open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marje Rahnu

**Marje Rahnu** (alates 2005 **Olsen**, sündinud 7. jaanuaril 1971 Viljandis) on eesti maakorraldusinsener.

## Elulugu
Lõpetas 1989 Viljandi C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli ja 1993 EPMÜ; magister (maakorralduse erialal) (2001, EPMÜ), väitekiri "Valla maainfosüsteemi loomise alused";  (2003, Stockholmi Kuninglik Tehnikaülikool), väitekiri "Land Reforms during 17th and 20th Century in Estonia". Oli 1993–1995 Eesti Maaülikooli maakorralduse õppetooli magistrant, 1994–2000, 2004–2005 maamõõduinstituudi assistent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: maakorraldus, katastrimõõdistamine ja topograafiline joonestamine, maainfosüsteemid.

## Teoseid
* Maainfosüsteem omavalitsuses: miks ja milleks? // Geodeet (1995) 8, (1996) 10
* Kuidas alustada valla maainfosüsteemi loomist (kaasautor N. Liba)? // Geodeet (1998) 17
* Geoinfo ja geoinfosüsteemid (kaasautor S. Maasikamäe). // Geodeet (1999) 19
* Plaanide skaneerimisest ja skaneeritud plaanide täpsuse hindamisest (kaasautorid N. Liba, S. Maasikamäe). // Geodeet (1999) 20
* Infotehnoloogia kasutamisest omavalitsuste maakorraldustöödes (kaasautor S. Maasikamäe). // Geodeet (2001) 23.

## Viited

## Kirjandus
* 
*
Imbi Rahumaa

**Imbi Rahumaa** (aastani 1971 **Pärn**, sündinud 29. mail 1947 Tallinnas) on eesti arstiteadlane ja kardioloog.

## Elukäik
Lõpetas 1965. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1971. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna; meditsiinikandidaat (1985, TRÜ), väitekiri "Комплекснаяа оценка состояния гемодинамики у больных ишемической болезнью сердца после операции аортокоронaрного шунтирования". Oli 1971–1975 Tallinna Lasnamäe Polikliiniku neuroloog, 1976–1980 Tartu Kliinilise Haigla kardioloog, 1981–1984 TRÜ Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi kardioloogia labori vanemlaborant, 1984–1986 nooremteadur, 1986–1987 vanemteadur.

1987. aastal asus ta koos NSV Liidu suursaatkonda tööle saadetud abikaasa Eimar Rahumaaga Rootsi, kus töötas kuni 2005. aastani perearstina, alates 2006. aastast Stockholmi Daleni haiglas insuldi rehabiliteerimise osakonnas ülemarstina, alates 2008 Lõuna-Stockholmi mälu uurimise vastuvõtus (Södra Stockholms minnesmottagning) ülemarstina.
On Rootsi kunstnike liidu liige (Svenska Konstnärsförbundet) ja Põhjamaade akvarellistide liidu liige (Nordiska Akvarellsällskapet) ning esineb kunstinäitustel.

## Teoseid
* Tsentraalse hemodünaamika muutused südame isheemiatõbe põdevatel haigetel pärast müokardi otsest revaskulariseerimist. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1983) 4
* Оценка состояния гемодинамк у больных ишемической болезнью сердца после аортокоронарного шунтированя в зависимости от показателей во время операции (kaasautor). // Кардиология (1987) 9
* Состоние центральной гемодинамики у больных ишмической болзнью сердца после аортокоронарного шунтирования (kaasautor T.-A. Sulling). // Клин. мед. (1987) 1.

## Viited

## Kirjandus
*Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 141
*
Johannes Raicus

**Johannes Raicus** (u 1580 – 1632) oli Böömi päritolu arstiteadlane.

## Elulugu
Johannes Raicus (Jan Rajek)) sündis Böömimaal Schlackenwaldes ja õppis arstiks Wittenbergi ülikoolis aastatel 1603–1615. 1621. aastal sai temast Königsbergi toomkooli rektor, 1627. aastal Uppsala ülikooli meditsiiniprofessor. Elu viimased aastad veetis Johannes Raicus Tartus, olles 1630. aastal rajatud Tartu gümnaasiumi rektor. 

Tartus valmis ka tema viimane teadustöö "Disputatio physico-medica votiva εἰς ἱέρωμα surgenti jam Dorpati novo collegio regio" (e. k "Füüsikalis-meditsiiniline pühendusdisputatsioon pühenduseks Tartu juba sirguvale uuele kuninglikule kolleegiumile"). Selles töös arutleb autor Tartu kandi looduslike olude ja nende iseärasustest tekkida võivate haiguste üle, lähtudes antiikaegsest kehamahlade teooriast ning ka varauusaegsetest Paracelsuse ideedest. Muuhulgas käsitleb Johannes Raicus oma disputatsioonis balneoloogiat ja mineraalvett. "Disputatio physico-medica votiva ..." on esimene Tartu ülikooliga seotud teadustöö.

## Teosed
* Quaestiones medicae controversae quinque, pro disputatione nona propositae. Wittenberg, 1608 
* Theses Medicae de Paralysi. Wittenberg, 1615
* Von der Pestilenz ex flagello Dei. Elbing, 1620
* Tractatus de podagra medico-kimikus. Frankfurt, 1621
* De phthisi ex tartaro. Uppsala, 1628
* Illustrium quaestionum medicarum tetras. Uppsala, 1629
* Dichas assertionum proposita pro disputatione secunda ordinaria.Uppsala, 1629
* Disputatio physico-medica votiva εἰς ἱέρωμα surgenti jam Dorpati novo collegio regio. Riia, 1631.

## Teosed eesti keeles
* Füüsikalis-meditsiiniline pühendusdisputatsioon pühenduseks Tartu juba sirguvale uuele kuninglikule kolleegiumile. Riia, 1631. Akadeemia nr 2, 2016, 210–224. (Tõlkinud Kaarina Rein)

## Viited

## Kirjandus
* Isidor Brennsohn "Die Aerzte Lieflands von den ältesten Zeiten bis zur Gegenwart." Mitau: J. F. Steffenhagen, 1905, 324–325
* Gunnar Dahlström "Johannes Raicusʼ tankar om lungsoten." Nordisk medicinhistorisk årsbok, 1984, 63–70
* Sten Lindroth "Paracelsismen i Sverige till 1600-talets mitt." Lychnos-Bibliotek 7. Uppsala: Almqvist & Wiksells boktryckeri-A.-B, 1943, 327–379
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, I, 40, 60–61, 183, 230
* Sten Lindroth "Svensk lärdomshistoria: Stormaktstiden." Stockholm: Norstedt, 1989, 388–390
* 1000 tartlast, 344
*  
* Kaarina Rein "Meditsiinitopograafia Tartu linna kohta aastast 1631." Mäetagused nr 45, 2010, 105–144
* Kaarina Rein "Arstiteadus rootsiaegses Tartu gümnaasiumis ja ülikoolis aastatel 1630–1656. Meditsiinialased disputatsioonid ja oratsioonid ning nende autorid." Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2011, 18, 19, 24, 34, 36, 40–43, 50, 55–57, 59–66, 68–82, 86–93,97, 99–102, 137–140
* Kaarina Rein "Johannes Raicuse käsitlus Tartu linnast ja selle ümbrusest." Akadeemia nr 2, 2016, 225–235
* Lars-Gösta Wiman "Om den tartariska ftisen: Den första mediciniska avhandlingen i Sverige 1628 av Johannes Raicus." Läkartidningen: Band 93, nr 15, 1996, 1445–1446
Hubert Raid

**Hubert Raid** (18. jaanuar 1932 Rakvere – 13. detsember 2016) oli eesti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Hubert Raid oli teenistuja poeg ja Raivo Raidi isa.

