open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Älvsbyni vald

**Älvsbyni vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni läänis. Läbi valla voolab Piteälveni jõgi. 

Suuremad asulad on Älvsbyn, Korsträsk, Vidsel ja Vistheden.

Vallas valmistatakse kokkupandavaid maju (AB Älvsbyhus) ja seal asub pagaritööstus Polarbageriet AB.

Valda läbib raudtee.

## Välislingid

*Valla koduleht
Iceland Express

**Iceland Express** oli Islandi odavlennufirma, mille 24. oktoobril 2012 omandas WOW air. Lennufirma kodulennuväljaks oli Reykjavíki lennujaam. Lennufirma teenindas kahe liisitud lennukiga 17 sihtkohta Euroopas ja Põhja-Ameerikas. 

## Ajalugu
Firma asutati 2002. aastal. 27. veebruaril 2003 algasid igapäevalennud Kopenhaagenisse ja Londonisse. Selleks kasutati lennukeid Boeing 737-300, mis liisiti ettevõttest Astraeus koos meeskonna, hoolduse ja kindlustusega. Astraeusel ja Iceland Expressil on ühine omanik, Islandi reisibüroo Eignarhaldsfelagid Fengur hf.

Esmalt pidi Iceland Express alustama lende üle Atlandi ookeani juba 2007. aasta kevadel, aga see lükkus edasi Astraeuse omaniku, kelleks siis oli Suurbritannia ettevõte, rahaliste raskuste tõttu. Astraeusega sõlmitud lepingud võttis üle algul JetX Airlines ja siis Hello. Omanikettevõtte pankroti tõttu oleks Astraeus äärepealt likvideeritud, kuid Islandi ettevõte Fengur suutis selle pankrotipesast välja aidata, nii et ta sai tööd jätkata. Siiski algasid Iceland Expressi lennud Põhja-Ameerikasse alles 2010. aasta suvel.

Iceland Express lendas Newarki lennujaama 4 korda nädalas ja Winnipegi lennujaama 2 korda nädalas, vahel Boeing 737-ga, vahel Boeing 757-ga. Hooajalised lennud toimusid Orlandosse. 2011. aasta suvel algasid lennud ka Chicagosse ja Bostonisse.

24. oktoobril 2012 võttis Iceland Expressi üle WOW air.

## Lennukipark



Seisuga november 2011.
### Varem lennukipargis

*Boeing 737-300 opereeris Astraeus Airlines
*Boeing 737-500 opereeris Astraeus Airlines
*Boeing 737-700 opereeris Astraeus Airlines
*Boeing 757-200 opereeris Astraeus Airlines
*McDonnell Douglas MD-82
*McDonnell Douglas MD-90

## Viited

## Välislingid

*Iceland Express
*Iceland Expressi lennukipark
Islandi lennufirmade loend

See on **[[Island]]i lennukompaanide loend**.

* Air Atlanta Icelandic
* Air Iceland
* Bluebird Cargo
* Eagle Air
* Icelandair
* Iceland Express
* JetX Airlines
Kili vald

**Kili vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Värmlandi läänis. 

Suuremad asulad on Fagerås, Högboda ja Kil.

## Välislingid

*Valla koduleht
Arvidsjauri vald

**Arvidsjauri vald** (Lule saami keeles *Árviesjávrrie*) on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni lääni lõunaosas.

Vallas elab paarkümmend traditsioonilist eluviisi järgivat saami peret.

Peamine majandusharu on metsatööstus.

## Asulad

* Arvidsjaur
* Glommersträsk
* Moskosel
* Abborrträsk
* Auktsjaur
* Järvträsk
* Lauker

## Vaatamisväärsused
* Arvidsjauri lappstaden
* Arvidsjauri kirik
* Båtsuoj saami keskus
* Glommersträski ajaloomuuseum
* Moskoseli raudteemuuseum
* Trollforseni kosk

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
* http://www.arvidsjaur.eu/
Kaljukitse pöörijoon

**Kaljukitse pöörijoon** ehk **lõunapöörijoon** on pöörijoon, mille laiuskraad on 23,5° S. Selle paralleeli peal on päike seniidis üks kord aastas – 22. detsembril. Sel ajal on põhjapoolkeral talv ja lõunapoolkeral suvi. Lõunapöörijoon on tinglik piir palavvöö ja parasvöö vahel.

## Geograafia
Lõunapöörijoon läbib järgmiste riikide territooriumi:
*Brasiilia
*Paraguay
*Argentina
*Tšiili
*Prantsuse Polüneesia (Prantsusmaa) – möödub Tubuai saartest lõunas
*Tonga – möödub Minerva rifist põhja poolt
*Korallimere saared (Austraalia) – möödub Cato rifist lõunas
*Austraalia
*Madagaskar
*Mosambiik
*Lõuna-Aafrika Vabariik
*Botswana
*Namiibia

Pilt:Hito_al_Tropico_de_Capricornio (2).jpg|Lõunapöörijoont märkiv monument Antofagastast (Tšiili) põhja pool.
Pilt:Tropic of Capricorn sign.JPG|Lõunapöörijoont märkiv märk Namibias.
Pilt:tropic-capri-australia2.jpg|Lõunapöörijoont märkiv monument Alice Springsist (Austraalia) põhja pool.
Pilt:Trópico de Capricórnio.JPG|Lõunapöörijoont märkiv tahvel Santana do Parnaíba linnas (Brasiilia).


## Vaata ka
*Põhjapöörijoon
*Põhjapolaarjoon
*Lõunapolaarjoon
*Ekvaator
Valka Püha Katariina evangeelne luterlik kirik

**Valka Püha Katariina luteri kirik** (ka *Valka Luke kirik*; läti keeles *Valkas Svētās Katrīnas evaņģēliski luteriskā baznīca* ehk *Lugažu luterāņu baznīca*) asub Valkas Lätis aadressil Rīgas ielā 9.

## Ajalugu
Kirik rajati 1477. aastal. Pärast seda on Valka Luke kihelkonnakirikut (saksa keeles *Die Luhdesche Kirche*) korduvalt ümber ehitatud. Esimesed ümberehitustööd leidsid aset Liivi sõja järel. Põhjasõjas,  pärast Hummuli lahingut, põletasid venelased 20. juulil 1702, 1669. aastal ehitatud puust Valga kiriku, koolimaja ja Luke kiriku ning püsti jäi vaid üks hoone. 13 inimest surmati, 37 viidi Venemaale vangi, seejärel taastasid kiriku aastal 1702 vene sõjavangid. 

Tänapäevasesse asukohta rajati kirik aastal 1729, Karl Johan von Wrangeli poolt. Hoone ehituskvaliteet oli aga madal ja nii vajas see aastail 1752–1755 kapitaalremonti, mille käigus tuli ehitada ka uus kirikutorn. Aastal 1907 kirik põles, mistõttu seda aastal 1910 taas remonditi. Viimased remondi- ja ümberehitustööd toimusid aastal 1997.

Valga Jaani kirikut nimetati linnakirikuks ja Luke kihelkonnakirikut maakirikuks.

Kirikuesisel haljasalal asub 2002. aastal valminud päikesekell. Kiriku juures asub ka aastal 1907 rajatud kalmistu. Kirikutorn on kasutusel Valka linna vaatetornina.

## Koguduse vaimulikud
*1857–1890, ''Carl'' Conrad ''Ulmann''  (1829–1890), Lugaži pastor (*Pastor in Luhde b. Walk*)
*1907, Johannes Kerg, Luke kiriku eesti koguduse õpetaja
*1919, Johannes Kerg, Lugaži koguduse eesti õpetaja
## Galerii


St. Catherine Lutheran church of Valka2.jpg|Vaade altari suunas
St. Catherine Lutheran church of Valka3.jpg|Kantsel
St. Catherine Lutheran church of Valka4.jpg|Altar
St. Catherine Lutheran church of Valka5.jpg|Altarimaal
St. Catherine Lutheran church of Valka6.jpg|Vaade peaukse suunas



## Vaata ka
*Valga Jaani kirik
## Viited

## Välislingid

*Koguduse koduleht
* Luke kiriku altar enne 1907. aasta põlengut
Peeter Kaldur

**Peeter Kaldur** (sündinud 20. mail 1954 Viljandis) on eesti luterlik vaimulik.

Ta lõpetas 1972. aastal Nõo Keskkooli ning astus samal aastal Tartu Riiklikku Ülikooli matemaatikat õppima. Aastal 1973 viibis vanglas seoses katsega ületada ebaseaduslikult Nõukogude Liidu – Türgi piiri (Armeenia NSV-s).  

