open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Meditsiiniline termomeeter

**Meditsiiniline termomeeter** on termomeeter, mis on ette nähtud keha temperatuuri mõõtmiseks vahemikus 30 kuni 45 kraadi Celsiuse järgi. Mõõtevahemikud (temperatuuriskaala ulatused) võivad erinevatel termomeetritel olla ka mõnevõrra teistsugused (näiteks alajahtumise mõõtmiseks kasutatavatel termomeetritel alata juba 25 kraadist).

Meditsiiniliste termomeetrite eraldusvõime on tavaliselt 0,1 kraadi (Celsiuse järgi). Ka mõõtetäpsus on neil samas suurusjärgus.

Keha temperatuuri mõõtmiseks viiakse termomeetri tundlik osa (otsik) kontakti kehaga mõõtmiseks ette nähtud kohas (tavaliselt kaenla all või kehaõõntes) näidu väljakujunemiseks vajaliku aja jooksul. Spetsiaalse konstruktsiooniga või muude tehniliste võtetega tagatakse maksimaalse näidu säilimine pärast mõõtmise lõpetamist.

Enamus tänapäeval kasutatavatest meditsiinilistest termomeetritest on elektroonsed termomeetrid ja on numbrilise näiduga. Paljudes nendest on mõõtmise aeg määratud etteantud stabiilsusega näidu väljakujunemisega (näiteks 0,1 kraadi minutis), mille saabumisest kasutajale signaliseeritakse heliga.

Haiglates leiavad kasutamist kontaktivabad elektroonsed termomeetrid, mille puhul kehatemperatuur määratakse keha soojuskiirguse ehk keha infrapunase kiirguse intensiivsuse järgi, mis lähtub kas keha pinnalt (näiteks otsaesiselt) või mõne kehaõõne põhjast (näiteks kõrvast). Need on väga kiiretoimelised ja sobivad suure arvu patsientide kehatemperatuuri kiireks mõõtmiseks. Mõõtmiste täpsuse poolest jäävad need aga praktikas alla kontakttermomeetritele, sest mõõtetulemus sõltub peale keha temperatuuri veel mitmetest kõrvalistest asjaoludest. Paljudel juhtudel on täheldatud kraadi suurusjärku ulatuvaid või isegi suuremaid mõõtevigasid.
Iha (filosoofia)

**Iha** on ilma igasuguse ettemääratud sihi või eesmärgita, lõputuid vorme võttev muutlik mitteteadvuse osa, mida kapitalismis kasutatakse reklaamitööstuses.

Jacques Lacanil (1901–1981) iha ei pärine seksist, vaid on seotud meie teadvustamatusega (nt soovidega). Seks ei vaigista iha. Ükski meie teadvustatud ihaesemetest, kaasa arvatud seksiobjektid, ei too täielikku rahuldust, mida nad lubavad. Juba Sigmund Freudil seksuaaltung ei leia kunagi täielikku rahuldust. Lacan pidas selle põhjuseks inimkeha allutamist seadustandvale keelele, mis on teadvuse korralduse alus. Kehas tekkiv tühik või iha pole seksuaalne, aga iha püüab lakkamatult seda tühikut täita, kinnitudes mitmesugustele rahuldust pakkuvatele esemetele või nähtustele. Siit vajadus erinevate armumiste või üha uute naiste, tekstide, telefonide, autode ja alkoholi järele. Aga tühikut pole võimalik täita ja ihalemine muudkui jätkub. Tegelikult ongi see eimillegi iha.

Félix Guattari (1930–1992) arvates kapitalismi eesmärk on hõlmata terve maailm, ehk muuta iha viimse jäägini vahetusväärtuseks.

Gilles Deleuzel (1925–1995) kapitalistlik ühiskond on iha ja tootmise metsik, julmalt inimesi ärakasutav ülimasin, milles maad ja inimesed on haagitud kapitalivoogude külge ning määratletud nende järgi vahendina. Inimene pole enam seotud maaga vaid iha kaudu ainulise tarbimismasinaga või hargmaise tarbimisühiskonnaga (globaalkapitalism).

Teoses "Anti-Oidipus" (1972; e.k 2017) Deleuze ja Guattari kirjeldavad kahte iha suunda, paranoidset ja skisoidset. Paranoidsed on vormid ja tervikud (näiteks isamaa, rahvus, rass, aga ka indiviid ise kui tervik). Skisoidsed on ühendamised ja teisendamised, mis jäävad tervikutest ettepoole ning mille varal neid vorme toodetakse. Nende skisoanalüüs ongi iha uute vormidega katsetamine.

Iva on selles, kas iha toodab suletud ühiskonda (sulguvad vormid, inimeste liikumispiirangud, viha, hirmuvalitsus, represseerimine) või avatud ühiskonda (avatud vormid, looming, liikumivabadus, sõnavabadus, kapitalimi ohjamine).

## Vaata ka
* Himu

## Viited
Tongaat

**Tongaat** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis eThekwini linnaringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul.

Linn on asutatud 1945. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tongaati elanikest India või Aasia päritolu inimesi 56,75%, mustanahalisi aafriklasi 41,07%, värvilisi 1,20%, valgeid 0,44% ja teisi 0,55%. Inglise keelt pidas emakeeleks 59,33% inimesi, suulu keelt 32,27%, koosa keelt 3,62%, ndebele keelt 1,01% ja afrikaani keelt 0,87%.

## Viited
GPS-kunst

**GPS-kunst** on meetod, mis ühendab kunsti, liikumise ja tehnoloogia, kasutades globaalset positsioneerimise süsteemi (GPS).

GPS-kunsti tegemiseks leitakse kaardilt marsruut, mille läbimine võiks tekitada mõne huvitava kujundi. Liikumisteekond salvestatakse naviseadmega.

Tänapäeval piisab GPS-kunsti tegemiseks vaid vajaliku rakendusega telefonist. Oluline võib-olla ka telefoni aku enne korralikult täis laadida, sest pidev satelliitidega suhtlemine kurnab akut.

## GPS
GPS koosneb kolmest osast – satelliitidest, maapealsest juhtimisvõrgustikust ja kasutajaseadmest. Satelliidid edastavad signaale ja navigeerimisandmeid, mis võimaldavad kasutajal mõõta nende pseudovahemikke, et hinnata oma enda positsiooni, kiirust ja aega. Maapealne juhtimisvõrk jälgib ja haldab satelliidisüsteemi.

Naviseade ehk GPS-vastuvõtja püüab ja töötleb satelliitide signaale. Kasutaja teekonnad salvestatakse automaatselt GPS-vastuvõtja mällu ja neid saab hiljem arvutisse laadida, mis oleks joonistamise, skulptuuri või animatsiooni aluseks. Teekond võib olla tasapinnaline (nt kõndimisel) või kolmemõõtmeline (nt lendamisel).

## Ajalugu
"Juba 1800–1400 aastat tagasi lõid inimesed Nazca platool maapinnale kunstiteoseid, mille otstarve ei ole päris selge. Arvatakse, et need olid rituaalirajad". GPS-i abil joonistamise idee viisid esmakordselt ellu kunstnikud Hugh Pryor ja Jeremy Wood, kelle teosed on 13 miili laiune kala Oxfordshire’is, 21 miili pikkuste jalgadega ämblik Port Meadow’s Oxfordis ja "maailma suurim sõna IF" (eesti keeles 'kui'), mille kogupikkus on 537 miili. Nende teekond hõlmas ka Iffleyd Oxfordis, Ifordi Ida-Sussexis, Ifield Roadi Londonis ja Ifoldi Lääne-Sussexis.

