open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Drivheia

**Drivheia** on mägi Norras Agderi maakonnas Gjerstadi vallas.

Kõrgus merepinnast on 441 m.

Mäe juures korraldatakse suusatamis- ja orienteerumisvõistlusi.

## Välislingid
* Topograafiline kaart
* Fotod: http://www.gjerstad-idrettslag.no/?artID=582http://www.gjerstad-idrettslag.no/index.php?show=gallery&albumID=19
Allüülkloriid

**Allüülkloriid** ehk **3-kloroprop-1-een** on orgaaniline ühend, mis kuulub allüülsete kloriidide klassi, olles selle rea esimene lihtsaim esindaja. Allüülkloriidi keemiline valem on CH2=CHCH2Cl. See on vees lahustumatu värvitu vedelik, mille keemistemperatuur on 45 ºC. 

Allüülkloriidi saadakse propeeni kloorimisel temperatuuril 500 ºC ning kasutatakse orgaanilises sünteesis, tihti vastava lüli sisseviimiseks molekuli. 

## Vaata ka
* Allüülsed ühendid
Hermann Rossländer

**Hermann Rossländer** VR III/3 (10. detsember 1886 Härjanurme vald, Kursi kihelkond, Tartumaa – 2. detsember 1924 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

Rossländer õppis Tšugujivi (praegu Ukrainas) junkrukoolis 1906–1908 ja sai selle lõpetamisel nooremleitnandi auastme. Ta läks Venemaa Keisririigi sõjaväe koosseisus esimesse maailmasõtta, kuid langes 31. augustil 1914 vangi. Ta oli terve sõja Saksamaal sõjavangis ja tuli Eestisse tagasi, kui Novembrirevolutsiooni tõttu vangist vabanes.

Rossländer võttis osa Vabadussõjast 2. jalaväerügemendis. Ta pidas hiljem sõjakoolis loenguid. Ta teenis kindralstaabis alates 1. augustist 1924 ja määrati hiljem sõjaväe kehalise kasvatuse ala juhatajaks.

Rossländer sai haavata 1. detsembri riigipöördekatse ajal Balti jaamas ning suri selle tagajärjel 2. detsembril 1924. 

Rossländer maeti 4. detsembril. Matusetalitus toimus Tallinna Kaarli kirikus. Kirstud viidi vankritel mööda Kaarli puiesteed Vabaduse väljakule. Sealt viidi tema kirst rongile. Rossländer maeti Tartu Jumalaema Uinumise kalmistule.

## Tunnustus
* 1921, 4. veebruar tasuta maa normaaltalu mõõdus
* 1924, 10. detsember postuumselt Vabadusristi III liigi 3. järk

## Viited

## Välislingid
*Eesti ohvitserid 1918-1940
*Haud Tartu Jumalaema Uinumise kalmistul
Krotüülalkohol

**Krotüülalkohol** ehk **but-2-en-1-ool** on allüülset tüüpi küllastumata alkohol keemilise valemiga CH3CH=CHCH2OH.

Tavaliselt esineb transisomeer.

Krotüülalkohol on värvitu vedelik, mis vees lahustub mõõdukalt. Selle keemistemperatuur on 121,2 ºC.

## Vaata ka
* Allüülsed ühendid
Linalool

**Linalool** (IUPAC nimetus **3,7-dimetüülokta-1,6-dien-3-ool**) on värvitu, küllastumata terpeenalkohol, mida leidub paljudest taimedest saadud eeterlikes õlides, on meeldiva bergamoti lõhnaga õli.  Koriandri õlis sisaldub põhiliselt S-linalool. Linalooli keemiline valem on 

СН3–С(СН3)=СН–СH2–CH2–С(СН3)(OH)СН=СH2

## Kiraalsus
Linaloolil esineb kiraalsuskese kolmanda süsiniku juures, mis annab kaks enantiomeeri: (R)-(-)-linalool ja (L)-(+)-linalool.

Looduses esineb mõlemat vormi, näiteks:(S)-linalooli esineb koriandri õlis ja (R)-linalooli esineb apelsini õites.

Kumbki vorm lõhnab inimestele erinevalt ning on ka klassifitseeritud kui erinevad lõhnaained.                         

## Süntees

Linalooli keemilise sünteesi skeemid on komplitseeritud ja saagised väikesed (näiteks saamine pineenist või isopreeni telomerisatsioonisaadustest). Geraniooli leeliselisel hüdrolüüsil saadakse selle allüülne isomeer – linalool.

Keemiliste reaktsioonide käigus moodustuvad tihti ka linalooli isomeerid, nagu geraniool, nerool ja tsükliline isomeer α-terpinool.

## Kasutused
Linalooli rollide alla kuulub taimede metaboliit, lenduva õli komponent, antimikroobne aine ja lõhnaaine (näiteks pesemisvahenditele lisamiseks).

Linalooli kasutatakse ka vähiravis, kui rakud ei allu enam tavapärasele ravile.

Linalooli on uuritud, kui antibakteriaalsete toimetega ainet vase ja C-vitamiini koosmõjul, olles võimelised takistama mikroobide levikut.

## Ohutus
Linalool võib põhjustada ärritust, valu ja allergilisi reaktsioone, kui satub aerosoolina hingamisteedesse, suhu või imendub läbi naha. Eristus tuleb sellest, et puhas linalool ei ole organismile vastuoluline, küll on seda aga aine oksüdeerunud vorm.

## Vaata ka
*Terpenoidid
*Allüülsed ühendid

## Välislingid
La Digue

**La Digue** on mitme koha nimi:

***[[La Digue'i saar]]** Seišellidel
***[[La Digue'i ringkond]] [[Seišellid]]el

***La Digue**, asula [[Grenada]]l
***La Digue**, asula [[Haiti]] [[Läänedepartemang]]us
***La Digue**, asula [[Haiti]]l [[Grand'Anse'i departemang]]us

***La Digue'i rand** [[Kanada]]s

***La Digue'i jõgi** [[Haiti]]l
***La Digue'i jõgi** [[Guadeloupe]]'il
***La Digue'i jõgi** [[Martinique]]'il

***La Digue'i neem** [[Kanada]]s
***La Digue'i neem''' Mauritiusel
Art-Ong Jumsai Na Ayudhya

**Dr. Art-Ong Jumsai Na Ayudhya** on Tai teadlane, pedagoog ja poliitik. 

Ta on õppinud mehaanikateadusi Cambridge'i Ülikoolis, saanud doktorikraadi suhtekorralduse alal Londoni Ülikoolis ja haridusteaduste alal Chulalongkorni Ülikoolis.

Ta on Tai haridusministeeriumi õppekava arenduse nõukogu nõunik, Sathya Sai Kooli tegevjuht, Lobpuri Sathya Sai Haridusinstituudi direktor. Ta esineb külalislektorina paljudes maades üle maailma. 

Ta on olnud Tai parlamendi ülemkoja liige.

## Välislingid
* Fotoga elulugu (inglise keeles)
Mihály Hoppál

**Mihály Hoppál** (sündinud 31. oktoobril 1942 Kassas) on ungari etnoloog, šamanismi uurija ja semiootik.

## Teoseid
**Shamans and symbols: Prehistory of semiotics in rock art*. Budapest: International Society for Shamanistic Research, 2013
**Ethnosemiotics: Approaches to the study of culture*. Budapest: Hungarian Association for Semiotic Studies, 2014

### Eesti keeles ilmunud
*"Šamaanid Aasias ja Euroopas". Eessõna Åke Hultkrantz, ungari keelest tõlkinud Sander Liivak. Tallinn: Varrak, 2003. ISBN 9985306791
*"Etnosemiootika". Tõlge Eda Pomozi, autori eessõna ungari keelest tõlkinud Tõnu Kalvet. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum, 2008

## Tunnustus
*2017 Tartu Ülikooli audoktor semiootika ja folkloristika alal

## Viited
Iren Lill

**Iren Lill** (sündinud 11. oktoobril 1971 Türil) on eesti klavessiinimängija. Ta on muusikafestivali Türi Kevadfestival asutaja ja kunstiline juht.

## Haridustee
Iren Lill alustas muusikaõpinguid Paide Lastemuusikakooli Türi filiaalis ning jätkas Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis klaveri erialal. 1995. lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia klaveri erialal (professor Heljo Sepp). 

