open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Subjekt (filosoofia)

**Subjektiks** (vanakreeka keeles *hypokeimenon* 'all-lebav, all-asuv'; ladina keeles *subiectum* 'alla-heidetu') nimetatakse filosoofias tavaliselt seda, mis on millelegi aluseks.

Tänapäeval peetakse filosoofias subjekti all silmas eelkõige inimest, kes on teadvustavana ja tõlgendavana asetatud vastu maailmale kui objektile. Subjekti all tuleb seega pidada silmas vaimset või mõistuslikku alust, mis peab määrama enda jaoks reeglid, mis lubavad sellel maailma kui objektiga kooskõlaliselt suhestuda.

Ajalooliselt seostatakse subjekti sellise tähenduse esilekerkimist uusaja filosoofiaga, eelkõige René Descartesi mõtlemisega, mis põhjendab uusaegse subjektifilosoofia lähtuvalt endamõtlemise teadukindlusest: "Mõtlen, järelikult olen." Kui ainuke asi, mis Descartesi jaoks on kindel, on mõtleva *[[ego]]* olemasolu, siis tuletab ta ülejäänud maailma, seega objektiivse maailma sellest enda-teadukindluse printsiibist ja uusaegse metafüüsika üldtunnustatud aluseks saabki *subjekt*.

Varem tähendas subjekt pigem mitte-hingelist alust maailmas (tänapäevases tähenduses võiks sellele vastata hoopis ja just objekt), substantsi (vt hypokeimenon), seda, mis on aluseks nii inimestele kui ka ulatuvuslikule maailmale, nt Aristotelese puhul võiks subjektideks ehk alusteks pidada olemusi. Vastavalt sellele oli maailma käsitlemise aluseks subjektidest lähtuv uurimine, seega teadmine alustest ehk printsiipidest. Uusajaga kaasneb esmase aluse kitsendamine ühele aluse liigile, filosoofia subjektiks saab inimene; seda võib pidada ka humanismi ja valgustuse tunnusmärgiks või alguseks.

Kuigi uusajaga kaasneb muutus subjekti aluseksoleva-tähenduses, siis jääb samaks subjekti teine tähendus: lause alus. Kuna lausumine (vt väitlause, otsustus, propositsioon) on üks inimese vaimse endakehtestamise põhivahendeid objektiivse maailmaga suhestumisel, siis on subjekti tähendus lause alusena teatud määral seotud põhitähendusega aluseks oleva teadvusena ja on sellises tähenduses olemas juba Aristotelesel, kes väidab, et lausumine ja otsustamine lause tõesuse ja vääruse üle toimub inimese hinges.

Sellele vastavalt võiks siis ütelda, et subjekti kui lause aluse kehtestab subjekt kui inimlik teadvus, mis on metafüüsilises mõttes viimseks otsustajaks igasuguse lausumise üle.

## Vaata ka
*Eksistents
*Subjektifilosoofia
*Uusaja filosoofia
Installatsioonikunst

**Installatsioonikunst** (inglise keele sõnast *install*, 'paigutama, asetama') on kunsti liik, milles tavaliselt esitatakse vaatajale mingit valmispaigaldatud ruumilist kompositsiooni. Lisaks sellele on levinud heliinstallatsioonid ja videoinstallatsioonid, milles esitatakse vastavalt helisid või videomaterjali.

Tihti on installatsiooni raske eristada (tänapäevasest) skulptuurist. Klassikalises mõttes valmistatakse skulptuure kas modelleerides (savi), valades (pronks) või välja puhastades (marmor), installatsioon võib aga koosneda lihtsalt ruumis asuvatest omavahel kombineeritud esemetest. Tänapäevase skulptuuri puhul on vahetegemine keerulisem, see sõltub pigem autori või vaataja otsustusest (vt ka institutsionaalne kunstiteooria). Mõne traditsiooni kohaselt loetakse installatsioon ruumiga seotuks, samas kui skulptuuri võib põhimõtteliselt eksponeerida suvalises ruumis. Ka see eristus on paljudel juhtudel vaieldav.

Installatsioonil võib puududa objekt kui selline, nn videoinstallatsiooni korral esitatakse vaatajale videokujutisi. Erinevalt videokunstist moodustub installatsioon ruumis koosmõjus ruumi, teiste videote või mingite objektidega, videokunstis on teos video ise. Heliinstallatsioon erineb muusikateosest tavaliselt selle poolest, et oluline ei ole mitte helidest tekkiv meloodia või rütm, vaid moodus, kuidas helid üksikult ja koos kõlavad, kuidas toimub nende omavaheline interaktsioon.

*[[Environment]]* hõlmab erinevalt installatsioonist kogu ruumi või ruumiosa. Tihti sisaldavad *environment*'id ka installatiivseid elemente.

## Vaata ka
*skulptuur
*valgusinstallatsioon
*videokunst
Christopher Paolini

**Christopher James Paolini** (sündinud 17. novembril 1983 Los Angeleses) on USA kirjanik.

Ta on kirjutanud lastele mõeldud fantaasiaromaanisarja "Pärand", mida on kõrvutatud J. R. R. Tolkieni triloogiaga "Sõrmuste isand".

Sarja esimese raamatu "Eragon" kirjutas ta 15-aastaselt. Raamat ilmus algul tema vanemate kirjastatuna 2002. aastal. 2003. aastal ilmus suurkirjastuse Alfred A. Knopf poolt välja antuna raamatu uus trükk; toimetamise käigus vähenes selle maht ligi saja lehekülje võrra. Raamatule telliti ka uus kujundus lasteraamatute illustraator Jude Palencarilt, kelle järgi on raamatus nime saanud Palancari org. "Eragon" on tõlgitud mitmekümnesse keelde, sealhulgas eesti keelde. Raamatu järgi on valminud ka samanimeline film, mis linastus 2006. aasta detsembris.

## Teosed
*"Pärand" (*Inheritance Cycle*)
**"Eragon" (2002, eesti keeles 2005)
**"Vanem" (originaalpealkiri "Eldest", 2005, eesti keeles 2006)
**"Brisingr" (2008)
**"Pärand" (originaalpealkiri "Inheritance", 2011)
Kõue valla lipp

**Kõue valla lipp** on Harju maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kõue valla lipp.

Kõue valla lipu kinnitas 18. detsembril 1995 Eesti Muinsuskaitse Seltsi heraldikakolleegium ning see oli kasutusel 20. oktoobrini 2013, kui Kõue vald ühines Kose vallaga. Uue valla nimeks sai Kose vald ning kasutusele võeti uus lipp.

## Lipu kirjeldus
Lipuks on ruudukujuline vapilipp. Sinisel kangal horisontaalne ülalt okaspuuoksalõikeline, alt saehambuline valge laid.

Lipu normaalmõõtmed on 105×105 cm.

## Põhjendus
Lipu sinine värvus märgib Paunküla veehoidlat ja järvi. Valge on maakonna vapitunnuse – Harjumaa risti värvus. Okaspuuoksalõige tähistab vallas rikkalikult kasvavat metsa, saehambuline lõige viitab puidu töötlemisele.

## Vaata ka
*Kõue valla vapp
*Kose valla lipp
*Harju maakond

## Välislingid
*Kõue valla sümboolika valla kodulehel
*Kaarma valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Angela Davis

**Angela Yvonne Davis** (sündinud 26. jaanuaril 1944 Alabama osariigis Birminghamis) on ameerika ajaloolane, poliitik ja ühiskonnaaktivist.

Ta on olnud radikaalne kommunist ja rassiõiguste eest võitlev aktivist, keda on seostatud ka Mustade Pantritega. Ta töötas rasside ja sugude võrdõiguslikkuse ning vanglate kaotamise nimel. Alates 2008. aastast on ta Santa Cruzis asuva California Ülikooli emeriit-ajalooprofessor. Ta on ka mitme raamatu autor.

