open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sebastian Samuelsson

**Sebastian Samuelsson** (sündinud 28. märtsil 1997) on Rootsi laskesuusataja, kes on olümpiavõitja ja maailmameister.

Ta osales 2018. aasta taliolümpiamängudel, mis toimusid Lõuna-Koreas Pyeongchangis. Seal võitis ta hõbemedali 12,5 km jälitussõidus ja kuldmedali teatevõistluses. Ta tuli 2023. aasta maailmameistrivõistlustel Oberhofis maailmameistriks, kui võitis kuldmedali 15 km ühisstardiga sõidus.

Samuelsson on avalikult väljendanud oma seisukohti dopingu kasutamise kohta spordis ning eriti kriitiline olnud Venemaa ja selle antidopinguagentuuri RUSADA suhtes. 

2019. aasta augustis tuli ta Rootsi meistriks 10-kilomeetrisel sprindidistantsil ja 20-kilomeetrisel eraldistardi distantsil Rootsi suvebiatloni meistrivõistlustel Sollefteås.

## [[Maailma karikavõistlused laskesuusatamises|Maailma karikasarja]] võidud

## Välislingid

*[Sebastian Samuelsson [ROK]-i veebilehel]
*[Sebastian Samuelsson [Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit|IBU veebilehel]]
*Sebastian Samuelsson Biathlon.com veebilehel
*Sebastian Samuelsson Olympedia.org veebilehel
Dalwigk

**Dalwigk**, ka **Dalwig** on Hesseni põlisaadlisuguvõsa.

## Suguvõsa liikmeid
### Dalwigk
*Vabahärra Rabe Ludwig von Dalwigk (1683−1754), Hessen-Kasseli kindralleitnant, rügemendikomandör, Ziegenhaini kindluse kuberner

### Dalwig
*Georg Ludwig von Dalwig (1725−1796), Preisimaa ratsaväekindral, rügemendikomandör
*Vabahärra Georg Ludwig Friedrich von Dalwig (1762−1832), Preisimaa kindralmajor, mõisaomanik

## Dalwigki suguvõsa mõisavaldused
*Hessen:
**Haus Kampf (alates 1574)

## Kirjandus
*Buttlar-Elberberg, Rudolf. *Stammbuch der Althessischen Ritterschaft*. Kassel: Gedruckt bei Wilhelm Borner in Wolfhagen, 1888. Taf. I−III https://gdz.sub.uni-goettingen.de/id/PPN513401067?tify=%7B%22pages%22%3A%5B73%5D%2C%22pan%22%3A%7B%22x%22%3A0.451%2C%22y%22%3A0.32%7D%2C%22view%22%3A%22info%22%2C%22zoom%22%3A0.807%7D.
*Dalwigk zu Lichtenfels, Reinhard Freiherr von. *Denkwürdigkeiten und historische Skizzen aus dem Leben vieler Mitglieber der Familie von Dalwigk*. Darmstadt: Buchdruckerei von Heinrich Brill, 1841 https://books.google.de/books?id=jqAwAAAAYAAJ&pg=PA01#v=onepage&q&f=false.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd II. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1974.
**Gothaisches Genealogisches Taschenbuch der Adeligen Häuser. 1901*. Erster Jahrgang. Gotha: Justus Perthes, 1901. Lk 206−210 http://digital.ub.uni-duesseldorf.de/ihd/periodical/pageview/8279773.
**Gothaisches genealogisches Taschenbuch der freiherrlichen Häuser auf das Jahr 1855*. Fünfter Jahrgang. Gotha: bei Justus Perthes, 1855. Lk 107−109 http://digital.ub.uni-duesseldorf.de/ihd/periodical/pageview/8416329.
**Gothaisches genealogisches Taschenbuch der freiherrlichen Häuser auf das Jahr 1856*. Sechster Jahrgang. Gotha: bei Justus Perthes, 1856. Lk 120−127 http://digital.ub.uni-duesseldorf.de/ihd/periodical/pageview/8398214.
**Gothaisches genealogisches Taschenbuch der freiherrlichen Häuser auf das Jahr 1857*. Siebenter Jahrgang. Gotha: bei Justus Perthes, 1857. Lk 125−128 http://digital.ub.uni-duesseldorf.de/ihd/periodical/pageview/8371082.
**Gothaisches genealogisches Taschenbuch der freiherrlichen Häuser auf das Jahr 1862*. Zwölfter Jahrgang. Gotha: bei Justus Perthes, 1862. Lk 107−118 http://digital.ub.uni-duesseldorf.de/ihd/periodical/pageview/8598829.
**Gothaisches Genealogisches Taschenbuch der Freiherrlichen Häuser. 1918*. Achtundsechszigster Jahrgang. Gotha: Justus Perthes, 1918. Lk 145−151 https://archive.org/details/gothaischesgenea681unse/page/145/mode/1up?view=theater.
*Robens, Arnold. *Der Ritterbürtige Landständische Adel des Großherzogthums Niederrhein*. Zweiter Band. Aachen: 1818. Lk 310−321 https://books.google.de/books?id=B1ddAAAAcAAJ&pg=PA310#v=onepage&q&f=false.

## Välislingid
*Dalwigki suguvõsa genealoogia saidil bickel-wbn.de (arhiveeritud) (vaadatud 07.11.2023)
*Dalwigki suguvõsa vapp
1931. aasta Hiina üleujutused

**1931. aasta Hiina üleujutused** (ka **1931. aasta Jangtse-Huai jõe üleujutused**) toimusid 1931. aasta juunist augustini Hiinas ning mõjutasid suuremaid linnu, nagu Hankou ja Nanjing Shi. Üleujutused kulmineerusid Gaoyou järve lähedal asunud tammi purunemisega.

Üleujutustes hukkunute arv pole täpselt teada. Kohe pärast üleujutusi John Lossing Bucki juhtimisel Nankingi Ülikoolis läbi viidud uuringu andmetel "uppus 150 000 inimest, mis on vähem kui neljandik kõigist üleujutuse esimese 100 päeva jooksul hukkunuist". Ametliku aruande järgi uppus 140 000 inimest ning kokku suri uppumise või näljahäda tagajärjel 2 miljonit inimest. Samas mõnede arvutuste järgi hukkus üleujutuste tagajärjel kuni 4 miljonit inimest.

## Viited

## Välislingid
* "The 1931 Central China Flood" DisasterHistory.Org (English and Chinese Versions)
* "An Analysis of Flood and Social Risks Based on the 1931 Changjiang & Huai River Flood During the Republic of China". ILIB.cn.
* "Extremely heavy meiyu over the Yangtze and Huaihe vaneies in 1931" 1931年江淮异常梅雨 (in Chinese). CQVIP.com.
Muutumatu tähistaja

**Muutumatu tähistaja** on Jean-François Lyotardi mudelis kultuuri pärisnimi, mille laps või sisserändaja peab selgeks õppima, näiteks kangelased, kohad, aastaarvud, mõõdu-, ruumi- ja aja vahetusväärtuse ühikud. 

## Vaata ka

* Jäik tähistaja
* Tühi tähistaja

## Viited
Suuroja (Tori)

**Suuroja** on oja Eestis Tori vallas, Pärnu jõe lisaoja. Suuroja lähe on Tori alevikus ja suue Pärnu jõkke Vainu külas. Oja pikkus on 16,5 km ja valgala suurus 36 km².

## Viited
Suuroja

**Suuroja** on mitme Eestis asuva oja nimi:

* **[[Suuroja (Kuusalu)|Suuroja]]** Kuusalu vallas
* **[[Suuroja (Tori)|Suuroja]]** Tori vallas
* **[[Suuroja (Võru)|Suuroja]]** Võru maakonnas
Oara oja

**Oara oja** (ka *Oara jõgi*) on oja Eestis Pärnu maakonnas, Audru jõe lisaoja. Oara oja lähe asub Nedrema külas ja suue Audru jõkke Oara külas. Oja pikkus on 21,7 km ja valgala suurus 89,7 km².

