open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nerva

**Nerva** (**Imperator Caesar Marcus Cocceii ''Nerva'' Germanicus Augustus**; sünninimi **Marcus Cocceius Nerva**; 8. november 30 – 27. jaanuar 98) oli Vana-Rooma keiser 18. septembrist 96 kuni surmani (1 aasta, 4 kuud ja 9 päeva). Ta oli esimene "viiest heast keisrist". 

Nerva oli pärit silmapaistvast senaatori perekonnast ning oli abielu kaudu seotud Juliuste-Claudiuste dünastiaga. Ta oli enne keisriks saamist kahel korral konsul, 71. ja 90. aastal. 

Nerva oli salaja tegutsenud keisriks saamise nimel ning kui Domitianus mõrvati, haaras ta trooni. Paljud pensionile läinud riigimehed naasid tööle, et aidata Nerval impeeriumi valitseda. Nerva valitsemise üks juhtmõte oli propageerida, ja seda tegi ta oskuslikult, loobudes Domitianuse terroriseerivatest vahenditest, millega viimane kehtestas oma türannia. 

Tema valitsemisajal töötati välja ja viidi Itaalias läbi agraarreform ja viimane *lex populi* (rahvaseadus) Rooma ajaloos. Nerva valitsusele on ka omistatud *[[alimenta]]* loomist, mis on süsteem või fond Itaalia vaesete laste aitamiseks, kuid on võimalik, et selle töötas välja hoopis Nerva järglane Traianus.

Võimu ja järglase kindlustamiseks lapsendas ja võttis oma kolleegiks Marcus Ulpius Traianuse, kes oli varem ühe Germaania provintsi kuberner. Nerva lõi sellega adoptiivkeisrite dünastia. Traianusest sai keiser pärast Nerva surma. Nerva suri loomulikku surma.

## Viited
Numerianus

**Numerianus** (**Imperator Caesar Divi Cari Marcus Aurelius Numerius Numerianus Augustus**; sünninimi **Marcus Aurelius Numerius Numerianus**; 254 – november 284) oli Vana-Rooma keiser august 283 kuni 284. 

Lisanimed: Germanicus maximus (283), Persicus maximus (283), Britannicus maximus (284). 

## Elu

Numerianus oli keiser Caruse poeg, kes võttis Pärsia Sassaniididega peetud sõja ajal 283. aastal pärast isa surma võimu üle, kuid suri järgmisel aastal. Enne surma põdes ta silmahaigust, kuid tema tappis tõenäoliselt ise keisriks saada soovinud pretoriaanide prefekt Aper, kes suutis esialgu kuritegu varjata, kuid haisema hakanud laip tõi selle päevavalgele. Armee ohvitserid keeldusid teda toetamast ning valisid keisriks hoopis ratsanikuseisusesse kuulunud Diocletianuse (*Caius Valerius Diocles*), kes võis esialgu osaleda koos Aperiga vandenõus, kuid tappis ta kohe pärast ametisse astumist 20. novembril 284. aastal.

## Viited
Norra keel

**Norra keel** (norra keeles *norsk*) on Skandinaavia keelte hulka kuuluv germaani keel, mida kõneldakse Norras ja mõningal määral norra emigrantide seas.

19. sajandi keskpaigast kuni 20. sajandi keskpaigani oli USA Kesk-Läänes elujõuline norra keele kõnelejate kogukond.

Norra keel sarnaneb väga rootsi ja eriti taani keelega. 

## Norra tähestik
**A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z Æ Ø Å** 

Tähtesid *c*, *q*, *w*, *x* ja *z* kasutatakse ainult laensõnades.

## ''Bokmål'' ja ''nynorsk''
Norra keelel on kaks ametlikku kirjakeelt (keelekuju): *[[bokmål]]* [b'ukmool] ('raamatukeel') ja *nynorsk* [n'üünošk] ('uusnorra keel'). *Bokmål* on tavalisem variant; uusnorra keelt kasutab kirjas 10...15% elanikest, eriti Lääne-Norras. Rahvusvahelised dokumendid tõlgitakse *bokmål*.

Alates 1951. aastast on riiklik keelenõukogu (*[[Språkrådet]]*) püüdnud kaht keelekuju lähendada. Juhtiv kirjakeel on endiselt *[[riksmål]]*, millele anti 1929 ametlikult uus nimi *[[bokmål]]*. Lähendamiskatsed on andnud hübriidseid keelevorme, mis on keelelist segadust veelgi suurendanud. Keelekujud on siiski vastastikku arusaadavad. 

Kummalgi keelevormil on "radikaalne" ja "konservatiivne" variant. Mõlemad on ametlikud keeled, kuigi valdav osa norralasi kõneleb mõnd *bokmål*'i varianti. Kogu riigis peavad õpilased kirjandeid kirjutama mõlemas keeles.

## Foneetika ja fonoloogia
Mõlemas norra kirjakeeles on 9 täishäälikut, millele vastavad tähed *a*, *e*, *i*, *o*, *u*, *y*, *æ*, *ø* ja *å*. Igaüks neist võib olla pikk või lühike. Omasõnades esinevad diftongid *au*, *ei* ja *øy* ning laensõnades veel *ai* ning harvem *oi* ja *ui*. 

## Välislingid

*Eesti-norra-eesti sõnaraamat
*Norra nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Niilus

**Niilus** (araabia النيل *An-Nīl* ehk البحر *Al-Baḩr*) on jõgi Kirde-Aafrikas. Niilus on 6650 (teistel andmetel 6671) km pikk ja Amazonase järel pikkuselt teine jõgi maailmas (varem peeti Niilust pikimaks jõeks). Niiluse jõgikond on 2,87 miljonit km&sup2; ja keskmine vooluhulk Aswānis 2600 m³/s.

Niilus algab Ida-Aafrikast Virunga mägedest Kagera jõena, mis suubub Victoria järve. Väljub sealt Victoria Niilusena, läbib Kyoga järve ja suubub Alberti järve (endine nimi Mobutu Sese Seko järv). Viimasest allavoolu kuni parempoolse lisajõe Aswa suudmeni nimetatakse teda Alberti Niiluseks, edasi vasakpoolse lisajõe Baḩr al-Ghazāli suudmeni Baḩr al-Jabaliks, sellest allavoolu Valgeks Niiluseks ehk Al-Baḩr al-Abyaḑiks ja pärast parempoolse lisajõe Sinine Niiluse suuet Hartumis Niiluseks. Suured lisajõed on ka ‘Aţbarah' jõgi Põhja-Sudaanis ja Sobat Lõuna-Sudaanis. 'Aţbarah'st suudmeni voolab Niilus 2700 km ühegi lisajõeta läbi kõrbe, tema org (laius kuni 20 km) moodustab maailma suurima oaasi. Üldiselt voolab ta põhja poole ja moodustab Põhja-Egiptuses lõpuks laia delta. Niilus läbib Burundit, Tansaaniat, Ugandat, Sudaani ja Egiptust, lisaks Rwandat piirijõena.

Niiluse ülemjooksul on palju jugasid ja kärestikke, osa neist on paisutamisega (15 suurt paisu) üle ujutatud. Sudaanis voolab Niilus suures tugevasti soostunud nõos (Sudd). Sinise Niiluse suudme ja Aswāni vahel on 6 kärestikku ehk katarakti (neist 2 on Nasseri veehoidlast üle ujutatud), edasi kuni suudmeni on jõe vool aeglane. Niilus on Egiptuse ainus pidevalt voolav jõgi. Vahemerre suubudes moodustub suur delta (24 000 km&sup2;). Peamised suudmeharud on Rosetta ja Damietta (Dumyāţ).

Etioopia mägismaa suvised mussoonvihmad põhjustasid varem üleujutusi (juunist oktoobrini, veetaseme tõus 6-7 meetrit), tuues põldudele viljakat muda, nüüdisajal reguleerib Niiluse veetaset Aswāni lähedale rajatud hüdrosõlm. Deltast lähtub mitu mageveekanalit (Suessi kanalisse, Al-Fayyūmi oaasi ja Aleksandriasse).