Aastatel 1992–2002 töötas Lill klaveriõpetajana Tallinna Muusikakoolis, 2000–2002 õppis klavessiini erialal Eesti Muusikaakadeemias dotsent Imbi Tarumi käe all. 

Aastatel 2002–2004 õppis Lill Kölni Muusikakõrgkoolis klavessiini professor Ketil Haugsandi ja *[[basso continuo]]*t professor Gerald Hambitzeri klassis. Iren Lill on täiendanud ennast meistrikursustel Eestis, Soomes, Norras, Prantsusmaal, Itaalias ja Saksamaal. 

## Tegevus interpreedina
2000. aastal pälvis Lill diplomi interpretatsioonikonkursil "Bach 250" Tallinnas. Ta on esinenud nii solistina kui ka kammeransamblite ja orkestrite koosseisus Eestis, Soomes, Norras, Saksamaal, Venemaal, salvestanud muusikat Eesti Rahvusringhäälingule ja Lääne-Saksa Ringhäälingule (Westdeutsche Rundfunk), olnud heliteoste esmaesitaja. Suvel 2005 osales Lill Euroopa kontserditurneel orkestri Kremerata Baltica koosseisus. Sagedasem koostöö seob teda Marju Riisikampi (klavessiin), Holger Faust-Petersi (*[[viola da gamba]]*, Saksamaa) ja Eva Susanne Kueniga (plokkflööt, Saksamaa). 

Aastatel 2006–2010 töötas Iren Lill Eesti Interpreetide Liidu kontsertide produtsendina. 

## Tegevus klassikalise muusika propageerijana
Tema muusikaartikleid on ilmunud ajalehtedes Sirp, Eesti Ekspress ja Baltische Rundschau ning ajakirjas Muusika.

Iren Lill on Türi Kevadfestivali asutaja, produtsent ja kunstiline juht. Festivali korraldatakse alates 2007. aastast, selle üritustega otsitakse looduse ja klassikalise muusika ühisosa.

## Liikmesus
Ta on Eesti Klavessiinisõprade Tsunfti liige 2000. aastast ja Eesti Interpreetide Liidu liige 2004. aastast.

## Viited

## Välislingid
* Ants Oidekivi. Klavessinist vahendab loodust ja muusikat. Intervjuu Iren Lillega Järva Teataja, 24. mai 2008
Ardatov

**Ardatov** on linn Venemaal Mordva Vabariigis, Ardatovi rajooni halduskeskus. 

Asub Alatõri jõe ääres 114 km Saranskist kirdes. 

Asulat on esmamainitud 1671. aastal. Linnaõigused sai 1780. aastal.

2002. aastal oli 66,23% elanikest venelasi ja 32,12% mordvalasi.

## Viited

## Välislingid
721

**721. aasta**

**[[Sajandid]]**: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

**[[Kümnendid]]**: 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad - **[[720. aastad]]** - 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad

**Aastad**: 716 717 718 719 720 - 721 - 722 723 724 725 726  

## Sündmused
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* John Beverleyst, Yorki piiskop
Lavassaare soostik

**Lavassaare soostik** on suur sooala, mis asub Pärnu madalikul; halduslikult jääb Tori ja Põhja-Pärnumaa valda. Soostiku pindala on 21 868 hektarit.
Soostiku moodustavad Laisma, Kõima, Taidra, Maima, Elbu, Põhara ja Nurme raba. 

Lavassaare soostik on Lihula-Lavassaare soostiku osa.

Lavassaare soostik moodustus Litoriinamerest eraldunud laguunist, mis hiljem soostus.

## Viited
Lihula-Lavassaare soostik

**Lihula-Lavassaare soostik** on soomassiiv Lääne-Eesti madalikul. Soostiku pindala on 37 810 hektarit.

Soostiku moodustavad Lavassaare soostik, Lihula raba ja Avaste soo. Neist kaks viimast on melioratsioonitööde käigus soostikust eraldunud. Selles soos pole  looduslike vaatamis väärsusi.

## Viited
Puiatu Erikool

**Puiatu erikool** oli Viljandimaal Pärsti vallas erirežiimiga internaatkool raskesti kasvatatavatele lastele.

Aastatel 1958–2008 õppis koolis 2347 õpilast.

Puiatu erikool suleti 31. augustil 2009. Õpilased, kes vajasid kasvatuse eritingimusi, viidi üle Tapa erikooli, kus seni olid õppinud vaid eritingimusi vajavad vene õppekeelega noored. 

## Kooli nimed läbi aegade
*Alates 1. oktoobrist 1958 **Puiatu erirežiimiline internaatkool**
*Alates 1. septembrist 1964 **Puiatu internaatkool**
*Alates 1. jaanuarist 1965 **Puiatu erikool**

## Direktorid
*1. oktoober 1958 – 1. märts 1959 ajutine direktor Kaljula Saare
*24. veebruar 1959 – 3. märts 1973 Aleksis Kuut
*1. märts 1973 – 4. mai 1973 direktori kohusetäitja Väino Loide
*1. mai 1973 – 19. august 1974 Eduard Trull
*19. august 1974 – 14. august 2005 Mart Kadaja
*15. august 2005 – 6. august 2008 Toivo Luik
*7. august 2008 – 31. august 2009 Arvo Reedik

## Pildigalerii

Puiatu klassiruum.jpg|Klassiruum 2. korrusel
Puiatu WC teisel korrusel.jpg|WC teisel korrusel, oktoober 2023
Puiatu klassiruum2.jpg|Klassiruum 2. korrusel
NSVL-i kaart, Puiatu erikooli klassiruumi seinal.jpg|NSVL-i kaart, Puiatu erikooli klassiruumi seinal, oktoober 2023
Puiatu erikooli teise korruse plaan.jpg|Teise korruse plaan, oktoober 2023
Puiatu erikooli 3. korruse magamistuba.jpg|3. korruse magamistuba, oktoober 2023
Puiatu erikooli 3. korruse magala koridor.jpg|3. korruse magala koridor, oktoober 2023
Puiatu erikooli klassiruum 2. korrusel.jpg|Klassiruum 2. korrusel, oktoober 2023
Mais, Puiatu erikoolis.jpg|Mais, Puiatu erikoolis
Puiatu erikool, valvuriruum.jpg|Valvuriruum sissepääsust vasakul.
Puiatu erikool, keelte klass.jpg|Võõrkeelte klass
Puiatu erikool, 2. korrus.jpg|2. korrus õpetajate ruum
Puiatu erikool, 1. korruse ruum.jpg|1. korruse ruum


## Välislingid
*Vastne direktor lubab Puiatu erikoolis korra majja lüüa – Postimees, 30. juuli 2008.
*Puiatu õpilased lõhkusid aknaid protesti märgiks – Postimees, 13. oktoober 2008.
*Kolmest erikoolist jääb järele vaid üks – Postimees, 23. oktoober 2008.
*Õiguskantsler pole endiselt rahul Puiatu erikooliga – Postimees, 20. november 2008
*Õiguskantsleri hinnangul lokkab Puiatu erikoolis endiselt vägivald – Sakala, 21. november 2008.
*Kahte Puiatu erikooli õpilast karistati sõimamise eest arestiga – Tartu Postimees, 6. jaanuar 2009.
*Riik suleb Puiatu Erikooli – Postimees, 27. veebruar 2009.
*Karistamatus kannustab Puiatu kasvandikke mässama – Postimees, 11. mai 2009
*Puiatu endine õpetaja süüdistab õiguskantslerit kooli sulgemises – Postimees, 3. august 2009
Harald Pärn

**Harald Pärn** (28. november 1912 Tartu – 26. november 1943 Pihkvamaa) oli eesti poksija. 

Ta hakkas poksiga tegelema 1931. aastal.
 
Pärn oli 1935. aastal Eesti meister kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg). Ta osales Eesti ja Poola maavõistlusel (sügisel 1938) ning Eesti ja Läti maavõistlusel (1939). 

Pärn töötas Tartus metallitöölisena. Ta võitles Teises maailmasõjas Saksa sõjaväe politseiüksustes ning langes idarindel. Ta maeti Pihkvasse. Tema haua seisukorrast pole praegu midagi teada.

