open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Heinrich Klose

**Heinrich Klose** (31. august 1879 Ibbenbüren – 19. november 1968 Bad Eilsen) oli Saksa kirurg ja kõrgkooli õppejõud. 

## Teaduspublikatsioonid (osaline)
* koos Heinrich Vogtiga: *"Klinik und Biologie der Thymusdrüse mit besonderer Berücksichtigung ihrer Beziehungen zu Knochen- und Nervensystem."* Laupp, Tübingen 1910
* *"[https://archive.org/stream/chirurgiederthym00klos#page/1/mode/1up  Chirurgie der Thymusdrüse]"* (= *Neue deutsche Chirurgie.*, 3. köide). Enke, Stuttgart, 1912
* *"Die Chirurgie der Basedowschen Krankheit"* (= *Neue deutsche Chirurgie.* 44. köide). Enke, Stuttgart 1929
* *"Arzt, Natur und Kunst"* (= *Sammlung zwangloser Abhandlungen aus dem Gebiet der Chirurgie.* 6. köide). Marhold, Halle (Saale) 1955.
* kaastoimetaja, *Spezielle Unfallchirurgie. Erstversorgung und Frühkomplikationen* (= *Die Chirurgie des Traumas.*, 2. köide). Verlag Volk und Gesundheit, Berliin 1956.

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Heinrich Klose (Chirurg)]] seisuga 20.01.2015.*
Mecklenburgi valitsejate loend

**Mecklenburgi hertsogite ja suurhertsogite loend** kajastab Saksa vürstliku Mecklenburgide dünastia valitsetud alade riikluse kujunemist, kõrgkeskajast monarhia kaotamiseni Esimese maailmasõja lõppedes. 

Mecklenburgi vürstlik dünastia põlvnes otseselt slaavi hõimu obodriidide vürstidest (või kuningatest) ja nende esialgne residents asus Mecklenburgi lossis Dorf Mecklenburgis (Mikelenburg) Wismari lähistel. Osana feodaalsest liidust Saksa õiguse all alates 1160. aastast – esialgu sakside võimu all – hakkas Mecklenburg 1348. aastal alluma otse keisrile ning selle vürstlikud valitsejad, saanud keisrilt päriliku hertsogitiitli, kutsusid end **Mecklenburgi hertsogiteks**. Vaatamata mitmele jagunemisele jäi Mecklenburg ühtseks kuni monarhia lõpuni. Esimene Mecklenburgi jagunemine toimus 1234. aastal, millega vürstkond maad kaotas. Nii tekkisid osavürstkonnad (isandkonnad) Werle, Parchim-Richenberg, Rostock ja Mecklenburg. Uuemal ajal oli see jagunenud kaheks (osa)hertsogkonnaks: Mecklenburg-Schwerini (I) ja Mecklenburg-Stargard (1348–1471), Mecklenburg-Schwerin (II) ja Mecklenburg-Güstrow (1555–1695) ning Hamburgi jagamisega (1701) Mecklenburg-Schwerin (III) ja Mecklenburg-Strelitz. Siiski säilitas dünastia alati feodaalõigused kogu läänis ja riigi mõlema osa valitsejad omasid alati sarnaseid tiitleid, mis tekitas diplomaatilist segadust.

1815. aastal toimunud Viini kongress andis valitsevatele hertsogitele tiitli **Mecklenburgi suurhertsog**. Riigi mõlemad osad olid sealt alates suurhertsogkonnad. Mõlema valitseja kõrval kasutas iga troonipärija, tema naine ja kõik teised vürstliku perekonna liikmed Mecklenburgi hertsogi (või hertsoginna) tiitlit, hoolimata vürstide tavapärasest nimest. Mecklenburgi valitsejad nimetasid end **Mecklenburgi hertsog** (aastast 1815 suurhertsog) **Vendide, Schwerini ja Ratzeburgi vürst ning Schwerini krahv, Rostocki ja Stargardi maade isand** (*Herzog zu / Großherzog von Mecklenburg, Fürst zu Wenden, Schwerin und Ratzeburg, auch Graf zu Schwerin, der Lande Rostock und Stargard Herr*).

Monarhia lõppedes 1918. aastal olid Mecklenburgid vanim vürstlik valitsejadünastia Saksamaal. Weimari vabariigi ajal muudeti endine vürstlik tiitel perekonnanime osaks, *Herzog zu Mecklenburg*.

## Nimede loend

Hertsogi nime järel on valitsemisperiood ja suhe eelkäijaga. Jagunemised mängisid rolli, eriti keskajal; haldus muutus sagedamini ja iga valitsemisperiood on toodud eraldi vastavale valitsejale.

## Obotriidide vürstid (kuningad)

## Obotriidide maa isandad

### Johann I liin (Mecklenburg)

### Nikolaus I liin (Werle)

### Heinrich Borwin III liin (Rostock)

### Pribislaw I liin (Parchim-Richenberg)

## Mecklenburgi hertsogid
### Mecklenburg-Schwerini liinid (I) ja (II)

### Mecklenburg-Stargardi liin

### Mecklenburg-Güstrow' liin

## Mecklenburgi hertsogid / Mecklenburgi suurhertsogid
### Mecklenburg-Schwerini liin (III)

### Mecklenburg-Strelitzi liin
Corso Salani

**Corso Salani** (9. september 1961 Firenze – 16. juuni 2010 Ostia) oli itaalia filminäitleja ja -lavastaja.

## Välislingid
*
Alexela

**AS Alexela** (endiste nimedega ***Reola Gaas***, ***Alexela Energia AS***) on Eesti ettevõte, mis tegutseb peamiselt energia valdkonnas. Alexela tooteportfelli kuuluvad elekter, maagaas, balloonigaas, mahutigaas ning autokütused. Autokütustest müüakse kütuseid bensiin 95, bensiin 98, E85, diiselkütus, LPG, CNG, LNG, vesinik ja elekter.  Ettevõttes töötab kokku üle 1000 inimese ja fimale kuulub Eestis 112 tanklat.

Enamusosanik on Heiti Hääl. Juhatuse esimees on 2023. aastast Marti Hääl. Ettevõtte juhatusse kuuluvad Marti Hääl ja Erki Aamer. Alexela on AVH Grupp AS koosseisus.

## Ajalugu

Alexela on välja arenenud 1967. aasta asutatud Tartumaa majapidamisi vedelgaasiga varustanud ettevõttest Reola. 1991. aastal moodustati Reola baasilt riigiettevõttele Eesti Gaas kuulunud riiklik aktsiaselts Reola, mis 1994. aasta lõpus töökollektiivile erastati. Erastamisel said suuraktsionärideks võrdselt 49,34 protsendiga said Reola juht Aare Roosaar ja Tartu Gaasi juht Aleksander Tabo. 1996. aastal nimetati AS Reola ümber aktsiaseltsiks Reola Gaas.

Detsembris 2015 Alexela Energia ja Reola Gaas ühinesid, kasutusele jäi nimi Alexela Energia.

27. mail 2019 ühinesid Alexela Grupi ettevõtted Alexela Energia AS ja AS Alexela Oil ettevõtteks AS Alexela. 2020. aastal aprillis vahetus Alexela emaettevõte ning Alexela Groupi uueks emaettevõtteks sai Alexela Varahalduse AS, mis nimetati 2023. aastal ümber, uueks nimeks sai AVH Grupp AS.

## Vaata ka
*AVH Grupp AS

## Viited

## Välislingid
*Alexela koduleht
*Ettevõtte taustainfo – Inforegister
Galaktoos

**Galaktoos** on monosahhariid, mille keemiline valem on **C<sub>6</sub>H<sub>12</sub>O<sub>6</sub>**. Galaktoos on vähem magus kui glükoos ja fruktoos.

