Walter von Cronberg

**Walter von Cronberg** (ka **Walther von Kronberg**; 1477 või 1479 – 4. aprill 1543) oli Saksa ordu kõrgmeistri ameti administraator (kohusetäitja) aastatel 1527–1543.

Cronberg pärines Kronbergi linnusest Frankfurdi lähedalt. 1497. aastal astus ta Saksa ordusse ja 1499. aastal sai maksukogujaks Mergentheimi komtuurkonnas. 1504. aastal sai ta Frankfurdi komtuuriks. Seejärel tegutses ta tihti ordu diplomaadina Poolas ja ka mujal. 1517. aastal asutas ta püha Sebastiani vennaskonna.

Cronberg oli veendunud katoliiklane ja ordu Saksa haru õiguste eest võitleja. Seetõttu vastandus ta pärast 1525. aastat, mil kõrgmeister Albrecht von Hohenzollern ordu Preisi haru sekulariseeris, selgelt Liivimaa ordumeistri Wolter von Plettenbergi kavale muuta ordu kahest sõltumatust harust koosnevaks organisatsiooniks. Ta esitas kartusi, et Plettenberg soovib Liivimaa haru muuta protestantlikuks ja kaitses otsustavalt seisukohta, et vastavalt väidetavalt 14. sajandist pärinevatele (kuid tegelikult ilmselt 15. sajandil loodud) Orselni statuutidele peaks just Saksa meister olema ordu kõrgeim juht. 1526. aastal toimunud Saksa haru kapiitlil astus senine Saksa meister Dietrich von Kleen tagasi ja loovutas oma koha Kronbergile. Too asus juba järgmise aasta jaanuaris taotlema keisri ja paavsti tunnustust enda positsioonile kõrgmeistri kohusetäitjana.

Plettenberg ei saanud sellise olukorraga leppida. Ta oli juba 1526. aasta sügisel saatnud välja esindusliku delegatsiooni, mida juhtis Riia peapiiskop Johann Blankenfeld. Too asus kõrgmeistri au taotlema hoopis Plettenbergile ja see häiris Kronbergi mõistagi väga. 1527. aasta suvel kohtusid nad Eschenbachis, kuid ei jõudnud erimeelsustes kokkuleppele. Blankenfeld süüdistas Cronbergi Liivimaa huvide eiramises, ehkki too oli tänu vaenulikule naabrusele tunduvalt suuremas hävinguohus kui Saksa haru. Ta siirdus edasi Hispaaniasse, kus kavatses kohtuda Saksa-Rooma valitseja Karl V-ga. Cronberg püüdis omalt poolt Karli mõjutada oma saadiku Waldkirchi kaudu, kuid Blankenfeld püüdis toda ära osta, pakkudes talle Tartu piiskopi kohta. Kuid seejärel suri ta ootamatult ning Cronberg saavutas oma nõudmistega Karli juures peagi edu. Seetõttu on arvatud, et Cronberg võis lasta Blankenfeldi kõrvaldada, kuid otseseid tõendeid selle kohta pole.

6. detsembril 1527 kinnitas Karl V Cronbergi kõrgmeistri administraatoriks, kuid too sai sellest teada alles ilmselt järgmise aasta keskel. Seni käisid tal aga tõsised vaidlused Liivimaa haruga, kas see tunnistab tema ülemvõimu või mitte. Plettenberg otsustas seda siiski lõpuks teha, kuid esitas mitmeid omapoolseid nõudmisi, mis sisuliselt tagasid tema orduharu sõltumatuse püsimise. Cronberg oli neid sunnitud 1528. aasta mais ka tunnustama.

Cronbergi poliitika põhieesmärkideks olid Saksa ordu katoliikliku olemuse säilitamine ja Preisimaa tagasisaamine. 1530. aastal läänistaski keiser Preisimaa talle, kuid reaalseid vahendeid, et seda enda võimu alla saada, Cronbergil ei olnud. Ka Saksa-Rooma riigis elas ordu üle tõsiseid vapustusi, sest mitmed orduvennad hakkasid protestantideks ja astusid ordust välja. Siiski suutis Cronberg ordu säilitada ja kindlustada ka oma positsiooni kõrgmeistri kohusetäitjana.

## Kirjandus
*Axel Herrmann. *Der Deutsche Orden unter Walter von Cronberg (1525-1543): zur Politik und Struktur des "Teutschen Adels Spitale" im Reformationszeitalter*. Quellen und Studien zur Geschichte des Deutschen Ordens, Band 35. Bonn; Bad Godesberg: Verlag Wissenschaftliche Archiv, 1974.
**Die Hochmeister des Deutschen Ordens 1190–2012*. Teine, laiendatud ja parandatud trükk. Toim. Udo Arnold. Quellen und Studien zur Geschichte des Deutschen Ordens, Band 40. Veröffentlichungen der internationalen historischen Kommission zur Erforschung des Deutschen Ordens, Band 6. Weimar: Verlag Wissenschaftliche Archiv, 2014, lk 169–176 (autor: Axel Herrmann).