open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Uusaegne maksimum

**Uusaegne maksimum** on nüüdisaegne 1900. aasta paiku alanud kõrgenenud Päikese aktiivsuse periood.  

Sel on olnud tipp 1950. ja 1990. aastatel. 

Uusaegne maksimum on üks paljudest tuvastatud Päikese aktiivsuse kõikumistest. 2003. aastal avaldas Ilja Ussoskin (Oulu Ülikool) koos kaasautoritega uurimuse, milles näidati aastarõngaste põhjal, et arvatavpäikeseplekkide sagedus on alates 1940. aastast suurem kui eelneva 1150 aasta jooksul.  

## Vaata ka
* Keskaegne maksimum

## Viited
Mellunkylä

**Mellunkylä** (rootsi *Mellungsby*) on linnaosa Helsingis. Piirneb põhjas Vantaaga.

Asumid:
* Kivikko
* Vesala
* Kontula
* Kurkimäki
* Mellunmäki

Mellunkyläs on umbes 37 000 elanikku ja ligi 4000 töökohta.

## Viited
Aleksander Ferdinand Mägis

**Aleksander Ferdinand Mägis** (5. juuli 1891 Tallinn – 27. oktoober 1957 USA) oli eesti vaimulik.

Mägis õppis aastatel 1901–1910 Tallinnas gümnaasiumis. 1910. aastal õppis ta Tartu ülikoolis õigusteadust ja aastatel 1912–1916 usuteadust. Ordineeriti 30. juulil 1917 õpetajaks.

Ta töötas aastatel 1917–1919 Tallinna Toompea Kaarli koguduse adjunktõpetajana ning 1919–1939 Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetajana. 1934. aastal kandideeris ta Avanduse vallavolikogu valimistel vapside nimekirjas.

1941. aastal põgenes Saksamaale. Seejärel oli politseipataljoni Ostland liige (nagu ka tema kaks poega). Aastatel 1943–1945 oli ta luterlik vaimulik Ostrovo kreisis (praegu on see Ostrów Wielkopolski maakond Suur-Poola vojevoodkonnas). 1945. aastal oli ta Ülem-Frangimaal Baieri liidumaal Helmbrechtsis vikaarõpetaja, teenides Baierimaal elavaid eestlasi. 

1955. aastast elas Ameerika Ühendriikides, kus ta 1957. aastal ka suri.

## Isiklikku
Tema poeg Olaf Mägis (1924–2000) oli vaimulik USA-s.

## Viited
Istumine

**Istumine** on keha olek puhkeasendis, kus toetutakse peamiselt tuharatele või puusadele ja ülakeha on rohkem või vähem vertikaalses asendis.

## Istumise variandid
### Istumine põrandal
Põrandal võib istuda nii sirgete kui kõverdatud jalgadega. Sirgete jalgadega istudes saab kasutada selja toetuseks mingit objekti või toetuda kätele. Kõverdatud jalgadega istudes võivad jalad olla paralleelselt (kõverdatud nagu põlvitades – põlved üles suunatud ja jalatallad toetumas maha või sääred reite all ja tuharad toetumas jalalabadele) või risti. Viimane on tavaline asend mediteerimisel.

*[[Seiza]]* ('õige istumine') on jaapanikeelne sõna, mis tähistab jaapani traditsioonilist istumisviisi, kus jalad on paralleelselt kõverdatud ja tuharad toetuvad jalalabadele, varbad suunatud taha. Sellega sarnaneb jooga *[[vajrāsana]]*.

### Istumine kõrgemal istmel
Inimesel on võimalik peaaegu kõiki sobiva kõrgusega pindu kasutada istmena, sõltumata sellest, kas need on valmistatud istumise jaoks või mitte. Istmel istumiseks on kaks peamist võimalust: jalad asetsevad keha ees või on suunatud kahele poole keha kõrvale. Jalalabad võivad toetuda maha või jalatoele, olles horisontaalselt, vertikaalselt, sirgelt või kõverdatult erinevate nurkade all. Üks jalg võib asetseda risti üle teise ("jalg üle põlve"). Jalad võivad ka ilma toeta rippuda, kui iste on piisavalt kõrge. Ülakeha võib olla sirge, toetuda kummalegi küljele või taha või olla ettepoole kallutatud. Istudes langeb ülakeha koormus  selja ristluu ja rindkere vahelise osa lülidele, ristluupiirkonna lihaskonnale ja liigestele ning lülisambale ja siseorganitele.

Uurimused näitavad, et tundide kaupa sirge seljaga istumine põhjustab liigseid pingeid ja võib tekitada kroonilisi seljaprobleeme. On leitud, et seljale kõige soodsam asend istumiseks on 45-kraadine tahanõjatumine ehk asend, kus selja ja jalgade vaheline nurk on 135 kraadi.

Päevas vähemalt kaheksa tundi istumine suurendab ohtu haigestuda kardiovaskulaarsetesse haigustesse ja II tüüpi diabeeti, kuna keha omastab vähem hapnikku.

Istumisega seotud vaevusi ennetab reguleeritava kõrgusega laua, selja ristluu ja rindkere vahelist osa toetava tooli tarvitamine, monitori parajale kõrgusele asetamine ning vajalike asjade asetamine endast kaugemale.

## Vaata ka

*Kükitamine

## Viited
Magdalena de Guzmán, markiis del Valle

**Magdalena de Guzmán, markiis del Valle** (umbes 1570 – 1621) oli Hispaania õukondlane. 

Ta oli algselt peaminister Lerma hertsogi protežee. Too muretses talle kuningas Felipe III abikaasa kuninganna Margarete õuedaami koha. 

Novembris 1601 määrati ta infanta Ana guvernandiks. Samuti asendas ta oma ülemuse Gandía hertsoginna haiguse ajal teda kuninganna majapidajana.

Kuni 1603. aastani jäi ta Lerma hertsogi nuhiks, kuid hakkas tasapisi välja kujundama oma kontaktide võrgustikku õukonnas. Kui tal kujunes kuningannaga sõprus, hakkas ta palujaid vastu võtma ning edastas palved koos kuningannaga kuningale. Kui markii de Montesclaros sai palutud ametikoha Mehhikos, tänas ta markiis del Vallet ja kuningannat. 

Lõpuks nägi Lerma hertsog markiis del Valles ohtlikku võistlejat ja hakkas kartma oma soosingu kadumist kuninga juures. Oktoobris 1603 kästi tal õukonnast lahkuda ning ta vangistati süüdistatuna ametikoha kuritarvitamises. Vahistati ka tema erasekretäriks olnud sugulane Ana de Mendoza ning mõlemad paigutati 4. oktoobril 1604 koduaresti Logronosse. Kuigi markiis del Valle kaotas ametikoha, sai ta Lerma hertsogi korraldusel ka vangis ja pagenduses viibides tasu.  

Nad vabastati 1608, kuid õukonda neid tagasi ei lubatud. Nad naasid sinna alles pärast Felipe III surma ja Felipe IV troonile astumist. Markiis del Valle suri varsti pärast seda õukonnas.  

## Kirjandus
*Luis Fernández Martín. La Marquesa del Valle. Una vida dramática en la corte de los Austrias. – *Hispania*, 39, 1979, lk 559–590. 
*Antonio Feros. *El Duque de Lerma: realeza y privanza en la España de Felipe III*, Marcial Pons Historia: 2002, lk 182–183.Google'i raamat
*Michele Olivari. La Marquesa del Valle: un caso de protagonismo político femenino en la España de Felipe III. – *[[Historia social]]*, nr 57, 2007, lk 99–126.

