open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ühe muutujaga ruutvõrratus

**Ühe muutujaga ruutvõrratuseks** nimetatakse võrratust üldkujuga ax^2+bx+c>0 või (ax^2+bx+c või ax^2+bx+c\geq0 või ax^2+bx+c\leq0), milles a, b ja c on antud arvud (a\neq0) ja x on tundmatu.

## Ruutvõrratuse lahendamise etapid
Olgu meil antud ruutvõrratus kujul ax^2 + bx + c . Ruutvõrratuse lahendamist alustame esmalt ruutfunktsiooni y=ax^2 + bx + c nullkohtade leidmisest. Selleks lahendame ruutvõrrandi ax^2 + bx + c = 0. Järgnevalt kanname reaalarvude teljele leitud nullkohad ning skitseerime ruutfunktsiooni graafiku. Ruutfunktsiooni graafiku skitseerimisel peame pidama meeles:
* kui a>0 (ruutliikme kordaja on positiivne), siis ruutfunktsiooni graafikuks olev parabool avaneb üles
* kui a x^2 - 9x + 14 \leq 0.
* lahendame ruutvõrrandi x^2 -9x + 14=0 ja saame lahenditeks x_1=2 ja x_2=7;
* Kanname reaalarvude teljele leitud nullkohad ning joonestame läbi leitud punktide ruutfunktsiooni graafikuks oleva parabooli. Kuna ruutliikme kordaja on positiivne, avaneb parabool üles.
* leiame jooniselt, milliste väärtuste korral on y\leq0. Saame vastuseks: x\in[2;7]. Seda võib märkida üles ka kujul 2\geq x \leq7

### Näide 2
Lahendame ruutvõrratuse -16x^2+24x-9\geq 0.
*Mugavuse huvides korrutame võrratuse läbi -1, et saada ruutliikme kordaja positiivseks. Siinkohal peame meeles, et negatiivse arvuga korrutades muutub võrratuse märk vastupidiseks:
-16x^2+24x-9>0 |\cdot(-1) \Leftrightarrow 16x^2-24x+9
* Järgnevalt leiame ruutfunktsiooni y=16x^2-24x+9 nullkohad, lahendades ruutvõrrandi 16x^2-24x+9=0
Lahenditeks saame x_1=x_2=0,75
* Kanname reaalarvude teljele leitud nullkohad ning joonestame läbi leitud punktide ruutfunktsiooni graafikuks oleva parabooli. Piirkondade leidmiseks vaatame algteksti. Kuna ruutliikme kordaja on negatiivne, avaneb parabool alla.
* Võrratuste lahenditeks on kõik mittenegatiivsed reaalarvud. Ainukeseks lahendiks tuleb seetõttu x=0,75

### Näide 3
Lahendame võrratuse kujul (x+1)(3-2x)>0. Selleks leiame esimese sammuna väärtused, millal korrutis (x+1)(3-2x)=0. Korrutis on null siis, kui üks tema liikmetest on võrdne nulliga. Järelikult (x+1)=0 \Rightarrow x=-1 ja (3-2x)=0 \Rightarrow x=\frac{3}{2}. Kanname saadud punktid reaalarvude teljele ja joonestame välja ruutfunktsiooni graafikuks oleva parabooli. Parabool avaneb alla, sest avades sulud (x+1)(3-2x) saame ruutliikme kordajaks negatiivse arvu. Graafikult võime lugeda, et võrratuse lahenditeks on vahemik -1

## Kirjandus
* 
*Sirje Trahv "Ruutvõrrand ja võrratus" http://rakgym.edu.ee/opetajad/sirjetrahv/ruutv/ruutvrratuse_lahendamise_etapid.html#
* Lepmann, L., Velsker, K.(2000) Matemaatika 8. klassile. Tallinn, Koolibri.
* Merle Sukk "Ruutvõrratus" http://www.vmg.vil.ee/oppematerjalid/matemaatika/Merle_Sukk/10_klass/
Elbasani maakond

**Elbasani maakond** (*Qarku i Elbasan*) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaanias. Piirneb idas Põhja-Makedooniaga.

Maakonna keskus on Elbasani linn.

Maakond jaguneb neljaks ringkonnaks: Elbasani ringkond, Gramshi ringkond, Librazhdi ringkond ja Peqini ringkond.

## Viited

## Välislingid
* http://www.qarkuelbasan.gov.al/
Intervallmeetod

**Intervallmeetod** ehk **intervallide meetod** on meetod kõrgema astme võrratuste lahendamiseks.

Võrratusi kujul(x-x_1)(x-x_2)(x-x_3)>0kus x_1 >x_2> x_3 on võrratuse nullkohad, saab lahendada intervallmeetodil. Praktiliselt kujuneb võrratuse lahendamine intervallmeetodil järgmiseks:
*kanname võrratuse nullkohad (antud juhul x1, x2, x3 ) x – teljele,
*eeldades, et a > 0 (vastasel juhul korrutame lähtevõrratust −1-ga), tõmbame läbi nende punktide joone, alustades paremalt ülalt,
*kui nullkoha järk on paaritu arv, läbime nullkohta lõigates x-telge,
*kui nullkoha järk on paarisarv, läbime nullkohta puudutades,
*võrratuse lahendihulga määrame graafikult

Näide. Lahendame võrratuse x(x −2)(x + 1)> 0. Lahendus: vastava funktsiooni y = x(x −2)(x + 1) nullkohad on x = 0, x = 2, x = -1 ning kõik need on ühekordsed. Seega läbib abijoon neid punkte x-telge lõigates.

Selle võrratuse lahendamine tähendab funktsiooni y = x(x −2)(x + 1) positiivsuspiirkonna leidmist.
 
Positiivsuspiirkonna moodustavad need x väärtused, mille korral funktsiooni graafiku skits asub ülalpool x- telge. Antud juhul on positiivsuspiirkonnaks, aga seega ka vastava võrratuse lahendiks hulk X = (−1;0)U(2;∞). 

## Viited

## Kirjandus
*
Piffe, plekki ja presidendiks!

**"Piffe, plekki ja presidendiks!"** on Abrahami debüütalbum. Plaadi andis 2010. aastal välja Superbandiit Records. 

## Lood
*01. Ettevaatust juut
*02. $itak$ plekki
*03. Tantsi tantsi
*04. Abraham on nummi
*05. Lahutan meeli
*06. Minuga ei nussi
*07. Miski on lilla
*08. Mis teeb minust õnneliku
*09. Kõva
*10. Vot see on armastus
*11. Aitähh aitähh
*12. Presidendi kõne

## Viited
Berati maakond

**Berati maakond** (*Qarku i Beratit*) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaanias.

Maakonna keskus on Berati linn.

Maakond jaguneb kolmeks ringkonnaks: Berati ringkond, Kuçovë ringkond ja Çorovodë ringkond.

## Viited

## Välislingid
* http://www.qarkuberat.net/
Abraham

**Abraham** (kodanikunimega **Lennart Lundve**; sündinud 10. novembril 1988 Tallinnas) on eesti räppar, kes on tuntud oma rohkeid vägisõnu sisaldavate tekstide poolest.

Hiphopi leidis Lundve enda jaoks aastal 2005, kui ta kuulis Eesti MC Battle'ist ehk Eesti MC-võistlustest. 2006–2008 võttis ta neist ka ise osa – ükski lahing ei lõppenud enne finaali. 2006. aastal lõppes võistlus Lundve jaoks teise kohaga, 2007 loobus ta finaalist, kuid 2008 krooniti sõnalahingu kuningaks. Esimene album, millel sisalduvad ka Abrahami lood, on 2007. aastal ilmunud kogumikplaat “Osta elevant ära”. Ühegi teise MC-ga pole Abraham varem suuremat koostööd teinud – alles 2009. aasta lõpus ilmunud singlilt „Tantsi, tantsi“ võib leida ka Chalice’i häält.
Produtsentidest on Abraham teinud koostööd Wizone’i ja Chalice’iga. 2010 esitles Abraham oma debüütalbumit “Piffe, plekki ja presidendiks!“, mille andis välja Superbandiit Records.

