open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elektrofonid

**Elektrofonid** on elektroonilised muusikainstrumendid, mille heli tekitatakse elektrooniliselt. Hornbosteli-Sachsi muusikainstrumentide liigituses on see 5. kategooria, mis loodi 1940. aastal. 

Elektrofonid jagunevad kolmeks alamkategooriaks:
*51= elektrilised muusikainstrumendid
*52= võimendusega ehk elektroakustilised muusikainstrumendid
*53= raadioelektroonilised muusikainstrumendid, milles heli tekitatakse ostsillaatori abil (teremin, süntesaator).

Tänapäeval on etnomusikoloogid arvamusel, et elektrofonide kategooriasse peaks kuuluma ainult alaliik 53 ja elektroonilisteks muusikainstrumentideks võib lugeda ainult selliseid muusikainstrumente, mille heli tekib otseselt elektriliste vahendite abil. Seega ei kuuluks elektrilise võimendusega pillid enam elektrooniliste muusikainstrumentide hulka, vaid nad liigituks vastavalt heli tekitamise viisile. Sellisel juhul näiteks elektrikitarr pole elektrooniline muusikainstrument, vaid keelpill.

----
*Trummimasin
*Hammondi orel
*Moog süntesaator
*Roland Octapad
*Ondes Martenot
*Synclavier
*Teremin

## Vaata ka
*Elektrofonide loend

## Välislingid
Andromeeda

**Andromeeda** (ladina *Andromeda* (omastav *Andromedae*), lühend *And*) on põhjataevas asuv tähtkuju. See on suuruselt 19. tähtkuju, kattes tähistaevast 722 ruutkraadi.

Andromeeda on nime saanud kreeka mütoloogia tegelase, Kassiopeia ja Kepheuse tütre Andromeda järgi, keda taheti ohverdada merekoletisele.

Andromeedas asub Andromeeda galaktika (joonisel tähistatud M31). Tähtkuju heledaim täht on kaksiktäht Alpheratz ehk Sirrah (α And).

## Viited
Blasketi saared

**Blasketi saared** (iiri *Na Blascaodaí*) on rühm asustamata väikesaari Iirimaa lääneranniku lähedal. 

Suuremad saared olid mitme sajandi vältel asustatud, kuid 20. sajandi alguses jäi sinna üha vähem inimesi. Võimud ei pidanud sealseid elutingimusi enam inimväärseteks ja 1953. aastal evakueeriti viimased 22 elanikku Iirimaale.
Leonid Potapov

**Leonid Potapov** (vene **Леонид Сергеевич Потапов**; 30. jaanuar 1907 Moskva – 25. oktoober 1948 Moskva ) oli NSV Liidu kabetaja.

## Viited
Opel Senator

**Opel Senator** oli Opeli poolt toodetav suur sedaankerega tippmudel, mida toodeti kahe põlvkonna vältel aastatel 1978 kuni 1993. Mõlemad Senatorid olid tagarattaveoga ning Senator A-st tehti ka kupeemudel, mis kandis **Opel Monza** nime. 

## Opel Senator A
Senator A mudelit toodeti aastatel 1978–1986 ning mudeliuuendus tehti Senatorile 1982. aasta lõpus. Senator A ehitati pikendatud Opel Rekord Epõhjale

Mootorid:
* 2.0 R4 85 kW (1984–1986)
* 2.2 R4 88 kW (1984–1986)
* 2.5 R6 85 kW (1978–1981); 100kW (1982–1986); 103kW (1984–1986)
* 2.8 R6 102 kW (1978–1981)
* 3.0 R6 130 kW (1984–1986)
* 3.0 R6 132 kW (1982–1986)
* 2.3 R4 diisel 63 kW (1984–1986)

Kõik mudelid olid varustatud 4-käigulise GM automaatkäigukastiga, manuaalkäigukast oli saadaval kõigile mudelitele vaid lisana.

Keretüüp oli neljaukseline sedaan.

Mudeliuuendus, mida tähistati ka kui **Senator A2**, toimus 1982. aasta lõpus ja uuendatud mudel jõudis müügile 1983. aasta märtsis. Selle käigus muutus esitulede ja kaitseraudade disain ning mootorivalikusse lisati diiselmootor. 

### Opel Monza

Opel Senatori põhjal valmis ka kolmeukseline suur luukpära Monza, mis jagas Senatoriga nii mootoreid, käigukaste kui ka valdavat osa salongi- ja keredetailidest, kuigi oli ka palju Monzale unikaalseid detaile. 
Fail:Opel Senator CD.jpg|Senator A
Fail:SenatorA1CD78290505(32wik).jpg|Senator A
Fail:SenatorA1CD7816082009.jpg|Senator A
Fail:SenatorA1CD1978290505(4wik) (cropped).JPG|Senator A
Fail:Opel Senator front 20080303.jpg|Senator A2
Fail:Opel senator 1 h sst.jpg|Senator A2
Fail:Opel Monza (9738697340).jpg|Opel Monza
Fail:Opel Monza1.JPG|Opel Monza


## Opel Senator B
Senatori B mudelit toodeti aastatel 1987–1993 ning see ehitati samuti pikendatud Opel Omega põhjale. Keretüübiks oli ainult 4-ukseline sedaan. 

Mootorid:
* 2.5 R6 100 kW; 103 kW
* 3.0 R6 115 kW; 130 kW
* 3.0 R6 150 kW (24 klapiline)
* 4.0 R6 200 kW (erimudel Irmscher Senator, samuti 24 klapiline)


Fail:OPEL-VAUX-SENATOR B.jpg| Senator B 
Fail:Opel Senator 3.0i (5793741471).jpg| Senator B 
Fail:Opel Senator B front 20080102.jpg|Senator B
Kuldīga komtuur

**Kuldīga komtuur** (saksa keeles *Komtur von Goldingen*) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Kuldīga komtuurkonda.

Esimene komtuur on teada aastast 1252, mil ordu oli suutnud Kuramaa lõunaosa vallutada. Viimane komtuur, Werner Schall von Bell, langes 1560. aastal Härgmäe lahingus venelaste kätte vangi ja hukati.

Kuldīga komtuur oli üks Liivi ordu olulisemaid käsknikke ja kuulus enamasti ordunõukogu kõrgeimasse siseringi. Mõnest komtuurist sai hiljem ka Liivi ordumeister.

## Kuldīga komtuurid
*1252 Bruno
*1252 Goswin
*1253–1258 Heinrich
*1272 Dietrich
*1282 R.
*1291 Helmich
*1301 Detmar
*1305 Rudolf
*1310 Reimar Hahn
*1327–1328 Eberhard von Monheim
*1337–1341 Hermann Gutacker
*1347–1348 Arnold von Vietinghoff
*1363 Johann von Save...
*1365–1367 Siegfried Hunswin von Lahnstein
*1383–1395 Dietrich Hövelmann
*1397–1399 krahv Meinhard von Everstein
*umbes 1405 Jakob
*1413–1414 Heinrich von der Recke genannt Stam
*1416 Helwig von Gilsa
*1420 Walrabe von Hunsbach
*1420 Albert Torck
*1422 Dietrich Kra
*1422–1427 Frank von Steinen
*1428–1430 Swender von Reve
*1430–1431 Heinrich von Notleben
*1432–1434 Heidenreich Vincke von Overberg
*1434–1436 Simon Langschenkel
*1441 Bertold von Bredenol
*1442–1446 Heinrich Schleier
*1450–1451 Johann von Stemmen
*1453–1462 Johann von Krieckenbeck genannt Spor
*1462–1470 Lubbert von Varssem
*1470–1471 Konrad von Herzenrode
*1472–1482 Gerhard von Mallinckrodt
*1484–1490 Dietrich von Oldenbockum (Altenbockum)
*1490–1494 Heinrich von der Brüggen
*1495–1501 Heinrich von Galen
*1502–1519 Otto Goes
*1519–1529 Gerhard von der Brüggen
*1529–1535 Heinrich von Galen
*1535–1544 Ernst von Münchhausen
*1545–1556 Christoph von Neuhof genannt Ley
*1556–1560 Heinrich Steding
*1560 Werner Schall von Bell

## Kirjandus
*Otto Schnettler, Westfalen und Livland. Münster (Westf.), 1916, s. 76-81
Sõrve (täpsustus)

**Sõrve** on mitmetähenduslik sõna:

* Sõrve on küla Harjumaal
* Sõrve poolsaar on poolsaar Saaremaal

## Vaata ka
* Sõrve kõrgustik, kõrgustik Sõrve poolsaare keskosas
* Sõrve säär, Sõrve poolsaare maasäär
* Sõrve JK, jalgpalliklubi
*Sõrve tuletorn
*Sõrve maantee
*Sõrve madal
*Sörvemaa Pärimuse Selts, Sõrve pärimuse kogumise ja väärindamisega tegelev MTÜ
Julianna Rose Mauriello

**Julianna Rose Mauriello** (sündinud 26. mail 1991 Irvingtonis New Yorgis) on USA laulja ja näitleja. 

Ta on tuntud eelkõige Stephanie osa täitjana lastesaates "LazyTown".

