open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Peeter Pungar

**Peeter Pungar** (sündinud 6. augustil 1942 Tartus) on eesti insener.

## Haridus

Ta on lõpetanud 1966. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna.

## Töökäik

Töötanud TPI arvutus-matemaatika kateedris assistendi, TA Küberneetika Instituudis vanemteaduri, 
Eesti Maaparandusprojektis sektorijuhataja ja Energiamüügis juhtivinsenerina, 
OÜ Elinet rakendusinsener, 
Eesti Informaatikakeskuse peaspetsialist, aastast 2003 Riigi Infosüsteemide Arenduskeskuse rakenduse administraator.

## Matkamine

Esimese süstamatka tegi 1967. aastal Koiva jõel, 1980. aastate algusest tegev Tallinna KM-s. Sooritanud ligi 50 kategooriamatka, neist juhtinud pooli. Harrastanud peamiselt veematkamist, teinud arvukalt kõrgema kategooria veematku Siberis ja Kesk-Aasias. Viimastel aastatel matkanud Euroopa riikides ja Aasias, 1999 juhtis esimest Eesti veematkajate rühma Nepali jõgedel.
Tulnud kahel korral Eest matkaspordi meistrivõistlustel oma alagrupis esikohale (1984, 1988) ja teistele auhinnalistele kohtadele. 
NSV Liidu meistersportlane matkaspordis (1987), Eesti meistermatkaja (1990). Osalenud matkajate kokkutulekutel ja võistlustel võistleja, kohtuniku ja peakohtunikuna. Tegutsenud pikka aega lektorina Tallinna MK kõikides matkakoolituse astmetes, oli 1996 kevadel matkaõppe taaselustamise üks initsiaator ja korraldaja. On matkaspordi uue klassifikaatori põhiautor, EML matkamärkide süsteemi loomise initsiaator ja väljatöötaja, toimetanud matkaalaseid kogumikke. Harrastab matkateemaliste eksliibriste valmistamist, kogub erialast kirjandust.

Ta on Eesti Matkaliidu auliige.

## Liikmesus

Oli aastatel 1983–1987 VMKK liige, aastast 1988 VMKK (praegu EMKK) esimees, EML-i asutamisest peale selle juhatuse liige, aastatel 1993–1999 EML-i asepresident.
Kuulub spordiühingusse Kalev, tegelenud ka tõstespordi ja riistvõimlemisega.

## Tunnustus

Autasustatud TEKN ja EVTEN autasudega, on Põhjatähe Matkajuhi märgi kavaler (1999).

## Välislingid
*
Reetia Alpid

**Reetia Alpid** on mäestik Euroopas, osa Alpidest. Kulgeb edela-kirde suunas. Kõrgus kuni 4061 meetrit.
Linosa

**Linosa** on saar Vahemeres, üks Pelagie saartest. Saar kuulub Itaaliale. Saarel elab 450 inimest.

## Saarest

Saare pindala on 5,45 km². Saare kõige kõrgem tipp on Monte Vulcano, mis on 195 meetrit üle merepinna. Lähim saar on Lampedusa, mis asub 43 kilomeetrit kaugusel lõunas. Linosast 119 kilomeetri kaugusel läänes asub Malta.

## Ajalugu

Sellel saarel on asunud kreeklaste, roomlaste ja araablaste kolooniad. Teise maailmasõja ajal oli saarel Itaallaste garnison kuni 1943. aastani, mil liitlasväed sinna sisse tungisid.

## Töö

Elanikud tegelevad peamiselt kalastamise, põllumajanduse ja turismiga.
Tõm

**Tõm** (vene *Тым*) on jõgi Aasias Lääne-Siberis. Voolab valdavalt läände ja edelasse. Suubub paremalt Obi. Pikkus 950 km. Laevatatav 560 km suudmest.
Evelyne Leu

**Evelyne Leu** (sündinud 7. juulil 1976) on Šveitsi endine vigursuusataja. 

Leu osales neljadel olümpiamängudel. 1998. aasta taliolümpiamängudel Naganos saavutas ta 15. koha, 2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys 11. koha,  2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos võitis ta kuldmedali ja  2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris sai ta 16. koha. Kõigil kordadel vigurhüpetes (inglise keeles 'aerials').

2005. aastal Rukal toimunud maailmamameistrivõistlustel võitis ta vigurhüpetes hõbemedali. 

Aprillis 2010 teatas Leu, et lõpetab oma sportlaskarjääri.

## Vaata ka
*Vigursuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel

## Viited

## Välislingid
*
1973. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**Eesti meeste 18. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (1973)**

Eesti 18. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Põlvas 26. juulist kuni  6. augustini 1973. aastal. 

Peakohtunik: Rein Käärik
Leida Kudisiim

**Leida Kudisiim** (neiupõlve- ja kirjanikunimi **Leida Rebane**; 19. märts 1923 Kosu, Kolga vald – 11. detsember 2021 Valga) oli eesti õpetaja ja kirjanik.

## Elulugu
Leida Kudisiim sündis Harjumaal endises Kolga, praeguses Kuusalu vallas Kosu külas Raja talus seitsmelapselise pere noorima lapse ja ainsa tütrena. Ta õppis Hirvli Algkoolis, aastail 1940–1942 Ambla Kodumajanduskoolis ja 1942–1944 Tallinna Kunsttööstuskoolis. 

Töötas aastatel 1947–1954 Harju- ja Raplamaal 7-klassilistes koolides eesti keele ja kirjanduse õpetajana ning õppis töö kõrvalt Tallinna Õpetajate Instituudis (1947–1951) ja Tartu Pedagoogilises Koolis (1957–1959). 

Ta abiellus 1949. aastal. Kolis koos perega 1954. aastal Valka, kus töötas aastaid algklasside õpetajana. 

## Isiklikku
Leida Kudisiim on kunstnik Inge Kudisiimu ja ajakirjanik Silja Lättemäe ema. Abikaasa Endel Kudisiim (1921–2007) töötas mõnda aega ajalooõpetajana ning oli hiljem pensionipõlveni jurist.

## Looming
Leida Kudisiim on avaldanud artikleid (peamiselt kristliku kasvatuse alalt), jutustusi, luuletusi, lühiromaanid "Ajauks" ja "Põgenemine" (ilmunud järjejuttudena ajalehes Valgamaalane) ning 2002. aasta romaanivõistlusel äramärgitud romaani "Üle väljamäe".

### "Üle väljamäe"
"Üle väljamäe" on autobiograafiliste sugemetega romaan maarahva elust 1930. aastate keskpaigast 1984. aastani, vaade eestlaste elusaatusele läbi keeruliste aegade. Autor keskendub paarisajal leheküljel mitmele elusaatusele ja muudab oma tegelased lugejale kummaliselt lähedaseks, just nagu oleksid nad mingid vanad sugulased või tuttavad suust suhu räägitud perekonnalugudest. See on vanas heas eepilises vaimus kirjutatud tekst, mis kinnitub jõuliselt eesti pikema proosa realismipõhisesse traditsiooni.

## Teosed
* *Üle väljamäe*. Tallinn: Maalehe Raamat, 2004. ISBN 9985-64235-X, ISBN 9789985642351
* *Üle väljamäe*. Helisalvestis kassettidel. Tartu: Vabatahtlikud lugejad, 2005. UDK 821.511.113-31 (086.7) est

## Viited
Christian Chávez

**Christian Chávez** (täisnimi **José Christian Chávez Garza**; sündinud 7. augustil 1983 Reynosas Mehhikos) on Mehhiko laulja ja näitleja. Ta sai tuntuks Giovanni Méndeze rolliga Mehhiko seebiooperis "Rebelde" ja on praegu ansambli RBD laulja.

