open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Patricia Kraus

**Patricia Kraus** (sündinud 4. jaanuaril 1964 Milanos) on Hispaania laulja.
1987. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "No estás solo", mis kogus 10 punkti ja saavutas 19. koha.
Nina (laulja)

**Anna Maria Agustí Flores** (esinejanimega **Nina**; sündinud 1. oktoobril 1966) on Hispaania laulja.
1989. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "Nacida para amar".
Azúcar Moreno

**Azúcar Moreno** oli Hispaania muusikaduett.

1990. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas duett Hispaaniat lauluga "Bandido". Laul sai 96 punktiga viienda koha.
Sergio Dalma

**Josep Sergi Capdevila Querol** (esinejanimega **Sergio Dalma**; sündinud 28. septembril 1964) on Hispaania laulja.

1991. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "Bailar pegados", mis kogus 119 punkti ja saavutas 4. koha.
Gulbītis

**Gulbītis** on küla (*ciems*) Lätis Gulbene piirkonnas, Jaungulbene valla halduskeskus. Küla asub piirkonna keskusest Gulbenest 15 kilomeetri kaugusel.

Küla on kujunenud Jaungulbene mõisa Gulbītise karjamõisa kohale. Külas on keskkool ja kultuurimaja,  seal asub Jaungulbene valla raamatukogu. Asulas on Gulbītise bussipeatus. Külas kasvav sanglepp on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 74 (1970)
* 138 (1979)
* 174 (1989)
* 114 (2000)

* 103 (2011)
* 99 (2017)
* 88 (2021)
* 94 (2025)


## Viited
Serafín Zubiri

**Serafín Lizoain Vidondo** (esinejanimega **Serafín Zubiri**; sündinud 20. aprillil 1964) on Hispaania laulja.
1992. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "Todo esto es la música"
2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "Colgado de un sueño"
Eva Santamaría

**Eva María Delgado Macías** (esinejanimega **Eva Santamaría**; sündinud 18. oktoobril 1971) on Hispaania laulja.
1993. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "Hombres"
La Década Prodigiosa

**La Década Prodigiosa** oli Hispaania ansambel. 

1988. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Hispaaniat lauluga "La chica que yo quiero".
Jaungulbene vald

**Jaungulbene vald** (läti keeles *Jaungulbenes pagasts*) on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Tirza, Galgauska, Līgo ja Daukstese vallaga ning Madona piirkonna Dzelzava vallaga.

Valla pindala on 90,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1140 inimest.. Valla halduskeskus on Gulbītise küla, vallavanem on Aleksandrs Vasiļjevs.

## Ajalugu

Jaungulbene valla alal asusid varem Jaungulbene mõisa maad. Mõisade kaotamisel kuulus sellele 12 246,28 ha maad. Valla vana saksakeelne nimekuju oli *Neu-Schwanenburg*. Aastal 1935 oli valla pindala 252 km² ja seal oli 4672 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Siltāji, Jaungulbene, Līgo ja Daukstese külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1956 liideti Jaungulbene külanõukoguga likvideeritav Aduliena külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda.

## Loodus

Suurim jõgi on Liede. Valda jäävad 1,608 km² suurune ja 40 meetri sügavune Ušuri järv ning 48,4 ha suurune Siladzirnavase järv.

Looduskaitse all on Jaungulbene tammeallee ja mõned nimetud põlispuud.

## Kaitstavad mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Ušurise järve maja, Aizupese muinaskalmed, hiiepaik Liedese linnamäel, linnamägi ja selle ümbruskond, Struņķi muinaskalmed ehk Kivirand, Liednieki muinaskalmed, Jaungulbene mõisakompleks, sealhulgas park, tall, hilisem tuletõrjedepoo, paraadväravad, obelisk, läbikäiguga tootmishoonete kompleks, Kuradiväravad koos selle juures asuvate tehislike linnusevaremetega, vahimajake, kelder-tootmishoone, mõisavalitseja maja, laut, kabel, mõisapargi aed, sepikojaga kutsari maja, teine kabel (hilisem Jaungulbene luteri kirik), kaks elumaja, aedniku maja koos kuuri ning aiainventari laoga, pesumaja, teeviit, Mesilasmaja või Nukumaja, häärber, häärberi vestibüüli interjöör, ahi ja kaks skulptuuri. 

Regionaalse kaitse all on Sēlieši muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Jaungulbene mõisakompleksi häärberi fassaadil olev vapp.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1105 lätlast, 50 venelast, 8 valgevenelast, 2 ukrainlast, 7 poolakat ja 1 leedulane. 

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Aksel Treimann

**Aksel Treimann** (31. jaanuar 1944 – 20. veebruar 2012) oli Eesti ärijuht.

Treimann on lõpetanud 1962. aastal Lydia Koidula nimelise Pärnu 2. Keskkooli ja 1968. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi keemiatehnoloogia insenerina.

Ta on töötanud 1974–1978 assistendina ja vanemõpetajana, 1978–1988 Saku Õlletehase  direktorina, 1988–1990 Eesti ATK juhataja asetäitjana. 1990–1991 oli ta Eesti Toiduainete Tööstuse "Asto" esimees.

Treimann on olnud Kiviteri nõukogu liige, Silmeti nõukogu esimees, Viisnurga nõukogu liige ning AS Moka nõukogu liige.

1992. aastal oli ta Tiit Vähi esimeses valitsuses tööstuse ja energeetikaminister. Ta oli 1992–1993 Koonderakonna liige.

## Viited
Trompsburg

**Trompsburg** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis, Xhariepi ringkonna ja Kopanongi valla halduskeskus.

Asula on rajatud 1891. aastal, linnaõigused sai 1902. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Trompsburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 70,2%, värvilisi 22,1%, valgeid 6,6%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5% ja teisi 0,6%. Sotho keelt pidas emakeeleks 41,3% inimestest, afrikaani keelt 35,7%, koosa keelt 15,7%, inglise keelt 1,8% ja teisi keeli 5,5%.

## Viited
Robert Mertens (tööstusjuht)

**Robert Mertens** (21. veebruar 1922 Ahja vald – 2006) oli Eesti tööstusjuht.

Mertens lõpetas Ahja algkooli 1934 ning Tartu Tööstus- ja Majandusõpilaste Kooli meistrite klassi metallitöö alal 1943. 1977–1979 õppis ta EKP Keskkomitee Marksismi-Leninismi Ülikoolis majanduse alal.

1951–1990 töötas ta Tartu Ehitusmaterjalide Tehases ning 1955–1980 oli tehase direktor.

Ta oli 25 aastat Tartu Linna RSN Täitevkomitee saadik ning selle tööstuskomisjoni esimees.

## Viited
Vaprake

**"Vaprake"** ("Brave") on Walt Disney filmi põhjal 2012. aastal esilinastunud Pixari toodetud animafilm. See ütleb sulle Šotimaa printsess Merida. 

## Süžee

Keskaegses Šotimaa, Dunbrochi klann väike printsess Merida saab kevadel sünnipäev isalt, kuningas Fergus. Tema ema, kuninganna Elinor, hoidma kingitus sobimatu printsess. 