## Viited
Ostrakism

**Ostrakism** (ehk **killukohus**; kreeka keeles ὀστρακισμός, *ostrakismos*) oli savinõukildudega toimetatud rahvahääletus muistses Ateenas poliitiliselt kahtlaste kodanike kuni kümneks aastaks pagendamiseks. Kuigi mõnes kaasuses väljendus selgelt rahva viha konkreetse kodaniku vastu, oli killukohus tavaliselt ennetav meede. Ostrakismi kasutati võimaliku riigivaenlase või türanni kõrvaldamiseks.

## Vaata ka
* Tühistamiskultuur
* Põlgus
* Makartism
* Petalism
* Sotsiaalne kontroll
* Nõiajaht
* Boikott

## Viited
Sindi oja

**Sindi oja** ehk **Türgi oja** (ka *Sinioja*) on oja Eestis Pärnu omavalitsusüksuses, Pärnu jõe lisaoja. Sindi oja lähe asub Seljametsa külas ja suue Pärnu jõkke Tammiste külas. Oja läbib Türgi paisjärve. Oja pikkus on 6,6 km ja valgala suurus 19 km².

## Viited
Hauskirchen

**Hauskirchen** on vald *(Gemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas.

Hauskirchen asub Alam-Austria *[[Weinviertel]]i* piirkonna kirdeosas, 15 km Mistelbachist idas. Läbi valla voolab Zaya jõgi. Vaid u. 3,95 % valla territooriumist on kaetud metsaga.

## Ajalugu

Varajased kirjalikud ülestähendused räägivad kiriku ehitamisest ja koguduse rajamisest 1150. aastal Hugo von Liechtensteini poolt. 1723. aastal ostis Ballyane'i parun Dermot Kavanagh († 1739) vürst Joseph von Liechtensteinilt Hauskircheni mõisa. Iiri sõjaväelise diasporaa osana teenis ta keiserlikus armees ning keiserliku ja kuningliku kammerhärrana, tõustes lõpuks feldmarssal-leitnandi auastmele. Kavanagh'd ja tema abikaasat Felicitast mälestatakse Hauskirchenis seinatahvliga Püha Laurentiuse kihelkonnakirikus.

## Viited
Sinihabe

**"Sinihabe"** (prantsuse keeles *Barbe bleue*) on prantsuse rahvajutt. Selle kõige levinuma säilinud versiooni pani kirja Charles Perrault ning see ilmus 1697. aastas Pariisis kogumikus "Histoires ou contes du temps passé". Rahvajutu peategelased on mitu oma abikaasat tapnud jõukas mees ning tema uus naine, kes üritab surmast pääseda. "Sinihabemele" sarnane on nt saksa muinasjutt "Röövelpeigmees". Muinasjutu järgi on "sinihabeme" ülekantud tähendus "naisi ahistavalt ja vaimse vägivallaga kohtlev mees".

## Vaata ka
* Kuidas Vanapagan abiellus kolme õega

## Viited

## Kirjandus
* 
* Barzilai, Shuli. Tales of Bluebeard and His Wives from Late Antiquity to Postmodern Times. London: Routledge, 2009. Print.
* 
*Estés, Clarissa P. (1992). *Women Who Run with the Wolves: Myths and Stories of the Wild Woman Archetype*. New York: Random House, Inc.
*Hermansson, Casie E. (2009). *Bluebeard: A Reader's Guide to the English Tradition*. Jackson, Mississippi: University Press of Mississippi.
*Loo, Oliver (2014). *The Original 1812 Grimm Fairy Tales Kinder- und Hausmärchen Children's and Household Tales*.
* 
* 
* 
* 
* Tatar, Maria (2004). *Secrets Beyond the Door: The Story of Bluebeard and His Wives*. Princeton / Oxford, Princeton University Press.
* Vizetelly, Ernest Alfred (1902). ''Bluebeard: An Account of Comorre the Cursed and Gilles de Rais, with Summaries of Various Tales and Traditions''; Chatto & Windus; Westminster, England.

## Välislingid
*SurLaLune Fairy Tale Pages: Heidi Anne Heiner, "The Annotated Bluebeard"
* Variandid
* "Bluebeard and the Bloody Chamber", Terri Windling
* La Barbe bleue, heliversioon
Ridalepa oja

**Ridalepa oja** (ka *Ridalepa jõgi*) on oja Eestis Pärnu maakonnas, Audru jõe lisaoja. Ridalepa oja lähe asub Pitsalu külas ja suue Audru jõkke Ridalepa külas. Oja pikkus on 13 km ja valgala suurus 69,6 km².

## Viited
Hohenau an der March

**Hohenau an der March** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas, Viini ning Tšehhi ja Slovakkia piiride lähedal.

Vald asub Morava (saksa: *March*) jõe ääres. See asub Alam-Austria *[[Weinviertel]]i* piirkonnas. Vaid u. 6,18 % valla territooriumist on kaetud metsaga.

## Viited
Hohenruppersdorf

**Hohenruppersdorf** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas.

Hohenruppersdorf asub Alam-Austria *[[Weinviertel]]i* piirkonna idaosa kõrgendikul, u. 3 km Bad Pirawarthist ja Gaweinstalist idas. U. 30 % valla territooriumist on kaetud metsaga.

## Viited
Atentaat Johannes Paulus II-le

:*See artikkel räägib 13. mail 1981 toimunud tulistamisest. Teiste atentaatide kohta vaata artiklit [[Johannes Paulus II#Atentaadid|Johannes Paulus II atentaadid]].*

**Paavst Johannes Paulus II atentaat** toimus 13. mail 1981 kui Mehmet Ali Ağca tulistas Vatikani Püha Peetruse väljakul paavst Johannes Paulus II-t. Paavst sai kahest kuulitabamusest raskelt viga kuulitabamust ning kaotas palju verd, Ağca peeti sündmuskohal kinni ja talle määrati hiljem Itaalia kohtus eluaegne vanglakaristus. Paavst andis Agcale tapmiskatse andeks. Juunis 2000 andis Itaalia president Carlo Azeglio Ciampi Agcale paavsti palvel armu ning saatis ta riigist välja Türki. Agca hakkas 2007. aastal katoliiklaseks.

## Vaata ka
* Juan María Fernández y Krohn
* Bojinka vandenõu

## Viited

## Välislingid
* Records of the RFE Rome Bureau on Antonov trial (boxes 16–19), Blinken Open Society Archives
Uruste oja

**Uruste oja** (ka *Uruste jõgi*) on oja Eestis Pärnu omavalitsusüksuses, Audru jõe lisaoja. Uruste oja lähe asub Soomra külas ja suue Audru jõkke Audru alevikus. Oja läbib Uue-Keskuse paisjärve. Oja pikkus on 23,9 km ja valgala suurus 84,3 km².

## Viited
Peter Ludwig Berger

**Peter Ludwig Berger** (17. märts 1929 Viin – 27. juuni 2017 Brooklin, Massachusetts) oli USA sotsioloog.

Tema kuulsaim teos on koos Thomas Luckmanniga kirjutatud raamat "Reaalsuse sotsiaalne konstruktsioon: traktaat teadmiste sotsioloogiast" (*"The Social Construction of Reality: A Treatise in the Sociology of Knowledge";* 1966).
Soldier Hollow

**Soldier Hollow** on murdmaasuusatamise paik, mis asub samanimelise oru suudmes, umbes 85 km Salt Lake Cityst kagus Wasatchi mäestiku looduspargis Wasatchi maakonna loodeosas Utah' osariigis Ameerika Ühendriikides. Koht loodi 2002. aasta taliolümpiamängude jaoks ning mängude ajal toimus seal laskesuusatamine, murdmaasuusatamine ja kahevõistluse alade murdmaasuusatamise osa. 

