open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
August Eslas

**August Eslas** (2. jaanuar 1901 Raikküla vald, Harjumaa – 13. jaanuar 1985 Tallinn) oli eesti agronoom.

Ta lõpetas aastal 1927 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna agronoomina.

## Allikad
* Eesti riigi-, avaliku- ja kultuurielu tegelased 1918-1938. 1939, lk 46
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Heino Reigo

**Heino Reigo** (18. oktoober 1922 Antsla – 4. oktoober 2007 Keila) oli eesti sõjaväelane, Relva-SS-i ohvitser, ta teenis Teise maailmasõja ajal 20. Eesti Relva-SS Diviisis.

Ta lõpetas aastal 1941 Tartu Poeglaste Gümnaasiumi. Ta võttis osa Tartu ülestõusust mitme eesti üksuse koosseisus Suvesõja Tartust läbi Saaremaa Hiiumaale.

Suvel 1942 astus ta vabatahtlikuna Eesti Leegioni ja saadeti Heidelagrist Pataljoni "Narva" koosseisu. Pärast suviseid võitlusi Ukrainas suunati ta gümnaasiumihariduse tõttu Bad Tölzi sõjakooli ohvitseriks õppima. Seal õppis ta pool aastat: septembrist 1943 kuni märtsini 1944. Seejärel suunati ta 20. Eesti Relva-SS Diviisi 20. Füsiljeerpataljoni 1. kompanii rühmaülemaks; kuid õige pea saadeti kompaniiülem täienduskursustele, tast sai kompaniiülem. 21. juunil 1944 sai tast leitnant (Untersturmführer).

Ta osales Auvere ja Sinimägede lahingus, kus sai haavata. Ta oli ravil Haapsalu sõjaväehaiglas, hiljem varjas ta end Nõukogude julgeolekuorganite eest Tartus.

Kevadel 1945 ta arreteeriti ja sai §58 lõige 1-a järgi 10 aastat Siberi vangilaagrisse. Ta vabanes 22. juulil 1953 ja pääses kodumaale tagasi. Ta suri 4. oktoobril 2007 Keilas.
Evelin Org

**Evelin Org** (sündinud 20. veebruaril 1981 Tallinnas) on Eesti turundaja, koolitaja ja autor, kes tegeleb peamiselt persoonibrändingu ja tööandja brändingu teemadega. Ta on mitme erialase raamatu kaasautor ning tegutseb koolitaja ja konsultandina.

## Elulugu
Org lõpetas 1999. aastal Tallinna Saksa Gümnaasiumi. Seejärel õppis ta Tartu Ülikooli Pärnu kolledžis ärijuhtimist ja turismi (1999–2002) ning omandas Estonian Business Schoolis rahvusvahelise ärijuhtimise ja turunduse magistrikraadi (2008–2010).

Ta on töötanud turundus- ja koolitusvaldkonnas ning asutanud koos Olesija Sauega ettevõtte Your Brand Up Studio, mis keskendub brändingu ja turunduse nõustamisele.

## Looming ja publikatsioonid

### Raamatud

* *Bränd nimega Sina* (koos Olesija Sauega, 2019, Your Brand Up Studio) – käsiraamat persoonibrändingu teemal.
* *The Brand Named You* (koos Olesija Sauega, 2020, Your Brand Up Studio) – ingliskeelne väljaanne.
* *360 kraadi mudel tööandja brändingust* (koos Olesija Sauega, 2024, Äripäev) – teos, mis käsitleb tööandja brändingu strateegiaid Eesti kontekstis.

### Podcastid

* *Persoonibrändingu õpiampsud*
* *Kirglikult tööandja brändingust*

## Tegevus ja kajastus
Evelin Org on esinenud tööandja brändingu ja turunduse teemadel meedias. Äripäev on kajastanud tema ja Olesija Saue vaateid brändi arendamise ning tööandja kuvandi olulisuse kohta.

## Vaata ka

* Persoonibränding
* Tööandja bränding

## Viited
Palestiina Rahvusliku Omavalitsuse president

**Palestiina omavalitsuse president** (araabia keeles رئيس السلطة الوطنية الفلسطينية) on Palestiina Rahvusliku Omavalitsuse kõrgeim poliitik (sisuliselt riigipea). Aastatel 2003–2013 nimetas president ametisse omavalitsuse peaministri, kellel oli *de jure* vaja parlamendi heakskiitu. Aastal 2013 omavalitsuse peaministri ametikoht kaotati ning asendati Palestiina peaministri institutsiooniga.

Alates aastast 2005 on Palestiina omavalitsuse president ja Palestiina president Mahmoud Abbas.

## Palestiina omavalitsuse presidentide loend
*Vaata ka: [[Palestiina president]].*

## Vaata ka
* Palestiina Vabastusorganisatsiooni esimees
* Palestiina president
* Palestiina omavalitsuse peaminister
* Palestiina parlamendi esimees
Alaealiste asjade inspektor: vari Jõhvi kohal

**Alaealiste asjade inspektor: vari Jõhvi kohal** () on tulevane Ameerika-Eesti psühholoogiline põnevik ja detektiivitelesari mis põhineb H. P. Lovecrafti novellil "Vari Innsmouthi kohal". Peaosades mängisid: Aleksei Gorbunov, Aleksandr Ivaškevitš, Ella Bardot ja Maksim Pokrovski. Teaseri esilinastus toimus 16. septembril 2024

## Sünopsis
Kolm aastat enne Nõukogude okupatsiooni lõppu tuleb väikesesse vaiksesse Eesti linnakesse uus alaealiste inspektor. Iga sammuga hakkavad linna saladused ja varjatud pinged avanema ning saab selgeks, et see koht sulab endas rohkem, kui esmapilgul paistab.

## Osatäitjad

* Aleksei Gorbunov – politseimajor 
* Aleksandr Ivaškevitš – politseikapten
* Ella Bardot – Olga 
* Maksim Pokrovski – Levin 
* Ronald Pelin – Märts
* Vassili Alferov – Borovik  
* Janis Masalskis – politseinik
* Allan Oja – KGB ohvitser  
* Bruno Jänes – KGB juht 
* Tanver Talvis 
* Andres Trilljärv  – politseinik 
* Anton Ragoza – politseinik  
* Artem Volkov – Angel
* Anna Must
* Raimo Pass – Pastor

## Tootmine

Alates 2024. aasta veebruarist toimusid ettevalmistustööd, sealhulgas asukohtade otsimine Ida-Virumaal, samuti 1980. aastate lõpu iseloomulike esemete ja atribuutide kogumine. Pilootprojekti võtted toimusid Jõhvis ja Kohtla-Järvel 31. augustist kuni 4. septembrini. Töö jätkamist seriaali kallal planeeriti 2025. aasta kevadel ning kui leitakse piisavalt rahastust, filmitakse kaheksa osa. Režissöör ja produtsent on Pavel Gavrilin. Osalist rahalist toetust annab Viru Filmifond.

2025. aasta septembris jätkus seriaali filmimine, mis tuleb mitte ainult standardses 16:9 formaadis, vaid ka vertikaalses. Sel aastal plaanitakse luua esimene hooaeg 10–12 osaga. Esilinastus on oodata 2026. aasta veebruaris uuel voogedastusplatvormil. Kokku on kavas teha 10 hooaega, igas 15 kuni 20 osa, kusjuures osad on lühikesed – ühest kuni kolme minutini. 2025. aastal toimusid võtted Sompas, Kohtla-Nõmme kaevandusmuuseumis, endises Virumaa Kolledži hoones Kohtla-Järvel, Jõhvis spetsiaalselt sisustatud angaari ning Jõhvi Mihkli kirikus. 13. oktoobril ilmus seriaali ametlik heliriba.

