open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Radaškovičy

**Radaškovičy** (valgevene-eesti transkriptsioonis **Radaškovitšõ**, poola keeles *Radoszkowicze*, leedu keeles *Radaškonys*) on alev (endine linn) Valgevenes Minski oblastis Maładziečna rajoonis, Radaškovičy külanõukogu halduskeskus.

Haridust annavad keskkool, internaatkool ja kunstikool. Alevis on ka kultuurimaja, teater ja kaks raamatukogu. 

Radaškovičys on kergetööstus ja toiduainetetööstus, seal toodetakse keraamikat. Alev on tuntud oma käsitöötoodete poolest. Radaškovičy ümbruses asuvad mitmed sanatooriumid.

Vaatamisväärsusteks on õigeusu kirik aastast 1942 ja aastail 1855–1859 ehitatud katoliku kirik, katoliku kabel XIX sajandist, V–XIII sajandil kasutusel olnud linnamägi.

## Ajalugu

Radaškovičyt on esmamainitud 1447. aastal. Toona rajas Petras Gelgaudaitis sinna katoliku kiriku. Alev on eri aegadel olnud Rjurikovitšitest lahknenud Vereja suguvõsa, Goštautaste, Bona Sforza, Hlebowiczite, Massalskite, Ogińskite ja Radziwillide valduses. Aastast 1539 kuni XIX sajandi keskpaigani peeti seal korrapäraselt laata.

Aastal 1549 sai Radaškovičyst linn. Selle juurde ehitati ka puidust kindlus. Aastast 1749 pärineb linna vapp, millel kujutatud märter Stefanost. Radaškovičy kuulus Minski vojevoodkonda ja Minski maakonda.

Poola jagamisel läks Radaškovičy aastal 1793 Venemaa koosseisu. Aastal 1882 ristiti seal Janka Kupała. Linn kuulus Vilno kubermangu.

Pärast Esimest maailmasõda kuulus Radaškovičy Poola koosseisu. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu, kus aastal 1940 linn aleviks muudeti. Teises maailmasõjas ründasid Radaškovičys maapealseid sihtmärke sõjalennukid Nikolai Gastello ja Aleksandr Maslovi juhtimisel.

## Pilte

Pilt:Radaškavičy._Радашкавічы_(2.11.2008).jpg|Radaškovičy
Pilt:Radaškavičy._Радашкавічы_(2.11.2008).jpg|Radaškovičy keskus
Pilt:Radaškavičy._Радашкавічы_(2008).jpg|Radaškovičy katoliku kirik
Pilt:Radaškavičy,_carkva_(2.11.2008).jpg|Radaškovičy õigeusu kirik
Pilt:Radaškavičy,_kaplica_(2.11.2008).jpg|Radaškovičy kabel


## Tuntud elanikke

* Zyhmunt Čachovič – valgevene revolutsionäär
* Jadvihin Š. – valgevene kirjanik
* Alaksandr Ułasaŭ – valgevene publitsist ja poliitik
* Branisłaŭ Taraškievič – Valgevene publitsist ja keeleteadlane
* Maksim Tank – valgevene luuletaja
* Adam Bildziukievič – valgevene kultuuritegelane ja pedagoog
* Vanda Lavickaja – valgevene luuletaja
* Anton Marcinoŭski – valgevene publitsist
* Julijan Harajn – valgevene kirjanik
* Włodzimierz Rudź – poola ajaloolane

## Viited

## Välislingid

*Alev valgevene fotoentsüklopeedias
Otsustav eksperiment

**Otsustav eksperiment** ehk **kriitiline eksperiment** ehk ***experimentum crucis*** (ladina keeles 'ristieksperiment')  on eksperiment, mis olenevalt tulemusest kas lükkab mingi teooria või hüpoteesi ümber või näitab selle paremust võrreldes võistlevate hüpoteesidega.

## Vaata ka
*teaduslik meetod
Võimla

**Võimla** ehk **spordisaal** on spordiehitis, kus saab sisetingimustes näiteks mängida sportmänge, võimelda, korraldada spordiüritusi.

Võimla juurde kuuluvad tavaliselt riietus- ja pesuruumid.
Mina, robot

**"Mina, robot"** ("I, Robot") on Isaac Asimovi üheksast ulmejutust koosnev kogumik. See ilmus 1950. aastal. 

Selle põhjal on 2004. aastal tehtud film "Mina, robot".
Rasmus Peetson

**Rasmus Peetson** (sündinud 3. mail 1995 Pärnus) on Eesti jalgpallur (keskkaitsja). Ta mängib Eesti Premium liiga klubis Tallinna FCI Levadia. 

## Klubikarjäär

### Tallinna FCI Levadia
2014. aasta juulis liitus Peetson koos Kristen Saartsiga Pärnu Linnameeskonnast Premium liiga klubiga Tallinna FC Levadia.

### Pärnu JK Vaprus (laenul)
2017. aasta märtsis liitus Peetson laenulepingu alusel Premium liiga klubiga Pärnu JK Vaprus.

## Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Peetson 11. jaanuaril 2019 sõpruskohtumises Soome vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Henrik Pürg, Robert Kirss, Markus Poom ja Tristan Koskor.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 18. märts 2023*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 18. märts 2023*

### Koondiseväravad

## Saavutused
### Klubi
;Tallinna FCI Levadia:
*Premium liiga: 2014, 2021
*Eesti karikas: 2018, 2021
*Eesti Superkarikas: 2015, 2018

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*
*
*Transfermarkti profiil
*Premium liiga 2014 augusti ilusaimaks väravaks hääletati Rasmus Peetsoni kauglöök
Viazynka

**Viazynka** (valgevene-eesti transkriptsioonis **Vjazõnka**, poola keeles *Wiazynka*) on küla Valgevenes Minski oblastis Maładziečna rajoonis Radaškovičy külanõukogus. Küla asub merepinnast 244 meetri kõrgusel.

Viazynkas on kool ja raamatukogu. Asula on nime saanud endise Viazynka karjamõisa järgi, kus sündis luuletaja Janka Kupała. Külas asub luuletajale pühendatud muuseum, ka asub seal linnamägi, mis oli kasutusel II–V sajandil.

## Ajalugu

Viazynkat on esimest korda mainitud 1529. aastal. Karjamõis kuulus algul Przeździeckitele, hiljem aga Zambrzyckitele. Aastail 1881–1883 rentisid viimastelt karjamõisa valgevene luuletaja Janka Kupała vanemad, sel ajal sündis seal ka luuletaja.

Pärast esimest maailmasõda kuulus Viazynka Poola koosseisu.

1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu. Küla loodi aastal 1972, Janka Kupała 90. sünniaastapäevaks. Toona ühendati Vieramiejki, Hurnavičy ja Sialedčyki küla ning Viazynka karjamõis ühtseks Viazynka külaks.

## Pilte

Pilt:Viazynka - Yanka Kupala's Memorial House.jpg|Janka Kupała sünnikodu
Pilt:Folk Festival in Vjazynka.JPG|Folkloorifestival Viazynkas
Pilt:Vjazynka Village.jpg|Viazynka


## Tuntud elanikke

* Janka Kupała – Valgevene luuletaja
* Stanislaw Zambrycki – Valgevene folklorist ja koduloolane

## Välislingid

*Viazynka kirjandusmuuseumi koduleht
*Viazynka
Maardu mõisa kalmistu

**Maardu mõisa kalmistu** on kalmistu Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Maardu külas Jõelähtme vallas Harju maakonnas. 

