open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Obinitsa

**Obinitsa** (ka *Obiniste*, *Abinitsa*, *Kirikmäe*) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Mokornulka.

## Ajalugu
Küla põhjaosas asuvad Sakalovapalo kääpad. On arvatud, et see võis olla matmispaik Suures Põhjasõjas langenutele. Samas kõrval asub Obinitsa kalmistu.

20. sajandi algul rajati Obinitsa kool-kirik. 1950. aastal tuli käsk kirik sulgeda ning hoone anti täielikult koolile. Kohaliku preestri Vilemon Talomehe eestvedamisel ehitati seejärel Obinitsa kalmistu kõrvale Obinitsa Issanda Muutmise kirik.

Obinitsas asuvas nn Kalju majas on paiknenud kauplus, külanõukogu kantselei (alates 1945), meierei, sidejaoskond, arstipunkt, raamatukogu ja rahvamaja ning sovhoosi kontor (1960–1995). 2004. aastal rajati hoonesse kunstigalerii Hal'as kunn.

Alates 1995. aastast tegutseb Obinitsas muuseum. Selle hallata on Obinitsa Seto Muuseumitarõ (asukohaga Obinitsas) ja seto kindlustalu ehk Luikjärve talu (Obinitsast 4&nbsp;km kaugusel).

2007. aastal ehitati Obinitsa tsässon.

2008. aastani tegutses külas Meremäe-Obinitsa põhikool. Seejärel avati koolihoones Obinitsa külakeskus (raamatukogu, lasteaed, jõusaal, võimla, saun ja rendipinnad).

1940. aastal kuulus Obiniste küla Meremäe valda Petserimaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Loodus
Küla idaosas asub Obinitsa järv. Paisjärve läbib Obinitsa oja ehk Tuhkvitsa oja. Järve vastaskalda lähedal Karamsina küla territooriumil asub Obinitsa liivakivipaljandis Obinitsa Juudatare nimeline koobas.

## Rahvastik
Obinitsa külas on 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 135 elanikku. 2000. aastal oli elanikke 240.

## Soome-ugri kultuuripealinn

11. augustil 2014 valiti Obinitsa Helsingis peetud soome-ugri noorteühenduse MAFUN kongressil soome-ugri kultuuripealinnaks 2015. Koos Obinitsaga kandideerisid 25 miljoni soomeugrilase pealinnaks ka 64 000 elanikuga Veszprémi linn Ungaris ja 500 elanikuga Vuokkiniemi küla Karjalas Venemaal. Soome-ugri kultuuripealinna valiti teist korda. 2014. aastal oli selleks Udmurdimaal asuv Starõje Bõgi küla. Soome-ugri kultuuripealinna projekt on kavandatud rahvuspiirkondade arengu hoogustamiseks ja neist positiivse kuvandi loomiseks. Seoses Obinitsa nimetamisega 2015. aasta soome-ugri kultuuripealinnaks nimetas Seto Kongress 2015. aasta soome-ugri aastaks Setumaal.

## Pildid

Obinitsa tsässon 2013 sügis.JPG|Obinitsa tsässon
Obinitsa lauluema monument 2013 sügis.JPG|Seto lauluema kuju
Obinitsa Ateljee-Galerii 2013 sügis.JPG|Obinitsa ateljee-galerii ehk Hal'as kunn
Seto Ateljee-Galerii.jpg|
Obinitsa Kunstizaal.jpg|Obinitsa Kunstizaal
Obinitsa kunstisaal.jpg|
Obinitsa muuseum 2013 sügis.JPG|Obinitsa muuseum
Soome-ugri kultuuripealinn 2015 logo.jpg|Soome-ugri kultuuripealinna 2015 logo
Obinitsa_lipud.JPG|Soome-ugri lipud Obinitsas
Soome-Ugri lipud.jpg|
Obinitsa küla.jpg|Obinitsa küla 2024. aasta juunis
Vilja ait Obinitsas.jpg|Vilja ait Obinitsas
Kesktänav 16, Obinitsa.jpg|Elumaja Obinitsas


## Vaata ka
* Obinitsa vald
* Obinitsa Seltsimaja
* Kääpa–Obinitsa–Võmmorski–Petseri tee

## Viited

## Kirjandus
* Petseri peab pühi. Rahvaleht nr 43, 14. aprill 1931, lk 1

## Välislingid
Grazia Deledda

**Grazia Maria Cosima Damiana Deledda** (27. september 1871 Sardiinia – 15. august 1936) oli itaalia naiskirjanik, kes pälvis 1926. aastal Nobeli kirjandusauhinna. 

## Elukäik
Deledda sündis väikekodanlaste peres. Pärast algkooli lõpetamist õppis ta eraõpetaja juures ja seejärel asus iseseisvalt õppima kirjandust.

Tema esimesed teosed ilmusid ajakirjas L'ultima moda, mis tollal avaldas proosat ja luulet.

1900. aastal abiellus Grazia Deledda rahandusministeeriumi ametniku Palmiro Madesaniga. Nad olid tutvunud Cagliaris 1899. aasta oktoobris ning kolisid Roomasse. Seal jätkas Deledda tööd ajakirjades La Sardegna, Piccolo rivista ja Nuova Antologia. 

1895. aastal ilmus tema perekonnaromaan "Anime oneste" ja 1900. aastal romaan "Il vecchio della montagna". Tema ajakirjanduslik töö ja looming jäid varsti silma ka kriitikutele.

1903. aastal ilmus romaan "Elias Portolu". Ka tema edasisi romaane ja teatritükke saatis edu. Romaani "Cenere" (1904) ainetel valmis 1916. aastal film, milles üht peaosa täitis itaalia näitleja Eleonora Duse.

Deledda teoseid on kõrgelt hinnanud Luigi Capuana ja Giovanni Verga.

## Looming
Deledda looming põhineb armastuse, valu ja surma teemadel, sageli kajastub selles patukahetsus ja vältimatu saatus.

Tema teostes on äratuntav Giovanni Verga verism ja mõnikord Gabriele d'Annunzio dekadents.

Deledda romaanides on omavahel tugevalt seotud paigad ja inimesed, tunded ja keskkond. Esimestes teostes on autor sageli kirjeldanud Sardiinia põliselanike karmi elu.

### Tähtsamad teosed
*1892 "Fior di Sardegna" 
*1892 "Le vie del male" 
*1895 "Racconti sardi" 
*1895 "Anime oneste" 
*1903 "Elias Portolu" 
*1904 "Cenere" (1904)
*1912 "L'edera" (1912)
*1913 "Canne al vento" (eesti keeles "Kõrkjad tuules") 
*1915 "Marianna Sirca" 
*1920 "La madre" 
*1925 "La fuga in Egitto" 
*1926 "Il sigillo d'amore" 
*1937 "Cosima" (avaldatud postuumselt)
*1939 "Il cedro del Libano" (avaldatud postuumselt)

## Teosed eesti keeles
* "Kättetasumine" [lühijutt; koos Paul Westergaardi lühijutuga "Sõrmus"]. Ajalehe lisa; ilmumisaasta teadmata, 16 lk
* "Wana ja noored" (jutustus Sardiinia talupoegade elust). Ajalehe Maa Hääl jutulisa, Tallinn 1933, 58 lk
* "Lia ja mehed" [romaan]. Tõlkinud Meta Grünfeldt; eessõna: R. Fleri. Sari "Looduse kroonine romaan", nr 62, Tartu 1934, 224 lk; teine trükk: sari Lemmikraamat, Kuldsulg, Tallinn 1995, 190 lk
* "Kõrkjad tuules" [romaan]. Itaalia keelest tõlkinud Marta Pärna; eessõna: Aleksander Aspel. Sari Nobeli laureaadid. Kirjastus Loodus, Tartu 1935, 348 lk
* "Nõid" [katkend novellist, kus nõid Peppe oma elu hinnaga aitab lasteta abielupaaril viljatusest üle saada] – ajaleht Nädaline, 29. detsember 2007, lk 4

## Välislingid

* Romaan "Cenere" (lk 27–254). Nota bio-bibliographica (lk 23–25) (itaalia keeles)
Tiirhanna

**Tiirhanna** (ka *Tiirhana*, *Tiirhänna*) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.

Küla kuulub Üle-Pelska nulka.

Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 13 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 12.
Külas asuvad lubjakiviastang ja selle juures endised lubjapõletusahjud.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Uusvada

**Uusvada** (ka: **Uusvata**, **Uusvaada**, **Usvata**, **Uusva**, **Uusvaate**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.

Küla kuulub Koolina nulka.

Külas on 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 23 elanikku. Neist 22 on eestlased. 2000. aastal oli elanikke 31.

Teise maailmasõja järel oli Uusvada küla ümbrus ainus paik, kus püsis edasi seto meestelaulu traditsioon. Enne sealsete meeslauljate avastamist 1970. aastate alul, arvasid rahvaluuleteadlased, et komme on Setomaal täielikult katkenud.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Vaata ka
*Uusvada tsässon
*Uusvada ludimägi
*Seto Infoselts

## Viited
Vaaksaarõ

**Vaaksaarõ** (ka: **Vaaksaare**, **Vaaksare**, **Vaaksara**, **Vaksara**, **Vaksare**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.

Küla kuulub Vaaksaarõ nulka.

Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 6 elanikku, neist 5 eestlased. 2000. aastal oli elanikke 5.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Mari Aakre

**Mari Aakre** (sündinud 22. septembril 1940 Narvas) on eesti tekstiili- ja moekunstnik. 

## Elukäik
Aastatel 1959–1962 õppis Mari Aakre Tallinna Kergetööstuse Tehnikumis rõivaste konstrueerimist ja modelleerimist. Aastal 1969 lõpetas ta Eesti Riikliku Kunstiinstituudi moekunsti erialal. 

Ta on õpetanud Eesti Kunstiakadeemias vormiõpetust. 

Ta kujundas koos Peeter Kuutmaga rühmituse Vaba Tahe näituse, mida eksponeeriti Valgas septembris 2002. 

## Isikunäitused
*1985 – Draakoni galerii, Tallinn 

## Liikmesus
Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige aastast 1986. Aastast 1993 kuulub ta ka Eesti Tekstiilikunstnike Liitu ja Eesti Moekunstnike Ühendusse.

## Viited
Metsaülikool

**Metsaülikool** on 1966. aastal Kanadas asutatud apoliitiline organisatsioon objektiivse teabe levitamiseks eesti kultuuri, teaduse, poliitika ja ühiskondlike küsimuste kohta. Metsaülikool korraldab igal suvel neil teemadel loenguid ja arutelusid.

## Ajalugu
25. septembril 1966 Eesti Skaudisõprade Seltsi Kotkajärve komitee korraldatud "noorte sügiskulla päevadel" leiti, et eesti noorte kultuuriline tegevus Kanadas jätab soovida. 19. augustil 1967 toimus esimene **Kotkajärve Metsaülikool**. Sellest ajast on see üritus toimunud igal aastal, erandina toimus 1974. aastal Kotkajärve asemel **[[Kuopio]] Metsaülikool** Soomes, Eestile lähemal.

## Seotud üritusi
Kuopio Metsaülikool pani aluse **[[METROO]]**le (Metsaülikool Rootsis). Aastatel 1977–1992 toimus Mare Taagepera eestvedamisel **[[MÜLA]]** (Metsaülikool Los Angeleses). Salasoode perekonna eestvedamisel on toimunud **[[MÜA]]** (Metsaülikool Austraalias). 2000. aastal toimus Karpaatide Metsaülikool Ukrainas.

1989. aastal toimus Käärikul esimene **MEEST** (Metsaülikool Eestis). Pärast seda on Metsaülikool sisuliselt METROO järglasena toimunud Eesti eri paigus alates 1991. aastast. Eesti-poolne korraldaja oli 1990. aastate algul Märt Kubo, hiljem Uile Kärk-Remes.

Metsaülikooli kasvandikud on olnud Jüri Estam, Toomas Hendrik Ilves, Tiina Kirss, Toivo Klaar, Jaan Männik, Jaan Mihkel Uustalu, ja palju teisi tänapäeva Eestis tuntud inimesi. 1990. aastate lõpul soikunud Metsaülikooli tegevus algas uuesti koos Kanada Metsaülikooliga 2004. aastal Heimtalis ja on pärast seda jätkunud Käärikul.

Ka läti pagulasnoorte jaoks korraldati võõrsil Metsaülikooliga sarnanevaid "kultuurikümbluse" seminare nimega "2x2".

## Tunnustus
* 2009 Aadu Luukase missioonipreemia

## Kirjandus
* Tiina Kirss (toimetaja). *Metsaülikool 1983–2005*. Kotkajärve Metsaülikool, 2005. ISBN 978-0-9691972-1-8

## Välislingid
*Kotkajärve Metsaülikool

;Meedias:
* "Eesti lugu. Metsaülikool ja ESTO" Vikerraadio, 8. aprill 2017
* "Maimu Mölder: Forest University remains bridge between Estonia, diaspora" news.err, 5. september 2017
* "Sirje Kiin: Kotkajärve Metsaülikoolis arutati Eesti tulevikku" arvamus.postimees.ee, 6. september 2017
Tiklasõ

**Tiklasõ** (ka: **Tiklase**, **Tiklaste**, **Tiklitsa**, **Tikliste**, **Tiklatsi**, **Tiglase**, **Tiglaste**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.

Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 3 elanikku. 2000. aastal oli elanikke 8.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Vaata ka
*Engli järv

## Viited
Oivi

**Oivi** on naise- ja mehenimi. Nimi on Eestis haruldane (Eestis 21. sajandi esimesel kümnendil kokku umbes 30 kandjat). Naisenimena on ta Eestis neli korda sagedasem kui mehenimena.

Eestis elas rahvastikuregistri andmetel 2. detsembri 2015 seisuga 24 Oivi-nimelist inimest.

Nimi sisaldub Julius Mägiste toimetatud raamatus "Eestipäraseid eesnimesid" (1936).  

Soome nimekalendris on Oivi nimepäev 29. mai, vanemas variandis 5. veebruar.  

Selle nime kandjate seas on:
*Oivi Aakre, eesti reumatoloog
*Oivi Saluri, lasteaednik
*Oivi Tulve, kunstnik
*Oivi Uibo, eesti arstiteadlane, lastegastroenteroloog
*Oivi Umbleja, õde, poliitik
*Oivi Vare (Loorits), moekunstnik
*Oivi-Monika Topman, muusikateadlane ja pedagoog

## Vaata ka
*Oiva
*Oive
*Oivo

## Viited
Anne Aare

**Anne Aare** (sündinud 1942 Tallinnas) on eesti kunstnik ja pedagoog. 

Kunstnikuna on ta nii tekstiilikunstnik kui ka illustraator, viimasel ajal tegeleb arvutigraafikaga, on õpetajana korraldanud siidimaali töötubasid. 

## Haridus
Ta on lõpetanud Tallinna 20. Keskkooli (1961), Tartu Kunstikooli dekoraatori erialal (1965) ja Eesti Riikliku Kunstiinstituudi, tekstiili erialal (1971)

## Töö
Ta on töötanud ajakirjade Pioneer ja Täheke tehnilise toimetaja ja illustraatorina, ajakirja Täheke kunstilise toimetaja ja ajakirja Eesti Naine käsitöötoimetajana. Ta on olnud ka ajakirja Eesti Naine lisa käsitööajakirja Sirje koostaja ja toimetaja.

