Kihelkond

**Kihelkond** (van. *kihlakond, kihhelkond, kihhelkund*) on Eesti aladel ajalooline, mujal ka tänapäeval reaalselt eksisteeriv kiriklik haldusüksus. Kihelkonnal on oma vaimulik, ka on kihelkonnal oma kirik, kuigi kihelkonna territooriumil võib olla ka abikirikuid ja kabeleid. EELK kirikuseadustik defineerib kihelkonda kui koguduse ajalooliselt väljakujunenud või muul viisil kindlaks määratud tegevuspiirkonda.

Kihelkonnad esinevad üldiselt konfessioonisiseselt. Nii näiteks oli Leedus aastal 1983 üle 700 kihelkonna, neist 630 olid katoliku kihelkonnad, 52 olid vanausuliste kihelkonnad, 41 olid õigeusu kihelkonnad, 25 olid luterlikud kihelkonnad, 5 kihelkonda oli kalvinistidel ja 4 kihelkonda baptistidel.

## Kirikukihelkonnad Eestis
Muistse vabadusvõitluse ehk Põhjala ristisõdade tulemusena moodustati vanade külakondade põhjal katoliku kiriku kirikukihelkonnad (parohhia, *parochia*, *Kirchspiel*).

**Kirikukihelkond** oli maa-ala, mis moodustas kiriku ümber katoliku kiriku vaimuliku tegevuse piirkonna. Kihelkonna peakirikut nimetati kihelkonnakirikuks, kuigi kirikukihelkonnas võis lisaks sellele olla ka teisi kirikuid (abikirikuid) ja/või kabeleid. Ristiusu ajajärgul alul katoliku kiriku kiriklik organisatsioon, kuid kujunes varsti ka kogukonnaühikuks, millel oli rida mitmesuguseid ülesandeid: hoolekanne vaeste eest, teede ehitamine ja nende korrashoid, postiolude korraldamine, kohaliku koolikorralduse arendamine ja juhtimine jne. Kirikukihelkonnale kuulus oma maa-alal ka haldusõigus, kuni moodustati teised haldusorganid (komtuurkonnad, foogtkonnad, vallad). Kihelkondade juures tegutsesid ka kihelkonnakohtud ja kihelkonnakohtunikud.

Kirikukihelkonnad (*parochia*) moodustati esialgu ristimiseelsete küläkondade piires. Taani hindamisraamatu järgi otsustades tuli ühe küläkonna kohta üks või kaks kirikukihelkonda (*parochia*). 16. sajandil muutusid kihelkonnad luteri kiriku haldusüksusteks.

Etnograafiliselt oli (kiriku)kihelkond üsna suletud rahvuslik üksus, kus tänu iseolemisele, kogukonnasisestele abieludele jms säilisid vanad tavad, murrak, riietus ja muu kohalik pärand. Kihelkonna rahvast iseloomustavad tihedad hõimlussidemed, reeglina võeti abikaasa oma kihelkonna piirest, harvemini naaberkihelkonnast (Saaga).

13. sajandi lõpus oli Eesti aladel 59 Rooma katoliku kiriku kirikukihelkonda Eestis, 16. sajandi lõpus 83, 1925 enne kirikukihelkondade kaotamist 102.

Kirikukihelkond määras ametisse kirikueestseisja, tavaliselt kaks kihelkonna kohta. Kiriku eestseisja täitis majanduslikke ja läbi kihelkonnakohtu ka politseilisi ülesandeid. Amet loodi arvatavasti 16. sajandi algul ja likvideeriti 1919.

Kirikukihelkonnad moodustasid kirikukonvendi. Kirikukonvent oli luteri kiriku haldusorgan Eesti- ja Liivimaal. Kirikukonvendid tegutsesid 17. sajandi lõpust 1919. aastani.

