open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mario Matt

**Mario Matt** (sündinud 9. aprillil 1979 Flirschis) on Austria mäesuusataja, olümpiavõitja (2014).

1998. aastal juunioride maailmameistrivõistlustel Chamonix's sai Matt hõbemedali slaalomis. 2001. aasta maailmameistrivõistlustel Sankt Antonis tuli ta slaalomis maailmameistriks ja sai hõbemedali Alpi kahevõistluses. Teist korda tuli ta slaalomis maailmameistriks 2007. aasta MM-il Åres. Ta sai nendelt võistlustelt veel ühe kuldmedali, mis tuli meeskonnavõistluses.

2013. aasta maailmameistrivõistlustel Schladmingis võitis ta slaalomis pronksmedali. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis ta samal ala 34-aastaselt kuldmedali ja tuli sellega vanimaks olümpiavõitjaks mäesuusatamises.

Maailma karikasarjas osales Matt esimest korda Kranjska Goras 21. detsembril 1999 slaalomis, kus ta sai 62 startinu seas 17. koha. Esimese poodiumikoha MK-etapil ja kohe ka esimese esikoha sai ta Kitzbühelis 23. jaanuaril 2000 slaalomis.

Mario Matti vend on vigursuusataja Andreas Matt.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2014  Sotšis
**  **olümpiavõitja** slaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2001  Sankt Antonis
** **maailmameister** slaalomis
**  hõbemedal Alpi kahevõistluses
* 2007  Åres
**  **maailmameister** slaalomis
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses
* 2013  Schladmingis
**  pronksmedal slaalomis

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 1998  Megèves
**  hõbemedal slaalomis
* 1999  Pra Loupis
**  hõbemedal Alpi kahevõistlus

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Slaalomi karikas
** 2. koht: 2007
** 3. koht: 2001

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Mario Matt on osalenud (seisuga 22. jaanuar 2015) 191 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 42 korral, neist 15 etappi on ta võitnud.

## Välislingid

* Mario Matti koduleht
* 
* Mario Matt SKI-DB lehel
Strängnäsi vald

**Strängnäsi vald** (rootsi *Strängnäs kommun*) on vald (2. järgu  haldusüksus) Rootsis Södermanlandi läänis, Mälareni järve kaldal. Valla keskuseks on Strängnäs. Teised suuremad asulad on Mariefred, Åkers Styckebruk ja Stallarholmen.

Strängnäsi vald moodustati 1971. aastal, enne seda oli selles piirkonnas 15 erinevat haldusüksust.

## Viited
Kursiiv

Kursiiv tähendab üht järgmistest: 
* kursiiv kui kirjavorm, mis kujunes kiiremal ja kergemal kirjutamisel (rooma majuskelkursiiv, rooma minuskelkursiiv, gooti kursiiv, humanistikursiiv), millele on leitud analooge ka Ida-Aasia kirjasüsteemides;
* kursiiviks nimetatakse ka humanistikursiivi baasil kujunenud kaldset trükikirja.
Märkaine

**Märkaine** ehk **indikaator** (inglise *tracer* või *flow tracer*) on veevoolu suuna ja kiiruse jälgimiseks väga väikeseses koguses lisatav aine.

Märkainena kasutatakse laialdaselt fluorestseiini.

## Vaata ka
*Dispersioon (hüdrogeoloogia)

## Viited
William Alexander Nordgren

**William Alexander Nordgren** (ka **Wilhelm Alexander Nordgren**; 8. september 1799 Turu – 22. märts/3. aprill 1858 Vormsi) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1809–1817 (16. septembrist 1809, lõpueksamid sooritas 13. juunil 1817) Turu toomkoolis. Seejärel õppis Turu ülikoolis usuteadust (immatrikuleeriti 21. juunil 1817, väitles 12. mail 1821). Pastoritunnistuse sai 22. novembril 1825 ning oli seejärel koduõpetaja Virumaal. Ordineeriti õpetajaks 6. juulil/18. juulil 1830.

Ta oli aastatel 1830–1858 (kutsuti 17. aprillil/29. aprillil 1830) Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema poeg Julius Alexander Nordgren oli samuti Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
* Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852 (Vilhelm Alexander (myös William A.) Nordgren)
Lendav vaip

**Lendav vaip** on objekt mitmetes peamiselt araabia päritolu muinasjuttudes. See on vaip, millega inimene saab ühest kohast teise lennata.
Vaip

**Vaip** on tekstiilist ese, mida kasutatakse põranda, seina vm katteks. Traditsiooniliselt on vaip kangastelgedel kootud.

Vaibaks on nimetatud ka tekki.

## Vaata ka
*seinavaip
*gobelään
*kaltsuvaip
*lendav vaip
*Pärsia vaip
*Bayeux' vaip
*kroonimisvaip

## Välislingid
*ERMi vaibakollektsioon

## Kirjandus
Ene Kõresaar, 1999. *Vaip - tekki muodi asi: etnoloogiline esemeuurimus*. Tartu: Tartu Ülikool.
Akvameetria

**Akvameetria** (inglise *aquametry*; kr sõnadest *akva-* + *metreō* 'mõõdan') on mingis proovis või preparaadis (aines, materjalis, biomassis) sisalduva vee massi, protsendilise sisalduse või kontsentratsiooni määramine.

Akvameetrias kasutatakse laialdaselt mitmeid keemilisi meetodeid, näiteks destilleerimist, kromatograafiat.

## Viited
Poks 1932. aasta suveolümpiamängudel

**[[1932. aasta suveolümpiamängud|10. suveolümpiamängude]]** võistlused poksis peeti 9.–13. augustini USA-s Los Angeleses. Võistluspaik oli Olympic Auditorium (praegu Grand Olympic Auditorium), võisteldi kaheksas kaalukategoorias. Esimest korda olid kõik raundid kolmeminutilised, samuti olid need esimesed võistlused, kus kohtunik oli kohtumise ajal ringi sees.

## Osalejad
Võistlustel osales 85 võistlejat 18 riigist. Vanim osaleja oli Luigi Rovati (Itaalia; sündinud 24. novembril 1904) ning noorim osaleja oli John Callura (Kanada; sündinud 14. septembril 1914). 

Eestil sellel võistlusel osalejaid polnud.

## Medalitabel

Kokku said medaleid 12 riigi võistlejad.

## Punktitabel

Kokku sai olümpiasüsteemi punkte 17 riigi võistlejad.

## [[Kärbeskaal (poks)|Kärbeskaal]] (kuni 112 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 50,8 kg)
12 võistlejat

## [[Kukk-kaal (poks)|Kukk-kaal]] (kuni 119 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 54 kg)
10 võistlejat

## [[Sulgkaal (poks)|Sulgkaal]] (kuni 126 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 57,2 kg)
10 võistlejat

## [[Kergekaal (poks)|Kergekaal]] (kuni 135 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 61,2 kg)
13 võistlejat

## [[Kergekeskkaal (poks)|Kergekeskkaal]] (kuni 147 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 66,7 kg)
16 võistlejat

## [[Keskkaal (poks)|Keskkaal]] (kuni 160 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 72,6 kg)
10 võistlejat

## [[Poolraskekaal (poks)|Poolraskekaal]] (kuni 175 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 79,4 kg)
8 võistlejat

## [[Raskekaal (poks)|Raskekaal]] (üle 175 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 79,4 kg)
6 võistlejat

## Välislingid
*Poks 1932. aasta suveolümpiamängudel lehel ''Sports-Reference''. Inglise keeles
*Poks 1932. aasta suveolümpiamängudel lehel ''Amateur Boxing Results''. Inglise keeles
Põhjavee-elustik

**Põhjavee-elustik** on organismide kogum, mis asustab põhjavett ja koopaveekogusid.

Põhjavee-elustik on liigivaene. See koosneb peamiselt bakteritest ja teistest ainuraksetest, keriloomadest, ümarussidest ja pisematest vähilaadsetest. Kõige liigirohkem on põhjavesi Lõuna-Euroopa karstikoobastes. Kesk-Euroopas on põhjavees reliktseid stügobionte ehk obligaatseid põhjaveeorganisme.