## Elulugu

Angela Davise isa oli keskkooli ajalooõpetaja, kes loobus sellest väikese palga pärast ja avas remonditöökoja. Ta ema oli ajalooõpetaja põhikoolis. USA rakendas mustade ja valgete inimeste üksteisest eraldamise poliitikat. Angela õppis hästi ja 14-aastaselt sai ta osaleda programmis, mis integreeris lõunaosariikide mustanahalisi põhjaosariikides asuvatesse koolidesse. 

Nii sattus ta New Yorgi väikesesse erakooli, kus õppis ka sotsialismi ja kommunismi ning astus kommunistlikku noorsooühingusse. Ühingus tutvus ta Bettina Apthekeriga, kellest hiljem sai tema lähedane sõber. Pärast selle kooli lõpetamist sai ta täisstipendiumi Brandeisi ülikoolis Massachusettsis, kus ta oli üks kolmest mustanahalisest esimesel kursusel. Ülikooli lõpetas ta 1965. aastal. Pärast seda õppis ta Pariisi Sorbonne'i ülikoolis filosoofiat ja prantsuse kirjandust. 

Kahtlustati, et ta organiseeris 7. augustil 1970 George Jacksoni põgenemise Californias kohtusaalist. Ta oli mõnda aega FBI otsitumate kriminaalide nimekirjas. Mehel, kes sisenes kohtusaali, oli Davise nimele registreeritud relv. Surma said kohtu eesistuja ja kolm ründajat, kolm inimest sai haavata. Davis istus vangis 16 kuud ja vabanes rahvusvahelise kampaania tulemusel süüdistustest. Vanglas kirjutas ta oma esimese raamatu "If They Come in the Morning: Voices of Resistance". Pärast õigeksmõistmist tõotas kuberner Ronald Reagan, et Davis ei saa iialgi Californias õpetada, kuid San Francisco ülikool palkas ta ja Davis oli seal 12 aastat õppejõud. 

Davis oli USA Kommunistliku Partei asepresidendikandidaat 1980. ja 1984. aasta presidendivalimistel. Kui Nõukogude Liit hakkas lagunema, loobus Davis kommunistlikest vaadetest.

Davis on pidanud vanglate reformi küsimuses loenguid üle terve USA. 

Ta on USA sotsialistide ühendusi ühendava organisatsiooni kaasasutaja.

## Raamatud
* 1971 "If They Come in the Morning: Voices of Resistance"
* 1972 "Frame Up: The Opening Defense Statement Made"
* 1974 "Angela Davis: An Autobiography"
* 1981 "Women, Race and Class"
* 1985 "Violence Against Women and the Ongoing Challenge to Racism"
* 1989 "Women, Culture and Politics"
* 1999 "Blues Legacies and Black Feminism: Gertrude "Ma" Rainey, Bessie Smith, and Billie Holiday"
* 1999 "The Angela Y. Davis Reader"
* 2003 "Are Prisons Obsolete?"
Lehtse valla lipp

**Lehtse valla lipp** oli endise Järva maakonnas asunud Eesti haldusüksuse Lehtse valla lipp kuni ühinemiseni koos Tapa linna ja Saksi vallaga Lääne-Viru maakonnas asuvaks Tapa vallaks 2005. aasta oktoobris.

Lipp oli kasutusel 28. detsembrist 1995 kuni 2005. aasta oktoobrini.

## Lipu kirjeldus

Lehtse valla lipuks oli ristkülikukujuline vapilipp. Kangas oli jaotatud valge sakilise kaldjoonega kaheks, vardapoolne ülemine väli oli punane ning sellel olid kolm valget rõngast. Vardapoolne alumine väli oli aga must.

Kolm valget rõngast oli üks muudetud element Lehtse (Lechts) mõisast pärineva F.A.G.v. Hoyningen-Huene (1843-1921) suguvõsa vapilt. Nimetatu oli rahvusvaheliselt tuntud Eesti-, Liivi- ja Kuramaa looduse uurija (peamiselt lepidopteroloog). Lehtse mõisa (valge sakiline joon) mailt on pärit ka teine nimekas teadlane (geograaf) ja koolikirjanik Jakob Kents (1883-1947). Lipu värvid sümboliseerivad turvast ja turbatööstust, mis on andnud tööd ja ülalpidamist paljudele ümbruskonna inimestele ning olnud Lehtse alevi arengu peamisi põhjustajaid.

Lipu normaalmõõtmed olid 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse vahekord 6:9 ühikut.

## Vaata ka
*Lehtse valla vapp
*Tapa lipp
*Saksi valla lipp

## Välislingid
* Lehtse valla sümboolika
Kabala valla lipp

**Kabala valla lipp** oli Eesti haldusüksuse Kabala valla lipp.

Lipp oli kasutusele 8. aprillist 1997 kuni 2005. aastani, mil vald ühines Türi linna ja valla ning Oisu vallaga ühtseks Türi vallaks. 

## Lipu kirjeldus

Rohelist kangast läbisid kaks 0,9 ühiku laiust kollast horisontaalset laidu. Rohelised laiud olid vastavalt 3; 2 ja 3 ühikut laiad. 

Lipu pikkuse ja laiuse suhe oli 11:7 ning normaalsuurus on 154x98 cm.

## Vaata ka
*Kabala valla vapp
*Türi valla lipp
*Türi linna lipp
*Oisu valla lipp
*Järva maakond

## Välislingid
* Kabala valla sümboolika
Pühajärve valla lipp

**Pühajärve valla lipp** oli Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Pühajärve valla lipp.

Lipp oli kasutusel 14. aprillist 1996 kuni 1999. aastani, mil vald ühines Otepää linna ja vallaga ühtseks Otepää vallaks.

## Lipu kirjeldus
Pühajärve valla lipp oli ruudukujuline vapilipp.

## Vaata ka
*Pühajärve valla vapp
*Otepää valla lipp
*Valga maakond

## Välislingid
*
2006. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused

**2006. aasta [[kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused]]** on 11. sisemaailmameistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 10.–12. märtsini Moskvas.

## Mehed
### [[60 m jooks]]
10. märts

Eeljooksud – Poolfinaalid – Finaal

### [[400 m jooks]]
12. märts

Eeljooksud – Poolfinaalid – Finaal

### [[800 m jooks]]
12. märts

Eeljooksud – Poolfinaalid – Finaal

### [[1500 m jooks]]
11. märts

Eeljooksud – Finaal

### [[3000 m jooks]]
12. märts

Eeljooksud – Finaal

### [[60 m tõkkejooks]]
11. märts

Eeljooksud – Poolfinaalid – Finaal

### [[Kõrgushüpe]]
11. märts

Kvalifikatsioon – Finaal

### [[Teivashüpe]]
12. märts

Kvalifikatsioon – Finaal

### [[Kaugushüpe]]
11. märts

Kvalifikatsioon – Finaal

### [[Kolmikhüpe]]
12. märts

Kvalifikatsioon – Finaal

### [[Kuulitõuge]]
10. märts

Kvalifikatsioon – Finaal

Algselt hõbemedali saanud Andrei Mihnevitš diskvalifitseeriti positiivse dopinguproovi tõttu.

