks, kus ta töötas laboratoorses hematoloogias, mis tekitas temas huvi patoloogia vastu.

1963. aastal nimetati Warren Kuninglikus Adelaide'i haiglas patoloogias kliiniliseks assistendiks ja hematoloogias auregistripidajaks. Seejärel pidas ta Adelaide'i ülikoolis patoloogia loenguid ja asus seejärel Melbourne'i kuninglikus haiglas kliinilise patoloogia registripidaja ametikohale. 1967. aastal valiti Warren Australaasia kuninglikku patoloogide kolledžisse ja temast sai vanempatoloog Kuninglikus Perthi haiglas, kus ta töötas suurema osa oma karjäärist.

### Nobeli auhind
Lääne-Austraalia ülikoolis tõestas Warren koos oma kolleegi Barry J. Marshalliga, et mainitud bakter on maohaavandite nakkuslik põhjus. Warren aitas välja töötada diagnostilise testi haavandiga patsientidel *H. pylori* tuvastamiseks.

2005. aastal pälvisid Warren ja Marshall Nobeli meditsiiniauhinna.

Tema auks on nimetatud asteroid 254863 Robinwarren, mille avastas Itaalia harrastusastronoom Silvano Casulli 2005. aastal.

## Isiklikku
Warren abiellus 1960. aastate alguses Winifred Theresa Williamsiga ja neil on viis ühist last. Winifred Warrenist sai edukas psühhiaater. Pärast tema surma 1997. aastal jäi Warren pensionile. 

## Vaata ka
* *[[Helicobacter pylori]]*

## Viited
Trutnov

**Trutnov** (saksa keeles *Trautenau*) on linn Tšehhis Hradec Králové maakonnas Trutnovi ringkonna halduskeskus. Trutnov asub Úpa jõe ääres, Poola piirist vähem kui 8 km kaugusel, Hradec Královést ligikaudu 40 km põhjas.

Trutnov asub merepinnast 414 meetri kõrgusel.

Trutnovit on esmamainitud 1260. aastal. Linnaõigused sai Trutnov 1340. aastal. Linna saksa rahvusest elanikkond saadeti 1945. aastal riigist välja.

Alates 1990. aasta novembrist on Trutnovi vanalinn ajalooline linnakaitseala.

## Viited
Origin-12

**Origin-12** on poolautomaatne salvsöötega Ameerika Ühendriikide lahinghaavlipüss, mida arendab ettevõte Fostech Outdoors. Relv on tähelepanuväärne oma kiire laskekiiruse poolest.

Sarnaselt Venemaa haavlipüssidele Saiga-12 ja Vepr-12, põhineb Origin-12 peamiselt AK mehhanismil.

## Viited
Canal Saint-Martin

**Canal Saint-Martin** on 4,6 kilomeetri pikkune kanal, mis asub Prantsusmaa pealinnas Pariisis. See ühendab Canal de l'Ourcqi linna läbiva Seine'i jõega.

## Vaata ka
*Canal Saint-Denis
Kaplice

**Kaplice** (saksa keeles *Kaplitz*) on linn Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas Český Krumlovi ringkonnas. Kaplice asub Austria piirist 10 km kaugusel, Český Krumlovist umbes 15 km kagus ja České Budějovicest ligikaudu 26 km lõunas.

Kaplicet on esmamainitud 1257. aastal, linnaõigused sai 1382. aastal.

Kaplice vanalinn on alates 19. novembrist 1990 ajalooline linnakaitseala.

## Viited
Oikumeeni äärel

**"Oikumeeni äärel"** (vene keeles *"На краю Ойкумены"*) on Ivan Jefremovi ajaloolise taustaga seiklusromaan.

## Teosest
"Oikumeeni äärel" ilmus eesti keeles 1955. aastal sarja "Seiklusjutte maalt ja merelt" avaraamatuna. Selle tiraaž oli 15 000 eksemplari, mis oli hiljem sarjas ilmunud raamatutest kõige väiksem.