Aastatel 1997–2013 töötas ta Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskuse käsitöö ja kunsti õppesuuna kutseõpetajana.

## Looming
### Illustratsioone
* Phyllis A. Whitney ulmejutule "Hõbekuul" ajakirjas Mardus, 1991, nr 2.
* "Tiksuv kärnkonn: haldjajutte ja tondilugusid Briti saartelt", Tallinn 1992, tõlkinud Martin Kirk
* Illustratsioonid ajakirjadele Pioneer, Täheke, Eesti Naine
* Postkaardid

### Looming tekstiilikunstnikuna ja näitused

* Maalitud kardinad kohvikule "Harju" (ARS, autoritiraaž 1971)
* Maalitud pannoolaadsed kardinad kohvik-restoranile "Szolnok" (ARS, autoritiraaž 1978)
* Maalitud kardinad ja väike pannoo restoranile "Kännu kukk" (ARS, autoritiraaž 1979)
* Lastekohviku Vigri neljad erinevad pannoolaadsed kardinad (ARS, autoritiraaž 1980, 1983, 1986, 1989)
* Restoran-kohviku Rae maalitud kardinad (ARS, autoritiraaž 1985)
* maalitud pannoolaadsed kardinad Noorte Meremeeste Klubile, (hilisem Inetu Pardipoeg) (ARS, autoritiraaž 1987)
* Maalitud kardinad Mistra sööklale, 1981
* Maalitud kardinad Haljasalade Trustile, 1982
* Maalitud rätte, kuponge ARSi autoritiraažina, kardinaid ja muud eratellimusena. (1972 kardinad prof. Veidermaa elamule, Prokuratuuri kohviku kardinad I 1973, II 1974)

* Koos Sirje Kuuskmanniga ühisnäitus "Põhjamaine" (siidimaal, keraamika) Kullo Lastegalerii, 2011
* Arvutigraafika ja siidimaali näitus "Naised". Kullo Lastegalerii, 2012
* Näitus "Siidimaal interjööris" (kardinate kavandid, maalitud kupongid) Kullo Lastegalerii 2012
* Siidimaali näitus "Aastaajad" Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskuses 2013
* Koos keraamik Sirje Kuuskmanniga näitus "Varjus ja valguses" (arvutigraafika, keraamika) Tallinna Keskraamatukogus 2014
* Koos keraamik Sirje Kuuskmanniga näitus (arvutigraafika, keraamika) Tallinna Keskraamatukogus 2015
* Arvutigraafika näitus Pärnu Keskraamatukogu I korruse galeriis202
* Osalemine Pärnu kunsti aastanäitusel, arvutigraafika

## Viited

## Välislingid
* Anne Aare. Astangu.ee
* Maret Priske. "Ikka peab olema kindel, et ilusam lend on veel ees...", Sinuga, 2002, nr 3 (arhiivitud)
Küllätüvä

**Küllätüvä** (ka *Küllatova, Küllatuva, Küllatu, Tammeoru, Tamme*) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.

Küla kuulub Üle-Pelska nulka.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Vaata ka
*Küllatova savimaardla
*Küllätüvä tsässon

## Viited
Mustahamba

**Mustahamba** on mitme koha nimi:

***[[Mustahamba (Haanja)|Mustahamba]]** on küla Rõuge vallas (kuni 2017. aastani Haanja vallas) Võru maakonnas
***Mustahamba** oli Võru maakonnas Rõuge vallas asuva Kahrila-Mustahamba küla nimi kuni 2017. aastani

## Vaata ka
*Mustahamba tamm
Meremäe

**Meremäe** (ka *Mihailova*, *Mihailovo*) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas, endise Meremäe valla keskus. Küla kuulub Koolina nulka, olles seal suurim küla. Meremäel asub ka põhikool.

## Vaata ka
* Meremäe männid
*Ojaotsa allikad
* Meremäe noortekeskus
*Meremäe Kool
*Meremäe vaatetorn

## Viited
Triginä

**Triginä** (ka *Triginde*, *Triiginä*, *Triigina*, *Trigina*, *Trigino*, *Triigi*, *Tähe*) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.

Küla kuulub Üle-Pelska nulka.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel püsielanikke külas ei olnud. 2000. aastal oli elanikke 4. Külast on pärit setu lauluema Tõnissoni Maria.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Mervana Jugić-Salkić

**Mervana Jugić-Salkić** (sündinud 14. mail 1980 Zenicas) on Bosnia ja Hertsegoviina endine naistennisist.

Tema kõrgeimaks kohaks WTA edetabelis jäi üksikmängus 99. (21. juuni 2004) ja paarismängus 59. (10. juuli 2006).
Sika

**Sika** võib tähendada mitut asja:
***[[Sika (Rõuge)|Sika]]** on küla Rõuge vallas Võru maakonnas.
***[[Sika (Võru)|Sika]]** on küla Võru vallas Võru maakonnas.
***[[Sika (Põlva vald)]]** oli küla Põlva vallas Põlva maakonnas.
***[[Sikad]]** on rahvas Indoneesias.
***[[sika keel]]** on sikade räägitav keel.
***[[Sika AG]]** on Šveitsi keemiaettevõte.
Terje Aa

**Terje Aa** (sündinud 1961) on Norra bridžimängija.

Ta on Ülemaailmse Bridžiföderatsiooni (WBF) *[[World Life Master]]* ja Norra bridžikoondise liige  1993. aastast.

## Välislingid
*Info WBF-i kodulehel, foto
Argo Unnuk

**Argo Unnuk** (sündinud 18. aprillil 1966 Tallinnas) on eesti kabetaja, Eesti meister rahvusvahelises kabes 1998, 2010, 2013, 2014, 2020 ning Vene kabes 2004 ja 2012.

## Välislingid
*Sissekanne Eesti Kabeliidu lehel
Ants Särgava

**Ants Särgava** (sündinud 1969 Viljandis) on eesti maletaja. 

Lõpetas 1988. aastal C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli ja õppis Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonnas.

2004. aastal Tallinnas toimunud Eesti kiirmale meistrivõistlustel sai ta viienda koha.

## Viited

## Välislingid
*Tulemused males ja mälumängus
1998. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**Eesti meeste 43. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (1998)**

Tallinn, 25. veebruar – 7. märts 1998
Nelinurk

**Nelinurk** ehk **tetragoon** on hulknurk, millel on neli tippu (ja neli külge). 

Korrapärast nelinurka nimetatakse ruuduks. 

Kindlate omadustega nelinurkasid nimetatakse: ristkülik, romb, romboid, rööpkülik, trapets, trapetsoid.
Trapetsoid

**Trapetsoid** on paralleelsete külgedeta nelinurk.

Trapetsoidi erijuht on romboid, mille külgede pikkused on paarikaupa võrdsed, kuid ükski külg ei ole teisega paralleelne.
Rööpkülik

**Rööpkülik** ehk **rööpnelinurk** on nelinurk, mille vastasküljed on paralleelsed.

## Omadused

* Vastasküljed on võrdse pikkusega.
* Vastasnurgad on võrdsed. 
* Lähisnurkade summa on 180 kraadi.
* Diagonaalid poolitavad teineteist.
* Diagonaalide lõikepunkt on rööpküliku sümmeetriakeskpunkt.
*Diagonaal muudab rööpküliku kaheks võrdseks kolmnurgaks.
*Vastasküljed on paralleelsed.

## Pindala arvutamine

Rööpküliku pindala valem on 
:  S = a h, \,
kus *a* on alus ja *h* kõrgus.
Kui a = h, siis sellise rööpküliku pindala on võrdne vastava ruudu (külg = a) pindalaga. Seda tõsiasja on kasutanud Eukleides oma raamatus Elemendid Pythagorase teoreemi tõestuses.

