open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Krustakrogs

**Krustakrogs** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas ja Taurene vallas. Küla asub valla põhjaosas. Küla jääb osaliselt Dzērbene valda.

Krustakrogs jääb valla keskusest Taurenest 4, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 18,9 ja Riiast 110,4 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

Külas on Bānūžu pagriezensi bussipeatus.

2007. aastal oli külas 20 elanikku.

## Viited
Mežrijas

**Mežrijas** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas ja Taurene vallas. 

Küla asub valla idaosas Gausupīte oja kaldal. Mežrijas jääb valla keskusest Taurenest 7,1, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 16,6 ja Riiast 120 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

2007. aastal oli külas 13 elanikku.

## Viited
Runtes

**Runtes** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas ja Taurene vallas. 

Küla asub valla kaguosas. Runtes jääb valla keskusest Taurenest 9,7, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 12,8 ja Riiast 120,7 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

Külas asuv Jaunruntese keskaegne kalmistu ehk Kauliņkalns on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all.

2007. aastal oli külas 12 elanikku.

## Viited
Ramdoti

**Ramdoti** (ka **Aprāni** või **Zaļkalns**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas ja Taurene vallas. 

Küla asub valla keskosas. Ramdoti jääb valla keskusest Taurenest 1,7, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 13,2 ja Riiast 115,4 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Külas on Zaļkalnsi bussipeatus.

Külas asuvad Zaļkalnsi muinaskalmed on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all.

2007. aastal oli külas 12 elanikku.

## Viited
Central Saint Martins College of Arts and Design

**Central Saint Martins College of Arts and Design** (**CSM**) on University of the Arts London alla kuuluv kõrgem kunsti- ja disainikool Londonis.

## Alumni
Kooli vilistlaste hulgas on Turneri preemia laureaat Laure Prouvost, muusik Jarvis Cocker ja paljud moeloojad, sealhulgas Sarah Burton, John Galliano, Stella McCartney, Alexander McQueen, Hussein Chalayan, Zac Posen ja Riccardo Tisci.

## Välislingid
*
Thornike Sanikidze

**Thornike Sanikidze** (gruusia keeles თორნიკე სანიკიძე; sündinud 1. jaanuaril 1989) on gruusia maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2008). 

Sanikidze  võitis 2003. aastal Budvas Euroopa noorte meistrivõistlustel U14-vanuseastmes hõbemedali. Suurmeistriks sai ta 19-aastaselt 2008. aastal. Kolm aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 

Ta on 2009. aasta Gruusia malemeister.

Sanikidze on mänginud Gruusia võistkonna koosseisus kahel maleolümpial (2012, 2016).

## Välislingid
*
*Thornike Sanikidze FIDE andmebaasis
Dariusz Świercz

**Dariusz Świercz** (sündinud 31. mail 1994 Tarnowskie Górys) on poola päritolu Ameerika Ühendriikide maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2009). 

Świercz tuli Poola maletajana 2007. aastal Euroopa noortemeistriks U14-vanuseastmes. Suurmeistriks sai ta 15-aastaselt 2009. aastal. Aasta varem oli ta saanud FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. 

Ta võitis juunioride maailmameistrivõistlustel kaks medalit:  2010. aastal Chotowas pronksmedali ja 2011. aastal Chennais kuldmedali. 2012. aastal tuli ta Mariboris noorte maailmameistriks U18-vanuseastmes. 

Parimaks tulemuseks Poola meistrivõistlustel jäi Świerczil 2014. aastal Katowices võidetud pronksmedal. 

Świercz pääses 2013. aastal Tromsøs peetud maailma karikaturniirile, kus kaotas teises ringis Aleksandr Grištšukile. 

Ta on mänginud Poola võistkonna koosseisus kahel maleolümpial (2012, 2016).

2018. aastast esindab Świercz rahvusvahelistel malevõistlustel Ameerika Ühendriike.

## Välislingid
*
*Dariusz Świercz FIDE andmebaasis
Dragan Solak

**Dragan Solak** (serbia keeles Драган Шолак *Dragan Šolak*; sündinud 30. märtsil 1980 Vrbasis) on Türgi maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2001). 

Solak mängis kuni 2003. aastani esindades Jugoslaaviat ja aastatel 2003–2011 Serbiat. Suurmeistriks sai ta 21-aastaselt 2001. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 

2011. aastast esindab ta rahvusvahelistel malevõistlustel Türgit. Ta on kahekordne Türgi malemeister (2012, 2013).

2014. aastal Jerevanis Euroopa meistrivõistlustel tuli Solak neljandaks ja klassifitseerus 2015. aastal Bakuus toimunud maailma karikaturniirile (128 osavõtjat), kus aga esimesest ringist edasi ei pääsenud. 

Solak on mänginud kuuel maleolümpial – Jugoslaavia (2000, 2004) ja Türgi võistkonna koosseisus (2012–2018).

## Välislingid
*
*Dragan Solak FIDE andmebaasis
Studia Philosophica (Tšehhi)

**Studia philosophica** on Tšehhis ilmuv eelretsenseeritav akadeemiline ajakiri, mis ilmub Masaryki ülikooli filosoofia osakonna juures. Ajakiri asutati 2009. aastal. Selles avaldatakse filosoofiateemalisi artikleid, retsensioone ja ülevaateid. Ajakiri ilmub kaks korda aastas. Ajakirja esimees on Ph.D. Jan Zouhar ja tegevtoimetaja on Ph.D. Josef Petrželka.

## Viited

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Studia Philosophica

**Studia Philosophica** võib tähendada järgmist:
* Studia Philosophica Estonica
* Studia Philosophica (Poola)
* Studia Philosophica (Šveits)
* Studia Philosophica (Tšehhi)
* Studia Philosophica Wratislaviensia
Mastiks

**Mastiks** ehk **mastiksivaik** on hele- kuni rohekaskollane taimne vaik, mida saadakse mastiksipistaatsia (*Pistacia lentiscus*) vaigust. Vaigutaoline mahl kogutakse kokku ja kuivatatakse päikese käes, nii et see muutub rabedateks ning poolläbipaistvateks tükkideks. Põhiliselt toodetakse seda Chiose saarel Kreekas.

## Saamine
Mastiksit toodetakse Chiose saarel Kreekas ning Euroopa Liidus on tegemist kaitstud päritolunimetusega (*protected designation of origin*). Mastiksi tootmist saarel kontrollib külade ühistu Mastichochoria, mis asub Lõuna-Chioses. Traditsiooniliselt toodetakse mastiksit ka Çeşme poolsaarel Türgi rannikul, kaheksa meremiili kaugusel Chiose saarest, kus looduslikud tingimused on sarnased ja sobivad mastiksi tootmiseks.