Aastal 1974 asus Kaldur õppima EELK Usuteaduse Instituuti, mille lõpetas 1980. aastal. Ordineeriti 22. veebruaril 1978 aseõpetajaks (õpetaja õigused sai aastal 1980, pärast instituudi lõpetamist). 

Ta oli aastal 1978 Laiuse Jüri ja Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse õpetaja. 

Aastatel 1978–1980 teenis ta Nõukogude Armees. 

Aastail 1980–2024 oli Kaldur Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja. Lisaks hooldas ta aastatel 1981–1988 Iisaku, 1990–1993 Pühajõe, 1993–1997 Narva Aleksandri ja Narva-Jõesuu Niguliste ning 1994–1997 Viru-Jaagupi ja Tudu kogudust. 

Ta oli aastatel 1992–1995 ja 2011–2015 EELK Viru praostkonna praost.  

Ta on tegelenud Peterburi Jaani kiriku taastamisküsimustega ning oli aastatel 1998–2004 Peterburi Jaani koguduse hooldajaõpetaja.

## Tegevus poliitikas
Peeter Kaldur oli Eesti Kongressi liige. Ta kuulub aastast 2001 erakonda Isamaa.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 32 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
*2006 Ida-Virumaa teenetemärk
*2007 Valgetähe IV klassi teenetemärk 
*Theodor Heussi medal (1995)
*Maarjamaa Altari ordeni III klass (2003)
*Narva Aleksandri koguduse teeneterist (2004)
*EELK aukiri 2004
*Saksa Sõjahaudade Hooldeliidu Theodor Heussi medal (2006) 
*EELK Teeneteristi III järk (2007)
*EELK Kuldrist (2008)
*Saksa Sõjahaudade Liidu teenetemedal (2010)
*Saksa Sõjahaudade Hooldeliidu tunnusmedal koos nõelaga (2011)
*EELK Teeneteristi II järk (2013)
*Koguduse kaastöölise kuldne märk ja tänukiri (2022)
*2012 Jõhvi aukodanik
*2024 Kaitseliidu III klassi Teenetemedal

## Isiklikku
Ta on abielus ning kahe poja ja kahe tütre isa, vanem poeg Marko on publitsist ja ajakirjanik.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Eestis teenivad vaimulikud seisuga 1. juuli 2013. EELK Konsistoorium, Tallinn 2013.
Paralleel

**Paralleel** on kujutletav ekvaatoriga paralleelne ringjoon Maa pinnal.

*Paralleelide hulk on lõputu, igal punktil maaellipsoidi pinnal on paralleel.
*Kõik paralleelid on geograafilise ida-lääne sihilised.
*Paralleelid on üksteisest ühesugusel kaugusel.
*Kõige pikem paralleel on ekvaator.
*Paralleelide pikkus väheneb ekvaatorilt pooluseni.

## Peamised paralleelid

Viis peamist paralleeli on põhjast lõuna poole:
*põhjapolaarjoon (66° 33′ 38″ N)
*põhjapöörijoon (23° 26′ 22″ N)
*ekvaator (0)
*lõunapöörijoon (23° 26′ 22″ S)
*lõunapolaarjoon (66° 33′ 38″ S)

Need paralleelid (peale ekvaatori) eraldavad üksteisest Maa soojusvöösid.

## Vaata ka
*Geograafilised koordinaadid#Paralleelid ja meridiaanid
*Geograafiline laius
*Maa kuju
*Referentsellipsoid
Ronimisnukid

**Ronimisnukid** on kaljuronimises tehisronimisseintele kinnitatavad erineva kuju ja suurusega nukid. Valmistamiseks kasutatakse väga mitmesuguseid materjale alustades puust ning lõpetades plastikuga. Enamik moodsaid tööstuslikult toodetavaid ronimisnukke on valmistatud jäigast uretaanplastikust, vanemat tüüpi nukid ka polüestervaigust. Nukid kinnitatakse seinale kas 10 mm poltide või väiksemate kruvide abil. Nukke ümber paigutades saab muuta radade raskusastet ja keerukust. Vastavalt kasutusotstarbele toodetakse nukke väga erinevas suuruses: ülipisikestest jalaga koormamiseks mõeldud nukkidest XXXL-suuruses hiiglasteni, mille läbimõõt võib ulatuda poole meetrini.
## Valmistamine
Ronimisnukke valmistatakse paljudest materjalidest:
* puit
* kivi
* tsement
* plastik
** polüester
** uretaan

Esimesi kasutatakse rohkem hobi korras nukkide valmistamisel, plastikuid tööstuslikul tootmisel. Nuki esialgne kuju voolitakse tavaliselt mingist hästi töödeldavast materjalist. Kasutatakse nii floristikas levinud OASIS vahtu kui savi/plastiliini. Esialgsest mudelist võetakse valuvorm silikooni vms kummi abil ja valatakse sellesse vedel segu.
Salehard

**Salehard** on linn Venemaal, Jamali Neenetsi autonoomse ringkonna keskus. Linn asub Obi ääres Polui jõe suudmes paremal kaldal Arktikas põhjapolaarjoonel.

2006. aastal oli linnas 39 400, 2009. aastal 42 500 ja 2010. aastal 43 500 elanikku.

## Rahvastik

Salehardi elanikkonna rahvuslik koosseis 2010. aasta rahvaloenduse andmetel.

## Ajalugu
Linn asutati 1595. aastal kindlusena Obi kaldal. Kuni 1933. aastani oli linna nimi **Obdorsk** (sõnast "Ob"). Nimi Salehard on venepärane vorm neenetsi nimest Саля' харад, mis tähendab *asula neemel*.

Aastatel 1947–1953 ehitasid GULAG-i sunnitöölised raudteed (Objekt №503) Igarkast Salehardi Tjumeni oblastis, kuid see ei valminud täielikult ning jäi kasutusele võtmata. Raudtee jäänuseid võib tundras näha tänini.

## Loodus
### Kliima
Linn asub lähisarktilise vöötme ja parasvöötme piiril. Kõige külmem kuu on jaanuar keskmise õhutemperatuuriga –25 °C, kõige soojem kuu on juuli keskmise õhutemperatuuriga 15 °C. Sademeid on 433 mm aastas.

## Transport

Lähim raudteejaam on Obi vastaskaldal asuv Labõtnangi, millega on parvlaevaühendus. Linnas on jõesadam ja lennujaam. Linnal on parvlaevaühendus Hantõ-Mansiiski ja Omskiga. Valmimas on autotee Nadõmi. 

## Viited

## Välislingid

*Salehardi koduleht
*Un convoglio di notte sulla strada ghiacciata, all'interno forse il corpo di Navalny. Videosalvestised (16.–17. veebruar 2024; 2:43) arvatavalt Aleksei Navalnõi surnukeha transportiva konvoi liikumisest Labõtnangist üle Obi Salehardi. Rai News 24, 19. veebruar 2024
Rüütli tänav

**Rüütli tänav** on mitmes linnas:

* Rüütli tänav Haapsalus
* Rüütli tänav Narvas
* Rüütli tänav Paides
* Rüütli tänav Pärnus
* Rüütli tänav Tallinnas
* Rüütli tänav Tartus
Soojusvöö

**Soojusvööd** Maa piirkonnad, mida piiritlevad pöörijooned ja polaarjooned.

Soojusvööd:

Pilt:World map torrid.svg|Palavvöö 
Pilt:World map temperate.svg|Parasvööd 
Pilt:World map frigid.svg|Külmvööd 


## Vaata ka
*Kliimavööde
*Geograafiline vööde
*Loodusvööde
Luleå vald

**Luleå vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni läänis. Asub Põhjalahe kaldal Luleälveni suudmes.

Valla suuremad asulad on:

* Luleå
* Gammelstad
* Bergnäset
* Södra Sunderbyn
* Råneå

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
Seniit

**Seniit** ehk **lagipunkt** ehk **lagitäpp** (araabia keeles *semt*) on kujuteldav punkt taevasfääril otse maapealse vaatleja kohal.

