open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vasaristi joastik

**Vasaristi joastik** asub Harju maakonnas Kuusalu vallas. See asub Lahemaa rahvuspargi territooriumil.

Joastik toitub Vasaristi ojast. Joastik koosneb kolmest astangust, mille kõrgused vooluvee suunas on 0,5 m, 1,5 m ja 1,6 m. Peale nende kolme on Vasaristi ojal veel mitmeid väiksemaid astanguid, mille kõrgus ei ulatu üle 0,5 m. Kuivematel perioodidel kannatab joastik veevaesuse all.

## Vaata ka
*Eesti jugade loend
Tonaalne helirida

**Tonaalne helirida** ehk **keskendatud helirida** on üht helikõrgust (toonikat) või helikõrguste kogumit (tugisüsteemi, näiteks toonika kolmkõla) eriliselt esile tõstev, rõhutav helirida.

Tonaalses helireas ei ole kõik astmed ühesuguse kõlaiseloomuga. Ühed mõjuvad lõpetavalt, jätavad mulje rahunemisest, olles teiste hulgas tugihelideks. Need on helirea püsivad astmed. Ülejäänud astmed väljendavad lõpetamatust, vajadust edasiliikumiseks, omades tunglevust lähimasse püsivasse astmesse. Need on püsimatud ehk kulgevad astmed.

Püsimatud astmed kulgevad:
*suhteliselt püsivasse astmesse
*lähimasse püsivasse astmesse
*alumisse püsivasse astmesse (IV astme kulgevus III-sse)

Erilise aktiivsuse omab VII astme tunglevus toonikasse. Ka tugihelid pole oma püsivuselt üheväärsed. Absoluutselt püsiv on ainult I aste.

Helirea I, IV ja V astet nimetatakse **põhiastmeteks**, kuna loomulikus laadis (loomulik mažoor ja loomulik minoor) ehitatakse nendelt astmetelt tonaalset laadi iseloomustavad kolmkõlad (T, S, D või t, s, d). II, VI, ja VII astet nimetatakse **kõrvalastmeteks**. Peale numbrilise tähistuse omavad helirea astmed ka nimetusi (toonika, laskuv juhtheli, mediant, subdominant, dominant, submediant, juhtheli).

Klassikalised tonaalsed heliread on:
*loomulik mažoor ehk naturaalne mažoor = naturaalduur
*loomulik minoor ehk naturaalne minoor = naturaalmoll

## Vaata ka
*Tonaalne muusika
*Tonaalsus
*Atonaalne helirida
*Modaalne helirida
Atonaalne helirida

**Atonaalne helirida** on muusikas helirida, milles helistik puudub.

## Vaata ka
*Atonaalne muusika
*Atonaalsus
*Modaalne helirida
*Tonaalne helirida
Joaveski joastik

**Joaveski joastik** asub Harju ja Lääne-Viru maakonna piirimail Joaveski külas. 

Joastik toitub Loobu jõest. 160 meetri ulatuses on jõel kuus 0,5–1,1 meetri kõrgust astangut. 

Aastal 1898 ehitati jõele hüdroelektrijaam, mis varustas vastloodud papivabrikut. Ehituseks vajaminev paekivi raiuti Loobu jõesängist, mistõttu endine 4 meetri kõrgune **Joaveski juga** muutus kuueastanguliseks joastikuks. Kokku on joastiku kogukõrgus 5 meetrit. Aastal 1999 taastati jõel asuv hüdroelektrijaam, mistõttu veekogus joastikul on vähenenud.

Loobu jõe põhjas, kallastel ja Joaveski joastiku juures paljanduvad mitmed ordoviitsiumi kihistud (Joaveski paljand).

Joastiku kohal viib üle Loobu jõe rippsild. Rippsild remonditi 2018. aasta suvel Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva puhul. 

## Vaata ka
*Eesti jugade loend

## Viited
Madise juga

**Madise juga** asub Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Madise külas Harju-Madise kiriku lähedal, merest umbes 500 meetri kaugusel. Juga voolab alla Harju-Madise pangalt.

Juga toidab lähedalt sooalalt alguse saav kraav, mis viib läbi surnuaia ja kirikuaia müüri alt välja. Joa kõrgus on 2,2 m. Kuivematel perioodidel on juga sageli veevaene või kuiv. 

Varem pesid külaelanikud vahel joas kartuleid.

## Vaata ka
*Eesti jugade loend
Orasoja joastik

**Orasoja joastik** on joastik Orasojal Ida-Virumaal Narva-Jõesuu linnas Vodava külas Vodava-Meriküla tee ääres.

Pärast tee ületamist laskub joa vesi Orasoja kanjonisse ning enne põhiastanguni jõudmist on veel paar mõnekümnesentimeetrist astangut. Joastiku kõrgeim astang on 1,1 meetri kõrgune, kuni 4 meetrit lai.

Kuivadel perioodidel on joastik sageli veevaene või kuiv.

Puhkova-Olgina pangalt langev joastik on moodustanud V-kujulise jõeoru.
Oja voolab pärast joast laskumist mööda umbes 500 meetri pikkust ja 10 meetri sügavust Orasoja kanjonit. Joastiku kohal paljandub Alam-Ordoviitsiumi Pakerordi lademe Kallavere kihistu Orasoja kihistu tüüppaljand. Kanjonis ja klindil paljanduvad diktüoneemakilda vahekihtidega oobolusliivakivimid.

## Asukoht
Joastikuni on võimalik jõuda Tallinna–Narva maantee 115. kilomeetrilt. Joa juurde viib Meriküla poole suunduv tee. Joastik asub Tallinna–Narva maanteest umbes kilomeetri kaugusel, Meriküla teest ja truubist umbes 50 m kaugusel, ning on ümbritsetud aiaga.

## Vaata ka
*Eesti jugade loend
*Orasoja

## Kirjandus
*Kalle Suuroja. *Eesti joad*, Tallinn 2003.
*Kalle Suuroja. *Põhja-Eesti pangad*, Tallinn 2004.
Vältus

***Vältus** ehk **[[kestus]]** on mingi sündmuse või protsessi aegpikkus. 
***Vältus** ehk **[[helivältus]]** on heli kestus. 
***Vältus** ehk **kestus** ehk **[[kvantiteet (keeleteadus)|kvantiteet]]** on hääliku hääldamise kestus.
Modaalne helirida

**Modaalne helirida** (varem *modaalne laad*) on helilaadi struktuurist lähtuv helirida.

## Vaata ka
*Atonaalne helirida
*Tonaalne helirida
Michael Jackson (õlleekspert)

**Michael Jackson** (27. märts 1942 – 30. august 2007 London) oli inglise kirjanik, ajakirjanik ja üks maailma juhtivaid õlleeksperte. 

Ta on kirjutanud raamatuid õlle ja viski kohta.

Michael Jackson sai õlleringkondades tuntuks 1977. aastal avaldatud raamatuga "The World Guide To Beer" ('Maailma õlleteejuht'). Selles raamatus võttis ta kasutusele tänapäevase õlle klassifitseerimise süsteemi põhjakääritus- ja pinnakääritusmeetodi põhjal.

## Teosed eesti keeles
**Suur õllemääraja*. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2002. ISBN 9985-70-109-7
Laad

**Laad** on tulirelva, mille külge on kinnitatud laskemehhanism, või ammu osa, mille külge on kinnitatud vinnastusmehhanism.

## Vaata ka

* Laesäär

## Viited

*EKSS, kaba
*EKSS, laad
Tugiheli

**Tugiheli** on heli, mis jätab mulje rahunemisest ja mõjub lõpetavalt. Tugihelid on **[[helirea püsivad astmed]]**. Need on I, III ja vahel ka V aste. Ülejäänud astmed väljendavad lõpetamatust ja vajadust edasiliikumiseks, omades tunglevust lähimasse püsivasse astmesse.

