open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tikksaag

**Tikksaag** ehk **orasaag** (ka *augusaag*) on avade saagimiseks kasutatav noataoline kitsa lehega saag.

## Eesti olud
Orasaag, vanimaid saage eesti külades, oli talurahva väikseim kitsa lehega väikesaag, mida kasutati suuremate või erilise kujuga aukude saagimiseks, näiteks toobri kõrvaaugud, võtmeaugud jms. Seda kasutati ka igasuguseks ümarsaagimiseks, kus lauasse puuritud august saeti vajaliku kujuga ava.

Orasae leht oli küllaltki paks (1,5–2&nbsp;mm), hambad räsamata, löödud kaldnurgaga. Hiljem nimetati seda ka *vargasaeks*, kuna seostus aidaukse lõhkumisega, nimelt kasutasid vargad orasaagi ukseluku väljasaagimiseks.

## Elektriline tikksaag
Elektrilist tikksaagi kasutatakse puidu, metalli, plasti ja muude materjalide saagimiseks.
Tikksae kaal jääb tänapäeval enamasti 2–3&nbsp;kg piiresse.

Eriti hästi sobib tikksaag kõverjooneliste lõigete tegemiseks, samuti saematerjali tükeldamiseks. Tikksae tööorgan on üles-alla (edasi-tagasi) liikuv ühest otsast ajami külge kinnitatud saeleht. Saagimist võib soodustada saetera pendelliikumine, ehkki igal tikksael seda ei kasutata. Saetera hammastus, selle materjal ja pikkus olenevad saetavast materjalist.

Sae pikisuunaline liikumiskäik on tavaliselt 18–26&nbsp;mm. See on suhteliselt väike. Sellepärast paksude detailide (üle 4&nbsp;cm) saagimisel halveneb märgatavalt saepuru eemaldamine saagimisjäljest, mis muudab saagimise aeglaseks.

Tikksae töösagedus on enamasti kuni 3200 töökäiku minutis. Enamasti on see ka sujuvalt reguleeritav ja valitakse vastavalt saetavale materjalile. Metalli ja plasti saagimisel on saetera kiirus väiksem, puidu saagimisel suurem.

Tavaliselt kasutatakse tikksaagidel vooluvõrgust toidet saavaid elektrimootoreid, mille võimsus on 300–800 W ja pinge 110–240 V, kuid on ka akudel ja suruõhul töötavaid mudeleid.

Enamikul tikksaagidel saab reguleerida talla ja lõiketera vahelist nurka kuni ±45°, samuti kasutada juhikut sirg- või ringlõike korral. Sõltuvalt sae mudelist on maksimaalne saetava materjali paksus terasel 2–10&nbsp;mm, alumiiniumil 5–25&nbsp;mm ja puidul 40–140&nbsp;mm.

Esimese tikksae valmistas 1946 Sankt Niklausis asunud ja magneetosid tootnud Šveitsi ettevõtte Scintilla AG insener Albert Kaufmann, kes asendas oma naise õmblusmasinal nõela saelehega.

Scintilla arendas seda ideed edasi. 1947 hakkas ta tikksaage tootma ja müüma nime "Lesto jigsaw" all.

1964 vahetati see kaubamärk Boschi nime vastu, kuna juba 1954 oli Scintilla AG läinud Boschi kontrolli alla. Edasi ongi suurimat arendustööd tikksaagide konstruktsioonis teinud Bosch, kes 1966 lisas saelehe pendelliikumise ja 1989 saelehtede (tööriistavaba) kiirkinnitussüsteemi. Suurem osa Boschi tikksaagidest, mida on kokku toodetud juba üle 30 miljoni, valmistatakse 2007. aasta andmetel Šveitsis Solothurnis.

## Viited

## Välislingid
*  Orasaag, Eesti Rahva Muuseum
Kokora vald

**Kokora vald** (saksa keeles *Kockora*) oli vald Tartumaal Kodavere kihelkonnas praeguse Peipsiääre valla territooriumil. Vallamaja asus Torila külas.

Aastal 1891 liideti Kokora vallakohus Alatskivi vallakohtuga.

Aastal 1939 jagati valla territoorium Alatskivi valla ja Pala valla vahel. Viimasesse läks üle Viljuse küla.

Kokora vallas on sündinud helilooja Eduard Tubin, põllumajandusteadlane Osvald Hallik, vaimulikud Villem Tubin, Elmar Kõrv ja Osvald Põldma.

## Viited

## Välislingid
*Kokora valla lood Blogi
Paul Biedermann

**Paul Biedermann** (sündinud 7. augustil 1986 Halles) on endine Saksamaa ujuja. Neljakordne maailmameister ja kolmeteistkordne Euroopa meister

Talle kuuluvad 200 (1.42,00) ja 400 meetri vabaujumise  (3.40,07) maailmarekordid.

Ta on tulnud 200 ja 400 meetri vabaujumises maailmameistriks. Talle kuuluvad Saksamaa rekordid 200 meetri vabaujumises (lühirajal ja pikal rajal), 400 meetri vabaujumises (lühirajal) ja 1500 meetri vabaujumises (lühirajal).

## Saavutused

Biedermann võitis 200 meetri vabaujumise distantsi 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel, lõpetades ajaga 1.46,59. Pekingi olümpiamängudele kvalifitseerus Biedermann võistlema 200 meetri ja 400 meetri vabaujumises. Olümpiamängudel pääses ta 200 meetri distantsil finaali ja lõpetas seal viiendana (1.46,00) ning sai 400 meetri vabaujumise distantsil 17. koha (3.48,03).

### 2009. aasta maailmameistrivõistlused
2009. aasta maailmameistrivõistlustel Roomas võitis Biedermann 400 meetri vabaujumises kuldmedali ajaga 3.40,07, kärpides oma varasemat isiklikku rekordit ligi seitsme sekundi võra ja lõi ühe sekundisajandikuga 2002. aastast pärinenud Ian Thorpe’i maailmarekordi. Samade maailmameistrivõistluste teise kulla võttis Biedermann 200 meetri vabaujumises, püstitades finaalis uueks maailmarekordiks 1.42,00.

### Isiklikud rekordid
#### Pikal rajal
200 m vabaujumine 1.42,00 (maailma rekord)

400 m vabaujumine 3.40,07 (maailma rekord)

#### Lühirajal
200 m vabaujumine 1.40,83 (maailma rekord)

400 m vabaujumine 3.34,98 (Euroopa rekord) 

800 m vabaujumine 7.35,23 (Euroopa rekord)  

1500 m vabaujumine 14.36,70 (rahvusrekord)

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Paul Biederman Saksamaa ujumisliidu kodulehel
* Paul Biederman Swimrankings kodulehel
* 
* Paul Biederman i-swimmer.ru kodulehel (vene.k)
* Paul Biederman ROK-i kodulehel
* Paul Biederman Saksamaa Olümpiakomitee kodulehel
Loksa Gümnaasium

**Loksa Gümnaasium** on kahe õppekeelega üldhariduskool Harju maakonnas Loksa linnas aadressil Tallinna 47.

## Ajalugu

**Kõnnu valla Loksa külakool** asutati 1867. aasta detsembris, kui õpetaja Jakob Janter hakkas oma talutoas kohalikele talulastele tunde andma. 1880. aastatel õppis seal umbes 70 õpilast. Jakob Janteri järel jätkas 1887. aastal koolis õpetajatööd tema poeg Joosep. 1903. aastal valmis uus koolimaja ja koolist sai **Kõnnu 2-klassiline ministeeriumikool**. 1920. aastal reorganiseeriti kool **Loksa Algkooliks.** 1927. aastal hävis koolihoone tulekahjus. Uue koolimaja ehitustööd kestsid kaks aastat ja see avati 1929. aastal.

