open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Juri Torbek

**Juri Alfredovitš Torbek** (vene keeles **Юрий Альфредович Торбек**; 5. mai 1954 Narva – 3. jaanuar 2003 Krasnodar) oli Eestist pärit Valgevene NSV jaNõukogude Liidu poksija.

Torbek alustas poksiga tegelemist Narva Dünamos, kus tema treener oli Anatoli Kozlovski. Ta oli 1972. aastal sulgkaalus (kuni 57 kg) ja 1973. aastal II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) Eesti NSV juunioride meister. Ta sai Eesti NSV meistrivõistlustel I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) III koha (1973). Ta sai XI Roman Kuura mälestusvõistlustel kergekaalus (kuni 60 kg) III koha (1972).

Torbek poksis hiljem Valgevene NSV eest. Ta oli II keskkaalus (kuni 75 kg) kokku viiekordne Valgevene NSV meister, neist aastatel 1976–1979 Minski ja 1980. aastal Homieli Dinamot esindades Ta poksis hiljem Vene NFSV eest Krasnodaris Nõukogude relvajõudude spordiklubis ning veelgi hiljem töötas seal treenerina. 

Torbek võitis 24.–28. veebruaril Tallinnas peetud Nõukogude Liidu Spordikomitee katsevõistlused ja läks Nõukogude Liidu koondise koosseisus 3. maailmameistrivõistlustele (München, 1982), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Iran Barkleyle (USA) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta sai II keskkaalus (kuni 75 kg) 2. maailma karikavõistlustel (Montréal, 1982) 2. koha, kaotades finaalis José Gómezele (Kuuba).

Torbek võitis II keskkaalus (kuni 75 kg) 24. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 1981) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks.

Torbek oli poolraskekaalus (kuni 81 kg) Nõukogude Liidu meister 1985. aastal. Ta sai Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 3. koha aastatel 1983 ja 1984.

## Viited

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009

## Välislingid
*Juri Torbeki sporditulemusi Eestis
Heido Selmet

**Heido Selmet** (sündinud 16. märtsil 1955) on eesti õpetaja ja treener.

Ta on olnud Tallinna Sikupilli Keskkooli kehalise kasvatuse ja bioloogia õpetaja.

Heido Selmet on ka Eesti meistriks tulnud Sikupilli Keskkooli poistevõistkonna korvpallitreener.

Ta mängis filmis "Kevade" Visakut.

## Viited
Soome välisminister

**Soome välisminister** on Soome valitsuse liige, kes juhib välisministeeriumi.

20. juunil 2023 ametisse astunud Petteri Orpo valitsuse välisminister on Koonderakonna Elina Valtonen.

## Soome välisministrid

## Viited
Alzamai

**Alzamai** on linn Venemaal Irkutski oblastis Nižneudinski rajoonis. Asub Toporoki jõe ääres Ida-Sajaanides.

Alzamai on asutatud 1899. aastal Siberi raudtee äärde. Linnaõigused sai 1955. aastal.

## Välislingid
* http://www.alzamay.ru/
Thomas Lloyd Short

**Thomas Lloyd Short** (sündinud 1940) on ameerika semiootik.

Ta on tuntud kui Charles Sanders Peirce'i uurija.

## Teosed
*Short, Thomas L. 2007. *Peirce's theory of signs*. Cambridge: Cambridge University Press. (Sellele raamatule on pühendatud ka ajakirja *[[Transactions of the Charles S. Peirce Society]]* kd. 43(4) (2007) – vt..)
Makobo Modjadji

**Makobo Modjadji** (1978 Polokwane – 12. juuni 2005 Polokwane) oli balobedude kuues ja viimane vihmakuninganna alates 16. aprillist 2003 kuni surmani.
Taldõkorgan

**Taldõkorgan** on linn Kasahstanis, Žetisu oblasti halduskeskus. Taldõkorgan asub Karatali jõe ääres 74 ruutkilomeetril ja on Alatau eelmäestikus keskmiselt 602 meetrit üle merepinna.   

1999. aastal elas linnas 97 996 elanikku, 2003. aastal 118 400 elanikku, 2009. aastal 123 038 elanikku, 2017. aastal 135 217 elanikku, 2018. aastal juba 173 000 elanikku, 2019. aastal 145 403 elanikku, 2020. aastal 145 691 ja 2023 168674 elanikku.  

Taldõkorgan oli algul tuntud nomaadide talilaagrina, mis sai 1868. aastal Gavrilovka asunduseks. Gavrilovka asundusse kolisid Venemaa aladelt ümberasujad. 1920. aastal muudeti Gavrilovka asunduse nimi jälle Taldõkorganiks. Teise maailmasõja ajal toodi Taldõkorgani asundusse ettevõtteid Venemaa Lääne-Uraali piirkonnast ja see elavdas suuresti asula elu. 1944. aastal sai asula linna õigused ja muutus samanimelise rajooni keskuseks ning hiljem, aastatel 1944–1959 ja 1967–1991, oblasti keskuseks. 

Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu lagunemise järel toimus selles piirkonnas majanduslik kollaps, mistõttu lõpetasid paljud ettevõtted pankroti tagajärjel tegevuse ja osa elanikest lahkus linnast. 1998–2001 kaotati Taldõkorgani oblast ja linn allutati Almatõ oblasti haldusüksuseks. 

Aastal 2001 sai Taldõkorgan uue staatuse, sest president Nazarbajev andis linnale Almatõ oblasti keskuse staatuse ja Almatõ muutus vabariikliku alluvusega linnaks väljaspool Almatõ oblastit, kus elab 1,8 miljonit elanikku. Almatõ oblasti pealinnana saab Taldõkorgan olla ühtlasi Almatõ piirkonna halduskeskus, mille lähistel elab üle kahe miljoni elaniku. Pärast seda, kui Taldõkorgan oli saanud Almatõ oblasti halduskeskuseks, kasvas linna elanikkond kiiresti: pooleteise aasta jooksul oli linna tulnud elama üle 20 000 uue elaniku. Linn on paljurahvuseline, aga kõige suurema osa elanikest moodustavad kasahhid, keda oli 2010. aastal 64,96%.  

Taldõkorganis on lennujaam, kus asub Kasahstani relvajõudude lennuväebaas ja Turkestani–Siberi raudtee lisaharul paiknev raudteejaam. Lisaharu suundub endisesse tuntud tööstuslinna Tekelisse. Linna läbib automagistraal, mis on Euroopas maantee 40. 

Taldõkorganis tegutseb 1972. aastal asutatud ülikool (*І. Жансүгіров атындағы Жетісу мемлекеттік университеті*, vene keeles *Жетысуский государственный университет имени И. Жансугурова*, lühend *ЖГУ*), kus on seitse teaduskonda ja õpib üle 7000 üliõpilase.   

Taldõkorganis on alates 1981. aastast jalgpalliklubi Shetissu (inglise keeles *Jetisu Taldykorgan,* kasahhi keeles *Жетісу футбол клубы*, *Jetisu futbol klubı*), mis mängib Kasahstani meistrivõistluste esiliigas. 2009. aastal toimusid Taldõkorganis Aasia meistrivõistlused tõstmises, kus oli osavõtjaid 22 Aasia riigist.    

Taldõkorganist on pärit 1972. aastal sündinud Kasahstani kosmonaut kindralmajor Aidyn Ajyumbetov, kes on lõpetanud kohaliku ülikooli.   

Taldõkorgani ülikoolis töötas teadus-, arenduse ja innovatsiooni ala prorektorina Peeter Järvelaid.
GRUB

**GNU GRUB** (lühemalt **Grub**) on GNU projekti raames arendatav opsüsteemi alglaadur, mis võimaldab buutimisel valida mitme installitud opsüsteemi hulgast ühe.

## Operation

## Välislingid
*Alglaadija GRUB
*Grubi taastamine
Larry Ewing

**Larry Ewing** (sündinud 3. aprillil 1978) on Ameerika Ühendriikide programmeerija, kes on peamiselt tuntud operatsioonisüsteemi Linux maskoti Tuxi kujundajana.

