open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lippe kreis

**Lippe kreis** [ˈlɪpə] on haldusüksus Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa idaosas.

Lippe kreis on nime saanud Lippe isandate järgi, kes elasid algselt Lippe jõe ääres ja asutasid sinna Lippstadti ning oma Lippe vürstkonna. See oli riik Saksa-Rooma riigis ja säilitas riikluse aastani 1947, kui sellest sai kreis Nordrhein-Westfalenis.

## Asend

Lippe kreis hõlmab Teutoburgi metsa põhjaosa, seal on ka kreisi kõrgeim punkt, 496 m kõrge Köterberg Lügde lähedal. Madalaim punkt on Weseri jõe ääres (45,5 m). Peamine jõgi on Werre ning kreisi põhjapiiril Weser. Lippe jõgi, mille järgi on kreis nime saanud, ei voola läbi Lippe, vaid on kohe teisel pool kreisi piiri Bad Lippspringes Paderborni kreisis. Väikesed territooriumid Lippstadt, Lipperode ja Cappel, mis 19. sajandi keskpaigani Lippele kuulusid, asuvad jõe orus.

## Ajalugu

Lippe kreis kattub enam-vähem ajaloolise Lippe krahvkonna alaga. Selle riigi esmamainimine on aastast 1123; see kasvatas võimu aeglaselt järgnenud sajandite jooksul. 1528. aastal sai sellest krahvkond, 1789. aastal vürstkond.

Erinevalt paljudest teistest piirkonna riikidest Saksa-Rooma riigis säilitas Lippe Napoleoni ajastul oma iseseisvuse ja seega ei liidendatud seda hiljem Preisimaaga. See oli üks väiksemaid liikmesriike Saksa keisririigis.

Pärast vürst Woldemari surma 1895. aastal võitlesid kaks Lippe vürstliku perekonna liini aastakümne valitsemise üle.

Viimane Lippe vürst sunniti troonist loobuma 1918. aasta Novembrirevolutsiooni ajal pärast Saksa keiserliku armee lüüasaamist. Saksamaast kui tervikust sai Weimari vabariik. Lippest sai *[[Freistaat]]*, üks uue vabariigi osi. 1932. aastal jaotati Lippe Vaba Riik kaheks kreisiks, Detmoldiks ja Lemgoks. Need jätkasid eksisteerimist, kuni 1947. aastal kaotas Lippe Saksamaal liidumaa staatuse ja liidendati Briti sõjaväelise valitsuse käsul uue Nordrhein-Westfaleni liidumaa koosseisu; 1949. aastal kiitis selle muudatuse heaks parlament. 1969/1970. aastal ühendati 168 linna ja valda 16-ks; ning haldusreformi teise osana liideti Lemgo ja Detmoldi kreisid 1973. aastal Lippe kreisiks.

## Linnad ja vallad

Linnad:

# Bad Salzuflen
# Barntrup
# Blomberg
# Detmold
# Horn-Bad Meinberg
# Lage
# Lemgo
# Lügde
# Oerlinghausen
# Schieder-Schwalenberg

Vallad:

# Augustdorf
# Dörentrup
# Extertal
# Kalletal
# Leopoldshöhe
# Schlangen

## Kokakunst

Kõige kuulsam kohalik toit on *[[pickert]]*. Varem oli see tuntud kui vaeste inimeste toit. Peamised koostisosad on riivitud kartulid, jahu, muna ja rosinad, vedelikuks võetakse piima või vett. Lisada võib suures valikus muid koostisosi, kuid need pole tingimata vajalikud. Segatakse tainas, millest praetakse pannil kas õhemad pannkoogid või pontsakad kotletid.

## Viited
Jõud ja Au

**Jõud ja Au** (ukraina keeles Сила і честь) on erakond Ukrainas.

Erakond loodi 2009. aastal. Sealt alates on seda juhtinud Igor Smeško.

Partei ei ole esindatud Ukraina Ülemraadas.

## Välislingid
* Скандал. Из партии Смешко выгнали его зама и еще ряд членов - Liga Novosti, 08.08.2019
Dean Rusk

**David Dean Rusk** (9. veebruar 1909 Cherokee maakond, Georgia – 20. detsember 1994 Athens, Georgia) oli Ameerika Ühendriikide poliitik,  Demokraatliku Partei liige. 

Rusk oli Ameerika Ühendriikide riigisekretär president John F. Kennedy valitsuses 1961–1963 ja Lyndon B. Johnsoni valitsuses 1963–1969. 

Rusk toetas USA osalust Vietnami sõjas.
Rannakaitsepatarei nr 3

**Rannakaitsepatarei nr 3** oli Peeter Suure merekindluse mererinde rannakaitsesüsteemi kuulunud rannakaitsepatarei, mille varemed asuvad Harju maakonnas Harku vallas Suurupi külas. 

Rannakaitsepatarei nr 3 koosseisus oli neli 6-tollist (152 mm) Canet’-tüüpi kahurit, suurtükid asusid betoneeritud alusel. Meeskonna ja laskemoona varjendid, ehitatud teras-betoon konstruktsioonis, asusid suurtükkide kõrval. Komandopunkt eraldi rajatisena patarei vasakul tiival. Patareipositsiooni juurde viib munakivitee.

Patareipositsiooni juures asus idapoolne helgiheitja ja meeskonnavarjend ning elektrijaam. Teine helgiheitja asus kaugemal Ilmandu küla juures. 

Mererinde Naissaare, Aegna ja Suurupi patarei nähti ette Soome lahe riivistamiseks kui ka Paldiski-esise akvatooriumi kaitseks. Patarei tulesektor kattis faarvaatri Naissaare ja mandri vahel. Seda ala valgustas kaks helgiheitjat.

## Vaata ka
* Suurupi raudteepeatuse hoone

## Viited

## Välislingid
* 
*Suurupi rannapatarei kahuriõued ja nende ühenduskäigud, visitharku.com
Kleve kreis

**Kleve kreis** on haldusüksus Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa loodeosas Alam-Reini piirkonnas.

## Ajalugu

Kreis oma praegustes piirides loodi 1975. aastal, kui endise Kleve ja Gelderni kreisiga liideti Reesi kreisi linnad Emmerich ja Rees ning Moersi kreisi Rheurdti vald.

Kaks eelkäijat kreisi loodi 1816. aastal, kui kogu Reinimaa sai Preisimaa provintsiks. Territoriaalselt vastavad nad laias laastus ajaloolistele Kleve ja Gelderni hertsogkondadele.

## Geograafia

Kreis asub Reini orus, piirkonnas, kus see jõgi voolab Hollandisse.

## Linnad ja vallad

; Linnad

# Emmerich
# Geldern
# Goch
# Kalkar
# Kevelaer
# Kleve
# Rees
# Straelen

; Vallad

# Bedburg-Hau
# Issum
# Kerken
# Kranenburg
# Rheurdt
# Uedem
# Wachtendonk
# Weeze

## Kleve kirikute galerii


Bimmen, Sankt Martinuskirche foto6 2011-02-09 15.38.JPG|Bimmen, Püha Martini
Düffelward - katholische St.-Mauritius-Kirche - panoramio.jpg|Düffelward, Püha Mauritiuse
Griethausen imp 104.JPG|Griethausen, Püha Martini
Keeken, katholieke kerk foto4 2011-02-09 15.23.JPG|Keeken, *St. Mariae Himmelfahrt*
Keeken, die evangelische Kirche Dm47 foto4 2015-10-26 11.55.jpg|Keeken, reformitud kirik
Kleve-Kellen St. Willibrord PM18-01.jpg|Kellen, *St. Willibrord*
Kleve Stiftskirche 01.jpg|Kleve, *St. Mariae Himmelfahrt*
Sankt Anna.jpg|Materborn, *St. Anna*
Rindern, Sankt Willibrordkirche foto8 2011-02-09 14.50.JPG|Rindern, *St. Willibrord*
Evangelische Kirche (Schenkenschanz) PM2011.JPG|Schenkenschanz, reformitud kirik


## Viited
Bell Boeing V-22 Osprey

**Bell Boeing V-22 Osprey** on Ameerika võitluslennuk, mis kasutab õhku tõusmiseks ja edasi liikumiseks kallutatavate propellerite tehnoloogiat. Vertikaalses asendis on propellerid õhku tõusmiseks, maandumiseks ja hõljumiseks. Horisontaalses asendis on propellerid kiiresti edasi lendamiseks ja manööverdamiseks. Tegemist on militaarlennukiga, mis on välja töötatud täitmaks lahinguoperatsioone, mida ühegi teise õhusõidukiga ei tehta.

