open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Richard Karelson

**Richard Karelson** (sündinud 1. augustil 1977) on Eesti maadleja.

## Saavutused
R. Karelson on tulnud 11 korda Eesti meistriks (1999, 2000, 2002, 2003, 2005, 2007 poolraskekaalus ning 2002, 2003, 2004, 2006, 2009 absoluutses kaalukategoorias)

1996. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;

1997. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht;

1998. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;

2004. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht;

2010. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht

Tuntumad konkurendid: Hamza Yerlikaya, Mikael Ljungberg, Marek Švec, Toomas Proovel, David Saldadze, Maik Bullmann, Mirko Englich, Vello Pärnpuu, Helger Hallik, Mindaugas Ežerskis.

## [[Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
1993. aasta Lünen  – 6. koht (kadett);

1994. aasta Budapest  – 9. koht (juunior);

1997. aasta Turu  – 4. koht (juunior);

2010. aasta Moskva – 26. koht (96&nbsp;kg) (osavõtjaid 34).

## [[Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
1995. aasta Witten  – 2. koht (juunior);

1997. aasta İstanbul  – 8. koht (juunior);

1999 Sofia  – 22. koht (97&nbsp;kg);

2000 Moskva  – 20. koht (97&nbsp;kg);

2001 İstanbul – 16. koht (97&nbsp;kg);

2002 Seinäjoki  – 13. koht (96&nbsp;kg);

2003 Belgrad  – 20. koht (96&nbsp;kg);

2005 Varna  – 19. koht (96&nbsp;kg).

## OM-i valikturniir
2000 Faenza  – 6. koht;

2000 Clermont-Ferrand  – 19. koht;

2000 Taškent  – 11. koht;

2000 Colorado Springs  – 4. koht.

## [[Sõjaväelaste maailmameistrivõistlused]]
1999. aasta Zagreb  – 8. koht (97&nbsp;kg);

2000. aasta Camp Lejeune  – 6. koht (97&nbsp;kg);

2003. aasta İstanbul  – 8. koht (96&nbsp;kg);

2006. aasta Bakuu  – 5. koht (96&nbsp;kg);

2010. aasta Lahti  – 3. koht (96&nbsp;kg).

## Rahvusvahelised turniirid
Grand Prix of Germany 

2002. aasta – 8. koht (96&nbsp;kg)

Golden Grand Prix

2007. aasta  – 12. koht.

Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 

1995. aasta – 4. koht;

2002. aasta – 3. koht;

2008. aasta – 9. koht;

2010. aasta – 1. koht.

Georg Lurichi mälestusvõistlused 

2001. aasta – 1. koht;

2006. aasta – 1. koht

Herman Kare Tournament 

2011. aasta – 5. koht.

Vantaa Painicup 

2003. aasta – 1. koht.

Põhjamaade meistrivõistlused

Juuniorid

1995. aasta Oslo  – 9. koht;

1996. aasta Vaajakoski  – 2. koht;

1997. aasta Hässleholm  – 1. koht.

Täiskasvanud

1998. aasta Vaajakoski  – 1. koht (97&nbsp;kg);

2002. aasta Herning  – 2. koht (96&nbsp;kg);

2003. aasta Eslöv  – 2. koht (96&nbsp;kg).

## Välislingid
* 
* http://maadlusliit.ee/ Maadlusliit
Imre Kose

**Imre Kose** (sündinud 5. juunil 1969 Tallinnas) on eesti kokk.

Ta õppis Tallinna 37. ja 49. Keskkoolis ning lõpetas 15. kutsekeskkooli kokana välisturistide teenindamise oskusega. Kaks aastat oli ta Soomes Lahtis vahetusõpilane. Erialaselt on ta end täiendanud USA-s, Prantsusmaal, Itaalias ja Norras.

Peakokaks sai Kose laeval Tallink, on hiljem töötanud ka teistel Tallinki laevadel ja hotellis Olümpia. Ta on loonud mitu toitlustusasutust: restoranid L'Artiste, Vertigo, Mercado, kohvikud Boulangerie ja Bestseller.

2011. aasta seisuga on ta Tallinnas Vana-Viru tänaval koos Kalev Tanneri ja Raul Uutmanniga avatud kohviku Mozza ja restorani Museum peakokk ning Viru tänaval asuva kohvikpoe ja jaebrändi Vertigo Gourmet loovjuht.

Kose on valmistanud süüa paljudele Eestit külastanud riigipeadele, sealhulgas USA presidendile George W. Bushile, Madalmaade kuningannale Beatrixile ja Norra kuningale Harald V-le.

Ta osales 2007. aastal valminud Pixari joonisfilmi "Ratatouille" helindamisel.

## Tunnustus
Imre Kose on Norra kuningliku teeneteordeni V klassi kavaler.

## Viited

## Kirjandus
* Priit Pullerits "Imre Kose: missioonitunne viib edasi" Postimees, Arter. 19. november 2011, lk 4-7
Alo Toom

**Alo Toom** (sündinud 18. märtsil 1986 Vändras) on Eesti endine maadleja.

Ta lõpetas 2005. aastal Audentese Spordigümnaasiumi ja 2015. aastal elektroenergeetika magistrina Tallinna Tehnikaülikooli.

## Saavutused
Viiekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (2006, 2007, 2010, 2013, 2015)

2011. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;

2012. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht.
## [[Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
2005. aasta  Vilnius (juunioride) – 19. koht;

2006. aasta  Guatemala-City (juunioride) – 18. koht.

2007 Bakuu  kehakaalus 84&nbsp;kg – 41. koht (osavõtjaid 56)
## [[Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
2003. aasta  Rostov (kadettide) – 11. koht;

2004. aasta  Murska Sobota (juunioride) – 16. koht;

2006. aasta   Szombathely (juunioride) – 10. koht;

2006 Moskva  – 10. koht (84&nbsp;kg);

2007 Sofia  – 10. koht (84&nbsp;kg);

2010 Bakuu  – 15. koht (84&nbsp;kg).

2012 Belgrad  – 17. koht (96&nbsp;kg).

## [[Üliõpilaste maailmameistrivõistlused]]
2008. aasta  – 3. koht;

2010. aasta  – 5. koht;

2012. aasta  – 8. koht;

2013. aasta  – 17. koht.

## OM valikturniir
2008 Novi Sad  – 19. koht (osavõtjaid 33)

2012 Sofia   – 19. koht (osavõtjaid 20);

## Rahvusvahelised turniirid

Grand Prix of Germany  Dortmund

2007. aasta – 26. koht;

2008. aasta – 19. koht

Golden Grand Prix

2012. aasta  – 7. koht (84&nbsp;kg);

2012. aasta  – 2. koht (84&nbsp;kg).

Põhjamaade meistrivõistlused

2003. aasta  – 1. koht (kadett);

2005. aasta  – 1. koht (juunior);

2006. aasta  – 1. koht (juunior);

2010. aasta  – 3. koht;

2011. aasta  – 9. koht;

2013. aasta  – 1. koht;

2014. aasta  – 3. koht.

Vantaa Painicup 

2009. aasta – 5. koht;

2010. aasta – 10. koht;

2011. aasta – 5. koht;

2013. aasta - 3. koht.

Herman Kare Tournament 

2012. aasta – 1. koht;

2013. aasta - 1. koht

Arvo Haavisto Cup 

2009. aasta – 2. koht;

2010. aasta – 3. koht;

2011. aasta – 5. koht;

2012. aasta - 2. koht;

2013. aasta - 2. koht.

Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 

2003. aasta – 6. koht;

2006. aasta – 1. koht;

2007. aasta – 1. koht;

2008. aasta – 18. koht;

2009. aasta – 3. koht;

2011. aasta – 9. koht;

2012. aasta - 1. koht;

2013. aasta - 1. koht.