## Osatäitjad
 
 
Film eestikeelne dublaaž sündis helistuudios Hele Kõrve, Ivo Eensalu, Eva Püssa, Sepo Seeman, Indrek Taalmaa, Ott Sepp ja Helene Vannari.
Väikeliising

**Väikeliising** on kolmnurktehing, kus ostja ostab müüjalt sõiduki ja väikeliisingu pakkuja tasub müüjale sõiduki eest. Hiljem maksab ostja osamaksetena väikeliisingu pakkujale tagasi. 

Väikeliisingu puhul saab ostja kohe vara omanikuks ja seega puudub vajadus ostetava vara väärtust hinnata. Samuti võib omafinantseeering olla null. (Mitte ajada sassi väikeliisinguga ärikliendile, mis on täiesti teistsugune teenus.)

## Ajalugu
Esimesena võttis väikeliisingu mõiste kasutusele Swedbank eelmise kümnendi lõpupooles. Swedbanki väikeliisingu puhul jäi vara pangale tagatiseks, kuid kaskokindlustus polnud kohustuslik. Tänaseks on Swedbank väikeliisingu pakkumise lõpetanud. Tänased väikeliisingu pakkujad on kontseptsiooni kõvasti edasi arendanud ja sõiduk tagatiseks ei jää.

### Väikeliisingu plussid
#### Väikeliisingu eelised pangaliisingu ees
* Kasko pole kohustuslik
* Sissemakse pole kohustuslik
* Vara ei pea hindama
* Müüja saab raha mõne tunni jooksul alates tehingu sõlmimisest.
* Saab osta igasugust vara.

#### Väikeliisingu eelised väikelaenu ees
* Oluliselt kiirem tehingu vormistamine
* Turvalisem, sest kõikide lepingute eest hoolitseb ja vastutab väikeliisingu pakkuja.

### Väikeliisingu miinused
#### Väikeliisingu miinused pangaliisinguga võrreldes
* Kõrgem intressimäär

#### Väikeliisingu miinused väikelaenudega võrreldes
* Väikeliisinguga saab osta ainult sõidukeid, mida saab registreerida liiklusregistris.

## Viited
Durward Knowles

**Sir Durward Randolph Knowles** (2. november 1917 Nassau – 24. veebruar 2018 Nassau) oli Bahama purjetaja, olümpiavõitja.

Oma esimestel olümpiamängudel, 1948. aasta suveolümpiamängudel Londonis, esindas ta Suurbritanniat ja sai purjetamises Star jahiklassis kõrge 4. koha.

1956. aasta suveolümpiamängudel Melbourne'is võitis ta Bahama eest võisteldes Star-klassis pronksmedali ja 1964. aasta Tōkyō olümpiamängudel samas klassis kuldmedali.
Komberuum

**Komberuum** on keele, kommete ja väärtustega moodustunud hüpoteetiline sidus keskkond, mis tekib, kui kultuuriruumile (keel ja kunstid) lisada harjumused ja tavad. Termin pole kasutusel sotsiaal- ja humanitaarteaduste sõnavaras ning niimoodi defineeritud mõiste tõlgendusjõud ja asjakohasus on küsitav.

## Mõiste päritolu ja kriitika

Mõiste tõi laiemasse avalikku kasutusse Kersti Kaljulaid 24. veebruaril 2017 peetud presidendi aastapäevakõnes, kuid selgitas selle tähendust juba 2016. aasta aastalõpuintervjuus rahvusringhäälingule, vastates küsimusele liberaalse konservatiivsuse kohta.

Ajaloolane Marek Tamm on võrrelnud komberuumi mõistet Lauri Vahtre arusaamaga rahvuslikust kultuuriväljast ning osutanud, et Kaljulaidi poolt esitletud komberuumi mõistes on ühendatud konservatiivne kohalike tavade ülimuslikuks pidamine ja globalistlik arusaam "kaasaskantavast riigist", mille puhul kohalike tavade seotus riigiga pole kuigi oluline, ning mõiste puhul on küsitav, kuidas need kaks peaksid omavahel ühendatud olema. Kas selline komberuumi mõiste seob kultuuri ja tavad liiga julgelt territoriaalsusega?

Kolumnist Ahto Lobjakas on kritiseerinud Kaljulaidi komberuumi mõistet, kuna see üritab importida konservatiivse liberalismi ideed, et seadused püsivad tänu kommetele, kuid see ei saa töötada meie olukorras, kus "komberuum tuleb alles määratleda".

Teoloog Leho Lamus õigustab komberuumi termini kasutust järgnevalt. Seadustesse on kirjutatud, kuidas saada kodanikuks, aga komberuumi järgides saadakse osaks rahvast. Komberuum on ühiskonna toimimise alus. Riigikeeles kõnelda (kodus või sõpradega) pole kohustus, aga selleks võiks olla valmidus. Komberuum on need tavad, kombed, väärtused, ideaalid ja käitumismustrid, mis reguleerivad kõiki meie tegevusi hommikust õhtuni ning iseloomustavad ühe rahva elu tervikuna. Selles mõttes samastub mõiste komberuum Eesti Põhiseaduse sõnaga kultuur. Komberuum sisaldab rahva tähendusloome vahendite kogumit.

## Vaata ka
*Kultuur
*Õigusruum

## Viited
Janson

**Janson** on peamiselt Põhja-Euroopas levinud perekonnanimi.

Janson koosneb kahest osast. "Jan" pärineb heebrea nimest Yokhanan (יֹוחָנָן) , mis tähendab "Jahve on armuline". Nimi jõudis Euroopasse läbi kreeka (Ioannes) ja ladina (Johannes) keelte. "Son" on skandinaavia ja hollandi traditsioonides lisandunud perekonnanime osa, mis tähendab poega. Nimi kujunes Põhja-Euroopa riikides tuntuks keskajal, kui pärilikud perekonnanimed standardiseerusid. Üleminek isanime kasutamiselt perekonnanimele toimus sajandite jooksul järk-järgult. Ingliskeelsetes riikides on nime kasutatud harva ka eesnimena.

## Nime kandjaid
* Alari (Papa) Janson (s. 1964 Pärnus) on eesti luuletaja ja laulukirjutaja.
* Aleksei Janson (1866–1941) oli vene pedagoog ning Venemaa ja Eesti ühiskonnategelane.
* August Janson (1870–1925) oli Eesti kaubandustegelane ja poliitik.
* Ene Järvis (1976–1984 Ene Janson; s. 1947) on eesti näitleja.
* Georg Janson, (1921–2012) eesti jalgrattur, jalgrattatreener ja filminäitleja.
* Johannes Janson (1891–1949) oli Eesti sporditegelane
* Mihkel Janson (ka Mihkel Jaanson; 1888 – surma aeg ja -koht teadmata) oli Eesti poliitik.
* Nikolai Janson (1882–1938) oli Eesti ja Nõukogude poliitik ja riigitegelane.
* Otto Jaanso (kuni 1935 Otto Janson, ka Otto Jaanson; 1896–1937) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant), VR II/3.
* Tim Janson, (s. 1969) eesti dramaturg ja näitekirjanik.
* Tore Janson (s. 1936) on rootsi keeleteadlane.
* Vello Janson (s. 1948) on eesti näitleja.
* Vladimir Alumäe (aastani 1935 Janson) (1917–1979) oli eesti viiuldaja, Tallinna Konservatooriumi professor ja rektor.

