open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Benedicamus Domino

***Benedicamus Domino*** (ladina keeles 'õnnistagem Issandat') on lause, mis kõlab roomakatoliku kirikus *officium*i lõpul ja mida lauluna kasutati varasematel aegadel missa lõpetusena (*dismissio*) "Ite, missa est" asemel nendes missades, kus ei laulda *[[Gloria in excelsis Deo|Gloria]]*t (advendiajal, paastu jooksul ja kannatusnädalal ja enamikul votiivmissadel). Lause laulavad vaimulikud ja tava kohaselt vastab kogudus sellele "Deo gratias" (ladina 'tänu olgu Jumalale').

## Ajalugu ja liturgiline kasutus
Enne aastat 1000 oli see vormel rooma liturgias tundmatu. Vanim üleskirjutus sellest pärineb aastast 800 vanagallia liturgiast. Umbes 12. sajandi paiku hakatakse paastu- ja advendiaja missadel "Ite, missa est" vormelit järjekindlamalt asendama, samal ajal tekib alternatiivina "Requiescat in pace" (vastusega "Aamen") leinamissas. Keskajal ja varauusajal oli "Benedicamus domino" laialt levinud, nagu tunnistab säilinud käsikirjaline materjal.

20. sajandil paavstide Pius XII (1938–1958) ja Johannes XXIII (1958–1963) reformid kärpisid vormeli kasutust oluliselt. Siiski, katoliku kiriku traditsionalistide haru kasutab vormelit missa lõpetusena siiamaani. Samuti kasutavad kõik katoliku kirikud seda endiselt tunnipalvete teenistustel.

## Muusika
Keskaegsed ühehäälsed *Benedicamus Domino* viisid võib jagada kolme rühma: *officium*i meloodiad, *Ite, missa est*-adaptatsioonid missal laulmiseks ja spetsiaalselt missa jaoks komponeeritud uued meloodiad. Analüüsides teksti ja muusika omavahelist suhet meloodiates, paistavad tunnipalvuste teenistuste viisid kõige rohkem ladina keele iseärasusi arvestavad ja kõige pealiskaudsemad on *Ite-missa est*-viiside adaptatsioonid. Tehniliselt kuulub *dismissio* missa muutumatusse osasse (*ordinarium missae*) ja sel on oma viis, kuigi lühike ja lihtne.

"Benedicamus Domino" kuulub missa nende lauluosade hulka, mida muusikaajaloos juba varakult sageli tropeeriti lisades uut teksti kahe sõna vahele, või kasutati polüfoonia arenedes selle meloodiat *[[cantus firmus]]*ena organumis. St Martiali koolkonna ja Notre-Dame'i koolkonna muusikas oli *Benedicamus* tenorina tavaline, 12.–13. sajandi vahetusest pärit kogumik "Magnus Liber Organi" sisaldab tosinkond *Benedicamus*e seadet. *[[Codex Calixtinus]]*es leiduv varaseim kolmehäälne kompositsioon "Congaudeant catholici" on samuti *Benedicamus*-troop.

Tänapäeval katoliku kirikus kasutatavad lauluraamatud annavad missa lõpetusvormeli jaoks enamasti ette *Kyrie*-meloodia.

## Viited

## Kirjandus
* Benedicamus Chants with Extended Text, Prosulas, and Tropes. – D. Hiley. Western Plainchant. A Handbook, lk 213–215

## Välislingid
* Kahehäälne ''Benedicamus'' 13. sajandi käsikirjast Schola Gregoriana Silesiensise esituses
* ''Benedicamus''-troop ''Congaudeant catholici'' ansambli Organum esituses
* Renessanss- ja barokkmuusikat ''Benedicamus Domino'' tekstile portaalis Choral Public Domain library (ChoralWiki)
Pagari kool

**Pagari kool** oli kool Virumaal Pagari ümbruses. Kool tegutses 1782-1997.

1924-1930 tegutses kool Pagari mõisa peahoones. 1930 valmis kooli enda õppehoone.

Oma pika ajaloo jooksul oli kool nii algkool kui ka põhikool.

## Viited
Obinitsa kool

**Obinitsa kooli** all võidakse mõelda:
*Obinitsa kool-kirikut
*Obinitsa põhikooli
*Meremäe-Obinitsa põhikooli
Kari-Andri Kask

**Kari-Andri Kask** (sündinud 6. juunil 1978) on eesti sporditegelane, Eesti Rannajalgpalli Liidu asutajaliige, Eesti rannajalgpalli koondise asutajaliige ning Eesti rannajalgpalli liigade asutaja ja juht. 

Aastal 2002 asutasid Kari-Andri Kask koos Albert Kerstna ja Mart Relvega Eesti Rannajalgpalli Liidu, eesmärgiga alustada Brasiiliast pärit mängu rannajalgpalli arendamist Eestis.

2003 aastal loodi rannajalgpalliliiga ja korraldati liiga etappe üle terve Eesti. Rannajalgpalliliigad võitsid kiirelt populaarsust ning peale viit aastat Liigade korraldamist aastal 2007 võeti ette samm Eesti rahvuskoondise moodustamiseks. Eesti Rannajalgpalli Liidu juht Kari-Andri Kask ja Eesti Jalgpalliliidu juht Aivar Pohlak leppisid kokku Eesti rannajalgpalli rahvuskoondise moodustamise ning kutsusid koondise esimeseks peatreeneriks brasiillase Getulio Aurelio Fredo.

Alates 2007. aastast toimus esimene rannajalgpalliliigade etapp ka Eesti Jalgpalliliidu egiidi all.

## Viited
Liv (telekanal)

Liv on Soome telekanal, mis alustas tegevust 14. veebruaril 2009

Kanali omanik on Sanoma.

## Välislingid
* Ametlik koduleht (soome keeles)
Ilmar Tomberg

**Ilmar Tomberg** (23. oktoober 1921 Eesti-Haginski küla, Jašalta rajoon, Kalmõki ANSV   – 7. veebruar 1989 Tallinn) oli eesti dirigent.

Ta õppis Svedlovski ja Tallinna Muusikakoolis. 1968. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpilliorkestri dirigeerimise erialal Leopold Vigla ja Elmar Peäske õpilasena.

Võttis osa II maailmasõjast kaadrisõjaväelasena Leningradi rindel, seejärel 1. Eesti tagavarapolgus, hiljem Eesti Laskurkorpuse orkestrites ja ansamblites. Pärast sõda töötas Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadiorkestris, Eesti NSV Siseministeeriumi ja Tallinna Merekooli puhkpilliorkestris.

1975. aastast oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi muusikakateedri puhkpilliorkestri dirigeerimise õppejõud.

Ta on maetud Liiva kalmistule.

## Teosed
*Ilmar Tomberg. Kui muusad pidid vaikima. Tallinn: Eesti Raamat, 1977.

## Tunnustus
*1973 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited
Conductus

***Conductus*** (ladinakeelsest sõnast *conducere* – 'saatma') on keskaja muusikas saatelaul, vaimuliku laulu tüüp, mis võis missal saata lugeja liikumist lugemispuldi juurde või muid tegevusi. Mitmehäälsuse muusika vormidest on ta esimene mitteliturgiline vorm, mille tekst ega viis ei pärine gregooriuse koraalist.

## Ajalugu
*Conductus* hakkas muusikavormina kujunema 12. sajandil, arvatavasti St. Martiali koolkonna rüpes, olles esialgu ühehäälne värsstekstiga mitteliturgiline laul, mis hiljem kujunes kuni neljahäälseks. 12. sajandi käsikirjades kohtab seda sõna protsessiooni saate kontekstis. Sajandi algupoolel oli *conductus* hümni või sekventsi kahehäälne töötlus. Omaette žanrina kujunes see välja 12. sajandi lõpuks ja *conductus*'e hiilgeaeg jääb ajavahemikku 1175–1235. 1300. aasta paiku ja *[[ars nova]]* algusperioodil oli *conductus* veel käibel, kuid uut muusikat ses žanris enam ei loodud ja žanr hääbus.

