open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jan Hus

**Jan Hus**  (umbes 1370 – 6. juuli 1415 Konstanz) oli tšehhi usureformaator ja filosoof. Tema pooldajaid hakati hiljem nimetama hussiitideks. 

15. sajandil esitas Jan Hus mitmeid põhimõtteid, millega ta astus vastu katoliku kiriku õpetustele ja praktikatele: 
* Ta kritiseeris kirikuametite müüki ning pidas indulgentside ehk patukustutuskirjade müüki ristiusu õpetusega vastuolus olevaks. 
* Sakramentide (seitse kiriklikku rituaali) saamiseks ei pea inimene maksma.
* Ta nõudis kirikuvarade sekulariseerimist ehk ilmalikustamist. 
* Tema arvates pidi Piibel olema ainus usulise tõe kriteerium.

Jan Hus andis tšehhi kirjakeelele uue ilme, tutvustades sealhulgas š ja ž tähte.

1415 mõistis Konstanzi kirikukogu Jan Husi ketserluses süüdi ning ta põletati tuleriidal.

#### Hussiitide sõjad
, *[[Hussiidid]]*, *[[Esimene Praha defenestratsioon|Esimene Praha]] [[defenestratsioon]]*,  *[[1419]]*
1420. aastatel algasid Tšehhis tšehhi vaimuliku Jan Husi  algatatud roomakatoliku kiriku reformiliikumise pooldajate ning roomakatoliku kirikut pooldava Saksa-Rooma riigi vahel sõjategevus, mille haripunkt oli Tšehhis 1419–1437. Ülestõus algas 1419. aastal Prahas pärast Böömimaal kuninga Václav IV surma. Böömimaa valitsejaks valiti Leedu suurvürstiriigist Jagelloonide dünastiast Vytautas, kes valitses kuni surmani 1430. aastal. 

Ülestõus haaras Praha järel ka Tšehhi lõuna- ja kirdealad. Hussiitide peamise sõjajõu moodustasid taboriidid Jan Žižka ja Prokop Suure juhtimisel, nad lõid tagasi mitu hussiitidevastast ristisõda, kuni said 1437. aastal lüüa ja 1452 alistus Tábori linn.

## Vaata ka
*Reformatsioon
Călin Popescu-Tăriceanu

**Călin Constantin Anton Popescu-Tăriceanu **  (sündinud 14. jaanuaril 1952) on Rumeenia poliitik.

28. detsembrist 2004 kuni 22. detsembrini 2008 oli ta Rumeenia peaminister.

Ta oli Rahvuslik-Liberaalse Partei esimees 19. juunist 2015 kuni 19. oktoobrini 2020.
Eugen Bejinariu

**Eugen Bejinariu** (sündinud 28. jaanuaril 1959 Suceavas Rumeenias) on Rumeenia poliitik, kes oli peaministri kohusetäitja 21.–28. detsembrini 2004.
Adrian Năstase

**Adrian Năstase** (sündinud 22. juunil 1950 Bukarestis) on Rumeenia poliitik. Oli peaminister 12. detsembrist 2000 kuni 21. detsembrini 2004.

Jaanuaris 2012 mõistis kohus Adrian Năstase korruptsiooni eest kaheks aastaks vangi. Rumeenia ülemkohus leidis, et Năstase kogus 2004. aasta valimiskampaania ajal sotsiaaldemokraatide presidendikandidaadina ebaseaduslikult 1,6 miljonit eurot. Pärast kohtuotsuse jõustumist üritas ta enesetappu. 2013. aastal ta vabanes vanglast. Jaanuaris 2014 mõistis Rumeenia ülemkohus ta uutes kohtuasjades süüdi altkäemaksu võtmises ja väljapressimises ning määras karistuseks vastavalt 4 ja 3 aastat vangistust.

## Viited
Mugur Isărescu

**Mugur Constantin Isărescu**  (sündinud 1. augustil 1949 Drăgășanis Rumeenias) on Rumeenia poliitik. Oli peaminister  16. detsembrist 1999 kuni 12. detsembrini 2000.
Alexandru Athanasiu

**Alexandru Athanasiu**  (sündinud 1. jaanuaril 1955 Bukarestis Rumeenias) on Rumeenia poliitik. Oli peaministri  kohusetäitja 13. detsembrist  22. detsembrini 1999.
Sion

**Sion** (saksa *Sitten*)  on linn ja vald Šveitsis, Valais' kantoni ja Sioni ringkonna halduskeskus.

## Viited

## Välislingid

* http://www.sion.ch/
Anarchy in the U.K.

**"Anarchy in the U.K."** on punkansambli Sex Pistols esimene singel, mis anti välja 26. novembril 1976 ja oli ka ansambli ainsal stuudioalbumil "Never Mind the Bollocks Here's the Sex Pistols". Lugu jõudis Suurbritannia edetabelis 38. kohale.

Ajakirja Rolling Stone 2004. aastal koostatud 500 kõigi aegade parima laulu edetabelis oli lugu 53. kohal.
Saksa ordu kõrgmeistrite loend

Siin on loetletud Saksa ordu kõrgmeistrid ja teised kõrgemad juhid alates 1190. aastast kuni tänapäevani.

## Hospidalivennaskonna juhid
* 1190 Meister Sibrand
* 1192 Gerhard
* 1193/1194 preester Heinrich
* enne 1196. aastat Ulrich
* 1196 *praeceptor* Heinrich (oletatavasti Heinrich Walpot)

## Vaimuliku rüütliordu kõrgmeistrid (1198–1929)
* 1198–1200 Heinrich Walpot von Bassenheim
* 1200–1208 Otto von Kerpne
* 1208–1209 Heinrich von Tunna
* 1209–1239 Hermann von Salza
* 1239–1240 Konrad, Tüüringi maakrahv
* 1240–1244 Gerhard von Malberg
* 1244–1249 Heinrich von Hohenlohe
* 1249–1252 Gunther von Wüllersleben
* 1252–1256 Poppo von Osterna
* 1256–1273 Anno von Sangerhausen
* 1273–1282 Hartmann von Heldrungen
* 1283–1290 Burchard von Schwanden
* 1291–1296 Konrad von Feuchtwangen
* 1297–1303 Gottfried von Hohenlohe
* 1303–1311 Siegfried von Feuchtwangen
* 1311–1324 Karl von Trier
* 1324–1330 Werner von Orseln
* 1331–1335 Luther von Braunschweig
* 1335–1341 Dietrich von Altenburg
* 1342–1345 Ludolf König
* 1345–1351 Heinrich Dusemer
* 1352–1382 Winrich von Kniprode
* 1382–1390 Konrad Zöllner von Rotenstein
* 1391–1393 Konrad von Wallenrode
* 1393–1407 Konrad von Jungingen
* 1407–1410 Ulrich von Jungingen
* 1410–1413 Heinrich von Plauen
* 1414–1422 Michael Küchmeister von Sternberg
* 1422–1441 Paul von Rusdorf
* 1441–1449 Konrad von Erlichshausen
* 1450–1467 Ludwig von Erlichshausen
* 1467–1470 Heinrich Reuß von Plauen
* 1470–1477 Heinrich Reffle von Richtenberg
* 1477–1489 Martin Truchsess von Wetzhausen
* 1489–1497 Johann von Tiefen
* 1498–1510 Friedrich, Saksi hertsog
* 1510–1525 Albrecht von Hohenzollern
* 1527–1543 Walter von Cronberg
* 1543–1566 Wolfgang Schutzbar
* 1566–1572 Georg Hund von Wenkheim
* 1572–1590/1595 Heinrich von Bobenhausen
* 1590/1595–1618 Maximilian, ertshertsog
* 1618–1624 Karl Jospeh, ertshertsog
* 1625–1627 Johann Eustach von Westernach
* 1627–1641 Johann Kaspar von Stadion
* 1641–1662 Leopold Wilhelm, ertshertsog
* 1662–1664 Karl Joseph, ertshertsog
* 1664–1684 Johann Caspar von Ampringen
* 1684–1694 Ludwig Anton, Wormsi piiskop
* 1694–1732 Franz Ludwig, Wormsi piiskop
* 1732–1761 Clemens August, Baieri prints
* 1761–1780 Karl Alexander, Lotringi prints
* 1780–1801 Maximilian Franz, ertshertsog
* 1801–1804 Karl, ertshertsog
* 1804–1835 Anton Victor, ertshertsog
* 1835–1863 Maximilian Joseph, ertshertsog
* 1863–1894 Wilhelm, ertshertsog
* 1894–1923 Eugen, ertshertsog