### [[4×400 m teatejooks]]
12. märts

Eeljooksud – Finaal

### [[Meeste seitsmevõistlus|Seitsmevõistlus]]
12. märts

60 m-Kaugushüpe-Kuulitõuge-Kõrgushüpe-60 m tõkkejooks-Teivashüpe-1000 m

## Naised
### [[60 m jooks]]
10. märts

Eeljooksud – Poolfinaalid – Finaal

### [[400 m jooks]]
12. märts

Eeljooksud – Poolfinaalid – Finaal

### [[800 m jooks]]
12. märts

Eeljooksud – Poolfinaalid – Finaal

### [[1500 m jooks]]
12. märts

Eeljooksud – Finaal

### [[3000 m jooks]]
11. märts

Finaal

### [[60 m tõkkejooks]]

11. märts

Eeljooksud – Poolfinaalid – Finaal

### [[Kõrgushüpe]]

12. märts

Kvalifikatsioon – Finaal

### [[Teivashüpe]]

11. märts

Kvalifikatsioon – Finaal

### [[Kaugushüpe]]
12. märts

Kvalifikatsioon – Finaal

### [[Kolmikhüpe]]

11. märts

Kvalifikatsioon-Finaal

### [[Kuulitõuge]]

12. märts

Kvalifikatsioon – Finaal

### [[4×400 m teatejooks]]

12. märts

Eeljooksud – Finaal

### [[Naiste viievõistlus|Viievõistlus]]

10. märts

60 m tõkkejooks – Kõrgushüpe – Kuulitõuge – Kaugushüpe – 800 m

## Mitteametlik paremusjärjestus

## Välislingid
* Ametlikud tulemused IAAF-i kodulehel
* 2006. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistluste koduleht (*inglise, prantsuse ja vene keeles*)
Ülo Koit

**Ülo Koit** (21. märts 1925 Tartu – 14. september 1996 Läti) oli Eesti NSV ajakirjanik, ühiskonnategelane ja KGB agent. http://luup.postimees.ee/luup/96/29/sise3.htm.  

## Päritolu
Ta oli ajakirjanik Ada Koidu (õieti Elisabeth Adelheid Koit (1902–1942)) väljaspool abielu sündinud poeg. Tema isa oli väidetavalt Oskar Loorits, kes 1924. aasta suvel kogumisretkel kohtas Rapla vallas Ada Koitu, kes tollal elas Seli külas. Isaduse sellist väidet levitasid suuliselt Hellar Grabbi ja selle kirja pannud Virkko Lepassalu, kelle sõnul on Ülo Koit ise nimetanud oma isaks Evald Tammlaant.   

1925. aastal tuli Ada Koit elama Tartusse. Tahtmata olla vallasema, otsustas ta end Emajõkke uputada. Seda märkas Siegfried Aaslava, kes päästis nii ema kui ka tulevase poja elu.

## Elulugu
1947–1949 töötas Koit ajalehe Valgamaalane toimetuses. 1950–1975 oli ta Eesti NSV Televisiooni- ja Raadiokomitee esimehe esimene asetäitja ehk Eesti Raadio ja Eesti Televisiooni välistoimetuste juht. 

Ta oli Väliseestlastega Kultuurisidemete Arendamise Ühingu esimees 1975–1985. Tema partner Väliseestlastega Kultuurisidemete Arendamise Ühingus oli KGB major Randar Hiir. Koit ja Hiir töötasid tihedas kontaktis KGB reservohvitser Uno Lahega. 

## Hüpoteesid seoses Ülo Koidu surmaga
Ülo Koit suri 1996. aastal Lätis tõenäoliselt uppudes. Tema surnukeha leiti juhuslikult Jūrmala lähedalt Lielupe jõest 14. septembril. 
* Ülo Koit, kes oli elu lõpus suure nägemispuudega, kuid keda Ando Leps nimetab heaks ujujaks, uppus 1996. aastal Lätis. Tema surnukeha leiti juhuslikult Jūrmala lähedal Lielupest 14. septembril. Ajakirjanduses levinud oletusi, et Koidust taheti lahti saada, kuna ta liiga palju Lennart Meri minevikust teadis, on omistatud ajakirjanik Virkko Lepassalule. Samas vaimus on sõna võtnud jurist Ando Leps. Teise, tõenäolisema versiooni järgi võis olla tegemist enesetapuga seoses Indrek Jürjo paljastustega VEKSA-t puudutavas raamatus "Pagulus ja Nõukogude Eesti".

*Ülo Koidu kasupoja naise ema Ljubov Kondratjeva hukkus 19. veebruaril 1997 tulekahjus oma majas Tallinnas. Tulekahju algas väidetavalt maja teiselt korruselt, kus asusid Ülo Koidu isiklikud esemed, sealhulgas toimikud. Ametlikult loeti tulekahju põhjuseks hooletut suitsetamist.

Ülo Koit suri pool aastat enne kõnealust põlengut ja ta matused olid 12. detsembril 1996.

## Kirjutisi
*"Mineviku varjud" (koostaja Ülo Koit). Perioodika. Tallinn 1986. 144 lk

## Viited

## Välislingid
*Virkko Lepassalu. "«Jaan – 2» tahab koju". Luup, 25. november 1996
*Ando Leps. "President Meri lahendamata mõistatus"]. Kesknädal, 16. mai 2001
*Rein Kordes. "Sahinad ajaloo koridoris". Kesknädal, 21. november 2001
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Anastassija Mõskina

**Anastassija** **Mõskina** (vene keeles *Анастасия Андреевна Мыскина*; sündinud 8. juulil 1981 Moskvas) on Venemaa tennisist.

## Saavutused

Anastassija Mõskina on võitnud üksikmängus 10 WTA turniiri ja paarismängus 5 turniiri.

Tema kirkaim saavutus on suure slämmi turniiri võit 2004. aastal, kui ta võitis esimese venelasena Prantsusmaa lahtised meistrivõistlused (finaalis alistas ta kaasmaalase Jelena Dementjeva tulemusega 6:2, 6:1). Tema kõrgeim koht WTA edetabelis oli 2. koht, kuhu ta jõudis 13. septembril 2004. 

Anastassija Mõskina osales ka 4. detsembril 2004 Tallinnas Saku Suurhallis toimunud tenniseüritusel "Maret Ani Tennisegala 2004", kus ta võitis Maret Ani tulemusega 6:2, 6:2.  

Tema kui elukutselise tennisisti karjäär lõppes 2007. aastal.  

### Koht WTA edetabelis aasta lõpus

## Muud
Rahvusvaheline Tenniseliit valis Anastassija Mõskina 2004. aasta parimaks naistennisistiks.
Organisatsiooniteooria

**Organisatsiooniteooria** on distsipliin, mis uurib suurtes (alates 1000-2000 inimesest) organisatsioonides toimuvaid protsesse, nende seaduspärasid ja nende seoseid organisatsiooni ülesehituslike elementidega (nt struktuur, hierarhia, tööjaotus jne). 

Organisatsiooniteooria teadusdistsipliinina asub avaliku halduse, sotsioloogia, majandusteaduse (ja ka psühholoogia) ristumiskohas. Esimesed teadlased, kes käsitlesid organisatsioonide siseseid protsesse ning nende seoseid, olid sotsioloogid Auguste Comte, Max Weber jt. 

Max Weberi pärandiks on ka bürokraatliku organisatsiooni mõiste sissetoomine.
Ofelia Mikk

**Ofelia Mikk** (1924–2008) (hiljem **Ofelia Mikk-Rebas**) oli Eesti esimene eestikeelne televisiooniteadustaja.

1951. aastal lõpetas ta Eesti Riikliku Teatriinstituudi (3. lend) ning mängis diplomilavastuses "Teise rinde taga".

Tema esimene esinemine teleekraanil oli Eesti Televisiooni, toonase nimega Tallinna Televisioonistuudio ametlikus proovisaates 19. juulil 1955. Tema esimene diktoritekst käsitles Tallinna Kaugnägemiskeskuse ehitust ja valmimist.

Umbes kuu aja pärast pidi ta teletööst loobuma, sest ta oli öelnud närveerides otse-eetrisse lause, millel polnud etteantud diktoritekstiga midagi ühist. Küll aga töötas ta 1950. aastatel Eesti Raadios, kus toimetas kuuldemänge. Hiljem on ta oma mälestusi rääkinud 1985. aasta ETV ajalugu käsitleva saate "... nii lendab aeg!" tegijatele.

## Viited
Kim Chŏng-il

:*Tegemist on korea nimega; perekonnanimi on *Kim*.*

**Kim Chŏng-il** (ka Gim Jeong-il, Kim Jong-il või Kim Jong Il, korea keeles 김정일, 16. veebruar 1941 Vjatskoje – 17. detsember 2011) oli Korea RDV kommunistlik juht.

