open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Northglenn

**Northglenn** on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis Adamsi ja Weldi maakonnas.

Elanike arv oli 2000. aasta rahvaloenduse järgi 31 575. 

Rahvastiku tihedus oli 627,1 in/km².
Crystali jõgi

**Crystali jõgi** on jõgi Ameerika Ühendriikides Colorado lääneosas. See on Roaring Forki jõe lisajõgi. 

Jõgi on umbes 64 kilomeetrit (40 miili) pikk.

Jõgi algab Elki mägedest, voolab läbi Crystali kummituslinna ja liitub Carbondale'i linnas Roaring Forki jõega.
Piateda

**Piateda** on vald Itaalias Lombardia naakonnas Sondrio provintsis Adda jõe ääres. 

Piateda asub merepinnast keskmiselt 304 meetri kõrgusel. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Viited


## Välislingid
* Koduleht
Buckskin Joe

**Buckskin Joe** (ka **Laurette** või **Lauret**) on kummituslinn USA-s Colorado osariigis.

Buckskin Joe oli minevikus kaevanduslinn ja Parki maakonna halduskeskus.

Buckskin Joe asub 3 kilomeetri kaugusel läänes vähem kui 200 elanikuga Alma külast, 3280 meetri kõrgusel merepinnast.

## Ajalugu

Buckskin Joe asutati 1859. aastal Pike's Peaki kullapalaviku ajal, kui Mosquito aheliku idanõlval Buckskini oja äärest leiti kulda. Asutamise ajal kuulus see piirkond Kansase territooriumi alla. Ametnikud tunnustasid asulat 1860 ja selle nimeks sai Laurette, mis oli lühend asula rajamises osalenud mõlema naise eesnimest. Sellegipoolest hakati asulat kutsuma Buckskin Joeks. See nimi tuli **Joseph Higginbottomi** järgi, aga Higginbottomi kohta pole õigupoolest midagi muud teada. Mõne allika järgi olnud Higginbottom neeger, teiste kuulujuttude järgi olnud ta esimene, kes sealkandis kulda leidis.

1861 likvideeriti Kansase territoorium. Selle idaosast moodustati Kansase osariik ja lääneosa põhjal moodustati Colorado territoorium. Buckskin Joe jäi Coloradosse. Samal aastal avati Buckskin Joes / Laurette'is postkontor, 2 võõrastemaja, 14 kauplust ja pank. 7. jaanuaril 1862 kolis Tarryallist sinna maakonnakeskus ja Tarryall muutus seepeale kummituslinnaks. Tippajal oli linnas umbes 5000 elanikku, kuid ajaloolane Robert Brown arvab, et neid oli vähem.

Kullasooned Buckskin Joes olid küll puhtad, aga ammendusid kiiresti. Juba 1866. aastal nimetati linna mahajäetuks. Linna kohtuhoone võeti koost lahti ja viidi orgupidi alla uude maakonnakeskusse Fairplaysse, mis asutati 1872. Fairplay on maakonnakeskus tänapäevani.

1950. aastate lõpus võeti ka Horace Tabori üldkauplus koost lahti, viidi 110 km kaugusel olevasse Metsiku Lääne teemaparki, mis sai samuti nimeks Buckskin Joe, ja pandi seal uuesti kokku. Teemapark on tänapäevani turismisihtpunkt, ühtlasi on seal filmitud hulgaliselt vesterne.

## Viited
Pedesina

**Pedesina** on vald Itaalias Lombardia maakonnas Sondrio provintsis. Pedesina asub merepinnast keskmiselt 1032 meetri kõrgusel.

Pedesina on Itaalia kõige väiksema elanike arvuga omavalitsusüksus (*comune*).  Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Viited


## Välislingid

*Koduleht
Crystal Mill

**Crystal Mill** või **Old Mill** on 1892. aastal ehitatud puidust elektrijaam USA-s Colorado osariigis Crystali jõe kaldal Crystalis.

Crystal Mill lõpetas töö 1917. aastal, kui Sheep Mountain Mine'i kaevandus suleti.

5. juulil 1985. aastal kanti Crystal Mill Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse.

## Välislingid
Richard Griffiths

**Richard Thomas Griffiths** (31. juuli 1947 – 28. märts 2013 Coventry) oli inglise teatri-, tele- ja filminäitleja.

Ta sai tuntuks Harry Potteri filmides Vernon Dursleyd mängides.

Enne neid filme esines ta näiteks filmis "Legend peata ratsanikust" ja kultuslikus mängufilmis "Withnail and I".

## Välislingid

*
Belleville

**Belleville** võib tähendada järgmist:

#### Koht Prantsusmaal
* Belleville (Meurthe-et-Moselle)
* Belleville (Rhône)
* Belleville (Deux-Sèvres)
* Belleville (Seine)
* Belleville (Pariis)

* Belleville-et-Châtillon-sur-Bar
* Belleville-sur-Loire
* Belleville-sur-Mer
* Belleville-sur-Meuse
* Belleville-sur-Vie

#### Koht Kanadas
* Belleville (Ontario)

#### Koht USA-s
* Belleville (Alabama)
* Belleville (Arkansas)
* Belleville (California)
* Belleville (Illinois)
* Belleville (Kansas)
* Belleville (Michigan)
* Belleville (New Jersey)
* Belleville (Pennsylvania)
* Belleville (Virginia)
* Belleville (Wisconsin)
* Belleville piiskopkond, katoliku piiskopkond Illinoisi lõunaosas
Newporti leping

**Newporti leping** oli sõlmimata jäänud leping Inglismaa parlamendi ja kuningas Charles I vahel, mis pidi lõpetama vaenutegevuse Inglise kodusõjas. Läbirääkimised lepingu sõlmimiseks algasid 15. septembril 1648 Newportis Wighti saarel.

Parlament määras läbirääkimistele 15 esindajat: Denzil Holles juhtis rühmitust, mis esindas presbüterlike konservatiivide huve ning kaldus kuninga jaoks soodsa kokkuleppe poole; Henry Vane noorem juhtis mõõdukamat, independentide huve kaitsvat rühmitust, mis polnud küll radikaalne, kuid püüdles kokkuleppe poole, mis tagaks parlamendile puritaanliku revolutsiooni käigus saadud õigused. Komisjoni kuulusid ka John Glyn, Nathaniel Fiennes, William Pierrepont, John Crewe, John Potts, Samuel Browne, John Bulkeley ning lordid Pembroke, Salisbury, Middlesex, Northumberland, Saye and Sele ning Wenman.

## Välislingid
* Newporti leping portaalis British Civil Wars
Astja

**Astja** (ka **astjas**, **asten**, lõunaeesti murdes *tiin*) on harilikult kolme madala jalaga silinderjas või ülespoole kitsenev ja kaanega kaetav puunõu. 

Astjas hoiti liha, silku, hapukapsast, jahu, kurke jt toiduaineid. 

**Kaljaastjal** (ka taariastja, lõunaeesti murdes *taaritõrike*) oli põhjas puupulgaga (*naga*) suletav auk ning põhja lähedal külje peal kalja puidust väljalaskekraan (ehk *haan*).

Põhja-Eestis ja Saaremaal sõtkuti *leivaastjas*, mis võeti 19. sajandi lõpul leivaküna asemel kasutusele, leivatainast. Leivaastjas hoiti pidevalt juuretiseks väikest tainakakukest. 