## Välislingid
*Larry Ewingi koduleht
*Larry Ewingi Tuxi leht
Ottokar Torrim

**Ottokar Torrim** (20. juuli 1887 Halliste vald – 3. juuli 1939 Tallinn) oli eesti keemik. 

Ottokar Torrim lõpetas 1908. aastal Pärnu gümnaasiumi, astus Riia Polütehnikumi, kus õppis kuni 1914. aastani. Aastatel 1914–1918 töötas ta vanema tehnikuna sõjaväe teede ehitamisel. 

Alates 1920. aastast töötas ta matemaatika, füüsika ja keemia õpetajana Võru ning Tartu gümnaasiumites. Aastatel 1924–1927 oli Tartus veinitehase juhataja. Töö kõrvalt õppis Tartu Ülikoolis, mille lõpetas 1928. aastal keemikuna. Samal aastal asus tööle Eesti Kunstsarve Tehased O. Kerson & Ko keemikuna. 1937. aastal läks äsja asutatud kunstsarvetehase AS Estoliit direktoriks, kus töötas kuni surmani.

Võrus töötamise ajal oli ta Võru Linnavolikogu liige ja Võru linnapea abi. Oli Eesti Keemikute Seltsi ja Insenerikoja liige ning korporatsiooni Vironia vilistlane.  
## Kirjandus
* Ottokar Torrim †. Päevaleht, 5. juuli 1939, nr. 178, lk. 7.
Nicole Scherzinger

**Nicole Prescovia Elikolani Valiente Scherzinger** (sündinud 29. juunil 1978) on Ameerika Ühendriikide laulja, tantsija, modell ja näitleja. Ta kuulus bändi Pussycat Dolls.

## Vaata ka
*"Buttons" kaastegev Snoop Dogg
*"Heartbeat"
Tallinna Juudi Kool

**Tallinna Juudi Kool** on vene ja eesti õppekeelega munitsipaalgümnaasium Tallinnas Kesklinna linnaosas. Kooli aadress on Karu 16.

Tallinna Juudi Kool avati 1. septembril 1990 Juudi Põhikoolina. 1991. aastast kannab nimetust Tallinna Juudi Kool. 2009. aasta seisuga oli koolis 250 õpilast ja 33 õpetajat.

Kool loeb oma eelkäijaks aastatel 1923–1940 tegutsenud Tallinna Juudi Eraühisgümnaasiumi.

## Direktorid
* 1990–1993 – Avivia Gluhovskaja
* 1993–2009 – Mihhail Beilinson
* 2009–2010 – Samuel Golomb
* 2010-2023 – Igor Lirisman
* alates 2023. aastast – Elina Beilinson

## Viited

## Välislingid
* Tallinna Juudi Kooli koduleht
* Tallinna Juudi Kooli hoone kultuurimälestiste registris
Transactions of the Charles S. Peirce Society

**Transactions of the Charles S. Peirce Society** on Ameerika filosoofia ajaloo teemaline ajakiri.

Ajakiri on nimetatud Ameerika filosoofi, pragmatisti ja semiootiku Charles S. Peirce'i järgi, sest Peirce'il on Ameerika filosoofia ajaloos keskne koht. Ajakirja sisuks on aga Ameerika filosoofia ajalugu tervikuna. 

Ajakiri asutati 1965. aastal.

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Tarvo Avaste

**Tarvo Avaste** (sündinud 4. oktoobril 1969) on Eesti orienteeruja ja treener. 

Ta lõpetas 1987. aastal Nõo Keskkooli ja 1996. aastal Tartu Ülikooli rakendusmatemaatikuna.

Ta on võitnud mitmeid medaleid Eesti meistrivõistlustelt.

## Välislingid
*Tulemusi
*
Kääbuspingviin

**Kääbuspingviin** (*Eudyptula minor*) on pingviinlaste sugukonda ja pingviiniliste seltsi kuuluv liik linde.

Kääbuspingviinid elavad Lõuna-Austraalia ja Uus-Meremaa rannikul.
Aritmeetiline jada

**Aritmeetiline jada** ehk **aritmeetiline progressioon** on jada, milles iga kahe järjestikuse liikme vahe on konstantne.

Aritmeetilise jada üldliige avaldub kujul
: a_n = a_0 + n d, 
kus 
:a_0 on aritmeetilise jada esimene element ehk **algliige**, 
:d on **aritmeetilise jada vahe** ja 
:n = 0,1,2,....

Kõik lõpmatud aritmeetilised jadad, kus d ≠ 0, on tõkestamata jadad. Kui d > 0, siis n → ∞ korral a_n → ∞. Kui d a_n → –∞.

## Näited
Jada (7, 12, 17, 22, ..., 5n + 7, ...) on lõpmatu aritmeetiline jada algliikmega a_0 =7 ja vahega d = 5.

## Aritmeetilise jada ''n'' esimese liikme summa
Aritmeetilise jada *n* esimese liikme summa avaldub kujul
:S_n = a_0 + a_1 + ... + a_{n-1} = \sum_{k=0}^{n-1} (a_0 + d k) = n (a_0 + d \frac{n-1}{2}) .

### Tõestus
Tõestuseks võib konstrueerida järgmise summa
:2S_n = (a_0 + a_{n-1}) + (a_1 + a_{n-2}) + ... + (a_{n-1} + a_0). \, 
Asendades viimasesse avaldisse pealiikme valemi saame summa
: 2S_n = \sum_{k=0}^{n-1} (a_0 + d k + a_0 + d (n - 1 - k)) = \sum_{k=0}^{n-1} (2a_0 + d (n - 1)) = n (2a_0 + d (n - 1)). 
Võrduse poolte jagamine kahega annabki aritmeetilise jada *n* esimese liikme summa valemi.

## Vaata ka
*Geomeetriline jada
Lasnamäe Centrum

**Lasnamäe Centrum** on kaubanduskeskus Tallinnas Lasnamäel Laagna tee ääres. Keskuse aadress on Mustakivi tee 13.

Lasnamäe Centrum on osa Tähesaju Cityst. 

Keskus avati 2. oktoobril 2003 ilutulestikuga.

Keskuse omanik ja haldaja on Capfield OÜ.

## Välislingid
*Koduleht
Mahtra tänav

**Mahtra tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Mustakivi asumis.

Tänav algab Mustakivi tee ja Osmussaare tänava ristmikult ja lõpeb Laagna tee juures. Enne Laagna teed ristub Mahtra tänav Raadiku tänavaga.

Mahtra tänav ja selle ümbrus läbis 2009. aasta suvel põhjaliku rekonstrueerimise. Töid korraldas AS Facio.

## Hoonestus

* **Mahtra 1**: Mustakivi Keskus (algne Tallinna II Toidukaubastu kauplus Moskva (Mahtra 11), hilisem kauplus Mustakivi)
* **Mahtra 5**: Mustakivi Turg
* **Mahtra 19**: Tallinna Mahtra Lasteaed
* **Mahtra 60**: Tallinna Mahtra Põhikool

## Muu
Tänaval on kahesuunaline Mahtra bussipeatus.

## Viited
Mihhail Gorškov

**Mihhail Gorškov** (ka **Mikhail Gorshkow**; eluaastad 1923–2013) oli Eesti päritolu Teise maailmasõja aegsetes sõjakuritegudes kahtlustatav isik, keda Efraim Zuroffi juhitav Simon Wiesenthali keskus süüdistas inimsusvastastes kuritegudes Valgevene kindralkomissariaadis Teise maailmasõja ajal.

Efraim Zuroffi avalikustatud andmete kohaselt kahtlustati Mihhail Gorškovi selles, et teenides Saksa vägede poolt okupeeritud Valgevene kindralkomissariaadis Minskis asunud Julgeolekupolitsei ja SD, Gestapo referentuuris (osakonnas), osales ta juunis-juulis 1942 asustatud punktide Uzda, Kopõli ja Stołpce (Узда, Копыли и Столпце) piirkonnas tsiviilelanike ja nõukogude partisaniüksuste vastastes karistusüritustes ja Valgevenes ligi 3000 Słucki geto juudi hukkamises veebruaris 1943 .