Seniidi vastandpunkt on nadiir.

## Päike seniidis
Kui Päike on seniidis, siis maapealsed objektid heidavad varju ainult otse alla.

Päike võib olla seniidis ainult põhjapöörijoone ja lõunapöörijoone vahel. Pöörijoonel on Päike seniidis üks kord aastas – talvisel või suvisel pööripäeval, ekvaatoril on päike seniidis kaks korda aastas – kevadisel ja sügisesel pööripäeval.

## Taevakeha seniidis
Mõnikord kasutatakse terminit *seniidis* ka taevakeha kõrgeimas positsioonis olemise tähenduses tema ööpäevases näivas liikumises antud vaatluskohalt nähtuna.

### Välislingid
Vikisõnastiku artikkel "seniit".
Överkalixi vald

**Överkalixi vald** (soome keeles *Ylikainuun kunta*) on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni läänis. Läbi valla voolab Kalixälven.

Valla suuremad asulad on:

* Vännäsberget (Ventaniemi)
* Tallvik
* Svartbyn (Mustakylä)
* Överkalix (Ylikainuu)

Valda läbib maantee E 10.

## Välislingid

*Valla koduleht
Kalixi vald

**Kalixi vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni läänis. Asub Põhjalahe kaldal Kalixälveni suudmes.

Valda läbivad maanteed E4 ja E10.

## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht
1987. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1987. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 32. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 9. mail 1987 Brüsselis Belgias. Selle võitis Iirimaa.

## Finaali tulemused
Passaat

**Passaat** on püsiv tuul, mis puhub 30. laiuskraadidelt ekvaatori poole. 

30. laiuskraadidel tekib kõrgrõhuala, aga ekvaatori piirkonnas tekib madalrõhuala ja õhk liigub troopikast ekvaatori suunas. Coriolisi jõu tõttu õhu liikumise suund muutub ja passaadid puhuvad põhjapoolkeral kirdest edela suunas (**kirdepassaadid**), lõunapoolkeral kagust loode suunas (**kagupassaadid**).
Lähisantarktiline kliimavööde

**Lähisantarktiline kliimavööde** on lõunapoolkeral asuv vahekliimavööde, kus talvel valitseb antarktiline õhumass ja suvel parasvöötme õhumass. Sellele kliimavöötmele on iseloomulik väga külm talv ja jahe suvi (kõige soojema kuu keskmine temperatuur jääb alla +12 °C) ning väike sademete hulk. Polaarjoonest lõuna pool esineb polaaröö ja polaarpäev.

Lähisarktiline kliimavööde hõlmab Antarktika poolsaare ranniku, saarte ja Lõuna-Jäämere piirkonna.

## Vaata ka
*Kliimavööde
182

**182. aasta**

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Aastakümned: 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad - **[[180. aastad]]** - 190. aastad 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad

Aastad: 177 178 179 180 181 - 182 - 183 184 185 186 187
----

## Sündmused
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
350

**350. aasta**

## Sündmused
* Germaanlased ründasid roomlasi Trieris.
*Constansi järel sai Vana-Rooma keisriks Magnentius.
*Esimene usaldusväärne kirjalik teade sellest, et Sichuani mäenõlvadel alustati teeviljelust.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Constans, Rooma keiser
Aura Keskus

**Aura Keskus** on ujula, veepark ja saunakeskus Tartus Turu tänaval. Keskuses on 50 m ujula. Keskuse omanik on Tartu linn.

## Ajalugu
Keskus avati 1. oktoobril 2001. Keskuse ehitas Rand & Tuulberg. Keskuse rajamine maksis 90 miljonit krooni.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Tiigikonn

**Tiigikonn** (*Rana lessonae*) on konlaste sugukonda konna perekonda kuuluv kahepaikne.

Tiigikonn on Lõuna-Eestis tavaline liik, Põhja-Eestis on ta haruldane ja saartel puudub.

Mägedes elab ta Karpaatides kuni 600, Lääne-Euroopas kuni 1550 m kõrgusel.

Veel 20. sajandi keskel ei peetud tiigikonna iseseisvaks liigiks, vaid veekonna vormiks. Veekonn on pisut suurem kui tiigikonn. Poola herpetoloog Leszek Berger tegi kindlaks, et tiigikonn on siiski selgelt piiritletav eraldi liik, seevastu veekonn ise osutus hübriidseks liigiks, sest omavahel paljunedes ei anna veekonnad üldjuhul elujõulisi järglasi, üksnes erandjuhul osutuvad need järglased emasteks järvekonnadeks. Omakorda tiigikonna ja järvekonna ristamisel saadud järglased osutuvad veekonnadeks. Mõne ristamiskombinatsiooni korral saadakse emaseid rohkem kui isaseid. Karüoloogilised, seroloogilised ja biomeetrilised uurimised muudavad selle pildi veel segasemaks.

Tõestatuks loetakse hüpoteesi, et Euroopa rohelised konnad jaotuvad kahte mõlemasoolisse liiki (tiigikonn ja järvekonn) ning kahte hübriidsesse günogeneesi abil paljunevasse liiki (veekonn ja *Rana species*). Neist järvekonn eristub teistest selgesti ja tema kohta kogutud andmed on usaldusväärsed, aga teiste liikide vaheline seos vajab veel uurimist.

## Välimus

Tiigikonn on üsna väike, kasvades kuni 7,5 cm pikkuseks. Isased on pisut väiksemad kui emased.
Tiigikonnad võivad olla erkrohelised või ka kollased, mustade laikudega seljal. Neil on valge kõht ning kollased või oranžid laigud reiel.

## Eluviis
Tiigikonnad elavad järvedes, tiikides, soodes ja rabades, kus on veetaimestikku. Lehtmetsades võib ta elada ka veekogudest kaugel. Ta eelistab veekogusid, mille pH on 5,8–7,4.

Ukrainas on mõõdetud tiigikonnade arvukust. 1980. aastatel loendati Taga-Karpaatias niisutuskanalite ja kalatiikide kallastel iga 100 meetri kohta 25–98 isendit. Üks isend tuli sobiva biotoobi iga 5,6–100 m² kohta. Ida-Ukrainas oli konni veelgi rohkem: üks konn 3–8 m² kohta. Esimestel päevadel pärast moonet on äsjamoondunud konnade arvukus märksa suurem, kuni 5–10 isendit ruutmeetri kohta.

Tiigikonn tuleb talveuneks maismaale. Selleks kaevavad nad kaldapinnasesse uru.

Venemaal Luugas on uuritud tiigikonnade vanust. Selgus, et alla ühe aasta vanad olid konnadest 37,8%, üheaastased 13,4%, kaheaastased 23,9%, kolmeaastased 18,2%, nelja-aastased 5,7% ning vanemad 1%. Seetõttu võib tiigikonna keskmiseks elueaks pidada neli aastat, kuigi Volga-Kaama looduskaitsealal on mõõdetud konna elueaks ka 12 aastat.


Tiigikonn.jpg|Tiigikonn
Polliwog.jpg|Tiigikonna kudu


## Paljunemine

Tiigikonnad alustavad kevadel sigimist, kui vee temperatuur on umbes 16 °C. Sigimisperiood, millega kaasneb ka konnakontsert, võib kesta pool suve.

Isastele tiigikonnadele kasvavad sigimisperioodil eesjalgade esimesele varbale tumedad paksendid – pulmatüükad. Valjema krooksumise tarvis tulevad konna suunurkadest välja häälepõied, mis tiigikonnal on valge värvusega.

