open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
ÜRO Humanitaarasjade Koordinatsioonibüroo

**ÜRO Humanitaarasjade Koordinatsioonibüroo** (*United Nations Office for the Coordination of Humanitarian Affairs*, lüh **OCHA**) on ÜRO poolt 1991. aastal loodud büroo, mille tegevuse eesmärgiks on tõhustada humanitaaroperatsioonide koordineerimist ja töötada välja ÜRO agentuuride ja valitsusväliste organisatsioonide ühendatud abipalveid (*The Consolidated Appeals Process* (CAP)).

OCHA peakorter asub New Yorgis. OCHA mitmed osakonnad, näiteks ÜRO Katastroofiohu vähendamise amet (UN Office for Disaster Risk Reduction ehk UNISDR), Hädaolukordade teenuste harukontor (OCHA Disaster Preparedness, Emergency Services Branch ehk ESB) ja ÜRO agentuuride vaheline alaline komitee (Inter Agency Standing Committe ehk IASC) sekretariaat asuvad aga Genfis.

## Vaata ka
*UNMEER

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Edgar-Theodor Susi

**Edgar-Theodor Susi** VR II/3 (27. september 1891 Tallinn – 13. märts 1942 Irkutsk) oli Eesti kiiruisutaja, jalgrattur ja laskur.

Aastal 1911 tuli ta 1500 meetri (tulemus 3.32,0) ning aastal 1914 nii 500 meetri (53,0) kui ka 10 000 meetri distantsil (21.15,8) kiiruisutamises Eesti meistriks.

Arreteeriti NKVD poolt suvel 1941, suri Venemaa vangilaagris.

## Viited

## Välislingid
*
Muutlik täht

**Muutlikuks täheks** nimetatakse tähte, mille heledus ajas muutub.

Muutlikkus võib olla põhjustatud tähe enda kiirgusvõime muutumisest; perioodiliselt varjutava kaaslastähe olemasolust või mitteperioodiliselt varjava ainekihi varju jäämisest. Tänapäeval on teada, et suure osa tähtede heledus muutub väikeses ulatuses: Päikese heledus muutub näiteks ligikaudu 0,1% selle 11-aastase aktiivsustsükli jooksul.
Žolobok

**Žolobok** on kohanimi.

***[[Žolobok (Pavlogradi rajoon)|Žolobok]]**, küla Ukrainas Dnipropetrovski oblastis Pavlogradi rajoonis
***[[Žolobok (Popasna rajoon)|Žolobok]]**, küla Ukrainas Luhanski oblastis Popasna rajoonis
***[[Žolobok (Bilopillja rajoon)|Žolobok]]**, küla Ukrainas Sumõ oblastis Bilopillja rajoonis
***[[Žolobok (Talalajivka rajoon)|Žolobok]]**, küla Ukrainas Tšernigivi oblastis Talalajivka rajoonis
Žolobok (Popasna rajoon)

**Žolobok** on küla Ukrainas Luhanski oblastis Popasna rajoonis, umbes 40&nbsp;km kaugusel Luhanski keskusest lääneloodes.

Asula kõrgus merepinnast on 179 meetrit.

Žolobok asutati 1867. aastal (*хутір*), külaks (''село') sai see 1957. aastal.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 153 inimest, asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

Donbassi sõja ajal, 2014. aasta suvel-sügisel, toimus asula lähistel mitu kokkupõrget valitsusvägede ja valitsusvastaste relvajõudude vahel. Rindejoonel asunud külas vaheldus võim mitu korda. 20. detsembri ringkäigul tõdes oblasti kuberner Gennadi Moskal, et küla asub Ukraina jurisdiktsiooni all. Ülemraadale esitati seaduseelnõu Žoloboki üleviimiseks Slovjanoserbski rajooni (valitsusvastaste relvajõudude kontrolli all) haldusalast Popasna rajooni haldusalasse. Alates 11. veebruarist 2015 kuulub asula Popasna rajooni.

2015. aasta suvel võtsid valitsusvastased relvajõud nõndanimetatud "hallis tsoonis" asuva asula oma kontrolli alla.

## Viited
Kõik müügiks (film)

**"Kõik müügiks"** on 1968. aastal valminud Poola mängufilm.

## Sisu
Film on pühendatud hukkunud näitlejale Zbigniew Cybulskile. Tuntud Poola näitlejad mängivad filmis praktiliselt iseennast. 

## Osatäitjad
*Beata Tyszkiewicz – Beata
*Elżbieta Czyżewska – Ela
*Andrzej Łapicki – Andrzej
*Daniel Olbrychski – Daniel
*Witold Holtz – Witek
*Małgorzata Potocka – "Mała"
*Elżbieta Kępińska – näitlejanna teatris
*Bogumił Kobiela – Bobek
*Irena Laskowska – metsniku naine
*Tadeusz Kalinowski – metsnik
*Wiesław Dymny – Wiesio
*Jacek Domański – noormees näitleja matusel
Olvi Murumets

**Olvi Murumets** (eesnimena ka **Olli**, aastani 1936 **Olga-Helene**; perekonnanimi aastani 1941 **Rebane**; 1. mai 1895 Tartu – 13. oktoober 1983 Tartu) oli Eesti kergejõustiklane ja spordipedagoog.

Ta tuli kergejõustikus 8 korda Eesti meistriks: 1924–1926 60 m jooksus, 1924–1927 kaugushüppes ja 1924 kõrgushüppes.

## Viited

## Välislingid
*
Rong (film, 1959)

**"Rong"** on 1959. aastal valminud Poola mängufilm.

## Süžee
Kirurg Jerzy sõidab rongiga Varssavist Läänemere äärde. Et rahulikult reisida, ostab ta mõlemad piletid kahekohalisse kupeesse. Kuid ta leiab oma kupeest noore naise Marta. Marta ei lahku kupeest ka vagunisaatja nõudmise peale. Jerzy ei soovi skandaali ning nõustub sellega, et Marta jääb temaga ühte kupeesse. Rongis on ka Marta endine armastatu Staszek, kes püüab temaga pidevalt kontakti otsida. Varsti rong peatub ning saabuvad miilitsad, kes otsivad põgenenud mõrvarit. Tekib pingeline olukord, kus reisijate hulgas hakkavad levima kuulujutud kahtlusaluse kohta.

## Osatäitjad
*Leon Niemczyk – Jerzy
*Lucyna Winnicka – Marta
*Zbigniew Cybulski – Staszek
*Teresa Szmigielówna – blondiin, advokaadi naine
*Helena Dąbrowska – vagunisaatja
*Aleksander Sewruk – advokaat
*Ignacy Machowski – reisija
*Zygmunt Zintel – reisija
*Józef Łodyński – erariides miilitsatöötaja
*Witold Skaruch – preester
*Barbara Horawianka – Jerzy naine
Aleksander Reeder

**Aleksander Reeder** (ka **Reedre**; 5. aprill 1893 Tartu – 5. detsember 1977 Vasalemma) oli Eesti iluuisutaja.

Ta tuli 1920–1921, 1924 ja 1926–1927 iluuisutamise üksiksõidus ning 1922 ja 1926–1927 paarissõidus koos Ellen Freyga Eesti meistriks. 

Arreteeriti nõukogude okupatsioonivõimude poolt 1941 ja viibis Venemaa vangilaagrites kuni 1952, seejärel asumisel kuni 1959.

## Viited

## Välislingid
*
*Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991
Ideoloogiakriitika

**Ideoloogiakriitika** (ka **[[kriitiline teooria]]**) on ideoloogia kritiseerimine, mingi ideoloogia arvustamine. Peamiseks esindajaks 20. sajandil peetakse Frankfurdi koolkonna esindajaid.

XVIII sajandi lõpus tähendas ideoloogia küll lihtsalt “ideedeteadust”, kuid juba järgmise sajandi keskel (Marx ja Engels) saab alguse arusaam, et ideoloogia võib kujundada erilise moonutatud teadvuse, mis loob tegelikkusest ümberpööratud pildi, aga ei suuda seda ise enam teisendada: nii jääb moonutus kehtima otsekui algne intuitsioon. võrdlesid  

Marxi ja Engelsit on hiljem süüdistatud  ühe kõige tuntuma ideoloogilise moonutuse käima lükkamises. See ei olnud nende algne kavatsus.

