open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kantküla (Jõgeva)

**Kantküla** on Jõgevamaal Jõgeva vallas asuv küla.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda.

Küla on esmamainitud 1419. aastal kujul *Candekull.* Hiljem mainitud nimekujud: 1599 – *wieś Kankula*, 1638 – *Kantkula* ja 1839 – *Kaintkull*. Küla asus Laiuse kihelkonnas ja kuulus Laiuse mõisale.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 65 elanikku, neist 58 (89,2%) olid eestlased.

Paul Johansen võrdles Kantküla nime Soomes asuva Kantokyläga. Sellest lähtudes tuletas Valdek Pall külanime sõnast "kand" ('tagaosa') või "känd". Tänapäeval hääldatakse külanimes n-häälik peenendatult, sest on rahva meelest segunenud sõnaga "kant".

## Viited
Parksepa

**Parksepa** on alevik Võru maakonnas Võru vallas.

Parksepas elab ligi 700 elanikku. Seal asub lasteaed, üle 500 õpilasega keskkool, kaks poodi ja Parksepa raamatukogu. 

Alevikus tegutseb Parksepa rahvamaja mitme isetegevus- ja huviringiga, samuti spordiklubi, noortekeskus ja Parksepa ehk Kanariku järv.

Oluline roll Parksepa alevikuks kujunemisel oli Võru EPT-l, mille allüksustest moodustunud ettevõtteid tegutseb alevikus tänini.

## Viited

## Välislingid
* Parksepa keskkool
Tönnes Maydell (täpsustus)

**Tönnes Maydell** on olnud mitme Maydellide perekonda kuulunud inimese nimi:

***[[Tönnes Maydell (surnud 1559)|Tönnes Maydell]]** oli Saare-Lääne piiskopi vasall enne Liivi sõda
***[[Tönnes Maydell]]** oli eelmise poeg, Rootsi admiral ning esimene Eestimaa rüütelkonna peamees
***[[Tönnes Maydell (surnud 1657)|Tönnes Maydell]]** oli eelmise pojapoeg ja rittmeister
Lehetu

**Lehetu** on küla Harju maakonnas Saue vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.


Terjatu tee Lehetu külas.jpg|Terjatu tee Lehetu külas
Lehetu küla tiik.jpg|Lehetu küla tiik
Mälestuskivi Lehetus.jpg|Mälestuskivi Lehetus


## Vaata ka
*Lehetu kraav
*Saida sovhoos

## Viited
Lepaste

**Lepaste** (18. sajandi kaartidel *Leppast*) on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.

## Vaata ka
*Tuharu allikas

## Viited
Tönnes Maydell

**Tönnes Maydell** "vanem" (suri 25. septembril 1600 Pärnus) oli Eestimaa aadlik, Rootsi sõjaväelane (admiral) ja Eestimaa rüütelkonna 1. peamees.

Maydelli isa oli Tönnes Maydell (t.a. Johann Maydell), kes oli Saare-Lääne piiskopi vasall. 

Ta astus ilmselt 1560. aastatel Rootsi riigi teenistusse ning tegi küllaltki muljetavaldavat karjääri: 1590. aasta esindas ta Rootsi poolt rahuläbirääkimistel Vene Tsaaririigiga, mis lõpetas 1590. alanud Vene-Rootsi sõja (mille tulemused kinnitas 1595. aastal Täyssinä rahu), 1593. aastal oli ta ka Rootsi delegatsiooni esindaja Poola kuninga Zygmunt III Waza juures.

Tönnes Maydell oli ta mitmete Rootsi kindluste ülem Eestimaal (1581–1582 Toolse, 1582–1584 Tallinna, 1584–1586 Haapsalu asehaldur ja 1586, 1595 Koluvere lossipealik). Alates 20. septembrist 1570 Tallinna kodanik. 

Tönnes Maydell tõusis 1593. aastal Eestimaa rüütelkonna 1. peameheks (1593–1598) ning Rootsi Peipsi järve flotilli admiraliks. 

Maydell suri tõenäoliselt 25. septembril aastal 1600, ent kindlat teavet selle kohta pole. On teada, et päev varem koostas ta testamendi ning sama aasta 31. detsembril oli ta surnud. 

Talle kuulusid Harjumaal Hageri Maidla (Pernorm; Wredenhagen) mõis ja Läänemaal 12. juulil 1594 Rootsi-Poola kuninga  Sigismund III-e poolt kingitud Koluvere linnuselääni Maidla (Tockumbeck) mõisa moodustanud külad. 

## Kirjanduses
Maydell on peamiselt tuntud oma vastukirjaga Balthasar Russowi kroonikale, kus ta viimast rumalaks taluhärjaks ehk matsist mittesakslaseks (eestlaseks) sõimab. Asja muudab irooniliseks see, et Maydellide suguvõsa pärineb eesti aadlike seast. Maydelli tegelaskuju on kasutanud Jaan Kross oma teoses "Kolme katku vahel".

## Perekond
Ta oli abielus Catharina Schneideriga (Snider), kes oli Tallinna kodaniku Andresz Schneideri ja tõenäoliselt Catharina Honerjegeri tütar. Abielust sündisid: 
*Tõnnies Maydell "noorem" (1590–1604), Taebla mõisnik, oli abielus Karl Horni tütrega 
*Georg (Jürgen) Maydell (surn 1637), Kullamaa Maidla ja Hageri Maidla mõisnik, Eestimaa aadlilipkonna rittmeister, Koluvere lossi asehaldur (1614), Eestimaa maanõunik (1617) ja rüütelkonna esindaja Stockholmis (1629, 1634). Edise mõisniku, jalaväekindrali ja Rootsi vabahärra Georg Johann von Maydelli (1648–1710 Tallinn) vanaisa.
*Hermann Maydell (suri 1639), kuninglik poola kammerhärra, Piltene staarost ja pandihärra, 18. sajandi alguseks kadunud Maydellide Kuramaa Dundaga mõisa (sks. *Dondangen*) haru esivanem
*Johann Maydell, poola ooberst
*Katharina Maydell, Koila mõisniku Wilhelm von Wrangelli (surn. 1631) abikaasa
*Gerke (Gietke, Gerdruta) Maydell, Saaremaa Jööri mõisniku Claus Weddewesi (ka Claes Wedwes) ja Harjumaa Purila mõisniku major Michael von Engelhardti (suri 1651) abikaasa

## Viited
Mustu

**Mustu** on küla Harju maakonna lõunapiiril Saue vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.

Küla territooriumile jääb üks arheoloogiamälestiseks arvatud asulakoht ja ohverdamiskoht (Hiiemägi).

Suurem osa Mustu soost jääb naabermaakonda kuuluva Pajaka küla territooriumile.

Küla kagunurk jookseb mööda Jutapere jõge.

## Viited
Nurme (Saue)

**Nurme** on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.

Külas asub kahest lahustükist koosnev Alema looduskaitseala.

Küla territooriumile jäävad Ellamaa ja Nurme raba, mis on mõlemad läbi kaevatud.

Külas asus Nurme mõis, mille peahoone on alates 1980. aasta tulekahjust varemetes.

Küla läbivad Vaimõisa–Nurme tee, Riisipere–Nurme tee ja Lehetu–Nurme tee. Neist viimase ääres asub ka Nurme mõisa park ja allee.