Pärast Teist maailmasõda emigreerus Euroopast Ameerika Ühendriikidesse, kus aga immigratsioonidokumentides esitas valeandmeid oma osaluse kohta Teises maailmasõjas ja teenistuse kohta Saksa okupatsioonivõimude juures.

1963. aastal sai ta naturalisatsiooni korras Ameerika Ühendriikide kodakondsuse.

Pärast seda, kui Efraim Zuroffi keskus tema tegevuse kohta andmed avalikustas, algatasid Ameerika Ühendriikide võimud menetluse temalt kodakondsuse äravõtmiseks.

2002. aastal kolis Gorškov Eestisse .

## Viited
Kiyohiko Azuma

**Kiyohiko Azuma** (jaapani keeles 東清彦 või あずまきよひこ *Azuma Kiyohiko*; sündinud 27. mail 1968 Takasagos) on Jaapani koomiksikunstnik.

Tema tuntuimad koomiksid (ehk mangad) on "Azumanga Daioh", mis ilmus aastatel 1999–2002 ja millest on tehtud ka 26-osaline anime, ning "Yotsuba", mis ilmub alates 2003. aastast tänapäevani. Yotsubast animet ei tehta, sest Azuma on sellest keeldunud.
Medininkai piiriületuspunkt

**Medininkai piiriületuspunkt** oli Leedu piiriületuspunkt Leedu-Valgevene majanduspiiril Medininkai küla lähedal.

Nõukogude Liidu ametlik seisukoht oli tollal, et endiste liiduvabariikide vahel majanduspiiride ja piiriületuskorra kehtestamine on ebaseaduslik. 27. jaanuaril 1991 ründas ja hävitas Nõukogude armee piiripunkti. 

31. juuli öösel 1991. aastal toimunud rünnakus tapsid Riia OMONi eriüksuslased seitse meest: kolm tolliametnikku, kaks Leedu politsei erigrupi Aras võitlejat ning kaks liikluspolitseinikku. Massimõrvast pääses eluga vaid tolliametnik Tomas Šernas, kes rünnakus saadud vigastuste tõttu invaliidistus.

## Viited
Kylie Minogue

**Kylie Ann Minogue** `[ˈkaɪliː mɨˈnoʊɡ]` (sündinud 28. mail 1968 Melbourne'is) on Austraalia poplaulja, laulukirjutaja ja näitleja.

Eestis andis ta oma esimese kontserdi 23. veebruaril 2011. 

2012. aasta filmi "Jack and Diane" heliriba tarvis tegi Kylie koostööd Islandi ansambliga múm ning koostööst valmis laul "Whistle". 2013. aasta veebruaris anti laul välja ka digitaalse singlina ja veel samal aastal jõudis see lisaloona múm'i albumile "Smilewound".

## Diskograafia
* "Kylie" (1988)
* "Enjoy Yourself" (1989)
* "Rhythm of Love" (1990)
* "Let's Get to It" (1991)
* "Kylie Minogue" (1994)
* "Impossible Princess" (1997)
* "Light Years" (2000)
* "Fever" (2001)
* "Body Language" (2003)
* "X" (2007)
* "Aphrodite" (2010)
* "Kiss Me Once" (2014)
*"Kylie Christmas" (2015)
*"Golden" (2018)

## Isiklikku
Kylie Minogue valdab vabalt prantsuse keelt. Tema noorem õde on laulja Dannii Minogue.

## Vaata ka
*Aphrodite World Tour

## Viited

## Välislingid
* Kylie Minogue'i koduleht
*
Takasago

**Takasago** (高砂市*Takasago-shi*) on linn Jaapanis Hyōgo prefektuuris.

Linn rajati 1. juulil 1954.

2008. aasta seisuga oli linna elanike arv 94 065 ja asustustihedus 2730 inimest ruutkilomeetril.

Linna pindala on 34,40 km².

## Viited
Azumanga Daioh

**"Azumanga Daioh"** (あずまんが大王 *Azumanga Daiō*) on tuntud Jaapani komöödia manga, mille autor on Kiyohiko Azuma. Manga ilmus aastatel 1999–2002 ajakirjas Dengeki Daioh.

Sisuks on koolitüdrukute ebatavalised koolipäevad ja nende sekeldused õpetajatega.

Erinevalt tavapärasele loetakse seda mangat ülevalt alla, nii et igale lehele mahub kaks pildiriba. Kokku on 4 raamatut.

Sellest on tehtud ka 26-osaline anime, mis teleesilinastus 2002. aastal.
Oskar Pärli

**Oskar Pärli** (16. august 1875 Viitina vald, Võrumaa – 9. oktoober 1939 Tartu) oli eesti õpetaja.

Ta oli õpetaja poeg ning õppis algul isa käe all Järve vallakoolis ja hiljem Rõuge kihelkonnakoolis. Astus 1889. aastal Tartu Kubermangugümnaasiumi, mille lõpetas 1897. aastal.

Õppis Tartu ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonnas, lõpetas ülikooli 1901. aastal, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. 

Oli õpetaja Venemaal (Jekaterinodari reaalkoolis, Urjupino reaalkoolis, Rostovi kommertskoolis) ja Eestis (Tallinna vene tütarlaste gümnaasiumis, Tallinna reaalkoolis) ja oli vahepeal Tallinna poeglaste gümnaasiumi direktor. Alates 1920. aastast oli ta õpetaja Hugo Treffneri Gümnaasiumis Tartus.

Ta on matemaatikaõpikute autor.

## Teoseid
*Oskar Pärli, "Aritmetika õperaamat keskkoolidele", Postimees, 1912 (2. trükk 1918, 3. trükk 1921)
*Oskar Pärli, "Proportsionaalsed suurused : astmed, juured ja ligikaudsed arvamised" (aritmeetiliste ülesannete kogu 6-nda õpeaasta jaoks), Eestimaa Kooliõpetajate Vastastiku Abiandmise Selts, 1920
*Elmar Araste, Johannes Kallak, Eliisabet Kallak, Oskar Pärli ja Konstantin Edmund Treffner, "Meetodilised näpunäited Elavate arvude tarvitajaile" (1. osa), Loodus 1924
*Oskar Pärli (koostaja/toimetaja), "Matemaatika sõnastiku täiendused ja muudatused", Matemaatika õpetamise komisjon 1927
*Oskar Pärli, "Ruumi algõpetus", Noor-Eesti 1931 
*Oskar Pärli, "Algebra ülesannete kogu" (keskkooli I klassile), Noor-Eesti, 1931
*Oskar Pärli, "Algebra ülesannete kogu" (keskkooli II klassile), Noor-Eesti, 1933

## Viited

## Kirjandus
* Oskar Pärli surnud. Päevaleht, 10. oktoober 1939, nr. 275, lk. 4.
IRCAM

**IRCAM** (*Institut de Recherche et Coordination Acoustique/Musique*; 'akustika ja muusika uurimise ja koordineerimise instituut') on instituut Pariisis, üks maailma suuremaid muusika uute väljendusvahendite ja tehnoloogiate arendamise ning teadustööga tegelevaid asutusi. IRCAM on organisatsiooniliselt seotud Pariisi Pompidou keskusega.

See 1977. aastal Pierre Boulezi asutatud institutsioon tegeleb elektroonilise muusika tehnoloogiate arendamisega ning pakub heliloojatele võimalusi töötada kõrgtehnoloogilises keskkonnas, korraldab kursusi, kontserte jne.

## Välislingid

*Koduleht
Yotsuba

***Yotsuba&*** (よつばと! *Yotsuba to!*), on Jaapani manga seeria, mis on loodud Kiyohiko Azuma poolt.

Ilmub see alates märtsist 2003 kuni tänaseni. Põhitegelane on 5 aastane tüdruk Yotsuba Koiwai, kelle seiklusi ja naljakaid juhtumeid 14 raamatuga (2018 a. seisuga) manga kirjeldab. Inglise keelde on Yotsuba& tõlgitud ADV Manga poolt.

