open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kahevõistlus 1984. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kahevõistlus]] [[1984. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 11. veebruarist 12. veebruarini. Suusahüpped  ja  murdmaasuusatamine toimusid Igmani olümpiasuusahüppemäel ja selle ümbruses.

Nagu juba aastaid, toimusid esmalt suusahüpped, millele järgnes järgmisel päeval 15-kilomeetrine murdmaasuusatamine. Suusahüppevõistlus koosnes kolmest katsest, millest läks arvesse kaks paremat hüpet. Suusavõistlusel alustasid võistlejad võistlust siiski pooleminutilise vahega, mistõttu üldarvestus ei olnud lõpuni eriti läbinähtav ning ka pärast võistluse lõppu tuli teha veel arvutusi kuni lõpptulemuse selgumiseni. See oli viimane kord, kui see siin Sarajevos nii oli.

## Tulemused




Finaal: 11.-12. veebruar 
Osavõtjaid: 28
Riike: 11
Olümpiavõitja 1980: Ulrich Wehling, 	
Ametlikud tulemused


## Medalitabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Sarajevo 1984 
|-

## Välislingid

*Tulemused sports-reference.com veebilehel
Jaak Lensment

**Jaak Lensment** (sündinud 22. märtsil 1966 Kilingi-Nõmmes) on Eesti diplomaat. 

1991. aastal lõpetas ta Valgevene Riikliku Ülikooli filosoofia erialal. 

1993. aastal asus ta tööle Välisministeeriumi poliitikaosakonnas. 

Aastatel 1993–1996 oli Lensment poliitikadiplomaat Eesti saatkonnas Kiievis. 

Aastatel 1996–1997 oli ta Välisministeeriumi poliitika planeerimise osakonna lauaülem, 1997–2000 töötas poliitikadiplomaadina Eesti saatkonnas Moskvas ning 2000–2003 oli Välisministeeriumi poliitika planeerimise osakonna lauaülem ja büroodirektor. 

Aastatel 2003–2005 töötas ta nõunikuna Eesti suursaatkonnas Haagis ning 2005–2009 nõunikuna Eesti suursaatkonnas Viinis. 

2010. aastal sai Lensmendist Eesti esimene suursaadik Valgevenes.

2014. aastal sai temast Eesti suursaadik Jaapanis ning 2016. aastal Eesti suursaadik Lõuna-Koreas. 

2018. aastast on ta Välisministeeriumi poliitikaplaneerimise osakonna nõunik. 

2021. aasta juulis allkirjastas president Kersti Kaljulaid otsuse, millega nimetas Jaak Lensmendi Eesti suursaadikuks Valgevenes. 

Lensment räägib vene, saksa ja inglise keelt.
Ferdinand Hörschelmann

**Ferdinand Constantin Ludwig Hörschelmann** (27. august 1855 Kose kirikumõis, Kose kihelkond Harjumaa, Eestimaa – 15. oktoober 1931  Minussinsk,  Krasnojarski krai, NSV Liit) oli luteriusu vaimulik Venemaal.

Ferdinand Hörschelmann sündis 1855. aastal Kosel, Kose Püha Nikolause koguduse pastori Carl Anton Ferdinand Hörschelmanni (1819–1892) peres. Õppis 1869–1875 Tallinna Toomkoolis ja 1876–1882 Tartu ülikooli usuteaduskonnas.

Prooviaastal teenis Moskvas, Moskva Miikaeli kiriku luteriusu koguduse pastori Andreas Wilhelm Fechneri juures. Aastatel 1883–1887 oli adjunktpastor  (sõjaväe kirikuõpetaja) Thbilisis,  teenis sel ajal ka Suhhumi piirkonna eesti asundusi (Estonia, Alam-Linda, Ülem-Linda).  Aastatel 1887–1891 oli adjunktpastor Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Moskva konsistooriumiringkonna Lõuna-Venemaa 2. praostkonnas Krimmi Neusatzi ringkonnas Hochheimis,  Tauria kubermangus ja teenis sealgi kohalikke eesti asundusi. 1891. aastast oli pastor Neusatzis ja  Neusatzi kooli usuõpetaja, teenides ka  Simferopoli, Jalta ja Sevastopoli kogudusi ning teisi 32 volgasakslaste kolooniaid.

NSV Liidus oli ta Krimmi praost ja seejärel teenis pastorina Lõuna-Siberis, Altai krais Slavgorodis. Ta arreteeriti 1930. aastal ja suri 17. oktoobril 1931. aastal vangistuses, Krasnojarski krais Minussinskis.

## Isiklikku
Tema isa, Carl Anton Ferdinand Hörschelmanni (1819–1892), oli  Kose Püha Nikolause koguduse pastor, vend Christfried Otto Hörschelmann (1858–1939) oli Kose, Kihelkonna ja Baratajevka koguduse (Samara kubermangus) pastor.
## Viited
Kahevõistlus 1968. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kahevõistlus]] [[1968. aasta taliolümpiamängud]]el** peeti 10. veebruarist 12. veebruarini  ja toimumispaigaks oli Autrans, Le Claret' suusahüppemägi ja ajutine suusastaadion külast lõunas.

Esmakordselt võistlesid olümpiamängudel kaks eraldiseisvat Saksamaa meeskonda: Lääne-Saksamaa ja Ida-Saksamaa, kes olid võistelnud ühtse Saksamaa meeskonnana aastatel 1956–1964.

Grenoble'is, nagu ka neljal eelmiselgi mängul, võisteldi kõigepealt suusahüpetes, millele järgnes teise alana murdmaasuusatamine. Suusahüppevõistlus koosnes kolmest katsest, millest läks arvesse kaks paremat hüpet. Seejärel tuli murdmaasuusatamises läbida 15 km distants. Finišiaeg muudeti punktideks ja lisati hüpete punktisummale; võitis suurima punktisumma saanud sportlane.

## Tulemused




Finaal: 10.-12. veebruar 
Osavõtjaid: 41
Riike: 13
Olümpiavõitja 1964: Tormod Knutsen, 
Ametlikud tulemused


## Medalitabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Grenoble 1968 
|-

## Välislingid

*Tulemused sports-reference.com veebilehel
Wolfgang Wagner

**Wolfgang Wagner** (sündinud 1949 Viinis) on Austria sotsiaalpsühholoog. 

Ta on Tartu Ülikooli psühholoogia instituudi külalisprofessor. Ta töötas varem Johannes Kepleri Ülikoolis (Linz, Austria). 
Ta õppis psühholoogiat, filosoofiat ja kultuuriantropoloogiat Austrias Viini Ülikoolis, kus ta kaitses ka oma doktoritöö. 

## Pere
Tema vend Günter Wagner on bioloogiateoreetik.
Mežaparksi laululava

**Mežaparksi laululava** (läti keeles *Mežaparka Lielā estrāde*) on Mežaparksi männistiku vahelisele lauluväljakule taasehitatud kõlakoda, mis asub Mežaparksi asumis Riias. Läti üldlaulu- ja tantsupidu (*Vispārējie latviešu Dziesmu un Deju svētki*) peetakse sealses asukohas aastast 1955, ja Daugava staadionil.

## Vaata ka
*Vingise pargi laululava
*Tallinna laululava

## Välislingid
Vingise pargi laululava

**Vingise pargi laululava** (leedu keeles *Vingio parko estrada*) on Tallinna laululava eeskujul Vilniuses asuvasse Vingise pargi lauluväljakule rajatud kaarja konstruktsiooniga kõlakoda. Leedu üldlaulu- ja tantsupidu (*Lietuvių dainų ir šokių šventė*) peetakse sealses asukohas aastast 1960, ja LFF-i staadionil.

## Vaata ka
*Mežaparksi laululava

## Välislingid
Marc Ferracci

**Marc Ferracci** (sündinud 19. detsembril 1977 Les Lilas's) on Prantsusmaa poliitik, ta on erakonna *Renaissance* liige. Ta on 23. detsembrist 2023 Prantsusmaa tööstus- ja energeetikaminister François Bayrou valitsuses. 