## Albumid
*"Piffe, plekki ja presidendiks!" (2010)
*"Nüüd ma olen sõbralikum" (2013)
*"Kaine mõistus" (2016)
Harper Lee

**Nelle Harper Lee** (28. aprill 1926 Monroeville, Alabama – 19. veebruar 2016 Monroeville) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik.

Tema tuntuim romaan on "Tappa laulurästast" (1960). Eesti keeles ilmus romaan esmakordselt 1964. aastal Eesti Riikliku Kirjastuse sarjas "XX sajandi raamat". 2008. aastal andis kirjastus Pegasus sarjas Pegasuse klassika välja raamatu kordustrüki. Romaani tõlkis Valda Raud. ISBN 978-9949-442-25-6
Aastal 2017 ilmus raamatu kolmas trükk ISBN 978-9949-620-57-9. „Tappa laulurästast“ põhjustas sensatsiooni 1960. aastate raamatumaailmas ning pälvis tänu intrigeerivale süžeele ja võimsale sõnumile kiiresti ülemaailmse tunnustuse. Aastal 1962 valmis romaani põhjal samanimeline film. Selle lavastas Robert Mulligan, peaosa mängis Gregory Peck. 

21. sajandi algul selgus, et juba 1950. aastate keskel oli Harper Lee kirjutanud raamatu „Mine, pane vahimees välja” – romaan tarkusest, inimlikkusest, kirest ja mõistvusest. Eesti keeles ilmus see 2017. aastal kirjastuselt Pegasus, tõlkija Matti Piirimaa. 

Eesti teatris on lavastatud tema romaani põhjal lavatükk "Tappa laulurästast" (lavastaja Urmas Lennuk; esietendus 9. veebruaril 2012; Tartu Sadamateater).

## Tunnustus
* 1961 – Pulitzeri preemia 
* 2007 – Presidendi Vabadusmedal 
* 2010 – National Medal of Arts

## Viited
Christian Ehrenfried Baumann

**Christian Ehrenfried Baumann** (? Frankenstein Sileesia – 24. november 1755 Vigala) oli Eesti vaimulik.

Baumann sündis 18. sajandi alguses Frankensteinis Sileesias, praeguste nimede ja haldusjaotuse järgi Ząbkowice Śląskies Ząbkowice Śląskie maakonnas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Poolas. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 28. aprillil 1747) Jena ülikoolis. Ordineeriti õpetajaks 27. septembril 1752.

Ta oli (kutsuti 6. juulil 1752) aastatel 1752–1755 Vigala Maarja koguduse adjunktõpetaja.

## Isiklikku
Tema äi oli Harju-Madise koguduse õpetaja Samuel Stricker.

## Viited
Ace Rusevski

**Ace Rusevski** (makedooniapäraselt **Аце Русевски**; sündinud 30. novembril 1956 Kumanovos Makedoonias) on Põhja-Makedoonia ja Jugoslaavia FSV endine poksija, rahvuselt makedoonlane.

## Harrastajana
Ta võistles kuni märtsini 1981 Jugoslaavia FSV eest. Jugoslaavia-siseselt võistles ta Makedoonia SV eest.

### Jugoslaavia meistrivõistlustel
Ta oli kokku neljakordne Jugoslaavia meister – kergekaalus (kuni 60 kg) aastatel 1977 ja 1978 ning I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) aastatel 1979 ja 1980. 

### Kaasaegsetel olümpiamängudel
Ta sai kergekaalus (kuni 60 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Howard Davisile (USA) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

Ta osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1980. aasta Moskva olümpiamängude poksivõistlustel, kus kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Patrizio Olivale (Itaalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

### Maailmameistrivõistlustel
Ta osales kergekaalus (kuni 60 kg) 2. maailmameistrivõistlustel (Belgrad, 1978), kus kaotas 2. ringis oma kohtumise hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Davidson Andeh'le (Nigeeria) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

### Euroopa meistrivõistlustel
Ta võitis kergekaalus (kuni 60 kg) 22. Euroopa meistrivõistlustel (Halle, 1977) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. 

## Elukutselisena
Ta poksis märtsist 1981 kuni juunini 1987 elukutselisena. Ta pidas kokku 23 kohtumist ning võitis neist 18 (neist 8 nokaudiga), kaotas 2 (neist 1 nokaudiga) ja viigistas 3 kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*Ace Rusevski lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Nanoelektrooniline programmeeritav sünaps

**Nanoelektrooniline programmeeritav sünaps** (ingl *nanoparticle organic memory field-effect transistor*, **NOMFET**) on orgaaniline transistor, mis imiteerib aju sünapse. Transistor kasutab 5–20&nbsp;nm suurusi kulla (Au) nanoosakesi, mis on ühendis polütsükliliste aromaatsete süsivesinikega.

Vastavalt Moore'i seadusele kahekordistub iga kahe aasta tagant transistoride arv protsessoris. Kuna anorgaanilised transistorid on muutunud nanoskaalal väga väikesteks ja füüsilise suuruse poolest tuleb piir ette, siis on vaja uut tehnoloogiat. Peale selle muutuvad binaarsüsteemil ja Von Neumanni arhitektuuril põhinevad arvutid seda ebaefektiivsemaks, mida keerukamaid arvutusi tuleb sooritada. Arvutusaeg pikeneb sisestatud parameetritega eksponentsiaalselt. Suuremat arvutusvõimsust on vaja suhtlusvõrgustike alusel sugupuude kokkupanemiseks, DNA analüüsimiseks, satelliitide info analüüsimiseks ja teisteks mahukateks arvutusteks. Kassi aju viie sekundi vältel simuleerimiseks kasutab IBMi superarvuti Blue Gene 10 W asemel 2 MW ja 500 sekundit. Bioloogilise aju eelised on ülisuur tihedus, väike energiakulu, stabiilsus, elastsus, mitmeotstarbelisus ja tõrketaluvus. Inimese aju koosneb ~1015 sünapsist.

## Ajalugu
Esimene NOMFET loodi 2009. aastal prantsuse nanotehnoloogide poolt Lille'i ülikoolis. Dominique Vuillaume koos oma kolleegidega uuris elektrilaengute liikumist orgaanilises metalli nanoosakestega pooljuhis ja avastas, et need käituvad samamoodi nagu keemilised neurotransmitterid, mis vahendavad aju sünapse. Seda loetakse esimeseks korraks, kui bioloogilist sünapsi elektrooniliselt imiteeriti. Meeskonnas oli teadlasi nii CNRS-ist (Centre national de la recherche scientifique) kui ka CEA-st (Commissariat à l'énergie atomique).

## NOMFET-i tööpõhimõte

Positiivsed laengud ehk nn augud, mille jätavad puuduvad elektronid polütsüklilises aromaatses süsivesinikuühendis, juhivad voolu kullaga kaetud kanalis. See tähendab, et juhtivus tekib seadmes aukude kaudu. Sisendpinge mõjul tekib kulla nanoosakeste vahele teatud arv auke. Voolutugevust saab reguleerida aukude hulga ja seega sisendpinge kaudu. Tänu reguleeritavusele pakub NOMFET rohkem kasutusvõimalusi kui tavaline transistor. Lisaks sellele on NOMFET-il lühiajaline sünaptiline plastilisus, mistõttu saab laengut nanoosakestes säilitada ja kanalit mõne sekundi kuni mõne tuhande sekundi vältel avatuna hoida.

## Rakendatavus
NOMFET-e saab kasutada
*andmevoogude analüüsiks;
*küberneetikas;
*tehisintellektis ja sõjarobotites;
*inimesele lähedaste võimetega, kuid energiasäästlikes ja kompaktsetes arvutites.

## Viited
Spandarjani veehoidla

**Spandarjani veehoidla** (armeenia keeles Սպանդարյանի ջրամբար) on suur tehisjärv Vorotani jõel Armeenias Sjunikhi maakonnas Spandarjani omavalitsuses, Gorajkist kagus. Veehoidla maht on 257 mln m³.