Georg Lurichi mälestusvõistlused 

2006. aasta – 2. koht;

2007. aasta – 5. koht;

2008. aasta – 1. koht;

2009. aasta – 3. koht;

2010. aasta – 2. koht;

2011. aasta – 2. koht;

2012. aasta – 1. koht;

2013. aasta - 1. koht.

Wladyslaw Pytlasinski Cup 

2010. aasta – 28. koht;

2011. aasta – 7. koht;

2013. aasta - 21. koht.

Dave Schultz Memorial International 

2007. aasta – 4. koht.

Dan Kolovi ja Nikola Petrovi nimeline turniir 

2013. aasta - 13. koht

## Välislingid
*
II liiga 2002

**II liiga 2002** oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 2002. aasta hooaeg.

## II liiga ida/põhi

### Liigatabel

### II liiga ida/põhi üleminekumängud
### Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 20 mängu.

|-
|
#### Hooaja esimene pool

#### Hooaja teine pool

### Parimad väravakütid

## II liiga lõuna/lääs

### Liigatabel

### II liiga lõuna/lääs üleminekumängud
### Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 20 mängu.

|-
|
#### Hooaja esimene pool

#### Hooaja teine pool

### Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2002
*Esiliiga 2002
*III liiga 2002
*IV liiga 2002
*V liiga 2002
Helmi Neetar

**Helmi Neetar** (29. jaanuar 1934 Väinjärve vald, Järvamaa – 1. veebruar 2021) oli eesti keeleteadlane.

## Elulugu
Helmi Neetar oli talupidaja tütar.

Helmi Neetar lõpetas 1953. aastal Paide Keskkooli, 1958 Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna soome-ugri keelte erialal ja oli seejärel oli 1960–63 Keele ja Kirjanduse Instituudi aspirant. 1966. aastal kaitses ta Eesti Teaduste Akadeemia juures filoloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Aluse ja öeldise ühildumine eesti murretes" ning 1994. aastal Tartu Ülikoolis filoloogiadoktori kraadi väitekirjaga "Deverbaalne nominaaltuletus eesti murretes" (Tallinn, 1990).

Neetar oli 1958–1960 Märjamaa Keskkooli eesti keele ja kirjanduse õpetaja, 1963–1974 KKI murdesektori bibliograaf ja nooremteadur, 1974–1993 vanemteadur, 1993–1998 juhtivteadur. 1998–2007 oli ta Eesti Keele Instituudi vanemteadur ja 2008–2010 vanemleksikograaf. Ta on õpetanud ka Tallinna Pedagoogikaülikoolis tunnitasu alusel ja 1993–1994 dotsendina dialektoloogiat ja sotsiolingvistikat.

## Teadustöö
Helmi Neetari peamised uurimisvaldkonnad on eesti murrete süntaks ja derivatsioon, kuid ta on kirjutanud töid ka keelegeograafiast. Ta on kogunud ja helilindistanud murret Saare- ja Hiiumaal, Karusel jm. Neetar oli "Eesti murrete sõnaraamatu" I ja III osa (1994–2003) üks koostajaid ja toimetajaid, samuti on ta toimetanud eesti murdeainest "Euroopa keeleatlase" (ALE) ja läänemeresoome keelte atlase jaoks. Ta on avaldanud üle 50 teaduspublikatsiooni, sh 1 monograafia.

Ta oli 1976–1991 ALE NSV Liidu komitee liige on 1977. aastast ALE Eesti komitee esimees ning 1992. aastast Eesti esindaja ALE toimetuskolleegiumis. Ta oli Emakeele Seltsi väljaannete ("Kodumurre", Emakeele Seltsi aastaraamat, Oma Keel) toimetuskolleegiumi liige. Neetar oli Emakeele Seltsi liige ja 2000. aastast auliige, samuti Soome Kirjanduse Seltsi liige.

## Tunnustus
* 2000 Emakeele Seltsi auliige
* 2009 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Teoseid
* ma-sufiksist eesti murretes. // Emakeele Seltsi aastaraamat 14/15 (1969)
* i-mitmusest Hiiumaal. // Emakeele Seltsi aastaraamat 19/20 (1975)
* Über die Apokope in Nomina agentis der estnischen Dialekte. // Советское Финно-угроведние (Sovetskoje Finnougrovedenije) XX (1984)
* Hiiu murdekeel Jean Baptiste Holzmayeri "Osilianas". // Pühendusteos Huno Rätsepale 28 12. 1997. TÜ eesti keele õppetooli toimetised 7 (1997)
* Ilmakaared keeleatlases: Atlas Linguarum Fennicarum (ALFE). // Eesti Keele Instituudi Toimetised 6 (2000)
* Atlas Linguarum Fennicarum. ALFE 1. // Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen julkaisuja 118. Helsinki, 2004

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* EE 14, 320
* Väitekirjade kaitsmine. // Keel ja Kirjandus (1965) 8, 510–511
* Ross, E. Helmi Neetari tähtpäeva puhul. // Keel ja Kirjandus (1994) 1, 50
* Norvik, P. Exegi monumentum. Helmi Neetar 70. // Keel ja Kirjandus (2004) 1, 69–70
* Suhonen, S. Zum Jubiläum von Helmi Neetar. // Linguistica Uralica XL (2004) 1, 51–55

## Välislingid
*
Aleksandr Puškin (jõelaev)

**Aleksandr Puškin**  (vene keeles *Александр Пушкин*) on neljatekiline, teine Maksim Gorki-klassi (projekt Q-040) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud Österreichische Schiffswerften AG laevatehases Korneuburgis 1974. aastal. Laev sai nime vene romantilise luuletaja Aleksandr Puškini auks.

Aastail 1973–1983 tellis NSVLi valitsus nafta müügist teenitud dollarite eest ennenägematu mugavusastmega kõrgeima äriklassi jõereisilaevu kapitalistlikult välismaalt, SDV-projekti-588 ning Tšehhoslovakkia-projektiga 26-37 isegi lähedasti võrreldamatu. Kiil pandi laevale tehasenumbriga K705 Austrias Korneuburgis Österreichische Schiffswerften AG (ÖSWAG) laevatehases, ja laev lasti vette ning anti Volga jõelaevandusele üle 1974. aastal.

Volga-Flot-Tur ja Vodohod kasutavad Aleksandr Puškinit Venemaa jõgedel sõitudeks Samara Volga-äärsete linnade vahet.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Laev Riverfleet.ru kodulehel (vene keeles)
* Motorship "Alexander Pushkin" (type Q-040) (inglise keeles)
III liiga 2009

**III liiga 2009** on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 2009. aasta hooaeg.

## III liiga ida tabel

#### Edukamad väravakütid

## III liiga põhi tabel

#### Edukamad väravakütid

## III liiga lõuna tabel

#### Edukamad väravakütid

## III liiga lääs tabel

 

#### Edukamad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2009
*Esiliiga 2009
*II liiga 2009
*IV liiga 2009

## Viited
Maksim Gorki (jõelaev)

**Maksim Gorki** (vene keeles *Максим Горький*) on neljatekiline, esimene Maksim Gorki klassi (projekt Q-040) Venemaa jõereisilaev, mis ehitati 1974. aastal Österreichische Schiffswerften AG’ laevatehases Korneuburgis. Laevale anti nimi vene kirjaniku Maksim Gorki auks.

Aastail 1973–1983 tellis NSV Liidu valitsus nafta müügist teenitud dollarite eest ennenägematu mugavusastmega kõrgeima äriklassi jõereisilaevu kapitalistlikult välismaalt. Need laevad olid võrreldamatult paremad kui SDV projekti 588 ja Tšehhoslovakkia projekti 26-37 järgi ehitatud laevad. Kiil pandi laevale tehasenumbriga K704 Austrias Korneuburgis laevatehases Österreichische Schiffswerften AG (ÖSWAG). Laev lasti vette ja anti Volga jõelaevandusele üle 1974. aastal.
2002. aastal laeva ulatuslikult moderniseeriti.

