open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Juan Maldacena

**Juan Martín Maldacena** (sündinud 10. septembril 1968 Buenos Aireses) on Argentina päritolu Ameerika Ühendriikide füüsikateoreetik. Tal on USA, Argentina ja Itaalia kodakondsus.

Ta on lõpetanud 1991. aastal Río Negro provintsis asuva Balseiro Instituudi ja kaitsnud 1996. aastal Princetoni Ülikoolis füüsikaalase doktoritöö "Black Holes in String Theory". 1999. aastal sai ta MacArthuri stipendiumi.

Maldacena oli aastatel 1999–2001 Harvardi Ülikooli füüsikaprofessor. Alates 2001. aastast töötab ta Princetonis asuvas Süvauuringute Instituudis professorina (2016. aastast Carl P. Feinbergi professor).

Tema teadustöö hõlmab kvantväljateooriat, kvantgravitatsiooni, stringiteooriat ja teoreetilise füüsikat. 1997. aastal avastas ta seose stringiteooria ja kalibratsiooniteooria vahel, mida nimetatakse N=4-supersümmeetriliseks Yangi-Millsi teooriaks.

2012. aastal väitis ta koos Leonard Susskindiga, et mustade aukude "tulemüüri paradoksi" on võimalik lahendada, kui kvantpõimunud osakesed on omavahel ühenduses väikeste ussiaukude abil.

## Tunnustus
*2002 – Pius XI medal
*2007 – Dannie Heinemani matemaatilise füüsika auhind 
*2007 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*2008 – Diraci medal (ICTP)
*2012 – Pomerantšuki auhind
*2012 – Läbimurde auhind fundamentaalfüüsikas
*2013 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*2013 – valiti Paavstliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*2018 – Lorentzi medal
*2018 – Albert Einsteini medal

## Viited

## Välislingid
*Juan Maldacena koduleht
280 eKr

**280. aasta eKr**

## Sündmused
*I Süüria lahing
*Vana-Rooma diktaatoriks oli Gnaeus Domintius Calvinus Maximus ja konsuliteks Publius Valerius Laevinus ja Tiberius Cornucanius.
*Asutati Ahhaia liit.
*Lõpetati Rhodose kolossi ehitus.

## Sündinud
*Li Si, Hiina poliitik

## Surnud
*
281 eKr

**281. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Aemilius Barbula ja Quintus Marcius Philippus.
*Ptolemaios Keraunos sai Makedoonia kuningaks.

## Sündinud
*

## Surnud
*
282 eKr

**282. aasta eKr** oli 282. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 472 *[[ab urbe condita]]*.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Fabricius Luscinus ja Quintus Aemilius Papus.
*Ptolemaios II sai Egiptuse kuningaks.

## Sündinud
*

## Surnud
*Ptolemaios I, Egiptuse kuningas
283 eKr

**283. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Publius Cornelius Dolabella ja Gnaeus Domitius Calvinus Maximus.

## Sündinud
*

## Surnud
*Ptolemaios I, Ptolemaioste dünastia asutaja
*Demetrios Poliorketes, Makedoonia kuningas
Maidla vald (Juuru kihelkond)

**Maidla vald** (saksa keeles *Maidel*) oli vald Harjumaal Juuru kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Juuru vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Hîncești

**Hîncești** on linn Moldovas, Hîncești rajooni keskus. Hîncești asub pealinnast Chișinăust ligikaudu 29 km edelas.

Hînceștit on ürikutes esmamainitud 1522. aastal.

1940–1965 oli asula nimi **Kotovskoje**. Linnaõigused sai 1965. aastal ja uueks nimeks pandi linnale **Kotovsk**. 1990. aastal sai Hîncești ajaloolise nime tagasi.

Moldova 2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hîncești elanikest moldovlasi/rumeenlasi 89,06%, venelasi 4,17%, ukrainlasi 3,65%, mustlasi 1,02%, bulgaarlasi 0,55%, gagauuse 0,24% ja muust rahvusest inimesi 0,48%. 0,8% elanike rahvus oli teadmata.

## Galerii

AIRM - Restoration of mansion of Manuc Bei - feb 2015 - 05.jpg
Hincesti Center2.jpg
Centrul orasului Hancesti.jpg
Hincesti Primaria.jpg
Widok na drogę do Kiszyniowa spod pomnika Kotowskiego.jpg


## Viited
Keila-Joa vald

**Keila-Joa vald** (ka **Joa vald**) (saksa keeles *Fall*) oli vald Harjumaal Keila kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891, kusjuures selle aja jooksul moodustati see kolm korda: 1866–1872, 1872–1880 ja 1881–1891.

## Viited

## Välislingid
*
*
*
Tammiku vald (Simuna kihelkond)

**Tammiku vald** (saksa keeles *Tammik*) oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1871–1893 ja siis liideti see vald Salla vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Mesilasema

**Mesilasema** on taru kõige suurem mesilane, kelle ülesandeks on muneda uusi mesilasi ning hoida pere koos. 

Tavaliselt on mesilasperes tuhandeid töömesilasi, sadu isasmesilasi ehk leski ja ainult üks mesilasema. Mesilasema on mesilasperes üks tähtsamatest isenditest, kes vastutab mesilaspere arengu eest ja kellest sõltub mesilaspere iseloom. Mesilasema on kõige suuremate mõõtudega isend mesilasperes. Äsja kupust koorunud ema kehapikkus on 16–18 mm ja mass 180–200 mg. Selline ema on lennuvõimeline ja vilgas ning mesilasperes on teda raske märgata. Pärast paarumist muutub mesilasema tagakeha ümaramaks ning keha raskemaks, sellise mesilasema pikkus on 18–25 mm ja kaal 200–250 mg. 

Lisaks munemisele on ema ülesandeks mesilaspere kooshoidmine. Paarunud ema ülalõua näärmenõre, nn emaaine, informeerib mesilasi omavahelisel otsesel kokkupuutel ema olemasolust peres. Mesilased eristavad oma pere ema võõrast emast ka lõhna järgi. Võõra ema vastu on pere vaenulik.

Mesilasema on võimeline elama viis ja enamgi aastat. Enamasti vahetatakse ema töömesilaste poolt välja varem, kas siis sülemlemise teel, kui vana ema lendab sülemiga tarust minema, või salajase emavahetuse teel, ema 2.–3. eluaastal.

## Viited
North London derby

**North London derby** (eesti keeles **Põhja-Londoni derbi**) on jalgpallimatš Londoni rivaalide Tottenham Hotspuri ja Arsenali vahel.

Inglismaa kõrgliigas kohtutakse igal hooajal vähemalt kaks korda, nii kodus kui võõrsil.

## Statistika
*Seisuga 7. aprill 2019*

Kohtumisi kokku on 198, millest 82 on võitnud Arsenal, 64 Tottenham Hotspur ning 52 korda on viiki jäädud.

## Viited
Samuel Scheidt

**Samuel Scheidt** (ristimispäev 3. november 1587 Halle – 24. märts 1654 Halle) oli Saksa varabarokiaegne helilooja, organist ja muusikaõpetaja. 

Aastatel 1621–1627 avaldas Samuel Scheidt neli muusikakogumikku "Ludi Musici", millest on täielikult säilinud vaid esimene. Scheidt on varastest Põhja-Saksa instrumentaalheliloojatest silmapaistvaim.