## Välislingid
* "LazyTowni" koduleht
Lev Glezer

**Lev Glezer** (vene Лев Абрамович Глезер; 7. jaanuar 1905 – 1998) oli NSV Liidu kabetaja, rahvuselt juut . 

Elukutselt oli ta vanaraamatu spetsialist. Ta töötas aastaid ühes Moskva vanaraamatukaupluses.

Ta oli maleajakirja 64 kaberubriigi juht ja kirjutas ka väljaandes Šaški ('Kabe').

## Teoseid
* "Записки букиниста" (*"Bukinisti märkmed*"), Moskva, Kniga 1989, 256 lk., ISBN 5-212-000110–2

## Kirjandus
* Sõltumatu veebisait "Kabe Venemaal" (''"Шашки в России"'')
Boriss Blinder

**Boriss Blinder** (ukraina Борис Бліндер;  18. aprill 1913 – 6. märts 1998) oli Ukraina kabetaja. Ta tuli kolm korda NSV Liidu meistriks (1934, 1952, 1957).
Ilja Gordon

**Ilja Gordon** (vene keeles Илья Семенович Гордон; 1906 Minsk – 1943) oli juudi päritolu Valgevene kabetaja, meistersportlane. Oli esimene ja kokku 11-kordne Valgevene meister Vene kabes (1925). Hukkus Leningradi rindel.
Ēriks Rags

**Ēriks Rags** (sündinud 1. juunil 1975 Ventspilsis) on Läti odaviskaja. Tema isiklik rekord on 86,47 meetrit, mille ta saavutas 2001 juulis Londonis.

## Saavutused
Charles Lindbergh

**Charles Augustus Lindbergh** (4. veebruar 1902 Detroit – 26. august 1974 Kipahulu (Maui)) oli Ameerika Ühendriikide lennunduspioneer, USA postilendur ja hiljem sõjaväelane (brigaadikindral, 1954).

1919. aastal pani New Yorgi hotelliomanik Raymond Orteig välja preemia, 25 000 dollarit sellele inimesele, kes lendab esimesena  vahemaandumiseta New Yorgist Pariisi. 

Lindbergh lasi preemia võitmiseks ehitada ühes lennukiehitusfirmas eraldi ühepinnalise ülatiivalise lennuki, milleks saadi raha Saint Louisi linna ärimeestelt ja osaliselt Lindberghilt endalt. Mitmed varasemad Orteig'i preemiat võita üritajate lennukatsed olid lõppenud katastroofiga.

Lindberg lendas 20. mail 1927 vahemaandumiseta  Spirit of St. Louisi nimelisel ühepinnalisel lennukil esimese lendurina üksi üle Atlandi ookeani. Enne Lindbergi olid 1919. aastal samal suunal vahemaandumiseta Atlandi ookeani ületanud kaks Inglise lendurit.

Selle lennuga New Yorgi lähedaselt lennuväljalt Le Bourget lennuväljale Pariisi lähedal, sai Lindbergh üheks kuulsamaks inimeseks lennunduses. Ta viibis õhus järjest 33 ja pool tundi, lennates rekordilise vahemaa 5800 km. Eriliseks teeb tema lennu veel see, et tema lennukil puudus vaateväli otse ette, lennuki armatuurlaual oli navigeerimiseks ainult magnetkompass ja kiirusenäidik.

1933. aastal külastas ta Eestit.

## Tunnustus
*1927 – USA kõrgeim sõjaline teenetemärk Medal of Honor
*1927 – Hubbardi medal

## Välislingid
Kommunar

**Kommunar** on linn Venemaal Leningradi oblastis Gattšina rajoonis. Asub 35 km Peterburist lõunas, Ižora jõe ääres.

Alev alates 1953. aastast, linn aastast 1993.

## Viited
Marcello Barbieri

**Marcello Barbieri** (sündinud 9. augustil 1940) on itaalia bioloog, kelle peamisteks erialadeks on embrüoloogia ja biosemiootika.

Ta õppis bioloogiat Bologna Ülikoolis. Ta on töötanud Saksamaal, USAs ja Inglismaal. Alates 1992. aastast töötab ta Ferrara Ülikoolis Itaalias.

Ta on olnud ajakirja Biosemiotics toimetaja.
The Invisible Ray

**"The Invisible Ray"** on 1936. aasta USA õudusfilm.

## Süžee

## Osatäitjad
*Boris Karloff (tiitrites Karloff; dr Janos Rukh)
*Béla Lugosi (dr Felix Benet)
*Frances Drake (Diana Rukh)
*Frank Lawton (Ronald Drake)
*Violet Kemble Cooper (Rukhi ema)
*Walter Kingsford (Sir Francis Stevens)
*Beulah Bondi (leedi Arabella Stevens)
*Frank Reicher (professor Meiklejohn)
*Paul Weigel (*monsieur* Noyer)
*Georges Renavent (tiitrites Georges Renevant; Surete ülem)
Soome-ugri rahvaste 5. maailmakongress

**Soome-ugri rahvaste V maailmakongress** toimus 27. juunist 1. juulini 2008 Handi-Mansimaal Hantõ-Mansiiskis, Venemaal. Kongressi peateema oli "Samasus ja muutuv maailm". Maailmakongressist võttis osa umbes 300 delegaati ja sama palju vaatlejaid.

Kongressil oli kaks plenaaristungit: avamisel ja lõpetamisel. Vahepealse aja jooksul töötas viis sektsiooni:
* "Etnopoliitika ja õigus"
* "Kultuur, keel ja haridus"
* "Meedia ja ajakirjandus"
* "Tervis, demograafia ja perekond"

## Tähtsamad sündmused

## Välislingid
* V maailmakongress @ fennougria.ee
* IV kongress: Noored on meie tulevik
* Andres Heinapuu: Sugulased, palju teid on? @kes-kus.ee
Arvo Ylppö

**Arvo Henrik Ylppö** (27. oktoober 1887 Akaa – 28. jaanuar 1992 Helsingi) oli soome lastearst ja arstiteadlane, Helsingi Ülikooli pediaatriaprofessor.

Teda peetakse Soome lastenõuandlate süsteemi loojaks. Ta sai rahvusvaheliselt tuntuks enneaegsete laste tervist ja ravi käsitleva teadustööga.

Ylppö astus 1906. aastal Helsingi Ülikooli ja otsustas spetsialiseeruda lastearstiks. 1912. aastast oli ta praktikal Berliinis keiserlikus lastehaiglas, kus kirjutas väitekirja bilirubiini metabolismist vastsündinutel. See ilmus Saksamaal 1913. aastal ja äratas rahvusvahelist tähelepanu. Ylppö lõpetas Helsingi Ülikooli 1914.

Saksamaal keskendus Ylppö laste patoloogilisele anatoomiale. Oma uurimistöös täheldas ta, et enneaegselt sündinud laste surma põhjustasid ennekõike ravitavad haigused, mitte laste vähene areng, nagu tollal üldiselt arvati. See ärgitas parandama enneaegselt sündinud laste ravi.

