open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Uno Puusaag

**Uno Puusaag** (24. juuni 1929 Soinaste, Ropka vald – 22. märts 2010) oli eesti balletitantsija.

Uno Puusaag tantsis 1945–1951 teatris Vanemuine ning oli 1951–1969 Estonias balletisolist.

Ta lõpetas 1954 Tallinna Koreograafiakooli.

## Allikas
* *Eesti entsüklopeedia*, 14. köide, lk 385.

## Välislingid
* Eve Heinla. "Minu eakas ema tahab Unot minult üle lüüa!" – Õhtuleht, 19. september 2009
Tõnu Oja (ökoloog)

**Tõnu Oja** (sündinud 28. juunil 1955 Tartus) on eesti loodusteadlane, ökoloog ja geoinformaatik.

## Elulugu
Oja õppis Miina Härma nimelises Tartu 2. Keskkoolis 1962–1973. Ta lõpetas 1978 kiitusega Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna ja kaitses 1985. aastal samas bioloogiakandidaadi väitekirja "О пространственной и временной изменчивости сложения древостоя (на примере ельника)".

1977–1988 oli ta ZBI insener, vanemteadur ja matemaatilise ökoloogia töörühma juhataja, 1988–1993 ökosüsteemide labori ja ökoloogiajaama vanemteadur, 1992–1997 TÜ geograafiainstituudi vanemteadur, 1996–1997 geoinformaatika ja kartograafia õppetooli hoidja (aastast 1997 on ta korraline professor), 1998–2003 geograafia instituudi juhataja, 2004– geoinformaatika ja kartograafia õppetooli juhataja ning professor, 1992–1997 (vaheaegadega) ka New Brunswicki Ülikooli külalisteadur Kanadas. Oja on õpetanud matemaatilise ökoloogia ja statistika, geosüsteemide modelleerimise, keskkonnaseire, maastikuökoloogia, kartograafia, geoinformaatika jm kursusi.

Tõnu Oja oli Eesti Kongressi liige.

## Teadustöö
Tõnu Oja on uurinud peamiselt maastikuökoloogia ja keskkonnakaitse küsimusi. Ta on International Association for Landscape Ecology (IALE), Rahvusvahelise Ökoloogia Modelleerimise Ühingu jt teadusseltside liige. Oja on avaldanud umbes 40 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2005 Tartu Ülikooli aumärk

## Isiklikku
Tõnu Oja on Arnold Oja ja Silvia Oja (1924–2012) poeg, tema ema oli Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna dotsent. Tema abikaasa Tatjana Oja on bioloog.

## Teoseid
* "Specific root area – a soil characteristic" (kaasautorid K. Lõhmus, R. Lasn). // Plant and Soil 119 (1989)
* "The forest modelling series ForM-S: applications to the Solling spruce site" (kaasautorid X. Yin, P. A. Arp). // Ecological Modelling 83 (1995)
* "A forest soil vegetation atmosphere model (ForSVA) I: concepts" (kaasautor P. A. Arp). // Ecological Modelling 95 (1997)
* "Nutrient transformation in riparian buffer zones: modelling approach" (kaasautorid Ü. Mander, K. Lõhmus). // "Ecosystems and Sustainable Development II. Advances in Ecological Sciences 2" Southampton, Boston, 1999
* "Impact of recent and future climate change on Estonian forestry and adaptation tools" (kaasautor). // Climate Research 12 (1999)
* "Sensitivity of landscape to atmospheric pollution" (kaasautor A. Kull). // "Consequenses of Land Use Changes. Advances in Ecological Sciences" Southampton, Boston, 2000
* "Biophysical impacts of the climate change on some terrestrial ecosystems in Estonia" (kaasautor). // GeoJournal 57 (2002) 3
* "Neighbourhood-defined approaches for integrating and designing landscape monitoring in Estonia" (kaasautor). // Landscape and Urban Planning 79 (2007)

## Viited

## Kirjandus
* "Album professorum Universitatis Tartuensis anno MCMXCVIII". Trt, 1998, lk 72–73
* "Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995" (käsikiri), lk 119
* "Eesti entsüklopeedia" kd 14, lk 337
* 

## Välislingid
*
Red Bull Arena

**Red Bull Arena** nime kannab mitu jalgpallistaadioni:

* **[[Red Bull Arena (Salzburg)]]**, Austria jalgpalliklubi FC Red Bull Salzburg kodustaadion
* **[[Red Bull Arena (New Jersey)]]**, USA jalgpalliklubi New York Red Bulls kodustaadion
* **[[Red Bull Arena (Leipzig)]]**, Saksa jalgpalliklubi RB Leipzig kodustaadion
Baikali viigerhüljes

**Baikali viiger** ehk **baikali viigerhüljes** (*Pusa sibirica*, varem *Phoca sibirica*) on liik hülglaste sugukonnast.

## Kirjeldus
Baikali viiger on ainus ainult mageveeline hülgeliik maailmas. Ta sarnaneb peaaegu kõiges oma meres elavate sugulastega, kuid on üks väiksemaid, kasvades ainult 1,2–1,4 meetri pikkuseks, kaaludes 50–130 kilo ja elades kuni 55-aastaseks (seda siiski harva). Karvakatte värvus on seljapoolel pruunikashall hõbedase varjundiga, kõhtmisel poolel pisut heledam, võrdlemisi tihe ja pikk.

Loom elab põhiliselt üksinda, kuid näiteks aprilli lõpus ja mais moodustavad nad jää peal lesilaid. Lesilaid moodustavad ka pärast jää lagunemist, kuid seekord kividel ja neemedel. 
Paaritumine toimub aastate jooksul sama partneriga (järjestikune monogaamia). Poeg, kes kaalub 3–3,5 kilo, sünnib veebruaris-märtsis jääkoopas, kus ema imetab teda kuni 3 kuud.
Peamiselt toitub viiger mittetöönduslikest kalaliikidest, peamiselt õlikalast, ega kahjusta sellega kalamajandust. Tema arvukuseks arvatakse ligi 100 000 isendit.

## Välislingid
Suur õlikala

**Suur õlikala** (*Comephorus baikalensis* syn *Comephorus baicalensis*, Pallas 1776) on õlikalalaste sugukonda õlikala perekonda kuuluv kala.

Õlikalalased on Baikalis elutsev endeemsete kalade sugukond. "Loomade elu" nimetab neid Baikali kõige huvitavamateks ja omapärasemateks kaladeks. 

Sellesse sugukonda kuulub üks perekond kahe liigiga, kes on mõlemad pelaagilise eluviisiga ehk veedavad kogu oma elu keskmises veekihis. Nad toituvad peaaegu eranditult kirpvähilistest. 

Õlikalad on peaaegu läbipaistvad, kahvaturoosa pärlmutriläikega. Teine silmaalune luuke on nõrgalt arenenud, kõhuuimed puuduvad. Rinnauimed on seevastu väga suured ja tugevad. Muidu on nad halvad ujujad. 

Emased on kuni 23 cm ja isased 13 cm pikad. Emased koevad juunist augustini kuni 2300 marjatera, millest kooruvad väljakujunenud vastsed. Pärast kudemist emased hukkuvad. 

Juba Pallase ajal kasutati suure õlikala rasva, näiteks meditsiinis. Tänapäeval püütakse suuri õlikalu rasva saamiseks töönduslikult. Suure õlikala kehas on rasva kuni 33%, seevastu väikese õlikala kehas kõigest 1,6–1,9%. 

Suur õlikala on baikali viigri põhitoit. 

## Viited
Neel

**Neel** (ladina keeles *pharynx*) on seedeelundkonna ja hingamisteede ühine osa, mis jaguneb ninaneeluks, suuneeluks ja alumiseks neeluks. Suuneel paikneb suukoopa ja alumine neel kõrisõlme taga. Ninaneelu suubuvad eestpoolt ninakäigud ja külgedelt kuulmekäigud, mille abil tasandatakse väliskõrvas olevat õhurõhku. Neel moodustub kihilisest plaatepiteelist. Ninaneel moodustub lisaks sellele hingamisteede epiteelkudedest.

