open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eha tänav (Rakvere)

**Eha tänav** on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas.

Põhja-lõunasuunaline tänav saab alguse Kesk tänavalt. Suundudes lõuna poole ja ristudes Koidu tänavaga, lõpeb tänav tupikalaga enne Tallinna–Narva raudteed maa-ala Moonaküla linnaosast eraldavat kõrghaljastust. Tänava pikkus on 263 meetrit. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennult 1,5 km. 

Tänava ääres paiknevad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi jooksul.

## Viited
Karl Tender

**Karl Tender** (11. veebruar (vkj) / 24. veebruar 1908 Tallinn – 30. september 1989 St Kilda, Melbourne, Austraalia) oli eesti poksija ja metsandustegelane.
 
Ta lõpetas 1927. aastal Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1928–1938 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas ja lõpetas 1938. aastal selle metsaosakonna.

Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Revelia.

## Poksijana
Tender oli Eesti kolmekordne meister raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) aastatel 1926, 1927 ja 1929. 

Ta osales kolm korda Eesti–Soome maavõistlustel poksis raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) aastatel 1926, 1927 ja 1928 ning võitis kõik oma kohtumised. 

Ta on esinenud poksi populariseerijana, pidades loenguid ja juhendades kursusi.

Oma noorpõlves saadud vasaku käe vigastuse tõttu tegi ta sageli võistluspause, näiteks ei osalenud ta 1930. aasta Eesti meistrivõistlustel. Ta poksis 12. märtsil 1933 Tallinna ja Tartu "Kalevi" sõpruskohtumisel tartlase Evald Lukkini vastu. Tender oli 2. raundis punktidega kohtumist juhtimas, kui vigastas hoopis oma paremat kätt ja katkestas kohtumise. Võit läks hetkel punktidega taga olnud Lukkinile. 

Pärast seda vigastust loobus Tender üldse poksist.

## Hilisem elukäik
Ta töötas aastatel 1940–1944 Paasvere metsaülemana.

Ta põgenes 1944. aastal Rootsi, kus ta töötas peamiselt kellas- ja kullassepana. Ta liikus sealt 1950. aastal edasi Austraaliasse ja töötas seal peamiselt samuti kellas- ja kullassepana. 

## Isiklikku
Tema vennad olid arhivaar ja ajaloolane Erik Tender ning arhivaar ja notar Ervin Tender.

## Viited

## Kirjandus
*"Suri omaaegne poksimeister metsateadlane K. Tender". Vaba Eesti Sõna nr 44, 2. november 1989. Lk 9
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 407

## Välislingid
*Karl Tenderi sporditulemused
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Suurrüdi

**Suurrüdi** ehk **suurrisla** (*Calidris canutus*) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind.

Suurrüdi on 23–25 cm pikk. Tiibade siruulatus on 45–54 cm. Kaalub 85–220 g.

Hundsulestikus on ülapool roostepruun ja mustakirju, alapool roostepruun. Puhkesulestikus on ülapool hallikaspruun. Jässaka kehaehituse ja lühikese kaelaga. Nokk on sirge ja lühike. Jalad on tumedat värvi.

Liigil on 6 alamliiki:

* *C. c. canutus* (Linnaeus, 1758) – Taimõri poolsaarel ja Uus-Siberi saartel. Talvitub Lääne- ja Lõuna-Aafrikas.
* *C. c. islandica* (Linnaeus, 1767) – Põhja-Kanadas ja Gröönimaal. Talvitub Lääne-Euroopas.
* *C. c. piersmai* (Tomkovich, 2001) – Uus-Siberi saartel. Talvitub Austraalias.
* *C. c. rogersi* (Mathews, 1913) – Tšuktši poolsaarel. Talvitub Austraalias ja Uus-Meremaal.
* *C. c. roselaari* (Tomkovich, 1990) – Wrangeli saarel ja Loode-Alaskal. Talvitub Floridas, Lõuna-Panamas ja Põhja-Venezuelas.
* *C. c. rufa* (Wilson, 1813) – Põhja-Kanada saartel. Talvitub Lõuna-Ameerikas.

Eestis on ta harilik läbirändaja, keda võib näha maist septembrini.

Pesitseb tundras, tavaliselt ranniku lähedal. Talvel elab märgaladel, randades, sadamates ja laguunide ääres. 

Suurrüdi toitub kahetiivalistest, liblikatest, ehmestiivalistest, mardikatest, mesilastest, ämblikest, väikestest koorikloomadest, tigudest ja ussidest. Talvel sööb ka karpe, kalu ja seemneid. Rände ajal USA idaosas toituvad peamiselt odasabade munadest.

Otsivad toitu pehmest liivast. Väga sotsiaalsed, tihti 300–10 000-linnulistes parvedes. Toituvad nii päeval kui öösel.

Emaslinnud munevad juunis. Pesitsevad üksikult, tavaliselt üks paar ruutkilomeetri kohta. Kurnas on neli muna mõõtmetega 43 × 30 mm. Muna kaalub 19 g. Isaslind haub mune 21–22 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 18 päeva vanuselt.

Suurrüdi võib elada 16-aastaseks.

## Viited

## Välislingid
*
Leeterüdi

**Leeterüdi** ehk **leeterisla** (*Calidris alba*) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind.

Leeterüdi on 20–21 cm pikk. Tiibade siruulatus on 35–39 cm. Kaalub 33–110 g.

Puhkesulestikus on ülapool heledalt hallikaspruun, hundsulestikus roostepruun. Alapool on valge. Jalad on tumedat värvi.

Liigil on kaks alamliiki:

* *C. a. alba* (Pallas, 1764) – Ellesmere'il, Gröönimaal, Teravmägedel, Severnaja Zemljal ja Taimõri poolsaarel
* *C. a. rubida* (Gmelin, 1789) – Leena deltas, Uus-Siberi saartel, Alaskal ja Põhja-Kanadas

Talvituvad Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Lääne- ja Lõuna-Euroopas, Aafrikas, Lõuna-Aasias, Austraalias ja Uus-Meremaal.

Eestis on ta väikesearvuline läbirändaja, keda võib näha augustist oktoobrini.

Pesitsevad tundras. Talvel elavad liivarandades. Rändel võib neid kohata ka siseveekogudel.

Pesitusajal toituvad putukatest, ämblikest, koorikloomadest ja taimedest. Talvel ja rändel toituvad väikestest limustest, koorikloomadest, hulkharjasussidest ja putukatest, vahel ka kaladest ja meduusidest. USA idarannikul söövad odasabade mune.

Toituvad väikestes parvedes. Toituvad nii päeval kui öösel.

Kuivade lehtede ja samblikega vooderdatud pesa asub maapinnal või kivide peal. Tihti kasutavad sama pesa mitu aastat järjest. Pesitsevad hajusalt, kuni 13,7 paari ruutkilomeetril.

Emaslinnud munevad juunist juuli keskpaigani. Kurnas on neli muna mõõtmetega 35 × 25 mm. Muna kaalub 11,2 g. Pojad saavad lennuvõimeliseks 17 päeva vanuselt.

Leeterüdi võib elada 11-aastaseks.

## Viited

## Välislingid
*
Väikerüdi

**Väikerüdi** ehk **väikerisla** (*Calidris minuta*) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind.

Väikerüdi on 12–14 cm pikk. Tiibade siruulatus on 28–31 cm. Kaalub 17–44 g.

Väikerüdi selg on roostepruun, turjal on hele kolmnurkne vööt. Alapool on hele. Puguala küljed on roostjad, külgmised tüürsuled hallid. Nokk on tumedat värvi, jalad mustad.

