open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fischbach (Steiermark)

**Fischbach** on vald (*Gemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas. 27. veebruaril 2003 tunnistas Steiermargi valitsus selle ametlikult klimaatiliseks spaaks *([[Luftkurort]])*. Fischbach on kõrgeim paik Ida-Steiermargis.

Fischbach on linn Fischbachi Alpides ja asub u. 12 km Birkfeldist loodes ja u. 27 km linnulennult ringkonna keskusest Weizist. Maksimaalne põhja-lõunasuunaline ulatus ja ka maksimaalne ida-läänesuunaline ulatus on kumbki u. 9 km. Teufelstein (Fischbachi Alpid) on 1498 m kõrgusel valla kõrgeim punkt. Valla madalaim punkt asub Feistritzi jõe orus (Feistritztal) 650 m kõrgusel.

Feistritz moodustab osa idapiirist ja Fischbachi mets takistab vaadet kesklinnast alla orgu. Lõunas lõikab Waisenbach läbi Hinterleiteni metsa. Läänes kulgeb Fischbachi Alpide hari, millest üle viib "Auf der Schanzi" sadul.

## Viited
Bang Sue

**Bang Sue** (tai บางซื่อ) on Bangkoki linnaosa (*khet*).

Linnaosa koosneb kahest asumist (*khwaeng*): Bang Sue ja Wong Sawang.
Fladnitz an der Teichalm

**Fladnitz an der Teichalm** on vald (*Gemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas.

## Viited
Sutaan

**Sutaan** (prantsuse keeles *soutane*, tuletatud itaalia sõnast *sottana* 'kuub, alusseelik') on katoliku vaimuliku pahkluuni ulatuv pikkade käistega eest nööbitav kuub. Kasutusel ka anglikaani kirikus. Õigeusu traditsioonis vastab sellele rässa.

## Kasutamine katoliku kirikus
Sutaani kannavad vaimulikud nii tavariietusena väljaspool liturgilist kasutust kui ka jumalateenistusel liturgilise riietuse all. Katoliku kirikus näitab sutaani värvus ja ääristus kandja kiriklikku seisust: paavst kannab üleni valget sutaani, kardinalid valget sarlakpunase servisega, peapiiskopid ja piiskopid punase servisega musta sutaani ja preestrid, diakonid ja seminaristid üleni musta. Kiriklikel tseremooniatel kannab paavst valgest siidist sutaani, kardinalid sarlakpunast, välja arvatud paastuajal, mil nende sutaani värvuseks on violett, ja madalamad vaimulikud kannavad üleni musta.

## Viited
Rapla Muusikakool

**Rapla Muusikakool** on muusikakool Raplas aadressil Sauna tänav 12.

Kool alustas tegevust 1971. aasta septembris *Rapla Lastemuusikakoolina*. Esialgu toimus õppetöö Rapla Keskkooli algklasside majas aadressil Kooli tänav 8. Õpinguid alustas 55 õpilast klaveri ja akordioni erialal. Järgnenud aastatel lisati senistele erialadele veel trompeti, klarneti, viiuli ja löökpillide eriala.

Koolis tegutses aastaid estraadiorkester Iivo Hakkaja juhendamisel, akordionistide orkester ja viiuldajate ansambel. Muusikakooli viiuldajad kuulusid ka Vabariikliku Noorte Viiuldajate Ansambli koosseisu kuni selle tegevuse lõpetamiseni.

1981. aastal koliti kool elumajast ümber ehitatud õppehoonesse aadressil Jõe tänav 16.

1985. aastal avati ettevalmistusklass 5-6-aastastele lastele. 1986. aastal avati kandle eriala.

1995. aastal loodi sõprussidemed Soome Nurmijärvi Muusikakooliga. Suvised keelpillilaagrid ja kontserdid toimusid vaheldumisi Nurmijärvil ja Raplas. Koostöö lõppes 2002. aastal.

Aastatel 1996–1999 tegutses koolis Margit Sarri juhendamisel kammerkoor. 

2004/2005. õppeaastal alustas muusikakool õppetööd osaliselt renoveeritud õppehoones aadressil Sauna tänav 12.

2005/2006. õppeaastast avati kaks uut eriala: tšello ja klassikaline kitarr. 2006. aastast on võimalik pilli õppida ka täiskasvanutel.

Kooli 35. sünnipäeva puhul anti 2006. aastal välja kooli esimene CD-plaat, kus olid esindatud kõik kooli paremad ansamblid ja solistid. 

2008. aastal alustas tegevust kooli sümfoniettorkester.

## Direktorid

* 1971–1982 Astrid Romot
* 1982–1990 Laila Hakkaja
* 1990–2008 Tiiu Lääne
* 2008–2010 Maiken Pajupuu
* 2010. aastast Rita Kikajon

## Vilistlasi
Rapla Muusikakooli on lõpetanud näiteks Kaija Lukas, Airi Allvee, Riina Roose, Harmo Kallaste, Mart Pauklin, Margot Traus, Vaiko Eplik, Priit Võigemast, Siim Mäesalu, Elke Unt, Pärt Uusberg, Meribel Müürsepp.

## Välislingid

* Rapla Muusikakooli koduleht
Gleisdorf

**Gleisdorf** on linn *(Stadtgemeinde)* Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas.

Gleisdorf asub u. 25 km Grazist idas Raabi orus.

## Sõpruslinnad

* Winterbach im Remstal (Stuttgardi lähedal, aastast 1961)
* Nagykanizsa (Ungari)

## Tuntud inimesi

* Harald Ettl (* 1947), poliitik
* Richard Niederbacher (* 1961), endine Austria jalgpallur

## Viited
Knuts Skujenieks

**Knuts Skujenieks** (5. september 1936 – 25. juuli 2022) oli läti luuletaja, tõlkija ja kirjandusanalüütik. Ta oli läti üks tuntumaid luuletajaid, kes esitati korduvalt Nobeli kirjandusauhinna kandidaadiks.

Ta oli Mats Traadi sõber ja õpingukaaslane Maksim Gorki nimelises Kirjandusinstituudis.

## Looming

Eesti keeles on ilmunud näiteks:

* "Õhtu eeli laulma läksin", tõlkija Ita Saks otsetõlge läti keelest (1985)
* "Seeme lume all", tõlkija Mats Traat (2018)

## Viited
Rupert Riedl

**Rupert Riedl** (22. veebruar 1925, Viin – 18. september 2005, Viin) oli Austria zooloog.

Ta oli Konrad Lorenzi Instituudi rajaja.

## Teoseid
* Riedl, Rupert 1978 [1975]. *Order in Living Organisms: A Systems Analysis of Evolution*. New York: Wiley. [Tõlge raamatust: *Die Ordnung des Lebendigen: Systembedingungen der Evolution*. Parey, Hamburg/Berlin 1975.]
* Riedl, Rupert (ed.) 1983. *Flora und Fauna des Mittelmeeres*. Hamburg: P. Parey.
* Riedl, Rupert; Kaspar, Robert 1984 [1981]. *Biology of Knowledge: The Evolutionary Basis of Reason*. (Foulkes, Paul, trans.) Chichester: John Wiley & Sons. [Orig.: *Biologie der Erkenntnis*, 1981.]
Prõvillja

**Prõvillja** (venepäraselt Privolje) on linn Ukrainas Luhanski oblastis. Asub Donetsi paremal kaldal.

Prõvillja on asutatud 1695. aastal. 1760. aastal asustati sinna õigeusklikke moldaavlasi ja rumeenlasi (valahhe), kes põgenesid Balkanilt türklaste eest. Linnaõigused sai asula 1963. aastal.

Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse okupeerisid Vene väed Prõvillja 28. juuni ja 1. juuli vahel.

2019. aastal oli linnas 6970 elanikku.