Mastiksit kogutakse juuli algusest oktoobri alguseni. Puude ümbrus puhastatakse ja puude alla puistatakse kaltsiumkarbonaati. Seejärel, algul iga 4–5 päeva tagant, hiljem iga 5–10 päeva järel, tehakse sisselõiked puu koorde. Vaik voolab sisselõigete kaudu välja ja taheneb maapinnal. Kuiva mastiksi tükid korjatakse kokku ja puhastatakse.

## Omadused
Mastiksit kaubastatakse tilgakujuliste valkjas- kuni rohekaskollaste läbipaistvate tükikestena. Närimisel vaik pehmeneb ja muutub säravvalgeks ja läbipaistmatuks kummitaoliseks materjaliks. Maitse on algul mõru, kuid pärast mõningast närimist muutub mastiksi maitse värskeks, kergelt männi- või seedrimaitseliseks.

Mastiks sisaldab kummisid, vabu mastikshappeid ja eeterlikke õlisid. Sulamistemperatuur 105–150 °C. On neutraalne vaik. Lahustub täielikult benseenis, eetrites, tärpentinis ja etanoolis, üsna hästi atsetoonis ja bensiinis. Soojendamisel lahustub hästi ka õlides. Aja jooksul kollastub.

## Kasutamine
### Kunstis
Mastiksvaiku on kasutatud õlimaalitehnikas nii värvidesse segatavate maalimisõlide koostises kui ka maalide lakkimiseks, tavaliselt lahustatakse vaik selleks tärpentinis. Peamiselt kasutatakse maali kattelakkides ja kullaalusteks lakkideks. Kasutati 17.–18. sajandil põhilise maalikattelakina, kuid 18. sajandi lõpus asendati teiste vaiklakkidega, sest vananeb kiiremini kui näiteks dammarvaik. Mastiksist tehtud lakk muutub pärast kuivamist matiks.

19. sajandil olid kasutusel ja väga moodsad nn tiksotroopsed geelid: pliiatsetaat (sikatiivina) + puhas linaseemneõli + mastiks). Taoline kattelakk aga tumenes kiiresti (tekkis mustjas pliisulfiid) ja pind muutus ruttu krakelüüriderohkeks.

### Meditsiinis
Mastiksi kasutamisel ravimites on pikk ajalugu, see ulatub antiikaega. Mastiksil on põletikuvastane, seenhaigustevastane ja antibakteriaalne toime, seda kasutatakse ravimites ja nahahooldustoodetes.

### Toidulisandina
Kreekas ja Küprosel kasutatakse mastiksivaiku ka köögis, näiteks ouzo maitsestamiseks, samuti teatud saiade ja küpsetiste (nt tsoureki) koostises.

## Viited

## Välislingid
* Mastiksivaik kunsti- ja konserveerimismaterjalide portaalis CAMEO
* Video: mastiksi tootmisest Chiose saarel (kreeka keeles)
Tragakant

**Tragakant** ehk **tragantkummi**, ka **tragant** on liblikõielise kummi-hundihamba (*Astragalus gummifer*) ja mõnede teiste lähedaste hundihambaliikide koorest saadud kummivaik: põõsa koorevigastustest imbub vedelikku, mis õhus kõvaks kummivaiguks tardub.

## Koostis
Tragakant on erinevate orgaaniliste ainete segu. Tähtsamad osised on lahustuv polüsahhariid tragakantiin ja mittelahustuv bassoriin, mida tragakant sisaldab 60%–70% ja mis vees ei lahustu, vaid ainult paisub, moodustades geeljaid osakesi. Mida kvaliteetsem on tragakant, seda vähem sisaldab ta tragakantiini. Veel sisaldab tragantkummi tselluloosikiude ja erinevaid valke.

## Omadused
Tragantkummi on kumja konsistentsiga, värvitu kuni tumepruun, läbipaistev, lõhnatu ja maitsetu, sitke ja raskesti peenestatav. Ta sarnaneb välimuselt kummiaraabikuga, kuid on märgatavalt parema sidumisvõimega. Külmas vees ei lahustu, vaid paisub, lahustub vaid kuumutamisel. Liim on täiesti värvitu. Tragakant on nõrgalt happeline, kuid ei ole ise väga stabiilne mineraalhapete suhtes: stabiilne viskoosne lahus on veel pH 5 juures.

## Kasutamine
Et tragantkummi on väga hea kolloidide tekitaja, kasutatakse emulsioonide ja dispersioonide stabiliseerijana ja paksendusainena tekstiili- ja värvitööstuses ning farmaatsias.

Maalikunstis on tragakant levinud sideaine pastellipulkade ühe komponendina.

E413 nime all kasutatakse tragakanti emulgaatorina ja stabilisaatorina ning paksendajana maiustustes, karastusjookides ja toorjuustus.

## Viited

## Välislingid
* Tragantkummi kunsti- ja konserveerimismaterjalide portaalis CAMEO
* Gum Tragacanth. - sciencedirect.com
* Tragacanth: colonygums.com
Broadgate Tower

**Broadgate Tower** on 33-korruseline hüperpostmodernistlik kõrghoone Londonis, mis valmis 2009. aastal.

## Vaata ka
*City of London

## Välislingid
*
Arena Tower

**Arena Tower** on 45-korruseline elamispindadega hüperpostmodernistlik kõrghoone Londonis, mis valmis 2017. aastal ja asub Isle of Dogsil.
Strata SE1

**Strata SE1** on 43-korruseline elamispindadega hüperpostmodernistlik kõrghoone Londonis, mis valmis 2010. aastal ja asub Elephant and Castle'is.

## Välislingid
*
Fütoplasma

**Fütoplasma** on taimedel parasiteeriv bakter. Fütoplasma elab taime floeemis ja kasutab seda paljunemiseks. Bakter jõuab taimesse vektorputukate abil, mis toituvad floeemist või bakteriga haigestunud taimede vegetatiivsel paljundamisel. Vektoritena käituvad põhiliselt lehetirtlased.

## Sümptomid
Fütoplasma sümptomiteks taimedel on kasvupeetus, nõialuudsus, väikesed lehed, väikesed sõlmevahed, paisunud õietupp, õie väärareng, mille puhul õie organitest arenevad lehed ning viljade väärareng.

