open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Punane tänav

**Punane tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Pae, Laagna ja Tondiraba asumis.

Tänav algab Pae tänavalt ja lõppeb Mustakivi teega ristudes. Tänava pikkus on umbes 3400 m.

Punane tänav sai nime 1902. aastal. Saksa keeles oli tänava nimi *Rote Strasse* ja vene keeles *Красная улица*. Tänavale on antud nimi Tallinna ülemise tuletorni järgi, mida tollal tema punase värvuse tõttu nimetati Punaseks tuletorniks ehk Punaseks majakaks.

Punasel tänaval asus Tallinna Raudbetoonitehase suurpaneelide tsehh. Punane tänav 17a asub kauplusehoone (algne kauplus Pae).
## Viited

## Välislingid
Pähkli tänav (Tallinn)

**Pähkli tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis.

Tänav algab Haljas teelt ja lõppeb Künnapuu tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 340 m.

Pähkli tänav sai nime 20. novembril 1951.

## Viited

## Välislingid
Randvere tee

**Randvere tee** on kohalik tee (tänav) Tallinnas Pirita linnaosas.

Tänav algab Merivälja teelt ja lõpeb ristumisel raudteega linnapiiril. Tänava pikkus on 3533 m. Tallinnast Viimsi valda ulatub samanimeline aadressiobjekt (liikluspind), mis kattub kohaliku teega Tallinnas ja riigiteega (Tallinna–Viimsi–Randvere tee) Viimsi vallas.

Randvere tee on nime saanud 1950. aastatel.

Randvere tee 29 asus Eesti NSV ajal Tallinna II Toidukaubastu kauplus Pirita filiaalkauplus Mähe ja Randvere tee 115 asus kauplus Pärnamäe.

## Viited

## Välislingid
Randla tänav

**Randla tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelguranna asumis.

Tänav algab Pelguranna tänavalt ja lõppeb Puhangu tänavaga ristudes.
## Galerii

File:У отеля Stroomi - panoramio (1).jpg|Randla tänav 18
File:У отеля Stroomi - panoramio.jpg|Madala tänav 20, Madala ja Randla tänava nurgahoone
File:EU-EE-TLN-PT-Pelguranna-Randla street.JPG|Randla tänav
File:EU-EE-Tallinn-PT-Pelguranna-Randla street.JPG|Randla tänav
File:EU-EE-Tallinn-PT-Pelguranna-Randla.JPG|Lõime tänav 21, Lõime ja Randla tänava nurgahoone
File:07-06-21-tallinn-by-RalfR-042.jpg|Randla tänava hruštšovkad
File:07-06-21-tallinn-by-RalfR-041.jpg|Randla tänav

## Ajalugu
Aastatel 1953–1995 kandis tänav vene helilooja Pjotr Tšaikovski auks **Pjotr Tšaikovski tänava** nime.

Tšaikovski tänav 4 asus Tallinna II Toidukaubastu kauplus Kajakas filiaalkauplus nr. 6.  

Tšaikovski tänav (Randla) 11 asus Tallinna Hotellikoondise Ranna hotell, hilisem hotell Stroomi.

## Viited

## Välislingid
Tondiraba tänav

**Tondiraba tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Katleri asumis.

Tänav algab Narva maanteelt ja lõppeb tupiktänavana.

Tondiraba tänav sai nime 9. detsembril 1988. Tänav on nime saanud selle järgi, et kulgeb Narva maanteelt Tondi raba suunas.

## Viited

## Välislingid
Reisijate tänav

**Reisijate tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis.

Tänav algab Kopli tänavalt.

Reisijate tänav sai nime 1963. aastal. Tänav on nime saanud lähedal asuva Balti jaama mõjul.

## Viited

## Välislingid
Sepa tänav (Tallinn)

**Sepa tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.

Tänav algab Kopli tänavalt ja Maleva tänavaga ristudes jätkub kahe haruna ja lõppeb tupiktänavana.

Sepa tänav sai nime 16. oktoober 1951. Varem kandis see nime **Piiri tänav.** Praegune nimi kuulub ametinimetuste sarja.

## Ajalugu

Vene-Balti laevaehitustehase asumi töölisbarakid ehitati nn liinidele (1., 2., 3., 4., 5.) ja Sepa ning Kaevuri tänavale paralleelselt reastatud kompaktsete gruppidena. Need on kitsa keskkoridoriga kahekorruselised puumajad, igal korrusel 16 kööktoa tüüpi 12 m² korterit. WC-sid oli igal korrusel 2, kõigis majades oli elekter.

Sepa 10 // Maleva tänav 20 on säilinud Vene-Balti laevaehitustehase veetorni alumine, kiviosa . PSM hospidali maa-alale asus 1921. aastal Kalevi pataljon, 4. jalaväepolgu ja 10. jalaväerügemendi pataljon asus kuni 1940. aastani praegusest Sepa tänavast ida pool ning Maleva põigu piirkonnas, tänapäeva Sepa, Pardiloigu, Maleva ja Maleva põigu vahelisel alal. Pataljoni sõjaväelinnak põletati maha 1941. aasta augustis, kui Punaarmee Tallinnast lahkus.
 
1970.–1980. aastatel üritati endises Vene-Balti asulas Sepa tänava ääres turgu rajada, praeguseks on sellest nn Sepa turust alles vaid tühi, terrassidena mere poole laskuv plats. Sepa tänaval, Sepa 19 tegutses Eesti NSV ajal Teeninduskombinaadi "Kiir" saun nr. 10.

Aadressil Sepa 6 tegutses septembrist 2009 kuni 28. septembrini 2015 supiköök, mille asutasid SA Sõbra Käsi ja Põhja-Tallinna sotsiaalhoolekande osakond. Asutus lõpetas majas tegevuse seetõttu, et Tallinn müüs Kopli liinid kinnisvaraarendajale, ning linna ja supikööki haldava sihtasutuse vaheline leping lõppes. Enne supikööki toimetasid Eesti NSV ajal hoones Sepa tööstuskauplus ja seejärel koloriitne Sepa baar. Ehitist ehtis ka tänavasilt "Sepa 4". 25. novembril 2016 hoone lammutati.

2015. aastal otsustas Tallinna linnavalitsus müüa enampakkumise tulemusena Kopli liinide ala kinnistud müüa 1,9 miljoni euro eest osaühing Fund Ehitusele.

## Galerii


File:Sepa tn 5 - 1. liin Kopli Tallinn 9 March 2016.JPG|Sepa tn 5 // 1. liin, 2016. aastal
File:Wooden House Sepa tn 5 Tallinn 9 March 2016.JPG|Sepa tn 5 // 1. liin, 2016. aastal
File:Chimney of Sepa tn 16 katlamaja Kopli Tallinn 9 March 2016.JPG|Sepa tn 16 katlamaja ja korsten
File:Building Sepa 19 Treiali - Sepa Junction Kopli Tallinn 9 March 2016.jpg|Sepa 19
File:Sepa tn Kopli Tallinn 4 June 2016.jpg|Sepa 31 (vasakul) ja algne Sepa 20 (paremal), 2016. aastal
File:Wooden House Sepa 20 Tallinn 4 June 2016.jpg|Algne Sepa 20, 2016. aastal
File:Wooden House Sepa 31 Kopli Tallinn 4 June 2016.jpg|Sepa 31, 2016. aastal
File:Wooden House Kaevuri 2 Tallinn 1 March 2016.JPG|Kaevuri tänav 2 // Sepa tänav, 2016. aastal
File:Wooden Houses Sepa 5 2. liin 1 and Kaevuri 2 Kopli Tallinn 4 June 2016.jpg|
File:Kopli1.jpg|


## Viited

## Välislingid
Tähesaju tee

**Tähesaju tee** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Tondiraba asumis.

Tänav algab Varraku tänavalt ja lõppeb Mustakivi teega ristudes.

Tähesaju tee sai nime 20. aprillil 2005. Tänav on saanud nime Tondiraba meteoriidikraatri mõjul.

