Bislama keel

**Bislama keel** (bichelama keel) on inglise keelel põhinev Vaikse ookeani kreoolkeel. Bislama keel on Vanuatu Vabariigi rahvuskeel ja üks kolmest ametlikust riigikeelest (veel ka inglise ja prantsuse keel). Keelt kõneldakse ka Uus-Kaledoonias.

Bislama on Vanuatu levinuim keel (rohkem kui saja Vanuatul räägitava Melaneesia keele ja dialekti seas) ja ühtlasi ka põhiline keel poliitikas, kaubanduses ja meedias.. Hariduses on ametlikult kasutusel inglise ja prantsuse keel, kuigi mitteametlikult kasutatakse ka bislama keelt. Ethnologue andmetel (2011. aasta uuringu järgi) kõneleb keelt Vanuatul emakeelena hinnanguliselt 10 000 inimest, teise keelena kõnelejate arv on rohkem kui 200 000. Keel kasutab ladina kirja.

## Ajalugu

Bislama keel on üks maailma uuemaid, tekkides alles 19. sajandi teisel poolel, kui Melaneesia eri piirkondadest pärit orjastatud töölistel puudus ühine keel ja tuli leida uus suhtlusviis.

Suur enamus bislama keele sõnu (95%) pärineb inglise keelest, ülejäänu tuleneb aga prantsuse või teiste Vanuatu põlisrahvaste keeltest. Keele sõnavara põhineb lihtsustatud inglise keelel, kõla ja grammatika aga pigem Melaneesia keeltel. Keel on enim suguluses Paapua Uus-Guinea (tok-pisini keel) ja Saalomoni Saarte pidžinkeeltega.

Keele nimetus tuleneb *beach-la-mar*’ ist, mis on angliseeritud kuju prantsuse vormist *bêche de mer* (meripura – oluline eksportkaup tol ajal), mis on omakorda prantsuspärastatud kuju portugali vormist *bicho do mar*.

Esimene bislama keele sõnastik avaldati 1995. aastal.

## Arvsõnad

Numbrid 1–10:

**1** – *wan*

**2** – *tu*

**3** – *tri*

**4** – *foa*

**5** – *faef*

**6** – *sikis*

**7** – *seven*

**8** – *eit*

**9** – *naen*

**10** – *ten*	

## Keele struktuur

### Grammatilised iseärasused

Kuigi enamik sõnu on laenatud inglise ja prantsuse keelest, siis nende hääldus on üsna erinev. Lisaks mõjutab hääldust ka paljude kõnelejate teine emakeel. Sellest tulenevalt on tekkinud palju dialektilisi variatsioone. Erinevused ilmnevad ka ortograafias, sest kirjapilt ühtib hääldusega (erinevalt prantsuse või inglise keelest). Kokkulepped õigekirja suhtes on alles arenemisjärgus, seega võib kirjapildis mõnel juhul esineda lahknevusi. Näiteks võivad inimesed sõna *ripablik* (vabariik) kirjutada ka *repablik*, *republik*, *ripublic*, *republic*, *repablique*, *ripublique*.

Keelereeglite standardimise osas on olnud palju vaidlusi. Keele üldpõhimõte eelistab kirjutamist nii nagu hääldatakse, kuid leidub ka neid, kes eelistavad teistsugust kirjaviisi.

Ka lausete struktuur ja kirjavahemärgistus võib eelistusest lähtuvalt erineda. Näiteks:

*Bae yu dring ti *'o** kofe?''

''Bae yu dring ti **no** kofe?''

Kas sa jood teed või kohvi? (ingl ''will you drink tea or coffee?'') 

''Yu bin luk mi?''

''?Yu bin luk mi?''

Kas sa nägid mind? 

=== Häälikusüsteem ===

Bislama keeles on üsna vähe häälikuid. Kuna bislama keele kirjapilt ühtib hääldusega, siis on hääldamise lihtsustamise mõttes ka mitmed sarnase kõlaga häälikud ühega asendatud: näiteks /s/, /z/, /ʃ/ ja /ʒ/ asemel on bislama keeles vaid /s/ (nt ''sak'' = ingl ''shark''). Inglise keele häälik /θ/ on aga asendunud lihtsa /t/-ga (nt ''tri'' = ingl ''three'').

Tihti ei eristu ka häälikud /b/ ja /p/ ning /g/ ja /k/, sest bislama keeles on nad üsna võrdväärsed. Kõnes võib esineda ka vahepealseid variante. Seevastu täishäälikuid hääldatakse välja väga täpselt (erinevalt inglise keelest).