Ta sündis Les Lilas's, Pariisi kirdepoolses eeslinnas. Ta on lõpetanud HEC Parisi ärikooli, Pariisi Poliitikauuringute Instituudi (Sciences Po) ja Panthéon-Sorbonne'i ülikooli (*Université Paris 1 Panthéon-Sorbonne*).

Ta valiti 2022. aastal Rahvusassamblee liikmeks. Ta valiti tagasi Rahvusassambleesse 2024. aastal. Varem oli ta Emmanuel Macroni majandusnõunik Macroni 2017. aasta presidendikampaanias; pärast valimisi nimetati ta tööminister Muriel Pénicaud' erinõunikuks. 2020. aastal sai tast peaminister Jean Castexi nõunik.

## Isiklikku
Ta kohtus Emmanuel Macroniga, kui nad olid Pariisi Poliitikauuringute Instituudi tudengid. Mõlemad olid oma pulmades vastastikku teineteise peiupoisid. 2004. aastal abiellus Ferracci Sophie Gagnantiga, kes oli Macroni kantseleiülem tema 2017. aasta presidendikampaanias enne, kui ta pärast valimisi tervishoiuminister Agnès Buzyniga kantseleiülemana liitus. Sophie oli varem olnud Macroni abiline 2016. aastal tema majandusministri ametiaja viimastel kuudel.

Tema isa Pierre Ferracci on Prantsuse ärimees ja sotsiaalpoliitika ekspert.
Barzanî hõim

:*Teiste tähenduste kohta vaata artiklit [[Barzani]].*
**Barzanî hõim** (kurdi keeles *Eşîra Barzanî*) on kurdi hõim ning hilisem hõimude liit. Barzani hõimud elavad Barzani linna ümbruses Iraagi territooriumile jäävas Lõuna-Kurdistanis. Barzanid on sunni islami naqshbandi usulahu liikmed ning kogu Kurdistani üks mõjukamatest hõimudest.

## Vaata ka
* Barzani (perekonnanimi)
* Juudi uusaramea murre Barzanis
* Anfali kampaania
* Asenath Barzani
* Moshe Barazani
* Rawan Barzani

## Viited
Limakud (hõimkond)

**Limakud** (*Eumycetozoa*) on eukarüootide hõimkond.

## Klasse
* *[[Ceratiomyxea]]
* *Myxogastrea'' – limakud

## Välislingid
*
Limasarvik

**Limasarvik** (*Ceratiomyxa*) on *[[Amoebozoa]]* perekond.

## Liike
* *[[Ceratiomyxa fruticulosa]]*
* *[[Ceratiomyxa porioides]]*

## Välislingid
*
Kona

**Kona Bikes** on Kanada jalgrattafirma, mis tegutseb peamiselt Vaikse ookeani loodepiirkonnas. Ettevõtte asutasid 1988. aastal Dan Gerhard, Jacob Heilbron ja Jimbo Holmstrom Briti Columbia provintsis Vancouveris. Ettevõtte peakorter asub Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis Ferndale'is, Kanada kontorid asuvad Vancouveris ja Euroopa jaotuskontorid Monacos.

Gerhard ja Heilbron tegid algul koostööd mägirattasõidu kuulsuste hulka kuuluva sõitja Joe Murrayga, et kohandada vaid esiamortisaatoriga maastikurattaid. Kona oli esimene bränd maailmas, mis asus tootma langeva raami pulgaga mägiratta raame. Kanada peakorter asub Vancouveri kuulsate North Shore'i mägede lähedal, mis ajendas Konat 1998. aastal välja töötama Freeride'i mägirattasarja, mille mägirattad on vastupidavad ja saavad hästi hakkama ka väga tehnilisel allamäge maastikul. 1990. aastatel kasutati Kona jalgratastel ja komponentidel provokatiivseid nimesid nagu Humuhumunukunukuapua'a, Sutra, Sex One, Sex Too, Stinky, Jackshit, samas levivad kuulujutud, et üks nende varajastest logodest on inspireeritud pärakust, eesmärgiga saada "alternatiivseks" jalgrattaettevõtteks või "maailma väikseimaks suurimaks ettevõtteks".

Lisaks väga laiale mägirataste valikule on Kona välja töötanud ka mitmed legendaarsed gravel-, maantee ja linnarattad. Kasutades mitmesuguseid materjale, sealhulgas süsinikkiudu, titaani, alumiiniumi ja terast, müüakse Kona jalgrattaid enam kui 60 riigis üle maailma.

19. jaanuaril 2022 teatasid asutajad ettevõtte müügist mitmekesise välivarustuse tootjale Kent Outdoors. 19. aprillil 2024 alustas Kent Outdoors tegevuse lõpetamist plaaniga bränd maha müüa.

20. mail 2024 teatasid Dan ja Jake, et nad ostsid Kent Outdoorsilt brändi tagasi plaaniga see uuesti turule tuua.

## Viited
Ceratiomyxa porioides

***Ceratiomyxa porioides*** on *[[Amoebozoa]]* liik.

See esineb tavaliselt laguneval puidul ja omab kärgjat kuju. Tema lähiliik *[[Ceratiomyxa fruticulosa]]* on kujult harjasjas.

## Välislingid
*
Cần Thơ

**Cần Thơ** () on Vietnami suuruselt neljas linn ning suurim linn Vietnami Mekongi delta piirkonnas. 

See on tuntud oma ujuvturu, riisipaberit tootva küla ja maalilise kanalisüsteemiga. Seal elab 2024. aasta seisuga 1 507 187 inimest, ning see asub Mekongi jõe harujõe Hậu jõe lõunakaldal.

2007. aastal hukkus Cần Thơ silla kokkukukkumises umbes 50 inimest, millest sai Vietnami ajaloo tõsiseim tsiviilehituslik katastroof. 2011. aastal avati seal Cần Thơ lennujaam. Linna hüüdnimeks on "lääne metropol" () ning see asub Hồ Chí Minhi linnast 169 kilomeetri kaugusel.

## Kliima
Cần Thơ linnas valitseb Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi troopiline savannikliima (Aw). Cần Thơ kliima puhul eristatakse kahte aastaaega: vihmast (maist novembrini) ja kuiva (detsembrist aprillini). Keskmine aastane niiskustase on 83%, sademete hulk 1800 mm ja temperatuur 27°C.

## Turism
Cần Thơ on kuulus oma ujuvturgude poolest, eriti jõel asuva Cái Răngi ujuvturu poolest. Linn on tuntud ka linnuaedade ja Ninh Kiều sadama poolest. Linnas kasvatatakse laias valikus troopilisi puuvilju, mille hulka kuuluvad pomelo, longan, jaka, mango, guava, banaan, rambutan, mangostan, pitaia ja durian. Cần Thơ linnamuuseumis eksponeeritakse linna ajalugu.

### Vaatamisväärsused
* Cần Thơ sild
* Thiền viện Trúc Lâm Phương Nam (budistlik tempel)
* Nam Nhã pagood
* Bình Thủy tempel
* Ajalooline Bình Thủy maja – segu prantsuse ja aasia arhitektuurist
* Ninh Kiều kai
* Cần Thơ jalakäijate sild
* Cái Răngi ujuvturg ja Phong Điềni ujuvturg
* Bằng Lăngi toonekurgede varjupaik
* Cần Thơ katedraal
* Ôngi hiina pagood
* Pitu Khôsa Răngsây khmeeride pagood
* Quang Đứci pagood
* Lưu Hữu Phướci park
* Phật Họci pagood

## Galerii

File:Can_Tho,_Vietnam,_Floating_Market.jpg
File:Can_Tho,_Vietnam,_Floating_Market,_Sale.jpg
File:Can_Tho,_Vietnam,_Floating_market,_Early_morning.jpg
File:Floating_Market_Can_Tho1.jpg
File:Chợ_Cần_Thơ.jpg|Cần Thơ turg
File:Museum_of_People's_Armed_Forces,_Mekong_delta.jpg|Vietnami rahvaarmee muuseum
File:Can_Tho_Museum.jpg|Cần Thơ muuseum


## Viited

## Välislingid
Hall haab

**Hall haab** ehk **hall pappel** (*Populus ×canescens*) on pajuliste sugukonna papli perekonda kuuluv lehtpuuliik. 

Hall haab on hariliku haava ja hõbehaava hübriid. Kasvatatakse ilupuuna, metsistub harva, kuid annab rohkesti juurevõsusid.