## Viited

## Välislingid
Toom-Kuninga tänav

**Toom-Kuninga tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Tõnismäe ja Uue Maailma asumis.

Tänav algab enam-vähem Veetorni tänava alguse juurest, ristub Suur-Ameerika tänavaga ning lõpeb Väike-Ameerika tänavaga ristudes.

## Hoonestus
*Toom-Kuninga 10, 1928. aastal arhitekt Karl Burmani (1882–1965) projekti järgi ehitatud hoone. Majas elas aastatel 1937–1940 kirjanik Mait Metsanurk. Eesti NSV perioodil kohandati hoone ja Endla tänavale ulatunud juurdeehitus Eesti NSV Justiitsministeeriumi ENSV Kohtuekspertiisi Teadusliku Uurimise Laboratooriumi kriminalistikalaboriks. Kohtumeditsiini eksperdid asusid Narva maantee 46. Hoone on tänapäeval kasutusel korterelamuna.
*Toom-Kuninga 11 hoones asub Saksamaa Suursaatkond Tallinnas, seal oli Eesti NSV ajal Hävituspataljonide staap
*Toom-Kuninga 12, 1882. aastal Nikolai Thamme projekteeritud elamu koos 1899. aastal tehtud juurdeehitusega. Hea näide 19. sajandi esinduslikumatest puitelamutest. 
*Toom-Kuninga 13A, asub Rõõmutarekese Lasteaia peamaja, lasteaia väike maja asub Endla tänav 17
*Toom-Kuninga 14 ja abihoone Toom-Kuninga 14
*Toom-Kuninga 15, 17, 17a, 19 ja 21 ehitatud neljast majast koosnev terviklik elamukompleks
*Toom-Kuninga 20, 1914. aastal ehitatud, Jacques Rosenbaumi ja Ernst Gustav Kühnerti poolt (J. Mohrenschildti ja G. Siversi) elamuks projekteeritud neobiidermeieri mõjutustega hoones asub Prantsuse Suursaatkond Eestis
*Toom-Kuninga 20a, kolmekorruseline kuue toaga elamu, mille omandas 2018. aastal Ameerika Ühendriikide saatkond. Eesti NSV ajal tegutses hoones Tallinna 13. Lasteaed.
:Toom-Kuninga 10, 12 ja 14 moodustavad silmapaistva ansambli, kajastades piirkonna varasemat asustusajalugu ja arhitektuurset mitmekesisust.

## Ajalugu

Toom-Kuninga (varem Doom-Kuninga) tänav sai nime 1885. aastal pärast Toompea liitmist Tallinna linnaga. Algselt Kuninga tänav (saksa keeles *Königstaler Straße, Königstalerstraße*, vene keeles *Кенигстальская ул*), kuid et eristada seda Tallinna vanalinnas asuvast Kuninga tänavast, lisati nimele liide Toom- ja nimeks sai Toom-Kuninga. Tänav on nime saanud Toompea eeslinnas asunud Königsthali suvemõisa järgi. 

27. juunil 1950 sai tänava nimeks **Pioneeride tänav**. Uue nime valiku puhul oli määrav see, et lähikonda kavatseti rajada Tallinna Pioneeride Palee.

Tallinna linnavalitsuse 3. augusti 1990 korraldusega kannab Toom-Kuninga tänav 1. jaanuarist 1991 taas endist nime.

## Galerii

Toom-Kuninga 14 elamu 20110921 by Ahsoous.jpg|Toom-Kuninga 14
Toom-Kuninga 14 abihoone 20110921 by Ahsoous.jpg|Toom-Kuninga 14 abihoone
Elamu Toom-Kuninga t. 18, 1920. aastad.JPG|Toom-Kuninga 20a
Toom-Kuninga tänav.jpg|Toom-Kuninga 22


## Viited

## Välislingid
Linnamäe tee

**Linnamäe tee** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Kuristiku ja Priisle asumis.

Tänav algab Mustakivi teega ristumiskoha lähedalt ja lõpeb Ussimäe teega ristudes.

Linnamäe tee sai nime 25. aprillil 1986. Tänav on saanud nime selle järgi, et suundub Iru linnamäe poole.
## Galerii

File:EU-EE-TLN-LAS-Kuristiku-Road accident in Linnamäe street.JPG|Linnamäe tee
Lasnamäe, Linnamäe street - panoramio.jpg|Linnamäe tee
File:EU-EE-TLN-LAS-Linnamäe street.JPG|Linnamäe tee
File:View on Linnamäe street - panoramio.jpg|Linnamäe tee ja  Priisle keskus, Linnamäe tee 57 (2007)
File:EU-EE-TLN-LAS-Priisle.JPG|Linnamäe Maxima, (algne kauplus Priisle ja Priisle keskus), Linnamäe tee 57
File:Priisle turg - panoramio.jpg|2014. aastal suletud Priisle turg
File:Priisle turg - panoramio (1).jpg|Maxima X Priisle, 2011
File:Lasnamäe, Linnamäe tee - panoramio.jpg|
File:Linnamäe tee - panoramio.jpg|Maxima X Priisle
File:2022 Priisle Tallinn.jpg|Maxima XXX Priisle, Linnamäe tee 57
File:Priisle Maxima.jpg|Maxima XXX Priisle
File:Tallinn Linnamäe tee 79 83.jpg|Linnamäe tee 79 ja 83
File:Linnamäe tee 89.jpg|Linnamäe tee 81 ja 89


## Viited

## Välislingid
Liikuri tänav

**Liikuri tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Kurepõllu asumis.

Tänav algab Võidujooksu tänavalt ja lõppeb Varraku tänaval.
## Galerii

File:EU-EE-TLN-LAS-Laagna street.JPG|Pae sild Laagna teel ja Liikuri tänava hoonestus
File:EU-EE-TLN-LAS-Red village.JPG|Tallinna Liikuri Lasteaed, Liikuri 9, ja korterelamud Liikuri tänaval
File:Apartments in Liikuri street.JPG|
File:Liikuri apartments.JPG|
File:Liikuri 5.jpg|Liikuri 5


## Viited

## Välislingid
Ranna tee (Tallinn)

**Ranna tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas.

Tänav algab Merivälja tee jätkuna ja lõppeb Hõbekuuse teega ristudes. Tänav kulgeb osaliselt piki Tallinna lahe rannikut.

Ranna tee sai nime 1924. aastal. Tänav on saanud nime selle järgi, et kulgeb valdavalt mererannal.

Ranna tee 46a asus Miiduranna kauplus, tänapäeval AS Coop Miiduranna Konsum.


EU-EE-Tallinn-Pirita-Merivälja-Merivälja.JPG
Adfines Sky at Quay Port of Miiduranna Tallinn - Viimsi 30 April 2014.JPG 
Ranna street in 2013.JPG 
NOA restaurant in Merivälja.JPG


## Viited

## Välislingid
Toom-Rüütli tänav

**Toom-Rüütli tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas.

Tänav algab Rahukohtu tänavalt ja lõppeb tupiktänavana.
## Ajalugu
Toom-Rüütli tänavat Tallinnas on ajaloos nimetatud mitmeti: Rüütli tänav, Landstoa tänav; saksa keeles *Ritterhausstraße, Ritterstraße, Dom-Ritterstraße*; vene keeles *Дворянская ул.,Тоом-Рюйтли, ул.*

17. jaanuaril 1923 nimetati tänav Tallinna Linnavolikogu otsusega Toom-Rüütli tänavaks.

Aastatel 1954–1987 oli see Linnuse tänav. Toom-Rüütli tänavaks sai see uuesti 2. juulil 1987. 
## Viited

## Välislingid
Loopealse puiestee

**Loopealse puiestee** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Loopealse asumis.

Tänav jääb Narva maantee ja Meeliku tänava vahele.