Aastatel 1920–1963 oli ta Helsingi lastehaigla Lastenlinna peaarst.

1920. aastast hakkas Ylppö õpetama Helsingi ülikooli haiglas. 1925. aastal nimetati see ametikoht pediaatriaprofessori omaks.

1952. aastal sai Ylppö Soome arstkonna vanemat tähistava tiitli *arkkiatri*, mis on kõrgeim arstile antav aunimetus Soomes. Tiitlit võib kanda vaid üks inimene korraga.

Arvo Ylppö elas 104-aastaseks ning tegutses kõrge vanuseni nii arsti kui ka pedagoogina. Temalt ilmus rohkelt kirjutisi erialaajakirjades ning teda peeti arvamusliidriks.

Kõigi aegade suurima soomlase hääletusel 2004. aastal sai Arvo Ylppö kuuenda koha.

Ta on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Teoseid
*Arvo Ylppö. "Lastetoast koolipingile". Tõlkinud Joosep Heinrich Teinmann. Loodus 1922.
Now and Forever (Triinu Kivilaane album)

**"Now and Forever"** on Eesti laulja Triinu debüütalbum, mis ilmus 29. augustil 2008. Albumi andis välja 03|Studio. Albumi kallal hakati tööd tegema 2006. aastal. Albumilt on ilmunud 4 singlit "Home", "Fallen", "Be with You", ja "Is It Me".

## Lugude nimekiri

## Muusikud
*M. H. Fellenberg, trummid
*Andreas Noether, kitarrid
*KingFab, kitarrid, klahvpillid
*M. Ebermann
*M. Plötzki 
*J. Wrede, bass

## Viited
Sõrve säär

**Sõrve säär** on neem Sõrve poolsaare lõunatipus. 

Sõrve sääre lõunatipp on Saaremaa kõige lõunapoolsem punkt. Maasäär eendub umbes 1,5 km pikkuse aheneva madala künnisena Kura kurku. Sealt edasi jätkuvad ligi 4 km lõuna suunas Vesitükimaa laiud. 

Aastast 1770 on Sõrve säärel tuletorn. Sõrve tuletorn oli kujutatud ka aastatel 1993–2017 Sõrve poolsaare lõunaosas eksisteerinud Torgu valla vapil.

Sõrve sääre saksakeelne nimi on olnud *Kap Zerel* ja *Kap Swalferort*, venekeelne nimi  *мыс Церель* ja *мыс Свальферорт*.   
## Sõrve sääre sõjandus
Sõrve sääre ja Kuramaa vahel oleva Irbe väina sulgemiseks vaenlase sõjalaevadele ehitati Esimese maailmasõja ajal Sõrve säärele Peeter Suure merekindluse Väinamere positsiooni autonoomse osa Sõrve poolsaare Muhu väina  Kura kurgu positsiooni Rannapatarei nr 43 305-mm suurtükkide positsioon. 

1939. aasta sügisel ehitati Sõrve säärde Punalipulise Balti laevastiku Tallinna mereväebaasi Läänemere rannikukaitsesüsteemi Rannakaitsepatarei nr 315.

Teise maailmasõja järel paigutati Sõrve säärde lihtsatele betoonalustele 130-mm suurtükipatareid, mis kaitsesid Irbe väina 25 kilomeetri kauguseni. Neile lisandus neli 180-mm suurtükki Karuste küla piires, mis olid suutelised tulistama juba 36 kilomeetri kaugusele. Taolised patareid paiknesid ka Kuramaa rannikul, kuid 1957. aastal see süsteem likvideeriti. Enne Eesti taasiseseisvumist paiknes Sääre külas merepiirivalve sideväeosa nr. 9864, Maantee külas NSV Liidu õhukaitsevägede 210. Punalipulise õhutõrjeraketibrigaadi 6. õhutõrjeraketidivisjon ja lokaatorijaama väeosa nr. 87235 ning Mõntu sadamas 3. üksiku piirivalve vahilaevade brigaadi piirivalvelaevade divisjoni laod – väeosa nr. 2395. .

Sõrve sääre otsas Eesti piirivalve Sõrve kordoni lähedal asub linnuvaatlusjaam.

## Viited

## Kirjandus
*Bruno Pao, Sõrve sääre otsa lood. Merekultuuriline kogumik. 2004, 114 lk. ISBN: 9949105528

## Välislingid

*Bruno Pao, Sõrve sääre otsa lood 1, 11, 12, 17, Nädalalõpp: ajalehtede Hiiu Leht ja Meie Maa lisad
Sõrve kõrgustik

**Sõrve kõrgustik** (ka **Sõrve kõrgendik**) on väike kõrgustik Sõrve poolsaare keskosas ja selle kõrgus on 36,6 meetrit. Selle lavakõrgustiku astangutega on seotud suurimad suhtelised kõrgused Sõrve poolsaarel. Sõrve kõrgustik on Lääne-Saaremaa kõrgustiku lõunapoolne jätk ja tekkelt on see otsemoreen.
Flavr Savr

**Flavr Savr** oli Calgene'i geneetiliselt muundatud tomati brändinimi. See oli esimene geneetiliselt muundatud taim, mida lubati müüa inimtarbimiseks. Toode tuli turule 1994. aastal, kuid püsis seal vaid mõne aasta.

Geneetilise muundamise abil taheti tomat muuta vastupidavamaks mädanemisele ja pehmenemisele. Tavalised modifitseerimata tomatid korjatakse ära toorelt ning neid järelküpsetatakse etüleeniga, mis toimib kui taimehormoon. Calgene'i sõnul võis Flavr Savri tomati ära korjata alles siis, kui see väädil küpseks sai, sest see ei pidanud nii kiiresti pehmenema. Tänu sellele oleks pikenenud ka tomati säilivusaeg. Kuid selgus, et Flavr Savri tomati säilivusaeg oli küll pikem, kuid see pehmenes nagu tavalised tomatid ja tuli seega enne täieliku küpsuse saavutamist põllult ära korjata. Flavr Savri hilisema arendusjärgu käigus parandati selle maitseomadusi, ristates teda tavaliste tomatisortidega. Kuigi USA Toidu- ja Ravimiamet (FDA) ei nõudnud Flavr Savri tomatite märgistamist, olid nad kallima hinna tõttu tarbijate jaoks selgelt eristatavad.
C-27J Spartan

**C-27J** (Alenia C-27J Spartan) on keskmise suurusega kahe mootoriga militaartranspordilennuk, mis on väljatöötatud lennukist G.222 (C-27A). Lennukil on samad süsteemid ja mootorid mida kasutatakse ka lennukitel C-130J Hercules.  

## Kasutajad

*Bulgaaria Õhujõud- 2011. aastaks on plaanitud hankida 5 lennukit. 
*Kreeka Õhujõud - 12
*Itaalia Lennuvägi - 12
*Leedu Õhujõud - 1 (2 on veel plaanitud) 
*Rumeenia Õhujõud - 7 on plaanitud (esimene peaks kohale jõudma 2008. aasta lõpuks, teised kuus aastaks 2012).
*USA õhuvägi - 78

## Tulevased kasutajad
*Kanada soovib oma CC-115 Buffalod välja vahetada C-27J vastu
*Austraalia soovib oma DHC-4 Caribou samuti välja vahetada C-27J vastu
Gustav Kutsar

**Gustav Kutsar** (sündinud 31. jaanuaril 1965 Viljandis) on eesti vaimulik ja sõjaväelane.

Ta alustas õpinguid 1989. aastal Usuteaduse Instituudis ja ordineeriti 5. detsembril 1989 diakoniks ning 16. jaanuaril 1991 õpetajaks, teenides samal ajal Saaremaa Jaani, Karja ja Valjala kogudusi ning oli ka Muhu koguduse hooldajaõpetaja (1991–1993). 1993 sügisel tegi Kutsar Konsistooriumile ettepaneku taastada Pöide kogudus – sellega oli ajaloolise Pöide kiriku juures vaimulik elu taas aktiveerunud . 

