open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Piigandi järv

**Piigandi järv** (ka *Vana-Piigandi järv*) on järv Põlvamaal Kanepi vallas, Kanepist 2,5 km põhjakirde pool Jõksi järvest 1 km kirdes.

## Kirjeldus
Piigandi järv on kirde-edela suunas piklik järv pindalaga 43,4 ha, suurimaks sügavuseks 25,3 m ja keskmine sügavus 6,2 m. Kaldad on järsud ja kõrged, samuti süveneb kaldavesi väga kiiresti. Perv on enamasti kõva ja liivane.

Järve ümbritsevad metsad, niidud ja põllumaad.

## Läbivool
Soojal suvel, kui Vähkjärve viiv kraav kuivab, on järv praktiliselt umbjärv. Sisse tuleb mõni oja ja ilmselt esineb allikaid.

## Välislingid
*
Araabia maad

**Araabia maade** all võib mõista nii **araabiakeelseid, araablaste maid** kui ka **Araabia (poolsaare) maid**.

**Araabia maad** on araablaste enamusega ja araabiakeelsed maad Põhja-Aafrikas ja Edela-Aasias.  

Araablaste enamusega maad on

a) Edela-Aasias: Süüria, Liibanon, Palestiina, Iraak, Jordaania, Saudi Araabia, Jeemen, Omaan, Araabia Ühendemiraadid, Katar, Bahrein, Kuveit;

b) Põhja-Aafrikas: Egiptus, Liibüa, Tuneesia, Alžeeria, Maroko, Lääne-Sahara, ka Sahara-tagusesse Aafrikasse ulatuvad Mauritaania ja Sudaan.

**Araabia maad** on Araabias, st Araabia poolsaarel asuvad maad: Saudi Araabia, Jeemen, Omaan, Araabia Ühendemiraadid, Katar, Kuveit. Araabia maade hulka kuuluvad ka Pärsia lahe saareriik Bahrein ning osaliselt ka Jordaania ja Iraak (kõrbealad nende lõunaosas).

## Vaata ka
*Levant
*Magrib
*Mašrik
*Araabia kevad
Nathalie Dechy

**Nathalie Dechy** (sündinud 21. veebruaril 1979) on Prantsusmaa tennisist.

Seisuga 5. aprill 2008 on ta WTA edetabelis 77. kohal. Tema senise karjääri kõrgeimaks kohaks on 11 (9. jaanuar 2006).

Suure slämmi turniiridest on tema parimaks saavutuseks pääsemine poolfinaali 2005. aasta Austraalia lahtistel meistrivõistlustel.

Paarismängus Vera Zvonarjovaga, võitis ta 2006. aasta USA lahtistel meistrivõistlustel alistades finaalis vene-sloveenia paari Dinara Safina/Katarina Srebotnik tulemusega 7:6, 7:5.

Üksikmängudes on ta võitnud 1997. aastal Saksamaal toimunud ITF turniiri.

Juulis 2009 lõpetas ta oma profikarjääri. Ta elab Villeneuve-d’Ascqis.

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*Nathalie Dechy andmed Sony Ericssoni WTA Touri ametlikul kodulehel
Benjamin Franklin Mudge

**Benjamin Franklin Mudge** (11. august 1817 – 21. november 1879) oli USA geoloog ja paleontoloog. Ta töötas Kansase esimese osariigi geoloogina ning õpetas geoloogiat ja loodusteadusi Kansase Põllumajanduskolledžis (praegune Kansas State University).

Mudge viis läbi mitmeid välitöid ja fossiiliekspeditsioone, mis andsid olulise panuse Kansase geoloogiliste andmete kogumisse ja Põhja-Ameerika 19. sajandi paleontoloogia arengusse. Tema kogutud fossiilid jõudsid sageli koostööpartner Othniel Charles Marshi kaudu Yale’i ülikooli kogudesse ning aitasid kaasa mitmete uute dinosauruste ja mereliste roomajate kirjeldamisele.
Rõuge jõgi

**Rõuge jõgi** on jõgi Võru maakonnas. Võhandu jõe parempoolne lisajõgi. Varem kandnud ka nimesid **Ajo**-, **Aju**, **Aiu** ehk **Kaha jõgi**.

Jõgi saab alguse Rõuge lähedalt ja suubub Võhandu jõkke, olles 26 km pikk ja 68 km&sup2; valgalaga.


Rõuge jõgi 2023a.jpg|Jõgi enne Liinjärve
Rõuge jõgi 2023b.jpg|Jõgi Rõuge alevikus
Rõuge jõgi 2023c.jpg|Jõgi Nursi külas


## Vaata ka
*Eesti jõgede loend
Iskna jõgi

**Iskna jõgi** on jõgi Võru maakonnas, Võhandu jõe parempoolne lisajõgi.

Jõgi saab alguse Vaskna järvest ja suubub Võhandu jõkke, olles 29 km pikk ja 86 km&sup2; valgalaga.

## Vaata ka
*Eesti jõgede loend
Tuuljärv

**Tuuljärv** (ka **Tuulejärv**, **Suur Plaksi järv**, **Tuulijärv**) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Suurest Munamäest 1 km lõuna pool. Hästi nähtav Suure Munamäe vaatetornist.

## Kirjeldus
Tuuljärv on kirde-edelasuunas piklik väikejärv pindalaga 3,5 hektarit. Asub 257 meetrit üle merepinna, olles sellega Eesti kõige kõrgemal asuv järv. Suurim sügavus on 18 meetrit. Kaldaid ümbritseb enamjaolt kultuurmaastik, perv on madal ja soostunud.

## Läbivool
Läbivool on suhteliselt nõrk, sisse voolab Sillaniidu oja ja esineb allikaid. Välja voolab Järvepera oja, mis viib veed Vaskna järve.

## Viited

## Välislingid
*Tuuljärve kirjeldus eestigiid.ee lehel
Species sensibilis

***Species sensibilis*** (mitmuses *species sensibiles*) ehk **tajuspeetsies** on  skolastilises filosoofias puhtmeelelise tajuga seotud *[[species intentionalis]]*. See on tajutavalt esemelt   eralduv "pilt", mis liigub läbi õhu tajuja *[[sensorium commune]]* ning kutsub esile meelelise tajumuse. Tajuspeetsiestel on samad kvaliteedid mis tajutaval asjal. 

See õpetus on tekkinud Aristotelese ja Demokritose tajuteooria kombinatsioonina.    

Sõna *species* vastab siin Demokritose terminile *[[eidōlon]]*. 

## Vaata ka
**[[species intelligibilis]]*
Goodbye, Mr. Chips

**"Goodbye, Mr. Chips"** on James Hiltoni romaan, mis ilmus esmakordselt 1934. aastal. Romaani põhjal on loodud samanimeline muusikal ning seda on ka mitmel korral ekraniseeritud:

*Hüvasti, mr. Chips (1939)
*Hüvasti, mr. Chips (1969)
*Hüvasti, mr. Chips (1984)
*Hüvasti, mr. Chips (2002)
Mõõtetrafo

**Mõõtetrafo** on mõõtemuundur, mis transformeerib vahelduvvoolu või vahelduvpinget mõõteriistadele ja kaitseaparaatidele sobivaks. Mõõtetrafod võimaldavad
*viia mõõdetava voolu või pinge väärtused ühtsete nimi-sekundaarväärtuste piirkonda (voolutrafode nimi-sekundaarvool on enamasti 5&nbsp;A ja pingetrafode nimi-sekundaarpinge 100&nbsp;V);
*paigutada mõõte- ja kaitseaparaadid mõõtekohast eemale;
*eraldada mõõtevahendid primaarahelaist galvaaniliselt, s.t katkestada primaar- ja sekundaarahelate vahel elektriline juhtivus; see on eriti oluline ohutuse tagamiseks kõrgepingeliste primaarahelate korral.