Peamised püügikalad on niiluse ahven, niiluse hulkuim ehk bi&scaron;in, vesihunt ja hammaskarp.

Kõrgpaisude ja veehoidlate rajamine Niilusele on põhjustanud soovimatuid muutusi: viljakas muda settib eeskätt veehoidla põhja, seepärast vajavad põllud väetamist, suurenevad vee sooldumine, aurumine ja kõrbeliiva imendumine, väheneb toitaine- ja hapnikusisaldus.

Niiluse nimi tuleb kreeka keelest (*Neilos*). Pole teada, mida see tähendab. Muinasegiptlased ise nimetasid seda lihtsalt jõeks või suureks jõeks (egiptuse keeles *iteru*, kopti keeles *joor* ja *jeró*). Ka juudid nimetasid seda *Jôr* (Piiblis valesti *Je'ôr*).

Niiluse alamjooksu org on vanimaid inimasustus- ja kultuuripiirkondi (niisutusmaaviljelus). Suurem osa Vana-Egiptuse elanikest elas ja kõik selle linnad asetsesid Niiluse orus, mis on ka nüüdisajal tihedasti asustatud (97% Egiptuse elanikest).

1. kärestik, mis on jõe suudmele kõige lähemal, on Aswāni paisust põhja pool. Aswānini on Niilus turismimarsruut, mida läbitakse kruiisilaevadega ja traditsiooniliste puust purjepaatide felukkidega.

## Välislingid
Nicholas Bacon

**Nicholas Bacon** (1509 – 20. veebruar 1579) oli Inglise poliitik Elizabeth I ajal.

Ta sündis Kentis Chislehurstis. Tema isa Robert Bacon oli pärit Suffolkist Drinkstone'ist.

Nicholas Bacon lõpetas 1527 Cambridge'i Ülikooli. Pärast mõnda aega Pariisis viibimist astus ta Gray's Inni ning 1533 sai advokaadiks. Kui kloostrid likvideeriti, oli ta maasaajate hulgas. Ta sai maa, mis oli konfiskeeritud kloostrilt, kus tema isa oli olnud jooksupoisiks. 1545 sai ta parlamendiliikmeks Dartmouthi esindajana. 1546 sai ta prestiižika ja tulusa ametikoha *[[attorney of the court of wards and liveries]]* ning 1552. aastaks oli ta saanud Gray's Inni laekuriks. Mary I ajal teda kui protestanti ei edutatud. Elizabeth I ajal aga määrati ta suuresti tänu oma teise naise õemehe William Cecili eestkostele Suurpitsati hoidjaks (*[[Lord Keeper of the Great Seal]]*). Varsti pärast seda ülendati Bacon rüütliks. 

Bacon aitas tagada oma sõbrale Matthew Parkerile Canterbury peapiiskopi koha. Bacon oli oma ametikoha tõttu Lordide Koja eesistuja, kui Elizabeth I avas oma esimese parlamendi. Kuigi Bacon oli Mary Stuarti leppimatu vaenlane, oli ta finantskaalutlustel vastu William Cecili Prantsusmaa-vastase sõja poliitikale, kuid ta pooldas tihedamaid sidemeid välismaa protestantidega ning teadvustas ohtu, mis Inglismaale lähtus Prantsusmaa ja Šotimaa liidust. 1559 anti Baconile täielikud lordkantsleri volitused. 1564 langes ta ajutiselt kuninganna ebasoosingusse ning kõrvaldati õukonnast, sest Elizabeth I kahtlustas teda selles, et ta oli seotud John Halesi pamfleti "A Declaration of the Succession of the Crowne Imperial of Ingland" avaldamisega. Selles pooldati leedi Jane Grey õe leedi Catherine Grey asumist Inglismaa troonile. Kui selgus Baconi süütus, siis tema soosing taastus. Bacon oli vastu ettepanekule panna Mary Stuart mehele Norfolki hertsogile, samuti Inglismaa kuninganna kavandatud abielule Anjou hertsogi François'ga. Tema umbusku katoliiklaste ja prantslaste vastu suurendas pärtliöö. Anglikaani kiriku ustava liikmena oli ta kogu aeg huvitatud kirikuasjadest ning tegi ettepanekuid kiriku õpetusest ja distsipliinist paremaks kinnipidamiseks. 

Nicholas Bacon suri 20. veebruaril 1579 ja maeti Londoni Saint Pauli katedraali. Järelehüüetes nimetati teda osavaks kõnemeheks, õpetatud juristiks ja suuremeelseks sõbraks. Ta tegi annetusi hariduse heaks ning määras selleks ka osa oma pärandusest. Muuhulgas rajas ta tasuta *[[grammar school]]* Redgrave'is.

Nicholas Bacon oli kaks korda abielus. Esimese abikaasa Jane'iga oli tal kolm poega ja kolm tütart. Tema teine abikaasa oli Anne (suri 1610), Edward VI kasvataja Anthony Cooke'i tütar, oma aja üks haritumaid naisi. Temaga oli Nicholasel kaks poega.

Baconi kõige vanem poeg Nicholas (u 1540 – 1624) oli parlamendiliige, kes esindas Suffolki ning sai 1611 esimeseks Inglismaa baronetiks. See tiitel kuulub seniajani tema järglastele. Ka tema teine poeg Nathaniel (u 1550 – 1622) ja kolmas poeg Edward (u 1550 – 1618) osalesid avalikus elus. Tütar Anne'i kaudu oli Nicholas Bacon Townshendi markiide esivanem.

Tema pojad teisest abielust olid Anthony Bacon ja Francis Bacon.
November 2003

**November [[2003]]**, sündmuste kroonika

## [[3. november]]

*Mihhail Hodorkovski lahkus Jukose juhi kohalt.

## [[4. november]]

*Sri Lanka president Chandrika Kumaratunga saatis parlamendi laiali, viies riigi faktiliselt sõjaseisukorda.

## [[5. november]]

*Päikesel leidis aset suurim loide, mis on kunagi registreeritud.
*Kinodesse tuli kolmas "Matrixi" sarja film "The Matrix Revolutions".

## [[6. november]]

*Suurbritannia Konservatiivse Partei uueks liidriks kinnitati Michael Howard. 

## [[8. november]]

*Saudi Araabia pealinnas Ar-Riyadis oli võimas enesetaputerrorirünnak; plahvatuses sai surma üle 20 ja haavata üle 100 inimese. 

## [[9. november]]

*Jaapani valimised võitis Liberaaldemokraatlik Partei (peaminister Junichiro Koizumi).

## [[12. november]]

* Palestiina parlament kiitis heaks uue valitsuse, mida juhib Ahmed Qurei.  

## [[13. november]]

* Craig Venter teatas paljuneva kunstliku viiruse loomisest. 

## [[15. november]]

* USA Louisiana osariigi kuberneriks valiti esimese naisena Kathleen Blanco.
* İstanbulis (Türgi) plahvatas sünagoogide lähedal kaks autopommi. Surma sai vähemalt 20 ja haavata 250 inimest.

## [[16. november]]

* Serbia presidendivalimised ebaõnnestusid, sest osalusprotsent oli ainult 38% (vaja oli 50%).

## [[17. november]]

* Arnold Schwarzenegger vannutati USA California osariigi kuberneriks. 

## [[18. november]]

* Fermi laboratoorium kinnitas, et on avastatud elementaarosake X(3872), mille olemasolu senised teooriad ei seleta.

## [[19. november]]

*Jun'ichirō Koizumi nimetati Jaapani peaministriks.
* Neljapartiiline malematš Garri Kasparovi ja programmi X3D Fritz vahel lõppes viigiga.

## [[20. november]]

*İstanbulis oli kaks autopommiplahvatust HSBC pangas ja Suurbritannia konsulaadis. Surma sai vähemalt 25 (sealhulgas Briti peakonsul Roger Short) ja haavata sadu inimesi. Terroriaktide eest võttis vastutuse enda peale islamistlik rühmitus İslami Büyükdoğu Akıncılar Cephesi (IBDA-C).

