open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hävituspataljonid

**Hävituspataljonid** (vene keeles *истребительные батальоны*) olid Teise maailmasõja ajal ja pärast seda Nõukogude Liidu juhtkonna otsusel loodud paramilitaarsed üksused. 

## Moodustamine
24. juunil 1941 võttis NSV Liidu Riiklik Kaitsenõukogu vastu otsuse "Meetmetest võitluseks vaenlase parašutistide dessantide ja vaenlase diversantide vastu rindeäärses piirkonnas". Hävituspataljonide liikmeiks võeti kommuniste, komsomoli liikmeid ja NKVD (miilitsa) töötajaid. 

Hävituspataljonidele tehti ülesandeks:
* võitlus vaenlase langevarjurite ja diversantide gruppidega; 
* sõjaliste objektide valve ja kaitse.
 
3. juulil 1941 pidas Jossif Stalin Moskva raadios kõne, milles ta kutsus tööliste ja talupoegade maakaitseväge (s.t hävituspataljoni) järgima kogu maal põletatud maa taktikat. Siitpeale anti äsja moodustatud hävituspataljonidele seniste sõjaliste ülesannete kõrval hoopis laiemad tegutsemispiirid. Hävituspataljonidele tehti ülesandeks oli põletatud maa taktika elluviimine, seega vilja, kariloomade ja kütteainete hävitamine, sildade ja teede õhkulaskmine, hoonete, metsade, ladude ja vooride süütamine ning telefoni- ja telegraafside rikkumine.

Ukrainas läksid paljud hävituspataljonide liikmed Ukraina ülestõusuarmee ja OUN-i poole üle.

## Vaata ka
*Hävituspataljonid Eestis

## Viited

## Välislingid
* ÜK(b)P Keskkomitee määrus 24. juuni 1941 Hävituspataljonide loomise kohta (*Постановление Политбюро ЦК ВКП(б)о мероприятиях по борьбе с парашютными десантами и диверсантами противника в прифронтовой полосе*), vene keeles
Hakan Balta

**Hakan Kadir Balta** (sündinud 23. märtsil 1983 Berliinis) on endine türgi jalgpallur, kaitsja. 

Ta sündis Saksamaal, kus veetis ka kogu oma lapsepõlve ja nooruse. Jalgpalli hakkas mängima Berliini noorteklubides, kus ta jäi silma Türgi Manisa linna jalgpalliklubi Vestel Manisaspor agentidele. Manisasporis mängis ta aastatel 2003–2007. Ülejäänud klubikarjääri mängis ta Galatasarays, kellega tuli viis korda Türgi meistriks.

## Koondisekarjäär
Türgi jalgpallikoondises debüteerides ta 17. novembril 2007 mängus Norra vastu. Oma esimese värava lõi  ta rahvusmeeskonna koosseisus 20. mail 2008 sõprusmängus Slovakkia vastu.

2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel kuulus ta algkoosseisus kõigis kolmes alagrupimängus ning veerandfinaalis Horvaatia ja poolfinaalis Saksamaa vastu.

Teist korda õnnestus tal Türgiga Euroopa meistrivõistlustele pääseda 2016. aastatel, mil ta kuulus taas kõigis kolmes alagrupimängus algkoosseisu. Türgi kogus alagrupiturniiril võidu ainult Tšehhi vastu ja langes välja.

## Isiklikku
Balta on 186 cm pikk.

## Saavutused
;Galatasaray
*Süper Lig (5): 2007–08, 2011–12, 2012–13, 2014–15, 2017–18
*Türkiye Kupası (3): 2013–14, 2014–15, 2015–16
*Süper Kupa (5): 2008, 2012, 2013, 2015, 2016

## Välislingid
Volkan Demirel

**Volkan Demirel** (sündinud 27. oktoobril 1981 İstanbulis) on türgi jalgpallur, kes mängib alates 2002. aastast Türgi jalgpalliklubis Fenerbahçe väravavahina.

Türgi jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2004–2014 kokku 63 korral. Ta debüteeris 28. aprillil 2004 sõprusmängus Belgia vastu..

2008. aasta Euroopa jalgpallimeistrivõistlustel oli ta rahvuskoondise põhiväravavaht, kuid 15. juunil 2008 peetud mängus Tšehhi vastu sai ta lisaajal vastase tõukamise eest punase kaardi ega saanud veerandfinaali mängus osaleda.

Volkan Demirel on 191 cm pikk ja kaalub 92 kg.

## Klubid

*Kartalspor (2000–2002)
*Fenerbahçe S.K. (2002–)

## Saavutused
;Fenerbahçe
*Süper Lig (5): 2003–04, 2004–05, 2006–07, 2010–11, 2013–14
*Türkiye Kupası (2): 2011–12, 2012–13
*Süper Kupa (3): 2007, 2009, 2014

## Välislingid
Arda Turan

**Arda Turan** (sündinud 30. jaanuaril 1987 İstanbulis) on Türgi jalgpallitreener ja endine jalgpallur (poolkaitsja). Ta juhendab 2023. aastast Türgi esiliiga klubi Eyüpspor.

Ta on tulnud kahel korral Hispaania meistriks ja võitnud Hispaania karika. 2013–14 hooajal aitas ta Madridi Atléticol jõuda Meistrite Liiga finaali.

## Klubikarjäär

### Galatasaray
Turan mängis Galatasaray noortesüsteemis ja ta valiti 2004–05 hooajal esimeeskonda.

Hooajaks 2005–06 andis Galatasaray Arda laenuks klubile Vestel Manisaspor.

2009. aastal sai ta meeskonna kapteniks.

### Madridi Atlético
2011. aastal liitus Arda 12 miljoni euro eest Hispaania kõrgliiga klubiga Madridi Atlético. Tehing tegi temast aegade kallima Türgi mängija.

Ta tegi oma debüüdi Atléticos 28. augustil vahetusmängijana Osasuna vastu. Mängus Celticuga Euroopa Liigas lõi ta oma debüütvärava.

2013–14 Meistrite Liiga poolfinaalis lõi ta Chelsea vastu ühe värava ja aitas Madridi klubil pääseda finaali.

Samal hooajal tuli ta Madridi Atlético särgis esimese Türgi mängijana Hispaania meistriks.

### Barcelona
Turan liitus 34 miljoni euro eest 6. juulil 2015 Barcelonaga.

Ta ei saanud klubi mängijate registreerimiskeelu pärast kuni 2016. aasta jaanuarini Barcelona meeskonnas mängida.

Hooajal 2015–16 võitis ta Barcelonaga La Liga ja Copa del Rey. 

2016. aasta Hispaania superkarikas lõi ta kaks väravat. 

6. detsembril 2016 lõi Arda Turan Meistrite Liiga alagrupi viimases mängus kübaratriki Mönchengladbachi Borussia vastu. 27. mail 2017 tuli ta klubiga Hispaania karikavõitjaks, kui Barcelona alistas finaalis Alavési 3:1.

## Koondisekarjäär

Arda Turan debüteeris Türgi jalgpallikoondises 16. augustil 2006 mängus Luksemburgiga. 

25. mail 2008 lõi ta oma koondise debüütvärava sõprusmängus Uruguay vastu.

2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel lõi ta alagrupikohtumises Šveitsiga ühe värava. Viimases alagrupimängus Tšehhiga lõi ta veel ühe värava, kui Türgi võitis kohtumise 3:2 ja pääses veerandfinaali.

Turan esindas Türgit koondvõistkonnas ka 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Arda Turan esindas Türgit sajas kohtumises ja lõi 17 väravat.