Neelu tegevust kontrollib üheksas ajunärv.

## Vaata ka

* neelupõletik
* neelumandli hüpertroofia
* neelamishäire
*
Väike õlikala

**Väike õlikala** (*Comephorus dybowskii*, Korotneff 1904) on õlikala perekonda kuuluv kalaliik.

Emased isendid on 15,8 cm ja isased 13–14 cm pikad. Väikese õlikala emased koevad veebruaris-aprillis 800–1700 marjatera. Võrreldes suure õlikalaga hukkub emaseid tunduvalt vähem. Kala rasvaprotsent on 1,6–1,9. Ta on ka baikali viigri põhitoiduks.
Õlikala

**Õlikala** (*Comephorus*) on kalade perekond.

## Liigid
**C. baikalensis* — suur õlikala
**C. dybowskii* — väike õlikala
Evert Taube

**Evert Axel Taube** [toob] (12. märts 1890 Göteborg – 31. jaanuar 1976 Stockholm) oli rootsi laulja, helilooja, kirjanik ja kunstnik. Ta on Rootsi tuntuim rahvalaulik.

Evert Taube'i loomingu hulgas on üle 200 laulu; luuletusi, reisikirjeldusi ja romaane; joonistusi, akvarelle ja õlimaale.

## Lapsepõlv
Evert Taube põlvnes isaliinis vanast Taube baltisaksa aadlisuguvõsast. Tema isa Karl Gunnar Taube oli laevakapten. Evert oli neljas laps kolmeteistkümnest. Tema lapsepõlv möödus Vinga saarel, kus tema isa kuni 1905. aastani majakavahina töötas. Nii muusika kui ka laevad, kalapüük, meremehejutud ja lood kaugetest maadest kuulusid tema igapäevaellu. 

Algul õppis Evert saare kümne õpilasega koolis; aastatel 1904–1905 käis koolis Malmös, kus elas oma onu Axel Taube'i juures. Aastal 1905 kolis pere Göteborgi, kus Evert pidi gümnaasiumi õppima asuma, kuid kukkus matemaatika sisseastumiseksamil läbi. Ta hakkas õppima maalikunsti teatri dekoraatori juures ja õhtuti kunstikoolis.

## Kunstiõpingud
16-aastaselt otsustas Evert, et temast saab kunstnik; ta laenas oma klaveriõpetajalt 18 krooni, pakkis asjad ja sõitis rongiga Stockholmi. Enamasti õnnestus tal ööbida kunstnikust nõo juures, kuid aeg-ajalt veetis ta rahapuudusel öid ka lageda taeva all.

Mõned tema joonistused ilmusid ajalehtedes Dagens Nyheter ja Svenska Dagbladet.

Tema unistus oli pääseda õppima kunstiakadeemia kõrgkooli (Kungliga Kunsthögskolan). Ta leidis vajalikud soovitajad ja võetigi akadeemiasse vastu. Everti isale aga boheemlaslik kunstnikuelu ei meeldinud. Ta seadis poja valiku ette: kas too jätkab õpinguid internaatkoolis või hakkab meremeheks. Evert otsustas minna merele.

## Meremeheelu
Aastal 1907 asus Evert Taube laevale kütjaks. Kuni 1909. aastani sõitis ta meremehena Aafrika ja Lõuna-Aasia rannikuvetes. Ta alustas esinemist lauljana ning hakkas ka meremehelaule koguma. 1910–1915 töötas ta Argentinas, kust võttis Rootsi tagasi pöördudes kaasa huvi Ladina-Ameerika muusika vastu. Tema tegi ka tangomuusika rootslastele tuttavaks.

## Muusikuelu
Oma esimese lindistuse tegi ta aastal 1921.

1954. aastal sai temast esimene esineja, keda Rootsi televisioonis näidati.

Paljud tema laulud räägivad meremeheelust, sageli humoristlikult. Tihti korduvad lauludes samad tegelaskujud.

Eesti keeles on Evert Taube'i laule esitanud muu hulgas Väikeste Lõõtspillide Ühing.

## Välislingid
* Evert Taube'i veebisait
* Evert Taube laulab Sjösala valssi
Tallinna lillefestival

**Tallinna lillefestival** on iga-aastane üritus, mis toimub Tornide väljakul Tallinnas. Festivali eesmärk on tuua kokku kogu maailmast aianduse- ja lillehuvilisi ning anda osalejatele võimalus kujundada silmapaistev iluaed ja seeläbi tutvustada ennast. 

2010. aasta lillefestival toimus 21. maist kuni 28. augustini. 2019. aastal lillefestivali ei toimunud.

## Välislingid
* Tallinna lillefestival
Tiit Tammela

**Tiit Tammela** (sündinud 19. aprillil 1956 Harju rajooni Harku külanõukogus) on Eesti sõjaväelane, kolonelleitnant reservis. On teeninud Kaitseliidu Pärnumaa maleva pealiku ja Eesti kaitseatašeena Ameerika Ühendriikides. 

Tammela lõpetas 1974. aastal Pärnu 1. Keskkooli.

## Teenistus Nõukogude Liidu relvajõududes

Aastal 1978 lõpetas Tammela Lvovi Kõrgema Poliitilise Sõjakooli ajakirjanduse kateedri.

Aastatel 1978–1989 teenis Tammela Nõukogude armees, sealhulgas Afganistanis.

## Teenistus Eesti kaitsejõududes

1991. aastal asus Tiit Tammela vastloodud Pärnu riigikaitseosakonna ülema kohale. 

Tammela kuulub Kaitseliitu alates 1992. aastast, teenis aastail 1993–1997 ja 2001– Kaitseliidu Pärnumaa maleva pealikuna.

Aastail 1997–2001 oli Tammela esimene sõjajärgne Eesti kaitseatašee Ameerika Ühendriikides. 

Kolonelleitnant aastast 1997.

## Isiklikku

Tammela on lesk, tal on täiskasvanud tütar ja poeg.

## Viited

## Välislingid

* Tiit Tammela. Kaitsepoliitiline tõehetk ehk 2010. aasta kahepäevane sõda. Pärnu Postimees, 20.03.2009.
* Ester Vilgats. Kaitseliidu asupaika tähistab mälestustahvel. Pärnu Postimees, 12. november 2008
Erik Reinhold

**Erik Reinhold** (sündinud 2. märtsil 1970) on Eesti sõjaväelane ja poliitik (kapten reservis). 

Erik Reinhold on lõpetanud Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi. Sõjalise hariduse on ta saanud Šveitsis ja Saksamaal, sealhulgas lõpetanud Zürichi Föderaalse Tehnikakõrgkooli Sõjakolledži sõjaväepedagoogika erialal. 

Oli Kaitseliidu Pärnumaa maleva pealik aastatel 2002–2006, kuulub Pärnumaa malevasse 1992. aastast. Alustas teenistust Pärnumaa riigikaitseosakonnas 1991. aastal. On teeninud ka Pärnu üksik-jalaväepataljon, kaitsejõudude peastaabis ja Kaitseliidu peastaabis. 

1. aprillist 2011 on ta Kaitseliidu Kooli ülem.

Eeskujuliku teenistuse eest on Erik Reinholdi autasustatud Kaitseliidu Valgeristi II klassi, Kaitseliidu teenetemedali 1., 2. ja 3. klassi, Kaitseliidu kooli teeneteristi eriklassi, Päästeameti hõberisti, Politsei teeneteristi eriklassi ja Tuletooja medaliga.

Kuulub Isamaa ja Res Publica Liitu 29. maist 2006.