Galaktoosi leidub looduses vabal kujul vähe, see tekib peamiselt hüdrolüüsi käigus disahhariidsest laktoosist. Piimas sisalduv laktoos on oluline energiaallikas kõikidele emapiimast toituvatele imetajatale (sh inimene). Kuigi galaktoos lahustub vees halvasti, moodustub sellest glükolipiide ja glükoproteiine, mida võib leida paljudes kudedes.

Galaktoosi leidub piimas ja piimatoodetes, paljudes juur- ja puuviljades. Toiduainetööstuses on galaktoosi kui põhikomponenti hakatud lisama energiajookidesse.

Galaktoosil on teiste monosahhariididega võrreldes erinevad omadused. Erinevalt fruktoosist ja glükoosist annab galaktoos energiat ajaliselt palju ühtlasemalt, mistõttu seda kasutatakse toiduainetes ja toodetes, mille sihtrühmaks on sportlased ja kaalulangetajad.

## Viited
Urvaste kirikuaed

**Urvaste kirikuaed** on kirikuaed Urvaste kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kirikuküla külas Antsla vallas Võru maakonnas. 

Kirikuaed on olnud kasutusel kalmistuna arvatavasti alates 13. sajandi algusest (kiriku rajamisest). Matmine kirikuaeda lõpetati üldiselt millalgi pärast 1772. aastat ning edaspidi maeti kihelkonna surnud vanale kalmistule, pärast 1799. aastat aga uuele kalmistule.
 
Kirikuaias üldiselt pole hauatähiseid, samuti pole sellel piirdeid. Arvatavasti muutus kirikuaia välisilme kiriku rekonstrueerimistööde käigus 1889. aastal, kui kirikut laiendati oluliselt ja lammutati vana kehandit. Kirikuaeda maetud inimeste üldarv ei ole teada. Praegu (jaanuaris 2015) on see üldiselt hooldatud. 

## Mälestis
Urvaste kirikuaed on 1997. aastast riiklik arheoloogia- ja ehitismälestis. Selle alal asub mälestisena veel Urvaste kirik.

## Vaata ka
*Urvaste kirik
*Urvaste vana kalmistu

## Viited

## Välislingid
* 
*Kultuurimälestis nr 14120 "Urvaste kirik"
Teekond Ussinuumajani

**"Teekond Ussinuumajani"** on 2015. aasta Eesti dokumentaalfilm, mille on lavastanud Liivo Niglas ja Priit Tender. Dokumentaalfilm on lähedalt seotud Priit Tenderi joonisfilmiga "Ussinuumaja" (2012), mis põhineb tšuktši muinasjutul "Unesnõiduja": filmis jälgitakse Tenderit joonisfilmi aluseks oleva muinasjutu sisu, tähenduse ja allteksti otsingute teekonnal. Dokumentaalfilmi tegemist alustas Tender juba siis, kui joonisfilmi valmimine on lõpujärgus.

Filmis alustab Tender oma otsinguid Eestist, kus psühhiaater Pille Vaarmann selgitab muinasjutu lugu tänapäeva vaatepunktist. Londonis vestleb ta näitekirjaniku ja luuletaja Deborah Levyga, kes räägib lähemalt muinasjutu emotsionaalsest ja seksuaalsest küljest. Seejärel sõidab ta Peterburi pedagoogilisse ülikooli, kus räägib tšuktši keele kateedris tšuktši Ida Vladimirovna Kulikovaga, kelle uurimistöö keskmes on tänapäevane tšuktši põhjapõdrakarjuste sõnavara. Aleksandra Megežekskaja räägib lähemalt tšuktši naiste ürgsest iseloomust. Teekond lõpeb Tšuktšimaal, kus Penentegren rääkis 1953. aastal rahvaluuleuurijale Pjotr Inenlikeile esimest korda "Ussinuumaja" loo. 

## Festivalid
*2015. aasta jaanuaris dokumentaalfilmide festivalil DocPoint Helsingis (Soome)

## Välislingid
*Filmi reklaamklipp – vimeo.com
*Tänu Karjatse "Tõnu Karjatse uuest eesti dokfilmist "Teekond Ussinuumajani": side arhailise maailmatunnetusega " – kultuur.err.ee, 15. jaanuar 2015
*Tiit Tuumalu "Eestlased lahendavad tšuktši punk-muinasjutu saladust". Postimees, 15. jaanuar 2015
*Filipp Kruusvall "Boreaalne ''road movie'' viib Eestist Tšukotkale". Sirp, 16. jaanuar 2015
Eesti meistrivõistlused käsipallis

**Eesti meistrivõistlused käsipallis** on meeste käsipalli Eesti meistrivõistlused, mida korraldatakse alates 1992. aastast.

## Meistriliiga meeskonnad 2022/23
Hooajal 2022/23 osales 6 meeskonda.
*Põlva Serviti
*HC Kehra
*Viljandi HC
*Raasiku/Mistra
*SK Tapa
*HC Tallinn

## Meistrivõistluste medalivõitjad

## Viited

## Välislingid
*Eesti Käsipalliliidu koduleht
Tümoidid

**Tümoidid** (inglise keeles *thymoids*, *thymus-like lympho-epithelial structures*) on teatud veelise eluviisiga keelikloomadel, näiteks sõõrsuudel (ojasilm, merisutt), lõpuste filamentide otstes talitlevad tüümuse-eelsed lümfoidkoe struktuurid ehk elundid.

Tümoidid koosnevad epiteelirakkudest ja elundis paiknevatest T-rakkudest ning ekspresseeritakse vastavaid geene (FOXN4L, CDA1 jt), mida teistel selgroogsetel loomadel seostatakse tüümusega.

Tümoidid teevad sarnaselt tüümusega sõõrsuudel kaasa involutsiooni. 

Tüümuselundit peetakse fülogeneesi esimeseks kaitseorganiks kõhrkaladel ja luukaladel. 

## Ajaloolist
Dohrnsi ja Schaffersi uurimused tegid kindlaks, et sõõrsuudel esineb tüümusega sarnanevaid struktuure.

## Viited

## Välislingid
*Bajoghli B, Guo P, Aghaallaei N, Hirano M, Strohmeier C, McCurley N, Bockman DE, Schorpp M, Cooper MD, Boehm T., A thymus candidate in lampreys. Lühikokkuvõte., Nature., 3. veebruar 2011 ;470(7332):90-4. doi: 10.1038/nature09655  (*inglise keeles*)
* Primitive vertebrates with an adaptive immune system, 2. veebruar 2011,  (*inglise keeles*)
Kinnisvaramajandus

**Kinnisvaramajandus** on majandusharu, mis tegeleb kinnisvara arendamise, loomise, majandamise ning müümisega. Kinnisvaramajanduses rakendatakse kinnisvaraturule majandusteaduse tehnikaid. Selle eesmärk on kirjeldada, selgitada ja prognoosida hinna, pakkumise ning nõudluse mustreid. 

Eluasememajandus on kinnisvaramajandusega lähedalt seotud, kuid väiksema ulatusega, keskendudes eluasemekinnisvaraturule. Kinnisvaramajandus uurib seevastu kogu sektorit mõjutavaid struktuurseid muutusi ja majandust.

Selleks et rakendada lihtsat nõudluse ja pakkumise analüüsi kinnisvaraturule, tuleb standardseid mikroökonoomika põhimõtteid ja protseduure mitmes aspektis korrigeerida. Kindlasti tuleb teha muudatusi, et viia see vastavusse kinnisvaraturu omadustega. 