### Väravad koondvõistkonnas

## Saavutused

### Klubid

;Galatasaray
* Süper Lig: 2007–08
* Türkiye Kupasi: 2004–05
* Süper Kupa: 2008
;Atletico Madrid
* La Liga: 2013–14
* Copa del Rey 2012–13
* Hispaania superkarikas: 2014
* Euroopa Liiga: 2011–12
* Euroopa superkarikas: 2012
;Barcelona
* La Liga: 2015–16
* Copa del Rey: 2015–16, 2016–17
* Hispaania superkarikas: 2016
;İstanbuli Başakşehir
* Süper Lig: 2019–20

### Rahvuskoondis
;Türgi jalgpallikoondis
* Pronksmedalist 
** Euroopa meistrivõistlused: 2008

## Isiklikku
Ta valiti 2009. aastal Rahvusvahelise Jalgpalli Ajaloolaste ja Statistikute Liidu (IFFHS) poolt Euroopa populaarseimaks jalgpalluriks. Maailma jalgpallurite edetabelis jõudis ta 14. kohale.

Arda Turan on 175 cm pikkune ja kaalub 72 kg.

## Viited

## Välislingid
Star Trek: Süvakosmos 9

**"Star Trek: Süvakosmos 9"** on aastatel 1993–1999 valminud Ameerika Ühendriikide ulmeline telesari. "Süvakosmos 9" on kolmas "Star Treki" telesari ja esimene neist, mida pole tootnud Gene Roddenberry.

Erinevalt eelmistest "Star Treki" telesarjadest ja linateostest ei toimunud sarjas "Süvakosoms 9" otseselt reisimist, millele pealkiri "Star Trek" (*tähereis*) viitab, vaid tegevustik leidis aset orbiitjaama pardal. Teise muudatusena on "Süvakosmos 9" jagude tegevustik seotud.

Lisaks tegelastele Maalt ja Tähelaevastikust oli "Süvakosmos 9-s" toodud mängu tegelasi, kes ei olnud Tähelaevastiku ohvitserid, vaid eraisikud või kuulusid teiste rasside organisatsioonidesse. Lisaks eelmistest sarjadest tuntud rassidele esines "Süvakosmos 9-s" ka ainult sellele sarjale omaseid rasse, nagu näiteks cardassid, bajoraanid, jem'hadaar ja kujumuutjad.

## Peamised osatäitjad
* Avery Brooks – Benjamin Sisko (baasi tegevjuht-kapten)
* Rene Auberjonois – Odo (turvapealik)
* Nicole de Boer – Ezri Dax (nõunik-psühholoog, 1998–1999)
* Michael Dorn – Worf (kosmosetaktika nõunik, 1995–1999)
* Terry Farrell – Jadzia Dax (nõunik, 1993–1998)
* Cirroc Lofton – Jake Sisko (eraisik)
* Colm Meaney – Miles O'Brien (peamehaanik)
* Armin Shimerman – Quark (baarimees)
* Alexander Siddig – Julian Bashir (arst)
* Nana Visitor – Kira Nerys (operatsioonide juht)

## Välislingid

* Ametlik veebileht
* 
*
Lamarcki seadused

**Lamarcki seadused** on prantsuse looduseuurija Jean-Baptiste de Lamarcki poolt aastal 1809 sõnastatud bioloogilised seaduspärad, mille kohaselt

*(1) "igal loomal, kes ei ole saavutanud oma arengu piiri, tugevdab mingi elundi sagedasem ja kestvam kasutamine vähehaaval seda elundit, arendab ja suurendab teda ja lisab talle jõudu (vastavalt kasutamise kestusele), sellal kui ühe või teise elundi kestev mittekasutamine nõrgendab teda, viib mandumisele, vähendab pidevalt tema võimeid ja kutsub lõpuks esile tema kadumise"; 
*(2) "kõike, mida loodus on pannud isendeid omandama või kaotama tingimuste mõjul, milles pikemat aega on viibinud nende tõug (järelikult ühe või teise kehaosa kestva kasutamise või mittekasutamise  mõjul), kõike seda säilitab loodus paljunemise kaudu uutel, eelmistest põlvnevatel isenditel tingimusel, kui omandatud muutused on omased mõlemale soole või neile isendeile, kellest pärinevad uued isendid".

## Viited

## Kirjandus
*Kallak, Henni-Heidi 1984. *Darvinism, selle eelkäijad ja edendajad*. Tallinn: Valgus.
TV6

**TV6** on Eestis tegutsev eratelekanal, mis tuli eetrisse 2008. aasta 24. märtsil.

TV6 on TV3 sõsarkanal, mis alustas ka paljude seni TV3-s olnud sarjade näitamist. TV6 programm koosneb peamiselt kodu- ja välismaist päritolu meelelahutus- ja tõsielusaadetest, sarjadest, filmidest ja spordi otseülekannetest.

9. jaanuarist 2010 lõpetati TV6 edastamine vabalevis, kuid alates 28. oktoobrist 2024 on TV6 vabalevis tagasi. Alates järgneva aasta 3. märtsist keerati otsus tagasi.

## Saated ja sarjad

### Varem TV3-s näidatud sarju ja saateid

## Viited

## Välislingid
*TV6 koduleht
Sky1

**Sky1** on meelelahutuslik satelliittelekanal Suurbritannias ja Iirimaal.

Kanal alustas Suurbritannia neljanda telekanalina tööd 1982. aastal.

Enamiku näidatavast programmist moodustavad USA telesarjad.
Kornelius

**Kornelius** (vahel ka **Korneelius**; ladina **Cornelius**, vene **Корнилий**) on ajalooline, tänapäeval harvaesinev nimi, mille all on peamiselt tuntud mitmed kristlikud pühakud ja vaimulikud.

## Katoliku pühakud
***[[Cornelius|Kornelius]]** (surnud 253) oli Rooma paavst aastatel 251–253.

## Õigeusu pühakud
***[[Kornili Perejaslavist|Kornelius Perejaslavist]]** (surnud 1693) oli Pereslavl-Zalesski ja Rjazani piirkonnas tegutsenud erakmunk;
***[[Kornelius Petserist]]** (1501–1570) oli Petseri kloostri munk ja iguumen, kes hukati tsaar Ivan IV korraldusel;
***[[Kornili (Udilovitš)|Kornelius (Udilovitš)]]** (surnud 1937) oli nõukogude võimude poolt hukatud munkpreester;
***[[Kornelius Valamost]]** (surnud 1578) oli Valamo kloostri munk, kes hukati rootslaste poolt.

## Õigeusu vaimulikud
***[[Kornelius (Jakobs)|Kornelius]]** (1924–2018) oli aastatel 1992–2018 Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku eestseisja;
***[[Kornelius (Titov)|Kornelius]]** (1947–) on alates 2005. aastast Vene Õigeusu Vanausuliste Kiriku eestseisja.

## Vaata ka
*Cornelius
*Kornili
Ajajaotusega hulgipöördus

**Ajajaotusega hulgipöördus**, ka aegjaotusega ühispöördus, (ingl *Time-Division Multiple Access*, lühend **TDMA**) on digitaalne juhtmeta andmeedastusviis, mis võimaldab mitmel sidekasutajal jagada sama edastususkanalit selle kogu laiuses. Eri andmevood suunatakse järjestikuste lõikudena (kaadritena) kasutajatele eraldatud nn ajapiludesse.

Ajajaotusega hulgipöördus on niisugune aegmultipleksimine, kus digitaalseid signaalivoogusid ei jaotata ülekandekanalisse mitte riistvaraliselt (füüsilise multiplekseriga), vaid tarkvaraiselt (vastava programmiga). TDMA on kasutusel mobiilside ja satelliitside võrkudes.

## Sünkroonne ja asünkroonne TDMA
* Sünkroonses TDMAs on igal kasutajal edastiskanalis kindel ajapilu. Siis pole vaja ei juhtimisteavet ega andmevoo juhtimist. Siiski on vajalik kaadri sünkroonimine kanali otstes. Kaadrite sünkroonimiseks lisatakse igale kaadrile bitt, nii et järjestikuste kaadrite bitid moodustavad bitimustri10). Asünkroonse meetodi Puuduseks on see, et kui kasutaja ei saada mingeid andmeid, jääb vastav ajapilu kasutamata. Sellisel juhul ei kasutata edastuskanalit optimaalselt.