Aastatel 2002–2003 mängis Chávez telesarjas "Clase 406" ja aastatel 2004–2006 telesarjas "Rebelde". Koostööst kaasnäitlejatega sündis ansambel RBD, mis tegi oma debüüdi detsembris 2004. Sellest ajast on RBD ja sellega koos ka Chávez hispaaniakeelses maailmas populaarsust kogunud, lisaks on nad sisenenud edukalt ka Brasiilia ja Ameerika Ühendriikide turule.

1. märtsil 2007 avaldas Christian Chávez ansambli RBD veebilehel pöördumise oma austajate poole, kus tunnistas avalikult oma homoseksuaalsust. Chávez tegi avalduse pärast seda kui ilmsiks tulid fotod temast ja ta poiss-sõbrast 2005. aastal Kanadas abielu sõlmimas.

Chávezest sai Mehhiko esimene tippartist, kes on avalikkuses oma homoseksuaalsusest rääkinud. Tema avaldus kutsus esile vastakaid arvamusi Mehhiko ühiskonnas, ärgitades diskussiooni seksuaalse sättumuse ja sallivuse teemadel.

## Välislingid

*
*Christian Cháveze avaldus ansambli RBD veebilehel *(inglise keeles)*
Silja Lättemäe

**Silja Lättemäe** (neiupõlvenimega **Silja Kudisiim**; sündinud 1. veebruaril 1952 Raplas) on eesti ajakirjanik. 

Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia ja ajakirjanduse erialal 1979. aastal. 

Töötanud nädalalehe Sirp ja Vasar huumoritoimetajana (1979–1990), seejärel 1991. aastal tehnilise toimetajana ajakirjas Poliitika ja alates 1991. aasta 1. septembrist Maalehe toimetuses, algul huumoritoimetajana ja hiljem ajakirjanikuna (töötab tänini). Ta on kirjutanud artikleid eri teemadel ja intervjueerinud eesti tuntud inimesi. 2001. aastal võitis ta Euroopa Liidu ajakirjandusauhinna kirjutisega "SAPARDi rahalaev loksub Eesti poole".

Ta on Aasta Põllumehe konkursi eestvedaja.

## Looming
### Artikleid
* SAPARDi rahalaev loksub Eesti poole 2001
* Eesti kipub Põhjamaade Las Vegaseks 2002
* Naistele meestega võrdsed õigused 2004
* Talunikud orjatööst tüdinud 2005
* Uus toetus kaitseb lapsi ja loomi 2006
* Kuldre surmavabrik ähvardab taas tööle hakata Maaleht, 5. veebruar 2009

### Intervjuusid
* Proua Helle Meri intervjuu ajalehele Maaleht 1998
* Trivimi Velliste: Aga ükskord tuli Eesti riik 2000
* Urmas Ardel: Aitab vastasseisust! 2000
* Märt Rask: Läbi karistuse peab inimene paremaks saama 2002
* Toomas Vint: Kirjanikuks olemise mõte on keelt hoida 2005
* Olev Remsu: Jooma ei sunnita kedagi 2006

### Koostaja
* Eesti huumor '86
* Kogumik "Aasta põllumees 2001, 2002, 2003, 2004"
* Kogumik "Aasta põllumees 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010"
*Kogumik "Aasta põllumees 2011, 2012, 2013, 2014, 2015" 

### Karikatuur

* Silja Lättemäe on joonistanud karikatuure, mida avaldati ajalehes Sirp ja Vasar. Ta on osalenud 1976. aastal karikatuurnäitusel NAKS.

## Tunnustus
*2001 Euroopa Liidu ajakirjandusauhind (artikkel "SAPARDi rahalaev loksub Eesti poole")
*2013 Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja aumärk
*2017 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2019 Eesti Ajalehtede Liidu elutööpreemia

## Isiklikku
Tema abikaasa oli põllumajandusteadlane Paul Lättemäe, peres on kaks poega, vanem poeg on riigiametnik Raoul Lättemäe. Noorem poeg Lauri Lättemäe on IT-spetsialist. Silja Lättemäe ema oli kirjanik Leida Kudisiim ja isa jurist Endel Kudisiim, õde on kunstnik Inge Kudisiim.

## Viited
Inge Kudisiim

**Inge Kudisiim** (sündinud 29. juunil 1950 Tallinnas) on eesti maalikunstnik, graafik, raamatukujundaja ja -illustraator.

Inge Kudisiim on 1989. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige.

## Haridustee
*1966–1970 õppis Tartu Kunstikoolis.

## Isiklikku
Ta on ajakirjanik Silja Lättemäe õde,  kirjanik Leida Kudisiimu ja jurist Endel Kudisiimu tütar.

## Looming
Inge Kudisiimu maalides on inimene vastamisi stiihiaga, taeva ja maastike vaikusega. Ruumi, mis on kuldne, valgustavad kuusirp ja erakmunga helendav mõttekuma.

## Teoseid
**Liblikad*. Akrüül, lõuend. 2006 
**Kuldvihm*. Akrüül, lõuend. 2006 
**Teel*. Akrüül, lõuend. 2007
**Kuulataja aias*. Akrüül, lõuend. 2007

## Näitused
Inge Kudisiim esineb näitustel alates 1974. aastast.
* Tartu kunstimuuseumis, Tartu Kunstimajas, *[[Draakoni Galerii]]*s Tallinnas, Uppsalas.
*18.–27. mai 2001 *Sinu Hinge Ruumis: Inge Kudisiim* galeriis *Põlendruum* Tallinnas.

## Viited
Britt Samoson

**Britt Samoson** (sündinud 10. märtsil 1982) on Eesti moekunstnik, stilist ja illustraator. 

2006. aastal Eesti Kunstiakadeemia moekunsti eriala lõpetanud Britt Samoson on olnud stilistina tegev juba aastast 2003. Ta on olnud moetoimetaja mitmetes kohalikes moeväljaannetes, teinud moeseeria stilistikaid, riietanud saatejuhte, loonud rõivaid eraklientidele ning avaliku elu tegelastele punasele vaibale ja muusikutele Eurovisioonile. 

Britt Samoson on ka töötanud teatritega koostöös kostüümikunstnikuna ning loonud eksperimentaalsete lõigetega kollektsioone, mis on pälvinud mitmeid auhindu erinevates Euroopa riikides. 

Viimastel aastatel on Britt Samoson keskendunud aga illustratsioonide loomisele. Tema käekiri on seejuures detailitäpne, graafiline ning kohati fotorealismile kalduv. Tema loodud illustratsioone võib kohata voodipesudel, pakkimispaberitel, jõuluehetel ning tänavu ka Eesti Postile ehk Omnivale loodud jõulumarkidel, aga ka mitmetes raamatutes. Nii mõnigi tema illustreeritud raamatutest on pälvinud Aasta Kauneima Raamatu tiitli. Britt on olnud tegev ka Eesti Kunstiakadeemia moekateedri õppejõuna.

## Haridus
Ta on lõpetanud 2006. aastal Eesti Kunstiakadeemia moedisaini erialal.

## Töökohad
Britt Samoson on töötanud ajakirja Stiina moetoimetajana ning teinud kaastööd väljaannetele Stiil ja Anne.
2009. aasta detsembris asus Britt Samoson tööle ajakirja Mood moetoimetajana.

## Looming
* 2004 – soojadest kudum-pruutkleitidest koosnev kollektsioon
* 2006 – inimese anatoomiast inspireeritud sportlik kollektsioon 
* 2008 – kollektsioon "Flat Cut 3D". Esitlus Tallinna Moenädalal (Kollektsiooni inspiratsioon: strateegiliselt tõmmatud ringikujulistest sisselõigetest tulenev ruumilisus)
* 2009 – kollektsioon "Papercut". Esitlus moekonkursil Supernova. Publiku auhinna võitja konkursil Baltic Fashion Award. (Kollektsiooni inspiratsioon: sisselõigetest tulenev ruumilisus. Kolmnurk.)
* 2010 – kollektsioon "Sceleton Cut". Esitlus Tallinna Moenädalal. (Teema: sisselõigetest tulenev ruumilisus. Voogav juugendlik joon, anatoomia, graafilised joonistused.)
* 2011 – kollektsioon "Square Cut". Esitlus Tallinna Moenädalal 15. septembril 2011. (Kollektsiooni inspiratsioon: sisselõigetest tulenev ruumilisus. Ruut, kollaaž. Samosoni loomingu seni värviküllaseim kollektsioon.)