Lõpetas 1951 Tartu 1. Keskkooli, 1956 EPA ja Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi (ELVI) aspirantuuri; veterinaariakandidaat (1964, EPA), väitekiri "Diagnostiliste meetodite täiustamine ja piima füüsikalis-keemilise omaduste uurimine lüpsilehmade latentse streptokokilise udarapõletiku korral Eesti NSV tingimustes". Oli ELVI veterinaariaosakonna nooremteadur 1962–69, teadusinfo-osakonnas 1969–72 ja selle sektori juhataja 1972–84, ELVI veterinaariaosakonna mastiitide uurimise labori juhataja 1984–87 ja 1987–94, EPMÜ veterinaaria uurimise keskuse mastiitide uurimise labori juhataja. .

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: veterinaarmikrobioloogia, mastiidid.

## Viited

## Teoseid
* Latentse udarapõletiku diagnoosimisest piima elektrijuhtivuse mõõtmise abil. // Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi teaduslike tööde kogumik 13 (1967)
* Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituut. Tallinn, 1969 (ka vene k)
* Основные итоги по изучению маститов в ЭстНИИЖВ. // Теор. и практ. вопр. ветеринарии 1: Незаразные болезни. Трт, 1988
* Comparative Evaluation of Built-in and Portable Measuring Instruments for Detection of Mastitis. // Veterinaaria '93. Tartu, 1993
* Mastiiti tekitavatest mikroobidest ja nende ravimtundlikkusest (kaasautor). // Veterinaarmeditsiin '95. Tartu, 1995.

## Kirjandus
* Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn, 1992 47, 115, 127
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996 175
* Sotsialistlik Põllumajandus (1964) 16, 755
* Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1994) 1, 45.
*
Sotsialistlik Põllumajandus

**Sotsialistlik Põllumajandus** oli Eestis ilmuv maamajanduse teemaline ajakiri.

Ajakiri ilmus aastail 1949–1989.

Talle eelnes ajakiri *[[Eesti Põllumajandus]]* (1946–1949) ning järgnes ajakiri *Põllumajandus* (1989–2000), seejärel aga ''Maamajandus''.

Peatoimetajad on olnud Arno Talvoja, Heinrich-Ilmar Allikivi, Endel Mets.

## Vaata ka
*Maamajandus (ajakiri)
Eesti Põllumajandus

**Eesti Põllumajandus** oli Eestis ilmuv maamajanduse teemaline ajakiri.

Ajakiri ilmus aastail 1946–1949.

Talle järgnes ajakiri *[[Sotsialistlik Põllumajandus]]* (1949–1989) ning seejärel ajakiri *Põllumajandus* (1989–2000) ja ''Maamajandus'' (alates 2000).

## Vaata ka
*Maamajandus (ajakiri)
Maido Rahula

**Maido Rahula** (kuni 1. augustini 1936 **Maido Mironov**; sündinud 20. mai 1936 Alliku vald, Järvamaa – 2. aprill 2017 Elva) oli eesti matemaatik.

## Elulugu
Maido Rahula oli talupidaja poeg.

Pere küüditati 1949 Eestist. Lõpetas 1954 Krasnojarski krai Krasnoturinski keskkooli, 1959 Tomski Ülikooli ja 1963 Tartu Riikliku Ülikooli aspirantuuri; füüsika-matemaatikakandidaat (1964, TRÜ), väitekiri "К дифференциальной геометрии высшего порядка", füüsika-matemaatikadoktor (1989, Thbilisi Ülikool), doktoriväitekiri "Инфинитезимальная связность в расслоении и дифференциальные инварианты отображений". 

Oli 1962–1963 TRÜ algebra ja geomeetria kateedri assistent, 1963–1965 vanemõpetaja, 1965–1971 ja 1989–1990 TÜ dotsent, 1990–1992 TÜ professor. Oli 1967–1971 mitme Alžeeria ülikooli õppejõud, 1972–1989 Odessa Toiduainete Tööstuse Tehnoloogia Instituudi kõrgema matemaatika kateedri juhataja ja dotsent, 1992–2002 TÜ puhta matemaatika instituudi professor, 2002–2017 emeriitprofessor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: diferentsiaalgeomeetria ja rakendused (kujutuse invariandid ja singulaarsused, rakendused diferentsiaalvõrrandite teoorias). Eesti Matemaatika Seltsi, Ameerika Matemaatika Seltsi ja Euroscience'i liige. Üle 60 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
*1994 Eesti Vabariigi teaduspreemia
*2001 Tartu Ülikooli suur medal
*2006 Tartu Ülikooli aumärk
*2009 Eesti Matemaatika Seltsi auliige

## Teoseid
* L'etude geometrique des singularites a l'aide des equations differentielles. // Rendiconti del Seminario Matematico di Messina, Ser II, 1 (1991)
* New Problems in Differential Geometry, WSP,1993
* Le repere canonique de l'espace homogene. // Geometry and Topology of Submanifolds, VII, WSP, 1995
* Le repere canonique de l'espace homogene. // Geometry and Topology of Submanifolds, VII, WSP, 1995
* Exponential Law in the Lie-Cartan Calculus, Rendiconti del Seminario Matematico di Messina, Atti del Congresso Internazionale in onore di Pasquale Calapso, 1998
* Differential Geometry of 20th Century and Geometric Research in Tartu (kaasautor V.Abramov). // Ülo Lumiste – mathematician, Tartu, 1999
* Loi exponentielle dans le fibre' des jets, symetries des equations differentielles et repere mobile de Cartan. // Balkan J. of Geometry and its Applications, 5 (2000) 1
* Interaction of flows on quadrics (kaasautor D. Tseluiko). // Lith. Math. J.,42 (2002) 2.

## Viited

## Kirjandus
* EE 7, 672
* EE 14, 400
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 385
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 141.
*  
* Maido Rahula. *Matemaatik juurtega Käreverest*. Järva Teataja, nr. 109, 20 september 2014, lk. 8–9. DIGAR
Eimar Rahumaa

**Eimar Rahumaa** (sündinud 20. augustil 1948 Pöide vallas Saaremaal) on eesti õigusteadlane.

## Elulugu
Eimar Rahumaa on sündinud Saaremaal, Pöide vallas.

Lõpetas 1966 Orissaare Keskkooli, 1971 *[[cum laude]]* Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna; õigusteaduste kandidaat (1980, Moskva Riigi ja Õiguse Instituut), väitekiri "Функция консула в области гражданского и военного мореплавания". Oli 1974–1977 TRÜ aspirant, täiendas end 1983–1984 Rooma Ülikoolis.

Oli 1970–1973 ELKNÜ Keskkomitee lektor, 1974–1975 Justiitsministeeriumi bülletääni Nõukogude Õigus vanemtoimetaja, 1975–1981 Tartu Riikliku Ülikooli riigi- ja haldusõiguse kateedri vanemõpetaja, 1982–1987 dotsent, 1985–1987 õigusteaduskonna dekaan. 

1987–1991 NSV Liidu Välisministeeriumi Stockholmi saatkonna Eesti asekonsul, 1991–1992 Vabariigi Valitsuse valitsuse välispoliitika nõunik. Hiljem töötanud Rootsis firmade konsultandina. Avaldanud artikleid  välispoliitikast eesti ajakirjanduses.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: rahvusvaheline õigus ja õigusteaduse ajalugu.