## Viited


## Välislingid

* Hall haab andmebaasis eElurikkus
Lõhnav pappel

**Lõhnav pappel** (*Populus* *suaveolens*) on pajuliste sugukonna papli perekonda kuuluv lehtpuuliik. 

Lehed on nahkjad ja paljad, lühikese teravneva tipuga ja alusel ümarad. Pealt tume- ja alt helerohelised. 

Kasvatatakse ilupuuna tänavatel, parkides. On päevaliblikate röövikutele sobilik toidutaim 

## Viited
Korvett (purjelaev)

**Korvett** oli purjelaevade ajastul, eriti 18.–19. sajandil, kolmemastiline, ühe suurtükitekiga ja tavaliselt 10–40 suurtükiga varustatud sõjalaev. Korvette kasutati peamiselt side-, luure- ja eskordilaevadena, samuti patrull- ja konvoiteenistuses. 

Korvetid olid väiksemad ja kergemalt relvastatud kui fregatid.

## Viited
William Theodor Jucum

**William Theodor Jucum** (22. aprill 1868 Tallinn Harju kreis Eestimaa kubermang Venemaa keisririik – 15. märts 1954 Rüsselsheim Saksamaa) oli Eestimaa vaimulik.

William Theodor Jucumi isa oli Lihula kooliõpetaja Carl Johann Jucum, ta õppis aastatel 1889–1894 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 2. juunil 1896.

William Theodor Jucum oli 1896–1897 abiõpetaja Kodavere koguduses, 1897 Pühalepa Laurentsiuse koguduse abipastor, aastatel  1899–1911 Paldiski Nikolai koguduse pastor, aastatel 1911–1915 Peterburi konsistooriumiringkonna Peterburi kubermangu Novosaratovka koguduse pastor.

Aastatel  1921–1923 oli ta koolidirektor Rakveres ja  1923–1933 Viljandi saksa kooli õpetaja.

William Theodor Jucum, Jucum Herta, Jucum Irmgard ja Jucum Gertrud lahkusid Eestist 1939. aastal ümberasumise  käigus.
## Isiklikku
Tema vend  Alfred Jucum (1864–1928) oli pedagoog, Harald Johannes Jucum (1865–1945) oli eesti jurist, riigikohtunik
## Viited
Ceratiomyxa fruticulosa

***Ceratiomyxa fruticulosa*** on *[[Amoebozoa]]* liik.

See esineb tavaliselt laguneval puidul ja omab harjasjat kuju. Tema lähiliik *[[Ceratiomyxa porioides]]* on kujult kärgjas.

## Välislingid
*
QGIS

**QGIS-programm** (endise nimega Quantum GIS) on vabavaraline ja avatud lähtekoodiga geoinfosüsteem (GIS), mis võimaldab kasutajatel hallata, visualiseerida, töödelda, analüüsida ja kaardistada ruumiandmeid. QGIS töötab mitmetel operatsioonisüsteemidel (Windows, macOS, Linux, Android, iOS jt).

### Arendus
QGIS-i arendus sai alguse 2002. aastal Gary Shermani initsiatiivil ning projekt on sellest ajast kasvanud üheks juhtivaks vabavaraliseks GIS-platvormiks maailmas. Programmi arendab arendajate ja kasutajate rahvusvaheline kogukond. Tööd korraldavad QGIS-i projektirühm ja MTÜ QGIS.org. Arendustööd toetab rahvusvaheline kogukond, kuhu kuuluvad vabatahtlikud arendajad, geoinfosüsteemide eksperdid, dokumenteerijad, tavakasutajad ja tõlkijad, kes lokaliseerivad kasutajaliidese ja dokumentatsiooni erinevatesse keeltesse. Arendust juhib projektijuht ning strateegilist suunda aitab kujundada MTÜ QGIS juhatus ja arendajate tuumikgrupp.

Kogukond korraldab regulaarselt arendajate kohtumisi, kasutajakogemuse parandamise töötubasid ning rahvusvahelisi konverentse. Lisaks panustavad era- ja avaliku sektori organisatsioonid, kes kasutavad QGIS-i oma töös ning toetavad selle arengut rahaliselt või arenduste kaudu.

### Funktsioonid ja kasutus
QGIS-i funktsionaalsus on võrreldav mitmete kommertstarkvaradega. Programm toetab paljusid ruumiandmete vorminguid ning võimaldab töötada nii vektorgraafika kui ka rasterandmetega. Kasutajad saavad luua ja redigeerida kaardikihte, liita erinevaid andmeallikaid ning sooritada keerukaid ruumiandmete analüüse.

Tarkvara toetab erinevaid veebiandmete teenuseid, nagu WMS (Web Map Service – aluskaardid), WFS (Web Feature Service – vektorandmed) ja WCS (Web Coverage Service – rasterandmed). WMS-teenuste abil saab visualiseerida aluskaarte, WFS võimaldab kasutada vektorandmeid ja WCS rasterandmeid. Eestis saab Maa- ja Ruumiameti XGIS i kaardirakenduses QGIS-i toel WMS-teenuse abil kasutada enamikku kaardikihte.

### Programmi allalaadimine ja versioonid
Tarkvara on tasuta allalaaditav veebilehelt qgis.org. Kasutajal on valida kahe versiooni vahel: uusim versioon sisaldab kõige uuemaid funktsioone, samas kui versioon Long Term Release (LTR) keskendub stabiilsusele ja sobib paremini tootmiskeskkondadesse.

## Viited
Success

## Uppumine
1885. aasta suvel, 11. juulil sõitis **Success** Kallbodagrundi karile. Aurik hakkas veega täituma. Pardalt olev last visati merre, kuid kahjuks see ei aidanud ning laev evakueeriti varahommikul enne selle uppumist. 

## Laeva Eesmärk
Successi teekond oli algselt Kroonlinnast Londonisse ning kuulus ka Briti laevastiku nimekirja. 

## Vrakk
Paadi vrakk lebab Keri saarest umbes 8-9 meremiili kaugusel merepõhjas. 

## Välislingid
https://forte.delfi.ee/artikkel/120221011/ullatus-vetesugavustest-keri-saare-lahistel-lebab-merepohjas-uhke-briti-aurik

https://register.muinas.ee/public.php?menuID=wreckregistry&action=view&id=701
Berliini pappel

**Berliini pappel** (*Populus* *berolinensis*) on pajuliste sugukonna papli perekonda kuuluv lehtpuuliik. 

Leheserv läbikumav, ripsmeliselt karvane, saagjas. Kasvatatakse ilupuuna.

Sage alleepuu.

## Berliini pappel Eestis
Kasvab Eesti oludes 30–35 meetri kõrguseks, tüve jämedus kuni üle 1 meetri.

Tallinna haljastuses hakati kasutama 19. sajandi lõpus ning just berliini papleid on tolleaegseist puudest arvukamalt alles. Berliini paplite haljastusse lisamist jätkati esimese Eesti Vabariigi ning seejärel NSV Liidu ajal.   

Berliini pappel esineb arvukalt ka näiteks Tartus Emajõe põhjakalda ja Toilas asuvas Oru pargi alleedes. 