Mõõtetrafod arvutatakse ja konstrueeritakse sellisena, et nad võimalikult vähe mõjutaksid mõõdetavat ahelat. Nad võivad olla sisse ehitatud (näiteks mõnesse elektrijaotla seadmesse), kuid võivad ka olla mõõteriista osa (näiteks voolutangides).

Mõõtetrafode peamised liigid on voolutrafo ja pingetrafo.

## Vaata ka
*Transformaator
Monaad

**Monaadi** (ladina keeles *monas* 'ühik', vanakreeka sõnast μονάς) all on filosoofias mõistetud mingit ühtset entiteeti. Täpne tähendus on olnud erinev, kuigi paljuski sarnane. 

Monaad esineb muu hulgas pütagoorlastel, uusplatonismis, kristlikus müstikas, kabalas ja hermetismis.  

Kõige tuntum on Gottfried Wilhelm Leibnizi "Monadoloogias" esitatud monaadimõiste. 

Hiljem on monaadidest räägitud ka teistes tähendustes.

## Pütaagorlased
Pütaagorlaste järgi saavad kõik arvud alguse monaadist. 

## Giordano Bruno
Giordano Bruno teoses "De monade, numero et figura" (1591) eristatakse kolmesuguseid monaade: Jumal, hinged ja aatomid. Monaad on ruumiliselt ja hingeliselt individueeritud taandumatu metafüüsiline alusühik.

## Leibniz

Gottfried Wilhelm Leibnizi "Monadoloogia" (1714) on monaadid lihtsad, ilma osade ja ulatuvuseta mittemateriaalsed substantsid, millest maailm koosneb. Ka Jumal on monaad. Iga monaad on ainulaadne, hävimatu (teoreetiliselt hävitatav Jumala tahtel), dünaamiline hingesarnane (ka hinged on monaadid) entiteet, millel on tajumused ja püüdlused. Nad on omavahel Jumala poolt ettemääratud harmoonias, põhjuslik seos nende vahel puudub (ainult Jumalal on teistele monaadidele põhjuslik toime). Aistitavad asjad on nähtumused, mis põhinevad monaadide kogumitel.
Eraldustrafo

**Eraldustrafo** on transformaator, mille sekundaarmähis on primaarmähisest galvaaniliselt eraldatud. Niisugune trafo eraldab niisiis ka sekundaarahela maa potentsiaalist (toitevõrgu neutraaljuht on teatavasti maandatud).

 
Eraldustrafo sekundaarpinge võib olla võrdne primaarpingega või sellest madalam.

Eraldustrafot ülekandesuhtega 1:1 kasutatakse näiteks omavahel ühendatud võrgutoitega seadmete korral, et ära hoida galvaanilist sidestust maa kaudu.
 
Pinget madaldavat eraldustrafot kasutatakse kaitseväikepinge saamiseks, et toita III kaitseklassi elektritarviteid.
## Vaata ka
* Puutepingekaitse
* Kaitseväikepinge
## Välislingid
* 3.1.4 Elektriohutus madalpingel
Andrus Esko

**Andrus Esko** (21. jaanuaril 1949 – 2. juuni 2020) oli eesti ajakirjanik.

Ta lõpetas 1967. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna ajakirjanduse erialal.

Töötanud ajalehtedes Edasi, Liivimaa Kuller, Postimees, Sõnumileht, SL Õhtuleht.

## Viited

## Välislingid
*
Denominatio intrinseca

***Denominatio intrinseca*** on skolastilises filosoofias asja nimetus mingi talle seesmiselt omase aktsidentsi (mitte suhte) kaudu. 

*[[Denominatio]]* on ümbernimetus ehk metonüümia. 

Kommentaatorite arvates mõistis Gottfried Wilhelm Leibniz *denominatio intrinseca* all substantsi seesmist tunnust (mitte suhet).  

## Vaata ka
**[[denominatio]]*
**[[demoninatio extrinseca]]*
ATP

"**ATP**" on lühend, mis võib tähendada:
* **[[Adenosiintrifosfaat]]** (ingliskeelne lühend), bioloogias universaalne energia talletaja ja ülekandja
* **[[Association of Tennis Professionals]]**, rahvusvaheline elukutseliste meestennisistide organisatsioon
* **[[Autobussi- ja taksopark|autobussi- ja taksopark]]**
* **ATP** on Aitape lennujaama IATA kood
***ATP** ehk **[[All Tomorrow's Parties (festival)|All Tomorrow's Parties]]** on muusikafestival ja ka neid korraldav organisatsioon
***[[ATP Recordings]]**, Suurbritannia sõltumatu plaadifirma
*"**[[All Tomorrow's Parties]]**", Velvet Undergroundi laul aastast 1967
***[[British Aerospace ATP]]**, British Aerospace'i reisilennuk
Adriana Barraza

**Adriana Barraza ** (sündinud 5. märtsil 1956) on filmiauhinnale Oscar esitatud Mehhiko filminäitleja. 

Ta on eelkõige tuntud Alejandro González Iñárritu lavastatud filmidest "Armastus on lita" (*Amores perros*) ja "Paabel", millest viimase eest pälvis ka Oscari, Kuldgloobuse ja Ekraaninäitlejate Gildi auhinna parima naiskõrvalosatäitja nominatsiooni.

## Välislingid
*
Kohastumine

**Kohastumine** (ehk evolutsiooniline adapteerumine) on organismirühmade pöördumatu otstarbekohane ümberkorraldumine, sealhulgas sobitumine uute elamistingimustega. Kohastumine on seotud geneetiliste muutustega.

Kohastumise tulemusel tekivad organismidel    kohastumused.  

## Vaata ka
*kohanemine
*ökoloogiline sobitumine

## Välislingid
*Adaptatsioonisõnastik
Hüvasti, mr. Chips (1939)

**"Hüvasti, mr. Chips"** (originaalpealkirjaga **"Goodbye, Mr. Chips"**) on James Hiltoni romaani "Hüvasti, mr. Chips" põhjal 1939. aastal Suurbritannias valminud draamafilm. Robert Donat pälvis rolli eest parima meesosa Oscari. Film pälvis veel 6 Oscari-nominatsiooni: Greer Garson (naispeaosa), Sam Wood (režissöör), Charles Frend (montaaž), Victor Saville (parim film), A.W. Watkins (heli) ning Eric Maschwitz, R.C. Sherriff ja Claudine West (parima stsenaariumi eest).
Rinko Kikuchi

**Rinko Kikuchi** (菊地 凛子 *Kikuchi Rinko*, sünninimi **Yuriko Kikuchi** (菊地 百合子 *Kikuchi Yuriko*); sündinud 6. jaanuaril 1981 Kanagawas Jaapanis) on filmiauhinnale Oscar nomineeritud olnud Jaapani filminäitleja. 

Üks ta tuntumaid rolle on 2006. aasta mängufilmis "Paabel".

## Välislingid

* Näitleja koduleht
*
Jeremy Piven

**Jeremy Samuel Piven** (sündinud 26. juulil 1965 New Yorgis) on Emmy auhinnaga pärjatud ja Kuldgloobusele nomineeritud USA näitleja.

Ta on tuntud eeskätt Ari Goldi kehastajana teleseriaalis "Kaaskond" ("*Entourage*"). Lisaks on ta mänginud filmides "Rush Hour 2" (2001), "Allatulistatud "Black Hawk"" ("*Black Hawk Down*", 2001), "Chasing Liberty" (2004) ja "Äss mättasse" (2007).