Vodohod kasutas Maksim Gorkit Venemaa jõgedel sõitudeks Volga-äärsete linnade vahel: Nižni Novgorod – Astrahan, Astrahan-Moskva. 2013. aasta seisuga oli aluse kapten Sergei Batjalov. Alates 2019. aastast laev sõidab Jenissei jõel Krasnojarskist. 2024. aasta seisuga on aluse kapten Aleksandr Žbanov.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Projekti Q-040 tehnilised andmed (vene keeles)
* Laev Riverfleet.ru kodulehel (vene keeles)
* Motorship “Maxim Gorky” (type Q-040) (inglise keeles)
III liiga 2008

**III liiga 2008** on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 2008. aasta hooaeg.

## III liiga ida

### Liigatabel

*1Nõmme JK Kalju III loobus liigast pärast 10. vooru. Kõik mängutulemused tühistati.
*2Kehra JK Tempori loobus liigast pärast 14. vooru.
### III liiga ida üleminekumängud
### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## III liiga põhi

### Liigatabel

### III liiga põhi üleminekumängud
### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## III liiga lõuna

### Liigatabel

### III liiga lõuna üleminekumängud
### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## III liiga lääs

### Liigatabel

*1FC Haapsalu loobus pärast 20. vooru.

### III liiga lääs üleminekumängud
### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2008
*Esiliiga 2008
*II liiga 2008
*IV liiga 2008
Ränne (zooloogia)

**Ränne** ehk **migratsioon** on loomadel esinev regulaarne suunatud elukohavahetus pika vahemaa taha. Tavaliselt on ränded sesoonsed.

Väga levinud on ränne lindudel (lindude ränne) ja kaladel, ent seda esineb ka imetajatel (näiteks nahkhiirtel) ja putukatel.

Tihti toimub ränne parvedes, kuid loomad võivad rännata ka üksi.{{lisa viide]]

Rändlinnud sooritavad regulaarselt aastaajalisi rändeid. Sügisel lahkuvad pesitsusalalt soodsama kliima ja toitumistingimustega talvitumisaladele ja kevadel naasevad harilikult samasse pesitsuspaika. Igal rändlinnuliigil on kindel talvitusala, sinna lendamiseks eelistavad nad kindlaid rändeteid. Pendelrände korral liiguvad linnud sügisel ja kevadel sama teed, silmusrände korral kulgeb sügisränne üht ja kevadränne teist teed.

Kõigist maailma lindudest on umbes 40% rändlinnud. Eestis pesitsevatest lindudest on rohkem kui 90% rändlinnud. Eestit läbib ja siin peatub rohkesti läbirändavaid linde.

Enamik Eestis pesitsevaid linde lendab talveks mõnesaja kuni paari tuhande kilomeetri kaugusele edela ja lõuna poole. Kaugrändurid lähevad Aafrikasse Sahara kõrbest lõuna poole. Vee- ja rannikulinnud talvituvad enamasti Lääne-Euroopas. Aafrikasse lendavad suitsupääsuke, valge-toonekurg, kägu, ööbik, rukkirääk, piiritaja jpt.

Rändekaugused on paljudel liikidel väga suured, ületavad 10 000 km. Suurim rändekaugus on randtiirul, kes pesitseb Arktikas, aga arktika talveks lendab Antarktika või Lõuna-Aafrika rannikualale. Jälgimisseadmega randtiirud lendasid Gröönimaalt või Islandilt Antarktikasse ja tagasi, läbides aastas üle 70 000 km, pikim teekond oli 81 600 km. 

Suurim registreeritud peatusteta rändekaugus on noore vöötsaba-vigle lend 2022. aasta oktoobris Alaskalt Austraalia lõunarannikule. 11 päevaga läbis see lind üle 13 500 km.

## Vaata ka
*anadroomne ränne ja katadroomne ränne
*invasioon (bioloogia)
*paigatruudus
*vertikaalmigratsioon

## Viited
Helmi Neggo

**Helmi Reiman-Neggo** (16. november 1892 Kolga-Jaani – 2. november 1920 Tartu) oli eesti etnograaf ja rahvakunsti uurija.

## Elulugu
Helmi Reiman sündis 16. novembril 1892 Kolga-Jaani pastori Villem Reimani ja tema abikaasa Paula kuuelapselise pere esimese lapsena. 1901. aastal saadeti 8-aastane Helmi Reiman õppima Helsingisse. Pärast keskkooli lõpetamist astus ta 1911. aastal Helsingi Ülikooli, kus ta õppis muuhulgas Uuno Taavi Sireliuse ning Kaarle Krohni käe all kahel erialal: soome-ugri rahvateadus ning Soome ja Põhjamaade ajalugu. Üliõpilasena kogus ta 1912., 1913. ja 1914. aasta suvel oma kodukihelkonnas Kolga-Jaanis Eesti Rahva Muuseumile vanavara. Pärast 1916. aastal ülikooli lõpetamist sai temast esimene etnoloogia erialaharidusega eestlane ning ta asus ta tööle Eesti Rahva Muuseumi etnograafiaosakonda. 1917 kolis ta Tallinna, kus tegutses peamiselt ajakirjaniku ning rahvaülikooli lektorina, pidades loengukursust "Kultuuri alged". Ta avaldas ajalehtedes Postimees ja Tallinna Teataja artikleid kirjanduse ja kultuuri teemadel (osalt H. Tõramaa varjunime all). Suurema osa 1919. aastast veetis ta tervise parandamise eesmärgil Lõuna-Euroopas. Helmi Reiman-Neggo suri Tartus 2. novembril 1920 ning maeti Tartu Maarja kalmistule.

## Teadustöö
Helmi Reiman-Neggo olulisimaks uurimisteemaks oli rahvakunst ja rahvarõivad, mida ta käsitles paikkondlikele eripäradele ning variatsioonidele keskendudes. Ta pani aluse eesti rahvakunsti territoriaalsele süstematiseerimisele ning viis Eesti etnograafa võrdleva teaduse tasemele. Lisaks sellele uuris ta kristlike ja eelkristlike tavade põimumist eestlaste matusekommetes 13.–18. sajandil ning 17.–18. sajandi poliitikategelase ja diplomaatilise agendi Johann Reinhold von Patkuli tegevust.

## Isiklikku
9. juulil 1916 abiellus Helmi Reiman Saaremaalt pärit sõjaväearsti Gundemar Neggoga. Neil oli tütar Ester Naemi Neggo (1917–1938).

## Viited

## Teoseid
* Helmi Reiman. Naisten puvut Kolga-Jaanin pitäjässä Wiljandin Maakunnassa Liivimaalla. *Suomen Museo* XXI. Helsinki, 1914
* Helmi Reiman. Eestlaste matusekombed. *Eesti Kultura* IV. Tartu, 1915
* Helmi Neggo. Eesti rahvakunstist. Tartu, 1918 (ka koguteoses "Eesti maa, rahvas, kultuur". Tartu, 1926)
* Helmi Neggo. Johann Patkul – kõige suurem liivlane. Tallinn: Varrak, 1920
*Helmi Reiman-Neggo. Kolm suurt õnne. Tartu: Ilmamaa, 2013

## Kirjandus
* Õunapuu, Piret 2004. Helmi Reiman-Neggo kui etnograaf. Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat, XLVII, lk 47–80.
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Eesti biograafiline leksikon. Tartu, 1926–1929, 335–336
* EE IV (1936), 152
* Helmi Neggo surnud. *Postimees* (1920) 4. november
* "ERMi esimene koolitatud etnoloog Helmi Neggo uskus ja tõestas: suure vaimuandega eestlased surevadki noorelt." *[[Postimees]]* 5. detsember 2017.
Jakov Negotin

**Jakov Negotin** (ka **Jakov Njegotin**; 6. aprill 1864 Riia – 1919 Saratov) oli juudi päritolu Eesti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
1884–89 õppis Negotin Tartu Veterinaariainstituudis (TVI, ДВИ). 1891. aastal kaitses ta samas veterinaariamagistri kraadi väitekirjaga "Об удобоприменимости анестезирующих средств у домашних животных" (Jurjev, 1891).