Ideoloogiavaba mõtlemist vist pole olemas. Ka pragmatism ja realism on omamoodi ideoloogiad, vaid teistsuguste tagajärgedega ideoloogiad.
Hesseni maakrahvkond

**Hesseni maakrahvkond** (saksa *Landgrafschaft Hessen*) oli Saksa-Rooma riigi vürstkond. See eksisteeris eraldi maaüksusena 1264. aastast kuni 1567. aastani, mil see jagati viimase maakrahvi Philipp I poegade vahel.

## Ajalugu

Varakeskajal moodustas germaani hõimu kattide järgi nime saanud Hessengau territoorium ning sellega külgnev Lahngau Frangimaa hõimuhertsogkonna põhjaosa. Pärast konradiinidest hertsogite hääbumist omandasid Tüüringi maakrahv Ludwig I ja tema järglased järk-järgult need Lääne-Frangimaa krahvkonnad.

Maakrahv Heinrich Raspe surma järel 1247. aastal puhkenud Tüüringi pärilussõjas tagas tema vennatütar, Brabanti hertsoginna Sophie, Hesseni valdused oma alaealisele pojale Heinrichile, kellest sai 1247. aastal esimene Hesseni maakrahv ja Hesseni dünastia asutaja. Ülejäänud Tüüringi maakrahvkond läks Wettinist pärit Meißeni markkrahvile Heinrich III-le. Saksamaa kuningas Adolf ülendas Hesseni Heinrich I 1292. aastal vürstiseisusse.

Aastatel 1308–1311 ja taas 1458. aastast oli maakrahvkond jagatud Ülem-Hesseniks ja Alam-Hesseniks. See taasühendati maakrahv Wilhelm II ajal aastal 1500. Maakrahvkond tõusis esmatähtsaks Wilhelmi poja, maakrahv Philipp I (Philipp Suuremeelse) ajal, kes võttis pärast 1526. aasta Hombergi sinodit omaks protestantismi ning astus seejärel samme protestantlike vürstide ja valitsejate kaitseliidu loomiseks katoliikliku keisri Karl V vastu. Pärast Philipp I surma 1567. aastal jagati maakrahvkond tema poegade vahel esimesest abielust, mis nõrgestas oluliselt maakrahvkonna tähtsust.

* Hessen-Kassel (1803. aastast Hesseni kuurvürstkond, 1866. aastal liidendati Preisimaa Hessen-Nassau provintsi) läks Wilhelm IV-le;
* Hessen-Marburg (liin hääbus 1604. aastal, liidendati Hessen-Kasselisse ja Hessen-Darmstadti) läks Ludwig IV-le;
* Hessen-Rheinfels (liin hääbus 1583. aastal, liidendati Hessen-Kasselisse) läks Philipp II-le;
* Hessen-Darmstadt (1806. aastast Hesseni suurhertsogkond,1918. aastast Hesseni rahvariik) läks Georg I-le.

Hesseni territooriumid taasühendati alles 1945. aastal Suur-Hesseni moodustamisel (ilma Reini Hessenita) liitlaste poolt okupeeritud Saksamaa osana.

## Vaata ka
*Hesseni valitsejate loend
*Hesseni kuurvürstkond
*Hesseni suurhertsogkond
*Hessen-Darmstadti maakrahvkond
*Hessen-Homburgi maakrahvkond
Paul Rinne

**Paul Rinne** (6. juuli 1889 Narva – 1946 Hoyerswerda, Saksamaa) oli Eesti maletaja. 

Rinne võitis aastavahetusel 1922/1923 toimunud I Eesti meistrivõistlused males.

Suri sõjavangina nõukogude vangilaagris Saksamaal.. 

## Viited

## Välislingid
*
Friedrich Anton Palm

**Friedrich Anton Palm** (17. juuli 1886 Tartu – 20. veebruar 1973 Tartu) oli Eesti sporditegelane.

1901. aastal asutas ta koos vend Aleksei Palmiga, August Lagastikuga ja Oskar Assoga spordiringi, millest 1907. aastal kujunes välja spordiselts Aberg.

## Viited

## Välislingid
*
Mihkel Neelus

**Mihkel Neelus** (19. november 1868 Viru-Jaagupi kihelkond – 28. september 1904) oli Eesti tõstja ja maadleja.

Neelus sai Venemaa 1902. aasta tõstemeistrivõistlustel 2. koha, kusjuures ta tõukas seal parema käega 81,9 ja kahe käega 110,3, rebis paremaga 77,8 ja vasakuga 65,5, surus kahe käega 102,3 ning vasaku käega 73,7 kg.

Neelus hukkus 1904. aastal Vene-Jaapani sõjas.

## Viited

## Välislingid
*
Salto (film, 1965)

**"Salto"** on 1965. aastal valminud Poola mängufilm.

## Süžee
Tundmatu mees hüppab rongilt maha ja saabub väiksesse provintsilinna. Ta tutvustab ennast kui Kowalski-Malinowski. Enda kohta räägib ta linnaelanikele vastukäivat juttu. Kord räägib, et ta on sõjas võidelnud, siis aga, et ta peab põgenema, sest tema elu on ohus. Vähehaaval omandab ebatavaline isiksus linnaelanike üle nähtamatu võimu.

## Osatäitjad
*Zbigniew Cybulski – Karol Kowalski-Malinowski
*Gustaw Holoubek – peremees
*Wojciech Siemion – kunstnik
*Iga Cembrzyńska – Kowalski naine
*Zdzisław Maklakiewicz – rotmeister
*Jerzy Block – vanamees
*Marta Lipińska – Helena
*Irena Laskowska – ennustaja Cecylia
*Andrzej Łapicki – joodik Pietuch
*Włodzimierz Boruński – Blumenfeld
Tõnu Lillelaid

**Tõnu Lillelaid** (sündinud 16. aprillil 1980) on eesti kergejõustiklane, rogainija ja seiklussportlane.

## Haridus
Ta on lõpetanud 2003. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna bakalaureuseõppes rahvamajanduse erialal, bakalaureusetöö "Majanduskasv ja selle mõjutegurid". 

## Töö
Tõnu Lillelaid töötab Rahandusministeeriumi kindlustuspoliitika osakonna peaspetsialistina.

## Sporditulemused
Harrastanud pikamaajooksu, rogaini ja seiklussporti.

Eesti meistrivõistlustel ekidenis on ta võitnud ühe hõbemedali (2015. aastal Sparta spordiseltsi võistkonnas) ja 2 pronksmedalit (2012. aastal SK Sportkeskus.ee võistkonnas ja 2014. aastal Sparta spordiseltsi võistkonnas).

2013. aastal jooksis ta Torino maratonil isikliku rekordi 2:32:22.

2014. aastal võitis ta 3.Tartu Linnamaratoni ajaga 2:32:52.

2010. aasta rogaini maailmameistrivõitslustel Uus-Meremaal Cheviotis võitis ta koos Karli Lamboti ja Rait Palloga meeskondade arvestuses pronksmedali. Rogaini Euroopa meistrivõistlustel on ta meeskondade arvestuses koos Karli Lamboti ja Rait Palloga võitnud kaks pronksmedalit (2010 ja 2011).

Osalenud ka seiklusspordivõistlustel.

## Viited

## Välislingid
* Sparta jooksugrupp. Parimad sportlased
Rait Pallo

**Rait Pallo** (sündinud 10. septembril 1974 Tallinnas) on eesti murdmaasuusataja, rogainija, triatleet ja seiklussportlane.

## Haridus
Lõpetas 1992. aastal Tallinna Liivalaia Keskkooli, 2000. aastal Estonian Business Schooli ärijuhtimise eriala bakalaureuse kraadiga ja 2008. aastal Tallinna Tehnikaülikooli ärirahanduse ja arvestuse eriala sotsiaalteaduste magistri kraadiga.

## Töö
Rait Pallo on Swedbank AS juhatuse liige, krediidi- ja operatsiooniriski divisjoni direktor.

## Sporditulemused

Harrastanud murdmaasuusatamist, rogaini, triatloni ja seiklussporti.