## Viited

## Välislingid
Tuulemaa tänav

**Tuulemaa tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelguranna asumis.

Tänav algab Pelguranna tänavalt, ristub Kangru tänava, Lõime tänava, Ketraja tänava, Madala tänavaga ja lõppeb Kari tänavaga ristudes.

## Hoonestus
Tuulemaa tänav 12 asub Tallinna Vaba Waldorfkool. 1956. aastal ehitatud hoones asus enne seda Tallinna 33. Keskkool, ja seejärel kuni 2010. aastani Pelguranna Põhikool. Põhikool suleti 2009. aastal. 1946. aastal asutatud kool tegutses enne seda järgmistel aadressidel: 1946. aastast Sakala tänav , 1947. aastast Vene-Balti asum 22, 1949. aastast Kalinini (Kopli) tänav 102a ja 1956. aastast Belinski 10. Õppeasutus kandis nimetusi: 1946. aastast Tallinna 33. Mittetäielik Keskkool, 1950. aastast Tallinna 33. Keskkool, 1963. aastast Tallinna 33. 8-kl Kool, 1971. aastast J. Smirnovi nim Tallinna 33. Keskkool, 1991. aastast Tallinna Pelguranna Keskkool, 1997. aastast Tallinna Pelguranna Gümnaasium ja 2008. aastast Pelguranna Põhikool.

Tuulemaa tänav 20 asub Stroomi Keskus (algne kauplus Kajakas).

File:EU-EE-TLN-PT-Pelguranna-Stalin-era apartments on Tuulemaa street.JPG|Tuulemaa tänava Stalinistlik arhitektuur
File:EU-EE-TLN-PT-Pelguranna-Tuulemaa 8.JPG|Tuulemaa 8 // Lõime tänav
File:Stalin-era school in Tallinn.JPG|Tuulemaa 12, endine Tallinna 33. Keskkooli hoone
File:EU-EE-TLN-PT-Pelguranna-Tuulemaa 13.JPG|Tuulemaa 13
File:EU-EE-Tallinn-PT-Pelguranna-Tuulemaa.JPG|

## Ajalugu
Praeguse nime sai Tuulemaa tänav 24. novembril 1995. Enne seda kandis Tuulemaa ja Vihuri tänav alates 16. oktoobrist 1953 vene revolutsioonilise demokraadi, kriitiku ja publitsisti Vissarion Belinski järgi **Vissarion Belinski tänava** nime.
## Viited

## Välislingid
Uus-Sadama tänav

**Uus-Sadama tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.

Tänav algab veidi enne Tuukri tänavaga ristumist, ristub Reidi teega ja lõpeb Lootsi tänavaga ristudes.

## Hoonestus
Aadressil Uus-Sadama 14 asub Meremeestekodu hoone. Hoone on ehitatud 1924.-1925. aastal ühingu “Meremeeste Kodu” hotell-klubiks teatri- ja kinosaali, restorani, raamatukogu, õppeklasside, panga, kontori- ja muude ruumidega. Polüfunktsionaalne hoone ehitati Jacques Rosenbaumi projekti järgi. Eesti NSV ajal kasutas hoonet Eesti Merelaevandus. 2000. aastate alguses kohandati hoone Eesti Piirivalve administratiivhooneks.

Aadressil Uus-Sadama 23 asub Tallinn Seaport Hotel.

Aadressil Uus-Sadama 24 asub Vanasadama D-terminal.

File:Uus-Sadama 13 Tallinn 14 March 2013.JPG|Uus-Sadama 13
File:Buildings Tuukri tn 11 and Uus-Sadama tn 14 in Kesklinn Tallinn 27 April 2019.jpg|Tuukri tn 11 // Uus-Sadama tn 14
File:Uus-Sadama 15 Tallinn 14 March 2013.JPG|Uus-Sadama 15
File:Uus-Sadama 19-13 Tallinn 14 March 2013.JPG|Uus-Sadama 19-13
File:Uus-Sadama 19-27 & 19-28 Tallinn 14 March 2013.JPG|Uus-Sadama 19-27 ja 19-28
Fail:Seaport Hotel (2).jpg|Tallinn Seaport Hotel, Uus-Sadama tänav 23
File:Ships in the port of Tallin.jpg|Vanasadama A-terminal, Sadama 25/2 ja D-terminal, Uus-Sadama 24 ja Vanasadama jahisadam (2007)


## Ajalugu

Uus-Sadama tänav sai nime 1882. aastal. Tänav on saanud nime selle järgi, et viib Narva maanteelt sadamasse. Tänava saksakeelne nimi oli *Neue Hafenstrasse* ja venekeelne nimi oli *Ново-Гаванская улица*.

## Vaata ka
*Tallinn Seaport Hotel

## Viited

## Välislingid
Biržai regionaalpark

**Biržai regionaalpark** (leedu keeles *Biržų regioninis parkas*) on regionaalpark Põhja-Leedus Biržai ja Pasvalysi rajoonis.

Biržai regionaalpark asub Biržai ümbruskonna karstimaastikul. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta sealset ökosüsteemi ja kultuuripärandit ning sealset omapärast karstimaastikku.

Regionaalpargile on omased arvukad langatuslehtrid, mis on tekkinud maa-aluste kipsi kihtide lahustumisel ja sellele järgnenud maapinna sisselangemisel. Põhja-Leedu karstipiirkonnas on neid üle 11 000, neist suurem osa asub Biržai regionaalpargi territooriumil. Karajimiškise maastikukaitsealale jääb üle 200 langatuslehtri. Regionaalpargi territooriumile jääb ka vanim paisjärv Leedu aladel – Širvėna, mida ületab 525 meetri pikkune puidust sild. Kaitse all on viis üksikobjekti: neli langatuslehtrit ja üks karstiallikas. Pargis kasvab 15 looduskaitsealust taimeliiki, kaitsealuseid loomaliike on seal 52 (sealjuures 9 liiki käsitiivalisi). Kirkilai küla juures asuvad veega täitunud langatuslehtrites karstijärved, kus elavad väävlibakterid. Neist suurim koosneb 30 langatuslehtrist ja selle pindala on 3,9 hektarit.

Kaitsealustest taimeliikidest kasvavad seal sinine emajuur, pääsusilm, karvane naistepuna. Mitmes regionaalpargi külas kasvavad hiidmunad. Imetajatest pesitsevad pargi aladel mink, saarmas, ilves, hunt, valgejänes ja kobras. Astravase pargis pesitsevad nahkhiired, sealhulgas kääbus-nahkhiir, põhja-nahkhiir, tiigilendlane, tõmmulendlane, euroopa laikõrv ja suurvidevlane. Kaitsealustest kahepaiksetest elavad seal punakõht-unk, harivesilik ja kõre. Lindudest asustavad regionaalparki hüüp, mustviires, roo-loorkull, rändel peatuvad seal hallhani, luitsnokk-part, suurkoovitaja ja hõbehaigur. Mõnel pool pesitsevad seal ka rukkirääk, must-toonekurg, händkakk, värbkakk, sookurg, hallpea-rähn, musträhn. Selgrootutest elab seal eremiitpõrnikas. Drąseikiai kaitseala langatuselehtrites kasvavad harilik vesilehvik ja balti sõrmkäpp.

Regionaalpargis asuvad mitmed kultuuriväärtused: Biržai loss, Pabiržė alev, säilinud Biržai vanalinna osad, Ąžuolpamūšė linnamägi, Likėnai park. Säilitatakse ka mitut kitsarööpmelise raudtee jaama. Mõisakompleksid on säilinud Astravase, Pabiržė, Mantagailiškise ja Daudžgiriai mõisas.

Biržai regionaalpargi halduskeskus asub Biržais aadressil Rotušės g. 10. Regionaalpargi pindala on 14 406 hektarit. Rangema kaitsega tsoonid on Daudžgiriai, Kirdonyse, Medomiškise ja Padaičiai botaaniline kaitseala, Daumėnai, Drąseikiai ja Padaičiai geoloogiline kaitseala, Upytė ja Apaščia hüdroloogiline kaitseala, Tatula, Širvėna, Kirkilai ja Karajimiškise maastikukaitseala, Užubaliai sookaitseala, Biržai vanalinn ja Ąžuolynė botaanilis-zooloogiline kaitseala, mis võtavad enda alla 46,5% regionaalpargi territooriumist. Regionaalpargile alluvad ka 18 väljaspool selle territooriumi asuvat kaitseala.

