open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Otto I

**Otto I** ja **Otto**-nimelisi valitsejaid oli mitu.
***[[Otto I (Saksa-Rooma keiser)|Otto I Suur]]** oli esimene Saksa-Rooma keiser 963–973.
***[[Otto (Baieri kuningas)|Otto]]** oli Baieri kuningas 1886–1913.
***[[Otto I (Kreeka)|Otto I]]** oli Kreeka kuningas 1832–1862.
***[[Otto I (Saksimaa)|Otto Kõrgeauline]]** oli Saksimaa hertsog 880–912.
***[[Otto I (Švaabimaa)|Otto I]]** oli Baieri ja Švaabimaa hertsog 973/976–982.
***[[Otto I (Burgundia)|Otto von Hohenstaufen]]** oli Burgundia pfaltskrahv 1190–1200.
***[[Otto I (Brandenburg)|Otto I]]** oli Brandenburgi markkrahv 1170–1184.
***[[Otto I (Istria)|Otto I]]** oli Istria hertsog 1171/84–1234.
***[[Otto I (Baieri hertsog)|Otto von Wittelsbach]]** oli esimene Wittelsbachist Baieri hertsog 1180–1183.
***[[Otto I (Kärnten)|Otto von Worms]]** oli Kärnteni hertsog 995–1004.
***[[Otto (Ballenstedt)|Otto]]** oli Ballenstedti krahv 1106–1123.
***[[Otto I (Geldern)|Otto I]]** oli Gelderni krahv 1182–1207.
***[[Otto I (Nassau)|Otto I]]** oli Nassau krahv 1247–1290.
***[[Otto I (Pommeri)|Otto I]]** oli Pommeri hertsog 1295–1344.
***[[Otto I (Hessen)|Otto I]]** oli Hesseni maakrahv 1308–1328.
***[[Otto I (Schaumburg)|Otto I]]** oli Schaumburgi krahv 1370–1404.
***[[Otto (Savoia)|Otto Savoiast]]** oli Savoia hertsog 1048–1060.
***[[Otto (Saksimaa)|Otto Rikas]]** oli Saksimaa hertsog 1112–1114. 
***[[Otto (Meißen)|Otto Rikas]]** oli Meißeni markkrahv 1125–1190.
***[[Otto I (Braunschweig)|Otto I Laps]]** oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog 1235–1252.
***[[Otto Rõõmus]]** oli Austria hertsog 1330–1339.
***[[Otto I (Braunschweig-Göttingen)|Otto I]]** oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog, Göttingeni vürst 1367–1394.
***[[Otto (Braunschweig-Göttingen)|Otto]]** oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog 1292–1344.
***[[Otto I (Braunschweig-Lüneburg-Harburg)|Otto I]]** oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Lüneburgi vürst (Otto VI nime all) 1520–1527 ning Harburgi isand 1527–1549.
***[[Otto I (Pfalz-Mosbach)|Otto I]]** oli Mosbachi pfaltskrahv 1410–1448 ja Mosbach-Neumarkti pfaltskrahv 1448–1461.

## Vaata ka
*Otto II
*Otto III
*Otto IV
*Otto V
Otto III

**Otto III** nimelisi valitsejaid oli mitu:
***[[Otto III (Saksa-Rooma keiser)|Otto III]]** oli Saksa-Rooma keiser 983–1002
***[[Otto III (Baieri)|Otto III]]** oli Baieri hertsog 1290–1312 ja Ungari kuningas **Bela V** nime all 1305–1308 
***[[Otto III (Švaabimaa)|Otto III]]** oli Švaabimaa hertsog 1048–1057
***[[Otto III (Lüneburg)|Otto III]]** oli Lüneburgi hertsog 1330–1352 
***[[Otto III (Kärnten)|Otto III]]** oli Kärnteni hertsog 1295–1310 
***[[Otto III (Pommeri)|Otto III]]** oli Pommeri hertsog 1451–1464 
***[[Otto III (Brandenburg)|Otto III]]** oli Brandenburgi markkrahv 1220–1267 
***[[Otto III (Burgundia)|Otto III]]** oli Burgundia pfaltskrahv 1234–1248 
***[[Otto III (Schaumburg)|Otto III]]** oli Schaumburgi krahv 1492–1510
***[[Otto III (Braunschweig-Lüneburg)|Otto III]]** oli Lüneburgi vürst 1330–1352

## Vaata ka
*Otto I
*Otto II
*Otto IV
*Otto V
Otto II

**Otto II** nime all on tuntud mitu valitsejat:
***[[Otto II (Saksa-Rooma keiser)|Otto II]]** oli Saksa-Rooma keiser 973–983
***[[Otto II (Wittelsbach)|Otto II Kõrgeauline]]** oli Baieri hertsog 1231–1253 
***[[Otto II (Lüneburg)|Otto II]]** oli Lüneburgi hertsog 1277–1330 
***[[Otto II (Baieri)|Otto II]]** oli Baieri hertsog 1061–1070 
***[[Otto II (Pommeri)|Otto II]]** oli Pommeri hertsog 1413–1428 
***[[Otto II (Määrimaa)|Otto II]]** oli Määrimaa hertsog 1099–1126 
***[[Otto II (Neumarkt)|Otto II]]** oli Mosbach-Neumarkti pfaltskrahv 1461–1490 
***[[Otto II von Habsburg]]** oli Habsburgi krahv –1111 
***[[Otto II (Brandenburg)|Otto II]]** oli Brandenburgi markkrahv 1184–1205 
***[[Otto II (Geldern)|Otto II Lombakas]]** oli Gelderni krahv 1229–1271 
***[[Otto II (Schaumburg)|Otto II]]** oli Schaumburgi krahv 1426–1464
***[[Otto II (Braunschweig-Göttingen)|Otto II]]** oli Göttingeni vürst 1394–1463
***[[Otto II (Braunschweig-Lüneburg)|Otto II]]** oli Lüneburgi vürst 1277–1330
***[[Otto II (Braunschweig-Harburg)|Otto II]]** oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Harburgi isand 1549–1603

## Vaata ka
*Otto I
*Otto III
*Otto IV
*Otto V
Otto IV

**Otto IV** nime all on tuntud mitu monarhi:
***[[Otto IV (Saksa-Rooma keiser)|Otto IV Wittelsbach]]** oli Saksa-Rooma keiser 1209–1215
***[[Otto IV (Baieri)|Otto der Abbacher]]** oli Baieri hertsog 1310–1334 
***[[Otto IV (Kärnten)|Otto IV]]** oli Kärnteni hertsog 1335–1339 
***[[Otto IV (Braunschweig)|Otto IV]]** oli Taranto hertsog ja vürst 1383–1398 
***[[Otto IV (Brandenburg)|Otto IV]]** oli Brandenburgi markkrahv 1266–1308 
***[[Otto IV (Burgundia)|Otto IV]]** oli Burgundia pfaltskrahv 1279–1303 
***[[Otto IV (Schaumburg)|Otto IV]]** oli Schaumburgi krahv 1533–1576
***[[Otto IV (Braunschweig-Lüneburg)|Otto IV]]**, Braunschweig-Lüneburgi hertsog

## Vaata ka
*Otto I
*Otto II
*Otto III
*Otto V
Otto V

**Otto V** nimelisi monarhe on olnud mitu:
***[[Otto V (Baieri)|Otto V]]** oli Baieri hertsog ja Brandenburgi kuurvürst kui Otto VII. 
***[[Otto V (Brandenburg)|Otto V]]** oli Brandenburgi markkrahv ja kuurvürst 1365–1373 
***[[Otto V (Schaumburg)|Otto V]]** oli Schaumburgi krahv 1635–1640
***[[Otto V (Braunschweig-Lüneburg)|Otto V Võidukas]]** oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Lüneburgi vürst 1464–1471
***[[Otto V (Braunschweig)|Otto V]]** oli Osterode ja Einbecki hertsog 1421–1450 
*Baieri pfaltskrahv **Otto V** oli ka Baieri hertsog **[[Otto I (Wittelsbach)|Otto von Wittelsbach]]**

