open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fortune

**Fortune** on USA majandusajakiri, mille asutas Henry Luce 1930. aastal. Fortune’i annab välja Time Inc. ja see ilmub kaks korda kuus.  

Ameerika majandusajakirjade vallas on Fortune’i peamised konkurendid Forbes ja Bloomberg Businessweek. 

## Ajalugu
Fortune’i asutas ajakirja Time kaasasutaja Henry Luce 1930. aasta veebruaris, neli kuud pärast musta neljapäeva, millega algas ülemaailmne majanduskriis. 

Luce’i partner Briton Hadden polnud väljaande ideest vaimustuses, kuna arvas, et majandusajakiri oleks igav ja raskesti turustatav. Kuid esimese numbri ilmumiseks oli ajakirjal juba 30 000 tellijat. Fortune’i esimene number maksis 1 dollari ajal, mil näiteks pühapäevane New York Times maksis ainult 5 senti. Kuna enamik tolleaegseid majandusuudiseid kajastavaid USA ajalehti olid must-valged ning sisaldasid palju arve ja tabeleid, vastas Fortune turu nõudlusele kunstilise ja hästi kirjutatud majandusajakirjanduse järele (Luce võttis tööle noori kirjandustalente ja andekaid fotograafe).

## Viited

## Välislingid
*Fortune'i koduleht
Õhukott

**Õhukott** (mitmuses **õhukotid**, ladina *saccus pneumaticus*, mitmus *sacci pneumatici*) on osadel selgroogsetel hingamiselundkonna osa.

Õhukoti areng, anatoomia, asend, arv, kuju, morfoloogia, füsioloogia, histoloogia ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 
 
## Roomajatel
### Madudel
Madude kopsu tagaosas paikneva õhukoti osas puudub uurijatel üksmeel. Osade uurijate arvates on madudel üks veresoonteta õhukott (õhumahuti), kus gaasivahetust ei toimu ja see paikneb kopsu tagaosas; teiste arvates on õhukotid (jaotatuna kuni 15 kambriks) üksnes teatud liiki *[[Colubridae]]* sugukonna madudel. 
 
## Lindudel
Õhukotid paiknevad lindudel kehaõõnes. Need on õhukeseseinalised limaskesta moodustised, mis on ühendatud bronhidega ja moodustavad ohtralt sopistusi luudesse.

Lindudel on kokku 9 õhukotti (nii paarilised kui paaritud) ja neid eristatakse asendi järgi järgmiselt:
*kaelakott (*saccus cervicalis*)
*rangluukott (*saccus clavicularis*)
*kraniaalne rindkerekott (*saccus thoracicus cranialis*)
*kaudaalne rindkerekott ( saccus thoracicus caudalis*)
*[[kõhukott (anatoomia)|kõhukott]] (*saccus abdomalis*).

Lindudel osalevad õhukotid õhureservuaarina [[hingamine|hingamisel]].

==Viited==


== Välislingid ==
*Harry S. McDonald,*Respiratory Functions of the Ophidian Air Sac*, Herpetologica, Vol. 15, No. 4 (Dec. 8, 1959), pp. 193-198, Herpetologists' League.
*Jerry N. Stinner, [http://link.springer.com/article/10.1007%2FBF00693357 Gas exchange and air flow in the lung of the snake, Pituophis melanoleucus], Journal of Comparative Physiology B, 1987, Volume 157, Issue 3, pp 307-314.
*[http://dml.cmnh.org/2000Jul/msg00797.html RE: Air sacs in extant non-avian reptiles?] 
*[http://www.postimees.ee/print/213154/alligaatoritel-ja-lindudel-on-sarnane-hingamismehhanism Alligaatoritel ja lindudel on sarnane hingamismehhanism]
*[[Enn Ernits]], [[Esta Nahkur]],* Koduloomade anatoomia'', Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 422, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
Ergas Leps

**Ergas Leps** (sündinud 25. augustil 1939 Pärnus) on eesti rahvusest Kanada keskmaajooksja.

Tema pere põgenes septembris 1944 Rootsi. Juulis 1950 emigreeruti kalalaevaga Göran Rootsist Kanadasse.

17-aastaselt alustas ta jooksutreeninguid, tõusis esile Torontos noortevõistlustel.

Ta on lõpetanud Michigani Ülikooli. Oli õpingute aegu miilijooksus (1964, 1967) ja 1000 jardi jooksus USA sisemeistrivõistluste võitjaid. 

Ta sai 800 m jooksus 17. suveolümpiamängude kergejõustikuvõistlusel (Rooma, 1960) 21. koha ja 4 x 400 m teatejooksus Kanada meeskonnas 8. koha ning 1500 m jooksus 18. suveolümpiamängude kergejõustikuvõistlusel (Tōkyō, 1964) 17. koha.

Tulnud 800 m jooksus (1961, 1970), 1500 m jooksus (1964, 1970–1971) ja miilijooksus (1965–1966, 1971) Kanada meistriks. Kuulus aastatel 1960–1972 Kanada koondisse. 

Mõni tema aastatel 1961–1966 joostud tulemus ületas tollase Eesti NSV rekordi.

Hiljem on ta töötanud kooliõpetajana.

## Viited

## Kirjandus
*Aarand Roos. "Eesti kergejõustiku pool sajandit paguluses". Tallinn 1998. Lk 65–66 ja 140–141
*Tiit Lääne, Enn Hallik. "Põlevat Eestit jättes. Meritsi maailma läinud eestlaste lood II". Tallinn 2013

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
*
Life

**Life** on USA ajakiri. See ilmus aastatel 1883–1936 huumori- ja üldhuviajakirjana. 1936. aastal ostis Time'i asutaja Henry Luce ajakirja ära ning sellest sai kord nädalas ilmuv uudisteajakiri, milles pandi erilist rõhku fotoajakirjandusele. Life ilmus 1972. aastani kord nädalas. 1978. aastast ilmus Life kaks korda kuus ja 1978–2000 üks kord kuus. Aastatel 2004–2007 sai sellest Time Inci väljaantav iganädalane ajalehelisa.

Alates asutamisest 1883. aastal oli Life 53 aastat kerge sisuga meelelahutuslik üldhuviajakiri, täis illustratsioone, nalju ja ühiskondlikke arvamusavaldusi. Hiljem hakkas ajakiri avaldama lühikesi arvustusi New Yorgis mängitavate lavastuste ja filmide kohta (sarnaselt The New Yorkeriga) uuendusega, et igale arvustusele oli lisatud värviline valgusfooriga sarnanev ring, mis soosiva arvustuse korral oli roheline, laitva korral punane ja neutraalse puhul kollane.

Luce'i Life oli Ameerika esimene fotodel põhinev uudisteajakiri, mis valitses turgu üle 40 aasta. Ajakirja osteti ajuti üle 13,5 miljoni eksemplari nädalas ja see oli nii populaarne, et USA president Harry S. Truman, Winston Churchill ja USA kindral Douglas MacArthur otsustasid selles oma mälestusi avaldada. Luce ostis esimese Life'i väljaandjatelt õigused nimele, kuid müüs kõik muu edasi teisele ajakirjale. Luce'i Life ei võtnud esimese toimetusest midagi üle.

Arvatavasti on kõige tuntum ajakirjas ilmunud foto Alfred Eisenstaedti 1945. aasta augustis tehtud "V-J Day in Times Square", millel, õnnitledes teineteist Ameerika võidu puhul Jaapani üle, suudlevad meditsiiniõde ja madrus võidupäeval New Yorgis Times Square'il. Life'i panust fotoajakirjanduse arengusse peetakse ajakirja suurimaks teeneks ja ajakirja ennast fotodokumentalistika lipulaevaks.