Alates 1860. aastatest, valdade moodustamise järel, kihelkonna tähtsus haldusüksusena järk-järgult vähenes. 1866. aastal viidi vallad mõisate alluvusest üle Venemaa keisririigi ametnike alluvusse. Esialgu moodustati igas mõisas omaette vald ning vallad hõlmasid ainult talumaid, mitte aga mõisatele kuuluvaid maid. Hiljem valdasid pidevalt ühendati, kuna väikesed vallad osutusid väheefektiivseks ning nende ülevalpidamine kulukaks. Suurem valdade ühendamine toimus 1891–1893. Alates 1917. aastast allutati valdadele ka mõisamaad. Sellest ajast peale saidki kihelkondade asemel peamisteks haldusüksusteks vallad. Kihelkonna (kirikukihelkonna) mõiste jäi paralleelselt kasutusse küll kuni 1926. aastani, mil luteri usu kirikukogudused muudeti territooriumiga mitteseotud usuühinguiks.

Tänapäeval on kihelkonna mõiste muutunud Eestis pelgalt ajaloolis-kultuuriliseks mõisteks. Näiteks eesti keele murrakud, rahvaluule ja rahvarõivad jagunevad kihelkonniti, kuna palju kirikukihelkondi moodustati ajalooliste kihelkondade aladele. Samuti on mõistlik Eesti aladel kihelkondade järgi liigitada mõisaid jt ajaloolisi objekte. Tänapäevane haldusjaotus 15 maakonnaks ning väiksemateks omavalitsuseks ajaloolist kihelkondlikku jaotust ei järgi. Nii on kujunenud olukord, kus üks ajalooline kihelkond on tükeldatud mitme valla või isegi mitme praeguse maakonna vahel.   Eestis  on ajaloolisete kihelkondade piirid tähistatud  maanteeäärsete pruunide siltidega.

## Eesti kihelkondade loend maakondade järgi

Hoiatus: nn muinaskihelkonnad on rahvusromantiline müüt, millel puudub dokumenteeritud alus.
Nn muinaskihelkonnale vastab vallutuseelne kylægund – külakond (latiniseeritud kiligunda, kelichonta). Allolev loetelu ei ole keeleliselt korrektne. 
## Harjumaa
### Muinaskülakonnad

**[[Reuælæ]]**
*Rebala kihelkond (Repala, *Reppel*) hilisemate Jõelähtme, Harju-Jaani ja Kuusalu kirikukihelkondade aladel.
**[[Ocrielæ|Ocrielæ kihelkond]]* ehk Vaskjala (Lehmja), hilisema Jüri kirikukihelkonna eelkäija
*Vomentagana kihelkond (*Uomentakæ*) ehk Võhmataguse, hilisema Keila kirikukihelkonna eelkäija

**[[Harjumaa (muinasmaakond)|Harju]]** maakonna (*Harrien*) ajaloolised kihelkonnanimed ei ole säilinud.
*Rapla kihelkonna eelkäija arvatava keskusega Varbola linnuses
*Hageri kihelkonna eelkäija arvatava keskusega Lohu Jaanilinna juures
*Kose kihelkonna eelkäija

### Kirikukihelkonnad
#### 13. sajand
*Hageri (*Haggers*) – esmamainitud 1241, moodustatud ilmselt kohe pärast vallutamist
*Harju-Jaani (*Saientcken*) – esmamainitud 1322, moodustatud sajandi lõpus Jõelähtme kihelkonna osadest
*Harju-Madise (*Lodendrode*) – esmamainitud 1343, moodustati sajandi teisel poolel 
*Jüri (*Jürgens*) – moodustatud 1220–1221, algul kandis nime Vaskjala
*Jõelähtme (*Jegelecht*) – moodustatud 1220–1221
*Juuru (*Jörden* hiljem *Juriz*) – eraldus Hagerist 1240
*Keila (*Kegel*) – moodustatud 1220–1221 Vomentagana alale
*Kose (*Kosch*) – asutatud enne 1240, moodustatud ilmselt kohe pärast vallutamist
*Kuusalu *Kusal*) – moodustatud umbes 1220
*Nissi (*Nysso*) – esmamainitud 1452, moodustatud sajandi lõpus, esialgu kandis nime Hertele

#### 14.–16. sajand

*Rapla (*Rappel*) eraldati Hagerist 14. sajandi alguses, esmamainitud 1412

#### 18.–20. sajand

*Risti ka Harju-Risti (*Sankt Crukt*, hiljem *Kreuz*) – iseseisvus 1870. Eraldus 17. sajandi alguses Keila kihelkonnast, oli 1870. aastani ühendatud Harju-Madisega.