## Tunnustus

* 2012 Väike Kuldnõel, ruumiline kollektsioon “Square Cut”
* 2014 Rakvere teater Parim Kunstnik – „Suvi ja suits“ kostüümikunstnik
* 2018 Nukitsa konkurss, 3. koht kunstnike kategoorias ("Hobune Henry unenägu")
* 2018 Rahva Raamatu eripreemia – Kauneim raamat 2018 ("Sõsara sõrmeluud", kirjastus Hunt)
* 2022 Kuldmuna, Ostukoha (POS) reklaam
* 2022 Hõbemuna, Keskkonnadisain

## Välislingid
* Weekend.ee fotod kollektsioonist Sceleton Cut.
* Britt Samosoni kollektsioon oli inspireeritud anatoomiast.
* Tallinna moenädala raport nr 1, autor Tanel Veenre
* Tallinn Fashion Week
*  Stiilitunnetus vereringes Kalev.ee
*  3D – printsess Kalev.ee
*  Britt Samoson – Moeterminaator
*  Britt Samoson mängib vormidega
Kita

**Kita** on mitme koha nimi:

***[[Kita (Mali)|Kita]]**, linn Malis.

**Kita** (北) on jaapani keeles ilmakaar põhi. Seda nime kannavad mitmete Jaapani linnade linnaosad.

***[[Kita (Tōkyō)|Kita ringkond]]** Jaapanis Tōkyōs
***[[Kita (Kōbe)|Kita ringkond]]** Jaapanis Kōbes
***[[Kita (Kyōto)|Kita ringkond]]** Jaapanis Kyōtos
***[[Kita (Nagoya)|Kita ringkond]]** Jaapanis Nagoyas
***[[Kita (Ōsaka)|Kita ringkond]]** Jaapanis Ōsakas
***[[Kita (Saitama)|Kita ringkond]]** Jaapanis Saitamas

**Kita** on Soome trummari Sampsa Astala lavanimi.
Mārtiņš Rubenis

**Mārtiņš Rubenis** (sündinud 26. septembril 1978 Riias Lätis) on läti kelgutaja.

## Tunnustus
* 2010 Kolme Tähe orden

## Vaata ka
*Kelgutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel
Piirsalu mõis

**Piirsalu mõis** (saksa keeles *Piersal*) oli rüütlimõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Tänapäeval jääb kunagine Piirsalu mõis Lääne-Nigula valda Lääne maakonnas.

## Ajalugu
Piirsalu mõis eraldati Kuijõe mõisast 17. sajandil, mõis olemas juba 1637. aastal. 1640. aastal kinnitas 	Rootsi kuninga eestkostevalitsus Gustav Adolfi läänistuse Claus Martensile (surn. 1649). Algselt kuulus mõis Schreitenfeldi perekonnale, 1658. aastal sai Magnus Gabriel De la Gardie, Magnus Brümmeri leselt Agneta Brümmerilt (sünd Schierstadt) mõisa endale, kuid sajandi lõpul läks mõis Blanckenhagenite valdusse. 18. sajandi keskel omandasid mõisa Schulmannid, seejärel von zur Mühlenid.

1794. aastal ostis mõisa koos Annenhofi abimõisaga (hiljem Annamõisa küla) 40 000 hõberubla eest, Tallinna raehärra Cornelius von zur Mühlen (1756–1815), makstes inventari eest 5500 hõberubla lisaks. 1817. aastal, Cornelius von zur Mühleni (+1815) vara jagamisel omandas Piirsalu koos Annemõisa karjamõisaga tema poeg obristleitnant Ferdinand von zur Mühlen (1788–1837). 1853. aastal, ülemleitnant Christian Ferdinand von Zur Mühleni lesk Pauline Christine von Zur Mühlen (sünd von Müller) loovutas Piirsalu koos Annemõisa karjamõisaga oma pojale, Eestimaa rüütelkonna sekretär Arthur von Zur Mühlenile  (1820–1900).

Mõisas asusid telliselööv, saeveski, kaks vesiveskit, viis tuulikut, veise-, lamba- ja seakasvatus. Kuna mõisas oli palju metsa, mis sobis küttematerjaliks, toodeti seal ka potast ja valmistati klaasi. 1893. aastal oli mõisa suurus 5874 tiinu.

Viimane mõisa võõrandamiseelne omanik oli Arthur von zur Mühlen.

Pärast Vabadussõda jagati mõisa maad asundustaludeks ja mõisasüda läks Kaitseliidu valdusse.

## Mõisahoone
19. sajandi keskel valminud tellistest peahoone oli põhiosas ühekorruseline ja keskosas kahekorruseline. Tagafassaadil olid ka väikesed eenduvad tiibehitised.

Tänapäeval on mõisa peahoone lagunenud, kuid säilinud on hulk kõrvalhooneid.

## Välislingid
*
* Eesti mõisaportaal
*Piirsalu mõis (Kullamaa khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Piirsalu vald (Kullamaa kihelkond)

**Piirsalu vald** (saksa keeles *Piersal*) oli vald Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.

Valla pindala oli 1934. aastal 185 km² ja elanike arv 1543. Vallamaja asus Piirsalu külas.

Halduslikult jagunes vald Risti alevikuks, Kuijõe mõisa- ja vallakülaks ning Piirsalu, Kabeli, Valkse, Vanamaa, Jaakna, Mike, Annamõisa ja Rõuma külaks.

Enne 1939. aasta haldusreformi on Piirsalu valda territoriaalselt kirjeldatud niiviisi: elanike arv 1548, pindala 18,450 ha, maaüksusi 422. Suurim pikkus 19 km. 
Vald piirnes Sooniste, Kalju, Palivere, Harju maakonna Kloostri ja Riisipere vallaga.

Valla ääremail on sood ja metsad, vald on asustatud ainult maantee ümbruses. Puuduvad suuremad asustusühendused teiste valdadega.

17. augustil 1934 tabati vallas väejooksik, 40-aastane Johannes Vinsi, kes oli end alates 1919. aastast varjanud oma venna talu lakas. Teda oli seni peetud Vabadussõjas langenuks ja tema nimi oli raiutud mälestustahvlile Piirsalu kiriku seinal.

1939. aasta haldusreformiga liideti Piirsalu vallaga Sooniste valla põhjapoolne lahustükk, Palivere valla Seljaküla piirkond, Kolovere-Kalju valla Tõlva ja Nikre talud ning Ellamaa, Kuke, Lepaste, Viti ja Soosalu külad.

Valla elanike arv tõusis pärast haldusreformi 2296 elanikuni (15.12.1938 oli Piirsalu vallas 1486 elanikku). Valla keskuseks sai senise Piirsalu asemel Risti alevik.

## Vaata ka
* Piirsalu vald

## Viited
Piirsalu vald

**Piirsalu vald** oli vald Läänemaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Piirsalu külas.

Vald kuulus Riigivolikogu 27. valimisringkonda, kust valiti Aleksander Saar.

Vald moodustati senise Piirsalu valla maa-alast; senise Sooniste valla põhjapoolse lahustüki maa-alast, välja arvatud Soosalu küla piirkond; senise Kolovere-Kalju valla Tõlva ja Nikre talude ning osa Rõuma metsandiku kvartaali nr. 3 maa-alast; senise Taebla valla Nõmme küla piirkonnast; senise Palivere valla Jaakna, Seljaküla ja Lehtmetsa külade ning Seljaküla asunduse piirkondadest; senise Kloostri valla lahusosa – Valgeristi mets nr. 61 talu maa-alast.