Nõukogude okupatsiooni kehtestamise järel 1940. aastal nimetati kool **Loksa 7-klassiliseks Kooliks**. 1948. aastal avati esimesed kolm vene õppekeelega klassi, kool muutus kakskeelseks. 1951. aastal muudeti õpilaste arvu kasvu tõttu kool keskkooliks ja nimetati **Loksa Keskkooliks**. 1950. aastatel ehitati kaks internaati (1952, 1954), kahekorruseline koolimaja (1956) ja õpetajate elamu (1957). 1967. aastal valmis neljakorruseline juurdeehitis ja kooli katlamaja. Õpilaste arvu jätkuva kasvu tõttu alustas uues koolimajas 1988. aastal venekeelne Loksa 2. Keskkool, eestikeelne Loksa Keskkool jätkas tegevust senistes hoonetes ja nimetati **Loksa 1. Keskkooliks**.

1990. aastatel remonditi hoonekompleksi korduvalt, rajati lugemissaal-videoklass ja vanasse koolimajja uus saal. 2010. aastal nimetati Loksa 1. Keskkool **Loksa Gümnaasiumiks** ja sellega liideti Loksa Vene Gümnaasium, õppetöö jätkus eestikeelse kooli ruumides.

## Kooli juhatajad ja direktorid

*1867–1887 Jakob Janter
*1887–1899 Joosep Janter
*1899–1902 Gustav Möll
*1902–1906 Anton Künnapuu
*1907–1908 Vassili Peet
*1909–1915 Jakob Leo
*1915–1918 Jakob Noorkukk
*1918–1920 hr. Raedov
*1920–1950 Arnold Mikiver
*1950–1954 Leon Tähiste
*1954–1991 Robert Adamson
*1991–1992 Krista Tammemäe
*1992–2003 Vello Sats
*2003–2008 Signe Granström
*2008–2023 Õnnela Tedrekin
*2023-... Argo Aug

## Õpilaste ja õpetajate arv

## Viited

## Kirjandus
**Loksa Kool* / koost. Valvi Joaväli ja Urve Toompuu. Tallinn : TEA Kirjastus, 2002.
**Loksa Vene Gümnaasium* / koost. Galina Nikitina, Larissa Plehova, jt. Loksa : Loksa Vene Gümnaasium, 2003.

## Välislingid
*Loksa Gümnaasiumi veebisait
Loksa Vene Gümnaasium

**Loksa Vene Gümnaasium** (aastani 1996 **Loksa 2. Keskkool**) oli aastatel 1988–2010 eksisteerinud vene õppekeelega üldhariduskool Harju maakonnas Loksa linnas aadressil Posti tänav 27.

Venekeelne õpe Loksa linnas sai alguse 1948. aastal, kui tollase Loksa 7-klassilise Kooli juures avati kolm vene õppekeelega klassi. See jätkus ka kooli reorganiseerimisel Loksa 1. Keskkooliks ja alates 1966. aastast oli võimalik õppida vene keeles kõigis 11 klassis.

Õpilaste arvu jätkuva kasvu tõttu ehitati 1980. aastatel Posti tänavale uus õppehoone, kus 1988. aastal alustas tööd nüüd juba iseseisev vene õppekeelega Loksa 2. Keskkool.

1996. aastal nimetati Loksa 2. Keskkool ümber Loksa Vene Gümnaasiumiks.

Õppetöö koolis toimus Eesti Vabariigi ajal kahel põhisuunal – humanitaarteadused ja reaalteadused. Olulist rõhku pandi eesti keele õpetamisele. Alates 2000. aastast rakendati kõigis klassides osalist eestikeelset õpet.

Kooli direktor oli aastatel 1988–2010 Galina Nikitina. Aastatel 1957–1988 kureeris Loksa 1. Keskkoolis venekeelseid klasse õppealajuhataja Galina Voronina.

Nõukogude perioodil näitas õpilaste arv püsivat kasvutendentsi. Kui 1965 oli vene õppekeelega lapsi 359, siis aastaks 1988 oli nende arv kasvanud 630 õpilaseni ja 1990. aastaks 657 õpilaseni. Pärast seda on toimunud püsiv langus – nii oli 1994 venekeelses koolis õpilasi 479 ja 2009. aastaks oli nende arv langenud alla 300.

Tulenevalt sellest taasühendati Loksa Vene Gümnaasium 2010. aastal eesti õppekeelega Loksa 1. Keskkooliga. Kahe kooli liitmisel tekkinud kakskeelne õppeasutus hakkas kandma Loksa Gümnaasiumi nime.

## Kirjandus
*"Loksa Kool". Koostajad Valvi Joaväli ja Urve Toompuu. Tallinn: TEA Kirjastus, 2002
*"Loksa Vene Gümnaasium". Koostajad Galina Nikitina, Larissa Plehhova, jt. Loksa: Loksa Vene Gümnaasium, 2003
*"*Школьные годы чудесные*". Koostajad Loksa Gümnaasiumi õpetajad Galina Nikitina juhtimisel. Таллинн: TEA Kirjastus, Loksa Gümnaasium, 2018

## Välislingid
*"Loksa vene kooli 10. klass alustas kolme õpilasega". Sõnumitooja, 23. september 2009
Emir Bajrami

**Burim Emir Bajrami** (sündinud 7. märtsil 1988 Prištinas) on endine Rootsi jalgpallur, poolkaitsja.

Ta on Kosovost pärit albaanlane, kes siirdus perega Rootsi nelja-aastaselt.

Noorjalgpalluri aja veetis Bajrami Köpings FF klubis. 2006. aasta hooaja eel liitus ta Rootsi kõrgliiga meeskonna IF Elfsborgiga ning tuli klubiga 2006. aastal Rootsi meistriks. Bajrami lõi oma esimese värava Rootsi kõrgliigas Allsvenskanis mängus Örebro SK vastu 2007. aasta aprillis.

25. mail 2010 sõlmis Bajrami lepingu just vahetult enne seda Hollandi meistriks tulnud FC Twentega. 

Bajrami kuulus 2009. aasta U21 Euroopa meistrivõistluste poolfinaali jõudnud Rootsi koondisse. Rootsi täiskasvanute koondises tegi ta debüüdi 20. jaanuaril 2010 mängus Omaani vastu. Esimese värava koondises lõi Bajrami oma neljandas maavõistluses 11. septembril 2010 Šotimaa vastu. 

Enne jalgpalli kasuks valiku langetamist tegeles Bajrami ka jääpalliga ning valiti Rootsi noortekoondisse sellelgi spordialal.

## Välislingid

*Emir Bajrami profiil Rootsi jalgpalliliidu kodulehel
Platon von Akerman

**Platon Isidor von Akerman** (7/19. november 1809 Tartu – 4/16. oktoober 1891 Kodijärve) oli  jurist, maakohtu sekretär, kihelkonnakohtunik, Kodijärve mõisnik alates 1856. aastast.
## Viited

## Välislingid
*Transéhe-Roseneck, Astaf von, Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 1, 1: Livland, Görlitz, 1929,  
*
Siristi

**Siristi** ehk **stridulatsioonielund** ehk **stridulatsiooniaparaat** on heli tekitamise elund isastel ritsikalistel.

Siristi põhiosadeks on:
*vasaku eestiiva kubitaalsoon ehk sirisoon (*vena stridens*) ehk poogen, mille alaküljel on hambakeste, napakeste või ristliistakute rida,
*parema eestiiva siriliist (*plectrum*) ja 
*parema eestiiva nn. peegel (*spiraculum*) – läbipaistev õhuke läikiv membraan, mis toimib resonaatorina.

Seega vasak ja parem eestiib on erinevad, vasak asub parema peal.

Siristamisel hõõrutakse sirisoont vastu siriliistu.

Eesti ritsikalistest puudub sirisoon vaid tammeritsikal.

Kilkidel on siristi veidi erinev – heli tekitamise elundid on neil mõlemal tiival ühesugused. 

## Vaata ka
*Sihktiivalised

## Viited
Guido Povar

**Guido Povar** (23. detsember 1942 – 27. jaanuar 2001 Tallinn) oli eesti poksija.  

Ta oli sulgkaalus (kuni 57 kg) Eesti NSV noorte meister 1960. aastal ja meister 1961. aastal.