Pärast teenistuse lõppu Eesti kaitsejõududes alustas Erik Reinhold tegevust Pärnumaa kohalikes omavalitsustes. Aastatel 2018–2019 töötas Pärnu linnavalitsuses volikogu teenistuse juhatajana. Septembrist 2019 on Reinhold Pärnumaa Arenduskeskuse  juhatuse liige ja Pärnumaa Omavalitsuste liidu tegevjuht 

Erik Reinhold on juhtimistreener ja juhatuse liige konsultatsiooniettevõttes Tööõnne Agentuur OÜ https://www.t6agentuur.ee/

## Viited

## Välislingid
* Tõnu Kann. Kaitseliitlased — sõjaväelased vabast ajast. Pärnu Postimees, 29. jaanuar 2007.
* Peeter Kuimet. Teenekas ohvitser lahkub pettunult teenistusest. Postimees, 6. aprill 2006.
* Siim Sepper. Kaitseliitlane olla on uhke ja hää. Eesti Päevaleht, 6. november 2004. 
* Erik Reinhold. Kaitseliit — rohkem kui peab. Eesti Päevaleht, 9. detsember 2003.
Koyama kuusk

**Koyama kuusk** (*Picea koyamae*) on igihaljas okaspuu kuuse perekonnast.

## Levila ja ökoloogia

Koyama kuusk on Jaapani endeem ning tema väga väike levila asub Honshū saare keskosas, Yatsugadake mägede põhjanõlvadel, 1500–2000 m kõrgusel merepinnast. Ta kasvab 10–20 puust koosnevate rühmadena või segunenult peamiselt järgmiste puuliikidega: jaapani lehis (*Larix kaempferi*), kahevärvilise kuuse teisend ''Picea alcoquiana'' var. ''acicularis'', Maximowiczi kuuse teisend ''Picea maximowiczii'' var. ''senanensis'' ning veel mõned põõsa- ja lehtpuuliigid.

Levila kliima on niiske, jahe ja lumerohke, aasta jooksul esinevate sademete hulk on vahemikus 1000–2000&nbsp;mm.

Koyama kuuse killustunud populatsioonid kasvavad vähem kui 100&nbsp;km2 suurusel maa-alal. Arvukuse vähenemise põhjused on läbi ajaloo olnud metsaraied, taifuunid, metsapõlengud ja maalihked. Viimasel ajal on nendele lisandunud kliimamuutused (sademete hulga kõikumine, raskete ilmastikuolude sagenemine), mille tõttu koyama kuuse populatsioonid järk-järgult vähenevad.

## Kirjeldus
Koyama kuusk on madalakasvuline, kasvab 15–20 (25) m kõrguseks. Tüve läbimõõt on 0,3–0,5 (1,0) m. Puukoor on noorelt pruun ja õhukeste laastudena kestendav, vananedes muutub tumehalliks ja rõmeliseks.

Okkad on rombja läbilõikega, 8–12&nbsp;mm pikkused, kahvaturohelised, noorena teravad, hiljem tömbid, vaigukäike on üks kuni kaks.

Õitseb mais-juunis, isasõisikud on silinderjad, punakaspruunid, arvukate tolmukatega. Käbid on silinderjad, 4–6&nbsp;cm pikkused ja läbimõõduga 2–2,5&nbsp;cm, punakaspurpurjad, valminult helepruunid. Seemnesoomused õhukesed, pruunid, umbes 15&nbsp;mm pikkused ja 13–16&nbsp;mm laiusega.

Seemned on 2–3&nbsp;mm pikkused, tumepruunid, ovaalsed, umbes 10&nbsp;mm pikkuse tiivakesega.

## Viited

## Kirjandus
* Gymnosperm Database: ''Picea koyamae''

## Välislingid
*
Über Gegenstandstheorie

**"Über Gegenstandstheorie"** ("Esemeteooriast") on Alexius Meinongi artikkel, milles ta esitas oma esemeteooria. See ilmus esmakordselt kogumikus "Untersuchungen zur Gegenstandstheorie und Psychologie". 

## Välislingid
Pavol Hurajt

**Pavol Hurajt** (sündinud 4. veebruaril 1978 Popradis) on Slovakkia laskesuusataja. 

Hurajt on osalenud kahtedel olümpiamängudel: 2006. aasta OM-il Torinos ja 2010. aasta OM-il Vancouveris. Torinos jäi tema parimaks kohaks 12,5 km jälitussõidus saadud 14. koht. Vancouveris võitis ta pronksmedali 15 km ühisstardiga sõidus. Lisaks oli ta viies 20 km eraldistardiga sõidus, seitsmes 10 km sprindis ja kuueteistkümnes 12,5 km jälitussõidus.

Maailmameistrivõistlustel on ta parim koht 2008. aasta MM-il Östersundis 10 km sprindis saadud neljateistkümnes koht.

Hurajt võitis suvistel maailmameistrivõistlustel 2004. aastal Brezno-Osrblies 6 km ühisstardiga sõidus kuldmedali ning on saanud pronksmedali 4x4 km teatesõidus nii 2003. aastal Forni Avoltris, kui ka 2004. aastal ning 2009. aastal Oberhofis 2x6+2x7,5 km segateatesõidus

Maailma karikasarjas on Hurajt olnud (seisuga 25. märts 2010) kolm korda kolmas: 2003. aastal Brezno-Osrblies 12,5&nbsp;km jälitussõidus, 2004. aastal Fort Kentis 10&nbsp;km sprindis ja 2009.–2010. aasta maailma karikasarjas Vancouveri OM-il 2010. aastaveebruaris 15&nbsp;km ühisstardiga sõidus.

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el

* 2010  Vancouveris
**  pronksmedal 15 km ühisstardiga sõidus

## Välislingid
* Pavol Hurajti koduleht
* 
* Pavol Hurajt vancouver2010.com koduleht
Hüpertekst

**Hüpertekst** on arvutis, nutitelefonis või mõnes teises elektroonilises seadmes kuvatav tekst, milles viidatakse teistele tekstidele või muudele objektidele hüperlinkidega, mille aktiveerimisel sisendseamega –osutusseadmed (kursor) – saab lugeja juurdepääsu viidatavale objektile, kui selle laadimine arvutisse õnnestub. Hüpertekst võib sisaldada ka tabeleid, pilte jms. Hüpertekst on aluseks kogu veebi struktuurile, tänu millele on informatsiooni jagamine ja omavahel seostamine veebis väga lihtne 

Terminit "hüpertekst" hakkas 1960. aastatel kasutama Ted Nelson, vt Xanadu.

Hüpertekst-dokumendid võivad olla staatilised (eelnevalt loodud ja salvestatud) või dünaamilised (sisu muudetakse vastavalt kasutaja tegutsemisele veebilehel, kasutaja saab ise veebilehte sisuga täita). Staatilist hüperteksti saab kasutada dokumentides olevate andmete omavahel sidumiseks (viitamiseks), tarkvararakendustes, e-raamatutes, CD-del ja DVD-del, jne. Tuntuim ja laialdasim hüpertekstide rakenduskoht on Internet.

## Vaata ka
*Douglas Engelbart
*HTML
*XHTML
*XML
*Veebisait
*HTTP ja HTTPS

## Viited
HSCSD

**HSCSD** (*High-speed circuit-switched data* ehk kiire kanalikommutatsiooniga andmeside) on kanalkommutatsiooniga andmesidetehnoloogia mobiilseadmete kasutajatele, mis on CSD (GSM data) edasiarendus, olles sellest neli korda kiirem. HSCSD andmeedastuskiirus on kuni 38.4 kbit/s. HSCSD põhineb kuni nelja tavalise GSM data kanali (ajapilu) kooskasutamisel. Eestis HSCSD võimalust mobiilsidevõrkudes ei pakuta. Tänapäeval kasutatakse selle asemel pakettandmesidestandardeid (GPRS,EDGE,HSDPA)

## Vaata ka
* Globaalne mobiilsidesüsteem (GSM)
* Raadiosidel Põhinev Pakettandmeteenus (GPRS)
* Mobiiltelefon
* Ajajaotusega hulgipöördus (TDMA)
Ada Lovelace

**Ada Lovelace** ehk **Augusta Ada King, Lovelace'i krahvinna**, sünninimega **Augusta Ada Byron** (10. detsember 1815 – 27. november 1852), oli Inglismaa matemaatik, kes on tuntud eelkõige Charles Babbage'il pooleli jäänud mehaanilise universaalarvuti kirjeldamise ja rakendusvõimaluste arendamise poolest. Lovelace nägi ette, et Babbage'i masinat saaks lisaks arvutamisele kasutada ka ükskõik millise sisu numbriteks teisendamiseks. Lovelace'i ideed olid oma ajast nii palju ees, et neid tunnustati lõplikult alles sada aastat hiljem, 1950. aastatel.

