open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Padur

**Padur** (ka **marš**, **maršimaa**, **padurannik**) on mere või suure järvega külgnev märgala, mis on perioodiliselt veega kaetud. Enamik paduraid on soolase veega. 

Padurad on sageli kaetud rannaniitudega ja vahel soostunud. Padurad asuvad sageli järvede ja ojade servas, kus toimub üleminek vee- ja maismaaökosüsteemi vahel. Padura taimestiku moodustavad enamikus väikesekasvulised rohttaimed (tarnad, kõrrelised, loalised), aga ka näiteks pillirood ja hundinuiad. Padurates leiduvad puittaimed on tavaliselt madalakasvulised põõsad. 

Paduraid kasutatakse põllumajanduses laialdaselt nii heinamaana kui karjamaana. Kuivendatud paduraid nimetatakse poldriteks. Padurad on elupaigaks paljudele selgrootutele, kaladele, kahepaiksetele ja veelise eluviisiga imetajatele.

Padurad on levinud Põhjamere rannikul Taanis, Madalmaadel, Prantsusmaal ja Inglismaal. Maailmas leidub neid mujalgi, näiteks USA-s Atlandi ookeani rannikul ja Venemaal Põhja-Jäämere rannikul. Paduraid esineb üksnes tasandikulisel, mitte mägisel rannikul. Paduraid ohustab merepinna tõus ja sellega kaasnev erosioon.

## Üldiseloomustus
Padurates elavad mitmed taime-, looma- ja putukaliigid, kes on kohastunud elama üleujutatud tingimustes. Taimed peavad suutma ellu jääda väikese hapnikusisaldusega mudas. Seetõttu on paljudel taimedel tekkinud kohastumusena aerenhüüm ehk õhukude. Samuti on padurates kasvavatele taimedele iseloomulik risoomide olemasolu. Veelise eluviisiga loomad, näiteks kalad ja salamandrid, kes padurates elavad, suudavad hakkama saada väikese hapnikusisaldusega vees. Padurate pH on tavaliselt neutraalne kuni aluseline. 

## Ökosüsteemi olulisus
Padurad on ühed maailma kõige suurema bioloogilise produktiivsusega kooslused, mistõttu on need kalanduse mõttes väga olulised. Samuti tõstavad padurad vee kvaliteeti ja puhtus, ennekõike tänu filtreerimisele ja sedimentatsioonile. Padurad tarbivad toit- ja saasteaineid, puhastades sellega vett. Padurad absorbeerivad suurtel vihmaperioodidel vett ja vabastavad selle aegamisi vesikonda tagasi, vähendades üleujutuste ulatust. Paduratel on tähtis roll ka turismis, hariduses ja teaduses.

## Taastamine
Osas maailma piirkondadest on hävinud juba 90% märgaladest, mille hulka kuuluvad ka padurad. Paduraid kuivendatakse põllumaa juurde tekitamise eesmärgil, samuti ka valglinnastumise tõttu. Taastamine on protsess, mille käigus tuuakse padurad tagasi maastikele, kust nad on minevikus kadunud. Taastamist saab teha suurel skaalal, näiteks lastes jõgedel kevadel looduslikult üle ujutada, või väikesel skaalal, näiteks tuues märgalad tagasi linnaruumi. 

## Viited
Marikultuur

**Marikultuur** on akvakultuuri haru, mis on spetsialiseerunud mereorganismide kasvatamisele eesmärgiga neid tarvitada toiduks või mõnel muul otstarbel. Marikultuuri viljeletakse nii (ava)ookeanis kui ka mõnel isoleeritud alal, mahutis, tingimusel, et seal on merevesi. 

Marikultuuris kasvatatakse paljusid merekalu, vähke, krabisid, vetikaid ja paljusid teisi mereorganisme.
Jürgen Klinsmann

**Jürgen Klinsmann** (sündinud 30. juulil 1964 Göppingenis) on saksa jalgpallitreener ja endine jalgpallur (ründaja). 

Ta mängis aastail 1987–1998 Saksamaa koondises 108 korda ja lõi 47 väravat.
August Pork

**August Pork** (vene Август Петрович Порк; 27. juuni 1917 Tver – 2002 Moskva) oli Eesti NSV partei-, miilitsa- ja julgeolekutöötaja, kindralmajor (1964).

## Töö- ja teenistus
August Pork oli aastatel 1933–1936 Tveri vagunitehase elektrimontöör, tehaseraadio toimetaja. 1936–1939 tehase ajalehe toimetaja Tveris, klubi direktori asetäitja Ostaškovis. 1939. aastal oblastilehe Proletarskaja Pravda toimetaja asetäitja. Aastatel 1941–1942 instruktor-literaator ja ajalehe toimetaja Punaarmee 8. Eesti Laskurkorpuses; sõjakorrespondent, korpuse- ja armeelehtede erikorrespondent Leningradi ja Volhovi rindel
, 1942–1943 polgu staabiülema abi Kalinini rindel, 1943–1946 poliitosakonna vaneminstruktor Leningradi ja 2. Balti rindel. NLKP liige 1943. aastast.

1946. aastal Sovetskaja Estonia toimetuse osakonnajuhataja. Aastatel 1946–1948 EK(b)P Keskkomitee Propaganda- ja agitatsiooniosakonna ajakirjandussektori juhataja; ajakirja Pilt ja Sõna toimetaja,

Aastatel 1948–1950 õppis NSV Liidu Siseministeeriumi  kõrgkoolis, kus  omandas kõrgema juriidilise hariduse. ja 1950. aastast Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi maakonnavalitsuse ülem; Eesti NSV Siseministeeriumi Miilitsavalitsuse ülema asetäitja. Aastatel 1953–1958 Eesti NSV Siseministeeriumi siseministri asetäitja ja Eesti NSV Siseministeeriumi Miilitsavalitsuse ülem.

August Pork oli aastatel 1959–1961 Eesti NSV Siseministeeriumi, siseminister ja 19. juunist 1961 Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Riikliku Julgeoleku Komitee esimees, 25. augustist 1978 kuni 16. juunini 1982 Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee esimees.

August Pork oli 1960. aastast EKP Keskkomitee liige, Eesti NSV Ülemnõukogu VI, VII, VIII ja IX koosseisu ning 1979. aastast NSV Liidu Ülemnõukogu saadik.

## Autasud
* RJK teeneline töötaja (*почётный сотрудник госбезопасности*); 
* Lenini orden;
* Punalipu orden (kaks korda);
* Isamaasõja 1. järgu orden;
* Tööpunalipu orden; (kaks korda)
* Punatähe orden; 
* medal "Lahinguliste teenete eest" (kaks korda)http://www.law-order.ru/catalog/enciklopedia/reference/ru_p/t63573.html

## Isiklikku
Aastal 1996 asus ta elama Moskvasse. Tema viietoaline korter Tallinnas Roosikrantsi 8a läks Edgar Savisaare käsutusse.

Tema kaksikpojad on Arnold Pork ja Valeri Pork (sündinud 8. juulil 1941).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne saidil law-order.ru
Deka-

**Deka-** (tähis **da**) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 10 korda suurem. 

Eesliide deka- on kasutusel näiteks  vedeliku mahuühikus dekaliiter (tähis dal); 1 dekaliiter on 10liitrit.

Eesliite nimetus tuleneb kreeka keele sõnast *déka* (kümme) ja võeti ametlikult kasutusele 1795. a koos meetermõõdustikuga. Eesliite tähis da kehtestati 1960. a, varem olid kasutusel tähised D, Da ja dk.
Kakofoonia

**Kakofoonia** (vanakreeka sõnadest *κακός* ('halb') ja *φωνή* ('heli')) ehk **kolekõla** on ebameeldiv kõla muusikas, kõnes või luules.

Kakofoonia vastand on eufoonia.

