open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
We've Got Tonight (Jeanette Biedermann)

**"We've Got Tonight"** on teine singel Jeanette Biedermanni albumilt "Rock My Life". Laulus teeb kaasa ka Ronan Keating. See on Bob Segeri samanimelise loo kaver. Singel anti välja Saksamaal välja 11. novembril 2002. Laulu kirjutas Bob Seger ning produtseerisid Bill Padley ja Jeremy Godfrey.

## Lugude nimekiri
#"We've Got Tonight" — 03:38
#"Sea of Love" — 04:27
#"All I Have Is My Heart" — 04:12
#"In the Ghetto" — 03:11

## Edetabelid

## Välislingid
* Koduleht
It's Over Now

**"It's Over Now"** on kolmas singel Jeanette Biedermanni kolmandalt stuudioalbumilt. See anti Saksamaal välja 3. märtsil 2003. Laulu kirjutasid Frank Johnes, Bodybrain ja Wonderbra ning produtseerisid Thorsten Brötzmann ja Werner Becker.

## Lugude nimekiri
### CD 1
#"It's Over Now" — 03:50
#"It's Over Now" (*Up-Tempo Radio Mix*) — 03:40
#"It's Over Now" (*Unplugged Mix*) — 03:35
#"We've Got Tonight" (*TV Version Live*) — 03:46
#"Love From Start to Finish" — 03:20
#"It's Over Now" (*Video Clip*) — 03:55
#"It's Over Now" (*Making Of The Video*) — 03:00

### CD 2
#"It's Over Now" — 03:50
#"It's Over Now" (*Up-Tempo Radio Mix*) — 03:40
#"It's Over Now" (*Unplugged Mix*) — 03:35
#"We've Got Tonight" (*TV Version Live*) — 03:46
#"Love From Start to Finish" — 03:20
#"It's Over Now" (*Video Clip*) — 03:55
#"It's Over Now" (*Making of the Video*) — 03:00
#"Best Of GZSZ Szenen"

## Edetabelid
Zöblitz

**Zöblitz** on linn ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus linn Kesk-Maagimäestiku kreisi.

2012. aastal liideti ta Marienbergi linnaga.

## Endised linnaosad
* Zöblitz
* Ansprung
* Sorgau
* Grundau

## Välislingid
* Linna koduleht
Playboy

**Playboy** on 1953. aasta detsembris Hugh Hefneri väljaandmisel USA-s ilmuma hakanud meesteajakiri, mis tänapäeval on üks maailma tuntumaid kaubamärke.

Ajakirjas leidub nii alasti naiste fotosid, lühijutte, intervjuusid kuulsustega kui ka elustiiliartikleid. Autorite hulgas on olnud nii mõnigi hilisem menukirjanik, näiteks Stephen King, ja intervjuusid kuulsate poliitikutega, näiteks intervjuu Jimmy Carteriga 1980. aastal presidendivalimiste kampaania ajal.

Ajakirja esimese numbri kaanelt puudus väljaandmise aeg ja number, sest Hefner ei olnud kindel, kas ajakirja teine number üleüldse ilmavalgust näeb. Kuna aga seda numbrit õnnestus müüa 54&nbsp;175 eksemplari kaanehinnaga 50 senti, siis jätkati ajakirja väljaandmist. Esimese numbri müügiedu tagas ajakirja kaanel olnud Marilyn Monroe foto ja ajakirjas oli ka poster, kus ta poseeris alasti. Monroe kandis nimetust "Sweetheart of the Month", edaspidi sai postritüdrukute nimetuseks *playmate*. Monroe pildid ei olnud algselt mitte selle ajakirja jaoks mõeldud, vaid Hefner oli need ostnud ühelt kalendrite kirjastajalt. Ajakirja esimesel leheküljel kirjutas Hefner: 

:: *We want to make it clear from the very start, we aren't a 'family magazine.' If you're somebody's sister, wife or mother-in-law and picked us up by mistake, please pass us along to the man in your life and get back to your [[Woman's Home Companion|Ladies Home Companion]].* 

Lisaks USA-le ilmub ajakiri tänapäeval omakeelsena juba rohkem kui 20 riigis. Eesti keeles anti ajakirja välja aastail 2007–2011.

## Vaata ka
* Playboy Playmate'ide loend
* Playboy Eesti väljaanne
* Playboy Eesti väljaande Playmate'ide loend
* Playboy Poola väljaande Playmate'ide loend
* Playboy Saksa väljaande Playmate'ide loend

## Välislingid
* Playboy.com
* Playboy.ee
* Playboy from 2005
* Unofficial Playboy Statistics
Amtsbergi vald

**Amtsberg** on vald Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisis.

### Vallaosad
* Weißbach
* Dittersdorf
* Schlößchen
* Willischthal

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Kuuekeelne samurai

**"Kuuekeelne samurai"** (originaalpealkirjaga **"Six-String Samurai"**) on 1998. aasta USA mängufilm.

## Süžee

## Peaosatäitjad
*Jeffrey Falcon (Buddy)
*Justin McGuire (Kid)
Great Balls of Fire – rokile elatud elu

**"Great Balls of Fire – rokile elatud elu"** (originaalpealkirjaga **"Great Balls of Fire!"**) on 1989. aasta USA mängufilm.

## Süžee
Film räägib laulja ja pianisti Jerry Lee Lewise elust alates lapsepõlvest kuni 1958. aastani, mil tuli ilmsiks fakt, et ta on abiellunud oma 13-aastase sugulase Myraga. Film ongi keskendunud peamiselt Jerry Lee ja Myra suhetele.

## Peaosatäitjad
*Dennis Quaid (Jerry Lee Lewis)
*Winona Ryder (Myra Gale Brown)
*John Doe (J.W. Brown)
*Stephen Tobolowsky (Jud Phillips)
*Trey Wilson (Sam Phillips)
*Alec Baldwin (Jimmy Swaggart)
*Steve Allen (Steve Allen)
*Lisa Blount (Lois Brown)
*Joshua Sheffield (Rusty Brown)
*Mojo Nixon (James Van Eaton)
*Jimmie Vaughan (Roland Janes)
*David Ferguson (Jack Clement)
*Robert Lesser (Alan Freed)
*Lisa Jane Persky (beib)
*Peter Cook (briti reporter)
Great Balls of Fire

**"Great Balls of Fire"** on Otis Blackwelli ja Jack Hammeri kirjutatud laul 1957. aastast, mille laulis samal aastal kuulsaks Jerry Lee Lewis.

Lisaks Jerry Leele on laulu salvestanud veel Electric Light Orchestra 1974. aastal, Dolly Parton 1979. aastal, The Misfits 2003. aastal ja Teitur 2006. aastal.

Ajakirja Rolling Stone 2004. aastal koostatud 500 kõigi aegade parima laulu edetabelis jõudis lugu Jerry Lee Lewise esituses 96. kohale.
Zschopau

**Zschopau** on suur kreisilinn Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisis.

### Linnaosad
* Zschopau
* Krumhermersdorf
* Ganshäuser
* Feldgüter
* Bornwaldhäuser
* Wilischthal

## Välislingid
*Linna koduleht
Right Now

***[[Right Now!]]**, Briti poliitiline ajakiri

***"[[Right Now (Atomic Kitteni album)|Right Now]]"**, Atomic Kitteni album 
:*"**[[Right Now (Atomic Kitteni laul)|Right Now]]"**, Atomic Kitteni laul
***"[[Right Now (Korn)]]"**, Korni laul
***"[[Right Now (Van Halen)]]"**, Van Haleni laul
***"[[Right Now (Mark Knopfler)]]"**, Mark Knopfleri laul
***"[[Right Now (Jeanette Biedermanni laul)]]"**, Jeanette Biedermanni singel
Leutersdorf

**Leutersdorf** on mitme koha nimi:

***[[Leutersdorf (Saksimaa)|Leutersdorf]]** Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis Leutersdorfi vallas
***[[Leutersdorfi vald (Saksimaa)|Leutersdorfi vald]]** Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis 
***[[Leutersdorf (Tüüringi)|Leutersdorf]]**, asula ja Saksamaal Tüüringi liidumaal Schmalkalden-Meiningeni kreisis
Leutersdorf (Saksimaa)

**Leutersdorf** (ülemsorbi keeles *Lutarjecy*) on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis Leutersdorfi vallas.
The Yardbirds

**The Yardbirds** on Inglismaa rokkansambel, mis loodi 1963. aastal. Ansamblist sai alguse kolme kuulsa kitarristi – Eric Claptoni, Jimmy Page'i ja Jeff Becki karjäär. 