Alates olümpiamängude korraldamisest on see saanud murdmaasuusatamise, tuubisõidu (meelelahutuslik tegevus, mille käigus inimene sõidab sisekummi peal kas vees, lumes või õhus) ja räätsadega sõitmise kohaks, kus saab suvel mägirattaga sõita ja golfi mängida. 1. mail 2016 läks toimumiskoha haldamise leping Soldier Hollow Legacy Foundationilt üle Utah Olympic Legacy Foundationile, mis omab ja haldab olümpia- ja paraolümpiamängude pärandit mujal osariigis.

Soldier Hollow asub 1961. aastal loodud 8738 ha looduspargi Wasatch Mountain State Parki kaguosas, millest 1968. aastal sai rahvuspark.

Koht on saanud nime oru järgi, mille suudmes see asub. Enne rahvuspargina kaitse alla võtmist kasutati pargi teatud asukohti põlluharimiseks ja karjatamiseks, samas kui suurt osa ülejäänud osast kasutati kohalike poolt meelelahutuseks. 20. sajandi viimasel veerandil olid rahvuspargi teenuse poole pöördunud eraarendajad, kes lootsid ehitada parki luksushotelle, golfiväljakuid ja muid vaatamisväärsusi, kuid ükski neist plaanidest (välja arvatud golfiväljak) ei teostunud. Spordipaigast veidi põhja pool (West Soldier Hollow Lane'i põhjaküljele) ehitatud 36-rajaline Soldier Hollow' golfiväljak valmis 2004. aasta juulis ja täiendas 36-rajalist Wasatch Mountaini golfiväljakut (asub kaugemal põhja pool loodusparki).

Soldier Hollow' toimumispaik oli üks kolmest, mille ehitas ja kujundas Salt Lake'i korralduskomitee (SLOC) spetsiaalselt 2002. aasta taliolümpiamängude jaoks; teised on Utah' olümpiapark ja Utah' olümpiaovaal. SLOC valis 1997. aasta oktoobris olümpiapaigaks Soldier Hollow' asukoha mitme muu võimaliku koha asemel, sealhulgas Sherwood Hillsis Logani lähedal Utah' osariigis. Eeltööd algasid varsti pärast toimumiskoha valimist, kuid suuremad ehitustööd algasid alles 1999. aastal. Tööd toimumiskohas olid piisavalt lõpetatud (80% valmis), et korraldada esimene suursündmus, USA murdmaasuusatamise meistrivõistlused, algusega 8. jaanuaril 2000. Peahoone ehitus algas 5. juulil 2000 toimunud nurgakivi paneku tseremooniaga. Tribüün ja peahoone valmisid 2000. aasta detsembris ja pühitseti 5. jaanuaril 2001. Koha ehitamine läks SLOC-le maksma 22 miljonit dollarit (vastab 35,7 miljonile dollarile 2022. aastal).

## Välislingid

*Koduleht
Kihnu Maalambakasvatajate Selts

**MTÜ Kihnu Maalambakasvatajate Selts** (KMKS) on aretusühing, mis korraldab kihnu maalamba ametlikku säilitus- ja aretustegevust Eestis. KMKS peab kihnu maalamba tõuraamatut, viib läbi jõudluskontrolli, tegeleb teadusuuringute, ametliku tõu statistika ning analüüsiga. KMKS hoiab elus traditsioonilist saaduste kasutamist, korraldades erinevaid koolitusi ning esindab puhtatõulise kihnu maalamba kasvatajaid.

KMKS on registreeritud ja juhatus ning tõukomisjon tegutsevad Kihnu kultuuriruumis, Kihnu sõsarsaarel, looduskaitsealusel Manija väikesaarel, Saaresüdame kihnu maalamba kompetentsikeskuses. Seltsi president on Anneli Ärmpalu-Idvand, kes lisaks seltsi tegevuste juhtimisele, praktiseerib loomaarstina ja omab kõige esimest, 2001. aastal loodud kihnu maalamba säilituskarja. Tema koostatud on ametlik kihnu maalamba tõukirjeldus.    

KMKS on alates 2023. aastast Eesti Tõuloomakasvatuse Liidu (ETLL) liige. ETLL ajakirjas "Tõuloomakasvatus" on ilmunud mitmed Anneli Ärmpalu-Idvandi artiklid kihnu maalamba teemal (vt Kirjandus).

## Ajalugu

* 2001 - Anneli Ärmpalu-Idvandi initsiatiivil hakatakse looma säilituskarju ja alustatakse teadlikult kihnu maalamba säilitamisega. 
* 2007 - MTÜ Kihnu Maalambakasvatajate Seltsi asutamine. 
* 2016 - Kihnu maalammas tunnustatakse iseseisvaks tõuks ja MTÜ Kihnu Maalambakasvatajate Selts tõuaretusorganisatsiooniks, millel on õigus tegeleda tõuraamatupidamise ja jõudluskontrolliga. 
* 2019 - Kihnu maalammas kantakse KMKS taotluse alusel ohustatud tõugude nimekirja. 
* 2023 - MTÜ Kihnu Maalambakasvatajate Seltsist saab Eesti Tõuloomakasvatajate Liidu (ETLL) liige. 

Tänu Kihnu saare eraldatusele ja konservatiivsetele kultuuritavadele, pikaaegsetele teadusuuringutele ja kaks aastakümmet väldanud säilitustööle, on kihnu maalammas säilinud ja tänaseks võetud riikliku kaitse alla.

## Viited


## Kirjandus

* Anneli Ärmpalu-Idvand "Kihnu Maalambakasvatajate Seltsist sai ETLL liige"  Tõuloomakasvatus, 3/2023

* Anneli Ärmpalu-Idvand "Kihnu maalambast ja eesti maalambast teadusuuringute ja ristamiste valguses"  Tõuloomakasvatus, 2/2023

* Anneli Ärmpalu-Idvand. "Ohustatud tõu killustamise tagajärgede analüüs lähemas ja kaugemas vaates"  Tõuloomakasvatus, 1/2024

## Välislingid
* Koduleht
* Seltsi FB leht
* Seltsi FB grupp
Lenzerheide

**Lenzerheide** (Romanši keels Lai) on mägikuurort Šveitsis Graubündeni kantonis Parpaner Rothorni jalamil. Küla asub Vaz/Obervazi vallas Albula ringkonnas Alvascheini alampiirkonnas.

Küla asub oru laiendatud osas, mis asub põhjas asuva kantoni pealinna Churi ja Tiefencasteli vahel, millest kaugemale jäävad Julieri kuru ja St. Moritz. Kõrge org moodustab ametliku nimeta kuru, mida sageli nimetatakse Lenzerheide kuruks, mille kulminatsioonipunkt asub külast 5 km põhja pool.

Lenzerheide on populaarne suusakuurordina ja tänu Heidsee järvele, mis talvel on jääs. Lenzerheide Bergbahnen [de] pakub juurdepääsu Stätzerhorni, Danise, Scalottase ja Rothorni suusapiirkondadele. Kõikidel FIS-i mäesuusatamise maailma karikasarja  naistele ja meestele on mäesuusatamise FIS-i poolt heaks kiidetud nõlvad.

2013. aasta lõpus ühendati Lenzerheide suusakuurort Arosaga köisraudteega, luues uue suusakuurordi Arosa Lenzerheide. Sellest ajast alates on mõlemasse kuurordisse saadaval transpordipiletid.

Kahepäevane matk ühendab Lenzerheidet veel kahe Graubündeni kuurordiga erinevates orgudes, milleks on Arosa (saab jõuda ühe päevaga) ja Davos (kahepäevane matk).

26. aprillil 2013. aastal toimus uue laskesuusatamise keskuse Lenzerheide rajamise tseremoonia, mis toimib nii laskesuusatajate ja murdmaasuusatajate treeningkeskusena kui ka rahvusvaheliste võistluste toimumispaigana.

Lenzerheide on korraldanud murdmaasuusatamise Tour de Ski etappe. See võõrustas 2018. aasta UCI maastikuratta maailmameistrivõistlusi ja oli 2019. aasta UCI MTB maailma karikasarja etapi toimumiskohaks.