Ivan Jefremov kirjutas romaani diloogiana aastatel 1945–1946, esimene osa kannab pealkirja "Baurdžedi rännak" ("Путешествие Баурджеда") ja teine osa "Oikumeeni äärel". Poliitilistel põhjustel ilmus teine osa varem – 1949. aastal –, kuna esimene osa (mille sisu võib käsitleda Stalini võimuperioodi allegooriana) ilmus alles 1953. aastal. Ühise nimetuse all "Великая дуга" ("Suur kaar") ilmus diloogia vene keeles esimest korda 1956. aastal. 

Teoseid ühendab Vana-Egiptuse, Vana-Kreeka ja Kesk-Aafrika tsivilisatsioonide vaheliste suhete ajalugu.

Eestikeelne väljaanne "Oikumeeni äärel" sisaldab ainult diloogia teist osa. "Baurdžedi rännakut" ei ole eesti keeles välja antud.

## Sisukokkuvõte
Romaani "Oikumeeni äärel" tegevus toimub umbes 10.–9. sajandil eKr.

Noor kreeklane Pandion, kes on skulptor Agenori õpilane ning armastab tema tütart Tessat, soovib minna Kreeta saarele, et tutvuda sealse elu ja iidse kunstiga, et mõista paremini ilu olemust. Saarel tekib tal oht langeda vangi ning ta põgeneb kaubalaevale. Teinud läbi laevahuku, jõuab ta Egiptusesse ning satub orjusesse. Ta sõbruneb kaasorjadega, kelleks on aafriklane Kidoogo ja etrusk Kavi. Koos teiste orjadega tõstetakse mässu ja põgenetakse, kuid pärast liivatormi kätte jäämist vangistatakse nad uuesti. Kuna orjad osutavad vaaraole teene ja püüavad kinni ninasarviku (mille käigus osa orje hukkub ja Pandion saab raskelt vigastada), vabastatakse nad siiski, kuid tingimusel, et nad ei naase enam Egiptusesse. Liikudes Kesk-Aafrika suunal, kannavad kaaslased teadvusetut Pandioni kanderaamil, kuni ühe suguharu pealiku tütar Iruma ta terveks ravib. Noorte vahel tekkivad tunded, kuid Pandion jätkab siiski kaaslastega teed, lootes jõuda tagasi Kreekasse, kus teda ootab Tessa. Pärast mitmeid seiklusi jõuavad nad Guinea lahe äärde, mis on Kidoogo kodupaik. Pärast pikka kohalviibimist lahkuvad Pandion, Kavi ja järelejäänud orjad foiniiklaste laevaga Aafrikast ning läbi Gibraltari väina jõuavad nad Vahemerele. Pärast kuue aasta pikkust eemalviibimist jõutakse taas Kreekasse, kus Pandioni on senini oodatud ning seal lahkuvad kaaslased lõplikult.

## Viited

## Välislingid
*Raamatuturg: I.Jefremov, Oikumeeni äärel
Varnsdorf

**Varnsdorf** (saksa keel *Warnsdorf*) on linn Tšehhis Ústí maakonnas Děčíni ringkonnas. Varnsdorf paikneb Saksamaa piiri ääres, teisel pool piiri on Seifhennersdorf. Varnsdorf asub Děčínist ligikaudu 32 km idakirdes.

Varnsdorf asub merepinnast 332 meetri kõrgusel.

Varnsdorf asutati 13. sajandi esimesel poolel, ürikutes on küla esmamainitud 1357. aastal. 1849. aastal ühendati Varnsdorfiga viis naaberküla, mille tagajärjel 10 000 elanikuga Varnsdorfist sai Austria keisririigi suurim küla. Linnaõigused sai Varnsdorf 1868. aastal. 19. sajandi teisel poolel kujunes Varnsdorfist oluline tekstiilitööstuse keskus. Teise maailmasõja järel saadeti linna saksa rahvusest elanikkond riigist välja.

## Viited
Jičín

**Jičín** (saksa keeles *Jitschin*, varem *Gitschin*) on linn Tšehhis Hradec Králové maakonnas, Jičíni ringkonna halduskeskus. Jičín asub Hradec Královést ligikaudu 42 km loodes.

Jičín on rikas arhitektuurimälestiste poolest, seda peetakse üheks kaunimaks Tšehhi linnaks. 

Jičínit on esmamainitud 1293. aastal, linnaõigused sai 14. sajandi alguses.

Jičíni vanalinn on alates 12. aprillist 1967 ajalooline linnakaitsereservaat.