## Viited
Alitēni

**Alitēni** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. 

Küla asub valla lääneosas Ogre jõe kaldal. Alitēni jääb valla keskusest Inešist 7,6, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 10,1 ja Riiast 138,3 kilomeetri kaugusele. Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

2007. aastal oli külas viis elanikku.

## Viited
Carina-Sagittariuse haru

**Carina-Sagittariuse haru** on Linnutee väike spiraalharu.

Linnutee on varbspiraalne galaktika, mis koosneb keskosast ja kahest suurest ning mitmest väiksemast harust. Carina-Sagittariuse haru asub kahe suurema haru, Scutumi-Centauruse ja Perseuse haru vahel. Haru on saanud nime Amburi ja Kiili tähtkujude järgi, mis asuvad Maalt vaadeldes haru suunas.

Carina-Sagittariuse haru hajub oma keskosas, kus see paikneb Linnutee keskosa suhtes maksimaalse nurga all (umbes 80°) ja seejärel jätkub. Keskosast kuni hajumiskohani, paikneb Sagittariuse haru ja hajunud koha järel algab Carina haru.

See on Linnutee kirjeldatumaid harusid, sest seal asuvad paljud H-II-piirkonnad, noored tähed ja molekulipilved.

## Väike haru

2008. aastal näitasid Spitzeri kosmoseteleskoobi vaatlused, et Carina-Sagittariuse harus on võrreldes Scutumi-Centaruse ja Perseuse haruga võrreldes vähe noori tähti. See tähendab, et ilmselt on Carina-Sagittariuse ja Norma harud Linnutee väiksemad harud.

## Nähtavad objektid

Carina-Sagittaruiuse harus asuvad mitmed Messier' kataloogi objektid: Messier 8, Messier 11, Messier 16, Messier 17, Messier 18, Messier 21, Messier 24 ja Messier 26. Harus asub ka Kiilu udukogu.

## Viited
Baldiešēni

**Baldiešēni** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. 

Küla asub valla keskosas Nedzīte jõe kaldal. Baldiešēni jääb valla keskusest Inešist 1,9, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 7,6 ja Riiast 135,8 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

Külas asuv Baldiešēni keskaegne kalmistu on kultuurimälestisena kohaliku kaitse all.

Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale. 

2007. aastal oli külas 10 elanikku.

## Viited
Tate Britain

**Tate Britain** (aastatel 1897–1932 tuntud kui **National Gallery of British Art** ja 1932–2000 **Tate Gallery**) on kunstimuuseum Londoni linnaosas City of Westminsteris.

## Vaata ka
*Tate Modern

## Välislingid

*Ametlik koduleht
Robert Goddard

**Robert Hutchings Goddard** (5. oktoober 1882 – 10. august 1945) oli Ameerika Ühendriikide insener, professor, füüsik ja leiutaja.

Goddardile omistatakse esimese vedelkütusraketi ehitamine, mis startis edukalt 16. märtsil 1926. Goddard ja ta meeskond lennutasid aastatel 1926–1941 üles 34 raketti, mis tõusid kuni 2,6 km kõrgusele ja saavutasid maksimaalseks kiiruseks 885 km/h.

Goddard leiutas mitmed seadmed, mis muutsid hiljem võimalikuks kosmoselennud. Tema leiutiste hulka kuuluvad näiteks vedelkütusrakett ja mitmeastmeline rakett ning tema 1919. aastal avaldatud monograafiat "A Method of Reaching Extreme Altitudes" on peetud 20. sajandi raketiteaduse klassikaks.

Kuigi Goddardi panus raketiteadusesse oli revolutsiooniline, sai ta oma töö tarbeks vähe moraalset ja rahalist toetust. Ta oli väga häbelik ning raketiteadusega tegelemist ei peetud füüsikaprofessorile sobivaks. Meedia ja teised teadlased naeruvääristasid tema kosmoselennu teooriaid ning seetõttu pidas ta privaatsust väga oluliseks ning oli oma töö suhtes väga salatsev. Tuberkuloosi järelmõjude tõttu eelistas ta töötada üksinda.

Palju aastaid pärast oma surma, hakati teda Konstantin Tsiolkovski, Hermann Oberthi ja Robert Esnault-Pelterie kõrval pidama üheks kaasaegse raketiteaduse rajajaks. Goddardi auks nimetati 1959. aastal NASA Goddardi Kosmosekeskus.

## Viited
Celmi

**Celmi** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. 

Küla asub valla loodeosas. Celmi jääb valla keskusest Inešist 6,7, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 5,9 ja Riiast 134,1 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

Külas asuv Jauncelmi keskaegne kalmistu on regionaalse kaitse all olev kultuurimälestis. Riikliku kaitse all on Jauncelmi talu elumaja.

Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale. Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale.

2007. aastal oli külas kümme elanikku.

## Viited
Cirsti

**Cirsti** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. 

Küla asub valla edelaosas Ogre jõe kaldal. Cirsti jääb valla keskusest Inešist 7,1, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 12,8 ja Riiast 117,8 kilomeetri kaugusele. Külas on Cirsti bussipeatus.

Küla on kujunenud endise Cirsti mõisakeskuse (*Zirßten*) juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

2007. aastal oli külas 42 elanikku.

## Viited
Čolēni

**Čolēni** on endine küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. Küla asus valla idaosas.

Küla aladel asub Čolēni mägi (207 m).

Čolēnit on esmamainitud kui majapidamist 1690. aastal, mil sealt oli pärit keegi Peter Zohlen. Hiljem elasid seal läti kirjanike Reinis Kaudzīte ja Matīss Kaudzīte vanavanemad. Algselt arvati see Briņģi küla osaks, tänapäeval on see taas Briņģiga liidetud. Aastail 2009–2021 kuulusid küla alad Vecpiebalga piirkonda.

2001. aastal oli külas üks elanik.
## Viited
Grinēni

**Grinēni** (ka **Grīnēni**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. 

Küla asub valla lääneosas. Grinēni jääb valla keskusest Inešist 7,4, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 7,4 ja Riiast 135,6 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Tänapäeval on Grinēni külaga liidetud endine Ūdrēni küla.

Külas asuv Tožiņi keskaegne kalmistu ehk Baudzīte on kultuurimälestisena regionaalse kaitse all. Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale. 

2007. aastal oli külas 23 elanikku.

