open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vaba Eesti (kirjastus)

**Vaba Eesti** oli väliseesti kirjastus, mis tegutses aastatel 1954–1975 Imant Rebase eestvõttel Rootsis Stockholmis. 

Kirjastus kirjastas eelkõige Eesti ajalookirjandust ja klassikat, samuti tõlkeid ja teatmeteoseid. Kokku kirjastas kirjastus 76 raamatut. 

1958–1968 kirjastas kirjastus neljaköitelise Andrus Saareste "Eesti keele mõistelise sõnaraamatu".

## Viited

## Välislingid
*
Koolivara

**Koolivara** oli kirjastus, mis tegutses aastatel –1940 Tartus.

Kirjastus andis välja sarja "Poiste raamatukogu".

1944. aastal asutati Koolivara baasil tööstuskombinaat Koolivara.

## Viited
Toiduauto

**Toiduauto** on sõiduk, mis on kohandatud toidu valmistamiseks ja müümiseks. Mõned toiduautod (sh jäätiseautod) müüvad pakendatud või külmutatud toitu, teistel on sisseehitatud köögid ja toit valmistatakse kohapeal. Toiduautode menüüs on levinud võileivad, hamburgerid, friikartulid ja muu piirkondlik kiirtoit.

Toiduautod ja muud teisaldatavad toidumüügikohad teenindavad üle maailma hinnanguliselt 2,5 miljardit inimest päevas.

## Ajalugu
Esimesed toidukärud võeti kasutusele 1800. aastatel, mil need liikuvad köögid toitlustasid tööstusrevolutsioonijärgsete linnade töölisi. Veel 20 aastat tagasi oli toiduauto näol tegu ühe peamise sinikraedele mõeldud söögikohaga linnas.

Eelmisel kümnendil toimus toiduautonduses omamoodi pisike revolutsioon. Ameerika Ühendriikides hakkas üha rohkem tippkokkasid oma kulinaarset kunsti pakkuma tänaval toiduautost. Nii oli võimalik serveerida restoranikvaliteediga omanäolisi roogasid mõistlike hindadega ja paljudes paikades. Toiduautod arenesid viimase paarikümne aastaga vaid töölistele toitu valmistavatest kiirköökidest noorte kokkade esimeseks töökohaks ja kogemuste omandamise paigaks, sealt edasi huvitavaks väljundiks maailma tippkokkadelegi. Mis peamine – ka kokad ise said võimaluse restoraniköökidest rahva sekka tulla. Sündis uus gurmeetoiduautode liikumine.
Toiduautod võttis oma hindamise alla USA üks kuulsamaid, juba 1979. aastal loodud toidureitingute pakkujaid ja restoraniteejuhte avaldav reitinguagentuur Zagati.

## Toiduautod Eestis
Eestis pakuvad toiduautod umbkaudu kahekümnes stiilis toitu. Loodud on Eesti Tänavatoidu Liit, mille üks eesmärk on kujundada Tallinna koht, kus toiduautod saaksid koguneda ja oma toitu pakkuda. Toiduautod on peamiselt kohal laatadel ja festivalidel. Mitmed toiduautod ja nende taga seisvad inimesed pakuvad ka alternatiivset tänavatoidu-*[[catering]]*i teenust.

## Vaata ka
* Jäätiseauto

## Viited
Kadmirell

OÜ **Kadmirell** on Eesti kirjastus, mis asutati 2008. 

Kirjastuse esimene raamat oli Jüri Tuuliku romaan "Vares", mis anti välja illustreeritult.

## Viited

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht
Kuma (ettevõte)

**Kuma** on Paides tegutsev ettevõte, mis kirjastab trükiseid (nt ristsõna) ja haldab raadiot (Kuma Raadio).

Ettevõte asutasid Ervin Runnel ja Märt Lõhmus 17. augustil 1988 kooperatiivina Kuma. Ettevõte asutati eesmärgiga välja anda ristsõnu.

Ettevõte on välja andnud järgmisi ristsõnaajakirju: Kuma, Kumake, Super Kuma, Suured Ruudud. 

Peale Eestis ilmuvate ristsõnaajakirjade antakse Lätis välja lätikeelseid ristsõnaajakirju. Seisuga 2013 ilmus Lätis seitse Kuma ristsõnaajakirja.

1993. aastal asutas ettevõte oma raadiona Kuma Raadio.

2001. aastast on ettevõttel Paides oma trükikoda.

Ettevõte on korraldanud mõttemängude võistlusi, näiteks 
* Kuma talvekilb, 
* Kuma GP bridžis, 
* Eesti meistrivõistlused sudokus.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Odamees (kirjastus, 1918)

**Odamees** (õieti **Odamees/Carl Sarap**) oli Carl Sarapi asutatud kirjastus ja raamatukauplus, mis tegutses 1918–1927 aastatel Tartus.