Manga on võitnud meisterlikkuse auhinna 2006. aastal Jaapani Meedia Kunsti Festivalil värvikate tegelaste, toreda ja õrna atmosfääri pärast.
August Terkmann

**August Artur Terkmann** (29. august 1885 – 12. veebruar 1940 Tallinn) oli eesti orelimeister. Tema Nõvalt pärit isa Gustav Terkmann, oli oreliehitaja, kelle poolt Tallinnas aastal 1882 asutatud orelitööstuses poeg meistrina jätkas. 

## Isiklikku
Tema tütar oli dirigent ja organist Tiiu Targama.

## Säilinud August Artur Terkmanni orelid
August Artur Terkmann oli ehitanud mitmesse kirikusse oreleid ja peaaegu kõik need on säilinud. Oluliste töödena väärivad mainimist tema suuremad pillid Tallinna Jaani kirikus, Tallinna Pühavaimu kirikus, "Estonia" kontserdisaalis (1913, hävinud 1944). Peale luteri kirikute orelite ehitas Terkmann oreli ka Tallinna Katoliku Peeter-Pauli kirikusse. 
*Tarvastu kiriku orel II/22 (1911)
*Paistu kiriku orel II/22+2 (1913)
*Tallinna Jaani kiriku orel IV/51 (1913)
*Keila Miikaeli kiriku orel (1914) – kasutati ka vana 1842. aasta Walckeri oreli osi
*Järvakandi Peetri kiriku orel Terkmann/Gutdorf I/9 (1914)
*Kuusalu kiriku orel II/15 (1918)
*Randvere kiriku orel I/6 (1912)
*Tallinna Katoliku Peeter-Pauli kiriku orel II/8 (1919)
*Kärla kiriku orel II/8 (?)
*Nõmme Rahu kiriku orel II/10 (1921)
*Käru kiriku orel II/8 (1923)
*Lääne-Nigula kiriku orel II/10 (1925)
*Tallinna Pühavaimu kiriku orel IV/66+2 (1927/1929) – suurim Terkmanni ehitatud orel
*Kunda kiriku orel II/6+3 (1929)
*Tapa kiriku orel II/14 (1936)

## Kirjandus
* Orelimeister A. Terkman †. Päevaleht, 14. veebruar 1940, nr 43, lk. 6.
* Фабрика органов и фисгармоний А. А. Теркман Ревель : основана в 1882 году, [Ревель] : [s.n.], [1915 (Ревель : Цветков и Китцель)]
Oldžo

**Oldžo** (vene *Ольджо*) on jõgi Aasias. 

Jõgi algab Tšerski mäestikust. Voolab ülemjooksul loodesse, alamjooksul edelasse. Suubub paremalt Janasse. Pikkus 330 km.
Pjassina laht

**Pjassina laht** on Kara mere laht Taimõri poolsaare loodekaldal. 

Lahe laius on 200 km. Ta ulatub maasse 170 km ulatuses. Sügavus kuni 25 m. Lahte suubub Pjassina jõgi.
Dekabristide saar

**Dekabristide saar** (vene остров Декабристов, kuni 1775 aastani **Galladai saar** – остров Галладай, kuni 1926. aastani **Golodai saar** – остров Голодай) on saar Peterburis Neeva deltas, Vassili saarest põhjas. Kuulub Vassili saare rajooni koosseisu.

Saare pindala on 410 ha. Saar on madal ja soine.
Brie juust

**Brie juust** on toorest lehmapiimast valmistatud Prantsuse valgehallitusjuust. 

Brie oli algul pehme talujuust, mida valmistati Pariisi idaosas asuvas Brie piirkonnas. Pehme, peaaegu voolav koorene valgehallitusjuust on maitselt rikkalik ja võine. Valgehallituse koorik on tugev ja pealt puuderjas. Koorikut peetakse delikatessiks. Brie juust sobib hästi ka kuumutatult või frititult. 

Brie on ehk kõige tuntum prantsuse päritolu juust, tihti kutsutakse seda juustude kuningannaks. Traditsiooniline Prantsuse Brie on valmistatud toorpiimast. Selle maitse muutub vanusega veidi maisemaks ja puuviljasemaks.

Pastööritud piimast valmistatud Brie on üldiselt mahedama maitsega kui autentne Prantsuse Brie. Pastööritud piimast Brie on laialt levinud ja seda toodetakse ka väljaspool Prantsusmaad. Brie juustu valmistatakse pastööritud lehmapiimast, aga ka kitsepiimast.

## Tootmine
Brie tootmise protsess algab piimale ensüümide ja laabi lisamisega, mis aitavad sellel hüübida ja kalgenduda. Valgehallituse moodustamiseks lisatakse ka pärmi. Kui kohupiim on moodustunud, pannakse see vormidesse ja valatakse liigne vadak välja. Seejärel soolatakse hoolikalt, et vältida liigset hallitust, mis aitab ka happesust reguleerida. Tavaliselt valmib Brie juust 4-5 nädalaga. Mida küpsem, seda vedelama konsistentsiga see juust on.

## Toitumisteave
Brie juust on suure rasvasisaldusega, kaltsiumirikas ja ka suhteliselt suure naatriumisisaldusega. Juust on ka hea valgu- ning A- ja B<sub>6</sub>-vitamiini allikas.

## Hoiustamine
Kõige paremini säilib Brie originaalpakendis temperatuuril neli kraadi või alla selle. Parima maitse ja tekstuuri saamiseks tuleks juustul lasta umbes tund toatemperatuuril seista. Juustu saab ka säilitada sügavkülmas kuni kolm kuud.

## Brie ''vs''. Camembert
Brie ja Camembert (eesti k ka kamambäär ja kamambeer) on mõlemad valgehallitusjuustud ja mõlemad on pärit Prantsusmaalt. Brie juust on pärit Brie piirkonnast, Camembert aga Normandiast, mis asub Loode-Prantsusmaal. Mõlemad on pehmed laagerdunud juustud, millel on söödav valge hallituse koor. Kuigi nad on maitselt üsna sarnased, on Brie mahedam, kreemjam ja võisem, Camembert meenutab aga maitselt seeni ja on ka tummisem. Brie juust on suurema rasvasisaldusega.

## Viited
Lasse Joamets

**Lasse Joamets** (sündinud 4. veebruaril 1973 Tartus) on eesti viiuldaja.

Ta on õppinud Tartu I Lastemuusikakoolis (Virve Vääri klassis), lõpetanud 1991. aastal Tallinna Muusikakeskkooli (Ivi Tiviku klassis) ning 1996. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia (Mari Tampere klassis). 

Ta on töötanud aastatel 1993–1997 Tallinna Kammerorkestris ja 1995–1997 Eesti Riiklikus Sümfooniaorkestris (ERSO). 

Aastatel 1997–2010 oli ta Soomes Rovaniemis Lapi Kammerorkestri kontsertmeister. Alates 2010. aastast on ta Oulu Sinfonia I kontsertmeister. 

Joamets on esinenud solistina mitme Eesti orkestri ees, osalenud Eesti-Soome Sümfooniaorkestri ja ERSO töös, viimases ka kontsertmeistrina. Kammermuusikuna musitseerib ta sageli eri koosseisudes koos vend Tanel Joametsaga. Mängib ka džässi ja kantrit. 

Ta on Soome muusikute liidu (*Suomen muusikkojen liittto*) liige (1997).
Aleksander Reino

**Aleksander Reino** (20. mai (vkj)/ 2. juuni 1911 Peterburi – 13. september 1941 Tallinn) oli eesti poksija. 

Ta ema tuli koos perega pärast isa surma 1919. aastal Eestisse tagasi 1920. aastal.

Ta alustas poksimist 1928. aastal Tartu NMKÜ-s, hiljem poksis ta Tallinna "Kalevis", "Spordis", Tallinna Poksiklubis ja "Gongis".

Reino oli keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) Eesti noorte meister (1931). Ta sai Eesti meistrivõistlustel poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) kaks korda II koha (1932 ja 1934). Ta oli poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) Eesti meister (1935).  