1940. aastal omandas näitleja Ruts Bauman Piirsalu vallas endise Sooniste valla- ja koolimaja ühes 25 hektari maaga.

1945. aastal moodustati Piirsalu valla koosseisus Kuijõe külanõukogu keskusega Kuijõe külas ja Risti külanõukogu keskusega Risti alevikus. 1950. aastal Piirsalu vald likvideeriti ja selle alad arvati Haapsalu rajooni koosseisu.  

## Vaata ka
* Piirsalu mõis

## Viited
Kuijõe mõis

**Kuijõe mõis** (saksa keeles *Kuijöggi*) asus Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. 

Mõis rajati 17. sajandi I poolel. Aastal 1909 ostis selle Talurahva Põllupank ja jaotas taludeks, tekkis Kuijõemõisa küla ehk Kuie-Mõisaküla.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register: Kuijõe mõis (Kullamaa khk)
Øystein Grødum

**Øystein Grødum** (sündinud 15. veebruaril 1977) on norra kiiruisutaja, kes sai Torino taliolümpiamängudel 4. koha nii 10 000 m kiiruisutamises kui ka võistkondlikus jälitussõidus.

## Vaata ka
*Kiiruisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel
Tuivere mõis

**Tuivere mõis** on paik Läänemaal, millele viidatakse Karl Ristikivi romaanides "Tuli ja raud" ning "Rooma päevik". 

"Rooma päeviku" väljaandjapoolses järelsõnas öeldakse Tuivere mõis Kaspar von Schmerzburgi sünnikohaks.
Nadiir

**Nadiir** (araabia keeles نظير (*naḑīr*) 'vastand') ehk **jalgpunkt** ehk **jalgtäpp** on astronoomias vaatlejast lähtuva püstjoone ja taevakaare alumine lõikepunkt. 

Nadiiri vastand on seniit.

## Vaata ka
*Seniit
Risti külanõukogu

**Risti [[külanõukogu]]** moodustati 1945. aastal Piirsalu valla koosseisus. 

Piirsalu vald kaotati 1950. aastal, kui toimus ümberadministreerimine. Vald jagati Risti, Ellamaa ja Linnamäe külanõukogu vahel, kusjuures Risti sai endisest vallast suurima osa. 1954. aastal liideti Risti külanõukogule Kuijõe külanõukogu.
Piirsalu Algkool

**Piirsalu algkool** oli algkool Piirsalu külas, mis tegutses aastatel 1837–1973.

Kooli esimene koolmeister oli köster Daniel Sehmiedeberg. Esimese saja aasta jooksul tegutses kool neljas majas: koguduse rehetoas, koguduse majas, ümberehitatud kõrtsis (1937. aastal asus seal meierei) ja alates 1912. aastast kahekorruselises ministeeriumikooli tarbeks ehitatud majas.

## Viited

## Välislingid

* Ajalehefotod Piirsalu algoolist koguduse rehetoas ja 1912. avatud ministeeriumikooli majas (Maa Hääl: maarahva ajaleht, 10.09.1937)
Harju Elu

**Harju Elu** on Harju maakonnaleht, ilmunud alates 1944. aastast ja aastatel 1993–2007 ka nimega **Harjumaa**.

Leht ilmub Tallinnas nädalalehena. Esimene number ilmus 30. septembril 1944.

Harju Elu annab välja OÜ Harjumaa Ühinenud Meedia.

Kuigi ajalehe tiraaž jäi aastail 2006–2008 keskmiselt 2500 juurde, oli lehel turu-uuringute firma Saar Poll oktoobris 2007 tehtud küsitluste järgi umbes 34 000 püsilugejat.

## Harjumaa
Aastatel 1993–2007 oli lehe päismikujärgne (ametlik) nimetus Harjumaa | Maakonnaleht. Harjumaa ilmus kaks korda nädalas.

Peatoimetajaks on olnud ajakirjanikud Ahto Kaljusaar, Aimi Paalandi, Ülo Russak ja Marko Tooming.

Alates 2008. aastast kannab leht taas Harju Elu nime.

## Välislingid
*Harju Elu koduleht
Rudy Youngblood

**Rudy Youngblood** (sünninimi **Rudy Gonzalez**; sündinud 21. septembril 1982) on indiaani päritolu USA meesnäitleja. Ta on mänginud filmis "Apocalypto" Jaguar Paw'd.

## Viited
Põhja-Sosva

**Põhja-Sosva** (vene Северная Сосьва) on jõgi Aasias. Algab Uurali idanõlvult. Ülemjooksul voolab kirdesse ja põhja, keskjooksul itta, alamjooksul põhja. Suubub vasakult Obi. Pikkus 754 km.
Ikati ahelik

**Ikati ahelik** on mäestik Aasias Taga-Baikalimaal. Kulgeb edela-kirde suunas. Kõrgus kuni 2573 meetrit.
Lampione

**Lampione** on saar Vahemeres, üks Pelagie saartest. Pindala 120 ha. Kõrgus kuni 36 m. Kuulub Itaaliale.

Saar on asustamata, seal asub vaid automaatne tuletorn.
Daniel Radcliffe

**Daniel Jacob Radcliffe** (sündinud 23. juulil 1989 Inglismaal Londonis Fulhamis) on inglise filmi-, seriaali- ja teatrinäitleja. Ta on tuntuks saanud Harry Potteri filmides nimiosa mängides.

Tema isa Alan George Radcliffe oli kirjandusagent ja ema Marcia Jeannine Gresham töötas filmitööstuses teenindava personali hulgas.

Isa pärineb Põhja-Iirimaalt ja on protestant. Ema on juut, tema sünninimi oli Gershon, aga ta muutis selle inglispäraseks. Ka Daniel peab ennast juudiks ja iirlaseks, aga religioosselt kuuluvuselt on ta ateist.

Daniel mängis esimest korda filmis 1999. See oli Charles Dickensi romaani "David Copperfield" teleseriaaliversioon, kus Daniel mängis noort Copperfieldi.

2000 kutsus Harry Potteri filmide produtsent David Heyman Radcliffe'i Harry Potteri rolli katsetele ja pärast pikka prooviperioodi kinnitati ta sama aasta augustis filmi nimiossa. Näitlejate valiku juures oli ka kirjanik J. K. Rowling, kelle arvates oli Daniel filmikatsetel osalenud poistest kõige parem valik.

Esimene Harry Potteri film "Harry Potter ja tarkade kivi" esilinastus 2001. aasta novembris, aga samal aastal oli varem esilinastunud film "Panama rätsep" Pierce Brosnaniga peaosas, milles Radcliffe'il oli olnud episoodiline roll.

Hiljem on Radcliffe mänginud Harry Potterit kõigis selle sarja filmides. Neist viimane valmis 2011. aastal.

Radcliffe teenis oma esimese Potteri-filmiga miljon naelsterlingit, neljanda filmiga 5,6 miljonit naela ning filmiga "Harry Potter ja Fööniksi ordu" juba 8 miljonit naela. 2010. aastal oli tema varandus hinnanguliselt 28,5 miljonit naela, mistõttu ta on rikkam kui printsid William ja Harry. Rikkusest hoolimata ei ole Radcliffe'il kallist maitset ja tema peamine kuluallikas on oma sõnul raamatute ostmine. 2009. aasta aprillis hindas The Daily Telegraph tema varandust 30 miljonile naelale, paigutades ta Suurbritannia kõige rikkamate noorte inimeste tabelis 12. kohale.

Järgnesid filmid nagu "Naine mustas" (2012), Horns" (2013), "Victor Frankenstein" (2015), "Taskunoamees" (2016), Nüüd sa näed mind 2" (2016), "Guns Akimbo: Surmamängud" (2019) ja "Põgenemine Pretoriast" (2020). Samuti on Daniel Radcliffe üles astunud teatrilaval.

## Viited

## Välislingid

*
Delwa Kassiré Koumakoye

**Nouradine Delwa Kassiré Koumakoye** (sündinud 1949) on Tšaadi poliitik.

Ta on "Rahvusliku arengu ja progressi partei" (prantsuse *Rassemblement national pour le développement et le progrès*) esimees. 