Kuna V-22 Ospreysse on kombineeritud kopteri operatiivne paindlikkus ja lennuki suur kiirus ja efektiivsus, siis suudab see täita selliseid missioone, nagu sõjaväe- ja lastivedu, rünnakud, luure-, otsingu- ja päästeoperatsioonid.
Lennukit toodavad Bell Helicopter Textron ja Boeing Helicopters, mootoreid toodavad Rolls-Royce/Allison.

Versioonid: Ameerika Ühendriikide merejalaväe dessantversioon kandevõimega 24 täisvarustuses sõdurit, MV-22A. Ameerika Ühendriikide õhuväe  versioon eriüksuste kaugmaatransportimiseks, CV-22A. Ameerika Ühendriikide mereväe versioon HV-22A.
## Tehnilised andmed
Loetelu Bell Boeing V-22 Osprey tehnilistest andmetest, mis pärinevad Boeingu kodulehelt. 

Pikkus – lennuki kere 57,8 *ft* (17,61 m)Laius – tiivikutega: 84,6 *ft* (25,78 m)Kõrgus – kui mootorid vertikaalselt, siis 22,1 *ft* (6,73 m), lennukitiiva stabilisaatoriga 17,9 *ft* (5,46 m)Tiiviku diameeter – 38,1 *ft* (11,6 m)Maksimaalne kogukaal (õhku tõusmiseks) – 52 600 *lbs* (23 859 kg)Maksimaalne kiirus 270 *kts* (500 km/h)Kohti kokpitis: 2
## Ajalugu

Lennuki tulevik oli kõne all aastatel 1989–1992, kui Ameerika Ühendriikide kaitseminister Dick Cheney üritas programmi kalliduse tõttu katkestada. Kongress jätkas programmi rahastamist ja pakkus FY2004 kaudu 16,4 miljardit dollarit. 2003. aastal hinnati programmi kogumaksumuseks umbes 48 miljardit dollarit. Selline summa katab 458 lennuki väljatöötamise ja tootmise. Lennukontroll ja tootmiseelne V-22 Osprey hindamine algas 1997. aasta alguses, aprillis kiideti lennukite tootmine heaks.

## Uuenduslikud võimalused
V-22 Osprey on ülimalt kiire – maksimaalne kiirus 275 sõlme (443 km/h), tänu millele on piloodil võimalik kiirelt ohtusid märgata ja vastavalt tegutseda.
Kokkupandavad tiivikud – tiibasid ja propellereid on võimalik „voltida“ 63 × 18 × 18 jala (19 × 5,5 × 5,5 m) suuruseks, tänu millele võtab see lennukikandjal vähem ruumi.
Suur kandevõime – Ospreyga on võimalik vedada 24 lahingugruppi või 20 000 naela (9071 kg) sisemist lasti või 15 000 naela (6803 kg) väliselt.
## Viited
Nõelakindad

**Nõelakinnas** (ka **viltkinnas**) on erilise nõelaga punutud ja viltjaks vanutatud kinnas. 

## Ajaloost
Lääne- ja Kesk-Euroopas olid nõelakindad tuntud juba I aastatuhande algupoolel. Ida-Euroopas, Skandinaavias, Soomes ja Baltimail võeti need kasutusele mõnevõrra hiljem. Eestis on nõelakindad teada 11. sajandist.

19. sajandi keskosas olid nõelakindad kasutusel veel eesti pulma- ja matusekommetes, igapäevasest kasutusest olid nad kadumas. Need asetati näiteks pulmade ajal veimavakale kurjade vaimude peletamiseks.

## Teostus
Nõelakindaid tehti jämedast valgest villasest lõngast, kasutades suurt lamedat luu-, puu- või metallnõela. Seejärel kindad vanutati tugevasti viltjaks. Sellised labakindad olid tömbi otsa ja veidi laieneva suuga, mille äärt kaunistasid värvilised tikkeread, Saaremaal ka narmad. Kudumisvarrastel kootud kindad hakkasid levima 14. sajandil ning tõrjusid nõelakindad aja jooksul kõrvale..

## Vaata ka
* kirikindad
* kätised
*randmeribad
* labakinnas
* vetukad

## Viited

## Välislingid

* Nõelakindad, Eesti Rahva Muuseum
* Traditsioonid Eestis, Ann Ojaste 2009
Vassõl Hrõtšak

**Vassõl Hrõtšak** (ukraina keeles Василь Сергійович Грицак, sündinud 14. jaanuaril 1967 Rivne oblastis) on Ukraina riigiametnik. Ta oli Ukraina julgeolekuteenistuse juht 2015–2019.

## Auastmed
* 2016 -  armeekindral

## Viited
Viimsi keskus

**Viimsi keskus** on bussipeatus, mis asub Viimsi vallas. Selles bussipeatuses peatuvad kolm liini: 1 (Viru Keskus 5- Viimsi keskus- Hobujaama), 49 (Lennujaam - Viimsi keskus), 95 (Balti jaam - Viimsi keskus). 

Peatusele lähedal asuvad tähtsad ehitised on Viimsi Kool, Atlantis H2O veepark ja Fertilitas Erahaigla.
Ekspressliin

Ekspressliin on eriti kiire, ainult suuremates keskustes peatuv rong, buss või laev. Vahel märgitakse ekspressliini E-tähega

## Viited
Juhkentali bussipeatus

**Juhkentali bussipeatus** asus Kesklinnas Juhkentali asumis ning selles peatuses peatus liin nr 17A. Tähtsad asukohad läheduses on Pronkssõdur ja Siselinna kalmistu
Höxteri kreis

**Höxteri kreis** [ˈhœkstɐ] on haldusüksus Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa idaosas.

## Ajalugu

Praeguse Höxteri kreisi ala oli Paderborni piiskopkonna osa, kuni see 1802. aastal Preisimaaga liideti. 1816. aastal lõi uus Preisi valitsus piirkonda kolm kreisi, Höxteri, Brakeli ja Warburgi. 1832. aastal Höxter ja Brakel ühendati.

Praegune kreis loodi 1975. aastal, kui ühendati endised Warburgi ja Höxteri kreisid. Samal ajal ühendati kreisi linnad ja vallad, et moodustada 10 praegust omavalitsust.

## Geograafia

Geograafiliselt hõlmab kreis kõrgendiku Teutoburgi metsast idas, eriti Eggegebirge, ja Weserberglandi osi. Kõrgeim punkt on *Köterberg* (496 m). Peamine jõgi on Weser kreisi idaosas.

## Linnad ja vallad

# Bad Driburg
# Beverungen
# Borgentreich
# Brakel
# Höxter
# Marienmünster
# Nieheim
# Steinheim
# Warburg
# Willebadessen

## Viited
Kadaka bussipeatus

**Kadaka bussipeatus** asub Tallinnas Mustamäel Kadaka asumis Kadaka teel ja Akadeemia teel. 

Kadaka bussipeatuses peatuvad liinid nr 9, 11, 13, 20, 20A, 23, 24 ja 36. Kadaka bussipeatusel on viis paviljoni. Liinidel nr 9, 11, 23, 24 on Kadaka bussipeatus ka seisuplatsiks.
Rannakaitsepatarei nr 2

**Rannakaitsepatarei nr 2** oli Peeter Suure merekindluse mererinde rannakaitsesüsteemi kuulunud rannakaitsepatarei, mille varemed asuvad Harju maakonna Harku valla Suurupi külas. 

Rannakaitsepatarei nr 2 koosnes 4 suurtükiplokist, algselt planeeritud kuue 130&nbsp;mm kahuriga patarei asemel loodi aga 1915. aastal USA firma Bethlehem Steeli toodetud 9,2-tolliste (234 mm) kahuritega patarei.