Ta osales ühe korra Eesti–Soome maavõistlusel (1933) ning võitis oma kohtumise punktidega. Ta osales kaks korda Eesti–Läti maavõistlustel (1933 ja 1935) ja võitis mõlemad oma kohtumised punktidega. Ta osales ühe korra Eesti–Leedu maavõistlustel (1935) ja võitis oma kohtumise punktidega.

Reino tegutses hiljem ka poksikohtunikuna.

Ta töötas hiljem iseseisva maalrina. 

Ta vahistati Saksa okupatsioonivõimude poolt 9. septembril 1941 kahtlustatuna kommunistlikus tegevuses Nõukogude teise okupatsiooni ajal ja lasti 13. septembril maha arvatavasti kuskil Tallinna lähistel. Tema matmiskohta pole teada.

## Viited

## Kirjandus
*Spordibiograafiline leksikon. Tallinna Kirjastuse Kooperatiiv. Tallinn 1937
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009

## Välislingid
*Aleksander Reino sporditulemused
Cheddari juust

**Cheddari juust** on poolkõva lehmapiimast valmistatud juust, mis on nimetuse saanud päritolukoha Cheddari asula järgi Somerseti krahvkonnas Inglismaal.

See juust on kahvatu kollakat kuni oranžikat värvi.

See on Inglismaal 51-protsendilise turuosaga kõige populaarsem juustusort. Ameerika Ühendriikides on see *[[mozzarella]]* järel teisel kohal. Eestis valmistatakse Cheddari tüüpi juustu Atleet Cheddar.

## Vaata ka

## Viited
Patrick Swayze

**Patrick Wayne Swayze** (18. august 1952 Houston – 14. september 2009 Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide näitleja, tantsija, laulja ja laulukirjutaja.

Ta oli abielus soome päritolu näitleja Lisa Niemiga.

Ta suri kõhunäärmevähki.

## Filmograafia
Ajakiri

**Ajakiri** (vananenud sünonüüm *žurnaal*) on numereerituna ja regulaarselt ilmuv paljuleheküljeline ajakirjandusväljaanne, mille numbrid on ühesuguses kujunduses ja formaadis. Tavaliselt ilmuvad ajakirjad sagedamini kui korra aastas ja harvemini kui korra nädalas. Ajakirjad sisaldavad uudiseid, artikleid ja muudes ajakirjandusžanrites kirjutisi (intervjuusid, arvamuslugusid jms), tänapäevased ajakirjad on enamasti illustreeritud. 

## Ajalugu
Esimeseks uusaegseks ajakirjaks peetakse 1564–1749 Augsburgis Georg Willeri väljaandel ilmunud saksakeelset trükist "Novorum Librorum quos Nundinae Atumnales, Francoforti Anno 1564 celebratae, Venales Exhibuerent", mida tuntakse ka Frankfurdi messikataloogina. See ilmus Frankfurdi raamatumessi puhul. Esimeste ajakirjade seas olidki tollal raamatumesside kataloogid. Kaua püsis ka 1633–1738 ilmunud Theatrum Europaeum, mis kajastas saksakeelsete maade ajalugu.

Nüüdisajal on enam tuntud esimesed teadusajakirjad: jaanuaris 1665 Pariisis ilmuma hakanud Journal des sçavans ja samal aastal Londonis asutatud, tänini ilmuv Philosophical Transactions of the Royal Society. Üldhuviajakirjad järgnesid märksa hiljem, neist peetakse esimeseks 1731. aastal Londonis rajatud The Gentleman's Magazine'i. Vanim siiani ilmuv ajakiri on The Scots Magazine, mille esimene number trükiti 1739. aastal (ehkki väljaande omanikud on korduvalt vahetunud ning ajakirja ilmumises on olnud ka pause, kokku kuni 90 aasta jagu).

## Vaata ka
*teadusajakiri
*ajaleht
*aastaraamat
*ajakirjade loend
*Eesti ajakirjade loend
*välismaa ajakirjade loend
2009. aasta IAAF-i finaalvõistlused

**[[2009]]. aasta [[IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlused]]** toimusid **7.** korda. Finaalvõistlused peeti Thessalonikis  Kaftanzoglio Stadiumil Kreekas 12.–13. septembrini.

## Ala kolm paremat

### Mehed

  

### Naised

## Välislingid
* IAAF-i 2009. aasta kergejõustiku finaalvõistluste koduleht
* IAAF-i 2009. aasta finaalvõistluste ametlikud tulemused
Nablus

**Nablus** (araabia نابلس *Nābulus*; heebrea שְׁכֶם *Shekhem*) on linn Jordani Läänekaldal, Nabluse kubernerkonna halduskeskus. Asub umbes 63 km Jeruusalemmast põhja pool kõrgendikul umbes 550 m üle merepinna.

## Ajalugu

Linna asutas Rooma keiser Vespasianus 72 eKr nimega **Flavia Neapolis**. Philippus Araablane kujundas linnast Rooma koloonia nimega **Julia Neapolis**. 3. ja 4. sajandil olid linna elanikud valdavalt kristlased. Nabluse piiskop osales I Nikaia kirikukogul. 484 toimus linnas samariitlaste ja kristlaste verine kokkupõrge. 529 toimus uus samariitlaste mäss, mille käigus tapeti Nabluse piiskop, preestrid raiuti tükkideks ja põletati koos pühakute reliikviatega. Justinianus I saatis linna karistussalgad, kes tapsid suurema osa linna samariitlastest. 636 vallutasid araablased Nabluse koos muu Palestiinaga. 1099 vallutasid linna ristisõdijad. 1187 vallutasid linna ajjubiidid. 1517 läks linn Ottomani impeeriumi koosseisu. 1927 toimus Jordani orus maavärin, mille käigus hävisid mitmed ajaloolised hooned. Pärast 1948. aasta Iisraeli-Araabia sõda tekkis linna ja selle ümber mitu põgenikelaagrit.

1995. aastast on linn Palestiina omavalitsuse kontrolli all. 2000. aastast alates on linnas toimunud kokkupõrkeid Iisraeli sõjaväe ja Palestiina relvarühmituste vahel, mille käigus on hävinud palju ajaloolisi ehitisi. 

Linnas valmistatakse oliiviõlist nabulsi seepi.

## Välislingid
*Nabluse koduleht
Alise Stein-Anvelt

**Alice (Alise) Stein-Anvelt** (sünninimi **Leevald**, ka Lewald ja Levald); venepäraselt *Алисе (Ализе) Пауловна Стейн-Анвельт*; 9. oktoober (vkj)/ 21. oktoober 1899 Riisipere vald, Nissi kihelkond, Harjumaa – 15. aprill 1991 Tallinn) oli eesti kunstnik ja revolutsionäär; II Riigikogu liige, NSV Liidu Kunstnike Liidu liige. Liitnimi Stein-Anvelt tulenes illegaalse poliitilise tegevuse ajal kasutatud varjunimest "Stein" ja abiellumisel Jaan Anveldiga võetud perekonnanimest.

## Elulugu
Ta sündis mõisatöölise perekonnas. Lõpetas 1914 Tallinna 6-klassilise tütarlaste algkooli. Oli 1915 Volkovitsa mõisa aia- ja köögitööline Peterburi lähistel, 1915–1916 Petrogradi kummivabriku Treugolnik tööline.

Naasis 1917 Eestisse, kus töötas aasta Munalaskme külakoolis õpetajana. 1919–1925 töötas illegaalse EKP KK juures Tallinnas, selle hulgas 1922. aastani Viktor Kingissepa masinakirjutaja ja sidepidajana, ka masinakirjutaja, korrektori ja ladujana põrandaalustes trükikodades. Osales 1924. aasta 1. detsembri riigipöördekatses. Siirdus 1925 partei korraldusel NSV Liitu, kus sai nime Stein. Sai kunstihariduse Moskvas VHUTEIN-s, mille lõpetas 1930 maalikunstnikuna. Pidas mitut töökohta Venemaal, enne Eestisse naasmist 1945 viibis ka Jaroslavli Eesti kunstiansambli juures.

