open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Centauro

:*Diviisi kohta vaata artiklit [[131. soomisdiviis "Centauro"]].*

**Centauro** (itaalia keeles *Kentaur*) on Itaalia tankihävitaja. Selle arendasid koostööprojekti raames välja Iveco Fiat ja OTO Melara. Iveco Fiat konstrueeris kere ning mootori ja OTO Melara torni ja relvasüsteemid. Kuigi Centauro on mõeldud tankitõrjes territoriaalkaitses ja luureülesanneteks, kasutatakse selle variante ka näiteks jalaväe lahingumasina ja liikursuurtüki rollis.

## Kasutajad
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Ainult katsetanud
* 
*
Mart Tamre

**Mart Tamre** (sündinud 7. novembril 1957 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane.

## Haridus
Ta õppis Tallinna 46. Keskkoolis 1965–73, lõpetas Tallinna Kaugõppekeskkooli 1976 ja Tallinna Polütehnilise Instituudi peenmehaanikaseadmete erialal 1982 (*cum laude*) ning sai tehnikateaduste doktori kraadi 1995.

## Teenistuskäik
Mart Tamre töötab Tallinna Tehnikaülikoolis aastast 1982: oli peenmehaanika kateedri insener 1982–85, nooremteadur 1985–90 ja assistent 1990–92; aparaadiehituse instituudi dotsent 1992–96 ja mehhatroonikainstituudi (aastast 2017 elektroenergeetika ja mehhatroonika instituut) professor 1997–2021. Ta oli TTÜ mehaanikateaduskonna prodekaan 2000–2006 ja mehhatroonikainstituudi direktor 2006–2020. Aastast 2022 on Mart Tamre Tallinna Tehnikaülikooli inseneriteaduskonna emeriitprofessor.

## Teadustöö
Mart Tamre põhiline uurimisvaldkond on mehhatroonikasüüsteemide modelleerimine, süntees ja projekteerimine, multifunktsionaalsed mudelid ja süsteemid biomehaanika, robottehnika ja automatiseerimise rakendustes.

Ta on töötanud külalisteadurina Kieli Rakenduskõrgkoolis 1993, 
Walesi Ülikoolis 1997–98 ja Massachusettsi Tehnikainstituudis 1999–2000.

### Teaduskorralduslik ja -administratiivne tegevus
* 1995–... Eesti Teadlaste Liidu liige
* 2005–... TTÜ esindaja Rahvusvahelises Mehitamata Sõidukisüsteemide Assotsiatsioonis
* 2012–... Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituudi liige
* 2016–... TTÜ esindaja Eesti Kaitsetööstuse Liidus
* Eesti Mehaanikainseneride Liidu liige

## Tunnustus
* 1983 – NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituse hõbemedal
* 2018 – Tallinna Tehnikaülikooli teenetemedal Mente et Manu

## Viited

## Välislingid
* Mart Tamre Eesti Teadusinfosüsteemis
* Mart Tamre publikatsioonid
Siiri Lahe

**Siiri Lahe** (sündinud 25. detsembril 1970) on eesti tippjuht, alates 5. jaanuarist 2026 Tervisekassa juhatuse esimees. 

Ta on lõpetanud 1993. aastal Tallinna Tehnikaülikooli ökonomistina ja 1997. aastal samas haldusjuhtimise magistriõppe. 

Aastatel 2007–2012 oli Siiri Lahe AS Tallinna Vesi juhatuse liige ja finantsdirektor, aastatel 2012–2024 oli ta AS Estonian Cell juhatuse liige, üks kahest tegevjuhist, alates 2025. aastast nõukogu liige. 

Alates 2012. aastast on ta olnud ka ettevõtete OÜ Vao Agro, OÜ Diner ja OÜ Karu Agro (ühtse juhtimisega farmid, emaettevõte Emacs Agro GmbH) juhatuse liige. Alates 2025. aasta maikuust on Lahe ka Elektrilevi nõukogu esimees. 

2025. aasta detsembris valis Tervisekassa nõukogu, mida juhib sotsiaalminister Karmen Joller, ta Tervisekassa juhatuse esimeheks. Lahe alustas selles ametis 5. jaanuaril 2026. 

## Viited
Jan Zahradil

**Jan Zahradil** (sündinud 20. märtsil 1963 Prahas) on Tšehhi poliitik, ta oli aastani 2025 Kodanike Demokraatliku Partei liige. Ta oli aastatel 2004–2024 Euroopa Parlamendi liige.

Ta sündis aastal 1963 Prahas. Ta lõpetas Praha Keemiatehnoloogia Ülikool (*Vysoká škola chemicko-technologická v Praze*) vee- ja keskkonnatehnoloogia erialal. Seejärel töötas ta veemajanduse teadurina.

Poliitikaga hakkas ta tegelema sametrevolutsiooni ajal.

Ta oli aastatel 2004–2024 Euroopa Parlamendi liige. Euroopa Parlamendis kuulus ta aastatel 2004–2009 Euroopa Rahvapartei fraktsiooni. Aastast 2009 kuulus ta Euroopa Parlamendis Euroopa Konservatiivid ja Reformistide fraktsiooni.

## Isiklikku
Jan Zahradil on abielus ja kahe lapse isa.
Haavasikk

**Haavasikk** (*Saperda*) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaperekond.

Perekonda kuulub üle 40 liigi. Enamik neist elab Ameerikas.

## Eesti liigid
Eestis elab arvatavasti 5 liiki haavasikke.

**Saperda carcharias* – suur-haavasikk
**Saperda perforata* – täpik-haavasikk
**Saperda populnea* – väike-haavasikk
**Saperda scalaris* – kirju-haavasikk
**[[Saperda similis]]*

## Viited

## Välislingid
Veronika Vrecionová

**Veronika Vrecionová** (sündinud 8. septembril 1965 České Budějovices) on Tšehhi poliitik, ta on aastast 2005 Kodanike Demokraatliku Partei liige. Ta on aastast 2019 Euroopa Parlamendi liige.

Ta lõpetas Praha-Michle ringkonnas Ohradní tänaval asuva gümnaasiumi. Aastatel 1984–1989 õppis ta Praha Majandusülikooli (*Vysoká škola ekonomická v Praze*) äriteaduskonnas. Aastatel 1990–1993 töötas ta Václav Haveli Vabariigi Presidendi Kantseleis. Ta on alates 1993. aastast tegutsenud äri- ja reklaamikonsultatsioonide alal füüsilisest isikust ettevõtjana ning on töötanud paljudel ametikohtadel eraettevõtetes.

Ta on aastast 2019 Euroopa Parlamendi liige. Euroopa Parlamendis kuulub ta Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsiooni.

## Isiklikku
Tal on abikaasa Davidiga tütar Julia. Varasemast suhtest Alexandr Vondraga, kes oli sel ajal juba abielus, on tal poeg Jáchym. Ta elab Přezletices Praha idaringkonnas.

## Välislingid
* Veronika Vrecionová Euroopa Parlamendi kodulehel
Daniel Kõiv

**Daniel Kõiv** (sündinud 23. oktoobril 2003) on Eesti poliitik, erakond Eesti 200 juhatuse liige, Tartu Linnavolikogu liige ja rahanduskomisjoni aseesimees ning haridus- ja teadusministri nõunik. 

Ta on olnud Haridus- ja Teadusministeeriumis haridus- ja teadusministri nõunik alates 2023. aasta aprillist.

Kõiv osutus valituks 2025. aasta kohalikel valimistel Tartu linnavolikogu liikmeks. 

## Haridus
Daniel Kõiv on omandanud keskhariduse Jaan Poska Gümnaasiumist, aga õppinud ka Kadrioru Saksa Gümnaasiumis ja Saaremaa Gümnaasiumis.