## Viited

## Välislingid

* Biržai regionaalpargi koduleht
* Regionaalpark Leedu kaitsealade registris (*leedu keeles*)
* Regionaalpargi kaart
* Regionaalpark YouTube'is
* Video ühest uuemast langatuslehtrist
Martsa tänav

**Martsa tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Katleri asumis

Tänav algab Paasiku tänavalt ja lõppeb Narva maanteega ristudes.

Martsa tänav sai nime 4. juunil 1993. Tänav on nime saanud ala iseloomustava loodusgeograafia (loopealne) mõjul (marts on klindi rahvapärane sünonüüm).

## Viited

## Välislingid
Uus-Kalamaja tänav

**Uus-Kalamaja tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis.

Tänav algab Soo tänavalt ja lõpeb Salme tänavaga ristudes. Tänav on 311 meetri pikkune ja kannab registrinumbrit 7840586.

Uus-Kalamaja tn 6 asub Lasteaed Kelluke.
## Galerii

File:Uus-Kalamaja 19.jpg|Uus-Kalamaja 19
File:Uus-Kalamaja 21.jpg|Uus-Kalamaja 21

## Ajalugu

Tänava tänapäevane lõik on saanud nime Kalamaja asumi järgi 1885. aastal. Tänava nimi oli saksa keeles *Neue-Fischermai-Straße*, ka *Undeutscher Kirchhofweg* (tõlkes *Mittesaksa Kalmistutee*), ja vene keeles *Ново-Фишермайская улица*.

1877–1951 kuulus **Uus-Kalamaja tänava** juurde ka tänapäevase Soo tänava alguslõik Põhja puiestee ja Kalju tänava vahel.

## Vaata ka
*Kalju tänav
*Soo tänav

## Viited

## Välislingid
Ussilaka tee

**Ussilaka tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas.

Tänav algab veidi enne Rebasesaba teega ristumist ja lõppeb Käokeele teega ristudes.

Ussilaka tee sai nime 20. septembril 2000.

## Viited

## Välislingid
Uus-Maleva tänav

**Uus-Maleva tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.

Tänav algab Kopli tänavalt ja pärast tänava hargnemist lõppeb üks haru Amburi tänavaga ristudes ja teine haru tupiktänavana.

Uus-Maleva tänav sai nime 13. juuni 1958. Tänav on saanud nime Maleva tänava mõjul.

Uus-Maleva tänav 2 asus  kauplus Kopli.

## Viited

## Välislingid
Ussimäe tee

**Ussimäe tee** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosa Priisle ja Seli asumis.

Tänav algab Narva maanteelt ja lõppeb tupiktänavana.

Ussimäe tee sai nime 18. aprillil 1989.


EU-EE-Tallinn-Lasnamäe-Seli-Ussimäe street.JPG


## Viited

## Välislingid
Kopliranna tänav

**Kopliranna tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.

## Ajalugu

Bekkeri asulas ei olnud tänavatel nimesid ega majadel tänavapõhiseid numbreid (nagu Vene-Balti asulaski), vaid kogu tehase ala ulatuses oli ehitistel ühtne numeratsioon. Tänavanimed ja tänavapõhised majanumbrid pandi alles 1951. aastal.

Kopliranna tänav sai nime 8. juulil 1966. Tänav on saanud nime Kopli poolsaare ranna järgi.
## Galerii

File:EU-EE-Tallinn-PT-Kopli-Alasi.JPG|
File:Kopliranna tn in Kopli Tallinn 1 March 2016.jpg|Kopliranna 16 ja 14
File:EU-EE-Tallinn-PT-Kopli-Kopliranna 24.JPG|Kopliranna 24
File:EU-EE-Tallinn-PT-Kopli-Kopliranna 27.JPG|Kopliranna 27
File:EU-EE-Tallinn-PT-Kopli-Vasara apartments.JPG|
File:EU-EE-Tallinn-Põhja-Tallinn-Kopli-Kopliranna-Demolished slum buildings.jpg|
File:Kopliranna residential.JPG|
File:Kopliranna tn 39 Kopliranna tn 41 in Kopli Tallinn 1 March 2016.jpg|Kopliranna tn 39, Kopliranna tn 41
File:Wooden House Kopliranna 39 Address Plaque Koplirand 39 Kopli Tallinn 1 March 2016.jpg|Kopliranna 39
File:Tallinn, Bekkeri laevatehase tööliskasarmu, 1914 (1).jpg|Bekkeri laevatehase Bekkeri asunduse  endine tööliskasarmu, Kopliranna tn 41
File:Tallinn, Bekkeri laevatehase tööliskasarmu, 1914 (2).jpg|Bekkeri laevatehase  Bekkeri asunduse  endine tööliskasarmu, Kopliranna tn 41
File:EU-EE-Tallinn-PT-Kopli-Slum in Kopliranna street.JPG|Bekkeri laevatehase  Bekkeri asunduse  endine tööliskasarmu, Kopliranna tn 41
File:Building Ankru 17 30 kmh Speed Limit Sign Kopli Tallinn 1 March 2016.jpg|katlamaja, Kopliranna 47
File:Building Ankru 17 Ankru - Kopliranna Junction Kopli Tallinn 1 March 2016.jpg|katlamaja, Kopliranna 47
File:Meeruse Sadam headquarters Kopliranna 49 Kopli Tallinn 1 March 2016.jpg|Meeruse sadamahoone, Kopliranna 49


## Vaata ka
*Meeruse sadam ehk Kopliranna sadam
## Viited

## Välislingid
Kristjan Kärberi tänav

**Kristjan Kärberi tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Seli ja Mustakivi asumis.

Tänav algab Kivila tänavalt ja lõpeb Laagna teega ristudes.

Kristjan Kärberi tänav sai nime 10. aprillil 1981. Tänav on nimetatud ehitaja-töökangelase Kristjan Kärberi (1908–1977) mälestuseks.


EU-EE-TLN-LAS-Seli-Kärberi.JPG


## Viited

## Välislingid
Kuusenõmme tee

**Kuusenõmme tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis.

Tänav algab Randvere teelt ja lõppeb Mähe teega ristudes.

Kuusenõmme tee sai nime 20. septembril 2000. Tänav on nime saanud Kuusenõmme talu järgi.

## Viited

## Välislingid
Laboratooriumi tänav

**Laboratooriumi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas.

Tänav algab Aida tänavalt, ristub Suurtüki tänavaga ja lõppeb Laia tänavaga ristudes.

## Viited

## Välislingid
Lasnamäe tänav

**Lasnamäe tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas.

Tänav algab Tartu maanteelt, ristub Majaka tänavaga ja lõppeb tupiktänavana Lasnamäe paljandil, veidi enne Pallasti silda Laagna teel. 

Tänava Tartu maantee poolses otsas asuvad suured büroohooned, teisel pool Majaka tänavat valdavalt korterelamud.

## Viited

## Välislingid
Õismäe tee

**Õismäe tee** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Väike-Õismäe asumis.

Tänav on ringikujuline ja ringi keskel on Väike-Õismäe tiik.

Õismäe teel asuvad: Tallinna Lasteaed Karikakar - Õismäe tee 22, Tallinna Nurmenuku Lasteaed - Õismäe tee 26, Tallinna Rukkilille Lasteaed - Õismäe tee 70, Tallinna Meelespea Lasteaed -  Õismäe tee 92, Tallinna Lasteaed Vikerkaar - Õismäe tee 110.

Õismäe tee 28 asub Tallinna Õismäe Vene Lütseum, Õismäe tee 50 asub Tallinna Õismäe Gümnaasium.

