open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Laine Merikalju

**Laine Merikalju** (sündinud 3. detsembril 1928 Tallinnas) on eesti geograaf ja õpetaja.

## Elulugu
Laine Merikalju on riigiametniku tütar.

1948. aastal lõpetas ta Tallinna 8. Keskkooli, 1950 Tallinna Õpetajate Instituudi loodus-maateaduse osakonna, 1956 Tartu Ülikooli geograafiaosakonna (kaugõppes). Merikalju oli 1950–52 Tallinna Õpetajate Instituudi ja 1951–62 Tallinna Eelkoolikasvatuse Pedagoogilise Kooli (hilisem Tallinna Pedagoogiline Seminar) geograafia, loodusteaduse ja keemia õpetaja (1957–62 kohakaasluse alusel), 1957–2002 Eesti Geograafia Seltsi teadussekretär.

## Teadustöö
Laine Merikalju on avaldanud Eesti ja rahvusvahelise geograafiateaduse ülevaateid, kroonikat ja personaaliat, osalenud EGS terminoloogiakomisjoni töös erialaterminoloogia ja kohanimede korrastamisel. Ta oli Eesti Nõukogude Entsüklopeedia geograafia märksõnastiku üks koostajaid ja kaasautor.

Ta on olnud Eesti Geograafia Seltsi teadustöö koordinaator, konverentside jt (ka rahvusvaheliste) teadusürituste korraldaja, koolinoorte vabariiklike geograafiapäevade korraldamise algataja ning EGS-i algatatud õpilaste geograafiaolümpiaadide korraldajaid. Merikalju on esinenud geograafiaalaste ettekannete ja loengutega ning ülevaadetega EGS-i tegevusest, olnud 33 EGS-i aastaraamatu, teadustööde seeriate "Eesti Geograafia Seltsi Publikatsioonid", "Estonia" jm väljaannete toimetaja. ENSV TA Kodu-uurimise Komisjoni asutamise algatajaid (1957), korraldanud komisjoni ja EGS koostööd. Ta on avaldanud üle 40 teaduspublikatsiooni.

Merikalju on EGS-i liige (1957, aastast 1993 auliige), Loodusuurijate Seltsi (1956) ja Eesti Kodu-uurimise Seltsi liige (1990).

## Teoseid
* Eesti Geograafia Selts 1955–1975. // Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat]] 1975/76. Tallinn, 1977.
* Estonian Geographical Society (kaasautor E. Varep). // Estonia: Nature. Man. Economy. Tallinn, 1984.
* Eesti Geograafia Selts 1976–1985. // EGS-i aastaraamat 20 (1989).
* Русское географическое общество и Эстония: научные аспекты (kaasautorid O. Kurs, J.-M. Punning). // География на пороге третьего тысячелетия. Peterburi, 1995.
* Nelikümmend aastat Eesti Geograafia Seltsi. // EGS-i aastaraamat 31 (1998).
* Endel Varep ja Eesti Geograafia Selts. // Professor Endel Varep. Artikleid ja mälestusi. Tartu, 1999.
* Eesti Geograafia Selts (kaasautorid J.-M. Punning, S. Alumäe). Teadusseltsid ühiskonnas. Tallinn, 2000.
* Viktor Masing 11. IV 1925 – 18. III 2001. // EGS-i aastaraamat 33 (2001).
* Ants Raiki hea sõnaga meenutades. // Ants Raik. Tartu, 2001.
* Jaan-Mati Punning ja Eesti Geograafia Selts. // EGS-i aastaraamat 36 (2007).

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Punning, J-.M. Eesti Geograafia Seltsi looja ja hoidja Laine Merikalju 75. // EGS aastaraamat 34 (2005), 181
* Maaring, E. Laine Merikalju käsikäes kodu-uurijatega. // Eesti Kodu-uurimise Seltsi, Eesti Muinsuskaitse Seltsi ja Eesti Genealoogia Seltsi aastaraamat 2008. Tallinn, 2009
Videoturundus

**Videoturundus** on turundusmõiste, millega tähistatakse videote kasutamist internetiturunduses.

Mõistet kasutades võidakse silmas pidada:

* videote kasutamist turundussõnumite edastamisel mis tahes meedia või kanali kaudu; või
* turunduslike videosõnumite levitamist spetsiaalsete videoportaalide (nt YouTube) vahendusel.

Videoturundus on tavaliste veebiartiklitega võrreldes tõhusam, sest kaasab rohkem vaataja meeli.
Oriental Dragon

**Oriental Dragon** on legendaarne ristluslaev, mis kuulub firmale Capital Dragon Global Holding ja mida aastatel 1972-1998 käitas Royal Caribbean Cruise Line ja alates 2011. aastast käitab Hiina laevakompanii.

Laev tehasenumbriga 394 ehitati Oy Wärtsilä Ab laevatehases Helsingis Soomes  1972. aastal Royal Caribbean Cruisese jaoks kui **Sun Viking**. Hiljem on laev vahetanud omanikke ja nime mitmel korral: 1998. aastal sai nimeks esmalt *Superstar Sagittarius* ja siis **Hyundai Pongnae**, 2002. aastal **Pongnae**, 2003. aastal **Omar III** ja 2007. aastal **Long Jie**. 
Panama lipuga *Oriental Dragon*it kasutatakse kruiisidel Shanghaist. 

## Vaata ka
*Ristluslaevade loend

## Viited

## Välislingid
*Laev ferry-site kodulehel (inglise keeles)
Euroopa Rahvuslike Liikumiste Allianss

**Euroopa Rahvuslike Liikumiste Allianss** (*The Alliance of European National Movements* (AENM)) on organisatsioon, mille asutasid Budapestis 24. oktoobril 2009 mõned Euroopa rahvuslikud ja paremäärmuslikud parteid. Alliansi asutajaliikmeteks olid Ungari Jobbik – Liikumine Parema Ungari Nimel (mille kuuendal kongressil asutatigi ERLA), Prantsuse Rahvuslik Rinne, Itaalia Fiamma Tricolore, Rootsi Rahvuslikud Demokraadid ja Belgia Rahvuslik Rinne.

## Viited
Valdo Peetri

**Valdo Peetri** (õieti **Vladimir Petrov**; 23. juuli 1921 Botvino küla, Petserimaa – 30. juuli 2004) oli Eesti näitleja ja laulja (bariton).

Ta lõpetas 1939. aastal Petseri Gümnaasiumi, 1950. aastal Eesti Riikliku Teatriinstituudi ja 1953. aastal Tallinna Muusikakooli laulu erialal.

Valdo Peetri oli aastatel 1956–1987 Estonia Teatri solist.

## Viited
Ahab

**Ahab** oli Iisraeli kuningas, Vana Testamendi Esimese Kuningate raamatu järgi Omri poeg ja troonijärglane. Tema valitsusajaks on pakutud aastaid 869–850, 874–853, 876–854 või 871–852 eKr. Piibli järgi valitses Ahab "Samaarias Iisraeli üle kakskümmend kaks aastat".

Piiblis kirjeldatakse Ahabit pahelisena, ta olevat teinud "kurja Issanda silmis, rohkem kui kõik need, kes enne teda olid olnud". Abielu järel Foiniikia printsessi, Tüürose kuninga tütre Iisebeliga, kummardanud ta ebajumal Baali ja valmistanud Ašera kuju. 

Ahab ei öelnud siiski Jahvest lahti ja nimetas tema auks oma lapsed. Selleks, et Iisebel saaks oma jumalat teenida, rajati Samaariasse aga Baali tempel.

Abielu Iisebeliga sõlmiti selleks, et kindlustada liitlassuhteid Foiniikiaga. Hiljem korraldas Ahab oma tütre Atalja abielu Juuda kroonprintsi, kuningas Joosafati poja Jooramiga.