2020. aastal pälvis ta Tallinna linna hariduskonkursil „Aasta õpilane 2020“ tunnustuse.

Peale keskhariduse omandamist asus Kõiv õppima Tartu Ülikoolis bakalaureuseõppes riigiteadust. 

## Töö ja tegevus
2023. aastal asus Kõiv tööle haridus- ja teadusminister Kristina Kallase nõunikuna. Kõivu nimetamine ministri nõunikuks tekitas ühiskondlikku vaidlust, seoses tema vanusega. 

Enne ministri nõunikuks asumist töötas Kõiv kommunikatsioonijuhina ettevõttes Edukoht OÜ, mis pakub lastele ja noortele programmeerimiskursuseid.

2023. aasta 1. aprilli seisuga oli Kõiv Tartu Linnavolikogus erakonna Eesti 200 fraktsiooni nõunik (osalise koormusega).

## Poliitiline tegevus
2021. aastal kuulus Kõiv Saaremaa valla vallavolikogu haridus- ja noorsootöökomisjoni koosseisu.

Kõiv on seotud erakonnaga Eesti 200 ning valiti 31. augustil 2024 erakonna juhatusse. Üldkoosolekul sai ta 117 poolthäält ehk teise kõige suurema häältesaagi. 

Kõiv on olnud seotud ka Eesti 200 valimiskampaaniatega: tema varasemate rollidena on avalikes profiilides välja toodud Tartu linna ja üleriikliku kampaaniajuhi töö erakonnas Eesti 200.

2025. aasta kohalikel valimistel Tartu linnas kandideeris ta registreerimisnumbriga 427 ning kogus 225 häält. 
Hiljem asus ta Tartu linnavolikogu liikmeks. 

4. detsembril 2025 valiti Kõiv rahanduskomisjoni aseesimeheks. 

## Ühiskondlik tegevus ja avalik tähelepanu
2021. aastal koroonapandeemia ajal pälvis Kõiv tähelepanu maskikandmist toetava protestiga Toompeal, kus ta seisis plakatiga „Mask on seksikas“. 

Ühiskondlikult on ta olnud aktiivne ka Eesti Noorteühenduste Liidu (ENL) nõukogu liikmena 
Muuhulgas kuulus ta 2021. aastal kodanikupäeva aumärgi ja aasta kodaniku aunimetuse komisjoni koosseisu ENL-i esindajana. 

## Viited

## Välislingid
* Tartu linn – Tartu linnavolikogu kontaktid/komisjonid
Pac-Man

:*Tegelase kohta vaata artiklit [[Pac-Man (tegelane)]]. Teiste tähenduste kohta vaata artiklit [[Pac-Man (täpsustus)]].*

**"Pac-Man** (algselt **"Puck Man"**) on Jaapani ettevõtte Namco poolt aastal 1980 välja antud arkaadmäng. Põhja-Ameerikas andis selle litsentsilepingu alusel välja ettevõte Midway Manufacturing. Mängija kontrollib Pac-Mani, kes peab suletud labürindis ära sööma kõik täpid ning vältima seejuures nelja värvilist kummitust. Eriliste täppide söömine muudab kummitused ajutiselt siniseks, selle ajal saab Pac-Man hoopis kummitusi süüa.

Mängu arendamine algas 1979. aasta alguses. Tōru Iwatani üheksapealine meeskond tahtis luua mängu, mis sobiks nii naistele kui meestele. Seni olid videomängud peamiselt "meeste teemadel", nagu sõda ja sport. Pac-Mani kujundus on pitsa, millelt on üks viil eemaldatud, Iwatani on öelnud, et ta võttis jaapani tähe, mis tähendab "suud" (*kuchi* ehk 口) ja muutis selle ümaraks. Mängu tegelased tehti armsateks ja värvilisteks, et meelitada ligi nooremaid mängijaid. Originaalpealkiri "Puck Man" võeti jaapanikeelsest väljendist "kugistama" ("*paku paku taberu*") ning sellele lisati ingliskeelne sõna "mees" ("*man*"). Põhja-Ameeriksse eksporditi mäng pealkirja "Pac-Man" all, kuna kardeti, et naljamehed võivad muuta mängu esimese tähe F-ks (nii oleks see ropp "Fuck-Man").

"Pac-Man" oli ülimalt edukas, sellest valmistati mitu järge, frantsiis, kaks telesarja ning laul. Pac-Manist sai Namco ja hilisema Bandai Namco Entertainmenti maskott. "Pac-Man" on üks ajaloo rahaliselt edukamaid ja enimmüüdud mänge, aastaks 2016 oli mäng teeninud müügitulu 14 miljardit $ ning seda oli müüdud üle 43 miljoni. Seda peetakse üheks parimaks videomänguks läbi aegade.

## Viited

## Kirjandus
*  Comprehensive coverage on the history of the entire series up through 1999.
* Morris, Chris (May 10, 2005). "Pac Man Turns 25". *[[CNN Business|CNN Money]]*.
* Vargas, Jose Antonio (June 22, 2005). "Still Love at First Bite: At 25, Pac-Man Remains a Hot Pursuit". *[[The Washington Post]]*.
* Hirschfeld, Tom. *How to Master the Video Games*, Bantam Books, 1981.  Strategy guide for a variety of arcade games including *Pac-Man*. Includes drawings of some of the common patterns.

## Välislingid
* Koduleht
Aston Martin Vanquish

:*Spetsiifiliselt teise põlvkonna kohta vaata artiklit [[Aston Martin Vanquish (2012)]].*

**Aston Martin Vanquish** on luksuslik *[[gran turismo]]*-tüüpi automudel, mida toodab Suurbritannia autotootja Aston Martin. Vanquish on traditsiooniliselt olnud margi lipulaev, pakkudes tipptasemel sooritusvõimet ja luksust.

## Esimene põlvkond (2001–2007)
Esimese põlvkonna Aston Martin V12 Vanquishi disainis Ian Callum ning seda esitleti 2001. aasta Genfi autonäitusel. Mudel asendas seni lipulaevaks olnud Virage'i. Callumi kujundatud tööprojekt "Project Vantage" oli suunatud tulevikku, kasutades alumiiniumist ja süsinikkiust komposiitstruktuuri.

Auto südameks oli 5,9-liitrine vabalthingav V12-mootor, mis arendas algselt **343 kW (460 hj)**. Mudel kogus maailmakuulsust James Bondi autona 2002. aasta filmis "Surra veel üks päev" (*Die Another Day*).

2004. aastal esitleti versiooni **Vanquish S**, mille mootori võimsust tõsteti **388 kW (520 hj)** ning mille tippkiirus ületas 320 km/h. Esimese põlvkonna tootmine lõppes 2007. aastal, mil koha lipulaevana võttis üle DBS.

## Teine põlvkond (2012–2018)
Teise põlvkonna Vanquish saabus 2012. aastal, asendades omakorda DBS-i. See ehitati Aston Martini VH-platvormi edasiarendusele (VH Generation 4), kasutades laialdaselt süsinikkiust kerepaneele. Disainis võeti eeskuju eksklusiivsest mudelist Aston Martin One-77.

Mootorina jätkas edasiarendatud 5,9-liitrine V12 (tuntud ka kui 6,0 V12), mis arendas algselt **421 kW (573 hj)**. 2017. aastal debüteeris **Vanquish S**, mille võimsus tõusis **444 kW (603 hj)**. Teine põlvkond oli saadaval nii kupeena kui ka kabrioletina (tähistusega **Volante**). Selle põlvkonna vahetas 2018. aastal välja Aston Martin DBS Superleggera.