## Viited
Jēkuļi

**Jēkuļi** (ka **Purgaiļi**) on endine küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. 

Küla asus valla loodeosas Inesise kaldal. Jēkuļi jäi valla keskusest Inešist 6,3, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 4,2 ja Riiast 132,4 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

2007. aastal oli külas neli elanikku.

## Viited
Purgaiļi

**Purgaiļi** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 

Küla asub valla keskosas Taunsi põhjakaldal. Purgaiļi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 2,2 ja Riiast 127,1 kilomeetri kaugusele. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Purgaiļi jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale.

Külas asub Bērtiņi bussipeatus.

Taunsi muinasasula on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. Purgaiļi keskaegne kalmistu on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.

2007. aastal oli külas 17 elanikku.

## Viited
Sproģi

**Sproģi** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. 

Küla asub valla põhjaosas Inesise kaldal. Sproģi jääb valla keskusest Inešist 2,2, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 3,4 ja Riiast 131,6 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Sinna jääb Sproģi bussipeatus.

Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale. Küla juures asuval Inesise järve poolsaarel asub osa 42 ha suurusest Sproģi kaitsealast.

2007. aastal oli külas kuus elanikku.

## Viited
Dauguņi

**Dauguņi** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. 

Küla asub valla lääneosas. Dauguņi jääb valla keskusest Inešist 4,1, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 9,7 ja Riiast 137,9 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

Külas asuvad Vecdauguņi muinaskalmed} on kultuurimälestisena riikliku kaitse all; Vecdauguņi keskaegne kalmistu on aga regionaalse kaitse all. Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale. 

2001. aastal oli külas 11 elanikku.

## Viited
Kleivēni

**Kleivēni** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. 

Küla asub valla idaosas. Kleivēni jääb valla keskusest Inešist 1,4, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 7 ja Riiast 135,2 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

2001. aastal oli külas 16 elanikku.

## Viited
Krūmēni

**Krūmēni** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. 

Küla asub valla kirdeosas. Krūmēni jääb valla keskusest Inešist 5,1, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 5,8 ja Riiast 134 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

Asula jääb osaliselt Vecpiebalga maastikukaitsealale. 

2007. aastal oli külas viis elanikku.

## Viited
Lodēni

**Lodēni** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. 

Küla asub valla kirdeosas. Lodēni jääb valla keskusest Inešist 4,8, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 6,9 ja Riiast 131,1 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

Külas asuvad Lodēni muinaskalmed on kultuurimälestisena riikliku kaitse all.

2007. aastal oli külas neli elanikku.

## Viited
Spietēni

**Spietēni** on endine küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. 

Küla asus valla kirdeosas. Spietēni jäi valla keskusest Inešist 2,3, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 7,9 ja Riiast 136,1 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

Küla aladel asuvad Spietēni keskaegsed kalmistud on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all.

2001. aastal oli külas kaks elanikku.

## Viited
Samiki keel

**Samiki keel** on Senegalis räägitav keel, mis kuulub Atlandi keelkonda.

2006. aasta andmetel rääkis seda umbes 1850 inimest.

## Viited

## Välislinigd
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/bain1260
*http://endangeredlanguages.com/lang/3890
Paulēni

**Paulēni** (ka **Pāulēni**) on endine küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. 

Küla asus valla lääneosas. Pāulēni jäi valla keskusest Inešist 4, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 9,6 ja Riiast 139,3 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Tänapäeval on Paulēni liidetud Reinkaļvi külaga.

Küla aladel asuvad Paulēni muinaskalmed on kultuurimälestisena regionaalse kaitse all.

2001. aastal külas elanikke ei olnud, seda on varem loetud Reinkaļvi külla jäävaks majadegrupiks. Tänapäeval on Paulēni taas liidetud Reinkaļviga.

## Viited
Reinkaļvi

**Reinkaļvi** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. Küla asub valla lääneosas. Reinkaļvi jääb valla keskusest Inešist 4,7, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 10,3 ja Riiast 138,5 kilomeetri kaugusele.

Paulēni küla on varem loetud Reinkaļvi külla jäävaks majadegrupiks, tänapäeval on see taas Reinkaļviga liidetud. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

Külas sündis läti dramaturg Pauls Putniņš.

Küla aladel asuvad Paulēni muinaskalmed on kultuurimälestisena regionaalse kaitse all. Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale. 

2007. aastal oli külas 12 elanikku.  

## Viited
Sviļi

**Sviļi** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. 

Küla asub valla idaosas. Sviļi jääb valla keskusest Inešist 1,6, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 7,2 ja Riiast 135,4 kilomeetri kaugusele. Asula jääb osaliselt Vecpiebalga maastikukaitsealale.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

2007. aastal oli külas 96 elanikku.

## Viited
Raunas

**Raunas** on endine küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. 

Küla asus valla edelaosas Ogre jõe kaldal. Raunas jäi valla keskusest Inešist 7,9, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 13,5 ja Riiast 120,8 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

## Viited
Galata torn

**Galata torn** (türgi keeles *Galata Kulesi*) on keskaegne romaani stiilis kaitsetorn Galata (Karaköy) linnaosas İstanbulis, mis valmis 1348. aastal pärast Genova vabariigi ekspansiooni Konstantinoopolisse. Tarindustööde lõppedes oli see linna kõrgeim ehitis.
Ūdrēni

**Ūdrēni** on endine küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas.

Küla asus valla lääneosas. Ūdrēni jäi endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 5,8 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Tänapäeval on Ūdrēni liidetud Grinēni külaga.

2001. aastal oli külas 11 elanikku.

## Viited
Yasuhiro Nakasone

**Yasuhiro Nakasone** (jaapani keeles 中曽根 康弘 *Nakasone Yasuhiro*; 27. mai 1918 – 29. november 2019) oli Jaapani poliitik.

Aastatel 1982–1987 oli Nakasone võimupartei Liberaaldemokraatliku Partei juhina Jaapani peaminister.

Üle 56 aasta kuulus ta Jaapani Esindajatekotta.
Ta on olnud ka Jaapani kaubandus- ja tööstusminister, transpordiminister, kaitseagentuuri direktor, teaduse ja tehnoloogia agentuuri direktor. 

Nakasone on pälvinud Krüsanteemi Suurordeni, mis on Jaapani kõrgeim autasu. 
Lisaks keiserliku suguvõsa liikmetele on selle pälvinud üksnes 50 jaapanlast.