## Vaimuliku ordu kõrgmeistrid (alates 1929)
* 1923–1933 piiskop Norbert Klein
* 1933–1936 abt Paul Heider
* 1936–1948 abt Robert Schälzky
* 1948–1970 abt Marian Tumler
* 1970–1988 abt Ildefons Pauler
* 1988–2000 abt Arnold Othmar Wieland
* 2000–2018 abt Bruno Platter
* Alates 2018 abt Frank Bayard

## Vaata ka
* Saksa meistrite loend
* Liivimaa ordu maameistrite loend
Eru

**Eru** on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Eru lahe lõunarannikul. Eru laht liigestab Lahemaa rannikut Pärispea ja Käsmu poolsaare vahel, lahte suubub Loobu jõgi.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Seal asub Hundisilma talu, mis oli Edgar Savisaare elukoht.

## Ajaloolis-kultuurilised kohad
Eru külas asub Palmse mõisaomaniku suvemõisa koht. Selles kohas paiknes mitu ehitist, millest praeguseks pole midagi säilinud, kuid kohati on vundamentide asukohad veel olemas. Erus paiknes ka Linnamägi ning selle juures paadisadam ja laevaehituskoht. Külas oli telliselööv, millest on tulnud kohanimi Saueaugu kuivam. Ajaloolis-kultuurilise väärtusega on ka Eru tsaariaegsed kordonihooned.

## Vaata ka
*Eru laht

## Viited

## Välislingid
*Eru küla. kaitsealad.ee 
*Eru küla väärtuslikud hooned. kaitsealad.ee.
Ilumäe

**Ilumäe** on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Külas asuvad Ilumäe kirik, Ilumäe kalmistu, Ilumäe kabel, Ilumäe hiieniinepuu ja Ilumäe allikas.

## Vaata ka
*Ilumäe Vabadussõja mälestussammas

## Galerii

Fail:Ilumäe kabeliaia piirdemüür ja värav.JPG|Ilumäe kabeliaia piirdemüür ja värav
Fail:Ilumäe kabel3.JPG|Ilumäe kabel
Fail:Ilumäe kalmistu.jpg|Ilumäe kalmistu
Fail:Ilumäe Hiieniinepuu.JPG|Ilumäe Hiieniinepuu
Fail:Ilumäe Vabadussõja mälestussammas.jpg|Ilumäe Vabadussõja mälestussammas


## Viited
Koljaku

**Koljaku** on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Võsu jõe ääres. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.


Koljaku OlariPilnik-3.jpg
Koljaku OlariPilnik-4.jpg

## Vaata ka
*Koljaku-Oandu allikad
*Lemmuselja talu kalmistu

## Viited
Koolimäe

**Koolimäe** on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vergi poolsaarel Koolimäe lahe ääres.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Küla jääb Lahemaa rahvuspargi territooriumile. Seda läbib Koolimäe oja.

Aastatel 1919 - 1961 tegutses külas Koolimäe kool. 1923. aastal ehitatud koolihoone on lahe kaldal endiselt alles ja selles tegutseb Eesti Teatriliidu Koolimäe loomemaja.

## Viited
Winrich von Kniprode (Saare-Lääne piiskop)

**Winrich von Kniprode** (u. 1340 Mainz – 6. november 1419 Kuressaare) oli Saare-Lääne piiskop aastatel 1385–1419. Ta oli samanimelise Saksa ordu kõrgmeistri vennapoeg, kes kostis paavst Urbanus VI-le 1379 tema eest.

1368. aastast on teada, et Kniprode õppis Bologna ülikoolis ja töötas Mainzis kanoonikuna. 1371 või 1372 siirdus ta Lüttichisse, saades Pauluse kiriku kanoonikuks. 1374. aastal määrati ta Bologna prokuraatoriks, kuid ta siirdus Bolognale kehtestatud interdikti tõttu 1376 Orleansi. 24. oktoobril 1378 sai ta õigusteaduste alal litsentsiaadi akadeemilise kraadi. Sama aasta lõpus läks ta tagasi Bolognasse.

Kniprode oli 15. novembril 1383 Saare-Lääne piiskopkonna proviisor. Samlandi piiskop Thilo von Stobenhain ordineeris ta 21. mail 1385 Königsbergis piiskopiks.

## Viibimine Eestis
Kniprode oli 1390 Lihulas, 1391 Haapsalus ja 1402–1419 Kuressaares.

1960. aastatel tehtud uuringute põhjal hindas Villem Raam, et Saare-Lääne piiskop Winrich von Kniprode valitsemisajal, ajavahemikul 1385–1419 ehitati Haapsalu linnamüür (müür kadus linnapildist arvatavasti seoses purustamisega 16. sajandi II poole sõdades).

## Suhted orduga
Kniprode toetas Riia peapiiskopi ja Saksa ordu Liivimaa maameistri vahelises tülis viimast, sest oli läbi Saksa ordu toetuse piiskopiks saanud. 2. novembril 1406 teatas Saksa ordu kõrgmeister Konrad von Jungingen talle sissemakstud rahasummast.

Kniprode saatis 24. veebruaril 1418 ordu kõrgmeistrile palvekirja teraviljaga kauplemise asjus.

## Suhted Tallinnaga
Kniprode palus 1390 Tallinna raelt arestida rahasumma, mis oli mõeldud rendiks (*redditus*).

Ta kirjutas 28. jaanuaril 1411 raele Tallinna kodaniku Michil Nötke nõude asjus.

Ta palus 1. mail 1411 Tallinna raadi rahuldada Lambrecht von Veleni nõude.

Ta teatas 28. juunil 1411 Tallinna raele oma aladel viibinud Jakob Hergensoni vitaalivendade piraadijõugust.

Ta palus Tallinna raadi 24. jaanuaril 1418 pikendada preester Bertold Leppsi ametipuhkust.

23. novembril 1418 saatis ta Tallinna raele palvekirja oma teenri Johann van der Wyschi asjus.

Ta palus 2. aprillil 1419 Tallinna raadi pidada kinni drost Rubertust.

## Privileegide andmine

Kniprode andis 16. juulil 1391 Haapsalu elanikele privileege. Kniprode sätestas 10. aprillil 1407 Kaarma (*Carmel*) linnusevalli juures kalastusõiguse ainult kirikuhärrade jaoks.

## Tegevus rahuvahendajana

Kniprode kinnitas 10. augustil 1402 Padise kloostri ja Lihula tsistertslaste nunnakloostri vahel saavutatud kokkuleppe Lääne-Nigula kihelkonnas (*Pönal*) asuva Nõva mõisa (*Newe*) osas.