Rannakaitsepatarei I ja II suurtükiplokist säilinud ainult varemed, III plokk (varjend) koos komandokeskusega on säilinud rahuldavalt. IV plokile on peale ehitatud silikaattellistest maja, varjendisse on kohandatud Eesti Mereside keskus. Patarei juures oli ka kaks helgiheitjat, mis pidi aitama avastada võimalikke ohuobjekte ja tagama parema laskmistäpsuse, üks neist Kivista (Tormi) neemel.

Patarei juurde oli toodud kindlusraudtee harutee.

Eesti Vabariigi ajal läks patarei Eesti kaitsevägede käsutusse ja sai nimeks Eesti merekindluste Suuropi Komandantuuri Rannapatarei nr 6.

## Vaata ka
*Peeter Suure merekindluse kindlusraudtee Suurupi raudteejaamahoone, Järsaku tee 6, Suurupi.

## Viited

## Välislingid
*
Männiku bussipeatus

**Männiku bussipeatus** asub Nõmmel Männiku asumis. Olulised ehitised bussipeatuse läheduses on Millitaarkeskus OÜ ja Männiku seisuplats. Bussipeatuses peatuvad liinid nr 5, 32 ja 33, nende kolme liinide seisuplats ja lõpp-peatus on ka Männikul.
Ameerika Ühendriikide diplomaatilised esindajad Hawaiil

**Ameerika Ühendriikide diplomaatilised esindajad Hawaiil** on aastail 1853–1898 Hawaiile lähetatud komissarid, minister-residendid ja saadikud. Varem esindasid Ameerika Ühendriike Hawaii kuningriigis agendid (alates 1820) ja konsulid (alates 1844). Kuninganna Liliuokalani kukutati Ameerika Ühendriikide saadiku osavõtul 14. jaanuaril 1893 ja Hawaii kuulutati vabariigiks 4. juulil 1894. Hawaii annekteeriti 12. augustil 1898 territooriumina, millisest päevast Hawaii lakkas iseseisva riigina olemas.

Alljärgnev on diplomaatiliste esindajate loend vastavalt Riigidepartemangu ametlikule kodulehele:

## Komissarid
*20. detsember 1853 – 21. mai 1858 David Lawrence Gregg
*21. mai 1858 – 8. juuni 1861 James Wallace Borden
*8. juuni 1861 – 18. juuni 1863 Thomas Jefferson Dryer

## Minister-residendid
*19. juuni 1863 – 26. juuli 1866 James McBride
*26. juuli 1866 – 5. detsember 1868 Edward Moody McCook
*19. juuli 1869 – 25. september 1877 Henry Augustus Peirce
*25. september 1877 – 21. august 1882 James Monroe Stewart Comly
*21. august 1882 – 12. juuni 1885 Rollin Mallory Daggett
*12. juuni 1885 –23. september 1889 George W. Merrill
*23. september 1889 – 8. september 1890 John Leavitt Stevens (edasi saadik kuni 18. maini 1893)

## Saadikud
*8. september 1890 – 18. mai 1893 John Leavitt Stevens (varem minister-resident)
*23. mai 1893 – 8. august 1893 James Henderson Blount
*7. november 1893 – 6. jaanuar 1897 Albert Shelby Willis (suri ametis olles)
*7. juuni 1897 – 12. august 1898 Harold Marsh Sewall

## Viited
Kopli bussipeatus

**Kopli bussipeatus** asub Põhja-Tallinnas Kopli asumis. Kopli bussipeatuse läheduses asuvad olulised objektid on Eesti Mereakadeemia, Nikolai kirik ja Süsta Park. Bussipeatuses peatuvad liinid nr 32 (Männiku - Kopli) ja 72 (Keskuse - Kopli) ning peatuse kõrval on ka Kopli trammipeatus, kus peatuvad liinid nr 1 (Kopli - Kadriorg), 2 (Kopli - Suur-Paala) ja 5 (Kopli - Vana-Lõuna). Liin nr 72 sõidab igal nädalapäeval, aga 32 sõidab ainult tööpäevadel ja tipptundidel
Leonid Rešetnikov

**Leonid Petrovitš Rešetnikov** (vene keeles Леонид Петрович Решетников; sündinud 6. veebruaril 1947 Potsdamis) on Venemaa ajaloolane ja julgeolekutegelane.

Ta on Venemaa Föderatsiooni Välisluureteenistuse (SVR) kindralleitnant, ajalooprofessor, aastatel 2009–2017 Venemaa Strateegiliste Uuringute Instituudi direktor.

## Elulugu
Ta sündis Saksamaal Potsdamis Nõukogude okupatsioonitsoonis Nõukogude ohvitseri perekonnas. 1970 lõpetas Harkovi Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna, keskendudes Bulgaaria ajaloole olles sealse bulgaristika koolkonna rajaja professor Georgi Popovi õpilane. 1971–1974 õppis Bulgaarias Sofia ülikooli juures aspirantuuris, kus 1974. aastal kaitses ajalookandidaadi väitekirja teemal "Bulgaaria poliitiliste emigrantide osalemine sotsialismi ülesehitamisel Nõukogude Liidus (1921–1941)." 

1974–1976 töötas NSV Liidu Teaduste Akadeemia Sotsialistliku Maailma Majandussüsteemi Instituudis.

Aprillist 1976 tööl NSV Liidu Riikliku Julgeolekukomitee (KGB) esimeses peavalitsuses (välisluure). Töötas eeskätt Balkani riikidega, 1979–1984 tööl Jugoslaavias. Nõukogude perioodi lõpuks oli teabe- ja analüütilise juhtimise valitsuse juhataja, polkovnik. Detsembrist 1995 kindralmajor. Detsembrist 1991 aprillini 2009 Venemaa Föderatsiooni Välisluureteenistuses (SVR), lõpetades oma teenistuse analüüsi- ja informatsiooniosakonna juhatajana kindralleitnandi auastmes, 2001–2004 teenis Kreekas. Aprillis 2009 saadeti ta vanuse tõttu erru. 

29. aprillist 2009 kuni 4. jaanuarini 2017 Venemaa Strateegiliste Uuringute Instituudi direktor. Sellel ametipostil olles sekkus ta USA andmetel USA 2016. aasta presidendivalimistesse.

2016. aasta novembris algatas ta Venemaa ajaloo-alase hariduse arendamiseks mõeldud monarhistlik-patriootliku haridusühingu Dvuglavõi Orjol ((Kahepealine Kotkas) loomise ning on nüüd ühingu aseesimees. Ta on Vene välisministri juures tegutseva teadusnõukogu, Vene Föderatsiooni Julgeolekunõukogu juures tegutseva teadusnõukogu ja Vene Föderatsiooni kaitseministeeriumi juures tegutseva avaliku nõukogu liige.

Mittetulundusühingu "Muinsuskaitse" ("Русский Лемнос") president. Jaanuarist 2017 konservatiiv-monarhistliku telekanali Tsargrad nõukogu esimees.

Ajakirja Rodina toimetuskolleegiumi liige.

## Sanktsioonid
Detsembrist 2016 on ta USA sanktsioneeritavate nimekirjas kui Süüria Bashar al-Assadi režiimi toetava Tempbanki nõukogu liige. 10. septembril 2019 keelas Bulgaaria talle kümneks aastaks riiki sisenemise, süüdistades tema juhitud Venemaa Strateegiliste Uuringute Instituuti ja haridusühingut "Kahepealine Kotkas" spionaažis.

## Viited
Metro (Briti ajaleht)

**Metro** on Ühendkuningriigi suurima trükiarvuga ajaleht, mille väljaandja on DMG Media. 

Väljaannet jagatakse viiel tööpäeval nädalas tasuta Inglismaa, Walesi ja Šotimaa linnapiirkondades bussides, rongides, metroojaamades, lennujaamades ja haiglates; ajalehte jagatakse tänavatel ka jalakäijaile.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Eksplanandum ja eksplanans

**Eksplanandum** ja **eksplanans** (ladina keeles *explanandum* ja *explanans*) on filosoofias mõistete paar, milles
* eksplanandum on sõna või väljend, mis küll kirjeldab teatud objekti, kuid ei tähista seda ennast;
* eksplanans on sõna või väljend, mis tähistab objekti ennast.