## Viited
Ḩalabjah

**Ḩalabjah** (kurdi keeles ھەڵەبجە, *Helebce*, araabia keeles حلبجة *Ḩalabjah*) on linn Iraagis Iraagi Kurdistanis Bagdadist umbes 240 km kirdes ja Iraagi-Iraani piirist umbes 14 km läänes, Ḩalabjah' kubernerkonna keskus. 

Helebce asub nii Hewramani piirkonna jalamill. Linn piirneb kirdes ja lõunas mägedega, läänes piirneb Diyālá jõega. Elanikud on peamiselt kurdid ning kõnelevad sorani keelt. Ümberkaudsetes külades võib kuulda ka gurani keelt.

## Vaata ka
* Keemiarünnak Halabjale
* Ad-Dujayl
* Inimõigused baathistlikus Iraagis
* Şaddām Ḩusayni vahistamine
* Şaddām Ḩusayni kohtuprotsess

## Viited
Käsmu Meremeeste Selts

**Käsmu Kaubalaevastiku Meremeeste Selts** oli 1911. aastal Käsmu laevaomanike, meremeeste ja külaelanike asutatud selts, mis tegeles oma liikmetele töökoha otsimise, nende rahalise abistamise, laenu- ja kindlustustegevusega oma liikmete varale, õigusabi andmisega, merehariduse parendamise ja Käsmu laevaomanikele laevade ning kinnisvara soetamisega. Pärast Meremeeste Kodu seaduse vastuvõtmist 1928. aastal oli Käsmu Kaubalaevastiku Meremeeste Selts meremeeste kodu esinduseks Käsmus.

Käsmu Meremeeste Selts alustas tööd merekooli ruumides. 1914. aastal hakati mõtlema seltsimaja ehitamisele ja Seltsi uus hoone valmis annetuste toel ning pidude korraldamisest saadud tuludega 1917. aasta lõpul. Uue seltsimaja pidulik avamine leidis aset 7. jaanuaril 1918.

Seltsimajal oli suur ja avar saal, mis mahutas vajadusel peaaegu kõik külaelanikud. Tegutses isetegevuslik näitering, toimusid näitemängud ja laupäeviti tantsuõhtud. Tantsuõhtu algas tavaliselt näitemänguga, kus olid osatäitjateks küla näiteringi liikmed. Liikmete tarvis asutati seltsimajas mitme tuhande raamatuga raamatukogu ja seati sisse lugemistoad.

Selts oli populaarne, selle liikmeskonda kuulus enamik Käsmu küla elanikest.

Käsmu Meremeeste Selts tegutses kuni nõukogude võimu tulekuni 1940. aastal.

1940. aastal Seltsimaja natsionaliseeriti ja sellest sai Käsmu rahvamaja.

## Viited
Espen Barth Eide

**Espen Barth Eide** (sündinud 1. mail 1964 Oslos) on Norra poliitik ja politoloog, alates 16. oktoobrist 2023 Norra välisminister esmalt Jens Stoltenbergi teises valitsuses ja seejärel Jonas Gahr Støre valitsuses. 

Varem on ta olnud Norra kliima- ja keskkonnaminister Jonas Gahr Støre valitsuses.
Pärnu Laeva AS

**Pärnu Laeva AS** oli 19. sajandil ja 20. sajandi alguskümnenditel Eestis tegutsenud laevandusettevõte.

1741. aastal asutas Saksamaalt pärit Hans Dietrich Schmidt Pärnus kaubamaja ja laevandusettevõtte. Ettevõte vedas Eestisse meritsi soola, kala, veini, õli ja väetisi. Eksporditi lina, linaseemet, teravilja ja metsamaterjali.

1845. aastal ehitati Pärnusse tuule jõul töötavad saeveskid, kus hakati saagima laevaplanke. Laevaplankude hankimise võimalus kohapeal hakkas edendama Eestis laevaehitust. Ettevõttele kuulus 19. sajandil 14 suurt purjelaeva, mis tegid reise Lääne-Euroopa maade sadamatesse.

1874. aastal osteti esimene auru jõul töötav puksiir Pärnu jõele ja 1881. aastal soetati reisiaurik Pärnu-Riia liini teenindamiseks. Aastatel 1887–1929 oli firmal täita kaalukas osa Eesti reisilaevanduses. 1920. aastatel avati esimesed välisliinid Tallin–Stettin (Szczecin) ja Tallinn–Stockholm.

1921. aastal ühineti Tallinnas tegutsenud Thomas Clayhills & Son’iga ning firma sai nimeks Pärnu Laeva AS. Ettevõte natsionaliseeriti 1940. aastal.

## Viited
Keemiarünnak Halabjale

**Halabja veresaun** (kurdi keeles کیمیابارانی ھەڵەبجە, *Kêmyabarana Helebce*) oli veresaun 16. märtsil 1988 Iraagile kuulunud Lõuna-Kurdistani Halabja linnas. Iraagi keemiarelvade läbi hukkus tuhandeid kurdi rahvusest inimesi. Iraagi sõjavägi ründas kurdide hävitamise kampaania käigus Halabja linna, rünnaku korraldaja oli kolonelkindral Ali Hassan al-Majid. Keemiarünnak leidis aset Iraani-Iraagi sõja ajal, kaks päeva enne rünnakut oli Iraan Halabja vallutanud. Rünnakule järgnenud ÜRO uurimine tuvastas, et muuhulgas kasutati Halabjas tsiviilelanike vastu sinepigaasi. Ameerika Ühendriikide Kaitseluureagentuur süüdistas rünnakus alguses Iraani, kuid hiljem selgus, et selle taga olid Iraagi võimud, mis tahtsid sellega anda hoogu enda vastupealetungile Iraani, iraanimeelsete kurdi võitlejate ja Halabja kurdidest elanike vastu.

Halabja keemiarünnak on ajaloo ohvriterohkeim tsiviilelanike vastu suunatud keemiarünnak, selles hukus 3200–5000 ning sai viga 7000 – 10 000 inimest. Ümberkaudsetel aladel oli ka rünnakule järgnenud aastatel suurem vähi- ja nurisünnituse tõenäosus.

Aastal 2010 otsustas Kõrgem Iraagi Kriminaaltribunal, et Halabja keemiarünnak oli genotsiidi tunnustega veresaun. Samal aastal mõistis Kanada parlament Halabja sündmused ametlikult inimsusevastase kuriteona hukka. Al-Majid langes 2003. aasta sissetungi ajal vangi ning ta anti Halabja rünnaku korraldamise eest kohtu alla. Juunis 2007 mõisteti talle surmanuhtlus, mis viidi täide jaanuaris 2010.

## Vaata ka
* Kurdivastasus
* Šiiidivastasus
* Kurdide ajalugu
* Iraagi lähiajalugu
* Inimõigused baathistlikus Iraagis
* Iraagi keemiarünnakud Iraani vastu
* Ad-Dujayli veresaun
* Anfāli kampaania
* Keemiarünnak Sardashtile
* 1991. aasta Iraagi ülestõusud
* Ghūţah' keemiarünnak

## Viited

## Kirjandus
* Joost R. Hiltermann, *A Poisonous Affair: America, Iraq, and the Gassing of Halabja* (2007) 
* Michael J. Kelly, *Ghosts of Halabja: Saddam Hussein & the Kurdish Genocide* (2008) 
* Samantha Power, *A Problem from Hell: America and the Age of Genocide* (2003) 
* Lawrence Potter, Gary Sick, *Iran, Iraq, and the Legacies of War* (2004)
Põldjalakas

**Põldjalakas** (*Ulmus* *minor*) on jalakaliste sugukonda jalaka perekonda kuuluv mitmeaastane ühekojaline lehtpuu.

Looduslikult kasvab Lõuna- ja Kesk-Euroopas.

Bulgaarias Sliveni kesklinnas kasvav põldjalakas on üks Euroopa vanimaid puid. Selle vanuseks hinnatakse üle 1100 aasta.