Ta oli ka I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) Eesti NSV juunioride meister 1962. aastal, kuid sai esikoha ilma võistluseta. Teise poolfinaali võitnud Priidik Kippar diskvalifitseeriti hiljem määrustevastase löögi pärast. Tema vastane Rein Purje, kes pidi kohtumise katkestama, ei saanud arstilt luba pidada ka järgmist ehk finaalkohtumist. 

## Välislingid
*Guido Povari sporditulemused
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Ernst Johann Rohland

**Ernst Johann Rohland** (10/21. mai 1775 Vaimastvere – 24. mai/5. juuni 1853 Tartu) oli kaupmees ja Tartu raehärra.

Tema isa oli Vaimastvere mõisavalitseja Simon Rohland ja poeg Aakre mõisnik Leo Theodor von Rohland.

## Välislingid
* Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Zinaida Albrecht

**Zinaida Albrecht** (1902–1995) oli Eesti entomoloog.

Ta uuris Eesti sihktiivalisi.

## Teosed
*Albrecht, Z. 1963. "Eesti sihktiivalised". Tartu: TA Zooloogia ja Botaanika Instituut.
Ritsikalised

**Ritsikalised** ehk **pikatundlalised** (*Dolichocera* ehk *Ensifera*) on sihktiivaliste alamselts.

Sellesse kuuluvad sugukonnad ritsiklased, kilkritsiklased, kilklased ja kaerasorilased.

## Vaata ka
*tirtsulised
*Eesti sihktiivaliste nimestik
Ensifera

***Ensifera*** on kahe taksoni ladinakeelne nimetus:

* **[[mõõknokk-koolibri (perekond)|mõõknokk-koolibri]]**, lindude perekond koolibrilaste sugukonnast
* **[[ritsikalised]]**, sihktiivaliste alamselts
Psycho

**Psycho** võib tähendada mitut asja.
*"Psühho" ("Psycho") on 1960. aastal linastunud Alfred Hitchcocki film.
*"Psühho" ("Psycho") on 1998. aastal linastunud Gus Van Santi filmi. 
*Psycho oli 1970. aastatel tegutsenud Eesti ansambel.
Nick Griffin

**Nicholas John "Nick" Griffin** (sündinud 1. märtsil 1959 Hertfordshire'is Inglismaal) on Briti poliitik. Ta on Briti Rahvuspartei esimees. 2009. aastal valiti ta Euroopa Parlamendi liikmeks.

Griffin on kriminaalkorras karistatud rassilist vaenu õhutavate materjalide levitamise eest.
Briti Rahvuspartei

**Briti Rahvuspartei** (inglise *British National Party*, **BNP**) on rahvusäärmuslik ja euroskeptiline Suurbritannia partei. 

BNP asutati 1982. aastal. Partei esimees on alates 1999. aastast Nick Griffin.

Partei ei ole kunagi võitnud kohti Suurbritannia parlamendi alamkojas. 2010. aasta üldvalimistel kogus partei 1,9% häältest. 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel võitis Rahvuspartei kaks kohta.

Partei taotleb Suurbritannia elanikkonna valdavalt valgenahalise, 1948 aastani eksisteerinud rahvusliku koosseisu taastamist seaduslike vahenditega. Erinevalt partei algaastatest deklareerib partei nüüd, et püüdleb immigrantide ja nende järeltulijate vabatahtlikku kojupöördumist ning on valmis selle eesmärgi saavutamiseks välja käima ulatuslikke summasid riigi rahakotist.

Kuni 2009. aastani võimaldas partei põhikiri liikmesust üksnes põlisasukatest valgetele ("Kaukaasia rassi" esindajatele, täpsemalt anglosaksi ja keldi päritolu isikutele), kuid siis sunniti vastavaid põhikirjasätteid seaduse jõul muutma.
John Legend

**John Stephens** (esinejanimi **John Legend**; sündinud 28. detsembril 1978) on USA muusik ja näitleja. 

Ta on võitnud kuus Grammy auhinda ning kuulub alates 2007. aastast Laulukirjutajate Kuulsuste Halli.

Alates 2013. aastast on ta abielus telesaatejuhi ja modelli Chrissy Teigeniga, kellega tal on kaks last.
Toby Keith

**Toby Keith Covel** (8. juuli 1961 Clinton, Oklahoma – 5. veebruar 2024) oli Ameerika Ühendriikide kantrilaulja, laulukirjutaja, produtsent ja näitleja.

1993. aastal ilmus tema omanimeline debüütalbum. 2001. aastal ilmunud tema seitsmes stuudioalbum "Pull My Chain" oli esimene, mis jõudis USA kantrialbumite edetabelis esikohale. Aasta hiljem ilmunud "Unleashed" jõudis esikohale juba nii kantrialbumite edetabelis kui ka üldedetabelis Billboard 200. Kokku andis Keith välja 19 stuudioalbumit, kaks jõulualbumit ja viis kogumikalbumeid. Tal oli kantrialbumite edetabelis kümme ja edetabelis Billboard 200 neli esikohaalbumit. Billboardi kantrisinglite edetabelis Hot Country Songs oli tal 22 esikohahitti. Tema 1993. aastal ilmunud debüütsingel "Should've Been a Cowboy" oli Ameerika Ühendriikides 1990. aastatel raadiotes kõige mängitum kantrilaul. 2003. aastal salvestas ta laulu "Beer for My Horses" koos Willie Nelsoniga. Tema albumeid on maailmas müüdud üle 40 miljoni eksemplari.

2006. aastal tegi Keith näitlejadebüüdi draamafilmis . 2008. aastal mängis ta komöödiafilmis "Beer for My Horses", mis oli inspireeritud tema samanimelisest kantrilaulust.

2022. aasta juunis teatas Keith, et tal on diagnoositud maovähk. Ta suri 2024. aasta veebruaris 62-aastaselt.

## Diskograafia
;Stuudioalbumid

*"Toby Keith" (1993)
*"Boomtown" (1994)
*"Blue Moon" (1996)
*"Dream Walkin'" (1997)
*"How Do You Like Me Now?!" (1999)
*"Pull My Chain" (2001)
*"Unleashed" (2002)
*"Shock'n Y'all" (2003)
*"Honkytonk University" (2005)
*"White Trash with Money" (2006)

*"Big Dog Daddy" (2007)
*"That Don't Make Me a Bad Guy" (2008)
*"American Ride" (2009)
*"Bullets in the Gun" (2010)
*"Clancy's Tavern" (2011)
*"Hope on the Rocks" (2012)
*"Drinks After Work" (2013)
*"35 MPH Town" (2015)
*"Peso in My Pocket" (2021)

;Kogumikud
*"Greatest Hits Volume One" (1998)
*"20th Century Masters: The Millennium Collection" (2003)
*"Greatest Hits 2" (2004)
*"35 Biggest Hits" (2008)
*"The Bus Songs" (2017)
*"Greatest Hits: The Show Dog Years" (2019)

;Jõulualbumid
*"Christmas to Christmas" (1995)
*"A Classic Christmas" (2007)

## Tunnustus
*Kantrimuusika Akadeemia auhind – Aasta meelelahutaja (2002, 2003)
*Ameerika muusikaauhind – *Favorite Country Male Artist* (2004, 2006)
*Country Music Associationi auhind – Aasta meeslaulja (2001)
*National Medal of Arts (2020)

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Loksa rajoon

**Loksa rajoon** oli aastatel 1950–1957 Eesti NSV territooriumil eksisteerinud haldusüksus, mille keskus oli Loksa alev.

## Moodustamine

Loksa rajoon moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 26. septembril 1950. Uude rajooni kuulusid moodustamise ajal järgmised haldusüksused:

Loksa alev, Hirvli külanõukogu, Kiiu külanõukogu, Kodasoo külanõukogu, Kolga külanõukogu, Kõnnu külanõukogu, Leesi külanõukogu, Loksa külanõukogu, Sagadi külanõukogu, Võhma külanõukogu, Võsu külanõukogu, Annikvere külanõukogu, Karula külanõukogu ja Vihula külanõukogu.