## Viited

## Välislingid
* IMDb- s olev telesari 
* Telesari kinoriumi veebisaidil
* BackStage 1 YouTube'is
* BackStage 2 YouTube'is
* Eelvaade saidil robertreedaltmandp.com
* Esimene eelvaade
* Spotify
* Instagram
Troels Lund Poulsen

**Troels Lund Poulsen** (sündinud 30. märtsil 1976 Vejles) on Taani poliitik, aastast 2023 Taani kaitseminister, asepeaminister ja erakonna Venstre esimees. 

Varem oli ta Taani keskkonnaminister aastatel 2007–2010, Taani maksuminister aastatel 2010–2011, Taani haridusminister 2011, Taani kaubandus-, ettevõtlus- ja kasvuminister aastatel 2015–2016, Taani tööhõiveminister aastatel 2016–2019 ja Taani majandusminister aastatel 2022–2023. Ta on olnud Folketingi liige aastast 2001. 

Ta sündis aastal 1976 Vejles algkooliõpetaja perekonnas. Ta õppis aastatel 1982–1992 munitsipaalkoolis Lindved Skole Vejles, aastatel 1992–1995 Tørring Gymnasiumis (asub Hedenstedi vallas Kesk-Jüütimaa piirkonnas). Aastatel 1996–2001 õppis ta (kuni valimiseni Folketingi) ajalugu. 

## Välislingid
* Troels Lund Poulsen Folketingi kodulehel
Meel Paliale

**Meel Paliale** (sündinud 26. aprillil 1998 Tallinnas) on eesti filmirežissöör ja stsenarist.

## Hariduskäik
Meel Paliale lõpetas 2017. aastal Tallinna 32. Keskkooli multimeedia õppesuunal, kus õpetati filmikunsti, disaini ja fotograafiat. Pärast gümnaasiumi lõpetamist tahtis ta asuda õppima Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia ja kunstide instituuti (BFM), kuid ei läbinud sisseastumiskatseid edukalt. Aastatel 2018–2022 õppis Paliale Eesti Kunstiakadeemias fotograafia erialal.

## Loominguline töö
Meel Paliale alustas filmide tegemist juba algklassides. Gümnaasiumis õppimise ajal tegi ta lühifilmid "Kui tuleb päev", "Raisatud miilid", "Tüdruk punases Golfis", mis osalesid ka Eesti filmifestivalidel.

### Filmograafia
* 2017 – mängufilm "Keti lõpp" (operaatori assistent, monteerija)
* 2019 – mängufilm "Ükssarvik" (näitleja – Ethereumi-kutt) 
* 2021 – mängufilm "Kiik, kirves ja igavese armastuse puu" (stsenarist, režissöör, helilooja, monteerija, kunstnik) 
* 2023 – mängufilm "Vaba raha" (näitleja episoodis)
* 2024 – mängufilm "Tulnukas 2" (näitleja – Herman, ükssarvik)
* 2024 – mängufilm "Mind on kaks" (häälenäitleja)
* 2024 – mängufilm "Pikad paberid" (stsenarist, režissöör, helilooja, muusika esitaja, monteerija, tõlkija)
## Osalemine festivalidel
* 2021 – Pimedate Ööde filmifestivali noorte- ja lastefilmide alafestival Just Film, mängufilmiga "Kiik, kirves ja igavese armastuse puu"
* 2022 – FilmFestival Cottbus (Saksamaa) programmis Spectrum, mängufilmiga "Kiik, kirves ja igavese armastuse puu"
* 2024 – Pimedate Ööde filmifestivali noorte- ja lastefilmide alafestival Just Film, mängufilmiga "Pikad paberid"
* 2025 – CinÉast (Luksemburg), mängufilmiga "Pikad paberid"
## Tunnustus
* 2022 – Eesti filmi- ja teleauhinnad (EFTA): nominatsioonid mängufilmi "Kiik, kirves ja igavese armastuse puu" meesosatäitja, helirežissööri, helilooja, filmikunstniku ja kostüümikunstniku kategoorites
* 2023 – Taoba International Youth Film Festival: parim mängufilm "Kiik, kirves ja igavese armastuse puu"
* 2024 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti valdkonna peapreemia: aasta film "Pikad paberid" – värske pilgu, hea esteetilise tunnetuse ja elutruude tegelaskujude toomise eest kinolinale
* 2025 – Eesti Filmi Instituut esitas mängufilmi "Pikad paberid" kandidatuuri Ameerika Filmikunsti ja -teaduste Akadeemiale parima rahvusvahelise filmi kategoorias 

## Viited

## Välislingid
*Meel Paliale IMDb andmebaasis
*Meel Paliale Eesti filmi andmebaasis
*Video: 12-aastane Meel võlus Michael Jacksoni stiilis tantsuga elu24.postimees.ee, 23. oktoober 2010
*Intervjuu. Pika objektiiviga Tallinna talletamas kultuur.err.ee, 8. veebruar 2025
Lõheroosa

**Lõheroosa** on lõhekala liha värvusega sarnanev oranži varjundiga roosa või roosaka varjundiga oranž värvitoon.

## Pildid

CSIRO ScienceImage 7904 Atlantic salmon processing.jpg|Värske Atlandi lõhe tükk
SushiMaki.jpg|Lõhe lihaga *[[sushi]]* (*uramaki*) Jaapani köögist
Salmon color ROSE.jpg|Lõhevärvi õiega roos


## Variatsioonid
Prantsuskeelne värvinimetuste portaal Code-Couleur annab lõheroosa (*saumon*) värvitooni vasteks roosaka varjundiga oranži tooni  .

Pantone värvivaliku värvitoon 14-1323 *Salmon* on heledam soe roosa  , toon 16-1542 *Fresh Salmon* sügav-oranžikasroosa   ja toon 14-1135 *Salmon Buff* kollakas-roosakas toon  .

RAL Classic värvivaliku toon 2012 *Lachsorange* on  , toon 3022 *Lachsrot* .

RAL Design värvitoon 010 85 10 *Lachsrosé* on külma tooniga kahvaturoosa  , toon 020 85 10 *Lachscreme* eelmisest veidi soojem kahvaturoosa   ja toon 030 70 30 *Lachsrosarot* soe heleroosa  .

Eesti ajaloolise arhitektuuri jaoks soovitatud voodrilaudade värvivalikus (Becker Acroma värvid) on lõhekarva värvus (NCS COLOR S 2020-Y40R) soe roosakasbeež  .

Veebivärv *Salmon* on sügav-oranžroosa  

## Vaata ka
* *[[bisque (värvus)|bisque]]*

## Viited
Aigro

**Aigro** on eesti perekonnanimi.

Seda perekonnanime on pandud Vana-Piigandi mõisavallas Kanepi kihelkonnas Võrumaal. 2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aigro Eestis 99 mees- ja 99 naisssoost isikul. 

*Artti Aigro (sündinud 1999), eesti suusahüppaja
*Ene Aigro (sündinud 1960), eesti suusataja, treener ja spordipedagoog
*Kalju Aigro (1921–2011), eesti kooliõpetaja ja koolijuht
Ruske

**Ruske** on värvinimetus, mille tähendusväli hõlmab punakaspruune ja pruunikaspunaseid värvitoone. Sõna pärineb oletatavasti balti keeltest.

## Sarnase tüvega värvinimetused teistes keeltes
Karjala ja vepsa murretes esineb *rusk*-tüvi punase värvi nimetustes, kusjuures nii punaste objektide, nagu maasikate, vere, koidutaeva kohta, aga ka punakaspruuni roostekarva värvust, nagu veise või koera karvavärvuse kohta, punase habeme kohta. Vadja keeles tähistab *rusk*-tüvi punakaspruuni värvust nagu eesti keeleski, näiteks veise värvuse kirjeldamisel. Soome ja isuri keeles tähistab *rusk*-tüvi ka punaka varjundiga pruuni, nagu punaka karvkattega looma nagu rebane, tellise või pihlamarja värvuses, kuid soome keeles on *ruskea* hakanud tähistama igasuguseid pruune toone laiemalt.

