open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
ANOBA auhind

**ANOBA auhind** (inglise **Award of Nordic and Baltic Animation Festivals**) on Põhjamaade ja Balti riikide animatsioonifestivale ühendava organisatsiooni ANOBA väljaantav auhind.

Auhinda annavad ühiselt välja kaheksa animafilmide festivali: Animated Dreams (Eesti), Animatricks animafilmide festival (Soome), Cosmic zoom filmifestival (Taani), Fredrikstadi animafilmide festival (Norra),Tindirindis animafilmide festival (Leedu), Odense filmifestival (Taani), Rahvusvaheline animatsiooni foorum FIA (Rootsi) ja Eksjö animafilmide festival (Rootsi).

Esimest korda anti auhind välja 2006. aastal. 

## Laureaadid

## Viited
Soome euromündid

**Soome euromündid** on euromündid, mis hakkasid kehtima Soomes ja kogu euroalal 2002. aastast. Esimesed euromündid vermiti ettevalmistuseks juba aastal 1999.

Euromüntidel on kolm erinevat disaini. 1- kuni 50-sendiste euromüntide disaini autor on Heikki Häiväoja, 1-eurose autor on Pertti Mäkinen ja 2-eurose autor on Raimo Heino.

Esimese seeria (1999–2006) müntidel on rahvuslikul küljel ka "M", mis tähistab Soome Rahapaja tegevdirektorit Raimo Makkoneni.

Teine seeria (2007–) on natuke uuendatud kujundusega. Näiteks on nendel ka riigi tähis (FI).

Üheeurosel mündil on kujutatud lendavad luiged Soome maastikul. Laululuik on Soome rahvuslind.

Kaheeurosel mündil on kujutatud murakad ja murakaõied.

Mündi servale on kirjutatud "SUOMI FINLAND" ('Soome' soome ja rootsi keeles, mis on Soome kaks riigikeelt), millele järgnevad 3 lõvipead: 

## Välislingid
* Soome euromündid
Scandinavian Films

**Scandinavian Films** on 1978. aastal loodud Soome, Rootsi, Norra, Taani ja Islandi filmiinstitutsioone koondav ühendus. Ühendusse kuuluvad Soome Filmi Sihtasutus, Rootsi, Taani ja Norra filmiinstituudid ning Islandi Filmifond.

Scandinavian Filmsi juhatuse esimees on Jan Erik Holst.

Aastal 2001 sõlmisid Scandinavian Films ja Baltic Films koostöölepingu, mis aitab kaasa filmide ühistootmisele, levitamisele, filmitehnoloogia arendamisele ja filminädalate korraldamisele.

## Viited

## Välislingid
*Scandinavian Filmsi koduleht
Oulu lennujaam

**Oulu lennujaam** (IATA: **OUL**, ICAO: **EFOU**); (soome *Oulun lentoasema*) on Soome suuruselt teine lennujaam. See asub Oulust 10,6 kilomeetri kaugusel edelas. Aastal 2012 läbis Oulu lennujaama ligi 1,1 miljonit reisijat, mis jäi riigis alla ainult Helsingi Vantaa lennujaamale.

## Lennufirmad ja sihtkohad

AirBaltic teatas 23. septembril 2010 investeeringust Oulu lennujaama, sõlmpunkt plaaniti avada 2012/13 aastavahetuseks, kuid kogu projekt tühistati airBalticu majandusraskuste tõttu. AirBaltic lendas Oulust Tallinna 2010. aastal.

## Statistika

## Viited
Aleksandr Barõkin

**Aleksandr Aleksandrovitš Barõkin** (vene keeles *Александр Александрович Барыкин*; 18. veebruar 1952 – 26. märts 2011) oli vene rokkmuusik: laulja, helilooja ja kitarrist.

Ta sai tuntuks ansambli Karnaval (Карнавал) solistina ja laulude autorina.

Barõkini kuulsaimad laulud olid "Чудо-остров", "Букет", "Аэропорт", "Спасательный круг", "За той рекой", "Программа телепередач на завтра".
Värvid

**Värvid** on akadeemilise organisatsiooni välismärkidel kasutatav värvikombinatsioon, mida organisatsiooni liige kasutab püsiva tunnusena. Avalikult kantavad värvid on teklil ja värvilindil. Erandlikult kantakse Soome üliõpilasorganisatsioonides värve üldmütsi voodrina.

Vanimad teated üliõpilasorganisatsiooni kasutatud värvide kohta pärinevad 1660. aastatest Rostocki Ülikoolist.

Eesti lipp ja selle värvikombinatsioon (rahvusvärvid) on ajalooliselt kujunenud Eesti Üliõpilaste Seltsi värvilipust.

Värvide kasutamisega seotud tavad erinevad organisatsiooniti, kuid tavaliselt lubatakse organisatsiooni värve puudutada vaid sama ja teiste organisatsioonide värvikandjatel. Enamasti laieneb keeld ka kõikidele esemetele, millel on värvid, välja arvatud mööbel.

## Vaata ka
* rahvusvärvid
* liturgilised värvid
Üldmüts

**Üldmüts** on valge põhja ja musta servaga tekkel, mida võivad kanda kõik üliõpilased. Apollo templi märgi järgi on seda nimetatud ka **apolloks**. Üldmüts on eriti laialt levinud Soomes, kus akadeemilise organisatsiooni värvid on tekli sisse õmmeldud voodrina.

Rootsi ajalehes Stockholms Tidningen kirjutati 1932. aastal: "Tartu ülikoolis käib siiski veel üsna vähe eestlasi, välismärgiks valge müts. Domineerivad kõikjal värvimütsi kandjad korporandid, kes on sakslased. Eestlaste protsent ülikoolis on alles väike."

## Viited
TOPLYGA

**TOPLYGA**, 2001–2025 **A lyga** on Leedu jalgpalli kõrgeim liiga.

Liiga suurus on varieerunud aegade jooksul kuuest klubist 12-ni. Alates 2021. aastast mängib liigas kümme klubi.

Alates 1991. aastast on Leedu meistriks tulnud kaheksa klubi, kuid vaid kolm neist tegutsevad siiani: Vilniuse FK Žalgiris (üksteist liigavõitu), FK Sūduva (kolm) ja Panevėžys, FK Kauno Žalgiris (üks).

## Klubid
2026. aasta hooajal mängivad liigas järgmised klubid:
*Banga
*Džiugas
*Hegelmann
*Kauno Žalgiris
*Panevėžys
*Riteriai
*Sūduva
*Šiauliai
*Transinvest
*Žalgiris

## Meistrid

## Liigas mänginud Eesti jalgpallureid
*Artjom Dmitrijev – Vėtra (2009), Kruoja (2011)
*Vitali Gussev – Kaunas (2005), Atlantas (2005)
*Sergei Mošnikov – Palanga (2019)
*Taavi Rähn – Ekranas (2007–2009)