## Eestis
Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks kutsuti osalema liikumiskampaanias, mille käigus kanti Eesti hümni sõnad GPS-i abil maakaardile. 24. veebruariks 2018 oli 712 inimest, 8 koera ja üks kass GPS-i abil Eesti hümni maailmakaardile kirjutanud. Hümni kogupikkus tuli üle 300 kilomeetri, sõnad said kaardile paljudes Eesti linnades ja asulates ning ka väljaspool Eestit." 

## Viited
Ballito

**Ballito** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis iLembe ringkonnas KwaDukuza vallas. Linn asub India ookeani rannikul.

Linn on asutatud 1954. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ballito elanikest mustanahalisi aafriklasi 50,64%, valgeid 42,05%, India või Aasia päritolu inimesi 5,72%, värvilisi 1,22% ja teisi 0,37%. Inglise keelt pidas emakeeleks 42,66% inimesi, suulu keelt 27,05%, koosa keelt 14.95%, afrikaani keelt 9,34%, sotho keelt 0,85%, tsonga keelt 0,65% ja ndebele keelt 0,59%.

## Galerii

Pilt:410104 Ballito Bch 7.jpg
Pilt:Ballito South Africa beach view 2.jpg


## Viited
Bhisho

**Bhisho** (kuni 2004. aastani **Bisho**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis, Ida-Kapimaa provintsi halduskeskus.

1981–1994 oli linn Ciskei bantustani pealinn.

7. septembril 1992 avasid Ciskei relvajõud Bhishos tule Aafrika Rahvuskongressi toetajate pihta, kes nõudsid demonstratsioonil demokraatlikke reforme ja üleminekuvalitsuse moodustamist. 28 meeleavaldajat ja 1 sõdur hukkusid. Üle 200 inimese sai haavata.

1994. aastal sai Bisho Ida-Kapimaa provintsi halduskeskuseks.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bhisho elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,31%, värvilisi 1,05%, valgeid 0,24%, India või Aasia päritolu inimesi 0,17% ja teisi 0,22%. Koosa keelt pidas emakeeleks 91,98%, inglise keelt 3,95%, sotho keelt 0,63%, afrikaani keelt 0,60% ja suulu keelt 0,47%.

## Viited
Kundl

**Kundl** on linn ja vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 526 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 21,9 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 4202 inimest.

## Asend

Kundl paikneb 7,70 km Wörglist läänes ja 18,30 km Kufsteinist edelas, Innist lõunas ja koosneb 4 osast, nimeliselt Kundl, Liesfeld (põhjas), Saulueg (lõunas) ja St. Leonhard (läänes).

### Naabervallad

Breitenbach am Inn, Radfeld, Wörgl, Wildschönau

## Ajalugu

Kundlist idas on leitud mõned põletusmatused koos muude jäänustega, mis pärinevad La Tène kultuurist, ja on nüüd avalikult eksponeeritud Landesmuseum Ferdinandeumis Innsbruckis.

Kundlit on esmamaininud kataloogis piiskop Arn Salzburgist 788. aastal nimega *ad Quantalas*, mis tähendab 'valge jõe ääres'. See peaks olema ka linna praeguse nime algupära. 1213. aastal asus Kundli kindluses aadliliin Kummersbrucker, kindlusest on vaid varemed järgi. 15. ja 16. sajandil omandas kaevandamine tähtsust ja mõned praegused tänavanimed (näiteks *Hüttstraße*, *Schieferrollstraße*) tõendavad seda veel.

1658. aastal asutas Bartlmä Plank pruulikoja, mis tootis Kundler Bier. See pruulikoda muudeti 1946. aastal farmaatsiaettevõtteks Biochemie Kundl, tänapäeval Sandoz.

Teise maailmasõja ajal hoiti Kundli koopas keiser Maximilian I pronkskuju, mida nüüd näidatakse Hofkirches.

## Tänapäev

Mitmete firmade ümberasumise tõttu 1950. aastatel muutus küla pendeldajate kogukonnaks. Kundli tuntumad ettevõtted on arvatavasti farmaatsiaettevõte Sandoz (endine: *Biochemie*), traktoritehas Lindner ja puidutehas Pfeifer.

Suviti külastab Kundlit palju turiste, kes jalutavad läbi maalilise Kundli kuristiku (saksa keeles *Kundler Klamm)*, mis ühendab Kundlit Wildschönau oruga.


Pilt:Kundl, Katholische Pfarrkriche Mariä Himmelfahrt Dm123449 foto2 2012-08-08 17.37.jpg| Kundl, kirik: Katholische Pfarrkriche Mariä Himmelfahrt
Pilt:Stleonhard.JPG|St. Leonhardi kirik.
Pilt:Kundl, de Inn vanaf de brug foto3 2012-08-09 09.43.jpg|Kundl, jõgi (Inn) sillalt


## Viited

## Välislingid
* Kundli veebileht
* Kundli turismiinfo
Langkampfen

**Langkampfen** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 504 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 26,5 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 3910 inimest. Vald paikneb Kufsteini (8 km edelas) ja Wörgli (8 km põhjas) vahel. Nimi tuleb ladina väljendist *longus campus*, mis tähendab pikka välja.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Burgersdorp

**Burgersdorp** (varem *Burghersdorp*) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Joe Gqabi ringkonnas, Walter Sisulu valla halduskeskus.

Burgersdorp on asutatud 1846. aastal. Burgersdorp on minevikus olnud afrikandrite ühiskonnaelu, kultuuri ja kirikuelu oluline keskus.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Burgersdorpi elanikest mustanahalisi aafriklasi 78,1%, värvilisi 12,0%, valgeid 9,4%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 2,8%. Koosa keelt pidas emakeeleks 71,6% inimestest, afrikaani keelt 20,8%, sotho keelt 3,4%, inglise keelt 1,4% ja teisi keeli 2,8%.


Pilt:Hendrik van den Berg - View over Burgersdorp.jpg
Pilt:NG kerksaal Burgersdorp.jpg


## Viited
Mariastein (Tirool)

**Mariastein** on väikseim vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 575 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 2,4 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 347 inimest. Vald paikneb 4 km Wörglist põhjas ja 11,5 km Kufsteinist edelas. Olles juba 15. sajandist palverännaku sihtkoht, muutus see üha enam selleks pärast kohaliku Maarja kuju, mis oli 17. sajandi lõpul Baierisse viidud, tagasitoomist Mariasteini kirikusse. Kogukonna keskuses on 42 m kõrge *Wohnturm*, 14. sajandil ehitatud loss kaljupaljandi tipus, milles on 150 astet. Praegu on see muuseum.

## Viited

## Välislingid

* www.mariastein.gv.at
* Kirik Mariensteinis
Münster (Tirool)

**Münster** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 534 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 27,82 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 3289 inimest. Vald paikneb 20 km Wörglist läänes ja 34 km Kufsteinist edelas. See on läänepoolseim vald ringkonnas ja asub Innist põhja pool. Peamised sissetulekuallikad on turism, põllumajandus ja mineraalvee villimise tehas.

## Viited

## Välislingid

* www.muenster.at
Niederndorf

**Niederndorf** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 500 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 7,2 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2657 inimest. Vald paikneb 7 km Kufsteinist põhjas ja 2 km Ebbsist põhjas piiri ääres Baieriga Saksamaal. Peamine sissetulekuallikas on põllumajandus. 

Küla on esmamainitud 1230. aastal.