Igal keskaegsel laadil on kaks tugiheli:
**finalis*, mis on võrreldav toonikaga ja on alati lõpuheliks; *finalis* on põhi- ja kõrvallaadil ühine.
**tenor* on laadis domineeriv heli, selle ümber liigub meloodia ja sellel helil toimub ka retsiteerimine. *Tenor* on mõneti võrreldav dominandiga, aga ta ei asu *finalis* tingimata kvindi kaugusel. *Tenor* on põhi- ja kõrvallaadil erinev.
Puhas kvint

**Puhas kvint** on intervall, mille astmeline suurus on 5 ja tooniline suurus 3½ tervetooni. 

Puhta kvindi enharmooniline intervall on vähendatud sekst. Puhas kvint on konsoneeriv intervall ja kuulub akordi helide hulka. Dissoneerivatest intervallidest lahendatakse puhtasse kvinti vähendatud septim.

## Kuula
* Kvint üles 
* Kvint alla
Purgatsi järv

**Purgatsi järv** on järv Harjumaal Aegviidu alevis. Järv kuulub Nelijärve järvestikku.

Järv paikneb Kõrvemaa põhjaosas. Järvest 150 m kaugusel asub Sisaliku järv ja 350 meetrit loode pool Urbukse järv.

Taimestik praktiliselt puudub. Helofüütidest kasvab vähesel määral ubalehte.

Kaladest leidub kokre, haugi ja ahvenat.

Järve ääres asub Nelijärve Puhkekeskus.

Järv on nime saanud Purgatsi-nimelise mehe järgi, kes elas puhkekeskuse asupaigas ning täitis mõisa metsa- ja järvevahi kohuseid.

## Vaata ka

## Viited

## Välislingid
*
Sisaliku järv

**Sisaliku järv** (ka *Sisalikujärv, Nelijärve Sisalikujärv, Aegviidu Sisalikujärv*) on järv Harjumaal Aegviidu alevis. Järv kuulub Nelijärve järvestikku.

## Välislingid
*
Gustav (Vasa prints)

**Gustav** (9. november 1799 Stockholm, Rootsi – 5. august 1877 Pillnitz, Saksamaa) oli Rootsi kuninga Gustav IV Adolfi ja Badeni Fredrika ainus poeg.

Tema isa kukutati troonilt 13. märtsil 1809 ning pere saadeti eksiili. Gustav oli sel ajal kümneaastane. Gustaviaanlik partei püüdis 1809. ja 1810. aastal tunnustada Gustavit kroonprintsina, kuid edutult. Viini kongressil tehtud otsuste järgi ei lubatud Vasa dünastia taastamist, seadustades Bernadotte'i dünastia valitsemise Rootsis.

1816. aastal sai Gustav Itterburgi krahviks. Sõjaväes teenis Gustav Austrias ohvitserina. 1829. aastal andis Austria keiser Franz I talle Vasa printsi tiitli. 1836. aastal sai temast Austria sõjaväes feldmarssal-leitnant.

1828. aastal kihlus ta Madalmaade printsessi Mariannega, kuid poliitilistel põhjustel pidi ta kihluse katkestama.

9. novembril 1830 abiellus Gustav Karlsruhes oma nõo, Badeni printsessi Luisega. Neil sündisid järgmised lapsed:

*Louis (sündinud 1832 – surnud 1832), suri varsti pärast sündimist;
*Vasa printsess Carola (5. august 1833 – 15. detsember 1907), Saksimaa kuninganna.

Ta protesteeris Oscar I troonile saamise vastu 1844. aastal ja Karl XV troonile saamise vastu 1859. aastal, kuid Oscar II vastu 1872. aastal enam mitte. 1877. aastal, vahetult enne surma, külastas ta Rootsit.

Gustav suri 5. augustil 1877 Saksamaal. 1884. aastal viidi tema ja ta poja säilmed Stockholmi ning maeti Gustav IV Adolfi kõrvale.
Venemaa õhudessantväed

**Venemaa õhudessantväed** (vene keeles *Воздушно-десантные войска*, lühend *ВДВ*) on Venemaa relvajõudude kiirreageerimisjõud. 

## Ajalugu
Neid peetakse eliitvägedeks. NSV Liit oli esimene riik, mis omale õhudessantväed moodustas. Alates 1930. aastast olid NSV Liidul suurimad õhudessantväed maailmas.   

## Ülemad
* Alates 2007. aastast kuni 6. maini 2009 kindralleitnant Valeri Jevtuhhovitš 
* alates 24. maist 2009 kuni 4. oktoobrini 2016 Vladimir Šamanov 
* alates 4. oktoobrist 2016 kuni 16. juunini 2022 Andrei Serdjukov  
* alates 16. juunist 2022 kindralpolkovnik Mihhail Teplinski. 

## Koosseis
### Diviisid
*  76. õhudessantdiviis Pihkvas
*  7. ründedessantdiviis Novorossiiskis
*  98. õhudessantdiviis Ivanovos
*  106. õhudessantdiviis

### Brigaadid
*  11. üksik õhudessantbrigaad Ulan-Udes
*  31. üksik õhudessantbrigaad Uljanovskis (1998. aastani 104. õhudessantdiviis)
*  83. üksik õhudessantbrigaad Ussuriiskis

### Muud üksused
* 45. eriotstarbeline üksik kaardiväebrigaad Kubinkas
*38. üksik sidepolk
*45. üksik luurepolk Moskvas

### Õppeasutused
*  242. väljaõppekeskus Omskis
*  Rjazani kõrgem õhudessantvägede kool

## Viited

## Välislingid
*Vene õhudessantvägede koduleht
*Airborne Assault Troops Globalsecurity.com
* http://desantura.ru/
*Denes Kattago, Vene eliitväelased palusid presidendilt ja patriarhilt kaitset, www.DELFI.ee, 18. oktoober 2010
Igavene armastus

**"Igavene armastus"** on mitme filmi eestikeelne pealkiri

***"[[Igavene armastus (film 1998)|Igavene armastus]]"** ("What Dreams May Come") on USA 1998. aasta draamafilm Robin Williamsiga peaosas.
***"[[Igavene armastus (film 2004)|Igavene armastus]]"** ("Enduring Love") on Suurbritannia 2004. aasta põnevik Daniel Craigi ja Samantha Mortoniga peaosades.
Käsmu järv

**Käsmu järv** on järv Lääne-Virumaal Haljala vallas Eru külas. 

Järv asub Põhja-Eesti rannikumadalikul, Käsmu poolsaare lõunaservas.

Taimestik on liikide arvu poolest suur: esineb 22 liiki makrofüüte.

Kaladest leidub kokre, linaskit, särge, haugi ja ahvenat.

## Viited
Ohepalu järv

**Ohepalu järv** (ka *Ohepalu Suurjärv, Suurjärv*) on järv Lääne-Virumaal Ohepalu külas.

Järv asub Kõrvemaa kirdenõlval Ohepalu rabas. Järv on mudastunud. Põhikujult on see ümarjas. 

Taimestik on väga liigivaene.

Järv on kalavaene, püütud on hauge.


Vikipeedia suvepäevad 2021, Ohepalu suurjärv.jpg
Ohepalu looduskaitseala 044.jpg
Ohepalu looduskaitseala 054.jpg

## Välislingid

*
Loosalu järv

**Loosalu järv** (ka *Venepele järv, Venetpõlve järv, Kaiujärv, Kallejärv*, *Loosalu rabajärv*) on järv Rapla maakonnas Rapla vallas Vana-Kaiu külas.

Järv paikneb Kõrvemaa lääneosas Loosalu rabas. Järv on põhikujult ovaalne. Tekkelt on ta reliktne veekogu, mille varasem veepind on olnud mitu korda suurem.

Veetaimestik puudub. Kaldad on järsud ja turbased, alludes kergesti murrutusele. Lainete poolt paljaks uhutud juurtega puud ja põõsad risustavad vette langedes mitmel pool kaldajoont.

Kaladest domineerib ahven, vähem on haugi.

Loosalu järvest 200 m loode pool asub Väike-Loosalu järv, mida on peetud Eesti suurimaks laukajärveks. Mõlemad kuuluvad Kõnnumaa maastikukaitseala Loosalu sihtkaitsevööndisse kogupindalaga 830 ha.