Halles sündinud Scheidt õppis Amsterdamis Jan Pieterszoon Sweelincki juures, kes mõjutas tugevalt ka tema muusikamaitset. Hallesse naasnult sai temast Brandenburgi markkrahvi õueorganist ja hiljem kapellmeister. Erinevalt paljudest Saksa muusikutest jäi ta Saksamaale ka Kolmekümneaastase sõja ajal. Kui ta oma ametikoha Wallensteini tõttu kaotas, määrati ta 1628. aastal kolme Halle kiriku muusikajuhiks.

Scheidt oli esimene rahvusvahelise tähtsusega Saksa orelihelilooja. Ta esindab uue Põhja-Saksa stiili õitsengut, mis sai alguse suurest protestantliku reformatsiooni tulemusel. Lõuna-Saksamaal ja veel mitmes Euroopa riigis jäi katoliikliku Rooma kultuuriline mõju tugevaks ning muusika tugines jätkuvalt Itaalia eeskujudele. Roomast eraldatud protestantlikel aladel arendasid muusikud aga välja uued stiilid, mis erinesid naabermaade omast.

Scheidti muusika jaguneb põhiliselt kaheks: instrumentaalmuusika, sealhulgas palju teoseid klahvpillidele, peamiselt orelile, ning sakraalne vokaalmuusika, millest osa on *[[a cappella]]* ja osa kasutab *[[basso continuo]]*t või muud instrumentaalsaadet. Arvukates koraaliprelüüdides tarvitas Scheidt sageli variatsioonimustreid, milles koraali iga fraas kasutab erinevat rütmimotiivi ja iga variatsioon on eelmisest keerulisem kuni teose kulminatsioonini. Koraaliprelüüdide kõrval kirjutas ta arvukalt fuugasid, tantsusüite (mis olid sageli tsüklilised, tarvitades sama bassi) ja fantaasiaid.

## Kirjandus
* Manfred Bukofzer, *Music in the Baroque Era*. New York, W.W. Norton & Co., 1947. ISBN 0-393-09745-5
* 'Samuel Scheidt', *The New Grove Dictionary of Music and Musicians*, ed. Stanley Sadie. 20 vol. London, Macmillan Publishers Ltd., 1980. ISBN 1-56159-174-2
* Cleveland Johnson, "In the Trenches with Johann and Caspar Plotz: a rediscovered Gebrauchstabulatur from the Scheidt Circle", 2001.
Haage vald

**Haage vald** (saksa keeles *Haakhof*) oli vald Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1887–1899 ja siis liideti see vald Ropka vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Karja vald

**Karja vald** (saksa keeles *Karrishof*) oli vald Saaremaal Karja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Pärsama vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Ralf Gerretz

**Ralf Hendrich Nikolai Gerrets** (ka **Gerretz**; 15. oktoober (vkj)/ 28. oktoober 1905 Tallinn – 29. märts 1961 Keskvangla, Tallinn) oli baltisaksa päritolu Eesti sõjaväelane ja sõjakurjategija.

Ta oli Saksa okupatsioonivõimude poolt 1942. aasta augustis rajatud Jägala koonduslaagri komandandi asetäitja, kes osales juutide hukkamises Kalevi-Liival. 

1961. aasta toimus Tallinnas kohtuprotsess kus süüdi mõisteti Jägala koonduslaagri abikomandant Ralf Gerrets ja laagri valvuri Jaan Viik.  Kohtuprotsessil pidas süüdistuskõne Eesti NSV prokurör Valter Raudsalu. 

## Viited

## Välislingid
*Süüdistuskokkuvõte, Õhtuleht, Nr. 50 (5029) Teisipäev, 28. veebruar 1961. a.
Ruumiline keskkond

**Ruumiline keskkond** on terviklik füüsiline ehitatud ja looduskeskkond, mis hõlmab nii sise- kui ka väliruumi. Ruumi all ei mõisteta siin majandusruumi, õigusruumi, sotsiaalset ruumi, kultuuriruumi jne.
Branisłaŭ Taraškievič

**Branisłaŭ Taraškievič** (valgevene kirillitsas Браніслаў Адамавіч Тарашкевіч, poola keeles Bronisław Taraszkiewicz; 20. jaanuar 1892 Mačiuliškės, Vilniuse kubermang (tänapäeval Leedu) – 29. november 1938 Minsk) oli valgevene ühiskonnategelane, keeleteadlane, tõlkija ja publitsist.

Branisłaŭ Taraškievič oli pärit talupoja perekonnast. 1911. aastal lõpetas ta Vilnos gümnaasiumi ja 1916. aastal Peterburi Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna keeleteaduse erialal. Ülikooli lõpetamise järel töötas ta samas vene keele ja kirjanduse kateedris. Alates 1918. aasta sügisest elas ta Valgevenes ja Leedus.

1918. aastal avaldas ta Vilniuses "Valgevene keele grammatika koolidele" ("Беларуская граматыка для школ"), millest anti hiljem välja kuus kordustrükki. Sellel raamatul põhineb valgevene klassikaline ortograafia ehk *[[taraškievica]]*, mis oli Valgevene NSV-s kasutusel kuni 1933. aastani. Tänapäeval kasutavad *taraškievica*'t välismaal elavad valgevenelased ja osalt ka rahvuslikult meelestatud inimesed Valgevenes. 

Ta oli üks Valgevene Rahvuskomitee ja Üle-Valgevenemaalise Kongressi organisaatoreid. Ta oli ka mitmel olulisel ametikohal lühikest aega eksisteerinud Valgevene Rahvavabariigis.

Aastatel 1918–1923 oli ta üks Valgevene Sotsiaaldemokraatliku Partei juhte. 1922. aastal valiti ta Poola Seimi liikmeks. Ta osales Lääne-Valgevenes mitmete vasakpoolsete valgevene organisatsioonide tegevuses, 1925. aasta detsembris astus Lääne-Valgevene Kommunistlikku Parteisse. 1927. aastal mõisteti Taraškievič 12 aastaks vangi, kuid 1930. aastal ta vabastati. 1931. aastal vahistati ta uuesti ja mõisteti 8 aastaks sunnitööle.

6. septembril 1933 vahetati Branisłaŭ Taraškievič Nõukogude-Poola piiril Francišak Alachnoviči vastu. Seejärel töötas ta Moskvas Rahvusvahelises Agraarinstituudis Poola ja Baltikumi osakonna juhatajana. Arreteeriti 6. mail 1937, mõisteti surma 5. jaanuaril 1938 ja lasti maha sama aasta novembri lõpus.

1957. aastal rehabiliteeriti Taraškievič postuumselt.

## Viited
Kõnnu-Suru vald

**Kõnnu-Suru vald** (saksa keeles *Könda-Surro*) oli vald Harjumaal Kuusalu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1867 ja seejärel moodustati Kõnnu vald ja Suru vald.

## Viited

## Välislingid
*
Ruumisemiootika

**Ruumisemiootika** on semiootika haru, mis käsitleb kommunikatsiooniprotsesside ruumilist aspekti, ruumi tähendustamist, ruumi kujutamist ja ruumiloomet.  

Eestis tegelevad ruumisemiootikaga Anti Randviir ja Tiit Remm.