Tehisjärv rajati 1980. aasta paiku Arpa jõe lähedusse ning on väidetavalt ühendatud jõega 9-miilise tunneli kaudu.Veehoidla ääres asub Armeenia ainus stepi-tuuletallaja (*Falco naumanni*) pesitsuskoloonia. Samuti on selle juures Spandarjani hüdroelektrijaam.

## Viited
Joseph-Michel Montgolfier

**Joseph-Michel Montgolfier** (26. august 1740 – 26. juuni 1810), vanem Montgolfier' vendadest, oli prantsuse paberivabrikant ja üks kuumaõhupalli leiutajatest. 

Koos oma venna Jacques-Étienne Montgolfier'ga valmistas Joseph-Michel Montgolfier esimese edukalt lennanud kuumaõhupalli. Esimene mehitatud lend toimus 1783. aastal. Aastal 1784 katsetas ta ka lihtsat langevarju, kasutades katsetes looma, tavaliselt lammast.

## Viited
Vaino Kallas

**Vaino Kallas** (12. november 1927 Krundiküla, Häädemeeste vald, Pärnumaa – 9. aprill 2019) oli Eesti vabadusvõitleja, harrastusajaloolane ja raadioamatöör, mitme ajalooraamatu autor. 

## Tunnustus
*1975 Eesti NSV teeneline sidetöötaja
*2002 Kotkaristi kuldrist
*2010 Pärnu vapimärk (elutöö eest Eesti Vabariigi heaks)
*2015 Kaitseministeeriumi teeneterist
*2018 Vabaduse Tammepärja aumärk

## Teosed
* "Igavesti noored"
* "Tules ja pakases" kirjastus Perona, 1990 (195 lk)
* "Eesti koolipoisid Teises maailmasõjas I" kirjastus Heili, 1999 (466 lk)
* "Eesti koolipoisid Teises maailmasõjas II" autori kirjastus, 2000 (210 lk)
* "Kahe sõja vahel" 2006 (560 lk + 160 fotot)
* "Eesti Sõjameeste Pärnu Ühendus" 2007 (95 lk + 112 fotot)
* "Mööda käidud teed" 2008 (347 lk + 80 fotot)
* "Eesti Vabadusvõitlejate Liidu ajalugu" 2011 (392 lk + 310 fotot) 
* "Laule kodust ja kodumaast" (CD lauludega)
* "Idatuulte pöörises" – romaan 2012 (307 lk, kirjastus Grenader) 
* "Valega tõe jälil" – romaan 2014 (320 lk, kirjastus Grenader)
* "Kaitselahingud Eestis 1944. aastal" – romaan 2019 (168 lk, kirjastus Grenader)

## Viited
Borghese galerii

**Borghese galerii** (itaalia keeles Galleria Borghese) on endise Villa Borghese Pinciana ruumides asuv kunstigalerii Roomas Itaalias. Muuseumis on pandud välja Gian Lorenzo Bernini, Agnolo Bronzino, Antonio Canova, Caravaggio, Raffaeli, Peter Paul Rubensi, Tiziani ja teiste kunstnike teosed.

2008. aastal külastas muuseumi 486 885 inimest, 2016. aastal 527 937 inimest.

## Peamised teosed

Valikloend galeriis välja pandud teostest ja nende autoritest tähestikulises järjekorras.

;Bacchiacca 
**[[Joosepi vendade vangistamine]]*

;Bernini

**[[Taavet (Bernini)| Taavet]]*
**[[Apollon ja Daphne (Bernini)| Apollon ja Daphne]]*
**[[Scipione Borghese büst (Bernini)| Scipione Borghese büst]]*
**[[Tõde (Bernini)| Tõde]]*
**[[Paulus V büst (Bernini)|Paulus V büst]]*

;Canova
**[[Paolina Borghese (Canova)|Paolina Borghese võiduka Venusena]]*

;Caravaggio

* *[[Puuviljakorviga poiss]]*, 1593–1594 
* *[[Haige Bacchos]]*, 1593–1594 
* *[[Palafrenieri Madonna (Caravaggio)| Palafrenieri Madonna]]*, 1605–1606 
* *[[Taavet Koljati peaga (Caravaggio Roma)|Taavet Koljati peaga]]*, 1605–1606
* *[[Püha Hieronymus (Caravaggio)| Püha Hieronymus kirjutamas]]*, 1605–1606
* *[[Paavst Paulus V portree (Caravaggio)|Paavst Paulus V portree]]*, 1605–1606 

;Cesare da Sesto
* *[[Leda luigega]]*, Leonardo da Vinci teose koopia, umbes 1515–1520

;Correggio
* *[[Danae (Correggio)|Danae]]*, umbes 1531

;Dosso Dossi
**[[Melissa (Dossi)|Melissa]]*, umbes 1522–1524

;Giorgione
**[[Kirglik laulja]]*, umbes 1508–1510 
**[[Flöödimängija (Giorgione)]]*, umbes 1508–1510 

;Lorenzo Lotto
* *[[Džentelmeni portree (Lotto)|Džentelmeni portree]]*, umbes 1535 

;Parmigianino
* *[[Pianerlotto portree]]*, umbes 1531

;Raffael

* *[[Mehe portree (Raffael Galleria Borghese)|Mehe portree]]*, 1503–1504
* *[[Ükssarvega daami portree]]*, umbes 1506 
* *[[Kristuse ristilt mahavõtmine (Raffael)|Kristuse ristilt mahavõtmine]]*, 1507

;Peter Paul Rubens
* *[[Haudapanek (Rubens)|Haudapanek]]*, 1601
* *[[Susanna e i vecchioni (Rubens)|Susanna ja Vanemad]]*, 1607

;Savoldo
**[[Tobias ja ingel (Savoldo)|Tobias ja ingel]], umbes 1527 

;[[Tizian]]
* *Taevane ja maine armastus'', u 1515

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* Villa Borghese ja Casino arhitektuur ja aiad
Mart Lajal

**Mart Lajal** (sündinud 13. jaanuaril 1965) on eesti motosportlane. 

Ta on osalenud Dakari rallil.

## Välislingid
*VE: Lajal, Mart – motikahull, Virumaa.ee, 18.01.2003
*
Reena Koll

**Reena Koll** (sündinud 15. novembril 1996) on Eesti teivashüppaja.

Tema nimel on endine Eesti naiste teivashüppe rekord **4.36** (25. juuli 2018, Tartu). Sisetingimustes hüppas 9. veebruaril 2016 Eesti  absoluutrekordiks **4.31**. 5. veebruaril 2013 Tartus peetud Martin Kutmani mälestusvõistlustel püstitas ta sisetingimustes Eesti absoluutrekordiks 4.24. 14. jaanuaril 2012 Tartus hüppas ta 4.15. See oli ka Eesti rekord. 26. jaanuaril 2013 hüppas ta 4.20.

Enne välisrekordi 4.36 püstitamist hüppas 16. juunil 2018 4.35. Tema varasem välisrekord oli 24. juulil 2014 hüpatud 4.20. 22. juunil 2013 hüppas ta rekordiks 4.15.

Seitsmevõistluses on tema parim punktisumma 5125 (24. august 2012).

Reena Koll sai 2012. aastal Vabariigi Presidendi Kultuurirahastu noore sportlase preemia.

## Rekordid
### Välisrekordi areng
*4.12, 19. juuni 2011 (ER)
*4.15, 22. juuni 2013 (ER)
*4.20, 24. juuli 2014 (ER)
*4.35, 16. juuni 2018 (ER)
*4.36, 25. juuli 2018 (ER)

### Siserekordi areng
*4.24, 5. veebruar 2013 (ER)
*4.30, 31. jaanuar 2016 (ER)
*4.31, 9. veebruar 2016 (ER)

## Viited

## Välislingid
* 
*Hooaja avavõistluse asemel sattus Reena Koll operatsioonilauale Põhjarannik, 14. juuli 2017
Zvonimir Vujin

**Zvonimir Vujin** (serbiapäraselt **Звонимир Вујин**; 28. juuni 1943, Zrenjanin, Kesk-Banati ringkond, Vojvodina – 8. detsember 2019 Zrenjanin, Serbia) oli Serbia ja Jugoslaavia poksija, rahvuselt serblane. Ta oli kokku neljakordne Jugoslaavia meister aastatel 1965, 1966, 1969 ja 1972.

