2017. aasta Iraagi Kurdistani iseseisvusreferendum

**2017. aasta Iraagi Kurdistani iseseisvusreferendum** oli iseseisvusreferendum 25. septembril 2017 Iraagi Kurdistani piirkonnas. Iseseisvuse poolt hääletas 92,73% valijatest. Kuigi enne referendumit teatati, et selle tulemused pole siduvad, kuulutas autonoomne Iraagi Kurdistani valitsus pärast tulemuste avalikustamist selle siduvaks. Võimude sõnul tähendas iseseisvumise poolt hääletamine seda, et algab omariikluse ehitamine ja Iraagiga läbirääkimiste pidamine, mitte ei kuulutata kohe välja iseseisvust. Iraagi föderaalvalitsus ja ülemkohus kuulutasid referendumi ebaseaduslikuks. Kurdistani võimud andsid lõpuks järele ning tunnustasid ülemkohtu otsust.

Algselt taheti referendum korraldada juba 2014. aastal, kui keskvalitsuse ja piirkonnavõimude vahel tekkisid pinged. Kurdistani piirkonna iseseisvuspüüdlused olid kestnud juba pikemat aega, 2005. aastal toimus mitteametlik referendum, kus 99% hääletanutest toetas iseseisvust. Püüdlused said hoogu juurde kodusõja ajal, kui Islamiriik sisse tungis ning Iraagi julgeolekujõud piirkonnast taganesid. Julgeolekujõudude koha võttis Pešmerga ning piirkond jäi *de facto* kurdide kätte.

Referendumi toimumiskuupäev kuulutati mitmel korral juba välja, kuid lükati käimasoleva sõja tõttu edasi. Iraagi ja Kurdistani väed tegutsesid sellel ajal koos Mosuli vabastamise nimel, kuni aprillis 2017 oli üsna kindel, et referendum 2017. aastal korraldatakse. Juunis kohtus Iraagi Kurdistani president Mesûd Barzanî Kurdistani Demokraatlik Partei (KDP), Kurdistani Patriootlik Liidu (KPL) ja teiste erakondade esindajatega ning pani referendumi toimumiskuupäevaks paika 25. septembri 2017.

Referendumi tulemusel puhkes relvakonflikt keskvalitsusega, milles Iraagi Kurdistan kaotas viiendiku oma territooriumist ning põhilise sissetulekuallika ehk kontrolli Kirkuki naftaväljade üle. Pärast lüüasaamist astus president Barzani tagasi ning referendumi tulemused jäeti sinnapaika.

## Taust
Kurdistani piirkonnavalitsus oli varem Iraagi peaministrit Nūrī al-Mālikīt süüdistanud ühiskonna lõhestamises. Jaanuaris 2014 lõpetas keskvalitsus Kurdistani rahaliselt toetamise ning sama aasta mais proovisid kurdid naftat eksportima hakata Türgi kaudu. Iraagi valitsus tegi head lobitööd ning rahvusvaheline üldsus blokeeris Kurdistani naftaekspordi.

Juunis 2014 haarasid Islamiriigi (ISIL) džihadistid suure osa Iraagi lääne- ja põhjaosast enda kätte, Iraagi relvajõud hülgasid oma positsioonid ning lahkusid aladelt. Võimuvaakumit kasutas ära Pešmerga, kes võttis enda kontrolli alla Kirkuki linna ja muud siiani keskvalitsuse käes olnud põhjaalad. Nendel aladel korraldas Kurdistani valitsus kampaania araablaste ümberasustamiseks, mis Amnesty Internationali aruande järgi võis olla sõjakuritegu.

Al-Maliki valitsust süüdistati sõjaväe saamatuses territooriumit kaitsta ning sunniitide laialdase rahulolematuse tekitamises. Nii Iraagis kui mujal maailmas kõlasid üleskutsed valitsusvahetuseks. Kurdistani president Masoud Barzani teatas 1. juulil 2014, et tahab sama aasta sees korraldada iseseisvusreferendumi, kuna riik oli selleks ajaks juba niikuinii "osaliselt lõhestunud".

Septembris 2014 sai Iraagi uueks peaministriks Haider al-Abadi ning kurdid olid nõus referendumi edasi lükkama, kuni ISIL on alistatud.

