Balti laevastik

**Balti laevastik**, tänapäevase täieliku nimega **Kahe Punalipuga Balti laevastik** (vene keeles Дважды Краснознамённый Балтийский флот, lühend ДКБФ), on Läänemerel tegutsev Venemaa Föderatsiooni mereväe laevastikukoondis.

Balti mere laevastiku sünnipäevaks peetakse 18. maid 1703 (vana kalendri järgi 7. mai), mil sõudeflotill tsaar Peeter I juhtimisel võitis Neeva jõe suudmes lahingu kahe Rootsi laeva vastu. Pärast 1917. aasta revolutsioone Venemaal läks laevastik 1918. aastal Venemaa SFNV ja 1922. aastast Nõukogude Liidu kontrolli alla osana Nõukogude Liidu mereväest. 1928. aastal autasustati laevastikku Punalipu ordeniga ja see sai nimeks **Punalipuline Balti laevastik**. 1965. aastal autasustati laevastikku teise Punalipu ordeniga mehisuse ja kangelaslikkuse eest Suures Isamaasõjas ja selle nimeks sai **Kahe Punalipuga Balti laevastik**. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist 1991. aastal läks laevastik Venemaa Föderatsiooni mereväe koosseisu.

Balti laevastiku staap asub Kaliningradis. Laevastiku põhibaasid on Baltiisk ja Kroonlinn. Balti laevastiku lipulaev on hävitaja Nastoitšivõi.

Alates juulist 2024 on laevastiku ülem viitseadmiral Sergei Lipilin.

## Koosseis

### Ujuvüksused
**Baltiiski mereväebaas**

* 128. pealveelaevade brigaad – 1 hävitaja (lipulaev), 6 fregatti
* 71. punatäheline dessantlaevade brigaad – 4 suurt dessantlaeva, 2 dessantlaeva õhkpadjal, 3 dessantkaatrit
* 36. punalipuline raketilaevade brigaad
** 1. kaardiväe raketikaatrite divisjon – 4 raketikaatrit
** 106. väikeste raketilaevade divisjon – 12 korvetti-väikest raketilaeva
* 64. akvatooriumi kaitse brigaad
** 146. allveetõrjelaevade divisjon – 3 korvetti-allveelaevahävitajat
** 323. miinitraalerite divisjon – 2 avamere miinitraalerit-miiniotsijat, 1 ranniku miinitraaler, 4 reidi-miinitraalerit.
* 72. Luurelaevade divisjon – 2 avamere luurelaeva, 3 ranniku luurelaeva
**Kroonlinna mereväebaas**

* 123. allveelaevade brigaad – 1 ründeallveelaev
* 105. akvatooriumi kaitse brigaad
** 147. allveetõrjelaevade divisjon – 3 korvetti-allveelaevahävitajat
** 22. miinitraalerite divisjon – 1 ranniku miinitraaler, 2 reidi-miinitraalerit
** Toetuslaevade salk
** Hüdrograafialaevade salk
** Päästelaevade salk
** Õppelaevade divisjon – 3 õppelaeva

### Maismaaüksused
**Kaliningradi oblast**
*  336. merejalaväebrigaad

* 11. kaardiväe armee
* 3. õhutõrjebrigaad
* 25. rannakaitse raketirügement
* 69. kaardiväe mereväe pioneerirügement
* 313. mereväe eriüksus

