open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Motru

**Motru** on linn Rumeenias Gorji maakonnas. Linn asub Motru jõe ääres ajaloolises Olteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Târgu Jiust ligikaudu 35 km edelas.

Linna haldusalasse kuulub kaheksa küla: Dealu Pomilor, Horăști, Însurăței, Leurda, Lupoița, Ploștina, Roșiuța ja Râpa.

Motrus asub kivisöekaevandus.

Rumeenia Riiginõukogu võttis 24. mail 1966 vastu otsuse tulevase Motru linna loomise kohta endisele Ploștina vallale kuulunud Motru heinamaale. 1. septembril 1968 sai Plostina asula koos Dealul Pomilori, Leurda, Insuratei, Horasti, Rosiuta, Râpa ja Lupoita külaga vastloodud Motru linna osaks.

## Viited
Dārtiņa

**Dārtiņa** on küla (*mazciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Tirza vallas.

Küla asub valla lääneosas Robežupīte oja kaldal. See on tekkinud endise Tirza mõisa karjamõisa (*Dorotheenhof*) juurde. 

1901. aastal sündis selle rentniku peres läti laulja, lavastaja ja kirjanik Mariss Vētra. 

Asulas on Dārtiņase bussipeatus.

 
## Viited
Jaunzemi (Tirza vald)

**Jaunzemi** on küla (*mazciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Tirza vallas.

Küla asub valla lõunaosas Ķivene jõe kaldal.
 
## Viited
Grincourt-lès-Pas

**Grincourt-lès-Pas** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Väga väike põllumajandusküla asub 2 km Pas-en-Artois'st põhjas ja 24 km Arrasist edelas.

## Huviväärsused

* Jumalaema kirik, pärineb 17. sajandist.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Berești

**Berești** on linn Rumeenias Galați maakonnas. Linn asub ajaloolises Moldova piirkonnas, Moldova Vabariigi piirist 16 km kaugusel, maakonnakeskusest Galațist ligi 75 km põhjas.

Bereștit on esmamainitud 1484. aastal. Linnaõigused sai Berești 1968. aastal.

Bereștis on sündinud Rumeenia ettevõtja ja poliitik Maria Grapini (1954).

## Viited
Strēbeles

**Strēbeles** on küla (*mazciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Lizumsi vallas.

Küla asub valla loodeosas Koiva jõe kaldal.
 
## Viited
Stapāni

**Stapāni** (ka **Stopāni**) on küla (*mazciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Lizumsi vallas.

Küla asub Riiast 169 km kaugusel valla keskosas.
 
## Viited
Rodzupi

**Rodzupi** on küla (*mazciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Lizumsi vallas.

Küla asub Riiast 166 km kaugusel valla lääneosas. Rodzupi jääb Radzupīte oja kaldale. Varem möödus külast Ieriķi–Gulbene–Abrene raudtee.
 
## Viited
Guémappe

**Guémappe** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Väike põllumajandusküla asub 13 km Arrasist kagus, teede D34 ja D38 ristumiskoha ümbruses.

## Ajalugu

Asulat on esmamainitud 1135. aastal kui *Gammapium*. *[[Lään|Seigneurie]]* kuulus Montmorency perekonnale Wancourtis. Külas toimusid Esimese maailmasõja ajal 1917. aasta aprillis ja 1918. aasta augustis rasked lahingud.

## Huviväärsused

* St. Legeri kirik, pärast Esimest maailmasõda koos enamusega külast uuesti üles ehitatud.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Târgu Ocna

**Târgu Ocna** (ungari keeles *Aknavásár*, saksa keeles *Stadt Okna*) on linn Rumeenias Bacău maakonnas. Linn asub Trotuși jõe ääres ajaloolises Moldova piirkonnas, maakonnakeskusest Bacăust ligikaudu 38 km edelas.

Linna haldusalasse kuulub kaks küla: Poieni ja Vâlcele.

Târgu Ocnas asub soolakaevandus ja seal toodetakse soola.

Târgu Ocnat on esmamainitud 1410. aastal. Târgu Ocna sai alevi staatuse 1709. aastal ja linnaõigused 1774. aastal.

Târgu Ocnas on sündinud rumeenia kirjanik, ajakirjanik ja tõlkija Gabriela Adameșteanu (1942).

## Viited
Drachenhöhle

**Drachenhöhle** või **Drachenhöhle Mixnitz** (sõna otseses mõttes *Mixnitzi draakonikoobas*) on 542 meetri pikkune 20 meetri laiuse ja 12 meetri kõrguse sissepääsuga koobas Austrias Steiermargi liidumaal Mixnitzi lähedal, Bruck an der Murist kagus, 950 m kõrgusel üle merepinna. Liigi koopakaru (*[[Ursus ingressus]]*) ja muude luude fossiile, mida inimesed keskajal leidsid, peeti draakoniluudeks; see usk kulmineerus "Mixnitzi lohetapja" saagas. Koobas on üks suuremaid koopaid Alpides, kus karud asusid üle 500 meetri pikkusel alal, mille keskmine laius oli kuni 40 m ja kõrgus 10–15 m.

Väetiste nappuse tõttu Esimese maailmasõja ajal ja pärast seda kaevandati aastatel 1918–1923 intensiivselt koopas asuvaid 8–10 meetri kõrgusi setteid, millest ekstraheeriti umbes 2500 tonni fosforhapet. Väetise kaevandamisel viibisid mitmed geoloogid ja paleontoloogid, kes dokumenteerisid vaid kõige väärtuslikumad avastused. Sellegipoolest on leitud rikkalik kogu koopakaru, koopalõvi (*Panthera leo spelaea*), hallhundi (*Canis lupus*), alpi kaljukitse (*Capra ibex*) ja alpi ümiseja (*Marmota marmota*) fossiile, tuleasemete jäänuseid ja paleoliitikumi kivist tööriistu Aurignaci kultuurist, mis pärineb 65 000 – 31 000 aastast eKr. Ajavahemikust 65 000 – 31 000 eKr on need Austria vanimad inimasustuse jäljed.

## Väljakaevamised

Arheoloogiliste tööde ülestähendused avaldati 1931. aastal monograafias, mille toimetasid ümber Othenio Abel ja G. Kyrie. Väljakaevamised toimusid koopa sees kahes kohas. Umbes 150 000 aasta vanused settekihid jagunesid mitmeks kihiks, mille hulgas eelajalooline kiht ja paleoliitikumi tulease andsid ka Neandertali kihi.

Koopast on välja kaevatud enam kui 30 000 koopakaru fossiili luud. Koht võeti 1928. aastal kaitse alla ja 1949. aastal tunnistati loodusmälestiseks.
Fine Line (album)

"**Fine Line**" on briti laulja ja laulukirjutaja Harry Stylesi teine stuudioalbum, mille andsid 13. detsembril 2019 välja Columbia Records ja Erskine Records. Albumi teemad keerlevad lahkuminekute, õnne, seksi ja kurbuse ümber.

Albumi stiili on nimetatud poprokiks, kus on progressiivse popi, folgi, souli, funki ja indie popi elemente. Stylesi kõrval olid albumi laulude peamised autorid Tyler Johnson ja Kid Harpoon, kes olid ka ühed põhiprodutsendid.

"Fine Line" jõudis paljude riikide albumite edetabelis esikohale.

## Laulud
# "Golden" – 3:28
# "Watermelon Sugar" – 2:53
# "Adore You" – 3:27
# "Lights Up" – 2:52
# "Cherry" – 4:19
# "Falling" – 4:00
# "To Be So Lonely" – 3:12
# "She" – 6:02
# "Sunflower, Vol. 6" – 3:41
# "Canyon Moon" – 3:17
# "Treat People with Kindness" – 3:17
# "Fine Line" – 6:17
Mitterdorf im Mürztal

**Mitterdorf im Mürztal** on endine vald Austrias Steiermargi liidumaal Bruck-Mürzzuschlagi ringkonnas. 2015. aastast on see Sankt Barbara im Mürztali valla osa.