## Vaata ka

* Janson (täpsustus)
* Jansson
* Jansons
* Jansen

## Viited
Meie Russia

**"Meie Russia"** (vene keeles «Наша Russia», hääldus ['na.ʃɐ 'ra.ʃə], 'meie Venemaa') on ülipopulaarne Venemaa sketšisari Pavel Volja, Garik Martirosjani ja Pjotr Buslovi osalusel, mille esimene jagu läks telekanalil ТNТ eetrisse 4. novembril 2006 ja viimane 14. oktoobril 2011. Peaosai mängisid Mihhail Galustjan ja Sergei Svetlakov.
Alejandro Abad

**Alejandro Antonio García Abad** (esinejanimega **Alejandro Abad**; sündinud 22. septembril 1962 Santiagos) on Tšiili laulja.

1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "Ella no es ella". Laul sai 17 punktiga 18. koha.
Robert Mertens

**Robert Friedrich Wilhelm Mertens** (1. detsember 1894 Peterburi – 23. august 1975 Frankfurt) oli Saksa herpetoloog.

Mertensi järgi on nimetatud varaaniliik *[[Varanus mertensi]]* ja gekoliik *[[Phelsuma robertmertensi]]*.
Anabel Conde

**Ana Isabel Conde Sánchez** (esinejanimega **Anabel Conde**; sündinud 16. juunil 1975) on Hispaania laulja.
1995. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "Vuelve conmigo", mis kogus 119 punkti ja saavutas 2. koha.
Emma Chambers

**Emma Gwynedd Mary Chambers** (11. märts 1964 Doncaster – 21. veebruar 2018 Lymington) oli Suurbritannia tele- ja filminäitleja.

Õppis Webber Douglase draamakunsti akadeemias.

Emma Chambers mängis BBC populaarses komöödiasarjas "Dibley vikaar" Alice Tinkerit ja filmis "Notting Hill" Honey Thackerit.

Ta oli abielus näitleja Ian Dunniga. 

## Välislingid
*
Antonio Carbonell

**Antonio Carbonell Muñoz** (esinejanimega **Antonio Carbonell**; sündinud 30. novembril 1969) on Hispaania laulja.
1996. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga ""¡Ay, qué deseo!"
Marcos Llunas

**Marcos Gómez Llunas** (esinejanimega **Marcos Llunas**; sündinud 29. septembril 1969 Madridis) on Hispaania laulja.

1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "Sin rencor", mis kogus 96 punkti ja saavutas 6. koha.
Mikel Herzog

**Mikel Herzog Herzog** (esinejanimega **Mikel Herzog**; sündinud 16. aprillil 1960) on Hispaania laulja.
1998. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "¿Qué voy a hacer sin ti?", mis kogus 21 punkti ja saavutas 16. koha.
Lydia (laulja)

**Lydia Rodríguez Fernández** (esinejanimega **Lydia**; sündinud 15. jaanuaril 1980) on hispaania laulja.

1999. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "No quiero escuchar", mis kogus 1 punkti ja jäi 23. kohale.
David Civera

**David Civera Gracia** (esinejanimega **David Civera**; sündinud 8. jaanuaril 1979) on hispaania laulja.

2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "Dile que la quiero", mis kogus 76 punkti ja saavutas 6. koha.
Rosa López

**Rosa María López Cortés** (esinejanimega **Rosa López**; sündinud 14. jaanuaril 1981) on Hispaania laulja. 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "Europe's Living a Celebration", mis kogus 81 punkti ja saavutas 7. koha.
Daukstese vald

**Daukstese vald** (läti keeles *Daukstu pagasts*) on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Gulbene linnaga, Stradi, Galgauska, Līgo ja Jaungulbene vallaga, Madona piirkonna Indrāni vallaga ning Balvi piirkonna Rugāji vallaga.

Valla pindala on 164,86 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1119 inimest. Valla halduskeskus on Stari küla, vallamaja asub aadressil Dārza iela 10. Vallavanem on Uldis Doņuks.

## Ajalugu

Aastal 1945 moodustati Jaungulbene vallas Siltāji, Jaungulbene, Līgo ja Daukstese külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1965 liideti Daukstese külanõukoguga Stari külanõukogu Stari sovhoosi maad, aastal 1977 veel osa Stradi külanõukogu aladest. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda.

## Loodus

Suuremad jõed on Pedetsi jõgi ja Liede, samuti ka Pedetsi lisajõed Krustalīce ja Audīle. Jaungulbene valla piirile jääb 1,608 km² suurune ja 40 meetri sügavune Ušuri järv.

Looduskaitse all on Krapa tamm, Krapa saar, Skujiņase saar, Elstese saar Ottese maja põlistamm, Ozollīči tamm, Ozollīči kuivanud tamm, Krapa ristimänd, Veckrimi tamm, Pabērži tamm, Rītnieki pärn ja üks nimetu põline tamm. Valla põhjaosas asub 207 ha suurune Krapa ürgmetsa hoiuala, valla lõunaosas 929 ha suurune Mārki Suursoo hoiuala. Valla kaguosa jääb osalt Lubānsi märgala hoiualale.

## Kaitstavad mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all hiiepaik Rožkalni Nõiakivi, Krapa linnamägi, Rāvijase muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu ja Priedkalni muinaskalmed. 

Regionaalse kaitse all on Zaļumi muinaskalmed ehk Krape Kalmemägi. Kohaliku kaitse all on Krapa mõisakompleks, sealhulgas laut, ait ja mõisavalitseja maja.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 960 lätlast, 75 venelast, 13 valgevenelast, 3 ukrainlast ja 7 poolakat. 

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Beth

**Elisabeth Rodergas Cols** (esinejanimega **Beth**; sündinud 23. detsembril 1981) on Hispaania laulja.

2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "Dime".
Las Ketchup

**Las Ketchup** oli Hispaania ansambel.
2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Hispaaniat lauluga "Un Blodymary".
Stari

**Stari** on küla (*ciems*) Lätis Gulbene piirkonnas, Daukstese valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 125 m kõrgusel, Riiast 191 ja piirkonna keskusest Gulbenest 6 kilomeetri kaugusel.

Külas on lisaks vallamajale veel kultuurimaja (asuvad ühe katuse all) ja raamatukogu, sellest lõuna pool asub Stari lennuväli. Staris on Anķupene ja Stari bussipeatus. Stari rajati Nõukogude ajal kohaliku sovhoosi keskasulaks. 

Looduskaitse all on  üks nimetu pärn ja Pabērži tamm ümbermõõduga 4,33 meetrit.

## Elanike arv


* 202 (1970)
* 229 (1979)
* 372 (1989)
* 333 (2000)

* 281 (2011)
* 292 (2017)
* 276 (2021)
* 273 (2025)


## Viited
David Fernández Ortiz

**David Fernández Ortiz** (sündinud 24. juunil 1970) on Hispaania näitleja. 

2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "Baila el Chiki-chiki".
Soraya Arnelas

**Soraya Arnelas Rubiales** (sündinud 23. septembril 1981 Valencia de Alcántaras) on Hispaania laulja.

2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "La noche es para mí". Laul sai finaalkontserdil 23 punktiga 23. koha.