Kirjastus andis välja kolme väljaannet, mis kõik kandsid nime **Odamees**. Need väljaanded olid:
*Odamees : *kirjanduse, kunsti ja teaduse ajakiri* – Tartus 1919. aasta aprillist kuni juunini ilmunud Friedebert Tuglase toimetatud 32 lk ajakiri. Ilmus 5 numbrit.
*Odamees *: kirjanduslise humoori ja päevasündmuste nädalleht* – Tartus August Alle toimetusel välja antud nädalaleht 21. augustist 25. oktoobrini 1919. aastal. Ilmus 10 nr
*Odamees – Tartus 1922–1929 aastatel aperioodiliselt ilmunud illustreeritud kultuurielu käsitlev ajakiri. Kokku ilmus 25 numbrit.

## Viited

## Välislingid
*
Marri Amon

**Marri Amon** (sündinud 3. augustil 1974) on eesti tõlkija. 

Ta on õppinud Tartu Ülikoolis prantsuse keelt ja kirjandust, lõpetanud seal bakalaureuseastme 1996. aastal, saanud magistrikraadi 1997. aastal Pariisist ning kaitsnud 2015. aastal Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja eesti keele alal.

Ta on tõlkinud eesti keelde Voltaire'i, Roland Barthesi, Pierre Bourdieu, Michel Foucault' ja teiste teoseid.

## Viited

## Välislingid
*Amon, Marri. Initial and final detachments in spoken Estonian: a study in the framework of Information Structuring. Tartu 2015 (doktoriväitekiri)
Olympia (kirjastus)

**Olympia** on Eesti kirjastus, mis asutati 1989. Kirjastus kirjastab peamiselt spordiraamatuid. Kirjastuses töötab kaks inimest: kirjastuse juht Paavo Kivine ja tema abikaasa Tea Kivine.

## Viited

## Välislingid
*http://arileht.delfi.ee/news/uudised/kirjastus-olympia-kavatseb-ellu-jaada?id=50724727
Solnessi Arhitektuurikirjastus

**Solnessi Arhitektuurikirjastus** on Eesti kirjastus, mis kirjastab arhitektuuri. Kirjastus asutati 1990. aastate algul. Kirjastuse nimi on pandud Henrik Ibseni teose "Ehitusmeister Solness" peategelase järgi. 

Kirjastus kirjastab aastaraamatut Projekt ja Ehitus, ajakirja Eramu & korter, sarja "Eesti arhitektuuriraamat".

## Viited

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht
Kleboniškis

**Kleboniškis** on Kaunase linnaosa, mis asub linna põhjaosas Eiguliai valla territooriumil. Kleboniškis asub Nerise kaldal, see piirneb lõunas Eiguliaiga. Piirkond moodustas aastani 1959 omaette alevi (kahe maailmasõja vahel asus see alev Turžėnai vallas, seejärel aga Karmėlava külanõukogus), siis liideti see Kaunasega. Ühtlasi liideti Kaunasega ka osa naabruses asuvast Naujasodise külast, need alad moodustavad linnaosa piires eraldi Naujasodise asumi. Toona oli Kleboniskises ligi 500 elanikku.

Kleboniškises asub piimatooteid valmistav ettevõte Eglutė. Linnaosa lõunapiiril asub üks Kaunase suuremaid parke Kleboniškise parkmets.


Kleboniskis.jpg|Kleboniškis
Naujasodis_(Kaunas).JPG|Naujasodise asum
Kleboniskio_parkas.jpg|Kleboniškise mets


## Viited
Perona

**Perona** oli Pärnus 1990. aastatel tegutsenud kirjastus. 

Perona kirjastas mitmesugust kirjandust, tähelepanuväärselt palju kokandusalaseid raamatuid.

1991 kirjastas Perona 17 numbrit juriidilist nõuandelehte Õigusabi.

## Välislingid
*Kirjastuse väljaandeid Eesti Rahvusraamatukogu andmebaasis
Presshouse

**Presshouse** OÜ on Eesti kirjastus, mis on asutatud 1999. aastal.

Kirjastus andis 20 aasta jooksul välja mitmeid ajakirju, mõned neist sulges, kuid suurema osa müüs teistele kirjastustele.

* Autoleht (Auto24 ostis 2017. aastal ja müüs 2021. aastal Geenius Meediale)
* Bravo (Kalev Meedia ostis 2008. aastal)
* DI (liideti 2007. aasta algusest ajakirjaga Sport+ uueks väljaandeks Klubi)
* Digi (Geenius Meedia ostis 2019. aastal)
* Diivan (A-meediagrupp ostis 2012. aastal)
* Ehitaja (Äripäev ostis 2013. aastal)
* Hulgiuudised (asendati ajakirjaga Saldo)
* Klubi (muutus ajakirjaks Tarkade Klubi)
* Miks ja Kuidas (ilmus 18 numbrit aastatel 2016–2018)
* Müstiline Ajalugu (Ajakirjade Kirjastus ostis 2016. aastal)
* Naistelehe Nipiraamat (Ajakirjade Kirjastus ostis 2016. aastal)
* Naisteleht (Ajakirjade Kirjastus ostis 2016. aastal ja liitis samal aastal sellega ajakirja Naised)
* Saldo (ilmus aastatel 2001–2010)
* Sport+ (liideti 2007. aasta algusest ajakirjaga DI uueks väljaandeks Klubi)
* Tarkade Klubi (Äripäev ostis ja liitis 2011. aastal ajakirjaga Imeline Teadus)
* Tehnika Dlja Vseh (ilmus aastatel 2006–2009)