Mitterdorf asub Mürzi orus umbes 13 km Mürzzuschlagist edelas. Lõunasse jäävad Fischbachi Alpid.
Topoloveni

**Topoloveni** on linn Rumeenias Argeși maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Piteștist ligikaudu 17 km idakagus.

Linna haldusalasse kuulub neli küla: Boțârcani, Crintești, Gorănești ja Țigănești.

Asulat on esmamainitud 1421. aastal. Topoloveni sai linnaõigused 1968. aastal.

Topolovenis on sündinud poliitik Ion Mihalache (1882–1963).

## Viited
Veitsch

**Veitsch** on endine vald Austrias Steiermargi liidumaal Bruck-Mürzzuschlagi ringkonnas. 2015. aastast on see osa Sankt Barbara im Mürztali vallast.

Kohaliku Veitschi kiriku juurest algab metsarada, mis viib üles mäkke Veitschi Õlimäe Palverändurite Ristini. Rist ehitati 2004. aastal ja see on suurim omasugune maailmas.
Jaunzemi (Lizumsi vald)

**Jaunzemi** on küla (*mazciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Lizumsi vallas.

Küla asub valla lõunaosas.
 
## Viited
Viņķeles

**Viņķeles** on küla (*mazciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Lizumsi vallas.

Küla asub valla edelaosas Robežupīte oja kaldal. Looduskaitse all on tamm ümbrmõõduga 5,05 m. Asulas on Viņķelese bussipeatus.
 
## Viited
Ajahn Chah

**Ajahn Chah** (tai keeles ชา สุภัทโท, *Chah Subhaddo* või พระโพธิญาณเถร, *Phra Bodhiñāṇathera*, 17. juuni 1918 – 16. jaanuar 1992) oli budistlik munk ja mõjukas theravaada budismi õpetaja nii Tais kui ka läänemaailmas. 

Kõige lähem oli ta Tai metsatraditsioonile.

Ajahn Chah õpetused paistavad silma oma paradoksaalsuse ja vaimukuse poolest. 

## Tsitaat

## Viited

## Välislingid

* The Teachings of Ajahn Chah. 
* Watnongpahpong.org
* Teachings of Ajahn Chah. All available Dhammatalks by Ajahn Chah in 13 languages.
Katarina Barruk

**Elina Maria Katarina Barruk** (sündinud 5. detsembril 1994 Storumani vallas Rootsis) on saami rahvalaulik. 

Ta on kasvanud rootsikeelses keskkonnas, kuid laulab oma emakeeles Ume saami keeles, mis on kantud UNESCO kriitiliselt ohustatud keelte nimekirja: seda keelt kõnelevad veel vaid üksikud inimesed. 

Saami ühe andekaima *live*-artisti Katarina Barruki selge ja võimas hääl koos ta jäägitu lavalolekuga loob sügavalt puudutava, ent väga jõulise atmosfääri. See on raevukas, ent samas sügavalt maalähedane segu popmuusikast, traditsioonilisest joiust ja improvisatsioonilistest elementidest.

## Viited


## Välislingid
* Katarina Barruk Facebookis
* Vaata uuesti: Eestis algas rahvusvaheline põliskeelte kümnend (Fenno-Ugria, 6. mai 2022)
Niklas Kaul

**Niklas Kaul** (sündinud 11. veebruaril 1998 Mainzis) on Saksamaa kümnevõistleja, maailmameister. 

Ta alustas karjääri TuS Saulheimis, kus tegeles kergejõustiku ja käsipalliga . 2009. aastal liitus ta USC Mainzi kergejõustikluklubiga. Noorteklassides võistles Kaul edukalt nii mitmevõistluses kui ka odaviskes. 2015. aasta noorte maailmameistrivõistlustel Calis püstitas ta kümnevõistluses noorte maailmarekordi 8002 punkti ning tuli Ludovic Bessoni ja Hans-Christian Hausenbergi ees maailmameistriks. Odaviskes võitis ta hõbemedali. 

2016. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Bydgoszczis võitis ta Maksim Andraloitsi ja Johannes Ermi ees kümnevõistluse kuldmedali juunioride maailmameistrivõistluste rekordiga 8162 punkti. 2017. aasta Euroopa juunioride meistrivõistlustel Grossetos võitis ta tulemusega 8435 punkti kuldmedali eestlaste Johannes Ermi ja Karel Tilga ees ning alistas 1982. aastast Torsten Vossile kuulunud juunioride maailmarekordi 8397 punkti.

Täiskasvanute tiitlivõistluste debüüdi tegi Kaul 2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis, kui pääses vigastatud Kai Kazmireki asemel starti ja oli 8220 punktiga Arthur Abele, Ilja Škurenjovi ja Vitali Žuki järel neljas.

2019. aasta Euroopa U23 meistrivõistlustel Gävles võitis ta kuldmedali võistluste rekordi 8572 punktiga. Maailmameistrivõistlustel Dohas püstitas Kaul isikliku rekordi 8691 punkti ja tuli Maicel Uibo ja Damian Warneri ees maailmameistriks. Seejuures oli ta esimese päeva järel 11. kohal, kuid tõusis teisel päeval pärast kettaheite, teivashüppe ja odaviske isiklikke rekordeid ning senise liidri Kevin Mayeri teivashüppes tulemuseta jäämist esimeseks.

Tokyo olümpiamängudel katkestas Kaul kümnevõistluse 400 meetri jooksu järel.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel oli Kaul 8434 punktiga kuues. Euroopa meistrivõistlustel Münchenis kaotas ta teivashüppe järel liidrile, šveitslasele Simon Ehammerile enam kui 500 punktiga. Tänu headele tulemustele odaviskes ja 1500 meetri jooksus edestas ta kokkuvõttes šveitslast 77 punktiga ning tuli 8545 punktiga Ehammeri ja Janek Õiglase ees Euroopa meistriks.

2024. aasta Euroopa meistrivõistlustel Roomas sai Kaul 8547 punktiga neljanda koha. 2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis oli ta 8445 punktiga kaheksas.

2019. aastal valiti Kaul Saksamaa aasta meessportlaseks.

## Isiklikku

Kauli perekonnas on teisigi kergejõustiklasi. Isa Michael on tulnud Saksamaa meistriks 400 meetri tõkkejooksus. Ema Stefanie on olnud Austria meister 400 meetri jooksus ja 800 meetri jooksus ning 400 meetri tõkkejooksus ning töötab kergejõustikutreenerina. Niklase noorem õde Emma on võistelnud noorteklassides mitmevõistluses. 

Ta on õppinud Johannes Gutenbergi Mainzi Ülikoolis füüsika- ja kehalise kasvatuse õpetajaks. 

## Isiklikud rekordid

### Mitmevõistlus
*Kümnevõistlus – 8691 punkti, 4. oktoober 2019, Doha

### Üksikalad

;Väljas

;Sees

Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit

## Viited

## Välislingid

*
Gūžīlas

**Gūžīlas** (ka **Gužilas**) on küla (*mazciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Lizumsi vallas.

Küla asub valla kaguosas. Gūžīlas asub endise Ieriķi–Gulbene–Abrene raudtee ääres.
 
## Viited
Hohe Veitsch

**Hohe Veitsch** on kõrgeim mägi Mürzstegi Alpides, Austria Steiermargi liidumaal. See on lubjakivimassiiv, mis on rikas metsalilleniitude ja heade vaadete poolest ning kulgeb läänest (peatipp) itta (platoo) Klein-Veitsch Almini, pikkusega umbes 5,5 km.