Veebruaris 2016 teatas Kurdistani meediakanal Rudaw, et president Barzani oli parlamendile teatanud, et tahab referendumi korraldada enne novembris toimuvaid presidendivalimisi. Märtsis ütles Barzani ajakirjanikele, et plaanib referendumit hiljemalt oktoobriks. Oktoobri lõpus teatas Iraagi Kurdistani peaminister Nêçîrvan Barzanî, et referendum ei toimu enne Mosuli vabastamist.

Augustis 2016 ütles Iraagi peaminister Haider Al-Abadi, et näeb enesemääratlust vaieldamatu õigusena.

Ka detsembris 2016 teatati, et Kurdistani peaminister Nechirvan Barzani loodab iseseisvumisega edasi minna pärast Mosuli vabastamist.

Aprillis 2017 edenes ISIL-i alistamine ning Iraagi Kurdistani suuremad erakonnad KDP ja KPL seadsid eesmärgiks korraldada referendum 2017. aasta sees.

Juunis 2017 seadis peaminister Barzani referendumi toimumiskuupäevaks 25. septembri 2017. Tema nõunik teatas, et referendum toimub ka Kirkuki kubernerkonnas ning Makhmuri, Sinjari ja Khanaqini ringkondades, mis olid kõik keskvalitsuse alad. Kõrge kurdi ametnik Hoshyar Zebari sõnas, et kui referendumiga saadakse mandaat iseseisvumiseks, ei tähenda see kohest iseseisvusdeklaratsiooni, vaid annab Kurdistanile läbirääkimistes suure plussi.

Kolmel korral tekkisid protestilained, kui KDP kontrolli all olnud Nīnawá kubernerkonna valitsus tagandas Alqoshi linnapea. Tagandamisele olid vastu linna assüürlased, kes tagandatud linnapead toetasid. Kaks kuud enne referendumit toimunud skandaalse reformi käigus seati ametisse KDP liikmest linnapea.

Augusti keskpaigas kohtus Iraagi Kurdistani delegatsioon Bagdadis Iraagi peaministri ning asepresidendiga, arutati eelolevat referendumit ning Iraagi ja Kurdistani suhteid. Delegatsiooni assüürlasest esindaja, kes kuulus Bet-Nahraini Demokraatlikku Parteisse, teatas, et lisaks Iraagi ametnikele kohtutakse ka välisriikide diplomaatidega.

Iraagi Kurdistani väitel oli referendumi planeerimine ja läbiviimine vaidlusaluste alade valitsuste teha. Juuli lõpus avaldas Sinjari ringkonnavalitsus Sinjaris ja seda ümbritsevatel aladel referendumi korraldamisele toetust. Augusti keskpaigas arutas asja Khanaqini ringkonnavalitsus ning otsustas ka seal referendumi läbi viia. Augustis hääletas ka Bashiqa linnanõukogu referendumi korraldamise kasuks.

16. augustil toimus Ankaras haruldane kohtumine Iraani kindrali Mohammad Bagheri ja Türgi presidendi Recep Tayyip Erdoğani vahel, mõlemad väljendasid referendumi osas "tugevat vastumeelsust".

17. augustil otsustasid ka araabia ja kurdi elanikkonnaga Mandali linna võimud referendumi korraldamise kasuks. Hiljem lahvatanud meeleavalduste tulemusel otsus tühistati ning linnapea astus tagasi.

Augusti lõpus toimus referendumi korraldamise osas hääletus Kirkuki provintsinõukogus. Nõukogu 41-st saadikust hääletas referendumi korraldamise poolt 23, üks saadik jättis hääletamata ning 17 türkmeeni ja araabia päritolu saadikut boikoteerisid hääletust. Septembri keskel otsustas Iraagi parlament kuberner Najmiddin Karimi vallandada. Karim eiras seda ning jäi ametisse. Ka provintsinõukogu taunis parlamendi otsust ning nõukogu eesistuja sõnas, et ainult nõukogu saab kuberneri ametist tagandada.

Agitatsiooniperiood algas ametlikult 5. septembril 2017. Valimiskomisjon teatas, et kampaaniaaeg kestab 18 päeva ning Iraagi kurdidest elanikkond saab hakata hääletama 23. septembril ehk kaks päeva enne valimispäeva.