Negotin oli 1889–92 TVI kliiniku assistent, 1892–93 sõjaväearst, 1893–95 TVI anatoomiaprosektor, 1895–97 dotsent, aastast 1897 erakorraline ja 1911–18 korraline zoofüsioloogiaprofessor. Õpetas TVI-s peamiselt zoofüsioloogiat. 1889–92 õpetas TVI velskrikoolis ka eksterjööri ning hiljem vene keelt, oli aastast 1895 TVI raamatukogu osakonnajuhataja.

## Teadustöö
Jakov Negotini magistriväitekiri oli Eestis ja Venemaal esimene eksperimentaalteaduslik uurimus anesteetikumide kasutatavusest koduloomadel. Ta oli viljakas füsioloogiliste katse- ja mõõteriistade konstrueerija, täiendaja ning aktiivne tutvustaja trükisõnas (pulsiloendaja 1909, fotokardiograaf 1913, elektromagnetiline respiratsiooniseade). Negotin käis korduvalt teaduslikel lähetustel kodu- ja välismaal, tutvus veterinaarinstituutide tegevusega Saksamaal, Prantsusmaal jm. Ta koostas (koos professor J. Valdmanniga) teatmiku TVI-sse 1848–1898 immatrikuleeritud üliõpilaste kohta (Tartu, 1898) ning oli Varssavi Sõjaväe Veterinaararstide Seltsi korrespondentliige.

## Teoseid
* Zur Frage der graphisch-akustischen Signalisierung der Herztätigkeit. // Plüger’s Archiv 112 (1906) (vene keeles: Ж. науч. и практ. вет. мед. Юрьевского Вет. ин-та (1907) 1; (1910) 6)
* Elektromagnetischer Respirationsapparat für kleine Tiere. // Deutsche Mechaniker-Zeitung (1908)
* Über die Bedeutung der Registrierung der Glockenschläge bei Anwendung der Graphisch-akustischer Methode. // Zentralblatt für Physiologie 22( 1908)
* Unblutiges Verfahren, das Froschhertz freizulegen. // Zeitschrift für biologische Technik und Methodik 2/1 (1910)
* Leuchtsignale der Herztätigkeit. // Zeitschrift für biologische Technik und Methodik 2/5 (1911)
* Der Sphygmophan (Die Pusfackel). // Zeitschrift für biologische Technik und Methodik 2/7 (1912)
* Сигнализация пульса собаки вспышками электричества. // Ж. науч. и практ. вет. мед. Юрьевского Вет. ин-та (1913) 7
* Хлороформенная бронхопневмония овец и торможение ея развития вытяжкой из надпочечных желез. // Ж. науч. и практ. вет. мед. Юрьевского Вет. ин-та (1914) 7

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Альбом имматрикулированных в ДВИ, 148–149
* Tehver, J. Einiges aus der Geschichte der Dorpater Veterinärschule und des Veterinär-Instituts. // Eesti Loomaarstlik Ringvaade 4/5 (1931), 130, 158–159
* Ветеринарная энцикопедия 6, 383
NAS

**NAS** on lühend, mis võib tähistada:
* Võrgumälu (inglise keeles *network-attached storage*) 
* Rahvuslikku Teaduste Akadeemiat (inglise keeles *National Academy of Sciences*) Ameerika Ühendriikides
Laar

**Laar** (*Hylobates lar*) on gibonlaste sugukonda kuuluv liik inimahve.

## Klassifikatsioon
Laaril on klassifitseeritud järgmised alamliigid: 
* *[[Hylobates lar lar]]* Linnaeus, 1771
* *[[Hylobates lar carpenteri]]* Groves, 1968
* *[[Hylobates lar entelloides]]* I. Geoffroy, 1842
* *[[Hylobates lar vestitus]]* Miller, 1942
* *[[Hylobates lar yunnanensis]]* Ma and Y. Wang, 1986 (võimalik, et välja surnud alamliik).

## Levila
Nad elavad Indohiinas, Tais, Sumatral ja Malaka poolsaarel. Neid loetakse headeks loomaaedade kasvandikeks.

## Kirjeldus

Laarid on üsna väiksed ahvid – emasahvid kaaluvad 4,4–6,8 kg ja isasahvid 5,0–7,6 kg. 

Värvus on neil varieeruv – karv võib olla nii kreemjas, pruun kui ka must.    

## Sigimine
Paaritumine võib toimuda igakuiselt. Tiinus kestab kuni 6 kuud. Emasahv sünnitab tavaliselt ühe järglase. Laarid elavad laariperedena – ühes peres elavad koos tavaliselt suguküpsuse saavutanud emane, isane ja erinevas vanuses laaripojad. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne saidil Wikispecies
*Don E. Wilson, DeeAnn M.Reeder, *[http://www.departments.bucknell.edu/biology/resources/msw3/browse.asp?s=y&id=12100761 Mammal Species of the World]*, 3. trükk. Veebiversioon (vaadatud 29.11.2013) (*inglise keeles*)
*Gron KJ. 2009 February 25., *[http://pin.primate.wisc.edu/factsheets/entry/lar_gibbon Primate Factsheets Lar gibbon]*, Veebiversioon (vaadatud 29.11.2013) (*inglise keeles*) 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Gibbon à mains blanches]] seisuga 29.11.2013.*
Nvidia Quadro

NVIDIA Quadro seeria AGP, PCI, ja PCI Express videokaardid on toodetud NVIDIA poolt. Nende videokaartide disainerite eesmärk oli kiirendada CAD (Computer-Aided Design) ja DCC (Digital Content Creation) protsesse, seetõttu on nad tavaliselt kasutuses tööjaamades. (Võrdluseks: NVIDIA GeForce seeria videokaartide peamiseks kasutusalaks on arvutimängud). Üheks tuntuimaks konkureerivaks tooteks on FireGL seeria videokaardid, mis on toodetud ettevõtte ATI Technologies poolt.

## Ajalugu
Quadro seeria graafikakaartide ilmumise taga oli NVIDIA soov turgu segmenteerida, uus seeria oli mõeldud eelkõige tööjaamades kasutamiseks. Quadro seeria turule toomisega sai NVIDIA küsida suuremat hinda kui samaväärsete lauaarvutitele mõeldud kaartide puhul. Et oma pakkumisi siiski eristatavaks teha, kasutati Quadro seeria puhul teistsuguseid draivereid ja püsivara, mis lukustasid lahti mitmed kaardi poolt pakutavad lisavõimalused. Samuti pakuti Quadro omanikele paremat kasutajatuge. Antud plaan hoolitses selle eest, et kõrgklassi kliendid ei ostaks odavama klassi videokaarte.

## Quadro Plex
Quadro Plex koosneb mitmest välisest serverist, mis on mõeldud videote renderdamiseks, Quadro Plex koosneb mitmest Quadro FX videokaardist. Renderdamise alustamiseks ühendub klientarvuti PCI Express ×8 või ×16 liidest kasutades Quadro Plex süsteemi.