Rait Pallo on viiekordne Tartu Nelikürituse võitja (2006, 2007, 2010, 2011, 2012). Osalenud 
murdmaasuusatamise Maailma Karika etappidel. Aastatel 2009–2015 oli ta Eesti Suusaliidu juhatuse liige.

2014. aastal tuli ta krosstriatlonis Eesti meistriks. 

Rogaini maailmameistrivõistlustel on ta võitnud hõbeda ja 2 pronksi, Euroopa meistrivõistlustel kulla ja 2 pronksi. 2010. aasta rogaini MMil Uus-Meremaal Cheviotis võitis ta koos Karli Lamboti ja Tõnu Lillelaidiga pronksi. 2013. aasta rogaini MMil Venemaal Pihkva oblastis võitis ta koos Timmo Tammemäega meeskondade arvestuses hõbeda. 2015. aasta rogaini MMil Soomes Kiilopääl võitis ta koos Timmo Tammemäega pronksi. Rogaini Euroopa meistrivõistlustel võitis ta 2014. aastal kulla koos Timmo Tammemäega ning 2010. ja 2011. aastal pronksi koos Karli Lamboti ja Tõnu Lillelaidiga.

Osalenud ka seiklusspordivõistlustel.

## Viited

## Välislingid
* http://www.delfi.ee/teemalehed/rait-pallo
* Biograafia ESBL-is
Ago Reio

**Ago Reio** (8. september 1895 Karula vald, Võrumaa – 29. juuni 1971 Buenos Aires, Argentina) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant) ja sporditegelane.

Ta lõpetas 1915 Riia Vaimuliku Seminari, õppis 1923–1932 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. 
Ta oli Korporatsioon Sakala liige.

Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. 

1928 7. Jalaväerügemendi 2. pataljoni ülem, 1930–1934 Kaitseliidu Lääne maleva pealik, 1934 Viru-Järva sõjaväeringkonna 1. jaoskonna ülem, 1937–1939 Sõjaministeeriumi juriskonsuldi kolonel Ernst Leithammeli abi, 1939 jalaväeinspektori käsundusohvitser. 

1934–1940 oli ta Eesti Laskurliidu peasekretär. 1937. ja 1939. aasta maailmameistrivõistlustel oli ta sõjapüssimeeskonna juht.

Teise maailmasõja ajal, Saksa okupatsiooni ajal oli ta alates 3. septembrist 1941 Harjumaa Omakaitse (ajutine) staabiülema I abi. 1941–1942 oli ta Eesti Omavalitsuse Sisedirektooriumi Politsei ja Omakaitse Valitsuse Tallinna–Harju ja Eesti Politseivalitsuse 1943–1944 Viru–Järva prefekt.

1944 põgenes ta Rootsi, sealt läks ta 1949 Argentinasse.

## Tunnustus
*Kuldtaskukell riigihoidjalt, 1938

## Viited

## Välislingid
*
*Ago Reio Eesti ohvitseride andmekogus
Lesioon

**Lesioon** (ladina keeles *laesio*) ehk **vigastus** ehk **kahjustus** ehk **häire** ehk **kõrvalekalle** on elundi ehituse või talitluse haiguslikuks peetav muutus.
 
Lesioone võib esineda peaaegu kõikides anatoomilistes struktuurides, vastavalt sellele nimetatakse neid maksa lesioonideks, tüümuse lesioonideks, kopsu lesioonideks, emakakaela lesioonideks jne.

Vahel nimetatakse lesiooni ka *koldeks*.

Lesioon võib olla kas väliste tegurite toimel tekkinud või sisekeskkonda pääsedes (operatsioon), seda kuvades (röntgenipilt) või uurides (biopsia) ilmsiks tulnud muutus.

Eri meditsiinierialade spetsialistide jaoks on mõistel erinevad kirjeldused (dermatoloogias võidakse lesioonidena käsitleda nahal esinevaid lööbeid jm).

Meditsiinitöötajate jaoks võivad lesioonid olla haiguslike seisundite tunnusteks, mille alusel saab esmaabi osutada ja/või diagnoosi kodeerida.

## Vaata ka
*kasvaja

## Viited
Ernst Aastalu

**Ernst Aastalu** (aastani 1935 **Ernst As(s)man(n)**; 13. jaanuar 1889 Tartu – 15. detsember 1946 Eutin, Saksamaa) oli Eesti sõjaväelane ja sporditegelane.

Ernst Assman sündis Tartus kaupmehe pojana, õppis Tartu algkoolis ja Peterburis keskkoolis.  Esimese maailmasõja ajal  lõpetas Oranienbaumis sõjakooli ja määrati ohvitserina teenima 180. jalaväepolku. Hiljem teenis Peterburi sõjaringkonna staabis, oli Peterburi sõjaringkonna ülemate ja vägede ülemjuhatajate kindralite adjutandiks, oli 1917. aastal Petrogradi sõjaväeringkonna ülema kindral Lavr Kornilovi  adjutant. 

Ernst Assman oli 1917. aastal Peterburi Eesti Sõjaväelaste Peterburi Keskkomitee esimees ja hiljem Tallinnas Eesti Sõjaväelaste Ülemkomitee liige.  Eesti vabadussõjas teenis kapten Ernst Assman, Eesti Sõjaväe Staabis, inspektori jaoskonnas, Sõjaministeeriumi peastaabi komandandina, Tallinna 1. löögipataljoni juhina, seejärel 7. jalaväepolgus. Sai kaks korda haavata, oli rooduülemaks, täitis pataljoniülema kohuseid. Pärast sõja lõppu läks reservi.

Aastal 1922 oli ta Tallinnas toimunud 1922. aasta tõstmise maailmameistrivõistluste peakorraldajaid ja kohtunike kolleegiumi liige. 1936–1939 oli ta Maadlus-, Poksi- ja Tõsteliidu varahoidja.

## Viited

## Välislingid
*Eesti ohvitseride andmekogu, Ernst Aastalu, EESTI SÕJAMUUSEUM - KINDRAL LAIDONERI MUUSEUM. EESTI OHVITSERID 1918-1940
*
Mariann Sulg

**Mariann Sulg** (sündinud 18. detsembril 1987 Raplas) on eesti orienteeruja, rogainija ja seiklussportlane.

## Haridus
Ta on lõpetanud 2007. aastal Rapla Ühisgümnaasiumi hõbemedaliga.

## Sporditulemused

Harrastanud orienteerumist, rogaini, seiklussporti, kergejõustikku ja korvpalli.

2005. aastal võitis Korvpalliklubi Rapla võistkonna koosseisus korvpalli Eesti meistrivõistlustel tütarlaste U18 arvestuses pronksi ning 2007. aastal naiste esiliigas kulla.

2006. aastal võitis Eesti juunioride kergejõustiku meistrivõistlustel poolmaratonis (21 km) kulla.

Eesti meistrivõistlustel orienteerumisjooksus võitis ta 2009. aastal pronksi teatevõistlusel OK Orvand naiskonnas. Aastatel 2004–2010 võitis ta noorte ja juunioride vanuseklassides Eesti meistrivõistlustel orienteerumisjooksu erinevatel distantsidel 9 kulda, 4 hõbedat ja 5 pronksi.

2015. ja 2016. aastal Eesti meistrivõistlustel aerutamises meremaratoni distantsil võitis kahesüstal koos Piibe Tammemäega naiskondade arvestuses hõbeda.

2016. aastal Eesti meistrivõistlustel seiklusspordis võitis ACE Adventure Team  võistkonna koosseisus (Silver Eensaar, Rain Eensaar, Mariann Sulg) kulla.

Eesti meistrivõistlustel rattaorienteerumise tavarajal võitis ta 2016. aastal pronksi.

Eesti meistrivõistlustel talvetriatlonis saavutas ta 2021. aastal naiste arvestuses esikoha.