## Viited


## Välislingid
* Põldjalakas andmebaasis eElurikkus
Kaubalaevaselts Linda

**Kaubalaevaselts Linda** oli  1879. aastal tegutsema hakanud aktsiaselts, mille eesmärgiks oli kauba- ja reisijate veo korraldamine Läänemerel ja sellesse suubuvatel jõgedel.

Seltsi asutamise ajal oli asutajaliikmeid 654, kuid juba mõne aasta möödudes oli aktsinäre üle tuhande. Seltsi auliikmeteks olid Carl Robert Jakobson, Johann Voldemar Jannsen, Johann Köler ja Mihkel Veske.

1880. aastal osteti Carl F. Gahlnbäcki firma kaudu kolmemastiline parklaev Linda Morgenroden. Norralasest kapten värbas kuus välismaalasest madrust, eestlastest munsterdati laevale tüürimees ja viis madrust. Selts lisas laevale oma nime ja laev asus teele Ameerikasse Philadelphiasse, lastiks vanametallina raudteerööpad. Pärast sihtsadamasse jõudmist võttis alus sealt peale maisilaadungi. Oktoobris sõitis laev Taani väinades madalikule ning sai kannatada.

Pärast remontimist jätkas laev reise Ameerika ja Euroopa sadamate vahel. 1881. aastal teenis Linda Morgenroden kogenud kapteni juhtimisel korralikku tulu. 1882. aastal lasti norralasest kapten ametist priiks ja asemele määrati Paldiski merekooli lõpetanud kaugsõidukapten Aleksander Teere. Sestpeale hakkas laev kahjumit tootma. Ka Linda Morgenrodeni järgmised kaptenid tegutsesid nagu paremaks pidasid ega andnud oma tegemistest aktsiaseltsi juhtidele aru.

1882. aastal juulis osteti aktsiaseltsile Liepajast 331 tonnise kandvõimega parklaev, millele pandi nimeks Aleksander-Linda. Tehti plaane osta metsa ja hakata ise laevu ehitama, kuid seltsis valitsenud väikekodanliku pudukaupmehevaimu ja juhtide ebakompetentsuse tõttu ei saanud plaanidest asja.

Aastaaruanded polnud korrektselt koostatud ja 1892. aastaks oli selts pankrotistunud ning kutsuti kokku likvideerimiskomisjon. Aktsiaseltsi likvideerimise ajal saatis likvideerimiskomisjon Aleksander-Linda merereisile üle Põhjamerele, kus see arvatavasti Norra rannikul 26. aprillil 1893 hukkus. Meeskond pääses küll paadiga randa, kuid laev oli kindlustamata, mistõttu sai aktsiaselts avariiga kahju 3280 rubla ja 1893. aastal kuulutati seltsi tegevus lõppenuks. Eesti rahvusliku liikumise suurim majanduslik ettevõtmine oli lõppenud krahhiga.

## Viited
Thunbergi kukerpuu

**Thunbergi kukerpuu** (*Berberis thunbergii*) on kukerpuuliste sugukonda kukerpuu perekonda kuuluv heitlehine ilupõõsas. 

Looduslikult kasvab Jaapanis. Seda on introdutseeritud laialdaselt Põhja-Ameerikas, kus see on muutunud invasiivseks.

## Viited


## Välislingid
Thunbergi kukerpuu portaalis eElurikkus
Lodjap-põisenelas

**Lodjap-põisenelas** (*Physocarpus opulifolius*) ehk **lodjapõisenelas** ehk **lodjapuulehine põisenelas** on roosõieliste sugukonda põisenela perekonda kuuluv ilupõõsas. 

Lodjap-põisenela looduslik levila on Põhja-Ameerika. 

## Välislingid
Lodjap-põisenelas portaalis eElurikkus
Hiiumaa Aurulaevaühisus

**Hiiumaa Aurulaevaühisus** oli 19. sajandi teisel poolel ja 20. sajandi algul tegutsenud, Kärdla kalevivabriku omanikele kuulunud laevaselts, mis asutati eesmärgiga vedada Hiiumaa ja peamiselt Tallinna ning Haapsalu sadamate vahel toorainet puuvilla ja kalevist riidekangaid.

Hiiumaal Kärdlas tegutses kalevivabrik, mis vajas järjest enam puuvilla, masinaid ja seadmeid ning kütust. Ettevõttele kuulusid 17 m pikkused lahtised väikelaevad, mis purjetasid Hiiumaa ja Tallinna vahel vedades nii toorainet puuvilla kui ka valmistoodangut – kalevist riidekangaid. Toodangu mahu kasvades tekkis sellel ettevõtte kaubaveoliinil vajadus oma aurulaeva järele. Stockholmis 1864. aastal ehitatud 42 tonnise kandvõimega ratasaurik Progress osteti 1886. aastal ja kümme aastat hiljem vahetati see uue, 120-tonnise sõukruviga auriku Progress II vastu.

Progress oli valmistatud üleni terasest, ühe teki ja pealisehitisega reisijate kaitseks. Laev oli kahe mastiga ja liikus peamiselt purjede abil. Tuulevaikuses või vastutuule korral oli abiks väike 15 hj võimsusega aurumasin. Selle pikkus oli 13,1 m, laius 5,5 m, süvis 2,3 m ja mahutavus 21 brt. Sisuliselt oli tegemist auru-purjepaadiga, mis pidas ühendust Heltermaa ja Haapsalu sadama vahel.

Uus aurik Progress II, mida rahvasuus hüüti ka Väina Voorimeheks, oli eelkäijast oluliselt suurem. Aluse pikkus oli 24,1 m, laius 6,0 m, mahutavus 58 brt ja süvis sama, mis eelmisel laeval. Suurema süvisega laevade kasutamine polnud võimalik, kuna tolleaegsed väikesadamad olid veel süvendamata.

1910. aastal osteti Progress II asemele aurik Grenen, millel oli võimekus liikuda ka jääs. Lisaks osteti liinile 1913. aastal Soomest teine aurik, mis sai nimeks Hioma. See hakkas sõitma Heltermaalt Haapsallu, Hiiumaale Sõru ja Orjaku sadamatesse ning Saaremaale Taaliku ja Triigi sadamatesse.

Hiiumaa Aurulaevaühisus lõpetas tegevuse 1923. aastal.

## Viited
Kahevõistlus 1972. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kahevõistlus]] [[1972. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 4. veebruarist 5. veebruarini. Suusahüpped toimusid Miyanomori suusahüppestaadionil, murdmaavõistlused aga Makomanai pargis.

Nagu juba aastaid, oli esimeseks alaks suusahüpped, millele järgnes 15-kilomeetrine murdmaasuusatamine. Suusahüppevõistlus koosnes kolmest katsest, millest läks arvesse kaks paremat hüpet. Suusarajal alustasid võistlejad võistlust ikkagi pooleminutiste vahedega, mistõttu üldarvestus ei olnud lõpuni eriti läbinähtav ning ka pärast võistlust tuli enne lõpptulemuse selgumist sellega arvestada.

Olümpiamängudel pidid sportlased ootama 1988. aastani Gunderseni meetodi kasutuselevõttu, mille puhul võistlejad alustasid võistlust vaheaegadega suusahüpetest saadud punktide ümberarvestamisel ning finiš olev järjestus kinnitas ka lõpptulemust.

## Tulemused

15-kilomeetrisel murdmaasuusarajal saadud aeg arvutati punktideks. Kuldmedaliga autasustati kõrgeima koondpunktide punktisummaga sportlast.




Finaal: 4.-5. veebruar 
Osavõtjaid: 40
Riike: 14
Olümpiavõitja 1968: Franz Keller,  Saksa FV
Ametlikud tulemused


## Medalitabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Sapporo 1972 
|-

## Välislingid

*Tulemused sports-reference.com veebilehel
Pajulehine enelas

**Pajulehine enelas** (*Spiraea salicifolia*) on roosõieliste sugukonda enela perekonda kuuluv ilupõõsas. 

## Välislingid
Pajulehine enelas portaalis eElurikkus
Kahevõistlus 1976. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kahevõistlus]] [[1976. aasta taliolümpiamängud]]el** peeti 8. veebruarist 9. veebruarini Seefeldis.