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2018. Lk 448

## Välislingid
*Harald Pärna sporditulemused
Suurussoo

**Suurussoo** (ka **Suru-Suurissoo**) on soomassiiv Saare maakonnas Saaremaa vallas, Võhma külast 4 km ida pool. Suurussoo pindala on 125 hektarit.

## Viited
Midsomeri mõrvad

**"Midsomeri mõrvad"** (inglise keeles *"Midsomer Murders"*) on Suurbritannia telesari, mis põhineb Caroline Grahami kriminaalromaanide sarjal. Seitsmeköitelise romaanisarja viie esimese ekraniseeringud moodustavad telesarja esimese hooaja. Romaanid mugandas Anthony Horowitz. Teosel "Mõrvad Badger Driftis" põhineva telesarja esimene osa jõudis eetrisse 23. märtsil 1997. Telesarja on müüdud enam kui 200 riiki.

Filmivõtted on toimunud peamiselt Buckinghamshire'i ja Oxfordshire'i krahvkonna külakestes. 2014. aasta 12. veebruaril esilinastunud sarja sajanda osa, "Kopenhaageni mõrvad", mitmed episoodid filmiti 2013. aasta hilissügisel Kopenhaagenis. 

Eestis on telesarja näidanud Eesti Televisioon ja TV3.

## Tegevustik
Midsomer on väljamõeldud, maalilise ja vanaaegse väljanägemisega omapäraste külakestega Inglismaa krahvkond, kus suhteliselt suletud ühiskonna jõukatel ja iseäralikel elanikel on ohtralt valgustkartvaid tegusid hinge peal.

Peategelase, politseiuurija, vaneminspektor John Barnaby ülesandeks on asetleidvate ja varasemate lahendamata mõrvalugude lahendamine. Igas jaos esineb hulk väiksemaid kuritegusid sooritanud või maailma eest teatavaid tumedaid saladusi varjavaid tegelaskujusid, kes mõrvari leidmist raskendavad. Hoolimata pahaendelisest õhustikust säilib telesarjas naljatlev meeleolu.

## Tegelased ja osatäitjad
* **Uurija vaneminspektor Tom Barnaby**, keda kehastab John Nettles, on Caustoni politseijaoskonna juhtivtöötaja, kes lahendab suurema osa Midsomeris toime pandud mõrvadest. Ta on kannatlik ja salliv mees, kelle uurimisstiil on kavakindel ja erapooletu. Kogu töövaba aja näib ta oma naise ja tütre seltsis veetvat. Pärast telesarja 13. hooaega paneb Tom Barnaby osatäitja lahkumise tõttu ameti maha. 9. hooajani sõitis Tom Barnaby Roveriga, edaspidi Jaguariga.

* **Uurija vaneminspektor John Barnaby**, keda kehastab Neil Dudgeon, on Caustoni politseijaoskonna juhtivtöötaja alates 14. hooajast.

* **Uurija vanemkonstaabel Gavin Troy**, keda kehastab Daniel Casey, on Barnaby esimene abiline. Ehkki ta jõuab tihti valedele järeldustele ja kõik juhtumid lahendab ta ülemus, on noor uurija edasipüüdlik ja terane. Erinevalt Barnabyst on ta kohati sallimatu isiksus ja teeb aeg-ajalt poliitiliselt ebakorrektseid märkusi. 

* **Uurija vanemkonstaabel Ben Jones**, keda kehastab Jason Hughes, on Barnaby kolmas abiline. Enne vanemkonstaabliks ülendamist on tal sarjas konstaabli auaste. Jones on oma eelkäijatest täiskasvanulikum. Jaos pealkirjaga "Kuninga Kristall" mainitakse, et ta on vabamüürlane olnud.

* **Joyce Barnaby**, keda kehastab Jane Wymark, on Tom Barnaby naine. Ta armastab mitmesugustest ühiskondlikest ettevõtmistest osa võtta ning on oma tööhullu mehe vastu väga salliv.

* **Cully Barnaby**, keda kehastab Laura Howard, on Tom Barnaby tütar. Viimast korda esineb ta jaos "Mustkunstniku õepoeg".

* **Doktor George Bullard**, keda kehastab Barry Jackson, on Caustoni politseijaoskonna patoloog ja Barnaby hea sõber.

## Osad
"Midsomeri mõrvade" sarja on toodetud 18 hooaja vältel 110 osa. 19. hooaeg koosneb kuuest osast, mis jõudsid eetrisse 2017. aastal.

## Viited

## Välislingid
* 
*
AMZ Tur

**AMZ Tur** (poola keeles 'tarvas') on Poola ettevõttes AMZ Kutno 2007. aastal projekteeritud ja toodetav soomusauto. 

Soomuk töötati välja Poola välismissioonidel teenivate sõjaväelaste vajaduste rahuldamiseks. See on ette nähtud sõjaväelaste transpordiks ja patrullmasinana ohukolletes, eriti Poola vägedele Iraagis ja Afganistanis.

AMZ Tur on 4,87 m pikk, 2,23 m lai ja 2,35 m kõrge. Tühimass on 4,8 ja täismass 6,2 tonni. Mootori võimsus on 122 kW ja töömaht 2998 cm³. Sõidukis on ruumi viiele inimesele. Tema katusele saab paigaldada kuulipilduja. Turil on 6 käiku, sealhulgas tagasikäik. Tal on nelikvedu. Kütusepaaki mahub 220 liitrit kütust ja sellega saab sõita 600 km. Ilma ettevalmistuseta saab läbida kuni 70 cm sügavusi veekogusid.

Tur on projekteeritud turvalisema ja kaasaegsema alternatiivina NATO-s kasutatud HMMWV-le. Ta peab vastu plahvatusele, mis vastab 6 kg dünamiidile.

Turi mehaanilised osad (mootor, jõuülekanne, pidurid) on valmistatud peamiselt Itaalia ettevõttes IVECO.

Hoolimata sõjaväe vajadustest ei olnud 2009. aasta lõpuks tellitud ühtegi Turi. Soomustatud luuresõidukite hankekonkursil ei osaletud. 2008. aasta lõpuks oli valmistatud viis prototüüpi ja neist kaks oli testide käigus hävitatud.

2008. aastal arendas AMZ Kutno uue suurema versiooni Tur II.

## Välislingid

*Tur II – koduleht
*Tur – koduleht
Vaksali tänav

**Vaksali tänav** on tänav Tartus Vaksali linnaosas.

Tänav algab Riia tänavalt ristmikult, kust vastassuunas kulgeb Kase põik. Vaksali tänav kulgeb paralleelselt raudteega loodesse kuni F. Tuglase tänavani. Tänav on 2070 m pikk.

Vaksali tänavaga ristuvad Vanemuise tänav, Tiigi tänav, Julius Kuperjanovi tänav, Jaan Tõnissoni tänav, Vabriku tänav, Näituse tänav, J. Hurda tänav, J. V. Jannseni tänav, Hiie tänav ja A. H. Tammsaare tänav. Kui välja arvata Näituse tänav, mis ületab Vaksali tänava risti, ristuvad kõik ülejäänud nimetatud tänavad Vaksali tänavaga paremalt.

Vaksali tänava ääres asub Tartu raudteejaam (sh Tartu jaamahoone, Tartu raudteejaama veetorn ja kaks kultuurimälestiseks arvatud endist raudteetööliste elamut).

## Galerii

Vaksali tänav raudteejaama juures.JPG|Vaksali tänav raudteejaama juures vaatega loodesse
Vaksali tänav raudteejaama juures 2.JPG|Vaksali tänav raudteejaama juures vaatega kagusse
Tartu asv2022-04 img41 Railway water tower.jpg|Töötukassa vastas asub Tartu raudteejaama veetorn, Vaksali tn 2d
Kauplusteks projekteeritud alakorrusega versioon tartu.JPG|Vaksali tn 7
Vaksali 2, Tartu.JPG|Vaksali 2 (2014)
Vaksali 4, Tartu, 2014.JPG|Vaksali 4, endine raudteetööliste elamu (2014)
Endine raudteetööliste elamu Vaksali 8, 22. september 2012.jpg|Vaksali 8, endine raudteetööliste elamu (2012)
Vaksali 8 1.jpg|Vaksali 8 pärast renoveerimist (2022)
Vaksali 12, Tartu.JPG|Vaksali 12 (2014)
Tootukassa-tartu-vaksali.jpg|Vaksali tn 17a asub Eesti Töötukassa Tartumaa osakond


## Viited
Vanemuise park

**Vanemuise park** (ka *Hurda park, Tiigi park*) on park Tartus Vanemuise tänava ja Tiigi tänava vahel. Pargi servas kulgeb ka Õpetaja tänav.