Kõigi raskusastmetega mäesuusatamise nõlvade kogupikkus kogu Arosa Lenzerheide piirkonnas on umbes 225 km. Siin on ka suur looduslik liuväli, avalik siseujula ja 56 km murdmaasuusaradasid.
Sõrve looduskaitseala

**Sõrve looduskaitseala** on moodustamisel olev looduskaitseala Harju maakonnas Harku ja Saue vallas.

Harku vald tegi kaitseala moodustamiseks ettepaneku 2006. aastal.

## Viited

## Välislingid
* Planeeritav Sõrve looduskaitseala Osoon, ETV (23. september 2019)
* "Tallinna külje all sünnib pikalt oodatud Sõrve looduskaitseala" Delfi, 7. november 2023
Üleliiduline Ametiühingute Kesknõukogu

**Üleliiduline Ametiühingute Kesknõukogu** (vene keeles Всесоюзный центральный совет профессиональных союзов) oli Nõukogude Liidu ametiühingute juhtorgan 1918–1990.

1933. aastal liideti Kesknõukoguga NSV Liidu Töö Rahvakomissariaadi struktuuriüksused, misjärel Üleliidulisest Ametiühingute Kesknõukogust sai sisuliselt NSV Liidu ministeerium.
Gymnosporangiaceae

***Gymnosporangiaceae*** on sugukond kandseeni.

## Perekondi
**Gymnosporangium* – näsarooste

## Välislingid
*
Näsarooste

**Näsarooste** (*Gymnosporangium*) on perekond kandseeni.

## Liike
**Gymnosporangium clavariiforme* – kadaka näsarooste
**Gymnosporangium cornutum* – pihlaka näsarooste
**Gymnosporangium sabinae* – pirnipuu-näsarooste
**Gymnosporangium tremelloides* – õunapuu näsarooste

## Välislingid
*
Leopoldsdorf im Marchfeld

**Leopoldsdorf im Marchfeld** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas.

Leopoldsdorf im Marchfeld asub Alam-Austria *[[Weinviertel]]i* piirkonnas Marchfeldi keskosas. Vaid u. 6,27 % valla territooriumist on metsaga kaetud.

## Viited
Loopre

**Loopre** on kahe Eesti küla nimi.
* **[[Loopre (Põhja-Sakala)|Loopre]]** asub Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.
* **[[Loopre (Põltsamaa)|Loopre]]** asub Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.
Räsna oja

**Räsna oja** on oja Eestis, Navesti lisaoja. Räsna oja lähe asub Põltsamaa vallas Puiatu külas ja suue Navesti jõkke Põhja-Sakala vallas Loopre külas. Räsna oja pikkus on 14,8 km ja valgala suurus 48,5 km².

## Viited
Tulba järv

**Tulba järv** (ka *Tulbajärv*, *Tulbamäe järv*, *Huntjärv*) on looduslik järv Eestis Rõuge vallas Kilomani külas. Järve pindala on 0,7 hektarit, keskmine sügavus 5,5 m ja suurim sügavus 15,1 m.

## Viited
Benedikt Doll

**Benedikt Doll** (sündinud 24. märtsil 1990 Titisee-Neustadtis) on Saksamaa laskesuusataja. Ta võitis sprindi 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Hochfilzenis ning võitis 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis jälitus- ja teatesõidus pronksmedali.

Doll võitis juunioride MM-ilt neli MM-kulda teatevõistluses (2008–2011) ja ühe hõbeda eraldistardi distantsil (2011). Euroopa meistrivõistlustel on ta saavutanud kulla teatesõidus (2011) ja jälitussõidus (2013), hõbeda sprindis (2011 ja 2013), jälitussõidus (2011) ja eraldistardis (2014) ning pronksi teatesõidus (2014). 

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Kontiolahtis oli Doll sprindisõidus kümnes. 2016. aasta MM-il Oslos suusatas ta hõbeda võitnud Saksamaa teatemeeskonnas teises vahetuses ja sai eraldistardi distantsil 13. koha. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Hochfilzenis võitis ta sprindisõidus ilma möödalaskudega kulla, edestades Johannes Thingnes Bød 0,7 sekundiga. Ühisstardis oli ta üheksas ja jälitussõidus üheteistkümnes.

2018. aasta olümpiamängudel Pyeongchangis võitis Doll pronksi jälitussõidus, milles ta stardis sprindivõistluse järel kuuendalt kohalt. Meeste teatesõidus suusatas ta Saksamaa pronksimeeskonnas teist etapi. Ühisstardi sõidus oli ta viies. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel Östersundis võitis ta teate- ja segateatesõidus hõbeda. Ühisstardis sai ta kaheksanda, eraldistardi distantsi kümnenda, sprindisõidu 11. ja jälitussõidu 12. koha. 2020. aasta maailmameistrivõistlustel Anterselvas suusatas ta pronksi võitnud Saksamaa teatemeeskonnas neljanda ehk viimase etapi. Ta oli eraldistardi distantsil ja ühisstardis kaheteistkümnes ning sprindisõidus neljateistkümnes. Pokljukas 2021. aasta MM-il saavutas ta eraldistardi distantsil kaheksanda koha. 2022. aasta olümpiamängudel Pekingis sai ta teatesõidus neljanda, segateatejooksus viienda, eraldistardi distantsi kuuenda, sprindis ja ühisstardigasõidus kaheksanda ning jälitussõidus 32. koha. 2023. aasta maailmameistrivõistlustel Oberhofis oli ta eraldistardi distantsil viies ja jälitussõidus viieteistkümnes.
​
Doll tegi laskesuusatamise maailma karikasarja debüüdi 2012. aastal Hantõ-Mansiiskis sprindivõistlusel, saavutades 32. koha. Nii saavutas ta kohe oma karjääri esimesed MK-punktid.

### [[Maailma karikavõistlused laskesuusatamises|Maailma karikasarja]] etapivõidud

Kõik laskesuusatamise maailma karikasarja etapivõidud, eraldi välja toodud individuaal- ja teatesõidus. Veerge saab sortida, klõpsates tabeli päises oleval sümbolil.

## Välislingid

*Benedikt Dolli ametlik koduleht
*[Benedikt Doll [ROK]-i veebilehel]
*Benedikt Doll Olympedia.org veebilehel
*Benedikt Doll Saksamaa Olümpiaspordiliidu veebilehel
*Benedikt Doll biathlon.com.ua veebilehel
Savioja (Võru vald)

**Savioja** on oja Eestis Võru vallas, Piusa lisaoja. Savioja lähe on Saarõ sulg Indra külas ja suue Piusa jõkke jääb Tallikeste küla territooriumile. Savioja pikkus on 6,3 km ja valgala suurus 4,9 km².

## Viited
Caipirinha

***Caipirinha*** on Brasiiliast pärit kokteil, mis koosneb *[[cachaça]]*`st (suhkruroog ja kange alkohol), suhkrust ja laimist. Joogi valmistamiseks segatakse puuviljad ja suhkur kokku, seejärel lisatakse liköör. Seda saab teha ühte suurde anumasse inimeste vahel jagamiseks või suuremasse purki, millest serveeritakse eraldi klaasidesse.

## Vaata ka
* Kokteilide loend
* Ti' punch
* Daiquiri
* Grog
* Brasiilia roogade loend
* Brasiilia jookide loend
* Mojito
* Sour

## Viited
Amylocorticium

***Amylocorticium*** on seltsi *[[Amylocorticiales]]* kuuluv perekond seeni.

## Liike
**[[Amylocorticium canadense]]*
**[[Amylocorticium cebennense]]*
**[[Amylocorticium indicum]]*
**[[Amylocorticium subincarnatum]]*
**[[Amylocorticium subsulphureum]]*

## Välislingid
*
Kaunis põhjanarmik

**Kaunis põhjanarmik** (*Donkia pulcherrima*, ka *Climacodon pulcherrimus*) on klassi *[[Agaricomycetes]]* torikulaadsete seltsi kuuluv seen.