## Viited
Cerro Gordo

**Cerro Gordo** (hispaania keeles "paks mägi") on endine kaevandus ja praegune kummituslinn Ameerika Ühendriikide California osariigi Inyo maakonnas.

Cerro Gordo asub Inyo mägedes Owensi järve lähedal.

Umbes 1870. aastal tootis linna hõbedakaevandus 13 miljonit dollarit kasumit. Cerro Gordo asutasid 1864. aastal mehhiklased. See oli peaaegu tundmatu, kuna asus kõrvalises kohas, kuni tuli kullaotsija Virginia Cityst ja näitas inimestele hõbedamaagi tükki. Algas hõbedapalavik.

Cerro Gordos on kaevandatud rohkem hõbedat kui üheski teises California kaevanduslinnas. Tänapäeva Los Angelest ei eksisteeriks ilma rikkaliku Cerro Gordo kaevanduse kasumita. Kummituslinna viib järsk tee, mis läheb Keelerist 8 milli pikkuselt mäest üles. Linnas on tänapäevani säilinud mõned hooned.
Holcombi org

**Holcombi org** asub San Bernardino mägedes umbes viie miili kaugusel Big Beari järvest. 

Ala oli eelkõige tuntud Lõuna-California kullakaevandusliku piirkonnana. See on nime saanud William F. Holcombi järgi, kes avastas 1860 Holcombi oru piirkonnas kulda. Samal aastal algas suurim kullapalavik Lõuna-Californias. Buumilinn Belleville asus selle läheduses ja õitses umbes kümme aastat, kuni linn maha jäeti.

## Vaata ka
* Belleville
* California kullapalvaik
Tammelehe tänav

**Tammelehe tänav** on tänav Tartus Tammelinnas. See saab alguse kvartalist Raudtee, Tammetõru, Tammeoksa ja Räägu tänava ning Tamme puiestee vahel ning kulgeb põhjaloodesse, ristub Räägu ja Vindi tänavaga ning lõpeb Leevikese tänaval. 1987.aasta oktoobris oli linnavalitsusel plaanis nimetada tänava osa, mille aadressidel olid tähtlisandid  A ja B, Tõru tänavaks, kuid see jäi elanike vastuolekul tegemata.
Tammeoksa tänav

**Tammeoksa tänav** on tänav Tartus Tammelinnas. See ristub Räägu ja Vindi tänavaga, lõpeb Leevikese tänaval ja on umbes 350 meetrit pikk.
Audru muuseum

**Audru muuseum** on 1996. aastal avatud muuseum, mis asub endises Audru mõisa valitsejamajas Pärnu linnas Pärnumaal.

## Välislingid
*Audru Muuseum Audru Vallavalitsuse kodulehel
Berlin (Nevada)

**Berlin** on ajalooline kummituslinn USA-s Nevada osariigis Nye maakonnas. See asub Gabbsi linnast umbes 35 kilomeetrit ida pool.

Berlin on mahajäetud endine kaevurite asula. Tippajal oli linnas 300 elanikku ja 75 ehitist.

Berlin on ehitatud U-kujulisena, avatuna ida poole.

## Geograafia
Berlin asub Shoshone mäeaheliku lääneosas Humboldt-Toiyabe'i metsakaitseala serval. Asula asub 2035 meetrit merepinnast kõrgemal.

## Ajalugu

1863. aasta mais avastas väike grupp maavaraotsijaid hõbedat Unioni kanjonis ja asupaika ehitati laager. Aasta hiljem loodi kaevanduste liit, kuhu kuulusid Ione, Grantsville ja veidi hiljem ka Berliinis.

Kuigi kaevandus loodi 1869. aastal, asutati Berlin ametlikult 1897. aastal.

Berlini kaevandus koosnes viie kilomeetri pikkustest tunnelitest ning kulla ja hõbeda kaevandustulu oli kokku ligi miljon dollarit.

Berlin ei arenenud kunagi nii suureks nagu buumilinnad Tonopah ja Goldfield. 1905. aastal oli rahvaarv 300, kuid pärast 1907. aasta paanikat, sama aastal toimunud kaevurite streiki ja Atlandi ja Vaikse ookeani Mining Company pankrot tõid kaasa kaevurite linnast lahkumise. 1911. aastal oli Berlin juba täiesti inimtühi.

1970. aastast on Berlin osa Berlin–Ichthyosaur State Parkist. 5. novembril 1971 kanti linn riiklikku ajalooliste paikade registrisse (National Register of Historic Places). Tänapäeval on alles 13 hästi säilinud hoonet.

## Viited

## Välislingid
*Berlin Ghosttowns.com lehel
*Pildigalerii
Tammeõie tänav

**Tammeõie tänav** on tänav Tartus Tammelinnas.

Tammeõie tänav algab Vindi tänavalt ja lõpeb Tammetõru tänaval ning on 150 meetri pikkune.
Belleville (California)

**Belleville** on endine kullakaevandus ning buumilinn Ameerika Ühendriikides California osariigis San Bernardino maakonnas San Bernardino mägedes.

Belleville kasvas kiiresti üles pärast kulla avastamist, esimesena leidis seda William F. Holcomb Holcombi orust 1860. aastate alguses. Belleville on saanud nime esimese linnas sündinud lapse järgi. 

Belleville oli kaevanduslinn kümme aastat, enne 19. sajandi lõppu jäeti linn maha. Praegu on see kummituslinn.

## Välislingid
* Belleville kummituslinn
Haraka tänav

**Haraka tänav** on tänav mitmes Eesti asulas
***[[Haraka tänav (Kohila)|Haraka tänav]]** Kohilas
***[[Haraka tänav (Narva)|Haraka tänav]]** Narvas
***[[Haraka tänav (Pärnu)|Haraka tänav]]** Pärnus
***[[Haraka tänav (Tallinn)|Haraka tänav]]** Tallinnas
***[[Haraka tänav (Tartu)|Haraka tänav]]** Tartus
*Haraka tänav on **[[Muraka tänav]]a** endine nimi.
Tammetõru tänav

**Tammetõru tänav** on tänav Tartus Tammelinnas.

Tänav algab Raudtee tänavalt ning suundub loodesse.
Andalo Valtellino

**Andalo Valtellino** on vald Itaalias Lombardia maakonnas Sondrio provintsis.

Andalo Valtellino asub merepinnast keskmiselt 229 meetri kõrgusel. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Kliima
Andalos asub meteoroloogiajaam.

## Viited


## Välislingid

*Koduleht
Turismiinfokeskus

**Turismiinfokeskus** (lühend: TIK) on turismiga tegelev asutus. 

Eesti turismiseaduse järgi kogub ja korrastab turismiinfokeskus erapooletut ja pädevat informatsiooni turismiteenuste ja huviväärsuste kohta enda maakonnas ja edastab seda huvitatud isikutele ja teistele turismiinfokeskustele.

## Viited

## Välislingid
*Eesti turismiseadus, RT I 2000, 95, 607 (vaadatud 19.03.2013)
Häbipost

**Häbipost** ehk **kaak** (ka *kaagisammas*) oli avalikku kohta (nt kirikuesisele (nimetati ka: **kirikusammas**) või turuväljakule) püstitatud puu- või kivipost, kus karistatavatele ihunuhtlust anti.