## Ajalugu

Aastatel 1950–1952 ja 1953–1957 oli Loksa rajoon 1. järgu haldusüksus, aastatel 1952–1953 kuulus 2. järgu haldusüksusena Tallinna oblasti koosseisu.

Loksa Rajooni TSN TK andis aastatel 1951–1957 välja ajalehte Leninlik Lipp.

## Likvideerimine

Loksa rajoon likvideeriti Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 12. oktoobril 1957 ja likvideerimine viidi lõpule sama aasta 15. detsembriks. Likvideerimise ajal kuulusid Loksa rajooni koosseisu järgmised haldusüksused:

Loksa alev, Kolga külanõukogu, Kuusalu külanõukogu, Kõnnu külanõukogu, Loksa külanõukogu – liideti likvideerimise järel Harju rajooniga;

Vihula külanõukogu ja Võsu külanõukogu – liideti likvideerimise järel Rakvere rajooniga.

## Viited
Bill O'Reilly

**William James O'Reilly** (sündinud 10. septembril 1949) on USA saatejuht, kirjanik, kolumnist ja poliitikakommentaator. 

Ta juhtis aastatel 1996–2017 Fox News Channeli saadet "The O'Reilly Factor", mis oli vaadatuim kaabeltelevisiooni saade.

## Teosed
* *Culture Warrior* (2006) ISBN 0-7679-2092-9
* *Kids Are Americans Too* (2007)
* *A Bold Fresh Piece of Humanity: A Memoir* (2008)
* *Pinheads and Patriots: Where You Stand in the Age of Obama* (2010) 

Tema ja Martin Dugardi kahasse kirjutatud raamatute põhjal on tehtud filmid 
* "Killing Lincoln" (raamat 2011, film 2013), 
* "Killing Kennedy" (raamat 2012, film 2013), 
* "Killing Jesus" (raamat 2013, film 2015) ja 
* "Killing Reagan" (raamat 2015, film 2016), mida on näidatud National Geographicu kanalitel. 

## Viited

## Välislingid
*Bill O'Reilly koduleht
*Content analysis of O'Reilly's rhetoric finds spin to be a 'factor'
Arktiline kõrb

**Arktiline kõrb** on põhjapoolkera jäävöötmele iseloomulik bioom, mis paikneb arktilises geograafilises vöötmes. Arktiline kõrb hõlmab suure osa Põhja-Jäämere saartest ning osa Euraasia ja Põhja-Ameerika mandri rannikualadest.

Aktilisele kõrbele on iseloomulik arktiline kliima. Õhutemperatuurid on madalad: keskmine veebruari õhutemperatuur &minus;30&nbsp;°C (madalaim kuni &minus;60&nbsp;°C), keskmine juuli õhutemperatuur +3&nbsp;°C. Aastane sademete hulk on selles bioomis kuni 400&nbsp;mm.

Selles bioomis on arvukad mandri- ja mäeliustikud (Gröönimaa, Teravmäed, Novaja Zemlja jt). Laialt on levinud igikelts.

Pinnast katab killustik ja kooriksamblikutega kaetud kivitükid. Mullad on primitiivsed, õhukesed (1–5&nbsp;cm) ja huumusevaesed. Mullakiht esineb paiguti, tavaliselt ainult taimestiku piirkonnas.

Taimestik on hõre, kasvavad vaid tarnad, mõned kõrrelised, samblikud, harvem samblad.

Loomastik on eelkõige merega seotud: hülged, morsk, jääkaru, merelindude kolooniad. Maismaafauna on vaesem, seal on esindatud lemming ja polaarrebane.
De Longi saared

**De Longi saared** (vene Острова Де-Лонга, jakuudi Де Лоҥ арыылара) on saarestik Põhja-Jäämere Ida-Siberi meres Uus-Siberi saarte kirdeosas. Paiknevad Uus-Siberi saarest kirde pool. 

De Longi saarestiku koosseisu kuuluvad:
*Bennetti saar
*Žohhovi saar
*Vilkitski saar
*Henrietta saar
*Jeannette'i saar

Üldpindala 228 km², kõrgus – kuni 426 m (Benneti saar).

Jeanette'i, Henrietta ja Benetti saar avastati aastail 1879–1881 jahil Jeannette purjetanud George de Longi ekspeditsiooni poolt. Teised saared avastati 1914. aastal laevadel Vaigatš ja Taimõr liikunud Andrei Vilkitski ekspeditsiooni poolt.
John Stephens

**John Stephens** on mitme inimese nimi:
* John Stephens on USA muusiku **[[John Legend]]i** sünninimi
* **[[John Stephens (ameerika jalgpallur)|John Stephens]]**, Ameerika jalgpallur (1966–2009)
* **[[John Stephens (Austraalia jalgpallur)|John Stephens]]**, Austraalia jalgpallur (1950)
* **[[John Stephens (pesapallur)|John Stephens]]**, Austraalia pesapallur (sündinud 1979)
* **[[John Stephens (teleprodutsent)|John Stephens]]**, Ameerika Ühendriikide teleprodutsent ja stsenarist
* ...

## Vaata ka
*John Stevens
Zsa Zsa Gabor

**Zsa Zsa Gabor** [ža ža] (sünninimi **Sári Gábor**; 6. veebruar 1917 Budapest – 18. detsember 2016 Los Angeles) oli juudi päritolu näitleja Ameerika Ühendriikides, kes 1936. aastal oli Ungari iluduskuninganna. 

## Euroopas
Zsa Zsa Gabor võitis 1936. aastal Ungari missikonkursi. Samal aastal kutsus Richard Tauber ta subretiks Viinis lavastatavasse operetti "Laulev unistus". 

## Ameerikas
1941. aastal emigreerus ta Ameerika Ühendriikidesse. 1942. aastal läks ta Hollywoodi, kus sai tuntuks rohkete armusuhete ja skandaalidega. Tema filminäitlejakarjäär algas 1952. aastal filmides "Lovely to Look At", "We're Not Married", "Lili" ja "Moulin Rouge". Hiljem mängis ta veel paljudes filmides ja teleseriaalides. 

1958. aastal sai ta Kuldgloobuse eriauhinna "glamuurseima näitlejana".

## Isiklikku
Ta sündis Esimesest maailmasõjast tingitult poliitiliselt lagunevas Austria-Ungaris. Tema vanemad olid päritolult aškenazi juudid. Isa oli ohvitserina teeninud Kuninglikus Ungari Armees ning pidas Budapestis juveelipoodi, ema Jolie Gábor (sünninimega Janka Tilleman) oli samuti juveliiride perekonnast. Tema õed Eva ja Magda Gabor said pärast Teist maailmasõda samuti filminäitlejateks.

### Abikaasad
Ta on olnud üheksa korda abielus, seitse abielu lahutati ja üks tühistati.
	
*Burhan Asaf Belge (1937–1941)
*Conrad Hilton (1942–1947)
*George Sanders (1949–1954)
*Herbert Hutner (1962–1966)
*Joshua S. Cosden, Jr. (1966–1967)
*Jack Ryan (1975–1976)
*Michael O'Hara (1976–1982)
*Felipe de Alba (1983)
*Frédéric Prinz von Anhalt (1986–2016)

Lahutustega kogus ta suure varanduse.

### Surm
18. detsembril 2016. aastal suri ta 99-aastaselt südamerabanduse tagajärjel oma kodus Los Angeleses.

## Viited

## Välislingid

*
*Zsa Zsa Gabor TCM.com lehel
Kurereha

**Kurereha** (*Geranium*) on taimede perekond kurerehaliste sugukonnas.

Perekonda kuulub eri andmetel 415-430 liiki taimi, neist Euroopas 38 liiki.

