open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kuusalu vald

**Kuusalu vald** on kohalik omavalitsusüksus (vald) Harju maakonnas. See asub Harju maakonna idaosas Tallinna–Narva maantee ääres. Üldjoontes kattub valla ala endise Kuusalu kihelkonna alaga. Pindalalt on Kuusalu vald Harju maakonna suurim vald.

20. oktoobril 2005 liitus Kuusalu vallaga Loksa vald.

Alates 4. novembrist 2020 on Kuusalu vallavanem Terje Kraanvelt.

## Rahvastik
### Asustus
Kuusalu vallas on kolm alevikku ja 64 küla.

Alevikud:
Kuusalu, Kiiu, Kolga

Külad:
Allika, Andineeme, Aru, Haavakannu, Hara, Hirvli, Ilmastalu, Joaveski, Juminda, Kaberla, Kahala, Kalme, Kasispea, Kemba, Kiiu-Aabla, Kodasoo, Koitjärve, Kolga-Aabla, Kolgaküla, Kolgu, Kosu, Kotka, Kupu, Kursi, Kuusalu küla, Kõnnu, Külmaallika, Leesi, Liiapeksi, Loksa, Murksi, Mustametsa, Muuksi, Mäepea, Nõmmeveski, Pala, Parksi, Pedaspea, Pudisoo, Põhja, Pärispea, Rehatse, Rummu, Salmistu, Saunja, Sigula, Soorinna, Suru, Suurpea, Sõitme, Tammispea, Tammistu, Tapurla, Tsitre, Turbuneeme, Tõreska, Uuri, Vahastu, Valgejõe, Valkla, Vanaküla, Vihasoo, Viinistu, Virve.

### Demograafilised näitajad
Eesti statistikaameti andmetel elas 1. jaanuaril 2018 vallas 6451 inimest.

## Vaatamisväärsused
* Lahemaa rahvuspark, sh Viru raba, Majakivi, Jaani-Tooma suurkivi
* Kuusalu kirik ja pastoraat
* Kiiu mõis
* Kolga mõis
* Kiiu mungatorn
* Viinistu kunstimuuseum ja Viinistu külamuuseum
* Põhja-Kõrvemaa looduskaitseala


Kuusalu kirik 2012.jpg|Kuusalu kirik
Valkla mõisa peahoone.jpg|Valkla mõisa peahoone
Mohni tuletorn 2011. aastal.jpg|Mohni tuletorn
Kiiu tornlinnus 2012.jpg|Kiiu vasallilinnus
Viru Bog at winter.jpg|Viru raba
Eesti põhjarannik.jpg|Pärispea poolsaare rand
Päiksetõus rabas.jpg|Suru Suursoo
Valgejõgi5.JPG|Nõmmeveski juga
Pärlijõgi Lahemaal.jpg|Pudisoo jõgi ehk Pärlijõgi
Tüliveretamm.jpg|Tülivere hiietamm


## Haridus
Vallas tegutseb kolm üldhariduskooli: Kuusalu Keskkool, Kolga Kool ja Vihasoo Lasteaed-Algkool.

Lisaks tegutseb vallas Kuusalu Kunstide Kool.

## Vaata ka
* Kaitseväe keskpolügoon

## Viited

## Välislingid

* Kuusalu valla koduleht
Realism

Sõnal "**realism**" on erinevaid tähendusi. 

*Üldkeeles mõeldakse **realismi** ehk **[[realistlikkus]]e** all reaalsusega arvestamist.
**Sarnane tähendus on sellel sõnal politoloogias, kus **[[Realism (rahvusvahelised suhted)|realism]]i** all mõeldakse teooriat, mis lähtub sellest, et riigid võistlevad omavahel ja püüavad selles võistluses ellu jääda.    
*Filosoofias mõistetakse **[[Realism (filosoofia)|realism]]i** all tavaliselt filosoofilist positsiooni, mille kohaselt üht või teist  laadi asjad on tõeliselt olemas. 
****[[Realism (skolastika)|Realism]]** skolastikas ehk **skolastiline realism** ehk **universaaliderealism**  on seisukoht, mille kohaselt universaalid on tõeliselt olemas. 
****[[Realism (teadus)|Realism]]** teadusfilosoofias ehk **loodusteaduslik realism** on seisukoht, mille kohaselt teoreetilised objektid on tõeliselt olemas ja teaduslikud teooriad on ligikaudu tõesed. 
****[[Realism (semantika)|Realism]]** semantikas ehk **semantiline realism** on seisukoht, mille kohaselt iga propositsioon on tegelikult kas tõene või väär, isegi juhul, kui pole võimalik selle tõeväärtust kindlaks teha.
*Jean Piaget' arengupsühholoogias mõistetakse **[[realism (Piaget)|realism]]i** all  lapse võimetust eristada välismaailma oma psüühikast. 
***[[Realism (kunstivool)|Realism]]** on kirjanduse, kujutava kunsti ja teiste kunstiliikide vool, mis taotleb reaalsuse tõepärast kujutamist.    
****[[Realism (kirjandus)|Realism]]** on kirjandusvool. 
****[[Realism (kunst)|Realism]]** on kujutava kunsti vool.  
**

## Vaata ka
*Tegelikkus

*Pragmatism
*Antirealism
*Naiivne realism
*Kriitiline realism
*Sotsialistlik realism
*Maagiline realism
*Sürrealism
*Fantastiline realism
*Hüperrealism
*Fotorealism
*Slaidimaal
*Naturalism (filosoofia)
*Idealism
Valgejõgi

**Valgejõgi** on Lahemaa suurim ja pikim jõgi. Pikkus 89,5 km, valgla 452 km².

Jõgi saab alguse Pandivere kõrgustikult Porkuni järvest, voolab läbi Kõrvemaa põhjaosa ning suubub Loksal Hara lahte.

Suudmest 19 km kaugusel asub jõel Nõmmeveski juga ja pais. Aastatel 1923–1927 sinna rajatud Nõmmeveski hüdroelektrijaam hävis tulekahjus 1964. aastal ning on praegu varemeis. Samuti on hüdroelektrijaam varem töötanud Kotkal (9 km suudmest).

Nõukogude ajal toimus jõe oluline reostus Tapa linna, seal paiknenud sõjaväeosade ning nende harjutusväljakute poolt.

Jõe lõhilaste potentsiaalsed kudupaigad kaardistati nelja mehe (Marek Vahula, Virko Sirkel, Hannes Sirkel, Sass Sirkel) poolt augustis 1995. Ametlik ettepanek jõe avamiseks Kotka paisul kalatrepi abil tehti nende poolt sügisel 1995. Tulvavete ja looduse jõul purunes pais 9. augustil 2016 ja jõgi avanes kaladele hoopiski looduse jõul.

Valgejõe järgi on nimetatud Loobu kihistu Valgejõe kihistik.

## Elustik
Suurtaimedest on tuvastatud 55 taksonit, sh 6 makrovetikat ja 9 sammalt. Soontaimedest on levinumad väikeseviljane jõgitakjas ja voldine parthein.

Suurselgrootutest on registreeritud 166 taksonit. Arvukamad on jõe kirpvähk, harilik ojapäevik ja
kihulased. Kiililistest leidus rohe-vesihobu.

Kalasid esineb 22 liiki. Enamikule liikidest on rändetõkkeks Nõmmeveski juga, mida ületavad vaid lõhe, meriforell ja suuremad jõeforellid. Kogu jõe ulatuses on levinud ojasilm, haug, lepamaim, luukarits. Trulling ja luts elavad Vahakulmust suudmeni (72 km), harjus ja võldas Tapalt suudmeni (66 km). Eri jõeosades võib kohata veel särge, ahvenat, linaskit, hinki. Jõesilmule on rändetõkkeks Kotka paisuvare (9 km suudmest).

## Valgejõe org
Osa Valgejõe orust on arvele võetud ürglooduse objektina.

Orus asub Nõmmeveski paljand.