Väikerüdi levila ulatub Skandinaavia põhjaosast Jana jõeni. Talvituvad Suurbritannias, Vahemere ääres, Aafrikas, Madagaskaril, Araabia poolsaarel, Pärsia lahe ääres, Indias ja Myanmaris.

Eestis on ta harilik läbirändaja. Teda võib näha mais ja augustist septembrini mererannikul.

Pesitsevad tundras, soiste alade ja padurandade lähedal. Väldivad piirkondi, kus aastane sademete hulk ületab 250 mm. Rändel võib neid kohata väikestel siseveekogudel ja mere ääres. Talvel elavad rannikul, estuaaride ja laguunide ääres, padurates ning riisipõldudel.

Pesitsusajal toituvad kahetiivalistest ja mardikatest. Talvel toituvad ka kiletiivalistest, rõngussidest, väikestest limustest, koorikloomadest ja taimedest.

Emaslinnud munevad juuni lõpust juuli alguseni. Ei ole paigatruud. Ühel hektaril võib pesitseda kuni 5 paari, kuid tavaliselt on ühel ruutkilomeetril umbes 10 pesa. Lehtede ja rohuga vooderdatud pesa asub maapinnal.

Kurnas on neli muna mõõtmetega 29 × 21 mm. Muna kaalub 5,75 g. Mune hauvad mõlemad vanemad 20–21 päeva.

Väikerüdi võib elada 8-aastaseks.

## Viited

## Välislingid
*
Värbrüdi

**Värbrüdi** ehk **värbrisla** (*Calidris temminckii*) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind.

Värbrüdi on 13–15 cm pikk. Tiibade siruulatus on 34–37 cm. Kaalub 15–36 g.

Värbrüdi selg on hallikas, alaosa hele. Puguala on hall. Tema külgmised tüürsuled on valged. Nokk on tumedat värvi, jalad rohekad või pruunikad.

Värbrüdi levila ulatub Skandinaaviast Tšuktši poolsaareni. Vahel pesitsevad ka Suurbritannias. Talvituvad Vahemere ääres, Aafrikas, Lähis-Idas, Indias, Indohiinas, Lõuna-Hiinas, Nansei saartel ja Malaisias.

Eestis on ta väikesearvuline läbirändaja. Teda võib kohata mais ja juulist oktoobrini mererannikul ja sisevete ääres.

Pesitsevad tundras. Talvel elavad märgaladel ja laguunide ääres.

Pesitsusalal ja sisemaal toituvad peamiselt putukatest ja nende vastsetest, vahel ka taimedest. Rannikul toituvad rõngussidest, koorikloomadest ja väikestest limustest.

Toituvad üksi või kuni 30-linnulistest parvedes.

Emaslinnud munevad mai lõpust juuli alguseni. Lehtedega vooderdatud pesa asub maapinnal. Ühel ruutkilomeetril asub 6–7 pesa, kuid Kesk-Siberi tundras võib paiguti olla ka 25–40.

Kurnas on neli muna mõõtmetega 28 × 20 mm. Muna kaalub 5,8 g. Kaks kurna, kumbki vanalind haub neist ühte 21–22 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 15–18 päeva vanuselt.

Värbrüdi võib elada 11-aastaseks.

## Viited

## Välislingid
*
Kiripugu-rüdi

**Kiripugu-rüdi** ehk **kiripugu-risla** (*Calidris melanotos*) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind.

Kiripugu-rüdi on 19–23 cm pikk. Tiibade siruulatus on 37–45 cm. Isaslind kaalub  45–126 g, emaslind 31–97 g.

Kiripugu-rüdi ülapool on tumepruun. Rind on helepruun ja vöödiline. Kõht on valge. Jalad on kollased, rohekad või pruunikad. Sarnaneb välimuselt älverüdiga, kuid kiripugu-rüdi rind on vöödilisem ja älverüdil on punakam pealagi.

Kiripugu-rüdi levila ulatub Taimõri poolsaarest Hudsoni laheni. Talvituvad Boliivias, Paraguays, Argentinas, Austraalias ja Uus-Meremaal.

Eestis on ta eksikülaline.

Pesitsevad tundras. Talvel elavad padurandades, soodes, lammidel, järvede ja laguunide ääres ning riisipõldudel.

Pesitsusalal toituvad putukatest ja ämblikest. Rändel toituvad rohutirtsudest ja kilkidest. Talvel toituvad rõngussidest, limustest, koorikloomadest, ämblikest, putukatest, vetikatest ja seemnetest.

Pesitsevad maapinnal lehtede, rohu ja samblaga vooderdatud lohus. Pesa läbimõõt on 91 mm ja kõrgus 31 mm. Siberis asub ühel ruutkilomeetril 0,5–6 pesa, Alaskal võib olla üle 10.

Isaslinnu territoorium on 4–6 hektarit. Ta valvab oma territooriumit istudes künka otsas. Ajab teised isased oma territooriumilt minema, kuid füüsilist võitlust esineb harva. Pesade asukohad ei ole otseselt seotud isaste territooriumitega ja võivad paikneda neist kaugel.

Emaslinnud munevad juunist juulini. Kurnas on neli muna mõõtmetega 37 × 26 mm. Muna kaalub 13 g. Emaslind haub mune 21–23 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 3 nädala vanuselt.

Isaslinnud lahkuvad pesitsusalalt juuni lõpus või juuli alguses. Emased lahkuvad juuli lõpus või augusti alguses, noorlinnud jäävad pesitsusalale suve lõpuni.

## Viited

## Välislingid
*
Älverüdi

**Älverüdi** ehk **älverisla** (*Calidris acuminata*) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind.

Älverüdi on 17–22 cm pikk. Tiibade siruulatus on 36–43 cm. Isaslind kaalub 53–114 g, emaslind 39–105 g.

Älverüdi ülapool on tumepruun. Kael ja rind on vöödilised. Pealagi on punakaspruun. Jalad on kollakad, pruunikad või rohekad. Sarnaneb välimuselt kiripugu-rüdiga.

Älverüdi levila ulatub Leena deltast Kolõma jõeni. Talvituvad Melaneesias, Austraalias ja Uus-Meremaal.

Eestis on ta eksikülaline.

Pesitsevad tundras. Talvel elavad padurandades, lammidel ja laguunide ääres.

Toituvad putukatest ja nende vastsetest, karpidest, tigudest, koorikloomadest, hulkharjasussidest ning seemnetest.

Ühel ruutkilomeetril pesitseb umbes 20 lindu. Rohu ja lehtedega vooderdatud pesa asub maapinnal.

Emaslinnud munevad juuni alguses. Kurnas on neli muna mõõtmetega 38 × 27 mm. Muna kaalub 13,7 g. Mune haub emaslind.

Älverüdi võib elada 5-aastaseks.

Talvitusalal ohustab älverüdi põud. Rändel on suurimateks ohtudeks tööstuse kiire areng Kollase mere rannikul, reostus, küttimine ja kalavõrkudesse kinni jäämine. Meretaseme tõusu tõttu väheneb älverüdile sobilike elupaikade arv.

## Viited

## Välislingid
*
Kõvernokk-rüdi

**Kõvernokk-rüdi** ehk **kõvernokk-risla** (*Calidris ferruginea*) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind.

Kõvernokk-rüdi on 18–23 cm pikk. Tiibade siruulatus on 38–41 cm. Kaalub 44–117 g.

Puhkesulestikus on ülapool hallikaspruun ja alapool valge. Hundsulestikus on ülapool roostepruun ja mustakirju, alapool kastanpruun. Nokk on allapoole kõver. Jalad on keskmise pikkusega ja tumedat värvi.

