open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kulva vald

**Kulva vald** (leedu keeles *Kulvos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jonava rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 113 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2244 inimest. Valla keskus on Kulva küla. Vallavanem on Ramūnas Gudonavičius.


Kulvos_seniūnija001.jpg|Vallamaja
Batėgala,_akmuo.JPG|Batėgala


## Viited
IDGAF

**IDGAF** on lühend ingliskeelsetest sõnadest *I don't give a fuck*. 

Laulud:
*"I Don't Give a Fuck", 2Paci laul koos Pogoga albumilt "2Pacalypse Now"
*"I.D.G.A.F.", Breathe Carolina laul albumilt "Hello Fascination"
*"IDGAF", Dua Lipa laul albumilt "Dua Lipa"
Vepsa kõrgustik

**Vepsa kõrgustik** (vepsa keeles *Vepsän ülüz*; vene keeles *Вепсовская возвышенность* või *Вепсская возвышенность*) on kõrgustik Venemaal Leningradi ja Vologda oblastis, geoloogiliselt Ida-Euroopa lauskmaal. Kõrgustikku on loetud ka Valdai kõrgustiku osaks. 

Kõrgustik on nimetatud vepslaste järgi.

Kõrgustiku kõrgeim mägi on Malgora (vene keeles *Мальгора*; 304 m).
Wrangelli mäed

**Wrangelli mäed** (inglise keeles Wrangell Mountains) on mäed USAs Alaskal. Mäed on nimetatud Ferdinand von Wrangelli auks. Mägede pikkus loodest kagusse on umbes 150 km.

Mägede koosseisus on Wrangelli mägi (4317 m).
Bad Godesberg

**Bad Godesberg** on Saksamaal Bonni linna linnaosa. 1935–1969 oli Bad Godesbergil linna staatus. 

Bad Godesberg on jaotatud 13 rajooniks.

Bad Godesbergi pindala on 31,97 km². Bad Godesbergi rahvaarv on umbes 71 000 inimest (2009).

Bad Godesbergi on kirjalikult esmamainitud 722. aastal (Woudensberg).

Aastatel 1949–1990, kui Bonn oli Lääne-Saksamaa pealinn, paiknes Bad Godesbergis enamik välisriikide saatkondi Lääne-Saksamaal. Tänapäeval tegutsevad mõned nendest endiselt esinduste või konsulaatidena.
Kolm kalliskivi

**Kolm kalliskivi** (paali keeles *tiratna*, sanskritis *triratna*), ka **kolm kaitset**, on budismis kolm kõige kõrgemalt austatud väärtust: 

* virgunu ehk Buddha ehk Õpetaja, 
* seadmus ehk dharma ehk Õpetus ja 
* kogudus ehk sangha ehk nende järgijad. 

Nende kaitse alla minnes usaldatakse neid täielikult. 

= Ülevaade =

## Buddha

Buda või buddha (sanskriti ja paali keeles "virgunu") on teadvuse kõrgeima võimaliku seisundini jõudnu, kes on vabanenud kõikidest meeleplekkidest. Buda Šākjamuni on budistliku traditsiooni rajaja. Mahajaanas peetakse budaks saamist isiksuse vaimse arengu kõrgeimaks sihiks.

Eesti keeles kirjutatakse sõna "Buddha" suure algustähega, kui viidatakse konkreetselt buda Šākjamunile ning väikese algustähega, kui seda kasutatakse üldmõistena kõikide budade kohta.

## Dharma

Dharma (sanskriti keeles, paali keeles *dhamma*), eesti keeles ka "seadmus", on mitmetähenduslik sõna, mis viitab selles kontekstis eelkõige Buddha õpetusele ja pühadele tekstidele, aga ka teadvust moodustavatele algosakestele, samuti harjutaja enda hüvestavatele mõttemustritele.

## Sangha

Sangha (paali keeles *saṅgha*; sanskriti keeles *saṃgha*) on Buddha õpetuse järgijatest koosnev kogudus. Koguduse all mõeldakse eelkõige budistlikke munkasid ja nunnasid (paali k. *bhikkhu* ja *bhikkhunī*), õpetajaid, aga ka kõiki ilmikutest budiste ja hüvesõpru.

= Viited =
Bad Reichenhall

**Bad Reichenhall** on linn Saksamaal Baieri liidumaal. Linn on tuntud kuurortlinnana.

Linnas elab umbes 17 500 inimest (2010). Linna pindala on 39,44 km².

## Viited
Vadim Ivanov

**Vadim Ivanov** (sündinud 6. aprillil 1984) on muusik, ansambli Junk Riot laulja ning kitarrist.  

## Isiklikku
Vadim Ivanovi abikaasa on koorijuht Tiiu Ivanova.

## Viited
Sten Weidebaum

**Sten Weidebaum** (sündinud 28. veebruaril 1974) on eesti kultuuritegelane.

Sten Weidebaum on lõpetanud Tartu Ülikooli usuteaduse erialal 1999. aastal.

Ta on rahvakultuuri arendaja, XIX üldtantsupeo "Puudutus"  ideekavandi ja loo autor. Kavandi arendamises osalesid Maido Saar, Kalev Järvela, Toomas Lunge, Aarne Saluveer. 

Sten Weidebaum töötab Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuses teabejuhina.

## Viited

## Välislingid
*Intervjuu: Sten Weidebaum – Laulu- ja tantsupidu (Kruusmaa). 28. juuni 2017. podcast.kuku.postimees.ee
Türi Raamatukogu

**Türi Raamatukogu** on rahvaraamatukogu, mis tegutseb Türil aadressil Hariduse 3, kus asub ka Türi vallavalitsus.

1. jaanuarist 2020 alates on raamatukogul järgmised struktuuriüksused: Türi raamatukogu, Laupa raamatukogu, Oisu raamatukogu, Kabala raamatukogu, Kahala raamatukogu, Käru raamatukogu ja Väätsa raamatukogu.

Türi Raamatukogu kõik struktuuriüksused on iga kuu viimasel kolmapäeval suletud SISETÖÖDEKS

## Ajalugu
5. mail 1927 nimetati raamatukogu Türi linna avalikuks raamatukoguks.

1941. aasta suvel alanud sõjas hävis raamatukogu koos raamatute, inventari ja majaga. Alles jäid raamatud, mis olid parajasti välja laenutatud.

24. jaanuaril 1957 likvideeriti Türi rajoon. Türi hakkas kuuluma Paide rajooni koosseisu ja raamatukogu nimeks sai *Türi Linna Raamatukogu*.

1. jaanuaril 1991 sai Türi Haruraamatukogust ja Türi Lasteharuraamatukogust Türi Raamatukogu.

1996. aasta oktoobris kolis raamatukogu tollase linnavalitsuse hoone ruumidesse.

1. mail 2006 liideti Türi, Türi-Alliku, Änari, Kolu, Laupa, Taikse, Oisu, Kabala ja Ollepa raamatukogu ühtseks Türi Raamatukoguks.

Alates 1. detsembrist 2015 on Türi raamatukogu allüksused Türil, Laupal, Oisus, Kabalas ja Kahalas.

## Viited
Thinking About You

* "Thinking About You", Whitney Houstoni laul, 1985
* "Thinkin' About You", Mario laul, 2009
* "Thinking About You", Calvin Harrise laul, 2013
* "Thinking About You", Norah Jonesi laul, 2006
* "Thinking About You", Hardwelli laul koos Jay Seaniga, 2016
* "Thinkin' About You", Trisha Yearwoodi album 1995
** "Thinkin' About You", Trisha Yearwoodi laul
* "Thinkin Bout You", Frank Oceani laul 2012
* "Thinking About You", Radioheadi laul albumilt "Pablo Honey", 1993
* "Thinking About You", Screaming Jetsi laul albumilt "Scam", 2000
* "Thinking About You", Ivy laul albumilt "In the Clear", 2005
* "Thinking About Ya", Colby O'Donise laul albumilt "Colby O", 2008
* "Thinking 'Bout You", Yusuf Islami laul albumilt "Roadsinger", 2009
* "Thinking Bout You", Lil Wayne'i laul albumilt "Free Weezy Album", 2015
* "Thinking About You", Axwell Λ Ingrosso laul, 2016
* "Thinking 'Bout You", Dua Lipa laul albumilt "Dua Lipa", 2017
Dua Lipa (album)

**"Dua Lipa"** on inglise lauljatari Dua Lipa debüütalbum. Albumi andis plaadifirma Warner Bros. Records välja 2. juunil 2017. 