Valgejõgi 2016.jpg|Valgejõgi (talv 2016)
Valgejõgi 2009.jpg|Valgejõgi Lahemaal Kotka küla lähedal
Nõmmeveski waterfall in winter.jpg|Nõmmeveski juga Valgejõel (november 2008)
Valgejõgi (2).jpg|Valgejõgi Kotka küla lähedal, 11 km suudmest ülesvoolu
Raudteesild Tapal üle Valgejõe.jpg|Raudteesild Tapal üle Valgejõe
Valgejõgi3.JPG|Valgejõgi
Valgejõgi Loksa linnas.jpg|Valgejõgi Loksa linnas


## Viited

## Välislingid
Poliitiline liikumine

**Poliitiliseks liikumiseks** võib lugeda igat inimeste organiseeritud gruppi, kes tegeleb mingil määral poliitikaga ja osaleb ise poliitikas.

Nendeks võivad olla:
*Parteid ja erakonnad
*Mittetulundusühingud
*Klubid
*Ametiühingud

Poliitikas osalejate tüübid on (aktiivsuse järjekorras):
#revolutsionäärid – kasutavad vägivalda riigikorra vastu;
#protestijad – korraldavad meeleavaldusi, keelduvad täitmast teatud seadusi;
#parteiaktivistid – parteiliikmed, kes tegelevad partei poliitika loomise ja kujundamisega, osalevad valimistel;
#kogukonnaaktivistid – aktiivsed kohalike probleemide lahendamisel;
#"suhtlejad" (inglise keeles *communicators*) – kirjutavad ajakirjanduses, on poliitikast teadlikud ja osalevad poliitilistes diskussioonides;
#lepingulised spetsialistid – aitavad kohalikke või riiklike ametnikke teatud kindlate probleemide lahendamisel;
#hääletajad;
#toetajad ja patrioodid – maksavad makse, armastavad isamaad; 
#mitteaktiivsed.

**Poliitiline sotsialiseerumine** on protsess, mille käigus inimene omandab oma orientatsioonid (kognitiivsed, afektiivsed, hinnangulised) poliitilise maailma suhtes.

Poliitilise sotsialiseerumise mõjutajad:

*perekond – esimene ja kõige kauakestvam poliitilise sotsialiseerumise mõjutaja. Näiteks: USA-s võib olla juba 7-aastane laps pooldada vanemate eelistatud parteid. Türannist isa võib last poliitikas mitte osalema julgustada;
*kool – riigi jaoks tähtsaim poliitilise sotsialiseerumise mõjutaja. Näiteks: autoriteetne õpetaja, õpetuse sisu on riigi enda määrata;
*tutvusringkond – inimene võtab pikapeale omaks, mida teised *temasarnased* inimesed mõtlevad. Hiinas tuli poliitikat sõpradega arutada, et seda, kes teisiti mõtleb, saaks ümber veenda;
*meedia ja kultuur – kuna poliitika on subjektiivne, on ka selle kajastamine meedias subjektiivne. Iga partei proovib läbi suruda oma arvamust. Samuti saab kultuuri kaudu kujundada inimeste poliitilist orientatsiooni. Näiteks: tsensuur, kinodes teatud filmide näitamine, räppmuusika;
*sündmused – näiteks: mingi tegevus ühe riigi poolt kujundab inimeste arvamust tollest riigist, näiteks sõda ja patsifism.
Võrdsus

**Võrdsus** on kõigi kodanike õiguslik võrdsus.

Egalitarism on mõtteviis, teooria või ideoloogia, mille kohaselt on võrdsus ühiskonnas oluline ning väärib tähelepanu, käsitlemist ja/või rakendamist.

Egalitarismi vastand on elitarism.

## Ajalugu

Kõigi kodanike võrdsuse idee pärineb 18. sajandi valgustusajastust ning see sai eriti oluliseks Prantsuse revolutsiooni ajal, mil hakati eitama igasuguseid seisusi ja seisuslikke privileege.

## Käsitlusi

Kõigi inimeste või kõigi kodanike võrdsuse ideest on välja arenenud mitmesuguseid käsitlusi, teooriaid ja poliitilisi liikumisi. Peamiselt erinevad need käsitlused oma hinnangute poolest võrdsete õiguste ja võrdse vastutuse suhtes.

Õigusliku võrdsuse kohaselt on kõigil inimestel võrdsed õigused sõltumata päritolust, soost, eelistustest, vaadetest või arvamustest.

Võrdse vastutuse idee kohaselt on kõik inimesed üheskoos ja võrdselt vastutavad kõige suhtes, mis maailmas toimub. 

Mitmete käsitluste kohaselt on võrdsuse idee vastuolus vabaduse ideega ja vastupidi. Enamasti toetavad võrdsuse ideed vähem privilegeeritud, vaesemad ja nooremad inimesed, seevastu vabadust toetavad vanemad, rikkamad ja privilegeeritumad.

18. sajandi valgustuslike filosoofide jaoks oli vabadus eelduseks võrdsusele. 19. sajandi sotsialistidele oli aga võrdsus eelduseks vabadusele.

## Vormid

Egalitarism avaldub mitmesugustes vormides vastavalt sellele, milliseid võrdsuse aspekte peetakse erinevates liikumistes ja ideoloogiates olulisteks, nagu näiteks sotsiaalne võrdsus, võrdsed võimalused, võrdsus seaduse ees vm. 

### Võrdsus seaduse ees

Kõigi inimeste õiguslikku võrdsust kinnitab ÜRO Inimõiguste ülddeklaratsiooni artikkel 7:  

Selle kohaselt on kõik inimesed, sõltumata nende rassist, soost, rahvusest, usust, maailmavaatest, võimetest, vanusest või muudest omadustest, seaduse ees võrdsed. 

### Sotsiaalne võrdsus

Inimeste võrdsust ühiskonnas ehk sotsiaalset võrdsust on viimastel sajanditel tähtsustanud mitmed ideoloogiad, poliitilised liikumised ja režiimid nagu sotsialism, kommunism jmt, pidades sel puhul oluliseks eelkõige majandusliku võrdsust. 

Soolise võrdõiguslikkuse kohaselt on naistel ja meestel võrdsed õigused, kohustused, võimalused ja vastutus tööelus, hariduse omandamisel ning teistes ühiskonnaelu valdkondades. 

## Vaata ka

*demokraatia
*elitarism
*Prantsuse revolutsioon
*süüdimatus
*Vabadus, võrdsus, vendlus

## Viited
Abstinents

**Abstinents** (ladina sõnast *abstinentia* 'karskus; paastumine; omakasupüüdmatus') on teadlik hoidumine mingist ahvatlusest, näiteks alkoholi või teatud toiduainete tarvitamisest või söömisest üldse või seksist. Enamasti tarvitatakse seda sõna **[[karskus]]e** või seksuaalse **[[kasinus]]e** tähenduses.

## Narkoloogia
Narkoloogias mõistetakse abstinentsi ehk abstinentsisündroomi all sõltlase seisundit sõltuvusaine kasutamise lõpetamisel teatava aja jooksul – võõrutusseisund.

## Seksuoloogia
Seksuoloogias on abstinents suguelu puudumine. Pidev abstinents on seksuoloogilises mõttes tsölibaat.

## Majandus
Majanduses tähendab abstinents tarbimisest loobumist.
Disassembler

**Disassembleri** abil tõlgitakse masinkood assemblerkeelde. 

Kuna masinkood ja assemblerkeel on üks-ühele seotud, siis on kindel, et assembler, mille keel on vastava disassembleri poolt genereeritava koodiga ühilduv, viib programmi pärast muudatusi jälle esialgsele kujule tagasi.

