open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ferdinand Kala

**Ferdinand Kala** (28. mai 1920 Penza, Vene SFNV – 24. oktoober 1997 Tallinn) oli eesti tõlk, tõlkija ja stenografist.

Ta oli pärit õpetajate perekonnast. Isa Anton Kala (1889–1928) oli Võru Poeglaste Gümnaasiumi direktor, ema Marguerite Kala (surnud 1949 Tallinnas) oli prantslannast tõlkija, kes andis prantsuse keele eratunde. Pärast isa surma kolis Ferdinand koos emaga Tallinna, kus hakkas õppima Tallinna Prantsuse Lütseumis. 1935. aastal juhtus temaga koolis raske õnnetus: üks õpilane tõukas ta joostes klaasukse sisse, mille killud lõikasid läbi tema parema käe randme. 

Oma esimese tõlketöö tegi ta 1933. aastal. Päev enne jõululaupäeva peatus nende Nõmme kodu maja ees tollase Eesti Vabariigi kindrali Johan Laidoneri auto. "Sõidukist välja astunud vanemadjutant pöördus mu ema poole palvega, et ma hommikuks tõlgiksin ühe teksti prantsuse keelde. Pingutasin kogu öö ega maganud üldse. Hommikuks oli tõlketöö valmis. Selle tasuks toodi mulle suur kotitäis Hispaania apelsine ja kahekroonine hõberaha. Olin siis vaid kolmeteistkümneaastane."

Ferdinand Kala oli iseõppija, kuigi sooritas eksternina keeleeksamid kõrgkoolis. Ta soovis küll keeleteaduskonda astuda, kuid ei leidnud selleks majanduslikke võimalusi.

Ta oskas väidetavalt kaheksat võõrkeelt. Lisaks eesti keelele valdas ta prantsuse, inglise, saksa, vene ja hispaania keelt. Soome keele õppis ta ära Soome televisiooni vaadates. 1943. aastast töötas ta stenografistina ja 1944. aastast ka tõlgi ja tõlkijana. Ta asus tõlgina tööle Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu juurde kuuluvas Autotranspordi Peavalitsuses, hakates tõlkima ka ilukirjandust. Sellest ajast peale tõlkis ta nii ilu- kui poliitilist kirjandust.

Kui Iraani viimane šahh Moḩammad Reẕā Pahlavī külastas 13.–15. oktoobril 1972 Tallinna, toodi Moskvast tema visiidi jaoks kohale pärsia keele tõlgid, kuna ükski eesti tõlk ei rääkinud pärsia keelt. Šahh ja tema delegatsioon rääkisid loomulikult ka prantsuse keelt. 1972. aasta videomaterjalist on näha, et šahhi saabumisel Tallinna on delegatsiooni seas ka Ferdinand Kala.

Aastatel 1970–1980 tegi ta Tallinna Polütehnilise Instituudi filmiklubis filmide sünkroontõlget. Tal oli väga emotsionaalne tõlkeviis, ta püüdis kehastuda näitlejaks. Koos Aleksander Kurtnaga olevat nad saanud hakkama rohkem kui 12 keelest tõlkimisega.

Näitlejana astus ta üles kahes mängufilmis: paruni osatäitjana filmis "Teaduse ohver" (1981) ja professor Ostensternina filmis "Minu Leninid" (1997). 

## Ilukirjanduse tõlkeid
*Albert Maltz "Kaks maali"
*G. Kalugin "Rahvakarneval Rio de Janeiros"
*Manuel Gutierrez Naguera "Lugu võltspeesost"
*S. Zverev "Hämmastavaist muundumistest"
*Resat Nuri Güntekin "Linnuke" 
*A. Bombard "Vabatahtlik merehädaline" 
*B. Ivanter "Raudsed rändurid" 
*Victor Hugo "Cosette" (katkend Victor Hugo romaanist "Hüljatud")
*Victor Hugo "Gavroche" (katkend Victor Hugo romaanist "Hüljatud")

## Välislingid
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Julius Albert Elsasser

**Julius Albert Elsasser** (13. august 1814 Berliin, Preisimaa – 25. detsember 1859 Rooma, Itaalia) oli saksa maastikumaalija.

Elsasser õppis Preisi Kunstiakadeemias Berliinis Carl Blecheni käe all.

1839. aasta sügisel asus ta oma venna Friedrich August Elsasseri (1810–1845) järel elama Rooma. Seal abiellus ta 14. aprillil 1850 Franziska Kördeliga, kes oli skulptor Johann Werner Henscheli nõbu.
 
Elsasser oli üks Rooma Saksa Kunstiseltsi (Deutschen Künstlervereins in Rom) asutajaist. Teda toetas Preisi kuninganna Elisabeth Ludovika.

## Kirjandus
* F.N., "Elsasser, Julius Albert" - Rmt: Ulrich Thieme (toim): "Allgemeines Lexikon der Bildenden Künstler von der Antike bis zur Gegenwart". Band 10: Dubolon–Erlwein. E. A. Seemann, Leipzig 1914, lk 481–482
* Friedrich von Boetticher, *Malerwerke des neunzehnten Jahrhunderts.* Band 1, 1, Dresden 1891
* Adolf Seubert, *Allgemeines Künstlerlexicon oder Leben und Werke der berühmtesten bildenden Künstler*, Ebner & Seubert, Stuttgart 1878
* Andreas Stolzenburg in Saur, Allgemeines Künstler-Lexikon, 33, München-Leipzig 2002, lk 379

## Välislingid

* Biograafia
Euroopa meistrivõistlused kiir- ja välkmales

**Euroopa meistrivõistlused kiir- ja välkmales** (inglise keeles *European Rapid and Blitz Chess Championship*) on Euroopa individuaalsed meistrivõistlused kiir- ja välkmales, mida korraldatakse Euroopa Maleliidu (ECU) egiidi all. 

Mängitakse Šveitsi süsteemis. Osa võivad võtta ECU liikmesriikide mängijad. Osavõtjate arv ei ole piiratud. Maleüritus, mis koosneb kahest turniirist, kestab tavaliselt 4–5 päeva. Esmalt peetakse kahe päeva jooksul üks turniir (välk- või kiirmaleturniir), seejärel kahe päeva jooksul teine turniir.
  
## Euroopa meistreid kiirmales

*2010 – Zoltan Almasi
*2011 – Baadur Jobava
*2012 – Aleksei Drejev
*2013 – Richárd Rapport
*2014 – Jan-Krzysztof Duda
*2015 – Ivan Popov
*2016 – Aleksandr Rjazantsev
*2017 – Maksim Vavulin
*2018 – Valeri Popov
*2019 – Gabrijel Sargsjan

## Euroopa meistreid välkmales

*2010 – Maxime Vachier-Lagrave
*2011 – Hant Melkumjan
*2012 – Maxime Vachier-Lagrave
*2013 – Anton Korobov
*2014 – David Navara
*2015 – Rauf Məmmədov
*2016 – Dmitri Andreikin
*2017 – Siarhiej Žyhalka
*2018 – Vladislav Artemjev
*2019 – Igor Lõssõi

## Tallinnas peetud Euroopa meistrivõistlused kiir- ja välkmales
### EM 2016

Detsembris 2016 peeti Tallinnas hotelli Park Inn by Radisson Meriton Conference & Spa konverentsikeskuses Euroopa kiir- ja välkmale meistrivõistlused. Euroopa meistriks kiirmales tuli Aleksandr Rjazantsev (Venemaa) ja välkmales Dmitri Andreikin (Venemaa).