## Viited


## Välislingid

* 
* Tiigikonn andmebaasis "Eesti selgroogsed"
Windows XP

**Windows XP** on Windowsi 9. operatsioonisüsteem. See anti välja 25. oktoobril 2001.

Microsofti toetus Windows XP 2. hoolduspaketile (Service Pack 2) lõppes 13. juulil 2010.

Alates 8. aprillist 2014 ei ole tugi ega värskendused Windows XP-le enam saadaval.

Windows XP-ga arvutite teenindamiseks arvutivõrgus on servertarkvaraks Windows 2003, kuigi Windows XP ühildub ilma probleemideta ka Windows NT serveriga ja Windows 2000 serveriga.

Kasutamisvõimaluste alusel eristatakse:
* Windows XP Home
* Windows XP Professional
* Windows XP Professional 64-bit
* Windows XP Media Center Edition

Nende peamine erinevus on arvutivõrgu kasutamise võimaluste osas.

## Viited

## Välislingid
* Windows XP veebisaidil Microsoft.com
Artur Balder

**Artur Balder** (sündinud 14. juulil 1984 Münchenis) on hispaania kirjanik.

Ta elab Mallorcal.

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*Artur Balder triunfa en la narrativa infantil y debuta en la histórica
*J.R.R. Tolkienш ja Nobeli auhinna kohta
Lähisekvatoriaalne kliimavööde

**Lähisekvatoriaalne kliimavööde** on vahekliimavööde, kus talvel valitseb troopiline õhumass ja suvel ekvatoriaalne õhumass. 

Lähisekvatoriaalsele kliimale on iseloomulik kuum ja kuiv talv ning kuum ja niiske suvi. Talvel valitsevad seal troopilised õhumassid kuiva ja läbipaistva õhuga ning Päike asub peaaegu kogu aeg seniidis. Suvel valitsevad ekvatoriaalsed õhumassid ning iga päev sajab vihma. 

Eristatakse kuiva aastaaega talvel ja vihmast aastaaega suvel. Nende pikkus sõltub koha asukohast: mida lähem koht ekvatoriaalvöötme poole, seda pikem on vihmane aastaaeg ja lühem kuiv aastaaeg.

## Kliimadiagrammid

Pilt:Banjuli kliimadiagramm.png|Lähisekvatoriaalse kliima lühikese vihmase aastaajaga kliimadiagramm (Banjul, Gambia)
Pilt:Manono kliimadiagramm.png|Lähisekvatoriaalse kliima pika vihmase aastaajaga kliimadiagramm (Manono, Kongo Demokraatlik Vabariik)


## Vaata ka
*Kliimavööde
*Lähisekvatoriaalne kliima
Thomas Keneally

**Thomas Keneally** (ka **Tom Keneally**; sündinud 7. oktoobril 1935 Sydneys) on Austraalia kirjanik.

Keneally sai hariduse Sydneys. 

Tema tuntuim romaan on "Schindleri nimekiri", mis võitis Los Angeles Timesi ilukirjandusauhinna ja Bookeri auhinna 1982. aastal. Tema sulest pärinevad ka "Asmarasse. Ood Jimmie Blacksmithile" ja "Lendav kangelasklass", millega pälvis Sunday Expressi raamatu aastaauhinna.

Keneally töötab California Irvine'i ülikoolis kirjandusprofessorina. 

Ta on Austraalia Vabariikliku Liikumise, mille eesmärgiks on Suurbritanniaga konstitutsiooniliste suhete lõpetamine, esimees.

## Teosed eesti keeles
* "Schindleri nimekiri". Inglise keelest tõlkinud Ruth Annus. Kirjastus Kupar, Tallinn 1995, 380 lk; 2. trükk: sari "Eesti Päevalehe romaaniklassika", 2008

## Kirjandus
* Küllo Arjakas ""Schindleri nimekiri" raamatulettidel" – Pühapäevaleht 25. november 1995, lk 14

## Välislingid
* Katre Talviste, "Hea sakslase müüt" – Postimees 5. veebruar 1996, lk 16
* Aivar Kull, "Mitmetahuline messias" – samas  
* Peeter Olesk, Thomas Keneally "Schindleri nimekiri" – Eesti Päevaleht 11. juuli 2008, lk 20
Linda Saul

**Linda Saul** (sünninimi **Linda Saar**; 17. mai 1907 Tartu – 30. märts 1997 Tallinn) oli eesti dirigent ja laulupedagoog.

## Elulugu
Ta õppis aastatel 1927–1931 Tallinna Konservatooriumis koorijuhtimist (Joosep Aaviku klassis) ja laulmist (Nikolai Sternbergi klassis). 

Aastatel 1929–1944 töötas ta Tallinna Töölisteatri ning 1944–1948 Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri kontsertmeistri ja muusikajuhina. 

Aastatel 1944–1961 oli ta Tallinna Muusikakooli ja 1950–1986 Tallinna Riikliku Konservatooriumi laulueriala õppejõud. Tema käe all õppisid teiste hulgas Margarita Voites, Paula Padrik, Taisto Noor, Kalmer Tennosaar jt.

1944. aastal asutas ta Eesti Raadio naisansambli, mida juhatas kuni 1966. aastani. 

## Isiklikku
Abielust viiuliõpetaja Voldemar Sauliga oli tal kaks poega: Jaan ja Peeter Saul.

## Tunnustus
*1970 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane
*1979 – Eesti NSV muusika aastapreemia
Piteå vald

**Piteå vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni läänis. Asub Põhjalahe kaldal Piteälveni suudmes.

## Tuntud isikuid
* Liza Marklund, ajakirjanik ja kirjanik

## Välislingid
*Valla koduleht
RPG

**RPG** võib olla akronüüm järgmisele:

***[[RPG (programmeerimiskeel)|RPG]]**, programmeerimiskeel
***RPG** (lühend inglise keelest: *role-playing game*) on rollimängu lühend
**Traditsiooniline rollimäng on rollimäng, mis viiakse läbi mitme inimese koostöös
**Arvuti-rollimäng on arvutimäng, mis jäljendab traditsioonilise rollimängu reegleid ja maailma
***[[(granaadiheitja)|RPG]]** (lühend inglise keelest: *rocket-propelled grenade*) on reaktiivgranaadiheitja lühend
****[[RPG (granaadiheitja)|RPG]]** (lühend vene keelest: *реактивный/ручной противотанковый гранатомёт*) on sari Nõukogude granaadiheitjaid
***[[RPG (granaat)|RPG]]** (lühend vene keelest: *ручной противотанковый гранат*) on sari Nõukogude tankitõrjegranaate

## Vaata ka
***[[RPG Life Sciences]]**, India ravimifirma
Troopikavööde

**Troopikavööde** ehk **troopiline kliimavööde** on üks Alissovi kliimaklassifikatsiooni põhikliimavöötmetest.

Troopikavööde paikneb lähisekvatoriaalsete ja lähistroopiliste vahekliimavöötmete vahel. Troopikavöötmes valitseb aasta läbi troopiline õhumass. Sellele kliimavöötmele on iseloomulik üsna kõrge õhutemperatuur ja enamasti väga väike sademete hulk. Aasta läbi valitseb kõrgrõhuala. Päike on aasta läbi väga kõrgel. Päikesekiirguse hulk on seetõttu suur (isegi suurem kui ekvatoriaalvöötmes).

Õhutemperatuur on suvel on umbes +30°...+40&nbsp;°C, talvel madalam (+15°...+25&nbsp;°C). Sademetehulk on alla 250&nbsp;mm aastas. Võib esineda mitu sajuta aastat järjest. Valitsevad kõrbed ja poolkõrbed, inimasustus on hõre.

Sademete hulga järgi eristatakse kahte kliimatüüpi: mandriline troopiline kliima ja mereline troopiline kliima. Ookeanide piirkondades on sademete hulk üsna suur ja kliima sarnaneb ekvatoriaalkliimaga, kuid õhutemperatuuri kõigub rohkem.
 