## Ajalugu
Kalmistu rajasid Maardu mõisa tollased omanikud Brevernid arvatavasti millalgi 19. sajandil. Sinna maetute üldarv pole teada. Kalmistu on 1996. aastast koos Maardu mõisa pargiga ühine riiklik kultuurimälestis.

## Kirjeldus
Kalmistu jääb mõisa peahoone eest linnulennult umbes 150 meetri kaugusele lõunaedelasse ehk siis kalmistu asub pargi peahoonetaguses osas. See on praegu jäetud maha ja rüüstatud, seal on teada kahe hauatähise jäänuseid.

## Viited

## Kirjandus
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Ketlin Sirge. "Eesti mõisakalmistud". Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 2740 "Maardu mõisa park, 18.-20.saj."
*Maardu mõisa kalmistu Veljo Ranniku kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Maardu mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
Kurista linnamägi

**Kurista linnamägi** ehk **Siimusti linnamägi** on muinaslinnus Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kurista külas, Kurista lasketiiru lähedal. 

## Kirjeldus
Kurista linnamäel oli Kalevipoja sängi tüüpi linnus. Mäeseljandiku kõrgus on 14 m, õueala pindala 1300 ruutmeetrit. Lõunapoolse valli kõrgus siseküljel on 70 cm, välisküljel 1,5 m. Põhjapoolne vall on aga madalam, siseküljel 50 cm, välisküljel 90 cm kõrge. Ülejäänud vallid on 40 cm kõrgused. 

## Uuringuid
Lõhutud osas läbi viidud järelkaevamiste käigus tulid päevavalgele põlenud puitkonstruktsioonide tukid. Nende dateerimine on andnud alust arvata, et linnuse kasutusaeg jäi 11.–12. sajandisse. 

## Välislingid
*
Töökoolipedagoogika

**Töökoolipedagoogika** (ka **töökool**) oli 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi I poolel levinud kooliuuenduslik pedagoogikasuund, mis pidas oluliseks arendada õpilaste käelist tegevust ja anda neile võimetekohast tööd.

## Viited
Roela I linnamägi

**Roela linnamägi** on muinaseesti neemiklinnuse tüüpi linnamägi Jõgeva maakonna Mustvee valla Voore külas Linnamäe talu maadel, endisest Roela mõisast kilomeetri kaugusel kagus.

Kullavere jõgi kaldal asuv loode-kagusuunalise linnamäe jõepoolse nõlva kõrgus küündib 15 meetrini, läänepoolse nõlva kõrgus on 6 meetrit. Linnuseala on põhja poolt eraldatud jõeoru, ida- ja läänekülgedest sälkorgudega, lõuna poolt 0,7 m sügavuse kraaviga. Kraavi linnusepoolsel küljel asub 150 m pikkune, 0,7 m kõrgune ja 2 m laiune vall. Õueala pikkus on 50 ja laius 20 meetrit. Linnamägi on dateeritud II aastatuhande algusse.

## Vaata ka
*Roela II linnamägi

## Viited

## Välislingid
*
Sangaste linnamägi

**Sangaste linnamägi** on linnamägi Valga maakonnas Otepää vallas Mäeküla külas. 

## Kirjeldus

Kalevipoja sängi tüüpi linnamäe 15 m kõrgused nõlvad on ühtlaselt järsud ja kunstlikult järsustatud. Õueala pindala on 5000 ruutmeetrit. Vallide laius 4 m ja kõrgus 1,5 m.

## Ajalugu

Linnusest võetud söeproovid viitavad 11. sajandi ja 13. sajandi algusveerandi vahemikule, keraamikaleiud aga mainitud perioodi lõppjärgule. Ajaloolaste arvates võis linnuse ehitamisel 11. või 12. sajandil osaleda väga suur rahvahulk ja tööde korralduslik tase oli väga kõrge. Võimalik, et suuremad mullatööd tehti üheskoos, kuid siis jäid ehitustööd pooleli ning osaliselt väljaehitatud linnust hakati pärast mõningast mahajäetust taas kaitseks kohandama alles 13. sajandi alguse ristisõdade ajal.

## Legendid

Pärimused räägivad linnamäel olnud ja sealt järve uppunud kirikust (siit ka Kirgjärve nimi).

## Viited

## Välislingid
*
Töökoda

**Töökoda** on ruum või ehitis, kus on vajalik sisseade teatud töö (nt autoremondi) tegemiseks; ühtlasi ka vastav ettevõte.

## Vaata ka
*ateljee
*stuudio
*vabrik
Roberto Merhi

**Roberto Merhi Muntan** (sündinud 22. märtsil 1991 Castellón de la Planas) on hispaania vormelisõitja.

2015. aasta hooajal oli ta Vormel 1 Manor Marussia meeskonna sõitja.

2014. aasta hooajal oli ta Vormel 1 sarjas Caterhami meeskonnas testsõitja.

## Tulemused F1-sarjas

## Viited
Casey Stoner

**Casey Joel Stoner** (sündinud 16. oktoobril 1985 Southportis) on Austraalia endine motoringrajasõitja, kahekordne MotoGP maailmameister. Ta on ametlikult MotoGP legend.

Stoner osales MotoGP klassis aastatel 2006–2012.

## Meeskonnad
* Team LCR (2006)
* Ducati (2007–2010)
* Honda (2011–2012)

## Viited
David Hyde Pierce

**David Hyde Pierce** (sündinud 3. aprillil 1959 Saratoga Springsis) on USA näitleja.

Pierce on eelkõige tuntud Niles Crane'i osatäitjana USA seriaalis "Frasier".

## Viited
Joko Widodo

**Joko Widodo** (hüüdnimega **Jokowi**; sündinud 21. juunil 1961 Surakartas) on Indoneesia poliitik, kes oli 20. oktoobrist 2014 kuni 20. oktoobrini 2024 Indoneesia president.
Lockheed Martin

**Lockheed Martin** on Ameerika Ühendriikide lennundus- ja kosmosetööstuse, relva- ja kaitsetööstuse ning andmeturbe ettevõte. Selle peakorter asub Ameerika Ühendriikides Bethesdas Marylandi osariigis, USA pealinna Washingtoni suurlinna-alas. Ettevõte tekkis 1995. aasta märtsis ettevõtete Lockheed Corporation ja Martin Marietta ühinemisel. Ettevõte pakub tööd 114 000 inimesele.

Lockheed Martin on maailma suurim relvatööstusettevõte; 2009. aastal moodustas relvastuse müük 74% ettevõtte käibest. Ettevõte sai 7,1% kõigist Pentagoni välja makstud summadest.

## Ajalugu
Lockheed Martin asutati 1995. aasta 16. märtsil, kui kahe ettevõtte aktsionärid kiitsid ühinemise heaks. Selle otsusega ühinesid suuruselt teine ja kolmas Ameerika kaitsetöövõtja, Lockheed Corporation ja Martin Marietta. Peale sõjatehnika töötas Lockheed Martin välja ka Sega Model 2 arkaadimängu süsteemiplaadi tekstuurikaardistamise kiibi ning Sega Model 3 graafikasüsteemi.

## Organisatsioon
Lockheed tegutseb suuremas osas lennunduses kasutusel olevate tehnoloogiliste toodete ja teenuste uurimisega, projekteerimisega, tootmisega, arendamisega ja ka hooldusega. Ettevõtte tegevusüksused on jaotatud laialdasteks valdkondadeks, milleks on: lennundus, raketid ja tulejuhtimine, pöörlemis- ja missioonisüsteemid ning kosmosetehnika. Lockheed Martin teeb koostööd väga paljude riikidega.

