open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karl Treffner

**Karl Treffner** (sündinud 1. aprillil 1926 Viljandimaal Orikal) on Austraalias elav eesti ettevõtja. 

1944. aastal lahkus Karl Treffner Teise maailmasõja survel Eestist ning on hiljem tegutsenud Austraalias ärimehena. Ta on Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlaskogu liige. Koos abikaasa Leenaga on ta märkimisväärsete annetustega toetanud Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja kahte Tartu erivajadustega laste kooli – Tartu Herbert Masingu Kooli ja Tartu Maarja Kooli. Muu hulgas on nad võimaldanud aastatel 2002–2012 kümnel Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpilasel õppida ühe aasta Immanueli kolledžis Austraalias Adelaide'is. Ta on toetanud ka Hugo Treffneri koolilõunaid. 

Karl Treffneri toel anti välja "Matemaatika õhtuõpik".

## Tunnustus
2014. aastal anti talle Tartu Täht.

Hugo Treffneri Gümnaasiumi 135. sünnipäeva puhul paigaldati 2018. aastal Tartusse Kaarsilla lähedale parki Hugo Treffneri ausamba juurde Leena ja Karl Treffneri tänupink.

2023. aastal andis president Alar Karis talle Valgetähe V klassi teenetemärgi.

## Isiklikku
Karl Treffner on Eesti haridustegelase Hugo Treffneri sugulane. Karl Treffneri vanaisa ja Hugo Treffneri Gümnaasiumi endise direktori Konstantin Treffneri vanaisa olid vennad. Vennad olid ka Hugo Treffneri isa Ludwig ja Karl Treffneri vanavanaisa Paul.

## Viited
Maksakooma

**Maksakooma** (ladina keeles *coma hepaticum*) on tsirroosihaigetel esinev äge haiguslik seisund. Maksakoomat esineb loomadel ja inimestel.

Maksakooma mehhanisme seni ei tunta, kooma võib tekkida astsiidi, hepatorenaalse sündroomi tüsistusena või patsiendi dehüdratsiooni, seedetraktiverejooksu tulemusel.

Maksakoomaks võidakse klassifitseerida ka maksapuudulikkuse viimast staadiumi (IV astme hepaatiline entsefalopaatia).

## Sümptomid
Kergele maksakoomale on iseloomulikud mitmed neuroloogilised sümptomid: meeleolu muutused, unehäired, kerge värin, segane kõne. Tihti kaasnevad hüpoglükeemia, hüpokaleemia, hüponatreemia, dehüdratsioon, seedetraktiverejooks ja happe-aluse tasakaalu häirumine jm.

## Ravi

Maksakooma on eluohtlik seisund ja patsient tuleb toimetada haiglaravile.

Raske maksakooma korral võidakse kaaluda maksasiirdamist.

## Viited

## Välislingid
*"Vältimatu abi käsiraamat", tõlkinud Hannes Erm, Triin Tarmas, Ene Leesment, Markko Pärtelpoeg, AS Medicina, lk 170, 2010, ISBN 978-9985-829-95-0
*Leslie Zieve M.D.,The mechanism of hepatic coma, Hepatology, Volume 1, Issue 4, pages 360–365, July/August 1981, DOI: 10.1002/hep.1840010414, Veebiversioon (vaadatud 18.02.2014) (*inglise keeles*)
Denisoonia

**Denisoonia** (*Denisonia*) on maoperekond. 

## Klassifikatsioon
Denisooniate perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Denisonia devisi]]* (Wait & Longman, 1920),
* *[[Denisonia maculata]]* (Steindachner, 1867).

## Levila
Neid võib kohata Austraalias.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Denisonia]] seisuga 18.02.2014.*
Koba Jass

**Koba Jass** (sündinud 4. mail 1990 Riias) on Läti jäähokikoondise ründaja.

Jass on isa poolt grusiin ja ema poolt mustlane. Tema vanem vend Māris ja onupoeg Mareks on samuti hokimängijad, ehkki Läti koondisse pole nad pääsenud.

2009 osales Jass Läti koondises Kanadas Ottawas juunioride maailmameistrivõistlustel, kus Läti saavutas oma senise ajaloo parima koha, kaheksanda. Hiljem on ta ainult korra veel parema koha saanud.

2012 arvati Jass Läti täiskasvanute koondisse. 2012. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused toimusid Stockholmis. Läti jäi 8-liikmelises alagrupis 5. kohale ja saavutas kokkuvõttes 10. koha.

2013. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused toimusid Helsingis. Läti jäi alagrupis 6. kohale ja sai kokkuvõttes 11. koha.

2014. aasta taliolümpiamängudele jäähokis pääses Läti 9 tugevaima meeskonna seas ilma valikturniirita. Kuid alagrupis kaotas Läti kõik 3 mängu ja sai pärast alagrupimänge 11. asetuse. Väljalangemisfaasis alistas Läti aga Šveitsi jäähokikoondise 3:1 ja pääses veerandfinaali, kus pidi tunnistama Kanada jäähokikoondise 2:1 paremust. Kanada tuli olümpiavõitjaks.

Pärast olümpiamänge toimusid Minskis 2014. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused, kus Läti tuli alagrupis 6. ja üldarvestuses 11. kohale.

2015. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused toimusid Prahas. Läti ei võitnud ainsatki kohtumist ning jäi 5 punktiga jagama 6.–8. kohta nagu Prantsusmaa ja Austria. Napilt jäi Läti alagrupis 7. ja üldarvestuses 13. kohale, Austria lages välja.

Rohkem Jass suurvõistlustel Läti koondisse ei pääsenud, ehkki tema sportlaskarjäär jätkus 2022. aastani.
Kapitulatsioon

**Kapitulatsioon** (ka akordpunktid) tähendab tingimusi, millele vastavalt antakse kindlus või maa-ala üle piirajatele või millega see on nõus end üle anda.

Kapitulatsiooni eesmärk on säilitada senised õiguslikud vahekorrad pärast võimuvahetust võimalikult muutmatult. Ideaalis säilivad endised kohtud, seadused, tavad, privileegid, muutub ainult maal asuv sõjavägi ja valitseja nimi. Lepingu osapooleks on peale sõdivate osapoolte ka kohalik tsiviilelanikkond.

Kapitulatsiooni tingimused muutuvad lõplikuks senise valitseja loobumisega oma valdusest ja uue valitseja süseräänsuse jõustumisega rahulepingu jõustumisel.

## Kirjandus
*Jürgen von Ungern-Sternberg. Kuidas kapituleeruda vormikohaselt? Tuna, 2007, nr 1, lk 65–74.
*Marju Luts. 1710. aasta kapitulatsioonid ikka veel päevakorral? Tuna, 2007, nr 1, lk 75–77.
Mall Jürma

**Mall Jürma** (kuni 1929 **Alma Elisabeth Kuusik**; 1929–1935 **Jürmann**; 17. september 1901 Tallinn – 21. oktoober 1984 Ridgefield, Bergeni maakond, New Jersey) oli eesti raamatukogundustegelane, bibliograaf, kirjandusloolane ja ajakirjanik. 