Troopiline kliimavööde hõlmab Põhja-Ameerika lõunaosa, Lõuna-Ameerika keskosa (eeskätt rannikualad), Aafrika põhja- ja lõunaosa ning Austraalia keskosa, samuti merepinna mandrite vahel.

## Kliimadiagramme

Pilt:Klimadiagramm-metrisch-deutsch-Faya-Largeau.Tschad.png|Troopilise mandrilise kliima kliimadiagramm (Faya-Largeau, Tšaad)
Pilt:Papeete-kliima.svg|Troopilise merelise kliima kliimadiagramm (Papeete, Prantsuse Polüneesia)


## Vaata ka
*Kliimavööde
*Troopika
Joseph Conrad

**Joseph Conrad** (sünninimega **Józef Teodor Konrad**, 3. detsember 1857 – 3. august 1924) oli poola päritolu Inglise kirjanik.

20 aastat merd sõites (aastatel 1874–1894) omandas ta inglise keele, mida varem üldse ei osanud. Conradi psühholoogiliselt peenekoelised ning samas värvikad, eksootilised ja seikluslikud romaanid ja novellid, mis sageli kajastavad tema enda elukogemusi, on mõjutanud 20. sajandi ingliskeelse kirjanduse arengut.

## Teosed eesti keeles
* "Duell" (*The duel*; jutustus). Tõlkinud August Herms. LUB, nr 53, Loodus, Tartu 1929, 64 lk
* "Lord Jim" (romaan). Tõlkinud ja eessõna: A. H. Tammsaare. EKS, Tartu 1931, 386 lk; 2. trükk: sari "Lemmikraamat", Kuldsulg, Tallinn 1995, 344 lk 
* "Narcissus’e neeger: lugu merelt" (*The nigger of the "Narcissus"*; romaan). Tõlkinud Leo Anvelt. Looduse kroonine romaan, nr 45; Loodus, Tartu 1932, 208 lk; ümbertrükk: Rauvi, Tallinn 1994, 208 lk
* "Pimeduse süda" (jutustus; tõlgitud raamatust: *Great modern short stories, an anthology of twelve famous stories and novelettes*). Tõlkinud Leo Anvelt. Tallinn, LR 1963, nr 36/37, 112 lk
* "Lisaks ""Narcissuse" neegrile"" (1897 ilmunud raamatu eessõna, mis avaldati esmakordselt 1914). Tõlkinud Lauri Pilter; järelsõna: Ene-Reet Soovik – Akadeemia 1996, nr 8, lk 1635–41
* "Nostromo" (romaan). Tõlkinud Urmas Rattus, toimetanud ja järelsõna: Georg Grünberg. Eesti Raamat, Tallinn 1997, 422 lk; ISBN 9985651200
* "Salakuulaja: lihtne lugu" (*The secret agent: a simple tale*; romaan). Tõlkinud ja järelsõna: Riina Jesmin. LR 2001, nr 21/24, 240 lk; ISBN 9985868927; 2. trükk: sari "Eesti Päevalehe raamat" nr 24, Tallinn 2006, 220 lk; ISBN 8498193516
* "Noorus. Pimeduse süda" (*Youth; Heart of darkness*; jutustused, tõlgitud raamatust: *Youth and two other stories*). Tõlkinud ja järelsõna: Riina Jesmin. Varrak, Tallinn 2002, 167 lk; ISBN 9985306228
* "Salajane kaaslane. Varjujoon" (jutustused). Tõlkinud Riina Jesmin. LR 2004, nr 21/23, 158 lk; ISBN 9985853504

## Kirjandus
* A. H. Tammsaare, "Tõlkijalt" ("Lord Jimi" eessõna) – Kogutud teosed, 17. köide, Eesti Raamat, Tallinn 1990, lk 353–360
* Joachim Scholl, "Romaanid. 20. sajand: sajandi suurimad romaanid". TEA Kirjastus, Tallinn 2005, lk 14–19 ("Lord Jim")

## Välislingid

* Leo Luks, "Mere needus ja õnnistus" (raamatu "Noorus. Pimeduse süda" arvustus) – Eesti Päevaleht / Arkaadia 10. jaanuar 2003, lk 18
* Aare Ermel, "Joseph Conrad oli filmitegijate lemmik" – Eesti Päevaleht 24. märts 2006, lk 15
* Aleks Lange, "Aristokraat, seikleja ja kirjanik" – samas
O. Henry

**O. Henry** (kodanikunimega **William Sydney Porter**; 11. september 1862 Greensboro, Põhja-Carolina – 5. juuni 1910 New York) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik.

Ta on tuntud eelkõige oma vaimukate ja ootamatu lõpuga novellide poolest. Tema teostes esinevad sageli teravmeelsed dialoogid, huumor ning inimlike nõrkuste südamlik kujutamine. O. Henry novellid keskenduvad tihti tavainimeste elule suurtes linnades, eriti New Yorgis, mille tänavapilt ja mitmekesine elanikkond olid talle oluliseks inspiratsiooniallikaks.

Eesti keeles on O. Henry novellid ilmunud kolmes köites, mis kõik kannavad pealkirja "100 valitud novelli". Tõlkijaks on Ruth Vestel ja väljaandjaks kirjastus Ersen. Esimene raamat ilmus 2002. aastal.

## Viited
Parasvööde

**Parasvööde** on Alissovi kliimaklassifikatsiooni põhikliimavööde põhja- ja lõunapoolkeral, kus aasta läbi valitseb parasvöötme õhumass. 

Sellele kliimavöötmele on iseloomulik kõrge õhutemperatuur suvel ja madal talvel ning selgesti eristatavad neli aastaaega – talv, kevad, suvi ja sügis. 

Sademete hulk selles kliimavöötmes sõltub asukohast ja jääb vahemikku 250–2000 ning kohati ka enam millimeetrit aastas. Kliimavöötmele on iseloomulik õhumasside liikumine läänest itta, mistõttu mandrite lääneosad on sademeterikkamad. Euraasia idaosas puhuvad mussoonid. 

Parasvöötmes eristatakse nelja kliimatüüpi: mereline paraskliima, üleminekuline paraskliima, mandriline paraskliima ja . 
 

Pilt:Plymouth-kliima.svg|Merelise paraskliima kliimadiagramm (Plymouth, Suurbritannia)
Pilt:Varssavi-kliima.svg|Üleminekulise paraskliima kliimadiagramm (Varssavi, Poola)
Pilt:Irkutsk-kliima.svg|Mandrilise paraskliima kliimadiagramm (Irkutsk, Venemaa)
Pilt:Vladivostok-kliima.svg|Mussoonparaskliima kliimadiagramm (Vladivostok, Venemaa)


Paraskliimavööde hõlmab Põhja-Ameerika keskosa ja Gröönimaa lõunapoolseimad orud, Lõuna-Ameerika äärmise lõunaosa, suurema osa Euroopast, Aasia sisealad ning Tasmaania ja Uus-Meremaa Lõunasaare, samuti maailmamere alad nimetatud mandrialade vahel. Pooluste lähedasi alalise igikeltsaga alasid nimetatakse polaaraladeks.

## Vaata ka
*Kliimavööde
*Parasvöö
*Paraskliima
*Parasvöötme metsad

## Viited
Pär Lagerkvist

**Pär Fabian Lagerkvist** (23. mai 1891 Växjö – 11. juuli 1974 Stockholm) oli rootsi kirjanik. 1951. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

Ta valiti 1940. aastal Rootsi Akadeemia liikmeks.

## Teosed eesti keeles

*"Barabbas" (romaan), Toronto, Eesti Kirjastus Orto 1953. Tõlkinud Marie Under.
*"Kääbus" (romaan), Tallinn, Perioodika 1965 Tõlkinud Arnold Ravel.
*"Ahasveeruse surm" (jutustus), Tallinn, Perioodika 1971. 
*"Maailmas võõrsil" (lühiromaanid), Tallinn, Eesti Raamat 1977. Tõlkinud Arnold Ravel.
*"Püha maa" (jutustused), Tallinn, Eesti Raamat 1986. Tõlkinud Arnold Ravel.
*"Barabbas" (jutustused), Tallinn, Eesti Raamat 2006. Tõlkinud Arnold Ravel.
Skellefteå vald

**Skellefteå vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Västerbotteni läänis. Läbi valla voolab Skellefteälven.