## Kolmas põlvkond (2024–)
Pärast kuueaastast pausi teatas Aston Martin 2024. aastal Vanquishi nime tagasitulekust margi võimsaima seeriaautona, vahetades välja DBS Superleggera. 

Kolmas põlvkond loobus vabalthingavast mootorist uue 5,2-liitrise biturbo-V12 kasuks, mis arendab massiivsed **614 kW (835 hj)** ja 1000 Nm pöördemomenti. Auto tippkiiruseks on märgitud 345 km/h, tehes sellest kiireima Aston Martini seeriamudeli läbi aegade.

## Põlvkonnad

2001 Aston Martin Vanquish 6.0 Front.jpg|1. põlvkond (2001–2007)
2015 Aston Martin Vanquish, front left (Lisbon).jpg|2. põlvkond (2012–2018)
Aston Martin Vanquish (2024) DSC 7892.jpg|3. põlvkond (2024–)


## Viited
Amylocorticium indicum

***Amylocorticium indicum*** on seltsi *[[Amylocorticiales]]* kuuluv liik seeni.

Seen kasvab laguneval okaspuul, meenutab lähiliiki *[[Amylocorticium canadense]]*, ent on vähem kirkalt kahevärvline. See muutub KOHi toimel mustaks. 

Seene avastas Eestis esmakordselt aastal 2025 Sven Pruul.

## Välislingid
*
Vespa

**Vespa** on Itaalia motorolleri- ja mopeedimark. See kuulub ettevõttele Piaggio. Esimene Vespa motoroller valmistati aastal 1946 Pontedera linnas. Tänaseks on Vespa üks seitsmest Piaggio tütarfirmast.

Eestis on Vespa ametlik edasimüüja Tallinnas registreeritud HT Motors Baltic OÜ.

## Vaata ka
* Itaalia ettevõtete loend
* Motorolleritootjate ja -markide loend
* Mootorrattatootjate loend
* Vespa 400

## Allikad
*Boni, Valeri. *Vespa*. Pub: Rizzoli International Publications, 1 February 2007. 
*Brockway, Eric. *Vespa: An Illustrated History.* Pub: Haynes Manuals Inc, 16 August 1999. 
*Giorgio Sarti, Giorgio. *1946–2006: 60 Years of the Vespa.* Pub: J H Haynes & Co Ltd, 29 June 2006. 
*Jean Goyard, Jean & Soler, Bernard. *The A–Z of Classic Scooters: The Illustrated Guide to All Makes and Models.* Pub: J H Haynes & Co Ltd, 18 January 2007. 

## Välislingid
* Koduleht
Renny tümak

**Renny tümak** (*Postia rennyi*) on *[[Dacryobolaceae]]* sugukonda kuuluv seen.

Seen kasvab lamaokaspuudel.

## Välislingid
*
Holmenkolleni kabel

**Holmenkolleni kabel** (norra keeles *Holmenkollen kapell*) on kabel Holmenkolleni asumis Vestre Akeri linnaosas Oslos Norras. Kabel ehitati sinna aastal 1902, aastal 1992 põles see maha ning taastati aastal 1996. Holmenkolleni kabel kuulub Norra kultuuripärandi nimistusse.

## Viited
Artemi Tepp

**Artemi Tepp** (15. september 1923 Tartu – 6. detsember 2001 Tallinn) oli eesti poksija ja poksitreener.

Sõdis Nõukogude–Saksa sõja ajal 8. Eesti Laskurkorpuse 354. polgus raskekuulipildurina, sai kaks korda haavata — Velikije Luki ja Novosokolniki all.

Ta lõpetas 1949. aastal Tallinna Kehakultuuritehnikumi.

## Sportlasena
Poksitreeninguid alustas ta töölissportlasena 1938. aastal Vello Kaaristo suunamisel. Pärst sõda jätkas Spartakis Evald Seepere juhendamisel.

Ta sai Eesti NSV meistrivõistlustelt sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2&nbsp;kg) 1945. aastal 2. koha ja tuli 1949. aastal Eesti NSV meistriks. Kuulus aastatel 1946–1950 Eesti NSV koondisse.

Võitis aastatel 1945–1949 Spartaki üleliidulistelt meistrivõistlustelt 2 hõbedat ja 3 pronksi.

## Treenerina
Töötas aastatel 1956–1978 Jõu ja Kalevi poksitreenerina. Õpilasi: Vello Metsis, Arvo Simonlatser, Valdo Tali, Peeter Vulla, Kunnar Ämarik.

## Kohtunikuna
Tegutses ka poksikohtunikuna (1964. aastal vabariiklik kategooria).

## Tunnustus
*1995 aupoksikohtunik

## Mälestuse jäädvustamine
Alates 1999. aastast tegutseb Tallinnas MTÜ Artemi Tepi Poksiklubi.

## Kirjandus
*"Artemi Tepp".  Spordileht nr 107, 14. september 1983. Lk 4
*Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2018. Lk 463

## Välislingid
*
*Sporditulemused. Artemi Tepp
*Haud Tallinna Metsakalmistul
HAL Dhruv

**Dhruv** (sanskriti keelest 'vankumatu') on India ettevõtte Hindustan Aeronautics Limited poolt arendatud üldotstarbeline helikopter. Esmalend tehti aastal 1992, arendus lükkus edasi India maaväe muutuvate nõudmiste ning aatompommi Pokhran-II tõttu määratud sanktsioonide tõttu.

HAL Dhruv jõudis teenistusse aastal 2002. Sellest toodeti tsiviilmudel ning sõjaväemudel India sõjaväe tarbeks. Sõjaväemudelit kasutatakse näiteks transpordiks, luureks ja haavatute evakueerimiseks.

2024. aastaks oli toodetud üle 400 Dhruvi, mis olid kogunud lennutunde üle 340 000.

## Kasutajad
* 
* 
* 
* 
* 

### Endised
* 

## Vaata ka
* HAL Rudra
* HAL Prachand
* HAL Light Utility Helicopter
* Indian Multi Role Helicopter
* Aérospatiale Alouette III
* Aérospatiale SA 315B Lama
* AgustaWestland AW169
* Bell 412
* Bell 429 GlobalRanger
* Eurocopter EC145
* Kazan Ansat
* KAI LAH-1 Miron
* MD Helicopters MD Explorer
* Sikorsky S-76
* Helikopterite loend

## Viited

## Kirjandus
*
*
*
*
*
*
*
*
Pong

**"Pong"** on arkaadmäng, mille andis 1972. aastal välja Ameerika Ühendriikide ettevõte Atari, Inc. Selle lõi Allan Alcorn, kui ettevõtte kaasasutaja Nolan Bushnell andis talle õppeülesande. Bushnell ja teine Atari asutaja Ted Dabney olid mängust nii vaimustuses, et panid selle müüki. Bushnelli versioon põhines esimese kodukasutuseks mõeldud mängukonsooli Magnavox Odysseyga kaasas olnud lauatennisemängul. Magnavox andis Atari hiljem selle eest kohtu alla.

"Pong" oli esimene majanduslikult edukas videomäng ning üks videomängutööstusele alguse panijatest. Varsti hakkasid ka teised firmad sarnaseid mänge tootma. Lõpuks laienesid Atari konkurendid ka teistsuguste mängude tootmisele ning sundisid Ataritki "Pongist" edasi liikuma.

Atari andis välja ka mitu "Pongi" järge, kus oli rohkem funktsioone. 1975. aasta jõuludel andis Atari välja eksklusiivselt Searsi poeketis müüdud versiooni. Mängust toodeti palju koopiaid nii kodukonsoolidele kui kaasaskantavatele masinatele. "Pongi" peetakse üheks aegade märkimisväärseimaks ja parimaks videomänguks. See kuulub Washingtonis asuva Smithsonian Institution püsikollektsiooni.