Rogaini Euroopa meistrivõistlustel võitis ta 2009. aastal Soomes Ylläsel segavõistkondade arvestuses koos Neeme Looritsaga hõbeda,  naiskondade arvestuses 2016. aastal Hispaanias Aralari mäestikus  koos Eleri Hirvega kulla, 2021. aastal Eestis Otepääl koos Maris Ternoga hõbeda ja 2023. aastal Soomes Pöytyäl koos Maris Ternoga kulla. 

Rogaini maailmameistrivõistlustel on ta võitnud kulla, hõbeda ja 2 pronksi. 2013. aasta rogaini MMil Venemaal Pihkva oblastis võitis ta naiskondade arvestuses koos Eleri Hirvega pronksi. 2014. aasta rogaini MMil USAs Black Hills mäestikus võitis ta segavõistkondade arvestuses koos Karli Lambotiga hõbeda. 2015. aasta rogaini MMil Soomes Kiilopääl võitis ta naisvõistkondade arvestuses koos Eleri Hirvega pronksi. 2022. aasta rogaini MMil Tšehhis Paprsekis võitis ta koos Maris Ternoga naisvõistkondade arvestuses kulla.

Seiklusspordi Euroopa meistrivõistlustel 2011. aastal Tšehhis kuulus ta 9. koha saanud võistkonda. Seiklusspordi maailma karikasarja osavõistlusel 2015. aastal Svaasimaal võitis ta teise koha ACE Adventure Team võistkonna koosseisus (Silver Eensaar, Rain Eensaar, Mariann Sulg, Timmo Tammemäe). Sama võistkonnaga saavutas 2017. aastal Hispaanias, A Coruñas ja Hiinas, Altai mäestikus toimunud maailmasarja osavõistlustel III koha. 2015. aasta seiklusspordi maailmameistrivõistlustel Brasiilias, Pantanali märgalal võitis sama võistkond 5. koha, 2016. aastal saavutati Austraalias Shoalhavenis 9. koht ning 2017. aastal USA Wyomingi osariigis 6. koht.

## Ühiskondlik tegevus
Orienteerumisklubi Orvand juhatuse liige alates 2009. aastast.

## Viited

## Välislingid
* Biograafia ESBLis
Liivakella sanatoorium (film)

**"Liivakella sanatoorium"** on 1973. aastal valminud Poola mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Bruno Schulzi jutukogu "Liivakella sanatoorium" nimijutustusel ja osalt samas kogus ilmunud jutustusel "Wiosna" ("Kevad"). 

## Süžee
Sürrealistliku ja unenäolise filmi tegevus toimub tõenäoliselt millalgi 1930. aastatel. Filmi peategelane Józef sõidab rongiga sanatooriumisse oma vana isa vaatama. Sanatoorium asub poollagunenud mõisahoones.  Patsientidele ei ole mingeid erilisi protseduure ette nähtud, neil lastakse lihtsalt magada, sest see on ebatavaline koht, kus aeg on peatunud. Reaalsus ja kujutelmad segunevad. Józef kohtub oma lapsepõlvesõprade ja kunagise armastatuga.

## Osatäitjad
*Jan Nowicki – Józef
*Tadeusz Kondrat – Jakub, Józefi isa
*Gustaw Holoubek – doktor Gotard
*Irena Orska – Józefi ema
*Halina Kowalska – Adela
*Mieczysław Voit – konduktor
*Bożena Adamek – Bianka
*Ludwik Benoit – Szloma
*Henryk Boukołowski – valvur
*Jerzy Przybylski – pan de V.
*Wiktor Sadecki – aukandja
*Szymon Szurmiej – Koheleti retsiteeriv juut
*Filip Zylber – Rudolf
*Włodzimierz Nowak – ertshertsog Maksymilian
*Paweł Unrug – Metternichi assistent
*Jerzy Braszka – tegelaskuju panoptikumis
*Irena Malkiewicz – daam mustas 
*Tadeusz Schmidt – ohvitser
Põltsamaa II maailmasõja matmispaik

**Põltsamaa II maailmasõja matmispaik** on Teise maailmasõja aegne matmispaik Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Põltsamaa linnas Jõgeva maakonnas.

Matmispaik asub Põltsamaa uue kalmistu vana osa kirdekülje ja Uue-Põltsamaa mõisa kalmistu edelakülje vahel. Väidetavalt on sinna maetud II maailmasõjas Nõukogude poolel langenud sõjaväelased. Hilisematel nimetahvlitel on 59 langenu nimed.

Eestis on see matmispaik on oma planeerimis- ja kujunemisloo tõttu erandlik. Harvaesinevalt poolringikujuline matmispaik oli osa Põltsamaa uue paraadtänava ja -haljasala 1945. aasta planeeringust. 

Suurest sillast üle II maailmasõjas hävinenud alade oli kavandatud läbimurre Marja tänavale, millest oleks siis saanud Põltsamaa uus paraadpeatänav. Marja uuest esindustänavast idasse oli kavandatud suur paraadlik haljasala. 

Haljasala kavandati laiendada Põltsamaa uue kalmistu vana osa arvelt. Nõukogude sõjaväelaste hauad oleksid selle plaani järgi olnud uue maastikukujunduse poolringikujulises koondumispunktis. Uuele kujundusele ette jääva Põltsamaa uue kalmistu vana osa hauatähised oleksid tõenäoliselt lihtsalt hävitatud. 

Praegune mälestusmärk püstitati matmispaigale 1947. aastal. Uue paraadtänava ja -haljasala muud osad jäid teostamata ning Põltsamaa uue kalmistu vana osa jäi hävitamata. 

Matmispaik on 1997. aastast riiklik ajaloomälestis, sellel on ühine kaitsevöönd Põltsamaa uue kalmistu ja Uue-Põltsamaa mõisa kalmistuga.

Suve lõpul 2023 eemaldati siit 1947. aasta mälestusmärk, mille edasine saatus pole teada. Selle asemele paigaldati tagasihoidlik mälestusmärk pealkirjaga "Teise maailmasõja ohvrid". Sügise algul 2023 paigaldati siia seni Lustivere II maailmasõja matmispaiga mälestusmärk (kujur Ole Ehelaid).

17. novembril 2023 maeti siia ümber 51 inimese säilmed Lustivere II maailmasõja matmispaigast ja 18 inimese säilmed Riivli matmispaigast.

## Vaata ka
*Põltsamaa uus kalmistu
*Uue-Põltsamaa mõisa kalmistu

## Viited

## Kirjandus
*Kadri Tael. Põltsamaa kalmistute pärand. VI osa. Vali Uudised, 28. veebruar 2014. Lk 6
*Robert Treufeldt. Põltsamaa kalmistud Eesti kalmistute pärandis, 4. osa. Vali Uudised, 11. aprill 2014. Lk 3
*"17. novembril maeti ümber Põltsamaa vallas Lustivere ja Riivli sõjahaudadest ekshumeeritud II Maailmasõja ohvrid". Põltsamaa vald, 20. november 2023

## Välislingid
*
2014.–2015. aasta maailma karikasari mäesuusatamises

**2014.–2015. aasta maailma karikasari mäesuusatamises** oli **49.** ametlik maailma karikasarja hooaeg. Esimene MK-etapp toimus 25. oktoobril 2014 Austrias Söldenis ja viimane peeti 22. märtsil 2015 Prantsusmaal Méribelis.

## Tulemused
### Mehed

### MK-sarja lõplik paremusjärjestus

* Ametlik tabel

### Naised

### MK-sarja lõplik paremusjärjestus

* Ametlik tabel

## Viited
Plainville

**Plainville** on mitme koha nimi Ameerika Ühendriikides ja Prantsusmaal.

## Ameerika Ühendriikides
* **[[Plainville (Connecticut)|Plainville]]** Connecticutis
* **[[Plainville (Georgia)|Plainville]]** Georgias
* **[[Plainville (Illinois)|Plainville]]** Illinoisis
* **[[Plainville (Indiana)|Plainville]]** Indianas
* **[[Plainville (Kansas)|Plainville]]** Kansases
* **[[Plainville (Massachusetts)|Plainville]]** Massachusettsis
* **[[Plainville (New Jersey)|Plainville]]** New Jerseys
* **[[Plainville (New York)|Plainville]]** New Yorgi osariigis
* **[[Plainville (Ohio)|Plainville]]** Ohios
* **[[Plainville (Pennsylvania)|Plainville]]** Pennsylvanias
* **[[Plainville (Wisconsin)|Plainville]]** Wisconsinis

## Prantsusmaal
* **[[Plainville (Eure)|Plainville]]** Eure'i departemang
* **[[Plainville (Oise)|Plainville]]** Oise'i departemangus
Rusnė

**Rusnė** (saksa keeles *Ruß*) on alev (endine linn) Leedus Šilutė rajoonis, Rusnė valla halduskeskus. Alev asub Nemunase deltas Rusnė saarel Atmata ja Skirvytė jõeharude lahknemiskohas. Ülejäänud Leeduga ühendab alevit üle Atmata viiv sild.