## Teoseid
Üle 20 teaduspublikatsiooni, arvukalt aimeraamatuid.
* Ühiskond ja põhiseadus. Tallinn 1979
* Välispanoraam 1981-1986 (koostanud Eimar Rahumaa, Raivo Rammus). Tallinn 1982
* ÜRO vastuolude maailmas (kaasautor Abner Uustal). Tallinn 1983
* Фридрих Фромхолдь (Федор Федорович) Мартенс и юристы Тартуского университета (kaasautor Peeter Järvelaid). // TÜ ajaloo küsimusi XVI (1985)
* Über den Unterricht des internationalen Rechtes an der Tartuer Universität in der II Hälfte des 19. Jahrhunderts und am Anfang des 20. Jahrhunderts (kaasautor Peeter Järvelaid). // TÜ ajaloo küsimusi XIX (1987)
* Консульские уставы СССР и урегулирование функции, связанных с содействованием развитию гражданского и военного мореплавания. // TÜ Toim 802 (1988).

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987. Lk 442
* EE 14. Lk 400

## Välislingid
*
Víctor Peralta

**Víctor Peralta** (6. märts 1908 Buenos Aires – 25. detsember 1995) oli Argentina poksija.

Peralta sai sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Lambertus van Klaverenile (Holland).

Peralta poksis oktoobrist 1928 kuni juunini 1935 elukutselisena. Ta pidas kokku 20 kohtumist, millest võitis 9 (neist 3 nokaudiga) ja kaotas 7 kohtumist ning 4 kohtumist lõppes viigiga. Ta oli aastatel 1932–1933 elukutseliste Argentina meister kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg).

## Viited

## Välislingid
* 
*
Nookur

**Nookur** on ümber kinnistelje vähem kui täispöörde ulatuses edasi-tagasi liikuv mehhanismilüli. Nookureid kasutatakse väga paljudes mehhanismides. Nookureiks on jäiga vardaga pendel, kella balanssiir ja ankur, nookurit kasutatakse kolbpumba kolvi liigutamiseks nafta pumpades.

## Viited
Kakerdi järv

**Kakerdi järv** (ka Kakerdaja järv) on pruuniveeline düstroofne järv Järva maakonnas Järva vallas.

Järv asub Harju alamvesikonnas Kakerdaja raba keskel.

Kakerdi järve kaldajoone pikkus on 1211 meetrit ja veepeegli pindala 6,6 hektarit. Järve juurde pääsemiseks on rajatud laudtee. Järvest mööduvad Oandu–Ikla ja Peraküla–Ähijärve matkarada.

## Pilte

Fail:Kakerdi.JPG|Kakerdi järv, 2010
Fail:Kakerdi lake, september 2021 0789.jpg|Kakerdi järv
Fail:Causeway in Kakerdaja bog, september 2021 0770.jpg|Järve juurde viiv laudtee
Ahitsõ järv

**Ahitsõ järv** (ka Ahitse järv või Ahitsejärv) on avalikult kasutatav väljavooluga looduslik järv Mustjõe alamvesikonnas. Järv asub Võru maakonnas Rõuge vallas Ahitsa küla külje all.

Järve pindala on 6,1 hektarit, kaldajoone pikkus 1058 meetrit ja keskmine sügavus 2,3 meetrit.
Turnhout

**Turnhout** on hollandikeelne linn ja vald  Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis Turnhouti haldusringkonnas.

Turnhouti asulale andis 1212. aastal linnaõigused Brabanti hertsog Hendrik I.

## Sõpruslinnad
* – Hammelburg
* – Gödöllő
* – Hanzhong
* – Vinatori


Turnhout Sint Pieterskerk.jpg|Sint-Pieterskerk
BegijnhofTurnhout 20-01-2008 14-08-17.jpg|Begijnhof
Turnhout, kerk7 foto1 2010-10-03 12.50.JPG|Theobalduskapel
Turnhout 007.jpg|Taxandriamuseum
Kasteel_van_de_Hertogen_van_Brabant.jpg|Brabanti hertsogiloss


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Kaussjärv

**Kaussjärv** (ka Rõuge mõisa järv ja Rõuge Mõisajärv) on avalikult kasutatav eutroofne järv Võru maakonnas Rõuge vallas Rõuges.

Järve pindala on 2,3 ha.

Järv kuulub Peipsi alamvesikonda.

Järv asub Haanja looduspargis.

## Viited
Ignalina rajoon

**Ignalina rajoon** (leedu *Ignalinos rajono savivaldybė*) on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus  endise Utena maakonna aladel. Piirneb idas Valgevenega.

Rajoon moodustati 1950. aastal, tänapäevastes piiridest on aastast 1974. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Ceikiniai, Didžiasalise, Dūkštase, Ignalina, Kazitiškise, Linkmenysi, Mielagėnai, Naujasis Daugėliškise, Rimšė, Tverečiuse, Vidiškėse vald. Eraldi üksuse moodustab veel Ignalina linn, mis moodustab eraldiseisva valla.

Halduskeskus on Ignalina linn. Teised tähtsamad asulad on Dūkštase linn ja Mielagėnai, Rimšė ning Tverečiuse alevid. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ignalina rajooni elanikest leedulasi 80,83%, venelasi 8,31%, poolakaid 7,05%, valgevenelasi 1,87% ja ukrainlasi 0,48%.

Rajoonis asub osa Aukštaitija rahvuspargist. Rajooni territooriumile jäävad osaliselt ka Sirvėta regionaalpark ja Gražutė regionaalpark.

Rajoonis on 209 järve. Suurim neist on Dysnai järv, teised suuremad järved on Apvardai, Asalnai, Ažvintis, Baluošas, Dringis, Dysnykštis, Dūkštase järv, Drūkšiai (osaliselt), Erzvėtase järv, Lūšiai, Ūsiai, Rūžas ja Prūtas. Pikim jõgi on Dysna jõgi, teine suurem jõgi on selle lisajõgi Birvėta. Kõrgeim punkt on Nevaišiai mägi (288 m).


Lusiu ezeras.jpg|Lūšiai
Pliateriu akmuo.jpg|
Srove (river) 1.jpg|Srovės


## Viited

## Välislingid

*Ignalina rajooni omavalitsuse koduleht
Švenčionyse rajoon

**Švenčionyse rajoon** on 2. järgu haldusüksus (omavalitsus) Vilniuse maakonnas Leedus. Piirneb lõunas ja idas Valgevenega.

Rajoon moodustati 1940. aastal, toona oli see Valgevene NSV koosseisus. Sama aasta 25. novembril läks see Leedu NSV koosseisu ja likvideeriti, kolm valda arvati aga Pastavy rajooni koosseisu. Taas moodustati see aastal 1950, tänapäevastes piiridest on aastast 1968. 

Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Adutiškise, Cirkliškise, Kaltanėnai, Labanorase, Magūnai, Pabradė, Sariai, Strūnaitise, Svirkose, Švenčionėliai, Švenčionysi vald. Rajoonis on kolm linna (Pabradė, Švenčionėliai ja Švenčionys), mis moodustavad eraldi vallad. Selle aladele jääb kolm alevit (Adutiškis, Kaltanėnai, Labanoras) ja 602 küla.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Švenčionyse rajooni elanikest leedulasi 52,83%, poolakaid 25,98%, venelasi 13,28%, valgevenelasi 4,64% ja ukrainlasi 0,65%.

Rajoonis asub osa Aukštaitija rahvuspargist. Rajooni territooriumile jäävad osaliselt ka Sirvėta regionaalpark, Labanorase regionaalpark ja Asveja regionaalpark.

