open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Liia Hänni

**Liia Hänni** (sündinud **Liia Juulik**; 4. oktoobril 1946 Atla külas Lümanda vallas) on eesti astrofüüsik, ühiskonnategelane ja endine poliitik.

## Haridus
Liia Hänni lõpetas 1965. aastal Kingissepa 1. Keskkooli ning 1970. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika osakonna. 1986. aastal kaitses ta AAI-s kandidaadiväitekirja astrofüüsikas "Punaste hiidude atmosfääride uurimine sünteetilise spektri meetodil", juhendaja Tõnu Kipper.

## Teadustegevus
Aastatel 1970–1990 oli ta Eesti TA Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudi (hilisema Tartu Observatooriumi) nooremteadur ja vanemteadur.

Uurinud hilise spektriklassi tähti.

Ta on Eesti Teadlaste Liidu liige (1989).

## Publikatsioone
*TiO isotoopide ridade uurimine külmade tähtede spektrites. // Tartu AO Publikatsioonid (1982) 49
*Liitiumisisaldus hiidtähtede atmosfääris. // Tartu AO Publikatsioonid (1982) 49
**The lithium-rich K-giant 9-Bootis*. // Soviet Astronomy Letters, 10(1), 51-53 (1984)
*Liia Hanni, J. Sitska. *On the red giant titanium-oxide bands*. // Soviet Astronomy Letters, 11(6), 367-369 (1985)
*Evolutsioonilised efektid punaste hiidtähtede keemilises koostises. // Tartu Tähetorni Kalender 1988. aastakas. Tallinn 1987

## Poliitiline tegevus

1990. aastast kuulus ta Eesti Maa-Keskerakonda. Oli Eesti Kongressi liige. 1992. aastal valiti ta Mõõdukate valimisliidus (Jõgeva ja Tartu valimisringkonnast) Riigikogu liikmeks.

Avaldanud kirjutisi erastamise ja reformide käigust.

### Kuulumine esinduskogudesse
*Eesti Kongress 1990–1992
*Eesti Komitee 1990–1992
*Põhiseaduse Assamblee 1991–1992
*Eesti Vabariigi Ülemnõukogu 1990–1992
*VII, VIII ja IX Riigikogu liige 1992–1999

Ta kuulus kõigis koosseisudes Riigikogu põhiseaduskomisjoni (IX koosseisus komisjoni esimees)

Ta oli Eesti Vabariigi valitsuse minister 1992–1995

Aastatel 1996–1999 oli ta Mõõdukate Naiskogu president.

Ta on e-Riigi Akadeemia e-demokraatia ja e-osaluse programmi direktor ning 2011. aastast Vabaühenduste liidu EMSL nõukogu liige.

## Tunnustus
*2001 Riigivapi III klassi teenetemärk
*2006 Riigivapi II klassi teenetemärk
*2010 Kodanikuühiskonna aasta missiooniinimene
* 2012 Kodanikupäeva aumärk

## Isiklikku
Liia Hänni on abielus Uku Hänniga. Neil on poeg Kristjan Hänni.

Ta kuulub Tartu Zonta Klubisse.

## Viited

## Kirjandus
*"Keda me valisime?". Kirjastus Tartumaa. Tartu 1993

## Välislingid
MMORTS

**MMORTS** (inglise keeles akronüüm fraasist *massively multiplayer online real-time strategy* 'massiivselt mängijatevaheline onlain-reaalajastrateegiamäng') on strateegilisele tegevusele rõhuv arvutimängutüüp, milles märkimisväärne või peamine osa mängu süžeest tuleneb suure hulga tegelike Interneti vahendusel samaaegselt virtuaalsesse maailma ühendatud mängijate omavahelisest lävimisest.
MMORPG

**MMORPG** (inglise keele akronüüm *massively multiplayer online role-playing game*) ehk **väga paljude mängijatega ''online''-rollimäng** on videomäng, mis kombineerib endas RPG- ja MMO-videomängude elemente.

Mängu süžee sõltub kas osalt või täielikult mängijate tegevusest teatud rollides ja omavahelisest lävimisest.

## Näiteid
*Cabal Online
*Atlantica Online
*RuneScape
*Silkroad Online
*World of Warcraft
Golmud

**Golmud** (hiina 格尔木 *Gé’ĕrmù*) on linn ja haldusüksus (maakonna õigustega linn) Hiinas Qinghai provintsis Haixi Mongoli-Tiibeti autonoomses ringkonnas. Moodustab halduslikult Golmudi allringkonna õigustega linna.

Linna läbib Qingzangi raudtee, mis ühendab Xiningi Lhasaga.

## Välislingid

* Linna koduleht *(hiina keeles)*
Godric's Hollow

**Godric Hollow** on paik J. K. Rowlingu romaanisarjas Harry Potter. 

Godrik Hollow on Lääne-Inglismaa alev. Kui Rahvusvahelise Saladuste statuudi allakirjutamisel 1689. aastal läksid võlurid jäädavalt peitu, siis moodustasid nad võlurite kogukonna sees oma kogukonnad. Võlurid läksid paljudesse väikestesse küladesse ja alevitesse elama ja ühinesid seal vastaskuks kaitseks ja toetuseks. Nendes külades ja alevikes elasid võlurid koos sallivate ja mõnikord ka virbitatud mugudega. Kuulsaim sellistest alevikest ongi Godric Hollow. See paik on ka tuntud kuna just seal sündis  kuulus võlur Godric Gryffindor, kellest sai hiljem Sigatüüka võlukunsti kooli üks asutajaliige. Godric Hallow külas valmistas ka võlurist sepp Bowman Wright esimese kuldse kitu. Sealne surnuaed on tulvil iidsete võluriperede nimesid. Godric Hallow´i küla on olnud koduks ka Albus Dumbledoreile ja tema perele, samuti asus seal Harry Potteri kodu enne kui Voldemort ta vanemad surmas ja kodu põrmustas. Harry vanematemaja rusude (mida mugud ei näe) juures on silt:
 
Selles kohas kaotasid 31. oktoobril 1981 oma elu Lily ja James Potter. Nende poeg Harry Potter on endiselt ainus võlur, kes tapmisneeduse üle elas. See mugudele nähtamatu maja on jäetud lagunenud olekusse selleks, et mälestada Pottereid ja tuletada meelde vägivalda, mis nende perekonna lõhkus.
Samuti on sinna lisatud palju julgustavaid ridasid Harry toetuseks.

Selles külas elas ka nõid Bathilda Bagshot, kes on raamatu "Võlukunsti ajalugu" autor. Samuti tundis Bathilda perekond Dumbledoresid ja teadis Harry vanemaid.
Oma varikätkide otsingul suunduvad Harry ja Hermione samuti Gordic Hollow sisse kuna oletavad, et Albus Dumbledore võib olla jätnud Griffindori mõõga, mille ta oma testamendiga Harryle pärandas kuid mida Võlukunsti Ministeerium talle ei andnud, just Bathilda Bagshoti kätte. Samuti soovib Harry külastada oma vanemate haudasid.
Lewis (kuulipilduja)

**Lewise kuulipilduja** on Ameerika Ühendriikides välja arendatud kergekuulipilduja, mida esimeses maailmasõjas kasutas Briti armee. 

Kuulipilduja arendati välja USA armee kolonel Isaac Newton Lewise ja Samuel Macleani poolt 1911. aastal. Relv tulistas välja kuni 550 laengut minutis ja kaalus 12,7 kg, mis tollal oli kuulipilduja kohta väga vähe.

Relva kasutasid I maailmasõjas ka belglased ja ameeriklased. I maailmasõjas oli see levinud kuulipilduja ning see võeti ka Briti tanki Mark IV relvastusse. 