## Vaata ka
*Ukraina sõjavangi piinamine ja kastreerimine Prõvilljas

## Viited
Gutenberg

**Gutenberg** on vald (*Gemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas. See moodustati 2014. aasta vallareformi käigus, kui ühendati Gutenberg an der Raabklammi ja Stenzengreithi vald. 2023. aastani kandis see nime *Gutenberg-Stenzengreith*.

## Viited
Gutenberg an der Raabklamm

**Gutenberg an der Raabklamm** oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas. 2015. aastast on see Gutenberg-Stenzengreithi valla osa.
Fritz Straßmann

**Friedrich Wilhelm Straßmann**, eesti kirjanduses kasutatav nimekuju **Fritz Strassmann** (22. veebruar 1902 Boppard, Rhein-Hunsrücki kreis, Rheinland-Pfalzi liidumaa – 22. aprill 1980 Mainz) oli saksa keemik. Ta on tuntud kui üks tuumalõhustumise avastajaid.

## Elukäik
Straßmann lõpetas 1924. aastal Hannoveri Tehnikakõrgkooli keemiatehnoloogia erialal. 1929. aastal kaitses ta doktoriväitekirja füüsikalises keemias. 

Alates 1929. aastast töötas ta Otto Hahni juhtimisel Berliinis asuvas Keiser Wilhelmi Keemiainstituudis (1935. aastast assistendina), kus tema peamine uurimisvaldkond oli radiokeemia.

Pärast teist maailmasõda töötas Straßmann aastatel 1946–1970 Johannes Gutenbergi Mainzi Ülikoolis professorina.

## Teadus

## Tunnustus
*1966 – Enrico Fermi auhind (koos Otto Hahni ja Lise Meitneriga)

## Publikatsioone
*L. Meitner, F. Straßmann, O. Hahn: *Künstliche Umwandlungsprozesse bei Bestrahlung des Thoriums mit Neutronen; Auftreten isomerer Reihen durch Abspaltung von α-Strahlen.* Zeitschrift für Physik 109 (**1938**) S.&nbsp;538–552.
*O. Hahn, F. Straßmann: *Über den Nachweis und das Verhalten der bei der Bestrahlung des Urans mittels Neutronen entstehenden Erdalkalimetalle*. Die Naturwissenschaften 27 (**1939**) S.&nbsp;11–15.
*O. Hahn, F. Straßmann: *Nachweis der Entstehung aktiver Bariumisotope aus Uran und Thorium durch Neutronenbestrahlung; Nachweis weiterer aktiver Bruchstücke bei der Uranspaltung*. Die Naturwissenschaften 27 (**1939**) S.&nbsp;89–95.

## Viited

## Välislingid
*
Ilztal

**Ilztal** on vald (*Gemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas. 

1945. aastal sündis seal ajakirjanik Elfriede Hammerl.

Ilztal asub umbes 20 km Grazist idas ja 10 km Weizist kagus.

## Viited
Eumeniidid

**Eumeniidid** (kreeka keeles "heasoovijad") on vanakreeka mütoloogias kättemaksujumalannadest õnnistust toovateks muutunud erinnüsed. 

Eumeniidid kaitsesid õnnetuste eest ja kinkisid viljakust. Eumeniide austati eriti Ateenas.  

"Eumeniidid" on Aischylose triloogia "Oresteia" kolmas osa, kus erinnüsed jälitavad Orestest, kes on mõrvanud oma ema.

## Vaata ka

* Erinnüsed

## Välislingid

* Vaba Akadeemia loeng 6.01.2023: Heli Allik "Eumeniidid"
Lak Si

**Lak Si** (tai หลักสี่) on Bangkoki linnaosa (*khet*).

Linnaosa koosneb kahest asumist (*khwaeng*): Thung Song Hong ja Talat Bang Khen.

Lak Si linnaosa moodustati 21. novembril 1997, mil see eraldati Don Mueangi linnaosast.

## Viited
Nong Chok

**Nong Chok** (tai หนองจอก) on Bangkoki linnaosa (*khet*). Nong Chok asub linna idaosas.

Linnaosa koosneb kaheksast asumist (*khwaeng*): Krathum Rai, Nong Chok, Khlong Sip, Khlong Sip Song, Khok Faet, Khu Fang Nuea, Lam Phak Chi ja Lam Toiting.

Nong Chok on suurima pindalaga Bangkoki linnaosa (hõlmab 15% linna territooriumist). Nong Chok on Bangkoki koosseisus alates 1972. aastast, eraldi linnaosaks sai 1985. aastal.

Moslemid moodustavad 75% ja budistid 22% linnaosa elanikest.

## Viited
Prawet

**Prawet** (tai ประเวศ) on Bangkoki linnaosa (*khet*).

Linnaosa koosneb kolmest asumist (*khwaeng*): Prawet, Nong Bon ja Dokmai.

Praweti linnaosa on moodustatud 1989. aastal, mil see eraldati Phra Khanongi linnaosast.

## Viited
Markt Hartmannsdorf

**Markt Hartmannsdorf** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas.

## Viited
Mortantsch

**Mortantsch** on vald (*Gemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas.

Mortantsch asub Weizi kõrval.

## Viited
Újszász

**Újszász** on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis Szolnoki kreisis. 

1. jaanuaril 2022 oli linnas 5759 elanikku.

## Viited

## Välislingid
*http://www.ujszasz.hu/
Túrkeve

**Túrkeve** on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis Mezőtúri kreisis. 

1. jaanuaril 2022 oli linnas 7820 elanikku.

Túrkeve on üks Ungari kõige soojema ja kuivema kliimaga linnu. Aasta keskmine sademete hulk on 513 mm. Päikesepaistelisi päevi on aastas umbes 2060.

## Viited

## Välislingid

*http://www.turkeve.hu/
Jászapáti

**Jászapáti** on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis, Jászapáti kreisi keskus.

Jászapáti sai 1746 linnaõigused, kuid kaotas need 1876 ja sai 1989. aastal taas linnaks.

1. jaanuaril 2022 oli linnas 8126 elanikku.

## Viited

## Välislingid
*http://www.jaszapati.hu/
Kenderes

**Kenderes** on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis Karcagi kreisis.

1. jaanuaril 2022 oli linnas 3972 elanikku.

Kenderes on Miklós Horthy sünnilinn.

## Viited

## Välislingid
*http://www.kenderes.hu/
Jászkisér

**Jászkisér** on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis Jászapáti kreisis.

Jászkisér sai 2009. aastal linnaõigused.

1. jaanuaril 2022 oli linnas 4772 elanikku.

## Viited

## Välislingid
*http://www.jaszkiser.hu/
Jászfényszaru

**Jászfényszaru** on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis Jászberényi kreisis. Asub Zagyva vasakkaldal.

1. jaanuaril 2022 oli linnas 5796 elanikku.

## Viited

## Välislingid
*http://www.jaszfenyszaru.hu/
Tiszafüred

**Tiszafüred** on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis, Tiszafüredi kreisi keskus. Asub Tisza järve idakalda lähedal ja on Tisza järve turismipiirkonna keskus.

Asulat on ürikutes esmamainitud 1273. aastal. Tiszafüred sai 1744. aastal linnaõigused.

1. jaanuaril 2022 oli linnas 10 582 elanikku.

## Viited

## Välislingid
*http://www.tiszafured.hu/
Heves

**Heves** on linn Ungaris Hevesi komitaadis, Hevesi kreisi halduskeskus.

Heves on elanike arvult Hevesi komitaadi neljas linn.

1. jaanuaril 2022 oli linnas 9882 elanikku.

## Viited
Füzesabony

**Füzesabony** on linn Ungaris Hevesi komitaadis, Füzesabonyi kreisi keskus.

Asulat on Oboni nime all esmamainitud 1261. aastal.