## Viited
Masih & Arash

**Masih ja Arash Adlparvar** (pärsia keeles مسیح و آرش عدل‌پرور), professionaalselt tuntud kui Masih ja Arash AP, on Iraani muusikagrupp, mis tegutseb R&B, pärsia räpi ja popi stiilides. Masih alustas oma karjääri koos oma venna Arashiga 14-aastaselt, kirjutades laule ja komponeerides muusikat. Nende karjäär algas 2004. aastal ja nad üritasid litsentsi saada 2014. aastal. Ametlikult alustasid nad oma karjääri 2016. aasta oktoobris, saades litsentsi kontsertide esitamiseks Iraanis.

## Diskograafia

* Darya (2019)
* Har Rooz Har Shab (2021)

## Viited
Daryā

**"Daryā"** ("Meri") on Masih & Arashi debüütstuudioalbum, mille andis 2018. aastal välja Āzād.

## Viited
Vello Metsis

**Vello Metsis** (2. aprill 1953 Kohtla-Järve – 29. juuni 1992 Kohtla-Järve) oli eesti poksija.

Ta poksis Kohtla-Järve ja Tallinna Kalevis, tema treener on olnud ka Artemi Tepp ja Priidik Kippar.

Eesti NSV juunioride meister 1972. aastal II keskkaalus (kuni 75 kg).

Märtsis 1972 sai Panevežyses ametiühingute üleliidulistel juunioride meistrivõistlustel II keskkaalus (kuni 75 kg) 2. koha.

Sai aprillis 1976 Eesti NSV meistrivõistlustel II keskkaalus (kuni 75 kg) 2. koha. Oktoobris 1976 Narvas peetud Kalevi meistrivõistlustel võitis poolraskekaalus (kuni 81 kg) esikoha.

Nigul Maatsoo mälestusvõistlustel oli 1975. aastal VIII võistluse võitja II keskkaalus (kuni 75 kg) ja sai 1978. aastal XI võistlusel 3. koha. 

On ka töötanud poksitreenerina.

## Viited

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2019. Lk 437

## Välislingid
*Vello Metsise sporditulemused
Pehme poornahkis

**Pehme poornahkis** (*Trechispora mollusca*) on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente liik.

Kasvab aasta läbi murdnud leht- ja okaspuudel, ka viimaste koortel. Seen on maheda maitsega.

## Välislingid
*
Vana üliõpilasmaja

**Vana üliõpilasmaja** (soome keeles *Vanha ylioppilastalo*, rootsi keeles *Gamla studenthuset*) on Helsingi Ülikooli üliõpilaskonna endine seltsihoone.

Helsingi kesklinnas asub see Aleksanterinkatu ja Mannerheimintie ristumiskoha vahetus läheduses, mida tähistab Kolme sepa kuju.

Hoonest üle tee asub Stockmanni esinduskaubamaja Helsingis.

## Ajalugu
### Arhitektuur
Neo-renessanslikus stiilis ehitis valmis aastaks 1870.

Üliõpilasmaja ehitati algselt kesklinna serva, et üliõpilaste pidutsemised ei häiriks teisi elanikke. Ehitust rahastatigi linnakodanike annetustest, milles ülikooli muusikakorporatsioonid olid eriliselt aktiivsed. Korjanduse pühitsemiseks kannab fassaad ladinakeelset kirja *Spei suae Patria dedit* ("Isamaa andis enda lootused"). Fassaadi kaunistavad skulptuurid, mis kujutavad Väinämöist ja Ilmarist.

Üliõpilasmaja mahutab lavaga ballisaali, ajaloolist muusikasaali, kohvikut Café Vanha ja nelja ümberkujundatavat koosolekuruumi.

### Kunst
Interjööris on täheldada mitmeid kuulsaid Kalevala-teemalisi kunstiteoseid, näiteks Akseli Gallen-Kallela seinamaaling "Kullervo sõidab sõtta" (1901) ja Robert Wilhelm Ekmani maal "Väinämöise näidend" (1866).

### Muusika
Ylioppilaskunnan Laulajat ehk vanim soomekeelne laulukoor asutati hoone vanas muusikasaalis aastal 1882. 2013. aasta lõpuni kasutasid saali harjutamisteks neljal päeval nädalas Ylioppilaskunnan Laulajat (YL), Ylioppilaskunnan Soittajat (YS), Akademiska Sångföreningen (AS) ja Akademiska Damkören Lyran (ADL).

## Nimetus
1910. aastal valmis vana üliõpilasmaja taha üliõpilaste kasutusse uus hoone, mil linnarahvas hakkas mõlemat hoonet praegusel kujul kõnekeeles eristama.

## Müük
2025. aasta novembris otsustas Helsingi Ülikooli üliõpilasesindus rahaliste raskuste tõttu müüa ehitise tööpensionikindlustusseltsile Keva. Kultuuriline tegevus oli hoones raugenud juba aastast 2014, mil hoone haldamise võttis üle restorani pidanud ettevõte.

## Vaata ka
*Uus üliõpilasmaja
Cortinarius nolaneiformis

***Cortinarius nolaneiformis*** on šampinjonilaadsete seltsi vöödikuliste sugukonda kuuluv liik seeni.

Seen on luminestseeruv ja esimeb meil alates juunist.

## Välislingid
*
Uus üliõpilasmaja

**Uus üliõpilasmaja** (soome keeles *Uusi ylioppilastalo*, rootsi keeles *Nya studenthuset*) on Helsingi Ülikooli üliõpilasesinduse praegune seltsihoone.

Helsingi kesklinnas asub see Mannerheimintie ja Aleksanterinkatu ristumiskoha vahetus läheduses, mida tähistab Kolme sepa kuju.

Hoonest üle tee asub Forumi kaubanduskeskus.

## Ülevaade
Juugendstiilis ehitis on osa üliõpilasesindusele kuuluvast kinnistust Kaivopiha. HYY keskkontori ja Ylioppilaslehti kontori juurde kuuluvad lisaks ruumid teistele üliõpilasesindustele ja üliõpilasorganisatsioonidele.

Tänaseni tegutseb seal viis Helsingi Ülikooli üliõpilasseltsi: Eteläsuomalainen osakunta, Savolainen osakunta, Varsinaissuomalainen osakunta, Åbo Nation ja Östra Finlands Nation.

Enamus hoonest välja renditud kontoritöödeks ja äritegevuseks.

### Kuppel
Kuplis, mis oli varem avatud üliõpilastele ja laiemale avalikkusele, asub tänapäeval privaatne kokteilibaar.

### Kino
1919. aastast tegutses üliõpilasmajas kino Bio Civis, mille nimeks sai kümme aastat hiljem Bio-Bio. Hiljem lisandus selle kõrvale kino Bio Illusion. Paraku suleti mõlemad kinod lõplikult aastal 1998.

### Hotell
1924.–1968. aastani tegutses samas hoones hotell Hansa. 2024. aastast asub aga hoonekompleksis viietärnihotell Grand Hansa.

## Nimetus
1870. aastal oli praeguse üliõpilasmaja ette valminud esialgne üliõpilaste kasutusse antud seltsihoone. Uue üliõpilasmaja valmides hakkas linnarahvas mõlemat hoonet praegusel kujul kõnekeeles eristama. Vanas üliõpilasmajas lakkas kultuuriline tegevus 2010. aastail, kinnisvarast loobuti ning see müüdi aastal 2025.