## Isiklikku
Tema poeg Hirofumi Nakasone oli aastatel 2008–2009 Jaapani välisminister.
Hotellimajandus

**Hotellimajandus** koosneb majutus-, toitlustus-, meelelahutus- ja kõigi lisateenuste osutamisest majutusasutustes. Hotellimajandus on üks osa turismimajandusest. Lisaks sellele, et osutatakse teenuseid kõikidele kodust eemal viibivatele inimestele, kuuluvad süsteemi ka hotellimajanduse teenused, mida osutatakse kohalikele elanikele.

### Funktsionaalne aspekt
Funktsionaalsed aspektid on tegevused ja toimingud, mida majutusasutused osutavad ehk mis funktsiooni need täidavad.

Olulisemad funktsioonid, mida majutusasutused pakuvad:
* turvalisuse loomine;
* puhas ööbimisvõimalus;
* mugav ööbimisvõimalus;
* toitlustusvõimalus.

Lisaks mainitud funktsioonidele võib lisanduda muidki tegevusi ja teenuseid. 

### Institutsionaalne aspekt
Institutsionaalsete aspektide all peetakse silmas nii avalikku, kui ka erasektorisse kuuluvaid isikuid (FIE – füüsilisest isikust ettevõtja) ja äriühinguid (juriidilised isikud), kes osutavad majutusteenust. Nii füüsilisest isikust ettevõtjate kui ka juriidiliste isikute tegevus peab olema kooskõlas õigusaktidega.

## Viited
Puhkus

**Puhkus** on tavalisest tegevusalast eemalviibimine. Reisitakse peamiselt meelelahutuse või turismi eesmärgil. Tavaliselt võtavad inimesed puhkust pühade ajal või konkreetsete festivalide või pidustuste jaoks. Puhkused veedetakse peamiselt sõprade või perega.

Puhkuse võtmise võimalus on hiljutine, mis on arenenud viimase kahe sajandi jooksul. Ajalooliselt oli puhkuse idee luksuslik, mida said endale lubada vaid rikkad inimesed. Puhkuse kontseptsiooni hakkas juhtima hiline usuline liikumine, mis julgustas vaimset taastumist ja puhkust. Perioodiliselt töölt lahkumine ehk puhkuse võtmine levis kesk- ja töölisklassis.

### Tööpuhkus
Puhkust saavad võtta töölised, kui töötaja on ettevõttes töötanud vähemalt kuus kuud. Töötajal on õigus saada puhkust võrdeliselt töötatud kuude arvuga. Puhkust järgmiste tööaastate eest antakse arvestades puhkuste ajakavale, mis on tööandja poolt tehtud. Puhkuste ajakava koostamisel, peab tööandja lähtuma töö korraldamise huvidest ning võimaluse korral arvestama ka töötajate soovidega. Töölise ja tööandja kokkuleppel võib puhkust anda ka osade kaupa. Ühe puhkuse osa peab olema vähemalt 14 kalendripäeva ning teiste puhkuseosade kestus võib olla lühem.

Puhkused, mida töötajad saavad võtta:

* Põhipuhkus
* Tasustamata lapsepuhkus
* Lapsepuhkus
* Isapuhkus
* Rasedus- ja sünnituspuhkus
* Lapsehoolduspuhkus
* Haigus/hooldusleht
* Lisapuhkus

### Perepuhkus
Perepuhkus tähendab puhkust, mis võetakse koos ette terve perega. Perepuhkuse eesmärk on pere jaoks igapäevaste majapidamistöödest eemaldumine ja aja pühendumine pereliikmetele. Perepuhkus võib olla traditsiooniline, näiteks igal aastal umbes samal ajal, või ka ühekordne sündmus. See võib hõlmata reisimist sihtkohta või kodu lähedale. Mõned näited pere lemmikupuhkustest on kruiis, reis populaarsetesse teemaparkidesse, rannapuhkus, toidupuhkus või sama tüüpi perereisid.

## Viited
Aļmi

**Aļmi** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 

Küla asub valla lääneosas Dzērvīte jõe kaldal. Aļmi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 7,8 ja Riiast 129 kilomeetri kaugusele. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Aļmi jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale.

2007. aastal oli külas seitse elanikku.

## Viited
Brekti

**Brekti** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 

Küla asub valla kirdeosas. Brekti jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 8 ja Riiast 136,2 kilomeetri kaugusele. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

Külas asub Brekti bussipeatus.

2007. aastal oli külas 14 elanikku.

## Viited
Beitēni

**Beitēni** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 

Küla asub valla idaosas. Beitēni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 4,8 ja Riiast 133 kilomeetri kaugusele. Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

2007. aastal oli külas seitse elanikku.

## Viited
Ļūdiņi

**Ļūdiņi** (ka **Ļūdīni**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 

Küla asub valla kaguosas. Ļūdiņi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 5,6 ja Riiast 133,7 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

Küla lähistel asuvad Ļūdiņi muinaskalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

2007. aastal oli külas kaheksa elanikku.

## Viited
Andri Volokitin

**Andri Oleksandrovõtš Volokitin** (ukraina keeles Андрій Олександрович Волокітін; sündinud 18. juunil 1986 Lvivis) on ukraina maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2001). 

Volokitin sai suurmeistriks 15-aastaselt 2001. aastal. Aasta varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 

Ta on kahekordne Ukraina malemeister (2004, 2015). 

2005. aastal võitis ta Bieli suurmeistrite turniiri.

Volokitin mängis 2002. aastal Moskvas FIDE maailmameistrivõistlustel (128 osavõtjat), kus kaotas avaringis. Neljal korral on ta pääsenud mängima maailma karikaturniirile (2005, 2007, 2013, 2015), kus parimaks saavutuseks jäi 2005. aastal teise ringi jõudmine.

Ta on võitnud Ukraina võistkonna koosseisus maleolümpiatel kolm medalit (kuldmedal 2004. aastal Hispaanias Calviàs, hõbemedal 2016. aastal Bakuus ja pronksmedal 2012. aastal İstanbulis) ning ühe medali Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel (pronksmedal Novi Sadis 2009. aastal).

Volokitin on lõpetanud Ivan Franko nimelise Lvivi Rahvusülikooli.

## Tunnustus
*2004 – Ukraina Vabariigi teeneline meistersportlane

## Välislingid
*
*Andri Volokitin FIDE andmebaasis
Jevgeni Aleksejev

**Jevgeni Vladimirovitš Aleksejev** (vene keeles Евгений Владимирович Алексеев; sündinud 28. novembril 1985 Puškinis) on vene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2002). 