Asulakoht (Nissi vald, Nurme küla).JPG|Asulakoht Nurme külas
Alema botaaniline kaitseala.JPG|Alema botaaniline kaitseala
Nurme mõisa allee, 18.-20.saj.jpg|Nurme mõisa allee


## Viited
Odulemma

**Odulemma** on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.

Küla kirdepiir kulgeb mööda Hingu oja ja loodepiir mööda Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maanteed. Küla läbib Riisipere–Kernu tee.

Odulemmas asub kaks arheoloogiamälestiseks arvatud asulakohta ja viis kaitsealust kultusekivi.

Külas tegutses Odolemma kool. Nii 19. sajandi lõpus valminud vana koolihoone kui ka 1930. aastatel valminud uus koolihoone on hävinud.

## Viited
Rehemäe

**Rehemäe** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Külas on Rehemäe bussipeatus. 

Küla edelaosa jääb Marimetsa-Õmma hoiualale. 

Küla tekkis aastal 1977, mil liideti Kuke küla ja Rõuma küla Nissi külanõukogus asunud osa. Rõuma osas asus ka Rehemäe talu. Küla ladel asus hiljem Saida sovhoosi Rehemäe osakond. Enne 1. märtsi 2017 kuulus küla Harju maakonda Nissi valda.

## Vaata ka
*Rõuma kraav

## Viited
Siimika

**Siimika** on küla Harju maakonnas Saue vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.

1977. aastal liideti Siimika külaga Selgküla.

## Vaata ka
*Järveotsa järv 
*Larvi järv
*Viruküla–Padise tee
*Järveotsa allikas

## Viited
Tabara

**Tabara** on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.

Tabara külas on säilinud 19. sajandi teise poole miljöö ja hoonestus. Iseloomulikud on seal käänulised külateed ja puudesalus õued, uuemaid juurdeehitisi on vähe.

## Asukoht
Tabara küla asub Saue vallas Harju maakonnas, umbes 38 kilomeetri kaugusel Tallinnast. Küla piirneb lõunas Viruküla ja Kivitammi, läänes Siimika, põhjas Aude ja läänes Vilumäe külaga. Kagupiiril on Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee.

## Loodus
Küla põhjaservas asub Orkjärve soo, mis kuulub Orkjärve looduskaitseala alla.
## Küla nimi
Küla vanim teadaolev nimekuju on 1241. aastast *Tapaiarhu*. Hilisemad ajaloolised nimevormid on 1394 *Tappierve*, 1586 *Tapper* ja 1726 *Dabora*. Paul Johanseni seletuse järgi võis külanimi algselt koosneda oletatavast isikunimest *Tapaja* ja sõnast *aru* (varasemates allikates *arve*) tähenduses 'kuiv kõrge maa'. Julius Mägiste on seostanud nime teise poole läänemeresoome sõnadega *aro*, *aroi*.

Teine võimalik seletus lähtub asjaolust, et praegune Orkjärve raba küla põhjaosas võis varem olla järv. Sel juhul võis nime teine pool olla *järv* : *järve* ning esimene pool võis pärineda kas taimenimetusest *tapp* või *taba*-algulistest kalandusse puutuvatest sõnadest.

### '''Rahvapärimus'''
Kohaliku pärimuse järgi oli Viruküla–Padise tee äärne raba kunagi järv, mille juures oli tapetud rüüstajate eest pakku läinud inimesi. Kirjanduses, arhiivides ja Läti Henriku kroonikas sellele sündmusele otsest kinnitust pole, küll aga on leitud kaudseid viiteid sarnastele sündmustele.

## Põlistalud
* Hansu
* Juudi
* Kalju
* Kasanski (endine Sirina)
* Kubja
* Kuura
* Pulga
* Rohula
* Sütsi
* Vahtramäe

## Vaatamisväärsused
* Orkjärve looduskaitseala
* Viruküla tammik
* Järve talu
* Kivisilla talu – sealt läks talitee Orkjärve rabaheinamaadele. Igal väikesel soosaarel oli rahvakeeli oma nimi: Tammemäe, Kaasiku, Raeda mägi jne, enamasti olid need pandud talunimede järgi. Kaugemate talude inimesed olid nädal aega rabas ja tegid heina. Ööbiti soosaartel.
* Metsavendade punker – kaks metsavenda hukkusid kinnipidamisel. Kaks mälestuskivi: punkri kohas ja tee ääres. 
* Orkjärve raba talvetee – Siimika ja Larvi küla elanikud kasutasid seda teed Riisipere mõisa vesiveskil käimiseks.

## Tuntud inimesi
Tabara külas sündis ja kasvas lavastaja Priit Põldroos.

## Vaata ka
*Viruküla–Padise tee
*Pulga allikas

## Viited
Smuuli

**Smuuli** (lühend SM) on Kuressaare linnaosa. 

Kuressaare elamurajoon hakkas kujunema 1960. aastate lõpus tollase nimega Nurme tänava (hilisema Juhan Smuuli tänava) piirkonda linna põhjaserva, Kingissepa Keskkooli lähedusse. 

Tegemist on eramutest ja viiekorruselistest korterelamutest koosneva elurajooniga, mille infrastruktuur kujunes 1980. aastateks küllaltki eeskujulikuks. Ehitati lasteaed, selvekauplus "Tooma", üleliidulist kuulsust pälvinud saun koos teenindusasutuste ja baariga. 

Taasiseseisvumine mõjus elurajoonile raskelt, eriti korterelamutele. Mitmete hoonete puhul tuli päevavalgele ehituspraak. Erastamisperioodil lõpetas töö saun, millest sai kaubakeskus. 

Tänapäeval areneb piirkonnas ettevõtlus, renoveeritakse elamuid ning korrastatakse teid ja tänavaid.
Vilumäe

**Vilumäe** on küla Harju maakonnas Saue vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.

Küla territooriumile jääb Riisipere mõisa härrastemaja.

## Vaata ka
*Riisipere mõisa park

## Viited
Nane Annan

**Nane Maria Annan** (varem **Nane Lagergren**; sündinud 14. oktoobril 1944) on rootsi jurist ja kunstnik, kes on Raoul Wallenbergi sugulane. 

Ta oli abielus ÜRO peasekretäri Kofi Annaniga. Nanel on eelmisest abielust üks laps – Nina Cronstedt de Groot.

## Tunnustus
*2001 – valiti Venemaa Kunstide Akadeemia välisliikmeks
Vancouveri saar

**Vancouveri saar** on saar Vaikse ookeani kirdeosas, Põhja-Ameerika ranniku lähedal. Pindala u 31 200 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 2200 meetrit (Golden Hinde). Kuulub Kanadale.

Saar on nime saanud briti ohvitseri George Vancouveri järgi, kes uuris Vaikse ookeani rannikut 1791–1794.

Saare põliselanikud on nuutkad, kvakiutlid ja sališi keeli kõnelevad hõimud.

Vancouveri saare suuremad asulad on Victoria ja Nanaimo linn.
Piktogramm

**Piktogramm** ehk **piktograaf** on graafiline sümbol (märk), millel on tähendus sarnasuse tõttu mingi füüsilise objektiga.

Vanimad piktogrammid on eelajaloolised joonistused kaljuseintel.