* Asünkroonne TDMA võimaldab ära kasutada ka hõivamata ajapilud. Seda tehakse nii, et edastuskanalile antakse juurdepääs ainult neile, kes tegelikult saadavad andmeid. Siis aga tuleb igale andmepaketile lisada kanaliteave (päis, kanali identifikaator). Seda kanaliteavet kasutades saab edastuskanali sihtkohas andmepaketid ümber paigutada õigesse andmevoogu. Negatiivne külg on see, et aadressiteabe edastamine vajab lisavõimsust.

## TDMA omadused
### TDMA eelised
* Sobib nii andme- kui ka kõneedastuseks.
* Võimaldab andmeedastuskiirusi 64 kbit/s kuni 120 Mbit/s.
* Võimaldab kasutajale teenuseid nagu SMS ja videokonverents. 
* Kuna TDMA tehnoloogia eraldab kasutajad aja järgi, pole samaaegsete ülekannete sekkumine võimalik.
* TDMA pakub kasutajatele pikemat aku eluiga, sest ta edastab vestluse ajal ainult osa ajast.

### TDMA puudused
* TDMA puuduseks on see, et kasutajal on eelhäälestatud ajapilu ja kui ta liigub ühest levialast teise, aga teises alas on kõik pilud täis, siis võib ühendus katkeda.
* TDMA on tundlik levialas olevatele takistustele. See tähendab, et signaal läbib takistustelt peegeldumise tõttu jõuda vastuvõtjani eri teid pidi, mistõttu kannatab signaali kvaliteet.

## Vaata ka
*Aegmultipleksimine 
*Koodjaotusega hulgipöördus
*Sagedusjaotusega hulgipöördus
Sagedusjaotusega hulgipöördus

**Sagedusjaotusega hulgipöördus (ingl ''Frequency-Division Multiple Access'', lühend **FDMA''')  on telekommunikatsioonis digitaalse sagedusmultiplemise tehnika, 
mis võimaldab jaotada edastuskanalis kasutada oleva sagedusvahemiku mitmeks kitsamaks osakanaliks, nii et saab korraga edastada mitu signaali. Osakanali laius ja vastavalt nende arv sõltub edastatavast informatsioonist.

Sagedusmultipleksimist on kasutatud koos aegmultiplimisega mobiilside algusaastatest peale. Tänapäeval on digitaalsete signaalide edastamiseks enamasti kasutusel FDMi erirakendusena,ortogonaalne sagedustihendus (OFDM) ja selle edasiarendus  OFDMA (ortogonaalne sagedusjaotusega hulgipöördus), mille puhul multipleksitud signaalide vaheline ülekostvus on minimeeritud.

FDMA puhul on igale kasutajale reserveeritud dupleksside jaoks kaks kanalit – üks saatmiseks ja teine vastu võtmiseks. Maksimaalne üheaegsete kasutajate hulk on määratud sagedusala kasutatavuse ning iga kanali laiuse ning kasutajate hulgaga.

## FDMA, CDMA ja TDMA võrdlus
FDMA kõrval on sidetehnikas kasutusel mitmeid teisi multipleksimismeetodeid, nagu näiteks TDMA (ajajaotusega hulgipöördus) ja CDMA (koodjaotusega hulgipöördus).

CDMA ehk koodjaotusega hulgipöördus on hulgipöörduse tehnoloogia, mis põhineb koodjaotusega multipleksimisel. CDMA lmis lubab spektri hajutamise tehnoloogiat rakendades edastada mitut signaali samas edastuskanalis. TDMA  ehk ajajaotusega hulgipöördus on andmete edastusviis,  mis õimaldab mitmel sidekasutajal jagada  sama edastususkanalit  selle.

FDMA peamised eelised CDMA ja TDMA ees:
* madal saatevõimsus,
* kergem sagedusi planeerida,
* kindlus parasiitsete peegelduste suhtes.

FDMA miinused:
* sagedusleke,
* kitsaribalised häired,
* sagedusala ebaefektiivne kasutamine.

## Vaata ka
* Ortogonaalne sagedusjaotusega hulgipöördus
* Ajajaotusega hulgipöördus 
* Koodjaotusega hulgipöördus

## Viited
Baeri seadused

**Baeri seadused** ehk **Baeri reeglid** on organismide arengu üldised seaduspärad, mis sõnastati baltisaksa loodusteadlase Karl Ernst von Baeri poolt aastal 1828:

# embrüonaalse arengu jooksul moodustuvad esialgu üldised, suurele loomagrupile ühised ja samaaegselt embrüonaalse ehituse poolest lihtsad morfoloogilised tunnused; edasise arengu käigus jätkub esmaste algmete diferentseerumine, ühtlasi kujunevad nõnda järk-järgult välja vastava loomagrupi alagruppide eritunnused;
# embrüonaalse arengu jooksul tekivad embrüol nende taksonoomiliste grupeeringute konkreetsed tunnused, millesse ta kuulub; embrüo ei läbi arenguteel teiste taksonoomiliste vormide seisundeid;
# kõrgemate loomade embrüod ei sarnane arengu jooksul teiste madalamate täiskasvanud loomadega, vaid hoopis nende loodetega.

## Viited

## Kirjandus
* Valt, Maie (1977). *K. E. v. Baer ja darvinism: Etüüd arenguideede draamast bioloogias*. Tallinn: Valgus.
EDGE

**EDGE** (*Enhanced Data rates for GSM Evolution* ehk **EGPRS** (*Enhanced GPRS*) ehk *IMT Single Carrier (IMT-SC)* ehk **täiustatud GSM-andmeside**), ka **2.75G** on GSM-süsteemis kasutatava GPRS-tehnoloogia edasiarendus, mis võimaldab võrreldes GPRS-iga kiiremat andmeedastust.

EDGE võimaldab andmesideühenduse allalaadimiskiirust kuni 296 kbit/s (Class 32, 5 ajapilu) ning üleslaadimiskiirust kuni 177,6 kbit/s (Class 32, 3 ajapilu), mis on 3-4 korda kiirem varasemast GPRS-tehnoloogiast. Tõsi, enamik mobiilsidevõrke ja terminale toetab vaid kiirusi kuni 236 kbit/s allalaadimisel ja 118 kbit/s üleslaadimisel (EDGE class 10, kuni 4 ajapilu alla ja 2 üles) ning sedagi mitte korraga. EDGE loetakse formaalselt Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) standardi ITU-2000 järgi osaks 3G mobiilsidetehnoloogiast , sest selle andmekiirus ületab 144 kbit/s, kuid kuna see jääb ikkagi palju madalamaks nn tõelise 3G (näiteks UMTS) andmekiirusest, siis loetakse üldiselt seda pigem 2.75G-ks.

## Tehnoloogia

EDGE on täiendus 2G ja 2,5G GSM- ja GPRS-võrkudele ning tänu sellele on GSM-operaatoritel lihtsam EDGE-tehnoloogiat kasutusele võtta. Tegemist on GPRS-i edasiarendusega ja seega on ta vastavate täiustuste tegemisel rakendatav mistahes võrgule, millel GPRS töötab. EDGE ei vaja tark- ega riistvarauuendusi GSM-tuumvõrgule, muudatused hõlmavad vaid raadiovõrgu osa: tugijaama süsteem tuleb uuendada EDGE-i toetavaks. 

### EDGE moduleerimis- ja kodeerimisskeem (MCS)

GPRS-is on kasutusel neli kodeerimisskeemi (CS-1 kuni CS-4), aga EDGE-l on moduleerimis- ja kodeerimisskeeme kokku 9 (MCS-1 kuni MCS-9).

Modulatsioonina on kasutusel lisaks GSM-võrkude traditsioonilisele GMSK-le ka tõhusam 8-PSK (kasutatakse MCS-5 kuni MCS-9 korral). Sobiva moduleerimis- ja kodeerimisskeemi valib terminal vastavalt ühenduse kvaliteedile tugijaamaga: soodsates raadiolevi tingimustes (näiteks tugijaama lähedal) kasutatakse suuremat kiirust võimaldavaid kodeerimisskeeme, tingimuste halvenedes minnakse üle aeglasematele, kuid häirekindlamatele skeemidele. 