Iraagi parlament tühistas referendumi 12. septembril. Iraagi Kurdistani parlament otsustas selle korraldada 15. septembril. Parlamenti kuulunud 111-st saadikust oli kohal 68, Gorrani Liikumine boikoteeris hääletust. Iraagi ülemkohus otsustas 18. septembril referendumi korraldamise vähemalt ajutiset peatada, et uurida selle põhiseaduspärasust. Barzani ülemkohtu määrusest ei hoolinud ning läks korraldamisega edasi.

### Meediakajastus
Türgi Õigluse ja Arengu Partei meelsed meediakanalid, nagu Yeni Akit ja Akşam, levitasid võltsuudist selle kohta, kuidas Barzani ja Kurdistani juutide salakaval ja sionistlik plaan on iseseisvumise korral asustada Kurdistani 200 000 juuti. Ekspertide sõnul oli tegu võltsuudisega, mida Türgi kasutas Iisraeli-vastases meediasõjas.

Türgi eemaldas Iraagi Kurdistani meediakanali Rudawi enda võrgust referendumi toimumispäeval.

### Lävepakuküsitlused
Augusti teises pooles Arbīli, As-Sulaymānīyah', Dahūki, Kirkuki ja Ḩalabjah' kubernerkondades ning Khanaqini, Jalawla ja Mandali linnas tehtud küsitluse andmetel oli 52,9% küsitletutest otsustanud iseseisvumise poolt hääletada, 25,6% vastu hääletada, 3,6% hääletamata jätta ning 17,9% polnud veel otsust teinud, kuid neist enamik kippus pigem iseseisvumist pooldama.

## Hääletussedel
Hääletusele pandi küsimus kurdi, araabia, türgi ja assüüria keeles. Küsimust võiks eesti keelde tõlkida kui "Kas sa tahad Iraagi Kurdistani piirkonna ja Kuristani alade, mis asuvad väljaspool Iraagi Kurdistani piirkonda, iseseisvumist?".

## Erakondade seisukohad

## Rahvusvaheline vastukaja
### ÜRO liikmesriigid
#### Eesti
* : Riigikogu võttis 24. oktoobril 43 poolthäälega vastu avalduse Iraagi Kurdistani iseseisvusreferendumi kohta. Vastu ei hääletanud keegi, erapooletuks jäi kolm saadikut. Avalduses kutsuti kõiki osapooli Iraagi Kurdistani iseseisvusreferendumi läbiviimisel säilitama rahumeelne, läbipaistev, demokraatlik ja teineteisest lugupidav asjaajamine. Eelnõu algatasid 27 opositsioonisaadikut (Eerik-Niiles Kross, Andres Herkel, Kalle Palling, Johannes Kert, Artur Talvik, Lauri Luik, Maris Lauri, Ain Lutsepp, Kristen Michal, Ants Laaneots, Madis Milling, Kalle Laanet, Urmas Kruuse, Laine Randjärv, Remo Holsmer, Heidy Purga, Andres Ammas, Krista Aru, Külliki Kübarsepp, Monika Haukanõmm, Jaak Madison, Igor Gräzin, Valdo Randpere, Yoko Alender, Meelis Mälberg, Aivar Sõerd ja Jüri Jaanson).	

#### Iraak
* : Iraagi peaministri pressiesindaja sõnas: "Mistahes otsust Iraagi tuleviku osas tehes peab silmas pidama põhiseaduse sätteid, see on kogu Iraagi, mitte ainult ühe osapoole otsus. Kõikidel iraaklastel peab oma kodumaa tuleviku küsimustes sõnaõigus olema. Iraagi tulevikku ei saa otsustada ainult üks osapool."