## Hariduskäik
*1907–1913 Tallinna Jaani kiriku algkool
*1913–1920 Elfriede Lenderi Eragümnaasium
*1921–1927 Tartu Ülikool (inglise ja saksa keel, eesti ja üldine kirjanduslugu); magistrikraad 1927

## Töökäik
*1921–1923 Tartu Ülikooli Raamatukogu (raamatukoguhoidja)
*1922–1926 Eesti Bibliograafia Asutis (Tartus) (bibliograaf)
*1926–1942 Tallinna Keskraamatukogu (vanemraamatukoguhoidja, vanemassistent)
*1926–1942 Haridusdirektoorium (avalike raamatukogude inspektor, vanemreferent)
*1951–1972 Raadio Ameerika Hääl Eesti osakonna toimetus Washingtonis (ajakirjanik)

## Teosed
*"Ants Laikmaa". Koostaja Mall Jürma. 1936;
*"Eesti kirjanduselu rasketel aastatel". Stockholm, 1946; 
*"Korporatsioon Filiae Patriae 1920–1960". Toimetajad Mall Jürma, Eti Sirg. New York, 1960; 
*"Pedro Krusten". Lühimonograafia. Lund, 1964;
*"Korp! Filiae Patriae 1920–1980". Toronto, 1980; 
*"Mälestuspudemeid Tammsaarest". – Tallinna Keskraamatukogu 1907–2007. Tallinn 2007. Lk 76–77.
*"Naine raamatute keskel". Toimetaja Katre Ligi. Tartu: Ilmamaa, 2021. Sari "Eesti mõttelugu". 384 lk

## Tunnustus
*1939 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk
*1976 Eesti Kultuurifondi Ameerika Ühendriikides auhind

## Kirjandus
*Anne Valmas. "Mall Jürma – särav isiksus raamatukogunduse taevas". Tallinna Keskraamatukogu 1907–2007. Tallinn 2007. Lk 71–75 

## Muud
*Korporatsioon Filiae Patriae liige

## Välislingid

*Mall Jürma Tartu Ülikooli üliõpilaste nimekirjas 1918–1944
*Mall Jürma Eesti raamatukogunduse biograafilises andmebaasis
*Mall Jürma teenetemärkide kavaleride loetelus
Drysdalia

***Drysdalia*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Drysdalia* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Drysdalia coronoides]]* (Günther, 1858),
* *[[Drysdalia mastersii]]* (Krefft, 1866),
* *[[Drysdalia rhodogaster]]* (Jan, 1873).

## Levila
Neid võib kohata Austraalias.

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Catalogue of Life'is
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Drysdalia]] seisuga 18.02.2014.*
Ahri veinipiirkond

**Ahr** on Saksamaa veinipiirkond, mis toodab kvaliteetveine. See piirkond asub Reini lisajõe Ahri kallastel. Selle pindala on ainult 558 hektarit ja ta on väikseim kvaliteetveine tootev piirkond Saksamaal. Vaatamata sellele, et see piirkond on üks põhjapoolseimaid Saksamaal, toodetakse seal peamiselt punaseid veine.
Karl Lind

**Karl Lind** (19. märts 1881 Ulila vald, Tartumaa – 29. november 1944 Gunzenhausen) oli eesti loomaarst.

Karl Lind lõpetas Tartu veterinaarinstituudi 1907. aastal.

Ta võttis loomaarstina osa Esimesest maailmasõjast, oli Rapla jaoskonna loomaarst aastail 1918–1926 ja alates 1926. aastast kuni 17. septembrini 1944 Eesti veterinaarametkonna juht. 

Ta oli Tallinna Jahimeeste Seltsi esimees.

## Kirjandus
* Dr. vet. Karl Lind †. Eesti Sõna, 13. detsember 1944, nr. 231, lk. 3.

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
Heinz Valk (film)

**"Heinz Valk"** on Eesti 2014. aasta dokumentaalfilm, mille režissöör on Kristjan Svirgsden. Filmis portreteerib ta ühiskonnategelast Heinz Valku. 

Filmi autor on selgitanud, et ei kavatsenud teha poliitilise sisuga filmi, vaid käsitleda Valku kui põhiväärtuste hoidjat. 

## Viited

## Välislingid
*Eva Samolberg "Film Valgust heidab valgust lipsutagustele". Virumaa Teataja, 6. märts 2013
*Kaarel Kressa "Heinz Valk – muhelev revolutsionäär". Eesti Päevaleht, 15. veebruar 2014
Roanoke

**Roanoke** (varem **Big Lick**) on linn ja omavalitsusüksus Ameerika Ühendriikides Virginia osariigis. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli linnas 97 032 elanikku. Roanoke asub Roanoke'i orus, Virginia osariigi Roanoke'i piirkonnas.

Roanoke on Edela-Virginia suurim omavalitsus ning keskne omavalitsusüksus Roanoke'i linnastus, milles 2010. aastal elas 308 707 inimest. Selles asuvad Roanoke'i ja Salemi linn ning Botetourti, Craigi, Franklini ja Roanoke'i maakond. Roanoke'i jagab kaheks Roanoke'i jõgi. Linn on Edela-Virginia majandus- ja kultuurikeskus. Roanoke'i pindala on 110 km2, asustustihedus 870 in/km2. Linn rajati 1852. aastal ning sai linnaõigused 1874. Selle algne nimi Big Lick tulenes Roanoke'i jõe ääres asunud soolakust.

## Viited

## Kirjandus
* Dotson, Rand. *Roanoke, Virginia, 1882–1912: Magic City of the New South* (2008)

## Välislingid
* Roanoke'i veebileht
Kulla hiietamm

**Kulla hiietamm** oli pühapuu Viljandimaal Halliste kihelkonna Kulla külas, mis praegu kuulub Mulgi valda .

## Välislingid
* Kulla hiietamm Hiite Maja SA andmekogus.
Sultsi ohvrikivi

**Sultsi ohvrikivi** on ohvrikivi Viljandimaal Paistu kihelkonna Sultsi külas. 

## Välislingid

* Sultsi ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Jaska ohvrikivi

**Jaska ohvrikivi** on ohvrikivi Viljandimaal Põhja-Sakala vallas Jaska külas. Ajalooliselt kuulus kivi Suure-Jaani kihelkonda.

## Välislingid

* Jaska ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Tääksi ohvriallikas

**Tääksi ohvriallikas** ehk **Külaallikas** on ohvriallikas Viljandimaal Põhja-Sakala vallas Tääksi külas. Ajalooliselt kuulus ohverdamiskoht Suure-Jaani kihelkonda.

## Vaata ka
* Tääksi Hiiemägi
* Tääksi Tõnni vakk
* Tääksi allikas

## Välislingid

* 
* 
* Tääksi ohvriallikas Hiite Maja SA andmekogus
Tääksi Hiiemägi

**Tääksi Hiiemägi** on hiiemägi Viljandimaal Põhja-Sakala vallas Tääksi külas. Ajalooliselt kuulus mägi Suure-Jaani kihelkonda.

## Vaata ka
* Tääksi ohvriallikas
* Tääksi Tõnni vakk

## Välislingid

* Tääksi Hiiemägi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Pringi ohvrimäe tammed

**Pringi ohvrimäe tammed** olid pühapuud Tartumaal Sangaste kihelkonna Pringi küla ohvrimäel.

## Vaata ka
* Pringi ohvrimäe ohvrikivi

## Välislingid
* Pringi ohvrimäe tammed Hiite Maja SA andmekogus.
Sõsarsaarte tammed

**Sõsarsaarte tammed** on pühapuud Tartumaal Otepää kihelkonna Pühajärve külas keset Pühajärve asuval saarel.

## Välislingid
* 
* Sõsarsaarte tammed Hiite Maja SA andmekogus.
Sihva Kloostrisaare tammed

**Sihva Kloostrisaare tammed** on pühapuud Tartumaal Otepää kihelkonna Pühajärve külas Kloostrisaarel.

## Välislingid

* Sihva Kloostrisaare tammed Hiite Maja SA andmekogus.
Kirbu Soka püha kivi

**Kirbu Soka püha kivi** on püha kivi Valga maakonnas Valga vallas Kirbu külas (endisel Võrumaal Karula kihelkonnas).

## Välislingid

* Kirbu Soka püha kivi Hiite Maja SA andmekogus.
Juuru tammed

**Juuru tammed** on pühapuud Harjumaal Juuru kihelkonna Juuru alevikus.

## Välislingid
* Juuru tammed keskkonnaregistris. 
* Juuru tammed ancientsites.eu veebis.
Ivan Tsetserski

**Ivan Nikolajevitš Tsetserski** (vene keeles Иван Николаевич Цецерский; sündinud 14. veebruaril 1967 Retšitsas Bresti oblastis Valgevene NSV-s) on Venemaa poliitik ja sõjaväelane (alampolkovnik), 16. aprillist 2009 Pihkva linnapea.