## Välislingid
*
Mihhail Lomonossov

**Mihhail Lomonossov** (vene keeles Михаил Васильевич Ломоносов; 19. november 1711 – 15. aprill 1765) oli vene teadlane, entsüklopedist, polühistor, luuletaja ja ühiskonnategelane.

Asutas Moskva ülikooli, mis kannab tänapäeval tema nime. Aleksandr Puškin nimetas Lomonossovit esimeseks vene ülikooliks.

Lomonossovile kuuluvad väljapaistvad tööd füüsikas, keemias, mäenduses ja metallurgias. Ta arendas edasi soojuse molekulaarkineetilist teooriat ning kasutas oma töödes varjatud kujul massi jäävuse seadust ja energia jäävuse seadust. Lomonossov on kirjutanud fundamentaalseid töid vene rahva ajaloost. Ta on nüüdisaegse vene keele grammatika rajaja.

1763. aastast kuulus ta Peterburi Teaduste Akadeemiasse. Ta oli läbi aegade esimene venelasest Venemaa Teaduste Akadeemia liige (eelmised olid üldjuhul sakslased).

Juba vanaaja filosoofid oletasid, et soojusnähtused on tingitud keha osakeste liikumisest. Lomonossov omab suurt rolli soojuse molekulaarkineetilise teooria arendamises. Lomonossovi arvates olid soojusnähtused tingitud aineosakeste pöörlemisest. Oma teooria põhjal andis ta üldjoontes õige seletuse sulamisele, aurustumisele ja soojusjuhtivusele. Ta jõudis järeldusele, et on olemas suurim ehk viimane külmaaste, mis vastab aineosakeste liikumise lakkamisele. Hiljem sõnastati see aine absoluutse nulltemperatuurina.

## Tunnustus
* Mihhail Lomonossov valiti 1761. aastal Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks.

## Mälestuse jäädvustamine
* Praegune Gonsiori tänav Tallinnas kandis aastatel 1950–1991 Lomonossovi tänava nime.
* 6. jaanuaril 2023 eemaldati Dnipros tema mälestusmärk. Põhjuseks Venemaa agressioon Ukraina vastu ja kunagised M. Lomonossovi seisukohavõtud ("Ukraina keelt pole olemas, on vaid poola-vene segakeel", "Venelased on teistest rahvastest ülemad"). 
* 1940. aastatel nimetati Eestis Nõmmel Pikk tänav Lomonossovi tänavaks.

## Viited

## Kirjandus
* Mihhail Muratov, "M. V. Lomonossov" [elu ja tegevus], Teaduslik Kirjandus, Tartu 1949, 280 lk.
* A. Jeromitski, "Teerajaja. Jutustus Mihhailo Lomonossovist" (kooliealiste vanemale astmele). Tõlkinud Friedrich Sikka; eessõna: J. Nuut. Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1950, 256 lk.
* Anatoli Mitt ja Endel Varep, "M. V. Lomonossov – vene loodusteaduse rajaja". Eesti NSV Poliitiliste Ja Teadusalaste Teadmiste Levitamise Ühing, Tartu Riiklik Ülikool, Tartu 1961, 27 lk.
* Aleksandr Morozov, "Lomonossov". Tõlkinud Gustav Reial ja J. Padari; värsid tõlkinud Raid Paavel. Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1961, 408 lk.
* Savvati Smirnov, "Mihhail Lomonossov vene keeleteaduse rajajana" – Keel ja Kirjandus 1965, nr 4, lk 218–224.
* Juri Lotman, "Lomonossovi "Iiobi valitud oodist"" – raamatus "Hirm ja segadus. Esseid kultuurisemiootikast", Varrak, Tallinn 2007, lk 7–22; ISBN 9789985314340.
Association of Tennis Professionals

**Association of Tennis Professionals** (lühend **ATP**) on meeste profitennise assotsiatsioon, mis loodi 1972. aastal.

## Vaata ka
*ATP World Touri auhinnad
*Rahvusvaheline Tenniseföderatsioon
*WTA

## Välislingid
*ATP koduleht
Jo (film)

"**Jo**" on Alec ja Myra Coppeli näidendi "The Gazebo" ("Lehtla") teine adaptatsioon kinolinal. 

## Vaata ka
*"The Gazebo (1959)"
Teadmata kadunud

**"Teadmata kadunud"** (originaalpealkirjaga "Lost") on Emmy ja Kuldgloobusega pärjatud USA draamasari, mis räägib lennuõnnetuses salapärasele Vaikse ookeani saarele kukkunud ellujäänute eludest. Sarja autorid olid J. J. Abrams ja Damon Lindelof ning sarja filmiti peamiselt O'ahu saarel Hawaiil. Filmimiskoha ja sarja suure osatäitjate hulga tõttu oli sarja tootmine üks televisiooni kulukamaid.

Seriaali tootis ABC Television Studio. Sarja viimane, kuues hooaeg anti eetrisse 2010. aasta alguses. Eestis näitab seriaali Sony Turbo.

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*
Nivala linn

**Nivala** on linn Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.

Nivala nimetati linnaks 1992.

## Viited

## Välislingid

* Nivala koduleht
Herakles, Simson ja Odüsseus

"**Herakles, Simson ja Odüsseus**" (itaalia keeles "*Ercole sfida Sansone*"; inglise keeles "*Hercules, Samson and Ulysses*") on 1963. aastal valminud Itaalia seiklusfilm kreeka mütoloogia ja Vana Testamendi tegelastega.
Wayne Cochran

**Talvin Wayne Cochran** (1939 Thomaston, Georgia – 21. november 2017 Miramar, Florida) oli USA soulilaulja. 

Talle oli iseloomulikud enda disainitud uhked esinemisrõivad ja suur valge soeng. 

Alates 1963. aastast oli ta taustabändiks olnud tema enda kokku pandud C.C. Riders (*"Cochran's Circuit Riders"*).
Isetsentreeruv padrun

**Isetsentreeruv padrun** on laialt levinud padrun lühikeste toorikute kinnitamiseks. 

Padruni korpuse sees on spiraalketas, mida keeratakse spetsiaalse võtmega. Spiraalketta keeramisega liiguvad pakid sünkroonselt radiaalsoontes. Valmistatakse kahe, kolme ja neljapakilisi padruneid. Täppistöötlemiseks valmistatakse ka padruneid, kus üht või mitut kinnituspakki saab aluspakil nihutada.

## Vaata ka

*Tsangpadrun
*Plaanseibpadrun
*Tsenter
*Kaasavedav padrun
*lünett
Pierre Poiret

**Pierre Poiret** (15. aprill 1646  Metz – 21. mai 1719 Rijnsburg Leideni lähedal) oli prantsuse kristlik müstik ja filosoof, kalvinistlik vaimulik. 

## Elulugu
Tema vanemad surid varakult. ta teenis elatist graveerijana ja prantsuse keele õpetajana, õppides samal ajal Baseli ülikoolis, Hanaus ning pärast 1668. aastat Heidelbergi ülikoolis teoloogiat. 

Baselis kütkestas teda René Descartesi filosoofia, mille mõju temale jäi elu lõpuni mingil määral püsima. Ta luges ka Thomas a Kempist ning Johannes Taulerit, kuid eriti suurt mõju avaldas talle hollandi mennoniidi müstik Hendrik Jansz van Barneveldt, kelle tööd olid ilmunud Emmanuel Hieli varjunime all. 