Koumakoye on olnud kahel korral Tšaadi peaminister: 6. novembrist 1993 kuni 8. aprillini 1995 ja 26. veebruarist 2007 16. aprillini 2008.
Theodor Rosetti

**Theodor Rosetti** (4. mai 1837  – 17. juuli 1932) oli Rumeenia poliitik, peaminister 13. aprillist 1888 kuni 11. aprillini 1889.
Ion C. Brătianu

**Ion C. Brătianu** (2. juuni 1821  – 16. mai 1891) oli Rumeenia poliitik; peaminister juulist 1868 kuni 28. novembrini 1868;  5. augustist 1876 kuni 19. aprillini 1881 ja  9. juunist 1881 kuni 13. aprillini 1888.
Dimitrie Brătianu

**Dimitrie C. Brătianu** (1818–1892) oli Rumeenia poliitik, peaminister 11. aprillist 1888 kuni 21. juunini 1881.
Ion Brătianu

**Ion Brătianu** on kahe endise Rumeenia poliitiku nimi:

***[[Ion C. Brătianu]]** (1821–1891)
***[[Ion I. C. Brătianu]]** (1864–1927)
Manolache Costache Epureanu

**Manolache Costache Epureanu** (22. august 1823 – 7. september 1880) oli Rumeenia poliitik, peaminister 1. maist 1880 kuni 26. detsembrini 1880 ja 6. maist 1876 kuni 5. augustini 1876.
Ion Ghica

**Ion Ghica** (12. august 1816  – 7. mai 1897) oli Rumeenia poliitik, peaminister 28. juulist 1866 kuni 13. märtsini 1867 ja 26. detsembrist 1870 kuni 24. märtsini 1871.
Alexandru G. Golescu

** Alexandru G. Golescu** (1819  – 5. august 1891) oli Rumeenia poliitik, peaminister 14. veebruarist 1870 kuni 1. maini 1870.
Nicolae Golescu

**Nicolae Golescu** (1810 – 10. detsember 1877) oli Rumeenia poliitik, peaminister 12. maist 1868 kuni juuli 1868.
Dimitrie Ghica

**Dimitrie Ghica** (31. mai 1816 Bukarest – 15. veebruar 1897 Bukarest) oli Rumeenia poliitik, peaminister 28. novembrist 1868 kuni 14. veebruarini 1870.
Euroopa torn

**Euroopa torn** (leedu keeles *Europos bokštas*) on 129 m kõrgune hoone Vilniuses Šnipiškėse linnaosas. See on Baltimaade kõrgeim hoone.  
Euroopa torni projekteeris Audrius Ambrasase arhitektibüroo. Hoone avati ametlikult 1. mail 2004 seoses Leedu ühinemisega Euroopa Liiduga. 

Torni tipus asub vaateplatvorm, mis on avatud pühapäeviti. 

## Välislingid
*
Ștefan Golescu

**Ștefan Golescu** (1809 Câmpulung – 27. august 1874 Nancy) oli Rumeenia poliitik, peaminister 26. novembrist 1867 kuni 12. mai 1868.
Nicolae Crețulescu

**Nicolae Crețulescu** (1. märts 1812 – 26. juuli 1900) oli Rumeenia poliitik, peaminister 6. veebruarist 1865 kuni 24. maini 1866 ja 13. märtsist 1867 kuni 26. novembrini 1867
Mihail Kogălniceanu

**Mihail Kogălniceanu** (6. september 1817  Iași – 1. juuli 1891 Pariis) oli Rumeenia poliitik, peaminister 11. oktoobrist 1863 kuni 26. jaanuar 1865.
Eugène Emmanuel Viollet-le-Duc

**Eugène Emmanuel Viollet-le-Duc** (27. jaanuar 1814 – 17. september 1879) oli prantsuse arhitekt ja teoreetik. Sai kuulsaks keskaegsete ehitiste restaureerimisega.

Oli ametniku poeg. Juhtis mitmete tuntud hoonete restaureerimist nii Prantsusmaal kui ka Belgias, Hollandis ning Šveitsis.

Oli Vabadussamba insener kuni surmani 1879. aastal.

Kirjutas hulgaliselt teoseid arhitektuurist, sisekujundusest, mööblidisainist, arheoloogiast ja muust.
Restaureeris koos Jean-Baptiste Lassusega Pariisi Notre-Dame.

Restaureeris Reimsi katedraali ja teisi gooti stiilis monumentaalseid hooneid.

Aastal 1849 avaldasid Viollet-le-Duc ja Prosper Mérimée "Sakraalsete ehitiste kaitse, hooldamise ja restaureerimise instruktsiooni".
Barbu Catargiu

**Barbu Catargiu** (26. oktoober [ Gregoriuse: 7. november]  1807 – 8. juuni [ Gregoriuse: 20. juuni] 1862) oli Rumeenia ajakirjanik ja poliitik, esimene peaminister (oli ametis 15. veebruarist 1862 kuni 20. juunini 1862). 

Ta hukkus atentaadi tagajärjel.

## Viited
Südalinna Teater

**Südalinna Teater** (aastani 2025 Vene Teater) on Eesti ainus kutseline venekeelne teater. Vene Teater tegutseb Tallinnas Vabaduse väljaku lõunaserval kunagise kino Gloria Palace'i hoones Tallinna linnavalitsuse hoone ja hotell Palace'i vahel.

60 aasta jooksul on teatris ette kantud ligi 500 lavastust. Etendusi on antud paljudes endise Nõukogude Liidu linnades. Viimastel aastatel on mängitud Moskvas, Peterburis, Riias, Vilniuses, Novgorodis ning osaletud mitmel teatrifestivalil. 

Eesti Vene Teatriga on teiste hulgas koostööd teinud lavastajad Andrei Tarkovski, Roman Viktjuk, Juri Jerjomin, Jüri Sillart, Kalju Komissarov, Voldemar Panso, Elmo Nüganen. Teatris on mänginud näitlejad Oleg Striženov, Anatoli Solonitsõn, Ada Rogovtseva ja paljud teised.

## Ajalugu
Vene teatri ajalugu sai alguse 15. detsembril 1948, mil esietendus Vladimir Suponevi "Lendurite pere" ("Семья пилотов"). Uue teatri näitlejaskonna moodustasid GITISe (Riikliku Teatrikunsti Instituudi) vilistlased, professor Vladimir Belokurovi kursuse õpilased. 

Aastatel 1948–2005 kandis teater **Eesti Riikliku Vene Draamateatri** nime ja aastatel 2005-2025 tegutseti **Vene Teatri** nime all.

1971–1974 oli teatri direktoriks Olev Kitsas ning 1982–2001 juhtis teatrit Aleksandr Iljin.

Sihtasutuse Vene Teater nõukogu otsustas 9. juunil 2025 toimunud koosolekul nimetada teater ümber. Alates 2025./2026. a teatrihooajast kannab teater ametlikult nime **Südalinna teater**. Nimi fassaadil vahetati septembris.

## Viited

## Välislingid

*Vene Teatri koduleht (eesti keeles)
*Ksenia Repson:  Vene Teatris etendub pronksöö lugu, Postimees, 7. oktoober 2008
*Alo Lõhmus, Rein Veidemann:  Pronksööd jõuavad teatrisse, Postimees, 22. november 2008
*Eva Kübar.  Vene Teater tõusis jalule ja peab nüüd suuri tulevikuplaane, Postimees, 13. detsember 2008
*Mari Kodres. Teatrirahva ametiühingud nõuavad Vene Teatris kohalike kasutamist EPL.ee, 6. juuni 2009
*Tuuli Aug, Mari Kodres. Vene teater sipleb nõiaringis EPL.ee, 1. oktoober 2009
*Ksenia Repson "Kolmandik Vene Teatri näitlejatest lahkus sisepingete tõttu trupist" Postimees, 8. september 2011
Joachim von Ribbentrop

**Ulrich Friedrich Wilhelm Joachim von Ribbentrop **; enne adopteerimist 15. mail 1925 **Ulrich Friedrich Wilhelm Joachim Ribbentrop**; 30. aprill 1893 Wesel – 16. oktoober 1946 Nürnberg) oli Saksamaa poliitik, välisminister 4. veebruarist 1938 kuni 30. aprillini 1945. Hukati poomise läbi Nürnbergi tribunali otsuse kohaselt 16. oktoobril  1946.