Tsetserski sündis tööliste perekonnas. Pärast kooli lõpetamist astus ta Grodno kultuurhariduskooli ning selle järel Lvivi kõrgemasse sõjaväekooli.

1989. aasta augustist 1996. aasta veebruarini teenis Tsetserski 76. Tšernigovi õhudessantväediviisis, mis paikneb Pihkvas. Algselt oli ta 2. langevarjurite dessantroodu komandöri asetäitja poliitalal, 1990. aastast 104. langevarjurite dessantpolgu komsomolikomitee sekretär, 1991. aasta detsembrist kasvatustöö osakonna kultuurharidustöö ühenduse juhataja abi.

Ivan Tsetserski osales praktiliselt kõigis õhudessantväediviisile antud eriülesannetes ning on autasustatud Suvorovi medaliga.

1996. aasta veebruarist 2006. aasta märtsini juhtis Tsetserski Pihkva garnisoni ohvitseride maja. 2000. ja 2001. aastal tunnistati Pihkva ohvitseride maja Leningradi sõjaväeringkonna parimaks kultuuriasutuseks. Pikaajalise sõjalis-patriootliku töö eest sõjaväelaste ja tsiviilnoorsooga kanti ohvitseride maja raamatusse "Kuulsate tegude kuldne kroonika Pihkva linna 1100. aastapäevaks". Kõrgete näitajate eest sõjaväe kultuurharidustöös ja ohvitseride maja kollektiivi oskusliku juhtimise eest pälvis Tsetserski alampolkovniku auastme.

1998. aastal valiti ta esmakordselt Pihkva linnaduuma saadikuks.

2000. aastal lõpetas Tsetserski kiitusega Moskva ühiskonnateaduste ülikooli õigusteaduskonna. Õigus- ja juhtimisakadeemias õpetab ta munitsipaalõiguse kursust.

2007. aasta märtsis valisid Pihkva linnaduuma liikmed ta aselinnapeaks, 16. aprillil 2009 aga linnapeaks (vahetades välja Jan Vjatšeslavovitš Luzini), olles ühtlasi linnaduuma eesistuja. 16. märtsil 2012 valiti ta uuesti linnapeaks.

Tsetserski kuulub parteisse Ühtne Venemaa.

## Isiklikku
Ivan Tsetserski on abielus, tal on kaks last.

## Välislingid
* Ivan Tsetserski Pihkva linna kodulehel
* Tsetserski portaalis PLN
Raela Hiiemägi

**Raela Hiiemägi** oli hiiemägi Harjumaal Rapla kihelkonna ja Rapla valla Raela külas. 

Hiiemägi oli Hiie talu juures maastikul veidi kõrgem paik kuni 1970. aastani, mil uue elamu rajamisel tasandas buldooser reljeefi. Tänapäeval ei ole hiiemägi maastikul enam eristatav.

## Viited

## Välislingid
*
Ohekatku tamm

**Ohekatku tamm** on pühapuu Harjumaal Rapla kihelkonna Ohekatku külas.

## Vaata ka
* Ohekatku hiiemägi

## Välislingid
* Ohekatku tamm keskkonnaregistris
*
Tääksi Tõnni vakk

**Tääksi Tõnni vakk** on ohvrikivi Viljandimaal Põhja-Sakala vallas Tääksi küla Hiiemäel. Ajalooliselt kuulus kivi Suure-Jaani kihelkonda.

## Vaata ka
* Tääksi ohvriallikas
* tõnnivakk

## Välislingid
* Tääksi Tõnni vakk Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Märjamaa ohvripärn

**Märjamaa ohvripärn** on pühapuu Läänemaal Märjamaa kihelkonnas Märjamaa alevis.

Ohvripärn asub kunagise Märjamaa kirikumõisa (Sipa tee 3) aias ning olevat viimane säilinud osa seal asunud hiiemetsast.

Märjamaa ohvripärn on alates aastast 1958 loodusmälestisena riikliku kaitse all. Puu on seest õõnes ning tema hinnatav seisukord on halb. 1997. aasta seisuga oli puu ümbermõõt 458 cm ning kõrgus 23 m.

## Viited


## Välislingid
* Märjamaa ohvripärn Keskkonnaregistris
Karl Volbrück

**Karl Volbrück** (2. veebruar 1877 Kuimetsa – 3. september 1919 Irboska) oli Tallinna tselluloosivabriku töölisaktivist ja ametiühingutegelane.

Karl Volbrück hukati 3. septembril 1919 Irboska veretöö käigus.

## Isiklikku
Tema tütar oli töölisliikumise tegelane Helene Veltson (1902–1977).

## Viited

## Kirjandus
* Paberiveskist kombinaadiks Tallinn 1966

## Välislingid
* http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=8&iid=200250769594&img=eaa1211_001_0000134_00165_m.png&tbn=1&pgn=9&prc=100&ctr=0&dgr=0&lst=2&hlx=&hly=&hlw=&hlh=&hash=e4658284876d441e65728980ea983bd3
* http://www.ra.ee/fotis/index.php?type=2&id=93374
Eha Komissarov

**Eha Komissarov** (sündinud 25. mail 1947 Võrus) on eesti kunstiteadlane ja kuraator.

Ta lõpetas aastal 1965 Tallinna 7. Keskkooli ja 1973. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kunstiajaloo erialal.

Aastast 1973 töötab ta Eesti Kunstimuuseumis, sealhulgas aastast 1992 ekspositsiooniosakonna juhatajana; lisaks on ta aastast 1989 olnud Galerii Vaal kunstiekspert. Ta on aastast 1992 AICA ja aastast 1993 Eesti Kunstnike Liidu liige.

## Tunnustus
*1987 Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia (artikkel “Sügisnäitusest – põhitähelepanuga maalil” ja üldine edukas kriitikategevus)
*1994 Kristjan Raua preemia
*1997 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti aastapreemia (kuraatoritegevus 1997. aastal, projekt "Persona" Rotermanni soolalaos)
*2008 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2013 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (näituse "Mood ja külm sõda" kureerimine)
*2015 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali elutööpreemia (aastakümnetepikkuse silmapaistva kuraatoritöö eest Eesti kunsti- ja muuseumiväljal. Ta on pühendunud professionaalina näitusepraktika arendaja, laia haardega teravapilguline kunstiajaloo kaanonite ümberhindaja ja -kirjutaja ning kirglik kaasaegse kunsti eest võitleja. Mitmete põlvkondade juhendaja, inspireerija ja eeskuju)
*2020 Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu aastapreemia (pikaaegne särav kuraatoritegevus ja 2019 KUMUs toimunud näitus „Kunstnikud kogudes“)
*2021 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (elutööpreemia)

## Isiklikku
Tema abikaasa on Raimo Seljamaa, lapsed Johan-Elias Seljamaa ja Elo-Hanna Seljamaa.

Tema vend Kalju Komissarov oli näitleja, teatri- ja filmilavastaja, vend Koit Komissarov on arhitekt.

## Viited

## Välislingid
* 
*Eha Komissarov: ikka kunstist
Kihelkonna politseikohus

**Kihelkonna politseikohus** oli aastatel 1818–1888 Eestimaa kubermangus tegutsenud politseikohus. Kohus oli allutatud kubernerile. Kohtu vaatas läbi mõisapolitsei ja valla ametimeeste tegevuse kohta esitatud kaebusi.