Life oli väga populaarne kahe põlvkonna vältel, kuid tema mõjukus vähenes majanduse ja maitse-eelistuste muutumise tõttu. 1972. aastast on Life'i ilmumine kahel korral peatatud ja teistsuguses formaadis uuesti alustatud. See peatati taas 2007. aasta 20. aprilli numbriga. Ajakirja antakse välja ka internetis ja juhuslike erinumbritena.

## Välislingid
*Life'i koduleht
*ISSN 0024-3019
Aleksander Kaasik

**Aleksander Kaasik** (14. veebruar 1908 Tallinn – 8. jaanuar 1994 Tallinn) oli eesti skulptor.

## Elulugu
Ta õppis aastatel 1917–1924 Tallinna 8. algkoolis ja aastatel 1924–1931 skulptuuri Riigi Kunsttööstuskoolis.

Ta oli aastatel 1931–1941 vabakunstnik peamiselt Tallinnas. 

Nõukogude okupatsiooni ajal mobiliseeriti ta 1941. aastal Punaarmeesse, kuulus aastatel 1943–1944 Moskvas eesti kujurite brigaadi. Töötas aastatel 1944–1982 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis skulptuuriõppejõuna, olles aastast 1955 dotsent, aastast 1965 professor ja aastast 1973 konsultantprofessor, lisaks oli ta aastatel 1946–1955 skulptuurikateedri juhataja.

Aleksander Kaasik suri 8. jaanuaril 1994 Tallinnas ja ta maeti 13. jaanuaril 1994 Metsakalmistule.

## Looming
Kaasiku 1939. aastast pärinev skulptuur "Halastajaõde" on kuulutatud kunstimälestiseks kui "kunstiväärtuslik näide Tallinnas harvast funktsionalistliku arhitektuuriga seotud ehitusplastikast". Kultuurimälestisteks on arvatud ka tema 1970. aastal loodud Karl Menningu büst ja 1980. aastast pärinev Georg Otsa bareljeef (kaasautor Ike Volkov).

Monumentidest olid tema loodud Kalinini monument Tallinnas (1950), Stalini monument Pärnus (1952), Stalini monument Viljandis (1955) , I ametiühingute delegaatidele pühendatud monument Tallinnas (1962), J. Sihverile pühendatud büstmonument Viljandis (1979).

## Tunnustus
* 1958 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
* 1980 Kristjan Raua preemia (Jaan Sihveri monument Viljandis, koos arhitekt Rein Luubiga)

## Viited

## Kirjandus
* Leo Soonpää (1959). *Aleksander Kaasik*, ENSV Kunst
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996

## Välislingid
* Pilt, pilt
Munajuhalehter

**Munajuhalehter** (ladina *infundibulum tubae uterinae*) on paljudel emastel selgroogsetel loomadel (sh naistel)  kuse-suguelundkonda kuuluva sisesuguelundi munajuha osa. Munajuhalehter asetseb munasarja läheduses.   

Munajuhalehtri areng, anatoomia, asend, arv, kuju, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Roomajatel
### Madudel
Madude munajuhalehter asetseb munajuhast eespool ning pikkus võib moodustada kuni 12% munajuha pikkusest. Munajuhalehtri sein on üsna õhuke ja sellel puuduvad näärmed.Munajuha lehtri funktsiooniks on ovuleerunud munaraku vastu võtmine.

Munajuhalehter areneb paramesonefroni juhast. 
  
## Imetajatel
### Naistel
Naistel algavad munajuhad munajuhalehtriga ja suubuvad munajuha emakasuistikku (*ostium uterinum tubae*). 

## Viited
Kilplõugmadu

**Kilplõugmadu** (*Agkistrodon*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Kilplõugmadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *Agkistrodon bilineatus* Günther, 1863 – mehhiko kilplõugmadu
* *Agkistrodon contortrix* (Linnaeus, 1766) – vaskpea-kilplõugmadu ehk mokassiin-kilplõugmadu
* *[[Agkistrodon howardgloydi]]* Conant, 1984
* *Agkistrodon piscivorus* (Lacépède, 1789) – vee-kilplõugmadu
* *[[Agkistrodon russeolus]]* Gloyd, 1972
* *[[Agkistrodon taylori]]* Burger & Robertson, 1951.

## Levila
Need maod on levinud Ameerika Ühendriikide lõunaosas, Mehhikos, Belize'is, Guatemalas, El Salvadoris, Hondurases, Nicaraguas ja Costa Ricas.

## Kokkupuuted inimestega

Need maod on inimese suhtes mürkmadudeks liigitatavad, kuna nende hammustus võib inimesel keskmise raskusastmega mürgistusseisundeid esile kutsuda.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life-sCatalogue of Life'is
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne Fossilworksis
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-sNCBI Taxonomy database'is
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBio-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
*Sissekanne WoRMS-is

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Agkistrodon]] seisuga 10.01.2014.*
The New Yorker

**The New Yorker** on USA ajakiri, mis avaldab reportaaže, kommentaare, kriitikat, esseesid, ilukirjandust, satiiri, koomikseid ja luulet. Ajakirja annab välja Condé Nast. 

The New Yorker asutati 1925. aastal nädalaajakirjana ja praegu ilmub see 47 korda aastas, sh katavad viis numbrit kahenädalase perioodi.
Olgugi et ajakiri keskendub peamiselt New Yorgi kultuurielule, on sellel suur lugejaskond ka mujal. New Yorker on tuntud temaatilise illustreeritud esilehe poolest, kirjutiste poolest popkultuuri ja ekstsentrilise Ameerika-kultuse kohta, kaasaegse ilukirjanduse, lühijuttude ja kirjanduskriitika poolest, poliitika ja ühiskondlike küsimuste kajastamise ning ühekaadriliste koomiksite poolest.

The New Yorkeri esimene number ilmus 21. veebruaril 1925. Asutajad Harold Ross ja tema naine, New York Timesi reporter Jane Grant, soovisid luua intelligentse huumoriajakirja, mis erineks näiteks Judge'ist ja Life'ist.

## Välislingid
* The New Yorkeri koduleht
* 
* 
*
Susan Wolf

**Susan R. Wolf** (sündinud 1952) on USA filosoof, kes on töötanud peamiselt moraalifilosoofia ja tegevusfilosoofia alal. Tema artikkel "Moral Saints" on olnud väga mõjukas.

Wolf sai Yale'i Ülikoolist bakalaureusekraadi filosoofia ja matemaatika erialal ning kaitses Princetoni Ülikoolis doktoritöö Thomas Nageli juhendamisel.

Ta on töötanud Harvardi Ülikoolis, Marylandi Ülikoolis ja Johns Hopkinsi Ülikoolis. Alates 2002. aastast on ta Chapel Hillis asuva Põhja-Carolina Ülikooli Edna J. Koury filosoofiaprofessor.

## Looming ja vaated
Vaba tahe on inimese võime teha seda, mida ta mõistuspäraselt peab õigeks. See vaade jätab hoolimata determineeritusest ruumi vastutusele ja autonoomiale.

Ta eitab moraalselt täiusliku inimese (moraalipühaku) eetilist ideaalsust ning moraalsete kaalutluste eesõigust praktilises mõtlemises.

### Moraalipühakud

Artiklis "Moral Saints" (1982) eitab Wolf ainult moraalile keskendumist kui ideaali.

### Moraal ja erapoolikus

Artiklis "Morality and Partiality" (1992) kaitseb Wolf "mõõdukat impartsialismi": erapooletus on küll moraali juures oluline, kuid moraaliteooriatelt oodatakse liiga palju.