## Vaata ka
*linnasemiootika
*maastikusemiootika
*prokseemika
*ruumikujundus
*ruumiloome
*ruumipsühholoogia
*ruumipädevus

## Kirjandus
*Randviir, Anti 2010. *Ruumisemiootika: tähendusliku maailma kaardistamine*. [Semiotics of space: mapping the meaningful world.] (Salupere, Silvi, toim.) (Tartu Semiotics Library 9.) Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
Maardu vald

**Maardu vald** (saksa keeles *Maart*) oli vald Harjumaal Jõelähtme kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Nehatu vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Moora vald

**Moora vald** (saksa keeles *Mohrenhof*) oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1868–1892.

## Viited

## Välislingid
*
*
Pilka vald

**Pilka vald** (saksa keeles *Pilken*) oli vald Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1874–1892 ja siis liideti see vald Luunja vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Prandi vald

**Prandi vald** (saksa keeles *Brandten*) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Sargvere vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Päinurme-Vaali vald

**Päinurme-Vaali vald** (saksa keeles *Assik mit Wahlhof*) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1875 ja siis moodustati eraldi Päinurme ja Vaali vald.

## Viited

## Välislingid
*
Päite-Vaivina vald

**Päite-Vaivina vald** (saksa keeles *Peuthof-Sophienhof*) oli vald Virumaal Vaivara kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1870 ja siis moodustati eraldi Päite ja Vaivina vald.

## Viited

## Välislingid
*
Luigi Rusca

**Luigi Rusca** (venepäraselt *Луиджи Руска*, Venemaal ka *Алоизий Иванович Руска*; 2. september 1762 Mondonico, Agno, Ticino kanton – 13. aprill 1822 Valenza, Sardiinia kuningriik) oli Šveitsist pärit ja peamiselt Peterburis tegutsenud arhitekt.

Õppis Torinos, üks tema õpetajaid oli arhitekt Giuseppe Piermarini. 1783. aastal kolis ta Venemaale. 

Ta töötas kokku 35 aastat Venemaal ning oli oma loominguga vene klassitsistliku arhitektuuri suurkujusid.

1818. aastal lahkus ta lõplikult Venemaalt ja läks tagasi Šveitsi. 

## Looming
Tema projekteeritud ehitisi on põhiliselt Peterburis, kuid neid on ka mujal Venemaal, sealhulgas ka Eesti alal. 
### [[Peterburi]]s
*1792–1796 Pjotr Mjatlevi villa (Bobrinski loss), Galeeri tänav 58-60 (*Галерная улица, дом № 58-60*)
*1800–1806 ratsakaardiväe kasarmud ja maneež, Gobelääni tänav 41, 43 (*Шпалерная улица, дом № 41, 43*)
*1805–1806 "Rusca portikus", Nevski prospekt 33a (*Невский проспект, дом № 33a*), lammutati 1962 ning ehitati väikeste muudatustega uuesti üles 1972
*1805–1806 Kaasani silla ümberehitus ja laiendus 
*1805–1809 ihukaardiväe grenaderipolgu kasarmud, tallid ja hospidal, Tšapajevi tänav 28 (*улица Чапаева, дом № 28*)
*1807–1809 Smolenka õigeusu kalmistu peavärava kompleks koos vaestemajadega
*1809–1812 tüüpfassaadide albumi üks autoreid
*1817–1818 õigeusu Kõikide Leinajate kirik, Gobelääni tänav 35a (*Шпалерная улица, дом № 35a*)

### [[Peterburi kubermang]]us
*1805 tüüppostijaama projekt, mille järgi hiljem ehitati jaam Kipenis, Kaskovos, Tširkovitsõs, Opoljes ja Narvas. Veelgi hiljem ehitati selle tüüpprojekti järgi postijaamu ka mujal Venemaal 

### [[Moskva]]s
*1807–1809 Havmoniki kasarmud

### [[Kiiev]]is
*1808 kaubahoov (projekt; ehitati erinevate muudatusprojektide järgi 1812–1828; lammutati ja ehitati uuesti algprojekti järgi üles 1980–1982)

### [[Novotšerkassk]]is
*1804 Taevaminemise peakirik (projekt; ehitati erinevate muudatusprojektide järgi 1811–1905)

## Eestis
*1807 tüüppostijaam Narvas (Jaanilinnas), hävis 1944
*sama tüüpprojekti hilisema mugandusena:
**1824 Ninasi postijaam
**1830 Virtsu postijaam (projekt; teostamata)
**1831 Väike-Pungerja postijaam
**1832 Torma postijaam
**1836 Uderna postijaam, hävis 1944
**1839 Igavere postijaam
**1841 Tartu postijaam (lammutati 1931)
**1843 Võru postijaam (projekt; teostamata)
### [[Tallinna]]s
*1807 Nikolai kirik (projekt; ehitati 1822–1827)
### [[Petseri]]s
*1815 Petseri kloostri Miikaeli peakirik (projekt; ehitati 1815–1827)

## Tunnustus
*1802 õukonnaarhitekt
*Püha Vladimiri ordeni 4. klass
*1815 Peterburi Kunstide Akadeemia vabaauliige

## Viited

## Kirjandus
*Ljudmila Aleksandrova. "Луиджи Руска". Leningrad 1990. 160 lk. Vene keeles
*Karin Hallas. "Rusca, Luigi, arhitekt". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 451

## Välislingid
Reola vald

**Reola vald** (ka **Reola-Uhti vald**) (saksa keeles vastavalt *Ucht* või *Rewold-Ucht*) oli vald Tartumaa Kambja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1901 ja siis liideti see vald Vana-Kuuste vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Roobaka vald

**Roobaka vald** (saksa keeles *Ropaka*) oli vald Saaremaal Karja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Pärsamaa vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Tarakvere vald

**Tarakvere vald** (saksa keeles *Terrastfer*) oli vald Tartumaal Torma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893.

## Viited

## Välislingid
*
Vääna vald

**Vääna vald** oli vald Harjumaal Keila kihelkonnas. Vald eksisteeris 1919–1939. ja iseseisvus Harku vallast Harju maakonna nõukogu otsuse järele 11. maist 1919. Vallamaja asus Vääna külas.

## Vaata ka
*Vääna-Viti vald

## Viited
Vääna-Viti vald

**Vääna-Viti vald** (saksa keeles *Faehna-Wittenpöwel*) oli vald Harjumaal Keila kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Harku vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Winnigstedt

**Winnigstedt** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Valla pindala on 12,05&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 690 inimest.

Küla asub Großes Bruchi soost põhjas ja Magdeburger Bördest läänes, ümbritsevas piirkonnas on hea mulla kvaliteet. Lõunas külgneb see vahetult Hesseni külaga Saksi-Anhaltis.

Vald koosneb Winnigstedti alast ja Mattierzolli lõunapoolsest veerandist, mis on olnud sajandeid tollitee ja -jaam Wolfenbütteli ja Halberstadti vahelisel teel (Hessendammiks kutsutud, tänapäeval Bundesstrasse 79). See võimaldas reisijatel läbida märgalasid teetammil, mis ühendas Braunschweig-Lüneburgi maid põhjas vürstliku Halberstadti piiskopkonna territooriumiga lõunas. Pärast Teist maailmasõda külgnes see Nõukogude okupatsioonitsooniga, hiljem Saksa Demokraatliku Vabariigiga ja tee oli suletud kuni Rahuliku revolutsioonini 1989. aastal. Säilinud vahitorn maanteel tähistab endist Saksamaa sisepiiri.

1902. aastast oli Mattierzoll ka raudteesõlm, kus Jerxheimi–Börßumi raudtee oli ühendatud liiniga Braunschweigist Schöningeni ja eraraudteega Heudeberi. 1950. aastatel raudteeühendus Ida-Saksa Heudeberiga katkes, sellest hoolimata jäi piirijaam raudtee sõlmpunktiks Braunschweigi-Schöningeni liini ja Helmstedti-Holzmindeni raudtee vahele. Kõik liinid likvideeriti 1970. aastate lõpuks.