Album jõudis Suurbritannia albumite edetabelis esimesel müüginädalal viiendale kohale läbimüügiga 16&nbsp;223 eksemplari.

## Laulude nimekiri

**Märkused**
*  kaasprodutsent
*  täiendav produtsent
*  vokaaliprodutsent
*  täiendav vokaaliprodutsent

## Viited
Montbéliard

**Montbéliard** (saksa keeles *Mömpelgard*) on linn Prantsusmaal, Šveitsi piiri ligidal Doubs' departemangus.

Teiste seas on linnast pärit prantsuse loodusteadlane Georges Cuvier (1769–1832), Tartu ülikooli esimene taastamisjärgne rektor Georg Friedrich Parrot (1767–1852), matemaatik René Thom (1923–2002) ja filmilavastaja Frank Darabont (1959–).

Linna idapiiril Sochaux' eeslinnaga asub üks Prantsusmaa suurimaid autotehaseid, kus toodetakse Stellantisele kuuluva Peugeot automudeleid, lisaks ka Peugeot muuseum. Peugeot alustaski tegevust Montbéliardi lähistel, Peugeot' perekond pärineb linnast ligi 10 kilomeetrit kagus paiknevast Hérimoncourti väikelinnast ja firmamärgina kasutatav lõvi pärineb Sochaux' linna vapilt.

## Viited
Kolu Raamatukogu

**Kolu Raamatukogu** oli rahvaraamatukogu Türi vallas Kolus. Raamatukogu suleti 2015. aasta 30. septembril.

Raamatukogu asus ridaelamu esimesel korrusel.

1944. aasta novembrist oli kogu Kolu mõisas. Kolhooside asutamise ajal tõsteti raamatukogu vanasse puumõisa, kuid 1950. aastast oli kogu jälle mõisas, kus see oli 1999. aastani.

2006. aastal liideti raamatukogu Türi Raamatukoguga.

Aastal 2014 külastas kogu 92 lugejat.

## Viited
Laupa raamatukogu

**Laupa raamatukogu** on Türi Raamatukogu struktuuriüksus, mis tegutseb Türi vallas Laupal, Laupa mõisa peahoones.

Kohalike kultuuri- ja hariduselutegelaste eestvedamisel loodi 1928. aastal Laupa Rahvaraamatukogu Selts, mis tegutses kohaliku kooli ruumides.

Aastail 1960–1999 tegutseti eraldi majas, mille järel koliti aga tagasi Laupa kooli ruumesse.

2005. aastal ühinesid neli Järvamaa omavalitsust Türi vallaks, mille järel otsustati liita valdades tegutsenud üheksa raamatukogu ühtse juhtimise alla. Nõnda liideti Laupa raamatukogu Türi Raamatukoguga 2006. aasta mais.

2014. aastal külastas raamatukogu 223 lugejat.

## Viited
Taikse Raamatukogu

**Taikse Raamatukogu** oli rahvaraamatukogu Türi vallas Taikses. Raamatukogu suleti 2015. aasta 30. novembril.

Raamatukogu avati 1925. aastal.

2006. aastal liideti raamatukogu Türi Raamatukoguga.

2014. aastal külastas kogu 70 lugejat.

## Viited
Kulva

**Kulva** on küla Leedus Jonava rajoonis, Kulva valla halduskeskus. Kulva asub Jonavast 8 kilomeetri kaugusel servamoodustiste vööndis, merepinnast 90–105 meetri kõrgusel.

Külas on põhikool, kultuurikeskus, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sealne mõisakompleks (peahoone, pärnaallee, park) ja aastal 1925 valminud kirik.

## Ajalugu
Kohanimi *Kulwa* esineb juba XIV sajandi kroonikates. Sealset küla mainitakse kirjalikes allikates esimest korda aastal 1382, selsamal aastal mainitakse esimest korda ka sealset mõisa. Sealses mõisas sündis aastal 1510 Leedu jurist ja usureformeerija Abraomas Kulvietis. XVI sajandi alguses ehitati külla puidust kabel, mille asemele aastal 1655 ehitati kivikabel. Aastal 1782 võeti kabel kasutusele abikirikuna. Poola ülestõusude järel konfiskeeriti sealne mõis endistelt omanikelt, aastaks 1902 oli see jagunenud kaheks maavalduseks (Downarowiczitele kuulunud *Kulwa Dolna* ja Nakaznytele kuulunud *Kulwa Górna*, säilinud on esimese mõisakompleksi hooned). Aastal 1909 sai Kulvast kohaliku kihelkonna keskus, aastal 1911 ehitati kirikule ka torn. Aastal 1925 ehitati kabeli kõrvale uus kirik. Teises maailmasõjas põles vana kirik maha, sellest säilisid vaid fassaad, kellatorn, pastoraat ja XIX sajandil ehitatud Daunoravičiuste kabel. Nõukogude ajal oli Kulva kohaliku kolhoosi keskasulaks.


Kulva,_senas_pastatas.JPG|Kulva mõisa peahoone
Kulva, mokykla.JPG|Koolimaja
The church of Kulva003.jpg|Kirik
The_church_of_Kulva002.jpg|Kulva vana kirik
Kulvos koplytėlė, vidus.JPG|Daunoravičiuste kabel


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Oisu raamatukogu

**Oisu raamatukogu** on alates 2006. aastast Türi raamatukogu struktuuriüksus, mis tegutseb Türi vallas Oisus aadressil Retla tee 1, Oisu alevik.  Raamatukokku sisenemine toimub Lasteaia tänavalt.

NB! Oisu raamatukogu on suletud sisetöödeks iga kuu viimasel kolmapäeval.

## Viited

## Välislingid
* Oisu raamatukogust Türi raamatukogu kodulehel
Türi-Alliku Raamatukogu

**Türi-Alliku Raamatukogu** oli rahvaraamatukogu Türi vallas Türi-Allikul Türi-Alliku lasteaiaga samas hoones. Raamatukogu suleti 2014. aasta 1. augustil.

Raamatukogu liideti 2006. aastal Türi Raamatukoguga.

Enne sulgemist 2014. aastal külastas raamatukogu 213 lugejat.

## Viited
Änari Raamatukogu

**Änari Raamatukogu** oli rahvaraamatukogu Türi vallas Änaris. Raamatukogu suleti 30. septembril 2015.

2005. aastal koliti eramajast ridaelamu ümberehitatud korterisse.

2006. aastal liideti raamatukogu Türi Raamatukoguga.

## Viited

## Välislingid
* "Külaraamatukogu valmistub avapeoks" Järva Teataja, 29. jaanuar 2005
* "Änari kogu ootab uusi lugejaid" Järva Teataja, 13. mai 2008
Kabala raamatukogu

**Kabala Raamatukogu** on Türi Raamatukogu struktuuriüksus, mis asub Türi vallas Kabalas aadressil Sauna 2.

Raamatukogu liideti Türi Raamatukoguga 2006. aastal.

2014. aastal külastas kogu 133 lugejat.

## Viited

## Välislingid
* Kabala raamatukogust Türi raamatukogu kodulehel
Bolšoje Ignatovo

**Bolšoje Ignatovo** (ka **Ignadvele**) on küla Venemaal Mordva Vabariigis, Bolšoje Ignatovo rajooni halduskeskus. 

Asub Sjutovlei jõe ääres 106 km Saranskist kirdes. 

Küla on esmamainitud 1624. aastal.