Euroopas on põhjaveest leitud umbes 2000 liiki organisme, Saksamaal umbes 500.

Vahel väljub põhjavee-elustik allikaisse.

## Vaata ka
*magevee-elustik
Percy John Heawood

**Percy John Heawood** (8. september 1861 Newport, Shropshire – 24. jaanuar 1955 Durham) oli Ühendkuningriigi matemaatik.

Ta omandas hariduse Ipswichi Queen Elizabeth's Schoolis ja Exeter College'is Oxfordis.

Kogu tema töine tegevus möödus Durhami ülikoolis, kuhu ta oli 1885. aastal õppejõuks määratud. Ta pidas ka mitmesuguseid muid ameteid. Teda autasustati panuse eest Durhami ajaloolise kindluse kaitsmisel.

Heawood pühendas peaaegu kogu elu neljavärviprobleemi lahendamisele. 1890. aastal avastas vea selle 11 aastat kehtivaks peetud Alfred Kempe tõestuses. Sellega oli neljavärviprobleem uuesti avatud ning Heawood püstitas ka ühe lihtsama – viievärviprobleemi. Probleemi tõestuseni jõuti alles 1976. aastal.

Kolleeg G. A. Dirac iseloomustab teda nii: "Välimuselt, käitumiselt ja mõttelaadilt oli Heawood ekstravagantselt ebatavaline inimene. Tal olid vägevad vuntsid, veidi küürus hoiak. Tavaliselt kandis ta iidselt kujundatud riietust ja käekotti. Tema kõnnak oli peen ja kiirustav, ja sageli saatis teda koer, kes oli lubatud ka tema loengutele. Tema läbinähtav siirus, vagadus ja heasüdamlikkus, ja tema ekstsentrilisus ning harukordne segu naiivsusest ja nutikusest tagasid tema vastu mitte ainult lummava huvi, vaid ka kolleegide austuse."  Talle meeldis ka maatöid teha, tema huvideringi kuulus heebrea keel.

Durhami ülikool tunnustab igal aastal üht edukat matemaatikatudengit Heawoodi preemiaga.

## Vaata ka
* Heawoodi graaf

## Viited
Tagaotsitav (film)

**"Tagaotsitav"** (inglise keeles "Wanted") on 2008. aasta triller, mis osaliselt põhineb Mark Millari ja J. G. Jonesi samanimelisel koomiksite minisarjal. 

Film keskendub frustreerunud raamatupidajale Wesley Gibsonile, kes saab teada, et on elukutselise palgamõrvari poeg, ja otsustab liituda Vennaskonnaga, salajase gildiga, kelle heaks tema isa töötas. 

Film pälvis Oscari nominatsiooni helirežii ja -montaaži kategoorias.
Roman (Rumeenia)

**Roman** (saksa *Romesmarkt*, ungari *Románvásár*) on linn Rumeenias Neamți maakonnas. 

Linn asub ajaloolises Moldova piirkonnas Moldova jõe kaldal.

2002. aastal oli seal 69 483 elanikku.

## Rahvastik
*rumeenlasi 97,02 % 
*mustlasi 2,30 % 

## Sõpruslinnad
* Terranova di Sibari, Itaalia 
* Tielt – Belgia 
* Cortona – Itaalia 
* Grugliasco – Itaalia

## Viited

## Välislingid
UE

**UE** võib tähendada järgmist:
*Erakond Uus Eesti, endine erakond
*lennuettevõtte Transeuropean Airlines IATA-kood
Neurolepsia

**Neurolepsia** on seisund, mis tekib tavaliselt neuroleptikumidega ravi mõjul. Neurolepsia ehk vaimse pinge langus koos välisärritajale vastuse vähenemisega, emotsionaalsete reaktsioonide aktiivsuse langusega ja kõrgema närvitalitluse sedatiivse toimega.
Naaberrühma osalemine

**Naaberrühma osalemine** on orgaaniliste reaktsioonidega seonduv nähtus, kui esineb reaktsiooni intermediaadi täiendav molekulisisene stabilisatsioon reaktsioonitsentrist kaugemal asuva elektronpaari doonori osalusel, kusjuures ei ole tegu konjugeeritud sidemetega. 

Enamasti on tegemist karbokatioonse reaktsioonitsentri sisemolekulaarse stabilisatsiooniga läbi tsükli moodustumise, milles osaleb sobivas asendis (sobivas kauguses) asuv ja vaba elektronpaari omav naaberrühm. See intermediaadi stabilisatsioon põhjustab oodatust (oluliselt) suurema reaktsiooni kiiruse. Paremal on skeemidel toodud mõned klassikalised naaberrühma osaluse näited, mille korral esineb intermediaadi stabilisatsioon üle 3- (4-) lüliliste tsükliliste süsteemide. 

Naaberrühma osalemine võib põhjustada reaktsiooniproduktide mitteoodatava isomeerse koostise. Mitmetel juhtudel on näidatud reaktsioonitsentrist kaugemal asetseva hapniku aatomi (OH, OR, C=O jmt rühmad) mõju reaktsiooni kiirusele ja produktide isomeersele koostisele üle 5- või 6-lülilise tsüklilise süsteemi. Näiteks allüülse Z-konfiguratsiooniga  karbokatiooni stabilisatsioon 5-metoksürühma osalusel suurendab *cis*-isomeeri sisaldust termodünaamilise kontrolli tingimustes (Tetrahedron Letters 1993, 34 (29), 4717).

## Vaata ka
*Karbokatioon
*Intramolekulaarne efekt
Jüri Üdi klubi

**"Jüri Üdi klubi"** on Eesti Televisiooni 2. programmis (ETV2) 15. novembrist 2010 kuni 2014. aastani  eetris käinud kultuuriteemaline vestlussaade.
Selle saatejuhid on Karl Martin Sinijärv ja Rein Pakk, algselt olid saatejuhid Sinijärv ja Jürgen Rooste. 2011. aasta lõpus oli Rein Paki asemel lühikest aega saatejuht ka Kaarel Tarand. Klubi muusik on Siim Aimla, baari peab Erki Laur.

Saatele pandi pealkiri luuletaja Juhan Viidingu pseudonüümi Jüri Üdi järgi. Lokaali meenutava stuudiokujunduse lõi Hardi Volmer.

## Vaata ka
* "Plekktrumm"

## Viited

## Välislingid
* "Jüri Üdi klubi" Saate Facebooki-leht
* Heili Sibrits, Karilin Engelbrecht "Sinijärv ja Rooste avavad Jüri Üdi nimelise klubi" Postimees, 15. november 2010
* Ardo Kaljuvee "ETV2-s alustab iganädalane Jüri Üdi klubi" EPL, 15. november 2010
Seek

**Seek** (saksa keeles *Siechenhaus* 'põdurate maja') on asutus, kus inimesed saavad tasuta toitu ja peavarju. 

Tallinnas asunud seegid:
* Püha Johannese seek (asutatud 1237). Algselt tegutses leprosooriumina, 14. sajandist ka seegina
* Püha Vaimu seek (esmamainitud 1319). Tegutses Püha Vaimu kiriku juures.
* Tallinna Uus seek. Rajati 16. sajandi alguses, oli  Tallinna Suurgildi ülalpidamisel

Pärnu vanim hoone on sealse seegi maja, mis rajati 1658. aastal.