## Välislingid
*Naiste elulugude sait abitofhistory.net
Härjapõlvlane

**Härjapõlvlane** on väikest kasvu üleloomulik olend paljude rahvaste mütoloogias.

## Eesti mütoloogia
Härjapõlvlane on müütiline tegelane rahvuseeposes "Kalevipoeg". Kirjelduse tema kohta on andnud Matthias Johann Eisen oma kirjutistes Eesti mütoloogiast. 

Teda on mainitud rahvuseepose seitsmeteistkümnendas loos (Sõjaratsu sõit. Assamalla lahing. Juhtumised põrgukatla juures. Murueide tütarde tants.).

Kalevipoeg ning tema sõbrad Alevipoeg, Sulevipoeg ja Olevipoeg nägid peale Assamalla lahingut koopa juures vanamoori leent keetmas.
Küsijatele ütles too, et keedab endale ja poegadele. Sulevipoeg andis teada, et nad on nõus ise leent edasi keetma ja lisavad ka enda osa. Vanamoor hoiatas neid, et
:Vaadake, et võõras varas
:Pada ei saaks pühkimaie,
:Katlapõhja kuivatama, -
:Muidu peate, pojukesed,
:Tühja kõhtu kannatama. 

Mehed lubasid puhata ja kordamööda katelt valvata ning vanamoor puges põõsastikku magama. Nii Alevipoeg, Olevipoeg kui Sulevipoeg ei saanud aga katla valvamisega hakkama, sest murupinnast ilmus iga kord härjapõlvlase poeg: 
:Kolme vaksa kõrgukene,
:Kaelas kuldakellukene,
:Sarvekesed kõrva taga,
:Kitsehabe alla lõua.
Mehike ronis kavalusega katla äärele ning rüüpas paja tühjaks. Hätta jäänud mehed pidid iga kord uue leeme tulele panema. Kalevipoja valvekorra ajal see üritus härjapõlvlasel aga ei õnnestunud, sest too võttis mehikesel võlujõuga kuldkellukese kaelast ja andis lopsu kulmu peale. Härjapõlvlane kadus, sinine suitsujuga järel, kuristikku. Kui vanaeit ärkas, nägi ta võlukellukest
:Küll ta tundis kellukese,
:Sarvik-taadi salariista,
:Mis see rammu rohkendeleb,
:Kangust mehel kasvateleb. 
Vanamoor kargas seejärel härjapõlvlase kombel kuristikku. 

## Välimus
Neid kutsutakse ka kääbusteks, kelle all mõistetakse pisikesi muinasjutulisi, hallihabemelisi mehikesi, kelle kasv vaevalt härja põlveni ulatub. Nende pea on palju suurem, kui keha ning nende tundemärgiks  on pikk habe. Kääbused on kõik meessoost, kuid  maa-aluste seas on naisi ka.
 
## Töö
Härjapõlvlased on tuntud ka kui sepad, kellel on maa all omad sepikojad, kuis kääbused tihti seitsmekesi koos töötavad. Nad on küll väikseid, kuid neil on jõudu rohkem kui tavainimestel. Oma tööd teevad nad tavaliselt öösiti, kuid nad teevad seda hääletult, et ükski inimene neid ei kuuleks. Kuulda on neid jõulu- ja uusaastaööl, mil kostab tikk, takk. 
Saarlased teavad, et härjapõlvlased taovad jaanipäeval ühtelugu päeval ja ööl. See tagumine tuletab meelde, et aeg on minna heinamaale. Saarlased nimetavad härjapõlvlasi mõnikord maa-alusteks seppadeks.
 
## Vihastamine
Härjapõlvlane vihastub kergelt ja teeb vihatujus inimesele kahju. Kui keegi härjapõlvlasele head teeb, siis oskavad nad head vastu teha. 
Maa-alused vihastavad niisama lihtsalt kui kääbusedki. Sageli vihastavad nad inimeste peale, ilma et inimene neid üldse pahandada tahaks või üldse teaks, et nad maa-alustega kokku oleks puutunud. Nende viha kartes püütakse neid alati lepitada ja enda poole meelitada.

## Vaata ka
*Päkapikk
*Pöialpoiss

## Viited

## Kirjandus
* Matthias Johann Eisen, „Eesti mütoloogia”. Tallinn: Mats, 1995, 56-59
Sliven

**Sliven** on linn Bulgaaria kaguosas, Sliveni piirkonna keskus. Asub Stara planina lõunanõlva jalamil.

Linna on esmamainitud 1153. aastal kui al-Idrīsī.

1834. aastal rajati linna Bulgaaria esimene tekstiilivabrik.

19. sajandil toimus linnas lahinguid Osmanite riigi vägede ja haidukkide vahel.

Sliveni elanikest on bulgaarlasi ligikaudu 80% ja mustlasi ligikaudu 15%.

Slivenist on pärit filosoof Julia Kristeva.

Linnas on kergetööstusettevõtteid ja korporatsiooni 3M tehas, mis toodab metallilõikemasinaid.

## Viited

## Välislingid
* http://www.sliven.bg/
Chloe (film)

**"Chloe"** on 2009. aastal linastunud erootiline triller.  

Atom Egoyani lavastatud teos on uusversioon Anne Fontaine'i 2004. aastal valminud filmist "Nathalie...".  

Peaosi mängivad Julianne Moore, Liam Neeson ja Amanda Seyfried.  

Filmivõtted toimusid Torontos.

## Osatäitjad
* Julianne Moore – Dr. Catherine Stewart
* Liam Neeson – David Stewart
* Amanda Seyfried – Chloe Sweeney
* Nina Dobrev – Anna
* Max Thieriot – Michael Stewart
* Meghan Heffern – Miranda
* Laura DeCarteret – Alicia
* Mishu Vellani – Julie

## Arvustused
* Obsessioon ("Chloe"). Tsitronkollane, 9. juuni 2010

## Välislingid
* Filmi koduleht.
* Filmi treiler. AcmeFilm
Aylesbury

**Aylesbury** on linn Inglismaal, Buckinghamshire'i krahvkonna ja Buckinghamshire'i ringkonna keskus. Linnas on Kennel Clubi kontor.

## Viited

## Välislingid
Ababdad

**Ababdad** on Egiptuses ja Põhja-Sudaanis Niiluse ja Punase mere vahel elav bedžade hõim. Nad on nomaadid. Ababdade üldarv on hinnanguliselt 250 000.

Ababdad räägivad bedža keele ababda murret. Paljud räägivad ka araabia keelt.
Mihkel Laid

**Mihkel Laid** (enne eestistamist **Mihkel Ostrov**; ka **Mihkel Alfred Laid**); 27. oktoober 1899 Porhovi maakond, Pihkva kubermang –  1945 Tallinn) oli Eesti vaimulik ja ühiskonnategelane.

Laid sündis arsti perekonnas. Ta lõpetas aastal 1918 Tartu Aleksandri gümnaasiumi. Ta võttis osa Vabadussõjast, lõpetas Sõjakooli suurtükiväelasena (lipnik). Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas aastatel 1918 ja 1921–1925. Ordineeriti 13. detsembril 1925 õpetajaks.

Oli aastatel 1925–1939 Sangaste ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja. Aastatel 1939–1941 oli ta Viljandi Jaani koguduse õpetaja. Aastal 1944 oli ta Nõmme Rahu koguduse abiõpetaja.

Oli Vabadussõjalaste Liidu liige. 1941. aastal astus vabatahtlikuna Saksa sõjaväkke.

Arreteeriti NKVD poolt 28. novembril 1944 Nõmmel. 21. märtsil 1945 mõistis tribunal ta fabritseeritud süüdistuste alusel §58-1a järgi surma kui "riigireeturi". Kohtuotsus viidi täide  1945 Tallinna vanglas nr 1 (Patarei vanglas). Pärast järjekordset läbi terve öö kestnud ebainimlikku piinamist ja peksu oli ta öelnud vangikongis minestusest ärgates oma kongikaaslastele, et lihtsalt ei suutnud enam kannatada ja kirjutas alla kõigele, mida NKVD timukad nõudsid.