## Muusika
Erinevalt teistest Notre-Dame'i koolkonna polüfoonia vormidest motetist ja organumist rajaneb *conductus* rütmilisel ladinakeelsel vaimulikul või ilmalikul luuletekstil, mis tingib hoopis teistsuguse muusikalise väljenduse kui eelnimetatutel. Tenori meloodiaks on laen rüütlilaulust või uuslooming, tekst on lüüriline ja stroofilise ehitusega. Mitmehäälset *conductus*'t iseloomustab *discantus*-faktuur ja noot noodi vastu tehnika – tenor on süllaabiline ja kõik hääled liiguvad rangelt rütmiseerituna selle kohal (anakronistlik väljend oleks 'akordiliselt'). Stroofilõppudes on sageli melismaatiline tekstita lõik *cauda* (ladina keeles 'saba'). Juhul kui tenor on melismaatiline, siis meenutab *conductus*'e faktuur Perotinuse stiilis organumi ülahäälte põimumist.

13. sajandi teoreetik Franco Kölnist eristas oma teoses "Ars cantus mensurabilis" sõnadega ja sõnadeta *discantus*'e tüüpe: *cum littera* ja *sine littera*, mõeldes esimese all süllaabilist laulu ja teise all *conductus*'t (*conductus cum cauda*) – *sine littera* on *conductus*'e saba.

*Conductus* eristub teistest Notre-Dame'i koolkonna žanridest veel sellega, et sellel puudub *cantus prius factus* ('enne loodud hääl'), mis tähendab, et muusikaliselt on võimalik kõigi häälte vaba komponeerimine. Komponeerimise tehnika oli arvatavasti siiski traditsiooniline: esimesena loodi või laenati tenor ja selle peale komponeeriti 1–3 ülahäält. *Conductus*'e homofooniline faktuur on suure tõenäosusega olnud üheks lähtepunktiks Madalmaade vokaalpolüfoonia arengule.

## Viited

## Välislingid
* Kahehäälne ''conductus'' "Crucifigat omnes"
* [Kolmehäälne melismaatiliste vahelõikudega ''conductus'' "Relegentur ab area" portaalis CPDL (ChoralWiki)](http://www3.cpdl.org/wiki/index.php/Relegentur_ab_area_(Anonymous))
* [Kahehäälne ''conductus cum cauda'' "Eterno serviet" portaalis CPDL (ChoralWiki)](http://www3.cpdl.org/wiki/index.php/Eterno_serviet_(Anonymous))
Henn Agur

**Henn Agur** (kuni 1935 Heinrich Sakerman/Sakermann, kuni 1936 Heinrich Agur; 2/15. veebruar 1906 Kohtla vald, Virumaa – 18. juuli 1973 Indianapolis) oli Eesti sõjaväelane (leitnant, 1933) ja seltskonnategelane.

Ta lõpetas 1928. aastal Sõjakooli, teenis 4. Üksikus Jalaväepataljonis. Sõjalise kasvatuse õpetaja ja kaitseliitlane. 1944 põgenes Saksamaale, kus oli Geislingeni Eesti Teatri majandusala juhataja. 1949 siirdus USA-sse. Indianapolise Eesti Seltsi asutaja, esimees ja auliige.

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
Karinu põhikool

**Karinu põhikool** oli põhikool Järva maakonnas Karinu külas. Kool suleti 1999.

Kool tegutses aastast 1920 Karinu mõisa peahoones.

Ajaloo jooksul oli kool peale põhikooli ka algkool ja mittetäielik keskkool.

## Viited
Kuuselatväke

**Kuuselatväke** oli mulla kobestamise, harimise ja hooldamise riist.

See oli vanim ja lihtsaim äkketüüp. Äkke moodustas tugevate oksatüügastega kuuse ladvaosa. Seda veeti äestamisel latvapidi kas enda järel või rakendati sellele loom ette.

## Viited

## Välislingid
* Kuuselatväke, EPM TR 772 E 405, Eesti Põllumajandusmuuseum
Ei saa mitte vaiki olla

**"Ei saa mitte vaiki olla"** on Eesti luuletaja Anna Haava armastusluuletus, mida on viisistanud Miina Härma ja teisedki eesti heliloojad.

Luuletus ilmus 1890. aastal. Selle alusel loodud Miina Härma pala on kultuurikriitik Rein Veidemann nimetanud eesti kauneimaks naiskoorilauluks. Haava oli luuletuse ilmudes 26-aastane ning tema teksti inspireerijaks peab Veidemann toonast teoloogiaüliõpilast Jaan Lellepit, kes suri peatselt tiisikusse.

Haava luuletus on juurdunud Eesti kirjanduse kaanonis, see on levinud antoloogiates ja õpikutes. Luuletusel põhinevat Härma laulu on korduvalt esitatud laulupidudel ning muudel üldrahvalikel ja riikliku tähtsusega üritustel.

## Esimene salm
:*Ei saa mitte vaiki olla,
:*Lauluviisi lõpeta’ –
:*Vaikimine oleks vale,
:*Sunniks südant lõhkema.

## Kajastus kultuuris
Luuletuse ja selle põhjal loodud laulu järgi on saanud pealkirja eesti muusiku Bonzo plaat "Ei saa mitte vaiki olla".

## Viited

## Välislingid
* Rein Veidemann Anna Haava "Ei saa mitte vaiki olla" Postimees, 18. oktoober 2014
* "Ei saa mitte vaiki olla" Kirjandusmuuseumi lehel "Kreutzwaldi sajand"
Karuäke

**Karuäke** on mulla kobestamise, harimise ja hooldamise riist.

See äke arenes kuuselatväkkest. Kümmekond umbes 50 cm pikkuste oksatüügastega peenikest kuusetüve, mis olid pooleks lõhestatud, liideti vitsvõrudega kahe ristpuu ehk *peele* külge ning pandi aisad otsa. Karuäket kasutati algselt alemaade harimiseks, milleks ta oma pikkade painduvate piide tõttu hästi sobis. Lõuna-Eestis äestati kuni 19. sajandini ka põlispõlde.

Saartel ja Lääne-Eestis pole karuäket teadaolevalt kasutatud. Seal kasutati kohati sellel lähedast äket (*raglid*), mis koosnes 5-8-st hõredalt asetatud kuusetüvest, millel olid lühikesed okspiid. Sellele leidub vasteid Rootsis ja Edela-Soomes.
 
## Viited

 
## Välislingid
* Karuäke, EPM TR 1585:7 K 70:7, Eesti Põllumajandusmuuseum
Emanuel Rádl

**Emanuel Rádl** (21. detsember 1873 Pyšely – 12. mai 1942 Praha) oli tšehhi bioloog ja teadusajaloolane.

## Teoseid
*Rádl, Emanuel 1930. *The History of Biological Theories*. (Hatfield, E. J., tlk.) London: Oxford University Press. [Saksakeelne esmatrükk ilmus 1909, ingliskeelne variant on täiendatud.]
Abielukott

**Abielukott** oli eesti talupojapulmas noorpaari jaoks mõeldud kott.

See oli suur, tugevast riidest kott, väikese puust rõngaga sopis või/ja kotisuus, tagamaks õhku noorpaarile, kes esimeseks ööks teine teistpidi ja alasti sinna sisse pandi. Hommikuks pidid nad end õigeks keerama ja ühte heitma. Kui hommikul selgus, et mõrsja on ikka veel neitsi, pandi noorpaar ka järgmiseks ööks kotti. Tava tunti Lääne-Eestis, Saaremaal ja Mulgimaal (nt Hallistes, Karksis, Karjas, Muhus, Pärnus jne).