## Vaata ka
* Masinkood
* Dekompilaator
* Assembler
* Assemblerkeel

## Välislingid
* transformation Wiki on disassembly
* OpenRCE: Various Disassembler Resources and Plug-ins
* The free country

### Disassemblereid

*Interactive Disassembler - A commercial, interactive disassembler.
*BORG Disassembler with source code
*RosAsm - 32 bit Assembler (The Bottom Up Assembler which is free and GPLed). Although this tool is basically an assembler, it also contains a very powerful (though automated) disassembler that is able to rebuild a huge variety of small applications. Support for disassembly of larger applications is under development.
*Sourcer - A disassembler based on definition files.
*The Bastard Disassembler - Linux disassembler. Doesn't have a usable front-end yet, but it does have an interactive command-line mode.
**x86 Disassembler Library - The library that Bastard is based on.
*The Libasm from the ELF shell (elfsh) comes with advanced symbol resolving features
*Kopi Project
*DASMx - A freeware disassembler for a range of common (mostly 8-bit) microprocessors.  Multi-pass operation together with code threading to help distinguish code from data.
*PVDasm - Proview (PVDasm) is an online free interactive disassembler, Multi-Cpu (x86/Chip8) Disassembler. with features such as: PE-Editor, Process Manager and Dumper, Plugin SDK, MASM Source Code Generator, MAP File analysis, Hex Editor, Function Param Recognition and more.
*HT Editor - Binary editor for Linux and Windows console.
*PE Explorer Disassembler - a win32 PE file disassembler designed to reconstruct the assembly language source code of target binary win32 PE (Portable Executable) files such as .EXE, .DLL, Device Drivers (.SYS), OCX Controls, and Borland Libraries (.dpl & .bpl).
*Udis86 Udis86 is an easy-to-use minimalistic disassembler library for the x86 and x86-64 (AMD64) range of instruction set architectures, designed to aid software development projects that entail binary code analysis.
*diStorm64 diStorm is an open source highly optimized stream disassembler library for 80x86 and AMD64.
*PostSharp - Disassembles .NET modules to an object model, lets you modify it and assembles it back.
*OllyDbg - Free, small (only one megabyte) and very complete disassembler/debugger for Win32 applications.
*ChARMeD Disassembler - A freeware Windows Mobile, Pocket PC and Windows CE executable disassembler and assembler for CPUs using the ARM instruction set. There is a Windows desktop version and a Windows Mobile/Pocket PC version.
*Win32 Program disassembler - Open source disassembler for exes and dlls (i.e. PE) written by Professor Sang Cho.
*BIEW - BIEW is Binary vIEW project. Highlights AVR/Java/Athlon64/Pentium 4/ disassemblers.
Spermitsiid

**Spermitsiid** on spermatosoide hävitav kemikaal, kasutusel rasestumisvastase vahendina. 

Tänapäeval on spermitsiidina enamasti kasutusel nonoksünaal-9. 

Spermitsiidina mõjub ka happeline keskkond. Rahvameditsiinis on rasestumisvastase vahendina kasutusel ka nõrgad happed (lahjendatud äädikhape, sidrunimahl jmt).
Tarkvaraarendus

**Tarkvaraarendus** (inglise *software development*) on tarkvaraloomeprotsess.  

Üldjuhul peetakse tarkvaraarenduse all silmas tarkvara loomist inimrühma poolt ja kokkulepitud reeglite alusel. Informaalset tarkvara loomist üksikisiku poolt nimetatakse sageli lihtsalt **[[programmeerimine|programmeerimiseks]]** (kuigi ka see võib sisaldada kõiki protsessi etappe). 

Tarkvaraarenduse protsessi täpne kuju sõltub peamiselt arendatava tarkvara otstarbest ning loojate eelistustest ning kogemustest. Klassikaliselt sisaldab tarkvaraarendus järgmisi tegevusi:
* Süsteemianalüüs (sageli ka nõuete analüüs või spetsifitseerimine) – luuakse või määratakse kindlaks see, mida loodav tarkvara tegema peab, sageli ka lahenduse üldkuju. Sageli kasutatakse selleks prototüüpimist, mille käigus luuakse tulevase lahenduse osaline mudel, erinevate lahendusvariantide katsetamise või probleemi parema mõistmise eesmärgil. 
* Disain – luuakse tarkvara sisemine arhitektuur ehk loogiline ülesehitus ning eri omaduste jaotus programmi osade vahel. Sageli luuakse disain väga üksikasjalikult – pseudokoodi tasemel.
* Programmeerimine – disainitud lahendus teostatakse programmeerimiskeeles, vajadusel kujundatakse tarkvara kasutajaliides. Sageli on disaini ja programmeerimise vahelise piiri tõmbamine raske. Mõned allikad peavad täpseimaks disainiks testitud programmi lähtekoodi.
* Testimine – kontrollitakse lahenduse töökindlust, jõudlust ja eesmärgipärasust.
* Silumine – kompileerimisvigade, käitusaegsete ning loogika- ja struktuursete vigade eemaldamine.
* Juurutamine – olenevalt loodava tarkvara tüübist võib see tähendada nii tarkvara paigaldamist konkreetsesse keskkonda, kui ka lihtsalt müüki paiskamist. Sageli hõlmab juurutamine ka kasutajate koolitamist tarkvaraga töötamiseks.
* Hooldus – vigade parandamine, täiendavate omaduste lisamine, kohandamine muutuva keskkonnaga, klienditugi.

Nende tegevuste tegemise ulatus, järjekord ja täpne sisu olenevad suuresti arendaja poolt kasutatavast tarkvaraprotsessist. Näiteks viiakse nn. kosemudeli kohaselt eelnimetatud sammud läbi üksteise järel. Iteratiivse mudeli kohaselt seevastu koosneb kogu protsess mitmest järjestikusest tsüklist (iteratsioonist), mis kõik sisaldavad analüüsi, disaini, programmeerimist ja testimist, kuid eri tsüklites on rõhk erinevatel osadel. Tarkvara protsessimudeleid täiustatakse pidevalt.

## Vaata ka
*Tarkvaraarenduskomplekt
* Ühiktestimine
*Testimisel põhinev arendus
*Käitumisel põhinev arendus
*Välearendus
*Tarkvara arendustsükkel
*Pidevvalmidus

## Viited

## Välislingid
* Paul Vixie, Software Engineering, "O'Reilly Online Catalog  ISBN 1-56592-582-3
Tarkvaralahendus

**Tarkvaralahendus** või on arvutiprogramm, millele on juurde pandud vajalikud tööriistad selle kasutamiseks.

**Lahendus** spetsiifilises, tarkvaraarendajate keeles on suvaline programmijupp, mis on loodud mõne tööülesande lahendusena.

Tarkvaralahendus koosneb tihti järgmistest komponentidest:
*Arvutiprogramm
*Arvutiprogrammi abifailid
*Arvutiprogrammi paigaldaja, eemaldaja ja uuendaja
*Arvutiprogrammi mallid ja näited

## Vaata ka
*Tarkvara rakendus
Tarkvarapakett

**Tarkvarapakett** on tarkvaralahenduste komplekt, mis on pandud kokku üheks paketiks. Tihti saab kõiki neid lahendusi kergesti installida ühe installeriga, samuti on palju muid tarkvarapaketi osi tihti ühtsele standardile allutatud – seega koosneb tarkvarapakett paljudest lahendustest, mis kõik koos siiski võimaluste piires ühtseks lahenduseks kokku on pandud.
Saatan

**Saatan** (heebrea keeles שָּׂטָן, *sāṭān* 'vastane'; kreeka keeles σατάν, *satan*; araabia keeles شيطانالخَنَّاس, *shaitan* 'eksinu') on ingel või deemon monoteistlikes religioonides. 