## Ajalugu
Õismäe tee sai nime 11. oktoobril 1974.

Õismäel ja Õismäe tee ääres asusid Tallinna II Toidukaubastu kauplused: Õismäe-1/Kullerkupu kauplus Õismäe tee 46, Õismäe-2/Nurmenuku kauplus Ehitajate tee 109, Õismäe-3/Meelespea kauplus Õismäe tee 88, Järveotsa kauplus Õismäe tee  107.

## Galerii

EE-TLN-HAABERSTI-Ehitajate tee-Õismäe tee.JPG|Ehitajate tee - Õismäe tee  ristmik
Fail:Väike-Õismäe.JPG|Õismäe tee Hiina müür
File:Väike-Õismäe elamurajoon, kõrgvaade hoonestusele, esiplaanil ringtee. Ajapaik 14557.jpg|
File:EU-EE-Tallinn-Haabersti-Õismäe-Meelespea.JPG|Õismäe tee, Meelespea ühistranspordi peatus ja kauplus Meelespea (endine kauplus Õismäe-3), Õismäe tee 88
File:EU-EE-Tallinn-Haabersti-Õismäe-Old Soviet "сandle" after modernisation.JPG|16-korruseline korterelamu
File:EU-EE-Tallinn-Haabersti-Õismäe-Soviet apartment buildings after modernisation.JPG|5-korruseline korterelamute grupp
File:EU-EE-TLN-Haabersti-Õismäe tee.JPG|5-korruseline korterelamute grupp
File:Väike-Õismäe.JPG|


## Viited

## Välislingid

* Pildid ja video: Tallinnas põles kortermaja ees seitse autot
Maleva tänav

**Maleva tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.

Tänav algab Kopli tänavalt ja lõppeb Sepa tänavaga ristudes.

Maleva tänav sai nime 27. augustil 1930. Tänav on saanud nime Kalevi pataljoni (maleva) mõjul., Kalevi pataljoni kasarmud süüdati Punaarmee poolt 28. augustil 1941. aastal.

## Viited

## Välislingid
Laki tänav

**Laki tänav** on tänav Tallinnas Kristiine, Mustamäe ja Haabersti linnaosas.

Tänav algab Marja tänavalt, katkeb Kadaka teega ristumisel ja seejärel jätkudes lõppeb A. H. Tammsaare teega ristudes.

Laki tänav 12 asus 1985. aastal valminud 5-korruseline riikliku aktsiaseltsi Kommunaar tootmishoone.


Laki_I_kvartal_(Kadaka,_Tallinn)_05.jpg
File:Veski kõrts (Kadaka, Tallinn).jpg|Veski kõrts, Laki 11A
File:Kadaka tee, Laki.jpg|Kadaka tee ja Laki tänava hooned


## Viited

## Välislingid
Kalasadama tänav

**Kalasadama tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänava ääres asub Kalasadam.

Tänav algab Põhja puiesteelt ja suundub linnahalli ümbritsevale teele.

## Nimi
Kalasadama tänav sai nime 14. märtsil 1980. Tänav on saanud nime kalurite ajaloolise sadamakoha järgi.

## Hoonestus
Kalasadama 2 asub Tallinna Gaasijaama vana gaasimahuti, mis on arvatud ehitismälestiseks.

Kalasadama 8 kuulub Eesti Üliõpilaste Seltsile.

Kalasadama 10 asuvale kinnistule rajatakse viiekorruselist hotelli, mis plaanitakse avada 2026. aastal.


Tallinna gaasijaama vana (II) gaasimahuti.jpg|Kalasadama 2
Kalasadama 8.jpg|Kalasadama 8
Kalaturg Tallinnas.jpg|Kalaturg


## Vaata ka
*Kalarand
*Kalasadam

## Viited

## Välislingid

* "Tallinna Kalaturuna tuntud kinnistule kerkib uus hoonestus" ERR, 1. november 2022
Kivisilla tänav

**Kivisilla tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Maakri ja Kompassi asumis.

Tänav algab Kuke tänava ja Maakri tänava ristumiskohas, kulgeb umbes 200 m otsesuunas ja siis pärast teravnurkset pööret Gonsiori tänavat lõigates lõppeb Tartu maanteega ristudes.
## Vaata ka
*Kivisilla eeslinn
## Viited

## Välislingid
Kooli tänav (Tallinn)

**Kooli tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis.

Tänav algab Gümnaasiumi tänavalt ning lõppeb Aida tänava ja Laboratooriumi tänava ristumiskohas.

## Hoonestus
*Kooli tänav 1/3 – Nunnadetagune torn
*Kooli tänav 2, majas asus aastail 1633–1828 Tallinna esimene trükikoda, Tallinna gümnaasiumi trükikoda. Tänapäeval Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasium
*Kooli tänav 7 – Loewenschede torn

## Galerii

File:Kooli t 2 20110930 by Ahsoous.jpg|Kooli t 2
File:Kooli 4 in Tallinn 4 October 2013.JPG|Kooli t 4
File:Rue Kooli, Tallinn, Estonie 2009.jpg|Kooli t
File:Streets of the Old Town of Tallin, Estonia, Northern Europe-2.jpg|Kooli t
File:Tallinn lower town, May 1996.jpg|Kooli t, AD 1996
File:Old town of Tallinn (7954476438).jpg|Kooli t, AD 2011
File:Calle Kooli, Tallinn, Estonia, 2012-08-05, DD 03.JPG|Kooli t
File:14-08-14-Tallinn-RalfR-192.jpg|
Pilt:Calle Kooli, Tallin, Estonia, 2012-08-05, DD 01.JPG|



## Ajalugu
Kooli tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt saksa keeles ka nimetust *Schulgasse.*

## Viited

## Välislingid
Masina tänav

**Masina tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Juhkentali asumis.

Tänav algab Juhkentali tänavalt ja lõppeb Tartu maanteega ristudes.

Masina tänav sai nime 1908. aastal. Tänav on saanud nime Drümpelmanni masinaehitustehase järgi.
## Hoonestus
Masina tänav 2 asub aastatel 1880–1890 ehitatud Tallinna veevärgi pumbajaam.

Masina tänav 9 asub Ernst Gustav Kühnerti projekteeritud 20. sajandi alguse eramuarhitektuuri ilmekas näide, endise viinavabriku direktori villana tööstusansambli juurde kuuluv ehitis.

Masina tänav 18 asub 1970. aastatel ehitatud Ülemiste katlamaja.

Masina tänav 22 asub arhitekt Jacques Rosenbaumi projekteeritud AS Põhja paberi- ja tselluloosivabriku peakontor.

## Viited

## Välislingid
Merimetsa tee

**Merimetsa tee** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Merimetsa ja Pelgulinna asumis.

1,5 km pikkune tänav algab Paldiski maanteelt ja lõppeb Kolde puiesteega ristudes. Selle ääres asub Tallinna Hipodroom.

## Viited

## Välislingid
Mäekalda tänav

**Mäekalda tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis.

Tänav algab Kadrioru pargi sisese tee jätkuna, ristub veidi pärast algust August Weizenbergi tänavaga ja seejärel Lydia Koidula tänavaga. Tänav lõpeb Laagna tee läheduses ristumisel Rohelise aasaga.

Aadressil Mäekalda 2 on Peeter I majamuuseum. Teisel pool Weizenbergi tänavat Mäekalda tänava läheduses on Kumu. Endine suvila õuemajaga Mäekalda 9 ja endine suvila Mäekalda 11, mis suvila, kuulus von Wahli perekonnale on ehitismälestised.

## Ajalugu
Mäekalda tänaval asunud Kadrioru lossi valitseja õu lammutati 19. sajandi algul. Alates 1870. aastast anti Kadrioru alade krunte enampakkumisel suvilate ehitamiseks. Villade tekkimise ajal kandis tänav nimesid *Glintstrasse* (*Glintstraße; Am Glint*) ja *Podgornaja ulitsa* (Подгорная ул). Veel 1921. aastal oli paralleelnimena kasutusel ka *Glindi tänav*.