Juulis 1968 läks laiali The Yardbirds – ansambel, mis oli muutnud Briti roki kõla. Tülikal moel nägi nende leping ette veel turneele minekut, mis seadis Jimmy Pagei bassimees Chris Dreja ette ülesande otsida bändi uued liikmed. Procol Harumi laulja Terry Reid ütles ära, kuid soovitas Robert Planti, kes tõi kaasa trummar John Bonhami. Toimus veel üks ümberpaigutus: Dreja asemel tuli John Paul Jones, kellega Page oli 1966. aastal koos Keith Mooniga ansamblist The Who mänginud Jeff Becki loos "Beck's Bolero". Nelik kogunes proovi tegema 1966. aasta augustis ja tajus, et kuigi isiklikus plaanis polnud neil kuigi palju ühist, oli muusikaline säde olemas. Septembris salvestasid nad esimese albumi ja olles The New Yardbirdsi nime all täitnud kõik vanad kohustused, sai neist ansambel Led Zeppelin (nime haudusid välja The Who mehed Moon ja John Entwistle, püüdes kirjeldada ansamblit, mis kukub taevast alla nagu tinast õhupall).

## Albumid
*"Five Live Yardbirds" – 1964
*"For Your Love" – 1965
*"Having a Rave Up" – 1965
*"Roger the Engineer" – 1966 (originaalne pealkiri "The Yardbirds")
*"Over Under Sideways Down" – 1966 (USA ja Prantsusmaa versioon "Roger the Engineerist")
*"Little Games" – 1967
*"Live Yardbirds: Featuring Jimmy Page" – 1971
*"Birdland" – 2003
Mõisajärv

**Mõisajärv** on mitme Eesti järve põhinimi:

* Harku Mõisajärv, järv Harjumaal Harku vallas
* Partsi Mõisajärv, järv Põlvamaal Põlva vallas
* Päidla Mõisajärv, järv Valgamaal Otepää vallas

**Mõisajärv** on mitme Eesti järve variantnimi:
* Krüüdneri järv, järv Põlvamaal Kanepi vallas
* Mooste järv, järv Põlvamaal Põlva vallas
Terminaator (film)

**"Terminaator"** (originaalpealkirjaga **"The Terminator"**) on 1984. aasta USA mängufilm.

## Süžee

## Osatäitjad
*Arnold Schwarzenegger (terminaator)
*Michael Biehn (Kyle Reese)
*Linda Hamilton (Sarah Connor)
*Paul Winfield (leitnant Ed Traxler)
*Lance Henriksen (detektiiv Hal Vukovich)
*Bess Motta (Ginger Ventura)
*Earl Boen (dr Peter Silberman)
*Rick Rossovich (Matt Buchanan
*Dick Miller (Pawnshop Clerk)
*Shawn Schepps (Nancy)
*Bruce M. Kerner (seersant)
*Franco Columbu (tuleviku terminaator)
*Bill Paxton (punkarite juht)
*Brad Rearden (punkar)
*Brian Thompson (punkar)
*Chino Williams (veoautojuht)
* ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
*Viited
*Olev Remsu: Tappa on tore, kui keegi ei sure. Arvustus 6. seeriale "Sünge saatus". ERR portaal, 4. 11. 2019
Haninge vald

**Haninge vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Stockholmi läänis Södermanlandi maakonnas. Ta asub Stockholmist lõunas.

Vald hõlmab umbes 3600 saart ja laidu, millest suuremad on Utö, Ornö, Fjärdlång, Muskö, Kymmendö ja Huvudskär.

Suuremad asulad on Västerhaninge, Handen, Brandbergen, Jordbro ja Tungelsta.

Valda jääb osa Tyresta rahvuspargist.

Vallas asub Årsta loss.

## Süpruslinn
Haninge valla sõpruslinn on Haapsalu.

## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht
Terminaator: Lunastus

**"Terminaator: Lunastus"** (originaalpealkirjaga *Terminator Salvation*) on 2009. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide ulmemärul, mille lavastas McG.

## Osatäitjad
*Christian Bale (John Connor)
*Sam Worthington (Marcus Wright)
*Anton Yelchin (Kyle Reese)
*Bryce Dallas Howard (Kate Connor)
*Moon Bloodgood (Blair Williams)
*Common (Barnes)
*Helena Bonham Carter (dr Serena Kogan)
*Roland Kickinger (T-800 mudel 101)
*Jadagrace Berry (Star)
*Michael Ironside (kindral Ashdown)
*Linda Hamilton (Sarah Connori hääl; tiitritest puudub)

## Välislingid

* Stuudio Warner Brothers koduleht
* Stuudio Sony Pictures koduleht
Terminaator 2: Kohtupäev

**"Terminaator 2: Kohtupäev"** (originaalpealkirjaga **"Terminator 2: Judgment Day"**) on 1991. aasta USA mängufilm.

## Süžee

## Osatäitjad
*Arnold Schwarzenegger (terminaator)
*Linda Hamilton (Sarah Connor)
*Edward Furlong (John Connor)
*Robert Patrick (T-1000)
*Earl Boen (dr Peter Silberman)
*Joe Morton (dr Miles Bennett Dyson)
*S. Epatha Merkerson (Tarissa Dyson)
*Castulo Guerra (Enrique Salceda)
*Danny Cooksey (Tim)
*Jenette Goldstein (Janelle Voight)
*Xander Berkeley (Todd Voight)
*Leslie Hamilton Gearren (T-1000 Sarah)
*Ken Gibbel (Douglas)
Viljo Tamm

**Viljo Tamm** (sündinud 23. novembril 1956 Tartus) on eesti muusik ja laulukirjutaja.

1978. aastal alustas ta muusikategemist Tartu ansamblites Maagia ja Viker 6. Viimase põhikoosseisust sai aasta hiljem Eesti Riikliku Filharmoonia egiidi all ansambel Repriis.

1981. aastast on Viljo Tamm olnud Eesti vanima, kokku 50 aastat tegutsenud rokkansambli Fix liige. Selle aja jooksul on Fix andnud sadu kontserte nii Euroopas, Aasias kui ka Aafrikas.

1988–1989 tegi Tamm koostööd ansambliga Apelsin, kellega osales ringireisidel peamiselt Venemaal.

1995. aastal moodustas ta Viljo Tamm Bändi ja alustas muude projektide kõrvalt ka soolokarjääri. Tema esimene suurem sooloprojekt oli CD "Üksindus".

Aastatel 2001–2010 elas Tamm Kanadas. 2006. aasta lõpus ilmus Viljo Tamm Bändi teine algupärand, CD "Mõtle veel" ja 2016 aastal kogumik CD "Kuld".

Viljo Tamm on kirjutanud paljudele Eesti muusikutele ja lauljatele nii laule kui ka laulutekste. 