## Viited

## Välislingid

* www.niederndorf.tirol.gv.at
Niederndorferberg

**Niederndorferberg** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 738 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 12,15 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 710 inimest. Vald paikneb 8 km Kufsteinist põhjas ja 3,4 km Ebbsist põhjas piiri ääres Baieriga Saksamaal. Vallal on 6 osa ja see oli varem Niederndorfiga ühendatud. Peamine sissetulekuallikas on piima ja juustu tootmine.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Radfeld

**Radfeld** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 512 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 14,32 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2386 inimest. Vald paikneb 1 km Rattenbergist idas, 13 km Wörglist läänes ja 24 km Kufsteinist edelas.

## Viited

## Välislingid

* www.radfeld.tirol.gv.at
Läbipaistev puit

**Läbipaistev puit** on uudne puitmaterjal, mis on 90% läbipaistev ning mille mehaanilised omadused on paremad kui tavalisel puidul. 

Kui läbipaistev puit muutub laiemalt kättesaadavaks, asendatakse klaas ja plast tõenäoliselt paljudes valdkondades läbipaistva puiduga, sest puit on vastupidavamam ja biolagunev. Pikaajalisel kasutusel võib probleemiks olla läbipaistva puidu vastupidavus, mis on halvem kui klaasil ja plastil.

## Ajalugu
Läbipaistva puidu lõi 1992. aastal saksa teadlane Siegfried Fink puidu struktuuri analüüsimiseks. 

Kuningliku Tehnikainstituudi professori Lars Berglundi ja Marylandi Ülikooli professori Liangbing Hu koostöös taasavastati läbipaistev puit 2015. aastal. Puidult eemaldati värvus ja mõningad keemilised ained, mille tulemusel muutus puit läbipaistvaks.

## Protsess
Puidu läbipaistvaks muutmisel on kolm etappi.

Esmalt tuleb puidutükki leotada keemistemperatuuril vee, naatriumhüdroksiidi ja naatriumsulfiidi lahuses. See lahus võimaldab puidu rakkudel ligniini välja tõrjuda. Mida suurem on puidutükk, seda kauem tuleb seda lahuses leotada.

Teiseks tuleb puutükk panna vesinikperoksiidi ligunema, mis viib ligniini väljatõrjumise lõpule.

Kolmandaks tuleb puutükki immutada epoksüvaiguga ning panna katsekeha vahelduvalt vaakumi ja atmosfäärirõhu alla, mille tulemusel muutubki puit läbipaistvaks.

Läbipaistvaks muuta saab kõiki puuliike.

## Tulevik
Läbipaistev puit muudaks arhitektuuri oluliselt, see annaks muuhulgas võimaluse teha läbipaistvaid puitkonstruktsioone ja kandvaid aknaid. Selliste akendega tulevikumajad oleksid palju energiasäästlikumad, kuna puit on klaasist oluliselt parem isolatsioonimaterjal.

Läbipaistev puit võib olla ka uueks võimaluseks vastupidavate nutitelefonide ja muude elektroonikaseadmete loomisel, kus seni kasutatakse palju klaasi.
Indwe

**Indwe** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Emalahleni vallas.

Asula on rajatud 1896. aastal ja sai linnaõigused 1898. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Indwe elanikest mustanahalisi aafriklasi 95,7%, värvilisi 3,0%, valgeid 0,8%, India või Aasia päritolu inimesi 0,2% ja teisi 2,8%. Koosa keelt pidas emakeeleks 91,8% inimesi, afrikaani keelt 3,6%, inglise keelt 1,8% ja teisi keeli 2,8%.

## Viited
Tsooru park

**Tsooru park** on kaitsealune park Võru maakonnas Antsla vallas Tsooru külas. Pargi pindala on 2,7 ha.

Park oli riikliku kaitse all 1958-2001. Alates 2008 kaitstakse parki kohaliku omavalitsuse tasandil.

Pargi juures on Tsooru paisjärv.
 	
## Viited

## Välislingid
*

## Välislingid
*
Presidendi allee

**Presidendi allee** on kaitsealune pärnaallee Saare maakonnas Muhu vallas Linnuse külas. Allee pindala on 18,2 ha.

Alleed kaitstakse kohaliku omavalitsuse tasandil.

Allee rajati 1930. aastatel. Aastal 1939 istutas president Konstantin Päts sinna kaks tamme.

## Viited

## Välislingid
*
Lõetsa jõe äärne puisniit

**Lõetsa jõe äärne puisniit** on kaitsealune puisniit Saare maakonnas Muhu vallas Lehtmetsa külas Lõetsa jõe kallastel. Niidu pindala on 2,8 ha.

Niitu kaitstakse kohaliku omavalitsuse tasandil.

## Viited

## Välislingid
*
Põõsa tee tammed

**Põõsa tee tammed** on kaitsealused tammed Tallinnas Pirita linnaosas aadressil Põõsa tee 1. Puid kaitstakse kohaliku omavalitsuse tasandil ja need on kaitse alla alates 2008.

## Viited

## Välislingid
*
*http://epl.delfi.ee/news/eesti/poosa-tee-iidsed-tammemurakad-voetakse-looduskaitse-alla?id=51130361
Taterma kadakad

**Taterma kadakad** on kolm kaitsealust kadakat Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Taterma külas Kuriste kiriku lähedal. Puud võeti kaitse alla 2011.

## Viited

## Välislingid
*
Merimetsa roheala kaitseala

**Merimetsa roheala kaitseala** (ka **Merimetsa kaitseala**) on kaitseala Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta sealset väärtuslikku maastikku, kaitsealuseid liike ja nende elupaikasid ning säilitada ja parandada virgestusvõimalusi. Kaitseala pindala on 47,8 ha.

Kaitseala moodustati 2017.

## Viited

## Välislingid
*
Rettenschöss

**Rettenschöss** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 680 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 16,28 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 476 inimest. Vald paikneb 10,20 km Kufsteinist kirdes ja 6 km Ebbsist kirdes ning piirneb Baieriga Saksamaal.

## Viited

## Välislingid

* www.rettenschoess.at
Scheffau am Wilden Kaiser

**Scheffau am Wilden Kaiser** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 745 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 31,45 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1372 inimest. 

Vald asub Sölllandli piirkonnas. Vald paikneb 8,50 km Kufsteinist kagus ja 13 km Kitzbühelist loodes ning koosneb kolmest osast. Peamine sissetulekuallikas on suveturism. Külas on avalik ujumiskoht.

Just Scheffau lähedal asub Hintersteiner See, suurim järv Wilder Kaiseri orus.

## Tõstukid
Ühendused on suure suusapiirkonnaga Ski Welt. Seal on 8-kohaline ja 4-kohaline gondeltõstuk. Scheffau suusapiirkond on Ski Welti keskel.

## Viited

## Välislingid
* gemeinde.scheffau.net
Rattenberg

**Rattenberg** on linn ja vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 521 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 0,11 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 414 inimest. Linn asub Inni jõe ääres Rattenbergi mäe ja Innsbrucki lähedal. See on väikseim linn riigis.

## Asend

Mäe lähedus linnast lõunas tähendab, et Rattenberg, nagu paljud külad järsuküljelistes orgudes kogu Alpide Tirooli piirkonnas, ei saa enamuse talve jooksul otsest päikesevalgust kätte. See on üks väheseid kohti oluliselt lõunapoolsel laiuskraadil, kus on pikk aeg ilma otsese päikesevalguseta (teine on Viganella Itaalias); kuid kui taevas on selge, kui linn on mäe varjus, pole siin püsivat pimedust või "polaarööd", nagu see on põhja pool polaaraladel.