## Eesti liigid
**Geranium bohemicum* L. – böömi kurereha (väga haruldane, viimastel aastatel leidmata)
**Geranium columbium* L. – kivi-kurereha (haruldane)
**Geranium dissectum* L. – lõhislehine kurereha (väga haruldane tulnukas)
**Geranium divaricatum* Ehrh. – harev kurereha (väga haruldane tulnukas)
**Geranium lucidum* L. – läikiv kurereha (haruldane)
**Geranium molle* L*.* – pehme kurereha (läänesaartel paiguti)
**Geranium palustre* L. – soo-kurereha (tavaline)
**Geranium phaeum* L. – tõmmu kurereha (väga haruldane tulnukas või kultuurist metsistuja)
**Geranium pratense* L. – aas-kurereha (tavaline)
**Geranium pusillum* L. – madal kurereha (hajusalt)
**Geranium pyrenaicum* Burm.f. – pürenee kurereha (kodunenud tulnukana harva)
**Geranium robertianum* L. – haisev kurereha (paiguti)
**Geranium rotundifolium* L. – ümaralehine kurereha (väga haruldane tulnukas)
**Geranium sanguineum* L. – verev kurereha (paiguti)
**Geranium sibiricum* L. – siberi kurereha (haruldane kodunenud tulnukas)
**Geranium sylvaticum* L. – mets-kurereha (tavaline)
Vahulill

**Vahulill** (*Polygala* L.) on taimede perekond vahulilleliste sugukonnas.

## Eesti liigid
**Polygala amarella* Crantz – mõru vahulill (tavaline)
**Polygala comosa* Schkuhr – tups-vahulill (paiguti)
**Polygala vulgaris* L. – aas-vahulill (paiguti)
Tütarlaps kausiga

"**Tütarlaps kausiga**" ehk "**Kolhoosineiu**" on  Juta Eskeli skulptuur Tallinnas Lembitu Pargis.  

Enne 2012. aastat paiknes skulptuur Kaarli puiestee ja Toompea tänava nurgal. Tegemist on kõrgkuumuses põletatud keraamilisest materjalist šamotist 1964. aastal valmistatud dekoratiivse figuraalskulptuuriga, mis kujutab seisvat neiut pearätiga, kes hoiab langetatud kahe käega vaagnat. 

## Välislingid
*
Vallo Leet

**Vallo Leet** (kuni 30. septembrini 1940 **Valentin Issajev**; 5. märts (20. veebruar vkj) 1915 Tallinn – 21. september 1944 Maardu küla lähedal, Harjumaa) oli Eesti poksija ja pesapallur.

## Nimevariandid
Valentin Issajev on teadaolevalt esimest korda kasutanud võistlusnime **Valle Leet** juba veebruaris 1936. Võimalik, et tegu oli perekonnas kokkulepituga, sest tema vanem vend Fjodor Issajev võttis uueks eesnimeks 7. septembrist 1935 **Toivo** ja perekonnanimena 2. detsembrist 1935 **Leet**.

Ametlikult tehti muudatus Valentin Issajev > **Vallo Leet** alles 30. septembril 1940. Hiljem soomepoisina on ta kasutanud ka nime **Vello Leet**.

## Pesapallurina
Ta tuli 1936. aastal Eesti meistriks ning sai 1934. aastal Eesti meistrivõistlustel 3. koha.

## Poksijana
### Harrastajana
Ta oli poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1936. aastal Eesti meister. Ta sai keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1935. aastal Eesti meistrivõistlustel 3. koha.

Ta osales kaks korda Eesti–Soome maavõistlustel (1937 ja 1938) ning võitis mõlemad oma kohtumised punktidega. Ta osales ühe korra Eesti-Läti maavõistlusel (1937) ja võitis oma kohtumise punktidega. 

Ta osales ühe korra Eesti–Poola maavõistlusel (detsember 1938) ja kaotas oma kohtumise punktidega. Ta osales ühe korra Tallinna ja Wilno (tollal Poola linn) linnavõistlusel 14. detsembril 1938 ja võitis poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) oma kohtumise punktidega.

### Elukutselisena
Leet pidas elukutselisena ainult ühe kohtumise, mis toimus 7. jaanuaril 1944. Ta kaotas Onni Saarile (Soome) 5. raundis nokaudiga.

## Soomepoisina
Leet võitles 1944. aastal Soome 200. jalaväerügemendi 6. kompaniis ning tuli augustis 1944 soomepoisina tagasi Eestisse. Ta sai 21. septembril 1944 tulevahetuses sakslastega Maardu küla lähedal surma.

## Viited

## Kirjandus
*"Spordibiograafiline leksikon". Tallinna Kirjastuse Kooperatiiv. Tallinn 1937
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009

## Välislingid
*Vallo (Valle) Leedi sporditulemused
*Vallo Leet (Valentin Issajew Leet) veebisaidil BoxRec
AGA (täpsustus)

**AGA** võib olla:
*AGA, Rootsi ettevõte
*AGA (Autogen Gasaccumulator AG), 1920. aastate Saksamaa autoettevõte

**Aga** on mitme koha nimi:
***Aga** ehk **[[Aga Burjaadi autonoomne ringkond]]**, haldusüksus Venemaal
***[[Aga jõgi (Venemaa)|Aga jõgi]]**, jõgi Venemaal
***[[Aga (Jaapan)|Aga]]**, linn Jaapanis Niigata prefektuuris
*...
Aga jõgi (Venemaa)

**Aga jõgi** on jõgi Venemaal. 

Ta suubub Aga Burjaadi autonoomses ringkonnas Ust-Aga juures Ononi jõkke.

## Viited
Aga jõgi

**Aga jõgi** on mitme jõe nimi:

***[[Aga jõgi (Venemaa)|Aga jõgi]]**, jõgi Venemaal
***[[Aga jõgi (Läti)|Aga jõgi]]**, jõgi Lätis
Acer

**Acer** võib tähendada järgmist:
**Acer* on vahtra perekonna ladinakeelne nimi
*Acer Inc., ettevõte
*...
Lina (perekond)

**Lina** (*Linum* L.) on taimeperekond linaliste sugukonnas.

## Klassifikatsioon
Lina perekonna klassifikatsioon pole päris selge ja erinevad autorid ning allikad süstematiseerivad lina perekonda erinevalt. Linaliigid (osaline):  

* *[[Linum alatum]]* (Small) Winkl.
* *[[Linum arenicola]]* (Small) Winkl.
* *[[Linum aristatum]]* Engelm.
* *[[Linum australe]]* Heller 
* *[[Linum austriacum]]* L.
* *[[Linum berlandieri]]* Hook.
* *Linum bienne* P. Mill. - ahtalehine lina
* *[[Linum carteri]]* Small
* *Linum catharticum* L. - aaslina
* *[[Linum compactum]]* A. Nels.
* *[[Linum elongatum]]* (Small) Winkl.
* *[[Linum floridanum]]* (Planch.) Trel.
* *Linum grandiflorum* Desf. suureõieline lina 
* *[[Linum hudsonioides]]* Planch.
* *[[Linum imbricatum]]* (Raf.) Shinners
* *[[Linum intercursum]]* Bickn.
* *[[Linum kingii]]* S. Wats.
* *[[Linum lewisii]]* Pursh
* *[[Linum lundellii]]* Rogers
* *[[Linum macrocarpum]]* Rogers
* *[[Linum medium]]* (Planch.) Britt.
* *[[Linum neomexicanum]]* Greene
* *[[Linum perenne]]* L. püsiklina
* *[[Linum pratense]]* (J.B.S. Norton) Small
* *[[Linum puberulum]]* (Engelm.) Heller
* *[[Linum rigidum]]* Pursh
* *[[Linum rupestre]]* (Gray) Engelm. ex Gray
* *[[Linum schiedeanum]]* Schlecht. & Cham.
* *[[Linum striatum]]* Walt.
* *[[Linum subteres]]* (Trel.) Winkl.
* *[[Linum sucatum]]* Riddell
* *[[Linum sulcatum]]* Riddell
* *[[Linum trigynum]]* L.
* *Linum usitatissimum* L. - harilik lina
* *[[Linum vernale]]* Woot.
* *[[Linum virginianum]]* L.
* *[[Linum westii]]* Rogers

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es, Veebiversioon (vaadatud 07.11.2013) (prantsuse keeles)
*Eestikeelsete taimenimede andmebaas, Veebiversioon (vaadatud 07.11.2013)
Salomo Heinrich Vestring

**Salomo Heinrich Vestring** (1663 Pärnu – 9. mai (vkj 28. aprill) 1749 Pärnu) oli Liivimaa vaimulik ja kirjamees.

Salomo Heinrich Vestring sündis Pärnu eesti koguduse pastori Johann Vestringi pojana. Aastail 1678–1684 õppis Vestring Riia lütseumis ning alates 1684. aastast Wittenbergi ülikoolis. 1690–1692 oli ta Puhja koguduse vikaar, kus asendas Adrian Virginiust. 1692. aastal suri Bernhard Freier ning Vestring sai tema asemele Pärnu eesti koguduse ja Tori koguduse pastoriks. 1709. aastal süüdistati teda pietismis ning ta eemaldati pastoriametist. 1711. aastal valiti Salomo Heinrich Vestring Pärnu praostkonna praostiks. Sellele ametikohale jäi ta kuni oma surmani 1749. aastal.