Judaistlikus müstika on Saatan Jahve püha viha kehastus. Kabala kohaselt hõlmab jumalik täius ka kurjuse jõude ning seda kajastab õpetus Jumala ühest avaldumisvormist Saatana või Samaeli märgi all. Vana testamendi Hiiobi raamatus on Saatan Jahve laps – ingel tema lähikonnas. Ta esineb inimsoo vastase ja süüdistajana, kes püüab paljastada inimloomuse pahelisust. Vana testamendi kohaselt lõi Jumal maailma täiuslikuna, seega ei saanud ka Saatan loomupäraselt kuri olla – kurjus on hilisema nn langemise tagajärg. Saatana ja tema pooldajate languse põhjuste kohta on eri, peamiselt apokrüüfilistes, evangeeliumites eri selgitusi. Ühtede järgi oli selleks uhkus ja kadedus ning vastuhakk Jumala tahtele, teiste kohaselt on langemine tingitud inglite loomuvastasest ihast inimeste vastu. j

Satanismis peetakse Saatanat inimese tõelise olemuse sümboliks ja religioosses satanismis seostatakse Saatanat paganlike jumalatega, näiteks Šiva või Enkiga. Saatanat peetakse ka deemonite juhiks.

Kristluses on Saatan enamasti kurjust kehastav olend. Saatan on tuntud ka nimedega Kurat, Pimeduse Vürst, Peltsebul, Mefisto ja Lucifer. Demonoloogias ja angeloloogias tehakse neil vahet, liigitades neid ja teisi olendeid kas langenud inglite või deemonite hulka ning täpsustatakse nende kurjuse olemust.

Keskaegse arusaama kohaselt võis kurat võtta ükskõik millise kuju. Siiski oli tunnuseid, mida sageli seostati Saatanaga. Üheks selliseks oli must värv – kuradit kujutati musta värvi või mustanahalisena. Teine iseloomulik värv oli punane, mis ilmselt sümboliseeris verd ja (põrgu)tuld. Välimuses andsid tooni koletislikud, loomalike ja inimlike tunnuste kombinatsioonid. Sageli kujutati Saatanat kas hiiglase või kääbusena. Levinud oli ka kujund kolmepealisest Saatanast. Usuti, et sageli püüab Saatan oma tegelikku kuju varjata ning ilmub eesmärgist sõltuvalt mõne (sageli ahvatleva või austusväärse) inimese või loomana. Loomadest, keda kuradiga seostati, olid kõige tüüpilisemad madu, koer, sokk, nahkhiir ja kaaren. Saatan võis esineda ka elutu objektina, nagu karikas, kivi jne.

Ülo Valk on kirjutanud, et Saatan vastandub kristluses pigem peaingel Miikaelile, märkides samas, et selline vastandumine on keskaegsete kirikutegelaste "kõva töö vili", sest tol ajal levis arusaam Jahvest kui heast ning Saatanast kui halvast poolusest, mis läks aga vastuollu monoteismi põhimõttega. 

Islamis oli Saatan (araabia keeles &#1573;&#1576;&#1604;&#1610;&#1587; või &#1588;&#1610;&#1591;&#1575;&#1606;) peaingel, kuni Allah ta pagendas. Koraanis esineb kurat ka Aadama ja Eeva pattulangemise õhutajana Piibli mao asemel.

Saatan kristlikus tähenduses võib olla kurjust kehastav olevus või ka maailma kurjuse kogusumma. Saatan kurjuse kogusummana on abstraktsioon, mis võtab kokku kõik tegelikkuses eksisteeriva kurja – näiteks suvaline valitud kurjategija on sel juhul osa Saatanast ja Saatan vastandub siis abstraktsele Kristusele.

## Vaata ka
* demonoloogia mõisteid
* kurat
* jumal
* satanism
Kehastus

**Kehastus** on mitmetähenduslik mõiste ja võib üldiselt tähendada 'kehaliseks saamist', 'kehastumist', 'muutumist kellekski' – ja seda nii esinemise puhul, esitades ennast kellegi teisena, kui ka esoteerilises mõttes, uuesti sündinuna või taaskehastusena. 

Millegi kehastus on vastav asi, mis on omandanud kehalise kuju.

Tavakeeles on mõne omaduse kehastus miski või keegi, kelles see omadus väga selgelt esile tõuseb – näiteks kurjuse kehastus on keegi, kes on väga kuri. Nii on võimalik tõlgendada ka enamikku kehastuse tähendusi eri religioonides.

Ümbersündide terminoloogia järgi ei sõltu elusolendi olemasolu otseselt tema kehast, ehkki keha ja vaim on otseseoses ja ilma kehata on elusolend oluliselt nõrgem (viimane käsitlus on omane paljudele religioonidele). Sellisel juhul on kellegi kehastus tema üks ümbersünd – näiteks tiibeti budistide arvates on üks dalai-laama, kes on sündinud palju kordi – vastavaid kordi kutsutakse tema kehastusteks.

Kristlikus religioonis, samuti paljudes paljujumalareligioonides, on kehastused ka teatavate "ruumiväliselt" eksisteerivate olendite "tulemised" või "materialiseerumised".

Platonistliku filosoofia järgi on kõik eksisteerivad asjad teatavate ajatute ideede kehastused.
Autoriteet

**Autoriteet** on vaimne mõjuvõim ning lugupeetavus, mille inimene või mõni muu elusolend on saavutanud teiste omasuguste üle, kuna ta on pälvinud nende üldise tunnustuse tänu oma oskustele, võimetele, teadmistele, ametikohale. Inimene on teistele autoriteet, kui ta on oma ala spetsialist, oskab oma tööd teistest paremini ja on teistele eeskujuks. Inimene võib olla autoriteet ka tänu oma ametikohale, ilma et tal oleks vastaval alal paremaid oskusi, kuid ta oskab oma autoriteeti tagada autoritaarsete vahenditega, mis mõjutavad teisi inimesi hirmu kaudu. Seda saab nimetada ka isikukultuseks. Autoriteeti teatud ametikohal asuva inimese vastu saab tagada ka vastavate seadustega, mis panevad paika ametikoha õigused ja kohustused teisi inimesi juhtida.

Ladina keeles on *auctoritas* väärikus, mõjuvõim.

Inimeste kohta kasutatakse ka väljendit **lugupeetud**, mis on eesti keeles laiema tähendusega kui autoriteet.

**Autoriteet** võib olla ka mõiste või nähtus, mis asetseb paljude inimeste arvates teistest samalaadsetest kõrgemal tasemel ning seeläbi mõjutab ka teisi nähtusi või mõisteid.

## Max Weberi käsitlus autoriteedist
Max Weber on oma töödes käsitlenud poliitilise ametikohaga seotud autoriteeti, kus teatud grupp inimesi omab legitiimset õigust teiste üle valitseda. Ta jagas selle kolmeks tüübiks:
# Legaal-ratsionaalne autoriteet. Legaal-ratsionaalse autoriteedi korral sõltub autoriteet riigi seadustest, mis on tihtipeale väga keerulised. Legaal-ratsionaalse autoriteedi võim on kirjeldatud põhiseaduses. Tänapäevane ühiskond ongi nii üles ehitatud ning valitsuse liikmed ja ametnikud on selle parim näide; see süsteem toimib kogu maailmas.
# Traditsiooniline autoriteet rajaneb pikaajalistel kommetel, harjumustel ja ühiskondlikel struktuuridel, kus võim läheb üle ühelt generatsioonilt teisele. Kõige tüüpilisem sünnijärgne võimu üleminek toimub monarhias, kus kuningaks saadakse sünniõiguse järgi. Näiteks Tudorid Inglismaal. 
# Karismaatiline autoriteet. Selles autoriteedi tüübis on oluline koht juhil. Juht on saanud oma positsiooni, kuna teda toetavad paljud teised inimesed. Ajaloos on olnud mitmeid ühiskondlikke liikumisi ja revolutsioone traditsiooniliste ja legaal-ratsionaalsete autoriteetide vastu, mis on alguse saanud karismaatilistest autoriteetidest.