Kõvernokk-rüdi pesitseb Taimõri poolsaarel ja Uus-Siberi saartel. Talvituvad Aafrikas, Pärsia lahe ääres, Indias, Indohiinas, Sunda saartel, Austraalias ja Uus-Meremaal.

Eestis on ta väikesearvuline läbirändaja. Teda võib näha maist septembrini mererannikul ja sisevete ääres.

Pestitsevad tundras. Talvel elavavad peamiselt rannikul, laguunide ja estuaaride ääres ning padurandades. Sisemaal võib neid kohata jõgede ja järvede ääres ning lammidel.

Pesistusalal toituvad peamiselt putukatest. Talvel toituvad hulkharjasussidest, limustest, koorikloomadest ja putukatest, vahel ka seemntest.

Pesitsevad juunist juulini. Ühel ruutkilomeetril asub keskmiselt 2,3 pesa.

Kurnas on neli muna mõõtmetega 36 × 26 mm. Muna kaalub 12 g. Emaslind haub mune 19–20 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 14–16 päeva vanuselt.

Kõvernokk-rüdi võib elada 11-aastaseks.
## Viited

## Välislingid
*
Kurba

**Kurba** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Kurba on pandud Pühalepa kihelkonnas Läänemaal ja Jõhvi ja Simuna kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Kurba uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Klaamann (Kohtla vallas 1939. aastal). Herman-Leopold Kurba palvel kanti Kurba perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 380 all (Siseministeeriumi teadaanne 7. veebruarist 1939).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kurba seitsmel mehel ja vähem kui viiel naisel.

*Helmi Kurba, Eesti poliitik (1920–2006)
Kuma (perekonnanimi)

**Kuma** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kuma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Gutmann ja Knumann. Roobert Kuma palvel kanti Kuma perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 94 all (20. maist 1935).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

*Helene Kuma, eesti keraamik ja kunstiteadlane (1921–2009)
*Roobet Kuma, eesti metroloog ja esperantist (1882–1945)
Kurdve

**Kurdve** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kurdve uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kresmer, Kressmer ja Kurjatov. Nigul Kurdve palvel kanti Kurdve perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 404 all (Siseministeeriumi teadaanne 29. maist 1940).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

*Nigul Kurdve (1911–1976), eesti arst
Kuusla

**Kuusla** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kuusla uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kuuskler. Linda Kuusla palvel kanti Kuusla perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 154 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kuusla Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Nõva (perekonnanimi)

**Nõva** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Nõva on antud Hageri kihelkonnas Harjumaal ((Newa), Anna kihelkonnas Järvamaal (Newa), Karja kihelkonnas Saaremaal (Nawa), Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal (Nawa) ja Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal (Nöwwa). Nimede eestistamisel on Nõva määratud uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Breiberg (Nõmmel ja Tallinnas 1937. aastal).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Nõva Eestis 5 mehel ja 11 naisel.

*Erika Nõva, eesti arhitekt (1905–1987)
Andrei Netšajev

**Andrei Aleksejevitš Netšajev** (vene keeles Андрей Алексеевич Нечаев; sündinud 2. veebruaril 1953 Moskvas) on Venemaa poliitik ja majandusteadlane, professor, Venemaa Föderatsiooni esimene majandusminister.

Ta oli aastatel 1992–1993 Venemaa majandusminister ja 1993–2013 panga Venemaa Finantskorporatsioon president. 
Netšajev on 2012. aasta aprillis Aleksei Kudrini eestvedamisel loodud ekspertkogu Kodanikualgatuse Komitee liige. 2013. aastal rajas ta koos mõttekaaslastega poliitilise  partei Kodanikualgatus ("Гражданская инициатива"). Partei asutamiskongressil valiti ta partei esimeheks. Partei eesotsas oli ta kuni 23. juunini 2018. Partei kongressil 2018. aasta juunis valiti partei uueks esimeheks Dmitri Gudkov. Netšajev valiti partei poliitnõukogu liikmeks. Partei muutis oma nime Muutuste Parteiks. 

2016. aastal kandideeris Netšajev Riigiduumasse, kuid mandaati ei saanud.

## Haridus ja töökäik
Netšajev lõpetas 1975. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna majandusküberneetika erialal ja 1978. aastal samas aspirantuuri. 

1979. aastal kaitses ta MRÜ-s kandidaadikraadi ja 1998. aastal Venemaa Föderatsiooni valitsuse juures asuvas Rahvamajanduse Akadeemias majandusteaduste doktori kraadi. 1991. aastal oli ta Moskvas asuva Rahvamajanduse majanduspoliitika instituudi teadusdirektor. 

1991. aasta novembris sai Netšajev Vene NFSV majandus- ja rahandusministri esimeseks asetäitjaks ja 1992. aasta veebruaris Jegor Gaidari valitsuses Venemaa Föderatsiooni majandusministriks. 1993. aasta märtsis läks Netšajev ministriametist erru. Aastatel 1993–2013 oli ta panga Venemaa Finantskorporatsioon president.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht. andreynechaev.com
Haapsalu linn (haldusüksus)

**[[Haapsalu]] linn** on haldusüksus Lääne maakonnas. Omavalitsusüksus moodustati Eesti omavalitsuste haldusreformi tulemusena pärast 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimisi senise omavalitsusliku Haapsalu linna ning Ridala valla liitmisel.

## Linnavalitsemine

Haapsalu linnapea on 2025. aasta detsembrist Olavi Seisonen.

## Asustus
Haapsalu linnas asub linnasisene linn Haapsalu, 2 alevikku ja 56 küla.

### Alevikud
Paralepa, Uuemõisa.

### Külad
Aamse, Allika, Ammuta, Emmuvere, Erja, Espre, Haeska, Herjava, Hobulaiu, Jõõdre, Kabrametsa, Kadaka, Kaevere, Kiideva, Kiltsi, Kiviküla, Koheri, Koidu, Kolila, Kolu, Käpla, Laheva, Lannuste, Liivaküla, Litu, Lõbe, Metsaküla, Mäeküla, Mägari, Nõmme, Panga, Parila, Puiatu, Puise, Pusku, Põgari-Sassi, Rohense, Rohuküla, Rummu, Saanika, Saardu, Sepaküla, Sinalepa, Suure-Ahli, Tammiku, Tanska, Tuuru, Uneste, Uuemõisa, Valgevälja, Varni, Vilkla, Võnnu, Väike-Ahli, Vätse, Üsse

## Rahvastik

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on rahvastikuregistri andmetel Haapsallu registreeritud 13 142 elanikku.

## Sõpruslinnad

## Vaata ka
* Haapsalu Linnavalitsus

## Viited

## Välislingid
* Haapsalu linna koduleht
Jõud (kolhoos)

**Jõud** oli kolhoos Haapsalu rajoonis Risti külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Piirsalu.  Kolhoosi pindala oli 6400 ha.

Kolhoosi keskmine töötajate arv (1977) oli 144.

## Viited
Karuse kolhoos

**Karuse kolhoos** oli kolhoos Haapsalu rajoonis Hanila külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Karuse. Kolhoosi pindala oli 16 500 ha.

Kolhoosi keskmine töötajate arv (1977) oli 604.

## Viited
Kasari kolhoos

**Kasari kolhoos** oli kolhoos Haapsalu rajoonis Martna külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kurevere. Kolhoosi pindala oli 8500 ha.

Kolhoosi keskmine töötajate arv (1977) oli 167.

## Viited
Kullamaa kolhoos

**Kullamaa kolhoos** oli kolhoos Haapsalu rajoonis Kullamaa külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kullamaa. Kolhoosi pindala oli 16 400 ha.