## Vaata ka
* Kristlik müstika
* Andrew Michael Ramsay
Plaanseibpadrun

**Plaanseibpadrun** on padrun, mida kasutatakse erikujuga toorikute kinnitamiseks treimistöödel. Põhiliselt nelja pakilised mõõtudes 160–1000 mm. Plaanseibpadrunid ei ole isetsentreerivad. Pakkide liikumine on üksteisest sõltumatu. Pakkide reguleerimine toimub käsitsi spetsiaalse padrunvõtme abil. Padrun koosneb korpusest, kus kinnituspakid liiguvad T- kujulistes soontes.

## Vaata ka

*Tsangpadrun
*Isetsentreeruv padrun
*Tsenter
*Kaasavedav padrun
*lünett
Padrun (masinaehitus)

**Padrun** on spetsiaalne kinnitusrakis. Leiab kasutamist põhiliselt treimistöödel.

## Padrunite liigid

*Isetsentreeruv padrun
*Tsangpadrun
*Plaanseibpadrun
*Tsenter
*Kaasavedav padrun
*lünett
Kaasavedav padrun

**Kaasavedav padrun** on padrun, mida kasutatakse võllitüüpi detailide töötlemisel tsentrite vahel. Neil on kaks või kolm ekstsentrilist pakki, mille tööpinnad on soonelised. Kaasavedav padrun on ehitatud nii, et mida suuremaks läheb lõikejõud, seda kõvemini surutakse pakid toorikusse. Erineva läbimõõduga detailide töötlemiseks kasutatakse erinevaid pakke.

## Vaata ka

*Tsangpadrun
*Plaanseibpadrun
*Tsenter
*Isetsentreeruv padrun
*lünett (masinaehitus)
Killer

**Killer** võib tähendada eesti keeles palgamõrvarit. Muid kasutusi:

*"Killer", Alice Cooperi album
*"Killer", Kissi laul
*"Killer", Adamski laul
*"Killer", ansambli Krokus laul albumilt "Painkiller"

**Killer** on olnud mitme isiku hüüdnimeks, näiteks:
*Doug Gilmour, Kanada hokimängija
*Jerry Lee Lewis, USA muusik
Haapavesi linn

**Haapavesi** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas. Asub Pyhäjoki ääres.

Haapavesi vald nimetati linnaks 1996.

Haapavesi linna keskus on Haapavesi ehk Haapavesi kirikuküla.

Seal korraldatakse Haapavesi folkmuusikafestivali.

Haapavesi linna sõprusvald Eestis on Ridala vald.

## Viited

## Välislingid

* Haapavesi linna koduleht
Haapajärvi linn

**Haapajärvi** on linn Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas. Asub Kalajoki jõe ääres.

## Viited

## Välislingid

* Haapajärvi koduleht
Viitasaari linn

**Viitasaari** on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Viitasaari naabervallad on Kannonkoski, Keitele, Kinnula, Kivijärvi, Pihtipudas, Vesanto ja Äänekoski linn. Keskus asub Keitele järve ääres.

Viitasaari nimetati linnaks 1996.
Viitasaarist on pärit Henrik Gabriel Porthan.

## Viited

## Välislingid
* Viitasaari koduleht
Polaarjaam

**Polaarjaam** on teaduslike eesmärkidega loodud uurimisasutus polaaraladel Arktikas ja Antarktikas. Polaarjaamu on rajatud nii maismaale (saartel, rannikutel, sisemaal) kui ka triivivatele jääpankadele (nt Põhja-Jäämeres). 

Põhjapoolkeral asuvad peaaegu kõik polaarjaamad põhjapolaarjoonest põhja pool, lõunapoolkeral asuvad nad 60° lõunalaiusest lõuna pool.

Praegu on Antarktikas 84 polaarjaama, mis kuuluvad 25 riigile.

## Vaata ka
*Antarktika polaarjaamade loend
Tiit Kõrvits

**Tiit Kõrvits** (sündinud 3. oktoobril 1951 Tallinnas) on eesti muusik, arhitekt ja kitarriõpetaja. 

## Haridus
Tiit Kõrvits on lõpetanud 1970. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja 1976. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektina. 

## Muusikutee
Ta on õppinud Tallinna 22. Keskkooli muusikaklassis tšello erialal. Kitarristina on ta autodidakt ning täiendanud end Heiki Mätliku kitarrikursustel.

Ta on mänginud kitarri ansamblites Optimistid, Mikronid, Teravik, Kukerpillid, Rock Hotel, Kollane Allveelaev G.

Tiit Kõrvits on kitarriõpetaja. Ta on töötanud Tallinna Rahvaülikooli ja Tallinna Ülikooli Pedagoogilise Seminari õppejõuna.

## Tunnustus
* 2019 – Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane

## Isiklikku
Tiit Kõrvitsa isa Harri Kõrvits (1915–2003) oli muusikateadlane ja helilooja. Tema vennad Toomas, Tõnis ja Harry ning vennapoeg Tõnu Kõrvits on muusikud. Tiit Kõrvitsa abikaasa on kunstiõpetaja Krista Kõrvits, nende tütar Maria Kõrvits on helilooja ja poeg Joosep Kõrvits tšellist.

## Viited

## Välislingid
*Tiit Kõrvits: tšello mängimiseks pidi ema mind sundima ohtuleht.ee, 30. november 2011
*Tiit Kõrvits ja tema Telecaster Ajakiri Kitarr, 7. aprill 2012
*Tiit Kõrvits: teed uue loo, aga rahvas nõuab ikka vanu. ohtuleht.ee, 2. august 2012
*HELI NÄLG. Tiit Kõrvits. audioarhiiv, 28. veebruar 2021
*Dünastia: Muusikaperekon(na)d Kõrvits, nende lood ja laulud 1. jupiter.err.ee, 15. mai 2022
Aigi Vahing

**Aigi Vahing** (sündinud 3. augustil 1973) on eesti näitleja. 

Ta on näitlemist õppinud Los Angeleses.
2007. aastal juhtis Vahing koos Jüri Naelaga telesarja "Eesti otsib superstaari".

## Tele- ja raadiotöö
Lisaks saatele "Eesti otsib superstaari" on Aigi Vahing ka varem telesaateid juhtinud, nende hulgas "Eesti muusikaauhinnad 2006", "Friik" ja "ZTV". Samuti on ta kaasa teinud Raadio 2 saates "Kahega lõunal".

## Filmid
Vahing on mänginud Eesti mängufilmis "Jan Uuspõld läheb Tartusse" (2007) ning lühifilmides "Anniversary" (2006) ja "Attraction" (2005).

## Viited

## Välislingid
* 
* Aigi Vahing raadiosaates "Hallo, Kosmos!", Raadio 2, 18. november 2012
Optiline koherentstomograafia

**Optiline koherentstomograafia (OCT)** on interferomeetriline mitteinvasiivne meetod, millega saab uurida naha või muude kudede ehitust kuni 2–3&nbsp;mm sügavuseni mikromeetrites mõõdetava lahutusvõimega. Esmakordselt demonstreeriti meetodit 1991. aastal pikisuunalise lahutusega ~30&nbsp;µm. Seoses lairibaliste valgusallikate (eriti heledate valgusioodide) kasutuselevõtuga saavutati 2001. aastal mikromeetrist täpsem lahutus. Praeguseks on OCT kasutusel laialt aktsepteeritava pilditehnikana, eriti oftalmoloogias ja teistes biomeditsiinirakendustes.

## Teooria
Michelson-Morley interferomeeter annab interferentspildi ainult juhul, kui valguse läbitavate teepikkuste erinevus kummaski interferomeetri õlas on väiksem kui valgusallika koherentsuse teepikkus. Näiteks koherentne laserivalguse kasutamisel optiliste teepikkuste erinevus olla meetrites või isegi kilomeetrites, aga mittekoherentse hõõglambi kasutamisel kaob interferentspilt juba mõnemikromeetrise erinevuse korral. OCT kasutabki mittekoherentset valgust, et eristada kudedest tagasi hajunud valgust sügavuse järgi: võrdlusõla pikkuse muutmisel anduri registreeritav valgustugevuse võnkeamplituud vastab koest sellelt sügavuselt tagasi hajunud valguse hulgale.
Vappu Thurlow

**Vappu Thurlow** (sündinud 30. aprillil 1960 (vaadatud 08.10.2022)) on eesti kunstikriitik, näituste kuraator ja tõlkija.