## Välislingid
*
Noodasjärv

**Noodasjärv** (ka: **Nuudasjärv**, **Nadasi järv**) asub Võru maakonnas Võru vallas Noodaskülas.

Järv paikneb Haanja kõrgustiku põhjaosas Kütiorus. Järv on tugevalt mudastunud. 

Taimestik on liigirikas: esineb 30 liiki makrofüüte.

Kaladest domineerib särg, mõnevõrra vähem on ahvenat, latikat, hauge, roosärge, kiiska, linaskit. Püütud on ka viidikat, lutsu, säinast jt.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend
Kaarmise järv

**Kaarmise järv** (ka: **Karmise järv**) on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas Kaarmise külas.

Järv asub Saaremaa keskosas. Kaldad on madalad, valdavalt paesed, kohati liivased. Järves on kaks saart, kokku pindala 0,08 ha.

Taimestik on liigirikas: esineb 22 liiki makrofüüte.

Kaladest domineerib koger, vähem on hauge – need kaks on ka järve ainsad kalaliigid.

Järv asub Kaarmise hoiuala lõunaosas.

## Viited

## Välislingid
* "Saaremaal kadus Kaarmise järvest vesi" ERR Novaator, 16. juuni 2016
Patricia Ramsay

**Victoria Patricia Helena Elizabeth** (17. märts 1886, Buckinghami palee, London – 12. jaanuar 1974, Windlesham, Surrey) oli Briti kuningliku perekonna liige, Connaughti hertsogi Arthuri tütar ja kuninganna Victoria lapselaps. Ta oli esimene Briti kuningakoja liige, kes formaalselt loobus tiitlitest "Suurbritannia ja Iirimaa printsess" ja "Tema Kuninglik Kõrgus".

## Vanemad, õed-vennad ja ristimine
Pereringis Patsyks kutsutud printsess oli prints Arthuri ja Preisi printsessi Luise Margarete tütar. 

Tal oli vanem vend, prints Arthur, ja vanem õde, printsess Margaret. 

Patricia ristiti 1. mail 1866 Bagshot Parkis. Tema ristivanemad olid kuninganna Victoria, printsess Helena, Tema Hiilgus Oldenburgi suurhertsoginna, Saksa prints Wilhelm, Ernst II ja Preisi prints Albrecht.  

Victoria pandi talle nimeks isapoolse vanaema järgi, Patricia püha Patricku auks ja Helena ta isaõe, printsess Helena järgi.

## Kanada
Lapsepõlves reisis Patricia perega palju. Ta elas kaks aastat Indias, kuhu ta isa oli koos armeega saadetud. 1911. aastal määrati hertsog Kanada kindralkuberneriks ja Patricia läks koos vanematega Kanadasse, kus sai väga populaarseks.

Patricia nimetati 22. veebruaril 1918 Printsess Patricia Kanada Kergjalaväe aukoloneliks ja kandis seda aunimetust surmani. Patricia kujundas omanimelise rügemendi tunnusmärgi ja värvid. 1974. aastal võttis tema koha üle ta nõbu ja ristitütar Patricia.

## Abielu
Patricia abielu oli väga aktuaalne teema. Loodeti, et ta naitub mõne printsiga, näiteks Portugali ja Hispaania kroonprintsi või Vene suurhertsogiga. 27. veebruaril 1919 abiellus Patricia hoopis mereväekomandöri Alexander Ramsayga. Laulatus toimus Westminster Abbeys. Pulmapäeval loobus Patricia vabatahtlikult kuninglikest tiitlitest ja temast sai leedi Patricia Ramsay.

## Küpsed aastad
Hoolimata kuninglikest tiitlitest loobumisest, jäi Patricia kuningliku perekonna liikmeks ja püsis troonipärimisjärjekorras. Ta võttis osa kõigist kuninglikest sündmustest, sealhulgas pulmadest, matustest ning ka George VI ja Elizabeth II kroonimisest.

Patricia oli andekas kunstnik, kes eelistas maalida akvarellidega. Paljud ta piltidest on inspireeritud rännakutest troopilistes maades. Kuna ta oli õppinud kunstnik A. S. Hatricku käe all, kes oli tundnud Vincent van Goghi ja Paul Gauguini, kajastusid nende mõjutused ka Patricia teostes.

## Surm
Patricia suri Windleshamis Surreys enne oma 88. sünnipäeva ja poolteist aastat enne abikaasat. Abikaasad on maetud Frogmore'i kuninglikule kalmistule.
Kavadi järv

**Kavadi järv** (ka **Kavati järv**, **Uue-Saaluse järv**, **Mäejärv**, **Kavadi Ülajärv**) asub Võru maakonnas Rõuge vallas Uue-Saaluse külas.

Järv asub Haanja kõrgustikul. Praeguse kuju sai Kavadi järv 1880. aastal, mil väljavoolu tõkestamise tulemusena liitusid kolm tollast väikejärve, moodustades ühtse Kavadi järve.

Järves on neli saart, Vabrikusaar, Lehesaar ja veel kaks võsastunud saart. Esineb ka ujuvsaari.

Tüpoloogiliselt on Kavadi järv poolhuumustoiteline. Taimestik on liikide arvu poolest keskmine: esineb 15 liiki makrofüüte.

Kaladest domineerib särg, mõnevõrra vähem on latikat, ahvenat, hauge, koha, linaskit. Püütud on ka kiiska, lutsu, roosärge jt.

## Pilte

Kavadi järv Haanja vallas.jpg|Kavadi järv Rõuge vallas
Võrumaa kultuuristad ilu.jpg|Kavadi järvesopid
Kavadi järv õhtupäikeses.jpg|Peegeldused  õhtupäikesest Kavadi järvevees
Kavadi järve Vabrikusaare peegeldused.jpg|Vabrikusaare peegeldused Kavadi järves
Vabrikusaare kaldapealne Kavadi järves.jpg|Vabrikusaare kaldapealne Kavadi järves
Kavadi järv sügisel.jpg|Kavadi järv sügisel
Maaliline Kavadi järv.jpg|Kavadi järv


## Kirjandus
*Aare Mäemets, "Eesti NSV järved ja nende kaitse", Tallinn 1977.

## Välislingid
*
Saare järv

**Saare järv** (ka: **Saarjärv**, **Saarejärv**, **Saaremõisa järv**) asub Jõgevamaal Mustvee vallas Saarjärve külas.

Järv asub Vooremaa kaguosas. Järvest umbes 2,5 km ida pool asuvad Jõemõisa ja Kaiu järv.

Taimestik on liigirikas: esineb 25 liiki makrofüüte.

Kaladest domineerib latikas, mõnevõrra vähem on särge, roosärge, haugi, nurgu, linaskit, kokre jt.

Saare järv ja seda ümbritsev mets võeti kaitse alla 1968. aastal loodud Saare järve kaitseala loomisega. 2005. aastal korraldati kaitseala ümber Saarjärve looduspargiks.

## Vaata ka

*Eesti järvede loend
Corps Concordia Rigensis

**Corps Concordia Rigensis** on Hamburgis tegutsev saksa meeskorporatsioon.

Korp! Concordia Rigensis on üks vanemaid tegutsevaid baltisaksa üliõpilasorganisatsioone. See asutati 29. novembril 1869 Riias. Korporatsiooni tegevus katkes 1939, kui baltisakslased *[[umsiedlung]]i* käigus Saksamaale ümber asusid. 1956. aastal jätkati Hamburgis.

Korporatsiooni värvideks on sinine, kollane ja punane. Tekkel on tumesinine ja selle peale on tikitud kuldne, pisut tähte meenutav kujund, balti täht. Rebase tekkel on üleni must.

## Välislingid
*Koduleht (saksa keeles)
*Korporatsioon Vironia sõprusorganisatsioonid
Laiuse Kivijärv

**Laiuse Kivijärv** (ka: **Kivijärv**, **Kibijärv**) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kivijärve külas.

Järv asub Vooremaa põhjaosas. Soojärv on kohati tugevalt kinni kasvanud. Järv meenutab kujult hobuserauda. 

Taimestik on liigirikas: leidub 24 liiki makrofüüte.

Kaladest domineerivad särg, haug ja ahven, mõnevõrra vähem on kokre ja lutsu.