Pärast esimest maailmasõda, Eesti vabadussõja algul sai Eesti Rahvavägi 281 Lewise kuulipildujat ning eesti sõdurid ristisid ta *Lüüs'iks*. Lewise kuulipilduja kasutamine rindel põhjustas hämmastust punaarmeelastes, kes ei olnud varem näinud nii mobiilset automaatrelva. Relv oli Eesti sõjaväe relvastuses kuni 1940. aastani. Vähesel määral kasutati seda kuulipildujat ka teises maailmasõjas.
Tatralised

**Tatralised** ehk **kirburohulised** (*Polygonaceae*) on õistaimede sugukond nelgilaadsete seltsist, kuhu kuulub nii põõsaid kui ka rohttaimi. 

Tatraliste perekondi on Royal Botanic Gardensi järgi 43 ringis ja sisaldades umbes 1100 liiki. Kõige liigirohkemad on perekonnad villtatar (*Eriogonum*; 250 liiki), kirburohi (*Polygonum*; 200), oblikas (*Rumex*; 200), *[[Coccoloba]]* (120) ja *[[Calligonum]]* (80).

Cronquisti süsteemi järgi on sugukond paigutatud monotüüpsesse seltsi tatralaadsed (*Polygonales*), süsteem APG II järgi on sugukond paigutatud nelgilaadsete seltsi.

Tatralised on kosmopoliitse levikuga, kuid liigirikkaimalt on neid parasvöötmes.

## Üldiseloomustus
Tatraliste lehed on üldjuhul lihtlehed ning paiknevad varrel vahelduvalt. 

Nende vars on sõlmine ja lehistunud. Iseloomulikuks jooneks on sõlme kohale abilehtedest moodustunud tõri. 

Nende õied on väikesed, Eesti pärismaistel liikidel üksnes punakad või valged. Taimede vili on pähklike.

## Perekondi
**[[Acanthoscyphus]]*
**Aconogonon* – pööristatar
**[[Afrobrunnichia]]*
**[[Antigonon]]*
**[[Aristocapsa]]*
**Atraphaxis* – atrafaks
**[[Bistorta]]*
**[[Brunnichia]]*
**Calligonum* – kalliigonum
**[[Centrostegia]]*
**[[Chorizanthe]]*
**Coccoloba* – merikobarik
**[[Dedeckera]]*
**[[Dodecahema]]*
**Emex* – eemeks
**Eriogonum* – villtatar
**Fallopia* – konnatatar 
**Fagopyrum* – tatar
**[[Gilmania]]*
**[[Goodmania]]*
**[[Gymnopodium]]*
**[[Harfordia]]*
**[[Hollisteria]]*
**[[Homalocladium]]*
**[[Johanneshowellia]]*
**[[Knorringia]]*
**[[Koenigia]]*
**[[Lastarriaea]]*
**[[Leptogonum]]*
**[[Mucronea]]*
**Muehlenbeckia* – ronitatar
**[[Nemacaulis]]*
**[[Neomillspaughia]]*
**[[Oxygonum]]*
**Oxyria* – põhjaoblikas
**[[Oxytheca]]*
**[[Parapteropyrum]]*
**Persicaria* – kirbutatar
**[[Podopterus]]*
**[[Polygonella]]*
**Polygonum* – kirburohi 
**[[Pterostegia]]*
**[[Pteroxygonum]]*
**Reynoutria* – pargitatar 
**Rheum* – rabarber
**[[Rubrivena]]*
**Rumex* – oblikas
**[[Ruprechtia]]*
**[[Sidotheca]]*
**[[Stenogonum]]*
**[[Symmeria]]*
**[[Systenotheca]]*
**[[Triplaris]]*
Evanna Lynch

**Evanna Patricia Lynch** (sündinud 16. augustil 1991 Termonfeckinis, Iirimaal) on iiri näitleja ja kodanikuaktivist.

Ta on tuntud eelkõige Luna Lovegoodi rolli poolest Harry Potteri filmisarjas, debüteerides tegelaskujuna filmis "Harry Potter ja Fööniksi Ordu" (2007). Lynch valiti rolli pärast rahvusvahelist avatud castingut, kus ta osutus väljavalituks tuhandete kandidaatide seast.

Lisaks Harry Potteri filmidele on ta osalenud mitmetes teatri- ja sõltumatutes filmiprojektides ning andnud hääle animafilmidele. 

Evanna Lynch on aktiivne loomakaitse ja veganluse eestkõneleja ning on tegutsenud ka kirjanikuna, avaldades 2021. aastal autobiograafilise raamatu "The Opposite of Butterfly Hunting".

## Välislingid
*
Uhniv

**Uhniv** (*Угнів*; poola *Uhnów*) on linn Ukraina Lvivi oblastis Tšervonohradi rajoonis. 

Uhnivi on esmamainitud 1360. aastal, linnaõigused sai 1462. 

Elanike arvult on Uhniv Ukraina väikseim linn. 2021. aasta seisuga oli seal 952 elanikku. 
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Uhnivi elanikest ukrainlasi 98,20% ja venelasi 1,20%.

## Viited
Marina (seriaal)

**"Marina"** on Mehhiko seebiooper.

Seriaali tegevus toimub Acapulcos. 

## Tutvustus

Sarja tegevus toimub Acapulcos, kus kaunis Marina teenib turismipaadil elatist. Neiu elu muutub, kui ta ema ootamatult sureb ja Marina satub elama jõukasse Alarcón Morales'e perekonda.
Lihtne neiu satub rikaste ja pealiskaudsete inimeste maailma, kes elavad luksuses, sepitsevad intriige ja peavad vimma. Seal leiab Marina oma suure armastuse mehega, kellest ta seda kõige vähem ootas - Ricardo Alarcóniga.

## Osatäitjad
ERL

**ERL** on lühend, mis võib tähendada: 
*Eestimaa Rahvaliit
*"Eesti Rahvaleksikon" (1938-1940)
*Eesti Rahvuslik Liikumine
*Eesti Ratsaspordi Liit
*Eesti Ringhäälingute Liit
*Eesti Roheline Liikumine
Korjažma

**Korjažma** on linn Venemaal Arhangelski oblastis. Asub Võtšegda jõe ääres.

Asutatud 1535. aastal, kui linna kohale rajati Nikolo-Korjažemski klooster. Klooster suleti 1918. aastal. Korjažma sai linnaõigused 1985. aastal.

Linnas asuv tselluloosi- ja paberitehas on üks Venemaa suurimaid.

## Viited

## Välislingid

* http://www.koradm.ru/
Narva klindilõik

**Narva klindilõik** on umbes 15 km pikkune lõik Põhja-Eesti pangast Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas ja Narva linnas vahemikus Puhkovast Narvani, edasi Narva jõe vasakult kaldalt jätkub juba Ingeri klindilõik. Puhkovast kuni Tõrvajõeni on paelasundi kõrguseks 25...30 meetrit üle merepinna, mis Narva suunas muutuvad madalamateks. Narva klindilõik jaguneb Puhkovo-Olgina klindiplatooks ja Narva klindioruks.

Narva klindilõiku iseloomustab sarnaselt Vaivara klindilõiguga paelasu tugev lõhelisus, kuid selles osas on klint vähem liigendatud ja tektooniliselt lõhutud. Klindilõigus on pank osaliselt mattunud kohati kaheastmelise kuni mõnesaja meetri laiuse kambriumi settekivimtest terrassi alla. Hiiemetsa ja Laagna külas ääristab panga lõunakülge mitme kilomeetri ulatuses Vaivara klindilõigust pärit Sinimägedega sarnaseid kerkestruktuure. 
 
Narva klindilõigu moodustavad järgmised pangad läänest itta: Puhkova pank, Orasoja kanjon, Tõrvajõe kanjon, Olgino pank, Narva pank ja Narva joaastangud.

## Vaata ka
*Meriküla pank
*Pimestiku pangasaarestik
*Sinimägede pangasaarestik
*Laagna pangasaarestik

## Kirjandus
*Kalle Suuroja. *Põhja-Eesti pangad*, Tallinn 2004.
Berdsk

**Berdsk** on linn Venemaal Novosibirski oblastis. Asub Novosibirskist 33 km lõuna pool. Berdsk on Novosibirski järel oblasti suurim linn.