Piktogrammide kasutamisest ehk piktograafiast arenes välja kiri, sest kirja arenemise ajal olid kõik kirjamärgid suurel määral piktogrammilaadsed. Esimesi piktogramme kasutati kirja eesmärgil umbes 5000 eKr. Pideva kasutamise käigus piktogrammid lihtsustusid ja piktogrammkirjast arenes välja hieroglüüfkiri.

Eriti on piktogrammide kasutamine levinud kohtades, kus ei ole üht keelt, mida kõik valdaksid. Sel juhul on võimalik kirjutada sõnumeid mitmes keeles, kuid piktogrammide kasutamine on sageli lihtsam, eriti kui sõnumiandja ise ei oska kõiki vajalikke keeli.

Liiklusmärgid põhinevad suuresti piktogrammidel.

Piktogrammide kasutamist reguleerib rahvusvaheline standard ISO 7001 "Avaliku teabe sümbolid". Neid kasutatakse rahvarohketes kohtades nagu lennujaamad ja raudteejaamad. Teine ala, kus piktogramme laialt kasutatakse, on rõivastele kantavad tingmärgid nende pesemise tingimuste kohta. Piktogrammidega märgitakse meeste ja naiste käimlaid, samuti mürgiste kemikaalide ohtlikkust,

Piktogramme kasutatakse alternatiivkommunikatiivse suhtlusvahendina. Piktogrammid on kasutusel eripedagoogikas eelkõige mõõduka ja raske vaimse alaarenguga inimeste seas, ning suhtlemist hõlbustava abivahendina inimeste seas, kes ei kasuta verbaalset kõnet. Piktogrammid on osaliselt standarditud, kuid neid saab vastavate vahenditega ka ise luua. Piktogramm on süsimust ruut, millel on valge kujutis. Kujutise kohale võib olla kirjutatud mõiste, kuid see pole kohustuslik. Seda kasutatakse suhtlusmärgina. Piktogramme saab kaasas kanda, nendega saab lihtsustada ruumides ja kohtades orienteerumist (osa piktogramme tähistab levinud silte ja ruume). Piktogrammkirja saab vastava tarkvara ja riistvara abil kasutada töös arvutiga.

## Vaata ka
*glüüf

## Välislingid

* Merike Melsas. Kommunikatsioonivõimalused, õpikeskkonna kohandamine erivajadustega inimeste kutseõppeks. Õppemetoodiline materjal pedagoogidele ja sotsiaalse tugivõrgustiku spetsialistidele hooldusõppes põhihariduse omandanud õppijate kaasamiseks kutseõppesse
Mnemogramm

**Mnemogramm** (mnemograaf, kreeka keelest) on sümbol (märk) millegi meelespidamiseks, mäletamiseks.

## Vaata ka
*piktogramm
*ideogramm
Äänisjärve kaljujoonised

**Äänisjärve kaljujoonised** on Äänisjärve-äärsetele kaljudele raiutud kujundid ja märgid. Sarnaseid petroglüüfe leidub ka Võgi jõe (vene *Выг*, soome *Uikujoki*) alamjooksu saartel Valge mere ääres ja Koola poolsaarel Kanozero järve saartel ja kaldakaljul. 
 
Paarikümnekilomeetrisel alal Äänisjärve idakalda kaljustel neemedel ja saarekestel on avastatud 24 leiukohta kokku üle 1200 joonisega. Nende kujundite ja märkide hulgas korduvad veelinnu, paadi, loomade, inimeste ja loominimeste kujutised koos mitmesuguste abstraktsete sümbolitega. 

Äänisjärve kaljujoonised on dateeritud 4.–2. aastatuhandesse eKr. Oletatavasti on need loodud seal elanud läänemeresoomlaste või nende eelkäijate poolt.

## Vaata ka
*Alta kaljujoonised

## Kirjandus
* Väino Poikalainen, Enn Ernits, "Äänisjärve kaljujoonised ja esivanemate loodusetunnetus" – Eesti Loodus 1987, nr 3 ja 4
* Väino Poikalainen, "Lisa Äänisjärve kaljujoonistele" – Tartu Tähetorni kalender 1988. aastaks, Valgus, Tallinn 1987, lk 75–81
* Enn Ernits, "Maast ja taevakehadest Äänisjärve kaljuraienditel" – samas, lk 82–89
* Väino Poikalainen, "Äänisjärve kaljujooniste temaatika" – kogumikus "Harmoonia võimalikkus süsteemis inimene – keskkond – ühiskond", Tallinn 2005, lk 263–275; ISBN 9949108365
* Väino Poikalainen, "Killukesi elust ja loomest", Tartu 2007, 88 lk; ISBN 9789949151547; raamat sisaldab ka bibliograafiat lk 61–85 ja venekeelset artiklit: А. Д. Столяр, "Феномен исследования петроглифов Онежского озера (Карелия)"

## Välislingid

*Harvet Toots. Kivisse raiutud kunst. Ajakiri Loodus, aprill 2000
*Enn Ernits. Kosmilisest jahist Põhja-Euraasia kaljutaides
*Enn Ernits. Kuradite vägitegudest Äänisjärve idarannikul
*Karjala kaljujoonised (vene keeles)
*Valge mere ja Äänisjärve kaljujoonised (inglise keeles)
* Kanozero kaljujoonised (vene keeles)
Kaarel Väljamäe

**Kaarel B. Väljamäe** (sündinud 15. juunil 1981 Kohilas) on eesti kirjanik.  

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kolm last. Tema abikaasa Melita Väljamäe on meditsiiniõde. Tema vend Andreas Väljamäe on vabakutseline laulja, õde Liis-Helena Väljamäe on ERSO-s viiuldaja.

## Looming
* 2006 "Sent" (luulekogu)
* 2010 "Suur mees juba" (monolavastus; dramaturg-lavastaja Diana Leesalu; Tallinna Linnateater)
* 2012 "Suur mees juba" (luulekogu)
* 2012 "Klassipilt" (mononäidend)
* 2015 "Kohvi kõrvale" (luulekogu)
* 2017 "Kriipsud uksepiidal" (näidend, koostöö D.Leesaluga Tallinna Linnateater)
* 2022 "helesinine tahmakuu" (luulekogu)
* 2022 "Rahuruum" 
* 2023 "Haugub, hammustab, tapab. Hingad, hingad, ei hinga." (luulekogu)
* 2023 "Angerja teekond" (näidend)
* 2025 "tumeruuge tuisukuu" (luulekogu)
* 2026 "Surm ja saudade" (novellikogu)

## Tunnustus
Ajakirja „Looming” aastapreemia luule kategoorias (2010)

Juhan Liivi luuleauhinna nominent ("sa ju tahaksid uskuda" eest, 2013)

Eesti Teatri Agentuuri näidendivõistluse III preemia („Angerja teekond”; 2023)

## Viited

## Välislingid
* Väljamäe blogi
* Väljamäe ETA andmebaasis

## Arvustused
* "Küllap vaatame samu saateid." (Kairi Prints, Sirp 18.10.2010)
* "Hunt on kuri, maasikas on hea." (Jürgen Rooste, Looming 6/2012)
* "Potentsiaalse lunastuspagulase ohkav vabavärss" (Alvar Loog, Looming 12/2015) 
* "Kerge elu mõru maitse" (Andrus Kasemaa, Sirp 6.5.2016)
* "Enesetsensuuri kammitsevad kriipsud kasvamise teel" (Madis kolk, Postimees 2.05.2017)
* "Kahekõne iseendaga" (Teater Must Kast 15.05.2017)
Lisbeth Palme

**Anna Lisbeth Christina Palme** (neiupõlvenimi **Beck-Friis**; 14. märts 1931 – 18. oktoober 2018) oli rootsi lastepsühholoog. Ta oli Rootsi peaministri Olof Palme abikaasa, nad abiellusid 9. juunil 1956. 