## Koostöö Charles Babbage'ga
Lovelace kohtus Babbage'ga 1833. aastal oma eraõpetaja Mary Somerville'i kaudu. 

Aastal 1842 kutsuti Babbage Torino ülikooli pidama loengut oma analüütilisest masinast. Noor insener ja pärastine Itaalia peaminister Luigi Menabrea kirjutas Babbage'i loengu prantsuse keeles üles ja see avaldati 1842. aasta oktoobris Genfi ülikooli ajakirjas. Babbage'i sõber Charles Wheatstone palus Lovelace'il tõlkida see artikkel inglise keelde. Töö võttis aega 9 kuud, Lovelace lisas tõlkele märkusi algtekstist kolm korda suuremas mahus. Tõlge ilmus Richard Taylori toimetatud loodusteaduste raamatusarjas "Scientific Memoirs" ('teaduslikud memuaarid') initsiaalide AAL all.

Lovelace koostas sellele arvutile ka programmi, mis arvutas Bernoulli arve. Selle programmi kirjelduse avaldas ta oma artikli märkuste osas. Mil määral ta selle programmi ise välja mõtles, on teadmata. Babbage väitis hiljem, et kirjeldas Lovelace'ile mitut võimalikku arvutamise viisi ja Lovelace valis neist ühe, parandades sealjuures ühe Babbage'i tehtud jämeda vea.

Lovelace'i mõju Babbage'ile on raske hinnata ka sellepärast, et Babbage kaldus üldse eitama teiste inimeste mõju endale. Kuid Lovelace oli kindlasti üks neid väheseid inimesi, kes täielikult mõistis Babbage'i tööd ning koostas tema analüütilisele masinale keeruka programmi. Lovelace'i kirjatöödes on vihjatud ka niisugustele arvutite kasutusvõimalustele, mida üheski Babbage'i avaldatud teoses pole mainitud, näiteks oletus, et "masin võib luua ükskõik missuguse keerukusastme ja ulatusega üksikasjalikke ja teaduslikke muusikateoseid".

## Isiklikku
Ada oli luuletaja lord Byroni ainus seaduslik laps. 1835. aastal abiellus ta Briti loodusteadlase William Kingiga, kes sai 1838. aastal krahvitiitli, misjärel Adast sai Lovelace'i krahvinna. Neil oli kolm last: Byron, Anne Isabella ja Ralph. Ada suri 36-aastaselt vähki.

## Pärand
Aastal 1953 avaldati Lovelace'i artikkel uuesti. Babbage'i masinat oli vahepeal hakatud tunnustama esimese arvutina ning Lovelace'i artiklit arvuti ja selle tarkvara kirjeldusena. Sel põhjusel peetakse Ada Lovelace'i esimeseks programmeerijaks.

Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi loodud programmeerimiskeel, mis avaldati 1983, sai Lovelace'i järgi nimeks Ada.

## Viited

## Välislingid

* Ada Byron Lovelace, Countess of Lovelace
Hüperlink

**Hüperlink** (lühivormina **link**) on hüpertekstis viide (ühesuunaline osutamine) teisele (hüper)dokumendile (vms objektile võrgus, nt viirusele) või selle osale. Link võib viidata ka sama dokumendi muule osale. Hüpertekst on hüperlinkidega tekst (näiteks veebileht).

Lingiga ühendatud ehk viidatud objekti juurde pääsemiseks vajutatakse tavaliselt hiire või mõne muu osutusseadmega hüperlingina markeeritud objektile, mis võib olla tekst, pilt vms.

Hüperlinke kasutatakse laialdaselt veebis.

## Vaata ka
* Veeb
* URN
* URI
* URL
* Lingikõdu
* Klõpsusööt
Kaadripoliitika

**Kaadripoliitika** – üldtähenduses: inimeste käsitlemine tööalase või ühiskondliku reservina või võimalusena neid kasutada mingil erialal või ametikohal; inimeste suunamine või lubamine võimu juurde, ametitesse, erialadele. 

## Vaata ka
* Kaader
* Kaadripoliitika Nõukogude Liidus
Kaader (töötajaskond)

**Kaader** (prantsuse keeles *cadres*) – isikkoosseis, personal, töötajaskond; asutuse, ettevõtte või organisatsiooni kvalifitseeritud ja vilunud töötajad; laiemalt: tööala väljaõpetatud töötajaskond. 

## Lisatähendused Nõukogude Liidus
Seda terminit kasutati Nõukogude Liidus  seoses NLKP juhtivaks jõuks tunnistamisega. Kaadrit valis, määras ja lubas kohtadele partei koos muude juhtivorganitega. Paljudes suuremates asutustes olid kaadriosakonnad, mis jälgisid töötajaid ja esitasid oma soovitusi töötajate kohalepaigutamiseks, ümberpaigutamiseks ja töölt kõrvaldamiseks.

## Vaata ka
*Kaadripoliitika
World Wide Web Foundation

**World Wide Web Foundation** (ka: **Web Foundation**) on organisatsioon, mille eesmärk on arendada veebi ja teha see kättesaadavamaks. Organisatsiooni moodustamisest andis 14. septembril 2008 teada Tim Berners-Lee Washingtonis Newseum muuseumis. Organisatsioon alustas ametlikult tööd 15. novembril 2009. Organisatsiooni eesmärkide realiseerimiseks haldab World Wide Web Foundation kolme programmi: *Web Science and Research* (veebi teaduslikud uuringud), *Web Technology and Practice* (veebitehnoloogiad ja nende rakendamine) ja *Web for Society* (veeb ja ühiskond) .

World Wide Web Foundation`i missiooniks on edendada ühte terviklikku veebi, mis oleks vaba ja avatud, laiendada veebi suutlikkust ja jõulisust ning laiendada kasu, mida inimesed üle maailma veebist saavad 
Organisatsioon on seotud Open Web Foundationiga.

## Viited

## Välislingid
*World Wide Web Foundation
Keskkoolimuusikal (muusikal)

**"Keskkoolimuusikal"** (originaalpealkiri **"High School Musical"**) on Walt Disney Company noortemuusikal, mis põhineb Emmyga pärjatud samanimelisel telefilmil.

## Lavastused Eestis
### Eesti Nuku- ja Noorsooteater
Eesti Nuku- ja Noorsooteatris lavastas "High School Musicali" 2010. aastal Andres Dvinjaninov. Lavastus esietendus 2010. aasta märtsis. Eesti Teatriliit tunnustas lavastust 2011. aastal sõna-, muusika-, balleti- ja tantsulavastuste žürii eriauhinnaga.

2009. aasta oktoobris toimunud mitmevoorulistele katsetele registreerus üle 200 noore. Esimeses voorus laulsid kandidaadid "Keskkoolimuusikali" loo "Algus uus" ("Start of Something New") ning vabalt valitud laulu. Järgnevas voorus esitati muusikalist üks monoloog ja dialoog ning *casting* lõppes tantsuvooruga. Voorudest pääses edasi 40 noort.