## Viited

## Välislingid
* Koduleht *(toplyga.lt)*
* lietuvosfutbolas.lt
Nõmme Kalju FC U21

**Nõmme Kalju FC U21** on Eesti jalgpalliklubi Nõmme Kalju FC duubelmeeskond.

## Saavutused
***[[Esiliiga B]]**
:**Võitjad**: 2017

***[[II liiga]]**
:**2. koht**: 2011
:**3. koht**: 2010, 2012

***[[III liiga]]**
:**2. koht**: 2006

***[[IV liiga]]**
:**2. koht**: 2004
:**3. koht**: 2003

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad ja karikavõistlused

ImageSize  = width:800 height:60
PlotArea   = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis   = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period     = from:01/07/2002 till:01/07/2023
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2003
Colors =
  id:ML  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:EL  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:ELB value:rgb(0.9,0.7,0.2)
  id:II  value:rgb(0.9,0.5,0.0)
  id:III value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:IV  value:rgb(0.8,0.6,0.3)
  id:V   value:rgb(0.8,0.5,0.1)
PlotData   =
 bar:Position width:15 color:white align:center
 from:01/07/2002 till:01/07/2003 shift:(1,-4) text:3.
 from:01/07/2003 till:01/07/2004 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2004 till:01/07/2005 shift:(2,-4) text:6.
 from:01/07/2005 till:01/07/2006 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2006 till:01/07/2007 shift:(2,-4) text:9.
 from:01/07/2007 till:01/07/2008 shift:(1,-4) text:6.
 from:01/07/2008 till:01/07/2009 shift:(1,-4) text:6.
 from:01/07/2009 till:01/07/2010 shift:(1,-4) text:3.
 from:01/07/2010 till:01/07/2011 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2011 till:01/07/2012 shift:(1,-4) text:3.
 from:01/07/2012 till:01/07/2013 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2013 till:01/07/2014 shift:(1,-4) text:4.
 from:01/07/2014 till:01/07/2015 shift:(1,-4) text:5.
 from:01/07/2015 till:01/07/2016 shift:(1,-4) text:8.
 from:01/07/2016 till:01/07/2017 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2017 till:01/07/2018 shift:(1,-4) text:10.
 from:01/07/2018 till:01/07/2019 shift:(1,-4) text:4.
 from:01/07/2019 till:01/07/2020 shift:(1,-4) text:7.
 from:01/07/2020 till:01/07/2021 shift:(1,-4) text:9.
 from:01/07/2021 till:01/07/2022 shift:(1,-4) text:9.
 from:01/07/2022 till:01/07/2023 shift:(1,-4) text:8.

 from:01/07/2002 till:01/07/2004 color:IV  shift:(0,13) text:"IV liiga"
 from:01/07/2004 till:01/07/2006 color:III shift:(0,13) text:"III liiga"
 from:01/07/2006 till:01/07/2012 color:II  shift:(0,13) text:"II liiga"
 from:01/07/2012 till:01/07/2013 color:ELB shift:(0,13) text:"ELB"
 from:01/07/2013 till:01/07/2016 color:EL  shift:(0,13) text:"Esiliiga"
 from:01/07/2016 till:01/07/2017 color:ELB shift:(0,13) text:"ELB"
 from:01/07/2017 till:01/07/2018 color:EL  shift:(0,13) text:"EL"
 from:01/07/2018 till:01/07/2023 color:ELB shift:(0,13) text:"Esiliiga B"


## Vaata ka
*Eesti jalgpalliklubide loend

## Viited

## Välislingid
*Nõmme Kalju FC U21 EJL-i kodulehel
Lasnamäe FC Ajax II

**Lasnamäe FC Ajax II** oli Eesti jalgpalliklubi Lasnamäe FC Ajax duubelmeeskond, mis mängis viimati III liigas.

## Statistika ja loendid
### Lasnamäe FC Ajax II varasemad liigahooajad

## Vaata ka
*Lasnamäe FC Ajax
*FC Ajax Veteranid

## Välislingid
*Võistkond jalgpall.ee
JK Sillamäe Kalev U21

**JK Sillamäe Kalev U21** on Eesti jalgpalliklubi JK Sillamäe Kalev duubelmeeskond.

## Saavutused
***[[Esiliiga B]]** 
:**3. koht (2)**: 2013, 2015

***[[II liiga|II liiga ida/põhi]]**
:**3. koht (1)**: 2011

***[[III liiga|III liiga ida]]**
:**Võitjad  (1)**: 2010

***[[IV liiga|IV liiga ida]]**
:**Võitjad (1)**: 2009

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad ja karikavõistlused

ImageSize  = width:800 height:60
PlotArea   = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis   = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period     = from:01/07/2008 till:01/07/2017
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2009
Colors =
  id:ML  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:EL  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:ELB value:rgb(0.9,0.7,0.2)
  id:II  value:rgb(0.9,0.5,0.0)
  id:III value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:IV  value:rgb(0.8,0.6,0.3)
  id:V   value:rgb(0.8,0.5,0.1)
PlotData   =
 bar:Position width:15 color:white align:center
 from:01/07/2008 till:01/07/2009 shift:(1,-4) text:1
 from:01/07/2009 till:01/07/2010 shift:(1,-4) text:1
 from:01/07/2010 till:01/07/2011 shift:(1,-4) text:3
 from:01/07/2011 till:01/07/2012 shift:(1,-4) text:4
 from:01/07/2012 till:01/07/2013 shift:(1,-4) text:3
 from:01/07/2013 till:01/07/2014 shift:(1,-4) text:4
 from:01/07/2014 till:01/07/2015 shift:(1,-4) text:3
 from:01/07/2015 till:01/07/2016 shift:(1,-4) text:6
 from:01/07/2016 till:01/07/2017 shift:(1,-4) text:10

 from:01/07/2008 till:01/07/2009 color:IV  shift:(0,13) text:"IV liiga"
 from:01/07/2009 till:01/07/2010 color:III shift:(0,13) text:"III liiga"
 from:01/07/2010 till:01/07/2012 color:II  shift:(0,13) text:"II liiga"
 from:01/07/2012 till:01/07/2017 color:ELB shift:(0,13) text:"Esiliiga B"


## Vaata ka
*Eesti jalgpalliklubide loend

## Välislingid
*JK Sillamäe kalev U21 andmebaasis jalgpall.ee
JK Tallinna Kalev U21

**JK Tallinna Kalev U21** on Eesti jalgpalliklubi JK Tallinna Kalev duubelmeeskond, mis 2024. aastal mängib Esiliigas.

## Saavutused
***[[Esiliiga B]]** 
:**2. koht (2)**: 2017, 2023
:**3. koht (2):** 2020, 2022

***[[II liiga]]**
:**Võitjad (1)**: 2014
:**3. koht (1)**: 2006

***[[III liiga]]**
:**Võitjad (1)**: 2006

***[[IV liiga]]**
:**Võitjad (1)**: 2004

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad ja karikavõistlused

ImageSize  = width:800 height:60
PlotArea = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period   = from:01/07/2003 till:01/07/2023
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2004
Colors =
  id:ML  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:EL  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:ELB value:rgb(0.9,0.7,0.2)
  id:II  value:rgb(0.9,0.5,0.0)
  id:III value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:IV  value:rgb(0.8,0.6,0.3)
  id:V value:rgb(0.8,0.5,0.1)
PlotData =
 bar:Position width:15 color:white align:center
 from:01/07/2003 till:01/07/2004 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2004 till:01/07/2005 shift:(2,-4) text:1.
 from:01/07/2005 till:01/07/2006 shift:(1,-4) text:3.
 from:01/07/2006 till:01/07/2007 shift:(2,-4) text:6.
 from:01/07/2007 till:01/07/2008 shift:(1,-4) text:7.
 from:01/07/2008 till:01/07/2009 shift:(1,-4) text:7.
 from:01/07/2009 till:01/07/2010 shift:(1,-4) text:9.
 from:01/07/2010 till:01/07/2011 shift:(1,-4) text:6.
 from:01/07/2011 till:01/07/2012 shift:(1,-4) text:10.
 from:01/07/2012 till:01/07/2013 shift:(1,-4) text:4.
 from:01/07/2013 till:01/07/2014 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2014 till:01/07/2015 shift:(1,-4) text:6.
 from:01/07/2015 till:01/07/2016 shift:(1,-4) text:5.
 from:01/07/2016 till:01/07/2017 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2017 till:01/07/2018 shift:(1,-4) text:8.
 from:01/07/2018 till:01/07/2019 shift:(1,-4) text:9.
 from:01/07/2019 till:01/07/2020 shift:(1,-4) text:3.
 from:01/07/2020 till:01/07/2021 shift:(1,-4) text:5.
 from:01/07/2021 till:01/07/2022 shift:(1,-4) text:3.
 from:01/07/2022 till:01/07/2023 shift:(1,-4) text:2.

