open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vysoké Tatry

**Vysoké Tatry** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Slovakkia keskosas Prešovi maakonnas Popradi ringkonnas. 

Linn on moodustatud 14 kunagisest vallast. Linna halduskeskus on Starý Smokovec. 1999. aastani oli linna nimi Starý Smokovec.

Linnas asub mitu mäesuusakeskust, millest suurim asub Tatranská Lomnicas.

Linnas töötab Tatra elektriraudtee.

## Rahvastik

## Viited

## Välislingid
*Vysoké Tatry koduleht *(slovaki keeles)*
Las Palmas

**Las Palmas** on mitme koha nimi. 

**[[Las Palmas de Gran Canaria]]** ehk **Las Palmas** on linn Kanaari saarte hulka kuuluval Gran Canarial.

Samanimelised kohad on:
* Las Palmase jõgi Mehhikos
* Las Palmase laht Antarktikas
* Las Palmase liustik Antarktikas
* Las Palmase provints Hispaanias

## Vaata ka
*La Palma, üks Kanaari saartest
*Las Palomas
Merike Lillo

**Merike Lillo** (sündinud 25. juunil 1944) on Eesti pedagoog.

1976. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse õpetaja erialal. 1980. aastast töötab ta Tartu lasteaias Helika. Ta on kirjutanud luuletusi, muinasjutte ja mõistatusi, loonud mänge ja lavastanud näidendeid. Lastes äratab ta huvi nii kunsti ja kirjanduse kui ka looduse vastu, korraldades õppekäike ja matku. 

Ta juhendab Tartu Ülikooli haridusteaduskonna ja MTÜ Hea Alguse Koolituskeskuse praktikante ning korraldab koolitusi mitmel pool Eestis. 

## Tunnustus

* 1995 aasta õpetaja
* 2010 aasta õpetaja
* 2015 Tartu Tähe kavaler

## Isiklikku
Merike Lillol on neli last.
Tarmo Virki

**Tarmo Virki** (sündinud 29. juulil 1974) on eesti ajakirjanik ning ettevõtja.

Virki on töötanud mitmete ajalehtede jaoks, tuntumatest Postimees, Reuters ning Äripäev. 

Kajastatud teemad on tihtipeale seotud Eesti, Soome, Eesti-Soome suhete või ettevõtlusega.

## Isiklikku
Virki abikaasa on Maarit Pöör. Paaril on üks tütar, Millie.

## Artikleid
*Soome lahe aasta ei lõpe, Postimees, 9. oktoober 1996 
*Jüri Vilms – kus ta ikkagi on?, Postimees, 22. mai 1997
*Eesti tuleb soome lastele lähemale, Postimees, 16. märts 1998 
*Soome lähiajaloo ja sisepoliitika punetavad laigud, Postimees, 30. august 1998
*Soome-eestlastele topeltkodakondsus, Postimees, 28. juuni 2001 (kahasse Alo Lõhmusega)
*Minu startup 3.osa. Kiiremini! Kõrgemale! Kaugemale!, Director, mai 2014
*Eesti ja Soome — 21. sajand, Postimees, 9. veebruar 2015
*Soome vasakpööre. Kust tuleb raha?, Äripäev, 4. juuni 2019
*Õpetajad, palun streikige varsti jälle, Äripäev, 16. aprill 2024
*E-residentsusest AI-residentsuseni – näitaks maailmale, kuidas edasi, Äripäev, 3. detsember 2025

## Viited
Chris Jespersen

**Chris André Jespersen** (sündinud 18. oktoobril 1983 Skånevikis) on Norra murdmaasuusataja.

2003 tuli ta juunioride maailmameistriks 30 km vabatehnikasõidus. Parim koht tiitlivõistlustel täiskasvanute klassis on 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis 15 km klassikas saavutatud kuues koht.

Jespersen osales esimest korda maailma karikasarja etapil 6. detsembril 2003 Toblachis, kui saavutas 30 km vabatehnikasõidus 72. koha. Esimesest korda jõudis ta punktikohale 22. novembril 2008 Gällivares, kui oli 15 km vabatehnikasõidus 13. Esimest korda jõudis ta poodiumile 15. detsembril 2013 Davosis, kui saavutas 30 km vabatehnikasõidus teise koha. 2013.–2014. aasta Tour de Skil saavutas ta üldjärjestuses teise koha. Tour de Ski viimasel etapil saavutas ta oma esimese etapivõidu pärast Johannes Dürri diskvalifitseerimist. 

## Saavutused

### Juunioride maailmameistrivõistlustel
* 2003  Sollefteås
**  **juunioride maailmameister** 30 km vabatehnikasõidus
**  hõbemedal teatesõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Chris Jespersen on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 20. veebruar 2015) 61 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse kuuel korral, neist ühe etappi on ta võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Chris Jespersen FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Kuuendikumaa

**Kuuendikumaa** on maa, mis võeti taludelt ära ja anti mõisade käsutusse Eestimaa kubermangus 1856. ja Saaremaal 1865. aasta talurahvaseaduse alusel.

Kuuendikumaa hõlmas umbes kuuendiku senisest talumaast.

Mõisad asundasid kuuendikumaale sageli mõisatöölisi.

Liivimaa kubermangus vastas kuuendikumaale kvoodimaa, mis aga hõlmas talumaast rohkem, umbes viiendiku..

## Viited
Kvoodimaa

**Kvoodimaa** on maa, mis võeti taludelt ära ja anti mõisade käsutusse Liivimaa kubermangus 1849. aasta talurahvaseaduse kohaselt.

Ühe adramaa kohta tuli mõisale anda kõige rohkem 36 vakamaad põlispõldu lisaks heinamaale ja karjamaale. Kokku võeti taludelt mõisade kasuks ära pool miljonit vakamaad ehk 1860 km².

Mõisad asundasid kvoodimaale sageli mõisatöölisi.

Eestimaa kubermangus ja Saaremaal vastas kvoodimaale kuuendikumaa, mida oli pisut vähem, kuuendik talumaast.

## Viited
Rein Kamarik

**Rein Kamarik** (sündinud 8. juulil 1939 Haapsalus) on eesti vehkleja, vehklemistreener ja sporditegelane. 

Ta on lõpetanud 1957. aastal Haapsalu 1. Keskkooli ja 1961. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Vehklemist hakkas harrastama 1953. aastal Haapsalu Spordikoolis Endel Nelise juhendamisel. Ta kuulus aastatel 1956–1965 Eesti floretikoondisse. 1961. aastal tuli individuaalselt floretis Eesti meistriks ning aastatel 1961 ja 1963–1965 meeskondlikult Eesti meistriks.

Ta töötas ligi kaks aastakümmet vehklemistreenerina Haapsalus ja Tartus. 1979. aastal sai temast spordiühingu Dünamo Tartu haru juht, 1989. aastal spordiseltsi Põhjakotkas Tartu osakonna juhataja. 

Ta on osalenud paljude Tartu ja üle-eestiliste spordiürituste korraldamisel eri spordialadel: jalgrattasport, ujumine, vehklemine, triatlon jms. Tartu maratoni, rattaralli ja sügisjooksu korraldaja, pikka aega ka Tartu maratoni peakorraldaja. Tema algatusel on sarja lisatud laste spordiüritused. 1980. aastatel sai Tartu maratonist tema eestvedamisel massiüritus, mis viis lõpuks Tartu maratoni arvamiseni ülemaailmsesse pikamaasuusatamise sarja Worldloppet ning selle keskuse toomiseni Tartusse.