Nii balti keelte punakaspruuni tähistavate sõnade (leedu *rusvas*, *rudskis*, *rusvans*, läti *rūsgans*), kui ka inglise keele sõna *russet* 'punakaspruun' eelkäijaks protoindoeuroopa keeles peetakse tüve h₁rewdʰ- 'punane'.

Samast tüvest on ladinakeelne *russus*, mis tähistab pruunikat, soojatoonilist, samuti punaste juustega inimest.

## Kasutamine
Värvinimetus leiab sageli kasutust ilukirjanduses. Ruske värvusega on kirjeldatud veiseid, vere värvi, päevitust, pihlamarju, sügislehti, päikeseloojangut, pinnase värvust.

See esineb eesti keeles ka paljude taime-, seene- ja loomaliikide nimedes: ruske pilvik, ruske juurkõrges, ruske nuisamblik, ruske penikeel, ruske villpea, ruske maavits, ruske lõunapöök, ruske viigikaktus, ruske-maaherilane, ruskerästas, ruske tüükasorr, ruske-sinipääsuke, ruske-pilalind jne.

On olemas talinisusort nimega "Ruske".

## Viited
Ruske (perekonnanimi)

**Ruske** on eesti perekonnanimi.

Seda perekonnanime on pandud Aa mõisavallas Lüganuse kihelkonnas ning Türsamäe ja Vana-Sõtke mõisavallas Vaivara kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Ruske uueks perekonnanimeks ka isikuile, kelle senine perekonnanimi oli Vishnevski.

## Vaata ka
*Rusce
Chennai Püha Tooma katedraal

**Chennai Püha Tooma katedraal** on katoliku kiriku kirik Indias Tamil Nadu osariigis Chennais Santhome'i linnaosas. See on Madrase ja Mylapore'i peapiiskopkonna katedraal ja apostel Toomale pühitsetud väike basiilika.

Eelmine ehitis pärines 1523. aastast, mil portugallased selle ehitasid Tooma haua kohale. 1896. aastal renoveeriti see uusgooti stiilis, mis oli 19. sajandi lõpus Briti arhitektide lemmik.

1521. aastal saatsid Goa ja Bombay-Basseini portugallased misjonärid Madrasesse (praeguse nimega Chennai) otsima apostel Tooma hauakohta, kes oli kohaliku traditsiooni kohaselt tulnud Lõuna-Aasiasse evangeeliumi kuulutama ja Jeesuse õpetusi levitama. Leitud koht oli hooletusse jäetud ja portugallased otsustasid pühamu haua kohale uuesti ehitada. Portugali kuninga João III toel ja volitusel ehitati kirik, mis pühitseti sisse 1523. aastal. Portugali *Padroado* preestrid jätkasid seal igapäevast liturgiat (püha missa) pidamist.

1545. aastal külastas Francis Xavier pühamut ja elas umbes aasta Santhome kiriku presbüteeriumis, enne kui läks misjonile Ilha Formosasse (Taiwani). Kirikus elades palvetas ta regulaarselt neitsi Maarja kuju ees ja pidas püha missat; ta palvetas regulaarselt ka haua juures. Paavst Paulus V muutis kiriku 1606. aastal katedraaliks, luues Mylapore'i Püha Thomase piiskopkonna.

Britid ehitasid kiriku uuesti üles 1896. aastal uusgooti stiilis. Kohta, kuhu apostel Toomas arvatakse olevat maetud, tähistab katedraali keskel asuv väike torn.
Floriin (Firenze)

**Floriin** oli Firenze vabariigi poolt 13.–16. sajandil vermitud ja rahanduses kasutatud kuldmünt.

Esimest korda vermiti floriini Firenzes 1252. aastal ning floriin ehk Firenze kuldmünt oli üks olulisemaid ja mõjukamaid rahandusuuendusi 13. sajandi Euroopas ja hõlbustas kauplemist, eriti rahvusvahelist kaubandust Vahemere ja Põhja-Euroopa vahel.

Floriin oli valmistatud 24-karaadisest kullast, selle kaal oli umbes 3,5 grammi. Selle ühel küljel oli kujutatud lilleõis (liilia) – Firenze sümbol ja teisel küljel oli kujutatud Firenze linna kaitsepühak Ristija Johannes.

Floriin sai kiiresti Euroopa rahvusvahelise kaubanduse peamiseks kullastandardiks, sest see oli stabiilse kullasisaldusega ja usaldusväärne. Paljudes maades ei ringelnud floriinid igapäevases käibes, vaid neid kasutati pigem arvutusühikuna suurte tehingute jaoks, isegi siis, kui maksti tegelikult muude müntidega.

Floriin hakkasid jäljendama teised linnriigid (Veneetsia vabariik) ja riigid – näiteks Ungaris (Ungari floriin), Prantsusmaal (écu d’or), Madalmaades ja Inglismaal (noble). 

15.–16. sajandil tõusis aga Veneetsia vabariigi tukat järk-järgult floriiniga võrdseks ja isegi tähtsamaks rahvusvahelises kaubanduses. Veneetsia oli Vahemere kaubanduses veelgi domineerivam ning suutis hoida oma mündi kurssi sama stabiilsena.
Põhja piirjoon

**Põhja piirjoon** (korea keeles 북방한계선, inglise keeles *Northern Limit Line* (**NLL**)) on vaidlusalune demarkatsioon Kollases meres Korea Rahvademokraatliku Vabariigi ja Korea Vabariigi vahel. See on Põhja- ja Lõuna-Korea *de facto* merepiir.

## Vaata ka
* Korea demilitariseeritud tsoon
* Syngman Rhee piir
* Tursasõjad

## Viited

## Kirjandus
* Van Dyke, Jon M., Mark J. Valencia and Jenny Miller Garmendia. "The North/South Korea Boundary Dispute in the Yellow (West) Sea". *Marine Policy* 27 (2003), 143–158.
* Roehrig, Terence. "The Origins of the Northern Limit Line Dispute". NKIDP e-Dossier no. 6 (May 2012).
Musthüüp

**Musthüüp** (*Botaurus flavicollis*) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Musthüüp on 54–66 cm pikk. Tiibade siruulatus on 80 cm. Kaalub 300–420 g.

Isaslinnu pea, selg, saba ja tiiva ülapool on tumehall sinaka läikega, emaslinnud on pruunimad. Kurgualune ja rind on helepruun mustade ja valgete triipudega. Noka ülapool on tume- või punakaspruun, alapool on heleroheline või lilla. Jalad on mustad, tumepruunid või oliivrohelised.

Noorlinnu pealagi on tumehall. Rind on pruun kollaste triipudega. Jalad on pruunikashallid. Silmad on kollased.

Udusulis pojad on valged. Silmad on tumepruunid. Nokk ja jalad on heleroosad.

## Alamliigid ja levik
Liigil on kolm alamliiki:
**B. f. australis* (Lesson, 1831) – Indoneesia idaosas, Uus-Guineal, Bismarcki saarestikus ja Austraalias
**B. f. flavicollis* (Latham, 1790) – Indiast Indohiinani, Filipiinidel ning Indoneesia lääne- ja keskosas
**B. f. woodfordi* (Ogilvie-Grant, 1888) – Saalomoni saartel

Elavad niisketes metsades, mangroovides, roostikes, soodes ja padurates.

## Toitumine
Toituvad kuni 15 cm pikkustest kaladest, konnadest, limustest, koorikloomadest ja putukatest.

Toituvad üksi või paarides. Peamiselt öise ja videvikulise eluviisiga, kõige aktiivsemad päiksetõusu ja -loojangu ajal. Vihmase ilmaga võivad toituda ka päeval. Toitu otsides seisavad paigal või kõnnivad aeglaselt.