## Vaata ka

*Autoritaarne režiim 
*Autoritarism
**[[Noblesse oblige]]*
*Mõjuvõim
*Prestiiž
Tiago Monteiro

**Tiago Vagaroso da Costa Monteiro** (sündinud 24. juulil 1976 Portos) on Portugali Vormel 1 sõitja.

Tiago Monteiro debüüt Vormel 1 toimus 2005 Austraalia GP etapil.

## Meeskonnad
*2005: Jordan Grand Prix
*2006: Midland

## Välislingid

* Tiago Monteiro koduleht (*inglise ja portugali keeles*)
* 
*
Leukippos (mütoloogia)

**Leukippos** oli Messeenia kuningas, Perierese ja Gorgophone poeg. Ta lubas oma tütred Hilaeira ja Phoibe naiseks oma poolvenna Aphareuse poegadele Idasele ja Lynkeusele, kuid tema teise poolvenna Tyndareose pojad Kastor ja Polydeukes röövisid neiud. Peigmeeste kokkupõrkes said Kastor ja Lynkeus surma, Polydeukes loobus maapealsest elust vabatahtlikult ning ka Idas ei tahtnud enam Leukippose tütardega abielluda.

Leukippose tütarde röövimist on maalinud Peter Paul Rubens. Antiikkirjanduses kujutasid seda Theokritos ja Ovidius.
Tyndareos

**Tyndareos** (kreeka Τυνδάρεως) oli müütiline Sparta kuningas, Oibalose ja Gorgophone poeg. Tal olid vanemad poolvennad Leukippos ja Aphareus (ema oli ühine) ning nooremad vennad Hippokoon ja Ikarios.

Pärast isa surma päris Tyndareos Sparta kuninga tiitli, kuid Hippokoon kukutas ta võimult. Herakles tappis Hippokooni ja tema pojad ning aitas Tyndareose troonile tagasi.

Tyndareos abiellus Ledaga. Zeus võrgutas Leda, tulles tema juurde luigena, ning Leda sünnitas Zeusile poja Polydeukese ja tütre Helena, maailma kõige ilusama naise. Mõne legendi järgi olevat Leda munenud kaks muna, millest olevat koorunud lapsed. Tyndareosega sai Leda poja Kastori ja tütre Klytaimnestra.

Kui saabus aeg tütred mehele panna, tuli kohale kosilasi üle kogu maa, ja nad kõik tõid hulgaliselt kinke. Kosilaste seas olid näiteks Aias, Idomeneus, Menestheus, Odysseus ja Patroklos. Tyndareos hakkas kartma, et paljud neist võivad vihastada, kui nad Helenat endale naiseks ei saa. Odysseus andis talle nõu tingimusel, et Tyndareos aitab Odysseusel kosida oma venna Ikariose tütart Penelopet, ja Tyndareos nõustuski. Odysseus soovitas Tyndareosele võtta kõigilt peigmeestelt pidulik tõotus võidelda Helena tulevase abikaasa poolel, saagu selleks kes tahes, kui tollele peaks keegi abiellumise pärast kallale kippuma. Kõik kosilased lootsid Helenat endale saada ja tõotasid. Siis andis Tyndareos Helena naiseks Mükeene kuningapojale Menelaosele ja Klytaimnestra tolle vennale Agamemnonile. Veider on see, et Menelaos ei tulnud isiklikult kohalegi, vaid teda esindas Agamemnon. Odysseus aga kosiski Penelope.

Kuna Tyndareose pojad Kastor ja Polydeukes ei elanud maa peal kaua, jättis Tyndareos Sparta trooni oma väimehele Menelaosele. "Iliase" III laulus kirjeldatakse, kuidas Helena otsib Trooja sõja 10. aastal oma vendi pilguga kreeklaste leerist ja on imestunud, et ei näe neid.

Kui Trooja prints Paris Helena Troojasse viis, tuletas Menelaos kõigile oma tollast vannet meelde ja kogu Kreeka ühines sõjaks troojalastega. Niimoodi algaski Trooja sõda.

Euripidese "Oresteses" on Tyndareos veel pärast Trooja sõda elus ja tahab oma tütrepoega Orestest surma mõista, kuna see tappis oma ema Klytaimnestra, kuid teistel andmetel suri Tyndareos juba enne Trooja sõda.

## Viited
Programm

* **[[Arvutiprogramm|Programm]]** on arvutites ja muudes IT-seadmetes kasutatava tarkvara osa.
* **[[Programm (poliitika)|Programm]]** on tegevuskava erakonna, valitsuse vms poliitikas.
* **Programm** või tegevusprogramm on mis tahes kavatsuste plaan.
* Programm on **[[õppekava]]** koolides. 
* Programm on **[[programmiline muusika|programmilisele muusikale]]** lisatud sõnaline osa. 
* **"[[Programm (saade)|Programm]]"** on Raadio 2 hiphopmuusikasaade.
Purdosake

**Purdosake** ehk **klast** on üksik tera või fragment murenenud kivimist.

Purdosakesed on näiteks liivaterad.

Purdosakesi klassifitseeritakse terasuuruse järgi.

## Vaata ka
*Purdkivim
Efusiivne kivim

**Efusiivne kivim** (inglise *effusive rock*) on efusiivse vulkaanipurske tagajärjel vulkaanist väljutatud laava tardumisel tekkinud tardkivim.

Efusiivse kivimi täpne tähendus on kitsam kui purskekivimil või vulkaanilisel kivimil. Kui purskekivimiks on nii vulkaanist väljunud laava kui ka püroklastiline materjal ja vulkaaniline kivim ei pea olema isegi mitte vulkaanist väljunud, siis efusiivne kivim on eranditult mitteplahvatusliku vulkaanipurske saadus. Enamasti on efusiivseks kivimiks basalt.

Termineid "efusiivne kivim", "purskekivim" ja "vulkaaniline kivim" käsitletakse harva korrektselt. Enamasti peetakse neid sünonüümideks.

## Vaata ka
*Purskekivim
*Vulkaaniline kivim
Mittetulundusühing

**Mittetulundusühing** (lühend **MTÜ**; inglise keeles *nonprofit association*) on isikute vabatahtlik ühendus, mille eesmärk või põhitegevus ei tohi olla tulu teenimine. Raha on lubatud kasutada ainult ühingu eesmärkide saavutamiseks ning kasumit ei tohi liikmete vahel jaotada.

Mittetulundusühing on eraõiguslik juriidiline isik. Mittetulundusühingut ei tohi kujundada ümber teist liiki juriidiliseks isikuks.

Mittetulundusühingud on näiteks korteriühistud, eri- või huvialased liidud (nt Eesti Kaupmeeste Liit, Eesti Rattaspordi Liit), spordiklubid, seltsid (nt Eesti Üliõpilaste Selts). Mittetulundusühingute hulka kuulub ka erakond, kuid see täidab demokraatlikus riigis olulist avalik-õigusliku rolli ning sellele kehtivad osaliselt teistsugused põhimõtted kui eraõigusliku mittetulundusühingu suhtes.

## Asutamine
Eestis võivad mittetulundusühingu asutada vähemalt kaks isikut. Asutajad võivad olla nii füüsilised kui ka juriidilised isikud.

Asutamiseks tuleb sõlmida asutamisleping, kus tuleb ära märkida:

* nimi ja aadress;
* tegutsemise eesmärk;
* asutajate kohustused;
* juhatuse liikmete andmed.

Lisaks tuleb asutamisel kinnitada mittetulundusühingu põhikiri, mis peab sisaldama olulisi kokkuleppeid ühingu toimimise ja juhtimise kohta.

Mittetulundusühingu nimi ei tohi olla eksitav mittetulundusühingu eesmärgi suhtes ja see peab sisaldama eestikeelset täiendit, mis viitab, et tegemist on isikute ühendusega. Näiteks võib täiendiks olla *ühing, selts, klubi, liit, erakond, korteriühistu*.

## Liikmed
Mittetulundusühingu liige võib olla iga füüsiline või juriidiline isik, kes vastab mittetulundusühingu põhikirja tingimustele.