**Leningradi oblast**
* 473. mereväe eriüksus

### Lennuüksused

## Laevad
Olulisemad või suuremad laevastiku sõjalaevad ja pardatähised seisuga 2025.
* **[[Hävitaja]] – 1**
** Sovremennõi-klassi hävitaja – 1 | *[[Nastoitšivõi]] 610*.
* **[[Allveelaev]] – 1**
** Lada klassi allveelaev – 1 | *Dmitrov B-806*.
* **[[Fregatt]] – 6**
** Stereguštši klassi fregatt (vene klassifikatsioonis korvett) – 4 | *Stereguštši 530, Soobrazitelnõi 531, Boiki 532, Stoiki 545*.
** Neustraschimy klassi fregatt – 2 | *Neustrašimõi 712*, *Jaroslav Mudrõi 777*.
* **[[Korvett]] – 15**
** Bujan-M klassi korvett (väike raketilaev) – 4 | *Zeljonõi Dol 562*, *Serpuhhov 563* (kahjustatud), *Grad 575* (kahjustatud), *Naro-Fominsk 595*.
** Karakurt klassi korvett (väike raketilaev) – 4 | *Mõtištši 567*, *Sovjetsk 577*, *Odintsovo 584*, *Burja 578*.
** Nanuchka klassi korvett (väike raketilaev) – 1 | *Passat 570*.
** Parchim klassi korvett (allveetõrjelaev) – 6 | *Aleksin 218*, *Kalmõkija 232*, *Kabardino-Balkaria 243*, *Urengoi 304*, *Zelenodolsk 308*, *Kazanets 311*.
* **[[Raketikaater]] – 4**
** Tarantul klassi raketikaater – 4 | *Zaretšnõi 855*, *Dimitrovgrad 825*, *Moršansk 874*, *Tšuvaššia 870*.
* **[[Dessantlaev]] – 9**
** Ropucha klassi dessantlaev – 4 | *Korolev 130, Minsk 122, Kaliningrad 102, Aleksandr Šabalin 110*. Alates veebruarist 2022 asuvad suured dessantlaevad Koroljov, Minsk ja Kaliningrad Mustal merel. Minsk laev sai kahjustuse ja asub remondis .
** Pomornik klassi dessantlaev (õhkpadjal ehk hõljuk) – 2 | *Jevgeni Kotšeškov 770*, *Mordovia 782*.
** Dyugon klassi dessantlaev (dessantkaater) – 3 | *Denis Davõdov 748*, *Leitnant Rimski-Korsakov 714*, *Mitšman Lermontov 757*. 
* **Miinilaev – 10**
** Aleksandrit klassi miiniotsija – 2 | *Aleksandr Obuhhov 507* (kahjustatud)**', ''Lev Tšernavin 660.''
** [[Sonya klassi miinitraaler]] – 2
** [[Lida klassi miinitraaler]] – 6
* **Luurelaev – 5**
** [[Vishnya klassi luurelaev]] – 2 | ''Admiral Fjodor Golovin SSV-520'', ''Vassili Tatištšev SSV-231''.
** [[Alpinist-klassi luurelaev]] – 2 | ''Sõzran'', ''Žiguljevsk''. 
** [[Baklan-klassi luurelaev]] – 1 | ''KSV-2168''
* **Õppelaev – 3**
** [[Petrushka klassi õppelaev]] – 3 | ''UK-115 315'', ''UK-162 230'', ''UK-712 312''
* **Remondilaev – 1**
** [[Amur klassi remondilaev]] – 1 | ''PM-30''

== Ajalugu ==
=== Venemaa keisririigi Balti laevastik ===

==== Venemaa Keisririigi Balti laevastiku loomine ja areng ====

Laevastiku sünnipäevaks loetakse [[18. mai]]d [[1703]], kui Vene 30 alusest koosnev sõudeflotill [[Preobraženski polk|Preobraženski]] ja [[Semjonovski polk|Semjonovski polgu]] sõduritega tsaar Peeter I juhtimisel võitis [[Neeva jõgi|Neeva jõe]] suudmes [[Nyen]]i lähedal kahte Rootsi laeva. Rootsi [[Laadoga]] ja [[Peipsi]] laevastiku ülemjuhataja [[viitseadmiral]] [[Gideon von Numers]]i juhtimise all olnud 8 kahuriga [[brigantiin]] ''Astrild'' (1699) ja 10 kahuriga [[kaljas]] ''Geddan'' said laevastiku esimeseks sõjasaagiks.



Esimesteks lahinguristseteks olid merelahingud [[Rootsi kuningriik|Rootsi kuningriigi]] laevastiku vastu [[7. august]]il [[1714]] [[Hankoniemi lahing|Hankoniemi]] ([[Riilahti]]) [[Hanko]] juures, [[1719]]. aastal [[Saaremaa]] juures ja 7. augustil [[1720]] [[Granhamni merelahing]] [[Ahvenamaa]] saarestiku juures. Balti Laevastiku põhibaasid olid [[Peterburi kubermang]]u – Kroonlinna, [[Eestimaa kubermang]]u – [[Tallinn]]a, [[Paldiski]] ja [[Liivimaa kubermang]]u – [[Liepāja]] [[sõjasadam]]ad.