Rajoonis on 284 järve. Suurim neist on Kretuonase järv, teised suuremad järved on Baluošas, Peršoksnai, Vajuonis ja Žeimenys, osaliselt jääb rajooni aladele ka Asveja. Suurim jõgi on lõunapiiril voolav Neris, teine suurem jõgi on selle lisajõgi Žeimena, rajoonist algab Birvėta. Kõrgeim punkt on Girdžiuliškėse mägi (250 m), madalaim koht asub Nerise ja Žeimena ühinemispaigas (116 m).

## Viited

## Välislingid

*Rajooni omavalitsuse koduleht
Tiit Randla (majandusteadlane)

**Tiit Randla** (9. juuli 1943 Tallinn – 3. märts 2025) oli eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Tiit Randla oli teenistuja poeg.

Randla lõpetas 1961 Rapla Keskkooli ja 1966 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) masinaehituse ökonoomika ja organiseerimise erialal; 1976–1980 oli ta TPI aspirant.

Ta on töötanud TTÜ 1970–1980 töö- ja juhtimise teadusliku organiseerimise labori juhatajana, 1980–1990 tootmise ökonoomika ja organiseerimise kateedri vanemõpetajana, 1990–2004 käitismajanduse instituudi tööteaduse õppetooli lektorina, majandusteaduskonna prodekaanina, 1991–2006 TTÜ majandusõpikonna juhatajana, TTÜ majandusteaduskonna dekanaadi juhatajana ja peaspetsialistina.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: töö- ja palgakorraldus Eesti tööstusettevõte- ja teenindusettevõtetes. Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Teenindusteooria rakendusi töö normeerimisel (kaasautor J. Fominõh). Tallinn 1974
* Tööriistamajanduse organiseerimine (kaasautorid H.-E. Kabral ja L. Sarapik). Tallinn 1991
* Hotelli "Olümpia" toateenijate töökorralduse analüüs ja arvu normimine. Tallinn 1996

## Isiklikku
Tiit Randla oli 1967. aastast abielus telekunstnik Gunta Randlaga.

Nende tütar on arhitektuuri- ja kunstiajaloolane Anneli Randla.

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn 1986. Lk 341

## Välislingid
*
Kernu järv

**Kernu järv** (ka *Kõrveküla Kernu järv*) on keskmise karedusega, kihistumata, kalgiveeline segatoiteline sissevooluga järv Lääne-Viru maakonnas.

Järve kaldajoone pikkus on 1209 meetrit ja keskmine sügavus 1,2 meetrit. Veepeegli pindala on 8,4 hektarit.
Lenin Poolas

**"Lenin Poolas"** on 1966. aastal Nõukogude Liidu ja Poola koostöös valminud mängufilm.

## Süžee
Filmi tegevus leiab aset 1914. aastal. Esimese maailmasõja puhkemise ajal viibib Vladimir Lenin tol ajal Austria-Ungari Keisririigile kuuluvas Poola osas. Vene Keisririigi kodanikuna sattub Lenin suurde hädaohtu ja ta vangistatakse. Lõpuks vabaneb ta vanglast ja tal õnnestub riigist lahkuda.

## Osatäitjad
*Maksim Štrauhh – Vladimir Lenin
*Anna Lissinskaja – Nadežda Krupskaja
*Antonina Pavlõtševa – Krupskaja ema
*Ilona Kuśmierska – Ulka
*Edmund Fetting – Honecki
*Krzysztof Kalczyński – Andrzej
*Tadeusz Fijewski – vangla sekretär
*Gustaw Lutkiewicz – uurija
*Kazimierz Rudzki – preeseter
*Zbigniew Skowroński – Matyszczuk
*Jarema Stepowski – fotograaf
Alfredo Copello

**Alfredo Copello** (15. märts 1903 – surmaaeg ja -koht on teadmata) oli Argentina poksija.

Copello sai kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Hans Nielsenile (Taani).

## Viited

## Välislingid
*
Idle No More

**Idle No More** (inglise keeles "Aitab viivitustest") on Kanada indiaanlaste (First Nations), inuittide ja nende toetajate protestiliikumine, mis sündis novembris 2012 reaktsioonina Kanada peaministri Stephen Harperi valitsuse poliitikale Kanada põlisrahvaste lepinguõiguste suhtes, eelkõige seaduseelnõule C-45, ja saavutas kiiresti ülemaailmse toetuse.

Idle No More toetuseks on korraldatud mitu poliitilist aktsiooni, mida on ajendanud Attawapiskati pealiku Theresa Spence'i näljastreik ja mida on koordineeritud sotsiaalmeedia kaudu.

## Viited

## Välislingid
* Idle No More koduleht
* Idle No More Facebookis
* #idlenomore Twitteris
Šakiai

**Šakiai** () on linn Leedus, Šakiai rajooni ja Šakiai valla halduskeskus. Linn asub Siesartise jõe kaldal, merepinnast 79 meetri kõrgusel.

Haridust annavad keskkool ja gümnaasium, linnas on ka raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on Zanavykai piirkonna muuseum ning ajalooline vanalinn, kus asuvad raekoda, luteri kirik (aastast 1842) ja katoliku kirik (aastast 1940). 

Šakiai sõpruslinnaks on Gołdap.

Linna järgi on nimetatud Oandu lademe Šakiai kihistu.

## Elanikkond


* 2900 (1903)
* 2044 (1923)
* 4223 (1970)
* 5000 (1976)

* 5955 (1979)
* 7226 (1989)
* 6795 (2001)
* 6051 (2011)


1897. aasta rahvaloenduse andmetel oli Šakiai elanikest juute 74,08%, leedulasi 18,45%, sakslasi 4,25%, poolakaid 1,8% ja venelasi 1,26%.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Šakiai elanikest leedulasi 98,79% ja venelasi 0,39%.

## Ajalugu

Šakiaid on esimest korda mainitud aastal 1599. Toona oli see *Šakaičiai* nime kandev küla, mis kuulus Gelgaudiškise mõisale. Järgmine kord mainitakse seda küla alles aastal 1703, kuigi aastal 1689 püstitati sealne kabel. Aastal 1719 ehitati kabeli asemele kirik, toona nimetati asulat esimest korda Šakiaiks. Toona kuulusid sealsed alad Gelgaudiškise kihelkonda ja asula kuulus Czartoryskitele. Aastal 1776 sai alev.

Kui alev pärast Poola jagamist Preisimaa koosseisu kuuluma hakkas, hakkas see kuuluma Kendelite suguvõsale. Asula saksakeelsed nimekujud on *Schaken*, ka *Schaki* või *Schacki*. Aastal 1801 sai Šakiaist kohaliku kihelkonna keskus, järgmisel aastal hakkas seal tegutsema ka kihelkonnakool. Aastal 1805 ehitati sinna luteri kirik, mis on kohaliku luterlaste kihelkonna keskuseks. XIX sajandi alguses sai Šakiaist linn, kus oli kaks kirikut ja sünagoog.

Teise maailmasõja ajal hävitasid Saksa väed linna peaaegu täielikult, linna lähedal metsas tapeti 4000 elanikku. Pärast sõda oli Šakiaisse jäänud vaid 300 elanikku.