## Kirjandus
*Fallis, G. (1985) Housing Economics, Butterworth, Toronto, 1985.
*Olsen, E.O. (1969) “A competitive theory of the housing market”, American Economic Review, Vol. 59, pp. 612–622.
Biržuvėnai

**Biržuvėnai** on küla Leedus Telšiai rajoonis Luokė vallas. Biržuvėnai asub Virvytė jõe kaldal. Külas on raamatukogu.

Küla on esmamainitud 1253. aastal (kujul *Birsine*). Toona elasid seal kuralased. Külas on säilinud IX–XIII sajandil kasutusel olnud linnamägi. XIV sajandist pärineb Biržuvėnai mõis. 1720. aastal sai küla turuplatsi. 1915. aastal toimus külas lahing kasakate ja Saksa sõjaväe vahel. Langenud Saksa sõdurite kalmistu koos mõisa, linnamäe ja Laumės pėda allikaga moodustavadki küla vaatamisväärsused.


Biržuvėnų_Laumės_pėda_2011_(1).JPG|Laumės pėda allikas
Biržuvėnų karių kapai 2011 (2).JPG|Biržuvėnai sõjaväekalmistu
Biržuvėnų piliakalnis 2011 (2).JPG|Biržuvėnai linnamägi
Biržuvėnų Šventoji pušis 2011 (2).JPG|Püha mänd Laumės pėda allika juures


## Viited

## Välislingid

*Teavet küla kohta
Bārta

**Bārta** (leedu keeles *Bartuva*) on jõgi Leedus ja Lätis.

Jõe pikkus on 103 km (sellest Lätis 47 kilomeetrit, Leedus 56 kilomeetrit) ja valgla on 2016 km². Jõe lang on 0,2 m/km. Jõel asub kolm paisjärve.

Bārta algab Plungė rajoonist ja voolab läbi Skuodase rajooni loodesse. Lätis läbib jõgi Lõuna-Kuramaa piirkonda, kus voolab Liepāja järve.

Tähtsamad asulad jõe kaldal on Nīca Lätis ja Skuodas ning Mosėdis Leedus.


Bartuva_prie_kelio_Skuodas-Plungė,_KK169.JPG|Bārta keskjooks
Bartuva_Mosėdyje.JPG|Jõgi Mosėdise alevis
Bartuva_Skuode.JPG|Jõgi Skuodase linnas


## Välislingid
Trükis

**Trükis** ehk **trükitoode** on toode, mis on tehtud trükitehnika vahenditega. 

**Trükist** on defineeritud ka teisiti: "trükitehnika vahenditega paljundatud väljaanne". Trükised on näiteks raamatud, ajakirjad, ajalehed, kaardid, noodid, reprod
.

## Vaata ka
*teavik
*dokument

## Viited
Mastis

**Mastis** on järv Leedus Telšiai rajoonis. 

Järve kaldad on madalad ja soised, põhi on mudane. Põhjakallas on kõrgem, seal asub Telšiai linn.

## Välislingid
Lūkstas

**Lūkstas** on järv Leedus Telšiai rajoonis. Järv asub Varniai linna läheduses Varniai regionaalpargis merepinnast 154,6 meetri kõrgusel, selle valgala on 76,3 km².

Järve kaldad on kirdes ja lõunas soised, põhjas ja läänes kõrged. Kaldajoone pikkus on 19,5 kilomeetrit. Põhi on mudane. Looderannikul asub Varniai laululava.

Lūkstasest on leitud merevaiku.

## Välislingid
Plateliai järv

**Plateliai järv** (leedu keeles *Platelių ežeras*) on järv Leedus Plungė rajoonis. Järv asub Plateliai alevi läheduses Žemaitija rahvuspargis.

Kaldajoone pikkus on 37,59 kilomeetrit. Kaldad on valdavalt kõrged, eriti idakallas. Järves on seitse saart kogupindalaga 20,5 hektarit. Neist suurim on Briedsalė. Pilies sala on Plateliai alevi vana asupaik, XV sajandil asus seal loss. Saart maismaaga ühendanud silla talad on veel järves säilinud.

Järve kaldal Plokštinė metsas asus nõukogude ajal raketiväebaas. Aastast 2012 asub baasis Külma sõja muuseum.

Plateliai järv on üks kolmest järvest Leedus, kus elab looduslikult merisiia alamliik järvesiig.

## Viited

## Välislingid

*Informatsiooni ja pilte järve kohta
Vulnicura

**"Vulnicura"** on Islandi muusiku Björki 2015. aastal ilmunud stuudioalbum.

Album pidi ilmuma 2015. aasta märtsis, kuid üsna varsti pärast seda, kui artist selle jaanuaris välja kuulutas, lekkis album väidetavalt juba internetti, mistõttu anti see digitaalsel kujul välja plaanitust oluliselt varem. Albumi CD- ja vinüülplaadina ilmumise aeg on endiselt 2015. aasta märts.

Albumi seitsmendas laulus "Atom Dance" laulab ka Antony Hegarty ansamblist Antony and the Johnsons.

## Albumi lood
# "Stonemilker" (6:49)
# "Lionsong" (6:09)
# "History of Touches" (3:00)
# "Black Lake" (10:09)
# "Family" (8:02)
# "Notget" (6:27)
# "Atom Dance" (8:11)
# "Mouth Mantra" (6:10)
# "Quicksand" (3:45)

## Viited
Ülikooliraamatukogu

**Ülikooliraamatukogu** on kõrgkooliraamatukogu, mille põhiülesandeks on teenindada ülikooli üliõpilasi, õppejõude, teadureid ja spetsialiste.

Eestis on ülikooliraamatukogud näiteks Tartu Ülikooli raamatukogu, Tallinna Ülikooli Akadeemiline Raamatukogu ja Tallinna Tehnikaülikooli raamatukogu.

## Viited
Rahvusbibliograafia

**Rahvusbibliograafia** on ühe kindla rahvusega seotud (selle rahvuse keeles või rahvuse asustatud maa/riigi territooriumil või selle rahvuse autoritelt või selle maa ja rahva kohta ilmunud) kindlate tunnuste alusel kogutud ja korrastatud teavikute loetelu (bibliograafia), ühtlasi ka vastavate teavikute uurimine selliste loetelude koostamiseks. 

Rahvusbibliograafia temaatikaga tegeleb enamasti riigi rahvusraamatukogu.

## Vaata ka
* Riigibibliograafia
* Eesti rahvusbibliograafia

## Viited
Väike Lõvi

**Väike Lõvi** (ladina *Leo Minor*) on põhjataeva tähtkuju, mis asub Suure Vankri ja Lõvi tähtkuju vahel. Selle moodustas Johannes Hevelius 1687. aastal. See on pindalalt 64. tähtkuju, kattes 232 ruutkraadi.

Tähtkujus on 37 tähte suurusega vähemalt 6,5 ja neist kolm suurusega vähemalt 4,5. 

Heledaim täht on 46 Leonis Minoris (Praecipua), oranž hiid suurusega 3,83. Heleduselt teine (4,4) on kaksiktäht Beta Leonis Minoris.

Väikeses Lõvis asub ka omapärase kujuga roheline gaasipilv Hanny's Voorwerp.

## Viited
Riigibibliograafia

**Riigibibliograafia** ehk **riiklik bibliograafia** on bibliograafia, mis registreerib mingis riigis ilmunud trükitoodangut jt teavikuid. Riigibibliograafiaga ligidane mõiste on registratsioonbibliograafia, mis püüab võimalikult täielikult loetleda mingi maa trükitoodangut.

## Vaata ka
* Rahvusbibliograafia

## Viited
POSÕ

**POSÕ** on 2012. aastal loodud Folk'n'Roll muusikastiili viljelev Pärnumaa ja Viljandi juurtega ansambel.
Ansambli nime kohta levib mitmeid legende, mille päris tähendust teavad väidetavalt vaid bändi liikmed.

POSÕ motoks on "miski pole kindel, isegi mitte rütm". POSÕ esinemiskava sisaldab bändi omaloomingut. 

2014. aasta sügisel valmis ansamblil esimene muusikavideo loole "Eile kätte jõudis homme".  

2016. ilmus ansambli esimene nimialbum.  