Alevis on algkool ja erikool. Vaatamisväärsusteks on aastal 1809 püstitatud luteri kirik ja katoliku kabel, linnamägi, vanad kaluriküla hooned ja kalurite elu tutvustav etnograafiamuuseum. Rusnė kuulub Väike-Leedu etnograafilisse piirkonda.

Rusnė asub üleujutatavas piirkonnas, alevi kaitseks on rajatud hulgaliselt tamme ja 20 pumbajaama. Alev asub Nemunase delta regionaalpargi territooriumil.

## Ajalugu

Rusnėt mainitakse esimest korda XIV sajandi lõpus, aastal 1419 rajati sinna esimene kirik. Aastal 1498 said sealsed kalurid õiguse püüda kala, ilma et nad selle eest maksma oleks pidanud. Aastal 1583 rajati sinna kihelkonnakool.

Põhjasõja ajal otsis 233 Klaipėda peret uut eluaset Rusnėst. Aastal 1810 rajati sinna üks esimesi veetaseme seirega tegelevaid jaamu tänapäeva Leedu aladel.

Kahe maailmasõja vahelisel perioodil kuulus Rusnė Memeli piirkonda. Aastal 1914 rajati üle Atmata esimene sild, aastal 1926 ehitati sild ka Rusnė ja Šilutė vahelisele teele suurvee ajal üleujutatavale alale. Aastal 1944 õhkisid taganevad Saksa väed Atmata silla. Aastal 1946 sai Rusnėst linn. Aastal 1949 liideti sellega arhitektuurimälestisena kaitse all olev Skirvytėlė tänavküla, mis on alevi koosseisus ka tänapäeval. Aastal 1967 ühendati linnaga kogu Rusnė saar. Aastal 1974 valmis uus sild üle Atmata (varem peeti asulaga ühendust parvega). Aastal 1997 muudeti linn aleviks, ülejäänud asulad saarel hakkasid kuuluma Rusnė valda.

## Pilte


Rusne_Neringa_street.JPG|Rusnė
Rusne ethnographic museum.JPG|Rusnė etnograafiamuuseum
Pumpstation an der Minge (2004).jpg|Pumbajaam
Rusne7.JPG|Rusnė
Rusne_from_Nemunas.JPG|Rusnė. Vaade jõelt


## Tuntud elanikke

*Heinrich Ancker – Saksa poliitik
*Augustas Baldžius – Saksa poliitik
*Gerhard Gregor – Saksa pianist
*Rudolf Jenett – Saksa sõjaväelane
*Charlotte Keyser – Saksa kirjanik
*Arthur Kittel – Saksa arst

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
*Vanad pildid alevi kohta YouTube'is
*Rusnė
Samarkandi amulett

**"Samarkandi amulett"** on Jonathan Stoudi Bartimaeuse triloogia esimene raamat. 

Raamatus kutsub noor võluriõpilane Nathaniel välja 5000- aastase džinni Bartimaeuse.
Bartimaeus arvab alguses, et ta ei pea tegema rohkemat kui paar silmamoondust- aga ta eksib rängalt. Nimelt on Nathaniel oma vanuse kohta tark.

Nathaniel käsib Bartimaeusel mina Simon Lovelace majja uurima. Ent seal on väga ohtlik. Bartimaeus- muidugi kogenud džinn- saab sealt elusalt välja. 

Nathanieli käsud on suureks üllatuseks Bartimaeusele, kes peab teda (Nathanieli) väikeseks poisikeseks.
Kaitsevärvid

**"Kaitsevärvid"** on 1976. aastal valminud Poola mängufilm.

## Süžee
Filmi tegevis toimub keeleteaduse üliõpilaste suvelaagris. Vastamisi sattuvad idealistlik Jarosław Kruszyński ja küüniline karjerist dotsent Jakub Szelestowski. Jakub üritab veenda oma nooremat kolleegi, et jõhkras maailmas ellujäämiseks tuleb manipuleerida inimestega ja teha kompromisse, mis on vastuolus südametunnistusega. Nende konflikti jälgivad tähelepanelikult nii õppejõud kui ka üliõpilased.

## Osatäitjad
*Piotr Garlicki – magister Jarosław Kruszyński
*Zbigniew Zapasiewicz – dotsent Jakub Szelestowski
*Christine Paul-Podlasky – üliõpilane Nelly Livington-Pawluk
*Mariusz Dmochowski – prorektor Bolesław
*Eugeniusz Priwieziencew – Konrad Raczyk, üliõpilane Toruńist
*Wojciech Alaborski – dotsent Kiszewski Wrocławist
*Magdalena Zawadzka – Mariola, prorektori naine
*Mieczysław Banasik – pan Józef
*Krystyna Bigelmajer – pani Zofia
*Alfred Freudenheim – teenistuja
*Marian Glinka – puhkekeskuse juhataja
*Mieczysław Hryniewicz – üliõpilane
*Joanna Pacuła – üliõpilane
*Lech Emfazy Stefański – dotsent
*Anna Grzeszczak – neiu köögis
*Hanna Bieluszko – üliõpilane laagris
*Hanna Bieniuszewicz – üliõpilane laagris
*Krystyna Sznerr – pani Magda, laagri töötaja
*Ryszard Faron – üliõpilane Grusznic
*Jadwiga Colonna-Walewska – dekanaadi juhataja
*Dorota Kamińska – üliõpilane Maria Piechowiak, konkursi võitja
*Marek Wojciechowski – pan Franek, laagri töötaja
*Iwona Słoczyńska – pani Ania, laagri töötaja
*Piotr Pręgowski – üliõpilane laagris
*Ilona Łepkowska – üliõpilane laagris
*Maria Mamona – üliõpilane laagris
*Jolanta Żółkowska – üliõpilane laagris
*Halina Mikołajska – näitlejanna
*Borys Marynowski – üliõpilane laagris
*Leszek Mystkowski – üliõpilane laagris
*Andrzej Bartmański – üliõpilane laagris
*Małgorzata Jarmicka – üliõpilane laagris
*Tomasz Kamiński – üliõpilane laagris
*Karol W. Małcużyński jr – üliõpilane laagris
*Jerzy Rogulski – üliõpilane laagris
*Marek Zalewski – üliõpilane laagris
Kristalli struktuur

**"Kristalli struktuur"** on 1969. aastal valminud Poola mängufilm.

## Süžee
Jan ja Marek on sõbrad juba ülikooliajast. Nende elu on aga kulgenud erinevalt. Jan elab koos oma õpetajast naise Annaga väikeses külas ja töötab meteoroloogina. Marek on aga teinud teadlasena hiilgavat karjääri ning on täiendanud end ka välismaal. Ühel talvepäeval saabub Marek autoga Janile ja Annale külla. Mareki sõidu eesmärgiks on veenda Jani tagasi pöörduma linna, kus nad koos nende endise professori juhendamisel töötaksid. Marek proovib veenda Jani, et see kasutaks oma annet teaduse hüvanguks, mitte ei raiskaks end tööga, millega iga teine hakkama saaks. Ka Anna asub Mareki poolele. Ent Jani ja Mareki ellusuhtumised on täiesti erinevad. Jani meelest on Marek teinud teadlaskarjääri nimel andestamatuid kompromisse. Jan otsustab jääda külla, kuna talle meeldivad loodus ja maaelu. Marek sõidab ära, kuid lubab sagedamini neil külas käia.