Lõpetas 1984 Tartu Ülikooli kunstiajaloolasena ja 1994 Kesk-Euroopa Ülikooli Prahas.  

## Teoseid
*Mai Levin, Vappu Thurlow. Peeter Ulas ühe põhjamaa kunstniku fantaasialend. Tallinn 2015
*Vappu Thurlow. Olemisimestus. Jerevanis toimunud eesti graafika näituse kataloog. Tallinn 2015
*Vappu Thurlow. Maret Olveti kataloog. Tallinn 2015
*Vappu Thurlow. Jüri Mildeberg's Creative Work. Tallinn 2014
*Vappu Thurlow. Vive Tolli läbi kohtade aegade kätte. Tallinn 2012
*Vappu Thurlow. Benjamin Vassermani kataloog. Tallinn 2009
*Vappu Thurlow. Virge Jõekalda kataloog. Tallinn 2006
*Vappu Thurlow. Lähenemised. Kunstitekstid ja näitused. Tallinn 2006
*Vappu Vabar. Silvi Liiva kataloog. Tallinn 1997
*Hasso Krull, Vappu Vabar. Reti Saksa kataloog. Tallinn 1996

## Korraldatud üritused

*Anu Raua näitus Tallinna Kunstihoones 2013
*Rahvusvaheline graafikakonverents "Impact" V koos Loit Jõekaldaga Tallinnas Kumus, Kadrioru lossis ja Kunstiakadeemias. Kuraatorinäitus "Lõigutud aeg" Adamson-Ericu muuseumis 2007
*Joonistuste näitus "Improvisatsioon" Tallinna Kunstihoones 2006
*Graafikanäitus "Sinu peidetud elu" Tallinna Kunstihoones. 1999

## Viited
Seinäjoki linn

**Seinäjoki** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes, Lõuna-Pohjanmaa maakonna keskus. Läänide kaotamiseni asus Lääne-Soome läänis.

Seinäjoki on tekkinud raudteede ristumispaika ja sai linnaks 1960. aastal. 2005 liitus linnaga Peräseinäjoki vald ja Honkakylä Ilmajoki vallast.

1. jaanuaril 2009 liideti Seinäjokiga Nurmo vald ja Ylistaro vald.

Seinäjoki on tuntud kui tangofestivalide ja rokkfestivali Provinssirock toimumiskoht.

Mitmed hooned linnas on Alvar Aalto projekteeritud.

Linnas tegutseb Seinäjoki Keskhaigla.

## Vaata ka
* Seinäjoki JK

## Viited

## Välislingid
* Seinäjoki koduleht
Jakov Frenkel

**Jakov Frenkel** (vene *Яков Ильич Френкель*; 10. veebruar (vkj. 29. jaanuar) 1894 Rostov Doni ääres – 23. jaanuar 1952 Leningrad) oli väljapaistev nõukogude füüsikateoreetik, kellel on väärtuslikke töid mitmesugustelt füüsikaaladelt. Frenkel on nüüdisaegse aine vedela oleku teooria ja ferromagnetismi teooria rajaja. Laialdaselt on tuntud Frenkeli tööd, mis käsitlevad atmosfäärielektri ja maamagnetismi küsimusi. Frenkel lõi ka esimese kvantitatiivse uraanituumade lõhustumise teooria.
Silvi Liiva

**Silvi Liiva** (sündinud **Silvi Luikoja**; 22. jaanuar 1941 Värska – 24. september 2023) oli eesti graafik.

Aastatel 1958–1963 õppis ta Tartu Kunstikoolis ja 1963–1969 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis.

Ta on töötanud kirjastuses Eesti Raamat kunstilise toimetajana. Aastatel 1978–1987 oli ta Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi õppejõud, pärast seda on olnud vabakutseline kunstnik. 

Ta oli alates 1972. aastast Eesti Kunstnike Liidu (end Eesti NSV Kunstnike Liit) liige, samuti oli ta Eesti Vabagraafikute Ühenduse liige.

## Tunnustus
*1973 Eesti NSV Kunstnike Liidu graafika aastapreemia
*1979 Eesti NSV Kunstnike Liidu graafika aastapreemia
*1982 Eesti NSV Kunstnike Liidu graafika aastapreemia
*1985 Eesti NSV Kunstnike Liidu graafika aastapreemia
*1986 Eesti NSV teeneline kunstnik
*2003 Kristjan Raua preemia (G-galerii kunstisaalis eksponeeritud suureformaadiliste graafiliste lehtede sari)
*2007 Wiiralti auhind
*2013 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited
Hilda Moosberg

**Hilda Moosberg** (23. november 1903 Peterburi – 31. mai 1985 Tartu) oli eesti ajaloolane, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1951).

## Haridus

Ta õppis Peterburi Eesti Hariduse Seltsi Algkoolis 1913–1918 ja lõpetas 1926. aastal J. Marchlewski nimelise Lääne Vähemusrahvuste Kommunistliku Ülikooli Leningradis.

Moosberg oli NSV Liidu Teaduste Akadeemia Riikliku Materiaalse Kultuuri Ajaloo Instituudi aspirant 1933–1936 ja ajalookandidaat (1936), NSV Liidu TA Ajaloo Instituudi doktorant 1949–1952 ja ajaloodoktor (1953).

## Töökäik

Moosberg oli õppejõud Lääne Vähemusrahvuste Kommunistlikus Ülikoolis 1930–1936 ja NSV Liidu TA Arheoloogia Instituudi Leningradi osakonnas 1936–1940. 1941 tegutses ta Eestis Nõukogude okupatsioonivõimude tsensorina. Tallinna Polütehnilises Instituudis oli ta krediidi ja finantsmajanduse kateedri rahvamajanduse ajaloo professor, 1941. aasta kevadsemestril õpetas Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna üliõpilastele NSV Liidu rahvamajanduse ajalugu. 1940–41 oli ta Eesti NSV Riikliku Ajaloo- ja Revolutsioonimuuseumi direktor, Teise maailmasõja aastail ajalooõpetaja Jaroslavli oblastis ja õppejõud Tomski Pedagoogilises Instituudis.

Teise maailmasõja järel oli ta aastatel 1945–1955 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna NSV Liidu ajaloo kateedri dotsent ja tegutses ka marksismi-leninismi aluste kateedris, 1956 professor ja 1952–1963 kateedrijuhataja, hiljem konsultant-professor 1974. aastani.

Moosberg oli Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi direktori asetäitja 1947–1952. 1951. aastal valiti ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks ajaloo alal. 

## Teadustöö põhisuunad

Talurahva olukord Eestimaal 13.–14. sajandil, revolutsiooniline liikumine Eestis 20. sajandi algul ja töölisliikumise sidemed Venemaaga, Eesti ajaloo historiograafia probleemid. Ta osales 1937, 1938 ja 1939 arheoloogilistel väljakaevamistel Krimmis ja Donimaal. Ta arendas Eesti NSV-s skandinavistika-alast tegevust. Tal on ligi 50 publikatsiooni, sealhulgas populaarteaduslikke artikleid.