Ta oli aastail 1990–1991 UNICEF-i eesistuja.

## Olof Palme mõrv

Olof Palme tapeti püssilasuga Stockholmi kesklinnas 28. veebruaril 1986, kui ta jalutas koos abikaasaga pärast õhtust kinoseanssi koju. Palmet ei turvanud ihukaitsjad. Tulistamise käigus sai haavata ka Lisbeth Palme, keda kuul tabas õlga. 

Detsembris 1988 vahistati Christer Pettersson, kelles Lisbeth Palme oli mõningase kõhklusega ära tundnud oma abikaasa tapja. Pettersoni süüdistati küll mõrvas, kuid asitõendite puudumisel tunnistas Rootsi kõrgem kohus ta süütuks. Seega on Olof Palme mõrv tänaseni lahendamata.
Kõne (keeleteadus)

**Kõne** on keeleteaduses keele kasutamine inimestevahelises suhtluses. Keel kui abstraktne märgisüsteem avaldub kõneaktides, mis võivad olla nii suulised (suuline kõne) kui ka kirjalikud (kirjalik kõne).

Suuline kõne on vanem kui kirjalik kõne ja suur osa kirjalikest ülestähendustest on olnud suulise kõne jäädvustamise vahendid.

Kõne arendamise ja korrigeerimisega tegeleb logopeedia.

## Kõne-eelne periood
#kisa
#koogamine
#lalin

## Kõne areng
Kõne arengu oluliseks eelduseks on, et laps kuuleb oma esimese eluaasta vältel inimkõnet – impressiivne kõne. Ekspressiivne kõne areneb lapsel välja umbes 3. eluaastaks. Kõne normaalseks arenguks peavad olema täidetud järgmised tingimused:
#eale vastav kehaline ja vaimne areng,
#arenenud meeleelundid,
#korras tsentraalne kõneaparaat,
#korras perifeerne kõneaparaat,
#terve kõnekeskkond.

## Kõne liigid
*impressiivne kõne
*ekspressiivne kõne
*sisekõne

## Vaata ka
*kõnekujundus
*litereerimine
Ideogramm

**Ideogramm** (ideograaf, kreeka keelest ἰδέα idea "idee" + γράφω grapho "kirjutan") on graafiline sümbol (märk), mis esindab mõistet, ideed, tähendust. 

Ideogrammide hulka kuuluvad näiteks pildilised viidad, mida kasutatakse rahvarikastes kohtades suundade ja kohtade tähistamiseks; araabia numbrid; matemaatilised sümbolid jpt. 

## Vaata ka
*logogramm
*mnemogramm
*piktogramm

## Välislingid
Venemaa Riigiteenistuse Akadeemia

**Venemaa Föderatsiooni Presidendi juures asuv Venemaa Riigiteenistuse Akadeemia** (vene keeles Российская академия государственной службы при Президенте Российской Федерации) oli aastatel 1946–2010 tegutsenud  kõrgkool Venemaal Moskvas.  

Aastatel 1946–1991 oli see õppeasutus tuntud kui **NLKP Keskkomitee juures asuv Ühiskonnateaduste Akadeemia** (vene keeles Академия общественных наук при ЦК КПСС) – kõrgem parteiline õppeasutus Nõukogude Liidus, mis koolitas kaugõppe teel kõrgemaid kommunistlikke ametikandjaid. Kõrgkool oli asutatud 1946. aastal.

1991. aastal alguses kujundati sellest Venemaa Riigiteenistuse Akadeemia. 2010. aastal liideti koos Venemaa Rahvamajanduse Akadeemiaga Venemaa Rahvamajanduse ja Riigiteenistuse Akadeemiaks.

## Välislingid
*Koduleht
Orion (laulja)

**Orion** (kodanikunimega **James Hughes Ellis**, ka **Jimmy Ellis** ja **Ellis James**; 26. veebruar 1945 – 12. detsember 1998 Selma lähiümbrus, Alabama osariik) oli USA laulja. Tuntud Elvis Presleyga sarnase hääle poolest.

## Elukäik
Jimmy Ellis sündis 1945. aastal arvatavasti Washingtonis. 1947. aastal kolisid Jimmy ja ta ema Gladys Birminghami, kus ta jäeti haiglasse lapsendamiseks, misjärel ta veetis noorpõlve Orrville'is Alabama osariigis.

Laule hakkas ta salvestama 1964. aastal, 1972. aastal avastati tema hääle enneolematu sarnasus laulja Elvis Presley omaga. Eripära kasutas ära Nashville'i Sun Recordsi stuudio omanik Shelby Singleton, avaldades 1979. aastal, pärast Elvise surma, kunagised Jerry Lee Lewise salvestised, millele Jimmy Ellise laul peale dubleeriti, lastes avalikkusel arvata, et tegemist on tõelise Elvis Presleyga. Album sai nimeks "Jerry Lee Lewis And Friends".

Shelby Singletoni plaan oli lasta teha Jimmy Ellisel karjääri saladusliku Elvisena. Jimmy Ellisele polnud küll meeltmööda kellegi teisena esineda, kuid valides, kas jääda tundmatuks, keskpäraseks lauljaks või teha karjääri müstilise Elvisena, otsustas ta viimase kasuks. Nii saigi Jimmy Ellisest Orion.

Nimi "Orion" on pärit Gail Brewer-Giorgio novellist "", mis jutustas superstaar Orion Eckley Darnellist, kes võltsis oma surma, et pääseda staariametist tulenevast vangistusest. Autor samastas peategelast ilmselgelt kadunud Elvis Presleyga.

Laval hakkas Orion kandma maski ja esinemisriietust, mis on võrreldavad Elvise lavakostüümidega. Nii hakatigi arvama, et tegemist on päris Elvisega, kes oli oma surma võltsinud ja jätkas nüüd lauljakarjääri.

Orion andis kontserte nii USA lõunaosariikides kui ka Euroopas. Samuti anti välja albumeid ja kogumikke. Orion esitas laule paljude artistide repertuaarist ja eri muusikažanritest sarnaselt Elvisega: *[[rockabilly]]*, kantrit, gospelit, ballaade.

Kuigi Orionil oli kõrge tähelend, ihaldas Jimmy Ellis siiski endiselt oma karjääri. Tal oli tõsine soov alustada uut karjääri Jimmy Ellisena või jätkata olemasolevat oma nime all. See aga tõi Ellise ja Singletoni suhetesse vaenu. 1981. aasta vana-aasta õhtul keset kontserti rebis Orion maski eest. Intsident lõpetas Jimmy Ellise ja Shelby Singletoni koostöö.

Kuna Ellise karjäär hakkas alla käima, pani ta 1987. aastal taas maski ette, et Orionina edasi esineda. Ta hakkas rohkem kaverdama Elvise hitte, ka kostüümid ja lavaline liikumine muutusid sarnasemaks.