Rööpküliku *ABCD* pindala on antud vektorkorrutise kaudu kui
: S = |\vec{AB} \times \vec{AD}|, \,
kus \vec{AB} ja \vec{AD} rööpküliku lähiskülgedest moodustatud vektorid.

## Erijuhud

Rööpkülikut, mille kõik küljed on võrdsed, nimetatakse rombiks.  Rööpkülikut, mille kõik nurgad on võrdsed, nimetatakse ristkülikuks. Rööpkülikut, mille kõik küljed ja kõik nurgad on võrdsed, nimetatakse ruuduks.

## Vaata ka

* Rööptahukas
Bertha von Suttner

**Bertha Felicitas Sophie von Suttner** (paruness **Bertha von Suttner**; sündinud krahvinna **Kinsky von Chinic und Tettau**; 9. juuni 1843 Praha (tollal Austria keisririik) – 21. juuni 1914 Viin (tollal Austria-Ungari keisririik)) oli austria kirjanik ja rahuliikumise tegelane. 1905. aastal pälvis ta Nobeli rahuauhinna ja oli sellega esimene Nobeli auhinna saanud naine.

## Elukäik
Suttner sündis vaesunud Austria feldmarssali krahv Franz-Josef Kinsky von Wchinitzi und Tettau (1768–1843) ja tema abikaasa Sophie Korneri (1815–1884) peres. Vanemad olid abiellunud 26. juulil 1834. Suttneril oli vanem vend krahv Arthur Franz Kinsky von Wchinitz und Tettau (1837–1906), kes suri vanapoisina. 

Suttner kihlus inseneri ja kirjaniku Arthur Gundaccar von Suttneri (suri 1902), kuid perekond oli abielu vastu. Seetõttu vastas Bertha Alfred Nobeli kuulutusele 1876. aastal, kus Nobel otsis sekretäri-majahoidjat oma Pariisi elamusse. Suttner sai töökoha, kuid juba nädala pärast pöördus tagasi Viini ja abiellus salaja 12. juunil 1876 Arthuriga. 

Aastatel 1876–1885 töötas ta Gruusias.

Pärast oma romaani "Sõjariistad maha!" (saksa "Die Waffen nieder!") avaldamist 1889. aastal sai temast üks rahuliikumise juhtfiguure. 1891. aastal asutas ta Austria patsifistliku organisatsiooni. Ta saavutas rahvusvahelise tunnustuse üldtuntud rahuajakirja Die Waffen Nieder! toimetajana. Ajakiri, mis oli saanud nime Suttneri raamatu järgi, ilmus aastail 1892–1899. Suttneri patsifism oli mõjutatud H. T. Buckle, Herbert Spenceri ja Charles Darwini kirjutistest. Ehkki tema isiklik kontakt Alfred Nobeliga oli lühike, kestis kirjavahetus viimase surmani 1896. aastal. Arvatakse, et Suttner mängis peamist rolli Alfred Nobeli otsuses jagada ka rahuauhindu, mis hiljem oli kirjutatud Alfredi testamenti. 1905. aastal pälvis Suttner Nobeli rahuauhinna. 

## Mälestuse jäädvustamine
Suttnerit on kujutatud Austria kaheeuroselmündil. Enne seda oli teda kujutatud Austria šillingi 1966. aasta väljaande 1000-šillingisel rahatähel. 

## Looming
### Romaanid
*1884 "Üks käsikiri"
*1886 "Üksildane ja vaene"
*1889 "Sõjariistad maha!"
*1900 "Haagi rahukonverentsi päevik"

## Kirjandus
* Claus Bernet. Bertha von Suttner. – *Biographisch-Bibliographisches Kirchenlexikon*, 24, 2005, 1435–1471.
Tsirgu

**Tsirgu** (ka: **Tsirku**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.

Küla kuulub Koolina nulka.

Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 11 elanikku, neist 8 eestlased. 2000. aastal oli elanikke 20.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Vaata ka
*Tsirgu oja
*Tsirgu mänd

## Viited
Romboid

**Romboid** ehk **deltoid** on kumer nelinurk, mis on vähemalt ühe oma diagonaali suhtes sümmeetriline (st lähisküljed on võrdsed ning diagonaalid lõikuvad täisnurga all).

* Kui d_1 ja d_2 on diagonaalide pikkus, siis pindala on
:S=\frac{d_1d_2}{2}
Pindala saab arvutada ka valemi:
:S={a b \sin\theta}\,
järgi, kus a ja b on eri pikkusega külgede pikkus ning \theta nendevaheline nurk.

Romboidi erijuhud:
*romb, on romboid, mille küljed on võrdse pikkusega
*ruut, on romboid, mille nurgad on võrdsed
Cool jazz

***Cool jazz*** on muusikas džässistiil, mis kujunes välja 1940. aastate lõpuks. 

Vastupidi *[[bebop]]*'i lärmakusele iseloomustab seda tunnete tagasihoitus ja kammerlik väljenduslaad. See avaldus kõigepealt kõlalises küljes: puhkpillide kõrge registri asemel eelistati keskmist, mahedamat, taotledes mitte säravat, vaid tuhmi kõla. Seda süvendas veelgi vähese vibraato kasutamine. Eelistati pille, mis juba loomult on pehmetoonilised: baritonsaksofon, metsasarv, flööt (madalas registris) ja vibrafon, mille vibraatormehhanism reguleeriti aeglasele režiimile. Harmooniasse toodi polütonaalsuse ja atonaalsuse elemente. Loobuti ka hoogsast edasirühkivast rütmist, ideaaliks sai hoopis tagasihoitud, põhirütmist justkui maha jääv pulss. Seda rütmikäsitlust süvendas veelgi kaheksandiknootide käikudes teise kaheksandiku rõhutamine.

See trend ilmnes esimesena trompetist Miles Davise mängus. Noorukina mängis ta Charlie Parkeri 1945. aasta kvintetis, aimates järele Dizzy Gillespie närvilist stiili; ei möödunud kaua aega, kui ta hakkas puhuma lahedamas ja jahedamas maneeris. Uus vool oli jälgitav ka John Lewise klaveriimprovisatsioonides ja arranžeeringutes, mida Tadd Dameron kirjutas 1940ndate lõpus Gillespie bigbändile ja erinevatele väikestele koosseisudele. Muusikaajaloo esimesed *cool jazz*'i soolod mängis Miles Davis 1947. aastal koos Charlie Parkeriga. Sama võib öelda ka John Lewise klaverisoolo kohta Dizzy Gillespie Pariisi kontserdil. *Cool Jazz* alguspunktis seisis lisaks Miles Davisele ja John Lewisele ka Tadd Dameron.
Tsumba

**Tsumba** (ka: **Mäe-Tsumba**, **Mäe-Tsumpa**, **Zumba-Mäe**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.

Küla kuulub Üle-Pelska nulka.

Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 5 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 7.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Vaarkali

**Vaarkali** (ka *Varkali*) on mitme koha nimi:

***[[Vaarkali (Rõuge)|Vaarkali]]**, küla Rõuge vallas Võru maakonnas
***[[Vaarkali (Võru)|Vaarkali]]**, küla Võru vallas Võru maakonnas
Antarktiline kliimavööde

**Antarktiline kliimavööde** on lõunapoolkeral asuv põhikliimavööde, kus aasta läbi valitseb antarktiline õhumass. Sellele kliimavöötmele on iseloomulik väga madal õhutemperatuur (21. juulil 1983 on registreeritud  Antarktise polaarjaamas Vostok maailma madalaim õhutemperatuur –89,2&nbsp;°C) ja väga väike sademete hulk. Aasta läbi puhuvad pooluse piirkonnast lähtuvad tugevad (kuni 320&nbsp;km/h) kagutuuled. Esineb polaaröö ja polaarpäev.