## Tunnustus
*1972, 1977 – Nõukogude Eesti preemia (kollektiivi liikmena)
*1973 – Tööpunalipu orden 
*1974 – Tartu Riikliku Ülikooli medal
*1983 – Eesti NSV teeneline teadlane
*1983 – Eesti Teaduste Akadeemia medal

## Viited

## Kirjandus
*Hilda Moosberg, TRÜ AJALOO-OSAKONNA NÕUKOGULIKUKS KUJUNEMINE 1944–1946. Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi, VII, Tartu  1979, lk 134–151
*Tartu Ülikooli ajalugu 1632–1982. 3. kd. Tallinn 1982, lk 248–250
*Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn 1986, lk 86, 330
*Tartu Riikliku Ülikooli õppeteaduskoosseisu biobibliograafiline nimestik 1944–1980. Tallinn 1987, lk 40–41
*Neevalinnast Emajõelinna : mälestusi. Tallinn 1989, 116 lk
*ETBL 2. 2005
*Universitas Tartuensis 1632–2007. Tartu 2007, lk 468, 524, 620, 622, 623, 628

## Välislingid
*
Viro

**Viro** on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.

Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 3 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 4.

Külas asus Viro tsässon. Selle kohta märgib lubjakivist Viro kivirist, mis püstitati arvatavasti 15. sajandil.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Vinski

**Vinski** (ka: **Vinske**, **Soovere**, **Kõrgemäe**, **Vinnuski**) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 

Küla kuulub Koolina nulka.

Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 14 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 12.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Vasla

**Vasla** (ka: **Vaslä**, **Väslä**, **Vaslamäe**) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. 

Küla kuulub Mokornulka.

Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 7 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 14.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Tuulova

**Tuulova** (ka: **Dulova**, **Tuulva**, **Kuuste**) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 

2011. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud. 2000. aastal oli elanikke 3.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Tuplova

**Tuplova** (ka: **Tupleva**, **Tupljova**, **Tuplevo**, **Duplevo**, **Tubli**) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 

Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 9 elanikku, neist 7 (77,8%) eestlased. 2000. aastal oli elanikke 14.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Vaata ka
* Tuplova jõgi

## Viited
Kiiova

**Kiiova** (ka: **Kievo**, **Kijova**, **Kiiuva**, **Laane**) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 

Küla kuulub Üle-Pelska nulka.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

Kiiova külas on sündinud lauluema Maria Kukka. Tal on ilmunud luuleraamat "Hällülaul" (2004)

## Viited
Kiislova

**Kiislova** (ka: **Kiislova-Väike**, **Kislova**, **Urpuse**, **Ruusma**, **Kruusmäe**, **Väike-Kiislova**, **Väiko-Kislova**, **Väike-Kislova**) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 

Küla kuulub Vaaksaarõ nulka.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Ülestõusmine

**Ülestõusmine** ehk **surnuist ülestõusmine** on paljudes religioonides ja mütoloogiates esinev motiiv, kus kangelane (jumal vm tegelane) tõuseb surmast uuesti ellu. 

## Kristlus
Kristluses usutakse, et Jeesus Kristus tõusis pärast oma ristilöömist ja surma kolmandal päeval surnuist üles, ilmus lihalikul kujul paljude ette ning läks lõpuks taevasse, kus istub Jumal-isa paremal käel. Viimselpäeval oodatakse kõigi surnute ülestõusmist ning Kristuse kohtumõistmist kõigi elavate ja surnute üle. 

## Vaata ka
*Ülestõusmispüha
*Surnute ülestõusmine
Klistina

**Klistina** (ka: **Klistino**, **Klostino**, **Glistino**, **Oruveere**, **Klõstina**, **Glidtihino**) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 

Küla kuulub Mokornulka.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Antarktika polaarjaamade loend

Antarktikas asub palju eri riikide polaarjaamu, kus toimub bioloogia, geograafia, geoloogia ja meteoroloogia alane uurimistöö.

Antarktika lepingu järgi igal riigil on õigus teaduslikel eesmärkidel rajada  60. lõunalaiusest lõuna pool oma polaarjaam.

## Loend
Helmi Einer

**Helmi Einer** (aastast 1940 **Einre**; 1. jaanuar 1888 Alatskivi – 8. oktoober 1968 Tallinn) oli eesti ooperilaulja (sopran). 

Laulmist õppis ta Peterburi Maria teatris, hiljem Roomas. 

Aastatel 1912–1935 oli ta Estonia solist. Aastatel 1932–1936 Tallinna Konservatooriumi lauluõpetaja.

## Rolle
*Giaccomo Puccini "Tosca" (Tosca)
*Pjotr Tšaikovski "Padaemand" (Liisa)
*Pietro Mascagni "Talupoja au" (Santuzza)
*Giuseppe Verdi "Aida" (Amneris)
*Richard Wagner "Lohengrin" (Elsa)
Wilhelm Gabriel

**Wilhelm Ernst Karl Gabriel** (8. august 1897 Berliin – 21. aprill 1964 Berliin) oli saksa helilooja ja muusikakirjastaja. 

Tuntuim tema kirjutatud laul on "In München steht ein Hofbräuhaus" (1935). Eestis teatakse seda laulu pealkirjaga "Õllepruulija".

## Välislingid
* "Franzl Lang:In München steht ein Hofbräuhaus" (YouTube)
Antonio Gramsci

**Antonio Francesco Gramsci** [ant'oonjo fran'tšesko gr'amši] (; 22. jaanuar 1891 – 27. aprill 1937) oli Itaalia kirjanik, poliitik ja poliitiline filosoof.

Itaalia Kommunistliku Partei asutaja ja liidrina pandi ta Mussolini fašistliku režiimi ajal vangi. Tema kirjutised ja neist koostatud raamatud sisaldavad ühiskonna ja poliitilise juhtimise analüüsi. Ta on üks tuntumaid marksistlikke mõtlejaid. 
## Hegemooniateooria
Gramsci üks kõige tuntumaid teooriaid on hegemooniateooria. Hegemoonia on võimul oleva või võimule püüdleva sotsiaalse rühma vaimne ja moraalne juhtpositsioon. Selle tõttu inimesed alluvad vabatahtlikult võimule. Nad usuvad, et juhtiva rühma huvid on kogu ühiskonna huvid.

Gramsci sõnutsi on hegemoonia "liikuv tasakaal", mis koosneb seda või teist tendentsi pooldavate või mittepooldavate jõudude suhetest. Võtmestrateegia on Antonio Gramsci järgi terve mõistus. Kui ühe rühma huve väljendavaid ideid aktsepteeritakse kui üldist ja mitte kui tolle rühma "mõistust", on eesmärk saavutatud. Gramsci väitel püsib hegemoonia siis, kui enamik saadakse jätkuvalt sellega nõusse. See nõusolek tuleb saavutada üha uuesti, sest valitsev käsitlus põrkub pidevalt ühiskonnarühmade vastuseisule. Säärane vastupanu tuleb ikka ja jälle ületada, et inimesed soostuksid omaks võtma neile pakutavat pilti ühiskonnast ja selle suhetest. Vastupanu võib küll alla suruda, kuid lahti ei saa sellest kunagi.

Hegemoonia kandjateks on meedia, poliitilised parteid, kirik, samuti kool ja kodanikuühiskonna institutsioonid, mille piires tegutsedes inimesed võtavad omaks valitsejate pakutava ideoloogia. Ei piisa ainult poliitilisest võimu saavutamisest, vaid tuleb muuta inimeste teadvust. Kapitalistliku ühiskonna arenedes kasvab hegemoonia osatähtsus võimu kindlustamisel.