## Ajalugu

Winnincstedet Saksimaa hertsogiriigis on esmamainitud 1182. aasta dokumendis, toona Marientali kloostri valdus. 1351. aastal läks kihelkonnakiriku eestkoste Riddagshauseni kloostrile. Tänapäeva vald loodi 1939. aastal, kui ühendati kaks küla, Groß ja Klein Winnigstedt.

## Viited

## Välislingid

* www.winnigstedt.de
Wittmar

**Wittmar** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Valla pindala on 4,65&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 1131 inimest.

## Asse

Mitusada aastat kaevandati soola Asses, väikeses mäestikus Wolfenbütteli kreisis. Ühte nendest kaevandustest, Schacht Asse II, kasutatakse nüüd meditsiinis ja tuumaelektrijaamades toodetud madala- ja keskmise-liigiliste radioaktiivsete jäätmete ladustamiseks.

## Viited

## Välislingid

* Samtgemeinde Asse
Sorteerimisjaam

**Sorteerimisjaam** (ka *sorteerjaam*, inglise keeles *classification yard*, *marshalling yard*; saksa keeles *Rangierbahnhof*; vene keeles *сортировочная станция*) on raudteejaam või selle osa, mis on spetsiaalselt varustatud raudteeveeremite sorteerimiseks (jaotamiseks) vajalike rööbasteede või muu varustusega.

Sorteerimisjaama nimetatakse mõnikord ka klassifitseerimisjaamaks.

Eestis on tänapäeval sorteerimisjaamad suuremate kaubajaamade koosseisus (näiteks Ülemiste kaubajaamas).

## Sorteerimise korraldus

## Viited
Börßum

**Börßum** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Valla pindala on 30,59&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 2835 inimest.

Börßum asub vaid mõned kilomeetrid Harzi mägedest põhjas, Schladenist põhjas, Okeri vasakkaldal, 11&nbsp;km Wolfenbüttelist lõunas. See ei ole Oderwaldist kaugel kagus.

## Viited
Ujuvkraana

**Ujuvkraana, ka  kraanalaev** (ingl.k. *floating crane*) on alus, mida kasutatakse veerajatiste ehitamisel, väiksemate aluste ja muude objektide ülestõstmiseks või veeskamiseks jms otstarbel. Need on praamile või pontoonidele ehitatud (enamasti) suure tõstejõuga kraanad. Ujuvkraana võib olla iseliikuv või puksiiridega veetav. Ujuvkraanasid kasutatakse ka sadamabasseinides suuregabariidiliste ja raskete kaubasaadetiste ümberlaadimisel. Ujuvkraanasid kasutatakse tavaliselt vesiehitustöödel või väiksemate laevade veest välja või vette tõstmisel, samuti uppunud laevade või muude objektide ülestõstmisel. 
## Vaata ka

*Süvenduslaev
*Tuukrilaev
*Debarkader
284 eKr

**284. aasta eKr**

## Sündmused
*Makedoonia kuningas Lysimachos käskis oma poja Agathoklese tappa, kuna see proovis teda mürgitada.

## Sündinud
*Ptolemaios III (umbes 284 eKr), Egiptuse kuningas

## Surnud
*
285 eKr

**285. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Claudius Canina ja Marcus Aemilius Lepidus.

## Sündinud
*

## Surnud
*Dikaiarchos (umbes 285 eKr), Vana-Kreeka filosoof, kartograaf
Dorstadt

**Dorstadt** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Valla pindala on 10,36&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 704 inimest.

Dorstadt paikneb Harzi põhjajalamil. Valla ala ulatub Oderwaldi idanõlvadelt alla Okeri jõeni, umbes poole teeni Wolfenbütteli ja Schladeni vahel.

## Ajalugu

Asulat on esmamainitud 1110. aasta dokumendis, kui Hildesheimi piiskop Udo andis Schladeni piiskopilinnuse Saksi aadlikule Eiko Dorstadtist.

1189. aastal asutasid Dorstadti isandad, keda innustas nende sugulane piiskop Adelog von Hildesheim, augustiinide nunnakloostri. Mitu aastakümmet klooster õitses, kuid esimene maa müük dokumenteeriti 14. sajandi alguses ja 1438. aastal laastas tuli suurt osa ruumidest. Pärast Hildesheimi piiskopkonna vaenust läks Dorstadt Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonnale. Reformatsiooni käigus pöördusid nunnad 1568. aastal Braunschweig-Wolfenbütteli hertsogi Juliuse valitsemise ajal luterlusse.

Dorstadt anti Hildesheimile 1643. aastal tagasi, kuid ruumid lagunesid ja tuli anda pärast Kolmekümneaastast sõda katoliku nunnadele. Wittelsbachist vürstlik piiskop Maximilian Heinrich von Bayern algatas 1680. aastast kloostri rekonstrueerimise barokkstiilis. Pärast Hildesheimi vürstliku piiskopkonna mediatiseerimist 1803. aastal Preisimaale Dorstadt sekulariseeriti ja konvent saadeti laiali. Mõis on tänini eravalduses.


Dorstadt Herrenhaus.jpg|Härrastemaja
Kloster Dorstadt Kirchenruine.jpg|Kloostrikiriku varemed


## Viited
Mart Markus

**Mart Markus** (sündinud 2. juulil 1990 Adaveres) on Eesti kiiruisutaja ja treener. 

Ta lõpetas 2006. aastal Adavere Põhikooli, 2009. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi ning 2009. aastal Tallinna Ülikooli bakalaureuseõppe ja 2014. aastal Tallinna Ülikooli tervise ja spordi instituudi haridusteaduse magistrina. Töötab treenerina Tallinna Spordikoolis ja Tallinna Kiiruisuklubis; alates 2015. aastast tegutsenud Tondiraba jäähallis lühirajauisutamise treenerina.

## Sportlasena
Põhikooli ajal tegeles ta jalgpalli ja võrkpalliga. Kiiruisutamistreeninguid alustas 9. klassis (15-aastaselt) Väino Treimani juhendamisel. Pärast juunioride vanuseklassi oli tal võimalik treenima minna Inzelli Kiiruisuakadeemiasse. Seljaprobleemide tõttu sai seal treenida vaid neli kuud ning pidi tipptasemel kiiruisutamisest loobuma. Edaspidi keskendus õpingutele ülikoolis ja kiiruisutamise arendamisele Eestis. Harrastustasemel võistleb tänaseni rattaspordis, kiiruisutamises ja kiirrulluisutamises.

### Tulemused
* Püstitanud 26 Eesti rekordit ja 18 juunioride Eesti rekordit
* Valitud 3 korral Eesti parimaks kiiruisutajaks
* 2009, 2010, 2011, 2014 kiiruisutamise mitmevõistluses üksikdistantsidel Eesti meister
* 10 000 m Eesti rekordi omanik tänaseni
* 2008 MM-il 1500 m – 41. koht, 500 m – 44. koht, 3000 m – 44. koht
* 2009 MM-il mitmevõistlused – 33. koht, 3000 m – 34. koht
* 2010 MM-il 1500 m – 47. koht

### Isiklikud rekordid
* 500 m – 38,54
* 1000 m – 1.16,05
* 1500 m – 1.55,83
* 3000 m – 4.07,01
* 5000 m – 7.12,14
* 10 000 m – 15.14,28

## Välislingid
*
*"Töörööbikud". ETV, 7. aprill 2019
Sotsiaalfoobia

**Sotsiaalfoobia** on seisund, mille korral isik kardab sattuda ka väikeses rühmas tähelepanu keskpunkti. Iseloomulik on mulje pärast, mis teistele jäetakse, muretsemine ning vähene usk oma suutlikkusse käituda suhtlusolukorras adekvaatselt. Kaebusteks võivad olla antud ärevussümptomid: punastamine, kätevärin, iiveldus või kogelemine. Inimene võib karta, et käitub olukorras sobimatult ning satub seeläbi teiste mõnitamise, tõrjumise või alanduse osaliseks. Tagajärjeks on tavaliselt suhtlusolukordade vältimine, mis võib äärmuslikul kujul viia täieliku sotsiaalse isoleerumiseni. 