## Tõus

Tuntuim Veitschi tuur kulgeb Niederalplist (1223 m) kuni *Sohlenalmini* (1352 m), piki Wildkammi läänekülge, sealt läbi kiviuurde kõrgele platoole. Platool, vahetult tipu all, asub Austria Turistiklubile kuuluv Krahv Merani maja (ÖTK, 1836 m). Lõunast (Mitterdorf / Brunnalm, Veitschi kihelkonnas) vaadatuna näeb Hohe Veitsch välja võimsa paekivimassiivina, millel on järsud lõunapoolsed tahud. Krahv Merani maja juurde pääseb üle Goaßi tõusu (*Goaß-Steign*, u. 2,5 tundi) või piki serpentiiniteed (*Serpentinenweg*) nn *Hundsschupfenist* vasakul (u. 1 tund). Põhja-lõuna suunaline kaugtee nr. 05 kulgeb Niederalplilt tippu, kus see kohtub Põhja-Alpide teega 01 (*Nordalpenweg 01*), mis kulgeb idast üle kõrgplatoo; seejärel jätkuvad mõlemad rajad üksteisega paralleelselt lääne suunas Turnauer Almi ja Göriacher Almi kaudu Steiermargi Seebergile. Üle massiivi kulgeb ka Steiermargi Mariazelli tee.

## Platookõnd

On ka platookõnd Seebodeni kaudu Kleinveitschalmile.
Velēnmuiža

**Velēnmuiža** on küla (*mazciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Lizumsi vallas.

Küla asub keskosas. Asula on kujunenud Lizumsi mõisa Velēna karjamõisa juurde. Külas on Silenieki bussipeatus.

Aastal 2000 oli külas 31 elanikku.
 
## Viited
Marcos Senesi

**Marcos Nicolás Senesi Barón** (sündinud 10. mail 1997 Concordias) on Argentina jalgpallur, kes mängib kaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis AFC Bournemouth.

Ta alustas klubikarjääri Argentina klubis San Lorenzo. Argentina kõrgliigas debüteeris ta 2016. aasta septembris.

Aastatel 2019–2022 mängis Senesi Hollandi kõrgliigaklubis Feyenoord. 27. septembril 2020 lõi ta ADO Den Haagi vastu värava, mis valiti Hollandi kõrgliiga hooaja parimaks väravaks.

2022. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Bournemouthiga.

Argentina jalgpallikoondises debüteeris Senesi 5. juunil 2022 sõprusmängus Eesti vastu.

Senesi on Itaalia päritolu.

## Viited
Grimnauži

**Grimnauži** on küla (*mazciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Lizumsi vallas.

Küla asub valla põhjaosas Koiva jõe kaldal.
 
## Viited
How You Remind Me

"**How You Remind Me**" on Kanada rokkbändi Nickelbacki laul. Laulja Chad Kroegeri kirjutatud ja bändi komponeeritud lugu ilmus 17. juulil 2001 peasinglina nende kolmandalt stuudioalbumilt "Silver Side Up" (2001). Singli viimaste väljaannete jaoks tehti koorist välja monteeritud raskemate kitarridega "Gold Mix". Kroeger nimetas seda laulu lauluks, mis pani Nickelbacki kaardile, kui seda esitati nende kontserdil Lõuna-Dakota osariigis Sturgises.

Laulu "How You Remind Me" peetakse Nickelbacki tuntumaiks. Singlite edetabelis Billboard Hot 100 tõusis see esimesel kohale 22. detsembril 2001 ja püsis seal neli nädalat. 2002. aastal oli "How You Remind Me" Billboardi aastalõpu edetabelis esikohal.

## Välislingid
*"How You Remind Me" muusikavideo YouTube'is
Dravnieki (Druviena vald)

**Dravnieki** on küla (*mazciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Druviena vallas.

Küla asub valla idaosas Tirza jõe kaldal. Asulas on Dravnieki bussipeatus.
 
## Viited
Ķempi

**Ķempi** on küla (*mazciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Druviena vallas.

Küla asub valla idaosas Tirza jõe kaldal.
 
## Viited
Tīrumkleivas

**Tīrumkleivas** on küla (*mazciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Druviena vallas.

Küla asub valla lõunaosas, sinna jääb Tīrumkleivase tiik. Asulas on Rožlejase bussipeatus.

2008. aastal oli külas ligikaudu 15 elanikku.
## Viited
Moskva Peaingli katedraal

**Peaingli katedraal** (vene keeles *Архангельский собор*) on Moskva Kremlis asuv peaingel Miikaelile pühitsetud õigeusu pühakoda. Kirik asub Kremlis Katedraali väljakul Kremli Suure palee ja Ivan Suure kellatorni vahel. Peaingli katedraal oli peamine tsaaride matmispaik enne pealinna viimist Peterburisse.

## Ajaloost
Kirik ehitati aastail 1505–1508 Itaalia arhitekti Aloisio Uue juhtimisel eelmise, 1333. aastal ehitatud katedraali kohale.

## Nekropol
Et Peaingli katedraal oli 17. sajandini tsaaride viimne puhkepaik, on sinna maetud 54 tsaari või tsaariperekonna meessoost liiget. Valitsejate naissoost sugulaste säilmed viidi kirikusse 1929. aastal pärast Voznessenski kloostri lammutamist.

Katedraali on maetud
* Ivan I Kalita (1288–1341; vürst 1325–1341)
* Simeon Ivanovitš Uhke (1316–1353; vürst 1340–1353)
* Ivan II (1326–1359; vürst 1354–1359)
* Dmitri Donskoi (1350–1389; suurvürst 1359–1389)
* Vassili I (1371–1425; suurvürst 1389–1425)
* Vassili II Pime (1415–1462; suurvürst 1425–1562)
* Ivan III Suur (1440–1505; suurvürst 1462–1505)
* Vassili III (1479–1533; suurvürst 1505–1533)
* Ivan IV Julm (1530–1584; suurvürst al 1533, tsaar 1547–1584)
* Fjodor I (1557–1598; tsaar 1584–1598)
* Vassili IV (1552–1612; tsaar 1606–1610)
* Mihhail I Fjodorovitš (1596–1645; tsaar 1613–1645)
* Aleksei I Mihhailovitš (1629–1676; tsaar 1645–1676)
* Fjodor III (1661–1682; tsaar 1676–1682)
* Ivan V (1666–1696; tsaar 1682–1696)
* Peeter II (1715–1730; keiser 1727–1730)

## Viited

## Välislingid
* The Cathedral of the Archangel. - VisitRussia
* W. Brumfield. The Cathedral of Archangel Michael: The Kremlin's royal shrine. - Russia Beyond. FEB 08 2014
Mežkleivas

**Mežkleivas** on küla (*nazciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Druviena vallas.

Küla asub valla põhjaosas. Asulas on Mežkleivase bussipeatus.

Aastal 2004 oli külas ligikaudu 15 elanikku.
## Viited
Svilāre

**Svilāre** (ka **Svilāres** või **Sviļāri**) on küla (*mazciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Druviena vallas.

Küla asub valla põhjaosas Sace jõe kaldal.
## Viited
Grūšļi

**Grūšļi** on küla (*mazciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Lizumsi vallas.

Küla asub valla edelaosas. 

Küla lähistel asuvad Brīvzemnieki muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu  on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

Aastal 2000 oli külas 28 elanikku.
 
## Viited
Câmpulung

**Câmpulung** (varasemas kirjaviisis ka **Cîmpulung**, tuntud ka kui **Câmpulung Muscel**; saksa keeles *Langenau*) on linn Rumeenias Argeși maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Piteștist ligikaudu 45 km põhjas.

Linna haldusalasse kuulub Valea Rumâneștilori küla.

Câmpulung on populaarne suvekuurort.

Ürikutes on Câmpulungi esmamainitud 1292. aastal. Aastatel 1310–1369 oli Câmpulung Valahhia vürstiriigi pealinn. Pärast pealinna üleviimist Curtea de Argeșesse jäi Câmpulungule jätkuvalt ajutise kuningliku residentsi staatus.