Linn on nii raudtee- kui maanteesõlm.

1. jaanuaril 2022 oli linnas 7165 elanikku.

## Viited
Sai Mai

**Sai Mai** (tai สายไหม) on Bangkoki linnaosa (*khat*). Sai Mai asub Bangkoki põhjaosas.

Linnaosa koosneb kolmest asumist (*khwaeng*): Sai Mai, O Ngoen ja Khlong Thanon.

Sai Mai on kõige suurema elanike arvuga Bangkoki linnaosa.

Sai Mai linnaosa moodustati 21. novembril 1997.

## Viited
Bang Khen

**Bang Khen** (tai บางเขน) on Bangkoki linnaosa (*khet*).

Linnaosa koosneb kahest asumist (*khwaeng*): Anusawari ja Tha Raeng.
Setomaa Muusikakool

**Setomaa Muusikakool** on muusikakool Võru maakonnas Setomaa vallas Värska alevikus aadressil Pikk tänav 13. Kooli direktor on Tiina Kadarpik.

Kool asutati 1. septembril 1997 ja kandis siis nime *Värska Muusikakool*. Alates 9. oktoobrist 2021 kannab kool nime **Setomaa Muusikakool**.

## Viited

## Välislingid

* Setomaa Muusikakoolist Setomaa valla veebisaidil
Sillamäe Muusikakool

**Sillamäe Muusikakool** on muusikakooli Sillamäel aadressil Vladimir Majakovski tänav 7.

Kool alustas tegevust 1952. aastal.

## Välislingid

* Sillamäe Muusikakooli veebisait
Sound Music kitarristuudio

**Sound Music kitarristuudio** on muusikakool Tallinnas aadressil Kalevipoja tänav 10. Kitarristuudio tegutseb Lindakivi Huviringide Majas.

Kitarristuudio tegutseb alates 1. septembrist 2013. Stuudio juhataja on Aleksandr Statsenko.

## Välislingid

* Sound Music kitarristuudio veebisait
Tabasalu Muusika- ja Kunstikool

**Tabasalu Muusika- ja Kunstikool** (varem **Tabasalu Muusikakool**) on huvikool Harju maakonnas Tabasalus aadressil Kooli 9a.

Kool on asutatud 1986. aastal. See kandis siis nime *Tabasalu Muusikakool*. Alates 1. septembrist 2021 kannab kool nime **Tabasalu Muusika- ja Kunstikool**. Koolis on nii muusika- kui ka kunstiosakond.

## Viited

## Välislingid
* Tabasalu Muusikakooli veebisait
* "Muusika ja kunst said Harku vallas uue maja" Harku vald, 16. veebruar 2022
Miesto Kalniškiai

**Miesto Kalniškiai** (žemaidi *Miesta Kalnėškē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas.

Küla jääb osaliselt Salantai regionaalparki. 

## Elanikkond


* 129 (1959)
* 108 (1970)
* 60 (1979)
* 43 (1989)

* 36 (2001)
* 28 (2011)
* 23 (2021)


## Viited
Gandlaukė

**Gandlaukė** on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas.

## Elanikkond


* 53 (1902)
* 89 (1923)
* 9 (1959)
* 10 (1970)

* 5 (1979)
* 2 (1989)
* 1 (2001)
* 0 (2011)


## Viited
Palaukė

**Palaukė** on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas.

## Elanikkond


* 19 (1902)
* 11 (1923)
* 4 (1959)
* 3 (1970)

* 3 (1979)
* 4 (1989)
* 5 (2001)
* 11 (2011)


## Viited
Nevočiai

**Nevočiai** on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Bārta jõe ääres.

Külla jääb Mosėdise ornitoloogiline kaitseala. Osaliselt ulatub külla ka Natura 2000 ala Mosėdise ümbruskond. Gandlaukė tänaval asub looduskaitsealune Gandlaukė tammeallee. Ka kasvab külas looduskaitsealune Nevočiai tamm.

Külas on Nevočiai kalmistu. Küla idaosas asub Būrysi või Burtase mägi (72,7 m), mis on ümbruskonna kõrgeim paik. Legendide kohaselt asunud seal kunagi kirik, mis vajund maa alla. Rootslaste maaletungi ajal kogunenud mäele kohalike sõjasalgad (lt. *būrys*). Teise loo kohaselt ennustanud leedulased selle mäe peal sõjaõnne (toiming, mis on leedu keeles *burtas*). Lahingu eel viidud sinna ohver ja torgatud talle sarvega rindu. Kui verd voolas ohtralt, tõotas see suuri kaotusi vaenlasele, kui aga verd vaevu immitses, siis omadele. Kui veri kehast eemale purskas, tähendas see võitu, kui keha mööda alla nõrgus, kaotust.

## Elanikkond


* 232 (1902)
* 253 (1923)
* 200 (1959)
* 180 (1970)
* 112 (1979)

* 71 (1989)
* 63 (2001)
* 50 (2011)
* 48 (2021)


## Viited
Krakės (Mosėdise vald)

**Krakės** (žemaidi *Krakes*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Bārta jõe ääres.

Külla ulatub osaliselt Natura 2000 ala Mosėdise ümbruskond. Ka kasvab seal looduskaitsealune Krakėse tamm.

Muinsuskaitse all on Krakėse kivi ehk Stabakūlis. Kivi on 1 meetri kõrgune, 80 cm pikkune ja 40 cm laiune. Tänapäeval on see ligi poole meetri sügavusel maa sees, varem seisis see aga väiksematest kividest alusel. Kuni XX sajandi alguseni kasvas kivi ümbruses ka tammik. Rahvasuu kohaselt olnud see ennevanasti hiis. Tegemist olevat kiviks muutunud vaenuväe komandöriga. Kiviks muutunud ta hetkel, mil suunas kahuritoru Mosėdise kirikule ja hakkas süütikut süütama. Seal olevat ka leeris olnud Rootsi väed, kelle edasiliikumise peatas pakane. Kivi juures asunud rootslaste staap, mis andnud ka kivile nime. Lumesulamisvee taandumist ja teede tahenemist oodates püstitanud rootslased siis ka selle kivi. Kivi tähistanud paika, kuhu nad matsid oma kulla. Arheoloogilistel uuringutel aastal 1971 ei õnnestunud kivi püstitamisaega välja selgitada.

## Elanikkond


* 229 (1902)
* 299 (1923)
* 328 (1959)
* 294 (1970)
* 220 (1979)

* 180 (1985)
* 174 (1989)
* 166 (2001)
* 132 (2011)
* 91 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Timothy Morton

**Timothy Bloxam Morton** (sündinud 19. juunil 1968) on ökofilosoof. Ta töötab Rice'i Ülikoolis Ameerika Ühendriikides.

## Teoseid
*2016. *Dark Ecology: For a Logic of Future Coexistence*. (Columbia University Press)
*2017. *Humankind: Solidarity with Non-Human People*. (Verso Books)
*2018. *Being Ecological*. (Pelican Books)

### Eesti keeles
*Morton, Timothy 2022. Keskkondlus. (Tõlkinud Ene-Reet Soovik.) *Methis: Studia humaniora Estonica* 30: 198–210.

## Tema kohta eesti keeles
*Krull, Hasso 2021. Agrilogistika ja arheliitikum. Timothy Mortoni veider essentsialism. *Müürileht*, 16. juuni. ( vt)
*Soovik, Ene-Reet, Tüür, Kadri 2022. Timothy Mortonist, romantismist ja keskkondlusest. *Methis: Studia humaniora Estonica* 30: 211–222.
Paeiškūnė

**Paeiškūnė** on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas. Küla jääb Mosėdise paisjärve ja Eiškūnase jõe kaldale. Jõe järgi on küla ka nime saanud.

Küla jääb Salantai regionaalparki, osaliselt ka Šaukliai maastikukaitsealale. 