Ainus erand on erakond, kuhu tohivad kuuluda ainult Eesti kodanikud ning Euroopa Liidu kodanikud, kes elavad püsivalt Eestis.

## Juhtimine
Mittetulundusühingul peab olema kaks organit: üldkoosolek ja juhatus. Juhtimise kord tuleb kehtestada põhikirjaga.

Kõrgeim organ on üldkoosolek, kus võivad osaleda kõik mittetulundusühingu liikmed, kui ei ole ette nähtud teisiti. Juhatus määratakse üldkoosoleku otsusega ning juhatuse eesmärk on ühingut juhtida ja esindada.

## Lõpetamine
Mittetulundusühing lõpetatakse:

* kui liikmete arv langeb alla kahe või muu seaduses või põhikirjas sätestatud suuruse;
* üldkoosoleku otsusega, mis peab olema vastu võetud 2/3 häälteenamusega;
* sundlõpetamisega.

## Mittetulundusühingute ja sihtasutuste register
Mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri haldab Tartu Maakohtu registriosakond ning Registrite ja Infosüsteemide Keskus. Register on avalik ning igaühel on võimalus tutvuda ühingu avaliku toimikuga. 2021. aasta seisuga on Eestis kokku 42 122 majanduslikult aktiivset mittetulundusühingut.

## Vaata ka
* Avalik sektor
* Erakond
* Kolmas sektor
* Kodanikuühiskonna Sihtkapital
* Organisatsioon
* Selts
* Seltsing
* Sihtasutus

## Viited
Võidmine

Vanas Testamendis Jumala poolt võiti või salviti kuningaks ja/või prohvetiks.

## Võitu [[Tanah]]is
Õliga võidmisel oli tähtis koht religioossetes tseremooniates, millega seati ametisse preestreid, kuningaid ja prohveteid. Mõningatel juhtudel võiti õliga ka tseremoonias kasutatavaid esemeid. Mõnikord rõhutatakse võidmise tähtsust, mainides seda isikule esitatava nõudena, näiteks:  "Ja võitud preester viigu härjavärsi veri  kogudusetelki!" (Kolmas Moosese raamat 4:16). 

## Uus Leping
Uus Testament mainib võidmist haigete ravimisel, teenimiseks õnnistamisel, Jeesuse tänamisel ja matusteks valmistumisel. Nii nagu Kristus oli Võitu, nii eeldab ka apostellik suktsessioon preestrite võidmist. Õli kasutatakse mitmes kristlikus sakramendis. Reeglina võitakse iga katoliiklast ja õigeusulist vähemalt kord elus.

## Vaata ka
* Salvimise sakrament
* Õlitamise sakrament
Kaagvere

**Kaagvere** on küla Tartu maakonnas Kastre vallas Emajõe alamjooksul, 14,5 km Tartust.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäksa valda.

2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas Kaagveres 274 elanikku.

Esmateade Kaagvere mõisa kohta pärineb aastast 1544 (Fyfhusen, hiljem Kawershof). Viimasest tulenebki Kaagvere praegune nimi, mis pärineb 16. sajandist, mil mõisa omanik oli Kawer. Eesti Vabariigi ajal kuulus mõis Tartu linnale.   

1930.–1940. aastail mõisahoones asunud lastekodus töötas kasvatajana kunstnik Agu Peerna (1904–1950). Lastekodu oli Kaagveres ka pärast sõda kuni 1957. aastani (algul teeäärses postijaama majas, pärast mõisahoone taastamist 1956. aastal mõisahoones). Pärast lastekodu sulgemist töötas hoonetes Kaagvere kutsekool nr 1 ja hiljem Kaagvere Erikool.  

Külas asus tütarlaste eriinternaatkool Kaagvere Erikool.

On olemas kauplus, paadisadam ja Kaagvere jalgpallistaadion .

Kaagvere 1. puurauk on Halliku kihistu stratotüübiks.

## Viited
Nagano

**Nagano** (jaapani &#38263;&#37326;; haldusüksusena 長野市 (Nagano-shi : 'Nagano linn')) on linn Jaapanis, Honsh&#363; saarel, Chikuma ja Sai jõe suudmel. Nagano on ka Nagano prefektuuri keskus.

Elanikke oli 383 500 (2005). Pindala on 834 km².

Naganos toimusid 1998. aasta taliolümpiamängud, senistest kõige lõunapoolsemad.

Linnas on 1949. aastal asutatud ülikool.

## Viited

## Välislingid

* Nagano koduleht
Sõudmine 1952. aasta suveolümpiamängudel

**[[Sõudmine]] [[1952. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus Helsingis Meilahel.

## [[Ühepaat]]
18 võistlejat


KohtVõistlejaRiikAeg
1.Juri TjukalovNSV Liit8.12,8
2.Mervyn WoodAustraalia8.14,5
3.Teodor KocerkaPoola8.19,4
4.Anthony FoxSuurbritannia8.22,5
5.Ian StephenLõuna-Aafrika Liit8.31,4


## [[Paarisaeruline kahepaat]]
16 paatkonda


KohtRiikKoosseisAeg
1.ArgentinaTranquilo Capozzo, Eduardo Guerrero7.32,2
2.NSV LiitGeorgi Žižin, Igor Jemtšuk7.38,3
3.UruguayMiguel Seijas, Juan Rodriguez7.43,7
4.PrantsusmaaJacques Maillet, Achille Giovannoni7.53,8
5.TšehhoslovakkiaAntonin Malinković, Jiri Vykoukal7.53,8


## [[Roolijata kahepaat]]
16 paatkonda


KohtRiikKoosseisAeg
1.USACharles Logg, Thomas Price8.20,7
2.BelgiaMichel Knysen, Robert Baetens8.23,5
3.ŠveitsKurt Schmid, Hans Kalt8.32,7
4.SuurbritanniaDavid Callender, Christopher Davidge8.37,4
5.PrantsusmaaJean-Pierre Souche, René Guissart8.48,8


## [[Roolijaga kahepaat]]
15 paatkonda


KohtRiikKoosseisAeg
1.PrantsusmaaRaymond Salles, Gaston Mercier, Bernard Malivoire8.28,6
2.SaksamaaHeinz Manchen, Helmut Heinhold, Helmut Noll8.32,1
3.TaaniSvend Pedersen, Poul Svendsen, JØrgen Frandsen8.34,9
4.ItaaliaGiuseppe Ramani, Aldo Tarlao, Luciano Marion8.38,4
5.SoomeVeijo Mikkolainen, Toimi Pitkänen, Erkki Lyijynen8.40,8


## [[Roolijata neljapaat]]
17 paatkonda


KohtRiikKoosseisAeg
1.JugoslaaviaDuje Bonačić, Velimir Valenta, Mate Trojanović, Petar Šegvić7.16,0
2.PrantsusmaaPierre Blondiaux, Jacques Guissart, Marc Bouissou, Roger Gautier7.18,9
3.SoomeVeikko Lommi, Kauko Wahlsten, Oiva Lommi, Lauri Nevalainen7.23,3
4.SuurbritanniaHarry Almond, John Jones, James Crowden, George Cadbury7.25,2
5.PoolaZbigniew Scwarzer, Edward Scwarzer, Henryk Jagoziñski, Zbigniew Žamowiecki7.28,2


## [[Roolijaga neljapaat]]
17 paatkonda


KohtRiikKoosseisAeg
1.TšehhoslovakkiaKarel Mejta, Jiri Havliš, Jan Jindra, Stanislav Lusk, Miroslav Koranda7.33,4
2.ŠveitsEnrico Bianchi, Karl Weidmann, Heinrich Scheller, Émile Ess, Walter Leiser7.36,5
3.USACarl Lovested, Alvin Ulbrickson, Richard Wahlström, Matthew Leanderson, Albert Rossi7.37,0
4.SuurbritanniaRoderick MacMillan, Graham Fisk, Peter de Giles, Lawrence Guest, Paul Massey7.41,2
5.SoomeKurt Grönholm, Paul Stråhlman, Birger Karlsson, Karl Johansson, Antero Tukiainen7.43,8