## Ajalugu

Asutatud 14. sajandil, ehitati see sõnasõnaliselt Rotimäe varju, et kaitsta end marodööride eest. Maximilian I laiendas algse linna kantsi võimsaks kindluseks.

### Tänapäev

Novembris 2005 teatas linn, et ehitatakse 30 spetsiaalselt pöörlevat peeglit, mida kutsutakse heliostaatideks, et peegeldada talvekuudel linnaosadele päikesevalgust. 2,4 miljoni dollarist operatsiooni soovitas valgustusfirma Bartenbach Lichtlabor GmbH. Euroopa Liit kavatses novembris 2005 poole arvest tasuda. Kuid projekti ei viidud kunagi ellu.

## Majandus

Rattenberg on tuntud oma klaasivalmistamise poolest. Kristallklaasipoodide rohkus jätkab töömeisterlikkuse traditsiooni.

## Vaata ka

* Rjukan Norras ja Viganella Itaalias - teised oruasulad, mis kannatavad otsese talvise päikesevalguse pikaajalisestt puudumisest.

## Viited

## Välislingid

* www.rattenberg.at
Reith im Alpbachtal

**Reith im Alpbachtal** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 637 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 27,41 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2702 inimest. Vald paikneb Alpbachtalis, 28,55 km Kufsteinist edelas, 17 km Wörglist läänes ja 8 km Jenbachist idas, Innist lõuna pool.

Küla on väga vana asula, mida on esmamainitud 976. aasta paiku. 15. kuni 19. sajandini kaevandati hõbedat ja vaske. Tänapäeval on peamised sissetulekuallikad põllumajandus ja turism.

## Viited

## Välislingid

* www.reithimalpbachtal.tirol.gv.at
Schwoich

**Schwoich** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 583 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 18,77 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2421 inimest. Vald paikneb 5,50 km Kufsteinist lõunas Innist lõuna pool. Külas on 9 asundust. Piirkonna asustamine algas 6. sajandil, kuid kogukonda on esmamainitud kui *Swiuch / Schweng* 1280. aastal.

Piirkond sai kuulsaks suurte mustikavälude tõttu. Muud olulised sissetulekuallikad on tsemenditööstus ja turism (eriti sporditegevusega seotud).

## Viited

## Välislingid

* www.schwoich.tirol.gv.at
Krillimäe maastikukaitseala

**Krillimäe maastikukaitseala** on maastikukaitseala Harju maakonnas Viimsi vallas Lubja külas. Kaitseala eesmärk on kaitsta muu hulgas rannikumadaliku metsakooslusi. Kaitsealale jääb ka Rohuneeme rahn. Kaitseala pindala on 264,5 ha.

Kaitseala moodustati 2009.

## Viited

## Välislingid
*
Hellenurme puhkeala

**Hellenurme puhkeala** on kaitstav puhkeala Tartu maakonnas Elva vallas Hellenurme külas. Ala eesmärk on kaitsta muu hulgas sealset virgestuseks kasutatavat parki, settetiik-puhastuslodu ja läbivoolukraave, samuti säilitada pärandkultuurmaastikku. Ala pindala on 2,3 ha.

Ala moodustati 2007.

## Viited

## Välislingid
*
Ess-soo maastikukaitseala

**Ess-soo maastikukaitseala** on maastikukaitseala Võru maakonnas Antsla vallas Ruhingu külas. Kaitseala pindala on 212 ha. Kaitseala põhiosa moodustab Ess-soo.

Kaitseala moodustati 2010.

## Viited

## Välislingid
*
Akkadlased

**Akkadlased** (ka **akadlased** ja **akadid**) oli Vana-Lähis-Ida rahvas, kes elas peamiselt Põhja-Mesopotaamias, kus rajas 3. aastatuhandel eKr ühe maailma ajaloo esimese suurriigi: Akkadi riigi.

Akkadlased kõnelesid akadi keelt, mis kuulub semiidi keelte hulka ja mida kirjutati kiilkirjas, nii nagu ka veel mitmeid, omavahelise suguluseta Vana-Lähis-Ida keeli, sealhulgas sumeri ja elami keelt.

Akkadlaste nimi tuleneb Akkadi linnast, mis andis nime ka 24. sajandil eKr rajatud Akkadi riigile. Nende omakeelne endanimetus oli *șalmat qaqqadim* ehk "mustpead", nii nagu ka sumeritel.

Kuigi Vana-Lähis-Ida uurijad on aeg-ajalt pooldanud teooriat, mille kohaselt olid sumerid Mesopotaamias varem (olgu siis põlisasukatena või varajaste migrantidena) ja akkadlased olid hilisemad sisserändajad, ei jaga seda enamik tänapäeva assüriolooge. Meieni jõudnud varaseimates allikates esineb nii sumeri kui ka akadi keelt, sumerid ja akkadlased elasid suures osas ühistel aladel, kasutasid ühist kirja ja olid sageli kakskeelsed, mistõttu ei ole võimalik eristada, kumb keel oli substraat ja kumb superstraat või kumb kultuur jõudis Mesopotaamiasse varem. Ka varasemad teooriad sumerite ja akkadlaste antropoloogiliseks eristamiseks ei paista uuemate andmete põhjal paika pidavat.

Pärast Akkadi riigi lagunemist jagunes Mesopotaamia kaheks kultuuriliselt ja keeleliselt tihedalt seotud alaks: põhjapoolseks Assüüriaks ja lõunapoolseks Babülooniaks. Samamoodi jagunesid ka akkadlased assüürlasteks ja babüloonlasteks, kelle erinevused olid eelkõige poliitilised ja kultuurilised, vähemal määral keelelised (ehkki erialakirjanduses kõneldakse kohati assüüria ja babüloonia keelest, peetakse neid tavaliselt siiski samaks keeleks kui akadi keel).
Lubja klindiastangu maastikukaitseala

**Lubja klindiastangu maastikukaitseala** on maastikukaitseala Harju maakonnas Viimsi vallas Lubja külas. Kaitseala pindala on 13,3 ha. Kaitseala põhiosa moodustab Lubja külas asuv klindiastang.

Kaitseala moodustati 2009.

## Viited

## Välislingid
*
Söll (Tirool)

**Söll** on vald *(Gemeinde)* Kufsteini ringkonnas Austria Tirooli liidumaal Sölllandlis, 703 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 45,93 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 3599 inimest. Vald paikneb 9 km Kufsteinist lõunas ja 9 km Wörglist idas. Küla koosneb 25 osast. Peamised sissetulekuallikad on põllumajandus ja turism.

## Turismiobjektid

Söll on üks peamisi suusapuhkusekülasid Ski Welt Wilder Kaiseri piirkonnas. See paikneb koonilise Hohe Salve tipu all, mis on kõrgeim punkt suusapiirkonnas. Hohe Salve pakub ka musta ja punase klassi suusaradu, samuti suusaradu ülemisest tõstukijaamast. Hohe Salve tipus on kirik, samuti mägirestoran, millel on pöörlev terrass, pakkudes panoraamvaadet piirkonnale. Teised suusapuhkusekeskused Ski Welt Wilder Kaiseri piirkonnas on Itter, Scheffau, Ellmau, Going, Brixen ja Hopfgarten. Pärast pimeduse saabumist pakub Söll *après-ski*, mäenõlvadel asuv baarikompleks, tantsu ja jooke hilisööni. Mõnel juhul on vaja suusabusse, et jõuda majutuskohtadest suusatõstukiteni.