## Vaata ka
*Eufoonia
Kaaperdamine

**Kaaperdamine** võib viidata järgnevale:
* Piraatlus, mis hõlmab mh laevade ebaseaduslikku hõivamist/röövimist (ka mererööv)
* Õhupiraatlus - õhusõidukite (enamasti lennukite) hõivamine/röövimine (ka õhurööv)
* Autokaaperdus
* Margikaaperdus ehk brändikaaperdus

## Infotehnoloogia
* Domeenikaaperdus ehk domeenivargus - domeeninime loata ülevõtmine
* DLL-kaaperdus
* Kaevekaaperdus
* Seansikaaperdus
* Vormikaaperdus (*Form grabbing*)
* Brauserikaaper - pahavara, mis kaaperdab arvutikasutaja brauseri

## Muu
*Kaaperdamine (film), 2012. aasta Taani film

## Viited
Kajak

**Kajak** ehk **süst** on pealt kinnine veesõiduk, mida aerutatakse edasi kahelabalise aeruga.

Algselt oli kajak loomanahkadest tehtud veesõiduk Siberi põlisrahvastel, eskimotel ja teistel polaaralade ranniku põlisrahvastel.

Innuiidikeelne nimetus *qajaq* tähendab "jahimehe paati" ja see kandus inglise keelde kujul *kayak*. Eestis nimetatakse sellist paaditüüpi üldiselt süstaks ja nimetus tuleb arvatavasti kangakudumise süstikult, mis meenutab kujult süsta.


Pilt:Faltboot Geruest.jpg|Kokkukäiva süsta raam (1989, Saksa DV)
Pilt:Kajakki.jpg|Tänapäevased kunstkiust epoksüvaiguga kokkuliimitud kajakid
Pilt:Süstasõitjad Emajõel. Tartu, 2016. aprill..jpg|Süstasõitjad Emajõel. Tartu, aprill 2016
Pilt:Süsta ehitamine 2022 (08) Raido Ruse.jpg|Käepärastest vahenditest ehitatud süst Kose vallas


## Vaata ka
*haabjas
*umiak
*kajakisõit
*lootsik
*ruhe

## Viited

## Välislingid
Pedassaare neem

**Pedassaare neem** on üks Vergi poolsaare neemedest. 

Kitsukest neeme katab männi enamusega mets. Neeme ümbruses kasvavad ka Eesti vanimad männid.

Pedassaare neem jagab kaheks Pedassaare lahe. Ühele poole neeme jäävad liivaluited ning liivase põhjaga ja väheste kividega nn Suur Laht, teisele poole kividerohkem ja madalam kõrkjatest piiratud Väike Laht.

Neeme pindala on 7,6 ha.

## Viited
Lauatennis 2008. aasta suveolümpiamängudel

**[[Lauatennis]] [[2008. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 13.–23. augustini ja võistlused peeti Pekingi Ülikooli spordihallis. Lauatennises võistles 172 sportlast 56 riigist ja välja jagati 4 komplekti medaleid.

## Võistlusalad

### Mehed

* Üksikmäng
* Võistkonnavõistlus

### Naised

* Üksikmäng
* Võistkonnavõistlus

## Võistluste ajakava

## Tulemused

### Mehed

#### Üksikmäng




Finaal: 23. august 
Osavõtjaid: 86
Olümpiavõitja 2004: Ryu Seung-min, Lõuna-Korea       
Ametlikud tulemused: Finaal

**Finaal**: Ma Lin – Wang Hao 4:1 (11:9 11:9 6:11 11:7 11:9) 
**Pronksimäng**: Wang Liqin – Jörgen Persson 4:0 (13:11 11:2 11:5 11:9) 


#### Võistkonnavõistlus




Finaal: 18. august 
Osavõtjaid: 16 võistkonda
Olümpiavõitja 2004: esimest korda olümpiamängude kavas        
Ametlikud tulemused: Finaal

**Finaal:** Hiina – Saksamaa 3:0
**Pronksimäng:** Lõuna-Korea – Austria 3:1


### Naised

#### Üksikmäng




Finaal: 22. august 
Osavõtjaid: 86
Olümpiavõitja 2004: Zhang Yining, Hiina            
Ametlikud tulemused: Finaal

**Finaal**: Zhang Yining – Wang Nan 4:1 (8:11 13:11 11:8 11:8 11:3) 
**Pronksimäng**: Guo Yue – Li Jia Wei 4:2 (11:6 14:12 9:11 7:11 11:3 11:4) 


#### Võistkonnavõistlus




Finaal: 17. august 
Osavõtjaid: 16 võistkonda
Olümpiavõitja 2004: esimest korda olümpiamängude kavas        
Ametlikud tulemused: Finaal

**Finaal:** Hiina – Singapur 3:0
**Pronksimäng:** Lõuna-Korea – Jaapan 3:0


## Medalid

## Välislingid

* Lauatennise ametlik veebileht Pekingi OM-il
* ITTF-i koduleht
Hekto-

**Hekto-** (tähis **h**) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 100 korda suurem. 

Eesliide hekto- on kasutusel peamiselt järgmistes ühikunimetuses:
* hektopaskal (tähis hPa) – õhurõhu mõõtühik SI-süsteemis; 1 hektopaskal on 100 paskalit
* hektar (moodustatud sõnast hektoaar, tähis ha) – mittesüsteemne pindalaühik; 1 hektar on 100 aari ehk 100×100&nbsp;m2 =10&nbsp;000&nbsp;m2
* hektoliiter (tähis hl) – mittesüsteemne mahuühik (näiteks piima või veini mahu mõõtmiseks); 1 hektoliiter on 100 liitrit

Eesliite nimetus tuleneb kreeka keele sõnast *hekaton* (sada) ja võeti ametlikult kasutusele 1795. a koos meetermõõdustikuga.
Raadi järv

**Raadi järv** (ka *Roodi järv*) on Tartu linna territooriumil paiknev järv. 

Selle pindala on 4,6 hektarit. Limnoloogiliselt tüübilt arvatakse ta hüpertroofsete ehk liigtoiteliste järvede sekka.

Järve lähedal asub Raadi mõis.

## Viited

## Välislingid
Vasula järv

**Vasula järv** on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Lombi külas. 

Järve pindala on 8,5 hektarit. Limnoloogiliselt tüübilt arvatakse see kalgiveeliste eutroofsete järvede sekka.

## Viited
Märe

**Märe** on märg maismaakoht, kus vesi on mingi perioodi (enamasti vähemalt mitme kuu) jooksul maapinna tasemel. Märesid esineb näiteks sooservadel (servamäre), aga ka mererannas.

## Vaata ka
*Märgala
*Soo
Seisumass

**Seisumassiks** nimetatakse elementaarosakese või mõne muu süsteemi vähimat võimalikku massi. 

Kuna vastavalt valemile E=mc^2 on iga keha energia ja mass omavahel seotud, siis energiat omava (näiteks liikuva) keha mass on suurem kui täiendavat energiat mitteomava keha mass. Kuna liikumine on suhteline, siis liikumise puhul tuleb muidugi arvestada taustsüsteemiga, mille suhtes seda vaadeldakse. Vähimat võimalikku energiat omava keha mass ongi tema seisumass ehk invariantne mass. Kehalt, mis omab seisumassi, ei saa enam ilma keha lõhkumata (või muutmata) energiat ära võtta.

## Elementaarosakese seisumass

Kui makromaailmas on erinevused keha tegeliku massi ja seisumassi vahel märkamatud, siis elementaarosakeste puhul on  erinevused väga suured. Elementaarosakeste kiirendis kiirendatud osakeste mass võib olla mitmeid suurusjärke suurem kui tema seisumass.

Seisumassi alusel jagunevad elementaarosakesed seisumassiga ja seisumassita osakesteks. Osakesed, millel seisumass puudub, ei saa "paigal seista" ning liiguvad alati valguse kiirusega. Kõige tuntum seisumassita osake on footon. Seisumassiga osakesi ei saa jälle vastavalt erirelatiivsusteooriale valguse kiirusega liikuma sundida. Neid on võimalik kiirendada ainult valguse kiirusele lähedastele kiirustele.