## Pilte

Šakių ev. liuteronų bažnyčia 2.JPG|Šakiai luteri kirik
SiesartisŠakiaiPoPr.JPG|Siesartise jõgi Šakiais
VincasKudirkaPamátníkŠakiai.JPG|Mälestusmärk Vincas Kudirkale


## Tuntud elanikke
*Dainius Adomaitis – Leedu korvpallur
*Vincas Kudirka – Leedu luuletaja, 1890–1894 töötas seal arstina
*Aron Friedmann – Saksa helilooja
*Zygmunt Kęstowicz – Poola näitleja
*Virgilijus Juozas Čepaitis – Leedu poliitik, kirjastaja ja tõlk
*Mindaugas Šnipas – Leedu skulptor
*Gvidonas Markevičius – Leedu korvpallur
*Kęstutis Smirnovas – Leedu judomaadleja ja poliitik
*Žygimantas Vaičiūnas – Leedu poliitik

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
*Linn Poola geograafilises sõnastikus (*poola keeles*)
*Linn portaalis vietoves.Lt
Munder

**Munder** on sõjaväelise või paramilitaarse organisatsiooni liikme auastmetunnustega vormiriietus.

## Vormiriietus ja mundrid Eestimaal
, *[[Venemaa keisririigi sõjaväelised auastmed]]*

File:Konstantin Päts, ERM Fk 2625-74.jpg|Keiserliku armee lipnik Konstantin Päts
File:1. Eesti Kütidiviisi juhtkond.jpg|1. Eesti Kütidiviisi juhtkond


## Vormiriietus ja mundrid Eesti Vabariigis

|Eesti Sõjavägede Ülemjuhataja kindral Johan Laidoner
Pilt:Ernst Põdder - Kaitseliit.jpg|Eesti sõjaväe kindralmajor Ernst Põdder
Pilt:Kindralmajor Aleksander Tõnisson (17.04.1875 - lasti maha 30.06.1941), ERM Fk 2625-7.jpg|Kindralmajor Aleksander Tõnisson
Hans Groop

**Hans Groop** (s. 1932 Vaasas) on soome laevaehitusinsener ja paadikonstruktor. 

Ta kasvas viielapselises peres ja 1951 lõpetas Vaasas lütseumi.
Lapsepõlves huvitus Groop purilennukite ehitusest ja lendamisest, mistõttu tutvus ka aerodünaamikaga, mida hilisemas elus kasutas paatide kavandamisel. Hiljem jõudis ta arusaamale, et lennukitel pole Soomes turgu ning otsustas õppida laevaehitust.
Ta lõpetas *Tekniska läroverket i Helsingfors* (tänapäeval Arcada – Nylands svenska yrkeshögskola). 

Ta töötas Wärtsilä laevaehitustehases suhtekorraldajana ja hiljem enda asutatud ettevõttes Oy Scan Design Ab (01.03.1974–30.12.2004 Soome registrites).
Hans Groopi tuntuim looming on aastal 1965 alustatud ja 1967 veesatud H-paat. Ta on ühe vanema ja suurema Soome jahtklubi Helsingfors Segelsällskap liige. Purjesportlasena võistlemise lõpetas ta 75-aastaselt.

## [[5.5mIC]]
* FIN-030, esmane mõõdukiri 1979, Patricia of Finland
* FIN-031, esmane mõõdukiri 1985, Helena
* FIN-032, esmane mõõdukiri 1986, Tre Gubbar
* FIN-033, esmane mõõdukiri 1986, Helena 2
* NOR-045, esmane mõõdukiri 1987, Diva
* NOR-046, esmane mõõdukiri 1987, Norna 12

## Disain
* Artina 29
* Artina 33
* Degerö 33
* Finnsailer 30
* Finnsailer 34
* H-323
* H-35 
* H-30 Netta
* H-Star
* Joe 17
* Lohi 34, matkapurjejaht on järglane paadile Joe34 (Joemarin 34), L=10,40 m, B=3,15 m, T=1,5 m.
* Lokari 385 sõudepaat
* Targa 101
* Targa 42
* Targa 96
jne

## Vaata ka
* Birger Slotte
* Jan Herman Linge

## Viited

## Välislingid
* uppslagsverket.fi
**Sök i Uppslagsverket Finland
* Ihmiset: Kuka? Hans Groop Helsingin Sanomat
* 28. juuli 2012, Hanna Romppainen, Venemies mielii edelleen merelle, Hans Groop kohtaa seilatessaan itse suunnittelemiaan veneitä. Helsingin Sanomat, hs.fi
* H-40, Hans Groop, archive.org
* Lokari 385-Soutuvene
* SailboatData.com - sailboat designs of Hans Groop by year
** Hans Groop @ sailboatdata.com
* Hans Groop @ hWiki
Serinchamps

**Serinchamps** on prantsuskeelne osavald ja asula Belgias Namuri provintsis Ciney vallas.

Kuni ühendamiseni Ciney vallaga 1977. aastal oli Serinchamps omaette vald.

Serinchamps asub 26,5 km kaugusel Dinantist ja 10,5 km kaugusel Rochefortist.

Osavallas paiknevad veel järgmised asulad: Haversin, Haid ja Les Basses.


Pilt:Haversin CH1fJPG.JPG|Haversin
Pilt:Haversin CH1dJPG.JPG|Haversin
Pilt:Haversin CH1JPG.JPG|Haversini loss (17. sajand)
Umbusi raba

**Umbusi raba** (ka Põltsamaa raba, Ruupa raba) on raba Jõgeva maakonna edelaosas Põltsamaa vallas. Raba on üks Umbusi soostiku soodest.

## Viited

## Välislingid
* Umbusi raba keskkonnaregistris
Maret (ajakiri)

**Maret** oli eestikeelne ajakiri, mis ilmus aastatel 1935–1940 ja 2013–2015.

## 1935–1940
Ajakiri ilmus Tartus kirjastuselt "Maret", mille omanikeks olid Verner Kask ja Richard Puusepp.

Ajakirjas leidsid kajastamist moe-, kirjandus-, filmi-, spordi-, majapidamis- ja käsitööteemad. Maret oli üsna mitmekülgne, aga samas ka kaasaegne, selle analooge võis leida nii Rootsist kui ka Soomest. Inimesed said suhteliselt heade piltide, õpetuste ja lõikelehtede järgi oma kodu kujundada. Maretis avaldati ka moodsaid romaane, mida üsna kiiresti tõlgiti, filminäitlejate pilte ja moekülgi. Teatud mõttes oli Maret ka seltskonnaajakiri. Näiteks oli rubriigi “Meie kodude väikesi käskijaid” jaoks pildistatud tuntud inimeste järeltulijaid. Tundus, et see lähenemine toonasele lugejale sobis.

Naiste- ja koduajakiri Maret jõudis ilmuda viis aastat (1935–1940) ning oli oma mitmevärvitrüki, järjejutuna ilmunud romaanide, põnevate kultuurilugude ja rohkete praktiliste nõuannetega tolle aja populaarseim meelelahutuslik naiste- ja koduajakiri, mille trükiarv oli 1939. aastal koguni 37 000 eksemplari.

## 2013–2015
Kirjastus Fookus Meedia alustas ajakirja Maret kirjastamist veebruaris 2013. Ajakirja esimese numbri tiraaž oli 27 500 eksemplari. Kirjastus tutvustas ajakirja inspireeriva koduajakirjana inimestele, kellele meeldib oma kätega asju teha. Ajakiri jagas nippe ja ideid kodu-, köögi-, aia- ja käsitööteemadel.

2015. aasta juulis lõpetati ajakirja Maret kui iseseisva väljaande ilmumine ja augustist liideti ajakiri ajakirjaga Nipiraamat.

## Vaata ka
*Eesti Naine

## Viited

## Välislingid
*Ajakirja Maret tutvustus kirjastaja kodulehel
Mustajõgi

**Mustajõgi** (ka *Kirjaku peakraav*, *Tamme peakraav*) on Viru alamvesikonda kuuluv jõgi Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas ja Narva-Jõesuu linnas.