## Läänistamised

1390 läänistas Kniprode Saaremaal asunud Sääre rüütlimõisa Koreveri suguvõsale.

13. detsembril 1398 andis ta läänikirja Jurside suguvõsale.

## Surm
Kniprode suri ööl vastu 6. novembrit 1419 Kuressaares.

## Viited

## Allikad
***Leonid Arbusow**, *"Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert"*.
***Friedrich Georg von Bunge**, *"Liv-, Esth- und Curländisches Urkundenbuch nebst Regesten"*.
Lahe (Haljala)

**Lahe** on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Koolimäe lahe ääres. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Küla kirdeosas suubub merre Koolimäe oja.

Ainsa maanteena läbib küla Võsu–Vergi–Söeaugu tee.


Lahe küla OlariPilnik-4.jpg
Lahe küla OlariPilnik-6.jpg

## Viited
Lobi

**Lobi** on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vergi poolsaarel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Külast itta jääb Koolimäe laht ja läände Käsmu laht. Küla ise jääb tervikuna Lahemaa rahvuspargi territooriumile.

Külas tegutseb Lobi Muuseum. Lobil elab filmilavastaja Kristjan Svirgsden.

## Ajaloost
Lobi randa (strand for Lopen) on esmamainitud Uusküla mõisa müügilepingus Sagadi mõisale 1534. aastal. 1543., 1545. ja 1549. aasta ürikutes on mainitud juba ka Lobi rannaküla. Veel 1583. aastal oli Lobis (Loppiby) ainult kolm rannatalupoega.
Esimestena mainitud talud olid Miku-Maddi ja Ado. Peale Põhjasõda ja katku jäid külad tühjaks. Legendi järgi Lobi tühjaks ei jäänud, kuna katk eksis teelt ja läks tuldud teed tagasi mandri poole.

Rätsep Roland Liikane mälestuste põhjal saabus Soomest 1770. aastal kolm venda. Kõik nad võtsid eesti naised ja asusid sinnakanti elama. Üks vend asus praegusele Valgutale (Kõrtsi), üks vend asus praegusele Pedarile, üks vend asus Natturile (praegusse Mardi talusse). 1858. aastal asustasid Lobi küla kuus peret.

## Ajaloolis-kultuurilised kohad
Lobi külas oli neli sadamakohta: Ulkkari (kaubasadam), Neeme, Sadamaranna ja Vahi. Küla randades olid ja on veel praegugi mitmel pool paadilautrid. Lobineeme hargis asusid paadikuurid, võrguvabed ja saun. Laeva- ja paadiehituskohtadeks Lobil olid Varvi, Sadamarand ja Nuudi alune. 

Lobineeme tipus asuvad randrüütlite kordoni varemed. Lobi külas oli kõrts, millest on säilinud kivikeldri varemed. Külas asus Sagadi mõisnikule kuulunud jahimaja, mida randlased Lobi lossiks nimetasid. Lobi külas paiknes varem ka külakiik ja jaanituleplats, asudes erinevatel aegadel poolsaare erinevais paigus. Lobil asuvad Unikivi ja Tantsukivi, kus oli samuti külakiik, mille juures käidi tantsimas.


Lobi küla OlariPilnik-6.jpg|Lobi küla
Ulkkari OlariPilnik-3.jpg|Ulkkari
Lobi neeme OlariPilnik-8.jpg|Lobi neem


## Vaata ka
*Lobi neem

## Viited

## Välislingid
* Külade kaardid. Lobi kaitsealad.ee
Metsanurga (Haljala)

**Metsanurga** on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. 

Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Vihula valda.

## Viited
Metsiku

**Metsiku** on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Küla tekkis Haljala kihelkonnas Metsiku mõisa aladele, algul oli selle nimi **Koduvere** (*Koddofer*). Mõisa kadudes nimetati küla mõisa järgi.

Külas asutati 1872. aastal Danel Pruhli eestvedamisel Eesti esimene talupoegade loodud laenuraamatukogu.

Metsiku külast on pärit ajaloolased Peeter Tarvel ja Enn Tarvel.

## Viited
Mustoja

**Mustoja** on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Kirjandus
* Marek Vahula. Mustoja Vihula ja Lood. (Kahe küla raamat). Tallinn, 2023. ISBN 978-9916-9943-0-6.

## Viited
Natturi

**Natturi** on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Natturi neemel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Küla on kirjalikult esmamainitud 15. mail 1464 koostatud piirilepingus, mis sõlmiti kahe kohaliku mõisniku vahel.

Külast läände jääb Koolimäe laht ja itta Pedassaare laht. Põhja jääb Älvi saar, mille külje all asub väike Looduse saar. Külast alla jääb ka väike rand.

Natturi külas on kiigeplats nn külavainul, paadisadama koht, laevaehituskoht Natturi ja Pedassaare vahelisel rannal (rajati 1890. aastatel). 2023. aasta augustis avati renoveeritud Natturi vaatetorn (kõrgus 14 m), mis oli ehitatud okupatsioonivägede poolt 1971. aastal.


Älvi saar linnulennult.jpg|Älvi saar linnulennult
Natturi OlariPilnik.jpg|Natturi neem
Natturi OlariPilnik4.jpg|Külavahetee


## Viited

## Kirjandus
* Egon Mets. Natturi küla ja Virumaa merevärav facebook.com, 19. juuli 2024.
Oandu (Haljala)

**Oandu** on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Küla läbib Altja jõgi.

Oandut on esmamainitud 1517. aastal seoses jõel asunud veskiga (*de molle to owan* Oandu veski).

Külas asub RMK Oandu looduskeskus. Sealt saab alguse Oandu–Ikla matkatee.

Oandu looduskeskus OlariPilnik-9.jpg|Oandu looduskeskus
Oandu loodusmets.jpg|Oandu loodusmets


## Vaata ka
*Oandu järv

## Viited
Palmse

**Palmse** (saksa keeles *Palms*) on küla Lääne-Viru maakonnas  Haljala vallas.  Enne Virumaal, Kadrina kihelkonnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

## Vaata ka
*Palmse mõis
*Kloostrikivid
*Oruveski

## Viited
Pedassaare (Haljala)

**Pedassaare** on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vergi poolsaarel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Külas asub Pedassaare neem, mis jääb Pedassaare lahe äärde. Küla jääb Lahemaa rahvuspargi territooriumile. 

## Ajaloolis-kultuurilised kohad
Pedassaare külas olid neeme ida- ja läänerannal laevaehituskohad, paadilautrid, kiigeplatsikohad. Küti talu ajalooline nimi oli Looritsa. Peale aida on talus väärtuslik vanadest laevaplankudest ehitatud puukuur ja 1937. a ehitatud värav. Kaarli põlistalus on kümmekond (elamu, aidad, kuurid, sepikoda, rehi jne) ja Pärtli põlistalus viis (rehielamu, saun, aidad, võrgukuur) väga väärtuslikku ehitist.

Pedassarre küla rannas paiknevad Pedassaare männid, mis on üksikobjektidena kaitstavad loodusmälestised. Neist ühte (nn Pedassaare mänd) loetakse Eesti vanimaks männiks. Tema ümbermõõt on 3,56 m (1,3 m kõrguselt), kõrgus 14 m ja vanuseks hinnati 1999. aastal 460 aastat.