Piibli järgi hoiatas prohvet Eelija Ahabit, et Baali kultuse eest karistatakse maad põuaga. Pärast kolme põua-aastat esitas Eelija Ahabile ja paganlikele preestritele väljakutse ning võitis rahva poolehoiu, kui Eelija Jumalale toodud ohvri neelas tuli, kuid Baali preestrite toodud ohvrit vastu ei võetud. Eelija tappis Baali preestrid ja põud lõppes. Hiljem süüdistas Eelija Ahabit Iisebeli korraldatud Naaboti surmamises ja Naaboti viinamäe omastamises ning ennustas tema soole õnnetust. Ahab küsinud vastu tahtmist prohvet Miikalt nõu koos sõjakäigu osas, mis ta koos Juuda kuninga Joosafatiga kavatses ette võtta Gileadi Raamoti vallutamiseks. Miika ennustanud talle surma, kuid Ahab läinud sellegipoolest lahingusse.

Kuningate raamatu järgi pidas Ahab kuningas Ben-Hadad II juhitud Damaskuse aramealastega kolm sõda. Esimesed kaks olid kaitsesõjad, milles Ahab saavutas võidu ja ulatuslikke järeleandmisi Ben-Hadadi poolt. Tanahi järgi saavutas Ahabi 7000-meheline vägi võidu Samaariat piirama tulnud Ben-Hadadi vägede üle. Ahab vabastas vangivõetud Ben-Hadadi, too aga tagastas Iisraelile linnad, mille tema isa Ahabi isalt oli vallutanud ning andis Samaariale kauplemisõigusi Damaskuses.

Assüüria raidkirjade andmetel saavutas kuningas Salmanassar III 853. aastal hiilgava võidu suures Karkari lahingus Damaskuse kogutud ühisväe vastu, millesse Ahab olevat saatnud 2000 sõjavankrit ja 10 000 sõjameest. Ajaloolased kahtlevad, kas nii suur arv on tõepärane.
Mingil põhjusel, võimalik, et suure langenute arvu tõttu, Salmanassar edasi ei tunginud.

9. sajandist pärineval "Moabi kivil" ülestähendatu järgi lõi nähtavasti veel Ahabi valitsusajal vasallisõltuvusest Iisraelist edukalt lahku Moabi kuningriik.

Ahab hukkus lahingus Gileadi-Raamoti pärast. Troonil järgnesid talle pojad Ahasja ja Jooram. Tütar Ataljast sai Juuda valitsejanna.

## Viited
Reinhold von Metztacken

**Reinhold von Metztacken** (ka **Metstake**; /1672) oli Eestimaa mõisnik ning Rootsi sõjaväelane (ooberst).

Metztackenite suguvõsast põlvnenud Reinhold von Metztacken oli Palmse mõisniku Diedrich von Metztackeni ning tema abikaasa Tekula (sünd. von Aderkas) poeg.

1623. aastal teenis kapteni auastmes kompaniiülemana Nils Ribbingi Österbotteni rügemendis. 

1627. aastal teenis ta Preisimaal ooberst Arvid Göransson Horn af Kanckase (1590–1653) Pori lääni jalaväerügemendis kapteni ja kompaniiülemana. Järgmisel aastal jätkas teenistust juba majori auastmes Pori lääni rügemendis, mille ülemaks oli vahepeal saanud ooberst Johan Lilliehöök (1598–1642). 

1630. aastaks oli Metztacken juba Pori rügemendi ülem ja saanud oobersti auastme. Tema alluvuses teenisid rügemendi kortermeistrina hilisem feldmarssal Arvid Wittenberg (1606–1657) ning kapteni ja kompaniiülemana hilisem kindral Arvid Forbus (suri 1665). Sama aasta novembris oli Metztackeni rügement paigutatud Pommerisse. Pori rügementi juhtis Metztacken kuni 1641. aastani.

Oli Kolmekümneaastase sõja ajal Stralsundi komandant.

1640–1642 oli ta Uusimaa lääni maapealik. Tema ja Helsingi bürgermeistri Anders Larsson Ehredti initsiatiivil viidi seni Vantaa jõe suudmes asunud linn üle oma praegusse asukohta Vironniemel (*Estnäs*).

1642–1652 oli Metztacken Käkisalmi lääni maapealik. Samuti oli ta Eestimaa maanõunik.

Ta päris isalt Palmse mõisa ja oli ka Mädapea, Riguldi, Käru mõisnik.

Rootsi riigiarhiivis säilinud Metztackeni kirjavahetuse järgi toonaste võimukandjatega (Axel Oxenstierna, Herman Wrangel, Ture Bielke, Erik Gyllenstierna) on võimalik aimu saada Reinhold von Metztackeni geograafilisest haardest:
*september 1629, Stuhm
*september 1632, Stralsund
*jaanuar 1633, Stralsund
*september 1636, Stralsund
*märts 1638, Stralsund
*juuli 1650, Käkisalmi
*november 1652, Käkisalmi

Ta oli Palmse, Mädapea, Riguldi ja Käru mõisa omanik. .

Reinhold von Metztackeni tegelaskuju esineb Arvid Järnefelti näidendis "Samuel Cröell".

## Perekond

Reinhold von Metztacken abiellus Anna Hastferiga, kes oli Sõmeru ja Üksnurme mõisaomaniku Heinrich von Hastferi ning Adelheid Hastferi (sünd. Nieroth) tütar. Abielust sündisid:
*Arend Dietrich von Metztacken (hukkus 1676 Lundi lahingus), Rootsi ooberstleitnant, viimane meessoost Metztacken
*Anna Margaretha von Metztacken, abiellus 1656 Kabala ja Lellapere mõisniku Helmich von Hastferiga ning hiljem kapten Georg von Stackelbergiga (suri 1687)
*Conrad Reinhold von Metztacken (maetud 1657)
*Reinhold von Metztacken (maetud 1652)
*Margaretha Dorothea von Metztacken (1656–1681), Palmse pärijanna, abiellus 1674 vabahärra Gustav Christian von der Pahleniga (1648–1736)
*Elisabeth von Metztacken (maetud 1682), Mädapea, Riguldi ja Käru pärijanna, abiellus Anija mõisniku Arwid Hermann von Zoegega

## Esivanemad
Viited:

## Viited
Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kirik

**Eesti Evangeeliumi Luteriusu Koguduste Liit** ühendab Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku kogudusi, mis ei ühinenud Eesti Evangeelse Luterliku Kirikuga.

Liitu juhtis peapiiskopi kohusetäitja Thomas Vaga ja toetava komitee liikmed on Lakewoodi Pühavaimu koguduse esimees Valter Must, diakon-õpetaja Gilda Karu,  Los Angelese koguduse esimees Heino Nurmberg, praostkonna sekretär Agu Ets ning Kanadast Jüri Silmberg ja Riina Klaas.

Liidul on neli kogudust:
*E.E.L.K. Bergen County Kogudus: õpetaja praost Thomas Vaga, esimees Aksel Lehtmäe
*E.E.L.K. Lakewoodi Pühavaimu Kogudus: õpetaja praost Thomas Vaga, esimees Valter Must
*E.E.L.K. Los Angelese Kogudus: esimees Heino Nurmberg
*E.E.L.K. New Yorgi Pauluse Kogudus: õpetaja praost Thomas Vaga, esimees Sven Roosild

## EELK seisukoht
EELK nimekirjast kustutati järgmised kogudused:
*Bergen County
*Lakewoodi Pühavaimu
*Los Angelese
*New Yorgi Pauluse
*Toronto Vana-Andrease
*Chicago Esimene
*Connecticuti ja
*Buffalo kogudus

Need kogudused ei saa kutsuda oma teenistusse EELK vaimulikke ega saa EELK vaimulikud tavapärases korras nende teenistusse astuda. 