## Ajalugu
Rajati 1716. aastal Berdski ostrogi kindlustusena Berdi jõe äärde. Aastal 1944 sai asula linnaõigused.

## Välislingid

* Berdski koduleht
Mitrovica

**Mitrovica** on mitme Serbia ja Kosovo linna nimi:

*Kosovska Mitrovica
*Mačvanska Mitrovica
*Sremska Mitrovica
Sidney Sheldon

**Sidney Sheldon** (sünninimi **Sidney Schechtel** ; 11. veebruar 1917 Chicago – 30. jaanuar 2007 Palm Springs) oli USA kirjanik. 

Temalt ilmus elu jooksul 18 romaani ja üks autobiograafia. Samuti kirjutas ta näidendeid ja filmistsenaariume.

Tema teoseid on tõlgitud 71 keelde ja avaldatud 180 riigis.  

Filmi "The Bachelor and the Bobby-Soxer" ("Poissmees ja põlviktüdruk") stsenaariumi eest sai ta 1947. aastal Oscari.

## Looming
### Romaanid
*"The Naked Face" (1970) 
*"The Other Side of Midnight" (1973) 
*"A Stranger in the Mirror" (1976) 
*"Bloodline" (1977) 
*"Rage of Angels" (1980) 
*"Master of the Game" (1982) 
*"If Tomorrow Comes" (1985) 
*"Windmills of the Gods" (1987) 
*"The Sands of Time" (1988) 
*"Memories of Midnight" (1990) 
*"The Doomsday Conspiracy" (1991) 
*"The Stars Shine Down" (1992) 
*"Nothing Lasts Forever" (1994) 
*"Morning, Noon and Night" (1995) 
*"The Best Laid Plans" (1997) 
*"Tell Me Your Dreams" (1998) 
*"The Sky is Falling" (2001) 
*"Are You Afraid of the Dark?" (2004) 

### Autobiograafia
*"The Other Side of Me" (2005) 

### Broadwayl lavastatud näidendid
*"The Merry Widow" 
*"Alice in Arms" 
*"Redhead" 
*"Roman Candle" 
*"Gomes(London)"

### Eesti keeles ilmunud
*"Alasti nägu". Inglise keelest tõlkinud Mattias Engelhardt. Heining & Ko 1994
*"Meistermängur" (1. ja 2. osa). Tõlkija Matti Piirimaa. Katherine 1994
*"Varjud peeglis". Tõlkija Tamara Reitsak. Olion 1995
*"Viimsepäeva vandenõu". Tõlkija Matti Piirimaa. Varrak 1995
*"Veresidemed". Tõlkija Peedu Haaslava. Kupar 1997
*"Läbimõeldud plaanid". Tõlkija Heli Taaraste. Odamees 1999
*"Öö varjatud pool. Tõlkija Tiia Krass. Odamees 1999
*"Jutusta mulle oma unelmaist". Tõlkija Aulis-Leif Erikson. Odamees 2000
*"Mälestused öö varjupoolest. Tõlkija Tiia Krass. Odamees 2001
*"Ja taevas langeb alla". Tõlkija Tiia Krass. Odamees 2002

## Tunnustus
* Tony auhind näidendi "Readhead" eest
* 1947 – parima stsenaariumi Oscari filmi "The Bachelor and The Bobby Soxer" eest

## Viited
Dr. No

**"Dr. No"** on 1962. aastal valminud Briti spioonifilm, mis on esimene linateos James Bondi sarjast. Film põhineb Ian Flemingi samanimelisel 1958. aasta romaanil. 

Linateos pani aluse ühele filmiajaloo edukaimale sarjale, tutvustades publikule agenti nimega James Bond, keda kehastas šoti näitleja Sean Connery. "Dr. No" oli omas ajas võrdlemisi väikese eelarvega film, kuid selle tohutu kassaedu kindlustas Bondi-filmide jätkumise aastakümneteks.

## Sisu
Suurbritannia salateenistuse MI6 agent 007, James Bond, saadetakse Jamaicale, et uurida sealse agendi John Strangwaysi kadumist. Uurimise käigus avastab Bond, et niiditõmbed viivad salapärase hiina päritolu teadlase dr Julius No saarele Crab Keyle. 

Dr No on kuritegeliku organisatsiooni SPECTRE liige ning planeerib oma aatomienergiaga varustatud baasist segada Ameerika Ühendriikide rakettide starti Canaverali neemel. Bond peab leidma viisi, kuidas dr No peatada, olles samal ajal vastamisi surmavate lõksude ja palgamõrvaritega.

## Osatäitjad
* Sean Connery – James Bond (agent 007)
* Ursula Andress – Honey Ryder (Bondi-tüdruk)
* Joseph Wiseman – dr Julius No (antagonist)
* Jack Lord – Felix Leiter (CIA agent)
* Bernard Lee – M (MI6 juht)
* Lois Maxwell – Miss Moneypenny
* John Kitzmiller – Quarrel
* Anthony Dawson – professor Dent
Tõrvajõgi

**Tõrvajõgi** on jõgi Kirde-Eestis Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas. Jõe pikkus on 16 km, valgla pindala on 44,4 km2. Saab alguse Laagnast lõunasse jääva soise ala kraavistikust ja suubub vasakult Narva jõkke. 

Tõrvajõe alamjooksul laskub ta alla Puhkova-Olgino pangast olles nendevaheliseks piiriks, kus moodustab Tõrvajõe joa. Peale joast laskumist voolab jõgi mööda Tõrvajõe kanjonit kuni väljumiseni madalikule.


Tõrvajõgi.jpg|Tõrvajõgi Tõrvajõe joa all
Friedrich Georg Jünger

**Friedrich Georg Jünger** (1. september 1898 Hannover – 20. juuli 1977 Überlingen) oli saksa luuletaja ja prosaist. Tema vend Ernst Jünger (1895–1998) oli saksa kirjanik.

## Looming
F. G. Jünger on tuntud eelkõige luuletaja, esseisti ja aforistina. Samas ilmus tema sulest eriti 1920. aastatel ka arvukalt publitsistikat, mis on eelkõige seotud konservatiivse revolutsiooniga, mille üks keskseid ideolooge ta koos oma venna Ernst Jüngeri, Carl Schmitti ja Ernst von Salomoniga oli. Tolle perioodi teostest kõige olulisem ja suurimat vastukaja leidnud on  "Aufmarsch des Nationalismus" ('Rahvusluse esileastumine'), 1926), milles Jünger propageerib konservatiivse revolutsiooni rahvusrevolutsioonilist suunda, kirjeldades rahvust eelkõige võitleva liikumisena, millel on oma tahe ning soov valitseda.

Juba samal ajal, kuid eriti teise maailmasõja järel paelusid Jüngerit ökoloogia ja loodushoiu teemad. Heideggeri kõrval loetaksegi saksakeelses kultuuriruumis just F. G. Jüngeri kirjutatud esseed "Die Perfektion der Technik" ('Tehnika täiuslikkus'), kirjutatud 1939, ilmunud 1949) kõige põhimõttelisemat laadi käsitluseks tehnika ja vaimu vahekorrast. Maailma ja inimliigi tuleviku suhtes väljendas ta suurt pessimismi.

## Välislingid

*Teine Jünger? Friedrich Georg Jüngeri kohta käiv artikkel võrguajakirjas Kriteerium.
*Lühiülevaade konservatiivsest revolutsioonist ajakirjas Sulane.
Lamba

***Lamba*** ('riie', kangas') on malagassi rahvarõivaste põhielement, malagasside tavaline rõivas. See on suur nelinurkne, tavaliselt puuvillast või siidist (traditsiooniliselt kalingurist) kangas. Seda peetakse sarongi kohalikuks variandiks. 

*Lamba* on 4...5 m pikkune, pikiti pooleks lõigatud ja kokku õmmeldud.  

Sõna *lamba* võib malagassi keeles tähistada mis tahes rõivast.   

*Lamba* kannavad nii mehed kui ka naised hällist hauani. Kihluse puhul vahetatakse *lamba*.

Mehed kannavad enamasti tumedat vertikaalsete triipudega *lamba*. Naised kannavad valget või väga värvilist *lamba* sõlmega kinnitatuna kaenalde läbi, ümber pea või ümber vöökoha.