## Tunnustus
* 1999 Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liige
* 2002 Mellon Distinguished Achievement Award in the Humanities
* 2006 Ameerika Filosoofiaseltsi liige

## Publikatsioonid
*Asymmetrical Freedom. – *[[The Journal of Philosophy]]*, 1980
*The Importance of Free Will. – *[[Mind]], [[1981]]
*Moral Saints. – *The Journal of Philosophy*, [[1982]], kd 79, nr 8, lk 419–439. [http://philosophyfaculty.ucsd.edu/faculty/rarneson/Courses/susanwolfessay1982.pdf Veebiversioon]
*Sanity and the Metaphysics of Responsibility. – Schoeman (toim). *Responsibility, Character, and the Emotions*, [[1987]]
**Freedom Within Reason*, New York: Oxford University Press 1990.
*Morality and Partiality. – *Philosophical Perspectives*, [[1992]]
*Meaning and Morality. – *Proceedings of the Aristotelian Society*, [[1997]]
*Happiness and Meaning: Two Aspects of the Good Life. – *Social Philosophy & Policy*, [[1997]]
*The Meanings of Lives. – Perry, Bratman, Firscher (toim). *Introduction to Philosophy: Classical and Contemporary Readings*, [[2007]]
*Moral Psychology and the Unity of the Virtues. – *Ratio*, [[2007]]
*Moral Obligations and Social Commands. – Newlands, Jorgensen (toim). *Metaphysics and the Good: Themes from the Philosophy of Robert Merrihew Adams*, [[2009]].
**Meaning in Life and Why It Matters*, Princeton: Princeton University Press [[2010]].
*Susan Wolf, [[Christopher Grau]] (toim). *Understanding Love: Philosophy, Film, and Fiction*, Oxford [[2014]].
**The Variety of Values: Essays on Morality, Meaning & Love'', Oxford 2015.

## Isiklikku
Wolf on abielus filosoof Douglas MacLeaniga. 
   
## Välislingid
*Koduleht
**CV
Asintorf

**Asintorf** (valgevene keeles *Асінторф*) on alevik  Valgevenes Viciebski oblasti Dubroŭna rajoonis, Asintorfi külanõukogu keskus. Aastal 2001 oli asulas 950 elanikku, aastal 2009 aga 914 elanikku.

Asintorf tekkis seoses Arechaŭski elektrijaama rajamisega aastal 1939. Nõukogude Liit saatis   toona umbes 1000 Poola sõjavangi soosse elektrijaama tarbeks turvast kaevandama. Suurem osa neist hukkus nälja ja suviste, talve üle elamiseks mitte sobilike barakkide tõttu.

Kui Natsi-Saksamaa piirkonna vallutas, jätkasid nad turba kaevandamist, ainult et nemad saatsid samasse soosse umbes 2000 vangi langenud Nõukogude Liidu sõdurit. Suurem osa neist hukkus samuti nälja ja talve üle elamiseks sobimatute barakkide tõttu, ainult 40  sõjavangi jäi ellu. Aastal 1942 saadeti nende asemele 2000 Ungari kodakondsusega isikut. Suurem osa neist hukkus nälja ja haiguste tõttu. Aastail 1942–1943 viidi asulasse tööle 8000 venelast. Suurem osa neist hukkus samadel põhjustel, mis juba eelnevalt esitatud.

Asulas on keskkool. Kaevandatakse turvast ja toodetakse brikette. Asintorfis  on kitsarööpmeline briketitehase juurde viiv raudtee.

## Viited
Spargi

**Spargi** on Itaaliale kuuluv asustamata väikesaar Vahemeres, Sardiinia saare kirderanniku lähistel. Spargi asub Sardiinia maakonna Olbia-Tempio provintsis La Maddalena vallas, Gallura ajaloolis-geograafilises piirkonnas.

Maddalena saarestiku suuruselt kolmanda saare pindala on 4,2 km². 2,75 km pikkuse ja 2 km laiuse saare rannajoon on 13 km pikkune. Graniidist pinnaga saar on elupaigaks paljudele kaitsealustele linnuliikidele.

Saart hõlmab 1994. aastal moodustatud Maddalena saarestiku rahvuspark (*Parco nazionale Arcipelago di La Maddalena*).


Isola di Spargi 1.JPG
Isola di Spargi 2.JPG
Spargi Bulldog.JPG
Spargi la Strega.JPG
Spargi Zoccolo Rinoceronte.JPG
Spargi Stivale.JPG


## Viited

## Välislingid
Novi Obõhhodõ

**Novi Obõhhodõ** (ukraina keeles Нові Обиходи) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis. Elanike arv on 575. Pindala on 1,258 km².
Constantinuse triumfikaar

**Constantinuse triumfikaar** on Rooma linna Vana-Rooma keiser Constantinus Suurele püstitatud triumfikaar.
Venevere vald

**Venevere vald** oli vald Virumaal aastail 1919–1939. Vallamaja asus Venevere külas.

Varem oli samanimeline vald eksisteerinud aastail 1866–1892, kuid seejärel liidetud Paasvere vallaga.

Alates 1. juulil 1919 asutati vald uuesti ja see eksisteeris kuni 1939. aastani, mil jagati Avinurme, Paasvere ja Salla valla vahel.

29. novembril 1938 püüdis endine vallavanem Aleksander Mulla lasta pommiga tappa Venevere konstaablit Friedrich Rägo ja tema perekonda.

## Viited
Venevere vald (Simuna kihelkond)

**Venevere vald** (saksa keeles *Gemeinde Wennefer*) oli vald Simuna kihelkonnas Virumaal aastail 1866–1892.

1892. aastal liideti valla maa-ala Paasvere vallaga.

## Vaata ka
*Venevere vald (1919–1939)
Tuhala vald

**Tuhala vald** oli vald Harjumaal aastail 1925–1939. Vallamaja asus Oru külas.

Samanimeline vald oli eksisteerinud Kose kihelkonnas aastail 1866–1891, kuid siis liidetud Kuivajõe vallaga.

Vald eraldati Kuivajõe vallast 1. jaanuaril 1925. 1. aprillil 1939 vald jagati Kuivajõe valla ja Rae valla vahel.

## Viited
Daniel (preester)

**Daniel** on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud Riia piiskopi preester ja misjonär.

Kroonika kohaselt saabus ta 1206. aastal kahe kogega Ojamaalt Riiga, päästes linna näljahädast. Järgnevalt osales ta Holmi linnuse kohalikelt liivlastelt ülevõtmisel ning siis selle edukal kaitsmisel Polotski vägede vastu. Hiljem samal aastal viis ta läbi misjonitööd ja ristimist Väina liivlaste ja Koiva liivlaste aladel, võndlaste juures ning lõpuks Idumeas, kuhu ta jäi ka preestriametit pidama ning alustas kiriku ehitamist. Ta tegi ta kaasa 1208. aasta lüüasaamisega lõppenud semgalite ja Riia ristisõdijate ühisväe sõjaretke Leedumaale ning osales 1223. aasta Ümera lahingus

## Viited

## Allikad
* Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982.
Carnuntum

**Carnuntum** oli Vana-Rooma armee laager, mis asus Noricumi provintsis pärast 1. sajandit pKr.

## Vaata ka
* Heidentor
Asvieja

**Asvieja** [asvieja] valgevene keeles *Асвея*, on agrolinnake (varem linn ja alev) Valgevenes Viciebski oblasti Vierchniadźvinski rajoonis, Asvieja külanõukogu halduskeskus. Asub Läti ja Venemaa piiri lähistel, Asvieja järve lõunakaldal. 1325 elanikku (2009). Poola keeles on asula nimi *Oświeja*, vene keeles *Освея.*

Asviejas on keskkool, kultuurimaja, raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on 17. sajandist pärit mõisakompleks (varemetes) ja 1740. aastal ehitatud haigla.