Ulrich Wehling 1972. aasta olümpiavõitja, 1974. aasta maailmameister ja 1975. aastal Holmenkollenis toimunud maineka võistluse võitja, oli alates 1972. aastast domineerinud rahvusvahelist kahevõistluse maailma. Teda peeti selgeks favoriidiks järjekordsele olümpiakullale ning ta juhtis tugevat Ida-Saksamaa koondist koos 1974. aasta MM-hõbeda Günther Deckerti ja kahe lootustandva noormehe Konrad Winkleriga ja Claus Tuchschereriga.

## Tulemused

Sportlased sooritasid kolm suusahüpet, kusjuures madalaim punktisumma langes. Seejärel sõitsid nad 15-kilomeetrisel murdmaasuusarajal, mille aeg arvutati punktideks. Kuldmedaliga autasustati kõrgeima koondpunktide punktisummaga sportlast.




Finaal: 8.-9. veebruar 
Osavõtjaid: 34
Riike: 14
Olümpiavõitja 1972: Ulrich Wehling, 
Ametlikud tulemused


## Medalitabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Innsbruck 1976 
|-

## Välislingid

*Tulemused sports-reference.com veebilehel
Johann Linde

**Johann Linde** oli Pärnu ettevõtja ja suurim laevaomanik Pärnus enne esimest maailmasõda.

Uue põlvkonna ettevõtjaks ja suurimaks laevaomanikuks Pärnus enne esimest maailmasõda oli Laeva- ja kaubaäri Joh. Linde, mille asutajaks oli kaupmees Johann Linde. Omandanud teadmisi laevandusärist Inglismaal laevamaakleri ja kivisöemüügi kontoris asutas ta 1902. aastal Liepajas oma propside kokkuostu ja eksportimise kontori. Veel samal aastal tõi ta kontori üle Pärnusse.

Kogunud kapitali, alustas Linde 1907. aastal tegevust laevanduse alal ostes laevu ja tegeldes metsaveoäriga. Esialgu prahtis ta kohapeal ehitatud purjelaevu, hiljem ostis koos oma laevakaptenitega aurulaevu Inglismaalt. 1910. aastal osteti kaubaaurik Lennok, 1911. aastal Lembit ja 1912. aastal Linell. 1914. aastal soetatud aurik Ellind oli tol ajal suurim Eesti sadamasse registreeritud kaubalaev mahutavusega 2826 brt. Laeva kandevõime oli 3750 t, pikkus 95,7 m, laius 13,4 m, masinate võimsus 1000 hj ja reisikiirus kuni 9 sõlme.

Ettevõte tegutses ka prahimaaklerina alustades 1906. a. Eesti, Inglise, Belgia ja teiste riikide laevade prahtimist metsamaterjali – plankude, propside ja raudteeliiprite veoks Inglismaa sadamatesse. Tagasisuunalisel veol toodi Venemaa, Soome ja Rootsi sadamatesse kivisütt.

1908. aastal hakkas Linde korraldama palkide parvetamist Purtse ja Ust-Luga sadamatesse. 1910. aastal sai ettevõte riikliku tellimuse kivisöe vedudeks Tallinna sadamasse. Johann Linde laevadel lehvis esimesena sini-must-valge lipp, millel oli suur täht „L“.

Pärast Johan Linde ootamatut surma olles ärireisil Venemaal võttis firma juhtimise üle tema lesk. Paraku see ettevõttele edu ei toonud.

## Viited
Läikiv tuhkpuu

**Läikiv tuhkpuu** (*Cotoneaster lucidus)* on roosilaadsete seltsi roosõieliste sugukonda kuuluv populaarne ilupõõsas. 

Kasutatakse sageli hekitaimena. 

## Välislingid

* Läikiv tuhkpuu andmebaasis eElurikkus
Kahevõistlus 1980. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kahevõistlus]] [[1980. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 18. veebruarist 19. veebruarini. Suusahüpped toimusid Lake Placidi olümpia suusahüppekompleksis, murdmaasuusatamine aga Lake Placidi olümpiaspordikompleksi murdmaasuusatamise keskuses.

Kahekordne olümpiavõitja Ulrich Wehling Ida-Saksamaalt domineeris 1970. aastatel rahvusvahelisel kahevõistluse maastikul. Lisaks olümpiavõitudele ja MM-kullale 1974. aastal võitis ta aastatel 1973–1979 kuus riigi meistritiitlit ja triumfeeris Holmenkollenis kõrgetasemelistel võistlustel kolm aastat järjest aastatel 1975–1977. Tema ainus lüüasaamine rahvusvahelistel võistlustel tuli 1978. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis, kus ta saavutas võistkonnakaaslase Konrad Winkleri ja soomlase Rauno Miettineni järel kolmanda koha. Tollal vaid 27-aastane Wehling oli 1980. aastal üks neljast peasoosikust olümpiakullale. Valitsev maailmameister Winkler oli tõsine medalipretendent ja norralastel oli lootus Lake Placidis oma ülemvõim taastada Tom Sandbergi kaudu, kes oli võitnud kuus järjestikust Norra meistritiitlit 1980-1985 ja Soome 23-aastane Jouko Karjalainen oli suurepärane murdmaasuusataja, kes võis suusahüpetes üllatada.

## Tulemused

Sportlased sooritasid kolm suusahüpet, kusjuures madalaim punktisumma ei läinud arvesse. Seejärel sõitsid nad 15-kilomeetrisel murdmaasuusarajal, mille aeg arvutati punktideks. Kuldmedaliga autasustati kõrgeima koondpunktide punktisummaga sportlast.




Finaal: 18.-19. veebruar 
Osavõtjaid: 31
Riike: 9
Olümpiavõitja 1976: Ulrich Wehling, 
Ametlikud tulemused


## Medalitabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Lake Placid 1980 
|-

## Välislingid

*Tulemused sports-reference.com veebilehel
Salpeetrisõda

**Salpeetrisõda**, tuntud ka kui **Vaikse ookeani sõda**, oli sõjaline konflikt Tšiili ja Boliivia–Peruu liidu vahel aastatel 1879–1884. Sõda puhkes Tšiili ja Boliivia vahelise vaidluse tõttu Atacama kõrbes asuva rannikuala pärast ning lõppes Tšiili võiduga, mis hõivas Boliivialt ja Peruult olulisi maavarade poolest rikkalikke alasid.

Sõja otsene põhjus oli vaidlus nitraadimaksude üle, mille kehtestas Boliivia Tšiili kaevandusettevõttele *Compañía de Salitres y Ferrocarril de Antofagasta* (CSFA). Maksutõus rikkus 1874. aasta piirilepingut, mis keelas maksude suurendamise olemasolevatele Tšiili kaevandusettevõtetele Boliivia territooriumil. Tšiili protestis lepingu rikkumise vastu ja taotles rahvusvahelist arbitraaži, ent Boliivia president Hilarión Daza pidas seda siseriiklikuks küsimuseks. Tšiili väitis, et kui lepingut ei austata, ei kehti ka selles sätestatud piirid. Boliivia tühistas seejärel Tšiili ettevõtte tegevusloa, konfiskeeris selle vara ja pani need oksjonile.

14. veebruaril 1879 okupeerisid Tšiili väed ilma vastupanuta Antofagasta sadamalinna, mis oli valdavalt asustatud Tšiili kaevuritega. Boliivia kuulutas Tšiilile sõja 1. märtsil 1879, Peruuga kuulutati sõda 5. aprillil, kuna see oli salajase liidulepingu alusel kohustatud Boliiviat toetama.