Vujin sai kergekaalus (kuni 60 kg) pronksmedali 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Józef Grudzieńile (Poola) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja ning I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Ray Sealesile (USA) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

Vujin sai kergekaalus (kuni 60 kg) 17. Euroopa meistrivõistlustel (Rooma, 1967) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Józef Grudzieńile (Poola). 

## Viited

## Välislingid
*
Erich Loit

**Erich Loit** (20. mai 1928 Erra – 10. jaanuar 2012 Tallinn) oli eesti muusik, dirigent ja muusikapedagoog.

Ta alustas muusikaõpinguid Rakveres, spetsialiseerudes viiulile. Hiljem õppis Tallinna Muusikakoolis muusikateooriat ja orkestridirigeerimist. Muusikakooli lõpetas Loit 1951. aastal. Hiljem omandas ta muusikalise kõrghariduse vioola erialal Tallinna Riiklikus Konservatooriumis, mille lõpetas 1959. aastal.

1954. aastast töötas Erich Loit teatris Estonia vioolamängijana ja oli samas aastatel 1964–1973 ka rühmakontsertmeister. Estoniast siirdus ta pensionile 2003. aastal.

Ühtlasi õpetas Loit Tallinna Muusikakooli ja Tallinna Muusikakeskkooli orkestriklassides.

Aastatel 1964–1994 oli Loit Vabariikliku Noorte Viiuldajate Ansambli dirigent ja kunstiline juht. Ka ansambel asutati tema eestvedamisel. 1985. aastal XX üldlaulupeol, samuti mitmel koolinoorte laulupeol, aga ka rahvatantsu- ja muusikapeol oli ta keelpilliorkestrite juht. 1994. aastal oli ta tantsupeo muusikaline juht.

Lisaks praktilisele muusikalisele tegevusele ja muusika õpetamisele töötas Loit Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi teadurina. Tema sulest on ilmunud teosed "Muusikainstrumendid ja orkestrid" (1976) ning "Ma ise ilutegija" (2003), samuti on ta koostanud ülevaateteose "Vabariiklik Noorte Viiuldajate Ansambel" (1984).

Erich Loit maeti 14. jaanuaril 2012 Pärnamäe kalmistule.

## Tunnustus
* 1974 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
* Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi teenetemärk Hõbesõlg
* 2003 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Kirjandus
* Erich Loit : [nekroloog]. – Sirp, 13. jaanuar 2012, lk 28.
* Erich Loit Tartu Laulupeo veebilehel
Aerostaat

**Aerostaat** (kreeka keelest *aero* 'õhk' + *statos* 'seisev'), on  õhust kergem, õhukese kestaga õhus püsiv ümara kujuga seadeldis, mille tõstejõud saavutatakse **aerostaatilise** üleslükke jõul. Aerostaadi ruumala täidab tõstejõudu tekitav õhust kergem gaas või ka ümbritsevast õhust märgatavamalt soojem/soojendatav õhk (vt Archimedese seadus). 

Jõuseadmeta aerostaati nimetataks õhupalliks, mis triivib õhuvooludes. Jõuseadme ja (pool)jäiga kestaga juhitavaid aerostaate nimetatakse dirižaabliteks või ka tsepeliinideks (näiteks "Hindenburg").

## Vaata ka
*Kuumaõhupall
Dibëri maakond

**Dibëri maakond** (*Qarku i Dibrës*) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaanias. Piirneb idas Põhja-Makedooniaga.

Maakonna keskus on Peshkopia linn.

Maakond jaguneb kolmeks ringkonnaks: Bulqiza ringkond, Dibëri ringkond ja Mati ringkond.

## Viited

## Välislingid
* http://www.qarkudiber.gov.al/
Christopher Loeak

**Christopher Loeak** (11. november 1952 – 8. august 2025) oli Marshalli Saarte poliitik, kes oli 10. jaanuarist 2012 kuni 11. jaanuarini 2016 Marshalli Saarte president.

Christopher Loeak oli pärit Ailinglaplapi atollilt. Ta õppis Hawaii Pacificu ülikoolis ja Spokane'i Gonzaga ülikoolis õigusteadust.

Ta valiti esimest korda parlamenti 1985. aastal. Aastatel 1988–1992 oli ta justiitsminister, 1992–1996 sotsiaalminister, 1996–1998 haridusminister, 1998–1999 Raliki saarte minister.

Pärast 2011. aasta parlamendivalimisi kogunenud parlament valis 3. jaanuaril 2012 sõltumatuna kandideerinud Christopher Loeaki presidendiks. Ta sai 21 häält tollal ametis olnud presidendi Jurelang Zedkaia 11 hääle vastu.

## Viited
City Nights

**"City Nights"** on Teele Viira esimene soolosingel. Laulu autorid on Priit Uustulnd ja Teele Viira ise. Pala on üks Eesti Laul 2012 kahekümnest poolfinalistist. Laulule tehakse ka muusikavideo.

## Välislingid
*Laulu info ja sõnad Eesti Laulu kodulehel
Durrësi maakond

**Durrësi maakond** (*Qarku i Durrësit*) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaanias. Läänes moodustab loodusliku piiri 61,8 km Aadria mere rannikut.

Maakonna keskus on Durrësi linn.

Maakond jaguneb kaheks ringkonnaks: Durrësi ringkond ja Kruja ringkond.

## Viited

## Välislingid
* http://www.qarkudurres.gov.al/
Lezhë maakond

**Lezhë maakond** (*Qarku i Lezhës*) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaanias.

Läänes moodustab maakonna loodusliku piiri Aadria meri. Sisemaal asub Mirdita mägismaa. Suuremad jõed on Drin, Mat ja Fan.

Maakonna keskus on Lezhë linn.

Maakond jaguneb kolmeks ringkonnaks: Kurbini ringkond, Lezhë ringkond ja Mirdita ringkond.

## Viited

## Välislingid
* http://www.qarkulezhe.gov.al/
Alu mõis

**Alu mõis** (saksa keeles *Allo*) oli rüütlimõis Rapla kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb Rapla maakonna Rapla valla territooriumile. Mõisakompleks asub Alus.

## Ajalugu
Vanimad teated Alu mõisa kohta pärinevad 1409. aastast. Aastatest 1306–1422 on Alus (Allo) mainitud von Alweneid, 1523. aastani Dönhoffe, umbes 1550. aastast Pirita kloostri küla. Tõenäoliselt oli mõisa keskuses juba keskajal kivihoonestus. 1594. aastal kuulus mõis Wrangellidele.

17. sajandil kuulus mõis Uexküllidele ja Wrangellidele. Pärast Põhjasõda vahetas mõis sageli omanikke, kuuludes Rosenitele, kuni Hans Diedrich von Rosen (maetud 1738) müüs 26. aprillil 1705 Alu mõisa Bengt Heinrich von Bistramile, Bistramite ning Tiesenhausenite omandusse.

1858. aastal läks Alu mõis naabruses asuva Sikeldi mõisa omaniku Otto von Lilienfeldi valdusse, kes lasi lammutada vanad hooned ning rajada uue härrastemaja.

Mõisa viimane omanik oli Rudolf von Lilienfeldt, kellelt see 1919. aastal võõrandati.

## Mõisakompleks

Mõisa härrastemaja hakati 1862. aastal ehitama arhitekt Paul Alischi, kes oli ka Kreenholmi Manufaktuuri arhitekt, projekti järgi. Hoone valmis 1875. aastal, saanud oma lõpliku kuju Friedrich Modi projekti järgi. Viiekorruselise nurgatorni, sakmelise rinnatise ja kuubikukujulise vormiga uusgooti stiilis ehitis on mõjutatud keskaegsest linnusearhitektuurist.