#### Osatäitjad
* Troy Bolton (kooli korvpallimeeskonna kapten) – Ott Lepland või Kristjan Kasearu
* Gabriella Montez (teadusklubi liige) – Mari Ronimois
* Sharpay Evans (draamaklubi president) – Getter Jaani või Jekaterina Nikolajeva
* Taylor McKessie (teadusklubi president, Gabriella sõbranna) – Teele Viira või Marilyn Jurman
* Ryan Evans (Sharpay vend) – Taavi Tõnisson
* Chad Danforth (korvpallimeeskonna kapteni parem käsi, Troy parim sõber) – Silver Laas
* Zeke Baylor (korvpallimeeskonna liige, kes armastab küpsetada) – Karel Tallermaa
* Kelsi Neilson (noor helilooja) – Agnes Aaliste või Lee Trei
* James/Jack Scott – Norman Salumäe
* Kratnoff – Siim Kornel
* 'Jason Cross (korvpallimeeskonna liige, kes esitab alati lolle küsimusi) – Kristo Ukanis
* 'Preili Darbus (draamaklubi juhendaja) – Ingrid Isotamm või Liivika Hanstin
* Vinnie Ichikawa – Tarmo Männard
* Hr. Bolton (Troy isa, korvpallitreener) – Andres Roosileht
* Marta Cox (teadusklubi liige, kelle kireks on hiphop) – Carine Jessica Kostla 
* Susan – Kristiina-Sandra Saumann
* William – Kristiin Räägel
* Cathy – Kerttu Veske
* Alan – Rainer-Verner Samolberg
* Cyndra – Kairi Kivirähk
* Ripper – Oliver Timmusk
* Mongo – Sandra Mirka

#### Tantsijad

* Julia Artamonova
* Helena Hanni
* Ringo Sillamaa
* Saile Johanna Langsepp
* Olga Lans
* Indrek Tamm
* Heili Parras
* Merilin Rebane
* Sergei Kondrašev
* Mai-Liis Riimaa
* Xenia Rudakova
* Maria Mokretsova
* Monika Tomingas
* Üüve-Lydia Toompere
* Janne Reha
* Viivika Vahi
* Kaspar Vaik

### MTÜ Kungla
MTÜ Kungla muusikalitrupp tõi 2010. aastal Valga Kultuuri- ja Huvialakeskuses välja noortemuusikali "Meie muusikal", mis põhines "Keskkoolimuusikalil". Selle lavastasid Siiri Põldsaar ja Reet Laanoja.

## Viited

## Välislingid
* Leemet Prits. Koolitüdruk napsas Jana Kase eest "High School Musicali" peaosa Õhtuleht, 4. november 2009
* Maria Karumets. Getter Jaani keskkoolimuusikalis: äge on ülbe olla! Õhtuleht, 26. märts 2010
* Nataly Koppel. Nukuteatris läks keset etendust eesriie põlema Õhtuleht, 8. aprill 2010
* "Keskkoolimuusikali" fotod Delfi Pilt
* VIDEO: Lavastaja Andres Dvinjaninov: noortega töötamine on õnnestav Delfi TV, 25. märts 2010
Oskar Raudvere

**Oskar-Aleksander Raudvere** VR I/3 (28. oktoober 1884 Tallinn – 14. juuni 1940 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonel, 1924).

## Haridus
Lõpetas Tallinna Reaalkooli 1903. aastal.

## Sõjaväeline karjäär
Enne Esimest maailmasõda teenis podporutšik Oskar Raudvere Tallinnas 23. jalaväediviisi 91. Dvinski jalaväepolgus roodu nooremohvitserina ja  Esimeses maailmasõjas teenis alamleitnant ja leitnant (27.12.1914) Oskar Raudvere Läänerindel 91. Dvinski jalaväepolgu roodu ja pataljoniülemana, kuni lahingus vangi langemiseni 30.08.1915. 

Vabadussõjas 1918. aastal oli staabikapten Oskar Raudvere 1. jalaväepolgu, ülema adjutant ja teenis 3. Kaitseliidu pataljonis, 2. märtsist – 1. aprillini 1919 Vahipataljoni ülem ja  1919. aasta 1. aprillist 3. diviisi  tagavarapataljoni ülem.

1921. aasta 7. oktoobrist Tallinna komandant, alampolkovniku auastmes. Teenis 15. märtsist 1924  Harju maakonna rahvaväe ja (ühendatud Tallinna ja Harjumaa) Kaitseliidu Harju maleva ülemana ja hiljem – pärast Tallinna maleva eraldamist sellest – Kaitseliidu Tallinna maleva pealikuna.

Osales 1. detsembri riigipöördekatse mahasurumisel 1924. aastal.

1. juulist 1930 nimetati Harju Kaitseväeringkonna ülema ametikohalt Tallinna garnisoni komandandiks ja ühtlasi Vahipataljoni ülemaks kellena teenis kuni 1934. aastal Kaitsevägede staabi juurde kuuluvasse juhtide reservi määramiseni.

16. jaanuaril 1935 määrati Kaitseministri käsundusohvitseriks

Suri 1940. aasta 14. juunil südamehaigusse. 

## Tunnustus
*Vabadusristi I liigi 3. järk, 1921
*Aizsargi teeneterist märk, 1925
*Läti Karutapja ordeni III järk, 1925
*Kotkaristi V klassi teenetemärk, 1929
*Kaitseliidu Valgeristi III klass

## Viited


## Välislingid
*Andmed Eesti Sõjamuuseumi ohvitseride andmekogust

]
Aššur

**Aššur** (Assur) oli assüürlaste  peajumal, muistse Assüüria riigi esimese pealinna Assuri peajumal ja ennekõike sõjajumal.

Temast sai Assüüria riigi "rahvusjumal" ja ta andis nime kogu riigile ja rahvale (Assüüria ja assüürlased). Aššuri nime päritolu on siiani teadmata. Teda samastati Babüloonia peajumala Mardukiga. Analoogiliselt Mardukile sai jumal Aššur 2. aastatuhandel eKr tugevneva Assüüria riigi maajumalaks, riigi peajumalaks.

Teda kujutati tiibadega päikesena, kes varjas ja juhatas oma kõige kõrgemat kummardajat, kuningat, vibu käes. (Sama kujund kandus hiljem edasi Pärsia headuse jõudude peajumala Ahuramazda (Ormuzd) kujutiseks ja sarnast jumala kujundit kasutavad veel tänapäeval zoroastrid Lääne-Indias ja vähesel määral ka Iraanis.) Teda kujutati ka puuna, mis sümboliseerib viljakust. Assuri kultus kadus antiiksest maailmast seoses riigi pealinna Niinive ja sellele järgnenud kogu riigi hävinguga.
Dünaamiline veebileht

**Dünaamiline veebileht** on veebileht, mille sisu luuakse reaalajas ning mis muutub või kohandub automaatselt külastaja tegevuste ja määratud tingimuste järgi. 

Dünaamilise veebilehe vastand on staatiline veebileht, mis kasutajate tegevuse tagajärjel ei muutu, vaid kuvatakse nii, nagu see on salvestatud. 

Erinevalt staatilistest veebilehtedest, kus iga leht sisaldab unikaalset sisu, saavad dünaamilised veebilehed oma andmed andmebaasist. Seetõttu piisab veebilehe sisu muutmiseks andmebaasi kirje muutmisest, samas kui staatilise veebilehe puhul peab iga lehe eraldi üle käima.

Dünaamilised veebilehed jagunevad kaheks: serveri- ja kliendipoolsed veebilehed.

## Ajalugu
Dünaamilised veebilehed võeti kasutusele 1995. aastal, kui loodi JavaScript (algselt tuntud kui LiveScript). Sellest saati on kasutatud mitut interaktiivse sisu ja funktsionaalsuse tehnikat.

## Serveripoolne dünaamiline veebileht
Serveripoolne dünaamiline veebileht on veebileht, mis muudab oma ehitust laadimise või külastamise käigus. Seda kontrollib rakenduste server, mis töötleb serveripoolseid skripte. Serveripoolses skriptimises määravad andmebaasi salvestatud parameetrid, kuidas iga uus veebileht kokku pannakse. Tuntuimad serveripoolsed skriptikeeled on PHP, Perl ja ColdFusion, mis on kombineeritud andmebaasiga, näiteks Oracle'i või MySQL-iga.