Elanikud on valdavalt ersad ja venelased.
Ollepa Raamatukogu

**Ollepa Raamatukogu** oli rahvaraamatukogu Türi vallas Ollepal. Raamatukogu suleti 2015. aasta 1. septembril.

## Ajalugu
Esimese raamatukogu sai Ollepa 1949. aastal, kui **Kabala-Rassi raamatukogu** viidi 1. juulil Rassist üle Ollepa külanõukogu hoonesse. Esimesel aastal laenutati 1553 raamatut 169 lugejale. 1950. aastal nimetati raamatukogu ümber Ollepa raamatukoguks.

1955. aastaks oli raamatute arv kahekordistunud. Juulis kolis raamatukogu kolhoosi kontori ruumidesse, mis asusid Endla talus. Raamatukogu kolis taas 1968. aastal endise Ollepa Algkooli ühte tuppa.

Aastatel 1971–1973 töötas Ollepa raamatukogu Kabala raamatukogu harukoguna.

Alates 1997. aastast vähenes Ollepal elanike arv ja seepärast koliti põhikogu Kahalasse. Ollepale jäi laenutuspunkt.

2001. aastal liideti Ollepa raamatukogu juurde Villevere raamatukogu teeninduspunkt. 1. mail 2006 liideti raamatukogu Türi Raamatukoguga.

2014. aastal külastas kogu 233 lugejat.

1. septembril 2015 nimetati Ollepa raamatukogu ümber Kahala Raamatukoguks ning suleti Ollepal asunud laenutuspunkt.

## Viited
Anna raamatukogu

**Anna Raamatukogu** (Tarbja Raamatukogu Anna laenutuspunkt) on rahvaraamatukogu Paide linnas Annas aadressil Kanarbiku tee 4.
Sargvere raamatukogu

**Sargvere raamatukogu** on rahvaraamatukogu, mis tegutseb omavalitsuslikus Paide linnas Sargvere külas aadressil Pikk 4.

Sargvere raamatukogu asus alates 2001. aastast Sargvere mõisa peahoones, kus aastatel 1920–2002 töötas Sargvere kool. Raamatukogus on umbes 11 000 teavikut. 2011. aastal tähistati raamatukogu 100. tegevusaastat.

Mõisahoonest on raamatukogu ümber kolinud Sargvere Keskuse ruumidesse. 2018. aastast on Sargvere raamatukogu Järvamaa Keskraamatukogu haruraamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu kontaktid ja lahtiolekuajad Paide linna kodulehel
Tarbja raamatukogu

**Tarbja raamatukogu** on rahvaraamatukogu, mis tegutseb omavalitsuslikus Paide linnas Tarbja külas aadressil Kooli tee 1.

Raamatukogu alustas tööd 1992. aastal kolmetoalises korteris, kust koliti Tarbja Lasteaed-Algkooli ruumidesse.

2018. aastast on Tarbja raamatukogu Järvamaa Keskraamatukogu haruraamatukogu.

## Viited
Väätsa raamatukogu

**Väätsa raamatukogu** on rahvaraamatukogu, mis tegutseb Türi vallas Väätsal aadressil Pikk tn 3. Raamatukogu asub ühes hoones koos Väätsa Rahvamaja ja Väätsa Noortekeskusega

Raamatukogul on laenutuspunkt Kaitseliidu Lõõla Õppekeskuses.

Raamatukogu on alates 2020. aastast Türi Raamatukogu struktuuriüksus.

## Viited
Viisu raamatukogu

**Viisu raamatukogu** on rahvaraamatukogu, mis tegutseb omavalitsuslikus Paide linnas Viisu külas aadressil Viisu mnt 4.

Ligi 8000 raamatuga Viisu raamatukogu asus pikka aega Viisu lasteaiaga ühes majas. Märtsis 2009 kolis raamatukogu renoveeritud Viisu rahvamajja.

## Ajalugu
1917. aastal asutati Viisu rahvaraamatukogu Selts. Vahepeal raamatukogu töö peatus, uuesti hakati tegutsema 1923. aastal. 1940. aastal Viisu raamatukogu likvideeriti ja avati uuesti 1. oktoobril 1944 kui Viisu Külaraamatukogu.

2018. aastast on Viisu raamatukogu Järvamaa Keskraamatukogu haruraamatukogu.

## Viited
Vao raamatukogu

**Vao raamatukogu** oli rahvaraamatukogu Järva vallas Vaol aadressil Soo tee 3-3.

13. novembril 1927 avati Kalitsa raamatukogu, omanikuks Kalitsa Noorte Ühing. Raamatukogu asus Kalitsa rahvamajas. 1959. aastal kolis raamatukogu Kalitsast Vao mõisahoonesse ja sai nime *Vao raamatukogu*.

2005. aastal kolis kogu korterelamusse.

2012. aastal ühendati Koeru valla raamatukogud ja Vao raamatukogust sai Koeru Raamatukogu haruraamatukogu. 2020. aastast oli Vao raamatukogu Järva Vallaraamatukogu haruraamatukogu. 2022. aastal Vao raamatukogu suleti.

## Viited
Kahala raamatukogu

**Kahala raamatukogu** on Türi raamatukogu struktuuriüksus, mis tegutseb Türi vallas Kahalas aadressil Sireli 19.

Raamatukogu eelkäija oli Ollepa Raamatukogu. Kahalas avati Ollepa raamatukogu laenutuspunkt 1978. aastal.

1997. aastal kolis Ollepa raamatukogu oma põhikogu Kahala raamatukokku.

2002. aastal jõudis raamatukokku interneti püsiühendus.

Mais 2006 liideti Ollepa raamatukogu koos veel mitme raamatukoguga ühtseks Türi Raamatukoguks.

1. septembril 2015 nimetati Ollepa raamatukogu ümber Kahala raamatukoguks ning Ollepal asunud laenutuspunkt suleti.

## Viited
Kajrat Abdrahmanov

**Kajrat Abdrahmanov** (kasahhi Қайрат Құдайбергенұлы Абдрахманов / Qaýrat Qudaýbergenulı Abdraxmanov; sündinud 21. aprillil 1964 Panfilovis) on Kasahstani diplomaat ja poliitik. Ta oli 28. detsembrist 2016 kuni 26. detsembrini 2018 Kasahstani välisminister.

2020–2024 oli ta Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni rahvusvähemuste komissar. 

Ta sündis aastal 1964 Taldõkorgani oblastis Panfilovis (praeguses Žarkentis).
Koeru raamatukogu

**Koeru raamatukogu** on rahvaraamatukogu Järva vallas Koerus aadressil Paide tee 5.

Raamatukogu asutas Koeru Hariduse Selts 1909. aastal Johannes Sõsteri juhtimisel.

2012. aastal ühendati Koeru valla raamatukogud ning Ervita ja Vao raamatukogust said Koeru raamatukogu harukogud.

Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena.

## Viited
Roosna-Alliku raamatukogu

**Roosna-Alliku raamatukogu** (varem *Roosna-Alliku Vallaraamatukogu*) on rahvaraamatukogu, mis tegutseb omavalitsuslikus Paide linnas Roosna-Alliku alevikus aadressil Pargi 10.

2018. aastast on Roosna-Alliku raamatukogu Järvamaa Keskraamatukogu haruraamatukogu.
Ambla raamatukogu

**Ambla raamatukogu** on rahvaraamatukogu Järva vallas Amblas aadressil Pikk 13.

Alates 2007. aastast asub kogu Ambla kultuurimajas.

Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena.

## Viited
Lara Arruabarrena

**Lara Arruabarrena Vecino** (sündinud 20. märtsil 1992 Tolosas) on baski päritolu Hispaania tennisist.

Tema parim koht WTA edetabelis on 52. (3. juuli 2017) ja paarismängus 28. (22. veebruar 2016).

2017. aasta Wimbledoni turniiril kaotas ta 1. ringis Anett Kontaveidile 2:6, 4:6.

## Välislingid

*Lara Arruabarrena WTA kodulehel
EV100 (raamatusari)

**"EV100"** on Eesti iseseisvumise 100. aastapäeva puhul välja antav raamatusari. 

Sari koosneb 44 köitest, mis annavad ülevaate eri elualadel Eestis saja aasta jooksul toimunust. 