1920.–1930. aastatel asus endises härrastemajas Alu algkool. Teise maailmasõja järel oli hoone Eesti Põllumajandustehnika kasutuses. 1999. aastal omandas kunagise Alu mõisa peahoone Kaitseliit, rajas sinna oma õppekeskuse ning sellega seoses lasi 2000. aastate alguses hoone restaureerida.

Härrastemaja juures asub park koos tiigiga.

Vähestest säilinud kõrvalhoonetest on silmapaistvam uusgooti stiilis ait.

Kultuurimälestiste registris on Alu mõisa peahoone registrinumbriga 15323, park registrinumbriga 15324 all ning ait-kuivati registrinumbriga 15325.

1999. aastal ostis Kaitseliidu peastaap Rapla vallalt Alu mõisahoone ja rajas sinna koolituskeskuse


File:Alu mõisa peahoone1.jpg|Härrastemaja
File:Alu mõisa peahoone2.jpg|Härrastemaja
File:Alu rüütlimõis ait-kuivati.JPG|Ait-kuivati
File:Alu rüütlimõisa park.JPG|Mõisa park
Alu mõisa park 01.jpg|Mõisa park


## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
*Uusgootika

## Viited

## Välislingid

*
*Alu mõisast Eesti mõisaportaalis
*Alu mõis (Mõisate ülevaated) – Muinsuskaitseameti digitaalarhiiv
*Alu mõis (Rapla khk), Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register
*Vana ürik tahab tagasi Järvamaale , Maaleht, 16. november 2015
Pjotr Aleksejev

**Pjotr Fjodorovitš Aleksejev** (1813? Peterburi – 1870? Holmogorõ, Arhangelski kubermang) oli vene luuletaja, üliõpilaslaulik ja gümnaasiumiõpetaja.

Aleksejev sündis arvatavasti 1813. aastal Peterburis ja alustas samas ka oma haridusteed. 1834–1838 järgnesid ülikooliõpingud Tartus, kus ta alustas kameralistikaga, aga suundus hiljem meditsiiniteaduskonda, kuid ei lõpetanud stuudiumi. 1829. aastast oli ta vastasutatud vene üliõpilaskorporatsiooni Ruthenia liige ja sellesse aega jäävad samuti tema esimesed luulekatsetused.

Luuletaja esimesed luuletused, "Koidik" ja "Minu täht", ilmusid 1838. aastal. Aasta hiljem trükiti ajakirjas Otetšestvennõje zapiski (Oтечествeнные записки – 'isamaalised kirjutised') tema tõlge Friedrich Schilleri ballaadist "Sukelduja" (*Der Taucher*) ja almanahhis "Утреннaя заря" ('koidupuna') ilmus Aleksejevi luuletus "Ööbik" (*Соловей*). Schillerit tõlkis ta ka hiljem ("Rõõm").

Aleksejev tegutses algul Tartu erapansionaatides vene keelt ja kirjandust õpetades ning sellest kujunes peagi tema põhitegevus.

1840. aastal ilmus tema luulekogumik "Лирические стихотворения и сказки" ("Lüürilised luuletused ja muinasjutud"), mis sai positiivse vastuvõtu osaliseks. Tartus kujunes välja laus vene üliõpilastest koosnev luulekoolkond, kus tõusis kõige selgemalt esile Nikolai Jazõkovi luule, aga kelle loomingut matkivat üliõpilaslaulu viljelesid mitmed Ruthenia korporantidest poeedid, nagu Aleksandr Karamzin, Nikolai Ivanov jt.

Aastatel 1839–1861 (teistel andmetel hoopis 1840–1861) oli ta õpetaja Varssavi õpperingkonna haridusasutustes ning seal anti 1841. aastal välja ka tema romantiline poeem "Мель-Дона", mis räägib Tartus tekkinud traagilise lõpuga armukolmnurgast. Kriitikud ei andnud sellele teosele armu. Samal perioodil tükiti Peterburis ära mitmed tema teosed, nagu "Kaasaegne hääl vene sõdalaste auks ja kuulsuseks" (1854), "Närtsimatu luuderohi Issandas lahkunud valitseja Nikolai I kalmule" (1859), "Troonipärija, Tema Keiserliku Kõrguse Nikolai Aleksandrovitši täisealiseks saamise puhul" (1859) ja "Rahva tänulikkus Tema Keiserlikule valitsejale Aleksander II le" (1861), kuid suuremat tähelepanu need ei pälvinud.

Säilinud on ka 1844–1849 loodud, aga avaldamata jäänud luuletused ja kogumik luuletaja enda eluolu ning argieluvaateid kirjeldavat luulet aastatest 1854–1867. Viimaste seast leiab ka luulevormis kirjelduse 30. juulil 1860 toimunud kohtumisest ukraina kirjaniku Tarass Ševtšenkoga.

Aastatel 1861–1864 õpetas ta Arhangelskis ladina keelt ning töötas seejärel lühikest aega Šiauliai gümnaasiumis. 1869. aastal läks ta riiginõuniku auastmes pensionile ja suri järgmisel aastal Holmogorõs Arhangelski kubermangus.

Pjotr Aleksejevi vähene panus kirjandusse ning originaalsete tähtteoste puudumine on jätnud ta siiski vene kultuuris teisejärguliseks kirjameheks. Olulisem osa selle luuletaja loomingust jäi Tartus veedetud üliõpilasaastatesse.

## Välislingid
*
Biblioteca Ambrosiana

**Biblioteca Ambrosiana** (Ambrosiuse raamatukogu) on kardinal Federico Borromeo poolt 1607. aastal asutatud ajalooline Milano raamatukogu.

Raamatukogu asub Ambrosiuse palee (itaalia keeles *Palazzo dell'Ambrosiana*) ruumides. Samas hoones asub ka Pinacoteca Ambrosiana, mille asutas samuti kardinal Borromeo.

## Vaata ka
* Codices Ambrosiani
* Ambrosiana Orosius
* Ambrosiana Basileios

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* ''Catalogus codicum graecorum Bibliothecae Ambrosianae'' (Mediolani 1906) Tomus I
* ''Catalogus codicum graecorum Bibliothecae Ambrosianae'' (Mediolani 1906) Tomus II
Läitenöör

**Läitenöör** on suurema hulga süütlite läitmiseks kasutatav abivahend, mis kujutab endast põleva ümbrisega kaetud traati, mille läbimõõt on 2–4 mm.

Sõltuvalt nööri tüübist liigub leek mööda läitenööri kiirusega 2–20 cm/sek.

Süütlite ühendamine läitenööriga tehakse spetsiaalsete klambrite abil ning süütenööri südamik peab olema kontaktis läitenööri põleva kestaga.
Süütetaht

**Süütetaht** ehk **hõõgtaht** on süütlite läitmiseks kasutatav abivahend, mis kujutab endast kaaliumsalpeetriga immutatud puuvilla- või linakiududest nööri.

Süütetahi läbimõõt on 6–8 mm ja põlemiskiirus 0,3–0,5 cm/min. Põlemine toimub kõrgel temperatuuril hõõgudes ja selle kiirus on sõltuvuses tuule kiirusest.
John Nelson Darby

**John Nelson Darby** (18. november 1800 – 29. aprill 1882) oli evangelist. 

Ta tõlkis Piibli inglise keelde.  

Oli anglo-iiri usujuht ja kirjanik. Ta oli Plymouthi vennaskonna üks esimesi juhte.  

Darby oli väga mõjukas teoloog isegi väljaspool omaenda usurühmitust. Eriti Ameerikas peetakse teda üheks moodsa kristliku fundamentalismi rajajaks. Tema ideed moodustasid dispensatsionaalse teoloogia aluse. Ka tema mõtisklused viletsuseaja-eelse Kristuse Kristuse ülesvõtmise kohta olid mõjukad.
Süütel

**Süütel** on lõhkelaengute initsieerimiseks kasutatav vahend, mis koosneb süütenöörist ja kapseldetonaatorist.

Süütlis kasutatav süütenöör peab olema vähemalt nii pikk, et leek ei jõuaks kapseldetonaatorisse vähem kui ühe minutiga. Erandjuhul võib kasutada ka lühemat süütenööri, kuid näiteks süvislaengute puhul peab nöör olema pikem (minimaalselt üks meeter).