## Kliendipoolne dünaamiline veebileht
Kliendipoolne dünaamiline veebileht on veebileht, mis muudab oma ehitust kliendi toimingute põhjal laadimise ajal jooksvate HTML-skriptidega. Toiminguteks võivad olla näiteks hiire- ja klahvivajutused või kindlad ajastatud sündmused. JavaScripti ja teiste skriptikeelte abil määratakse ära, kuidas HTML-komponendid dokumendi objektimudelisse (DOM-i) lisatakse, ning nende abil on seejärel võimalik jooksvalt seda uuendada. Kliendipoolse veebilehe sisu genereeritakse kasutaja kohalikus arvutisüsteemis, mis seab kasutaja arvutile tehnoloogilised nõuded.

Levinud tehnoloogiad kliendipoolsetel dünaamilistel veebilehtedel on JavaScript ja Flash.

## Ühendatud tehnoloogiad
Rakendusi, mis kombineerivad serveri- ja kliendipoolsed komponendid, et moodustada dünaamiline veebileht, nimetatakse veebirakenduseks. Selline kontseptsioon võeti kasutusele 1999. aastal, mil nii JavaScript kui ka XML olid juba välja töötatud.

Ajax on veebirakenduste väljatöötamise tehnika, mis kasutab nii kliendipoolset skriptimist kui ka serveripoolseid päringuid, et veebilehe kuvatavat sisu dünaamiliselt muuta. Tulemuse saavutamiseks saadab Ajax serverisse andmepäringu, millele saab vastuseks soovitud andmed ning mida seejärel töödeldakse kliendipoolse skriptiga. Sellise tehnika kasutamisel muudetakse iga päringu järel vaid soovitud leheosa, mitte tervet veebilehte, tänu millele on võimalik lühendada serveri laadimisaega. Ajaxi tehnikat kasutatakse näiteks Google Mapsi ja Gmaili veebirakendustes.

## Vaata ka

* Dünaamiline HTML
* Ajax

## Viited
Malwarebytes' Anti-Malware

**Malwarebytes' Anti-Malware** (MBAM) on arvutiprogramm, mis otsib ja eemaldab arvutist kurivara. Programmi looja on Malwarebytes Corporation ning see anti välja 2008. aastal. Programmist on olemas tasuta versioon, mis manuaalsel käivitamisel skaneerib ja eemaldab kurivara, ning tasuline versioon, mis võimaldab reaalajas kaitset ja skaneerimist vastavalt paika pandud ajakavale.
Keskkonnahoidlik eluviis

**Keskkonnahoidlik eluviis** ehk **säästev eluviis** (inglise keeles *sustainable life style*) on kokkuhoidlikkust ja keskkonnakaitset silmas pidav eluviis.

Selle eluviisi järgijad on teadlikult omaks võtnud säästva arengu hoiakud (nt tarbimistavad, keskkonnahoidlik kodumajapidamine, virgestus ehk rekreatsioon). 

Enamasti viidatakse keskkonnahoidliku eluviisi puhul individuaalsele käitumisele. 

Eluviisi keskkonnahoidlikkust saab mõõta nt ökoloogilise jalajälje kaudu.

## Vaata ka
*Roheline eluviis
*Säästlik areng

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=341 (vaadatud 16.12.2011)
Svanid

**Svanid** (gruusia keeles: სვანი (*svani*)) on grusiinide subetnos enesenimetusega
mu-šaun (?). Kõnelevad gruusia lähedast kirjakeeleta svani keelt, uuemal ajal üha rohkem ka gruusia keelt.

Svanide ajalooliseks elupaigaks on kõrged mäed Svanethi piirkonnas. Mägede eraldatus aitas kohalikku keelt säilitada. 1980. aastate lõpul asustati mõnedki svanid pärast rasket talve aga ümber Lääne-Gruusia madalikele, eesmärgiga piirkonda "gruusiastada". Pärast 2008. aasta sõda Abhaasia kontrolli alla läinud Kodori kuru ülaosast pagenutest olid enamik svanid.

Alates 1930. aastatest arvatakse svanid rahvaloendustel grusiinide hulka. Svanisid on tänapäeval hinnanguliselt 50 000 – 80 000. 

Svani küladele on iseloomulikud iga pere elamise juurde kuuluvad tornid, mis ehitatud kaitseks vaenlase ja laviinide vastu, ning hädavajalikud ka suure lume korral.

## Välislingid
* John Vinki fotosid svanidest
Viieokkalised männid

**Viieokkalised männid** on suur liikide rühm männi perekonnas. Neil on okkad kas alati või üldjuhul viiekaupa kimbus.

Peale viieokkaliste mändide on männi perekonnas veel kolmeokkalised männid ja kaheokkalised männid.

## Liigid
Viieokkaliste mändide hulka kuuluvad:
* Kõik alamperekonna *[[Strobus]]* (jaguneb kaheks sektsiooniks – *Strobi* ja *Cembrae*) liigid
** Sektsioon *[[Strobi]]:*
*** *[[Pinus amamiana]]* – 
*** *Pinus armandii* – hiina mänd (hiina seedermänd)
*** *Pinus ayacahuite* – guatemaala mänd
*** *Pinus bhutanica* –  
*** *Pinus dalatensis* – vietnami mänd
*** *Pinus fenzeliana* –  
*** *Pinus flexilis* – kaljumänd (kalju-seedermänd, kalifornia seedermänd) 
*** *Pinus lambertiana* – suhkrumänd
*** *Pinus morrisonicola* –  
*** *Pinus monticola* – läänemänd
*** *Pinus orthophylla* –  
*** *Pinus parviflora* – jaapani mänd
*** *Pinus peuce* – rumeelia mänd 
*** *Pinus strobiformis* – valkjas mänd
*** *Pinus strobus* – valge mänd
*** *Pinus wallichiana* – pisarmänd
*** *[[Pinus wangii]]* –  
** Sektsioon *[[Cembrae]]:*
*** *Pinus albicaulis* – valgetüveline seedermänd
*** *Pinus cembra* – alpi seedermänd
*** *Pinus koraiensis* – korea seedermänd
*** *Pinus sibirica* – siberi seedermänd
*** *Pinus pumila* – kääbus-seedermänd
* Alamperekonda *[[Ducampopinus]]* kuuluvatest männiliikidest on viieokkalised järgmised:
** *Pinus balfouriana* – Balfouri mänd
** *Pinus longaeva* – igimänd
** *Pinus aristata* – ohteline mänd
** *[[Pinus maximartinezii]]* –  
** *Pinus culminicola* – potosi mänd

### Pildid

Pilt:Kääbusseedermänd TPK.jpg|Kääbus-seedermänd
Pilt:Pinus sibirica Urals1.jpg|Siberi seedermänd 
Pilt:Pinus koraiensis 01.jpg|Korea seedermänd
Pilt:Zirbe01.jpg|Alpi seedermänd
Pilt:WhitebarkPine 7467t.jpg|Valgetüveline seedermänd
Pilt:Bhutan pine foliage.JPG|Pisarmänd
Pilt:White Pines Forest State Park Pine Stand2.JPG|Valge mänd
Pilt:Rumeelia mänd TPK.jpg|Rumeelia mänd
Pilt:Pinus parviflora.JPG|Jaapani mänd
Pilt:Pinus monticola Idaho.jpg|Läänemänd
Pilt:Pinus lambertiana cones.jpg|Suhkrumänd
Pilt:Pinus flexilis Oldtree.jpg|Kaljumänd
Pilt:Pinus armandii Cangshan.jpg|Hiina mänd
Pilt:Pinus balfouriana oldtree2.jpg|Balfouri mänd
Pilt:Pinus longaeva 6.jpg|Igimänd
Pilt:Pinus aristata0.jpg|Ohteline mänd
Mannerheimi rist

**Mannerheimi rist** (soome keeles *Mannerheim-risti*, rootsi keeles *Mannerheimkorset*) on Soome sõjaline teenetemärk, mida anti välja jätkusõja ajal ja järel. 