Sõjategevus toimus Vaiksel ookeanil, Atacama kõrbes, Peruu kõrbepiirkondades ja mägisel sisemaal. Esimesed viis kuud keskendus sõda merele – Tšiili püüdis kindlustada oma vägedele varustuskanalit läbi maailma kuivima kõrbe. Seejärel algas maismaakampaania, kus Tšiili armee alistas Boliivia ja Peruu väed. Boliivia taandus pärast Tacna lahingut 26. mail 1880, jättes Peruu üksi sõdima. Tšiili väed okupeerisid Peruu pealinna Lima 1881. aasta jaanuaris. Peruu armee jäänused ja kohalikud partisanid jätkasid vastupanu, kuid ei suutnud takistada sõjast väsinud Peruu rahuläbirääkimisi.

Tšiili ja Peruu allkirjastasid Ancóni rahulepingu 20. oktoobril 1883. Boliivia sõlmis vaherahu 1884. aastal. Tšiili sai lepingu tulemusel enda valdusse Peruu Tarapacá piirkonna, vaidlusaluse Boliivia Litorali departemangu ning ajutise kontrolli Peruu Tacna ja Arica provintside üle. 1929. aastal allkirjastasid Tšiili ja Boliivia lepingu, millega määrati ametlikud piirid. 1929. aasta Tacna–Arica kokkuleppe tulemusena läks Arica Tšiilile ja Tacna Peruule.

## Viited
Kahevõistlus 1992. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kahevõistlus]] [[1992. aasta taliolümpiamängud]]el** peeti 11. veebruarist 17. veebruarini. Suusahüpped ja 15 km murdmaasuusatamine peeti mõlemad Courchevel-le Prazis. Ajutine murdmaastaadion ehitati väljale, mis külgnes otse (idas) Tremplin du Prazi suusahüppemäega. Kõik teised murdmaa- ja laskesuusatamise olümpiavõistlused peeti Les Saisiesis.

## Tulemused

### Individuaalvõistlus

Sportlased sooritasid kolm suusahüpet, kusjuures madalaim punktisumma langes. Hüpetel kogutud koondpunktid määrasid suusatamise stardijärjekorra ja ajad; iga kolm punkti võrdub 20-sekundilise puudujäägiga.


						 		

Finaal: 11.-12. veebruar 
Osavõtjaid: 45
Riike: 12
Olümpiavõitja 1988: Hippolyt Kempf, 	
Ametlikud tulemused


### Meeskonnavõistlus


			 	


Kuupäev: 17.-18. veebruar
Osavõtjaid: 11 võistkonda
Olümpiavõitja 1988:  Saksa FV   Hans-Peter Pohl  Hubert Schwarz  Thomas Müller
**[https://www.olympics.com/en/olympic-games/albertville-1992/results/nordic-combined/team-men Ametlikud tulemused]**


## Medalitabel

Prantsusmaa ja Jaapan, kaks riiki, kes polnud kahevõistluses olümpiamängudel kunagi medalit võitnud, olid medalitabeli tipus, võitsid kumbki ühe kulla, prantslased lisasid samuti hõbeda.

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Albertville 1992 
|-

## Välislingid

*Tulemused sports-reference.com veebilehel
Õun-kibuvits

**Õun-kibuvits** (*Rosa villosa*) on roosõieliste sugukonda kuuluv heitlehine põõsas. 

Tal on suured õunalõhnaga viljad. 

Kasvab metsikult Saaremaal, koduaedades ka mujal.

## Viited


## Välislingid

* Õun-kibuvits andmebaasis eElurikkus
Anfāli kampaania

**Anfali kampaania** oli mässuliste vastane kampaania Iraagis Iraani-Iraagi sõja lõpus 1988. aastal. Kampaania eesmärk oli hävitada maapiirkondades elavaid kurde ning kurdide relvarühmitusi ja arabiseerida Kirkūki kubernerkonna strateegilisi piirkondi. Baathistliku režiimi ohvriteks olid peamiselt kurdidest tsiviilisikud, kuid ka teised piirkonna mittearaablased.

Anfali kampaaniat juhtis president Saddam Husseini käsul kindral Ali Hassan al-Majid. Kampaania sai nime koraani kaheksanda peatüki järgi.

Aastal 1993 avaldas inimõigusorganisatsioon Human Rights Watch (HRW) 1991. aasta ülestõusude käigus kurdide kätte sattunud dokumentide pinnalt raporti, milles kirjeldati Anfali kampaaniat genotsiidina ning hinnati hukkunute arvuks 50 000 – 100 000. Samas aastal 2007 vaidles Haagi kohus sellele vastu öeldes, et genotsiidiks nimetamiseks ei olnud piisavalt tõestusmaterjali. Kuigi paljud Iraagi araablased eitavad Anfali kampaania käigus toimunud kurdide tapmist, on Anfal saanud osaks kurdi rahvuslusest.

## Vaata ka
* Jeziidide genotsiid

## Viited

## Allikad
*
*
*
*
*
*
*

## Kirjandus
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
Võsund-kontpuu

**Võsund-kontpuu** (*Cornus sericea*) on kontpuuliste sugukonna kontpuu perekonda kuuluv mitmeaastane heitlehine põõsas.

Pärit Põhja-Ameerikast. 

## Välislingid

* Võsund-kontpuu andmebaasis eElurikkus
Saarvaher

**Saarvaher** (*Acer negundo*) on seebipuuliste sugukonda vahtra perekonda kuuluv lehtpuu. 

Pärit Põhja-Ameerikast. 

Esineb Eestis ilupuuna parkides, vahel metsistub. 

## Välislingid

* Saarvaher andmebaasis eElurikkus
Looduslik uuenemine

**Looduslik uuenemine** on metsauuenduse viis, mille käigus metsa taastumine toimub looduslike protsesside tulemusel, ilma inimeste otsese sekkumiseta istutamise või külvamise näol. Uued puud tekivad olemasolevatelt seemnepuudelt langenud seemnetest, juurevõsudest või kännuvõsudest. See protsess tagab looduslähedase metsakoosluse ja säilitab paremini kohalike liikide geneetilise mitmekesisuse. Kõige olulisem on seemneallika olemasolu, sest uuenemisala läheduses peavad kasvama küpsed seemnepuud. Samuti on olulised sobivad valgusolud, eriti valgusnõudlike liikide puhul. 

## Viisid
Looduslik uuenemine võib toimuda kahel viisil: spontaanse ehk juhusliku ja suunatud ehk kavandatud uuenemisena. Spontaanset uuenemist esineb sageli lageraie või looduslike häiringute (nt tormid, tulekahjud) järel, kus seemned levivad looduslikult ja taimede areng toimub keskkonnatingimuste toel. Suunatud looduslik uuenemine tähendab, et metsakasvataja aitab kaasa looduslikule metsa uuenemisele. Loodusliku metsauuenduse tekkele kaasaaitamise viisideks on maapinna mineraliseerimine, seemnepuude raielangile jätmine.  

## Sobivad tingimused
Eduka loodusliku uuenemise eelduseks on sobivad tingimused: seemneallika olemasolu (seemnepuud), valgusolud, mullatingimused nagu niiskus, toitainete sisaldus ja mineraalse kihi kättesaadavus. Kõik need tingimused mõjutavad seemnete idanemist ja noorte taimede kasvu. Sageli on vajalik pinnase ettevalmistus, näiteks mineraliseerimine. Noored taimed vajavad kaitset ulukikahjustuste ning konkurentsi eest, mida põhjustab rohttaimestik või kiirekasvulised lehtpõõsad.