## Viited

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht
Pedagoogiline Kirjandus

**Pedagoogiline Kirjandus** oli Eesti NSV kirjastus, mis asutati 1940. Kirjastus tegutses Tallinnas. Kirjastus kirjastas pedagoogika (nt õpikuid). 1940-1941 kirjastas kirjastus ka lastekirjandust ja kolme ajakirja: Nõukogude Kool, Viisnurk ning Teater ja Muusika. 

Kirjastus kuulus Eesti Riikliku Kirjastuskeskuse koosseisu.

1949 ühendati kirjastus koos veel mitme kirjastusega uue loodud kirjastusega Eesti Riiklikuks Kirjastuseks.

## Trükiseid
*1947 – Rostislav Kunitski. "Vaadete arenemine päikesesüsteemi ehituse kohta". Vene keelest tõlkinud Boris Kabur (75 lk).

## Viited
Eiguliai

**Eiguliai** on Kaunase linnaosa, mis asub linna põhjaosas Eiguliai valla territooriumil. Eiguliai asub Nerise kaldal, see piirneb põhjas Kleboniškisega, lõunas aga Kalniečiaiga. 

Eiguliais asub Eiguliai kalmistu, mis on kujunenud Leedu tsirkuseartistide matmiskohaks. Kirik valmis 2013. aastal, esimene jumalateenistus peeti seal aastal 2014. Samuti asub seal nunnaklooster.

1379. aastal on esmamainitud seal asunud linnust (*Egol*), mille ristisõdijad 1382. aastal maha põletasid. Linnamäe juures asuvad ka muinaskalme ja asulakoht.

1880. aastal avati sealse küla kalmistu, millest piirkonna Kaunasega liitmisel sai linna kalmistu. 1923. aastal elas Eiguliais 483 inimest. 1959. aastal liideti suurem osa külast Kaunasega, 1977. aastal ühendati Kaunasega ka ülejäänud küla. 1979. aastal hakati sinna rajama korterelamuid.

Linnaosa idaosas asub Murava asum. Seal asusid varem külad Murava I ja Murava II. Osa sellest piirkonnast liideti Kaunasega juba 1946. aastal. 1966. aastal oli Muravas 1040 elanikku.


Pal._Jurgio_Matulaičio_bažnyčia_(statoma).JPG|Eiguliai kirik
Eiguliu_piliakalnis.jpg|Eiguliai linnamägi
Marijos_Nekalto_Prasidėjimo_vargdienių_seserų_pal._Jurgio_Matulaičio_namai.JPG|Nunnakloostri hoone
Murava._Kaunas.JPG|Murava


## Viited
Menu Meedia

**Menu Meedia** OÜ (varasema nimega Menu Kirjastus OÜ) on Tallinnas tegutsev ettevõte, mis asutati 2008. 

Ettevõte annab välja ajakirju, kirjastab paber- ja veebiväljaandeid. Ettevõtte tegevjuht on Ain Lausmaa.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Odamees (kirjastus, 1992)

**Odamees** on Tallinnas tegutsev kirjastus, mis asutati 1992. aastal. Kirjastus on kirjastanud mitmesugust kirjandust, sh e-teavikuid.

Kirjastus on välja andnud järgmisi sarju:
*Armastatud klassika
*Fantoom
*Keldi müsteeriumid
*Kuldaja südamed
*Odamehe armastusromaan
*Sajandite varjust
*Tegelussari TOPP
*Tsivilisatsioonide teejuht
*Kliinik järve ääres
*Vürstid. Afäärid ja armulood
*Lastekodu
*Virvatuluke

## Viited

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht
Poliitiline Kirjandus

**Poliitiline Kirjandus** oli Eesti NSV kirjastus, mis asutati 1940. aastal. Kirjastus tegutses Tallinnas, aastatel 1941–1944 Leningradis. 

Kirjastus kirjastas ühiskondlik-poliitilisi teoseid, sh marksismi-leninismi käsitlevaid teoseid. 1941. aastal kirjastas kirjastus ka mitut ajakirja (nt Bolševik ja Noor Leninlane). 

Kirjastus kuulus Eesti Riikliku Kirjastuskeskuse koosseisu.

1944. aasta oktoobrist kuni 1949. aastani oli Riikliku Kirjastuse "Poliitiline Kirjandus" direktor Bernhard Haab.

1949. aastal liideti kirjastus koos veel mitme kirjastusega Eesti Riiklikuks Kirjastuseks.

## Viited
Toome põik

**Toome põik** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Toome põik sai nime 13. aprillil 1954. Tänav on saanud nime Toome puiestee järgi.