## Gramscist mõjutatud mõtlejad
*Louis Althusser
*Perry Anderson
*Michael Apple
*Giovanni Arrighi
*Zygmunt Bauman
*Judith Butler
*Noam Chomsky
*Alain de Benoist
*Michel Foucault
*Paulo Freire
*Michael Hardt & Antonio Negri
*Eric Hobsbawm
*Ernesto Laclau & Chantal Mouffe
*Luigi Nono
*Pier Paolo Pasolini
*Edward Said
*E.P. Thompson
*Cornel West
*Raymond Williams
*Eric Wolf
*Howard Zinn

## Teosed eesti keeles
* "Intelligentsist" – Sirp ja Vasar 23. jaanuar 1981
Circle Takes the Square

**Circle Takes the Square** (tihti lühendatud **CTTS**) on *[[screamo]]*-ansambel, mis on pärit USA Georgia osariigist Savannah'st.

Ansambli muusika paistab silma karjuva mees- ja naisvokaali ning kaootilise ja energilise trummitagumise poolest. Circle Takes the Square'i lugudes esineb ka väga palju eepilisi ning aeglaselt arenevaid lugusid ja introid.

Ansambli liikmed on tuntud taimetoitluse ja sellega kaasneva elustiili propageerimise poolest.

## Diskograafia
*"Self-Titled EP" (2001) – Self Release / HyperRealist Records
*"Document Thirteen: Pyramids In Cloth (Split 7" with pg.99)" (2002) – Perpetual Motion Machine
*"As the Roots Undo" (2004) – Robotic Empire / HyperRealist Records

## Liikmed
*Drew Speziale (vokaal, kitarr)
*Bobby Scandiffio (kitarr)
*Kathy Coppola (bass, vokaal)

### Endised liikmed
*Jay Wynne (trummid)
*Collin Kelly (kitarr)

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*PureVolume
*MySpace
*Drew Speziali koduleht
Siid

**Siid** on looduslik valguline kiud, mida saadakse siidiliblika (*Bombyx mori*) vastse kookoni lahtikerimisel ja millest kedratakse niiti siidkangaste kudumiseks. Siidist valmistatakse niite, tikkimislõngu, paelu, laias valikus luksuslikke rõivakangaid ja sisustustekstiile.

## Omadused
Kookonis on kuni 4000 meetrit kiudu, millest umbes 1000 m on väärtuslik. Siid on kerge kiud, hõlpsasti värvitav, kauni läikega, nahasõbralik ja ilma staatilise elektrita. Ta on väga hea soojusisolaator, tundub kehal jahedana ja ei põhjusta higistamist. Talvel tundub siidrõivas soe ja suvel jahe.

Siidikiud on tugev, võrreldes lambavillaga on ta sama kiuläbimõõdu juures kolm korda tugevam. Siidi tõmbetugevus on kuivalt 45 cN/tex ja märjalt 41 cN/tex.
Siid suudab imada niiskust umbes 25% omaenda kaalust, ilma et ta tunduks niiske.

Siid tõrjub mustust ja on kergesti pestav. Kuid siidikiud ei talu higi ja päikesevalgust. Higiga kokkupuude ja otsene päikesevalgus muudavad siidi rabedaks. Deodorandid ja lõhnaveed võivad jätta siidile püsivaid plekke.

## Ajaloost
Enne paberi leiutamist oli siid Hiinas põhiline kirjutusmaterjal. 

## Kangad
Vastkootud siidkangas vabastatakse keetmise teel liimainest seritsiinist, siis tuleb esile siidi läige. Liiga kerget siidkangast töödeldakse raskemaks muutmiseks metallisooladega, nii töödeldud kangale on omane "siidikahin". Samas sooladega töötlemine vähendab siidi kulumiskindlust.

Reeglina siidist valmistatud kangad on habutai, šifoon, taft, krepdešiin, *[[dupioni]]*, toorsiidkangas (*noil*), honan, šantung, *[[tussar]]* ja *[[charmeuse]]*. Metall- ja siidlõngadest kootud kangad on siidbrokaat ja lamee.

## Vaata ka

*kunstkiud
*kunstsiid
*nailon
*polüamiid
*siidifoto
*Siiditee
*sukad
*tehissiid
Kristinestad

**Kristinestad** ehk **Kristiinankaupunki** on linn Soomes Pohjanmaa maakonnas. Asub Põhjalahe kaldal.

Kui linn 1649. aastal asutati, kandis see Koppö nime. 1651. aastal sai linn uue nime Rootsi kuninganna Kristiina järgi.

Elanikest 57% on rootsikeelsed ja 41% soomekeelsed.

## Viited

## Välislingid

* Kristinestadi koduleht
Lembe Ruben

**Lembe Ruben** (sündinud 8. oktoobril 1974 Tallinnas) on eesti graafik.

Ta on lõpetanud 1999. aastal Eesti Kunstiakadeemia graafika erialal. 2002. aastal kaitses samas magistritöö "Alateadlikud loomemeetodid ja -kujundid".

On õpetanud graafikat, kompositsiooni, joonistamist ja enda väljatöötatud loovust avavat meetodit Eesti Kunstiakadeemias, Viljandi Kultuuriakadeemias, Kumus, Kunstiosakond OÜ-s ja Graafikakojas.

Ta on kujundanud ja illustreerinud raamatuid ning kureerinud ja kujundanud näitusi. 

2004. aastast on ta Eesti Kunstnike Liidu liige. Kuulub ka Eesti Vabagraafikute Ühendusse (alates 1999), kunstirühmitusse Ydi ja Eesti Autorite Ühingusse. 2020. aastast on ta Eesti Vabagraafikute Ühenduse esimees.

## Isikunäitused
*1999 Linnu religioon. Raatuse galerii, Tallinn
*2001 Näitus seeriast: Sinu hinge ruum. Galerii Põlendruum, Tallinn
*2002 Sissepääs/väljapääs. Linnagalerii. Tallinn
*2003 Hunnitu joonetus (koos Kaupo Kanguriga). Draakoni galerii, Tallinn
*2008 Graafilised võimumängud. Draakoni galerii, Tallinn
*2013 Dilemma. Vabaduse galerii, Tallinn
*2013 Joonega piiratud. Hop galerii, Tallinn
*2015 Märkmeid ärikoolituselt. Kloostriait, Tallinn
*2018 Spontaansuse kood. Draakoni galerii, Tallinn
*2019 Planeet Kodu. Rakvere Teater
*2020 Aleksander ja Rosalie on kodus! Salla seltsimaja – küüditatud vanavanemate kodu
*2021 Mitte midagi. Haapsalu Linnagalerii
*2021 Mitte midagi. TYPA Galerii, Tartu
*2022 Distants. ARSi Projektruum, Tallinn

## Tunnustus
*2011 Eduard Wiiralti noore kunstniku auhind

## Välislingid
* Koduleht
Tõnis Kenkmaa

**Tõnis Kenkmaa** (sündinud 25. aprillil 1982) on eesti graafik ja muusik. 

Ta lõpetas 2008. aastal Eesti Kunstiakadeemia graafika magistrantuuri. Näitustel on ta esinenud alates 2001. aastast.

Ta töötab Kunstiakadeemias õppejõuna ja graafika osakonna digi- ja litograafiameistrina.

Ta on ansambli Pia Fraus liige.

## Viited
Mati Veermets

**Mati Veermets** (sündinud 13. novembril 1956) on eesti disainer ja graafik.

Ta õppis Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis sisekujundust ja graafikat (lõpetas aastal 1988 graafika erialal).

Mati Veermets on üks skulptuuri "Elu puu" autoreid (teine autor on Tiiu Pirsko), skulptuur asub Maarjamõisa kliiniku peaukse lähedal.