Câmpulungis asus autotehas ARO (Auto Romania), mis läks 2006. aastal pankrotti.

## Viited
Mioveni

**Mioveni** (aastatel 1964–1996 **Colibași**) on linn Rumeenias Argeși maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Piteștist umbes 12 km põhjakirdes.

Linna haldusalasse kuulub neli küla: Clucereasa, Colibași, Făgetu ja Racovița.

Miovenit on esmamainitud 1485. aastal. Linnaõigused sai 1989. aasta aprillis.

Miovenis asub autotootja Automobile Dacia S.A. peakorter.

Linnas tegutseb jalgpalliklubi CS Mioveni, mis mängib Rumeenia kõrgliigas Liga I.

## Viited

## Välislingid
* http://emioveni.ro/
Oltenița

**Oltenița** on linn Rumeenias Călărași maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas Bulgaaria piiri ääres, kohas kus Argeși jõgi suubub Doonausse.

Oltenița on oluline sadamalinn.

Asulat on esmamainitud 1515. aastal. Linnaõigused sai Oltenița 23. aprillil 1853.

## Viited
Mazvasaraudzi

**Mazvasaraudzi** (ka **Mazvasaraudži**) on küla (*mazciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Druviena vallas.

Küla asub valla keskosas. Seal asuv Druviena vallakooli hoone on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Asulas on Poruka muzejsi bussipeatus.

## Viited
Prēdeļi (Druviena vald)

**Prēdeļi** on küla (*mazciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Druviena vallas.

Küla asub valla keskosas.

Aastal 2008 oli külas ligikaudu 7 elanikku.
## Viited
Petrila

**Petrila** (ungari keeles *Petrilla*) on linn Rumeenias Transilvaanias Hunedoara maakonnas.

Linna haldusalasse kuulub neli küla: Cimpa (*Csimpa*), Jieț (*Zsiec*), Răscoala (*Reszkola*) ja Tirici.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Petrila elanikest rumeenlasi 88%, ungarlasi 4,61% ja teistest rahvusest inimesi 0,96%. Rahvus oli teadmata 6,42%-l elanikest.

Asulat on esmamainitud 1493. aastal. Kivisöe kaevandamine Petrilas algas 1840. aastal.

15. novembril 2008 hukkus Petrila kivisöekaevanduses juhtunud õnnetuse tagajärjel vähemalt 12 kaevurit.

## Viited
Fischbachi Alpid

**Fischbachi Alpid** (saksa: *Fischbacher Alpen*) on osa Eelalpidest Murist ida pool.

## Asukoht ja maakoht

Fischbachi Alpid on lauge, piklik mäestik Alpides, millel on madala mäestiku iseloom ning mis on kaetud metsade ja alpiniitudega. See asub Austria Steiermargi liidumaal, Mürzist lõuna pool. See on Kesk-Ida-Alpide idapoolne ääreala ja osa Steiermargi Eelalpidest.

See ulatub Muri veelahkmest läänes Feistritzi sadulani idas. Mäestiku kõrgeim tipp on Stuhleck (1782 m). Teised kõrged punktid on Pretul (1656 m) ja Amundsenhöhe (1666 m), Teufelstein (1498 m), Stanglalpe (1490 m), Sauernkogel (1451 m), Steinriegel (1577 m), Hochschlag (1580 m) ja Rennfeld (1629 m).

## Kultuur

Mäed on nime saanud Fischbachi külast.

Fischbachi Alpides asub *Alpl* (Krieglachi vallas), Peter Roseggeri sünnikoht. 1998. aastal tõstis saade ORF-i sarjas *Klingendes Österreich* esile Fischbachi Alpe. Pealkirja *Gebirge ohne Härte: Die Fischbacher Alpen* all hõlmas programm kõige olulisemaid külasid ja tippe Fischbachi Alpides.


Pilt:Fischbacher_Alpen.JPG|Vasakul Teufelstein, keskel paremal Stuhleck, esiplaanil Fischbachi küla
Pilt:Mürzzuschlag von oben.jpg|Mürzzuschlagi lähedal
Pilt:Aufnahmeblatt 4955-4 Mürzzuschlag.jpg|Fischbachi Alpid (keskel) 1876. aasta paiku
Fierbinți-Târg

**Fierbinți-Târg** (varem **Fierbinți-Stroești** ja **Târgu Fierbinți**) on linn Rumeenias Ialomița maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas.

Linna haldusalasse kuulub kolm küla: Fierbinții de Jos, Fierbinții de Sus ja Grecii de Jos.

Fierbinți-Târgi on esmamainitud 1622. aastal, linnaõigused sai 2004. aastal.

Fierbinți-Târgis filmitakse populaarset teleseriaali Las Fierbinți.

## Viited
Aloisio Uus

**Aloisio Uus** (vene keeles *Алевиз Новый*, *Алевиз Фрязин*) oli Itaalia arhitekt, kes Ivan III kutsel töötas 16. sajandi algul Moskvas. Lisanimi "Uus" anti talle eristamaks teda alates 1494. aastast Moskvas ehitanud Aloisio da Milanost; teda on samastatud **Aloisio Lamberti da Montagnana** nimelise Veneetsia skulptoriga, kuid vastavus pole lõpuni kindel.

Teel Venemaale sattus Aloisio vangi Krimmi khaani Meñli I Giray kätte ja ehitas talle osa Bahtšisarai khaanipaleest. Üks näide tema tööst on palee renessanss-stiilis raiddekooriga portaal.

1504. aastal jõudis Aloisio Moskvasse, kaasas khaani soovitused. Aloisio peamine ja tuntuim töö Moskvas on Katedraali väljakul asuv Peaingli katedraal, mille keerukat renessanssdekoori hakati kopeerima kogu 16. sajandi Venemaal. Viimane kord, mil Aloisio leiab mainimist, on 1514. aastal, kui Vassili III on usaldanud talle 11 kiriku ehitamise Moskvas. Neist hoonetest on tänaseni täielikult või osaliselt säilinud vaid mõned, kuid säilinust on näha, et kirikud loodi eri stiilides. Kõige paremini säilinud ehitis on metropoliit Peetrile pühitsetud Võsokopetrovski kloostri peakirik Moskvas, hulksiirukujulise põhiplaaniga hoone, mis ehitati 1514–1517 ja mis ühtlasi on Venemaa esimene ümarkiriku tüüpi sakraalehitis.

## Pildid

Hansaray Iron Gate 1.jpg|Demir Qapı portaal Bahtšisarai palees
Hansaray Iron Gate 2.jpg|Portaali dekoor
MoscowKremlin CathedralArchangel S39.jpg|Moskva Peaingli katedraal
MoscowKremlin CathedralArchangel U49.jpg|Peaingli katedraali lääneportaal
Kremlin2.jpg|Merikarbimotiiviga zakomarad
Vysokopetrovsky_Monastery_4.JPG|Võsokopetrovski kloostri peakirik
AlexandrovKremlin Cathedral.jpg|Kolmainsuse katedraal Aleksandrovi kremlis
AlexandrovKremlin ProtectionTheotokosChurch.jpg|Jumalaema Kaitsmise kirik Aleksandrovi kremlis


## Viited
Ulmeni

**Ulmeni** (varem **Șilimeghiu**, ungari keeles *Sülelmed*, saksa keeles *Ulmendorf*) on linn Rumeenias Maramureși maakonnas. 

Ulmeni asub Someși jõe ääres.

Linna haldusalasse kuulub seitse küla: Arduzel (*Szamosardó*), Chelința (*Kelence*), Mânău (*Monó*), Someș-Uileac (*Szilágyújlak*), Tohat (*Szamostóhát*), Țicău (*Szamoscikó*) ja Vicea (*Vicsa*).