Kohus koosnes haagikohtunikust, kes oli ühtlasi eesistuja, ja kahest kaasistujast, kelle valis kirikukonvent mõisnike hulgast.

## Viited
Ülemtalurahvakohus

**Ülemtalurahvakohus** (saksa k. *Oberbauer(n)gericht*, vene k. *Верхний крестьянский суд*) oli Balti kubermangudes aastatel 1889–1917 tegutsenud teise astme kohus. Kohus sarnanes 1889. aastal likvideeritud kihelkonnakohtuga. 

Ülemtalurahvakohtu ülesandeks oli läbi vaadata edasikaevatud vallakohtu otsuseid, hagide lahendamine tsiviilasjades, kus nõue ületas 15 rubla; nõuded, mida ei saanud hinnata (nt rikutud omandi taastamise asjus või servituutide kasutamisse puutuvad kaasused); hagide lahendamine kriminaalkaristuste korral, kui oli määratud rahatrahv (üle 5 rubla) või rahatrahvi asemel oli määratud vähemalt kolmepäevane arest.

Kohtu koosseisus olid eesistujana ülemtalurahvakohtunik ja vähemalt kaks vallakohtust pärit kaasistujat. Ülemtalurahvakohus koosnes vallakohtute eesistujatest, kes olid järjekorras kutsutud kohtu kaasistujateks. Ülemtalurahvakohtu esimees nimetati ametisse justiitsministri poolt, ta pidi olema vähemalt 25-aastane isik, kõrgema või vähemalt keskharidusega, mida võis asendada ka vähemalt kolmeaastane praktilise tegevuse kogemus kohtuasutustes.

Eesti ala Eestimaa ja Liivimaa kubermangu maakondades oli ülemtalurahvakohtuid üldjuhul kaks, vaid Järva- ja Saaremaal oli neid üks.

Ülemtalurahvakohus allus rahukogu järelevalvele, kuhu sai Ülemtalurahvakohtu otsuste peale kassatsiooni korras edasi kaevata.

Eestimaa kubermangus tegutsesid: Haapsalu kreisis Haapsalu ülemtalurahvakohus ja Lihula ülemtalurahvakohus, Paide kreisis Paide ülemtalurahvakohus, Rakvere kreisis Rakvere ülemtalurahvakohus ja Jõhvi ülemtalurahvakohus, Tallinna kreisis Tallinna ülemtalurahvakohus ja Rapla ülemtalurahvakohus.

Liivimaa kubermangus tegutsesid: Lõuna-Eestis Pärnu kreisis Pärnu 1. ülemtalurahvakohus Pärnus (Audru, Vändra, Pärnu-Jaagupi, Mihkli, Tõstamaa, Tori kihelkond), Pärnu 2. ülemtalurahvakohus Voltvetis (Häädemeeste, Halliste, Karksi, Pärnu-Elisabethi, Saarde kihelkond), Saaremaa ülemtalurahvakohus, Tartu kreisis Tartu 1. ülemtalurahvakohus (Palamuse, Maarja-Magdaleena, Äksi, Kodavere, Laiuse, Kursi, Torma kihelkond), Tartu 2. ülemtalurahvakohus (Kambja, Puhja, Nõo, Otepää, Rannu, Rõngu, Sangaste, Võnnu kihelkond), Viljandi 1. ülemtalurahvakohus Viljandis (Viljandi, Kõpu, Helme, Paistu, Tarvastu kihelkond), Viljandi 2. ülemtalurahvakohus Suure-Jaanis (Suure-Jaani, Kolga-Jaani, Põltsamaa, Pilistvere kihelkond), Võru kreisi Võru 1. ülemtalurahvakohus (Urvaste, Hargla, Karula, Rõuge kihelkond), Võru 2. ülemtalurahvakohus (Kanepi, Vastseliina, Põlva, Räpina, Rõuge kihelkond).

Ülemtalurahvakohtud likvideeriti Eesti Ajutise Valitsuse määrusega 18. novembril 1918.
## Viited
Talurahvaasjade komissar

**Talurahvaasjade komissar** oli Balti kubermangudes aastatel 1889–1917 tegutsenud keskastme riigiametnik. 

See ametikoht loodi pärast 1864. aasta kohtureformi jõustumist ja 1889. aasta kohtu- ja talurahvaasutuste reformi. Komissari ülesanne oli muu hulgas kontrollida vallaomavalitsuse tegevust ja maaga tehtud tehingute õiguspärasust. Ühtlasi pidid komissarid ellu viima ka Venemaa keisririigi venestus- ja tsentraliseerimispoliitikat.

Eesti alal oli iga maakonna kohta kuni kolm komissari.

Eestimaa kubermangu talurahvaasjade komissarile allusid jaoskonnad Eestimaa kubermangu kreisides: 
*Tallinna kreisis - Tallinna jsk. (nt. Jüri, Harju-Jaani, Jõelähtme, Kuusalu, Keila, Madise, Risti kihelkonnad ja vallad). ja Rapla jaoskond (Kose, Juuru, Rapla, Nissi, Hageri, Paldiski, Tallinna Jaani kogudus, Tallinna Püha Vaimu kogudus, Tallinna Kaarli kogudus), Tallinnas; 
*Haapsalu kreisis - Haapsalu jsk, Haapsalus, Lihula jsk Lihulas ja Hiiumaa jsk Kärdlas; 
*Paide kreisis - Paide  jsk Paides ja Rakvere kreisis - Rakvere jsk Rakveres, Jõhvi jsk  Jõhvis.

Liivimaa kubermangu talurahvaasjade komissarile allusid sh jaoskonnad Liivimaa kubermangu Lõuna-Eesti kreisides: 
*Tartu kreisis - I ja II jsk Tartus; 
*Võru kreisis - I ja II jsk Võrus; 
*Viljandi kreisis - I ja II jsk  Viljandis; 
*Pärnu kreisis - I ja II jsk Pärnus ja Saaremaa jsk Kuresaares
## Viited

## Kirjandus
*Talurahvaasjade komissari jaoskondade Eestimaa kihelkondade ja valdade aadressid, Suur Adress-kalender ; 1911
*Talurahvaasjade komissari jaoskondade Liivimaa kihelkondade ja valdade aadressid, Suur Adress-kalender ; 1911
Metapeedia

**Metapeedia** on mitmekeelne veebientsüklopeedia, mis väidab end keskenduvat kultuurile, kunstile, teadusele, filosoofiale ja poliitikale, eelkõige aga "teemadele, mida peavoolu entsüklopeediates tavaliselt ei kaeta või jäetakse tahtlikult välja". See propageerib valge rassi ülevõimu, neofašismi ja äärmusparempoolseid vaateid. See sai ametlikult alguse 26. oktoobril 2006 rootsikeelse versiooniga. Ingliskeelne versioon avalikustati 28. aprillil 2007. 2013. aasta 27. septembri seisuga oli suurim ungarikeelne versioon, milles oli 144 189 artiklit. Metapeediast on ka eestikeelne versioon, kus 21. veebruaril 2014 oli 2087 artiklit.

## Viited
Echiopsis

***Echiopsis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Echiopsis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Echiopsis curta]]* (Schlegel, 1837).

## Levila
Neid võib kohata Austraalias Uus-Lõuna-Walesi, Victoria, Lõuna-Austraalia ja Lääne-Austraalia osariigis. 

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Catalogue of Life'is
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Echiopsis curta]] seisuga 19.02.2014.*
Rahvusrinne

**Rahvuskogu** (pr *Rassemblement national*, lühend *RN*) on Prantsusmaa äärmus-parempoolne populistlik natsionalistlik poliitiline partei.
Partei asutati 1972. aastal nimega **Rahvusrinne** (pr *Front National*, lühend *FN*), eesmärgiga ühendada erinevad tolleaegsed Prantsuse paremäärmuslaste liikumised. Partei esimene juht oli Jean-Marie Le Pen, ta oli ka partei keskne tegelane kuni oma tagasiastumiseni 2011. aastal. Esimesed kümme aastat mängis Rahvusrinne Prantsusmaa poliitilises elus kõrvalist rolli, kuid alates 1984. aastast on see paremrahvusluse peamiseks jõuks. Rahvusrinne on muutunud Prantsusmaa suuruselt kolmandaks parteiks pärast UMP-d (*Union pour un mouvement populaire*) ja Sotsialistlikku Parteid (*Parti socialiste*).