Hiljem hakkas ta aga pettunult oma Orioni-karjäärist distantseeruma ja esinemised jäid harvaks. Ta avas likööripoe, pandimaja ja bensiinijaama ning veetis rohkem aega oma Selma läheduses asuvas farmis Alabamas ja töötades oma ettevõtetes.

12. detsembril 1998 lasti Jimmy Ellis oma poes kolme kohaliku noore poolt maha. Rünnakus sai surma ka ta naine Elaine Thompson ja haavata sõber Helen King.
Alliklepa

**Alliklepa** (**Allikleppa**) on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.  

Küla on mainitud 1402. aastal (Allikenleppe), 1565 (Alcklep) Vihterpalu vakuses. Oli osaliselt asustatud rootsi talupoegadega. Küla kuulus Vihterpalu mõisale. Teised nimekujud: Auckläpp, Aplukbî.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.

## Pildid

Fail:Alliklepa küla (Aklop) SLS 443 17 - 1934.jpg|alt=|Alliklepa 1934


## Vaata ka
*Alliklepa rannavallistik-põiksäär
*Alliklepa sadam

## Viited
Harju-Risti

**Harju-Risti** on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Külas asub Harju-Risti kirik ehk Risti kirik.

## Asend
Harju-Risti naaberkülad on Pae, Altküla, Kõmmaste ja Vilivalla.

Asulat läbivad Harju-Risti tee, Harju-Risti – Paeküla tee, Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee ja Padise – Kurkse – Harju-Risti tee.

## Keskus
Küla keskuses on lasteaed-põhikool Risti Kool, mis avati 2009. aastal pärast renoveerimist endises majandikeskuses, lasteaia osa ühendati 2017. aastal. Samas majas on Harju-Risti raamatukogu ja kooli spordisaal ning arsti vastuvõtupunkt.

Vanas sovhoosi poes tegutseb endiselt külapood Meie toidukaubad, mille kõrval on bussipeatus Risti Kool. Külas on kaheksa kortermaja, laste mänguväljak, suur roheala, aiamaad, kergliiklustee, garaažid, vana katlamaja, kunagise õigeusu kiriku endine surnuaed, teadete- ja infotahvel. Harju-Risti keskus on ümbritsetud põldudega ja ida poolt okasmetsaga, mille äärde jäävad ka vanad koolimaja hooned ning Koolimägi. Risti kirik ja kogudusemaja asuvad 1 km kaugusel.

## Sportimisvõimalused
2020. aastal sai valmis kunstmurukattega mitmeotstarbeline palliväljak, kus saab harrastada korvpalli, jalgpalli, käsipalli ja võrkpalli.

Külas on 950 m pikkune tervise- ja suusarada, kus asub ka väike Koolimägi, millel saab talvel kelgutada. Kergliiklustee, rulluisutamiseks ja jalutamiseks.

## Ajalugu
10. septembril 2009 loodi Harju-Risti Külaselts, mis tegutses 2017. aastani.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.

Harju-Risti oli Kungla sovhoosi keskus, kus asusid majandiüksuse kontorid, lasteaed, kool, kauplus-söökla ja kino. Kihelkonna 1924. aastal püstitatud Vabadussõja mälestussammas elas ühena vähestest tervena üle okupatsiooniaja.  


Fail:Õunapuude allee.jpg|Õunapuude allee Harju-Risti kergliiklustee ja maantee ääres (2021)
Fail:Harju-Risti vaade.jpg|Harju-Risti kergliiklustee (2021)
Fail:Vaade Harju-Risti põldudele ja metsale.jpg|Harju-Risti küla ümbritsevad põllud ja mets (2021. aasta kevad)
Fail:Harju-Risti kirik-Vabadussõja mälestussammas1.jpg|Harju-Risti Vabadussõja mälestussammas
Fail:Harju-Risti kirikaias mälestusmärk.JPG|Harju-Risti kirikaed
Fail:Harju-Risti kirik1.jpg|Harju-Risti kirik


## Vaata ka
* Risti kihelkond

## Viited

## Välislingid
* Harju-Risti külaselts
Hatu

**Hatu** on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

## Ajalugu
Arvatakse, et Hatu nimi on tulnud läänemeresoomlaste mehenimest Atu.

Taani hindamisraamatu suures Eestimaa nimistus on Attoli küla (Attol, par. Keykel, kyl. Vomentakæ) esmamainitud 1242. aastal. 1257. aastal kuulus küla (Atten) Heinricus de Kiwelele (eestipäraselt Hendrik Kiviloole). 1293. aastal andis Taani kuningas sealsed maad koos Vihterpalu aladega Lihula nunnakloostrile. Seega läks Hatu küla Lihula ordu komtuuri valdustesse. 1402. aastal nõustus Taani kuningas Padise kloostri munkade palvega anda need maad neile ning palve rahuldati.

1613. aastal kinkis kuningas Karl IX osa Hatu külast rüütel Lars Svenssonile. Talle kuulus kolm ja pool adramaad haritavat põldu ning veel mõni väiksem maatükk. Valduse päris tema poeg Gabriel Larsson Silfwerarm, kes rajas ka esialgse mõisa. Gabrielile kuulus juba 6,5 adramaad.

1622. aastal kinkis Rootsi kuningas Gustav Adolf Hatu küla kõrval asuva Padise kloostri ja mõisa Riia linnapeale Thomas Rammile.

18. sajandil krahv Ludwig August Mellini koostatud kaardi järgi paiknes Hatu küla (*Hatto külla*) Kaldamäe oja (*Kaldama*) läänekaldal ja Hatu mõis (*Hattokül*) idakaldal. Nende vahel asus vesiveski. 

1792. aastal põles veski ning tuli levis ka lähedal asuvatesse taludesse. Legendi järgi süüdati veski tahtlikult, et mõis saaks enda valdusse viljakamad maad ning anda talupoegadele vastu soisemad alad.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.

## Küla nimed

* Attol (1241)
* Atten
* Atenbocke (1317) – nimi tähendab saksa keelest tõlgituna "Hatujärve" (hiljem ka "Ängelma" või "Engelma järv"). Järv oli märgitud ka nõukogudeaegsetel kaartidel, kuid hävis maaparanduse ja kuivendustööde tõttu.
* Atten, Atto
* Attho
* Hatto (1620)
* Hattokyll (1684)
* Hattoküll (1694)
* Attokülla

## Vaata ka
*Harju-Risti kihelkond
*Kõmmaste–Hatu tee

## Viited

## Kirjandus
* Jakson, Mati 1991. *Hatu küla ajaloost*. Tallinn: Eesti Muinsuskaitse Selts
Keibu

**Keibu** (18. sajandi kaartidel *Keibo*) on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Keibust lõunasse Nõvale suunduva Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee äärde jäi endine  ja Kurksi järv.  

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.

## Vaata ka
*Keibu laht
*Harju-Risti kihelkond

## Viited
Kobru

**Kobru** on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. 

Kobru küla talude nimekiri: Kurissoo, Tõnupere, Vanatoa, Tänatse, Kaasiku, Suurejaagu, Sepa, Põllutaguse. Ükski taludest ei ole tegutsev.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.

## Vaata ka
*Viruküla–Padise tee 

## Viited
Langa

**Langa** on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Langa küla asub Vasalemma jõest lõunas Põllküla-Madise tee ääres. Külas elab aasta läbi 22 elanikku.

Endise Vanaveski küla kohta on teateid aastast 1436 (*Mühle Metzepappe*).