## Tunnustus
*1985 Eesti NSV teeneline sporditegelane
*2015 Tartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler

## Isiklikku
Tema abikaasa on iluvõimleja ja võimlemistreener Maire Kamarik.

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
Jüri Kulasalu

**Jüri Kulasalu** (sündinud 28. jaanuaril 1940 Tartus) on Eesti insener, muinsuskaitsja ja kultuuritegelane.

Insenerina on Kulasalu töötanud peamiselt restaureerimise valdkonnas. 1971. aastast töötas ta Vabariiklikus Restaureerimisvalitsuses. Esimene suurem objekt oli 1973. aastal Vargamäel. Hävinud Vargamäe Põhja talu hoonete piiride tuvastamiseks tuli tegema väljakaevamisi. Praegu juhib ta ettevõtet ARC Projekt. Tema osalusel või juhatusel on koostatud näiteks Tartu Jaani kiriku, Tartu toomkiriku restaureerimis- ja konserveerimisprojektid, aga ka Tartu Ülikooli peahoone, Tartu raekoja, Mooste mõisa, Pilistvere kiriku, Sangaste lossi, Vana-Nursi mõisa valitsejamaja, Kambja kiriku, Võrus asuva Kreutzwaldi majamuuseumi restaureerimisprojektid jne

1970. ja 1980. aastatel oli Jüri Kulasalu ka aktiivne mälumängur, mälumängude korraldaja ja kohtunik. Ta oli toonaste asutustevaheliste kilvaturniiride üks korraldajaid, küsimuste koostajaid, mängujuhte ja sagedane peakohtunik. Tema eestvedamisel kujunes Nõukogude ajal Tartu kultuurihoones ülelinnaliste mälumängude traditsioon, mis on Tartus katkematult kestnud üle 40 aasta. Ta on korraldanud asutuste ja linnade vahelisi võistlusi (nt Tartu-Tallinna mängud).

Ta on olnud ka aktiivne koorielu korraldaja, koorilaulja ning mitme koori asutajaliige ja eestvedaja. Ta on olnud laulukoori Tarbatu üks asutajaid ja presidente ning segakoori Heli kroonik ja president. Alates 1963. aastast on ta olnud mitme Tartus peetud laulupeo tseremooniameister ja liikumisjuht. 

## Tunnustus
*2015 – Tartu Tähe kavaler
*2020 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited
Talurendimaa

**Talurendimaaks** ehk **vallarendimaaks** nimetati talumaad Eestimaa kubermangus pärast 1856. ja Saaremaal pärast 1865. aasta talurahvaseadust. Liivimaa kubermangus vastas talurendimaale vakumaa.

Mõis ei tohtinud talurendimaad majandada.

## Viited
Vesna Fabjan

**Vesna Fabjan** (sündinud 13. märtsil 1985 Kranjis) on endine Sloveenia murdmaasuusataja.

2018. aasta taliolümpiamängude avatseremoonial kandis Fabjan Sloveenia lippu.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2014  Sotšis 
**  pronksmedal sprindi vabastiilis

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Vesna Fabjan osales individuaalarvestuses 209 maailma karikasarja etapil ja jõudis esikolmikusse viiel korral, neist kaks etappi ta võitis.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Vesna Fabjan FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Sandra Brown

**Sandra Brown** (sündinud 12. märtsil 1948) on USA kirjanik, kes on tuntud oma romantiliste romaanide ja trillerite järgi.

## Elulugu

Sandra Brown sündis USA-s Texase osariigis Waco linnas ja elas seal esimesed viis aastat.

Ta on õppinud Texase kristlikus ülikoolis, Oklahoma osariigi ülikoolis ja Texase ülikoolis Arlingtonis.

1968. aastal abiellus ta Michael Browniga.

Ta on lühikest aega töötanud näitlejana, parfümeeriapoe juhatajana ja telereklaamides modellina.

Tema esimesed lühijutud ilmusid 1981. aastal. Peagi sõlmis algaja romaanikirjutaja esimesed lepingud kirjastusega oma käsikirjade avaldamiseks, võttes kohustuse kirjutada erinevate pseudonüümide all kuus raamatut aastas.

Alates 1987. aastast kirjutab Brown romantilisi romaane ehk naistekaid.
Suurem edu saabus 1990. aastal, mil tema romaan "Nagu kaks tilka vett" jõudis ajalehe New York Times bestsellerite nimekirja. Sellest ajast on kõik tema romaanid saanud bestselleriks.

1992. aastal sai Brown Ameerika Edukate Naiste Liidu preemia ning tema romaani "Prantsuse siid" põhjal valmis telefilm.

Sellele järgnenud aastatel on ta saanud hulgaliselt autasusid ja olnud nomineeritud auhindadele. 1998. aastal anti talle ameerika romantikakirjanike gildi preemia "Ustavuse eest žanrile".

Browni sulest on ilmunud üle 60 raamatu, millest rohkem kui 40 on olnud New York Timesi bestsellerid. Tema romaane on avaldatud umbes 30 keeles ja neid on trükitud paljudes riikides kokku üle 70 miljoni eksemplari. Brown on Eesti raamatukogude üks populaarsemaid autoreid.

Brown elab koos abikaasaga vaheldumisi Texase ja Lõuna-Carolina osariigis.

## Välislingid

* Sandra Browni koduleht
* Browni raamatud Apollo kodulehel
* Brownist Erseni kodulehel
* Browni raamatud Rahva Raamatus
Ringlevad kasvajarakud

**Ringlevad vähirakud** ehk **ringlevad tuumorirakud** (ka *tsirkuleerivad vähirakud*) (inglise *circulating tumor cells* on vereringesse sisenenud vähirakud, mis ringlevad verega soontes vabalt ja mida seostatakse metastaaside levikuga ning vähisurmadega.  

Vabalt ringlevate vähirakkude esmakirjeldajaks 1869. aastal peetakse Austraalia arsti Thomas Ashworthi, kes tuvastas need rakud valgusmikroskoobiga ja arvas et need sarnanevad primaarse kasvajaga. 

Tänapäeval arvatakse, et nende rakkude varajane avastamine on suure tähtsusega kasvaja kaugsiirete kindlakstegemisel.

Nende rakkude avastamise meetod ei ole veel veakindel, sest mitte kõik vähirakud ei ole suuremad kui vererakud ja paljud vähirakud veres liigeldes siiski surevad. 

## Vaata ka
*CTCtrap-meetod
*Munasarja pahaloomuline kasvaja 

## Viited

## Kirjandus
* Prof Colleen Coyne Nelson, Circulating Tumour Cells in Cancer- Pathway to Precision Oncology, 1—2- mai 2013
* Uus meetod ajab vähirakud lõksu, 21. veebruar 2013
* University of Texas M. D. Anderson Cancer Center, New route for ovarian cancer spread discovered, 14. juuli 2014
Külapood

**Külapood** on maapiirkonnas asuv kauplus.

Esimesed külapoed rajati 19. sajandi algupoole. Rohkem rajati neid sama sajandi lõpupoole. Põhiliselt asutasid külapoode linnast maale asunud kaupmehed ning jõukamad rändkaupmehed ja harjuskid, 20. sajandil ka taluperemehed.

Tavaliselt asusid samas hoones nii poeruum, laoruum kui ka kaupmehe pere eluruumid.

Külapoes müüdi kõiki talus vajaminevaid kaupu, peamiselt toiduaineid ja majapidamistarbeid.

Veel suuremaks muutus külapoodide arv siis, kui pärast Esimest maailmasõda lõpetasid tegevuse rändkaupmehed.

## Viited
Julija Tšekaljova

**Julija Vladimirovna Tšekaljova** (sündinud 6. veebruaril 1984 Vologdas) on Venemaa murdmaasuusataja.

## Saavutused

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2013  Val di Fiemmes
**  pronksmedal 10 km vabatehnikas
**  pronksmedal teatesõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Julija Tšekaljova on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 20. veebruar 2015) 105 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse viiel korral, neist ühe etapi on ta võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Julija Tšekaljova FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Nora Roberts

**Nora Roberts** (kodanikunimi Eleanor Marie Robertson Aufem-Brinke Wilder, sündinud 10. oktoobril 1950 Silver Springis Marylandis) on USA kirjanik, paljude populaarsete romantiliste novellide ja kriminaalromaanide autor.