Valla suuremad asulad on Skellefteå, Skelleftehamn ja Ursviken.

## Välislingid

*Valla koduleht
Jacques Prévert

**Jacques Prévert** (4. veebruar 1900 Neuilly-sur-Seine – 11. aprill 1977 Omonville-la-Petite) oli prantsuse luuletaja ja stsenarist. Jacques Préverti luule on prantslaste seas siiani menukas, eriti koolides. Teda tuntakse kogu maailmas kui ühte 20. sajandi populaarseimat prantsuse luuletajat ning tema luuletusi kasutatakse keelelise lihtsuse tõttu sageli prantsuse keele õpikutes, muuhulgas ka Lauri Leesi õpikutes.

Prévertilt ilmus kuus luulekogu. Tema luule räägib enamasti elust Pariisis ja eluolust pärast Teist maailmasõda. Ta ei armastanud iseendast rääkida, tema juhtmõtteks oli „ära jutusta oma elust“. Ta tõrjus intervjuusid, pani kirja vaid üksikuid mälestuskatkeid ega soostunud oma loomingut lahti seletama. Kuigi Préverti tuntakse eelkõige hiilgava luuletajana, kirjutas ta esimesed tekstid hoopis teatrile. Neile järgnesid filmistsenaariumid, laulusõnad ja alles seejärel nägid ilmavalgust esimesed luuleraamatud. 

Prévert kirjutas luuletusi juba aastast 1928, ent need levisid aastaid peamiselt käsikirjadena ja avaldatuna üksikutes kirjandusajakirjades. Avalikkuse jaoks sündis Prévert luuletajana alles 1946. aastal. Sel aastal ilmus korraga mitu luulekogu, kus Préverti nimi esines autori või kaasautorina, ning samal aastal seadis Joseph Kosma mitmed tema luuletused muusikasse.

Prévert kirjutas režissöör Marcel Carnéle mitu filmistsenaariumi. Mitu neist filmidest on kriitikute poolt väga armastatud ning neid peetakse üle aegade ühtedeks paremateks filmideks. Tal oli pikk sõprus Paul Grimault'ga, kellega nad lõid mitmed animafilmid, nagu „Väike sõdur“ („Le Petit Soldat“, 1947), „Melomaan koer“ („Le Chien mélomane“, 1973) jt. Nad töötasid koos Préverti surmani 1977. aastal, mil lõpetasid parajasti filmi „Kuningas ja lind“ („Le Roi et l'Oiseau“). Film pühendati lahkunule ning selle esilinastusel hoidis Grimault enda kõrval kinni kohta, kus Jacques oleks pidanud istuma.

## Teosed eesti keeles
* 2 luuletust: "Kuidas portreteerida lindu", "Muutlik maastik". Tõlkinud ja järelmärkus: Ain Kaalep – Looming 1962, nr 1, lk 92–95; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* "Kuidas portreteerida lindu" (luulevalimik). Prantsuse keelest tõlkinud ja eessõna: Ain Kaalep. Perioodika, Tallinn, Loomingu Raamatukogu 1965, nr 11, 64 lk
* "Rongkäik" (luulevalimik; rööptekst prantsuse keeles). Tõlkinud Ain Kaalep; järelsõna: Marek Tamm. Varrak, Tallinn 2004, 152 lk; ISBN 9985309464

## Kirjandus
* "20. sajandi väliskirjandus" (kõrgkooliõpik), Valgus, Tallinn 1971, lk 131–133

## Välislingid
* Veiko Märka, "320 grammi head prantsuse luulet tuntud linnuportreteerijalt" (luulevalimiku "Rongkäik" arvustus) – Eesti Päevaleht / Arkaadia 21. jaanuar 2005, lk 14
* Rolf Liiv, "Lõhkuda poeesiat. Kaalepi tõlked on liigagi meisterlikud" (luulevalimiku "Rongkäik" arvustus) – Sirp 18. veebruar 2005, lk 7
776

**776. aasta**

Sajandid: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

Aastakümned: 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad - **[[770. aastad]]** - 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad  

Aastad: 771 772 773 774 775 - 776 - 777 778 779 780 781 

----
## Sündmused
*...

## Sündinud

*...

## Surnud

*...
Dorotea vald

**Dorotea vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Västerbotteni läänis.

Valla algne nimi oli Bergvattnet, praeguse nime sai 18. sajandi lõpus Gustav IV Adolfi tütre Frederika Dorothea Wilhelmina järgi.

## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht
Digora

**Digora** on linn Venemaal Põhja-Osseetias Osseedi tasandikul Ursdoni jõe kaldal, Digora rajooni keskus, rajoonialluvusega linn.

## Ajalugu

Asula rajasid 1852. aastal kristlastest osseedid **Volno-Hristianovski** auulina. Hiljem oli asula nimi **Novohristianovskoje** ja **Hristianovskoje**. 1934 nimetati Digoraks osseetide endanimetuse 'digoron' järgi. 1964 sai linnaõigused.

## Majandus

Linnas on papptaara tehas, sidrunhappetehas ja toidukombinaat.

## Viited
Alagir

**Alagir** on linn Venemaal Põhja-Osseetias, Alagiri rajooni halduskeskus, rajoonialluvusega linn. Asub 54  km Vladikavkazist lääne pool Ardoni jõe läänekaldal.

## Ajalugu

Asula rajati 1850. aastal endise hõbeda- ja pliikaevanduse juurde, 1938 sai linnaõigused.

## Viited
Ainekava

**Ainekava** on õppekava osa,    mille alusel toimub mingi õppeaine õpetamine. 

Eesti põhikoolides ja gümnaasiumis õpetamine toimub nende ainekavade alusel:
# eesti keel(õppeaine) (eesti õppekeelega põhikoolile);
# eesti keel (eesti õppekeelega gümnaasiumile);
# kirjandus (õppeaine) (eesti õppekeelega gümnaasiumile);
# vene keel (õppeaine) (vene õppekeelega põhikoolile);
# vene keel (vene õppekeelega gümnaasiumile);
# kirjandus (vene õppekeelega gümnaasiumile);
# eesti keel (vene või muu õppekeelega koolile);
# võõrkeel (õppeaine);
# matemaatika (õppeaine);
# loodusõpetus (õppeaine);
# geograafia (õppeaine);
# bioloogia (õppeaine);
# keemia (õppeaine);
# füüsika (õppeaine);
# ajalugu (õppeaine);
# inimeseõpetus;
# ühiskonnaõpetus (õppeaine);
# muusika (õppeaine);
# kunst (õppeaine);
# kehaline kasvatus;
# tööõpetus.

Iga ainekava osad on üldalused, õppe-eesmärgid, õppetegevus, õppesisu ja õpitulemused. Põhikooli ja gümnaasiumi anekavad on antud eraldi.

## Välislingid

*Põhikooli ja gümnaasiumi riiklik õppekava, RTI, 22.02.2002, 20, 116
Jaana Padrik

**Jaana Padrik** (sündinud 23. juunil 1958 Tallinnas) on Eesti ajakirjanik, poliitik ja suhtekorraldaja. 

Ta on lõpetanud 1977. aastal Tallinna 20. Keskkooli ning 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli *cum laude* ajakirjanduse erialal.

Aastatel 1982–1999 töötas Eesti Raadios, kus käsitles ühiskonnaelu probleem- ja konfliktteemasid ning viljeles raadioreportaaži žanrit. Aastast 1987 tegi Eesti Raadios saatesarjade "Avalikud asjad", "Argipäev", "Kriminaaltango" saateid ja muid ühiskonnaelu probleemsaateid.  

1998. aastal juhtis ETV-s ühiskonnaelu saadet "Otseliin", aastatel 1993–1998 oli lepinguline kaasautor Raadios Vaba Euroopa.