Vestringi hinnati hea eesti keele tundjana. Ta korrigeeris keeleliselt 1691. aastal ilmunud Adrian Virginiuse palve- ja lauluraamatu teist trükki ning kirjutas eessõna Johann Hornungi koostatud ning 1701. aastal Adrian Virginiuse välja antud "Ma kele Koddo ja Kirgo Ramatu" teisele trükile. Vesting ja Pilistvere pastor Berthold tegelesid Eestimaa piiskopi Jakob Lange ülesandel Johann Gutslaffi lõunaeestikeelse piiblitõlke tõlkimisel põhjaeesti keelde. Vestringi tähtsaimaks tööks peetakse tema eesti-saksa sõnaraamatut, millest on tänapäevani säilinud kaks eksemplari. Sõnaraamat sisaldab rohkem märksõnu kui teised 18. sajandi alguses ilmunud eesti sõnaraamatud. Eestikeelsete sõnade kasutamise selgitamiseks on toodud suur hulk lausenäiteid, mis on suuremalt jaolt rahvapärased.

## Perekond
Salomo Heinrich abiellus 1693. aastal Magdalene Sophie Dauthega ning 1697. aastal Anna Sophie Baleckega, kes oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja Joachim Georg Balecke tütar. Tema vend Lorenz Vestring oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja.

### Esivanemad

## Teosed
*"Eesti-saksa sõnaraamat. Lexicon Esthonico Germanicum". Eesti Kirjandusmuuseum, 1998. Internetiversioon

## Viited

## Välislingid
*
Afyonkarahisar

**Afyonkarahisar** (2005. aastani **Afyon**) on linn Türgis Anatoolia lääneosas 250&nbsp;km Ankarast edelas ning mööda raudteed 206&nbsp;km Konyast loodes, Afyonkarahisari provintsi keskus. Geograafilised koordinaadid on 38°45′ N, 30°32′ E.

Elanike arv on 2008. aasta andmetel 163 207. Aastal 1990 oli elanikke 98 618.

Linn on unimagunakasvatuse keskus. Linna ametlikus nimes on liidetud hüüdnimi *Afyon* ('oopium') ja ajalooline nimi **Karahisar** ('must linnus').

Afyonkarahisari linnus linna kohal kõrguva kalju otsas pärineb hetiitidelt. Vana-Rooma ja Bütsantsi ajal oli linna nimi **Akroinon** või **Akroinos**. Aastal 740 toimus Akroinoni lahing, milles Bütsantsi keiser Leo III kaitses linna araablaste vastu. Linna vallutas Ikonioni sultan Kılıç Arslan I ning 1382 läks ta Osmanite riigi koosseisu, kus temast sai sandžaki keskus.

Kreeka-Türgi sõja käigus vallutasid märtsis 1921 linna kreeklased; augustis 1921 läks see türklastele tagasi.

Linnas on tervisveeallikad, arheoloogiamuuseum ja suur mošee Ulu Cami. Säilinud on Osmanite-aegseid maju.

Seal valmistatavat kaimakki peetakse eriti maitsvaks, sest kohalikud lehmad söövad moonitaimi. Tuntud on kohalik marmor ja kohalikud sudžukid.

Linnavõimud hoolitsevad puhtuse eest. Afyon oli üks esimesi Türgi linnu, kus on palju prügikaste.

Linnast on pärit president Ahmet Necdet Sezer, kelle nime kannavad haigla ja Afyoni Kocatepe Ülikool.

## Viited

## Muud allikad
*Merriam-Webster's geographical dictionary, 1997, lk 11.
*Pat Yale, Jean-Bernard Carillet, Virginia Maxwell. Turkey, 2005, lk 286–289.

## Välislingid

*Afyonkarahisari koduleht
Eesti Personalijuhtimise Ühing PARE

**Eesti Personalijuhtimise Ühing PARE** (varasema nimega Eesti Personalitöö Arendamise Ühing PARE; ametlik nimetus inglise keeles Estonian Human Resource Management Association) on Eesti personalijuhtimise alane mittetulundusühing, mis loodi 1992. aastal. 

PARE missioon on "toetada ja arendada inimeste juhtimist Eesti organisatsioonides". Ühingu liikmed võivad olla nii juriidilised kui ka eraisikud, kes on tegevad personalijuhtimise vallas.

PARE toimib ka personalitöötajate kutseühinguna Eestis, arendab erialaseid kutsestandardeid, korraldab kutseeksameid ja väljastab kutsetunnistusi.

Alates 2003. aastast on PARE Euroopa Personalijuhtimise Assotsiatsiooni (European Association for People Management) liige.

## Välislingid
* PARE koduleht
Karl Jungholz

**Karl Jungholz** (9. (vkj) / 21. detsember 1878 Teilma küla, Kivijärve vald, Laiuse kihelkond, Tartumaa – 26. november 1925) oli eesti teatritegelane, lavastaja ja näitleja.

## Elukäik
Karl Jungholz sündis Söödi saunas Teilma külas. Kui poiss oli kolmekuune, kolis pere Tartusse, kus isa töötas raudteel ja vabrikus, ema Ello oli pesunaine. 

Poiss pandi viieaastaselt kohalikku eraalgkooli ning hiljem Hugo Treffneri eragümnaasiumi. 1890. aastatel õppis ta palju Tartu Käsitööliste Seltsi suveteatri etendustest, tutvus nii teatrikulisside taga toimuvaga kui ka tegi kaasa massistseenides ja lastekooris. 1894. aastast töötas C. Mattieseni trükikojas, kus omandas trükiladuja kutse. Aastatel 1901–1905 oli ta Taara seltsi näitleja ja näitejuht. 

1905–1907 täiendas oma teatriharidust Berliinis Emanuel Reicheri kõrgemas draamakunsti ülikoolis (*Emanuel Reicher's Hochschule für Dramatische Kunst)* ja Lessingi teatri direktori Brahmi juures. 

Aastatel 1907–1908 töötas ta Vanemuises näitejuhi abi ja näitlejana, kuid sattus konflikti teatrijuht Karl Menninguga, mistõttu oli sunnitud Vanemuisest lahkuma. Jungholzist sai aastateks 1909–1914 ja 1915–1925 Estonia lavastaja ja näitleja, aastast 1919 direktor. Aastatel 1914–1915 oli ta Pärnu Endla teatri juht. 

Ta korraldas näitemängukursuseid Tallinnas, Narvas, Viljandis jm. 1917 oli ta Näitlejate Liidu asutajate seas ning valiti liidu esimeheks. Osales Tallinna Meestelaulu Seltsi, Tallinna Maleklubi ja Eesti-Soome-Ungari Liidu tegevuses. Asutas teatriajakirja Valge Raamat (1918) ning on kirjutanud teatriartikleid.

Jungholz suri 26. novembril 1925 ja maeti Tallinna Vana-Kaarli kalmistule. 