## Elulugu

Robertsi vanemad olid iiri päritolu. Nora mõtles lugusid välja juba koolilapsena, kuid kirja ei pannud muud kui koolikirjandeid. Alghariduse sai ta katoliku koolis.

Montgomery Blairi keskkoolis õppides tutvus ta Ronald Aufdem-Brinkega. Nad abiellusid vastu vanemate tahtmist 1968. aastal, kohe pärast keskkooli lõpetamist. Neil sündis kaks poega. Abielu lõppes lahutusega 1983. aastal. 

Bruce Wilderiga abiellus Roberts 1985. aastal ja nad on siiani koos. Neile kuulub raamatupood Marylandi osariigis Boonsboros.

Robertsi debüüdiks sai armastusromaan "Irish Thoroughbred" ilmus 1981. aastal. Varem oli ta oma käsikirju kirjastustele pakkunud kolme aasta jooksul, kuid need ei vaimustanud kirjastusi.
Lisaks armastusromaanidele kirjutab Roberts ka futuristlikke detektiivilugusid leitnant Eve Dallasest. 

Roberts on kasutanud ka pseudonüüme J.D. Robb, Sarah Hardesty, Jill March.

Roberts on võitnud kõik tähtsamad romaaniauhinnad ja on esimene kirjanik, kes arvati Ameerika Romaanikirjanike Kuulsuste Halli.

## Allikad
* Robertsi ametlik koduleht
* fantasticfiction.co.uk
* rwa.org

## Välislingid
* Nora Robertsi raamatud Apollos
* Nora Robertsi teosed Erseni kodulehel
Adrasajandik

**Adrasajandik** on maatulukuse ühik, mida kasutati Eestimaa kubermangus alates 1872. aastast.

1872 määratleti adramaa niisuguse maaomandina, millelt tuli maksta renti 300 rubla aastas. Seega võrdus adrasajandik 3 puhtakasurublaga. Praktikas kasutati enamasti selle ühiku kolmandikke ehk puhtakasurublasid.

## Viited
Anne Kyllönen

**Anne Maria Kyllönen** (sündinud 30. novembril 1987 Kajaanis) on Soome murdmaasuusataja.

Kyllönen kuulub spordiklubisse Kainuun Hiihtoseura. Suusatamisega hakkas tegelema kolmeaastaselt.

## Suurvõistlustel
Kyllönen sai 2005. aasta Euroopa noorte taliolümpiafestivalil Montheys Šveitsis sprindis ja 5 km distantsil pronksmedali. 2007. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Tarvisios sai ta teatesõidus pronksmedali. 2010. aasta kuni 23-aastaste maailmameistrivõistlustel Hinterzartenis oli ta 10 km klassikas neljas.

2011. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos saavutas ta vabatehnikasprindis 33. koha. 2013. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes oli ta klassikasprindis 26., suusavahetusega sõidus 17. ja 30 km klassikas kaheksas. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis sõitis ta teatevõistluses pronksmedali võitnud Soome naiskonna avavahetust, 10 km klassikas oli neljateistkümnes, vabatehnikasprindis kuueteistkümnes ja suusavahetusega sõidus 33.

## Maailma karikasarjas
Kyllönen osales esimesel maailma karikasarja etapil 2007. aasta detsembris Kuusamos sprindis. Esimest korda jõudis ta punktikohale 2010. aasta märtsis Drammenis, kui oli sprindis 13. Esimest korda jõudis ta esikümnesse 2012. aasta jaanuaris Milanos, kui oli sprindis viies. 2011.–2012. aasta hooajal oli ta sprindis lõplikus paremusjärjestuses üheksas. Esimest korda jõudis ta poodiumile 2012. aasta detsembris Canmore'is, kui oli 10 km klassikas teine. 16. detsembril oli ta Canmore'is suusavahetusega sõidus samuti teine.

2012.–2013. aasta Tour de Ski etapil Oberhofis oli Kyllönen 9 km klassikas kolmas ja saavutas üldkokkuvõttes üheksanda koha. Sotši etapil võitis ta paarissprindis koos Mona-Lisa Malvalehtoga esikoha ja oli etapil Davosis individuaalsprindis kolmas. 2012.–2013. aasta hooajal oli ta lõplikus järjestuses seitsmes, tavadistantsidel ja sprindi arvestuses viies. 2013.–2014. aasta hooaja etapil Asiagos oli Kyllönen klassikasprindis teine ja võitis koos Aino-Kaisa Saarineniga teatesprindis esikoha. 2013.–2014. aasta Tour de Skil oli ta kahel etapil kolmas ja üldjärjestuses kuues. Hooaja sprindiarvestuses oli ta kümnes.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2014  Sotšis 
**  hõbemedal teatesõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Anne Kyllönen on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 7. veebruar 2016) 152 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse kaheksal korral, neist kolmel korral on ta on teine ja viiel korral kolmas.

## Viited

## Välislingid
* Anne Kyllöneni koduleht
* Anne Kyllönen FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Rudolf Gabrel

**Rudolf Georg Gabrel** (perekonnanimi ka **Gabriel**; 20. august (vkj)/ 1. september 1871 Küti vald, Viru-Jaagupi kihelkond, Virumaa – 23. juuli 1940) oli eesti jurist, poliitik ja kohtunik.

Ta õppis aastatel 1882–1883 Rakvere linna algkoolis, aastatel 1884–1886 Rakvere kreiskoolis, aastatel 1887–1888 Hugo Treffneri Gümnaasiumis, aastatel 1889–1892 Tartu kroonugümnaasiumis. Aastatel 1892–1894 õppis ta õigusteadust Tartu Ülikoolis, aastatel 1894–1896 Moskva Ülikoolis, mille ka lõpetas.

Aastatel 1897–1902 oli ta kohtuametikandidaat Riia ringkonnakohtus. Aastatel 1903–1918 töötas ta notarina Võrus; lisaks oli ta aastal 1917 Võru maavalitsuse liige.

Aastatel 1920–1921 oli ta Riigikohtu tsiviilosakonna sekretär; aastatel 1921–1922 oli ta Tartu-Võru Rahukogu alaline liige; aastatel 1922–1923 oli ta Kohtupalati liige. 12. oktoobrist 1923 kuni 15. detsembrini 1925 oli ta kohtuminister (Konstantin Pätsi teises valitsuses, Friedrich Akeli valitsuses ja Jüri Jaaksoni valitsuses). Lisaks täitis ta 20. veebruarist 1924 kuni 27. märtsini 1924 haridusministri kohuseid (nii Konstantin Pätsi teises valitsuses kui ka Friedrich Akeli valitsuses). Aastatel 1925–1933 oli ta Tartu-Võru Rahukogu esimees; aastast 1933 oli ta riigikohtunik.

## Viited

## Kirjandus
*Ene Sepp. "Eesti haridusministrid läbi aegade". Kooliuuenduslane nr 3/ 1994. Lk 17

## Välislingid
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul

]
Hannes Kulla

**Hannes Kulla** (21. juuni 1961 Tallinn – 2. juuni 2021 Pärnu) oli eesti näitleja ja matusekõneleja.

Ta lõpetas 1979. aastal Pärnu 2. Keskkooli ja õppis aastatel 1979–1980 Tartu Riiklikus Ülikoolis inglise filoloogiat. 1984. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (11. lend).

Ta töötas aastatel 1984–1986 näitlejana Lydia Koidula nimelises Pärnu Draamateatris.

## Viited

## Rolle
* 1985 William Wycherley "Provintsitar Londonis" (Dick Dorilant)
Ilmandu jõgi

**Ilmandu jõgi** on jõgi Lääne-Virumaal.

Ilmandu jõgi algab Ilmandu allikatest. Jõgi suubub Põltsamaa jõkke.