Kim Chŏng-il oli riigipea alates 1994. aastast, mil päris ameti oma isalt Kim Il-sŏngilt. See oli kommunistlikus riigis esimene dünastiline võimupärimine. Ehkki teda hüüti ametlikult armastatud juhiks, puudus tal isa karisma. 1997. aasta oktoobris sai temast valitseva Korea Töölispartei peasekretär. Samal ajal valitses riigis nälg.

1960. aastate algusest pidas Kim Chŏng-il tähtsaid riigiameteid. 1974. aastal nimetati ta poliitbüroo liikmeks ja 1980. aastal selle presiidiumi liikmeks. 1991. aastal määrati Kim Chŏng-il relvajõudude ülemjuhatajaks, kuigi tal puudub sõjaväeline koolitus. Läänes usutakse, et 1970.–1980. aastatel korraldas ta terroriaktsioone, seetõttu tekitas tema võimuletõus teatud kartusi.

Oletati, et seoses viletsa tervisega valmistus Kim Chŏng-il võimu üleandmiseks oma noorimale pojale Kim Chŏng-un-ile.

Kim Chŏng-il on käinud välisvisiitidel Hiinas ja Venemaal. Lennukartuse tõttu reisis ta Hiinasse (2000., 2004. ja 2010. aastal) ja Venemaale (2001., 2002., 2011. aastal) soomustatud rongiga.

2011. aasta 17. detsembri hommikul sai ta oma rongis infarkti ja suri.

## Isiklikku
Kim Chŏng-il oli neli korda abielus, tema viimane abikaasa Kim Ok oli tema kauaaegne sekretär. Eelmistest abieludest on tal kolm poega ja üks tütar. Vanim neist on Kim Chŏng-nam, noorim Kim Chŏng-un.

Kim oli 162 cm pikk ja kaalus enne 2008. aasta insulti 86 kilogrammi. Ta põdes diabeeti ja kõrgvererõhktõbe. Arvatakse, et ta põdes ka kõhunäärmevähki.

## Viited

## Välislingid

*  Meedia: Põhja-Korea liider upitab noorimat poega parteijuhiks, Postimees, 15. jaanuar 2009
* Kalev Kask. Kim kindlustas Põhja-Korea riigipeana oma positsiooni, EPL.ee, 9. aprill 2009
*  Kim Jong-il'il on väidetavalt kõhunäärmevähk, Postimees, 13. juuli 2009
* Põhja-Korea teatas Kim Jong-ili surmast, Delfi, 19. detsember 2011
* Kim Jong Ili hämmastavad imeteod algasid juba enne tema sündi, Delfi, 19. detsember 2011
Gorge

**Gorge** oli vanakreeka mütoloogias Aitoolia pealinna Kalydoni printsess, Oineuse ja Althaia tütar. Tal oli neli venda, kellest tuntuim on Meleagros, ja kolm õde, kellest tuntuim on Deianeira.

Ta abiellus Andraimoniga, kes asutas naaberriigis Lääne-Lokrises asuva Amphissa linna. Kõik Gorge vennad surid poegadeta (ja peale Meleagrose üldse lasteta). Seega päris Aitoolia trooni Gorge ja Andraimoni poeg Thoas.
Cochabamba

**Cochabamba** [kotšav'amba] on linn Boliivias, Cochabamba departemangu keskus.

Cochabamba asub Ida-Kordiljeerides 2650 m kõrgusel merepinnast. Linnast voolab läbi Isiboro jõgi, mis Mamoré ja Madeira jõe kaudu viib oma veed Amazonasesse.

Cochabamba lähimad suured asulad on idas olev naaberlinn Sacaba ja selle taga pisut kaugemal idas olev Punata.

Cochabambal ei ole raudteeühendust. Maantee läheb linnast läände Orurosse ja La Pazi, itta Santa Cruzi ning kirdesse mägedest alla tasandikule.

Piirkond oli asustatud juba inkade-eelsel ajal. Seal oli viljaka pinnase ja soodsa kliimaga org, kus elasid mitmest hõimust pärit inimesed.

Esimene eurooplane, kes sellesse orgu jõudis, oli Garci Ruiz de Orellana 1542. Ta ostis suurema osa sellest piirkonnast kohalike hõimupealike käest ära, makstes selle eest 130 peesot. Müügitehing registreeriti 1552 Potosi linnas, mis oli kuningavõimu esindajate asupaik. Orellana elupaik Mayorazgo maja on säilinud ja asub tänapäeval Cochabamba lähedal Cala Calas.

Cochabamba linn asutati nimega **Villa de Oropeza** 2. augustil 1571 asekuninga, Oropesa krahvi Francisco de Toledo käsul. 1574. aastal vormistati see ametlikult. Sellest sai kohaliku põllumajanduse keskus, mis tootis toiduaineid läheduses olevate kaevandusasulate jaoks Altiplanos, sealhulgas Potosi jaoks, millest sai 17. sajandil üks maailma rikkamaid linnu sealsete hõbedakaevanduste tõttu. Need tohutud hõbedakoormad viidi Hispaaniasse, mis oli tollal üks maailma suurvõimudest. Seetõttu õitses ka Cochabamba oma olemasolu esimestel sajanditel. 18. sajandil hakkasid sealsed kaevandused ammenduma ja seetõttu käis Cochabamba alla.

1786 andis Hispaania kuningas Carlos III linnale uue nime **Villa de Cochabamba**, mille ette käisid sõnad "ustav ja vapper". Ustavaks ja vapraks nimetas Carlos linna sellepärast, et too oli olnud võtmerollis 1781. aasta indiaanlaste ülestõusu mahasurumisel Oruros, saates Orurosse oma väeüksused.

1793. aasta rahvaloenduse andmetel elas Cochabambas 22 305 inimest, neist 6368 hispaanlast (valget), 12 980 mestiitisi, 1182 indiaanlast, 1600 mulatti ja 175 aafriklasest orja.

2000. aastal toimusid linnas rahutused vee hinna kolmekordse tõusu pärast.

Elanike arv on umbes 800 000 (2003).

## Viited

## Välislingid
* Cochabamba koduleht
Ehime prefektuur

**Ehime prefektuur** on Jaapani prefektuur Shikoku saarel Seto kaldal.

## Sümbolid
Ehime prefektuuri tunnuslind on jaapani punarind (*Erithacus akahige*), tunnuspuu on mänd (*Pinus*) ja tunnuslill satsuma  (*Citrus unshiu*).

## Haldusjaotus
Ehime prefektuur on jaotatud 20 omavalitsusüksuseks, millest 11 on linnad (市 *shi*).

### Linnad
* Imabari
* Iyo
* Matsuyama
* Niihama
* Ōzu
* Saijō
* Seiyo
* Shikokuchūō
* Tōon
* Uwajima
* Yawatahama

## Viited

## Välislingid
* Ehime prefektuuri koduleht
Kagawa prefektuur

**Kagawa prefektuur** on Jaapani prefektuur Shikoku saarel Seto kaldal.

## Sümbolid
Kagawa prefektuuri tunnuslind on väikekägu (*Cuculus poliocephalus*), tunnuspuu on harilik õlipuu (*Olea europaea*) ja tunnuslill õlipuuõis.

## Haldusjaotus
Kagawa prefektuur on jaotatud 17 omavalitsusüksuseks, millest 8 on linnad (市 *shi*).

### Linnad
* Higashikagawa
* Kan'onji
* Marugame
* Mitoyo
* Sakaide
* Sanuki
* Takamatsu
* Zentsuji

## Viited

## Välislingid
* Kagawa prefektuuri koduleht
Kōchi prefektuur

**Kōchi prefektuur** on Jaapani prefektuur Shikoku saare lõunaosas Vaikse ookeani kaldal.

## Sümbolid
Kōchi prefektuuri tunnuslind on võlupita (*Pitta nympha*), tunnuspuu on jaapani krüptomeeria (*Cryptomeria japonica*) ja tunnuslill punane porss  (*Myrica rubra*).