# Lennundus
#* Lockheed Martin Aeronautics
# Raketid ja tuletulejuhtimine
#* Lockheed Martin Missiles and Fire Controll
# Pöörlemis- ja missioonisüsteemid
#* Lockheed Martin Rotary and Mission Systems
#* Sikorsky Aircraft
# Kosmosetehnika
#* Lockheed Martin Space Systems
# Rahvusvahelised koostööd
#* Lockheed Martin Kanada
#* Lockheed Martin Austraalia
#* Lockheed Martin Suurbritannia
#* Lockheed Martin Taani
#* Lockheed Martin Saksamaa
#* Lockheed Martin India
#* Lockheed Martin Iisrael
#* Lockheed Martin Jaapan
#* Lockheed Martin Lõuna-Ameerika
#* Lockheed Martin Poola
#* Lockheed Martin Lõuna-Korea
#* Lockheed Martin Saudi Araabia
#* Lockheed Martin Singapur
#* Lockheed Martin Taiwan
#* Lockheed Martin Araabia Ühendemiraadid

## Juhtimine
Ettevõte kuulub investoritele. Suurem osa Lockheed Martinist, 15,1% kuulub ettevõttele State Street Corporation. 7,9% kuulub ettevõttele Vanguard Group ja 6,2% kuulub firmale BlackRock. Suurimad eraisikud kellele kuulub osa Lockheed Martinist on Marillyn Adams Hewson, kellele kuulub umbes 0,01% ettevõttest, Daniel Francis Akersonile ja Scott Greene’ile kuulub kummalegi alla 0,01% ettevõttest. Ettevõttes töötab umbes 114 000 töötajat üle maailma. Lockheed Martini praegune esimees, president ja tegevjuht on James Donald Taiclet.

## Vaata ka
* Skunk Works

## Viited
Udriku mõisa kalmistu

**Udriku mõisa kalmistu** on kalmistu Kadrina kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Udriku külas Kadrina vallas Lääne-Viru maakonnas. 

## Kirjeldus
Kalmistu jääb Udriku mõisa peahoone eest linnulennult umbes 650 meetri kaugusele kirdesse. Kalmistule maetute üldarv pole teada. Praegu on seal teada ühe hauatähise jäänuseid, kalmistu on jäetud maha ja rüüstatud.

## Ajalugu
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Rehbinderid arvatavasti millalgi 19. sajandil. Väidetavalt on kalmistul olnud ka klassitsistlik matusekabel , kuid sellest pole praegu koha peal jälgi. 

## Kalmistule maetuid
*1905 - Reinhold Fabian von Rehbinder (12. jaanuar (vkj) 1831 - 27. märts (vkj) 1905)

## Viited

## Kirjandus
*Alo Särg. "Udriku (*Uddrich*)". // Lääne-Virumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2007. Lk 160
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Saatuslik valik

**"Saatuslik valik"** (originaal "*La malquerida"*) on Mehhiko draamasari. Eestis näitas seda alates 29. oktoobrist 2014 TV3.

## Sisu
Lugu räägib ema ja tütre armastusest ühe mehe vastu.

## Osatäitjad
UT

**UT** võib tähendada järgmist:
**Universitas Tartuensis*, Tartu ülikooli ladinakeelne nimi
*Universitas Tartuensis, Tartu ülikooli ajakiri
*Uus Testament
**Universal Time* (maailmaaeg)
Päiskivi

**Päiskivi **on võlvikiiru keskmest eenduv, harilikult ümmargune või nelinurkne ja sageli raiddekooriga kaunistatud kivi võlvi roideotste vahel. Esineb erandlikult ka ilma roieteta. Iseloomulik eriti gooti ehituskunstile. 

Rikkalikult kujundatud päiskivid on Valjala, Kihelkonna ja Karja kirikus ning Tallinna Oleviste kiriku kooris.  

## Vaata ka
*lukukivi

## Viited
Vaeslaps

**Vaeslaps** ehk **orb** on laps, kelle vanemad on surnud või kelle vanemad on alatiselt hüljanud.

## Vaata ka
*Vaeslaps ja talutütar
*Vaeslapse käsikivi

## Välislingid
Yūko Obuchi

**Yūko Drill Obuchi** (jaapani keeles 小渕 優子 *Obuchi Drill Yūko*; sündinud 11. detsembril 1973 Bunkyōs Tōkyōs) on Jaapani poliitik. Ta on Liberaaldemokraatliku Partei liige. Aastatel 2008–2009 oli ta Jaapani sõjajärgse aja noorim minister.

Ta oli kolmas laps Keizō Obuchi perekonnas. Ta on lõpetanud Seijo ülikooli.

Ta töötas aastatel 1996–1998 Tokyo Broadcasting Systemsis. Aastatel 1999–2000 töötas ta oma isa peaministriks oleku ajal tema büroos.

## Isiklikku
Tema isa Keizō Obuchi (1937–2000) oli aastatel 1998–2000 Jaapani peaminister. Ka tema vanaisa Mitsuhei Obuchi oli poliitik.
Miloslava Rezková

**Miloslava Rezková** (abielus **Miloslava Hübnerová**; 22. juuli 1950 Praha – 19. oktoober 2014) oli Tšehhoslovakkia kergejõustiklane, kõrgushüppaja.

Rezková võitis 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos kõrgushüppes tulemusega 1.82 kuldmedali. 1972. aasta suveolümpiamängudel Münchenis sai ta sama tulemusega alles 15. koha. Olümpiavõitjaks tuli tulemusega 1.92 Ulrike Meyfarth.

Aastal 1969 valiti ta Tšehhoslovakkia aasta sportlaseks.
Islami Džihaad

**Islami Džihaad** on mitmes riigis tegutseva terroriorganisatsiooni nimi. Esimesena hakkas 1981. aastal seda nime kasutama terroriorganisatsioon Islami Džihaad Palestiinas.

* Islami Džihaad Palestiinas kujunes välja egiptuse moslemivennaskonnast, kes tegutsesid Gaza sektoris.  1979. aasta Ajatolla Khomeni islamirevolutsiooni ideoloogia ekspordist sündis aastal 1981 Islami Džihaad Palestiinas ja 1982 Ḩizb Allāh Liibanonis.
* Islami Džihaad Egiptuses. Kasutatakse ka nime Egiptuse Islami Džihaad.
* Islami Džihaadi Ühendus asutati 2002, väidetavalt Usbekistani salateenistuse poolt. Selline nimetus kujunes välja 2005. aastaks. (Usbeki islamistliku sõjalise organisatsiooni kohta vaata Usbekistani Islamiliikumine.
* Islami Džihaad Jeemenis. 2008 said tuntuks Ameerika saatkonna ründamisega. Koostöö Al-Qā‘idahga.

## Välislingid
* Vladimir Sazonov: Süüria stsenaarium Egiptuses. PM, Arvamus, 18. juuli 2013.
Maładziečna rajoon

**Maładziečna rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1392 km². 2009. aasta seisuga elas seal 138 375 inimest.

Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Alachnovičy, Chažova, Ciurli, Čyśći, Haradoki, Haradziłava, Krasnaje, Lebiedzieva, Markava, Miasata, Pałačany ja Radaškovičy külanõukogu.

Halduskeskus on Maładziečna linn. Teine tähtsam asula on Radaškovičy alev. Rajoonis asub Janka Kupała sünnikoht Viazynka küla.