## Viited
Rondellus (ansambel)

**Rondellus** on Eesti vanamuusikaansambel.

Rondellus alustas tegevust 1993. aastal eesmärgiga esitada keskaja ja renessansi muusikat.
 
Ansamblis on sõltuvalt kontserdi kavast 2–6 pillimängijat, kes esinevad vastava ajastu riietuses ja pillidel. Kõik mängijad on kutselised muusikud. Ansambli tuumiku moodustavad Maria Staak ja Robert Staak.

2002. aastal üllatas Rondellus muusikasõpru Eestis ja kaugemalgi *[[heavy metal]]*'i legendi Black Sabbathi muusika keskaegse tõlgendusega ladina keeles.Seades kasutati vokaali, rataslüürat, organistrumi, lautot, löökpille, fiidlit ja harfi. Heliplaat "Sabbatum" pälvis 2003. aastal Eesti Muusikaauhinna parima klassikaalbumi eest.

Koostöös Klassikaraadioga valmis Rondellusel 2009. aastal uus album "Adoratur rosa" XII-XIII sajandi Hispaania muusikaga. Rahvalikud portugali-galiitsiakeelsed neitsi Maarja laulud kõlavad seal kõrvuti "Codex Calixtinusest" ja "Codex Las Huelgasest" pärit ladinakeelse varajase mitmehäälsusega.

## Albumid
*"Rondellus" (prantsuse ilmalik muusika XIV-XV sajandist) (1995)
*"Sanctum Rosarium" (keskaja vaimulik muusika püha roosipärja teemadel) (1995)
*"Carmina Sanctorum" (pühakutele pühendatud keskaja muusika) (1998)
*"Sabbatum" (Black Sabbathi laulud) (2002)
*"Adoratur rosa" (XII-XIII sajandi hispaania muusika) (2009)

## Viited

## Artiklid
*Igor Garšnek. "Kaks õhtut keskajas". Sirp, 13. detsember 2002
*Maria Mölder. ""Rondellus": sild või müür erinevate muusikastiilide vahel?". TeMuKi, 3. juuni 2003

## Välislingid
*Rondelluse koduleht
Eestkäibija

**Eestkäibija**, ka **esikäibija**, oli eesti talupojapulmale eelnenud abiajamisel ehk hundihännaajamisel pruudi saatja.

Ta oli tavaliselt vanem naine, vahel ka mees, kelle käes oli andekott, viinapudel ja tubakasarv. Pruudi sugulaste juures palus, seletas ja kostitas eestkäibija, pruut ainult tänas ja oli n-ö ennast näitamas. Mõnel pool oli eestkäibijaks on nadu (Karja, Anseküla, Jämaja, Muhu).

## Viited
Kirstukakk

**Kirstukakk** oli eesti talupojapulmas leib, mis viidi pulma veimekirstus.

Mõrsja viis leiva (või püülisaia) oma veimekirstus peiukoju. Toodud leiba jagati kõigile pulmalistele. Jagajaks oli pruudi vend või peiu ise, soovides "pisut lapsi ja pailu leiba". Mõnel pool oli jagajaks ka mõrsja. Kirstukakku jagati peiukoju jõudmisel või pärast andide jagamist või enne magamaminekut (nt Häädemeeste, Risti, Pöide).

## Viited
Ida-Traakia

**Ida-Traakia** (türgi keeles Doğu Trakya või lihtsalt Trakya; bulgaaria keeles Източна Тракия ehk *Iztochna Trakiya*)  või **Anatoolia-Traakia** (kreeka keeles Ανατολική Θράκη ehk *Anatolikí Thráki*) on Türgile kuuluv osa Kagu-Euroopast, mis jääb lääne poole nii Dardanellide väinast, Marmara merest kui Bosporuse väinast.

Ka kõnekeeles **Türgi-Traakiana** või **Euroopa-Türgina** teatud piirkond asub Mandri-Euroopas, täpsemalt Balkani poolsaarel (Traakias). Riigi pindalast moodustab see piirkond 3% ja seal elab Türgi rahvastikust 14%.

Ida-Traakias laiub umbes pool riigi suurimast linnast İstanbulist, sealhulgas selle keskus ja vanalinn. Bikontinentaalsena on see üks väheseid linnasid ja ühtlasi ka ainuke suurlinn, mille halduspiirid paiknevad korraga kahes maailmajaos – Euroopas ja Aasias.

## Vaata ka
*Lääne-Traakia
*Põhja-Traakia
Kirstumees

**Kirstumees** oli eesti talupojapulmas pulmategelane. 

Kirstumehe (Varbla, Hanila, Lihula, Martna, Audru jne.) ülesandeks oli mõrsjakirstu valvata ja see peiukoju kadudeta toimetada. Tema kuulus enamasti vakarahva hulka. Sama ülesandega, kuid kirstu valvamiseks kohapeal, oli kirstumees mõnel pool ka saajarahva esindaja (Käina, Muhu).

## Viited
Kodutamine

**Kodutamine** oli eesti talupojapulmas vastastikune külaskäimine. 

Vastastikused külaskäimised toimusid pulmade lõppjärgus või ka pärast pulmade lõppu. Noorpaar saatjatega sõitsid lõunaks noorikukoju ja olid seal õhtuni. Järgmisel päeval tulid nooriku vanemad ja mõrsjapoolsed pulmalised peiukoju (Kolga-Jaani, Põltsamaa, Kursi, Äksi). 
Mõnes kohas nimetati kodutamiseks nooriku käiku vanematekoju nädal pärast pulmi, et lõpetada kõik tööd-toimetused. Noorik jäi endisesse koju nädalaks, siis tuli mees talle järele.

## Viited
Kinkpulmad

**Kinkpulmad** oli  eesti talupoegade järelpulmad.

Kinkpulmi peeti kaks kuni viis nädalat pärast pulmi. Sinna kogunesid noored, sest pulmas käisid algselt ainult abieluinimesed. Kinkpulmadesse toodi kingitusi, sest põhipulma viidi pulmaliste poolt ainult pulmakott ja anti kinkelubadusi (Viru-Nigula, Kadrina, Ambla, Harju-Jaani).

## Viited
Siri Pettersen

**Siri Pettersen** (sündinud 28. oktoobril 1971 Finnsnesis Tromsi maakonnas) on norra kirjanik. 

Ta on kirjutanud "Kaarnaringide" triloogia. Selle esimene romaan "Odinsbarn" ilmus 2013. aastal (eesti keeles "Odinilaps", Varrak 2018, tõlkija Kadri Rood). Triloogia teine raamat "Råta" ilmus 2014. aastal ja kolmas, "Evna", 2015. aastal; triloogia teist ja kolmandat raamatut pole veel eesti keelde tõlgitud.

## Välislingid

* Siri Petterseni koduleht
Eesti Maapank (1926–1940)

**Eesti Maapank** oli Eestis 1926–1940 tegutsenud pank.

Panga ülesandeks oli põllumajanduse edendamiseks pikaajalise laenu andmine. Panga president oli Voldemar Johanson, direktor – presidendi asetäitja August Jürisson ja direktor Johan Jans. Aadress Vabaduse puiestee 1, Tallinn. 

Eesti Maapanga eellaseks oli 1906. aastal Tallinnas avatud Vene Talurahva Põllupanga osakond, mille eesmärk oli toetada talupoegi maa soetamisel ja sel eesmärgil osteti kokku mõisaid, et need siis talupoegadele müüa või rentida. Ostetud mõisad tükeldati ning jagati taludeks. Vene Talurahva Põllupanga Tallinna osakond oli evakueeritud 1917. aastal Ufaasse, kust jõudis tagasi 30.09.1920. Tallinnas moodustati Lai tänav 1 asunud Eesti Vabariigi Rahaministeeriumi Põllupank ja 1926. aastast Eesti Maapank, mis võttis üle endise põllupanga materjalid.