## Vaatamisväärsused

Söllis on mitu vaatamisväärsust:

* Püha Peetruse ja Pauluse kirik, mis ehitati 1764–1768 barokkstiilis, on kihelkonnakirik. See asub vanas külakeskuses
* Tüüpiline traditsiooniline Tirooli arhitektuur on näha peatänaval. Mõnel majal on silmapaistvad seinamaalingud, näiteks vanal võõrastemajal Postwirt
* Palverännukirik Das Wallfahrtskirchlein am Stampfanger.
* Sõjamemoriaal (saksa: *Kriegerdenkmal*), mis viitab Napoleoni sõdade lahingule 13. mail 1809, mis toimus Sölli lähedal. Memoriaal asub jalgraja lõpus küla põhjaosas

## Suusapiirkond

Söll on osa Ski Welti suusapiirkonnast, suurimast omavahel ühendatud suusapiirkonnast kogu Austrias, ja seal on umbes 250 km allamäge suusaradu. Nüüd on võimalik ühendada Kitzbüheli keskus Westendorfiga (Ski Welt) tänu uuele ehitatud gondlile, kuigi see on võimalik vaid Kitzbühler Alpeni suusapassiga.

## Liiklusühendused

Söll on kergesti ligipääsetav Kufsteini raudteejaamast bussiga. On ka bussiliine, mille abil saab Wörglisse ja Sankt Johann in Tirolisse.


Pilt:Soell_Kirche.jpg|Barokkstiilis Püha Peetruse ja Pauluse kirik
Pilt:Soell+HoheSalve.jpg|Vaade Söllile ja Hohe Salve mäele
Pilt:SoellKirche.jpg|Kihelkonnakirik
Pilt:SoellDenkmal.jpg|Sõjamemoriaal
Pilt:SoellGasthof.jpg|Kohalik võõrastemaja traditsiooniliste seinamaalingutega
Pilt:SoellHauptstr.jpg|Traditsiooniline Tirooli arhitektuur peatänaval


## Viited

## Välislingid

* www.soell.tirol.gv.at
* Sölli veebileht
* Sölli panoraam
Pahnimäe maastikukaitseala

**Pahnimäe maastikukaitseala** on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas Haljala ja Rakvere vallas. Kaitseala eesmärk on kaitsta muu hulgas Pahnimäe oosi. Kaitseala pindala on 19,2 ha.

Kaitseala moodustati esimest korda 1958 (**Pahnimäe kaitseala**). Hiljem ala kaitsestaatus tühistati. 2017 moodustati kohaliku omavalitsuse tasandil kaitstav **Pahnimäe maastikukaitseala**.

## Viited

## Välislingid
*
Rehatse maastikukaitseala

**Rehatse maastikukaitseala** on maastikukaitseala Harju maakonnas Kuusalu vallas Rehatse ja Ilmastalu külas. Kaitseala eesmärk on kaitsta muu hulgas metsa- ja sookooslusi, kaitsealuseid linnuliike ja nende elupaikasid. Kaitseala pindala on 470,1 ha.

Kaitseala moodustati 2007.

## Viited

## Välislingid
*
Thiersee

**Thiersee** on suur vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 678 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 108,61 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2888 inimest. Vald paikneb 5 km Kufsteinist läänes, piirnedes põhjas Baieriga Saksamaal.

Küla on esmamainitud 1224. aastal ja see kuulus 1504. aastani Baierile. 20. sajandi alguses oli Thiersee talupojakogukond ilma liikluskorralduseta. Tänav Kufsteinist Thierseesse ehitati Esimese maailmasõja ajal.

Aastatel 1946–1952 oli küla Austria filmitööstuse keskus. Praegu on peamised sissetulekuallikad põllumajandus, passioon ja turism.

## Viited

## Välislingid

* www.thiersee.tirol.gv.at
Post-punk

**Post-punk** on üks rokkmuusika stiil, mis kasvas välja 1970. aastate punkliikumisest.

Selle stiili artistid hülgasid punk rocki traditsionaalid ja lihtsuse. Oldi inspireeritud „tee ise“ (DIY – *do it yourself*) liikumisest ja avangardmuusikast. See tõi kaasa rokiklišeede lõhkumise ja eksperimenteerimised *free jazz*'i ning selliste elektroonilise muusika stiilidega nagu *dub*, funk ja disko. Ideesid ammutati kaasaegsest kunstist (multimeedia kasutamine), poliitikast (sisaldas kriitilisi teooriaid), kino ja kirjandus.

Post-punki esindajaid:
Siouxsie and Banshees, Wire, Public Image Ltd, the Pop Group, Cabaret Voltaire, Magazine, Pere Ubu, Gang of Four, Joy Division, Talking Heads, Throbbing gristle, The Slits, The Cure, The Fall ja Au Pairs.

Post-punk on tihedalt seotud selliste stiilide arenguga kui gooti rokk, *dark wave*, uuspsühhedeelia, *[[no wave]]* ja industriaalmuusika.
New wave

***New wave*** on rokkmuusika stiil, mis sai alguse 1970. aastate lõpus.

Stiili tekke impulsiks tuleb pidada 1970. aastate keskpaiga *punkrock*'i. Veel on selles mõjutusi näiteks *glam rock*'ist, *power pop*'ist ja diskomuusikast. *New wave* eemaldus bluusi ja *rock’n’roll*'i tämbritest ning lõi sellega uue stiili, mis keskendus rohkem diskole ja elektroonsele muusikale.

Ansamblite näiteid: Blondie, Talking Heads, Duran Duran.

Hiljem on *new wave*'ist välja kasvanud *[[dark wave]]* ja *synth-pop*.
Walchsee

**Walchsee** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 658 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 39,24 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1868 inimest. Vald paikneb Alam-Inntalis ning kuulub Kaiserwinklisse ja Untere Schrannesse.

Walchsee koosneb viiest osast: Durchholzen, Schwaigs, Oed, Winkl ja Walchsee ise.

## Asend

Walchsee paikneb 18 km Kufsteinist kirdes, Walchsee järve ja Kaiseri mäestiku jalami vahel. Naabervallad on Aschau im Chiemgau (Saksamaal), Ebbs, Kirchdorf in Tyrol, Kössen, Rettenschöss ja Schwendt.

## Loodus
Siin on Põhja-Tirooli suurim kaitsealune raba Schwemm. Walchsee järve pindala on umbes 2,5 km² ja selle keskmine suvetemperatuur on 21°.


Pilt:Walchsee.jpg|Walchsee
Pilt:Walchsee winter.jpg|Talv Walchsees
Pilt:Tussen Walchsee en Rettenschoss, panorama foto1 2012-08-07 12.35.jpg|Panoraam Walchsee ja Rettenschossi vahel
Pilt:Walchsee brennkopf.jpg|Vaade Brennkopfilt Walchseele


## Majandus
### Turism

Kuurordirajatised: 40 km talviseid matkaradu, 25 km mäesuusaradu, 140 km murdmaasuusaradu, kaarikud, uisutamine jne.

## Viited

## Välislingid

* www.walchsee.tirol.gv.at
* Walchsee vee kvaliteet
* Statistik Austria
New Orleansi džäss

**New Orleansi džäss** (inglise keeles *New Orleans jazz*) on muusikastiil, mis tekkis vahetult enne I maailmasõda New Orleansis, sai 1920. aastatel tuntuks tänu salvestistele ja elas 1940. aastatel üle taassünnni traditsioonilise džässina (*Traditional jazz*). Tänapäeval eksisteerib New Orleansi džäss omavahel seotud muusikainterpretatsioonistiilide rühmana, mida iseloomustab suhteliselt kindel instrumentatsioon ja repertuaar. 