## [[22. november]]

*Thbilisis piirasid Gruusia presidendi Eduard Ševardnadze vastased parlamendihoone ümber ja nõudsid presidendi tagasiastumist. Ševardnadze kuulutas välja erakorralise seisukorra. 
*Peruu president Alejandro Toledo palus vabandust 70 000 inimese pärast, kes on tapetud 15 aasta jooksul võitluses mässulise liikumisega Sendero Luminoso. 

## [[23. november]]

*Gruusia president Eduard Ševardnadze astus tagasi. Kuni uute presidendivalimisteni asus presidendi kohuseid täitma Nino Burdžanadze.

## [[26. november]]

*India ja Pakistan kuulutasid välja relvarahu Kashmiri piirkonnas. 

## [[27. november]]

*USA president George W. Bush külastas tänupüha puhul Ameerika sõdureid Bagdadis. 
*Simon Crean astus tagasi Austraalia Tööpartei juhi kohalt.
Néstor Kirchner

**Néstor Carlos Kirchner Ostoić** (25. veebruar 1950 Santa Cruzi provints, Río Gallegos – 27. oktoober 2010) oli Argentina poliitik, aastatel 2003–2007 Argentina president.

Ta oli vasakpoolne peronist.

Aastatel 1991–2003 oli ta Santa Cruzi provintsi kuberner. Aastal 2003 sai ta Argentina presidendiks, võites varasemat (1989–1999) presidenti Carlos Menemit.

## Elulugu
Kirchner põlvnes katoliku usku eurooplastest. Tema isa Néstor Carlos Kirchner, kes põlvnes sakslastest ja šveitslastest, töötas postiametnikuna. Ema María Ostoic oli pärit Tšiilist Punta Arenasest ja tema vanemad olid horvaadi immigrandid. Kirchnerid elasid Santa Cruzi provintsi pealinnas Río Gallegoses. 

Kirchner astus juba noorena peronistlikku noorsooliikumisse Juventud Peronista. Aastal 1976 lõpetas ta juristina La Plata ülikooli. 

Aastal 1987 valiti ta Santa Cruzi linnapeaks. Sellele ametikohale jäi ta 1991. aastani. Seejärel sai ta Santa Cruzi provintsi kuberneriks. Ta tõi provintsi heaolu ja majanduslikku stabiilsust. Ta valiti tagasi ning jäi selle provintsi kuberneriks 2003. aastani. Oma provintsis pani ta rõhku maavarade kaevandamisele. Seal on naftat ja maagaasi ning Argentina suurim kulla- ja hõbedakaevandus. 

1996 asutas ta peronistide siseajalehe La Corriente Peronista, mis oli mõeldud vabaks aruteluks ja peronistide ühtsuse taastamiseks. 

Kuigi Menem võitis esimese hääletusvooru 27. aprillil 2003, sai ta ainult 24% kehtivatest häältest, ainult 2% rohkem kui Kirchner. See oli Pyrrhose võit, sest Menemil oli paljude argentiinlaste silmis väga negatiivne kuvand ja tal polnud peaaegu mingit võimalust lõppvoorus võita. Küsitlused ennustasid Kirchneri ülekaalukat võitu 30–40-protsendilise vahega. Menem otsustas kandideerimisest loobuda. Nii sai Kirchneri automaatselt Argentina presidendiks.

Kirchner sai Eduardo Duhalde järel presidendiks 25. mail 2003.

Kirchner oli esimene Patagooniast pärit president.

Kirchner sundis ametist lahkuma kolm Ülemkohtu kohtunikku, süüdistades neid Carlos Menemi otsuste heakskiitmises. Üks endine kohtunik ütles, et Kirchner tahtis lihtsalt Ülemkohtu sõltumatust piirata. 
 
28. oktoobril 2007 toimunud presidendivalimised võitis Néstor Kirchneri abikaasa Cristina Fernández de Kirchner.

4. mail 2010 valiti ta Lõuna-Ameerika Riikide Liidu peasekretäriks. Ta oli selles ametis kuni oma surmani sama aasta 27. oktoobril.

## Isiklikku
Kirchner abiellus 9. märtsil 1975 Cristina Fernándezega.

Neil on kaks last: Máximo (1977) ja Florencia (1990).
Oksüdatsioon

**Oksüdatsioon** on laiemas mõttes keemiline protsess, mille käigus aine loovutab elektrone ehk oksüdeerub. Kitsamas mõttes on oksüdatsioon aine ühinemine hapnikuga. Sellest tuleneb ka reaktsiooni nimetus (hapnik on ladina keeles *oxygenium*).

Oksüdeerumine on alati seoses redutseerumisega, oksüdeerija ja oksüdeeruv aine (redutseerija) osalevad koos redoksreaktsioonis.  Redutseerija oksüdeerub ehk annab elektrone ära. Samal ajal oksüdeerija liidab (aktsepteerib), omastab need elektronid, seega redutseerub.

Tüüpiline oksüdatsiooniprotsess on põlemine, mille käigus põlev aine oksüdeerub.

## Bioloogiline oksüdatsioon

Organismide kehas toimuvad samuti oksüdatsiooniprotsessid. Need on enamasti paljuetapilised ja lõppsaadustena eraldub peamiselt süsihappegaas, vesi ja ammoniaak. Võrreldes põlemisega on need oksüdatsiooniprotsessid aeglased.

## Vaata ka
*Reduktsioon (redutseerimine)
*Auto-oksüdatsioon
*Oksiid
*Põlemine
*Keemiline plahvatus

## Viited
Oksüdeerija

**Oksüdeerija** (ka *oksüdeeriv aine*, *oksüdant*) on keemias aine, mis redoksreaktsiooni käigus liidab endaga elektrone (seega ise redutseerub teist ainet oksüdeerides). Näitena üheks levinud oksüdandiks on hapnik. Tuntud oksüdandid on ka lämmastikhape, vesinikperoksiid, kaaliumpermanganaat, kaaliumdikromaat ja osmiumtetraoksiid. 

Oksüdandi tugevus korreleerub aine redokspotentsiaaliga (*E*°) – mida suurem on redokspotentsiaal, seda tugevam on oksüdant. Fluori, mis on ülitugev oksüdeerija, redokspotentsiaal on +2,87 V standardelektroodi suhtes, samas hapniku redokspotentsiaal on +1,23 V. 

## Vaata ka
* Oksüdatsioon
* Redutseerija
* Redoksreaktsioon

## Viited
Olga Lauristin

**Olga Lauristin** (sündinud **Olga Künnapuu**; 28. aprillil 1903 Kolga vald – 25. juuni 2005) oli eesti kommunist.

## Elulugu
Isa Anton Künnapuu oli Kolga vallas koolijuhataja.

Astus 1920. aastal Eestimaa Töörahva Parteisse. Sellest ajast arvestatakse tema kuulumist Nõukogude Liidu Kommunistlikku parteisse (NLKP).  1923. aasta Tallinna linnavolinike valimisel valiti ta Tallinna linnavolinikuks Töörahva Ühise Väerinna nimekirjast.

Mõisteti 149 protsessil (10.–27. november 1924) eluks ajaks sunnitööle. Vabanes 1938. aasta amnestiaseadusega.

Aastal 1940 töötas ta Rahva Hääle toimetuses ja Eestimaa Kommunistliku (bol&scaron;evike) Partei Keskkomitee naistööinstruktorina, 1941 Eesti NSV Kirjandus- ja Kirjastusasjade Peavalitsuse ülemana. Sel ametikohal andis ta korralduse tuhandete okupatsioonivõimudele sobimatute eestikeelsete raamatute hävitamiseks.

Aastatel 1941–1944 töötas ta Üleliidulises Raadios ja Võõrkeelse Kirjanduse Kirjastuses eesti toimetuse juhatajana. Aastatel 1944–1947 oli ta Eesti NSV sotsiaalkindlustuse minister ja 1947–1951 Eesti NSV kinematograafia minister.