Venemaa avamerelaevastiku loomisel oli Peeter I-le takistuseks vene päritolu avamerekogemustega merespetsialistide puudus, mistõttu värbas ta Lääne-Euroopas visiidil olles sealsetest mereriikidest ligi 1000 merespetsialisti, kes said laevastikusjuhtivad kohad. Venemaa esimese avamerelaevastiku juhiks, viitseadmiraliks, määrati [[Holland]]ist värvatud norra päritolu [[Kornelius Crøys]] ja [[Jan van Rees]]. [[Istanbul]]ist värvatud kreeka päritolu [[Ioannis Theodossiou Botsis]] määrati [[galeer]]i- ja [[purjelaevastik]]u juhiks Balti merele. [[1723]]. aastal olid Venemaa sõjalaevastiku juhtkonnas kindraladmiral [[Fjodor Apraksin]], admiral Pjotr Aleksejevitš Mihhailov (tsaar Peeter I); viitseadmiralid [[Aleksandr Menšikov]], [[Peter von Sivers]] (hollandlane), [[John Gordon]] (−1648) (šotlane) ja [[Daniel Jacob Wilster]]; [[Schout-bij-nacht]]id ([[kontradmiral]]id) T. Sanders ja J. van Hooft (hollandlased) ja [[Naum Akimovitš Senjavin]]; kaptenkommodoorid [[Martin Gosseler]] (''Гослер (Госслер/Госселяр) Мартын Петрович'') (sakslane), [[Peter Bredal]] (norralane) ja Aleksei Akimovitš Senjavin) ning galeerilaevastikus viitseadmiral Matvei Zmajevitš ([[horvaat]]).

==== Laevastiku koosseis ====
18. sajandi alguses pärast laevastiku loomist olid laevastiku kaks põhibaasi Kroonlinn ja Tallinn, nendes laevastikubaasides asuvaid laevastikke nimetati asukoha järgi [[Kroonlinna eskaader]] ja [[Tallinna eskaader]]. Laevastikud moodustati Venemaal ehitatud ja suurelt osalt välismaalt tellitud ning seal valmistatud [[sõjalaev]]adest.

1713. aastal kuulusid Tallinna eskaadrisse järgmised sõjalaevad: Püha Antonius (''Святой Антоний''), Randolf (''Рандольф''), Oxford (''Оксфорд ''), Viktoria (''Виктория''), Stafford (''Страфорд ''), Fortuna (''Фортуна''), (''Эсперанс»''), St. Jakov (''Св. Яков''), Eleanora (''Элеонора''), St. Nicolai (''Св.Николай''), Lansdow (''Лансдоу'')

==== Laevastiku baasid ====
* [[Tallinna sõjasadam]];
* [[Paldiski sõjasadam]];
* Kroonlinna sõjasadam;
* Kroonlinn-2 sõjasadam;
* Viiburi sõjasadam;
* Helsingi sõjasadam;
* Viapori sõjasadam;
* Kuivastu sõjasadam;
* Rohuküla sõjasadam;
* Liepāja sõjasadam;

Oluline osa Balti laevastiku suurematest sõjalaevadest saadeti [[Vene-Jaapani sõda|Vene-Jaapani sõja]] puhul pika merereisiga Kaug-Itta, et toetada hätta jäänud [[Vaikse ookeani laevastik]]ku. Suurem osa pika reisi läbinud laevadest hukkus 1905. aasta mais [[Tsušhima lahing]]us.
=== Balti laevastiku juhid ===


=== Venemaa Keisririigi Balti laevastik Esimeses maailmasõjas 1914–1917 ===

[[Esimene maailmasõda|Esimese maailmasõja]] alguses kuulus [[Venemaa keiserlik merevägi|Venemaa keiserliku mereväe]] Balti laevastiku koosseisu: laevastiku juhataja [[lipulaev]] [[soomusristleja]] [[Rurik (1906)|Rjurik]], liinilaevade 1. brigaad (4 [[Dreadnought|dreadnoughti]] tüüpi lahingulaeva), [[ristleja]]te brigaad ([[soomusristleja]], 3 [[Bajan-klassi soomusristleja]]t, [[hävitaja]] [[Jakov Sverdlov (hävitaja)|Novik]]), ristlejate reservi brigaad (soomusristleja, 2 ristlejat), 1. miinidiviis (1., 2., 4. [[divisjon]], kokku 27 hävitajat), 2. miinidiviis (3., 5., б., 7. divisjon, kokku 19 hävitajat, 9 [[torpeedokaater|torpeedokaatrit]]), allveelaevade brigaad (1. ja 2. divisjon, kokku 8 allveelaeva), Miiniveeskjate salk (6 [[miiniveeskja]]t), 2. reservkoondis sh ristleja [[Aurora (laev)|Aurora]] ja [[Diana (laev)|Diana]], allveelaevnike õppesalk (4 allveelaeva), torpeedokaatrite koonddivisjon jt.