Mõned uurijad eristavad New Orleansi džässi diksiländist, mida peetakse eelkõige valgete muusikute ja orkestrite stiiliks. 

Jelly Roll Morton oli teadaolevalt esimene pianist, kes improviseeris etteantud teemadel, pannes aluse New Orleansi traditsioonile. Esineja isik oli tähtsam kui helilooja poolt ette antud materjal. 

Soodne pinnas väljapaistvate jäzzmuusikute tekkeks oli prantsuse-hispaania linnakultuur, kaks mustanahalist kogukonda – kreoolid ja ameerika neegrid –, ja pidev kokkupuude Euroopa tõsise ja kerge muusikaga.

Kreoolidest esindajad: Alphonse Picou, Sidney Bechet, Barney Bigard, Albert Nicholas, Buddy Petit, Freddie Keppard, George Vitelle "Papa Jack" Laine, Louis Nelson DeLisle ja Kid Ory.

Vana puupuhkpillide traditsioon (eriti klarnet), mille sügav traditisioon pärines Prantsusmaalt. 

New Orleansi stiil. "Vaba kontrapunkt", mida mängivad kolm pilli: kornet või trompet, tromboon ja klarnet. Rütmigrupp: bass (keel- või vaskpill), trummid, bandžo või kitarr ja vahel ka klaver. Varajased New Orleansi orkestrid olid endiselt lähedal Euroopa marsirütmile, kuid sisaldasid juba esimesi "hoti" näiteid. Siitpeale hakatakse *[[Helipilt|sound]]*i, fraseerimist, atakki ja vibraatot individualiseerima.
Chicago (jazzmuusika)

Kolm nähtust: New Orleansi periood Chicagos, klassikaline bluus ja chicago stiil.

Rütmisektsioonis asendusid tuuba kontrabassiga ja bandžo kitarriga.

1920. aastate algul kõik kuulsamad new orleansi salvestised. Fonograafi populaarsuse kasv. King Oliver, Louis Armstrong Hot Five ja Hot Seven, Jelly Roll Morton Red Hot Peppers, Johnny Dodds New Orleans Wanderers...

Kahekümnendad olid ka bluusi tippaeg – klassikaline periood.

Kui 19. sajandi keskpaigas kõlas bluus valdavalt Lõuna maapiirkondades ilma kindla džässbiidita ja tihti ei olnud vormiks ka 12-taktiline periood, mis iseloomustab bluusi tänapäeval. Tollane rändav bluusilaulik laulis bandžo või kitarri saatel laule, mida iseloomustasid venitatud „blue-noodid“ ning mida nüüd kutsutakse arhailiseks või maabluusiks. Kui esimesed marsiorkestrid alustasid New Orleansis tegevust, siis bluusi ja tärkava džässi vahel oli hulk erinevusi. Õigepea hakkas bluus sulama džässi peavoolu. Bluusi klassikalise perioodi suurimaks lauljaks oli Bessie Smith. Bluus ei olnud algaastatel eraldiseisev džässistiil, vaid ta on jätnud oma pitseri kõikidele džässi vormidele ja kogu muusikaajaloole.

Muusikal, mis oli koondunud Chicago mustanahaliste linnaossa South Side’i, puudus küll neworleanslik õnnelik ülevoolavus, kuid peegeldas seevastu suurlinna meeletut tempot ja rassilisest diskrimineerimisest tulenevaid probleeme. South Side’i džässielu hakkas paeluma ka valgeid asjaarmastajaid ja professionaale. Imiteerimine ebaõnnestus, kuid tekkis stiil, mida hakati kutsuma nimega chicago stiil. Meloodiajooniste üleküllus on peaaegu kadunud. Hääled, kui neid on rohkem kui üks, liiguvad enamjaolt paralleelselt. Virtuoosist sai valitseja ning soolo osatähtsus hakkab siitpeale pidevalt kasvama. Paljud chicago stiilis salvestised koosnevad pea eranditult soolodest e chorus’test.

Tähtsust hakkaS võitma saksofon. Kui lugeda klaveri-ragtime esimeseks, siis chicago stiili võib pidada džässi teiseks, "jahedaks" stiiliks. Selle stiili suurkujuks on Bix Beiderbecke.
Semgali keel

**Semgali keel** on välja surnud balti keel.<br />

## Ajalugu
Seda räägiti Põhja-Leedus ja Lõuna-Lätis Semigallia piirkonnas. Arvatakse, et keel suri välja 16. sajandil. Keelest teatakse ainult tänu tekstidele, mis olid kirjutatud enne 16. sajandit.

## Fonoloogia
Semgali keel jagab fonoloogilisi sarnasusi kura keele ja vähemal määral läti keelega.

## Viited
Franciscus Donders

**Franciscus Cornelius Donders** (27. mai 1818 – 24. märts 1889) oli Hollandi silmaarst. 

Ta töötas Utrechtis füsioloogia professorina ja juhtis Hollandi silmahaiguste kliinikut, kujunedes rahvusvaheliselt tunnustatud autoriteediks silmahaiguste alal. Koos Albrecht von Gräfe ja Hermann von Helmholtziga oli ta teadusliku oftalmoloogia üks peamisi rajajaid.

## Elukäik
Ta sündis Tilburgis, Jan Franz Dondersi ja Agnes Elizabeth Hegh’i pojana. Ta õppis Duizeli koolis ja Tilburgi ning ka Boxmeeri seminarides.

Mõned aastad õppis noor Donders Kuninglikus Hollandi sõjaväe meditsiinikeskuses Utrechtis. Arstiteaduse doktorikraadi omandas ta 1840. aastal Leideni ülikoolis. Pärast meditsiinitöötaja ametikoha saamist Haagis, määrati ta 1842. aastal Utrechti sõjaväe meditsiinikooli füsioloogia ja anatoomia õppejõuks. 1847. aastal sai temast kaasprofessor Utrechti ülikoolis ning 1862. aastal sai ta füsioloogia professoriks. Hollandi Kuninglikust Instituudist sai 1847. aastal Hollandi Kuninglik Kunstide ja Teaduste Akadeemia, Dondersist sai selle korrespondent ja 1851. aastal liige.

Tuntud on eeskätt tema töö ja uurimused silmahaiguste valdkonnas. Ta oli üks esimesi oftalmoskoobi praktikuid. Teda on tunnustatud kujutise tonomeetri leiutamise (1862), ning astigmatismi ravis prismaatiliste ja silindriliste läätsede kasutuselevõtmise eest (1860).

Donders oli ka esimene, kes kasutas inimeste reaktsiooniaegade erinevusi, et teha järeldusi kognitiivse töötluse erinevuste kohta. Ta tegi katseid nii lihtsa reaktsiooniajaga kui ka valiku reaktsiooniajaga ning leidis, et lihtne reaktsioon oli kiirem. See mõiste on nüüd üks kognitiivse psühholoogia põhitõekspidamisi: vaimne kronomeetria on üks kõige tavalisemaid vahendeid, mida kasutatakse selliste protsesside kohta järelduste tegemiseks nagu õppimine, mälu ja tähelepanu.