 from:01/07/2003 till:01/07/2004 color:IV  shift:(0,13) text:"IV liiga"
 from:01/07/2004 till:01/07/2005 color:III shift:(0,13) text:"III liiga"
 from:01/07/2005 till:01/07/2014 color:II  shift:(0,13) text:"II liiga"
 from:01/07/2014 till:01/07/2017 color:ELB shift:(0,13) text:"Esiliiga B"
 from:01/07/2017 till:01/07/2019 color:EL  shift:(0,13) text:"EL"
 from:01/07/2019 till:01/07/2023 color:ELB shift:(0,13) text:"Esiliiga B"


## Vaata ka
*Eesti jalgpalliklubide loend

## Viited

## Välislingid
*JK Tallinna Kalev U21 EJL-i kodulehel
Tallinna JK Legion U21

**Tallinna JK Legion II** on Eesti jalgpalliklubi Tallinna JK Legion duubelmeeskond, mis mängib II liigas.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Välislingid
*Võistkond jalgpall.ee
Wismari staadion

**Wismari staadion** on jalgpallistaadion Tallinnas Kesklinna linnaosas Wismari tänaval. 

Staadionil peab oma Esiliiga mänge jalgpalliklubi TJK Legion.

Jalgpalliväljak on kunstmurukattega ja mõõtmetega 100 × 63 m. 2014. aasta sügisel pandi väljakule uus kunstmurukate ja uued jalgpalliväravad.

## Ajalugu
1916. aastal rentis Tallinna VS Sport endale Saksa vaestekooli karjamaa ning rajas sinna kergejõustiklastele jooksuraja ja hüppepaikadega väljaku ning paviljoni-garderoobi. Talvel paiknes seal üldkasutatav liuväli ja puust kelgumägi. Mõne aasta pärast aga kelgumägi lammutati ning vabaks jäänud maale rajati normaalmõõtmetes jalgpalliväljak, kus suviti mängiti jalgpalli, talvel jääpalli ja -hokit.

1932. aastal ehitas Eestimaa Spordiselts ümber Vaestekooli tänaval asunud endise VS Spordi väljaku, mida tunti nimega **Tallinna Velodroom** ja mis lammutati 1935. aastal.

## Vaata ka
*TJK jalgpalliväli

## Viited
Kohtla-Järve JK Alko

**Kohtla-Järve JK Alko** oli Eesti jalgpalliklubi. Klubi kodustaadion oli Kohtla-Järve linnastaadion.

2012. aastal ühines ta klubiga Kohtla-Järve FC Lootus ning moodustati Kohtla-Järve JK Järve.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

### Eesti jalgpalli karikavõistlused

## Välislingid
*Kohtla-Järve JK Alko EJL-i kodulehel
Sven Holm

**Sven Holm** (13. aprill 1940 Kopenhaagen – 11. mai 2019) oli taani kirjanik.

Taani kirjanduses debüteeris ta 1961. aastal novellikoguga *"Den store fjende"*.

1994. aastal pälvis ta Põhjamaade näitekirjandusauhinna näidendi *"Schumanns nat"* (eesti keeles "Schumanni öö", tõlkinud Arvo Alas) eest.

2001. aastal sai ta Taani Akadeemia liikmeks. 

## Välislingid
*Foto
Windows Mobility Center

**Windows Mobility Center** (**WMC**) on Microsoft Windowsi komponent, mis koondab kõik mobiilse seadme tähtsamad funktsioonid ühte kohta. Esmakordselt võeti see kasutusele Windows Vistas. Vaikimisi on WMC sisse lülitatud vaid süle- ja tahvelarvutitel, kuid seda saab võimaldada ka lauaarvutil. 

Kasutajaliideses kuvab arvuti seaded ruudukujuliste plaatidena. Millised plaadid täpselt kuvatakse, sõltub konkreetse süsteemi riistvarast ja draiveritest. Tootjad nagu Dell, HP ja Lenovo on tihti lisanud ka omapoolseid plaate.

## Funktsioonid
Igal plaadikesel on vähemalt üks reguleerimisfunktsiooniga nupp, ruuduke, rippmenüü või liugur. Plaadikesel oleva ikooni klõpsamisel avatakse aken, kust saab soovitud sätteid reguleerida.

### Heleduse reguleerimine / Brightness
Liugurit liigutades saab reguleerida ekraani heledust. Ikoonile vajutades saab kohandada oma uinumise ja ekraani sätteid oma soovidele vastavateks.

### Heli / Volume
Liuguriga saab muuta oma kõlarite helitugevust või ruudukesega kõik helid vaigistada. Ikoonile klikkides saab juurdepääsu oma heli seadete muutmiseks.

### Aku tase / Battery Status
Saab infot, kui palju aku energiast on alles, ja rippmenüüst valida endale sobiva energiaplaani. Ikoonile vajutades avaneb aken energia kasutuse valikutega (loo või muuda vaikimisi energiaplaane).

### Traadita võrk / Wireless Network
Näeb oma traadita võrguühenduse staatust ja võimalus sisse/välja lülitada oma Wi-Fi võrgukaart. Ikoon avab vaate kõikide leitud võrkudega. Kui nupp peaks olema kasutamatu/mitteklõpsatav, siis tuleks kontrollida, kas füüsiline lüliti on sisse lülitatud.

### Väline kuvar / External Display
Annab võimaluse ühendada lisakuvar või muuta selle sätteid. Ikooniga avatud vaates saab muuta oma kuvari resolutsiooni, asetust (püstine või rõhtne) või tuvastada ja identifitseerida teisi ühendatud ekraane.

### Sünkroonimine / Sync Center
Selle kaudu saab jälgida toimuvaid sünkroonimisseansse, alustada uusi või muuta sünkroonimisseadeid.

### Esitluse sätted / Presentation Settings
Võimaldab kuvada ettekandeid oma arvutist läbi projektori. Sülearvuti ei uinu ja süsteemi teavitused lülitatakse välja. Windows 7 Home Premiumil see valik puudub. 

### Ekraani asend / Screen Orientation
Saab muuta tahvelarvuti ekraani asendit – püstiseks või rõhtsaks.

## Allikad
* Eestikeelne tutvustus
Rootsi Julgeolekuteenistus

**Rootsi Julgeolekuteenistus** (rootsi keeles *Säkerhetspolisen*, lühendatult **Säpo**; kuni 1989. aastani *Rikspolisstyrelsens säkerhetsavdelning*, RPS/SÄK) on Rootsi justiitsministeeriumile alluv julgeolekuteenistus, mis tegeleb vastuluure, terrorismivastase võitluse, riigi võtmeisikute ihukaitse ja Rootsi põhiseaduse kaitsega.

Säpo loodi praegusel kujul 1. oktoobril 1989 Riikliku Politseiameti (*Rikspolisstyrelsen*) osana ning sai iseseisvaks ametiks 1. jaanuaril 2015. Teenistuse peakorter asub alates 2014. aastast Solnas.

## Peadirektorid
* Mats Börjesson (1989–1994)
* Anders Eriksson (1994–1999)
* Jan Danielsson (2000–2003)
* Klas Bergenstrand (2004–2007)
* Anders Danielsson (2007–2012)
* Anders Thornberg (2012–2018)
* Klas Friberg (2018–...)

## Vaata ka
* *[[Försvarets radioanstalt]]*

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Põhjamaade näitekirjandusauhind

**Põhjamaade näitekirjandusauhind** ehk **Põhjamaade dramaturgiaauhind** (norra keeles *Nordisk dramatikerpris*, taani keeles *Nordisk dramatikerpris*, soome keeles *Pohjoismainen näytelmäkirjailijapalkinto*) on auhind, mida annab iga kahe aasta tagant välja Rahvusvahelise Teatriinstituudi Põhjamaade keskus.