## Vaata ka
*Vana üliõpilasmaja

## Viited
Matt Carthy

**Matt Carthy** (sündinud 19. juulil 1977 Birminghamis) on Iirimaa poliitik, kes on alates 2020. aastast olnud Iirimaa Esindajatekoja Dáil Éireann liige. Ta oli Euroopa Parlamendi liige aastatel 2014–2020 ja aastatel 1999–2014 Carrickmacrossi volikogu liige, saades 21-aastaselt valides Iirimaa noorimaks volikogu liikmeks. Ta on olnud ka Carrickmacrossi linnapea.[1] Ta alustas oma poliitilist karjääri Sinn Féini noorteorganisatsioonis.[2]

Ta sündis aastal 1977 Birminghamis. Tema ema on pärit Monaghani krahvkonnast ja isa Roscommoni krahvkonnast. Kui ta oli 2-aastane, asus pere Roscommoni krahvkonda, kus ta elas kuni 10-aastaseks saamiseni. Seejärel elas tema pere aasta Walesi kirdeosas Holywellis (Flintshire'is), enne kui naasis Iirimaale, et elama asuda Monaghani krahvkonda Carrickmacrossi. 

Euroopa Parlamendi liikmena kutsus ta oma 2019. aasta esimeses kõnes Euroopa Liitu üles kaitsma Kataloonia separatistide õigusi.[3] Euro 20. aastapäeva puhul väitis ta, et euro vajab ellujäämiseks põhjalikku reformi.[4] Ta usub, et Brexit on võimalus Iirimaa ja Põhja-Iirimaa ühendada.

Ta on kirjeldanud konflikti ajal Iiri piiril elatud kogemust kui kujundavat rolli tema vabariiklike poliitiliste vaadete kujundamisel ning nimetab peamiste mõjutajatena näljastreikijaid Bobby Sandsi ja Kieran Dohertyt.

Ta õppis turundust aasta Dublini Tehnoloogiainstituudis, kus ta moodustas 1996. aastal Sinn Féin College cumann (filiaali). Järgmisel aastal oli Carthy Ógra Shinn Féini (Sinn Féini noorteorganisatsioon) asutajaliige. Ta töötas täiskohaga noortekorraldajana Ógras Dublinis Sinn Féini partei peakorteris ja Sinn Féini pressiametnikuna.

Ta oli 2014–2020 [Euroopa Parlament|Euroopa Parlamendi]] liige (Sinn Féini poolt). Euroopa Parlamendis kuulus ta Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsiooni.

## Välislingid
* Matt Carthy Euroopa Parlamendi kodulehel
* Matt Carthy kodulehekülg
Lynn Boylan

**Lynn Boylan** (iiri keeles: **Lynn Ní Bhaoighealláin**; sündinud 29. novembril 1976 Dublinis) on Iirimaa poliitik, kes esindab Sinn Féini parteid. Ta oli aastatel 2014–2019 ja on uuesti aastast 2024 Euroopa Parlamendi liige.

Ta kasvas üles Tallaghtis Dublinis. Ta õppis ajakirjandust ning omandas seejärel kvalifikatsiooni keskkonnajuhtimise, keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimise alal. Ta valiti aastal 2020 Seanad Éireanni (Iirimaa parlamendi Oireachtase ülemkoja ehk senati) liikmeks. Tema kampaaniate hulka on kuulunud kliimaõiglus ja õiglus Stardusti tulekahju ohvrite ja nende perekondade jaoks. Euroopa Parlamendis esindab ta vasakpoolsete fraktsiooni (GUE/NGL).

Veebruaris 2025 keelati tal sisenemine Iisraeli, kuhu ta reisis Euroopa Liidu delegatsiooni esimehena Palestiinas. Rima Hassanil ja Euroopa Liidu ametnikel keelati samuti sisenemine. Eelnevalt kokkulepitud reisi eesmärk oli pääseda ligi aruteludele Palestiina võimudega.

## Välislingid
* Lynn Boylan Euroopa Parlamendi kodulehel
* Lynn Boylani kodulehekülg
Katrin Kits

**Katrin Kits** (sündinud 16. mail 1968) on eesti pedagoog ja koolijuht. Ta on töötanud õpetajana mitmes Eesti üldhariduskoolis ning olnud Tapa Gümnaasiumi ja Vasta kooli direktor.

Katrin Kits lõpetas 1990. aastal Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasiumi. 2014. aastal omandas ta Eesti Humanitaarinstituudis bakalaureusekraadi kultuuriteaduses, 2017. aastal Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudis magistrikraadi filosoofias ning 2022. aastal magistrikraadi võõrkeeleõpetaja erialal.

Enne pedagoogitööle asumist töötas ta klienditeeninduse valdkonnas, sealhulgas SEB Pangas ja ettevõttes Hää Eesti Toit. Ta on tegutsenud ka tõlkijana.

Õpetajatööd alustas Kits 2017. aastal. Ta on töötanud õpetajana Tallinna Kunstigümnaasiumis, Kohila Mõisakoolis, Püünsi Koolis ning Tallinna Muusika- ja Balletikoolis. 2023–2024 oli ta Tapa Gümnaasiumi direktor. Pärast seda jätkas ta tööd õpetajana Viimsi Gümnaasiumis. 2025. aasta augustis asus Kits Vasta kooli direktoriks Viru-Nigula vallas.

## Isiklikku

Katrin Kitsel on arhitekt Kert Kitsega viis last. Vanemad lapsed on kaksikud: tšellist Marcel Johannes Kits ja viiuldaja Katariina Maria Kits. Poeg Remi Sebastian Kits on andmeteadlane.

## Viited
Tartu Linnakool

**Tartu Linnakool** (vene k. *Юрьевское городское училище*) oli 1877. aastal asutatud venekeelne 4-klassiline riiklik linnakool Tartus, Riia tänav 23.

Tartu vene algkool avati 1837. aastal keiser Nikolai I käsul ja see oli Baltimail kolmas venekeelne õppeasutis. 1877. aastal moodustati sellest vene õppekeelega riiklik linnakool.

Kaasajal tegutseb kunagises linnakooli hoones Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituut.

## Viited

## Välislingid
*Tartu, linnakool, Eesti Rahva Muuseum ERM Fk 359:169
Jaunsvirlauka vald

**Jaunsvirlauka vald** (läti keeles *Jaunsvirlaukas pagasts*) on vald Lätis Jelgava piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Platone, Vircava, Sesava ja Sidrabene vallaga, Jelgava] linnaga ning Bauska piirkonna Viesturi vallaga.

Valla pindala on 123 km².  2011. aastal oli seal 3008 elanikku, 2025 aastal oli elanikke 2451. 2011. aastal elas vallas 1962 lätlast, 593 venelast, 245 valgevenelast, 55 ukrainlast, 62 poolakat ja 59 leedulast. Valla keskus on Staļģene küla.

## Ajalugu

Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Ciemaldi (*Zeemalden*), Dandāle (*Dannental*), Jaunāmuiža (*Peterweide*), Jaunsvirlauka (*Neu-Bergfried*), Vecsvirlauka (*Alt-Bergfried*), Pranka (*Frank-Sessau*),  Staļģene (*Stalgen*), Salgale (*Sallgalen*), Supardanti (*Superintendentenhof*) ja Bile (*Billenhof*) mõisade maadele. Aastal 1935 oli valla pindala 93 km² ja seal oli 2139 elanikku.

1945. aastal moodustati vallas Staļģene ja Jaunsvirlauka külanõukogud, vald likvideeriti 1949. aastal. 1954. aastal liideti Jaunsvirlauka külanõukoguga likvideeritava Staļģene külanõukogu alad ja Sesava külanõukogu Līgo kolhoosi maad, ent osa külanõukogust liideti Vircava külanõukoguga. Aastal 1966 liideti  sellega veel Lielvircava külanõukogu, ent osa  sellest liideti Jaunsvirlauka külanõukoguga. Aastal 1966 liideti sellega Vircava külanõukogu Dzirnieki sovhoosi alad. Aastal 1974 liideti osa Jaunsvirlauka külanõukogu alasid Vircava külanõukoguga. Aastail 1977 ja 1979 liideti külanõukoguga alasid Vecsvirlauka külanõukogust. Aastal 1987 arvati osa Vircava külanõukogu maid Jaunsvirlauka külanõukogu koosseisu.

Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastal liideti vald Jelgava piirkonnaga.

## Loodus

Valla suuremad jõed on Lielupe, Sesava jõgi, Svitene ja Vircava jõgi.

Valda jääb osa Lielupe luhaniidu hoiualast. Looduskaitse all on Mazberģi tamm, Mazberģi suur tamm, Lielberģi pärn, Krūmiņi hiidtamm, Jahimajakese pärn, Mežciemsi tamm, Dabīsi künnapuu, Dabīsi tamm ja Plattenvalde tamm, lisaks veel üks nimetu tamm.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Gaideļi - Viduči muinaskalmed, Ciemalde muinaskalmed ja Kakužēni muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Bērzukrogsi kõrts, Vecsvirlauka kool, Jaunsvirlauka mõisa häärber, Staļģene mõisa hoonetekompleks ja park, sealhulgas häärber ning ait. Regionaalse kaitse all on Dainase muinaskalmed, Šauvase muinaskalmed, Pūcēni asulakoht, Vecsvirlauka mõisa ait ja Franksesava mõisa hoonetekompleks, sealhulgas sepikoda.

## Asustus

Vallas on kuusteist küla. Valla keskuseks on Staļģene. Teised valla külad on Kaķi, Smedēni, Pēterkalne, Bitēni, Īslīcas, Vecsvirlauka, Jaunsvirlauka, Bajāri, Dzirnieki, Dravnieki, Pakuļi, Šalkas, Mežciems, Kārniņi ja Pauļuki.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited
Kivyliai (Akmenė)

**Kivyliai** (žemaidi *Kėvīlē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Naujoji Akmenė maavallas.

Küla asub Läti piiri ääres Vadakste jõe kaldal. Osa küla territooriumist (Venta ülemjooks) on looduskaitse all Natura 2000 alana.

Külas asuvad Kivyliai kirik, kool (Akmenė gümnaasiumi filiaal), raamatukogu ja postkontor, tegutseb külaselts.

XVIII sajandil oli seal küla, mis oli vallakeskuseks. Praegune küla rajati XIX sajandil riigimõisa maade jagamisel. Küla pargis on säilinud veel mõisa peahoone ja keldri vundamendijäänused. Aastal 1916 avati sealne kool. Aastal 1949 sai külast kohaliku kolhoosi keskasula. Aastal 1976 valmis Agluona jõel asuv Kivyliai paisjärv. Sealsed alad olid ühed esimestest, kus lõpetati suured maaparandustööd; nende tagajärjel kasvas küla kui elanikud mujalt sinna ümber asusid. Aastal 1971 valmis sealne raamatukogu, aastal 1982 kultuurimaja. Aastal 1997 liideti Kivyliaiga likvideeritavad Pipiriai ja Bitininkai külad. Aastal 2000 valmis sealne katoliku kirik. Aastal 2004 liideti Kivyliaiga veel Kalviai, Norbutai ja Pavadakščiai külade territooriumid.

Muinsuskaitse all on Kivyliai kalmed. Need olid kasutusel XVI–XVII sajandini. 1990. aastatel rajati sinna karjäär, millega rikuti osa kalmete territooriumist. Aastal 2017 viidi seal läbi arheoloogilisi uuringuid. Ka on kaitse all osa Kalviai ja Kivyliai külade vanast kalmistust. See osa oli kasutusel XVI sajandist XVII sajandini. Ülejäänud osa kalmistust on üle ujutatud. Veel on kaitse all Bitininkai ja Kivyliai külade vana kalmistu. Säilinud on maakividest värav ja üks sepistatud metallist ristiga hauatähis. Kivyliai esimene vana kalmistu oli kasutusel XIX sajandil ja XX sajandi esimesel poolel. Sealsed hauad pole eristatavad, säilinud on graniidist postament kirjaga 1911. Kivyliai teine vana kalmistu on säilitanud mitmed betoonist hauatähised. Ka on alles aastal 1944 püstitatud kalmistu piirdemüür. Aastal 1989 püstitati kalmistu lääneossa tulpkabel. Veel on kaitse all mälestusmärk Kęstutisele. Mälestusmärgi valmistas kohalik õpetaja A. Kazlauskas. Algselt asus see Alsiais, Kivyliaisse toimetati see aastal 1982. Mälestusmärk restaureeriti 1991. aastal.

## Elanike arv


* 339 (1902)
* 333 (1923)
* 190 (1959)
* 123 (1970)
* 283 (1979)

* 413 (1985)
* 525 (1989)
* 551 (2001)
* 443 (2011)
* 342 (2021)


## Viited

## Välislingid

* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
*Küla portaalis vietoves.Lt
Alsiai

**Alsiai**  (žemaidi *Alsē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Naujoji Akmenė maavallas.

Küla asub Agluona jõe kaldal.

Alsiaid mainib tõenäoliselt esmakordselt Liivimaa vanem riimkroonika, kus kirjeldatakse 1229. aasta sõjakäiku Alsiai maale. Taas mainitakse seda aastal 1652. Küla kannatas rängalt teise maailmasõja aegsetes lahingutes.

Kivyliais asub  mälestusmärk Kęstutisele. Mälestusmärgi valmistas kohalik õpetaja A. Kazlauskas. Algselt asus see Alsiais, Kivyliaisse toimetati see aastal 1982.

## Elanike arv


* 134 (1902)
* 155 (1923)
* 57 (1959)
* 38 (1970)
* 18 (1979)

* 6 (1985)
* 1 (1989)
* 0 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Har Rooz Har Shab

"**Har Rooz Har Shab**" (Every Day Every Night) on Masihi ja Arashi teine ​​stuudioalbum, mille andis 2021. aastal välja Azad Records. "Har Rooz Har Shab" sai Iraanis 2021. aasta enimmüüdud albumiks.

## Viited
Franz Xaver Gruber

**Franz Xaver Gruber** (25. november 1787 Hochburg-Ach – 7. juuni 1863 Hallein) oli Austria algkooliõpetaja ja kirikuorganist Arnsdorfi külas. Tema tuntuim teos on jõululaul "Püha öö" (saksa keeles: *Stille Nacht, Heilige Nacht*).

Ta sündis aastal 1787 Hochburg-Achis Ülem-Austrias. Tema vanemad olid linakudujad Josef ja Maria Gruber. Muusikat õpetas talle Hochburgi-Achi muusikaõpetaja *Andreas Peterlechner*, kes märkas tema muusikalist annet ja veenis isa lubama tal jätkata õpetajakoolitust, mis sel ajal oli intensiivselt muusikaline. Juba 1805. aastal alustas ta muusikaõpinguid lähedal asuvas Burghausenis koguduse organisti *Georg Hartdobleri* käe all. Järgmisel aastal lõpetas ta õpetajakoolituse Ried im Innkreisis ja sooritas 1806. aastal seal ja Salzburgis nõutavad eksamid. Seejärel, nagu tollal tavaks oli, pidi ta aasta aega õpetaja abilisena töötama. Selle aja veetis ta oma mentori ja õpetaja Andreas Peterlechneri juures Hochburg-Achis. Seejärel, 12. novembril 1807, sai temast õpetaja Arnsdorfis. Et kolida Arnsdorfis asuva Maria am Mösli palverännakukiriku sekti residentsi, abiellus Conrad Franz Xaver Elisabeth Fischingeriga, kes oli seal elanud kaks korda leseks jäänud naine. Neil sündis hiljem kaks last; naine oli abielusse kaks last toonud. Oma rahalise olukorra parandamiseks ja lootes hiljem Oberndorfis õpetajaametit saada, asus ta aastatel 1816–1829 Arnsdorfis töötades Oberndorfi Püha Nikolause paadimeeste kirikus kantori ja organisti kohustusi täitma.