Jõgi saab alguse Kurtna järvestiku Peen-Kirjakjärvest ja on Narva jõe vasakpoolne lisajõgi (suubub Narva veehoidlasse).

Mustajõe pikkus on 32,6 km, jõgikond on Narva jõe vasakkalda suurim – 399,9 km².

Mustajõkke juhitakse põlevkivikarjääride valgvett ja sealt saab tööstusvett Eesti elektrijaam.

## Välislingid
*
Auderghem

**Auderghem** (ka *Oudergem*, ) on üks üheksateistkümnest Belgia Brüsseli piirkonna vallast. Nagu ka ülejäänud Brüsseli vallad, on ka Auderghem ametlikult kakskeelne, hollandi- ja prantsuskeelne.


Pilt:Auderghem Ch1a.jpg|
Pilt:Auderghem AB1f.jpg| 
Pilt:Chateau Valduc Auderghem.jpg|
Pilt:Auderghem CH1.jpg|
Pilt:Chateau Trois-Fontaines.JPG|
Pilt:Val Duchesse CH1a.jpg|
Pilt:Auderghem - Prieuré de Val Duchesse.JPG|
Pilt:Auderghem - Grand étang de Val Duchesse.JPG|


## Sõpruslinnad
*  – Choisy-le-Roi
*  – Vallauris 
*  – Patmos

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Syväri

**Syväri** on järv Soomes. Ta asub Kuopio linna (varem Nilsiä linna) ja Lapinlahti valla alal.

Järve pikkus on 33–35 km ja laius 10 km. Rannajoone pikkus on 460,3 km.
Héctor Méndez

**Héctor Eugene Méndez** (1. august 1897 – 13. detsember 1977) oli Argentina poksija.

Méndez sai kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Jean Delarge'ile (Belgia).

Méndez oli 1928. aasta Amsterdami olümpiamängudel Argentina koondise kapten ja avatseremoonia lipukandja, kuid ise ta ei võistelnud. Ta on olnud läbi aegade ainuke poksija, kes on olnud avatseremoonial Argentina delegatsiooni lipukandja.

## Viited

## Välislingid
*
XII üldtantsupidu

**XII üldtantsupidu** oli üldtantsupidu, mis toimus Komsomoli-nimelisel staadionil 3.–5. juulil 1981. Pidu kandis ametlikku nime "ENSV 1981. aasta rahvatantsupidu". Ühtekokku toimus viis etendust.

Tantsupidu pidi harjumuspärast rütmi järgides toimuma 1980. aastal, kuid seoses olümpiaregati toimumisega otsustati lükata tantsupidu järgmisele aastale. 

Edasilükkamise põhjustena on välja toodud seda, et kardeti liiga suurte masside saabumist olümpialinna, mis võis häirida olümpiaregati korraldust. Ka nõudnuks mitme suurürituse korraldamine ühe suve jooksul ülemääraseid pingutusi. 

Peol osales 44 lasterühma, 91 naisrühma, 65 B-rühma, 64 C-rühma, 14 rahvatantsuansamblit, 400 rahvapillimängijat, 215 viiuldajat, 800 võimlejat ja 11 külalisansamblit. Kokku osales tantsupeol 7006 esinejat.

## Lavastusmeeskond
* Pealavastaja – Heino Aassalu
* Peakorraldaja-üldjuht – Ilmar Moss
* A-rühmade üldjuht – Henn Tiivel
* B-rühmade üldjuht – Naima Ebrok
* C-segarühmade üldjuht – Ilma Adamson
* Lasterühmade üldjuht – Niina Raadik
* Naisrühmade üldjuht – Nelli Uustalu
* Vene rühmade üldjuht – Suren Arutjunjan
* Võimlemisrühmade üldjuht – Liia Palmse
* Muusika üldjuht – Leho Muldre
* Rahvamuusikaorkestrite üldjuht – Uno Veenre
* Muusikaline kujundus – Leho Muldre, Asta Kuivjõgi
* Kunstiline kujundus – Kustav-Agu Püüman
* Helirežissöör – Hans Brümmel

## Etendused
* 3. juuli kell 20 – I etendus
* 4. juuli kell 14 – II etendus
* 4. juuli kell 20 – III etendus
* 5. juuli kell 13 – IV etendus
* 5. juuli kell 19 – V etendus

## Viited


## Kirjandus
* 75 aastat Eesti tantsupidusid. Koostajad Lille-Astra Arraste, Ilma Adamson, Anneli Ammas, Ülle Feršel, Kadri Tiis, Juris Žigurs ja Kadri Valner. Kirjastus Varrak, Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts. Tallinn 2009
Uncyclopedia

***Uncyclopedia*** ehk **Ebatsüklopeedia** on Vikipeedia  paroodia. See on üles ehitatud sarnaselt Vikipeediaga, kuid artiklite sisu on valdavalt absurdne, naljakas ja kaugel informatiivsusest. Sait loodi 2005. aasta jaanuaris ja augustis oli seal ligi 10 000 artiklit. 2015. aasta märtsis oli eestikeelses Ebatsüklopeedias 98 artiklit.

Ingliskeelse *Uncyclopedia* nimetus on sõnademäng:  sõnas *encyclopedia* on algus *en-* asendatud eesliitega *un-* ('mitte-'). Analoogilisi absurdientsüklopeediaid on veel paljudes keeltes erinevate nimetustega. Need kõik on ühendatud ühisprojektiga *Uncyclomedia Foundation*. 

Et tegemist pole tõsise entsüklopeediaga, muutuvad sealsed artiklid alalõpmata. Mõned naljad püsivad muidugi kauem, kuid paljusid artikleid muudetakse ja värskendatakse pidevalt. 

Hoolimata absurdsusest ei ole *Uncyclopedia* artiklid labased ega kedagi solvavad. Isegi tundlikke teemasid käsitletakse huumoriga. Administraatorid hoiavad artiklitel silma peal ja lauslollused siiski kustutatakse. Autoritel soovitatakse olla naljakas, kuid mitte nõme. Nii nagu vikipeediadki, kannatab ka *Uncyclopedia* aeg-ajalt ja kohati vandalismi all. 

Artikkel Eestist oli Uncyclopedia esilehel 26. augustil 2005 ja sel ajal oli see kogu selle saidi vaadatavuselt kaheksas artikkel.

Lõbusalt ja naljaga pooleks käsitletakse ka uskumusi ja religioone. Kristlus on näiteks "armastuse religioon, mis põhineb jumala piinamisel ja jõhkral tapmisel". Kristlased on "kannibalid, kes usuvad, et söövad jumala ihu ja joovad tema verd". Jne. 

Palju nalju tehakse ka kategooriate, linkide, ümbersuunamiste jm vikipeediliste vahenditega. Artiklite arutelud on siiski enamasti asjalikud.  

## Välislingid
* Kõigi Uncyclopediate ja Uncyclopedia sõsarprojektide loetelu
* Ingliskeelne Uncyclopedia
* Eestikeelse Ebatsüklopeedia esileht
XIII üldtantsupidu

**XIII tantsupidu** toimus Tallinnas Komsomoli-nimelisel staadionil 19.–21. juulil 1985. Kandis ametlikult nime "Eesti NSV 1985. aasta rahvatantsupidu". Ühtekokku toimus neli etendust.