## Looming
Ta on lavastanud muu hulgas William Shakespeare’i "Othello" (1910), "Kuningas Leari" (1911) ja "Hamleti" (1913); August Kitzbergi "Püve talus" (1911), "Tuulte pöörises" (1911) ja "Libahundi" (1915), Eduard Vilde "Tabamata ime" (1925), välisautoritelt Giuseppe Verdi "Aida" (1923), Friedrich Schilleri "Wilhelm Telli" (1921), Henrik Ibseni "Rahvavaenlase" (1909), "Nora" (1904, 1910, 1914, 1916), "Hedda Gableri" (1914) jpm. 

## Kirjandus
*Eesti teatri biograafiline leksikon. Koost Kalju Haan, Heino Aassalu, Vilma Paalma; toim Kalju Haan, Reet Neimar, Mall Põldmäe, Mare Põldmäe jt. Tallinn 2000. Lk 147–148.
*Karin Kask, Teatritegijad, alustajad. Eesti teatrilugu – 1917. Tallinn 1970.
*Ants Lauter, Käidud teedelt. Mälestusi ja sõnavõtte. Koost Helvi Einas, Karin Kask, Lea Tormis. Tallinn 1982.
*Paul Pinna, Minu eluteater ja teatrielu 1884–1944. Tallinn 1995.
*Hugo Raudsepp, "Estonia" draamanäitleja kutselise teatri esimesil aastakümneil. – Teatrielu 1995. Tallinn 1996. Lk 197–215.

## Välislingid
*
*Karl Jungholz (Eesti Entsüklopeedia)
Soling

**Soling** on kolmeinimese rahvusvaheline range ühtsusklassi kiiljaht, millel on luuptaglas ja bermuudapurjestus.
Paadi töötas 1965. aastal välja Jan Herman Linge. Solingu mõtted hakkasid konstruktori peas idanema 1950. aastate lõpus,
kui ta tegi veekatseid 5.5 mIC ehitamisel sõbrale, et too saaks osaleda 1960. aasta suveolümpiamängudel.

Rahvusvaheline klass Soling

Olümpiaklass alates 1972. aastast

Materjal: klaasplast

Mõõtmed:

*pikkus – 8,15 m
*laius – 1,9 m
*süvis – 1,3 m
*minimaalne mass – 1035 kg
*purjepind (grootpuri+foka) – 21,7 m²

Konstruktor: Jan Herman Linge

## Vaata ka
* Vintage Yachting Games

## Välislingid
* www.soling.com – klassiliidu veeb
* Soling@ISAF web
Tempest

**Tempest** on kiiljaht. Rahvusvaheline klass "Tempest"

Olümpiaklass 1972 – 1976. a.

Materjal: klaasplast

Mõõtmed:

pikkus – 6,7m

Laius – 1,97m

Süvis – 1,1m

Mass minimaalne – 469kg

Purjepind (grootpuri+foka) – 22,93m²

Konstruktor: Ian Proctor
Tornado

Rahvusvaheline klass "Tornaado"

Olümpiaklass alates 1976. aastast.

Materjal: klaasplast, puit

Mõõtmed:

Pikkus – 6,1 m

Laius – 3,05 m

Süvis – 0,18 m

Süvis sverdiga – 0,75 m

Mass minimaalne – 127 kg

Purjepind (grootpuri+foka) – 21,8 m²

Konstruktor: Rodney March

## Välislingid
*International Tornado Association
Djurgårdens IF

**Djurgårdens Idrottsförening** (IF) on Rootsi spordiklubi, mille asutasid Stockholmis Djurgårdenil 12. märtsil 1891 ligikaudu 20 noort. 

Djurgården on Stockholmi spordiseltsidest eri aladel võidetud Rootsi meistri tiitlite arvu poolest edukaim. Kõige rohkem medaleid on Djurgårdens IF-ile toonud poksiklubi, tuntuimad ning suurima toetajatehulgaga on aga jalgpalli- ja jäähokiklubid.

## Djurgårdens IF-i alaklubid

Aastal 1991 muudeti Djurgårdens IF allianssklubiks, kus iga spordiala moodustas oma klubi, mis vastutab nii majandus- kui ka sporditegevuse eest. Kokku on Djurgårdens IF-is 18 aktiivset klubi:

* mäesuusatamine – Djurgårdens IF Alpinförening
* Ameerika jalgpall – Djurgårdens IF Amerikanska fotbollsförening
* jääpall – Djurgårdens IF Bandyförening
* lauatennis – Djurgårdens IF Bordtennisförening
* *[[bowling]]* – Djurgårdens IF Bowlingförening
* petank – Djurgårdens IF Bouleförening
* poks – Djurgårdens IF Boxningsförening
* maadlus – Djurgårdens IF Brottningsförening
* jalgpall, 3 klubi: Djurgårdens IF Damfotbollsförening (naised), Djurgårdens IF Fotbollsförening (mehed), Djurgårdens IF Handikappfotbollförening (invasport)
* vehklemine – Djurgårdens IF Fäktförening
* golf – Djurgårdens IF Golfförening
* käsipall – Djurgårdens IF Handbollsförening
* saalihoki – Djurgårdens IF Innebandyförening
* jäähoki – Djurgårdens IF Ishockeyförening
* iluuisutamine – Djurgårdens IF Konståkningsförening
* orienteerumine – Djurgårdens IF Orienteringsförening

## Toetajaid

Djurgårdens IF-i toetajate hulka kuuluvad teiste seas ka Rootsi kuningas Carl XVI Gustaf, Rootsi peaminister Fredrik Reinfeldt ja rõivaketi H&M omanik Stefan Persson.
Affandi

**Affandi Koesoema** (1907 Cirebon – 23. mai 1990) oli ekspressionistlik kunstnik, kuulsaim Indoneesia kaasaegne kunstnik. 

Ta maalis otse tuubist. 

Tema enda ehitatud kodumajas Yogyakartas on muuseum tema maalide koguga. 

## Viited

## Kirjandus
*Eric Oey. *Java*, 2001, lk 170–171. Google'i raamat
*Bentara Budaya Jakarta. *The Journey of Indonesian Painting*, s.a., lk 46. Google'i raamat

## Välislingid
*Affandi muuseumi koduleht
*Autoportree
Guillebert de Lannoy

**Guillebert de Lannoy** (1386–1462) oli flaami päritolu Burgundia sõjaväelane ja diplomaat, Villervali isand (*sgr. de Villerval*)

1403. aastal võttis ta Prantsusmaa vägedes osa Wighti saare ründamisest. 1405–1406 käis ta palverännakul Palestiinas. Sealt naasnult võttis Hispaanias osa võitlusest mauridega ning osales Prantsusmaal armanjakkide ja burgundlaste vahelises võitluses.

Aastail 1413–1414 reisis Lannoy Põhja- ja Ida-Euroopas. Ta külastas Friisimaad, Taanit, Rootsit, Gdańskit ning Preisimaad. Preisimaalt suundus ta läbi Vana-Liivimaa Pihkvasse ja Novgorodi. 
Kodumaale naasis ta läbi Poola, Tšehhi ja Austria.

Burgundia hertsog Jean Kartmatu määras Lannoy sadamalinna Ecluse'i asevalitsejaks. 1419. aastal võttis ta Burgundia esindajana osa Inglise kuninga Henry V ja Prantsusmaa Catherine'i pulmadest.

1421. aastal saadeti ta Palestiinasse uurima võimalusi vabastada Jeruusalemm muslimitest. Esmalt reisis ta läbi Ida-Euroopa Konstantinoopolisse ning sealt edasi Rhodosele, Kreetale, Egiptusesse ja lõpuks Jeruusalemma. Burgundiasse tagasi läks ta läbi Rhodose, Veneetsia ning Saksamaa.

Seejärel käis Lannoy Burgundia saadikuna Šotimaal ja Iirimaal, samuti osales ta 1433. aastal Baseli kirikukogul. 1430. aastal oli ta üks Kuldvillaku ordu asutajaliikmetest. 1435. aastal võttis ta osa Arras' kongressist.