## Pesitsemine
Pesitsevad üksikult või väikestes kolooniates. Okstest ja pilliroost pesa on 23–35 cm lai ning selle ehitavad vanalinnud koos. Pesa asub roostikus, võsas või 1–15 m kõrgusel puu otsas. Tavaliselt asub pesa vee kohal, kuid Hiinas pesitsevad nad mõnikord veest kaugemal.

Indias pesitsevad juunist septembrini, Sri Lankal aprillis, Jaaval mais, Uus-Guineal veebruaris, Austraalias septembrist jaanuarini. Kurnas on 3–6 valget muna. Muna suurus erineb piirkonniti: Indias ja Myanmaris 41,6 × 31,4 mm, Uus-Guineal 43 × 34 mm, Austraalias 45 × 35 mm. Mune hauvad mõlemad vanemad.

## Viited

## Välislingid
Jakob Ellemann-Jensen

**Jakob Ellemann-Jensen** (sündinud 25. septembril 1973 Hørsholmi vallas) on Taani endine poliitik, aastatel 2022–2023 Taani asepeaminister ja kaitseminister Mette Frederikseni teises valitsuses, olnud erakonna Venstre liige. 

Ta sündis aastal 1973 Hørsholmi vallas (asub Pealinnapiirkonnas). Ta lõpetas aastal 1992 Natalie Zahle erakooli. Aastal 1999 Kopenhaageni Majandusülikooli õigusteaduse bakalaureusena, aastal 2002 sama kooli õigusteaduse magistrina.

Aastal 1992 kutsuti ta Taani armeesse, aastal 1993 lõpetas ta seersantide kooli Sønderborgis, aastal 1994 (pärast reservohvitseride kursuse läbimist) sai ta leitnandiks.
Ruuge

**Ruuge** on värvinimetus, mille tähendusväli hõlmab tumekollaseid kuni punaka (oranžika) varjundiga helepruune värvitoone.

## Kasutamine
Värvinimetus leiab sageli kasutust ilukirjanduses. Ruugena on kirjeldatud rebase ja orava karvkatet, punakasblondi kuni punast juuksevärvust, küpse vilja ja saialille õie värvust, jumet või päevitust.

See esineb eesti keeles ka paljude taime-, seene- ja loomaliikide nimedes: ruuge riisikas, ruuge kukeseenik, ruuge trühvel, ruuge kaksikhambake, ruuge päevaliilia, ruuge rebasesaba, ruuge angervars, ruuge metsasääsk, ruuge-küttkärbes, ruuge-jahumardikas, ruuge-võiliblikas, ruugerüdi, ruuge-tüvelind, ruugeviu, ruuge-tüvepart, ruugetrapp jne.

## Vaata ka
* Rebu

## Viited
Suur Vanker (asterism)

**Suur Vanker** on asterism Suure Vankri ehk Suure Karu tähtkujus. Seda tuntakse paljude rahvaste rahvaastronoomias ning see on tänapäeval laialt tuntud ka väljaspool astronoomiahuviliste ringi. 

See koosneb seitsmest heledast tähest (vasakult paremale): Alkaid, Miitsar, Alioth, Megrez, Phecda, Merak ja Dubhe. Esimesed neli moodustavad pisut siksakilise joone (vankri tiisel), viimased neli moodustavad ebakorrapärase nelinurga (vankri kast). Kuus neist kuulub teise tähesuurusesse, üks (Megrez) kolmandasse tähesuurusesse.

Eri maades nähakse sedasama asterismi kujutavat erinevaid asju. Inglismaal nähakse seda kui kopsikut või atra, Soomes kui kalavõrku, Saksamaal, Rootsis, Norras, Taanis, Hispaanias, Portugalis ja Itaalias kui vankrit, Prantsusmaal ja Hollandis kui panni, Venemaal, Hiinas ja Türgis kui kulpi, Vietnamis kui paadi tüüri, Malaisias kui paati, Indias kui seitset tarka. Mitmed Põhja-Ameerika põlisrahvad näevad seda kui karu, inuitid kui põhjapõtra.

## Vaata ka

## Viited
Brevicellicium

***Brevicellicium*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente perekond.

## Liike
**[[Brevicellicium olivascens]]*

## Välislingid
*
Krokodillilind

**Krokodillilind** (*Pluvianus aegyptius*) on kurvitsaliste seltsi kuuluv linnuliik.

## Välimus
Krokodillilind on 19–21 cm pikk. Kaalub 73–92 g.

Pealael, seljal ja rinnal on mustad valgete servadega triibud. Tiivad ja saba on sinakashallid. Alapool on beež. Nokk on must. Jalad on sinakashallid.

Udusulis poegade ülapool on musta-beežikirju, alapool ja tiivad on valged. Silma juurest kaelani jookseb must triip. Kuklal on valge laik.

## Levik
Krokodillilinnu levila ulatub Senegalist Etioopiani, lõunas Põhja-Angolani. Varem elasid nad ka Niiluse ääres.

Elavad suurte jõgede ääres. Väldivad tihedaid metsi ja lehtersuudmeid. Võivad elada inimasustuse lähedal.

## Toitumine
Toituvad ussidest, limustest ja veeputukatest.

Püüavad putukaid õhust, veepinnalt, liivast ja kivide alt.

## Pesitsemine
Pesitsevad üksikult. Pesa asub maapinnal sügavas lohus. Pesitsevad jaanuarist maini. Kurnas on 2–3 muna, mida hauvad mõlemad vanemad 28–31 päeva. Pesalt lahkudes matavad vanalinnud munad liiva alla. Pojad saavad lennuvõimeliseks 30–35 päeva vanuselt.

## Viited

## Välislingid
Müramuusika

**''Noise'' muusika** (või eestindatult **müramuusika**) on eksperimentaalmuusika alamstiil, kus kasutatakse müra peamise muusikalise elemendina. See muusikastiil kasvas välja 20. sajandi alguse avangardismist, kuid hilisematel aegadel on seda stiili mõjutanud pigem industriaalmuusika.
Krokodillilind (perekond)

**Krokodillilind** (*Pluvianus*) on kurvitsaliste seltsi kuuluv lindude perekond.

Perekonna ainus liik on krokodillilind (*Pluvianus aegyptius*).

## Viited
Krokodillilindlased

**Krokodillilindlased** (*Pluvianidae*) on kurvitsaliste seltsi kuuluv lindude sugukond.

Sugukonda kuulub perekond krokodillilind, mille ainus liik on krokodillilind (*Pluvianus aegyptius*).

Krokodillilind arvati varem jooksurlaste sugukonda, kuid 2007. aastal läbiviidud geneetilises uuringus leiti, et ta ei ole jooksurlastega lähedas suguluses.

## Viited
Poitiers' Sainte-Radegonde'i kirik

**Sainte-Radegonde kirik** (prantsuse keeles *Église de Sainte-Radegonde*) on keskaegne roomakatoliku kirik Poitiers's Prantsusmaal. Kirik on pühitsetud frankide kuningannale ja abtissile pühale Radegundile, kes on kiriku krüpti maetud. Kiriku vanim ehitusjärk pärineb 6. sajandist, kuid praegune hoone on ehitatud 11. ja 12. sajandil romaanika ja Anjou koolkonna gootika vormides.