## Ajalugu

Esimest korda on Asviejat mainitud aastal 1503 Aleksandri ja Ivan III vahelistel läbirääkimistel. Aastal 1505 andis Aleksander Asvieja Połacki vojevood Stanislav Glebovitšile, aga hiljem sai sellest Kiszkade valdus. Aastal 1606 müüsid Kiszkad asula Lew Sapiehale. Aastail 1616 ja 1633 rüüstasid asulat Moskva väed.

Asviejast sai linn aastal 1655. Toona läbisid asulat Liivimaale, Žemaitijasse ja Preisimaale minevad vene kaupmehed. Kaks korda aastas peeti linnas laata. Jan August Hylzen sai linna omanikuks aastal 1749, tema toetusel hakati Asvieja piirkonnas ehitama katoliku kirikuid. Aastal 1759 hakkas kloostri juures tegutsema haigla.

Poola jagamisel läks Asvieja Venemaa koosseisu aastal 1772. Linnast sai alev. Aastal 1782 hakkas J. Hylzen järve kaldale häärberit rajama.

Kuni 1917. aastani oli Asvieja Venemaa Keisririigi koosseisus, aastast 1924 Valgevene NSV osa. Teise maailmasõja ajal hukkus Asvieja getos 650 juuti. Aastal 1943 viisid natsid piirkonnas läbi partisanide vastu suunatud operatsiooni Winterzauber, kus hukkus 11 383, aga 14 175 elanikku küüditati. 2007. aastal sai Asviejast agrolinnake.


Pilt:Aśvieja, Šadurski. Асьвея, Шадурскі (N. Orda, 30.05.1875-76).jpg|Asvieja mõis Napoleon Orda maalil
Pilt:Aśvieja. Асьвея (N. Orda, 1876-83).jpg|Asvieja Napoleon Orda maalil


## Viited

## Välislingid
*Agrolinnake Valgevene fotoentsüklopeedias
Andres Varustin

**Andres Varustin** (sündinud 28. veebruaril 1968 Võrus) on eesti kunstnik (karikaturist ja raamatukujundaja).

Muu hulgas on ta kujundanud Peep Ehasalu ja Arvo Valtoni raamatuid. 

Tema karikatuure on avaldatud ajalehtedes Õhtuleht, Eesti Päevaleht ja mujal.

## Näitused
* 2007 – Eesti Ajaloomuuseumi ja Riigikantselei koostööprojekti tulemusel valmis rändnäitus, mis tutvustab Eesti vapi sünni- ja kujunemislugu. Retke läbi Eesti vapi ajaloo aitavad läbida robot-ajamasin AIKON ja tema sõber taksikoer TAKS. Roboti ja Taksi autor oli kunstnik-karikaturist Andres Varustin.
* 2009 – „Eesti 5 aastat Euroopa Liidus – EL karikatuuridel“, Tallinnas, "Euroopa Liidu Majas". Koos – Urmas Nemvalts, Hillar Mets, Andrus Peegel, Ott Vallik, Anti Veermaa ja Indrek Tegelmanniga.

### Raamatukujundusi
* "500 anekdooti – Vahvad ametid" , koostanud Valdo Jahilo, (Varrak, 208-lk 2002), kaanekujundus Hillar Mets, illustratsioonid Andres Varustin, ISBN 9985305698
* "Kaisu muinasjutud" Õnne Puhk, (Kurrunurru 31 lk, 2008), kujundanud Jens Anton ja Andres Varustin, ISBN 4743212005376

## Viited

## Välislingid
* Eesti Ajalehtede Liit – näitus „Eesti 5 aastat Euroopa Liidus – EL karikatuuridel“ Tallinnas
* Facebook – Andres Varustin
Daniel

**Daniel** võib tähendada järgmist:
*Daniel (eesnimi)
**Daniel, Rootsi prints;
**Daniel, piiskop Alberti preester ja misjonär.
**Daniel, piiskop Alberti foogt Lielvārdes.
**Daniel, Kärkna abt.
**Daniel (Lepisk), Eesti õigeusu piiskop

*'[[Torm Daniel]]*, 2023. aasta tsüklon
Troštša (Lõpovetsi rajoon)

**Troštša** (ukraina keeles Троща) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 340. Pindala on 2,29 km².
Olga Kistler-Ritso

**Olga Kistler-Ritso** (aastani 1939 **Olga Ritson**, seejärel **Olga Ritso**, abielus **Olga Kistler**; 26. juuni 1920 Kiiev – 18. november 2013 Redmond, Washingtoni osariik) oli eesti arst ja Okupatsioonide muuseumi asutaja.

Ta lõpetas 1938. aastal Tallinna Tütarlaste Kommertskooli ja 1944. aastal Tartu Ülikooli, kus oli õppinud arstiteadust.

1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kus töötas põgenikelaagris silma- ja lastearstina. 1949. aastal emigreerus ta USA-sse, kus tal õnnestus sihikindla töö tulemusena avada oma silmakirurgiapraksis; ta oli oma eriala tunnustatud spetsialist.

Ta hoidis ennast Eestis toimuvaga pidevalt kursis. Esimest korda pärast 1944. aastat külastas ta Eestit 1976. aastal. 1990. aastatel tekkis perekond Kistleril soov Eesti heaks midagi teha. 1998. aastal loodi nii USA-s kui ka Eestis Kistler-Ritso Eesti Sihtasutus Eesti lähiajaloo uurimiseks ja sündis idee asutada muuseum. Okupatsioonide Muuseum avati juulis 2003. Muuseum on eriline selle poolest, et on esimene spetsiaalselt muuseumiks ehitatud hoone Eestis ja selle rajamist rahastati ainult eraannetuse toel.

## Tunnustus
* 2001 Eesti Punase Risti teenetemärk Eesti kultuuri toetamise eest
* 2005 Tallinna vapimärk

## Isiklikku
Tema vend oli tehnikateadlane Aadu Ritso, nende isa oli arst.

## Välislingid
* In Memoriam Olga Kistler-Ritso
* Okupatsioonide Muuseum PRESSITEADE
Edgar Keevallik

**Edgar Voldemar Keevallik** (17. jaanuar 1908 Humala – 31. detsember 1985 Tallinn) oli eesti põllumajandusteadlane.

Ta lõpetas 1928. aastal Harjumaa Paldiski Ühisreaalgümnaasiumi. Seejärel õppis aastatel 1929–1935 ja 1938 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas. Ta oli Üliõpilasseltsi Liivika liige.

Ta töötas aastatel 1935–1938 Eesti Hollandi-Friisikarja Tõuseltsis konsulendina ja 1938–1941 Kuusikul Riigi Põllutöö Katsejaamas loomakasvatuse osakonna juhatajana; 1938. aastal täiendas end Rootsis stipendiaadina. Aastatel 1941–1971 oli ta Vändra veisekasvatusjaama direktor.

Ta uuris Kuusikul vasikate söötmist ja veiste koobaltivajadust ning rakendas esimesena Eestis veiste kunstlikku seemendamist. Vändra katsejaamas lõi ta Eesti oludele vastava noorveisekasvatussüsteemi, kujundas majandi kultuurkarjamaad ja kõrgaretuskarja. Ta oli Eesti mustakirju veise aretajaid ja Eesti Mustakirju Karja Tõunõukogu juhatuse aseesimees.

Edgar Keevallik maeti 7. jaanuaril 1986 Metsakalmistule.

## Isiklikku
Tema poeg Andres Keevallik on tehnikateadlane, Tallinna Tehnikaülikooli rektor; pojatütar Liina on teatri- ja filmikunstnik. 