Antarktiline kliimavööde hõlmab suurema osa Antarktikast. Selle põhjapiiriks loetakse juuli keskmise temperatuuri +5&nbsp;°C samatemperatuurijoont.

## Kliimadiagrammid

Pilt:Mcmurdo kliimadiagramm.png|Mc Murdo polaarjaama kliimadiagramm
Pilt:Amundsen scott kliimadiagramm.png|Amundsen-Scott'i polaarjaama kliimadiagramm
Pilt:Orcadase kliimadiagramm.png|Orcadase polaarjaama kliimadiagramm


## Vaata ka
*Kliimavööde
Urvaste

**Urvaste** (kohalik hääldus **Urvastõ**, saksa keeles *Anzen*) on küla Võru maakonnas Antsla vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Urvaste valda.

Urvastes asuvad Tamme-Lauri tamm ja Urvaste kirik, mida kasutab Urvaste Püha Urbanuse kogudus.

Külas asub ohvrikivi, Silmaveeallikas ja ohvriallikas.

Kolme kilomeetri kaugusele Urvastest jääb Edgar Valteri teemapark Pokumaa.

Urvastest asuvast Uhtjärve orust leiti 2017. aastal 12.–13. sajandi matmispaik. 

## Vaata ka
*Urvaste kirikumõis
*Urvaste mõis

## Viited
Kirikuküla (Antsla)

**Kirikuküla** (kohalik hääldus **Kerikukülä**) on küla Võru maakonnas Antsla vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Urvaste valda.

Külas asuvad Urvaste kirik, Urvaste kirikuaed, Urvaste vana kalmistu ja Urvaste kalmistu.

Kirikukülas kasvab Mäe-Lehtsoo tamm.

## Viited
Kuldre

**Kuldre** (ka *Kuldri*) on küla Võru maakonnas Antsla vallas.

Enne 2017. aasta haldusreformi oli küla Urvaste valla halduskeskus.

Külas asub looduskaitse all olnud Jakobi tamm.

Külas tegutsevad Kuldre Kool, Kuldre raamatukogu ja Kuldre noortekeskus


WMEE-exp2019-(272) Kuldre pood.jpg|Kuldre pood


## Viited
Kõlbi

**Kõlbi** on küla Võru maakonnas Antsla vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Urvaste valda.

## Viited

## Välislingid
* Silja Lättemäe. Kuldre surmavabrik ähvardab taas tööle hakata Maaleht, 5. veebruar 2009
Lümatu (Antsla)

**Lümatu** (kohalik hääldus **Lümätü**) on küla Võru maakonnas Antsla vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Urvaste valda.

Külas asub Vaabina mõisa kalmistu.

## Viited

## Välislingid
* Evar Saar. ''Lümanda'', ''Lümandu'' ja ''Lümatu''. – Keel ja Kirjandus 2012, nr 1, lk 48–54. https://doi.org/10.54013/kk650a5
Ruhingu

**Ruhingu** (ka: **Ruhiku**) on küla Võru maakonnas Antsla vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Urvaste valda.

Külas asub Urvaste mõisa kalmistu.

## Vaata ka
*Ruhingu karjamõis

## Viited
Uhtjärve

**Uhtjärve** on küla Võru maakonnas Antsla vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Urvaste valda.

Küla põhjapiiril asub Uhtjärv, mille kaitseks on moodustatud Uhtjärve hoiuala.

Küla lõunapiiri märgib Võru–Kuigatsi–Tõrva maantee ja läänepiiri Antsla–Kanepi tee.

## Viited
Uue-Antsla

**Uue-Antsla** (võru keeles **Vahtsõ-Antsla**) on küla Võru maakonnas Antsla vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Urvaste valda.

## Vaata ka
*Uue-Antsla vald
*Kuldre kolhoos

## Viited
Vaabina

**Vaabina** on küla Võru maakonnas Antsla vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Urvaste valda.

Küla on nime saanud Vaabina vasallilinnuse (*Ülzen*) omaniku Fabian von Tiesenhauseni eesnime järgi, kes suri 1559. aastal Vene-Liivi sõja ajal. Linnus põles Liivi sõjas ja hävis varsti pärast seda lõplikult. Hiljem asus sama koha peal Vaabina mõis. 1967. aastal lammutati lõplikult vana Vaabina mõisa härrastemaja varemed, kuna selle koha pealt tõmmati otse läbi linnuseala ja mõisapargi uus Võru–Antsla maantee.

Küla läbib Antsla–Vaabina maantee. Küla põhjapiir jookseb mööda Võru–Kuigatsi–Tõrva maanteed. Küla lõunapiiril asub Valga–Koidula raudteelõik, kus asus kuni 2001. aastani ka Vaabina raudteepeatus ja liiklesid reisirongid.

Vaabinast voolavad läbi Antsla jõgi ja Lambahanna oja. Küla piiresse jäävad Tobra järv ja Toku järv. Antsla jõel asub ka küla keskosas väike Mõisajärv. Küla kirdenurk ulatub Lõõdla järveni.

Külas on tegutsenud piiritusevabrik. Hiljem asus samas hoones meierei.

Vaabina pargis kasvab kaitsealune põlispuude grupp.

## Pilte

Vaabina linnuse territoorium 2014.jpg|Vaabina vasallilinnuse territoorium
Vaabina asulakoht.JPG|Vaabina asulakoht
WMEE-exp2019-(245) Vaabina.jpg|Korterelamu


## Vaata ka
*Vaabina raudteepeatus
*Vaabina mõis
*Vaabina vald

## Viited
Visela

**Visela** (võru keeles **Viselä**) on küla Võru maakonnas Antsla vallas ja endises kihelkonnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Urvaste valda.

Külas asub Silmaläte, Põrguläte ja looduskaitse all olnud Visela korgipuud.

## Vaata ka
*Visela järv
*Visela jõgi

## Viited
Lümatu

**Lümatu** on kahe Eesti küla nimi:

* **[[Lümatu (Lüganuse)|Lümatu]]**, küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas
* **[[Lümatu (Antsla)|Lümatu]]**, küla Võru maakonnas Antsla vallas
Krabi

**Krabi** on eesti keeles mitmetähenduslik sõna:

* **[[Krabi küla]]** on küla Rõuge vallas Võru maakonnas
* **krabi**, krabiliste (*Brachyura*) infraseltsi kuuluv vähilaadne
* **[[Krabi (perekonnanimi)|Krabi]]**,  perekonnanimi
* **[[krabi (arhitektuur)|krabi]]**, gooti arhitektuuris katuseviilu kaunistav kivileht või -pung
* **[[Krabi (Tai)|Krabi]]**, linn Tais
Laurimäe

**Laurimäe** (ka: **Laurimäe-Tooda**) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 1 inimene.

1977. aastal liideti külaga Mõtsakülä.

## Viited
Ksenofoobia

**Ksenofoobia** (vanakreekakeelsetest sõnadest ξένος *xenos* 'võõras, võõramaalane' + φόβος *phobos* 'kartus, hirm') ehk **võõraviha** on pelgus või viha võõrapärase või võõramaise vastu.  

Sõna "ksenofoobia" kasutatakse siis, kui kirjeldatakse pelglikku või vaenulikku suhtumist isikutesse, kes on pärit muust riigist või kuuluvad teise etnilisse gruppi; samuti väljendab see ka teistsuguste traditsioonide ja kultuuride võõrastamist.

Ksenofoobial on kaks peamist objekti: 
#domineerivast mingis olulises mõttes erinevaks peetav ühiskonnagrupp, 
#kultuurilised elemendid, mida tajutakse võõra, veidra või ohustavana.