## Videokaardid
### GeForce
Paljud Quadro seeria videokaardid kasutavad sama tuuma, mis arvutimängude jaoks mõeldud GeForce kaardid. Neid lauaarvutitele mõeldud videokaarte, mis on identsed Quadro kaartidega, saab tarkvara abil sellisel moel modifitseerida, et süsteemi on võimalik paigaldada samaväärse Quadro kaardi draiverid. See võimaldab mõningate rakenduste puhul tõsta videokaardi jõudlust, kuid see ei küündi siiski samale tasemel vastava Quadro kaardiga.

### PCI Express

### AGP

### PCI

## Ärilahendused

## Mobiilsed lahendused
### Quadro FX M

### Quadro NVS M

## Vaata ka
* Nvidia Tesla
* GeForce 8 seeria
* Geforce 500 seeria

## Viited

## Välislingid
* NVIDIA.com – Quadro ja GeForce videokaartide tehniline võrdlus
* NVIDIA.com – NVIDIA Quadro Plex
* Nvidia Parallel Nsight
* Quadro NVS Mobile – Tehnilised näitajad
* Mobiilsete seadmete videokaartide võrdlus
Eneken Aksel

**Eneken Priks** (kuni 1969. aastani ja praegu **Eneken Aksel**; sündinud 23. märtsil 1947 Tallinnas) on eesti näitleja. 

Ta lõpetas 1965. aastal Tallinn 10. Keskkooli ja 1969. aastal Moskva Štšukini-nimelise Teatrikõrgkooli. 

Eneken Priks töötas aastatel 1969–1984 Tallinna Draamateatri näitlejana. Oli aastatel 1984–1992 Eesti Teatriliidu vanemkonsultant ning aastast 1992 erialaliitude vastutav sekretär. 2008–2012 oli Mladen Kiselovi abikaasa.

Ta on mänginud ka telelavastustes. Tema tuntuim roll oli lennujaama töötaja 1981. aastal valminud Eesti Televisiooni estraadietenduses "Igihaljas vaatemäng". https://jupiter.err.ee/1210978/igihaljas-vaatemang

Aastatel 1973–1976 oli Eneken Priks "Reklaamiklubi" saatejuht.

=Rollid=
### Teatris
*1971 George Bernard Shaw "Ei või iial teada" (Dolly)
*1972 Tammsaare / Voldemar Panso / Mari-Liis Küla "Inimene ja inimene" (Helene)
*1973 István Örkény "Kassimäng" (Ilus)
*1974 Aleksandr Vampilov "Möödunud suvel Tšulimskis" (Valentina)
*1975 Teuvo Pakkala "Parvepoisid" (Katri)
*1976 Iko Maran "Ära ole pärdik" (Mari)
*1980 Elias Lönnrot / Károly Kazimir / Gyula Ortutay "Kalevala" (Ainikki)
*1983 Luigi Pirandello "Nii see just ongi" (sinjoora Ponza)

### Telelavastustes
*1981 "Igihaljas vaatemäng" (Lennujaama töötaja)
*2006 "Kelgukoerad" (Sirje)

## Viited

## Välislingid
*Eneken Priks andmebaasis IMDb
*Eneken Priks kino-teatr.ru kodulehel
Sergei Fjodorov

**Sergei Fjodorov** (sündinud 22. septembril 1966 Tallinnas) on vene rahvusest Eesti endine Kreeka-Rooma maadleja.

Ta on lõpetanud 1983. aastal Tallinna 12. Keskkooli.

Spordijärk – NSV Liidu meistersportlane (1982).

Tuntumad konkurendid: Helger Hallik, Mihály Deák Bárdos, Aap Uspenski, Meelis Ludvig.

Sergei Fjodorov on ainuke Eesti maadleja, kes on võistlustel võitnud Aleksandr Karelinit.

## Saavutused
## Eesti noorte ja juunioride meistrivõistlused
*1984. aasta Eesti meistrivõistlused – 1. koht (juunior)
*1986. aasta Eesti meistrivõistlused – 1. koht (juunior)

## NSV Liidu meistrivõistlused
*1982. aasta noorte meistrivõistluste hõbe poolraskekaalus
*1983. aasta noorte meistrivõistluste pronks raskekaalus
*1985. aasta kuni 20 aasta vanuste juunioride meister poolraskekaalus
*1985. aasta kuni 22 aasta vanuste juunioride meistrivõistluste hõbe poolraskekaalus
*1986. aasta kuni 20 aasta vanuste juunioride meistrivõistluste hõbe poolraskekaalus
*1986. aasta NSV Liidu rahvaste spartakiaadi pronks poolraskekaalus
*1987. aasta kuni 22 aasta vanuste juunioride meistrivõistluste pronks poolraskekaalus
*1989. aasta NSV Liidu karikavõistlused poolraskekaalus – 1. koht

## [[Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
*1985  Colorado Springs – 3. koht (juunior), , , 
*1995 Praha  – 10. koht (100 kg)
*1997 Wrocław  – 19. koht (130 kg)

## [[Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
*1996 Budapest  kehakaalus 100 kg – 15. koht
*1997 Kouvola  kehakaalus 125 kg – 12. koht

## Eesti meistrivõistlused

Fjodorov on üheksakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1987 raskekaalus, 1997, 1999, 1989 ja 1992 poolraskekaalus ning 1983, 1987, 1989 ja 1990 absoluutkaalus).
*1985. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht
*1987. aasta Eesti NSV suvespartakiaad – 1. koht
*1996. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht

## Rahvusvahelised turniirid
Saksamaa Grand Prix 
*1995. aasta – 6. koht (100 kg)

Herman Kare Tournament 
*1996. aasta – 1. koht

Vantaa Painicup 
*1990. aasta – 5. koht
*1991. aasta – 6. koht
*1994. aasta – 5. koht
*1996. aasta – 4. koht

Läänemere mängud  
*1997. aasta – 6. koht (125 kg)

Ivan Poddubnõi mälestusvõistlus 
*1987. aasta – 5. koht

Sotsialismimaade noorte rahvusvaheline turniir Družba/Sõprus 
*1982. aasta – 3. koht

Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 
*1990. aasta – 1. koht
*1995. aasta – 1. koht
*1996. aasta – 1. koht
*1997. aasta – 1. koht
*1998. aasta – 4. koht

Georg Lurichi mälestusvõistlused 
*1996. aasta – 1. koht

## Viited

## Välislingid
* 
* "Sergei Fjodorovi tähtsamad tulemused"
Holotoopia

**Holotoopia** on kõhuõõne elundite suhe kõhuõõne regioonidesse. 

Kõhuregioonid jaotatakse kahe horisontaaljoone (*linea costarum* - roidekaarte alumiste otste vahel ja *linea spinarum* - eesmis-ülemiste niudeluuogade vahel) abil *epi*-, *meso*- ja *hypogastrium* 'iks, mis omakorda kahe vertikaaljoone abil (*musculus rectus abdominalis*'e lateraalsed servad) jaotatakse kolmeks regiooniks. Kokku on olemas üheksa regiooni.

**Epigastrium* - *regio hypochondriaca dextra, regio epigastrica, regio hypochondriaca sinistra*
**Mesogastrium* - *regio lateralis dextra, regio umbilicalis, regio lateralis sinistra*
**Hypogastrium* - *regio inguinalis dextra, regio pubica, regio inguinalis sinistra*
Valeri Kolesnik

**Valeri Kolesnik** (sündinud 5. augustil 1966) on vene rahvusest Eesti maadleja.
## Saavutused
Ta on viiekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1988, 1989, 1990, 1991, 1992. aastal).

1981. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht;

1982. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;

1984. aasta Eesti meistrivõistlused – 5. koht;

1986. aasta Eesti meistrivõistlused – 4. koht;

1987. aasta Eesti NSV suvespartakiaad – 3. koht.