Arnsdorfi kool on Austria vanim siiani tegutsev kool. Praegu õpetatakse seal kahte klassi. Hoone, mis algselt asus otse kiriku kõrval, on nüüdseks muuseum.

Gruber sai kuulsaks abipreester Joseph Mohri jõululuuletuse "Püha öö" seadega, mis on nüüdseks tuntud kogu maailmas. Esmakordselt esitas ta seda 24. detsembril 1818 jõulumissal Oberndorfi Püha Nikolause kirikus, kus ta töötas asendusorganistina. Kitarri mängis Joseph Mohr. Hiljem seadis ta laulu ka orelile. F. X. Gruber ja Joseph Mohr komponeerisid teisi hümne.
Louisiana kuberner

:*Nimekirja kohta vaata artiklit [[Louisiana kuberneride loend]].*
:*Enne Louisiana ostmist Ameerika Ühendriikide poolt seal võimul olnud ametnike kohta vaata artiklit [[Louisiana koloniaalkuberneride loend]].*

**Louisiana kuberner** (inglise keeles *Governor of Louisiana*) on Ameerika Ühendriikide Louisiana osariigi valitseja. Kuberner on *ex officio* ka Louisiana rahvuskaardi ülemjuhataja.

Aastast 2024 on Louisiana kuberner Vabariiklikkusse Parteisse kuuluv Jeff Landry.

## Allikad
* 
* 
* 
* 

## Välislingid
* Louisiana kuberneri kantselei koduleht
Pasličiai

**Pasličiai**  (žemaidi *Paslėtē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Naujoji Akmenė maavallas.

Küla asub Agluona jõe kaldal.

Sealsed talud hävisid ja küla tühjenes nõukogude perioodil intensiivsete maaparandustööde tõttu.

## Elanike arv


* 42 (1902)
* 81 (1923)
* 71 (1959)
* 53 (1970)
* 2 (1979)

* 2 (1989)
* 4 (2001)
* 1 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Gaudžiočiai

**Gaudžiočiai**  (žemaidi *Gaudiuotē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Naujoji Akmenė maavallas. Küla asub Agluona jõe kaldal.

Gaudžiočiai moodustasid varem samanimeline mõis ja küla, mis liideti teise maailmasõja järel. Aastal 2004 liideti Gaudžiočiaiga veel Daunoriai küla territoorium.

## Elanike arv


* 55 (1902)
* 79 (1923)
* 72 (1959)
* 100 (1970)
* 50 (1979)

* 35 (1989)
* 39 (2001)
* 22 (2011)
* 10 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Pakempiniai

**Pakempiniai**  (žemaidi *Pakempėnē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Naujoji Akmenė maavallas. Külast lõunasse jääb Lebeliai turbaraba.

Pakempiniais tegutses aastani 1972 algkool. Küla tühjenes intensiivsete maaparandustööde tõttu, mis kaotas mitmed üksiktalud. Aastal 2004 liideti Pakempiniaiga Galmančiai, Venciškiai ja Liepynase külade territooriumid.

Muinsuskaitse all on Pakempiniai küla vana kalmistu. Seda piirab maakividest kiviaed. Säilinud on Emilija Kačiauskienė hauatähis.

Küla on nime saanud külast lõunas asuvalt Kempynė soolt. Rahvasuu kohaselt asunud soos varem Bandabonja linn, mille kirikute ristide vastu soos marjul käivad naised vanasti ikka jalgu vigastanud.

## Elanike arv


* 131 (1902)
* 151 (1923)
* 96 (1959)
* 118 (1970)

* 33 (1979)
* 21 (1989)
* 19 (2001)
* 10 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Kanavoliškės

**Kanavoliškės**  (žemaidi *Kanavuolėškės*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Naujoji Akmenė maavallas.

Kanavoliškės tühjenes nõukogude perioodil intensiivsete maaparandustööde tõttu. Viimased elanikud lahkusid aastal 1981.

## Elanike arv


* 24 (1902)
* 41 (1923)
* 22 (1959)
* 12 (1970)

* 6 (1979)
* 0 (1989)
* 0 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Stipirkiai

**Stipirkiai**  (žemaidi *Stėpėrkē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Naujoji Akmenė maavallas. Küla asub Agluona jõe kaldal.

Külas asub Naujoji Akmenė kalmistu. Seal on ka Naujoji Akmenė elanike aianduskooperatiivid. Külla jäävad mitmed linna tööstusettevõtted.

Aastal 1974 anti osa küla alasid Naujoji Akmenė linnale, aastal 1974 rajati sinna linna kalmistu. 

Muisuskaitse all on Stipirkiai küla vana kalmistu. See oli kasutusel XIX sajandil ja XX sajandi esimesel poolel. Hauatähised puuduvad, kalmistul kasvavad üksikud puud.

## Elanike arv


* 41 (1902)
* 53 (1923)
* 48 (1959)
* 35 (1970)
* 20 (1979)

* 12 (1987)
* 14 (1989)
* 42 (2001)
* 51 (2011)
* 68 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Tampere tuletõrje-keskdepoo

**Tampere tuletõrje-keskdepoo** (soome keeles *Tampereen keskuspaloasema*) on elanike arvult Soome kolmandas linnas Tamperes asuv tuletõrjehoone.

Tammerkoski idakaldal paiknev juugendstiilis ehitis valmis Malmö tuletõrjedepoo eeskujul aastaks 1908. Eristuva tuletõrjetorniga hoone esimest korrust kasutati algselt hobusetallina, mil põlenguid käidi kustutamas hobuveokitega.

1920. aastail asendati pritsuteenistuses hobused päästeautodega.

1998. aastal avati hoone keldris Tampere Tuletõrje Muuseum.

## Vaata ka
*Erottaja päästekeskus
Klykoliai

**Klykoliai**  (žemaidi *Klīkuolē*) on küla (endine alev) Leedus Akmenė rajoonis Naujoji Akmenė maavallas.

Küla asub Läti piiri ääres, Vadakste jõe kaldal. Jõel asub Klykoliai paisjärv.

Külas asuvad Klykoliai kirik ja raamatukogu, tegutseb külaselts. Seal asub Klykoliai ajaloo muuseum.

Küla järgi on nime saanud Karboni Klykoliai lade.

Klykoliai asutati arvatavasti XVIII sajandil. Aastal 1757 sai asula alevi staatuse ja õiguse turgu pidada. Sellest ajast nimetatakse Klykoliaid aleviks, kuigi hilisemad võimud seda ametlikult ei kinnitanud. Aastal 1778 rajas sealne mõisnik alevisse kabeli. Aastal 1881 asendas selle praegune kirik. Aastal 1928 sai kirik kihelkonnakiriku staatuse. XIX sajandil tekkisid alevisse ka juudi ja vene kogukonnad. Esimese ja teise maailmasõja ajal põles Klykoliai maha. Alevis tegutsesid teise maailmasõja eel aktiivselt Leedu kommunistid. Teise maailmasõja ajal hukkasid saksa okupatsioonivõimud sealsed juudid. Aastal 1949 avati sealne kool. Aastal 1949 sai külast kohaliku kolhoosi keskasula, aastal 1977 aga Kivyliai kolhoosi osakonnakeskus. Aastal 2000 sealne kool suleti. Aastal 2004 liideti Klykoliaiga Greitjoniškiai ja Vėžupise külade territooriumid.