Jičín on kuulus ka tšehhi lastekirjanik Václav Čtvrteki loodud röövel Rumcajsi legendi poolest.

## Viited
Setomaa valla lipp

**Setomaa valla lipp** on Võru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Setomaa valla lipp.

Lipp valiti Setomaa lipuks VII Seto Kongressil 29. novembril 2003 ja kinnitati 30. jaanuaril 2020 valla volikogu poolt.

## Lipu kirjeldus
Setomaa lipp on valge ristkülikukujuline lipp, millel asetseb setu Pankjavitsa vöökirjaga ladina rist. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 6:11, normaalsuurus 102×183,6 cm.

## Põhjendus
Vöökiri tähistab setu käsitöötraditsioone. Setomaa lipul tähistab valge puhtust, punane on kaitsevärv, hõbedane tähistab jõukust, roheline metsa, sinine vett ja taevast.   

## Lipu kasutamise kord
Valla lipu kasutamine:
#valla lippu kasutatakse valla, Võru maakonna ja üleriigilistel tähtpäevadel;
#valla lippu koos riigilipuga kasutades asetatakse riigilipp lippude poolt vaadates paremale;
#vallaelanikel on õigus kasutada hoonetel valla lippu koos riigilipuga;
#loetlemata juhtudel toimub lipu ja/või vapi kasutamine vallavalitsuse loal. 

## Vaata ka
*Setomaa valla vapp
*Setumaa lipp

## Viited
Schareck

**Schareck** on mägi kõrgusega 3123 m, asub Austrias Kõrg-Tauerni Goldbergi rühmas.

## Paiknemine ja maastik

Tipp asub Alpide peaahelikus, täpselt Kärnteni ja Salzburgi liidumaade vahelisel piiril, linnulennult u. 4,8 km Hoher Sonnblickist idakagus. Schareck on Hocharni järel kõrguselt teine tipp Goldbergi mäestikus. Tipust edelas on *Wurtenkeesi* liustik ja *Mölltaler Gletscheri* suusapiirkond. Mäe all on Fraganti elektrijaamakompleksi *Hochwurtenspeicheri* veehoidla. Põhjas ulatub *Schareckkeesi* liustik pea tipuni.

Suusapiirkonna avamise tulemusena koos oma tõstukisüsteemidega ei oma tõus Schareckile lõunast praktiliselt enam ronimisväärtust.

## Tõusud

* Lõunast: kõrgeima toolitõstuki ülemisest jaamast kulub tippu jõudmiseks mõni minut.
* Märgistatud nn Prölli tee (*Pröll-Weg*) pakub atraktiivset tipputõusu loodest. See kulgeb Niedersachsenhausist piki ulatuslikku mäeharja tipuni. Seda marsruuti, mis ületab *Neuner Kogeli* (2827 m) ja *Herzog Ernsti* (2933 m), on suhteliselt kerge läbida kuivades ja lumevabades tingimustes, ehkki on vaja kindlat jalga ja kõrgusekartmatust. Seal on üks jalavarrastega (*Trittstiften*) kindlustatud ronimisosa.
* Schutzhaus Neubaust (Raurisertal / *Kolm Saigurn*) on otsejoones ronimine *Tauerngold Erlebniswegi* kaudu *Fraganter Schartele* ja edasi *Herzog Ernst Spitzele* (2933 m), võttes u. 2,5 tundi (tee nr. 119). Sealt jõuab Scharecki tippu u. 1 tunniga. Tee on kohati paljas (tee nr. 120).
* Kirdest: Sportgasteinist *Neuwirt-Steig* - *Aperes Schareck* - *Schareckkees* (liustikulõhed).
Olev Liik

**Olev Liik** (25. veebruar 1957 Tallinn – 12. august 2005) oli eesti energeetikateadlane.

Ta lõpetas 1975. aastal kuldmedaliga Tallinna 36. Keskkooli ja 1980. aastal kiitusega Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) energeetikateaduskonna; oli aastatel 1983–1985 TPI aspirant, kaitses 1988. aastal Uurali Polütehnilises Instituudis (Sverdlovsk) väitekirja ("*Учёт неопределённости информации при оптимизации режимов энергетических систем*") ja sai tehnikakandidaadi kraadi.