Rajoonis antakse välja rajoonilehte *«Маладзечанская газета»* ja ajalehte *«Рэгіянальная газета»*.


Gorodok (Molodechno district) 07.jpg|Haradok
WW2 memorial in Choŭchlava.jpg|Choŭchła
Krasnaye village, Maladzechna district, Belarus.JPG|Krasnaje
Kaplica ŭ Liebiedzievie1.JPG|Lebiedzieva


Rajooni tähtsamad jõed on Vilija ja selle lisajõgi Uša, samuti ka Nemunase lisajõgi Biarezina. Rajoon asub osalt Ašmiany kõrgustikul, osalt aga Minski kõrgustikul. Kõrgused ulatuvad valdavalt 170–210 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Dubrava küla lähistel (320 meetrit).

2012. aasta seisuga olid elanikest 90,03% valgevenelased, 6,76% venelased, 1,12% ukrainlased ja 2,09% oli teistest rahvustest. 73,81% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 23,83% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 41,06% elanikke, vene keelt aga 54,61%.

## Viited

## Välislingid

*Rajoon Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Jaak Ahelik

**Jaak Ahelik** (sündinud 22. juunil 1959) on eesti trummar ja poliitik. Ta on Isamaa liige.

Ahelik on olnud trummar mitmes ansamblis, tuntumatest ehk Ultima Thule ja Magnetic Band.

Jaak Ahelik on õppinud Tallinna Pedagoogilises Instituudis joonistamist ja joonestamist.

2015–2017 oli ta Tallinna linnavolikogu liige. Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kesklinna linnaosas, kogus 46 häält ning ei osutunud valituks.

Ahelik on andnud ka trummitunde ja tema õpilane on olnud Paavo Järvi, kes oli tollal Tallinna 21. Keskkooli õpilane.

## Seisukohavõte
2021. aastal postitas Jaak Ahelik sotsiaalmeedias pärast Terviseameti korraldust kontrollida kaubanduskettidel klientide maskikandmist järgmise loosungi: "Soovitus Selverisse minejale: laadige kümme käru kaupa täis, soovitatavalt pudinaid, sõitke kassase ja lahkuge ja nii kümme korda päevas, uskuge tuju läheb heaks, endal."

## Viited
Jan Magnussen

**Jan Ellegaard Magnussen** (sündinud 4. juulil 1973 Roskildes) on taani endine vormelisõitja.

Tema poeg on Vormel 1 sõitja Kevin Magnussen.

## Vormel 1 tulemused
Ešogett

**Ešogett ** (prantsuse sõnast *échauguette*) ehk **ripptorn** on väike konsoolile toetuv torn keskaegse kindluse müüril või nurgal. Ešogette kasutati vahitornidena, seepärast on neile iseloomulikud vaate- ja laskeavad. Pärast keskaega kujunes ešogetist arhitektuurne kaunistuselement losside ja kirikute juures. 
 

## Vaata ka
* Ärkel
* Urdaaž
* Mašikulii ehk piginukk
Turaida mõis

**Turaida mõis** (läti keeles *Turaidas muiža*, saksa keeles *Treiden*, ka *Treyden*) on endine mõis Lätis Sigulda piirkonnas Siguldas Turaida linnaosas. Mõisakompleks asub aadressil Turaidas iela 10. Venemaa keisririigi lõpuni kehtinud ajaloolise haldusjaotuse järgi asus linnus Liivimaa kubermangu Riia maakonna Krimulda kihelkonnas.

Turaida mõis kujunes Krimulda piiskopilinnuse linnuseläänist. Aastal 1569 sai mõisa esimeseks omanikuks Elert Kruse, kellele see kuulus aastani 1585. Aastal 1625 annetas Rootsi kuningas Gustav II Adolf Turaida Nils Stjernscheldile, aastast 1652 said mõisa omanikeks aga Budbergid. Aastast 1818 said mõisa omanikeks Campenhausenid.

Algselt kasutas mõis Turaida piiskopilinnuse hooneid. Aasta 1776 tulekahjuni linnuses elati. Seejärel linnust ei taastatud, kuid mõisnik laskis linnusehoovi ehitada puidust eluhoone. Mõisa peahoone on tänapäevaks hävinud.

Mõisakompleksi kuuluvad vana ja uus valitsejamaja. Lisaks on säilinud kõrvalhooneid, nende seas kõrts-teemaja, uus ait, tall, teenijate elumaja, kuivati ja õunahoidla. XX sajandi alguses hakati mõisas tegelema kalakasvatusega, sellest ajast on säilinud 14 eri suurusega veekogu.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
León (Hispaania)

**León** on linn Hispaanias, Leóni provintsi keskus. 

## Kultuur
Suure neljapäeva öösiti toimub purjus mehe Genaríni auks rongkäik. Genarín suri linna esimese prügiauto alla jäämise tõttu. Tava algatas neli inimest, kes pärast Genaríni surma laulsid ja rääkisid temast linna keskväljakul.

## Viited
Veseļi karjamõis

**Veseļi karjamõis** (*Veseļu pusmuiža*, ka *Veseļmuiža*) on endine karjamõis Lätis Jēkabpilsis Veseļi linnaosas. Karjamõis kuulus Krustpilsi piiskopilinnusele. Venemaa keisririigi lõpuni kehtinud ajaloolise haldusjaotuse järgi asus karjamõis Viciebski kubermangus.

Veseļi karjamõisa on esmamainitud 1897. aastal. Toona kuulus selle juurde seitse majapidamist ja seal elas 32 inimest. Kompleksi juurde kuulus kaks mõisatööliste maja, seal asusid ka tallid. 1906. aastal kuulus karjamõisa juurde 423 tiinu maad. 

Pärast agraarreformi tekkis sinna väike küla; seal oli ka metskonna keskus. Samas jäi karjamõis haldusüksusena alles. Piirkond hakkas arenema pärast seda, kui Veseļi lähedale rajati 1941. aastal sõjaväe lennuväli. 1942. aastaks oli karjamõisa valduses 11,53 hektarit maad.
Sentjanivka

**Sentjanivka** (1930 kuni 2016 **Frunze**) on alev Ukrainas Luhanski oblastis Slovjanoserbski rajoonis, umbes 43&nbsp;km kaugusel Luhanskist lääneloodes.

Frunze asutati 1867. aastal.

Luhani kallastel asuva asula kõrgus merepinnast on 66 meetrit.

2011. aasta 1. jaanuaril elas alevis 3321 inimest.

## Viited

## Välislingid
* Frunze Ukraina Ülemraada veebilehel (*ukraina keeles*)
* 20. oktoober 2014. *Liga Novosti*. На Луганщине жертвами обстрелов боевиков стали двое военных - МВД (*vene keeles*)
Meelika (eesnimi)

**Meelika** on eesti naisenimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Meelika Eestis 130 naisel.

## Nime kandjaid
*Meelika Hainsoo, rahvamuusik
*Meelika Öpik, tõlkija

## Viited
Oleksandr Zahhartšenko

**Oleksandr Zahhartšenko** (26. juunil 1976 Donetsk – 31. august 2018 Donetsk) oli tunnustamata riigi Donetski Rahvavabariigi juht.

Alates 7. augustist 2014 oli ta Donetski oblasti valitsusvastaste relvajõudude üksuste kontrolli all oleva ala nominaalne juht.

Ukraina Julgeolekuteenistus kuulutas Zahhartšenko 2015. aasta veebruaris tagaotsitavaks terroriühendusse kuulumise tõttu.