Sotsiaalfoobia esineb sageli koos vältivate isiksusejoontega. Ärevus on olemuselt normaalne kogemus, kuid ärevuse haiguslikud ilmingud põhjustavad palju kannatusi ning häirivad suuresti töövõimet ja igapäevast elu. Kroonilised ärevushäired seonduvad depressiooni ning somaatiliste häirete, sealhulgas ajuvereringe-, seedetrakti- ja südamehaiguste suurema tekkeriskiga.

## Sümptomid ehk avaldumine

Isikul esineb tugev ärevus suhtlusolukordades, ta väldib suhtlemist, tegutsemisvõime väheneb. Suhtlusolukord tekitab sotsiaalfoobiat kannatavale inimesele alati ärevusreaktsiooni (nt paanika). Inimene tunneb, et tema hirm on ülemäärane ning põhjendamatu, kuid paratamatu. Hirmutavaid suhtlusolukordi hakatakse vältima või talutakse tugeva ärevuse ja piina hinnaga. Vältimine, ärev ootus või piin kardetud olukordades põhjustavad olulisi raskusi inimese igapäevaelus, töös või sotsiaalses tegevuses. Kuna selle häirega inimesed kardavad suhtlemist autoriteediga (arst) ja häbenevad väga oma sümptomeid, siis pöörduvad nad ka suhteliselt harva oma murega arsti poole. Sotsiaalse ärevuse ja hirmu ilmingud peavad olema patsiendil kestnud vähemalt kuud kuud, et diagnoosimisel kahtlustada sotsiaalfoobia esinemist.

## Tekkepõhjused
Sotsiaalfoobial ei ole ühte kindlat põhjust, kokku võivad langeda mitmed tegurid, näiteks ajukeemia häired, pärilikkus ja keskkonnamõjud. Uuringud näitavad, et ärevushäiretesse haigestumist on võimalik seletada 30–40%-l juhtudest geneetiliste teguritega. Olulised välised mõjud on ohtlike sündmuste läbielamine, kaotused ja halb kohtlemine lapsepõlves. Ka mõnede inimeste isiksuseomadused suurendavad ärevushäirete riski: jäigad suhtumisviisid ja enesele harjumuspärased tõlgendused, võivad teistes suurendada ohutunnet ja soodustada hirmu kinnistumist. Neil, kes juba lapsest saati on olnud ujedad ja kartlikud uute olukordade suhtes, on suurem sotsiaalärevushäire kujunemise risk.
Seega saabki jaotada tekkepõhjused psühholoogiliste ja geneetiliste tegurite alusel. Geneetiliste tegurite poolt räägib sotsiaalfoobia esinemine perekonniti. Psühholoogilised tegurid ilmnevad sel puhul, kui sotsiaalfoobiale kalduvad isikud on loonud endale mingid käitumismustrid või mõttemallid, mis neis avalduvad kindlates olukordades. Suhtlusolukorda sattudes mõtlevad nad automaatselt, et ei saa hakkama, ning kardavad, mida teised arvavad.

## Viited
Negatiivsuskalduvus

**Negatiivsusekalduvus** või **negatiivsusefekt** on psühholoogiline kalduvus pöörata muudes omadustes võrdse tugevusega asjaolude korral suuremat tähelepanu negatiivsetele tunnetele, mõtetele, suhtlusolukordadele, sündmustele. Kalduvuse esinemist uuritakse eri nähtuste nagu tähelepanu, õppimise, mälu, otsustamise, riskide hindamise jpm juures.

Negatiivsuskalduvusega põhjendatakse halbade uudiste eelistamist meedias, sest need pälvivad rohkem tähelepanu ning toovad väljaannetele rohkem lugejaid, kuid see mängib rolli ka kalduvuses kirjalikus internetisuhtluses eelistada sõnumi negatiivset tõlgendust positiivsele ning suurendab konfliktide esinemise tõenäosust.

Kalduvuse füsioloogilise põhjusena on näidatud, et negatiivse stiimuli tuvastamisel suureneb ajukoores elektriline aktiivsus võrreldes positiivse stiimuli tuvastamisega rohkem, eralduvad stressihormoonid ning kaasneb hirmutunne ja kiirem infotöötlus.

## Viited
Mehinaku keel

**Mehinaku keel** on Brasiilias Mato Grosso osariigis räägitav keel, mis kuulub aravaki keelkonda. Seda räägivad Xingú looduspargis elavad mehinakud.

Mehinaku keeles on 13 konsonantfoneemi ja 10 vokaalfoneemi (5 oraalset ja 5 nasaliseeritut).

## Viited

## Välislingid

*https://glottolog.org/resource/languoid/id/mehi1240
Thilo Kehrer

**Jan Thilo Kehrer** (sündinud 21. septembril 1996 Tübingenis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Prantsusmaa kõrgliigaklubis Monaco ja Saksamaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodumaal Schalkes, millega liitus 2012. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2016. aastal.

2018. aasta augustis liitus ta 37 miljoni euro eest Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Paris Saint-Germain. Paris Saint-Germainiga tuli ta Prantsusmaa meistriks kolm korda.

2022. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu West Inglismaa kõrgliigaklubiga West Ham United, võimalusega pikendada lepingut veel kahe aasta võrra. Üleminekusumma oli umbes 10,1 miljonit naelsterlingit. West Ham Unitedist mängis Kehrer tervenisti vaid ühe hooaja, sest siirdus 2024. aasta jaanuaris laenule Monacosse. 2024. aasta mais sõlmis ta Monacoga püsiva nelja-aastase lepingu.

2017. aastal tuli Kehrer Saksamaa kuni 21-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks. Saksamaa jalgpallikoondises debüteeris ta 9. septembril 2018 sõprusmängus Peruu vastu.

Tema isa on sakslane ja ema Burundi päritolu.

## Saavutused
;Paris Saint-Germain
*Ligue 1: 2018–19, 2019–20, 2021–22
*Coupe de France: 2019–20, 2020–21
*Coupe de la Ligue: 2019–20
*Trophée des Champions: 2019
*UEFA Meistrite Liiga: Teine koht 2019–20

## Viited
Dmitri Kazakov

**Dmitri Igorevitš Kazakov** (vene keeles Дмитрий Игоревич Казаков; sündinud 6. oktoobril 1951 Moskvas) on vene füüsik, Venemaa Teaduste Akadeemia liige.

Ta lõpetas 1974. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli füüsikateaduskonna. Ta kaitses 1977. aastal füüsikakandidaadi väitekirja "Вопросы перенормировок в теориях с динамической симметрией" ja 1988. aastal füüsika-matemaatikadoktori kraadi väitekirjaga "Конечные суперсимметричные модели квантовой теории поля" ('Kvantväljateooria lõplikud supersümmeetrilised mudelid').