Eiškūnase jõe teisel kaldal asub Šaukliai küla, mille maadele Paeiškūnė on tekkinud. Šaukliai osade omaette küladeks eraldumise täpne aeg pole teada, XIX sajandil tähistati neid alasid kui Šaukliai hajaküla. Praeguse nimega on küla esmamainitud esimese maailmasõja ajal koostatud Saksa sõjaväekaardil.

## Elanikkond


* 12 (1902)
* 33 (1923)
* 21 (1959)
* 15 (1970)

* 5 (1979)
* 5 (1989)
* 5 (2001)
* 4 (2011)


## Viited
Naujukai

**Naujukai** on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas. Küla jääb Mosėdise paisjärve ja Eiškūnase jõe kaldale.

Küla jääb osaliselt Salantai regionaalparki, Erla geomorfoloogilisele kaitsealale ja Šaukliai maastikukaitsealale. Osaliselt ulatub külla ka Natura 2000 ala Erla ja Salantase jõgede ürgorud. 

Mosėdise paisjärve saarele jääb Mosėdise vana juudi kalmistu. Kalmistu on muinsuskaitse all. Kalmistu asub saarel aastast 1970, mil rajati Mosėdise paisjärv.

## Elanikkond


* 213 (1923)
* 185 (1959)
* 231 (1970)
* 138 (1979)

* 139 (1989)
* 89 (2001)
* 27 (2011)
* 19 (2021)


## Viited
Pischelsdorf am Kulm

**Pischelsdorf am Kulm** on 2015. aastast vald (*Gemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas. Steiermargi vallareformiga loodi uus vald, kui ühendati Pischelsdorf in der Steiermark, Reichendorf ja Kulm bei Weiz.

## Kultuur ja vaatamisväärsused

* *Pfarrkirche Pischelsdorf am Kulm*.
* Üks piirkonna suurimaid üritusi on Pischeldorferstrasse rahvapidu (*Volksfest*) ja Pischeldorferstrasse juhtimisnäitus. Seda peetakse igal aastal Taevaminemispühal Oststeirerhalle territooriumil. Seda korraldatakse Pischelsdorfi vabatahtliku tuletõrje traditsioonilise festivalina; eripäraks on telgihallis toimuv põllumajandusmess ja suur lõbustuspark. Üle linnapiiride tuntud festivali eripäraks on piduliste silme all suurel söegrillil küpsetatud grillvorstid.

## Viited
Tabivere Huvikool

**Tabivere Huvikool** on huvikool Tartu maakonnas Tartu vallas Tabivere alevikus.

Idee käivitada Tabiveres muusikakool teostus 1995. aastal, kui Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli klaveriõpetaja Merle Kollomiga õnnestus avada Tabiveres Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli filiaal. Tabivere laste võimalused olid siiski väga tagasihoidlikud ja kohe hakati tegelema võimaluste otsimisega tuua muusikakool Tabivere valla haldusalasse. See õnnestus 2011. aastal, kui tollase Tabivere vallavanema Aare Aunapi eestvedamisel asutati *Tabivere valla huvikool*.

2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi tulemusel läks Tabivere Tartu valla koosseisu ja 2019. aasta algusest kannab kool nime **Tabivere Huvikool**.

## Viited

## Välislingid

* Tabivere Huvikool Tartu valla veebisaidil
Puch bei Weiz

**Puch bei Weiz** on vald (*Gemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas.

Puch asub u. 25 km Grazist idas ja 10 km Weizist idas.

## Viited
Reichendorf

**Reichendorf** oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas. 2015. aastast on see Pischelsdorf am Kulmi valla osa.
Ratten

**Ratten** on vald (*Gemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas.

Ratten asub u. 25 km Weizist põhja pool Feistritzi ülemises orus.

## Viited
Rettenegg

**Rettenegg** on vald (*Gemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas.

Rettenegg asub Fischbachi Alpides Pfaffenbachi ja Feistritzi ühinemiskohas.

## Viited
Sankt Kathrein am Hauenstein

**Sankt Kathrein am Hauenstein** on vald (*Gemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas.

Vald asub Fischbachi Alpides Feistritzi lisajõe Hirschbachi orus.

## Viited
Urvaliudik

**Urvaliudik** (*Ciboria*) on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.

## Liike
**Ciboria amentacea* – lepa-urvaliudik
**[[Ciboria batschiana]]*
**Ciboria betulicola* – kase-urvaliudik
**Ciboria caucus* – harilik urvaliudik
**Ciboria coryli* – sarapuu-urvaliudik
**[[Ciboria viridifusca]]*

## Välislingid
*
Moniliinia

**Moniliinia** (*Monilinia*) on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.

## Liike
**Monilinia baccarum* – mustikamoniliinia
**Monilinia fructigena* – õunamoniliinia
**Monilinia laxa* – luuviljaliste-moniliinia
**Monilinia megalospora* – sinikamoniliinia
**Monilinia oxycocci* – jõhvikamoniliinia
**Monilinia urnula* – pohlamoniliinia

## Välislingid
*
Veri-vesinutt

**Veri-vesinutt** (*Hygrocybe coccinea*) on limanutiliste sugukonda vesinuti perekonda kuuluv seeneliik. 

## Välislingid
*
Phylloporia

***Phylloporia*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente perekond.

## Liike
Liigid on liigutatud muudesse perekondadesse.

## Varasemaid liike
**Phellinus ribis* – sõstrataelik
Kõbjuk

**Kõbjuk** (*Trichaptum*) on perekond seeni taelikulaadsete (*Hymenochaetales*) seltsist.	

## Eesti liike
**Trichaptum abietinum* – kuusekõbjuk
**Trichaptum biforme* – kasekõbjuk
**Trichaptum fuscoviolaceum* – männikõbjuk

## Liike mujal
**Trichaptum laricinum* – lehikkõbjuk

## Välislingid
* Kõbjuk andmebaasis eElurikkus
Harjastiksikulised

**Harjastiksikulised** (*Hyaloscyphaceae*) on seltsi *[[Phacidiales]]* kuuluv seente sugukond.

## Perekondi
**[[Amicodisca ]]*
**[[Clavidisculum]]*
**[[Hyalacrotes]]*
**[[Hyalopeziza]]*
**[[Hyaloscypha]]*
**[[Hyphodiscus]]*
**[[Incrucipulum]]*
**[[Olla]]*
**[[Protounguicularia]]*
**[[Unguiculella]]*

## Välislingid
*
Harjastiksik

**Harjastiksik** (*Lachnum*) on seltsi *[[Phacidiales]]* kuuluv seente perekond.

## Liike
**[[Lachnum alnifolium]]*
**[[Lachnum asiaticum]]*
**[[Lachnum bicolor]]*
**[[Lachnum brevipilosum]]*
**[[Lachnum citrinescens]]*
**[[Lachnum clavigerum]]*
**[[Lachnum controversum]]*
**[[Lachnum imbecille]]*
**[[Lachnum impudicum]]*
**Lachnum nudipes* – paljajalaline harjaspitsik
**[[Lachnum papyraceum]]*
**[[Lachnum pudibundum]]*
**[[Lachnum pudicelloides]]*
**[[Lachnum pygmaeum]]*
**[[Lachnum rhodoleucum]]*
**[[Lachnum rhytismatis]]*
**Lachnum tenuissimum* – kõrre-harjaspitsik
**[[Lachnum vantschense]]*
**Lachnum virgineum* – valge harjastiksik

## Välislingid
*
Sankt Margarethen an der Raab

**Sankt Margarethen an der Raab** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas.

Vald asub Raabi orus.