## Pildid

Poitiers - Eglise Sainte-Radegonde 4.jpg|Sainte-Radegonde eespool, taga Poitiers' katedraal
Poitiers - Eglise Sainte-Radegonde - 41.jpg|Koor kooriümbriskäiguga idast vaadatuna
Puerta principal de la iglesia de santa Radegunda, Poitiers..jpg|Hilisgooti lääneportaal
Poitiers - Eglise Sainte-Radegonde - 14.jpg|Kooriruumi arkaad ja seinamaalingud
Poitiers - Eglise Sainte-Radegonde - 37.jpg|Troonil istuvat Kristust kujutav reljeef kooriruumis
Poitiers - Eglise Sainte-Radegonde - 39.jpg|Kroonitud pühakut kujutav reljeef kooriruumis
Église Sainte-Radegonde de Poitiers 179.jpg|Pikihoone sein petikarkaadi ja kaksikaknaga
PA00105601poitiers-eglise-sainte-radegonde2.JPG|Läänesissepääs seestpoolt


## Arhitektuur
Ehitis püstitati algselt kloostri kabelina nunnade matusteks. Pärast ehitise hävimist tulekahjus hakati 1083. aastal ehitama endisest suuremat romaani kirikut. See oli ühelööviline transeptiga ehitis, kõrgema kooriümbriskäiguga ja kabelipärjaga. Kõrgendatud põrandaga kooriruumi all on väike krüpt, mida valgustavad väikesed idapoolse väliseina aknad. Pikihoone oli varagooti roidvõlvidega ja võimsate tugipiilaritega välisseinas. Pikihoonet ehitati 13. sajandil pikemaks, tänapäeval on see 50 m pikk ja 15 m kõrge. 16. või 17. sajandil laiendati mõningaid aknaid hilisgooti stiilis. Romaani kellatorni alumine osa on ruudukujulise põhiplaaniga, tipuosa oktogoon. Torn on säilinud algkujul, ent torniseinas asuvat lääneportaali koos selle kohal asuva ehisraamistikuga rinnatisega on uuendatud hilisgootika perioodil.

## Sisustus
Väga kunstiväärtuslikud on 11. sajandi kooriruumi ja kooriümbriskäigu geomeetrilise motiivistikuga romaani kapiteelid ja sambad. Püha Radegundi elu ja imetegusid kujutavad vitraažid pärinevad osaliselt 13. sajandist, kuigi neid on 19. sajandil restaureeritud. Kirikus on väärtuslik nikerdatud kooritoolistik, mille *[[misericordia]]*d on valdavalt kujundatud skulptuurpeadena.

## Viited

## Välislingid
* Église Sainte-Radegonde de Poitiers. - structurae.net
Rhizochaete violascens

***Rhizochaete violascens*** on kandseente liik.

Seen kasvab muuseas lamamändide alakülgedel ja muutub KOHi toimel lillakaks.

## Välislingid
*
Omagh

**Omagh** (iiri keeles **an Ómaigh**) on linn Põhja-Iirimaal, Tyrone'i maakonna halduskeskus. 

See asub kohas, kus Drumraghi ja Camoweni jõgi ühinevad, moodustades Strule'i jõe. 

Linnas elab 19 659 inimest ning selle suuremas linnapiirkonnas elab veel 28 000 inimest.

1998. aastal toimus Omagh' kesklinnas Omagh' pommiplahvatus, milles hukkus 29 inimest. See oli Põhja-Iirimaa konflikti ohvriterohkeim terrorirünnak.

## Viited
Amphinema byssoides

***Amphinema byssoides*** on kandseente hõimkonda kuuluv seente liik.

Seen kasvab kõdunevatel okaspuudel.

## Välislingid
*
Bučas

**Bučas** on küla (*mazciems*) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas.

Küla asub valla keskosas. Seal asub Avoti bussipeatus.

## Viited
Bor (Tšehhi)

**Bor** (saksa keeles *Haid*) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas Tachovi ringkonnas. Bor asub Tachovist ligikaudu 14 km kagus ja Plzeňist umbes 43 km läänes, Saksamaa piirist 18 km kaugusel.

Asulat on esmamainitud 1263. aastal. Pärast rüüstamist 1318. aastal ümbritseti see müüridega, mis lammutati alles 19. sajandil. Linnaõigused sai Bor 1369. aastal. Kolmekümneaastase sõja ajal 1647. aastal põletati linn maha ning suuremad tulekahjud olid aastatel 1726, 1841 ja Teise maailmasõja viimastes lahingutes 1945. aasta mais.

Bori vanalinn on alates 10. septembrist 1992 ajalooline linnakaitseala.

## Viited
Jõgiaas

**Jõgiaas** on eesti perekonnanimi.

Seda perekonnanime määrati nimede eestistamise ajal kahel korral Mäksa vallas isikuile, kelle senine perekonnanimi oli Hantson. 2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Jõgiaas Eestis 19 mees- ja 26 naissoost isikul.

*Aadu Jõgiaas (sündinud 1951), Eesti taasiseseisvumisele kaasaaitaja ja vabadusvõitleja
*Laili Jõgiaas (sündinud 1974), eesti laulja ja raamatukogutegelane
*Miia Jõgiaas (1931–2024), eesti vabadusvõitleja, Tõnis Jõgiaasa abikaasa
*Tõnis Jõgiaas (1931–1992), eesti vabadusvõitleja
Hermesnööbik

**Hermesnööbik** (*Mycetinis alliaceus*) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv liik seeni.

## Välislingid
*
Lea Wermelin

**Lea Wermelin** (sündinud 10. mail 1985 Rønnes) on Taani poliitik, ta on Sotsiaaldemokraatide erakonna liige. Ta oli 27. juunist 2019 kuni detsembrini 2022 Taani keskkonnaminister Mette Frederikseni esimeses valitsuses.

Ta sündis aastal 1985 Rønnes algklasside õpetaja ja meditsiiniõe tütrena. Ta lõpetas aastal 2011 Kopenhaageni Ülikooli politoloogina.

Ta valiti Folketingi 2015. aasta Taani parlamendivalimistel, aastal 2019 valiti ta Folketingi tagasi.

Ta oli 27. juunist 2019 kuni 15. detsembrini 2022 Taani keskkonnaminister Mette Frederikseni esimeses valitsuses.

Euroopa Komisjoni 2021. aasta Euroopa rohelinse kokkuleppe suuniste eelnõus öeldi, et rangelt kaitstud alasid tuleks kaitsta, et säilitada "häirimatus või looduslikud protsessid", millest need sõltuvad. 2021. aasta eelnõu kohaselt on jahipidamine ja kalapüük nendes piirkondades keelatud. Taani jahimehed ja kalurid protesteerisid selle eeskirja vastu. Wermelin ütles: "Olenemata lõplikust sõnastusest, on ja jääb see vaid juhendiks, mitte seaduseks ... Euroopa Komisjonil ei ole – ega saa juhendiga ka – volitusi Taani pinnal jahipidamist keelata."

## Isiklikku
Ta on abielus ja kahe lapse ema.

## Välislingid
* Lea Wermelin Folketingi kodulehel (taani keeles)
Alice Teodorescu Måwe

**Alice Alexandra Teodorescu Måwe** (neiupõlvenimega **Alice Alexandra Teodorescu**; sündinud 2. mail 1984 Bukarestis) on rumeenia päritolu Rootsi jurist, publitsist ja poliitik. Ta on aastast 2024 Euroopa Parlamendi liige.

Ta sündis Rumeenias, tuli Rootsi aastal 1989 koos ema ja õega ning asus elama Lundi. Keskkoolis õppis ta Lundi Katedraalikoolis, mille lõpetas aastal 2003. Aastatel 2004–2008 õppis ta Lundi Ülikoolis õigusteadust; lisaks läbis ta 2006. aasta sügissemestril Lundi Ülikoolis ka rahu- ja konfliktiuuringute baaskursuse.

Kevadel 2007 oli ta praktikal Rootsi saatkonnas Kopenhaagenis. Suvel 2007 töötas ta notarina Stockholmi maakonnakohtus.