Kolhoosi keskmine töötajate arv (1977) oli 389.

## Viited
Külvaja (Haapsalu rajooni kolhoos)

**Külvaja** oli kolhoos Haapsalu rajoonis Ridala külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Ridala. Kolhoosi pindala oli 12 500 ha.

Kolhoosi keskmine töötajate arv (1977) oli 335.

## Viited
Linnamäe kolhoos

**Linnamäe kolhoos** oli kolhoos Haapsalu rajoonis Linnamäe külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Linnamäe. Kolhoosi pindala oli 9800 ha.

Kolhoosi keskmine töötajate arv (1977) oli 281.

## Viited
Nõva kolhoos

**Nõva kolhoos** oli kolhoos Haapsalu rajoonis Nõva külanõukogus. 

Nõva kolhoos tekkis F. E. Dzeržinski nimelise kalurikolhoosi, „Võidu“ ja „Kommunismi tee“ kolhooside ühinemisel.

Kolhoosi keskasula oli Variku. Kolhoosi pindala oli 5500 ha.

Kolhoosi keskmine töötajate arv (1977) oli 126.

## Viited
Martna sovhoos

**Martna sovhoos** oli sovhoos Haapsalu rajoonis Martna külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Martna. Sovhoosi pindala oli 12 300 ha.

Sovhoosi keskmine töötajate arv (1977) oli 360.

## Viited
Ridala sovhoos

**Ridala sovhoos** oli sovhoos Haapsalu rajoonis Ridala külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Sinalepa. Sovhoosi pindala oli 7900 ha.

## Viited
Vormsi sovhoos

**Vormsi sovhoos** oli sovhoos Haapsalu rajoonis Vormsi külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Hullo. Kolhoosi pindala oli 4900 ha.

## Viited
Kateríni

**Kateríni** (kreeka keeles Κατερίνη) on linn Kreekas. See on Kesk-Makedoonia piirkonnas asuva Piería piirkonnaüksuse halduskeskus.

## Viited

## Välislingid
Tuudi kolhoos

**Tuudi kolhoos** oli kolhoos Haapsalu rajoonis Tuudi külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Nurme. Kolhoosi pindala oli 14 100 ha.

Tuudi kolhoos moodustati veebruaris 1971 kolhooside Jõe ja Säde ühinemisel. Kolhoosi keskmine töötajate arv 1977. aastal oli 339. 1976. aasta jaanuaris ühines Tuudi kolhoosiga osaliselt Matsalu kolhoos.

Kolhoos tegutses kuni märtsini 1993.

## Viited
Lihula sovhoos

**Lihula sovhoos** oli sovhoos Haapsalu rajoonis Kirbla külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Lihula. Sovhoosi pindala oli 13 100 ha.

Sovhoosi keskmine töötajate arv (1977) oli 547. Lihula sovhoosi keskuseks oli endine Lihula mõis.

## Viited
Ardu külanõukogu

**Ardu külanõukogu** oli külanõukogu Kõue vallas, hiljem Kose rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kõue külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Ardu asulas.

## Viited
Are külanõukogu

**Are külanõukogu** oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. Külanõukogu halduskeskus asus Niidu külas. Külanõukogu pindala oli 208,4 km².

## Viited
Aruvälja külanõukogu

**Aruvälja külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Aruvälja külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Audru valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Põhara külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aruvälja külanõukogu 1950 septembris Pärnu rajooni koosseisu.

Aruvälja külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Audru külanõukoguga.

## Viited
Aseri külanõukogu

**Aseri külanõukogu** (1954–1959 *Rannu külanõukogu*) oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. aastal Mahu vallas. 1954. aastal liideti Kalvi ja Aseri külanõukogu Rannu külanõukoguks. 1959. aastal tekkis Aseri külanõukogu, mille halduskeskus asus Aseri asulas.

Aseri külanõukogu koosseisu kuulusid Aseri asula ning Meriküla, Uusküla, Ridaküla, Tamme, Rannu, Kõrtsialuse, Abaja, Koogu ja Härjapea küla. 1951. aastal liideti Aseri külanõukoguga Oru, Kalvi ja Aseriaru küla.
## Viited
Audla külanõukogu

**Audla külanõukogu** oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Laimjala külanõukoguga.

## Viited
Audru külanõukogu

**Audru külanõukogu** oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. Külanõukogu halduskeskus asus Kihlepa külas.

Külanõukogu alal tegutsesid näiteks kolhoosid Kalevipoeg ja Ühendus.

## Viited
Filosoofiline nõustamine

**Filosoofiline nõustamine** on kaasaegne liikumine praktilises filosoofias. Filosoofilise nõustamise praktiseerijatel on tavaliselt kas filosoofia doktori- või magistrikraad ning nad pakuvad nõustamist ja konsultatsiooni inimestele, kes otsivad filosoofilist lähenemist enda eluprobleemidele, sotsiaalsele elule või vaimsetele probleemidele. Psühholoogid ja psühhiaatrid kasutavad enda töös inimeste ravimisel ka filosoofiat, kuid filosoofilise nõustamise protsess ei ole kliiniline.

Liikumist seostatakse tihti Sokratese õpetustega. Sokrates leidis, et filosoofia on otsing hea elu leidmiseks ja arvas, et elu ilma filosoofiata ei ole väärt elu.

## Ajalugu
Peter Koestenbaum oli üks varaseid filosoofilise nõustamise juhtfiguure. Tema 1978. aastal välja antud raamatus "*The New Image of the Person: The theory and Practice of Clinical Philosophy*" arutas Koestenbaum viise, kuidas filosoofilist nõustamist kasutada saaks.

Saksa filosoof Gerd B. Achenbach arvas, et filosoofia ei peaks olema eraldiseisev haru ning pidas filosoofiat oluliseks osaks inimese elus. Achenbach hakkas 1981. aastal klientidele filosoofilist nõustamist pakkuma. Tema eesmärk oli luua soodne keskkond, kus inimene saaks kasutada filosoofiat, et arendada enese mõtteid asjakohastel teemadel.
Aastal 1982 asutas Achenbach Saksa Koolkonna Filosoofilise Praktika ja Nõustamise jaoks ning avaldas aastatel 1984 ja 1985 sel teemal esimesed raamatud. Mõni aeg pärast seda hakkas filosoofiline nõustamine levima üle Euroopa, saavutades eriti suure populaarsuse Hollandis.

Tänapäeval on maailmas mitmeid professionaalseid filosoofilise nõustamise ühinguid näiteks Prantsusmaal, Belgias, Saksamaal, Austrias, Šveitsis, Suurbritannias, Itaalias, Hispaanias, Kreekas, Hollandis, Norras, Taanis, Soomes, Iirsaelis, Kanadas, Austraalias, Brasiilias, Portugalils, Koreas, Türgis, Jaapanis ja Ameerika Ühendriikides.

## Eesmärgid
Filosoofilise nõustamise meetodid on nõustajatel väga erinevad. Mõned nõustajad keskenduvad rohkem dialoogile. Nad usuvad, et kliendi filosoofiliste oskuste parandamisel võib olla teraapiline efekt. Teised praktiseerijad seostavad filosoofilist nõustamist aga tihedalt vaimse tervise- ja psühholoogiaga.

Ameerika Ühendriikide Filosoofilise Nõustamise Ühingu (NPCA) juhtkirja järgi aitab filosoofiline nõustaja klientidel enda uskumusi ja maailmapilti läbi filosoofia selgitada, artikuleerida, uurida ja mõista. Kliendid võivad otsida filosoofilist abi selliste muredega nagu keskeakriis, karjääri muutused, stress, enesekindlus, füüsiline haigus, surm, vananemine, ja elu mõte.