## Looming
On loonud revolutsiooni, Teise maailmasõja ja sotsialistliku ülesehitusöö teemalisi maale. Hiljem tegeles põhiliselt portree-, lille- ja maastikumaalide, akvarellide ja joonistustega. Esinenud näitustel Moskvas aastast 1930, korduvalt Tallinnas, sh isikunäitustel 1967, 1969, 1982.
Kirjutas mälestusraamatu "Valguses ja varjus: unustamatuid inimesi ja sündmusi" (avaldatud 1988), kus on muuhulgas mälestusi Viktor Kingissepast ja Jaan Anveldist.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Jaan Anvelt, nende lapsed olid Kima ja Jaan. Tema vennad olid Nõukogude sõjaväelane Paul Leevald, tšellist ja helilooja Martin Levald ja poliitik Adolf Levald, õde oli näitleja Anna Laht.

## Viited

## Välislingid
*
*Alice Stein-Anvelt (Leevald), 20.10.1900 Vardi v., Harjumaa – 15.04.1991 Tallinn, Eesti Rahvusraamatukogu
Austurgrunne neem

**Austurgrunne neem** ehk **Austurgrunne säär** on pikk kitsas neem Vormsi põhjarannikul. 
## Välislingid
*Foto
Eesti peakonsulaat Peterburis

**Eesti Vabariigi peakonsulaat Peterburis** oli Eesti Vabariigi esindus Venemaa Föderatsioonis Peterburi linnas aadressil Bolšaja Monetnaja 14. Konsulaadil asus Pihkvas Peterburi peakonsulaadi Pihkva talitus. Esindus tegutses 1922-1938 ja 1992-2022.

## Ajalugu
### Eesti esindus Leningradis kahe maailmasõja vahel
Pärast Eesti Vabadussõda oli Eesti Vabariigi peakonsulaadi eelkäija Nõukogude Venemaal Petrogradis kontrolli-opteerimiskomisjoni osakond, mis alustas tööd 6. aprillil 1920 Prantsuse kaldapealse 24 ja Gagarinskaja 1 nurgamajas. Neeva ääres asuv komisjon oli loodud Tartu rahulepingu alusel. Selle järgi said Eestisse opteerumise ehk Eesti kodakondsuse valimise võimaluse varem Venemaa Keisririiki rännanud, Esimese maailmasõja ning Vene kodusõja ajal Venemaale sattunud Eesti päritoluga elanikud. Osakond tegeles ka eestlastest vangide probleemidega, alates nende kodakondsuse väljaselgitamisest ja lõpetades nende vabastamise taotlemise ja majandusliku abistamisega vanglates. Kontrolli-opteerimiskomisjoni osakond töötas 1922. aasta sügiseni. 

6. detsembril 1922 peakonsul Viktor Tombergi korraldusega asuti tööle Eesti peakonsulaadina Petrogradis. Peale Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee liikme Jaan Kreuksi kinnipidamist illegaalse tegevuse eest Eestis ja tema hukkamist tungisid 3. aprillil 1923 peakonsulaati umbes 40 inimest ning rüüstasid konsulaadi. Rüüstatud maja enam ei taastatud, vaid peakonsulaat taasavati 5. augustil 1923 suurvürst Vladimir Aleksandrovitši adjutandi Erich Gerhard von Pistohlkorsi endises elamus aadressil Bolšaja Morskaja 59. 

1926. aastal toimus Leningradis nn "Inglise-Eesti spionaaži kohtuasi", mille käigus 48 inimest, sh ka endist Eesti konsulit Kingissepas Siegfried Taari süüdistati Punaarmeed puudutava salateabe hankimises ja edastamises ning Leningradi veevärgi ja Gattšina lennuvälja õhkulaskmise ettevalmistamises.

1930. aastate lõpus hakati NSV Liidus välisriikide konsulaaresindusi sulgema, tuuees ettekäändeks vajadust "seada jalule konsulaaresinduste pariteet Nõukogude Liidu ja välisriikide konsulaarsuhetes". Koos Suurbritannia, Rootsi, Norra, Taani ja Läti konsulaadiga pandi ajavahemikul 1. aprill 1937 – 31. märts 1938 kinni ka Eesti peakonsulaat. Viimane peakonsul oli Aleksander Warma.

### Konsulaadi taasavamine ja sulgemine
Venemaa Moskva suursaatkonna töötajad alustasid Peterburis konsulaadiülesannete täitmist 1. augustil 1992, peakonsulaadi juhataja asus tööle 17. augustil 1992.

2010. aasta märtsis toimus diplomaatiline skandaal, kui Venemaa Föderatsiooni Välisministeerium teatas Eesti peakonsuli Peterburis Rasmus Lumi, väljasaatmisest ning põhjendas oma otsust vastusammuna Eesti võimude keeldumisele anda nõusolek Vene Föderatsiooni Narva peakonsuli kandidaadi ametisse asumisele.

Pärast Venemaa täiemahulist sissetungi Ukrainasse sulges Eesti 2022. aasta aprillis Venemaa peakonsulaadi Narvas ja konsulaarosakonna kantselei Tartus. Vastusammuna sulges Venemaa Eesti peakonsulaadi Peterburis ja talituse Pihkvas. Lõplikult suleti peakonsulaat 5. mail 2022.

## Viited
Viktor Tomberg

*See artikkel on tõlkijast; kuni 1937. aastani kandis Viktor Tombergi nime diplomaat, poliitik ja advokaat [[Viktor Tarmas]]

*'Viktor Tomberg** (12/[[25. november]] [[1915]] [[Pärnu]] – [[5. jaanuar]] [[1984]] [[Tallinn]]) oli eesti [[tõlkija]].

Ta õppis 1934–1935, 1936–1941 ja 1946–1950 [[Tartu ülikool]]i õigusteaduskonnas. 

Mobiliseeriti 1941, oli [[tööpataljon]]is ja [[Eesti Laskurkorpus]]es. 

Aastatel 1945–1946 oli ta [[rahvakohtunik]], 1946–1950 Eesti NSV kohtuministeeriumi ametnik ja 1950–1951 [[notar]]. 

1951–1956 töötas Tomberg toimetajana Eesti Riiklikus Kirjastuses ja 1956–1964 kirjastuses [[Eesti Raamat]] ning aastast 1964 oli vabakutseline tõlkija. 
Alates 1948. aastast oli Tomberg [[NLKP]] liige. 

Tomberg tõlkis peamiselt uuemat saksa kirjandust, näiteks [[Erich Maria Remarque]]´i teoseid, nagu 
*"[[Läänerindel muutuseta]]" (1929, "Im Westen nichts Neues"; eesti keeles  2000, kordustrükk 2006) 
*"Arc de Triomphe" (1946; eesti keeles 1975, kordustrükk 1976, 2004, 2024) 
*"Aeg antud elada, aeg antud surra" (1954, "Zeit zu leben und Zeit zu sterben"; eesti keeles 1959, kordustrükk 1993) 
*"[[Lissaboni öö]]" (1962, "Die Nacht von Lissabon"; eesti keeles 1964, kordustrükk 1993; 2000). 

Avaldanud **Tom Berg'''i nime all nuputamisülesandeid.
Viktor Tarmas

**Viktor Tarmas** (kuni 1937. aastani **Viktor Tomberg**; 19. november 1891 Sindi, Pärnumaa – 20. märts 1963 Tallinn) oli Eesti diplomaat, poliitik ja advokaat.

Lõpetas 1915 Moskva ülikooli õigusteaduskonna.

1918- aastal oli Viktor Tomberg Järva maakonnavalitsuse esimees, seejärel Ajutise Valitsuse komissar Järvamaal. Asutava Kogu liige. 

Aastatel 1922–1924 oli ta kontroll-opteerimiskomisjoni esimees ja peakonsul Petrogradis (Eesti peakonsulaadi rüüstamisest 3. aprillil 1923 pääses ta eluga), 1924–1926 vandeadvokaat Tartus, 1926–1930 Paides ja 1930–1932 Tallinnas.