Esimeses maailmasõjas tegeles Balti laevastik peamiselt miinitõkete veeskamisega (veesati u 35 000 [[meremiin]]i) ja maismaarinde vägede suurtükitulega toetamisega, kuid oli ka väiksemaid kokkupõrkeid merel. Rannikult toetas laevastikku [[Peeter Suure merekindlus]], mis valmis suuresti alles sõja käigus.

=== Balti laevastiku tegevus 1917–1920 ===
==== Laevastik veebruarirevolutsioonis ====

[[Esimene maailmasõda|Esimeses maailmasõjas]] osaks saanud kaotuste tulemusena oli [[Venemaa Keisririik|Venemaa Keisririigi]] laevastik taandunud oma Läänemere põhjaosa baasidesse ning ei osalenud lahingutegevuses. Enamik laevastikust oli koondatud kolme baasi Eestis, Soomes ja Kroonlinnas. Sunnitud tegevusetuses levisid tagalasadamates viibivate madruste seas [[VSDTP]] ja [[Sotsialistide-Revolutsionääride Partei|SRi]] agitatsioonitöö tulemusena sotsialistlikud ideed ning rahulolematus kehtiva riigikorraldusega (sõja ajal karmistatud olukord + tsaari isevalitsus). Laiemat kõlapinda leidsid madruste seas [[esseerid]]e ja [[bolševikud|bolševike]] ideed. Järjest enam probleeme esines distsipliiniga.

Pärast keiser [[Nikolai II]] troonist loobumist [[2. märts]]il [[1917]] ja [[Petrogradi Nõukogu]] poolt välja antud käskkirja nr 1, hakkasid madrused maksma kätte laevastiku suhteliselt karmide teenistustingimuste eest ning uuele [[Venemaa Ajutine Valitsus|Venemaa Ajutisele Valitsus]]ele truudust mittevanduvatele vanemohvitseridele. [[Kroonlinn]]as tapeti Kroonlinna sadama komandant ja sõjakuberner [[Robert von Wirén]] ja [[staabiülem]] admiral Butakov. 3. märtsil tapeti [[Helsingi]]s [[Balti laevastiku ristlejate 2. divisjon]]i ülem admiral [[Arkadi Nebolsin]] ja 4. märtsil Balti laevastiku juht [[viitseadmiral]] [[Adrian Nepenin]]. Tapeti ka [[Suomenlinna|Viapori kindlus]]e komandant Protopopov, 1. ja 2. [[laevastikuekipaaž]]i ülem Stronski ja Giers, ristleja "Keiser Aleksander II" komandör Povališin, ristleja [[Aurora (laev)|Aurora]] komandör 1. järgu kapten Mihhail Nikolski ning veel 6 komandöri. [[15. märts]]iks oli Balti laevastik kaotanud 120 ohvitseri, kellest 76 tapeti (45 Helsingis, 24 Kroonlinnas, 5 Tallinnas ja 2 [[Petrograd]]is). 4 ohvitseri sooritas enesetapu ning 11 ohvitseri jäi teadmata kadunuks.

==== Lahingud Lääne-Eesti saarestikus 1917. aasta oktoobris ====
12. oktoobril 1917 algas Saksa vägede [[operatsioon Albion]], mida toetas suur hulk sõjalaevu, dessandiga Tagalahes. Eduka dessantoperatsiooni käigus hõivasid Saksa väed kiiresti Saaremaa, Muhu saare ja Hiiumaa. Operatsiooni ajal toimus saarte piirkonnas mitu kokkupõrget Saksa ja Vene sõjalaevade vahel, millest suurim ja otsustavaim oli [[Moonsundi lahing]] 17. oktoobril 1917. Operatsioon lõppes 21. oktoobril 1917 demoraliseerunud Vene vägede taandumisega või vangi langemisega ja ühtlasi ka laevastiku taandumisega saarestikust.