Poeg Rein Valdur Keevallik töötas 50 aastat gastroenteroloogina.

## Tunnustus
* 1956 Eesti NSV teeneline zootehnik
* 1949 Nõukogude Eesti preemia
* 1965 Nõukogude Eesti preemia
* 1980 Nõukogude Eesti preemia
* NSV Liidu Rahvamajandusnäituse 3 kuldmedalit
* NSV Liidu Rahvamajandusnäituse hõbemedal

## Viited

## Välislingid
* Tartu Ülikooli üliõpilased
* Artikkel Eesti Entsüklopeedias
Robin Lane Fox

**Robin James Lane Fox** (sündinud 5. oktoobril 1946) on inglise ajaloolane ja aiandusteemaliste teoste autor. Tema uurimisvaldkond on antiikaeg.

## Teosed
**Alexander the Great* (New York: E.P. Dutton, 1974, ISBN 978-99934-40-04-8) 
**The Search for Alexander* (London: Viking, 1981, ISBN 978-0-7139-1395-8) 
**Pagans and Christians: In the Mediterranean World from the Second Century AD to the Conversion of Constantine* (London: 2006, ISBN 978-0-14-102295-6)  
**Better Gardening* (London: David R. Godine Publ., 1986, ISBN 978-0-87923-611-3)
**The Unauthorised Version: Truth and Fiction in the Bible* (1991; new edition by Penguin Books Ltd, 2006, ISBN 978-0-14-102296-3)
**The Making of "Alexander": The Official Guide to the Epic Alexander Film* (London: R & L (Lane Fox), 2004, ISBN 978-0-9511392-1-9)
**The Classical World: An Epic History from Homer to Hadrian* (London: Allen Lane, 2005, ISBN 978-0-7139-9853-5)  
*Page, Russell, *The Education of a Gardener* (New York Review of Books reprint, 2007), preface by Robin Lane Fox
**Travelling Heroes: Greeks and Their Myths in the Epic Age of Homer* (London: Allen Lane, 2008, ISBN 978-0-7139-9980-8)
A-tüüpi gripiviiruse alatüüp H5N1

**A-tüüpi gripiviiruse alatüüp H5N1** ehk **H5N1** (inglise *Influenza A virus A/H5N1*) on gripiviiruste alamliik.

## Patogeensus

A-tüüpi gripiviiruse alamliiki H5N1 on peetud H5N1-linnugripi tekitajaks algselt lindudel ja hiljem veel mitmetel loomaliikidel (tiigritel, kassidel, inimesel).

Inimesi on üsna pika peiteajaga ja suure suremusega (50–60%) linnugripi A(H5N1)-inimviirus nakatanud alates 1997.

A -tüüpi gripiviiruse alamliik H5N1 nakatab lümfoid(-immuun)süsteemi rakke. 

## Viited
Peep Ehasalu

**Peep Ehasalu** (pseudonüümid **Pärtel Ekman** ja **Ekman Peep**; sündinud 29. oktoobril 1966) on eesti kirjanik ja toimetaja, Eesti Kirjanike Liidu liige.

Ta on avaldanud kolm ajaviiteromaani: "Murtud truudus" (2000, saksa keeles "Tallinner Trio" 2004), "Unikiri" (2002) ja "Hullu munga päevik" (2014) ning koos poja Pärtel Ehasaluga lasteraamatud "Väikeste rüütlite õhtujutt" (2006), "Kõik kanged mehed" (2008) ja "Ajahädaliste jõulud" (2012). Lasteraamatud "Printsid poisid" (2013), "Hambad ja haldjad" (2017) ja novellikogu "Aeg on selline" (2013) Kogumike "Did you know that there are over 100 exciting, quirky, unique and important reasons to visit Estonia" ja "Polkuja ja mansikkapaikkoja. Tallinna suomalaisten suosittelemana" koostaja ja kaasautor (koos Jussi-Pekka Aukiaga). EÕM 50 juubelikogumiku "Hiline vastus lapsevanemale õpilasmaleva asjus" (2016) autor. "Kubija kaudu Võrumaale" (2018) koostaja ja kaasautor (koos Margit Kilumetsaga). 2019 romaan "Roomaja. Romaan armastusest", 2022 luulekogu "Lootusvaatlused".

Mitmed Ehasalu raamatud on Andres Varustini illustreeritud.

Töötanud kommunikatsioonijuhina Viru hotellis ja Eesti Noorsooteatris.

Jaanuarist 2023 vastutab ta Soome Instituudi kommunikatsiooni eest.

## Viited

## Välislingid
* Peep Ehasalu: Meie kõigi puudega lapsed, Delfi, 9. aprill 2008
Jordan Belfort

**Jordan R. Belfort** (sündinud 9. juulil 1962) on Ameerika Ühendriikide motivatsioonikõneleja ja endine börsimaakler.

Belfort mõisteti süüdi pettuses seoses börsimanipulatsioonide ja rämpsaktsiate hinnaga manipuleerimisega ning kandis seetõttu 22 kuud vanglakaristust. Tema mälestuste põhjal valmis režissöör Martin Scorsese 2013. aastal esilinastunud film "The Wolf of Wall Street", kus peaosa mängis Leonardo DiCaprio.

## Viited
James Avery

**James LaRue Avery** (27. november 1945 Suffolk – 31. detsember 2013 Glendale) oli Ameerika Ühendriikide näitleja, kelle tuntuim roll oli perekonnapea ja jurist (hiljem kohtunik) Philip Banks, Will Smithi tegelase onu, komöödiasarjas "The Fresh Prince of Bel-Air". 

Avery oli ka dublaažinäitleja, kes andis hääle 1987. aasta telesarja "Teenage Mutant Ninja Turtles" tegelasele Shredderile, telesarja "Iron Man" tegelasele War Machine'ile. Ta mängis Michael Kelso ülemust politseiakadeemias telesarjas "That '70s Show".
Kopsuarter

**Kopsuarter** (ladina *arteria pulmonalis*; mitm *arteriae pulmonales*) on paljude suletud südame-veresoonkonnaga selgroogsete loomade väikese vereringe veresoon, mis suundub kopsudesse.   

## Roomajatel
### Madudel
Leidenis L. D. Brongersma kirjeldatud *Rijksmuseum van Natuurlijke Historie* eksponaatidest oli boalaste, rullmadulaste, kiirikmadulaste, *[[Colubridae]]* ja mürknastiklaste sugukonna madudel kaks kopsu, kusjuures vasakusse kopsu suundusid lisaks vasakule kopsuarterile ka üks või enam parema kopsuarteri haru. Osal boalastel, rullmadulastel ja kiirikmadulastel esines parema ja vasaku kopsuarteri anastomoose. Piirituses säilitatud eksponaatidel ei tuvastatud vasaku kopsuarteri harusid, mis suubuksid paremasse kopsu.  

## Imetajatel
### Inimestel
Inimestel surutakse südame parema vatsakese kopsutüvesuistiku kaudu süsihappegaasirikas venoosne veri kopsutüvesse (*truncus pulmonalis*). Kopsutüvi jaguneb paremaks kopsuarteriks (*arteria pulmonalis dextra*) ja vasakuks kopsuarteriks (*arteria pulmonalis sinistra*), mille kaudu suundub veri kopsudesse. 