## Viited
Soovildiku tänav

**Soovildiku tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Soovildiku tänav sai nime 20. detsembril 1996.

## Viited
Sambliku tänav

**Sambliku tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Sambliku tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on saanud nime Harku raba mõjul.

## Viited
Saha põik

**Saha põik** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Saha põik sai nime 14. veebruaril 1958. Tänav on saanud Saha tänava järgi.

## Viited
Rabaveere tänav

**Rabaveere tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Rabaveere tänav sai nime 15. novembril 2006. Tänav on saanud nime selle järgi, et asub Harku raba ääres.

## Viited
Kalniečiai

**Kalniečiai** (poola keeles *Kalnica*) on Kaunase linnaosa, mis asub linna põhjaosas osalt Žaliakalnise vallas, osalt aga Eiguliai valla territooriumil. Kalniečiai asub Nerise kaldal, see piirneb põhjas Eiguliaiga, idas Dainavaga, lõunas aga Žaliakalnisega. 

Kalniečiaisse on ehitatud valdavalt korterelamuid. Sealsele arhitektuurile on iseloomulik maju ühendavate vaid jalakäijatele mõeldud teede võrgustik, mis ühendavad maju ka bussipeatuste, turgude, koolide ja lasteaedadega. Samuti on linnaosa omapäraks see, et majade värv erineb tänavati, ka on majanumbrid suured (3x4 meetrit). Linnaosas asub Leedu suurim haigla Kaunase haigla, mis allub Leedu tervishoiuülikoolile. Haridust annavad kaks gümnaasiumit.

Aastal 1980 rajati linnaossa kaubanduskeskus Vitebskas ja kauplus Šiaurinė. Aastail 1981–1988 rajati sinna kaubanduskeskus Kalniečiai, mis oli tol ajal üks suuremaid kaubanduskeskusi Baltikumis.

## Ajalugu

XIX sajandi keskpaigas rajati piirkonda läbiv Kaunase ja Ukmergė vaheline maantee, mille äärde hakkasid kerkima piirkonna esimesed majad. Algselt kandis piirkond nime **Kalnytė**. XX sajandi alguses rajati sinna Kaunase kindluse VII fort. Kaunasega ühendati need alad aastal 1919.

Piirkonda hakati arendama aastal 1954, mil sinna ehitati mitu lasteaeda, kurtide laste internaatkool, nägemispuudega laste kool, lastekodu ja raamatukogu.

Aastail 1975–1985 ehitati linnaossa korterelamuid. Linnaosa projekteerisid A. Steponavičius, G. Miškinienė ja A. Krasilnikova. Arhitektid said projekti ja selle teostamise eest NSV Liidu Ministrite nõukogu preemia.

## Kalniečiai park

Linnaosa territooriumile Eiguliai valla aladele jääb Kalniečiai park. Selle pindala on 20,7 hektarit, selle kavandas arhitekt Raimonda Augustienė. Varem oli park suurem, ent aastal 1994 tagastati osa pargi aladest endistele omanikele ja sinna on tänapäeval ehitatud eramud. Aastal 1999 kavandati sinna ka spordikompleks, ent hiljem otsustati Žalgirio Arena rajada hoopis Nemunase jõe saarele.

Pargis asub allikatest vett saav paisjärv. Aastail 2005–2006 hakkas see kinni kasvama, olukorra leevendamiseks lasti aastal 2006 sinna Kintai kalakasvatusest pärinevaid valgeamuure.


Kalnieciai_2007-09-13.JPG|Kalniečiai park
Kalnieciai_2007-07-21.jpg|Polikliinik
Kauno_klinikos_2006_07_23.jpg|Kaunase haigla


## Viited
Pilliroo tänav

**Pilliroo tänav** on kohalik tee (tänav) Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Tänav algab Rohula tänavalt, ristub Sambliku tänava ja Möldre teega ning lõpeb linnapiiril. Väljaspool linna jätkub samanimeline Saue valla kohalik tee Laagri alevikus. Tallinnast Laagrisse ulatub samanimeline aadressiobjekt (liikluspind), mis kattub mõlema kohaliku teega.

## Viited
Nugise tänav

**Nugise tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Nugise tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänava varasem nimi oli **Auto tänav** (alates 8. novembrist 1927).,

## Viited
Möldre tee

**Möldre tee** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Möldre tee sai praeguse nime 20. detsembril 1996 Möldre talu järgi. Enne seda oli tänava nimi alates 15. veebruarist 1984 **Palusambla tänav**.

## Viited
Liipri tänav

**Liipri tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Liipri tänav sai nime 19. augustil 2008. Tänav on saanud nime tänava ääres olnud suurte liiprihunnikute järgi. Varem oli Liipri tänav Raudtee tänava osa.

## Viited
Laaniku tänav

**Laaniku tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Laaniku tänav sai nimi 20. detsembril 1996.

## Viited
Hirve tänav

**Hirve tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Hirve tänav sai praeguse nime 13. novembril 1925. Tänava endine nimi oli **Trammi tänav** (vene keeles *Трамвайная улица*) ehk **Tramvai tänav**.