## Viited
Badeni kuurvürstkond

**Badeni kuurvürstkond** oli Saksa-Rooma riiki kuuluva Badeni markkrahvkonna lühiajaline ja mitteametlik nimetus aastatel 1803 kuni 1806, kui Karl Friedrich oli kuurvürst. Napoleon I kinkis talle Saksa-Rooma riigi kuurvürsti ameti aastal 1803, kuid Saksa-Rooma keiser Franz II lõpetas keisririigi aastal 1806. Hüvituseks tehti Karl Friedrichist suurhertsog ja Badenist suurhertsogiriik.

## Ajalugu

Prantsuse revolutsiooni puhkedes ühendas markkrahv Karl Friedrich Badeni markkrahvkonna, kuid see ei moodustanud kompaktset territooriumi. Selle kogupindala oli vaid umbes 3500 km2. Kuna see koosnes arvukatest eraldatud kreisidest Reini ülemjooksu mõlemal kaldal, võttis Karl Friedrich eesmärgiks omandada vahepealsed maa-alad ja anda nii oma riigile territoriaalne ühtsus. Tema võimalus territoriaalseks laienemiseks tuli Prantsuse revolutsioonisõdade ajal. Kui aastal 1792 puhkes sõda Prantsuse esimese vabariigi ja Habsburgide monarhia vahel, võitles Badeni markkrahvkond Habsburgide poolel; nende riik laastati ja aastal 1796 pidi markkrahv valuraha maksma ning loovutama oma territooriume Reini vasakkaldal Prantsuse esimesele vabariigile. Varsti aga õnn pöördus. Aastal 1803 sai Karl Friedrich Saksamaa mediatisatsiooni käigus ja Aleksander I suure toetusega endale Konstanzi piiskopkonna, osa Pfalzi kuurvürstkonnast ja muid väikseid kreise, samuti kuurvürsti tiitli. Vahetades aastal 1805 poolt, võitles ta Napoleoni poolel, mille tulemusena sai samal aastal Pressburgi rahuga Breisgau ja muid territooriume Austria keisririigi arvelt (vaata Ees-Austria). Aastal 1806 ühines kuurvürstkond Reini Liiduga. Toetudes Saksa-Rooma riigi lõpetamisele, kuulutas Karl Friedrich välja suveräänsuse, tema maadest sai Badeni suurhertsogiriik ja sellele lisandus veel territooriume.

## Vaata ka

*Baden
*Badeni markkrahvkond
*Badeni suurhertsogiriik
*Badeni vabariik
Gordona

**Gordona** on vald Itaalias Lombardia maakonnas Sondrio provintsis.

Gordona kõrgus merepinnast on keskmiselt 283 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

23020_Gordona,_Province_of_Sondrio,_Italy_-_panoramio_-_Simone_Manzocchi_(2).jpg
Wake_Up_Call_(146514799).jpeg
Cascata_della_Boggia_2.jpg


## Viited


## Välislingid

*Koduleht
Lizzie McGuire

**"Lizzie McGuire"** on noortele suunatud USA komöödiatelesari.

Hilary Duff mängib kahte rolli – nii peategelast Lizzie McGuiret kui ka poptäht Isabelli.

Sarja tunnuseks on peategelase animeeritud versioon, kes esitab tema sisekõnet.

Kokku toodeti 65 osa, need olid eetris 12. jaanuarist 2001 kuni 14. veebruarini 2004.

2003. aastal valmis sarjal põhinev film "The Lizzie McGuire Movie".
MTÜ Öökull

**MTÜ Öökull** on 1998. aastal asutatud mittetulundusühing, mille eesmärk on abistada kodu, perekonna ja turvalise kasvukeskkonna kaotanud lapsi ning nende peresid.

MTÜ Öökull asub Tartus aadressil Kaunase puiestee 22.

## Viited
Taani Disainikeskus

**Taani disainikeskus** on Taanis Kopenhaagenis asuv disainikeskus. See asub südalinnas asuvas uues hoones, mille on projekteerinud Henning Larsen.

Disainikeskus püüab suurendada disaini ja selle majandusliku mõjuga seotud teadlikkust ning aitab edendada Taani disaini kaubamärki nii selle koduriigis kui välismaal.

New York Timesis ilmunud artikli sõnul on keskus "projekteeritud nii arvelduskojana disaini vallas kui ka avaliku muuseumina. Keskuses on 9700 ruutmeetrit näitusepinda, raamatupood; Royal Copenhagen ja Georg Jenseni lauanõud ja muud disainiesemed; kohvik; konverentsiruumid; arhiivid ja bürood. 

Püsiekspositsioonis leidub nii Taani kui ka maailma disaini tippteosed. Keskuses on igal aastal ka mitmed ajutised näitused.

Hoone koosneb kahest põhiosast: viiekorruselisest osast, mis on kõrvuti H. C. Anderseni alleega, ja kahekorruselisest osast, mis külgneb hooviga.

## Viited
Trans Europ Express

**Trans Europ Express** ehk **Trans-Europe Express** (TEE) oli Euroopa rahvusvahelise rongiliikluse kaubamärk aastail 1957–1995. Oma tippajal 1974. aastal koosnes Trans Europ Expressi võrgustik 45 rongist, mis ühendasid 130 linna.

## Algupära
Trans Europ Expressi võrgustik rajati 1957. aastal tollase Hollandi riikliku raudteefirma presidendi F.Q. den Hollanderi idee järgi. Seda opereerisid koostöös Lääne-Saksamaa, Prantsusmaa, Šveitsi, Itaalia ja Hollandi raudteefirmad. Kuigi mõned rongid sõitsid algusest peale läbi Belgia, liitus sealne raudteeoperaator võrgustikuga alles 1964. aastal. Luksemburgi ja Hispaania rahvuslikud raudteefirmad liitusid samuti hiljem.
Idee oli rajada kiirete ja mugavate rahvusvaheliste rongide võrgustik, mis oleks atraktiivne ärimeestele ja teistele tihti reisivatele inimestele. Kõik rongid koosnesid ainult esimese klassi vagunitest. Kui võimalik, tehti TEE sõiduplaanid sellised, mis võimaldasid edasi-tagasi reisi ühe päeva jooksul, jättes aega ka tegevusteks sihtkohas. Kõikidel rongidel oli oma nimi ning kõik olid ekspressid, peatudes ainult suuremates linnades. Mõned rongid olid olemas juba enne TEE rajamist ja nimetati lihtsalt Trans Europ Expressideks ümber.

## Veerem
Võrgustiku rajamise alguses kasutati ainult diiselronge ja diiselveduri veetavaid ronge. Kuna raudteede elektrivõrgustikud olid eri riikides erinevate tehniliste spetsifikatsioonidega, arvati, et diiselmootorite kasutamine kiirendab oluliselt piiriületusi. Lisaks polnud tollal paljud piirialade raudteed veel elektrifitseeritud.
Siiski andis üleeuroopalise võrgustiku rajamine tõuke kahe ja enama erineva pingega sõitvate elektrirongide ja -vedurite arendamiseks.