## Vaata ka
*Otto I
*Otto II
*Otto III
*Otto IV
Adolf I

**Adolf I** ja **Adolf**i-nimelisi valitsejaid oli mitu:
***[[Adolf (Saksa kuningas)|Adolf Nassaust]]** oli Saksa kuningas 1291–1298
***[[Adolf van Egmond]]** oli Gelderni hertsog 1465–1471
***[[Adolf I (Berg)|Adolf I]]** oli Bergi krahv 1101–1106 
***[[Adolf I (Schauenburg ja Holstein)|Adolf I]]** oli Schauemburgi ja Holsteini krahv 1110–1130  
***[[Adolf I (Mark)|Adolf I]]** oli Marki krahv 1226–1249 
***Adolf I** oli Holsteini Adolf VIII Schleswigi hertsogina 1453–1459 
***[[Adolf I (Schleswig-Holstein-Gottorp)|Adolf I]]** oli Schleswig-Holstein-Gottorpi hertsog 1544–1586 
***[[Adolf I (Schaumburg-Lippe)|Adolf I]]** oli Schaumburg-Lippe vürst 1860–1893 
***[[Adolphe (Luksemburgi suurhertsog)|Adolf I]]** oli Nassau hertsog, hiljem Luksemburgi suurhertsog Adolphe'i nime all.
***[[Adolf I (Kölni peapiiskop)|Adolf I]]** oli Kölni peapiiskop 1192–1205

***[[Adolf (eesnimi)|Adolf]]** on saksa päritolu mehenimi.
*"**[[Adolf (näidend)|Adolf]]**" on Adolf Hitleri viimasest päevast rääkiv näidend.

## Vaata ka
*Adolf II
*Adolf III
*Adolf IV
*Adolf V
*Adolf VI
*Adolf VII
*Adolf VIII
Adolf II

**Adolf II** nime all on tuntud mitu valitsejat:
***[[Adolf II (Berg)|Adolf II]]** oli Bergi krahv 1106–1160 
***[[Adolf II (Schauenburg ja Holstein)|Adolf II]]** oli Schauenburgi ja Holsteini krahv 1128/30–1164 
***[[Adolf II (Mark)|Adolf II]]** oli Marki krahv 1328–1347 
***[[Adolf II (Schaumburg-Lippe)|Adolf II]]** oli Schaumburg-Lippe vürst 1911–1918

## Vaata ka
*Adolf I
*Adolf III
*Adolf IV
*Adolf V
*Adolf VI
*Adolf VII
*Adolf VIII
Adolf III

**Adolf III** nimelisi valitsejaid on olnud mitu:
***[[Adolf III (Schauenburg und Holstein)|Adolf III]]** oli Schauenburgi ja Holsteini krahv 1164–1225 
***[[Adolf III (Berg)|Adolf III]]** oli Bergi krahv 1197–1218

## Vaata ka
*Adolf I
*Adolf II
*Adolf IV
*Adolf V
*Adolf VI
*Adolf VII
*Adolf VIII
Adolf IV

**Adolf IV** nime all on tuntud mitu valitsejat:
***[[Adolf IV (Schauenburg ja Holstein)|Adolf IV]]** oli Schauenburgi ja Holsteini krahv 1225–1261 
***[[Adolf IV (Berg)|Adolf IV]]** oli Bergi krahv 1246–1256 
***[[Adolf IV (Kleve-Mark)|Adolf IV]]** oli Kleve-Marki hertsog 1398–1417

## Vaata ka
*Adolf I
*Adolf II
*Adolf III
*Adolf V
*Adolf VI
*Adolf VII
*Adolf VIII
Adolf V

**Adolf V** nimelisi monarhe oli mitu:
***[[Adolf V (Berg)|Adolf V]]** oli Bergi krahv 1259–1296 
***[[Adolf V (Holstein-Segeberg)|Adolf V]]** oli Holstein-Segebergi krahv 1263–1273

## Vaata ka
*Adolf I
*Adolf II
*Adolf III
*Adolf IV
*Adolf VI
*Adolf VII
*Adolf VIII
Adolf VI

**Adolf VI** nime all on tuntud mitu valitsejat:
***[[Adolf VI (Schaumburg)|Adolf VI]]** oli Schaumburgi krahv 1290–1315 
***[[Adolf VI (Berg)|Adolf VI]]** oli Bergi krahv 1308–1348

## Vaata ka
*Adolf I
*Adolf II
*Adolf III
*Adolf IV
*Adolf V
*Adolf VII
*Adolf VIII
Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel

**[[Laskesuusatamine]] [[2006. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 11.–25. veebruarini Cesana San Sicarios.

Laskesuusatamise võistluskeskus asus üle 1600 m kõrgusel merepinnast. Keskuse ehitamisel oli arvestatud kõiki kaasaja nõudeid. Suusaradade tihe võrk võimaldas varieerida võistlusmaa raskusastet ja ringide pikkusi. Tiirus oli 30 laskepaika ja võistlusi võis jälgida üle 4600 pealtvaataja. Kogu keskuse ehitus läks maksma üle 25 miljoni euro.

## Tulemused
Laskesuusatamises jagatud medalid riigiti.

## Mehed

### 10 km sprint





Kuupäev: 14. veebruar 
Osavõtjaid: 90
Olümpiavõitja 2002: Ole Einar Bjørndalen, Norra 
Ametlikud tulemused


### 12,5 km jälitussõit

18. veebruar
Osavõtjaid: 60 (stardileht)
Olümpiavõitja 2002: Ole Einar Bjørndalen, Norra

Ametlikud tulemused

### 15 km ühisstart

25. veebruar
Osavõtjaid: 30 (stardileht)
Olümpiavõitja 2002: esmakordselt olümpiamängude kavas

Ametlikud tulemused

### 20 km

11. veebruar
Osavõtjaid: 89 *stardileht
Olümpiavõitja 2002: Ole Einar Bjørndalen, Norra

*Ametlikud tulemused

### 4x7,5 km teatesõit

21. veebruar
Osavõtjaid: 17 meeskonda (stardileht)
Olümpiavõitja 2002: Norra (Halvard Hanevold, Frode Andresen, Egil Gjelland, Ole Einar Bjørndalen)

Ametlikud tulemused

## Naised

### 7,5 km sprint

16. veebruar
Osavõtjaid: 84 (stardileht)
Olümpiavõitja 2002: Kati Wilhelm, Saksamaa

Ametlikud tulemused

### 10 km jälitussõit

18. veebruar
Osavõtjaid: 60 (stardileht)
Olümpiavõitja 2002: Olga Põljova, Venemaa

Ametlikud tulemused

### 12,5 km ühisstart

25. veebruar
Osavõtjaid: 30 (stardileht)
Olümpiavõitja 2002: esmakordselt olümpiamängude kavas 

Ametlikud tulemused

### 15 km

13. veebruar
Osavõtjaid: 82 (stardileht)
Olümpiavõitja 2002: Andrea Henkel, Saksamaa

  
Ametlikud tulemused

15 km laskesuusatamises algselt hõbemedali saanud Olga Põljova dopinguproov näitas keelatud aine karpedooni sisaldust, mistõttu pidi ta tagastama oma medali ja olümpialinnast lahkuma. Põljova oli esimene Torino mängudel vahele jäänud sportlane.

Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit (IBU) määras positiivse dopinguproovi andnud venelannale Olga Põljovale kaheaastase võistluskeelu.

### 4x6 km teatesõit

23. veebruar
Osavõtjaid: 18 naiskonda (stardileht)

## Välislingid
*Ametlikud tulemused
Omavalitsus

**Omavalitsus** on kohalik, kogukondlik võim, mis otsustab ja korraldab riigivõimu määratud pädevuse piires kohaliku elu küsimusi iseseisvalt.

## Eestis
Eestis on omavalitsus põhiseaduses sätestatud omavalitsusüksuse – valla (vallavalitsus) või linna (linnavalitsus) – demokraatlikult moodustatud võimuorgan, kel on õigus, võime ja kohustus iseseisvalt korraldada ja juhtida kohalikku elu. Kohalik omavalitsus rajaneb riigi territooriumi haldusjaotusel ja teostub demokraatlikult moodustatud esindus- ja võimuorganite kaudu, samuti kohaliku elu küsimustes rahvaküsitluse, -hääletuse või -algatuse teel.