1985. aasta peol sai viimast korda täies hiilguses näha nõukogude aja sümboleid. Tribüüni kohal asetses Lenini portree, peo avakujundiks oli üle väljaku eesti tantsijate vahelt tõrvikutega marssinud 15 liiduvabariigi rahvariideis noored. Tantsijad kandsid punaseid linikuid, muutes väljaku punaseks pannooks, millest moodustusid üksteise järel sõnad "VÕIT" ja "ENSV" ning numbrid 40 (meenutamaks 40 aasta möödumist Teisest maailmasõjast) ja 45 (45 aastat nõukogude võimu kehtestamisest Eestis).

Tantsupeol osales 8273 tantsijat ja saatjat. Lisaks Eesti tantsijatele osales peol 250 tantsijat teistest riikidest.

## Lavastusmeeskond
*Pealavastaja-kunstiline juht – Heino Aassalu
*Üldjuht – Ilmar Moss
*Üldjuht-korraldaja – Juris Žigurs
*A-segarühmade üldjuht – Mait Agu
*B- segarühmade üldjuhid – Lille Arraste, Angela Arraste
*C-segarühmade üldjuht – Ilma Adamson
*D-segarühmade üldjuht – Naima Ebrok
*Naisrühmade üldjuht – Nelli Uustalu
*Tütarlaste rühmade üldjuht – Ene Jakobson
*Vene ja külalisrühmade üldjuht – Ljubov Poljakova
*Lasterühmade üldjuht – Niina Raadik
*Lasteaedade rühmade üldjuht – Ilmar Tamm
*Muusika üldjuht – Els Roode
*Rahvapilliorkestrite üldjuht – Uno Veenre
*Puhkpilliorkestrite üldjuht – Koit Kirber
*Helikujundaja – Asta Kuivjõgi
*Kunstnik – Kustav-Agu Püüman

## Etendused
* 19. juuli kell 19 – I etendus
* 20. juuli kell 19 – II etendus
* 21. juuli kell 11 – III etendus
* 21. juuli kell 18 – IV etendus

## Viited


## Kirjandus
* 75 aastat Eesti tantsupidusid. Koostajad Lille-Astra Arraste, Ilma Adamson, Anneli Ammas, Ülle Feršel, Kadri Tiis, Juris Žigurs ja Kadri Valner. Kirjastus Varrak, Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts. Tallinn 2009
Antonio Pacenza

**Antonio Pacenza** (18. jaanuar 1928 Buenos Aires – 7. veebruar 1999) oli Argentina poksija.

Pacenza sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Norvel Leele (USA).

Pacenza poksis veebruarist 1953 kuni oktoobrini 1955 elukutselisena. Ta pidas kokku 20 kohtumist, millest võitis 15 (neist 4 nokaudiga) ja kaotas 4 (neist 3 nokaudiga) kohtumist ning 1 kohtumine lõppes viigiga.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Ganshoren

**Ganshoren** (, ) on üks üheksateistkümnest Belgia Brüsseli piirkonna vallast. Ganshoreni elanikest 80% on prantsuskeelsed.

1870. aastate Ferrarise kaardil on asula märgitud nimega *Ganshoren*. Bourbonide valitsemisajal oli Ganshoren ühendatud Jettega. Ganshoren ja Jette eraldati iseseisvateks valdadeks 1841. aastal.


Ganshoren avenue Broustin 10 1001.jpg|
Rivieren Castle.jpg|Riviereni loss (XII sajand)
Résidence Basilique,immeuble à appartements sis avenue Charles Quint 122-124 à 1083 Ganshoren; architecte Jean DELHAYE (un des derniers collaborateurs de Victor HORTA).JPG|


## Sõpruslinnad
*  – Rusatira

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse ja hollandi keeles)
Etterbeek

**Etterbeek** (, ) on üks üheksateistkümnest Belgia Brüsseli piirkonna vallast. Sarnaselt ülejäänud Brüsseli valdadega on ka Etterbeek ametlikult kakskeelne, hollandi- ja prantsuskeelne.


Pilt:Park of the Cinquantenaire - Royal Museums of Art and History, Brussels, 2010 (HDR 2).jpg|Kuninglik Kunsti- ja ajaloomuuseum
Pilt:Tower at the park of the Cinquantenaire, Brussels, 2010 (HDR).jpg|
Pilt:Etterbeek -Cloches.jpg|
Pilt:|
Pilt:|
Pilt:|


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse ja hollandi keeles)
Evere

**Evere** (, ) on üks üheksateistkümnest Belgia Brüsseli piirkonna vallast. Sarnaselt ülejäänud Brüsseli valdadega on ka Evere ametlikult kakskeelne, hollandi- ja prantsuskeelne.

1927. aastal maandus pärast vahemaandumiseta lendu New Yorgist Pariisi Evere lennuväljale Charles Lindbergh.

Everes asub üks NATO peakortereist, millest osa jääb Hareni (Brüsseli osavald) territooriumile.

## Sõpruslinnad
*  – Lokossa

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse ja hollandi keeles)
Koekelberg

**Koekelberg** () on üks üheksateistkümnest Belgia Brüsseli piirkonna vallast. Nagu ka ülejäänud Brüsseli vallad, on ka Koekelberg ametlikult kakskeelne, hollandi- ja prantsuskeelne.

Koekelbergi on esmamainitud 13. sajandi keskpaiku. 1841. aastal sai Koekelberg valla õigused.


Pilt:Elisabethpark.jpg|Elisabethi park
Pilt:Elisabeth Park Kiosk.jpg|Elisabethi park
Pilt:Basilica Sacred Heart.jpg|"Püha südame" basiilika (1905–1969)
Pilt:Basilica of the Sacred Heart.jpg|Basiilika
Pilt:Basilica of the Sacred Heart from outside 6.jpg|Basiilika
Pilt:Brusel basilica interier 1.jpg|Basiilika interjöör
Pilt: Basiliqur Nationale du Sacré-Cœur.JPG|Basiilika
Pilt:|
Pilt:|


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse ja hollandi keeles)
Norman Schwarzkopf

**Herbert Norman Schwarzkopf Jr** (; 22. august 1934 Trenton, New Jersey – 27. detsember 2012 Tampa, Florida) oli Ameerika Ühendriikide sõjaväelane, kindral. Ta oli Lahesõja ajal koalitsioonivägede juhataja.

Schwarzkopf oli USA sõjaväe teenistuses aastatel 1956–1991. 1964 lõpetas ta West Pointi sõjaväeakadeemia. 

Aastatel 1965–1966 ja 1970–1971 teenis ta Vietnamis, seejärel Alaskal, Washingtoni osariigis ja Saksamaal Mainzis. 1983. aastal osales Schwarzkopf operatsioonis Urgent Fury ehk Grenada okupeerimises.

1988 ülendati ta kindraliks ja sama aasta novembris määrati ta USA keskväejuhatuse (CENTCOM) ülemjuhatajaks.

Augustis 1991 läks ta erru ning kirjutas memuaarideraamatu "It Doesn’t Take a Hero", mis ilmus 1992. aastal ja mille avaldamisõiguse eest sai ta 5 miljonit dollarit.

Ta pälvis mitu kõrget autasu, nende seas Presidendi vabadusmedali ja Kongressi kuldmedali.
Lembit Raid

**Lembit Raid** (sündinud 30. juuni 1931 Uue-Võidu vald, Viljandimaa – 19. märts 2021) oli eesti ajaloolane ja arhivaar.

## Elulugu
Lembit Raid oli talupidaja poeg ja Tiit Raidi isa.

Lõpetas 1950 Viljandi 2. Keskkooli ning 1955 TRÜ ajaloo-keeleteaduskonna ajaloo osakonna, kus õppis teise erialana etnograafiat. Ajalookandidaat (1968) väitekirjaga "EKP klerikalismivastane võitlus ja ateistlik kasvatustöö rahvahulkades (1920–1968). 1971 ja 1977 täiendas end Leningradi Ülikoolis.