#### Poolt
* : Iiri parlamendi liige ja Sinn Féini välisasjade kõneisik Seán Crowe ütles, et Iraagi Kurdistani inimestel on enesemääratlusõigus. Ta sõnas, et referendum võiks viia edasiste läbirääkimisteni ja kritiseeris keskvalitsuse otsust Arbīli lennud tühistada ning naaberriike, kes ähvardasid blokaadiga.
* : Enne referendumit ütles Iisraeli peminister Binyamin Netanyahu, et Iisrael "toetab kurdi rahva püüdlusi omariikluse poole". Iisrael oli esimene riik, kes Iraagi Kurdistani iseseisvumist ametlikult toetas.
* : Kreeka välisminister Níkos Kotzías ütles, et Iraagi terviklikkus peaks olema rahva tahe ning et kurdide referendum on põhiseaduslik õigus. Kreeka suursaadik Iraagis avaldas, et Kreeka avab Arbilis konsulaadi.
* : Seimi asemarssal Stanisław Tyszka ütles, et Poola toetab referendumit. Poola välisminister Witold Waszczykowski ütles, et saab kurdide püüdlustest täielikult aru, kuid kutsus neid üles koostööle.
* : Valitsusse kuulunud Rootsi Sotsiaaldemokraatlik Töölispartei ja Roheline Partei väljendasid referendumile toetust. Referendumit toetasid ka opositsioonilised Rootsi Demokraadid ja Vasakpartei.

#### Vastu
* : Ameerika Ühendriikide Riigidepartemangu pressiesindaja Heather Nauert ütles: "Me toetame ühendatud stabiilset ja föderaalset Iraaki. Me hindame ja mõistame Iraagi kurdide iseseisvuspüüdlusi." Ta hoiatas, et referendum võib viia fookuse ISIL-i alistamiselt kõrvale.
* : Aserbaidžaani välisministeeriumi kõneisik teatas, et Aserbaidžaan toetab Iraagi riiklikku terviklikkust ning usub keskvalitsuse ja piirkonnavalitsuse lahkhelide rahumeelsesse lahendusse.
* : Austraalia välisministeerium väljendas muret, et referendum võib niigi ebastabiilset piirkonda veelgi enam destabiliseerida.
* : Hiina välisministeerium avaldas Iraagi territoriaalsele terviklikkusele toetust, kuid manitses dialoogi pidama.
* : Hispaania välisministeerium nimetas referendumit põhiseadusvastaseks ning tuletas meelde, et Iraagi põhiseadusel oli suur rahva toetus. Hispaania võimud manitsesid esmalt Islamiriiki alistama.
* : Iraani võimud nimetasid referendumit põhiseadusvastaseks. Iraani kõrgeim juht 'Alī Khāmene'ī ütles, et referendumi toetajad on Iraagi iseseisvuse vastased. Ta nimetas iseseisvuslasi kogu piirkonna reeturiteks ning kutsus Iraani, Türgit ja Iraaki üles iseseisvuslaste vastu otsustavalt tegutsema. Ta süüdistas Ameerika Ühendriike piirkonda "uue Iisraeli" loomise püüdmises.
* : Prantsusmaa president Emmanuel Macron avaldas lootust, et referendumi tulemusel saavad kurdid Iraagi valitsuses proportsionaalse esindatuse põhiseaduse raamide piires. Pärast referendumit pakkus ta abi pingete leevendamiseks ning avaldas toetust Iraagi territoriaalsele terviklikkusele.
* : Saksamaa hoiatas Kurdistani ning Saksa võimud nimetasid referendumit ühepoolseks.
* : Saudi Araabia välisministeerium avaldas, et loodab president Barzani mõistlikkusele referendum ära jätta.
* : Briti saadik Iraagi Kurdistanis sõnas, et Ühendkuningriik toetab kõigi maailma rahvaste vabadust enesemääratlusele, kuid ütles, et aeg referendumiks on vale. Ta sõnas, et referendumiks peaks olema olemas keskvalitsuse nõusolek. Suurbritannia välisminister Boris Johnson sekundeeris ning lisas, et esmalt tuleks Islamiriik alistada.
* : Süüria valitsuse nõunik ütles, et Süüria ei toeta ühepoolset referendumit ning toetab Iraagi terviklikkust.
* : Türgi välisministeerium nimetas referendumit suureks veaks. President Erdogan sõnas, et referendum pole mitte kellegi huvides. Välisministeerium hoiatas, et Kurdistan maksab referendumi korraldamisel suurt hinda. Septembri lõpus nimetas Erdogan referendumit reeturlikuks ja ähvardas kurde sõjalise ja majandusliku sekkumisega. Pärast referendumit tühistas Türgi oma lennufirmade lennud Põhja-Iraaki.