## Vaata ka
*Kohalik omavalitsus
*Kutsealane omavalitsus

## Viited
Johannes Rau

**Johannes Rau** (16. jaanuar 1931, Wuppertal – 27. jaanuar 2006, Berliin) oli saksa poliitik (SPD). Rau oli 1. juuli 1999 – 30. juuni 2004 Saksamaa president.

1958. aastal valiti ta Nordrhein-Westfaleni liidumaa maapäeva oma kodulinnast Wuppertalist, kus ta teenis kokku 41 aastat. 20. septembril 1978. aastal sai ta liidumaa peaministriks, jäädes ametisse 20 aastaks kuni presidendiks valimiseni.

1987. aastal oli ta SPD liidukantslerikandidaat, kuid ta kaotas Helmut Kohlile, kes valiti tagasi. 1994. aastal kandideeris ta esimest korda liidupresidendiks, kuid kaotas Roman Herzogile. 

## Tunnustus
*2000 Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk
Otto (Baieri kuningas)

**Otto** (27. aprill 1848 – 11. oktoober 1916) oli Baieri kuningas aastail 1886–1913.

Otto päris kuningatrooni pärast oma vanema venna Ludwig II surma 13. juunil 1886, kuid vaimuhaiguse tõttu valitses tema eest printsregent Luitpold, alates 12. detsembrist 1912 tema poeg Ludwig.

5. novembril 1913 sai printsregent Ludwig spetsiaalselt sel puhul vastu võetud seaduse alusel kuningaks Ludwig III nime all. Ottole säilitati kuningatiitel eluks ajaks.
Adolf VIII

**Adolf VIII** nime all on tuntud mitu monarhi:
***[[Adolf VIII (Holstein)|Adolf VIII]]** oli Holsteini krahv
***[[Adolf VIII (Schaumburg)|Adolf VIII]]** oli Schaumburgi krahv 1354–1370

## Vaata ka
*Adolf I
*Adolf II
*Adolf III
*Adolf IV
*Adolf V
*Adolf VI
*Adolf VII
Karl II

**Karl II** nime all on tuntud mitu monarhi:
***[[Karl II (Baden)|Karl II]]** oli Badeni markkrahv 1553–1577
***[[Karl II (Austria)|Karl II Habsburg]]** oli Sise-Austria ertshertsog 1564–1590
***[[Karl II (Hohenzollern-Sigmaringen)|Karl II]]** oli Hohenzollern-Sigmaringeni krahv 1576–1606
***[[Karl II (Pfalz)|Karl II]]** oli kuurvürst ja Reini pfaltskrahv 1680–1685
***[[Karl II (Mecklenburg-Strelitzi suurhertsog)|Karl II]]** oli Mecklenburg-Strelitzi suurhertsog 1794–1816
***[[Karl II (Braunschweig)|Karl II]]** oli Braunschweigi hertsog 1815–1831
*Norra kuningas **Karl II** oli Rootsi kuningas **[[Karl XIII]]**
*Lääne-Frangi kuningas ja keiser **[[Charles II Paljaspea]]d** võidakse nimetada **Karl II**-ks

## Vaata ka
*Böömi kuningas **Karel II** oli Saksa-Rooma keiser **[[Karl VI]]** 
***[[Károly II]]** oli Ungari kuningas 1385–1386

*Charles II (täpsustus)

*Karl I
*Karl III
*Karl IV (täpsustus)
*Karl V (täpsustus)
*Karl VI (täpsustus)
*Karl VII
Otto

**[[Otto (eesnimi)|Otto]]** on eesnimi.

***Otto** või **Otto I** nimelised valitsejad on loetletud leheküljel **[[Otto I]]**.
*Ka **[[Otto II]]**, **[[Otto III]]**, **[[Otto IV]]** ja **[[Otto V]]** nimelised monarhid on loetletud vastavatel täpsustuslehekülgedel.

***[[Otto von Habsburg]]** on endine Austria-Ungari kroonprints ja hilisem Euroopa Liidu poliitik
***[[Otto von Bismarck]]** oli Preisimaa ja Saksamaa kantsler
***[[Otto Freisingist]]** oli Friedrich Barbarossa onu, piiskop ja ajalookirjutaja
***[[Otto Taanist]]** oli Taani kuninga Christoffer II poeg ning Lollandi ja Eestimaa hertsog 
***[[Otto (lumeleopard)|Otto]]** on Tallinna Loomaaias elav lumeleopard
Kurów

**Kurów** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Puławy maakonnas Kurówka jõe ääres, Kurówi valla halduskeskus.

Kurów sai linnaõigused enne 1442. aastat, kuid kaotas need 1870. aastal.

1. jaanuaril 2025 sai Kurów linnaõigused tagasi.

Kurówis on sündinud kindral Wojciech Jaruzelski.

## Viited

## Välislingid

*Kurówi koduleht
Karl III

**Karl III** nimelisi monarhe oli mitu:
***[[Karl Paks|Karl III Paks]]** oli Ida-Frangi kuningas ja Frangi keiser 876/879–887
***[[Karl III (Baden)|Karl III Wilhelm]]** oli Baden-Durlachi markkrahv 1709–1738
***[[Karl III (Pfalz)|Karl III Philipp]]** oli kuurvürst ja Reini pfaltskrahv 1716–1742
*Norra kuningas **Karl III** oli Rootsi kuningas **[[Karl XIV Johan]]**

## Vaata ka
*Böömi kuningas **Karel III** oli Austria-Ungari keiser **[[Karl I (Austria-Ungari)|Karl I]]** 
*Ungari kuningas **Károly III** oli Saksa-Rooma keiser **[[Karl VI]]** 

*Charles III (täpsustus)

*Karl I
*Karl II
*Karl IV (täpsustus)
*Karl V (täpsustus)
*Karl VI (täpsustus)
*Karl VII
Ferdinand II (täpsustus)

**Ferdinand II** nime all on tuntud:
***[[Ferdinand II]]** oli Saksa-Rooma keiser 1619–1637 
***[[Ferdinand II (Tirool)|Ferdinand II]]** oli Austria ertshertsog ning Tirooli valitseja 1564–1595 

## Vaata ka
*Fernando II
*Ferdinando II

*Ferdinand I
*Ferdinand III
*Ferdinand IV
Ferdinand III (täpsustus)

**Ferdinand III** nime all on tuntud:
***[[Ferdinand III]]** oli Saksa-Rooma keiser 1637–1657 

Ferdinand III nime all võivad esineda ka:
***[[Fernando III|Fernando Püha]]** oli Kastiilia kuningas 1217–1252 
***[[Ferdinando III (Toscana)|Ferdinando III]]** oli Toscana suurhertsog 1790–1801 ja 1814–1824

## Vaata ka
*Ferdinando III

*Ferdinand I
*Ferdinand II
*Ferdinand IV
Germanomaania

**Germanomaania** (ka *saksameelsus*) on saksa kultuuri ja saksapärasuse ülistamine. 

## Vaata ka
*Germanofiilia
Karl VI (täpsustus)

**Karl VI** nime all on tuntud mitu monarhi:
***[[Karl VI]]** oli Saksa-Rooma keiser 1711–1740 
***[[Karl VI (Rootsi)|Karl VI]]** oli Rootsi kuningas

## Vaata ka
*Karl I
*Karl II
*Karl III
*Karl IV (täpsustus)
*Karl V (täpsustus)
*Karl VII
Ferdinand I

**Ferdinand I** ja **Ferdinand**i nimelisi monarhe on olnud mitu:
***[[Ferdinand I (Saksa-Rooma keiser)|Ferdinand I]]** oli Saksa-Rooma keiser 1556–1564 
***[[Ferdinand I (Austria)|Ferdinand I]]** oli Austria keiser 1835–1848 
***[[Ferdinand (Savoia)|Ferdinand Savoiast]]** oli Genfi hertsog
***[[Ferdinand (Hessen-Homburg)|Ferdinand]]** oli viimane Hessen-Homburgi maakrahv  
***[[Ferdinand I (Bulgaaria)|Ferdinand I]]** oli Bulgaaria tsaar 1908–1918 
***[[Ferdinand I (Rumeenia)|Ferdinand I]]** oli Rumeenia kuningas 1914–1927 

## Vaata ka
*Fernando I
*Ferdinando I
*Ferdinand II
*Ferdinand III
*Ferdinand IV
Leelis

**Leelisteks** nimetatakse keemias tugevaid aluseid, nimelt metallide hüdroksiide, mis vees lahustudes dissotsieeruvad metalli- ja hüdroksüülioonideks. 