## Isiklikku
Tema isa Mihkel Ostrov (1863–1940) oli raudteearst, hiljem, Vabadussõja ajal, Eesti sõjaväe tervishoiuvalitsuse ülemarst, sanitaarteenistuse kindralmajor, Vabadusristi 1. järgu 2. liigi kavaler.

Tema õemees oli kindralmajor Andres Larka, Vabadussõjalaste Liidu juht ja presidendikandidaat.

Ta oli abielus, tal on kolm tütart. Kaksikud Eda ja Made on sündinud 1929. aastal, kolmas tütar on Tiiu-Liis. Tütar Eda Stern (1929–2021) oli luuletaja ja muusikapedagoog, väimees Sándor Stern oli raamatuillustraator, loomamarkide kujundaja ja maalikunstnik; tütar Made Põlluaas oli eesti moe- ja tekstiilikunstnik, tütar Tiiu-Liis oli arst. 
Tütrepoeg Henn Põlluaas on eesti ühiskonnategelane ja poliitik, endine Riigikogu esimees.

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu (Mihkel Laid; isa Mihkel Ostrov)
Golf (täpsustus)

**Golf** võib tähendada mitut asja:
***[[Golf]]** on pallimäng
***[[Volkswagen Golf]]** on automudel
***[[Golf (ajakiri)|Golf]]** on ajakiri

* **[[G]]** – foneetlises tähestikus

## Vaata ka
* Golfi hoovus
David Gilmour

**David Jon Gilmour** (sündinud 6. märtsil 1946 Cambridge'is) on Suurbritannia muusik, kes on tuntud eelkõige bändi Pink Floyd kitarrimängija, laulukirjutaja ja peamise solistina. Ajakiri Rolling Stone on Gilmouri nimetanud üheks andekamaks kitarristiks rokkmuusika ajaloos. 

## Lapsepõlv
Gilmouri isa Douglas Gilmour oli Cambridge'i Ülikooli zooloogialektor ja ema oli õpetaja. Perekond elas Grantchester Meadowsis. Hiljem kirjutas Roger Waters loo "Grantchester Meadows", mis jõudis albumile "Ummagumma".

Gilmour käis ühes koolis Syd Barrettiga ning kohtus kooliajal sageli ka Roger Watersiga. Syd ja David mängisid sageli koos kitarri ning täiendasid teineteist. Syd suutis paremini laule kirjutada, David oli parem kitarrimängija.

## Pink Floyd
Gilmour sai 1967. aasta detsembris tuttavaks Pink Floydi trummari Nick Masoniga, kes kutsus teda bändi kitarristiks. 1968. aasta alguses liituski Gilmour bändiga, et asendada Syd Barretit, kui viimane ei olnud võimeline enam esinema. Kui Syd Barrett narkootikumite liigtarvitamise tõttu bändist kõrvale jäi, sai Gilmourist bändi põhikitarrist ning solist. Watersi ja Gilmouri koostöö sujus ülimalt hästi: "The Dark Side of the Moon" (1973) ja "Wish You Were Here" (1975) olid väga edukad. 1979. aastal aeti albumi "The Wall" salvestamise ajal bändist minema klahvpillimängija Richard Wright, kuna tema panus bändi loomingusse oli vähenenud minimaalseks. Peagi sai Pink Floydist Watersi soolobänd, kuna albumil "The Final Cut" kirjutas ning laulis ta kõik laulud ise. See süvendas vastuolusid Gilmouri ja Watersi vahel. 1986. aastal lahkus Waters, soovitades bändi nime ära vahetada, ning alustas soolokarjääri. David Gilmour jätkas siiski koos Nick Masoniga Pink Floydi nime all tegutsemist. 1987. aastal ilmunud "A Momentary Lapse Of Reason" oli Watersi puudumisest hoolimata üsnagi edukas. 1994. aastal, kui Gilmour oli juba 48-aastane, ilmus "Division Bell". See jäi ka Gilmouri viimaseks suuremaks tööks Pink Floydi nime all. Hiljem on ta avaldanud sooloplaate ja tegelenud heategevusega.
Sevlievo

**Sevlievo** on linn Bulgaaria keskosas Gabrovo piirkonnas, Sevlievo valla keskus. 

## Viited

## Välislingid

* Sevlievo koduleht
Ultuna

**Ultuna** on Helsingi linnaosa linna idaosas. Piirneb Vantaa ja Sipoo vallaga.

Ultuna liideti Helsingiga 2009. aasta alguses. Enne seda oli osa Sipoo vallast. Linnaosa sai nime 8. detsembril 2008 seal asuva talu järgi, mis oli saanud nime Uppsala linnaosa järgi.

Ultuna jaguneb Landbo ja Puroniitty asumiks.
Arnold Friedrich Küssner

**Arnold Friedrich Küssner** (6/18. märts 1882 Tallinn – 28. märts 1951 Düsseldorf) oli Eesti ja Saksamaa vaimulik.

Ta õppis aastatel 1892–1902 Tallinna Nikolai Gümnaasiumis ja 1902–1910 Tartu ülikooli usuteaduskonnas (õppeaastal 1906/1907 õppis Leipzigi Ülikoolis). Oli prooviaastal Haapsalu Püha Johannese koguduses. Ordineeriti 20. veebruaril / 4. märtsil 1911 Tallinnas õpetajaks.

Oli aastatel 1912–1921 Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja. 1921. aastal põgenes Saksamaale, kus oli aastatel 1921–1945 Düsseldorfis haiglavaimulik. 1945. aastal jäi emerituuri.

## Viited
Carl Knüpffer

**Carl Knüpffer** on olnud mitme tuntud isiku nimi:

***[[Carl Magnus Johann Knüpffer]]**, Eesti vaimulik (1781–1808)
***[[Carl Theodor Knüpffer]]**, Eesti vaimulik (1823–1871)
Alpha Condé

**Alpha Condé** (sündinud 4. märtsil 1938) on Guinea poliitik, kes oli 21. detsembrist 2010 kuni 5. septembrini 2021 Guinea president.

Ta on partei Rassemblement du Peuple Guinéen liider. 

Ta osales 1993. ja 1998. aasta presidendivalimistel, kuid kaotas mõlemal korral Lansana Contéle. Pärast 1998. aasta valimisi süüdistati teda riigi julgeoleku ohustamises ja president Contéle atentaadi planeerimises ning mõisteti 2000. aastal viieks aastaks vangi. Mais 2001 andis president talle armu tingimusel, et ta ei osale poliitikas. Pärast vabanemist asus Condé elama Prantsusmaale. Kodumaale tagasi pöördus ta 2005. aastal.

Alpha Condé on muu hulgas töötanud Pariisi ülikoolis politoloogiaprofessorina.

7. novembril 2010 peetud presidendivalimiste teises voorus oli Alpha Condé vastamisi endise peaministri Cellou Dalein Dialloga ja võitis 52,52 protsendiga häältest.

11. oktoober 2015 valiti ta tagasi teiseks ametiajaks. Ta kogus 57,85% häältest ja vastaskandidaat Diallo 31,44% häältest.

5. septembril 2021 kukutati Alpha Condé riigipöördega ja paigutati koduaresti.