Asulat on esmamainitud 1405. aastal. Linnaõigused sai Ulmeni 7. aprillil 2004.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ulmeni elanike arv 7270, neist rumeenlasi oli 51,77%, ungarlasi 22,88%, mustlasi 21,6% ja teistest rahvustest inimesi 0,09%. Rahvus oli teadmata 3,63%-l elanikest.

## Viited

## Välislingid
Naine ajas

"**Naine ajas**" on Milvi Martina Piiri sari mõtisklusi tähelepanuväärsetest naistest ajaloos. 

13. juulil 2019. aastal Vikerraadios eetrisse läinud  ja algselt kaheksaosalise suvesaatena planeeritud sari osutus väga menukaks ning ühe suvega ei piirdunud. 

"Naine ajas" teemad Vikerraadio arhiivis saadete eetrisse mineku järjekorras: 
* Herrade von Landsberg (13.07.2019)
* Trota de Salerno (12. sajand) 
* Helene Kottaner
* Anne Clifford
* Ida Pfeiffer
* Mary Anning
* Margarete Steiff
* Mary Leakey
* Kassia
* Beatriz de Dia
* Christine de Pizan
* Vannozza di Catanei
* Rachel Ruysch
* Mary Wortley Montagu
* Jeanne de Valois
* Florence Nightingale
* Maria Montessori
* Simone de Beauvoir
* Naistepäeva eri
* Emaduse lähiajalugu
* Muinasjutt algab
* Naised räägivad muinasjuttudest
* Salongimuinasjutud
* Lumivalgeke
* Naise elukaar muinasjuttudes
* Printsessid ja haldjad
* Võõrasemad ja nõiad
* Muinasjutumaastikud
* Kassirahvas
* Naine poliitikas
* Võimumängud
* Naise käsuõigus
* Riigiemad
* Vita politica, vita feminea
* Amatsoonid
* Rahvuslik naine
* Naiskodanik
* Tulevik on naine (25.08.2021)

## Viited

## Välislingid
* Naine ajas. Vikerraadio arhiiv.
Târgu Lăpuș

**Târgu Lăpuș** (ungari keeles *Magyarlápos*, saksa keeles *Laposch*) on linn Rumeenias Transilvaanias Maramureși maakonnas. 

Linna haldusalasse kuulub 13 küla: Boiereni (*Boérfalva*), Borcut (*Borkút*), Cufoaia (*Kohópatak*), Dămăcușeni (*Domokos*), Dobricu Lăpușului (*Láposdebrek*), Dumbrava (*Kisdebrecen*), Fântânele (kuni 1960. aastani Poiana Porcului; *Lápospataka*), Groape (*Groppa*), Inău (*Ünőmező*), Răzoare (*Macskamező*), Rogoz (*Rogoz*), Rohia (*Rohi*) ja Stoiceni (*Sztojkafalva*).

Asulat on esmamainitud 1291. aastal. Linnaõigused sai Târgu Lăpuș 1968. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Târgu Lăpuși elanikest rumeenlasi 83,33%, ungarlasi 10,94%, mustlasi 4,82% ja teistest rahvusest inimesi 0,89%.

## Viited
Vecāmuiža

**Vecāmuiža** on küla (*mazciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Ranka vallas.

Küla asub Riiast 160 km kaugusel valla keskosas.

## Viited
Strehaia

**Strehaia** on linn Rumeenias Mehedinți maakonnas. Strehaia asub ajaloolises Olteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Drobeta-Turnu Severinist ligikaudu 42 km idas.

Linna haldusalasse kuulub üheksa küla: Ciochiuța, Comanda, Hurducești, Lunca Banului, Menți, Motruleni, Slătinicu Mare, Slătinicu Mic ja Stăncești.

Strehaiat on esmamainitud 1471. aastal. Linnaõigused sai Strehaia 1921. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Strehaia elanikest rumeenlasi 80,92%, mustlasi 11,14% ja teistest rahvastest inimesi 0,1%. Rahvus oli teadmata 7,82%-l elanikest.

## Viited
Darja Dugina

**Darja Aleksandrovna Dugina** (vene keeles Дарья Александровна Дугина; 15. detsember 1992 – 20. august 2022), tuntud ka pseudonüümiga **Darja Platonova** (vene keeles Дарья Платонова), oli Venemaa ajakirjanik ja poliitaktivist. 

Tema isa on Aleksandr Dugin, paremäärmuslike vaadetega poliitfilosoof ja president Vladimir Putini toetaja. Darja Dugina jagas üldiselt oma isa poliitilisi vaateid. Ta oli Vene-Ukraina sõja häälekas toetaja ning väitis, et 2022. aasta sõjategevuse ajal Kiievi äärelinnas Butšas toime pandud sõjakuriteod olid ameeriklaste lavastatud. 

## Surm

Dugina hukkus 2022. aasta 20. augusti õhtul autopommi plahvatuses Moskva oblastis Malõje Vjazjomõ küla lähistel Možaiski maanteel. Uurijate arvates võis sihtmärgiks olla ka Darja isa.

Ukrainas eksiilis elava riigiduuma endise saadiku Ilja Ponomarjovi väitel korraldas plahvatuse Rahvuslik Vabariiklik Armee. FSB väitel põgenes ukrainlannast teo toimepanija, 1979. aastal Mariupolis sündinud Natalija Vovk (ukraina keeles Наталія Вовк) Pihkva oblasti kaudu Eestisse. Ukraina nimetas vene poole väiteid väljamõeldiseks ja sisemise võimuvõitluse ilminguks, Eesti välisminister Urmas Reinsalu nimetas väiteid Vovki pagemise kohta Eestisse Venemaa Föderatsiooni järjekordseks provokatsiooniks.

23. augustil kutsus ÜRO peasekretäri kõneisik  üles algatama Dugina tapmisega seotud asjaolude väljaselgitamiseks juurdlust. Venemaa president Vladimir Putin saatis Dugina perekonnale kaastundeavalduse, kirjeldades teda kui "säravat, andekat ja tõelise vene südamega inimest". Putin autasustas Duginat Vapruse ordeniga (postuumselt).

## Viited

## Välislingid

* Reinsalu: FSB väited Dugina tapja Eestisse tulekust on provokatsioon. ERR, 22. august 2022
Jüri Soonpere

**Jüri Soonpere** (5. veebruar 1953 – 19. mai 1998) oli eesti-vene ajakirjanik, pedagoog, ärimees.

Lapsed: Anton 1977, Roza 1984, Anastassia 1989, Artur 1993. Elas Tallinnas Kruusa 2-3

TTÜ struktuuriüksus
eesti ja vene keele kateeder
keeltekateeder
TTÜ ametikoht
assistent
TTÜ-s
1977-1992
Teenistuskäik TTÜs
keelte kateeder, tunnitasuline õppejõud 1977/78-1979, ass 1980
eesti ja vene keele kateeder, assistent 1989-92
Haridus
Tartu Riiklik Ülikool, 1976
Eriala
vene filoloog

## Artikleid
* Novoje hozhdenije za tri morja, ili Put k Sai Babe (День за Днём (1996) 15. nov., lk. 20-21). Vt. ka Molodjozh Estonii 1996/apr/24 lk. 4. Indias elavast jumal-inimestest Sai Baba'st
*  Hovoje hozhdenije za tri morja / Jüri Soonpere. Молодежь Эстонии (1997) / 24. apr., lk. 4 / India elav jumal-inimene Sai Baba. Vt. ka Den za Dnjom 1996 Nov/15 lk. 20-21
Rēveļi

**Rēveļi** (nõukogude perioodil ka **Gaujaslīči**) on küla (*ciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Ranka vallas.