### EM 2019

Detsembris 2019 peeti Tallinnas Original Sokos Hotel Viru konverentsiruumides Euroopa kiir- ja välkmale meistrivõistlused. Euroopa meistriks kiirmales tuli Gabrijel Sargsjan (Armeenia) ja välkmales
Igor Lõssõi (Venemaa).

## Vaata ka
*Kiirmale maailmameistrid
*Välkmale maailmameistrid
*Euroopa meistrivõistlused klassikalises males

## Viited

## Välislingid
*Kaido Külaotsa lahutas Euroopa meistritiitlist kaks partiid. parnu.postimees.ee, 7. detsember 2019
Luxembourgi aed

**Luxembourgi aed** (prantsuse keeles *Jardin du Luxembourg*) on 1621. aastal Marie de' Medici suunistel rajatud haljasala, mis asub Prantsusmaa pealinnas Pariisis. Tänapäeval on pargi suurus 23 hektarit.

Luxembourgi aia põhjaküljel paikneb Luxembourgi palee.

## Välislingid
*
Venemaa Kommunistliku (bolševike) Partei 13. kongress

**Venemaa Kommunistliku (bolševike) Partei XIII kongress** (vene keeles XIII съезд Российской коммунисти́ческой па́ртии (большевико́в)) oli 23.–31. mail 1924 Nõukogude Venemaal Moskvas toimunud bolševike kongress, millel osales 748 hääleõigusega ja 416 nõuandva õigusega saadikut. Kongressil valiti partei 13. keskkomitee koosseis. 

Tegemist oli Vladimir Uljanovi surma järel toimunud esimese parteikongressiga. Ühtlasi oli tegemist esimese avaliku vastasseisuga Trotski juhitud vasakpoolse opositsiooni (vene keeles Левая оппозиция) ning Stalini, Zinovjevi ja Kamenevi juhitud nn „troika“ vahel.

XIII kongressi otsusega loodi muu hulgas ka ÜLKNÜ keskkomitee üleliiduline häälekandja Komsomolskaja Pravda.

## Vaata ka
* Lenini testament

## Viited

## Välislingid
* Filipp Prokudin. Грубый Сталин, изгнанный Троцкий. Как могла измениться судьба СССР, RIA Novosti, 08.06.2019
RAMETO

**RAMETO** oli Eesti Raadio meelelahutussaadete toimetus, mis sündis 25. detsembril 1965 (käskkiri moodustamiseks alates 29. novembrist 1965) Tallinnas ja hääbus 1990. aastatel.

RAMETO andis eetrisse selliseid populaarseid saatesarju nagu "Meelejahutaja", "Kodukandilood", "Rannaraadio", "Suveraadio", "Õhtu kahele", "Mnemoturniir" jm. RAMETO nime *(raadio meelelahutussaadete toimetus)* mõtles välja Valdo Pant koos Juhan Saarega. Lisaks oli toimetusel oma vapiloom, kelleks Valdo Pandi soovitusel võeti ronk Jaagup. Logo kujundas Hugo Hiibus. 

RAMETO-l oli ka oma hümn, mille sõnad kirjutas Juhan Saar ja viisi Aarne Oit, kes oli samuti RAMETO sünni juures. Laulu esitasid Eri Klas, Kalju Terasmaa, Uno Loop ja Arved Haug. 

## Toimetuse liikmed
Juhan Saar, Toivo Tootsen, Valdo Pant, Lembit Lauri, Priit Aimla, Hugo Hiibus.

## Viited
Kämmal

**Kämmal** on käelaba osa, eriti selle sisepool randmest sõrmedeni. Kämbla luid (*ossa metacarpalia*) on viis, nad on kolmetahulised ja mõlemast otsast paksenenud. Pöidla kämblaluu on üsna liikuv, kuna ülejäänud kämblaluud liiguvad randmeliigestest ainult veidi.

## Mõõt
 Kämmal oli tuntud rahvapärane mõõt, millega määrati majapidamistes esemete (linavarred, vikatitera jm) ligikaudset pikkust. Kämbla mõõduks oli labakäe laius peopesa keskkohal või ka laiem, kui mõõduks võeti labakäe laius pluss väljasirutatud pöial (sel juhul võrdus 2 kämmalt 1 jalaga).

## Vaata ka
*Vaks

## Viited
Toomas Arusoo

**Toomas "Tom" Arusoo** (sündinud 22. juulil 1948 Stockholmis) on Kanada endine ujuja, kes ujus 1968. aasta  suveolümpiamängudel Mehhikos.

Arusoo kuulus Kanada seitsmenda koha saavutanud 4x100-meetri kompleksujumise teatemeeskonda. Ta võistles ka 100 ja 200 meetri liblikujumises eelvõistlustel (100 m poolf. 59,6 12. koht ja 200 m 2.12,7 11. koht). 

Ta õppis Michigani ülikoolis, kus ujus Michigan Wolverines'de ujumis- ja vettehüppemeeskonnas National Collegiate Athletic Association (NCAA) ja Big Ten Conference konverentsil.

Šotimaal Edinburghis toimunud 1970. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel võitis Arusoo Kanadat esindades kaks medalit: kuldmedali 200 meetri liblikas (2.08,97) ja hõbemedali 100 meetri liblikas (58,98 sekundit).

Arusoo on nüüd Põhja-Oaklandi maakonnas Holly Michiganis asuva Suure järvistu veekeskuse Akitase (Põhja) treener.

## Isiklikku
Tema vanemad lahkusid 1944. aastal Eestist algul Rootsi ja hiljem Kanadasse. Tema vend Jüri Arusoo harrastas maratonijooksu ja töötas mäesuusatamise instruktorina.

Toomas Arusoo abikaasa Angela Arusoo-Coughlan oli samuti ujuja.

## Välislingid
* 
*
Kürenberger

**Kürenberger** ('Kürenberglane'), ka **Der von Kürenberg** ('see, kes on Kürenbergist'), on minnesinger, kes tegutses 1160. aastatel. Ta on varaseim nimeliselt teada minnesingerite hulka loetud luuletaja.

Arvatakse, et ta oli Austria aladelt Linzi lähedalt pärit aadlik.

## Looming
Kürenbergeri armastusluule toon on sõjamehelik, uhkelt ja käskivalt teavitav armastusest daami vastu ja selles puudub täiesti aupaklikkus, mis on omane Provence'i trubaduurilüürikale ja hilisemale klassikalisele minnesingerite luulele. Laulud on kirjutatud neljarealistes värssides ja paarisriimis ning iga rida on poolitatud tsesuuriga. Sama värsivormi on kasutatud "Nibelungide laulus" ja Kürenbergeri luule stiil on pigem eepiline ja dramaatiline kui lüüriline.

Tema luulet leidub Heidelbergi suures lauludekäsikirjas, 15 stroofi ühel leheküljel, ja üheksa nendest leiduvad ka ühes Budapestist leitud käsikirjafragmendis.

## Viited

## Välislingid
* Der von Kürenberg. - Adalbert-Stifter-Institut des Landes Oberösterreich
* Kürenbergeri nn Falkenlied (Pistrikulaul) "Ich zôch mir einen valken" (originaaltekst ja tõlge saksa keelde)
* Video: Falkenlied Knud Seckeli laulduna
Eesti Insenerirood

**Eesti Insenerirood** oli 1917. aastal Eesti rahvusväeosana moodustatud ja 1917. aastal 1. Eesti jalaväediviisi koosseisu liidetud väeosa. 