## Vaata ka
*Antisemitism
*Russofoobia
*Rassism

## Viited
Põru

**Põru** on mitme koha nimi:

***[[Põru (Otepää)|Põru]]**, küla Otepää vallas Valga maakonnas
***[[Põru (Rõuge)|Põru]]**, küla Rõuge vallas Võru maakonnas
Aakre (perekonnanimi)

**Aakre** on perekonnanimi.

Eestis on see saadud nimede eestistamisel
*nimest	Akberg Tapal 5. juulil 	1935
*nimest Martinson  	Narvas 19. mail 1939

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 7 inimest perekonnanimega Aakre.

**Aakre** on ka norra päritolu nimi.

2005. aasta 1. jaanuari seisuga oli Norras 832 selle perekonnanime kandjat ning nimi oli sageduselt 534. kohal.

USA-s oli 1920. aastal kümmekond selle nimega perekonda. Nad elasid põhiliselt Minnesotas, samuti Iowas ja Washingtoni osariigis ning ühekaupa Montanas ja Põhja-Dakotas.

Perekonnanime sagedus USA-s on rahvaloenduse andmetel 1,70 isikut miljoni kohta. Ta on USA perekonnanimede seas sageduselt 48523. kohal.

## Nime kandjaid
*Abraham Aakre, Norra poliitik
*Alf Aakre, norra vastupanuvõitleja
*Andreas Aakre, norra jalgpallur
*Bodil Aakre, Norra poliitik
*Haakon Aakre, norra jurist
*Hans Aakre, Norra kohalik poliitik
*Kari Foseid Aakre, Norra kohalik poliitik
*Mari Aakre, eesti tekstiili- ja moekunstnik
*Marie Aakre, norra õde
*Nancy Aakre, USA toimetaja
*Oivi Aakre, eesti reumatoloog
*Richard Aakre, USA kunstnik
*Stine Aakre, norra ühiskonnategelane
*Svein Kåre Aakre, norra muusik
*Tiril Broch Aakre, norra ajakirjanik
*Toomas Aakre, eesti ehitusinsener

## Vaata ka
*Åkre

## Viited
Frotörism

**Frotörism** on seksuoloogias parafiilia, mille korral on mehel erutuse ning seksuaalse naudingu saamiseks ja orgasmini jõudmiseks on vaja kuskil rahvahulgas või inimesi täis liiklusvahendis oma sugutit vastu võõrast naist hõõruda või teda puudutada. Erutuse või ejakulatsiooni saavutamisel mees tavaliselt põgeneb sündmuskohalt. 

Enamik hõõrumishäire all kannatavaist isikuist on noored üksikud ja eraklikud mehed, ja niisugust käitumist peetakse naiste vastu tuntava viha peegelduseks. Vanusega häire aegamööda väheneb.
Viru

**Viru** ehk **[[Virumaa]]** on ajalooline maakond Eesti põhja- ja kirdeosas. 

Selle järgi on saanud nime 
***[[Viru hotell|Viru]]**, hotell Tallinnas
***[[Viru (kolhoos)|Viru]]**, kolhoos Rakvere rajoonis 

***[[Viru küla|Viru]]** on ka küla Võru maakonnas Rõuge vallas. 
***[[Arhangelski Oblasti Kultuuriselts Viru]]**
***[[Viru (perekonnanimi)|Viru]]** on eesti perekonnanimi

## Vaata ka
* **[[Viru järv]]**, järv Viljandimaal
* **[[Viru hotell]]**
* **[[Viru keskus]]**, kaubanduskeskus Tallinna Kesklinnas
* **[[Viru lavamaa]]**, pinnavorm Põhja-Eestis
* **[[Viru oja]]** Viljandimaal
* **[[Viru plats]]**, aadressikoht Kadrina alevikus
* **[[Viru puiestee]]**, tänav Sillamäe linnas
* **[[Viru põik]]**, tänav Kadrina alevikus
* **[[Viru raba]]**, raba Harju maakonnas
* **[[Viru Sputnik]]**, jäähokiklubi Kohtla-Järvel
***[[Viru säru]]**, pärimuskultuuri festival
* **[[Viru tänav]]**, tänav mitmes Eesti asulas
* **[[Viru Valge]]**, alkohoolne jook
* **[[Viru Varietee]]**
* **[[Viru väljak]]**, väljak Tallinna kesklinnas
* **[[Viru värav]]** Tallinna Kesklinnas
* **[[Viru Õlu]]**, tööstusettevõte
Arlöv

**Arlöv** on asula Rootsis Skåne läänis Burlövi vallas. Asub Malmö kesklinnast 5 kilomeetrit loodes ja loetakse statistiliselt osaks Malmö asulast.
Viru tänav (täpsustus)

**Viru tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* **[[Viru tänav (Jõhvi)|Viru tänav]]** asub Jõhvi linnas
* **[[Viru tänav (Kadrina)|Viru tänav]]** asub Kadrina alevikus
* **[[Viru tänav (Kiviõli)|Viru tänav]]** asub Kiviõli linnas
* **[[Viru tänav (Narva)|Viru tänav]]** asub Narva linnas
* **[[Viru tänav (Palamuse)|Viru tänav]]** asub Palamuse alevikus
* **[[Viru tänav (Pärnu)|Viru tänav]]** asub Pärnu linnas
* **[[Viru tänav (Püssi)|Viru tänav]]** asub Püssi linnas
* **[[Viru tänav (Rakvere)|Viru tänav]]** asub Rakvere linnas
* **[[Viru tänav]]** asub Tallinna linnas
* **[[Viru tänav (Võsu)|Viru tänav]]** asub Võsu alevikus

## Vaata ka
*Viru plats, aadressikoht Kadrina alevikus
*Viru puiestee, tänav Sillamäe linnas
*Viru põik, tänav Kadrina alevikus
*Viru väljak, väljak Tallinna Kesklinnas
Viru küla

**Viru** (ka: **Viruküla**, kohalikus kasutuses **Virunukk**) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 23 inimest. Kõik olid eestlased.

Külas asuvad Viru ohvrikivi ja Virunuka kivikalmistu.

## Viited
Eusebius (paavst)

**Eusebius** (kreeka keeles *Εὐσέβιος* 'vaga') oli paavst 310. aasta paiku. Ta oli 31. paavst.

Eusebius oli "Liber Pontificalise" järgi kreeklane, kes oli pärit Kreekast või Calabriast Cassano allo Ioniost. Ta oli arsti poeg, sai ise arstiks ja oli seejärel Roomas presbüteriks.

Eusebius sai paavstiks 18. aprillil, kuid tema ametiaeg pole puudulike andmete tõttu teada. Erinevad allikad pakuvad tema valitsemisaastaks kas 308, 309 või 310 aastat. "Liber Pontificalis" pakub tema ametiaja pikkuseks 2 aastat 1 kuu ja 25 päeva, "Liberiuse kataloog" aga 4 kuud.

Eusebius sai paavstiks Rooma keiser Diocletianuse ediktiga algatatud kristlaste tagakiusamise ajal, mis keiser Maxentiuse valitsemisajal oli mõnevõrra leevenenud. Eusebius jätkas oma eelkäija Marcellus I kurssi kiriku reorganiseerimisel ja osadusse tagasipöördunute kohtlemisel. Tema lubadus tagakiusamise ajal usust taganenutel pärast meeleparandust saada taas osa osadusest tekitas koguduses teravaid pingeid, sest Rooma vaimulik Heraclius ei soostunud tema seisukohaga. Kristlaste vahel valitsenud pingete tõttu ähvardas kogudust lõhenemine, kuid Maxentius saatis mõlemad mehed eksiili Sitsiiliasse, kus Eusebius suri.