## Elukäik
Ta lõpetas Donetski Tööstusautomaatika Tehnikumi ja õppis Donetski Õigusteaduse Instituudis, viimases jäid õpingud pooleli. 

Zahhartšenko hukkus 31. augustil 2018 Donetski kesklinnas kohvikus Separ toimunud plahvatuses. Samas plahvatuses sai vigastada Donetski Rahvavabariigi rahandusminister Aleksandr Timofejev.

## Tunnustus
* Donetski Rahvavabariigi Kuldtäht
* DRV Georgi Rist
* Luhanski Rahvavabariigi Vapruse Orden

## Viited

## Välislingid
* 28. august 2014. *[[BBC News Online]]*. Ukraine crisis: Key players in eastern unrest (*inglise keeles*)
* 20. oktoober 2014. *Liga Novosti*. Главарь ДНР Захарченко заявляет о прекращении перемирия (*vene keeles*)
* 24. september 2016. *[[Infovastupanu]]*. Анализ InformNapalmа: Культ Захарченко - взлет от слесаря до дважды «генерал-майора». ВИДЕО. ФОТО (*vene keeles*)
Puugnitsa kääpad

**Puugnitsa kääpad** on neli kääbast Võru maakonnas Setomaa vallas Puugnitsa külas. Kääpad on arvele võetud arheoloogiamälestistena. Kääpa suuruse ja kuju järgi otsustades kuulub kääbas 1. aastatuhande II poolde.

## Välislingid
* Puugnitsa kääbastik muististe ja pärimuspaikade andmebaasis
Valdis Toomast

**Valdis Toomast** (sündinud 5. märtsil 1969 Keilas) on ettevõtja ja munitsipaalpoliitik, Isamaa erakonna liige 2002. aastast.

Ta lõpetas 1987. aastal Tallinna 21. Keskkooli.

Ta valiti Saue linna volikokku 1999. aastal, oli Saue linna volikogu esimees aastatel 2008–2017. 

Saue linna, Saue valla, Kernu valla  ja Nissi valla ühinemise järel 2017. aastal on ta Saue valla volikogu liige (volikogu aseesimees). 

Ta oli aastatel 2009–2013 MTÜ Jalgpallihaigla juhatuse liige.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 91 häält ning ei osutunud valituks.

## Viited
Óscar de la Renta

**Óscar Arístides de la Renta Fiallo** (22. juuli 1932 Santo Domingo, Dominikaani Vabariik – 20. oktoober 2014 Kent, Connecticut, Ameerika Ühendriigid), tuntud ametialaselt kui **Oscar de la Renta**, oli üks maailma tuntumaid moeloojaid. 

## Elutee
Óscar de la Renta sündis 22. juulil 1932 Dominikaani Vabariigis Santo Domingos seitsmelapselises peres ainukese pojana. Ta ema Carmen María Antonia Fiallo oli Dominikaani päritolu ja isa Óscar Avelino de la Renta Puerto Rico päritolu. Perekond oli mõjukas. 

De la Rentat kasvatati katoliiklikus vaimus. 18-aastaselt suundus ta Hispaaniasse Madridis asuvasse San Fernando kuninglikku akadeemiasse maalimist õppima. Lisaraha teenimiseks tegi ta ajalehtedesse ja moemajade jaoks moejoonistusi.  

1956. aastal nägi USA suursaadiku John Davis Lodge’i abikaasa Francesca Lodge ta kleidikavandeid ning palus oma tütrele kleidi luua. Kleit jõudis sama aasta ajakirja Life esikaanele. De la Rentas tekkis moe vastu huvi ning ta hakkas koostööd tegema mõjukamate Hispaania moemajadega. Ta kohtus tollase Hispaania tuntuma moekunstniku Cristóbal Balenciagaga, kellest sai ta mentor. 1961. aastal suundus de la Renta Pariisi, et jätkata Antonio del Castillo käe all Lanvini moemajas.

1963. aastal liitus de la Renta Ardeni moemajaga New Yorgis ning 1965. aastal Ameerika moemajaga Jane Derby. Sama aasta augustis, pärast Derby surma asus ta seda juhtima. 1960. aastatel sai ta rahvusvaheliselt tuntuks kui üks moedisainereid, kes riietas Jacqueline Kennedy. 1977. aastal tuli de la Renta välja oma parfüümiga "Oscar", millele lisandusid hiljem aksessuaarid ja kodukaubad.

Aastatel 1993–2002 aastal disainis de la Renta kõrgmoekollektsiooni Balmaini moemajas ning oli esimene Dominikaani päritolu moelooja Prantsusmaa moemajas. 2006. aastal keskendus Oscar de la Renta bränd pulmamoele.

2006. aastal diagnoositi de la Rental vähk. Ta suri 20. oktoobril 2014 oma kodus Ameerika Ühendriikides Connecticuti osariigis Kentis 82 aasta vanuses.

Oscar de la Renta nimeline moemaja jätkab ka praegu avaliku elu, teiste seas filmitähtede ja kuningapere liikmete riietamist.

## Viited
Levkiv (Krõžopili rajoon)

**Levkiv** (ukraina keeles Левків) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Krõžopili rajoonis. Elanike arv on 756. Pindala on 1,894 km².


Левків.jpg
Криниця, с. Левків.jpg
Levkiv

**Levkiv** (ukraina keeles Левків) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Žõtomõri rajoonis.

2004. aastal elas külas 2886 inimest.
Iggaüks

**Iggaüks** oli 1802. aastal Eestimaa Rüütelkonna  Eestimaa Maapäeva poolt vastu võetud regulatiiv.

Regulatiivi kinnitas Venemaa keiser Aleksander I reskriptiga 25. septembrist 1802. Regulatiiviga "Iggaüks...", said talupojad omandiõiguse vallasvarale ja jätkusuutlikul talupidamisel, talukoha põlise kasutamise õiguse. Asutati valla- ja kihelkonnakohtud. Aleksander I nõusolekul kuulutati regulatiiv välja mõisniku nimelt ja tema hea tahte avaldusena, nii et talupojad arvasid selle vabatahtlikult mõisniku poolt kingitud olevat.

Regulatiiv avaldati alles 1803. aasta algul talupoegadele pärast seda, kui Keila Miikaeli koguduse pastor Otto Reinhold von Holtz oli selle eesti keelde tõlkinud ja see Tallinnas "J. H. Gresseli kirjadega" ära oli trükitud. 1803. aastal jagasid ülem-kirikueestseisjad äratrükitud regulatiivi, mida selle eestikeelse trüki algussõnade järgi "Igga üks" (õigem oleks: "Iggaüks") hakati nimetama, kohalikele mõisnikele välja. Viimased kuulutasid selle sisu oma talupoegadele ja andsid neile iga adramaa kohta uuest regulatiivi, st ühe eksemplari.