Neil kogudustel puudub EELKga lepinguline suhe, seega ka kantsli- ja armulauaosadus.

Thomas Vaga on öelnud: 

See on kiriklik e. eklesioloogiline ja inimlik jõumäng, mis meie vastu on käima pandud.   

Me aga ei karda, nagu meie usuisa Martin Luther ei kartnud. Me jääme kokku ja jätkame Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kiriku kogudustest moodustatud kirikuna, kes kuulutab ja tegutseb luteri kiriku tunnustuskirjade juhtimisel, Agendas antud jumalateenistuse korra järgi, Laulu- ja Palveraamatu koraalide ja puhta, eksimatu Piiblisse kirja pandud Jumala Sõna juhtimisel Jeesuses Kristuses..

## Viited

## Välislingid
*Eesti Evangeeliumi Luteriusu Koguduste Liidu koduleht
*Kirikulõhe: osa Välis-Eesti kogudusi ei soovi kuuluda EELKsse. Meelis Süld
*A New Bishop Electus for an Old Organization. (Eesti.ca)
Mono no aware

***Mono no aware*** (jaapani keeles もののあはれ 'asjade liigutavus, nukrus, paatos') on jaapani kultuurile eripärast esteetikat iseloomustav mõiste, mille võttis kasutusele ja põhjendas esimesena filoloog Motoori Norinaga. Mõiste on tihedalt seotud budistliku arusaamaga mööduvusest (jaapani keeles 無常 *mujō* 'mittepüsimine'), mille teatud viisil tunnetamisega kaasneb vastav esteetiline hoiak. Norinaga väitel on selline õigesti välja arendatud esteetiline hoiak aluseks ka eetilisele seadumusele.

*Mono no aware*'t on võrreldud lääne kultuuri mõistega *[[lacrimae rerum]]*.

Norinaga võttis mõiste kasutusele kritiseerides oma aja õpetlaste filoloogilisi seisukohti Jaapani varasema kirjanduse uurimisel, mille puhul lähtuti sageli Hiina kirjamärkide analüüsist. Norinaga leidis, et Kojiki jt vanemate allikate tõlgendamisel tuleb lähtuda algsest häälduslikust jaapani keelest ning mitte tuua Hiina kirjamärkide näol sisse võõrast elementi. Selle tulemusena mõtestas ta ümber varasemate autorite arusaama *aware* mõistest ning leidis, et see on keskne rahvaluules väljenduvat ehtjaapanlikku hoiakut kandev mõiste. *Mono no aware* on olulisel kohal nt "Prints Genji loos", aga esineb esteetilise standardina juba kõige varasemates rahvaluulekogumikes.

Filosoofilises mõttes vastandus Norinaga hiinapärasele luulekäsitlusele, mis eeldas, et luules väljendatakse ratsionaalset mõtet, kuid pannakse see laulu vormi. Norinaga pidas primaarseks aga just häält ja laulu, mis eelneb tahtlikule (jp k 志 *kokorozashi*) mõttele. Hääl moodustab Norinaga arvates looduses teatud loomulikud mustrid, mida luuletaja tabab *mono no aware* kaudu ning paneb need sõnalisse vormi. Plaanipärasele mõtteluulele vastandas ta vahetust kogemusest (jp k 直く *nahoku*) lähtuvat luuletamist, kuid ei pidanud vahetu kogemuse all silmas mitte otsest ümbritseva kogemust, vaid kestva algupärase jumaluste maailma (jp k 神世 *kamiyo*) kogemust tänapäevas.

Kuigi *mono no aware* oli Norinaga poolt mõeldud vabana hiinapärasusest, on siiski alust arvata, et seda mõistet poleks olnud võimalik niimoodi määratleda ilma Hiinast pärit traktaatideta luule teemal. Ka võib eeldada, et hääle fundamentaalsuse rõhutamine on seotud budismi *[[shingon]]*i sekti õpetustega, millest Norinaga Keichū luulekäsitluste kaudu osa sai.

Arvatakse, et *mono no aware* väljendub muuhulgas ka Jaapanis tavaks olevas kevadises kirsiõite vaatamises (jp k 花見 *hanami*) ja sügiseses lehtede värvumise vaatamises (jp k 紅葉 *momiji*). Kunstis peetakse *mono no aware* tunnetust väljendavaks nt Yasujirō Ozu filme, Yasunari Kawabata raamatuid jpm.

## Vaata ka
*Mottainai
*Wabi-sabi

## Välislingid
*Munk Saigyō värsside tõlkeid luuleajakirja "Ninniku" Jaapani vihikus
Looduskaitse biogeograafia

**Looduskaitse biogeograafia** (inglise *conservation biogeography*) on vastselt eristatud teadusharu, mis käsitleb biogeograafiliste põhimõtete, teooriate ja analüüside kasutamist bioloogilise mitmekesisuse kaitse probleemide lahendamisel nii ühekaupa kui mitme taksoni kaupa korraga. 

Looduskaitseline biogeograafia rõhutab geograafilise, ökoloogilise ja evolutsioonilise konteksti tähtsustamist looduskaitselises tegevuses.

## Viited

## Kirjandust
*Robert J. Whittaker, Miguel B. Araújo, Paul Jepson, Richard J. Ladle, James E. M. Watson, Katherine J. Willis, 2005. Conservation Biogeography: assessment and prospect. Diversity and Distributions, (Diversity Distrib.) 11, 3–23. http://understorey.org/pdfs/whittaker05consbiogeog1.pdf
Ande Rahe

**Ande Rahe** (aastatel 1951–1960 **Ande Valge**; 25. september 1927 Tallinn – 8. august 1994 Tšehhi Vabariik) oli eesti näitleja.

Ta õppis aastatel 1945–1948 Eesti Riiklikus Teatriinstituudis. Töötas aastatel 1948–1953 Rakvere Teatris, 1956–1960 Ugalas ja 1960–1987 Vanemuise Teatris.

Ande Rahe on mänginud filmides ja telelavastustes.

## Isiklikku

Ande Rahe on olnud abielus Edgar Valgega, näitleja Anne Valge oli tema tütar.

## Viited
Paul Naaber

**Paul Naaber** (sündinud 7. detsembril 1966 Tartus) on eesti arstiteadlane ja mikrobioloog.

## Elukäik
Paul Naaber on bioloogi poeg.

1985. aastal lõpetas Naaber Tallinna 2. Keskkooli, 1991 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ning oli seejärel Tartu Ülikooli doktorant. 1997. aastal kaitses ta sealsamas meditsiinidoktori väitekirja "Clostridium difficile infection and intestinal microbial ecology" ja sai doktorikraadi.

Naaber oli aastatel 1991–1992 Tartu Ülikooli nakkushaiguste kateedri stažöör-uurija, 1992–1997 Maarjamõisa haigla mikrobioloogia labori ja TÜK ühendlabori mikrobioloogia osakonna arst, 1995–1998 Berner Eesti AS-i müügijuht, 1996 TÜ mikrobioloogia instituudi erakorraline assistent, 1996–1997 vanemlaborant, 1997–1998 assistent, 1998–2000 erakorraline vanemteadur, aastast 1998 TÜK kliinilise mikrobioloogia osakonna juhataja, 2001–2002 ja 2003–2004 TÜK ühendlabori direktori kohusetäitja, aastast 2000 ka TÜ mikrobioloogia instituudi vanemteadur, 2005 ka sotsiaalministeeriumi nakkushaiguste peaspetsialist ja aastast 2006 Norras Stavangeri Ülikooli haigla arst. 

Aastast 2013 on ta Synlab Eesti OÜ kliiniline juht.