"Liber Pontificalis" mainib, et Eusebiuse ajal leiti Jeesus Kristuse rist.

Ta ordineeris 13 presbüterit, 3 diakonit ja 14 piiskoppi.

Eusebius suri "Liberiuse kataloogi" järgi 17. augustil 310 Sitsiilias, kuid kirikuajaloolane J. N. D. Kelly pakub tema surmakuupäevaks 21. oktoobrit 310. Ta maeti "Liber Pontificalise" järgi 26. septembril 311 San Callisto katakombidesse. See oli lühim valitsemisaeg pärast Anterust. Eusebiust austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev oli varem 26. september, kuid nüüd tähistatakse seda 17. augustil.

## Kirjandus
*Isidoro Carini: "I lapsi e la deportazione in Sicilia del Papa S. Eusebio". Roma, 1886.
*J. N. D. Kelly "The Oxford Dictionary of Popes". 1996.
*"Liber Pontificalis".
*Louis Reekmans "Les tombeaux des papes Gaius (283–296) et Eusèbe (309 ou 310) et des martyrs Calocerus et Parthenius dans la catacombe de Callixte". "Memoriam sanctorum venerantes. Miscellanea Victor Saxer". Città del Vaticano, Roma 1992: 689–709.

## Välislingid
*Kirsch, J.P. (1909). "Pope St. Eusebius." In The Catholic Encyclopedia. New York: Robert Appleton Company. Vaadatud 12. mail 2019. *(inglise keeles)*
*Eusebiuse kirjad.
7. armee (Wehrmacht)

**Saksa 7. armee** oli Saksa väliarmee Teises maailmasõjas. 

## Ajalugu

Moodustati 25. augustil 1939. Võttis osa rünnakust Prantsusmaale 1940. aastal. Peale viimase alistumist jäi sinna garnisoniväeks. Peale liitlaste invasiooni võitles kuni sõja lõpuni läänerindel.

## Komandörid

:*Friedrich Dollmann (25.10.1939)
:*Paul Hausser (29.01.1944)
:*Hans Freiherr von Funck (23.08.1944)
:*Heinrich Eberbach (24.08.1944)
:*Erich Brandenberger (30.08.1944)
:*Hans Felber (22.02.1945)
:*Hans von Obstfelder (25.03.1945)

## Allunud väeosad

9. september 1939.:
:*215. jalaväediviis
:*78. jalaväediviis
:*212 jalaväediviis
10. mai 1940.:
:*XXXIII korpus
:*XXV korpus
30. aprill 1941.:
:*XXV korpus
:*LIX eriotstarbeline korpus (*Höheres Kommando z.b.V. LIX*)
:*XXXI eriotstarbeline korpus (*Höheres Kommando z.b.V. XXXI*)
18. jaanuar 1942.:
:*XXV korpus
:*XXXI eriotstarbeline korpus (*Höheres Kommando z.b.V. XXXI*)
:*LXI eriotstarbeline korpus (*Höheres Kommando z.b.V. LIX*)
16. november 1942.:
:*XXV korpus
:*LXXXVII korpus
:*LXXXIV korpus
10. detsember 1942.:
:*XXV korpus
:*LXXXVII korpus
:*LXXXIV korpus
15. juuni 1944.:
:*LXXXIV korpus
:*XXXXVII korpus
:*I SS-soomuskorpus
21. juuni 1944.:
:*Võitlusgrupp von Schlieben 
:*LXXXIV korpus
:*II langevarjurite korpus
:*XXXXVII tankikorpus
:*I SS-tankikorpus
:*LXXXIV korpus
19. veebruar 1945.:
:*LXXX korpus
:*XIII korpus
:*LIII korpus
7. mai 1945.:
:*XII korpus
:*XIII korpus
8. armee (Wehrmacht)

**Saksa 8. armee** (sks k *Die 8. Armee; Armeeoberkommando 8; AOK 8*) oli Saksa väliarmee Teises maailmasõjas.

## Ajalugu

Moodustati 1. augustil 1939. Dresdenis. Võttis osa Poola vallutamisest. 20. oktoobril 1939. formeeriti ümber 2. armeeks.

Formeeriti uuesti 22. augustil 1943. armeegrupist Kempf. Sai suurte kaotuste osaliseks, kui Idarindel osa väegrupp Südi  8. armeed 1944. aasta veebruaris Korsun-Tšerkassõ rajoonis ümber piirati. Alistus 8. mail 1945.

## Komandörid

:*Johannes Blakowitz (1.08.1939)

:*Otto Wöhler (22.08.1943)
:*Hans Kreysing (28.12.1944)

## Allunud väeosad

5. september 1939.:
:*XXXXVII korpus
:*III korpus
:*XI korpus
:*XXXXII korpus

21. august 1943.:
:*III tankikorpus
:*XI korpus
:*XXXXII korpus
1. jaanuar 1944.:
:*XI korpus
:*XXXVIII tankikorpus
:*III tankikorpus
15. juuni 1944.:
:*Rumeenia 4. armee
:*IV korpus
:*Rumeenia IV korpus
:*XXXX tankikorpus
:*Rumeenia 18. mägidiviis
26. november 1944.:
:*Ungari 1. armee
:*Ungari IX korpus
:*XXIX korpus
:*Ungari 9. piirivalvediviis
12. aprill 1945.:
:*LXXII korpus
:*IV tankikorpus
:*XXXXIII korpus
9. armee (Wehrmacht)

**Saksa 9. armee** oli Saksa Wehrmachti väliarmee Teises maailmasõjas.

## Ajalugu

Aktiveeriti 15. mail 1940. Idarindel sõdis kogu sõja ajal Idarinde kesksektoris. Alistus 8. mail Berliinis.

## Komandörid

:*Johannes Blaskowitz (15.05.1940)
:*Adolf Strauss (29.05.1940)
:*Walter Model (15.01.1942)
:*Heinrich von Vietighoff-Scheel (1.09.1942)
:*Walter Model (1.12.1942)
:*Josef Harpe (4.11.1943)
:*Walter Model (30.11.1943)
:*Josef Harpe (9.01.1944)
:*Nikolaus von Vormann (27.06.1944)
:* Freiherr Smilo von Lüttwitz (21.09.1944)
:*Theodor Busse (9.01.1945)

## Allunud väeosad

9. juuni 1940.:
:*XXXII korpus
:*XVIII korpus
:*XXXXIII korpus
:*88. jalaväediviis
:*96. jalaväediviis
5. juuni 1941.:
:*VI korpus
:*VIII korpus
:*V korpus
:*II korpus
:*Tankigrupp 3.
4. detsember 1941.:
:*XXIII korpus
:*VI korpus
:*XXVII korpus
11. mai 1942.:
:*XXIII korpus
:*XXVII korpus
:*VI korpus
:*XXXXI motoriseeritud korpus
1. detsember 1942.:
:*VI korpus
:*XXX korpus
:*XXXXI tankikorpus
:*XXIII korpus
:*XXVII korpus
:*XXxIX tankikorpus
7. juuli 1943.:
:*XXIII korpus
:*XXXXI tankikorpus
:*XXXXVII tankikorpus
:*XXXXVI tankikorpus
:*XX korpus
3. detsember 1943.:
:*XXXXI tankikorpus
:*LV korpus
:*XXIII korpus
:*XXXV korpus
15. juuni 1944.:
:*XXXV korpus
:*XXXXI tankikorpus
:*LV korpus
26. november 1944.:
:*XXXXVI tankikorpus
:*VIII korpus
1. märts 1945.:
:*CI korpus
:*XI SS-tankikorpus
:*V SS-mägikorpus
:*10. soomusgrenaderidiviis
11. armee (Wehrmacht)

**Saksa 11. armee** oli Saksa väliarmee teises maailmasõjas.

## Ajalugu

Aktiveeriti 2. oktoobril 1940. Rünnakut Nõukogude Liidu vastu alustas armee Rumeeniast. Vallutas Sevastopoli 1942. aastal. 21. novembril formeeriti ümber väegrupiks Don.