## Eelised ja puudused
Loodusliku uuenemise eelisteks on väiksemad kulud võrreldes istutamise või külviga, looduslähedasem metsakooslus ja väiksem keskkonnamõju. Sealhulgas parem juurdumine muudab ka looduslikult uuenenud puud põuakindlamaks kui istikud, mille juured võivad saada kahjustada ümberistutamisel. Varjus kasvamine vähendab ka põua ja külmakahjustuste ohtu. Loodusliku uuenduse kasutamine võib vähendada tuulekahjustuste ohtu võrreldes istutatud puistutega, kuna areneb ühtlasem juurestik ja väheneb tuulekoormus ebaühtlase struktuuri korral. Olemasoleva looduslikult uuenenud alusmetsa olemasolu puistus võib samuti võimaldada puistu kiiremat taastumist pärast tuulemurdu. Parem juurdumine muudab looduslikult uuenenud puud põuakindlamaks kui istikud, mille juured võivad saada kahjustada ümberistutamisel. Varjus kasvamine vähendab ka põua ja külmakahjustuste ohtu. Samas on selle meetodi suurimad puudused aeglus, ebaühtlane tulemus ning piiratud kontroll puuliikide koosseisu ja taimede tiheduse üle. Uuenemine võib toimuda ainult laikudena või teatud juhtudel üldse mitte. Lisaks sõltub protsess suurel määral looduslikest teguritest, nagu ilmastik, seemneaasta ja ulukite arvukus.

## Kasutus
Looduslikku uuenemist kasutatakse laialdaselt metsakasvatuses, eriti piirkondades, kus soovitakse säilitada kohalikke puuliike ja vähendada . Edu saavutamiseks on siiski oluline jälgida ja vajadusel toetada uuenemisprotsessi sobivate metsakasvatuslike võtete abil.

## Viited
Tatari kuslapuu

Tatari kuslapuu (*Lonicera tatarica*) on kuslapuuliste sugukonda kuslapuu perekonda kuuluv heitlehine mitmeaastane põõsas.

Looduslik leviala on Kagu-Euroopa, Lääne-ja Ida-Siber. 

Tatari kuslapuu on Eestisse sisse toodud ning seda leidub nii vanades parkides, kui ka kaasaegsetes aedades. 

## Viited


## Välislingid

* Tatari kuslapuu andmebaasis eElurikkus
Kahevõistlus 1994. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kahevõistlus]] [[1994. aasta taliolümpiamängud]]el** peeti 18. veebruarist 24. veebruarini. Suusahüpped toimusid Lysgårdsbakkenis, murdmaasuusatamine aga Birkebeinereni suusastaadionil.

Kavas oli kaks võistlust: individuaal- ja meeskonnavõistlus. Individuaalvõistlusel võisteldi kahel päeval hüppevõistlusega (90 m mägi) ja 15 km murdmaasuusavõistlusega. Hüppevõistluse punktid teisendati sekunditeks, et määrata murdmaasuusasõidu stardijärjestus. Esimesena finišijoone ületanud sportlane tuli olümpiavõitjaks.

Võistkondlikul võistlusel võisteldi ka kahe päeva jooksul kolmest sportlasest koosnevate võistkondadega riigi kohta. Iga sportlase hüppevõistlusel teenitud punktid teisendati sekunditeks, kasutades sama põhimõtet nagu individuaalsõidus. Iga sportlane läbis 5 km murdmaasuusatamist ja esimesena finišijoone ületanud riik võitis võistluse.

## Tulemused

### Individuaalvõistlus


					 		

Finaal: 18.-19. veebruar 
Osavõtjaid: 53
Riike: 16
Olümpiavõitja 1992: Fabrice Guy, 	
Ametlikud tulemused


### Meeskonnavõistlus


				 	


Kuupäev: 23.-24. veebruar
Osavõtjaid: 12 võistkonda
Olümpiavõitja 1992:    Reiichi Mikata  Takanori Kono  Kenji Ogiwara
**[https://www.olympics.com/en/olympic-games/lillehammer-1994/results/nordic-combined/team-men Ametlikud tulemused]**


## Medalitabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Lillehammer 1994 
|-

## Välislingid

*Tulemused sports-reference.com veebilehel
Väike kirburohi

**Väike kirburohi** (*Polygonum minus*) on nelgilaadsete seltsi kirburohuliste ehk tatraliste sugukonda kuuluv taim. 

Esineb hajusalt üle kogu Eesti, niisketel niitudel, tee- ja kraaviservadel ning põldudel.

## Viited


## Välislingid
* Väike kirburohi andmebaasis eElurikkus
Mõru kirburohi

**Mõru kirburohi** (*Polygonum hydropiper*) on nelgilaadsete seltsi kirburohuliste ehk tatraliste sugukonda kuuluv taim.

Tavaline üle kogu Eesti, niisketel ja soostunud niitudel, veekogude kallastel, teeservadel.

Tugeva mõru maitsega, mis püsib tükk aega.

## Viited


## Välislingid

*
Harilik kirburohi

**Harilik kirburohi** (*Polygonum persicaria*) on nelgilaadsete seltsi kirburohuliste ehk tatraliste sugukonda kuuluv taim.

Tavaline üle kogu Eesti, põldudel, teeservadel, mererannas, jäätmaal.

## Viited


## Välislingid

* Harilik kirburohi andmebaasis eElurikkus
Pung-kirburohi

**Pung-kirburohi** (*Polygonum* viviparum) on nelgilaadsete seltsi kirburohuliste ehk tatraliste sugukonda kuuluv taim.

Levinud hajusalt üle kogu Eesti, v.a Kagu-Eesti. Esineb niisketel niitudel.

## Viited


## Välislingid

* Pung-kirburohi andmebaasis eElurikkus
Võsa-konnatatar

**Võsa-konnatatar** (*Fallopia* dumetorum) on nelgilaadsete seltsi kirburohuliste ehk tatraliste sugukonda kuuluv taim.

Eestis leidub harva ja paiguti võsastikes, jõelammidel.

## Viited


## Välislingid

* Võsa-konnatatar  andmebaasis eElurikkus
Gunnar Strömmer

**Gunnar Sören Folke Strömmer** (sündinud 19. septembril 1972 Örnsköldsvikis) on Rootsi poliitik, ta on Moderaatide erakonna liige. Ta on 18. oktoobrist 2022 Rootsi justiitsminister (Ulf Kristerssoni valitsuses).

Ta sündis aastal 1972 Örnsköldsvikis. Tal on õigusteaduse kraad Uppsala ülikoolist ning ta õppis aastatel 1996–1997 Trieri ülikoolis ka Euroopa Liidu õiguse ja põhiseadusõiguse kursusi.

Aastal 2001 töötas ta Washingtonis asuvas Õiguse Instituudis, nn avaliku huvi advokaadibüroos, mis keskendus sellistele küsimustele nagu ettevõtlusvabadus, omandiõigused ja sõnavabadus. Aastal 2002 algatas ta Õiguse Keskuse loomise, mis on mittetulundusühing, mis edendab Rootsis individuaalsete õiguste ja vabaduste kaitset õigusprotsesside, noorte juristide koolitamise ja debati kaudu. Organisatsioon menetleb üksikisikute õigusasju võrdse kohtlemise, ühinemisvabaduse, ettevõtlusvabaduse, omandiõiguste ja õiguskindluse valdkondades. Ta oli Õiguse Keskuse direktor aastatel 2002–2011 ja on varem olnud organisatsiooni juhatuse liige. 

Ta oli Moderaatide Noorte Liidu esimees aastatel 1998–2000. Selles rollis keskendus ta immigratsioonipoliitika muutmisele mõõduka profiili teemaks. Ta uskus, et Rootsi peaks kehtestama täiesti vaba immigratsiooni ja nõudis amnestiat kõigile ebaseaduslikele immigrantidele. Enne kui see reaalsuseks sai, pooldas ta immigrantide varjamist, kelle võimud olid otsustanud välja saata, kuid kes elasid endiselt ebaseaduslikult Rootsis. Tema sõnul oli tolleaegse sotsiaaldemokraatliku valitsuse poliitika ebainimlik ning pärast moderaatide intensiivset kampaaniat oli toonane migratsiooniminister Inger Klingvall sunnitud tagasi võtma ettepaneku, mis oleks toonud kaasa piiravama immigratsioonipoliitika.

Ta oli aastatel 2011–2015 Stockholmi Moderaatide föderaalnõukogu liige.