Aastal 1998 oli uuriva ajakirjanduse õppejõud Tartu Ülikoolis ja Tallinna Pedagoogikaülikoolis.

1999–2003 kuulus ta Riigikokku (IX koosseisus), olles Isamaaliidu fraktsioonis ning ka Tallinna Linnavolikokku.

Töötas 2004–2012 Õiguskantsleri Kantseleis avalike suhete nõunikuna.

Töötas 2013–2018 Siseministeeriumi haldusala päästeasutuses Häirekeskus avalike suhete juhina.

## Tunnustus
*1996 parim eetriajakirjanik
*1997 aasta ajakirjanik

## Isiklikku
Ta on Estonia ooperisolisti Paula Padriku ning draamanäitleja ja raadiodiktor Endel Padriku tütar.
Põhikliimavööde

**Põhikliimavööde** on kliimavööde, kus aasta ringi valitsevad samad õhumassid ja õhuringlus eriti ei muutu. 

Maakeral eristatakse nelja põhikliimavöödet:

*ekvatoriaalvööde, kus aasta jooksul valitseb ekvatoriaalne õhumass;
*troopikavööde, kus aasta jooksul valitseb troopiline õhumass;
*parasvööde, kus aasta jooksul valitseb parasvöötme õhumass;
*polaarvöötmed: arktiline ja antarktiline kliimavööde, kus aasta jooksul valitsevad vastavalt arktiline ja antarktiline õhumass.

## Vaata ka
*Vahekliimavööde
Vahekliimavööde

**Vahekliimavööde** on Alissovi kliimaklassifikatsiooni kohaselt kliimavööde, kus valitsevad õhumassid vahelduvad kaks korda aastas. 

Pool aastat valitsevad seal lõunapoolse põhikliimavöötme õhumassid ja seejärel pool aastat põhjapoolse põhikliimavöötme õhumassid. 

Vahekliimavöötmed asuvad põhikliimavöötmete vahel. Vahekliimavöötmes toimuvad ilmastiku muutused vastavalt Maa orientatsioonile Päikese suhtes. Kui Päike on seniidis põhjapoolkeral, siis nihkuvad kõik põhikliimavöötmed nendest põhja pool asuvate vahekliimavöötmete peale. Kui Päike on seniidis lõunapoolkeral, siis nihkuvad kõik põhikliimavöötmed nendest lõuna pool asuvate vahekliimavöötmete peale.  	

Vahekliimavöötmed on järgmised:
*lähisekvatoriaalne kliimavööde, kus suvel valitseb ekvatoriaalne õhumass ja talvel troopiline õhumass;
*lähistroopiline kliimavööde, kus suvel valitseb troopiline õhumass ja talvel parasvöötme õhumass;
*lähispolaarsed kliimavöötmed: lähisarktiline ja lähisantarktiline kliimavööde, kus suvel valitseb parasvöötme õhumass ja talvel vastavalt arktiline ja antarktiline õhumass.

## Vaata ka
*Põhikliimavööde
Netty Pinna

**Netty Pinna** (aastani 1908 **Adler**; 28. juuni 1883 Simuna, Avanduse vald – 28. aprill 1937 Tallinn) oli eesti näitleja. 

Netty Pinna õppis Berliinis Emanuel Reicheri teatrikursustel. Lavategevust alustas ta 1903 Estonia Seltsis, 1906–1936 näitles ta pausidega Estonia teatris. 1921–1922 lõi kaasa Tallinna Draamateatri tegevuses.

## Isiklikku
Oli 1908. aastast näitleja Paul Pinna abikaasa. Ta oli näitleja Signe Pinna ema. Ta maeti Kopli kalmistule. Pärast selle hävitamist 1951. aastal, kui Nõukogude okupatsioonivõimude käsul kõik hauad tasandati, oli ta üks vähestest isikutest Konstantin Türnpu, Eduard Bornhöhe ja Erika Tetzky kõrval, kelle põrm Metsakalmistule ümber maeti.
Seesama jõgi

**"Seesama jõgi"** on 2007. aastal ilmunud Jaan Kaplinski pooleldi autobiograafiline romaan.

Romaan räägib kolmandas isikus ühe üliõpilasest noormehe, kelle nime ei nimetata, naissuhetest ja eneseotsingutest 1960. aastate Tartus.

## Välislingid
* Rein Veidemann, "Panta rhei – kõik voolab". Postimees, 21. aprill 2007
* Jan Kaus, "Kadunud jõge mäletamas". Sirp, 4. mai 2007
* Märt Väljataga, "Meistriteos". Eesti Ekspress, 10. mai 2007
* Kärt Hellerma, "Realistlik metafüüsiline romaan". Eesti Päevaleht, 12. mai 2007
* Ilmar Palli, "Õpetajast lahti". Maaleht, 31. mai 2007
Troopika

**Troopika** on Maa piirkond pöörijoonte vahel ja läheduses. Aasta jooksul on seal õhutemperatuurid kõrged ning päev ja öö on enam-vähem ühepikkused. 
Nimetus tuleb kreekakeelsest sõnast *tropikos*, mis tähendab pöördega seotud olevat, pöördelist.

Tavaliselt arvatakse, et troopikas on palav ja niiske kliima ning kasvab rikkalik troopiline taimestik ühes troopilistes metsades elutsevate eksootiliste loomadega. See on ekslik arvamus. Tegelikult on troopika loodus väga eriilmeline, varieerudes vihmametsadest kõrbeteni. Vihmametsad on taime- ja loomarikkad, troopilistes kõrbetes ei kasva aga peaaegu mitte midagi. Troopikasse jäävad ka savannide rohumaad ja kookospalmidest palistatud Vaikse ookeani nn Lõunamere saared.


Pilt:River in the Amazon rainforest.jpg|Amazonase madaliku vihmamets
Pilt:NamibDesert01.jpg|Namibi kõrb
Pilt:Feuchtstelle in Savanne WP 38 SDr.JPG|Savann Burkina Fasos


## Vaata ka

*Troopikavööde
Ardon

**Ardon** on linn Venemaal Põhja-Osseetias, Ardoni rajooni halduskeskus, rajoonialluvusega linn. Asub 39  km Vladikavkazist loode pool Ardoni jõe kaldal.

## Ajalugu

Asula rajati 1824. aastal, 1964 sai linnaõigused.

Linna läbib raudtee.

## Viited
Frederic Manning

**Frederic Manning** (22. juuli 1882 Sydney – 22. veebruar 1935 London) oli Austraalia prosaist ja luuletaja.

## Elulugu
Ta sündis Patrick Manningi, kes oli neli korda Sydney linnapea, peres neljanda pojana. Frederici ema nimi oli Honora. 

Aastatel 1898–1900 reisis Manning mööda Euroopat, külastades põhjalikumalt Itaaliat ja Inglismaad. 1903. aastal jäi ta Austraaliasse naasmise mõtteta paikseks Inglismaal Lincolnshire'i krahvkonnas Bourne'i linnas, kus sai tööd koguduse vaimulikuna. Inglismaal valmis ja ilmus esmatrükis ka kogu tema kirjanduslooming.

1914. aastal võttis ta osa Esimesest maailmasõjast, kus võitles kergejalaväe Shrophire'i 7. pataljonis. 1916. aastal võitles ta Somme'i lahingus. Sõja-aastail tekkisid tal alkoholiprobleemid.

Pärast sõda kirjutas ta üksnes ajakirjandusele ja reisis palju, et leida tervisele soodsamat kliimat.

## Looming
Pärast Manningi mitut ebaõnnestunud katset leida kirjastaja oma paarile ajaloolisele romaanile ilmus 1907. aastal ajakirjas Outlook Manningi esikteosena värssmonoloog "The Vigil of Brunhild". 

Paar aastat hiljem ilmus temalt raamat "Scenes and Portraits", milles ta oli pannud oma kaasaegsetega väitlema näiteks Sokratese, Franciscuse Assisist ja Thomas Cromwelli. Teos leidis tähelepanu ja tunnustust küll kirjandusringkondades, kuid raamatu tiraaž jäi sellest hoolimata tillukeseks. 1930. aastal ilmus sama teos ümbertöötatult ja oluliselt täiendatult uuesti.