Küla asub valla keskosas Koiva jõe kaldal. Aastal 1880 avati seal kool, mis kandis nime Jelizaveta kool. Selle hoones asub tänapäeval Rēveļi põhikool, hoone ise on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. Koolimaja jääb  tänapäeval Gaujasrēveļi külla. Nõukogude perioodil oli küla Gaujaslīči kolhoosi keskasulaks.

Asulas on Rēveļi bussipeatus.

## Elanike arv


* 62 (1970)
* 119 (1979)
* 143 (1989)
* 116 (2000)
* 134 (2011)

* 115 (2015)
* 107 (2017)
* 99 (2021)
* 103 (2025)


## Viited
Gaujasrēveļi

**Gaujasrēveļi** (vanasti **Kartonfabrika**) on küla (*ciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Ranka vallas.

Küla asub valla keskosas Koiva jõe kaldal. Küla kohal asub jõel Ranka hüdroelektrijaama pais, paisu taga aga Rēveļi paisjärv. Küla on nime saanud Gaujasrēveļi vabriku järgi, kus toodeti kartongi. Asulas on raamatukogu. Külas on Rankas kartonfabrika bussipeatus.  Endine Jelizaveta kool on tänapäeval ksutusel Rēveļi põhikooli hoonena ja on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.

## Elanike arv


* 213 (1970)
* 250 (1979)
* 209 (1989)
* 191 (2000)

* 172 (2011)
* 160 (2017)
* 129 (2021)
* 123 (2025)


## Viited
Branti (Ranka vald)

**Branti** on küla (*mazciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Ranka vallas.

Küla asub valla kirdeosas Koiva jõe kaldal. Branti muinaskalmed on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. Asulas on Lācītese bussipeatus.

## Viited
Lācītes

**Lācītes** on küla (*mazciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Ranka vallas.

Küla asub valla kirdeosas Koiva jõe kaldal. Külas asub Lācītese hüdroelektrijaam. Lācītese vesiveski ja selle tall on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.

## Viited
Billie Jean

**"Billie Jean"** on Ameerika laulja Michael Jacksoni laul, mille Epic Records andis välja 2. jaanuaril 1983 Jacksoni kuuenda stuudioalbumi "Thriller" (1982) teise singlina. Selle kirjutas ja komponeeris Jackson, produtsendid oli Jackson ja Quincy Jones. 

"Billie Jeanis" on ühendatud postdisko, rütmi ja bluusi, funki ja tantsupopi elemente. Laulusõnad räägivad Billie Jeanist, naisest, kes väidab, et jutustaja on tema vastsündinud poja isa, mida too aga eitab. Jackson ütles, et laulusõnad käisid tema vanemate vendade kohta, kui ta käis nendega ansambli Jackson 5 koosseisus turneedel.

## Välislingid
*"Billie Jeani" muusikavideo YouTube'is
Tai metsatraditsioon

**Tai metsatraditsioon** (paali keeles *kammaṭṭhāna* 'töötamise koht') on 20. sajandi alguses välja kujunenud Tai budismi õpetusliinid, mis lähtuvad Ajahn Mun Bhuridatto (1870–1949) õpetustest. 

Tai metsatraditsioonis peetakse oluliseks praktikat, meditatsiooni ja *[[Vinayapiṭaka|vinaya]]* reegleid; vähem pööratakse tähelepanu rituaalidele, kujudele ja piltidele. 

Tai metsatraditsiooni tuntumad esindajad on Ajahn Lee, Ajahn Maha Bua, Ajahn Chah, Ajahn Sumedho, Buddhadasa jmt.

Tuntumad metsatraditsiooni kloostrid Tais on Wat Pah Pong, Wat Pah Nanachat, Suan Mokkh jmt.

Tai metsatraditsioon on levinud ka läänemaailmas, sealhulgas Suurbritannias, USA-s, Kanadas, Austraalias, Uus-Meremaal, Brasiilias, Šveitsis, Saksamaal, Itaalias, Norras, Portugalis, Sloveenias jm.
54. mehhaniseeritud brigaad

**54. üksik hetman Ivan Mazepa nimeline mehhaniseeritud brigaad** (ukraina keeles *54-та окрема механізована бригада імені гетьмана Івана Мазепи*) on Ukraina maavägede väeüksus.

## Ajalugu
2023. aasta augustis sõdis brigaad Lõssõtšanski piirkonnas. 

## Koosseis
*Nimekiri ei ole täielik*
*  46. üksik rünepataljon Donbass-Ukrajina.
*  Pataljon K2

## Autasud
* 2022 - Julguse ja Vapruse Eest

### Ukraina kangelane
* 2022 - major Kõrõlo Veres
* 2022 - polkovnik Oleksi Maistrenko

## Vaata ka
* Ivan Mazepa

## Viited
Ahto Jakson

**Ahto Jakson** (sündinud 29. augustil 1971 Tallinnas) on eesti ajakirjanik.

## Haridus
Lõpetas 1989. aastal Tallinna 2. Keskkooli. Õppis aastatel 1994–1996 Tallinna Politseikoolis, kus omandas keskerihariduse politseitöö erialal. 

2004–2008 õppis Sisekaitseakadeemia politseikolledžis, mille lõpetas politseilise kõrgharidusega (võrdsustatud bakalaureusekraadiga). 

2020–2022 õppis Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja kommunikatsiooni magistriõppes, mille lõpetas magistrikraadiga.

## Töö
Aastatel 1990–1991 töötas EKP Keskkomitee Kirjastuse trükikojas (hilisem Ajakirjandusmaja trükikoda), 1991–1993 Harju Elu korrespondent-tehnilise toimetajana. 

Aastatel 1993–1996 töötas Eesti politseis eri ametikohtadel, 1996–1999 oli politseiameti avalike suhete osakonnas politseireferent (pressiesindaja). 

Aastatel 2000–2003 Eesti Teadeteagentuuris (ETA) reporter. Pärast riikliku uudisteagentuuri lõpetamist, töötas kaks aastat taas politseis. 

2005–2018 töötas ajalehes Meie Maa uudistereporterina. Alates 2018. aasta 13. juunist oli Meie Maa tegevtoimetaja ja ühtlasi uudistejuht kuni ajalehe ilmumise lõppemiseni 2022. aasta 22. aprillil.

Asutas 2009. aastal pikamaajooksu uudiste lehekülje Jooksuportaal, mis ühines 2015. aastal ajakirjaga Jooksja. 

2022. aasta 10. maist kuni 2025. aasta detsembrini töötas BNS-i toimetajana.

Alates 2025. aastast Postimehe sporditoimetuse veebitoimetaja.

## Tunnustus
* 2004 – Lääne politseiprefektuuri tänukiri heade sportlike tulemuste Eesti politsei meistrivõistlustel. 
* 2005 – Teenistusrist 10-aastase laitmatu teenistuse eest Eesti politseis.
* 2012 – Eesti linnajooksude Hõberada ehk lühikeste distantside arvestuses     1. koht. 
* 2015 – ajalehe Meie Maa aasta tegija – kõige teravam uudistekütt.
Transi

***Transi*** ([tʁɑ̃zi]; prantsuse keeles *transi* 'kangestunud') on sellist tüüpi hauamonument või sarga kujundus, millel on skulpturaalselt kujutatud skeletti, lagunenud või teatud lagunemisastmes surnukeha. *Transi*-haud on üks *[[memento mori]]* väljendusviise kujutavas kunstis.

Seda tüüpi hauakujundus oli eriti iseloomulik hiliskeskajale ja see pidi meenutama kõige mööduvust ja maiste asjade tühisust, vastukaaluks taevariigi igavikule. Sel viisil võidi kujundada ka kenotaaf.

Eesti kunstis on *transi*-haua näiteiks Hans Pawelsi kenotaaf Oleviste kiriku välisseinal ja Johannes Ballivi hauakivi Niguliste kirikus.