## Viited
Hirve põik

**Hirve põik** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Hirve põik sai nime 7. oktoobril 1952. Tänav on saanud nime Hirve tänava järgi.

## Viited
Adra tänav (Tallinn)

**Adra tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Adra tänav sai nime 12. veebruaril 1952. Tänav on saanud nime lähedal asuva Põllu tänava nimest ajendatult.

## Viited
Vladimir Suure mälestusmärk

**Vladimir Suure mälestusmärk** (ukraina keeles Пам'ятник Володимиру Великому) on aastal 1853 püstitatud Kiievi vanim skulpturaalne monument. Monument asub Dnepri kaldal Vladimiri mäel.

Mälestusmärgi autorid on arhitekt Aleksandr Thon (kujundas mälestusmärgi pjedestaali), skulptor Vassili Demut-Malinovski (tema tegi bareljeefid) ja skulptor Peter Jakob Clodt von Jürgensburg (kes modelleeris Vladimir Suure skulptuuri).
Sandovo rajoon

**Sandovo rajoon** (vene keeles *Сандовский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Sandovo alev.

Rajoon piirneb põhjas Vologda oblastiga, idas Vesjegonski rajooniga, lõunas Molokovo rajooniga, edelas Maksatihha rajooniga, läänes Lesnoje rajooniga ja loodes Novgorodi oblastiga.

Rajooni pindala on 1603 km².

Rajoonis on 216 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse ja viie külaasunduse koosseisu.

## Viited
Lesnoje rajoon

**Lesnoje rajoon** (vene keeles *Лесной район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Lesnoje küla.

Rajoon piirneb põhjas Novgorodi oblastiga, idas Sandovo rajooniga, lõunas Maksatihha rajooniga ja läänes Udomlja linnaringkonnaga.

Rajooni pindala on 1633 km².

Rajoonis on 144 asulat, mis kuuluvad nelja külaasunduse koosseisu.

## Viited
Spirovo rajoon

**Spirovo rajoon** (vene keeles *Спировский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblasti keskosas. Rajooni keskus on Spirovo alev.

Rajoon piirneb kirdes Maksatihha rajooniga, idas Lihhoslavli rajooniga, lõunas Toržoki rajooniga ja läänes Võšni Volotšoki rajooniga.

Rajooni pindala on 1497 km².

Rajoonis on 141 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse ja nelja külaasunduse koosseisu.

## Viited
Eiguliai kalmistu

**Eiguliai kalmistu** (leedu keeles *Eigulių kapinės*) on kalmistu Kaunases Eiguliais. Kalmistu asub Nerise kaldal aadressil Jonavos g. 269.

Surnuaed rajati 1880. aastal. Algselt oli see külakalmistu. Kaunase kalmistuks kujunes see piirkonna linnaga liitmisel aastal 1959 ja tänapäeval võtab kalmistu enda alla 12 hektarit maad. Kalmistu on kujunenud Leedu tsirkuseartistide matmispaigaks.

Kultuurimälestistena on kaitse all kümme kalmistul asuvat hauda.

## Kalmistule maetud tuntud isikuid
*Tsirkuseartistid Francas Černiauskas, Pranas Gudauskas, Maksimilianas Truci (Massimiliano Truzzi), Konstantinas Feroni, Mykolas Vilenčikas, Antanas Pilkauskas, Jonas Ramanauskas, Vladislava Variakojienė (Stankutė), Jadvyga Ramanauskienė (Stankutė) jt.
*Juozas Vaičkus, Leedu teatrirežissöör
*Juozas Bagdonas, Leedu kunstnik
*Stepas Butautas, leedu korvpallitreener
*Saulius Gricius, leedu poliitik ja keskkonnakaitsja
*Dalia Grinkevičiūtė, leedu kunstnik ja kirjanik
*Erikas Laiconas, Leedu vaimulik
*Petras Tarasenka, Leedu arheoloog
*Klemensas Čerbulėnas, Leedu vabaõhumuuseumi rajaja
*Elena Laumenskienė, Leedu helilooja
*Konradas Aleksa, Leedu veterinaar ja arheoloog
*Jonas Jurgis Bulota, Leedu sõjaväelane
*Anatolijus Okulič-Kazarinas, Leedu sõjaväelane
*Jonas Petruitis, Leedu sõjaväelane
*Rapolas Okulič-Kazarinas, Leedu sõjaväelane
*Bronė Kurmytė-Monkevičienė, Leedu näitleja
*Ona Kurmytė-Mazurkevičienė, Leedu näitleja
*Valerija Čiurlionytė-Karužienė, Leedu kunstipedagoog ja muuseumiloolane

## Viited
Maksatihha rajoon

**Maksatihha rajoon** (vene keeles *Максатихинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Maksatihha alev.

Rajoon piirneb põhjas Lesnoje rajooniga, kirdes Sandovo ja Molokovo rajooniga, idas Bežetski rajooniga, kagus Rameški rajooniga, lõunas Lihhoslavli rajooniga, edelas Spirovo rajooniga ning läänes Udomlja linnaringkonaga.