19. sajandi algul oli Vanemuise park ühtlasi Tartu Ülikooli botaanikaaia esimene asukoht. 

Pargis asub Vanemuise tiik, mille järgi on nime saanud Tiigi tänav.

1994. aastal valmis pargi keskel asuv Jakob Hurda monument. Mälestusmärk koosneb madalast graniitalusest ning sellel paiknevast toolil istuva ja lahtist raamatut käes hoidva keeleteadlase graniitskulptuurist. Aluse keskmisele osale on raiutud keelemehe nimi, sellest vasakule sünni- ja paremale surma-aasta. Monumendi autorid on skulptor Jaak Soans ja arhitekt Rein Tomingas.

2016. aastal püstitati Tartu linnavalitsuse otsusel parki ka mälestusmärk pikaaegsele Tartu linnapeale Karl Luigele. Büsti autor on Tõnis Paberit, monumendi arhitekt Uku Põllumaa. Mälestusmärgi kohavaliku määras Luige kunagine elukoht Tiigi tänaval hoones 12, kus hiljem on paiknenud Tartu perekonnaseisuamet.

Pargi vastas Vanemuise tänava ääres asub Tartu Ülikooli Vanemuise tänava õppehoone. Pargi ääres asub ka Vanemuise teatri väike maja.

## Viited
Filosoofi tänav

**Filosoofi tänav** (saksa keeles *Philosophenstraße*) on tänav Tartus, Kesklinna ja Vaksali linnaosa piiril.

Ta kulgeb Riia tänavast Võru tänavani ja on umbes 380 m pikk.

Filosoofi tänava nimi on püsinud muutumatuna väga pikka aega.

Sel tänaval on elanud Aleksander Tassa. Tema maja (nr. 15) hävis 1944. a. pommitabamusest. Filosoofi tänaval elas ka Ernst Enno (nr. 21). XIX sajandi keskel elas sel tänaval   Keiserliku Tartu Ülikooli itaaalia keele  ja filosoofia lektor Amadeo Buraschi (**?**–1859), kellenimeline on tänav tema  surma järel ka olnud, ja kelle  erialast tuleneb ka tänava nimi.

## Viited,,
urasch,
Võru tänav

**Võru tänav** on üks Tartu peatänavaid, mis on 3,85&nbsp;km pikkune.

See kulgeb Riia tänavast kuni linna piirini. Üldjoontes kulgeb ta lõunasse.

Võru tänav ristub algusest lõpu poole minnes Väike-Tähe tänavaga (risti), Era tänavaga (paremalt), Koidu tänavaga (vasakult), Lootuse tänavaga (vasakult), Filosoofi tänavaga (paremalt), Eha tänavaga (vasakult), Õnne tänavaga (vasakult), Kastani tänavaga (paremalt), Vaba tänavaga (vasakult), Sõbra tänavaga (vasakult), Alevi tänavaga (vasakult), Väikese kaarega (paremalt), Side tänavaga (vasakult), Tehase tänavaga (vasakult), Teguri tänavaga (vasakult), seejärel kulgeb üle raudtee. Edasi ristub ta Kabeli tänavaga (paremalt), Ropka tänavaga (vasakult), Rahu tänavaga (vasakult), Aardla tänavaga (risti), Toominga tänavaga (vasakult), Kirsi tänavaga (paremalt), Ploomi tänavaga (paremalt), Aianduse tänavaga (paremalt), Sepa tänavaga (vasakult), Leegi tänavaga (vasakult), Kopli tänavaga (paremalt), Alasi tänavaga (vasakult), Heki tänavaga (paremalt), Sepikoja tänavaga (vasakult) ja nii edasi.

Võru tänava ääres, tänavast paremal pool Kabeli ja Aardla tänava vahel on Ropka-Tamme kalmistu.

Riia tänavast kuni raudteeülesõidukohani ääristab Võru tänavat pooppuude rida.

## Hoonestus
*Võru tänav 50/52 asus 1934. aastal tööd alustanud juudi ärimeeste asutatud Tartu Alumiiniumi Vabrik «Tav», kus valmistati mitmesuguseid majapidamistarbeid. 
*Võru tänav 53a asub 1930. aastate lõpul valminud Tartu Linna Tapamaja tööliste elumaja
*Võru tänav 55b asub algne Tartu Linna Tapamaja kontorihoone
*Võru tänav 55c asub algne Tartu Linna Tapamaja lahkamise hoone
*Võru tänav 55F asuvad 1903. aastal avatud Tartu Linna Tapamaja hooned. Ettevõtte territooriumile pääses Kastani tänava kaudu, 1913. aastal töötas tapamajas 21 inimest. Tapamaja kompleksis oli mitmeid kivi- ja puumaju: säilinud on puust kahekordse rõduga elumaja (Võru tänav 55a), kontorihoone (Võru tänav 55b) ja lahkamise hoone (Võru tänav 55c), Tartu tapamaja valvuri elamu. Arhitekt Reinhold Guleke projekti järgi ehitatud tapamaja tegutses Võru tänavas 1955. aastani, siis ehitati see ümber külmhooneks. 2001. aastal Tartu Külmhoone lõpetas hoones külmatootmise ja rajas kaubanduskeskuse Sõbra Keskus. Teine Tartus asunud tapamaja, Tartu Eksporttapamajad, asus Teguri tänaval ja ehitati pärast I maailmasõda.
*Võru tänav 75a asub Tartu Pauluse kalmistu.
*Võru tänav 148a asub kiirtoidurestorani 12 Tooli hoone.

## Pildid


Tartu_tapamaja_värav_01.JPG|Tartu tapamaja värav, Võru kinnistu T37. Kultuurimälestis nr 7038.
Endine Tartu tapamaja valvuri elamu, 1901.JPG|Võru 55. Endine Tartu tapamaja valvuri elamu. Kultuurimälestis nr 7039.
Tartu Pauluse kalmistu väravad.JPG|Tartu Pauluse kalmistu väravad Võru tänava ääres.
File:Võru tänav 110, Tartu.jpg|Võru tänav 110

## Viited

## Välislingid
Valmik

**Valmik** ehk **imaago** ehk **imago** on moonde läbi teinud täiskasvanud putukas või ämblikulaadne. Valmikud on paljunemis- ning levimisvõimelised. 

Paljud putukavalmikud on lennuvõimelised.

## Vaata ka
*eelvalmik
*suguküpsus
*nukkumine

## Viited
Tiigi tänav (Tartu)

**Tiigi tänav** on tänav Tartus.

Ta on paralleelne Vanemuise tänavaga, ulatudes Wilhelm Struve tänavast (varem oli see osa Tähe tänavast) kuni Vaksali tänavani.

Tiigi tänav ristub Akadeemia tänava, Pepleri tänava, Õpetaja tänava ja Kastani tänavaga.

Tänav on umbes 860 m pikkune.

Vanemuise tänava ja Tiigi tänava vahelisel alal asub Vanemuise park.

Tänav on nime saanud Vanemuise tiigi järgi.
## Hoonestus

Tiigi tänava algusotsas on Eesti Looduseuurijate Seltsi maja (aadressiga Wilhelm Struve tänav 2), tänava äärde jäävad Tartu Ülikooli Raamatukogu ja Vanemuise park.  Tänava vasak pool algab majanumbriga 6.

Tiigi tänav 12 hoone projekteeris 1910. aastal arhitekt Robert Pohlmann, hoone ehitati  juugend- ja heimatstiilis kolmekorruseliseks elamuks, kuid hoone hävis 1941. aasta sõjatulekahjus. Maja muudeti taastamisprojektiga Vanemuise teatri abihooneks, kus asusid töötoad ja laoruumid. 20 aastat hiljem kavandati see aga Tartu perekonnaseisuametiks, millega muudeti hoone ruumilahendust ja planeeriti esinduslikumad ruumid abielude registreerimiseks.