## Koosseis
* Ariel Marksalu - klaver/laul
* Kairo Pettai - akordion
* Kristjan Põldmaa - kitarr/laul/basstrumm
* Hendrik Lõpp - basskitarr
* Otto-Georg Kirsi - laul/mandoliin
* Oskar Ilves - perkussioonid

## Äramärkimised
* Vabariikliku koolibändide konkursi BÄM 2014 GRAND PRIX
* KÄMP LIVE 2014 võitja
* Viljandimaa Noortebändi eripreemia
* Tudengibänd 2014 võitja
* Tudengite eurovisioon 2015 võitja

## Välislingid
*Facebooki leht
*"Eile kätte jõudis homme" muusikavideo
Edvard Westermarck

**Edvard Alexander Westermarck** (20. november 1862 – 3. september 1939) oli soome filosoof ja sotsioloog.

Tema on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Teadustöö
Tema järgi on nimetatud Westermarcki efekt, mille kohaselt neil, kes on varases lapseeas (kuni 6-aastastena) elanud koos tihedas koduses kokkupuutes, ei teki hiljem omavahelist seksuaalset külgetõmmet.

## Tunnustus
Tema mälestuseks korraldab Soome antropoloogiaühing Westermarcki loenguid. 

Aastal 1940 asutati Soomes ka Westermarcki Selts (*Westermarck-seura*, *The Westermarck Society*) tema pärandiga ja sotsioloogiaga tegelemiseks.
Kiil (tähtkuju)

**Kiil** (ladina *Carina*, lühend *Car*) on lõunataeva tähtkuju, mis asub Ahtrist ja Purjedest lõuna pool. See on osa kunagisest Argo Laevast. Selle lõi Nicolas Louis de Lacaille 1763. aastal.

Heledaim täht on öötaeva heleduselt teine täht, sinakas ülihiid Canopus (α Car) suurusega −0,72. 

Tähtkujus paikneb udukogu NGC 3372.

## Viited
Püstijalakoosolek

**Püstijalakoosolek** (inglise keeles *stand-up meeting*) on kohtumine, kus osalejad seisavad püsti. Väidetav ebamugavustunne seismisel aitab hoida koosolekut lühikesena.

## Püstijalakoosolekud tarkvaraarenduses
Mõned tarkvaraarenduse metoodikad näevad ette iga päev meeskonna koosolekut, et võimaldab osalejatel anda teada potentsiaalsed väljakutseid ja samuti kooskõlastada lahendusi, et lahendada raskeid ja/või aega nõudvaid küsimusi. See on eriti kasulik agiilise tarkvara arendamise protsessis, nagu Scrum, kuid seda võib kasutada mis tahes tarkvara arendamise metoodikas.

Kohtumised kestavad tavaliselt 5–15 minutit ja toimuvad püsti seistes, et inimestele meelde tuletada, et hoida kohtumised lühikesed ja teemale keskenduv. Püstijalakoosolekut nimetatakse mõnikord ka kui "hommikune koosolek" või "igapäevane Scrum".

On kolm küsimust, mida iga päev küsida ja vastata. Kuigi see ei pruugi olla otstarbekas kehtestada kõikide arutelu nendele kolmele küsimusele, mille eesmärgiks on jääda võimalikult täpselt nendele küsimustele:
* Mida ma eile saavutasin?
* Mida ma teen täna?
* Mis takistavad minu edu?

Koosolek toimub tavaliselt samal ajal ja kohas igal tööpäeval. Kõiki meeskonna liikmed julgustatakse osalema, kuid kohtumist ei lükata edasi, kui mõned meeskonnaliikmed puuduvad. Kõige olulisem omadus on, et koosolek on mõeldud suhtlemiseks meeskonnaliikmete vahel.

Kuigi see on mõnikord viidatud kui üks tüüp koosolekuid. Koosoleku struktuur on mõeldud selleks, et edendada läbirääkimisi, samuti tuvastada probleeme, enne kui nad muutuvad liiga problemaatiliseks.
Praktikas see muudab suhted tihedamaks ja tänu lühikestele rääkimistele muudab kõnelused vägagi sisutihedaks. Kõik meeskonna liikmed räägivad kordamööda, mõnikord hoiab meeskonna liige mingit eset, mida hoides on tal õigus rääkida. Iga liige räägib progressist mis toimust ajavahemikul eelmise ja praeguse koosoleku vahele . Lisaks räägivad mis neil kavas on ja mis neid takistavad. Nad võivad küsida ka abi teistel liikmetelt. Liikmed võivad küsida lühidalt selgitust ja ka anda lühikese avalduse umbes, et „me räägime sellest rohkem peale koosolekut“. Koosolekul ei tehta väga pikki arutelusid.
Avalik internetipunkt

**Avalik internetipunkt** (ka **avalik Interneti-punkt**, lühend **AIP**; ebakorrektselt ka *Avatud Interneti Punkt*) on mingis hoones, asutuses (nt raamatukogus) vm asuv koht, kus igaüks saab tasuta kasutada internetiteenuseid (nt kasutada elektronposti).
27 km Železnoi Dorogi Montšegorsk-Olenja

**27 km Železnoi Dorogi Montšegorsk-Olenja** (vene 27 километр железной дороги Мончегорск - Оленья) on küla Venemaal Murmanski oblastis Montšegorski linnaringkonnas. Asub 6 km kaugusel Montšegorski keskusest. 

2010. aastal oli külas 2359 elanikku, neist 1358 meest (57,6%) ja 1001 naist.

Küla on saanud nime Montšegorski ja Olenegorski vahelise raudtee kilomeetriposti järgi.

Külas asub Venemaa õhujõudude 174. kaardiväe hävituslennukite polk.

## Galerii

File:Детская площадка (27 км).jpg|Laste mänguväljak
File:Дома (27 км).jpg|Oktjabrskaja tn 10 ja 12
File:Октябрьская улица (27 км).jpg|Oktjabrskaja tn
File:Стадион (27 км).jpg|Koolistaadion


## Viited
Postindustriaalne ühiskond

**Postindustriaalne ühiskond** tekkis tootmispõhise ühiskonnakorralduse üleminekul teenustepõhiseks. Postindustrialiseerumine on järgmine arenguetapp industriaalühiskonnale, mille ilminguid oli esimestena näha Ameerika Ühendriikides, Jaapanis ja Lääne-Euroopas. 

## Omadused
Majanduses toimub tootmissektori osatähtsuse vähenemine ja teenindava sektori tähtsuse tõus. Teadmisi hinnatakse kapitalina, mida tasustatakse hästi. Majanduskasvu nähakse uutes ideedes ja tehnoloogiates, mis aitavad ära hoida keskkonnaõnnetusi ja ulatuslikke voolukatkestusi. Automatiseerumise ja globaliseerumise käigus asendatakse lihttöölised professionaalidega – nagu näiteks insenerid, doktorid ja pankurid. Selleks pannakse ka rohkem rõhku ülikoolidele, kes vastavaid spetsialiste koolitavad. Otsene tootmine viiakse kulude kokkuhoiuks arengumaadesse. 

Lisaks majandusele toimuvad muutused ka ühiskonna väärtustes ja normides. Tootmise viimine arengumaadesse mõjutab inimeste suhtumist nii välismaalastesse kui ka immigrantidesse. Samas paljud varem tootmissektoris töötanud töölised võivad silmisi seista probleemiga, et neil pole ühiskonnas enam kindlat rolli.

## Ajaloost
Esimesena kasutas mõistet "postindustriaalne" Daniel Bell 1973. aastal oma raamatus "*The Coming of Post-Industrial Society: A Venture in Social Forecasting"*, mis kirjeldab mitmeid antud ühiskonna funktsioone. 