2002. aasta presidendivalimistel jõudis Prantsusmaal esimest korda teise vooru paremrahvuslik kandidaat, kuid teises voorus kaotas Le Pen siiski Jacques Chiracile.

2011. aastal võttis Marine Le Pen isalt juhtimise üle.

Partei praegused peamised poliitilised teemad on majanduslik protektsionism, nulltolerants avaliku korraga seotud küsimustes ja immigratsioonivastasus. Alates 1990. aastatest on Rahvusrinne muutunud üha euroskeptilisemaks. Sisserände osas on partei eriti väljastpoolt Euroopat saabuvate immigrantide vastu ning toetab illegaalsete, kriminaalsete ja töötute immigrantide väljasaatmist. Rahvusrinde hoiakud nendes küsimustes on tänapäeval palju mõõdukamad kui kõige radikaalsemal ajal 1990. aastatel.
Lurenburgi torn

**Lurenburgi torn** oli aastatel 1538–1554 ehitatud Tallinna linnamüüri kaitsetorn. Lurenburgi torn oli üks viimaseid Tallinna linnamüüritornidest, mis ehitati Tallinna linna kaitseks, enne Liivimaa sõja algust. Algselt kasutati suurtükitorni kohta  alamsaksakeelset nimevarianti Lurerborch.

Lurenburgi suurtükitorn oli ehituselt sarnane, aastatel 1518–1529 ümberehitatud Paksu Margareetaga, kuid mahult väiksem, kujult oli torn poolümar kolme korrusega, rohkete suurtükiavadega. Lameda katusega kaetud torni diameeter oli 20,4 meetrit ja kõrgus 18 meetrit. 

Suurtükitorn asetses tänapäevase Tallinna Ringkonnakohtu hoone kohal (Pärnu maantee 7).

Lurenburgi torn lammutati 1767. aastal.

## Vaata ka
*Tallinna linnamüür
*Tallinna tornistik
## Viited

## Välislingid
*Jaak Juske. Paksu Margareete väikeõde, KesKus.ee, juuni 2013
Anu Kannike

**Anu Kannike** (sünninimi **Anu Varrak**; sündinud 14. augustil 1967) on eesti etnoloog. 

Ta on lõpetanud 1990. aastal Tartu Ülikooli ajalooteaduskonna ajaloo ja kunstiajaloo erialal. 1995. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas magistritöö ja 2002. aastal doktoritöö etnoloogia alal. Doktoritöö "Kodukujundus kui kultuuriloomine: etnoloogiline Tartu-uurimus" on ilmunud Eesti Rahva Muuseumi sarjas 2002.  

Ta on töötanud Tartu Ülikoolis, Londoni Ülikoolis ja Tallinna Ülikoolis. Ta töötab Eesti Rahva Muuseumi vanemteadurina.  

Anu Kannike on raamatute "101 Eesti toitu ja toiduainet" (2016), "Eesti eluolu 100 aastat" ja "Moodsa elu õppetunnid" (2022) kaasautor. Ta on avaldanud teadusartikleid Eesti argikultuuri ajaloost ja kaasajast, eeskätt kodukultuurist ja toidukultuurist ning museoloogiast. 

## Isiklikku
Tema vanaisad olid poliitik Johannes Kurvits ning sõjaväelane Eerik Varrak. Tema ema oli muuseuminõunik Kaia Varrak. Tema abikaasa on diplomaat Sulev Kannike. Tema vanaonu oli kunstnik Georg Westenberg.  

## Viited

## Välislingid
*Eesti teaduse infosüsteem
Koeraujumine

**Koeraujumine** on algeline ujumisstiil, mille puhul ujuja on rinnuli ning liigutab vaheldumisi käsi ja jalgu. Liigutused meenutavad koerte ja teiste loomade ujumisliigutusi.
Pavlivka (Pogrebõštše rajoon)

**Pavlivka** (ukraina keeles Павлівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 977. Pindala on 0,362 km².
Aleksandr Solovjov

**Aleksandr Solovjov** on olnud mitme tuntud inimese nimi:

*Aleksandr Aleksandrovitš Solovjov (1926) on Valgevene kunstnik;
*Aleksandr Aleksandrovitš Solovjov (1967) on Venemaa poliitik;
*Aleksandr Aleksandrovitš Solovjov (1972) on vene kaskadöör ja filminäitleja;
*Aleksandr Dmitrijevitš Solovjov (1927–2001) oli vene matemaatik;
*Aleksandr Ivanovitš Solovjov (1952–2000) oli vene näitleja ja režissöör;
*Aleksandr Konstantinovitš Solovjov (1846–1879) oli vene revolutsionäär;
*Aleksandr Nikolajevitš Solovjov (1844–?) oli vene arstiteadlane;
*Aleksandr Titovitš Solovjov (1853–1918) oli Venemaa poliitik, karskusliikumise eestvedaja ja kirjastaja;
*Aleksandr Vassiljevitš Solovjov (1890–1971) oli vene ajaloolane ja filoloog;
*Aleksandr Vassiljevitš Solovjov (1950) on udmurdi päritolu Venemaa poliitik;
*Aleksandr Vladislavovitš Solovjov (1978) on vene dirigent.
Digitaalne kihistumine

**Digitaalne kihistumine** on ühiskonnaliikmete eristumine selle järgi, millisel määral nad oskavad infotehnoloogilisi lahendusi kasutada ja on selleks motiveeritud, saades neist kasu oma igapäevaelu parandamisel.

Digitaalne kihistumine on digitaalse lõhe analoog n-ö järgmisel tasandil, kus ebavõrdsus tuleneb mitte info omamisest või puudumisest, vaid erinevusest interneti ja muu infotehnoloogia kasutusviisides.
E-teenus

**E-teenus** (inglise keeles *e-service*, pikemalt **elektroon(ili)ne teenus**, inglise *electronic service*) on teenus, mida osutatakse ja kasutatakse elektrooniliste kanalite kaudu, peamiselt internetis või mobiiltelefoni teel. E-teenuste pakkumisega tegeleb e-kaubandus ja e-riik. Interneti arenguga on e-teenuste osakaal majanduses järjest kasvanud.

## Vaata ka
* eesti.ee
* Elektrooniline hääletamine Eestis
* E-kodaniku harta
PIN-kalkulaator

**PIN-kalkulaator** on seade, mille abil saab kasutaja ennast identifitseerida interneti- või mobiilipangas. Kuna kalkulaator on kohandatud vastavalt kasutajatunnusele, siis internetipanka sisenejalt küsitakse kasutajatunnust ja kalkulaatori enda genereeritud 6- või 8-kohalist ühekordset koodi. Maksekorralduste või lepingu muutuste kinnitamiseks kuvab internetipank kinnituskoodi, mille kasutaja peab PIN-kalkulaatorisse sisestama ning saadud vastuse internetipanka edastama. 

PIN-kalkulaatori turvalisus põhineb kaheetapilisel tuvastamisel: kõigepealt toimub identifitseerimine kasutaja enda määratud PIN-koodiga, mille ta sisestab kalkulaatorisse, seejärel genereerib PIN-kalkulaator parooli, mille kasutaja peab internetipanka pääsemiseks sisestama. Krüptograafiliselt põhineb PIN-kalkulaatori protokoll sümmeetrilisel krüptograafial (DES või 3DES) ning panga serveri ja konkreetse kalkulaatori kliendi konto külge sidumisel (initsialiseerimisel) loodud jagatud saladusel. 