Tiigi tänav 61 hoones tegutses Eesti NSV ajal  Eesti NSV Toiduainetetööstuse Ministeeriumi  2. Tartu Vabriku-Tehase õpilaste Kool, kus  valmisti ette järgmistele elukutsetele: leiva-saiatoodete abimeister, jahu- ja leivatööstuse sisseseadete remontlukksepp, õlletööstuse kvalifitseeritud töölised, puusepad.

Tiigi 78/80 hoone Tiigi 78 maja osa lasi ehitada arhitekt Carl Beschti projekti järgi ärimees Heinrich Wöhrmann ning osaliselt tubakavabrikuks mõeldud hoone valmis 1896 ning oli tol  ajal üks Tartu suuremaid. Peale vabriku tegutsesid  hoones tütarlaste gümnaasium ja malmivalutehas ning seal olid projekti järgi ka 5-7 toalised üürikorterid. 
Pärast II maailmasõda sai sellest hoonest Tartu Ülikooli ühiselamu (Vana Tiigi inter). Hoone, hoovipoolne Tiigi 80 vabrikuhoone ehitati 1911 ümber korteriteks.

## Pildid

Tiigi5.jpg|Puitelamu Tiigi 5
Tartu Tiigi tn 11 (1).JPG|Tiigi 11, Tiigi Seltsimaja
Tiigi 12, Tartu 2011.jpg|Tiigi 12, Tartu Maavalitsuse rahvastikutoimingute talitus
Tiigi ühikas Tartus.JPG|Tartu Ülikooli Tiigi tänava üliõpilaselamu, Tiigi 14

Tartu raudteejaama veetorn, 2010.JPG|Tiigi tänava lõpus ja Vaksali tänava ääres asub Tartu raudteejaama veetorn
Tiigi_61a.JPG|Tööstushoone, Tiigi 61a
Tiigi 78 80 3.JPG|Tiigi 78

## Viited
Hillar Loskit

**Hillar Loskit** (1. aprill 1932 Tallinn – 27. jaanuar 1974 Tallinn) oli eesti poksija. 

Loskit poksis aastatel 1947–1957. Ta oli poksija kohta haruldase kehakaalu-ulatusega, alustades kärbeskaalus (kuni 51&nbsp;kg) ja lõpetades kergekeskkaalus (kuni 67&nbsp;kg).

1951. aastal tuli ta Eesti NSV meistriks kärbeskaalus (kuni 51&nbsp;kg), 1954. aastal kergekaalus (kuni 60&nbsp;kg) ja 1957. aastal kergekeskkaalus (kuni 67&nbsp;kg).

1951. aastal sai ta Nõukogude Liidu meistrivõistlustel kärbeskaalus (kuni 51&nbsp;kg) kuuenda koha.

Loskit kuulus Nõukogude Liidu koondisse kukk-kaalus (kuni 54&nbsp;kg) ja võitis Bulgaaria – Nõukogude Liidu maavõistlusel kärbeskaalus (kuni 51 kg) oma kohtumise Vasil Borisovi vastu. Ta oli Nõukogude Liidu poksikoondise kandidaat Helsingi 1952. aasta olümpiamängude juulis-augustis 1952 toimunud poksivõistluste kukk-kaalus, kuid teda siiski ei võetud koondisse.

Loskiti tegelik vorm oli hiilgav, sest septembris 1952 võitis ta Dinamo üleliidulistel meistrivõistlustel kindla esikoha, alistades finaalis Gennadi Garbuzovi (Helsingi 1952. aasta olümpiamängude kukk-kaalu pronksmedalist). Veel oktoobris 1952 võitis ta Balti spartakiaadi kukk-kaalu kuldmedali.

## Viited

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2018. Lk 433

## Välislingid
*
Alo Kurvits

**Alo Kurvits** (sündinud 16. juulil 1980 Alatskivil) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1999. aastal Juhan Liivi nimelise Alatskivi Keskkooli ja 2005. aastal Viljandi Kultuuriakadeemia näitlejana (5. lend).

Aastatel 2005–2014 oli ta vabakutseline näitleja. Ajavahemikul 19. august 2014 kuni 19. august 2024 oli ta Vanemuise teatri ooperikoori laulja. Seejärel on ta olnud vabakutseline.

## Rollid
### Rollid Rakvere Teatris

### Rollid Vanemuises

### Rollid diplomilavastustes

### Rollid teistes teatrites

### Rollid teleseriaalides
* "Me saame hakkama" (režissöör Ain Prosa, 2001)
* "Kättemaksukontor" (režissöör Ain Prosa, 2013)

## Viited

## Välislingid
*Lapsekasvu näitleja Alo Kurvits, Eesti Televisiooni saates "Puutepunkt"
*Kirsti Vainküla, "Ma lootsin kasvada pikemaks! Aga jäin 133 cm!", Õhtuleht, 23. märts 2001
*Aigi Viira, "Näitleja Alo Kurvits: «Saan oma puuduse laval trumbiks muuta!»", SL Õhtuleht Online, 19. september 2005
*Jüri E. Kukk, "Alo Kurvits: hinges ja südames ma end väikseks ei pea", Sakala, 5. november 2005
*Kristel Kossar, "Täiesti eriline", Postimees.ee, 29. aprill 2006
*Valdo Valper, "Kurvitsa Alo: Vahtsõliina vanaimä and’ mullõ väega pall’o", Uma Leht, 11. märts 2008
*Kai Siidirätsep, "Võlur Alo", tervispluss.ee, 13. märts 2008
Kakerdaja raba

**Kakerdaja raba** on Järvamaal Järva vallas asuv raba. Ta paikneb Epu-Kakerdi soostikus ja jääb Kõrvemaa maastikukaitsealale.

Rabas esineb arvukalt laukaid. Raba keskosas asub Kakerdi järv, mille pindala on 6,7 hektarit.

Raba on nimetatud järvekauri järgi, keda rahvasuus nimetatakse ka kakerdajaks.

Kakerdaja raba kuulub Epu-Kakerdi turbamaardlasse. Maardlas kaevandatakse turvast, kuid mitte Kakerdaja raba maa-alal.

## Vaata ka

* Kakerdi järv
* kakerdaja
* Peraküla-Aegviidu-Ähijärve matkatee
* Oandu-Ikla matkatee

## Pilte

Fail:Kakerdi järv Kakerdaja raba.JPG|Kakerdi järv Kakerdaja rabas
Fail:Hommik Kakerdaja rabas.jpg|Hommik Kakerdaja rabas
Fail:Eesti loodus (Kakerdaja raba varahommik).jpeg|Kakerdaja raba hommikul
Fail:Kakerdaja raba panoraam.JPG|Panoraamvaade Kakerdaja rabale
Fail:Kakerdaja raba RMK sildiga.jpg|RMK matkatee Kakerdaja rabas
Fail:Rüüt laudteel.jpg|Rüüt Kakerdaja raba laudteel
Fail:Kakerdaja raba talvine maastik.jpg|Kakerdaja raba talvel
Fail:Kakerdaja bog, september 2021 0768.jpg|Ülaltvaade Kakerdaja rabale ja laudteele
Fail:Kakerdaja bog, september 2021 0786.jpg|Kakerdaja raba linnulennult


## Viited

## Välislingid

* "Üle Kakerdaja raba" Eesti Loodus, 2006/6
Peetla soostik

**Peetla soostik** (ka **Peedla soostik**) on sooala Pandivere kõrgustikul, halduslikult asub Lääne-Viru maakonnas. Soostiku pindala on 5460 hektarit.

Soostik koosneb Peetla (Peedla) rabast, Avanduse soost ja kuivendatud Välissoost.

## Viited
Laukasoo

**Laukasoo**-nimelisi soomassiive on Eestis mitu: 
***[[Laukasoo (Luunja)|Laukasoo]]** asub Tartu maakonnas Luunja vallas.
***[[Laukasoo (Illuka)|Laukasoo]]** asub Ida-Viru maakonnas Illuka vallas.
***[[Laukasoo (Vihula)|Laukasoo]]** asub Lääne-Viru maakonnas Vihula vallas.
*Laukasoo on Laukesoo variantnimi
*...
Adele Luuk-Lik

**Adele Luuk-Lik** (20. september (8. september vkj) 1890 – 1. märts 1939 Tallinn) oli eesti arst.

Lõpetas 1922 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, Eesti Naisüliõpilaste Seltsi vilistlane.