Täiesti uue koguduse, Orissaare Püha Vaimu koguduse, asutas 1994. aastal Gustav Kutsar Orissaare alevis, kus algul käidi koos eramajas. 1996. aastal rajati mere äärde Püharistile koguduse tööks vajalikud ruumid ostes selleks kohaliku põllumajandusühistu käest senise Paasiku Matkamaja. 

Kohaliku omavalitsuse töös on Gustav Kutsar osalenud kahel perioodil: 1996. aastast oli ta Orissaare valla volikogu liige ning 1999–2002 Valjala vallavolikogu esimees. 

Septembris 2000 määrati ta Tartu Maarja koguduse hingekarjaseks . 
2002. aastal osales reservkaplanite väljaõppel ning alustas teenistust Narva-Jõesuu Piirivalve Väljaõppekeskuse kaplanina. Täiendas end Kanadas kaplanitekoolis, mille lõpetas 2003. aastal .

Kalevi jalaväepataljoni (endine Rahuoperatsioonide Keskus) kaplanina käivitas ta 2005. aastal Missiooniperede Toetusprogammi  Avaldanud sel teemal artikleid ning hiljem neist raamatu "Missiooni varjud" .

Kutsar kaitses 2007. aastal Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna politoloogias magistritöö "Väärtuste ja väärtussüsteemide analüüs tsiviil-militaarsuhetes: Eesti näide". 

3. jaanuaril 2016 pühitseti ta Kaitseväe peakaplaniks. Alates 1. novembrist 2021 arvati Gustav Kutsar reservi. 

## Tunnustus

*Kaitseväe teeneterist, 2010.
*EELK teeneteristi III järk, 2011.

## Auastmed

*2002 – nooremleitnant 
*2005 – leitnant 
*2008 – kapten 
*2013 – major 

## Viited

## Publikatsioonid
*Kui tugev on sõdur?, Delfi, 4. september 2010
*Kuidas mehed taluvad pereelu, kui sõjaväega hakkama ei saa?, Delfi, 15. oktoober 2010

## Välislingid
* "Missiooniperede toetusprogramm on käivitunud", Kaitse Kodu nr 5 2005
* "Gustav Kutsar hoolitseb rahusõdurite hinge eest", Meie Maa, 22. oktoober 2004
* "Kaplan Kutsar sõidab missioonile Bosniasse", Meie Maa, 20. aprill 2004
* "Valjala endisest kirikuõpetajast isamaaliitlasest Gustav Kutsarist sai kaplan", Meie Maa, 4. aprill 2003
* "Gustav Kutsar läheb Tartu Maarja koguduse õpetajaks", Meie Maa, 6. september 2000
Earl Boykins

**Earl Antoine Boykins** (sündinud 2. juunil 1976 Clevelandis Ohios) on Ameerika Ühendriikide endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kümne klubi koosseisus kokku 13 hooaega. 

## Mängijaprofiil
165 cm pikkune Boykins on üldse üks lühemaid NBA mängijaid, temast on lühem olnud üksnes Muggsy Bogues (160 cm).

## NBA karjäär
Boykins jäi 1998. aasta NBA *draft*'ist valimata. Aastatel 1999–2003 jõudis ta mängida järjest koguni viies NBA meeskonnas, misjärel teenis 2003. aastal Denver Nuggetsilt viieaastase lepingu.

Oma parimal, 2006/07. hooajal tõi Boykins Nuggetsi kasuks keskmiselt 15,2 punkti, 2 lauapalli ja 4,3 resultatiivset söötu mängus, kuni ta vahetati keset hooaega Milwaukee Bucksi. Hooaja lõpuni Bucksis mänginud Boykins jõudis seejärel lühikest aega esindada Charlotte Bobcatsi, Washington Wizardsi, uuesti Bucksi ja viimasena Houston Rocketsi meeskonda.

## Karjäär Euroopas
Boykins on üks kuulsamatest NBA mängijatest, kes on mänginud Eestis. Hooajal 2008/09 osales ta Bologna Virtuse rivistuses Tartus EuroChallenge'i mängus Tartu Rocki vastu.

## Välislingid
*Earl Boykins – NBA.com
*Earl Boykins – Basketball-Reference.com
Vesitükimaa laiud

**Vesitükimaa laiud** on mitu laidu Saare maakonna Saaremaa valla lõunaosas Sõrve säärest lõuna pool. Vesitükimaa laidude hulka kuuluvad Siiasaar, Lombimaa, Vesitükimaa ja Kuivasääre-maa (Pitkasääremaa). Koos Sõrve sääre lõunaosaga moodustavad maastikukaitseala. Ala maismaa pindala on 10,8 ha, veeosa pindala on 149,7 ha, kokku 160,5 ha. 

Saared võeti kaitse alla aastal 1971, aastast 2018 kuuluvad nad Sääre looduskaitseala koosseisu.

Vesitükimaa laiud koosnevad jääsulamisvete kruusakast veeriselisest settest. Seetõttu toimuvad geoloogilised protsessid väga kiiresti ning laidude suurus, kuju ja asukoht muutuvad pidevalt. Ala on tähtis ornitoloogiliselt (veelindude ränne ja pesitsemine), samuti hallhüljeste lesilana.

## Viited
Vesitükk

**Vesitükk** (ka *Vesitükimaa, Vesitüki*) on 5,4 hektari suurune saar (laid) Saare maakonnas Saaremaa vallas Sääre küla alal, Sõrve säärest lõunas. Saare rannajoone pikkus on 2 kilomeetrit.

Saar asub 200 meetrit Lombimaast lõunas. Saare kirdeosas on kaks neeme. Saar on liivase pinnamoega.

Saarel asub hallhüljeste lesila.

## Vaata ka
*Vesitükimaa hoiuala
*Vesitükimaa laiud

## Välislingid
*
Aleksander Kwaśniewski

**Aleksander Kwaśniewski** (sündinud 15. novembril 1954 Białogardis) on Poola poliitik, Poola president aastatel 1995–2005.

Aleksander Kwaśniewski on õppinud majandust Gdański Ülikoolis. 1985–1987 oli ta Poola RV noorsoominister. 1990–1995 oli ta Poola Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees.

Ta võitis 1995. aasta presidendivalimised, kogudes teises voorus 51,7% häältest Lech Wałęsa 48,3% vastu. Ta valiti teiseks ametiajaks 2000. aastal 53,9% häältega.

Aleksander Kwaśniewski kuulub Demokraatlike Vasakpoolsete Liitu.

## Tunnustus
*1998 Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk
*2002 Valgetähe ketiklassi teenetemärk

## Välislingid

*Aleksander Kwaśniewski koduleht
*Poola endine president: Euroopast saab föderatsioon (intervjuu ajalehele Postimees)
Primera División

**Primera División** (ka **La Liga**; praegune ametlik nimi sponsorite tõttu **LaLiga EA Sports**) on Hispaania jalgpalli liigasüsteem‎i kõrgeim liiga. See on üks Euroopa tugevamaid liigasid Inglismaa Premier League ja Itaalia Serie A kõrval.

Pangaga Banco Bilbao Vizcaya Argentaria 4. juulil 2008 sõlmitud kolmeaastase lepingu kohaselt oli liiga ametlik nimi alates 2008–2009 hooajast *Liga BBVA*. Eelmised kaks aastat kandis seda nime Segunda División ehk teine liiga, mis muudatuste järel hakkas kandma nime *Liga Adelante* (*Adelante* on BBVA slogan). Lepingut pikendati aga veel ja nii püsisid liigade nimed samad 2016. aastani. Alates 2023. aastast on ettevõtte Electronic Arts (EA) järgi liiga nimi **LaLiga EA Sports**.

## Meeskonnad
### 2023–2024 hooaeg

## Meistrid

## Rekordid
### Enim väravaid
Enim väravaid Hispaania kõrgliiga klubides löönud mängijad. *Seisuga hooaeg 2023/24.*

### Enim mänge
Enim mänge Hispaania kõrgliiga klubides pidanud mängijad. *Seisuga hooaeg 2023/24.*

## Auhinnad
### La Liga auhinnad
Alates 2008–2009 hooajast jagab La Liga individuaalseid auhindu Hispaania jalgpalli liigasüsteem Liga de Fútbol Profesional. Neid kutsutakse La Liga auhindadeks (inglise keeles *La Liga Awards*).