Leeliste hulka kuuluvad näiteks 
* naatriumhüdroksiid – NaOH
* kaaliumhüdroksiid – KOH
* kaltsiumhüdroksiid – Ca(OH)2
* baariumhüdroksiid – Ba(OH)2

## Vaata ka
*Lehelis
Olga Kuzenkova

**Olga Kuzenkova** (sündinud 4. oktoobril 1970 Smolenskis) on Venemaa vasaraheitja. Olümpiavõitja (2004).

Ta heitis esimese naisena vasarat üle 70 meetri.

Positiivse dopinguproovi tõttu jäi ta ilma 2005. aasta maailmameistritiitlist.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

Sydney 2000
*hõbemedal **69.77**
Ateena 2004
***olümpiavõitja 75.02**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

Sevilla 1999
*hõbemedal **72.56**
Edmonton 2001
*hõbemedal **70.61**
Pariis 2003
*hõbemedal **71.71**
Helsingi 2005
***maailmameister 75.10** 

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

Budapesti 1998
*hõbemedal **69.28**
München 2002
***Euroopa meister 72.94**

### [[Maailmarekord]]id

                                                   

Tulemus
Aeg
Koht

                                                                    
**64.44**  
17. mai 1992 
Rostov 


**65.40** 
4. juuni 1992 
Brjansk 
 

 **66.84**
23. veebruar 1994 
Adler 
 

**68.14**  
5. juuni 1995 
Moskva 
 

**68.16** 
18. juuni 1995 
Moskva 
 

**69.46**  
17. veebruar 1996 
Sydney 


**70.78** 
11. juuni 1997 
Smolensk 
 

**73.10**  
22. juuni 1997 
München 
 

**73.80**  
15. mai 1998 
Togliatti 
 


## Välislingid

Pilte Olga Kuzenkovast
*Helsingi 2005
*Ateena 2004
*München 2002
Heinrich XII

**Heinrich XII** nime all tuntud monarhid:
*Baieri hertsog **Heinrich XII** oli **[[Heinrich Lõvi]]**
***[[Heinrich XII (Reuß-Schleizi krahv)|Heinrich XII]]** oli Reuß-Schleizi krahv 1744–1784 

## Vaata ka
*Heinrich
Heinrich XIII

**Heinrich XIII** oli mitme valitseja nimi:
***[[Heinrich XIII (Baieri)|Heinrich XIII]]** oli Baieri hertsog 1254–1290 
***[[Heinrich XIII (Reußi vanem liin)|Heinrich XIII]]** oli Reußi vürst 1800–1817 

## Vaata ka
*Heinrich
Aerosmith

**Aerosmith** on USA rokkansambel.

Bänd sai alguse 1970. aastal Massachusettsi osariigis Bostonis, kui Steven Tyleri algatusel liideti kaks bändi (Chain Reaction, Jam Band) kokku ansambliks Aerosmith. Bändid mängisid varem samal kontserdil ning kuna Tylerile meeldis väga Jam Bandi kõla, tegi ettepaneku kaks bändi liita. 1970. aasta oktoobris said bändide liikmed kokku, et liitumist arutada. Tyler, kes oli olnud Chain Reactioni trummar ning taustalaulja, keeldus uues bändis trumme mängimast. Ta oli nõus liituma vaid juhul, kui saab olla juhtlaulja. Kuna teised sellega nõustusid, siis moodustatigi Aerosmith.

Bändi algusaastad olid keerulised: liikmed pidid elama ühiskorteris ning aeg-ajalt varastasid nad poest toitu. Hea õnne korral esines bänd mõnesaja dollari eest väikestel üritustel. Reklaami tegid nad endale vaid ise, sest ajakirjanduse tähelepanu nad ei pälvinud.

1972. aastal õnnestus Aerosmithil tänu tutvustele mängida mõnele plaadifirma esindajale. Samal aastal sõlmisid nad esimese plaadistuslepingu Columbia Recordsiga.

Aerosmithi singlid ja debüütplaat lõid laineid ja nende populaarsus kasvas kiiresti. Juba 1975. aastal esines koosseis Detroitis 80 000 inimesele.

Aerosmith salvestas sageli, veel tihedamad olid aga turneed. Aastate jooksul on neil olnud vaid mõni pikem paus, tavaliselt bändivälistel põhjustel.
*1981 taastus Steven Tyler raskest mootorrattaõnnetusest.
*1990 võttis bänd inspiratsiooni leidmiseks aja maha.
*1998 vigastas Tyler kontserdi ajal põlve ja veidi hiljem sai Joey Kramer bensiinijaama põlengus teise astme põletuse.

Aerosmithi on tunnustatud MTV muusikaauhindade ja mitme Grammyga, samuti on nad lisatud Rock'n'rolli Kuulsuste Halli.

5. juulil 2007 andis Aerosmith turneel "2007 World Tour" kontserdi ka Tallinnas A. Le Coq Arenal.

## Koosseis
*Steven Tyler – vokaal
*Brad Whitford – kitarr
*Joe Perry – kitarr
*Tom Hamilton – basskitarr
*Joey Kramer – trummid

## Diskograafia
### Albumid
*"Aerosmith" (1973)
*"Get Your Wings" (1974)
*"Toys In The Attic" (1975)
*"Rocks" (1976) (US #3)
*"Draw The Line" (1977)
*"Live Bootleg" (1978), kontsertalbum
*"Night In The Ruts" (1979)
*"Rock In A Hard Place" (1982)
*"Done With Mirrors" (1985)
*"Classics Live" (1986), kontsertalbum
*"Permanent Vacation" (1987)
*"Classics Live vol 2" (1987), kontsertalbum
*"Pump" (1989) (US #5; UK #3)
*"Get A Grip" (1993) (US #1; UK #2)
*"Nine Lives" (1997) (US #1; UK #4)
*"A Little South Of Sanity" (1998), kontsertalbum
*"Just Push Play" (2001) (US #2; UK #7)
*"Honkin' On Bobo" (2004) (US #5)
*"Rockin' The Joint" (2005), kontsertalbum
*"Music From Another Dimension" (2012)

### Kogumikud
*"Greatest Hits" (1980)
*"Gems" (1988)
*"Pandora's Box" (1991)
*"Box Of Fire" (1994)
*"Big Ones" (1994)
*"Young Lust: The Aerosmith Anthology" (2001)
*"O, Yeah! The Ultimate Aerosmith Hits" (2002)
*"Chronicles" (2005)
*"Devil's Got a New Disguise – The Very Best of Aerosmith" (2006)
*"20th Century Masters – The Millennium Collection: The Best Of Aerosmith" (2007)
*"Tough Love: Best of the Ballads" (2011)
*"The Essential Aerosmith" (2011)

## Vaata ka
*"Crazy"

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Plaadifirma ametlik leht
Heinrich XIV

**Heinrich XIV** nimelised monarhid:
***[[Heinrich XIV (Baieri)|Heinrich XIV Natternberger]]** oli Baieri hertsog 1310–1339 
***[[Heinrich XIV (Reußi noorem liin)|Heinrich XIV]]** oli Reußi vürst 1867–1913 

***[[Heinrich XIV (Reußi prints)|Heinrich XIV]]** on Reußi vürstliku perekonna pea alates 2012. aastast.

## Vaata ka
*Heinrich
Heinrich XV

**Heinrich XV** nimelised monarhid:
***[[Heinrich XV (Baieri)|Heinrich XV]]** oli Baieri hertsog 1312–1333 
***[[Heinrich XV (Reuß)|Heinrich XV von Plauen]]** oli Reußi vürst ja Lombardia-Veneetsia asekuningas 1814–1815 

## Vaata ka
*Heinrich
Gabriele Reinsch

**Gabriele Reinsch** (sündinud 23. septembril 1963 Cottbusis) on endise Saksa DV kergejõustiklane (kettaheitja). Ta on kehtiva naiste kettaheite maailmarekordi **76.80** omanik.
Tiruchchirāppalli

**Tiruchchirāppalli** (tamili திருச்சிராப்பள்ளி (*Tiruchchirāppaḷḷi*) 'austatud Chira linn' ehk திருச்சி (*Tiruchchi*); inglise keeles ka *Tiruchirapalli*, *Tiruchi*, *Trichy*; Hunteri transkriptsioonis *Tiruchchirāppalli*) on linn Indias Tamil Nadu osariigis, Tiruchchirāppalli ringkonna halduskeskus. Asub Kaveri jõe ääres. 