Küüditatute Valve Kivi, Elvi Sukku ja Ella Gitali ütluste kohaselt osales ta märtsiküüditamise läbiviimises Hiiumaal.. Olga Lauristini tütar Marju Lauristin on enda sõnul pöördunud Kaitsepolitsei poole palvega uurida tema ema võimalikku osalust küüditamises ning "sai eitava vastuse". Olga Lauristini tegevust märtsiküüditamise ajal tema elu jooksul kriminaalkorras ei uuritud.

Seoses abikaasa Hendrik Alliku arreteerimisega heideti ta 1952. aastal NLKP-st välja; 1953. aastal liikmesus taastati.

Aastatel 1956–1961 oli ta Välismaaga Sõpruse ja Kultuurisidemete Arendamise Eesti Ühingu Presiidiumi esimees ja 1961–1989 Rahufondi Eesti osakonna esimees. 1983. aastal  Eesti NSV Ministrite Nõukogu ja Eesti NSV Ametiühingute Nõukogu autasustas aukirjaga, "Kauaaegse viljaka töö eest rahvastevahelise sõpruse arendamisel ja tugevdamisel"  Lauristin, Olga Antoni t., Välismaaga Sõpruse ja Kultuurisidemete Arendamise Eesti Ühingu juhatuse liiget.

## Isiklikku
Oli aastatel 1939–1941 (kuni abikaasa hukkumiseni) abielus Johannes Lauristiniga. Nende tütar on poliitik, sotsioloog ja ajakirjandusteadlane Marju Lauristin. Aastatel 1945–1989 (kuni abikaasa surmani) oli Olga Lauristin abielus Hendrik Allikuga. Nende poeg on poliitik ja teatritegelane Jaak Allik. 

Alates 1997. aastast elas ta Tartus tütretütar Marin Laaki juures.

Ta oli Eesti Vasakpartei kõige vanem liige.

## Viited
Olduvai kultuur

**Olduvai kultuur** ehk **Olduvai ajastu** (ka *Oldowan*, *Oldowani ajastu*, *Oldowani kultuur*) on paleoliitikumi esimene periood.

Olduvai kultuurile on tüüpiline veerkivitööriistade kasutamine ning lihtsate tööriistade valmistamine küljest äralöömise teel. Vanimad kiviriistad on tuntud kui *chopper*'id ehk raienoad, mille saamiseks eemaldati munakivist või laamakamakast kilde. Kivitööriistade valmistamist on nimetatud veeristööriistade tootmiseks või esimese leiukoha Olduvai Gorge (Olduvai kuristiku) järgi Olduvai töönduseks. Olduvai kuristik asub Ida-Aafrikas Tansaanias Serengeti lavamaa kaguosas. Olduvai kultuurile on tüüpilised *[[Homo rudolfensis]]*, *[[Homo habilis]]*, varane *[[Homo erectus]]* ja *[[Homo ergaster]]*.

Vanimad leiukohad on Etioopias: Gona (2,5 miljonit aastat vana) ja Hadar (2,3 miljonit aastat vana).

Kivitööriistadel on – eriti perioodi lõpul – juba erinevad kujud. Kivist tööriistade kõrval olid tarvitusel ka luust ja sarvest tööriistad. Kõige vanemad Olduvai ajastu tööriistad Euraasias on umbes 1,5 miljoni aasta vanused ning pärinevad Gruusiast ja kuulusid *[[Homo ergaster]]* 'ile.

Aafrikas ilmusid esimesed järgneva, Acheuli ajastu esemed umbes 1,5 miljonit aastat tagasi (*[[Homo ergaster]]* ja *[[Homo erectus]]*).

Üleminel Olduvai ja Acheuli ajastu vahel ei ole päris täpselt piiritletud. Enamasti peetakse Acheuli ajastu tunnuseks kaheteratehnika ja pihukirveste arengut. Siiski arvatakse lihtsamad kaheteratööriistad veel Olduvai ajastusse.

## Vaata ka
*Inimene (perekond)
*Inimene
*Esiaeg
*Kiviaeg

## Välislingid
*Olduvai ajastu tööriistad
*Pihukirved
*Tööriistad Gruusiast
*Osavinimese kirjeldus
Oksiidid

**Oksiidid** on keemilised ained, mis koosnevad kahest elemendist, millest üks on hapnik, ning mille molekulis hapnikuaatomite vahel puudub keemiline side. Vananenud kirjanduses (peamiselt 20. sajandi I poolel) tähistati oksiidi terminiga "*hapend*".

Metallioksiidid on reeglina aluselised ning neis esineb kas iooniline või kovalentne polaarne side. Mittemetallioksiidid on reeglina happelised ning neis esineb kovalentne polaarne side. 

Oksiidid tekivad kahe lihtaine vahelise redoksreaktsiooni käigus, milles hapnik käitub oksüdeerijana. Oksiide on mõningatel juhtudel võimalik saada ka metalli reageerimisel veega, need tekivad ka paljude ebapüsivate ainete lagunemisel.

**Metallioksiidid** on erineva värvusega tahked kristalsed ained. Üks tähtsamaid metallioksiide argielus on **kaltsiumoksiid CaO ehk kustutamata lubi.** Seda saadakse tööstuses lubjakivi lagundamisel kõrgel temperatuuril. Argielus puutume kokku muudegi metallioksiididega. Laialt kasutatav metall **alumiinium** kattub õhuhapnikuga reageerimisel õhukese oksiidikihiga. See kiht on nii tihe, et kaitseb metalli edasise oksüdeerumise eest. Seepärast on alumiinium tavatingimustes õhu ja vee suhtes hea vastupidavusega. Ka **raua** pinnal tekkiv rooste koosneb põhiliselt oksiidist. Raud(III)oksiid on aga kohev ega kaitse rauda edasise roostetamise eest.

Oksiide saadakse: 
# Metallide reageerimisel hapnikuga
# Mittemetallide reageerimisel hapnikuga
# Orgaaniliste ainete põlemisel
# Lahustumatute hüdroksiidide lagundamisel

## Näited

* **H<sub>2</sub>O** ehk **[[vesi]]** – laialdaselt levinud lahusti, elusolendite peamine komponent.
* **Fe<sub>2</sub>O<sub>3</sub>/FeO/Fe<sub>3</sub>O<sub>4</sub>** ehk rauarooste**
* **Al2O3** ehk [[alumiiniumoksiid]], millest saadakse [[alumiinium]]i.
* **CaO''' ehk kustutamata lubi, tähtis ehituses.

## Vaata ka
*Väävli oksiidid
*Neutraalsed oksiidid
Otho

**Otho** (**Imperator Marcus ''Otho'' Caesar Salvii Marcus Salvii Augustus**; sünninimi **Marcus Salvius Otho**; 28. aprill 32 – 16. aprill 69 Cremona lähedal) oli Vana-Rooma keiser 15. jaanuarist 69 kuni surmani.

Otho sündis peres, kus oli konsuliametit peetud Augustuse valitsemisajast. Otho abiellus Poppaea Sabinaga, kuid naisest sai hiljem keiser Nero armuke (hiljem ka naine) ning Otho saadeti 58. aastal Lusitaania provintsi juhiks. 68. aastal liitus Otho Galba juhitud mässuga Nero vastu. Galba võimle tuleku järel oil Otho esialgu uue keisri järglane ja troonipärija, kuid peagi hülgas Galba ta ja määras uueks soosikuks Lucius Piso Lucianuse. Otho otsustas Galba kukutada ja võtta võimu. Ta meelitas keisri ihukaitsjad enda poolele, kes seejärel mõrvasid Galba Rooma Foorumil. Otho kuulutati keisriks 15. jaanuaril 69. 