## Vaata ka
*Jaani Seegi paviljon

## Välislingid
* Ljudmilla Atškasov. Vaestehoolekanne keskajal Tallinnas. Referaat. Põltsamaa Kodu- ja Põllutöökool Sotsiaalhoolduse eriala. Põltsamaa, 2004
* Kadri Ratt, Oliver Õunmaa. Kui hooldekodud teenisid panga kombel kasumit. Pealinn, 7. aprill 2008
* Kui vaene elas haigega koos ja toetus tuli tagasi maksta. Pealinn, 8. detsember 2008
Efervestsents

**Efervestsents** (inglise *effervescence*; ladina sõnadest *ex-* + *fervere* 'keema') on gaasi(mullide) eraldumine vesilahusest, tekitades selles lahuses kihisemise (inglise *fizzing*) ja vahutamise (inglise *foaming*).

Efervestsents toimub näiteks loksutatud karastusjookide avamisel, kui süsihappegaas energiliselt, vahtu moodustades eraldub.

## Vaata ka
*Gaasiärastus

## Viited
Liivimaa Kroonika

**Liivimaa Kroonika** oli Eesti nädalaleht, mis ilmus Tartus 1991–1996. Ajaleht sai nime Läti Henriku Liivimaa kroonika järgi.

Liivimaa Kroonika sai alguse Postimehe vahelehena, kuid hakkas 1991. aasta juulist ilmuma iseseisva nädalalehena. Ajaleht kujundas olulisel määral Eesti tabloidajakirjanduse palet. Toimetuses töötasid mitmed hilisemad tuntud ajakirjanikud ja kirjanikud, teiste seas Valdo Jahilo, Väino Koorberg, Tiina Kuuler, Esta Kübarsepp, Kalle Müller, Siim Nestor (pseudonüüm Indrek Teip), Karl Martin Sinijärv (1993–95, pseudonüüm Endel Buk), Piret Tali, Ingrid Tähismaa (Ingrid Veidenberg, 1992–1995), Inno Tähismaa, Olaf Suuder jt.

1993. aastal lõi osa ajakirjanikke lahkhelide tõttu omanikega uue ajalehe Liivimaa Kuller, kuid 1995. aastal omandas Postimehe kontsern ka tolle.

10. jaanuaril 1996 hakkas Liivimaa Kroonika asemel ilmuma Maire Aunaste peatoimetatav nädalakiri Kroonika.

## Viited
Atlandi künnis

**Atlandi künnis** on Gröönimaalt Islandini ning sealt edasi üle Fääri saarte Šotimaale ulatuv veealuste kõrgendike ahel.

Atlandi künnis moodustab Gröönimaast kuni Shetlandi saarteni Põhja-Jäämere ja Atlandi ookeani piiri. Selle Gröönimaa ja Islandi vahelist osa nimetatakse Grööni–Islandi kerkeks ning Islandi ja Fääri saarte vahelist osa Fääri–Islandi künniseks.

ENE nimetab Fääri ja Shetlandi saarte vahelist oas Wyville Thomsoni künniseks, mis on aga väär. Wyville Thomsoni künnis on suhteliselt väike ning jääb Fääri ja Shetlandi saarte vahelisest joonest märgatavalt edelasse. Fääri ja Shetlandi saarte vahele ei jäägi õigupoolest mingit künnist peale Fääri saartest lõunasse ulatuva Munkagrunnuri aheliku.

Atlandi künnis takistab Põhja-Jäämere külma süvavee valgumist Atlandi ookeani.

## Viited
OP!

**"OP!"** on Eesti Televisiooni kultuurisaade, mis kajastab loometegevuse eri valdkondi. 

"OP!"-i idee autorid on toimetaja Gerda Kordemets, saatejuht Piret Tanilov-Jõemägi ja režissöör René Vilbre, kes mõtles välja ka saate pealkirja. Piret Tanilov oli "OP!"-i esimene saatejuht. Alates teisest hooajast juhtis "OP!"-i Ilmar Raag ning Vilbre kõrvale asus teise režissöörina Helen Valkna. Pärast Ilmar Raagi loobumist juhtis kuni 2010. aastani saadet Karl Martin Sinijärv, tema järel sai saatejuhiks Jim Ashilevi. Septembrist 2015 hakkas saadet juhtima Margit Kilumets. Septembrist 2018 sai teiseks saatejuhiks Margus Tabor. Septembrist 2022 on saatejuhiks Owe Petersell.

"OP!" idee väljatöötamise aluseks oli vajadus luua utilitaarne kultuurisaade, vaataja kompass rohkearvulistes kultuuriüritustes orienteerumiseks. Esimene hooaeg näitas, et olulisim vaataja jaoks on valiku usaldusväärsus, seetõttu kutsuti uueks saatejuhiks Ilmar Raag ning pärast teda Karl Martin Sinijärv, kes omakorda lisas kirjanduslikud ja isikupärased saatejuhitekstid. "OP!"-i režii aluseks sarja algaastatel oli luua omaette kunstiteos – "OP!" rääkis kunstikultuuris ning nägi välja nagu kunstiteos. 

Alates 2012. aasta septembrist hakkas iga kuu viimane "OP!" kandma nime "Kirjandusministeerium" ning saade kogus kirjandustemaatika kokku ühte saatesse. "Kirjandusministeeriumi" saatejuht on Mart Juur.

2014. aasta 7. jaanuaril jõudis eetrisse kultuurisaate 500. juubelisaade ning sel puhul tehtud tagasivaatava statistika põhjal oli selleks ajaks saates kõnelemas käinud 2241 loomeinimest nii Eestist kui mujalt maailmast. Pärast pidulikku saadet kasvas "OP!" kolmeks uueks teemasaateks, et pakkuda kultuurihuvilisele vaatajale uudisformaadist põhjalikumat ja süvitsi minevamat vaatenurka. Juba mõnda aega eetris olnud "Kirjandusministeeriumi" kõrval asusid teisipäevaõhtusesse tele-eetrisse üksteise järel saated "OP! kunst", "OP! film" ja "OP! teater" kolme uue saatejuhi eestvedamisel (vastavalt Kaido Ole, Ilmar Raag ja Andrus Vaarik).

## Viited
Vatslav Vorovski (laev)

**Vatslav Vorovski** (vene keeles: *Вацлав Воровский*, poola keeles: *Wacław Worowski*) on viies Mihhail Kalinini klassi reisilaev, mis on ehitatud VEB Mathias-Thesen-Werft Wismari laevatehases Wismaris Saksa Demokraatlikus Vabariigis Nõukogude Liidu tellimusel 1959. aastal reisideks ja kruiisideks Murmanskist.

## Ajalugu

Mihhail Kalinini klassi, projekt 101, (saksa nimi Seefa 340; Seefahrgastschiff 340 – eesti keeles merereisilaev 340 reisijale) reisilaev Vatslav Vorovski oli üks 19 sõsarlaevast, mis ehitati aastail 1958–1964 Musta Mere Merelaevanduse (ЧМП), Balti Merelaevanduse (БМП), Kaug-Ida Merelaevanduse (ДВМП-FESCO), Murmanski Merelaevanduse (ММП-MSCO) ja Kamtšatka Merelaevanduse (KМП) jaoks.
Vatslav Vorovski oli esimene reisilaev maailmas, mis sooritas alates 5. septembrist 1966 transarktilise reisi liinil Murmansk – Hayesi saar – Dikson – Dudinka – Norilsk – Vaigatš – Solovetsi saared – Arhangelsk – Murmansk ja avas Arktikat turistidele.

Murmanskist sõitis laev ka Kuubasse üle Atlandi ookeani.
  
Aastail 1960–1985 oli Vatslav Vorovski kapten Mihhail Kask (NSV Liidu passi järgi Mihhail Gansovitš Kask). Vatslav Vorovski viimasel reisil oli kapten G. Semjonov.