## Kasutuse lõpp
Alates 1970. aastate lõpust asendati järjest enam Trans Europ Expressi ronge sellistega, kus oli ka teine klass. Ärireisijad kasutasid järjest enam lennukeid. Lääne-Saksamaa Deutsche Bundesbahn restruktureeris 1979. aastal oma raudteevõrgustiku, luues riigisisese InterCity rongivõrgustiku. TGV asutamine Prantsusmaal 1981. aastal koos teiste riikide kiirraudteede rajamisega viis selleni, et järjest enam TEE ronge asendati riigisiseste kiirrongidega. 
1984. aastaks oli suurem osa Trans Europ Expresse käigust maha võetud. 1987. aastal alustas tegevust EuroCity rahvusvaheline raudteevõrgustik, mille rongides on nii esimese kui ka teise klassi vaguneid.
Taani Filmikool

**Taani Filmikool** (taani keeles *Den Danske Filmskole*) on 1966. aastal rajatud filmikool Taanis, mis asub Holmenis Kopenhaageni sadamas. Kool tegutseb Taani Kultuuriministeeriumi alluvuses.

## Ajalugu
Taani Filmikool asutati 1966. aastal Taani Filmi Instituudi toel. Selle eestvedajad olid Theodor Christensen ja Jens Christian Lauritzen; viimasest sai hiljem kooli esimene direktor. 1988. aastal sai koolist sõltumatu institutsioon ja samal aastal koliti kool praegusse asukohta Holmenis, kus see on osa Taani kunstihariduskeskusest.

## Kursused
Koolis on neli õppeprogrammi: film, televisioon, stsenaristika ja animatsioon. Õpilasi on 96: 60 filmi, 18 televisiooni, 6 stsenaristika ja 12 animatsiooni erialal. Kõik kursused on nelja-aastased, välja arvatud stsenaristi erialal, kus stuudium kestab kolm aastat.

Sisseastumiseksamil peab õpilane lahendama praktilisi ülesandeid ja läbima vestluse. Õppeprogramm koosneb teoreetilistest ja praktilistest osadest, sealhulgas ka lavastustest. Õpilaste lõputööks on professionaalsel tasemel loodud film, mida näidatakse rahvustelevisioonis. 

Režissöör Poul Nesgaard on olnud kooli direktor alates 1992. aastast. Töötajaid on umbes 50, sealhulgas õpetajad, tehnikud ja halduspersonal. Suur hulk külalisõpetajaid palgatakse ajutiselt. Kool korraldab kursusi ja seminare ka muudest riikidest pärit filmi- ja televisioonitöötajatele. 

## Rektorid

## Vilistlasi
* Bille August (operaator, 1973)
* Krass Clement (fotograaf, 1978)
* Rumle Hammerich (1979)
* Åke Sandgren (1976–1979)
* Lars von Trier (1982)
* Vladimir Oravsky (1982)
* Lone Scherfig (1984)
* Susanne Bier (1987)
* Niels Arden Oplev (1987)
* Anthony Dod Mantle (1985–1989)
* Thomas Vinterberg (1993)
* Per Fly (1993)
* Peter Flinth (1993)
* Ole Christian Madsen (1993)
* Reza Parsa (1991–1995)
* Dagur Kári (režissöör, 1999)
* Pernille Fischer Christensen (1999)
* Christoffer Boe (režissöör, 2001)
* Daniel Espinosa (režissöör, 2001)
* Eva Mulvad (režissöör, 2001)
* Anders Morgenthaler (animatsioonirežissöör)
* Anders August (stsenarist, 2007)

## Viited

## Välislingid
*National Film School of Denmark – koduleht
Taani Filmiinstituut

**Taani Filmiinstituut** (taani keeles Det Danske Filminstitut; lühend **DFI**) on Taani Kultuuriministeeriumi institutsioon, mille eesmärk on Taani rahvusliku filmi- ja kinokultuuri säilitamine, toetamine ja arendamine.

Filmiinstituut loodi 1972. aastal. Selle eelkäija oli Taani filmifond (Den Danske Filmfond).
Aastal 1996 ühendati instituut Statens Filmcentrali ja filmimuuseumiga (Det Danske Filmmuseum).

Filmiinstituut asub Kopenhaageni kesklinnas Gothersgade tänava filmihoones (taani keeles Filmhuset). Samas hoones asub veel raamatukogu ja muuseum-kino Cinemateket. Raamatukogu asub hoone esimesel korrusel ja sisaldab umbes 55 000 köidet. Samuti tellitakse raamatukogusse 240 Euroopa ja Ameerika ajakirja.  

Instituut on organisatsiooni European Film Promotion liige.

Filmiinstituudi tegevuste hulka kuulub filmide tootmise rahastamine ning filmide ja filmikultuuri levitamine. Ühe osa tegevusest moodustab ka filmiarhiivide ja muuseumide haldamine. Samuti tegeleb filmiinstituut Taani filmide tutvustamisega rahvusvahelistel filmifestivalidel. 

Instituudi juhataja on Henrik Bo Nielsen. 

## Instituudi juhatajad

## Viited

## Välislingid
*Danish Film Institute
Taanlased Eesti Vabadussõjas

**Taanlaste osavõtuna Eesti Vabadussõjast** võib käsitleda:
***[[Taani vabatahtlike kompanii]]** – Eesti rahvaväe koosseisu kuulunud jalaväekompanii
***[[Taani Punase Risti ambulatoorium]]** – Valgas tegutsenud taani personaliga laatsaret
Logani maakond (Colorado)

**Logani maakond** (*Logan County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°73' N, 103°11' W.

Maakonna halduskeskus on Sterling.

Maakonna pindala on 4778 km&sup2;. Veepindala on 16 km&sup2;.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 22 709. Aastal 2000 oli elanikke 20 504.

## Naabermaakonnad
*Cheyenne'i maakond (põhjas)
*Phillipsi maakond (idas)
*Sedgwicki maakond (idas)
*Yuma maakond (kagus) 
*Washingtoni maakond (lõunas)
*Morgani maakond (edelas)
*Weldi maakond (läänes)
*Kimballi maakond (kirdes)

## Ajalugu
Maakond moodustati 1887. aastal Weldi maakonna osadest. Maakond on nime saanud senaator John A. Logani järgi.

## Rahvastik
### Linnad ja alevid
*Atwood
*Crook
*Fleming
*Iliff
*Merino
*Padroni
*Peetz
*Proctor
*Sterling

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Logani maakonnas oli 20 504 inimest, 7551 leibkonda ja 5066 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 4 in/km&sup2;.

Elamuühikuid (*housing units*) oli 8424 (keskmine tihedus 2/km&sup2;).

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 91,65%
*mustanahalisi 2,05%
*põlisameeriklasi 0,64%
*aasialasi 0,40%
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,07%
*teistest rassidest 3,77%
*kahest või enam rassist 1,43%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 11,90%.

7551 leibkonna seas oli
*31,90% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi:
*54,80% koos elavaid abielupaare;
*8,60% neid, kus oli ilma abikaasata naine;
*32,90% neid, mis ei olnud perekonnad.

*28,50% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja
*12,40% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene.

Leibkonnas oli keskmiselt 2,45 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,02 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii:
*24,70% alla 18-aastasi;
*10,80% 18–24-aastasi;
*28,30% 25–44-aastasi;
*21,70% 45–64-aastasi;
*14,50% üle 65-aastasi.

Ea mediaan oli 36 aastat.

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 112,00 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 114,60 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 32 724 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 42 241 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 28 155 dollarit, naistel 21 110 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 16 721 dollarit.