Ilmandu jõe valgala suurus on 65,1 km².

## Viited
Kadrina Vabadussõja mälestussammas

**Kadrina Vabadussõja mälestussammas** on Kadrina kirikuaias asuv Vabadussõja mälestusmärk.

Selle kavandas Kadrina Katariina koguduse õpetaja Gustav Johannes Beermann. Mälestussammas avati 15. augustil 1926.

Kujur Constanze von Wetter-Rosenthali kavandite järgi valmistati 1928. aastal lisaks kaks pronksbareljeefi.

Osaliselt lõhuti mälestusmärk 18. juunil 1941. 

1989. aasta suvel raiusid skulptorid Al Paldrok, Olav Villmann ja Rait Pärg Saaremaal Upal Kaarma dolomiidist Kadrina Vabaduse monumendi detailid - tekstiplaadid. 

Kadrina Vabadussõja mälestussammas taasavati 23.06.1990.

Mälestusmärk on 2003. aastal arvatud ajaloomälestiseks.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 27124 "Vabadussõja mälestussammas"
*"Kadrina Vabadussõja mälestussamba ehitus". Eesti Rahva Muuseumi fotokogu, ERM Fk 2813:114
*Kadrina Vabadussõda ja I maailmasõda, www.monument.ee
Viitna Linajärv

**Viitna Linajärv** on eutroofne järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Viitna külas.

Järve pindala on 4,2 hektarit, sügavus umbes 5 meetrit. Kaldajoone pikkus on 872 meetrit. Vesi on hallikaskollane, vähese läbipaistvusega. Järve põhjas on kuni 8,5 m paksune mudakiht, sellest 7 m on tekkinud viimase 100–200 aasta jooksul, mil järve kasutati lina leotamiseks.

Toitainete rohkus põhjustab vetikate vohamist. Vetikad kulutavad hapniku ära ning talvel võib tekkida hapnikupuudus. Seetõttu elab siin vähe kalu, peamiselt kogred.

## Välislingid
*
Juhtsirge

**Juhtsirge** (ka juhtjoon või direktriss) on koonuselõigete (ringjoone, ellipsi, parabooli ja hüperbooli) kõverjoonte loogikat, seaduspära selgitav mõiste. Juhtsirge on selline sirgjoon, mis on risti koonuselõigete selle sümmeetriateljega, mis läbib fookust või fookusi. 

Kui fookus asub lõiketasandil kõverjoone seespoolses osas (näiteks nagu ringjoone keskpunkt ringjoone sees), siis juhtsirge asub koonuselõike joonest kindlal kaugusel selsamal tasandil teisel pool, n-ö kumerusepoolsel välisküljel. Seega on koonuselõiked kõverjooned, mis jäävad fookuse ja juhtsirge vahele. 

Koonuselõigete puhul kehtib kindel seaduspärasus: koonuselõike joone iga punkti kaugus fookusest ja kaugus juhtsirgest moodustavad terve koonuselõike joone ulatuses täpselt sama suhte. Seda suhet iseloomustab ekstsentrilisus. Erinevad koonuselõiked on erineva ekstsentrilisusega. Ekstsentrilisuse muutumisega muutub ka juhtsirge kaugus koonuselõike joonest. Ringjoone puhul asub juhtsirge lõiketasandil lõpmatus kauguses (ringjoone puhul ainukesena saab juhtsirgeid olla lõpmatult palju, sest ringjoonele saab luua lõpmatult palju sümmeetriatelgi). 

Ellipsitel on 2 juhtsirget. Ellipsite ekstsentrilisuse suurenedes 0-st 1 poole liiguvad juhtsirged lõpmatusest ellipsi joonele lähemale. Kui juhtsirge on koonuselõike joonest täpselt samal kaugusel kui fokaalkaugus, siis on tegemist parabooliga. Ekstsentrilisuse suurenedes arvust 1 suuremaks moodustuvad hüperboolid. Hüperboolil, mis koosneb kahest kõverjoonest on ka vastavalt 2 juhtsirget. Ekstsentrilisuse suurenedes lähenevad juhtsirged hüperbooli joontele. Kui ekstsentrilisus on maksimaalne, on ka juhtsirge ja hüperbooli joone vahe minimaalne.

## Välislingid
* Juhtsirge iseloomustus (inglise keeles)
Norra küberkaitse

**Norra küberkaitse** (norra keeles *Cyberforsvaret* – 'küberkaitse', lühendatult *Cyber* või *CYFOR*) on Norra kaitseväe väeliik, mis vastutab Norra sõjaväeside, küberkaitse ja kübersõja pidamise eest. 

Küberkaitsesse kuulub 1500 inimest, kes paiknevad 60 paigas. Peakorter on Lillehammeri vallas Jørstadmoenis. Suurem baas on ka Kolsåsi mäe juures Oslo lähedal.

Küberkaitse ülem on kindralmajor Odd Egil Pedersen.  Varem oli ülemaks kindralmajor Roar Sundseth. 

Küberkaitse sai eraldi väeliigiks 18. septembril 2012. Varem nimetati seda valdkonda Forsvarets informasjonsinfrastruktur (Kaitseväe infotaristu)..

Küberkaitse ülesanne on käitada, valvata ja kaitsta kaitseväe infosüsteeme. Tihedas koostöös riikliku julgeolekuametiga (Nasjonal sikkerhetsmyndighet) on selle ülesanne hoida ära ja avastada küberrünnakuid kaitseväe vastu.. Küberkaitsel ei ole tsiviilülesandeid, kuid ta saab vajadusel NorCERTile ja teistele asjaomastele organitele abiks olla. 

Küberkaitse eelarvet kärbitakse 2015. aastal poole võrra ja järgmistel aastatel 70%. 

## Struktuur
Küberkaitsel on kaks osakonda. 

Kompetentsi- ja transformatsiooniosakond (Cyberforsvarets kompetanse- og transformasjonsavdeling, CYFOR CKT) koolitab personali, arendab kaitseväe süsteeme ja saadab vajaduse korral kiiresti personali kommunikatsiooniprobleemide lahendamiseks kodu- või välismaal. Osakonnal on baas Jørstadmoenis ja allosakonnad Haakonsverni sõjaväebaasis, Rygge lennuväebaasis, Kjeviki lennuväebaasis, Rena laagris ja Bodø pealennuväebaasis ning kaitseväe operatiivses peakorteris (Forsvarets operative hovedkvarter) Reitanis.

Küberteenistuste ja -operatsioonide osakond (Cyberforsvarets avdeling for cybertjenester og -operasjoner​, CYFOR CTO) käitab ja kaitseb kaitseväe süsteeme; selle peabaas on  Kolsåsis Oslo lähedal ning sel on 60 allüksust, sealhulgas  Jan Mayenil.

* Cyberforsvarets kompetanse- og transformasjonsavdeling
** Forsvarets ingeniørhøgskole (FIH; kaitseväe insenerikõrgkool)
** Arkivtjenesten i Forsvaret (ATJ; kaitseväe arhiiviteenistus)
** Communication and Information Systems Task Group (CIS TG)
** Taktisk datalinksvadron (TDL; taktikaline andmesideeskadron)

* Cyberforsvarets avdeling for cybertjenester og -operasjoner
** Avdeling for beskyttelse av kritisk infrastruktur (BKI; kriitilise taristu kaitse osakond)
** Avdeling for sensorer (andurite osakond)
** Forsvarets kommunikasjonsinfrastruktur (FKI; kaitseväe kommunikatsioonitaristu)
** Forsvarets satellittstasjon Eggemoen (kaitseväe Eggemoeni satelliidijaam)
** Forsvarets nettkontrollsenter (NKS)
** Forsvarets meldingskontrollsenter (MKS)

## Viited
Radikaaldemokraatlik Koondis

**Radikaaldemokraatlik Koondis** (hiljem **Eesti Vabadusmeelsed Föderalistid**) oli 1947. aastal Rootsis asutatud eesti pagulaste erakond.