## Vaata ka
*Kruiisilaevade loend

## Viited
Johann Renatus Kampmann

**Johann Renatus Kampmann** (2. august 1748 Herrnhut – 2. detsember / 14. detsember 1834 Kuressaare) oli Eesti vaimulik.

Ta sai hariduse Herrnhuti ja Großhennersdorfi asutustes. Aastatel 1766–1773 oli ta kirjatoimetaja Barby vennastekoguduse seminaris. Aastatel 1773–1778 oli ta õpetaja Loitis (praeguse haldusjaotuse järgi Schleswig-Flensburgi kreisis, Schleswig-Holsteini liidumaal); 1778–1779 oli ta õpetaja Humptrupis (praeguse haldusjaotuse järgi Südtonderni maakonnas, Põhja-Friisimaa kreisis, Schleswig-Holsteini liidumaal) ning1779–1783 oli ta õpetaja poeglasteasutuses Nieskys. Aastatel 1783–1786 oli ta õpetaja Straupe pastoraadis (pastor Christian Hermann Frobrigi juures), aastatel 1786–1788 Straupe lähedal Kūdumsis (Pārgauja piirkonnas). Ordineeriti 10. juulil / 21. juulil 1788 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1788–1800 Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja, olles samaaegselt Kuressaare linnakooli õpetaja ja rektor. Aastast 1797 oli ta provintsiaalkooli (Prov.-Schule) rektor ja aastatel 1800–1834 Kuressaare Laurentiuse koguduse ülemõpetaja; aastast 1822 oli ta veel Saaremaa Konsistooriumi assessor. Jäi märtsis 1834 emerituuri.

## Viited
1992. aasta Kuldgloobuse auhinnad

**1992. aasta Kuldgloobuse auhinnad** on 49. Kuldgloobuse auhinnad, mis jagati välja 18. jaanuaril 1992.

Cecil B. DeMille'i nimelise elutööauhinna sai Robert Mitchum.

## Võitjad
### Filmiauhinnad
*Parim draamafilm: "Bugsy"
*Parim draamafilmi naisnäitleja: Jodie Foster – "Voonakeste vaikimine" (*The Silence of the Lambs*)
*Parim draamafilmi meesnäitleja: Nick Nolte – "Elu tõusuvetel" (*The Prince of Tides*)
*Parim muusika- või komöödiafilm: "Kaunitar ja koletis" (*Beauty and the Beast*)
*Parim muusika- või komöödiafilmi naisnäitleja: Bette Midler – "For the Boys"
*Parim muusika- või komöödiafilmi meesnäitleja: Robin Williams ja Jeff Bridges – "Fisher King"
*Parim naiskõrvalosatäitja: Mercedes Ruehl – "Fisher King"
*Parim meeskõrvalosatäitja: Jack Palance – "Linnavurled" (*City Slickers*)
*Parim võõrkeelne film: "Europa Europa", Saksamaa
*Parim lavastaja: Oliver Stone – "JFK"  
*Parim stsenaarium: Callie Khouri – "Thelma ja Louise" (*Thelma & Louise*)
*Parim muusika: Alan Menken – "Kaunitar ja koletis"
*Parim laul: "Beauty and the Beast" filmist "Kaunitar ja koletis"

### Teleauhinnad
*Parim draamasari: "Metsik Põhjala" (*Northern Exposure*)
*Parim draamasarja naisnäitleja: Angela Lansbury – "Mõrv sai teoks" (*Murder, She Wrote*)
*Parim draamasarja meesnäitleja: Scott Bakula – "Ajahüpe" (*Quantum Leap*)
*Parim muusika- või komöödiasari: "Brooklyn Bridge"
*Parim muusika- või komöödiasarja naisnäitleja: Candice Bergen – "Murphy Brown" 
*Parim muusika- või komöödiasarja meesnäitleja: Burt Reynolds – "Evening Shade"
*Parim lühisari või telefilm: "One Against the Wind" 
*Parim lühisarja või telefilmi naisnäitleja: Judy Davis – "One Against the Wind" 
*Parim lühisarja või telefilmi meesnäitleja: Beau Bridges – "Without Warning: The James Brady Story" 
*Parim telefilmi, tele- või lühisarja naiskõrvalosatäitja: Amanda Donohoe – "L.A. Law"
*Parim telefilmi, tele- või lühisarja meeskõrvalosatäitja: Louis Gossett, Jr. – "Josephine Bakeri lugu" (*The Josephine Baker Story*)

## Välislingid
* The 49th Annual Golden Globe Awards. HFPA
Karl Otto Malm

**Karl Otto Malm** (19. mai/31. mai 1877 Rapla – 12. august 1921 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Algõpetuse sai ta koduõpetaja käest. Aastatel 1887–1888 õppis ta Tallinna toomkoolis, aastatel 1889–1890 Tallinna Kubermangugümnaasiumis, aastatel 1891–1896 Tallinna Aleksandri Gümnaasiumis. Aastatel 1897–1904 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 8. jaanuaril/21. jaanuaril 1906 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1906–1918 Pühalepa ja Kärdla koguduse õpetaja, aastatel 1918–1921 Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja. Ta suri Tallinnas, kuid ta on maetud Vormsi kalmistule..

## Isiklikku
Tema isa Carl Eduard Malm oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.

## Viited
Väinö Immanuel Melin

**Väinö Immanuel Melin** (26. märts 1874 Helsingi – 8. veebruar 1945 Hammarlandi vald) oli Eesti ja Soome vaimulik.

Melin õppis aastatel 1884–1892 Helsingi rootsi lütseumis. Aastatel 1892–1897 õppis ta Helsingi Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 9. juunil 1897 Porvoos õpetajaks.

Ta oli 1897. aastal Tuusulas kaplan. 

28. oktoobril 1897 saadeti ta Eestisse. Ta oli aastatel 1897–1900 Noarootsi ja Vormsi Püha Olavi koguduse adjunktõpetaja. 

1. juunil 1900 sai ta Soomes Porvoo toompraosti adjunktiks. 

8. augustil 1901 saadeti ta Eestisse, ta oli aastatel 1902–1917 Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja. 1917. aastast oli ta Hammarlandi koguduse (asub Ahvenamaal) õpetaja, teenides lühikest aega ka Eckerö kogudust.

## Viited
Vatslav Vorovski

**Vatslav** Vatslavovitš **Vorovski** (vene *Вацлав Вацлавович Воровский*, poola *Wacław Worowski*; kasutas ka varjunimesid *P. Orlovski*, *Švarts*, *Žozefina*, *Favn*) 27. oktoober (vkj 15. oktoober) 1871 Moskva, Venemaa Keisririik – 10. mai 1923 Lausanne, Šveits) oli Nõukogude Venemaa diplomaat (täievoliline esindaja).
Amédée Bollée

**Amédée-Ernest Bollée** (11. jaanuar 1844 – 20. jaanuar 1917) oli prantsuse kellavalaja ja leidur, kes spetsialiseerus auruautodele.

Tema isa oli kellavalaja ja leiutaja Ernest-Sylvain Bollée, kes kolis 1842. aastal Le Mansi. Isa jäi 1860. aastatel raskesti haigeks ja jättis oma äride eest hoolitsemise kolme poja hooleks, kellest Amédée oli vanim.

Ta ehitas esimese auru jõul liikuva sõiduki 1873. aastal. 1875. aastal sõitis sõiduk nimega L'Obéissante 18 tunniga Le Mansist Pariisi. See mahutas 12 inimest ja sõitis kiirusel 30 km/h (tippkiirus 40 km/h). Sellel oli kaks aurumootorit, üks kummagi vedava tagaratta jaoks. Seda autot säilitatakse tööstusdisaini muuseumis Pariisis.

1878. aastal lõi ta auto nimega La Mancelle, mida peetakse esimeseks seeriatootmisse jõudnud autoks (seda valmistati 50 tükki).

1881. aastal ehitas ta auto nimega La Rapide, mille tippkiirus oli 62 km/h.
Massimiliano Blardone

**Massimiliano Blardone** (sündinud 26. novembril 1979 Domodossolas) on Itaalia mäesuusataja, kes on spetsialiseerunud suurslaalomile.