Kui *lamba* kantakse õlgadel, langeb üks hõlm üle vasaku õla selja taha. Leina puhul langeb hõlm üle parema õla. 

## ''Lamba'' tüübid

*Lamba* on mitut liiki:
****[[lambahoany]]***, puuvillane riie, mida kantakse õlgade all või vöökohal (peamiselt rannapiirkondades) 
****[[lamba arindrano]]***, aadlike, rikaste ja vanade inimeste tseremooniarõivas
****[[lambamena]]***, surilina
****[[arindrano landihazo]]***, siidist ja puuvillast kokku pandud *lamba*
****[[jabo-landy]]***, siidist ja madagaskari raffiapalmi raffiast kokku pandud *lamba*
****[[salaka]]***, niudevöö, ümber niuete ja jalgade vahelt läbi seotud siidkangas, mida mehed kandsid aluspesuna

## Levik

*Lamba* on levinud Maskareenidele, eriti  Réunionile, kus teda kantakse rannarõivana nagu *[[pareo]]*. 

Réunioni laulja Pierre Rosely on teinud  Henri Ratsimbazafy malagassi *[[séga]]* "Valge *lamba*" kaveri, mis 1980ndatel oli India ookeani maades menukas. 

## Välislingid

*''Lamba'' lehekülg (*prantsuse ja malagassi keeles*)
Kepsleva Poni kõrts

**Kepsleva Poni kõrts** on paik J. R. R. Tolkieni triloogias "Sõrmuste Isand".

Kepsleva poni kõrts asub Voore külas olulise maanteede ristumispaigas. See kõrts on seisnud seal väga kaua ja sealset kõrtsmiku Barliman Butterburi peeti tähtsaks isikuks. Just kõrts oli see paik kus rännuteilt tulnutelt kohalik rahvas uudiseid kuulis, seal puhati ja söödi, joodi.

Kepsleva Poni kõrtsi suunduvad ka kääbikud oma teekonnal ning saavad sealt öömaja ja kehakosutust. Samuti leiab seal aset väike aps, mille käigus Sõrmus Frodole sõrme satub ja ta nähtamatuks teeb, tõmmates sellega nende rännuseltskonnale liiga palju tähelepanu. Samuti kohtuvad kääbikud Kepselva Poni kõrtsis Rühkijaga, kes osutub Aragorniks. Ja just sealse kõrtsmiku kätte on jätnud Gandalf Frodole kirja lootuses, et kõrtsmik Barliman selle ära saadab, mida too aga unustab teha. Saanud kirjast teada, et nad on niigi oma lahkumisega paar kuud hiljaks jäänud, otsustab seltskond kõrtsist kohe hommikul lahkuda. Lisaks on neile Mustad Ratsanikud ehk Sõrmustevaimud juba kannule jõudnud ning Kepselva Poni kõrtsi öömajas kääbiku tubades kõik laiali puistanud neid otsides.
Cittàslow

**Cittàslow** ('aeglane linn') on 1999. aasta oktoobris Itaalias algatatud liikumine, mille eesmärgiks on elukvaliteedi parandamine linnades vastustades kiiret elutempot, amerikaniseerumist ja homogeenset maailma. 

Liikumine on laienenud Saksamaale, Norrasse, Suurbritanniasse, Poolasse ja mujale.

Cittàslow liikumise liikmeks võivad saada linnad, mille elanike arv ei ületa 50 000.

## Vaata ka

*Itaalia streik

## Välislingid

*http://www.slowmovement.com/slow_cities.php
*http://www.cittaslow.info/
* Cittaslow on Facebook
* Cittaslow on Twitter
* Cittaslow on FriendFeed
* Cittaslow on Youtube
Barliman Butterbur

**Barliman Butterbur** on tegelane J. R. R. Tolkieni loomingus.

Barliman Butterbur on Kepsleva Poni kõrtsi omanik. Ta on sõbralik ja väga jutukas, samas tähtis ja austatud isik oma külas. Samuti on ta usaldusväärne, mida näitab tõsiasi, et Gandalf usaldas talle kirja, mille kõrtsmik oleks pidanud Frodo Paunastele edasi toimetama. Kuid kõrtsmikul on alatasa tuli takus ja nii ta unustab kirja saatmata. Selle kirja saab Frodo küll hiljem kõrtsmikult kätte – kui ta ise kõrtsi satub –, aga kahju on juba tehtud, sest kirjas soovitab Gandalf teeleminekuga mitte viivitada ning asuda teele hiljemalt juulis. Kuid kuna Frodo ei saanud kirja õigeaegselt kätte, asub ta teele septembri lõpus – nagu esialgu plaanitud. Gandalfi kiri pidi Frodo teekonda hõlbustama, saates ta varem teele ning oleks vähendanud võimalikke ohte, kuna aga Barliman selle saata unustas, siis saab Frodo edasine tee olema tunduvalt raskem.
Aberaeron

**Aberaeron** on linn Suurbritannias Walesis, Ceredigioni halduskeskus. Asub Aberystwythi ja Cardigani vahel Cardigani lahe kaldal. 

Linna planeeris ja asutas 1805. aastal Alban Thomas Jones.

Aberaeron on tuntud meetootmise poolest.

## Viited

## Välislingid

* Turismileht
Andrew Volstead

**Andrew John Volstead** (31. oktoober 1860 – 20. jaanuar 1947) oli Ameerika Ühendriikide poliitik.

Ta oli Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja liige 4. märtsist 1903 kuni 3. märtsini 1923.
Jüri Traurig

**Jüri Traurig** (26. detsember 1880 – 23. november 1933) oli Koonga ja Veltsa vallasekretär aastail 1904–1914 ja Tallinna Linnavalitsuse linnasekretär aastail 1924–1932.
Abergele

**Abergele** on linn Walesis Conwy tervikomavalitsuses. Asub Iiri mere ranniku lähedal Colwyn Bay ja Rhyli kuurordi vahel.

Linna ümbritsevad metsased mäed, mille koobastes elab haruldane nahkhiir väike-sagarnina. Kõrgeim mägi on Moelfre Isaf (317 m).

## Vaatamisväärsused

*Gwrychi loss

## Viited

## Välislingid

*http://www.abergeletowncouncil.gov.uk/
Nelonen

**Nelonen** on Soome eratelekanal. See alustas saateid 1. juunil 1997. Kanali suuromanik on Sanoma. Peamiselt näidatakse Soome ja USA telesarju, kuid kavas on ka uudised, dokumentaalfilmid ja mängufilmid. Kanali tegevust rahastatakse reklaami müümisega.

## Vaata ka

*Jim
*Liv
*Hero (telekanal)

## Välislingid

*Neloneni koduleht
Gannani Tiibeti autonoomne ringkond

**Gannani Tiibeti autonoomne ringkond** (hiina 甘南藏族自治州; *Gānnán Zàngzú Zìzhìzhōu*) on autonoomne ringkond Hiinas Gansu provintsis. 

2000. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanikest 51,44% tiibetlased, 41,75% hiinlased ja 6,43% hueid.

## Haldusjaotus
Ringkond jaguneb 1 maakonna õigustega linnaks ja 7 maakonnaks:

*Hezuo
*Jonê maakond
*Lintani maakond
*Luqu maakond
*Maqu maakond
*Zhugqu maakond
*Têwo maakond
*Xiahe maakond
Järvekülg

**Järvekülg** on suguvõsa, mis pärineb Viljandimaalt Viljandi kihelkonnast Viljandi vallast. Nimi pandi 19. sajandi nimedepaneku käigus. Vastavalt 1827. aasta vaherevisjoni andmetele on sellise nime saanud tollaste Kärikotoma ja Kärikomärdi talude omavahel suguluses olevad inimesed, kokku 17 inimest. Tollal kandis suguvõsa nime **Jerweküll**, kes on tänapäevaste Järvekülgede esivanemateks. Nimetatud talud asusid praeguse Auksi järve lähedal Tallinna–Viljandi maantee ääres.