Koondis asutati pagulaslaagrites kohtunud noorema põlvkonna intellektuaalide poolt. Algatajaks oli Vahur Linnuste, kes soovis toetuda Jüri Vilmsi traditsioonidele 1917. aastast, erilise rõhuasetusega kultuuriradikalismile.

Maailmavaateliselt seisis erakond lähedal libertarismile, rõhutades riigi keskvõimu minimeerimist ja kodanikuvabaduste maksimeerimist.

"Meie föderalism taotles ühiskonnakorda, mis teeks kommunistliku või natsistliku diktatuuri võimatuks. Tulipunktis oli küsimus: kuidas hajutada riigi keskvõimu ning ellu viia detsentraliseeritud võimusüsteem," on meenutanud Ilmar Mikiver. 

Erakond kuulus Eesti Rahvusnõukogu koosseisu ning andis välja bülletääni Radikaaldemokraat ja ajalehte, hiljem ajakirja Vaba Eesti.

Hiilgeajal oli sellel umbes 400 liiget, nende hulgas veel näiteks Harri Kiisk, Raimond Kolk, Ilmar Laaban, Hans Lebert, Kalju Lepik, Rein Marandi, Olev Mikiver, Harry Olt, Imant Rebane, Jüri Seim, Peeter Tõnus, Rein Riitsalu ja Vaptas Urke.

1979. aastal lahkus erakond Eesti Rahvusnõukogu koosseisust, sest oli oma tegevuse selleks ajaks praktiliselt lõpetanud.

## Viited
Neeruti Orajärv

**Neeruti Orajärv** on  järv Lääne-Virumaal Kadrina vallas.

Orajärv on Eesjärvest umbes 0,4 kilomeetrit põhja pool, mõlemad on Neeruti järvede hulgas. 

2,6 hektari suuruse järve sügavus on 4,3 meetrit; koos lendmudaga 5,1 meetrit.

## Viited
Neeruti Sinijärv

**Neeruti Sinijärv** on  järv Lääne-Virumaal Kadrina vallas.

Sinijärv on Tagajärvest ligikaudu 600 meetrit ida pool, mõlemad on Neeruti järvede hulgas. 

1,1 hektari suuruse järve sügavus on 4,8 meetrit.

## Viited
Ine Marie Eriksen Søreide

**Ine Marie Eriksen Søreide** (sündinud 2. mail 1976) on Norra poliitik ja alates 20. oktoobrist 2017 kuni 14. oktoobrini 2021 Norra välisminister. 2013–2017 oli ta Norra kaitseminister. Ta kuulub erakonda Høyre.

Eriksen Søreide alustas 1995. aastal õpinguid Tromsø ülikooli õigusteaduskonnas ja ülikooli ajal liitus ta Høyrega. 2000. aastal sai ta erakonna keskkomitee liikmeks ja noortekogu esimeheks. 2005. aastal valiti ta Stortingisse ja 16. oktoobril 2013 sai temast kaitseminister.
Abdusamet Yigit

**Abdusamet Yigit** (õieti **Abdussamet Yigit**; sündinud 13. märtsil 1978) on Norras elav kurdi kirjanik. 

Ta on sündinud Põhja-Kurdistanis, Nisebini provintsi Xirabê Sosina külas. Ta on õppinud ajalugu ja filosoofiat ning on kirjutanud mitu kurdikeelset eepilist teost. Yigit kirjutab kurmandži keeles. Tema raamatud, sealhulgas "Feqiyê Teyran" ja "Şahmaran", käsitlevad kurdi kultuuri, ajalugu, religiooni, traditsioone ja mütoloogiat ning on olulised tänapäeva kurdi kultuuri mõistmiseks.

## Romaanid ja lood
*Feqiyê Teyran 1 (2009) romaan, 2009, ISBN 978-91-87662-55-3
*Feqiyê Teyran 2., 2014 ISBN 978-39816686-9-9
*Feqiyê Teyran 3., 2015, ISBN 978-39816686-9-7
*Feqiyê Teyran 4., 2015, ISBN 978-39816686-9-6
*Destana Kawayê hesinger ("lugu sepp Kawa", folk eeposed) (2009) ISBN 978-91-87662-59-1
*Shah Maran (Sahmaran) (2011)
*Herîrî Eli (Eli Heriri) (2011)
*Çîroken Keçelok 1. (2012)
*Çîrokên Keçelok teiseks (2015), ISBN 978-39816686-9-8
*Çîrokên Keçelok kolmas, (2015), ISBN 978-39816686-9-0
*destana dewrêşê Ewdî (2012)
*Qiyakser ("Hvakhshathra" või "Cyaxares") (2013) ISBN 978-3-942735-35-3, Verlag Forlag
*Malaye Jaziri, ajalugu, juuli 2013. Verlag Forlag
*Ajaloos Kurdistan, filosoofia ja lingvistika (lingvistika) on vana kurdi ühiskond, filosoofia, 2013, ISBN 978-3-940997-38-4
*Vana Zarathustra, ajalugu, 2013, ISBN 978-3-940997-09-8
*Arendamine inimese intelligentsust, 2013. aastal, filosoofia, ISBN 978-3-942735-33-9
*Kurdi revolutsioon 21-ndatel, mida nimetatakse "rojava" ajalugu, 2013 ISBN 978-3-940997-27-2
*Elu läheb videre päikese Mitra, 2014, ajalugu, ISBN 978-3-942735-20-9
*Ajalooline lahing Kobane ajalugu, oktoober 2014 ISBN 978-3-9816686-7-4
*Lugu idealism, filosoofia, filosoofia, 2014 ISBN 978-3-9816686-9-8
*Ajalugu filosoofia Yazdânism, filosoofia, 2014 ISBN 978-3-9816686-9-8
*Teooria teadvuse estetisme, filosoofia, 2015
*Destana heemi Zere ("The Story of heemi Zere," folk eeposed), 2015, ISBN 978-39816686-9-1
*Evina dilên biçûk (Small Valentine Love), 2015, ISBN 978-39816686-9-5
Kaunimate Aastate Vennaskond

**Kaunimate Aastate Vennaskond** on Eesti ansambel. Ansambel asutati Tartus 1993. aastal. 

Ansamblisse kuuluvad Hannes Kaljujärv, Jüri Lumiste, Andres Dvinjaninov, Toomas Lunge ja Indrek Kalda. Koosseisu on kuulunud ka Rain Simmul. . 2018. aastal ilmus ansamblil Eesti kullafondi plaat 50 parima palaga.

## Diskograafia
* 1998 "Kaunimad aastad su elus" – Kulno Süvalepa laulude õhtu (MC)
* 2003 "Kaunimad aastad su elus" – Kulno Süvalepa laulud
* 2003 "Nipernaadi" 
* 2004 "Vagabundisuvi" – muusika Emajõe Suveteatri lavastustest "Nipernaadi" ja "Mustlaslaager läheb taevasse"
* 2007 "Kaunimad ... su elus" DVD
* 2011 "Viimane tango 1944 – Pallase lõpp" laulud Indrek Hirve lavatükist
* 2013 "Juubeliplaat"
* 2014 "Karid ja kõrgused" – lavastuse "Karid ja kõrgused" laulud
* 2018 "Eesti kullafond" 3 CD-plaati 50 parimat laulu (3CD)

## Viited

## Välislingid
* Ansambel Facebookis
* Ansambli koduleht
* Ansamblist OÜ Lambert Productionsi kodulehel
Imukvere jõgi

**Imukvere jõgi** on jõgi Lääne-Viru ja Jõgeva maakonnas.

Jõgi suubub Pedja jõkke.