## Viited
Auvere külanõukogu

**Auvere külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Auvere külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Alutaguse vallas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimisega allutati Auvere külanõukogu 1950 septembris administratiivselt Narva Linna Töörahva Saadikute Nõukogule.

1954 juunis Auvere külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Alutaguse külanõukoguga.

## Viited
Avinurme külanõukogu

**Avinurme külanõukogu** on Eesti NSV endine külanõukogu.

Külanõukogu moodustati 1945. aastal Avinurme vallas Tartumaal. Aastatel 1949–1950 oli see Jõgevamaal, 1950–1959 Mustvee rajoonis, 1959–1962 Jõgeva rajoonis, 1962–1964 Kohtla-Järve linnapiirkonnas, 1964–1990 Kohtla-Järve rajoonis ja Kohtla-Järve maakonnas ning 1990–1991 Ida-Viru maakonnas. 

Külanõukogu halduskeskus asus Avinurme asulas.

Külanõukogus oli 1968. aastal üks majand: Avinurme kolhoos.

## Viited
Lasnaidee

**Lasnaidee** on 2014. aasta juunis alguse saanud kodanikualgatus, mille eesmärk on kohalike elanike kaasamisega ja kodanikualgatusega kodukoha – Lasnamäe linnaosa – elukeskkonna paremaks muutmine. Lasnaidee sai alguse Lasnapiknikust, mis toimus koostöös Linnalabori jt partneritega ning järgnevalt muutus Lasnaidee mittetulundusühinguks 2015. aasta veebruaris.

MTÜ Lasnaidee on vabatahtlik mittetulundusühing, mis püüab kohalike elanike kaasamisega ja kodanikualgatusega oma kodukoha elukeskkonda paremaks muuta. Lasnaidee pürgib võimalusterohkema ja kvaliteetsema elukeskkonna kujundamise poole koostöös võimuorganite, teiste vabaühenduste, äriühingute ja vastutustundlike piirkonna elanikega. MTÜ Lasnaidee missiooniks on parendada Lasnamäe elukeskkonda läbi kohalike elanike kodanikuaktiivsuse.

MTÜ Lasnaidee läheneb seni pigem passiivsena tuntud Lasnamäele kogukonnaarenduse ja elukeskkonna parandamise kaudu. Meie eesmärk on väärtustada Lasnamäed kui juba meeldivat elamiskeskkonda, millel on omad väärtused ning mille poolest kohalikud seda hindavad ja armastavad.

Lasnaidee tegeleb ka selliste ürituste ja aktsioonide korraldamisega, mis on suunatud elanike teadlikkuse ja motivatsiooni suurendamisele oma kodukoha suhtes, elavdavad ja mitmekesistavad linnaruumi ning suurendavad elanike ühtekuuluvustunnet. Selliste ürituste hulgas on näiteks LasnaPiknik, LasnaKino ja LasnaKirbukas.

Samuti tegeleb Lasnaidee Lasnamäe elukeskkonna kujundamisega ja ilmestamisega ühenduse liikmete ja teiste Lasnamäe elanike osalusel. Selliste tegevuste hulgas on näiteks Kotka trepi värvimise aktsioon LasnaVärvid ja Priisle pargi projekt.

Ühenduses on ligi kümmekond erineva vanuse ja taustaga aktiivset ning säravat Lasnamäe elanikku, kes kõik usuvad Lasnamäe potentsiaali ning soovivad panustada oma kodukoha arengusse.

MTÜ Lasnaidee sai hoogu tänu Linnalabori ühenduse projektile "Lasnamäe idee – paneelelamupiirkondade elanike aktiveerimine", mis viidi läbi märtsist kuni augustini 2014 partnerluses MTÜga Kontakt EMP toetusel Vabaühenduste Fond Avatud Eesti Fondi vahendusel. 

## Viited

## Välislingid
*Lasnaidee koduleht
Margaret Stonborough-Wittgensteini portree

„**Margaret Stonborough-Wittgensteini portree**“ on austria kunstniku Gustav Klimti (1862–1918) teos.


Klimt, Study for Portrait Margarete Wittgenstein.JPG
Gustav Klimt - Estudio para el retrato de la señora Wittgenstein.jpg|
Study for Margaret Stonborough Wittgenstein.JPG|


## Kirjandus
* Maria Sol Garcia Galland: *Gustav Klimt*. Rebo, lisse, 2006. ISBN 9036618185
* Godfried Fliedl: *Gustave Klimt*. Taschen, Keulen, 2006. ISBN 9783822851302
* Gilles Néret: *Gustav Klimt 1862-1918*. Taschen, Keulen, 2010. ISBN 9783822851302

## Välislingid
* Portrait of Margaret Stonborough Wittgenstein, 1905 by Gustav Klimt
Dmitri Uljanov

**Dmitri Uljanov** (vene keeles *Дмитрий Ильич Ульянов*; 16. august (vkj 4. august) 1874 Simbirsk – 16. juuli 1943 Gorki Leninskije, Moskva oblast) oli vene revolutsionäär, parteitegelane ja arst, Vladimir Lenini noorem vend.

Dmitri Uljanov lõpetas 1893. aastal Samaras gümnaasiumi ja asus õppima Moskva Ülikooli arstiteaduskonnas. Ta alustas revolutsioonilist tegevust 1894. aastal üliõpilaste marksistlikes ringides. 1897. aasta novembris ta vahistati ja ta viibis kuni 1898. aasta sügiseni vangistuses. Seejärel elas ta politseijärelevalve all Podolskis Moskva kubermangus. Alates 1900. aastast oli ta ajalehe Iskra korrespondent. 1900. aastal astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonna viimasele kursusele ja lõpetas ülikooli 1901. aastal. Aastatel 1902–1914 töötas ta arstina ja osales samal ajal ka revolutsioonilises tegevuses. 1914. aastal mobiliseeriti ta sõjaväkke ning ta teenis kuni 1917. aastani sõjaväearstina Sevastopolis ja Odessas. 1917. aastal osales Uljanov Nõukogude võimu kehtestamisel Krimmis. 1918–1919 võttis ta osa põrandaalusest revolutsioonilisest võitlusest. 1919–1921 oli ta Jevpatorija bolševike komitee ja Revolutsioonikomitee liige, Krimmi Rahvakomissaride Nõukogu aseesimees ja VK(b)P Krimmi oblastikomitee liige. Alates 1921. aasta lõpust töötas ta Moskvas Tervise Rahvakomissariaadis juhtival ametikohal. 1925–1933 töötas ta Jakov Sverdlovi nim. Kommunistlikus Ülikoolis ja Ida Töötajate Kommunistlikus Ülikoolis. Alates 1933. aastast töötas Uljanov Kremli Sanitaarvalitsuse polikliiniku teadusosakonnas. Ta osales ka Vladimir Lenini Keskmuuseumi töös. 1941–1942 elas ta Uljanovskis.

Dmitri Uljanov on maetud Moskvas Novodevitšje kalmistule.

Tartus tegutses 1982–1988 Dmitri Iljitš Uljanovi kortermuuseum, mis 1989. aastast reorganiseeriti tudengimuuseumiks. Moskva edelaringkonnas asub tänini ligikaudu 3&nbsp;km pikkune Dmitri Uljanovi tänav, kus on olnud ka hotell Dmitri Uljanov.

## Viited
Belaja Kalitva rajoon

**Belaja Kalitva rajoon** (vene keeles *Белокалитвинский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti keskosas. Rajooni keskus on Belaja Kalitva linn.