Liik sai eestikeelse nime aprillis 2024 komisjoni kaudu, kuhu kuuluvad Eesti juhtivad mükoloogid, sh Irja Saar. Nime pakkus välja Sulev Järve.

Ladinakeelne nimi on viide Marinus Anton Donkile.

## Välislingid
*
Khwae Yai jõgi

**Khwae Yai jõgi** on jõgi Lääne-Tais, mis on tuntud oma ajaloolise ja kultuurilise tähtsuse poolest. Jõgi on seotud nii Teise maailmasõja sündmuste kui ka mitmete kirjandus- ja filmiteostega.

## Geograafia
Khwae Yai jõgi saab alguse Salweeni idaosast Bilauktaungi mäestiku põhja-lõuna seljandikult, lähedal, kuid mitte üle Birma piiri. See tekib Ranti, Songkalia ja Bikhli jõgede ühinemisel. Kanchanaburis ühineb see Khwae Noi jõega, moodustades Mae Klongi jõe, mis suubub Tai lahte Samut Songkhramis. Jões asuvad Vajiralongkorni tamm (endine Khao Laemi tamm) ja Srinagarindi tamm, mis on hüdroelektrijaamad.

## Ajalugu
Jõgi on tuntud peamiselt seetõttu, et see on seotud Pierre Boulle'i romaaniga "Sild üle Kwai jõe" ja David Leani filmiga "Sild Kwai jõel", milles Austraalia, Hollandi ja Briti sõjavangid ning põlisrahvad sunniti jaapanlaste poolt ehitama kahte paralleelset silda, mis ületasid jõge kui osa Birma raudteest, mida nimetatakse ka "Surma raudteeks" või "Tai-Birma surmaraudteeks", kuna selle ehitamisel hukkus palju inimesi. Üks sild oli puidust ja ajutine. Teine oli betoonist ja terasest ning eksisteerib siiani. Sillad tegelikult ületasid Mae Klongi, kuid kuna raudtee järgnes hiljem Khwae Noi orule, said sillad kuulsaks vale nime all. 1960. aastatel nimetati Mae Klongi ülemine osa ümber Khwae Yaiks ('suur lisajõgi').

## Kultuur
Jõge kasutati ka Michael Cimino Oscari-võitnud filmis "Hirvekütt". Vangilaagri ja esialgse vene ruleti stseen filmiti Kwail. Sildade ehitamise sõjaloolise kirjelduse leiab professor Peter Davies'i biograafiast Briti ohvitserist Philip Tooseyst, kes oli nende ehitamise juures: "Mees silla taga: kolonel Toosey ja Kwai jõgi". Raamat ja sellega seotud BBC Timewatch dokumentaalfilm vaidlustavad paljud ebatäpsused, mis esinesid Boulle'i romaanis ja Leani filmis.

## Viited


[1] Route "1. Vajiralongkorn Dam - Ban Hin Dat Kayak Track" - Route

[2] Khwae Noi River - Wikipedia

[3] Filming Locations for The Deer Hunter (1978)

[4] Davies, Peter N. (1991). The Man Behind the Bridge: Colonel Toosey and the River Kwai. Athlone Press. ISBN 0-485-11402-X.
Vana-Pärnu Keskpark

**Keskpark** on park Pärnu Vana-Pärnu linnaosas Kesk tänaval.


Vana-Pärnu keskpark.jpg|
Vana-Pärnu keskpark 2.jpg|Jalgpalliväljak
Vana-Pärnu keskpark 3.jpg|Võrkpalliväljakud
Vana-Pärnu keskpark 4.jpg|Jalgpalliväljak
Vana-Pärnu keskpark 5.jpg|
Vana-Pärnu keskpark 6.jpg|
Vana-Pärnu keskpark 7.jpg|
Vana-Pärnu keskpark 8.jpg|


## Välislingid
Olav Karulin muutis kesk Vana-Pärnut laiutanud prügimäe haljendavaks oaasiks. Ja mitte ainult! maaleht.delfi.ee, 26. juuni 2023
Kuusetaelik

**Kuusetaelik** (*Phellinus chrysoloma*)	on seen taelikuliste (*Hymenochaetaceae*) sugukonnast, taelikulaadsete (*Hymenochaetales*) seltsist.	

## Välislingid
*
Tindi oja

**Tindi oja** on oja Eestis Rõuge vallas. Oja lähe on Kokõjüri külas ja suue Liinjärve jääb Tindi küla territooriumile. Tindi oja pikkus on 4,7 km ja valgala suurus 6,2 km².

## Viited
Mannsdorf an der Donau

**Mannsdorf an der Donau** on vald *(Gemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas.

Mannsdorf an der Donau asub Alam-Austria *[[Weinviertel]]i* piirkonnas Marchfeldi lõunaservas. U. 12 % valla territooriumist on kaetud metsaga.

## Viited
Marchegg

**Marchegg** on linn *(Stadtgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas Slovakkia piiri ääres.

Linn asub Morava jõe kaldal. 

Linn on ühendatud jalgrattasilla kaudu Vysoká pri Moravega. 

Linnas asub Marcheggi loss.


Marchegg turm.jpg
Marchegg - Pfarrkirche.JPG|Püha Margareeta kihelkonnakirik


## Viited
Lumivoldik

**Lumivoldik** (*Plicatura*) on seltsi *[[Amylocorticiales]]* kuuluv perekond seeni.

Perekond on monotüüpne, ainuke liik on vatjas lumivoldik (*Plicatura nivea*). Seeneperekond sai eestikeelse nime talgute korras aastal 2024, nime autor Sven Pruul.

## Välislingid
*
Eadwig Basan

**Eadwig Basan** (ladina keeles **Eaduuius Basan**) oli 11. sajandi munk ja kirjutaja, kes tegutses Canterbury katedraali juures, üks väheseid nimepidi teada olevaid, kelle nimi seisab Eadwigi evangeliaari kolofoonil. Temale on omistatud mitu käsikirja, sealhulgas tema järgi nimetatud Eadui psalter ja Eadui evangeliaar ning Grimbaldi evangeliaar. Temalt pärinevad lisatekstid ka Yorki evangeliaarile, Harley psaltrile ja Vespasianuse psaltrile, samuti hulk 11. sajandi teisel ja kolmandal kümnendil kirjutatud dokumente. Tema kirjutatud käsikirjadel on üks ja sama illumineerija, mis on viinud oletusele, et Eadwig illustreeris ja kaunistas oma käsikirju ise, ehkki seda on võimatu tõestada.

On arvatud, et Eadwig võib olla kujutatud nimetu mungana Eadui psaltri miniatuuril püha Benedictuse jalge all, teise arvamuse kohaselt on see motiiv kopeeritud Hrabanus Mauruse ühest teosest. 

## Viited

## Välislingid
* Eadui Basan – Edwin the Fat or Parchment? - Patricia Lovett MBE
Dominique Fortier

**Dominique Fortier** (sündinud 1972 Québecis) on Kanada prantsuskeelne kirjanik ja tõlkija.

Ta on lõpetanud McGilli Ülikooli.

Tema esikromaan "Du bon usage des étoiles" ilmus 2009. aastal ja teine romaan "Les Larmes de Saint-Laurent" 2010. aastal. 

2014. aastal ilmus tema ja Nicolas Dickneri koostöös teos "Révolutions", mille jaoks nad mõlemad kirjutasid aasta jooksul iga päev lühikese kirjatüki, mis põhineb Prantsuse vabariiklaste kalendrist valitud sõnal.

2022. aastal pälvis ta auhinna Prix Renaudot 2018. aastal ilmunud teose "Les villes de papier" eest. Eesti keeles on see ilmunud 2023. aastal pealkirja "Paberlilled" all (Loomingu Raamatukogu, tõlkija Laura Christine Arba).
Püha Declani klooster

**Püha Declani klooster**, mille osa on Ardmore'i katedraali varemed, on 5. sajandil asutatud endine iiri munkade klooster Waterfordi krahvkonnas Iirimaal. Klooster asub u 400 meetrit Ardmore'ist edelas. See kuulub Iirimaa rahvuslike mälestusmärkide hulka.