12,20% elanikkonnast ja 9,00% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 13,40% alla 18-aastasi ja 10,90% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
*North Sterling State Park

## Viited

## Välislingid
*Logani maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Logani maakond

**Logani maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* Logani maakond (Arkansas) 
* Logani maakond (Colorado) 
* Logani maakond (Idaho) (1889–1895)
* Logani maakond (Illinois) 
* Logani maakond (Kansas) 
* Logani maakond (Kentucky) 
* Logani maakond (Lääne-Virginia)
* Logani maakond (Nebraska) 
* Logani maakond (Ohio) 
* Logani maakond (Oklahoma) 
* Logani maakond (Põhja-Dakota)
Wolf Hole

**Wolf Hole** on kummituslinn Ameerika Ühendriikides Arizona osariigis Mohave maakonnas. 

Väidetavalt olevat Wolf Hole'is elanud kirjanik Edward Abbey. 

Wolf Hole'is tegeleti peamiselt loomakasvatuse ja põlluharimisega. Wolf Hole'is oli aastatel 1918–1927 postkontor.
Marju Mikiver

**Marju Mikiver** (sündinud **Marju Mägiste**; 15. detsember 1928 – 22. veebruar 2013) oli eesti raamatukogundustegelane ja Lõuna-Rootsi Eesti Maja juhatuse esimees.

Ta oli Julius Mägiste tütar. Ta põgenes koos vanematega Eestist Saksamaa kaudu Rootsi ja jätkas seal õpinguid Stockholmi Eesti Gümnaasiumis, mille lõpetas Rootsi üliõpilaseksamiga 1948. aastal. Seejärel õppis raamatukoguhoidjaks Lundis, kus ta vanemad elasid.

1954. aastal abiellus ta kunstnik Olev Mikiveriga ja asus elama Malmösse. Töötas sealses raamatukogus kuni pensionile jäämiseni muusikaosakonna juhatajana.

Marju Mikiver oli organisaator Lõuna-Rootsi eesti organisatsioonides, sealhulgas Eesti Pensionäride Ühingu juhataja. Aastail 2002–2011 oli ta AB Lõuna-Rootsi Eesti Maja juhatuse esimees.

## Viited
Miners Basin

**Miners Basin** või lihtsalt **Basin** on kummituslinn Grandi maakonnas Ameerika Ühendriikides. See oli asustaud aastatel 1898 kuni 1908.

## Ajalugu
1888 avastati asulas vaske, kuid kaevandust ei loodud enne 1898. aastat. Samal aastal hakkas kaevandamine arenenema ja linnas elas umbes 75-80 inimest. Linnas asusid kaks salooni, restoran, sepikoda, hotell, postkontor ja hulgaliselt kaevurite maju. Aastaks 1908 olid linna elama jäänud vaid mõned perekonnad. Kaevandused ulatusid vaevalt 50-150 meetri sügavuseni. Tänapäeval on säilinud osad hooned ja säilinud on ka osa kaevandustest.

## Vaata ka
*Utah' kummituslinnade loend

## Välislingid
* Miners Basini kummituslinn ja pildid
Thompson Springs

**Thompson Springs** (tuntud kui ka lihtsalt **Thompson**) on rahvaloendustel arvestatav kohaliku võimuorganita asula (*census-designated place*) Ameerika Ühendriikides Utah' osariigis Grandi maakonnas. 

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 39. 

## Viited
Kopenhaageni džässifestival

**Kopenhaageni džässifestival** on džässmuusika üritus, mis toimub iga aasta juulis Taani pealinnas Kopenhaagenis. Kopenhaageni džässifestivali on festivalina peetud alates 1979. aastast, aga sama nime all on Tivoli aedades korraldatud kontserdisarju juba 1964. aastast. Tivolis on tähtesinejad olnud Thelonius Monk, Miles Davis ja paljud teised. 

2004. aastal külastas festivali 240 000 inimest. 2006. aastal oli 850 kontserti. Tänapäeval toimub Kopenhaageni džässifestival rohkem kui 100 esinemispaigas 1100 kontserdiga ning seda külastab ligikaudu 260 000 inimest, mis teeb sellest ühe suurima muusikaürituse Euroopas.

Kopenhaageni džässifestivalil on üles astunud teiste seas Sonny Rollins, Oscar Peterson, Ray Charles, Michel Petrucciani, Niels-Henning Ørsted Pedersen, Keith Jarrett, Wayne Shorter, Dizzy Gillespie, John Scofield, Herbie Hancock, Pat Metheny, Michel Camilo, Ornette Coleman, Svend Asmusseni kvartett, Richard Bona, Tony Allen ja Chick Corea.

## Ajalugu
1979. asutatud Kopenhaageni džässifestival on tihedalt seotud Kopenhaagenis 1960. aastatel toimunud džässi arenguga – linn oli siis Euroopa kodu sellistele ameerika džässmuusikutele nagu Dexter Gordon, Ben Webster ja Kenny Drew. 

1970. aastate jooksul levis džässmuusika publiku seas juba sedavõrd, et 1978. aastal otsustas jurist ja projektijuht Poul Bjørnholt korraldada džässifestivali, mõistes, et kohalikud džässiklubid, avalikke teenuseid pakkuvad asutused, teatrid ja suured saalid saaksid sellele ettevõtmisele kaasa aidata.

1979. aastast 1990. aastateni kasvas festival ühtlases tempos, jõudes võõrustada nii kohalikke kui ka välismaa artiste. Tänapäeval on üle 1000 kontserdi andev Kopenhaageni džässifestival üks suuremaid muusikafestivale.

## Viited

## Välislingid
* Festivali koduleht
* Copenhagen Jazz Festival Facebookis
Romas Kalanta

**Romas Kalanta** (22. veebruar 1953 Alytus – 15. mai 1972 Kaunas) oli leedu tööline ja kooliõpilane.

14. mail 1972 valas Romas Kalanta ennast Kaunase kesklinnas Vabaduse alleel (*Laisvės alėja*) Kaunase Muusikateatri ees bensiiniga üle ja süütas ennast põlema. Ta tegi seda protestiks Nõukogude okupatsiooni ja venestamise vastu. 1940. aasta juulis oli Kaunase Muusikateatri hoones kogunenud Leedu Rahvaseim, mis kuulutas Leedus välja Nõukogude võimu. Kalanta suri 14 tundi hiljem haiglas.

Ametivõimud olid juhtunust väga häiritud. Romas Kalanta matused korraldati 18. mail kavatsetust mitu tundi varem, et vältida rahvakogunemist, kuid sellest hoolimata puhkesid rahutused. Järgmisel päeval, 19. mail marssis Vabaduse alleel umbes 3000 demonstranti, kellest 402 arreteeriti.

Ainuüksi 1972. aasta jooksul sooritas Leedus veel 13 inimest Romas Kalanta eeskujul protesti märgiks enesetapu enesesüütamise teel.

## Vaata ka
*Jan Palach

## Viited
Grandi maakond (Utah)

**Grandi maakond** (*Grand County*) on maakond USA-s Utah' osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Moab, kus 2020. aasta seisuga elas 5366 inimest ehk üle poole maakonna rahvastikust. Teine linn umbes 350 elanikuga Castle Valley.

Maakonna pindala on 9540 km². Veepindala on 30 km².

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 9,669. Aastal 2010 oli elanikke ja 9225 ja 2000. aastal 8485.

## Naabermaakonnad
* Uintah' maakond (põhjas)
* Garfieldi maakond (kirdes)
* Mesa maakond (idas)
* San Juani maakond (lõunas)
* Emery maakond (läänes)
* Carboni maakond (kirdes)

## Ajalugu
Maakond moodustati 1890. aastal. Maakond on nime saanud Colorado jõe järgi, mis oli varem tuntud kui Grandi jõgi.