:

EDGE kasutab pakettsidet nagu GPRS. Tänu EDGE-tehnoloogiale on võimalik edastada mobiilsidevõrgus ka vähem kvaliteetseid videovoogusid, kuna andmeedastuskiirus on selleks tavaliselt piisav.

EDGE-i toetab enamik tänapäevastest mobiiltelefonidest (välja arvatud kõige odavamad) ja kõik kaasaegsed GSM-andmesidemodemid.

Eestis toetavad EDGE-i kõigi mobiilsideoperaatorite GSM-võrgud, kuid kiirusel kuni 236 kbit/s (Class 10), neist EMT-l on toetus olemas kõigis tugijaamades, teistel operaatoritel enamikus (üle 80%), aga ka nendel on suund võetud kõigi olemasolevate tugijaamade uuendamisele EDGE-i toega.

## Viited
RS-485

**RS-485** on hulkpunkt-sideliinide standard, mida tunnustavad Telekommunikatsioonitööstuse Ühing (TIA) ja EIA.  

Kaabli pistiku ja pesa vahe võib ulatuda 4000 jala ehk 1200 meetrini.

Põhiprobleemiks on välised magnetväljad, mis indutseerivad kaablites elektromotoorjõu, mida nimetatakse häireteks. Signaal kulgeb mööda kaablit ja mõnevoldine erinevus ei tekita mingisuguseid probleeme, kuna vastuvõtja võrdleb mõlemal liinil (sig + ja sig -) ja asendab need väärtused absoluutsete väärtustega.

Magnetväljade vastu võitlemiseks on kaablis olevad juhtmed omavahel risti keeratud, mis muudab indutseeritud elektromotoorjõud vastusuunalisteks üksteisele, mis kompenseeruvad omavahel.

Kiirus on kuni 10Mbits/s.
Toataimed

**Toataimed** ehk **toalilled** on taimed, mida tavaliselt esteetilistel eesmärkidel kasvatatakse siseruumides (näiteks elutoas). 

## Toataimi
* Aaloe (*Aloe*)
* Aglaoneema (*Aglaonema*)
* Asparaagus (*Asparagus*)
* Begoonia (*Begonia*)
* Blossfeldi kalanhoe (*Kalanchoe blossfeldiana*)
* Fatseedra (*Fatshedra lizei*)
* Filodendron (*Philodendron*)
* Fuksia (*Fuchsia*)
* Havisaba (*Haworthia*)
* Hiina roos (toakask)
* Kuningbegoonia (*Begonia rex*)
* Maranta (*Maranta leuconeura*)
* Monstera (*Monstera deliciosa*)
* Toakask (hiina roos)
* Tõlvlehik (*Sathiphyllum*)
* Viigipuu (*Ficus*)

## Vaata ka

*Ilutaimed
Järgur

**Järgur**, varem ka **raadiorepiiter**, on selline vaheraadiojaam raadioside vaheseade, mis tavaliselt koostatakse põhimõtteliselt kahe raadiojaama baasil (koos eriliste filtritega), ning mis võimaldab ühes radiovõrgus olevate raadiojaamade sideraadiust oluliselt suurendada, võrgus liikuvat informatsiooni muutmata, mägisel maastikul on järgur sageli asendamatu, et side üldse oleks võimalik.
 
Reeglina koostatakse järgur-raadiovõrk järgmiselt: kõik võrgus olevad raadiojaamad lülitatakse režiimi, kus kõigi jaamade saade toimub ühel raadiosageduskanalil, vastuvõtt aga teisel kanalil. See tähendab, et kasutatakse kahte erinevat raadiosagedust. Järgurit ei tohi segi ajada raadioretranslaatoriga. Järgur-raadiojaam koos antenniga paigaldatakse võrgu alal, maastikul või linnas, võimalikult kõrgesse kohta ehk levi seisukohalt võimalikult soodsasse paika. Järgur-raadiovõrgus saavad raadioabonentjaamad omavahel suhelda ainult järguri vahendusel. Kui järguri töö on mingil põhjusel häiritud, katkeb side kogu võrgus.

Järgureid kasutatakse kõige rohkem ülemerelisel sidel, sest selleta oleks side suurtel aladel võimatu. Järgureid kasutatakse ka amatöörraadiosides. Amatöörsides kasutatavaid järgureid saab kõne edastamiseks ühendada ka interneti kaudu (VoIP – *voice over IP*), mis tähendab *echolink*'i (programm, millega raadioamatöörid saavad omavahel IP-võrgu kaudu suhelda) kasutamist või on võimalik ühitada raadio telefonivõrguga ja edastada signaali telefonivõrgu kaudu (järgur võtab vastu raadiosignaali ja edastab ta näiteks PSTN-võrgu kaudu).

## Järgurite põhimõisted

*AGC – automaatne võimenduse reguleerimine
*ALI – kontrolleri ja modemi vaheline liides
*BS – baasjaam
*CDMA – koodjaotusega hulgipöördus
*CMB – kombainer
*CU – control unit*, kontroller
*DL – *downlink* e signaali suund BS>MS (jaamast-mobiili)
*DPX – [[dupleks]]
*FDMA – [[sagedusjaotusega hulgipöördus]]
*GSM – [[globaalne mobiilsidesüsteem]]
*LNA – [[eelvõimendi]]
*MS – *mobile station* 
*PA – [[võimsusvõimendi]]
*PSU – [[toiteplokk]]
*RCU – *radio control unit'' e kaugjuhtimist võimaldav süsteem
*RSSI – vastuvõetud signaali nivoo indikaator
*TDMA – ajajaotusega hulgipöördus
*UL – signaali suund MS>BS (mobiililt jaama)

## Järgurite põhiparameetrid ja plokkskeem
### Tähtsamad tehnilised näitajad

# Sagedusalad (UL ja DL suundades) (Hz)
# Pääsuriba (Hz)
# Võimendus (dB)
# Väljundvõimsus (dBm)
# Võimenduse variatsioon sagedusribal (±3 dB lubatud) (dB)
# Selektiivsus (dBm)
# Spektri laotus (spurious) (dBm)
# Sisendsignaali minimaalne väärtus RSSI (dBm)
# Võimendi tarbitav toitevool (tööpunkt) (A)
# Toitepinge (V)
# Vahesagedused [Hz]
Afonso (Beira prints)

**Afonso de Santa Maria João Miguel Gabriel Rafael Herédia de Bragança** (sündinud 25. märtsil 1996 Lissabonis) on Bragança hertsogi Duarte ja hertsoginna Isabeli vanim poeg ja pärija Portugali kuningliku perekonna pea kohale (Beira prints).
Diakroonia ja sünkroonia

Paarismõisted **[[diakroonia (keeleteadus)|diakroonia]]** ja **sünkroonia** on kasutusele tulnud Ferdinand de Saussure'ilt, kes tähistas nendega kaht lähenemisviisi keeleuuringutes – ajalooliste grammatikate uuringuid ja keele kui üheaegse sidusa süsteemi vaatlust.

Üldisemalt mõistetud kui (semiootilise) süsteemi kaks mõõdet. Diakroonia on süsteemi olekute või elementide järgnevussuhe, kirjeldatud ka ajalise järgnevuse ja asendussuhtena. Sünkroonia on süsteemi elementide kõrvusussuhe, kirjeldatud ka ruumilise või kombinatoorse suhtena. Näiteks määratleb Roman Jakobson (1981: 27) teksti poeetilist funktsiooni järgnevalt: "Poeetiline funktsioon projitseerib ekvivalentsusprintsiibi selektsiooniteljelt kombinatsiooniteljele".

## Vaata ka
*paradigmaatika ja süntagmaatika
*sünkroonsus

## Kirjandus
*Jakobson, Roman 1981 "Linguistics and Poetics" – Selected Writings III: Poetry of Grammar and Grammar of Poetry. Paris, New York: Mouton Publishers, 18-51.
*Saussure, Ferdinand de 1916 "Cours de Linguistique Générale".
Püha Platoni ja Püha Issidori Õigeusu Vennaskond

**Püha Platoni ja Püha Issidori Õigeusu Vennaskond** on Eestis tegutsev skismaatiline õigeusklike ühendus, mis ei allu Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirikule ega Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikule, samuti ei tunnista see ühegi patriarhi ülemvõimu.