Ta on välja andnud kuus stuudioalbumit.
Daniel Diges

**Daniel Diges García** (esinejanimega **Daniel Diges**; sündinud 17. jaanuaril 1981) on Hispaania laulja. 

2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "Algo pequeñito".
Andrzej Sapkowski

**Andrzej Sapkowski** (sündinud 21. juuli 1948 Łódźis) on Poola ulmekirjanik.

Andrzej Sapkowski on Poola enim tõlgitud fantaasiakirjanik. Esmase tuntuse saavutas Sapkowski ulmeajakirjas Fantastyka avaldatud lühijutuga "Wiedźmin" (eesti keeles "Sorts" (Mardus, 1994) ja "Nõidur" (kogumikus "Viimane soov"). Seda maailma arendas ta mitmetes juttudes ja romaanides edasi ning sari "Nõidur" on tuntuim osa tema loomingust.

Tema loomingust on pälvinud Stalkeri Stalker 2015 parima antoloogia või kogumiku kategoorias “Ettemääratuse mõõk” ja Stalker 2015 parima tõlkelühiromaani või -jutustuse kategoorias jutustus “Ettemääratuse mõõk”. 

## Eesti keeles ilmunud teosed
* "Viimane soov" (*Ostatnie życzenie*, 1993), Tiritamm, 2011, ISBN 9789985552827; Varrak, 2021 ISBN	9789985352526
* "Ettemääratuse mõõk" (*Miecz Przeznaczenia,* 1992), Tiritamm, 2013, ISBN 9789985552964; Varrak, 2021 ISBN	9789985352533
* "Haldjate veri" (*Krew elfów,* 1994), Varrak, 2017, ISBN 9789985341742
* "Põlguse aeg" (*Czas pogardy,* 1995), Varrak, 28.08.2020, ISBN 9789985349649

## Viited


## Välislingid

* Andrzej Sapkowski Ulmekirjanduse BAASis
* Eestikeelseid artikleid Andrzej Sapkowski loomingu kohta
Lucía Pérez

**Lucía Pérez Vizcaíno** (esinejanimega **Lucía Pérez**; sündinud 5. juulil 1981) on Hispaania laulja.
2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "Que me quiten lo bailao", mis kogus finaalis 50 punkti ja saavutas 23. koha.
Arnis Mednis

**Arnis Mednis** (sündinud 18. oktoobril 1961 Lätis) on läti laulja. 2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Lätit lauluga ""Too Much".
F.L.Y.

**F.L.Y.** oli Läti ansambel.
2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Lätit lauluga "Hello From Mars". Bändi solist Mārtiņš Freimanis suri 2011. aastal pärast lühikest haigust.
Fomins & Kleins

**Fomins & Kleins** oli Läti ansambel.
2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Lätit lauluga "Dziesma par laimi".
Valters & Kaža

**Valters & Kaža** oli Läti ansambel, mille liikmed olid Valters Frīdenbergs ja Kārlis Būmeisters. Nad esindasid 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lätit lauluga "The War Is Not Over". Laulu autor oli Mārtiņš Freimanis.

Mārtiņš Freimanis suri 2011. aastal 32 aasta vanuselt. Laulu üks esitajaid Valters Frīdenbergs suri 30 aasta vanuselt 17. oktoobril 2018 vähki.

## Viited


## Välislingid
*"The War Is Not Over" Waltersi & Kazha esituses Eurovisiooni lauluvõistlusel
PeR

**PeR** on alates 2007. aastast tegutsev Läti ansambel.

PeR tuleb ingliskeelsetest sõnadest **P**lease **E**xplain the **R**hythm.

2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös esindas ansambel Lätit lauluga "Here We Go". Osaleti teises poolfinaalis, kus jäädi viimaseks ning ei pääsetud edasi finaali.
Ovidijus Vyšniauskas

**Ovidijus Vyšniauskas** (sündinud 19. märtsil 1957 Marijampolės) on Leedu laulja.

1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Leedut lauluga "Lopšinė mylimai" (*Armsama hällilaul*), mis kogus 0 punkti ja saavutas 25. koha.
Aistė Smilgevičiūtė

**Aistė Smilgevičiūtė-Radzevičienė** (sündinud 29. oktoobril 1977 Plungės) on Leedu laulja.

1999. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Leedut lauluga "Strazdas", mis kogus 13 punkti ja saavutas 20. koha.
Skamp

**Skamp** oli Leedu ansambel.
2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Leedut lauluga "You Got Style".
Tannheimi mäestik

**Tannheimi mäestik** (saksa: *Tannheimer Berge*) on Allgäu Alpide alamgrupp Baieri-Tirooli piirialal. Nimi tuleb Tannheimi külalt Tannheimer Tali orus Austria Tirooli liidumaal.

Tannheimi mägede kõrgemad tipud on Kellenspitze (2238 m) ja Gimpel (2176 m); mõlemale saab hõlpsasti tõusta Nesselwänglest Tannheimer Talis. Teised tipud on Gehrenspitze (2163 m), Rote Flüh (2111 m), Schartschrofen (1968 m), *Schneidspitze* (2009 m) ja *Kelleschrofen* (2091 m), millelt kerkib Babüloni torn (*Babylonischer Turm*). Tannheimist põhjas kerkib Einstein, silmatorkav, isoleeritud tipp.

Matkabaasid Tannheimi mägedes on Gimpelhaus, Tannheimi hütt, Otto Mayri hütt ja *Füsseni hütt*. Kohaliku mäepääste teenistuse baas on operatsioonide tuba mitmeotstarbelises keskuses Nesselwängles ja Gimpelalmis.
Leighton Meester

**Leighton Marissa Meester** (sündinud 9. aprillil 1986 Texase osariigis Fort Worthis) on Ameerika näitleja, modell ja laulja. 

Ta on tuntud teismeliste telesarjast "Kõmutüdruk" ("Gossip Girl").
Plansee (Tirool)

**Plansee** on järv Austrias Tiroolis. Järve pindala on ligikaudu 2,87 km² ja selle maksimaalne sügavus on 78 m.

See asub Austria liidumaanteel B 179, mis läheb üle Ammeri sadula Saksamaale. Järvest voolab välja Archbach.

## Ajalugu

Teise maailmasõja ajal oli seal Dachau koonduslaagri alamlaager meestele ja naistele.
Aivaras Stepukonis

**Aivaras Stepukonis** (sündinud 1972 Kaunases) on Leedu laulja.
2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Leedut lauluga "Happy You", mis kogus 12 punkti ja saavutas 23. koha.
Jeronimas Milius

**Jeronimas Milius** (sündinud 11. oktoobril 1984 Vilniuses) on Leedu laulja.

2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Leedut lauluga "Nomads in the Night", mis kogus teises poolfinaalis 30 punkti ja saavutas 16. koha ning finaali ei pääsenud.
Mel Brooks

**Mel Brooks** (sünninimi **Melvin Kaminsky**; sündinud 28. juunil 1926 New Yorgis Brooklynis) on Ameerika näitleja, filmirežissöör, stsenarist, produtsent.