1440. aastatel hakkas Philipp Hea taas hellitama mõtet ristisõjast. Lannoy saadeti Napoli kuninga Alfonso V juurde ja seejärel mereteed mööda edasi Jeruusalemma. Teel peatuti mitmetes paikades, et uurida kuidas suhtuvad kavandatavasse ristisõtta kohalikud valitsejad. Tagasiteel liiguti laevadel läbi Kreeka saarestike ja mööda Dalmaatsia rannikut. Veneetsiast edasi liiguti maad mööda läbi Austria ja Saksamaa tagasi Burgundiasse. 

Lannoy hilisema elu kohta on teada väga vähe.

Autobiograafilises teoses "Voyages et Ambassades" annab ta ülevaate oma elust ja kirjeldab oma reise. Muuhulgas on teoses mainitud ka mitmeid paiku Eestis, mida ta külastas 1413. aastal.

## Viited
Conservative Political Action Conference

**Conservative Political Action Conference (CPAC)** on Ameerika Ühendriikide iga-aastane poliitikakonverents, millel osalevad konservatiivsed poliitikud ja valitud riigiametnikud. Ürituse traditsioon sai alguse 1973. aastal väikesearvulise konservatiivide kogunemisena, kuid muutus hiljem suursündmuseks, kus osalesid Ameerika Ühendriikide Kongressi liikmed, kõrgkoolide aktivistid ja muud poliitikakuulsused. Seda üritust korraldab American Conservative Union Foundation koos sponsoritega nagu Human Events ja Young America's Foundation.
Boris Kaljuveri

**Boris Oleg Ernst Kaljuveri** (kuni 1935. aastani **Boris Oleg Ernst Drachenfels**; 19. september 1894 Ufa, Venemaa Keisririik – 7. juuli 1942 Verhižemlag, Nõukogude Liit) oli Eesti sõjaväelane (major, 1935).

Boris Kaljuveri põlvnes vanast Kuramaa Drachenfelsi aadlisuguvõsast.

Ta lõpetas Tallinna Reaalkooli 1914. aastal.

Ta tuli Eesti sõjaväkke Loodearmeest, teenis 2. soomusrongirügemendis Valgas, pärast soomusrongiväeosade ühendamist 1934. aastal Soomusrongirügemendis Tapal.

## Tunnustus
* 1940 Kotkaristi IV klassi teenetemärk

## Viited
Bill Kristol

**William Kristol** (sündinud 23. detsembril 1952 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide konservatiivne poliitikaanalüütik ja -kommentaator. 

Ta on poliitikaajakirja The Weekly Standard asutaja ja toimetaja, Fox News Channeli poliitikakommentaator ning endine New York Timesi kolumnist. 

Kristol on seotud mitme mõttekojaga. 1997–2005 oli New Citizenship Projecti esimees, 1997. aastal asutas ta koos Robert Kaganiga Project for the New American Century (PNAC), ta on instituudi Manhattan Institute for Policy Research usaldusnõukogu ja Ethics and Public Policy Centeri poliitikanõunik.

Alates Donald Trumpi kandideerimisest 2016. aasta presidendivalimistel on Kristol olnud üks suurimaid presidendi kriitikuid.

## Välislingid
*Elulugu ajakirja The Weekly Standard kodulehel 
*Elulugu – Project for the New American Century
*Kolumnisti profiil – The New York Times
Project for the New American Century

**Project for the New American Century** (**PNAC**) oli Ameerika Ühendriikide mõttekoda, mis tegutses Washingtonis 1997–2006. Selle asutajad olid neokonservatiivid William Kristol ja Robert Kagan.
Robert Kagan

**Robert Kagan** (sündinud 26. septembril 1958 Ateenas) on Ameerika Ühendriikide ajaloolane ja välispoliitika ekspert.

## Isiklikku
Tema isa on USA ajaloolane (on spetsialiseerunud Vana-Kreeka ajaloole) Donald Kagan, ka vend Frederick Kagan on ajaloolane. Ta on abielus Victoria Nulandiga, neil on kaks last.

## Teosed
*"A Twilight Struggle: American Power and Nicaragua, 1977-1990". (1996)
*"Of Paradise and Power: America and Europe in the New World Order". (2003) ISBN 1400040930
**"Paradiis ja jõud: Ameerika ja Euroopa uues maailmakorralduses", inglise keelest tõlkinud Marek Laane. Tänapäev (c2004) ISBN 9985622278
*"Dangerous Nation: America's Place in the World from its Earliest Days to the Dawn of the Twentieth Century". (2006) ISBN 0375411054
*"The Return of History and the End of Dreams". (2008) ISBN 978-0307269232

### Artiklid eesti keeles
*Hiina juhitavuse illusioon. - Diplomaatia nr. 34, juuni 2006.
*Ajaloo tagasitulek - Postimees, 3. september 2007.

## Välislingid
*Robert Kagan. "The End of the End of History: Why the twenty-first century will look like the nineteenth." - The New Republic, 23. aprill 2008
Lucas Till

**Lucas William Till** (sündinud 10. augustil 1990) on Ameerika Ühendriikide näitleja. 

Ta alustas näitlemist aastal 2000, on mänginud nii filmides kui ka telesarjades. Tuntumad neist on "Dr. House" ja "Hannah Montana film".

Alates 2016. aasta sügisest mängib ta Ameerika telesarja "MacGyver" uusversioonis nimitegelast.
Anna Maria Perez de Taglé

**Anna Maria Perez de Taglé** (kodanikunimega **Anna Maria Francesca Enriquez Perez de Taglé**; sündinud 23. detsembril 1990 San Franciscos) on Filipiini päritolu Ameerika Ühendriikide näitleja, modell ja laulja. Tema hüüdnimi on **Wengky**. 

Teda teatakse rollide järgi seriaalides "Hannah Montana" ja "CakeTV". Filmidest tuntumad on "Rokilaager" ja "Fame".

## Filmograafia
François Fillon

**François Charles Armand Fillon** (; sündinud 4. märtsil 1954 Le Mansis) on Prantsusmaa poliitik, Prantsusmaa peaminister 17. maist 2007 kuni 15. maini 2012, erakonna Vabariiklased (varasema nimega Rahvaliikumise Liit) liige. 

2002–2004 oli ta sotsiaalminister Jean-Pierre Raffarini valitsuses ja korraldas pensionireformi. 2004–2005 oli ta haridus- ja teadusminister. 

Prantsusmaa president Nicolas Sarkozy nimetas Filloni valitsuse ametisse 18. mail 2007. Filloni valitsuses oli 15 liiget, lisaks parempoolsetele ka tsentriste ja vasakpoolseid. Välisministriks oli seni sotsialistide hulka kuulunud Bernard Kouchner. Valitsuses oli 3 moslemit, üks neist neeger. 

13. novembril 2010 saatis president Sarkozy Filloni valitsuse laiali. Järgmisel päeval määras ta Filloni uue valitsuse peaministriks.

Filloni peetakse mõõdukalt parempoolseks ja tema tagasihoidlikkust meeldivaks vastukaaluks Sarkozy üliaktiivsele, kohati isegi agressiivsele mainele. 

Seoses François Hollande'i võiduga 2012. aasta presidendivalimistel esitas Filloni valitsus 10. mail 2012 tagasiastumispalve.

Novembris 2012 toimunud Rahvaliikumise Liidu sisevalimistel kandideeris Fillon edutult erakonna esimeheks, kaotades 0,06 protsendiga erakonna parlamendifraktsiooni esimehele Jean-François Copéle. Fillon keeldus oma kaotust valimistel tunnistamast, nõudis kordusvalimiste läbiviimist ja moodustas protestiks 27. novembril koos oma toetajatega uue parlamendifraktsiooni.

27. novembril 2016 valiti Fillon erakonna Vabariiklased eelvalimiste teises voorus erakonna presidendikandidaadiks 2017. aasta presidendivalimistel, edestades teist endist peaministrit Alain Juppéd.

## Viited


## Välislingid