Vennaskonna asutasid 2001. aastal juba kaks aastat varem Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikust metropoliit Stefanusele allumatuse tõttu välja heidetud preestrid Gabriel Keres ja Samuel Puusaar. 

Vennaskonna juhid ja poolehoidjad peavad ennast ise tõeliseks Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikuks ja selle järjepidevuse kandjaks, tunnistades Samuel Puusaart kirikupeana (Tartu ja kogu Lõuna-Eesti piiskop). Teised õigeusu kirikud Eestis seda seisukohta ei jaga. Katsed läheneda Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirikule ei ole olnud tulemuslikud.

Ametlikult on tegu maksusoodustusega mittetulundusühinguga, mille tegevusvaldkondadeks on muuhulgas heategevus, õigeusu kiriku õpetuse propageerimine, teoloogia õpetamine, stipendiumite maksmine õigeusu teoloogiat õppivatele üliõpilastele, temaatilise perioodika väljaandmine, kirjastustegevus, kiriklike ürituste korraldamine, õigeusu kiriklike rituaalide toimetamine ning suhete arendamine sarnaste ühingutega mujal maailmas.

Vennaskonna tegevus on keskendunud Tartusse ja Lõuna-Eesti maakondadesse. Peamise toetajaskonna moodustavad paljud endised Tartu Püha Aleksandri koguduse, Valga Püha Issidori koguduse ja Arussaare Issanda Taevaminemise koguduse liikmed, kes lahkusid kogudustest koos oma preestritega. Samuti on vennaskonnal teatud määral toetajaid Setumaa õigeusklike elanike seas, kuid usaldusväärseid andmeid nendega seotud inimeste arvu kohta ei ole võimalik esitada.

Püha Platoni ja Püha Issidori Õigeusu Vennaskond annab alates 2001. aastast välja ka ajalehte "Õigeusk Eestis".

Aastatel 2006 ja 2008 pälvis organisatsioon mõningast avalikkuse tähelepanu protestidega usulisi sümboleid kasutavate kaasaegse kunsti näituste vastu, mida vennaskond on tõlgendanud usu teotamise ja eesti rahva sihiliku võõrutamisena religioonist.

## Viited
Gabriel Keres

**Gabriel Keres** (kodanikunimega **Priit Keres**; sündinud 5. septembril 1967) on endine EAÕK vaimulik, alates 2001. aastast skismaatilise Püha Platoni ja Püha Issidori Õigeusu Vennaskonna üks juhte.
Sulev Puusaar

**Sulev Puusaar** (sündinud 16. juunil 1966 Tartus) on eesti ettevõtja ja kinnisvaramaakler.

Alates 2000. aastast on ta kinnisvarafirma Tõnisson Kinnisvarakonsultant juhatuse esimees.

2002. aasta kohalike omavalitsuste valimistel kandideeris ta Tartu linnas erakonna Ühendus Vabariigi Eest - Res Publica nimekirjas, kuid ei osutunud valituks.
Isabel (Bragança hertsoginna)

**Isabel** (sündinud **Isabel Inês de Castro Curvelo de Herédia**, 22. novembril 1966 Lissabonis) on Portugali kuningliku perekonna pea Duarte abikaasa ja Bragança hertsoginna alates 1995. aastast.
1300 grammi

**"1300 grammi"** on telesari, mis räägib kahest neurokirurgist, kes ravivad oma patsiente täiesti erineval moel. Üks neist hoolib inimestest, teine nende ajudest. Dr Douglas Hanson (Stanley Tucci) on üks New Yorgi parimaid neurokirurge. Tema meetod on lihtne: oluline on vaid aju, sest patsient ise on ju vaid selle väline kest. Tema uus partner dr Jonathan Seger (Mark Feuerstein) arvab aga hoopistükkis, et kõige tähtsam on patsiendi vaimne tervis. Kui need kaks tippkirurgi on sunnitud üheskoos keerulisi operatsioone teostama, unustavad nad oma erimeelsused ning päästavad elusid.

## Välislingid
*
Fallen (Triinu Kivilaane laul)

**"Fallen"** on Triinu Kivilaane teine singel albumilt "Now and Forever".

## Muusikavideo
Video loole filmiti 3. juuni Saksamaal Berliinis. Pilte video tegemisest saab näha Triinu Kivilaane ametlikus foorumis. Muusikavideot sai näha esimest korda 1. juulil, Triinu ametlikul kodulehel.

## Lugude nimekiri
#"Fallen" (*Video Edit*)
#"Fallen" (*Feel Mix*)
#"Fallen" (*R&B Mix*)
#"Fallen" (*Instrumental Mix*)
#"Fallen" (*Video*)
Justin Sane

**Justin Cathal Geever** (esinejanimega **Justin Sane**; sündinud 21. veebruaril 1973) on USA-s tegutseva poliitilise, *punk rock*'i viljeleva bändi Anti-Flag esikitarrist, laulja ja laulusõnade autor. 

## Elulugu
### Lapsepõlv ja noorus
Justin on pärit üheksalapselisest töölisperest, kus ta kasvas üles pere noorima liikmena. Ta viitab oma vanematele kui heale inspiratsiooniallikale. Ta isa ja ema avasid esimese taimetoidurestorani Pittsburghis, mille mõjutusel sai Justinist taimetoitlane ja loomaõiguste tugev pooldaja – elustiil, mida ta siiani järgib. Justin on öelnud, et talle ei meeldiks saada koheldud nii, nagu praegu loomadega käitutakse, ning kuna ta lapsena nägi oma vanemaid osalemas meeleavaldustel, hakkas ta vanemaks saades samuti neist osa võtma.

Justini õde Lucy kinkis talle ta esimese kitarri, tänu millele Justin *[[punk rock]]*'i ja *[[hardcore punk|hardcore]]*'iga tutvust tegi. Esimene Justini kirjutatud laul rääkis lapsest, kes on saanud narkootikumide üledoosi, teine rääkis televisioonis jutlusi pidavatest evangelistidest.

### Karjäär
1988. aastal lõi Justin koos oma lapsepõlvesõbra Pat Theticu ja bassistist laulja Andy Flagiga bändi Anti-Flag. 1996. aastal avaldasid nad oma esimese muusikaalbumi "Die for the Government". Pärast mitut Ameerika-turneed lahkus Andy Flag 1996. aastal bändist lahkhelide tõttu.

Bändist käis läbi erinevaid muusikuid, enne kui moodustus lõplik koosseis: Justin Sane, Pat Thetic, Chris Head ja Chris Barker. 1999. aastal lõi Anti-Flag oma plaadifirma AF Records. 2001. aastal sõlmisid nad lepingu Fat Wreck Chordsiga, 2006. aastal aga RCA Recordsiga ning avaldasid albumi "For Blood and Empire" ja 2008. aastal "The Bright Lights of America".

2008. aasta mais kolis Justin Inglismaale Londonisse elama.

### Varustus
Ta mängib ESP LTD EC seeria kitarridega.

### Haridus
Justin lõpetas Pittsburghis Oaklandi kooli. Seejärel õppis ta Pittsburghi ülikoolis kommunikatsiooni ja politoloogiat.

### Soolotööd
Lisaks Anti-Flagis mängimisele tegeleb Justin ka oma sooloprojektidega. Näiteks ilmus 2001. aastal kuuelooline EP "These are the Days" ja 2003. aastal album "Life, Love, and the Pursuit of Justice". Sooloprojektides suunab ta poliitiliste teemade asemel fookuse perele, armastusele ja muudele argiteemadele.