Aleksejev sai suurmeistriks 17-aastaselt 2002. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta mängis 2004. aastal Tripolis FIDE maailmameistrivõistlustel, kus kaotas avaringis. 2005. aastal İstanbulis võitis ta juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

Ta on jaganud Venemaa meistrivõistlustel kolmel korral esikohta (2006, 2008, 2012). Venemaa malemeistriks tuli ta 2006. aastal, võites *playoff*-is Dmitri Jakovenkot. 

2007. aastal võitis ta Moskvas peetud Aeroflot Openi A-turniiri ja 2008. aastal Bieli suurmeistrite turniiri.

Aleksejev on mänginud viiel maailma karikaturniiril (2005, 2007, 2009, 2011, 2013). 2007. aastal Hantõ-Mansiiskis sai ta turniiritabelis 8. asetuse. Ta võitis kaheksandikfinaalis Jevgeni Barejevit, kuid kaotas veerandfinaalis Ukraina suurmeister Sergi Karjakinile. 2009. aastal maailma karikal Hantõ-Mansiiskis kaotas ta kolmandas ringis Fabiano Caruanale.

Veebruaris 2012 sai ta Venemaa suurmeistri nimetuse. 

Ta jagas 2013. aastal Leganicas peetud Euroopa meistrivõistlustelt 1.–10. kohta. Järgnenud *playoff*-is võitis ta hõbemedali.

## Võistkondlik esinemine
2010. aastal mängis Aleksejev Hantõ-Mansiiskis peetud maleolümpial kuuendaks tulnud Venemaa võistkonna teisel laual. Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel on  Aleksejev võitnud kaks medalit: kuldmedali (2007) ja hõbemedali (2009).

## Välislingid
*
*Jevgeni Aleksejev FIDE andmebaasis
Vüqar Həşimov

**Vüqar Həşimov** (24. juulil 1986 Bakuu – 11. jaanuar 2014 Heidelberg) oli aserbaidžaani maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2002). 

Həşimov võitis 2001. aastal Kallithéas Euroopa noorte meistrivõistlustel U18-vanuseastmes pronksmedali ja 2002. aastal Bakuus Euroopa juunioride meistrivõistlustel hõbemedali. Suurmeistriks sai ta 16-aastaselt 2002. aastal. Kolm aastat varem oli ta saanud FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. 

Ta oli kolmekordne Aserbaidžaani malemeister (1995, 1996, 1998). 2012. aasta alguses oli ta FIDE reitingutabelis 10. kohal (Elo reiting 2761).

Həşimov mängis Aserbaidžaani võistkonna koosseisus neljal maleolümpial (2002–2008). Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel võitis ta kuldmedali (2009), hõbemedali (2011) ja pronksmedali (2007).

## Välislingid
*
Baltaci

**Baltaci** (ka **Baltiņi**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 

Küla asub valla keskosas. Baltaci asub vallakeskusest Vecpiebalgast 7 ja Riiast 128,2 kilomeetri kaugusel.  Küla jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

2007. aastal oli külas kaheksa elanikku.

## Viited
Baltiņi

**Baltiņi** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas.

Küla asub valla lääneosas Tulija jõe kaldal. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda.

## Viited
Zēniņi

**Zēniņi** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 

Küla asub valla kaguosas. Zēniņi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 3,2 ning Riiast 131,5 kilomeetri kaugusele. Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale.

Külas asub Zēniņi bussipeatus.

Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Küla lähistel asuvad Zēniņi muinaskalmed ehk Augstīši mägi ja Zēniņi keskaegne kalmistu ehk Vergi kalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

Aastal 2007 oli külas 12 elanikku.

## Viited
Zeikari

**Zeikari** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 

Küla asub valla keskosas. Zeikari jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 5,5 ning Riiast 123,9 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

Külas asuv Žvirbuļi keskaegne kalmistu on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.

2007. aastal oli külas 25 elanikku.

## Viited
Jevgeni Tomaševski

**Jevgeni Jurjevitš Tomaševski** (vene keeles Евгений Юрьевич Томашевский; sündinud 1. juulil 1987 Saratovis) on Venemaa maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2005). 

Tomaševski võitis 2004. aastal Irákleios noorte maailmameistrivõistlustel U18-vanuseastmes hõbemedali. Suurmeistriks sai ta 18-aastaselt 2005. aastal. Neli aastat varem oli ta saanud FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. 

2007. aastal sai ta Venemaa suurmeistri nimetuse. 2009. aastal tuli Tomaševski Budvas Euroopa meistriks. Venemaa malemeistriks on ta tulnud kahel korral (2015, 2019). 

Tomaševski on mänginud neljal maailma karikaturniiril (2007, 2009, 2011, 2013). 2007. aastal Hantõ-Mansiiskis kaotas ta kolmandas ringis Ruslan Ponomarjovile. 2009. aastal Hantõ-Mansiiskis võitis ta teises ringis eksmaailmameister Aleksandr Halifmani, kuid kaotas kolmandas ringis Alexei Shirovile. 2011. aastal Hantõ-Mansiiskis võitis ta teises ringis Dmitri Andreikinit, kuid kaotas kolmandas ringis Vüqar Həşimovile. Maailma karikal 2013. aastal Tromsøs võitis ta teises ringis Wesley Sod, kolmandas ringis Levon Aronjani, kaheksandikfinaalis Aleksandr Morozevitšit ja veerandfinaalis Gata Kamskyt, kuid poolfinaalis kaotas Andreikinile.

Ta pääses mängima FIDE Grand Prix 2014–2015 sarja (16 osavõtjat). Võitis seal veebruaris 2015 Thbilisis peetud turniiri ja tuli sarja üldarvestuses neljandaks.

## Võistkondlik esinemine
Tomaševski on mänginud Venemaa võistkonna koosseisus kolmel maleolümpial (2010, 2012, 2016). Ta on võitnud kaks medalit: hõbemedali (2012) ja pronksmedali (2016). 

2010. aastal Bursas võitis ta võistkondlikel maailmameistrivõistlustel kuldmedali. Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel on ta võitnud kolm medalit: kuldmedali (2015), hõbemedali (2009) ja pronksmedali (2013).

## Välislingid
*
*Jevgeni Tomaševski FIDE andmebaasis
Hans Tikkanen

**Hans Christian Tikkanen** (sündinud 6. veebruaril 1985 Karlstadis) on Rootsi maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2010). 