## Juhtkond ja koosseis
*alamkapten Artur Normak

## Roodu laialisaatmine
Saksa okupatsioonivägede juht kindralleitnant Adolf von Seckendorff andis 28. veebruaril 1918 korralduse, mille põhjal Eesti rahvuslikud väeosad võisid jätkata oma tegevust elanike julgeoleku, nende varanduse ja korra kaitseks, kuid juba 27. aprillil 1918 tühistas kindral Seckendorff oma esialgse loa ja andis Brest-Litovski rahulepingu alusel käsu organisatsiooni likvideerimiseks.

Vabadussõja alguses 21. novembril 1918 moodustati Eesti Rahvaväe koosseisus Inseneripataljon.
Groovy

Apache **Groovy** on Java süntaksiga ühilduv objektorienteeritud programmeerimiskeel. See on nii staatiline kui ka dünaamiline keel, mille omadused sarnanevad Pythoni, Ruby ja Smalltalki omadega. 

Seda võib kasutada nii programmeerimiskeele kui ka skriptimiskeelena Java platvormi jaoks ning see on kompileeritud Java virtuaalmasina baitkoodi ning teeb sujuvalt koostööd teiste Java koodide ja teekidega. Groovy kasutab Javaga sarnast looksulgudega süntaksit. Groovy toetab funktsiooni sulgemist, mitmerealisi sõnesid ja sõnedesse manustatud väljendeid. Groovy tugev külg on abstraktse süntaksipuu transformeerimises, mis aktiveeritakse läbi märkuste.

## Ajalugu
Esimest korda rääkis James Strachan Groovy arendamisest oma blogis augustis 2003. Märtsis 2004 esitati Groovy JCPsse kui JSR 241 ja võeti vastu hääletusega. Aastatel 2004–2006 avaldati mitu versiooni. Pärast JCP standardimisprotsessi muutus versiooninummerdamine ning versioon 1.0 avaldati 2. jaanuaril 2007. Pärast mitut beetaversiooni ja 1.1 kandidaatversiooni avaldati 7. detsembril 2007 Groovy 1.1 ning muudeti kohe Groovy 1.5, et kajastada mitmeid muudatusi.

2012 juulis avaldati Groovy 2.0, mis lisaks paljudele uuendustele lisas staatilise kompileerimise ja staatilise tüübikontrolli. 

## Omadused
Enamik kehtivaid Java faile on kehtivad ka Groovy failidena. Kuigi Groovy ja Java on sarnased, võib Groovy olla palju kompaktsem, sest see ei vaja kõiki elemente mida Java vajab. Tänu sellele on Java programmeerijatel võimalik õppida Groovyt järk-järgult, alustades tuttava Java süntaksiga enne rohkemate Groovy programmeerimisidioomide omandamist.

Groovy toetab ka mitut märgistuskeelt, näiteks XML-i ja HTML-i, mis on saavutatud kasutades dokumendi objektimudeli süntaksit. See omadus võimaldab mitmete ühtsete ja lühikeste süntaksite ja programmeerimismetodoloogiate defineerimist ja manipuleerimist.

Groovy koodi saab täide viia kui (kompileerimata) skripti kui see sisaldab koodi mis on klassi definitsioonist väljas, kui see on *main* meetodiga klass või kui see on *Runnable* või *GroovyTestCase*. Groovy skript on täielikult parsitud, kompileeritud ja genereeritud enne täideviimist. Kõik see toimub taustal ning kompileeritud versioon ei salvestata protsessi artefaktina.

## Viited
Rendžu maailmameistrivõistlused

**[[Rendžu]] maailmameistrivõistlusi** korraldab Rahvusvaheline Rendžuföderatsioon (RIF). Maailmameistrid selgitatakse välja neljas kategoorias: maailmameistrivõistlused, naiste maailmameistrivõistlused, võistkondlikud maailmameistrivõistlused ja noorte maailmameistrivõistlused.

## Maailmameistrivõistlused
Rendžu maailmameistrivõistlusi korraldatakse iga kahe aasta tagant alates aastast 1989. MM-finaalis osaleb 12 mängijat. Valitsev maailmameister pääseb automaatselt finaali. Eelmisel finaalturniiril 2.–7. koha saavutanud mängijad tagavad oma riigile koha järgmisel finaalturniiril ja need kohad jaotatakse vastavate riikide spetsiaalsetel kvalifikatsiooniturniiridel. Viimased viis finaalturniiri kohta selgitatakse välja rahvusvahelisel kvalifikatsiooniturniiril, mille viis parimat pääsevad finaalturniiri. Juhul, kui ükski korraldajamaa mängija ei ole kvalifitseerunud finaalturniiri, pääseb rahvusvahelise kvalifikatsiooniturniiri 5. koha asemel edasi korraldajamaa esindaja.

Järgnevas tabelis on seniste maailmameistrivõistluste tulemused.

## Naiste maailmameistrivõistlused
Naiste maailmameistrivõistlusi korraldatakse alates 1997. aastast. Need toimuvad iga kahe aasta tagant samal ajal maailmameistrivõistlustega. Valitsevale maailmameistrile on tagatud automaatne pääs turniirile. Lisaks võib iga RIF-i liikmeksriik võistlema saata kuni viis osalejat, kelle väljaselgitamiseks peetakse vajadusel riigisisene kvalifikatsiooniturniir. Iga riik, mis pole RIF-i liige, võib saata end esindama ühe osaleja. Eelmise MM-i 2. ja 3. koht saavad oma riigile lisakoha.

Seniste naiste maailmameistrivõistluste tulemused on järgnevas tabelis.

## Võistkondlikud maailmameistrivõistlused
Võistkondlikke maailmameistrivõistlusi peetakse iga kahe aasta tagant alates 1996. aastast. Võistkonna saab esitada iga riik, valitseval maailmameistril ning korraldajamaal on õigus välja panna kaks võistkonda. Kui korraldajamaa on valitsev maailmameister, võib välja panna kolm võistkonda. Võistkonnas on neli mängijat ja kuni kaks varumängijat.

1998. aastal peeti võistkondlike maailmameistrivõistluste nime all Armeenia-Rootsi matš, mis jäi 8 : 8 viiki. Auhinnad jäid tol aastal välja jagamata

Seniste võistkondlike maailmameistrivõistluste tulemused on järgnevas tabelis.

## Noorte maailmameistrivõistlused
Noorte maailmameistrivõistlusi peetakse alates 1996. aastast iga kahe aasta tagant. Noorte maailmameistrivõistlustel võib igas vanusegrupis osaleda RIF-i liikmeksriigist kuni viis mängijat ja mitteliikmeksriigist kuni kaks mängijat. Korraldajamaalt võib igas vanusegrupis osaleda kuni kümme mängijat.

Senised noorte maailmameistrid poiste erinevates vanusegruppides on järgnevas tabelis.

Senised noorte maailmameistrid tüdrukute erinevates vanusegruppides on järgnevas tabelis.

## Viited
Karo keel

**Karo keel** ehk **ramarama keel** on tupii keelkonda kuuluv keel, mida räägivad tänapäeva Brasiilia lääneosas Rondônia osariigis elavad karod.

Karo keel on tõsiselt ohustatud. 2006. aastal hinnati keele kõnelejate arvuks 200.

## Viited

## Välislingid
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/karo1305
*https://phoible.org/languages/karo1306
Siarhiej Žyhalka

**Siarhiej Aliaksandravič Žyhalka** (valgevene keeles Сяргей Аляксандравіч Жыгалка; sündinud 28. märtsil 1989 Minskis) on valgevene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2007). 