Fail:Peter the Great House Museum Tallinn 2015.jpg|Peeter I majake, Peeter I majamuuseum
Fail:Tallinn, suvila koos õuemajaga Mäekalda 9.jpg|Mäekalda 9
Fail:Tallinn, suvila Mäekalda 11.jpg|Mäekalda 11


## Viited

## Välislingid

* Mäekalda tänav, kadriorgsite.wordpress.com
Ristija Johannese kirik (Niton)

**Ristija Johannese kirik** on keskaegne kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Nitonis. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus.

Kiriku orel on kantud riiklikku orelite registrisse.

## Viited

## Kirjandus
*
*
Merivälja tee

**Merivälja tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita, Mähe ja Merivälja asumis.

Tänav algab Pirita tee jätkuna, pärast Pirita jõe Pirita silda ja lõppeb Ranna tee algusega.

Merivälja tee ristub Kloostri tee, Kloostrimetsa tee, Metsavahi tee, Supluse puiestee, Jahimehe tee, Kalamehe tee, Randvere tee, Rätsepa tee, Mähe tee, Lehiku tee, Ranniku tee, Viimsi põiguga, Aia tee ja Vana-Merivälja teega.

Merivälja teega ristuval Supluse puiesteel asub Pirita rannahoone.

## Galerii

File:Pirita, Regatta House (Regati Maja) - panoramio.jpg|Merivälja tee 1, Regati Maja
File:Pirita klooster 24.10.2021.jpg|Merivälja tee 18, Pirita klooster ja Pirita kloostri kirik
File:Neues Brigittenkloster.JPG|Merivälja tee 18, Pirita uus klooster
File:Pirita - panoramio.jpg|
File:EU-EE-Tallinn-Pirita-Merivälja street.JPG|
File:Merivälja tee 22.jpg|Merivälja tee 22
File:Merivälja tee 24.jpg|Merivälja tee 24, vaade Kloostrimetsa teelt
File:EE-TLN-PIRITA-Administrative office.JPG|Merivälja tee 24, vaade Pirita teelt (endine Pirita Linnaosa Valitsuse hoone)
File:Pirita Turg.jpg|Pirita Turg, Merivälja tee 34
File:Merivälja tee 2008 (1).jpg|Merivälja tee, 2008
File:Merivälja tee 2008 (2).jpg|Merivälja tee, 2008


## Ajalugu
Merivälja tee sai nime 16. oktoobril 1953. Enne seda oli Pirita tee osa. Aastatel 1938–1940 ehitati Pirita vana silla juurde  Pirita restoranihoone, hilisem Tallinna II Toitlustustrusti Pirita Restoran, Merivälja tee 1.

Pirita keskuses Merivälja tee 24 tegutses kauplus Pirita. Merivälja tee 3a tegutses Ühendettevõtte "Pirita" ekspressbaar nr.2, Merivälja tee 5 aga 1979. aastal kasutusele võetud Ühendettevõtte "Pirita" grillbaar.

## Vaata ka
*Pirita rand
*Pirita mets

## Viited

## Välislingid
Merelahe tee

**Merelahe tee** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Merimetsa asumis.

Tänav algab Paldiski maanteelt, kulgeb Merimetsa Selveri ja Tallinna Psühhiaatriakliiniku territooriumi vahelt ning lõppeb tupiktänavana Merimetsa parkmetsa külje all.

Merelahe tee tänavanimi kinnitati 10. detsembril 2008. Tänav on nime saanud selle järgi, et kulgeb Kopli lahe poole.

Merelahe tee 4 asub Tallinna kainestusmaja.

## Viited

## Välislingid
*Merelahe tee skeem, Tallinna Linnavalitsus, 2008
Järveotsa tee

**Järveotsa tee** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Väike-Õismäe asumis Järveotsa allasumis.

Tänav algab Paldiski maanteelt ja lõppeb Õismäe teega ristudes.

Järveotsa tee sai nime 11. märtsil 1977. Nimi tuleneb sellest, et Järveotsa tee algab Harku järve otsa kohal.


TLN-Haabersti-Järveotsa.JPG|Elumajad Järveotsa teel


## Viited

## Välislingid
Johann Köleri tänav

**Johann Köleri tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis.

Tänav algab August Weizenbergi tänava ja Lydia Koidula tänava ristumiskohas ja lõppeb tupiktänavana. Sellega ristub Friedrich Robert Faehlmanni tänav.

Köleri ja Faehlmanni nurgal asub A. H. Tammsaare muuseum.

## Hoonestus ja ajalugu
Johann Köleri tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi – Väike-Instituudi tänav, alates 1882. aastast Datši tänav, Datshi tänav, Suvemajade tänav; saksa keeles *Kleine Stiftstraße, Villenstrasse, Datschenstraße, * ja venekeelne nimi *Малая Институтская ул, Дачная улица*.

Aktiivsem ehitamine algas Kadriorus 19. ja 20. sajandi vahetuse ajal. Hakati ehitama ka suuremaid üürimaju, mis ehitati tihedamalt, kui sinnamaani kerkinud villatüüpi majad. Grupp esinduslike korteritega puitelamuid ehitati aastatel 1904–1906 seni hoonestamata heinamaale Köleri ja Vesivärava tänava vahel (J. Köleri 10, 12, 14, 16a ja 16 jt). Tallinna maja tüüpi kivitrepikodadega puumajadega hoonestati Köleri tänava lõpuosa.

Praeguse nime sai Johann Köleri tänav 17. jaanuarist 1923. 

Köhleri 2 asus Kubana sigari- ja tubakatehas.

Köleri 8 asus 1930. aastatel nelja korteriga kõrge sokliga kahekorruseline maja, mis oli igast küljest piiratud 2 meetri kõrguse planguga. Tänavalt eesukseni viis teerada läbi hoolitsetud eesaia. Köleri tänava suunas kitsenev krunt lõppes sõiduvärava ja selle kõrval olnud prügikastiga. Tänava sõidutee oli kruusakattega, kõnniteed nagu mujalgi linnas suurtest kuldlõikelistest paeplaatidest, mille pikkus langes kokku kõnnitee laiusega. Veerennid mõlemal pool sõiduteed olid munakivikattega. Tänavat valgustasid gaasilaternad, mida õhtuti üks kitsa redeliga mees süütamas ja hommikuti kustutamas käis.

1939. aastal ostis Eesti Üliõpilaste Seltsi Tallinna koondus maja Kadriorus, Johann Köleri tänav 13. Tallinna koondus taastati 1991 ja 1994 tagastati Tallinna koonduse maja EÜS-i Vilistlaskogule.

## Viited

## Välislingid
Kari tänav

**Kari tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelguranna asumis.

Tänav algab Sõle tänavalt ja lõppeb Pelguranna tänava ristmikul.

## Ajalugu
Aastatel 1953–1995 kandis tänav vene luuletaja Majakovski auks **Vladimir Majakovski tänava** nime ja kuni aastani 1990 oli see liidetud praeguse Sitsi tänavaga.

Majakovski tänava aadressil tegutses Tallinna kino Pelgurand (praegu jääb selle asukoht Puhangu tänava äärde). Pelgurannas Saksa okupatsiooni ajal ehitatud barakitaoline hoone lammutati 1968. aastal. 

1967. aastal avati aadressil Majakovski 13 Tallinna 14. Keskkool, mis kandis akadeemik Sergei Koroljovi nime. Kooli nimed läbi ajaloo: kuni 01.09.1998 Tallinna 14. Keskkool, alates 1998 Kari Gümnaasium (kuni 26.03.2005), alates 2005. aastast Tallinna Ranniku Gümnaasium, 2014. aastal ühendati Ehte Humanitaargümnaasiumiga. Aastal 2017 Kari tänava koolihoone lammutati ning 2021. aastal avati samas asukohas Põhja-Tallinna kogukonnamaja, mis majutab Põhja-Tallinna linnaosavalitsust ja Tallinna Kopli Huvikooli. Kunagisele koolistaadionile on rajatud rulapark, mänguväljak, korvpalliplats ja välilava.