Kazakov oli aastatel 2005–2012 Moskva Füüsika-Tehnika Instituudi (MFTI) professor. 2012. aastast on ta MFTI mikromaailma füüsika fundamentaalsete ja rakendusprobleemide kateedri juhataja. Aastatel 1999–2014 oli ta ühtlasi Moskvas asuva Alihhanovi-nimelise Teoreetilise ja Eksperimentaalse Füüsika Instituudi fundamentaalsete vastastikmõjude laboratooriumi juhataja.

Alates 2017. aastast on ta Dubnas asuva Tuumauuringute Ühendatud Instituudi Bogoljubovi-nimelise teoreetilise füüsika laboratooriumi direktor.

## Teadus
Kazakov töötab kvantväljateooria ja osakestefüüsika valdkonnas, kus tema peamised uurimissuunad on Feynmani graafid, supersümmeetrilised kalibratsiooniteooriad, spontaanse rikkumisega supersümmeetrilised teooriad, supersümmeetriline standardmudel ja tumeaine tiheduse määramine.

## Tunnustus
*2016 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks

## Viited
Märt Lelle

**Märt Lelle** (21. juuni 1945 Pärnu – 10. september 1995 Pärnu) oli Eesti sõudja.

Sportima hakkas 1958 poksitreener Hugo Soasepa käe all, sõudma 1960 Mihkel Leppiku juhendamisel. 

#### Tulemused
*1967 NL-i mv-tel paarisaerulisel kahepaadil 3.
*1963 NL-i noortemv-tel ühepaadil 3.
*Tuli 1967 ühepaadil ja 1970 paarisaerulisel kahepaadil Eesti meistriks. 
*Meistersportlane (1967) 

Töötas 1988–95 Dünamos ja Pärnu Sõudeklubis treenerina. 
Alates 1995 on sõudjate sügisjooksukrossil korraldatud tema mälestusvõistlust. 

–

Poeg Raini Lelle (21. XI 1972) on Pärnu Sõudeklubis sõudetreener (6. kutsetase, 2006).
*Õpilasi: Katrin Ots, Kersti Paldis, Kalver Tammik, Elar Jaakson, Martin Absalon, Sten Villmann, Andrus Sabiin, Raimo Pull. 

Sõudeliidu parim noortetreener 2014.

## Viited
Admiral Stepan Makarovi nimeline Mere- ja Jõelaevastiku Riiklik Ülikool

**Admiral [[Stepan Makarov]]i nimeline Mere- ja Jõelaevastiku Riiklik Ülikool** (vene Государственный университет морского и речного флота имени адмирала С. О. Макарова) on kõrgharidust andev merekool Venemaal Peterburis.

See ülikool asutati 11. septembril 2012, kui liideti Admiral Stepan Makarovi nimeline Peterburi Riiklik Mereakadeemia (vene Государственная морская академия имени адмирала С. О. Макарова) ja Peterburi Veeteede Riiklik Ülikool (vene Санкт-Петербургский Государственнвый университет водных коммуниакаций).

## Viited

## Välislingid
*
Filosoofide laev

**Filosoofide laev** on kujunenud Nõukogude Venemaalt kontrrevolutsiooniliselt meelestatud intelligentsi väljasaatmise kampaania nimetuseks. 

Kampaania käivitas Lenini kiri Dzeržinskile 19. mail 1922. Seni oli kontrrevolutsionääride vastu võitlemisel rakendatud meetodeid isikute leidmiseks ja hukkamiseks. Lenini ettepanek oli saata kontrrevolutsionäärid välja. Operatsiooni pidi arendatama läbimõeldult ja süstemaatiliselt, et ei juhtuks palju rumalusi. Üle vaadata tuli kõik ülikoolid, toimetused jne, kus kontrrevolutsionääride esinemist võis oletada. Lenin ise tõstis teiste võimalike kontrrevolutsiooniliste koosluste taustal esile Petrogradis asuva ajakirja Ekonomist toimetust. Kolm päeva hiljem oli Leninil esimene  insult.

Kõige rohkem väljasaadetuid viidi 29.–30. septembril laevaga Oberbürgermeister Haken ja 16.–17. novembril laevaga Preussen Saksamaale Stettinisse, kokku üle 160 inimese. 1922. aastal saadeti välja pereliikmed 228 inimest, sh 32 üliõpilast. Hiljem saadeti 1922. aastal intellektuaale välja veel rongiga Lätisse Riiga ja laevaga Odessast Istanbuli.

Väljasaatmine toimus alandavalt: kaasa võis võtta kaks komplekti pesu, kaks paari sokke, pintsak, püksid, palitu, müts ja kaks paari jalanõusid; raha ja muu vara konfiskeeriti.

## Tuntumaid väljasaadetuid
*Ilja Bakkal (Баккал, Илья Юрьевич)
*Nikolai Berdjajev (Бердяев, Николай Александрович)
*Sergei Bulgakov (Булгаков, Сергей Николаевич)
*Valentin Bulgakov (Булгаков, Валентин Фёдорович)
*Semjon Frank (Франк, Семён Людвигович)
*Ivan Iljin (Ильин, Иван Александрович)
*Vsevolod Jassinski (Ясинский, Всеволод Иванович)
*Lev Karsavin (Карсавин, Лев Платонович)
*Aleksandr Kiesewetter (Кизеветтер, Александр Александрович)
*Nestor Kotljarevski (Котляревский, Нестор Александрович)
*Dmitri Kuzmin-Karavajev (Кузьмин-Караваев, Дмитрий Владимирович)
*Ivan Lapšin (Лапшин, Иван Иванович)
*Nikolai Losski (Лосский, Николай Онуфриевич)
*Venedikt Mjakotin (Мякотин, Венедикт Александрович)
*Mihhail Novikov (Новиков, Михаил Михайлович)
*Mihhail Osorgin (Осоргин, Михаил Андреевич)
*Pitirim Sorokin (Сорокин, Питирим Александрович)
*Sergei Trubetskoi (Трубецкой, Сергей Евгеньевич)
*Nikolai Tsvetkov (Цветков, Николай Николаевич)
*Aleksandr Ugrimov (Угримов, Александр Иванович)
*Boriss Võšeslavtsev (Вышеславцев, Борис Петрович)

## Viited

## Välislingid
*Письмо В. И. Ленина о высылке за границу писателей и профессоров 19.05.1922 Lenini kiri kirjanike ja professorite väljasaatmisest välismaale 19.05.1922 (vene keeles)
Jinh Yu Frey

**Jinh Hei Yu-Frey** (korea keeles 유 진희; sündinud 20. mail 1985) on Korea päritolu Ameerika Ühendriikide sportlik vabavõitleja. Ta on Invicta FC naiste kääbuskaalu meister. 

Ta isa oli korealane, korea keelt ei oska ta aga üldse. Frey on õppinud Amarillo College'is ja lõpetanud ülikooli Midwestern State University of Texas radioloogia alal bakalaureusekraadiga. 2015. aastal kaitses ta Texase Ülikoolis magistritöö ja sai magistrikraadi. 

Tema abikaasa on Douglas Frey. Jinhi sõbratar on Michelle Waterson.

## Viited

## Välislingid
*Jinh Yu Frey MMA rekord
Sushi ajalugu

## Sushi päritolu
Sushi pärineb Kagu-Aasiast, mida tuntakse tänapäeval "soolatud kala" nime all. Riisi kääritatakse, riisi lakto-käärimine takistas kalade riknemist, enne kala tarbimist kõrvaldatakse riis. Jaapani tarbijatele sai see kohe oluliseks valguallikaks. Mõiste sushi pärineb vananenud grammatilisest vormist, mida ei kasutata enam teistes kontekstides, ja sõna-sõnalt tähendab "hapu maitsmist". 