Rajooni pindala on 2766,16 km².

Rajoonis on 293 asulat, mis jagunevad ühe linnaasunduse ja kolme külaasunduse vahel.

## Viited
Erika Siilivask

**Erika Siilivask** (1923. aastani **Erika Leontine Vassar**; 26. mai 1902 Jõksi – 27. august 1993 Tallinn) oli eesti pedagoog ja koolijuht.

## Haridus
Õppis Kanepi kihelkonnakoolis ja Võrumaa Rahvahariduse Seltsi Tütarlaste Gümnaasiumis. 1928. aastal lõpetas ta Tartu Kõrgema Kunstikooli Pallas joonistusõpetajana.

## Töökäik
1928. aastast töötas Võrumaa koolides asendusõpetajana.1941. aastal oli ta Võru Maakonna Täitevkomitee hariduse osakonna juhataja. 1943. aasta märtsist juulini oli ta Magnitogorski lastekodu õppealajuhataja. 1943 sügisest Uvelka lastekodu direktor. Aastatel 1944–1946 oli ta Võrumaa haridusosakonna juhataja, 1945–1946 Võrumaa Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee liige.

Aastatel 1946–1961 oli ta Tartu 3. Keskkooli direktor.

Ta on maetud Võru kalmistule.

## Tunnustus
*1945 Eesti NSV teeneline õpetaja
*1948 rinnamärk "Eesrindlik haridustööline"
*1954 medal "Töövapruse eest"
*1957 Eesti NSV Ametiühingute Nõukogu Presiidiumi aukiri ja ÜAÜKN-i rinnamärk
*1960 Lenini orden

## Isiklikku
Tema poeg oli ajaloolane Karl Siilivask.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Muuseumide Veebivärav. Võrumaa Muuseumi fotokogu. Siilivask, Erika - ENSV teeneline õpetaja (1945)
Atul Gawande

**Atul Gawande** (sündinud 5. novembril 1965 New Yorgis Brooklynis) on Ameerika Ühendriikide arst ja aimekirjanik, mitme meditsiiniteemalise aimeraamatu autor.

## Päritolu ja haridustee
Ta on pärit India päritolu immigrantide perest. Tema vanemad olid arstid. 1987. aastal lõpetas ta Stanfordi Ülikooli bakalaureusekraadiga bioloogias ja politoloogias. Rhodesi stipendiaadina sai ta 1989. aastal Oxfordi Ülikoolist magistrikraadi filosoofia, politoloogia ja majandusteaduse alal. Aastatel 1990–1992 ja 1993–1995 õppis ta Harvardi Ülikooli õppeasutuses Harvard Medical School, kust sai meditsiinidoktori (M.D.) kraadi. Magistrikraadi avaliku tervishoiu alal sai ta 1999. aastal Harvardi Ülikooli õppeasutusest Harvard School of Public Health. 2003. aastal lõpetas ta residentuuri. 2006. aastal sai ta MacArthuri fondilt MacArthuri stipendiumi.

## Töö ja muu tegevus
Ta töötab professorina Harvardi Ülikooli õppeasutustes Harvard School of Public Health (tervishoiupoliitika ja -halduse osakonnas) ja Harvard Medical School (*Samuel O. Thier Professor of Surgery*). Ta tegutseb ka praktiseeriva kirurgina üld- ja endokrinoloogilise kirurgia valdkonnas ühes Bostonis asuvas haiglas. Ühtlasi on ta Ariadne Labsi tegevdirektor.

Varem on ta töötanud Bill Clintoni 1992. aasta presidendikandidaadi valimiskampaanias. 1998. aastast oli ta The New Yorkeri kaastööline). 2012. aastal esines ta TED konverentsil Long Beachis California osariigis.
 
## Tunnustus
* 2002 – USA raamatuauhinna National Book Award nominent ("Complications: A Surgeon's Notes on an Imperfect Science")
* 2010 – National Magazine Award kategoorias "Avalik huvi" (ajakirjas The New Yorker ilmunud "The Cost Conundrum")
* 2011 – National Magazine Award kategoorias "Avalik huvi" (ajakirjas The New Yorker ilmunud "Letting Go")
* 2011 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks
* 2014 – Lewis Thomase teaduskirjutiste auhind

## Teosed
* 2002 – *Complications: A Surgeon's Notes on an Imperfect Science*. Picador, ISBN 9780312421700
* 2007 – *Better: A Surgeon's Notes on Performance*. Picador, ISBN 9780312427658
* 2009 – *The Checklist Manifesto: How to Get Things Right*. Picador, ISBN 9780312430009
* 2014 – *Being Mortal: Medicine and What Matters in the End*. Metropolitan Books, ISBN 9780805095159

### Tõlked eesti keelde
* 2016 – *Surelikkus. Meditsiinist ja sellest, mis on tegelikult oluline*. Tõlkinud Jürgen Innos. Pilgrim, ISBN 9789949571529

## Viited

## Välislingid
*Atul Gawande: How do we heal medicine?. Esinemine TED konverentsil youtube.com, 16. aprill 2012
*Ariadne Labs, a center for health systems innovation, launches new space. hsph.harvard.edu
Konnakotkad

**Konnakotkad** on rühm kotkaid.  

Pärast lahutamist perekonnast *Aquila* moodustab see rühm eraldi perekonna *Clanga*. 