#### Neutraalsed
* : Pärast Kurdistani asepeaministri Qubad Talabaniga kohtumist ütles Belgia asepeaminister Jan Jambon, et igal rahval on õigus enesemääratlusele. Belgia suursaadik Iraagis ütles, et Belgial ei ole Kurdistani iseseisvusküsimuses seisukohta.
* : Bulgaaria peaminister Bojko Borisov ütles, et Bulgaaria kuulab president Barzani ära, kuid ei võta seisukohta.
* : Jordaania välisminister Ayman Safadi ütles, et referendum on Iraagi siseasi.
* : Kanada peaminister Justin Trudeau jäi neutraalseks viidates Québeci iseseisvusliikumisele. Ta ütles, et teiste riikide sekkumine sellistesse riigi siseasjadesse on tundlik teema.

#### Muud seisukohad
* : Armeenia välisminister Eduard Nalbandyan ütles, et loodab olukorra rahumeelsesse lahenemisesse. Ta ütles, et Armeenia ootab, et Iraagi ja Kurdistani võimud väldiksid pingete tekitamist ning leiaksid olukorrale lahenduse. 
* : Hollandi saadik Iraagi Kurdistanis ütles, et referendumil oleks laiapindsem toetus, kui see kooskõlastataks keskvalitsusega.
* : Venemaa president Vladimir Putin ütles, et saab kurdidest aru, kuid tuletas meelde, et referendum peab olema kooskõlas rahvusvahelise õigusega.

### Muud liikumised
*  Kataloonia: Kataloonia Euroopa Demokraatliku Partei juht ja endine Kataloonia president Artur Mas avaldas Kurdistani iseseisvumispüüdlustele toetust ja kiitis kurde demokraatia kaitsmise eest. Vaid kuus päeva pärast Kurdistani referendumit toimus 2017. aasta Kataloonia iseseisvusreferendum.
* : Suurima opositsioonierakonna Vetëvendosje juht Visar Ymeri sõnas, et mitte kellelgi ei ole õigust võtta kurdidelt vabadust ning rahu.
*  Mägi-Karabahhi Vabariik: Mägi-Karabahhi välisministeerium teatas, et tunnustab referendumi tulemusi.

#### Piirkonna jõud
*  Assüüria Demokraatlik Liikumine: ADL taunis referendumi korraldamist Ninevah' tasandikul ning kutsus üles toetama hoopis Assüüria autonoomiat.
* Bet-Nahraini Demokraatlik Partei: BNDP juht avaldas iseseisvumisele toetust. Ta mainis ka, et võiks kaaluda kristliku provintsi loomist Ninevah' tasandiku Tel Keppe, Al-Hamdaniya ja Shekhani ringkondades. Ta uskus, et uue provintsi loomiseks võiks korraldada eraldi referendumi.
*  Iraagi Kommunistlik Partei: IKP toetas referendumit ning nimetas selle korraldamise õigust põhiõiguseks.
*  Iraagi Rahvuslik Leppimine: IRL-i esimees Iyād ‘Allāwī hoiatas kurde mitte separatismist mõtlema.
*  Iraagi Türkmeeni Rinne: ITR taunis referendumit ning nimetas seda põhiseadusvastaseks. Erakond referendumit ei tunnustanud. Partei esimees Arshad al-Salihi ütles, et referendum toimub ohtlikul ajal ning kurdid võivad sellega käest anda enda viimase aja sõjalised võidud. Ta viitas asjaolule, et Kurdistani parteide seas ei paistnud küsimuses üksmeelt ning et mõned erakonnad, nagu Kurdistani Islami Grupp ja Gorrani Liikumine on sellele üleüldse vastu.
* Jubur: Iraagi suurima araablaste hõimu pealik toetas referendumit ning kutsus hõimu liikmeid üles poolt hääletama.
* Kaldealaste Süüria Assüüria Rahvanõukogu: KSARNK esindaja ütles, et erakond toetab referendumi korraldamist. Ta kutsus üles ka liitma Ninevah' tasandiku assüürlaste provintsi Iraagi Kurdistaniga.
*  Kurdistani islamistlikud erakonnad: Kurdistani islamistlikud parteid toetasid iseseisvust ning nimetasid seda kurdide rahvuslikuks ja religioosseks õiguseks.
*  Kurdistani Töölispartei: PKK asutajaliige Cemîl Bayik nimetas referendumit demokraatlikuks õiguseks ning ütles, et mitte keegi ei tohiks seda takistada.
*  Palestiina Vabastusorganisatsioon: PLO peasekretär Saeb Erekat oli iseseisvumispüüdlustele vastu ning nimetas Kurdistani iseseisvumist "mürgitatud mõõgaks araablaste vastu". Palestiina Vabastamise Demokraatliku Rinde ja Palestiina Vabastusorganisatsiooni Täitevkomitee liige Taysir Khalid ütles, et Kurdistani võrlemine Iisraeliga on ebaaus (viidates Nouri al-Maliki sõnadele, et iseseisvus tekitaks Põhja-Iraaki uue Iisraeli).
* Rahvaste Demokraatlik Partei: Türgi vasakpoolne partei toetas referendumit.