Näiteks "suits" on eksplanandum lauses "Miks siin on suitsu?" ning "tuli" on eksplanans lauses "Kuna siin on tuld."
The Verge

**The Verge** on Vox Media juhtimisel toimiv uudiseid, pikemaid tutvustusi, juhendeid, tooteülevaateid ja taskuhäälingu lugusid avaldav Ameerika Ühendriikide tehnoloogiauudiste veebisait.

## Viited
Ernst Raiste

**Ernst Raiste** (kuni 5. jaanuarini 1937 Ernst Neidorf; 5. aprill 1925 Narva – 30. aprill 2020 Tartu) oli eesti balletiartist ja vabadusvõitleja.

Tema isa oli raudteelane. 
Aastatel 1939–1942 õppis Raiste Tartu 5. gümnaasiumis ja tantsu Vanemuise õpperühmas. Oli 1941–1966 Vanemuise tantsija ja ballettmeistri assistent ning 1966–1983 muusikalavastuste assistent, 1995–2004 koosseisuline töökeskkonnaspetsialist. 

Ernst Raiste osales Eesti SS-vabatahtlike soomusgrenaderide pataljoni Narva koosseisus idarinde võitlustes ning pääses napilt Tšerkassõ kotist eluga. 

Pärast Eesti iseseisvuse taastamist oli Raiste aktiivne Kaitseliidu töös enda kodukohas Elvas.  

Ta on mänginud sõnalavastustes ning osalenud operettide ja ooperilavastuste tantsunumbrites.

Oli 1944–1960 abielus Linda Ainlaga (1919–1984). 

Ta oli Eesti Teatriliidu liige 1965. aastast ja Eesti Balletiliidu liige 1999. aastast. 2012. aastast oli ta Tartu Vabadusvõitlejate Ühenduse juhatuse liige.

## Osi
*Paris (Prokofjevi Romeo ja Julia, 1946, Estonias 1950)
*Seitsmetäpiline kaart (Mihhalkovi Lõbus unenägu, 1948)
*Silvio (Tšulaki Kahe isanda teener, 1950)
*Narr (Glieri Vaskratsanik, 1952)
*Neegripoiss (Tšaikovski Pähklipureja, 1955)
*Nööbivalaja (Urbeli Peer Gynt, Griegi muusikale, 1959)
*Tark (Tubina Kratt, 1961)
*Kadedus (Rahmaninovi Paganini, 1963)
*Õuearst (Melikovi Legend armastusest, 1964)
*Lible (Vinteri Kevade, 1967)
*Kuningas (Prokofjevi Tuhkatriinu, 2000)

## Tunnustus
* Kaitseliidu Tartu maleva auliige (2001)
* Kotkaristi IV klassi teenetemärk (2007)
* Elva linna teenetemärk (2013)
* Vabaduse Tammepärja aumärk (2018)

## Viited

## Kirjandus
*Raimu Hanson. Toores maks aitas vanemuislastel tõusta varvastele. – Postimees, 3. märts 2009
*P. Silla. Ernst Raiste 85. – Oma Maa, aprill 2010
*Ernst Raiste: Kui kahurid vaikivad, kõnelevad taas muusad! Intervjueerinud Jaanika Kressa. – Kultuur ja Elu 2016, 1
Juuni 2020

**Juuni 2020**, kroonika.

2020. aasta juuni algas esmaspäeval ja lõppes 30 ööpäeva pärast teisipäeval.

## [[1. juuni]]
*...

## [[6. juuni]]
*Hilisõhtul tulistas Lihula lähedal kurjategija viit inimest, kellest kaks said surma ja kolm viga.

## [[15. juuni]]
*Möödus 100 aastat Eesti Vabariigi esimese põhiseaduse vastuvõtmisest.

## [[24. juuni]]
*Mongoolias toimusid parlamendivalimised.

## Viited
Jaroslav Targa õigusülikool

**Rahvuslik Jaroslav Targa Õigusülikool** (ukraina keeles Національний юридичний університет імені Ярослава Мудрого) on õigusharidust andev kõrgkool Ukrainas Harkivis.
Artem Sõtnõk

**Artem Sõtnõk** (ukraina keeles Артем Сергійович Ситник; sündinud 19. augustil 1979 Kirovogradi oblastis) on Ukraina jurist ja riigiametnik.

## Töökäik
Aastatel 2015–2022 juhtis ta Ukraina riiklikku korruptsioonivastast bürood.
Maandumisseadmed

**Maandumisseadmed** on raadionavigatsiooniseadmed, millega navigeeritakse lennuväljadel ja nende lähiümbruses õhusõidukeid õhkutõusul, lähenemisel ja maandumisel. Maandumisseadmed jagunevad raadionavigatsiooni ja maandumissüsteemide vahel. 

Maandumisseadmed on näiteks:
* instrumentaalmaandumissüsteem (ILS),
* mikrolaine maandumissüsteem (MLS),
* satelliitnavigatsioonil põhinev maandumissüsteem (GLS).

## Instrumentaalmaandumissüsteem
Instrumentaalmaandumissüsteem (ILS) on maapealne maandumissüsteem, millega saab piloot horisontaalset ja vertikaalset täpset juhendust maandumisele lähenemisel ja maandudes. See aitab tagada võimalikult ohutut maandumist halbade ilmastikuolude korral. LOC-i (kursimajaka) süsteemi kaudu saadakse horisontaalset informatsiooni ja vertikaalset informatsiooni GP süsteemi kaudu. Raja otsas asetsevad markermajakad annavad informatsiooni helisignaalide kaudu õhusõiduki kaugusest lennuraja otsa suhtes (Vt **Joonis 1.** Instrumentaalmaandumissüsteem). 

ILS-i horisontaalset informatsiooni tagab LOC-i süsteem ehk kursimajakas. LOC on osa instrumentaalmaandumissüsteemist. Kursimajakas on süsteem, mida kasutatakse horisontaalseks lennukite suunamiseks. 

ILS-i vertikaalse informatsioon tagab GP süsteem. GP on glissaadimajakas ja see on instrumendi maandumissüsteemi lõpplähenemise punkti osa. Glissaad edastatakse pilootidele lennu lõpule lähenedes, mis tagab piloote laskumisprofiili vertikaalse informatsiooniga. 

LO on kaugraadiomajakas (*locator/outer*), mida kasutatakse tihti koos ringsuunalise raadiomajakaga (NDB). NDB-d kasutades saab lennukiga navigeerida otse majakani ja sellest üle lennates ka sellest teavituse saada. 

LM on keskraadiomajakas (*locator middle*), mis töötab samal põhimõttel kui kaugraadiomajakas. Keskraadiomajakas täidab oma tööpõhimõtet 0,5 kuni 0,8 meremiili kaugusel lennuraja algusest. 

DME on kauguse mõõtmise seade (*distance measuring equipment*). See on raadionavigatsioonisüsteem, mis arvutab kaldkauguse õhusõiduki ja majaka vahel ning kasutab selleks raadiosignaalide viivitust (Vt **Joonis 2.** DME maapealsed seadmed). Nähtavus lennuki ja maapealse jaama vahel peab olema tagatud. 

## Mikrolaine-maandumissüsteem
MLS ehk mikrolainemaandumissüsteem leiutati mägiste piirkondade jaoks. MLS võimaldab maanduvatel lennukitel kindlaks teha, kas nad asuvad maandudes lennurajaga korrektsel trajektooril. (Vt **Joonis 3.** Mikrolaine maandumissüsteem). 

## Satelliitnavigatsioonil põhinev maandumissüsteem
GLS (satelliitnavigatsioonil põhinev maandumissüsteem) on globaalne maapealne tugijaamaga satelliitnavigatsiooni süsteem, mis on ILS-i alternatiiv. Eri riikides on arendatud satelliitnavigatsioonisüsteemid. Ameerika süsteem on GPS, Indias on IRNSS, Venemaal on GLONASS, Hiinas on BDS, Euroopas on GALILEO ja Jaapanis on QZSS . Satelliitnavigatsiooni-tugisüsteemid on õhusõidukipõhine süsteem (ABAS), maapealsete tugijaamade süsteem (GBAS)  ja satelliidipõhine süsteem (SBAS)  (Vt **Joonis 4.** GBAS-i arhitektuur).