Sellesse rühma kuuluvad
*väike-konnakotkas (*Clanga pomarina* ehk *Aquila pomarina*) – Eesti arvukaim kotkaliik; läänepoolse levikuga
*suur-konnakotkas (*Clanga clang*a ehk *Aquila clanga*) – Eestis haruldane; idapoolse levikuga
*lõuna-konnakotkas (*Clanga hastata* ehk *Aquila hastata* ehk *Aquila pomarina hastata*) – elab Indias

Neist väike-konnakotkas ja suur-konnakotkas elavad ka Eestis.
Redžep-paša torn

**Redžep-paša torn** (Serbia keeles: *Реџеп–пашина кула у Жепи*) on ajalooline kivist torn või torni tüüpi linnus Bosnia ja Hertsegoviinas Serblaste Vabariigis. Torn asub Rogatica vallas, Žepa jõe vasakul kaldal. Selle rajamisaastast täpsemad andmed puuduvad. Tornitüüp on aga levinud Bosnias XVII sajandist alates, mil XIX sajandi alguses oli rohkem kui kakssada sellist rajatist, mis oma klassikaliselt Osmani stiilselt välimuselt on Ottomani perioodi ainelise kultuuri pärandeid. Kuna hoone keldris on olnud vangitürm, on seda ajaloolist tornilinnust peetud feodaalide rajatud kaitseehitisiks alistatud talupoegade ülestõusude vastu. Samuti see on olnud läänimaadele saabunud maaomaniku  eluasemeks, millele viitavad ülemise korruse aknad ja kamina olemasolu.

Redžep-paša torn kuulutati rahvusmälestiseks märtsis 2007. aastal. 

## Torni kirjeldus
Redžep-paša torn on kuppelkatusega kolmekorruseline hoone, mis on ehitatud täpselt lõigatud lubjakiviplokkidest. Akende ja usteaugud on tehtud tahutud kiviplokkidest, laed olid puidust. Kohaliku kivimaterjali värvus varieerub alumiste hooneosade valgest ülemiste pruunikaspunaseni. Torni seinad on ehitatud sissepoole kaldega umbes 4 kraadi. Katus oli puidust konstruktsiooni ja sindlitega ning selle sfäärilise kolmurga (või püramiidi) kujulise kivist kupli keskkoha kõrgus on umbes 4,50 m.

Torni põhi on nelinurkne 1959. aastast pärinevate välismõõtudega 6,54 x 6,65 m. Keldriseinte paksus on umbes 1,10 m. Tornil on koos keldriga neli korrust ja igal korrusel oli üks tuba. Korruste seinte paksus on umbes 90 cm ja esimese korruse kõrgus umbes 2,20 m. Arhitektuuriliselt laheduselt kahe esimese korruse ruume kasutati kaitse eesmärgil ja kolmas korrus oli mõeldud eluasemeks, sest siin on neljas seinas aknad ning lõunapoolses rõdu ja läänepoolses kamin. Ida- ja põhjapoolses seinas olevad ristkülikukujulised aknad on mõõtmetega 47 x 74 cm. Läänepoolsete akende vahele on ehitatud kamin, mille kivist korstna kõrgus on üle 5 m. 

Redžep-paša tornis on olnud kaks tulekahju. II maailmasõja ajal tsiviilpõgenikud leidsid siit pelgupaiga, mil torn sai pommitamise ja sellest süttinud tulekahju tagajärjel kannatada. 1969. aastal ajalooline tornlinnus vahepeal restaureeriti. Viimase sõja ajal Bosnias ja Hertsegoviinas torni kõik puidust osad, sealhulgas põranda ja lae talad ning katusekonstruktsioon hävisid tulekahjus juulis 1995. aastal.

## Viited
Malvaste kabel

**Malvaste kabel** on õigeusu kabel Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Tahkuna poolsaare Malvaste külas Malvaste kalmistul.

Puidust õlgkatusega kabel on arvele võetud kultuurimälestisena.

Kabel ehitati 20. sajandi I veerandil.

## Viited

## Välislingid
*http://www.hiiuleht.ee/2014/07/malvaste-kabeli-saamisloost/
*http://www.postimees.ee/509444/hiiumaal-malvastes-puhitseti-sisse-oigeusu-kabel
Bibliotheca Baltica

**Bibliotheca Baltica** on organisatsioon, mille eesmärkide seas on edendada Läänemere maade raamatukogude omavahelist koostööd ja aidata kaasa nendes raamatukogudes talletatud info paremale kättesaadavusele.

Organisatsiooni loomise mõte käidi välja juunis 1992, kui ARS BALTICA raames toimus sümpoosion nimega Bibliotheca Baltica.