Elementaarosakese seisumass võrdub ka energiaga, mida on vaja selle osakese "loomiseks" ja mis vabaneb, kui osake annihileerub

Elementaarosakeste seisumassi (ja ka tegelikku massi) mõõdetakse energiaühikutes elektronvoltides (eV), kuna nii on lihtsam leida osakese tegelikku massi (seisumass + osakese energia). Tavaliselt on osakeste massid suurusjärkudes megaelektronvolti (MeV) ja gigaelektronvolti (GeV).

## Süsteemi seisumass

Seisumassi mõistet võib kasutada ka mitmest osakesest koosneva süsteemi jaoks. Sellisel juhul tuleb mõista süsteemi seisumassina mitte otsest süsteemi moodustavate osakeste seisumasside summat, vaid selle süsteemi enda vähimat võimalikku energiat. Nimelt kulub või eraldub süsteemi moodustamisel samuti energiat, mistõttu mitmest osakesest moodustunud süsteemil on omaenda isiklik seisumass. Näiteks rauast väiksemate aatomituumade seisumass on väiksem kui teda moodustavate nukleonide seisumasside summa ja seda seetõttu, et nukleonide ühinemisel aatomituumaks vabaneb energiat. Rauast suuremate aatomituumade seisumass on jälle nukleonide seisumasside summast suurem.
Suursäär

**Suursäär** on maasäär Kesselaiu põhjaosas. Ühelt poolt ümbritseb seda Suur väin ja teiselt Kesse abajas.

## Vaata ka
* Kesse abajas
Raul Vaigla

**Raul Vaigla** (sündinud 7. juulil 1962 Jõgeval) on eesti muusik. 

Ta on välja andnud kaks sooloplaati: "Soul of bass" 2003 ja kontsertplaat NO99 Jazziklubis Jaak Sooääre ja Tanel Rubeniga 2007 "Ultima Thule raudvara".

2012. aastal andis Vaigla välja õpiku ja DVD "Kuue kuuga bassimängijaks" (Eesti Muusikaharidus).

## Tunnustus
*1996 Suure Vankri auhind
*2019 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema poeg Robert Vaigla on kitarrist ja tütar Marie Vaigla poplaulja.

## Viited

## Välislingid

* 
* Romi Erlach. Raul Vaigla bassiplaat valiti Soome raadiojaamas nädala albumiks, Eesti Päevaleht, 17. jaanuar 2004
* Raul Vaigla otsing ERR-i arhiivist
* ETV2 Kodused kontserdid. Raul Vaigla, Tero Saarti, Marie Vaigla, err.ee, 5. jaanuar 2016
Karuputk

**Karuputk** (*Heracleum*) on umbes 60 liigiga perekond sarikaliste (*Apiaceae*) sugukonnas.

## Eestis leiduvad liigid
Eestis on pärismaine üks liik – siberi karuputk (*H. sibiricum*). 
Võõrliikidena esinevad Eestis Sosnovski karuputk (*H. sosnowskyi*) ja hiid-karuputk (*H. mantegazzianum*), mis on võrdlemisi sarnased. Väga harva leidub kultuurist metsistununa ka Lehmanni karuputke (*H. lehmannianum*) ja karvast karuputke (*H. pubescens*).

Sosnovski karuputke ja hiid-karuputke tõrjutatakse Eestis alates 2005. aastast riikliku kava alusel. 2015. aastal oli tõrjutavate karuputkekolooniate pindala 2183 ha.

## Liike
* *[[Heracleum acontifolium]]*
* *[[Heracleum algeriense]]*
* *[[Heracleum alpinum]]*
* *[[Heracleum arcticum]]*
* *Heracleum asperum* – beštau karuputk
* *[[Heracleum basvicum]]*
* *[[Heracleum calcareum]]*
* *[[Heracleum candolleanum]]*
* *Heracleum dissectum* – habe-karuputk
* *[[Heracleum idae]]*
* *Heracleum lallii* – nepaali karuputk
* *[[Heracleum lanatum]]*
* *Heracleum lehmannianum* – lehmanni karuputk 
* *Heracleum mantegazzianum* – hiid-karuputk
* *Heracleum persicum* – pärsia karuputk
* *Heracleum pubescens* – karvane karuputk
* *[[Heracleum rapula]]*
* *[[Heracleum rigeus]]*
* *[[Heracleum setosum]]*
* *Heracleum sibiricum* – siberi karuputk
* *Heracleum sosnowskyi* – sosnovski karuputk
* *Heracleum sphondylium* – euroopa karuputk
* *[[Heracleum verrososum]]*
* *[[Heracleum yunnanense]]*

## Viited

## Välislingid

*Kümnendik karuputkekolooniatest kasvab Saaremaal, Delfi, 21. juuli 2017
Andrea Barzagli

**Andrea Barzagli** (sündinud 8. mail 1981 Fiesoles) on Itaalia jalgpallikoondise endine kaitsja, kes tuli 2006. aastal maailmameistriks.

Aastatel 2011–2019 mängis ta Juventuses. Ta valiti hooaegadel 2011/12, 2012/13, 2013/14 ja 2015/16 Serie A hooaja sümboolsesse koosseisu. Juventusega tuli ta kaheksal korral Itaalia meistriks ning võitis neljal korral Itaalia karika ja neljal korral Itaalia superkarika.

## Koondisekarjäär
Ta kuulus Itaalia noortekoondisse, mis tuli 2004. aastal Euroopa alla 21-aastaste meistriks. Samal aastal kuulus ta ka suveolümpiamängude jalgpalliturniiril Itaalia olümpiakoondisse, võites pronksmedali.

Debüüdi Itaalia rahvuskoondises tegi Barzagli 17. novembril 2004 sõprusmängus Soome vastu.

Ta kuulus Itaalia koondisse 2006. aasta maailmameistrivõistlustel. Esimest korda pääses ta platsile 26. juunil kaheksandikfinaalis Austraalia vastu, sekkudes mängu teisel poolajal vahetusest. 30. juunil toimunud veerandfinaalimängus Ukrainaga tegi ta Marco Materazzi ja Alessandro Nesta puudumisel kaasa kogu kohtumise algusest lõpuni. Itaalia tuli lõpuks maailmameistriks, alistades finaalis Prantsusmaa.

Ta kuulus Itaalia koondisse veel 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2008., 2012. ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ning 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistlustel.

Ta lõpetas koondisekarjääri pärast ebaõnnestunud 2018. aasta maailmameistrivõistluste valikturniiri.

## Saavutused
;Rondinella
*Serie D: 1998–99
;Ascoli
*Serie C1: 2001–02
*Supercoppa di Lega di Prima Divisione: 2001–02
;Wolfsburg
*Bundesliga: 2008–09
;Juventus
*Serie A: 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19
*Coppa Italia: 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18
*Supercoppa Italiana: 2012, 2013, 2015, 2018

## Välislingid
Paul Robinson

**Paul Robinson** (sündinud 15. oktoobril 1979 Beverleys) on Inglismaa jalgpallikoondise endine väravavaht.

Debüüdi Inglismaa rahvuskoondises tegi Robinson 12. veebruaril 2003 sõprusmängus Austraalia vastu. Viimase mängu rahvuskoondises mängis ta 17. oktoobril 2007 Venemaa vastu, kellele kaotati 1:2.

## Välislingid
Vergi poolsaar

**Vergi poolsaar** on poolsaar Põhja-Eestis, mida piirab läänest Käsmu laht ja idast Soome lahe avaosa. Halduslikult jääb Lääne-Viru maakonda Haljala valda. Jääb tervikuna Lahemaa rahvuspargi territooriumile. Poolsaare rannikul asuvad Lobi, Lahe, Koolimäe, Natturi, Pedassaare, Pihlaspea ja Vergi küla. Siseosa katab mets. Vergi poolsaare põhjaosas asuvate Lobi ja Natturi poolsaare vahele jääb Koolimäe laht, kuhu suubub Koolimäe oja.