Tikkanen tuli 2002. aastal Rootsi juunioride malemeistriks. Suurmeistriks sai ta 25-aastaselt 2010. aastal. Kolm aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 

Ta on viiekordne Rootsi malemeister (2011–2013, 2017, 2018).

Jaanuaris 2012 mängis Tikkanen Hollandis Wijk aan Zees Tata Steeli maleturniiril, kus tuli suurmeistrite C-grupi turniiril (9. kategooria turniir) Maksim Turovi järel teiseks.

Tikkanen on mänginud Rootsi võistkonna koosseisus kolmel maleolümpial (2012, 2014, 2018) ja kolmedel Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel (2005, 2011, 2013).

## Välislingid
*
*Hans Tikkanen FIDE andmebaasis
Hiina uusaasta

**Hiina uusaasta** on püha, mis tähistab uue aasta algust Hiina traditsioonilise kalendri järgi. Hiina uusaasta esimene päev algab kuu loomisega 21. jaanuari ja 20. veebruari vahel. Traditsiooniliselt kestab tähistamine uusaasta esimese päeva eelnevast ööst kuni laternafestivalini, mida tähistatakse aasta 15. päeval. 2020. aastal tähistati Hiina uusaastat laupäeval, 25. jaanuaril, millega algas rotiaasta. 2025. aastal algab Hiina uusaasta 29. jaanuaril, millega algab mao (puumao) aasta.

Hiina uusaasta on oluline püha, mis on mõjutanud Hiina naaberriikide uusaasta kuu loomise tähistamist. Püha tähistatakse ka ülemaailmselt piirkondades, kus elab märkimisväärselt palju hiinlasi, nagu Singapur, Indoneesia, Malaisia, Myanmar, Tai, Kambodža, Filipiinid, Mauritius ja mitmed kohad Põhja-Ameerikas ning Euroopas.

Hiina uusaasta on seotud mitmete müütide ja tavadega. Traditsiooniliselt on festival aeg, mil austatakse nii jumalaid kui esivanemaid. Hiina piirkondades traditsioonid varieeruvad. Uusaasta eelõhtul on tavaks perekondadel koos süüa iga-aastane õhtusöök. Traditsiooniliselt tehakse kodudes suurpuhastus, mis pidi ära ajama halva ja sisse laskma hea õnne. Tavaks on veel uste ja akende kaunistamine punaste paberkujukeste ja luuletustega, mille teemadeks on hea õnn, rõõm, rikkus ja pikk eluiga. Teisteks traditsioonideks on muu hulgas ilutulestikud ja raha andmine punases ümbrikus. Hiina põhja piirkondades on toitudest esiletõstetud pelmeenid (ingl *dumpling*), mida serveeritakse tihti esimese toiduna keskööl või aasta esimese päeva hommikul.

## Viited
Baruckas

**Baruckas** (ka **Barackas**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 

Küla asub valla kaguosas. Baruckas jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 2,1 ja Riiast 129,9 kilomeetri kaugusele. Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

2001. aastal oli külas üheksa elanikku.

## Viited
Cepļi (Vecpiebalga vald)

**Cepļi** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 

Küla asub valla kirdeosas Alaukstsi läänekaldal. Cepļi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 6 ja Riiast 122,5 kilomeetri kaugusele. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Cepļi ja Gulbji piiril asub Cepļi bussipeatus.

Cepļi palvemaja on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. Ka on regionaalse kaitse all küla lähistel asuvad Cepļi muinasasulad.

Küla jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale. Looduskaitse all on kaks külas kasvavat tamme.

2007. aastal oli külas kuus elanikku.

## Viited
Kabulēni

**Kabulēni** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas.

Küla asub valla edelaosas. Kabulēni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 6,4 ja Riiast 134,6 kilomeetri kaugusele. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Kabulēni jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale.

2001. aastal oli külas üks elanik.

## Viited
Ģibuļi (Vecpiebalga vald)

**Ģibuļi** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 

Küla asub valla lääneosas Zobolsi järve kagukaldal. Ģibuļi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 7,5 ja Riiast 118,7 kilomeetri kaugusele. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Külas on Zobola ezersi bussipeatus.

Külas asuvad Lejasģibuļi muinaskalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

2007. aastal oli külas 12 elanikku.

## Viited
Greiveri

**Greiveri** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas.

Küla asub valla keskosas Alaukstsi järve idakaldal. Greiveri jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 6,4 ja Riiast 132,6 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

Külas asub Riia psühhiaatria- ja narkoloogiakeskuse sotsiaalhooldekeskus Vecpiebalga.

Üks külas kasvavatest pajudest ja üks pärn on looduskaitse all. Küla jääb osaliselt Vecpiebalga maastikukaitsealale.

## Elanikkond


* 299 (1970)
* 304 (1979)
* 269 (1989)
* 198 (2000)

* 91 (2007)
* 148 (2011)
* 199 (2021)


## Viited
Arvo Aller

**Arvo Aller** (sündinud 28. juulil 1973 Kohtla-Järvel) on Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna poliitik, kes oli 10. detsembrist 2019 kuni 26. jaanuarini 2021 maaeluminister. Ta on XV Riigikogu liige, alates 15. juulist 2024 Riigikogu aseesimees. 

Ta oli Ida-Virumaa Talupidajate Liidu tegevjuht ja Jõhvi vallavolikogu liige.

## Haridus
Aller on lõpetanud Eesti Maaülikooli agronoomia erialal.

## Poliitiline karjäär
Alates 15. detsembrist 2002 on ta Eestimaa Rahvaliidu, tänase nimega Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) liige.

2017. aastal kohalike omavalitsuste volikogude valimistel kandideeris ta kohalikus valimisliidus Jõhvi Eest ning sai 71 häält.

29. novembril 2019 anti teada, et EKRE esitab Alleri maaeluministri kandidaadiks. Ta astus ametisse 10. detsembril.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 815 häält ning osutus valituks.

Ta kandideeris 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kogus 203 häält ning ei osutunud valituks.

15. juulil 2024 valiti ta Euroopa Parlamendi liikmeks valitud Jüri Ratase asemele Riigikogu aseesimeheks.

## Viited
Gulbji

**Gulbji** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 

Küla asub valla loodeosas Zobolsi järve kagukaldal. Gulbji jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 6,5 ja Riiast 122,5 kilomeetri kaugusele. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Cepļi ja Gulbji piiril asub Cepļi bussipeatus.

2007. aastal oli külas 16 elanikku.