## Diskograafia
**Anti-Flag**
* "Die for the Government" (1996)
* "North America Sucks" (1998)
* "Their System Doesn't Work for You" (1998)
* "A New Kind of Army" (1999)
* "Underground Network" (2001)
* "Mobilize" (2002)
* "BYO Split Series, Vol 4" (2002)
* "The Terror State" (2003)
* "For Blood and Empire" (2006)
* "A Benefit For The Victims Of Violent Crime" (2007)
* "The Bright Lights of America" (2008)
**Sooloprojektid**
*"Life, Love, and the Pursuit of Justice" (2002)
*"These are the Days" EP (2002)

## Viited

## Välislingid
*Ametlik leht
*Anti-Flag'i MySpace
*Intervjuu Justin Sane'iga
Provinssirock

**Provinssirock** on alates 1979. aastast Seinäjoel toimuv iga-aastane rokkfestival. 


Pilt:The Rasmus Concert.jpg|The Rasmus 2003


## Välislingid
*Koduleht
QTH-lokaator

**QTH-lokaator** on raadioamatörismis kasutatav geograafiliste koordinaatide süsteem. Seda kasutatakse asukohtade edastamiseks raadiosides, et oleks võimalik osalistevahelist kaugust arvutada.

Maailmakaart on jagatud 324 ristkülikuks, millest igaüht tähistab kahest tähest koosnev jada. Eesti asub ruudus KO. Iga ristkülik on jagatud 100 ristkülikuks, mida tähistatakse kahest numbrist koosnevate arvude jadadega. Iga niisugune ristkülik on jagatud 576 ruuduks, mida tähistatakse kahest tähest koosnevate tähekombinatsioonide jadadega. Nii saadakse kuuekohaline lokaator, milles kahele tähele järgnevad kaks numbrit ja neile omakorda kaks tähte. See määrab piirkonna, mille mõõtmed on 5'×2,5'.

Asukoha täpsemaks määramiseks kasutatakse ka 8- ja 10-kohalisi lokaatoreid.

## Viited

## Välislingid
* QTH-lokaatorist traadita wikis
Plaanikomitee

**Plaanikomitee** oli Nõukogude Liidus organ, mis tegeles rahvamajanduse arengu plaanimisega ja plaanide täitmise kontrollimisega. 

Nõukogude Liidu mastaabis tegeles sellega NSVL Ministrite Nõukogu Riiklik Plaanikomitee. Liiduvabariikides olid oma plaanikomiteed, Eesti NSV-s Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riiklik Plaanikomitee. Liiduvabariikide plaanikomiteed olid liidulis-vabariikliku alluvusega, alludes nii liiduvabariigi ministrite nõukogule kui ka NSVL Riiklikule Plaanikomiteele.
Airwolf

"**Airwolf**" on USA telesari, mida toodeti aastatel 1984–1987.

## Sisu
Erakuna tegutsev piloot Stringfellow Hawke ja tema partner Dominic Santini varastavad terroristidelt HiTech lahingukopteri, mille on loonud LKA, et täita sellega oma salajasi missioone, mida juhatab LKA direktor Michael Coldsmith Briggs III ehk Archangel. Stringfellow on nõus täitma sellega missioone, kui LKA aitab leida tema Vietnamis kadunud venna. Ta on nõus LKA-le Airwolf-i tagastama vaid juhul, kui tema vend St. John Hawke leitakse.

## Osatäitjad

## Välislingid
*
August Vaga

**August Vaga** (15. märts 1893 Kehra – 11. detsember 1960 Tartu) oli eesti botaanik, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1946).

## Elukäik
1913. aastal lõpetas Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi. 1913–1918 õppis Jurjevi Keiserlikus Ülikooli loodusteaduskonnas. Samal ajal, aastail 1915–1919 töötas Tallinnas ametnikuna. 1920. aastal astus uuesti Tartu Ülikooli, matemaatika-loodusteaduskonda loodusteaduste osakonda ning sai 1923. aastal kaitstud tööga "Tamula ja Vagula järvede suvine plankton" magistrikraadi. 

Pärast ülikooli lõpetamist töötas 1923.–1931. aastal Tartu Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi looduslooõpetajana. Tartu Õpetajate Seminari kaudu kaasati ta tsaariaegse koolisüsteemi reformimisse ning ta asus koostama eestikeelsete keskastme koolidele loodusõpetuse õppekava ja uut õpikut, millest hiljem ilmusid kordustrükid.

1931. aastal kutsus botaanikaprofessor Teodor Lippmaa (1892–1943) teda Tartu Ülikooli taimemorfoloogia ja -süstemaatika laboratooriumi assistendiks. 1932. aastal käis Vaga Saksamaal tutvumas sealsete botaanikaaedadega ning 1938. aastal osales Soomes rahvusvahelisel taimegeograafide kongressil.

1940. aastal kaitses Vaga Tartu Ülikoolis väitekirjaga "Fütotsönoloogia põhiküsimusi" loodusteaduste doktorikraadi. 1944. aastal valiti ta dotsendiks ning 1956. aastal professoriks. Aastail 1944–1956 oli ta taimesüstemaatika ja geobotaanika kateedri juhataja, 1948–1950 matemaatika-loodusteaduskonna dekaan. 

1946 aastast tegutses ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliikmena botaanika alal, 1954 valiti ta akadeemikuks. Aastail 1947–1952 oli ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Bioloogia Instituudi asedirektor ja botaanikasektori juhataja. 

## Teadustegevus
Vaga peamised uurimissuunad olid taimeanatoomia, taimede ja seente fülogenees ja süstemaatika ning fütotsönoloogia.

Vaga eestvõtmisel hakati koostama botaanikaalast oskusterminoloogiasõnastikku. Ta oli mitmeköitelise "Eesti NSV floora" väljaandmise initsiaatoreid ja I–III köite mitme peatüki koostajaid.

Ta oli Üleliidulise Botaanika Seltsi juhatuse liige.

## Tunnustus
*1985 – Eesti NSV riiklik preemia (postuumselt)
*August Vaga nime kannab õunapuusort

## Isiklikku
Tema vennad olid Alfred Vaga ja Voldemar Vaga.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*
Karl Eichwald

**Karl Eichwald** (20. veebruar 1889 Mikani talu, Rõngu vald (Rõngu kihelkond) – 19. aprill 1976 Mikani talu, Rõngu külanõukogu) oli eesti botaanik; bioloogiadoktor (1959). 

## Elukäik ja teadustöö

Aastatel 1902–1904 õppis ta Hugo Treffneri Gümnaasiumis. 1922. aastal alustas ta vabakuulajana õpinguid Tartu ülikoolis. 

Aastast 1930 hooldas Tartu ülikooli botaanikainstituudi kogusid. 

Pärast kandidaadiväitekirja kaitsmist 28. jaanuaril 1959 promoveeriti ta töö mahu tõttu doktoriks, kuigi tal polnud lõpetatud kesk- ega kõrgharidust. 

Eichwaldilt ilmus alates 1923. aastast arvukalt töid taimesüstemaatika, -geograafia ja üldise looduskaitse alalt. 

Ta oli koguteose "Eesti NSV floora" üks peamisi autoreid. Samuti koostas ta 1940.–1950. aastatel mitu taimemäärajat.

## Tunnustus
*1985 Eesti NSV riiklik preemia (postuumselt)

## Välislingid
* Mati Laane. Botaanikaprofessor Karl Eichwald 120
* Hans Trass. Töö, anne ja pühendumus. Professor Karl Eichwald 120
*
Erich Kukk

**Erich Kukk** (26. oktoober 1928 Misso vald – 17. november 2017) oli eesti algoloog ja looduskaitsja. 

1953. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli, mille järel oli samas taimesüstemaatika ja geobotaanika kateedri õppejõud. 

Ta on avaldanud teadustöid tsüanobakterite ja rohevetikate bioloogia alalt, samuti kirjutanud veekogude reostumisest ja nende puhastamisvõimalustest ja -vajadustest. 

## Tunnustus
*1982 Eesti NSV riiklik preemia
*1998 Tartu Ülikooli suur medal

* 2008 Tartu Ülikooli aumärk
* 2015 Tartu Ülikooli medal

## Isiklikku
Tema abikaasa oli botaanik ja looduskaitsja Ülle Kukk.

## Viited
Kristi Roosmaa

**Kristi Roosmaa** (**Kristi Roosmaa Tootell**) (sündinud 10. juunil 1981 Pärnus) on eesti päritolu muusikalinäitleja ja modell.