## Järvamaa
### Muinaskihelkonnad
Järva maakonnas oli kolm muinaskihelkonda, mille nimedest on meieni jõudnud vaid üks.
*Loppekunde kihelkond või Lõpekund – sai hilisemate Järva-Jaani ja Ambla kirikukihelkonna aluseks.

### Kirikukihelkonnad
#### 13. sajand
*Ambla – moodustati sajandi 1220. aastatel Lõpekundi muinaskihelkonna alale 
*Järva-Jaani – moodustati sajandi esimesel poolel Lõpekundi muinaskihelkonna alale, esmamainitud 1221, esialgne nimi *Keytingen*, hiljem *Sankt Johannis*.
*Koeru – moodustati sajandi teisel poolel, esmamainitud 1282
*Peetri – moodustati sajandi esimesel poolel arvatavasti 1221–1223 omaette olnud muinaskihelkonna alale

#### 14.–16. sajand
*Järva-Madise (*Goldenberg* ehk *Kullenbeck* hiljem *Sankt Matthäi*) – moodustati enne 1427. aastat
*Türi – liideti Järvamaaga umbes 1560. kuulus enne Viljandi komtuurkonda, moodustatud Alempoisi muinaskihelkonna alale

#### 17. sajand
*Anna – moodustati sajandi esimesel poolel Peetri ja Kose kihelkonna osadest, 13. sajandil kuulus Embere (*Randow*) kihelkonda
*Paide – moodustati 1636 Peetri ja Türi kihelkonna aladele

#### 20. sajand
*Käru – eraldus 1920. aastal Vändra kihelkonna maadest nagu ka Käru vald ja liideti Järvamaaga
 
## Läänemaa
### Muinaskihelkonnad
Läänemaal oli ajalooliselt seitse kihelkonda.
*Kotsu kihelkond (*Cotze*), sai aluseks Karuse kirikukihelkonnale
*Hanila kihelkond (*Haniale*), sai aluseks Hanila kirikukihelkonnale
*Kõrve kihelkond (*Corbe*), Pärnu-Jaagupi kirikukihelkonna eelkäija, kuulus hiljem Pärnumaa alla
*Lihula muinaskihelkond (*Leale*), Lihula ja Kirbla kirikukihelkonna eelkäija
*Ridala muinaskihelkond (*Rotalia* ehk *Rotelwic*), Ridala, Lääne-Nigula ja Martna kirikukihelkonna eelkäija
*Soontagana kihelkond (*Sontackele*), sai aluseks Mihkli ja suurele osale Audru kirikukihelkonnast
* nimi teadmata, asus Märjamaa, Kullamaa ja võib-olla ka Vigala aladel

### Kirikukihelkonnad
#### 13. sajand
*Hanila (*Hanhele*) – moodustatud sajandi alguses, esmamainitud 1519. aastal
*Karuse (*Cozzo* hiljem *Karissen*) – moodustati aastatel 1240–1250, esmamainitud 1267. aastal nime *Karissen* all
*Kullamaa – moodustati sajandi esimesel poolel
*Lihula (*Leal*) – moodustati hiljemalt 1241. aastal 
*Keina – moodustati pärast 1254. aastat
*Mihkli – rajati 13. sajandi keskel, preestrit mainitakse 1259., kirikut 1359. aastal
*Märjamaa (*Mariema*) – moodustati 13. sajandi alguses, esmamainitud 1364. aastal
*Ridala (*Rotalia* ehk *Rotelwic*) – moodustati 1220. aastail Ridala muinaskihelkonna alale. 1260–1270 ehitati kihelkonna alale Haapsalu piiskopilinnus
*Vigala (*Fickel*) – moodustati pärast 1234. aastat

#### 14.–16. sajand
*Kirbla – eraldus Lihula kihelkonnast omaette kihelkonnaks 14. sajandil
*Lääne-Nigula – eraldus Ridala kihelkonnast, esmamainitud 1367. aastal
*Martna – eraldus 16. sajandi alguses Ridala kihelkonnast
*Noarootsi – moodustatud 15. sajandi alguses, 1536. aastast oli kihelkonnal pastor
*Pühalepa – esmamainitud 1522
*Vormsi – moodustati 15. sajandil