## Viited
Eesti Teatri Agentuuri laste- ja noortenäidendite võistlus

**[[Eesti Teatri Agentuur|Eesti Teatri Agentuuri]] laste- ja noortenäidendite võistlus** (kuni 2007. aastani *Eesti Näitemänguagentuuri laste- ja noortenäidendite võistlus*) on aastast 2002 Eesti Teatri Agentuuri (kuni 2007. aastani korraldas võistlust Eesti Näitemänguagentuur) iga kaheksa aasta tagant toimuv näidendivõistlus, mis kasvas välja agentuuri näidendivõistlusest. 

2002. aastal toimus erakorraline laste- ja noortenäidendite võistlus. 2010. aastal sai laste- ja noortenäidendite võistlus  teoks Eesti, Taani ja Norra ühise dramaturgide koolitusprojekti "Näitekirjanike kasvulava" raames. 2018. aastal toimus võistlus koostöös Eesti Lastekirjanduse Keskuse, VAT Teatri ja NUKU teatriga.

Võistlust rahastab Eesti Kultuurkapitali näitekunsti sihtkapital ja kirjanduse sihtkapital.

## Laureaadid

### 2002

* **I preemia**: Mihkel Ulman ("Peeglimeister") 
* **II-III preemia**: Juhani Püttsepp ("Kärt"), Kerttu Rakke ("Ema sünnipäev") 
* **Eripreemiad**: Andres Noormets ("Lumejänesed"), Ingel Undusk ("Klaustrofoobia")
* **Äramärgitud tööd**: Henno Käo ("Arvutialune"), Kadri Pettai ("Kuidas printsess koju sai")

### 2010

#### Noortenäidendid

* **I preemia**: Mihkel Seeder ("Väga vihane mees")
* **II preemia**: Anu Piirsild ("Tõde või tegu")
* **III preemia**: Mari-Liis Pärn ("Issi, tule vii mind kõrtsust kodu")

#### Lastenäidendid

* **I preemia**: Hiri Müüripeal ("Pegasus, sõpradele Paul")
* **II preemia**: Mari-Liis Bassovskaja ("Ole siin minuga!")
* **Eripreemia**: Mari-Liis Mägi ("Need, kel pole trakse"), Katrina Karu ("Kes otsib, kes leiab")

### 2018

* **I preemia** (2500 eurot): Reeli Reinaus ("Maailm, kuhu ma kuulun")
* **II preemia** (1500 eurot): Jaanika Juhanson ("Kummituste suvi")
* **III preemia** (á 1000 eurot): Martin Nõmm ("Kõik saab korda"), Tia Navi ("Kas tead, kool?")
***Äramärgitud tööd**: Laura Pürjema ("Võõrandumine"), Raivo Kütt ("Lootuste tänaval")

## Viited
Luis Alberto Lacalle Pou

**Luis Alberto Alejandro Aparicio Lacalle Pou** (sündinud 13. augustil 1973 Montevideos) on Uruguay jurist ja poliitik, ta on Rahvuspartei liige. Ta oli 1. märtsist 2020 kuni 1. märtsini 2025 Uruguay president.

Ta sündis aastal 1973 Montevideos. Ta sai hariduse Briti koolides Montevideos. Ta lõpetas aastal 1998 juristina Uruguay Katoliikliku Ülikooli.

Ta oli Uruguay Esindajatekoja president aastatel 2011–2012. Aastatel 2015–2019 oli ta Uruguay senaator.

Ta kandideeris aastal 2014 Uruguay presidendivalimistel, kuid ei osutunud valituks. Aastal 2019 kandideeris ta uuesti presidendivalimistel, kus ta esimeses voorus 24. novembril 2019 sai 48,71% häältest. 

## Isiklikku
Ta on aastast 2000 abielus Lorena Ponce de Leóniga, neil on kolm last. Tema isa Luis Alberto Lacalle oli aastatel 1990–1995 Uruguay president; vanavanaisa Luis Alberto de Herrera (1873–1959) oli Uruguay poliitik, ajakirjanik ja ajaloolane.

## Välislingid
* Luis Alberto Lacalle Pou elulugu (hispaania keeles)
Karl XIII orden

**Kuninglik Karl XIII orden** (rootsi keeles *Kungliga Carl XIII:s orden*) on 1811. aastal asutatud Rootsi orden, mida antakse ainult vabamüürlastele.

## Ajalugu
Ordeni asutas 27. mail 1811 kuningas Karl XIII. Sellel on ainult üks klass. Algse statuudi kohaselt võis ordenil olla korraga 30 kavaleri (27 ilmalikku ja kolm vaimulikku). See piirang ei puudutanud kuninglikust soost printse. 1826. aastal otsustati, et printsid saavad ordeni kavalerideks juba sündides. Tänapäeval võib ordeni kavalere korraga olla 33 (30 ilmalikku ja kolm vaimulikku), kuid eritingimustel võib seda arvu ka ületada. Samuti on lubatud orden anda varasema seitsme asemel kümnele välismaalasele. Ordeni üle 200-aastase ajaloo jooksul on seda välja antud vähe: 2020. aasta seisuga vaid 215 korral.

## Ordeni lint
*

## Viited

## Kirjandus
*Gritzner, Maximilian. *Handbuch der Ritter- und Verdienstorden aller Kulturstaaten der Welt innerhalb des XIX. Jahrhunderts*. Auf Grund amtlicher und anderer zuverlässiger Quellen zusammengestellt. Leipzig: Verlagsbuchhandlung von J. J. Weber, 1893. Lk 483-484.
Vladimir Pertel

**Vladimir Jegorovitš Pertel** (*Владимир Егорович Пертель*, ka **Vladimir Georgijevitš**, **Wladimir** või **Woldemar Pertel**; umbes 1847 – 18. november 1924 Paide) oli Venemaa keisririigi riigiametnik (tõeline riiginõunik, 1904) ja Paide omavalitsustegelane.

Alustas riigiteenistust 7. jaanuaril 1870 ning sai esimese teenistusastme 14. jaanuaril 1874. 

Aastatel 1877–1879 teenis ta Venemaa Keisririigi Keiserliku Õukonna ja Udellide Ministeeriumi Udellide Peavalitsuse kontrolli III laua kontrolöri vanemabina, 1879–1883 I laua kontrolöri vanemabina, 1883–1890 taas III laua kontrolöri vanemabina ning 1890–1895 III laua kontrolörina. 1895–1909 teenis ta Venemaa Keiserliku Õukonna ja Udellide Ministeeriumi Udellide Peavalitsuse VIII laua kirjutajana. Läks 1909 erru.

Erupõlve asus ta veetma oma abikaasa kodulinnas Paides, kuhu nad 1909. aastal Pavlovskist elama asusid. 

1910. aastal kandideeris ta Eduerakonna nimekirjas Paide linnavolikokku ning osutus 83 poolthäälega valituks. Valimisi kajastanud Päevaleht nimetab oma artiklis Vladimir Pertelit ja tema venda Eduardit rahvuselt eestlasteks. Nii Päevaleht kui ka Tallinna Teataja käsitlesid toonaseid valimisi eestimeelsete jõudude selge kaotusena, kuna valimisedu saatis peamiselt sakslasi ja kadakasakslasi.

1912. aastal kandideeris Vladimir Pertel Eduerakonna kandidaadina IV Riigiduuma liikmeks, kuid kaotas 34 poolt- ja 46 vastuhäälega Oskar Braschele, kes kogus 52 poolt- ja 29 vastuhäält.

1913. aastal Richteri aadressraamatu järgi oli Vladimir Pertel lisaks linnavoliniku ametile veel ka Paide linna tervishoiukomisjoni liige, Vene Pereklubi (*Russische Familienklub*) juhatuse liige ning Paide 4-klassilise algkooli auinspektor.