## Viited
Mart Laga

**Mart Laga** (15. mai 1936 Tartu – 27. november 1977 Tartu) oli eesti ja Nõukogude Liidu korvpallur. 

Ta õppis Tartu 1. keskkoolis, treenis Harri Russaku ja Georg Rekkeri käe all. 16-aastaselt arvati ta Nõukogude Liidu korvpallikoondise kandidaadiks, 17-aastaselt tuli ta Eesti NSV noortekoondise koosseisus Nõukogude Liidu meistriks ja kutsuti koondise treeningutele. Aastal 1956 võitis ta Moskva meeskonna koosseisus Nõukogude Liidu meistrivõistlustel hõbeda, 1955 Nõukogude Liidu koondises Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali, 1957. aastal tuli Euroopa meistriks. 

Tromboos sundis Mart Laga noorelt tõsisemast sportimisest loobuma, Eestis mängis ta 1965. aastani veel Tartu võistkondades, kuid siis tegi korvpalliga lõpparve. 

Pikk (196 cm) ja mitmekülgne noormees saavutas häid tulemusi ka kõrgushüppes ning ketta- ja vasaraheites. Tal oli väga hea hüppevõime. Väidetavalt on Mart Laga esimene Eesti korvpallur, kes on mängus surunud palli pealt korvi (1953 Riias NSV Liidu meistrivõistlustel). Paljud peavad teda läbi aegade andekaimaks Eesti korvpalluriks, kes võinuks läbi lüüa ka NBAs. Probleeme oli tal aga distsipliiniga, samuti alkoholiga. Tema varajase surma põhjusekski on peetud liigset alkoholilembust.

## Tunnustus
*1956 NSV Liidu meistersportlane

## Välislingid
* 
*Mart Laga sporditulemused
City Life

"City Life" on strateegiamäng, mis võimaldab luua modernset virtuaallinna. Mängu põhimõte on ehitada suur ja rikas linn, kus inimesed oleksid oma eluga rahul ega kakleks teistest kultuuriruumidest pärit inimestega. Mängu toodab Monte Cristo ja Deep Silver. Mängu hakati tootma mais 2006.

Mängus on kuus klassi, kellest eliidid, valgekraed ja radikaalsed ülemklassid on ülejäänutest suurema sissetulekuga. Nendele järgnevad sinikraed, ääreala elanikud ja vaesed. Mängus ehitatakse maju ja neile, kes majadesse elama tulevad, antakse töökohti. Et kõik oleks linnaga rahul, tuleb neile anda ka puhkepaiku, poode, haiglaid, politseijaoskondi, haridust ja palju muud. Alguses on võimalik töötama panna kolm vaesemat klassi; hiljem, kui on rohkem elanikke ja haridust, hakkavad sinu linna tulema valgekraed ja radikaalsed ülemklassid. Hoolsa töö tulemusel hakkavad radikaalsetest ülemklassidest ja valgekraedest kujunema eliidid. Kui eliidid käes, läheb mäng hulga kergemaks.

## Välislingid
* Mängu ekraanitõmmis
Anna Katharina

**Brandenburgi Anna Katharina** (taanipäraselt **Anna Cathrine**, 26. juuni 1575 Halle – 8. aprill 1612 Kopenhaagen) oli Taani ja Norra kuninga Christian IV abikaasa.

Anna Katharina isa oli Brandenburgi kuurvürst Joachim Friedrich ja ema Brandenburg-Küstrini Katharina. Anna Katharina sündis Halles, aga kasvas üles Wolmirstedtis.

Christian IV tutvus Anna Katharinaga 1595 oma Saksamaa-reisil ja otsustas temaga abielluda. 1596 sai Christian Taani kuningaks ning Anna Katharina osales koos oma vanematega tema kroonimisel.

27. novembril 1597 abiellus Anna Katharina Christianiga Lõuna-Jüütimaal Haderslevhuse lossis. 11. juunil 1598 krooniti Anna Katharina kuningannaks.

Abielust sündis seitse last: Frederik (1599, suri esimesel elukuul), nimeta poeg (1601), Christian (1603–1647, lasteta), Sophia (1605, suri esimesel eluaastal), Elisabeth (1608, suri 2½-aastaselt), Frederik III (1609–1670, päris isa trooni) ja Ulrik (1611–1633, tapeti vallalisena).

Kuigi Anne Katharina oli Christian IV esimene naine, pole temast suurt midagi teada. Tundub, et tal polnud suurt poliitilist mõju, kuid ta saatis sageli kuningat reisidel. Teda kiideti eelkõige tagasihoidlikkuse ja sügava usklikkuse pärast. On teadmata, kas abielu oli õnnelik, aga selle lõpupoole võttis kuningas endale armukesi, kellest kõige tuntum on kuninganna toatüdruk Kirstin Madsdatter, kes sünnitas 1611 kuningale abieluvälise poja ja suri 1613.

Anna Katharina eluajal alustati Rosenborgi lossi ehitamist, kuid kas ja kui palju on lossis tema mõju, on teadmata.

Anna Katharina oli heas suhtes riigi luterliku peapiiskopiga, aga oma surivoodi juurde kutsus ta tema asemel kalvinistliku vikaari. Anna Katharina maeti Roskilde katedraali.
Saarejärv

**Saarejärv** on mitme Eesti järve nimi:

***[[Kurtna Saarejärv]]** asub Ida-Virumaal Alutaguse vallas.
***[[Kautla Saarejärv]]** asub Harjumaal Kõue vallas.

**Saarejärv** on mitme Eesti järve variantnimi:
***[[Saare järv]]** ehk **Saarejärv** asub Jõgevamaal Mustvee vallas.

## Vaata ka
*Saarjärv
Leo III

**Leo III** nimelisi valitsejaid oli mitu:
***[[Leo III (keiser)|Leo III]]** oli Ida-Rooma keiser
***[[Leo III (paavst)|Leo III]]** oli Rooma paavst

***Leo III** nime all võib olla tuntud ka Armeenia kuningas Levon III.

## Vaata ka
*Leo I
*Leo II
*Leo IV
*Leo V
*Leo VI
Eibau

**Eibau** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis Kottmari vallas.

Kuni 1. jaanuarini 2013 kuulus see Eibau valda.

## Elanike arvu muutus
Bohai väin

**Bohai väin** (**Bohai Haixia**) on väin, mis ühendab Kollast merd Bo Hai lahega.

## Välislingid
* Map of Bohai Haixia (strait), China, Earth-3D.com
Concordia Klar

**Concordia Klar** (**Concordia Klar-Ulas**; 6. juuli 1938 – 28. november 2004) oli eesti graafik.

1963. aastal lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi.

Töötas 1980. aastatel Tallinna Pedagoogilise Instituudi graafika ja jooniste kateedri vanemõpetajana.

## Tunnustus
* 1977 – Kristjan Raua preemia (graafilised tööd "Hüüa, hüüa, pillikene!", "Lüü üts lugu lustipilli!" ja "Viibisin vilet puhuma!")
* 1987 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Concordia Klari abikaasa oli Peeter Ulas. Nende tütar on Maria-Kristiina Ulas.

## Viited

## Kirjandus
* 1996 – Mare Pedanik. "Klar, Klar-Ulas, Concordia". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 190–191

## Välislingid
* CV Concordia Klar (Ulas)
* 2006. aasta näituse avamise pressiteade
* 2006. aasta näitusest @ epl.ee
* Inna Grünfeldt. Kultuur: Concordia Klari graafiline graatsia. Pehmelakk Virumaa Teataja 3. jaanuar 2007
Friedersdorfi vald

**Friedersdorfi vald** on mitme valla nimi:
***[[Friedersdorf (Saksi-Anhalt)|Friedersdorfi vald]]** Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal Bitterfeldi kreisis
***[[Friedersdorfi vald (Saksimaa)|Friedersdorfi vald]]** Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis
***[[Friedersdorf (Tüüringi)|Friedersdorfi vald]]** Saksamaal Tüüringi liidumaal Ilm-kreisis
Toimetulek

*Majanduslik toimetulek
*Sotsiaalne toimetulekuvõime
*Toimetulek (psühholoogia)

## Vaata ka
*Toimetulekuvõime
Tomas Tranströmer

**Tomas Gösta Tranströmer** (15. aprill 1931 Stockholm – 26. märts 2015 Stockholm) oli rootsi luuletaja ja psühholoog.

Ta lõpetas 1956. aastal Stockholmi Ülikooli psühholoogina.