Donders asutas 1858. aastal Nederlands Gasthuis voor Behoeftige et Minvermogende Ooglijders (lühidalt: Ooglijdersgasthuis) – Hollandi Haigla puudust kannatavatele silmapatsientidele. Tema esimene partner oli Herman Snellen. 1864. aastal avaldas ta kõrgelt tunnustatud raamatu "Silmade kohanemise ja refraktsiooni anomaaliad" .

Tema nimi on seotud "Dondersi seadusega", mis ütleb, et "silmamuna pöörlemist määrab objekti kaugus kesktasandist ja silmapiiri joonest" . Ta on ka hambaravi kogukonnas hästi tuntud, andes nime "Dondersi ruumile" – ruum keele ülemise pinna ja kõvasuulae vahel kui alalõug on lõdvestunud asendis.

Donders suri Utrechtis.

## Perekond
Donders abiellus kaks korda: 1845. aastal Ernestine Zimmermaniga (abielu lahutati 1887. aastal) ning 1888. aastal Abrahamiin Arnoldale Louisa Hubrechtiga.

## Viited
Wildschönau

**Wildschönau** (keskbaieri murdes *Wüdschnau*) on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 938 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 97,41 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 4197 inimest. Vald paikneb 6 km Wörglist lõunas.

24 km pikk kõrgorg Wörgli lähedal on üks ringkonna turismikeskusi. Väheste asunduste kõrval koosneb vald neljast kirikukülast: *Niederau, Oberau, Auffach ja Thierbach*, ning paikneb Kitzbüheli Alpides. Vallavalitsus paikneb Oberaus.

Kahe turismihooaja kõrval mängib majanduslikku rolli intensiivne mäestikupõllumajandus. Paljud elanikud pendeldavad töökohtadesse teistes valdades. Wildschönau vald põhineb "õrnal" turismil ja rõhutab mitte olla suusakeskus, nagu naabruses Kitzbühel. Mitu vanemat T-tala tõstukit Schatzbergi (Auffachi) suusapiirkonnas asendati kahe tooltõstukiga. Tõstukiühendus Alpbachi oruga ehitati suvel 2012.

Pikka aega oli Wildschönaus kaevandus.

## Viited

## Välislingid

* www.wildschoenau.tirol.gv.at
* Wildschönau turismiamet
* Schatzbergbahn Auffach
No wave

***No wave*** on 1970. aastate lõpus New Yorgis tekkinud avangardne ja mässumeelne muusikasuund, mis oli teadlik vastureaktsioon nii popile kui ka tollasele new wave peavoolule.

Liikumine oli lühiajaline aga mõjukas, seotud punk-liikumise, kaasaegse kunsti ja eksperimentaalse filmiga. No wave'i iseloomustavad müra, atonaalsus, rütmide lõhkumine ja anti-kommertslik hoiak. See arenes kõrvuti maailmamuusikaga, olles sellest tublisti mõjutatud. *No wave*’ile vaadatakse kui nähtusele, mis hakkas *free jazzi* ning pungi, eksperimentaalse roki, minimalismi, etnomuusika ja teiste suundade omavahelise hõõrdumise tulemusel ühendama loendamatuid tendentse, mängulaade ja -võimalusi. Aina uute nimesiltide kiire siginemine: *[[art rock]]*, *[[punk jazz]]*, *out music*, *fake jazz* jne. Kõikidele erinevustele vaatamata ühendab neid stiile tõsiasi, et nende veider, ekstsentriline mäng teistest stiilidest pärit elementidega tahab välistada nende selget kategoriseerimist – näiteks *no wave* sõdib kõikide lainete ja moodide vastu, kuigi on samas üsna moelembene.

## Väljapaistvaid ''no wave''<nowiki/>'i esindajaid
*Altsaksofonist ja helilooja John Zorn 
*kitarristid Arto Lindsay, Fred Frith ja Elliot Sharp 
*trummar David Moss 
*skrätšija Christian Marclay 
*klahvpillimängija Wayne Horvitz 
*bassist Bill Laswell
Kersti Kaljulaidi presidendivisiidid

Allpool on täielik ülevaade Eesti presidendi Kersti Kaljulaidi ametialastest välisvisiitidest.

Visiitide arv riigi kohta, kus president Kaljulaid on reisinud:
* **Üks**: Afganistan, Alžeeria, Antarktika, Araabia Ühendemiraadid, Argentina, Armeenia, Austraalia, Benin, Bulgaaria, Fidži, Hiina, Hispaania, Holland, Island, Keenia, Kreeka, Kuveit, Luksemburg, Rwanda, Saint Kitts ja Nevis, Senegal, Singapur, Suurbritannia, Taani, Tšiili, Uus-Meremaa, Vanuatu ja Venemaa
* **Kaks**: Etioopia, Gruusia, Jaapan, Korea Vabariik, Norra, Slovakkia, Sloveenia ja Šveits
* **Kolm**: Rootsi, Rumeenia ja Suurbritannia
* **Neli**: Leedu
* **Viis**: Ukraina
* **Kuus**: Belgia, Itaalia ja Poola
* **Kaheksa**: Läti
* **Üheksa**: Prantsusmaa
* **Kümme**: Soome
* **Kaksteist**: Ameerika Ühendriigid
* **Kolmteist**: Saksamaa

## Viited
Eksperimentaaltöökoda

**Eksperimentaaltöökoda** või eksperimentaalosakond või -tsehh on eksperimentaalse tootmise üksus.

Alljärgnevalt mõned tuntud eksperimentaaltöökojad Eestis ja nende projekteeritud/konstrueeritud ja valmistatud tooted.

*Tartu Ülikooli (varem TRÜ) eksperimentaaltöökoda
**Komplekstakistuse protsentmeeter (u. 1960, Vello Reeben)
**Telespektromeeter "Faza" (u. 1985)
*Tallinna Tehnikaülikooli (varem TPI) eksperimentaaltöökoda
**Vektrovoltmeetrid (1978, 1979, 1980)
**Protsentmeetrilised kompleksjuhtivuse mõõturid (u. 1979)
Päärdu paljand

**Päärdu paljand** on kaitsealune paljand Rapla maakonnas Märjamaa vallas Päärdu külas Päärdu jõe paremal kaldal. Paljandi pindala on 0,4 ha.

Paljand võeti kaitse alla 1981.

## Viited

## Välislingid
*
Laugu astang

**Laugu astang** on kaitsealune pinnavorm (astang) Saare maakonnas Laugu külas. Astangu pindala on 1 ha.

Astang võeti kaitse alla 1960.

## Viited

## Välislingid
*
Kaarli tamm

**Kaarli tamm** (ka **Laiuse tamm**) on kaitsealune tamm Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Laiuse alevikus Laiuse kirikupargis. Puu võeti kaitse alla 1959.

Puu ümbermõõt on 404 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m.

2019. aasta juunis mõõtsid VHK õpilased kooliekskursiooni ajal kirikaeda külastades puu ümbermõõduks umbes samalt kõrguselt 464 cm. 

## Viited

## Välislingid
*
Pidula tamm

**Pidula tamm** on kaitsealune tamm Saare maakonnas Kõõru külas. Puu võeti kaitse alla 1959.

Puu ümbermõõt on 447 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 19 m.

## Viited

## Välislingid
*
Fasomeeter

**Fasomeeter** ehk faasimõõtja on seade kahe samasagedusliku signaali faaside vahe (faasivahe) mõõtmiseks. 

Tänapäeval on fasomeetrid ülekaalukalt elektroonsed mõõtevahendid.
Rõuge põlispuud

**Rõuge põlispuud** on kaitsealused põlispuud Võru maakonnas Rõuge vallas Rõuge asulas. Puud võeti kaitse alla 1985. aastal.