## Viited
Kikepera looduskaitseala

**Kikepera looduskaitseala** on looduskaitseala Pärnu ja Viljandi maakonnas.

Kaitseala moodustati aastal 2017.

## Viited

## Välislingid
*
*
Sergei Nabokov

**Sergei Dmitrijevitš Nabokov** (vene keeles Сергей Дмитриевич Набоков; 6. oktoober/18. oktoober 1866 Peterburi – 21. detsember 1940 Bukarest) oli Venemaa riigitegelane, tõeline riiginõunik. Ta oli aastatel 1910–1915 Kuramaa kuberner.

Ta lõpetas aastal 1888 Keiserliku õiguskooli, seejärel töötas ta justiitsministeeriumis. Aastatel 1910–1915 Kuramaa kuberner.

Aastal 1919 emigreerus Kreekasse. Ta elas Ateenas, kuid suri aastal 1940 Bukarestis.

## Isiklikku
Tema isa Dmitri Nikolajevitš Nabokov (1827–1904) oli Venemaa Keisririigi riigitegelane, vend Vladimir Dmitrijevitš Nabokov (1869–1922) oli Venemaa Keisririigi riigitegelane, vennapoeg Vladimir Nabokov oli kirjanik.
Kuressaare vanalinna muinsuskaitseala

**Kuressaare vanalinna muinsuskaitseala** on muinsuskaitseala Saaremaal, mis hõlmab Kuressaare piiskopilinnuse ja seda ümbritsenud muldkindlustuste ala ning Kuressaare ajaloolise linnatuumiku.

Muinsuskaitseala (siis nimetatud kui kaitsetsoon) moodustati 1973. aastal. Seda laiendati 1995. aastal ja taas 2004. aastal.

## Viited

## Välislingid
* Kuressaare vanalinna muinsuskaitseala põhimäärus Riigi Teataja
*
Christopher Browning

**Christopher Robert Browning** (sündinud 22. mail 1944 Durhamis, Põhja-Carolinas) on Ameerika Ühendriikide ajaloolane, emeriitprofessor Põhja-Carolina Ülikoolis Chapel Hillis.

Ta on keskendunud holokausti uurimisele.

Bakalaureusekraadi sai ta 1967. aastal Oberlin College'ist ning magistri- ja doktorikraadi Wisconsini ülikoolist (vastavalt 1968 ja 1975. aastal).

2006. aastal valiti ta Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks.

## Teosed
**"Tavalised mehed: Reserv Politseipataljon 101 ning lõplik lahendus Poolas"** on Browningu 1992. aastal ilmunud raamat natsistliku Saksamaa Reserv Politseipataljon 101 liikmetest ning tegudest teise maailmasõja ajal. Seda peetakse Browningu tuntuimaks teoseks.

Browningu eesmärk on näidata ning mõista, kuidas saab hulk keskealisi töölisklassi inimesi olla suutelised tegema kuritegusid, mis iseloomustavad natsistlikku Saksamaad teise maailmasõja ajal. Teos kirjeldab piltlikult detailselt Pataljon 101 igapäevaseid kohustusi juutide otsimisest, kokku korjamisest kuni massihukkamisteni, hoides järjepidevalt tähelepanu keskpunktis üksikisiku tasemel tehtud otsuseid. Browning toetub tugevalt Stanley Milgrami kuulekuse eksperimentidele ning seletab Milgrami tööga Pataljon 101 liikmete tegusid. 

## Viited
Jonathan (kilpkonn)

**Jonathan** (koorunud umbes 1832. aastal) on aldabra hiidkilpkonna (*Aldabrachelys gigantea*) alamliigi *[[Aldabrachelys gigantea hololissa]]* isane isend, teadaolevalt vanim elav maismaaloom. Jonathan elab Suurbritannia meretagusel Saint Helena saarel Atlandi ookeani lõunaosas.

## Vaata ka
* Harriet (kilpkonn)
* Vanimate elusorganismide loend

## Viited
Wat Pah Nanachat

**Wat Pah Nanachat** (tai keeles วัดป่านานาชาติ; *Bung Wai International Forest Monastery*) on theravaada budismi klooster Tai kirdeosas umbes 15 km kaugusel Ubon Ratchathani linnast.

Kloostri asutas 1975. aastal Ajahn Chah ning selle esimeseks kloostriülemaks oli Ajahn Sumedho, andes kõigile võimaluse järgida ja praktiseerida Tai metsatraditsiooni. 

Wat Pah Nanachati mungad ja noviitsid pärinevad paljudest riikidest ning seal suheldakse ja antakse õpetusi inglise keeles. 

## Välislingid
* https://www.watpahnanachat.org/
Konsap

**Konsap** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Konsap 140 inimesel: 77 mehel ja 63 naisel. Perekonnanimede levikult oli Konsap meeste puhul 1166. kohal ja naiste puhul 1730. kohal.

Konsap oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 75–79 aastat, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,60. Nimi oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 15,95 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Võrumaal Räpina kihelkonnas Ruusa mõisavallas talupojale nimeks Konsap.

Nimede eestistamise käigus loobuti 1935. ja 1940. aastal nimest Konsap 2 korral, kui võeti uueks nimeks Kiveste ja Valjala.

## Nime kandjaid
*Edgar-Johannes Konsap, eesti sõjaväelane (1913–1941)
*Linda Konsap, eesti näitleja ja tantsija (1908–1993)
*Voldemar Konsap, eesti koorijuht, muusikapedagoog, helilooja ja orkestrant (1902–1976)

## Viited

## Välislingid
*
Pietro Antonio Solari

**Pietro Antonio Solari** (ladina keeles Petrus Antonius Solarius, vene allikates *Пётр Фрязин* või *Пётр Антонин Фрязин*; umbes 1445 – mai 1493) oli Itaalia arhitekt ja skulptor. Nimi Frjazin on tuletatud vanavene sõnast *фрязь* 'frank', see tähistas enamasti lihtsalt välismaalast.

## Eluloolist
Ta sündis Milano hertsogiriigis või Šveitsi Caronas (Ticino kantonis) ja õppis ametit oma isalt, samuti arhitektilt ja skulptorilt Guiniforte Solarilt. Töötas 1487. aastani paljudel olulistel ehitistel Milanos ja selle ümbruses, seejärel kutsuti ta Moskva suurvürstiriiki juhtima sealseid pealinna ehitustöid. Suri Moskvas 1493. aastal.

### Milano periood
1476. aastal värvati ta jätkama Milano toomkiriku ehitust. Hiljem töötas ta Milanos teistel ehitustöödel, 1484. aastal kujundas ta skulptuurselt Marco de' Capitani haua Alessandria katedraalis.


Milano_Santa_Maria_del_Carmine.JPG|Milano Santa Maria del Carmine kirik
Chiesa Santa Maria Incoronata - Milano.jpg|Milano Santa Maria Incoronata kirik
2942MilanoSMariaDellaPace.jpg|Milano Santa Maria della Pace kirik
San_Pietro_in_Gessate_-_Facciata.jpg|Milano San Pietro in Gessate kirik


### Moskva periood
1487. aastal kutsus Ivan III ta Venemaale juhtima Moskva Kremli ringmüüri ja tornide väljaehitamist. Järgneva kahe aasta jooksul ehitas Solari suurema osa müüridest (välja arvatud läänepoolse müüri, mille ehitas tema ametijärglane Aloisio da Milano) ja selle tornid, sh Borovitski torni, Constantinuse ja Helena torni, Lunastaja torni, Nikolai torni ja nurkmise Arsenali torni. Tema poolt kasutatud ehitamise meetodid, tehnoloogia ja arhitektuurilised vormid ning detailid sarnanesid nendega, mis on kasutusel Põhja-Itaalia linnakindlustustes.