Töötas alates 1980. aastast TPI-s elektrisüsteemide kateedris, hiljem Tallinna Tehnikaülikoolis (TTÜ).
*1994 külalisteadur Chalmersi Tehnikaülikoolis (Göteborg)
*1999 TTÜ elektroenergeetika instituudi professor, kõrgepingetehnika õppetooli juhataja
*2000 TTÜ energeetikateaduskonna dekaan

## Teadustöö
Peamine uurimisvaldkond: Eesti energeetika arengukava, taastuvenergia.

## Teoseid
Umbes 100 teaduspublikatsiooni.
*"*Концепция оптимизации режимов ЕЭС СССР при иерархическом взаимодействии между ЦДУ ЕЭС, ОДУ и РЭС : промежуточный отчет : (шифр работы) АТ-*". Таллин: Таллинский политехнический институт, 1987
*"*Possible energy sector trends in Estonia. Context of climate change*". edited by Tiit Kallaste, Olev Liik and Arvo Ots. Tallinn: Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskus, 1999

## Mälestuse jäädvustamine
*2007 TTÜ Arengufondi asutatud Olev Liigi nimeline doktoriõppe stipendium

## Viited

## Kirjandus
*Erik Aru. "Professor Olev Liik oli elektroenergeetika esinumber Eestis". Ärileht, 24. august 2005
*"Olev Liik. 25.02.1957 - 12.08.2005. Artiklid. Publikatsioonid" (kujundanud Anneli Aarma). Tallinna Tehnikaülikool. Elektroenergeetika instituut. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikooli Kirjastus, 2007. 48 lk

## Välislingid
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Pasterze liustik

Ligikaudu 8,4 km pikk **Pasterze** on pikim liustik Austrias ja Ida-Alpides. See asub Kärnteni liidumaal Kõrg-Tauerni mäestiku Glockneri rühmas, kohe Austria kõrgeima mäe Großglockneri all. Liustiku pikkus väheneb praegu u 10 m aastas. Selle maht on vähenenud poole võrra alates esimestest mõõtmistest 1851. aastal.

Liustik ulatub Johannisbergi tipust (3453 m) 2100 m kõrguseni merepinnast. Pasterze moodustab Drava vasakpoolse lisajõe Mölli lähtekoha. Selle veed toidavad ka Margaritze veehoidlat, mida kasutatakse elektri tootmiseks Kapruni hüdroelektrijaamas Alpide peaahelikust põhja pool.

Nimi *Pasterze* on vististi tuletatud sloveeni keelest: *pasti*, "karjamaa". Tõepoolest, puidu, turba ja õietolmu tuvastamine taanduva liustiku piirkonnas viitab taimestikule ja ka karjamaana kasutamisele viimasel jäävaheajal kuni umbes 1500. aastani eKr.

Ümbruskonna ostis 1918. aastal Saksamaa ja Austria Alpiklubi; täna on liustik osa Kõrg-Tauerni rahvuspargist. Pasterze on peamine turismisihtkoht, kuhu pääseb maalilise Grossglockneri kõrgalpi maantee ja köisraudtee kaudu, mis viib selle servani. Alates selle avamisest 1963. aastal on liustiku serv alumisest jaamast umbes 300 m tagasi tõmbunud.

## Vaata ka

* Liustike loend
* Liustike taandumine alates 1850. aastast
* Kliimamuutuste mõjud
Johannisberg (Kõrg-Tauern)

**Johannisberg** (varem ka *Keeserkopf* ja *Herzoghut*) on 3453 m kõrge mägi Austrias Kesk-Ida-Alpide Kõrg-Tauerni mäestiku Glockneri rühmas.

Tipp asub Tauerni peaharja keskosas, kohe Austria Salzburgi ja Kärnteni liidumaade vahelisel piiril, kolmikpunkti lähedal Ida-Tirooliga. Regensburgi botaanik David Heinrich Hoppe andis sellele praeguse nime ertshertsog Johanni auks 1832. aastal, ebaõnnestunud katse järel edeneda Riffltori (3094 m) tagusele alale. Johannisbergil on idast vaadatuna firniga kaetud kupli kuju, selle läänekülg on võimas 450 m kõrge ja 50° kaldu sein. Pikad silmapaistvad noaservaga harjad kiirgavad sellest loode ja edela suunas eemale. Mägi on kerge ligipääsetavuse tõttu populaarne sihtkoht jalutajatele ja ronijatele.
Ledvice

**Ledvice** (saksa keeles *Ladowitz*) on linn Tšehhis Ústí maakonnas Teplice ringkonnas. Ledvice asub Bílinast umbes 4 km põhjas ja Teplicest ligikaudu 7 km lõunaedelas.