Ta sai 2011. aastal Nobeli kirjandusauhinna.

Ta pälvis muidki kirjandusauhindu, sealhulgas Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna ja Neustadti auhinna.

Pärast 1990. aastal üle elatud insulti oli tema parem kehapool halvatud ja kõne häiritud. 

## Teosed
* *17 dikter*, luulekogu, 1954
* *Hemligheter på vägen*, luulekogu, 1958
* *Den halvfärdiga himlen*, luulekogu, 1962
* *Klanger och spår*, luulekogu, 1966
* *Kvartett*, 1967 (kogumik)
* *Mörkerseende*, luulekogu, 1970
* *Stigar*, luulekogu, 1973
* *Östersjöar*, luulekogu, 1974
* *Sanningsbarriären*, luulekogu, 1978
* *Dikter 1954-78*, 1979 (seeriast "Den svenska lyriken")
* *PS*, luulekogu, 1980 (bibliofiilidele)
* *Det vilda torget*, luulekogu, 1983
* *Dikter*, 1984 (taskuväljaanne)
* *För levande och döda*, luulekogu, 1989
* *Dikter. Från "17 dikter" till "För levande och döda"*, 1990 (taskuväljaanne, uuesti 1997)
* *Sorgegondolen*, luulekogu, 1996
* *Den stora gåtan*, luulekogu, 2004
* *Fängelse*, üheksa haikut 2004

## Eesti keeles
### Raamatud
*Luulet. Eesti Raamat, Tallinn 1989. Tõlkinud Jaan Kaplinski, 160 lk; ISBN 5450012950
*Suur on mõistatus (luuletused). Mälestused seiravad mind (memuaarid). Loomingu Raamatukogu, 2007, 27. Tõlkinud Tõnis Arnover ja Lennart-Hans Jürgenson, järelsõna: Tõnis Arnover. 68 lk; ISBN 9789949428168
** Lauri Kitsnik. "Mälu tummfilm" (raamatu "Suur on mõistatus. Mälestused seiravad mind" arvustus).  Sirp 12. oktoober 2007, lk 18–19
** Ene-Reet Soovik. "Rootsilik lapsepõlv ängi ja päikesepaiste vahel" (raamatu "Suur on mõistatus. Mälestused seiravad mind" arvustus). Eesti Päevaleht/Arkaadia 9. november 2007, lk 17 
*Unistused on koduteel. Allikaäärne. 2013. Tõlkinud Tõnis Arnover.

### Ajakirjanduses ja kogumikes
* Aprill ja vaikus = *April och tystnad*; Unustatud kapten = *Den bortglömde kaptenen*; Vermeer = *Vermeer*; Kotkakalju = *Örnklippan*; Air Mail = *Air Mail* (luuletused). Rootsi keelest tõlkinud Jaan Kaplinski – kogumikus "Kiirus vaikuse sees: luulet üheteistkümnelt maalt: tekste neljandalt ja viiendalt Põhjamaade luulefestivalilt Tallinnas 2004. ja 2005. aasta kevadel", koostanud Eha Vain, eessõna: Kalli Klement. Eesti Raamat. Tallinn 2006, lk 260–273. ISBN 9985655354

## Kirjandus
* Ene-Reet Soovik. "Üle mere: Tomas Tranströmer ja Jaan Kaplinski". Keel ja Kirjandus nr 3/ 1999, lk 160–165
* Ene-Reet Soovik. "Crossing the sea: Tomas Tranströmer and Jaan Kaplinski". // Interlitteraria. 4: world poetry in postmodern age / ed. Jüri Talvet. Tartu Ülikooli Kirjastus, Tartu 1999, lk 236–246
* Jaan Kaplinski. "Tomas Tranströmer ja Machi printsiip". Inglise keelest tõlkinud Urmas Tõnisson // J. Kaplinski kogumikus "Kõik on ime". Ilmamaa. Tartu 2004, lk 517-525; varem ilmunud: World Literature Today, 1990, nr 4 

## Välislingid
Kaanid

**Kaanid** (*Hirudinea*) on rõngusside hõimkonda kuuluvad loomad, vööste klassi alamklass. Nad võivad elada mage-, merevees ja maal. Maailmas elab umbes 400 liiki kaane.

Kaanide iseloomulik tunnus on keha ees- ja tagaosas olev iminapp, millega nad kinnituvad substraadile. Kaanidel on 33 kehalüli ja hästi arenenud lihastik. 

Kaanid toituvad peamiselt väikestest selgrootutest, mõnikord langeb nende saagiks suuremaid selgrootuid, näiteks vihmaussid. Kaanidele on iseloomulik ka teiste loomade verest toitumine. Kõige sagedamini imevad nad verd kaladelt ja kahepaiksetelt, harvem veekogu kaldale tulnud suurematest loomadest. Saaklooma kehale eritavad nad vere hüübimisvastast ensüümi hirudiini.

## Eesti liigid
Eestis elab 18 liiki kaane (koos vähikaanidega). 

Eestis elavatest kaanidest on levinumad hobukaan (*Haemopis sanguisuga*), pisikaan (*Helobdella stagnalis*), kalakaan (*Piscicola* (*Ichthyobdella*) *geometra*) ja harilik lamekaan (*Glossiphonia complanata*). Eestis leidub vaid üks inimese verd imev kaan – apteegikaan (*Hirudo medicinalis*), keda ajalooliselt – harvem tänapäeval – on kasutatud meditsiinis.

**Hirudinidae* – kirjukaanlased
***Hirudo medicinalis* – kirjukaan ehk apteegikaan

**Piscicolidae* – kalakaanlased
***Cystobranchus respirans* – lõhekaan
***Piscicola geometra* – kalakaan

**Glossiphoniidae* – lamekaanlased
***Alboglossiphonia heteroclita* – hele lamekaan
***Boreobdella verrucata* – pehmekaan
***Glossiphonia complanata* – harilik lamekaan
***Glossiphonia concolor* – sile lamekaan 
***Helobdella stagnalis* – pisikaan
***Hemiclepsis marginata* – ilukaan
***Placobdella costata* – kilpkonnakaan
***Theromyzon maculosum* – kirju linnukaan
***Theromyzon tessulatum* – harilik linnukaan

**Erpobdellidae* – ahaskaanlased
***Erpobdella octoculata* – harilik ahaskaan
***Erpobdella lineata* – triip-ahaskaan
***Erpobdella testacea* – hele ahaskaan

**Haemopidae*
***Haemopis sanguisuga* – hobukaan

## Paljunemine
Kaanid on hermafrodiitsed ehk mõlemasoolised organismid – ühel kaanil on nii emas- kui ka isassuguelundid.

Kaanid paljunevad suguliselt. Kaanide suguavad (emas- ja isassuguava) asuvad üldjuhul eespool keha keskkohta. Üks kaan toimetab oma seemnerakud teise kaani emassuguavasse, kus toimub sisemine viljastus. Seejärel munetakse viljastunud munad kookonisse, mis hiljem koos kaani vööga eraldub kehast.

## Sugukondi
Siin on loetletud sugukondi, mille esindajaid leidub ka Eestis.
**Hirudinidae* (kirjukaanlased)
**Piscicolidae* (kalakaanlased)
**Glossiphoniidae* (lamekaanlased)
**Erpobdellidae* (ahaskaanlased)

## Pilte

File:Leeches in hand - Kaanid käel.jpg
File:Verekaan - Leech.jpg
File:2013.07.21 Hansalaat (14).JPG|Kaanid Tartu hansalaadal, 2013


## Vaata ka
*vähikaanid (*Branchiobdella*) – kuulub väheharjasusside hulka või eraldi rühma vööste hulgas
Soulicious

**"Soulicious"** on Sarah Connori viies stuudioalbum. 

See anti välja 30. märtsil 2007.