## Teadustöö
Paul Naaberi peamised uurimisvaldkonnad on inimese mikrobioökoloogia, infektsioonide mudelid ning infektsioonide epidemioloogia. Rahvusvahelise keskkonnaprojekti PHARE mikrobioloogia peaekspert, Eesti esindaja Euroopa ravimiresistentsuse jälgimise süsteemis ja Euroopa antimikroobse ravimitundlikkuse komitees.

Ta on Eesti Laborimeditsiini Ühingu juhatuse liige (2000–2006), Eesti Infektsionistide Seltsi, Seksuaalsel Teel Levivate Infektsioonide Eesti Ühingu, American Society for Microbiology ja European Society for Clinical Microbiology and Infectious Diseases liige. Tal on ilmunud 170 teaduspublikatsiooni ja ta on ühe patendi kaasautor.

## Teoseid
* Prevalence and properties of Clostridium difficile in hospitalized patients in Estonia (kaasautorid M. Maimets, M. Mikelsaar). // Review Medicine Microbiology 8 (1997)
* The intestinal microflora in allergic Estonian and Swedish 2-year-old children (kaasautor). // Clinical and Experimental Allergy 29 (1999), lk 3
* Interactions between lactobacilli and antibiotic-associated diarrhea (kaasautor M. Mikelsaar). // Applied Microbiology 54 (2004)
* Inhibition of Laboratory diagnosis of sexually transmitted infections in Estonia in 2001–2002: Shortcomings with impact on diagnostic quality and surveillance (kaasautor). // Sexually Transmitted Diseasis 32 (2005), lk 12
* Prevalence and antibiotic susceptabiliti of Acinetobacter baumanni, Pseudomonas aeroginosa and Klebsiella pneumoniae in Estonian intensive care units in comparisarison with European data (kaasautor). // Scandinavian Journal of Infectious Disease 38 (2006), lk 11–12

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Mikelsaar, M. Meditsiinidoktor Paul Naaber. Eesti Arst (1998) 2, lk 187
* Tartu Ülikooli Kliinikum 200. Tartu, 2004, lk 366–367
* Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Tartu, 2007, lk 116, 123, 125, 126, 377

## Välislingid
*
Insar

**Insar** (mokša *Инзара* **Inzara**) on linn Venemaal Mordva Vabariigis, Insari rajooni halduskeskus. 

Ta asub Issa ja Insari ühinemiskohas 77 km Saranskist edelas. 

Asula tekkis 1648 rajatud kindluse juurde. Linnaõigused sai 1780. 1926 muudeti maa-asulaks. 1958 sai uuesti linnaks.

Linnas asub kanepikiu tehas. 2010. aasta rahvaloenduse seisuga oli selle rahvaarv 8687.

## Viited
Silvi Ait

**Silvi Ait** (kodanikunimi aastatel 1976–1991 **Silvi Pukk**, aastast 1991 **Silvi Aule**; 9. veebruar 1954 Haapsalu – 7. märts 2006) oli eesti näitleja. 

Ta lõpetas 1972. aastal Haapsalu 1. Keskkooli ja 1978. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (8. lend). 

Silvi Ait töötas aastatel 1978–1998 Vanemuise Teatris. Hiljem mängis Tartu Lasteteatris ning juhendas kooliteatrite truppe.

## Viited
Tartu Linna-tütarlastekool

**Tartu Linna-tütarlastekool** (saksa keeles *Stadttöcherschule zu Dorpat*) oli aastatel 1804–1893 Tartus tegutsenud saksakeelne õppeasutus tütarlastele.

## Eellugu
1803. aastal kinnitati Venemaa keisri Aleksander I poolt Venemaa Keisririigi "Rahvahariduse esialgsed eeskirjad", mille kohaselt moodustati Venemaa keisririigis kolmeastmeline haridusasutuste süsteem: kihelkonnakoolid ehk elementaarkoolid või rahvakoolid maapiirkondades; maakonna- ehk kreiskoolid maakonnalinnades ja kubermangugümnaasiumid kubermangulinnades. Avalike koolide kõrval olid lubatud ka elementaarkooli-, kreiskooli- või gümnaasiumikursusega eraõppeasutused.

Kool asutati Tartu magistraadi poolt varasema Tartus asunud saksakeelse tütarlastele ettenähtud kooli asemel.
## Linna-tütarlastekooli avamine
Tartu Linna-tütarlastekool avati Tartus 14. oktoobril 1804. 

Algul asus linna-tütarlastekool Rüütli tänaval, pärast kooli reorganiseerimist Kõrgemaks Linna-tütarlastekooliks kolis kool Suurel turul asuvas Bokovnevi majja. 1857. aastal kolis kool Rüütli tänava ja Gildi tänava nurgal asuvasse hoonesse, kus asuti 1892. aastani.

Linna-tütarlastekooli tegevust juhtis kreiskooli inspektor: 1871–1888 pastor Theodor Pfeil; 1888–1893 Woldemar Schneider. Kooli juhatajannad olid 1853–1866 Emilie Feldmann; 1866–1888 Emma von Riekhoff ja 1888–1893 Amalie Kemmerer. 

## Õppetegevus
Algselt oli Linna-tütarlastekool üheklassiline, 1815. aastast kaheklassiline. 1853. aastal reorganiseeriti tütarlastekoolid ja ka Tartu Linna-tütarlastekool neljaklassiliseks Kõrgemaks Linna-tütarlastekooliks. Klasse nimetati alates madalamatest klassidest *quarta*, *tertia ja* *secunda* ning 1854. aastal avati ka lõpuklass *prima*. 1874. aastal lisati veel kaks klassi: *quinta* ja *sexta*. 

Õppeained olid järgmised: usuõpetus, prantsuse keel, saksa keel, aritmeetika, ajalugu, geograafia, loodusõpetus ja ilukiri, joonistamine ja käsitöö.

## Tartu Linna-tütarlastekooli likvideerimine
1880. aastail Venemaa keisri Aleksander III algatatud venestamispoliitika käigus kinnitas keiser 10. aprillil 1887 dokumendi "Vene õppekeele tarvitusele võtmisest Tartu õpperingkonna riiklikes keskõppeasutustes", mille kohaselt pidid ka kõik Läänemere kubermangude riiklikud õppeasutused järk-järgult üle minema saksakeelselt õppetöölt venekeelsele õppetööle.

Protestiks kooli sunniviisiliselt venekeelsele õppetööle üleviimise eest lõpetas Tartu saksakeelsetest linnajuhtidest Tartu magistraat kooli finantseerimise ja kool oli sunnitud tegevuse lõpetama 1893. aastal.

## Vaata ka
*Linnakool (1428–1805)
*Eesti koolide loend

## Kirjandus
*Allan Liim. Saksa koolidest Tartus 19. sajandil. "Tartu, baltisakslased ja Saksamaa". Artiklite kogumik. Koostajad: Helmut Piirimäe, Claus Sommerhage. Tartu Ülikool, saksa filoloogia õppetool. Tartu Ülikooli Kirjastus, 1998.
Otto II (Braunschweig-Harburg)

**Otto II**, hüüdnimega *Noorem* (*der Jüngere*) või *Kuulus* (*der Berühmte*), (25. september 1528 – 26. oktoober 1603) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Harburgi isand aastast 1549 kuni oma surmani.