Tallinna Linna Komblusvalvekoha juhataja 1924–1939.

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Walter Rummel

**Walter Morse Rummel** (19. juuli 1887 Berliin – 2. mai 1953 Bordeaux) oli Saksamaa päritolu pianist ja helilooja.

1939. aastal külastas ta Eestit.

## Kirjandus
* Morse lapselaps uurib "Kalevipoega". Uus Eesti, 4. märts 1939, nr. 62, lk. 2.
Lindi raba

**Lindi raba** on soomassiiv Pärnu madalikul, halduslikult asub Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Lindi küla asub rabast 2 km ida pool. Lindi raba pindala on 1361 hektarit.

Lindi raba jääb Lindi looduskaitseala territooriumile. 


Fail:Lindi raba.jpg
Fail:Lindi lraba.jpg
Fail:Kihilises udus.jpg
Fail:Lindi raba iseärasused..jpg
Fail:00I4954 lindi raba vaatetorn 2048px.jpg|Vaade Lindi raba vaatetornist
Fail:Lindi Bog (1).jpg|Lindi raba vaatetorn


## Viited
Kerpen

**Kerpen** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Kölni ringkonnas Rhein-Erfti kreisis. Asub Kölner Buchtis, Kölnist mõni kilomeeter ida pool. Linna idaosa läbib Erfti jõgi.

## Ajalugu

Kerpenit on mainitud asulana 871. aastal. Pärast Worringeni lahingut 1288. aastal sai linnast Brabanti hertsogkonna eksklaav Kölni piiskopkonna valdustes. 1477 läks vahepeal Burgundia hertsogi valduses olnud asula Habsburgide valdusse. 1522-1712 oli Kerpen Hispaania kuninga valdus. Linnaõigused sai alles 1941. aastal. Tänapäeva linn loodi haldusreformi käigus 1975. aastal Kerpeni ja seitsme lähivalla liitmisel.

Suuremad vaatamisväärsused on Bergerhauseni kindlus ning Lörsfeldi ja Türnichi loss.

Kerpen koosneb 12 linnaosast.

Kerpenist on pärit Adolph Kolping.

## Viited


## Välislingid

* Kerpeni koduleht
Kuresoo

**Kuresoo** on mitmetähenduslik sõna.

Sood:

* Kuresoo (Viljandimaa) (ka *Leemeti raba*), soo Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, jääb Soomaa rahvusparki
* Kuresoo (Ida-Virumaa), soo Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas
* Kuresoo (Väike-Maarja), soo Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas

Muu:
* Kuresoo (perekonnanimi)
Weichseli jäätumine

**Weichseli jäätumine** on Kvaternaari jääaja viimane suurem jäätumine.

Weichseli jäätumist nimetatakse ka **viimaseks jäätumiseks**, **viimaseks jääajaks** või lihtsalt jääajaks. See jäätumine on nimetatud Wisła jõe järgi.

Weichseli jäätumine kitsas tähenduses tähendab jäätumist, mille kese asus Skandinaavias. Sealt pärinevad ka liustikud, mis Weichseli jäätumise ajal Eestit katsid. Weichseli jäätumine ei ole jääaeg, sest jääajaks nimetatakse pikemat aega kestvat jäätumist, mille käigus moodustuvad ulatuslikud jääkilbid. Praegu on nendeks Antarktika ja Gröönimaa jääkilbid. Ühe jääaja sees saab eristada mitmeid soojenemis- (jäävaheaeg) ja jahenemisperioode (jäätumine). Weichseli jäätumine oli Kvaternaari jääaja, mida nimetatakse sageli samuti jäätumiseks, viimane jäätumine. Weichseli jäätumine on seni viimane, kuid miski ei viita kindlalt sellele, et Kvaternaari jääaeg oleks läbi, mistõttu on praegune soojem periood kõigest jäävaheaeg, millele järgneb tulevikus tõenäoliselt uus jäätumine.

Samaaegselt toimusid liustike laienemised ka Põhja-Ameerikas, Alpides ja paljudes teistes kohtades, mistõttu nimetatakse Weichseli jäätumisega samaaegset jahenemisperioodi ka **[[Würmi jäätumine|Würmi jäätumiseks]]** (Alpidest lähtuvad liustikud), **[[Wisconsini jäätumine|Wisconsini jäätumiseks]]** (Põhja-Ameerikas), **[[Valdai jäätumine|Valdai jäätumiseks]]** (Venemaal) jne. Enne taasiseseisvumist nimetati Weichseli jäätumist Eestis Valdai jäätumiseks.

Weichseli jäätumine algas umbes 110 000 aasta eest ning lõppes 10 000...15 000 aastat tagasi. Täpseid arve ei ole võimalik anda, sest erinevais kohtades lõppes jäätumine eri ajal. Näiteks Eesti vabanes jääst varem kui Soome, Läti omakorda varem kui Eesti jne.

## Vaata ka
Wisconsini jäätumine

**Wisconsini jäätumine** oli viimane jääaeg Põhja-Ameerikas pleistotseeni lõpus. Põhja-Euroopa vastavat jääaega nimetatakse Weichseli jäätumiseks.
Mihkel Usai

**Mihkel Eduard Usai** ( Ninasi, Lohusuu vald, Torma kihelkond, Tartumaa  – 9. aprill 1991 Tallinn) oli eesti matemaatikaõpetaja ja -õppejõud.

## Haridus
Ta lõpetas 1922. aastal Jõhvi gümnaasiumi ja õppis aastatel 1922–1927 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas, mille lõpetas matemaatika-, füüsika- ja astronoomiaõpetaja erialal.

## Töökäik
Aastatel 1926–1932 töötas ta Viljandimaa poeglaste gümnaasiumis, 1932. aastal Viljandi Eesti Haridusseltsi Gümnaasiumis, aastatel 1932–1938 Tallinnas Kaarli koguduse gümnaasiumis, Elfriede Lenderi gümnaasiumis, Jakob Westholmi gümnaasiumis  ja Tallinna Õhtugümnaasiumis matemaatikaõpetajana.

Aastatel 1938–1940 töötas ta Tallinna 5. Gümnaasiumi inspektorina, aastatel 1940–1941 Tallinna 3. Keskkooli õppealajuhatajana ja aastatel 1944–1948 Tallinna 5. Kooli ja Tallinna 7. Keskkooli direktorina, aastatel 1949–1952 oli ta Tallinna 20. Keskkooli 1.–3. lennu klassijuhataja.

Aastatel 1947–1952 oli ta Tallinna Õpetajate Instituudis õppejõud ja aastatel 1952–1967 Tallinna Pedagoogilises Instituudis matemaatika õppemetoodika ja kõrgema matemaatika õppejõud.

Ta suri 9. aprillil 1991 ja maeti 13. aprillil Tallinna Metsakalmistule.

## Teoseid
*"Piirväärtuste arvutamisi ühenduses pinna katmisega". Tallinna Pedagoogiline Instituut, "Teaduslikud Toimetised" III. Tallinn 1960
*"Kolm kuulsat antiikaja matemaatilist probleemi". Nõukogude Kool 2/1971
*"Lõplik ja lõpmatu". Nõukogude Kool 6/1971
Mihkel Usai on avaldanud pedagoogilises ajakirjanduses metoodikaartikleid. Tõlkinud mitmeid füüsika õpikuid:
*Füüsika kursus. 2. osa, Võnkumised ja lained; Soojus: õpik keskkooli 9. klassile. Ivan Ivanovitš Sokolov; tõlkinud M. Usai
*Füüsika kursus. 1. osa, Mehaanika: õpik keskkooli 8. klassile. Ivan I. Sokolov ;tõlkinud M. Usai
*Füüsika kursus. 1. osa, Mehaanika. 1. jagu: õpik keskkooli 8. klassile. I. Sokolov ; tõlkinud M. Usai
*Füüsika kursus. 1. osa, Mehaanika. 2. jagu: õpik keskkooli 8. klassile. I. Sokolov ; tõlkinud M. Usai

## Isiklikku
Vanemad Joosep ja Lovisa Usai (neiuna Sepp).

## Vaata ka
*August Usai

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Uus-Irboska

**Uus-Irboska** (vene keeles *Новоизборск*) on küla Venemaa Pihkva oblasti Petseri rajoonis, Uue-Irboska valla keskus. 

Haldusterritoriaalselt kuulus Uus-Irboska 1918–1940 Petseri maakonda Eesti Vabariigi koosseisus.