## Haldusjaotus
Kōchi prefektuur on jaotatud 35 omavalitsusüksuseks, millest 11 on linnad (市 *shi*).

### Linnad
* Aki
* Kami
* Kōchi
* Kōnan
* Muroto
* Nankoku
* Shimanto
* Sukumo
* Susaki
* Tosa
* Tosashimizu

## Viited

## Välislingid
* Kōchi prefektuuri koduleht (*jaapani ja inglise keeles*)
Todor Živkov

**Todor** Hristov **Živkov** (*Toдор Xpиcтoв Живков*; 7. september 1911 Pravec – 5. august 1998 Sofia) oli Bulgaaria poliitik, Bulgaaria Kommunistliku Partei juht 1954–1989, peaminister 1962–1971 ja president 1971–1989. 

Živkov sündis Pravecis talupoja peres. 1928 astus ta Bulgaaria Noorsoo Liitu, mis oli tihedalt seotud Bulgaaria Tööliste Parteiga. 1929 asus ta tööle trükitöölisena Sofias valitsuse ametlikus trükikojas Daržavna Pečatnica. 1932 astus ta Bulgaaria Kommunistlikku Parteisse ja valiti peatselt Sofia piirkonnakomitee liikmeks. 19. mail 1934 korraldatud riigipöörde tulemusel keelustati kõik erakonnad Bulgaarias, ent kommunistliku partei struktuur säilis ja Živkovi roll Sofias samuti.

Ta osales 1941–1944 vastupanuliikumises. 1943 organiseeris ta oma kodukoha lähedal Čavdaris partisaniliikumist. 1944. aasta suvel oli ta Sofia operatsiooni ajal komandöri asetäitja ja koordineeris partisanirühmade koostööd Punaarmeega 9. septembril 1944 korraldatud nõukogude-meelse riigipöörde ajal, mille käigus Živkov sai Sofia politseijõudude (rahvamiilitsa) juhiks. Pärast sõda eelistas Živkov edutada neid inimesi, kellega oli partisaniliikumise ajal koos töötanud.

Pärast sõda valiti ta parlamenti ja edutati peagi Bulgaaria KP sekretariaati ja poliitbüroosse. Bulgaaria KP esimese sekretärina sai temast Bulgaaria poliitika domineeriv kuju 1956, kui suri Vǎlko Červenkov. 1962. aastal valiti Živkov Bulgaaria peaministriks ja 1971 Bulgaaria presidendiks, kelleks ta jäi idabloki kokkuvarisemiseni 1989.

Živkovi ametiaega iseloomustas ettevaatlik konservatism. 

1990. aastal esitati talle süüdistused pettustes ja 1992 mõisteti ta seitsmeks aastaks koduaresti. Vabastati jaanuaris 1997.

## Viited
Gumma prefektuur

**Gumma prefektuur** (kohalikus transkriptsioonis *Gunma*) on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas.

Gumma prefektuur piirneb läänes Nagano, lõunas Saitama, idas Tochigi, kirdes Fukushima ja põhjas Niigata prefektuuriga.

Prefektuur asub sisemaal. Prefektuuri põhjaosas asub Mikuni ahelik, lääneosas Kantō ahelik. Tema põhjapiiril asub 2578 m kõrgune Shirane vulkaan ja läänepiiril 2560 m kõrgune Asama vulkaan.

Prefektuuri halduskeskus on Maebashi.

Gumma prefektuuri tunnuslind on vaskfaasan (*Phasianus soemmerringii*), tunnuspuu on Thunbergi mänd (*Pinus thunbergii*) ja tunnuslill jaapani rododendron  (*Rhododendron japonicum*).

Gumma prefektuur on jaotatud 40 omavalitsusüksuseks, millest 12 on linnad (市 *shi*): An'naka, Fujioka, Isesaki, Kiryū, Maebashi, Midori, Numata, Ōta, Shibukawa, Takasaki, Tatebayashi ja Tomioka.

## Viited

## Välislingid
* Gumma prefektuuri koduleht
Numata

**Numata** (jaapani 沼田) on linn Jaapanis Gumma prefektuuris.

Numata moodustati 1. aprillil 1954. 2005. aastal liideti linnaga Shirasawa ja Tone küla.

Elanike arv on 55 500 (2005) ja pindala 443 km².

## Viited

## Välislingid

Numata koduleht
Tokushima prefektuur

**Tokushima prefektuur** on Jaapani prefektuur Shikoku saarel Kii väina kaldal.

## Sümbolid
Tokushima prefektuuri tunnuslind on valge haigur, tunnuspuu on punane porss (*Myrica rubra*) ja tunnuslill on tsitruselise *[[Citrus sudachi]]* õis.

## Haldusjaotus
Tokushima prefektuur on jaotatud 24 omavalitsusüksuseks, millest 8 on linnad (市 *shi*).

## Sport

Tokushimas toimusid 2007. aasta ametlikud Aasia korvpallimeistrivõistlused.

Loetletud on spordimeeskonnad Tokushimas.

Jalgpall

* Tokushima Vortis

Pesapall

* Tokushima Indigo socks
### Linnad
* Anan
* Awa
* Komatsushima
* Mima
* Miyoshi
* Naruto
* Tokushima
* Yoshinogawa

## Viited

## Välislingid
* Tokushima prefektuuri koduleht jaapani keeles
* Tokushima prefektuuri koduleht inglise keeles
Stanislav Šuškevitš

**Stanislav Stanislavavitš Šuškevitš** (valgevene keeles *Станісла́ў Станісла́вавіч Шушке́віч*; 15. detsember 1934 Minsk, Valgevene – 3. mai 2022 Minsk) oli Valgevene poliitik. 1991–1994 oli ta Ülemnõukogu esimehena iseseisva Valgevene Vabariigi esimene riigipea.

Stanislav Šuškevitš on GULAG-is vangis olnud valgevene luuletaja Stanislav Šuškevitši poeg. Sai hariduse  Lenini nimelises Valgevene Riiklikus Ülikoolis Minskis, kus ta omandas tehnikadoktori kraadi. Hiljem oli ta sama ülikooli prorektor (1986–1990). Astus poliitikasse, protestides Nõukogude Liidu katsete vastu maha salata 1986. aasta Tšornobõli tuumakatastroofi.

Valiti 1990 rahvuslasest "reformikommunistina" parlamenti ja etendas võtmeosa Sõltumatute Riikide Ühenduse (SRÜ) loomisel NSV Liidu järeltulijana. Vabaturureformide toetajana vastustas Šuškevitš Valgevene majanduse ja välispoliitika joondamist Venemaa järgi.

## Tunnustus

* 1997 Jan Novaki nimeline rahvusvaheline Poola preemia
* 2010 Vytautas Suure orden Leedu iseseisvuse aktiivse toetamise eest 
* Trumani-Reagani Vabaduse medal (USA kommunismiohvrite fond). 

## Kirjandus

* Stanislav Šuškevitš, "Minu elu. NSV Liidu hukust ja elustamise püüust" (*Маё жыццё, крах і ўваскрошанне СССР*). Tõlkinud Rodion Smeljanets ja Ivar-Anton Karros. Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2016, 452 lk; ISBN 9789985796962

## Välislingid

* Станислав Шушкевич
* Andres Herkel, "Šuša – kas Valgevene viimane riigimees?" – Sirp 7. aprill 2017, lk 39


Eelnev:  **-**
**[[Valgevene riigipeade loend|Valgevene Ülemnõukogu esimees]]**  1991–1994
Järgnev:  **-**
Nino Burdžanadze

**Nino Burdžanadze** (gruusia keeles ნინო ბურჯანაძე; sündinud 16. juulil 1964 Khuthaisis) on Gruusia poliitik ja jurist, parlamendispiiker aastatel 2001–2008, sh 2003–2004 ja 2007–2008 presidendi kohusetäitja. 