Auhinda antakse välja 1992. aastast.

Võidusumma oli 1998. aastal 40 000 Taani krooni, 2002. aastal 50 000 Taani krooni (umbes 6843 eurot) ja 2010. aastal 5000 eurot. 

## Auhinna laureaadid

## Välislingid
*Ülev Aaloe, Soome: 70 oma näidendit, Postimees, 4. september 1998
*Ülev Aaloe, Põhjamaade teatrikohtumine Fääri saartel, Sirp, 6. september 2002
Ida päästekeskus

**Ida päästekeskus** on Siseministeeriumi haldusalasse kuuluva Päästeameti struktuuriüksus, mis tegutseb Ida- ja Lääne-Virumaal ning mille tegevusvaldkonda kuulub päästetööde korraldamine, päästeala ennetustöö, riiklik tuleohutusjärelevalve ja kriisireguleerimine.
Keskuse kontor asub Jõhvis Rahu tänav 38.

Ida päästekeskusesse kuulub 11 päästekomandot:
*Kiviõli päästekomando Turu tänav 1, Kiviõli
*Iisaku päästekomando Vilkuri tänav 1, Iisaku
*Jõhvi päästekomando Rahu tänav 38, Jõhvi
*Kohtla-Järve päästekomando Lai tänav 7, Kohtla-Järve
*Kunda päästekomando Staadioni tänav 4, Kunda
*Narva päästekomando Vahtra tänav 3, Narva
*Narva-Jõesuu päästekomando Koidu tänav 3, Narva-Jõesuu
*Rakvere päästekomando Fr. R. Kreutzwaldi tänav 5A, Rakvere
*Sillamäe päästekomando Kesk tänav 1A, Sillamäe
*Tapa päästekomando Pikk tänav 18A, Tapa
*Väike-Maarja päästekomando Ebavere, Väike-Maarja

2006. aastani oli tegutsev Harjumaa Päästeteenistus, mis nimetati siis ümber ümber Päästeameti kohalikuks täidesaatvaks riigivõimu volitusi omavaks asutuseks Põhja-Eesti Päästekeskuseks.  Tartumaa Päästeteenistus, Võrumaa Päästeteenistus, Valgamaa Päästeteenistus, Viljandimaa Päästeteenistus, Põlvamaa Päästeteenistus ja Jõgevamaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti  Lõuna-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Ida-Viru Päästeteenistus ja Lääne-Viru Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti  Ida-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Hiiumaa Päästeteenistus, Järvamaa Päästeteenistus, Läänemaa Päästeteenistus, Pärnumaa Päästeteenistus, Raplamaa Päästeteenistus ja Saaremaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Lääne-Eesti Päästekeskuseks.

2011. aastani oli päästekeskus eraldi asutus väljaspool Päästeameti struktuuri ja see kandis nime *Ida-Eesti Päästekeskus*.

## Viited
Lääne päästekeskus

**Lääne päästekeskus** on Päästeameti allüksus, mis teostab päästetöid, riiklikku tuleohutusjärelevalvet, päästealast ennetustööd ja kriisireguleerimist Pärnu-, Järva-, Saare-, Hiiu-, Rapla- ja Läänemaal. 

Keskuse kontor asub Pärnus aadressil A. H. Tammsaare pst 61.

Lääne päästekeskuses on 26 riiklikku ning 47 vabatahtlikku komandot, sh:
*Märjamaa päästekomando Pärnu maantee 32, Märjamaa, Märjamaa vald, Raplamaa
*Paide päästekomando Põllu 23, Paide
*Kohila päästekomando Viljandi maantee 11, Kohila
*Aravete päästekomando Tööstuse tee 3, Aravete
*Haapsalu päästekomando Tööstuse 19, Haapsalu
*Häädemeeste päästekomando Aiandi 4, Häädemeeste
*Järvakandi päästekomando Tehaste 18, Järvakandi, Raplamaa
*Kihelkonna päästekomando Kooli 8, Kihelkonna
*Kilingi-Nõmme päästekomando Pargi 4, Kilingi-Nõmme
*Koeru päästekomando Tiigi 7, Koeru
*Kuressaare päästekomando Transvaali tänav 58, Kuressaare
*Käina päästekomando Mäe plats 3, Käina 
*Kärdla päästekomando Kõrgessaare maantee 45f/47, Kärdla
*Lihula päästekomando Piiri 10, Lihula
*Nõva päästekomando Pritsumaja, Nõva küla
*Orissaare päästekomando Kaluri 1, Orissaare
*Pärnu päästekomando A. H. Tammsaare pst 61, Pärnu
*Pärnu-Jaagupi päästekomando Soo 2, Pärnu-Jaagupi
*Rapla päästekomando Kevade 10, Sulupere, Raplamaa
*Risti päästekomando Tallinna maantee 15b, Risti
*Ruhnu päästekomando
*Tõstamaa päästekomando Pärnu maantee 2a, Tõstamaa
*Türi päästekomando Wiedemanni 2, Türi, Türi vald
*Vormsi päästekomando Hullo küla, Vormsi vald

2006. aastani oli tegutsev Harjumaa Päästeteenistus, mis nimetati siis ümber ümber Päästeameti kohalikuks täidesaatvaks riigivõimu volitusi omavaks asutuseks Põhja-Eesti Päästekeskuseks.  Tartumaa Päästeteenistus, Võrumaa Päästeteenistus, Valgamaa Päästeteenistus, Viljandimaa Päästeteenistus, Põlvamaa Päästeteenistus ja Jõgevamaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti  Lõuna-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Ida-Viru Päästeteenistus ja Lääne-Viru Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti  Ida-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Hiiumaa Päästeteenistus, Järvamaa Päästeteenistus, Läänemaa Päästeteenistus, Pärnumaa Päästeteenistus, Raplamaa Päästeteenistus ja Saaremaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Lääne-Eesti Päästekeskuseks.

2011. aastani oli päästekeskus eraldi asutus väljaspool Päästeameti struktuuri ja see kandis nime *Lääne-Eesti Päästekeskus*.

## Viited
Jan Erik Holst

**Jan Erik Holst** (sündinud 10. aprillil 1949) on norra filmindustegelane ja produtsent.

Jan Erik Holst on õppinud Stockholmi Ülikoolis filmiteooriat ja -ajalugu ning Stockholmi draamakoolis produtseerimist.

Ta on üks Pimedate Ööde filmifestivali (PÖFF) asutajaid. 

Aastatel 1988–2014 oli Jan Erik Holst Norra Filmiinstituudi juhataja ja 1992. aastast ühenduse Scandinavian Films juhatuse esimees.

## Tunnustus
* 2022 – Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk Eesti-Norra kultuurisuhete edendamise eest

## Viited

## Välislingid
*Tiit Tuumalu. "Eesti filmi valulaps on stsenaristika, nendib norrakas ", Postimees.ee, 11. detsember 2006
*Tristan Priimägi. "Meie mees Norras", Sirp, 12. detsember 2014
Põhja päästekeskus

**Põhja päästekeskus** on Päästeameti allüksus, mis teostab päästetöid, riiklikku tuleohutusjärelevalvet, päästealast ennetustööd ja kriisireguleerimist Harju maakonnas, sealhulgas Tallinnas ja teistes Harjumaa linnades. Põhja päästekeskuse keskus on Tallinnas, Erika tänav 3.