## Ajaloost
Pärimuse järgi asutas kloostri 5. sajandil Declán Ardmore'ist. 550. aastal oli selle abt Declani õpilane Ultan Ardbraccamist.

5. ja 6. sajandist pärinevad mälestise juures asuvad ogamkirjas kivid.

9. sajandil ehitati kloostri kirikule kivist kooriruum. Püha Declani palveruum (*St. Declan's Oratory*) ehitati 9. või 10. sajandil pühaku säilmete jaoks. Kellatorniks ja pelgupaigaks olnud ümartorn, üks viimaseid omataolisi, pärineb 12. sajandist.

Kiriku pikihoone valmis 12. sajandil, iseloomulike romaani ümarkaartega, petikarkaadiga ja kristliku sisuga raiddekooriga, kus on äratuntavad Aadama ja Eeva kujud, kuningate kummardamine, Saalomoni kohus ja Peaingel Miikael hingi vaagimas, samuti piiskop õnnistamas sõjameest. Viimatinimetatud stseeni on tõlgendatud ristisõdijana või Munsteri vanema (*Déisi*) ristimisena.

1152. aastal sai kirikust katedraal. 13. sajandil liideti kogudus Lismore'iga, kuid Ardmore'i katedraali nimi jäi kasutusse. Keeruka profiiliga teravkaarne võidukaar ehitati 12. sajandi lõpul või 13. sajandi algul, see algab umbes pooleteise meetri kõrguselt  poolsammastelt, millel on taimdekooriga kapiteelid ja mis seisavad omakorda kõrgel soklil. Kiriku valmimisajaks on märgitud 1203. aasta.

14. sajandil lõpetati lõunaseina ja idaviilu viimistlus. On teada, et 1869. aastal eraldati raha katedraali säilitamiseks.

## Kloostri ehitised
Tänapäeval seisab pikihoonest, kooriruumist ja altariruumist koosnev kirik katuseta. Säilinud on kaheksa keskaegset hauaplaati.

Püha Declani palveruum on suurtest kiviplaatidest põrandaga ja viilkatusega madal kivihoone, 4 meetrit pikk ja 2,4 meetrit lai. Selle ukse sillus on üksainus pikk kivi.

Kivist laotud koonuskatusega ümartorn on umbes 30 meetrit kõrge, nelja korrusega, mida markeerivad dekoratiivsed friisid. Tornil on kolm kitsast akent allpool ja neli eri ilmakaartesse avanevat akent kõrgeimal korrusel.

### Gallery

Ornate tomb inside Ardmore Cathedral.jpg|Kaunistatud sarkofaag
Ardmore Cathedral Choir Arch Capital N II 2015 09 15.jpg|Kapiteel võidukaarel
Relief carvings in Ardmore 5.jpg|Raiddekoor Saalomoni kohtu ja kuningate kummardamise motiiviga
Relief carvings in Ardmore.jpg|Aadam ja Eeva ning põlvitavat sõjameest õnnistav piiskop
Ogham, Ardmore.jpg|Ogamkirjas kivi CIIC 263
Ardmore Cathedral - cella nearby.jpg|Püha Declani palveruum
Ardmore round tower 7.jpg|Ümartorn
Ardmore Cathedral 9.jpg|Katedraali idasein kontraforssidega
Irish War of Independence grave.jpg|Iirimaa iseseisvussõjas hukkunud Declan Hurtoni haud kloostri kalmistul
WW1 sailor's grave.jpg|Esimese maailmasõja aegne meremehe haud
Grave of SS Ary victims.jpg|S.S Ary laevahuku ohvrite haud


## Viited
Eesti otsib superstaari (kaheksas hooaeg)

**"[[Eesti otsib superstaari]]"** kaheksas hooaeg toimus suvel ja sügisel 2021. Telesaadet tootis ja kandis üle TV3.

Kümne finalisti hulka jõudsid: Maribel Vääna, Märten Männiste, Andreas Pall, Diana Maria Toomingas, Ingmar Erik Kiviloo, Tiina Adamson, Marten Põldmets, Merili Käsper, Alika Milova ja Wanda-Helene Ollep.

## Finaalsaated
*Esimene finaalsaade toimus 24. oktoobril ning väljalangejaks osutus Merili Käster.
*Teisest finaalisaatest 31. oktoobril, kus esitati lugusid teemal "See laul on sulle!", ei pääsenud järgmisesse vooru Diana Maria Toomingas ja Marten Põldmets.
*7. novembril toimunud kolmandast saatest lahkusid väljalangejatena Tiina Adamson ja Ingmar Erik Kiviloo
*Neljas finaalsaade viidi läbi 14. novembril ning sellest saatest ei pääsenud edasi Andres Pall, kuid ta tuli lauluvõistlusel viiendale kohale.
*21. novembril aset leidnud viies saade jäi viimaseks Märten Männistele, kes saavutas seega neljanda koha.
*Kuuendas võistlussaates 28. novembril, mis toimus kolme parema vahel, osutus lõppsaatesse mittepääsenuks ja kokkuvõttes kolmanda koha saanuks Maribel Vääna.
*Superfinaalis, mis toimus 12. detsembril, olid laval Alika Milova ja Wanda-Helene Ollep. Vaatajahääletusel selgus võitja, kellele kuulus Eesti kaheksanda superstaari tiitel, artistileping Universal Music Groupiga ning TV3 ja SEB Panga poolt 10 000 eurot. Superstaariks sai Alika Milova ja teise koha saavutas Wanda-Helene Ollep.

## Viited

## Välislingid
*Alika Milova - Arcade (SUPERFINAAL 2021). video, youtube.com.
*Eesti uueks superstaariks sai Narva tüdruk Alika Milova! pohjarannik.postimees.ee, 12. detsember 2021.
*Saate ametlik lehekülg TV3 veebis.
Kiviõli Arena

**Kiviõli Arena** on Ida-Viru maakonnas Kiviõlis aadressil Viru tn 25 asuv kunstmurukattega staadion.

## Välislingid
*
Tabasalu Arena

**Tabasalu Arena** (õigemini **Tabasalu Spordikompleksi staadion**) on Harju maakonnas Tabasalus aadressil Kooli 1c asuv kunstmurukattega staadion.

## Välislingid
*
Holmi jalgpallipark

**Holmi jalgpallipark** on kunstmurukattega jalgpallistaadion Tartus Eestis. See asub Eesti Rahva Muuseumi kõrval ja Raadi linnaosas ning on Tartu JK Welco koduväljak.

Staadion on nime saanud Welco peasponsori Holm Banki järgi.
## Ajalugu
### Planeerimine ja ehitus
2012. aastal alustas Tartu Welco oma koduväljaku rajamise võimaluste uurimist ja 2015. aastaks olid Raadi staadioni esimesed eskiisid koostanud arhitekt Andres Lunge. 2017. aasta juunis kinnitas planeeringud Tartu Linnavalitsus, kes väljastas staadioni ehitusloa 2019. aasta sügisel.

Staadioni ehitus algas 2019. aasta novembris ja kunstmuruväljak avati treeninguteks 2020. aasta detsembris. Tribüüni valmimisel tekkis aga viivitusi koroonapandeemia ja Venemaa sissetungi tõttu Ukrainasse põhjustatud ehituskulude tõusu tõttu. 2023. aasta kevadel alustas Welco ühisrahastuskampaaniat ja kogus ehituse lõpetamiseks 60 000 eurot.

Kokku oli projekti eelarve 910 000 eurot, millest 425 000 eurot oli mõeldud jalgpalliväljaku ja välialade ehitamiseks, 345 000 eurot tribüüni ehituseks ja 140 000 eurot parklaks.