Ledvicet on esmamainitud 1209. aastal. Alevi staatuse sai Ledvice 1898. aastal ja linnaõigused 25. detsembril 1911.

2006. aastal sai Ledvice vahepeal kaotatud linnaõigused tagasi.

Linna lähedal asub Ledvice soojuselektrijaam.

## Viited
Yorktown (laev 1983)

**Yorktown** (CG-48) oli Ameerika Ühendriikide sõjalaev, mis oli teenistuses aastatel 1984–2004.

Enne seda oli USA mereväes olnud juba mitu sellenimelist laeva. Näiteks 1840. aastal valminud 16 kahuriga purjelaev kandis seda nime. 1943, aastal valminud lennukikandja Yorktown (CV-10) võttis 27. detsembril 1968 Vaikse ookeani põhjaosas vastu Kuu-missioonilt tagasipöörduva kosmoselaeva Apollo 8.

1983. aastal valminud ristleja Yorktown (CG-48) oli võimas sõjalaev, mis osales paljudel Ameerika Ühendriikide ja NATO õppustel ja missioonidel. 1996. aastal sai Yorktownist mereväe nutika laev programmi osaline. Laevale rajati 27 Pentium Pro arvutiga valguskaablitega ühendatud arvutivõrk. Arvutite operatsioonisüsteemiks oli Windows NT. See arvutivõrk kontrollis kõiki olulisi laeva süsteeme. 21. septembril 1997, kui laev oli Virginia osariigi ranniku lähedal manöövritel, sisestas meeskonnaliige ühele kontrollsüsteemi andmebaasi väljale nulli. See põhjustas andmebaasihalduris nulliga jagamise, millele järgnes puhvri ületäitumine ja kõik arvutivõrgu arvutid seiskusid. Laeva jõuseadmed peatusid ning laev jäi abitult triivima. Lahinguolukorras oleks olnud tagajärjed fataalsed. Selle kohta on vastuolulist informatsiooni, kas laev pukseeriti sadamasse või saadi kolme tunni pärast laeva abisüsteemid tööle ning ta läks sadamasse omal käigul. Juhtunu uurimine kestis kolm päeva. Alles siis naasis laev teenistusse.

Vaikse ookeani ja Atlandi laevastikud valisid 1997. aasta märtsis NT 4.0 arvutivõrkude ja personaalarvutite standard operatsioonisüsteemiks. Aegis programmi laevastiku osakonna tegevdirektori Ron Redmani sõnul oli Yorktowni arvutisüsteemis mitmeid NT-ga seotud häireid. "NT sobib informatsiooni ja andmete edastamiseks, aga seadmete ja masinate juhtimiseks on Unix parem süsteem. NT-d ei ole piisavalt viimistletud ja meil on olnud NT kokkujooksmised." "Poliitika tõttu on meile peale surutud asju, mida me ilma poliitilise surveta ei teeks, nagu Windows NT kasutamine. Mina oleksin selles konkreetses rakenduses valinud Windows NT asemel Unixi, mis ei jookse nii kergesti kinni."

## Viited
Setomaa valla vapp

**Setomaa valla vapp** on Võru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Setomaa valla vapp.

Valla volikogu kinnitas vapi 30. jaanuaril 2020.

## Vapi kirjeldus
Setomaa valla punasel vapikilbil on hõbedane seto suursõlg ja neljast hõbedasest kaldristikesest moodustuv seto muster päisena. Setomaa valla vapi kujundaja on Evelin Hurm. 