9. detsembril 2022 avaldas USA rahandusministeerium nimekirja enam kui neljakümnest isikust, kelle suhtes on kehtestatud sanktsioonid korruptsiooniaktide ja inimõiguste rikkumiste eest. Välisvarade kontrolli büroo (OFAC) sihtmärkide hulgas on rahandusosakonna finantskontrolli organ Alpha Condé.https://www.jeuneafrique.com/1399538/politique/mali-guinee-alpha-conde-et-karim-keita-sous-sanctions-des-etats-unis/.
Enno Lend

**Enno Lend** (sündinud 18. novembril 1957) on eesti majandusteadlane, 2010–2025 Tallinna Tehnikakõrgkooli rektor.

## Hariduskäik
Ta lõpetas 1977. aastal Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi (Tallinna Tehnikakõrgkool) autotranspordi erialal ning 1982. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (Tallinna Tehnikaülikool) mehaanikateaduskonna autotranspordi erialal. 1987. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi ka mehaanikainseneri diplomiga ja 1999. aastal kaitses ta Tallinna Tehnikaülikoolis magistritöö.

2007. aastal kaitses Lend doktoriväitekirja ärikorralduse alal. Tema doktoritöö teema oli "Transpordiühenduse ja logistikasüsteemi interaktsioon (Saaremaa ja Hiiumaa näitel)" ning selle juhendaja oli Aare-Maldus Uustalu.

## Töökäik
Sügisest 2010 juulini 2025 on ta Tallinna Tehnikakõrgkooli rektor. Ta andis ametivande 9. novembril 2010. 2015. aastal valiti ta tagasi teiseks ja 2020. aastal kolmandaks ametiajaks. 
Tema kolmas ametiaeg lõppes 31. juulil 2025. 

Aastatel 1992–2010 oli ta sama kooli õppeprorektor. Samuti on ta olnud õppejõud Tallinna Tehnikaülikoolis.

## Ühiskondlik tegevus
Enno Lend on alates 2010. aastast Rakenduskõrgkoolide Rektorite Nõukogu liige ning oli 2013−2014 selle nõukogu esimees.

Ta oli 2005−2008 Inseneride kutsenõukogu aseesimees ja 2008−2015 esimees.

2014. aastast tegutseb ta eksperdina Horisont 2020 programmikomitees.

Ta on Eesti Rooma Klubi liige.

## Tunnustus
*Aasta isa (1999)
*Valgetähe IV klassi teenetemärk  (2005)

## Isiklikku
Tema abikaasa on muusikapedagoog Maris Lend. Neil on kuus last. Poeg Andreas Lend on tšellist.

Tema abikaasa kaksikõde on muusikapedagoog Tiina Luhamets. Tema kälimees on piiskop Joel Luhamets.

## Viited

## Välislingid
*
*"Tavalisus tõi aasta isa tiitli" Eesti Päevaleht, 13. november 1999
*"Enno Lend: raha eest õppivate tudengite arv on liiga suur" Eesti Päevaleht, 10. november 2010
Carl Theodor Knüpffer

**Carl Theodor Knüpffer** (12. november/24. november 1823 Väike-Maarja, Viru kreis, Venemaa Keisririik – 27. november/9. detsember 1871 Väike-Maarja, Viru kreis, Venemaa Keisririik) oli Eesti vaimulik.

Algõpetuse sai Knüpffer kodust, õppis seejärel aastatel 1836–1842 Tartus gümnaasiumis. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1843–1846. Oli seejärel prooviaastal Väike-Maarja koguduses. Ordineeriti 9. novembril/21. novembril 1847 õpetajaks.

Oli aastatel 1847–1852 Väike-Maarja koguduse adjunktõpetaja. Sai sama koguduse õpetajaks 20. oktoobril/2. novembril 1852. Konsistooriumi assessoriks sai 11. augustil/23. augustil 1865. Haigestus aastal 1868 ja võttis endale abiks adjunktõpetaja. Oli oma asutatud abipiibliseltsi (1848 aastal) juhataja.

Knüpffer pidas aastal 1869 Tartus I üldlaulupeol peojutluse, mille sisuks oli 50 aastat talurahva pärisorjusest vabastamist; avaldatud Tartus: *Juubeli jutto 1819–1869*. Algatas tegevuse Väike-Maarja kihelkonnakooli taasavamiseks (kool avati aastal 1873).

## Isiklikku
Tema isa Georg Magnus Knüpffer oli Väike-Maarja koguduse õpetaja, vanaisa Friedrich Gustav Knüpffer oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, onu Arnold Friedrich Johann Knüpffer oli Kadrina Katariina koguduse õpetaja. Tema äi Dietrich Martin Luther oli Tallinna suurgildi oldermann ja ajakirjandustegelane, poeg Georg Martin Knüpffer oli Ambla Maarja koguduse õpetaja, teine poeg Theodor Robert Wilhelm Knüpffer oli naistearst, kolmas poeg Karl Knüpffer (1868−1922) oli keemik.

## Viited
Parasiitsõna

**Parasiitsõnad** ehk **nugisõnad** on tihti korratavad tähendusvähesed täitesõnad kõnekeeles.

Parasiitsõnu kasutatakse harjumusest. Tüüpilised parasiitsõnad on "eks ju", "tead", "tähendab", "mingi", "noh", "nagu", "ehk-et", "onju" jms.

## Viited

## Välislingid
*Eesti keele käsiraamat. Leksikoloogia. Parasiitsõnad - Eesti Keele Instituut.
Kõnekeel

**Kõnekeel** ehk **argikeel** on igapäevases suhtlemises kasutatav keel.

Kõnekeel on kirjakeelega võrreldes vabam ja normilõdvem ning ta ei taotle teadus- või ametikeele täpsust.

Argikeele puhul kasutatakse rohkesti fraseologisme, slängisõnu.

Kõnekeelel on palju varjundeid, mis on tingitud kõneleja haridustasemest, vaimulaadist, murdetaustast, emotsionaalsest seisundist, suhtluspartnerist ja vestlussituatsioonist.

## Vaata ka
*Argikeel
*Kirjakeel
*Suuline keel

## Viited
Cato Vanem

**Marcus Porcius Cato Vanem** (234 eKr Tusculum – 149 eKr) oli Vana-Rooma suurkuju, kes on tuntud samavõrd nii riigitegelase kui ka kirjamehena. Tema hüüdnimi oli **Censorius** ('tsensor'). Teda on eristatud sama nime kandvast pojapojapojast Cato Nooremast ja teistest samanimelistest sugulastest ka lisanimega **Sapiens** ('tark'), **Priscus** ('muistne') või **Major** ('suurem; vanem'). Eesti keeles kasutatakse selleks lisanime **Vanem**.

Cato pärines plebeidest Porciuste soost, kelle esiisa kasvatas arvatavasti sigu (*porcus*). Rooma aristokraatia hulka pääses ta tänu hiilgavale sõjaväelisele ja tsiviilkarjäärile. Cato Vanem taotles vanade Rooma kommete säilitamist ning võitles poliitikuna mitteroomalike eluviiside, luksuse ja kreeka mõjude vastu. 
    
Cato jõulises ja keelelt rikkas stiilis oli Itaalia folkloor põimunud kreeka kõnekunstiga. Oma "Algetega" ("Origines") pani ta aluse ladinakeelsele historiograafiale ja oli ladina proosa rajajaks. Ta mittesäilinud traktaat "Poeg Marcusele" olevat olnud isalikest manitsustest saadetud väike tollaste teadmiste entsüklopeedia. Ta tuntuim ja ainsana tervikuna säilinud töö on traktaat "Põlluharimisest" ("De agri cultura"), mis on ka varajasim täielikult säilinud ladinakeelne proosateos. Selles kasutatakse ka esimest korda sõna *cultura*, millest pärineb sõna "kultuur". See 170. aastatel eKr kirjutatud teos sai koos Kartaagost selle hävitamise aastal 146 eKr ära toodud ja tõlgitud Mago töödega juhiseks suurorjanduslike latifundiumite ülesehitamiseks, millel oli oma osa senise talupoegliku kultuuri laostamises ja proletaarse (varatute) kihi tekkes. 