2009. aasta detsembri seisuga töötas Põhja päästekeskuses:
*10 operatiivkorrapidajat
*20 rühmapealikku
*62 meeskonnavanemat
*317 päästjat

Põhja päästekeskuse regioonis on 13 komandot:
*Assaku päästekomando Järve tee 3a, Assaku alevik, Rae vald
*Kehra päästekomando Kooli tänav 16, Kehra linn, Anija vald
*Keila päästekomando Ülejõe tee 2a, Keila linn
*Tallinna Kesklinna päästekomando Raua tänav 2, Kesklinna linnaosa, Tallinn
*Tallinna Kopli päästekomando Ankru tänav 12, Põhja-Tallinna linnaosa, Tallinn
*Kose päästekomando Vardja küla, Kose vald
*Tallinna Lasnamäe päästekomando Osmussaare tänav 2, Lasnamäe linnaosa, Tallinn
*Tallinna Lilleküla päästekomando Paldiski maantee 47, Kristiine linnaosa, Tallinn
*Loksa päästekomando Kalurite tänav 2a, Loksa linn
*Muuga päästekomando Veose tänav 1, Maardu linn
*Tallinna Nõmme päästekomando Jaama tänav 4, Nõmme linnaosa, Tallinn
*Paldiski päästekomando Sadama tänav 39, Paldiski linn, Lääne-Harju vald
*Tallinna Pirita päästekomando Kloostrimetsa tee 22, Pirita linnaosa, Tallinn

2006. aastani oli tegutsev Harjumaa Päästeteenistus, mis nimetati siis ümber ümber Päästeameti kohalikuks täidesaatvaks riigivõimu volitusi omavaks asutuseks Põhja-Eesti Päästekeskuseks. Põhja-Eesti Päästekeskus asus Tallinnas Raua tänav 2. Tartumaa Päästeteenistus, Võrumaa Päästeteenistus, Valgamaa Päästeteenistus, Viljandimaa Päästeteenistus, Põlvamaa Päästeteenistus ja Jõgevamaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti  Lõuna-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Ida-Viru Päästeteenistus ja Lääne-Viru Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti  Ida-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Hiiumaa Päästeteenistus, Järvamaa Päästeteenistus, Läänemaa Päästeteenistus, Pärnumaa Päästeteenistus, Raplamaa Päästeteenistus ja Saaremaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Lääne-Eesti Päästekeskuseks.

2011. aastani oli päästekeskus eraldi asutus väljaspool Päästeameti struktuuri ja see kandis nime *Põhja-Eesti Päästekeskus*.

## Viited
Lõuna päästekeskus

**Lõuna päästekeskus** on Päästeameti allüksus, mis tegeleb päästetööde, riikliku tuleohutusjärelevalve, päästealase ennetustöö ja kriisireguleerimisega Jõgeva-, Põlva-, Tartu-, Valga-, Viljandi- ja Võrumaal.

Keskuse kontor asub Tartu Annelinnas Jaama tänaval. 2014. aasta lõpuni oli see Tartu kesklinnas Vanemuise tänaval.

Lõuna päästekeskuse alla kuulub 22 päästekomandot, sh:
*Elva päästekomando Kirde tänav 14, Elva, Tartumaa
*Abja-Paluoja päästekomando Kooli tänav 1, Abja-Paluoja
*Alatskivi päästekomando Lossi tänav 4, Alatskivi
*Tartu Annelinna päästekomando Jaama tänav 207, Tartu
*Antsla päästekomando Meistripunkti, Kraavi küla, Antsla
*Jõgeva päästekomando Aia tänav 36, Jõgeva
*Mustla päästekomando Posti tänav 52C, Mustla
*Mustvee päästekomando Narva tänav 20, Mustvee
*Mõniste päästekomando Mõniste, Mõniste vald
*Otepää päästekomando Lipuväljak 22, Otepää, Valgamaa
*Põltsamaa päästekomando Pajusi maantee 37A, Põltsamaa
*Põlva päästekomando Lao tänav 17, Põlva
*Räpina päästekomando Rahu 1, Räpina linn, Põlvamaa
*Suure-Jaani päästekomando Oja tänav 2b, Suure-Jaani
*Tabivere päästekomando Same tee 1, Tabivere
*Tartu päästekomando Aleksandri tänav 11a, Tartu
*Tõrva päästekomando Metsa tänav 1A, Tõrva
*Valga päästekomando Karja tänav 16, Valga
*Vastseliina päästekomando Pätisilla tee 6, Vastseliina alevik
*Viljandi päästekomando Riia maantee 6, Viljandi (ehitamisel uus päästekomando hoone Metsküla tee 1)
*Võru päästekomando Räpina maantee 20a, Võru
*Värska päästekomando Järvesuu tänav 11, Värska alevik

2006. aastani oli tegutsev Harjumaa Päästeteenistus, mis nimetati siis ümber ümber Päästeameti kohalikuks täidesaatvaks riigivõimu volitusi omavaks asutuseks Põhja-Eesti Päästekeskuseks.  Tartumaa Päästeteenistus, Võrumaa Päästeteenistus, Valgamaa Päästeteenistus, Viljandimaa Päästeteenistus, Põlvamaa Päästeteenistus ja Jõgevamaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti  Lõuna-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Ida-Viru Päästeteenistus ja Lääne-Viru Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti  Ida-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Hiiumaa Päästeteenistus, Järvamaa Päästeteenistus, Läänemaa Päästeteenistus, Pärnumaa Päästeteenistus, Raplamaa Päästeteenistus ja Saaremaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Lääne-Eesti Päästekeskuseks.

2011. aastani oli päästekeskus eraldi asutus väljaspool Päästeameti struktuuri ja see kandis nime *Lõuna-Eesti Päästekeskus*.

## Viited
Enn Klooren

**Enn Klooren** (21. juuni 1940 – 26. märts 2011) oli eesti näitleja.

Klooren õppis aastatel 1947–1959 Türi 1. Keskkoolis. Aastatel 1960–1961 õppis ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis algõpetust ja laulmist. Lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 1968. aastal (3. lend) ja töötas seejärel Eesti Draamateatris. 

Alates 1989. aastast elas ta Järvamaal, kus muu hulgas juhtis harrastusteatrit. Klooren on mänginud mitmes Eesti filmis.

On säilinud Enn Klooreni etteaste Vahastu kirikus Raplamaal 2010. aasta suvel.

## Filmid
* "Metskapten" (1971) 
* "Naine kütab sauna" (1978)
* "Metskannikesed" (1980)
* "Toomas Nipernaadi" (1983)

* "Lurich" (1983)
* "Karoliine hõbelõng" (1984) 
* "Tallinn pimeduses" (1993) 
* "Jan Uuspõld läheb Tartusse" (2007) 
* "Kormoranid ehk Nahkpükse ei pesta" (2011)

## Isiklikku
Enn Klooreni vend Mati Klooren oli näitleja ja teatrijuht. Poeg Jürmo Jurtom on laulja. Poeg Jüri on programmeerija.

## Viited

## Välislingid
* Margo Vaino: Enn Klooreni minek ja tulek
* Hüvasti! Suri näitleja Enn Klooren Delfi, 26. märts 2011
FC Tarvastu

**FC Tarvastu** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Viljandi valla Soe külas.

## Ajalugu
### Asutamine
**FC Tarvastu** (endine JK Jõmmid) Jalgpalliklubi asutati 15. aprillil 1994 viie jalgpallifänni initsiatiivil. Asutajaliikmeteks olid Zurab Kvaratshelia, Aivar Mastik, Gunnar Pütsepp, Tõnu Almre ja Jüri Kuropatkin.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

### Eesti jalgpalli karikavõistlused

## Viited
Sergio Pérez

**Sergio Pérez Mendoza** (sündinud 26. jaanuaril 1990 Guadalajaras) on Mehhiko vormelisõitja.

2011. ja 2012. aastal sõitis ta Vormel 1 sarjas Sauberi meeskonnas ja 2013. aastal McLareni meeskonnas. 2014. aastast sõidab ta Force India meeskonnas.