## Roolijaga [[kaheksapaat]]


KohtRiikKoosseisAeg
1.Ameerika ÜhendriigidFranklin Shakespeare, William Fields, James Dunbar, Richard Murphy, Robert Detweiler, Henry Proctor, Wayne Frye, Edward Stevens, Charles Manring6.25,9
2.Nõukogude LiitJevgeni Brago, Vladimir Rodimuškin, Aleksei Komarov, Igor Borissov, Slava Amiragov, Leonid Gissen, Jevgeni Samsonov, Vljadimir Krjukov, Igor Poljakov6.31,2
3.AustraaliaRobert Tinning, Ernest Chapman, Nimrod Greenwood, Mervyn Finlay, Edward Pain, Philip Cayzer, Thomas Chessel, David Anderson, Geoffrey Williamson6.33,1
4.SuurbritanniaDavid Macklin, Alistair MacLeod, Nicholas Clack, Roger Sharpley, John Worlidge, Charles Lloyd, William Windham, David Jennens, John Hinde6.34,8
5.SaksamaaAnton Reinartz, Michel Reinartz, Roland Freihoff, Heinz Zünkler, Peter Betz, Stephan Reinartz, Hans Betz, Toni Siebenhaar, Hermann Zander6.42,8
Argentina korvpallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Argentina]] [[korvpall]]imeeskond [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el**



Nimi
Sünniaeg
Pikkus
Kaal
Klubi


Carlos Delfino
29. august  1982
2.00
105
Bologna Skipper


Gabriel Fernández
23. oktoober 1976
2.04
111
Valladolidi Centre Forum 
     
 
Manu Ginóbili
28. juuli  1977
1.98
92
San Antonio Spurs


Leonardo Gutiérrez
16. mai 1978
2.00
110
Buenos Airese Obras Sanitar 
  

Walter Herrmann
26. juuni  1979
2.03
105
Malaga Unicaja


Alejandro Montecchia
1. jaanuar 1972
1.82
83
Valencia Pamesa 
  

Andrés Nocioni
30. november  1979
2.02
103
Vitoria Tau Ceramica


Fabricio Oberto
21. märts 1975
2.08
115
Valencia Pamesa 
  

Juan Ignacio Sánchez
8. mai  1977
1.93
90
Alicante Lucentum


Luis Scola
30. aprill 1980
2.04
112
Vitoria Tau Ceramica 
  

Hugo Sconochini
10. aprill  1971
1.93
96
Milano Olimpia


Rubén Wolkowyski
30. september  1973
2.08
120
Piraeuse Olympiakos
Seanina (täpsustus)

* **[[Seanina]]** on neem Muhu saarel.
* **[[Seanina nasu]]** (nasv) on väike saar Saaremaa lõunarannikul Kõiguste lahes. 
* **[[Seanina (sõjandus)|Seanina]]** on teatav ratsaväe, varem ka raudrüüs jalaväe rünnakrivistus.
***Seanina** on vannasadra sünonüüm.
Leedu korvpallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

**Leedu korvpallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel** oli Leedu korvpallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel.

Leedu alustas B-alagrupis, mille võitis ühegi kaotuseta. Veerandfinaalis võideti Hiina meeskonda. Poolfinaalis kaotati Itaalia meeskonnale ning pronksimängus USA-le, seega saavutati kokkuvõttes 4. koht.

## Meeskonna koosseis

## Leedu varasemad saavutused korvpallis olümpiamängudel
***[[1992. aasta suveolümpiamängud|1992 Barcelona]]** pronksmedal 
***[[1996. aasta suveolümpiamängud|1996 Atlanta]]** pronksmedal
***[[2000. aasta suveolümpiamängud|2000 Sydney]]** pronksmedal 
 
## Vaata ka
* Korvpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
1540. aastad

**1540. aastad** on ajavahemik 1540. aasta algusest kuni 1549. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
* 1541 – Hernando de Soto oli esimeseks eurooplaseks, kes nägi Mississippi jõge.

### Eesti

* ...

## Tähtsad inimesed

* ...
Antonín Dvořák

**Antonín Leopold Dvořák** (8. september 1841 Nelahozeves Praha lähedal – 1. mai 1904 Praha) oli tšehhi helilooja.

## Elukäik
Antonín Dvořák sündis kõrtsmiku ja mõisateenija peres. Ta õppis muusikat külakooliõpetajate juures, hiljem Praha orelikoolis, ning mängis teatriorkestris vioolat. Muusika kirjutamise kõrvalt teenis ta elatist muusikatundide andmisega ja orelimänguga kirikus. 

1891. aastal oli Antonín Dvořák Praha konservatooriumi õppejõud ning aastatel 1892–1895 New Yorgis Riikliku Konservatooriumi juhataja ja õppejõud. 

Elu lõpuaastatel, 1901–1904, juhtis ta taas Praha Konservatooriumi. 

Antonín Dvořák oli populaarne ja austatud helilooja nii kodu- kui ka välismaal, ta on tänini kõigi aegade tuntuim tšehhi helilooja. Tema sünnimaal on tema ja ta loomingu tutvustamiseks rajatud mitu muuseumi ning püstitatud mitu mälestusmärki.

## Looming
Dvořáki looming on stiililt mõõdukas romantism märgatavate tšehhi ja teiste slaavi rahvaste rahvamuusika mõjudega. 

Antonín Dvořáki loomingust peegeldub Beethoveni ja Schuberti, hiljem ka näiteks Wagneri ning helilooja lähedase sõbra ja toetaja Brahmsi eeskuju. 

Huvitavaid mõjusid andis tema loomingule Ameerika-periood, mil helilooja huvitus nii mustanahaliste spirituaalidest kui ka Ameerika põliselanike muusikast. 

Antonín Dvořák on kirjutanud 9 sümfooniat, 11 ooperit (sealhulgas "Näkineid"), sümfoonilisi poeeme, hulgaliselt vokaal- ja kammermuusikat, ühtekokku üle saja heliteose. Tema populaarsemate teoste hulka kuuluvad üheksas sümfoonia e-moll op. 95 "Uuest maailmast" (1895), tšellokontsert ja "Slaavi tantsud".
Idas ja Lynkeus

**Idas** ja **Lynkeus** olid vanakreeka mütoloogias **Aphareuse** ja **Arene** pojad, Messeene kuningapojad.

Väidetavalt oli Lynkeusel nii terav nägemine, et ta isegi maa alla näha võis.

Idas ja Lynkeus olid kuulsad kangelased, kes osalesid Kalydoni metsseajahil ja argonautide retkel. Nad olid kihlatud oma onu Leukippose tütarde **Hilaeira** ja **Phoibega**. Kuid nende isa poolvenna Tyndareose pojad Kastor ja Polydeukes röövisid neiud. Idas ja Lynkeus läksid kätte maksma. Kokkupõrkes tappis Idas Kastori ja Polydeukes Lynkeuse. Pärast seda loobus Polydeukes vabatahtlikult maapealsest elust ning ka Idas ei tahtnud enam Leukippose tütardega abielluda.

Selle asemel sai Idas teada, et Aitoolia kuningal Evenosel on imekaunis tütar Marpessa, kelle Evenos lubas anda naiseks mehele, kes teda sõjavankrivõitluses võidab. Sõjavankrivõitlus lõppes tol ajal sageli kaotaja surmaga ning Evenos oligi kõik kosilased tapnud. Idas oli enda käsutusse saanud tiivulise hobuse Pegasose, kellel ratsutas läbi õhu lossi, tõstis Marpessa enda taha sadulasse ja lendas tagasi. Evenos hakkas teda taga ajama, kuid Lykormase jõe ületamisel uppus. Sellest ajast nimetatakse seda jõge Evenoseks.