Juba enne Galba surma olid Germaania leegionid avaldanud toetust Vitelliusele keisriks saamisel ning need väed liikusid ka Otho keisriks saamise järel Itaalia suunas. Otho tegutses sihikindlalt ja kiirelt, ta saatis välja laevastiku Narbonensisesse (piirkond Lõuna-Gallias), kutsus kohale Doonau leegionid ning marssis Vitelliusele ustavatele leegionitele vastu 14. märtsil 69. Kuigi aprilli alguseks olid Othoga liitunud veel mitmed märkimisväärsed väeosad, olid Vitelliuse väed palju tugevamad. Otho kogenud nõuandjad soovitasid keisril rünnak edasi lükata ja vägesid täiendada, kuid Otho otsustas tegutseda. Otho armee purustati Bedriacumis, umbes 35 kilomeetrit Cremonast idas. Lüüasaamise järel sooritas Otho seal ka 16. aprillil enesetapu.

## Vaata ka
* Nelja keisri aasta

## Viited
Oidipus

**Oidipus** (vanakreeka keeles Οἰδίπους, ladinapäraselt *Oedipus*) oli müütiline Teeba kuningas, Teeba kuninga Laiose ja kuninganna Iokaste poeg, kes teadmatult tappis oma isa ja abiellus oma emaga.

Oidipust tuntakse enamasti Sophoklese näidendite "Kuningas Oidipus" ja "Oidipus Kolonoses" järgi.

## Müüt
Kui Oidipus väikese lapsena maha jäeti, leidis ta lambakarjus, kes viis ta Korintose kuningakotta. Kuningas Polybos ja kuninganna Merope (või Periboia) kasvatasid ta üles.

Hiljem sattus Oidipus oma algse kodukoha lähedal rännates tülli oma isa, kuningas Laiosega ja tappis ta teadmata, kes ta on. Pärast seda sündmust edasi liikudes jõudis mees Teebasse, mida hoidis hirmu all sfinks. Saanud oma mõistatusele õige vastuse, heitis sfinks ennast sügavikku. Koletise võitnud Oidipus sai Teeba kuningaks. Seejärel abiellus ta oma ema, kuninganna Iokastega, samuti teadmata, kes ta on. Kui Oidipuse minevik selgeks sai, ei suutnud ta ema enam häbitunnet taluda ja sooritas enesetapu. Oidipus pidas kõike juhtunut enda süüks ning tahtmata näha edasisi kuritegusid, pimestas mees end sõlenõelaga. Olles pimedaks jäänud, usaldas kuningas oma lapsed ja trooni Iokaste vennale Kreonile ning pagendas ise ennast Teebast. Elust eemaletõmbununa veetis Oidipus oma elu lõpuaastad tundmatu karjusena.

Oidipuse loo süžeega sarnased lood on suulises folklooris rahvusvaheliselt levinud. Aarne-Thompson-Utheri tüübikataloogis on see arvele võetud muinasjututüübina ATU 931.

## Vaata ka
*Oidipuse kompleks

## Kirjandus
* Anne Lill, "Mis juhtus Oidipusega?" (Oidipuse müüt ja Oidipus kirjanduses) – Looming 1981, nr 10, lk 1458–67
* Näidendi analüüs leidub Olev Remsu "Filmidraamatehnikas", TÜ kirjastus, 2016
Orodes III

**Orodes III** (OPΩΔΗΣ) oli Partia kuningas aastatel 4–7.

Tema isaks peetakse Partia kuningat Phraates IV-t, ema on teadmata. 

Ta abiellus Juudamaa printsessi, Alexandrose tütrega. Partia ja Media Atropatene kuningas Vonones II oli nende poeg. 

Ta tuli võimule pärast Phraatakest. Ühe versiooni järgi ta oli võimul ainult mõned kuud, ja needsamad ülikud, kes ta troonile panid, lõpuks ka mõrvasid ta (mõrvamine on kindel). Sel juhul loetakse tema võimuloleku ajaks umbes aastat 6.
Opole vojevoodkond

**Opole vojevoodkond** on 1. järgu haldusüksus (vojevoodkond) Poolas.

## Haldusjaotus
Vojevoodkond jaguneb üheks maakonna õigustega linnaks:
# Opole

ja 11 maakonnaks:
# Brzegi maakond
# Głubczyce maakond
# Kędzierzyn-Koźle maakond
# Kluczborki maakond 
# Krapkowice maakond
# Namysłówi maakond 
# Nysa maakond
# Olesno maakond
# Opole maakond
# Prudniki maakond 
# Strzelce Opolskie maakond

## Vaata ka
*Sileesia

## Välislingid
* Koduleht
Politoloogia

**Politoloogia** on teadus, mis uurib võimu ja valitsemise vorme, poliitilisi süsteeme ja ideoloogiaid. Politoloogia tegeleb režiimide, liikumiste ja ideoloogiate uurimisega.

## Politoloogia ajalugu
### Algusaeg 1880–1920
*1871 – Pariisis asutati École Libre des Sciences Politiques.
*1880 – Columbia Ülikoolis (NY) asutati School of Social Sciences.
*1890. aastad – Firenzes asutati Istituto Cesare Alfieri.
*1895 – alustas tegevust London School of Economics and Political Science.
*1903 – asutati American Political Science Association.

### Suunamuutus 1920–1945
*Talcott Parsons – strukturaal-funktsionalistlik teooria
*Harold Lasswell – süsteemiteooria ja kontentanalüüs

### Kõrgaeg 1945–1965
*poliitika biheivioristlik uurimine (David Easton)
*poliitiline sotsioloogia
*poliitilise kultuuri uurimine (Almond ja Verba)
*majanduslik poliitika teooria (Anthony Downs)
*pluralistlik demokraatia teooria (Robert Dahl)
*kriitiline poliitiline teooria

### Hajumine 1965–
*postbiheivioristlik käsitlus
*poliitilise filosoofia uus tulemine (Brian Skinner, John Rawls, Robert Nozick)
*ühiskonnakriitiline uurimus (Barrington Moore Jr., Immanuel Wallerstein, Michel Foucault, Jürgen Habermas) 
**policy-analysis* (Thomas R. Dye)

## Politoloogia harud
*Võrdlev poliitika
*Rahvusvahelised suhted
*Poliitiline teooria
*Interdistsiplinaarsed valdkonnad

## Vaata ka
*politoloogia mõisteid
*politoloogide loend 
*poliitika

## Välislingid
* Politoloogid poliitikast Sirp, 23. oktoober 2009
Portugali keel

**Portugali keel** on romaani keelerühma kuuluv keel, mida kõneleb üle 200 miljoni inimese, olles kõnelejate arvult maailma kaheksas keel. Keel pärineb Pürenee poolsaare lääneosast. 

Brasiilia teisend erineb Portugali omast. Portugali keel on lähedane galeegi ja hispaania keelele. 

Portugali keel on riigikeeleks seitsmes riigis:
Angola, Brasiilia, Guinea-Bissau, Mosambiik, Portugal, Roheneemesaared ja São Tomé ja Príncipe.

## Vaata ka

*Portugalikeelne kirjandus
*Portugalikeelsete Riikide Ühendus
## Viited

## Välislingid
*Portugali nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Parallelism

**Parallelism** ehk **mõtteriim** või **mõttekordus** on eesti rahvaluule iseloomulik kujundusvõte: ühe värsi (ka lause või lauseosa) mõtte teisendatud, täpsustav ja avardav kordamine.

Näiteks: "Veere, veere, päeväkene,/ veere, päevä, vetta möödä,/ hõbedasta õrta möödä,/ vaskesta värävid möödä,/ kullatud kõrendid möödä!"
Pürenee poolsaar

**Pürenee poolsaar** ehk **Ibeeria poolsaar** on poolsaar Euroopa edelaosas Atlandi ookeani (läänes) ja Vahemere (idas ja lõunas) vahel. Ülejäänud Mandri-Euroopast eraldavad seda Püreneed, Aafrikast kitsas Gibraltari väin.

Pürenee poolsaare pindala on umbes 582 000&nbsp;km². Euroopa poolsaartest on suurem ainult Balkani poolsaar.

Pürenee poolsaarel paiknevad suurem osa Hispaaniast ja Portugalist, Andorra, osa Prantsusmaast ja Gibraltar.

Suurema osa poolsaarest hõlmab Meseta kiltmaa, mida ääristavad 2000–3000&nbsp;m kõrgused mäed. Kesk-Kordiljeeride mäeahelik jaotab kiltmaa Vana-Kastiiliaks ja Uus-Kastiiliaks.