Rajoon piirneb kirdes Miljutinskaja rajooniga, idas Tatsinskaja rajooniga, kagus Konstantinovski rajooniga, lõunas Ust-Donetski rajooniga, edelas Krasnõi Sulini rajooniga, läänes Kamenski rajooniga ja loodes Tarassovski rajooniga.

Rajooni pindala on 2649,8 km². Elanike arv oli 2012. aastal 100 081, 2009. aastal 103 470 ja 2002. aastal 28 294.

Belaja Kalitva rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Belaja Kalitva linna ja Šolohhovski alevi) ja kümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Severski Donets.

## Viited
Ulmik

**Ulmik** (*Hypnum*) on ulmikuliste sugukonda kuuluv sammalde perekond.

Eestist on leitud neli sellesse perekonda kuuluvat liiki, sh
*läikulmik (*Hypnum cupressiforme*)
Tundrasamblik

**Tundrasamblik** (*Flavocetraria*) on *[[Parmeliaceae]]* sugukonda kuuluv samblike perekond.

Eestist on leitud kaks sellesse perekonda kuuluvat liiki:
**Flavocetraria cucullata* – harilik tundrasamblik
**Flavocetraria nivalis* – lumi-tundrasamblik
Malcolm Young

**Malcolm Mitchell Young** (6. jaanuar 1953 Glasgow – 18. november 2017) oli šoti päritolu Austraalia muusik, ansambli AC/DC rütmikitarrist ja taustalaulja 1973–2014.

Tema noorem vend on Angus Young.
Dolen

**Dolen** oli teadmata päritolu Liivimaa vasallisuguvõsa. Suguvõsa nimi tulenes Riia lähedal asunud Dohle linnuse järgi. Suri välja XV sajandi 2. poolel.

## Ajalugu
### Varasem ajalugu ja Dole linnus
Suguvõsa esiisa oli arvatavasti 1209. aastal mainitud Mõõgavendade ordu teise ordumeistri Volquini kaaslane Gerlacus de Dolen (suri pärast 1213). Baltisaksa ajaloolased (nt Johann Gottfried Arndt) olid seisukohal, et Daugava jõe saarel asunud Vana-Dole linnuse (*Dahlen auf einem Holme der Duena*) lasi juba XII sajandi lõpul ehitada Liivimaa esimene piiskop Meinhard, ilmselt siis liivlastele linnuste ehitamise aktsiooni käigus. Arndt märgib, et *Johann Dole olevat varem Riia linnakodanikele kuulunud saare pettusega hõivanud*. Kroonik Franz Nyenstede annab edasi levinud teabe, et *ka Dole linnuse olevat ehitanud piiskop Albert*. Liivima keskaegsete linnuste uurija Karl von Löwis of Menari arvates aga lasid linnuse ehitada kolm vend Dolenid: seesama juba mainitud Gerlacus (suri pärast 1213), Eylardus (suri pärast 1211) ja Johann (suri pärast 1226). Viimati nimetatut mainib Henrik ka oma Liivimaa kroonikas (talle läänistati 1224. aastal Tartu piiskopkonnas) üks küla.

### 1224. aasta läänistused
Esimene Tartu piiskop Hermann von Buxhövden läänistas 1224. aastal suured läänivaldused oma vasallidele. Ugandi maakonna keskne kihelkond Otepää läks Hermanni vennale Theoderichile. Puhja anti Hermanni õemehele Engelbert von Tiesenhausen ile (Thysenhusen). Sangaste ja Karula valdajaks sai Helmold von Lüneburg (Luneborch). Piiskopkonna läänepoolsed alad läänistati aga Johann (Hans) von Dolenile.

### Sõjakäigud Virumaale
1225 sügisel korraldasid sakslased Otepäält eesotsas Doleniga sõjakäigu Virumaale ja löövad taanlased sealsetest muinaslinnustest välja. 1226. aastal võttis Rooma paavsti legaat Modena Wilhelm *kahekordselt neetud rüütlil* Johannes Dolenilt (*Iohann de Dolen*) läänivalduse käest ära, kuna viimane korraldas sama aasta mai algul teist korda röövretke Põhja-Eestisse Viru maakonda ja vallutas seal ühe linnuse. Põhja-Eesti oli juba allutatud Rooma paavsti misjonile. Vana-Dole linnus antakse 1. juunil üle Riia linnale.

## Dolenite valdused
Dolenitele kuulus Rannu vasallilinnus, ürikute järgi kuulus Rannu (küla või siis ka kihelkond) 1224. aastal Hans von Dolenile. Linnuselääni (*Borchsokinge*) moodustas kogu hilisem Rannu kihelkond, lisaks kuulus Rannu alla ka Soontaga mõis ja piirkond hilisemast Rõngu kihelkonnast. Dolenitel oli juba XIII sajandi I poolel linnuseid Riia lähedal Väinal, Tartu stiftis ja Virumaal.

## Suguvõsa liikmeid
*Engelbert von Dolen (suri 1347), Tartu piiskop, Tartu toompraost, Riia peapiiskop
*Johann von Dole(n) (hukatud 1413), Tartu piiskopkonna Rannu vasallilinnuse läänivasall, hukatud 1413 Preisimaal Braunsbergis Saksa ordu kõrgmeistri Heinrich von Plaueni käsul 
*Hans von Dolen, Rannu vasallilinnuse läänivasall, kes oli selle pärinud oma isalt Johann von Dolenilt

## Vaata ka
*Dole piiskopilinnus
*Dole kihelkond

## Viited
Gilsen

**Gilsen** oli Eestimaa vasallisuguvõsa.

On teada, et 1383 kuulus suguvõsale Saare-Lääne piiskopkonna Läänemaa Ridala vasallilinnus ja ka Eesti keskaegsed Saare-Lääne piiskopkonna Kiltsi vasallilinnus  Läänemaal ja Liivimaa ordu Kiltsi vasallilinnus Virumaal.

## Mõisavaldused
Gilsenite rajatud mõisad,  Läänemaa Ridala kihelkonnas Kiltsi mõis ja Virumaa Kiltsi mõis, on saanud nimed suguvõsa järgi. Gilsenite valduses olid 16. sajandil ka Põdrangu, Ärina mõis ja Liivi mõis, Ropka mõis.

## Suguvõsa liikmeid
*Helwig von Gilsen, Liivimaa ordu Järva foogt 1419–1434
*Gotthard von Gilsen,  Saare-Lääne piiskopkonna Saaremaa ehk Kuressaare stiftifoogt 1530–1534
* Robecht von Gilsen, Liivimaa ordu Kiltsi vasallilinnusest (1558)
*Robert/Robrecht Gilsen, Virumaa  Väike-Maarja kihelkonna Kiltsi mõisnik (1581)
*Otto von Gilsen (surn. 1597), Läänemaa Kiltsi mõisnik (1586)
*Johann von Gilsen, Põdrangu, Ärina mõisnik (1586)
*Heinrich von Gilsenile (suri pärast 1614), Tartu vojevoodkonna Ropka mõisa läänimõisnik

## Viited

## Kirjandus
*Essen, Nikolai von. Die Stammtafel der Familie von Gilsen a. d. H. Gilsa in Hessen. – Baltische Familiengeschichtliche Mitteilungen. 7. Jahrgang 1937. Tartu: 1938.
*Robert Schweitzer, Waltraud Bastman-Biihner. DER FINNISCHE MEERBUSEN ALS BRENNPUNKT. Wandern und Wirken deutschsprachiger Menschen im europäischen Nordosten *5. v. Gilsen. * s. 124, Helsinki 1998 
## Välislingid
*Stammtafel der Familie von Gilsen aus dem Hause Gilsa in Hessen, Saaga: Arhivaal EAA.1674.2.82
*Die Familie Gilsen, Gülsen, Gylssen: Biographische Materialien, Materialien zur Personenkunde der Ostsee-Provinzen, August Wilhelm Buchholtz. Band 16. - Riga, 19. Jahrhundert. - S. 561 - 564
Tsimljanski rajoon

**Tsimljanski rajoon** (vene keeles *Цимлянский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Tsimljanski linn.

Rajoon piirneb põhjas ja kirdes Volgogradi oblastiga, idas Tsimljanski veehoidlaga, lõunas Volgodonski rajooniga, läänes Konstantinovski rajooniga ja loodes Morozovski rajooniga.