Nad ei olnud veel pääsenud. Enne kui nad Messeenesse jõudsid, peatas nad Apollon, kes tahtis Marpessat naiseks. (See on ainus kord, kus Apollon abielluda tahtis.) Idas ei loovutanud neidu ja asus Apolloniga maadlema. Jumal ei saanud temast sugugi jagu. (Samamoodi võitles jumalaga Joosep Esimeses Moosese raamatus.) Võitlus oli nii äge, et nad peatusid alles siis, kui Zeus välgunoole nende vahele virutas. Kui Zeus oli kakluse põhjuse ära kuulanud, lubas ta Marpessal valida, kumba tahab. Marpessa valis sureliku Idase, kahtlustades (ja kindlasti põhjusega), et jumal ei jää talle truuks.

Idasel ja Marpessal oli üks tütar, kelle nimi oli **Kleopatra**. See nimi tähendab kreeka keeles 'isa järgi kuulus' ja sobis neiule, sest ta ei saanud kuidagi kuulsaks.
Marpessa

**Marpessa** oli Aitoolia kuninga Evenose imekaunis tütar.

Evenos lubas Marpessa anda naiseks sellele, kes teda sõjavankrivõitluses võidab. Sõjavankrivõitlus lõppes tol ajal sageli kaotaja surmaga ning Evenos oligi kõik kosilased tapnud. Marpessa oli sellest masenduses ja lubas mitte abielluda; liiati ei tahtnud ta sugugi abielluda oma isa tapjaga. Seetõttu oli ta meeldivalt üllatunud, kui tema juurde ratsutas läbi õhu tuntud kangelane, Messeene kuningapoeg Idas Pegasosel. Marpessa nägi selles võimalust oma isa elu päästa ja nõustus põgenema. Ta istus Idase taha sadulasse ja nad lendasid ära. Evenos nägi seda ja hakkas neid taga ajama, kuid uppus Lykormase jõe ületamisel. Sellest ajast nimetatakse seda jõge Evenoseks.

Nad ei olnud veel pääsenud. Enne, kui nad Messeenesse jõudsid, peatas nad Apollon, kes tahtis Marpessaga abielluda. (See on ainus kord, kus Apollon abielluda tahtis.) Idas ei loovutanud neidu ja asus Apolloniga maadlema. Jumal ei saanud temast sugugi jagu. (Samamoodi võitles jumalaga Joosep Esimeses Moosese raamatus.) Võitlus oli nii äge, et nad peatusid alles siis, kui Zeus välgunoole nende vahele virutas. Kui Zeus oli kakluse põhjuse ära kuulanud, lubas ta Marpessal valida, kumba tahab. Marpessa valis sureliku Idase, kahtlustades (ja kindlasti põhjusega), et jumal ei jää talle truuks. Liiatigi oli Idas olnud niivõrd peenetundeline, et polnud Evenost tapnud.

Idasel ja Marpessal oli üks tütar, kelle nimi oli **Kleopatra**. See nimi tähendab kreeka keeles 'isa järgi kuulus' ja sobis neiule, sest ta ei saanud kuidagi kuulsaks.
Evenos

**Evenos** (vanakreeka Εὔηνος) oli vanakreeka mütoloogias Aitoolia prints ja jõejumal. Evenose järgi on nimetatud Évinose jõgi.

## Elulugu
Evenos oli Arese ja Demonike poeg. Tal olid vennad Thestios, Molos ja Pylos. Ta abiellus Pisa kuningatütre Alkippega, kellega sai ainsa lapsena tütre Marpessa.

Evenost on nimetatud Aitoolia kuningaks, ehkki ta ei kuulu Aitoolia kuningate nimestikku. Ta võis valitseda mõnd teist Aitoolia linna peale pealinna Kalydoni. Näiteks Pleuroni valitseja Thestios võis linna pärida oma vennalt Evenoselt.

#### Müüt
Evenos otsustas oma ainsa lapse Marpessa süütust säilitada, kuni tema elab. Kuna Marpessa oli üks piirkonna ilusamaid naisi, proovisid mitmed neiut kosida. Evenos lubas ta naiseks sellele, kes teda sõjavankrivõitluses võidab. Evenos suutis lihtsasti võita kõik sõjavankrivõitlused, mis lõppesid kosilaste surmaga. Hukkunud kosilaste pead pani ta hoiatuseks järgmistele ja tütrele seinale.

Olukord muutus, kui Marpessat otsustas kosida Messeene kuningapoeg Idas. Tegelikult Poseidoni poeg olev Idas oli saanud oma pärisisalt kingiks tiibhobused ja kuldvankri. Kui Evenos keeldus tütrest loobumast, haaras Idas Marpessa ja lendas minema. Evenos hakkas neid taga ajama, kuid surelikud hobused ei suutnud müütilistel olevustel järel püsida. Kui ta jõudis Lykormase jõe äärde, andis ta alla. Ta tappis oma hobused ja uputas end jõkke.

Mõne versiooni järgi muutus Evenos Lycormase jõe jumalaks, teistes versioonides nimetati jõgi tema auks ümber. Sellest ajast nimetatakse seda jõge Evinose jõeks.

## Vaata ka
* Évinos
* Marpessa

## Viited
Ühiskond

**Ühiskond** on inimeste kooselu vorm ja sellest tulenevate sotsiaalsete suhete ja institutsioonide kogum.

Lähtuvalt toidu tootmisest hakkasid inimesed moodustama ühiskondi u 10 000 aastat tagasi. See viis jõukuse ja pärimiseni. Rohkem jõukust tõi kaasa rohkem võimu ja tekkis ühiskondlike tegevuste astmestus.

Inimeste sotsiaalsed struktuurid on keerukad ja väga kooperatiivsed, neid iseloomustab tööjaotus sotsiaalsete rollide kaudu. Ühiskonnad loovad rollid ja käitumismudelid, pidades teatud tegevusi või kontseptsioone aktsepteeritavateks või mitteaktsepteeritavateks – need käitumise suhtes ühiskonnas kehtivad ootused on tuntud kui ühiskondlikud normid. Kuna ühiskond on koostööle rajatud, võib see võimaldada oma liikmetel saada kasu viisil, mis oleks individuaalselt raske saavutada.

Ühiskonnad erinevad tehnoloogia taseme ja majandustegevuse liigi poolest. Suuremad ühiskonnad, kus on suuremad toiduvarud, näitavad sageli kihistumise või domineerimise mustreid. Ühiskondadel võib olla palju erinevaid valitsusvorme, erinevaid sugulussuhete mõistmise viise ja erinevaid soorolle. Inimeste käitumine on eri ühiskondades väga erinev; inimesed kujundavad ühiskonda, ühiskond aga omakorda kujundab inimesi.

**Definitsioone**
*Ühiskond on inimtegevuse keskkonna mittelooduslik osa – kõik, mida ei saa põhjendada loodusseadustega
*Inimkäitumise kognitiivne ja normatiivne raamistik.
*Kindlaid reegleid järgiv ja omavahel seotud inimkooslus.
*Ühiskond on ennast taastootev inimkooslus, mida iseloomustab kindel asukoht, ajaline püsivus ja jagatud eluviis.
*Ühiskond on  inimgrupp, kelle vastastikused suhted on organiseeritud ja struktureeritud kultuuri poolt ja kultuur on see, mida inimene teeb ja millel pole bioloogilist ega geneetilist alust.
*Ühiskond tähistab inimorganisatsiooni süsteemi, institutsionaalset raamistikku, mille üheks elemendiks on riik

## Vaata ka
* Avatud ühiskond
* Kodanikuühiskond
* Konsumerism
* Kutseühing
* Kõrgseltskond
* Massiühiskond
* Riskiühiskond
* Salaühing
* Sotsiaalne kapital
* Sotsiaalne kollaps
* Sotsiaalne kord
* Sotsiaalne sidusus
* Sotsiobioloogia
* Ühiskondlik leping
* Ühiskonnateadus