Eesti Maapank alustas tegevust 2. mail 1926. erikapitaliga riikliku asutusena, ülesandeks pikaajaliste põllumajanduslike laenude andmine maal asuvate põllumajanduslike kinnisvarade pantimisel. Pangale anti üle riiklikud põllumajanduslikud laenud, asunike ostuvõlad, rida maareformiga seotud erikapitale ja -fonde ning endise Vene Talurahva Põllupanga võlgade valitsemine. 1929 lisandus Asunduskapital; 1932 alustati panga kaudu maareformiga võõrandatud maade eest tasu maksmist. 1933. aastast võis pank anda laenu ka linnades ja alevites asuvate kinnisvarade tagatisel. 

1937. loodi Maakapital, millest anti põllumajanduslikke sihtlaene ja maksti preemiaid eeskujulikele majapidamistele.

24. augustil 1940 liideti Vabariigi Presidendi dekreediga Eesti Maapank ja Eesti Maakrediitselts.

## Viited

## Välislingid
*Maapangast kõrwaldatud ligi milj. senti., Postimees (1886-1944), nr. 5, 7 jaanuar 1933
Võta või jäta (film)

**"Võta või jäta"** on 2018. aastal linastunud ja programmi "Eesti Vabariik 100" raames valminud film. 

## Osatäitjad
* Reimo Sagor – Erik
* Nora Altrov – Mai
* Emily Viikman – 3-aastane Mai
* Liis Lass – Moonika
* Epp Eespäev – Evi
* Egon Nuter – Mati
* Viire Valdma – Imbi
* Adeele Sepp – Katrin
* Andres Mähar – Sven
* Eva Koldits – Liisu
* Indrek Ojari – Toomas
* Kristjan Lüüs – Marko
* Mait Malmsten – Ülemus
* Priit Võigemast – Advokaat
* Helena Merzin-Tamm – Sotsiaaltöötaja
* Marika Vaarik – Kohtunik
* Terje Pennie – Ämmaemand
* Maret Mursa Tormis – Perekonnaseisuametnik
* Hilje Murel – Lastearst
* Helena Pruuli – Blondiin
* Jarmo Reha – Meelis
* Miila Virtanen – Soome neiu
* Juha Hippi – Soome mees
* Albert Tiigirand – Otto
* Eva-Mari Müts – Ujumistreener
* Velvo Väli – Laborant
* Steffi Pähn – Tibi Evelin
* Jane Napp – Tibi Mia
* Kata-Riina Luide – Lastekaitsespetsialist
* Marin Mägi-Efert – Jaana
* Edi Edgar Talimaa – Kaspar

## Välislingid

* Eesti Filmi Andmebaas. "Võta või jäta"
* Filmi tutvustus Allfilmi kodulehel
Danny Rose

**Daniel Lee Rose** (sündinud 2. juulil 1990 Doncasteris) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Inglismaa kõrgliiga klubis Watford.

Rose alustas klubikarjääri 2006. aastal Leeds Unitedis, kuid klubi esindusmeeskonnas teda mängudes ei kasutatud ja ta siirdus juba 2007. aastal Tottenham Hotspuri. Kui tal ei õnnestunud ka Tottenhami koosseisus platsile saada, suundus ta 2009. aasta märtsis laenulepinguga esiliiga klubisse Watford. Hiljem oli ta laenul veel Peterborough Unitedis, Bristol Citys ja Sunderlandis. Debüüdi Tottenhami särgis tegi ta Premier League'is 14. aprillil 2010 mängus Arsenali vastu ning lõi samas mängus ka värava. Alates hooajast 2013–14 kuulus ta regulaarselt Tottenhami põhimeeskonda. 2020. aasta jaanuaris suundus ta hooaja lõpuni laenule Newcastle Unitedi.

2021. aasta juunis naasis Rose Watfordi, sõlmides klubiga kaheaastase lepingu.

## Koondisekarjäär
2011. aastal kuulus Rose Inglismaa alla 21-aastaste koondisse omavanuste Euroopa meistrivõistlustel.

2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Suurbritannia olümpiakoondisse.

Debüüdi Inglismaa rahvuskoondises tegi ta 26. märtsil 2016 sõprusmängus Saksamaa vastu.

Ta esindas Inglismaad koondises 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Viited

## Välislingid

* Danny Rose Tottenham Hotspur F.C. kodulehel
EKP Keskkomitee Vabariiklik Parteikool

**EKP Keskkomitee Vabariiklik Parteikool** oli EKP Keskkomitee juures tegutsenud parteikool.

Kooli eelkäija oli juulis 1943 Moskva oblastis Jegorjevskis avatud EK(b)P Keskkomitee partei, nõukogude ja komsomoli kaadrite ettevalmistamise kursused. 1. jaanuaril 1945 avati Tallinnas kursuste järeltulijana **EKP Keskkomitee Vabariiklik Parteikool**.

Kooli õppeaeg oli algul üks aasta, hiljem kolm aastat. Kooli lõpetaja sai lõpetamata kõrgema hariduse.

Kool suleti 1958. aastal. Kooli tegevust jätkas Kehtnas tegutsenud EKP Nõukogude Parteikool.

## Viited

## Välislingid
*
EKP Nõukogude Parteikool

**EKP Keskkomitee Eesti Nõukogude Parteikool ** oli Eestimaa Kommunistliku Partei (EKP) õppeasutus (parteikool) Kehtnas. See õppeasutus oli 1958. aastal suletud EKP Keskkomitee Vabariikliku Parteikooli tegevuse jätkaja.

Kool alustas tegevust oktoobris 1955 Rapla rajoonis Kehtnas. Varem oli sealsamas avatud Kolhoosiesimeeste Ettevalmistamise Põllumajanduskeskkool, mis tegutses aastatel 1948–1958. 

Koolis õpiti kolm aastat. Nõukogude Parteikool asus Kehtnas, selle esimesel korrusel oli 1966 asutatud maaparanduse tehnikum, teisel ja kolmandal korrusel Eesti Nõukogude Parteikool. Õppeasutus oli Eestimaa Kommunistliku Partei (EKP), nõukogude ja kommunistliku noorsooühingu juhtkonna ettevalmistamiseks. Kooli sai õppima ainult EKP- või ELKNÜ komsomolikomitee suunamisega. Suunatav pidi olema silma paistnud aktiivse tegevusega ametiühingu-, partei, komsomoli- või sporditöös. Enne kooli oli soovitav astuda NLKP-sse või olla NLKP liikmekandidaat. Koolis õpetati raamatupidamist, agronoomiat, zootehnikat, veterinaariat, poliitökonoomiat jne - koolist sai keskerihariduse.

Kool suleti 1978. aastal. Kooli varem vastu võetud õpilased jätkasid õpinguid Kehtna Näidissovhoostehnikumis.

## Vaata ka
*Kolhoosiesimeeste Ettevalmistamise Põllumajanduskeskkool

## Viited

## Välislingid
*
Sunmi

**Lee Sunmi** (sündinud 2. mail 1992), esinejanimega **Sunmi**, on Lõuna-Korea laulja. Ta on laulnud ansamblis Wonder Girls ja alates 2013. aastast tegutseb ta sooloartistina. 

Sunmi debüteeris 14-aastaselt 2007. aasta veebruaris JYP Entertainmenti uues ansamblis Wonder Girls. 2008. aastal sai ansambel populaarseks lauluga "Tell me". 2010. aastal lahkus Sunmi ansamblist, et keskenduda õpingutele. 

2013. aastal naasis Sunmi meelelahutusmaailma sooloartistina lauluga "24 Hours", mis jõudis Korea edetabelite tippu. 