## Lood
#"The Impossible Dream (The Quest)" 
#"Soothe My Soul" – 4:18
#"Your Precious Love" (koos Marvin Gayega) 
#"Get It Right" 
#"Part Time Love" 
#"Sexual Healing" 
#"Son of a Preacher Man" 
#"Soulicious" 
#"Love on a Two Way Street" 
#"One Day I'll Fly Away" 
#"I've Got to Use My Imagination" 
#"I Never Loved a Man (The Way I Love You)" 
#"Same Old Story (Same Old Song)"
#"If It's Magic"
Alyssa Milano

**Alyssa Jayne Milano** (sündinud 19. detsembril 1972 New Yorgis) on USA näitleja ja laulja.

Ta on eelkõige tuntud komöödiasarjast "Who's the Boss?" (1984–1992), draamasarjast "Melrose Place" (1997–1998) ja Phoebe Halliwell'i kehastajana seriaalist "Võluvägi" (1998–2006).

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
*1989 "Look In My Heart"  (välja antud: 25. märts, 1989, Pony Canyon)
*1989 "Alyssa" (välja antud: 25. oktoober, 1989, Pony Canyon)
*1991 "Locked Inside A Dream"  (välja antud: 21. mai, 1991, Pony Canyon)   
*1992 "Do You See Me?" (välja antud: 18. september, 1992, Pony Canyon)	 

## Välislingid
*Ametlik koduleht	 
*Alyssa Milano on safesearching.com
*
*Blog for Major League Baseball
Friedersdorf

**Friedersdorf** on mitme koha nimi:

***[[Friedersdorf (Rückersdorf)|Friedersdorf]]**, asula Saksamaal Brandenburgi liidumaal Elbe-Elsteri kreisis Rückersdorfi vallas
***[[Friedersdorf (Saksi-Anhalt)|Friedersdorf]]**, asula ja vald Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal Bitterfeldi kreisis
***[[Friedersdorf (Spree)|Friedersdorf]]**, vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis
***[[Friedersdorf (Tüüringi)|Friedersdorf]]**, asula ja Saksamaal Tüüringi liidumaal Ilm-kreisis
***[[Friedersdorf (Dresden)|Friedersdorf]]**, koht Dresdenis Weixdorfis
***[[Friedersdorf (Heidesee)|Friedersdorf]]**, asula ja endine vald Brandenburgi liidumaal Dahme-Spreewaldi kreisis Heidesee vallas
***[[Friedershof (Vierlinden)|Friedershof]]**, asula Brandenburgi liidumaal Märkisch-Oderlandi kreisis Vierlindeni vallas
***[[Friedershof (Markersdorf)|Friedershof]]**,  asula Saksimaa liidumaal Alam-Sileesia Oberlausitzkreisis Markersdorfi vallas
***[[Friedershof (Pretzschendorf)|Friedershof]]**,  asula Saksimaa liidumaal Weißeritzkreisis Pretzschendorfi vallas
***[[Friedershof (Lohsa)|Friedershof]]**,  asula Saksimaa liidumaal Kamenzi kreisis Lohsa vallas
***[[Friedershof (Pulsnitz)|Friedershof]]**, Saksimaa liidumaa Kamenzi kreisi Pulsnitzi linna linnaosa
***[[Friedersdorf (Maria Laach)|Friedersdorf]]**, katastrikogukond Alam-Austrias Maria Laachi vallas
***[[Łężyce]]** (saksakeelne nimi *Friedersdorf*), küla Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Kłodzko maakonnas Szczytna vallas
***[[Biedrzychowice Górne]]**  (saksakeelne nimi *Friedersdorf*), küla Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Zgorzeleci maakonnas Bogatynia vallas
Karpvähilised

**Karpvähilised** ehk **karpvähid** ehk **ostrakoodid** (*Ostracoda*) on vähkide klassi kuuluvad loomad. Praeguseks on tuvastatud umbes 50 000 väljasurnud või nüüdisaegset liiki, mis jagunevad seitsmesse seltsi. Eestist on leitud 93 liiki karpvähilisi.

Karpvähilised on väikesed vähid, kelle suurus jääb 0,2 ja 30 mm vahele. Enamiku karpvähiliste suurus jääb 1 mm juurde. 

## Ehitus
Karpvähkide keha on suletud kahepoolmelisse karpi, mille ehitus on liigiti erinev. Karp on tavaliselt kitiinist või lubjast ning selle peamine funktsioon on vähi kaitse. Kõhupoolel asub neil pilu, kust ulatuvad välja jalad, tundlad ja osa tagakehast. 

Karpvähilised kuuluvad tavaliselt veekogu zoobentosesse. Mõned liigid elavad ka avavees. Karpvähilised elavad nii mage-, riim- kui ka merevees, üksikuid liike on leitud ka mullast.

## Kirjandust
*Sohar, K. (2006). Karpvähilised – võimalus selgitada järvee arengulugu. – *[[Eesti Loodus]]* **1**: 20–23.

## Välislingid
*Karpvähiliste iseloomustus ZBI kodulehel
Age Ain't Nothing but a Number

"**Age Ain't Nothing but a Number**" oli Aaliyah' debüütalbum, mis anti välja 1994. aastal. 

Album debüteeris albumite edetabelis "Billboard Top 200" 18. kohal, seda müüdi esimesel nädalal 74 000 eksemplari. Albumit osteti üle 3 miljoni eksemplari USA-s, kus sai topeltplaatinaalbumiks. Kogu maailmas müüdi seda 7 miljonit eksemplari.

## Lood
#"Intro" 	
#"Throw Your Hands Up" 	
#"Back & Forth" 	
#"Age Ain't Nothing but a Number" 	
#"Down with the Clique" 	
#"At Your Best (You Are Love)" 	
#"No One Knows How to Love Me Quite like You Do" 	
#"I'm So Into You" 	
#"Street Thing" 	
#"Young Nation" 	
#"Old School" 	
#"I'm Down" 	
#"Back & Forth (Mr. Lee & R. Kelly Remix)" (bonus track)

## Singlid

* "Back & Forth" (1994)
* "At Your Best (You Are Love)" (1994)
* "Age Ain't Nothing but A Number" (1995)
* "No One Knows How to Love Me Quite like You Do" (1995)

### Eksklusiivsed Euroopa/Aasia singlid

* "Down with the Clique" (1995)
* "The Thing I Like" (1995)
Christmas in My Heart

**"Christmas in My Heart"** on Sarah Connori jõulualbum, mis välja antud 18. november 2005 ja uusversioon 24. november 2006.

## Lood
#"Ave Maria"
#"Christmas in My Heart"
#"Be Thankful"
#"White Christmas"
#"Sweet Is The Song"
#"A Ride in the snow"
#"The Christmas song"
#"Why Does It Rain"
#"Tonight's The Night"
#"A New Kingdom"

## Uusversioon
#"The Best Side of Life"
#"Ave Maria"
#"Christmas in my heart"
#"Be Thankful"
#"White Christmas"
#"Sweet Is The Song"
#"A Ride in the snow"
#"The Christmas song"
#"Why Does It Rain"
#"Tonight's The Night"
#"A New Kingdom"
#"Come Together"
#"Have Yourself a Merry Little Christmas"
#"Come Together"
#"Have Yourself a Merry Little Christmas"
Go Back

"**Go Back**" on esimene singel Jeanette Biedermanni esimeselt stuudioalbumilt. 

Laulu kirjutasid Frank Johnes, Tom Remm ja Wonderbra ning produtseeris Cobra. 

Singel anti Saksamaal välja 25. septembril 2000.

## Lugude nimekiri
#"Go Back" (*Radio Edit*) – 3:34
#"Go Back" (*Vocal Mix*) – 3:32
#"Go Back" (*Girls Have More Fun Mix*) – 3:33
#"Go Back" (*Live Mix*) – 3:02
#"Amazing Grace" (*TV-Version*) – 3:26

## Edetabelid
Champagne'i Adèle

**Champagne'i Adèle**, **Prantsusmaa kuninganna** (ka Adelaide, Alix) (u 1140 – 4. juuni 1206) oli Prantsuse kuninganna. 

Tema isa oli Champagne'i krahv Theobald II ja ema Kärnteni Mathilde. 