## Rahvastik

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Grandi maakonnas oli 8485 inimest, 3434 leibkonda ja 2170 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 1 in/km².

Elamuühikuid (*housing units*) oli 4062 (keskmine tihedus 0/km²).

Rassiline koosseis oli järgmine:
* valgeid 92,65%
* mustanahalisi 0,25%
* põlisameeriklasi 3,85%
* aasialasi 0,22%
* Vaikse ookeani saarte rassist 0,05%
* teistest rassidest 1,66%
* kahest või enam rassist 1,32%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 5,55%.

3434 leibkonna seas oli
* 29,80% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi;
* 48,60% koos elavaid abielupaare;
* 10,70% neid, kus oli ilma abikaasata naine;
* 36,80% neid, mis ei olnud perekonnad.

* 29,50% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja
* 9,50% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene.

Leibkonnas oli keskmiselt 2,44 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,06 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii:
* 26,90% alla 18-aastasi;
* 8,20% 18–24-aastasi;
* 27,90% 25–44-aastasi;
* 24,50% 45–64-aastasi;
* 12,50% üle 65-aastasi.

Ea mediaan oli 37 aastat.

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 96,30 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 95,10 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 32 387 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 39 095 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 31 000 dollarit, naistel 21 769 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 17 356 dollarit.

14,80% elanikkonnast ja 10,90% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 21,20% alla 18-aastasi ja 8,40% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
* Canyonlandsi rahvuspark
* Manti-La Sali metsakaitseala
* McInnis Canyons National Conservation Area
* Archesi rahvuspark

## Vaata ka
* Thompson Springs

## Viited

## Välislingid
* Grandi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Castle Valley

**Castle Valley** on linn Ameerika Ühendriikides Utah' osariigis Grandi maakonna kaguosas.

Castle Valleys elas 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 319 inimest. Aastal 2000 oli elanikke 349.

Castle Valley asub Moabi ja Archesi rahvuspargi lähedal.

## Viited
Grandi maakond

**Grandi maakond** (*Grand County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°10' N, 106°12' W. 

Maakonna halduskeskus on Hot Sulphur Springs. Suurim linn on Granby.

Maakonna pindala on 4800 km&sup2;. Veepindala on 60 km&sup2;.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 15 717. Aastal 2010 oli elanikke 14 843 ja 2000. aastal 12 442. 

## Naabermaakonnad
*Larimeri maakond (kirdes)
*Gilpini maakond (idas)
*Boulderi maakond (idas)
*Clear Creeki maakond (kagus)
*Summiti maakond (lõunas)
*Eagle'i maakond (edelas)
*Jacksoni maakond (loodes)
*Routti maakond (loodes)

## Ajalugu
Grandi maakond moodustati 2. veebruaril 1874 Summiti maakonna osadest. Pärast Routti maakonna moodustamist 1877. jaanuaris Grandi maakonna läänepiir lühenes.

## Rahvastik

### Linnad
*Fraser (1402 elanikku 2020. aasta seisuga)
*Granby (2079 elanikku)
*Grand Lake (410 elanikku)
*Hot Sulphur Springs (753 elanikku)
*Kremmling (1578 elanikku)
*Winter Park (1033 elanikku)

### Muud asulad
* Lulu City
* Parshall
* Tabernash
* Radium

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Grandi maakonnas oli 12 442 inimest, 5075 leibkonda ja 3217 perekonda.

Rahvastikutihedus oli 3 in/km&sup2;. 

Elamuüksusi oli 10 894 (keskmine tihedus 2/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli: 
*valgeid 95,15%
*mustanahalisi 0,48%
*põlisameeriklasi 0,43% 
*aasialasi 0,68% 
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,10% 
*teistest rassidest 2,00% (millest sakslased 23,8%, iirlased 12,6%, inglased 10,0%)
*kahest või enam rassist 1,15%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 4,36%.  

5 075 leibkonna seas oli 
*28,10% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*54,70% koos elavaid abielupaare; 
*5,20% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*36,60% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*24,80% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*4,80% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,37 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,85 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*21,80% alla 18-aastasi; 
*9,00% 18–24-aastasi; 
*34,70% 25–44-aastasi; 
*26,80% 45–64-aastasi; 
*7,80% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 37 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 112,70 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 115,70 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 47 759 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 55 217 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 34 681 dollarit, naistel 26 445 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 25 198 dollarit.  

7,30% elanikkonnast ja 5,40% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 7,90% alla 18-aastasi ja 6,10% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
*Kaljumäestiku rahvuspark
*Arapaho National Recreation Area
*Arapaho metsakaitseala
*Routti metsakaitseala
*Byers Peak Wilderness
*Indian Peaks Wilderness
*Never Summer Wilderness
*Ptarmigan Peak Wilderness
*Sarvis Creek Wilderness
*Vasquez Peak Wilderness

## Maanteed
*  U.S. Route 34
*  U.S. Route 40
*  State Highway 9
*  State Highway 125
*  State Highway 134

## Välislingid
*Grandi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Hot Sulphur Springs

**Hot Sulphur Springs** on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, Grandi maakonna halduskeskus. Linna asub 2341 meetri (7680 jala) kõrgusel üle merepinna.

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hot Sulphur Springsi linnas 521 inimest.

Rahvastiku tihedus oli 113,8 in/km&sup2;. 

Rassiline koosseis oli: 
*valgeid 94,82%
*mustanahalisi 0,38%
*põlisameeriklasi 1,92% 
*teistest rassidest 2,11% 
*kahest või enam rassist 0,77%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 7,10%.  

## Välislingid
*Hot Sulphur Springsi koduleht
Vakamaa

**Vakamaa** on endisaegne pindalaühik, mida kasutati Baltimaades. Riia mõõdustiku järgi oli vakamaa (**Riia vakamaa**) suurus umbes 0,37 ha, Tallinna mõõdustiku järgi oli vakamaa (**Tallinna vakamaa**) umbes 0,18 ha.

## Vaata ka
*Vakk (endisaegne mõõtühik)
*Adramaa (endisaegne maakasutusühik)

## Viited
Pajusaare tee

**Pajusaare** tee on tänav Harjumaal Rae vallas Peetri alevikus.

Tänav saab alguse Vana-Tartu maanteelt, ristub Niinesaare põiguga ja lõpeb mõnikümmend meetrit nimetatud ristmikust edasi tupikuga. Tänava ääres on peamiselt eramajad, vaid tänavalõpu tupiku ääres on kaks ridaelamut. Tänav on ligikaudu 320 meetrit pikk.

## Pilte

Pilt:Pajusaare tee 04_2009.jpg|Pajusaare tee
Kungla tee

**Kungla** tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.

Tänav saab alguse tupikuna (tänava algusosa ehk lõik Tartu maanteest praeguse tegeliku alguseni on välja ehitamata), ristub seejärel Häälinurme tänavaga, Kungla põiguga ja lõpeb praegu Niinesaare teel. Tulevikus on plaanis tänavat pikendada arendatava Kopli teeni, see lõik tagab ligipääsu rajatava Peetri külaplatsi juurde. 