## Surm
Joachim von Ribbentrop mõisteti Nürnbergi tribunalil surma ning ta hukati 16. oktoobril 1946. aastal. 

Hukkamisel viibinud ameerika ajakirjanik Howard K. Smith kirjeldas sündmust nii: "Joachim von Ribbentrop oli esimene süüalune, kes hukati. Hermann Göring pidanuks olema enne teda, kuid Hitleri asetäitja jõudis timukast ette ja neelas tsüaniidikapsli kaks tundi enne seda, kui kohtuotsus pidi täide viidama. Von Ribbentrop jäi viimase hetkeni stoiliselt rahulikuks. Ta lonkis rahulikult võlla juurde, kuid ei vastanud alguses, kui võlla jalamil seisev ohvitser formaalselt tema nime küsis. Kui siis küsimust korrati, ta peaaegu karjus: "Joachim von Ribbentrop!" Seejärel ronis ta vähimagi kõhkluseta tapalavale. Kui ta platvormil ümber pöörati, nii et ta näoga tunnistajate poole seisis, surus ta silmnähtavalt oma hambad kokku ja tõstis pea endise kõrkusega. Kui temalt küsiti viimaseid sõnu, hüüatas ta: "Jumal kaitsku Saksamaad!" Seejärel ta lisas: "Kas ma võin veel midagi öelda?" Tõlk noogutas ja natsirežiimi diplomaatiline võlur lausus oma viimased sõnad kindlal häälel: "Minu viimne soov on, et Saksamaa tunnistaks oma põhiolemust ning ida ja lääne vahel saavutatakse mõistmine. Soovin maailmarahu." Kui talle mustast kangast kott pähe tõmmati, põrnitses ta otse ette. Timukas pingutas köit, tõmbas käepidemest ja von Ribbentrop kukkus alla, et kohtuda oma saatusega."

## Välislingid
Kuidas kõik teostus

**"Kuidas kõik teostus: minu mälestusi"** on Saksa okupatsiooni aegse Eesti Omavalitsuse juhi  Hjalmar Mäe mälestusteraamat. 

Raamatu esimese trüki andis 1993. aastal Stockholmis välja kirjastus "Välis-Eesti & EMP" ning teine trükk 2005. aastal Eestis Matrix Kirjastus (ISBN 9949-13-038-7).
Lehtkaliiber

**Lehtkaliiber** on kaliiber, mida kasutatakse pindadevaheliste pilude suuruse kontrollimiseks.

Lehtkaliiber koosneb üldiselt mitmest erisuguse paksusega metall-lehest, millele on paksus peale märgitud. Pindade täpsete vahekauguste mõõtmiseks saab kimbus olevaid metall-lehti ka kombineerida, surudes mitu lehte lapiti üksteise vastu, et saavutada sobiv paksus.
Kruvik

**Kruvik** on mõõteriist paksuse ja pikkuse mõõtmiseks. Sellega saab mõõta täpsemini kui nihikuga, tavaliselt 0,01 millimeetrise täpsusega. 

Kruvik kujutab endast metallklambrit, millele on kinnitatud liikumatu mõõtepind – kand ja liikuv mõõtepind mikromeetrilise kruvi otspinna näol. Kruvi samm on tavaliselt 1 või 0,5 millimeetrit. Kruvikuga saab pikkust mõõta täpsemalt kui nihikuga. Kruviga on jäigalt ühendatud trummel, mille serv näitab kruviku varrel oleval skaalal mõõtepindade vahelist kaugust. Olgu, näiteks, kruviku keerme samm 0,5 mm ja trumli ringskaala jaotiste arv 50. Trumli ühele täispöördele vastab siis mõõtepindade vaheline nihe 0,5 mm, trumli skaala ühele jaotisele aga nihe – 0,01 mm.

Kruviku kasutamisel on vajalik mõõtepindade ühesugune surve kõigil mõõtmistel. Selle tagamiseks on kruviku liikuv trummel varustatud friktsioonsiduriga. Mõõtmisel tuleb mõõtepindu teineteisele lähemale keerata ainult siduri abil seni, kuni sidur hakkab libisema. Alles nüüd võib leida lugemi. Seejuures loetakse täis- või poolmillimeetrid varrel olevalt skaalalt, sajandikud aga trumlilt.
Puks

**Puksiks** nimetatakse tehnikas vaheelementi, millega välditakse teatud pindade omavahelist kokkupuudet. Tavaliselt on puks sõõrikujuline.

## Vaata ka

*Konduktorpuks
Hädastopp

**Hädastopp** on nupp või lüliti masinatel, mis on ette nähtud masina kiireks peatamiseks hädaolukorras. Tavaliselt on see teistest juhtnuppudest suurem ja punast värvi.

Tootmisliinidel kasutatakse hädastopina piki liini mõlemat külge kulgevat punast nööri, millest tõmmates liin seiskub. Tänapäeval on see kõigil operaatoriga masinatel kohustuslik.

Erinevalt tavalisest väljalülitamisest, kus kõik süsteemid lülitavad aparaadi/masina välja harilikul režiimil, seda kahjustamata, on hädastopi abil väljalülitamine projekteeritud: a) operatsiooni kiireks ja täielikuks peatamiseks, isegi kui see rikub seadmestikku; b) olema toimimisvõimeline viisil, mis on kiire ja lihtne (nii et isegi paanikas olev, kahjustatud tegevusfunktsiooniga kasutaja võib seda juhtida) ning tavaliselt c) olema ilmselge ka treenimata operaatorile või kõrvaltvaatajale. Paljudel hädastoppidel on eemaldatav tõke või muu kaitsev osa, takistamaks juhuslikku käivitamist (näiteks plastmassist kaas, mida tuleb tõsta, või klaas, mida tuleb puruks lüüa).

Hädastopid on tavaliselt olemas mehhanismides, mille normaalne funktsioneerimine või ettenähtav kuritarvitamine võib põhjustada viga või surma. Mehhanismi purustust või riket nähakse vastuvõetava tasuna sellise vea või surma vältimiseks.

## Sõidukid
Raudteedel on avariinupp pidurite täisvarustuse osa ning see võimaldab rongi peatada nii kiiresti kui võimalik, paljuski sarnaselt avariipidurile. See tekib kas käsitsi avariinupu aktiveerimisel (näiteks, nupu vajutamisel rongil avariipeatuseks) või - mõnedes rongides - automaatselt, kui rong on punast signaali läbinud või juht ei suutnud reageerida hoiatustele, et veenduda, et ta on valvas.

Hädastopid on samuti kasutatud maasõidukitel nagu vargusevastane süsteem ning avariiväljalülitus. Sellised seaded on tihti paigaldatud söötautodele (ingl. *bait cars*) ning konfigureeritud nii, et autot jälgiv politsei võib kasutada lülitit kaugelt.

## Liftid ja eskalaatorid
Liftide esipaneelil asub punane kahesuunaline nupp, mille peal on märgitud, kas "Emergency Stop" (avariipeatumine) või "Run/Stop" (käivitu/peatu). Tavaliselt on nupp vajutamata või "üles"-positsioonis, mis lubab liftil liikuda tavalises režiimis. Kui nupp on sisse vajutatud jääb lift otsekohe seisma. Kui nupp on taaskord välja vajutatud, hakkab lift töötama tavalises režiimis, sellest saabki alguse fraasi "Run/Stop" kasutus. Mõnedel juhtudel on lüliti sarnane valguslülitiga, kus sisse vajutatud nupp võimaldab lifti tööd tavalises režiimis ning välja vajutatud nupp peatab lifti.