Poolsaar asub vahemerelise kliima vööndis. Et maapind on kõrge, kõigub temperatuur aasta ja ööpäeva jooksul suuresti.

Jõed on veevaesed.

Looduslikku metsa on vähe säilinud, kasvab kivitamme ja korgitamme, palju on istutatud männi- jm puistuid. Loodusmaastikus on rohkesti kuivalembest võsa (makjat), kohati ka poolkõrbe.

Leidub elavhõbedat, kivisütt, rauda ja värvilisi metalle.

## Vaata ka
*Pürenee poolsaare esiaeg
Poola kirjandus

**Poola kirjandus** on poola keeles kirjutatud kirjandus.

## Poola kirjanikke
*Adam Bahdaj
*Danuta Bieńkowska
*Tadeusz Breza
*Jan Brzechwa
*Ernest Bryll
*Anna Czerwińska-Rydel
*Maria Dąbrowska
*Stanisław Dygat
*Arkady Fiedler
*Kornel Filipowicz
*Witold Gombrowicz 
*Katarzyna Grochola
*Jarosław Iwaszkiewicz
*Ryszard Kapuściński
*Janusz Korczak
*Aleksander Kościów
*Stanisław Lem
*Adam Mickiewicz
*Czesław Miłosz
*Sławomir Mrożek
*Edmund Niziurski
*Agnieszka Osiecka
*Andrzej Piwowarczyk
*Bolesław Prus
*Jerzy Putrament
*Władysław Reymont
*Tadeusz Różewicz
*Bruno Schulz
*Henryk Sienkiewicz
*Juliusz Słowacki
*Mariusz Szczygieł
*Wisława Szymborska
*Jerzy Stefan Stawiński
*Julian Stryjkowski
*Wojciech Żukrowski
*Olga Tokarczuk
*Kazimierz Truchanowski
*Julian Tuwim
*Wiktor Woroszylski
*Stanisław Wyspiański

## Vaata ka
* Kolumbuste põlvkond

## Välislingid
*The Image of the Germans in Polish Literature
* Jerzy Kaplinski, Poola kultuurilise arengu pale enne ja nüüd, Varamu nr. 9/1938
Pieter van der Aa

**Pieter** (ka: Pierre, Petrus) **van der Aa** (ka: *vander Aa*) [p'iiter fan der 'aa] (umbes 1659 Leiden – august 1733) oli hollandi kirjastaja, raamatukaupmees, raamatutrükkija ja geograafiliste kaartide valmistaja.

Üheksa-aastaselt asus ta tööle raamatukaupmehe õpipoisina. Aastal 1680 või 1682 asutas Pieter van der Aa Leidenis kirjastuse, mis sai varsti maailmakuulsaks. Viiekümne aasta jooksul andis ta välja tohutu hulga materjali, sealhulgas igasuguse kujuga atlaseid ja illustreeritud teoseid. Kaks neist koosnevad vastavalt 27 ja 28 köitest, sisaldades üle 3000 kaardi ja tahvli.

Pieter van der Aa maa- ja merekaardid ei ole enamasti esmaklassilised ja kindlasti ei ole nad originaalkaardid, kuid nad on sageli väga stiilsed ja dekoratiivsed, mistõttu neid kollektsioneeritakse. Paljud atlased tegi ta tellimustööna, kasutades teiste kaarditrükkijate vanu trükivorme.

Peale selle andis ta välja Gronovi jt koostatud töö vanaajast ning palju anatoomia- ja matemaatikaraamatuid, Christiaan Huygensi kuulsa teose "*Traité de la lumière*" (Traktaat valgusest), antiikklassikuid ja antiikkeelte grammatikaid, 12-köitelise luksusteose "*Thesaurus antiquitatum romanarum*" (*Rooma muististe aardekamber*) jmt. Tähtsad on ka H. Boerhaave ja W. J. 's-Gravesande teoste väljaanded ja Rotterdami Erasmuse kogutud teosed (*Opera omnia*).

## Kaarte

**‘T LANDSCHAP CUMANA, Tussen GOLFO DE VENEZUELA en RIO DE PARIA Gelegen. Cumana, Pays situé entre le Golfe de Venezuela et Rio de Paria, dans l’ Amerique Meridionale, dressé sur les Rélations du second Voyage de Ferdinandus Cortes, et sur plusieurs autres plus recentes, nouvellement donné au Public par Pierre vander Aa.* (Cumana, maa Venezuela lahe ja Paria jõe vahel Lõuna-Ameerikas, koostatud Ferdinandus Cortese teise reisi teadete ja paljude uuemate teadete järgi, uuesti välja antud Pierre van der Aa poolt.) Vasegravüür, käsitsi koloreeritud, 22×33,5&nbsp;cm, 1715.  
**Nouvelle carte de l’Amerique, avec tous ses Royaumes, Etats, Iles, Ports, Bayes et Rivieres, dressée suivant les plux nouvelles decouvertes par les plus habiles Géographes, et tout nouvellement mise en lumiere par Pierre vander Aa.* (Uus Ameerika kaart koos kõigi selle kuningriikide, saarte, sadamate, lahtede ja jõgedega, koostatud kõige osavamate geograafide poolt ning täiesti uuesti avaldatud Pierre vander Aa poolt.) Käsitsi koloreeritud, 43×53,5&nbsp;cm.

## Välislingid
*Maailma kaart

## Reisikirjeldusi
*Antonio de Herrera. *Ammiraal C. Kolumbes ... scheeps-togt ... na de West Indien, in’t jaar [[1498]].* (Admiral C. Kolumbuse ... laevareis ... Lääne-Indiasse aastal 1498). 1706.
**De Wijd-boroemde voyagien na oost-en West-Indiën.* (Kuulsad reisid Ida- ja Lääne-Indiasse.) Kaks köidet.
Paleoliitikum

**Paleoliitikum** ehk **vanem kiviaeg** oli kiviaja vanim ja pikim periood. 

Paleoliitikum algas üle 2 miljoni aasta tagasi, kui *[[Homo habilis]]* ja *[[Homo ergaster]]* esimest korda töötlesid kivist tööriistu. Paleoliitikum lõppes koos Pleistotseeni lõpuga.

Paleoliitikum jaguneb vanemaks ehk alampaleoliitikumiks, nooremaks ehk ülempaleoliitikumiks ja epipaleoliitikumiks. Eristatakse ka vanema ja noorema paleoliitikumi vahelist keskmist paleoliitikumi.   

Peenema jaotuse järgi on paleoliitikumi põhilised perioodid; 
*Olduvai kultuur, mida iseloomustavad lihtsamad kivist tööriistad, algas umbes 2 500 000 aastat tagasi 
*Acheuli kultuur, mida iseloomustavad peenemalt töödeldud kahe teraga tööriistad, (näiteks pihukirved), algul Aafrikas (umbes 1 000 000 aastat tagasi), umbes 500 000 aastat tagasi ilmusid ka Euroopasse. Kultuurikandjad olid eriti  *[[Homo ergaster]]*, *[[Homo erectus]]* und *[[Homo heidelbergensis]]*. Sellesse arenguastmesse kuuluvad esimesed säilinud puitrelvad (viskodad ja viskpuud).
*Moustier' kultuur, umbes 200 000 kuni 40 000 eKr, mida iseloomustavad väga peenelt töödeldud tööriistad arvukates funktsioonile vastavates vormides. Tüüpilised on peenelt välja töödeldud saeterad. Kultuurikandjad olid eriti *[[Homo neanderthalensis]]* ja *[[Homo sapiens]]*.
*noorem paleoliitikum ehk ülempaleoliitikum, mida iseloomustab eriti kettaterade areng. See algas Aafrikas umbes 90 000 aastat tagasi, Euroopas umbes 40 000 aastat tagasi. Kultuurikandjad olid kuni ajani umbes 30 000 aastat tagasi *[[Homo neanderthalensis]]* ja eriti *[[Homo sapiens]]*. Sel ajal algas selgem eristumine lokaalselt erinevateks kultuurideks. Allperioodid:
**Aurignaci ajastu kuni umbes 28 000 eKr
**Châtelperron kuni umbes 34 000 eKr
**Gravette'i ajastu ajast umbes 28 000 eKr kuni umbes 21 000 eKr. Esimest korda esinevad inimesekujulised nukud (Venuse kujud).
**Solutré ajastu ajast umbes 22 000 eKr kuni umbes 18 000 eKr
**Madeleine'i ajastu ajast umbes 18 000 eKr kuni umbes 12 000 eKr. Esimesed koopamaalid.