## Põhjendus
Punane ja valge on seto kultuuris põhivärvid, mis sümboliseerivad seto kultuuris püsivat, spetsiifilist ja teistest erinevat maailmapilti. Nad jagavad kaheks setode arusaama maailmast, kus värvide kaudu ilmneb selge piir reaalse, mõttelise ja sakraalse vahel. Valge metalli kultusena esinev hõbeehete rohkus on seto ehtekultuuri üks tahke. Valge tähistab valgust ja puhtust, punane on kaitsevärv, väljendab emotsionaalsust. Hõbedane tähistab jõukust. Geomeetriline muster (kiri) tähistab seto käsitöötraditsioone. Kirja positiiv-negatiiv geomeetriline ornament on ürgseim, kiri koosneb siksakjoontest, kolmnurksetest pindadest, ristidest, kõige sagedamalt ruutudest. Ruut on maa ja päikese märk, sümboliseerib ka taret, talu, põldu, korda. Koonusekujulise seto sõle tunnusjooneks on suurus. Sõlg on elu edasiandva ea tunnusmärk. Sõle kinnis esindab Setomaad, mille vahel on kontrolljoon.  

## Vapi kasutamise kord
Valla vapi kasutamine:
#valla vappi kasutatakse värvilisena või must-valgena volikogu ja vallavalitsuse plankidel, trükistel (tänukirjad, sildid, kaardid, ümbrikud) ja vallavalitsuse loa alusel hoonete välisseintel, ruumide siseseintel, sõidukitel jms, vastuvõttude ja muude pidulike sündmuste puhul;
#valla vappi kasutatakse vallavalitsuse pitseritel. Vapi kujutisega pitsat on sõõr, mille keskel on vapp ja äärel kasutaja nimi. Vallavalitsuse pitsati läbimõõt on 3,4 cm;
#loetlemata juhtudel toimub lipu ja/või vapi kasutamine vallavalitsuse loal. 

## Vaata ka
*Setomaa valla lipp

## Viited
Fuscherkarkopf

**Fuscherkarkopf**, mõnikord saksa keeles ka *Fuscher-Kar-Kopf* ja varem ka *Fuschereiskarkopf*, on üks mäe kaksiktippudest Kesk-Ida-Alpide Kõrg-Tauerni mäestiku peaaheliku (*Mittleren Tauernhauptkamm*) keskosas Glockneri rühmas. Mägi asub otse Austria Salzburgi ja Kärnteni liidumaade vahelisel piiril. Peamine tipp on 3331 m kõrge, kuid loodetipp on vaid 3252 m kõrge. Kaks tippu on u. 500 m vahega ja seotud kõvera firniga kaetud harjaga. Edasised teravad, silmatorkavad seljandikud jooksevad loode ja lääne suunas, moodustades Tauerni peaharja. Edelasse hargneb Heiligenbluti avatud sein (*Heiligenbluter Freiwand*), võimas külghari, mis algab kaguservana (*Südostgrat*) Fuscherkarkopfi juurest. Loodetipul on suurepärane 650 m kõrgune läänesein (*Westwand*), mis oli varem kaetud firniga, kuid nüüd on kaetud lahtiste kiviplaatidega. Mäele pääseb hõlpsasti Hofmanni hütist üle edelaharja (*Südwestgrat*) ning sealt avaneb hea vaade Großglocknerile ja Pasterze liustikule. Tippu ronis esmakordselt 1840. aastatel jahimees Gregor Maier Fuschist, tuntud kui *Badhans*.

## Ümbruskond

Fuscherkarkopf on ümbritsetud liustikest, välja arvatud kagus. Läänes asub Joanurk (*Wasserfallwinkel*), mis on *Bockkarkeesese* liustiku lõunapoolne, alumine osa; põhjas on väike *Fuscherkarkees* ja läänes suhteliselt tähtsusetu *Freiwandkees*. Lõpuks lõunas on Pasterze liustik, suurim liustik Ida-Alpides. Lähimad mäed piki loodeharja, eraldatuna *Fuscherkarscharte* tuulevahega (kuni 2841 m), on *Breitkopf* (3115 m) ja sellest kaugemal Keskmine Bärenkopf (*Mittlere Bärenkopf*, 3358 m). Piki lääneharja, mis moodustab Tauerni peaharja ja on eraldatud piluga (*Einschartung*) nimega *Der Rinner* (3145 m), on *Sinabeleck* (3261 m). Veel ida pool järgnevad sellele *Kapuziner* (2852 m) ja *Spielmann* (3027 m). Kagus, piki Heiligenbluti avatud seina ja eraldatuna *Freiwandschartega* (2975 m) tõusevad *Freiwandspitzi* (3034 m) ja *Freiwandkopfi* (2854 m) tipud. Kahest tipust lõunas 600 m kaugusel on *Gamsgrube*, massiivne kausikujuline tsirkusorg. Lähim mis tahes tähtsusega asula on Heiligenblut am Großglockner Kärntenis, mis asub linnulennult u. 8 km eemal. Hea 15 km kirdes asub Salzburgi küla Fusch an der Großglocknerstraße.
Janské Lázně