## [[Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
1992 Kopenhaagen  – 8. koht (62 kg).

## Rahvusvahelised turniirid
Georg Lurichi mälestusvõistlused 

1991. aasta – 2. koht.

Herman Kare Tournament  

1990. aasta- 10. koht.

Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 

1990. aasta – 6. koht.

Ivan Poddubnõi mälestusvõistlus 

1987. aasta – 6. koht.
Rägavere lahing

**Rägavere lahing** oli relvakonflikt Eesti Vabadussõja käigus Lääne-Virumaal Eesti Rahvaväe ja Vene SFNV Punaarmee ja Eestimaa kütivägede vahel Rägavere küla piirkonnas 15. detsembril 1918.

## Olukord Vabadussõja algetapil

28. novembril alanud Punaarmee pealetungil Eesti vallutamiseks lahkuvate Saksa keisririigi vägede kannul ei suutnud Eesti valitsus moodustada vabatahtlikest koosnevat sõjalise väljaõppe ja varustuseta rahvaväe üksust, millega osutada vastupanu Vene SFNV Punaarmee regulaarüksustele ning pärast Narva kaotust jätkus vägede taganemine Narvast Tallinna suunal lokaalsete lahingute käigus.

## Lahingud Virumaal
5. detsembril 1918 asusid punaväed, toetatuna merel olnud Balti laevastiku kahuritulest, taas rünnakule. Eesti üksused olid sunnitud suures ülekaalus oleva vaenlase eest taanduma Jõhvi-Ontika joonele, kuid taganesid seejärel Purtse-Püssi joonele.

Rägavere lahing algas 15. detsembri varahommikul, lõuna pool Tallinna–Narva raudteed ründasid 3. Tartu kütipolk (1300 meest 8 suurtüki ja 26 kuulipildujaga), põhja pool 1. Tallinna Eesti kommunistlik kütipolk (500 meest 10 suurtüki ja 7 kuulipildujaga) koos väiksemate väeosadega.

Lahingu käigus algselt Laiarööpmeline Soomusrong nr. 1 purustas Vaeküla metsa vahel punamadruste dessandi, kus pealetungi alguses oli 750 meest, neist pooled eestlased, kuid Eesti vägede 5. jalaväepolgu ja tagavaraüksused ei pidanud Eesti kütipolkude rünnakusurvele vastu ja tõmbusid tagasi.

Tartu kütipolgu ümberhaaramismanöövri ähvardusel pidi Eesti üksused taganema ning taganemise tulemusel kaotati punavägedele 16. detsembril Rakvere ja väed olid sunnitud taanduma kogu rindel.
## Vaata ka
*Rägavere lahingu mälestussammas
## Välislingid
*Rägavere lahingu paiga mälestusmärk
*Rägavere Vabadussõda
Me, Myself & I (ansambel)

**Me, Myself & I** on Eesti ansambel, Tarvo Valmi ühemeheprojekt.

1996. aastal asutatud bändi looming oli algul ingliskeelne, hiljem lisandusid ka eestikeelsed lood.

## Albumid
* 2008 – "Aastaajad". Heliaed Records
* 2011 – "Me, Myself & I." Medley

## Koosseis
* Tarvo Valm – vokaal/kitarr
* Silver Suu – kitarr
* Joel Berg – bass
* Meelis Kasepalu – trummid

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Me, Myself and I Facebookis
* Me, myself and I Myspace'is
* R2 LIVE – Me, Myself & I 8. mai 2008
Hackerspace

***Hackerspace***, tuntud ka nimega ***makerspace*** või ***creativespace***, on füüsiline koht, kus sarnaste, enamasti tehnika-, arvuti-, teadus- ja digitaalkunstihuvidega inimesed saavad aega veetmas käia, oma projektidega tegeleda ja/või teiste sarnaste huvidega inimestega kohtuda. *Hackerspace*'i võib vaadata kui avatud kogukonda, kuhu on kogutud liikmete huvialadega tegelemiseks vajalikku riistvara ja tarkvara, et võimaldada inimestel paremat omavahelist koostööd ja projektiloomet. 

Enamik *Hackerspace*'e võtavab osa ka avatud lähtekoodiga projektidest (avatud riistvara, avatud tarkvara) ning mõned loovad alternatiivmeedia väljaandeid.

### Muusika
Music Hackspace (London), Music Hackspace Dublin, CPH Music Maker Space (Copenhagen), Ljudmila (Ljubljana), Radona (Zagreb).
Ants Tauts

**Ants Tauts** (22. juulil 1936 Tõrva – 5. november 2004 Tallinn) oli eesti matemaatik.

Ta lõpetas 1960. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna matemaatika osakonna.

Ta oli üks vähestest eesti matemaatikutest, kes on tundnud huvi intuitsionistliku loogika vastu . Matemaatikadoktor.

Tartu Ülikoolis oli ta üks algebraist Jaak Hioni õpilasi. Sai preemia üliõpilastööde konkursil. Hiljem töötas seal õppejõuna. On töötanud ka TÜ Füüsika Instituudis, Küberneetika Instituudis ja Eesti Energeetika Instituudis.

Tauts on olnud Eesti Matemaatika Seltsi, Šveitsi Kultuuriseltsi ja struktuurisemiootika uurimisrühma juhatuse liige.

## Viited

## Publikatsioone
* 2002. *Upgrating the maximum principle for nonzero-sum games*. – Proc. Estonian Acad. Sci. Phys. Math. 51, 3 160-166.
* 2004. *Optimization problems with points of discontinuity and discrete arguments*. – Proc. Estonian Acad. Sci. Phys. Math. 53, 3 177-185.
Pookimine

**Pookimine** ehk **vääristamine** on vegetatiivse paljundamise viis, mille korral ühe taime (emataime) tükike (poogend) pannakse kasvama teise taime (aluse) juurele või võrasse.

Pärast kokkukasvamist areneb poogendist oks, mis säilitab oma sordiomadused. Puittaimedel kasvab poogend alusega kokku kambiumi abil. Pookimisega hakati paljundama viljapuusorte, mida võrsikute ja pistikute abil paljundada ei õnnestunud. 

Poogitud taimel on vähemalt kaks pookekomponenti:
* Alus, millel on juured
* Poogend, millel on oksastik, õied ja viljad

Võimalik on ka kolmas komponent, nn vahepoogend ehk interkalaar. Vahepoogend on tükike kolmanda taime varrest poogitava taime aluse ja poogendi vahel.

Pookimisviisidest on kõige levinumad oksastamine ja silmastamine. Pikemat kokkukasvamisaega nõudvate komponentide ühendamiseks kasutatakse ka ligistamist.

## Viited
Pentium II

**RPentium II** on Inteli kuuenda põlvkonna x86 mikroarhitektuuril põhinev mikroprotsessor. Pentium II saabus müügile 7. mail 1997. aastal ning asendati 1999. aasta veebruaris müügile tulnud protsessoriga Pentium III. Pentium II sisaldab 7,5 miljonit transistorit ning on P6-tüüpi Pentium Prol põhineva tuuma edasiarendus. Võrreldes Pentium Proga oli ainus tagasilöök vahemälu L2 alamsüsteem, mis ei töötanud eeldatud kiirusel.
1998. aastal hakkas Intel suurendama Pentium II tüüpi protsessorite tootmist, andes välja Pentium II-l põhineva Celeron-tüüpi protsessori, mida kasutati enamjaolt tööarvutites. Veel on Pentium II tooteperes Pentium II Xeon protsessorid, mida kasutati serverites ja äriklassi arvutites.