Süütenööri detonaatorisse ühendatav ots peab olema lõigatud risti nööri teljega. Detonaatori tagumine osa, kuhu süütenöör sisestatakse, peab olema kinni valtsitud, et süütenöör püsiks kindlalt õige koha peal.

Süütamise lihtsustamiseks lõigatakse süütenööri läidetav osa 45–60-kraadise nurga all viltu. Süütel süüdatakse tuletiku, läitli, läitenööri, läitepadruni, süütetahi või teise süütenööriga. Elektrilise kapseldetonaatori puhul kasutatakse lõhkamismasinat, kuid sel juhul on tingimused teised ja detonaatori juhtmed moodustavad osa elektrilõhkevõrgust.

Üle nelja meetri pikkune süütel peab olema dubleeritud ning mõlemad nöörid tuleb süüdata ühel ajal.

Üks lõhkaja ei tohi järjest süüdata üle viie süütli. Süütlite pikkus peab olema piisav, et lõhkaja jõuaks enne plahvatust ohutusse kohta.
Idomeneus

**Idomeneus** (kreeka Ἰδομενεύς) oli vanakreeka mütoloogias Kreeta valitseja Deukalioni poeg ning Minose ja Pasiphae lapselaps. Ta oli Orsilochose isa.

Idomeneus oli üks Helena kosilastest. Kuna kõik kosilased olid vandunud, et kaitsevad Helena tulevast abielu, tuli ka Idomeneus Menelaosele appi, kui Paris viimaselt naise röövis. Idomeneus juhtis Trooja sõjas kreetalaste 80-laevalist sõjaväge. 

"Iliases" on Idomeneus tähtis tegelane. Ta on vanem kui enamik Kreeka väejuhte, ent teda kujutatakse suurepärase sõjamehena. Ta oli üks üheksast mehest, kes pakkusid end vabatahtlikuna kahevõitlusesse Hektoriga, samuti üks neist kreeklastest, kes olid peidus Trooja hobuses.

Pärast sõja lõppu jäi Idomeneuse juhitud laevastik koduteel tormi kätte, milles hävisid 79 laeva 80-st. Idomeneus tõotas pääsemise puhul ohverdada Poseidonile esimese Kreetal kohatud elusolendi. Selleks osutus ta aga enda poeg Idamantes. See, kas ta poja ohverdas või mitte, on loo eri versioonides esitatud erinevalt. Ühes versioonis oli kogu ta pere valmis end ohverdama, misjärel Poseidon leebus ja jättis kõik ellu. Enamikus müüdiversioonides pagendati Idomeneus Kreetalt: kas tegeliku pojatapu tõttu või seepärast, et vahepeal oli võimu enda kätte haaranud uus valitseja Leukos. On säilinud ka versioon, mille järgi Idomeneus lihtsalt naasis Kreetale ja valitses seal rahus kuni surmani.

Idomeneuse loo teemal on Wolfgang Amadeus Mozart kirjutanud ooperi "Idomeneo" (1781).

## Viited
Kooli park

**Kooli park** on park Türil. Park piirneb Koidula, Hariduse ja Kooli tänavaga.

Pargi loomise idee autor oli Türi majandusgümnaasiumi aiandusõpetaja Artur Viks. Pargi projekti koostas Viks koos vanemate klasside õpilastega. Pargi rajamist alustati 1934. aasta kevadel linna kartulimaale. Artur Viks juhtis puude istutamist, millesse olid kaasatud kooli õpilased ja õpetajad. Põhja poole istutati okaspuud ja lõuna poole lehtpuud. Esmase haljastusefekti pidid andma kiiresti kasvavad paplid, mis projekti järgi tulnuks 15 aasta pärast välja raiuda. 

Park valmis 1936. aasta suvel linna kümnendaks aastapäevaks. Viksi juhendamisel laiendasid aianduskooli õpilased oluliselt ka kooli õppeaedu ning korrastasid linna haljasalasid.

## Viited

## Välislingid
*Parki tutvustav video, Youtube
Galleria Doria Pamphilj

**Doria Pamphilj galerii** on suur, Doria Pamphilj palees (*Palazzo Doria Pamphilj*) Roomas välja pandud kunstiteoste erakogu, mille omanik on Genova päritolu Rooma Doria-Pamphili-Landi (või Doria-Pamphilj-Landi) aristokraadipere.  

## Väljapandud teosed

Valikloend galeriis välja pandud töödest ja nende autoritest tähestikulises järjekorras.

;Alessandro Algardi
* *Olimpia Aldobrandini* büst
* 
;Paul Brill
**Maastik jahistseeniga* 
; Caravaggio
* *[[Pattukahetsev Magdaleena]]
* *Puhkus pagemisel Egiptusesse
* *Ristija Johannes*
;Annibale Carracci
* *[[Pagemine Egiptusesse]]
**Maarja Magdaleena*
; [[Ludovico Cigoli]]
**Kristus variseri kodus*
; [[Domenichino]]
**Maastik*
; [[Guercino]] 
* *Erminius ja Tankred*
* *Kadunud poja tagasitulek*
* *Püha Joosep* 
;[[Filippo Lippi]]
**Doria Teadustus*
; [[Claude Lorraine]]
* *Maastik*
[[Lorenzo Lotto]]
* *Püha Hieronymos*
* *Kolmekümneseitsmese härra portree*
;[[Jan Mabuse]]
**Christoph Kolumbuse portree*
; [[Ludovico Mazzolino]]
* *Kristus templis*
;[[Parmigianino]]
**Sünd inglitega*, umbes 1525
**Doria Madonna*, umbes 1525 
; [[Sebastiano del Piombo]]
* *Andrea Doria portree*
; [[Raffael]]
* *Andrea Navagero ja Agostino Beazzano portree*
; [[Guido Reni]]
**Madonna jumaldamas poega*
; [[Carlo Saraceni]]
**Püha Rochus ja ingel*
;[[Sassoferrato]]
**Püha perekond* 
; [[Antonio Tempesta]]
* *Punase mere ületamine*
;[[Tizian]]
**Salomè*, umbes 1515
* *Ingel*
; [[Diego Velázquez]]
* *Paavst Innocentius X portree*
; [[Marcello Venusti]] 
* *Ristilöömine*
* *Kristus aias''

## Välislingid

* Koduleht
* Galleria Doria Pamphilj
Liigvalla mõis

**Liigvalla mõis** (saksa keeles *Löwenwolde*, 18. sajandi L. A. Mellini kaardi järgi *Lewald*) oli mõis Koeru kihelkonnas Järvamaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb kunagine mõis Lääne-Viru maakonna Väike-Maarja valla territooriumile.

Mõisakeskus asus Liigvalla külas.

## Ajalugu
Keskajal oli Liigvalla mõis Kärkna kloostri omanduses. 16. sajandi lõpus sai sellest rüütlimõis. Omanike Löwenwoldede järgi sai mõis ka oma saksakeelse nime. 16. sajandi lõpus sai mõisa teenistuse eest Eestimaa asehaldur Jürgen Boye, kes jagas Liigvalla mõisa 1639. aastal oma kahe poja vahel, ühest poolest tekkis Piibe mõis. 

1676. aastal ostis mõisa Rootsi armees ja sai seal ooberst Otto von Rehbinder (1640–1710), kellele lisaks Liigvalla mõisale kuulusid ka Udriku ja Tamsalu mõis ning kaks mõisa Soomes. Rehbinderite käes oli Liigvalla mõis kuni mõisate reduktsioonini, 1720. aastal sai Rehbinderite perekond mõisa tagasi, 1771. aastal müüdi mõis mõneks ajaks Arend Diedrich von der Pahlenile ja 18. sajandi lõpus kuulus mõis taas Rehbinderitele, Gustav Wilhelm von Rehbinder (1761–1832) lasi ehitada esindusliku härrastemaja. Kahekorruseline hilisbarokne peahoone valmis 1797. aastal. 