Pedassaare OlariPilnik-13.jpg
Pedassaare OlariPilnik-8.jpg
Pedassaare-neem OlariPilnik-1.jpg


## Viited

## Välislingid
* Pedassaare küla. kaitsealad.ee
*Pedassaare väärtuslikud hooned. kaitsealad.ee
Pedassaare

**Pedassaare** on mitme koha nimi:

***[[Pedassaare (Haljala)|Pedassaare]]**, küla Haljala vallas Lääne-Viru maakonnas
***[[Pedassaare (Mustvee)|Pedassaare]]**, küla Mustvee vallas Jõgeva maakonnas

## Vaata ka
*Pedassaar
*Pedassaare laht
*Pedassaare neem
Pihlaspea

**Pihlaspea** (nimetatud ka *Pihlaspää*) on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vergi poolsaarel.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Külas asub Pihlaspea kalmistu, mis tunnistati 1997. aastal riiklikuks kultuurimälestiseks.

Kalmistu juures oli Pihlaspea kabel, mis ehitati 1673. aastal ja lammutati 1845. aastal seoses kabeli üleviimisega Eskule.

Eesti NSV aastatel asusid külas pakendeid tootva ettevõtte Mehis ja teenindusettevõtte Kiir puhkekodud. Tänapäeval on puhkekodude hooned eravalduses.

Küla jääb Lahemaa rahvuspargi territooriumile. 

## Viited
Sagadi

**Sagadi** on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda. Suurim vaatamisväärsus on Sagadi mõisa kompleks.

## Galerii

Fail:Sagadi mõisa värav.JPG|Sagadi mõisa värav
Fail:Sagadi mõisa küün.jpg|Sagadi mõisa küün
Fail:Sagadi mõisa kuivati.jpg|Sagadi mõisa kuivati
Fail:Sagadi1.jpg|Sagadi mõis maanteelt


## Vaata ka
*Sagadi mõis

## Viited
Sakussaare

**Sakussaare** on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Külas on poolik lennuväli ja metodisti kirik.

## Vaata ka
*EMK Sakussaare kogudus 

## Viited
Tepelvälja

**Tepelvälja** on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Altja jõe ääres.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Külas asub 1845. aastal ehitatud Esku kabel. Kabel asub endise Esku küla alal, mis liideti 20. sajandil Tepelväljaga.


Esku-kabel OlariPilnik-2.jpg|Esku kabel
Esku-paikkond Tepelvälja külas, OlariPilnik-5.jpg|RMK Esku puhkekoht
Esku-paikkond Tepelvälja külas, OlariPilnik-3.jpg|Küla läbiv tee

## Viited
Vergi

**Vergi** on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Soome lahe kaldal. Küla asub Vergi poolsaare idaosas, 2 km Altjast loodes, ning jääb Lahemaa rahvuspargi territooriumile.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Külas asub Vergi neemel (endisel Vergi saarel) Vergi sadam, mis on Viru ranna külastatavamaid jahisadamaid. Sadamapaika ühendab mandriga kivitamm.

Sadama läheduses on Vergi tuletorn, Vergi raamatukogu (alates 2024. aastast Karepa haruraamatukogu Vergi teeninduspunkt) ja piiripunkt. Läheduses asuvad ka Vergi alumine päevamärk ja Vergi ülemine päevamärk. 

## Ajalugu
Vergit on esmamainitud 1309. aastal (Ferckis), 1462. aastal oli Vergi kohal rootslaste talu. Küla on mainitud 1555. aastal (Wirkes). Sadamakoha kohta on teateid aastast 1582 (Hafen Werx), seda on varem nimetatud ka Kaupsaareks, või Kaupasaareks, mis viitab kunagisele kaubavahetuskohale. Virumaa talurahvas vahetas seal rukist Soome kalurite silgu vastu (sõbrakaubandus). Keskajal ja hiljemgi oli Vergi rannakaubanduskeskus ja purjekaehituskoht. 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul oli Vergi põhjaranniku suurimaid kalurikülasid, Vergi saarel ehitati ka kaljaseid ja kuunareid. Nüüdse Vergi sadama ehitamisel (1928–1934) rajati Vergi neeme ja sellest idas asuva Vergi saare vahele ühendustamm – pealt 1 meetri laiune, 197 meetri pikkune kiviprisma.

Varasematel aegadel oli Vergi suuresti kaluriküla. Püüti peamiselt rannavetes ning põhiliselt räime ja kilu, vähem turska ja angerjat. 1905. aastal asutati Vergi Kalurite Ühistu.

## Ajaloolis-kultuurilised kohad
Vergi küla oli tähtis laevaehituskeskus. Vergi külas on ajaloolis-kultuuriliselt olulised rahvamaja ja pritsikuur. 1924. aastal rajati Vergi sadama juurde automaatvalgustiga tulepaak, mis oli kaetud raudplekiga. Tulepaak asendati 1936. raudbetoonist tuletorniga.

## NSV Liidu piirivalve
Eesti NSV ajal asus Vergi sadamast läänes NSV Liidu piirivalve Rakvere piirivalvesalga 6. piirivalvekordoni vaatetorn. Piirivalve vaatlusposti uus komplekshoone ehitati 1984. aastal. NSV Liidu piirivalve põhilisteks allüksusteks merepiiri ääres olid tehnilise vaatluse postid, mida nimetati ka raadiotehnilisteks postideks. Nende ülesandeks oli piirilõigu jälgimine pimedal ajal või halva nähtavusega päevasel ajal, eesmärgiga avastada ja kinni pidada piiririkkujaid. Vergi vaatluspost on Eestis ainus täiesti säilinud kompleks, säilinud on ka varasemad hooned ja metallist vaatetorn.


Vergi tuletorn.JPG|Vergi tulepaak
Vergi kordon.jpg|NSV Liidu piirivalve vaatetorn helgiheitjahoonega
Vergi ülemine päevamärk OlariPilnik-5.jpg|Vergi ülemine päevamärk


## Vaata ka
*Lamba-Ada rannabaar
*M. Gorki nimeline kalurikolhoos
* Vergi laht

## Viited

## Kirjandus
*"Vergi küla seadus" kohtus arutusel. Virumaa Teataja, 14. veebruar 1936, nr 18, lk 3.

## Välislingid

* Vergi 360° aeropanoraam / aerofoto
* Vergi küla. kaitsealad.ee
* Leele Välja. Vergi rannaküla inventeerimine. Lahemaa Rahvuspark, kaitsealad.ee
* Vergi viin. koch1872.com.
Vila küla

**Vila** on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

## Viited
Konstruktivism

**Konstruktivism** on suund mitmes valdkonnas:

* Suund ehituses, vaata konstruktivism (arhitektuur)
* Kunstisuund, vaata konstruktivism (kunst)
* Kirjandussuund konstruktivism (kirjandus)
* Matemaatika ja loogika suund, vaata intuitsionism, dialoogiline loogika, konstruktiivne matemaatika
* Didaktika suund, vaata konstruktiivne didaktika
* Politoloogia suund, vaata konstruktivism (politoloogia)
* Sotsioloogia suund, vaata sotsiaalkonstruktivism (Thomas Luckmann)
* Teadmusteooria positsioon filosoofias, vaata konstruktivism (filosoofia)
Allika (Vinni)

**Allika** on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. 

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 26 elanikku. Kõik olid eestlased. 

## Viited
Anguse

**Anguse** (18. sajandi kaartidel *Hangus*) on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. 

Küla paikneb Rakvere–Rannapungerja maantee ja Roela–Anguse tee teeristi ümbruses. 18. sajandi kaartide järgi on Anguse külast lõunas Ädara jõel olnud vesiveski (*Arrawo*).

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 19 elanikku. Kõik olid eestlased. 

Küla lähedal on Aravuse järv.

## Viited
Kannastiku

**Kannastiku** on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. 

Külas on Viru-Jaagupi kalmistu. 