Mannerheimi rist oli jalaväekindral Adolf Ehrnroothi arvates kaitsejõudude juhataja Gustaf Mannerheimi enda välja pakutud. Mannerheim soovis teenetemärki, mida võidi samasugusena - ilma varasema "järguosata" - anda nii kindralile kui sõdurile. Teenetemärki siiski ei *antud*, saaja *nimetati* teenetemärgi kandjaks, Mannerheimi risti rüütliks.

Märgil on kaks järku, kuid 1. järgu risti on saanud vaid kaks sõjaväelast, Mannerheim ise ja Erik Heinrichs. Mannerheimi ristist rääkides peetakse tavaliselt silmas just 2. järku. Mannerheimi risti rüütliks (*Mannerheim-ristin ritari*) nimetati 191 sõjaväelast. Neli neist on saanud risti kahel korral.

Mannerheimi risti 1. ja 2. järgu ristid kuuluvad Vabadusristi rüütli klassi. Rüütli klassi sisemises järjestuses on 1. järgu Mannerheimi rist teisena Vabadusristi Suurristi järel. 2. järgu Mannerheimi rist on järjestuses neljas. 1. ja 2. järgu vahele jääb Vabadusristi 1. järgu rinnamärk.

Risti andmist puudutavas seaduses tehti sõja ajal kaks märkimisväärset muutust. *Seadus autasude andmisest...* 14. mail 1943. aastal, kui risti saamisele liideti riigi varudest makstav autasu 50 000 marka, mis suuruselt võrdus 1943. aastal ametlikult teenistuses oleva leitnandi aastapalgaga. Teise muutusena lisati 18. augustil 1944. aastal võimalus autasustada sõjaväelast teist korda uute kordaminekute eest.

Kõik Mannerheimi risti rüütlid on kutsutud iseseisvuspäeva vastuvõtule alates 1994. aastast, kui president Ahtisaari kutsus kõik siis veel elus olnud rüütlid koos abikaasadega. Rüütlid tulud vastuvõtule esimesena. Viimase rüütlina suri 1. novembril 2020 Tuomas Gerdt. 2011. aastal kutsutuist suri Heikki Nykänen 7. detsembril 91-aastaselt.

Juriidiliselt võib Mannerheimi risti veel ka tänapäeval välja anda, kuid rahuajal ja ka väiksema sõjalise konflikti puhul on see väga ebatõenäoline.

## Välislingid
*Mannerheimi risti rüütlite nimekiri Peastaabi Muuseumi leheküljel
Athabasca järv

**Athabasca järv** (inglise keeles *Lake Athabasca*, prantsuse keeles *lac Athabasca*) on järv Kanadas Saskatchewani provintsi loodeosas ja Albert provintsi kirdeosas 58° ja 60° N vahel. Järve nimi on tuletatud metsakrii sõnast *aðapaskāw* ('kus] taimed kasvavad üksteise järel').

Athabasca järve pindala on 7850 km², pikkus 283 km, suurim laius 50 km ja suurim sügavus 124 m. Veemaht on 204 km³. See on nii Saskatchewani kui ka Alberta provintsi suurim ja sügavaim järv ja suuruselt kaheksas järv Kanadas. 

Vesi voolab järvest põhja poole Slave'i ja Mackenzie jõe kaudu ning jõuab Põhja-Jäämerre. Järve läänekaldal asub üks eurooplaste vanimatest asulatest Alberta provintsis – Fort Chipewyan. Seal voolab järvest välja Rivière des Rochersi jõgi, mis suundub Slave'i jõe suunas ja kulgeb põhja poole Wood Buffalo rahvuspargi idapiiri mööda.

Fidler Point Athabasca järve põhjakaldal on saanud nime Peter Fidleri järgi, kes oli Hudson's Bay Company geodeet ja kartograaf.
Poprad

**Poprad** on linn Slovakkias Prešovi maakonnas Popradi ringkonnas, Tatra mäestiku jalamil. Popradis on vana kesklinnaala ja rahvusvaheline Poprad-Tatryni lennuväli. Linnast viib tramm mägedes asuvasse suusakeskusse.

Kuna Poprad asub Tatra mäestiku jalamil, pakub mäestik linnale suurepäraseid vaateid. Linna lähedal asub neli rahvusparki. Jaanuari keskmine temperatuur on –3,5...6&nbsp;°C ja juulis on üldiselt 16–17 soojakraadi. Sademeid on aastas keskmiselt 600–800 mm. Lähedal asuvad mäed mõjutavad loomulikult linna ilma. Tuul puhub tihti idast või lõunast ning kõige tuulisemad kuud on detsember ja jaanuar.

## Rahvastik

2005. aastal oli linnas 55 158 elanikku. 2001. aasta rahvaloenduse järgi oli elanikest 94,1% slovakke, 2,1% mustlasi ja 1% tšehhe. 65,9% elanikest on katoliiklased ja 7,3% protestandid.

## Viited

## Välislingid

* poprad.sk Popradi koduleht
Olmejäätmed

**Olmejäätmed** on kodumajapidamisjäätmed ning kaubanduses, teeninduses või mujal tekkinud oma koostise ja omaduste poolest samalaadsed jäätmed.

## Vaata ka
*Korraldatud jäätmevedu
Tavajäätmed

**Tavajäätmed** on kõik jäätmed, mis ei kuulu ohtlike jäätmete hulka.

Tavajäätmed ladestatakse tavajäätmeprügilasse. Orgaanilisi jäätmeid on mõtet kompostida, mitte prügilasse ladestada.

## Vaata ka
*Ohtlikud jäätmed
*Olmejäätmed
Strobus

***Strobus*** on männi alamperekond, mis jaguneb kaheks sektsiooniks.

* Sektsioon *[[Strobi]]:*
***[[Pinus amamiana]]*
***Pinus armandii* – hiina mänd (hiina seedermänd)
***Pinus ayacahuite* – guatemaala mänd
***[[Pinus bhutanica]]*  
***[[Pinus dalatensis]]*  
***[[Pinus fenzeliana]]* 
***Pinus flexilis* – kaljumänd (kalju-seedermänd, kalifornia seedermänd) 
***Pinus lambertiana* – suhkrumänd
***[[Pinus morrisonicola]]*  
***Pinus monticola* – läänemänd
***[[Pinus orthophylla]]*  
***Pinus parviflora* – jaapani mänd
***Pinus peuce* – rumeelia mänd 
***Pinus strobiformis* – valkjas mänd
***Pinus strobus* – valge mänd
***Pinus wallichiana* – pisarmänd
***[[Pinus wangii]]*
* Sektsioon *[[Cembrae]]:*
***Pinus albicaulis* – valgetüveline seedermänd
***Pinus cembra* – alpi seedermänd
***Pinus koraiensis* – korea seedermänd
***Pinus sibirica* – siberi seedermänd
***Pinus pumila* – kääbus-seedermänd

### Pildid

Pilt:Kääbusseedermänd TPK.jpg|Kääbus-seedermänd
Pilt:Pinus sibirica Urals1.jpg|Siberi seedermänd 
Pilt:Pinus koraiensis 01.jpg|Korea seedermänd
Pilt:Zirbe01.jpg|Alpi seedermänd
Pilt:WhitebarkPine 7467t.jpg|Valgetüveline seedermänd
Pilt:Bhutan pine foliage.JPG|Pisarmänd
Pilt:White Pines Forest State Park Pine Stand2.JPG|Valge mänd
Pilt:Rumeelia mänd TPK.jpg|Rumeelia mänd
Pilt:Pinus parviflora.JPG|Jaapani mänd
Pilt:Pinus monticola Idaho.jpg|Läänemänd
Pilt:Pinus lambertiana cones.jpg|Suhkrumänd
Pilt:Pinus flexilis Oldtree.jpg|Kaljumänd
Pilt:Pinus armandii Cangshan.jpg|Hiina mänd
Alexander Mackenzie

**Sir Alexander MacKenzie** (või **Mackenzie**, gaeli keeles *Alasdair MacCoinnich*, 1764 – 12. märts 
1820) oli šoti maadeuurija. 