Tänav on praegu ligikaudu 345 meetrit pikk, kuid sellest umbes 55 meetrit (tänava keskosa) on välja arendamata. Seetõttu ei ole tänav ühest otsast teise autoga läbitav (tänava algusest tänava lõppu autoga sõitmiseks tuleb teha ring mööda Häälinurme tänavat ning Kuldala ja Niinesaare teed). Tulevane pikendus Niinesaare teelt Kopli teeni pikendab tänavat umbes 230 meetri võrra.

## Pilte

Pilt:Kungla tee 10_2005.JPG|Kungla tee 2005.a.
Pilt:Kungla tee 09.2013a.jpg|Kungla tee 2013.a.
Pilt:Kungla tee 09.2013c.jpg|Kungla tee 2013.a.
Pilt:Kungla tee 09.2013e.jpg|Kungla tee 2013.a.
Tartu linnaosad

Tartus on 18 linnaosa ja üks maaline piirkond, endine Tähtvere vald, mis liitus Tartu linnaga 2017. aastal toimunud haldusreformi tagajärjel:
* Annelinn
* Ihaste
* Jaamamõisa 
* Karlova 
* Kesklinn 
* Kvissentali
* Maarjamõisa
* Raadi-Kruusamäe
* Ropka
* Ropka tööstusrajoon
* Ränilinn
* Supilinn
* Tammelinn
* Tähtvere
* Vaksali
* Variku
* Veeriku
* Ülejõe

Tänapäevastest Tartu linnaosadest ei asu ükski mõlemal pool Emajõge. Elanike arvult väikseim linnaosa on Maarjamõisa, kus on suur ülikooli- ja meditsiinilinnak, kuid vähe elumaju, suurim aga Annelinn, kus domineerivad suured kortermajad ning on elanike arvuga võrreldes suhteliselt vähe töökohti.

## Ajalugu
Tartu linna piiranud Tartu linnamüüri tagustest Tartu eeslinnadest on teateid juba  15. sajandist, need olid tegelikult hõredalt hoonestatud agulid karjamaade ja aedade keskel.

17. sajandil oli Tartul kolm eeslinna, mis jäid väljapoole linnamüüri: Alevaküla (ka Aleviküla; 1558 Albennküll, 1584 Alawikula) ehk Riia eeslinn hilisema Karlova mõisa maadel, Jakobi eeslinn Tähtvere mäel ja Ülejõe ehk Peterburi eeslinn teisel pool Emajõge. Aleviküla eeslinna nimi on säilinud Alevi tänava nimes. Jakobi eeslinn on pandud Jakobi värava järgi kunagises  Tartu linnamüüris, millest on säilinud vaid katkeid, Peterburi-eeslinn maantee ja Riia eeslinn kas maantee või Riia ehk Andrease värava järgi.

Tartu jaotamine linnajagudeks sai alguse pärast 1775. aasta tulekahju, milles hävis suurem osa linna puumajadest. Seejärel jagati ülesehitatav linn kolmeks linnajaoks: I linnajagu hõlmas ajaloolist Tartu vanalinna ja tulevast Supilinna, II linnajagu nüüdset Tartu kesklinna, Riiamäe asumit ja tulevast Karlovat, III linnajagu Emajõe vasakkaldale jäävat nüüdset Ülejõed.  Kolme Tartu linnajagu eristati veel 1930. aastatelgi.

## Viited
Ellen Frey

**Ellen Xenia Frey** (5. jaanuar 1892 Moskva – 1980 Bad Godesberg / Bonn) oli Eesti arst ja iluuisutaja.

## Haridus
Ta lõpetas 1909. aastal Moskva Peeter-Pauli Koguduse Tütarlaste Kooli ja 1919. aastal Moskva F. F. Mansbachi Tütarlaste Eragümnaasiumi. Samal aastal astus ta Moskva Ülikooli arstiteaduskonda, kuid 1920. aastal katkestas õpingud ja opteerus perekonnaga Eestisse, kus astus samal aastal Tartu Ülikooli, mille lõpetas 1925. aastal *[[cum laude]]* arsti astme väärilisena.

## Töö arstina Venemaal ja Eestis
Juba Moskvas elades töötas ta Moskva linna ambulantsis ja Eesti Punases Ristis. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta algul Tartu Ülikooli sisehaiguste kliinikus. Ta registreeriti veebruaris 1926 kutseõiguslikuks arstiks ja töötas aastatel 1926–1928 Tartu Ülikooli operatiivse kirurgia kabineti arstina. 

Aastatel 1928–1936 oli ta Põltsamaal eraarst sise- ja lastehaiguste erialal. 

1936. aastal naasis Tartusse ja töötas 1939. aastani Tartu Tiisikuse Vastu Võitlemise Seltsi nõuandepunktis arstina.

## Sport
Ta oli kahekordne Eesti meister naiste iluuisutamises (1926 ja 1927) ning kolmekordne Eesti meister iluuisutamise paarissõidus (1922, 1926 ja 1927, partneriks Aleksander Reeder). 

Põltsamaal elades mängis ta tennist ja osales Põltsamaale tenniseväljaku rajamises, ühtlasi oli tennisekohtunik. Ta võistles ka suusatamises.

## Töö arstina Saksamaal
1939. aastal lahkus ta Saksamaale. Seal töötas ta juba sõja ajal Rudolf Virchowi haiglas (hiljem oli see haigla Berliini Vaba Ülikooli kliinik), elades üle kõik Berliini pommitamised. Ta töötas seal 1970. aastani Seejärel töötas ta kuni pensionile minekuni Maini-äärses Frankfurdis laste tuberkuloosikliiniku juhatajana. Pensionieas kolis ta Bonni Bad Godesbergi linnaossa. Bad Godesbergis ta suri ja sinna on ta ka maetud.

## Isiklikku
Nii tema isa Oskar Frey kui ka vend Erik Frey olid Eesti luterlikud vaimulikud.

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 60.

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Parshall

**Parshall** on asula Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis Grandi maakonnas.

Parshall asub 2313 meetri (7589 jala) kõrgusel üle merepinna.

Parshall paikneb Hot Sulphur Springsi ja Kremmlingu vahel Colorado jõe alamjooksul Byersi kanjonis. Asulas on postkontor, kirik, kõrts ja kauplus.
Plataia lahing

**Plataia lahing** oli üks viimaseid suuri maismaalahinguid Kreeka-Pärsia sõdades aset leidnud pärslaste teise sissetungi ajal. Lahing toimus augustis 479 eKr muistse Plataia linna lähistel Kithaironi põhjanõlval ja lõppes kreeklaste võiduga pärslaste üle, viies Atika ja Boiootia vabanemiseni Pärsia võimu alt.

Lahingus seisid vastamisi Kreeka linnriikide ühendatud armee Sparta väejuhi Pausaniase juhtimisel, kuhu kaasaegsetel hinnangutel kuulus umbes 80 000 meest, ja Pärsia armee väepealik Mardoniose juhtimisel, kuhu koos pärslaste Kreeka liitlastega kuulus tänapäevastel hinnangutel 70 000 – 120 000 meest.

Pärsia armee sai lahingus hävitavalt lüüa ja nende väejuht Mardonios langes. Paralleelselt Plataia lahinguga toimunud Mykale lahingus hävitati ka pärslaste laevastik. Pärast neid lahinguid läks sõjategevuses initsiatiiv kreeklaste kätte ja pärslased tõrjuti lõplikult Kreeka aladelt välja.
Zona Cesarini

**Zona Cesarini** ("Cesarini tsoon") on väljend, mida kasutatakse lõppeva jalgpallimatši viimaste minutite märkimiseks. Seda väljendit võidakse kasutada ka mõnest muust spordialast rääkides. Väljend on pärit itaalia keelest, kuid hispaania keeles omistatakse sellele sama tähendus. 