## Ülevaade

Pentium II mikroprotsessor põhineb enamjaolt oma eelkäijal Pentium Pro, kuid on tehtud märkimisväärseid uuendusi.
Erinevalt varasematest Pentiumi ja Pentium Pro protsessoritest oli Pentium II pakitud slot1 soklisse. Vanemad protsessorid sarnanesid enamasti hilisemate protsessoritega ning olid ühendatavad protsessoripessa. Protsessor ja seotud komponendid olid ühendatud emaplaadiga nagu iga teine laiendusketas. Abistav soojuskandja oli lisatud protsessori ühele küljele, millele oli võimalik lisada ka ventilaator. L2 vahemälu töötas poolel protsessori taktsagedusel erinevalt Pentium Pro vahemälust, mis töötas samal taktsagedusel kui protsessor ise. Samas oli vahemälu tunduvalt suurem kui Pentium Pro protsessoritel. 256 kB pealt mindi üle 512 kB suurusele vahemälule. Protsessoriväline vahemälu lahendas suurimad Pentium Pro probleemid ning aitas Intelil alandada Pentium II hinda, et see oleks inimeste jaoks taskukohasem. Mainitud muutus võimaldas Intelil kergesti muuta L2 vahemälu mahtu ning võimaldas toota protsessoreid erinevast hinnaklassist.
Intel arendas edasi ka 16-bitise koodi elujõudlust. Pentium Pro puhul oli koodi lugemine ja andmete töötlus üks suurimaid probleeme. Nüüd oli see lahendatud.
Sisuliselt on Pentium II Pentium Pro kasutajasõbralik versioon. Lisaks oli Pentium II toota tunduvalt odavam kui Pentium Pro'd, sest L2 vahemälu oli eraldatud ja aeglasem.
Pentium II mikroprotsessoreid toodeti mitmes variandis.

## Lauaarvutiprotsessorid

### Klamath

* Kõik mudelid on MMXi toetusega.
* L2 vahemälu on eraldatud ja töötab poolel kiirusel võrreldes protsessoriga.

### Deschutes

* Väga sarnane Klamathiga. Erinevuseks on 512 KiB suurune L2 vahemälu, mis töötab täiskiirusel.

## Sülearvuti protsessorid
### Tonga

* Kõik mudelid toetavad MMXi
* L2 vahemälu on eraldatud ja töötab poolel protsessori kiirusel

### Dixon

* Kõik mudelid on MMX toetusega.
* L2 vahemälu on eraldatud, aga töötab samal kiirusel kui protsessor.
* Tuntud kui arendatud jõudslusega Pentium II

## Viited
HP-150

**HP-150** oli (koodnimega **Magic**) "kompaktne, võimekas ja innovatiivne" arvuti, mille tõi 1983. aasta lõpus turule Hewlett-Packard. See põhines Intel 8088 protsessoril ja oli üks maailma esimesi puutetundlikke arvuteid.

HP-150 tootmine kolmekordistas HP PC tulu. 1984. aastal ulatus tulu 160 miljoni dollarini, varem oli see olnud vaid 50 miljonit dollarit.

## Riistvara
HP-150 ei ühildunud IBM PC-ga, kuid ühildus MS-DOS-iga. Kasutada sai MS-DOSi versioone 2.01, 2.11 ja 3.20. Lisaks puuteekraanile oli arvutil ohtralt funktsiooniklahve. HP-150 oli HP-120 järeltulija ja kasutas sama korpust.

HP-150 ekraan ei olnud puutetundlik selle sõna otseses tähenduses. See oli 9-tolline Sony elektronkiiretoruekraan, mida ümbritsesid infrapunakiirguse saatjad ja vastuvõtjad, mis tajusid iga mitteläbipaistvat objekti ekraanil. Algses HP-150-s paiknesid saatjad ja vastuvõtjad väikestes aukudes kuvari raami küljes. Selle tulemusena võisid alumised augud kergelt tolmuga täituda ja segada puuteekraani tööd. Andurite võrestik oli üsna hõre, selle resolutsioon oli vaid kahe tähemärgi laiune. Peamiselt oli see kasutatav kursori positsioneerimiseks või funktsiooniklahvi reguleerimiseks, aga mitte pildi joonistamiseks.

Nagu Macintoshilgi, paiknes HP-150 protsessor elektronkiiretoru sees. Kuid erinevalt Macist olid 3½-tollised kettad välised. HP-150 Intel 8088 protsessor, mis töötas taktsagedusel 8&nbsp;MHz, oli kiirem kui 4,77&nbsp;MHz protsessorid, mida kasutasid selle aja IBM PC arvutid. HP-150 45611A all oli telefoniraamatu suurune 9121D (76&nbsp;mm kõrge, 325&nbsp;mm lai, 285&nbsp;mm sügav), mille sees oli kaks 3½-tollise ketta lugemisseadet või sarnase suurusega kõvakettaseade. HP 9121 3½-tollised kettad olid odavamad ja töökindlamad kui 5¼-tollised kettad, kuid suutsid salvestada sama palju informatsiooni. Lisandkaartidega sai suurendada mälu 256 kB-lt 640 kB-ni. HP-150 emaplaat ei olnud suur ja sellel polnud ruumi, et lisada Intel 8087 matemaatika lisaprotsessor. HP-150 koos lisatava kõvakettaga kutsuti Touchscreen MAX.iks.

## HP-150II
1984. aastal vahetas HP-150 välja uuem versioon HP-150II. Seda kutsuti endiselt puutetundlikuks, kuid puuteekraan oli pigem harva kasutatav võimalus. Puuteekraani ümbris oli parem kui algne, sest infrapunakiirguse vastuvõtjad paiknesid seekord infrapunakiirgust läbilaskva plasti taga. Sellega kadus vajadus ekraani puhastada.

HP-150II sarnanes välimiselt oma eelkäijaga, kuid oli suuremas ümbrises, et ära mahutada 12-tolline ekraan. Enam ei olnud ruumi aga printerile ja see kõrvaldati. HP-150II-l oli neli laienduspesa erinevalt eelkäijast, millel oli kaks laienduspesa, ja sellele sai lisada 8087 lisaprotsessori plaadi. HP-150 ja HP-150II vahel oli ühilduvusprobleeme video allsüsteemide vallas.

HP-150 tootmine lõpetati peatselt pärast HP-150II väljatulekut. Selle asemel hakati tootma IBM PC-ga ühilduvaid Vectra seeria arvuteid.

## HP-150 popkultuuris
HP-150-t on kasutatud ka filmides. 1985 kasutati seda filmis "Real Genius".

## Tehnilised andmed

## Viited

## Välislingid
* HP Computer Museum 100 Series, ka HP-150 tarkvara
Lothar Matthäus

**Lothar Herbert Matthäus** (sündinud 21. märtsil 1961 Erlangenis) on Saksamaa jalgpallitreener ja endine jalgpallur.

1990. aasta maailmameistrivõistlustel oli Lothar Matthäus Saksamaa jalgpallikoondise kapten; Saksamaa tuli sel turniiril meistriks. Samal aastal nimetati Matthäus Euroopa parimaks jalgpalluriks.

Lothar Matthäus osales Saksamaa koondises viis korda maailmameistrivõistlustel (1982, 1986, 1990, 1994, 1998).

## Saavutused
### Klubid
#### [[Müncheni Bayern]]
*Saksamaa meister (7):
**1984–85, 1985–86, 1986–87, 1993–94, 1996–97, 1998–99, 1999–2000
*UEFA karikas (1):
**1996
#### [[Milano Internazionale]]
*Itaalia meister (1):
**1988–89
*UEFA karikas (1):
**1991

### [[Saksamaa jalgpallikoondis]]
*1990. aasta MM – meister
*1982. aasta MM – 2. koht
*1986. aasta MM – 2. koht
*1980. aasta EM- meister

### Individuaalsed
*Euroopa aasta jalgpallur – 1990
*FIFA 100
Niiskus

**Niiskus** on vee või veeauru sisaldus ainete segus. Kasutatakse termineid absoluutne niiskus ja suhteline niiskus.

Meteoroloogias mõõdetakse tavaliselt õhu absoluutset ja suhtelist niiskust. 