Eskalaatoril on võtme abil juhitav lüliti, millega saab eskalaatorit peatada või muuta selle liikumise suunda. Võtmega juhitava lüliti kõrval on punane avariipeatuse nupp, mida kasutatakse masina rike või võimaliku vigastuse puhul, näiteks kui kellegi saabas jääb elevaatori astmete vahel kinni all või üleval. Võtmelüliti võimaldab eskalaatori tagasiviimist töörežiimi pärast selle peatamist.

## Vaata ka
*Hädapidur
Operaator

Sõnal "**operaator**" on mitu tähendust:

* **operaator**, isik, kes juhib mõne seadme tööd, näiteks **[[masinaoperaator]]**, **[[filmioperaator]]**, **[[teleoperaator]]** jne.
* **[[operaator (matemaatika)|operaator]]**, teatav kujutus ehk funktsioon matemaatikas
* **[[operaator (geneetika)|operaator]]**, struktuurigeenide avaldumist kontrolliv operoni osa
* **[[võrguoperaator]]**, peamiselt mobiilside-, aga ka satelliitside-operaator
* **[[filmioperaator]]**
Masinaoperaator

**Masinaoperaator** on isik, kes juhib tööpinki või tööstusliini. 

Nüüdisaegseis seadmeis toimub juhtimine valdavalt juhtimispuldi kaudu, töö iseenesest on automatiseeritud ning operaatori peamiseks ülesandeks on jälgida, et tehnoloogiline protsess toimuks vastavalt ettenähtule. Ta ise otseselt ei osale selles.

Vanematel tööpinkidel, mida leidub tänapäevalgi üsna palju, on masin operaatori abimees. See tähendab, et operaator osaleb pidevalt tehnoloogilises protsessis.
Ülevool

**Ülevool** on tõke sängis, millest vesi üle või läbi voolab. Tõkke võib moodustada lävi või külgkitsend. Voolu tõkestamine põhjustab paisutuse.

## Liigitus
Läve laiuse ehk harja paksuse järgi liigitatakse ülevoolud:

*õhukese ülevoolu korral puutub ülevoolav juga kokku ainult läve esiservaga, nii nagu õhukeses seinas oleva avagi puhul; 
* eriprofiilülevool;
* lailäviülevool.

## Vaata ka
*Liigveelase
*Vihmaveeülevool
*Ülevoolupais
Bertie Ahern

**Patrick Bartholomew Ahern** (iiri keeles Pádraig Parthalán Ó hEachthairn; sündinud 12. septembril 1951) on Iirimaa poliitik. 

Ta oli 26. juunist 1997 kuni 7. maini 2008 Iirimaa peaminister. Ta on olnud ka erakonna Fianna Fáil juht.

## Tunnustus
*Stara planina orden (2006)
Alfred Gusenbauer

**Alfred Gusenbauer** (sündinud 8. veebruaril 1960 Sankt Pöltenis) on Austria poliitik, liidukantsler 11. jaanuarist 2007 kuni 2. detsembrini 2008. 

Aastatel 2000–2008 oli ta Austria Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees. Gusenbauer astus tagasi 16. juunil 2008 pärast süüdistusi ulatuslikes järeleandmistes koalitsioonipartnerile Austria Rahvaparteile ja suutmatuses parteid juhtida.
Kóstas Karamanlís

**Konstantínos Alexándrou Karamanlís** (Κωνσταντίνος Αλεξάνδρου Καραμανλής; sündinud 14. septembril 1956 Ateenas) on Kreeka poliitik, peaminister 10. märtsist 2004 kuni 6. oktoobrini 2009.

Karamanlis astus konservatiivsesse erakonda Uus Demokraatia. Selle erakonna asutas tema onu Konstantínos Karamanlís. Ta tegutses Uue Demokraatia haldusosakonnas aastatel 1974–1979 ja ideoloogiaosakonnas 1984–1989. Ta valiti Kreeka parlamenti 1989 Thessaloníkist ja 2004 Lárisast.

Ta on alates 1997. aastast Uue Demokraatia esimees. Aastatel 1999–2006 oli ta Euroopa Rahvapartei aseesimees.

Uus Demokraatis võitis 2004. aasta Kreeka parlamendivalimised, tõugates opositsiooni PASOKi, mis oli Kreekat juhtinud aastatel 1981–1989 ja 1993–2004. Sel aastal tulid ilmsiks Kreeka tollase valitsuse finantsmahhinatsioonid. Märtsis keeldus Eurostat kinnitamast valitsuse andmeid riigi rahandusliku seisukorra kohta ja nõudis revisjoni, mis mais andis sellele hävitava hinnangu. Töötus riigis oli 11,2%, riigieelarve puudujääk 5,3% ja riigivõlg 112% riigi sisemajanduse kogutoodangust. Samal aastal toimuma pidanud 2004. aasta suveolümpiamängude rajatiste ehitus oli plaanist maha jäänud. Niisugustes tingimustes võitis Uus Demokraatia valimistel 165 kohta 300-kohalises parlamendis ja Karamanlís sai peaministriks. Ta oli peaminister ka olümpiamängude ajal.

Pärast 2009. aasta parlamendivalimisi sai temast opositsiooniliider.

Ta abiellus 1998. aastal Natasa Pazaïtiga. Neil on kaksikud lapsed, poeg Aléxandros ja tütar Alíki, kes sündisid 13. juunil 2003.

Ta on kirjutanud raamatu "Elefthérios Venizélos ja Kreeka välissuhted 1928–1932". Ta on toimetanud teisigi ajalooraamatuid või neile eessõnu kirjutanud.
Subkontinent

**Subkontinent** ehk **alakontinent** on suur mandri ehk kontinendi suur osa. Ei ole kindlat kokkulepet selle kohta, mis moodustab subkontinendi, kuid tavaliselt on subkontinent ülejäänud mandrist eraldi laamal (nagu India subkontinent (Hindustani poolsaar) ja  Araabia subkontinent (Araabia poolsaar) või eraldab teda ülejäänud mandrist mäestik (sel põhjusel käsitletakse Euroopat mõnikord Euraasia subkontinendina).

## Vaata ka
*Manner
*Laamtektoonika
*Terrein
Veeväljasurve

**Veeväljasurve** on ujuva laeva või mõne muu aluse enda alt välja tõrjutud vee hulk. Veeväljasurve on aluse suuruse näitarv. 

Eristatakse mahulist ja kaalulist veeväljasurvet. 

#Laeva **mahuline veeväljasurve** on võrdne laeva veealuse osa ruumalaga ning seda väljendatakse ruumalaühikutes. 

#Laeva **kaaluline veeväljasurve** on laeva täisveeväljasurve ehk dedveit, mis määratakse lastimärgini (pardamärgini) ulatuva süvise puhul koos laeva omamassiga, mis on laeva kere kaal kõigi laevamehanismide töövalmiduses oleku korral, täidetud torustike, katelde ja tsisternidega.

**Kaaluline koguveeväljasurve** võrdub laeva ja tema lasti kogumassiga, väljendatuna massiühikutes. 

## Vaata ka
*Erikaal
Kóstas Simítis

**Kóstas Simítis** (**Konstantínos Geórgiou Simítis**; *Κωνσταντίνος Σημίτης*; 23. juunil 1936 – 5. jaanuar 2025) oli Kreeka poliitik, peaminister 22. jaanuarist 1996 kuni 10. märtsini 2004.

## Tunnustus
*1999 Valgetähe I klassi teenetemärk
Konstantínos Mitsotákis

**Konstantínos Mitsotákis** (*Κωνσταντίνος Μητσοτάκης*; 18. oktoober 1918 Chaniá, Kreetal − 29. mai 2017 Ateena) oli Kreeka poliitik, peaminister 11. aprillist 1990 kuni 13. oktoobrini 1993. 