**Janské Lázně** (saksa keeles *Johannisbad*) on linn Tšehhis Hradec Králové maakonnas Trutnovi ringkonnas. Janské Lázně asub Poola piirist natuke rohkem kui 7,5 km kaugusel, Trutnovist ligikaudu 12 km loodes ja Hradec Královést umbes 48 km põhjas.

Janské Láznět on esmamainitud 1552. aastal. Janské Lázně sai alevi staatuse 1881. aastal ja linnaõigused 1965. aastal.

Janské Lázně on kuurortlinn ja talispordikeskus. Seal toimusid 1925. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused, mis olid esimesed ametlikud suusatamise maailmameistrivõistlused.

## Viited
Kleblach-Lind

**Kleblach-Lind** on vald Austria Kärnteni liidumaa Spittal an der Drau ringkonnas.

Kleblach-Lind asub Drava ülemise oru idaotsas, linnulennult u. 10 km Spittal an der Draust. Nende kahe vahele jääb vaid Drava.

## Viited
Sannikovi maa (romaan)

**"Sannikovi maa"** (vene keeles *"Земля Санникова"*) on Vladimir Obrutševi ulmeline romaan hüpoteetilisest Sannikovi maast.

## Teosest
"Sannikovi maa" ilmus eesti keeles 1956. aastal sarja "Seiklusjutte maalt ja merelt" 5. raamatuna. Selle tiraaž oli 25 000 eksemplari.

Vladimir Obrutšev töötas 20. sajandi algul geograafilise ekspeditsiooni koosseisus Jakuutia põhjaosas, kus ta kuulis kohalikelt elanikelt salapärasest pehme kliimaga maast, mis asub Põhja-Jäämeres. Seda mõistatuslikku saart olevat kauguses näinud ka mõned polaaruurijad: Jakov Sannikov (1811), Eduard von Toll (1886 ja 1893) ning teised.

Obrutšev kirjutas romaani 1924. aastal ning see ilmus 1926. aastal pealkirjaga "Sannikovi maa ehk Viimased onkiloonid". Lõpliku tõuke kirjutamiseks sai ta tšehhi kirjaniku Karel Hloucha teosest "Nõiutud maa", milles viimane väitis, et soe oaas, kus elavad ka mammutid, asub Gröönimaal. See oli Obrutševi arvates võimatu, kuna sealsed liustikud on pidevas liikumises ookeani poole.

## Sisukokkuvõte
Vene geograafiaühingu koosolekul arutatakse ka Sannikovi maad otsinud parun Eduard von Tolli ja ta kaaslaste päästmiseks Uus-Siberi saartele korraldatud ekspeditsiooni käiku. Kuna Kotelnõi ja Bennetti saarelt kadunud maadeuurijaid ei leitud, peetakse neid hukkunuks, mis ühtlasi on tõestuseks, et Sannikovi maad pole olemas. Samal koosolekul võtab sõna üliõpilane Matvei Gorjunov, kes viibis viis aastat selles piirkonnas poliitilise väljasaadetuna ning esitab oma argumendid, tõestamaks, et Sannikovi maa on siiski olemas. Teda toetab akadeemik Šenk, kes teeb talle ka ülesandeks korraldada uus ekspeditsioon. Gorjunov nelja kaaslasega asubki von Tolli otsima, kes tema arvates elab nüüd Sannikovi maal. Kotelnõi saarelt asutakse teele mööda jääd põhja poole ning elanud üle lumetormi, jõuavad rändurid tundmatule saarele, Sannikovi maale. 