## Viited
Kaukvere

**Kaukvere** (18. sajandi kaartidel *Kaukwer*) on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas.

Küla läbib Kaukvere jõgi.

Küla on kuulunud Viru-Jaagupi kihelkonda.

## Vaata ka
*Jõepere raudteepeatus

## Viited
Réaumuri skaala

**Réaumuri skaala** on 1730. aastal René-Antoine Ferchault de Réaumuri kasutusele võetud piiritustermomeetri temperatuuriskaala, mille ühiku – Réaumuri kraadi – tähis on **°Ré** või **°Re**, ka **°R**.

Skaala püsipunktideks on jää sulamistemperatuur (0 °Re) ja vee keemistemperatuur (80 °Re). See vahemik on jaotatud 80 jaotiseks ehk Réaumuri kraadiks.

Celsiuse skaala ja Réaumuri skaala on seotud järgmiselt:
:1 &deg;Re = 1,25 &deg;C.

Réaumuri skaalaga termomeetreid tänapäeval praktiliselt enam ei kasutata.

## Vaata ka
*Celsiuse skaala
Heiti Aarna

**Heiti Aarna** (sündinud 1945) on eesti füüsik ja õpetaja.

Ta on lõpetanud Tallinna 10. Keskkooli ja Tallinna Tehnikaülikooli.  

Ta oli kuni 2006. aastani Tallinna Nõmme Gümnaasiumi direktor ja seejärel on olnud samas füüsikaõpetaja.

## Publikatsioonid
*Heiti Aarna, A. Mere, V. Veimer. *Füüsika praktikum. 2*, Tallinn: Tallinna Tehnikaülikool 1991.
*Eessõna. – *Nõmme Gümnaasium 75*, 1994.
*Heiti Aarna, Villem Bender, Tõnu Kelder, Rein-Karl Loide, A. Mere, E. Reiter, Ervin Rusalep, T. Ruus, P. Suurvarik, Enn Timma, Ülo Uder. *Füüsika ülesanded. 1*, Tallinn: Tallinna Tehnikaülikool 1996, 1998. *Füüsika ülesanded. I* 2000,  parandatud trükk umbes 2005. 
*Heiti Aarna jt. *Füüsika ülesanded. 2*, Tallinn: Tallinna Tehnikaülikool 1998. *Füüsika ülesanded. II*, 2005. 
*Läbivad teemad kooli õppekavas. – *Kooli õppekava – probleeme ja võimalusi*, Tallinn 1999, lk 21–22.
*Nõmme kui keskkond kooliõppekavas. – *Õppekavast ja kooliarendusest tegija pilguga*, Tallinn 1999, lk 109–111.
*Tunnijaotusplaan gümnaasiumis. – *Õppekavast ja kooliarendusest tegija pilguga*, Tallinn 1999, lk 93–94.   

## Välislingid
*"Aitab ühisest mõõdupuust", Heiki Aarna mõtteavaldus riigieksamite kohta, Õpetajate Leht, 21. märts 1997
*Foto ja seisukohad, Õpetajate Leht, 19. veebruar 1999
Rankine'i skaala

**Rankine'i skaala** on šoti füüsiku William John Macquorn Rankine'i poolt 1859. aastal kasutusele võetud termodünaamiline temperatuuriskaala, mis kasutab sama jaotust nagu Fahrenheiti skaala, kuid Rankine'i skaala nullpunkt on ühtlasi absoluutseks nullpunktiks ja ühtib Kelvini skaala nullpunktiga. Rankine'i temperatuuri  tähis on **°Ra**.
 
Rankine'i kraad on kelviniga seotud järgmiselt: 
:[K] =  × [&deg;Ra]
Celsiuse kraadiga järgmiselt: 
:[&deg;C] =   × [&deg;Ra] − 273,15
Fahrenheiti kraadiga järgmiselt:
:[&deg;F] = [&deg;Ra] − 459,67

Rankine'i termomeetrit kasutatakse mõningates maades, kus pole üle mindud SI-süsteemi mõõtühikutele.

## Vaata ka
*Celsiuse skaala
*Kelvin‎
Kevadine pööripäev

**Kevadine pööripäev** ehk **kevadine võrdpäevsus** on ööpäev iga aasta 20. (vahel 19. või 21. märtsil), millal on kogu Maal päev ja öö sama pikad – 12 tundi.

Päike asub seniidis ekvaatori kohal. Põhjapoolusel lõpeb polaaröö ja algab polaarpäev, lõunapoolusel lõpeb polaarpäev ja algab polaaröö. 

See on põhjapoolkeral astronoomilise kevade algus (samal ajal aga lõunapoolkeral astronoomilise sügise algus). Alates kevadisest pööripäevast ületab põhjapoolkeral päeva pikkus öö pikkuse, aga lõunapoolkeral ületab öö pikkus päeva pikkuse.

Kevadiseks pööripäevaks nimetatakse ka sügisest pööripäeva lõunapoolkeral.

## Vaata ka
*kevad
*pööripäev
*võrdpäevsus
Alalisvool

**Alalisvool** on elektrivool, mille suund ajas ei muutu. Alalisvool võib olla püsiva suurusega, näiteks keemilise vooluallika korral, või teataval määral pulseeriv, kui seda saadakse vahelduvvoolu alaldamisel. Pulseervool on küll ühesuunaline, kuid tema tugevus muutub perioodiliselt.

Alalisvoolu rahvusvaheliselt kasutatav tähis on DC (akronüüm ingliskeelsest väljendist *direct current*). Alalisvoolu tingmärgis väljendab pidev kriips muutumatut ja katkendkriips pulseerivat voolu.  

Alalisvoolutoidet vajavad kõik elektroonikalülitused. Alalisvoolu kasutatakse elektrolüüsiseadmeis, elektriajameis (eriti elektertranspordivahendites).

Alalisvoolu kasutamise alguseks loetakse aastat 1800, kui Alessandro Volta valmistas galvaanielementidest esimese patarei, mis sai nimeks Volta sammas.

## Vaata ka
* Vahelduvvool

## Viited
Pahrump

**Pahrump** on inkorporeerimata linn Ameerika Ühendriikides Nevada osariigis Nye maakonnas.

Linn asub Las Vegasest umbes 100 km läänes, olles sisuliselt Vegase magalalinnaks. Linna ühendab Vegasega osariigimaantee NV-160.

Linnal ei ole kohalikku omavalitsust, enamiku avalike teenuste pakkujaks on maakonnavalitsus.
Gavril Dejeu

**Gavril Dejeu**  (sündinud 11. septembril 1932 Poienis) on Rumeenia poliitik. 

Ta oli 30. märtsist 1998 kuni 17. aprillini 1998 peaministri kohusetäitja.
Victor Ciorbea

**Victor Ciorbea**  (sündinud 26. oktoobril 1954 Ponoris Rumeenias) on Rumeenia poliitik. Oli peaminister 12. detsembrist 1996 kuni 30. märtsini 1998.
Eesti-Läti Laevasõidu Agentuur

**Eesti–Läti Laevasõidu Agentuur** oli Liverpoolis aastal 1907 asutatud prahtimisfirma. Eesti–Läti Laevasõidu Agentuur oli eesti tuntud merendustegelase, ärimehe ning hilisema sõjaväe-organiseerija Johan Pitka esimene äriettevõte, mis tegutses Inglismaal kuni Pitka naasmiseni Eestisse 1911.
Kulina

**Kulina** on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. 

Kulina mõisa (saksa k *Kullina*) on esmamainitud 1546. aastal. Enne võõrandamist 1919. aastal kuulus ta Arthur von Kirchtenile. 