Sarja annab välja Eesti Meedia koostöös Eesti Keele Sihtasutusega.

## Sarjas ilmunud raamatud
# Eesti riigi 100 aastat. I osa. Mart Laar, Toomas Hiio (veebruar 2018)
# Eesti riigi 100 aastat. II osa.. Mart Laar, Toomas Hiio (veebruar 2018)
# Eesti disaini ja reklaami 100 aastat. Karin Paulus (märts 2018)
# Eesti teatri 100 aastat. Madli Pesti (märts 2018)
# Eesti raudteede 100 aastat. Mehis Helme (aprill 2018)
# Eesti teaduse 100 aastat. Jüri Engelbrecht, Erki Tammiksaar (aprill 2018)
# Eesti metsanduse 100 aastat. Toivo Meikar (aprill 2018)
# 100 aastat luuret ja vastuluuret Eestis. Ivo Juurvee (mai 2018).
# Eesti meditsiini 100 aastat. Ken Kalling (mai 2018)
# Eesti hariduse 100 aastat. Väino Sirk, Veronika Varik (mai 2018)
# Eesti poliitika 100 aastat. Rein Taagepera (juuni 2018)
# Eesti merenduse 100 aastat. Enn Kreem (juuni 2018)
# Eesti raamatu 100 aastat. Aile Möldre (juuni 2018)
# Eesti rahvastiku 100 aastat. Ene-Margit Tiit (juuli 2018)
# Eesti looduskaitse 100 aastat. Juhani Püttsepp (juuli 2018)
# Eesti teede 100 aastat. Valdo Praust (august 2018)
# Eesti turismi 100 aastat. Heli Tooman (august 2018)
# Eesti riigikaitse 100 aastat. Hellar Lill (september 2018)
# Eesti markide 100 aastat. Elmo Viigipuu (september 2018)
# Eesti lennunduse 100 aastat. Toomas Türk (oktoober 2018)
# Eesti kunsti 100 aastat. Sirje Helme (oktoober 2018)
# Väliseesti 100 aastat. Raimo Raag (oktoober 2018).
# Eesti arhitektuuri 100 aastat. Mart Kalm (november 2018)
# Eesti muusika 100 aastat. Mart Jaanson (november 2018)
# Eesti seltside 100 aastat. Jüri Uljas (november 2018)
# Eesti eluolu 100 aastat. Lauri Vahtre, Anu Kannike (detsember 2018)
# Eesti energeetika 100 aastat. Toomas Vaimann, Endel Risthein (detsember 2018)
# Eesti keele 100 aastat. Karl Pajusalu (jaanuar 2019)
# Eesti politsei 100 aastat. Küllo Arjakas (jaanuar 2019)
# Eesti side ja interneti 100 aastat. Jaak Ulman (jaanuar 2019)
# Eesti muinsuskaitse 100 aastat. Trivimi Velliste (veebruar 2019)
# Eesti usuelu 100 aastat. Priit Rohtmets (veebruar 2019)
# Eesti popi ja roki 100 aastat. Tõnis Kahu (veebruar 2019)
# Eesti põllumajanduse 100 aastat. Tiit Rosenberg (märts 2019)
# Eesti õiguse 100 aastat. Marju Luts-Sootak, Hesi Siimets-Gross (märts 2019)
# Eesti välispoliitika 100 aastat. Vahur Made (märts 2019)
# Eesti moe 100 aastat. Piret Puppart, Anu Ojavee (aprill 2019)
# Eesti panganduse ja kindlustuse 100 aastat. Villu Zirnask (aprill 2019)
# Eesti filmi 100 aastat. Kristiina Davidjants, Margit Adorf (aprill 2019)
# Eesti majanduse 100 aastat. Kalev Kukk (mai 2019)
# Eesti ajakirjanduse 100 aastat. Tiit Hennoste, Roosmarii Kurvits (mai 2019)
# Eesti spordi 100 aastat. Märt Ibrus (mai 2019)
# Eesti fotograafia 100 aastat. Heie Treier (juuni 2019)
# Eesti kirjanduse 100 aastat. Jaan Undusk, Cornelius Hasselblatt (juuni 2019)

## Viited

## Välislingid
*sari EV100 REaD raamatupood
Norra Lõvi orden

**Norra Lõvi orden** (norra keeles *Den Norske Løve*) on endine Norra rüütliorden, mille asutas Rootsi ja Norra kuningas Oscar II oma 75. sünnipäeval, 21. jaanuaril 1904. 

Ordeni asutamise eesmärk oli luua Norrale Rootsi Seeravi ordeniga võrdväärne üheklassiline orden, mis oleks kõrgem senise Püha Olavi ordeni suurristist. Sellise Norra kõrgema ordeni puudumine oli üks põhjustest, mis pani norralasi tundma end Rootsi-Norra uniooni alaväärtustatud poolena. Ordu suurmeister oli Norra kuningas ning õigus kanda Norra Lõvi ordenit ja Püha Olavi ordeni suurristi oli kõigil Norra printsidel. Peale välismaa riigipeade võis ordeni anda veel kuni 12 teenekale isikule, kes olid varem saanud Püha Olavi ordeni suurristi. 

Orden anti 1904. aastal, vahetult enne Rootsi-Norra uniooni lõppu, kokku 11 isikule, sealhulgas kõigile Rootsi ja Norra printsidele ja mõnele välismaa riigipeale, kuid mitte ühelegi norralasele. 

1905. aastal valitud Norra kuningas Haakon VII oli ka Norra Lõvi ordu suurmeister, kuid ta ei kandnud ordenit ise ega andnud seda kellelegi. 29. jaanuaril 1906 orden võrdsustati Püha Olavi ordeni suurristiga. 

Orden kaotati 11. märtsil 1952. Sel ajal olid ordeni kavaleridest elus veel Rootsi kuningas Gustaf VI Adolf (suri 15. septembril 1973) ja prints Wilhelm (suri 5. juunil 1965). 

## Kavaleride loend
*21. jaanuar 1904 Oscar II, Rootsi ja Norra kuningas (1829–1907)
*21. jaanuar 1904 Gustaf, Rootsi ja Norra kroonprints, Värmlandi hertsog, hilisem Rootsi kuningas Gustaf V (1858–1950)
*21. jaanuar 1904 Carl, Rootsi ja Norra prints, Västergötlandi hertsog (1861–1951)
*21. jaanuar 1904 Eugen, Rootsi ja Norra prints, Närke hertsog (1865–1947)
*21. jaanuar 1904 Gustaf Adolf, Rootsi ja Norra prints, Skåne hertsog, hilisem Rootsi kuningas Gustaf VI Adolf (1882–1973)
*21. jaanuar 1904 Wilhelm, Rootsi ja Norra prints, Södermanlandi hertsog (1884–1965)
*21. jaanuar 1904 Erik, Rootsi ja Norra prints, Västmanlandi hertsog (1889–1918)
*27. jaanuar 1904 Wilhelm II, Saksa keiser ja Preisimaa kuningas (1859–1941)
*5. aprill 1904 Franz Joseph I, Austria keiser ja Ungari kuningas (1830–1916)
*10. september 1904 Christian IX, Taani kuningas (1818–1906)
*1. detsember 1904 Émile Loubet, Prantsusmaa president (1838–1929)

## Välislingid
*http://www.kongehuset.no/artikkel.html?tid=33000&sek=32999
Püstsirge

**Püstsirge** ehk **vertikaal** on sirge, mis joonisel kulgeb "alt üles". 

Püstsirgena joonestatakse tavaliselt tasandi ordinaattelg või ruumiteljestiku aplikaattelg. 

Püstsirge ristub rõhtsirgega.

## Kirjandus
* Elts Abel, Mati Abel, Ülo Kaasik 2001. **püstsirge**. Koolimatemaatika entsüklopeedia, lk. 171
Rõhtsirge

**Rõhtsirge** ehk **horisontaal** on sirge, mis on  joonisel kujutatud paralleelselt paberi, tahvli või ekraani ülemise ja alumise äärega.  