Ta on lõpetanud 2003. aastal Tartu Ülikooli Õigusinstituudi juristina. 2005. aastal lõpetas ta Ameerika Muusikali- ja Draamaakadeemia New Yorgis ja 2008. aastal Broadway Tantsukooli rahvusvahelise tantsuprogrammi. 

Kristi Roosmaa on esimene eesti muusikalilaulja, kes on kaks korda laulnud New Yorgi kontserdimaja Carnegie Halli laval solistina.

## Rollid muusikalides
*Nellie Beezer's Melting Pot Follies of 1922 reading – dir. Phillip George (Amas Musical Theatre, NYC)
*Silk Stockings – Ensemble – McGinn/Cazale Theatre (Musicals Tonight, NYC)
*Nii On Meil Moes – Hope Harcourt – Linnahall (Smithbridge Productions, Eesti)
*Roberta – Anna – McGinn/Cazale Theatre (Musicals Tonight, NYC)
*The Christmas Revels – Nõid Louhi – Peter Norton Symphony Space (New York Revels, NYC)
*Broken English, Present Perfect workshop – Annika – Theatre Source (Playground, NYC)
*Hells' Kitchen – Annie/Stripper – Producers Club (Bridge Across Productions, NYC)
*Traumnovela – Ensemble – Barrow Street Theatre (Six Figures Theatre Company, NYC)
*Billionaires For Bush – Ensemble – Chelsea Piers (Billionaires For Bush, NYC)
*Helisev Muusika – Maria/Liesl –  Pärnu linna projekt (Eesti)
*West Side Story – Maria – Pärnu linna projekt (Eesti)
*Metsluiged – Elise – Pärnu linna projekt (Eesti)

## Rollid televisioonis/filmis
*The John Roberts Show – Saleswoman (supporting) – MTV
*Maury Show (reenactment) – Kiki (lead) – NBC
*Jaaneman – Spokesmodel (feat.) – Bollywood Productions
*The Janitor – Past Love (lead) – Boss Films & 750 Productions

## Lauluvõistlused
*"Laulukarussell" , IV koht
*Rahvusvaheline improvisatsioonivõistlus O Sole Mio
*Estvokaal

## Helisalvestised
*P. Springeri laulu "Thief In The Night" maailma esiettekande lindistus
*Näidishääl (sopran) raamatule "The Everything Singing Book" (Adams Media)

## Modellindus
*Via Spiga – kingamodell
*Stuart Weitzman – kingamodell
*Sigerson Morrison – kingamodell
*Nine West – kingamodell
*Sam Edelman – kingamodell
*Original Dr. Scholl – kingamodell
*Franco Sarto – kingamodell
*Unity by Carlos Santana – kingamodell
*Sperry Top Siders – kingamodell
*Pink & Pepper – kingamodell
*Natural Sport – kingamodell	
*Hale Bob and Zinc – kingamodell	
*Chainson – kingamodell
*Born – kingamodell
*New York Cruise Line/World Yacht – reklaamimodell/pruut
*Cambridge Toefl Textbook 2006 – reklaamimodell/õpilane
*Stitch kevad kataloog ja kampaania – kübaramodell
*Wella – juuksemodell

## Singel
*"Special"
*"Meil aiaäärne tänavas"
*Muusikas"

## Isiklikku
*Kristi Roosmaa on abielus Jonathan Douglas Tootelliga ja nad elavad Manhattanil New Yorgis. 

## Välislingid
*koduleht
*fännileht
*Roosmaa: Life is full of inspirations! Interview with New York based musical singer & actress
*Kutsuge Roosmaa
*Kristi Roosmaa esineb Cole Porteri muusikalis New Yorgis
*Muusikaliartist Kristi Roosmaa ei põe ette
*Eesti laulja astub Carnegie Halli lavale
*Eesti kaunitar debüteeris kuulsas Carnegie Hallis
*Pärnulanna murrab Broadway muusikaliärisse
*Kristi Roosmaa annab spordiaasta lõpupeole värvi
*vallutab muusikalimaailma
Ülle Kukk

**Ülle Kukk** (sündinud 18. novembril 1937 Tartus) on eesti botaanik ja looduskaitsja; bioloogiakandidaat (1973).

## Elu- ja töökäik

Aastal 1960 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli. Aastatel 1960–1962 töötas sealsamas ning ühtlasi ka ENSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudis. 

Aastatel 1965–1975 oli ENSV TA Tallinna Botaanikaaia teadustöötaja. Pärast seda oli 1976–1996 Eesti Metsainstituudis. Aastast 1996 EPMÜ Keskkonnakaitse Instituudis. 

## Teadustegevus

Oma teadustöös on ta põhjalikult käsitlenud Eesti kaitsealuseid taimi ja pärismaiseid ilutaimi, ning tegelenud haruldaste ja kaitstavate taimede leviku, bioloogia, seire ja kaitsega. 

Ta on Eesti Orhideekaitse Klubi asutajaid ja ühtlasi ka juhatuse liige. 

Ta kuulub Berni konventsiooni taimestiku kaitse ekspertrühma. 

Ta on 1998. aastal ilmunud "Eesti punase raamatu" kaasautoreid. 

## Teosed
*Kukk, Ülle 1972. *Looduslikke dekoratiivtaimi*. Tallinn: Valgus.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli algoloog Erich Kukk.
Hysteria

**"Hysteria"** on ansambli Def Leppard neljas album. See ilmus 1987. aastal ja on ansambli edukaim album läbimüügiga üle 20 miljoni plaadi.

## Lugude nimekiri

A-pool

# "Women" – 5:41
# "Rocket" – 6:35
# "Animal" – 4:02
# "Love Bites" – 5:46
# "Pour Some Sugar on Me" – 4:25
# "Armageddon It" – 5:21

B-pool

# "Gods of War" – 6:37
# "Don't Shoot Shotgun" – 4:26
# "Run Riot" – 4:39
# "Hysteria" – 5:54
# "Excitable" – 4:19
# "Love and Affection" – 4:37

## Koosseis
* Joe Elliott – vokaal
* Steve Clark – kitarr
* Phil Collen – kitarr
* Rick Savage – basskitarr
* Rick Allen – trummid
Malle Leht

**Malle Leht** (neiupõlvenimi **Arend**; sündinud 11. detsembril 1953 Tartus) on eesti botaanik; filosoofiadoktor (PhD; 1997).

## Elukäik
Aastal 1972 lõpetas ta Tartu 2. Keskkooli ja aastal 1977 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal. 

Aastast 1977 töötab ta Zooloogia ja Botaanika Instituudis. Aastatel 1992–1998 oli ta Tartu ülikoolis ja 1992–1995 EPMÜs õppejõud.

## Teadustöö
Oma teadustöös on ta eeskätt uurinud roosõieliste (*Rosaceae*) ja liblikõieliste (*Fabaceae*) bioloogiat, eriti süstemaatikat ja morfoloogiat. 

Ta on üks 1998. aastal ilmunud "Eesti punase raamatu" autoreid, samuti osalenud teose "Balti floora" koostamisel ning 1999. ja 2007. aastal ilmunud "Eesti taimede määraja" toimetaja. 

## Teosed
*Leht, Malle 2010. *Eesti taimede määraja*. (3. parandatud trükk.) Tartu: EMÜ, Eesti Loodusfoto.

## Tunnustus
*1999 – Eesti Vabariigi teaduspreemia

## Isiklikku
Tema isa oli meditsiiniteadlane Ülo Arend (1928–1991), ema Õie Arend (1927–2017) oli Tartu Ülikooli arstiteaduskonna lõpetanud mikrobioloog, vend Andres Arend on Tartu Ülikooli arstiteaduskonna professor.

## Viited

## Välislingid
*
Kose–Purila tee

**Kose–Purila tee** (registrinumbriga 14) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Kose–Jägala tee kolmandal kilomeetril Kose alevikus. Tee pikkus on 39,1 km. Tee lõpeb Tallinna–Rapla–Türi tee 37. kilomeetril Röa külas.