## Tulemus

## Järelkaja
### Kohene järelkaja Iraagis ja Kurdistanis

Pärast referendumit puhkesid Iraani Kurdistanis pidustused ning kaks päeva kestnud iseseisvusmeeleavaldused. Lauldi Mahabadi Vabariigi hümni. Kurdide linnades, nagu Baneh, Sanandaj ja Mahabad peeti palju meeleavaldajaid kinni.

Iraagi Kurdistan hakkas kokku panema plaane riigi ülesehitamiseks ja valmistuma edasisteks läbirääkimisteks Iraagiga enne Kurdistani Vabariigi iseseisvuse väljakuulutamist. Barzani lõi iseseisvumise ettevalmistuste juhtimiseks uue institutsiooni, mida kolm erakonda boikoteerisid.

Iraagi valitsus ähvardas saata naftarikkasse Kirkuki linna sõjaväe. Päev enne referendumit blokeerisid sõjaväelased maantee Mosuli ja Dahuki vahel.

Neli päeva pärast valimisi keelas keskvalitsus kõik lennud Arbīli ja As-Sulaymānīyah lennujaamadesse. Keelu alla ei kuulunud lennud, mis olid seotud humanitaarabi, sõjaväe ja diplomaatidega. Pärast seda nõudis keskvalitsus, et kurdid annaksid lennujaamad Iraagi võimude kontrolli alla.

Viis päeva pärast referendumit teatasid Iraani ja Iraagi valitsused, et korraldavad Iraani-Kurdistani piiril ühisõppuse. Iraan saatis piirile oma tankid, kuid seda lüket peeti pigem demonstratiivseks. Iraan sulges enda piiri Kurdistaniga.

Kurdidele kuuluvatele ettevõtetele korraldati üle Iraagi rünnakuid.

### Iraagi-Kurdi konflikt ja Barzani tagasiastumine

15. oktoobril 2017 käivitasid Iraagi väed operatsiooni Kirkuki vallutamiseks. Iraagi riigimeedia teatel sõjaväele Kirkukis vastupanu ei osutanud ning linna vallutamine andis hoogu kapitulatsioonile kogu riigi põhjaosas.

25. oktoobril 2017 pakkus Iraagi Kurdistan, et "külmutab" septembrikuise referendumi tulemused, et vältida laiemat konflikti keskvalitsusega ja alustada läbirääkimistega. Relvarahu taheti edasiste kokkupõrgete ja vägivallalainete vältimiseks.

29. oktoobril 2017 teatas 12 aastat võimul olnud Iraagi Kurdistani president Masoud Barzani, et astub 1. novembril tagasi. Tema riskantne püüdlus suruda läbi mitteametlik referendum lõppes sellega, et Iraak hõivas vaidlusalused territooriumid ning Iraagi Kurdistani omariikluspüüdlused jäid seisma. Barzani-meelsed protestijad murdsid üle Iraagi Kurdistani hoonetesse ning ründasid poliitikuid ja ajakirjanikke.

6. novembril 2017 otsustas Iraagi ülemkohus, et Iraagi osadel ei ole võimalik riigist eralduda. Iraagi Kurdistani võimud teatasid, et tunnustavad kohtu otsust ning ütlesid, et sellest võiks saada alus edasistele Iraagi ja Kurdistani läbirääkimistele.

## Vaata ka
* 2005. aasta Iraagi Kurdistani iseseisvusreferendum
* Kirkuki staatuse referendum
* Kurdi rahvuslus
* 2017. aasta Kataloonia iseseisvusreferendum

## Viited

## Kirjandus
*