1559.a. Langa külas elas 6 rootslast ja oli üks veski. 1600.a. Karli hertsogil Lubert Kawer`ile kuulus Ämari mõis ja veski Uueveski (Nyquarn). 1686.a. kroonumõisade revisjonis kirje: Ämari mõisast pool kuulus Christoff von Tiesenhausen`ile ja teine Casper Karbmacher`ile. Mõisa maa alal oli veski, mille kirjeldus:

17. sajandi lõpust oli Vanaveski Klooga mõisa lisamõis (1698 *Alten Mühl*).

Aastatel 1845–1851 töötas seal Klooga paberiveski, hiljem telliselööv.

Alates 1932. aastast oli Langa külas kunstnik August Janseni suvekodu.

Langa külas, Vasalemma jõe ääres, maanteesillast 70 m allavoolu asub veskitamm. See betoonist ehitis, mille rajasid J. Puhk ja Pojad 1930. aastatel (harja pikkusega 31,7 m ja kõrgusega 6,65 m) ei tooda enam elektrit, aga pakub matkajale siiski põnevat vaatepilti. Eriti talvel, kui tammi languse ümber tekivad jääskulptuurid. Tegemist on uue veskiga. Vana veski asub mitu kilomeetrit ülesvoolu ja sellest pole peale paekivimüüride midagi alles.

Langa külast pärineb üks vähestest ja ilusamatest Eestist leitud Kesk-Vene neoliitilise Fatjanovo kultuuri venekirvestest. See kiviriist on Soome lahe äärde jõudnud Volga-Oka ülemjooksult hõimudevahelise vahetuse teel 2000 aastat e.m.a.

Vasalemma jõest kahe kilomeetri kaugusel mööda Põllküla-Madise teed edelas asub tee ääres Männiku ohvrikivi (mälestise registri nr 18620, dateering I at eKr)

Vasalemma jõe alamjooks suudmest kuni Klooga järve oja suudmeni (9 km), millest 6 kilomeetrit piirneb Langa külaga, on määratletud Natura 2000 alaks (Vasalemma loodusala). Kaitseväärtusteks loodusalal on kaladest jõesilm, lõhe, võldas ja hink, veeselgrootutest rohe-vesihobu ja paksukojaline jõekarp, vee-eluviisiga imetajatest saarmas.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.
  
## Vaata ka
*Põllküla–Madise tee

## Viited
České Budějovice

**České Budějovice** (saksa keeles *Budweis*) on statuudiga linn Tšehhis, Lõuna-Tšehhi maakonna ja České Budějovice ringkonna keskus. České Budějovice on elanike arvult seitsmes linn Tšehhis.

Kuningas Otakar II asutas České Budějovice 1265. aastal.

České Budějovice vanalinn on alates 1. aprillist 1980 ajalooline linnakaitsereservaat.

2028. aastal on České Budějovice koos Bourgese ja Skopjega Euroopa kultuuripealinnad.

## Vaata ka
*Lõuna-Tšehhi ülikool České Budějovices 

## Viited
Madise (Lääne-Harju)

**Madise** (ka *Harju-Madise*) on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Madise külas asub Harju-Madise kirik, mille torn on kasutusel ka meremärgina, Madise ohvrikivi ja Bengt Gottfried Forseliuse mälestuskivi. Külas asuvad ka Harju-Madise vana ja Harju-Madise uus kalmistu; mõlemad kalmistud on tunnistatud kultuurimälestisteks.

Küla järgi on nime saanud Haljala lademe Madise kihistik.

Madise küla oli Harju-Madise kihelkonna keskus. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.

Küla läbivad Paldiski–Padise tee ja Põllküla–Madise tee.

## Vaata ka
*Madise juga

## Viited
Määra

**Määra** on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. 

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda. 

Sealt oli pärit dirigent ja poliitik Tarmo Leinatamm.

## Viited
Hradec Králové

**Hradec Králové ** (saksa keeles *Königgrätz*) on linn Tšehhis, Hradec Králové maakonna ja Hradec Králové ringkonna keskus. 

## Vaata ka
* Virtual show

*Hradec Králové Ülikool

## Viited
Ostrava

**Ostrava** (saksa keeles *Ostrau*, poola keeles *Ostrawa*) on linn Tšehhis, Morava-Sileesia maakonna keskus.

Ostrava on elanike arvult kolmas linn Tšehhi Vabariigis.

## Linnaosad

Ostrava jaguneb 23 linnaosaks:

## Sõpruslinnad

## Viited

## Välislingid

* Ostrava infokeskus
Padise

**Padise** (saksa keeles *Padis*) on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Aastatel 1992–2017 oli Padise samanimelise valla keskus.

## Vaata ka
*Padise klooster
*Padise mõis
*Padise linnus
*Paldiski–Padise tee
*Viruküla–Padise tee
*Kalju-lava
*Kolhoos "Koidula"
*Padise raamatukogu

## Viited
Pedase

**Pedase** on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.

## Viited
Suurküla (Lääne-Harju)

**Suurküla** on küla Harju maakonna Lääne-Harju vallas, endises Harju-Madise kihelkonnas.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.

Külas asub looduslik pühapaik Hiiealune.

## Vaata ka
*Paldiski–Padise tee

## Viited
Transliteratsioon

**Transliteratsioon** ehk **ümbertähtimine** (translitereerimine) (trans- + ladina keeles *litera* 'täht') on ühes kirjas kirjutatud teksti tähttäheline kirjapanek teises kirjas.

Sageli aetakse seda segi transkriptsiooniga, mis on meetod mingi keele helide üleskirjutamiseks. Üleminek nende vahel on sujuv, kuna enamik transliteratsioone püüab samuti mingil määral hääldust järgida. Lisaks kasutatakse sõna *transliteratsioon* vahel mõlema, nii kitsas tähenduses transliteratsiooni kui ka transkriptsiooni kohta.

## Vaata ka
*Latinisatsioon
*Omaladina
*Transkriptsioon

## Viited
Pardubice

**Pardubice** (saksa keeles *Pardubitz*) on statutaarlinn Tšehhis, Pardubice maakonna keskus. Asub 104 km Prahast idas.

Pardubice on asutatud 1340, kuid seal asus klooster juba 13. sajandi alguses. Linnas on säilinud vanalinn renessansiaegsete hoonetega ja renoveeritud keisriloss.

Pardubices on keemiatööstust, muude ettevõtete seas Synthesie Pardubice, mis toodab Semtex-lõhkeainet.

Linna jäähokimeeskond HC Pardubice võitis Extraliga hooajal 2004–2005 ja on teiste seas Dominik Hašeki ja Milan Hejduki esimene koduklubi.

## Viited

## Välislingid

* Pardubice koduleht
* HC Pardubice
Vilivalla (Lääne-Harju)

**Vilivalla** (18. sajandi kaartidel *Williwalla*) on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Posti sihtnumber on 76020.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.

Külas asub Vilivalla kalmistu.


Vaeslaste varjupaiga hoone Vilivalla külas.JPG|Vaeslaste varjupaiga hoone Vilivalla külas
Vilivalla kalmistu ja kabel.jpg|Vilivalla kalmistu ja kabel


## Viited
Vintse

**Vintse** (Nässbin) on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Aastani 2017 kuulus küla Padise valda.

## Viited
Änglema

**Änglema** (18. sajandi kaartidel *Engel külla*) on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Küla läbib Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee.