==== Laevastik oktoobrirevolutsioonis ====
1917. aasta oktoobriks oli Kroonlinna koondunud umbes 690 alust 80 000 madrusega. <small>24. oktoobril [[vkj]]</small> 1917 [[Petrograd]]is [[Petrogradi Sõja-Revolutsioonikomitee]] juhtimisel toimunud [[oktoobrirevolutsioon]]is osalesid Balti laevastiku madrused koos Petrogradi linna garnisoni sõduritega vastavalt riigipöördeplaanidele, strateegiliste side- ja transpordisõlmede hõivamises, et isoleerida [[Venemaa Ajutine Valitsus]] ustavatest väeosadest, mis viibisid rindel. Vastavalt Petrogradi SRK otsusele hõivasid madrused [[Petrogradi Telegraafiagentuur]]i hoone ning osalesid ka [[Maria palee]] vallutamises, kus asus Venemaa [[Eelparlament]]. Laevastiku ristleja Aurora märguande peale toimus [[Talvepalee]]d kaitsvate junkru- ja naispolgu relvitustamine ning Ajutise valitsuse liikmete vahistamine [[Petrogradi Sõja-Revolutsioonikomitee]] sekretäri [[Vladimir Antonov-Ovsejenko]] osalusel. Pärast seda teavitas [[II Ülevenemaaline Nõukogude Kongress|II Nõukogude Kongressil]] tulemusi ootav [[Vladimir Uljanov]] Nõukogude esindajaid riigipöörde toimumisest.

==== Jääretk ====

1918. aasta alguseks oli laevastik pärast aktiivse sõjategevuse katkemist [[Idarinne (Esimene maailmasõda)|Idarindel]] koondatud Läänemeres asuvatesse Soome – Helsingi ja [[Viapori]] ning Eesti – Tallinna ja [[Paldiski]] sadamatesse. [[Nõukogude Venemaa]] ja [[Keskriigid|Nelikliidu]] vahel [[Brest-Litovski rahuleping#Läbirääkimised|Brest-Litovski rahuläbirääkimiste]] esimese etapi lõppemisel alanud Saksa vägede pealetungi ajal 1918. aasta veebruaris toimetas laevastiku juht [[Aleksei Štšastnõi]] laevastiku, kokku u 250 laeva, esmalt Tallinnast Helsingisse ja seejärel pärast rahulepingu sõlmimist (Rahuleping nägi ette, et Venemaa laevad peavad Soome sadamatest lahkuma) märtsis edasi Kroonlinna. Seda tehes eiras Štšastnõi aga Vene SFNV Rahvakomissaride Nõukogu korraldust laevastiku uputamise kohta (sõjakomissar [[Lev Trotski]] korraldus uputada laevastik analoogselt [[Musta mere laevastik]]uga). Ta vahistati ja talle määrati surmanuhtlus.


==== Laevastik Eesti Vabadussõjas ja Venemaa kodusõjas ====
Seoses eelnenud poliitiliste sündmuste ja kehva majandusolukorra mõjuga oli Balti laevastiku Kroonlinna ja Petrogradi koondunud ujuvkoosseis muutunud 1918. aastaks suures osas lahingukõlbmatuks. Sõjaliste eesmärkide täitmiseks koondati laevastiku lahinguvõimelised sõjalaevad üksuseks nimetusega Tegevsalk, millel tuli võidelda 1918.-1919. aasta jooksul peamiselt Läänemerele saadetud Briti laevastiku üksustega.


=== Punalipuline Balti laevastik sõdadevahelisel perioodil 1920–1939 ===
Pärast 1920. aastat ning Eesti, Läti ja Soome iseseisvumist jäi Balti Laevastiku kodusadamaks ainult Petrograd ja Kroonlinn.

1921. aasta veebruaris-märtsis toimus Kroonlinnas madruste ja tööliste ülestõus kommunistide vastu, mis õnnestus sõjalise jõuga maha suruda.