Poolsaare idaossa Vergi küla äärde jääb Vergi laht, mida piirab põhjas Vergi neem, kus asub ka Vergi sadam.

## Vaata ka
*Ojakivi

## Välislingid

* Vergi 360° aeropanoraam / aerofoto
Mohamed Ould Abdel Aziz

**Mohamed Ould Abdel Aziz** (sündinud 20. detsembril 1956 Akjoujtis) on Mauritaania sõjaväelane ja poliitik, aastatel 2008–2009 Mauritaania ajutine riigipea ning 5. augustist 2009 kuni 1. augustini 2019 Mauritaania president. 

Abdel Aziz teenib sõjaväes alates 1977. aastast. Ta etendas olulist rolli 2003. ja 2004. aasta riigipöördekatsete mahasurumises ning juhtis ise 2005. aasta riigipööret, millega tuli võimule kolonel Ely Ould Mohamed Vall. 

President Abdallahi valitsusajal oli kindral Abdel Aziz presidendi personaliülem, jätkates ühtlasi teenistust tema enda asutatud presidendi kaardiväe ülemana. Kui ta 6. augustil 2008 president Abdallahi poolt koos mitme teise kõrge ohvitseriga ametist vabastati, viis ta läbi riigipöörde ja nimetati samal päeval riiki juhtima määratud Kõrgema Riiginõukogu presidendiks. 

15. aprillil 2009 astus ta riigipea ametikohalt tagasi, et kandideerida presidendiks. 

18. juulil 2009 toimunud presidendivalimistel sai Mohamed Ould Abdel Aziz 52 protsenti häältest ning valiti presidendiks. Opositsioon süüdistas võimulolijaid valimistulemuste võltsimises. 

5. augustil 2009 vannutati ta Mauritaania uueks presidendiks.

Alates 30. jaanuarist 2014 kuni 2015 oli ta Aafrika Liidu eesistuja. 

Juunis 2014 peetud presidendivalimistel valiti ta uueks ametiajaks tagasi. 

2023. aasta oktoobris taotles prokurör Mohamed Ould Abdel Azizile 20-aastast vanglakaristust koos vara konfiskeerimisega.
Tavariisikas

**Tavariisikas** (*Lactarius trivialis*), ka nahkkollane riisikas, on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv laialt levinud seen.

## Levila ja kasvukohad
Tavariisikas on Eesti metsades tavaline ja rohke saagikusega. Kasvab noortes ja niisketes okas- ja lehtmetsades ning rabades.

## Välimus
Tavariisikas on suur ja lihakas lillakashall söögiseen. Seene kübar on noorena kumer, vananedes lamenev, väga vanad seened muutuvad lehterjaks. 

Seen on limane, niiske ilmaga väga limane. Eoslehekesed on valged või valkjaskollakad, hele jalg on ühtlaselt jäme ja seest õõnes.

Viljaliha on paks ja valge, murdub kergesti. Värske seene lõikepinnalt nõrgub säravvalget mõrkjat piimmahla, mis keetmisel muutub halliks.

## Kasutamine
Tavariisikaid tuleb mõrkja maitse eemaldamiseks keeta (umbes 5 minutit). Keeduseened sobivad soolamiseks ja muul moel kasutamiseks (kastmed, vormiroad, seenekotletid, salatid jms.)

## Välislingid
*
Ardabīli provints

**Ardabīli provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Iraanis. Piirneb põhjas Aserbaidžaaniga ja kirdes 70 km ulatuses Kaspia merega.

Provints moodustati 1993. aastal Ida-Aserbaidžaani provintsi idaosast.

Rahvastikust enamiku moodustavad aserid.

Provints jaguneb üheksaks maakonnaks.
Ise (Birgit Õigemeel)

**"Ise"** on Birgit Õigemeele neljas singel tema omanimeliselt debüütalbumilt. 

## Ajalugu
Loo meloodia on kirjutanud Pearu Paulus, Alar Kotkas ja Ilmar Laisaar, sõnad Jana Hallas. See anti välja 2008. aasta augustis plaadifirma MTH Publishing kaudu.

## Lugude nimekiri
# "Ise" – 3:46

## Edetabelikohad
Bengali keel

**Bengali keel** on peamiselt Bangladeshis ja India idaosas räägitav indoeuroopa keelkonna indoiraani harusse kuuluv india keel. Bengali keelt räägib emakeelena 189 miljonit inimest. Teise keelena räägib bengali keelt umbes 40 miljonit inimest. Bengali keel on Bangladeshi ametlik keel. Ametliku keele staatus on sel veel India Lääne-Bengali ja Tripura osariigis.

Bengali keelt kirjutatakse devanaagari kirjaga sarnases bengali kirjas.

Bengali keeles puudub grammatiline sugu. Eessõnade asemel kasutatakse järelsõnu. Lauseliikmete järjestus on subjekt-objekt-verb.

## Vaata ka

*bengali kirjandus
*siloti keel

## Välislingid

*Bengali nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Dirhami sadam

**Dirhami sadam** (sadama kood: **EE DIR**) on jäävaba sadam Läänemaal, Lääne-Nigula vallas asuvas Dirhami külas. Sadam paikneb Noarootsi poolsaarel, Läänemere rannikul, ning on üks piirkonna tähtsamaid merendus- ja kalanduskeskusi. Dirhami sadam teenindab kalalaevu, kaubalaevu ning väikelaevu ja jahte, olles avatud aasta läbi.

## Asukoht ja tehnilised andmed
Dirhami sadam asub koordinaatidel **59° 12′ 41″ N, 23° 30′ 3″ E**. Sadama territoorium hõlmab 44 000 m² maa-ala ja 65 000 m² veeala.

Sadamas on 5 kaid kogupikkusega 331 meetrit, suurim sügavus kai ääres on 4,3 meetrit. Suurima võimaliku laeva mõõdud oleksid pikkus 90 m, laius 12 m, süvis kuni 3,7 m.

Dirhami sadam on varustatud kaiühenduste, vee- ja elektrivarustuse, tankimisvõimaluse ning slipiga. Navigatsiooni toetavad märgistused ja elektroonilised sadamakaamerad.

## Ajalugu
Dirhami sadam rajati 20. sajandi alguses peamiselt kalasadamana. Aastate jooksul on see kasvanud mitmeotstarbeliseks sadamaks, kus põimuvad kalandus, kaubandus ja turism. Sadamat on mitmel korral rekonstrueeritud ja kaasajastatud – viimati 2010. aastatel, kui laiendati kaialasid ja loodi paremad tingimused jahisõitjatele.

## Ettevõtlus ja teenused

### Dirhami kalatööstus
Sadama territooriumil asub kalatööstus, kus valmistatakse kalatooteid kaubamärgi Fish Gourmet all. Tootmine keskendub eelkõige Läänemere kalale ning tooted on saadaval nii kohapeal kui ka veebipoes.

### Dirhami Kalakohvik ja külalistemaja

Otse mere kaldal, sadama kai ääres, tegutseb aasta läbi avatud Dirhami Kalakohvik, kus pakutakse roogi värskest kohalikust kalast. Kohvikust avaneb vaade merele, selge ilmaga võib näha ka Osmussaare siluetti.

Kalakohviku vahetus läheduses asub kaheksatoaline külalistemaja.

### Kruiisid ja merereisid
Dirhami sadamast väljuvad mitmed **merereisid ja kruiisid**, sealhulgas tellimusreisid ja ekskursioonid **Osmussaarele**. Pakutakse ka lühikesi päevasõite ja päikeseloojangu kruiise. Kruiisid võimaldavad külastajatel kogeda Läänemere väikesaarte eripära ning nautida vaateid merele.