Alexander MacKenzie sündis Stornoways Šotimaale kuuluval Lewise saarel Välis-Hebriidides. Aastal 1774 kolis tema perekond New Yorki ja hiljem 1776. aastal Montréali. Aastal 1779 ta sai tööd Kirdekompaniis (North West Company), sooritas reisi Athabasca järvele ning rajas  aastal 1788 Fort Chipewyani. Teda saadeti oma partnerit Peter Pondi asendama. Pondi käest sai Mackenzie teada, et põliselanike arvates voolavad kohalikud jõed loodesse. Selle teadmise abil avastas ta 10. juulil 1789 Mackenzie jõe ja liikus selle suudmeni, lootes avastada Loodeväila Atlandi ja Vaikse ookeani vahel. Mackenzie lõpetas reisi Põhja-Jäämeres ja nimetas jõe "Disappointment River" ("Pettumuse jõgi"), sest ei jõudnud Cooki lahte Alaskal, nagu ta oli lootnud. Hiljem nimetati jõgi tema järgi ümber Mackenzie jõeks.

## Viited

## Välislingid
Lazid

**Lazid** (lazi ლაზი või ლაზეფე; türgi *lazlar*, gruusia ლაზი või ჭანი) on rahvakild, kes elab Musta mere ääres Türgis ja vähemal määral Gruusias. Nende koguarv on hinnanguliselt umbes 50 000.

Lazid olid varem kristlased, tänapäeval enamasti sunniidid.

Lazid kõnelevad lazi keelt, mis kuulub samasse keelterühma gruusia, megreli ja svani keelega.
Grusiinid

**Grusiinid** ehk **georglased** (varem eesti keeles *grusiinlased*; gruusia keeles ქართველები (*kharthvelebi*)) on Lõuna-Kaukaasia rahvas, kes elab põhiliselt Gruusias (2014. aasta rahvaloenduse andmetel 3 224 564). Märkimisväärne arv grusiine elab ka Türgis ja Venemaal (2010. aasta rahvaloenduse andmetel 157 803). Koguarvuks hinnatakse umbes 6 miljonit.

Enamik grusiine on kristlased ning kuulub autokefaalsesse Gruusia Õigeusu Kirikusse. Türgis ja Adžaarias leidub ka islamiusuliste grusiinide kogukondasid.

Gruusiinid räägivad gruusia keelt. Grusiinide hulka loetakse ka mitu subetnost: megrelid, lasid, svanid, kelle keeled on gruusia keelest mõnevõrra erinevad.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 490 grusiini (neist Tallinnas 244). 2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas Eestis 946 grusiini (578 meest ja 368 naist). Neist 653 emakeel oli gruusia keel ja 250 olid Eesti kodanikud.

## Vaata ka

*Gruusia Kultuuriseltside Maja Eestis

## Viited
Benno Voelkner

**Benno Gustav Voelkner** (3. september 1900 Danzig – 21. jaanuar 1974 Schwerin) oli saksa kirjanik. 

## Raamatuid
* "Jacob Ow", Schwerin 1951
* "Die Tage werden heller" ("Päevad muutuvad valgemaks"), Schwerin 1952
* "Zinneck und Lulu" ("Zinneck ja Lulu"), Schwerin 1954
* "Die Leute von Karvenbruch" ("Karvenbruchi inimesed"), Schwerin 1955
* "Die Liebe der Gerda Hellstedt" ("Gerda Hellstedti armastus"), Berliin 1957
* "Das Tal des zornigen Baches", Berliin 1957 (eesti keeles "Raevuka oja org", tõlkinud Agnes Kerge, Viktor Tomberg, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1962)
* "Die Bauern von Karvenbruch" ("Karvenbruchi talupojad"), Berliin 1959
* "Die Bauern und die Herren von Oertzen" ("Oertzeni talupojad ja härrad"), Schwerin 1960
* "Die Schande" ("Häbi"), Rostock 1965
Raevuka oja org

**"Raevuka oja org"** (originaalpealkiri saksa keeles "Das Tal des zornigen Baches") on saksa kirjaniku Benno Voelkneri seiklusromaan, mis ilmus 1957. aastal Berliinis.

Eesti keeles avaldas raamatu 1962. aastal Eesti Riiklik Kirjastus sarjas "Seiklusjutte maalt ja merelt". Eesti keelde on raamatu tõlkinud Agnes Kerge ja Viktor Tomberg.

Romaan käsitleb kullakaevurite elu Metsikus Läänes.
Louis Tredern

**Louis Sébastien Marie de Tredern de Lézerec** (14. september 1780 – 8. november 1818 Guadeloupe) oli arst ja embrüoloog, 19. sajandi epigeneetika üks varasemaid esindajaid.

Tema isa Jean Louis de Tredern de Lézerec (1742–1807) oli laevakapten. Kui laev Pimen 66 seisis pikka aega Tallinna reidil, siis Louis Tredern oli oma kajuti selles muutnud uurimislaboriks.

Aastal 1804 läks ta Würzburgi, kus töötas Ignaz Döllingeri juures, ning aastal 1807 läks Göttingeni, kus puutus kokku Johann Friedrich Blumenbachiga.

Louis Tredern tegeles kana embrüonaalse arengu uurimisega, ja esitas sel teemal dissertatsiooni aastal 1808. Töö paelus Karl Ernst von Baeri tähelepanu ja mõjutas tema uurimistööd.

## Kirjandus
*Baer, Karl Ernst von 1874. Biographische Nachrichten über den Embryologen Grafen Ludwig Sebastian Tredern. *Bulletin de l’Académie Impériale des Sciences de Saint Pétersbourg* 19: 67–76.
*Beetschen, Jean-Claude 1995. Louis Sébastien Tredern de Lézerec (1780–18 ?), a forgotten pioneer of chick embryology. *The International Journal of Developmental Biology* 39(2): 299–308.
*Ottow (Benno).- Der Embryologe Sebastian Graf von Tredern und der Geburtshelfer Justus Heinrich Wigand in ihren Beziehungen zu Reval, Eesti Arst, Jg 1923, Nr 9, S. 253-256
Tõllukivi

**Tõllukivi** või **Tõllu kivi** nime kannavad:

* **[[Tõllukivi (Haeska)|Tõllukivi]]** ehk **Kalevipoja lingukivi** on rändrahn Haeska külas Lääne maakonnas
* **[[Tõllukivi (Orjaku)|Tõllukivi]]** on rändrahn Orjaku külas Hiiu maakonnas
* **[[Tõllukivi (Kulli)|Tõllukivi]]** on rändrahn Kulli külas Lümanda vallas Saare maakonnas
* **[[Vanapagana kivi]]** (ka Tõllu kivi või Tõllukivi) on rändrahn Pühalepa külas Hiiu maakonnas
Johann Friedrich Blumenbach

**Johann Friedrich Blumenbach** (11. mai 1752 Gotha – 22. jaanuar 1840 Göttingen) oli saksa arst, füsioloog, võrdlev anatoom ja antropoloog.

Ta töötas meditsiiniprofessorina Göttingenis aastast 1776.

Ta uurimistöödel inimrasside vahelistest erinevustest oli laialdane mõju.

## Tunnustus
*1793 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1794 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1808 – valiti Hollandi Kuningliku Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1813 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1826 – valiti Peterburi Keiserliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1831 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia välisliikmeks

Ta oli valitud ka Göttingeni Teaduste Akadeemia liikmeks
Aziza A.

**Aziza A.** ehk **Aziza-A** (õieti **Alev Azize Yıldırım**; sündinud 1971 Berliinis) on türgi päritolu Saksamaa naisräppar, näitleja ning telesaatejuht, üks varajasi türgi hiphopi tähti.

## Välislingid
*Koduleht