## Panus majandusmõtte arendamisse
Väliskaubanduse alal pooldas Cato teatavat protektsionismi, mida võib pidada uusaja alguse merkantilismiga sarnaseks: tarbimises eelistada omamaiseid saadusi ja sisse vedada üksnes seda, mida endal toota pole võimalik. Tulevat arendada eksportloomakasvatust, taotleda ekspordi ülekaalu impordist.

## Tsitaate
* Ära arvesta unenägudega.
* … ja Kartaago tuleb hävitada!
* Haarake asjast, sõnad võivad järgneda. 
* Targad õpivad lollidelt enam kui lollid tarkadelt.
* Keda valitseb oid – on kuningas, keda keha – on ori.
* See vein liigub sooltes ohutult. (De Agri Cultura, CXIII. CXIV.2) 
* Ja mida te mõtlete liigkasuvõtmisest? Mida te mõtlete mõrvast?

## Kirjandus
* Cato Vanema ladinakeelsed tööd http://www.thelatinlibrary.com/cato.html
* Зедергольм К. О жизни и сочинениях Катона старшего. М., 1857. 
* Astin A. E. Cato the Censor. Clarendon Press. Oxford 1978
* Марк Порций Катон. Земледелие. / Пер. и комм. М. Е. Сергеенко при участии С. И. Протасовой. (Серия «Литературные памятники»). Отв. ред. И. И. Толстой. Переиздания: М.: Ладомир, 1998; СПб.: Наука, 2008.
*Kellik, V, "Majandusmõtteloost",Tln 2000

## Välislingid
Indrek Schwede

**Indrek Schwede** (sündinud 16. augustil 1962) on eesti spordiajakirjanik ja spordiajaloolane. 

Ta lõpetas 1980. aastal Tallinna 10. Keskkooli, 1981. aastal Tehnikakool nr 19 Tallinnas müürsepa ja pottsepa erialal ning 1989. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal. Ta õppis aastatel 2010–. 2021 Tartu Ülikooli ajaloo doktoriõppes, kaitses uurimistöö teemal "Jalgpalli positsioonist Eestis ja selle marginaliseerumise põhjustest Nõukogude anneksiooni perioodil" (juhendaja Tiit Rosenberg) ning sai doktorikraadi.

Ta on töötanud alates 1981. aastast ajakirjanikuna: 1981–1982 Sädeme toimetuses, 1983 Edasi ja 1984 Õhtulehe korrespondendina, 1987–1992 Noorte Hääle/Päevalehe spordiosakonnas.

Indrek Schwede oli 1992. aastal ajakirja Sporditäht asutajaid ja aastani 1998 selle peatoimetaja, aastatel 1998–1999 oli ta Pühapäevalehe, 1999–2001 Eesti Päevalehe nädalalõpulisa Pluss peatoimetaja, 2003–2006 taas Sporditähe peatoimetaja. Aastast 2007 on ta ajakirja Jalka peatoimetaja.

Indrek Schwede on kuulunud Eesti Spordiajakirjanike Ühenduse juhatusse. Ta on Rahvusvahelise Spordiajakirjanike Liidu liige. Olnud 2005–2012 Eesti Curlingu Liidu president. Ta on ka Eesti Jalgpalliajakirjanike Klubi asutajaliige (1995) ja Eesti parima jalgpalluri valimise algataja (1992).

## Teoseid
*1994 lauamängu “Jalgpall” autor
*1990 Tähetund 
*1998 lauamängu “Täringujalgpall” autor
*1999 Eesti "Dünamo" viis aastakümmet
*1994 XVII taliolümpiamängud. Lillehammer 1994. Kaasautorid Donatas Narmont, Sven Sommer, Urmo Soonvald ja Urmas Vahe. Inreko Press 
*1996 Atlanta 1996. XXVI suveolümpiamängud  
*1998 Nagano 1998. XVIII taliolümpiamängud 
*2000 Sydney 2000. XXVII olümpiamängud 
*2001 Väike jalgpallipiibel. K-Kirjastus. ISBN 998593377X
*2004 Ateena 2004. XXVIII suveolümpiamängud
*2006 Torino 2006. XX taliolümpiamängud 
*2014 Sotši 2014. XXII taliolümpiamängud
*2014 Mart Poom. Minu lugu. Menu Kirjastus. Kaasautor Mart Poom
*2018 Joel Lindpere. Mina otsustan mänge. Kaasautor Joel Lindpere

## Tunnustus
* 2007 stipendium "Ela ja sära"
* 2014 Georg Hackenschmidti raamatuauhind (koos Mart Poomiga)
*2025 Eesti Spordiajaloo Seltsi auliige

## Viited

## Välislingid
*
Marcus Porcius Cato

**Marcus Porcius Cato** on olnud mitme tuntud isiku nimi:

***[[Cato Vanem]]
***Marcus Porcius Cato (konsul 118 eKr)**
***Cato Noorem'''
*...
Cato

**Cato** võib tähendada mitut asja:

## Inimesed
* **[[Cato Vanem]]** ehk Marcus Porcius Cato Vanem (234 eKr – 149 pKr), Rooma riigimees.
** **[[Marcus Porcius Cato Licinianus]]** –  Cato Vanema poeg, jurist
*** **[[Marcus Porcius Cato (konsul 118 eKr)|Marcus Porcius Cato]]** – Cato Licinianuse poeg, konsul 118 eKr, suri samal aastal Aafrikas.
** Marcus Porcius Cato Salonianus – Cato Vanema poeg
*** Marcus Porcius Cato – Cato Salonianuse poeg, Cato Noorema isa.
**** Cato Noorem, Marcus Porcius Cato Uticensis – hilise Rooma vabariigi poliitik ja Julius Caesari pikaajaline oponent. 
***** Marcus Porcius Cato (II) – Cato Noorema poeg
*** Lucius Porcius Cato – Cato Salonianuse poeg, konsul 89 eKr
* Dionysius Cato – 3. või 4. sajandil elanud autor, kelle töid algselt peeti Cato Vanema või Cato Noorema töödeks.

## Kirjandus
* Cato kirjad – on seeria esseesid vabadusest, tsivilisatsioonist ja religioonist, mis ilmusid aastatel 1720–1723 ajakirjas *London Journal*.
* Cato, tragöödia (*Cato, a Tragedy*) – on Joseph Addison'i näidend 1712. aastast ja räägib Noorema Cato viimastest elupäevadest.
* Cato Neimoidia – väljamõeldud planeet Star Wars'i maailmas.
* Cato Fong – tegelaskuju Roosa panteri filmidest.

## Organisatsioonid
* Cato Instituut – Ameerika libertaanide mõttekoda.
* The Cato Corporation – CATO naisteriiete poodide omanik.
Georg Magnus Knüpffer

**Georg Magnus Knüpffer** (26. aprill (15. aprill vkj) 1785 Juuru, Harju kreis, Eestimaa kubermang  – 13. aprill (1. aprill vkj) 1863 Väike-Maarja, Viru kreis, Eestimaa kubermang) oli Eesti vaimulik

## Elulugu
Knüpffer õppis Tallinna toomkoolis. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1802–1805; Göttingeni ülikooli immatrikuleerus ta 16. oktoobril 1806. Ordineeriti õpetajaks 13. oktoobril/25. oktoobril 1812.

Oli aastatel 1812–1852 (kutsuti 13. septembril/25. septembril 1812) Väike-Maarja koguduse õpetaja. Haiguse tõttu ei võtnud praosti kohta vastu; jäi 9. oktoobril/21. oktoobril emerituuri.