Viimasel ajal on termin muutunud laialt kasutatavaks, mida on kasutanud nii reklaamitöötaja Seth Godin, avaliku korra PhD Keith Boeckelman, sotsioloogid Neil Fligstein ja Ofer Sharone. President Bill Clinton kasutas terminit Hiina arengut käsitledes nõupidamisel Shanghais 1998. aastal.

## Teadmiste hindamine
Postindustriaalne ühiskonnas on teadmised võim ja tehnoloogia instrument. Teadmiste olulisuse kasvule viitas Daniel Bell oma eeldustes tööhõive arenemises. Ta väitis, et tööhõive tertsiaarsektoris kasvab kiiremini kui primaar- ja sekundaarsektoris. Eesõigus langeb kvaternaarse sektori kätte. Kuna tertsiaar- ja kvaternaarsektor on peamiselt teadmiste põhised, siis sellega kaasneb hariduse restruktureerimine. Sellega kaasneb ülikoolide ja uurimisasutuste tähtsuse kasv.

## Kriitika
Toimunud muutused tootva- ja teenindava sektori vahel postindustriaalses ühiskonnas viis tootmise ümberpaiknemiseni. Tihti just industriaalsetesse majandussüsteemidesse, tänu millele on tekkinud teadlaste grupp, kes on veendumusel, et teenused ei ole mitte ainult industrialiseeritud vaid väga otseses sõltuvuses tööstuse kasvuga. Sellega on loodud illusioon, et postindustriaalne ühiskond on tugevalt teenustepõhine, kuigi tegelikult on tihedalt seotud industriaalse ühiskonnakorraldusega riikidega, kuhu on tootmine üle viidud. Kuigi tööstused paiknevad väljaspool postindustriaalset ühiskonda ei saa unustada tööstuste sotsioloogilist mõju.

## Viited
Soome-ugri kultuuripealinn

**Soome-ugri kultuuripealinn** on Soome-Ugri Rahvaste Noorte Assotsiatsiooni (MAFUN) ja URALIC Keskuse MTÜ ühisalgatus. 

2013. aastal alanud soome-ugri kultuuripealinnade liikumise eesmärk on tõsta teadlikkust soome-ugri ja samojeedi rahvastest ning nende keeltest, tugevdada soome-ugri identiteeti ja toetada kohalikku arengut soome-ugri maailma erinevates piirkondades. 

Aunimetus antakse üheks aastaks konkursi alusel, põhjaliku taotluse ja kultuuriprogrammi koostanud piirkonnale (nt külale, linnale), mis esindab tähelepanuväärselt soome-ugri kultuuripärandit. Kultuuripealinna tiitli andmisega hoogustatakse vastava rahvuspiirkonna arengut.

Soome-ugri kultuuripealinna valimise idee autor on Oliver Loode.

Soome-ugri kultuuripealinna sümbol on tsirk.

## Kultuuripealinnad
* 2014 – Bõgõ (Starõje Bõgi), Šarkani rajoon, Udmurtia, Venemaa
* 2015 – Obinitsa, Setumaa, Eesti
* 2016 – Iszkaszentgyörgy ja Veszprém, Ungari
* 2017 – Vuokkiniemi, Karjala Vabariik, Venemaa
* 2019 – Untšo (Šorunža), Marimaa, Venemaa
* 2020 – Miškan (Miškino), Baškortostan, Venemaa 
* 2021 – Abja-Paluoja, Mulgimaa, Eesti
* 2022 – Baiterek, Alnaši rajoon, Udmurtia, Venemaa
* 2023 – Kuhmo, Kainuu maakond, Soome
* 2025 – Narva, Eesti
* 2026 – Hancock, Michigan, Ameerika Ühendriigid

## Viited

## Välislingid
* Finno-Ugric Capitals of Culture MAFUN
* Fenno-Ugria: Soome-ugri kultuuripealinn 2023 on selgunud 
* Fenno-Ugria: Soome-ugri kultuuripealinn 2022 Baiterek alustas oma kultuuriprogammi
* Fenno-Ugria: Soome-ugri kultuuripealinn 2021 seletas lahti oma logo
Ärevus

**Ärevus** on ebameeldiv sisemine seisund, milega käib tihti kaasas närviline käitumine, nagu näiteks edasi-tagasi sammumine, somaatilised kaebused ja rumineerimine. See on subjektiivselt tajutavad ebameelivad õudu tekitavad tunded oodatavate sündmuste suhtes, nagu näiteks kohe saabuv surm. Ärevus ei ole sama, mis hirm. Hirm on vastus reaalsele või tajutud ohule,  samas kui ärevus on tulevase ohu ootus .

## Viited
Kanepi kirikuaed

**Kanepi kirikuaed** on kirikuaed Kanepi kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kanepi alevikus Kanepi vallas Põlva maakonnas.

Kirikuaed on olnud kasutusel kalmistuna arvatavasti alates 1674. aastast, kui rajati Kanepi esimene puukirik, mis tõenäoliselt asus praegusest kirikust pisut ida pool. 1737. aastal ehitati uus puukirik praeguse kivikiriku kohale ehk siis vanast kirikust pisut lääne pool. Matmine kirikuaeda lõpetati üldiselt millalgi pärast 1772. aastat ning edaspidi maeti kihelkonna surnud vanale kalmistule, pärast 1847. aastat ka uuele kalmistule. Kaevetöödel kas 2002 või 2004. aastal satuti praegusest kirikust idas vundamendile, mis võib olla vana kiriku või kirikuaia osa.
 
Kirikuaias üldiselt pole hauatähiseid. Arvatavasti muutus aia välisilme uue kiriku ehitamise käigus 1804-1810 ning pärast põlengut kiriku taastamise käigus 1831-1938. Ka aia uus piirdemüür ehitati 1838. aastal. Kirikuaeda maeti seega umbes 100 aasta jooksul, kuid maetud inimeste üldarv ei ole teada. Praegu (jaanuaris 2015) on see üldiselt hooldatud.

## Mälestis
Kanepi kirikuaed on 1999. aastast riiklik ehitismälestis. Selle alal asub mälestisena veel kirikuaia piirdemüür, kirik, II maailmasõja matmispaik ja Vabadussõja mälestussammas.

## Vaata ka
*Kanepi kirik
*Kanepi vana kalmistu
*Kanepi Vabadussõja mälestussammas
*Kanepi II maailmasõja matmispaik

## Viited

## Kirjandus
*"Kanepi". - Võrumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti II. Tartu 1926. Lk 194
*Enn Esko. "Varbuse, Kanepi, Valgjärve". Maalehe Raamat. Tallinn 2005. Lk 61

## Välislingid
*
*Kultuurimälestis nr 23679 "Kanepi kirikuaia piirdemüür"
*Kultuurimälestis nr 23677 "Kanepi kirik"
*Kultuurimälestis nr 27143 "Vabadussõja mälestussammas"
*Kultuurimälestis nr 4187 "II maailmasõjas hukkunute ühishaud"
Siemiežava

**Siemiežava** (transkribeerituna **Semežava**; poola keeles *Siemieżewo* või *Siemieżów*) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Minski oblasti Kapyli rajoonis, Siemiežava külanõukogu halduskeskus. Asub merepinnast 151 meetri kõrgusel, Morači jõe kaldal. Kuigi nii nimekujud Siemiežava ja Siemiežaŭ on klassikalises valgevene keeles lubatud, kasutab tänapäevane valgevene keel nimekuju Siemiežava.

Asulas on keskkool ja kultuurimaja. Asula muudab tähelepanuväärseks seal toimuv koljaadatsaaride pidustus, mis on kantud UNESCO inimkonna suulise ja vaimse pärandi meistriteoste nimekirja. Riiklikul tasemel on kaitse all Siemiežava käsitöötaiesed. Vaatamisväärsuseks on sealne kirik (aastast 1720).

## Ajalugu

Siemiežavat mainitakse esimest korda XV sajandi teisel poolel, toona kuulus asula Olelkowiczitele. Aastal 1578 sai asulast alev. Põhjasõja ajal alev rüüstati.