Žyhalka tuli 2003. aastal U14-vanuseastmes Budvas Euroopa noorte meistriks ja Chalkidikel noorte maailmameistriks. 2006. aastal tuli ta Herceg Novis Euroopa noorte meistriks U18-vanuseastmes. 

Suurmeistriks sai Žyhalka 18-aastaselt 2007. aastal. Kolm aastat varem oli ta saanud FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta on kolmekordne Valgevene malemeister (2009, 2012, 2013). 

2009. aastal Puerto Madrynis jagas Žyhalka juunioride maailmameistrivõistlustel esikohta Maxime Vachier-Lagrave'iga (lisamatšis kaotas).

Ta pääses 2007. aastal FIDE presidendi nominatsiooni kaudu Hantõ-Mansiiskis peetud maailma karikaturniirile, kus kaotas esimeses ringis. Ta võttis osa maailma karikaturniirist ka 2011., 2015. ja 2017. aastal (parimaks tulemuseks jäi teise ringi jõudmine 2015. aastal).   

Žyhalka on mänginud Valgevene võistkonna koosseisus viiel maleolümpial (2010–2018).

Tema vend on malesuurmeister Andrej Žyhalka.

## Välislingid
*
*Siarhiej Žyhalka FIDE andmebaasis
August Matveus

**August Matveus** (12. august 1928 Pärnu – 11. november 2013) oli Eesti NSV tööline ja sotsialistliku töö kangelane.

Ta töötas 1953. aastast naha- ja jalatsiettevõtte Kommunaari Pärnu osakonnas.

Ta oli aastatel 1967–1971 Eesti NSV Ülemnõukogu VII koosseisu liige.

Ta astus 1968. aastal NLKP-sse.

## Tunnustus
*1971 sotsialistliku töö kangelane

## Isiklikku
Õie-Mai Laarman oli tema tütar. 

## Viited

## Kirjandus
*ENE 5. kd. Tallinn 1973. Lk 107

## Välislingid
*Haud Audru kalmistul
Siarhiej Kasparaŭ

**Siarhiej Uladzimiravič Kasparaŭ** (kuni 1996. aastani **Siarhiej Kevarkjanc**; valgevene keeles Сяргей Уладзіміравіч Каспараў; vene keeles Сергей Каспаров *Sergei Kasparov*; sündinud 8. augustil 1968 Bakuus) on Valgevene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2007). 

Kasparaŭ sai 1999. aastal FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 39-aastaselt 2007. aastal. Ta on võitnud Valgevene meistrivõistlustel hõbemedali.

Ta mängis 1999. aastal Poolas Rows rahvusvahelisel turniiril, kus jagas kolmandat kohta ja täitis oma esimese suurmeistrinormi. 2001. aastal Kairos peetud Golden Cleopatra turniiril jagas ta esikohta. 2003. aastal Saksamaal Deizisaus ja 2005. aastal Norderstedtis jagas turniiril teist kohta. 

Kasparaŭ võitis 2006. aastal esikoha turniiridel Göteborgis, Haarlemis ja Donostias (San Sebastián). 2007. aastal jagas esikohta Hispaanias Erandios peetud turniiril.

2017. aastal võttis ta osa Brisbane'is peetud Austraalia lahtistest meistrivõistlustest (102 osavõtjat), kus sai 13. koha.

Maleolümpiatel pole Kasparaŭ mänginud.

Kasparaŭ on lõpetanud Minskis Valgevene Riikliku Ülikooli.

Ta elab perega Mahiloŭs. Tema abikaasa Taccjana Kasparava (sündinud 1969) sai 2007. aastal FIDE-lt naiste rahvusvahelise meistri nimetuse ja tuli 2017. aastal Brisbane'is Austraalia lahtistel meistrivõistlustel Austraalia naiste meistriks (üldarvestuses 14. koht 103 osavõtja seas).

## Viited

## Välislingid
*
*Siarhiej Kasparaŭ FIDE andmebaasis
*Kasparov on Kasparov - Sergey speaks about Garry!. youtube.com, 20. oktoober 2018 
*Не Гарри, а Сергей. Белорус Каспаров тоже играет в шахматы. belmir.by, 19. oktoober 2018
Andrej Žyhalka

**Andrej Aliaksandravič Žyhalka** (valgevene keeles Андрэй Аляксандравіч Жыгалка; sündinud 18. septembril 1985 Minskis) on valgevene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2006). 

Žyhalka tuli 2002. aastal Peñíscolas Euroopa noorte meistrivõistlustel U18-vanuseastmes neljandaks. Suurmeistriks sai ta 21-aastaselt 2006. aastal. 

Ta on 2011. aasta Valgevene malemeister. 

Žyhalka on mänginud Valgevene võistkonna koosseisus seitsmel maleolümpial (2004–2016).

Tema vend on malesuurmeister Siarhiej Žyhalka.

## Välislingid

*Andrej Žyhalka FIDE andmebaasis
Uladzislaŭ Kavaljoŭ

**Uladzislaŭ Uladzimiravič Kavaljoŭ** (valgevene keeles Уладзіслаў Уладзіміравіч Кавалёў; vene keeles Владислав Ковалёв *Vladislav Kovaljov*; sündinud 6. jaanuaril 1994 Minsks) on valgevene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2013). 

Kavaljoŭ tuli 2010. aastal Chennais juunioride maailmameistrivõistlustel kümnendaks. Ta sai suurmeistriks 19-aastaselt 2013. aastal. Aasta varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 

2016. aastal tuli ta Valgevene malemeistriks.

2013. aastal võitis Kavaljoŭ Viljandis toimunud Ilmar Raua mälestusturniiri (Šveitsi süsteem; 70 osavõtjat), edestades seejuures Jaan Ehlvestit ja eksmaailmameister Aleksandr Halifmani. 

Ta tuli 2017. aastal Moskvas Aerofloti rahvusvahelisel turniiril (14. kategooria turniir, 98 osavõtjat) kolmandaks. Veebruaris 2018 taas esinedes Aerofloti turniiril (13. kategooria) sai esikoha. Juulis 2018 mängis Kavaljoŭ Dortmundis tugevakoosseisulisel turniiril (kaheksa osavõtjat), kus sai kolmanda koha (edestas teiste seas eksmaailmameister Vladimir Kramnikut).

Jaanuaris 2019 võitis Kavaljoŭ Wijk aan Zees Tata Steeli B-turniiri (14. kategooria, 14 osavõtjat). Oktoobris 2019 pääses ta mängima FIDE Šveitsi suurturniirile (154 osavõtjat), kus sai 16. koha.

Ta on mänginud Valgevene võistkonna koosseisus neljal maleolümpial (2012–2018).

## Kiirmale
Kiirmales jagas Kavaljoŭ 2014. aastal Wrocławis peetud Euroopa meistrivõistlustel 1.–4. kohta.

## Välislingid
*
*Uladzislaŭ Kavaljoŭ FIDE andmebaasis
Avatud Kool

**Avatud Kool** on põhikool Tallinnas aadressil Auna 6 / Aru 10.

Avatud Kooli asutaja on Rasmus Rask.

Avatud Kool alustas õppetööd 1. septembril 2017. Esimese koolina Eestis rakendab Avatud Kool kolmekeelset keelekümblusprogrammi. Avatud Kool töötab kahesuunalise keelekümbluse koolina, kus igas klassis on pooled lapsed eesti ja pooled vene kodukeelega. Pool koolipäeva õpivad kõik eesti ja teise poole vene keeles.