Tiruchchirāppalli on Nobeli füüsikaauhinna laureaadi Chandrasekhara Venkata Ramani sünnilinn.
1000. aastad

**1000. aastad**

Sajandid: 10. sajand &ndash; **[[11. sajand]]** &ndash; 12. sajand

Aastakümned: 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad &ndash; **[[1000. aastad]]** &ndash; 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad

Aastad: 1000 1001 1002 1003 1004 1005 1006 1007 1008 1009

----

## Sündmused maailmas

*...

## Sündmused [[Eesti]]s

*...

## Sündinud

*...

## Surnud

*...
Biwa järv

**Biwa järv** (jaapani 琵琶湖, *Biwa-ko*) on Jaapani suurim järv. Asub Honshū saare keskosas Shiga prefektuuris Kyōto linnast kirdes.

Biwa on Baikali ja Tanganjika järel maailma vanuselt kolmas järv. Biwa järve vanuseks hinnatakse 4 miljonit aastat. Järves on üle 1100 eluvormi, neist 58 liiki on endeemsed.

Biwa järv kuulub 1993. aastast Ramsari märgalade hulka.

Järve pindala on 670 km&sup2;, suurim sügavus 104 m, keskmine sügavus 41 m.

Biwa järve suubub üle 460 jõe ja oja, välja voolab vaid üks: Seta jõgi.

Saksa kirjanik Max Dauthendey on kirjutanud romaani "Biwa järve kaheksa nägu", millel põhineb Marko Raadi mängufilm "Biwa järve 8 nägu".

## Viited

## Välislingid
*Biwa järve uurimisinstituut *(inglise ja jaapani keeles)*
3 Doors Down

**3 Doors Down** on Ameerika Ühendriikide rokkmuusika ansambel.

Bänd alustas tegevust 1996. aastal Escatawpas Mississippis. Juba järgmisel aastal pälvisid nad oma demodega plaadifirmade tähelepanu ning sõlmisid lepingu Universal Recordsiga.

3 Doors Down suurendas oma populaarsust ülitiheda esinemisgraafikuga (keskmiselt 300 kontserti aastas) ning nende albumid on saavutanud USA-s suhteliselt suurt edu.

## Koosseis
*Brad Arnold – vokaal
*Matt Roberts – kitarr
*Chris Henderson – kitarr
*Todd Harrell – basskitarr
*Richard Liles – trummid

## Diskograafia
### Albumid
*"3 Doors Down" (1997)
*"The Better Life" (2000) – 7. koht USA-s – kuuekordne plaatinaplaadi staatus
*"Away from the Sun" (2002) – 8. koht USA-s – neljakordne plaatinaplaadi staatus, 8. koht Austraalias – plaatinaplaadi staatus
*"Seventeen Days" (2005) – 1. koht USA-s – plaatinaplaadi staatus, 6. koht Saksamaal
*"3 Doors Down" (2008) – 1. koht USA-s – kuldplaadi saatus (379 232), 6. koht Saksamaal
*"Time of My Life" (2011)
*"Us and the Night" (2016)

### Singlid

## Välislingid

*Ametlik koduleht
Sterlitamak

**Sterlitamak** (baškiiri 'Sterlja suue') on linn Venemaal Baškortostani Vabariigis. Linn asub Belaja lisajõgede Aškadari ja Sterlja suudmes, 120 km Ufast lõunas. 

Sterlitamak on asutatud 1766. aastal, linnaõigused sai 1781. aastal. Kui 20. märtsil 1919 moodustati Baškiiri ANSV, sai Sterlitamak selle pealinnaks ning oli seda kuni 1922. aastani. Aastail 1952–1953 oli Sterlitamak Baškiiri ANSV koosseisu moodustatud Sterlitamaki oblasti pealinn.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sterlitamaki elanikest venelasi 49,7%, tatarlasi 23,0%, baškiire 15,6% ja tšuvašše 5,3%.

Tänapäeval on linn keemia- ja masinatööstuse keskus. Linna lähedal asuvad naftaleiukohad.

## Viited

## Välislingid

* Sterlitamaki koduleht (*vene keeles*)
AIDS

**AIDS** (eesti keeles ka **aids**) ehk **omandatud immuunpuudulikkuse sündroom** (OIPS) on inimese immuunsüsteemi kahjustavate sümptomite ja infektsioonide kogum, mida põhjustab HI-viiruse nakkus.

## Nimetus

AIDS on lühend ingliskeelsest nimetusest *acquired immune deficiency syndrome* või *acquired immunodeficiency syndrome*.

Lühend AIDS võeti terminina kasutusele 1982. aastal.

## Kaasuvad haiguslikud seisundid
 
Inimese omandatud immuunpuudulikkuse sündroomile on iseloomulikud oportunistlikud infektsioonid ja kasvajad. 

Vähiseisundite tekke põhjused pole seni selged, tähtsat rolli nimetatud seisundite tekkes HIV-infektsiooniga inimestel võib mängida immunosupressiooni esile kutsuvate ravimite pikemaajaline tarvitamine.

## Oportunistlikud mükoosid

AIDS-i haigetel esinevad sageli oportunistlikud mükoosid: suu ja neelu soor, söögitoru kandidiaas (põhjustateks *[[Candida]] sp.*), dermatofütoosid (*[[Trichophyton]]*i liigid, *Epidermopythin floccosum*), pneumotsüstis-pneumoonia (*[[Pneumocystis jiroveci]]*), kopsukrüptokokoos, peaajukrüptokokoos, nahakrüptokokoos (*[[Cryptococcus neoformans]]*), süsteemne histoplasmoos (*[[Histoplasma capsulatum]]*), mikrosporidioos (*[[Enterocytozoon bieneusi]]*), kopsuaspergilloos (*[[Aspergillus fumigatus]]*) jt.

## Ajalugu
HI-viiruse eri tüved on primaatidelt inimestele kandunud vähemalt 13 korda. Üle maailma on neist suutnud levida vaid üks – HIV-1 M. Selle laialdasem levik sai alguse 1920. aastatel Belgia Kongos. Pärast maa iseseisvumist 1960. aastal (Kongo Demokraatlik Vabariik) ja kaasnenud kultuurilisi muutusi levis viirus kiiresti ülejäänud Lõuna-Aafrika riikidesse. Esimene nakatumisjuhtum registreeriti alles 1981. aastal ja HI-viirus isoleeriti 1983. aastal.

## Vaata ka
*HIV
*HIV-epideemia
*Ülemaailmne AIDSi vastu võitlemise päev

## Viited

## Välislingid

* MTÜ AIDSi tugikeskus
* Eesti HIV Positiivsete Võrgustik
* Tervise Arengu Instituudi HIV-i ennetamise veebilehed
* AIDSi ennetamine Euroopa Liidus
Noarootsi vald

**Noarootsi vald** (rootsi keeles *Nuckö kommun*) oli kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Lääne maakonnas.

2016. aastal sõlmisid Kullamaa, Lääne-Nigula, Martna, Noarootsi ja Nõva vald ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustus nende viie valla ning Nissi valla Rehemäe küla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Lääne-Nigula vald.

## Ajalugu
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidium otsusega 1991. aasta 11. aprillist nimetati Lääne maakonna Pürksi külanõukogu ümber Noarootsi külanõukoguks. Hiljem sai Noarootsi külanõukogust Noarootsi vald.