Bislama keele tähestik: **A a** **ae** **B b** **E e** **F f** **H h** **I i** **J j** **K k** **L l** **M m** **N n** **NG ng** **O o** **P p** **R r** **S s** **T t** **U u** **V v** **W w** **Y y**

Bislama keeles on 5 täishäälikut ja 17 konsonanti.

==== Vokaalfoneemid ====



====Konsonantfoneemid====





Konsonantühendid puuduvad. Eriti avaldub see inglise laensõnade mugandamises (tihti konsonandid kaotatakse või lisatakse vokaale):

''Knife'' – ''naif''

''Boy'' – ''boe''

''School'' – ''sukul''

''Six'' – ''sikis''

''Orange'' – ''aranis''

 
=== Morfoloogia ===

==== Nimisõnad ====

* Definiitsus: artiklid puuduvad. Nt: ''Mi tija'' ("ma olen õpetaja"). Küll aga kasutatakse indefiniitse artiklina sõna ''wan'' ("üks"): ''hem i kam blong stap long wan kos blong hem'' ("ta on tulnud osalema ühel oma kursusel").
* Grammatiline sugu ja käänded puuduvad.
* Mitmus moodustatakse nimisõna ette ''ol'' ("kõik") pannes: ''bia'' ("õlu") – ''ol bia'' ("õlled").

==== Asesõnad ====

Pronoomenisüsteem bislama keeles on üsna keeruline. Peale ainsuse ja mitmuse eristatakse isikuliste asesõnade puhul veel ka duaali (kaksus) ja triaali (kolmus) ning välistavaid ja kaasavaid vorme esimese isiku pluuralis (näitab vastuvõtja eraldatust/kaasatust):



Näiteks:

''Halo'' – tervitus ühele inimesele

''Halo tufala'' – tervitus kahele inimesele

''Halo trifala'' – tervitus kolmele inimesele

''Halo olgeta'' – tervitus neljale või rohkemale inimesele

==== Tegusõnad ====

* Bislama keeles pole koopulat (verbi "olema" taolised verbid). Näiteks: ''mi tija'' – ma olen õpetaja.
* Transitiivsust (sihilisust) märgivad verbi järelliited ''-em'', ''-im'', ''-um''. Näiteks: ''wantem'' – tahtma.
* Bislama keeles on neli aega: olevik, kestev olevik, lihtminevik ja tulevik. Kestvat olevikku väljendatakse sõnaga ''stap'' (jääma, olema), minevikku sõnaga ''bin'' ja tulevikku sõnaga ''bambae''.
* Eitust märgib verbi ees olev ''no''.

Näited:

* **Olevik:**	''Mi wantem frut'' (''mi **no** wantem frut'') – ma tahan puuvilja (ma ei taha puuvilja).
* **Kestev olevik:** ''Mi **stap** slip'' – ma olen magamas.
* **Minevik:** ''Mi **bin** wantem frut'' – ma tahtsin puuvilja.
* **Tulevik:** ***Bae*' mi wantem frut* – ma tahan puuvilja.

==== Eessõnad ====

Abisõna ja nimisõnafraasi järjekord: eessõnad. Tüübilt analüütiline keel ja kasutatakse eessõnu. Eriti sagedased eessõnad bislama keeles on *long* ja *blong* (palju funktsioone):

*Hem i stap stap **long** solwota* – ta elas kaua aega ookeani *'ääres**.

''Bae i kam **long** gavman'' – see tuleb valitsuse**st** (ingl ''it will come **from** the government'').

''Bae mi soemoat **long** yu'' – ma näitan [neid] sulle (ingl I'll show [them] to you).

''Mi stap slip **long** haos'' 	 – ma magan maja**s** ("olen magamas").

''Mi bin katem fruit **long** naef ''	– ma lõikasin puuvilja noa**ga**.

''Stoa **long** haos'' – pood on maja **kõrval**.

''Bambae mi kuk **blong** yu ''	 – ma teen sulle süüa (ingl ''I will cook **for** you'').

''Man **blong** Amerika'' 	 – mees Ameerika**st** / ameeriklane (ingl ''man **from** America''; ''American'').  
        
''Buk **blong** mi'' 	 – minu raamat.