Tallinna Avatud Koolist saab alates 1. september 2025 eestikeelne piirkonnakool 1.-9. klassi õpilastele, kuhu on plaanis vastu võtta vähemalt 648 õpilast

Tallinna Avatud Kooli direktor on Sandra Järv. 

## Viited

## Välislingid
*http://avatudkool.ee/
Apši

**Apši** (ka **Līņi**, **Līnis**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Dzērbene vallas. 

Apši asub valla põhjaosas. Küla jääb valla keskusest Dzērbenest 10,6, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 31,9 ja Riiast 109,4 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

2007. aastal oli külas 24 elanikku.

## Viited
Auļi küla

**Auļi** (vanasti ka **Auļu muiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Dzērbene vallas. 

Auļi asub valla lõunaosas Lorenčupe jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Dzērbenest 2,7, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 21,6 ja Riiast 109,7 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

2007. aastal oli külas 28 elanikku.

## Viited
Estonian Open (darts)

**Estonian Open** on Eestis toimuv iga aastane rahvusvaheline noolemänguturniir, mida korraldatakse alates 2004. aastast.

## Mehed

## Naised
Kleķeri

**Kleķeri** (ka **Zeltkalns** või **Dzērbenes pienotava** (tõlkes *Dzērbene piimatööstus*)) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Dzērbene vallas. 

Kleķeri asub valla lääneosas. Küla jääb valla keskusest Dzērbenest 7,5, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 24,5 ja Riiast 104 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Külas on Dzērbenes pienotava bussipeatus.

2007. aastal oli külas 68 elanikku.

## Viited
Šovītes

**Šovītes** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Dzērbene vallas. 

Küla asub valla lääneosas. Šovītes jääb valla keskusest Dzērbenest 4,1, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 22,4 ja Riiast 107,5 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

Külast veidi lääne pool asub muinsuskaitsemälestisena kohaliku kaitse all olev Žvirguļi keskaegne kalmistu.

2007. aastal oli külas kaheksa elanikku.

## Viited
Brici

**Brici** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Dzērbene vallas. 

Küla asub valla kaguosas paigas, kus Mežmaļupīte jõgi suubub Koiva jõkke. Brici jääb valla keskusest Dzērbenest 4,4, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 23,1 ja Riiast 115,9 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Külas on Brici bussipeatus.

2007. aastal oli külas seitse elanikku.

## Viited
Perseuse haru

**Perseuse haru** on Linnutee üks kahest peamisest harust. Teine peamine haru on Scutumi-Centauruse haru. Perseuse haru algab Linnutee keskosast ning asub Päikesesüsteemist umbes 6400 valgusaasta kaugusel.

Linnutee on varbspiraalne galaktika, millel on kaks suurt haru ning mitu väiksemat. Perseuse haru raadius on 10,7 parsekit ning see asub Cygnuse haru ja Carina-Sagittariuse harude vahel. Haru on saanud nime Perseuse tähtkuju järgi, mis asub Maalt vaadeldes haru suunas.

Perseuse harus asuvad mitmed Messier' kataloogi objektid, näiteks Krabi udukogu, M36, M37, M38, M52 ja M103.

## Viited
Scutumi-Centauruse haru

**Scutumi-Centauruse haru** on üks kahest Linnutee peamisest harust.

Scutumi-Centauruse haru asub väiksema Carina–Sagittariuse haru ja teise peamise haru, Perseuse haru vahel. Scutumi-Centauruse haru algab Linnutee keskosa lähedalt Scutumi haruna ja muutub sujuvalt Centauruse haruks.

Piirkonnas kus haru algab, asub palju tähetekkepiirkondi.

## Viited
Tiisel

**Tiisel** on paarishoburakendi vahepuu, mille abil juhitakse või pidurdatakse veokit. Veovahenditeks on trengid ja kolgid. 

## Ajaloost
Euroopas oli tiisliga rakenditüüp kasutusel juba alates 12. sajandist. Eestis kasutati seda peamiselt mõisates, rahvapäraselt kasutati seda rakendit vankri ees vaid Saaremaa lääneosas ja Ruhnus. Kogu Eestis muutus tiislirakend üldiseks alles 20. sajandil koos heina- ja viljaniidukite ning muude moodsate põllutöömasinate kasutuselevõtuga.

## Vaata ka
*Aisad
*Vehmer

## Viited

## Välislingid
*Tiisel, Eesti Rahva Muuseum
Nokteni keel

**Nokteni keel** on Argentinas ja Boliivias räägitav keel, mis kuulub matako keelkonda. Seda räägib umbes 1900 inimest Argentina põhjaosas Chaco provintsis ja Boliivias Tarija departemangus. 

## Viited

## Välislingid
*http://glottolog.org/resource/languoid/id/wich1262
Kunda uus kalmistu

**Kunda uus kalmistu** on kalmistu Viru-Nigula kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kunda linnas Viru-Nigula vallas. 

Kalmistu pindala on 1,32 hektarit, kuid matuseala pindala on väiksem.

## Viited

## Välislingid
*Viru-Nigula-kalmistud. Kalmistute register Haudi
Saint Martin's School of Art

**Saint Martin's School of Art** oli kõrgem kunstikool Londonis.

Kool rajati algselt St Martin-in-the-Fieldsi kiriku egiidi all 1854. aastal. 1859. aastal see iseseisvus kirikust. 1986. aastal sai sellest osa Londoni Instituudist ning kolm aastat hiljem liideti see Central School of Art and Designiga, misjärel formuleerus Central Saint Martins College of Arts and Design.

## Välislingid
*
Gropiņi

**Gropiņi** (ka **Gropīni**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Kaive vallas. 

Küla asub valla kaguosas Ogre jõe kaldal. Gropiņi jääb valla keskusest Kaivest 9, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 16,7 ja Riiast 121,3 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

Külas kasvab looduskaitsealune Vecgropiņi tamm.

2007. aastal oli külas neli elanikku.

## Viited
Ķilkas

**Ķilkas** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Kaive vallas. 

Küla asub valla põhjaosas. Ķilkas jääb valla keskusest Kaivest 7,5, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 12,7 ja Riiast 112,9 kilomeetri kaugusele.

Sealsed Urbji muinaskalmed on regionaalse kaitse all. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

Külas asub Ķilkase bussipeatus.

2007. aastal oli külas 30 elanikku.

## Viited
66 (Tallinna bussiliin)

**66** on Tallinna bussiliin, mida teenindab Tallinna Linnatranspordi AS.

Bussiliin ühendab Priisle asumit Lasnamäel Pelguranna asumiga Põhja-Tallinnas, läbides mõlemal suunal nii Tallinna sadama piirkonna kui Balti jaama. 

Liini teenindavad madala sisenemisega kolmeukselised bussid ja see töötab iga päev kella 5–24. Tipptunnil on busside intervall keskmiselt 20 minutit, väljaspool tipptundi 25–30 minutit. Tööpäeviti teenindab liini kuus bussi, neist neli hommikust õhtuni ja kaks tipptundide ajal, nädalavahetusel sõidab liinil viis bussi, neist neli hommikust õhtuni ja üks ainult päevasel ajal.

Tegemist on esimese otseliiniga Lasnamäe ja Põhja-Tallinna vahel. Liini loomist põhjendati vajadusega suunata reisijate voogu kesklinnast väljapoole. 

66. liin alustas opereerimist Reidi tee avamisel 29. novembril 2019. 

Enne 2003. aastat on samanumbriline buss sõitnud Peterburi tee, Priisle, Seli ja Peterburi tee vahet.