Blardone võitis 1999. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Pra-Loupis kuldmedali slaalomis. 2001. aasta maailmameistrivõistlustel Sankt Antonis sai ta suurslaalomis 5. koha. 2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys oli ta suurslaalomis kaheksas ja 2006. aasta OM-il Torinos üheteistkümnes. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Val-d'Isère'is jäi ta suurslaalomis viiendaks. 2010. aasta OM-il sai Blardone suurslaalomis 11. koha.

Maailma karikasarjas osales Blardone esimest korda Söldenis 29. oktoobril 2000 suurslaalomis, kus ta sai 20. koha. Esimest korda jõudis ta poodiumile Flachaus 3. jaanuaril 2004 suurslaalomis, kus oli Benjamin Raichi järel teine. Esimest korda võitis Blardone MK-etapi Adelbodens 11. jaanuaril 2005 suurslaalomis.

## Saavutused

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Suurslaalomi karikas
** 2. koht: 2006, 2007
** 3. koht: 2004

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Massimiliano Blardone on osalenud (seisuga 31. jaanuar 2012) 115 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 22 korral, neist 6 etappi on ta võitnud.

## Välislingid

* Massimiliano Blardone koduleht
*
Carmine DiBartholomeo

**Carmine DiBartholomeo** (hiljem tuntud kui **Carmen Barth**; 13. september 1912 Cleveland, Ohio – 18. september 1985 Avon Lake, Loraini maakond, Ohio) oli USA poksija.

DiBartholomeo võitis keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

DiBartholomeo poksis oktoobrist 1932 kuni märtsini 1941 elukutselisena. Ta osales kokku 63 kohtumisel ning võitis neist 44 (neist 13 nokaudiga) ja kaotas 15 (neist 2 nokaudiga) kohtumist ning 4 kohtumist jäi viiki.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Natko Zrnčić-Dim

**Natko Zrnčić-Dim** (sündinud 7. märtsil 1986 Zagrebis) on Horvaatia mäesuusataja, kes on silma paistnud Alpi kahevõistluses. 
 
2009. aasta maailmameistrivõistlustel Val-d'Isère'is sai Zrnčić-Dim Alpi kahevõistluses pronksmedali. Lisaks oli ta slaalomis 14., kiirlaskumises 19., ülisuurslaalomis 23. ja suurslaalomis 27. kohal. 2011. aasta MM-il Garmisch-Partenkirchenis oli tema parimaks tulemuseks Alpi kahevõistluses saadud 8. koht. 2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos sai Zrnčić-Dim suurslaalomis 25. koha. 2010. aasta olümpiamängudel Vancouveris sai ta slaalomis 9. koha ja Alpi kahevõistluses 20. koha.

Zrnčić-Dim osales maailma karikasarjas esimest korda Sestriere etapil13. detsembril 2004 slaalomis, kus ta oli esimese laskumise järel 66 startinu seas 64. kohal ja ei pääsenud teise ringi. Esimese poodiumikoha sai ta Val-d'Isère'is 3. veebruaril 2008 Alpi kahevõistlusel, kus oli kolmas. Tookord võitis Bode Miller, kuid teine ja kolmas olid horvaadid, teise koha sai tema võistkonnakaaslane Ivica Kostelić.

Natko Zrnčić-Dim on osalenud (seisuga 31. jaanuar 2012) 125 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse neljal korral.

Zrnčić-Dim on seni jõudnud MK-etappidel punktikohale 15 korda Alpi kahevõistluses, 10 korda kiirlaskumises, kaks korda slaalomis ja korra suurslaalomis.

## Saavutused

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2009  Val-d'Isère'is 
**  pronksmedal Alpi kahevõistluses

## Välislingid
*
Lugo

**Lugo** on linn Hispaanias loodeosas Galicia autonoomses piirkonnas, Lugo provintsi keskus. Lugo ja seda ümbritseva omavalitsusse elanike arv on 2024. aasta seisuga 99 482, millega on see elanike arvult Galicia neljas omavalitsus.

Lugo linn asub Minho jõe ääres 465 meetri kõrgusel merepinnast. Lugo omavalitsuse pindala on 332 km², millega on see Galicia suuruselt teine omavalitsus.

Lugos valitseb niiske mereline kliima, kuid teise klassifikatsiooni järgi võib linna kliima liigitada ka pehmeks vahemereliseks kliimaks. Asukoha tõttu Atlandi ookeani rannikust eemal on Lugo aastane sademete hulk 1084 mm võrreldes näiteks Rías Baixase ja Santiago de Compostela piirkonnaga märkimisväärselt väiksem. Keskmine õhutemperatuur jaanuaris on 6,2 °C ja juulis 18,5 °C. Suvel tõuseb õhutemperatuur üle 30 °C, kuid miinuskraade on registreeritud kõikidel kuudel oktoobrist maini. Lumesadu võib esineda keskmiselt kuuel päeval aastas.

Lugo asustasid arvatavasti keldid. Linn on saanud nime keltide valguse, vannete ja kunstide jumala Luguse järgi. Hiljem vallutas linna Paullus Fabius Maximus, kes andis sellele nimeks **Lucus Augusti**. Pärast seda okupeerisid linna veel sueebid, maurid ja normannid, enne kui Astuuria ja Leóni kuningas Alfonso III selle 10. sajandil vallutas.

Lugo on ainus linn maailmas, mille kesklinna ümbritsevad 3. sajandist pärit täielikult säilinud Rooma-aegsed müürid, mille pikkus on 2117 meetrit. Kokku asetseb müüril 71 torni. Müürid võeti 2000. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Teiste vaatamisväärsuste hulka kuulub 1273. aastal valminud romaani stiilis Lugo katedraal.

Tähtsamad majandusharud on teenindus, põllumajandus, metsatööstus ja masinatööstus.

Linnas tegutsevad korvpalliklubi CB Breogán, mis mängib Hispaania kõrgliigas, ja jalgpalliklubi CD Lugo, mis mängib Hispaania tugevuselt kolmandas liigas.

Lugu sõpruslinnad on Ferrol Hispaanias, Dinan Prantsusmaal, Viana do Castelo Portugalis ja Qinhuangdao Hiinas.

## Galerii

Muralla.Lugo.Galicia.jpg|Rooma-aegsed müürid
Ponte Romana de Lugo 12X2013.JPG|Rooma-aegne sild üle Minho jõe
Catedral de Santa María, Lugo, España, 2015-09-19, DD 06.jpg|Lugo Püha Maarja katedraal


## Viited

## Välislingid

* Lugo koduleht (galeegi, hispaania ja inglise keeles)
Julius Alexander Nordgren

**Julius Alexander Nordgren** (17. veebruar / 29. veebruar 1836 Vormsi – 18. jaanuar 1923 Haapsalu) oli Eesti vaimulik.

Aastatel 1850–1855 õppis ta Pärnu gümnaasiumis. Aastatel 1855–1859 õppis Tartu Ülikoolis algul filoloogiat, kuid 1856. aastast usuteadust. Oli seejärel Eestimaal koduõpetaja. Ordineeriti 29. oktoobril / 10. novembril 1867 Peterburis õpetajaks.

Ta oli aastatel 1867–1869 pastor hiiurootslaste asunduses Gammalsvenskbys (praeguse haldusjaotuse järgi Ukrainas Hersoni oblastis Berõslavi rajoonis; praegu osa Zmiivka (ukraina keeles *Зміївка*) külast). Aastatel 1870–1902 oli ta (kutsuti septembris 1869, oli kohal aasta lõpus ja introdutseeriti 5. juulil / 17. juulil 1870) Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja. Jäi 1902. aastal emerituuri, emerituuris olles elas Haapsalus.