## Viited
Tiiu Pirsko

**Tiiu Pirsko** (sündinud 15. märtsil 1955) on eesti graafik.

## Välislingid
*Tiiu Pirsko kujundatud raamatuid Raamatukoi
Juris Kronbergs

**Juris Kronbergs** (9. august 1946 Stockholm – 6. juuli 2020 Stockholm) oli läti luuletaja ja tõlkija, kes elas Rootsis. 

Lisaks luuletamisele mängis ta mitmes rokkansamblis.

Ta töötas kultuuriatašeena Läti suursaatkonnas Stockholmis.

## Teoseid
*Iesnas un citi dzejoļi (1971)
*Biszāles (1976)
*Tagadnes (1990) 
*Mana latviskā ikdiena (1994)
*Vilks Vienacis ('Hunt ükssilm'; 1996)

## Teosed eesti keeles
"Maa-alune luule", Loomingu Raamatukogu 2007/6. Tõlkinud läti keelest Guntars Godiņš ja Livia Viitol. 

## Välislingid

*Artikkel Juris Kronbergsist Sirbis
*Foto ja elulugu läti keeles
Surnute ülestõusmine

**Kõigi surnute ülestõusmine** on kristluses, judaismis, islamis ja zoroastrismis esinev uskumus, mille kohaselt viimselpäeval tõusevad kõik surnud ellu ning nende üle hakatakse kohut mõistma. 

## Vaata ka
*Ülestõusmine
Eveli Varik

**Eveli Varik** (sündinud 28. juunil 1970) on eesti kunstnik.

Ta on õppinud Tartu Kunstikoolis tekstiili, Konrad Mäe stuudios maali ning Eesti Kunstiakadeemias ruumikujundust ja graafikat. Ta on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia graafikamagistrantuuri.

Ta on vabakutseline kunstnik, mööblidisainer, sisekujundaja ja Eesti Kunstiakadeemia Avatud Akadeemia õppejõud.

## Tunnustus
*2001 I preemia Eesti Kunstiakadeemia plakatikonkursil
*2003 I preemia Euroopa I Kunstitudengite Biennaalil Roomas
*2004 Eesti foto eripreemia

## Liikmesus
*Eesti Kunstnike Liit
*Tartu Kunstnike Liit

## Viited

## Välislingid
*CV
*Koduleht
Anna Ekston

**Anna Ekston** (aastani 1925 **Anna Epstein**; 17. september 1908 Tartu – 24. detsember 1992 Tallinn) oli eesti baleriin, ballettmeister ja pedagoog.

Ta õppis Berliinis, Pariisis ja Moskva koreograafiakoolis. 

Aastatel 1925–1930 oli Antwerpenis Flaami Kuningliku Ooperiteatri balletisolist ning 1933–1935 Liepāja ooperiteatri ballettmeister ja tantsija.

Aastail 1940–1941 töötas ta Estonias balletipedagoogina, hiljem oli samas 1944–1951 balletijuht ja ballettmeister.

Teise maailmasõja ajal kuulus ta 1942–1944 Eesti NSV Riiklikesse Kunstiansamblitesse. 

Tema algatusel rajati Tallinna Koreograafiakool, hiljem oli ta samas direktor ja pedagoog.

## Lavastusi
*1945 Assafjev "Bahtšisarai purskkaev"
*1948 Tšaikovski "Luikede järv"
*1949 Aleksander Krein "Laurencia"

## Tunnustus
*1947 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1948 Eesti NSV preemia
*1959 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Viited
Airest

**Airest** (AS Airest) on Eesti erakapitalil põhinev lennuettevõte, mis asutati 2002. aasta jaanuaris. Opereeriti regulaarse kauba- ja reisijateveoga Tallinna–Helsingi liinil. Airest oli Eesti ainuke siduja maailma suurima kullerteenuseid osutava firmaga UPS.

## Airest alates 2012
Alates 2012. aastast on Airest spetsialiseerunud kaubaveole. Lepingupartneriteks on üle maailma tegutsevad transpordi- ja logistikafirmad nagu UPS, TNT ja Lufthansa Cargo tütarettevõte time:matters. 

2013. aasta juuliks on Airest sõlminud välislepinguid mahus 6,1 miljonit eurot, mis on orienteeritud 100-protsendiliselt ekspordile.

Tegutsetakse Lennuameti poolt 2012. aastal välja antud sertifikaadi alusel; kolmetäheline tähis: AEG; Telephony tähis: AIREST CARGO; Sitatex aadress: XH-TLL-AE (tüüp B: TLLAEXH).

2012. aasta lõpus avaldati ettevõtte uus imago ja koduleht.

11. juulil 2013 kinnitati Lennuametis Airestile EASA osa 145 hooldusorganisatsiooni sertifikaat. AIREST hooldusorganisatsiooni (AIREST Technical Support) töövaldkond on SAAB 340 liini hooldus kuni 800FH (kaasa arvatud). Tallinna jaam hakkas tööle alates 1. augustist 2013.

2014 septembris sõlmis Airest lepingu viienda SAAB 340 ostuks. Lennuk registrinumbriga ES-LSE ja hüüdnimega Echo suundus lendama Ungari ja Rumeenia vahel.

2015. aasta algul täiendati lennukiparki kuuenda SAAB 340 lennukiga, mille soetamist aitas rahastada KredEx.

15. septembri 2014 seisuga lendab Airest 14 sihtkohta ja omab 4 hooldusjaama.

Airesti lennukid lendavad järgmistesse Euroopa linnadesse: Arad, Baden-Baden, Billund, Budapest, Cluj-Napoca, Göteborg, Helsingi, Jönköping, Malmö, Stavanger, Stockholm, Tampere, Tallinn ja Turu.

31. augustil 2015 teavitas Airest uue brändi algatamisest nimega FLYEST, mille tegevuseks on reisijate tellimuslendude teenuse innoveerimine ning ka sise- ja rahvusvaheliste lendude teenuse osutamine. Esimene FLYEST brändi all opereeriv lennuk SAAB 340 koodiga ES-LSF alustas sama päev ka tellimuslende Eesti rahvuslikule lennufirmale Estonian Air liinidel Stockholm - Tallinn - Peterburi.

## Lennukipark alates 2012

2015. aasta märtsi seisuga:

*6 Saab 340A reg.nr. ES-LSA, ES-LSB, ES-LSC, ES-LSD, ES-LSE, ES-LSF, ES-LSG ja ES-LSH.

## Lennukipark enne 2012

2006. aasta augusti seisuga:

*3 Let L-410 UVP-E reg-nr ES-LLA, ES-LLB ja ES-LLC
*1 Antonov 26B Tallinn - Helsingi liin, reg-nr EW-246TG

## Viited

## Välislingid
*Airest AS ametlik koduleht
*Airest AS-i tutvustav bülletään
*FLYEST Koduleht (inglise keeles)
*"Airest tõuseb jalgadele" Äripäev, 15.07.2013 
*"Lennuk kui hea investeering" Äripäev, 3.03.2015
Little Richard

**Little Richard** (kodanikunimega **Richard Wayne Penniman**; 5. detsember 1932 Macon, Georgia osariik – 9. mai 2020) oli USA *[[rock'n'roll]]*-laulja, laulukirjutaja ja pianist.

## 1960. aastad

Little Richard oli üks *[[rock'n'roll]]*'i "isadest" tänu oma pürotehnilistele hittidele nagu 1955. aasta "Tutti-Frutti" ja 1957. aasta "Lucille". Olles vahepeal *[[rock'n'roll]]*'ist loobunud ja neli aastat jumalasõna levitanud, asus ta 1962. aastal *comeback*-turneele. Kui ta The Beatlesiga Star-Clubis lava jagas, kuulus tema bändi koosseisu ka Billy Preston, kes hiljem mängis koos nii biitlite kui ka The Rolling Stonesiga.