## Osatäitjad
*Andrzej Żarnecki − Marek
*Jan Mysłowicz − Jan
*Barbara Wrzesińska − Anna
*Władysław Jarema − vanaisa
*Adam Dębski − metsavaht
*Daniel Olbrychski − episoodiline roll
Švėkšna

**Švėkšna** (vene keeles vanasti Швекшни) on alev Leedus Šilutė rajoonis, Švėkšna valla halduskeskus. Alev asub Švėkšnalė jõe ääres, merepinnast 31 meetri kõrgusel.

Alevis on psühhiaatriahaigla, haridust annab gümnaasium. Vaatamisväärsusteks on aastal 1867 püstitatud luteri kirik ja aastal 1905 püstitatud katoliku kirik, Švėkšna mõis, kabel, vana surnuaed, muuseum.

## Ajalugu

Švėkšnast on arheoloogilistel väljakaevamistel leitud seitse Vana-Egiptuse päritolu jumalakujukest.

Asulat on esimest korda mainitud XIV sajandil. Alev sai arenema hakata pärast Melno rahu (1422), mil kadus ristisõdijate rünnaku oht. Aastal 1509 rajasid Kęsgailad sinna mõisa. Aastal 1509 on esimest korda mainitud sealset kirikut, ka nimetati Švėkšnat siis esimest korda aleviks.

Aastal 1606 sai alev turuprivileegid. XIX sajandil kuulus Švėkšna Plateritele, see suguvõsa rajas üle Klaipėdasse viiva tee kahe kaarega jalakäijate silla, mis ühendas mõisa kirikuga. Alev on mitu korda suurte tulekahjude käes kannatanud (1732, 1817,1858, 1861, 1891, 1925 ja 2006). Kõige rängem oli 1925. aasta tulekahju, mis hävitas peaaegu kogu alevi.

Aastail 1940–1941 oli alev piiriäärse asulana Punaarmee kontrolli all. Teise maailmasõja ajal tapsid sakslased 500 alevi elanikku. 1966–1992 oli Švėkšna kohaliku sovhoosi keskus.

## Pilte


Sveksnastogastulpis.jpg|Švėkšna
Švėkšnos kapinės. Koplyčia.JPG|Švėkšna kabel
Synagoge Švėkšna.jpg|Švėkšna sünagoog
Sveksnabaznycia.jpg|Švėkšna katoliku kirik
Sveksnatiltas.jpg|Sild mõisa ja katoliku kiriku vahel
Švėkšnos evangelikų liuteronų bažnyčia.JPG|Švėkšna luteri kirik


## Tuntud elanikke

*Jonas Žukas – Leedu organist
*Stasys Mikelis – Leedu poliitik
*Simonas Stanevičius – Leedu kirjanik, rahvusliku liikumise aktivist

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
*Alev Žemaitija portaalis
*Video alevi kohta
*Video alevi kohta II osa
Laaritsamägi

**Laaritsamägi** ehk **Naaritsamägi** ehk **Naaritsmägi** ehk **Valgesoo kalju** on liivakivipaljand ehk pae Ahja jõel, Saesaare paisjärve ääres. Laaritsamägi paikneb Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealal, umbes 500 meetrit Saesaare hüdroelektrijaama paisust ülesvoolu jõe vasakkaldal.

Laaritsamägi on üks Ahja jõe pikemaid paljandeid, umbes 175 meetrit pikk ja kuni 15 meetrit kõrge. Ligi 100 meetri pikkusel jõelõigul paljanduvad kuni 7 meetri paksuselt Burtnieki lademe Härma kihistiku põimkihilised liivakivid. Paljandit on võimalik vaadelda nii jõelt kui vastaskaldalt. Osa paljandist on peale Saesaare hüdroelektrijaama paisu rajamist jäänud vee alla.

## Vaata ka
* Ahja jõgi
* Ahja jõe ürgoru maastikukaitseala

## Viited

## Välislingid
*Geokogude infosüsteem. Laaritsamäe paljand (ID: 14177)
Mihkel Müller

**Mihkel Müller** (eesnimena kasutatud ka *Mikko*; 21. oktoober 1887 Paadrema, Varbla kihelkond, Läänemaa – 19. detsember 1970 Helsingi) oli Eesti maadleja.

Aastal 1920 osales ta Antwerpeni olümpiamängudel Kreeka-Rooma maadluses keskkaalus (kuni 75 kg), kus sai 18. koha.

## Viited

## Välislingid
*
Alfred Maasik

**Alfred Maasik** (26. jaanuar 1897 Tallinn – 6. juuli 1990 St. Petersburg, Pinellase maakond, Florida) oli Eesti kergejõustiklane.

Ta püstitas 1928. aastal 10 000 m jooksus Eesti rekordi ajaga 33.35,6. Ta tuli 1934. aastal maratonis Eesti meistriks.

1932. aasta olümpiamängudel Los Angeleses saavutas ta 50 km käimises kümnenda koha. 

## Isiklikku
Alfred Maasiku vend oli poksija ja jalgpallur Artur Maasik.

## Viited

## Välislingid
*
*
Vaegomadussõna

**Vaegomadussõna** väljendab omadust ja esineb lauses täiendina. Vaegomadussõna ei ühildu oma põhisõnaga ja sel puuduvad võrdlusvormid.

## Jaotumine
"Eesti keele käsiraamatus" (EKK) on vaegomadussõnad jaotatud nelja rühma: 

1. Omastavapärased sõnakujud, millel (samas tähenduses) muud käändevormid puuduvad, nt *prantsuse (kirjandus)*, *katoliku (usk)*, *kulla (mees)*, *paganama (poisiklutt)*. 

2. Liitsõnapärased sõnakujud, mille viimane osis on osastavakujuline *-karva, -laadi, -ohtu, -verd, -võitu, -värki*, kuid millel liitsõnana teised käändevormid puuduvad, nt *tuhakarva (juuksed), iselaadi (inimene), poisiohtu (töömees), mustaverd (piiga), kehvavõitu (söök), isevärki (mõtted)*.

3. Sõnakujud, mis ei seostu ka ühegi muutähendusliku sõna omastava ega osastavaga, nt *väärt (jutt), eri (asjad)*. 

4. Sõnakujud, mis võivad käituda ka muutuva nimi- või omadussõnana, nt *sula ~ sulast (lumest)*, *mäda ~ mädal (õunal)*.

Samad rühmad toob välja ka "Eesti keele grammatika I" (EKG I), viienda punktina on märgitud, et osa omadussõnadena käituvaid sõnavorme ühildub oma põhisõnaga üksnes süntaktilistel tingimustel, nt *Ta ammutab elujõudu *'loetud*' raamatutest*. 

## Vaegomadussõnade saamine
Tiit-Rein Viitso järgi võib vaegomadussõnade tunnistamine tähendada keele taandarengut (tagasipöördumist) käänduvatelt omadussõnadelt käändumatutele. 

Mati Erelt sellega ei nõustu ja väidab, et täiendina mitteühilduvate omadussõnade puhul ei muutu tüüpiline omadussõna käändumatuks, mitteomadussõnaks, vaid vastupidi: ebatüüpiline omadussõna muutub tüüpiliseks või mitteomadussõna omadussõnastub. Esimese juhu, ebatüüpilise omadussõna tüüpiliseks muutmise näited võiksid olla EKK ja EKG I neljanda rühma vaegomadussõnad, mis "veel ei käändu", aga hakkavad käänduma, nt *vale inimesele > valele inimesele*. Teise juhu, mitteomadussõna omadussõnastumise võimalused on, et nimisõna käändevorm või määrsõna muutub täiendina ühilduvaks omadussõnaks, nt *mäda* neljandas rühmas. Nimisõna käändevorm või määrsõna võib saada ka omadussõnaliite, nt *lõhki > lõhkine* või asenduda samatüvelise deverbaaliga, nt *eri > erinev*. 

Niisiis on vaegomadussõnade materjaliks enamasti nimisõnade käändevormid, enamasti omastava ja osastava vormid, nagu EKG I ja EKK vaegomadussõnade esimeses ja teises rühmas, või määrsõnad, justnagu väärt kolmandas rühmas ja neljanda rühma näited võiksid olla. 