## Isiklikku
Tema isa William Alexander Nordgren oli samuti Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja.

## Viited
Eesti Assürioloogia Selts

**Eesti Assürioloogia Selts** (lühend **EAS**) oli aastatel 1998–2016 tegutsenud akadeemiline mittetulundusühing, mis koondas Eestis assürioloogiaga tegelejaid. Selts asutati 1998. aastal (äriregistrisse kanti 1999. aasta märtsis).

EAS-i eesmärk oli uurida Vana-Lähis-Ida rahvaste kultuuri, keeli, ajalugu, religiooni ja nendega seotud valdkondi, ühendada vastavate aladega tegelevaid inimesi ning arendada koostööd erialateadlaste ja harrastajatega mujal maailmas. Selts tegutses Tartu Ülikooli juures, selle asutasid 2. septembril 1998 usuteadlased, klassikalised filoloogid ja assürioloogid. Seltsi peamine tegevus oli aastakonverentside korraldamine ning erialasele publitseerimisele kaasa aitamine.

EAS-i kodulehel paikneb veebiraamatukogu Bibliotheca Paradisiaca, milles on sumeri ja akadi keelest tehtud tõlked muistse Lähis-Ida tekstidest. Tõlgete autorid on Amar Annus, Sven-Erik Soosaar ja Uku Masing.

## Juhatus
2001. aastal kuulusid Eesti Assürioloogia Seltsi juhatusse Thomas Kämmerer, Kahrut Eller, Enn Kasak, Raul Veede ja Ivo Volt.

## Liikmeskond
Eesti Assürioloogia Seltsi liikmed 2001. aasta seisuga:

*Amar Annus
*Ly Brikkel
*Kahrut Eller 
*Andris Feldmanis
*Enn Kasak 
*Kalle Kasemaa
*Thomas Kämmerer 
*Helena Ligi
*Liina Ootsing
*Ave Paulus 
*Üllar Peterson

*Ave Põlenik
*Dagmar-Christel Sarap
*Vladimir Sazonov
*Sven-Erik Soosaar
*Jaana Strumpe
*Eva Tamm
*Marie Umming 
*Jaan Unt 
*Raul Veede 
*Ivo Volt 
*Aira Võsa

#### Välisliikmed
*Manfried Dietrich, Münsteri Ülikooli professor, hilisem emeriitprofessor
*Walter Mayer, Münsteri Ülikooli professor, hilisem emeriitprofessor

## Viited

## Välislingid
* Eesti Assürioloogia Seltsi koduleht
* Bibliotheca Paradisiaca
Juudas (täpsustus)

**Juudas** on Piiblis mitme isiku nimi. 

Kõige tuntum on **[[Juudas Iskariot]]**, Jeesuse äraandja. 

Uues Testamendis on mitu sama nime kandvat tegelast, kellest mõned võivad kokku langeda:
***[[Juudas (Jaakobuse poeg)|Juudas]]**, Jaakobuse poeg
***[[Juudas (Jeesuse vend)|Juudas]]**, Jeesus Kristuse poolvend, Juuda kirja autor
***[[Juudas Barsabas]]**

**[[Juudas Makkabi]]** oli juudi vabadusvõitleja. 

Tõrvas on **[[pubi Juudas]]**.

## Vaata ka
*Juuda
*Judas
Rakendushüdroloogia

**Rakendushüdroloogia** (ka **insenerihüdroloogia**; inglise *applied hydrology*) on hüdroloogia haru, mis tegeleb veevarude kasutamiseks ja kaitsmiseks vajalike hüdroloogiliste arvutustega.

Rakendushüdroloogia rakendusalade hulka kuuluvad nt veetransport, tammide, paisude, sildade jms rajamine.

## Viited
Avatud juurdepääs

**Avatud juurdepääs** (inglise keeles *open access*, lühend *OA*) on digitaalselt avaldatud ning Interneti kaudu vabalt ja tasuta kättesaadavat teadusinformatsiooni iseloomustav mõiste. Seda tuleb eristada terminist "vaba juurdepääs" (inglise *free access*).

Avatud juurdepääsuga teoseid võib täies mahus ja piiramatult kopeerida, levitada, välja trükkida ning nende põhjal võib avaldada tuletatud teoseid; ainus tingimus on kohustus viidata autorile ja algallikale.

Eestis on avatud juurdepääsu eestkõnelemisega tegelenud eelkõige raamatukogud, näiteks Tartu Ülikooli Raamatukogu on tähistanud 2010. aastast alates avatud juurdepääsu nädalat.

## Vaata ka
* avaandmed
* avatud teadus
* avatud lähtekood
* vaba juurdepääs

## Viited
Ludvig Raudsepp

**Ludvig Raudsepp** (21. märts 1922 Kasaritsa vald – 27. jaanuar 2012) oli eesti botaanik.

Ta lõpetas aastal 1942 Võru Gümnaasiumi. Aastatel 1942–1948 õppis ta Tartu Ülikoolis agronoomiat. Aastal 1965 kaitses ta tööga "О сортах и агротехнике земляной груши в Эстонской СССР" (tõlkes: "Maapirni sortidest ja agrotehnikast Eesti NSV-s"). 

Ta töötas aastatel 1944–1945 Kanepis agronoomina, 1946–1947 Tartu tööstuskoolis õpetajana. Aastatel 1948–1949 töötas ta Põllumajandusministeeriumi Teraviljavalitsuse vanemagronoomina, aastatel 1947–1955 oli ta Tartu Õpetajate Instituudi õppejõud, loodus- ja maateaduse kateedri juhataja.

Ta töötas aastast 1955 Eesti Põllumajanduse Akadeemias. Aastatel 1955–1961 oli ta taimekasvatuse ja sordiaretuse kateedri õppejõud, aastatel 1961–1976 oli ta botaanika ja fütopatoloogia kateedri õppejõud, aastast 1969 dotsendina. Aastatel 1976–1991 oli ta rohumaaviljeluse ja botaanika kateedri õppejõud; aastatel 1982–1987 oli ta sama kateedri juhataja. 28. veebruarist 2008 oli ta Eesti Maaülikooli emeriitdotsent.

## Viited
Roosapõsk-lembelind

**Roosapõsk-lembelind** (*Agapornis roseicollis*) on linnuliik lembelinnu perekonnast. Tema levila asub Lõuna-Aafrika lääneosas.

Roosapõsk-lembelinnud on väga sotsiaalsed ja elutsevad looduses sageli gruppidena.

Nad on ka levinud lemmikloomadena.

## Välislingid
Vesala

**Vesala** (rootsi *Ärvings*) on asum Helsingi Mellunkylä linnaosas.

Asumi pindala on 1,52 km². 2005. aastal elas asumis umbes 7480 inimest, 2008. aastal umbes 7260. Vesalas on peamiselt 1950. aastatel ehitatud eramud ja 1980. aastatel ehitatud korrusmajad.

## Viited
Steeriline efekt

**Steeriline efekt** tähendab keemilise reaktsiooni kiiruse muutust, mille põhjustab reaktsioonis osaleva molekuli reaktsioonitsentri ekraneeritus naabruses olevate (suuremahuliste) asendusrühmade poolt.  Enamasti on tegemist reaktsiooni kiiruse vähenemisega **steerilise takistuse** tõttu.

Reaktsiooni steeriline takistus ilmneb, kui võrrelda omavahel mingit reaktsiooni nii väikeste kui ka mahukate asendusrühmadega molekulide korral. Steerilised faktorid mõjutavad ka keemiliste reaktsioonide diastereoselektiivsust, aine molekuli konformatsioonide stabiilsust jm.

## Vaata ka
*Molekuli steeriline pinge
Mats Nõges

**Mats Nõges** (25. august 1879 Meksi talu, Kärksi küla, Viljandi vald – 21. august 1973 Jämejala) oli eesti arst ja kultuuritegelane. 

