Riyad-us Saliheeni märtrite brigaad

**Riyad-us Saliheen** (vene keeles Риядус-Салихийн) oli enesetapuründajate rühmitus Kaukaasias. Selle esialgne juht (emiir) oli tšetšeeni separatistide komandör Šamil Bassajev. 2003. aasta veebruaris ja märtsis määras USA ja seejärel ÜRO rühmituse terroristlikuks organisatsiooniks.  Pärast mitmeaastast tegevusetust taasaktiveeris Riyad-us Saliheeni 2009. aastal Kaukaasia Emiraat  Said Burjatski juhtimisel;  pärast tema surma sai selle uueks juhiks Aslan Bjutukajev. 

## Ajalugu
Selle autonoomse,  väikese (tõenäoliselt ainult 20–50 liiget) rühmituse asutas ja juhtis esmakordselt Šamil Bassajev **Riyad-us Saliheeni tšetšeeni märtrite luure- ja sabotaažipataljoni** (hiljem tuntud ka kui **Shaheedsi Islamibrigaad)** oktoobris 1999 kui "spetsiaalne pataljon sabotaažiaktide läbiviimiseks" kättemaksuks Groznõi raketirünnaku eest.  Bassajev võttis vastutuse rea enesetapurünnakute eest Tšetšeenias ja Venemaal, sealhulgas veokiplahvatus, mis hävitas Tšetšeenia Vabariigi valitsuse peakorteri Groznõis ja tappis üle 80 inimese 2002. aastal, veoauto pommirünnaku eest Tšetšeenia FSB peakorteris Znamenskojes, milles hukkus üle 50 inimese, 2003. aastal Põhja-Osseetias Mozdokis asuvas Vene sõjaväehaiglas toimunud veoautopommirünnak, milles hukkus samal aastal vähemalt 50 inimest, ja rida "Operatsioon Bumerang" enesetapurünnakuid, milles hukkus üle 200 tsiviilisiku Moskvas ja mujal Venemaa südalinnas, sealhulgas kahe Venemaa kohal toimunud samaaegsetes lennukipommiplahvatustes hukkus 90 inimest. Riyad-us Saliheen võttis vastutuse ka osalemise eest 2002. aasta Moskva ja 2004. aasta Beslani pantvangikriisides, kus oli kokku üle 500 pantvangisurma. Väidetavalt saatis Bassajev rühmituse 2005. aastal Tšetšeenia separatistliku presidendi Sheikh Abdul Halimi survel laiali, tingimusel et Bassajev saab separatistliku valitsuse ametlikku juhtkonda. Igal juhul ei tegutsenud organisatsioon rohkem kui nelja aasta jooksul pärast 2004. aasta septembrit.

2009. aasta alguses teatas Pan-Kaukaasia mudžahiidide juht Doku Umarov rühmituse taaselustamisest **Riyad-us-Saliheeni märtrite brigaadi** nime all, öeldes, et tal on 20 inimest "märtrioperatsioonideks" täielikult valmis.  Sellest ajast saadik võttis nüüdseks palju etniliselt mitmekesisem rühmitus vastutuse rea enesetapu- ja muude rünnakute eest Venemaa vabariikides Põhja-Kaukaasias ja mujal, sealhulgas: 2009. aasta autopommiplahvatus eest, milles hukkus Inguššias Nazranis politsei peakorteris vähemalt 25 inimest, pommimõrvakatse Inguši presidendi Yunus-Bek Jevkurovi vastu  ja paljude politseinike tapmine arvukates väiksemates enesetapurünnakutes Tšetšeenias ja Inguššias ning alates 2010. aasta algusest ka Dagestanis.  Samuti võttis rühmitus vastutuse 2009. aasta Sayano-Shushenskaya hüdroõnnetuse eest,  mõned süüdistasid teda 2010. aasta Moskva metroo pommiplahvatustes,  ja väidetavalt on ta ka 2011. aasta Domodedovo rahvusvahelise lennujaama pommitamise taga. 

Viimane operatsioon, mille Brigaad omaks võttis, oli süüdimõistetud Vene sõjakurjategija Juri Budanovi mõrv Moskvas 10. juunil 2011.  Mässuliste veebisait Kavkaz Center lükkas selle aga juba järgmisel päeval ümber, tekitades algse väite osas segaduse.

## Viited