## Viited
Leptodeira

***Leptodeira***  on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Leptodeira* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Leptodeira annulata]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Leptodeira bakeri]]* Ruthven, 1936
* *[[Leptodeira frenata]]* (Cope, 1886)
* *[[Leptodeira maculata]]* (Hallowell, 1861)
* *[[Leptodeira nigrofasciata]]* Günther, 1868
* *[[Leptodeira polysticta]]* Günther, 1895
* *[[Leptodeira punctata]]* (Peters, 1866)
* *[[Leptodeira rubricata]]* (Cope, 1893)
* *[[Leptodeira septentrionalis]]* Kennicott, 1859
* *[[Leptodeira splendida]]* Günther, 1895
* *[[Leptodeira uribei]]* (Bautista & Smith, 1992).

## Levila
Need maod on levinud Lõuna-Ameerika mandril, Kesk-Ameerikas, Mehhikos ja Ameerika Ühendriikides. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne uBIO-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Leptodeira]] seisuga 11.01.2014.*
Leptodeira bakeri

***Leptodeira bakeri***  on maoliik.

## Levila
*Leptodeira bakeri* on levinud Arubal, Paraguaná poolsaarel ja Falcóni osariigis Venezuelas. 

## Nimi
Maoliik *Leptodeira bakeri* on nime saanud zooloogi dr. Horace Burrington Bakeri (1889 – 1971) auks.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne uBIO-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Leptodeira bakeri]] seisuga 11.01.2014.*
Amanda Abbington

**Amanda Abbington** (sünninimi **Amanda Jane Smith**; sündinud 1. oktoobril 1974) on inglise näitleja.

## Karjäär
Abbington mängis 2005. aastal sketšisarjas "Man Stroke Woman" ja 2007–2008 komöödiasarjas "After You've Gone" koos Nicholas Lyndhurstiga. Tal on olnud korduvaid rolle ka telesarjades "Coupling", "Casualty", "Dream Team" ja "Case Histories". 2013. aastast mängis ta telesarjas "Mr. Selfridge". Ta mängib John Watsoni abikaasat Mary Morstanit telesarja "Sherlock" kolmandal hooajal.

## Filmograafia
* "Plotlands" (1997) – Maude
* "Wycliffe" (1997) – kohalik konstaabel
* "Magic with Everything" (1998) – Cat
* "Picking up the Pieces" (1998) – Staff Nurse Hunter
* "Casualty" (1999) – Jen Reynolds
* "The Bill" (1995–1999) – mitu rolli
* "Dream Team" (1999) – Marilyn Harwood
* "The Thing About Vince" (2000) – Lisa
* "The Sins" (2000) – Belinda Edgeley
* "Men Only" (2001) – Trina
* "Always and Everyone" (2002) – Tessa
* "20 Things to Do Before You're 30" (2002) – Shona
* "The Debt" (2003) – Stacey Ross
* "Coupling" (2004) – Nicola
* "Teachers" (2004) – Sarah
* "The Robinsons" (2005) – Polly
* "Rööpast välja" ("*Derailed*", 2005) – Kerry Hodder
* "Man Stroke Woman" (2005–2007) – mitu rolli
* "The Booze Cruise II" (2005) – Leonie
* "The Booze Cruise III" (2006) – Leonie
* "After You've Gone" (2007–2008) – Siobhan Casey
* "The Good Night" (2007) – Vivian Jesson (tiitrites mainimata)
* "The All Together" (2007) – Sarah
* "The Bill" (2007) – Rachel Inns
* "Doc Martin" (2007) – Isobel
* "Agatha Christie's Poirot", "Cat Amongst The Pigeons" (2008) – Miss Blake
* "Married Single Other" (2010) – Babs
* "Case Histories" (2011–k.a.) – DC Louise Munroe
* "Being Human", "Puppy Love" (2012) – Golda
* "Mr. Selfridge" (2013) – Miss Mardle
* "Sherlock" (2014) – Mary Morstan

## Isiklikku
Amanda Abbington ja Briti näitleja Martin Freeman on kauaaegsed elukaaslased. Nad tutvusid filmi "Men Only" võtetel 2000. aastal. Nad on koos mänginud filmides ja telesarjades "The Debt", "The Robinsons", "The Good Night" ja "Sherlock". Abbington ja Freeman elavad Hertfordshire'i krahvkonnas, neil on lapsed Joe ja Grace.

## Viited

## Välislingid
*
Ahassuumadu

**Ahassuumadu** (*Leptotyphlops*) on ahassuumadulaste sugukonna maoperekond.

## [[Roomajate andmebaas|Roomajate andmebaasi klassifikatsioon]]

Ahassuumadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Leptotyphlops aethiopicus]]*  Broadley & Wallach, 2007
* *[[Leptotyphlops conjunctus]]*  (Jan, 1861)
* *[[Leptotyphlops distanti]]*  (Boulenger, 1892)
* *[[Leptotyphlops emini]]*  (Boulenger, 1890)
* *[[Leptotyphlops howelli]]*  Broadley & Wallach, 2007
* *[[Leptotyphlops incognitus]]*  Broadley & Watson, 1976
* *[[Leptotyphlops jacobseni]]*  Broadley & Broadley, 1999
* *[[Leptotyphlops kafubi]]*  (Boulenger, 1919)
* *[[Leptotyphlops keniensis]]*  Broadley & Wallach, 2007
* *[[Leptotyphlops latirostris]]* (STERNFELD, 1912)
* *[[Leptotyphlops macrops]]*  (Broadley & Wallach, 1996)
* *[[Leptotyphlops mbanjensis]]*  Broadley & Wallach, 2007
* *[[Leptotyphlops merkeri]]*  (Werner, 1909)
* *[[Leptotyphlops nigricans]]*  (Schlegel, 1839)
* *[[Leptotyphlops nigroterminus]]* Broadley & Wallach, 2007
* *[[Leptotyphlops nursii]]* (ANDERSON, 1896)
* *[[Leptotyphlops pembae]]* Loveridge, 1941
* *[[Leptotyphlops pitmani]]* Broadley & Wallach, 2007
* *[[Leptotyphlops pungwensis]]* Broadley & Wallach, 1997
* *[[Leptotyphlops scutifrons]]* (Peters, 1854)
* *[[Leptotyphlops sylvicolus]]* Broadley & Wallach, 1997
* *[[Leptotyphlops tanae]]* BROADLEY & WALLACH, 2007
* *[[Leptotyphlops telloi]]*  Broadley & Watson, 1976. 

## Levila

Need maod on levinud Sahara-taguses Aafrikas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne uBIO-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
*Adalsteinsson, Branch, Trape, Vitt & Hedges,*[http://www.cnah.org/pdf_files/1341.pdf "Molecular phylogeny, classification, and biogeography of snakes of the Family Leptotyphlopidae (Reptilia, Squamata)."]*,  Zootaxa, 2244: 1–50 (2009) (vaadatud 14.10.2013) (inglise keeles)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Leptotyphlops]] seisuga 11.01.2014.*
Psühhotrauma

**Psühhotrauma** on negatiivsetest emotsioonidest küllastunud elamus. 

Äge psühhotrauma on ühekordne ülitugeva negatiivse emotsiooniga elamus, emotsionaalne vapustus. Seda võib põhjustada näiteks lähedase inimese ootamatu kaotus, suur õnnetus või eluohtlik olukord. 

Kroonilist psühhotraumat tekitab negatiivsete tundeelamuste pikaajaline toime või ühetaolise traumeeriva tundeelamuse paljukordne mõju, s.t konfliktsituatsioon ehk krooniline emotsionaalne stress. Võib tekkida ka kroonilise ja ägeda psühhotrauma kombinatsioone.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti Entsüklopeedia 7. köide, Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1994
Lactantius

**Lucius Caecilius Firmianus Lactantius** (u 240 – u 320) oli varakristlik autor, kellest sai Vana-Rooma keisri Constantinus Suure nõunik. 