## Abielud ja järeltulijad
8. septembril 1551 abiellus Otto oma esimese naise, Schwarzburg-Leutenberg krahvi Johann Heinrichi tütre Margaretega (1530–1559). Naine suri sünnitusel. Neil olid järgmised lapsed:

* Elisabeth (1553–1618), oli abielus Visingsborgi krahvi Erik Brahega (1552–1614)
* Otto Heinrich (1555–1591)
* Johann Friedrich (23. veebruar 1557 – 21. veebruar 1619), loobus õigusest valitseda Harburgi

8. oktoobril 1562 abiellus Otto oma teise naise, Ida-Friisimaa krahvi Enno II tütre Hedwigiga (1535–1616). Neil olid järgmised lapsed:

* Wilhelm August (1564–1642)
* Enno (1565–1600)
* Anna Margarete (1567–1643)
* Heinrich (1568–1569)
* Hedwig (1569–1620)
* Christoph (1570–1606)
* Otto III (1572–1641)
* Johann (1573–1625)
* Elisabeth (1574–1575)
* Katharina Sophia (1577–1665)
* Friedrich (1578–1605)
* August Friedrich (1580–1580)

## Välislingid
* Otto II thePeerage.com kodulehel
Rimi Baltic

**Rimi Baltic** on Eestis, Lätis ja Leedus tegutsev super- ja hüpermarketite kett, mis kaupleb peamiselt toidu- ja esmatarbekaupadega. Sellele kuuluvad Rimi kaubamärki kandvad kauplused Eestis, Lätis ja Leedus, Säästumarketid Eestis ning Supernetto poed Lätis ja Leedus.

Rimi Balticu omanik on alates 2025. aastast Taani ettevõte Salling Group.

Eestis haldab Rimi poode Rimi Balticu tütarettevõte **[[Rimi Eesti Food]] AS**.

## Ajalugu
Rimi Baltic moodustati, kui Soome Kesko ja Rootsi ICA ühendasid 2004. aastal oma tegevused Balti riikides. Ametlik tegutsemise alustamise kuupäev on 1. jaanuar 2005.

2006. aasta lõpus otsustas Kesko ühisettevõtte omanikeringist taanduda ja müüs oma osa ICA-le, kes sai 1. jaanuaril 2007 ettevõtte ainuomanikuks. 2025. aastal müüs ICA ettevõtte Salling Groupile. Sel ajal oli Rimil Baltikumis 314 kauplust ja ligi 11&nbsp;000 töötajat, tehing viidi lõpule 2. juunil 2025.

## Viited

## Välislingid
* Eesti koduleht
* "Coopi juht: Rimi omanikuvahetus võib rohkem mõjutada Leedu ja Läti turgu" ERR, 8. märts 2025
Amae

**Amae** (jaapani keeles 甘え 'hellitamus', verbist 甘える 'ära hellitatuna käituma') on Jaapanis sotsiaalset sõltuvussuhet tähistav termin- Jaapani armastuse vorm.

Terminit kasutas jaapani psühhiaater Takeo Doi, kirjeldamaks jaapanlastele omast sõltuvussuhet ema ja lapse vahel, mis tavaliselt muudes kultuurides teatud vanuses ära katkestatakse. Kuigi esmajoones kirjeldab *amae* ema ja lapse sidet, siis laiendab Doi selle ka õdede ja vendade, vanemate ja nooremate kolleegide jne vahelisele sidemele, mistõttu väidab ta, et sellel põhineb ka jaapanlastele iseloomulik ühiskondlik vastutus ja hoolivus.

Doi käsitluse kohaselt on amae "vajadus passiivse armastuse" järele. Tema psühhoanalüütiline armastusekontseptsioon käsitleb sisemisi tundeid ja käitumist, sisemist soovi mõistmisvajaduse ja hoolitsusvajaduse järele. Ta käsitleb ka jaapanlaste mina-tunnetuse kontseptsiooni.

## Vaata ka
*Hikikomori
*ijime

## Kirjandus
*Doi, T., "The Anatomy of Dependence", 1971.
*Doi, T.,  *[[The anatomy of dependence: The key analysis of Japanese behavior]]* (J. Bester, tõlk.). Tokyo: Kodansha International. 1973.
*Hisa A. Kumagai Utah Ülikool Arno K. Kumagai, The Hidden "I" in Amae: "Passive Love" and Japanese Social Perception, Vol. 14, nr 3, lk 305-320, Ethos, https://doi.org/10.1525/eth.1986.14.3.02a00040, 1986.
*Stalter, Emily. " The relationship of ijime and amae in Japanese middle school classrooms.",  International Research Scape Journal, Vol. 4 , artikkel 6., 8-7-2017.
Born This Way (Lady Gaga laul)

**"Born This Way"** on Lady Gaga esitatud laul ja esimene singel tema teiselt stuudioalbumilt "Born This Way".

## ''Track listing'' ja formaadid

***digitaalselt allalaaditav**
#"Born This Way" – 4:20

***Born This Way – The Remixes 1.osa**
#"Born This Way" (LA Riots'i remiks) – 6:32
#"Born This Way" (Chew Fu Born to Fix remiks) – 5:52
#"Born This Way" (DJ White Shadow remiks) – 4:24

***Born This Way – The Remixes 2.osa**
#"Born This Way" (Michael Woodsi remiks) – 6:24
#"Born This Way" (Dada Life'i remiks) – 5:16
#"Born This Way" (Zeddi remiks) – 6:30
#"Born This Way" (Grumi remiks) – 5:48
#"Born This Way" (Bimbo Jonesi klubimiks) – 6:46
#"Born This Way" (Twin Shadow remiks) – 4:06

***Piiratud väljaanne CD singel/piiratud 12" ''picture disc***
#"Born This Way" – 4:21
#"Born This Way" (LA Riots'i remiks) – 6:33
#"Born This Way" (Chew Fu Born to Fix remiks) – 5:53
#"Born This Way" (DJ White Shadow remiks) – 4:24

**'Born This Way (The Country Road Version) – Single'''
#"Born This Way (The Country Road Version)" – 4:21

## Vaata ka
*Born This Way

## Viited

## Välislingid
*YouTube: "Born This Way" Zeddi remiks
Roland Clara

**Roland Clara** (sündinud 8. märtsil 1982 Brunicos Bolzano provintsis) on endine Itaalia murdmaasuusataja. 

Clara parim individuaalarvestuse tulemus tiitlivõistlustel oli viies koht 30 km suusavahetusega sõidus 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Liberecis. Samal võistlusel sai ta Itaalia 4×10 km teatevõistkonna koosseisus neljanda koha. 2011. aasta MM-il Oslos oli ta 30 km suusavahetusega sõidus seitsmes. 

Clara võistles maailma karikasarjas alates 2005. aastast. 2015. aasta Tour de Ski viimasel etapil 14. jaanuaril Val di Fiemmes võitis ta 9 km vabasõidu (mäkketõus).

## Saavutused
### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Roland Clara osales 172 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile seitsmel korral, neist kõige kõrgemale astmele ühe korra.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Isiklikku

Clara esindab suusaklubi Fiamme Gialle. Ta elab Riscones ja on töötab politseinikuna. 

## Välislingid

* 
* Roland Clara koduleht
Judas (Lady Gaga laul)

**"Judas"** on Lady Gaga teine singel tema teiselt stuudioalbumilt "Born This Way".

## "Judase"" remiksid (osaline)
# *Judas* (Goldfrapp'i remiks) – 4:42
# *Judas* (Hurtsi remiks) – 3:57
# *Judas* (*Mirrors Une Autre Monde – Nuit*) – 6:14
# *Judas* (Guena LG Club remiks) – 7:41
# *Judas* (John Dahlback'i remiks) – 6:01
# *Judas* (Chris Lake'i remiks) – 5:09
# *Judas* (R3HABi remiks) – 4:56
# *Judas* (Röyksopp'i European Imbecile'i miks) – 3:15.

## Viited

## Välislingid
*YouTube:  "Judas" muusikavideo
* "Judas" laulusõnad
Mohamed Zaoui

**Mohamed Zaoui** (araabiapäraselt **محمد زاوي**; sündinud 14. mail 1960) on Alžeeria endine poksija. 

Zaoui sai II keskkaalus (kuni 75 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Virgil Hillile (USA). 