Pärast sõda kirjutas ta üksnes ajakirjandusele ja reisis palju, et leida tervisele soodsamat kliimat.

### Eesti keeles ilmunud
Eesti keeles on ilmunud tema romaan "Fortuuna niuetes" ("The middle parts of fortune", tõlkinud Aulis-Leif Erikson, Tallinn: Odamees, 2006).
Ekvatoriaalne õhumass

**Ekvatoriaalne õhumass** on õhumass, mis kujuneb ekvaatori piirkonnas.

Kuna ekvaatori lähedal on päike peaaegu pidevalt seniidis, saab maapind palju soojust. Nii soojeneb õhk ja vesi aurustub maapinnalt, seetõttu on ekvatoriaalne õhumass soe ja niiske.
Bazardüzü

**Bazardüzü** on 4466 meetri kõrgune mäetipp Suur-Kaukasuse ahelikus, Venemaa ja Aserbaidžaani piiril. See on Aserbaidžaani kõrgeim punkt ning ühtlasi ka Dagestani kõrgeim tipp. Asudes Kaukaasia lõunaosas, tähistab Bazardüzü ka Venemaa üht kõige lõunapoolsemat punkti.

Tipp paikneb Şahdaği rahvuspargi alal. Bazardüzü piirkonnast saavad alguse mitmed jõed, sealhulgas Türyançay ja Qusarçay, mis kuuluvad Kura jõgikonda.

Bazardüzü tipust laskub kaheksa väikest liustikkku, millest pikim ulatub ligikaudu ühe kilomeetri pikkuseks ja kannab nime .

Mägi koosneb savikiltadest ja prfüriitidest.

## Nimi ja nime päritolu
Aseri keeles tähendab "bazardüzü" turuplatsi, täpsemalt käänakut turu (basaari) poole. Nimelt korraldati keskajal  orus, mis asub Bazardüzü mäest idas, igal aastal laatu, kuhu kaupmehed ja ostjad sõitsid kokku mitmelt maalt. Teel turule paistis selgesti silma teistest kõrgem mägi, Bazardüzü, mille juurest piki Kaukasuse ahelikku sõites tuligi turuplatsile ära keerata.

Kohalikud lesgid nimetavad mäge , mis tähendab hirmu mäge. Kohalikes elanikes tekitab mõningast hirmu see, et mägi on peaaegu alati pilves.

## Tipputõusud
Esimesena tõusis Bazardüzü tippu dokumenteeritult Vene topograaf, praporštšik Sergei Timofejevitš Aleksandrov, kes mai­kuus 1849 vallutas mäe kirdeharjalt Kuruši kuru kaudu ning püstitas tippu ka triangulatsioonitorni.

Hiljem, 1952. aasta augustis, sooritas G. I. Anohhin esimese öise tõusu Bazardüzüle, ning sama aasta septembris oli ta esimene, kes vallutas mäe jääseina kaudu.

Lõunaharjalt tegi esimese registreeritud tõusu E. M. Rahhimov 1993. aastal, ning edelasuunalisest tsirkusorust tõusis samal aastal tippu J. A. Assadov.

## Viited
Armeenia dramm

**Armeenia dramm** (ISO-4217 kood **AMD**, armeenia keeles Դրամ) on Armeenia rahaühik. See jaguneb 100 lumaks.

Armeenia drammi sümbol on դր.

Armeenia dramm käibis juba aastail 1199–1375, kui vermiti sellenimelisi hõbemünte.

Armeenia iseseisvus rahvahääletuse tagajärjel, mis toimus 21. septembril 1991. Armeenia Keskpank moodustati 27. märtsil 1993, kuid riigis käibis endiselt Nõukogude rubla. Armeenia dramm võeti kasutusele 22. novembril 1993 kursiga 1 dramm = 200 rubla.

Kasutuselevõtmise ajal oli drammi kurss 1 USA dollar = 14,5 drammi. Hiljem on see kõvasti langenud: 2. augusti 2010 seisuga oli kurss 1 euro = 485,92 drammi.

1993 tulid kasutusele rahatähed nimiväärtusega 10, 25, 50, 100, 200 ja 500 drammi. Hiljem võeti kasutusele 1000-, 5000-, 10 000-, 20 000- ja 50 000-drammised rahatähed. Väiksema vääringuga rahatähed asendati müntidega. 2009. aastal võeti kasutusele 100 000-drammine rahatäht.

Aastatel 1993–1995 välja antud rahatähtedel oli kujutatud armeenia kultuuris olulisi ehitisi ja Ararati mäge. Need rahatähed muutusid 2005. aastal kehtetuks. Tänapäevaste rahatähtede kujundus pärineb 1998. aastast; seal on kujutatud armeenia kultuuritegelasi.

Dramm ei ole seotud ühegi teise rahaühikuga.

## Vaata ka
*Armeenia rubla

## Välislingid
* Armeenia dramm - pangatähtede galerii (saksa) (inglise)
Õhumass

**Õhumass** on ulatuslik ja horisontaalselt suhteliselt homogeensete füüsikaliste omadustega osa atmosfäärist. 

Meteoroloogilisel kaardil käsitletakse õhumassi iseseisva üksusena, mille liikumist on võimalik päev-päevalt jälgida. Õhumassi omadused määravad kohaliku ilma iseärasused, näiteks õhutemperatuuri ja sademetehulga. Õhumassi pindala võib ulatuda miljonitesse ruutkilomeetritesse. Vertikaalselt võib õhumass ulatuda maksimaalselt troposfääri ülemise piirini, kuid ulatub enamasti vähem kui pooleni troposfääri vertikaalsest ulatusest. Õhumassi piiri teistsuguste omadustega õhumassiga nimetatakse frondiks.

Õhumasside omadused sõltuvad peamiselt tekkepiirkonnast. Madalatel laiuskraadidel tekivad sooja ja kõrgetel laiuskraadidel jahedama õhuga õhumassid. Ookeanide kohal tekkinud õhumassid kannavad enam niiskust ning tekitavad seega suuremal hulgal sademeid. Mandrite kohal tekkinud õhumassid on kuivemad. Pikk teekond mere kohal võib aga algselt kontinentaalse õhumassi muuta mereliseks ja vastupidi. 

Eestis on valitsevaks läänekaarte tuuled, mistõttu kujundavad meie ilma peamiselt Põhja-Atlandil tekkinud tsüklonid ehk niisked ja jahedad õhumassid. Ida poolt tulevad õhumassid toovad Eestisse suvel palava ja kuiva ning talvel krõbeda pakasega ilma.

## Klassifitseerimine
Õhumasse eristatakse termodünaamilise ja geograafilise klassifikatsiooni alusel.

### Termodünaamiline
* **labiilne** ehk ebastabiilne – tavaliselt niiske õhumass, mis on antitsükloni servaalal või mõne frondi läheduses, suvel maismaal, sügisel ja talvel avatud veekogude kohal. Väliseks tunnuseks konvektsioonipilved, hoogsajud, äike ja pagi
* **stabiilne** – tavaliselt külma aluspinna kohal, näiteks soe või väga kuiv õhk külma vee kohal. Väliseks tunnuseks kihtpilved ja udu.
* **indiferentne** ehk ükskõikne – kohaliku päritoluga, sel võib olla nii labiilse kui stabiilse õhumassi tunnuseid.

### Geograafiline
Sageli eristatakse nelja tüüpi õhumasse:
*Ekvatoriaalne õhumass
*Troopiline õhumass
*Parasvöötme õhumass
*Polaarne (arktiline õhumass ja antarktiline õhumass).
Lisaks liigitatakse geograafilise klassifikatsioonis õhumasse kas **merelisteks** või **mandrilisteks**. 

Õhumasside liikumise käigus uue aluspinna kohale need muutuvad ehk transformeeruvad, võttes osaliselt üle uusi omadusi.

## Vaata ka
*Advektsioon

## Viited