Nõges sündis Viljandi vallas Kärksi külas Meksi taluperemehe pojana.

Ta lõpetas 1899. aastal Viljandi linnakooli ja tegi gümnaasiumi lõpueksamid 1908. aastal eksternina Venemaal Vologdas. 
1913. aastal lõpetas Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. *dr. med.* (1925).

## Töökäik
* 1912–1915 Tartu Ülikooli kliinikute assistent
* 1915–1917 Viljandi haigla juhataja
* 1915–1922 ajalehe Sakala vastutav toimetaja
* 1917–1918 Viljandi linnapea
* 1920–1921 Asutava Kogu liige
* 1922–1934 Viljandi maakonnahaigla juhataja
* 1922–1935 ja 1937–1957 Viljandi linnahaigla osakonnajuhataja
* 1960–1962 Viljandi polikliiniku arst
* 1963–1973 Jämejala psühhoneuroloogia haigla kopsutuberkuloosi osakonna juhataja 

## Tunnustus
* 1947 – Eesti NSV teeneline arst

## Välislingid
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas Fotis: Mats Nõges Viljandi meeskooris Sakala
Draamafilm

**Draamafilm** (ka *draama*) on mängufilmižanr, mille põhitunnusteks on jõulised emotsioonid ja tõsine konflikt.

## Draamafilmi alamliigid
* Kriminaaldraama (*Crime drama*) või kohtudraama (*Legal drama*)
* Ajalooline draamafilm (*Historical drama*)
* Dokumentaaldraama (*Docudrama*)
* Melodraama (*Melodrama*)
* Romantiline draamafilm (*Romantic drama*)
* Tragöödia (*Tragedy*)

## Tuntud teoseid
Andmebaasi Internet Movie Database edetabel "Best Drama" (veebruar 2012).
# "Shawshanki lunastus" (*The Shawshank Redemption*, 1994)
# "Ristiisa" (*The Godfather*, 1972)
# "Ristiisa II" (*The Godfather: Part II*, 1974)
# "12 vihast meest" (*12 Angry Men*, 1957)
# "Schindleri nimekiri" (*Schindler's List*, 1993)
# "Lendas üle käopesa" (*One Flew Over the Cuckoo's Nest*, 1975) 
# "Pimeduse rüütel" (*The Dark Knight*, 2008)
# "Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" (*The Lord of the Rings: The Return of the King*, 2003)
# "Seitse samuraid" (*Shichinin no samurai*, 1954)
# "Kaklusklubi" (*Fight Club*, 1999) 
# "Omad poisid" (*Goodfellas*, 1990)
# "Jumala linn" (*Cidade de Deus*, 2002) 
# "Casablanca" (*Casablanca*, 1942)
# "Ningen no jôken", 1961
# "Tavalised kahtlusalused" (*The Usual Suspects*, 1995) 
# "See imeilus elu" (*It's a Wonderful Life*, 1946)
# "Päikeseloojangu bulvar" (*Sunset Boulevard*, 1950)
# "Seitse" (*Se7en*, 1995)
# "Forrest Gump" (*Forrest Gump*, 1994) 
# "Léon" (*Léon*, 1994) 
# "Memento" (*Memento*, 2000) 
# "Suurlinna tuled" (*City Lights*, 1931)
# "Dr. Strangelove ehk kuidas ma lõpetasin muretsemise ja õppisin armastama pommi" (*Dr. Strangelove or: How I Learned to Stop Worrying and Love the Bomb*, 1964)
# "Tänapäeva apokalüpsis" (*Apocalypse Now*, 1979) 
# "Ameerika ajalugu X" (*American History X*, 1998)

## Viited

## Välislingid
* Drama Films. Filmsite.org
Johann Philipp Hoffmann

**Johann Philipp Hoffmann** (ka **Johann Philipp Hofmann**; 3. märts 1765 Erfurt – 3. detsember/15. detsember 1819 Kuressaare) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis usuteadust Erfurdi, Jena (ei olnud immatrikuleeritud) ja (immatrikuleeriti 19. mail 1786) Halle ülikoolis. Magister. Aastast 1794 töötas koduõpetajana Eestimaal. Aastast 1798 oli ta aserektoriks (konrektor) Pärnus.

Aastatel 1803–1819 oli ta Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja ja kohaliku algkooli (Haupt-Volksschule) asejuhataja (subrektor). Aastast 1804 oli ta kohalikus Kuressaare kreiskoolis õpetaja.

## Viited
Johann Heinrich Koch

**Johann Heinrich Koch** (29. juuni 1760 Bremervörde – 4. mai / 16. mai 1828 Kärla) oli Eesti vaimulik.

Koch sündis Bremervördes (praeguse haldusjaotuse järgi Rotenburgi kreisis Alam-Saksi liidumaal). Koolis käis ta Bremervördes ja Verdenis, gümnaasiumis Stades. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 10. aprillil 1779) aastatel 1779–1782 Helmstedti ülikoolis. Aastatel 1782–1789 töötas ta koduõpetajana Bremenis, Hamburgis, Mecklenburgis ja Schleswig-Holsteinis. Aastal 1790 oli ta Tallinnas. Ta oli koduõpetaja von Uexkülli juures Särevere mõisas ja von Stackelbergi juures Saastna mõisas. Ordineeriti 28. juunil / 9. juulil õpetajaks.

Ta oli aastatel 1795–1828 Kärla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.

Koch levitas Saaremaal viljapuude ja põldudel kartulite kasvatamise kõrval ka "kena kommet jõulupuud süüdata". Oma ametiajal rajas ta Kärlale kena kirikupargi. Kärla park on hea näide sellest, kuidas kohalikud kirikuõpetajad tegelesid ka maastike kujundamisega.

## Viited
Richard Känd

**Richard Voldemar Känd** (16. veebruar 1905 Tallinn – 15. mai 1945 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti omavalitsusametnik.

Ta lõpetas Tallinna Reaalkooli 1923. aastal, õppis aastail 1924–1930 Tartu Ülikooli matemaatikaosakonnas ja 1934–1941 õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Richard Känd osales Vabadussõjas, oli 1923–1924 kooliõpetaja Alaveres, 1927 Kohtla-Järvel. 1928–1932 Virumaa Põllumeeste Esinduse sekretär ja Virumaa Teataja toimetuse liige, alates 1932. aastast Viru maavalitsuse ametnik, viimati administratiiv- ja hoolekandeosakonna juhataja. I Riigivolikogu valimistel kandideeris Põhiseaduse Elluviimise Rahvarinde kandidaadina 69. valimisringkonnas. 

1941. aastal ta arreteeriti NKVD poolt, suri vangilaagris Venemaal.

## Teosed
*Vallaseadus. Seletustega. Koostanud R. Känd. R. Känd, Rakveres, 1939.
*Virumaa määrused. Seletustega. Koostanud R. Känd. R. Känd, Rakveres, 1938.
Peter Heinrich von Frey

**Peter Heinrich Frey** (a-st 1795 **von Frey**) (6. märts (ukj 17. märts) 1757 Erastvere – 18. aprill (ukj 30. aprill) 1833 Püha) oli Eesti vaimulik.

## Elulugu
Ta oli Vana-Kuuste rentniku Johann Gustav Frey, alates 1795 von Frey (vkj 10. juuni 1722 Kuressaare - vkj 21. september 1806 Püha) ja Catharina Charlotta Frosti poeg; tema ema oli ilmselt Kambja pastori Heinrich Johann Frosti õde. 