2013–2014 hooajast jagatakse ka auhindu "La Liga kuu parim mängija" ja "La Liga kuu parim peatreener".

### Muud auhinnad
Lisaks tunnustab Hispaania spordileht Marca igal aastal hooaja parimaid mängijaid, treenereid ja kohtunikke. Iga auhind on nimetatud jalgpallis tuntust kogunud isiku järgi.

* Di Stéfano auhind – parim mängija
* Guruceta auhind – parim kohtunik
* Miguel Muñozi auhind – parim treener
* Pichichi auhind – parim väravalööja
* Zamora auhind – parim väravavaht
* Zarra auhind – parim hispaanlasest väravalööja

## Eesti mängijad
* Karl Jakob Hein – Valladolidi Real (2024–)

## Välislingid
* La Liga koduleht
Hispaania jalgpalli liigasüsteem

**Liga de Fútbol Profesional** on Hispaania jalgpalli liigasüsteem. See võeti kasutusele 1928–1929 hooajal ja seda haldab Hispaania kuninglik jalgpalliliit.

Liigasüsteemi tugevuselt esimene ja teine liiga on vastavalt Primera División ja Segunda División. Nõrgema tasemega liigad on Segunda División B ja Tercera División. 

## Liigad
* Primera División (20 meeskonda)
* Segunda División (22 meeskonda)
* Primera Federación (20 meeskonda jagatud 2 alagruppi)
* Segunda División RFEF (100 meeskonda jagatud 5 alagruppi)
* Tercera Federación (364 meeskonda jagatud 18 alagruppi)

## Välislingid
* La Liga koduleht
* Kohad ja tulemused nelja liiga mängudest
Hispaania Jalgpalliliit

**Hispaania Jalgpalliliit** (hispaania keeles *Real Federación Española de Fútbol*, **RFEF**) on Hispaania jalgpalli katusorganisatsioon. See juhib riigi jalgpalliigat La Liga, karikavõistlusi Copa del Rey, Supercopa de España ja Copa RFEF ning Hispaania rahvuskoondist, Hispaania jalgpallinaiskonda ja noortekoondisi, samuti saalijalgpallikoondisi.

Lisaks La Ligale korraldab Hispaania jalgpalliliit teiste kõrgemate liigade Primera Divisióni, Segunda Divisióni ja Segunda División B tööd ning haldab piirkondlike jalgpalliliitude abil Tercera Divisióni.

Liidu peakorter asub Las Rozasis, riigi pealinna Madridi lähedal.

Hispaania kuninglik jalgpalliliit loodi 1909. aastal. Rahvusvaheline Jalgpalliliidu FIFA liige ollakse 1913. aastast ja Euroopa Jalgpallidu UEFA liige 1954. aastast.

Liidu president on 2018. aastast Luis Rubiales. Rahvuskoondise peatreener on 2008. aastast Vicente del Bosque.

## Viited

## Välislingid
* Hispaania kuningliku jalgpalliliidu koduleht
Banco Bilbao Vizcaya Argentaria

**Banco Bilbao Vizcaya Argentaria, [[S.A.]]** (**BBVA**) on rohkem kui 40 riigis tegutsev Hispaania pank. 

Panga tähtsamad tegutsemiskohad on Hispaania, Ladina-Ameerika, Itaalia ja Portugal. Pank alustas tegevust 1999. aastal Banco Bilbao Vizcaya ja Argentaria panga liitumisel. Peakorter asub Bilbaos. Pangal on ligi 91 000 töötajat.

BBVA on noteeritud Madridi väärtpaberibörsil ja kuulub indeksisse IBEX 35.

BBVA oli Hispaania jalgpalli meistriliiga (Primera División) peasponsor aastail 2008–2016.

## Välislingid

* BBVA koduleht
Hispaania jalgpallikoondis 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel jalgpallis

**[[Hispaania]] jalgpallikoondis [[2008. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis|2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel jalgpallis]]**

Seisuga 29. juuni 2008.

Peatreener: Luis Aragonés

## Vaata ka
* Hispaania jalgpallikoondis
* 2008. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis
Truup

**Truup** (ka **teetruup**; varasemas eesti keeles on kasutatud ka sõna **trumm**) on rajatis, mille abil juhitakse voolavat vett. Truupi võib defineerida nii: truup on mistahes suuruse ja mistahes kujuga kinnise perimeetriga veejuhe. Tavaliselt juhitakse truubiga vesi tee alt läbi. Levinuim truup on teetammi läbiv toru.

Tänapäeval valmistatakse truupe peamiselt terasest, betoonist või plastmassist. Minevikus valmistati truupe sageli kivist. Leidub ka nende materjalide kombinatsioone, näiteks võidakse truubi põhi valmistada betoonist ja ülejäänud osa terasest, samuti võib muus osas terasest tehtud truubile lisada betoonist otsad.

Läbilõikelt võivad truubid olla väga erinevad. Kõige sagedasemad on ümmarguse, elliptilise, tasase põhjaga, pirni- ja ristkülikukujulise ristlõikega truubid. Ka mõõtmetelt, nii läbilõike kui pikkuse poolest leidub väga mitmesuguseid truupe.

Teealuseid torutunneleid rajatakse ka läbipääsuks loomadele.

Kui vooluveekogu on olemasolevatest truupidest märksa laiem, võib mitu truupi kõrvuti panna. Ameerika Ühendriikide seadused näevad ette, et kui kõrvuti asetatud truubid on kokku laiemad kui 20 jalga (6 meetrit), siis moodustavad nad juriidilises mõttes silla. Riiklikul sillainspektsioonil tekib seejärel kohustus neid truupe korrapäraselt kontrollida.

Truupe on vaja kontrollida sellepärast, et kui truup kokku variseb, siis tavaliselt saab ka üle truubi kulgev tee tugevalt kahjustada. Kergesti võib ka juhtuda, et kui veevool läbi truubi katkeb, siis võib endise truubi juurde tekkida üleujutus, kuni vesi endale uue väljapääsu leiab (ja mitte tingimata sobivas kohas). Mõlemad on ennegi põhjustanud inimohvritega õnnetusi.

## Vaata ka
*Düüker ehk altjuhe
Kaukaasia keeled

**Kaukaasia keeled** on osa Kaukaasias kõneldavatest keeltest, mis jagunevad kartveli, abhaasi-adõgee ja nahhi-Dagestani keelkonna vahel.

Valik kaukaasia keeli:
*kartveli keeled ehk Lõuna-Kaukaasia keeled:
**gruusia keel  
*abhaasi-adõgee keeled ehk Loode-Kaukaasia keeled: 
**abasiini keel 
**abhaasi keel 
**adõgee keel 
**kabardi-tšerkessi keel 
*nahhi-Dagestani keeled: 
**inguši keel 
**tšetšeeni keel 
**avaari keel 
**dargi keel 
**laki keel 
**lesgi keel 
**tabassaraani keel

Nahhi keeli ja Dagestani keeli on peetud ka eraldi keelkondadeks. Lisaks moodustavad abhaasi-adõgee ja nahhi-Dagestani keeled mõne käsitluse järgi Põhja-Kaukaasia keelkonna.

## Viited
Kabardi-tšerkessi keel

**Kabardi-tšerkessi keel** (ka *idatšerkešši keel*) kuulub  abhaasi-adõgee keelte ehk Loode-Kaukaasia keelte hulka.

## Levik
*Türgis: 202 000 (1993) ... 550 000 (2001) 
*Venemaal: 443 000 (1993), 587 500 (2002. aasta rahvaloendus) 
*Saudi Araabias 
*USA-s
*Saksamaal

## Välislingid
*Kabardi-tšerkessi tähestik
Jokk

**JOKK** (ka **jokk** või **j.o.k.k.**) on tänapäevane eestikeelne lühend fraasist "juriidiliselt on kõik korrektne", mida kasutatakse sellise käitumise, tehingu või otsuse kohta, mis on teostatud küll seaduslikult ja/või mida võidakse seadustega õigustada, ent mille vastavus õiglusele, kodanike au- või õiglustundele on küsitav. Varem tähendas 'jokk', et asi on läbi, otsas või valmis. Samuti tähendas jokk alkoholi mõju all viibimise seisundit.