## Viited
Pigisõõn

**Pigisõõn** (*Hypoderma*) on pigilaigulaadsete seltsi kuuluv seente perekond.

## Liike
**Hypoderma roseum* – heina-pigisõõn
**Hypoderma rubi* – võsa-pigisõõn

## Välislingid
*
Pigijutt

**Pigijutt** (*Lirula*) on pigilaigulaadsete seltsi kuuluv seente perekond.

## Liike
**Lirula macrospora* – kuuseokka-pigijutt

## Välislingid
*
Vaguhuul

**Vaguhuul** (*Lophodermella*) on pigilaigulaadsete seltsi kuuluv seente perekond.

## Liike
**Lophodermella conjuncta* – liit-vaguhuul
**Lophodermella sulcigena* – peit-vaguhuul

## Välislingid
*
Pigitäht

**Pigitäht** (*Therrya*) on pigilaigulaadsete seltsi kuuluv seente perekond.

## Liike
**Therrya pini* – männi-pigitäht

## Välislingid
*
Pigiliuake

**Pigiliuake** (*Tryblidiopsis*) on pigilaigulaadsete seltsi kuuluv seente perekond.

## Liike
**Tryblidiopsis pinastri* – kuuse-pigiliuake

## Välislingid
*
Karvtiksik

**Karvtiksik** (*Lachnellula*) on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.

## Liike
**[[Lachnellula abietis]]*
**[[Lachnellula agassizii]]*
**[[Lachnellula calyciformis]]*
**[[Lachnellula gallica]]*
**[[Lachnellula occidentalis]]*
**[[Lachnellula resinaria]]*
**[[Lachnellula subtilissima]]*
**Lachnellula willkommii* – lehisevähk

## Viite

## Välislingid
*
Tumekilbik

**Tumekilbik** (*Anthostomella*) on kottseente perekond. 

## Liike
**Anthostomella clypeata* – plaatjas tumekilbik
**[[Anthostomella lugubris]]*
**[[Anthostomella phaeosticta]]*
**Anthostomella tomicoides* – nõgese-tumekilbik

## Välislingid
*
Kerasüsik

**Kerasüsik** (*Daldinia*) on kottseente perekond. 

## Liike
**Daldinia concentrica* – harilik kerasüsik

## Välislingid
*
Padjandsüsik

**Padjandsüsik** (*Hypoxylon*) on kottseente perekond. 

## Liike
**[[Hypoxylon crocopeplum]]*
**Hypoxylon fragiforme* – helepruun padjandsüsik, punakas padjandsüsik
**[[Hypoxylon fuscoides]]*
**Hypoxylon fuscum* – pruun padjandsüsik
**[[Hypoxylon rubigineoareolatum]]*
**Hypoxylon rubiginosum* – roostepruun padjandsüsik
**[[Hypoxylon rutilum]]*
**[[Hypoxylon vulgare]]*

## Välislingid
*
Sankt Ruprecht an der Raab

**Sankt Ruprecht an der Raab** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas. Steiermargi vallareformi käigus 1. jaanuaril 2015 liideti sellega endised vallad Etzersdorf-Rollsdorf ja Unterfladnitz.

## Ajalugu

Sankt Ruprecht an der Raab on üks vanemaid kohti Steiermargis. Esimesel *Nennungil* aastal 860 kandis see nime "*ad Rapam*". Keiser Friedrich III märkis linna 1. septembril 1462. aastal.

## Viited
Etzersdorf-Rollsdorf

**Etzersdorf-Rollsdorf** oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas. 2015. aastast on see Sankt Ruprecht an der Raabi valla osa.
Sinabelkirchen

**Sinabelkirchen** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas.

Sinablekirchen asub Ilzi orus Ida-Steiermargi mägede keskosas.

## Viited
Annulohypoxylon

***Annulohypoxylon*** on kottseente perekond. 

## Liike
**[[Annulohypoxylon cohaerens]]*
**[[Annulohypoxylon multiforme]]*

## Välislingid
*
Nemania

***Nemania*** on kottseente perekond. 

## Liike
**Nemania aenea* – saare-padjandsüsik
**[[Nemania atropurpurea]]*
**[[Nemania carbonacea]]*
**[[Nemania caries]]*
**[[Nemania confluens]]*
**[[Nemania diffusa]]*
**[[Nemania effusa]]*
**Nemania serpens* – roomav padjandsüsik

## Välislingid
*
Hammik

**Hammik** (*Irpex*) on *[[Fomitopsidaceae]]* sugukonda kuuluv seeneperekond.

## Liike
**Irpex lacteus* – valge hammik

## Endisi liike
**Emmia latemarginata* – servtarjak
**Steccherinum oreophilum* — raohammik

## Välislingid
*
Lõhetümak (perekond)

**Lõhetümak** (*Rhodonia*) on klassi *[[Agaricomycetes]]* torikulaadsete seltsi kuuluv seente perekond.

## Liike
**Rhodonia placenta* – lõhetümak, lõheroosa tümak

## Välislingid
*
Royoporus

***Royoporus*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* torikulaadsete seltsi kuuluv seente perekond.

## Liike
**[[Royoporus spathulatus]]*

## Varasemaid liike
**Polyporus badius* – läiktorik

## Välislingid
*
Trechisporales

***Trechisporales*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente selts.

## Sugukondi
**[[Hydnodontaceae]]*

## Välislingid
*
Hydnodontaceae

***Hydnodontaceae*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente sugukond.

## Perekondi
**[[Brevicellicium]]*
**[[Luellia]]*
**Porpomyces* – kõdunääts
**[[Sistotremastrum]]*
**[[Sphaerobasidium]]*
**[[Subulicystidium]]*
**Trechispora* – poornahkis

## Välislingid
*
Poornahkis

**Poornahkis** (*Trechispora*) on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente perekond.

## Liike
**Trechispora candidissima* – valge poornahkis
**[[Trechispora farinacea]]*
**Trechispora hymenocystis* – harilik poornahkis
**Trechispora mollusca* – pehme poornahkis

## Välislingid
* Poornahkis andmebaasis eElurikkus
Podoscyphaceae

***Podoscyphaceae*** on kandseente sugukond.

## Perekondi
**[[Abortiporus]]*
**[[Bulbillomyces]]*
**[[Hypochnicium]]*
**[[Podoscypha]]*

## Välislingid
* ''Podoscyphaceae'' andmebaasis eElurikkus.
Aurantiporus

***Aurantiporus*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* torikulaadsete seltsi kuuluv seente perekond.

## Liike
**Aurantiporus croceus* — krookuspruunik
**Aurantiporus fissilis* — rasune konttümak
**Aurantiporus priscus* — lõhepoorik

## Välislingid
*
Xylobolus

***Xylobolus*** on pilvikulaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Liike
**Xylobolus frustulatus* – tammenahkis

## Välislingid
*
Assimileerumine

Assimileerumine (assimilatsioon) on inimeste või gruppide sarnanenumine teiste gruppidega.

Tihti kasutatakse rääkides kultuurist või usust.
Nahktiksikulised

**Nahktiksikulised** (*Dermateaceae*) on seltsi *[[Phacidiales]]* kuuluv seente sugukond.

## Perekondi
**[[Blumeriella]]*
**[[Diplocarpon]]*

## Välislingid
*
Blumeriella

__NOTOC__
***Blumeriella*** on seltsi *[[Phacidiales]]* kuuluv seente perekond.

## Liike
**[[Blumeriella jaapii]]*

## Fülogenees
Kladogramm:

## Viited

## Välislingid
*
Waldsiedlung

**Waldsiedlung** (saksa keeles 'metsaasula') on endine tarastatud kogukond Saksamaal Brandenburgi liidumaal Bernau bei Berlini linnas, Berliinist ligi 30 kilomeetrit põhjas, kus elasid ligi 30 aastat Saksa DV kõrgeimad juhid. 