#### 17. sajand
*Reigi – eraldus 1627. aastal Keina kihelkonnast
*Varbla – eraldus Hanilast 1611, kuid oli edaspidigi korduvalt ühendatud Hanila kihelkonnaga

#### 18.–19. sajand
*Haapsalu – eksisteeris lühikest aega
*Emmaste – eraldus 1866. aastal Keina kihelkonnast

## Pärnumaa
### Muinaskihelkonnad
*Alempois (oli muinasajal maakonda ühendamata kihelkond)
*Alistekund (*Alise* ehk *Alistegunde*)
*Korbe (kuulus muinasajal Läänemaale)
*Soontagana (kuulus muinasajal Läänemaale)

### Kirikukihelkonnad
#### 13. sajand
*Karksi – moodustati sajandi esimesel poolel, aastatel 1587–1877 kandis nime Halliste-Karksi kihelkond
*Pärnu-Jaagupi – moodustati kohe pärast vallutamist, esmamainitud 1241

#### 14.–16. sajand
*Halliste (*Allise* ehl *Allistegunde*) – esmamainitud 1504. aastal, aastatel 1587–1877 Halliste-Karksi kihelkond
*Saarde – moodustati 16. sajandi keskel

Märkus. Pärnu maakonnast kui iseseisvast üksusest saame rääkida alles alates uusajast (17. sajandust). Muinas- ja keskajal kuulusid Halliste/Aliste ja Karksi Viljandimaa/Sakala juurde, Korbe/Kõrve/Pärnu-Jaagupi ja Soontagana/Mihkli aga Läänemaa/Saare-Lääne piiskopkonna juurde. Alempois oli muinasajal ühe kihelkonnaga väikemaakond.

Lisaks kuulus muinasaegse Sakala alla arvatavasti veel Ruhja kihelkond (läti k Rūjiena) (tänapäeval kuuluvad selle alad Lätile ja on pärast Liivi sõda lätistunud). Segane on lugu Härgmäe (läti k Ērģeme; saksa k Ermes) piirkonnaga, mis muinasajal võis olla eestikeelne ja kuuluda Sakala maakonda.

#### 17. sajand
*Audru – moodustati 1636. eraldus Pärnu kihelkonnast
*Pärnu – moodustati sajandi alguses
*Tori (*Turgila*) – moodustati 1634
*Tõstamaa – iseseisvus 1670
*Vändra – moodustati sajandi keskel

#### 19. sajand
*Häädemeeste – eraldus Tori kihelkonnast 1862. aastal

## Saaremaa
### Muinaskihelkonnad
*Kihelkonna-Sõrve muinaskihelkond ka Kihelkonna-Sworve kihelkond
*Kaarma muinaskihelkond
*Muhu muinaskihelkond
*Pöide muinaskihelkond
*Valjala muinaskihelkond

### Kirikukihelkonnad
#### 13. sajand
*Jaani – eraldati 1675 Pöide kihelkonnast 
*Jämaja – moodustatud sajandi esimesel poolel Sworve muinaskihelkonna alale
*Kaarma (*Karmelhof*) – moodustatud sajandi esimesel poolel
*Kihelkonna (*Kiligunde*) – esmamainitud 1228. aastal
*Karja – moodustati sajandi keskel, kirikut on mainitud 1254
*Muhu (*Moon* ehk *Mohn*) – moodustati koos Pöidega kaksikkihelkonnana, iseseisvus pärast 1267. aastat
*Pöide (*Peude*) – moodustati koos Muhuga *Horle-Mone* kaksikkihelkonnana, iseseisvus pärast 1267. aastat
*Valjala (*Waldia*) – moodustati 13. sajandi esimesel poolel

#### 14.–16. sajand
*Anseküla – moodustati 16. sajandi alguses
*Kärla (*Kergel*) – eraldus Kaarma kihelkonnast 14. sajandi alguses, esmamainitud 1438. aastal
*Püha (*Pyha*) – esmamainitud 1449

#### 17. sajand
*Jaani – eraldus 1675. aastal Pöide kihelkonnast
*Mustjala – moodustati 1646. aastal

#### 18. sajand
*Ruhnu – moodustatud aastal 1713

## Setumaa
:Setumaal kihelkondi ei olnud.

## Tartumaa
### Muinaskihelkonnad
:Jogentagana maakond
:Soopoolitse maakond (*Sobolits*)
:Ugandi maakond (*Uggn*)
*Tarbatu
:Vaiga maakond