## Viited
Koera-aasta

**Koer-aasta**
Hiina kalendri 12-aastane tsükkel põhineb Hiina sodiaagil ja taevakehade liikumisel mööda Hiina tähtkujusid.
Tegemist on lojaalse, hellitaja, kergesti rivist välja lööva ja raske tunnete väljendaga. Koer üleüldiselt on inimesele väga truu sõber. Seda näitab ka inimese iseloom, kes on sellel aastal sündinud. Too mõtleb pidevalt perekonnale ja on väga olulisel kohal sinu elus.  Nad on entusiastlikud ja head kuulajad, ent samuti küünilised ja kergesti ängistuse kütke langevad. Koerad muretsevad pidevalt, on terava keelega ning kipuvad kõiges vigu otsima, mis muudab mõnikord elu nende jaoks raskeks. Ent samas on koerad juba sünniõiguse poolest edukad inimesed.
Hiina astroloogia põhineb 10-aastasel päikese-kuu tsüklil, mis on vana Hiina põllumajanduskalendri aluseks. Need tsüklid on jagatud viieks elemendiks. Kogu süsteemi hoiavad ülal harmooniat ja tasakaalu kehastavad yin ja yang (naiselement ja meeselement).

10. veebruar 1910, 29. jaanuar 1911, 6. veebruar 1970, 26. jaanuar 1971 **Metall**-Koer

28. jaanuar 1922, 15. veebruar 1923, 25. jaanuar 1982, 12. veebruar 1983 **Vesi**-Koer

14. veebruar 1934, 3. veebruar 1935, 10. veebruar 1994, 30. jaanuar 1995 **Puu**-Koer

2. veebruar 1946, 21. jaanuar 1947, 29. jaanuar 2006, 17. veebruar 2007 **Tuli**-Koer

18. veebruar 1958, 7. veebruar 1959, 16. veebruar 2018, 4. veebruar 2019 **Maa**-Koer

Sünniaastad: 1946, 1958, 1970, 1982, 1994, 2006, 2018

Sobivus: Koerale sobivad partneriteks Tiiger ja Hobune, ent Draakoniga suheldes peaks ta valvel olema.

Ametid: ärimehed, aktivistid, õpetajad ja salaagendid.

## Viited
Jean Fernel

**Jean François Fernel** (ladina keeles *Joannes Fernelius*; 1497 – 26. aprill 1558) oli Prantsusmaa arst, kes võttis kasutusele mõiste "füsioloogia" selleks, et kirjeldada uurimust keha kohta. Ta oli esimene, kes kirjeldas lülisambakanalit. Tema järgi on nimetatud kuukraater Fernelius.

Fernel väitis, et maitsepungad on tundlikud rasvale, mis osutus 21. sajandi alguses tehtud uuringutes tõeks.

## Elulugu
Fernel sündis Montdidieris ja sai varasema hariduse Clermont's, hiljem ta läks õppima Pariisi Sainte-Barbe kõrgkooli. Alguses pühendus ta rohkem matemaatilistele ja astronoomilistele uuringutele, kuid alates 1534. aastast, pühendus ta täielikult meditsiinile, ta lõpetas selle eriala aastal 1530. Tema üldised teadmised, oskused ja edukus, millega ta osutus taaselustama Vana-Kreeka füüsikute uuringuid, andis talle maine.

## Kirjandus

# Jean Fernel autor Victor de Beauvillé (prantsuse keeles)
Canticum

***Canticum*** (ladina keeles 'laul' mitmus *cantica*) ehk **kiituslaul** on kristlikul jumalateenistusel lauldav või loetav hümn, mille tekst pärineb piiblist, aga mitte psalmide hulgast.

## Uue Testamendi kiituslaulud
Tuntuimad kiituslaulud, mida lauldakse või loetakse tunnipalvustel nii roomakatoliku, õigeusu kui luteri kirikus, pärinevad Uuest Testamendist.
* Maarja kiituslaul, Luuka 1:46-45 (algab sõnadega "Minu hing ülistab..."), ladina keeles *[[Magnificat]]*
* Sakaria kiituslaul, Luuka 1:68-79 (algab sõnadega "Kiidetud olgu Issand..."), ladina keeles *Canticum Zachariae*, algab "Benedictus Dominus..."
* Siimeoni kiituslaul, Luuka 2:29-32 (algab sõnadega "Issand, nüüd lased..."), ladina keeles *Canticum Simeonis*, algab "Nunc dimittis..."

## Vana Testamendi kiituslaulud
Vanas Testamendis on vähemalt 12 kiituslaulu, neid nimetatakse ladina keeles *cantica minora* 'väiksemad laulud'. Katoliku ja õigeusu jumalateenistustel lauldakse või loetakse mõnd neist tervikuna või lõike nendest.

Õigeusu hümnograafias sisalduvad osad kaheksast Vana Testamendi kiituslaulust kaanoni irmoste tekstis, mida lauldakse ja loetakse koguöisel teenistusel (matutiinil).
* Moosese võidulaul (Teine Moosese raamat 15:1-19)
* Moosese lahkumislaul (Viies Moosese raamat 32:1-43)
* Hanna kiituslaul (Esimene Saamueli raamat 2:1-10)
* Habakuki palve (Habakuki 3:1-19)
* Jesaja kiituslaul (Jesaja 26:9-20)
* Joona kiituslaul (Joona 2:2-9)
* Asarja palve (Taanieli 3:26-56)(luteri Piiblis kuulub Taanieli raamatu lisadesse ja apokrüüfide hulka)
* Kolme noormehe kiituslaul tulises ahjus (Taanieli 3:57-88)(sama)
* Maarja kiituslaul
 
Sõna *canticum* on ka Ülemlaulu nimes (ladina keeles *Canticum canticorum* 'laulude laul'), mille lõikusid on sageli kasutatud motettide tekstina, aga Ülemlaulu siiski kiituslaulude hulka ei loeta.

## Viited

## Välislingid
* ''Canticum'' leksikonis "A Dictionary of Music and Musicians"
* [''Canticum'' 1913 aasta entsüklopeedias "Catholic Encyclopedia"](https://en.wikisource.org/wiki/Catholic_Encyclopedia_(1913)/Canticle)
* Antifon "Hodie Christus natus est" ja ''Canticum Zachariae'' Stift Heiligenkreuz kloostrikoori esituses
* [O. Lassuse 9-häälne "Canticum Zachariae Prophetae" portaalis CPDL (ChoralWiki)](http://www2.cpdl.org/wiki/index.php/Benedictus_Dominus_a9_(tone_i)_(Orlando_di_Lasso))
* Katkend kolme noormehe kiituslaulust Sankt Galleni käsikirjast, Trio Gregoriana Amsterdam
* [M. Praetoriuse 8-häälne Kolme noormehe kiituslaul portaalis CPDL (ChoralWiki)](http://www2.cpdl.org/wiki/index.php/Canticum_trium_puerorum_(Michael_Praetorius))
Harry Winks

**Harry Billy Winks** (sündinud 2. veebruaril 1996 Hemel Hempsteads) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa esiliigaklubis Leicester City.

Ta liitus 8-aastaselt Tottenham Hotspuri noorteakadeemiaga. 2014. aasta juulis sõlmis ta Tottenhamiga esimese profilepingu. Debüüdi klubi esindusmeeskonnas tegi ta 27. novembril 2014 UEFA Euroopa Liiga alagrupimängus FK Partizani vastu. Debüüdi Premier League'is tegi ta 27. augustil 2016 mängus Liverpooli vastu. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta sama aasta 19. novembril mängus West Ham Unitedi vastu. Hooajal 2022/23 oli ta Tottenhamist laenul Itaalia kõrgliigaklubis Sampdoria.