Waldsiedlungisse ja seda ümbritsevale alale oli tavainimestele ligipääs keelatud, seda kaitses Saka DV julgeolekuteenistuse Stasi paramilitaarne üksus, Feliks Dzeržinski nimeline kaardiväerügement (*Wachregiment "Feliks E. Dzierzynski*).

Alates riigi väljakuulutamisest 1949. aastal oli Saksa DVs *de facto* võimul Saksamaa Sotsialistlik Ühtsuspartei (*Sozialistische Einheitspartei Deutschlands, SED*). Algul elasid partei kõrgeimad funktsionäärid Ida-Berliinis Pankowi rajoonis Majakowskiringi tänaval. Peale Ungari ülestõusu 1956. aastal otsustas partei juhtkond aga ehitada endale turvalisema kogukonna Berliinist eraldatumas kohas.

Ehitamine algas 1958. aastal Frankfurdi ringkonnas Bernau linnale kuuluvas eraldatud metsapiirkonnas, ehitust viis läbi otse Stasile alluv asutus. 1960. aastaks oli Waldsiedlung valmis, sinna asusid elama SED kõrgemad juhid, kõikidel Poliitbüroo liikmetel oli kohustuslik sinna kolida.

Lähedalasuva Wandlitzi küla tõttu kutsuti Waldsiedlungit kõnekeeles *Wandlitz*iks. 1980. aastatel kutsuti seda *Volvogradiks,* vihjates korraga Volgogradi linnale ja Volvo autodele, millega Saksa DV juhid sõitsid tavapäraste Nõukogude Tšaikade asemel.

Waldsiedlung koosnes 23 ühepereelamust, igaüks koos 180 ruutmeetrise maalapiga. Lisaks oli ka klubimaja koos kino ja restoraniga, pood, kust sai osta piiratud valikus lääne luksuskaupu Ida-Saksa markade eest, turuaed, tervisekeskus, lasketiir, ujumisbassein, spordiplats ja tenniseväljakud, lisaks ka barakk ja ühishoone kogukonna töötajatele ja valvuritele. Erich Honeckeri ajal pidid Waldsiedlungi kokad valmistama gurmeetoite, lisaks Saksa DV kõrge kvaliteediga toiduainetele imporditi ka Lääne-Berliinist Lääne kaupu, nagu Beaujolais' veine ja mineraalvett. 1983. aastal ehitati 400 inimesele mõeldud tuumapunker.

1989. aasta lõpus pidid uue esimehe Hans Modrowi käsul Waldsiedlungi elanikud kogukonnast ära kolima. Peale Saksamaa taasühinemist tekkisid Waldsiedlungi alale rehabilitatsioonikliinik ja eramajad. Alates 1. juulist 2001 kuulub Waldsiedlung Bernau bei Berlini administratsiooni alla.

Waldsiedlung hõlmas ligi 2-ruutkilomeetrise ala, lisaks eksisteeris ka ligi 5 kilomeetri laiune väliring, mis oli ümbritsetud traataiaga ning koosnes ka 31 vahitornist. Siseringi ümbritses kahe meetri kõrgune roheline kaitsemüür, sinna pääsemiseks oli vaja eriluba.

## Viited
UTC−6:00

**UTC−6:00** on ajavöönd, milles aeg on 6 tundi taga maailmaajast UTC. Selle keskmeridiaan on 90° W.

Vööndis asuvad aasta läbi:

* 
* 
* i Galapagose provints
* 
* 
* 
*  Saskatchewan (välja arvatud Lloydminster)
* 

Põhjapoolkera normaalajal (talveajal) on selles vööndis:
* :  Nunavuti Kivalliqi piirkond, Manitoba ja osa Ontariost
* : kõik välja arvatud Baja California, Baja California Sur, Chihuahua, Nayarit, Quintana Roo, Sinaloa ja Sonora osariik
*  Alabama, Arkansas, Florida, Illinois, 12 maakonda Indianas, Iowa, Kansas, osa Kentuckyst, Louisiana, osa Michiganist, Minnesota, Mississippi, Missouri, osa Nebraskast, Põhja-Dakotast, Oklahoma, osa Lõuna-Dakotast, Tennesseest, Texasest ja Wisconsini osariik.

Põhjapoolkera suveajal on selles vööndis:
* : 
**Alberta
**Briti Columbia kaguosa
**Loodealad
**Nunavuti Kitikmeoti piirkond
**Saskatchewanis Lloydminster
* :
**Baja California Sur
**Chihuahua
**Nayarit
**Sinaloa
* 
**Arizonas Navajo Nation
**Colorado
**Idaho (suurem osa)
**Kansase lääneosa
**Lõuna-Dakota lääneosa
**Montana
**Nebraska (lääneosa)
**Nevadas West Wendover
**New Mexico
**Põhja-Dakota edelaosa
**Oklahomas Kentoni maakond
**Oregoni Malheuri maakond
**Texase Culbersoni, El Paso ja Hudspethi maakond
**Utah
**Wyoming

Lõunapoolkera talveajal on selles vööndis:

* le kuuluv Lihavõttesaar
Cyphellaceae

***Cyphellaceae*** on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni.

## Perekondi
**Cheimonophyllum* – kriitservik
**Chondrostereum* – ebanahkis
**[[Granulobasidium]]*
**[[Cyphella]]*
**[[Cyphellopsis]]*

## Välislingid
*
Cyphellopsis

***Cyphellopsis*** on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Varasemaid liike
**Merismodes anomala* – murujas kausspoorik

## Välislingid
*
Futuna

**Futuna** on saar Vaikses ookeanis, mis kuulub Prantsusmaa meretagusele alale Wallisele ja Futunale ning on üks Horni saartest. Saare pindala on 83 km². Saar ulatub 524 m üle merepinna (Mont Puke).

2018. aastal elas saarel 3366 inimest. Suurem asula on Leava saare läänerannikul.

Saarel räägitakse futuna keelt. Ametlik keel on prantsuse keel.

## Viited
UTC−7:00

**UTC−7:00** on ajavöönd, milles aeg on 7 tundi taga maailmaajast UTC. Selle keskmeridiaan on 105° W.

Aasta läbi on selles vööndis:

*  (Mountain Time Zone)
**Briti Columbias
***Northern Rockies Regional Municipality
***Peace River Regional District
**Yukon
*  
** Sonora
*  (Mountain Time Zone)
** Arizona, välja arvatud Arizona Navajo Nation, kus rakendatakse suveaega
1857. aasta Fort Tejoni maavärin

**1857. aasta Fort Tejoni maavärin** oli 9. jaanuaril 1857 kell 08.20 California kesk- ja lõunaosas aset leidnud maavärin. Üks Ameerika Ühendriikide ajaloo tugevamaid, ligi 7,9-magnituudine maavärin raputas 350 km pikkust ala mööda San Andrease murrangut Parkfieldist Wrightwoodini.

Kuigi maavärina epitsenter oli Parkfieldi lähedal, sai see nime Fort Tejoni järgi, mis sai enim kannatada. Fort Tejon asub San Andrease ja Garlocki murrangute ristumiskohast põhjas, kohas, kus Transverse'i mäestiku Tehachapi, San Emigdio ja Sierra Pelona mäed kokku saavad. Tegu on viimase selles San Andrease murrangu osas aset leidnud maavärinaga, paljudes kohtades oli selle tugevus Mercalli skaalal IX.

## Viited

## Kirjandus
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Välislingid
* Reports of the Great California Earthquake of 1857 – Scrippsi Okeanograafia Institutsioon
* The San Andreas Fault System, California&nbsp;– USGS Professional Paper #1515 – Ameerika Ühendriikide Geoloogiateenistus
1978. aasta Qomi meeleavaldus

**1978. aasta Qomi meeleavaldus** oli Pahlavi dünastia-vastane meeleavaldus 9. jaanuaril 1978 Qomis Iraanis. See sai alguse kaks päeva varem riigi ühes suuremas ajalehes Ettela'at ilmunud artiklist "Iraan ja punane ja must kolonisatsioon". Artiklis solvati Iraani Islamivabariigi hilisemat asutajat Rūḩollāh Khomeynīt, keda kutsuti India Sayyidiks.