Poola jagamisel loovutas  riik Siemiežava aastal 1793. Alev hakkas kuuluma Minski kubermangu. XIX sajandil oli alev tuntud oma traditsiooniliste käsitsi valmistatud tikandite poolest. Kuni 1917. aastani oli Siemiežava Venemaa Keisririigi koosseisus, 1918–1920 kuulus Valgevene Rahvavabariiki, 1920–1991 kuulus Nőukogude Liidu koosseisu. Aastal 1959 muudeti alev külaks.

## Viited

## Välislingid
Valents (psühholoogia)

**Valents** on psühholoogias mõistena kasutusel peamiselt emotsioonidest rääkides. Valents tähendab kas intrinsilist atraktiivsust (positiivne valents) või eemaletõukavust (negatiivne valents). Valentsi võib omistada nii sündmusele, objektile kui olukorrale. Terminit kasutatakse ka spetsiifilisite emotsioonide iseloomustamiseks ning kategoriseerimiseks. Negatiivne valents omistatakse tavaliselt negatiivsetele emotsioonidele nagu viha või hirm. Positiivne valents omistatakse tavaliselt positiivsetele emotsioonidele nagu rõõm. Positiivse valentsiga emotsioone kutsuvad esile positiivsed sündmused, objektid või olukorrad ning negatiivse valentsiga emotsioone negatiivsed sündmused, objektid või olukorrad. Valentsi kasutatakse ka illustreerimaks tunnete, afektiivsete seisundite, teatud käitumise või eesmärgi saavutamise hedoonilist tooni. Veel saab valentsi alusel vaadelda ambivalentsust, kui konflikti negatiivsete ja positiivsete valentsikandjate vahel.

Teoreetikud, kes võtavad emotsioonide, hinnangute ja valikute uurimise aluseks valentsipõhise lähenemise, väidavad, et sama valentsiga emotsioonid mõjutavad hinnanguid ja valikud sarnaselt.

## Kasutamise ajalugu
Valents tõligti esmakordselt inglise keelde saksa keelest aastal 1935 Kurt Lewini teostes. Ambivalentsusel on psühholoogias pikem ajalugu kui valentsil.

## Emotsiooni kriteeriumid
Valentsi kasutatakse osades emotsiooniteooriates emotsiooni kriteeriumina. Kuna emotsioonil "üllatus" puudub valents on seda emotsiooni püütud emotsioonide nimekirjast välja jätta.

## Mõõtmine
Valentsile võib omistada arvväärtuse, kuid siiski on mõõdiku enesekohane ja subjektiivne raporteerimine küsitav. Selle katsumuse ületamiseks on valentsi võimalik mõõta ka kasutades füsioloogilisi mõõdikuid nagu näoilmed (näo liigutuste kodeerimis süsteemi alusel) või modernseid funktsionaalseid aju piltdiagnostika meetodeid. Sellisteks meetoditeks oleks näiteks funktsionaalne magnetresonantstomograafia (fMRI), elektroentsefalograaf (EEG) või magnetentsefalograaf(MEG) ja positron-emissioon tomograafia (PET).

## Vaata ka
* afektiivne neuroteadus
* afektiteadus
* Paul Ekman
* valentsusefekt
* emotsiooni analüütika

## Viited
MTÜ Vaba Ukraina

**MTÜ Vaba Ukraina** (ukraina keeles *Вільна Україна*, vene keeles *Cвободная Украина*) on 2014–2018 ja alates 2022. aastast tegutsev Eesti mittetulundusühing, mis toetab vaba ja demokraatliku Ukraina arengut ja võitlust oma iseseisvuse eest. 

Vaba Ukraina on kodanikualgatuse korras tekkinud liikumise Abi Ukrainale järglane Ukraina abistamisel. Vaba Ukraina algatas heategevuskampaania, mille üheks osaks oli heategevuskontsert.

2014. aasta augustist tegutsenud Vaba Ukraina eesmärgiks oli koguda raha Ukraina rindemeedikutele ja konfliktis kannatanutele esmaabivahendite saatmiseks. Raha selleks laekus annetustest, suurim osa Tallinnas Sakala keskuses oktoobris toimunud heategevuskontserdi "Eestist Ukrainale", kus lavale tulid Eesti ja Ukraina muusikud, kaudu. Märgilise tähtsusega on, et erinevalt tavapraktikast ei kulutatud sentigi kogutud rahast ühingu omakulude katteks, kõik summad kasutati ainult saadetavate abivahendite ostmiseks. Vaba Ukraina ja Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste koostöös korraldati Ukraina meedikutele taktikalise tasandi lahingkannatanu käsitlemise (TCCC) instruktorikursusi Eestis. Kahe aasta jooksul läbis sel moel Eestis kursused kokku 100 meedikut.

2016. aasta jaanuari lõpul autasustasid Ukraina vabatahtlikud organisatsioonid ühingu liikmeid medaliga "Mehisuse ja halastuse eest», millega reeglina tunnustatakse lahinguis silma paistnud meedikuid. Kuigi otseses lahingutegevuses MTÜ muidugi ei osalenud, loeti ühingu panust võitluses siiski autasu vääriliseks.

MTÜ Vaba Ukraina katkestas tegevuse 2018. aasta augustis. Nelja tegevusaasta jooksul Ukraina heaks kogutud rahaliste annetuste kogusummaks jäi 287 783,95 eurot, millele lisandus 2014 heategevuskontserdi otsene piletimüügitulu 5277 eurot ja Välisministeeriumi toetus kursuste korraldamiseks summas 73 778,06 eurot.

MTÜ Vaba Ukraina 2014–2018 meeskond: Andrus Rumm, Gaius Gil, Johannes Kert, Kalev Kallemets, Kuido Külm, Lauri Lemming, Piret Ehin, Ronald Riistan, Sven Salumets, Sten-Hans Vihmar.

MTÜ Vaba Ukraina meeskond otsustas taastada organisatsiooni tegevuse 2022. aasta aprilli alguses. Seekord on võetud töösse kaks alamprojekti: meditsiinitarvikud ja vaatlusdroonid. 

2022. aasta aprillist kuuluvad meeskonda Andrus Rumm, Kuido Külm, Piret Ehin, Ronald Riistan, Sten-Hans Vihmar, Aivo Averin ja Yoko Tees.

2023. aastal kogus MTÜ annetusi umbes 300 000 eurot.

## Viited

## Välislingid
*MTÜ Vaba Ukraina
*MTÜ Vaba Ukraina koduleht
Frieda Bernstein

**Frieda Bernstein** (18. september 1924 Odessa – 19. jaanuar 2015 California, USA) oli Eesti pianist, paljude kuulsate lauljate kontsertmeister.

Frieda Bernstein õppis Leningradi Riiklikus Konservatooriumis. 1951. aastast kuni emigreerumiseni Ameerika Ühendriikidesse 1995. aastal elas ja töötas ta koos abikaasa, kunstiteadlase Boris Bernsteiniga Tallinnas.

Töötades aastakümneid Tallinna Riiklikus Konservatooriumis (praegu Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia), oli Frieda Bernstein kõrgelt hinnatud kontsertmeister Aleksander Arderi, Jenny Siimoni, Linda Sauli, Tiit Kuusiku, Hendrik Krummi ja Anu Kaalu lauluklassides. Ta töötas ka kammerlauluõpetajana.

Frieda Bernstein on saatnud näiteks Anu Kaalu ja Hendrik Krummi kontsertidel Moskvas ja mujal NSV Liidus.

## Tunnustus
*1982 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Välislingid

*USAs suri Eesti legendaarne pianist Frieda Bernstein
Slipp

**Slipp** on rööbastega kaldtee, mida mööda sõitvatel vankritel vintsitakse laev veest välja staaplile või lastakse sealt vette. Slipp võib olla kaetud ellinguga.