## Viited
Igauņi

**Igauņi** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 

Küla asub valla idaosas. Igauņi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 4,5 ja Riiast 132,7 kilomeetri kaugusele. Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

2007. aastal oli külas seitse elanikku.

## Viited
Incēni

**Incēni** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 

Küla asub valla idaosas. Incēni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 3,8 ning Riiast 130,1 kilomeetri kaugusele. Asula jääb osaliselt Vecpiebalga maastikukaitsealale. 

Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda.

Külla jäävad kirjanik Kārlis Skalbe elupaik Saulrieti talus ja Kārlis Skalbe muuseum Saulrietis on kultuurimälestistena riikliku kaitse all.

Aastal 2007 oli külas 3 elanikku.

## Viited
Vaimne turism

**Vaimne reisimine** on üks kultuuriturismi liike.

2007. aastal tunnistas UNWTO vaimse turismi kõige kiiremini kasvavaks turismi segmendiks. Vaimne turism põhineb mitmesugustel motiividel – traditsioonilisest religioossest turismist kuni alternatiivmeditsiini ja loomuliku sügava keelekümbluse vormideni.

Erinevalt religiooniturismist ei seostata seda ühegi konkreetse usundiga. Vaimse turismi harrastajad otsivad enese arendamise viise ning religioosse turismi harrastajad eelkõige jumalalt õnnistust.

## Vaimsete reiside motiivid

Vaimne turism on abstraktsem, mitme religiooniga ja eklektiline (filosoofiline, usuline õpetus), milles turistid otsivad tähendust, kaasatust ja rahu sellise alternatiivse ruumi kaudu, kus saab tegeleda enesevaatlusega ilma stressi ja tähelepanuta.

Vaimne turism on teekond eesmärgi ja tähenduse leidmiseks oma elus. See suurendab füüsilist, vaimset ja emotsionaalset energiat. See arendab, toetab, ühendab ja parandab keha ja vaimu. Seetõttu võib vaimset turismi määratleda kui palverännaku teekonda, et saada valgustust, meelelahutust ja haridust.

Vaimne turism on teekond, mitte sihtkoht. Üks vaimse turismi mõistmise põhiteemasid on see, et tee tervise poole on palju olulisem kui vaimse turismi sihtkoht, mis on sageli alternatiivne ruum, kus saab teha enesevaatlust ilma stressi ja tähelepanu kõrvale juhtimiseta kodus.

Vaimset turismi määratletakse kui kodumaale või välismaale reisimist, et külastada selliseid vaimseid kohti nagu mošeed, kirikud ja templid ning looduskeskkonnad, nagu metsad, ookeanid, järved, vaimsed aiad, metslindude ja -loomade looduspargid, botaanikaaiad, koopad ja kivid vaimsetel põhjustel, et rahuldada vajadust olla kõikvõimas, andestav ja sisemises rahus. 

## Vaimse lõõgastumise tüübid
Jooga, meditatsioon, kultuurilised tegevused, usunditegevus.

## Viited

## Kirjandus
* *Professor M.S. Rao, PhD, October 14, 2019, Tourists First, Tour Operators Second, And Destinations Third, International Leadership Guru and Father of "Soft Leadership" at MSR Leadership Consultants India* 
* January 2014, *Lucia Aiello* *Handbook of Research on Management of Cultural Products: E-Relationship Marketing and Accessibility Perspectives,*

## Välislingid
* Spiritual tourism ukessays.com
Sośnicowice

**Sośnicowice** (saksa *Kieferstädtel*) on linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas Gliwice maakonnas, Sośnicowice valla halduskeskus. Sośnicowice asub Gliwicest umbes 10 km läänes.

Esimest korda sai Sośnicowice linnaõigused 1506. aastal, kuid kaotas need 1742. aastal. Teist korda sai Sośnicowice linnaõigused 1853. aastal, kuid kaotas need 1945. aastal. Kolmandat korda sai Sośnicowice linnaõigused 1996. aastal. Kuni 1945. aastani oli Sośnicowice Saksamaa koosseisus.

## Viited
Ujazd

**Ujazd** (saksa *Ujest*) on linn Poolas Opole vojevoodkonnas Strzelce Opolskie maakonnas. Ujazd asub Kędzierzyn-Koźlest umbes 10 km idakirdes.

Ujazdi on esmamainitud 1155. aastal, linnaõigused sai 1223. aastal. Teises maailmasõjas hävis umbes 80% linnast. Kuni 1945. aastani kuulus Ujazd Saksamaa koosseisu.

## Viited
Hungi keel

**Hungi keel** on austroaasia keelte vietmuongi keelkonda kuuluv keel, mida kõnelevad hungid Laoses. Keel on ohustatud, seda räägib alla 500 inimese umbes 1000 hõimu liikmest.

Hungi keelt peetakse ka Vietnamis kõneldava thoo keele murdeks.

## Viited
Īvāni (Vecpiebalga vald)

**Īvāni** on endine küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asus valla keskosas Alaukstsi järve idakaldal. Īvāni jäi vallakeskusest Vecpiebalgast 5,9 ja Riiast 132,2 kilomeetri kaugusele. Küla jäi osaliselt Vecpiebalga maastikukaitsealale.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

## Viited
Kagaiņi

**Kagaiņi** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 

Küla asub valla lääneosas. Kagaiņi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 6,1 ja Riiast 127,3 kilomeetri kaugusele. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Küla jääb osaliselt Vecpiebalga maastikukaitsealale.

2007. aastal oli külas 12 elanikku.

## Viited
Kauliņi

**Kauliņi** (ka **Kaulīni**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas.

Küla asub valla keskosas. Kauliņi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 4,6 ja Riiast 130,8 kilomeetri kaugusele. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

2007. aastal oli külas 11 elanikku.

## Viited
Goddardi Kosmosekeskus

**Goddardi Kosmosekeskus** (*Goddard Space Flight Center*; **GSFC**) on NASA uurimiskeskus, mis asub Marylandi osariigis umbes 10,5 km Washingtonist kirdes.

Keskus asutati 1. mail 1959 ning seal töötab umbes 10 000 inimest. See on NASA üks kümnest suurest uurimiskeskusest ning see on nimetatud Robert Goddardi järgi. Keskus tegeleb peamiselt mehitamata kosmoseaparaatide projekteerimise ja käitusega. 

Keskus vastutab mitmete suurte NASA ja rahvusvaheliste missioonide, sealhulgas näiteks Hubble'i kosmoseteleskoobi, MAVENi, Parker Solar Probe'i ja OSIRIS-RExi käituse eest.

## Viited