Imukvere jõe pikkus on 19,9 km valgala suurus on 67,9 km²

## Viited
Mart Reinik

**Mart Reinik** (24. aprill 1862 Reino talu, Lõimetsa,  Adavere mõisavald, Pilistvere kihelkond, Viljandimaa – 6. september 1940 Tartu) oli eesti koolijuht ja mesinduse eriteadlane. Tema järgi on nimetatud Tartu Mart Reiniku Kool.

## Elulugu
Ta sündis rentniku pojana. Lugema õppis ta juba ema voki kõrval istudes, aga lugemisele eelistas ta näiteks meisterdamist või uisutamist. Üheksa-aastane Mart asus õppima Lõimetsa külakoolis. 1879. aastal lõpetas ta Paide kihelkonnakooli. Kuni 1883. aastani õppis ta Tartu Õpetajate Seminaris. 

Aastatel 1883–1884 oli ta õpetaja Põltsamaa kihelkonnakoolis, 1884–1886 Tšernigovi kubermangus, 1886–1887 Kaarma õpetajate seminaris, 1887–1889 Põltsamaa algkoolis. 

1889. aastal sai ta Tartu I Kroonualgkooli juhatajaks ja õpetajaks, jäädes sellele kohale 1929. aastani. Koolil ei olnud algul oma maja ega õppeprogramme, ning esialgu oli Mart Reinik ainuke õpetaja. Ta korraldas koolile oma maja ehitamise. Õpilased hindasid Reinikut kõrgelt.

Alates 1901. aastast töötas Mart Reinik ka mesinikuna. Alates 1913. aastast juhtis ta Tartu Aianduse-Mesinduse Seltsi mesilat Vahil ja korraldas seal mesinduskursusi, pidas loenguid ja andis välja temaatilisi trükiseid. Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi juures kutsus Reinik 1907. aastal ellu aianduse ja mesinduse osakonna. Sellest sai 1923. aastal Tartu Aianduse ja Mesinduse Selts. Reinik juhtis algul osakonda ja kuni surmani seltsi. Ta organiseeris kuukirja Aiatööleht (1907–1918) ja toimetas seda. Samuti oli ta ajakirja Aed mesinduse osakonna tegevtoimetaja (1923–1931) ja ise peamine artiklite kirjutaja. Tema organiseerimisel ja kaastegevusel töötati välja tartu taru (1907) ja eesti taru (1929), asutati Eesti Aianduse-Mesinduse Keskselts (1927) ja rajati vaatlusmesilaid.

Reinik kuulus laulu- ja mänguseltsi Vanemuine ja Eesti Kirjameeste Seltsi, oli Tartu Õpetajate Vastastikuse Abiandmise Seltsi ja Tartu Õpetajate Seltsi asutaja ja esimees ning Tartu Majandusühisuse ning ka üks Eesti Laenu- ja Hoiuühisuse asutajaid.

## Kirjandus
*Teadus Eesti põllumajanduse arenguloos. II osa (1918–1940). Tartu 2003. Lk 181

## Välislingid
*Elulugu Tartu Mart Reiniku Kooli kodulehel
Tuleviku tänav

**Tuleviku tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

***[[Tuleviku tänav (Antsla)|Tuleviku tänav]] ** Antsla vallasiseses linnas
***[[Tuleviku tänav (Kehra)|Tuleviku tänav]]** Kehra vallasiseses linnas
***[[Tuleviku tänav (Laagri)|Tuleviku tänav]]** Laagri alevikus
***[[Tuleviku tänav (Narva)|Tuleviku tänav]]** Narvas
***[[Tuleviku tänav (Paide)|Tuleviku tänav]]** Paides
***[[Tuleviku tänav (Põltsamaa)|Tuleviku tänav]]** Põltsamaal
***[[Tuleviku tänav (Rakvere)|Tuleviku tänav]]** Rakveres
***[[Tuleviku tänav (Tootsi)|Tuleviku tänav]]** Tootsi alevis
***[[Tuleviku tänav (Tudu)|Tuleviku tänav]]** Tudu alevikus
Kabala Lasteaed-Põhikool

**Kabala Lasteaed-Põhikool** on lasteaia ja põhikooli ühisasutus Raplamaal Rapla vallas Kabala külas.

Kabala kool hakkas järjepidevalt tegutsema 1864. aastal. 

Aastatel 1966–1970 tegutses kool nime **Kabala Algkool** all. Aastatel 1970–1990 kool ei tegutsenud.

## Viited

## Välislingid
*Kabala Lasteaed-Põhikooli koduleht
Liguuria vabariik

**Liguuria vabariik** (itaalia keeles *Repubblica Ligure*) oli lühikest aega eksisteerinud Prantsusmaa tütarvabariik, mille moodustas Napoleon I 1797. aasta 14. juunil. Vabariik koosnes suuremat osa Põhja-Itaalia Liguuria piirkonnast hõlmanud endisest Genova vabariigist ja selle territooriumil olnud väikestest Savoia dünastiale kuulunud Saksa-Rooma riigi läänidest. Vabariigi esimene konstitutsioon kuulutati välja 1797. aasta 22. detsembril, pannes ühtlasi aluse Prantsusmaa Direktooriumile alluvale vabariigile.

Aastal 1800 okupeerisid vabariiki lühikest aega Austria väed, kuid Napoleon I naasis peagi oma armeega. Aastal 1801 anti välja uus konstitutsioon, millega rajati varasema Genova vabariigi omadega sarnasemad institutsioonid, sealhulgas senati presidendi Genova doodži oma.

## Annekteerimine
1805. aasta juunis annekteeris Prantsusmaa piirkonna ning selle territooriumist moodustati kolm departemangu: Apennins, Gênes ja Montenotte. Pärast Napoleoni valitsemisaja lõppu taastati vabariik 1814. aastal ajavahemikuks 28. aprillist 28. juulini.

Viini kongressi (1814–1815) järel anti piirkond Sardiinia kuningriigile ja riik annekteeriti 3. jaanuaril 1815.

## Sümbolid ja valitsemine
Liguuria vabariik kasutas traditsioonilist Genova lippu punase ristiga valgel taustal. Vabariigi seadusandlikuks koguks oli Liguuria seadusandlik nõukogu, mis koosnes kahest kojast: seenioride nõukogu ja nn kuuekümne nõukogu.

Vabariigi lühikese aja jooksul oli riigis kolm erinevat täidesaatvat võimu:
* aastatel 1797–1800 Liguuria Direktoorium;
* aastatel 1800–1802 valitsuse ajutine komisjon ja
* aastatel 1802–1805 Genova doodž Girolamo Durazzo.

## Vaata ka
* Genova vabariik
* Prantsusmaa tütarvabariik

## Viited
Norra kuninglik merevägi

**Norra kuninglik merevägi** (norra: *Sjøforsvaret*) on Norra kaitseväe väeliik, mis vastutab Norra merekaitse eest. 

## Koosseis
2008. aastal oli mereväes umbes 3700 inimest, kelle kasutada oli 70 alust. Merevägi kasvab mobilisatsiooni ajal 9450 inimeseni ja täieliku mobilisatsiooni ajal 32 000 inimeseni. 

Norra kuningliku mereväe ajalugu ulatub aastasse 955. Aastatel 1509–1814 oli merevägi osa Taani-Norra mereväest ja alates 1814. aastast on see taas iseseisev merevägi.

Mereväe laevade nimed algavad tähisega "KNM", mis on lühend sõnadest *Kongelig Norske Marine* (Kuninglik Norra Merevägi). 

## Ajalugu

Mereväel on pikk ajalugu, mis ulatub tagasi aastasse 955, kui kuningas Haakon I käsul, asutati rannikulaevastik (Leidang).