2002. aastani kuulus Burdžanadze Gruusia Kodanike Liitu, 2003. aasta parlamendivalimistel osales koos Zurab Žvania ja teistega valimisliidus Burdžanadze-demokraadid. Hiljem oli Burdžanadze võimupartei Ühinenud Rahvusliku Liikumise liige. 2008. aasta sügisel asutas ta uue opositsioonilise partei Demokraatlik Liikumine – Ühtne Gruusia. Ta on üks 2010. aasta sügisel loodud radikaalseid opositsionääre ühendava "Rahvaassamblee" juhte.
 

Burdžanadze on kahel korral pidanud tegutsema Gruusia presidendi kohusetäitjana. Esimest korda 23. novembrist 2003 25. jaanuarini 2004 seoses Eduard Ševardnadze sunnitud tagasiastumisega, teist korda 25. novembrist 2007 20. jaanuarini 2008 president Mihheil Saakašvili poolt rahutuste ajel välja kuulutatud erakorraliste presidendivalimiste eel. 

2008. aasta mais toimunud parlamendivalimiste eel oodati, et Burdžanadze kandideerib Ühinenud Rahvusliku Liikumise esinumbrina. Seoses valimisnimekirja koostamisel tekkinud eriarvamustega loobus ta üldse kandideerimast ning asutas pärast suvel aset leidnud sõda Venemaa ja separatistlike piirkondadega sügisel uue opositsioonilise erakonna. 

Burdžanandze on abielus Badri Bitsadzega, kes oli Gruusia piirivalve juht, kuid loobus ametist poliitilise surve tõttu (30. oktoobril 2008). Burdžanadzel ja Bitsadzel on kaks poega.

## Välislingid
* Бурджанадзе Нино Анзорьевна, Кавказский узел.
Oisu valla lipp

**Oisu valla lipp** oli Eesti haldusüksuse Oisu valla lipp.

Lipp oli kasutusele 11. aprillist 1995 kuni 2005. aastani, mil vald ühines Türi linna ja valla ning Kabala vallaga ühtseks Türi vallaks. 

## Lipu kirjeldus

Oisu valla lipuks oli ristkülikukujuline vapilipp. Rohelise kanga alaservas ristikulõikeline kollane laid ning rohelise laiu keskel kollane püstine viljapea. Alumine, kollane laid on 1/3 lipu laiusest.

Lipukanga roheline ja kollane, samuti ristikulõige ja viljapea sümboliseerisid Oisu valla elanike traditsioonilist tegevusala - loomakasvatust ja põllundust ning ühtlasi põlist looduslähedast elamisviisi. 

Lipu normaalmõõtmed olid 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse vahekord 2:3 ühikut.

## Vaata ka
*Oisu valla vapp
*Türi valla lipp
*Türi linna lipp
*Kabala valla lipp
*Järva maakond

## Välislingid
* Oisu valla sümboolika
Perugia

**Perugia** on linn Itaalias, Umbria maakonna ja Perugia provintsi halduskeskus.

## Vaatamisväärsused

* Perugia toomkirik (*Duomo*) 15. sajandist. Seal asub paavst Julius II kuju (1555). Toomkiriku Anello kabelis hoitakse neitsi Maarja "pulmasõrmust", mille kaunistuseks olev ahhaat muutvat värvi vastavalt kandja iseloomule. Transeptidesse on maetud paavstid Urbanus IV ja Martinus IV.
* San Domenico kirik (1305–1632); Umbria suurim kirik. Giorgio Vasari andmetel projekteeris kiriku Giovanni Pisano. Kirikus asub paavst Benedictus XI hauamonument.
* San Pietro kirik ja klooster, rajatud 10. sajandil, ümber ehitatud 1463.
* Ortario di San Bernardino (1457–1461); Agostino di Duccio fassaad.
* Palazzo dei Priori on Perugia raekoda.
* Palazzo del Capitano del Popolo
* Umbria kunstigalerii (*Galleria Nazionale dell'Umbria*)

## Kultuur

Perugia järgi on nime saanud tuntud maalikunstnik Perugino (Pietro Vannucci).

## Vaata ka
* Perugia lennujaam

## Viited

## Välislingid
*Perugia valla koduleht (*itaalia keeles*)
Spoleto

**Spoleto** on linn Itaalias Umbria maakonnas Perugia provintsis.

## Ajalugu
Spoleto asutati umbrite poolt. Hiljem sai temast üks tähtsamaid Rooma kolooniaid. Langobardid rajasid Spoleto hertsogiriigi, mis oli üks kolmest langobardide riigist Itaalias.

1354 liideti Spoleto Paavstiriigiga.

## Vaatamisväärsused
* Spoleto toomkirik 12. sajandist, interjööris Fra Filippo Lippi freskotsükkel neitsi Maarja elust.
* Sant'Ansano kirik, mille krüpt on kaetud 6. sajandist pärinevate freskodega.
* San Salvatore kirik 4. sajandist
* San Ponziano kirik
* San Gregorio kirik (1069), romaani stiilis
* Ponte delle Torri ('tornide sild'); akvedukt 14. sajandist

## Viited

## Välislingid
* Spoleto valla koduleht (*itaalia keeles*)
Tali valla lipp

**Tali valla lipp** on endise Pärnu maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Tali valla lipp.

Lipp oli kasutusel 5. juulist 1993 kuni 2005. aastani, mil ühineti koos Kilingi-Nõmme linna ja Saarde vallaga ühtseks omavalitsusüksuseks Saarde vallaks.

## Lipu kirjeldus

Valla lipuks oli ruudukujuline vapilipp. Sinisel kangal valge kuuseoksa rist, mille kõrgus normaalsuurusega lipul oli 42 cm. Risti keskel punane jõhvikas. 

Lipu normaalmõõtmed olid 105x105 cm.

## Põhjendus
Kuuseoksa rist sümboliseeris metsade rohkust Tali vallas, samuti seda, et Tali keskusest suundub nelja põhiilmakaarde tee. Jõhvikas sümboliseeris soode ja rabade rohkust Tali vallas. Tulenevalt kohanimest "Tali", oli lipuvärvideks valitud karged ja külmad toonid, sinine  ja valge. 

## Vaata ka
*Tali valla vapp
*Saarde valla lipp
*Saarde valla vapp
*Kilingi-Nõmme lipp
*Kilingi-Nõmme vapp
*Pärnu maakond

## Välislingid
* Tali valla sümboolika
Maebashi

**Maebashi** (jaapani 前橋) on linn Jaapanis, Gumma prefektuuri keskus. Asub umbes 100 km Tōkyōst põhjas.

Maebashi moodustati 1. aprillil 1892. Teises maailmasõjas hävis suur osa linnast.
2004. aastal liideti linnaga Ogo linn ning Kasukawa ja Miyagi küla.

Elanike arv on 320 300 (2006) ja pindala 311,6 km².

Masebashi on siiditööstuse keskus.

Aastal 1999 toimusid Maebashis kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused.

## Viited

## Välislingid

*Maebashi koduleht
Nagoya

**Nagoya** (jaapani 名古屋) on linn Jaapanis, Aichi prefektuuri keskus.

Nagoya asub Vaikse ookeani Ise lahe kaldal.

Suurem osa linnast hävitati ameeriklaste õhurünnakutes 1945. aasta mais.
Tänapäeval on Nagoya suuruselt neljas linn Jaapanis.

Elanike arv on 2 215 400 (2006) ja pindala 326 km².

Linnas on 6 liiniga metroo. 2005. aastal avati Nagoyas tehissaarele rajatud Chūbu lennujaam.

## Vaatamisväärsused

* Nagoya loss (名古屋城, Nagoya-jō)
* Atsuta pühamu (熱田神宮)
* Nagoya teletorn
* Tokugawa muuseum

## Viited

## Välislingid

* Nagoya koduleht
* Nagoya lennujaam
Charon

**Charon** on vanakreeka mütoloogias paadimees, kes viib surnud Hadeses üle Acheroni jõe (mõnes versioonis üle Styxi jõe).

## Välislingid
Charon (kuu)

**Charon** on ümber Pluuto tiirlev taevakeha, Pluuto suurim kaaslane.

Charoni avastas 22. juunil 1978 James W. Christy.