Knüpffer oli 18. jaanuaril/30. jaanuaril 1838 Õpetatud Eesti Seltsi üks asutajaid, 13. märtsist/25. märtsist 1843 Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige. Kirjutas Eestimaa sinodite ajaloost: *Beiträge zur Estn. Synodenprotokoll* (1847). Avaldas pastor Johann Engelhardt Benderi kirjutatud kurioosumid; *Maarahva kalendris* publitseeris silmaringi avaldavaid kirjutisi. Uuris Taani hindamisraamatut (*Liber Census Daniae*), töötades läbi seal kirjas olnud andmeid.

## Isiklikku
Tema vend Arnold Friedrich Johann Knüpffer oli Kadrina Katariina koguduse õpetaja, tema isa Friedrich Gustav Knüpffer oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, tema vanaisa Arnold Johann Knüpffer oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja, teine vanaisa Johann Georg Tideböhl oli Tallinna toomkoguduse saksa koguduse õpetaja, poeg Carl Theodor Knüpffer oli Väike-Maarja koguduse õpetaja, pojapoeg Georg Martin Knüpffer oli Ambla Maarja koguduse õpetaja. Tema poeg oli arhitekt Rudolf Otto von Knüpffer.

## Vaata ka
*Knüpffer

## Viited

## Välislingid
*
Staniitsa

**Staniitsa** (vene keeles *станица*, ukraina keeles *станиця*) on ühest või mitmest asustusüksusest koosnev administratiivüksus kasakate maadel.

Venemaal on 2006. aasta seisuga staniitsasid Krasnodari krais (192), Stavropoli krais (32), Rostovi oblastis (67), Volgogradi oblastis (40), Orenburgi oblastis, Adõgees (6), Inguššias, Kabardi-Balkaarias (5), Karatšai-Tšerkessias (6), Põhja-Osseetias (7), Dagestanis ja Tšetšeenias.
Georg Knüpffer

**Georg Knüpffer** on olnud mitme tuntud isiku nimi:

***[[Georg Magnus Knüpffer]]**, Eesti vaimulik (1785–1863)
***[[Georg Martin Knüpffer]]**, Eesti vaimulik (1850–1902)
Slangerup

**Slangerup** on väikelinn Taanis Sjællandi saarel Frederikssundi vallas.

1. jaanuaril 2010 elas linnas 6735 inimest.
Muqaddimah

**"Muqaddimah"** ehk "**Al-Muqaddimah**" (المقدّمة‎ ; 'Sissejuhatus') ehk "**Muqaddimah ibn Khaldūn**" (araabia keeles مقدمة ابن خلدون) ehk  "**Prolegomena**" (kreeka keeles *Προλεγόμενα*) on Põhja-Aafrika ajaloolase Ibn Khaldūni 1377. aastal kirjutatud raamat, mis esitab varajase vaate  üldajaloole. 

Ibn Khaldūn kirjutas oma töö eessõnana või esimese raamatuna oma kavandatud maailmaajaloole ("Kitāb al-‘ibar ('Raamat arengust')), kuid juba tema eluajal hakati seda sissejuhatustki käsitlema iseseisva tööna.

Mõned tänapäeva mõtlejad on seda vaadelnud ka esimese tööna, mis tegeleb ajaloofilosoofiaga või sotsiaalteadustega (sotsioloogia, demograafia, historiograafia,  kultuurilugu, majandusteadus). "Muqaddimah" käsitleb ka islami teoloogiat, politoloogiat ning loodusteadustest  bioloogiat ja keemiat. 

## Sotsiaalajaloolisest sisust

Tegemist on esimese sotsiaalprobleemidele pühendatud traktaadiga, mis on teadusliku ajaloouurimise eelkäija. Uskudes ajalooprotsesside seaduspärasusse, rakendas Ibn Khaldūn filosoofilise ratsionalismi printsiipe ajaloo uurimisele. Ta oli veendunud, et ühiskonna solidaarsustunne *ʻaşabīyah* võimaldab rahval ellu jääda ja soodsate tingimuste korral ka teisi juhtida ja alistada. Sellised vallutused näitavat, et domineeriv rühm suudab alistatud rahvaste ressursid ära kasutada, arendada kultuuri ja kõrgtasemel linnaelu. Aga kui valitsev klass harjub luksusliku elustiiliga, siis võtvat võimust enesega rahulolu ja nende vägi hakkavat hääbuma. Enam ei hoolitseta piisavalt alluvate eest, tekivad kadedus ja sisetülid ning majandus käib alla. Nii muutuvat riik kaitsetuks mõne uue hõimu või rändsuguharu ees, mis on parajasti omaenda *ʻaşabīyah* tõusuteel,  ja kogu tsükkel algavat uuesti otsast peale.

Tema  arvates tingivad riigi arengut kaht liiki jõud: ühiskondlik faktor ehk paiksete ja rändhõimude omavahelised suhted ning isiklik faktor ehk igaühele omane püüe üksmeelele oma ligimestega. Inimloomuse ühiskondliku ja individuaalse alge tasakaalul rajanevat autoriteedi jõud ja vaimse õpetuse tugevus.

## Kirjandus
* Morelon, Régis; Rashed, Roshdi (1996)  Routledge

## Välislingid
* Raamatu ingliskeelne tekst
Rändkarplased

**Rändkarplased** (*Dreissenidae*) on limuste hõimkonda kuuluv väikeste mageveekarpide sugukond. 

Rändkarplaste esindajad kinnituvad kividele või teistele kõvadele substraatidele kiuste ehk büssusniitide abil.

## Perekonnad
* *[[Congeria]]*
* Rändkarp (*Dreissena*, sugukonna tüüpperekond)
* *[[Mytilopsis]]*
Aeroobne lagunemine

**Aeroobne lagunemine** on orgaanilise aine lagunemine mikroorganismide toimel aeroobses keskkonnas. Seda toimet või selle ärakasutamist nimetatakse **aeroobseks lagundamiseks**. 

Aeroobseid lagundamisprotsesse kasutatakse ära näiteks teatud reoveepuhastusetappides.

## Vaata ka
*Aerobioos
*Aeroobne reoveepuhastus
*Anaeroobne hingamine
*Anaeroobne lagunemine
*Lagunemisreaktsioon

## Viited
ʻAşabīyah

***ʻAşabīyah*** (araabia keeles عصبية) on sotsiaalse solidaarsusena ilmnev inimestevaheline koosluste ja kaasluste aluseks olev seotus, suhestatus ja sidusus.

Mõiste oli tuttav juba islami eelsel ajal, kuid sai tuntuks Ibn Khaldūni teosest "Muqaddimah", kus seda on esitatud inimühiskonna põhilise sidemena ja peamise ajalugu liikuma paneva motiveeriva jõuna. *ʻAşabīyah* ei pea tingimata olema nomaadne ega põhinema veresidemetel, pigem sarnaneb see Vana-Rooma klassikalise vabariikluse filosoofiaga ja on seotud lojaalsusega. 
 

See sotsiaalse ühtekuuluvusega seotud side tagab ühtsuse ja grupi eneseteadvuse. Sel juhul saab rääkida neile omastest üldistest ühiselu vormidest. Ühestes ilmingutes on see ilmnev algselt nii kogukonnavaimuna kui hõimlusena, kuid arenenumal kujul ka kaasaegse rahvuslusena (natsionalismi). Samuti on sellele lähedane kommunitarismi mõiste, mis toob esile vajaduse tasakaalustada üksikisiku õigused ja huvid ühenduse kui terviku omadega. Väites, et üksikud inimesed (või kodanikud) on kujundanud kultuure ja väärtusi läbi oma kogukondade.

Tänapäeval on mõiste üldiselt analoogne solidaarsuse mõistega. Mõistel on ka negatiivne varjund, sest see võib viidata grupi lojaalsusele, mis ei sõltu asjaoludest. Seda seoses nii kuritegevuse, rahvusliku terroristliku vabadusvõitluse kui ka partisanisõjaga.