Toimimine JOKK skeemi järgi lähtub õigusaktide tõlgendamisest grammatilise meetodiga. Rein Lang: "Iga jurist aga teab, et seaduse tähenduse täielikuks mõistmiseks ei piisa ainult ühest tõlgendusmeetodist. Põhiseadus ise ütleb samuti, et lähtuda ei tule mitte üksnes selle sättest, vaid ka mõttest."

Lühendit kasutas kirjasõnas esimest korda 28. märtsil 2006 majanduslehe Äripäev tollane arvamustoimetaja Mati Feldmann ajalehe juhtkirjas.

Feldmann meenutas lühendi saamislugu nii: "Mõtlesin, millega juhtkirja lõpetada. Meenus, et koolimatemaatikas lõppes mingi väite tõestamine tavaliselt lühendiga m.o.t.t. ehk mida oligi tarvis tõestada. Kavatsesin juba lõppu m.o.t.t. panna, kui esitähed j.o.k.k. torkasid silma. Tundus omamoodi tabav, sest argikeeles kasutatakse jokki tähenduses läbi, otsas, valmis. Negatiivses mõttes. Aga tehingud, mida poliitikud ja ärimehed õigustasid, olidki tavaarusaama järgi taunimist väärt, aga kinni polnud otseselt kusagilt hakata."

Veebruaris 2010 leidis endine õiguskantsler Allar Jõks, et JOKK-i kõrvale tuleks tuua veel üks väljend, "MOKK ehk moraalselt on kõik korras." Jõks arvas, et JOKK ja MOKK peavad omavahel alati koos olema, sest kui moraal lahutada seadusetekstist, jääb järele ainult paljas seadusepügal.

## Viited

## Välislingid
*Äripäeva juhtkiri "'Juriidiliselt on kõik korrektne' - asjaga j.o.k.k."
Ruse

**Ruse** (ladina keeles *Bidens*) on astrilaadsete seltsi korvõieliste sugukonda kuuluv taimede perekond.

Teaduslikult kirjeldas ruskmeid esimesena Linnaeus.

Ruskme kõige lähedasem sugulasperekond on Ameerikas kasvav *[[Coreopsis]]*. Liikide jaotumine nende kahe perekonna vahel ei ole veel lõplikult kindlaks määratud.

Taime rahvapärased nimetused on seotud tavaliselt tema haakuvate seemnistega, millest enamik on kisadega. Sellest pärineb ka taime ladinakeelne nimi: *bi* 'kaks' + *dens* 'hammas'.

Ruskmeid leidub kõikjal maailmas peale Antarktika. Kõige rohkem leidub neid Ameerikas ja Aafrikas. Umbes 60 liiki kasvab üksnes Okeaanias ja neist umbes 40 on Hawaii saartel endeemsed.

Ruskmed on ühe- ja mitmeaastased rohttaimed. Leheseis on vastastikune, mis on astrilaadsetele ebatavaline. Mõnel liigil asuvad kõige ülemised lehed siiski vastakuti. Lehed võivad olla sulgjad või jagunemata. Viimasel juhul on leheserv saagjas.

Enamikul ruskmeliikidel koosnevad õied putk- ja keelõitest. Mõnel liigil on keelõied mandunud või puuduvad täiesti. Sel juhul ümbritsevad õisi õielehesarnased tupplehed. Õisik on tavaliselt kollane, aga tuleb ette ka valge, roosa või punase õisikuga liike.

Ruskmed on zoohoorid ehk levivad loomade abil. Seemniste pappus on sageli moondunud 2–6 haagisarnaseks karvaks, mis loomade karvastiku külge kinni jäävad. Siis viivad loomad seemnised emataimest kaugele uude kohta. See on võimaldanud ruskmetel levida laialdaselt, isegi üksikutele ookeanisaartele. Kuid teiselt poolt on mõned liigid, eriti üksnes ookeanisaartel leiduvad, väga piiratud levilaga ja neid ähvardab väljasuremine. Ookeanisaartel pole ka kuigivõrd loomi, kes taimi levitaksid, sellepärast on sealsetel liikidel seemniste küljes olevad haagid taandarenenud ja selle asemel on nad kohastunud tuule abil levimiseks, näiteks võib kogu pappus olla suurenenud ja muundunud suletaoliseks.

Mõned ruskmeliigid on ilutaimed, näiteks feerulalehine ruse.

Ameerika ruset ei ole Uus-Meremaal küll kantud invasiivsete liikide loendisse, kuid sellegipoolest peetakse seda seal umbrohuks.

## Liigid

Perekonda kuulub umbes 200 liiki.

Eestis leidub nelja liiki ruskmeid:
**Bidens tripartita* – kolmisruse (tavaline taim niiskemates paikades)
**Bidens cernua* – longus ruse (hajusalt esinev, veekogude kallastel)
**Bidens radiata* – kiirjas ruse (harva, Peipsi ja Pihkva järve ning Narva jõe kallastel)
**Bidens bipinnata* – sulgruse (kahelisulgjas ruse) (väga haruldane, tulnukana prahipaikades)

Ülejäänud ruskmeliikide hulka kuuluvad:
**Bidens alba* – valge ruse
**Bidens ferulifolia *– feerulalehine ruse 
**Bidens frondosa* – ameerika ruse
**Bidens pilosa* – karvane ruse
**Bidens triplinervia *– madal ruse
Võimusõrmused

**Võimusõrmused** on olulised esemed J. R. R. Tolkieni triloogias "Sõrmuste Isand".

Võimusõrmused, mida on kokku 20, jagunevad järgmiselt:
: 9 – kuuluvad inimeste kuningatele
: 7 – kuuluvad päkapikkude isandatele
: 3 – kuuluvad haldjatele

Kuid salaja meisterdas Sauron veel ühe sõrmuse – Võimusõrmuse, võimsaima kõigist, selle sõrmuse läbi püüdis ta teisi Sõrmuste vardjaid juhtida ja läbi kõigi võimusõrmuste viia ellu oma tahtmist.

: *Kolm Sõrmust haldjahõimul sinitaeva all,
: *Seitse päkapikkudel maa külmis kivikambreis,*
: *Üheksale ülemaks on sureliku vald,*
: *Üks kuulub Isandale, kelle võim on kangeim*,
: *maal, mil nimeks Mordor, musta Varju all.*
: *Üks sõrmus juhib neid, Üks leiab üles,*
: *Üks Sõrmus toob nad kokku pimeduse süles,*
: *maal, mil nimeks Mordor, musta Varju all''.
Rēzekne foogt

**Rēzekne foogt** (saksa keeles *Vogt von Rositten*) oli Liivi ordu käsknik, Rēzekne foogtkonna valitseja.

Esimene Rēzekne foogt on teada aastast 1288, kuid pole päris kindel, kas ta kandis toona juba foogti nimetust. Viimasest foogtist Werner Schall von Bellist sai 1560. aastast Dünaburgi komtuur, kuid foogti koha oli ta kaotanud juba eelmise aasta lõpus, kui ala anti Poola vägede kontrolli alla.

Rēzekne foogt polnud kuigivõrd oluline käsknik ega kuulunud seetõttu ordut juhtivasse siseringi. Teadaolevate foogtide nimekiri on üsnagi puudulik ning on teada vaid üks foogt, kellest sai hiljem Liivi ordumeister – Wolter von Plettenberg.