## Diskograafia
# FIX-15 Fix 1983 LP Melodia	
# Made in USSR Fix 1991 LP Melodia	
# Varblase Hing Fix 1996 CD O.K. Records	
# Viljo Tamm Band '97 CD AS Tartu Laululava Helistuudio
# Tsirkus Maksimus - Vol 1 Fix 1999 duubel CD HyperElwood/Fix
# Üksindus Viljo Tamm Bänd 2000 CD Records 2000
# Kell Fix 2002 CD Fix Management 2001	
# Variety Viljo Tamm 2003 CD VTHS Toronto	
# Mõtle Veel Viljo Tamm Band 2006 CD Records 3000
# Fix-40 Gold Edition 999,9 Fix 2008 Triple CD
# Kuld Viljo Tamm 2016 CD Records 2000

Lisaks on Viljo Tamme looming esindatud kümnetel kogumikel ning mitme Eesti artisti albumitel.
We've Got Tonight

**"We've Got Tonight"** (originaalpealkiri "We've Got Tonite") on Bob Segeri laul tema albumilt "Stranger in Town" (1978).
Karbiküla

**"Karbiküla"** ehk **"Karbitänav"** (inglise keeles **"Cannery Row"**) on John Steinbecki 1945. aastal ilmunud romaan. 

Eesti keeles on raamat ilmunud Torontos Harry Ingelmani tõlkes ja Tartus 2007. aastal pealkirjaga "Karbitänav" Kalevi Kvelli tõlkes.

## Vaata ka
* "Karbiküla (film)", 1982. aasta film, režissöör David S. Ward.
Karbiküla (film)

**"Karbiküla"** (inglise keeles "Cannery Row") on USA 1982. aasta draamafilm, mille lavastas David S. Ward. 

Film tugineb John Steinbecki romaanidele "Karbiküla" ja "Suur neljapäev" ("Sweet Thursday") ning räägib merebioloogi (Nick Nolte) ja prostituudi (Debra Winger) armastusest.
Terminaator 3: Masinate mäss

**"Terminaator 3: Masinate mäss"** (originaalpealkirjaga **"Terminator 3: Rise of the Machines"**) on 2003. aasta USA mängufilm.

## Süžee

## Osatäitjad
*Arnold Schwarzenegger (terminaator)
*Nick Stahl (John Connor)
*Claire Danes (Kate Brewster)
*Kristanna Loken (T-X)
*David Andrews (Robert Brewster)
*Mark Famiglietti (Scott Mason)
*Earl Boen (dr Peter Silberman)
*Moira Harris (Betsy)
*Chopper Bernet (vanemmehaanik)
*Christopher Lawford (Brewsteri abiline)
*Anthony Hvizdos (rikas naine)
*Jay Acovone (politseinik Westside Streetilt)
*M.C. Gainey (motelli väljaviskaja)
*Susan Merson (motelli töötaja)
*Elizabeth Morehead (motelli töötaja)
*Jon Foster (kassiir)
Kestus

**Kestus** ehk **vältus** on mingi sündmuse või protsessi aegpikkus. Kestust mõõdetakse ajaühikutes.

## Vaata ka
*Kestvus
*Aeg
*Ajafilosoofia
*Aja mõõtmine
No Eternity

**"No Eternity"** on kolmas singel Jeanette Biedermanni neljandalt stuudioalbumilt "Break on Through". See anti Saksamaal välja 8. märts 2004. Laulu kirjutasid Frank Johnes, Jeanette, Bodybrain ja Wonderbra ning produtseerisid Tom Remm and Frank Kretschmer.

## Lugude nimekiri
#"No Eternity" — 03:39
#"No Eternity" (*Extended Mix*) — 03:57
#"No Eternity" (*Karaoke Version*) — 03:38
#"Rockin' on Heaven's Floor" (*Live Acoustic Version*) — 04:20
#"Mystery" — 03:39

## Edetabelid

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Run With Me

**"Run With Me"** on Jeanette Biedermanni esimene singel albumilt "Naked Truth". Singel anti Saksamaal välja 8. novembril 2004. Laulu kirjutasid Frank Johnes ja Wonderbra ning produtseerisid Tom Remm ja Frank Kretschmer.

## Lugude nimekiri
**CD 1**
#"Run With Me" (*Rock Radio Edit*) – 03:35
#"Run With Me" (*Pop Radio Edit*) – 03:37
#"Rock A Fella" – 02:40
#"Run With Me" (*Karaoke Version*) – 03:31
#"Run With Me" (*Dance Edit*) – 03:16
#"Run With Me" (*video*)

**CD 2**
#"Run With Me" (*Rock Radio Edit*) – 03:35
#"Run With Me" (*Pop Radio Edit*) – 03:37
#"Rock A Fella" – 02:40
#"Run With Me" (*Karaoke Version*) – 03:31
#"Run With Me" (*Dance Edit*) – 03:16

## Edetabelid

## Viited
The Infant Light

**"The Infant Light"** on Jeanette Biedermanni esimene singel albumilt "Merry Christmas". See anti Saksamaal välja 6. detsembril 2004. Laulu kirjutasid Frank Johnes ja Wonderbra ning produtseerisid Tom Remm ja Frank Johnes.

## Lugude nimekiri
**CD 1**
#"The Infant Light" – 03:06
#"The Infant Light" (*Christmas Lounge Version*) – 03:52
#"The Infant Light" (*Karaoke Version*) – 03:06
#"O Come All Ye Faithful (Adeste Fideles)" – 02:53
#"The Infant Light" (*video*)

**CD 2**
#"The Infant Light" (*Single Version*) – 3:06
#"No More Tears" (*Radio Version*) – 03:35

## Edetabelid

## Viited
Bad Girls Club

**"Bad Girls Club"** on Jeanette Biedermanni teine singel albumilt "Naked Truth". See anti Saksamaal välja 14. oktoobril 2005. Laulu kirjutasid Jeanette Biedermann ja Jörg Weisselberg ning produtseerisid Jörg Weisselberg ja Steffen Langenfeld.

## Lugude nimekiri
**CD 1**
#"Bad Girls Club" (*Power Version*) – 03:26
#"Bad Girls Club" (*Power Radio Version*) – 03:21
#"Bad Girls Club" (*Wild Version*) – 03:26
#"Bad Girls Club" (*Instrumental Mix*) – 03:24
#"Nightmare" (*L.A. Version*) – 03:38
#"Bad Girls Club" (*Behind the Scenes Filmmaterial*) –

**CD 2**
#"Bad Girls Club" (*Power Version*) – 03:26
#"Bad Girls Club" (*Power Radio Version*) – 03:21
#"Bad Girls Club" (*Wild Version*) – 03:26
#"Bad Girls Club" (*Instrumental Mix*) – 03:24
#"Nightmare" (*L.A. Version*) – 3:38
#"Bad Girls Club" (*Acoustic Version*) – 03:33

**CD 3**
#"Bad Girls Club" (*Power Version*) – 03:26
#"Bad Girls Club" (*Power Radio Version*) – 03:21

**CD 4**
#"Bad Girls Club" (*Power Version*) – 03:26
#"Bad Girls Club" (*Power Radio Version*) – 03:21
#"Bad Girls Club" (*Wild Version*) – 03:26
#"Bad Girls Club" (*Instrumental Mix*) – 03:24
#"Nightmare" (*L.A. Version*) – 3:38
#"Bad Girls Club" (*video*)

## Edetabelid
Endless Love

**"Endless Love"** on Jeanette Biedermanni kolmas singel albumilt "Naked Truth". See anti Saksamaal välja 17. märtsil 2006. Laulu kirjutasid Jeanette Biedermann ja Jörg Weisselberg ning produtseerisid Jörg Weisselberg ja Steffen Langenfeld.