## Vaata ka
* Sotsiaalne sidusus

## Viited

## Kirjandus
* Turchin P. 2003. ''Historical Dynamics: Why States Rise and Fall.'' Princeton, NJ: Princeton University Press.

## Välislingid
* Asabiyya: Re-Interpreting Value Change in Globalized Societies (inglise keeles)
Georg Knüpffer (1850–1901)

**Georg Martin Knüpffer** (3. august / 15. august 1850 Väike-Maarja – 21. detsember 1901 / 2. jaanuar 1902 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1863–1869 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Tartu ülikoolis õppis ta aastatel 1870–1872 ajalugu ja 1872–1877 usuteadust. Ordineeriti 4. aprillil / 16. aprillil 1877 Peterburis õpetajaks.

Knüpffer oli 1877. aastal Peterburi Jaani koguduse adjunktõpetaja. Kutsuti 15. juunil / 27. juunil 1877 Ambla Maarja koguduse õpetajaks, introdutseeriti ametisse 11. septembril / 23. septembril 1877. Jäi veebruaris 1891 emerituuri, elas seejärel Tallinnas.

Ta oli uues kirjaviisis välja antud Uue Testamendi korrektor. Pidas 1879. aastal II üldlaulupeol kõne, mis on koos veel kolme kõnega ära trükitud.

2025. aastal ilmusid eesti keeles tema lapsepõlvemälestused.

## Isiklikku
Tema isa Carl Theodor Knüpffer ja vanaisa Georg Magnus Knüpffer olid Väike-Maarja koguduse õpetajad, vanaonu Arnold Friedrich Johann Knüpffer oli Kadrina Katariina koguduse õpetaja, vanavanaisa Friedrich Gustav Knüpffer oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja. Teine vanaisa Dietrich Martin Luther oli Tallinna suurgildi oldermann ja ajakirjandustegelane. Tema vend Theodor Robert Wilhelm Knüpffer oli naistearst.

## Vaata ka
*Knüpffer

## Viited
Valdis Dombrovskise valitsus

Valdis Dombrovskis on juhtinud kolme Läti valitsust.

* **[[Valdis Dombrovskise esimene valitsus]]**
* **[[Valdis Dombrovskise teine valitsus]]**
* **[[Valdis Dombrovskise kolmas valitsus]]**
Valdis Dombrovskise teine valitsus

**Valdis Dombrovskise teine valitsus** oli 3. novembril 2010 Läti Vabariigi Seimi kinnitatud Valdis Dombrovskise juhitud kahe valimisliidu koalitsioonivalitsus.

## Valitsuse koosseis

Koalitsiooni koosseis:

## Vaata ka
*Läti peaminister
*Läti riigipeade loend

## Viited
Friedrich Knüpffer

**Friedrich Gustav Knüpffer** (16. (vkj)/27. oktoober 1745 Kuusalu, Harju kreis, Eestimaa kubermang – 28. märts (vkj)/8. aprill 1790 Juuru, Harju kreis, Eestimaa kubermang) oli Eestimaa vaimulik.

Friedrich Gustav Knüpffer õppis Tallinna toomkoolis ja aastatel 1764–1768 Halle ülikoolis. Ordineeriti 21. detsembril/1. jaanuaril 1771/1772 õpetajaks.

Friedrich Gustav Knüpffer oli aastatel 1771–1790 (kutsuti 25. oktoobril/3. novembril 1771) Juuru Mihkli koguduse õpetaja. Sai Eestimaa konsistooriumi assessoriks 27. jaanuaril/7. veebruaril 1785.

Aastal 1779 ilmunud "Jutluse Ramatus" on temalt mitu eestikeelset jutlust.

## Isiklikku
Tema isa Arnold Johann Knüpffer ja vanaisa Arend Johann Knüpffer olid Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetajad. Tema abikaasa Beata Christina (1753–1811) isa Johann Georg Tideböhl oli Tallinna toomkoguduse õpetaja. Poeg Arnold Friedrich Johann Knüpffer oli Kadrina Katariina koguduse õpetaja, teine poeg Georg Magnus Knüpffer oli Väike-Maarja koguduse õpetaja (nagu ka tema poeg Carl Theodor Knüpffer), väimees Georg Christian Sabler oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja.

## Vaata ka
*Knüpffer

## Viited
Mauro-Giuseppe Lepori

**Mauro-Giuseppe Lepori** (sündinud 18. märtsil 1959 Luganos) on tsistertslaste kindralabt alates 2010. aastast.

16. mail 1994 valiti ta Hauterive'i kloostri abtiks ja 2. septembril 2010 tsistertslaste kindralabtiks.
Artis Pabriks

**Artis Pabriks** (sündinud 22. märtsil 1966 Jūrmalas) on Läti poliitik, jaanuarist 2019 Läti kaitseminister. 

Ta oli kaitseminister ka 2010–2014 ja enne seda 2004–2007 Läti välisminister. 1. juulist 2014 kuni 5. novembrini 2018 oli Pabriks Euroopa Parlamendi liige. Ta kuulus 2018. aastani erakonda Ühtsus. 2018 lahkus ta erakonnast ja kandideeris 2018. aasta seimi valimistel valimisiidu Arengu eest/Poolt! nimekirjas ning osutus valituks.

## Elulugu

Artis Pabriks lõpetas 1992. aastal Läti Ülikooli ajaloolasena ja kaitses 1996. aastal doktorikraadi politoloogia erialal Taanis Aarhusi ülikoolis. Seejärel nimetati ta Valmierasse asutatud Vidzeme Kõrgkooli esimeseks rektoriks, kellena ta töötas kuni 2004. aastani. Selle kõrgkooli õppejõud on ta tänapäevani.

1998 astus Pabriks poliitikasse Rahvapartei asutajaliikmena. 2004. aastal valiti ta seimi liikmeks. Ta on seimi 8., 9. ja 10. koosseisu liige. 21. juulist 2004 kuni 28. oktoobrini 2007 oli ta Läti välisminister. Ta lahkus sellest ametist vastuolude tõttu oma erakonna liidritega ja järgmisel kuul lahkus ta ka Rahvaparteist.

2008. aasta septembris sai ta erakonna Ühendus Teise Poliitika Eest asutajaliikmeks.

2009. aasta sügisel oli ta külalisprofessor Boğaziçi Ülikoolis Türgis.

Ühtsus võitis 2010. aasta Läti parlamendivalimised ning Pabriksist sai 3. novembril 2010 Läti kaitseminister. Ta oli selles ametis kuni 22. jaanuarini 2014. 

2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai erakond Ühtsus neli kohta võimalikust kaheksast ning koos Valdis Dombrovskise, Sandra Kalniete ja Krišjānis Kariņšiga läks Pabriks Euroopa Parlamenti.

23. jaanuarist 2019 on ta Läti kaitseminister ja 17. maist 2022 ka siseministri kohusetäitja. 

## Tunnustus
*2012 Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk
Helsingi Eesti Maja

**Helsingi Eesti Maja** (soome keeles *Viro-keskus*) on Eesti Maja Soome pealinnas Helsingis. See asub aadressil Sörnäisten rantatie 22. 

Helsingi Eesti majas tegutsevad Eesti-Soome kultuuri-, haridus-, turismi- ja majandussuhteid korraldavad organisatsioonid. Hoonesse koliti 2010. aastal. Enne Sörnäisten rantatiele kolimist asus Eesti maja Helsingis Ma­riankatul.