### Vallavanemad
* 1987–2009 Ülo Kalm
* 2009–2011 Aivar Kroon
* 2011–2013 Annika Kapp
* 2013– Triin Lepp

## Valla asulad
### Külad
Noarootsi vallas oli 23 küla (sulgudes küla rootsikeelne rööpnimi) – Aulepa (Dirslätt), Dirhami (Derhamn), Einbi (Enby), Elbiku (Ölbäck), Hara (Harga), Hosby, Höbringi (Höbring), Kudani (Gutanäs), Osmussaare (Odensholm), Paslepa (Pasklep), Pürksi (Birkas), Riguldi (Rickul), Rooslepa (Roslep), Saare (Lyckholm), Spithami (Spithamn), Sutlepa (Sutlep), Suur-Nõmmküla (Klottorp), Tahu (Skåtanäs), Telise (Tällnäs), Tuksi (Bergsby),  Vanaküla (Gambyn), Väike-Nõmmküla (Persåker), Österby.

### Endised külad
Valla territooriumile jäävad ka mitmed endised külad – sealhulgas Haversi, Kiritse, Klaanemaa, Kulani, Luksi, Metsküla, Norrby, Pöia, Söderby, Valive, Viluvere ja Vööla.

## Rahvastik

## Kirikud ja kalmistud
Noarootsi vallas asuvad Noarootsi kirik, Rooslepa kabel, Sutlepa kabeli ase ja Osmussaare kabeli varemed.

Kalmistuid on vallas kokku viis:
* Noarootsi kalmistu (tegutsev)
* Sutlepa kalmistu (tegutsev)
* Rooslepa kalmistu (tegutsev)
* Hosby vana kalmistu (ajalooline)
* Osmussaare kalmistu (ajalooline)

## Tuulepargid
Valla territooriumil asus kaks tuuleparki – kolmes külas kokku 16 tuulikuga esindatud Aulepa tuulepark ning 3 tuulikuga Vanaküla tuulepark.


Lained Põõsaspea neemel.jpg|Lained Põõsaspea neemel
Noarootsi vicarage.jpg|Noarootsi pastoraadi peahoone
Ramsi ülemine päevamärk 2007.jpg|Ramsi ülemine päevamärk
Dirhami rand.jpg|Dirhami rand
Nuckö-Noarootsi Church.jpg|Noarootsi kirik
Aulepa tuulepark 10 2013.JPG|Aulepa tuulepark oktoobris 2013


## Vaata ka
*Noarootsi Püha Katariina kogudus
*Noarootsi Vabadussõja mälestussammas
*Noarootsi kihelkond
*Noarootsi kirikumõis

## Viited

## Välislingid
Noarootsi valla lipp

**Noarootsi valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Noarootsi valla lipp.

Lipp on kinnitatud riigisekretäri poolt 25. novembril 1996. 

## Lipu kirjeldus

Noarootsi valla lipp on horisontaalsete laidudega trikoloor, mille ülemine laid on sinine, keskmine must ja alumine kollane.

Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ühikut.

## Lipu kasutamise kord

#Lipp heisatakse alaliselt valla ametiasutuse hoone peasissekäigu juurde lipumasti.
#Lipu võib heisata riiklikel pühadel, valla pidupäevadel, perekondlike sündmuste ja tähtpäevade puhul igaüks, kes järgib käesoleva paragrahvi sätteid.
#Kui valla lipp heisatakse koos Eesti lipuga ning rahvusvahelise organisatsiooni lipuga ja mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, Eesti maakonna, valla, linna või muu lipuga, paigutatakse valla lipp või muu lipp Eesti lipust ja rahvusvahelise organisatsiooni lipust lipurivi tagant vaadatuna vasakule.
#Valla lippu laualipuna kasutatakse volikogu ja valitsuse istungitel.
#Lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipu ülemisse otsa 10 cm laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad kuni lipukanga alumise servani. Ilma musta lindita leinalipp heisatakse lipumasti nii, et lipu alumine äär asuks lipumasti keskel.
#Valla lipu kasutamise korra järgimise üle teostab järelevalvet valitsus.
#Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.

## Vaata ka
*Noarootsi valla vapp
*Lääne maakond

## Välislingid
*Noarootsi valla sümboolika valla kodulehel
*Noarootsi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Alar Laats

**Alar Laats** (sündinud 11. mail 1954) on eesti teoloog.  

## Elulugu
Alar Laats on lõpetanud 1972. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli teoreetilise füüsika erialal. 1980–1988 õppis ta Usuteaduse Instituudis teoloogiat ja 1988–1989 oli ta külalisüliõpilane Vene Õigeusu Kiriku Leningradi Vaimulikus Akadeemias. 1989–1990 jätkas Alar Laats magistriõpinguid teoloogia alal Birminghami ülikoolis. Aastatel 1991–1995 õppis Alar Laats Cambridge'i ülikooli doktorantuuris, kus ta kaitses süstemaatilise teoloogia valdkonnas filosoofiadoktori kraadi.

Alar Laats töötas 1996–2004 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas dotsendi ja professorina süstemaatilise usuteaduse õppetoolis, seejärel luterliku usuteaduse õppetooli professorina. Aastatel 2004–2005 oli ta Usuteaduse Instituudi rektor ja Tartu Ülikooli usuteaduskonna luterliku usuteaduse õppetooli külalisprofessor. 2006–2011 töötas ta Tallinna Ülikooli usundiloo professorina. Ordineeriti 20. mail 2004 õpetajaks. Mais 2012 kustutati ta peapiiskop Andres Põderi ettepaneku alusel EELK vaimulike nimekirjast.

Alar Laats on osalenud mitme EELK komisjoni töös ja olnud Kirikute Maailmanõukogu komisjoni *[[Faith and Order]]* plenaarkomisjoni, Cambridge'i teoloogiaseltsi ning humanitaar- ja sotsiaalteaduste ajakirja Trames toimetuskolleegiumi liige. Ta oli 2005. aastal Martin Lutheri Ühingu asutajaliige ja esimene esimees.

Alar Laatsi tähtsaim teadusvaldkond on süstemaatiline teoloogia, peamisteks uurimissuundadeks suhted ida- ja läänekristluse vahel.

Aastal 1980 kirjutas ta alla 40 kirjale.

## Tunnustus
*2006 Riigivapi IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Ta oli abielus Tiina Randviiriga, tema praegune abikaasa on vaimulik Annika Laats.

## Viited

## Välislingid
*
Quito

**Quito** (ketšua keeles: **Kitu**), ametliku nimega **San Francisco de Quito**, on Ecuadori pealinn ja riigi suuruselt teine linn, mille metropolipiirkonnas elab hinnanguliselt 2,8 miljonit inimest. See on ka Pichincha provintsi pealinn. Linn asub Guayllabamba jõe orus. 

See paikneb umbes 2850 m kõrgusel merepinnast, olles sellega maailma kõrgeim või kõrguselt teine pealinn. Selline olukord on tekkinud, sest Boliivial on kaks pealinna. Juhul kui järjestuse koostamisel pidada Boliivia pealinnaks La Pazi (3640 m), on Quito selle järel teine, kuid põhiseadusliku Boliivia pealinna Sucre (2750 m) kasutamisel on Quito kõrgeim pealinn.

Quito on Ecuadori poliitiline ja kultuuriline keskus, kuna seal asuvad riigi peamised valitsus-, haldus- ja kultuuriasutused. Enamiku Ecuadoris tegutsevate rahvusvaheliste ettevõtete peakorterid asuvad samuti Quitos. See on ka üks riigi kahest suuremast tööstuskeskusest – teine ​​on sadamalinn Guayaquil.

Quito vanalinn on üks terviklikumalt säilinud linnasüdameid kogu kontinendil ning see võeti esimeste seas UNESCO maailmapärandi nimistusse 1978. aastal.