Eesti interneti-pankade PIN-kalkulaatorid kuuluvad enamasti Vasco Data Digipass sarja. 

Maailmas on olnud kasutusel ka teisi, sarnaseid või vähem sarnaseid PIN-kalkulaatoreid, näiteks RSA SecurID. 

## Viited

## Välislingid
* "Paroolikaartide järel läheb järgmisena ajaloo prügikasti PIN-kalkulaator" ERR, 26. jaanuar 2019
Internetivabadus

**Internetivabadus** on internetikasutajate õigus alusetute piiranguteta ligipääsuks internetile ja internetisisule ning internetikasutusega seotud õigustest kinnipidamisele. Viimaste hulka kuuluvad näiteks õigus sõnavabadusele, õigus kaitstusele ebainimliku kohtlemise eest, õigus eraelu puutumatusele, õigus isikuandmete kaitsele jne.

Paljud väljaspool internetti kehtivad inimõigused on rakendatavad ka internetis, kuid infotehnoloogia on loonud uusi viise nii nende tagamiseks kui ka rikkumiseks. Lisaks muudab õiguste küsimused juriidiliselt keeruliseks interneti rahvusvaheline, eri riikide jurisdiktsioone ületav iseloom. Internetivabaduste rikkumise üks levinumaid viise on internetitsensuur, mida rakendavad sageli ebademokraatlikud riigid (Hiina RV, Türgi, Venemaa, Korea RDV), kuid mille juhtumeid esineb ka demokraatlikes riikides. Viimastel aastakümnetel on mitmeid õigusakte ja rahvusvahelisi lepinguid peetud internetivabadusi kahjustavateks ning nende vastu on ktekkinud avalikud protestid, tuntuim taoline leping oli ACTA.

Internetivabaduse piiramist peetakse sageli õigustatuks juhtumitel, mis seostuvad internetivälise kuritegevusega nagu lasteporno levitamine, terrorism ja rahapesu. Samas põhjendatakse sel viisil ka niisugusi vabaduse rikkumisi, mille puhul kuritegelikud seosed on tõestamata või pelgalt retoorilised.

Internetivabadus on eri riikides reguleeritud erinevalt. Selle õiguslikud tagatised võivad mitte olla seotud spetsiifiliselt internetiga, vaid tugineda üldistele vabadustele ja õigustele. Siiski tunnistatakse rahvusvaheliselt üha laiemalt interneti õiguslikku spetsiifikat ja vajadust tagada internetivabadus eraldiseisvate meetmetega.

## Välislingid
* "Raport: koroonapandeemia kiirendab internetivabaduse vähenemist" ERR Novaator, 16. oktoober 2020
Infokihistumine

**Infokihistumine** on ühiskonnagruppide erinevus nende infooskuste ja infole ligipääsu alusel. Selle üks vorme on digilõhe, infoühiskonnas tekkinud erinevus ühelt poolt internetile vaba ligipääsuga ning selle võimalusi kasutada oskavate ning teiselt poolt internetile halvasti või üldse mitte ligipääsevate ja selle võimalusi mitte valdavate inimeste vahel. 

Olulised on erinevused nii inimeste kasutatavas riistvaras ja ITK-lahendustes, mis pakuvad neile erinevaid võimalusi, kui ka oskustes neid võimalusi realiseerida (digitaalne kirjaoskus). Samas põhjustab infokihistumist mitte üksnes infotehnoloogia, vaid ka muud meedia- ja ühiskondlikud kanalid. Samuti on olulised keelelised ja geograafilised piirangud ning traditsiooniline kirjaoskus, mille määr maailma mastaabis suuresti kõigub.

## Viited
Segamisreegel

**Segamisreegel** on matemaatiline meetod aine hulkade arvutamiseks erinevate kontsentratsioonidega segude kokkupanemisel. Enamasti arvutatakse kahe teadaoleva kontsentratsiooniga segu hulgad saamaks kolmas etteantud koostisega segu.

## Lahuste segamise reegel

Lahuste lahjendamisel lahustiga ja kahe või enama erineva kontsentratsiooniga lahuse segamisel saadava lõpplahuse kontsentratsioon arvutatakse segamisreegli abil.

Olgu vaja segada a grammi lahust 1 (kontsentratsiooniga x%) b grammi lahusega 2 (kontsentratsiooniga y%) lõpplahuse (kontsentratsiooniga z%) saamiseks. 
:Lahus 1 sisaldab lahustunud ainet a•x:100 grammi
:lahus 2 sisaldab lahustunud ainet b•y:100 grammi
:lõpplahus sisaldab lahustunud ainet (a+b)•z:100 grammi
Kuna lõpplahuses lahustunud aine mass võrdub segatavates lahustes lahustunud aine masside summaga, siis 
:a•x:100 + b•y:100  = (a+b)•z:100  ehk siit segamise reegel:
:a•x+b•y=(a+b)•z

Lahuse lahjendamisel lahustiga (veega) saame lihtsustatud valemi (kus y=0 ja b on lahusti mass):
:a•x=(a+b)•z

Kahe tuntud kontsentratsiooniga lähtelahuse korral on kõige lihtsam seda teha nn segamisristi abil nagu näidatud kõrvaloleval joonisel. Selleks et saada lahus kontsentratsiooniga z% lahuse 1 (x%) ja lahuse 2 (y%) kokkusegamise teel, tuleb lahust 1 võtta |z – y| osa ja lahust 2 |x – z| osa.

## Vaata ka
*Kontsentratsioon
Liigvalla orjakivi

**Liigvalla orjakivi** on püha kivi Järvamaal Koeru kihelkonna Liigvalla külas. 

## Välislingid
* 
* Liigvalla orjakivi Hiite Maja SA andmekogus.
Kiltsi Järvepera pärnad

**Kiltsi Järvepera pärnad** on pühapuud Virumaal Väike-Maarja kihelkonna Kiltsi alevikus.

## Välislingid
* Kiltsi Järvepera pärnad Hiite Maja SA andmekogus.
Saadjärve Kalevipoja lingukivi

**Kalevipoja lingukivi** (ka *Noorema Kalevipoja kivi* ja *Saadjärve Ohvrikivi*) on ohvrikivi Tartumaal Äksi kihelkonna Saadjärve külas. 

Legendi järgi heitsid Kalevi kolm poega selles kohas kivisid ja rahn pudenenud raskuse tõttu Kalevipojal näppude vahelt. Kaugemal lõunas on Saadjärves Vanema venna kivi, järve lõunakaldal Keskmise venna kivi ning veel enam lõunas Noorema venna kivi.

Umbes 1,55 meetri kõrgune graniidist rändrahn on looduskaitse all 1964. aastast.

Kultusekivi on arheoloogiamälestisena ka muinsuskaitse all.

## Viited
Ilumäe allikas

**Ilumäe allikas** on ohvriallikas Virumaal Kadrina kihelkonna Ilumäe külas. 

## Välislingid
* Ilumäe allikas Hiite Maja SA andmekogus.
10-sendine euromünt

**10-sendine euromünt** on euroalas ringluses olev euromünt, mille väärtus on 10 eurosenti.

See on käibel alates aastast 2002. Osad mündid on küll vermitud aastal 1999, aga neid ei lastud toona veel ringlusse.

Mündi materjaliks on eriline kullavärviline vasesulam Nordic gold. Ühe mündi mass on 4,10 g, diameeter 19,75 mm ja paksus 1,93 mm.
Narva piiramine (1558)

**Narva piiramine** oli Moskva tsaaririigi vägede poolt 1558. aasta kevadel toimunud Liivimaa ordu piirikindluse Narva linnuse sõjaline piiramis- ja vallutusoperatsioon.