Rõhtsirgena joonestatakse tavaliselt tasandi abstsisstelg või ruumiteljestiku ordinaattelg. 

Kui joonisel on kujutatud ka püstsirge, siis rõhtsirge kujutis on risti püstsirge kujutisega.

## Kirjandus
* Elts Abel, Mati Abel, Ülo Kaasik 2001. **rõhtsirge**. Koolimatemaatika entsüklopeedia, lk. 185
Saade

**Saade** ehk **akompanement** on muusikas materjal, mida esitatakse koos soologa ning mille ülesanne on soolot harmooniliselt, rütmiliselt, tämbriliselt, karakteriliselt jne täiendada.
Sõjateenete Rist (Reuß)

**Sõjateenete Rist** (saksa keeles *Kriegsverdienstkreuz*) on endine Reußi vürstiriikide sõjaline teenetemärk. Sõjateenete Risti asutas Reußi noorema liini vürst Heinrich XXVII 23. mail 1915.

## Välislingid
*http://www.ehrenzeichen-orden.de/deutsche-staaten/kriegsverdienstkreuz-1915-steckkreuz.html
Danzigi Rist

**Danzigi Rist** (saksa keeles *Danziger Kreuz*) oli Danzigi vabalinna teenetemärk, mille asutas gauleiter Albert Forster 31. augustil 1939, päeval enne Danzigi ühinemist Saksamaaga.

Risti anti isikuile, kes olid osutanud teeneid NSDAP ülesehitamisel Danzigi gaus ja Danzigi kaitsmisel.

Mittetäielikel andmetel (kuni 11. detsembrini 1939) anti 88 I klassi ja 253 II klassi risti. Tegelikult anti riste veel kuni 1940. aasta lõpuni.

## Tuntud Danzigi Risti kandjaid
### I klass
* Hermann Göring 
* Ludolf-Hermann von Alvensleben
* Benno von Arent (arhitekt)
* Erich von dem Bach-Zelewski
* Hans Frank
* Joseph Goebbels
* Max Halbe
* Reinhard Heydrich
* Erich Hilgenfeldt
* Kurt Hoffmann (1889–1945), Danzigi Sadamaseltsi peadirektor
* Karl Sigismund Litzmann
* Joachim von Ribbentrop
* Franz Xaver Schwarz
* Max Simon
* Theodor Eicke
* Fritz Todt
* Heinrich Klose (kirurg)
* Viktor Böttcher
* Hans Fuchs (arst)

### II klass
* Arthur Seyß-Inquart
* Hans Baur (lendur)
* Kurt Daluege
* Julius Schaub
* John Pauls
* Harry Siegmund
Adolf Friedrichi Rist

**Adolf Friedrichi Rist** (saksa keeles *Adolf-Friedrich-Kreuz*) oli Mecklenburg-Strelitzi teenetemärk, mille asutas suurhertsog Adolf Friedrich VI 17. juunil 1917. Risti anti mõlemast soost isikutele, kes olid osutanud teeneid põllu- ja metsamajanduses, sõjaliselt tähtsates organisatsioonides ja ettevõtetes või sotsiaalhoolekandes.
Žeimiai vald

**Žeimiai vald** (leedu keeles *Žeimių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jonava rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 152 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2238 inimest. Valla keskus on Žeimiai alev, kus aastal 2011 oli 860 elanikku. Vallavanem on Faustas Pilipavičius. 

Teine eritüübiline asula vallas on Žeimiai raudteejaam, kus aastal 2011 oli 89 elanikku.

Žeimių_seniūnija.JPG|Vallamaja
Kuigaliai1.JPG|Kuigaliai


## Viited
Šilai vald

**Šilai vald** (leedu keeles *Šilų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jonava rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 143 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1818 inimest. Valla keskus on Šilai küla. Vallavanem on Ingrida Malciuvienė. Vallas asub ka Panoteriai alev, kus aastal 2011 oli 360 elanikku.

Šilų_(Jonava)_seniūnija.JPG|Vallamaja
Aklasis_ezeras2.jpg|Aklasis Ežeras


## Viited
Interpolatsioon (muusika)

**Interpolatsioon** on muusika kompositsioonimeetod, mis seisneb uue muusikalise materjali lisamises olemasoleva sisse. 

Interpolatsioon võib seisneda näiteks helivältuste, helikõrguste, akordide, tämbrite sisse uute helivältuste, helikõrguste, akordide või tämbrite lisamises.

Arvutiprogrammi OpenMusic abil teostatud näide illustreerib uue akordi lisamist olemasoleva akordi sisse:
Monofoonia

**Monofoonia** (kreeka keeles *μονοφωνία*) ehk **ühehäälsus**, ka **monoodia**, on muusika faktuuritüüp, mille all mõistetakse kas üksikut heli või saateta meloodiat. 

Kogu varane lääne muusika alates antiigist kuni mitmehäälsuse tekkimiseni 9. sajandil oli üldiselt monofooniline. Tänapäeva lääne muusikas esineb monofooniat näiteks katoliku kiriku muusikas.

Ühehäälse rahvamuusika, aga ka antiik- ja keskaja muusika, näiteks trubaduuride monofoonilise laulu iseloomustamiseks on muusikaajaloolased ja etnomusikoloogid kasutanud monofoonia tähenduses vahel ka sõna "monoodia", mille täpne tähendus on seotud itaalia 17. sajandi alguse ilmaliku lauluga.

## Vaata ka
* faktuur
* heterofoonia
* mikropolüfoonia
* polüfoonia

## Kirjandus
* Siitan, Toomas; Sepp, Anu,  2015. Muusikaõpik gümnaasiumile, lk 85
Bolšoi Lutski külaasundus

**Bolšoi Lutski külaasundus** (vene keeles Большелуцкое сельское поселение) on külaasundus Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis. Külaasundus on nime saanud Bolšoi Lutski küla järgi. Enne 1974 oligi Bolšoi Lutsk külaasunduse keskus. Praegu on külaasunduse keskuseks Kingissepski alev.

Külaasundus asub mõlemal pool Luga jõge.

Külaasunduses on 22 asulat. Nende seas Kingissepski, Bolšoi Lutsk, Sala, Komarovka.

## Viited
Šilai (Jonava)

**Šilai** on küla Leedus  Jonava rajoonis, Šilai valla halduskeskus. Külas on postkontor, lasteaed „Šilelis“ ja raamatukogu. Tähtsaimaks ettevõtteks on sealne 2400 seaga sigala.

Küla serval asub XI-XV sajandil kasutusel olnud Paberžė linnamägi. Aastal 1654 mainiti kirjalikes allikates esimest korda Šilai mõisa. Seal sündis Liivimaa piiskop Józef Kazimierz Kossakowski. Pärast tema sündi viis Józefi ema Marijona mõisa keskuse üle selleks ajaks tähtsaks asulaks muutunud Jonavasse.

Šilai_(Jonava).JPG|Šilai
Berzu_komplekso_industrinis_pastatas.JPG|Sigala
Šilai,_Paberžės_piliakalnis.JPG|Linnamägi


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Budapesti leping

**Budapesti leping** (täisnimega **mikroorganismide patendiekspertiisiks deponeerimise rahvusvahelise tunnustamise Budapesti leping**, inglise keeles *Budapest Treaty on the International Recognition of the Deposit of Microorganisms for the Purposes of Patent Procedure*) on 28. aprillil 1977 Budapestis sõlmitud leping, mille järgi osalisriigid tunnustavad samal eesmärgil mikroorganismide deponeerimist ükskõik millises rahvusvahelises deponeerimisasutuses.

Eestis jõustus leping 1996.

Lepinguga seotut reguleerib Maailma Intellektuaalomandi Organisatsioon.