## Tunnustus
*2015 – National Medal of Arts

## Isiklikku
1964. aastal abiellus ta Anne Bancroftiga.
Heiterwangi järv

**Heiterwangi järv** on järv Austrias Tirooli liidumaal.

Selle pindala on ligikaudu 1,37 km² ja maksimaalne sügavus 61 m. Järv asub merepinnast 976 m kõrgusel.

On üldteada, et Heiterwangi järv on hea kalastamisjärv. Seal kalastas sageli ka keiser Maximilian I.
Sasha Song

**Sasha Song** (sündinud 18. septembril 1983 Vilniuses) on Leedu laulja.
2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Leedut lauluga "Love".
Haldensee

**Haldensee** on järv Austrias Tiroolis Tannheimer Talis. See asub 1124 m kõrgusel merepinnast ja selle pindala on 73 hektarit.
InCulto

**InCulto** oli Leedu ansambel.
2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Leedut lauluga "East European Funk". Poolfinaalis said nad 12 punkti ja edasi finaali ei pääsenud.

2011. aasta jaanuaris teatas ansambel laialiminekust.
Evelina Sašenko

**Evelina Sašenko-Statulevičienė** (sündinud 26. juulil 1987 Rūdiškėses) on poola-ukraina päritolu Leedu laulja.
2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Leedut lauluga "C‘est Ma Vie", mis kogus finaalis 63 punkti ja saavutas 19. koha.
Bach (Tirool)

**Bach** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 1070 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 56,9 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 629 inimest. Vald asub Lechtali ülemises otsas ja seda on kirjalikult esmamainitud 1427. aastal. Paljud elanikud pendeldavad sealt mujale tööle. Muidu on peamine sissetulekuallikas turism.


Bach, katholische Pfarrkirche unserer lieben Frau Maria Reinigung Dm63893 positie2 foto3 2014-07-25 16.44.jpg|Bachi kirik
Stockach, katholische Expositurkirche zum heilige Josef stätte Dm64848 foto6 2014-07-25 16.58.jpg|Stockachi kirik
Bach - Ort mit Kirche im Tiroler Lechtal.JPG|Bach


## Viited

## Välislingid
* www.bach.tirol.gv.at
1 x Band

**1 x Band** oli Sloveenia ansambel.

1993. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Sloveeniat lauluga "Tih deževen dan".
Regina (laulja)

**Irena Jalšovec** (esinejanimega **Regina**, sündinud 4. juulil 1965) on Sloveenia laulja.

1996. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Sloveeniat lauluga "Dan najlepših sanj".
Vilsalpsee

**Vilsalpsee** on järv Tiroolis, Austrias. Järv asub 1165 m kõrgusel merepinnast. Selle pindala on 57,22 hektarit. 

Järve suurim sügavus on 30 m.
Vili Resnik

**Vili Resnik** (sündinud 27. novembril 1963 Ljubljanas) on Sloveenia laulja.

1998. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Sloveeniat lauluga "Naj bogovi slišijo", mis kogus 17 punkti ja sai 18. koha.
Nuša Derenda

**Nuša Derenda** (sünninimi **Anuška Žnideršič**; sündinud 30. märtsil 1969) on Sloveenia laulja.

2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Sloveenia lauluga "Energy", mis kogus 70 punkti ja saavutas 7. koha.
Sestre

**Sestre** oli Sloveenia ansambel.

2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Sloveeniat lauluga "Samo ljubezen", mis kogus 33 punkti ja saavutas 13. koha.
Karmen Stavec

**Karmen Stavec** (sündinud 21. detsembril 1973) on Sloveenia laulja.

2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Sloveeniat lauluga "Nanana", mis kogus 7 punkti ja jäi 23.kohale.
Platin

**Platin** oli Sloveenia ansambel.

2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Sloveeniat lauluga "Stay Forever", mis kogus poolfinaalis 5 punkti ja saavutas 21. koha.
Juulikriis

**Juulikriis** oli 1914. aasta suvel Euroopas toimunud diplomaatiline kriis, mis päädis Esimese maailmasõja puhkemisega kuu aega hiljem. Kriis algas 28. juunil 1914, kui Jugoslaavia natsionalist, panslavistlikku salaorganisatsiooni Noor Bosnia liige Gavrilo Princip tegi Sarajevos atentaadi Austria-Ungari troonipärijast ertshertshogile Franz Ferdinandile. Euroopat hõlmanud sõjalistele liitude võrgustiku ning mitmete juhtivate poliitikute ja sõjaväelaste otsuste ja valearvestuste (potentsiaalset sõjalist konflikti peeti riiklike huvisid arvestades kasulikuks või arvati, et seda ei tule üldse) tõttu olid peaaegu kõik Euroopa suurriigid augusti alguseks omavahel sõjas.

Juba enne Franz Ferdinandi tapmist oli Austria-Ungari valitsus riigis tegutsevaid irredentislikest ideedest kantud lõunaslaavlaste liikumisi, mida toetas omalt poolt ka naaberriik Serbia, käsitlenud ohuna riiklikule julgeolekule ja terviklikkusele. Atentaadi järel otsustas Austria-Ungari juhtkond sõjalise löögiga Serbiat karistada, et demonstreerida oma jõudu ja üleolekut ning lõpetada riigi toetus Austria-Ungari panslavistidele. Et Serbia oli sõjalises liidus Vene keisririigiga, konsulteeris Viin esmalt oma liitlastega Berliinis, et kindlustada tulevaste konfliktide korral Saksamaa tugi. Saksa juhtivates ringkondades levis sel ajal kohati arvamus, et Venemaa kasvava majandusjõu tõttu, mis ohustab kahe riigi vahelist jõudude tasakaalu, on sõda tulevikus nagunii vältimatu ning konflikt oleks kasulikum pigem varem kui hiljem. Saksamaa andis Austria-Ungarile sõjalise garantii, kuid soovitas rünnata võimalikult kiiresti, et kasutada ära rahvusvahelist sümpaatiat Ferdinandi suhtes ja vältida seekaudu Venemaa sõtta tõmbamist. Austria-Ungari juhid otsustasid juuli keskpaigani kestnud arutelude järel aga kiirrünnaku asemel oodata ära riigi relvajõudude täielik mobiliseerimine, mis pidi teostuma 25. juuliks, ning esitada seniks Serbia valitsusele 48-tunnise tähtajaga ultimaatum niivõrd karmide nõudmistega, et need poleks Belgradile aktsepteeritavad. 23. juulil esitatud dokumendis süüdistati Serbia valitsust atentaati organiseerimisele kaasaaitamises ning ähvardati sõjaga, kui keeldutakse ultimaatumi tingimustest, mille hulgas olid muu hulgas nõue sulgeda Austria-Ungari vastu "viha õhutavad" väljaanded, lubada Austria-Ungari esindajatel osaleda väidetavate organiseerijate suhtes algatavates politseijuurdlustes ja eemaldada riiklikest ametitest Austria-Ungari valitsusele sobimatud inimesed.

Serbia lükkas ultimaatumi tagasi ja 28. juulil 1914 kuulutas Austria-Ungari Serbiale sõja.