Ühekorruseline historitsistlik puidust Kulina mõis peahoone on ehitatud 1900. aastal ümber varasemast, tõenäoliselt 19. sajandist pärinevast hoonest. Aastani 1999 tegutses hoones Kulina algkool.

Kulinal, muust asustusest lahus asub 19. sajandist teeäärne Kulina kõrtsihoone. Eesti NSV ajal oli hoones kolhoosikontor ja korterid.

## Vaata ka
* Kulina vald

## Viited
Küti

**Küti** on mitme koha nimi:

***[[Küti (Järva)|Küti]]**, küla Järva vallas Järva maakonnas
***[[Küti (Vinni)|Küti]]**, küla Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas

## Vaata ka
*Küti järv
*Küti Ahijärv
*Küti oja
*Küti vald (1939)
*Küti tänav
Radu Vasile

**Radu Vasile**  (10. oktoober 1942 Drăgășani – 3. juuli 2013 Bukarest) oli Rumeenia poliitik. 

Ta oli Rumeenia peaminister 17. aprillist 1998 kuni 13. detsembrini 1999.
Obja

**Obja** on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. 

Küla põhjaosas on 18. sajandi kaartide järgi olnud Liiva (*Liwa*) küla ja kõrts. Külast idasse jääb Tammiku küla. Liiva külast Anguse suunas on Liiva ojal olnud Tenso vesiveski. 1920.–1930. aastatel oli see Rosentali (*Roosentali, Rosenthali*) asundus. 1939. aastate paiku, kui kaotati asundusi ja eestistati nimesid, võeti kasutusele ka Obja nimi. Tegemist on vana külanimega (1241 Obias, 1662 Ubia küla). Küla kuulus XIV sajandil perekond Roseni Roela mõisa juurde ja oli Roela mõisa karjamõis. Külaaset on oletatud Rosentali mõisa Vainu heinamaalt.

## Viited
Ristiküla (Vinni)

**Ristiküla** on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Läbi Ristiküla kulgeb Rakvere–Luige maantee (mnt nr 21) ja Roela–Anguse tee (nr 121). Ristikülast voolab läbi ka Kunda jõgi.

## Viited
Suigu (Vinni)

**Suigu** on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. 

Küla on kuulunud Viru-Jaagupi kihelkonda. 

Küla läbis kitsarööpmeline Sonda–Mustvee raudteeliin ja seal asus Suigu raudteejaam.

## Viited
Võhu

**Võhu** (18. sajandi kaartidel *Wohho*) on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas.

Küla läbib Kunda jõgi, millel 18. sajandi kaartide järgi on olnud külas kaks vesiveskit.

Võhul toodetakse puuvilja- ja marjaveine.

Võhul tegutseb Võhu Juustuvabrik, mis asutati 2013. aastal ettevõtte Delikatess Food OÜ poolt, mis valmistab käsitsi valmistatud juustutooteid. Eriti tuntud on vabrik oma lepasuitsus küpsetatud juustupatside poolest.

## Võhunõmme
Võhust põhjas, Mõdriku-Roela maastikukaitseala servas on Võhunõmme ja Näsu. Võhust idas asub Aravuse küla ja järv.

## Viited
Jean-Paul Marat

**Jean-Paul Marat** (24. mai 1743 Boudry – 13. juuli 1793 Pariis) oli arst ja radikaalne ajakirjanik, kes on tuntud Prantsuse revolutsiooni aegse poliitikuna.

Aastatel 1765–1776 elas ta Suurbritannias ja alates 1776. aastal Prantsusmaal Pariisis, kus ta peamiselt töötas arstina, kuid avaldas ka filosoofilisi ja poliitilisi töid. Septembrist 1789 kuni septembrini 1792 (vaheaegadega) andis välja ajakirja L'Ami du peuple ('rahva sõber'). Kirjutas peamiselt poliitilisi avaldusi, mis kaitsesid vaeste (sankülottide) huve ja nõudsid monarhia kukutamist (Prantsusmaa kuningas oli sel ajal Louis XVI) ja põhjalikku riigikorra muutmist. 

Aastatel 1790–1792 varjas ta end kahel korral Suurbritannias, kuid pärast 10. augustit 1792, mil rahvahulk tungis Tuileries' paleesse ja kukutas monarhia ning 21. septembril, mil tuli kokku uus esindajatekoda Konvent, valiti Marat sinna. Aprillis 1793 Marat arreteeriti, kuid revolutsiooniline tribunal mõistis ta õigeks. Ta juhtis ka 31. maist kuni 2. juunini 1793 toimunud rahvaülestõusu. 13. juulil 1793 tappis žirondiine pooldav Charlotte Corday Marat'.

Marat' mälestuseks maalis Jacques-Louis David maali "Marat' surm" ehk "Tapetud Marat".

Marat' järgi on nimetatud muu hulgas Nõukogude Liidu soomuslaev (endine Petropavlovsk) ja 1969. aastal Tallinnas Tartu maanteel tööd alustanud trikotaaživabrik.
Tammiku (täpsustus)

**Tammiku** on mitme koha nimi:

***[[Tammiku]]**, alevik Jõhvi vallas Ida-Virumaal

***[[Tammiku (Järva)|Tammiku]]**, küla Järva vallas Järvamaal
***[[Tammiku (Kose)|Tammiku]]**, küla Kose vallas Harjumaal
***[[Tammiku (Lääne-Nigula)|Tammiku]]**, küla Lääne-Nigula vallas Läänemaal
***[[Tammiku (Põltsamaa)|Tammiku]]**, küla Põltsamaa vallas Jõgevamaal
***[[Tammiku (Väike-Maarja)|Tammiku]]**, küla Väike-Maarja vallas Lääne-Virumaal
***[[Tammiku (Haapsalu)|Tammiku]]**, küla Haapsalu linnas Läänemaal
***[[Tammiku (Vinni)|Tammiku]]**, küla Vinni vallas Lääne-Virumaal

***[[Tammiku (Rakvere)|Tammiku]]**, Rakvere linnaosa
***[[Tammiku asum|Tammiku]]**, asum Kohtla-Järve linna Ahtme linnaosas

## Vaata ka
*Tammiku looduskaitseala
*Tammiku Gümnaasium (Kohtla-Järvel)
Belle Starr

**Belle Star** (sünninimi **Myra Maybelle Shirley Reed Starr**; 5. veebruar 1848 – 3. veebruar 1889) oli kuulus Metsiku Lääne naislindprii. 

Pärast tema surma tekkis legende fantastiliste tegude kohta, mida Belle Starr tegelikult ei olnud korda saatnud. Üks legend räägib, et ta oli korraga abielus kolme Youngeri vennaga, kes olid bandiidid. Esimene laps sündis tal Cole Youngeriga. Belle pani oma kuriteod toime USA Missouri, Kansase, Arkansase ja Texase osariigis. Peamiselt röövis ta panku, hobuseid jms. 

Ajakirjandus on nimetatnud Belle Starri ka **Metsiku Lääne Robin Hoodiks**. 

Belle Starrist on kirjutatud raamatuid ja tehtud Hollywoodi filme.
Läste

**Läste** on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. 

Külas on Otsa talu kalmistu. 

## Vaata ka
*Kurge

## Viited
Ansomardi

**Peäro-August Pitka** (26. august 1866 Jalgsemaa küla, Järvamaa – tõenäoliselt 25. juuli 1915 Poola, Narevi jõe lähedal, täpne surmakoht teadmata) oli eestlasest Vene tsaariarmee alampolkovnik ja lastekirjanik. Tema kirjanikunimi Ansomardi on valitud isatalu järgi. Ta oli hiljem veelgi tuntumaks saanud kontradmirali Johan Pitka vanem vend.