Ta oli Arnobiuse õpilane. Keiser Diocletianus kutsus ta Nikomeediasse kõnekunsti õpetama. Pöördus enne 303. aastat kristlusse ning pidi kristlaste tagakiusamiste tõttu oma ametikohast loobuma. Hiljem oli Augusta Treverorumis (tänapäeva Trier) Constantinuse poja Crispuse kasvataja.

## Viited
Lasteteater Trumm

**Lasteteater Trumm** on Tallinnas tegutsev erateater, mis on pühendunud lastelavastustele.

Teatri ajalugu ulatub aastasse 1992, mil Dajan Ahmet asutas teatritrupi Ahmetov Management. 1993. aastal sai lasteetendusi andva trupi nimeks **Trumm**. Samades ruumides (Tallinnas Kaarli pst 9) tegutsesid Ahmetov Managementi juhtimisel ooperistuudio Die Dilettanten ja estraadistuudio Muna. Kõik need koondati 15. oktoobril 1994 Salong-Teatriks, mis oli orienteeritud eeskätt täiskasvanutele mõeldud klassikalavastustele. Lastelavastuste väljatoomine jätkus Lasteteater Trummi nime all. Salong-Teatri kui täiskasvanutele suunatud teatri tegevus hääbus 2005.-2006. aastal, kuigi juriidiliselt eksisteerib MTÜ Salong-Teater praeguseni.

Lasteteater Trummi avalavastus oli 20. märtsil 1993 esietendunud H. Chr. Anderseni “Pöial-Liisi” (lavastaja Dajan Ahmet, mängisid Katrin Tuuksam, Venno Loosaar, Priit Valkna). Aastakümnete jooksul on Trummi etendustes kaasa löönud üle 40 näitleja. Etendusi on antud Eestis, Soomes, Rootsis, Leedus, Venemaal, Belgias, Armeenias jm.

## Viited

## Välislingid
* Teatri koduleht
Epictia

***Epictia*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Epictia* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Epictia albipuncta]]* (Jan, 1861)
* *[[Epictia alfredschmidti]]* (Lehr, Wallach, Köhler & Aguilar, 2002)
* *[[Epictia australis]]* (Freiberg & Orejas-Miranda, 1968)
* *[[Epictia borapeliotes]]* (Vanzolini, 1996)
* *[[Epictia clinorostris]]* Arredondo & Zaher, 2010
* *[[Epictia collaris]]* (Hoogmoed, 1977)
* *[[Epictia columbi]]* (Klauber, 1939)
* *[[Epictia diaplocia]]* (Orejas-Miranda, 1969)
* *[[Epictia goudotii]]* (Duméril & Bibron, 1844)
* *[[Epictia magnamaculata]]* (Taylor, 1940)
* *[[Epictia melanurus]]* (Schmidt & Walker, 1943)
* *[[Epictia munoai]]* (Orejas-Miranda, 1961)
* *[[Epictia nasalis]]* (Taylor, 1940)
* *[[Epictia peruviana]]* (Orejas-Miranda, 1969)
* *[[Epictia rubrolineata]]* (Werner, 1901)
* *[[Epictia rufidorsa]]* (Taylor, 1940)
* *[[Epictia signata]]* (Jan, 1861)
* *[[Epictia striatula]]* (Smith & Laufe, 1945)
* *[[Epictia subcrotilla]]* (Klauber, 1939)
* *[[Epictia teaguei]]* (Orejas-Miranda, 1964)
* *[[Epictia tenella]]* (Klauber, 1939)
* *[[Epictia tesselata]]* (Tschudi, 1845)
* *[[Epictia tricolor]]* (Orejas-Miranda & Zug, 1974)
* *[[Epictia undecimstriata]]* (Schlegel, 1839)
* *[[Epictia vellardi]]* (Laurent, 1984).

2. juuni seisuga 2015 on maoperekond täienenud 3 uue maoliigiga:
* *[[Epictia antoniogarciai]]*
* *[[Epictia septemlineata]]*
* *[[Epictia vanwallachi]]*.

## Levila
Need maod on levinud Ameerika Ühendriikides. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Epictia]] seisuga 11.01.2014.*
Apparat Organ Quartet

**Apparat Organ Quartet** on Islandi ansambel.

Islandi pealinnast Reykjavíkist pärineva 1999. aastal asutatud ansambli esialgsed liikmed olid Hörður Bragason, Músikvatur, Úlfur Eldjárn ja Jóhann Jóhannsson. Nendega liitus peagi trummar Þorvaldur Gröndal, kelle omakorda vahetas 2001. aastal välja Islandi rokkbändi HAM trummar Arnar Geir Ómarsson. Ajapuudusel lahkus 2012. aastal bändist Jóhann Jóhannsson, pühendudes rohkem oma sooloprojektidele.

## Tegevuse algus
Jóhann Jóhannsson oli aga bändi idee autor ning see loodi koostööprojektina seeria kontsertide tarbeks, mida kureeris Jóhannssoni, Hilmar Jenssoni ja Kristín Björk Kristjánsdóttiri plaadifirma ja kunstikollektiiv Kitchen Motors.

Ansambli helikeel on Kitchen Motorsi kogumikel "Nart Nibbles" ja "Motorlab 2" leiduvast atmosfäärilisest ning minimalistlikust *[[Post-rock|post-rock]]*ist arenenud robustsema, rifirohkema helikeele suunas, millega on seotud segu Kraftwerkist inspireeritud elektroonilist muusikat, Daft Punki muusika sarnaseid robothääli ning *[[Hard rock|hard rock]]*i rütme. Ansamblit on võrreldud selliste bändide ja muusikutega nagu Kraftwerk, Wagner, Goblin, Terry Reilly, Steve Reich, Sigur Rós, The Glitter Band, Stereolab ja Trans Am.

## Liikmed
Apparat Organ Quarteti liikmed (ja endised liikmed) ning nende muud projektid:
* Arnar Geir Ómarsson, graafiline disainer, kes on töötanud koos ka selliste muusikutega nagu Magga Stina, HAM, Lhooq jpt.
* Hörður Bragason, endine kiriku orelimängija.
* Jóhann Jóhannsson, kes on tuntud žanripiire ületav helilooja.
* Músikvatur, kes on teinud koostööd ansambliga múm ning kes on välja andnud mitu singlit.
* Úlfur Eldjárn, kes on loonud palju muusikat teatri ja televisiooni jaoks.
* Þorvaldur Gröndal, kes on olnud elektroonilist *[[pop rock]]*i viljeleva bändi Trabant ja bändi The Funerals liige.

Apparat Organ Quartet on üks paljudest Islandi ansamblitest, mille tegemisi kajastab Ari Alexander Ergis Magnússoni 2005. aasta dokumentaalfilm "Screaming Masterpiece" (islandi keeles "Gargandi Snilld").