2023. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Inglismaa esiliigasse kukkunud Leicester Cityga.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Inglismaa rahvuskoondises tegi ta MM-i valikmängus 8. oktoobril 2017 Leedu vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 17. novembril 2019 EM-i valikmängus Kosovo vastu.

## Viited

## Välislingid

* Profiil Leicester City kodulehel
Bikontinentaalne linn

**Bikontinentaalne linn** on linn, mille halduspiirid asuvad kokku kahes maailmajaos.

## Nimekiri kahes maailmajaos asuvatest linnadest
# İstanbul, Türgi (Euroopa ja Aasia) – 14 miljonit elanikku
# Suess, Egiptus (Aafrika ja Aasia) – 560 000 elanikku
# Orenburg, Venemaa Föderatsioon (Euroopa ja Aasia) – 550 000 elanikku
# Magnitogorsk, Venemaa Föderatsioon (Euroopa ja Aasia) – 400 000 elanikku
# Atõrau, Kasahstan (Euroopa ja Aasia) – 220 000 elanikku

## Vaata ka
*Transkontinentaalsed riigid
Transkontinentaalne riik

**Transkontinentaalne riik** on riik, mille territoorium hõlmab rohkem kui ühte maailmajagu.

## Vaata ka
*Bikontinentaalne linn
Walter Cunningham

**Ronnie Walter Cunningham** (16. märtsil 1932 – 3. jaanuar 2023) oli Ameerika Ühendriikide mereväelane ja NASA astronaut. 

Ta astus Ameerika Ühendriikide mereväkke kohe pärast keskkooli ning teenis mereväes ja hiljem merejalaväes 1975. aastani, lahkudes koloneli auastmes. 

Cunningham valiti 1963. aastal NASA kolmandasse astronautide gruppi ja tema ainsaks kosmoselennuks jäi 1968. aastal toimunud Apollo 7 lend.

## Viited
Lemmkibu

**Lemmkibu** oli õllekann, mida kasutati rahakorjamiseks Eesti talupojapulmas pruutpaari jaoks.

See oli eriline õllekann, mis oli vöö(de)ga ehitud. Kannu sees oli nn makekahi, õllest, meest ja piimast segatud kuum pidujook, mida kaasitajad pakkusid laulu saatel kõigile pulmalistele. Kes jõi, see pidi raha viskama kas samasse kannu või kannu kõrval asetsevasse kaussi (taldrikusse). Tava on harrastatud mõrsjakodus saajarahva saabumisel või enne laulatusele sõitmist. Samuti ka peiukodus vakarahva saabumisel (Palamuse, Kodavere, Kursi jne.). Sama tava ja laul olid tuntud ka kogu Ida-Eestis. 

## Viited
Otto Alexander Webermann

**Otto Alexander Webermann** (25. detsember 1914 / 7. jaanuar 1915 Vihula vald Kavastu – 14. veebruar 1971 Göttingen) oli eesti kirjandusteadlane.

Ta sündis 1915. aastal Vihula vallas Kavastu külas taluomaniku pojana. Ta õppis Kavastu ja Vihula algkoolis, aastatel 1930–1935 Rakvere Ühisgümnaasiumis ja 1937. aastast Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, peaaineks eesti ja üldine kirjanduslugu. Töötas aastatel 1942–1944 ÕES-is, kes suunas ta bibliograafiliste ülesannetega Saksamaale Hallesse. 1945. aastal mobiliseeriti ta Saksa sõjaväkke, millele järgnes sõjavangilaager.

Ta töötas õpetajana aastatel 1945–1946 Lübeckis ja aastatel 1946–1948 Göttingenis, kus võttis osa koguteose "Estonia" väljaandmisest. Ta õppis lühikest aega Halle ja aastast 1948 Göttingeni ülikoolis, sai aastal 1951 doktorikraadi väitekirjaga "Kalju Ahven. Leben und Werk eines estnischen Dichters der Gegenwart"; ta on koostanud Kalju Ahvena luuletuskogu "Kas mäletad?" (Stockholm 1956).

1947. aastast töötas ta eesti keele lektorina Göttingeni ülikoolis, hiljem akadeemilise nõunikuna (professor) läänemeresoome filoloogia alal. О. A. Webermanni kitsamaks uurimisalaks oli eesti vanem kirjandus ning selle suhted saksa ja läti kirjandusega. 1955. aastast oli ta Eesti-Saksa ühingu sekretär.

## Viited


## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Mõrsjaitk

**Mõrsjaitk** (ka *itkulaul*) oli setude pulmakomme, mis seisnes mõrsja laulmises. 

Mõrsja koos nelja podruskaga laulis oma sugulaste juures neid pulma kutsudes ja ka naabritele pulmapäeva hommikul pulma kutset andes. Kõik kutsutavad annetasid mõrsjale, mehed raha, naised riideesemeid. Kui vakarahvas oli pulmapäeval kohal, laulis mõrsja kõik need sugulased ja külalised läbi, kes veel itkemata olid. Seejärel anti ka pruudimajas ande, millele järgnes söömine vakalauas. Kui saabus saajarahvas, siis itkes mõrsja ka neile (ainult peigmehele mitte). 

## Viited
Erik Lamela

**Erik Manuel Lamela** (sündinud 4. märtsil 1992 Buenos Aireses) on Argentina jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla.

Lamela alustas klubikarjääri 2009. aastal River Plate'is. 2011. aastal suundus ta Itaalia kõrgliiga klubisse Roma. Aastatel 2013–2021 mängis ta Inglismaa kõrgliiga klubis Tottenham Hotspur.

14. märtsil 2021 lõi ta mängus Arsenali vastu värava, mis valiti Inglismaa kõrgliiga 2020–21 hooaja parimaks väravaks.

2021. aasta juulis siirdus ta Sevilasse.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Argentina rahvuskoondises tegi ta 25. mail 2011 sõprusmängus Paraguay vastu. Samal aastal osales ta Argentina kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel, lüües turniiril kokku kolm väravat.

Esimese värava lõi ta Argantina rahvuskoondises 3. septembril 2014 sõprusmängus Saksamaa vastu.

2016. aasta Copa América Centenario viimases alagrupimängus lõi ta värava Boliivia ja veerandfinaalis Venezuela vastu.

Ta kuulus Argentina koondisse ka 2015. aasta Copa Américal.

## Viited

## Välislingid
Lendliis

**Lendliis** (inglise keeles *lend* – 'laenutama' + *lease* – 'rentima'), ametlikult **An Act to Promote the Defense of the United States**, oli abiandmisprogramm, mida USA rakendas Teise maailmasõja ajal (1939–1945) oma liitlaste suhtes. 

11. märtsil 1941 vastu võetud seadusega (Lend-Lease Act) volitas USA Kongress presidenti osutama ainelist abi igale riigile, mille kaitset president peab oluliseks USA enda kaitse seisukohast. 

Aastatel 1941–1945 andis USA kahepoolsete kokkulepete alusel laenuks ja rendile relvi, lahinguvarustust, laskemoona, laevu ja muid veovahendeid, toor- ja toiduaineid, seadmeid, patente, kokku 50 miljardi dollari väärtuses (sellest Briti impeeriumi maadele umbes 31 miljardi dollari, Nõukogude Liidule umbes 11 miljardi dollari väärtuses). Sõja ajal hävinut ja kasutatut ei tulnud hüvitada. Lendliisi alusel sai USA oma partnereilt omakorda ligikaudu 8 miljardit dollari väärtuses teenuseid ja kaupa. 1972. aastal oli Nõukogude Liidul maksmata veel 722 miljonit dollarit lendliisi võlgadest.