## Viited
Kadzina

**Kadzina** on agrolinnake Valgevenes Mahiloŭ oblastis Mahiloŭ rajoonis, Kadzina külanõukogu halduskeskus. Asula asub Mahiloŭ linnast 7 kilomeetrit lõuna pool. Külas tegutsevad endise sovhoosi baasil loodud põllumajandusettevõte «Кадино», maitseaineid ja kastmeid valmistav «Бубенько», kondiitrifirma «Фиеста» ja pudelivee villimise vabrik «Вкус лета». 

XX sajandi alguses asusid sinna elanikud praeguse Čavusy rajooni alale jäävad Kadzinast, pannes oma asulale nimeks Novaje Kadzina ehk Uus Kadzina. Küla tekkis aastal 1939, mil liideti Novy Lubuž ja Novaje Kadzina. Ühtlasi sai külast kohaliku kolhoosi keskasula, aastast 1958 aga kohaliku sovhoosi keskasula. Aastal 1983 sai Kadzinast külanõukogu halduskeskus, administratiivhoonena võeti kasutusele sovhoosi kontor. Aastal 2008 valmis Kadzina õigeusu kirik.

## Viited
 

## Välislingid
*Fotod agrolinnakesest
Mszczonów

**Mszczonów** on linn Poolas Żyrardówi maakonnas Masoovia vojevoodkonnas, Mszczonówi valla halduskeskus. Mszczonów asub Żyrardówist umbes 10 km lõunakagus ja Varssavi kesklinnast ligikaudu 43 km edelas.

Linna pindala on 8,56 km². Linna rahvaarv on 6323 inimest (2006).

Mszczonówi on esmamainitud 1245. aastal, linnaõigused sai 1377. aastal.

20. sajandi algul olid asulas teiste seas potikivi-, tiku- ja äädikatehas, katoliiklik kirik, sünagoog, kaks kooli.

## Viited
Aravete raamatukogu

**Aravete raamatukogu** on rahvaraamatukogu Järva vallas Aravetel aadressil Piibe mnt 21.

Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena.

## Viited

## Välislingid
*Aravete raamatukogu kontaktid ja lahtiolekuajad Järva Vallaraamatukogu kodulehel
*Aravete Raamatukogu põhimäärus
Käravete raamatukogu

**Käravete raamatukogu** oli rahvaraamatukogu Järva vallas Käravetel endises algkoolihoones.

## Ajalugu
Raamatukogu asutati 1925. aastal.

1944. aastal asus kogu Käravete 7-klassilise kooli koridori kappides, hiljem lava peal. Aastatel 1953–1954 Käravete mõisa saalis. 1963. aastast asus raamatukogu taas Käravete mõisas.

1973 sai Käravete raamatukogu rändvimpli ja tunnistati parimaks külaraamatukoguks.

1986. aastal sai raamatukogu töö eest rajoonis III ja vabariigis maaraamatukogudest II koha ja raamatukogutöötajate teenetemedali.

Alates 1991. aastast kuulus Käravete raamatukogu Ambla vallale.

Alates 2003. aastast asus kogu endise algkooli teisel korrusel.

Alates 1. jaanuarist 2020 tegutses raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena. 2022. aastal raamatukogu suleti.

## Viited
Albu raamatukogu

**Albu raamatukogu** on rahvaraamatukogu Järva vallas Albus. Kogu asub Albu rahvamajaga ühes hoones, kuhu koliti 2002. aasta mais.

Raamatukoguhoidja on Kaja Leidtorp.

Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena.

## Viited
Ahula raamatukogu

**Ahula raamatukogu** on rahvaraamatukogu Järva vallas Ahulas.

Kogul on laenutuspunktid ka Järva-Madisel ja Kaalepis.

2011. aastal liideti Järva-Madise raamatukogu Ahula raamatukoguga.

Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena.

## Viited
Imavere raamatukogu

**Imavere raamatukogu** on rahvaraamatukogu Järva vallas Imaveres aadressil Kiigevere tee 5.

Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena.

## Viited

## Välislingid
*Imavere Raamatukogu põhimäärus (kehtis 2019. aastani)
Nunarput utoqqarsuanngoravit

"**Nunarput utoqqarsuanngoravit**" (ligikaudne tõlge 'Sina, meie vana maa', inglise keeles "You Our Ancient Land") on Gröönimaa rahvushümn. Hümni autorid on Henrik Lund (sõnad) ja Jonathan Peterson (muusika). Laul nimetati Gröönimaa hümniks 1916.

## Hümni sõnad grööni keeles

:Nunarput, utoqqarsuanngoravit
:Niaqqut ulissimavoq qiinik.
:Qitornatit kissumiaannarpatit
:Tunillugit sineriavit piinik.

:Akullequtaasut merlertutut
:Ilinni perortugut tamaani
:Kalaallinik imminik taajumavugut
:Niaqquit ataqqinartup saani.

:Atortillugillu tamaasa pisit 
:ingerlaniarusuleqaagut
:nutarterlugillu noqitsigisatit 
:siumut, siumut piumaqaagut

:Inersimalersut ingerlanerat 
:tungaalitsiterusuleqaarput,
:oqaatsit "aviisit" qanoq kingunerat 
:atussasoq erinigileqaarput.

:Taqilluni naami atunngiveqaaq 
:Kalaallit siumut makigitsi.
:Inuttut inuuneq pigiuminaqaaq 
:Saperasi isumaqaleritsi.
Käsukonna raamatukogu

**Käsukonna raamatukogu** (varem *Käsukonna Külaraamatukogu*) oli rahvaraamatukogu Järva vallas Käsukonnas aadressil Käsukonna tee 19. Kogu asus Käsukonna külamajas.

## Ajalugu
Käsukonna raamatukogu sai alguse Kikevere Rahvaraamatukogu Seltsi raamatukogust, mis asus Kikevere külakoolis. 1926. aastal põles Kikevere koolimaja maha. Kool viidi üle Käsukonda, koos kooliga ka raamatukogu.

Raamatukogu sai ruumid Käsukonna Algkooli hoones. 1964. aastal võttis raamatukogu üle Käsukonna Algkooli raamatukogu. Hiljem kuulus Paide Rajooni Keskraamatukogu alla.

Alates 1. jaanuarist 2020 tegutses raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena. 2022. aastal raamatukogu suleti.

## Viited
Järva-Jaani raamatukogu

**Järva-Jaani raamatukogu** on rahvaraamatukogu Järva vallas Järva-Jaanis. 2025. aasta novembri lõpuni asus raamatukogu Konsumi teisel korrusel, 2026. aastal alustab oma tegevusega Järva-Jaani Kooli ruumides aadressil Pikk tänav 1, Järva-Jaani.

Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena.

## Viited
Berg (Kaarma)

**Berg** (saksa keeles **Berg a. d. H. Carmel**, ′Berg Kaarma kojast′, eristamaks neid teistest Bergi-nimelistest suguvõsadest) on Saaremaa aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
Bergid olid pärit Vestfaalist. XV sajandi alguses rändas aadlimees Bernhardus van dem Berge Saaremaale. Tema poeg Gories van dem Berge (suri pärast 1490) oli 1490. aastal Saksa Ordu vasall. Tema pojad Bernhard von Berg (suri pärast 1562) ja Niclas Berg said 14. juulil 1531 Püha Rooma keisririigi aadlikeks.

## Bergid rüütelkonna matriklis
1741. aastal võeti suguvõsa Saaremaa rüütelkonna matriklisse.

## Suguvõsa liikmeid
*Bernhard von Berg (suri pärast 1562), Saaremaa stiftifoogt, Kaarma, Kaarma-Loona, Koikla ja Neemi mõisnik
*Ernst von Berg (suri pärast 1608), Saaremaa maanõunik, mõisaomanik
*Hans von Berg (suri pärast 1642), Saaremaa maanõunik, mõisaomanik
*Frommhold von Berg (suri enne 1674), Rootsi sõjaväelane (ooberstleitnant), Saaremaa maanõunik, mõisaomanik
*Friedrich Johann Gustav von Berg (1756−1821), Venemaa keisririigi sõjaväelane (suurtükiväekapten), Saaremaa aadlimarssal, Saaremaa maanõunik, mõisaomanik

## Viited

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 41−42.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. Lk 29−37.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd I. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1972. Lk 331.