## Vaba aeg ja loodus
Dirhami ümbrus pakub mitmekesiseid võimalusi looduse nautimiseks:

* **Linnuvaatlus**: piirkond asub rändlindude teel ja on tuntud kui hea vaatluskoht nii kevadel kui sügisel.
* **Matkamine**: rannikualadel ja lähedalasuvatel neemikutel leidub looduslikke matkaradu, mis sobivad nii jalgsi- kui rattamatkadeks.
* **Kultuuriüritused**: sadamas ja Kalakohvikus korraldatakse suvekuudel kontserte, gurmeeõhtusööke ja väikefestivale.
* **Kohalik pood**: Dirhami külas asuv väike pood pakub esmatarbekaupu ja kohalikke tooteid.

## Välislingid
* www.portdirham.ee – sadama koduleht
* 360° aeropanoraam / aerofoto
Kallaste sadam

**Kallaste sadam** (sadama kood: EE KLL) on sadam Kallastel, Peipsi järve läänerannikul. 

Sadama geograafilised koordinaadid on . 

Sadama territoorium hõlmab 21 858 m2 maa-ala ja 8 064 m2 veeala.

Sadamas on 2 kaid üldpikkusega 79 m. Suurim sügavus kai ääres on 1,7 m. 

Suurim võimalik laev: pikkus 24 m, laius 6 m, süvis 1,5 m.
Kuivastu sadam

**Kuivastu sadam** (sadama kood: EE KUI) on sadam Kuivastus, Muhu saare idarannikul, Suure väina läänekaldal.

Sadama geograafilised koordinaadid on .

Sadama territoorium hõlmab 90 850 m2 maa-ala ja 153 700 m2 veeala.

Sadamas on 4 kaid üldpikkusega 366,6&nbsp;m. Suurim sügavus kai ääres on 5,2&nbsp;m.

2012. aastal valmis väikelaevasadam. Väikelaevasadamas on kohti 50 ujuvvahendile.

Sadamas vastuvõetava suurima laeva pikkus on 120&nbsp;m, laius 20&nbsp;m ja süvis 4,5&nbsp;m.

## Viited

## Välislingid
* Kuivastu sadamast Saarte Liinide leheküljel
* Kuivastu sadama 360° aeropanoraam / aerofoto
Mediaal

**Mediaal** on jõgede ökoloogiline sügavusvöönd, bentaali osa. See hõlmab jõe sügavamad piirkonnad, mis jäävad ripaalist allapoole. Mediaalis puudub põhjataimestik.

Mõnikord loetakse mediaaliks ka selle põhja kohal lasuvat veesambamassi.

## Vaata ka
*Ripaal
*Profundaal
Ripaal

**Ripaal** on jõgede ökoloogiline sügavusvöönd, mis ulatub jõe kalda veepiirist kuni põhjataimestiku lõpuni. Angloameerika kirjanduses mõistetakse ripaalivööndi all jõe kalda piirkonda veepiirini (ehk hõlmamata jõe veelist osa).

Ripaalile järgnevat põhjataimestikuta sügavusvööndit nimetatakse mediaaliks.

## Vaata ka
*Mediaal
Profundaal

**Profundaal** sügavate veekogude (järvede, veehoidlate) bentaali ökoloogiline sügavusvöönd. Profundaal hakkab litoraali lõpust (põhjataimestiku levikupiiri lõpust) ja ulatub veekogu sügavaimate kohtadeni. 

Profundaali ei ulatu enamasti päikesekiirgus. Enamasti on profundaal termokliini all. 

Profundaalile vastab jõgedes mediaal.

## Vaata ka
*Mediaal

## Viited
Ruhri linnastu

**Ruhri linnastu** ehk **Ruhrimaa** ehk **Ruhri piirkond** (saksa *Ruhrgebiet*) on linnastu Nordrhein-Westfalenis Saksamaal. 

Piirkonna suuremad linnad on Duisburg, Oberhausen, Bottrop, Mülheim, Essen, Gelsenkirchen, Bochum, Herne, Hamm, Hagen ja Dortmund. Rahvaarv on 5,3 miljonit.

Ruhrimaa on ajalooliselt tähtis söe- ja terasetootmispiirkond.

## 1923

Saksa rahval, maal ja ka NSDAP-l olid rasked ajad. 11. jaanuaril 1923 hõivasid Prantsuse ja Belgia väed Ruhri piirkonna. Ruhri piirkonna hõivamise ettekäändeks sai Saksamaa reparatsioonikohustuse mittetäitmine. Ruhri piirkonnaga seotu käivitas hüperinflatsiooni ja põhjustas massilise tööpuuduse. 

## Vaata ka
* Monnet' plaan

## Viited

## Kirjandus
* Roy Conyers Nesbit ja Georges Van Acker, "Rudolf Hessi lend. Müüdid ja reaalsus". Inglise keelest tõlkinud Hillar Tali. Olion, Tallinn 2009
Carl Gustaf Nieroth

Krahv **Karl Nieroth**, ka **Carl Gustaf Nieroth**, soome keeles **Kaarle Kustaa Nieroth** (umbes 1650 – 25. jaanuar 1712) oli Rootsi väejuht ja riigitegelane.

Karl von Nieroth sündis Soomes, Mikkeli lähedal asunud Anttola mõisas, Tõdva-Kõnnu (*Köndes*) mõisnik Otto Reinhold von Nierothi (surnud 1654) ja Gertrude Baranoffi (surnud 1694) pojana. Tema ema oli Suure-Lähtru ja Anttola mõisnik Menschik Baranoffi (surnud 1625) ja Nurtu mõisast pärit Katharina von Uexkülli tütar.

Ta osales Põhjasõjas, teenides 1704. aastal välja ratsaväe kindralleitnandi auastme. 1705. aastal juhtis ta Rootsi vägesid Poolas Varssavi lahingus (Rakowitzi lahing). 26. juunil 1706 sai Rootsi krahvitiitli. Hiljem oli ta kuninglik nõunik ja Göta õuekohtu president. 12. oktoobril 1709 määrati Nieroth Eestimaa kindralkuberneriks Tallinnas ning 1710 Soome kindralkuberneriks ja vägede ülemjuhatajaks.

Talle kuulusid Rootsis Södermanlandis asunud Djulforsi mõis ja Virumaal asunud Tõdva-Kõnnu (*Köndes*) mõis.

Krahv Nieroth suri ootamatult 25. jaanuaril 1712, peatudes Soomes Pernå vallas Sarvilahti mõisas. Ta maeti Katrineholmi Stora Malmi kirikusse (*Stora Malms kyrka*).

## Perekond
Karl von Nieroth abiellus 7. jaanuaril 1686 Stockholmis Kristina Margareta Horn af Marienborgiga (surnud 1703), kelle vanemad olid Rootsi feldmarssal ja Bremen-Verdeni kindralkuberner (1666–1693), vabahärra Henrik Henriksson Horn af Marienborg (1618–1693) ja Emerentia Bengtsdotter Ribbing (1644–1670). Abielust sündis:
*Carl Reinhold von Nieroth (1694–1741), Rootsi sõjaväelane, kapten, Aidu (Aidenhof) mõisniku Bengt Pontus von Nierothi isa, abiellus vabapreili Hedvig Ulrika Creutziga (1697–1745), kelle vanemad olid Lorentz Creutz (1646–1698) ja Hedvig Eleonora Stenbock (1664–1729).