## Guápulo, Quito



File:(Guápulo) Buena Vista black and white.JPG
File:(Guápulo) Calle pic. z.JPG
File:(Guápulo) Calle pic. e.JPG
File:(Iglesia de Guápulo) vista to gonzalez suarez quito.JPG
File:(Iglesia de Guápulo) pic. b.JPG
File:(Guápulo) Calle pic. b.JPG
File:(Guápulo) Calle pic. a.JPG


## Vaata ka
*Ecuadori Keskülikool

## Viited

## Välislingid

*Quito Ecuador
Võistlustants

**Võistlustants** ehk **tantsusport** on spordiala, milles võisteldakse peotantsude tantsimises. Kümme tantsitavat tantsu jagunevad Ladina-Ameerika ja standardtantsudeks. Võistlustantsu võistlustel jaotatakse tantsijad kategooriatesse vanuse ja tasemeklassi järgi.

## Võistlustantsud
### [[Standardtantsud]]
*Aeglane valss 
*Tango
*Viini valss
*Aeglane fokstrott
**[[Quickstep]]*
 
### [[Ladina-Ameerika tantsud]]
*Samba 
*Tšatša
*Rumba
*Pasodoobel
*Džaiv

## Eestis
Eesti tantsuklubide ja tantsijate katusorganisatsiooniks on Eesti Tantsuspordi Liit (ETL) ja sellesse kuulub 45 tantsuklubi ja -kooli.

Eesti Tantsuspordi Liidu (edaspidi ETSL) määrustiku põhjal on võistlustantsus vanuserühmi kaksteist ja need kujunevad tantsupaari moodustanud tantsijate sünniaastate alusel järgmiselt: 
1. Mudilased kuni 7-aastased. 
2. Lapsed 1: kuni 8- või 9-aastased. 
3. Lapsed 2: vanem partner saab jooksval kalendriaastal 10- või 11-aastaseks. 
4. Juunior 1: 12- või 13-aastased. 
5. Juunior 2: 14- või 15-aastased. 
6. Noored: 16- kuni 18-aastased. 7. Noored 2: 19- kuni 21-aastased. 
8. Täiskasvanute paarid, kus vanem partner saab jooksval kalendriaastal vähemalt 19-aastaseks. 
Seeniorid alates 35. eluaastast (ETSL 2009, lk 7).

Kõik spordiala spetsiifikaga seotu on Eestis reguleeritud WDSF-i regulatsioonidega ja ETSL-i tantsuspordimäärustikuga.

## Tasemeklassid
Tasemeklassid ei ole seotud vanusega, vaid neid arvestatakse võistlustelt kogutud punktide põhjal. Madalamast tasemeklassist kõrgemasse jõudmiseks on vaja koguda 100 punkti. 
*Algajad 2–4 tantsu
*E-klass 6 tantsu
*D-klass 8 tantsu
*C-klass 10 tantsu
*B-S-klass vabaklass
**Tärniga paar* (*) (tärniga paariks nimetatakse maailma tippvõistlustel stabiilselt finaali- või medalikohale tantsivat paari)

## Vaata ka
*Tantsusammud
*Seltskonnatants

## Viited
Møre og Romsdali maakond

**Møre og Romsdali maakond** [m'ööre o r'umsd'aal] on Lääne-Norra kõige põhjapoolseim maakond.

See jaguneb kolmeks ajalooliseks osaks (kunagiseks foogtkonnaks): Nordmøre, Romsdal ja Sunnmøre.

Maakonna neli suuremat linna on Kristiansund, Molde, Åndalsnes ja Ålesund.

Ranniku lääneosas on domineerivad  saared. Maakonna siseosas domineerivad pikad fjordid ja järsud mäed.

Kuulsamad vaatamisväärsused on Trollstigen, Trollveggen, Romsdalshorn, Rauma jõgi, Atlanterhavsveien, Geirangerfjorden ja Hjørundfjord.

## Vallad
Maakonnas on 27 valda (sulgudes elanike arv seisuga 1. jaanuar 2024):

2019. aastal viidi Rindali vald Trøndelagi maakonda. 2020. aastal liideti Harami, Sandøy, Skodje ja Ørskogi vald Ålesundi vallaga, Midsundi ja Nesseti vald Molde vallaga, Norddali ja Stordali vald Fjordi vallaga ning Fræna ja Eide vald Hustadvika vallaga. Ühtlasi liideti samal aastal Volda vallaga Hornindali vald, mis enne kuulus Sogn og Fjordane maakonda, ning Møre og Romsdali maakonda kuulunud Halsa vald liideti Trøndelagi maakonda kuuluva Heimi vallaga. 2024. aastal taastati Harami vald.

## Viited
Immanents

**Immanents** (tuletatud keskaja ladina keele sõnast  *immanens* 'omane, sisemine', mis on vorm keskaja ladina keele sõnast   *immanere* millegi piiresse või sisse jääma) on vastandmõiste transtsendentsile ning tähendab seda, mis on esemele või nähtusele seesmiselt omane, nähtuse sisemisest loomusest tulenev. Immanentsiks nimetatakse Spinoza filosoofias jumala kohalolu maailmas, Immanuel Kanti tunnetusteooria raames võimaliku kogemuse piiresse jäävat.

## Selle maailma osa
Enim levinud religioosses kasutuses tähistab jumaliku jõu või jumaliku olevuse omadust viibida kõiges, mis on olemas (panteism). Selles tähenduses eristub immanentne maailmast eraldiseisva jumala kontseptist (transtsendents).

Hinduismis  kasutatakse seda tähendust brahmani (jumaliku jõu) ja maailma vahelise suhte kirjeldamisel. Sellise religiooni näiteks on ka monistlik teism. Keskaegse Euroopa filosoofid jagunesid Jumala immanentsuse või transtsendentsuse küsimuses neoplatonistideks (Aurelius Augustinus) ja aristoteliaanideks (Albert Suur ja Aquino Thomas).

Ometi ei vastanda see kontsept ennast täielikult transtsendentse kontseptile. Religioonis võib Jumal olla inimeses immanentne ilma, et see läheks vastuollu oma transtsendentsusega.

Prantsuse 20. sajandi filosoofi Gilles Deleuze'i järgi on igasuguse tegevuse ja tagajärje põhjus *immanentne*, erinevalt essentsialistliku filosoofia ettekujutusele välisest *transtsendentsest* ideede maailmast. Metafüüsiliselt immanentne on printsiip, mille toime on lahutamatu sellest, milles ta toimib. Deleuze´i filosoofiat võib sellest lähtuvalt nimetada puhta immanentsuse filosoofiaks, oma viimasele tööle pani Deleuze pealkirjaks "Immanentsus: elu..." ("L'immanence: une vie...").

## Sisalduv
Immanentsus võib tähendada ka, et miski sisaldub milleski või jääb ühe isiku, maailma vmt. sisse. 
See tähendus on enam levinud kristluses ja teistes monoteistlikes teoloogiates, milles Jumalat peetakse ülimuslikuks oma loomingu suhtes.

## Immanents ja transtsendents
Öeldes, et  "Jumal on surnud," kuulutab Nietzsche, et meid on jäetud omapead ning me ei peaks enam püüdma avastada *transtsendentset* ja varjatud tõde ega leiutama *maailma lõpu* jaoks *transtsendentset* ja lõplikku tõde.

Midagi sarnast kohtame ka Wittgensteinil: "Millest ei saa rääkida, sellest tuleb vaikida." Wittgenstein uskus, et oli formaalselt määratlenud universaalse *tõe* kontsepti – formaalselt, seega sõltumatuna mistahes vaatlejast (subjektist). Kas selline tõde on immanentne või transtsendentne? See ei ole oluline: seda eristust ennast ei tohi formaliseerida ning seega "ei ole selle kohta midagi öelda."

Jean-Paul Sartre tõdeb sedasama, kasutades oma  "Dialektilise mõistuse kriitikas" (1960) liitvormi *immanentsus-transtsendentsus*.

## Vaata ka
*Panteism
*Spinoza
*Transtsendents

## Välislingid
*Catholic encyclopedia: Immanence
Ålesund

**Ålesund** (varasem nimi *Aalesund*) on linn loode-Norras Møre og Romsdali maakonnas, poolel teel Bergeni ja Trondheimi vahel.

Ålesund koosneb kolmest saarest (Nørvøy, Aspøy ja Hessa). Maismaad ja saari ühendavad sillad.