Sündmused hakkasid arenema, kui usukoolid 7. jaanuaril kinni pandi, järgmisel päeval suleti ka turud ning üliõpilased hakkasid kogunema usujuhtide kodude juurde. Rahvamassid kogusid meeleavalduseks tänavatele 9. jaanuaril ning sündmused muutusid vägivaldseks, kui šahh Moḩammad Reẕā Pahlavī väed protestijate laialiajamiseks teravmoona kasutasid. Hukkus 5–300 meeleavaldajat.

## Viited
Guliston

**Guliston** on linn Usbekistanis, Sirdaryo vilajeti keskus. Asub 120 km Taškendist edelas.

1922. aastani oli asula nimi **Golodnaja Step**, seejärel 1961. aastani **Mirzachoʻl**. 1961. aastal sai linnaõigused ja praeguse nime.

2022. aastal oli linnas hinnanguliselt 72 500 elanikku.

Aastane sademete hulk on 295–300 mm.

## Viited
Kriitilises seisundis

**Kriitilises seisundis** (varem *äärmiselt ohustatud*; inglise keeles *critically endangered* – CR) on Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku kategooria, kuhu kuuluvad liigid, mille looduses väljasuremise oht kriitiliselt suur.

Rahvusvaheline Looduskaitseliit arvab 2023. aasta jaanuari seisuga kriitilises seisundis olevaks 9251 liiki.

## Viited
Hundud

**Hundipoeg ehk hundu** on skautluses alustav noor vanuses 6-10 aastat. Hundud tegutsevad hundujuhi eestvedamisel 5-9-liikmelises grupis ehk **hundupesas**, mis kuulub lipkonna hundukarja. Nad saavad regulaarselt kokku hundukoondustes või hunduringis, et end arendada ja omandada elutarkusi.

Eestis kuuluvad hundud Eesti Skautide Ühingusse (ESÜ).

## Edutused
Kõiki tublisid ja eeskujulikke skaute on võimalik ESÜs edutada. Edutuste väljaandmise otsustab ESÜ juhatus.

Hundude edutusi on kaks: hoolas hundu ning eeskujulik hundu.

Hoolsa hundu tiitli võib pälvida hundu, kes on

* vähemalt kahekõrva hundu;
* tubli;
* järgib hundu seadusi ja lubadusi.

Eeskujuliku hundu nimetuse võib saada hundu, kes on

* vähemalt laanekäpa hundu;
* vähemalt 1,5 aastat olnud hoolas hundu;
* võtab aktiivselt osa oma pesa ja karja tegevustest;
* järgib laitmatult hundu seadusi ja lubadust.

## Viited
Vanemskaudid

**Vanemskaut** on 15-17-aastane skaudiliikumises osalev noor. Eestis kuuluvad skaudid Eesti Skautide Ühingusse (ESÜ). Vanemskaudiks saamiseks tuleb täita vajalikud skaudioskuse taseme nõuded ning läbida üksuse vanemskaudi katse.

Vanemskautide üksust nimetatakse rühmaks. Ideaalsel juhul kuulub sinna 12-24 liiget, kes võivad omakorda salkadeks jaguneda. Vanemskaudid kohtuvad korra kuus, kus jagatakse jooksvat informatsiooni, seikluste tulemusi, ülevaadet jooksvatest seiklustest, vahetatakse uute seikluste ideid ning tehakse muudki vahvat. Jooksvalt toimub tegevus seiklustiimides.

## Viited
Strallegg

**Strallegg** on vald (*Gemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas.

Strallegg asub Ida-Steiermargi mägedes.

## Viited
Rändurid (skaudid)

**Rändurid** on 18-26-aastased skaudiliikumises osalevad noored. Eestis kuuluvad skaudid Eesti Skautide Ühingusse (ESÜ). Ränduriks saamiseks tuleb uuendada skauditõotust, läbida ränduri katse ja selle tulemusena saab õiguse kanda skaudiliiliaga pannalt.

Rändurid kohtuvad kord kuus oma piirkonna ränduritega. Klubis analüüsitakse eelmisel kuul saavutatut, seatakse uued eesmärgid ning veedetakse koos aega. Rändurite klubil puudub püsiv juht ning juhi roll jagatakse omavahel igakuiselt ära. 

## Viited
Windows Update

**Windows Update** on Microsofti tasuta hooldus- ja tugiteenus Windowsi operatsioonisüsteemidele. Teenus pakub tarkvara värskendusi ja muudatusi operatsioonisüsteemi vigade ning jõudluse parandamiseks..

## Viited
Ulukikahjustused

**Ulukikahjustused** on metsloomade tekitatud vigastused metsamajandusliku tähtsusega puuliikidele. Ulukite kahjustatavad metsamajandusliku tähtsusega puuliigid on haab, mänd, kuusk ja saar.

## Peamised kahjustajad metsas
Enamik kahjustavaid ulukeid on mäletsejalised, tavaliselt hirvlased: põder, metskits, punahirv. Lisaks hirvlastele kobras, metssiga, jänes, hiired.

## Tekitatud kahjustused
Metsas valivad hirvlased toidu puuliigi, metsa vanuse, ilma ja lume sügavuse põhjal.

Hirvlaste toitumisel puule tekitatavad vigastused on nelja liiki: okste kärpimine või okaste ja lehtede söömine, ladvavõrse kärpimine ja koore vigastamine. Lisaks võib põder murda ladva või tüve.

## Ulukikahjuhjustuste vähendamise meetodid

Peamised meetodid ulukite põhjustatud kahjude vähendamiseks:
* Repellentide kasutamine
* Tüvekaitsete, ladvakaitsete kasutamine
* Metsakultuuride tarastamine
* Ulukite arvukuse piiramine 
* Metsakasvatuslikud meetodid

Paremate tulemuste saavutamiseks tuleks kasutada erinevaid metsamajandamisvõtteid (kultuuride tiheduse suurendamine) koos erinevate ulukitõrjevahenditega

## Repellendid
Repellendid on ained, mis lõhna või maitse tõttu mõjuvad ulukitele peletavalt. Eri repellentidel on erinevaid toimemehhanisme. Eestis on levinud nii pritsitavad kui määritavad vahendid. 

* Repellent Trico on looduslik taimekaitsevahend, kus toimeaineks on lõhna andev lambarasv. Istikutel pritsitakse ladvakasvusid, vanematel puudel tüve.
* Repellent Cervacol on sinakashall pasta, mille kaitsev toime põhineb kolmel komponendil: värvus, maitse ja mehaaniline karedus. Noorele puutaimele määrituna kaitseb seda sõraliste kahjustuse eest. 
* Repellent Plantskydd on valmistatud taimsetest õlidest ja verejahust. Preparaadi spetsiifiline verelõhn hoiab eemale hirved, põdrad, kitsed ja jänesed. Istikutel pritsitakse ladvakasvusid, vanematel puudel tüve.

## Vaata ka
* metsanduse mõisteid
* põdrakahjustus
* metsamajandus

## Viited
Kaelkirjaklased

**Kaelkirjaklased** (*Giraffidae*) on sõraliste seltsi kuuluv imetajate sugukond. Okaapi ja kaelkirjak on ainsad kaks liiki, kes on kaelkirjaklaste hulgast tänapäevani säilinud. Mõlemad liigid elutsevad Aafrikas lõuna pool Sahara kõrbet: kaelkirjak savannides ja okaapi Kongo vihmametsades.
Hugo Tsahkna

**Hugo Tsahkna** (16.august 1906 Petrogradi kubermang – 7.veebruar 1935 Meeri vald ) oli eesti kunstnik ja karikaturist.

Läks Pallasesse õppima 1924. aastal, olles varem õppinud kunstnik Jaan Siiraku juures. Aastatel 1925–1926 joonistas karikatuure ajakirjale Sädemed. Hiljem, peamiselt 1931. aastatel tegi kaastööd Olioni, kus avaldas peamiselt puulõiketehnikas illustratsioone, mida iseloomustavad veidi kummaliselt kandilised figuurid.