### Kirikukihelkonnad
#### 13. sajand
*Kodavere (*Kotefer*) – moodustatud sajandi keskel, esmamainitud 1443. aastal
*Laiuse (*Wemela*) – moodustati sajandi keskel, esmamainitud 1319. aastal
*Otepää (*Odempe* või *Odenpe*) – moodustati kohe pärast vallutamist
*Palamuse – moodustati sajandi alguses ajaloolise Vaiga maakonna alal, oma pastor aastast 1234
*Puhja (*Puien*) – moodustati kohe pärast ala vallutamist, kirikut mainitakse aastal 1397 
*Rannu – moodustatud pärast ala vallutamist, esmamainitud 1347
*Tartu-Maarja – moodustati sajandi teisel poolel, esmamainitud 1471
*Torma (*Capescever*) – moodustati ajaloolise Vaiga maakonna alal kohe pärast vallutamist, esmamainitud 1319
*Võnnu (*Wendau*) – moodustatud umbes 1224, esmamainitud 1361

#### 14.–16. sajand
*Kambja (*Camby*) – moodustati 15. sajandi keskel Otepää, Tartu ja Võnnu kihelkonna osadest, esmamainitud 1471. aastal
*Kursi – esmamainitud 1411. aastal, kandis varem Lemestvere kihelkonna nime
*Maarja-Magdaleena (*kerspel to der Nyenkerken*) – moodustati 14. sajandi teisel poolel, esmamainitud 1443. aastal, Maarja-Magdaleena nime sai kihelkond alles 17. sajandil
*Nõo (*Niggen* või *Nughen*) – moodustatud umbes 1224. aasta paiku
*Rõngu – moodustati pärast 1413. aastat
*Äksi (*Ekes*) – esmamainitud 1443

#### 17. sajand
*Lohusuu – asutati 1680, hiljem liideti Torma kihelkonnaga

#### 20. sajand
*Avinurme – moodustati 1920. aastal

## Valgamaa
### Muinaskihelkonnad
:Ugandi maakond

### Kirikukihelkonnad
#### 13. sajand
*Helme – moodustati sajandi alguses, esmamainitud 1329
*Sangaste (*'Toyvele* hiljem *Touvel*) – moodustati pärast ala vallutamist, esmamainitud 1379

#### 14.–16. sajand
*Karula (*Carwele*) – moodustati 14. sajandil, esmamainitud 1532

#### 17. sajand
*Hargla – moodustati 1694. aastal Karula, Gaujiena (Koivalinna) ja Urvaste kihelkonna osadest

Ajalooline (kuni 1920) Valgamaa jääb tänapäeval Läti aladele, v.a Valga linn ja tühised alad Luke (läti k Lugaži, saksa k Lugden) ja Härgmäe kihelkondadest. Helme kihelkond on ajalooliselt seotud Sakalamaa/Viljandimaaga, Sangaste aga Ugandimaa/Tartumaaga. Segane on lugu Hargla kihelkonna aladega. Teada on vaid, et ta oli eraldatud 1694 Koivaliina kihelkonnast (läti k Gauijena, saksa k. Adsel). On täiesti tõenäoline, et Hargla ümbruse ala on eestistunud alles keskaja teisel poolel või uusaja algul ning muinasajal oli see osake latgalite aladest. See on siiski vaid hüpotees. Veel 18.-19. sajandi kaartidel on Hargla-Karula piirkonnas palju lätikeelseid kohanimesid.