Mõisa päris 1833. aastal tema tütar Dorothea Helene Margarethe Elisabeth von Benckendorff (1788–1856) (sünd. von Rehbinder), kes oli abielus Jäneda mõisa omaniku Paul Friedrich von Benckendorffiga (1784–1841). 1859. aastal päris nende poeg Gustav Hermann Christoph von Benckendorff (1815–1883) Liigvalla ja Jäneda ning 1843. aastal Varangu mõisa. 1884. aastal sai tema poeg Paul Ludwig Hermann von Benckendorff (1845–1902) päranduseks Liigvalla ja Ao mõisa ning Vägeva karjamõisa. 1903. aastal päris Liigvalla, Ao ja Varangu mõisa tema tütar Anna Marie Amata von Schilling (1878–1972) (sünd. Benckendorff). Mõisa viimane omanik oli Nikolai von Schilling, kellelt mõis 1919. aastal võõrandati.

## Mõisakompleks
Kunagise Liigvalla mõisa kahekorruseline hilisbarokne peahoone valmis 1797. aastal. Varangu mõisa härrastemajaga sarnaneva hoone projekteeris tõenäoliselt Tartu arhitekt Johann Heinrich Bartholomäus Walther.

Ümberehitatud kujul on säilinud ka mõned kõrvalhooned.

Kultuurimälestiste registris on Liigvalla mõisa peahoone , Liigvalla mõisa park  ja Liigvalla mõisa piirdemüür .

## Viited

## Välislingid
*Liigvalla mõis (Koeru khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
* Liigvalla mõisa lugu Mõisablogis
José Luis Villanueva

**José Luis Villanueva** (19. märts 1913; Binondo, Manila – 1983) oli Filipiinide poksija.

Villanueva sai kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Horace Gwynne'ile (Kanada) ning võites 3. koha kohtumises Joseph Langi (USA). 

Villanueva oli esimene Filipiinide poksija, kes on võitnud olümpiamedali.

## Isiklikku
José Luis Villanueva poeg Anthony on samuti tuntud Filipiinide poksija.

## Viited

## Välislingid
*
Vahemere alpikann

**Vahemere alpikann** (*Cyclamen persicum*) on nurmenukuliste sugukonda alpikanni perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Vahemere alpikanni looduslikuks levilaks on Palestiina, Küprose, Kreeta ja Rhodose saared ning Tunise ümbrus.

Kasvukohana eelistab mäekülgi, põõstastikke ning puude aluseid.

Vahemere alpikannil on kaks looduslikku varieteeti ja mitmeid vorme, mida eristatakse üksteisest õitseaja ning kroonlehtede värvi järgi. 

**Cyclamen persicum* var. *persicum* – õitseb kevadtalvel
***Cyclamen persicum* var. *persicum* – valgete ja kahvaturoosade õitsega
***Cyclamen persicum* var. *persicum* f. *albidum* – puhasvalged õied
***Cyclamen persicum* var. *persicum* f. *roseum* – roosad õied
***Cyclamen persicum* var. *persicum* f. *puniceum* – punased kuni karmiinpunased õied
**Cyclamen persicum* var. *autumnale* – õitseb sügisel
Kooli tänav

**Kooli tänav** on paljudes Eesti asulates.

*Kooli tänav Abja-Paluoja linnas
*Kooli tänav Alajõe külas (Alajõe vald)
*Kooli tänav Alatskivi alevikus
*Kooli tänav Are alevikus
*Kooli tänav Aseri alevikus
*Kooli tänav Eidapere alevikus
*Kooli tänav Haapsalu linnas
*Kooli tänav Hagudi alevikus
*Kooli tänav Haljala alevikus
*Kooli tänav Helme alevikus
*Kooli tänav Häädemeeste alevikus
*Kooli tänav Jõgeva linnas	 
*Kooli tänav Jõhvi linnas
*Kooli tänav Järvakandi alevis 
*Kooli tänav Kadrina alevikus
*Kooli tänav Kanepi alevikus
*Kooli tänav Karksi-Nuia linnas
*Kooli tänav Kasepää külas (Kasepää vald)
*Kooli tänav Keava alevikus
*Kooli tänav Kehra linnas
*Kooli tänav Kehtna alevikus
*Kooli tänav Keila linnas 	 
*Kooli tänav Kihelkonna alevikus
*Kooli tänav Kiili alevikus
*Kooli tänav Kilingi-Nõmme linnas
*Kooli tänav Kiviõli linnas
*Kooli tänav Kohila alevis
*Kooli tänav Kohtla-Järve linnas
*Kooli tänav Kohtla-Nõmme alevis 
*Kooli tänav Kärdla linnas 
*Kooli tänav Kärla alevikus
*Kooli tänav Lagedi alevikus
*Kooli tänav Leisi alevikus
*Kooli tänav Mustla alevikus
*Kooli tänav Mustvee linnas	 
*Kooli tänav Mõisaküla linnas
*Kooli tänav Nõo alevikus
***[[Kooli tänav (Paide)|Kooli tänav]]** Paide linnas 	 
*Kooli tänav Palamuse alevikus
*Kooli tänav Puka alevikus
*Kooli tänav Põltsamaa linnas 
*Kooli tänav Põlva linnas
***[[Kooli tänav (Pärnu)|Kooli tänav]]** Pärnu linnas
*Kooli tänav Pärnu-Jaagupi alevis
*Kooli tänav Püssi linnas 
*Kooli tänav Raasiku alevikus
*Kooli tänav Rakke alevikus
***[[Kooli tänav (Rakvere)|Kooli tänav]]** Rakvere linnas
*Kooli tänav Rapla linnas
*Kooli tänav Roosna-Alliku alevikus
*Kooli tänav Rummu alevikus
*Kooli tänav Rõngu alevikus
***[[Kooli tänav (Räpina)|Kooli tänav]]** Räpina linnas
*Kooli tänav Sadala alevikus
*Kooli tänav Sangaste alevikus
*Kooli tänav Sillamäe linnas	 
*Kooli tänav Simuna alevikus
*Kooli tänav Sindi linnas
*Kooli tänav Sõmeru alevikus
*Kooli tänav Tabasalus alevikus
***[[Kooli tänav (Tallinn)|Kooli tänav]]** Tallinna vanalinnas
*Kooli tänav Tamsalu linnas
*Kooli tänav Tapa linnas
***[[Kooli tänav (Tartu)|Kooli tänav]]** Tartu linnas
*Kooli tänav Tootsi alevis	 
*Kooli tänav Tsirguliina alevikus
*Kooli tänav Tudu alevikus
*Kooli tänav Tudulinna alevikus
*Kooli tänav Tõrva linnas
*Kooli tänav Türi linnas
*Kooli tänav Türisalu külas (Harku vald)
*Kooli tänav Varstu alevikus
*Kooli tänav Viljandi linnas
*Kooli tänav Võnnu alevikus
***[[Kooli tänav (Võru)|Kooli tänav]]** Võru linnas
*Kooli tänav Võsu alevikus
*Kooli tänav Vändra alevis 	 
*Kooli tänav Väätsa alevikus

## Vaata ka
*Kooli põik
*Kooli tee
Süütenöör

**Süütenöör** on niiskuskindla ja painduva kestaga pürotehniline nöör, milles  musta püssirohu täidis kannab ühtlasel kiirusel põlemisel leegi lõhkeseadme(laengu) detonaatorini plahvatuse korraldamiseks.

Süütenööre kasutatakse sõjaasjanduses, kaevanduses ja ilutulestike korraldamisel, üldiselt kõikjal kus on vaja tagada plahvatuse kindlaksmääratud ajaline viivitus.

Süütenöör koosneb asfalteeritud puuvillast või plastikust kestast, mille sees on peeneteralisest mustast püssirohust pressitud südamik.

Süütenööri läbimõõt on tavaliselt 5–6&nbsp;mm ja selle püssirohusisaldus on umbes 6 g meetri kohta.