Väljendile pani aluse Itaalia-Argentina juurtega Juventus FC mängija Renato Cesarini (1906–1969), kellel oli kombeks lüüa väravaid mängu viimastel minutitel. Eriti aitas selle tekkele kaasa 13. detsembril 1931 löödud värav mängu 89. minutil, kui Renato Cesarini viis Itaalia koondise Ungari meeskonna vastu 3-2 juhtima. 

Väljendit kasutati esmakordselt ajalehes mõni nädal hiljem, kui itaallasest ajakirjanik Eugenio Danese rääkis oma kirjatükis “Cesarini juhtumist”, viidates sellega matši viimastele minutitele. Sõna “tsoon” on ilmselt kasutusele võetud bridži kaardimängust, milles “tsoon” märgib mängu viimast ja otsustavat faasi. 

## Viited
Sordileht

**Sordileht** on põllumajanduskultuuride sortide nimekiri, milles on kirjas need sordid, mille seemet ja paljundusmaterjali sertifitseeritakse ja võib turustada. 

Sordilehte võetakse teravilja-, sööda-, õli-, kiu- ja köögiviljakultuuri ning peedi ja kartuli sort. 

## Viited
Johanna Talihärm

**Johanna Talihärm** (sündinud 27. juunil 1993 Tallinnas) on Eesti laskesuusataja.  

## Haridus
Ta on lõpetanud põhikooli Tallinna Tehnikagümnaasiumis, mõne aasta õppis ka Kolga Koolis. Pärast keskkooli lõpetamist Audenteses asus ta õppima Tallinna Tehnikaülikoolis tootmistehnikat, kuid jättis selle huvi puuduse tõttu üsna pea katki. Seejärel õppis kaks aastat Tallinna Tehnikakõrgkoolis transpordi ja logistika erialal. 2018. aastal lõpetas Johanna Talihärm USAs Montana osariigis State’i ülikooli ärikorralduse erialal.

## Sportlaskarjäär
Maailma karikasarja debüüdi tegi Talihärm 2012. aastal. 

Eesti koondise koosseisus on ta osalenud 2014. aastal Sotši taliolümpiamängudel, 2018. aastal Pyeongchangi taliolümpiamängudel, 2022. aastal Pekingi taliolümpiamängudel ja 2026. aastal Milano Cortina taliolümpiamängudel. 

## Tegevus spordiorganisatsioonides
13. novembril 2025 valiti ta Euroopa Olümpiakomiteede sportlaskomisjoni juhiks.

19. veebruaril 2026 valiti ta esimese eestlasena Rahvusvahelise Olümpiakomitee (ROK) sportlaskomisjoni ja hiljem ka ROKi liikmeks.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2014  Sotšis
** 48. koht 7,5 km sprindis
** 55. koht 10 km jälitussõidus
** 73. koht 15 km eraldistardiga sõidus
** 26. koht teatesõidus
* 2018  Pyeongchangis
** 22. koht 7,5 km sprindis
** 26. koht 10 km jälitussõidus

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2013  Nové Městos
** 85. koht 7,5 km sprindis
** 99. koht 15 km eraldistardiga sõidus
** 20. koht teatesõidus
* 2015  Kontiolahtis
** 39. koht 7,5 km sprindis
** 44. koht 10 km jälitussõidus
** 70. koht 15 km eraldistardiga sõidus
** 16. koht teatesõidus
* 2017  Hochfilzenis
** 87. koht 7,5 km sprindis
** 57. koht 15 km eraldistardiga sõidus
** 19. koht teatesõidus
** 21. koht segavõistlusel

## Isiklikku
Vend Johan Talihärm on samuti laskesuusataja.

## Viited

## Välislingid

*
* 
* Üksikasjalik tulemused spox.com
* Johanna Blogi
* Intervjuu Johanna Talihärm
Valeri Zolotuhhin

**Valeri Sergejevitš Zolotuhhin** (vene keeles Валерий Сергеевич Золотухин; 21. juuni 1941 Bõstrõi Istok, Altai krai – 30. märts 2013 Moskva) oli vene näitleja.

Ta alustas näitlejakarjääri 1964. aastal Taganka teatris, filmis sai tema läbimurdeks 1971. aastal teleekraanidele jõudnud muusikaline komöödia "Bumbaraš". Kokku on Zolotuhhini filmograafias sadakond rolli, neist viimased näiteks vampiir "Öises vahtkonnas" (2004) või Bossoi "Meistris ja Margaritas". 

## Tunnustus
*1987 Vene NFSV rahvakunstnik

## Välislingid
*
*Suri vene näitleja Valeri Zolotuhhin, err.ee, 30. märts 2013
Phillipsi maakond (Colorado)

**Phillipsi maakond** (*Phillips County*) on maakond USA-s Colorado osariigis.

Maakonna halduskeskus on Holyoke.

Maakonna pindala on 1781 km&sup2;. Veepindala on 0 km&sup2;.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4442. Aastal 2000 oli elanikke 4480.

## Naabermaakonnad
* Sedgwicki maakond (põhjas)
* Perkinsi maakond (Nebraska)(kirdes)
* Chase'i maakond (Nebraska) (idas)
* Yuma maakond (Colorado) (lõunas)
* Logani maakond (läänes)

## Ajalugu
Maakond moodustati 1889. aastal Logani maakonna osast.

## Rahvastik
### Asulad
* Amherst
* Haxtun
* Holyoke
* Paoli

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Phillipsi maakonnas oli 4480 inimest, 1781 leibkonda ja 1239 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 3 in/km&sup2;.

Elamuüksusi oli 2014 (keskmine tihedus 1/km&sup2;).

Rassiline koosseis:
* valgeid 93,04%
* mustanahalisi 0,20%
* põlisameeriklasi 0,29%
* aasialasi 0,40%
* Vaikse ookeani saarte rassist 0,02%
* teistest rassidest 4,71%
* kahest või enam rassist 1,34%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 11,76%.

1781 leibkonna seas oli
* 32,90% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi,
* 61,20% koos elavad abielupaarid,
* 5,60% neid, kus oli ilma abikaasata naine,
* 30,40% neid, mis ei olnud perekonnad,

* 27,50% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja
* 14,30% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene.

Leibkonnas oli keskmiselt 2,47 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,01 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii:
* 26,90% alla 18-aastasi,
* 6,30% 18–24-aastasi,
* 25,30% 25–44-aastasi,
* 22,20% 45–64-aastasi,
* 19,40% üle 65-aastasi.

Ea mediaan oli 40 aastat.

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 93,40 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 90,50 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 32 177 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 38 144 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 30 095 dollarit, naistel 18 682 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 16 394 dollarit.

11,60% elanikkonnast ja 8,80% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 14,70% alla 18-aastasi ja 7,20% üle 65-aastasi.

## Viited
Phillipsi maakond

**Phillipsi maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* **[[Phillipsi maakond (Arkansas)|Phillipsi maakond]]** Arkansases
* **[[Phillipsi maakond (Colorado)|Phillipsi maakond]]** Colorados
* **[[Phillipsi maakond (Kansas)|Phillipsi maakond]]** Kansases
* **[[Phillipsi maakond (Montana)|Phillipsi maakond]]** Montanas