Aadressil Majakovski 4 asuva üheksakorruselise korterelamu esimese korruse äripinnal oli kohvik Saturn.

Koolihoonest üle tee, endise Kajaka turu asukohas (aadressil Tuulemaa 20), avati 2014. aastal Stroomi kaubanduskeskus.

## Viited

## Välislingid
Ristija Johannese kirik (Northwood)

**Ristija Johannese kirik** on keskaegne kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Northwoodis. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus.

Kiriku ainus kell paigaldati 1875. aastal. 

## Viited

## Välislingid
* Northwood Church (''inglise keeles)
Kiriku plats

**Kiriku plats** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas.

## Ajalugu
1939. aastal nimetati Kirikuplats, Tallinna linnavolikogu poolt Kiriku väljakuks.

## Hoonestus
*Kiriku plats 1// Kohtu tänav 1//Toom-Rüütli tänav 2 asub endise Eestimaa rüütelkonna hoone.
*Kiriku plats 2 // Kohtu tänav 2 // Piiskopi tänav 2, elamu
*Kiriku plats 3 asub EELK Konsistoorium

## Viited
Kesktee

**Kesktee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja ja Mähe asumis.

Tänav algab Lääne teelt ja lõpeb ristumisel Palderjani teega. Tänavaga ristub üle kümne tänava.

Kesktee sai nime 1924. aastal. Tänava nimi tuleneb sellest, et Kesktee on Merivälja keskne tänav.

## Viited
Ristija Johannese kirik (Newport)

**Ristija Johannese kirik** on kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Newportis. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus.

Kiriku orel on kantud riiklikku orelite registrisse.

## Viited
Järve tänav

**Järve tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosasJärve asumis.

Tänav algab Pärnu maanteelt ja lõpeb tupiktänavana.

Aadressil Järve 34a asub Riigi Kaitseinvesteeringute Keskuse hoone.

Järve tänav sai nime 27. veebruaril 1924. Tänav on saanud nime Järve raudteejaama järgi.
## Viited

## Välislingid
Filmi tänav

**Filmi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis.

Tänav algab Narva maanteelt ja lõppeb Tuukri tänavaga ristudes.

## Viited

## Välislingid
Karl August Hermanni tänav (Tallinn)

**Karl August Hermanni tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Torupilli asumis.

Tänav algab Tartu maanteelt ja lõppeb Juhan Kunderi tänavaga ristudes.

## Ajalugu
Karl August Hermanni tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi - Hermanni tn, Germanovi tn; saksa keeles *Hermannstraße, Germanow-Straße*; vene keeles *Германовская ул.*

## Viited

## Välislingid
Ernst Särgava allee

**Ernst Särgava allee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. 

Tänav algab Kose teelt ja lõppeb tupiktänavana.

Aadressil Ernst Särgava allee 4 asub 1920. aastatel ehitatud nn Särgava residents, mida praegu kasutatakse Tallinna linna halduses oleva Särgava külalistemajana. 

Ernst Särgava allee sai nime 18. aprillil 1958 sellel tänaval elanikud kirjaniku Ernst Särgava (1868–1958) mälestuseks. Enne seda oli tänava nimi *Kuuskede allee*. 


Ernst Särgava allee (3).jpg
Ernst Särgava allee.JPG


## Viited

## Välislingid
Inseneri tänav

**Inseneri tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis.

Tänav algab Aia tänavalt ja lõpeb Mere puiesteega ristudes.

Inseneri tänav sai nime 23. veebruaril 1882. Tänava saksakeelne nimi oli *Ingenieurstrasse* ja venekeelne *Инженерная улица*. Nimi on tuletatud läheduses Uuel tänaval paiknenud Tallinna Insenerikomando majast.

## Viited

## Välislingid
Jõelähtme mõis

**Jõelähtme mõis** (saksa keeles *Jegelecht*) oli rüütlimõis Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal kuulub mõis Harju maakonda Jõelähtme valda.

Mõisat on esmamainitud 1482. aastal. Mõis oli 17. sajandi lõpuni Zoegede suguvõsa käes.

Valdav osa mõisa maadest asus praeguse Jõelähtme küla lähedal, ulatudes põhjas Ihasalu laheni. 19. sajandi lõpul piirnesid mõisa tuumikala maad Ülgase mõisa, Kostivere mõisa, Haljava mõisa ja Jägala mõisa maadega. Jõelähtme mõisa maad ümbritsesid täielikult Jõelähtme kirikumõisa maid. Lisaks küla lähiümbrusele kuulus Jõelähtme mõisale ka maa-ala Kaberneeme lahe lõunakaldal.

## Viited

## Välislingid
*
Haabneeme mõis

**Haabneeme mõis** (saksa keeles Habbinem) oli eramõis Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal.

Mõisast on teateid alates 1682. aastast.
## Ajalugu

1626. aastal kinkis Rootsi kuningas Gustav Adolf Tallinna apteekrile Johann Burchardile juba 1615 pandivaldusena olnud Haabneeme mõisa 300 riigitaalri äramaksmisel pärusomandiks. Johann Burchardi pärijad müüsid Haabneeme mõisa 1661. aastal maanõunikuproua Anna Wachtmeisterile. 1663. aastast oli mõisa omanik Anna Wachtmeisteri abikaasa maanõunik Johann Brackel, 1678. aastast taas lesestunud Anna Wachtmeister, kes pärandas testamendiga 08.10.1684 mõisa vennapojale kindralmajor Fritz Wachtmeistrile. 

Eestimaa aadlilipkonna ülem ooberst Fritz Wachtmeister (1646–1723) langes Vene vägede vangi Põhjasõjas Läsna-Valgejõe lahingus 1704. aasta 16. juunil. Mõis redutseeriti Rootsi riigi poolt, kuid tagastati restitutsioonikomisjoni otsusega 1722. aastal, Vene riigi poolt kindralmajor Fritz Wachtmeistrile. Vabahärra Fritz Wachtmeistri surma järel, tema tütrepoeg Arend Dietrich von der Pahlen, müüs Haabneeme mõisa Johan Christoffer Haenile.

1747. aastal müüs Eestimaa kuberner (1743–1753) Peter August Friedrich von Holstein-Beck mõisa ooberstleitnant Fabian von Tiesenhausenile, kes 1763. aastal müüs Haabneeme ja Lubja mõisa krahv Karl Magnus von Stenbockile. Karl Magnus von Stenbocki surma (1798) järel päris tema pojapoeg krahv Johann Diedrich von Stenbock 1800. aastal Haabneeme, Viimsi, Lubja ja Vohnja mõisa. 1800. aastal müüs Johann Diedrich von Stenbock, Haabneeme, Viimsi ja Lubja mõisa Tallinna sõjakomissarile kindralmajor vürst Vassili Gortšakovile.

1818. aastal loovutas pandilepinguga mõisa vallanud Eestimaa tsiviilkuberner (1808–1819) Berend Johann von Uexküll pandiloovutuslepinguga Haabneeme, Viimsi ja Lubja mõisa pandi tõelisele kammerhärrale riigikrahv Alexander von Buxhoevedenile, kes ostis mõisa enda omandusse 1821. aastal. Alexander von Buxhoevedeni surma järel (1837) omandas Haabneeme ja Lubja mõisa koos Aegna saarega tema poeg, krahv Theodor von Buxhoeveden (1813–1871). Krahv Theodor von Buxhoeveden müüs 1868. aastal Lubja, Haabneeme ja Viimsi mõisa koos Aegna saarega vennale krahv Konstantin von Buxhoevedenile (1824–1874). Krahv Konstantin von Buxhoevedeni surma järel (1874) omandas Lubja, Haabneeme ja Viimsi mõisa hilisem Tallinna linnapea (1885–1894) parun Viktor Karl Jakob von Maydell.