## Peatused
Liini avamine tõi Tallinna ka mitu uut bussipeatust: Mustakivisilla ja Taevapuna peatuse Punasel tänaval, Reidi tee, Pikksilma ja Uus-Sadama peatuse Reidi teel, Siimeoni ja Ahtri peatuse Ahtri tänaval, Supelranna peatuse Pelguranna tänaval ja Rannapargi ja Helme peatuse Kolde puiesteel. Tulenevalt asjaolust, et Reidi tee ja Uus-Sadama tänava ristmiku piirkonna peatus otsustati nimetada Uus-Sadama peatuseks, muudeti Narva maanteel asuv Uus-Sadama peatus liini avamise järel L. Koidula peatuseks.

**Priisle-Pelguranna**

Priisle, Rauna, Kiviku, Mustakivi, Mustakivisilla, Taevapuna, Pikri, P. Pinna, J. Smuuli tee, Kalevipoja, Liikuri, Lasnamägi, Oruvärava, Oru, Reidi tee, Pikksilma, Reisisadama D-terminal, Siimeoni, Linnahall, Balti jaam, Kelmiküla, Ristiku, Sõle, Ädala, Kolde puiestee, Nisu, Ehte, Kari, Randla

**Pelguranna-Priisle**

Randla, Pelguranna, Supelranna, Rannapargi, Helme, Kolde puiestee, Ädala, Ristiku, Tehnika, Toompark, Balti jaam, Linnahall, Ahtri, Siimeoni, Reisisadama D-terminal, Uus-Sadama, Pikksilma, Reidi tee, Oru, Lasnamägi, Liikuri, Kalevipoja, P. Pinna, Lasnamäe turg, Pikri, Taevapuna, Mustakivisilla, Mustakivi, Kiviku, Rauna, Priisle.

## Liini planeerimine
Marsruuti planeerides kaaluti võimalust, et bussiliin hakkaks läbima Kotzebue, Telliskivi ja Kalaranna tänavat ning selle tarbeks loodi ka bussipeatus Kotzebue tänavale Kalamaja muuseumi ette. Hilisema analüüsi ja proovisõitude järel otsustati aga siiski Suurtüki tänava, Toompuiestee, Tehnika tänava ja Paldiski maantee kasuks. Tallinna transpordiameti juhataja Andres Harjo põhjendas otsust suure liikluskoormusega Telliskivi tänaval, kuhu ei ole mõistlik bussi käima panna.

## Viited

## Välislingid
* Tallinna 66 liini sõiduplaan
Bijomi keel

**Bijomi keel** on Paapua Uus-Guineas Madangi provintsis kõneldav paapua keel.

Kõnelejate arv oli 1981. aastal umbes 380.

## Viited

## Välislingid
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/biyo1244
*http://transnewguinea.org/language/biyom
Maisēļi

**Maisēļi** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Kaive vallas. 

Küla asub valla põhjaosas. Maisēļi jääb valla keskusest Kaivest 5,4, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 15 ja Riiast 110,8 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

Sealsed Šinkase muinaskalmed on riikliku kaitse all. Looduskaitse all on Kalna Sūbri tammed ja Lejas Sūbri tamm. Külas on Maisēļi bussipeatus.

2007. aastal oli külas kümme elanikku.

## Viited
Bumbi

**Bumbi** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Kaive vallas. 

Küla asub valla põhjaosas. Bumbi jääb valla keskusest Kaivest 2,8, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 19,4 ja Riiast 113,9 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

Küla lähistel asuvad Bumbi muinaskalmed on regionaalse kaitse all olev muinsusmälestis.

2007. aastal oli külas kümme elanikku.

## Viited
Eesti elektrisüsteem

**Eesti elektrisüsteem** on Eesti energiasüsteemi elektriline osa. Elektrisüsteemi moodustavad elektrijaam, elektrivõrgud ja elektritarbijad. 

Eesti elektrisüsteemi kui terviku toimimise eest vastutab riigiettevõte Elering, kelle peamiseks ülesandeks on tarbijatele võimaldada nõuetekohase kvaliteediga elektrivarustust. Samuti haldavad ja arendavad nad Eesti riigisisest ülekandevõrku ja välisühendusi.

Eesti elektrisüsteem on kolme 330 kV liiniga ühendatud Venemaa elektrisüsteemiga (kaks liini Narvast Peterburi ja Kingisseppa ning üks Tartust Pihkvasse) ja kahe Valmierasse viiva 330 kV liiniga Läti elektrisüsteemiga. Soomega on Eesti elektrisüsteem ühendatud Harku–Espoo ±150 kV alalisvooluliini kaudu Estlink, mille ülekandevõimsus on 350 MW, ja Püssi–Anttila 450 kV alalisvooluliini kaudu Estlink 2, mille ülekandevõimsus on 650 MW.

## Vaata ka
* BRELL
* Nord Pool

## Viited

## Välislingid
* Elering LIVE
Eži

**Eži** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Kaive vallas. 

Küla asub valla põhjaosas Koiva jõe kaldal. Eži jääb valla keskusest Kaivest 3, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 17,1 ja Riiast 111,6 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

Külas kasvab looduskaitsealune Straumkalniņi tamm ümbermõõduga 5,24 meetrit.

2007. aastal oli külas 16 elanikku.

## Viited
Pēterēni

**Pēterēni** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Kaive vallas. 

Küla asub valla lõunaosas Ogre jõe kaldal. Pēterēni jääb valla keskusest Kaivest 9,2, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 16,9 ja Riiast 118,8 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Sinna jääb Pēterēni bussipeatus.

Aastal 2007 oli külas 19 elanikku.

## Viited
Lācīši

**Lācīši** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Kaive vallas. 

Küla asub valla kaguosas Ogre jõe kaldal (jõe teisel kaldal asub Ineši valda kuuluv Alitēni. Lācīši jääb valla keskusest Kaivest 12,1, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 10,3 ja Riiast 138,5 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

Külas asub muinsusmälestisena riikliku kaitse all olev Jaunantēni rehi.

2007. aastal oli külas üheksa elanikku.

## Viited
Leimaņi

**Leimaņi** (vanasti ka **Leimaņu muiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Kaive vallas. 

Küla asub valla keskosas. Leimaņi jääb valla keskusest Kaivest 4,8, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 14,3 ja Riiast 117,2 kilomeetri kaugusele. Seal kasvav Leimaņi tamm on looduskaitse all. Külas on Leimaņi bussipeatus.

Küla on kujunenud endise Leimaņi mõisa juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

2007. aastal oli külas 62 elanikku.

## Viited
Rauši

**Rauši** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Kaive vallas.  

Küla asub valla lõunaosas Risene jõe kaldal. Rauši jääb valla keskusest Kaivest 7,9, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 15,6 ja Riiast 120,3 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Külas on Rauši bussipeatus.

2007. aastal oli külas 31 elanikku.

## Viited
Zvaguļi

**Zvaguļi** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Kaive vallas. 

Küla asub valla lääneosas. Zvaguļi jääb valla keskusest Kaivest 5,9, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 22,6 ja Riiast 112,8 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

2007. aastal oli külas seitse elanikku.

## Viited
Andrejs Sokolovs

**Andrejs Sokolovs** (vene keeles Андрей Соколов *Andrei Sokolov*; sündinud 23. veebruaril 1972) on Läti maletaja, rahvusvaheline meister (1992). 

Sokolovs on tulnud Läti meistrivõistlustel teiseks 1990. ja 1994. aastal. Ta on mänginud Läti võistkonna koosseisus Euroopa võistkondlikel  meistrivõistlustel (1992. aastal Debrecenis) ja kahel maleolümpial (1994, 1996).