Võib juhtuda ka vastupidi, omadussõnadest saavad määrsõnad. Keelendite käändsõnavormist, näiteks omadussõnavormist, määrsõnaks muutumise tingib eelkõige nende tähenduse muutumine. 

## Viited

## Välislingid
*Eesti keele käsiraamat
Gustav Laanekõrb

**Gustav Laanekõrb** (ka **Laanekorb**; 19. september 1876 Tallinn – 1941?) oli Eesti sporditegelane ja kohtuametnik.

Juulis 1940 arreteeriti NKVDi poolt, aprillis 1941 mõisteti 10 aastaks vangi. Tema edasise saatuse kohta teateid ei ole.

## Haridus
Lõpetas Tallinna linnakooli ja õppis juristiks.

## Töökäik
* 23. aprillil 1894 asus tööle ametnikuna Tallinna-Haapsalu Rahukogu kantseleisse.
* 31. oktoobril 1900 nimetati rahukohtu sekretäri abiks.
* 28. novembril 1905 määras kohtuminister ta Rapla ülemrahvakohtu esimeheks
* 8. jaanuaril 1911 määrati Tallinna ülemrahvakohtu esimeheks. Sel kohal töötas Laanekõrb kuni kohtuasutuste evakueerimiseni Venemaale ja asus siis Eestimaa kubermangu toitluskomitee volinikuna sõjaväe varustajaks Eestis ja Põhja-Liivimaal.
* 20. detsembrist 1918 oli Tallinna 6. jaoskonna rahukohtunik.
* Tegutses vahepeal ka Tallinna 1. kohtu-uurijana ning määrati siis Tallinna 7. jaoskonna rahukohtunikuks
* 21. veebruaril 1921 nimetati Tallinna-Haapsalu rahukogu alaliseks liikmeks
* 5. mail 1924 nimetati Tallinna-Haapsalu rahukogu abiesimeheks
*kuni 1940 aastani Tallinna Ringkonnakohus, sh ringkonnakohtu abiesimees
## Ühiskondlik tegevus
* 1901 Tallinna jalgrattasõitjate seltsi Kalev (1913 Eestimaa Spordiseltsi Kalev) üks asutajatest ja juhatuse liige
* 1921 Tallinna Jalgpalliklubi üks asutajatest ning juhatuse liige
* Detsembris 1921 valiti Jalgpalliliidu esimeseks esimeheks.
* 1922–1923 Eesti Spordi Keskliidu esimees
* 1937–1940 Eesti Talvespordi Liidu juht
* 1930. aastatel Tallinna Jahtklubi esimehena tegutsedes esindas 1936. aasta Berliini olümpiamängudel Eesti purjetajaid.

## Isiklikku
Võttis osa vabadussõjast Tallinna 1. kaitsepataljoni reamehena, "tehes kaasa lahingud Tartust kuni Võruni".
Tema tütar Anna-Liisa Künnapa oli sportlane: Eesti meister võrkpallis 1940 ja 1941, Eesti meistrivõistluste hõbe kuulitõukes (1938) ja pronks kõrgushüppes (1939).

## Tunnustus
* 1928 Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk
* 1934 Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk
* 1938 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Foto: Gustav Laanekõrb 1924. aastal
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*
Švėkšna mõis

**Švėkšna mõis** (leedu keeles *Švėkšnos dvaras*) on endine mõis Leedus Šilutė rajoonis Švėkšna vallas Švėkšnas.

Švėkšna mõisa on esimest korda mainitud aastal 1509. Toona kuulus see Žemaitija valitsejatele Kęsgailadele. Aastast 1569 läks mõis Zaviszade valdusse, aga aastail 1624–1644 kuulus see Hieronim Kryszpin-Kirszenszteinile. Tema asutas mõisa juurde töökojad paberi, klaasi ja püssirohu tootmiseks, samuti telliselöövi, saekaatri ja villakraasimisvabriku. 

Aastal 1621 läks mõis Denhoffide suguvõsa valdusse, seejärel aastal 1694 Grotthußide omandisse. Aastast 1721 kuulus Švėkšna Ogińskitele. Aastal 1766 läks mõis Platerite valdusse, sama suguvõsa valdusse jäi see kuni võõrandamiseni aastal 1944.

Peahoone on uusklassitsistlikus stiilis. See valmis aastal 1880. Toonane omanik A. Plater nimetas selle oma abikaasa järgi Villa Genovaiteks. 

Peahoone ümber paikneb park, mida ehivad päikesekell ja Diana skulptuur pargis asuva tiigi saarel. Parki ühendab katoliku kirikuga üle Klaipėdasse viiva tee viiv kahe kaarega jalakäijate sild. 2008. aastal avastati, et sealses pargis kasvab müür-raunjalg; tegemist on ühega selle taime kahest kasvupaigast Leedus.

Pargi servas paiknevad kõrvalhooned. Säilinud on meierei, vesiveski, tõllakuur, jääkelder, ladu, ait. Kokku on säilinud viisteist kõrvalhoonet. Neist tähelepanuväärseim on 1919. aastal valminud koolimaja, kus õpivad tänapäevalgi Švėkšna gümnaasiumi algklasside õpilased.

Tänapäeval on mõisakompleks õigusjärgseile omanikele tagastatud, praegu on selle omanik Laimė Felicija Platerienė.

## Galerii

SveksnaSauleslaikrodis.jpg|Päikesekell
Ginkmedis.2007-08-19.jpg|Hõlmikpuu mõisa pargis
Sveksnos dvaras.2007-08-19.jpg|Mõisa peahoone ja park
Sveksnos gimnazija.2007-08-19.jpg|Švėkšna vana koolimaja


## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (*leedu keeles*)
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiplaan (*leedu keeles*)
Krokų Lanka

**Krokų Lanka** on järv Leedus Šilutė rajoonis. 

Kaldajoone pikkus on 16,8 kilomeetrit. Järv tekkis jõesetete poolt Kura lahest eraldatud laguunist, selle idaosas asub kahe hektari suurune saar. Järve kallastel kasvavad pilliroog, hundinui ja kaisel, sügavamal aga penikeeled, vesikuusk, kanada vesikatk.

Krokų Lanka asub Nemunase delta regionaalpargi territooriumil. Järve põhi on savine. Järve iseloomustab rikkalik linnustik, selle kallastel elavad hüüp, hallhani, soo-loorkull, mustsaba-vigle ja suurkoovitaja. Järv on ka oluline peatuspaik lindude rändel, samuti on see tähtis kalamaimude kasvupaik.

## Välislingid
Šilutė rajoon

**Šilutė rajoon** on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus endise Klaipėda maakonna aladel. Rajoon piirneb läänes Kura lahega, lõunas aga Venemaaga (Kaliningradi oblast).

Rajooni pindala on 1706 km². 2014. aasta seisuga elas seal 42 473 inimest.

Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Gardamase, Juknaičiai, Katyčiai, Kintai, Rusnė, Saugose, Šilutė, Švėkšna, Usėnai, Žemaičių Naumiestise ja Vainutase vald.

Halduskeskus on Šilutė linn. Teised suuremad asulad on Gardamase, Katyčiai, Kintai, Rusnė, Švėkšna, Žemaičių Naumiestise ja Vainutase alev. 2011. aasta seisuga olid elanikest 96,64% leedulased, 1,81% venelased, 0,54% sakslased, 0,14% poolakad, 0,12% valgevenelased ja 0,76% oli teistest rahvustest.

Rajooni suurim jõgi on lõunapiiril voolav Nemunas. Teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Leitė, Šyša ja Minija, samuti viimase lisajõed Tenenys ning Veiviržas. Suurim järv on Krokų Lanka.

Šilutė rajooni territoorium jääb osaliselt Nemunase delta regionaalparki.


Paprastasis_ąžuolas.jpg|Hermann Sudermanni tamm
Juknaičiai.Sveikatingumo_kompleksas.jpg|Juknaičiai
Macikai._Buves_lageris.jpg|Macikai koonduslaagri hoone
Degučių_bažnyčia.JPG|Degučiai kirik
Vilkėno malūnas.JPG|Vilkėnase veski
Ventes_svyturys.jpg|Ventė neeme tuletorn


## Viited

## Välislingid

*Rajooni koduleht (*leedu keeles*)
Gustav Kalkun

**Gustav Kalkun** (22. märts (10. märts vkj) 1898 Ropka vald, Tartumaa – 24. aprill 1972 Windsor, Ontario, Kanada) oli Eesti kergejõustiklane ja sporditegelane.