Regulatiiviga kutsuti talurahvast üles oma majapidamise eest korralikult hoolitsema, lubati parandada nende seisukorda, kes oma kohuseid korralikult täidavad. Kõik talu vara, mis otsekohe talu inventari hulka ei kuulunud, tunnustati talupoja omanduseks. Taluperemehele anti eluaegne tarvitamisõigus ja teatav pärandamisõigus oma talu kohta. Mõisnik võis laiska või hooletut peremeest talust välja tõsta ainult vallakohtu otsuse põhjal, millised kohtud mõisates ellu kutsuti talurahva omavaheliste asjade jaoks. Ka üksiku talupoja äramüümiseks läks vaja vallakohtu nõusolekut. Mõisniku vastu sihitud kaebuste lahendamiseks asutati ainult aadlimeestest koostatud kihelkonnakohtud. Nende paremuste kõrval osutas aga see regulatiiv ka rea tähtsaid puudusi. Teoorjuse ja talupoja teiste kohustuste reguleerimise küsimus jäi täiesti lahtiseks: lubati ainult üldiselt seniseid orjusi mitte tõsta. Kodukariõigust ei piiratud ja talupoegade müük jäi ikkagi teatavais piires lubatuks. Võrdlemisi suurte õigustega varustatud vallakohtu koosseisu kindlaksmääramine seati rippuvaks mõisniku heast tahtest, sest vallakohtu liikmed kinnitas ametisse mõisnik. Samuti võimaldas regulatiivi ebamäärane kuju selle eriviisilist tõlgendamist üksikute aadelmeeste poolt.

Regulatsiooni eestikeelne versioon erines originaalist, saksakeelsest regulatsioonist järgmistes osades. Tekstis eneseski leidus mitmeid kõrvalekaldumisi originaalist: paragrahvide järjekord ja isegi arv on eesti keeles mõnes kohas erinev saksakeelse teksti omast, originaalis esineva impersonaalse väljendamisviisi asemel rääkis mõisnik eesti keeles iseenda nimel, l. isikus, ja üldiselt on eestikeelne redaktsioon mõnes suhtes paljusõnalisem, kuid sisult ja toonilt valjem. Ka lõpposa, alates uutest manitsussõnadest "Kohtomehhed ja valla-rahvas", puudus originaalis.

## Viited
Jan Trei

**Jan Trei** (sündinud 31. oktoobril 1979 Tallinnas) on eesti jurist ja poliitik, erakond Isamaa liige.

## Haridus
1998. aastal lõpetanud Tallinna 21. Kooli ja 2004. aastal Tartu Ülikooli õigusinstituudi. 2006. aastal jätkas Trei magistriõpinguid Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Aastast 2013 on ta Tallinna Ülikooli riigiteaduste magistrant.

## Töö
* 2003–2005 Saue Linnavalitsuse jurist ja linnavalitsuse liige
* 2005–2006 Lasnamäe Linnaosa Valitsuse linnaosa vanema asetäitja
* 2006–2007 Eesti Notarite koja jurist
* 2007–2009 Viimsi abivallavanem kommunaal- ja ehitusvaldkonnas
* 2009–2011 Siseministeeriumis ministri nõunik
* 2011–2013 Viimsi abivallavanem hariduse; kultuuri; spordi- ja noorsootöö, sotsiaal- ja tervishoiuvaldkonnas
* 2014–2015 Viimsi vallavanem
* 2015–2016 Saue abilinnapea hariduse, kultuuri, spordi- ja noorsootöö ning sotsiaal- ja tervishoiuvaldkonnas
* 2016–2017 Viimsi Vallavalitsuses Viimsi abivallavanem hariduse, kultuuri, spordi- ja noorsootöö ning sotsiaal-ja tervishoiuvaldkonnas; valla munitsipaalettevõtte OÜ Viimsi Haldus nõukogu esimees
* 2018 justiitsministri nõunik
* 2018. aastast Eesti Linnade ja Valdade Liidu asedirektor

## Ühiskondlik tegevus
Jan Trei on Eesti Juristide Liidu ja Eesti Akadeemilise Õigusteaduse Seltsi liige. Alates 2001. aastast kuulub ta erakonda Isamaa (kuni 2006. aastani erakonda Res Publica). On kandideerinud 2009, 2013 ja 2017 Viimsi Vallavolikokku Isamaa ja Res Publica Liidu nimekirjas ning olnud ühtlasi valituks vallavolikogu liikmeks. 2015 Harjumaa Omavalitsuste Liidu juhatuse liige ja 2016–2017 kultuuri- ja hariduskomisjoni aseesimees. Alates 2015. aastast Euroopa Regioonide Komitee Eesti delegatsiooni asendusliige ja (SEDEC töökomisjoni liige) Sotsiaalpoliitika, haridus-, tööhõive-, teadus- ja kultuurikomisjoni (SEDEC) liige.

Avaldanud arvamuslugusid riigihalduse ja kohaliku omavalitsuse korralduse kohta.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 83 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
*2020 Harjumaa teenetemärk

## Isiklikku
Jan Trei on abielus, peres kasvab kaks last.

## Viited
Liigsekund

**Liigsekund** on ühesekundiline parandus, mis lisatakse koordineeritud maailmaajale (UTC) astronoomilise aja ja rahvusvahelise aatomiaja aja klapitamiseks. 

Ilma sellise paranduseta jääks Maa pöörlemise kiirusel rajanev ajaarvestus Maa pöörlemise ebaühtlase aeglustumise tõttu aatomiajast maha.

Liigsekundite süsteemi hakati rakendama 1972. aastal ja alates sellest on ajamõõtmist korrigeeritud sekundite lisamisega (30. juunil või 31. detsembril), vastavalt vajadusele (maa pöörlemiskiiruse aeglustumisele). 26. liigsekund lisati 30. juunil 2015, kell 23:59:60 UTC. 

## Vaata ka
*Maailmaaeg
Lõve mõisa kalmistu

**Lõve mõisa kalmistu** on kalmistu Helme kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Lõve külas Tõrva vallas Valga maakonnas. 

## Ajalugu
Kalmistu rajasid Lõve mõisa tollased omanikud Anrepid 1773. aastal, arvatavasti samaaegse mõisasüdame väljaehitamisega.

Esimene matus oli 1796. aastal, kalmistule on teadaolevalt maetud 17 lahkunut.

## Kirjeldus
Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult 400 meetri kaugusele idakirdesse. Kalmistu on harvaesinevalt kuusnurkse põhiplaaniga ning see on ümbritsevast maapinnast kõrgem. Kõrgendit ääristab graniitrahnudest kuivmüür.

Kalmistu on jäetud maha ja rüüstatud, kuid seda on hakatud korrastama. Säilinud on hauatähiseid ja nende osi, peavärava graniitpostid ning piirdemüür.

## Kalmistu kabel
Kalmistu keskosas paiknes matusekabel, mis praegu on hävinenud. Kabeli tagaseinas oli väike altar, rohkem pole sisustusest teada.

## Kalmistule maetuid
*1861 Friedrich (Fritz) Peter Ludwig Edler von Rennenkampff (1826–1861)
*1900 Marie Johanna (Jenny) von Anrep (1833–1900)

## Viited

## Kirjandus
*1932 "Helme". - Valgamaa // Eesti V. Tartu 1932. Lk 334-335
*2009 Valdo Praust. "Mõisaomanike matusepaigad". - Viljandimaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2009. Lk 59
*2009 Valdo Praust. "Lõve mõis (*Lauenhof*)". - Viljandimaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2009. Lk 101
*2009 Alo Särg. "Lõve (*Lauenhof*, varem *Löwenküll*)". // Valgamaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2009. Lk 71-72
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
*
Wang Yaping

**Wang Yaping** (sündinud 27. jaanuaril 1980 või veebruaris 1978) on hiina lendur ja taikonaut.

11. juunil 2013 startis ta lennul Shenzhou 10 ning temast sai teine kosmosesse lennanud hiina naine.

## Välislingid
* Wang Yaping
Frunze (täpsustus)

**Frunze** on mitmete inimeste, asulate ja muude objektide nimi. Enamik kohti ja objekte, mis kannavad või kandsid Frunze nime, on selle saanud Nõukogude sõjaväelase Mihhail Frunze auks. Esitatud nimekiri ei ole täielik.