Eestis on kasutusel põhiliselt vene päritolu süütenöör põlemiskiirusega 60&nbsp;cm/min ja Soome päritolu süütenöör põlemiskiirusega 50&nbsp;cm/min. Ilutuletiku rakettide juures kasutatakse muid, spetsiaalselt selleks otstarbeks valmistatud süütenööre.

Süütenöör valmistatakse tavaliselt 10 meetri pikkuste vihkudena ning neid kasutusele võttes tuleb veenduda, et nendes ei esineks muljumisjälgi ega murdekohti, pragusid, harunenud kohti, märgumisjälgi ega jämedamaid või peenemaid kohti. Samuti tuleks kontrollida põlemiskiiruse vastavust ettenähtule, sest defektne süütenöör võib põhjustada õnnetusjuhtumeid.

Süütenööri lõigatakse terava noaga puidust alusel.

Kui süütenööri üks ots ühendatakse kapseldetonaatorisse, siis lõigatakse see risti nööri teljega, et nööri südamik ja detonaatori primaarlaeng omavahel kokku puutuksid. Süütenöör lükatakse detonaatorisse ja kinnitatakse sinna tagumise osa valtsimisega, kasutades spetsiaalseid tange. Detonaatoriga ühendatud süütenööri nimetatakse süütliks.

Süütenööri läitmine toimub kas tuletiku, läitli, süütetahi, põleva süütenööriga või mõne erivahendiga. Lihtsustamaks süütamist lõigatakse süütenööri läidetav osa 45–60-kraadise nurga all viltu.

Tulenevalt kindlast põlemiskiirusest saab süütenööri kasutada viivituselemendina, kuid kuna süütenööri põlemiskiirus ei ole alati päris ühtlane, peab plahvatustele soovitud järjestuse andmiseks süütenööride pikkuste erinevus ületama 10% süütli enese pikkusest.

## Vaata ka
*Detoneeriv nöör
Kooli tänav (Tartu)

**Kooli tänav** (kuni 1934. aastani *Näituse tänav*) on tänav Tartus.

See algab Jaan Tõnissoni tänavalt, kulgeb loodesse ja lõpeb Näituse tänaval. Tänav on umbes 320 meetrit pikk. Tänaval on kõrvalharu, mis kulgeb ümber Miina Härma Gümnaasiumi ja selle spordiväljaku.

Kooli tänava ääres paiknevad Miina Härma Gümnaasium (aadress Tõnissoni 3) ja Mart Saare monument.

Tänav on nimetatud Tartu linnavolikogu otsusega 14. veebruarist 1934.


Fail:Miina Härma Gymnasium.JPG|Miina Härma Gümnaasium nähtuna Kooli tänavalt
Fail:Mart Saare monument Tartus.JPG|Mart Saare monument
Fail:Tartule iseloomulik puidust kahekorruseline kuur.jpg|Puidust kahekorruseline kuur Kooli 13a
Nöbinina

**"Nöbinina"** on 2011. aastal Eestis valminud kümneosaline seriaal lastele.

Esimene osa oli Eesti Televisiooni eetris 25. detsembril 2011.

Stsenaariumi kirjutas Kristiina Kassi raamatu "Nõianeiu Nöbinina" ainetel ja loo lavastas režissöör Elo Selirand. Sarja kunstnik on Jaana Jüris, kostüümikunstnik Gerly Tinn, operaator-lavastajad Elen Lotman ja Raul Priks, Tegevprodutsent Siim Kaarel Saluri, produtsent Margus Saar. 

Peaosa mängib Mari Pokinen, teistes rollides on Kersti Tombak, Anu Lamp, Ülle Kaljuste, Hannes Kaljujärv, Laura Nõlvak, Tanel Ingi, Päär Pärenson, Mirtel Pohla, Krista Lensin, Ott Kartau, Kaidor Kahar, Priit Volmer ja teised. Laulud lõi Peeter Volkonski.

## Viited
Reinhold Johann von Fersen

Krahv **Reinhold Johann von Fersen** (1646 Tallinn – 1716 Stockholm) oli Rootsi riigitegelane ja sõjamees.

Fersenite suguvõsast põlvnev Reinhold Johann sündis Rootsi riigitegelase ja väejuhi vabahärra Hans von Ferseni (1625–1683) ja tema abikaasa Katharina Elisabethi (neiuna Burt; surnud 1666) pojana.

Reinhold Johann von Fersen alustas oma sõjaväeteenistust välismaal. 1675. aastal astus ta Rootsi teenistusse ning võitles Skåne sõjas. 1684. aastal sai ta oobersti auastme. 1688–1692 oli ta Västerbotteni lääni maapealik. Võttis Põhjasõja ajal osa Rootsi vägede 1702. aasta sissetungist Poolasse, misjärel ülendati kindralmajoriks ja nimetati Göteborgi ülemkomandandiks. 1705–1710 oli ta Hallandi lääni maapealik.1709 ülendati ta kindralleitnandiks ja määrati Riia kuberneriks. 1711 sai ta kuninga nõunikuks ja ülendati 1712 kindralsuurtükimeistriks (*generalfälttygmästare*)

28. märtsil 1712 sai ta Rootsi krahvitiitli.  ja introdutseeriti krahvisuguvõsana Rootsi rüütelkonda  nr 56 all.

1715–1716 oli ta Svea õuekohtu president.

Talle kuulusid Maardu ja Jõelähtme mõis Eestimaal ning Abja mõis Liivimaal.

## Perekond
Reinhold Johann von Fersen abiellus 1682. aastal Anna Sophia Staël von Holsteiniga (sündinud vabapreili Ungern-Sternberg; 1645–1720), kes oli kindralmajor Jakob Staël von Holsteini lesk ning vabahärra Wolmar von Ungern-Sternbergi tütar. Abielust sündis:
*krahv Hans Reinhold von Fersen (1683–1736), Rootsi riigitegelane ja sõjaväelane (kindralleitnant)

## Esivanemad

## Viited

## Välislingid
*
Spokane

**Spokane** on linn Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis, Spokane'i maakonna suurim linn ja halduskeskus.

Linn asub osariigi idapiiri lähedal umbes 180 km kaugusel Kanada piirist Spokane'i jõe kaldal. Tema geograafilised koordinaadid on .

2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Spokane'is 208 916  inimest.

Linnas on traditsiooniliselt tegeldud metsatööstuse, mäetööstuse ja raudteetranspordi teenindamisega, tänapäeval on suuremate tööandjate seas ka IT-, biotehnoloogia- ja tervishoiuettevõtted.

Linna lähedal asub Spokane'i rahvusvaheline lennujaam.

Spokane'is on kaks eraülikooli, Gonzaga ülikool ja Whitworthi ülikool.

Spokane'is toimus 1974. aasta maailmanäitus.

Linnast on pärit Bing Crosby.

## Välislingid

* Linna koduleht
Spokane'i jõgi

**Spokane'i jõgi** on jõgi Ameerika Ühendriikides Washingtoni ja Idaho osariigis. Ta on Columbia jõe vasakpoolne lisajõgi.

Jõgi saab alguse Coeur d'Alene'i järvest Idahos ning suubub Columbia jõkke Franklin D. Roosevelti järve lähedal. Jõe pikkus on 179 km.

Jõe kaldal asub Spokane.

Jõe vesi on väga saastunud. Eelkõige leidub seal raskmetalle, mis on pärit piirkonna metallurgiaettevõtetest. Varem lasti ka Spokane'i linna kanalisatsioonivesi otse jõkke.
Kooli tänav (Paide)

**Kooli tänav** on tänav Paides.

Lai tänav on umbes 360 meetrit pikk. 

Tänav algab Pärna tänavalt, kulgeb loodesse ja ristub Pärnu tänavaga, kus ta ka lõppeb.

Kooli tänav ristub Kastani, Peetri ja Uue tänavaga.

Tänava ääres asub Peetri park.

## Asutused Kooli tänaval
*Paide Hillar Hanssoo Põhikool (Kooli 1)

## Vaata ka
*Paide tänavate loend