Zaoui on koos Mustapha Moussaga esimesed Alžeeria poksijad ja üldse sportlased, kes on võitnud olümpiamedali. 

Zaoui poksis detsembrist 1988 kuni aprillini 1990 elukutselisena. Ta osales kokku 8 kohtumisel ning võitis neist 4 (neist 2 nokaudiga) ja kaotas 4 (neist 2 nokaudiga) kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Mustapha Moussa

**Mustapha Moussa** (araabiapäraselt **مصطفى موسى**; 2. veebruar 1962 Oran – 3. august 2024) oli Alžeeria poksija.

Moussa sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Anton Josipovićile (Jugoslaavia). 

Moussa on koos Mohamed Zaouiga esimesed Alžeeria poksijad ja üldse sportlased, kes on võitnud olümpiamedali. 

Moussa poksis juulist 1988 kuni jaanuarini 2004 elukutselisena. Ta osales kokku 4 kohtumisel ning kaotas need kõik (neist 3 nokaudiga).

## Viited

## Välislingid
* 
*
Harilik müürlook

**Harilik müürlook** (*Arabidopsis thaliana*) on ristõieliste sugukonda müürlooga perekonda kuuluv rohttaimeliik. Eestis pärismaine.

See liik on üks geneetika mudelorganisme. Harilik müürlook oli esimene taim, mille kogu genoom sai sekveneeritud. See taim valiti mudelliigiks sellepärast, et tal on väike genoom – ainult 5 kromosoomi, mida on märksa vähem kui teistel müürlookadel (8, 13 või 16) ning enamikuil taimedel, ning ta elutsükkel on väga lühike.

Kuigi esimene mutatsioon müürloogas dokumenteeriti juba aastal 1873 (Alexander Braun) ja kromosoomide arv määrati 1907 (Friedrich Laibach), pakuti *Arabidopsis thaliana* mudelorganismina välja alles 1943. aastal.

Harilik müürlook on võimeline risttolmlema, aga ta teeb seda vähe. Hinnanguliselt alla 0,3% seemneist on risttolmedud. Isetolmlemise oluline mehhanism on see, et suurem osa viljastumisest toimub enne õienupu avanemist.


Arabidopsis thaliana inflorescencias.jpg|Hariliku müürlooga õied
Tolmukapea.jpg|Müürlooga avanev tolmukapea tolmuteradega. Mikrofoto, konfokaal


## Kirjandus
* Võidupilt: Müürlooga tolmukas, Novaator, 9.10.2009

## Välislingid
*
Timo Palo

**Timo Palo** (sündinud 7. jaanuaril 1979) on eesti meteoroloog, polaarrändur ja teadusfotograaf.

Timo Palo polaarekspeditsioonide fotoseeria võitis konkursi "". 2017. aastal korraldas ajakiri Nature fotokonkursi "Teadlased tööpostil", mille üheks võitjaks valiti Timo Palo fotoga "Teadlased jääl" (2010). 

## Ekspeditsioonid
Aprillist septembrini 2007 tegi Timo Palo uuringuid Põhja-Jäämerel jääs triivival polaarlaeval Tara, kus tutvus oma hilisema matkakaaslase norralase Audun Tholfseniga.

Kevadel 2008 suusatas Timo Palo koos Audun Tholfseniga läbi Gröönimaa idast läände. 

22. aprillist kuni 3. juulini 2012 läbis ta koos Tholfseniga 1620 km retke põhjapooluselt Teravmägede saarestikus asuvale Longyearbyenile. Selle retke eest kanti Timo Palo 2014. aasta Guinnessi rekordite raamatusse. Palo ja Tholfsen pälvisid selle eest ka Ernest Shackletoni auhinna http://www.shackletonlegacy.com/the-shackleton-award.html.

## Teosed
*Jäine teekond. Omal jõul põhjapooluselt maismaale. Aasta Raamat Tallinn, 2014. ISBN 9789949941735

## Fotoloomingu näiteid
Timo Palo fotoseeria, millega ta võitis 2011. aastal Eesti teadusfoto võistluse:

Pilt:Teadlased jääl.jpg
Pilt:Antarktikas lumekristallide pildistamise koobast kaevamas.jpg
Pilt:Lumekaeve.jpg
Pilt:Rahvusvaheline koostöö.jpg
Pilt:Polaarteadlane.jpg


## Viited

## Välislingid
* 
* White World Images: Timo Palo ajaveeb Timo Palo fotoblogi 
* Arktika ekspeditsioon uurimislaeval Tara

### Artiklid
* Tara Arctic "Profile of Timo Palo" Tara expeditions 2007
* Mike Dunn "Timo Palo" North Carolina Museum of Natural Sciences, 2. september 2006
* Timo Palo "Timo Palo: Taas kord Arktika" looduskalender.ee, 11. juuli 2008
* Peedosaarõ Kaisa. Palo Timo: vaimu piät triinma, muido lindas katus päält! Uma Leht, 4. november 2008
* Timo Palo "Polaarseikleja Timo Palo Arktika väravas" Reisiajakiri Go, 2009
* Priit Pullerits "Doktorandist seikleja harjutas kooselu jääkarudega" tarbija24.ee, 20. juuni 2009
* Priit Pullerits "Timo Palo Teravmägedel" Pulleritsu/Scanpixi spordiblogi, 10. august 2009
* Madis Filippov "Eestlased uurivad Antarktikas ilma " ilmajaam.ee, 13. jaanuar 2011
* Hanneli Rudi "Eestlane asus suuskadel Gröönimaad ületama" Postimees.ee, 7. mai 2008
*Timo Palo. Suuskade ja süstadega põhjapooluselt Teravmägedele. KanuuKajak 2013, nr 4
*"Polaaruurija Timo Palo: vaesuses elades on raske kliima pärast muretseda" ERR Novaator, 26. detsember 2019
Sosnogorski rajoon

**Sosnogorski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Komis. Asub vabariigi keskosas.

Rajoonis on Sosnogorski linn, Nižni Odessi ja Voivoži alev ning 7 külaasundust 16 külaga.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanikke 52 486, neist 72% venelased ja 10% komid.

## Viited

## Välislingid

*http://www.sosnogorsk.org/
Wilhelm Noorem (Braunschweig-Lüneburg)

**Wilhelm** (1535–1592), kutsutud ka *Wilhelm Noorem*, oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Lüneburgi vürst aastast 1559 kuni oma surmani. Aastani 1569 valitses ta koos oma venna Heinrichiga.

## Lapsed, kes jõudsid täisikka
* Sophie (30. oktoober 1563 – 1639), oli abielus Brandenburg-Ansbachi markkrahvi Georg Friedrich I-ga
* Ernst II (31. detsember 1564 – 2. märts 1611); Lüneburgi vürst 1592–1611
* Elisabeth (19. oktoober 1565 – 17. juuli 1621), oli abielus Hohenlohe-Langenburgi krahvi Friedrichiga
* Christian (19. november 1566 – 8. november 1633); Lüneburgi vürst 1611–1633, Mindeni piiskop
* August (18. november 1568 – 1. oktoober 1636);
* Dorothea (1. jaanuar 1570 – 15. august 1649), oli abielus pfaltskrahv Karl I-ga
* Clara (16. jaanuar 1571 – 18. juuli 1658), oli abielus Schwarzburg-Blankenburgi krahvi Wilhelmiga
* Anne Ursula (22. märts 1572 – 5. veebruar 1601) 
* Margarethe (6. aprill 1573 – 7. august 1643), oli abielus Saksi-Coburgi hertsogi Johann Casimir-iga
* Friedrich IV (28. august 1574 – 10. detsember 1648); Lüneburgi vürst 1636–1648  
* Marie (21. oktoober 1575 – 8. august 1610) 
* Magnus (30. august 1577 – 10. veebruar 1632)
* Georg (17. veebruar 1582 – 12. aprill 1641); Calenbergi vürst 1635–1641  
* Johann (23. juuni 1583 – 27. november 1628); Mindeni piiskop
* Sybille (3. juuni 1584 – 5. august 1652), oli abielus Dannenbergi vürsti Julius Ernstiga
Petšora rajoon

**Petšora rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Komis. Asub Petšora jõe keskjooksul. Piirneb idas Handi-Mansimaaga.