Infotelefoni 1182 andmetel on Järvekülgede nimele registreeritud telefoniabonemente lisaks Viljandi maakonnas registreeritutele ka Pärnus, Tallinnas, Tartus, Kärdlas, Sauel ja mujal.

Eestis elas rahvastikuregistri andmetel 2018. aasta 11. märtsi seisuga 116 inimest perekonnanimega Järvekülg.

## Nimede eestistamine
Kõik tänapäevased Järveküljed ei põlvne 19. sajandil perekonnanime saanud Järweküllidest. Onomastika Neti andmetel on neljal korral eestistamise käigus antud uueks perekonnanimeks Järvekülg: 4. veebruaril 1938 Nõmmel perekonnanimeks neile, kelle nimi oli varem Likker; 26. juulil 1935 ja 22. märtsil 1938 Pärnus neile, kelle perekonnanimi oli varem Jakobson, ning Tallinnas 12. aprillil 1935 neile, kelle perekonnanimi oli varem Friedmann. Viimasel juhul oli sisuliselt tegemist abielueelse perekonnanime tagasivõtmisega.
## Tuntumad Järveküljed
* Arvi Järvekülg (1929–2002) – hüdrobioloog ja zooloog 
* August Järvekülg (1901–1975) – fotograaf, Sakala noorseppade ja noorte kotkaste maleva asutajaid, lendurite klubi esimees, fotoklubi esimees, veespordi pioneer
* Eero Järvekülg (snd 1949) – õpetaja, C. R. Jakobsoni nimelise Gümnaasiumi direktor, Viljandi linnavolikogu liige
* Georg Bernhard Järvekülg (1901–1953) – arst ja kirurg, Vabadussõja veteran
* Heigo Järvekülg (1943–2008) – motosportlane ja treener
* Jaak-Peeter Järvekülg (snd 1937) – arst
* Jaan Järvekülg (1888–1918) – Järvamaa punaste partisanide üks juhte, Järva maakonna Täitevkomitee esimees; tema nime kandis hiljem Rüütli tänav Paides
* Lilian Järvekülg (snd 1948) – molekulaarbioloog ja taimeviroloog
* Mai Järvekülg (1932–2003) – paljude filmide ja telesaadete tõlkija
* Monika Järvekülg neiuna Henrichson (snd 1948) – karikaturist ja raamatute illustraator
* Pelageja Järvekülg neiuna Gaston (1910–1985) – lüpsja-karjatalitaja, tööeesrindlane, sotsialistliku töö kangelane, EKP keskkomitee liige
* Rein Järvekülg (snd 1963) – bioloog ja ihtüoloog, Eesti Maaülikooli teadur
* Teet Järvekülg (snd 1962) – ärimees
* Ülo Järvekülg (1929–1989) – taksidermist

## Teoseid Järvekülgedest
* Piret Põldmäe (2003). "Ei ole halbdust ilma headuseta: Piret Järvekülje mäletamisi aastatest 1946–1960". Tallinn. 

## Viited

## Kirjandus ja allikad
* Aare Mäemets, Matk Eesti järvedele, Tallinn: Eesti Raamat, 1969
Dositheos

**Dositheos** (ladinapäraselt **Dositheus**; venepäraselt **Досифей**) on kreeka mehenimi.

Nime Dositheos on maailma ajaloos kandnud mitmed tuntud inimesed:

***[[Dositheos (samaarlane)|Dositheos]]** oli 1. sajandil Palestiinas tegutsenud samaarlasest gnostik, Simon Maguse õpetaja
***[[Dositheos Gazast]]** oli 6. sajandil Palestiinas tegutsenud kristlik munk, keda austatakse õigeusu kirikus pühakuna
***[[Dositheos Magister]]** oli 4. sajandil tegutsenud kreeka päritolu Vana-Rooma grammatik
***[[Dositheos (Konstantinoopoli patriarh)|Dositheos]]** oli õigeusu kiriku Konstantinoopoli patriarh aastatel 1190–1191
***[[Dositheos (Jeruusalemma patriarh)|Dositheos]]** oli õigeusu kiriku Jeruusalemma patriarh aastatel 1669–1707
Sugupuu

**Sugupuu** on genealoogilistest andmetest koostatav graafiline kujutis, mis illustreerib sugulussuhteid. Nimi pärineb traditsioonist kujutada suguvõsa puu kujul. Esineb ka teisi graafilisi kujutamise võimalusi, näiteks tabelitena. Sugupuu võib kujutada kas konkreetse isiku kõiki esivanemaid (eellassugupuu, kõukude tabel), konkreetse isiku (kõugu) kõiki järglasi (järglassugupuu) või olla kombinatsioon neist.

## Vaata ka
*sugulussuhted
*ahnenblatt
Mädamürk

**Mädamürk** on perekonnanimi, mis pärineb Viljandi kihelkonnast Viljandi vallast (originaalkuju **Mäddamürk**). Põlistalu nimi enne nimedepanekut oli Saardepawle talu..

Nimede eestistamisel anti Mädamürgi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Arusalu, Mandra, Mürk, Mändla ja Rünk.

Eestis elas rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 15 inimest perekonnanimega Mädamürk. 1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis 14 inimest (6 meest ja 8 naist) perekonnanimega Mädamürk. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Mädamürk Eestis 6 mehel ja 8 naisel.

## Viited
Otepää Vabadussõja mälestussammas

**Otepää Vabadussõja mälestussammas** on Otepääl asuv Vabadussõjas langenud sõduritele pühendatud monument. Mälestussammas asub Otepää kiriku juures.

Mälestussamba kavandi tegi Voldemar Mellik ja samba valmistas kiviraidur Peeter Veeber. Sammas avati 10. juunil 1928. Mälestussammas lõhuti 17. juunil 1950 ja osad maeti sinnasamasse.
3. augustil 1988 leiti samba obelisk. 

Uue samba projekteeris R. Unt. Mälestussamba taasavamine toimus 15. juulil 1989. Mälestussammas on algse monumendi koopia. Mälestussamba obelisk on originaal. Asub esialgsest paigast veidi kesklinna pool, sest vana koht jääb tehase maa-alale. 

## Pildid

Vabadussõja mälestussammas Otepääl.JPG|Vaade mälestussambale Otepää kiriku poolt (kagust)
Statue of Estonian War of Independence in Otepää 2.jpg|Tekst kivirahnul mälestuskompleksi vasemal piirdel


## Vaata ka
*Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas
*Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loend

## Välislingid
*
Kornelius (Titov)

**Kornelius** (vene keeles Корнилий; kodanikunimega **Konstantin Ivanovitš Titov**, Константин Иванович Титов; sündinud 1. augustil 1947 Orehhovo-Zujevos) on Venemaa vanausu vaimulik, alates 2005. aastast Vene Õigeusu Vanausuliste Kiriku Moskva ja kogu Venemaa metropoliit. 

Ta lõpetas 1976. aastal Moskva automehaanika instituudi ja töötas kuni 1997. aastani tehase tehnilise kontrolli osakonna ülemana. Nooruses oli ta Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei liige.

1997. aastal pühitseti ta diakoniks ja 2004. aastal preestriks. 2005. aastal, enne Moskva ja kogu Venemaa metropoliidiks saamist, oli ta lühikest aega Kaasani ja Vjatka piiskop.

Korneliust autasustati 22. veebruaril 2013 Sõpruse ordeniga. 27. juulil 2017 nimetati ta Orehhovo-Zujevo aukodanikuks. 9. juunil 2022 pälvis ta Venemaa Föderatsiooni riikliku preemia.

Kornelius toetab avalikult Venemaa sissetungi Ukrainasse. Tema arvates tapetakse Ukrainas inimesi pelgalt selle eest, et nad mõtlevad ja räägivad vene keelt. Kornelius kutsus ukrainlasi üles relvi maha panema ning lõpetama see genotsiid ja hullumeelsus.