## Isiklikku
Ta on aastast 2019 abielus pianist Henrik Måwega.
Omagh' pommiplahvatus

**Omagh' pommiplahvatus** oli autopommi plahvatus 15. augustil 1998 Põhja-Iirimaal Tyrone'i krahvkonnas asuvas Omagh' linnas. Selle pani toime Tõeline Iiri Vabariiklik Armee (RIRA), mis vastustas IRA relvarahu ja sama aasta alguses sõlmitud Belfasti lepingut. Umbes 40 minutit enne rünnakut anti telefonitsi hoiatus, kuid asukohta ei täpsustatud ning politsei suunas inimesed tahtmatult pommi lähedusse. Pommiplahvatuses hukkus 29 inimest ja sai vigastada umbes 220. See oli Põhja-Iirimaa konflikti (*The Troubles*) ohvriterohkeim rünnak. Plahvatuses hukkunute seas oli protestante, katoliiklasi, rase naine ning turiste Iirimaalt ja Hispaaniast. 

Pommirünnak põhjustas pahameelt nii Põhja-Iirimaal kui ka rahvusvaheliselt, kiirendas Põhja-Iirimaa rahuprotsessi ning andis tugeva hoobi erimeelsete iiri vabariiklaste kampaaniale. RIRA eitas, et pomm oli mõeldud tsiviilisikute tapmiseks ja vabandas rünnaku eest. Peatselt kuulutas rühmitus välja ka relvarahu.

Hiljem on korduvalt väidetud, et RUC, MI5, GCHQ ja/või Garda Síochána olid pommiplahvatuse plaanist teadlikud, kuid kohalikku politseid ei hoiatatud. 2013. aastal avaldati pommiplahvatuses hukkunute perekondade tellitud uurimise aruanne, mille kohaselt olid MI5, FBI ja Garda eriosakond pommiplahvatuse plaanist teadlikud, kuid jaganud oma agentide kogutud infot RUCiga.

## Viited
Avoti

**Avoti** on küla (*mazciems*) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas.

Avoti asub valla põhjaosas endise Riia-Ērgļi raudtee ja  Mazā Jugla jõe ääres. Külast itta jääb maantee A4. Külas kasvav Avoti 132 pähklipuu (mandžuuria pähklipuu) ümbermõõduga 2,02 meetrit on looduskaitse all.

## Viited
Mountbatteni roosa

***Mountbatten pink*** ('Mountbatteni roosa') on hallikaslilla või hallikasroosa mereväes kasutatud kamuflaaživärvus, mida esmakordselt kasutas Teise maailmasõja ajal Briti kuninglikus mereväes lord Mountbatten ja mis kadus kasutusellt 1943. aastal.

## Ajaloost
1940. aastal märkas lord Mountbatten laevakaravani eskortides, et üks laev muutus vaateväljas märkamatuks kiiremini kui teised. Laev oli värvitud lillaka varjundiga halliks. Mountbatten oletas seetõttu, et värvus on efektiivne maskeeringuks hämarikus, mis tihtipeale oli aeg, mil laevad olid haavatavamad allveelaevade rünnakuile, ja ta lasi kõik sõjalaevad võõbata samas toonis, kasutades halli värvi, millesse oli segatud veidi Veneetsia punast.

1941. aasta algul kasutati sama maskeeringuvärvust paljude laevade puhul, olgugi et testidega polnud võimalik kindlaks teha, kui hästi toon tegelikult toimis. Värvuse kamuflaažmõju on tegelikult tugevalt hinnanguline: kuigi värv oli populaarne, oli see videvikus neutraalsete hallide toonidega samaväärne, päeva ajal aga olid selle värviga värvitud laevad õnnetuseks keskkonnast palju eristuvamad kui hallid.

*Mountbatten pink* oli mereväes kasutusel 1943. aasta algupooleni.

## Viited
2008. aasta NHL-i draft

**2008. aasta NHL-i draft** oli 46. NHL-i draft. See toimus 20.–21. juunil 2008 Ottawas Scotiabank Placeis.

Esimesed kolm valikut olid Steven Stamkos (kelle valis Tampa Bay Lightning), Drew Doughty (kelle valis Los Angeles Kings) ja Zach Bogosian (kelle valis Atlanta Thrashers).

## 1. voor

## Viited
Zújari vald

**Zújari vald** on vald Hispaanias Andaluusia autonoomses piirkonnas Granada provintsis Baza maakonna loodeosas. 

Naabervallad on Cortes de Baza vald, Baza vald, Freila vald ja Cuevas del Campo vald (Granada provints) ja Pozo Alcóni vald (Jaéni provints). 

Valla keskasula on Zújar. Teine asula on Carramaiza. On ka üksiktalusid. 

## Viited

## Välislingid
*Zújar, ruralsierrasol.es
Elvis Nolasco

**Elvis Nolasco** (sündinud 19. detsembril 1968 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Ühemõõtmeline mees

**"Ühemõõtmeline mees"** on Eesti 2025. aasta draamafilm, mille on lavastanud Andres Puustusmaa enda kirjutatud stsenaariumi järgi. 

2025. aastal kogus film Eesti kinolevis 5536 vaatajat, millega see oli vaadatavuselt üheksas Eesti film sel aastal.

## Sisukokkuvõte
Rauli isa Viktor kujundas nõukogudeaegse Eesti miilitsaohvitserina oma poja vaateid kommunistliku ideoloogia alusel. Raul kasvas üles patoloogiliselt vägivaldse isa mõju all, kes pimesi lähtus ideoloogiast, põrmustades haiglase armukadedusega oma naise elu ning muutes poja ideoloogia abil kodumaa reeturiks. Nüüd, kui Viktor on vana, hoolitseb tema eest Raul. Mees on käinud isa jälgedes ning on liitunud spioonivõrgustikuga. Kuid erinevalt isast ei ole Raul saavutanud edu ja kõrget auastet. Ta on võrgustiku alumine lüli, kes vaid edastab salajast infot. Ootamatult saab ta teada oma tööandjate, võõrriigi agentide sissekukkumisest. Eestis ootaks Rauli tabamise korral kuni 15 aastane vanglakaristus. Venemaale minna ei ole võimalik, sest selles olukorras tema teeneid rohkem ei vajata, halvimal juhul ta likvideeritakse. Tallinna üürikorter tuleb Raulil vabastada 24 tunni jooksul.

Samal päeval satub Raul tänaval peale peksmisele. Ohvriks on noor hiinlanna Yu Xiao, keda aidata püüdes tapab Raul kogemata ühe mehe. Ta viib naise koju, puhastab haavad ja vahetab ta riided. Järgmisel hommikul on Raul valmis lahkuma ning palub Yu Xiaol minna oma teed, kuid naine on selleks liig nõrk.
Raul hangib auto, et sellega linnast kiiresti lahkuda. Plaan on sõita Hiina, mis on olnud tema ammune soov. Ta võtab hiinlanna endaga kaasa ning nad alustavad teekonda koos. Kuid politsei on neid jälgimas.

## Osatäitjad
*Juhan Ulfsak – Raul
*Mait Malmsten – Viktor
*Yang Ge – Yu Xiao
*Jaanika Arum – ema
*Julia Aug – Jana
*Elmo Nüganen – uurija
*Leonard Puustusmaa – Raul lapsena
*Franz Malmsten juunior – Raul noorena
*Pääru Oja – bandiit
*Tõnis Niinemets – politseinik
*Harriet Toompere – hooldaja
*Peeter Tammearu – politseiülem
jt

## Viited

## Kirjandus
* Ralf Sauter. Andres Puustusmaa reeturipõnevik sündis tegelikest juhtumitest Eestis kultuur.postimees.ee, 26. september 2025

## Välislingid
* Ühemõõtmeline mees Eesti filmi andmebaasis
* One-dimensional man andmebaasis IMDb
* Ühemõõtmeline mees treiler
* Mait Malmsten ja Andres Puustusmaa. "Ühemõõtmeline mees" on spioonidraama eesti tippnäitlejatega audio, vikerraadio.err.ee, 20. september 2025
* Malmsten filmist "Ühemõõtmeline mees": 80-ndate õhustikus viibimine tore ei olnud kultuur.err.ee, 21. september 2025
Ivo Leek

**Ivo Leek** (sündinud 5. veebruaril 1981) on eesti harrastusteatri eestvedaja, kultuurielu edendaja ja noorsootöötaja. Ta on MTÜ Karakter juhatuse liige ja Rakveres tegutseva harrastusteatri **Teater KaRakTer** juht.