Rajoonis on 14 kohalikku omavalitsust.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanikke 66 291, neist 69% venelased, 15,4% komid ja 7,6% ukrainlased.

Rajooni majanduses on tähtsal kohal naftatööstus.

## Viited

## Välislingid

*http://pechoraonline.ru/
Vuktõli rajoon

**Vuktõli rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Komis.

Rajoonis on 5 kohalikku omavalitsust: Vuktõli linn ja 4 külaasundust.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanikest 68% venelased, 11,9% komid ja 10,3% ukrainlased.

Rajoonis asub Jugõdva rahvuspark.

## Viited

## Välislingid

*http://vuktyl.com/
Marjina Roštša

**Marjina Roštša** on munitsipaalringkond (linnarajoon) Moskva Kirderingkonnas.

Seal asub Marjina Roštša metroojaam.

## Välislingid
*http://www.m-roscha.ru/
Dionysose Sõprade Selts

**Dionysose Sõprade Selts** on Eestis 2009. aastast tegutsev mittetulundusorganisatsioon, mille eesmärkide seas on Eesti alkoholikultuuri praktiline ja teoreetiline arendamine.

Eesmärkide edendamiseks korraldab selts iga-aastasi akadeemiliste ettekannetega sümpoosione, kus kõneldakse alkoholi tarbimisest ajaloos, kultuuris, loomariigis jms ning selle filosoofilistest, esteetilistest ja eetilistest alustest jne. Ettekannetega on esinenud teiste hulgas orientalist Märt Läänemets, arheoloog Valter Lang, filosoof Enn Kasak ja kunstnik Navitrolla.

Dionysose Sõprade Seltsi ametlik aadress on Tartu, Alevi tn 10.

## Viited

## Välislingid
* Kadri Põlendik "Dionysose austajad lõid oma seltsi" Üliõpilasleht, 7. detsember 2010
Diakriitiline märk

**Diakriitiline märk** ehk **diakriitik** on kirjatähtedele lisatav märk häälduse esitamiseks.

Lisamärgid võivad olla täpid, punktid, jooned, kaared ning neid kasutatakse tähe peal, all, kõrval või sees.

Diakriitilised märgid on näiteks:
*akuut
*alahaak
*alakaar
*alalook
*alapunkt
*alapüstjoon
*alasõõr
*alatreema
*alatsirkumfleks
*graavis
*haak
*kaar (diakriitik)
*konks (diakriitik)
*makron ehk ülakriips
*pöördsedii
*sarv (diakriitik)
*sedii
*tilde
*topeltakuut
*treema ehk täpid
*tsirkumfleks ehk katus
*tšandrabindu
*varvas (diakriitik)
*ülapunkt
*ülapüstjoon
*ülasõõr

## Vaata ka
*IPA
Mustamäe Polikliinik

**Mustamäe Polikliinik** on polikliinik Tallinnas Mustamäel. 

1971. aastal Ehitajate tee 27 avatud polikliinik ühendati 2001. aastal Lääne-Tallinna Keskhaiglaga.

## Kirjandus
* *Nõmme Haigla Mustamäe Polikliinik 25* (koostaja Einar Savisaar). Ilo, 1996  

## Välislingid
* Mustamäe polikliinik. Lääne-Tallinna Keskhaigla
* 40 aastat Mustamäe polikliinikut. Eri LTKH Leht, nr. 10 september 2011
* Aah, vana hea klassikaline Mustamäe polikliinik. Blogi Kass, kes kõnnib omapäi, 4. mai 2011
Franz (Braunschweig-Lüneburg)

**Franz** (1508–1549) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog. Pärast kolmekümneaastast Braunschweig-Lüneburgi ühisvalitsemist koos oma venna Ernst Usutunnistajaga valitses ta Gifhorni lossist üle 10 aasta äsjaasutatud Gifhorni hertsogkonda aastast 1539 kuni oma surmani. Hertsogkonna andis talle pärandiosana tema vend Ernst.

## Abielu ja järeltulijad

Aastal 1547 abiellus hertsog Franz Saksi-Lauenburgi hertsogi Magnus I tütre Klaraga. Abielu kestis ainult kolm aastat, enne kui hertsog 41-aastaselt suri.

* Katherine (1548 – 10. detsember 1565), oli abielus Meißeni krahvi Heinrich VI-ga.
* Clara (1. jaanuar 1550 – 26. jaanuar 1598), oli abielus Anhalt-Dessau vürsti Bernhard VII-ga ja Pommeri hertsogi Bogislaw XIII-ga

## Austusavaldus
Franzburgi linn Vorpommern-Rügeni kreisis nimetati tema auks tema väimehe Bogislawi poolt.

## Välislingid
* Hertsog Franz Welfide dünastia kodulehel
* Hertsog Ernst Usutunnistaja Welfide dünastia kodulehel
Piret Sikkel

**Piret Sikkel** (kodanikunimi 1966–1976 **Piret Traks**, alates 1976. aastast **Piret Agu**; sündinud 10. septembril 1941 Viljandis) on eesti näitleja.

Lõpetas 1960. aastal Tallinna 18. Keskkooli ja 1965. aastal Tallinna Draamateatri õppestuudio. Töötas aastatel 1968–1980 Rakvere Teatris ja 1980–1997 Nukuteatris.

## Isiklikku

Piret Sikkeli isa oli näitleja ja lavastaja Arnold Sikkel ja ema näitleja Evi Rauer.

## Viited
Lembit Rajala (näitleja)

**Lembit Rajala** (sünninimi **Voldemar-Eduard Toomberg**; 20. juuli 1914 Roela vald, Virumaa – 25. mai 1956 Tallinn) oli eesti näitleja ja teatritegelane.

Ta lõpetas 1941. aastal Tallinna Konservatooriumi Lavakunstikooli. Pärast 1940. aasta juunipööret määrati ta Tallinna kunstsarvetehase komissariks ja hiljem direktoriks. Mobiliseeriti 1941. aastal Punaarmeesse. Kuulus aastatel 1942–1944 Eesti NSV Riiklikesse Kunstiansamblitesse. 

Lembit Rajala oli aastatel 1944–1947 ja 1951–1953 Estonia Teatri direktor ning 1946–1949 näitleja. Aastatel 1949–1952 oli ta ühtlasi ka Draamateatri näitleja. Aastatel 1953–1956 töötas Lembit Rajala Kultuuriministeeriumi Kunstide Valitsuse ülemana.

## Filmirollid

*"Elu tsitadellis" (1947) – Ralf
*"Valgus Koordis" (1951) – Kurvest

## Isiklikku
Lembit Rajala oli abielus pianist Tekla Kohaga.

## Viited

## Välislingid

*Lembit Rajala andmebaasis IMDb
Guy Gavriel Kay

**Guy Gavriel Kay** (sündinud 7. novembril 1954) on Kanada ulmekirjanik.

Mitme tema romaani tegevus toimub väljamõeldud maailmades, mis meenutavad tegelikke paiku reaalsetel ajalooperioodidel, näiteks Konstantinoopolit Justinianus I valitsusajal või Hispaaniat Cidi ajal. Tema raamatuid müüakse ajaloolise fantaasia hulka liigitatult, ehk autor ise on eelistanud võimaluse korral hoiduda žanripõhisest liigitamisest. Kaylt on 2022. aasta seisuga ilmunud üle tosina romaani ja arvukalt lühemaid kirjatöid. Tema teoseid on tõlgitud 22 keelde ning müüdud üle miljoni eksemplari.