## Lugude nimekiri
**CD 1**
#"Endless Love" (*New Version*) — 03:26
#"Endless Love" (*L.A. Mix*) — 03:34
#"Endless Love" (*Chillout Mix*) — 03:26
#"Endless Love" (*Instrumental Mix*) — 03:30
#*Desktop-player*

**CD 2**
#"Endless Love" (*New Version*) — 03:26
#"Endless Love" (*L.A. Mix*) — 03:34
#"Endless Love" (*Chillout Mix*) — 03:26
#"Endless Love" (*Instrumental Mix*) — 03:30
#"Endless Love" (*video*)

**CD 3**
#"Endless Love" (*New Version*) — 03:26
#"Endless Love" (*Chillout Mix*) — 03:26

**CD 4**
#"Endless Love" (*New Version*) — 03:26
#"Endless Love" (*L.A. Mix*) — 03:34
#"Endless Love" (*Chillout Mix*) — 03:26
#"Endless Love" (*Instrumental Mix*) — 03:30
#"Endless Love" (*Ray Stants Remix*) — 03:24

**CD 5**
#"Endless Love" (*New Version*) — 03:26
#"Endless Love" (*L.A. Mix*) — 03:34
#"Endless Love" (*Chillout Mix*) — 03:26
#"Endless Love" (*Instrumental Mix*) — 03:30
#"Endless Love" (*Ray Stants Orchestral Remix*) — 03:48

## Edetabelid
Langevoja

**Langevoja** on lühike oja Narva-Jõesuu linnas. 

Ta suubub Langevoja joast umbes 300 m allavoolu Sõtke jõkke. 

## Välislingid
*Andmeid oja kohta
Delicious Tour

**"Delicious Tour"** on esimene Jeanette Biedermanni DVD.

## Lugude nimekiri
#"Intro"
#"How It’s Got To Be"
#"No Love"
#"Will You Be There"
#"Oh Shit I Love You"
#"So Deep Inside"
#"My Guy"
#"Las Vegas Medley"
#"Marilyn Monroe Medley"
#"All By My Self"
#"As Long As We’re Young"
#"No Style"
#"Go Back"
#"No More Tears"
#"Sunny Day"
#"Amazing Grace"

## DVD Boonus
*Lava taga
*Eksklusiivsed intervjuud
*Kontserdi tegemine
*Turnee tegemine
*Jeanette Las Vegases
*Jeanette New Yorgis
*Jeanette'i muusikavideod
**Spezieller Zugang ins Web*
Kõrgemad vähid

**Kõrgemad vähid** ehk **ülemvähid** (*Malacostraca*) on suurim vähkide alamklass, kuhu kuuluvad näiteks kümnejalalised, ahasvähilised ja hiilgevähilised. Samuti kuuluvad sellesse kirpvähilised ja eluks maal kohanenud kakandilised. Esimesed ülemvähid tekkisid Maale kambriumi ajastul.

Praegu ei ole teadlased ülemvähkide klassifitseerimisel jõudnud üksmeelele: ühed loevad neid klassiks, teised alamklassiks. 

## Seltsid
*Ahasvähilised (*Leptostraca*)
*Seitserindlülilised (*Anaspidacea*)
*Kaheksarindlülilised (*Bathynellacea*)
*Ebakaheksarindlülilised (*Stygocaridacea*)
*Lõugjalalised (*Stomatopoda*)
*Müsiidilised (*Mysidacea*)
*Põnguskilbilised (*Cumacea*)
*Sõrgkakandilised (*Tanaidacea*)
*Koopavähilised (*Spelaeogiphacea*)
*Sarnaslülilised (*Thermosbanacea*)
*Kakandilised (*Isopoda*)
*Kirpvähilised (*Amphipoda*)
*Hiilgevähilised (*Euphausiacea*)
*Kümnejalalised (*Decapoda*)
Linsi

**Linsi** on mitme paiga nimi.
***Linsi** ehk **[[Lindsi (Hummuli)|Lindsi]]**, endine küla Valgamaal
***Linsi järv** ehk **[[Udsu järv]]** Valgamaal
***Linsi soo** ehk **[[Linsu soo]]** Jõgevamaal
Rock My Life Tour

**"Rock My Life Tour"** on Jeanette Biedermanni teine DVD.

## Lugude nimekiri
#"Intro"
#"Don't Treat Me Badly"
#"Tell Me"
#"Heaven Can't Lie"
#"Jean"
#"How It's Got To Be"
#"Will You Be There"
#"Go Back"
#"Sunny Day"
#"Latino Medley"
#"Me and Bobby McGhee"
#"So Deep Insight"
#"No More Tears"
#"Party Tonight"
#"As Long As We're Young"
#"Right Now"
#"Heart Beat"
#"We've Got Tonight"
#"Rock My Life"
#"It's Over Now"

## DVD boonus
*Eksklusiivintervjuu
*"Rock My Life Tour 2003" produktsioon
*Grupp
*Rokkimine Musicago stuudio põrandal
*Diskograafia
*Laulusõnad
*Jeanette DTM's

## Muusikavideod
*"It's Over Now"
*"We've Got Tonight"
*"Rockin' On Heavens Floor"
*"Right Now"
Andres Raja

**Andres Raja** (sündinud 2. juunil 1982 Leningradis) on Eesti kergejõustiklane (kümnevõistlus).

Andres Raja alustas mitmevõistluse treeninguid alles 2004. aastal. Tema treenerid olid varem Remigija Nazarovienė ja seejärel Andrei Nazarov.

2005. aastal võitis ta kümnevõistluses Sloveenia meistrivõistlused.

2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis sai ta isikliku rekordiga (8118 punkti) 12. koha.

2009. aasta maailmameistrivõistlustel parandas ta oma isiklikku rekordit ühe punktiga (**8119**) ning sai 15. koha.

2012. aasta märtsi lõpus vigastas ta Ameerikas Florida osariigis Orlando lähistel treeningulaagris põlve, mistõttu tegi läbi kaks põlveoperatsiooni. See tõmbas kriipsu peale Londoni olümpiamängude normi täitmisele ja ka juulis 2012 Helsingis toimunud Euroopa meistrivõistlustel osalemisele (EM-i norm oli tal juba varem täidetud).

2. veebruaril 2013 teatas Andres Raja, et loobub tippspordist. 29. juunil ja 30. juunil 2013 osales Raja mitmevõistluse karikavõistluste superliigas Eesti koondise koosseisus, kus ta sai individuaalarvestuses 7909 punktiga 6. koha . 

Maailma hooaja edetabelis on ta olnud seitsmevõistluses 2009. aastal 10. ja 2011. aastal 6. kohal. Kümnevõistlejana jõudis ta küll nn 8000 punkti meeste klubisse, kuid Eesti kõigi aegade esikümnesse ta ei mahu.

Osalenud ise lapsena Eesti Televisiooni võistlussarjas "TV 10 olümpiastarti", on Andres Raja pärast tippspordist loobumist treeneri ja Tallinna Kuristiku Gümnaasiumis kehalise kasvatuse õpetajana töötades jõudnud uuesti laste spordi juurde.

## Isiklikud rekordid
### Välisrekordid

### Siserekordid

## Isiklikku
Andres Raja oli tippsportlasena 185cm pikk ja kaalus 80 kg.

## Viited

## Välislingid
* 
* 
*Balta ja Raja püstitasid isiklikud rekordid, Postimees, 21. jaanuar 2008
* Märt Roosna, Deivil Tserp. Nazaroviene juurde naasnud Raja: "Lahkumine oli suur viga!" Õhtuleht, 31. märts 2009
Ekerö vald

**Ekerö vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Stockholmi läänis Upplandi maakonnas. Ta asub Stockholmist läänes ja hõlmab Mälareni idaosas asuvad 140 saart, millest suuremad on Adelsö, Munsö, Ekerö, Färingsö ja Lovö.

Björkö saarel asub viikingiaegne Birka asulakoht.