## Abielu ja lapsed
1160 abiellus ta Prantsusmaa kuninga (1137–1180) Louis VII-ga, kellega sai kaks last.

*Philippe Auguste (1165–1223), kes oli Louis VII ainus poeg, Prantsusmaa kuningas aastail 1180–1223.
*Agnes (1171 – pärast 1204), hilisem Bütsantsi keisrinna Alexios II Komnenosega ja Andronikos I Komnenosega.

## Kuninganna roll
Ta oli poliitiliselt aktiivne ning kaasas Prantsuse poliitikasse ka oma vennad: Champagne'i krahvi Henry I, Blois' krahvi Theobald V ja Williami (Reimsi peapiiskop). Henry ja Theobald abiellusid Louis VII ja ta esimese naise, Akvitaania Eleanori tütardega. Kui Artois' troonipärija Hainaut' Isabelle abiellus Adèle'i poja Philippe Auguste'iga, hakkasid Adèle ja ta vennad kartma oma positsiooni nõrgenemist. 

Adèle sõlmis liidu Burgundia hertsogi Hugh III, Flandria krahvi Philipiga ning püüdis saada isegi Saksa-Rooma keisri Friedrich I Barbarossa poolehoidu. Sellest hoolimata puhkes 1181. aastal sõda ning lõpuks pidi Philippe Auguste 1184. aastal oma abielu Hainaut' Isabelle'iga lahutama.

Kuigi pärast poeg Philippe'i kuningaks saamist 1180 Adèle'i mõjuvõim vähenes, valitses ta 1190. aastal regendina, kui Philippe II oli Kolmandas ristisõjas. Kui Philippe II 1192. aastal naasis, taandus Adèle avalikust elust, kuid osales mitme kloostri rajamisel.

## Surm
Adèle suri 4. juunil 1206 ja maeti Pontigny kloostri kirikusse Auxerre lähedal.

## Vaata ka
*Prantsusmaa kuningriik
James Brown (täpsustus)

**James Brown** on mitme tuntud inimese nimi.
***[[James Brown]]** (1933–2006) oli USA laulja.
***[[James Brown (filminäitleja)|James Brown]]** (1920–1992) oli USA filminäitleja.
***[[James Brown (USA jalgpallur)|James Brown]]** (1908–1994) oli USA jalgpallur.
***[[James Brown (Inglise jalgpallur)|James Brown]]** (1987–) on Inglise jalgpallur.

## Vaata ka
*Jim Brown
Kastiilia Constance

**Kastiilia Constance** (hispaaniapäraselt **Kastiilia Constanza**) oli Louis VII teine naine ning ühtlasi ka lähisugulane, Prantsusmaa kuninganna aastatel 1154–1160.

Tema isa oli Alfonso II (Leóni kuningas) ja ema Barcelona Berenguela. Ta sündis kas 1136. või 1140. aastal. 

Constance suri teist last sünnitades 4. oktoobril 1160.

Lapsed:
*Margaret (1158–1197)
*Alys (1160–1220)
Semi-Gotha

**Semi-Gotha** (täielik pealkiri 1912–1913 *Historisch-genealoges-Taschenbuch des gesamted Adels jehuidäischen Ursprunges* ja 1914 *Semigothaisches Genealogisches Taschenbuch aristokratisch-jüdischer heiraten*) on genealoogiline teatmeteos juudi päritolu valitseja- ja aadlisuguvõsade kohta.

Raamatus on käsitletud, osaliselt legendaarsete ja kaheldava usaldusväärsusega teadete põhjal järgmisi väidetavat juudi päritolu suguvõsasid:

*Etioopia keisrid
*Aguado 
*Aguilar
*Aldobrandini
*Antonelli
*Arbetta
*Arnim  
*Avigdor (Aaroni liinist) krahv Salomon Henri d’Avigdor, oletatavasti ülendatud vürstiks Napoleon III poolt, mitteametlik
*Avigdor, krahv, ühinenud Goldschmidti perekonnaga
*Avigdor (Aaroni liinist), Acquaviva hertsogid
*Bardeau, endine Kaufmann
*Bagration, vürstid (Jehuda liinist)
*Barrême
*Baruch de Lousada
*Benedetti
*Benyovsky
*Bernadotte, Rootsi kuningad (ainult joonealune märkus)
*Berthier
*Bethusy-Huc
*Bielski von Olbrachcice 
*Blanc  
*Bombelles   
*Borghese
*Borgia
*Burnay
*Cahen d’Anvers
*Cahen de Porre Absina
*Cancrin
*Cassis-Faraone
*Castrioti
*Catti
*Cheviers
*Cohen
*Consolati 
*Crouy ja Croy-Chanel (endine Gerothwohl)
*Disraeli
*Dobrowolski
*Doret
*Economos
*Eppstein
*Feuerstein
*Fischer von Treuberg
*Fonseca
*Frangipani
*Frise
*Gallifet
*Gamerra de Gambamar
*Goez
*Goschen
*Gradelli
*Groi-Hoch
*Handhierh
*Harbleicher
*Hebrail
*Henckel von Donnersmarck
*Hierschel-Minervi
*Kaiserling, krahv, Moser Kaiserling väitis end kuuluvat Keyserlingkide perekonda  
*Königswarter
*Kreuz
*Kubinsky von Hohenlubin
*Künigl von Ehrenburg
*Levis-Mirepoix
*Lusignani vürst, tegelikult isehakanud perekond 
*Macdonald, Taranto hertsog
*Malcolm
*Massena
*Matteis 
*Meschtchersky
*Michel-Raulino
*Michel von Tüßling
*Monroy di Belmonte
*Monse
*Napoleon III, väidetav juudi päritolu. Keisrinna Eugenie oli konvertide perekonnast
*Nazos
*Nissim de Camondo
*Papareschi
*Petrović-Njegoš, Montenegro vürstid ja kuningad
*Pierleoni
*Salamanca (Salamon)
*Sassoon
*Soult
*Torlonia
*Trasmondi, Marchese d’Introdaqua

## Arvustus
*A. v. Tr. Semi-Gotha. Jahrbuch für Genealogie, Heraldik und Sphragistik. 1911, 1912 und 1913. Mitau 1914. S. 523–536

## Vaata ka
*Almanach de Gotha

## Välislingid
*Noble Families of Jewish Ancestry
*Semi Gotha 1912 - Ancient Jewish Nobility
Mein kleiner Prinz

**"Mein Kleiner Prinz"** on Kristina Bachi ja Jeanette Biedermanni  lauldud laul, mis ilmus albumil "Scharf auf's Leben". Loo kirjutasid Kristina Bach ja Frank Kretschmer ning produtseeris Kristina Bach. See ilmus Saksamaal singlina 17. novembril 1999.

## Lood singlil
#"Mein kleiner Prinz" (koos Jeanette Biedermanniga) — 4:08
#"Tausend kleine Winterfeuer" — 2:56
Alagoase osariik

**Alagoas** on Brasiilia osariik, 1. järgu haldusüksus Kirdepiirkonnas Atlandi ookeani rannikul. Osariigi lõunapiiri moodustab São Francisco jõgi.

Halduslikult jaguneb 102 omavalitsusüksuseks.

## Viited
Harrastus

**Harrastus** ehk **hobi** (ingl. *hobby*) on palgatöövälisel ajal vabatahtlik eesmärgikindel eneseteostuslik huvitav regulaarne lemmikharrastus (-tegevus). Hobiga kaasnevad, olenevalt harrastusest, täiendavad praktilised oskused, silmaringi laienemine ning harrastaja kehaliste võimete arenemine. Üldiselt on harrastusteks kogumine, liikumine (välitingimustes veekogudel, maastikul/staadionitel, õhuruumis ja siseruumides hallid, saalid jne) ja loomine/ehitamine/konstrueerimine.

Kui harrastus satub kattuma palgatööga, nimetatakse seda kutsumuseks.

Tuntumad harrastused on mängud, sport, kollektsioneerimine, tehnilised harrastused, pikema loetelu leiad harrastuste loendist.