Helsingi Eesti Majas asuvad Eesti-Soome suhteid korraldavad organisatsioonid: EAS-i Soome esindus, Eesti Instituut Soomes, Soome Eesti Ühingute Liit, Tuglase selts ja Tartu ülikooli esindus. Ka Helsingi Eesti Akadeemiline Klubi näitab Eesti Maja oma postiaadressina.

Eesti Maja asub Helsingi vanas elektrijaamas, mis ehitati aastail 1908–1913. Majas on kasulikku pinda 624 m2. Majas asub suurim eestikeelne raamatukogu väljaspool Eestit. Tuglase seltsi Balti raamatukogus on 33 000 eestikeelset, 1200 lätikeelset ja 800 leedukeelset teost.

## Välislingid
*Eesti Maja – Viro-keskus
*Eesti Maja lõi Helsingis eestluse kihama, Postimees, 25. november 2010
Heiki Lindpere

**Heiki Lindpere** (sündinud 8. jaanuaril 1949 Tallinnas) on eesti õigusteadlane.

Ta lõpetas 1968. aastal Tallinna Merekooli tehnik-laevajuhina. Aastal 1976 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli juristina; aastal 1984 kaitses õigusteaduste kandidaadi kraadi Nõukogude Liidu Teaduste Akadeemia Riigi ja Õiguse Instituudis.

Heiki Lindpere on töötanud muu hulgas Eesti Merelaevanduses tüürimehena, Eesti NSV Teaduste Akadeemia teadussekretärina, Eesti Merelaevanduse peajuristina, Tartu Ülikooli õigusinstituudi direktori ja mereõiguse professorina, Eesti Mereakadeemia teadusprorektori ja mereõiguse professorina ning Akadeemia Nord õigus- ja rahvusvaheliste suhete instituudi direktorina.

Ta on Haagi Alalise Vahekohtu liige ning lepitaja ja vahekohtunik riikidevahelistes mereõiguse alastes vaidlustes.

Alates juulist 2010 töötab ta Tallinna Tehnikaülikooli sotsiaalteaduskonna õiguse instituudis tehnoloogiaõiguse õppetooli teadurina.

24. novembril 2010 valiti ta Eesti Mereakadeemia rektoriks. Rektori viieaastane ametiaeg algas 1. jaanuaril 2011. Haridus- ja teadusminister Jaak Aaviksoo vallandas  mereakadeemia rektori Heiki Lindpere 28. novembril 2012 koolis järelevalve käigus tuvastatud olematu personalipoliitika, eelarve- ja finantsdistsipliini rikkumiste tõttu.

## Isiklikku
Heiki Lindpere on jalgpalluri Joel Lindpere onu.

## Teoseid
*MRP: raske ülestunnistus. Tallinn 1991. ISBN 546000185
*Kaasaegne rahvusvaheline mereõigus. Tallinn 2003. ISBN 9985575253
*MRP: Molotovi-Ribbentropi pakt: raske ülestunnistus. Tallinn, 2009. ISBN 9789949170692

## Tunnustus
* Riigivapi IV klassi teenetemärk (2006)

## Välislingid
*
Arnold Johann Knüpffer

**Arnold Johann Knüpffer** (17. detsember/28. detsember 1707 Jõelähtme – 19. detsember/30. detsember 1755 Kuusalu) oli Eesti vaimulik.

Knüpffer immatrikuleeriti 6. septembril 1729 Halle ülikooli, 30. oktoobril 1730 Jena ülikooli. Ordineeriti õpetajaks 3. detsembril/14. detsembril 1735.

Oli aastatel 1735–1755 (kutsuti 10. detsembril/21. detsembril 1734) Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Arend Johann Knüpffer olid Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja, vanaisa Andreas Knüpffer oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja. Tema poeg Friedrich Gustav Knüpffer oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, pojapoeg Arnold Friedrich Johann Knüpffer oli Kadrina Katariina koguduse õpetaja, teine pojapoeg Georg Magnus Knüpffer oli Väike-Maarja koguduse õpetaja. Tema äi Johann Heinrich Gerth oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja.

## Vaata ka
*Knüpffer

## Viited
August Vares

**August Vares** (16. juuni 1899 Vana-Võidu vald, Viljandimaa – 26. oktoober 1985 London) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor).

## Välislingid

*Väljavõte ohvitseride andmekogust
Apolo Nsibambi

**Apolo Robin Nsibambi** (27. oktoober 1940 – 28. mai 2019) oli Uganda poliitik ja politoloog.

5. aprillist 1999 kuni 25. maini 2011 oli ta Uganda peaminister.

Ta õppis Londoni Ülikoolis majandusteadust ja Chicago Ülikoolis politoloogiat ning kaitses Nairobi Ülikoolis doktorikraadi. 

Aastatel 1978–1983 ja 1985–1987 oli ta Makerere ülikooli sotsiaalteaduskonna dekaan ning seejärel kuni 1990. aastani politoloogiaosakonna juhataja.

Aastatel 1996–1998 oli ta avalike teenuste minister ja 1998–1999 haridus- ja spordiminister.

Ta kuulub erakonda Rahvuslik Vastupanuliikumine.

## Välislingid
* Uganda peaministri büroo koduleht
Constantin Ackermann

**Constantin Ackermann** (1811 – 1858) oli Tallinna rae raehärra alates 7/19. detsembrist 1852. 
## Viited

## Kirjandus
* Friedrich Georg von Bunge. Die Revaler Rathslinie nebst einem Anhange über Riga und Dorpat. Reval, 1874. Lk. 80.
Arend Johann Knüpffer

**Arend Johann Knüpffer** (1673 Märjamaa – 17. august/28. august 1713 Kuusalu) oli Eesti vaimulik.

Õppis Tallinna gümnaasiumis. Immatrikuleeriti 15. septembril 1691 Tartu-Pärnu ülikooli, siis 5. septembril 1692 Wittenbergi ülikooli, kus sai 16. oktoobril 1694 magistriks, immatrikuleerus aastal 1698 veel Leipzigi ülikooli. Ordineeriti 22. oktoobril 1700 õpetajaks.

Oli aastatel 1700–1713 Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja. Kuid 1710 aasta alguses põgenes Tallinna, ent oli aasta lõpus (pärast katku ja vene sõjaväe laastamistööd) tagasi Jõelähtmes, teenides siis ka Kuusalu, Harju-Jaani, Jüri ja Hageri kogudust. Aastatel 1711–1713 teenis veel Kuusalu Laurentsiuse kogudust.

Pidas Wittenbergi ülikoolis 17. veebruaril 1693 ja mais 1694 dispuute *De molitionibus anabaptistarum in Scecia* (Resp. Arn. Joh. Knüpffer).

## Isiklikku
Tema isa Andreas Knüpffer oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja, poeg Arnold Johann Knüpffer oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja, pojapoeg Friedrich Gustav Knüpffer oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja.

## Vaata ka
*Knüpffer

## Viited

## Välislingid
*
Andreas Knüpffer

**Andreas Knüpffer** (1635 Greiz, Vogtland – veebruar 1705 Märjamaa) oli Eesti vaimulik.

Andreas Knüpffer sündis Greizis (praeguse haldusjaotuse järgi Tüüringi liidumaal). Ta immatrikuleerus aastal 1656 Leipzigi ülikooli ning aastal 1662 Jena ülikooli. Ordineeriti 25. juunil 1671 õpetajaks.

Oli aastatel 1671–1674 Märjamaa Maarja koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1674–1705 oli sama koguduse õpetaja. Sai mais 1692 Maa-Lääne praostkonna praostiks. Tema pani aluse Knüpfferite suguvõsale Eestimaal.

## Isiklikku
Tema poeg Arend Johann Knüpffer oli Jõelähtme ja Kuusalu koguduse õpetaja, pojapoeg Arnold Johann Knüpffer oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja.

## Vaata ka
*Knüpffer

## Viited