## Vaata ka
*Drottningholmi loss

## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht
Andmesisestus

**Andmesisestus** on andmete masinloetavale kandjale panemise protsess andmetöötluses ning infotehnoloogia mõiste.

## Vaata ka
*Andmeanalüüs

## Allikas
*Eesti standard EVS-ISO/IEC 2382. Infotehnoloogia sõnastik, termin 06.02.09

## Välislingid
* Mõiste ESTERMis
Merry Christmas

**Merry Christmas** (ingliskeelne fraas tähenduses 'häid jõule') võib tähendada järgmist:
*Merry Christmas (Jeanette Biedermanni album)
*...
Taavi Rähn

**Taavi Rähn** (sündinud 16. mail 1981 Pärnus) on endine Eesti jalgpallur.

## Klubikarjäär
Rähn sõlmis oma esimese välislepingu Ukraina klubiga Lutski Volõn. Kolmel hooajal riigi kõrgliigas (Premjer-Liga) kogunes peamiselt kaitsva poolkaitsjana mänginud eestlase arvele 55 kohtumist ja kolm väravat.

2007–2009 teenis Rähn profileiba Leedu klubi FK Ekranas särgis. 2008 võitis meeskond Leedu meistrivõistlused.

Juunis 2009 kutsus Rähni katsetele Aserbaidžaani klubi Bakuu Neftçi, kes kinnitas juulis eestlase palkamist. Rähnist sai kaaskoondislase Dmitri Kruglovi klubikaaslane.

Märtsis 2011 sõlmis ta lepingu Hiina esiliiga klubiga FC Tianjin Songjiang.

Jaanuaris 2013 sõlmis Rähn lepingu teise Hiina esiliiga meeskonnaga Hunan Billows. Leping lõpetati juulis 2013.

## Koondisekarjäär
Eesti koondises on pidanud 72 kohtumist. Koondisedebüüdi tegi Rähn 2. juunil 2001 MM valikmängus Hollandi jalgpallikoondise vastu. 68. minutil vahetas ta välja Kert Haavistu. Mäng lõppes 2:4 kaotusega. Mängu päeval oli Rähn 20-aastane. See oli Eesti jalgpallikoondise esimene mäng A. Le Coq Arenal. Rahvusvahelist tuntust kogus Rähn Londonis Wembley staadionil 14. oktoobril 2007, kui lõi valikkohtumises Inglismaa vastu väljastpoolt karistusala Mart Poomi selja taha omavärava.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend
* Eesti jalgpallikoondise mängude loend

## Viited

## Välislingid

* 
* Rähni värav Wembley staadionil
* Jalgpallur Taavi Rähn vabandas kaklemise pärast
Troy Kemp

**Troy Kemp** (sündinud 18. märtsil 1966) on Bahama endine kergejõustiklane (kõrgushüppaja).

## Saavutused
### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

Göteborg 1995
*kuldmedal kõrgushüppes **2,37**

Tema isiklik rekord on 1995. aastal ületatud 2,38.

## Välislingid
*
Terminaator (astronoomia)

**Terminaator** on valguse ja varju piir planeedi või planeedi kaaslase pinnal.

Vaatleja, kes asub atmosfääriga taevakeha terminaatoril, kogeb hämarikku, sest valgus hajub gaasikeskkonnas.
Aedlinn (linnaehitus)

**Aedlinn** on inglase Ebenezer Howardi 1898. aastal Inglismaal visandatud linnaplaneerimise mudel, reaktsioonina viletsatele elutingimustele ning tohutult kerkivatele ruutmeetrihindadele kasvavates suurlinnades. Iseloomulik on madaltihe asustus, eramud ja ridaelamud, palju rohelust ning kaugus maan- ja raudteedest, lennujaamadest ja ka tööstuspiirkondadest. Samamoodi võib nimetada ka suuremate linnade vahele jäävaid rohelise vööndi asulaid.
Keps

**Keps** on väntmehhanismi osa, mille abil muudetakse sirgjooneline liikumine, ringjooneliseks või vastupidi.

Kepsul on kaks pead, mille sees on laagrid. Nende kaudu on ta ühendatud kolvi ja väntvõlliga. Kepsu kaudu kandub jõud kolvilt väntvõllile või vastupidi, sõltuvalt mehhanismist. Kepsulaagrid on kas liug- või veerelaagrid. Nende ülesandeks on vähendada liitekohas hõõrdejõudu.

Kepsu on inimkond kasutanud juba aastasadu. Näiteks võib kepsuks nimetada voki tallalaua ja vokiratta vahelist puust varrast.

Varaseim tõend kepsu kohta pärineb 3. sajandi lõpust Väike-Aasiast Hierapolisest saeveskit kujutavalt reljeefilt. Välja on kaevatud kaks 6. sajandist pärinevat saeveskit Ephesoses ja Gerasas, kus vänt ja kepsmehhanism teisendasid vesiratta pöördliikumise saeterade kulgliikumiseks.

Ajavahemikus 1174–1200 kirjeldas moslemist insener al-Jazarī veepumpa, mille koosseisus olid kolb ja väntvõll.

Aurumootoritel on kepsukaelad tavaliselt paigaldatud vahetult ühele või mitmele paarile juhtratastele ja nende rataste teljed toimivad väntvõllidena. Laevade aurumootorite kepsukaelad on harilikult ümmarguse ristlõikega, seevastu maismaal kasutatavate väiksemate aurumootorite kepsukaelad on sagedamini ristkülikukujulise ristlõikega.

Tänapäeva mehhanismide kepsud on valmistatud terasest, alumiiniumist, titaanist või sünteetilisest materjalist.
Jan Guillou

**Jan Oskar Sverre Lucien Henri Guillou** (sündinud 17. jaanuaril 1944 Södertäljes) on rootsi kirjanik ja ajakirjanik.

Tema teoste tuntumaid kirjanduslikke tegelaskujusid on Rootsi luuraja Carl Hamilton, politseikomissar Eva Johnsén-Tanguy ja templirüütel Arn Magnusson.

Koos Liza Marklundiga ja Ann-Marie Skarpiniga asutas ta kirjastuse Piratförlaget AB.

## Elulugu
Jan Guillou sündis Södertäljes Stockholmi läänis. Tema isa Charles Guillou on prantsuse ja ema Marianne (neiupõlvenimega Botolfsen) Guillou norra päritolu. Noormees sai Rootsi kodanikuks 1975 aastal.

1973. aastal avaldas Jan Guillou koos kolleeg Peter Brattiga artiklitesarja Rootsi luureorganisatsioonist Informationsbyrånist (IB). Teosed paljastasid asutuse ebaseadusliku jälitustegevuse kommunistide suhtes. Guillou mõisteti kümneks kuuks vangi.

Oktoobris 2009 süüdistas Expressen kirjanikku koostöös KGB-ga 1960. ja 1970. aastatel. Kuigi Jan Guillou kinnitas, et täitis mitmesuguseid ülesandeid, oli selle ainus eesmärk tema väitel koguda teavet ajakirjanduslikuks tööks. Kogu süüdistusmaterjal põhineb Rootsi kaitsepolitsei (Säpo) arhiivi dokumentidel ja endise KGB polkovniku Oleg Gordievski ütlustel. Hiljem on süüdistused luuramisest Nõukogude Liidu heaks ümber lükatud.