[[1928]]. aastal anti Balti laevastikule kodusõja ajal üles näidatud kangelaslikkuse eest aunimetus "[[Punalipu orden|punalipuline]]". Edaspidi kandis laevastik nime **Punalipuline Balti laevastik** ([[vene keel|vene]] ''Краснознамённый Балтийский флот'').

=== Punalipuline Balti laevastik Teises maailmasõjas 1939–1945 ===

Balti laevastiku mõjutegevus 2. maailmasõjas algas praktiliselt seoses Baltimaadesse baasidesse asumisega 1939. aasta sügisel vastavalt Balti riikidele pealesunnitud rahvusvahelistele lepingutele. Sellele eelnes ettekäänete-intsidentide lavastamine merel septembris.

1939.–1940. aasta talvel osales Balti laevastik [[Talvesõda|Talvesõjas]] Soome vastu.

1940. aasta suvel blokeeris Balti laevastik Baltikumi mere poolt ja osales Baltimaade okupeerimises.

1941–1945 osales Balti laevastik sõjategevuses Saksamaa vastu. Sõja alates oli laevastiku koosseisus 2 lahingulaeva (1. maailmasõja aegsed), 2 ristlejat, 2 liidrit, 19 hävitajat, 65 allveelaeva, 48 kaatrit ja 656 lennukit.

Oluliseks mastaapseks operatsiooniks oli evakuatsioon Tallinnast [[Kroonlinn]]a 1941. aasta hilissuvel, mis päädis [[Juminda miinilahing]]uga.

1941. aasta sügisest kuni 1944. aasta kevadeni oli laevastik praktiliselt blokeeritud Soome lahe idaosas ja toetas peamiselt maaväge [[Leningradi blokaad]]is. Retkedel käisid vaid allveelaevad.



=== Kahe punalipuga Balti laevastik 1945–1991 ===
Pärast Teise maailmasõja lahingutegevuse lõppu moodustati [[1946]]. aastal Punalipulisest Balti laevastikust kaks laevastikku: **Põhja-Balti 8. laevastik** (Северо-Балтийский, 8-й флот), keskusega Tallinnas ja **Lõuna-Balti 4. laevastik** (Юго-Балтийский, 4-й флот), keskusega Kaliningradis Baltiiskis.

[[1955]]. aastal toimunud rahvusvahelise desarmeerimisprotsessi tulemusena liideti Põhja- ja Lõuna-Balti laevastik jälle ühiseks [[Punalipuline Balti laevastik|Punalipuliseks Balti laevastikuks]].

[[1956]]. aastal vabastati sõja järel kasutusse saadud [[Porkkala mereväebaas]] ning tagastati Soomele.

[[1965]]. aastal anti Punalipulisele Balti Laevastikule aunimetus **Kahe Punalipuga Balti laevastik**.


==== Kahe punalipuga Balti laevastiku koosseis ====
==== Rahuaegne luure ja tegevus ====

1950. aastatel kujunes pärast [[Taani]] ja [[Norra]] ning [[Saksamaa LV]] liitumist [[NATO]]-ga Läänemeri kahe sõjalise bloki vaheliseks piiriks, kus NSV Liidu sõjamerelaevastik oma laevastiku ja mereväebaasidega viis läbi pidevat potentsiaalse vaenlase sõjajõudude tegevuse [[seire]]t [[signaalluure]] ja ka visuaalse jälgimise abil.

Strateegilist luuret potentsiaalse vaenlase sõjajõudude vastu viis läbi sõjamerelaevastiku staabi luureosakond ning operatiivluuret [[Varssavi Lepingu Organisatsioon]]i kuuluvate ja ka Balti mere laevastiku allüksustega. Taktikalist luuret NATO bloki sõjalaevade suhtes viis läbi Balti laevastiku 10 laevast koosnev [[168. eriotstarbeline üksikdivisjon]], kuhu kuulusid [[kalalaev]]adeks maskeeritud signaalluuretehnikaga varustatud luurelaevad, mis NATO [[mereväeõppus]]te ajal [[Põhjameri|Põhjameres]] ja Läänemeres teostasid signaalluuret ja [[hüdroakustiline luure|hüdroakustilist luuret]] laevade vahel peetavate sideseansside ning [[sidekanal]]ite suhtes. Divisjoni staap asus Balti laevastiku sõjamerebaasis Baltiiskis.