2002. aastast esineb ta malevõistlustel harva. Asus elama Venemaale Veliki Novgorodi. 2013. aastal võitis ta Novgorodi oblasti lahtised meistrivõistlused kiir- ja välkmales. 

## Välislingid
*Andrejs Sokolovs FIDE andmebaasis
David Smerdon

**David Craig Smerdon** (sündinud 13. mail 1984 Brisbane'is) on austraalia maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2009). 

Smerdon sai suurmeistriks 22-aastaselt 2009. aastal. Ta tuli samal aastal Austraalia ja Okeaania malemeistriks ja pääses aasta lõpul Hantõ-Mansiiskis peetud maailma karikaturniirile, kus kaotas avaringis Leinier Domínguezele.

Ta on mänginud Austraalia võistkonna koosseisus kuuel maleolümpial (2004–2014).

Smerdon on lõpetanud Melbourne'i Ülikooli. 2017. aastal sai ta Amsterdami Ülikoolist filosoofiadoktori (PhD) kraadi majandusteaduses. Ta töötab lektorina Queenslandi ülikoolis.

## Välislingid
*
*David Smerdon FIDE andmebaasis
Spyrídon Skémpris

**Spyrídon  Skémpris** (kreeka keeles Σπυρίδων Σκέμπρης; sündinud 22. veebruaril 1958 Korful) on kreeka maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (1990). 

Skémpris tuli 1977. aastal Innsbruckis juunioride maailmameistrivõistlustel neljandaks. Ta sai 1981. aastal FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai Skémpris 42-aastaselt 1990. aastal. 

Ta on neljakordne Kreeka malemeister (1981, 1984, 1989, 1993).

Skémpris on mänginud Kreeka võistkonna koosseisus kaheksal maleolümpial (1980–1994).

Ta tegutseb ka treenerina. FIDE-lt on ta saanud FIDE treeneri nimetuse.

Skémprisel on naiste malesuurmeistri Bettina Trabertiga ühine laps.

## Välislingid
*
*Spyrídon  Skémpris FIDE andmebaasis
Paavo Russak

ÜG shooters, Tartu Club Leveli treener. Russak, Paavo, (21. XI 1957 Tartu), korvpallur ja treener, Harri R-u poeg. 184 cm. Lõpetas 1977 Tartu 8. kk-i ja 1981 TRÜ KKT. Õppis 1992–96 TÜ-s välismajandust. Hakkas sportima 8-aastaselt isa ning August Soku ja Arne Laose juhendamisel EPA SK-s. Mängis 1974–76 NL-i noorte- ja juunioride koondises, 1975–76 Kalevi duubelmeeskonnas ning 1977–78 Ehitajas ja ühtlasi Eesti koondises. 1976 juunioride EM-i hõbe ja 1975 sotsialismimaade karikaturniiri esikoht. Võitis 1977 ja 1978 Eesti mv-tel TRÜ meeskonnas kulla. Olnud 1978–85 ja 1996–2000 Tartu korvpallikooli ja 1989–90 NL-i mv-tel TRÜ esindusnaiskonna treener. Juhendanud 1991 Eesti meistriks ja 1990 karikavõitjaks tulnud Tartu Basketi naiskonda ning 2004, 2007 ja 2008 Eesti meistriks tulnud, 2005, 2006 ja 2009 mv-te hõbeda ja 2009 Balti liigas pronksi saanud ning 2008 Rhv Korvpalliliidu EuroCupil 4. kohale tulnud TÜ / Rocki meeskonda. A-st 2007 korvpallitreeneri IV kutsetase. Töötanud 1985–88 Ülenurme kk-i sõjalise ja kehalise kasvatuse õpetajana, a-st 2000 Ülenurme gümn-i spordiklubi treenerina.

## Välislingid
*
Dumitru Svetușchin

**Dumitru Svetușchin** (vene keeles Дмитрий Светушкин *Dmitri Svetuškin*; 25. juulil 1980 – 4. september 2020) oli Moldava maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2002). 

Svetușchin  jagas 1999. aastal Jerevanis peetud juunioride maailmameistrivõistlustel 5.–8. kohta. Suurmeistriks sai ta 22-aastaselt 2002. aastal. Viis aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 

Ta oli 2002. aasta Moldova malemeister.

Svetușchin on mänginud Moldova võistkonna koosseisus kümnel maleolümpial (2000–2018).

## Välislingid
*
*Dumitru Svetușchin FIDE andmebaasis
St Martin-in-the-Fields

**St Martin-in-the-Fields** on anglikaani kirik, mis asub Londonis Trafalgar Square'i kirdenurgas. Praegune sakraalhoone valmis arhitekt James Gibbsi projekti järgi uusklassitsistlikus stiilis aastatel 1722–1726.
James Gibbs

**James Gibbs** (23. detsember 1682 Aberdeen – 5. august 1754 London) oli šoti päritolu Suurbritannia arhitekt, kes sai koolituse muuhulgas Roomas.
St Giles-in-the-Fields

**St Giles-in-the-Fields** on anglikaani kirik, mis asub Londonis Centre Pointi kõrghoone lähedal. Praegune sakraalhoone valmis arhitekt Henry Flitcrofti projekti järgi palladio stiilis aastatel 1731–1733.
Andreï Sokolov

**Andreï Sokolov** (vene keeles Андрей Юрьевич Соколов *Andrei Jurjevitš Sokolov*; sündinud 20. märtsil 1963 Vorkutas) on vene päritolu Prantsusmaa maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1984). 

Sokolov võitis Nõukogude Liidu maletajana 18-aastaselt aastavahetusel 1981/1982 Groningenis peetud Euroopa juunioride meistrivõistlustel pronksmedali. 1982. aastal tuli ta Kopenhaagenis juunioride maailmameistriks. Suurmeistriks sai ta 21-aastaselt 1984. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 

1984. aastal tuli ta NSV Liidu malemeistriks. 

Sokolov sai 1983. aastal Bielis MM-i tsoonidevahelisel turniiril kolmanda koha ja pääses 1985. aastal Montpellier's toimunud 16 osavõtjaga pretendentide turniiri esimesse etappi, kus jagas 1.–3. kohta. Neli paremat kvalifitseerusid 1986. aastal Minskis ja Riias toimunud pretendentide turniiri teise etappi, kus Sokolov võitis finaalis Artur Jussupovit ja sai õiguse kohtuda nn superfinaalis (tiitlipretendentide matš) 1985. aastal toimunud tiitlimatši kaotaja Anatoli Karpoviga. Veebruaris-märtsis 1987 Linareses toimunud matši Sokolov kaotas tulemusega 3½:7½. 

1988. aastal mängis Sokolov 15 osavõtjaga MM-i pretendentide matšturniiril, kus sai kaotuse esimeses ringis.

1995. aastal osales ta Venemaa meistrivõistluste finaalturniiril, kus jagas 1.–5. kohta. Järgnenud väljalangemismängude tulemusel tuli Venemaa malemeistriks Pjotr Svidler.

Sokolov on võitnud Nõukogude Liidu võistkonna koosseisus kuldmedalid kahel maleolümpial (1984, 1986) ja Luzernis peetud esimestel võistkondlikel maailmameistrivõistlustel (1985).

## Prantsusmaa maletaja
2000. aastal sai Sokolov Prantsusmaa kodakondsuse. Ta esindab rahvusvahelistel malevõistlustel Prantsusmaad. Prantsusmaa meistrivõistlustel jõudis ta esikolmikusse 2003. ja 2005. aastal. Prantsusmaa võistkonna koosseisus on ta mänginud kahel maleolümpial (2002, 2006). Ta tegutseb ka maletreenerina.