Taani-Norra uniooni ajal oli kahel riigil ühine laevastik, mille oli asutanud Taani kuningas Hans. 1709. aastal oli laevastiku 15 000 mehest 10 000 Norra päritolu. Tänapäevane Norra merevägi asutati 12. aprillil 1814, kui Taani kuningas Christian VIII lahutas laevastiku Norra ja Taani mereväeks. Lahutamise ajal oli laevastik kehvas seisus ja Norrale jäeti vähem laevu. Kõigil Taani päritolu mereväelastel kästi Taani naasta ja eraldiseisva Norra mereväe juhatajaks sai kapten Thomas Fasting. 1. aprillil 1815 organiseeriti Norra mereväejuhatus mereväeministeeriumiks ja Fasting sai esimeseks mereväeministriks.

Kuigi Norra Kuningriik oli I maailmasõjas neutraalne, mobiliseeriti kaitsevägi Norra neutraliteeti kaitsma. Riigi neutraliteet pandi mitu korda proovile, sest Norra kaubalaevastik kandis Saksa allveelaevade tegutsemise tõttu raskeid kaotusi.

II maailmasõda algas Norra kuninglikule mereväele 8. aprillil 1940, kui Saksa torpeedopaat Albatross ründas Norra valvelaeva Pol III, uputades selle. Narviki lahingu ajal üritasid vananenud rannakaitselaevad KNM Eidsvold ja KNM Norge ründajatele vastu hakata, aga mõlemad laevad uputati. Oslo ründamisel suutis Oscarsborgi kindlus sakslaste pealetungi tunduvalt aeglustada, sest uputati raskeristleja Blücher. Sakslased taganesid, sest arvasid, et Blücher sõitis miinile ja tellisid lennuväelt kindluse vastu õhurünnaku. See viivitus võimaldas norralastel kuningas Haakon VII, kuningliku pere ja valitsuse Oslost evakueerida. 

7. juunil 1940 järgnesid mereväe 13 laeva, 5 lennukit ja 500 meest kuningale, kes suundus eksiili Suurbritanniasse. Norra merevägi jätkas kuni sõja lõpuni võitlust sakslaste vastu, kasutades saareriigi baase. Näiteks osales Normandia dessandil 10 Norra mereväe sõjalaeva ja 1000 Norra sõdurit.

1960. aastatel asuti USA rahalisel toetusel mereväge moderniseerima ja keskenduti rannakaitsele. Külma sõja ajal oli mereväes suur hulk väikseid laevu ja 15 diisel-allveelaeva, mis pidid tagama, et vaenlase meredessant Norra vastu oleks võimalikult ohvriterohke. Pärast külma sõja lõppu on merevägi asunud neid laevu suuremate ja võimekamate vastu vahetama.

## Baasid

Norra mereväebaaside näiteid:

* Haakonsvern, Bergen (peamine mereväebaas).
* Ramsund, Harstadi ja Narviki vahel (erioperatsioonid)
* Trondenes fort, Harstad (rannikujäägrid)
* Karljohansvern, Horten (treeningubaas)
Lydia Koidula (jõelaev)

**Lydia Koidula** (M-206) oli Moskvitš-tüüpi jõereisilaev.

Andmed: projekt 544 ehitatud 1956; 1956–1991 kodusadam Tartu, 1991. aastast Narva; lammutatud 2001.

## Viited
Udriku Suurjärv

**Suurjärv** (ka *Udriku Suurjärv, Suur-Udrikjärv, Suur Udriku järv, Udriku järv*) on düstroofne järv Lääne-Virumaal Kadrina vallas Kõrvekülas. 

Järv kuulub Ohepalu looduskaitseala koosseisus Harju alamvesikonda.

Järve pindala on 23,7 hektarit, keskmine sügavus 3 meetrit ja suurim sügavus 6,8 meetrit. Järve kaldajoon on 2,3 km pikk.
 
Järve valgla pindala on 1,4 km².

Kunagi on Suurjärv koos Väikejärvega moodustanud ühtse veekogu.

## Välislingid
*
Nestor Lakoba

**Nestor Lakoba** (vene *Нестор Аполлонович Лакоба*, abhaasi *Нестор Аполлон-иԥа Лакоба*; 1. mai 1893 Lõhnõ – 28. detsember 1936 Thbilisi) oli abhaasi rahvusest Nõukogude partei- ja riigitegelane.

Nestor Lakoba oli pärit talupoja perekonnast. Ta oli nõrga kuulmisega ja seetõttu oli ta hüüdnimi "Adagua" ('kurt'). 1910. aastal lõpetas ta Thbilisis vaimuliku kooli ja asus seejärel õppima Thbilisi Vaimulikus Seminaris, kust ta aga 1911. aastal revolutsioonilise propaganda tegemise eest välja visati.

1911. aastal asus ta elama Bathumisse. Septembris 1912 astus ta Venemaa Sotsiaaldemokraatlikku Töölisparteisse. Lakoba tegeles Adžaarias parteitööga, kuid oli sunnitud sealt lahkuma. Lühikest aega elas ta Abhaasias, seejärel kolis Groznõisse. Groznõis elades töötas ta pangas ja lõpetas 1915. aastal eksternina reaalkooli. 1916. aastal alustas ta õigusteaduse õpinguid Harkovi ülikoolis, kuid need ei kestnud kaua ja Lakoba pöördus Abhaasiasse tagasi. Aprillis 1917 valiti ta Gudauta piirkonnakomissariks. Ta osales menševikevastases võitluses.

1918. aastal oli Lakoba üks Gruusia menševistliku valitsuse vastase ülestõusu juhte, ta oli Suhhumi Sõja-Revolutsioonikomitee esimehe asetäitja ja partisanisalga organiseerija. 1918. aasta lõpus Gruusia valitsus vangistas ta ja 1919. aasta kevadel saadeti Lakoba Gruusiast välja.

1920. aastal juhtis ta VK(b)P Keskkomitee Kaukaasia Büroo ülesandel Bathumis põrandaalust bolševistlikku võitlust. 

Vladimir Lenini isiklikul ülesandel viibis Lakoba 1920. aasta detsembrist kuni 1921. aasta märtsini koos Jefrem Ešbaga Türgis, kus nad osalesid Nõukogude Venemaa ja Türgi vahel sõlmitud Moskva lepingu ettevalmistamisel.

1921. aasta märtsis sai Lakobast Suhhumis Abhaasia Revolutsioonikomitee esimehe asetäitja. 1922–1930 oli Lakoba Abhaasi ANSV Rahvakomissaride Nõukogu esimees. 1930. aastal Abhaasia Rahvakomissaride Nõukogu reorganiseeriti ja Lakobast sai Abhaasia Kesktäitevkomitee esimees, kelleks ta jäi kuni surmani.

1936. aastal pakkus Stalin Lakobale NKVD juhataja kohta. Lakoba keeldus. Seejärel kaotas Stalin usalduse Lakoba vastu.

1936. aasta 26. detsembri õhtul sõitis Lakoba Lavrenti Beria kutsel Thbilisisse nõupidamisele. 27. detsembril käis Lakoba külas Beria korteris, kus talle tõenäoliselt pakuti mürgitatud toitu. Õhtul hakkas tal ooperiteatris etenduse ajal halb, ta läks tagasi võõrastemajja, kus ta 28. detsembri varahommikul krampides suri.

Lakoba surnukeha saadeti Suhhumisse, kus see pidulikult maeti. Lahkamisel olid elutähtsad elundid eemaldatud. Arstid, kes olid Lakoba laipa lahanud, arreteeriti hiljem. Mõni aeg hiljem tehti Lakoba hauaküngas maatasa ja surnukeha kaevati välja. Lakoba kuulutati rahvavaenlaseks. Tema lesk ja lapsed arreteeriti. Lakoba lesele Saria Lakobale esiti süüdistus Jossif Stalini mõrva ettevalmistamises. Saria Lakoba suri piinamiste tagajärjel 1941. aastal. Tapeti ka Nestor Lakoba ema. Lakoba lapsi hoiti senikaua vanglas, kuni nad said täisealisteks. Seejärel nad mõisteti surma ja lasti maha. Lavrenti Beria hävitas peaaegu kogu Lakobade suguvõsa.