## Välislingid
*Väljavõte Saaremaa rüütelkonna käsiraamatust
Peetri raamatukogu (Järva vald)

**Peetri raamatukogu** (varem *Kareda Valla Raamatukogu*) on rahvaraamatukogu Järva vallas Peetris Kareda Valla Majas.

Raamatukogu oli ainus Kareda vallas ja tegutses Kareda Valla Majas alates 1996. aastast.

1997. aastal avati raamatukogu ruumides avalik internetipunkt, mis oli esimene Järvamaal.

Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena.

## Viited
Järva Vallaraamatukogu

**Järva Vallaraamatukogu** (ka *Koigi raamatukogu*) on rahvaraamatukogu Järva vallas Koigis aadressil Mõisavahe tee 1.

Alates 1995. aastast on raamatukogu ambulatooriumihoones.

Alates 1. jaanuarist 2020 tegutsevad Ahula raamatukogu, Albu raamatukogu, Ambla raamatukogu, Käravete raamatukogu, Aravete raamatukogu, Imavere raamatukogu, Järva-Jaani raamatukogu, Karinu raamatukogu, Koeru raamatukogu, Käsukonna raamatukogu, Peetri raamatukogu ja Päinurme raamatukogu Järva vallaraamatukogu allüksustena.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Päinurme raamatukogu

**Päinurme raamatukogu** on rahvaraamatukogu Järva vallas Päinurmes.

## Ajalugu
Raamatukogu asutati 1912. aastal kirjandusringi nime all. 1920. aastal viidi kogu üle Päinurme koolimajja, 1923. aastal viidi kool mõisahoonesse, koos sellega ka raamatukogu.

1941. aastal põles koolimaja koos raamatukoguga maha, 1945. aastal alustas raamatukogu uuesti tööd.

Raamatukogu asunud:
* 1965–1974 kultuurimaja teisel korrusel;
* 1974–1990 "Sardise" majas, kus asus kolhoosi kontor;
* 1990–1996 kultuurimaja teisel korrusel;
* Alates 1996. aastast Päinurme koolimajas. 2002. aastal lõpetas kool tegevuse ja raamatukogu kolis sama maja teise tiiba.

Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena.

## Viited
Järva-Madise Raamatukogu

**Järva-Madise Raamatukogu** oli rahvaraamatukogu Järva vallas Järva-Madisel.

Raamatukogu liideti Ahula raamatukoguga 2011. aastal, misjärel Järva-Madisele jäi Ahula raamatukogu teeninduspunkt.

2019. aastal avati samas rahvaalgatuse korras Järva-Madise külaseltsi raamatukogu.
  
## Viited
Reinevere Raamatukogu

**Reinevere Raamatukogu** oli rahvaraamatukogu Järva vallas Reineveres. Kogu suleti 2011. aastal.

## Viited
Mastorava

"**Mastorava**" (ersa keeles Масторава, tõlkes 'maaema') on mordvalaste eepos, mille 1994. aastal avaldas autorite kollektiiv eesotsas Aleksandr Šaronoviga. Eepos on koostatud rahvaluule alusel.

Eeposest võib leida vanu rahvalaule, pärimuslikke jutte, rituaalset luulet (vene keeles обрядовая поэзия), vanasõnu ja kõnekäände.
Toorama

**Toorama** (ersa keeles Торама, Йовлат) on Venemaalt Mordva vabariigist Saranskist pärit rahvamuusikaansambel. Ansambel esitab eelkõige ersade ja mokšade rahvalaule. Laulude esitamisel kasutatakse asjakohaseid rahvapille. Ansambel asutati 1990 Vladimir Romaškini eestvõttel.

Ansambel on esinenud mitmetel Eestis toimunud pärimusmuusikafestivalidel.

## Välislingid
*Ansambli koduleht
*Legendaarne ansambel Toorama avaldas oma uue albumi, Fenno-Ugria, 12. juuni 2020
Köidikud

**Köidikud**, **kütked**, **kammitsad** või **ahelad** (sanskriti keeles संयोजना, *saṃyojana*, paali keeles *samyojana*) on budismis vaimsed tegurid, mis seovad olendeid sansaarasse ja jätkuvasse ringkäiku kannatustes.

Paali kaanonis leidub mitmeid sellekohaseid õpetusi ja loetelusid. Sutta Pitakas esineb enamasti loetelu kümnest köidikust:

# **isekus** (paali keeles *sakkāya-diṭṭhi*) ei lase näha kõiki olendeid samal viisil, 
# **kahtlus** (*vicikicchā*) ei lase midagi usaldada, 
# **kombed** (*sīlabbata-parāmāsa*) ei lase mõista tegelikkust, 
# **ihad** (*kāmacchando*) seovad ajutise ja mööduvaga,
# **pahatahtlikkus** (*vyāpādo*) seob samuti ajutise ja mööduvaga,
# **olemine** (*rūparāgo*) kammitseb olemisse, 
# **olematus** (*arūparāgo*) kammitseb olematusse, 
# **uhkus** (*māna*) aheldab üleolekusse, 
# **rahutus** (*uddhacca*) seob rahulolematusse,
# **rumalus** (*avijjā*) ei lase millestki aru saada.

Saṅgīti Sutta (DN 33) ja Dhammasaṅgaṇi (Dhs. 1002-1006) loetlevad kolm köidikut:

# **enese tähtsustamine**,
# **kahtlemine**,
# **kiindumine rituaalidesse**.

Voogu astunud ja ükskordnaasjad on neist köidikutest vabanenud. 

Abhidhammapiṭakas ja selle kommentaarides on järgmine loetelu kümnest köidikust: 

# **himu** (*kāma-rāga*)
# **viha** (*paṭigha*)
# **uhkus** (*māna*)
# **vaated** (*diṭṭhi*)
# **kahtlus** (vicikicchā*)
# *'kombed** (''sīlabbata-parāmāsa'')
# **olemine** (''bhava-rāga'')
# **kadedus** (''issā'')
# **ahnus** (''macchariya'')
# **rumalus** (''avijjā'').

Kommentaarides märgitakse, et vaadetest ja kommetest kinni pidamine, kahtlustused, kadedus ja ahnus lahkuvad juba [[virgumine|virgumise]] esimesel astmel ehk [[voogu astunu]] (''sotāpatti'') tasemel; himu ja viha eemalduvad üldiselt teisel astmel, [[ükskordnaasja]] (''sakadāgāmitā'') tasemel ning kolmandal, [[mittenaasja]] (''anāgāmitā'') tasemel kaovad neist ka viimased jäljed. Neljandal ja lõplikul, [[arhat|arhandi]] (''arahatta'') tasemel pole enam ka uhkust, iha olemise järele ega rumalust. 

[[Sutta Piṭaka|Sutta Pitaka]]s leidub ka loetelu kaheksast igapäevases elus ette tulevast kütkest või takistusest:

# **tapmine** (''pāṇātipāto''),
# **varastamine** (''adinnādānaṃ''),
# **valetamine** ('musāvādo''),
# **laim** (''pisunā''),
# **ahnus** (''giddhilobho''),
# **põlgus** (''nindāroso''),
# **vihkamine** (''kodhūpāyāso''),
# **edevus*' (*atimāno'').

## Vaata ka

* Meeleplekk
* Viis takistust
* Kolm meelemürki
* Skandha (isiksuse moodustajad)
* Isikupõhine vaade
* Trilakṣaṇa (olemasolu tunnused)
* Sõltuvuslik tekkimine

## Viited
Voogu astunu

**Voolusesse astunu** ehk **Voogu astunu** (paali keeles *sotāpanna*, sanskriti keeles *śrotāpanna*; inglise keeles *stream-winner* või *stream-entrant*) on budismis inimene, kes on mõistnud õpetust ehk dhammat ja asunud kaheksaosalisele õilsale teele, et jõuda vabanemiseni ehk nirvaanasse (paali keeles *nibbāna*, sanskritis *nirvana*).