Tema poeg Kyriákos Mitsotákis sai 2019. aastal Kreeka peaministriks.

Tema isapoolne vanaema Katigo Venizelou oli endise peaminister Elefthérios Venizélose õde.
Xenofón Zolótas

**Xenofón Efthymíou Zolótas** (Ξενοφών Ευθυμίου Ζολώτας; 26. märts 1904 – 11. juuni 2004) oli Kreeka poliitik, peaminister 23. novembrist 1989 kuni 11. aprillini 1990.
Giánnis Grívas

**Giánnis Grívas** (*Γιάννης Γρίβας*; ka *Ioánnis Grívas* (*Ιωάννης Γρίβας*); 27. veebruar 1923 Kato Tithorea – 27. november 2016 Ateena) oli Kreeka poliitik, peaminister 12. oktoobrist 1989 kuni 23. novembrini 1989.
Franz von Papen

**Franz Joseph Hermann Michael Maria von Papen** (29. oktoober 1879 – 2. mai 1969) oli Saksamaa ohvitser, monarhistlik poliitik ja diplomaat, Saksamaa riigikantsler 1. juunist kuni 17. novembrini 1932.

Franz von Papen oli pärit jõukast katoliiklikust aadlisuguvõsast ja omandas ohvitserihariduse. Diplomaatilisele tööle asus ta 1913. aastal.

Franz von Papen oli Riigipäeva saadik. Aastatel 1920–1928 ja 1930–1932 juhtis ta Tsentrumipartei paremat tiiba. Ta oli üks riigikantsleri kandidaate. 1932. aastal juhtis ta niinimetatud Parunite valitsust, osales 1933. aastal Saksamaa natsionaalsotsialistliku partei võimu haaramisel ja oli 30. jaanuarist 1933 kuni 27. juulini 1934 Saksamaa asekantsler. Seejärel oli ta Saksamaa suursaadik Austrias kuni anšlussini 1938. aastal.

Aastatel 1939–1944 oli von Papen Saksamaa suursaadik Türgis. Seal tehti talle 24. veebruaril 1942 NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi 4. valitsuse ülema asetäitja Naum Eitingoni juhtimisel atentaat. Kuid pomm plahvatas enne ettenähtud aega ja ainsana hukkus pommipanija ise, von Papen sai vaid kergelt vigastada.

Pärast sõda vangistati von Papen liitlasjõudude poolt, kuid Nürnbergi protsessil mõisteti ta õigeks. Kohtu hinnangul oli ta toime pannud "poliitiliselt ebamoraalseid" tegusid, kuid mitte inimsusvastaseid kuritegusid. 1. mail 1947 mõistis Lääne-Saksamaa denatsifitseerimiskohus ta muude kuritegude eest kaheksaks aastaks vangi, aga jaanuaris 1949 rahuldati tema vanglast vabastamise taotlus.

Pärast II maailmasõda püüdis von Papen taas hakata tegutsema poliitikas, aga ebaõnnestunult. Seejärel avaldas ta mitu mälestusteraamatut, kus õigustas iseenese poliitikat.

24. juunil 1959 taastas paavst Johannes XXIII tema tiitli "paavsti kantsler", mis oli aga rohkem auamet. Paavst Pius XII oli ametisse astudes temalt selle tiitli 1939. aastal ära võtnud. 

Von Papen oli Malta ordu rüütel ja pälvinud ka Pius IX ordeni suurristi.

## Viited

## Välislingid
Sidrunhape

**Sidrunhape** (IUPACi nimi **2-hüdroksüpropaan-1,2,3-trikarboksüülhape**) isoleeriti sidrunist. Ta on inimorganismi keskse metaboolse raja sidrunhappetsükli (tsitraaditsükli) komponent (tsükkel algab sidrunhappe tekkega). 

Sidrunhapet leidub ka inimorganismis. 

Sidrunhape kuulub karboksüülhapete hulka.

Kasutatakse antikoagulandina. Euroopa Liidus kasutatava E-numbrite (toidulisandite tähise) järgi on sidrunhappele antud tähis **E330**.

## Vaata ka
* Homosidrunhape

## Välislingid

*Sidrunhape  Toidutare saidil
Tennessee jõgi

**Tennessee** on jõgi Põhja-Ameerikas. Algab Apalatšidest. Ülemjooksul voolab Apalatšide ahelike vahel edelasse. Keskjooksul suundub läände, alamjooksul põhja. Suubub vasakult Ohiosse.
Adamaoua

**Adamaoua** ehk **Adamaoua mägismaa** (eesti keeles on mööndavad ka nimekujud *Adamaua*, *Adamaua mägismaa*)  on kiltmaa Kesk-Aafrika lääneosas  Kamerunis ja Kesk-Aafrika Vabariigis. Kulgeb ida-lääne suunas. Kõrgus kuni 2710 meetrit (Bamboutosi mäed). Põhjanõlvult algab Benue jõgi.
Põhjasaar

**Põhjasaar** (maoori: *Te Ika-a-Māui*, "Māui kala") on saar Vaikses ookeanis, üks peamistest Uus-Meremaa saartest. 

Suuremast kuid hõredamalt asustatud Lõunasaarest eraldab teda Cooki väin. Saare pindala on 115 000 km², mille järgi ta on 14. saar maailmas ning moodustab 43 % riigi pindalast. Juunis 2024 elas Põhjasaarel 4 077 800 inimest ehk 76 % riigi elanikkonnast. Sellega on Põhjasaar Polüneesia suurima rahvaarvuga saar. Saarel asuvad Uus-Meremaa pealinn Wellington ja suurim linn Auckland. Suurematest linnadest asuvad Põhjasaarel veel Whangārei, Hamilton, Tauranga, Rotorua, Gisborne, New Plymouth, Napier, Hastings, Whanganui, Palmerston North.

Põhjasaar on mägine ja vulkaaniline. Saare kõrgeim punkt (2797 meetrit merepinnast) on tegev kihtvulkaan Ruapehu, mis asub Tongariro rahvuspargis. Samas rahvuspargis on ka teine tegevvulkaan Ngauruhoe (2287 m). Saare kaguosas asub maailma pikima nimega mägi Taumatawhakatangihangakoauauotamateapokaiwhenuakitanatahu. Saare lääneosas asub Egmonti rahvuspark ja Taranaki vulkaan. Saare keskosas asub Uus-Meremaa suurim järv, Taupo järv, mida läbib riigi pikim jõgi Waikato.

## Maoori mütoloogia

Maoori mütoloogia järgi tekkisid Uus-Meremaa Põhja- ja Lõunasaar pooljumal Māui tegevuse tulemusel. Māui ja ta vennad püüdsid oma kanuult (Lõunasaar) kala ning sai suure kala ja tõmbas selle merest välja. Sel ajal, kui ta ei vaadanud, kaklesid ta vennad kala pärast ja tükeldasid selle. Sellest kalast sai Põhjasaar ja seega on selle maoorikeelne nimi *Te Ika-a-Māui* ("Māui kala"). Arvatakse, et mäed ja orud tekkisid kui Māui vennad kala hakkisid.

Teine maoori nimi, mis algselt hõlmas ainult Põhjasaart ning mida kasutatakse nüüd harvemini on *Aotearoa*. Selle nime kasutamine Põhjasaare kirjeldamiseks langes 20. sajandi alguses ebasoosingusse ja nüüd on see maoorikeelne nimi kogu Uus-Meremaale.

## Haldusjaotus

Põhjasaarel paikneb 9 Uus-Meremaa piirkonda:

* Northlandi piirkond
* Aucklandi piirkond
* Waikato piirkond
* Bay of Plenty piirkond
* Gisborne'i piirkond
* Taranaki piirkond
* Manawatu-Whanganui piirkond
* Hawke's Bay piirkond
* Wellingtoni piirkond

## Viited