## Teadaolevad Rēzekne foogtid
*umbes 1288 Otto Paschedach
*1348 Gerlach von Haren
*1422–1423 Simon von Gundheim
*1439–1441 Heinrich von Notleben
*1445 Matthias von Boningen
*1446 Wolter von Loe
*1470–1473, 1481 Erwin von Bellersheim
*1482–1488 Wolter von Plettenberg
*1502?–1507 Gerlach von Hövel
*1507–1514 Anton Ovelacker von Wischlingen
*1523 Philipp von dem Bottlenberg genannt Schirp
*1532–1535 Dietrich von der Balen genannt Fleck
*1535–1541 Rolf von Rhade
*1542–1550 Bernhard von Smerten
*1555–1559 Werner Schall von Bell
## Kirjandus
*Otto Schnettler, Westfalen und Livland. Münster (Westf.), 1916, s. 76-81
Narya

**Narya** on oluline ese J.R.R. Tolkieni triloogias "Sõrmuste Isand".

Narya on üks kahekümnest Võimusõrmusest ning üks kolmest Haldjasõrmusest.

Narya -tule sõrmus. 

Naryale oli asetatud punane kivi.

Sõrmuste sõja ajal oli Narya kandjaks Gandalf.

1693. aastal Teisel Ajastul, kui Haldjate Sõrmused peideti, anti Narya Gil-galadile. Tema viis selle Cirdanile - Hallide Sadamate isandale.

Kui Gandalf saabus 1000. aastal Kolmandal Ajastul, teatas Cirdan, et oli käinud Võlurite Nõukogul ning ütles, et tagastab selle Sõrmuse talle.

"Võta see sõrmus, sinu rännakud saavad olema rasked, aga sõrmus toetab sind raskustes, mis nõuavad eneseületust." 

Gandalf hoidis oma sõrmuse olemasolu saladuses, kuid Saruman sai Cirdani kingitusest teadlikuks ning oli nördinud.

Narya tugevdas aga Gandalfi vaimu ja ta seisis vastu Sauroni hävitavale tulele ning sütitas ise kõikjal lootust. Sõrmuse sõja lõppedes naaseb Gandalf Hallidesse Sadamatesse ning kannab avalikult Naryat. Kui ta Elrondi ja Galadrieliga Läände seilab, võtab ta Narya endaga.
Julla

**Julla** on väike, 1-2 aerupaariga paat, millel võib olla ka mast purjega. 

## Kirjeldus
Jullasid on kasutatud peamiselt laevade kergete tööpaatidena, kuid ka traditsioonilisel sõudmis- või purjetamisõppel (pigem nooremaealistele või mereõppeasutustes). Samuti on need üldiselt sobivad rannalähedaseks kalastamiseks. Merekõlblikkuseks arvestatakse 2-3 palli beauforti skaalal.

Enamasti on jullad kiiluga ja peegelahtriga. 2 aerupaari puhul  võib ahtris olla ka rool (samuti purjemasti olmeasolul). Tänapäeval kinnitatakse laevade tööjullade ahtrisse sageli päramootor. Julla mast koos purjega on enamasti hõlpsalt paigaldatav ja mahavõetav ning kokkupandav paadi põhjale. Purjena on kasutatud tavaliselt kas priitpurje või lüügerpurje, mis võib olla poolitatud masti kohalt. 

## Vaata ka
*Luup (paat) - jullast suurem 6-aeruline paat.
*Luup (purjekas)
Godebert von Plettenberg

**Godebert von Plettenberg** oli Liivi ordu rüütelvend 15. sajandil.

Godeberti isa nimi oli tõenäoliselt Heidenreich, ema nimi pole teada. Ta pärines Kölni peapiiskopkonna alalt Vestfaalist, võimalik, et Hovestadtist Soesti lähedalt. Tema isa ja ka teised sugulased olid Kölni peapiiskopi teenistuses. Mitmed tema suguvõsa liikmed astusid temaga sarnaselt kas Saksa või Liivi ordu liikmeks, neist tuntuim oli Liivi ordumeister Wolter von Plettenberg.

Godebert saabus Liivimaale 15. sajandi esimesel poolel. 1442. aastal on teda märgitud ordurüütlina Riias, 1451 aga Põltsamaal. Võimalik, et samal ajal Liivimaal tegutsenud Konrad ja Hermann von Plettenberg olid tema vennad. 
## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993, nr 670 (lk 508–510).
Konrad von Plettenberg

**Konrad (Cordt) von Plettenberg** oli Liivi ordu rüütelvend 15. sajandil.

Konrad von Plettenberg pärines tõenäoliselt Hovestadtist Soesti lähedalt Vestfaalist, kust võisid tulla ka Godebert ja Hermann von Plettenberg. Võimalik, et nad olid vennad. On teada, et 1448. aastal oli Konrad Tallinnas kumpan.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 673 (lk 511).
Hermann von Plettenberg

**Hermann von Plettenberg** oli Liivi ordu rüütelvend 15. sajandil.

Hermann oli tõenäoliselt pärit Hovestadtist Soesti lähedalt Vestfaalist. Võimalik, et temaga samal ajal Liivi ordus tegutsenud Godebert ja Konrad von Plettenberg olid tema vennad. Hermannist on teada, et ta oli 1442. aastal Riias drost.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 672 (lk 511).
Mart Rannut

**Mart Rannut** (sündinud 15. jaanuaril 1959) on eesti keeleteadlane.

Mart Rannut lõpetas Leningradi Riikliku Ülikooli rakendusliku keeleteaduse alal 1982. aastal.

Ta uurib keelepoliitikat ja keelekorraldust, eesti keele kui teise keele spetsiifikat, foneetilisi interferentsinähtusi ning keelelisi ja kultuurilisi  inimõigusi. 

Ta kaitses 1998 Tartu Ülikoolis doktorikraadi. 

17. juunil 2008 valiti ta Tallinna Ülikooli keelepoliitika professoriks.

Ta on TÜ Narva kolledži eesti keele lektor ja Inimõiguste Instituudi nõukogu esimees.

## Tegevus poliitikas
Mart Rannut oli Eesti Kongressi liige. Ta kuulub aastast 1990 erakonda Isamaa.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 135 häält ning ei osutunud valituks.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuste volikogude valimistel Mustamäe linnaosas, sai 56 häält ning ei osutunud valituks.

## Isiklikku
Mart Rannuti isa Priit Rannut (1919–2010) oli eesti vaimulik.  

Mart Rannuti ema Lehte Rannut oli eesti keeleteadlane. 

Mart Rannuti abikaasa on keeleteadlane Ülle Rannut.

## Viited

## Välislingid
* Mart Rannut: Ministeerium ja keelepoliitika epl.ee, 9. oktoober 2009
Wilhelm von Plettenberg (Liivi ordu)

**Wilhelm von Plettenberg** (surnud 1569) oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandil.

Wilhelm pärines Kölni lähedalt Vestfaalist. Tema vanemad pole kindlalt teada. Liivimaale saabus ta 16. sajandi teisel veerandil. Aastatel 1549–1554 oli ta Vindavi (*Windau*, Ventspilsi) linnusekomtuur (*Hauskomtur*) ja pärast Liivi ordu likvideerimist Miitavi (*Mitau*, Jelgava) peamees (*Hauptmann*) aastatel 1563–1565. Samal ajal ta ka abiellus.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 674 (lk 511–512).
Hannes Palang

**Hannes Palang** (sündinud 14. novembril 1968) on eesti geograaf.

Ta lõpetas aastal 1993 Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna geograafia erialal.

Palang uurib Eesti kultuurmaastike muutuste põhjusi ja tagajärgi. 

12. märtsist 2007 on ta Tallinna Ülikooli Eesti humanitaarinstituudi direktor. 8. märtsil 2011 valis instituudi kolleegium Hannes Palangu ametisse ka järgmiseks neljaks aastaks.

17. juunil 2008 valiti Palang Tallinna Ülikooli inimgeograafia professoriks.

## Tunnustus
*2025 Tallinna Ülikooli teenetemärk

## Vaata ka
*Kultuuriteooria tippkeskus

## Välislingid
* Hannes Palang Eesti Teadusportaali andmebaasis
Piret Viires

**Piret Viires** (sündinud 11. augustil 1963 Tallinnas) on eesti kirjandusteadlane. 

## Haridus
Piret Viires lõpetas 1981. aastal Tallinna 44. Keskkooli. Aastail 1981–1987 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis, mille lõpetas eesti keele ja kirjanduse õpetajana. 1992. aastal täiendas ta end stipendiaadina Bergeni Ülikooli lingvistika ja kirjandusteaduse osakonnas.