## Etümoloogia

Sõna *sotāpanna* tähendab paali keeles 'seda, kes sisenes' (*āpanna*) voolu/voogu (*sota*).

## Virgumisteel käijad

Tipitaka tekstide kohaselt on sellel õilsal teel (*ariya-magga*) neli astet: 

# voogu astunu;
# ükskordnaasja (paali keeles *sakadāgāmi,* sanskritis *sakr´dāgāmin*; ), kel on vaja inimesena sündida veel vaid üks kord;
# mittenaasja (*anāgāmin*) ei sünni enam inimeste vallas;
# arahant on ületanud dukkha ja jõudnud nirvaanasse (*nibbāna*).

Tavainimene (*puthujjana*, *pr´thagjana*) ei ole veel asunud ühelegi neist neljast astmest.

Vooguastunu on vabanenud kolmest köidikust (*saṁyojana*):

***isikupõhine vaade** (*sakkāya-diṭṭhi*) ehk arvamus iseenda tõelisusest, kujutlus omaenda mina või isiksuse püsivusest;
***skeptiline kahtlus** (*vicikicchā*), ka kõhklus või usaldamatus Õpetuse suhtes;
***kommetesse ja rituaalidesse kiindumine** (*sīlabbata-parāmāsā*), üksnes käitumisjuhiste, ettekirjutuste ja tseremooniate täitmine; vale vaade, mille kohaselt saab meelt rituaalide ja/või tseremooniate abil puhastada.

## Vooguastunu kirjeldus

Vooguastunul on viis kontrollivõimet (*pañcindriyāni*): (1) usk (*saddhā*), (2) energia (*viriya*), (3) teadvelolek (*sati*), (4) keskendatus (*samādhi*) ja (5) taipamispõhine tarkus (*pañña*). Tal on kõlbeline käitumine, õige keskendumine ning õige vaade. Vooguastunut nimetatakse ka võitjaks, kuna on astunud õilsale kaheksaosalisele teele, mis viib kindlalt nirvaanasse. Ta on vabanenud kolmest köidikust, usaldab kolme kalliskivi, peab kinni viiest käitumisjuhisest ja hoidub ebasobivatest teguviisidest. Vooguastunu ei lange enam kunagi tavainimese tasemele. Ta on saavutanud ülimad teadmised ja näeb olemasolu sõltuvusliku tekkimise võtmes. Vooguastunu võib inimeste maailmas või taevastes valdades sündida veel kuni seitse korda. 

## Vaata ka

* Ükskordnaasja
* Mittenaasja
* Arhat
* Bodhisattva
* Budistlik kosmoloogia

## Viited
Ükskordnaasja

**Ükskordnaasja** (paali keeles *sakadāgāmin*, sanskriti keeles *sakṛdāgāmin*) on budismis inimene, kes on astunud arahandiks saamise ehk õilsa inimese teele, vabanenud kolmest  sansaaras hoidvast köidikust ning on märgatavalt nõrgendanud 4. ja 5. köidikut. 

Nimetus "ükskordnaasja" tähendab seda, et ta sünnib veel ühe korra inimesena siia maailma, et siis saada arahandiks.

## Ükskordnaasja kirjeldus

Ükskordnaasja (*sakadāgāmi*) naaseb inimeste maailma veel ühe korra ja siis saab temast arahant ning ta saavutab igavese nibbaana (*nibbāna*). Vooguastunuga võrreldes on ükskordnaasjas vähem kirge (*rāga*), ahnust (*lobha*), pahatahtlikkust, viha (*dosa*) ja pettekujutlusi (*moha*) ning tema puhul on oluliselt nõrgenenud neljas ja viies köidik, milleks on naudingukirg (*kāma-rāga*) ning kuritahtlikkus ja vastumeelsus (*vyāpāda, paṭigha*). See on ükskordnaasja viimane sünd naudingute ja ihade valda (*kāma-loka*).

## Vaata ka

*Voolusesse astunu
*Mittenaasja
*Arhat
*Bodhisattva
*Budistlik kosmoloogia

## Viited
Mittenaasja

**Mittenaasja** ehk **anagami** (paali ja sanskriti keeles *anāgāmi*) on budismis inimene, kes on jõudnud arahandiks saamise ehk õilsa inimese teel kolmandale tasemele ning on vabanenud viiest sansaaras hoidvast köidikust. 

Mittenaasja virgub lõplikult seal maailmas, kuhu ta uuesti sünnib; inimeste maailma ta enam ei naase. Kui mittenaasja ei saa arahandiks selles elus, sünnib ta Brahma valda ehk Puhtasse elupaika (*suddhāvāsa*), kus ta saab arahandiks ning saavutab nirvaana ehk vaibumise (*nibbāna*). *Puggalapaññatti* kohaselt on viit liiki anagamisid.

## Vaata ka
*Voolusesse astunu
*Ükskordnaasja
*Arhat
*Bodhisattva
*Budistlik kosmoloogia

## Viited

## Välislingid

* palikanon.com: anagami
Gustav von Berg

**Friedrich Johann Gustav von Berg** (2. (ukj 13. aprill) 1756 Kingli mõis – 8. (ukj 20. aprill) 1821 Kingli) oli mõisaomanik ja rüütelkonnategelane.

## Elulugu
Ta põlvnes vanast aadlisuguvõsast. Sündis Kingli mõisniku Karl Friedrich von Bergi (1720–1791) ja tema abikaasa Johanna Juliane von Polli (1731–1772) pojana. Astus Venemaa sõjaväeteenistusse, kus teenis suurtükiväes. Sõjaväelise karjääri lõpetas kapteni aukraadis. Pärast erruminekut majandas oma Kingli mõisa. 1792. aastal valiti ta Saaremaa aadlimarssaliks, kellena oli ametis 1797. aastani. Hiljem oli Saaremaa maanõunik.

## Isiklikku
Ta oli kaks korda abielus. 1788. aastal naitus ta Luise Katharina von Polliga (1763–1789); see liit jäi lastetuks. 1799. aastal abiellus ta Juliane von Güldenstubbega (1766–1800); sellest abielust sündis tema ainus poeg Wilhelm von Berg (1799–1866), kes oli Kingli ja Ohekatku mõisnik.

## Esivanemad

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Simon Coveney

**Simon Anthony Coveney** (sündinud 16. juunil 1972 Corkis) on Iirimaa poliitik. Ta oli 14. juunist 2017 kuni 17. detsembrini 2022 Iirimaa välis- ja kaubandusminister. 

Ta sündis aastal 1972 Corkis. Ta õppis Clane'is Kildare'i krahvkonnas Leinsteri provintsis Clongowes Wood College'is, kuid keskhariduse sai ta Corkis Presentation Brothers College'is. Seejärel õppis ta University College Cork'is ja Gurteen Agricultural College'is (Tipperary krahvkonnas), misjärel ta lõpetas BSc kraadiga põllumajanduse alal Kuningliku Põllumajandusülikooli (:en:Royal Agricultural University) Cirencesteris Gloucestershire'i krahvkonnas.

Ta kuulub erakonda Fine Gael. 

Ta oli aastatel 1998–2004 Iirimaa parlamendi alamkoja Dáil Éireanni liige (Fine Gaeli nimekirjas). Aastatel 2004–2007 oli ta Euroopa Parlamendi liige; europarlamendis olles kuulus ta Euroopa Rahvapartei/Euroopa Demokraatide fraktsiooni. Euroopa Parlamendi ridades oli ta aastani 2007, tema järeltulijaks europarlamendis sai Colm Burke. 2007. aasta Iirimaa parlamendivalimistel valiti ta uuesti Dáil Éireanni liikmeks (Fine Gaeli nimekirjas). 

## Isiklikku
Tema isa Hugh Coveney (1935–1998) oli samuti erakonna Fine Gael poliitik. Ta on 2008. aastast abielus ja tal on kolm last.