### Sugupuu

## Vaata ka
*Nieroth

## Viited

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*Aadlivapp Ajalooarhiivis
*Eesti Ajalooarhiiv: Kindralkuberner Nierothi korraldus 4. juuni 1710
*Suomen historian dokumentteja: Kenraalikuvernööri Carl Nierothin kirje ruton vastustamisesta, 29. oktoober 1710 
*Elulugu Nordisk Familjebokis (1913; rootsi keeles)
*Elulugu Svenskt biografiskt handlexikonis (1906; rootsi keeles)
*Nieroth Rootsi rüütelkonnas Nr: 52 (rootsi keeles)
*Perekonna mõis Soomes (soome keeles)
*Põhjasõda – Varssavi lahing 1705 (PDF) (inglise keeles)
*Swedish victory at Poltava (inglise keeles)
Ellamaa elektrijaam

**Ellamaa elektrijaam** oli aastatel 1923–1966 töötanud soojuselektrijaam Harju maakonnas Saue vallas Turbas.

Ellamaa elektrijaama hoone on projekteerinud arhitekt Aleksander Vladovski. Ehitama hakati 1922. aasta septembri lõpus ja juba 1923. aasta mais andis jaam turbatööstuse masinatele vajalikku energiat. Jaama katlaid köeti kohaliku kütteturbaga. 1. novembril 1923 lülitati pinge alla Haapsalu, 2. jaanuaril 1924 Tallinna liin. Elektrijaama võimsus kasvas esialgselt 1400&nbsp;kW-lt 1940. aastaks 8500&nbsp;kW-ni.

Sõjajärgsel perioodil (1944–1950) oli Ellamaa elektrijaamal oluline osa Eesti varustamisel elektrienergiaga. Jaam lõpetas töö 1. mail 1966.

Aastatel 1966–2005 tegutses endine elektrijaam katlamajana.

## Pärast elektrijaama
2007. aastal alustati elektrijaama hoone restaureerimist. MTÜ Eesti Mootorispordi Ajalugu avas restaureeritud hoones Mootorispordi Muuseumi ametlikult kevadel 2018, kuigi külastajad said eksponaate vaadata juba juulis 2017.

Alates 15. augustist 2001 on Ellamaa elektrijaam kultuuriministri määrusega tunnistatud arhitektuurimälestiseks.

Ellamaa elektrijaama geograafilised koordinaadid on .

## Vaata ka
*Ellamaa turbatööstuse kitsarööpmeline raudtee
*Turba raudteepeatus Keila–Turba raudteel

## Viited

## Välislingid

*
Sinikas

**Sinikas** (*Vaccinium uliginosum*) on kanarbikuliste sugukonda mustika perekonda kuuluv mitmeaastane kääbuspõõsas. 

Rahvapärased nimetused on **joovikas**, **rukkisinikas**, **soomari**.

## Levila ja kasvukoht
Sinikas on levinud taim põhjapoolkera metsa- ja tundravööndis kogu Euraasias ja Põhja-Ameerikas. Sinikas on sage kogu Eestis. Kasvab rabade ja siirdesoode servaaladel, soo- ja rabametsades. Sinikas kasvab ainult happelisel pinnasel; armastab niiskust.

## Kirjeldus
Taime kõrgus on 30–70 cm. Puitunud vars on püstine, tugev ja harunev. Lehed on munajad, sinakasrohelised; lehe pikkus on tavaliselt 8–20 mm ja laius 4–20 mm. Noortel taimedel võivad lehed püsida ka üle talve.

Sinikas õitseb mais-juunis. Õied on kahesugulised. Õied on valkjad või roosakad, pikliku kupja 4-6 mm pikkuse krooniga. Õied asuvad 1–3-kaupa longus raagudel. Tolmeldajateks on peamiselt mesilased ja liblikad. Suhteliselt hea meetaim.

Sinikas paljuneb valdavalt vegetatiivselt, kuid lagedatel niisketel kohtadel võib paljuneda ka seemnetega. Seemned levivad lindude abil.

Mari on sinine, kaetud valkja vahakirmega, veidi pikergune, paljuseemneline. Marjad valmivad juulis. Sinikas on hea saagikusega.

Mari on mahlakas ning veidi lääge, vesise maitsega, sest sisaldab suhteliselt palju suhkruid ja vähe happeid. Rahvapärane nimetus "joovikas" on pärit ilmselt sellest, et sinikast on valmistatud koduveine ja nastoikasid. Laialt levinud arvamus, et sinika joovastav toime tuleneb sookailuga kõrvuti kasvamisest, on ekslik. Jõhvikas (vahel ka pohl) kasvab sarnaselt sinikaga sookailuga sarnastes kohtades, ometigi sookailu joovastava toime siiret jõhvikale ei mainita.


Pilt:Sinikas1 2008.jpg|Sinikad Piiumetsa rabas
Pilt:Vaccinium uliginosum plant 1 upernavik 2007-07-07.JPG|Õitsev sinikas Gröönimaal


## Välislingid

* 

* Mittejoovastavad joovikad
* Miks arvatakse, et sinikas põhjustab peavalu. Aialeht.ee, 13. august 2011
Kiwanis

**Kiwanis International** on rahvusvaheline heategevusorganisatsioon, mille missiooniks on "teenida maailma lapsi". See on asutatud 1915 Detroitis ja selle peakontor on tänapäeval Indianapolises. Algselt oli see vaid ärimeeste ühing, kuid 1987. aastast alates on võetud liikmeks ka naisi. 2005. aastal oli liikmeid 275 000. Kiwanis tegutseb 96 riigis, selle liikmete keskmine vanus on 57 aastat.

Eestis asutati esimene klubi 1992. aasta kevadel Keilas.

Kiwanis korraldab lastele huviringe, mille tegevus püüab edendada humanistlikke väärtusi.

## Välislingid

*http://www.kiwanis-europe.org 
*http://www.kiwanis.org 
*Keila Kiwanis Klubi
Softpall 2008. aasta suveolümpiamängudel

**[[Softpall]] [[2008. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 12.–21. augustini. Softpallis jagati välja ainult 1 komplekt medaleid. Osales 8 naiskonda. Softpall on üks kolmest olümpiaprogrammi kuuluvast alast, kus võistlevad ainult naised. Võistlused peeti Pekingi Fengtai pehmepalliväljakul. 

## Võistluste formaat

Kaheksa võistkonda, kus on 15 mängijat, mängisid kõik algul omavahel. Neli paremat jätkasid poolfinaalides, kus kaotajad mängisid pronksmedalitele ja kaks paremat selgitasid olümpiakulla saaja.

## Kvalifitseerunud riigid

## Tulemused

Eelmiste 2004. aasta Ateena olümpiamängude kolm paremat naiskonda olid:
*  **Olümpiavõitja**: USA
*  Hõbemedal: Austraalia
*  Pronksmedal: Jaapan 

### Alagrupimängud

### Poolfinaal

### Medalimäng




Võitja pääses finaali ja kaotaja sai pronksmedali.  

### Finaal

#### Lõplik järjestus

*  **Olümpiavõitja** **[[Jaapan]]**
*  Hõbemedal USA
*  Pronksmedal Austraalia
* 4. koht Kanada
* 5. koht Taiwan
* 6. koht Hiina
* 7. koht Venezuela
* 8. koht Holland

## Välislingid

* Softpalli ametlik veebileht Pekingi OM-il
* ISF-i koduleht
Liitosakesed

**Liitosake** ehk **komposiitosake** on osake, mis koosneb väiksematekst osakestest. Seega eristab liitosakest elementaarosakesest see, et liitosake omab sisemist struktuuri. Näiteks kvarkidest koosnevaid liitosakesi nimetatakse hadroniteks. Tuntumad liitosakesed ongi hadronid - aatomituuma moodustavad prootonid ja neutronid. Liitosakesena võib käsitleda ka aatomituuma või aatomit ennast.

## Seotud olek

Liitosakeses moodustavad selle komponendid **seotud oleku**. See on seisund, milles ühinenud osakesed käituvad, nagu oleks tegemist iseseisva objektiga. Seetõttu käitub liitosake nagu ta oleks iseseisev osake ja omab kõiki osakesele iseloomulikke tunnuseid ja kvantarve.

Elementaarosakeste puhul tähendab seotud olek sellist olekut, mille puhul kahe osakese vaheline vastasmõju energia on negatiivne. See tähendab, et osakese lammutamiseks koostisosadeks on vajalik täiendavat energiat. Näiteks kui elektron ühineb prootoniga, moodustades vesiniku aatomi, siis on tema energia väiksem kui prootonist eraldi olles. Seega elektroni prootoni küljest lahtirebimiseks on vaja anda talle lisaenergiat.