## Looming
### Romaanid Arn Magnussonist
* "Tee Jeruusalemma" – "Vägen till Jerusalem", 1998; eesti keeles: tõlkija Vladimir Beekman. Avita 2001.
* "Templirüütel" – "Tempelriddaren", 1999; eesti keeles: tõlkija Vladimir Beekman. Avita 2002.
* "Riik tee lõpus" – "Riket vid vägens slut", 2000; eesti keeles: tõlkija Vladimir Beekman. Avita 2002. 
#### Jätkulugu
* "Arvet efter Arn" (2001) 

### Romaanid Carl Hamiltonist

* "Coq Rouge – berättelsen om en svensk spion" (1986) 
* "Den demokratiske terroristen" (1987)
* "I nationens intresse" (1988). Samal aastal võitis raamat Rootsi kriminaalkirjanduse auhinna parima romaani kategoorias
* "Fiendens fiende" (1989) 
* "Den hedervärde mördaren" (1990)
* "Vendetta" (1991)
* "Ingen mans land" (1992) 
* "Den enda segern" (1993)
* "I hennes majestäts tjänst" (1994)
* "En medborgare höjd över varje misstanke" (1995)
#### Jätkulood
* "Hamlon – en skiss till en möjlig fortsättning" (1995)
* "Madam Terror" – "Madame Terror", 2006; tõlkija Allar Sooneste. Hotger 2008
* "Men inte om det gäller din dotter" (romaanis tegutseb ka Eva Johnsén-Tanguyni, 2008)

### Romaanid Eva Johnsén-Tanguynist
* "Tjuvarnas marknad" (2004)
* "Fienden inom oss" (2007)
* "Men inte om det gäller din dotter" (romaanis tegutseb ka Carl Hamilton, 2008)

### Muud raamatud
* "Det stora avslöjandet" (1974) 
* "Kurjus" – "Ondskan", 1981; tõlkija Vladimir Beekman. Avita, 2000
* "Berättelser från Det nya riket" (1982)
* "Gudarnas Berg" (1990)
* "Häxornas försvarare" (2002)
* "Tjuvarnas marknad" (2004) 

## Viited

## Välislingid

* Piratförlaget - Jan Guillou. Piratförlaget AB
* Jan Guillou kolumnid Aftonbladetis
Jean-Claude Van Damme

**Jean-Claude Van Damme** (kodanikunimega **Jean-Claude Camille François Van Varenberg**; sündinud 18. oktoobril 1960 Sint-Agatha-Berchemis Brüsselis Belgias) on võitluskunstide harrastaja ja filminäitleja. 

Ta on eriti tuntud märulifilmide kangelasena.

## Filmograafia näitlejana

## Välislingid
*
Planeedi kaaslane

**Planeedi kaaslane** (igapäevaelus lihtsalt **kuu**) on planeedi looduslik kaaslane. Päikesesüsteemis on kuud kuuel planeedil ja puuduvad kahel – Merkuuril ja Veenusel.

*Maa – 1 kuu
**Kuu
*Marss – 2 kuud
**Phobos
**Deimos
*Jupiter – 63 kuud
**Io
**Europa
**Ganymedes
**Callisto
*Saturn – üle 60 kuu
**Phoebe
**Iapetus
**Hyperion
**Titan
**Rhea
**Helena
**Dione
**Kalypso
**Telesto
**Tethys
**Enceladus
**Mimas
**Janus
**Epimetheus
**Pandora
**Prometheus
**Atlas
**Pan
*Uraan – 27 kuud
**Miranda
**Ariel
**Umbriel
**Titania
**Oberon
*Neptuun – 14 kuud
**Naiad
**Thalassa
**Despina
**Galatea
**Larissa
**Proteus
**Triton

## Vaata ka
*Tehiskaaslane
Niue

**Niue** on saar Vaikse ookeani lõunaosas 2400 km Uus-Meremaast kirdes.

Ta moodustab autonoomse Uus-Meremaaga assotsieerunud ala. 

## Ajalugu

Saare avastas James Cook 1774. aastal. 

1901. aastast on Niue Uus-Meremaa omavalitsuslik valdus.

## Viited

## Välislingid

*Niue valitsuse koduleht
*Turismileht
Nõmmejärv

**Nõmmejärv** või **Nõmme järv** on mitme Eesti järve põhinimi:

***[[Nõmme järv (Kõue)]]** asub Harjumaal Kõue vallas.
***[[Kurtna Nõmmejärv]]** asub Ida-Virumaal Alutaguse vallas ja kuulub Kurtna järvestikku.
***[[Ruskavere Nõmmejärv]]** asub Jõgevamaal Mustvee vallas.

**Nõmmejärv** või **Nõmme järv** on mitme Eesti järve variantnimi:

***[[Nõmmoja Kalajärv|Suur Nõmmejärv]]** asub Harjumaal Kuusalu vallas.
***[[Liivajärv|Nõmme järv]]** asub Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas.
***[[Nõmmoja Linajärv|Väike Nõmmejärv]]** asub Harjumaal Kuusalu vallas.
***[[Nõmmeveski paisjärv|Nõmme järv]]** asub Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas.
***[[Nõmme Liivajärv]]** asub Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas.
*Nõmme Veskijärv
Koit Pikaro

**Koit Pikaro** (13. august 1949 Keila – 7. veebruar 2026) oli Eesti poliitik ja politseiametnik. 

## Haridus
Koit Pikaro lõpetas aastal 1971 Tallinna 6. Õhtukeskkooli. Ta õppis Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonnas 1972–1979.

## Töökäik
Pikaro on töötanud Tubakavabrikus Leek mehaanikuna 1967–1968 ja 1970–1971, Siseministeeriumis kriminaaljälituse ja kriminaalpolitsei töötajana 1971–1996 ja Keskkriminaalpolitsei abidirektorina 1994–1996, Tallinna Linnavolikogu Kantseleis korrakaitsenõunikuna 1997–1999 ning Ius Dicere OÜ-s analüütikuna 2003–2005.

### Tulevahetus
26. novembril 1993 tulistas Asso Kommer teda vahistada üritanud keskkriminaalpolitseinikke Koit Pikarot ja Argo Aunapuud. Mõlemad politseinikud said haavata. Asso Kommer põgenes sünduskohalt, kuid vahistati paari tunni pärast.

## Poliitiline tegevus

Koit Pikaro oli Pärnu Linnavolikogu liige 1999–2005, IX Riigikogu ja X Riigikogu liige.

Ta oli Eesti Keskerakonna liige alates oktoobrist 1998 kuni märtsini 2024.

## Isiklikku

Koit Pikaro oli abielus, tal on kaks last.Poeg Rait on samuti politseinik. 

## Tunnustus
* Eesti Vabariigi Siseministeeriumi teeneterist
* Eesti Politsei teeneteplaat
* Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 2006
*Kriminaalpolitsei teenetemedal, 2019

## Viited

## Välislingid
* Lühitutvustus Riigikogu lehel
* Koit Pikaro: Partei juhtis miilitsa tööd, nagu ERSP Eesti politseid, Delfi, 9. aprill 2010
* Suri poliitik ja endine politseiametnik Koit Pikaro Delfi. 7 veebruar 2026
Mike Tyson

**Michael Gerard Tyson** (hüüdnimedega **Iron Mike**, **Kid Dynamite** ja **Baddest Man on the Planet**; sündinud 30. juunil 1966 Brooklyn New Yorgis) on USA raskekaalu poksija ja seitsmekordne maailmameister.

## Muid tippsaavutusi
* Juunioride olümpiavõitja raskekaalus 1982
* Vaieldamatu raskekaalu meister – 1. august 1987 – 11. veebruar 1990
* WBC raskekaalu meister – 22. november 1986 – 11. veebruar 1990, 16. märts 1996 – 24. september 1996 (vabastas)
* WBA raskekaalu meister – 7. märts 1987 – 11. veebruar 1990, 7. september 1996 – 9. november 1996
* IBF raskekaalu meister – 1. august 1987 – 11. veebruar 1990

## Välislingid
* Legendid Tyson ja Holyfield kohtuvad oktoobris maailma kalleimas matšis Postimees, 26. jaanuar 2009
* Myke Tyson Biography
Lennox Lewis

**Lennox Claudius Lewis** (hüüdnimega **The Lion**; sündinud 2. septembril 1965 West Hamis Londonis) on Suurbritannia ja Kanada endine poksija.

Lewis võitis üliraskekaalus (üle 91 kg) 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta osales üliraskekaalus (üle 91 kg) ka 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Tyrrell Biggsile (USA) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Lewis võitis üliraskekaalus (üle 91 kg) 2. juunioride maailmameistrivõistlustel (Santo Domingo, 1983) kuldmedali ja tuli juunioride maailmameistriks. 