## Viited
Huulõielised

**Huulõielised** (*Lamiaceae* Martinov, nom. cons. *Labiatae* Juss.) on õistaimede sugukond, kuhu kuulub umbes 210 perekonda umbes 3500 liigiga. Huulõielisi on traditsiooniliselt peetud fülogeneetiliselt lähedaks raudürdilistega, kuid viimase aja molekulaargeneetilised uuringud on näidanud mitmete raudürdiliste perekondade kuulumist huulõieliste sugukonda ning allesjäänud on lähedalt suguluses pigem teiste iminõgeselaadsete seltsi sugukondadega.

Enamik huulõielisi on rohttaimed, kuid esineb ka poolpõõsaid jt eluvorme.

Huulõielistele on omane neljakandiline vars ning lehed on vastakuti. Õied on sügomorfsed ja huuljad, millest ka nimetus. Sageli paiknevad õied võsu tipuosas. Huulõieliste viljaks on pähklike.

## Eestis esindatud perekonnad

**Acinos* – nõmmemünt
**Ajuga* – akakapsas
**Betonica* – tõnnike
**Clinopodium* – mägimünt
**Dracocephalum* – tondipea
**Elsholtzia* – rihumünt
**Galeobdolon* – koldnõges
**Galeopsis* – kõrvik
**Glechoma* – maajalg
**Lamium* – iminõges
**Leonurus* – südamerohi
**Lycopus* – parkhein
**Mentha* – münt
**Nepeta* – naistenõges
**Origanum* – pune
**Prunella* – käbihein
**Salvia* – salvei
**Scutellaria* – tihashein
**Stachys* – nõianõges
**Teucrium* – tarinõges
**Thymus* – liivatee

## Teisi perekondi
**Coleus* – kirinõges
**Hyssopus* – iisop
**Lavendula* – lavendel
**Marrubium* – penimünt
**Melissa* – meliss
**Ocimum* – basiilik
**Perovskia* – perovskia
**Phlomis* – tuliürt
**Tectona* – tiikpuu
**Vitex* – mungapipar
Võhumõõgalised

**Võhumõõgalised** (*Iridaceae*) on üheiduleheliste õistaimede sugukond. 

Võhumõõgalisi on teada umbes 80 perekonda 1500 liigiga; levikult on sugukond kosmopoliitne. Sellesse sugukonda kuuluvad teiste seas gladioolid, iirised, krookused. 

## Süstemaatika
### Alamsugukonnad ja [[triibus]]ed
*alamsugukond *[[Crocoideae]]*
*alamsugukond *[[Iridoideae]]*
**triibus Irideae
**triibus Mariceae
**triibus Sisyrinchieae
**triibus Tigridieae
*alamsugukond *[[Isophysidoideae]]*
*alamsugukond *[[Ixioideae]]*
**triibus Ixieae
**triibus Pillansieae
**triibus Watsonieae
*alamsugukond Nivenioideae
Dmitri Jarošenko

**Dmitri Vladimirovitš Jarošenko** (vene keeles Дмитрий Владимирович Ярошенко, sündinud 4. novembril 1976 Makarovis Sahhalini oblastis) on Venemaa laskesuusataja. 

Jarošenko on tulnud kaks korda maailmameistriks 4x7,5 km teatesõidus aastatel 2007 ja 2008. Lisaks sai ta 2008. aasta MM-il pronksmedali segateatesõidus. 

Maailma karikasarjas on Jarošenko võitnud ühe etapi. 

2008. aastal sai ta karikasarja üldarvestuses teise koha. 2007. aastal võitis ta karikasarjas jälitussõitude arvestuses väikese karika.

Jarošenko hakkas laskesuusatamisega tegelema 11-aastaselt.  

## Saavutused

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2007  Anterselvas
**  **maailmameister** 4x7,5 km teatesõidus
* 2008  Östersundis
**  **maailmameister** 4x7,5 km teatesõidus
**  pronksmedal 2x6+2x7,5 km segateatesõidus

### [[Laskesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas
* Üldkarikas
** 2. koht: 2008
* Sprindikarikas
** 2. koht: 2008
* Tagaajamissõidu karikas 
** **1. koht: 2007**
** 2. koht: 2008
* Ühisstardiga sõidu karikas
** 2. koht: 2008

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Dopinguskandaal
2008. aasta detsembris toimunud Östersundi MK-etapil Jarošenkolt võetud dopinguproov osutus positiivseks. 13. veebruaril 2009 kinnitas Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit (IBU) kolme Vene laskesuusataja – Dmitri Jarošenko, Albina Ahhatova ja Jekaterina Jurjeva – vahelejäämist dopinguga. Karistused määratakse pärast IBU tutvumist kõigi materjalidega, mis alaliidule Lausanne'i laboratooriumist saadetakse.

## Isiklikku

Dmitri Jarošenko on 182 cm pikk ja kaalub 76 kg. Ta elab Hantõ-Mansiiskis.

## Välislingid
*Dimitri Jarošenko IBU kodulehel
Dositheos Gazast

**Dositheos Gazast** (ka **Dositheus Gazast**; elas 6. sajandil) oli Palestiina aladel tegutsenud kristlik munk, Abba Dorotheose õpilane, keda austatakse õigeusu kirikus pühakuna. Tema mälestuspäev on 19. veebruaril.

Konkreetseid fakte tema elust on teada vähe ja needki on läbi põimunud legendidega. Dositheos kasvas üles jõukas, ent paganlikus perekonnas. Teda on kirjeldatud kui välimuselt väga kena ja pikakasvulist noormeest. Kuulnud jutustusi Jeruusalemmast ja sealsetest pühapaikadest, palus ta oma onult, kes oli väepealik, võimalust seda linna külastada. Kui üks väepealiku sõpradest oma naisega Jeruusalemma teele asus, palus onu ka noormehe kaasa võtta.

Legendi kohaselt ilmus talle Jeruusalemma ja selle ümbruse pühapaiku külastades Ketsemanis viimsepäeva kohtu ikooni juures neitsi Maarja. Noor Dositheos olevat temalt küsinud, teadmata, kellega on tegu, kuidas ikoonil kujutatud piinu vältida. Neitsi Maarja vastanud talle, et tuleb paastuda, loobuda lihast ning sagedasti palvetada. Sellest ajast peale hakkas Dositheos neid kolme reeglit järgima.

Tema onu sõdurid, kes nägid teda ranget paastu pidamas, tegid talle selgeks, et taoline eluviis sobib kloostrielanikule, mitte ilmalikule inimesele. Dositheos paluski siis ennast kloostrisse juhatada, teadmata ise, mida klooster endast kujutab. Sõdurid viisid ta Gazasse Abba Seridose kloostrisse. Kloostriülem Seridos andis ülesande noormehega vestelda abba Dorotheosele, kes selgitas välja, et Dositheose ainus motiiv kloostrisse tulekuks oli oma hing päästa.

Abba Seridose otsuse kohaselt võiski Dositheos kloostrisse jääda. Tema õpetajaks määrati Dorotheos ja koos hakkasid nad haigete eest hoolitsema. Tol perioodil on teda kirjeldatud kui vaikset ja igas töös osavat noormeest. Kui ta ka vahel mõne haige peale pahandas, olevat ta seda kaua ja siiralt nuttes kahetsenud. Dorotheose juhendamisel saavutas ta ülima alandlikkuse, olles täiuslik kuulekuses ning öeldes lahti kõigist omakasupüüdlikest soovidest ja ihadest.

Dositheosele ei olnud aga määratud kaua elada. Pärast viit aastat kloostris haigestus ta ise raskelt ja hakkas verd köhima. Kui ta hakkas surema, palus ta õnnistust vaimulikult isalt Barsonophios Suurelt, kes elas samas kloostris. Too lasi tal rahus minna, paludes seejuures, et Dositheos palvetaks Jumala ette jõudes tema ja teiste kloostrivendade eest. Nii tunnistas püha Barsonophios juba Dositheose surma eel viimase pühadust.

## Kirjandus

*Преподобный Авва Дорофей. *Душеполезные поучения.* Москва : Издательство Сретенского Монастыря, 2004.