Frunze on rumeeniakeelse sõna (nime) *Frunză* venepärane kuju. 

## Inimesed

***[[Mihhail Frunze]]** (1885–1925) oli Nõukogude Venemaa sõjaväelane;
***[[Timur Frunze]]** (1923–1942) oli NSV Liidu sõjaväelane, eelmise poeg;

## Asulad

### [[Kasahstan]]
* **[[Frunze (Kasahstan)|Frunze]]**, küla Kasahstanis

### [[Kõrgõzstan]]
***Frunze** oli aastatel 1926–1992 pealinna Biškeki nimi

### [[Ukraina]]
***[[Frunze (Harkivi rajoon)|Frunze]]**, küla Ukrainas Harkivi oblastis Harkivi rajoonis
***[[Frunze (Genitšeski rajoon)|Frunze]]**, küla Ukrainas Hersoni oblastis Genitšeski rajoonis
***[[Frunze (Pervomaiske rajoon)|Frunze]]**, küla Ukrainas Krimmis Pervomaiske rajoonis
***[[Frunze (Slovjanoserbski rajoon)|Frunze]]**, alev Ukrainas Luhanski oblastis Slovjanoserbski rajoonis

## Laevad

* **[[Mihhail Frunze (jõelaev)|Mihhail Frunze]]**, jõelaev

## Vaata ka

*Frunză
Gunnar Meyer

**Gunnar Meyer** (4. märts 1942 Tallinn – 6. august 2003) oli eesti kunstnik ja kunstipedagoog.

Ta lõpetas aastal 1971 ERKI klaasikunstnikuna. Kunstiinstituudis õppides valiti ta aastal 1966 Üliõpilaste Teadusliku Ühingu juhiks. Kuna rühmituse ANK '64 liikmed olid lõpetanud/lõpetamas, sai tast vahelüli nende ja uute tegijate, rühmituse SOUP 69 vahel.

Pärast ERKI lõpetamist suunati ta Viljandi peakunstnikuks. Ta on elanud veel paaris Eesti väikelinnas, kuni maandus Haapsallu. Aastatel 1979–2003 oli ta Haapsalu 1. Keskkoolis kunstiõpetaja. Tema käe all said tuule tiibadesse sellised kunstnikud nagu Agur Kruusing, Jaan Toomik, Valev Sein ja teised.

Gunnar Meyer lõpetas 6. augustil 2003 elu enesetapuga. Ta maeti 11. augustil 2003 Haapsalu Metsakalmistule.

## Isiklikku
Tema poeg Olle Meyer (1978–2014) oli eesti punkkunstnik.

## Viited

## Välislingid
* Kunstiinimesed meenutasid Gunnar Meyerit
* Gunnar Meyer, ANKi ja SOUPi vahelüli
Arhivolt

**Arhivolt** on kaare ilustatud esikülg.

Arhivoldi mõiste võeti kasutusele itaalia renessansskunstis, ent arhitektuurielemendina kasutati seda juba hellenistlikus arhitektuuris.

## Vaata ka

* tümpanon

## Viited
Atika (täpsustus)

**Atika** on mitmetähenduslik sõna.

*Atika on Kreeka piirkond. Selle järgi on nime saanud:
**teatav arhitektuurielement (atika (arhitektuur))
**atikakorrus

*Atika on Eesti küla Mulgi vallas Viljandimaal.
Baldahhiin

**Baldahhiin** on telgikujuline dekoratiivne ehiskatus trooni, altari (tsiboorium), skulptuuri, voodi (baldahhiinvoodi) vm kohal. Baldahhiin võib toetuda sammastele, olla monteeritud seinale vm kandetarindile või rippuda laest.

## Pildid

Bernini Baldachino.jpg|Bernini "Baldachino" Rooma Peetri kirikus Vatikanis
Blessed Sacrament procession, First Annual Southeastern Eucharistic Congress, Charlotte, North Carolina - 20050924-01.jpg|Kantav baldahiin kirikuprotsessioonil
Crystal Palace - Queen Victoria opens the Great Exhibition.jpg|Ripp-baldahhiin 1851. aasta maailmanäituse avamisel Londoni Kristallpalees
Sanctus Gummarus Lyrmensis.JPG|Ripp-baldahhiin tsibooriumina Belgias Lieri Püha Gammaruse kiriku altari kohal
Wat Doi Suthep 06.jpg|Luksuslik ehiskatus Wat Phra That Doi Suthepi templikompleksis Tais
Tester bed MET 190615.jpg|Baldahhiinvoodi 16./17. sajandi Itaaliast, Metropolitani Kunstimuuseum
Jewish wedding Vienna Jan 2007 005.jpg|Juudi Chuppah (pulmabaldahhiin) Viinis (2007)
Minden 2010-01-13 097.jpg|Baldahhiin arhitektuurielemendina: Mindeni toomkiriku Heinrich VI skulptuur
Altarpiece (3538621915).jpg|Pühakukujud baldahhiinide all Pühavaimu kiriku altari tiibadel


## Vaata ka
* Tsiboorium
* Tabernaakel
* Edikula
* Paviljon
* Peotelk
Agur Kruusing

**Agur Kruusing** (sündinud 18. veebruaril 1964 Haapsalus) on eesti kunstnik.

Ta lõpetas aastal 1982 Haapsalu 1. Keskkooli. Ta õppis aastast 1987 ERKI-s, lõpetas aastal 1993 Tallinna Kunstiülikooli maalikunsti erialal, jätkas aastatel 1993–1995 õpinguid samas magistrantuuris. Aastal 1996 alustas Agur Kruusing tööd kuraatorina Haapsalu Linnagaleriis ning 1997 alustas tööd õppejõuna Eesti Kunstiakadeemias. Alates aastast 1996 on ta ka Eesti Kunstnike Liidu liige.

Ta alustas jõuliste figuurikompositsioonide ja portreedega (*Marina*, 1988, *Neiud*, 1992), seejärel on looming arenenud abstraktse ekspressionismi estetiseerimise suunas (*Kompositsioon*, 1993, *Nimeta*, 1994). Ta on viljelenud ka vitraaži ja graafikat (peamiselt litot ja linoollõiget).

## Teosed

Fail:Agur Kruusing, "nimeta".jpg|Agur Kruusing, "nimeta"
Fail:Agur Kruusing, "tennis on parem kui seks ".jpg|Agur Kruusing, "tennis on parem kui seks"


## Tunnustus

* 1995 Sadolini kunstipreemia
* 2021 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali tunnustuspreemia

## Viited

## Kirjandus
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
Oleksandr Kihtenko

**Oleksandr Kihtenko** (5. aprill 1956, Bogoduhhiv – 16. oktoober 2024) oli Ukraina sõjaväelane ja riigiametnik. 

## Elulugu
Ta oli alates 10. oktoobrist 2014 kuni 11. juunini 2015 Donetski oblasti kuberner.

## Viited

## Välislingid
* 10. oktoober 2014. *Liga Novosti*. Кихтенко Александр Тимофеевич, lühibiograafia (*vene keeles*)
Pühasõdalane

**Pühasõdalane** on inimene kes tapab teisi jumala nimel. 

Mõiste võeti kasutusele 2014. aasta algusest eesti meedias islami terroristi koondnimetusena, mudžahiidi või džihadisti tõlkevastena. Pühasõdalased islamis peavad läbi tegema nii usulise kui ka sõjalise väljaõppe.