Abi Nõukogude Liidule oli muuhulgas 9438 hävituslennukit, 3771 pommituslennukit, 6196 tanki, 563080 veoautot, 45738 maasturit, 32200 mootorratast, 325784 tonni lõhkeaineid, 55099 raadiojaama, 380185 välitelefoni, 5899 raadiovastuvõtjat, 956688 miili telefonijuhet, 782973 tonni konservliha, 14793000 paari saapaid, 2577000 rihma, 399699 tonni vaske ja 261311 tonni alumiiniumi. Natsi Saksamaa ründas saadetisi Ameerika Ühendriikidest lennukite ja allveelaevadega. 

## Viited

## Välislingid
*
Ranele Raudsoo

**Ranele Raudsoo** (esinejanimega **Ranele**; sündinud 15. mail 1989 Kohtla-Järvel) on eesti laulja. 

## Elulugu

Ranele Raudsoo on sündinud 1989. aastal Kohtla-Järvel. 

Ranele on lõpetanud Viljandi Maagümnaasiumi ja Viljandi Muusikakooli pop-jazzlaulu erialal. Lisaks on ta õppinud Tartu Ülikooli haridusteaduskonnas klassiõpetajaks ja Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias huvijuht - loovtegevuse õpetajaks.

## Muusikakarjäär
**Ranele** esimene soololugu “Suveöö muinasloos” ilmus kogumikul "Rahvahitt 2", kui ta oli 13-aastane.  

17-aastaselt hakkas ta laulma NightLight Duos. 

2010. aastal loodi pop-rock kaverite tantsubänd IŽ-58, mis tegutseb pulma- ja peobändina. Ranele Raudsoo on olnud bändi solist alates 2015. aastast. 

2017. aastal ilmusid Ranele soololood “Lõpp on lool”, “Õnnelik öö”, “Suveööd”, “Mind hoia” jt. 

Lisaks bändile ja sooloprojektile on Ranelel ka Raimond Valgre jt Eesti heliloojate džässiloomingut esitav Ranele trio. Samuti tegi ta koostööd ansambliga Vanemõde. 

2018. aasta sügisel ilmus Ranelel koostöös 1990. aastate stiilis tantsumuusikat viljeleva ansambliga Recovery singel "Suveöö hääl". 

2018. aastal ilmus koostöös Olavi Otepaluga singel "Ameerika mäed". 

Looga "Supernova" oli Ranele lauluvõistluse Eesti Laul 2019 poolfinalist. 

2019. aasta hakul alustas Ranele koostööd produtsendi ja laulukirjutaja Vahur Valgmaaga. 18. aprillil 2019 ilmus esimene ühine lugu "Kuuvalgel ööl."

## Diskograafia
*"Suveöö muinasloos" (2003)
*"Lõpp on lool" (2017)
*"Õnnelik öö" (2017)
*"Suveööd" (2017)
*"Impulsid" (2017)
*"Pulss" (2017)
*"Räägi mulle kallis" (2017)
*"Endast pool vaid anda saaks" (2017)
*"Mind hoia" (2018)
*"Ma tahan joosta" (2018)
*"Suveöö hääl" (2018)
*"Ameerika mäed" (2018)
*"Supernova" (2018)
*"Kuuvalgel ööl" (2019)

## Välislingid

* YouTube
*Facebook
Tüvepikkus

**Tüvepikkus** on mõõt imetajal ninaotsast pärakuni, praktiliselt mõõdetakse ninaotsast piki koljut ja selgroogu kuni sabajuure alguseni. Inimese puhul vastab sellele istepikkus (pealaest pärakuni). Tüvepikkus on oluline imetajate määramistunnusena või kütitud jahiloomade suuruse statistikas.

## Viited

## Välislingid
Looma üldpikkuse, tüvepikkuse ja muude mõõtude võtmise standard looride ja potode puhul (inglise keeles, joonised)
Sinisäälik

**Sinisäälik** (*Setophaga caerulescens*) on väike lind värvuliste seltsist, sääliklaste sugukonnast. 

## Kirjeldus

### Välimus

Sinisäälik on umbes 13 cm pikk, tiibade siruulatus on 19–20 cm ja kaal 8,4–12,4 g. Täiskasvanud isaslinnu keha alaosa on valge ning kael, nägu ja küljed on mustad. Seljaosa on sügavsinine. Linnu keha meenutab pisut sinimustvalget Eesti lippu. Noor isaslind on sarnane, kuid rohekama ülaosaga. Emaslinnul on oliivpruun ülakeha ja helekollane kõhuosa. Tiivad ja saba on tumedad, pealagi on hall ning põskedel on pruunid laigud. Lindude tiibadel on valge ruut, mis eristab neid teistest sääliklastest. Seda ruudukest kutsutakse vahel taskurätikuks.

### Laul
Sinisääliku laulu võib kirjeldada suminaga, "tsi-tsi-tsii".

## Levik
Sinisäälik on rändlind. Ta sigib mõõduka kliimaga heitlehistes metsades või tiheda alusmetsaga laialehistes metsades. Sinisäälik vajab pesitsemiseks suurt ja puutumata metsa ning seetõttu on nende arvukus vähenemas. Teda on sageli leida künklikel ja mägistel aladel Ameerika Ühendriikide kirdeosas ning Kanada kaguosas. Hilissuvel rändab ta talveks Suurte Antillide saartele. Rännuperioodil võib sinisäälikut kohata parkides ja aedades.

## Eluviis
### Toitumine
Sinisäälik on eelkõige putuktoiduline, talvel toitub ta ka marjadest ja seemnetest.

### Käitumine
Isaslinnud laulavad, et kaitsta oma pesitsuspaiku, ning nad peletavad agressiivselt rivaale eemale.

## Viited
Patune

**Patune** on eesti perekonnanimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Patune 10 mehel ja 9 naisel, 2022. aasta 1. jaanuari seisuga 9 mehel ja 9 naisel.

## Nime kandjaid
*Minni Patune (1918–2016), eesti nahakunstnik
Kutsikas (perekonnanimi)

**Kutsikas** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Kutsikas on pandud Vändra mõisas Vändra kihelkonnas Pärnumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
2018. aasta WTA Elite Trophy

**2018. aasta WTA Elite Trophy** oli Hiinas Zhuhais peetud naiste eliittenniseturniir. 

WTA Elite Trophy turniiri peeti neljandat korda. Turniiril osales 12 tennisisti üksikmängus ja 6 paarismängu võistkonda. Turniir toimus kõvakattega väljakul 30. oktoobrist 4. novembrini.

Turniiri võitis üksikmängus austraallanna Ashleigh Barty ning paarismängus ukrainlannad Ljudmõla Kitšenok / Nadija Kitšenok.

## Üksikmäng
Aasta varem oli selle turniiri võitnud sakslanna Julia Görges.

### Kvalifitseerunud mängijad
Turniirile pääses 11 mängijat edetabeli järgi (2018. aasta edetabeli 8 parimat pääsesid WTA aastalõputurniirile ning paremuselt järgmised mängijad Elite Trophy turniirile) ning üks mängija sai korraldajatelt vabapääsme.

### Alagrupid
Mängijad jagati nelja lillenimelisse alagruppi. Iga alagrupi võitja pääses poolfinaali.

#### Asalea alagrupp

#### Kameelia alagrupp

#### Orhidee alagrupp

#### Roosi alagrupp

### Finaalid

## Märkused
 Asendas poolfinaalis alagrupi võitjat Madison Keysi, kes loobus vigastuse tõttu.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Turniir WTA kodulehel
Türi (perekonnanimi)

**Türi** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Türi (Türri) on pandud Putkaste mõisas Käina kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Türi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Talving. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Türi 12 mehel ja 14 naisel.
Ristlaan

**Ristlaan** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Ristlaan uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ritsland (1936. aastal Tallinnas). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ristlaan Eestis 5 mehel ja 10 naisel.