Laevade asetuse järgi slipil eristatakse piki-(laev vintsitakse veest või lastakse vette piki slippi, kas vöör või ahter ees) ja põikslippe (laev vintsitakse veest või lastakse vette risti slippi, külg ees).

Slipp on ka laeva ahtris olev kaldpind, näiteks kalatraalereil traali tekile tõmbamiseks.

## Vaata ka
*Dokk
*Elling
*Laevaehitus
*Laevatehas
*Staapel
*Paaditõstuk

## Viited

## Kirjandus
*Mereleksikon. Tallinn, 1996. Lk 394
Kapyli rajoon

**Kapyli rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1608 km². 2009. aasta seisuga elas seal 32 818 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Baboŭnia, Bleŭčycy, Bratkava, Bučacina, Cimkavičy, Doktaravičy, Hrozava, Kamsamolskaja, Kapyli, Paciejki, Siemiežava, Słabada-Kučynka ja Vialikaja Rajoŭka külanõukogu. Halduskeskus on Kapyli linn, teine huvipakkuvam asula on Siemiežava.


Маёнтак у Грозаве.JPG|Hrozava
Тимковичи. МЧС.JPG|Cimkavičy
Savichy village - brewery 14 - 2014 AD.jpg|Savičy


Rajooni põhjapiiril voolab nelja kilomeetri ulatuses Nemunas. Teine tähtsam jõgi on Morač. Rajooni territooriumil asub Kapyli kõrgustik. Kõrgused jäävad valdavalt vahemikku 160–200 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Nizkavičy küla juures (243 meetrit), madalaim koht Makrany küla juures (152 meetrit).

2009. aasta seisuga olid elanikest 95,48% valgevenelased, 3,17% venelased ja 1,35% oli teistest rahvustest. 92,74% elanike emakeel oli valgevene keel, 6,23% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 81,46%, vene keelt aga 15,96% elanikke.

## Viited

## Välislingid

*Rajoon Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Vene muuseum

**Vene muuseum** võib olla:

* Riiklik Vene Muuseum, muuseum Venemaal Peterburis
* MTÜ Vene Muuseum, Tallinnas tegutsev eramuuseum

## Vaata ka
* Tallinna Vene Muuseum
Kedriku tänav

**Kedriku tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. 

Kedriku tänav on umbes 80 meetrit pikk umbtänav, mis algab Kupra teelt.

Kedriku tänav sai nime 12. mail 1999. Tänava nimi kuulub Lepiku asumi liblikateemaliste tänavanimede sarja. Kedriku nime kandvad liblikad kuuluvad kedriklaste ja eistekedriklaste sugukonda.

Kedriku tänav on rajatud endise Lepiku küla Lillepi (Lilupi) talu maadele.

## Viited

## Välislingid
*Kedriku tänav detailplaneeringu joonisel
NoScript

**NoScript** on Gecko-põhistele veebilehitsejatele (Mozilla Firefox, SeaMonkey jms) mõeldud vabatarkvaraline laiendus (ka *lisa*; ingl. *[[:wikt:et:extension|extension]]* või *[[:wikt:en:add-on|add-on]]*), mis keelab tundmatutelt domeenidelt tulevad skriptid, pluginad ja muu aktiivse sisu ning teeb seeläbi kasutajate lehitsejad palju turvalisemaks ja vähendab nii brauseri ressursinõudlikkust arvutile või mobiiliseadmele.

NoScript tugineb valgele nimekirjale, mille kasutaja peab tavaliselt ise üles ehitama. Vaikimisi sisaldab valge nimekiri peamiste Interneti-teenuste veebirakenduste (Google, Yahoo!, Microsoft) eel-lisatud domeene. Need võib installimisjärgselt vajadusel eemaldada.

Lisaks vaikimisi valgele nimekirjale saab kasutaja Internetis surfates ja domeene lubades täiendavalt koostada omaenda valge nimekirja ja seda vastavalt eksportida-importida teiste lehitsejate töökeskkondadesse, kus on installitud NoScript (lehitseja/opsüsteemi profiilid, teine arvuti jne).

Laienduse autor ja haldaja on Itaalia tarkvaraarendaja Giorgio Maone.

## Välislingid

*Ametlik koduleht – NoScript 11.2 töölaua- *ja* mobiili-Firefoxi 57.0 ja hilisematele versioonidele
*NoScript Anywhere (3.5a15) Firefox ja IceCatMobile lehitsejatele Androidil, kuni versioon 56.0 (k.a.)
Põldma tänav

**Põldma tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. 

Põldma tänav on umbes 170 meetrit pikk umbtänav, mis algab Kõlviku teelt.

Põldma tänav sai nime 12. mail 1999. Tänav on nimetatud endise Lepiku küla Põldma talu järgi, mille maadele tänav on rajatud.  

## Viited

## Välislingid
*Põldma tänav detailplaneeringu joonisel
RH

**RH** võib tähendada järgmist:
**relative humidity* (suhteline õhuniiskus)

**Rh** võib tähendada järgmist:
*roodiumi tähis
Žvingiai

**Žvingiai** on alev Leedus Šilalė rajoonis Pajūrise vallas. Alev asub Jūra jõe kaldal. Zvingiai vana venekeelne nimi on Жвинги.

Sealset kirikut on esmamainitud 1588. aastal. Praegune kirik valmis 1939. aastal. Alevis asuvad põhikool ja raamatukogu.

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Teneniai

**Teneniai** on alev Leedus Šilalė rajoonis, Teneniai valla halduskeskus. Alev asub Tenenyse jõe kaldal.

Alevis asuvad põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on mõisa park ja kirik aastast 1782.

## Ajalugu

Teneniaid on esimest korda mainitud aastal 1585. Toona asus seal Stankewiczitele kuulunud mõis, selle juures oli aga küla. Aastal 1731 läks asula Wojtkiewiczite valdusse, aastal 1782 aga Billewiczite omandisse.

Aastal 1782 valmis sealne kirik ja Teneniaist sai kihelkonna keskus. XIX sajandil läks mõis abielu kaudu Piłsudskite suguvõsa valdusse, kuuludes ka Józef Piłsudskile.

Nõukogude ajal sai Teneniaist kohaliku kolhoosi keskasula. Alev sai asulast aastal 1976. 

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Taktiilsus

**Taktiilne** (lad *tactilis*, puudutatud saama) on kompimisega tajutav tegevus  (puutetaktiilne, kompetaktiilne); seotud füüsilise kontakti ja kompimismeelega.
Gladio

**Gladio** (lühend it keelest ('lühimõõk'), kr *gladios* ('kahe teraga nuga'); ka *operatsioon Gladio*) oli koondnimi, millega tähistati CIA ja MI6 koostööd NATO-ga ning salajaste sõjaväeüksuste võrgustikku Euroopas külma sõja ajal. Eesmärgiks oli võidelda kommunismiga ning takistada Nõukogude Liidu tungimist Lääne-Euroopasse. NATO, CIA ja MI6 rahastatud, treenitud ja varustatud Gladio üksustesse Itaalias värvati antikommuniste, keda nimetati gladiaatoriteks. Kuna igas riigis kasutati erinevaid varinimetusi, siis nähtuse üldnimeks on kujunenud nimetus "NATO salajane armee".

Pärast Teist maailmasõda oli läänemaailmale suurimaks ohuks kommunism. CIA juht Allen Dulles paigutas Lääne-Euroopasse ja Türki laiali sajad eriüksuslaste väljaõpetatud tagalaväeüksused, kelle ülesandeks oli tõrjuda NSV Liidu sissetung. Üksus koosnes 20–50 salasõdurist. Gladiot juhiti NATO Euroopa peakorterist (SHAPE) Monsist (Belgia).