## Näited
Al-Nusra rühmituse võitleja, taanist pärineva Amiri tunnistus, Süüria kodusõjas (EPL 20. oktoober 2014): „*Me tänasime jumalat, et usutaganejad surid. Me peksime nende laipu ja määrisime neid nende enda verega. Tead, nad on koerad. Loomad, kes väärivad surma. Ma räägin, ma olin tõeliselt õnnelik. Iga kord, kui me tapsime rafidah’ (šiiitide halvustav nimetus), tundsin end tõeliselt õnnelikuna*.”

22. septembril 2014 ütles videopöördumises terrorirühmituse Islamiriigi (IS) kõneisik Abu Mohammed al-Adnani: *Kui te saate tappa uskmatu ameeriklase või eurooplase, eriti pahatahtlikke ja räpaseid prantslasi või austraallasi või kanadalasi /../ kaasaarvatud Islamiriigi vastu koalitsiooni astunud riikide kodanikke, siis toetuge Allahile ja tapke ta. Lömastage tema pea kiviga või veristage ta noaga või sõitke temast oma autoga üle või visake ta kõrgelt alla või kägistage või mürgitage teda. /../ Te maksate veel selle eest, kui teie ristisõda kokku kukub, ning seejärel ründame me teid teie kodumaal*.

## Vaata ka
* Džihaad
* Ristisõjad
* Usuline terrorism

## Viited
Tiibaltar

**Tiibaltar** ehk **kappaltar** on gooti altar, millel on kinnitatud korpuse küljes liikuvad osad (tiivad). Tiibaltar seisab *[[antependium]]* (ka stipes) ja tiibaltari osad on veel predella ja mensa.

## Vaata ka
*Triptühhon
*Retaabel
Frunze (Pervomaiske rajoon)

**Frunze** on küla Ukrainas Krimmis Pervomaiske rajoonis.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil Frunzes asulas 557 inimest.
Anne turg

**Anne turg** oli avaturg, mis asus Tartus Annelinnas Kalda tee 29 krundil. 

Anne turgu rentis 1980. aastatel Puhja kolhoos. 1989. aastal läks turg rendilepingu mittetäitmise tõttu üle Tartu linnale ning see erastati AS Anne Turg eraldamise kaudu AS-ist Tartu Turg pärast viit läbikukkund enampakkumist 2004. aastal. 

Anne turu hiilgeajaks olid 1990. aastad, mil seal käis vilgas turumajanduse edendamine ning Poolast pärit salakauba müümine.

Anne turg suleti 2008. aastal ning 2014. aastast on samas kohas kardirada. Anne turu hoonetest on säilinud ainult WC. Kalda tee 29 krundile on tehtud detailplaneering, mis näeb sinna ette kaubandus-, büroo- jm hooned.
Starobeševe

**Starobeševe** on alev Ukrainas Donetski oblastis. 
Starobeševe on Starobeševe rajooni keskus, asub 31,3&nbsp;km kaugusel Donetskist kagus ning umbes 20&nbsp;km kaugusel Venemaa piirist loodes.

Kalmiuse ja Komiševahha jõe vahel asuva Starobeševe kõrgus merepinnast on 135 meetrit.

## Rahvastik
2013. 1. jaanuaril elas asulas 6487 inimest, asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Ajalugu
Krimmist ümber asunud kreeklaste poolt aastatel 1779–1783 rajatud asula kandis 1896. aastani nime **Beševe** (krimmitatari keeles *beş ev*, 'viis maja'), alevi õigused sai alates 1958. aastast. Elanike enamuse moodustavad seniajani urumid (nimetus, mida kasutatakse islamiriikide kreeklaste kohta).

Starobeševes on sündinud ja töötanud naistraktoristist töökangelanna Paša Angelina.

Donbassi sõja ajal, 2014. aasta suvel-sügisel, toimus asula lähistel mitmeid ägedaid lahinguid valitsusvägede ja keskvalitsusvastaste relvajõudude vahel. Võim vahetus asulas mitu korda.

21. oktoobril 2014 täheldati asula lähistel keskvalitsusvastaste relvajõudude, sealhulgas naissnaiprite koondumist.

## Viited

## Välislingid
* На территории Украины появился отряд россиянок-снайперов. Infovastupanu, 20. oktoober 2014 (*vene keeles*)
* Exclusive: Charred tanks in Ukraine point to Russian involvement. Reuters, 23. oktoober 2014 (*inglise keeles*)
Härmä II kalmistu

**Härmä II kalmistu** on Võru maakonnas Setomaa vallas Härmä külas asuv kalmistu. Kalmistu on arvele võetud arheoloogiamälestistena.

Kalmistu kuulub tõenäoliselt 15.–18. sajandisse. Kalmistu kohal kasvab kaitsealune ohvrimänd Kalmõtõpettäi ja selle juures on Härmä tsässon.

Kalmistust umbes 250 m kagus asub Härmä I kalmistu.

## Viited

## Välislingid
*
Loodi mõisa kalmistu

**Loodi mõisa kalmistu** on kalmistu Paistu kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Loodi külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas. 

## Ajalugu
Kalmistu rajasid Loodi mõisa tollased omanikud Bockid millalgi 18. sajandi lõpul mõisasüdame lähedale Püstmäele, mille ümber Heinrich August von Bock (1771–1863) rajas 1820. aastal lehisepuistu.

Kalmistul toimus esimene matus 1791. aastal ja teadaolevalt viimane toimus 1903. aastal. Kalmistule on üldse maetud 9 lahkunut.

## Kirjeldus
Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 700 meetri kaugusele põhja. Kalmistu on harvaesinevalt ümara põhiplaaniga ning seda ümbritseb graniitpostide vöö. Praegu on kalmistu jäetud maha, kuid seda on korrastatud ning see on üldiselt hoolitsetud. Graniitpostid on säilinud, kuid puudub nende vahel olnud piirdekett. Kalmistul on säilinud ka hauatähiseid.

## Kalmistule maetuid
*1903, 17. märts – Heinrich Anton Hermann Karl Peter Moritz Friedrich von Bock (18. november (vkj) 1818 – 25. veebruar (vkj) 1903)

## Viited

## Kirjandus
*Alo Särg. "Loodi (*Kersel*)". // Viljandimaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2007. Lk 52
*Valdo Praust. "Loodi mõis (*Kersel*)". // Viljandimaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2010. Lk 167
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
*Loodi mõisa kalmistu Viljandimaa kalmistute bibliograafias
*Loodi mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Studio Viridis Loodusharidus

**Studio Viridis Loodusharidus** on Eesti keskkonnahariduslik mittetulundusühing. 

Studio Viridis valmistab muu hulgas topiseid, mulaaže, jahitrofeesid, korraldab näitusi, loodusretki. Koos Eestimaa Looduse Fondiga asutas MTÜ 2006. aastal Muraste looduskooli.

## Viited

## Välislingid
*MTÜ koduleht
*MTÜ Facebookis
Islami Liit

**Islami Liit** (‏الجماعة الإسلامية‎ *al-dšamāʿa al-islāmiyya*; DMG: al-ǧamāʿa al-islāmiyya < Islami Liit) on Egiptuse islamistlik terroriorganisatsioon. Rahvusvaheliselt: Islami Grupp (IG).

1970. aastatel loodud Egiptuse Liit sai alguse Moslemi Vennaskonna üliõpilaste ühingutest.

1981 eraldus rühmitus al-Džihaad.