Muinsuskaitse all on kolm sealset kalmistut. Klykoliai esimene vana kalmistu oli kasutusel XIX sajandil ja XX sajandi esimesel poolel. Sealsed hauad pole eristatavad, kalmistu alal on ka varasemaid muinaskalmeid. Klykoliai teise vana kalmistu ümber on maakividest aed, selle väravapostid on aga punastest tellistest. Säilinud on mitmed  hauatähised. Ka juudi kalmistu oli kasutusel XIX sajandil ja XX sajandi esimesel poolel. Seal on 87 erinevat graniidist hauatähist, osad neist veel loetavate heebreakeelsete kirjadega.

## Elanike arv


* 366 (1865)
* 640 (1897)
* 684 (1902)
* 615 (1923)
* 230 (1959)
* 246 (1970)
* 224 (1977)

* 281 (1979)
* 170 (1985)
* 146 (1989)
* 154 (2001)
* 129 (2011)
* 95 (2021)


## Viited

## Välislingid

* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
*Küla portaalis vietoves.Lt
Tallinna linnavolinike loend (1890)

**Tallinna linnavolinike loend** on loetelu Tallinna linnaduuma (linnavolikogu) liikmetest aastatel 1890–1893.

Tallinna linnavolikogu valimised toimusid veebruaris 1890. aastal. 

Enne linnavolikogu valimisi oli  1889. aastal ühendatud Toompea koos eeslinnaga lõplikult Tallinna all-linnaga. 72-liikmeline linnavolikogu valiti varalise seisundi järgi kolme valimisklassi ehk kuuria poolt, kellest igaühel oli õigus määrata üks kolmandik linnavolikogu 72 liikmest, kes valiti neljaks aastaks. 

* Tallinna linnapeaks taasvaliti Viktor von Maydell.
* Tallinna linnanõunikeks valiti: Eduard Bätge, Peter Wellberg, Eugen Erbe, Nikolai Thamm.
## Linnavolinike loend
* Wilhelm Adamson
* Eduard Bätge 
* B. v. Baggehufwudt 
* Otto Benecke 
* Ludwig Joseph Berting (1828–1911) 
* Gustav Birck
* August Brinckmann
* Caspar Leonhard Daugull (1846–1919)
* Erhard Dehio
* Vassili Demin
* H. Dolansky
* Alexander Elfenbein (1823–1898) 
* H. Eitz
* Heinrich Engelberg
* Eugen Erbe 
* F. G. Eylandt
* Dr. I. Fick. 
* Mag. Richard Fick
* J. Fischer. 
* Gustav Florell
* Dettloff Fölsch (1869–1914) 
* Carl Freibusch 
* G. Freymann. 
* M. Gavrilov 
* parun Étienne Girard de Soucanton 
* O. Gregory. 
* Christian Grossmann
* Georg Hamann
* Aleksander Hahn
* K. F. Hartmuth. 
* Aleksander Höppener
* John Höppener
* Friedrich Axel von Howen 
* John von Hueck
* Thomas Jacobson
* Eduard Johannson 
* G. Kerp.
* K. Kollmann. 
* C. Kreß. 
* I. Lahn.
* Christian Luther 
* parun Victor von Maydell
* Richard Mayer 
* Aleksander Meyer
* Aleksander Moller
* A. Närmann
* G, Nickeborn 
* Eugen von Nottbeck
* Julius Pfaff (1827–1904)
* A. Riesenkampff
* Konstantin von Ritter
* dr. Karl Rogenhagen (1832–1898)
* A. Romberg. 
* parun Arvid von Rosen  (1849–1903)
* parun Richard von Rosen (1844–1910) 
* S. Samoilow
* P. Seedorff 
* Nikolai Schmidt 
* Nikolai Schröter  (1840–1907)
* Gustav Steinberg
*  krahv Nikolai Paul Fromhold Pontus Stenbock (1840–1902)
* Nikolai Thamm 
* I. Thomson. 
* Aleksander Tšumikov (1819–1902)
* H. Vocke. 
* Julius Wasmuth
* Peter Wellberg
* W. Wiedmann
* Friedrich Wiegand
* A. Wolkov
* parun Friedrich von Wrangell.

## Viited

## Kirjandus
* Die Stadtverordneten-Verlammlung. (Nach den Wahlen vom Februar 1890.) 1890–1893. Revalscher Kalender auf das Jahr 1891 nebst Adressbuch für Estland, Reval: 1890, lk 45-46
*Tallinnas, 17-mal veebr. saivad LD II klassi wolimehed walitud., Ristirahwa Pühhapäewaleht, 25. veebruar 1890
Gaušiai

**Gaušiai**  (žemaidi *Gaušē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Naujoji Akmenė maavallas.

Külas asub Naujoji Akmenė lennuväli.

Muisuskaitse all on Gaušiai küla vana kalmistu. See oli kasutusel XIX sajandil ja XX sajandi esimesel poolel. Hauatähiseid on säilinud üks, graniidist postament ja rist, mille küljes on metallist ristilöödud Jeesuse kujutis.

## Elanike arv


* 41 (1902)
* 72 (1923)
* 21 (1959)
* 21 (1970)
* 36 (1979)

* 2 (1981)
* 10 (1989)
* 17 (2001)
* 25 (2011)
* 26 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Raudžiai

**Raudžiai**  (žemaidi *Raudē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Naujoji Akmenė maavallas.

Küla asub Dabikinė jõe kaldal. Asulat läbib Venta ja Naujoji Akmenė vaheline raudtee. Külas asuvad Alkiškiai paisjärv ja raudteejaam.

## Elanike arv


* 50 (1902)
* 67 (1923)
* 99 (1959)
* 65 (1970)
* 37 (1979)

* 22 (1989)
* 15 (2001)
* 4 (2011)
* 3 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Koovtilder

**Koovtilder** (*Bartramia longicauda*) on kurvitslaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Koovtilder on 26–32 cm pikk. Tiibade siruulatus on 64–68 cm. Saba on 73–92 mm pikk. Isaslinnu tiiva pikkus on 163–180 mm, emaslinnul 164–191 mm. Isaslinnu nokk on 26–31 mm, emaslinnul 27–32 mm. Isaslind kaalub 132–166 g, emaslind 132–175 g.

Pealagi, kael, selg, tiivad, saba ja rind on beeži-pruunikirjud. Nägu ja kõht on helebeežid. Pea on suhteliselt väike. Kael on pikk ja peenike. Kollane või kollakaspruun nokk on lühike ja peenike, nokaots on tumedat värvi ja veidi allapoole kõver. Jalad on kollased, tihti rohekad või pruunikad. Tumepruunid silmad on suured.

## Levik
Pesitsevad Alaskal, Kanadas ja USA põhjaosas. Talvitavad Lõuna-Ameerika lõunaosas.

Elavad preerias, niisketel aasadel, karjamaadel ja golfiväljakutel.

## Toitumine
Toituvad putukatest ja nende vastsetest, sadajalgsetest, tuhatjalgsetest, ämblikest, tigudest, vihmaussidest ja seemnetest.

Toituvad üksi või väikestes parvedes.

## Pesitsemine
Ühel ruutkilomeetril pesitseb 5–22 paari. Kurnas on neli muna mõõtmetega 45 × 33 mm. Muna kaalub 25,2 g. Mune hauvad mõlemad vanemad 24 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 32–34 päeva vanuselt.

## Viited

## Välislingid
Koovtilder (perekond)

**Koovtilder** (*Bartramia*) on kuritslaste sugukonda kuulu lindude perekond.

Perekonna ainus retsentne liik on koovtilder (*Bartramia longicauda*).

Perekonda kuulub ka pliotseeni ajastikul elanud *Bartramia umnatill*.

## Viited