Gladio eesmärgiks oli Itaalias võidelda kommunistidega nii juhul, kui NSV Liit peaks üritama sinna laieneda, kui ka siis, kui kohalikud kommunistlikud erakonnad saavad liiga palju võimu.

Itaalias toetati paavsti Pius XII loal Vatikani Panga kaudu Itaalia Kristlik-Demokraatliku Parteid 60 miljoni dollariga. Kuna skeem õnnestus, siis hakkas CIA rahastama Vatikani igal aastal u 20 miljoni dollariga. Katoliku kiriku kaudu laienes CIA kommunismivastane võitlus Aasiasse ja Ladina-Ameerikasse (operatsioon Kondor).

NATO pole Gladio kohta teavet avalikustanud. CIA juhid on teatanud USA senatile Gladio lõppemisest. 

Romaanides on kujutatud Gladio sõjaväeüksuste koostööd Sitsiilia narkomaffia, terroristide või paremäärmuslastega (uusfašistid). Ilukirjanduse müüdid ei pruugi ajaloolist tegelikkust õigesti kajastada.

## Vaata ka
* NATO salajane armee
* Konstantínos Dóvas
Tallinna Püha Neitsi Maarja Piiskoplik Toomkogudus

EELK **Tallinna Püha Neitsi Maarja Piiskoplik Toomkogudus** on luterlik kogudus Tallinnas.
Kogudus kuulub Tallinna praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Arho Tuhkru, organistid Kadri Ploompuu ja Piret Aidulo. Juhatuse esimees on Indrek Treufeldt.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Tallinna toomkirikus.
## Ajalugu

1927. aastast võeti kirik seniselt Tallinna Toomkiriku saksa koguduselt ära ja asutati uus, Eesti Evangeelne Luterlik Kiriku Toomkogudus, hilisem EELK Piiskoplik Toomkogudus. Senised saksa koguduse liikmed astusid Oleviste ja Niguliste kogudusse. Kiriku uksed avati muukrauaga ja kirik anti Toompea lossi komandandi major Konstantin Kanepi järelevalve alla. 3. aprillil 1927 pidas piiskop Hugo Bernhard Rahamägi kirikus esimese eestikeelse jumalateenistuse. Tallinna toomkogudus allus otse EELK Konsistooriumile.
*1933, asetäitja õpetaja Rein Uhke
*1934, asetäitja õpetaja Paul Kuusik
*1934–1939, Hugo Bernhard Rahamägi Tallinna Toomkoguduse ülemõpetaja
*1934–1941, Kurt Saarse
**1936–1938, asetäitja õpetaja Leopold Raudkepp, Heino Karm, Georg Klaus
*1941, asetäitja õpetaja Heino Karm
*1941–1944, August Pähn
*1945–1948, Elmar Paldra
*1949, Jaan Kiivit seenior
*1950–1975, Rein Premet
*1975–1990, Eerik Hiisjärv
*1990–2010, titulaarpraost Ivar-Jaak Salumäe
*2010–2015, Urmas Viilma
* 2015 – Arho Tuhkru

### Kiriku nõukogu liikmed
Tallinna Piiskopliku Toomkoguduse nõukogu endised ja praegused tuntumad liikmed:

* Riho Terras
* Enn Kunila
* Kristjan Lemmsalu
* Raido Rüütel
* Vahur Glaase
* Mati Maanas
* Jüri Kraft
* Hannes Võrno
* Riivo Sinijärv
* Indrek Treufeldt

## Viited

## Välislingid
* EELK Tallinna toomkoguduse koduleht
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Tallinna Toomkogudus, e-kirik.eelk.ee, 20. jaan. 2022
Taktiilne kommunikatsioon

**Taktiilne kommunikatsioon** (ingl *tactile communication*) on taktiilne informatsiooni vahetamine ning selle kogemine kompimismeelega. Taktiilset kommunikatsiooni loetakse osaks mitteverbaalsest kommunikatsioonist (näoilme, silmside, kehahoiak ja liikumine, hääletoon, positsioneerimine rühmas jm).

Semiootik Winfried Nöth peab taktiilset info vahetamist kõige primitiivsemaks kommunikatsioonivormiks. Taktiilne kommunikatsioon on kasutusel primitiivsetest elusolenditest inimeseni.

Inimese igipäevaelus on taktiilne kommunikatsioon näiteks lemmiklooma paitamine, teretamisel käe surumine või füüsiline intiimsus. Samuti on seda füüsiline vägivald. Kultuuriti on taktiilse kommunikatsiooni kasutamine ja tõlgendamine erinev.

Taktiilse kommunikatsiooni kasutamine, uurimine ja vahendamine kuulub paljude teoreetiliste ja praktiliste valdkondade juurde: semiootika, psühholoogia, antropoloogia, zooloogia, haridus, tehnoloogia jne.

### Taktiilse kommunikatsiooni tehnoloogiad

Üheks taktiilse kommunikatsiooni tehnoloogiliseks väljundiks on 1825. aastal loodud ja endiselt kasutusel olev pimedate punktkiri ehk Braille kiri, mille trükkimine nõuab tehnilist seadet.

Puutetundlike ekraanide tavakasutusse tulemisega on iga sellise seadme (nutitelefon, tahvelarvuti) kasutaja seotud taktiilse kommunikatsiooniga.

2015. aastal toob tehnoloogiafirma Apple turule uue taktiilse kommunikatsiooniga seotud seadme iWatch. Käekellana kantav seade võimaldab info edastaja ja vastuvõtja vahel imiteerida n-ö näpuga puudutamist ja vahendada südamelöökide taktiilset tunnetamist. Selline infovahetusvõimalus loob uue meediakanali. Näiteks võimaldab selline seade taaskasutusse võtta  morsekoodi, mida vastuvõtja ei pea lugema ega kuulama, vaid kogeb seda kompimismeelega.

### Probleemid mõistega "taktiilne" ja "haptiline"

Inglise keeles kasutatakse mõisteid "taktiilne" (*tactile*) ja "haptiline" (*haptic*) sageli kõrvuti ja segamini. Mõlemad mõisted on samatähenduslikud, kuid pärit eri keeltest: taktiilne ladina keelest, haptiline kreeka keelest (kr *ἅπτω*, puudutan). Eesti keeles on normatiivselt kasutusel mõiste "taktiilne".

Kommunikatsioonivormina peetakse taktiilset kommunikatsiooni samaväärseks haptilise kommunikatsiooniga (ingl *haptic communication*) või ka selle alla kuuluvaks.

Mõnes valdkonnas on "haptiline" võetud erialamõistena üle eesti keelde. Näiteks kognitiivses psühholoogias loetakse taktiilsust haptilise tunnetuse liigiks.

## Viited
Sügislase tänav

**Sügislase tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. 

Sügislase tänav sai nime 26. juunil 2002. Tänava nimi kuulub Lepiku asumi liblikateemaliste tänavanimede sarja ning on pandud sügislase järgi. Sügislase tänav rajati endise Lepiku küla Potsepa talu maadele.

Detailplaneeringu alusel rajatud Sügislase tänav oli algselt umbes 220 meetrit pikk tänav, mis kulges kaarjalt Kloostrimetsa tee ja Lepiku tee vahel. Tänava keskosa oli läbitav üksnes jalgsi, nii et liikluse seisukohalt oli tegemist kahe umbtänavaga, millest üks algas Kloostrimetsa teelt ja teine Lepiku teelt. Tallinna linnavalitsuse 6. mai 2015 korraldusega muudeti Sügislase tänava leviala ning anti senise Sügislase tänava Lepiku teelt algavale osale nimeks Karuslase tänav. Nüüdne Sügislase tänav on Kloostrimetsa teelt algav umbes 100 meetrit pikk umbtänav.

## Viited

## Välislingid
*Sügislase tänav detailplaneeringu joonisel
*Sügislase tänava leviala muutmise ja Karuslase tänava skeem