Arhitekti nimi on ära toodud tekstis Spasski torni värava kohal (originaal asub Kremli muuseumis, Spasski tornil on tänapäeval koopia):
:IOANNES VASILII DEI GRATIA MAGNUS DUX VOLODIMERIAE, MOSCOVIAE, NOVOGARDIAE, TFERIAE, PLESCOVIAE, VETICIAE, ONGARIAE, PERMIAE, BUOLGARIAE ET ALIAS TOTIUSQ(UE) RAXIE D(OMI)NUS, A(N)NO 30 IMPERII SUI HAS TURRES CO(N)DERE F(ECIT) ET STATUIT PETRUS ANTONIUS SOLARIUS MEDIOLANENSIS A(N)NO N(ATIVIT) A(TIS) D(OM)INI 1491 K(ALENDIS) M(ARTIIS) I(USSIT) P(ONERE).

Koos Marco Ruffoga ehitas Solari ka Moskva Kremli Granovitaja Palata.

## Viited

## Välislingid
* Ladinakeelse raidtekstiga kiviplaat Kremli torni seinast Pietro Solari nimega aastast 1491
Anthony Zambrano

**Anthony José Zambrano de la Cruz** (sündinud 17. jaanuaril 1998 Maicaos) on Colombia sprinter.

2019. aasta Panameerika mängudel Limas võitis ta kulla 400 meetri jooksus ja 4x400 meetri jooksus. Maailmameistrivõistlustel Dohas võitis ta Colombia rekordiga 44,15 hõbemedali.

Tokyo olümpiamängudel jooksis ta 400 meetri jooksu poolfinaalis Lõuna-Ameerika rekordi 43,93. Finaalis oli ta 44,08-ga Steven Gardineri järel teine.

## Isiklikud rekordid

## Viited

## Välislingid
*
Johann Baptist Lampi vanem

**Johann Baptist Lampi vanem** (itaaliapäraselt **Giovanni Battista**; 1751 Romeno, Lõuna-Tirool – 1830 Viin) oli Austria maalikunstnik.

Õppis Salzburgis. Töötas Viinis, Veronas ja Trentos. Oli alates 1786 Viini Kunstiakadeemia professor. Töötas 1788–1790 Varssavis Stanislaw August Poniatowski õukonnas. Töötas alates 1792 Katariina II õukonnas. Valiti Peterburi Kunstide Akadeemia akadeemikuks. On maalinud mitmeid Venemaa keiserliku perekonna liikmeid. Oli sunnitud 1797 Venemaalt lahkuma ja jättis oma ateljee lemmikõpilasele Vladimir Borovikovskile. Töötas Peterburis ja Viinis koos oma poja ja õpilaste Johann Baptist Lampi nooremaga.
Fail:Johann Baptist Lampi d. Ä. - Johann Baptist Lampi, ein Enkel des Künstlers - 4723 - Österreichische Galerie Belvedere.jpg|Kunstniku pojapoeg
Fail:Johann-Baptist Lampi, 1783 - Anna Maria Lampi.jpg|Abikaasa Anna Maria Lampi portree
Fail:Aloys von Kaunitz-Rietberg by Giovanni Battista Lampi.jpg|Aloys von Kaunitz-Rietberg
Fail:Johann Baptist Lampi d. Ä. - Dr. von Bach - 3554 - Kunsthistorisches Museum.jpg|Dr. von Bach
Fail:Johann Baptist Lampi d. Ä. - Brustbild einer Dame - 4544 - Österreichische Galerie Belvedere.jpg|Daami portree
Fail:Johann-Baptist Lampi d. Ä. - Count Stanislas Felix Potocki and his Two Sons - WGA12413.jpg|Vürst Stanislas Felix Potocki ja tema kaks poega
Fail:Catherine II, att. to J.B.Lampi (18th c., priv.coll.).jpg|Keisrinna Katariina II portree
Fail:Johann Baptist Lampi d. Ä. - Die Gräfinnen Caroline und Zoë Thomatis - 2427 - Österreichische Galerie Belvedere.jpg|Krahvinnad Caroline ja Zoë Thomatis
Fail:Johann Baptist Lampi (circle) Vestalinnen.jpg|Vesta neitsid
Fail:Johann-Baptist Lampi - Józefa Potocka kopiująca portret męża w asyście Lampiego i architekta La Toura.jpg|Józefa Potocka kopeerib oma abikaasa portreed, abiks kunstnik Lampi ja arhitekt La Toura
Fail:Catherine the Great, 1794, Johann Baptist Lampi I.jpg|Keisrinna Katariina II (1794)
Fail:Giovanni Battista Lampi Johann Rudolf Graf Czernin-Chudenitz.jpg|Krahv Johann Rudolf Czernin-Chudenitz


## Viited
Kontus

**Kontus** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kontus 95 inimesel: 48 mehel ja 47 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kontus meeste puhul 2205. kohal ja naiste puhul 2504. kohal.

Kontus oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 0–4 aastat, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,17. Nimi oli kõige sagedasem Järva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 5,74 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Pärnumaal Vändra kihelkonnas Vändra mõisavallas talupojale nimeks Kontus.

## Nime kandjaid
*Andres Kontus, eesti tromboonimängija ja muusikaõppejõud (1981–)
*Karl Kontus, eesti kodu-uurija (1911–1990)
*Liivi Kontus, eesti oboemängija (1950–)
*Margus Kontus, eesti karikaturist ja kunstnik (1987–) 
*Rebecca Kontus, eesti laulja (1984–)
*Rein Kontus, eesti omavalitsusjuht (1989–)

## Viited

## Välislingid
*
Lauri Eesmaa

**Lauri Eesmaa** (sündinud 19. augustil 1980) on eesti tõlkija ja toimetaja.

Ta on Loomingu Raamatukogu toimetaja. Ta on töötanud ajakirja Värske Rõhk peatoimetajana (2007–2013) ja vabakutselise tõlkijana. Ta on asutanud kirjastuse Iselugu ning toimetanud ja kirjastanud Ungari Kultuuriseltsi raamatuid.

## Tõlkeid

* Péter Esterházy, "Sõnade imelisest elust. Kolm loengut keelest ja kirjandusest". Loomingu Raamatukogu nr 36, 2020.
* Péter Esterházy, "Südame abiverbid". Iselugu, 2020.
* Péter Esterházy, "Teekond karistusala sügavusse". Koobakene, 2018.
* Lajos Kassák, "Hobune sureb ja linnud lendavad välja". Elusamus, 2017.
* Péter Esterházy, "Hrabali raamat". Loomingu Raamatukogu nr 18–20, 2016.
* Péter Nádas, "Mälestuste raamat". Iselugu, 2015.
* János Térey, "Lauamuusika". Kogumikus "teater | dramaty. drámák. Valik poola ja ungari näidendeid". Eesti Teatri Agentuur, 2014.
* Attila Bartis, "Rahu". EKSA, 2009.

Ajakirjades ja antoloogiates on tema tõlkes ilmunud Nicoleta Esinencu, János Háy, Éva Janikovszky, Gyula Krúdy, Endre Kukorelly, Zsolt Lángi, Péter Nádasi, Imre Oraveczi, György Spiró, Edina Szvoreni, Dezső Tandori, János Térey ja Ottó Tolnai loomingut.

## Tunnustus

* Milán Füsti nimeline stipendium, 2007
* Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (Péter Nádasi romaani "Mälestuste raamat" tõlke eest), 2015
Saliņa

**Saliņa** on küla (*mazciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Ranka vallas.

Küla asub valla kirdeosas Koiva jõe kaldal. Asulas on Saliņkrogsi, Rankas pagrieziensi ja Saliņase bussipeatus.

## Viited
Sejatas

**Sejatas** on küla (*mazciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Ranka vallas.

Küla asub valla põhjaosas Koiva jõe kaldal. Külla jäävad osaliselt looduskaitsealused Rutkaviņase allikad. Sejatase muinaskalmed ehk Krakaliņš on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all.

## Viited