## Hadronid
Hadronid on liitosakesed, mis koosnevad kvarkidest. Hadronid võivad koosneda kas kolmest kvargist (barüonid) või kvargist ja tema antikvargist (mesonid). Kvarkidest moodustatud liitosakeste puhul kehtib reegel, et nende summaarne värvilaeng peab olema neutraalne.

Tuntumad liitosakesed ongi hadronid - aatomituuma moodustavad prooton ja neutron. Kumbki osake on barüon ja koosneb kolmest kvargist. Näiteks prooton koosneb kahest u-kvargist ja ühest d-kvargist ning neutron ühest u-kvargist ja kahest d-kvargist.

## Vaata ka
* Elementaarosake
Struktuur (täpsustus)

Millegi **struktuuri** all mõistetakse üldkeeles peamiselt millegi ehitust – ülesehitust või siseehitust.  

***[[Struktuur]]** on filosoofiline kategooria. 
***[[Struktuur (matemaatika)|Struktuur]]** on matemaatikas hulk, millele võib olla lisatud täiendavaid matemaatilisi objekte.
***Struktuuriks** on algebras nimetatud ka **[[võre]]t**.
***[[Graafi struktuur]]** on selle tippude ja tipupaaride omadus olla graafis invariantselt seostatud, st organiseeritud mingil kindlal viisil. Graafi struktuur on isomorfsete graafide klassi täielik invariant.   
***[[Kivimi struktuur]]** on geoloogias kivimit moodustavate mineraaliterade ehitust, suurust ja omavahelisi suhteid iseloomustavate tunnuste kogum.
***[[Geoloogiline struktuur]]** on geoloogias kivimkeha või kivimkehi lahutav pind, millel on kirjeldatav kuju ja ulatus.
***[[Andmestruktuur]]** on informaatikas andmetüüp, mis ühendab mitut muutujat.
***[[Organismi struktuurid]]**
***[[Muusikaline struktuur]]**
***[[Keemiline struktuur]]** on keemiliste ühendite molekulaarne geomeetria, elektrooniline konfiguratsioon ja  kristallstruktuur.
## Vaata ka
***[[Struktuurigeoloogia]]** on geoloogilisi struktuure uuriv geoloogiaharu.
Loksa kirik

**Loksa Püha Neitsi Maarja kirik** on luteri kirik Harju maakonnas Loksa linnas. See valmis 1853. aastal.

Kirikut kasutab EELK Loksa Püha Neitsi Maarja kogudus.

Kirikus olev Kristust ristil ja püha õhtusöömaaega kujutav suur maalitahvel pärineb vanast kabelist. Altarimaali "Ülestõusmine" autor on Theodor Albert Sprengel ja see valmis 1888. aastal.

Kiriku ümber asub surnuaed.

## Pildid

Pilt:Loksakirik.JPG
Pilt:Loksa kirik sise2.jpg


## Välislingid
*
*
Sophie (Austria)

**Sophie** Friederike Dorothea Wilhelmine (27. jaanuar 1805 München – 28. mai 1872 Viin) oli Baieri printsess ja Austria ertshertsoginna. 

## Lapsepõlv ja noorpõlv
Sophie oli Baieri Baieri kuninga Maximilian I ja tema teise abikaasa Karoline Friederike Wilhelmine von Badeni tütar.

Sophie Friederike ja Saksimaa kuninganna Maria Anna olid ühemunakaksikud.

Erinevalt tolle aja tavast hoolitsesid printsess Sophie vanemad oma arvukate laste eest isiklikult. Nad tahtsid, et lastest kasvaksid moodsa mõtlemisega inimesed. Hoolimata kasvatuse vabadusest taotleti kinnipidamist teatud reeglitest, mille seas peamine oli absoluutne täpsus. 

Sophie oli kena välimusega tüdruk. Tal olid tumedad silmad, roosa nahk ja sale figuur.

Sophie isale oli keisri Austria keisri Franz I kavatsus naita oma teine poeg Franz Karl Sophiega väga tähtis, mistõttu taustauuringuid ei tehtud. Sophie esimene kohtumine oma tulevase abikaasaga oli šokeeriv, sest peigmees oli kohmaka olekuga ja silmapaistmatu välimusega ning temaga sai vestelda üksnes jahist. Et ka Sophie vanemad polnud ertshertsog Franz Karli kujutlenud nii raskepärase ja väheligitõmbavana, lootis tüdruk, et isa selle kosilase tagasi lükkab. Ent võidule pääsesid poliitilised kaalutlused: Franz Karl oli Austria troonipärimisjärjekorras teisel kohal ning arvati, et troonipärija oma epilepsia tõttu kunagi keisriks ei saa. Sophie sai rikkaliku kaasavara, et teda Viini õukonnas ei peetaks vaeseks provintsipruudiks. Rasked kaasavarakirstud täideti kõige peenemast linast pitspesuga ning kõige mainekamate Müncheni moeloojate rõivastega. Ehted valis välja Sophie isa Maximilian I isiklikult, keda peeti kalliskivide asjatundjaks.

## Elu Viinis
Sophie abiellus 4. novembril 1824 Viinis Austria ertshertsogi Franz Karliga, kes oli Austria keisri Franz I ning ühtlasi viimase Saksa-Rooma keisri Franz II ja tolle abikaasa, Napoli-Sitsiilia printsessi Maria Theresa poeg. Alles pärast kuut abieluaastat ja mitmeid nurisünnitusi ning mitmeid kuurordis viibimisi tuli Bad Ischlis ilmale paari esimene laps Franz Joseph. Vastavalt kaks ja pool aastat hiljem sündisid pojad Maximilian (Mehhiko)Ferdinand Maximilian ja Karl Ludwig ning kaksteist aastat hiljem Ludwig Viktor. Viinis levisid kuulujutud, et kahe vanema poisi tegelik isa on kas Vasa prints Gustav või Reichstadti hertsog. Paaril oli ka tütar ertshertsoginna Maria Anna (1835–1840), kes elas ainult nelja-aastaseks. Oma onu Ferdinandi kombel põdes ta epilepsiat, millesse ta ka suri. 

Kriisiaastal 1848 päästis Sophie oma otsustavusega Austria monarhia. Ta oli vaimurikas ja energiline inimene ning avaldas ultramontanismi soovijana Austria poliitikale suurt mõju. Rahvas nimetass teda "ainsaks meheks" õukonnas. Keiser Franz Josephi emana oli tal suur võim, mida said omal nahal tunda eelkõige Ungari patrioodid, keda ta vihkas. 

## Viited

## Välislingid
Valon Behrami

**Valon Behrami** (sündinud 19. aprillil 1985 Kosovos Mitrovicas) on Šveitsi jalgpallur. Ta on Itaalia kõrgliiga klubi Genoa C.F.C. poolkaitsja.

Behrami vanemad on pärit Kosovost, ent keerulistel aastatel otsustas perekond kolida Šveitsi. Valon oli tollal liiga noor, et aru saada probleemidest kodumaal ja kolimise tegelikest põhjustest. Uueks asupaigaks sai väikelinn Stabio. Linnake asub riigi selles osas, kus räägitakse itaalia keelt. Esimesed kokkupuuted jalgpalliga sai ta kodulinna FC Stabio rivistuses. Järgmised klubid olid FC Chiasso ja FC Lugano.

Pärast edukaid mänge FC Lugano särgis omandas Behrami mängijaõigused Genoa C.F.C., ning sealt edasi laenati ta hooajal 2003–2004 Hellas Veronasse. Itaalia esiliigas suurepäraseid mänge teinud mees müüdi 2005. aasta suvel Rooma Laziosse. Behrami nimi kanti Lazio ajalooraamatusse, kuna skooris üliolulises matšis 92. mänguminutil. See tegi temast ühe armastatuma mängija Lazio fännide seas.

23. juulil 2008 ostis West Ham United Behrami mängijaõigused, ning mees nuusutas esimest korda Premier League'i hõngu. Ülemineku hind oli 5 miljonit naelsterlingit.