## Tulemused
Gerhard Berger

**Gerhard Berger** (sündinud 27. augustil 1959) on Austria endine vormelisõitja.

Gerhard Berger võistles Vormel 1 sarjas aastatel 1984–1997. Ta sõitis ATS-i (1984), Arrowsi (1985), Benettoni (1986, 1996, 1997), Ferrari (1987–1989 ja 1993–1995) ja McLareni (1990–1992) meeskonnas.

Ta osales kokku 210 võistlusel ja kogus 385 punkti. Ta võitis 10 etappi, sai 12 parimat stardikohta ning sõitis 21 kiireimat ringi. Hooaja kokkuvõttes oli ta kahel korral kolmas (1988 ja 1994).

Aastal 2006 ostis Gerhard Berger 50 protsenti Toro Rosso vormelitiimist, kuid 2008. aastal loobus oma osalusest.
Viljandi JK Kotkad

**Viljandi JK Kotkad** on endine Eesti jalgpalliklubi. Klubi on varem kandnud nimesid JK Kodugaas ja Viljandi Päästeteenistuse JK.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Klubi kuulsaimad endised mängijad
*Jürgen Henn
Demineerimiskeskus

**Demineerimiskeskus** on Päästeameti struktuuriüksus, mis kasvas välja eridemineerimistalitusest ja põhistati Päästeameti põhimäärusega 23. märtsil 2001. 

Demineerimiskeskus täidab sõjaväestatud päästeüksuste osakonna põhimäärusega talle pandud ülesandeid. Põhiülesanneteks on tegelemine lõhkekehade, pommikahtluste, pommiähvarduste, lõhkeseadeldiste ja plahvatusjärgse tööga.

Demineerimiskeskus teeb ka õppefilme. 

## Välislingid
* Õppefilmi "Ära puutu pommi!" 1. osa
* Õppefilmi "Ära puutu pommi!" 2. osa
Sinikka Bohlin

**Sinikka Bohlin** (sündinud 1947) on Rootsi poliitik, Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei liige, oli 1998–2010 Riksdagi liige. 

Aastal 2009 oli Sinikka Bohlin Põhjamaade Nõukogu president.

## Välislingid
* Sinikka Bohlin Riksdagi veebilehel.
Esiliiga 1997/98

**Esiliiga 1997/98** võitis Tallinna JK Vall.

## Liigatabel

1Merkuurilt ja Dünamolt võeti 3 punkti maha pettuse tõttu.

### Mängutulemused
*Kõik mängud toimusid 1997. aasta sügisel*

### Edukamad väravakütid

## Esiliiga üleminekuturniir

### Mängutulemused

## Vaata ka
*Meistriliiga 1997/98
*II liiga 1997/98
*III liiga 1997/98
*IV liiga 1997/98
Esiliiga 1995/96

**Esiliiga 1995/96** võitis Tallinna FC Norma.

## Esiliiga

### Liigatabel

## Esiliiga üleminekuturniir

*1Pärnu United loobus.

## Vaata ka
*Meistriliiga 1995/96
*II liiga 1995/96
*III liiga 1995/96
*IV liiga 1995/96
Esiliiga 1996/97

**Esiliiga 1996/97** võitis Tallinna JK Dünamo.

## Esiliiga

1Tallinna Dünamo loobus Meistriliiga üleminekuturniirist rahaliste probleemide tõttu, neid asendas FC Lelle.
### Mängutulemused
*Kõik mängub toimusid 1996. aasta sügisel.*

### Edukamad väravakütid

## Esiliiga üleminekuturniir

1FC Norma diskvalifitseeriti.
### Mängutulemused
*Kõik mängub toimusid 1997. aasta kevadel.*

## Vaata ka
*Meistriliiga 1996/97
*II liiga 1996/97
*III liiga 1996/97
*IV liiga 1996/97
JK Luunja

**JK Luunja** on endine Eesti jalgpalliklubi.

2016. aastal alustas JK Luunja ning Tammeka II asemel Esiliiga B-s Tammeka U-21.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Viited
Tabasalu Jalgpalliklubi

**Tabasalu Jalgpalliklubi** on endine Eesti jalgpalliklubi.

**Tabasalu JK** õigusjärglane on Tabasalu JK Charma.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

### Eesti jalgpalli karikavõistlused

## Välislingid
*Tabasalu Palliklubi EJL-i kodulehel
*Tabasalu Jalgpalliklubi EJL-i kodulehel
JK Kaitseliit Kalev

**JK Kaitseliit Kalev** on Eesti endine jalgpalliklubi. 

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

### Eesti jalgpalli karikavõistlused

## Viited
Tallinna FC Olympic

**Tallinna FC Olympic Olybet** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Tallinnas.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

### Eesti jalgpalli karikavõistlused

## Välislingid
*Koduleht
Irma Truupõld

**Irma Truupõld** (kodanikunimega **Johanna Wilhelmine Irmgard Treufeldt**, hiljem abielus **Pihlak**; 29. juuli 1903 Tallinn – 26. november 1980 Tallinn) oli eesti kirjanik. 

## Teosed

* "Rohelise Päikese Maa" (Loodus 1936, 2. tr Ilukirjandus ja Kunst 1946, 3. tr Eesti Raamat 1980, 4. tr Postimees Kirjastus 2022, soome k 1938, inglise k 1985, saksa k 1985)
* "Öömori okaslinn" (Loodus 1936, 2. tr Perioodika 1992, soome k 1943)
* "Aadi esimene armastus" (Loodus 1937)
* "Kuidas jõuluvana leidis endale ameti" (Loodus 1937, ümbertr Eesti Raamatuühing 1989, 1990)

Lisaks avaldanud perioodikas mitukümmend lühijuttu ja luuletust nii lastele kui ka täiskasvanutele ning kirjutanud libreto Priit Ardna operetile "Kalurineiu" (esietendus 18. jaanuaril 1941 Estonia teatris, lavastaja Agu Lüüdik). Sai tuntuks ka muinasjutukuuldemängude autorina (neist kõige populaarsem oli "Kullaketrajad" (1957)).

## Isiklikku
Abiellus 1932. aastal arst Oskar Pihlakuga (1901–1968). Neil oli kolm last: Õie (1933–1946), Ilmar (1936–2022) ja Ülo (1940–2013).

## Viited

## Välislingid

*Pihlak, Johanna Wilhelmine Irmgard Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
*Truupõld, Irma Valgamaa koduloolises andmebaasis ISIK
*Janika Läänemets "Irma Truupõllu looming" (magistritöö, Tartu Ülikool 2016)
*Janika Läänemets "Nõukogude aja keerises. Irma Truupõllu lugu" – Keel ja Kirjandus 2017, nr 1, lk 8–21
Supernoova (film)

**"Supernoova"** on 1965. aastal valminud režissöör Veljo Käsperi esimene täispikk mängufilm. 

## Süžee
Noor, 24-aastane astrofüüsika diplomand Erik Kruus (Ago-Endrik Kerge) peaks minema kooli õpetajapraktikale, kuid ta soovib asuda tööle hoopis observatooriumis. Selle juht professor Kanne (Ants Eskola) tavaliselt üliõpilastega ei tegele, kuid Erik on kursis uuemate teadustöödega, lisaks kostab tema eest professori tütar Ilona (Agnessa Peterson), kes on Erikuga viimase ülikooliajast põgusalt tuttav. Professor Kanne võtab Eriku oma uurimisrühma, ent peagi selgub, et nende arusaamad teadusest on väga erinevad: professorile on see järjekindel pingutus eesmärgile jõudmise nimel, Erikule pigem romantiline seiklus. Ühel ööl avastab Erik supernoova ja otsustab seda koos laborant Mallega (Liina Orlova) tähistada, samal ajal kui uurimisrühm ootab, et ta teeks kontrollmõõtmisi ja -arvutusi. Pärast seda saadab professor ta Venemaale inventari järele. Kui Erik observatooriumisse naaseb, saab ta teada, et tema avastatud täht osutus hoopis noovaks.