Traditsiooniliselt on peetud paleoliitikumile järgnevaks mesoliitikumi. Ent arheoloogide seas on saanud tavaliseks mesoliitikumi mõistest loobuda ning pikendada epipaleoliitikumi kuni neoliitikumini välja, eriti Lähis-Idas ja Anatoolias. 

Kuulsad paleoliitikumi mälestised on

* Altamira
* Baile Herculane Rumeenias
* Lascaux' koopamaalid 

## Viited

* R. Villems, Loengud inimese evolutsioonist, Evolutsioonilise bioloogia loengud 2006
* Kati Sein, EKI seminar, 21. II 2012, Kõneleva olendi evolutsioonist
Paulette Ivory

**Paulette Ivory** (sündinud 3. märtsil 1976 Londonis) on muusikalilaulja, sopran.

On mänginud Londoni West Endis. Muusikalis "Aida" on ta mänginud nimiosa.

## Välislingid
*Koduleht
*
Pal Engjëlli

**Pal Engjëlli** (*Engjëlli* tähendab albaania keeles 'ingel') [paal 'endjöli] (1416 Drisht – 1470) oli Albaania katoliku vaimulik, Durrëse peapiiskop ja Albaania kardinal, kes pani 1462 kirja esimese teadaoleva albaaniakeelse lause.

See on ristimisvormel (*Formula e Pagëzimit*):  *Un'te paghesont' pr'emenit t'Atit e t'Birit e t'Spirit Senit.* (Ma ristin sind Isa ja Poja ja Püha Vaimu nimel.) See vormel sisaldub ladinakeelses  karjasekirjas, mille peapiiskop kirjutas pärast visitatsiooni Mati Püha Kolmainu kirik. Kiri on dateeritud 8. novembriga 1462.  Seda vormelit pidid albaania preestrid kasutama, et ristimine oleks arusaadav kohalolijatele, kes ladina keelt ei mõista.  Selle vormeliga pidid ka külaelanikud oma lapsi ristima, kui nad neid kirikusse ei saanud tuua. 

Vormeli kiitis heaks 1462 Matis koos olnud sinod. 

Ürik on hoiul Firenze Laurentiuse raamatukogus. Selle avastas sealt 1915 rumeenia õpetlane Nicolae Iorga. 

## Poliitiline tegevus
Pal Engjëlli oli Skanderbegi sõber,  kaastööline ja lähedane nõuandja. Ta oli Ülemnõukogu (*[[Këshilli i Lartë]]*) liige ning käis Skanderbegi saadikuna sageli välismaal Türgi vastu abi otsimas.

Pärast Skanderbegi surma saatis Veneetsia Pal Engjëlli Albaaniasse, et ta veenaks Skanderbegi naist ja last andma Krujë ja teised nende valduses olevad maad Veneetsiale üle. Sellest tekkisid lahkhelid teiste ülikutega, kes ei olnud Veneetsia mõju all. Näiteks   Lekë Dukagjini tahtis astuda läbirääkimistesse türklastega. Veneetsia ei tahtnud lasta Dukagjinit tema pärusvaldustesse Shkodëri ümbruses, mistõttu Veneetsia ja Dukagjini vahel tekkis relvastatud konflikt.  
----
Pal Engjëllit ei tohi segi ajada 16. sajandi alguses elanud **Pal Pjetër Engjëlliga**, kelle  onu oli Dhimitër Frëngu.
Paul Lauterbur

**Paul Christian Lauterbur** (6. mai 1929 Sidney, Ohio osariik – 27. märts 2007 Urbana, Illinois) oli USA keemik, kes koos Peter Mansfieldiga sai 2003. aasta Nobeli meditsiiniauhinna.

Paul Lauterbur lõpetas 1951 keemia alal Clevelandi kõrgkooli Case Institute of Technology. Mõni aasta hiljem sai ta samal alal Pittsburghi ülikoolist doktorikraadi.

Ta tegi teedrajavaid ülesvõtteid tuumamagnetresonantsi abil, mis on praegu tähtis mitteinvasiivne meditsiinilise diagnostika tehnika. 1972 kirjeldas ta magnetresonantskuvamise printsiipe ning 1973 avaldas esimese neil printsiipidel saadud ülesvõtte.

1963–1984 töötas ta New Yorgi osariigi ülikoolis Stony Brookis, alates 1985. aastast oli ta UIUC meditsiinilise informaatika, keemia, biotehnoloogia, molekulaar- ja integratiivfüsioloogia ja biofüüsika professor.

## Tunnustus
*1985 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks 
*1987 – National Medal of Science
*1992 – valiti Leopoldina liikmeks
*1994 – Kyoto auhind
*2003 – Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind

## Välislingid
Peter Mansfield

Sir **Peter Mansfield** (9. oktoober 1933 London – 8. veebruar 2017 London) oli inglise füüsik, kes sai 2003. aasta Nobeli meditsiiniauhinna (koos Paul Lauterburiga).

Peter Mansfield lõpetas 1959 füüsika alal Londoni ülikooli (Queen Mary College) ja sai 1962 samast doktorikraadi. Ta täiendas end kaks aastat USAs Illinoisi ülikoolis ning asus 1964 tööle Suurbritannias Nottinghami ülikoolis. Hiljem oli ta seal emeriitprofessor.

Ta tegi teedrajavaid ülesvõtteid magnettuumaresonantsi alal, mis on praegu meditsiinilise diagnostika mitteinvasiivne meetod. 

1973. aastal avaldatud töös kirjeldas ta koos kolleegidega magnetvälja gradiendi rakendamist magnetresonantstomograafias. Ta näitas, kuidas signaale saab matemaatiliselt analüüsida. 

1976. aastal töötas ta välja täiustatud tehnika, mille abil on kerge ühekorraga piltidega katta terve lõigu. Selle põhjal töötati kümmekond aastat hiljem välja väga kiire piltdiagnostika tehnika.

## Töökohad
*1962 Uurimisassistent füüsikaosakonnas USA-s Illinoisis
*1964 Nottinghami ülikooli füüsikaosakonna assistent
*1968 Nottinghami ülikooli füüsikaosakonna ülemassistent
*1970 Nottinghami ülikooli füüsikaosakonna dotsent
*1972 Meditsiiniuuringute Max Plancki instituudi külalisprofessor
*1979 Nottinghami ülikooli füüsikaosakonna professor

Oma tööde eest on ta saanud arvukalt autasusid, sealhulgas aadlitiitli 1993. 

## Tunnustus
*1987 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*2003 – Nobeli meditsiiniauhind
*2009 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks (füüsika alal)

## Isiklikku
Peter Mansfield oli aastaid abielus Jeaniga ja neil on kaks tütart. 

Tema hobid olid lugemine ja lendamine. Tal oli kopteri juhtimise luba.

## Välislingid

*Foto
*Saksakeelne elulugu
Per Brahe

Krahv **Per Brahe** noorem [br'aae] (18. veebruar 1602 Rydboholmsi loss – 12. september 1680 Bogesundi lossis) oli Rootsi ja Soome riigitegelane ning sõjaväelane, kes oli 1637–1640 ja 1648–1654 Soome kindralkuberner.

Per Brahe osales Rootsi-Poola sõjas (1626–1629), teenides lõpuks välja oobersti auastme, oli 1629 ja 1630 maamarssal ja samast aastast riiginõunik, ning Vestmanlandi, Bergslageni ja Dalarna laaman.