## Haridus
Ivo Leek on lõpetanud Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia rakenduskõrgharidusõppe kogukonnahariduse ja huvitegevuse erialal, spetsialiseerudes rakendusteatrile (2019–2023). 

Ta on läbinud mitmeid täiendkoolitusi, sealhulgas Merle Karusoo lavastamise meistriklassid, lavavõitluse algkursuse ja Eesti Harrastusteatrite Liidu suvekoolid.

## Tegevus

* Alates 2015. aastast juhib Ivo Leek Rakveres tegutsevat harrastusteatrit KaRakTer, olles nii teatrijuht kui ka näitleja ja lavastaja.
* Ta on MTÜ Karakteri juhatuse liige ja projektijuht, samuti MTÜ Rõõmu Tehas juhatuse liige, mis korraldab noorte huvitegevust.
* 2013. aastal asutas ta koos partneritega ettevõtte **Küttesalong OÜ** ja 2017. aastal **Calidum OÜ**, mis tegeleb küttesüsteemide müügi ja paigaldusega.

Leek on juhtinud mitmeid kultuuriprojekte, sealhulgas Lääne-Virumaa näitemängupäevi ja Rakvere Vallimäe suvelavastusi. 2024. aastal oli ta SA Theatrumi suvelavastuse *„Ufo“* produtsent.

## Ühiskondlik tegevus
Leek on olnud aktiivselt seotud Rakvere ja Lääne-Virumaa kultuurielu arendamisega:

* Rakvere linnakultuurikomisjoni liige (2017–2021; taas alates 2023).
* Eesti Kultuurkapitali Lääne-Virumaa ekspertgrupi esimees (alates 2023).
* Eesti Harrastusteatrite Liidu juhatuse liige (alates 2017).

## Tunnustus

* 2025 – Lääne-Virumaa aasta huvihariduse õpetaja nominent.
* 2022 – Eesti Kultuurkapitali Lääne-Virumaa ekspertgrupi tunnustus harrastusteater KaRakTeri eestvedamise eest.
* 2020 – Lääne-Virumaa sädeinimene.
* 2018 – Eesti aasta õppija eripreemia ja Lääne-Virumaa aasta õppija.
* 2016 – Lääne-Viru maavanema tänukiri harrastusteatri Karakteri eestvedamise eest.

## Isiklikku
Ivo Leek elab Rakveres, on vabaabielus ja kahe lapse isa.

### Viited
Kurtna (perekonnanimi)

**Kurtna** on eesti perekonnanimi.

Seda perekonnanime on nimede eestistamise puhul 1935. aastal kahel korral (Tallinnas ja Väinjärve vallas) määratud uueks perekonnanimeks isikutele, kelle senine perekonnanimi oli Kurson. 1. jaanuaril 2025 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

*Aleksander Kurtna (1914–1983), eesti tõlkija ja polüglott
*Alma Kurtna (1906–1984), eesti laulja, eelmise abikaasa.
Hugo Pais (ettevõtja)

Selle nimega isikute kohta vt Hugo Pais**Hugo Pais** (sündinud 30. märts 1995) on portugali ettevõtja ja Eesti e-resident. Ta tegutseb kütusesektoris ning tal on äritegevus Portugalis, Eestis, Hispaanias ja Saksamaal.

Pais alustas oma ettevõtlusteekonda noorelt ja on viimastel aastatel laiendanud oma tegevust rahvusvahelisel tasandil. Tema loo kohta avaldati artikkel Eesti ametlikus blogis, kus käsitleti tema tausta ja seoseid e-Residentsuse programmiga.

Tema kogemustest ja ettevõtlustegevusest kirjutas ka Eesti juhtiv päevaleht Postimees, mis tõi esile nii tema ettevõtlusloo kui ka tema usalduse Eesti digitaalse ühiskonna vastu.

2025 aastal valiti Pais ajakirja Forbes edetabelisse „30 alla 30” energia kategoorias. See tunnustus rõhutas tema tegevust ettevõtluses ja energiatööstuses ning tõi ta rahvusvahelisse tähelepanu.
Podostroma

***Podostroma*** on seente perekond, mis kuulub seltsi helekottseenelaadsed (*Hypocreales*). 

## Liike
**[[Podostroma leucopus]]*

## Välislingid
*
Merike Kiipus

**Merike Kiipus** (sündinud 9. veebruaril 1957) on eesti bibliograaf ja trükipärandi hoidja, Eesti Kirjandusmuuseumi Arhiivraamatukogu juhataja.

## Töökäik
Merike Kiipus asus tööle Eesti Kirjandusmuuseumis 1. oktoobril 1975, olles samal ajal Tartu Ülikooli eesti keele ja kirjanduse eriala esimese kursuse tudeng (õpingud 1975–1981). Oma erialast tööd alustas ta Arhiivraamatukogu bibliograafia osakonnas bibliograafina, 1978–1993 töötas samas vanembibliograafina ja alates 1994. aastast Arhiivraamatukogu bibliograafiaosakonna juhatajana. Ta on olnud seotud mitmete kirjandusnimestike koostamisega ja kuulunud bibliograafiaauhindade komisjonidesse. Alates 1999. aastast on Merike Kiipus töötanud Arhiivraamatukogu juhatajana, sh 18. juulist 2022 kuni 31. detsembrini 2022 lisaks Eesti Kirjandusmuuseumi direktori ülesannetes.

## Erialane tegevus
Kiipus on osalenud ELNET Konsortsiumi juhatuses ja töös, rahvuslike kollektsioonide ekspertnõukogus ja töötab praegu teaduskollektsioonide ning kogude säilitamise nõukogudes. Ta kuulub BaltHerNeti Eesti töörühma ja Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu kogude toimkonda.

Kiipus on järgmiste projekte algataja ja eestvedaja: "Eesti Kirjandusmuuseumi arendamine rahvusvahelisel tasemel digihumanitaaria keskuseks" (2016–2022), "Eesti trükise Punase Raamatu ja eesti kultuuri käsikirjaliste alliktekstide säilivuse ja kättesaadavuse tagamine", "Teaduskollektsioonide säilitustingimuste parendamine", massdigiteerimise projekt "Eesti keele ja kirjanduse ning omariikluse allikad" (2019–2023). Ta on raamatuteaduse konverentsi ehk Oskar Kallase päeva korraldaja. Kiipus on raamatuloolise keskkonna "Loo lugu" projektijuht.

## Tunnustus
* 1999 Friedrich Puksoo auhinna tunnustus
* 2023 Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu teenetepreemia
* 2024 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid

*Merike Kiipus. Vikerraadio "Keelesaade" (2023) Pseudonüümid
Kirikuprovints

**Kirikuprovints** on kiriklik haldusüksus. 

Tänapäeval on kirikuprovints, kui kiriklik haldusüksus levinud eelkõige roomakatoliku, vanakatoliku ja anglikaani kirikus. Roomakatoliku kiriku kanoonilise õiguse järgi peaksid kõik katoliku kiriku piiskopkonnad kuuluma teineteise naabruses asuvatest piiskopkondadest moodustatud kirikuprovintsi, mida juhib provintsi koosseisu kuuluva peapiiskopkonna peapiiskop, kes kirikuprovintsi juhina kannab metropoliidi tiitlit. Keskajast olid roomakatoliku kiriku  diötseesid ilmaliku valitsejate aladel ka jaotatud kirikuprovintsidesse, Prantsusmaa, Hispaania, Poola ja Skandinaavias,  Preisimaal, Liivimaal ja mujalgi.