Narva pommitamine Moskva vägede poolt Jaanilinnast algas 1. aprillil 1558. 

11. mail puhkes Narvas suur tulekahju, Vene väed kasutasid segaduse ära ja vallutasid linna, kuid linnust vallutada ei suutnud. 

Sissepiiratud kindlusest saadeti abipalve koadjuutor Gotthard Kettlerile, kes pidi Harju- ja Virumaa vasallide (*Landseten, Landsassen*) ning Riia linna sõjasulastega täiendama Narva linnuse garnisoni, kuid need jäid laagrisse 3 miili Narvast eemal.

Piiramine lõppes, kui linnuse kaitsjatega saavutati kokkulepe ja linnuse kaitsjatel lubati vabalt lahkuda.

Aastatel 1558–1581 olid Virumaa ja Narva Vene tsaaririigi võimu all ning järgmisel aastakümnel muutus Narva tähtsaks kaubalinnaks. Narva kujunes Vene riigi ainsaks väliskaubandussadamaks. Sõja tulemusel jäid Venemaa tsaaririigi valdusse Narva, Tartu ja Alutaguse, mõningad Järvamaa ja Virumaa maakonnad ning Venemaaga piirnevad alad. 1559. aasta suvel andis Vene tsaar oma kaupmeestele korralduse tuua kaubakontor Viiburist üle Narva. Samal aastal alustasid kaubavahetust Narva kaudu Lübecki kaupmehed. Inglise kaupmehed jõudsid Narva 1560 ja transiitkaubandus Venemaaga kandus Tallinnast üle Narva.
## Vaata ka
*Paide piiramine (1558)
*Tartu piiramine (1558)
*Vastseliina piiramine (1558)
*Laiuse ordulinnus
*Narva ajalugu
Püha mänd

* **[[Hargla ohvrimänd|Püha mänd]]** ehk **Püha pettai** on pühapuu Harglas
* **[[Rimmi püha mänd]]** on pühapuu Võrumaal Urvaste kihelkonna Rimmi külas

## Vaata ka
* Pühamänd
Arseni (Heikkinen)

**Arseni** (ilmaliku nimega **Jorma Heikkinen**; sündinud 14. juunil 1957 Lapinlahtis) on soome õigeusu vaimulik, Soome Õigeusu Kiriku Joensuu piiskop ja ikoonimaalija.

Ta sündis Lapinlahtis (praeguse haldusjaotuse järgi Põhja-Savo maakonnas) kuuelapselises luterlikus perekonnas; tema isa Antti oli puusepp, ema Sirkka koduperenaine. Lapinlahtis lõpetas ta gümnaasiumi ja sooritas kõrgkooli astumiseks eksamid. Aastal 1978 läks ta (kunstnik Ina Collianderi mõjul) luterlusest üle õigeusku. Aastatel 1979–1983 õppis ta Kuopios Joensuu Õigeusu Seminaris (*Ortodoksinen seminaari Joensuussa*), kus ta sai usuteaduse magistriks.

Aastal 1985 pühitseti ta mungaks *Arseni* nime all.
Hüperitsiin

**Hüperitsiin** on bioaktiivne molekul, mis kuulub naftodiantroonide klassi.

Looduslikult sisaldavad hüperitsiini paljud taimeperekonda naistepuna (*Hypericum*) liigitatud taimede vastavad osad, ka näiteks naistepunavarte rakkudes olevad seenorganismid – endofüütsed seened.

Sünteetilised hüperitsiini derivaadid on sünteesitud keemiliselt.

## Nomenklatuur
*IUPAC nimetus: *1,3,4,6,8,13-hexahydroxy-10,11-dimethylphenanthro[1,10,9,8-*opqra*]perylene-7,14-dione*.

## Keemiline valem
Aine keemiline valem on C30H16O8.

## Farmakoterapeutiline rühm

Hüperitsiin liigitatakse antidepressantide rühma: 
*ATC-kood **N06AX99**.

## Toime
### Antiviraalne toime
*[[In vitro]]* tõendatud toime mitmetele viirustele: *murine Friend leukemia virus*, *Rauscher leukemia virus*, *equine infectious anemia virus*, *murine immunodeficiency virus*, *murine cytomegalovirus*, influentsaviirus, *vesiculostomatitis virus*, *Sendai virus*, herpesviirused, *duck hepatitis B virus* jt.

### Kasvajavastane toime

Arvatakse, et hüperitsiin mõjub kasvajavastaselt neis elundeis, kus vohavad pahaloomulised kasvajad.

## Vaata ka
*fotodünaamiline ravi
*hüperitsism

## Viited

## Välislingid
*Parcourir Medikamente durchsuchen

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Hypericin]] seisuga 15.11.2013.*
Elmar Jürgens

**Elmar Jürgens** (22. september 1910 Vana-Vändra vald – 21. jaanuar 1990) oli eesti entomoloog.

Ta lõpetas 1929. aastal Vändra Gümnaasiumi ning õppis aastatel 1929–1931 ja 1937–1942 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas. Akadeemiliselt kuulus ta üliõpilasseltsi Liivika.

Ta uuris muu hulgas kultuurtaimedel elavaid mardikaid.

## Välislingid
* ''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
* Haud Jüri kalmistul
Hullud Päevad

**Hullud Päevad** on mõnes Stockmanni kontsernile  kaubamajas, sealhulgas Eesti ja Soome kaubamajades,  organiseeritav  .

Soodusmüügikampaania toimub tavaliselt aprillis ja oktoobris. 2014. aastal toimus sügisene soodusmüügikampaania Tallinna Stockmanni Kaubamajas 8.–12. oktoobrini.

Kevadine soodusmüügikampaania Tallinna Stockmanni Kaubamajas toimus 8.–12. aprillini 2015, sügisene toimub aga 7.–11. oktoobrini 2015.  

2017. aasta kevadine soodusmüügikampaania algas 5. aprillil. Sügisene kampaania toimus 11.–15. novembrini 2017.

Hullude Päevade soodusmüügikampaania ajal pakutakse lisaks tavaliselt müügil olevatele normaalhinnaga kaupadele valdavalt uut tööstuskaupade lisavalikut, mida Stockmann Eestis muul ajal ei müü. Kosmeetikakaupadest ja esmatarbekaupadest (nagu WC-paber jt) võidakse müügile paisata suurtes kogustes üksikuid enimmüüdavaid kaubaartikleid.

Soodusmüügikampaania ajal vahetub suurem osa soodushinnaga pakutavate toodete sortimendist igal päeval ning tavaliselt tooteid ostjatele ei broneerita.

Hulle Päevi iseloomustavad värvid on kollane ja must, nende värvidega on kaunistatud (märgistatud) ka soodusmüügikampaania kampaaniakaupade kastid.

Harilikult jagavad spetsiaalselt sooduskampaania ajaks tööle võetud müügiabilised vastava sümboolikaga tasuta kilekotte. 

Hullude Päevade ajal võib Liivalaia tänaval asuva Stockmanni kaubamaja lähedal esineda liiklusummikuid.
 
Esimesed Hullud Päevad toimusid 2.−5. aprillil 1986 Soomes Turu linnas.

## Muu
Soomes on nimi "Hullut Päivät" seadusega kaitstud sõnapaar, mida teised kaubandusketid ei tohiks ilma loata sarnaste väljamüükide korral tarvitada.

Eestis on kaubamärgina registreeritud nii "Hullud Päevad" kui ka soomekeelne nimekuju "Hullut Päivät", rootsikeelne nimekuju "Galna Dagar" ja ingliskeelne nimekuju "Crazy Days".