Lewis poksis juunist 1989 kuni juunini 2003 elukutselisena. Ta pidas kokku 44 kohtumist, millest võitis 41 (neist 32 nokaudiga) ja kaotas 2 (need mõlemad nokaudiga) kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Rosenborgi loss

**Rosenborgi loss** on väike loss Kopenhaagenis Taanis. 

## Ajalugu
Loss ehitati 1606. aastal maaresidentsiks ning on suurepärane Christian IV aegne arhitektuurinäide. Loss ehitati Hollandi renessanss-stiilis, praegune välimus pärineb 1624. aastast. Lossi põhiplaani projekteerisid arhitektid Bertel Lange ja Hans van Steenwinckel.

Kuninglik perekond kasutas lossi aastani 1701. Pärast Frederik IV kasutati lossi esimest korda 1794, pärast Christiansborgi lossi põlengut, ning teist korda 1801, kui inglased ründasid Kopenhaagenit.

## Loss tänapäeval
Loss avati huvilistele 1838. aastal ning seal on eksponeeritud kuningliku kollektsiooni 16.–19. sajandist pärit esemed. Lossis saab vaadata Taani kroonijuveele ja regaale, seal on välja pandud kroonimisvaip.

## Lossiaed
Rosenborgi lossi aeda nimetatakse Kuninga aiaks (*Kongens Have*), mida tuntakse ka Rosenborgi lossi aiana. Rosenborgi lossi aed on Taani vanim kuninglik aed, mis kujundati Christian IV ajal renessanss-stiilis natuke aega enne lossi valmimist. 

Tänapäeval on lossiaed populaarne puhkepaik ja seda külastab igal aastal üle 2,5 miljoni inimese. Lossi kõrval asub kasarm, kus Taani Kuninglik Ihukaitse (*Den Kongelige Livgarde*) turistidele esineb.
Kroonimisvaip

**Kroonimisvaip** on Taani kuningliku perekonna valduses olev Pärsia vaip, mida saab vaadata Rosenborgi lossis Kopenhaagenis. Seda vaipa on kasutatud Taani kuningate kroonimisel.

Kroonimisvaip mõõtmetega 5,2 × 3,7 m valmistati Ismail I ajal aastail 1502–1524 Isfahanis ning 1639 esitles Pärsia saatkond seda Friedrich IV-le.

Vaip on kootud siidist ning hõbe- ja kuldniitidest. Vaiba keskosas on suur erepunane medaljon ning 44 sookure- ja 2 gasellikujutist. Kollasel taustal on kujutatud lopsakaid puid ja sümmeetriliselt paigutatud loomi. Sügavsinine vaibaserv on kaunistatud arabeskide ja lillornamentidega.
Joel Schumacher

**Joel T. Schumacher** (29. august 1939 New York – 22. juuni 2020 New York) oli USA filmirežissöör, kirjanik ja produtsent.

## Filmograafia

## Välislingid
*
Kurtna Nõmmejärv

**Kurtna Nõmmejärv** (ka: **Nõmmjärv**, **Nõmmejärv**, **Kurtna Nõmme järv**) asub Ida-Virumaal Alutaguse vallas Konsu külas. Järv kuulub Kurtna järvestikku.

Järve lähedal asuvad Kurtna Mustjärv ja pisut kaugemal Niinsaare järv. Järve kaldad on enamjaolt turbased, idakallas on kohati liivane.

Taimestik on liikide arvu poolest keskmine: esineb 19 liiki makrofüüte.

Kaladest esineb särge, roosärge, haugi, vähem on ahvenat, kiiska, linaskit jt.

## Välislingid
Päidre järv

**Päidre järv** (ka: *Tagametsa järv*) on looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Vardi ja Päidre külas.

Järve pindala on 21,7 ha, keskmine sügavus 2,5 m, suurim sügavus 3,6 m, pikkus 930 m, laius 450 m, kõrgus merepinnast 49 m, vee maht 820 000 m³ ja veevahetus 5 korda aastas. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu makrofüüdijärv ehk suurtaimerikas järv. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

Päidre järve voolab 300 meetrit loode pool asuvast Turva järvest lähtuv Vaheoja. Järvest voolab läbi lõuna poolt lähtuv 5,1 km pikkune Päidre oja ja suubub ligikaudu 500 m lääne pool Vardi ojja.

Kalaliikidest domineerib järves latikas, vähem on särge, hauge, kiiska ja ahvenat.

## Vaata ka
*Turva järv
*Päidre oja
*Päidre küla
*Vardi küla

## Viited

## Välislingid
*
*
Karjaoru joastik

**Karjaoru joastik** asub Saka külas Jõhvi vallas Ida-Viru maakonnas. 

Joastik saab veed Ontika peakraavi veest. Joastikul on kaks astangut, millest kraavi voolusuunas esimese kõrgus on 3,5 ja teise 5,5 meetrit. Kokku on joastiku kogukõrgus 12 meetrit. Pärast astanguid jätkab kraavi vesi teed kosena, mille kõrgus on peaaegu 20 meetrit. Kraav on veevaene vaid väga kuivadel suvedel.

Joastiku paljand on Toila kihistu Saka kihistiku stratotüüp. Ülemised kuus meetrit moodustab lubjakivi (Loobu kihistu ja Aseri kihistu). Selle all on 15 cm Sillaoru kihistu savikat ooide sisaldavat lubjakivi. Selle all on 130 cm Kalvi ja Künnapõhja kihistike glaukoniiti sisaldavat lubjakivi ja paljandi alumine osa koosneb Saka kihistiku kollakast paksukihilisest dolomiidistunud lubjakivist. 
## Vaata ka
*Eesti jugade loend

## Viited
Liidriklased

**Liidriklased** (*Coenagrionidae*) on sugukond putukaid kiiliste seltsist. 

Värvuselt on nad musta mustriga ja põhivärv on tavaliselt helesinine, aga võib olla ka kollane, oranž, punane või roheline. Pikkus jääb 23 ja 30 millimeetri vahele. Nende tiivasoonestus on veel hõredam kui kõrsiklastel. Keha on väga habras ning lend nõrk ja jõuetu. Neid võib leida mitmesuguste veekogude kallastel, kuid ka teeservadel ja põlluäärtes. Vastsed võivad liigist olenevalt olla väga erinevates kohtades: ojaliidriku (*Patycnemis pennipes*) vastsed asustavad näiteks vooluveekogusid, seenliidriku (*Enallagma cyathigerum*) vastsed aga peamiselt seisuveekogusid, samas leidub aga ka hulganisti liike, kelle vastsed on võimelised elama nii seisu- kui ka vooluvetes. Üldjuhul aga eelistavad liidriklaste vastsed siiski mudase põhjaga taimestikurikkaid veekogusid. Munad munetakse kas taimekudedesse või taimede veealustele osadele.