## Diskograafia
### Albumid
* "Apparat Organ Quartet" (12 Tónar, 2002)
* "Pólýfónía" (12 Tónar, Crunchy Frog Records, 2010)

### Remiksalbumid
* "Pólýfónía Remixes" (2012)

### Kogumikud
* "Nart Nibbles" (Kitchen Motors, 1999) – looga "Nafnlaust uppklapp"
* "Motorlab #2" (Kitchen Motors, 2001) – kolm lugu koostöös ansambliga TF3IRA: "Charlie Tango no. 2", "Ondula Nova" ja "Sálmur"
* "Screaming Masterpiece" (2005) – lisaks dokumentaalfilmis osalemisele ka lugu "Romantika"
* "Kitchen Motors Family Album/Fjölskyldualbúm Tilraunaeldhússins" (Kitchen Motors, 2006) – looga "Stylophonia"

### Singlid
* "Stereo Rock-N-Roll" (2002) albumilt "Apparat Organ Quartet"
* "Romantika" (2003) albumilt "Apparat Organ Quartet"
* "Cargo Frakt" (2010) albumilt "Pólýfónía"

## Viited
Apostlite kirik

**Apostlite kirik** võib tähistada mõnd järgmistest kaheteistkümnele apostlile pühitsetud kirikutest:

* Hoshtevë Apostlite kirik Albaanias, õigeusu kirik, kultuurimälestis
* Kölni Apostlite kirik (Sankt Aposteln), roomakatoliku kirik Kölnis 11. sajandist
* Ateena Apostlite kirik, Bütsantsi kirik 10. sajandist
* Thessaloniki Apostlite kirik, Bütsantsi kirik 14. sajandist
* Kapernauma Apostlite kloostri kirik Iisraelis (Jeruusalemma Õigeusu Kiriku jurisdiktsioon)
* Rooma Santi Apostoli, roomakatoliku kirik 6. sajandist
* Firenze Santi Apostoli, roomakatoliku kirik 11. sajandist
* Veneetsia Santi Apostoli, roomakatoliku kirik 7. sajandist
* Moskva Kaheteistkümne apostli kirik (церковь Двенадцати Апостолов) Moskva Kremlis
* Apostlite kirik Konstantinoopolis, Bütsantsi kirik 4. sajandist, hävinud
* Karsi Kaheteistkümne apostli kirik, kunagine Armeenia õigeusu kirik, tänapäeval Türgi territooriumil
Maddalena saar

**Maddalena** on Itaaliale kuuluv saar Vahemeres Sardiinia saare kirderanniku lähistel. La Maddalena asub Sardiinia maakonna Olbia-Tempio provintsis La Maddalena vallas, Gallura ajaloolis-geograafilises piirkonnas.

Maddalena on samanimelise saarestikku suurim saar (19,60 km²). 7,5 km pikkuse ja 6 km pikkuse saare rannajoon on 43 km pikkune.

Saart hõlmab 1994. aastal moodustatud Maddalena saarestiku rahvuspark (*Parco nazionale Arcipelago di La Maddalena*).

## Viited

## Välislingid
Theoderic de Bekeshovede

**Theoderic de Bekeshovede** (ka *Theoderic(h) von Buxhövden*, *von [[Buxhoeveden]]*, *de Bikeshoved*, *Theoderic(h) de Raupe*, *de Raupena*, *de Rope*, *de Ropa*, *von der Ropp*) oli Riia piiskopi Alberti vend, Idumea foogt, oma teise venna Tartu piiskopi Hermanni vasall Ugandis ning de Rope'de (von der Ropp) mõisnikusoo rajaja. 

Tema elust ja tegevusest on eelkõige teada Liivi ristisõja kontekstis Henriku Liivimaa kroonika vahendusel. Theoderic saabus Liivimaale 1203. aastal. Edaspidi osales ta nii sõjategevuses Riia piiskopi vaenlaste vastu kui ka allutatud alade valitsemisel. 1221 on Ropaži (*Rodenpois*) järve sillaehitusega seoses mainitud ka Raupa Dietrichit (Theodoricus de Raupena).

1212. aastal abiellus Theoderic Pihkva vürsti Vladimiri tütrega, andis oma foogtikoha Idumeas üle äiale ning siirdus kuni 1215. aastani Saksamaale. 1222. aastal osales ta Taani kuninga poolt Saaremaale rajatud linnuse kaitsmisel, kus pärast seesolijate alistumist jätsid saarlased ta kuni 1224. aastani enda juurde pantvangiks. Pärast vabanemist läänistas tema Tartu piiskopiks saanud vend Hermann Theodericile Ugandis maad, tõenäoliselt Otepää kihelkonna.

## Vaata ka
* Buxhoeveden

## Viited

## Allikad
* Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982.
* Markus, Kersti, MISJONÄR VÕI MÕISNIK? TSISTERTSLASTE ROLL 13. SAJANDI EESTIS, Acta Historica Tallinnensia, 2009, 14.
Alebrand

**Alebrand** (ka *Alabrand*) on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud Riia piiskopi misjonär ja preester.

Alebrand viibis Liivimaal alates hiljemalt 1202. aastast. 1206. aastal sai ta Turaida piirkonna preestriks, viis seal läbi ristimise, määras kihelkondade piirid ning alustas kiriku ehitamist Krimuldasse. Lisaks vaimulikule võimule sai ta esialgu õiguse ka ilmalikes küsimustes kohut mõista. 1208. aastal käis Alebrandi juhitud delegatsioon Ugandis, et nõuda tagasi kunagi Pihkvasse teel olnud kaupmeestelt röövitud vara, kuid ugalastelt positiivset vastust ei saadud. Tagasiteel sealt, külastades Ümerat, veenab ta kohalikke latgaleid astuma Riia kiriku alla ning peagi viibki seal koos Läti Henrikuga läbi ristimise. 1209. või 1210. aastal läks ta uuesti Ugandisse, et sõlmida ugalastega rahu ning taas kaupmeeste vara tagasi nõuda. Seekordsel kohtumisel ähvardati teda algul tappa, ent lõpuks nõustuti rahuettepanekuga, röövitud vara siiski tagastamata. 1211. on ta olnud tunnistajaks latglite maa jagamise dokumentaalsel vormistamisel. 1212. aastal esindas Alebrand piiskop Albertit läbirääkimistel liivlastega, kes olid riialastega konflikti sattunud. 1214. aastal astus vahepeal Idumea preestriks saanud Alebrand välja seal foogtiametisse asunud endise Pihkva vürsti Vladimir Mstislavitši võimu kuritarvituste vastu ja saavutaski vürsti lahkumise Venemaale. Viimast korda mainitakse Alebrandi seoses tema saatmisega 1220. aastal Eestimaale rahvast ristima.

## Viited

## Allikad
* Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982.
* Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993.
Labiilsus

**Labiilsus** on püsimatus, kõikuvus, mõjutatavus. Vastand: stabiilsus. Füsioloogias on see talitluslik liikuvus, meditsiinis emotsionaalne labiilsus ehk hüperpaatia – tundeelu ülitundlikkus, elavnenud emotsionaalne reaktiivsus; ilmneb kesknärvisüsteemi talitluse nõrgenemisel mitmesuguste kahjustuste toimel.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti Entsüklopeedia 5. köide, Kirjastus Valgus, 1990
Neurasteenia

**Neurasteenia** ehk **närvinõrkus** on neuroosi vorm, psühhogeenne haigus. 

Paljudel juhtudel mõjutab neurasteenia kujunemist kaasasündinud soodumus. Vahetult tekitavad neurasteeniat krooniline emotsionaalne pinge või konflikt (psühhotrauma), krooniline kehaline haigus või pidev valusündroom. Mõnel juhul kujundab neurasteeniat ennatlik raske haiguse diagnoosimine (iatrogeenia). Neurasteenia kujunemist soodustab ka krooniline desünkronoos. 

Nähud: erutuvus, keskendumis- ja töövõime vähenemine, jõuetus (asteenia). Neurasteeniast võivad areneda psühhovegetatiivsed häired või hüpohondria. 

Ravi: sobiva elu- ja töökorralduse kujundamine, psühhoteraapia; paljudel juhtudel aitab tervisesport. Ravimite valik on suur, ravi nõuab arsti ja haige pikaajalist koostööd.

## Vaata ka

*Neurootik
*Depressioon
*Kadedus
*Süütunne
*Ärevushäire

## Viited

## Kirjandus
*Eesti Entsüklopeedia 6. köide, Kirjastus Valgus, 1992