1883. aastal müüdi Haabneeme ja Viimsi mõis koos Aegna saarega Felix Schottländerile. Emil Felix Schottländeri surma järel (1914) pärisid valdused tema lesk Carolina Schottländer ja tütar.
## Viited

## Välislingid
*
*Haabneeme mõis (Jõelähtme khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Röa mõis (Hageri)

**Röa mõis** (saksa keeles *Röa*) oli mõis Hageri kihelkonnas Harjumaal.

Mõisat on esmamainitud 1696. aastal. Iseseisev mõis asutati 1749. aastal Angerja mõisast ja Salutaguse mõisast eraldatud aladest. 

Mõisa järgi on nime saanud Porkuni lademe Röa kihistik.

## Viited

## Välislingid
*
Halliku mõis

**Halliku mõis** (saksa keeles *Hallick*) oli rüütlimõis Kodavere kihelkonnas Tartumaal.

Mõis asutati 18. sajandi II poolel Saare mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Kirjandus
* Praust, Valdo. *Tartumaa mõisad*. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 94-5.
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 201 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/219.

## Välislingid
*
Kadrina mõis (Kodavere)

**Kadrina mõis** (saksa keeles *Hohensee*, aastani 1862 *Catharinenhof*) oli rüütlimõis Kodavere kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonna Peipsiääre valla territooriumile.

## Ajalugu
Kadrina mõis moodustati 1791. aastal, kui Ranna mõisnik eraldas oma mõisast kaks küla (sks *[[Kodavere|Koddafer]]* ja *[[Punikvere|Punnigfer]]*) ning müüs need ära 1791. aastal Catharinenhofi nime all. Esimene omanik oli polkovnik Georg Tunzelmann von Adlerpflug. Hiljem kuulus mõis von der Pahlenite suguvõsale, von Bockidele, Braschidele, Ewersitele, Rothidele ja viimastena von Strykidele..

## Mõisaansambel
Mõisa härrastemaja on XIX sajandi alguses ehitatud ühekorruseline kelpkatusega kivihoone, kus asub tänapäeval hostel. Säilinud on ka osa kõrvalhooneist.

## Viited

## Kirjandus
*Praust, Valdo. *Tartumaa mõisad*. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 112-3.
*Särg, Alo. *Jõgevamaa mõisad ja mõisnikud*. Tallinn: Argo, 2012.
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 200 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/218.

## Välislingid
*
*Kadrina mõisa lugu Mõisablogis
*
*Kadrina mõis (Kodavere khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Madis Ots

**Madis Ots** (sündinud 1977 Tallinnas) on eesti karikaturist ja koomiksikunstnik.

Madis Ots on koomiksisarja “Pesakond” autor, mida hakati avaldama 1994. aastal kõmulehes Post, kui Madis Ots oli veel koolipoiss. Koomiksid ilmusid Postis algul 2–4 korda nädalas, hiljem juba iga päev kuni Posti sulgemiseni. Pärast seda avaldati "Pesakonda" Õhtulehes ja siis Sõnumilehes. Viimati ilmus “Pesakond” aastatel 1998–1999 kümmekond korda Eesti Päevalehe lisas "Uus Meedia". 2006. aastal hakkas koomiksisarja avaldama uuesti ajakiri DI (mis nüüdseks on Klubi). Koomiksit avaldati ka Äripäeva nädalalõpuveergudel. “Pesakond” ja “Praak Part” on ilmunud üle 3000 korra eri väljaannetes. 

## Töö
Alates 1998. aastast töötas Madis Ots 13 aastat Vatson & Vatsonis, algul *[[copywriter]]*'i, hiljem loovjuhina ning pärast Vatsoni ja Brillianti liitumist mõnda aega ka Brilliantis. 2013. aastast töötab loovagentuuris Newton.

## Raamatud
* Jaano-Martin Ots ja Laur Sibold "Rein Purpur" - (Presshouse, 152 lk, 1996), Kujundanud: Ülla Haljand, Illustratsioonid: Madis Ots, ISBN 9985956788
* Madis Ots "Pesakond Koomix" (kirjastus Lust & Rõõm), ilmus 1996–1999, 4 korda aastas (kokku 11 osa), 1997, vol. 2-3 pealkirjaga „Tase Koomix“ - Brošüüris oli kolm koomiksisarja: «Pesakond», «Kosmosemutid» ja poliitikateemaline kollaažisari.
* Madis Ots „Pesakond V“, (Lust & Rõõm, 160 lk, 1999)
* Armin Kõomägi "Amatöör", (Pegasus 256 lk, 2005), Kujundanud: Mart Anderson, Illustratsioonid: Madis Ots, ISBN 9949409837
* Rein Purpur "Eestlaste pöörane rännak Euroopas / Sibold & Ots", (Presshouse, 151 lk, 2006), Illustreerinud: Madis Ots ; kujundanud Ülla Haljand
* Madis Ots "ePesakond", (Jutulind 2007, 170 lk), Kujundanud: Annike Laving, ISBN 9789949155521
* Agne Adamson ja Margus Viigimaa "Südameinvestor", (Menu, 130 lk, 2010), Illustratsioonid: Madis Ots, ISBN 9789949470112
* Siiri Laidla "Rõõmusõõm", (Koolibri, 32 lk, 2011), Kujundanud: Mare Kõrtsini, Illustratsioonid: Madis Ots, ISBN 9789985027783
* Endel Noor ja Ingrid Rohtla "Esimesed sammud matemaatikas" (Tööraamat koolieelikutele), (Koolibri 2012, 79 lk), Kujundanud: Lauri Haljamaa, Kaanekujundus: Madis Ots ja Tiit Tõnurist, Illustratsioonid: Madis Ots ja Raivo Tihhanov, ISBN 4741230010563
* Madis Ots. Pesakond. Sajaga. (Tänapäev, 2018), ISBN 9789949853236

## Näitused
* 2009 mai – "Pesakonna" koomiks tähistas 15. sünnipäeva näitusega SooSoo galeriis Tallinnas
* 2009 juuni – "Pesakonna" koomiks tähistab 15. sünnipäeva näitusega SEB galeriis Tallinnas

## Viited


## Välislingid
*ERR Arhiiv – Silmad lahti. Madis Ots. Pesakond.
*http://epl.delfi.ee/news/kultuur/legendaarse-pesakonna-kammbakk?id=51079794
Meeli Veskus

**Meeli Veskus** (neiupõlvenimi **Madissoon**; 4. märts 1953 Tallinn – 27. jaanuar 2016 Tallinn) oli eesti õpetaja ja raamatukogundustegelane, aastatel 1998–2013 kultuuriministeeriumi raamatukogunõunik.

Ta sai hariduse Tallinna Pedagoogilises Instituudis. Alustas tööd õpetajana 1971. aastal, töötas Rakvere rajooni koolides. Suundus 1980. aastal raamatukogutööle, töötas 1980–1982 raamatukoguhoidjana Karepal ja Viru-Nigulas.

Aastatel 1986–1991 õppis Tallinna Pedagoogilises Instituudis raamatukogundust.

Aastatel 1987–1998 oli Meeli Veskus Aruküla raamatukogu juhataja. 1998. aastal, pärast Tiiu Valmi minekut Eesti Rahvusraamatukogu peadirektoriks, sai temast Kultuuriministeeriumi raamatukogunõunik, kellena ta töötas kokku 15 aastat.

Meeli Veskus kuulus Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingusse ja oli Aruküla Muinsuskaitse Seltsi liige.

2018. aastal valiti Meeli Veskus aktsiooni "Sajandi 100 arukülalast" raames toimunud rahvaküsitluse tulemusel saja meeldejäävama arukülalase hulka.

## Tunnustus
*2007 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited
Kodavere kirikumõis

**Kodavere kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Koddafer*) oli kirikumõis Kodavere kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Jõgeva maakonda .

## Viited

## Kirjandus
*Praust, Valdo. *Tartumaa mõisad*. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 140-1.