Pärast oma hea sõbra kuningas Gustav II Adolfi surma 1632. aastal asus ta tegelema poliitikaga.

Ta soosis kaubanduse arengut ja hariduse levikut. Asutas 1640. aastal Turu Akadeemia (mille kantsler ta oli 1646–1680) ning 1649 Raahe (rootsi keeles Brahestad) linna. Ta tegi ettepaneku, et igas linnas oleks gümnaasium ja igas vallas algkool.

Kuninganna Kristiina nooruse ajal ja ka pärast kuningas Karl X Gustavi surma oli Per Brahe riigikantslerina üks regentidest Kuninganna Kristiina eestkostevalitsuses.

Tegeles pisut ka keelepoliitikaga. Rõhutas, et Soomes töötavad rootslased peavad oskama kohalikku keelt.

## Perekond

Tema vanemad olid riiginõunik Abraham Pedersson Brahe (1569–1630) ja vabapreili Elsa Gyllenstierna af Lundholm (1577–1650). Tema õde, õuemeistrinna Margaretha Brahe (1603–1669) oli abielus Ingeri- ja Liivimaa kindralkuberneri Bengt Bengtsson Oxenstiernaga.

Per Brahe abiellus 1628 Kristina Katarina Stenbockiga (1609–1650), kes oli Gustav Eriksson Stenbocki (1575–1629) ja krahvinna Beata Margareta Brahe (1583–1645) tütar, Gustaf Otto Stenbocki õde. Abielust sündis:
*Elsa Beata Persdotter Brahe (1629–1653)

Hiljem abiellus 1653 Lennart Torstensoni lese Beata De la Gardiega (1612–1680), kes oli Ekholmi vabahärra Johan De la Gardie ja Steninge vabaproua Catharina Christiernsdotter Oxenstierna (maetud 1625) tütar, Narva linnuse ja lääni asehalduri (1584) Krister Gabrielsson Oxenstierna (1545–1592) tütretütar.

## Viited

## Kirjandus
*Petrus Nordmann: Per Brahe, grefve till Visingsborg, friherre till Kajana, herre till Rydboholm, Lindholmen, Brahelinna och Bogesund, Sveriges rikes råd och drots samt lagman öfver Västmanland, Bergslagen och Dalarna., Helsingfors: Svenska litteratursällskapet i Finland 1904
Poliitika

**Poliitika** on protsess, mille käigus erinevate sotsiaalsete subjektide sihikindla tegevuse tulemusena jõutakse otsusteni (poliitiliste otsusteni), mis määravad neist subjektidest koosnevas sotsiaalses grupis või gruppidevahelistes suhetes kehtivad reeglid. 

Enamasti peetakse poliitikast rääkides silmas riike või riikidevahelisi suhteid mõjutavate otsuste tegemist, milles osalevad poliitikud ja parteid. Poliitika tähendab siiski ka muude sotsiaalsete gruppide, sealhulgas ettevõtete ja organisatsioonide vahelisi ja siseseid võimusuhteid puudutavaid otsuseid. Kuigi algselt on poliitikat seostatud ainult avaliku sfääriga, on seda mõistet üle kantud ka erasfäärile.   

Poliitiliste otsuste tegemises osalevad erinevate huvidega sotsiaalsed subjektid (huvigrupid, parteid, organisatsioonid ja üksikisikud), kasutades argumenteerimist ja aktsioone. Poliitilise tegevusel tulemusel saavad isikud, parteid, organisatsioonid jne võimule riigis ja omandavad mõjuvõimu ühiskonnas. 

Vajadus poliitika järele tuleneb sellest, et sotsiaalsetes gruppides (sealhulgas ühiskonnas) on erinevate huvide ja arvamustega sotsiaalseid subjekte ehk teiste sõnadega on olemas sotsiaalne konflikt. Poliitiliste otsuste tegemisel tuleb saavutada kokkulepe, mis eeldab kompromissi erinevate huvide ja arvamuste vahel. 

## Vaata ka
*Eesti poliitika
*fiskaalpoliitika
*maailma poliitikute loend
*maailma parteide loend
*parteide loend riikide kaupa
*poliitikaanalüüs
*politoloogia
*politoloogia mõisteid
*politoloogide loend
*rahapoliitika
*rahasüsteem
*sotsiaalpoliitika
*õiguspoliitika

## Välislingid
* Poliitika ja valitsemise alused. Kõrgkooliõpik. Autorid: Mari-Liis Jakobson, Leif Kalev, Ott Lumi, Rein Ruutsoo, Tõnis Saarts, Georg Sootla, Anu Toots, Raivo Vetik. 2011, PDF-fail (allalaaditav)
Pertinax

**Avidius Cassius** (**Imperator Caesar Successi Publius Helvius  ''Pertinax'' Augustus**; sünninimi **Publius Helvius Pertinax**; 1. august 126 – 28. märts 193 oli Vana-Rooma keiser 1. jaanuarist 193 kuni surmani. 

Mõrvati sõdurite poolt.
Pescennius Niger

**Pescennius Niger** (**Imperator Caesar Annii Fusci Caius  ''Pescennius Niger'' Iustus Augustus**; sünninimi **Lucius Pescennius Niger**; 140 – 19. aprill 194) oli Vana-Rooma keiser 9. aprillist 193 surmani.

Hukati.
Pupienus

**Marcus Clodius Pupienus Maximus** (keisrina **Imperator Caesar Maximi Marcus Clodius Pupienus Augustus**) (164 − 29. juuli 238 Rooma) oli Rooma keiser 238. aastal.

## Elulugu
Pupienuse päritolu on ebaselge. "Historia Augusta" andmetel pärines ta plebeide hulgast ning oli ametilt sepp või vankritegija. Herodianuse sõnul oli ta siiski patriits. Ta tegi kiiret karjääri: esmalt sai temast sõjatribuun ja seejärel preetor. Järgnevalt oli ta Bitüünia ja Pontuse prokonsul ning Ahhaia ja Gallia Narbonensise provintsi propreetor. Seejärel oli Doonau ääres leegionilegaat ning valiti 205. või 217. aastal konsuliks (*consul suffectus*). Pärast seda oli *Germania* legaat. 234. aastal sai ta teist korda konsuliks. 238. aastal valis senat ta koos Balbinusega keisriks. Pretoriaanid mõrvasid ta kolm kuud hiljem.

## Viited

## Kirjandus
*Historia Augusta. *Maxim*. http://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Roman/Texts/Historia_Augusta/Maximus_et_Balbinus*.html#1.
Propreetor

**Propreetor** oli Vana-Rooma magistraat, endine preetor provintsi eest vastutavates ülesannetes.

Sarnaselt prokonsuliga käitus propreetor nii, nagu ta oleks olnud endine (*pro*) ametlik magistraat. Tal olid kõik preetori võimutäiused ja ta oli tegelikult nagu endine preetor, kelle valitsemisaeg lihtsalt pikenes (*prorogatio*).

Vanim teadaolev propreetor tegutses 241 eKr. Propreetori staatus levis pärast Hannibali-vastast sõda. Pärast Sullat pidid kõik preetorid pärast ametiaja lõppu linnast lahkuma ja valitsema provintsis propreetoritena. Sellest ajast olid propreetorid sisuliselt Rooma provintside kubernerid.

Keiser Augustus oli ametlikult paljude provintside kuberner. Neid valitses ta saadikute kaudu, keda kutsuti *legatus Augusti pro praetore*. Nad teenisid oma ametis tavaliselt 36 kuud.
Prefekt

**Prefekt** on või on olnud mitme ametimehe nimetus:

* **[[Prefekt (politsei)]]** on politseiprefektuuri juhtiv kõrgem politseiametnik
* **[[Prefekt (haldusüksus)]]** on suure territoriaalse haldusüksuse ülem
* **[[Prefekt (Vana-Rooma)]]** oli Rooma ametnik, kelle määrasid ametisse magistraadid või keiser
* kõrgem vaimulik katoliku kirikus, vaata **[[kardinalprefekt]]**