## Välislingid

*Pravoslavie.ru: Преподобный Досифей *(elulugu vene keeles)*
Rahvusrevolutsionäärid

**Rahvusrevolutsionääride** üldmõiste alla on koondatud rühm 1920. aastatel Saksa poliitilisse publitsistikasse ja kirjandusse astunud literaate. Tuntuimad neist on Ernst Jünger, Friedrich Georg Jünger, Franz Schauwecker, Friedrich Hielscher, Ernst von Salomon. Rahvusrevolutsionäärid moodustasid ühe osa laiemast, konservatiivse revolutsiooni nime kandvast poliitilis-filosoofilisest voolust.

Mõiste sai kindlama sisu alles 1950, mil ilmus konservatiivse revolutsiooni ühe peamise asjatundja Armin Mohleri raamat "Konservatiivne revolutsioon Saksamaal 1918–1932" (*Die Konservative Revolution in Deutschland 1918–1932*).

Mohleri definitsiooni järgi kujutavad rahvusrevolutsionäärid endast konservatiivse revolutsiooni nooremat ja radikaalsemat etappi, mis oma tipu saavutas 1920. aastate keskel. Selle tähiseid on 1926 Friedrich Georg Jüngeri sulest ilmunud essee "Rahvusluse esileastumine" (*Aufmarsch des Nationalismus*).

Konservatiivse revolutsiooni teise etapi ja mõnevõrra mõõdukama suuna moodustavad nn. noorkonservatiivid. Tinglikuks veelahkmeks kahe suuna ja perioodi vahel võibki lugeda 1927. aastat, mil anti välja noorkonservatiiv Edgar Julius Jungi raamat "Alaväärtuslike võim" (*Die Herrschaft der Minderwärtigen*).

## Välislingid

*Lühiülevaade konservatiivsest revolutsioonist ajakirjas Sulane.
*"Uusi uurimusi Friedrich Hielscherist" võrguajakirjas Kriteerium.
*"Ennast armastav Jumalaarmastaja" võrguajakirjas Kriteerium.
*"Anarhi jälgedes. Kaks uut elulugu Ernst Jüngerist" võrguajakirjas Kriteerium.
MICHAEL

**MICHAEL** (*Multilingual Inventory of Cultural Heritage in Europe*) on Euroopa Komisjoni rahastatud Euroopa Liidu riike hõlmav kultuuriportaal, mis võimaldab ligipääsu Euroopa Liidus asuvatele raamatukogude, arhiivide ja muuseumide digitaalsetele kultuuripärandi kogudele.

## Kataloogi valdkonnad
MICHAEL on kataloog peaasjalikult muuseumite, raamatukogude ja arhiivide digitaalse kultuurpärandi kogudest. Kultuuripärandi materjali kirjeldus hõlmab nii digiteeritud füüsilist materjali (näiteks fotod, arhiividokumendid, kaardid, objektid, arheoloogilised objektid) kui ka materjali, mis on digitaalselt sündinud (nt helisalvestised, video, teaduslikud andmed).

Kogusid on kirjeldanud kultuuriasutustes töötavad spetsialistid või regionaalsete/riiklike kultuuriasutuste lepingulised kataloogijad. Kirjed sisaldavad digitaalse materjali detailset kirjeldust, piirkondlikku kattumist, olulisi seoseid (nt kuulsad inimesed või sündmused), infot materjali säilitamisest, juurdepääsust ja asukohast.

MICHAEL-i eesmärk on Euroopa kultuurisektori seni laialipaisatult asuvate digikogude allikate koondamine ühte kataloogi.

## Riiklikud ja üleeuroopalised veebiportaalid
MICHAEL-i kataloogile on juurdepääs Euroopa kultuuriportaali kaudu – see liidab omavahel kataloogid, mis on ette valmistatud projektis osalevate EL riikide poolt. 2008. aasta märtsis sisaldas MICHAEL kolme Euroopa riigi – Prantsusmaa, Itaalia ja Suurbritannia – riiklikke portaale. Projektiga liitunud 13 riiki avavad oma kataloogid 2008. aasta lõpuks.

Iga riik peab avama riikliku MICHAEL-i portaali, mis sisaldab vaid selle riigi kogusid.

## Projekti juhtimine
MICHAEL-i projekt loodi Euroopa Komisjoni eTEN-programmi toetusel. Projekti algusjärgus 2004. aastal osalesid kolm riiki: Prantsusmaa, Itaalia ja Suurbritannia. Projekti teises ringis 2006. aasta juunis liitusid 11 Euroopa riiki: Tšehhi, Soome, Saksamaa, Kreeka, Ungari, Malta, Holland, Poola, Portugal, Hispaania ja Rootsi. Hiljuti liitusid projektiga Belgia (Flandria), Eesti, Läti ja Bulgaaria.

2007. aasta juunis loodi MICHAEL-Culture AISBL, mis jätkab MICHAEL-i Euroopa teenuse hooldamist ja arendamist.

## Välislingid
* MICHAEL: Euroopa portaal
* MICHAEL: Prantsuse portaal
* MICHAEL: Saksa portaal
* MICHAEL: Itaalia portaal
* MICHAEL youtube'is
Jerweküll

**Jerweküll** on koha- ja isikunimi:

***[[Järveküla mõis]]a** saksakeelne nimi
*perekonnanimi, vt **[[Järvekülg]]**
Konstantin Titov

**Konstantin Aleksejevitš Titov** (Константин Алексеевич Титов; sündinud 30. oktoobril 1944 Moskvas) on Venemaa poliitik, Samara oblasti kuberner 1991–2007.

Ta on lõpetanud insenerina Kuibõševi avioinstituudi ja töötanud teadustöötajana.

Poliitikuna on ta korduvalt parteid vahetanud. 2005. aastast on ta Ühtse Venemaa liige. Kandideeris 2000. aasta Venemaa presidendivalimistel ja kogus 1,47% häältest.

2004. aastal süüdistati teda ametivõimu kuritarvitamises seoses 300 miljoni rubla laenamisega oblasti vahenditest. Uurimise käigus muutus tema roll süüdistatavast tunnistajaks.
Qiqihar Shi

**Qiqihar Shi** (齐齐哈尔) on 2. järgu haldusüksus (ringkonna õigustega linn) Hiinas Heilongjiangi provintsis.

Haldusüksuse keskus asub Longsha linnarajoonis.

## Haldusjaotus

Linn jaguneb 16 maakonna tasemel haldusüksuseks: 7 linnarajooniks (区/區 qū), 8 maakonnaks (县/縣 xiàn) ja 1 maakonnaõigustega linnaks (县級市/縣級市 xiànjí shì).

*Longsha linnarajoon (龙沙区, *Lóngshā Qū*) 
*Jianhua linnarajoon (建华区, *Jiànhuá Qū*) 
*Tiefengi linnarajoon (铁峰区, *Tiěfēng Qū*) 
*Ang'angxi linnarajoon (昂昂溪区, *Áng'ángxī Qū*) 
*Fularji linnarajoon (富拉尔基区, *Fùlā'ěrjī Qū*) 
*Nianzishani linnarajoon (碾子山区, *Niǎnzishān Qū*) 
*Meilisi Dahuri linnarajoon (梅里斯达斡尔族区, *Méilǐsī Dáwò'ěrzú Qū*) 
*Nehe linn (讷河市, *Nēhé Shì*) 
*Longjiangi maakond (龙江县, *Lóngjiāng Xiàn*) 
*Yi'ani maakond (依安县, *Yī'ān Xiàn*) 
*Tailai maakond (泰来县, *Tàilái Xiàn*) 
*Gannani maakond (甘南县, *Gānnán Xiàn*) 
*Fuyu maakond (富裕县, *Fùyù Xiàn*) 
*Keshani maakond (克山县, *Kèshān Xiàn*) 
*Kedongi maakond (克东县, *Kèdōng Xiàn*) 
*Baiquani maakond (拜泉县, *Bàiquán Xiàn*)

## Viited

## Välislingid

*Qiqihari koduleht (hiina ja inglise keeles)
Revalsche Zeitung

**Reval(i)sche Zeitung** (hääldus [reevalše tsaitung]) oli Tallinnas aastail 1860–1940 ilmunud saksakeelne päevaleht.

"Revalsche Zeitung'i" esimeseks väljaandjaks oli Lindforsi pärijate trükikoja  ärijuht J. N. Pachmann. Ajaleht ilmus algusest peale päevalehena.