Kalkun võitis Eesti meistrivõistlustel aastatel 1922–1931 kettaheites 3 kuld-, 3 hõbe- ja 1 pronksmedali ning vasaraheites 1 kuld- ja 4 pronksmedalit.

Gustav Kalkun saavutas 1924. aasta Pariisi olümpiamängudel kettaheites 15. koha ja 1928. aasta Amsterdami olümpiamängudel 10. koha. 
5. juulil 1924 kandis ta Pariisis suveolümpiamängude avatseremoonial Eesti lippu. Samuti kandis ta Eesti lippu järgmiste suveolümpiamängude avatseremoonial 28. juulil 1928 Amsterdamis. 

Saksa okupatsiooni ajal oli ta aastail 1943–1944 noorteorganisatsiooni Eesti Noored peastaabi ülem. Teise maailmasõja lõpul oli ta Taanis sõjapõgenik, hiljem siirdus Kanadasse.

Ta suri 24. aprillil Kanadas Windsoris ja maeti 26. aprillil teisele poole riigipiiri USA-s Detroitis Gethsemane luteri kalmistule.

## Isiklikku
Gustav Kalkuni vennapoeg oli näitleja Karl Kalkun, kelle poeg on spordiajakirjanik Kristjan Kalkun.

## Viited

## Välislingid
*
Georg Kristjanson

**Georg-Evald Kristjanson** (9. november 1897 Tallinn – 24. oktoober 1975 Tallinn) oli Eesti maadleja ja maadlustreener ning spordiajaloolane.

Töötas noorpõlves 3 aastat sepana, seejärel üle 20 aasta pagarina ning pärast II maailmasõda enam kui 25 aastat spordiorganisatsioonides ja Estonia teatris masseerijana. Oli aastatel 1956 ja 1960 masseerija ka NSV Liidu koondise olümpialaagrites.

## Sportlasena
Hakkas sportima 16-aastaselt Tallinna Vabatahtlikus Atleetide Klubis, innustatuna Georg Lurichi, Aleksander Abergi ja Georg Hackenschmidti eeskujust. Paistis maadlejana võisteldes silma võtete poolest. Tegutses kuni 1940. aastani Spordis.

## Sporditegelasena
Pärast II maailmasõda tegutses ta spordiklubides Spartak, Dünamos (1949. aastal maadlussektsiooni üks asutajaid), Tööjõureservides (aastani 1956), Laevastiku Tallinna Spordiklubis (1956–1958) ja Harju Jõus (1964–1965).

Oli väsimatu maadluse ja tõstmise propageerija.

## Looming
Oli raskejõustikuajaloo uurija. Avaldas kirjutisi Kehakultuuris, Spordilehes jm ajalehtedes.
### Raamat
*Eesti raskejõustiku ajaloost. Tallinn 1973

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Rakend

**Rakend** on veolooma sõiduvahendi või põllutööriista ette kinnitamise (rakendamise) vahendite ehk rakmete süsteem, rakendiks nimetatakse ka sõidukit või tööriista koos selle ette rakendatud ühe või mitme veoloomaga. 

Eestis oli 20. sajandi esimese pooleni levinuim hoburakend rangide ja loogaga, mille külge kinnituvad vankri või ree aisad. Loogarakendisse kuuluvad veel sedelgas ja leid. Teine levinud rakenditüüp on sorirakend, kus hobuse kaelale ja õlgadele toetuvate rangide ning üle kaela ulatuva looga asemel on rinnarihmast ja kaelapealsest rihmast koosnevad sorid.

## Vaata ka
*rakmed
Sedelgas

**Sedelgas** (vene sõnast седёлка, mille sisevorm on 'sadulake') on hoburakendi osa. 

Sedelgas võeti vene eeskujul Eestis ja Lätis kasutusele 19. sajandil, seda oli vaja pikematel sõitudel või vedudel. Lääne- ja Saarte murdes nimetatakse sedelgat sõnaga "telka".

Sedelgas oli kahest vildiga vooderdatud puuplaadist ning neid puidust või metallist kaarega ühendav hobuseriist. Ta kinnitati hobuse turja taha seljale sedelgavööga. Sedelgarihmaga, mis toetus sedelgale läbi metallaasade, reguleeriti aiste ja rangide asetust ning välditi nende loksumist. Sedelga ülesanne oli osa koorma raskust üle kanda hobuse seljale ning hoida range õigel kõrgusel, et need hobuse kaela ülaosa ei rõhuks ega hõõruks. Sedelgarihma abil sai ka koormat pidurdada.

Tänapäeval kasutatakse spetsiaalset käepidemega sedelgat abivahendina ilma sadulata ratsutamisel. Sedelga külgedel olevate rõngaste külge on võimalik kinnitada ka jalused.

## Viited

## Välislingid
* Sedelgas Eesti Põllumajandusmuuseumis
Eduard Hiiop

**Eduard Hiiop** (ka **Hiop**; 19. detsember (7. detsember vkj) 1889 Valga – pärast 28. augustit 1941) oli Eesti kergejõustiklane, iluuisutaja, jääpallur ja tennisist.

Töötas restauraatorina, seejärel Tallinnas Kalevis raamatupidaja-asjaajajana. Võttis osa Esimesest maailmasõjast ja Vabadussõjast. Pärast sõda töötas õppejõuna spordikursustel. Asutas Tallinnas tennisreketite ja nende parandamise ettevõtte.

1914. aastal võitis ta Venemaa olümpiaadil hoota kaugushüppe.

Oli kaheksakordne Eesti meister iluuisutamise paarissõidus ja Eesti meister laskmises. Aastal 1921 ja 1923 tuli ta paigalt kaugushüppes ja 1918. aastal 4 x 100 m teatejooksus Eesti meistriks.Eesti meistrivõistlustel saavutas ta 15 korral paigalthüpetes, kümnevõistluses (1920), kaugushüppes (1921), 100 m jooksus (1920), 110 m tõkkejooksus (1918, 1920) ning vasara- (1917) ja raskusheites hõbeda või pronksi.

Osales paarissõidus (koos Helene Michelsoniga) 1936. aasta taliolümpiamängudel.

Osales tennise- ja talispordiliidu asutamises ning oli Eesti Spordi Keskliidu liige. Õpetas tennist nii Eestis kui ka Soomes. 

Eduard Hiiop arreteeriti Nõukogude okupatsioonivõimu poolt 24. augustil 1941, ta jäi teadmata kadunuks.

## Isiklikku
Tema poeg oli tennisist Heldur Hiop (1928–1998).

## Viited

## Välislingid
*
*Eesti ohvitserid 1918-1940
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Dangė

**Dangė** (ülemjooksul **Akmena**) on jõgi Leedus. Jõgi läbib Kretinga rajooni (selle territooriumil kannab ta Akmena nime) ja Klaipėda rajooni.

Jõe pikkus on 62,5 km ja valgla on 595 km². Jõe lang on 0,88 m/km. Jõel asub neli paisjärve.

Dangė läbib Kretinga linna ja Kretingalė alevit. Suurim asula selle jõe kaldal  on Klaipėda linn paigas, kus jõgi suubub merre. Seal on Dangė sügavuseks 5-7 meetrit.

## Välislingid

*Jõgi Leedu kanuusõidu portaalis (*leedu keeles*)
Kamjanogirka (Illintsi rajoon)

**Kamjanogirka** (ukraina keeles Кам'яногірка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 943. Pindala on 1,08 km².
Bovsunõ

**Bovsunõ** (ukraina keeles Бовсуни) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Lugõnõ rajoonis. Elanike arv on 974. Pindala on 4,96 km².


Василівська церква (1791).JPG|Bovsunõ kabel.
Братська могила радянських воїнів та жертв фашизму. Поховано 51 чоловіка.jpg|