2000. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis teadusmagistri kraadi (*cum laude*) eesti kirjanduse alal tööga "Etnofuturismist küberkirjanduseni: eesti kirjandus 1990-ndatel aastatel". 2006. aastal kaitses ta samas doktoriväitekirja eesti kirjanduse alal teemal "Postmodernism eesti kirjanduskultuuris" (ilmunud Tartu Ülikooli doktoriväitekirjade sarjas 2006. aastal ja muudetud uustrükina 2008. aastal pealkirjaga "Eesti kirjandus ja postmodernism"). Raamatu ingliskeelne versioon "Postmodernism in Estonian literary culture" ilmus 2012. aastal kirjastuse Peter Lang väljaandel.

## Töökäik
Viires töötas aastail 1987–1993 Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituudis laborandi, vanemlaborandi ja nooremteadurina, aastail 1993–1997 Eesti Teaduste Akadeemia Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse teadussekretärina. Aastail 1993–1995 oli ta kirjastuse Tuum tegevdirektor.

Aastail 1995–2007 oli ta ajakirja Keel ja Kirjandus kirjanduskriitika ja -teooria osakonna toimetaja, aastail 1997–2007 ka Eesti Kirjanike Liidu assistent ja nõunik.

Ta on töötanud ka Tartu Ülikooli eesti kirjanduse õppetooli teadurina (2002–2006), Eesti Kirjandusmuuseumi vanemteadurina (2007–2013) ja Tallinna Ülikooli dotsendina (2007–2008).

17. juunil 2008 valiti ta Tallinna Ülikooli eesti kirjanduse ja kirjandusteooria professoriks.

## Teadustöö
Viirese peamised uurimisteemad on olnud postmodernism ja post-postmodernism eesti kirjanduses, postmodernne ühiskond ja kirjandus, eesti kirjanduse ajalugu, eesti uuem ilukirjandus, kirjanduse ja tehnoloogia suhted ja küberkirjandus.

## Looming
Piret Viires on avaldanud novellikogu "Tallinna ja Tartu vahel" (Tallinn: Eesti Raamat, 1990).

## Viited

## Välislingid
*
Marina Kotova

**Marina Kotova** (sündinud 1954) on vene rahvaluule- ja keeleteadlane. 

Ta tegeleb slaavi parömioloogia ja kõrvutava slavistikaga. 

Ta on Peterburi Riikliku Ülikooli slaavi filoloogia õppetooli professor. 

17. juunil 2008 valiti ta Tallinna Ülikooli slaavi keelte professoriks.

## Välislingid
* Tallinna Ülikooli Senat valis professoreid
Järva foogt

**Järva foogt** (saksa keeles *Vogt von Jerwen*) oli Järvamaal valitsenud kõrgeim kohalik ametnik 13.–16. sajandil, 1237. aasta järel oli ta Liivi ordu käsknik, kes valitses Järva foogtkonda.

Esimene teadaolev Järva foogt oli Hebbe, kes tapeti 1223. aastal. Viimane Järva foogt Bernhard von Smerten lahkus 1558. aastal Liivimaalt ja tema asetäitjaks oli kuni Liivi ordu eksistentsi lõpuni 1562. aastal Caspar von Oldenbockum.

Järva foogt kuulus Liivi ordu kõige olulisemate käsknike hulka ja kuulus tavaliselt ordut juhtinud kõrgeimasse nõukokku. Alates 1330. aastast täitsid Järva foogtid ka Paide komtuuri kohuseid. Ordumeistriks sai teadaolevatest Järva foogtidest siiski vaid üksikud.

## Järva foogtid
### Taani võim
*1220?–1223 Hebbe (Hebbus)
### Mõõgavendade ordu
*1234 Johann
### Liivi ordu
*enne 1252 Bertold
*1255 Emund (pole päris kindel, et ta foogt oli)
*1282–1287 Halt (Haold)
*1295, 1297 Bruno
*1305 Heinrich von Eck
*1312 Hoyer von Wohldenberg
*enne 1322 Johann Hoenhorst
*1330–1334 Reiner Mom
*umbes 1340 Godekin
*1342–1343 Wilkin von Ilsede
*1343 Lutter Stecke
*1345–1346 Hermann Gutacker
*1347–1348 Dietrich von Meschede
*1349 Dietrich von Warmsdorf
*1356 Helmich von Diepenbrock
*1390–1393 Werner von Gilsa/Gilsen
*1398–1399 Hermann Vincke
*1419–1434 Helwig von Gilsa
*1434–1435, 1437–1439 Heinrich von Notleben
*1435–1437 Matthias von Boningen
*1440–1441 Peter Wesseler
*1441–1451 Johann von Schafhausen
*1451–1456, 1470–1471 Bernhard von der Heide
*1456–1461 Ernst von Mengede genannt Osthof (surn. † 1471)
*1462–1470 Dietrich von Dorneburg genannt von der Lage
*1472–1488 Johann von Seelbach
*1492–1511 Johann Stael von Holstein
*1512–1518 Rupert de Grave
*1520–1523/1526 Johann Clodt
*1527–1551 Heinrich von Thülen
*1551–1558/1562 Bernd von Smerten
**1558/1560–1562 Caspar von Oldenbockum (kohusetäitja)
## Viited

## Kirjandus
*Otto Schnettler, Westfalen und Livland. Münster (Westf.), 1916, s. 76-81
Tiiu Koff

**Tiiu Koff** (sündinud 14. augustil 1955) on eesti ökoloog.

Ta on lõpetanud 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina.

1986. aastal kaitses ta doktoritöö "Väikeste suletud nõgude soo- ja järvesetete stratigraafiast" (juhendajad Anto Raukas ja Viktor Masing).

Ta teeb paleoökoloogiauuringuid põhiliselt palünoloogilisel meetodil. 

17. juunil 2008 valiti ta Tallinna Ülikooli geoökoloogia professoriks.

## Tunnustus
*2021 – Tallinna Ülikooli teenetemärk

## Välislingid

*
Biosemiotics

**Biosemiotics** on rahvusvaheline biosemiootikaalane teadusajakiri. See hakkas ilmuma aastal 2008, sagedusega 3 numbrit aastas. Ühe numbri maht on veidi üle 100 lehekülje. Biosemiotics on Rahvusvahelise Biosemiootika Ühingu (International Society for Biosemiotic Studies) teadusajakiri, seda annab välja kirjastus Springer. 

Ajakirja toimetajad olid aastatel 2008–2013 Marcello Barbieri (peatoimetaja), Claus Emmeche, Donald Favareau, Jesper Hoffmeyer, Kalevi Kull ja Anton Markoš. Alates juulist 2013 on ajakirja peatoimetaja Aleksei Šarov ning asepeatoimetajad Timo Maran ja Morten Tönnessen. Alates aastast 2021 on peatoimetajad Yogi Hendlin ja Alexei Sharov.

Ajakiri asutati rahvusvahelise ajakirja Journal of Biosemiotics asemele, mida andis välja USA kirjastus Nova Science Publishers ja mida ilmus kaks numbrit aastal 2005.

## Vaata ka
* Raamatusari "Biosemiotics"

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Toolse foogt

**Toolse foogt** oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Toolse foogtkonda.

Toolse foogt oli küllaltki tähtsusetu orduametnik, sest tema valitseda oli üldjoontes vaid kohalikku sadamakohta valvava Toolse linnuse lähem ümbrus. Esimene teadaolev Toolse foogt esineb alles 1492. aastal, viimane 1558, kui venelased linnuse vallutasid.

## Toolse foogtid
*1492–1493 Eckbert von dem Berge
*1500 Johann von Hoekelum
*1523 Dietrich Boven
*1524–1529 Heinrich von Kloster
*1536–1547 Godert von der Recke
*1555–1558 Heinrich von Kaltenbach