### Avamine
Kuigi jalgpalliväljak avati treeninguteks ja madalamate liigade jalgpallivõistlusteks juba 2021. aasta hooajal, toimus staadioni ametlik avamine 10. juunil 2023, mil Welco läks 694 pealtvaataja ees vastamisi Tammeka U21-ga.

## Viited

## Välislingid
*
Lubi (perekonnanimi)

**Lubi** on perekonnanimi.

Kongo Demokraatlikus Vabariigis oli perekonnanime Lubi kandjaid 2014. aastal üle 2900 isiku. Filipiinidel oli sellenimelisi isikuid üle 900 ja Nigeerias üle 200.

## Statistika Eestis
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lubi 124 inimesel: 61 mehel ja 63 naisel. Perekonnanimede levikult oli Lubi meeste puhul 1613. kohal ja naiste puhul 1747. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Lubi vanuserühmas 15–19, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,39. Nimi oli kõige sagedasem Valga maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 3,58 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Läänemaal Kirbla ja  Pühalepa kihelkonnas; Võrumaal Urvaste, Kanepi ja Rõuge kihelkondades; Viljandimaal Pilistvere ja Viljandi kihelkonnas; Virumaal Kadrina ja Viru-Jaagupi kihelkonnas; Harjumaal Kose ja Rapla kihelkonnas; Pärnumaal Halliste kihelkonnas; Tartumaal Rannu kihelkonnas ja Saaremaal Püha kihelkonnas 14 korral nimeks Lubby, Lubbi ja Lubi. 

Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Lubi 1939. aastal kasutusele isiku poolt, kes kandis varem nime Lubbin.	

## Nime kandjaid
*August Lubi, eesti poliitik, Riigiduuma liige (1877–1944)
*Kadi Lubi, eesti tervishoiuspetsialist (1978–) 
*Manivalde Lubi, eesti keelemees (1901–1976)
*Reet Lubi, eesti raamatukogundustegelane (1979–)
*Viljar Lubi, Eesti diplomaat (1977–)

## Viited

## Välislingid
*
Lott

**Lott** on perekonnanimi.

Ameerika Ühendriikides oli perekonnanime Lott kandjaid 2014. aastal üle 34000 isiku. Saksamaal oli sellenimelisi isikuid üle 2900 ja Inglismaal üle 1500.

## Statistika Eestis
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lott 44 inimesel: 17 mehel ja 27 naisel. Perekonnanimede levikult oli Lott meeste puhul 7460. kohal ja naiste puhul 4930. kohal. Perekonnanime Lott kandja oli keskmiselt 47 aasta vanune. Nimi oli kõige sagedasem Viljandi maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 1,53 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Järvamaal Koeru ja Türi kihelkonnas; Tartumaal Rõngu ja  Otepää kihelkonnas; Pärnumaal Karksi ja Saarde kihelkonnas; Viljandimaal Pilistvere kihelkonnas; Võrumaal Rõuge kihelkonnas  ning Virumaal Jõhvi kihelkonnas 10 korral nimeks Lodt, Loth, Lot ja Lott. 

Nimede eestistamisel vahetati perekonnanimi Lott aastatel 1938–1939 4 korral isikute poolt, kes võtsid uueks perekonnanimeks Jaansoo, Kirss, Loit ja Luhand.	

## Nime kandjaid
*Alexander Lott, eesti õigusteadlane (1987–) 
*Asta Lott, eesti näitleja (1927–1979)
*Johannes Lott, Eesti NSV partei- ja riigitegelane (1930–2024) 
*Raivo Lott, eesti ajakirjanik (1957–)
*Salme Lott, eesti näitleja (1911–1994) 
*Toomas Lott, eesti filosoof (1979–)

## Viited

## Välislingid
*
Suzumi Suzuki

**Suzumi Suzuki** (jaapani keeles 鈴木 涼美 *Suzuki Suzumi*; sündinud 13. juulil 1983 Tōkyōs) on jaapani kirjanik.

Ta kasvas üles Kamakuras. Algkoolist kuni keskkoolini õppis ta peamiselt Kanagawas Seisen Jogakuini erakoolides, kuid kaks aastat ka Inglismaal tütarlaste erakoolis (ajal, kui tema akadeemikust isa veetis Inglismaal sabatiaastat). Ta naasis Tokyosse keskkooli õppima, osales Shirokane Meiji Gakuini vanemas keskkoolis ja osales Shibuyas kasvavas gyaru subkultuuris. Pärast keskkooli lõpetamist astus ta Keio ülikooli keskkonna- ja teabeteaduste teaduskonda ning töötas kogu oma bakalaureuseõppe pornograafilistes filmides näitlejana. 2007. aastal lõpetas ta Keio ülikooli ja 2009. aastal Tōkyō Ülikooli interdistsiplinaarsete teabeuuringute magistriõppes sotsioloogia alal.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta kuni 2014. aastani Nihon Keizai Shimbunis (Nikkeis). Nikkeis töötamise perioodil kirjutas ta oma magistritöö põhjal raamatu "AV Joyū no Shakaigaku" ('AV näitlejate sotsioloogia'), mille ta avaldas 2013. aastal. Raamat keskendub identiteedi kujunemise protsessile, kui täiskasvanute videote näitlejad kirjeldavad ja esitlevad end korduvalt koosolekutel, esitlustel ja intervjuudel tööstuses. Asahi Shimbuni arvustuses kiitis sotsioloog ja luuletaja Kiriu Minashita raamatut selle hoolika demonstreerimise eest selle kohta, kuidas täiskasvanute videote näitlejad kujutavad agentuuri oma identiteedi ülesehitamisel, selle asemel, et saada lihtsalt selleks, mida tarbijad soovivad, kuid tõstatas ka kriitikat, et raamat võib olla ainult võttes arvesse väheseid näitlejannasid, kes on oma eneseesitluses kõige häälekamad, mitte paljude näitlejannade jaoks, kes läbivad tööstuse anonüümsena.

Ta lahkus töölt aastal 2014, et aidata oma ema, kes põdes vähki. Ta hakkas siis kirjutama. 

Eesti keeles on talt ilmunud "Kingitud elu" (jaapani keeles ギフテッド) 2023. aastal sarjas "Punane raamat" Maret Nukke tõlkes.
FA Tartu Kalev

**FA Tartu Kalev** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Tartus. 

## Saavutused
***[[II liiga]]**
:**Võitjad**: 2021

***[[III liiga]]**
:**Võitjad**: 2020

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad ja karikavõistlused

ImageSize  = width:800 height:60
PlotArea   = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis   = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period     = from:01/07/2019 till:01/07/2023
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2020
Colors =
  id:ML  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:EL  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:ELB value:rgb(0.9,0.7,0.2)
  id:II  value:rgb(0.9,0.5,0.0)
  id:III value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:IV  value:rgb(0.8,0.6,0.3)
  id:V   value:rgb(0.8,0.5,0.1)
PlotData   =
 bar:Position width:15 color:white align:center
 from:01/07/2019 till:01/07/2020 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2020 till:01/07/2021 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2021 till:01/07/2022 shift:(1,-4) text:7.
 from:01/07/2022 till:01/07/2023 shift:(1,-4) text:4.

 from:01/07/2019 till:01/07/2020 color:III shift:(0,13) text:"III liiga"
 from:01/07/2020 till:01/07/2021 color:II  shift:(0,13) text:"II liiga"
 from:01/07/2021 till:01/07/2023 color:ELB shift:(0,13) text:"Esiliiga B"


## Viited
Kikri järv

**Kikri järv** (ka *Kikre järv*, *Kolijärv*) on looduslik järv Eestis Rõuge vallas Kilomani külas. Järve pindala on 3,4 hektarit, pikkus 270 m ja laius 180 m.

## Viited
Aruküla FC Vigri

**Aruküla FC Vigri** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Arukülas. 

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Viited
Tõiva oja

**Tõiva oja** (ka *Avimehe oja*) on oja Eestis Võru maakonnas, Piusa lisaoja. Oja lähe on Rõuge vallas Purka külas ja suue Piusa jõkke Võru vallas Vana-Saaluse külas. Tõiva oja pikkus on 10,3 km ja valgala suurus 14,1 km².