Charoni läbimõõt arvutati esimest korda 11. juulil 2005, kui toimus küllalt haruldane sündmus – tähe kattumine Charoniga. Observatooriumid mõõtsid Charoni läbimõõduks 1212,0 ± 1,5 kilomeetrit. Varjutuse kestuse põhjal leiti erinevates Lõuna-Ameerika observatooriumides lisaks Charoni läbimõõdule ka selle kuju. Charoni täpne läbimõõt selgus juulis 2015, kui kosmosesond New Horizons mõõtis selleks 1208 km. 

Charoni tihedus on 1,63 &plusmn; 0,07 g cm–3, mis jääb tunduvalt alla Pluuto tihedusele (1,92 &plusmn; 0,12 g cm–3).

Charoni kaugus Pluutost on 19 640 kilomeetrit, tiirlemisperiood on 6 päeva 9 tundi 17 minutit ja 36 sekundit. 
Charoni orbiidi kalle Pluuto orbiidi tasandi suhtes on 122,54&deg;.

Esimene ja seni ainus Charonit uurinud kosmosesond on NASA kosmosesond New Horizons, mis möödus 14. juulil 2015 Pluutost ja lähenes Charonile 27 000 km kaugusele.

## Viited

## Välislingid
*Nine Planets
*Orbits and photometry of Pluto's satellites: Charon, S/2005 P1 and S/2005 P2 (astro-ph/0512491)
Charon (täpsustus)

**[[Charon]]** on vanakreeka mütoloogias paadimees, kes viib surnuid Hadeses üle jõe.

Tema järgi on nime saanud:  
* **[[Charon (kaaslane)|Charon]]**, planeedi Pluuto kaaslane
* **[[Charon (bänd)|Charon]]**, Soome *[[heavy metal]]*'i ansambel
Nahk

**Nahk** (ladina keeles *cutis*) on selgroogsete loomade (keelikloomade) katteelundkonda kuuluv kõige suurem elund.

## Imetajate naha ehitus
Imetajate nahk on enamasti kolmekihiline (loetletud väljast sissepoole):
* marrasknahk ehk epidermis (*epidermis*)
* pärisnahk ehk dermis (*dermis*)
* alusnahk ehk subkuutis (*tela subcutaneae*)

### Epidermis
Epidermis koosneb kihilisest lameepiteelist. Sügavamates epidermise kihtides (kasvukihis, basaalkihis) on mitoosi teel paljunemiseks võimelised rakud – keratiini sisaldavad rakud ehk keratinotsüüdid. Epidermises leiduvad ka Langerhansi rakud ja pigmenti sisaldavad rakud (melanotsüüdid), millest sõltub naha värvus. 

Epidermis on pidevalt uuenev kude. Naha elutsükli käigus tekib alumistes kihtides tüvirakkudest uusi rakke, pealmistes kihtides järk-järgult raku organellid apoptoosi mõjul degenereeruvad, rakud muutuvad lamedamaks. Kõige välimises kihis leiduvad tuumatud, lamedad ja surnud rakud, mis meenutavad soomuseid. Nende eemaldumist nimetatakse deskvameerumiseks. Seda protsessi nimetatakse keratinisatsiooniks ehk sarvestumiseks, mis võtab aega umbes üks kuu.

### Dermis
Dermis koosneb tihkest kiulisest sidekoest, milles leidub hulgaliselt erinevaid struktuure: vere- ja lümfisooned, närvilõpmed, puute- ja valutundlikud rakud, rasunäärmed ja higinäärme juhad, karvasibulad, silelihaskimbud jms.
Ehituselt sisaldab dermis läbipõimunud kollageensete, elastsete (elastiin) ja retikulaarsete (retikuliin) kiudude kimpe. Nende võrgustik annab nahale vetruvuse ja elastsuse.

### Alusnahk
Alusnahk ehk subkuutis on vahelüliks naha ja nahaaluste organite vahel, mis koosneb peamiselt kohevast sidekoest, elastiinist ja rasvarakkudest. Umbes pool keharasvast asub nahaalustes kudedes, alusnahas asub ka rikkalikult vere- ja lümfisooni ning närvirakkude jätkeid.

## Naha ülesanded
Nahal tervikuna on hulgaliselt ülesandeid:
* kaitse – nahk kaitseb organismi sisekeskkonda väliskeskkonna mõjude eest;
* homöostaatiline funktsioon – vee ja soojuse tasakaalu organismis reguleeritakse naha abil;
* tundeelund – nahas asuvad puute-, valu- ja temperatuuritundlikud rakud ning vabad närvilõpmed;
* süntees – D- ja B-vitamiini süntees, rasvade ladestamine.

Varem arvati, et nahk on tähtis ka kui:
* erituselund – erituselundina vähetähtis, pigem on tegemist termoregulatsiooni "kõrvalsaadusega";
* hingamiselund – hapnik imendub nahka tähtsusetult väikesel määral. Küll on sel olulisem roll hingamises mõne looma limanahal.

## Vaata ka

*Dermatoloogia
*Nahahaigused
*Nahka sisenevad peptiidid
*Karvad
*Juuksed
*Küüned
*Eesnahk
*Neitsinahk
Samara jõgi (Ukraina)

**Samara** (ukraina keeles *Самара*) on jõgi Euroopas. Algab Donetsi kõrgustiku läänenõlvult. Voolab valdavalt läände. Suubub vasakult Dneprisse.

Pikkus 311 km, valgla 22 660 km&sup2;. 

Jõe vett kasutatakse niisutuseks; alamjooksul on laevatatav.
Fulgencio Batista

**Fulgencio Batista y Zaldívar** (16. jaanuar 1901 Banes, Holguíni provints, Ida-Kuuba – 6. august 1973 Marbella, Guadalmina, Hispaania) oli pärast riigipööret Kuuba sõjaväe staabiülem ja Kuuba tegelik poliitiline juht  1934–1940 ja  president 1940–1944 ning pärast sõjaväelist riigipööret presidendi kohusetäitja 1952–1955  ning president 1955. aastast 1. jaanuarini 1959, millal Fidel Castro mässulised ta kukutasid. 

## Elulugu
Batista oli pärit tagasihoidlikest oludest. Tema vanemad olid lihtne talupoeg Belisario Batista Palerma ja Carmela Zaldívar. Batistat loeti mulatiks; tema näojoontes oli aimata ka taino ning võib-olla ka aasia verd. Ta oli esimene mittevalge, kes sai Kuuba presidendiks.

Vanemad surid enne, kui poiss sai 13-aastaseks. Ta läks koolist (ameerika kveekerite kool) ära ning hakkas rätsepa õpipoisiks. Hiljem töötas ta suhkrurooistandustes ja lõpuks oli habemeajaja õpilane. Õhtuti käis ta koolis ja luges palju.  

Aastal 1921 võttis ta pileti La Habanasse ja astus sõjaväkke. Pärast kaheaastast tegevteenistust hakkas ta sõjaväeametnikuks. Aastaks 1932 oli ta seersandi auastmes stenografist sõjakohtus.

|-
| colspan="3" | *ajavahemikul 14. august 1954 – 24. veebruar 1955 täitis presidendi kohuseid Andrés Domingo Morales y del Castillo
Georg Simon Ohm

**Georg Simon Ohm** (16. märts 1789 Erlangen – 6. juuli 1854 München) oli väljapaistev saksa füüsik. Ohm avastas voolutugevuse sõltuvuse pingest vooluringi osas ja voolutugevuse seaduse kogu suletud vooluringis. 

Seejuures tuli tal ületada suuri raskusi. Ta konstrueeris ise tundliku mõõteriista voolutugevuse mõõtmiseks. Pingeallikana kasutas Ohm termopaari. Termopaari pinge muutmiseks muutis ta jootekohtade temperatuuride vahet. Ohm leidis ka juhi takistuse sõltuvuse juhi pikkusest ja ristlõike pindalast.