Pachmann  kutsus toimetajaks Eestimaa kubermanguvalitsuse ametniku Friedrich Nikolai Russowi, kellel oli ajakirjandustöö kogemus ja Russow omakorda kutsus toimetuse liikmeiks juristi ning ajaloolase Thomas Wilhelm Greiffenhageni ja Oskar Riesemanni.

Ajaleht on ilmunud ka järgmiste pealkirjade all:

*10/22. august – 31. detsember 1914/13. jaanuar 1915 *Revalsches Tageblatt*
*1918–1919 *Revaler Zeitung*
*3. september – 25. oktoober 1919 *Estländische Zeitung*
*1. november 1919 – 30. juuni 1930 *Revaler Bote*
*27. august 1934 – 30. märts 1935 *Estländische Zeitung*

Ajaleht lõpetas ilmumise 31. mail 1940 ja alates 1. juunist 1940 hakkas Baltimaadesse jäänud sakslastele ilmuma uus ajaleht Ostsee-Zeitung, mis ilmus kuni 1. augustini 1940.
## Vaata ka
*Deutsche Zeitung

## Toimetajate loend

*1860–1867 Wilhelm Greiffenhagen
*1860–1862 Friedrich Russow
*1865–1867 Wilhelm Warbandt
*1867– 1869 Leopold Pezold
*1869–1870 Friedrich Bienemann
*1870–1873 Wilhelm Warbandt
*1871–1878 Eugen Heubel
*1878–1914 Christoph von Mickwitz
*1879–1881 Wilhelm Warbandt
**1888–1889, Nikolai Georg von Falck (1848–1922), 2. toimetaja
*1905–1908 Paul Schiemann
*1908–1914 Theodor Jürgens, Max Koch
*1914 Adolf von Keussler
*1918 Carlo von Kügelgen
*1930–1933 Axel de Vries
*1933–1937 Reinhold Hasselblatt
*1937–1938 Ewert Krusenstjern
*1938–1939 Axel de Vries
*1940 Heinrich von Neff, Hans Otto von zur Mühlen

## Viited

## Kirjandus
*Karl Laigna, „Revalsche Zeitung'i" esimeste aastakäikude suunast. Keel ja Kirjandus, 1974, nr 3, lk 156-161
Linda-Neitsi kivi

**Linda-Neitsi kivi** ehk **Lodikivi** (ka *Linnamäe kivi*) on looduskaitsealune rabakivist hiidrahn ja püha kivi Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas ning kihelkonnas Kallukse külas.

Rahnu ümbermõõt on 25,6 m, pikkus 9,3, laius 7,3 m, kõrgus 6,5 m, maapealse osa maht 144 m³.

Rahn meenutab mäkke ronivat hiidkilpkonna. See on põhiplaanilt munakujuline, servad ulatuvad kõikjal üle põhiplaani. Kõige kaugemale üle maapinnakontuuri ulatub kivinukk lõunaküljel (3–4 m), kus on rahnust lahti murdunud üks kild. Lamedaim on loodekülg (40–50°), kõrgeim punkt on lõunanurgas. Rahnu läbivad rohked lõhed, mis suuremalt jaolt on horisontaalsed. Edelaküljel esineb süvendeid ja vagusid, põhjaküljel on serva all roostene lõhepind. 

Lodikivi paikneb Sootaguse kõrgeima künka nõlva alumises osas, kus pinnaseks on kruus-liivmoreen. Rahn istub pinnases. Nõlva kalle on 15–20° loodesse.

Rahn võeti 1938. aastal üksikobjektina looduskaitse alla ning jääb Kallukse maastikukaitseala territooriumile.

## Pärimus

Rahvajutu järgi olnud rahn varem suurem ja selle alla olevat maetud kulda. Seetõttu olevat kunagi kohalikud inimesed kaevanud kivi külje alla õõnsuse ja teinud seni tuld, kuni rahnu ots lõhkenud ja purunenud. Pärast seda olevat rahn hakanud vajuma sügavamale maasse. Ühe jutu järgi löönud pikne kivi küljest tüki ära, see juhtunud 19. sajandi keskpaiku.

Kivi praegusele kohale sattumist on selgitatud hiidneitsi põllepaelte katkemisega. Teises variandis on neitsi asendatud Kalevi naise Lindaga. Kord otsustanud Kalev koos oma sõpradega hakata linna ehitama ja küsinud targalt nõu. Tark öelnud, et kivid peab põlles kokku kandma neitsi seisuses Linda. Nii hakanudki Linda tööle. Kord kivikogumisel juhtunud Linda nägema suurt kivimürakat, kuid vaevalt oli ta saanud kivi põllesse, kui paelas rebenesid ja rahn jala peale kukkus ning mööda mäekülge alla veeres oma praegusele asukohale.

Kord karjatanud poiss ja tüdruk sigu. Hakanud sadama ja välku lööma. Lapsed jooksnud koos ühe põrsaga Lindakivi karniisiga kivinuki alla varju. Piksetaat vihastanud ja saatnud tulinoole kivi pihta. Kild matnud lapsed koos põrsaga enda alla ja seal on nad siiani.

Vanasti oli Lindakivi ümbrus populaarne kohtumispaik, seal peeti ka pidusid ja pildistati. Rahnu harjal olla "neitsi voodi" – kolmnurkne lame pind.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid

*
*
* Kallukse Lodikivi Hiite Maja SA andmekogus.
Gregor Arbet

**Gregor Arbet** (sündinud 19. juunil 1983 Tallinnas) on eesti endine elukutseline korvpallur, 2020. aastast TalTechi korvpalliklubi spordidirektor ja meeskonna abitreener.

Aastatel 2002–2019 Eesti korvpallikoondisse kuulunud Arbet esindas enamiku klubikarjäärist BC Kalev/Cramot, kuid mängis ka Saksamaa ja Kreeka klubides.

## Klubikarjäär
Arbet alustas klubikarjääri Korvpalli Meistriliigas Ehitustööriistas ja Tallinna Kalevis, kuni siirdus 2004. aastal Saksamaa kõrgliigaklubisse TSK Würzburg. Seejärel naasis Arbet Eestisse, kus pärast ühte hooaega Dalkia/Nybitis liitus BC Kalev/Cramoga, kelle rivistuses mängis aastatel 2006–2013.

Hooajal 2007/08 olid Arbeti keskmised näitajad Kalev/Cramos Eesti Korvpalli Meistriliigas 8,9 punkti, Balti liigas 4,2 punkti ning ULEB Cupil 8,3 punkti mängus.

2013. aasta jaanuaris siirdus Arbet Kreeka kõrgliigasse, kus mängis esmalt Kavalas (2013) ja seejärel Rethymno Aegeanis (2013–2014). Pärast seda naasis Arbet aastateks 2014–2018 Kalev/Cramosse, misjärel esindas profikarjääri viimased kaks hooaega TalTechi korvpalliklubi.

## Koondisekarjäär
Gregor Arbet kuulus aastatel 2002–2019 Eesti korvpallikoondisse. 

2015. aasta Euroopa meistrivõistlustel tõi Arbet koondise resultatiivseimana keskmiselt 11,6 punkti ja 2,4 lauapalli mängus ning Eesti saavutas 20. koha.

## Saavutused
* VTB Ühisliiga kuulsuste hall (2019)
* VTB Ühisliiga parim Eesti mängija (2016)
* 8-kordne Eesti meister (2003, 2009, 2011, 2012, 2014, 2016–2018)
* 5-kordne Eesti karika võitja (2006–2008, 2015, 2016)
* Eesti Korvpalli Meistriliiga parim kaitsemängija (2014)

## Välislingid
* 
* Gregor Arbeti profiil Eurobasketi lehel
Gannan

**Gannan** (甘南) on linn Hiinas Heilongjiangi provintsis, Gannani maakonna keskus. Asub umbes 50 km Qiqiharist loodes.