Moodustati uuesti 11. SS-tankiarmee ümbernimetamisega 26. jaanuaril 1945. Pommernis. Armee kapituleerus 21. aprillil 1945.

## Komandörid

:*Eugen Ritter von Schobert (5.10.1940)
:*Erich von Manstein (12.09.1941)

:*Felix Steiner (28.01.1945)
:*Walther Lucht (märts 1945)

## Allunud väeosad

12. detsembril 1940
:*XX korpus
:*XXXXVI motoriseeritud korpus
:*XXXXVII motoriseeritud korpus
:*LII korpus

10. juunil 1941
:*LIV korpus
:*XXX korpus
:*XI korpus
:*22. jalaväediviis
:*72. jalaväediviis

4. detsembril 1941
:*XXXXII korpus
:*Rumeenia mägikorpus
:*XXX korpus
:*LIV korpus

8. juunil 1942
:*Rumeenia VII korpus
:*XXXXII korpus
:*XXX korpus
:*Rumeenia mägikorpus
:*LIV korpus

8. oktoobril 1942
:*L korpus
:*LIV korpus
:*XXVI korpus
:*XXX korpus
:*3. mägidiviis

12. aprill 1945
:*LXVII korpus
:*LXVI korpus (osad)
10. armee (Wehrmacht)

**Saksa 10. armee** oli Saksa väliarmee Teises maailmasõjas.

## Ajalugu

Aktiveeriti 26. augustil 1939. Leipzigis. Võttis osa Poola vallutamisest. 10. oktoobril formeeriti ümber 6. armeeks.

Uuesti formeeriti 15. augustil 1943. Itaalias. Vastutas Salerno sillapea kaitsmise eest. Hiljem vastutas Adriani sektori eest
Itaalia rindel. Kapituleerus 2. mail 1945.

## Komandörid

:*Walter von Reichenau (1.09.1939)

:*Heinrich von Vietinghoff-Scheel (15.08.1943)
:*Joachim Lemelsen (26.10.1944)
:*Traugott Herr (15.02.1945)

## Allunud väeosad

1. september 1939.:
:*IV korpus
:*XI korpus
:*XIV motoriseeritud korpus
:*XV motoriseeritud korpus
:*XVI korpus
:*1. leichte division

5. september 1943.:
:*LXXVI tankikorpus
:*3. soomusgrenaderide väediviis
:*90. soomusgrenaderide diviis
:*2. langevarjurite diviis
20. jaanuar 1944.:
:*LXXVI tankikorpus
:*XIV tankikorpus
:*3. soomusgrenaderidiviis
:*Langevarjurite tankidiviis "Hermann Göring"
11. juuli 1944.:
:*LI mägikorpus
:*LXXVI tankikorpus
5. november 1944.:
:*LXXVI tankikorpus
:*XIV tankikorpus
:*I langevarjurite korpus
:*90. soomusgrenaderide diviis
12. aprill 1945.:
:*LXXIII korpus
:*LXXVI tankikorpus
:*I langevarjurite korpus
12. armee (Wehrmacht)

**Saksa 12. armee** oli Saksa väliarmee Teises maailmasõjas.

## Ajalugu

Armee formeeriti 13. oktoobril 1939 14. armeest. Võttis osa Prantsusmaa vallutamisest, rünnates
läbi Luksemburgi ja Belgia. 1940. aasta oktoobris viidi üle okupeeritud Poolasse. 15. detsembril sai armee
käsu liikuda Rumeeniasse ja Bulgaariasse ning aprillis 1941. ründas armee Jugoslaaviat ja Kreekat.
Juunis 1941. formeeriti ümber *Wehrmachtsbefehlshaber Südostiks* ja 23. jaanuaril 1943. formeeriti ümber väegrupiks E.

Moodustati uuesti 10. aprillil 1945. väegrupist Nord. Kapituleerus 8. mail 1945.

## Komandörid

:*Wilhelm List (13.10.1939)
:*Walter Kuntza (29.10.1941)
:*Alexander Löhr (8.08.1942)

:*Walther Wenck (10.04.1945)

## Allunud väeosad

4. detsember 1939.:
:*VI korpus
:*XVIII korpus
:*III korpus
:*1. mägidiviis
:*5. jalaväediviis
:*21. jalaväediviis
:*24. jalaväediviis
:*27. jalaväediviis
10. mai 1940.:
:*VI korpus
:*III korpus
:*XVIII korpus
:*Tankigrupp von Kleist
:*9. jalaväediviis
:*27. jalaväediviis
5. aprill 1941.:
:*L korpus
:*XI korpus
:*XVIII mägikorpus
:*XXXX motoriseeritud korpus
:*XXX korpus
:*16. tankidiviis
1. juuli 1941.:
:*XVIII korpus
:*LXV eriotstarbeline korpus (*Höhere Kommando z.b.V. LXV*)
2. jaanuar 1942.:
:*LXV eriotstarbeline korpus (*Höhere Kommando z.b.V. LXV*)

26. aprill 1945.:
:*XXXXVIII tankikorpus
:*XXXXI tankikorpus
:*XXXIX tankikorpus
:*XX korpus
Kurevere (Otepää)

**Kurevere** on küla Valga maakonnas Otepää vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sangaste valda.

Külas asuvad Kihu ohvrikivi ning Kurevere Jaanimägi.

## Viited
Lossiküla

**Lossiküla** ehk **Asuküla** on küla Valga maakonnas Otepää vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sangaste valda.

Lossikülas asub Sangaste loss.

## Viited
Põllu (täpsustus)

**Põllu** on omastava käände vorm sõnast 'põld'.

**Põllu** on ka koha- ja isikunimi:

* **[[Põllu alev]]**, Kuressaare linnaosa
* **[[Põllu]]**, küla Rapla maakonnas Kehtna vallas
* **[[Põllu (perekonnanimi)|Põllu]]**, eesti perekonnanimi
*Põllu, küla 1939. aastal moodustatud Valjala vallas, 1992–2017 Valjala vallas, nüüd ühtses Saaremaa vallas
## Vaata ka
* Põllu bussipeatus, bussipeatus Tallinnas 1991. aastast
* Põllu põik, tänav Eesti asulates
* Põllu tee, tänav Eesti asulates
* Põllu tänav, tänav Eesti asulates
Sarapuu küla

**Sarapuu** on küla Valga maakonnas Otepää vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sangaste valda.

## Viited
Sangaste

**Sangaste** ehk **Sangastõ** ehk **Kirikuküla** on alevik Valga maakonnas Otepää vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Sangaste valla halduskeskus.

## Vaata ka
*Sangaste kolhoos

## Vaata ka
*Sangaste kirik
*Sangaste loss
*Sangaste raudteejaam
*Sangaste raamatukogu

## Viited
Ülo Vihma

**Ülo Vihma** (sündinud 28. septembril 1958) on eesti juhtimiskonsultant, endine näitleja ja telesaatejuht.

Ta lõpetas aastal 1977 Tallinna 7. Keskkooli. Aastatel 1977–1980 õppis ta Tartu Ülikoolis inglise filoloogiat; aastal 1984 lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (11. lend).

## Isiklikku
Tema ema oli Helgi Vihma. Sirje Normet on tema õde ja Peeter Vihma on tema poeg.

## Välislingid
*Made Laas. Ülo Vihma: elu on suurem kui teater. Postimees, 1. august 1998
*Peeter Sauter. Mehed ei nuta. Eesti Ekspress, 14. september 2000