Puid oli algul viis: kolm tamme (**Rõuge tammed**) ja kaks pärna. 1980. aastate lõpus pärnad hävisid. Suurema tamme ümbermõõt on 615 cm (mõõdetuna 0,6 m kõrguselt) ja kõrgus 26 m.

## Viited

## Välislingid
*
Sargvere saar

**Sargvere saar** oli kaitsealune harilik saar Järva maakonnas Paide linna halduspiirkonnas Sargvere külas Sargvere mõisa pargis. Puu võeti kaitse alla 1966. aastal.

Puu ümbermõõt oli 1980. aastal 580 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja 1998. aastal 631 cm. Kõrguseks mõõdeti 26 m. 2007. aasta andmetel oli puu ümbermõõt rinnakõrguselt 6,5 meetrit, tegu oli Eesti jämedaima saarega.

Saar murdus 18. detsembril 2019 tormituulte mõjul.


Sargvere saar 2019 - 001.jpg|Sargvere saar 19. detsembril 2019
Sargvere saar 2019 - 002.jpg|Sargvere saar 19. detsembril 2019
Sargvere saar 2019 - 002.jpg|Sargvere saar 19. detsembril 2019


## Viited

## Välislingid

*
* Sargvere pargi saared Eesti Loodus, 2007/3
Pilkuse tammed

**Pilkuse tammed** on kaks kaitsealust tamme Valga maakonnas Otepää vallas Pilkuse külas Pilkuse järve ääres; jäävad Otepää looduspargi alale. Puud võeti kaitse alla 1966.

Suurema puu ümbermõõt on 575 cm (mõõdetuna 0,3 m kõrguselt) ja kõrgus 25 m.

## Viited

## Välislingid
*
Lemmjõe tamm

**Lemmjõe tamm** on kaitsealune tamm Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Sandra külas Lemmjõe ääres, jääb Soomaa rahvuspargi alale. Puu võeti kaitse alla aastal 1966.

Puu ümbermõõt on 490 cm (mõõdetuna 0,7 m kõrguselt) ja kõrgus 23 m.

## Viited

## Välislingid
*
Porkuni hõbepajud

**Porkuni hõbepajud** on kolm kaitsealust hõbepaju Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Porkuni külas Porkuni järve ääres; jäävad Porkuni maastikukaitsealale. Puud võeti kaitse alla 1959.

Kolmest puust kaks on surnud, neist on alles vaid tüükad. Elusa puu ümbermõõt on 480 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 19 m.

## Viited

## Välislingid
*
Võsu mänd

**Võsu mänd** on kaitsealune mänd Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Võsu asulas; jääb Lahemaa rahvuspargi alale. Puu võeti kaitse alla 1939.

Puu ümbermõõt on 130 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 8 m.

## Viited

## Välislingid
*
Vene mänd

**Vene mänd** on kaitsealune mänd Valga maakonnas Tõrva vallas Jõgeveste külas Asu talu alal. Puu võeti kaitse alla 1964.

Puu ümbermõõt on 245 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 13 m.

## Viited

## Välislingid
*
Päidu tamm

**Päidu tamm** oli kaitsealune tamm Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kärstna külas Kärstna kolhoosi alal. Puu võeti kaitse alla 1964. Puu hävis 1985.

## Viited

## Välislingid
*
Salve tamm

**Salve tamm** on kaitsealune tamm Valga maakonnas Tõrva vallas Patkülas Salve talu lähistel. Puu võeti kaitse alla 1964.

Puu ümbermõõt on 536 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 18,5 m. Puu hinnanguline vanus on 550–600 aastat. 

## Viited

## Välislingid
*
Mäenurme tammed

**Mäenurme tammed** on neli kaitsealust tamme Võru maakonnas Rõuge vallas Hino külas. Puu võeti kaitse alla 1962.

Suurima puu ümbermõõt on 380 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 18 m.

## Viited

## Välislingid
*
Tõnsau tammed

**Tõnsau tammed** on neli kaitsealust tamme Harju maakonnas Jõelähtme vallas Haapse külas. Puud võeti kaitse alla 1963.

Suurima puu ümbermõõt on 240 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 14 m.

## Viited

## Välislingid
*
Vahastu tamm

**Vahastu tamm** on kaitsealune tamm Rapla maakonnas Rapla vallas Vahastu külas Vahastu kiriku lähedal. Puu võeti kaitse alla 1964.

## Viited

## Välislingid
*
Karmu püramiidkadakas

**Karmu püramiidkadakas** on kadakas (püramiidkadakas) Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Hirmuste külas Karmu talu lähedal, jääb Hirmuste hoiualale. Puu oli aastatel 1962–2019 looduskaitse all.

## Viited

## Välislingid
*
Mustapali tamm

**Mustapali tamm** on kaitsealune tamm Viljandi maakonnas Viljandi vallas Mustapali külas Saarse (Saarna) talu alal. Puu võeti kaitse alla 1964.

Puu ümbermõõt on 450 cm (mõõdetuna 0,7 m kõrguselt) ja kõrgus 28 m.

## Viited

## Välislingid
*
Holstre pärnad

**Holstre pärnad** on 17 kaitsealust pärna Viljandi maakonnas Viljandi vallas Holstre külas Holstre Kooli aias. Puud võeti kaitse alla 1964. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Köösi künnapuu

**Köösi künnapuu** on kaitsealune künnapuu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Vanausse külas Köösi talu alal. Puu võeti kaitse alla 1964.

Puu ümbermõõt on 372 cm (mõõdetuna 1,1 m kõrguselt) ja kõrgus 20 m.

## Viited

## Välislingid
*
Kloostrimetsa kask

**Kloostrimetsa kask** on kaitsealune kask Viljandi maakonnas Viljandi vallas Riuma külas. Puu võeti kaitse alla 1964.

Puu ümbermõõt on 214 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 19 m.

## Viited

## Välislingid
*
Veske pärn

**Veske pärn** on kaitsealune pärn Saare maakonnas Saaremaa vallas Veske külas Mäepere talu lähedal. Puu võeti kaitse alla 1965.

Puu ümbermõõt on 530 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m.

## Viited

## Välislingid
*
Tadžikistani näitlejate loend

## A
* Zebo Aminzoda
* Sstalina Azmatoba
* Aziza Azimova
## B
* Savsan Bandishoeva
* Gulchehra Baqoeva
## F
* Tuhfa Fozilova
## K
* Malika Kalontarova
* Maravorid Kosimoba
* Musharraf Kosimova
## I
* Mu'tabar Ibrohimova
* Mayram Isoeva
* Barno Itzhakova
* Hanifa Mavlianova
## N
* Khairi Nazarova
## R
* Nigina Raufova
## S
* Sabzajon Shoismoilova
* Toji Sultonova
## T
* Sofia Tuibayeva
## U
* Oydina Usmonova
Hiina näitlejate loend

## A
*Ai Xia

## B
*Bai Ling
* Batdorj-in Baasanjab
* Bayin

## G
*Gong Li

## H
*Hu Die
* Xiaoming Huang 
* Yi Huang

## J
*Jiang Qing

## L
* Namgyal Lhamo

## R
*Ruan Lingyu

## S
*Shangguan Yunzhu

## W
* Gang Wang
Valgevene lauljate loend

## K
* Oksana Kovalevskaya
## M
* Irina Medvedeva
## O
* Alexandr Oleșco
* Marina Orlova
## P
* Natalia Podolskaja
## S
*Polina Smolova
## Y
* Anton Yelchin