*Rein Ristlaan (1933–2007), Eesti NSV partei- ja riigitegelane
WTA Elite Trophy

**WTA Elite Trophy** on tugevuselt teine naiste tennise aastalõputurniir. 

Turniir toimub alates 2015. aastast ning selle eelkäijaks on aastatel 2009–2014 toimunud WTA meistrite turniir (WTA Tournament of Champions).

## Tulemused
### Üksikmäng

### Paarismäng

## Vaata ka
* WTA finaalid

## Välislingid
* Koduleht
Pihelpuu

**Pihelpuu** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Pihelpuu on pandud Saaremaal: Praakli mõisas Kaarma kihelkonnas (Pihelpu), Keskvere mõisas Pöide kihelkonnas (Pihhelpuu, Pihelpu), Ilpla ja Pihtla mõisas Püha kihelkonnas (mõlemas Pichelpu). Nimede eestistamisel määrati Pihelpuu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Piilbaum, Pillmann, Pirkas, Plesi, Pundrik, Samel ja Samer. 

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Pihelpuu Eestis 20 mehel ja 20 naisel.

*Marika Korolev-Pihelpuu (1970–) eesti näitleja
Gustav Blumbergi erakool

**Gustav Blumbergi erakool** oli erakool Tartus, mis tegutses 1855–1891. Kool valmistas ette gümnaasiumi astuda soovijaid. 

Kooli juht oli algusest peale Gustav Karl Eduard Blumberg.

Üheklassilisest elementaarkoolist sai varsti kaheklassiline, 1866. aastal oli see kool neljaklassiline ja selle lõpetajad võeti ilma eksamita Tartu Kubermangugümnaasiumi.

1880. aastatel valmis koolil maja Pepleri tänaval.

Gustav Blumbergi erakool, kus alghariduse on sai ligikaudu 2000 last, lõpetas tegevuse 1891. aasta 20. detsembril.

## Tuntud õpilasi
*William Hertel
*Aleksander Mõttus

## Viited

## Kirjandus
*"Die Vorschule des Gymnasiums zu Dorpat von 1855 bis 1880", Dorpat, 1880
Helme Kutsekeskkool

**Helme Kutsekeskkool** oli kutsekool Valga maakonnas Helme asulas. Kool tegutses aastatel 1925–1999 endise Helme mõisa hoones.

Kool avati 1. veebruaril 1925 15 õpilasega Helme mõisa endises härrastemajas ja kandis nime *Helme Põllutöökool*. Eestvedajaks oli Helme Põllumeeste Selts. 1. aprillil 1927 läks kool põllumajandusministeeriumi ülalpidamisele.

Kooli avamisel oli õppetöö tasuline: õppemaks "korteri ja küttega" oli 1000 Eesti marka aastas.

1945. aastal asutati *Helme Mehhaniseerimiskool*, kus koolitati autojuhte, masiniste, kombainereid, elektrimontööre ja farmimehaanikuid ning korraldati traktoristide kursusi. Nõukogude ajal kandis kool ka nimesid *Põllumajanduse Mehhaniseerimise Kool nr 5* ja *Maakutsekool nr 30*. 

Kool on kandnud ka nime *Helme põllumajanduskool*.

1973. aastal hakkas Helme kutsekool esimese kutsekoolina andma kutsehariduse kõrval ka keskharidust ja kool nimetati ümber *Helme Kutsekeskkooliks*. 1976. aastal lõpetas esimene lend keskharidusega laia profiiliga traktoriste. Rahva seas on kooli kutsutud ka traktoristide kooliks.

1990. aastal algas talupidajate ettevalmistus.

1999. aastal liideti Helme Kutsekeskkool ja Valga Kutsekool ning 1. septembril 1999 moodustati nende asutuste baasil Valgamaa Kutseõppekeskus. 2011. aastal lõpetati Valgamaa Kutseõppekeskuse Helme osakonnas õppetöö.

## Viited

## Välislingid
* Foto: Helme põllutöökool vanas mõisahoones
Jäneda Sovhoostehnikum

**Jäneda Sovhoostehnikum** oli Jäneda külanõukogus (1945–1963), kool Paide rajoonis ja EV taasiseseisvumisel Järva maakonnas Lehtse vallas ja järgnevalt Lääne-Viru maakonna, Tapa valla, Jäneda asulas. Kool tegutses 1918–1992, misjärel korraldati see ümber Jäneda Õppe- ja Nõuandekeskuseks.

Kool asutati Eesti Põllumeeste Keskseltsi eestvõttel 1918. aastal Tallinnas nimega *Eesti Põllumeeste Keskseltsi Põllutöökeskkool*. 1921. aastal viidi kool üle Jänedale, kus keskselts oli endale rentinud Jäneda mõisa.

Jäneda kooli rajajate, õpetajate ja õpilaste seas on Eesti poliitikas, majanduses, teaduses, haridus- ja kultuurielus tuntud isikuid, nagu Konstantin Päts, Jaan Raamot, Jaan Hünerson, Tõnis Kint, Kaarel Liidak, August Miljan, Arnold Rüütel, Ants Käärma, Veera Saar, Marda (Marta) Utuste-Kirschbaum-Lepp, Enn Võrk, Urmas Sisask jpt.

Aastatel 1933–1943 töötas kooli juures kaheaastase õppeajaga piiritusemeistrite eriklass.

1944. aastal moodustati Jäneda Põllundustehnikum (1944–1949), põllumajandusliku tehnikumi õppeaeg oli kolm aastat ning lõpetajad omandasid keskharidusega agronoomi kutse ja võisid asuda tööle jaoskonna agronoomidena, agronoomidena sovhoosides ja mitmesugustes teistes põllumajapidamistes, masina-traktorijaamade agronoomidena ja valla täitevkomiteede maaosakondade juhatajatena.

Aastatel 1981–1999 koolitati Jänedal aia- ja maastikukujundajaid.

Jäneda sovhoostehnikumi peaõppekorpus asus punastest telliskividest torniga algses Jäneda mõisa peahoones. Jäneda sovhoostehnikumis oli õppeaeg kolm ja pool aastat. Õppima võisid asuda 14–30 aasta vanused noored, kes on VIII klassi lõpetanud. Sisseastumiseksamid olid eesti keeles (kirjalik) ja matemaatikas (suuline ja kirjalik). Õppeasutuse lõpetaja sai agronoomi kvalifikatsiooni.  

1965. aastal valmis uus moodne 140 kohaga tütarlaste ühiselamu, kus toad olid 3–4 inimesele. Uus ühiselamu oli kolmekorruseline, varustatud keskkütte ja veega, igal korrusel oli puhketuba.  

## Uus hoone

1965. aastal hakati arhitekt Valve Pormeistri projekti järgi moodsat neljakorruselist peahoonet ehitama. 2021. aastal nimetati 1975. aastal valminud Jäneda sovhoostehnikumi õppehoone ajas kestnud väärtusega arhitektuuriobjektiks. 

Põllutöökool Jänedal tegutses 2000. aastani. Kooli ajaloo jooksul sai Jänedal diplomi 2308 agronoomi. Peale agronoomide koolitati aastatel 1933–1943 piiritusmeistreid, selle eriala lõpetajaid oli 51. Maastikukujundaja kutse sai Jänedal 298 noort.

## Nimed
*1918–1924 Eesti Põllumeeste Keskseltsi Põllutöökeskkool
*1924–1929 Põhja-Eesti Põllutöökeskkool
*1929–1938 Jäneda Põllutöökeskkool
*1938–1941 Jäneda Põllunduskeskkool
*1941 Jäneda Põllundustehnikum
*1941–1944 Jäneda Kõrgem Põllunduskool
*1944–1949 Jäneda Põllundustehnikum
*1949–1964 Jäneda Põllumajandustehnikum
*1964–1991 Jäneda Sovhoostehnikum

## Viited

## Välislingid
*http://www.pollumajandus.ee/uudised/2018/08/21/fotod-100-aastat-janeda-pollutookooli