## Erinevad maitsed
Osaka stiilis sushit nimetatakse ka "Oshi-zushi" või "hako-sushi". Maitse parandamiseks hakati Murasiši perioodil (1336–1573) lisama äädikat Narezushi valmistamisele. Lisaks riisi hapukuse suurendamisele suurendas äädikas oluliselt roogade säilivust, põhjustades käärimisprotsessi lühendamist ja lõpuks loobumist. Algupärast sushit arendatakse edasi Osaka, kus mitme sajandi jooksul sai sellest oshi-zushi või "hako-zushi"; selles valmistises pressiti mereannid ja riis kuju (tavaliselt bambusest).

## Sushi levimine
Alles Edo perioodil (1603-1868) serveeriti värsket kala. Tänapäeva nigirisushi eriline stiil sai populaarseks Edos (kaasaegne Tokyo) 1820. või 1830. aastatel. Üks levinud lugu nigirizushi päritolust on kokk Hanaya Yohei (1799-1858), kes leiutas või täiustas tehnikat 1824. aastal oma kaupluses Ryōgoku linnas. Nõu sai algselt nimetuse Edomae sushi, kuna ta kasutas värskelt püütud kala Edo-maelt (Edo või Tokyo laht); terminit Edomae nigirisushi kasutatakse ikka veel kvaliteetse sushi kõrvale, olenemata selle koostisosade päritolust.

## Sushi nime päritolu
Oxfordi inglise sõnaraamatus on ekslikult täheldatud varaseima kirjaliku mainega sushit inglise keeles 1893. aasta raamatus „Jaapani interjöör”, kus ta mainib sushit kui „külma riisi rull kala, mererohuga või mõne muu maitseainega”. Siiski on James Hepburn'i jaapani-inglise sõnastikus juba varem mainitud sushit ja 1879. aasta artiklit Jaapani kokandusest ajakirjas Notes and Queries. 
## Viited
King Kong

**King Kong** on väljamõeldud tegelaskuju, mis kujutab hiiglaslikku ahvilaadset olendit. Tegelaskuju on palju kasutatud popkultuuris, näiteks filmides, koomiksites, arvutimängudes.

Tegelaskuju mõtles välja Merian C. Cooper, kes kasutas seda esimest korda oma 1933. aasta filmis nimitegelasena.

## Vaata ka
*King Kong Kongivere (Ott Kangilaski pseudonüüm)
*Godzilla
Muza Lepik

**Muza Lepik** (aastani 1969 *Vorotõntseva;* sündinud 21. novembril 1946 Vene NFSVs Rostovi oblastis Millerovos) on Eesti spordiarst ja endine kergejõustiklane, samuti Tõnu Lepiku abikaasa. 

Kuulunud Kalevisse.

Töötanud 1970–73 arstina Kalevi siseujulas ning aastast 1973 Vabariiklikus Kehakultuuri Dispanseris, Tippspordi Uuringute Keskuses ja Spordimeditsiini SA-s. Kuulus 1996 arstina Eesti olümpiadelegatsiooni.

## Tulemused
170 cm, 60 kg.  
Lõpetas 1963 Millerovo keskkooli ja 1970 spordimeditsiini erialal TRÜ arstiteaduskonna. Hakkas sportima 1959 Millerovo SK-s. Võistles tulemuslikult kõrgushüppes, ülikoolis Martin Kutmani, hiljem Aleksander Tšikini juhendamisel.
*Eesti mv-tel 1968 ja 1970 kuld, 
*sisemv-tel 1969 ja 1971 kuld, 
*1968 hõbe ning 1970 pronks. 
*Püstitas 1970 Eesti rekordi 1.68. Isiklik rekord 1.71 (1971). 
*Võistelnud 15 korral Eesti koondises.

## Tunnustus
*1995 Sõudeliidu aasta aktivist
*2014 Kodanikupäeva aumärk
*2016 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi aastapreemia (spordimeditsiini kuldvara)
*2019 Eesti Olümpiakomitee teenetemärk

## Viited
Evi Leppik

**Evi Leppik** (ka **Evi Lepik**; 6. juuli 1934 Audru vald, Pärnumaa – 28. veebruar 2012 Pärnu) oli Eesti sõudja ja sõudetreener. 

Õppis Pärnu 2. keskkoolis, lõpetas 1954 Pärnu töölisnoorte õhtukooli.

## Sõudmine
Alustas treeninguid 1950 Pärnu Spartaki klubis Erich Seileri juhendamisel. 

### Tulemused
*NL-i mv-tel 1964 kaheksapaadil pronks
*NL-i noortemv-tel 1951 kaheksapaadil pronksi ja 1961 paarisaerulisel neljapaadil roolijana kulla.
*Tuli 4 korral Eesti meistriks: 
**1953 ja 1955 roolijaga neljapaadil
**1957 ja 1965 kaheksapaadil. 
*Meistersportlane (1964). 

### Treeneri ja kohtunikuna
Töötas sõudetreenerina 1955–59 Spartakis, 1959–60 Kalevis ja 1962–89 Dünamos, 1960–61 oli Pärnu Jõus raamatupidaja. 
Tegutses sõudekohtunikuna (1966 vab kat, 1994 rahvuskat). 
*Õpilasi: Ingrid Aija, Malle Enno, Külli Hunt, Maie Jäärats, Ilmi Nael, Maire Roots, Reet-Kaie Turban, Ulvi Valmet, Urve Viitkin.
*Oli Tiit Helmja ja Rein Põlluste esimene treener. 
*ENSV tnl treener (1974) 

B: Eesti sõudespordi ajalugu. [Koostanud H-H. Artma] Tln, 2001, lk 257–262; H-H. Artma. Pärnu – Eesti sõudespordi kants. Pärnu, 2004, lk 133–137. 

## Viited
King Kong (täpsustus)

***[[King Kong]]**, väljamõeldud tegelaskuju, mis on nime andnud paljudele asjadele:
*King Kong (film, 1933)
*King Kong (film, 1976)
*King Kong (film, 2005)
*King Kong (E-Roticu laul), E-Roticu laul
*King Kong Kongivere (Ott Kangilaski pseudonüüm)
290 eKr

**Aasta 290 eKr** oli 290. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi *[[ab urbe condita]]* CDLXIV (464). 

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Publius Cornelius Rufinus ja Manius Curius Dentatus.
*Roomlased alistasid konsul Manius Curius Dentatuse juhtimisel samniidid.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
289 eKr

**Aasta 289 eKr** ehk ab urbe condita CDLXV (465). 

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Valerius Maximus Corvinus ja Quintus Caedicius Noctua.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Agathokles, Sürakuusa türann
Prantsuse Teaduste Akadeemia

**Prantsuse Teaduste Akadeemia** (prantsuse keeles *Académie des sciences*) on 1666 asutatud Prantsusmaa riiklik teadusasutus (teaduste akadeemia); ühtlasi Prantsusmaa Instituudi üks viiest akadeemiast. Akadeemia asub Pariisis.

Akadeemia asutas 1666 Jean-Baptiste Colberti ideel Prantsusmaa kuningas Louis XIV.

Tänapäeval on akadeemia president Sébastien Candel.