## Välislingid
* Austria-Ungari poolt Serbiale esitatud ultimaatumi tekst (algkujul, saksa keeles)
* [Austria-Ungari poolt Serbiale esitatud ultimaatumi tekst](https://wwi.lib.byu.edu/index.php/The_Austro-Hungarian_Ultimatum_to_Serbia_(English_translation)) (inglise keelde tõlgituna)
* [Serbia vastus ultimaatumile](https://wwi.lib.byu.edu/index.php/The_Serbian_Response_to_the_Austro-Hungarian_Ultimatum_(English_translation)) (tõlgituna inglise keelde)
Stradi vald

**Stradi vald** (läti keeles *Stradu pagasts*) on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Gulbene linnaga, Beļava, Stāmeriena, Litene ja Daukstese vallaga ning Balvi piirkonna Rugāji vallaga.

Valla pindala on 173,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1916 inimest. Valla halduskeskus on Gulbene linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Parka iela 10, vallavanem on Juris Duļbinskis.

## Ajalugu

Aastal 1945 loodi Vecgulbene valla alal Stradi külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti sellega likvideeritav Krope külanõukogu. Aastal 1965 liideti Daukstese külanõukoguga Stari külanõukogu Stari sovhoosi maad, aastal 1977 veel osa Stradi külanõukogu aladest, aga Stari külanõukoguga liideti osa Beļava ja Stāmeriena külanõukogu maid. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Antani muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu ja Antani II muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on  Dziesnieki talu hooned. Regionaalse kaitse all on Jaunpommeri muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu.

## Loodus

Suurim jõgi on Pedetsi jõgi, teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Pogupe, Krustalīce ja Audīle. 

Looduskaitse all on Vecupe tamm, Vainagi tamm, Krustalīce Lejasstradi tamm, Siljāņi tammed, Zeltaleja tammed, Pededze Osmoderma tamm, Osmoderma tamm, Kaļņa riests, Avenāji tamm, Skudri tamm ja Aizvēji tamm. Lisaks neile kasvab vallas veel mitu nimetut põlist looduskaitsealust tamme. Valla lõunaosa jääb osalt Lubānsi märgala hoiualale, idaosa aga Mugurve luha hoiualale.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1600 lätlast, 166 venelast, 15 valgevenelast, 25 ukrainlast, 9 poolakat ja 8 leedulast. 

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht (*läti keeles*)
Rebeka Dremelj

**Rebeka Dremelj-Škaler** (sündinud 25. juulil 1980) on Sloveenia laulja.
2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Sloveeniat lauluga "Vrag naj vzame".
Kurnamissõda

**Kurnamissõda** on sõjastrateegia, mis seisneb vaenlase järjepidevas "kurnamises" (st kaotuste põhjustamises nii inimjõus kui ressursside näol) kuni punktini, mil vastasel pole enam võimalik sõdimist jätkata. Sellise strateegia korral võidab sõja osapool, kelle varud on suuremad.

Kurnamissõja kasutamise tuntuimaks näiteks on esimese maailmasõja läänerindel asetleidnud sõjategevus. Täpsemalt näiteks 1916. aasta Verduni lahing, mis kestis järjest üheksa kuud. Saksa kindralstaabi ülem Erich von Falkenhayn on hiljem väitnud, et ta eesmärk Verduni all ei seisnenud üldsegi linna enda vallutamises, vaid seda kaitseva Prantsuse maaväe hävitamises, lastes nad järjestikuste rünnakutega "verest tühjaks".

## Vaata ka
* Hübriidsõda
* Sissisõda
* Pyrrhose võit

## Viited
Cosmos

**Cosmos** võib tähendada mitut asja.
***[[Cosmos (keel)|Cosmos]]** on programmeerimiskeel.
***[[Cosmos (ansambel)|Cosmos]]** on Läti ansambel.
***[[Cosmos (ajakiri)|Cosmos]]** on The Traditional Cosmology Society väljaantav ajakiri.
***[[New Yorgi Cosmos]]** oli Ameerika jalgpalliklubi.
***[[New York Cosmos (2010)|New York Cosmos]]** on 2010. aastal asutatud Ameerika jalgpalliklubi.
Martina Majerle

**Martina Majerle** (sündinud 2. mail 1980 Rijekas) on Horvaatia laulja.

Ta esindas koos ansambliga Quartissimo Sloveeniat 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Love Symphony", mis kogus teises poolfinaalis 14 punkti ja jäi 16. kohale.
Līgo vald

**Līgo vald** (läti keeles *Līgo pagasts*, latgali keeles *Leigū pogosts*) on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Daukstese ja Jaungulbene vallaga ning Madona piirkonna Dzelzava ja Indrāni vallaga.

Valla pindala on 79 km². 2016. aasta seisuga elas seal 409 inimest. Valla halduskeskus on Līgo küla, vallamaja asub aadressil Krasta iela 12. Vallavanem on Uldis Doņuks.

Suurim jõgi on Liede. Looduskaitse all on Līkumi tammed ja Meldri tamm.

## Ajalugu

Aastal 1945 moodustati Jaungulbene vallas Siltāji, Jaungulbene, Līgo ja Daukstese külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1965 liideti Līgo külanõukoguga likvideeritav Siltāji külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda.

Kultuurimälestistest on regionaalse kaitse all Ušuri muinaskalmed ehk Sõjahauad.

## Asustus

2011. aastal elas vallas 369 lätlast, 12 venelast, 1 valgevenelane, 1 ukrainlane ja 1 poolakas. 

Vallas on järgmised külad.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited
Uno Tinits

**Uno Tinits** (24. september 1929 Perila, Peningi vald, Harjumaa – 24. november 2000) oli eesti põllumajandus- ja haridustegelane.

Õppis aastatel 1936–1942 Pikavere Algkoolis, 1942. aastast Tallinna Reaalkoolis, 1947. aastal lõpetas Tallinna 2. Keskkooli. 1947. aastast õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis agronoomiat, 1952. aastal lõpetas Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia eriala. 1963. aastast õppis ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudi mittestatsionaarses aspirantuuris. 

1975. aastal kaitses ta Tartu Riiklikus Ülikoolis majandusteaduse kandidaadi kraadi väitekirjaga "Käibefondide käibe kiirendamine Eesti NSV sovhoosides"

1952. aastast töötas Märjamaa Rajooni Täitevkomitees rajooni peaagronoomi ja osakonna juhatajana, 1953. aastast Sipa MTJ peaagronoomina. Aastatel 1955–1963 oli ta Tasuja kolhoosi esimees. 1963–1966 oli ta Kehtnas EKP Nõukogude Parteikooli õpetaja, hiljem samas direktori asetäitja õppealal. 

Aastatel 1966–1993 oli ta Kehtna näidissovhoostehnikumi direktor.

Aastatel 1975–1985 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu IX ja X koosseisu saadik.

Aastatel 1998–2000 oli ta Kehtna Hoiu-Laenuühistu juhatuse esimees.

Ta on maetud Järvakandi kalmistule.

## Tunnustus
*1971 aunimetus "Vabariigi suurte saakide meister"
*1977 Eesti NSV teeneline ökonomist

## Viited
Asümmeetriline sõda

**Asümmeetriline sõda** on sõda osapoolte vahel, kelle sõjaline võimsus, strateegia ja taktika oluliselt üksteisest erinevad. 