20. sajandi alguses ilmusid tal jutustustekogud "Jalgsemaa Kitse-eide muinasjutud", "Elu-pudemed", "Sõja päevilt", "Lastejutud", mitu näidendit, samuti võimlemisõpetus, sõjandussõnastik jm. Suur osa tema loomingust on laialipillutatult ilmunud 20. sajandi alguse eesti ajakirjanduses, osa kirjatöid jäi käsikirjadesse. 

Sõjaväeteenistusest vaba aja veetis Peäro Pitka Kiltsis, kus on sündinud ka märkimisväärne osa tema kirjandusloomingust. Kiltsi kodumajas on säilinud mitmed kirjanikule kuulunud esemed.

Peäro Pitka jäi teadmata kadunuks I maailmasõjas.

## Teosed
* "Murueide tütar" (näidend), Tartu 1900; 2. trükk Tartu 1905
* "Jalgsemaa Kitse-eide muinasjutud", Tartu 1901; 2. trükk: redigeerinud Daniel Palgi, EKS, Tartu 1926 
* "Matsil unes, teistel ilmsi", (näidend) Tartu 1901
* "Wõimlemise ehk gümnastika õpetus kooliõpetajatele, koolidele ja iseharjutamiseks", Tartu 1904
* "Elu-pudemed" (lühiproosa), Tartu 1909
* "Sõja päiwilt" (lühiproosa), Tartu 1910
* "Lastejutud", Tartu 1911; 2. trükk Tartu 1925
* "Sõjamehe sõnastik", Tallinn 1914
* "Jalgsemaa Kitse-eide muinasjutud ja teisi jutte". Koostanud, redigeerinud ja järelsõna: Ants Järv. Sari "Eesti lastekirjanduse varamust", Eesti Raamat, Tallinn 1979; kordustrükk: Eesti Raamat 2008
* "Tondi-Tõnu"; "Kivialused" – "Hundil on need hullud jutud: eesti lastekirjanduse antoloogia", 3. köide, koostaja Andres Jaaksoo. Steamark, Tallinn 1998, lk 10–38

## Kirjandus
* E. Nurmiste, "Mälestusi Peäro-August Pitkast (Ansomardist)" – Keel ja Kirjandus 1966, nr 11, lk 696–698
* Eesti kirjanduse ajalugu, III köide, Eesti Raamat, Tallinn, 1969, lk 534–537 (ülevaate autor Oskar Kruus) ja bibliograafia lk 555
* Helmut Joonuks, "Peäro-August Pitka (Ansomardi) noorusmälestusi" – Keel ja Kirjandus 1975, nr 1, lk 37–40 
* Oskar Kruus, "Kakskümmend üks pulma ja üksteist surma". Faatum, Tallinn 2003 ("Esimeses maailmasõjas hukkunud", lk 136–138)
* Eha Nurmiste, "Mõnda Peäro-August Pitkast (Ansomardist). Pitkadest ja Neuhausidest sealhulgas" – Akadeemia 2009, nr 7, lk 1329–51
## Välislingid
*
Aleksander (Poola kuningas)

**Aleksander** (5. august 1461 – 19. august 1506) oli Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi suurvürst (**Aleksandras**e nime all) alates 1492. aastast ja Poola kuningas alates 1501. aastast kuni surmani.

## Leedu suurvürstina
Aleksander oli viimane Leedu suurvürst, kes polnud võimule saades ühtlasi ka Poola kuningas. 

## Poola kuningana
### Moskva-Leedu sõda (1500–1503)

Aleksanderi poliitika oli selgelt Moskva-vaenulik, ehkki ta abiellus Vilniuses 1495. aastal Moskva tsaari Ivan III tütre Jelenaga. Ta püüdis veel viimaseid sellega ühendamata Vene alasid Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigiga liita. 1501 sõlmis Aleksander liidu Vana-Liivimaaga ühiseks sõjategevuseks Moskva vastu. 

Ent siis suri 1501. aastal Aleksandri Poola kuningast vend Jan Olbracht, mistõttu sõda Moskvaga nihkus tagaplaanile ning Liivi ordumeister Wolter von Plettenberg jäi Moskva vastu üksi. Ka hiljem keeldus Aleksander Liivimaad abistamast. Sõda lõpetati 1503. aastal oluliste piirimuutusteta.

1506. aastal suri Aleksander ootamatult ning Poola ja Leedu troonid päris tema vend Zygmunt.
## Isiklikku ja järglased
Aleksander oli Leedu suurvürsti (1440–1492) ja Poola kuninga (1444/1447–1492) Kazimierz IV (1427–1492) ja Elisabeth von Habsburgi poeg.
### Vennad-õed
*Vladislav (1456–1516), Böömimaa kuningas (1471–1516) ja Ungari kuningas (1490–1516) Ulászló II,
*Jadwiga Jagellon (1457–1502) – abiellus Baieri hertsogi Georg Rikkaga,
*Kazimierz Püha (1458–1484), Leedu, Poola ja nooruse kaitsepühak
*Jan I Olbracht (1459–1501), Poola kuningas, lapsi ei olnud
*Sophie Poolast (1465–1512), abiellus Brandenburg-Ansbachi markkrahvi Friedrich II-ga
*Sigismund Vana (1467–1548), Poola-Leedu kuningas (1506–1548).
### Abielu
Aleksander abiellus Vilniuses 1495. aastal Moskva tsaari Ivan III tütre Jelenaga (1476–1513), järglasi neil ei olnud.
Piilu

**Piilu** on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Küla asub Tapa linnast 5 km kagus ning seda poolitab keskelt Tapa–Tartu raudteelõik.

## Viited
Rabasaare

**Rabasaare** on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.   
## Ajalugu
Rabasaare tööstusasula rajati aastatel 1936–1937 riikliku aktsiaseltsi Eesti Turbatööstused poolt, et alustada turba tööstuslikku tootmist Rebase ja Läste rabast. Asulas elas tippaegadel 600 inimest, kes said tööd Lehtse Turbatööstuselt. Planeeringu alusel valminud tööstusasulas oli ligi 20 hoonet. Ühtegi tänavat Rabasaares ei olnud, kuid majad olid nummerdatud. Parematel aegadel oli külas olemas nii pood kui ka kultuuriklubi. Kohapeal osutati meditsiiniteenuseid.

Külas hakkas rahvaarv vähenema alates 1961. aastast, kui kogu turbatootmine mehhaniseeriti. 1970. aastatel turbarabad ammendusid, kõrvalises kohas inimeste tööhõive vähenes ja küla hääbus. 1992. aastal lõppes vormiliselt säilinud ettevõttes tootmistegevus ja küla jäi praktiliselt elaniketa.

Viimane elanik lahkus külast 2020. aastal. Mahajäetud hooned on lagunemas.

Kaitseministeeriumi toel plaanitakse Rabasaarele rajada kultuuripärandi rada. 

2023. aasta 9. juunil avati Rabasaares Eesti kaitseväe linnavõitluslinnak, mille maksumus oli ligi 5 miljonit eurot.

## Viited
Tõõrakõrve

**Tõõrakõrve** on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.  

Küla läbib Tapa–Lehtse–Jäneda tee (riigi kõrvalmaantee nr 15123).

Tõõrakõrves asub Pruuna mõis.

Küla piirneb põhjas Kaitseväe keskpolügooniga (Harjumaa Kuusalu valla Kolgu küla) ning lõunas Tallinn-Tapa raudteega.