2012–2014 mängis ta Napolis, seejärel ühe hooaja Saksamaa kõrgliiga klubis Hamburger SV ning pärast seda kaks hooaega Inglismaal Watfordis. Aastatel 2017–2019 mängis Behrami Itaalia kõrgliiga klubis Udinese. 2019. aastal mängis ta lühikest aega Šveitsi kõrgliiga klubis FC Sion ning 2020. aasta jaanuaris naasis Genoasse.

Šveitsi jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2005–2018 kokku 83 korda ja lõi neis kaks väravat. Ta on ainus Šveitsi mängija, kes on mänginud järjest neljadel maailmameistrivõistlustel (2006, 2010, 2014, 2018).

## Isiklikku
2018. aastal abiellus ta mäesuusataja Lara Gutga.

## Saavutused
;Napoli
*Coppa Italia: 2013–14

## Viited
Virtsu sadam

**Virtsu sadam** on sadam Virtsus Lääneranna vallas Suure väina idakaldal.

Virtsu sadamast toimub parvlaevaühendus Kuivastu sadamaga.

Praeguses asukohas on sadam alates 1930. aastatest.

Sadamas on 8 kaid

Teenindada saab laevu pikkusega kuni 120 m, süvisega kuni 6,5 m.

Sadamas on kohvik ja kauplus.

## Viited

## Välislingid
*Fotod www.virtsu.ee
Raviasutiste ja laboratooriumide seadus

**Raviasutiste ja laboratooriumide seadus** kuulutati välja Vabariigi Presidendi poolt 7. detsembril 1939.

Seadus koosnes kaheksast paragrahvist. Algtekstile on alla kirjutanud Vabariigi President Konstantin Päts, peaminister Jüri Uluots ja sotsiaalminister Oskar Kask.

Raviasutiste ja laboratooriumide seadus avaldati Riigi Teatajas 12. detsembril 1939 (RT 1939, 111, 854) ja jõustus 22. detsembril 1939; ühtlasi kaotas kehtivuse Raviasutiste ja laboratooriumide seadus (RT 1935, 61, 564).
Karja tänav

**Karja** on tänavanimi mitmes Eesti asulas:

***[[Karja tänav (Haapsalu)|Karja tänav]]**, tänav Haapsalus
***[[Karja tänav (Kiili)|Karja tänav]]**, tänav Kiilis
***[[Karja tänav (Kilingi-Nõmme)|Karja tänav]]**, tänav Kilingi-Nõmmes
***[[Karja tänav (Kiltsi)|Karja tänav]]**, tänav Kiltsis
***[[Karja tänav (Kiviõli)|Karja tänav]]**, tänav Kiviõlis
***[[Karja tänav (Kuressaare)|Karja tänav]]**, tänav Kuressaares
***[[Karja tänav (Kärdla)|Karja tänav]]**, tänav Kärdlas
***[[Karja tänav (Käru)|Karja tänav]]**, tänav Kärus
***[[Karja tänav (Lavassaare)|Karja tänav]]**, tänav Lavassaares
***[[Karja tänav (Leisi)|Karja tänav]]**, tänav Leisis
***[[Karja tänav (Lelle)|Karja tänav]]**, tänav Lelles
***[[Karja tänav (Lihula)|Karja tänav]]**, tänav Lihulas
***[[Karja tänav (Mustla)|Karja tänav]]**, tänav Mustlas
***[[Karja tänav (Narva)|Karja tänav]]**, tänav Narvas
***[[Karja tänav (Narva-Jõesuu)|Karja tänav]]**, tänav Narva-Jõesuus
***[[Karja tänav (Paide)|Karja tänav]]**, tänav Paides
***[[Karja tänav (Pärnu)|Karja tänav]]**, tänav Pärnus
***[[Karja tänav (Pärnu-Jaagupi)|Karja tänav]]**, tänav Pärnu-Jaagupis
***[[Karja tänav (Põltsamaa)|Karja tänav]]**, tänav Põltsamaal
***[[Karja tänav (Rakvere)|Karja tänav]]**, tänav Rakveres
***[[Karja tänav (Rapla)|Karja tänav]]**, tänav Raplas
***[[Karja tänav (Räpina)|Karja tänav]]**, tänav Räpinas
***[[Karja tänav (Sindi)|Karja tänav]]**, tänav Sindis
***[[Karja tänav (Sinimäe)|Karja tänav]]**, tänav Sinimäel
***[[Karja tänav (Sonda)|Karja tänav]]**, tänav Sondas
***[[Karja tänav (Tallinn)|Karja tänav]]**, tänav Tallinnas
***[[Karja tänav (Tapa)|Karja tänav]]**, tänav Tapal
***[[Karja tänav (Viljandi)|Karja tänav]]**, tänav Viljandis
***[[Karja tänav (Võru)|Karja tänav]]**, tänav Võrus
Rahvusvaheline emakeelepäev

**Rahvusvaheline emakeelepäev** on UNESCO otsusel 17. novembrist 1999 21. veebruarile määratud tähtpäev "keelelise ja kultuurilise mitmekesisuse edendamiseks". Seda tähtpäeva tunnistas oma resolutsioonis rahvusvahelise keelte aasta kohta ka ÜRO Peaassamblee.

Rahvusvahelise emakeelepäeva traditsioon sai alguse Bangladeshist, kus 21. veebruaril 1952 hukkusid Dhakas mitmed üliõpilastest meeleavaldajad, kes nõudsid bengali keele üheks Pakistani riigikeeleks kuulutamist, ja kus seda päeva hakati hiljem tähistama keeleliikumise päevana ja märtrite päevana.

## Vaata ka
* Emakeelepäev

## Välislingid
* Täna on rahvusvaheline emakeelepäev. Fenno-Ugria Asutus, 21. veebruar 2008 
* Rahvusvaheline emakeelepäev: soome-ugri keeled on ohus. Fenno-Ugria Asutus, 21. veebruar 2009
Pikasilla teerada

**Pikasilla teerada** Tallinnas viis Toompealt üle vallikraavi ja asus praeguse Toompea tänava kohal.

1768. aastal keelas Tallinna raad kariloomade Toompealt läbi vanalinna karjamaale ajamiseks kasutada endist karjateed (tänapäeva Suur-Karja tänav) ja kohustas elanikke loomi ajama mööda Pikasilla teerada.
Karjaallikas

**Karjaallikas**, ka **Karja-allikas**, oli Tallinnas praeguse Tatari tänava ääres Allika tänava vastas 24. kinnistu hoovis asunud veevõtukoht. 

## Ajalugu
Algselt kasutati veevõtukohta Tallinna linnamüüri taga karjatatavate linnaelanike kariloomade jootmiseks ja allikalt algasid joogikünad, millest joodeti Karja värava juures kariloomi. Karjaallikalt veeti vaatidega vett Tallinna all-linna jõukamate linnaelanike tarbeks.

1536. aastal pärandas Tallinna suurkaupmees Johan Selhorst testamendiga 400 Riia marka, mille eest ehitati Karjaallikalt algav veekanal, mis kulges kohani, kus tänapäeval asub Tallinna Inglise Kolledži hooneni (Pärnu maantee 13), kuid kuhu toona rajati avalik veekaev, nn Karjakaev.

Karjaallikalt alguse saanud Karjakaevu kasutati kuni 20. sajandi alguseni, kui selgus, et vesi on kasutuskõlbmatu ning kaev suleti.

Karjakaevu ehitised lammutati 1915. aastal enne Tallinna Tütarlaste Kommertskooli hoone ehitamist.

## Viited
Bihaari keel

**Bihaari keel** on ühisnimetus mitmetele omavahel väga sarnastele indoeuroopa keelte indoiraani haru keelevariantidele, mida räägitakse Indias Bihāri osariigis ja selle naaberosariikides. Suuremad neist on bhodžpuri keel, magahi keel, maithili keel ja sadri keel.