1930. aastal oli ta Tartus tehtud joonisfilmi stsenarist ja kunstnik.

## Viited
Enrico Fermi auhind

**Enrico Fermi auhind** on teadusauhind, millega Ameerika Ühendriikide president tunnustab väljapaistvaid teadlasi. See on teaduse ja tehnoloogia valdkonnas üks vanimaid ja prestiižsemaid USA valitsuse väljaantavaid auhindu.

Auhinna asutas 1954. aastal USA president Dwight Eisenhower koos USA Aatomienergiakomisjoniga. Enrico Fermi (1901–1954) mälestuse jäädvustamisega seotud auhinda haldab USA Energeetikaministeerium. Laureaat saab kuldmedali, mille esiküljel on kujutatud Fermi reljeefne portree. Auhinnaga kaasneb rahasumma 100 000 USA dollarit.

Viimati (2014) said Enrico Fermi auhinna Claudio Pellegrini ja Charles V. Shank. Pellegrini sai röntgenlaserite vabadel elektronidel (*x-ray free-electron lasers*) ja Shank ülikiirete laserite (*ultrafast lasers*) väljatöötamise eest.

## Laureaate
* 1956 – John von Neumann
* 1957 – Ernest Lawrence
* 1958 – Eugene Wigner
* 1961 – Hans Bethe
* 1962 – Edward Teller
* 1963 – Robert Oppenheimer
* 1966 – Otto Hahn, Lise Meitner ja Fritz Straßmann
* 1968 – John Archibald Wheeler
* 1987 – Luis Walter Alvarez ja Gerald F. Tape
* 1988 – Richard B. Setlow ja Victor Weisskopf
* 1992 – Harold Brown, John S. Foster noorem ja Leon Max Lederman
* 1993 – Liane B. Russell ja Freeman Dyson
* 2010 – Mildred Dresselhaus ja Burton Richter

## Viited
Võrkseen

**Võrkseen** (*Clathrus*) on kandseente sugukond.

## Liike
**Clathrus archeri* – sõrm-võrkseen
**Clathrus ruber* – puna-võrkseen

## Välislingid
*
Ileodictyon

***Ileodictyon*** on kandseente perekond.

## Liike
**[[Ileodictyon cibarium]]*
**[[Ileodictyon gracile]]*

## Välislingid
*
Väljasuremisohus

**Väljasuremisohus** (varem *eriti ohustatud*; inglise keeles *endangered* – EN) on Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku kategooria, kuhu kuuluvad liigid, millel on suur oht looduses välja surra.

Rahvusvaheline Looduskaitseliit arvab 2023. aasta jaanuari seisuga väljasuremisohus olevaks 16 364 liiki.

## Viited
Ohualdis

**Ohualdis** (inglise keeles *vulnerable* – VU) on üks Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku kategooriatest. Ohualdisteks loetakse liigid, mida ähvardab looduses väljasuremine juhul, kui liigi säilimist ja paljunemist ohustavad tegurid püsivad ja nende mõju süveneb.

Sellisteks liigi püsimist mõjutavateks teguriteks loetakse tavaliselt liigi elukeskkonna kadumist ja elupaikade hävitamist. Ohualtid liigid ja elupaigad on jälgimise all ning nende ohustatus võib ajas süveneda. Looduses ohualdisteks võidakse lugeda ka liike, kes on vangistuses elavatena suhteliselt tavalised, nagu näiteks soldat-aara (*Ara militaris*). 

Rahvusvaheline Looduskaitseliit arvab 2023. aasta jaanuari seisuga ohualtiks 16 493 liiki.

## Viited
Kurahhove

**Kurahhove** (ukraina Курахове) on linn Ukrainas Donetski oblastis Pokrovski rajoonis. Linn asub Vovtša jõele rajatud Kurahhove veehoidla vasakul kaldal, Donetskist 46 km lääne pool.

Asula tekkis 1936. aastal töölisasulana elektrijaama ehituse juurde ja kandis nime Kurahhovgresstroi, hiljem Kurahhovgres. 1956. aastal sai praeguse nime ja linnaõigused.

Linnas tegutseb 1941. aastast alates soojuselektrijaam.

2022. aastal sai linn purustusi Venemaa õhurünnakutes.

2021. aasta alguses oli linnas 18 506 elanikku.

2024. aasta detsembris langes linn Vene vägede kontrolli alla.

## Viited

## Välislingid
Clathraceae

***Clathraceae*** on kandseente sugukond.

## Perekondi
**Clathrus* – võrkseen
**[[Ileodictyon]]*

## Välislingid
*
Karl Kikas

**Karl Kikas** (14. november 1914 Truuta – 11. mai 1992 Otepää) oli eesti lõõtspillimängija.

Karl Kikas õppis lõõtspillimängu iseseisvalt selgeks kümneaastaselt. Raadios esines ta esimest korda 1938. aastal. Temast kujunes Eesti tuntuim lõõtspillimängija, kes mängis tuntuks Teppo lõõtsa.

20. juulil 2019 avati Põlvas Karl Kikase pronksskulptuur, mille autor on skulptor Ekke Väli.

## Viited

## Välislingid
*ERR arhiiv. Lõõtspillitund: Vestlevad Karl Kikas ja Elmar Koovik
Guliston (Tadžikistan)

**Guliston** on linn Tadžikistanis Sugdi vilajetis. Asub Kayrakkumi veehoidla läänekaldal.

Asutati 1956. aastal. 2016. aastani oli asula nimi **Qayroqqum** (ka **Kayrakkum**). Linnas asub Kayrakkumi hüdroelektrijaam.

2020. aastal oli linnas hinnanguliselt 18 000 elanikku.

## Viited

## Välislingid
*http://www.guliston.tj/
Vaslui lahing

**Vaslui lahing** (ka **Podul Înalti lahing** või **Racova lahing**) oli lahing Moldova Vürstiriigi Ștefan III ja Osmanite riigi Rumeelia elajeti Hadım Suleiman Pasha vahel 10. jaanuaril 1475. Lahing leidis aset Podul Înaltis Vaslui lähedal Moldovas (tänapäeva Rumeenia idaosas). Osmanite poolel osales lahingus 120 000 sõdurit, Moldova poolel 40 000 sõdurit ning väiksemad liitlas- ja palgaarmeed.

Moldova sai lahingus otsustava võidu, Veneetsia ja Poola allikate järgi hukkus üle 40 000 Osmanite riigi sõduri. Sultan Murad II lesk Mara Branković ütles Veneetsia saadikule, et sissetung oli Osmanite riigi ajaloo suurim kaotus. Paavst Sixtus IV pärjas Stefan III hiljem Athleta Christi tiitliga ning nimetas teda kristluse tõeliseks kaitsjaks.

Poola krooniku Jan Długoszi sõnul ei tähistanud Stefan võitu, vaid otsustas pärast lahingut 40 päeva leiva ja veega paastuda. Ta keelas end võidu toojaks nimetada ja ütles, et võit saavutati vaid tänu Jumalale.

## Viited

## Välislingid
*Detailed article describing the strategy and the units used in the battle
*Brief history of Moldavia covering the Vaslui battle
*Short essay about Stephen the Great with a description of the Vaslui battle
*Short article describing the battle