Eesti keeles on avaldatud Guy Gavriel Kay mahukas fantaasiaromaan "Tigana". Intervjuus selle tõlkija Juhan Habichtiga on autor öelnud, et tema teose tegelik teema ei ole pelgalt konkreetne fantaasiamaailm: 

::"Suures osas on "Tigana" romaan mälust: mälu hädavajalikkusest kultuurilises mõttes ja samas ohtudest, mis kaasnevad mälu, mälestuste ületähtsustamisega. /---/ Tänapäeva maailmast võib leida ülearugi palju näiteid mõlemast lõksust: ajaloo ja selle õppetundide ignoreerimisest ning keeldumisest tunnistada, et minevik on minevik. /---/ ma kirjutasin **kõigist** neist paikadest, kus välisvaenlase okupatsioon on alistatud rahva ajaloo, kultuuri ja keele alla surunud või püüdnud neid lausa hävitada, et vähendada vastupanuvõimet. /---/ Mulle tundub see teema tugevamana, mõjusamana siis, kui see pole seotud ühegi konkreetse maa või juhtumiga, vaid fantaasia universaalne aspekt laseb lugejal näha, kuidas türannide samasugune taktika on toiminud erinevatel aegadel ja paljudes kohtades. "Tiganas" kasutasin ma metafoori, maakonna nime kustutamist võlujõu abil, aga alati on vallutajate huvides kustutada kohaliku rahva eneseteadvus ja side oma kodumaaga."

## Viited

## Välislingid
* Juhan Habicht "Tigana" Algernon, 2011-09-12 (intervjuu)
Tallinna Humanitaargümnaasium

**Tallinna Humanitaargümnaasium** on Tallinnas Koidu tänav 97 tegutsev munitsipaalkool.

## Ajalugu
Kool avati 1. septembril 1963, majas varem asunud Tallinna 4. Keskkool kolis praegusel aadressil Nõmme tee 28 asuvasse värskelt valminud koolimajja.

Aastatel 1963–1968 oli kooli nimi Tallinna 26. 8-klassiline Kool. Aastatel 1963–1966 toimus õppetöö 1.–4. klassini eesti keeles ja 5.–8. klassini vene keeles. 1966. aastal muudeti kool ainult venekeelse õppega kooliks. 

1968. aastal avati 9. klassid ja kool muudeti Tallinna 26. Keskkooliks. A ja B klassides alustati inglise keele õpet esimesest klassist, aga vanemates klassides õpetati mõningaid ained inglise keeles. 1996. aastast kannab kool Tallinna Humanitaargümnaasiumi nime.

## Pildid

File:Left side of Tallinn Humanitarian Gymnasium.JPG| 
File:Main building of Tallinn Humanitarian Gymnasium.JPG| 
File:Sporthall of Tallinn Humanitarian Gymnasium.JPG|


## Välislingid
*Kooli koduleht
Adam Levine

**Adam Noah Levine** (sündinud 18. märtsil 1979 Los Angeleses) on USA muusik ja laulukirjutaja, ansambli Maroon 5 juhtlaulja ja kitarrist.

Aastal 1994 asutas Adam Levine koos oma sõpradega ansambli Kara’s Flowers. 1997. aastal ilmus grupi ainus album "The Fourth World". Samal aastal asutus bänd üles USA telesarjas "Beverly Hills, 90210". Ansambli album ei saanud populaarseks ja muusikud otsustasid lahku minna.

2001. aastal hakkasid samad muusikud uuesti koos tegutsema ansamblina Maroon 5.

Adam Levine on üks USA telesaate "The Voice" kohtunikest. Esimese hooaja (2011) võitja Javier Colon oli saate jooksul Levine'i meeskonnas.

Levine'il diagnoositi teismelisena tähelepanupuudulikkusega hüperaktiivsus.
Karjamaa Põhikool

**Karjamaa Põhikool** on vene õppekeelega kool Tallinnas aadressil Karjamaa 1. 

## Ajalugu
Kooli ajalugu sai alguse 1964. aasta sügisel, kui aadressil Kopli 92 (praegu Karjamaa 1) loodi kool, kus õpiti süvendatult matemaatikat ja füüsikat. See oli 15. keskkool, mille direktor oli Jevgenia Mihhailovna Ševtšenko.

Koolil on hea maine füüsika-matemaatikakoolina, õpilased on saanud auhinnalisi kohti linna-, vabariiklikel ja rahvusvahelistel olümpiaadidel. Gümnaasiumiõpilastel oli võimalus õppida õppe- ja tootmistsehhis erinevaid ameteid.

Aastatel 1988–2001 juhtis kooli Irina Kudrjavtseva. Koolis õpiti süvendatult matemaatikat, füüsikat ja keeli, tegutses kaks iluuisutamise spordiklassi. Koos käis rahvusvaheline sõprusklubi. Õpilastele meeldis töötada loomingulistes kollektiivides, osaleti laulupidudel, aitasid kaasa linna heakorrastamisele, töötasid suviti Eesti gümnaasiumiõpilasmalevas, reisisid mööda Eestit, Venemaal ja käisid rahvusvahelises lastelaagris Tšehhis.

Paljude õpetajate tööd on riiklikult tunnustatud. Austatud õpetaja tiitli pälvisid Lilija Lipilina ja Galina Grishko.

4. septembril 1998 sai kool gümnaasiumi staatuse ja nimetati ümber Karjamaa Gümnaasiumiks.

Aastatel 2001–2020 juhtis kooli Anna Krõlova. Kooli traditsioonide hulka kuuluvad ainenädalad, pühad (teadmistepäev, gümnaasiumiõpilaseks initsiatiiv, jõuluõhtud, emadepäeva kontsert, sõbrapäev, maslenitsa, viimne kell), meie ja saksa laste (Saksimaalt) vastastikused sõbralikud külaskäigud.

Alates 2003. aastast osaleb kool rahvusvahelises projektis "Keelekümblus": alates 6. klassist õpetatakse eesti keeles viit ainet. Projektitegevused arenevad aktiivselt ka mitmel muul suunal: õpilaste ja lastevanemate sotsiaalpsühholoogilise abi keskuse Narkovaba Kool töö (koos Eesti Ragbi Föderatsiooniga), töö riskilastega 2010. aasta projektide raames. haigekassa, laagrid vähekindlustatud ja mittetäielike perede lastele, suvekoolilaagrid Eesti juhtivate psühholoogide osavõtul. Laste algatusvõime, loovuse ja andekuse arendamisele aitavad kaasa tunnid huviringides ja spetsiaalsetes loovrühmades (kooliteatri stuudios, kooris, kunstistuudios, spordisektsioonides).

2007/2008 tehti koolis kapitaalremont. Tänapäeval on koolimaja kaasaegne, ilus ja mugav. Kõikides kontorites on uus mööbel, paljud kontorid on varustatud kaasaegse infotehnoloogiaga.

Alates 1. septembrist 2014 on Karjamaa Põhikool Karjamaa Gümnaasiumi õigusjärglane (sihtasutus: Tallinna Linnavolikogu 20. märtsi 2014. a otsus nr 52), alates 1. septembrist 2010 Pelguranna Põhikooli õigusjärglane. (sihtasutus: Tallinna Linnavolikogu 11.02.2010 otsus nr 33 ).

Novembris 2020 sai kooli direktori kohusetäitjaks Oksana Tassimova, kes 2021. aasta juunis läbis konkursi ja sai Karjamaa Põhikooli direktoriks.

## Välislingid
*Kooli koduleht