Asula tekkis 19. sajandil Irboska raudteejaama juurde Irboskast umbes 10 km kirde pool. Sealne raudteejaam kandis 1920. aastatest kuni 1970. aastate alguseni nime Irboska. Tänapäeval kannab raudteejaam nime Uus-Irboska raudteejaam (*Новоизборск*). 

Aastatel 1944–1956 oli Uus-Irboska linn.

## Vaata ka
*Vana-Irboska
Brigaadikomandör

**Brigaadikomandör** (vene keeles *командир бригады*; lühend *комбриг*) oli aastatel 1935–1940 sõjaväeline auaste Punaarmees.

Brigaadikomandöri auaste anti tavaliselt brigaadi juhtima määratud ohvitseridele, samuti diviisikomandöride abidele.

Sõjaväelises hierarhias paiknes brigaadikomandör polkovniku ja diviisikomandöri vahel. Auastme kaotamisel 1940. aastal anti selle omanikele ümberatesteerimisel reeglina polkovniku, üksikutel juhtudel ka kindralmajori auaste. 

Siiski kohtas ka 1941. aastal Teise maailmasõja alguses veel ohvitsere, kes kandsid brigaadikomandöri lõkmeid – osaliselt oli see tingitud venitustest ümberatesteerimisel, osaliselt ohvitseride rahulolematusest ümberatesteerimisel neile määratud madalama polkovniku auastmega (näiteks hilisem armeekindral Aleksandr Gorbatov, kes lasti 1941. aasta kevadel vangilaagrist välja, ennistati Punaarmeesse ja sõdis rindel brigaadikomandöri auastmes kuni detsembrini).

Eesti Kaitseväes vastab brigaadikomandöri auastmele brigaadikindrali auaste.
August Usai

**August Usai** ( Lohusuu vald, Tartumaa – 7. juuli või 8. juuli 1941, mõrvatud Tartu vanglas) oli eesti õpetaja, koolijuht ja poliitik.

## Haridus
Õppis Lohusuu vallakoolis aastatel 1892–1894, 1894–1897 Torma kihelkonna koolis,1897–1898 Tartu Õpetajate Seminaris, 1898–1902 Gattšina Õpetajate Seminaris (omandas algkooliõpetaja kutse). 1908–1910 käis Peterburi rahvaülikoolis ja 1911–1915 eksperimentaalpedagoogika kursustel ning Peterburi Pedagoogilises Akadeemias.

## Elutee
1902–1903 töötas Rääbise 3-klassilises algkoolis õpetajana, 1903–1905 Peterburi kubermangus Lagonovi eesti 4-klassilise algkooli juhatajana. 1905–1906 vangistati poliitilistel põhjustel, 1906–1907 oli Pihkva kubermangus koduõpetaja ning seejärel läks õpetajaks Saadjärve kooli (1908–1911).

Viibis 1915–1918 mobiliseerituna Vene armees (lõpetas 1917 Peterburi Vladimiri sõjakooli). Osales ohvitserina (lipnikuna) Vabadussõjas.

Oli 1920–1927 Petserimaal koolinõunik.

1926-1928 Riigikogu liige ja hariduskomisjoni abiesimees, 1935 Senno 6-klassilise algkooli juht ja 1940-1941 Petseri gümnaasiumi direktor.

August Usai arreteeriti 27. juunil 1941, mõisteti süüdi Vene SFNV Kriminaalkoodeksi §§ 58-4, 58-10 järgi (nõukogudevastane agitatsioon) ning hukkus NKVD massimõrva ohvrina 8. juulil 1941 Tartu vanglas.

## Vaata ka
*Mihkel Usai

## Viited

## Kirjandus
*Karskusõpetus koolis (Kasvatus, 1923, nr 8).

## Välislingid
*Eesti Sõjamuuseumi ohvitseride andmekogu: Usai, August
Kamenka

**Kamenka** on paljude asulate ja geograafiliste objektide nimi Venemaal, Ukrainas ja mujal:

## Asulad

### Lätis

* **[[Kamenka (Ludza piirkond)|Kamenka]]**, küla Ludza piirkonnas Zaļesje vallas
* **[[Kamenka (Preiļi piirkond)|Kamenka]]**, küla Preiļi piirkonnas Rušona vallas

### Moldovas

* **[[Camenca]]** (endine kirjapilt Kamenka), linn tunnustamata Transnistria Camenca rajoonis.

### Venemaal
***[[Kamenka (Penza oblast)|Kamenka]]**, linn Penza oblastis, Kamenka rajooni keskus
***[[Kamenka (Arhangelski oblast)|Kamenka]]**, alev Arhangelski oblastis, Mezeni rajoonis
***[[Kamenka (Viiburi rajoon)|Kamenka]]**, alev Leningradi oblastis Viiburi rajooni Poljanõ külaasunduses
***[[Kamenka (Voroneži oblast)|Kamenka]]**, alev Voroneži oblastis, Kamenka rajooni keskus
***[[Kamenka (Pošehhonje rajoon)|Kamenka]]**, endine eestlaste küla Jaroslavli oblastis, Pošehhonje rajoonis
***[[Kamenka (Valdai rajoon)|Kamenka]]**, endine eestlaste küla Novgorodi oblastis Valdai rajoonis
***[[Kamenka (Novosibirsk)|Kamenka]]**, küla Novosibirski oblastis, Novosibirski rajoonis
***[[Kamenka (Petseri)|Kamenka]]**, küla Pihkva oblastis Petseri rajooni Petseri linnaasunduses

## Jõed
***[[Kamenka jõgi (Jauza)|Kamenka]]**, jõgi Moskvas, Jauza lisajõgi
***[[Kamenka jõgi (Isset)|Kamenka]]**, jõgi Sverdlovski oblastis, Isseti lisajõgi
***[[Kamenka (Šumšu)|Kamenka]]**, vooluveekogu Kuriilide Šumšu saarel
***[[Kamenka (Peipsi)|Kamenka]]**, Patškovka jõe lisajõgi

## Saar
***[[Kamenka saar]]**, Pihkva järves

## Vaata ka
*Kamenka rajoon
*Kamienka, mitme Valgevene asula nimi
*Kamjanka, mitme Ukraina asula nimi
*Kamianka ja Kamionka, mitmete Poola asulate nimed
Jaroslavli ja Rostovi piiskopkond

**Jaroslavli ja Rostovi piiskopkond** () on Vene Õigeusu Kiriku piiskopkond, mis katab umbes tänapäevase Jaroslavli oblasti ala. 2004. aastal oli piiskopkonnas 19 praostkonda ja 269 kogudust.

Jaroslavli ja Rostovi piiskopkonda juhib 15. märtsist 2012 metropoliit Panteleimon (Dolganov). Piiskopkonna peakirik on Theodorose peakirik   Jaroslavlis, kuid tuntum on tähtsuselt järgmine, Rostovi Jumalaema Uinumise peakirik. Vaimulik seminar asutati 1994. aastal Jaroslavlis, kuid viidi 2003. aastal üle Rostovisse.

Piiskopkond asutati ametlikult 991. aastal, kuid tegelikult peaaegu sada aastat hiljem 1073–1076. aastal. See sai 1589. aastal metropoolia staatuse. Piiskopi ja hiljem metropoliidi asupaik oli Rostov, kuid see viidi 1786. aastal üle Jaroslavli. Arvatavasti oli selle taga keisrinna Katariina II kättemaks piiskopkonnale, sest metropoliit Arseni (Maciejewicz) oli avalikult olnud vastu keisrinna ja riigi sekkumisse kiriku asjadesse ja Katariina II liiderlikule eluviisile.
Arseni (Maciejewicz)

**Arsenius** (1697 Volodõmõr – 28. veebruar 1772 Tallinn) oli Rostovi metropoliit aastatel 1742–1763.

## Eluloolist
Ta sündis preestri perekonnas ja sai omaaegse hea vaimuliku hariduse. Ta sai pärast mungaks pügamist 1716. aastal nime Arsenius (vene keeles Арсений). Teda eristatakse ajalookäsitlustes teistest samanimelistest isikutest tema ilmaliku perekonnanime Maciejewicz järgi.