## Tuntud liikmeid
* François Arago 
* Giovanni Domenico Cassini 
* Jean-Martin Charcot 
* Léon Foucault 
* Edmond Halley 
* Christiaan Huygens 
* Edward Jenner 
* Gottfried Wilhelm Leibniz 
* Heinrich Wilhelm Olbers 
* Louis Pasteur 

## Välislingid
*Koduleht
Luna 1

**Luna 1** (tuntud ka kui *Metšta*; unistus) oli Nõukogude Liidu kosmoseaparaat ja esimene kosmoseaparaat, mis möödus Kuust ja sisenes heliotsentrilisele orbiidile. Aparaat startis 1959. aastal ja pidi esialgsete plaanide kohaselt kukkuma Kuu pinnale, kuid kanderaketi ülemise astme töö ajastati valesti, möödus Luna 1 Kuust 6400&nbsp;km kauguselt.

Van Alleni kiirgusvööndi läbimise ajal registreeris stsintillaator väikese koguse suure energiaga osakesi. Missiooni ajal tehtud mõõtmised andsid Maa kiirgusvööndite ja päikesetuule kohta uusi andmeid ning avastati, et Kuul pole magnetvälja.

## Viited
Kirstjen Nielsen

**Kirstjen Michele Nielsen** (sündinud 14. mail 1972 Colorado Springsis) on USA poliitik ja küberjulgeoleku ekspert, ta kuulub Vabariikliku Partei  ridadesse. Ta oli 6. detsembrist 2017 kuni 10. aprillini 2019 Ameerika Ühendriikide sisejulgeolekuminister.

Ta sündis aastal 1972 Colorado Springsis Colorados sõjaväearstide perekonnas. Tema isa on taani päritolu, ema itaalia päritolu. Õige varsti pärast Kristjeni sündi kolis perekond Colorado Springsist Clearwaterisse. Ta on lõpetanud bakalaureusena Georgetowni Ülikooli diplomaatia teaduskonna. Aastal 1999 lõpetas ta Virginia Ülikooli õigusteaduse doktorina.
Ohrum

**Ohrum** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Valla pindala on 8,38 km². 31. detsembril 2017 elas seal 624 inimest.

## Viited

## Välislingid

* www.sg-oderwald.de
Erkerode

**Erkerode** on väike küla ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis.

Valla pindala on 13,34&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 928 inimest. Vald asub umbes 16&nbsp;km Braunschweigist kagus. Elm, metsane mäestik, on lähedal.

Erkerodet on esmamainitud 1175. aastal (*Erikeroth*). Küla kuulus 12. sajandist Veltheimi aadliperekonnale. See oli osa Destedti kohtust. Külas on siiani palju keskaegseid eri tüüpi taluhooneid.

## Viited
Royal Blood

**Royal Blood** on inglise rokkduo, mis asutati 2013. aastal Brightonis Ida-Sussexis. 

Bändi liikmed on Mike Kerr (vokaal, bass) ja Ben Thatcher (trummid). Bändi viljeleb tänapäeva garaažirokki ja bluusirokki. 2014. aasta augustis ilmus nende debüütalbum “Royal Blood” ning 2017. aasta juunis album “How Did We Get So Dark?”.

## Ajalugu

Bändi esimene ülesastumine oli kaks päeva pärast seda, kui Kerr naasis reisilt Austraaliast. Samal aastal sõlmisid nad lepingu plaadifirmaga Warner/Chappel Music, kes haldas ka bändi Arctic Monkeys. 11. novembril 2013 avaldas Royal Blood oma debüütsingli “Out of the Black”. 2013. aasta detsembris olid nad nomineeritud BBC Sound of 2014 kui uus tulija. 11. märtsil 2014 avaldas bänd nelja looga EP “Out of the Black”. Nende debüütalbum “Royal Blood” ilmus 25. augustil 2014 koostöös plaadifirmaga Warner Bros. Records. Sellele järgnes Euroopa turnee 2015. aastal ning Suurbritannia, USA ja Kanada turnee koos Iggy Popi ja Foo Fightersiga. 2015. aasta veebruaris toimunud Brit Awardsil, sai bänd auhinnatud parima Briti ansambli auhinnaga.

26. märts 2016 avaldas bänd uue loo “Where are you now?”. 16. juunil 2017 ilmus bändi teine album “How Did We Get So Dark?”, mis tõusis Suurbritannia albumite edetabelis esikohale. Albumi Euroopa-turnee toimus 2017. aastal ning Ameerika-turnee 2018. aastal koos bändiga Queens of the Stone Age.

## Muusika mõjutajad

Kerr on nimetanud enda vokaalseks mõjutajaks selliseid nimesid nagu Josh Homme, Robert Plant, Jack White ja Jeff Buckley. Thatchri eeskujud on olnud John Bonham, Dave Grohl, Taylor Hawkins, Jon Theodore, Roger Taylor ja Chad Smith. Royal Bloodi muusikalist stiili on mõjutanud sellised bändid nagu At the Drive-In, The Dead Weather, Muse, Queens of the Stone Age ja The Raconteurs.

## Välislingid

* Royal Bloodi koduleht
* Royal Bloodi biograafia
Papüüruslaev

**Papüüruslaev** on veesõiduk, mis on valmistatud kokkuseotud papüüruse- või teiste pillirootaoliste taimede kimpudest. 

Papüüruslaevu kasutati juba Vana-Egiptuses, kus papüürust kasvas rohkesti Niiluse jõe kallastel. Laev ehitati, sidudes kuivatatud taimevarred köite või nööridega tihedaks kereks, mis oli tänu sellele, et varred on õhku täis, kerge ja püsis hästi vee peal. 

Sarnase ehitusviisiga pilliroopaate on kasutatud ka mujal maailmas (nt Lõuna-Ameerikas Titicaca järve piirkonnas), mis näitab, et tegemist on lihtsa ja tõhusa traditsioonilise paaditüübiga. Papüüruslaevade meresõiduvõimet uuris 20. sajandil Norra maadeuurija Thor Heyerdahl, kes lasi ehitada traditsiooniliste võtetega papüüruslaevu, et katsetada muistsete kultuuride võimalikke mereteid.

## Viited
286 eKr

**286. aasta eKr** oli 286. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 468 *[[ab urbe condita]]*.

## Sündmused
*...

## Sündinud
*Antiochos II, Seleukiidide riigi kuningas

## Surnud
*...
287 eKr

**287. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Claudius Marcellus ja Gaius Nautius Rutilus.
*Vana-Roomas võeti vastu seadus "Lex Hortensia"

## Sündinud
*

## Surnud
*
288 eKr

**288. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Quintus Marcius Tremulus ja Publius Cornelius Arvina.
*algas viies Diadohhhide sõda, mis kestis kuni 286 eKr.

## Sündinud
*

## Surnud
*
Egiptuse jõelaev

**Egiptuse jõelaev** oli üks laevaliike, mida teatakse 1. dünastia varahoidja Meket-ra hauakambris säilinud paljude jõelaevade mudelite, kaasa arvatud lõbusõidulaevamudelite järgi. 

Niilusel sõitis neil aegadel hulk erinevaid laevu, paljud neist olid papüüruslaevad. 2400. aasta paiku eKr ehitati laevakered kaartele ning varasema kahe- või kolmejalgse masti asemel kasutati üksikut demonteeritavat masti. Ahtrile oli kinnitatud üksik tüüraer ning kummalgi pardal töötas kuus kuni üheksa sõudjat. Esinduslaevadel olid ka tekiehitised, sageli üsna viimistletud. Last asus tekil, mõnikord selle all.

## Viited