Romaanis kirjeldatakse põhjalikult saare loodust ja eelajaloolisi loomi: koopakarusid, karvaseid ninasarvikuid, ürgveiseid ja -hobuseid, mammuteid jt. Sannikovi maal elab ka kadunud onkiloonide hõim, kes võtab maadeuurijad sõbralikult vastu. Terav vastasseis tekib ränduritel aga kiviaja inimeste "vampudega". Ekspeditsioon elab saarel pool aastat ning koostab pinnaseproovide ja taimekogu, mille tahab tõestuseks mandrile viia. Kui vulkaanilisel saarel toimub maavärin, mis sulgeb maa seest soojust välja juhtivad süvikud, näevad onkiloonid saabunud "valgetes meestes" õnnetuste toojaid. Saabuvate kataklüsmide eest õnnestub enamikul ekspeditsiooni liikmetest lõpuks põgeneda tagasi mandrile, kuid üks neist hukkub maavärina ajal ning tema hoida olnud kogu läheb kaduma. 

## Väljaanded
* Obrutšev V. Sannikovi maa / Tõlkija: L. Mäting. — Tallinn : Eesti riiklik kirjastus, 1956. — 301 p. — (Seiklusjutte maalt ja merelt).

## Viited

## Välislingid
*"Sannikovi maa" esikaane illustratsioon
*Sannikovi maa: miks vene meremehed seda otsisid?
Gineitiškės

**Gineitiškės** (ka **Senosios Gineitiškės**) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna loodeosas Pašilaičiai valla territooriumil.

Linnaosa on kujunenud samanimelise küla Vilniusega liidetud lääneossa, kus Gineitiškėse järve kallastel asub vana külakeskus. Gineitiškės piirneb põhjas Tarandėga, idas  aga Gineitiškėsega.
## Viited
Krems in Kärnten

**Krems in Kärnten** on vald Austria Kärnteni liidumaa Spittal an der Drau ringkonnas.

Vald asub Põhja-Kärntenis Kremsi orus, Austria Salzburgi (Lungau) ja Steiermargi liidumaade (Ülem-Steiermark) piiril. See ulatub Drava lisajõest Lieserist alla kuni Nocki mägedeni Gurktali Alpides.

Innerkremsi küla on maalilise Nockalmi maantee alguspunkt Reichenausse, põhjas viib Schönfeldsatteli kuru Thomatali (Bundschuh) Salzburgis. Läänes on Katschbergi kurumaantee ja paralleelne Tauern Autobahn olulised transpordimarsruudid. Mägine piirkond on populaarne talispordisihtkoht, sealhulgas mitmed suusanõlvad ja pinnatõstukid.

Kremsi valla osad on Eisentratten, Kremsbrücke, Leoben, Nöring, Puchreit, Reitern ja Sankt Nikolai.

## Ajalugu

1197. aastal on esmakordselt dokumenteeritud Rauchenkatschi lossi, kindlust kõrgel Katschbergi maantee kohal. Ümberkaudseid mõisu haldasid siis Salzburgi peapiiskopid, kes olid omandanud need Freisingi piiskopkonnalt. Lossis töötasid Salzburgi *[[ministeriaal]]id* ja piiskoplikke maid hallati lähedalasuvast Gmündist.

Alates 14. sajandist oli Krems rauamaagi (*Eisenerz*) kaevanduspiirkond, keskaegse vasaraveskiga Eisentrattenis. Kõrgahi ehitati 1541. aastal, 1861. aastal ümberehitatuna on see tänini säilinud maamärk.

## Sõpruslinn

* Poppenricht, Saksamaa

## Viited
Pavilionys (Perkūnkiemis)

**Pavilionys** (ka **Perkūnkiemis**, poola keeles *Podwilańce*) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna loodeosas Fabijoniškėse valla territooriumil.

Linnaosa on kujunenud aastal 1987 Vilniusega liidetud samanimelise Avižieniai külanõukogus asunud küla aladele. Pavilionys piirneb põhjas Bajoraiga, läänes Pavilionysiga, lõunas Pašilaičiaiga, idas  aga Fabijoniškėsega. Linnaosa kagupiirkonda on rajatud uued korterelamud, põhjapoolne osa on aga säilitanud oma külalise ilme.
## Elanikkond


* 103 (1905)
* 83 (1931)
* 94 (1959)

* 143 (1970)
* 103 (1979)
* 120 (1989)

## Viited