1961. aasta aprillis põgenes allveelaevade baaslaev Smolnõi leedulasest komandöri, Jonas Pleškysi juhtimisel Klaipedast Tallinna sõidul Rootsi Gotlandile.

1975. aasta novembris toimus Riias paiknenud sõjalaeval (fregatil-allveelaevahävitajal) [[Storoževoi]] [[poliitjuht|poliitjuhi]], 3. järgu kapteni [[Valeri Sablin]]i korraldatud [[mäss]], mis suruti maha.

1981. aasta oktoobris toimus skandaalne rahvusvaheline intsident Balti laevastiku [[Whiskey klassi allveelaev]]aga [[S-363]]. Allveelaev üritas teadmata eesmärgil siseneda [[Rootsi]] [[Karlskrona]] [[mereväebaas]]i ja sõitis samas kaljumadalikule ning selle pardal oli ka [[tuumarelv]].

=== Venemaa Föderatsiooni Balti laevastik pärast 1991. aastat ===

==== Areng ja tegevus ====



Pärast Nõukogude Liidu lagunemist ja Vene vägede lahkumist Baltimaadest sai laevastiku peabaasiks Baltiisk. Sekundaarseks baasiks jäi Kroonlinn. Administratiivne baas on ka Peterburis.

2008. aastal oli laevastiku nimekirjas umbes 75 sõjalaeva.

2018. aastal oli laevastiku nimekirjas 51 sõjalaeva (mitte arvestades abilaevu). 

2010. aastatel algas vananeva ujuvkoosseisuga Balti laevastiku märkimisväärne moderniseerimine, mis on jätkunud 2020. aastail. 

**Venemaa Föderatsiooni Balti Laevastiku ülemad*' (vene k. *Командующий Балтийским флотом – ВМФ России*)
* [[1991]]–2000 viitseadmiral [[Vladimir Jegorov]] (vene: *Владимир Григорьевич Егоров*)
* [[11. aprill]] [[2001]] – 2006 viitseadmiral [[Vladimir Valujev]] (sünd 1947) (vene: *Владимир Прокофьевич Валуев*)
* [[12. mai]] [[2006]] – 2007 viitseadmiral [[Konstantin Sidenko]] (sünd 1953) (vene: *Константин Семенович Сиденко*)
* [[6. detsember]] [[2007]] – 2009 viitseadmiral [[Viktor Mardusin]] (sünd 1958) (*vene: Виктор Николаевич Мардусин*)
* [[8. september]] [[2009]] – mai 2012 [[viitseadmiral]] [[Viktor Tširkov]] (sünd 1959) (*vene: Виктор Викторович Чирков'')
* september 2012 – juuni 2016 viitseadmiral Viktor Kravtšuk
* juuni 2016 – oktoober 2021 viitseadmiral (alates 2018 admiral) Aleksandr Nosatov
* oktoober 2021 – aprill 2023 viitseadmiral (alates 2022 admiral) Viktor Liina
* aprill 2023 – juuli 2024 viitseadmiral (alates 2024 admiral) Vladimir Vorobjov
* juuli 2024 – viitseadmiral Sergei Lipilin

## Vaata ka
* Musta mere laevastik

* Põhjalaevastik
* Vaikse ookeani laevastik
* Kaspia flotill

* Läänemere-äärsete riikide mereväed
** Eesti merevägi
** Poola merevägi
** Rootsi merevägi
** Saksa merevägi
** Soome merevägi
** Taani merevägi
** Vene merevägi

## Viited

## Kirjandus
* Jüri Pärn, Margus Hergauk, Mati Õun. "Punalaevastik Eestis 20. sajandi lõpukümnendeil". Tallinn: Sentinel, 2006
* "Baltikumi sõjamerebaaside ja rannakaitse arendus veebruar 1940 – juuni 1941", venekeelne
* "Operatiivplaneerimine Balti laevastikus 1940. a", venekeelne
* "Nõukogude Balti laevastik ja sündmused Baltikumis 1940. a juunis", venekeelne

## Välislingid

* Табель о рангах, введенный Петром 24 января 1722 г.
* Сайт, посвященный истории российского флота и судостроения в России с древнейших времен и до наших дней
* Подводные лодки балтийского флота в кампаниях 1916–1917
* Venemaa võttis kasutusele uue põlvkonna Moskva klassi tuumaallveelaeva, postimees.ee, 11. jaanuar 2013