Tüüpiline näide sellisest sõjast on võitlus elukutselise sõjaväe ja sisside vahel. 

## Vaata ka
* Kognitiivne sõda
* Hübriidsõda
* Irregulaarne sõda
*Mäss
* Partisanisõda

## Viited
Quartissimo

**Quartissimo** oli Sloveenia ansambel. 

2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel koos laulja Martina Majerleiga Sloveeniat lauluga "Love Symphony".
Līgo

**Līgo** on  küla (*ciems*) Lätis Gulbene piirkonnas, Līgo valla halduskeskus. Küla asub  piirkonna keskusest Gulbenest 24 kilomeetri kaugusel. 

Külas on postkontor, raamatukogu, kultuurimaja ja Siltaisi algkool. Seal asub mälestusmärk II maailmasõjas hukkunud valla elanikele. Külas on Līgo bussipeatus.

Küla tekkis Jaungulbene mõisa Līgo karjamõisa kohale. Nõukogude ajal oli küla kohaliku Leons Paegle nime kandva kolhoosi keskasula. 

## Elanike arv


* 85 (1970)
* 153 (1979)
* 263 (1989)
* 218 (2000)

* 147 (2011)
* 195 (2017)
* 161 (2021)
* 180 (2025)


## Viited
Ansambel Roka Žlindre

**Ansambel Roka Žlindre** ('Rok Žlindra ansambel') oli Sloveenia ansambel.
Ta esindas koos ansambliga Kalamari Sloveeniat 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Narodnozabavni rock".
Biberwier

**Biberwier** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 989 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 29,4 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 628 inimest.

## Välislingid

* www.biberwier.tirol.gv.at
Maja Keuc

**Maja Keuc** (sündinud 16. jaanuaril 1992 Mariboris) on Sloveenia laulja.
2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Sloveenia lauluga "No One", mis kogus 96 punkti ja saavutas 13. koha.
Eva Boto

**Eva Boto** (sündinud 1. detsembril 1995) on Sloveenia laulja.
2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Sloveenia lauluga "Verjamem", mis kogus teises poolfinaalis 31 punkti ja saavutas 17. koha, kuid finaali ei pääsenud.
Tinkara Kovač

**Tinkara Kovač** (sündinud 3. septembril 1978) on Sloveenia laulja.

2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Sloveeniat lauluga "Spet/Round and Round", mis kogus finaalis 9 punkti ja jäi 25. kohale.
Viive Ligi

**Viive Ligi** (sündinud 24. juunil 1956) on Eesti jurist ja endine riigikohtunik (halduskolleegiumi liige).

Ta lõpetas 1981. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Ta on kohtunikuna töötanud 1982. aastast. Vabariigi President nimetas ta 19.08.1993 otsusega nr 166 kohtunikuks Tallinna Ringkonnakohtusse. Ta oli ringkonnakohtu halduskolleegiumi liige.

Konkursil Riigikohtu kohtuniku ametikohale konkureeris ta Tartu Ringkonnakohtu kohtuniku Tiina Papli (Pappel) ja õiguskantsleri asetäitja-nõuniku Nele Parresti (Parrest) kõrval.

16. detsembril 2014 otsustas Riigikogu nimetada ta riigikohtunikuks alates 1. veebruarist 2015. Otsuse poolt hääletas 71 Riigikogu liiget, vastu oli 1 liige ning erapooletuid ei leidunud. Ta andis ametivande Riigikogu ees 15. jaanuaril 2015.

## Tunnustus
* 2023 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited
Litene vald

**Litene vald** (läti keeles *Litenes pagasts*) on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Stāmeriena ja Stradi vallaga, Alūksne piirkonna Jaunanna vallaga ning Balvi piirkonna Kubuli ja Rugāji vallaga.

Valla pindala on 127 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1018 inimest. Valla keskus on Litene küla, vallavanem on Vilnis Lapiņš.

## Ajalugu

Vald moodustati aastal 1866, selle vana saksakeelne nimekuju oli *Lettin*. Aastal 1935 oli valla pindala 149 km². Aastal 1945 moodustati vallas Priednieki ja Litene külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Litene külanõukoguga likvideeritav Priednieki külanõukogu, aastal 1960 aga osa Vecgulbene külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda.

## Kaitstavad mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Akmeņrūčise muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu, Läti sõjaväe Litene suvine välilaager, kommunistliku massimõrva ohvrite mälestusmärk koos matmispaigaga ja Kraukļi muinaskalmed.

Regionaalse kaitse all on  Podnieki muinaskalmed ehk kalmemägi, Grīva muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu, Lešķi muinaskalmed ehk Kalmepõld, Litene kalmistu kabel ja Litene mõisakompleks, sealhulgas tall, pesuköök, häärber, kaks teenijate maja, park, magasiait, ait, küün ning apteek.

## Loodus

Tähtsamad jõed on Pedetsi jõgi ja selle lisajõgi Sita jõgi. Järvedest asub Stāmeriena valla piiril 23,9 ha suurune Kauguri järv.

Looduskaitse all on Ozolciemsi tammed, Litene paberivabriku tamm, Pedetsi jõe tammed, Litene vabaõhulava tamm, Litene mõisa jalakas, Litene tamm ja arvukalt nimetuid põlispuid. Valla lõunaosa jääb osaliselt Mugurve luha kaitsealale, valla ida- ja keskosa aga Sita ja Pedetsi luha kaitsealale.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 856 lätlast, 126 venelast, 11 valgevenelast, 1 ukrainlasne, 1 poolakas ja 2 leedulast.   

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Pededze pie Litenes.jpg|Pedetsi jõgi
Litenes kapu kapliča 2000-09-14.jpg|Litene kalmistu kabel
Litene, represēto karavīru piemiņas vieta 2001-06-16 - panoramio.jpg|Litene kommunismiohvrite mälestusmärk


## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht (*läti keeles*)
Bud Luckey

**William Everett** "**Bud**" **Luckey** (28. juuli 1934 Billings, Montana – 24. veebruar 2018 Newtown, Connecticut) oli USA näitleja.

## Viited
Norbit

***Norbit*** on 2007. aasta USA fantaasiafilm.

## Osades
* Eddie Murphy – Norbit Albert Rice / Mr. Wong / Rasputia Latimore
* Thandie Newton – Kate Thomas
* Terry Crews – Big Black Jack Latimore
* Lester Speight – Blue Latimore
* Clifton Powell – Earl Latimore
* Cuba Gooding, Jr. – Deion Hughes
* Eddie Griffin – Pope Sweet Jesus
* Katt Williams – Lord Have Mercy
Eduard Kuuskor

**Eduard Kuuskor** (2. jaanuar 1918 Russalu mõis, Varbola vald – 18. jaanuar 2022) oli Eesti sõjaväelane ja radist, Raua tänava lahingu veteran.