## Välislingid

* Nils Niitra, Tarbimisajastu ähvardab hobid välja suretada. Tartu Postimees, 26. august 2008
Kesk-Maagimäestiku kreis

**Kesk-Maagimäestiku kreis** oli kreis Saksimaa lõunaosas. 2008. aastast on osa Erzgebirgskreisist.

## Kreisi omavalitsusüksused
(Elanike arv 31. detsember 2006)

Linnad:
# Lengefeld (4670)
# Marienberg (14 005)
# Olbernhau (10 716)
# Wolkenstein (4272)
# Zöblitz (2999)
# Zschopau, suur kreisilinn (11 247)

Vallad:
Ark Royal (R07)

**[[HMS]] Ark Royal (R07)** oli Suurbritannia lennukikandja ja Suurbritannia kuningliku sõjalaevastiku Royal Navy lipulaev.

See ehitati 1978–1985 Swan Hunteri laevatehases. 11. märtsil 2011 lahkus Ark Royal teenistusest ning müüdi 2013. aastal vanametalliks.

Laeva kodusadam oli Portsmouth.

Ark Royal (R07) oli viies Briti merevägede sellenimeline laev. Esimene Ark Royal oli Inglismaa lipulaev lahingus Võitmatu armaada vastu 1588. aastal. Sama nime on kandnud HMS Ark Royal (1914), mis oli esimene lennukikandja maailmas.

## Laeva üldandmed
*Pikkus: 210 m
*Laius: 36 m
*Veeväljasurve: 20 600 t
*Kiirus: 30 sõlme

## Välislingid
*HMS Ark Royali viimane sõit kodusadamasse kuningliku mereväe lipu all
Marienberg

**Marienberg** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku kreisis.

Kuni 2008. aastani oli linn Kesk-Maagimäestiku kreisi keskus.

### Linnaosad
* Gebirge
* Gelobtland
* Hüttengrund
* Kühnhaide
* Lauta
* Lauterbach
* Niederlauterstein
* Reitzenhain
* Rübenau
* Satzung am Hirtstein

## Välislingid
*Linna koduleht
Pernambuco osariik

**Pernambuco osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Brasiilias Kirdepiirkonnas.

Halduslikult jaguneb 223 omavalitsuseks.

Suuremad linnad on Recife, Jaboatão dos Guararapes, Olinda, Paulista, Caruaru ja Petrolina.

## Viited

## Välislingid

*Pernambuco osariigi valitsuse koduleht (*portugali keeles*)
*Pernambuco turismileht
Olbernhau

**Olbernhau** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus linn Kesk-Maagimäestiku kreisi.

### Linnaosad
* Blumenau
* Oberneuschönberg
* Niederneuschönberg
* Hirschberg
* Reukersdorf
* Rothenthal
* Kleinneuschönberg
* Rungstock
* Dörfel
* Grünthal

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Großhennersdorf

**Großhennersdorf** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis Herrnhuti linna territooriumil. Kuni 2010. aastani kuulus see Großhennersdorfi valda.
Ark Royal

**Ark Royal** on olnud viie Briti laeva nimi:

***Ark Royal** oli Inglismaa lipulaev lahingus Võitmatu Armaada vastu 1588. aastal. Selle järgi on nimetatud järgmised laevad:
*Ark Royal (1914), kaubalaevast ümber ehitatud lennukikandja
*Ark Royal (91), lennukikandja 
*Ark Royal (R09), lennukikandja 
*Ark Royal (R07), lennukikandja
Wolkenstein

**Wolkenstein** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus linn Kesk-Maagimäestiku kreisi.

### Linnaosad
* Drei Rosen
* Falkenbach
* Floßplatz
* Gehringswalde
* Heinzebank
* Hilmersdorf
* Huth
* Kohlau
* Niederau
* Schönbrunn
* Warmbad

## Välislingid
*Linna koduleht
Großschönau vald

**Großschönau vald** on mitme valla nimi:
***[[Großschönau vald (Saksimaa)|Großschönau vald]]** Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis
***[[Großschönau vald (Alam-Austria)|Großschönau vald]]** Austrias Alam-Austria liidumaal Gmündi ringkonnas
Will You Be There

**"Will You Be There"** on Michael Jacksoni laul, mis ilmus 1993. aastal singlina. Singel pärineb albumilt "Dangerous" (1991) ja sisaldub ka filmi "Free Willy" *[[soundtrack]]*.
Großschönau

**Großschönau** on mitme koha nimi:

***[[Großschönau (Saksimaa)|Großschönau]]**, asula  Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis Großschönau vallas
***[[Großschönau vald (Saksimaa)|Großschönau vald]]** Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis
***[[Großschönau vald (Alam-Austria)|Großschönau vald]]** Austrias Alam-Austria liidumaal Gmündi ringkonnas
***[[Großschönau katastrikogukond]]** Austrias Alam-Austria liidumaal Gmündi ringkonnas Großschönau vallas

## Vaata ka
*Velký Šenov (saksa keeles Groß Schönau)
*Schönau
Lengefeld

**Lengefeld** on Pockau-Lengefeldi linnaosa ja endine linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku kreisis. See on üleriigiliselt tuntud puhkekoht.

Kuni 2008. aastani kuulus Lengefeldi linn Kesk-Maagimäestiku kreisi. 2014. aastal liideti ta Pockau-Lengefeldi linnaga.

Endised linnaosad:
Naked Truth

**"Naked Truth"** (inglise keeles "Alasti tõde") on mitme teose pealkiri. 

***"[[Naked Truth (Sarah Hudson)|Naked Truth]]"** on Sarah Hudsoni debüütalbum aastast 2004.
***"[[Naked Truth (Jeanette Biedermann)|Naked Truth]]"** on Jeanette Biedermanni album aastast 2006.
Arhiveerimistarkvara

**Arhiveerimistarkvara**  on arvutiprogrammid, mille eesmärgiks on tihendatud kujul luua varundusi arvuti tööfailidest või programmidest.

Mõningaid arhiveerimisprogramme:
*ARJ
*RAR
*UHarc
*PkZip
*PkunZip
*WinZIP
Sunny Day

**"Sunny Day"** on kolmas singel Jeanette Biedermanni albumilt "Delicious". See anti Saksamaal välja 4. juuni 2002. 

Laulu kirjutasid Frank Johnes, Tom Remm, Martin Martinsson, Wonderbra ja Tina von Laredo ning produtseeris Thorsten Brötzmann.

## Lugude nimekiri
### CD 1
#"Sunny Day" – 03:30
#"So Deep Inside" – 03:49
#"Sunny Day" (*Piano Lounge Version*) – 04:01
#"Sunny Day" (*Remix*) – 04:46
#"New York Fever" (*Multimedia Track*) – 03:45

### CD 2
#"Sunny Day" – 03:30
#"So Deep Inside" – 03:49
#"Call Me Jeany" – 03:17
#"Sunny Day" (*Remix*) – 04:46
#Jeanette & Friends – 07:10
#GZSZ-Multimedia Track

## Edetabelid

## Välislingid
* Koduleht
Elvis Costello

**Elvis Costello** (kodanikunimega **Declan Patrick MacManus**; sündinud 25. augustil 1954 Inglismaal Londonis) on inglise muusik, laulja ja laulukirjutaja.

Nime "Elvis" võttis ta Elvis Presleylt, "Costello" oli aga tema ema neiupõlvenimi.
No More Tears

**"No More Tears"** on Ozzy Osbourne'i 1991. aasta stuudioalbum.

# "Mr. Tinkertrain" – 5:55
# "I Don't Want to Change the World" – 4:04
# "Mama, I'm Coming Home" – 5:11
# "Desire" – 5:45
# "No More Tears" – 7:22
# "S.I.N." – 4:46
# "Hellraiser" – 4:51
# "Time After Time" – 4:20
# "Zombie Stomp" – 6:13
# "A.V.H." – 4:12
# "Road to Nowhere" – 5:09

Lisalood 2002. aasta uusväljaandel:

:12. "Don't Blame Me" – 2:26
:13. "Party with the Animals" – 4:32