## Sillad Kose–Purila teel

Sildade nimistu pärineb teeregistrist.

## Asulad Kose–Purila teel

Kose alevik, Vardja küla, Liiva küla, Marguse küla, Ojasoo küla, Harmi küla, Äksi küla, Habaja alevik, Vaopere küla, Kuimetsa küla, Oblu küla, Toomja küla, Kasvandu küla, Atla küla, Juuru alevik, Orguse küla, Maidla küla, Vankse küla, Purila küla, Kuku küla, Röa küla.

## Vaata ka
*Kose tee (Kose)
The Mummy's Ghost

**"The Mummy's Ghost"** on 1944. aasta USA õudusfilm.

## Süžee

## Peaosatäitjad
*Lon Chaney juunior
*John Carradine
*Robert Lowery
*Ramsay Ames
The Mummy's Hand

**"The Mummy's Hand"** on 1940. aasta USA õudusfilm.

## Süžee

## Peaosatäitjad
*Dick Foran
*Peggy Moran
*Wallace Ford
*Eduardo Ciannelli
Muumia (film 1932)

**"Muumia"** (originaalpealkirjaga **"The Mummy"**) on 1932. aasta USA õudusfilm.

## Süžee

## Peaosatäitjad
*Boris Karloff (Im-ho-tep ehk Ardath Bey)
*Zita Johann (Helen Grosvenor / printsess Anck-es-en-Amon)
*David Manners (Frank Whemple)
*Arthur Byron (Sir Joseph Whemple)
*Edward Van Sloan (dr Muller)
*Bramwell Fletcher (Ralph Norton)
*Noble Johnson (nuubialane)
*Kathryn Byron (Frau Muller)
*Leonard Mudie (professor Pearson)
*James Crane (vaarao)
The Mummy's Tomb

**"The Mummy's Tomb"** on 1942. aasta USA õudusfilm.

## Süžee

## Peaosatäitjad
*Lon Chaney juunior (Kharis)
*Dick Foran (Stephen Banning)
*John Hubbard (dr John Banning)
*Elyse Knox (Isobel Evans)
*George Zucco (Andoheb)
*Wallace Ford ("Babe" Hanson)
*Turhan Bey (Mehemet Bey)
The Mummy's Curse

**"The Mummy's Curse"** on 1944. aasta USA õudusfilm.

## Süžee

## Peaosatäitjad
* Lon Chaney juunior
* Peter Coe
* Virginia Christine
Abbott and Costello Meet the Mummy

**"Abbott and Costello Meet the Mummy"** on 1955. aasta USA õuduskomöödiafilm.

## Süžee

## Peaosatäitjad
*Bud Abbott (Peter Patterson)
*Lou Costello (Freddie Franklin)
*Marie Windsor (madam Rontru)
*Michael Ansara (Charlie)
*Kurt Katch (dr Gustav Zoomer)
*Richard Deacon (Semu)
*Mel Welles (Iben)
*Richard Karlan (Hetsut)
*Eddie Parker (tiitrites Edwin; Klaris)
Abbott and Costello Meet Dr. Jekyll and Mr. Hyde

**"Abbott and Costello Meet Dr. Jekyll and Mr. Hyde"** on 1955. aasta USA õuduskomöödiafilm.

## Süžee

## Peaosatäitjad
*Bud Abbott (Slim)
*Lou Costello (Tubby)
*Boris Karloff (dr Henry Jekyll / hr Hyde)
*Craig Stevens (Bruce Adams)
*Helen Westcott (Vicky Edwards)
*Reginald Denny (inspektor)
*John Dierkes (Batley)
Werewolf of London

**"Werewolf of London"** on 1935. aasta USA õudusfilm.

## Peamised osatäitjad
*Henry Hull (dr Glendon)
*Warner Oland (dr Yogami)
*Valerie Hobson (Lisa Glendon)
*Lester Matthews (Paul Ames)
*Lawrence Grant (Sir Thomas Forsythe)
*Spring Byington (prl Ettie Coombes)
*Clark Williams (Hugh Renwick)
*J. M. Kerrigan (Hawkins)
*Charlotte Granville (leedi Forsythe)
*Ethel Griffies (pr Whack)
*Zeffie Tilbury (pr Moncaster)
*Jeanne Bartlett (Daisy)
She-Wolf of London

**"She-Wolf of London"** on 1946. aasta USA õudusfilm.

## Süžee

## Peaosatäitjad
*June Lockhart (Phyllis Allenby)
*Don Porter (Barry Lanfield)
*Sara Haden (Martha Winthrop)
*Jan Wiley (Carol Winthrop)
*Lloyd Corrigan (detektiiv Latham)
*Dennis Hoey (inspektor Pierce)
*Martin Kosleck (Dwight Severn)
*Eily Malyon (majapidaja Hannah)
*Frederick Worlock (tiitrites Frederic Worlock; vastutav konstaabel Ernie Hobbs)
Dracula (hispaaniakeelne film 1931)

**"Dracula"** on 1931. aasta hispaaniakeelne USA õudusfilm.

## Süžee
Film põhineb Bram Stokeri 1897. aasta romaanil "Dracula".

## Peaosatäitjad
* Carlos Villarías (tiitrites Carlos Villar; krahv Dracula)
* Lupita Tovar (Eva)
* Barry Norton (Juan Harker)
* Pablo Álvarez Rubio (Renfield)
* Eduardo Arozamena (Abraham Van Helsing)
* José Soriano Viosca (dr Seward)
* Carmen Guerrero (Lucia)
* Amelia Senisterra (Marta)
* Manuel Arbó (Martin)
* Geraldine Dvorak (pruut)
* Cornelia Thaw (pruut)
* Dorothy Tree (pruut)
The Climax

**"The Climax"** on 1944. aasta USA õudusfilm.

## Süžee

## Peaosatäitjad
*Boris Karloff (dr Friedrich Hohner)
*Susanna Foster (Angela Klatt)
*Turhan Bey (Franz Munzer)
*Gale Sondergaard (Luise)
*Thomas Gomez (krahv Seebruck)
*June Vincent (Marcellina)
*George Dolenz (Amato Roselli)
*Ludwig Stössel (Carl Baumann)
*Jane Farrar (Jarmila Vadek)
*Ernö Verebes (Brunn)
*Lotte Stein (Mama Hinzl)
*Scotty Beckett (kuningas)
*William Edmunds (teatri hotellipidaja Leon)
*Maxwell Hayes (kuninga abi krahv Romburg)
*Dorothy Lawrence (prl Metzger)
It Came from Outer Space

**"It Came from Outer Space"** on 1953. aasta USA ulmefilm.

## Süžee
Algaja astronoom John Putnam näeb koos naise Ellen Fieldsiga oletatavat meteoori langemas nende maja lähedusse. John ronib meteoriidi tekitatud kraatrisse ning leiab sealt kosmoselaeva. Peagi mattub laev maapinna alla ning keegi ei usu Johni juttu.

Varsti hakkab mitmetes inimestes toimuma seletamatuid muutusi. Nimelt on tulnukad nad vangistanud ja ise nende kuju võtnud, et selle abil oma kosmoselaeva katkiseid juppe tervetega asendada ja kosmosesse tagasi lennata.

## Peaosatäitjad
*Richard Carlson (John Putnam)
*Barbara Rush (Ellen Fields)
*Charles Drake (šerif Matt Warren)
*Joe Sawyer (Frank Daylon)
*Russell Johnson (George)
*Dave Willock (Pete Davis)
*Robert Carson (reporter Dugan)
*Virginia Mullen (pr Daylon)
*Kathleen Hughes (George'i tüdruk Jane)
*Paul Fix (puudub tiitritest; nõukogu liige)
*Robert Henry (puudub tiitritest; Posseman)
This Island Earth

**"This Island Earth"** on 1955. aasta USA ulmefilm.

## Süžee

## Peaosatäitjad
*Jeff Morrow
*Faith Domergue
*Rex Reason
*Lance Fuller
*Russell Johnson