Elanikke on 40 001 (2005). See on elanike arvult 18. linn Norras.

Ålesund on piirkonna kaubandus- ja tööstuskeskus ning üks Norra suuremaid kalasadamaid.

Ålesund on Norras ainulaadne linn, mis on koondunud väikesele alale.

## Arhitektuur ja vaatamisväärsused
Suurepärased vaated linnale avanevad Aksla (407 m) ja Sukkertoppeni mäelt. Muud looduslikud vaatamisväärsused linna lähedal on Geirangeri fjord ja Runde saar.

Ålesundi valda laastas 1904. aastal Ålesundi tulekahju, mis jättis ligi 10 000 elanikku kesktalvel koduta. Abi kogu Euroopast aitas kaasa Ålesundi ülesehitamisele juugendstiilis. Ligi 50 arhitekti olid inspireeritud rahvusvahelistest, eriti saksa mõjudest, ja lisaks rahvusromantismist. Kolme aastaga ehitati kõrvuti rohkem kui 320 juugendmaja. Nii tekkis üks Euroopa esinduslikumaid juugend-linnamaastikke.

Sama muljetavaldav on ilus maastik – meri ja helid, mäed, saared ja fjordid.

Ålesundi tuntuim vaatamisväärsus on akvaariumipark Atlanterhavsparken ehk Ålesund Akvarium.


Pilt:Aalesund from Fjellstua.jpg|Vaade Ålesundile Fjellstualt
Pilt:General view, Alesund, Norway.jpg|Ålesund enne tulekahju. (Postkaart 1900. aastast)
Pilt:Jugendstilsenteret-modf.jpg|Jugendstilsenteret, juugendstiilimuuseum
Pilt:Aksla aalesund MH5Y3793.jpg|Õhtune vaade linnale Aksla mäelt
Pilt:Aalesund Fjell Stua.jpg|Sadam ja Fjellstua mägi
Pilt:Aalesund Hafen.jpg|Sadam
Pilt:Aalesund SAS Hotel.jpg|Hotell SAS Radisson


## Viited

## Välislingid

* Ålesundi valla ametlik koduleht (*norra, inglise, saksa, itaalia ja prantsuse keeles*)
* Ålesundi ametliku reisijuhi koduleht (*norra ja inglise keeles*)
Võikvere mõis

**Võikvere mõis** (saksa keeles *Woitfer*) oli rüütlimõis Tartumaal Laiuse kihelkonnas, hiljem Kuremaa kõrvalmõis Palamuse kihelkonnas. Tänapäeval asub kunagine mõis halduslikult Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

## Ajalugu
### Võikvere varasem ajalugu

Võikvere küla kuulus varem Saksa ordule. 1454. aastal läänistas ordumeister Johann von Mengede selle Diedrich Vierausile (Virkes, Fircks). Külana on seda mainitud veel 1480. aastal. Seejärel sai sellest Pilistvere kihelkonnas asunud Loopre mõisa osa. 1638. aastal kuulus Võikvere üheksaadramaalise valdusena Loopre mõisnikule Engelbrecht von Kawerile (suri 1658). XVII sajandi lõpul jäi see reduktsioonist puutumata ja 1688. aastal seisis valdus Engelbrecht von Kaweri pärijate nimel. Peamõis Loopre esines samuti 1699. aastal aadlimõisate nimekirjas. Looprega jäi Võtikvere seotuks XVIII sajandi keskpaigani.

### Võikvere iseseisva mõisana

Loopre mõisnik Berend Gustav von Kawer (u 1706–1770) müüs Võikvere 1766. aastal assessor Otto Reinhold von Yhrmannile (1720−1780) ja nii sai sellest iseseisev rüütlimõis. Kuna tema pojad surid noorelt, langes mõis tema kahele tütrele: Auguste Johanna von Yhrmannile (1761−1800) ja Dorothea Helena von Yhrmannile (1764−?). 1786. aastal jagasid õed isa pärandi ära ja mõisa omandas õdedest vanem. Laiuse pastori Heinrich Johann von Jannauga naitunud Auguste Johanna müüs mõisa 1794. aastal Johanna Gerdruta von Zeddelmannile (sündinud von Maydell) (1758−1816). Tema pärijad müüsid valduse 1824. aastal Raadi majoraathärrale ja Kuremaa mõisnikule Reinhold Wilhelm von Liphartile (1750−1829); edaspidi oli Võikvere Kuremaa kõrvalmõis.

## Viited

## Kirjandus
*Heinrich von Hagemeister. *Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Zweiter Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1837. Lk 134 https://books.google.ee/books?id=JUECAAAAYAAJ&printsec=frontcover&rview=1&redir_esc=y#v=onepage&q&f=false
*Leonhard von Stryk. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 84 http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001239,00000.html
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 251 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/269

## Välislingid
*Rahvusarhiiv: Võikvere mõisa vakuraamatud 1805. aastast
Nižnekamsk

**Nižnekamsk** on linn Venemaa Tatarstanis. Asub Kama jõe ääres.

Nižnekamsk on tekkinud naftakombinaadi juurde 1960. aastate alguses. Linnaõigused sai 1966. aastal.

Linna elanikest oli 2003. aastal tatarlasi 46,5%, venelasi 46,1% ja tšuvašše 3,0%.

## Viited

## Välislingid

* Nižnekamski koduleht (*vene keeles*)
* Mitteametlik portaal (*vene keeles*)
Taabri mõis

**Taabri mõis** oli riigimõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal.

Tõenäoliselt sai mõis oma saksakeelse nime *Anrepshof* Anrepi suguvõsa järgi. Ent puuduvad teated selle kohta, et mõis oleks olnud nende valduses Poola valitsuse ajal.

1637. aastal oli Taabri mõis major Nils Dubleri omanduses. Ta oli selle kuningalt autasuks saanud. 

1646. aastal kinnitas Rootsi kuninganna Kristiina Heinrich Heini nõudluse mõisale. Hein oli Tartu õuekohtu assessor ja Tartu ülikooli professor; tal oli õigusteaduse doktori kraad. Tema teist korda naitunud tütar Elisabeth Hein (lesena von Eeck) oli abielus Tallinna kaupmehe Andreas Stempeliga, 1674 kinnitati tema omandiõigust mõisale ja mõis kuulus talle veel 1682.

Mõisate reduktsiooni käigus mõis võõrandati ja see läks Rootsi riigi omandusse.

## Kirjandus
*
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 57 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001239,00073.html?prozent=.
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 443 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/461.
*Uustalu, Märt. *Taabri mõisa ajaloost*. − Tartu Valla Kuukiri. Nr 214. Veebruar 2016, lk 14-15.http://tartuvv.planet.ee/dokumendid/kuukiri/2016/02kuukiri.pdf
*Uustalu, Märt. *Taabri mõisa ajaloost II*. − Tartu Valla Kuukiri. Nr 216. Aprill 2016, lk 18-19.http://tartuvv.planet.ee/dokumendid/kuukiri/2016/04kuukiri.pdf
*Uustalu, Märt. *Taabri mõisa ajaloost III*. − Tartu Valla Kuukiri. Nr 221. Oktoober 2016, lk 14-15.http://tartuvv.planet.ee/dokumendid/kuukiri/2016/09kuukiri.pdf
Atlanterhavsparken

**Atlanterhavsparken** ('Atlandi ookeani park') ehk **Ålesund Akvarium** on akvaariumikeskus Norras Tuenesetis, umbes 3,5&nbsp;km Ålesundist lääne pool. See asetseb Atlandi ookeani rannikul.
  
Tegemist on ühe suurema keskusega omataoliste seas Euroopas. Seal on ligi 4000 m² ekspositsioonipinda ja vaatajatele mõeldud pinda ning 6000 m² välipinda jalutamiseks ja suplemiseks.

Atlanterhavsparken on ainulaadne selle poolest, et on ehitatud rannikule ja järgib tänapäevaseid eksponeerimispõhimõtteid. Suured maastikuakvaariumid kihavad ookeanielust. Rõhuasetus on läänepiirkondadel.

## Välislingid
* Atlanterhavsparkeni koduleht (*norra ja inglise keeles*)