## Stsenaarium
1962. aasta augustis sõlmiti leping filmi "Helendav komponent" stsenaariumi kirjutamiseks Aigar Vahemetsaga, kes kirjutas sellest kolm varianti, teise ja kolmanda pealkirjad muutusid vastavalt “Noovaks” ja “Super Novaks”. Moskvas lükati stsenaarium tagasi, ent 1964. aastal ostis Tallinna Kinostuudio Aigar Vahemetsalt ikkagi "Super Nova" stsenaariumi ideekavandi ja sõlmis lepingu uute stsenaristide Ilja Averbachi ja Anatoli Romoviga.

## Võtted
Filmi välisvõtted toimusid Tõraveres Tartu Observatooriumis. Äsjavalminud observatooriumi filmiti nii seest kui väljast, selle vaatlustorni ja lähiümbrust. Võtted heinaveost, talvisest teest ja Volgaga sõidust toimusid Pangodis, vesiveski stseenid filmiti Kongutal ja Mosinas.

## Pannoo "Galaktikad"
Filmis näidatakse mitu korda Tõraveres observatooriumi teise korruse fuajees eksponeeritavat Maie-Ann Rauna pannood "Galaktikad" (1964), mis on 1998. aastast Eesti Vabariigi kunstimälestiste nimekirjas.

## Osatäitjad
* Ago-Endrik Kerge – Erik Kruus
* Ants Eskola – professor A. Kanne
* Agnessa Peterson – Ilona 
* Liina Orlova – Malle
* Mati Klooren – Valdre
* Einari Koppel – Lang
* Heino Mandri – Paalman 

## Viited

## Välislingid

*
*"Kommentaare Eesti filmile: Supernoova"
Põhjamaade Tööstusfond

**Põhjamaade Tööstusfond** (*Nordisk Industrifond*) oli sihtasutus Põhjamaade teaduse, hariduse ja innovatsiooni edendamiseks. Selle käivitas 20. veebruaril 1973 Põhjamaade Ministrite Nõukogu, mis seda ka haldas.

Fondil oli kaks haru: bio- ja keemiaharu (*Bio- og Kemidivisionen*) ning materjalitehnoloogia- ja standardimisharu (*Materialeteknologi og Standardiseringsdivisionen*).

Aastal 2004 liideti fond Nordtestiga Nordisk InnovationsCenteriks.

## Bio- ja keemiaharu (BCD)
Bio- ja keemiaharu juhtis teadus-, haridus- ja innovatsiooniprogramme Põhjamaade Ministrite Nõukogu haldamisel koostöös teiste organisatsioonidega.

Programmide seas olid
* Nordic Wood (1993–1997), Põhjamaade metsa- ja puidutööstuse programm
* NordFood (1993–2000), Põhjamaade toiduainetööstuse programm
* NordPap (1993–1996), Põhjamaade paberi- ja tselluloositööstuse programm
* NordBio (1989–1993), biotehnoloogiatööstuse programm
* NordYeast (1987–1993), pärmiuurimise ja pärmi kasutava tööstuse programm
Põhjamaade Geenipank

**Põhjamaade Geenipank** (*Nordisk Genbank*) oli Põhjamaade ühisasutus taimegeneetiliste ressursside säilitamiseks ning vanade Põhjamaade aia- ja põllumajandustaimede säilitamiseks. Asutus loodi Põhjamaade Ministrite Nõukogu halduses 1979 ning see töötas iseseisva asutusena 2007. aastani. Aastast 2008 on ta NordGeni koosseisus taimede osakonnana. 

Põhjamaade Geenipangal oli suur seemne- ja taimekogu vanadest Põhjamaade kultuurtaimedest ja nende metsikutest sugulastest. Taimegeneetilisi materjale kasutatakse uute põllumajandus- ja aiataimesortide aretamisel. Materjali kasutatakse ka aladel, kus kultuurtaimede geneetilised variandid huvi pakuvad. Materjale jagatakse tasuta teadlastele, sordiaretajatele ja teistele huvilistele kogu maailmas. 

Põhjamaade Geenipangas säilitati umbes 350 Põhjamaade taimeliiki. Kogus oli umbes 30 000 seemne- ja taimeproovi. Seemneid säilitati õhukindlates alumiiniumkottides 152  sügavkülmikus –20 °C juures Põhjamaade Geenipanga seemnelaos Alnarpis Malmö lähedal. Et minimeerida geneetiliste ressursside kadumaminemise ohtu, rajas Põhjamaade Geenipank turvalao Svalbardil, kus seemneid säilitati mahajäetud söekaevanduses –40 °C juures.

Kogu hoidsid töögrupid, mis koosnesid kõigi Põhjamaade esindajatest. Töögrupid tegelesid ka geneetiliste ressursside kasutamise projektidega.  Näiteks tegutsesid teravilja-, haljassööda-, juurvilja-, puuvilja ja marjade, kartuli- ja õlitaimede töörühm. 

Põhjamaade Geenipanga direktorid on olnud Bent Skovmand ja Jessica Kathle.

## Vaata ka
*Teravmägede seemnepank
*Põhjamaade Koduloomade Seemnepank

## Märkused
*Kasutatud on taanikeelse Vikipeedia artiklit seisuga 27.3.2011.* 

## Välislingid
*NordGeni taimede osakond
Kastik

**Kastik** (*Calamagrostis*) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimede perekond.

Eestis levinud liigid:
*metskastik – *Calamagrostis arundinacea*
*sookastik – *Calamagrostis canescens*
*jäneskastik – *Calamagrostis epigeios*
*roogkastik (verev kastik) – *Calamagrostis purpurea*
*püstkastik – *Calamagrostis stricta*
Metskastik

**Metskastik** (*Calamagrostis arundinacea*) on kõrreliste sugukonda kastiku perekonda kuuluv taimeliik.

Metskastik on kõrge, enamasti suurte puhmikutena kasvav taim.

Eestis on ta sage taim metsades ja raiesmikel.

## Välislingid
*
Sookastik

**Sookastik** (*Calamagrostis canescens*) on kõrreliste sugukonda kastiku perekonda kuuluv taimeliik.

## Välislingid
*
Jäneskastik

**Jäneskastik** (*Calamagrostis epigeios*) on kõrreliste sugukonda kastiku perekonda kuuluv rohttaim.

Jäneskastik kasvab mitmel pool Euraasias, vähem Aafrikas. Alpides kohtab teda kuni 1140 m kõrguseni.

Jäneskastik on mitmeaastane taim. Talvel maapealne osa närbub ja hävib vähemalt osaliselt, taim talvitub maa all. Risoom on pikk ja jäme ning asub kuni 2 m sügavusel.

Jäneskastik on pioneerliik. Ta võib kasvada raiesmikul ja enne seda, kui puud ta välja tõrjuvad, anda mitu põlvkonda seemneid.

Jäneskastik kasvab 8–15 dm kõrgeks. Lisaks on tal pikad maa-alused võsundid, mille abil ta levida saab. Sinakas- kuni hallikasrohelised lineaalsed lehed on kuni 7 dm pikad ja 2 cm laiad.

Taim õitseb juulis ja augustis. Õisikuks on kuni 25–35 cm pikkune pruunikas pööris. Üheõieline osaõisik pähik on 5–7 mm pikk. Taim on tuultolmleja.

Vili on teris. Viljad valmivad augustis kuni oktoobris.

Jäneskastik on Eestis tavaline. Ta moodustab vahel hübriide teiste kastikutega, harva ka rand-luidekaeraga.