Rajooni pindala on 2529 km². Elanike arv oli 2012. aastal 33 964, 2009. aastal 35 067 ja 2002. aastal 35 998.

Tsimljanski rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Tsimljanski linna) ja kuue külaasunduse koosseisu.

## Viited
Hannseleke

**Hannseleke** oli Eestimaa vasallisuguvõsa.

1325 mainitakse Harju rüütlit Hennekinus von Hannseleke't. On teada, et rüütlil (suguvõsal) oli ka oma vapp.

## Viited
Bruno Pontecorvo

**Bruno Pontecorvo** (vene keeles Бруно Максимович Понтекорво; 22. august 1913 Marina di Pisa – 24. september 1993 Dubna, Moskva oblast) oli juudi päritolu Itaalia ja Nõukogude Liidu füüsik.

Bruno Pontecorvo oli pärit ettevõtja perekonnast. 1933. aastal lõpetas ta füüsika alal Rooma Ülikooli ja asus tööle Enrico Fermi laboratooriumis. Alates 1936. aastast töötas Fermi Pariisis Frédéric Joliot-Curie ja Irène Joliot-Curie laboratooriumis. Seal tutvus ta itaalia kommunistlike emigrantidega ja astus Itaalia Kommunistlikku Parteisse. Pavel Sudoplatovi väitel tekkisid ta sel ajal ka kontaktid Nõukogude luurega. 1940–1948 töötas Pontecorvo Ameerika Ühendriikides ja Kanadas, 1948–1950 Suurbritannias. 31. augustil 1950 lahkus Bruno Pontecorvo koos oma naise ja kolme lapsega salaja Nõukogude Liitu. 1950. aasta septembril lõpus asus ta tööle Teaduste Akadeemia Elektrofüüsika laboratooriumis (mis hiljem nimetati ümber Teaduste Akadeemia Tuumaprobleemide Instituudiks).

1958. aastal valiti ta Nõukogude Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks, 1964. aastal aga akadeemikuks. 1955. aastal astus Bruno Pontecorvo Nõukogude Liidu Kommunistlikku Parteisse.

## Tunnustus
*Stalini preemia (1954)
*Tööpunalipu orden (1958, 1962, 1975)
*Lenini preemia (1963)
*Lenini orden (1963, 1973)
*Oktoobrirevolutsiooni orden (1983)

## Viited
Kõrgoja

**Kõrgoja** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kõrgoja uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Blaubrik ja Springer. Kaarel Kõrgoja palvel kanti Kõrgoja perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 234 all (Siseministeeriumi teadaanne 18. maist 1936).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Lechts

**Lechts** oli Eestimaa vasallisuguvõsa. Rüütlid said perekonnanime Ambla kihelkonnas asuva Lehtse küla järgi.

## Suguvõsa liikmeid
* 1306 on mainitud kahte Järvamaa rüütlit, kes võisid olla eestlased: Berthold von Lechtest, hilisem mõjukas Taani kuninga vasall ja üks Taani kuninga Põhja-Eesti nõunikest, (1339) Taani kuninga viitse-asehaldur/Toompea linnusepealiku asemik Tallinnas ja Henricus von Lechtest. 
*1345. aastal rüütel, Henrik von Lechtes/Hinricus de Lechtes, 1343. aastal Eestimaa Saksa ordule müümise tunnistaja
*1346. aastast on andmeid Tidericus Lechtest, Tallinna raehärrast ja kanoonikust
*1412. aastast on andmeid rüütel, Johan Lechtsist
* Johan von Lechtes, Liivimaa ordu Virumaa vasall 1435. aastal Valgas konföderatsiooni sõlmimisel 
* Hans von Lechtes, Kostivere mõisnik, kellele 1467. aastal Liivimaa ordumeister Johann von Mengede  läänistas  mõisa, kelle järgi on Lehtse mõis ka nime saanud.

## Viited
Luggenhusen

**Luggenhusen** oli Eestimaa vasallisuguvõsa. Suguvõsa nimi tuleneb Lüganuse külast ja Lüganuse kihelkonnast.
## Suguvõsa liikmeid
* Cordt Luggenhusenit peetakse Lüganuse kihelkonnakiriku asutajaks,  Lüganuse Jaani kirikut on esmamainitud 1373. aastal, algkirikust on praeguseni säilinud pikihoone.
* 1534 on ürikutes mainitud Tartu piiskopi vasalli Robert Jürgen de Luggenhusen'it.
*Johannes (Johan) von Luggenhusen (surn. 1603), Jõhvi Mihkli koguduse pastor 1586–1594, Väike-Maarja koguduse pastor

## Viited
Juuliristi orden

**Juuliristi orden** (prantsuse keeles *Ordre de la Croix de Juillet*) on aastail 1831–1848 eksisteerinud Prantsusmaa orden.

Ordeni asutas Louis-Philippe I 30. aprillil 1831 Juulirevolutsioonis osalenute autasustamiseks. Kokku anti 1789 ordenit. Kavaleride hulgas olid François Arago, Leonard Chodźko, Alexandre Dumas vanem, Gilbert du Motier de La Fayette, Pierre-Victorien Lottin, Pierre Claude Pajol, François-Vincent Raspail ja Adolphe Thiers. 

Ordeni juurde kuulus väiksemate teenete eest antav Juulimedal.

## Mainimine kirjanduses
"Läinud kord ühe maksejõuetu kliendi juurde möödalastud tähtajaga arve tasumist nõudma, küsis ta oma raha, kuid talle pakuti tugitooli; ta esitas oma arve, kuid talle pakuti aumärki; ta oli tulnud lihtsa vürtspoodnikuna, kellel polnud mingit raha rinnas, lahkus aga Juuliordeniga ehitult."

## Viited

## Välislingid
*
Kuusmaa

**Kuusmaa** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kuusmaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Kõva, Kruusmann, Kusman, Kusmann, Kuusbok, Kuuskman, Kuuskmann, Kuusma, Kuusman ja Kuusmann. Theodor-Johannes Kuusmaa palvel kanti Kuusmaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 357 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. märtsist 1938).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kuusmaa Eestis 87 mehel ja 101 naisel.

*Aivar Kuusmaa (sündinud 1967), eesti korvpallur
*Teet Kuusmaa (1931–2004), eesti kunstnik ja karikaturist
Koidula (Harju rajooni kolhoos)

**Koidula** oli kolhoos Harju rajoonis Padise külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Padise. Kolhoosi pindala oli 9100 ha.

Majandi esimees oli aastatel 1951–1981 Herbert Vaikmaa (1920–1994). Seejärel oli veebruarist 1981 esimees Lembit Lepik (1933-2019), kes juhtis hiljem (1990–1997) Padise põllumajandusühistut.  