## Viited
Julia Roberts

**Julia Fiona Roberts** (sündinud 28. oktoobril 1967) on Oscariga pärjatud USA näitleja ja endine modell. 

Ta sai kuulsaks 1990. aastate alguses, kui oli mänginud koos Richard Gere'iga armastuskomöödias "Kaunis naine" (1990). Ajakiri People on nimetanud Robertsi rekordiliselt viiel korral maailma kauneimaks naiseks.

Julia Roberts on esimene naisnäitleja, kellele maksti filmirolli eest 20 miljonit dollarit, kui ta mängis filmis "Erin Brockovich" keskkonnaaktivistist nimitegelast. 2000. aastal sai temast esimene näitleja, kes pääses ajakirja The Hollywood Reporter 50 mõjukaima naise nimekirja, mida koostatakse alates 1992. aastast. Pärast seda sai Robertsist maailma kõige rohkem teeniv naisnäitleja: Hollywood Reporteri iga-aastases suurima sissetulekuga staaride nimekirjas hoidis ta esikohta neljal aastal järjest (2002–2005).

Roberts teenis filmis "Mona Lisa naeratus" (2003) kunstiajaloo professori osa eest rekordilised 25 miljonit dollarit, mis oli sel ajal suurim naisnäitleja teenitud summa filmirolli eest.

## Auhinnad ja nominatsioonid
Parima naispeaosatäitja Oscari nominent oli Roberts rolli eest filmis "Pretty Woman" (1990, "Kaunis naine"), kuid auhinna võitis filmi eest "Erin Brockovich" (2000), kus mängis nimosas.

Parima naiskõrvalosatäitja Oscari nominent on Roberts olnud osatäitmiste eest filmides "Steel Magnolias" (1989, "Terasmagnooliad") ja "August: Osage County" (2013, "Augustikuu").

Parima naisnäitleja Kuldgloobuse draamafilmide osas võitis Roberts peaosatäitmise eest filmis "Erin Brockovich" (2000). Selle rolli eest on ta võitnud ka BAFTA auhinna.

Parima naisnäitleja Kuldgloobuse komöödia või muusikali žanris võitis Roberts osa eest filmis "Pretty Woman" (1990, "Kaunis naine"). Nomineeritud on ta veel olnud filmides "My Best Friend's Wedding" (1997, "Mu parima sõbra pulm"), "Notting Hill" (1999, "Notting Hill") ja "Duplicity" (2009, "Kahepalgelised").

Kuldgloobuse auhinnale on Julia Roberts olnud nomineeritud naiskõrvalosatäitja kategoorias rollide eest filmides "Steel Magnolias" (1989, "Terasmagnooliad", võitis auhinna), "Charlie Wilson's War" (2007, "Charlie Wilsoni sõda") ja "August: Osage County" (2013, "Augustikuu").

Tema saavutuste hulka kuulub ka kahe Primetime Emmy auhinna võitmine: osalemise eest draamasarjas "Law & Order" (1999) ning telefilmis "The Normal Heart" (2014).

## Isiklikku
Robertsil on olnud romantilisi suhteid näitlejate Jason Patricu, Liam Neesoni, Kiefer Sutherlandi, Dylan McDermotti ja Matthew Perryga. Ta on olnud lühikest aega kihlatud Sutherlandiga (1991). 25. juunil 1993 abiellus ta kantrilaulja Lyle Lovettiga, kuid nad läksid lahku märtsis 1995. Aastatel 1998–2001 oli Julia Roberts suhtes näitleja Benjamin Brattiga.

Roberts tutvus operaator Daniel Moderiga filmi "Mehhiklane " võtetel 2000. aastal, kui tal oli veel suhe Brattiga. Nad abiellusid 4. juulil 2002. Neil on kolm last: kaksikud, tütar ja poeg, kes on sündinud novembris 2004, ja teine poeg, kes on sündinud juunis 2007.

## Filmid

## Viited

## Välislingid
*
Hempeli paradoks

**Hempeli paradoks** on 1940. aastatel Carl Gustav Hempeli esitatud paradoks. See põhineb Nicod' kriteeriumil ning seisneb selles, et kõik, mis kinnitab üht hüpoteesi, kinnitab ka sellega loogiliselt võrdväärset hüpoteesi.

Näiteks kui tõstatame hüpoteesi, et "Kõik hundid on hallid", siis selle hüpoteesi üheks võimalikuks tõestuseks oleks, et täna metsas nägin hunti, kes oli just nimelt hall, ja mingit muud värvi hunti pole ma kunagi näinud. Sellega loogiliselt võrdväärne hüpotees oleks "Kõik mittehallid asjad on mittehundid". Selle hüpoteesi tõestuseks sobiks näiteks punane auto. Seega peaks punase auto nägemine kinnitama, et kõik mittehallid asjad on mittehundid ja sellest tulenevalt ka seda, et kõik hundid on hallid. Kuid järele mõeldes tundub punase auto nägemine "Kõik hundid on hallid" hüpoteesi kohta täiesti mõttetu ja ebavajalik.

### Võimalikud lahendused
Paradoksi lahendusi on pakutud mitmeid.
* Mõned lahendused
** Lihtsalt eitada põhimõtet, et kui mingi tõend kinnitab üht hüpoteesi, siis peab ta kinnitama ka sellega loogiliselt võrdväärset hüpoteesi.
** Nõustuda järeldusega, et seesugune tähelepanek on siiski tähtis, kuigi väga nõrgalt.
** Piirata selliseid üldistusi, mida saab kinnitada vaid mõne üksikjuhuga.

Teist pakutud lahendust pooldas ka Hempel ise. Hempeli paradoks sunnib samuti sügavamalt uurima Nicod' kriteeriumi tõesust.
Beringi saar

**Beringi saar** (vene *остров Беринга*) on saar Aleuutides, üks Komandorisaartest. Pindala 1660 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 751 meetrit. 

Saar on nime saanud Vitus Beringi järgi, kes suri saarel 1741. aastal.

Saarel asuvas Nikolskoje külas elab umbes 800 inimest, kellest umbes 300 on aleuudid.

Kuulub Venemaale.
Karjamaa (Alutaguse)

**Karjamaa** on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alajõe valda.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 31 inimest. Eestlasi oli neist 6 (19,4%).

Karjamaa küla vana nimi oli *Võgana*.

## Viited
Karjamaa

**Karjamaa** on rohumaa, kus karjatatakse kariloomi.

Karjamaal kasvavad tavaliselt üheidulehelised ja kaheidulehelised rohttaimed, põõsad ja puud. Puudega karjamaid nimetatakse puiskarjamaadeks.

Eristatakse looduslikke karjamaid, mis on pärandkooslused, ning kultuurkarjamaid, mis on külvatud rohustuga.

Enne kunstlike toitude ja jõusööda leiutamist oli karjamaa peamine kariloomade (näiteks veiste, lammaste, kodukitsede, hobuste ja sigade) toiduallikas.

Karjamaid kasutati minevikus sageli ekstensiivselt: loomi saadeti karjamaale enam-vähem iga päev seni, kuni nad karjamaa nii-öelda paljaks sõid, seejärel saadeti nad mõnele teisele karjamaale. Niisugune eluviis on tüüpiline nomaadidele, kes koos karjaga paremate karjamaade otsingutel ringi rändavad. Tänapäeval on karjamaade ekstensiivne kasutamine koos nomaadlusega tunduvalt vähenenud, ehkki seda esineb mõnelgi pool maailmas.

## Vaata ka

* Koppel
* Sookarjamaa