Aastani 2017 kuulus küla Padise valda.

## Viited
Kaarepere

**Kaarepere** (*Kersel*) on küla Jõgevamaal Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda. 

Kaarepere küla (5 km Palamuselt) on esmamainitud 1582. aastal (Arro). Praegustes piirides moodustus küla 1977, kui Aruküla nimetati ümber Kaarepereks.  

Seal asub Kaarepere apostlik õigeusu kirik koos kalmistuga.

1897. aastal ehitati külla koolihoone. Kaarepere põhikool lõpetas tegevuse 2008. aastal ja hoones tegutseb nüüd Kaarepere pansionaat.

Kaareperet läbiv raudtee valmis 1876. aastal. Kaarepere raudteejaam valmis 1927. aastal ja on ainuke sellest tüübist säilinud jaamahoone Eestis. 1928. aastal rajati Kaareperes Raudteelaste Kodu, et hooldada abi vajavaid riigi raudteeteenistujaid ja -töölisi ning nende perekondi.

Külas tegutseb Palamuse Lasteaia Nukitsamees Kaarepere rühm, Kaarepere raamatukogu ja Kaarepere rahvamaja, mis on Palamuse Kultuuri üks tegevuskohtadest. Maantee ääres asub Kaarepere Coop kauplus.

Külla on püstitatud Vabadussõja mälestussammas.

## Vaata ka
* Kaarepere vald
* Kaarepere vald (Palamuse kihelkond)
* Kaarepere mõis (Tartumaa→Jõgevamaa)
* Scharenberg

## Viited
Orion (täpsustus)

***[[Orion]]** on vanakreeka mütoloogia tegelaskuju.
***[[Orion (tähtkuju)|Orion]]** on tähtkuju.
***[[Orion (laulja)|Orion]]** on laulja Jimmy Ellise esinejanimi.
* **"Orion"** on instrumentaalpala ansambli Metallica albumilt "Master of Puppets".
***[[Orion (paat)|Orion]]** on Venemaal toodetav kaasavõetav kummipaat.
***[[Orion (Pyrénées-Atlantiques)|Orion]]** on vald Prantsusmaal Pyrénées-Atlantiquesi departemangus.
***[[Orion (kosmoselaev)|Orion]]** on NASA väljatöötamisel olev kosmoseaparaat.
***[[Orion (ettevõte)|Orion]]** on Soome ettevõte.
***[[Orion (laev, 1930)|Orion]]** oli 1930. aastal valminud laev. 

## Vaata ka
* Orioni projekt (tuumarelvade jõul liikuv kosmoselaev)
* Ford Orion
* Orienteerumisklubi Orion
Suurküla

**Suurküla** või **Suurkülä** on mitme koha nimi:
* **[[Suurküla (Põlva)|Suurküla]]** on küla Põlva vallas Põlva maakonnas
* **[[Suurküla (Märjamaa)|Suurküla]]** on küla Märjamaa vallas Rapla maakonnas
* **[[Suurküla (Lääne-Harju)|Suurküla]]** on küla Lääne-Harju vallas Harju maakonnas
* **[[Suurküla (Häädemeeste)|Suurküla]]** on osa Häädemeeste alevikust, samuti tänav Häädemeestel
* **Suurküla** on Ämari küla endine nimi.
* **Suurküla** on endise Suurkülä variantnimi
* ...
Vihterpalu

**Vihterpalu** on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.

Küla juures oli Vihterpalu mõis (saksa keeles *Wichterpal*). Külast voolab läbi Vihterpalu jõgi. Vihterpalus on viimastel aastakümnetel esinenud kõige rohkem metsapõlenguid.
 
## Vaata ka
*Harju-Risti kihelkond

## Viited
Leukoplast

**Leukoplastid** on kuuli-, muna-, või värtnataolised värvuseta plastiidid. Nende ülesanne on varuainete talletamine. Nad peavad talletama eelkõige tärklist. Kõige enam on leukoplaste taimede maa-alustes osades. Need võivad olla juurtes, risoomides või mugulates.
Käty Gavriilidis

**Käty Gavriilidis** (varem **Käty Aasmäe**; sündinud 9. veebruaril 1986) on eesti kunstipedagoog. 

Aastal 2005 lõpetas ta Jõgeva Gümnaasiumi ja 2004 Jõgeva Kunstikooli. 9. veebruarist 2006 töötas ta Jõgeva Kunstikoolis õpetajana. Aastal 2006 asus õppima Tallinna Ülikoolis kunstiõpetust. 

Käty elab Küprosel Limassolis.

## Publikatsioonid
**Minu Küpros. Põsemusid ja päike*. Petrone Print 2017. ISBN 9789949608027

## Näitused
*Jõgeva kunstiühingu näitus 2002. Joonistus "Muhe naeratus".
*Jõgeva Kunstikooli IV kursuse õpilaste ühisnäitus 2003.
*Jõgeva Kunstikooli 4. lennu lõputööde näitus 2004. Taldrikute ja kruuside komplekt (portselanimaal) "Rännakud minu mõtetes" (juhendaja Ene Luik-Mudist).

## Kirjandus
*Käty Aasmäe. – *[[Alter Ego]]*, nr 33, aprill 2005, lk 8–9. http://www.joggym.edu.ee/alter_ego/alterego_2005_04.pdf (pdf)
*Seitse aastat armastust ja koduigatsust Küprosel Vooremaa, 25. märts 2017
Lagedi

**Lagedi** on alevik Harju maakonna Rae vallas.

Kohalik kool alustas tegevust 1785. aastal ning kannab praegu Lagedi põhikooli nime. Aleviku keskusehoones tegutseb Lagedi raamatukogu.

Lagedil on elanud kunstnik ja loodusteadlane Ott Kangilaski. Lagedil asus ka Voldemar Pätsi suvekodu, kus praegu on Eesti Vabadusvõitluse muuseum.

Alevikku läbib Tallinna–Tartu raudteeliin, millel asub Lagedi raudteejaam.

8. augustil 2007 avas AS Rudus Eesti Lagedil Eesti suurima betoonitehase.

## Elanike arv


ImageSize  = width:500 height:220
PlotArea   = left:70 right:40 top:20 bottom:20
TimeAxis   = orientation:vertical
AlignBars  = justify
Colors =
  id:gray1 value:gray(0.8)
DateFormat = yyyy
Period     = from:50 till:950
ScaleMajor = unit:year increment:200 start:50 gridcolor:gray1
PlotData =
  bar:1959 color:gray1 width:1
   from:50 till:512 width:15 text:512 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1970 color:gray1 width:1
   from:50 till:686 width:15 text:686 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1979 color:gray1 width:1
   from:50 till:807 width:15  text:807 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1989 color:gray1 width:1
   from:50 till:767  width:15  text:767 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1996 color:gray1 width:1
   from:50 till:738  width:15  text:738 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2003 color:gray1 width:1
   from:50 till:852 width:15  text:852 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2007 color:gray1 width:1
   from:50 till:860  width:15  text:860 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2009 color:gray1 width:1
   from:50 till:851  width:15  text:851 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2012 color:gray1 width:1
   from:50 till:913 width:15  text:913 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2015 color:gray1 width:1
   from:50 till:911 width:15  text:911 textcolor:red  fontsize:8px


## Vaata ka
* Eesti Vabadusvõitluse Muuseum

* Asulast reformidega haldusjaotuses eraldi tõstetud Lagedi mõis

## Viited

## Välislingid

* EKI Kohanimeraamat KNR: http://eki.ee/dict/knr/index.cgi?Q=Lagedi
Aaviku (Rae)

**Aaviku** (kohakääne Aavikusse või Aavikule) on küla Harjumaal Rae vallas.

Küla asub Jürist edelas ja Tallinna–Tartu maanteest kirdes.