=== Süntaks ===

==== Lausete ülesehitus ====

* **Sõnajärjetüüp:** SVO (subjekt-verb-objekt). Näide: ''Gavman blong Canada i kivim mane tu blong wan kompiuta blong Nasonal Akaev blong Vanuatu'' ("Kanada valitsus on andnud raha ka Vanuatu Rahvusarhiivi arvuti jaoks").
* Possessiivsust (omamist) väljendab bislama keeles sõnajärg GN (genitiiv-substantiiv). Näide: ''Klos blong em we hemi blong lif blong banana we i drae'' ("Tema riided, mis on tehtud kuivast banaanilehest").
* Omadussõna ja nimisõna järjekord:

1)	Levinuim sõnajärg on AN (adjektiiv-substantiiv). Näide: ''longfala maot'' ("pikk suu").

2)	On ka eraldi grupp adjektiive, mis võivad järgneda substantiivile: näiteks sõnad ''nogud'' ("halb") ja ''nating'' ("kasutu"), aga ka päritolukoha puhul: ''man Malo'' ("Malost pärit mees")

* Näitava asesõna ja nimisõna järjekord: **asesõna järgneb nimisõnale**. Näide: ''lukaot, yu kafsaed wetem jea ia nao'' ("vaata ette, sa lähed selle tooliga ümber").
* Numeraali (põhiarvsõna) ja nimisõna järjekord: **numeraal eelneb nimisõnale**. Näide: ''I gat tri nyusilan ami oli sik'' ("seal oli kolm poissi Uus-Meremaa armeest, kes jäid haigeks").
* Relatiivlause ja nimisõna järjekord: **relatiivlause järgneb nimisõnale**. Näide: ''from hem i wan pikinini we hem i no save hangri'' ("sest ta on laps, kes ei tunne nälga")
* Võrdlusastme ja omadussõna järjekord:

1)	Omadussõna eelneb võrdlusastmele: ''ol nes oli bisi tumas'' ("põetajad olid liiga hõivatud"); ''saes blong wharf bae i bigwan lelebet long hemia we i stap naoia'' ("kai suurus saab olema natuke suurem kui praegune").

2)	Võrdlusaste eelneb omadussõnale: ''hem i shoem veri klia ol genuine konsern blong olgeta'' ("see näitab väga selgelt nende siirast muret").

**Keelenäide:**

''Evri man mo woman i bon fri mo ikwol long respek mo ol raet. Oli gat risen mo tingting mo oli mas tritim wanwan long olgeta olsem ol brata mo sista.''

''All human beings are born free and equal in dignity and rights. They are endowed with reason and conscience and should act towards one another in a spirit of brotherhood.''

(võrdlus inglise keelega)

Tõlge: Kõik inimesed sünnivad vabadena ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neile on antud mõistus ja südametunnistus ja nende suhtumist üksteisesse peab kandma vendluse vaim.

(ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni 1. artikkel)

**Viisakusväljendeid:**



				
**Muud huvitavat:*'

Sõnad, mida tuleks inglise keelest kindlasti eristada:

*bensin* ("benzine") –	bensiin

*faol* ("fowl") –	kana

*puskat* ("pussy cat") –	kass

*samting* ("something") –	asi

*sanbij* ("sand beach") –	rand

*solwota* ("salt water") –	meri

Sõnu, mis tulevad prantsuse keelest:

*glis* (pr *glisser*) –	libisema

*lafet* (pr *la fête*)	– festival

*bebet* (Kanada pr *bibite*)	– putukas

Paljude nimisõnade väljendamiseks kasutab bislama keel huvitavaid kombinatsioone lihtsamatest sõnadest:

*basket blong pikinini* (ingl *basket for child*) –	emakas ("korv lapse jaoks")

*bed blong spaeda* (ingl *bed of spider*)	– ämblikuvõrk ("ämbliku voodi")

*dakdak sus* (ingl *duck shoes*)	– ujumislestad ("pardikingad")

*haf ded* ( ingl *half dead*) –	teadvusetu ("poolärkvel")

*rabis mit* ( ingl *rubbish meat*) –	kasvaja ("rämps-liha")

*smol hariken* (ingl *small hurricane*)	– tuuleiil ("väike orkaan")

*smol rat* (ingl *small rat*)	– hiir ("väike rott")

*tul blong faet* (ingl *tool for fight*) –	relv ("vahend võitluseks")

*wokbaot dakdak* (ingl *walkabout duck'') –	tatsamine ("pardi jalutuskäik")

## Viited

## Välislingid
*Bislama-inglise-bislama veebisõnastik