Algõpetuse sai Frey koduõpetajalt, kelleks oli pastor Frost. Seejärel õppis ta Riia lütseumis ja aastal 4. juulil (vkj) 1777 immatrikuleeriti Halle ülikooli, kus tudeeris 1780. aastani usuteadust. Liivimaale naasnuna oli koduõpetajaks esmalt polkovnik von Bolschwingi ja hiljem Liepupe mõisniku von Mecki juures. Aastal 1785 oli ta aprillist oktoobrini Kuressaare Laurentiuse koguduse diakon ja samaaegselt Kuressaare linnakooli rektor. Aastatel 1785–1833 oli ta Püha Jakobi koguduse õpetaja., Saaremaa konsistooriumi assessor

## Frey tähtsus
Lisaks oma otsestele ametikohustustele oli ta kodu-uurija ja esimese eestikeelse aritmeetikaõpiku "Arropiddamise ehk Arwamisse-Kunst" (Tartu, 1806) autor. Aastal 1793 ilmus tema toimetamisel kogumik "Uued waimolikud laulud", kusjuures selle tõlkeliste laulude hulgas oli ka ilmalikke. Seda lauluraamatut hinnati kõrgelt, kohati asendas ta ametlikku lauluraamatut. August Wilhelm Hupel nimetas neid laulutõlkeid lausa klassikalisteks, sest neis oli evangeeliumide sisu edasi antud kaasahaaravalt, ka proosasse oli põimitud värsikatkeid. Luuletõlkijana huvitasid teda eesti poeetika probleemid ja stiil, kuid kuna tema eesti keel oli konarlik, kritiseeris teda Otto Wilhelm Masing. Sellele vaatamata on teda peetud eesti luule esimeseks teoreetikuks, kuna ta püüdis oma võimete kohaselt sõnastada tulevase eesti rahvuskirjanduse programmi.

## Vaata ka
*Frey (Liivimaa aadlisuguvõsa)

## Viited

## Kirjandus
**Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918*. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1977. Nr 494.
*Schmidt, Arved von. *Die Pastoren Oesels seit der Reformation*. – Abhandlugen des Instituts für wissenschaftliche Heimatforschung an der Livländischen Gemeinnützigen u. Ökonomischen Sotzietät herausgegeben von Prof. Dr. Dr. e. h. Ed. Spohr. Tartu: J. G. Krüger, 1939. Lk 27.

## Välislingid
* Helgi Allik Peter Heinrich von Frey – 250. Saarte Hääl, 16. märts 2007
*
Stefano Gross

**Stefano Gross** (sündinud 4. septembril 1986 Bolzanos) on Itaalia mäesuusataja, kes on spetsialiseerunud slaalomile. 

2011. aasta maailmameistrivõistlustel Garmisch-Partenkirchenis sai Gross slaalomis 22. koha.

Gross võistles esimest korda maailma karikasarjas Alta Badias 22. detsembril 2008 slaalomis, kuid pidi katkestama esimesel laskumisel rajalt väljasõidu tõttu. Poodiumile jõudis ta esimest korda Adelbodenis 8. jaanuaril 2012. Esimese MK-etapivõidu sai ta 11. jaanuaril 2015 Adelbodenis slaalomis.

## Saavutused
### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Stefano Gross on osalenud (seisuga 11. jaanuar 2015) 59 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 4 korral ja võitnud neist ühe.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Viited

## Välislingid
* Stefano Grossi koduleht
*
Nenê

**Nenê** (sünninimi **Maybyner Rodney Hilário**; sündinud 13. septembril 1982 São Carloses) on Brasiilia korvpallur. Alates aastast 2002 mängib Nenê NBA klubis Denver Nuggets.
Kännupess

**Kännupess** (*Fomitopsis pinicola*) on mitmeaastane torikseen.

Viljakeha on keskmise suurusega või suur, algul kühmjas (harva liibuv). Täiskasvanult kiilukujuline või lame. Viljakeha on kõva.

Ülapinna värvus varieerub määrdunudvalgest kollase, oranži, sooja veinipunase, hallika ja mustani sõltuvalt viljakeha vanusest ja kasvukiirusest. Suurtel viljakehadel on need värvid vöönditena. Seene pinnal on tuhm vaigutaoline kiht, mis läigib noortes vööndites ja sulab leegis kuumutamisel. Alapind kreemikasvalge või kollane, surevatel viljakehadel määrdunudpruun või -oranž. Murdepind valge või korgivärvi. Vana viljakeha ülapinda katab must koorik. Seeneliha on sitke, kuid rebimisel lõhenev. 

Seeneliha kiht 1–2 cm, torukesed kihtidena. Viljakeha kogupaksus 2–7 cm. Värskelt iseloomuliku magushapu lõhnaga.

## Kirjandus
*Tuomo Niemelä, *Torikseened Soomes ja Eestis*, Tartu: Eesti Loodusfoto, 2008.

## Välislingid
*
Astangkaev

**Astangkaev** (inglise *backdrop manhole*, *drop manhole*) on kanalisatsioonikaev, milles vesi langeb kõrgemal paiknevast sissevooluavast madalamal või põhjas oleva väljavooluavani mööda püsttoru. 

Astangkaevu kasutatakse nt siis, kui kanalisatsioonitorustik kulgeb järsust nõlvast alla või kahe erineva sügavusega kollektori ühendamiseks.

## Vaata ka
*Astang

## Viited
Edela-Kaukaasia Demokraatlik Vabariik

**Edela-Kaukaasia Demokraatlik Vabariik** (ka **Karsi Vabariik**, **Edela-Kaukaasia Türgi Vabariik** või **Edela-Kaukaasia Ajutine Rahvuslik Valitsus**; tänapäeva türgi keeles *Güneybatı Kafkas Geçici Milli Hükûmeti*, Osmani türgi keeles *Cenub-ı Garbi Kafkas Hükûmet-i Muvakkate-i Milliyesi*, aseri keeles *Cənub-Qərbi Qafqaz Cümhuriyyəti*) oli lühiealine ning nimeliselt sõltumatu ajutine valitsus, mis tegutses Fakhr al-Din Pirioghlu juhtimisel Karsis 1. detsembrist 1918 kuni 19. aprillini 1919.

Edela-Kaukaasia Demokraatlik Vabariik loodi pärast Mudrose vaherahu, mis lõpetas Esimese maailmasõja Lähis-Idas. Mõne ajaloolase väitel oli EKDV Osmanite impeeriumi nukuvalitsus. Valitsust juhtis Cihangirzade İbrahim Bey, Türgi sõjaväelane, kellest sai 1921–1927 Karsi linnapea.

EKDV territoorium pidi hõlmama peamiselt moslemitega asutatud alad Karsis ja Bathumis, osa Jerevani piirkonnast ning Akhaltsikhe ja Akhalkalaki piirkonnad Thbilisi provintsis. Paktikas piirdus EKDV võim Karsi provintsiga. See tegutses kõrvuti Briti kindralkuberneri valitsusega, mis seati ametisse Antandi sissetungi ajal Taga-Kaukaasiasse. Suurbritannia volinik admiral Somerset Arthur Gough-Calthorpe saatis EKDV laiali. Üksteist valitsusliiget saadeti aastaks välja Maltale.

## Viited
Põhjasüvendi

**Põhjasüvendi** ka **süvendi** ,**süvendaja** on laevateede rajamiseks ja korrashoiuks kasutatav laev. Laevateede süvendamiseks kasutatakse ühe- ja mitmekopalisi süvendeid ehk bagereid, pinnasepumpi ehk maaimejaid ja suuremate kivide ja muu sellise väljatõstmiseks kisusüvendeid ehk greifereid. Maismaal kulgevaid kanaleid süvendatakse ekskavaatoriga.

Aastail 1920–1940 olid Eestis kasutusel kõik nimetatud süvendiliigid. Suurim mitmekopaline süvendi oli Nord. Siseveeteedel ja Peipsil kasutati maaimejaid, mille nimedeks olid kreeka tähed, näiteks Alfa, Beeta, Gamma jne. Kisusüvendeist oli mitmeotstarbeline Ramm-Tõstelaev.

## Vaata ka
*Dredž (lohistusvõrk)

## Viited