Küla on saanud nime Aaviku kõrtsi järgi, mida on esmamainitud 1798. aastal kujul *Awiko*. 1844. aastast pärineb nimekuju *Awik*. Kõrts asus Jüri kihelkonnas ja kuulus Lehmja mõisale. Külaks sai ta alles pärast Teist maailmasõda ja kuni 1977. aastani kandis nime Vana-Aaviku samanimelise talu järgi, millest oli moodustatud ETKVL-i abimajand.

Külas asub Taaritammemägi. See on küngas, millel kasvav üksik tamm on ainus jäänuk kunagisest hiiemetsast.

## Elanike arv

## Viited
Aruvalla

**Aruvalla** on küla Harju maakonna Rae vallas. Küla asub Tallinnast 25 km kaugusel Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee ääres. 

Aruvalla küla läbib Vaida–Urge tee ning saab alguse Aruvalla–Jägala tee.

Aruvallas asus kunagine Aruvalla mõis.

Külas on mitmeid arheoloogiamälestisena arvele võetud kultuskive. Külas on ka muistne asulakoht koos rauasulatuskohana.

Aruvallas tegutseb Ingvar Villido juhitav teadlikule muutumisele ja joogale suunitletud Lilleoru keskus.

## Elanike arv


ImageSize  = width:500 height:220
PlotArea   = left:70 right:40 top:20 bottom:20
TimeAxis   = orientation:vertical 
AlignBars  = justify 
Colors = 
  id:gray1 value:gray(0.8)
DateFormat = yyyy
Period     = from:0 till:200
ScaleMajor = unit:year increment:50 start:0 gridcolor:gray1
PlotData =
  bar:1959 color:gray1 width:1 
   from:0 till:184 width:15 text:184 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1970 color:gray1 width:1 
   from:0 till:180 width:15 text:180 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1979 color:gray1 width:1 
   from:0 till:135  width:15  text:135 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1989 color:gray1 width:1 
   from:0 till:83  width:15  text:83 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1996 color:gray1 width:1 
   from:0 till:85  width:15  text:85 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2003 color:gray1 width:1 
   from:0 till:94 width:15  text:94 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2008 color:gray1 width:1 
   from:0 till:115  width:15  text:115 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2009 color:gray1 width:1 
   from:0 till:124  width:15  text:124 textcolor:red  fontsize:8px


## Vaata ka
*Taevasmaa küla

## Viited

## Välislingid
*Küla koduleht
*
Järveküla (Rae)

**Järveküla** on küla Harju maakonna Rae vallas.  

Posti sihtnumber on 75304. 

10.07.2013 moodustati Järveküla küla kaguosast ja Kurna küla põhjaosast eraldatud alale uus küla – Uuesalu küla. 

## Elanike arv


ImageSize  = width:500 height:220
PlotArea   = left:70 right:40 top:20 bottom:20
TimeAxis   = orientation:vertical 
AlignBars  = justify 
Colors = 
  id:gray1 value:gray(0.8)
DateFormat = yyyy
Period     = from:0 till:3400
ScaleMajor = unit:year increment:250 start:0 gridcolor:gray1
PlotData =
  bar:1959 color:gray1 width:1 
   from:0 till:77 width:15 text:77 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1970 color:gray1 width:1 
   from:0 till:73 width:15 text:73 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1979 color:gray1 width:1 
   from:0 till:99  width:15  text:99 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1989 color:gray1 width:1 
   from:0 till:66  width:15  text:66 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1996 color:gray1 width:1 
   from:0 till:66  width:15  text:66 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2003 color:gray1 width:1 
   from:0 till:143 width:15  text:143 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2007 color:gray1 width:1 
   from:0 till:363  width:15  text:363 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2009 color:gray1 width:1 
   from:0 till:437  width:15  text:437 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2010 color:gray1 width:1 
   from:0 till:493 width:15  text:493 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2012 color:gray1 width:1 
   from:0 till:778 width:15  text:778 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2014 color:gray1 width:1 
   from:0 till:846 width:15  text:846 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2015 color:gray1 width:1 
   from:0 till:1231 width:15  text:1231 textcolor:red  fontsize:8px  
  bar:2017 color:gray1 width:1 
   from:0 till:1337 width:15  text:1337 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2018 color:gray1 width:1 
   from:0 till:1572 width:15  text:1572 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2019 color:gray1 width:1 
   from:0 till:1921 width:15  text:1921 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2021 color:gray1 width:1 
   from:0 till:2978 width:15  text:2978 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2022 color:gray1 width:1 
   from:0 till:3210 width:15  text:3210 textcolor:red  fontsize:8px


## Viited
Kadaka (Rae)

**Kadaka** on küla Harju maakonnas Rae vallas.

## Elanike arv


ImageSize  = width:500 height:220
PlotArea   = left:70 right:40 top:20 bottom:20
TimeAxis   = orientation:vertical 
AlignBars  = justify 
Colors = 
  id:gray1 value:gray(0.8)
DateFormat = yyyy
Period     = from:0 till:150
ScaleMajor = unit:year increment:50 start:0 gridcolor:gray1
PlotData =
  bar:1959 color:gray1 width:1 
   from:0 till:105 width:15 text:105 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1970 color:gray1 width:1 
   from:0 till:72 width:15 text:72 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1979 color:gray1 width:1 
   from:0 till:55  width:15  text:55 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1989 color:gray1 width:1 
   from:0 till:40  width:15  text:40 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1996 color:gray1 width:1 
   from:0 till:24  width:15  text:24 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2003 color:gray1 width:1 
   from:0 till:25 width:15  text:25 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2008 color:gray1 width:1 
   from:0 till:34  width:15  text:34 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2009 color:gray1 width:1 
   from:0 till:37  width:15  text:37 textcolor:red  fontsize:8px


## Viited
Karla (Rae)

**Karla** on küla Harju maakonna Rae vallas. 

## Elanike arv


ImageSize  = width:400 height:220
PlotArea   = left:70 right:40 top:20 bottom:20
TimeAxis   = orientation:vertical 
AlignBars  = justify 
Colors = 
  id:gray1 value:gray(0.8)
DateFormat = yyyy
Period     = from:0 till:700
ScaleMajor = unit:year increment:50 start:0 gridcolor:gray1
PlotData =
  bar:2003 color:gray1 width:1 
   from:0 till:58 width:15  text:58 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2007 color:gray1 width:1 
   from:0 till:257  width:15  text:257 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2009 color:gray1 width:1 
   from:0 till:347  width:15  text:347 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2010 color:gray1 width:1 
   from:0 till:389  width:15  text:389 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2012 color:gray1 width:1 
   from:0 till:513  width:15  text:513 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2014 color:gray1 width:1 
   from:0 till:572 width:15  text:572 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2015 color:gray1 width:1 
   from:0 till:657 width:15  text:657 textcolor:red  fontsize:8px


## Viited