## Välislingid
*
* Andreï Sokolov FIDE andmebaasis
Centre Point

**Centre Point** on 34-korruseline modernistlik kõrghoone Londonis, mis valmis 1966. aastal.

## Välislingid
*
Hele Kiisel

**Hele Kiisel** (sündinud 1. novembril 1953) on eesti matemaatik ja matemaatikaõpetaja.

Ta õppis Misso Keskkoolis. 1977. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi matemaatika erialal. 

Aastatel 1977–2019 töötas ta Hugo Treffneri Gümnaasiumis matemaatikaõpetajana.

Ta on Eesti Matemaatika Seltsi juhatuse liige ja Eesti Matemaatika Seltsi Koolimatemaatika Ühenduse esimees. 

## Tunnustus
*1994 Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal
*2012 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2015 Vabariigi Presidendi hariduspreemia
*2018 Eesti Matemaatika Seltsi auliige
*2019 Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane
*2019 Tartu medal

## Viited
Constance Wu

**Constance Wu** (hiina keeles 吳恬敏; sündinud 22. märtsil 1982) on Taiwani päritolu Ameerika Ühendriikide filminäitleja. 2017. aastal oli ta ajakirja Time koostatud 100 maailma kõige mõjukama inimese nimekirjas.

## Viited

## Välislingid

*
9. sümfoonia needus

**9. sümfoonia needus** on klassikalise muusika ajaloos esinev ebausk, et helilooja saab luua kuni 9 sümfooniat ja sureb pärast selle lõpetamist või 10. sümfooniat kirjutades. Tuntuim sellele "reeglile" alluv helilooja on Ludwig van Beethoven.
Ike (härjaike)

**Ike** on põline vahend veohärgade rakendamiseks. Kõige rohkem on levinud turjaike, mis veol toetub härja turjale.

Eestis oli kasutusel vanapärane kuklaike, mis seoti nahkrihmade ehk *juttade* abil tagantpoolt sarvetüvede külge. Ühe ikkega rakendati härjad tavaliselt paarikaupa, kitsal talveteel aga üksikult (nn talveike). Paarisiket ühendas keskelt vehmriga tugev nahkrihm ehk *rahe*, üksikikkel oli kummaski otsas rahe, mis ühendati aisaga. Lääne-Eestis ja saartel kaunistati ikkeid lõikekirjaga.

Eestis kadus härjapidamine 20. sajandi algul.

## Vaata ka
*aisad
*rakend
*tiisel
*vehmer

## Viited

## Välislingid
*Ike, Eesti Rahva Muuseum
Dammaravaik

**Dammaravaik**, ka **dammarvaik** on kollakas kuni pruunikas vaik, mida saadakse peamiselt Indias ja Malai saarestikus kasvavatelt šooreapuudelt, kaksiktiibviljaliste (*Dipterocarpaceae*) hulka kuuluvate lehtpuude perekondade *[[Shorea]]* ja *[[Hopea]]* isenditelt. 

Sõna kasutatakse üldnimena eri puuliikide vaikude kohta. Ainet tarvitatakse heledate valguskindlate maalilakkide valmistamiseks.

## Omadused
Dammaravaiku kaubastatakse pähklisuuruste tükkidena, mis on valkjaskollase värvusega ja tolmuse pealispinnaga, murrukohtadelt aga värvitu, selge ja klaasjas.

Lahustub hästi tärpentinis, kloroformis ja benseenis, peaaegu täielikult lahustub amüülatsetaadis. Osaliselt lahustub bensiinis ja piirituses; atsetoonis 2/3 ulatuses.

Käesoojuses muutub kleepuvaks, 75 °C juures pehmeneb, vaigu sulamistemperatuur on 120–200 °C. Ei kollastu aja jooksul, niiskuses muutub tuhmiks. 

## Kasutamine
Tärpentinis lahustatud dammaravaigust valmistatakse õlimaalis kasutatavat maalimisõli või lakki maalipinna viimistlemiseks. Maalikunstis on kasutusel alates 18. sajandi lõpust, suures osas mastiksivaigu asemel. Maalikunstis (erinevalt puidutöötlusest) värvilisi dammaravaike ei kasutata.

Maalide konserveerimisel kasutatakse 10–18% dammaravaigulahuseid, mis kantakse maali pinnale ja võidakse sulatada pinna sisse soojendatava spaatliga või triikrauaga läbi kaitsekile, kui on vaja läbida rohkem värvikihte. Seda meetodit ei saa kasutada mattide ja granuleeritud värvide puhul ega maalingutel, mis on soojusele tundlikud, eelkõige 19.-20. sajandi polükroomias.

Dammaravaiku lahustatuna bensiinis on kasutatud pastellmaali fiksatiivina.

Traditsiooniliselt on vaiku kasutatud batikas: dammaravaigukristallid lahustatuna kuumas vahas takistavad vaha murenemist, kui vedela värviga kantakse kangale kujundid ja mustrid.

## Viited

## Välislingid
* Dammaravaik kunsti- ja konserveerimismaterjalide portaalis CAMEO
Jakk (rõivas)

**Jakk** on eest lahtikäiv, ülakeha kattev varrukatega pealisrõivas, mida kannavad enamasti naised.

## Ajaloost
Jakk võeti Eestis kasutusele 19. sajandi keskpaiku, mil talunaised hakkasid kampsuni asemel kasutama linnamoelist naiste pealisrõivast.

Jakk oli alt veidi laienev, pikendatud kaarja seljaosaga, väikese püstkraega ja kurguni nööbitav. See valmistati musta või halli värvi vabrikukalevist. Jaki seljaosa ääred ja varrukasuud kaunistati samet- või siid.

## Vaata ka
*Kampsun
## Viited

## Välislingid
*Naiste jakk, Eesti Rahva Muuseum
Andrēni

**Andrēni** on  endine küla (*skrajciems* – 'hajaküla') Lätis Cēsise piirkonnas ja Taurene vallas. 

Küla asus valla lõunaosas Koiva jõe kaldal. Andrēni jäi valla keskusest Taurenest 5,7, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 10,8 ja Riiast 119,4 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

2007. aastal oli külas neli elanikku.

## Viited
Bānūži

**Bānūži** (vanasti ka **Bānuži** või **Kudliņu muiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas ja Taurene vallas. 

Küla asub valla loodeosas. Bānūži jääb valla keskusest Taurenest 7,4, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 22,2 ja Riiast 113,3 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Külas on Bānūži bussipeatus.

Külas asub looduskaitsealune Bānūži Kollane allikas. Ka küla lähistel asuv Bānūži Kuradikivi on looduskaitse all. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse Bānūži linnamägi. Kohaliku kaitse all on hiiepaik Bānūži püha allikas.

2007. aastal oli külas viis elanikku.

## Viited
Jērūži

**Jērūži** (ka **Jeruši** või **Jēruši**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas ja Taurene vallas. 

Küla asub valla idaosas. Jērūži jääb valla keskusest Taurenest 9,3, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 10,5 ja Riiast 122,2 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

2007. aastal oli külas 10 elanikku.

## Viited
Ļūdi

**Ļūdi** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas ja Taurene vallas. 

Küla asub valla lõunaosas. Ļūdi jääb valla keskusest Taurenest 6,8, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 8,1 ja Riiast 120,4 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

Külas asub Alaukstsi bussipeatus.

2007. aastal oli külas seitse elanikku.

## Viited