Oli nõukogude vangistuses 1944–1945 süüdistatuna spekuleerimises ja Irkutski oblastis Angarlagi vangilaagris 1950–1956 poliitilistel põhjustel.

## Viited

## Välislingid
Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991
Harilik tokkroos

**Harilik tokkroos** ehk **aed-tokkroos** (*Alcea rosea*) on rohttaim kassinaeriliste sugukonnast tokkroosi perekonnast.

## Levila ja kasvukoht
Harilik tokkroos kasvab looduslikult Ees-Aasia põldudel ning prügi- ja rusuhunnikutes. Tokkroos on olnud Eesti talu traditsiooniline lill, mida on kasvatatud näiteks maja seina ääres. Tuulisemas kasvukohas võib toestamata taim lamanduda. Tokkroos kasvab meelsamini soojas ja päikesepaistelises kohas. Taim pole pinnase suhtes eriti nõudlik, kuid eelistab kuivemat liivakat mulda, mida siiski on väetatud. Kuival ajal vajab ta rohket kastmist.

## Kirjeldus
Tokkroos on vastupidav ühe- või mitmeaastane taim. Kõige sagedamini kasvatatakse teda kaheaastase taimena. Taim võib kasvada 2,5–3 meetri kõrguseks. Tokkroosi vars on jäme ja karekarvane.

Tokkroosi sõrmhõlmised või sõrmlõhised lehed kinnituvad varrele vahelduvalt.

Õied on suured, läbimõõduga 6–10 cm, ning kinnituvad lühikese rao külge. Õied kinnituvad kahe- või kolmekaupa lehekaenaldesse.
Looduslikul liigil on õied roosad või kollased, kuid on aretatud hulk liht- ja täidisõielisi sorte, mille õied võivad olla nii valged, roosad, punased, kollased, oranžid kui ka purpursed. Kroonlehed on kuni 5 cm pikad.

Vili on jaguvili, mis koosneb 18–40 neerjast seemnisest.

## Paljunemine
Tokkroos õitseb juulist septembrini, sageli esimeste öökülmadeni. Taim paljuneb seemnetega, kuid tihti paljundatakse seda ka juurekaela juurest võetud pistikutega. Pistikust paljundatud taimed on tavaliselt madalamad ja õiterikkamad.

## Kasutamine

Rahvameditsiinis on taime osi kasutatud nahka pehmendava ainena ning kõhulahtistina, samuti tema põletikuvastase toime pärast, näiteks igemete veritsemise korral. Tema õietee parandab seedimist, kaitseb limaskesti ning leevendab põletiku korral mao- ja kurguvalu.

Turgutavat teed saab lehtedest. Lehemähis aitab paisete korral. Õitest tehakse näole auruvanne ning kanget tõmmist lisatakse nii näomaskidesse kui salvidesse. Seemnetega on rahvameditsiinis ravitud neeru- ja sapikivivalu.

Tumedaõieliste tokkrooside kroonlehed sisaldavad värvainet altiini ning neid on pruugitud veinide, likööride, toitude ning siidi värvimiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Valgehobusemäe suusakeskus

**Valgehobusemäe suusakeskus** (ka **Valgehobusemäe Suusa- ja Puhkekeskus**) on suusa- ja puhkekeskus Järvamaal Järva vallas Valgehobusemäe jalamil.

## Välislingid
* Valgehobusemäe Suusa- ja Puhkekeskus
Vladimir Putini teine valitsus

**Vladimir Putini valitsus** oli Venemaa Föderatsiooni Valitsus 8. maist 2008 kuni 7. maini 2012.

## Valitsuse ministrid
* Peaminister Vladimir Putin 
* Peaministri esimene asetäitja Igor Ivanovitš Šuvalov 
* Peaministri esimene asetäitja Viktor Aleksejevitš Zubkov
* Peaministri asetäitja Dmitri Nikolajevitš Kozak 
* Peaministri asetäitja Igor Ivanovitš Setšin  
* Peaministri asetäitja Aleksandr Hloponin (alates 19. jaanuarist 2010)
* Peaministri asetäitja Dmitri Rogozin (alates 23. detsembrist 2011)
* Peaministri asetäitja Vladislav Surkov (alates 27. detsembrist 2011)
* Peaministri asetäitja Sergei Borissovitš Ivanov  (22. detsembrini 2011)
* Peaministri asetäitja Aleksei Leonidovitš Kudrin  (26. septembrini 2011)
* Peaministri asetäitja Sergei Semjonovitš Sobjanin (21. oktoobrini 2010)
* Peaministri asetäitja Aleksandr Dmitrijevitš Žukov  (20. detsembrini 2011)
* Välisminister Sergei Lavrov 
* Siseminister Rašid Gumarovitš Nurgalijev 
* Kaitseminister Anatoli Serdjukov 
* Rahandusminister Aleksei Kudrin (26. septembrini 2011), Anton Siluanov (alates 16. detsembrist 2011)
* Põllumajandusminister Jelena Skrõnnik 
* Tsiviilkaitse,- erakorraliste olukordade ja loodusõnnetuste minister Sergei Šoigu 
* Kommunikatsiooni- ja massimeedia minister Igor Štšegolev 
* Kultuuriminister Aleksandr Avdejev  
* Majandusarengu minister Elvira Nabiullina 
* Haridus- ja teadusminister Andrei Fursenko 
* Energeetikaminister Sergei Šmatko 
* Tervise- ja sotsiaalarengu minister Tatjana Golikova 
* Tööstus- ja kaubandusminister Viktor Hristenko 
* Justiitsminister Aleksandr Konovalov 
* Loodusressursside minister Juri Trutnev 
* Regionaalarengu minister Viktor Basargin 
* Spordi- turismi- ja noortepoliitika minister Vitali Mutko
* Transpordiminister Igor Jevgenevitš Levitin  

** Välisluureteenistuse (SVR) direktor, Mihhail Jefremovitš Fradkov 
** Föderaalne Julgeolekuteenistus (FSB) direktor Aleksandr Vassiljevitš Bortnikov  
** Valitsusaparaadi juhataja Sergei Sobjanin (21. oktoobrini 2010), Vjatšeslav Volodin (2010–2011), Anton Vaino (alates 27. detsembrist 2011)
** Julgeolekunõukogu Nikolai Platonovitš Patrušev 
** Peaprokurör Juri Jakovlevitš Tšaika
** Venemaa keskpanga esimees Sergei Mihhailovitš Ignatjev

## Viited
Juan Demóstenes Arosemena

**Juan Demóstenes Arosemena Barreati** (24. juuni 1879 Panamá – 16. detsember 1939 Penonomé) oli Panama president 1. oktoobrist 1936 kuni surmani.
Elisabeth Hasselbeck

**Elisabeth Hasselbeck** (neiupõlvenimi **Filarski**; sündinud 28. mail 1977) on Emmy auhinna võitnud Ameerika Ühendriikide saatejuht. 

Ta võistles telesaates "" (2001) ning oli 2003. aastast vestlussaate "The View" kaassaatejuht. 

## Välislingid
* Elulookirjeldus saate "The View" kodulehel
Glenn Beck (telesaade)

**"Glenn Beck"** on Ameerika Ühendriikide Fox News Channeli poliitikasaade, mida juhib konservatiivne kommentaator Glenn Beck. 

Saadet edastas varem CNN Headline News (nüüd HLN). Esimene saade läks FNC-s eetrisse 19. jaanuaril 2009. Pärast FNC-sse üleminekut tõusid tema reitingud märgatavalt. 2009. aasta augustis ületas ta reitingute poolest isegi Fox Newsi populaarset saatejuhti Bill O'Reillyt. 

## Headline Newsi periood
Reedeste saadete motoks oli "Honest Questions", mille käigus ta intervjueeris selliseid kuulsaid inimesi nagu Ron Paul, Al Sharpton, Janice Dickinson, Larry King, Benjamin Netanyahu, Anderson Cooper ja Ben Stein.