Kuuskor õppis Tallinna 21. Koolis ning Tallinna poeglaste täienduskoolis, raadiotehnikat õppis ta Noorte Meeste Kristliku Ühingu raadiokoolis. Aega teenis ta Sidepataljoni raadiorühmas. 1940. aastal, NSV Liidu okupatsiooni alguses, viidi pataljon üle 21. kooli hoonesse Raua tänaval, kus 21.–22. juunil toimus Raua tänava lahinguna tuntuks saanud episood, kui sidepataljonlased (sh ka ta ise) hakkasid vastu riigipöörajate katsele neid relvituks teha. 1941. aastal arvati Kuuskor Punaarmee koosseisu, kuid sõjategevuse käigus põgenes ta üle rindejoone ja andis end Saksa sõjaväe kätte. Peagi vabastati ta terviseprobleemide tõttu tegevteenistusest. Seejärel tegutses Kuuskor Tallinnas luurerühma Haukka sidemehena.

Märtsipommitamise ajal hävis Kuuskori sideaparatuur, kuid sellest hoolimata süüdistati teda nõukogudevastases tegevuses (välisriikide kasuks raadioaparaatide abil spioneerimises) ning 1944. aastal mõisteti ta 10 aastaks vangi. Ta viibis ka asumisel Komimaal, kus ta töötas kaevanduses ning jäi ka pärast vabastamist sinna mõneks ajaks elama, sest põhjas töötades oli pereisal võimalik pensionile saada juba 50-aastaselt. 1968. aastal naasis ta Eestisse ning elas alates sellest ajast Keilas. Eestis viibides töötas ta siiski Eesti NSV Geoloogia Valitsuses geofüüsika alal. 

Kuuskorile kui Raua tänava lahingu veteranile on antud mitu sõjalist autasu. 2002. aastal sai ta Kotkaristi IV klassi teenetemärgi ning 2016. aastal Staabi- ja sidepataljoni kõrgeima autasu – pataljoni rinnamärgi. 3. jaanuaril 2018 kinkis Riho Terras Kuuskorile kaitseväe juhataja lipu. 2018. aastal anti talle Vabaduse Tammepärja aumärk.

## Isiklikku

Eduard Kuuskori abikaasa Astrid suri 2008. aastal. Nad mõlemad on maetud Keila lähedale Karjaküla kalmistule.

## Viited

## Välislingid
* Vapral Keila vanahärral täitus sajas eluaasta, Harju Elu, 4. jaanuar 2018.
* Keila linna nädala tegija: Eduard Kuuskor, 1. märts 2013.
* Raua tänava veteran Eduard Kuuskor sai 100-aastaseks, ERR, 2. jaanuar 2018.
* Video: 100-aastane Eduard Kuuskor: teised joovad ja ma pean tuikuma, Delfi, 7. jaanuar 2018.
* Eduard Kuuskor, Sõdurileht, 4. jaanuar 2018.
* Vanem kui Eesti Vabariik, Keila Leht, 2. jaanuar 2018.
* Kaitseväe juhataja õnnitles sajandi vanuseks saanud veterani, 3. jaanuar 2018.
* Vikerhommik. Eesti eakaaslased. 100-aastane Eduard Kuuskor, 20. veebruar 2018.
* EV99 VIDEO: 99-aastane Eduard 25-aastasele Mihklile: vanasti oli rohkem eestlust, nüüd rohkem juttu ja vähem tegusid, 24. veebruar 2017.
* Vitaalsed mementolased Harjumaal: Eduard Kuuskor, Memento Teataja, juuni 2012, lk 21.
* 100 aastat elu, ETV, 25. veebruar 2018.
Anna Kütt

**Anna Kütt** (18. veebruar 1911 – 10. detsember 2018) oli alates 6. juunist 2018 kuni surmani Eesti vanim elanik.

Ta sündis Valgamaal Aheru külas Saarte talus moonaka peres. Tal oli kaks vanemat venda. Kuna talutöö tahtis tegemist, lehmad lüpsmist ja karjatamist, koolis ta palju käia ei saanud. Külakoolis käis ainult viis klassi.

Anna abiellus Vabadussõjas käinud Jaan Arbeiteriga (1903–1938), kes oli Karulast pärit ja kellega neil sündis poeg Rahuleid (26. märts 1934 – 7. detsember 2011). 
1934. aastal kolis pere Valka ja sellest peale oli naine Valga linna kodanik. Abikaasa Jaan oli sugulaste mäletamist mööda härrasmees, kandis kaabut ja käis sametkraega mantlis ning oli linnas väikeettevõtja. Kaasa suri 1938. aastal kopsupõletikku.

Mõni aasta hiljem abiellus leseks jäänud naine Theodor Kütiga (1917–1955). Abielust sündisid tütar Eha ja poeg Aare. 1955. aastal said abikaasa ja tollal 10-aastane poeg Aare õnnetult surma.

Anna Kütt töötas raudteel, tegi õmblejatööd ning oli mitukümmend aastat müüja ajalehekioskis.

## Viited
Maarja-Liisa Pilvik

**Maarja-Liisa Pilvik** (sündinud 26. veebruaril 1989 Kärdlas) on eesti keeleteadlane.

## Haridus
2007 lõpetas Maarja-Liisa Pilvik Noarootsi Gümnaasiumi. 2010 omandas ta Tartu Ülikoolis eesti ja soome-ugri keeleteaduse erialal bakalaureuse-, 2013 magistri- ja 2021 läänemeresoome keelte alal doktorikraadi ("Action nouns in a constructional network: A corpus-based investigation of the productivity and functions of the deverbal suffix -mine in five different registers of Estonian"). Maarja-Liisa Pilvik on olnud vahetusüliõpilane Helsingi ja Leuveni Ülikoolis ning õppinud Eesti Infotehnoloogia Kolledžis IT-süsteemide arendust.

## Teadustöö
2013 töötas Maarja-Liisa Pilvik TÜ murdekorpuse spetsialistina, 2016–2021 rakendusliku dialektoloogia nooremteadurina, 2021–2022 korpuste ja kvantitatiivse lingvistika spetsialistina ning alates 2022 eesti keele teadurina.

Tema uurimisvaldkonnad on dialektoloogia, läänemeresoome keeled, korpuslingvistika, murdesüntaks, süntaktiline varieerumine ja kognitiivne lingvistika ning ta kuulub Eesti Kognitiivse Keeleteaduse Ühingusse (ECLA), Liivi Sõprade Seltsi ja Societas Linguistica Europaeasse.

## Viited
John Cygan

**Jonathan** "**John**" **Cygan** (27. aprill 1954 New York – 13. mai 2017 Woodland Hills, Los Angeles, California) oli USA filminäitleja.

## Viited
Marion Welter

**Marion Welter** (sündinud  1965 Luxembourgis) on Luksemburgi laulja.

1992. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Kontinentiga Luksemburgi lauluga "Sou fräi".
Simone de Oliveira

**Simone de Macedo e Oliveira** (sündinud 11. veebruaril 1938) on Portugali laulja.

1964. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "Sol de inverno".

1969. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "Desfolhada portuguesa".
Eduardo Nascimento

**Eduardo Nascimento** (26. juuni 1944 Luanda – 22. november 2019 Lissabon) oli Angola laulja.

1967. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "O vento mudou".
Carlos Mendes

**Carlos Eduardo Teixeira Mendes** (sündinud 23. märtsil 1947) on Portugali laulja.

1968. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "Verão".

1972. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "A festa da vida".