Oli 1955–1960 Nõo Keskkooli õpetaja ja 1958–1960 ka Elva Keskkooli direktor.

## Tegevus NLKP-s
*1957 EKP liige
*1961–1962 parteisekretär Elvas
*1963–1965 parteisekretär TRÜ-s
*1978 Ajaloodoktor (Kommunistliku Partei Keskkomitee Partei Ajaloo Instituut) väitekirjaga "*Расространение марксистского атеизма и политика коммунистов в отношении религии и церкви в Эстонии*".

## Edasine töökäik
1965–1970 TRÜ NLKP ajaloo kateedri vanemõpetaja, 1971–1979 dotsent, 1980–1988 professor, 1988–1990 sotsialismi ajaloo kateedri professor, 1990–1991 TÜ sotsioloogia kateedri professor, 1991–1995 filosoofiateaduskonna ajaloo osakonna vanemteadur-professor. On juhendanud aspirante jt teaduskraadi taotlejaid.

1993–1995 Eesti Ajalooarhiivis arhivaar.

## Teadustöö
Varasem uurimistöö käsitles kiriku, religiooni ja ateismi arengut Eestis 20. sajandil, hilisem – aastail 1940–1952 asetleidnud stalinistlikku repressioonipoliitikat, mille keskmes olid EK(b)P Keskkomitee 1950. aasta märtsipleenumi otsused ja nende realiseerimist valgustavad ning Tartu Ülikooli lähiajalugu käsitlevad publikatsioonid. 

Samuti ilmusid uurimused teaduse ajaloost, arhiivindusest ja kirikuloost, sh Tartu Ülikooli usuteaduskonna arengust. On koostanud selle teaduskonna õppejõudude biograafiad aastaist 1632–1940, tutvustanud publikatsioonides ja konverentsiettekannetes Eesti Ajalooarhiivis säilinud kirikuarhiive ajaloo allikatena. Toimetanud TÜ teadustööde kogumikke, sh leksikoloogilisi.

## Teoseid
Üle 80 teaduspublikatsiooni ja 150 õppemetoodilise või aimetrükise.
*Vabamõtlejate ringidest massilise ateismini. Tallinn 1978
*Kas peremees või käsualune. Parteiarhiivi materjalidest. // Kleio 5/6 (1992)
*8 (1994)
*12 (1995)
*Vaevatee. Tartu Ülikool kommunistlikus parteipoliitikas aastail 1940–1965. Tartu 1995
*Tartu Ülikooli usuteaduskond 1932–1940. Tartu 1995
*ETBL I ja II (teoloogide elulood)

## Isiklikku
Tema vend Kaljo Raid (1918–1995) oli Kohila Baptistikoguduse pastor. Tema poeg Tiit Raid on ihtüoloog.

## Viited

## Kirjandus
*Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987. Lk 466
*Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri). Lk 141–142

## Välislingid
* 
*Haud Tartu Vana-Jaani kalmistul
Liilia Raid

**Liilia Raid** (26. november 1934 Väätsa vald Järvamaa – 18. jaanuar 2019) oli eesti metsateadlane.

## Elulugu
Liilia Raid oli talupidaja tütar.

Ta lõpetas 1952 Türi 1. Keskkooli, 1958 Eesti Põllumajanduse Akadeemia ja 1965 Eesti Teaduste Akadeemia aspirantuuri; bioloogiakandidaat (1969, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Edaafilised tingimused pohla ja mustika kasvukohatüübis". 

Oli aastatel 1958–1959 Otepää metskonna metsakultuuride meister, 1959–1963 Eesti Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudi vaneminsener, 1965–1968 EPA maaviljeluse kateedri vanemteadur, 1968–1969 Metsanduse Teadusliku Uurimise Laboratooriumi vaneminsener ja nooremteadur, 1969–1972 Eesti Metsainstituudi nooremteadur, 1972–1982 vanemteadur ja 1982–1996 teadussekretär.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: metsaparandus, metsamuldade väetistarve, metsamullateadus. Umbes 95 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Mullaniiskuse seosest meteoroloogiliste tingimuste ja põhjaveetasemega mõnedes metsakasvukohatüüpides. // Teaduste Akadeemia Toim XVIII. Biol 3 (1968)
* Muldade hüdroloogilistest omadustest pohla ja mustika kasvukohatüübis. // Metsanduslikud uurimused X. Tallinn, 1973
* Männiseemikute kasvu ja okaste keemilise koostise vahelistest seostest. // Metsanduslikud uurimused XVII. Tallinn, 1982
* Почвообразовательный процесс на разровненных сланцевых отвалах Эстонской ССР. // Выветривание и почвообразовательные процессы на отвалах техногенных ландшафтов. Сб. докладов. Том I. Комин, 1989
* Tasandatud põlevkivikarjääride rekultiveerimise mõningaid tulemusi. // Metsanduslikud uurimused XXV. Metsamaj. päevaprobleeme. Tartu, 1992.

## Viited

## Kirjandus
* Zooloogia ja Botaanika Instituut 1947–1997. Trt, 1997. Tartu, 1997, 69
* EPA Metsandustsk 1951–1958, 45–46.
*
Vaike Raid

**Vaike Raid** (1947. aastani **Talu**; 25. september 1925 Kunda-Malla vald, Virumaa – 1999) oli eesti ajaloolane.

## Elulugu
Vaike Raid oli talupidaja tütar.

Lõpetas 1945 Tallinna Õpetajate Seminari ja 1971 kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo osakonna, töötades samal ajal kooliõpetajana. 1972–1975 Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi (AI) aspirant, ajalookandidaat (1984, AI), väitekiri "Политзаключенные буржуазной Эстонии, их борьба и внетюременные связи". Oli 1968–1970 Eesti NSV Riikliku Arhiivi (ORKA) nooremteadur, 1970–1989 ühingu Teadus kirjastusgrupi referent, 1990–1993 AI teadur. Siirdus 1994 tööle Pärnu, sealt Rakverre. 1970–1985 oli Raidi peamiseks uurimisvaldkonnaks Eesti seadusandlus, kohtupoliitika ja vanglate olukord. Selle tulemusena valmis tal ülalnimetatud väitekiri, mis on avaldatud ka raamatuna (1985).

## Teadustöö
Uurinud Nõukogude Liidu anneksiooni tagajärgi Eesti majanduses, tõestades, et 1940–1941 aset leidnud turumajanduse struktuuride lõhkumine (natsionaliseerimine) ja tsiviilisikute varade võõrandamine tõid kaasa uute struktuuride ebaefektiivsuse ja aeglase käivitumise. Avaldanud nende probleemide kohta brošüüri (1994). Aastast 1994 on olnud Raidi uurimisteemaks omavalitsuste tulupoliitika (majandamine) Eesti Vabariigis 1930. aastate teisel poolel, samuti vähemusrahvuste koolide tegevus. Üle 15 teaduspublikatsiooni, samuti aimeartikleid.

## Teoseid
* Töölistevastane seadusandlus kodanlikus Eestis. // Küsimused ja Vastused (1979) 24
* Mida on teada MOPR-i ajaloost. // Küsimused ja Vastused (1980) 7
* Nende elu oli võitlus. Tallinn, 1985
* Vaike Raid-Talu. Eesti ja anneksioon (majandusalane arutlus). Rakvere, 1999.

## Viited

## Välislingid
*