## Isiklikku
Tema vend Eduard Pertel oli Paide haridustegelane ja linnavolinik.

Vladimir Pertel oli abielus Paide pottseppmeistri tütre Johanna Louise Kabermanniga (*Joanna Joannovna*; 1854 Paide – 1927 Paide). Abielust sündis üks poeg:
*Boris Pertel (1888–1955), Venemaa keisririigi laskesportlane, 1912. aasta olümpiamängudest osavõtnu, insener, Paide linnavolikogu liige

Vladimir Pertel elas enne Paidesse kolimist aadressil Soldataskaja 21, Pavlovsk. Paides ostis ta 1909. aastal elumaja aadressil Pikk 12 (tänapäeval Pikk 33), kus elas oma surmani.

Vladimir Pertel kuulus Paide Jumalaema Uinumise kogudusse. Ta suri 18. novembril 1924 ning maeti Reopalu kalmistule.

## Teenistusastmed
*kolleegiumiregistraator (1874)
*kubermangusekretär (1880)
*kolleegiumisekretär (1883)
*titulaarnõunik (1887)
*kolleegiumiassessor (1888)
*õuenõunik (1892)
*kolleegiuminõunik (1895)
*riiginõunik (1900)
*tõeline riiginõunik (1904)

## Autasud
### Venemaa keisririigi autasud
*Püha Anna ordeni 2. järk (1890)
*Püha Vladimiri ordeni 3. järk (1896)
*Püha Stanislavi ordeni 1. järk (1907)
*Tema Keiserliku Majesteedi nimeline briljantsõrmus (1901)
*keiser Aleksander III mälestusmedal (1896)

### Välismaised autasud
*Württembergi kuningriigi Püha Friedrichi ordeni 1. klassi rüütlirist (1889)
*Kreeka kuningriigi Lunastaja ordeni komandöririst (1896)
*Oldenburgi suurhertsogkonna Hertsog Peter Friedrich Ludwigi ordeni ohvitseririst (1903)

## Viited
Virgil Hill

**Virgil Eugene Hill** (sündinud 18. jaanuaril 1964 Clintonis Henry maakonnas Missouri osariigis) on USA endine poksija.

Ta sai II keskkaalus (kuni 75 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlusel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Joon-Sup Shinile (Lõuna-Korea).

Ta poksis novembrist 1984 kuni veebruarini 2015 elukutselisena. Ta osales kokku 58 kohtumisel ning võitis neist 51 (neist 24 nokaudiga) ja kaotas 7 (neist 2 nokaudiga) kohtumist. Ta on aastatel 1987–2007 (vaheaegadega) olnud eri poksiorganisatsioonide eri kaalukategooriate maailmameister.

## Isiklikku
Ta on olnud abielus kergejõustiklase ja olümpiavõitjaga Denean Howard-Hilliga.

## Viited

## Välislingid
* 
*Virgil Hill lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Łeba

**Łeba** (saksa *Leba*) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas Lęborki maakonnas. 

Łeba asub Läänemere kaldal, Łebsko ja Łeba järve vahel, Łeba jõe ääres.

Łebat on esmamainitud 1286. aastal, linnaõigused sai 1357. aastal. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus.

## Viited
Keskuse bussipeatus

Keskuse bussipeatus asub Mustamäel Mustamäe asumis Keskuse tänaval. Selles bussipeatuses peatuvad bussiliinid nr. 72, 67 ja 84. Kõikide nende liinide seisuplats on ka Keskuse bussipeatuse kõrval.

Bussipeatuse läheduses olevad olulised ehitised on Männi park ja Tallinna väikelaste turvakodu.
New Baltic Drama 2011

**New Baltic Drama 2011** oli rahvusvaheline näidendivõistlus, mis kuulus Euroopa kultuuripealinn Tallinn 2011 programmi. Näidendivõistlus ühendas nelja Läänemere-äärset riiki – Eestit, Soomet, Rootsit ja Venemaad. Eestist olid võistluse korraldajateks Sihtasutus Tallinn 2011, Eesti Teatri Agentuur ja Tallinna Linnateater, Soomest Turu Linnateater ja Sihtasutus Turu 2011, Rootsist Riksteatern ja Venemaalt teater Baltiiski Dom.

Näidendivõistlus New Baltic Drama 2011 kuulutati välja 2009. aasta sügisel. Võistlus toimus kahes voorus. 4. mail 2010 valis rahvusvaheline žürii välja neli võidunäidendit, mis lavastati esimest korda naaberriigis: Martin Alguse "Kontakt" lavastati Turu Linnateatris, Tallinna Linnateater võttis mängukavva Johanna Emanuelssoni näidendi (lavastuse nimeks sai „Vaata, ma kukun“). Eestis jõudis "Kontakt" lavale 2012. aastal Eesti Draamateatris (lavastaja Ingomar Vihmar).

## Laureaadid

***Eesti peapreemia** (25 000 krooni): Martin Algus, "Kontakt“
***Soome peapreemia**: Pipsa Lonkka, "These Little Town Blues Are Melting Away“ ("Väikelinna mured sulavad siin")
***Rootsi peapreemia**: Johanna Emanuelsson, "Älfsborgsbron" ("Älfsborgi sild")
***Venemaa peapreemia**: Semjon Kirov, "Ильин день" ("Ilja päev“)

## Viited
Nõmme bussipeatus

**Nõmme bussipeatus** asub Nõmme linnaosas Nõmme asumis Turu platsil ja Pärnu maanteel.

### Liinid
10 (Väike-Õismäe - Vana-Pääsküla)

23 (Kadaka - Bussijaam)

27 (Harkujärve (Oja tee) - Laagri Alevik (Laaniku))

33 (Männiku - Kopli (Maleva))

36 (Väike-Õismäe - Viru)

45 (Väike-Õismäe - Ülemiste (Kaubajaama))

96 (Balti jaam - Vana-Pääsküla)

### Läheduses olevad avalikud ruumid

* Nõmme turg - Turu plats 8
* Von Glehni teater - Pärnu mnt 326
* Nõmme Keskus - Jaama 2
* Nõmme keskuse park - Jaama 7
* Nõmme muuseum - Jaama 18
* Nõmme erakool - Idakaare 5
* Nõmme muusikakool - Pärnu mnt 230
* Nõmme rongipeatus/jaam

### Lisa
Pärast Nõmme keskuse ristmiku ehitustööd kaovad bussipeatused Glehni teatri ja Glehni ja Pärnu mnt ristmiku eest ära ja kõik liinid hakkavad peatuma turu ees (Mustamäe suund) ja turust üle tee (Nõmme ja Kesklinna suund).
Silmad pärani kinni

"**Silmad pärani kinni**" (originaalpealkirjaga "**Eyes Wide Shut**") on 1999. aastal esilinastunud režissöör Stanley Kubricku müstilis-erootiliste sugemetega psühholoogiline draamafilm.

Linateos põhineb Arthur Schnitzleri 1926. aasta romaanil "Traumnovelle", kuid tegevus toimub 20. sajandi algusaastate ja Viini asemel 1990. aastatel New Yorgis. Filmi keskmes on dr Bill Harford (Tom Cruise), kes šokeerituna oma abikaasa Alice'i (Nicole Kidman) ülestunnistusest asub erootilistele seiklustele, mis ähvardavad lõhkuda ta perekonna ning ohtu seada nende elud. 

"Silmad pärani kinni" jäi Kubricku viimaseks filmiks; ta suri kuus päeva pärast linateose lõppvariandi esitlemist produktsioonifirmale Warner Bros. Filmi tegevprodutsent Jan Harlan on öelnud, et Kubrick pidas linateost oma suurimaks panuseks kinokunsti.

Suurbritannias toimunud filmivõtted kestsid järjest 400 päeva ja on Guinnessi rekordite raamatusse kantud pikima järjest kestnud võtteperioodina.. Mitmed pikantsed seksistseenid monteeriti Warner Brosi korraldusel digitaalselt sündsamaks, et vältida reitingutähist R – alla 17-aastased tohivad filmi vaadata üksnes koos täiskasvanud saatjaga.