## Eesti liidriklased
*Kuuliidrik (*Coenagrion lunulatum*)
*Odaliidrik (*Coenagrion hastulatum*)
*Ojaliidrik (*Platycnemis pennipes*)
*Pisiliidrik (*Nehalennia speciosa*)
*Suur-pigiliidrik (*Ischnura elegans*)
*Väike-pigiliidrik (*Ischnura pumilio*)
*Punasilm-liidrik (*Erythromma najas*)
*Väike-punasilmliidrik (*Erythromma viridulum*) 
*Punaliidrik (*Pyrrhosoma nymphula*)
*Seenliidrik (*Enallagma cyathigerum*)
*Põhjaliidrik (*Coenagrion johanssoni*, sün. *Coenagrion concinnum*)
*Sarvikliidrik (*Coenagrion pulchellum*)
*Sadulliidrik (*Coenagrion puella*)
*Tanuliidrik (*Coenagrion armatum*)

## Galerii

Image:Coenagrion_puella_Luc_Viatour.jpg|Sadulliidrik
Image:Coenagrion_puella_2_luc_Viatour.JPG|Sadulliidrik
Image:Ischnura pumilio M.jpg|Väike-pigiliidrik
Image:Ischnura elegans00.jpg|Pigiliidrik
Edgar Ætheling

**Edgar Ætheling** (umbes 1051 – umbes 1126) oli Inglismaa viimane anglosaksist kuningas.

Edgar oli kuningas Edmund II pojapoeg, kes sündis eksiilis Ungaris. 1057. aastal nimetas tema vanaonu Edward Usutunnistaja ta troonipärijaks, kuid kui viimane 1066. aasta alguses suri, loeti Edgarit veel liialt nooreks ning troon anti Harold Godwinssonile. Kui too aga Hastingsi lahingus langes, nimetati ta Londonis kuningaks. Edgarit ei kroonitud siiski kunagi, sest aasta lõpus oli ta sunnitud William Vallutajale alistuma. 

Edgar vangistati ning mõnda aega oli ta Normandias. Ent peagi asus ta William I vastaste leeri ning sõlmis liidu Šotimaa kuninga Malcolm III-ga. 1069 püüdis ta Malcolmi ja Taani palgasõdurite abiga troonile tagasi saada, kuid William I maksis viimased üle ning Edfgar pidi Šotimaale põgenema. Hiljem sõlmis ta Williamiga rahu, kuid pärast tolle surma üritas ta taas troonile lähemale jõuda, toetades Robert Curthose'i tema venna William II vastu. Need katsed lõppesid taas läbikukkumisega ning Edgar pidi uuesti Šotimaale pagema. 1098. aastal läks Edgar Konstantinoopolisse, kus aitas korraldada Esimest Ristisõda. 1106. aastal langes ta aga Roberti poolel võideldes Henry I kätte vangi ning loobus lõplikult oma ambitsioonidest troonile. Henry vabastas ta peagi ning Edgar tõmbus tagasi oma maamõisasse. Umbes 1120. aasta paiku lahkus ta Šotimaale, kus ta pärast 1125. aastat suri.
Harald III

**Harald III** nime all võidakse tunda kahte monarhi:

***[[Harald III (Norra)|Harald III]]**, Norra kuningas
***[[Harald III (Taani)|Harald III]]**, Taani kuningas

## Vaata ka
*Harald I
*Harald II
Moskiitolased

**Moskiitolased** (*Phlebotomidae*) on sugukond sääselisi, kes elavad peamiselt troopikas ja subtroopikas ja kes imevad verd. 

Moskiitode emastele on vere imemine hädavajalik, ilma selleta nende munad ei valmiks. Kõik moskiitolaste liikide emased on vereimejad. Isased toituvad nektarist. Moskiitod on ainult öise aktiivsusega, päeval poevad nad peitu. Moskiitodele sobivad vere imemiseks kõikvõimalikud selgroogsed kahepaiksetest imetajateni, samuti ründavad nad inimesi. Moskiitod on sageli ohtlike haiguste nagu elevantsustõbi (elefantiaas), leišmaniaas jt levitajateks.

Erinevalt teistest verd imevatest sääselistest ei ole moskiitod seotud veega, nende vastsed elavad niisketes orgaanilistes jäätmetes nagu sõnnik, prügi, metsakõdu jne.

Varasemates liigitustes olid moskiitolased liigitatud kui sugukonna *Psychodidae* alamsugukond.

Ajaloos ja geograafias tuntakse Moskiitoranniku nime all Nicaragua ja Hondurase idarannikut, kus on ürgne troopiline loodus ja suhteliselt vähe elanikke (peamiselt põlishõimud, sh miskito, tawakha, rama ja sumo indiaanlased).
Harold II

**Harold II** ehk **Harold Godwinson** (umbes 1022 – 14. oktoober 1066) oli Inglismaa kuningas aastal 1066.

Harold oli Taani päritolu võimuka üliku Godwini poeg. 1053. aastal sai temast isa surma järel Wessexi krahv ehk kuninga järel mõjukuselt teine mees riigis. Ta paistis silma eduka sõjamehena, lüües aastatel 1062–1063 Walesi valitsejat. 1064. aastal saabus Harold Normandiasse, kus asus hertsog Williami teenistusse, kus sõdis edukalt Bretagne'i vastu. Normanni allikate kohaselt lubanud Harold aidata Williamile hankida Inglismaa trooni, ent tõenäoliselt on see hilisem fiktsioon, et õigustada Inglismaa vallutamist. Lastetu kuningas Edward Usutunnistaja plaanis trooni jätta hoopis oma sugulasele Edgar Æthelingile, kuid too oli vana kuninga surres liialt noor. Et Inglismaad ähvardasid korraga kaks invasiooni, nii Norrast kui ka Normandiast, otsustas inglise ülikute kogu Witenagemot kuningaks valida hea sõjamehena tuntud Haroldi.

1066. aasta lõpus tungisidki norrakad ja normannid korraga maale. Norra kuningas Harald Hardråde oli sõlminud liidu Haroldi venna Tostigiga ning võitis Yorkshire'is inglasi. Ent 25. septembril toimunud Stanfordi silla lahingus saavutas Harold oma peaarmeega Haraldi üle otsustava võidu, viimane langes lahingus. Ent samal ajal olid normannid juba Lõuna-Inglismaal maabunud. Nõnda pidid Haroldi väed kiirmarsile asuma, et taas ruttu teisele poole riiki jõuda. 14. oktoobril toimunud Hastingsi lahingus Harold langes ning William Vallutaja võis end peagi Inglismaa kuningaks kroonida.

Haroldi surma täpsed asjaolud pole teada ning kohe pärast tema surma tekkis selle kohta hulgaliselt legende. Tavaliselt usutakse, et talle lasti ammunoolega silma, ent see pole sugugi kindel. Osa legende väidab ka, et ta pääses lahingust eluga, ravis aastaid haavu ja lahkus maalt, naasis aastakümneid hiljem vana mehena ning elades viimased eluaastad Doveris erakuna.
Harald II

**Harald II** nime all võidakse tunda järgmisi monarhe:
***[[Harald Hallmantel|Harald II]]**, Norra kuningas
***[[Harald II (Taani)|Harald II]]**, Taani kuningas

## Vaata ka
***[[Harold II]]**, Inglismaa kuningas

*Harald I
*Harald III
Harald I

**Harald I** nime all võidakse tunda järgmisi monarhe:

***[[Harald Kaunisjuus|Harald I]]**, Norra kuningas
***[[Harald Sinihammas|Harald I]]**, Taani kuningas

## Vaata ka
*Harold I, Inglismaa kuningas

*Harald II
*Harald III
Idadiospüür

**Idadiospüür** ehk **kakidiospüür** ehk **kakiploomipuu** (*Diospyros kaki*) kuulub eebenipuuliste sugukonda ja diospüüri perekonda, kuhu kuulub ka näiteks musta puiduga must eebenipuu ehk eebenidiospüür. Kaki-ploomipuu on pärit Ida-Aasiast, kus teda kasvab ka metsikult. 

Hiinas, Jaapanis ja Koreas on ta kauatuntud viljapuu, mis 19. sajandil viidi ka USA-sse ja Lõuna-Euroopasse. Eestile lähimad kohad, kus idadiospüüri viljapuuna kasvatatakse, on Vahemere ja Musta mere ääres.

Puu on madala ja jässaka võraga. Ovaalsete läikivate lehtede pikkus on umbes 20 ja laius umbes 9 sentimeetrit.

Tomati moodi viljad (hurmaad) on tavaliselt 6...8-sentimeetrise läbimõõduga ja muutuvad küpsedes rohekaskollasest oranžikaks või punakaks.

## Välislingid