## Viited
Pilgrim (album)

**"Pilgrim"** on Eric Claptoni kolmeteistkümnes stuudioalbum. Plaat salvestati 1997. aasta lõpus Londonis stuudios Olympic Studios ja ilmus 3. oktoobril 1998. Kaane kujundas Yoshiyuki Sadamoto. 

"Pilgrim" on esimene Claptoni originaalloominguga album pärast 1989. aasta albumit "Journeyman".
 
Oma autobiograafias on Clapton öelnud, et soovis teha "kõigi aegade kurvemat plaati". Ta kutsus Simon Climie kaasprodutsendiks ja hakkas salvestama. Kaks laulu olid tal juba varasemast ajast, 1991. aasta märtsist, kui hukkus ta poeg Conor. Need olid "My Father's Eyes" ja "Circus" (algse pealkirjaga "Circus Left Town"). Viimane oli sellest, kui ta käis Conoriga tsirkuses ja järgmisel päeval juhtus poisiga kohutav õnnetus. 

Albumil eksperimenteeritakse trummimasinatega, süntesaatorite ja keelpillidega. Salvestus kestis peaaegu aasta ja kujunes päris kulukaks.
Laulu "Pilgrim" on kuulda filmis "Lethal Weapon 4". Neli pala salvestati ka kontsertplaadile "One More Car, One More Rider". Akustilist versiooni laulust "Broken Hearted" oli esitatud juba 1997. aasta kontserdil Royal Albert Hallis. 2005. aastal taaselustasid laulu Clapton ja John Mayer.

#### Arvustused
Arvustajate arvamused läksid lahku. Allmusicu kriitik Stephen Thomas Erlewine pidas albumit lahjaks teoseks, samas ajakirja Rolling Stone kriitik David Wild andis neli tärni viiest, öeldes, et tegu on plaadiga, mille autor on aru saanud, et ta ei suuda muuta maailma, kuid ta on võimeline muutma ennast.

## Lugude järjekord
# "My Father's Eyes" (Eric Clapton) – 5:24
# "River of Tears" (Clapton, Simon Climie) – 7:22
# "Pilgrim" (Clapton, Climie) – 5:50
# "Broken Hearted" (Clapton, Greg Phillinganes) – 7:52
# "One Chance" (Clapton, Climie) – 5:55
# "Circus" (Clapton) – 4:11
# "Going Down Slow" (St. Louis Jimmy Oden) – 5:19
# "Fall Like Rain" (Clapton) – 3:50
# "Born in Time" (Bob Dylan) – 4:41
# "Sick and Tired" (Clapton, Climie) – 5:43
# "Needs His Woman" (Clapton) – 3:45
# "She's Gone" (Clapton, Climie) – 4:45
# "You Were There" (Clapton) – 5:31
# "Inside of Me" (Clapton, Climie) – 5:25

## Muusikud
* Eric Clapton – kitarr ja vokaal
* Simon Climie – klahvpillid ja trummiprogramm
* Steve Gadd – trummid
* Paul Waller – trummiprogramm
* Dave Bronze – basskitarr
* Chris Stainton – Hammondi orel
* Joe Sample – klaver
* London Session Orchestra – keelpillid
* Nathan East – basskitarr
* Luís Jardim – basskitarr ja löökriistad
* Andy Fairweather-Low – kitarr
* Paul Carrack – Hammondi orel
* Greg Phillinganes – klahvpillid
* Paul Brady – tinavile
* Pino Paladino – basskitarr
* Chyna Whyne – taustavokaal
* Kenneth Edmonds – taustavokaal

## Edetabelid

### Kõrgeim koht

### Koht aasta lõpus

## Müügiedetabelid

## Viited

## Kirjandus
* Eric Clapton, "Autobiograafia". Inglise keelest tõlkinud Siiri Sau. Olion, Tallinn 2009, 352 lk ISBN 9985-66-586-2

## Välislingid
* EC ametlik koduleht
* EC Fänniklubi ajakiri
* diskograafia – MusicBrainz
Kalju Annuk

**Kalju Annuk**  (sündinud 20. aprillil 1956 Torma vallas) on eesti astrofüüsik.

## Elulugu
Ta sündis traktoristi peres. Lõpetas 1974. aastal Jõgeva Keskkooli ja 1979 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna. Oli 1985–1988 AAI-s aspirantuuris. Aastast 1980 töötab Tartu Observatooriumis insenerina, nooremteadurina, teadurina, vanemteadurina.

## Teadustöö
1990. aastal kaitses AAI-s kandidaadiväitekirja astrofüüsikas "Kolme pikaperioodilise WR+O tüüpi kaksiksüsteemi spektroskoopiline uurimine", juhendaja Tiit Nugis.

Uurimisala: mittestatsionaarsete tähtede spektroskoopia. Loonud programmipaketid spektraalvaatluste tulemuste töötlemiseks. Määranud pikaperioodilste Wolf-Rayet' tüüpi muutlike tähtede orbiidiparameetreid. Kuulub Lauri Luua mittestatsionaarsete tähtede uurimise koolkonda. Osales 1981–1984 Kesk-Aasias astrokliimaekspeditsioonides. On Euroopa Astronoomiaühingu ja IAU liige.

## Publikatsioone
* Annuk, K. (1990). The Long Period Wolf—Rayet Star HD193077. Acta Astronomica, 40, 267–282.
* Annuk, K. (1991). Long-period WR binaries. In: Wolf—Rayet Stars and Interrelations with Other Massive Stars in Galaxies.: Bali, Indonesia, June 18–22, 1990. (Toim.) K. A. van der Hucht and B. Hidayat. Kluwer Academic Publishers, 245–250.
* Annuk, K.; Kolka, I.; Leedjärv, L. (1993). Nova Cygni 1992 in the post-maximum period. Astronomy and Astrophysics, 269, L5-L9.
* Annuk, K. (1994). Spectroscopic observations of the long-period Wolf-Rayet binaries HD 193793 and HD 192641. In: Wolf-Rayet Stars: Binaries, Colliding Winds, Evolution.: Elba, Italia, May 2–6, 1994. (Toim.) K. A. van der Hucht and P. M. Williams. Kluwer Academic Publishers, 231–234.
* Marchenko, S. V.; Moffat, A. F. J.; Ballereau, D.; Chauville, J.; Zorec, J.; Hill, G. M.; Annuk, K.; Corral, L. J.; Demers, H.; Eenens, P. R. J.; Panov, K. P.; Seggewiss, W.; Thomson, J. R.; Villar-Sbaffi, A. (2003). The Unusual 2001 Periastron Passage in the *Clockwork* Colliding—Wind Binary WR140. Astrophysical Journal, 596(2), 1295–1304.
* Howarth, Ian D.; Walborn, Nolan R.; Lennon, Danny J.; Puls, Joachim; Naze, Yael; Annuk, K.; Antokhin, I.; Bohlender, D.; Bond, H.; Donati, J.-F.; Georgiev, L.; Gies, D.; Harmer, D.; Herrero, A.; Kolka, I.; McDavid, D.; Morel, T.; Negueruela, I.; Rauw, G.; Reig, P. (2007). Towards an understanding of the Of?p star HD 191612: optical spectroscopy. Monthly Notices of Royal Astronomical Society, 381(2), 433–446.
* Kipper, T.; Klochkova, V. G.; Annuk, K.; Hirv, A.; Kolka, I.; Leedjärv, L.; Puss, A.; Skoda, P.; Slechta, M. (2004). The Peculiar Variable V838 Monocerotis. Astronomy and Astrophysics, 416(3), 1107–1115.

## Viited

## Välislingid
*