## Viljandimaa
### Muinaskihelkonnad
:Mõhu maakond
:Sakala maakond
*Nurmekund ('Nurmegunde*)
*[[Paistekund]]

===Kirikukihelkonnad===
====13. sajand====
*[[Pilistvere kihelkond|Pilistvere]] (*Pilsekon*) – moodustatud enne 1234. aastat [[Nurmekund]]e kihelkonna alale
*[[Põltsamaa kihelkond|Põltsamaa]] – kihelkond asutati hiljemalt 1234 Mõhu muinaskihelkonna alale
*[[Paistu kihelkond|Paistu]] (*Paistekund*) – moodustatud kohe pärast vallutamist, preestrit mainiti aastal [[1234]]
*[[Suure-Jaani kihelkond|Suure-Jaani]] (*Walle*) – moodustatud kohe pärast ala vallutamist
*[[Tarvastu kihelkond|Tarvastu]] (*Tarwis*) – esmamainitud 1225
*[[Viljandi kihelkond|Viljandi]] – esmamainitud 1234

====14.–16. sajand====
*[[Kolga-Jaani kihelkond|Kolga-Jaani]] (*Corpes*) – esmamainitud 1559. aastal, 1639. aastani kuulus vahetevahel Põltsamaa kihelkonda

====20. sajand====
*[[Kõpu kihelkond|Kõpu]] – moodustati [[1911]]. aastal Viljandi kihelkonna lääneosast.

==Virumaa==
===Muinaskihelkonnad===
*[[Alutaguse kihelkond|Alutaguse]] (*Alentagh*)
*[[Askälä]] (*Askælæ*) 
*[[Lemmu]] (*Lemmun, Laemund*) – selle lõunaosa kandis nime [[Pudiviru]]. 
*[[Mahu kihelkond|Mahu]] (*Maum*) 
*[[Rebala kihelkond (Virumaa)|Rebala]] (*Repel*, *Revelensis provincia*). Samanimeline kihelkond asus ka [[Harjumaa]]l.

===Kirikukihelkonnad===
==== 13. sajand ====
*[[Haljala kihelkond|Haljala]] – moodustati 1220. aastail Repeli muinaskihelkonna põhja- ja idaosast.
*[[Jõhvi kihelkond|Jõhvi]] (*Gewi*, hiljem *Jewe*) – esmamainitud [[1354]], moodustatud umbes 1250 Alutaguse muinaskihelkonna aladel.
*[[Kadrina kihelkond|Kadrina]] (*Toruestæuæræ, Tristef, St. Katharinen*) – moodustati umbes 1240, esialgne nimi [[Argoma kihelkond|Argoma]].
*[[Lüganuse kihelkond|Lüganuse]] (*Lygenus*) – esmamainitud [[1373]], moodustati sajandi algul Askälä muinaskihelkonna aladel.
*[[Simuna kihelkond|Simuna]] (*Katcækylæ*) – moodustati 1220. aastail Lemmu muinaskihelkonna lõunaosast, nõndanimetatud [[Pudiviru]]st, esialgne nimi [[Katküla kihelkond|Katküla]]
*[[Vaivara kihelkond|Vaivara]] (*Waywersche Kerspel*) – moodustati sajandi algul Alutaguse muinaskihelkonna aladele, algul nimetati [[Narva kihelkond|Narva kihelkonnaks]]. Aastal [[1595]] ja 17. sajandil on vahel ka nimetatud [[Peetri kihelkond|Peetri kihelkonnaks]]. Vaivara alates [[1623]].
*[[Viru–Jaagupi kihelkond|Viru–Jaagupi]] – moodustatud pärast 1220. aastat Lemmu muinaskihelkonna maadele, esialgne nimi [[Võhu kihelkond|Võhu]], [[1867]] eraldati osa territooriumit [[Iisaku kihelkond|Iisakule]]
*[[Viru–Nigula kihelkond|Viru–Nigula]] – moodustatud pärast 1220. aastat Mahu muinaskihelkonna maadele, esialgne nimi [[Mahu kihelkond]].

==== 14.–16. sajand ====
*[[Iisaku kihelkond|Iisaku]] – eksisteeris [[1654]]–[[1774]]; eraldus Jõhvi– ja Vaivara kihelkonnast hiljem liideti Jõhvi ja Viru–Jaagupi kihelkonnaga.
*[[Rakvere kihelkond|Rakvere]] – esmamainitud [[1459]], moodustati Haljala, Mahu (Viru–Nigula) ja Võhu (Viru–Jaagupi) maadele.
*[[Väike-Maarja kihelkond|Väike-Maarja]] – eraldus pärast [[1346]]. aastat [[Simuna kihelkond|Simunast]], asub [[Lemmu kihelkond|Lemmu]] muinaskihelkonna maadel.