Julius Põldmäe käsikirjalisest raamatust “Kolhoos Koidula” (köidetud 1984. aastal) saab teada: Harju rajooni läänepoolseim kolhoos „Koidula" koosneb kümnest väikekolhoosist. Need olid: Koidula, Laane, Jõud, Töö, Õigus, Pärna, Ämari, Side, Ranna, Võit. Nendest neli esimest ühinesid aastail 1950–1951 eri kuudel kolhoosiks „Koidula".

Kolhoosid „Õigus" ja „Pärna" ühinesid 1950. aastal „Pärna" kolhoosiks ning viimased neli 1951. aastal kolhoosiks „Võit". „Koidula" ja „Pärna" ühinesid omakorda veel 1967. aastal kolhoosiks „Koidula" ning 1968. aastal liitus neile kolhoos „Võit". Edasi jäädi tegutsema „Koidula" nime all.

Majandi keskus asus Padise külas. Seal valmis 1978. aastal arhitekt Siiri Kasemetsa ning insener Olev Reimi projekti järgi keskuse- ja kultuurihoone.  

Aasta hiljem kohandati samas kõrval asuv vana kastell kauplus-sööklaks. Hiljem töötas keskusehoones (aastatel 1991–2017) Padise vallavalitsus (kolis sinna vanast majast 1994), raamatukogu, politseipunkt, kohvik ning muidki asutusi. Tänini asuvad hoones kohalik rahvamaja ning Lääne-Harju valla teeninduspunkt. 

## Viited
J. Lauristini nimeline kolhoos

**J. Lauristini nimeline kolhoos** oli kolhoos Harju rajoonis Kuivajõe külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Oru. Kolhoosi pindala oli 9200 ha.

Kolhoos oli nimetatud Eesti NSV poliitiku Johannes Lauristini auks, kelle lapsepõlv ja kooliaastad möödusid Kuivajõel.

Alates 1953. aastast juhatas kolhoosi Feliks Vilpert, alates 1960. aastast Evald Metsoo, alates 1974. aastast Kaarel Pajumägi ja alates 1981. aastast Toivo Pangsep.

Suurem liitumine toimus veebruaris 1975, kui ühinesid Johannes Lauristini nimeline kolhoos ja kolhoos Sotsialismi tee. Mitmeid väiksemaid liitumisi oli aga toimunud juba varem. Näiteks Ilus Elu, Johannes Lauristini nim. kolhoos ja Lidia Koidula nim. kolhoos liitusid 1951 (neist viimane moodustus kolhooside Võit ja Karla liitumisel). Samuti liitusid 1951. aastal Nõrava, Tuhala, Sotsialismi tee ja Saula kolhooside liitumisel moodustunud kolhoos Sotsialismi tee ning Soosaare ja Kata kolhooside liitumisel moodustunud kolhoos Võitlus.

Kolhoosil oli Oru osakond ja Kuivajõe osakond.

Lauristini nim. kolhoosi alad piirnesid Ravila sovhoosi, Habaja sovhoosi, Kohila sovhoosi ja Vaida sovhoosi ning kolhoosi Rahva Võit aladega.

## Viited
Loksa kolhoos

**Loksa kolhoos** oli kolhoos Harju rajoonis Loksa külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Vihasoo. Kolhoosi pindala oli 3600 ha.

## Viited
Rahva Võit (Harju rajooni kolhoos)

**Rahva Võit** oli kolhoos Harju rajoonis Saku külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kiili. Kolhoosi pindala oli 8500 ha.

Kolhoos Rahva Võit loodi 1951. aastal Harjumaal Tõdva valla kaheksa väikekolhoosi ühinemisel. Kolhoosi tegevusaladeks oli taime- ja loomakasvatus. Aastatel 1951–1989 oli majandi juht Rudolf Mannov (1922–2004). Pärast teda oli viimane majandijuht Mait Talu. 1990. aastate alguses korraldati majand ümber OÜ-ks Kiili.  

Kolhoosi ajaloost on antud välja 40-leheküljeline raamat "Kolhoos "Rahva Võit"" (1984, Perioodika).

## Viited
Alavere sovhoos

**Alavere sovhoos** oli sovhoos Harju rajoonis Kose külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Alavere. Sovhoosi pindala oli 7700 ha.

## Viited
Kahala sovhoos

**Kahala sovhoos** oli sovhoos Harju rajoonis Kuusalu ja Loksa külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Kolga. Sovhoosi pindala oli 9800 ha. Liideti 1985. aasta alguses Kirovi nimelise näidiskalurikolhoosiga. 

## Viited
Kehra sovhoos

**Kehra sovhoos** oli sovhoos Harju rajoonis Anija külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Kehra. Sovhoosi pindala oli 11 400 ha.

## Viited
Kostivere sovhoos

**Kostivere sovhoos** oli sovhoos Harju rajoonis Jõelähtme külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Kostivere. Sovhoosi pindala oli 11 700 ha.

## Viited
Kungla (sovhoos)

**Kungla** oli sovhoos Harju rajoonis Padise külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Harju-Risti. Sovhoosi pindala oli 10 300 ha. 1980. aastate lõpus muudeti sovhoos kolhoosiks.
## Viited

## Välislingid
* AK filmikroonika 1958-1991: 1 | HARJU RAJOONI KUNGLA SOVHOOS
Kurtna katsejaam

**Kurtna linnukasvatuse katsejaam-sovhoos** oli katsejaam Harju rajoonis Saku külanõukogus. Katsejaama keskasula oli Kurtna. Katsejaama pindala oli 1700 ha. Muna- ja lihakanade aretusmajand.

## Viited
Habaja sovhoos

**Habaja sovhoos** oli sovhoos Harju rajoonis Kõue ja Kose külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Ardu. Sovhoosi pindala oli 13 900 ha.

## Viited
Haiba sovhoos

**Haiba sovhoos** oli sovhoos Harju rajoonis Nissi külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Haiba. Sovhoosi pindala oli 10 900 ha.

## Viited
Saida sovhoos

**Saida sovhoos** oli sovhoos Harju rajoonis Nissi külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Lehetu. Sovhoosi pindala oli 6700 ha.

## Viited
Saku näidissovhoos

**Saku näidissovhoos** oli näidissovhoos Harju rajoonis Saku külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Saku. Sovhoosi pindala oli 8400 ha.

Saku näidissovhoos oli Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi katsemajand, erialaks seemnekasvatus.

## Viited
Saue köögiviljakasvatuse näidissovhoos

**Saue köögiviljakasvatuse näidissovhoos** oli köögiviljakasvatuse näidissovhoos Harju rajoonis Saue külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Laagri. Sovhoosi pindala oli 7000 ha.

Nimi:
*1946–1965 Saue seakasvatuse sovhoos
*1965–1971 Saue köögiviljakasvatuse näidissovhoos
*1971–1980 tööpunalipu ordeniga autasustatud Saue köögiviljakasvatuse näidissovhoos
*1980–1990 V. I. Lenini nimeline köögiviljakasvatuse näidissovhoos
*1990–1994 Saue Agrofirma

## Viited
Nuda Veritas

**"Nuda Veritas"** on Austria kunstniku Gustav Klimti (1862–1918) teos.

## Kirjandus
* Federica Armiraglio, *Klimt*, Milano, Skira, 2008, ISBN 978-8-8613-0893-0
* Giulio Bora *et al.*, *I luoghi dell'arte - Vol.6*, Roma, Bruno Mondadori, 2008, ISBN 978-8-8424-4606-4
* Eva di Stefano, *Klimt – Art dossier n°29*, Firenze&nbsp;– Milano, Giunti, 1988, ISBN 978-8-8097-6083-7