## Viited
Arnold Torpel

**Arnold Torpel** (hiljem ka **Jo(h)nny Arno(ld) Torpel**; 22. oktoober 1920 Tallinn – 2. august 1995 Long Beach, Los Angelese maakond, California, USA) oli eesti poksija ja hilisem välis-eesti kultuuri- ja sporditegelane. 

Ta poksis Tallinna Poksiklubis.

Torpel oli kahekordne Eesti meister, 1938. aastal kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) ja 1939. aastal kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54 kg).

Ta osales kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1938. aasta Eesti–Soome maavõistlusel, kus ta kaotas oma kohtumise ning märtsis 1938 Eesti–Poola maavõistlusel, kus ta samuti kaotas oma kohtumise.

Ta osales kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1937. aastal Tallinn–Stockholmi linnavõistlusel, kus ta võitis oma kohtumise ning Tallinn–Rooma linnavõistlusel, kus ta kaotas oma kohtumise. 

Ta põgenes 1944. aastal Rootsi. Ta asus elama Malmösse ning võistles ka sealse poksiklubi eest, kuid näitles asjaarmastajana ka eesti teatrites.

Ta läks septembris 1950 Kanadasse. Ta võttis osa eelkõige Toronto eestlaste kultuuri- ja spordielust ning oli eesti teatrites etleja ja näitleja. Ta oli Torontos 24. mail 1951 spordiselts "Kalevi" üks asutajaid ning 14. juulil 1972 Välis-Eesti Spordiliidu üks asutajaid.

## Artikleid
*Johnny. "Meie poksijate saatusest". Vaba Eesti Sõna nr 52, 26. detsember 1968. Lk 10
*A. T. "Poksimeister V. Leet hukkunud". Vaba Eesti Sõna nr 3, 16. jaanuar 1969. Lk 14
*Johnny Torpel. "40 aastat dramaatilisest jalgpallilahingust. Kurbmänguga lõppenud Eesti–Läti maavõistlus Tallinnas". Vaba Eestlane nr 70, 18. september 1980. Lk 7 ning nr 71, 23. september 1980. Lk 7

## Viited

## Välislingid
*Arnold Torpeli sporditulemused
GEICO

**Government Employees Insurance Company** (lühend **GEICO**) on Ameerika Ühendriikides sõidukikindlustust pakkuv ettevõte.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Tähtaeg

**Tähtaeg** on kindlaks määratud ajavahemik või ajahetk, enamasti ajahetk (kuupäev, kellaaeg vm), milleks mingi toiming peab olema tehtud või lõpetatud.

Õigusteaduses on tähtaeg tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 134 järgi "kindlaksmääratud ajavahemik, millega on seotud õiguslikud tagajärjed".

## Vaata ka
*Tähtpäev
*Aegumistähtaeg
*Õigust lõpetav tähtaeg
*Menetlustähtaeg
Tähtpäev (majandus)

**Tähtpäev** ehk **tärmin** on kalendripäev, mil tähtaeg lõpeb. Tähtpäev võib olla määratud ka päevast väiksema ühiku täpsusega, näiteks kellaajaga.

Tingimusi, millal tähtpäev saabub, reguleerib Eesti kehtivas õiguses tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 136.
MD16

* MD16 on Cheetah-i rütmimasin (trummimasin?)
* MD16 arvuti mälumoodul
* MD16 on kuvari mark
* MD16 on ehitusmaterjal
* MD 16 elektroonilist muusikat viljelev ansambel. http://www.myspace.com/md16music
Aegumistähtaeg

**Aegumistähtaeg** on tähtaeg, mille jooksul nõue aegub, st mille järel võib kohustatud isik keelduda oma kohustuse täitmisest.

## Vaata ka
*Nõudeõiguse aegumine
* Parim enne
Nõue

**Nõue** on subjektiivne õigus nõuda teiselt isikult teo tegemist või sellest hoidumist.

## Vaata ka
*Aegumistähtaeg

## Viited
Henry Louis Gates

**Henry Louis Gates** (inglise keeles **Henry Louis Gates, Jr.**; sündinud 16. septembril 1950) on Ameerika Ühendriikide kirjanduskriitik, haridustegelane, publitsist ja ajakirjanik. 

Teda on tunnustatud mustanahaliste kultuuri uurimise eest.

## Tunnustus
*1999 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
RSA (algoritm)

**RSA** (Rivest-Shamir-Adleman) on avaliku võtmesüsteemiga krüpteerimise algoritm andmeedastuses.

Aastal 1977, natuke aega pärast seda, kui oli esitatud avaliku võtmesüsteemi idee, koostasid kolm matemaatikut Ron Rivest, Adi Shamir ja Len Adleman näite sellest, kuidas sellist meetodit saaks kasutada. Nende auks nimetati meetod RSA skeemiks. See süsteem kasutab salajast ja avalikku võtit. RSA oli kõige populaarsem meetod avaliku võtme krüpteerimiseks ja digitaalseks allkirjastamiseks, Eesti kasutab nüüd elliptilist krüptograafiat.

## Võtmete loomine
# Alustuseks valitakse kaks erinevat algarvu *p* ja *q*.
# Algarvud korrutatakse omavahel; *n* = *pq*.
# Arvutatakse .
# Valitakse eksponent *e* nii, et *[[SÜT]]*(*e*, φ(*n*)) = 1. Teisisõnu peavad *e* ja φ(*n*) olema kaasalgarvud.
# Arvutatakse *e* pöördarv moodulis φ(*n*); . Selleks saab kasutata laiendatud Eukleidese algoritmi.
Täisarvupaar (*e*, *n*) on avalik võti ja (*d*, *n*) privaatne võti.

## Krüptimine ja dekrüptimine
Sõnumi M saab krüptida valemiga
: C \equiv M^e\pmod{n} ehk M^e = qn + C, kus 0.
Dekrüptimine toimub vastupidi:
: M \equiv C^d\pmod{n}.

## Vaata ka
* Avaliku võtme krüptograafia

## Välislingid
* Heikki Vallaste "RSA (Rivest-Shamir-Adleman)" e-Teatmik: IT ja sidetehnika seletav sõnaraamat
Saku vald (1921)

**Saku vald** oli vald Harjumaal aastail 1921–1939. Vallamaja asus Kajamaa külas.

Varasem Saku vald liideti 1890. aastal Saue vallaga.

Valla taasloomise otsustas Harju maakonnanõukogu oma koosolekul 28. mail 1921. Otsuse põhjuseks oli kohalike elanike palve Saku kogukond Saue vallast lahutada. Uue valla piirkonnaks oli Saku mõis, Kiisa karjamõis ja kõik kogukonna talud ja muud majapidamised. Otsuse kinnitas siseministeeriumi omavalitsuse asjade peavalitsus 2. juunil. Vallavalitsus hakkas asuma tollases Saku külas.

Vallavanemaks valiti Jüri Esko. Pärast Eskot oli lühikest aega vallavanem August Altof ja seejärel aastatel 1924–1939 Rudolf Marmor.

Valla pindala oli 65 km².

Valla asulad olid Juuliku, Kajamaa, Kiisa, Nõmme, Saku, Saku-Mõisaküla, Tõdva. Elanike arv oli 1922. aastal 981, 1934. aastal 841 ja 1939. aastal 783. 1934. aastal oli vallas 149, 1936. aastal 102 talu.

1939. aasta vallareformiga jagati Saku vald Saue ja Tõdva valla vahel. Vallavanem Rudolf Marmor sai uue Tõdva valla esimeseks vallavanemaks.

## Viited
Holdre vald

**Holdre vald** oli vald Valga maakonnas aastail 1921–1939. Vallamaja asus Holdre külas.

1921. aasta 22. veebruaril otsustas Valga maakonnavalitsus 1900. aastal Patküla valla külge liidetud Holdre valla uuesti lahutada ja koos Homuli (Hummuli) valla osaga nimetada uueks Holdre vallaks. Otsus jõustus 1. mail 1921.

1. aprillil 1939 jagati 1939. aasta vallareformiga vald Helme ja Vaoküla valla vahel.

## Viited