====18.–20. sajand====
*[[Iisaku kihelkond|Iisaku]] – [[1867]] moodustati [[Viru–Jaagupi kihelkond|Viru–Jaagupi]] ja [[Jõhvi kihelkond|Jõhvi]] kihelkondade maale.

==Võrumaa==
====Muinaskihelkonnad====
[[Ugandi]] maakond
*[[Valgatabalve kihelkond|Valgatabalve]]

===Kirikukihelkonnad===
====13. sajand====
*[[Põlva kihelkond|Põlva]] – moodustati sajandi alguses ajaloolise Valgatabalve kihelkonna alale, esmamainitud [[1452]]. Samas on Põlva seostamine Valgatabalve nimetusega senini vaid hüpotees, millele kindlat tõestust ei ole.

====14.–16. sajand====
*[[Rõuge kihelkond|Rõuge]] (*Rewg*) – moodustati 16. sajandil, esmamainitud [[1613]]
*[[Urvaste kihelkond|Urvaste]] – esmamainitud [[1437]], varem nimetatud ka *Antsena kihhelkund*

====17. sajand====
*[[Kanepi kihelkond|Kanepi]] – moodustati [[1675]]. Otepää, Põlva ja Urvaste kihelkonna osadest
*[[Räpina kihelkond|Räpina]] (*Repin* hiljem *Rappin'') – moodustati 1630. aastal Põlva ja Võnnu kihelkonnast eraldatud alale 
*Vastseliina – iseseisvus 1630

Märkus. Võrumaa on iseseisva üksusena (kreisina) loodud alles 1783.a haldusreformiga. Enne seda olid selle alad seotud Ugandimaa/Tartumaaga. Arvatavasti oli varajasel keskajal suur osa hilisemast Võrumaast üsnagi tühi ja ilma märkimisväärse inimasustuseta metsaala, mis oli omalaadne puhvertsoon Vana-Liivimaa ning Vene alade vahel.

## Vaata ka
*Eesti kihelkondade loend
*Eesti kihelkondade loend maakonniti
*Muinaskihelkondade loend maakonniti
*Kihelkonna politseikohus
*Kihelkonnakonvent

## Viited

## Kirjandus
* Die evangelisch-lutherischen Gemeinden in Russland. Eine historisch-statistische Darstellung. Band 2. Der Livländische, Estländische und Kurländische Konsistorialbezirk. Herausgegeben vom Zentral-Komite der Unterstützungs-Kasse für evangelisch-lutherische Gemeinden in Russland. St. Petersburg, 1911. 
* Prof. J. Uluots, Agraarõigus, Tallinnas 1934.
* Eesti talurahva ajalugu, I köide, Eesti Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituut, Tallinn, kirjastus Olion, 1991.
* Nils Blomkvist. Clash or compromise?: the europeanisation of the Baltic Sea area 1100-1400 AD : papers of the XIth Visby Symposium held at Gotland Centre for Baltic Studies, Gotland University College, Visby, October 4th-9th, 1996
* Eesti rahva ajalugu, 4. vihk, K/Ü. Loodus, Tartu, 1933.
* Henriku Liivimaa kroonika, Tallinn, Eesti Raamat, 1982.
* J. Reintalu. Kihelkond omavalitsuse ühikuna? Uus Eesti, 2. september 1936, nr. 237, lk. 4.
*Lauma Sloka: Vidzemes draudžu kronikas. Rīga: Valsts arhīvs, 1925–1927 (Osad: 1, 2, 3); teavik 
* Anti Selart (2019). Miks on Eesti kihelkonnad nõnda suured? Riho Altnurme (Toim.). Humanitaarteadused ja kunstid 100-aastases rahvusülikoolis (58−66). Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
*Vello Salo, Oleg Roslavlev, Eesti kihelkonnad a. D. 1520, Tuna 4/2007

## Välislingid
*Eesti kihelkonnad
*Eesti kihelkondade kaart EKI lehekülgedel
* http://www.mois.ee/kihel/ – Kihelkondade nimistu Eesti mõisaportaalis (linkidel avanevad ka ajalooliste maakondade ja kihelkondade lühitutvustused)
*Ajaloolised kihelkonnanimed- ja piirid seisuga 24. veebruar 1918. a.