Ta asus 1715. aastal õppima Kiievi vaimulikus akadeemias (Киевская Духовная академия), kus ta 1716. aastal pöeti mungaks, 1723. aastal pühitseti ta diakoniks ja pärast akadeemia lõpetamist jäeti vaimulikku akadeemiasse jutlustajaks.
Aastail 1728–1729 teenis ta Kiievi koobaskloostri peakirikus ning suunati tegema misjonitööd Siberis Tobolskis. 1733. aastal reisis ta läbi Siberi ning veenis naasma õigeusku Solovetsi kloostris olevaid vanausulisi, 1734–1737 osales Kamtšatka ekspeditsioonil.

Pärast seda määrati ta Peterburis Teaduste Akadeemia juures asuva Maismaa Šlahta Kadetikorpuse õppejõuks.

Ta tegutses Venemaal aktiivselt õigeusu kaitsmisel teiste usutunnituste (juutide) ja ususalgajate vastu, nõudes neile karistuseks ka surmanuhtlust.

1741. aastal määrati ta Siberi metropoliidiks. 1742. aastal määrati Arsenius Rostovi piiskopkonna metropoliidiks ja Pühima Valitseva Sinodi liikmeks. Ta protestis Venemaa keisrinna Katariina II käsul teostatavate kirikumaade riigistamise ja üldse riigi sekkumise vastu kirikuasjadesse (nõudis Peeter I reformidele eelnenud olukorra taastamist, ilmalike isikute kõrvaldamist sinodist) ning nimetas avalikult keisrinna Katariina II tema liiderlike elukommete pärast "Paabeli hooraks" (vene keeles вавилонская блудница). Ta eemaldati ametist 1763. aastal ning saadeti karistuseks asumisele Arhangelski kubermangu Nikolski kloostrisse, kus ta aga jätkas ilmaliku võimu ja vaimuliku võimu lahususe propageerimist ning viidi 1767. aastal **Andrei Vrali** nime all Tallinna, kus paigutati Harjuvärava torni vangistusse. Seal ta ka 28. veebruaril 1772 suri. Ta maeti Tallinna Nikolai kirikusse.

2000. aastal kuulutas Vene Õigeusu Kirik ta piiskopmärtrina pühakuks. 2004. aastal kanoniseeriti ta Kiievi Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kiriku poolt pühakuks.

## Ilukirjanduses
Metropoliit Arseni ja Katariina II vastasseis on Loone Otsa näidendi "Keisrinna hull ehk Mees, kes rääkis tõtt" (lavastaja Anne Velt, esietendus 27. veebruaril 2010 Kiek in de Kökis, pärimusteater LOOMINE) põhisüžeeks.

## Kirjandus
* Vang Harjuvärava kasematis. Vaba Maa, 9. ja 14. veebruar 1935, nr 35 ja 39

## Välislingid
* БЛАГО МНЕ, ЯКО СМИРИЛ МЯ ЕСИ... (Пс. 118; 71)
Tehnofiilia

**Tehnofiilia** on tehnoloogialembus. Tehnofiilne perspektiiv näeb tehnoloogiaid edasiviiva jõuna ühiskonnas. Tehnoloogiaga seotud muutusi käsitletakse optimistlikult ja lootusrikkalt.

Sellist seisukohta esindavate ühiskonnateoreetikute hulka kuuluvad näiteks Daniel Bell, Alvin Toffler ja Yoneji Masuda, keda peetakse ka infoühiskonna mõiste käibeletoojateks.

## Välislingid
* P. Pruulmann-Vengerfeldt / P. Runneli konspekt loengust "Mis on infoühiskond?" (DOC-fail)
Lossi tänav (Tartu)

**Lossi tänav** (saksa keeles **Schlossstrasse**) on tänav Tartus, mis ühendab kesklinna ja Toomemäge.

Tänav lähtub Ülikooli tänavast, kulgeb edela suunas Toomemäkke, ristub vasakult Uppsala tänavaga ja lõpeb ristumisega Baeri tänavaga. See on 360 m pikk.

Üle Lossi tänava läheb kaks silda: Inglisild ja Kuradisild.

Lossi tänaval asuvad Heino Elleri nimeline Tartu Muusikakool (Lossi 15), Tartu Ülikooli Philosophicumi üks õppehoone (Lossi 3) ja Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi õppehoone (Lossi 36). Tänava äärde jääb ka Riigikohtu hoone.

2018. aasta mais moodustati varem Lossi tänavale kuulunud tänavalõigust, mis ulatub endise sünnitusmaja (Lossi 36) hoonest Vana Anatoomikumi hooneni Uppsala tänav, mis nüüd Lossi tänavaga ristub.

## Ajalugu

Arheoloog Vilma Trummali hinnangul oli praeguse Lossi tänava kohal tänav juba muinasaja lõpul, 11.–12. sajandil sai see puusillutise. Keskajal algselt Toomemäe järgi **Doomi** nime kandnud tänava ülemisest osast sai hiljem Schlossstrasse ehk Lossi tänav, alumine ots kandis **Schmidestrasse** ehk Sepa tänava nime. 

Eesti NSV ajal oli Lossi tänava nimeks **Aleksander Lätte tänav** (helilooja Aleksander Lätte järgi) 1. oktoobrist 1948 kuni tagasinimetamiseni 1987. aastal.

## Galerii

Pilt:Vihmane Pirogovi plats Tartus, Lossi ja Ülikooli tänava nurgal, 30. august 2011.jpg|Pirogovi plats Tartus Lossi tänav 2, Ülikooli tänava nurgal, suvi 2011
Pilt:Tartu - Lossi 3.jpg|Tänava algusosa. Paremale jääb Tartu Ülikooli õppehoone ja vasakule Pirogovi park
Tartu vanalinn.jpg|Lossi tänava algus pildistatuna Inglisillalt
Pilt:Lossi tänav Inglisillalt.JPG|Vaade Inglisillalt
Pilt:Road to kesklinn (city center) under the bridge.jpg|Vaade Toomemäelt, Inglisild
Pilt:Kuradisild varahommikul.JPG|Lossi tänava lõpp ja Kuradisild
Pilt:Lossi tänav 1910.jpg|Lossi tänav 1910. aastal
Lossi 36 hoone.JPG|Lossi 36 hoone, TÜ Ühiskonnateaduste Instituut 
Lossi tänav 23.JPG|Endine kliinikuhoone, Lossi 23


## Viited

## Kirjandus
* Aili Raendi "Isikunimelised tänavad Tartus" Tln: Eesti Raamat, 1987, lk 49
Aleksander Lätte tänav

**Aleksander Lätte tänav** on tänav Tartumaal Nõo alevikus. Tänav on nimetatud helilooja Aleksander Läte järgi, kes töötas 1900. aastani Nõo kihelkonnakooli õpetajana. Õpetajatöö kõrvalt organiseeris Läte Tartu keskkooliõpilastest, üliõpilastest ja kooliõpetajatest sümfooniaorkestri, mis andis Tartus Bürgermusse saalis 19. novembril 1900 esimese eesti sümfooniaorkestri kontserdi.

## Viited
Lossi tänav

**Lossi tänav**  on mitme tänava nimi Eestis:

***[[Lossi tänav (Haapsalu)|Lossi tänav]]** Haapsalus
***[[Lossi tänav (Kuressaare)|Lossi tänav]]** Kuressaares
***[[Lossi tänav (Tallinn)|Lossi tänav]]** Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis ja Mustamäe linnaosas Kadaka asumis 
***[[Lossi tänav (Tartu)|Lossi tänav]]** Tartus
***[[Lossi tänav (Viljandi)|Lossi tänav]]** Viljandis

***[[Lossi tänav (Narva)|Lossi tänav]]** oli Narvas Suure tänava  endine nimi.

Veel leiab Lossi tänava Karksi-Nuias ja Põltsamaal.

Eesti alevikes on sellenimeline tänav Alatskivil, Keila-Joal, Kuremaal ja Uuemõisas.

## Vaata ka
*Lossi tee
*Lossi plats Tallinna vanalinnas
*Lossiplats Haapsalus
*Lossipark Kuressaares
*Lossihoov Kuressaares
*Suur-Lossi tänav Haapsalus
*Väike-Lossi tänav Haapsalus