## Vaata ka
* must reede

## Viited

## Välislingid
*Martin Hanson. Stockmann: Hulludel Päevadel ei müüda vanu laojääke ega seismajäänud kaupa, ärileht.ee 13. aprill 2011 
*Fotod ja video: Stockmanni ukse taga tungles enne poe avamist juba hulk ostuhuvilisi, ärileht.ee 10. oktoober 2012
* "Stockmanni turundusjuht: hullud päevad pole allahindluskampaania" tarbija 24, 11. oktoober 2012
* "Hullude päevade rüselust näinud naine: sain suure šoki" tarbija24, 9. oktoober 2013
* "Tarbimispsühholoog: hulludele päevadele kogunevad saagijahtijad" tarbija24, 11. aprill 2014
Hüperitsism

**Hüperitsismiks** ehk **''Hypericum''-mürgistuseks** nimetatakse ülitundlikkust, mis võib avalduda paljude naistepuna (*Hypericum*) perekonna liikide (sh liht-naistepuna) ja loodusliku või kunstliku ultraviolettkiirguse koostoimel ning avaldub nahal fotodermatiidina (nahapõletikuna).

Hüperitsismi esineb naistepuna tarvitanutel (nii inimestel kui ka loomadel) pärast UV-kiirguse saamist.

Loomad tavaliselt naistepuna ei söö, kuid võivad seda siiski teha toidupuudusel või kevadel esimest korda karjamaale sattudes. Valge karvkattega lehmadel ja lammastel tekib mürgistus, pruuni ja musta karvkattega loomadel mitte, sest ultraviolettkiirgus ei pääse pigmendiga karvkattest läbi.

## Sümptomid
Nahapõletik avaldub esmalt näo ja peapiirkonna naha paistetuse, punetuse ja sügelusena. Kui sügelust püüda kratsimisega leevendada, siis võivad tekkida raskesti paranevad haavad.

## Ravi
Tuleb püüda hoiduda otsese päikesevalguse käes olemisest – loomad võiks viia varjulisse kohta.

## Mehhanism
Fotosensibiliseeriv toime omistatakse naistepunas sisalduvale hüperitsiinile. Nahapõletiku täpne tekkemehhanism pole selge. Arvatakse, et lipofiilne hüperitsiin koguneb rakumembraanidesse ja valguskiirguse toimel komplekteeritakse nende abil organismis reaktiivseid hapnikuühendeid, mis võivad ümbritsevaid kudesid kahjustada.

Sissevõetuna võivad nahapõletikku põhjustada nii liht-naistepuna ürt kui ka naistepunapreparaadid ja hüperitsiini sisaldavad kapslid.

Hiljuti naistepuna kasutanutel tuleb vältida päikese käes viibimist ja solaariumis käimist.

## Viited
Aviano lennuväebaas

**Aviano lennujaam**, tuntud ka kui **Aviano lennuväebaas**, on sõjaväelennuväli Itaalias Friuli-Venezia Giulia maakonnas Pordenone provintsis Aviano omavalitsusüksuse territooriumil, 15 kilomeetrit Pordenone keskusest põhjas. Lennujaam kannab Maurizio Pagliano ja Luigi Gori nime.

## Tuumarelvade kohalolek
NATO kontseptsiooni kohaselt peaks Aviano sõjaväebaasis säilitatama 50 B61-4 tuumapommi, võimsusega 45–107 kilotonni.


Aviano f-15.jpg|F-15 õhkutõusul NATO Aviano baasist
F-16 Aviano AB Italy.jpg|F-16 Fighting Falcon Avianos
US Navy 110320-A-4520W-108 U.S. Air Force F-16 Fighting Falcons return to Aviano Air Base after supporting Operation Odyssey Dawn.jpg|F-16 hävitajad Avianos, tagaplaanil Alpid


## Viited

## Kirjandus
* Donald, David. (2004) Century Jets: USAF Frontline Fighters of the Cold War. AIRtime ISBN 1-880588-68-4
* Endicott, Judy G. (1999) Active Air Force wings as of 1 October 1995; USAF active flying, space, and missile squadrons as of 1 October 1995. Maxwell AFB, Alabama: Office of Air Force History. CD-ROM.
* Fletcher, Harry R. (1989) Air Force Bases Volume II, Active Air Force Bases outside the United States of America on 17 September 1982. Maxwell AFB, Alabama: Office of Air Force History. ISBN 0-912799-53-6
* Martin, Patrick (1994). Tail Code: The Complete History of USAF Tactical Aircraft Tail Code Markings. Schiffer Military Aviation History. ISBN 0-88740-513-4.
* Ravenstein, Charles A. (1984). Air Force Combat Wings Lineage and Honors Histories 1947-1977. Maxwell AFB, Alabama: Office of Air Force History. ISBN 0-912799-12-9.
* Rogers, Brian (2005). United States Air Force Unit Designations Since 1978. Hinkley, England: Midland Publications. ISBN 1-85780-197-0.

## Välislingid

* Koduleht (*inglise keeles*)
* Aviano Air Base (globalsecurity.org) (*inglise keeles*)
* PEACELINK: Storia e situazione attuale della base di Aviano (*itaalia keeles*)
Kadrina kiriku orel

**Kadrina kiriku orel** on orel Kadrina Katariina kirikus Lääne-Virumaal.

Orel jõudis Kadrina kirikusse 1895. aastal Peterburist. On arvatud, et selle ehitas Liibaus (Liepājas) tegutsenud Läti meister Karlis Hermanis (1807–1868), kes oli tollel ajal Läti tuntumaid orelimeistreid ja kellelt telliti Peterburi kirikutesse mitmeid oreleid.

Sellel esitatud muusikast on valminud CD-plaat "Kadrina kiriku orel".

19. sajandi II poolel valminud orel on arvatud kunstimälestiseks.

## Kadrina kiriku oreli remont 1988. aastal
Jaan Künnapi fotod:

Kadrina oreli remont 88 (01).jpg
Kadrina oreli remont 88 (02).jpg
Kadrina oreli remont 88 (03).jpg
Kadrina oreli remont 88 (04).jpg
Kadrina oreli remont 88 (05).jpg
Kadrina oreli remont 88 (06).jpg
Kadrina oreli remont 88 (07).jpg
Kadrina oreli remont 88 (08).jpg
Kadrina oreli remont 88 (10).jpg


## Viited

## Välislingid
* Kadrina Kiriku Oreli SA koduleht
*
Streptococcaceae

***Streptococcaceae*** on bakterite sugukond. 

## Klassifikatsioon
Sugukonda *Streptococcaceae* liigitatakse andmebaasi *National Center for Biotechnology Information* (NCBI) alusel järgmised bakteriperekonnad:
**[[Lactococcus]]* Schleifer et al. 1986
* *[[Lactovum]]* Matthies et al. 2005
**Streptococcus* - streptokokk Rosenbach 1884.
 
## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Streptococcaceae]] seisuga 21.02.2014.*
Staphylococcaceae

***Staphylococcaceae*** on bakterite sugukond.

## Klassifikatsioon
Sugukonda *Staphylococcaceae* liigitatakse fülogeneetilise klassifikatsiooni alusel (16S rDNA alusel) järgmised bakteriperekonnad:
**[[Jeotgalicoccus]]*
**[[Macrococcus]]*
**[[Salinicoccus]]*
**Staphylococcus*  – stafülokokk.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Staphylococcaceae]] seisuga 21.02.2014.*
Viimsi Püha Jaakobi kirik

**Viimsi Püha Jaakobi kirik** on kirik Viimsi vallas Pringi külas. Kirikut kasutab Viimsi Püha Jaakobi kogudus.

Arhitektid Martin Aunin ja Erkki Ristoja projekteerisid kiriku rannaolustikku sobivana. Kiriku ehitustööd algasid aastal 2003 ja kirik pühitseti 25. juulil 2007.

Kirikus tähistati 4. septembril 2023 Nargen Festivali ajal Pärdi päevi.

## Viited

## Välislingid
* http://viimsijaakobi.edicypages.com/kirik