Mullateaduses mõõdetakse mulla absoluutset ja suhtelist niiskust.
:*mullaniiskus
:*mullavesi

## Vaata ka
*Veesisaldus
*Atmosfäär
Taavi Koovit

**Taavi Koovit** (sündinud 16. detsembril 1969) on eesti kulturist.

Ta oli 2011. aasta maailmameister klassikalises kulturismis.

## Välislingid
*Taavi Koovit maailmameister
III liiga 2002

**III liiga 2002** on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 2002. aasta hooaeg.

## III liiga ida

### Liigatabel

### III liiga ida üleminekumängud
### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## III liiga põhi

### Liigatabel

### III liiga põhi üleminekumängud
### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## III liiga lõuna

### Liigatabel

### III liiga lõuna üleminekumängud
### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## III liiga lääs

### Liigatabel

### III liiga lääs üleminekumängud
### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2002
*Esiliiga 2002
*II liiga 2002
*IV liiga 2002
*V liiga 2002
Avo Talpas

**Avo Talpas** (28. juuni 1946 Jõhvi – 27. november 1979 Kohtla-Järve) oli eesti maadleja.

Ta lõpetas aastal 1963 Kutsekooli nr 3 ja aastal 1967 Tallinna Merekooli.

## Eesti NSV meistrivõistlused
*Seitsmekordne Eesti NSV meister Kreeka-Rooma maadluses (1970, 1971, 1972, 1973, 1976, 1977, 1979). 

## [[NSVL meistrivõistlused|NSV Liidu meistrivõistlused]]
*1964 – 3. koht (noorte)
*1973 – 2. koht (esikoht – Anatoli Nazarenko; kolmas koht – Olev Kiirend)
*1977 – 2. koht (kolmandal kohal oli Gennadi Korban)
*1978 – 1. koht

## Rahvusvahelised turniirid
Balkani karikavõistlused  İstanbulis:
*1978 – 1. koht

## Tunnustus
*1978 – suurmeister (rahvusvahelise klassi meistersportlane) 

## Mälestuse jäädvustamine
Kohtla-Järvel korraldatakse alates 1981. aastast Avo Talpase mälestusvõistlusi.

## Viited

## Välislingid
* 
*Aleksei Fjodorov. "Avo Talpast meenutades". Põhjarannik, 19. jaanuar 2008
Johannes Kaubi

**Johannes Kaubi** (kuni 3. oktoobrini 1933 **Johannes Oks**; 24. oktoober (vkj) / 6. november 1917 Pärsamaa vald, Karja kihelkond, Saaremaa – 30. aprill 1980 Tallinn) oli eesti maadleja ja treener.

## Saavutused
Johannes Kaubi tuli Eesti NSV meistriks 8 korda: aastatel 1948, 1945, 1947, 1950, 1951, 1954 ja 1955 Kreeka-Rooma maadluses ning 1948. aastal vabamaadluses.

1947. aastal sai temast NSV Liidu meistersportlane Kreeka-Rooma maadluses.

## NSV Liidu meistrivõistlused
1944. aasta NSV Liidu meistrivõistlused  – 3. koht;

1945. aasta NSV Liidu meistrivõistlused  – 1. koht;

1946. aasta NSV Liidu meistrivõistlused  – 2. koht;

1947. aasta NSV Liidu meistrivõistlused  – 3. koht (vabamaadlus).
## NSV Liidu meeskondlikud meistrivõistlused
1945. aasta NSV Liidu meeskondlikud meistrivõistlused  – 2. koht;

1948. aasta NSV Liidu meeskondlikud meistrivõistlused  – 1. koht;

1951. aasta NSV Liidu meeskondlikud meistrivõistlused  – 3. koht;

## [[Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
1947 Praha  – 4. koht.

## Turniirid
Moskva meistrivõistlused

1943. aasta – 1. koht;

1944. aasta – 1. koht

## Välislingid
*
Valeri Spiridonov

**Valeri Spiridonov** (22. veebruar 1952 Tallinn – 12. märts 1993 Tallinn) oli eesti maadleja.

Ta alustas maadlustreeninguid aastal 1966 Tallinnas Dvigateli spordiklubis Aavo Truu juhendamisel.
## Saavutused
Neljakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1969, 1979, 1975, 1975)

NSV Liidu meistersportlane – 1970.

Suurmeister (rahvusvahelise klassi meistersportlane) Kreeka-Rooma maadluses (1971).
## [[Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
1970. aasta Euroopa juunioride meistrivõistlused  Huskvarna – 2. koht.
## [[NSV Liidu rahvaste spartakiaad]]
1971. aasta – 1. koht (2. koht – Anatoli Kavkajev)

1975. aasta – 2. koht (1. koht – Suren Nalbandjan)
## [[NSVL  meistrivõistlused|NSV Liidu meistrivõistlused]]
1970. aasta – 1. koht (noorsoo);

1973. aasta – 2. koht (noorsoo mängud);

1973. aasta – 2. koht; (1. koht – Šamil Hissamutdinov; 3. koht – Anatoli Bõkov)

1974. aasta – 2. koht; (1. koht – Šamil Hissamutdinov)

## Välislingid
*
EElurikkus

**eElurikkus** on Eesti bioloogilise mitmekesisuse kohta informatsiooni kuvav veebipõhine andmebaas, mis jookseb PlutoF platvormil.

Oktoobris 2023 sisaldas see infot üle 33 400 liigi kohta.

## Välislingid
* eElurikkuse andmebaas
III liiga 1997/98

**III liiga 1997/98** on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 1997. ja 1998. aasta hooaeg, mis jaguneb nelja tsooni - **ida**, **põhi**, **lõuna** ja **lääs**.

## III liiga ida

### Liigatabel

### Mängutulemused

### Edukamad väravakütid

## III liiga põhi

### Liigatabel

### Mängutulemused

### Edukamad väravakütid

## III liiga lõuna

### Liigatabel

### Mängutulemused

### Edukamad väravakütid

## III liiga lääs

### Liigatabel

### Mängutulemused

### Edukamad väravakütid

## III liiga üleminekuturniirid
### Ida

1**Palamuse Oscar** diskvalifitseeriti, aga tulemused ei nullitud.

### Põhi

1**FC Flora Fännklubi - Loksa Shipyard** vahelist mängu ei peetud.
2**Kalevi ÜJP** loobus.

### Lõuna

### Lääs

1**Hiiumaa JK** diskvalifitseeriti, aga tulemused ei nullitud.

## Vaata ka
*Meistriliiga 1997/98
*Esiliiga 1997/98
*II liiga 1997/98
*IV liiga 1997/98

## Viited
Kionosfäär

**Kionosfäär** (kreeka keelest chion — lumi ja spháira — kera) on troposfääri osa, kus pinnamood soodustab liustike teket ja püsimist. Kionosfäär moodustab katkematu kihi paksusega kuni 10 km (suurim paksus on ekvaatori piirkonnas ja parasvöötme madallaiustes). Soojuse ja niiskuse suhe selles kihis soodustab seda, et horisontaalsele varjuta pinnale langevate tahkete sademete maht on suurem kui sulavate sademete maht.

Kionosfääri ülempiir on tavaliselt kõrgemate mägede kohal ja vastab tahkete sademete nullbilansile. Kionosfääri alampiir moodustab pinnaga ristumisel lumepiiri.
Mali (täpsustus)

**Mali** võib tähendada järgmist:

* Mali, tänapäeva riik Aafrikas
* Mali riik, keskaegne riik 
* Malid, rahvarõivaste kaunistus
* Māļi, küla Lätis