Film kogus kriitikutelt üldiselt positiivseid arvustusi. Filmikriitikaportaali Rotten Tomatoes on 156 kriitiku arvustuste põhjal andnud filmile hindeks 7,5/10 kommentaariga "Kubricku intensiivne uurimus inimloomusest on tulemuseks andnud muljetavaldava linateose". Metacritic on 34 arvustuse põhjal koondhindeks määranud 68/100.. Ameerika Ühendriikide filmikriitik Roger Ebert andis hindeks 3,5/4.

## Osatäitjad
* Tom Cruise – dr William "Bill" Harford
* Nicole Kidman – Alice Harford
* Sydney Pollack – Victor Ziegler
* Marie Richardson – Marion Nathanson
* Todd Field – Nick Nightingale
* Sky du Mont – Sandor Szavost
* Rade Šerbedžija – hr Millich
* Thomas Gibson – Carl
* Vinessa Shaw – Domino
* Fay Masterson – Sally
* Alan Cumming – administraator hotellis
* Leelee Sobieski – Millichi tütar
* Leon Vitali – tseremooniameister
* Madison Eginton – Helena Harford

## Viited

## Välislingid

* 
* "Silmad pärani kinni" Filmiveebis
* "Silmad pärani kinni". *[[Rotten Tomatoes]]*
* "Silmad pärani kinni". *[[Metacritic]]*
Neveli maakond

**Neveli maakond** (valgevene keeles *Невельскі павет*; vene keeles *Невельский уезд*) oli Venemaa Keisririigi Vitebski kubermangu ja Vene NFSV Pihkva kubermangu haldusüksus. Tänapäeval vastab see ligikaudu Pihkva oblasti Noveli rajoonile.

## Ajalugu

Sealsed maad läksid Venemaa koosseisu esimese Poola jagamise järel. Maakond rajati 1777. aastal endise Polotski vojevoodkonna aladele. Algselt oli see Polotski kubermangu, seejärel Polotski asehaldurkonna koosseisus. Aastail 1796–1802 kuulus see Valgevene kubermangu koosseisu, seejärel aga Vitebski kubermangu koosseisu. 24. märtsil 1924 läks see Vene NFSV Pihkva kubermangu koosseisu. Maakond likvideeriti 1. augustil 1927.

1897. aastal elas maakonnas 141 841 inimest. Elanikest 84% moodustasid valgevenelased, venelasi oli 7,1% ja juute 7,4%. 1870. aastal elas maakonnas 184 lätlast.

1914. aastal oli maakonna territooriumil üks linn (Nevel) ja 20 valda, mis olid jagatud kolmeks kohtupiirkonnaks.

1880. aastal oli maakonnas 33 õigeusu kihelkonda. Katoliku kihelkondasid oli üks.

## Haldusjaotus

Venemaa keisririigi koosseisus jagunes maakond valdadeks (vene keeles *Волость*). Maakonna keskuseks oli maakonnalinn Nevel, lisaks oli maakonnas aastal 1913 veel 20 valda.

Vallad maakonna koosseisus olid aastal 1913:

1906. aastal olid Aleksejevskaja ja Novo-Voznessenskaja valla asemel Mošenino ja Serutõ vald.

## [[Šlahta]]

1880. aastal oli maakonnas 1644 šlahtitšit.

Maakonna šlahta marssalid (piirkondliku esinduskogu eesistujad) olid aastatel 1783–1863 Koniński, Bohomolec, Wyszyński, Szyszko, Chrzanowski, Duwa, Łosowski, Petrykowski ja Rodziewicz.

## Viited

## Välislingid
* Poola Kuningriigi geograafiline leksikon
Ell Tabur

**Ell Tabur** (29. juuni 1943 Tallinn – 30. aprill 2020 New York) oli eesti muusik.

Tabur sündis Tallinnas. 1944. aastal põgenes ta koos vanematega Saksamaale. 1949. aasta kevadel asus perekond elama Ameerika Ühendriikidesse.

Salvestas aastatel 1965–1976 kolm sooloplaati eestikeelsete lauludega. Tegi loomingulist koostööd väliseesti luuletaja Jyri Korgiga.

Hilisemas elus töötas Tabur New Yorgi Eesti Maja büroojuhatajana.

## Viited

## Välislingid
*VIKERKÄÄR. Ell Tabur EESTI RAADIO 2001 (Valter ja Jaak Ojakääru külaline on väliseesti laulja Ell Tabur. Juttu elust, tööst ja muusikast. Toimetaja Jaak Ojakäär. Eetris 19.08.2001)
*Suri väliseesti muusik Ell Tabur elu24.ee, 2. mai 2020
Suitsuti

**Suitsuti** ehk **viirukipann** (ladina keeles *turibulum* või * thuribulum*, vene keeles кадило) on jumalateenistustel suitsutamiseks kasutatav metallist nõu, keti otsas rippuv kaanega kausike. Kausikesse paigutatakse hõõguvad söed, millele raputatakse suitsutusrohtu või viirukit, mis eraldab põledes aromaatset suitsu.

Seda kasutavad jumalateenistustel mitmed kristlikud kirikud, põhiliselt roomakatoliku kirik ja kreekakatoliku kirik, õigeusu kirik, vanad idakirikud, armeenia apostlik kirik, maroniidi kirik, kuid vahel ka luterlikud, anglikaani (seejuures eriti anglokatoliiklikud), kalvinistlikud, vanakatoliku kirikud ja Ühinenud Metodisti Kirik. Suitsutite kasutamine kristlikus kontekstis algas ilmselt umbes 4. sajandil pKr, kuid teadaolevalt valmistati neid hõbedast ja kullast juba umbkaudu 7. sajandist eKr Vana-Roomas ja Vana-Kreekas sealsetele templitele.

## Viited

## Välislingid
*
Boris Pertel

**Boris Pertel** (21. aprill (vkj) / 3. mai 1888 Peterburi – 27. märts 1955 Neustädt, Marburg-Biedenkopf, Hessen, Lääne-Saksamaa) oli eesti päritolu laskesportlane, insener ja Paide linnategelane. 

## Elulugu
Ta sündis kolleegiumiassessor Vladimir Perteli (1847–1924 Paide; hilisem tõeline riiginõunik) ja tema abikaasa Johanna Louise (1854 Paide – 1927 Paide; sünd. Kabermann) pojana. Ta ristiti Peterburis Oldenburgi Prints Peteri varjupaiga kirikus (*Приют принца Петра Григорьевича Ольденбургского*) ning ta vaderid olid aadlik Mihhail Sergejevitš Nekljudov ja sugulane Luisa Kabermann.

Ta õppis Mohhovaja tänaval asunud Teniševi erakoolis (*Тенишевское училище*). 1907. aastal astus ta Riia Polütehnilisse Instituuti, kus õppis masinateadust.

Riias õppides tutvus Pertel lätlastest üliõpilaslaskuritega ning kuulus Leonardus Syttini, Walter Bodnecki, Pavel Liethi ja Harald Blau kõrval Āgenskalnsi Laskurite Ühenduse (*Āgenskalna Strēlnieku Biedrības*) liikmete hulka. 

Boris Pertel osales Venemaa keisririigi koondises 1912. aasta suveolümpiamängudel Stockholmis. Ta kogus jahilaskmises kaevikrajal 11 silma ja jäi 61 sportlase seas jagama 55. kohta. 

Millalgi 1920.–1930. aastate vahetusel asus ta elama Paidesse, kus päris 1929. aastal oma vanematele kuulunud elumaja aadressil Pikk 33.

1933. aastal oli ta üks neist, kes toetas oma allkirjaga vabadussõjalaste põhiseaduse eelnõud. Samal aastal kandideeris ta ka majaomanikke ühendava Majandusliidu nimekirjas Paide linnavolikokku. 

1934. aasta märtsis valiti Boris Pertel Paide linnavolikogu ehituskomisjoni liikmeks ning riigivanema ning riigikogu valimiste Paide linnajaoskonna komisjoni asendusliikmeks.

1935. aastal kolis ta Tallinna ning ehituskomisjoni võeti tema asemele asendusliige.

1937. aastal võeti ta surnud Felix Trossi asemikuna Paide linnavolikogu liikmeks ning ta kandideeris sinna uuesti 1939. aasta septembris. 