## Kirjandus
*Kull, K. 1972. Jäneskastiku (*Calamagrostis epigeios* (L.) Roth) varieeruvusest ja värdadest Eestis. *[[Eesti Looduseuurijate Seltsi aastaraamat]]* 61: 97–106.

## Välislingid
*
Verev kastik

**Verev kastik** (*Calamagrostis purpurea*) on kõrreliste sugukonda kastiku perekonda kuuluv taimeliik. 

Taimeliigi tuntuim alamliik on **roogkastik** (*Calamagrostis purpurea* subsp. *phragmitoides*). Kirjanduses, näiteks 2007. aasta "Eesti taimede määrajas", loetakse roogkastik sünonüümseks vereva kastikuga.

## Välislingid
*
Orashein

**Orashein** (*Elymus*) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimede perekond.

Eestis levinud liigid:
*Rand-orashein – *Elymus farctus*
*Harilik orashein – *Elymus repens*
*Koera-orashein – *Elymus caninus*
Põhjamaade Soouuringute Instituut

**Põhjamaade Soouuringute Instituut** (lühend **NIKK**; norra keeles *Nordisk institutt for kunnskap om kjønn*; taani keeles *Nordisk institut for kundskab om køn*, varem *Nordisk institut for kvinde- og kønsforskning*; soome keeles *Pohjoismainen tasa-arvotiedon keskus*; islandi keeles *Norræna kvenna- og kynjarannsóknastofnunin*) on Põhjamaade soouuringute ja võrdõiguslikkuse uurimis- ja teabekeskus. See töötab Oslo Ülikooli juures Põhjamaade Ministrite Nõukogu finantseerimisel. 

NIKK-i eesmärk on luua viia kokku Põhjamaade soouuringud ja võrdõiguslikkuspoliitika. 

NIKK teeb tihedat koostööd Põhjamaade võrdõiguslikkusministrite ja Põhjamaade võrdõiguslikkuse täitevkomiteega. NIKK aitas ellu viia Põhjamaade võrdõiguslikkuse koostööprogrammi "Rõhuasetusega soole on eesmärgiks võrdõiguslik ühiskond" (2006–2010).

NIKK algatab, koordineerib ja viib ellu projekte, mille eesmärgiks on valgustada olulisi võrdõiguslikkus- ja soopoliitilisi probleeme. Nende seas on uurimisprojektid, analüüsid, ülevaated ja aruanded.

NIKK-is töötas 2010. aasta seisuga 6 inimest 4 riigist. Nende seas olid uurimiskoordinaatorid, teadurid, teabenõustajad ja haldustöötajad.

## Projektid

* Sugu ja võim Põhjalas (2008–2009)
* Prostitution i Norden (2007–2008)
* Sooline Kodanikualgatus multikultuurses Euroopas: tänapäeva naisliikumiste (FEMCIT) mõju (2007–2011)
* Perekonnapoliitiliste kordade mõju sugudevahelisele võrdõiguslikkusele (2007)
* Mitmemõõtmeline diskrimineerimispoliitika Põhjalas (2007)
* Võrdõiguslikkus ja elu kvaliteet. Norra vaatepunkt. Ülevaade (2007)
* Noored, sugu ja pornograafia Põhjalas (2004–2006)

Uurimust prostitutsioonist esitleti Põhjamaade võrdõiguslikkusministritele oktoobris 2008. 

Uurimust soost ja võimust esitleti novembris 2009.

## Ajaleht
Kolm korda aastas ilmub NIKK-i tasuta ajaleht NIKK magasin, mis valgustab uusi küsimusi ja probleemiasetusi Põhjamaade soouuringutes ja võrdõiguslikkuspoliitikas. Kaks numbrit ilmuvad skandinaavia keeltes, üks inglise keeles.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht

''Kasutatud on inglis- ja taanikeelse Vikipeedia artiklit seisuga 3.4.2011.
Rand-orashein

**Rand-orashein** (*Elymus farctus*) on kõrreliste sugukonda orasheina perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

## Välislingid
*
Koera-orashein

**Koera-orashein** ehk **koera-sardhein** ehk **harilik koeraorashein** (*Elymus caninus*) on kõrreliste sugukonda orasheina perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

## Välislingid
*
Üksinda kodus 3

**"Üksinda kodus 3"** (inglise keeles *"Home Alone 3"*) on 1997. aastal valminud USA komöödiafilm. See on filmisarja "Üksinda kodus" kolmas osa. Eelmine film, "Üksinda kodus 2", valmis 1992. aastal.

Võrreldes eelmiste filmidega on kolmandas filmis täiesti uued tegelased. Filmi idee käidi välja samaaegselt sarja eelmise filmiga, algselt plaaniti film teha üheaegselt koos teise filmiga, kuid need plaanid ei saanud teoks.

Kolmanda filmi idee tuli taas kaalumisele 1990. aastate keskel, varaseimates käsikirjades pidid filmis algselt taas mängima kahe eelmise filmi tähed Macaulay Culkin, Joe Pesci ja Daniel Stern. Culkin oli aga 1994. aastal näitlemisest loobunud, mispeale töötati film ümber ja loodi uued tegelased.

Film räägib 8-aastasest Alex Pruittist, kes jääb haigena üksinda koju. Üsna pea ilmuvad vargad, kes jahivad Alexi puldiga juhitavat autot, mille viimane naabrinaiselt sai. Nimelt on autosse peidetud salajane kiip, mille abil saab rakette jälitada. Nutikas Alex asub oma kodu kaitsma.

## Peaosades
*Alex D. Linz – Alex Pruitt
*Aleksander Krupa – Peter Beaupre
*Rya Kihlstedt – Alice Rivens
*Lenny Von Dohlen – Burton Jernigan
*David Thornton – Earl Unger 
*Haviland Morris – Karen Pruitt
*Kevin Kilner – Jack Pruitt
*Marian Seldes – Proua Hess
*Seth Smith – Stan Pruitt
*Scarlett Johansson – Molly Pruitt
*Neil Flynn – Politseinik
Egon Kaur

**Egon Kaur** (sündinud 20. augustil 1987) on Eesti autorallisõitja. 

2011. aastal sõitis ta autoralli maailmameistrivõistlustel WRC Akadeemia klassis. Oma võiduga Portugali rallil võitis ta esimese WRC Akadeemia etapi. Egon Kaur võitis ka teise ja kolmanda ralli Sardiinias ja Soomes, kus ta mõlemas võitis 5 kiiruskatset. Hooaeg lõpetati siiski teisel kohal, kuigi võitja Craig Breeniga saadi võrdne arv punkte. Otsustavaks said kiiruskatsete võidud, mis olid iirlase kasuks.

2016. aastal tuli Egon Kaur koos toonase kaardilugeja Silver Simmiga absoluutarvestuses ja klassis N4 Eesti meistriks. 

Kauri kaardilugejaks on olnud ka Mait Laidvee. 

## Rallitiim
Egon Kaur on Kaur Motorspordi tiimi juht.

2017. aastal tegeles Kaur Motorsport uute Ford Fiesta Proto autode arendamise ja testimisega. Nendega osaleti ka Lõuna-Eesti Rallil ja Saaremaa rallil. 

## Viited

## Välislingid

*kaurmotorsport.com
*Statistika ewrc-results.com-i lehel
Kännuvõsu

**Kännuvõsu** ehk **tüüvõsu** on puu kännust kasvanud võrse, mis võib areneda iseseisvaks taimeks.

Põõsastel nimetatakse seda asendusvõrseks.
Külgpung

**Külgpung** on üheaastase oksa küljel paiknev pung. Vanematel okstel pungi ei ole (v.a. uinupungad).
Basaalpung

**Basaalpung** ehk **juurmine pung** ehk **aluspung** on puu või põõsa juurekaelal või põõsa risoomil paiknev pung.