## Viited
Tallinna FC Eston Villa II

**Tallinna FC Eston Villa II** on Eesti jalgpalliklubi Tallinna FC Eston Villa duubelmeeskond, mis tegutseb Tallinnas. 

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Viited
Kuura jõgi

**Kuura jõgi** on jõgi Eestis Rõuge vallas. Ta saab alguse Preeksa järvest ja suubub Murati järve. Kuura jõe pikkus on 14,9 km ja valgala suurus 70,8 km².

## Viited
Tammetaelik

**Tammetaelik** (*Phellinus robustus*) on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente liik.

## Välislingid
*
Danilovskoje kalmistu

**Danilovskoje kalmistu** (vene keeles Даниловское кладбище) on kalmistu Moskvas Lõunaringkonnas Donskoi rajoonis aadressil 4. Roštšinski projezd 10.

Kalmistu pindala on 35 hektarit.

Danilovskoje kalmistu kalmistu on asutatud 1771. aastal Moskvat laastanud katkuepideemia ajal. Kalmistu on saanud nime lähikonnas asunud Danilovskaja Sloboda järgi. Kuni 1917. aastani maeti kalmistule põhiliselt kaupmehi, käsitöölisi ja linnakodanikke.

1832. aastal ehitati kalmistule senise puukiriku asemele Püha Vaimu Mahatulemise kirik. 1901. aastal rajati kalmistule Nikolai Imetegija kirik.

Kalmistul on kaks kolumbaariumi.

## Maetuid
*Vsevolod Aleksandrov, kunstnik
*Sergei Averintsev, filoloog, kulturoloog ja filosoof
*Anatoli Barantsev, näitleja
*Nikolai Dupak, näitlaja ja teatrilavastaja
*Nikolai Gorlov, näitleja
*Aleksandra Haritonova, näitleja
*Galimzjan Hussainov, jalgpallur ja jääpallur
*Juri Jakovlev, kirjanik
*Ivan Kovaltšenko, ajaloolane
*Aleksei Kulakovski, jakuudi kirjanik, jakuudi kirjanduse rajajaid
*Aleksandr Livšits, ökonomist, poliitik ja ettevõtja
*Igor Ljahh, näitleja ja teatripedagoog
*Boriss Novikov, näitleja
*Ilja Ostrouhhov, kunstnik ja kunstikoguja
*Aleksei Paršin, matemaatik
*Grigori Pomerants, kirjandusteadlane, kultuuriteoreetik, filosoof ja õiguskaitsja
*Mihhail Postnikov, matemaatik
*Robert Ross, filminäitleja
*Aleksei Sahharov, filmilavastaja ja stsenarist
*Afanassi Selištšev, keeleteadlane-slavist
*Vladimir Sidorov, keeleteadlane
*Gleb Skorohhodov, kirjanik, ajakirjanik ja telesaatejuht
*Ljudmila Šapošnikova, kirjanik ja orientalist
*Ilja Šatunovski, kirjanik-humorist
*Dmitri Širkov, teoreetiline füüsik
*Anatoli Šiško, kirjanik
*Nikolai Šmeljov, majandusteadlane
*Tatjana Zaslavskaja, sotsioloog ja majandusteadlane
*Igor Talankin, filmilavastaja ja stsenarist
*Natalja Timošinina, vettehüppaja
*Juri Tiškov, jalgpallur
*Jelena Tjapkina, näitleja
*Dmitri Tšesnokov, filosoof ja partei- ning riigitegelane
*Aleksandr Tšistozvonov, ajaloolane
*Valeri Voronin, jalgpallur

## Viited
Vladõkino kalmistu

**Vladõkino kalmistu** (vene keeles Владыкинское кладбище) on kalmistu Moskvas Kirderingkonnas Marfino rajoonis aadressil Stantsionnaja ulitsa 8.

Kalmistu pindala on 14,5 hektarit.

Vladõkino kalmistu on rajatud 1859. aastal. Kalmistu on saanud nime omaaegse Vladõkino küla järgi. Kalmistul asub
Pühima Jumalaema Sündimise kirik. Kalmistu põhjaossa ehitati 1913. aastal kabel.

Kalmistul on ka kolumbaarium.

## Maetuid
*Tereza Durova, tsirkuseartist ja dresseerija 
*Nikolai Jakovenko, maadleja ja treener
*Mihhail Jemeljanov, diplomaat
*Oleg Krassilnikov, biofüüsik
*Alja Nikulina, näitleja
*Irina Sinitsina, langevarjusportlane
*Aleksei Vanin, näitleja ja maadleja

## Viited
Narva-Jõesuu Vabadussõja mälestussammas (kalmistul)

**Narva-Jõesuu Vabadussõjas langenute mälestussammas** (ka **Narva-Jõesuu Vabadussõja mälestussammas (kalmistul)**) on Vabadussõja ohvrite mälestuseks püstitatud sammas Narva-Jõesuus luterlikul kalmistul. Tegu on hauasambaga Vabadussõjas langenute ühishaual. Mälestussammas on säilinud tänaseni, ning okupatsiooni ajal sammast ei hävitatud.

Sammas avati 23. juunil 1926, päev enne Narva-Jõesuu Vabadussõja mälestussamba avamist.

Betoonist sammas kujutab 2,44 m kõrgust obeliski. Obeliski esiküljel üleval on pronksreljeefist Vabadusristi kujutis ja selle all oli pronkstahvel tekstiga: "1918 – 1920 / VABADUSSÕJAS / LANGENUILE". Ühishauda ümbritsevad kivisambad, mis on ühendatud ahelatega. Langenute mälestussamba valmistas insener Vaher professor Amandus Adamsoni kavandi järgi. Mälestussamba vaskplaat kadus enne sõda. Pärast 1991. aasta suve kinnitati vaskplaadi kohale samasuurune graniittahvel.

## Viited
Evadne anonyx

***Evadne anonyx*** (G.O. Sars, 1897) on planktilise eluviisiga loomaliik, kes kuulub seltsi vesikirbulised (*Diplostraca*) ja perekonda *[[Evadne]]*.

## Liigikirjeldus
Täiskasvanud isendi suurus on 0,2–2,0 mm. Täiskasvanud isendid on röövloomad.  Liikumisviis on terve elu vältel triivimine. Loomale sobiva soolsuse vahemikku on kirjanduses esitatud erinevalt 5–18 psu või vähemalt 6 psu. (praktiline soolsuse ühik) 

## Levik

*Evadne anonyx* on Läänemeres võõrliigiks, mis on jõudnud sinna läbi Volga-Balti veetee ballastveega. Liigi algseks elupaigaks Kaspia meri ja Must meri.

## Invasioon Läänemeres

Läänemeri pole *Evadne anonyx*ile piisavalt soodne keskkond, et liik saaks liigselt meres levida. Läänemere keskmiseks soolsuseks on 7,5 soolsuseühikut, mis jääb liigile natuke magedaks. On kindlaks tehtud, et *E. anonyx* nagu ka teised võõrliigid kannatavad vähese soolsuse tõttu stressi all. 

Liigi arvukus tõuseb jõudsalt vaid mõneks ajaks suvel, kui vesi on piisavalt soe. *Evadne anonyx* pole senini mõjutanud Läänemere elustikku negatiivselt. Liik ei levi nii massiliselt, et see põhjustaks kohalike liikide kadu. Võib väita, et pigem rikastab see liik liigilist mitmekesisust soojadel kuudel. On täheldatud, et *Evadne anonyx* on sobivaks toiduks liigile *[[Cercopagis pengoi]]* ajal, mil tema tavaliselt toiduks sobivat liiki pole Läänemeres palju. Sellest võib järeldada, et *E. anonyx*i olemasolu võib mõjutada ja hõlbustada teiste võõrliikide elujõulisust Läänemeres, olles neile toiduks. 

## Viited