Varsti lahkus ta *[[Umsiedlung]]*'i käigus koos abikaasaga Saksamaale. Nende etteteatamata lahkumist kajastati ajakirjanduses korduvalt, mainides muuhulgas ka linnaasjade unarusse jätmist. Tema maja pandi pärast Pertelite Eestist lahkumist enampakkumisele, linn ei soovinud oma eelisostuõigust kasutada. 1940. aasta jaanuaris leiti maja pööningult püss koos 15 lahingupadruniga; need usuti olevat kuulunud Boris Pertelile.

## Isiklikku
Boris Pertel abiellus 20. juuli 1915 Valmieras Kuressaare kaupmehe suguvõsast pärineva Auguste Margarete Leontine Heldtiga (sünd. 1895). Boris Perteli abikaasa vend oli Eesti poliitik ja õpetaja, Tallinna toomkooli direktor Willibald Heldt (1900–1968).
## Viited

## Välislingid
* 
*"Eesti sai ootamatult olümpiasportlase võrra rikkamaks" sport.err.ee, 11.05.2020
*Foto Boris Pertelist ja tema emast Järvamaa Muuseumis
Hochsauerlandkreis

**Hochsauerlandkreis** on haldusüksus Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa idaosas.

## Ajalugu

Kreis rajati 1975. aastal Nordrhein-Westfaleni kreiside reorganiseerimise käigus, kui ühendati endised kreisid Arnsberg, Brilon ja Meschede.

## Geograafia

Geograafiliselt hõlmab kreis suure osa Sauerlandi mägedest, sealhulgas kõrguselt esimese ja kolmanda tipu – Langenberg Olsbergi lähedal (843 m) ja rohkem tuntud Kahler Asteni (842 m) Winterbergi lähistel. Need on ka kaks kõrgeimat mäge Nordrhein-Westfalenis.

## Linnad ja vallad

; Linnad

# Arnsberg
# Brilon
# Hallenberg
# Marsberg
# Medebach
# Meschede
# Olsberg
# Schmallenberg
# Sundern
# Winterberg

; Vallad

# Bestwig
# Eslohe

## Sõpruslinn

* Livingston, Šotimaa

## Tuntud inimesi

* Franz Hoffmeister (1898–1943), roomakatoliku preester

## Tuntud paiku

* Bergkloster Bestwigis
* Grafschafti klooster Schmallenbergis
* Königsmünsteri klooster Meschedes

## Viited
Herfordi kreis

**Herfordi kreis** [ˈhɛʁfɔʁt] on haldusüksus Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa kirdeosas.

## Ajalugu

Piirkond on tuntud ka kui *Widukindi maa*, kuna Widukindi saksi hõimude viimased võitlused Karl Suure vastu toimusid seal. Usutakse, et see väejuht on maetud Engeri linna.

Kui piirkond Preisimaa Vestfaali provintsi osaks sai, loodi 1816. aastal esimene Herfordi kreis. 1832. aastal ühendati see Bünde kreisiga. 1911. aastal lahkus Herfordi linn kreisist; kuid 1969. aastal kaotas see iseseisva linnaringkonna staatuse. Kreis saavutas oma praeguse suuruse 1973. aastal, kui Uffelni vald, mis oli varem Mindeni kreisis, ühendati Vlotho linnaga.

## Geograafia

Kreis asub Wieheni kolme mäeaheliku (põhjas) ja Teutoburgi metsa (lõunas) vahel. Kirdes piirneb see Weseri jõega.

## Linnad ja vallad

; Linnad

# Bünde
# Enger
# Herford
# Löhne
# Spenge
# Vlotho

; Vallad

# Hiddenhausen
# Kirchlengern
# Rödinghausen

## Viited
Heinsbergi kreis

**Heinsbergi kreis** on haldusüksus Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa lääneosas.

## Ajalugu

Piirkond langes 1815. aastal Preisimaa kätte, mis 1816. aastal lõi kolm kreisi: Heinsberg, Erkelenz ja Geilenkirchen. 1932. aastal Heinsbergi ja Geilenkircheni kreis ühendati ning 1972. aastal ühendati ka Erkelenzi kreis. 1975. aastal saavutas kreis oma praeguse suuruse, kui Niederkrüchteni vald loovutati Vierseni kreisile.

## Geograafia

Geograafiliselt hõlmab see Alam-Reini lahe madaliku.

### Jõed

* Rur on peamine jõgi
* Wurm
* Schwalm
* Niers

## Linnad ja vallad

; Linnad

# Erkelenz
# Geilenkirchen
# Heinsberg
# Hückelhoven
# Übach-Palenberg
# Wassenberg
# Wegberg

; Vallad

# Gangelt
# Selfkant
# Waldfeucht

## Viited
Gütersloh' kreis

**Gütersloh' kreis** [ˈɡyːtɐsloː] on haldusüksus Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa kirdeosas.

## Ajalugu

See loodi 1973. aastal Nordrhein-Westfaleni kreiside reorganiseerimise käigus, kui endised kreisid Halle ja Wiedenbrück ühendati. Ka Bielefeldi, Paderborni, Beckumi ja Warendorfi kreisid loovutasid osi uuele kreisile. Eelkäijad kreisid loodi 1816. aastal pärast uue Preisimaa Vestfaali provintsi loomist.

Täna on Gütersloh' kreisis üks Saksamaa suurimaid assüürlaste pagulaskogukondi.

## Geograafia

Kreisi idaosa on kaetud Teutoburgi metsaga, seal on ka kreisi kõrgeim punkt *Hengeberg* (316 m). Läänes on Emsi jõe läte. Emsi orus Harsewinkeli lähedal on ka kreisi madalaim punkt (56 m).

## Linnad ja vallad

; Linnad

# Borgholzhausen
# Gütersloh
# Halle
# Harsewinkel
# Rheda-Wiedenbrück
# Rietberg
# Schloß Holte-Stukenbrock
# Verl
# Versmold
# Werther

; Vallad

# Herzebrock-Clarholz
# Langenberg
# Steinhagen

## Majandus

Mõned olulised ettevõtted asuvad Guetersloh' kreisis:

* Beckhoff Automation
* Bertelsmann
* Claas
* Miele
* Nobilia
* August Storck
* Telefónica

## Viited
Venemaa peaminister

**Venemaa peaminister** (ametlikult 'Venemaa Föderatsiooni valitsuse esimees') on Venemaa valitsuse juht.

Venemaa Keisririigis loodi peaministri ametikoht 1905. aastal.

Venemaa Föderatsioonis nimetab peaministri ametisse president ning kinnitab Riigiduuma.

Alates 16. jaanuarist 2020 on Venemaa peaminister Mihhail Mišustin.

## Vaata ka
*Venemaa peaministrite loend
Alfrēds Vinters

**Alfrēds Vinters** (15. september 1908 Mazsalaca – 23. oktoober 1976 Stockholm) oli Läti muusik, helilooja ja muusikategelane. Ta oli populaarne kerge muusika helilooja, sõnade autor ja esitaja, mitme kapelli juht. Ta oli õppinud iseseisvalt mängima viiulit, tsitrit ja akordionit.

Talvised kerged, ekspressiivsed meloodiad said populaarseks 1930. aastatel. Tema kuulsaimad laulud on "Viltīgās acis", "Trīs vītušas rozes", "Vecais ratiņš", "Gaujas laivinieks" (eestindatult "Viljandi paadimees"), "Līna, nāc!" ja paljud teised. 1944. aastaks oli Bellacord Electro plaadivabrik välja andnud 74 plaati, millel oli poolteistsada Vintersi lugude salvestist.

Teise maailmasõja lõpus põgenes Vinters Rootsi, kus ta asutas 1951. aastal oma plaadifirma Melvatoni ja lindistas nii 1930. aastate muusikat kui ka uusi laule. 1960. aastal esines ta mitme kontserdiga Riia Filharmoonia kontserdimajas.

Vinters suri 1976. aastal, nägemata Stockholmi Läti ansambli Dundurs Vintersi muusika plaadi "Dzīves ratiņš" väljaandmist 1978. aastal.

Paljud Vintersi meloodiad on tuntud ka Eestis ("Viljandi paadimees") ja Soomes.