Tema järgi on nimetatud elektritakistuse mõõtühik oom. Ta sõnastas seaduse, mida tunneme Ohmi seadusena, 1826. aastal.
‘Abd Allāh I

**‘Abd Allāh I** ehk **‘Abdullāh I** (**‘Abd Allāh ibn al-Ḩusayn**; 1882 Meka – 20. juuli 1951 Jeruusalemm) oli esimene ja ainus Transjordaania emiir ning esimene Jordaania (algul Transjordaania) kuningas.

‘Abdallāh oli Al-Ḩijāzi kuninga Ḩusayn ibn ‘Alī poeg ja Iraagi kuninga Fayşal I vend. 

Tema poliitiline põhieesmärk oli oma kuningriigi laiendamine, mis viis Jordani Läänekalda hõivamiseni 1948.

## Elulugu

Ta sai hariduse İstanbulis. Aastatel 1912–1914 esindas ta Osmanite riigi seadusandlikus kogus Mekat, kuid esimese maailmasõja ajal asus ta Suurbritannia poolele. Aastatel 1916–1918 tegi ta koostööd Briti agendi T. E. Lawrence'iga ja etendas juhtivat osa araablaste ülestõusus Osmanite riigi vastu, juhtides Türgi garnisonide purustamiseks korraldatud sissireide.

Pärast Osmanite riigi kokkuvarisemist sai ‘Abd Allāh 1921 Briti mandaatmaa Transjordaania (tänapäeva Jordaania) emiiriks ja mandaadi lakkamisel 25. mail 1946 kuningaks.

Mais 1948 ründas ‘Abd Allāh äsja moodustatud Iisraeli ja hõivas suured maa-alad. Pärast tulevahetuse lõpetamist 1949 säilitas ta Jordani Läänekalda ja nimetas riigi ümber Jordaaniaks.

‘Abd Allāhi mõrvas 1951 Palestiina araabia fanaatik, 21-aastane rätsepa õpipoiss Muşţafá ‘Ashū, kes pääses läbi pealtnäha tiheda turvameeskonna. Ta tulistas ka kuninga kõrval seisnud pojapoega Ḩusayni. Kuul tabas Ḩusayni rinnal olevat medaljoni, mida pojapoeg kandis oma vanaisa nõudmisel, ja nii päästis medaljon poisi elu.

4 päeva varem, 16. juulil 1951, oli Ammanis mõrvatud Liibanoni endine peaminister bei Riyāḑ aş-Şulḩ ning kuulujutud rääkisid, et aş-Şulḩ saabus Jordaaniasse arutama Iisraeliga rahu sõlmimist.

Mõrvas süüdistati 10 vandenõulast, kellest kaks tähtsaimat, Jeruusalemma endine sõjaväekuberner kolonel ‘Abd Allāh at-Tall ja doktor Mūsá ‘Abd Allāh al-Ḩusaynī, põgenesid Egiptusse ja 4 kaasvandenõulast mõisteti surma.

‘Abd Allāhil oli kaks poega Ţalāl ja Nāyif ning kolm tütart Hayā, Munīrah ja Maqbūlah. Jordaania trooni päris vanem poeg Ţalāl, ent kuna too oli vaimuhaige, sai kuningaks tema poeg Ḩusayn, kui ta 17 aastat vanaks sai.

## Viited
Abdülhamit II

**Abdülhamit II** (osmanitürgi keeles عبد الحميد ثانی‎, *Abdü’l-Ḥamīd-i sânî*; türgi keeles *İkinci Abdülhamit*; 21. september 1842 – 10. veebruar 1918) oli Türgi sultan aastatel    1876–1909. Ta oli Abdülmecid I ja Tirimüjgan Kadınefendi poeg.

Abdülhamit tuli võimule oma venna Murat V troonilt tõukamise järel. Tema valitsemisaega jäid sõjad Serbiaga (1876), Venemaaga (1877–1878) ja Kreekaga (1897). Sõjad lõppesid enamasti lüüasaamise ja suurte territoriaalsete kaotustega.

1908 sundisid noortürklased Enver Paşa juhtimisel Abdülhamiti taaskehtestama 1876. aasta konstitutsiooni, 1909 nõudsid aga tema tagasiastumist. Abdülhamit kukutati ja ta suri vangistuses. 

Oma isikliku osaluse pärast armeenlaste genotsiidisis 1894–1896 ülestõusu mahasurumisel pälvis Abdülhamit Ürgmõrtsuka hüüdnime. Ta motiveerib tänini armeenlaste vaenu türklaste vastu.
Sondrio

**Sondrio** on linn Itaalias Lombardia maakonnas, Sondrio provintsi halduskeskus.

## Ajalugu

Sondrio oli algselt liguuride asula, alates 5. sajandist elasid seal keldid. Sondrio linna asutasid langobardid (*Sundrium*).

## Viited

## Välislingid
* Sondrio linna koduleht (*itaalia keeles*)
Sabbioneta

**Sabbioneta** on linn Itaalias Lombardia maakonnas Mantova provintsis.

Sabbioneta linn on ühe õnnestunud renessanssarhitektuurieksperimendi tulemus. Selle laskis ehitada Vespasiano Gonzaga ideaalse linna näitena. 

## Vaatamisväärsused

* Palazzo Ducale (Gonzaga hertsogipalee)
* Palazzo del Giardino
* Teatro All'Antica 

## Viited

## Välislingid
*Sabbioneta linna koduleht itaalia keeles
Iki saar

**Iki** (jaapani 壱岐島 *Ikinoshima*) on saar Jaapani meres Kyūshū ja Tsushima saare vahel. Kuulub halduslikult Jaapani Nagasaki prefektuuri.
Geograafilised koordinaadid on 129°42'N, 33°45'E.

Saare pindala on 138,45 km&sup2; ja seal elab 33 200 inimest.

1970. aastatel püüdsid saare kalurid massiliselt vaalasid ja delfiine. 
1977. aastal kutsusid kalurid televisiooni saarele filmima, kuidas nad delfiine tapavad. Filmitud kaadrid tekitasid rahvusvahelise üldsuse ulatusliku protesti. 1982. aastal keelustati suuremahuline tööstuslik delfiinipüük.

2004. aastal moodustati nelja saarel asunud linna Gōnōra, Katsumoto, Ashibe ja Ishida liitmise teel kogu saart hõlmav Iki linn.
Saitama prefektuur

**Saitama prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas, Tōkyōst vahetult põhjas.

## Loodus
Prefektuuri lääneosa on mägine.

## Sümbolid
Saitama prefektuuri tunnuslind on kaelus-turteltuvi (*Streptopelia decaocto*), tunnuspuu on tselkva (*Zelkova serrata*) ja tunnuslill Sieboldi priimula (*Primula sieboldii*).

## Haldusjaotus
Saitama prefektuur on jaotatud 63 omavalitsusüksuseks, millest 40 on linnad (市 *shi*).

### Linnad

## Viited

## Välislingid
* Saitama prefektuuri koduleht
Kyōto prefektuur

**Kyōto prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas. Piirneb lõunas Jaapani merega.

Prefektuur asub Honshū saare keskosas ja hõlmab 4612,71 km², mis moodustab 1,2% Jaapani pindalast. Lõuna- ja põhjaosa eraldavad Tanba mäed.

## Sümbolid
Kyōto prefektuuri tunnuslind on jaapani tormilind (*Calonectris leucomelas*), tunnuspuu on jaapani krüptomeeria (*Cryptomeria japonica*) ja tunnuslill kirsipuu *Prunus spachiana* õis.

## Haldusjaotus
Kyōto prefektuur on jaotatud 26 omavalitsusüksuseks, millest 15 on linnad (市 *shi*).

### Linnad
* Ayabe
* Fukuchiyama
* Jōyō
* Kameoka
* Kizugawa
* Kyōtanabe
* Kyōtango
* Kyōto
* Maizuru
* Miyazu
* Mukō
* Nagaokakyō
* Nantan
* Uji
* Yawata

## Viited

## Välislingid
* Kyōto prefektuuri koduleht *(jaapani, hiina, korea ja inglise keeles)*