Anglikaani kirikus nimetatakse provintsiks kahte eri haldusüksuse tüüpi: katoliku kirikule sarnanevaid piiskopkondade ühendusi ja anglikaani kiriku koosseisu kuuluvaid rahvus- ja territoriaalkirikuid. 

Saksamaal jagunes ajalooliselt kirikuprovintsideks ka Saksamaa üks suuremaid evangeelseid kirikuid, Preisimaa evangeelne kirik, kus taoline jaotus eksisteeris 1820. aastatest 1940. aastate lõpuni. 

## Viited
Carramaiza

**Carramaiza** on asula (üksik asustusüksus) ja *[[pedanía]]* Hispaanias Andaluusia autonoomses piirkonnas Granada provintsis Baza maakonnas Zújari vallas 6 km kaugusel Jaéni provintsi piirist. Läheduses on Cortes de Baza, Las Cucharetas ja La Teja.

Kuigi Carramaiza kuulub Zújari valda, asub see maanteed mööda vallakeskusest Zújarist umbes 41 km kaugusel, sest 1984. aastal valminud Negratíni paisjärv katkestas umbes 10 km pikkuse maanteelõigu, mis neid oli ühendanud. Seetõttu sõltub Carramaiza tervishoiu, hariduse ja muude teenuste osas rohkem Cortes de Baza vallast kui Zújari vallast.

## Nimi
Nime lõpuosa tuleb araabia keele sõnast ميسة  *maysah* 'harilik tseltis'. 

## Ajalugu
Zújari kiriku registri järgi on teada, et alles 1825. aastal elas Carramaiza piirkonnas, täpsemalt Carramaiza koopas, alaliselt vähemalt üks perekond.  See näitab, et tol aastal ei olnud seal veel kindlat asulat välja kujunenud.
Järsk

**Järsk** on eesti perekonnanimi.

Seda perekonnanime on antud Kaali mõisavallas Püha kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamise puhul määrati Järsk uueks perekonnanimeks isikuile senise perekonnanimega Jairus (Väinjärve vallas 1936. aastal) ja Jäär (Vastemõisa vallas 1938. aastal). 2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Järsk Eestis 12 mees- ja 16 naissoost isikul.
Tšernettšõna (Sumõ rajoon)

**Tšernettšõna** (ukraina keeles Чернеччина) on küla Krasnopillja alevivallas Sumõ rajoonis Sumõ oblastis Ukrainas.
__NOTOC__
## Geograafia
Küla asub 4 km kaugusel Sirovatka jõe vasakkaldast, keskmine kõrgus merepinnast 173 meetrit. Vene-Ukraina piir on linnulennult ligikaudu 11 kilomeetri kaugusel.

## Ajalugu
Küla asutati XVII sajandi II poolel.

### [[Venemaa sissetung Ukrainasse|Vene-Ukraina sõda]]
2025. aasta 30. septembri öösel hukkus külas Vene droonirünnaku tagajärjel neljaliikmeline perekond&nbsp;— 35-aastane isa, 26-aastane ema ning nende nelja- ja kuueaastane poeg.

## Demograafia
2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 1123 inimest, kellest 94,31% märkis emakeeleks ukraina, 5,25% vene, 0,35% valgevene ja 0,09% rumeenia ("moldova") keele.

## Viited
Hydnomerulius

***Hydnomerulius*** on puravikulaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Liike
**[[Hydnomerulius pinastri]]*

## Välislingid
*
Jairus (perekonnanimi)

**Jairus** on perekonnanimi.

Eestis on perekonnanime Jairus antud Harmi mõisavallas Kose kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamise puhul määrati Jairuse-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Järsk (1936. aastal Väinjärve vallas). 2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Jairus Eestis 17 mees- ja 18 naissoost isikul.

Algne Jairus on sünagoogi ülem Matteuse, Markuse ja Luuka evangeeliumis, kelle tütre Jeesus ellu äratas.
Alender

**Alender** on eesti perekonnanimi. Seda perekonnanime on antud Haiba mõisavallas Hageri kihelkonnas Harjumaal. 2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Alender Eestis 6 mees- ja 9 naissoost isikul.

*Urmas Alender (1953–1994), eesti laulja ja laulukirjutaja
*Yoko Alender (sündinud 1979), Eesti arhitekt ja poliitik, eelmise tütar
Viidumäe bioloogiajaam

**Viidumäe bioloogiajaam** on bioloogiajaam, mis asub Saaremaal.

See asub Audakul, Viidumäe looduskaitseala territooriumil. Bioloogiajaam rajati selle nime all aastal 2008, mil valmis bioloogiajaama hoone, mis ehitati Viidumäe looduskaitseala keskuses endise Audaku leprosooriumi vana saunahoone asemele. 

Viidumäe bioloogiajaam rajati eeskätt Eesti ja välismaa loodusteadlaste väliuuringute baasiks, samuti loodushariduse andmise kohaks. Bioloogiajaamas on võimalik väliuuringte materjali sorteerida ja herbariseerida ning vajadusel üles seada ajutisi laboratooriume. Sagedasemad valdkondade esindajad, kes bioloogiajaama on külastanud, on botaanikud, lepidopteroloogid, hülgeuurijad, dendroloogid, vähiuurijad, brüoloogid jt. Samuti korraldatakse  loodushariduslikku tegevust kooliõpilastele jt huvirühmadele.

Viidumäe bioloogiajaam oli aastatel 2008-2023 ka aktiivne loodushariduse andmise koht, kui maja haldas EV keskkonnaamet. 1. juunist 2025 on Viidumäe bioloogiajaam MTÜ Viidumäe Looduskeskus kasutuses. 

## Viited
Kotšeržõntsi

**Kotšeržõntsi** (ukraina keeles Кочержинці) on küla Ukrainas Tšerkassõ oblastis Umani rajoonis. Elanike arv on 1073.
Galilei teleskoop

**Galilei teleskoop** on mitme Galileo Galilei valmistatud teleskoobi nimetus. Pikksilma leiutas Hollandi optik Hans Lippershey 1608. aastal. Sellest said teada paljud, kaasa arvatud Galilei, kuid ka Thomas Harriot, kes väidetavalt kasutas seda Kuu vaatlemiseks juba enne Galileid. Kuid Galilei tegi palju rohkem vaatlusi ning avaldas need esimesena trükis, raamatutes "Sidereus nuncius" ("Täheteataja", 1610) ja "Kirjad päikeseplekkidest" (1613).

Galilei valmistas 1609. aastal kolm teleskoopi, mille läätsed lihvis ta ise, kuid torud lasi valmistada käsitöömeistritel. Tema esimene teleskoop oli kolmekordse ja teine kaheksakordse suurendusega. See oli esimene teleskoop, mida Galilei avalikult näitas. Tema kolmas teleskoop oli 21-kordse suurendusega, selle objektiiv oli kumerlääts diameetriga 37 mm ja fookuskaugusega 980 mm, ning okulaar oli nõguslääts diameetriga 22 mm ja fookuskaugusega 47,5 mm.

Sellised läätsed moodustavad Galilei optikasüsteemi, mis erinevalt Kepleri teleskoobist ei pööra kujutist. Selle teleskoobi apertuur oli ainult 15 mm; Galilei vähendas seda, et näha planeete vaatamata kromaatilistele moonutustele. Optilise süsteemi ja suure fookuskauguse tõttu oli selle teleskoobi vaateväli väga väike, mistõttu planeetide vaatlemiseks pidi Galilei kasutama mingit monteeringut, mis võis olla lihtsalt teleskoop riputatult stendile. Selle teleskoobiga tegi Galilei enamuse oma esimestest vaatlustest. Seda Galilei teleskoopi ja pikemat 20-kordse suurendusega teleskoopi säilitatakse muuseumis Itaalias Milanos.

## Vaata ka

## Viited

## Välislingid
* Views through a replica Galileo telescope Video Veenuse, Jupiteri, Saturni ja Päikese vaatlemisest galilei teleskoobiga (inglise)