Organisatsioon korraldab iga kahe aasta tagant rahvusvahelist sümpoosionit. Organisatsioon annab välja oma ajakirja.

## Viited

## Välislingid
*Organisatsiooni koduleht
Aasta muuseumisõber

**Aasta muuseumisõber** on auhind, mida annab 2007. aastast välja Eesti Muuseumiühing.

Aasta muuseumisõbra auhinna väljaandmise eesmärk on avaldada avalikku tunnustust isikule või isikutele, kes oma tööalase või ühiskondliku tegevusega on silma paistnud Eesti muuseumide toetamisel – osalenud muuseumide arendamisel, muuseumides tehtava töö kajastamisel või aidanud kaasa muul moel Eesti muuseumide maine tõstmisele. 2023. aastal valiti muuseumisõbraks aktiivne muuseumikülastaja, kes külastas seitsme kuuga kõiki muuseumikaardisüsteemiga liitunud Eesti muuseume.

## Laureaadid
* 2007 Pertti Pyhtilä
* 2008 Kadi Alatalu
* 2009 Enn Kunila
* 2010 Mart Ummelas
* 2011 Riina Roose
* 2012 Ivi Tomingas
* 2013 Ott Sandrak
* 2014 Riin Alatalu
* 2015 Kadri Tiisel ja Tiina Vilu
* 2016 Jelena Tšekulajeva
* 2017 Rein Veidemann
* 2018 Valner Valme
* 2019 Karin Paulus
* 2021 Jakob Rosin
* 2022 Stockholmi keskkonnainstituudi Tallinna keskus
* 2023 Krista Roolaid
* 2024 Peaasi.ee
* 2025 Reet Linna

## Viited
Kiidjärve raamatukogu

**Kiidjärve raamatukogu** on raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Kiidjärve külas Kiidjärve mõisa pargis. Raamatukogu on ühes majas seltsimajaga. Raamatukogu-seltsimaja valmis 2003.

Raamatukogu juhataja on Krista Pikk.

## Viited

## Välislingid
*https://maaleht.delfi.ee/artikkel/64101101
Tribonianus

**Tribonianus** (475–545) oli Ida-Rooma jurist. Ta oli pärit Pamfüülia maakonnast, tema emakeel oli kreeka keel ning ta oli väga kõrgelt haritud. Tribonianus oli keiser Justinianuse (525–565) tähtsaim õigusnõustaja. Tribonianus oli Justinianuse koodeksi põhiline koostaja ja tõenäoliselt ka selle koostamise algataja. Talle kuulus kõrgeim ametikoht imperaatori alluvuses – *[[magister officiorum]]*.

Aastatel 530–532 ja 534 kuni surmani oli Tribonianus Justinianuse Püha palee kvestor (ladina keeles *quaestor sacri palatii*). Rahvale Tribonianus ei meeldinud, ta pidavat olema rahaahne. Sellel ametikohal süüdistati teda, ilmselt alusetult, äraostetavuses ja usulises ebaortodokssuses. Süüdistus tulenes eeldatavasti tema huvist ilmaliku filosoofia ja astronoomia vastu.

Aastal 529 sai ta 16-liikmelise komisjoni liikmeks, mis koostas esimese *Codex constitutionum*’i. Pärast seda sai temast komisjoni esimees, ning aastal 533 pKr avaldasid nad Digestid ja aastal 534 teise koodeksi. Digestidesse koguti väljavõtteid ja lausa fragmente Rooma juristide aastate 100– 250 vältel tehtud töödest. Lisaks teostas Tribonianus järelevalvet *Institutiones*’e kirjutamisel 533. aastal. Tribonianus oli Justinianuse õigusnõustaja ning seetõttu vastutas ta *Novellae constitutiones post codicum*’i eest, mis jõustusid aastatel 534–565.

## Kirjandus
# P. Birks, Review: Tribonian: Tribonian by Tony Honoré, The Classical Review, Osa 33, Number 2 1983, Lk 246–249 http://www.jstor.org.ezproxy.utlib.ut.ee/stable/3063966?&seq=1#page_scan_tab_contents
# Encyclopædia Britannica: Tribonian
# F. W. Dingledy, The Corpus Juris Civilis: A Guide to its History and Use, Legal Reference Services Quarterly, Osa 35, Number 4 2016, Lk 231–255 http://www.tandfonline.com.ezproxy.utlib.ut.ee/doi/full/10.1080/0270319X.2016.1239484

## Viited
Vadim Vassiljev

**Vadim Valerjevitš Vassiljev** (vene keeles Вадим Валерьевич Васильев; 
sündinud 6. veebruaril 1969 Barnaulis) on vene filosoof.

Ta töötab 2003. aastast Moskva Riikliku Ülikoolis filosoofiaprofessorina.
Tema peamised uurimisalad on uusaja filosoofia, analüütiline filosoofia, metafüüsika, eetika ja teadvusefilosoofia. Tal on uurimusi ka saksa klassikalise filosoofia ja kaasaja filosoofia alalt. Ta on vene keelde tõlkinud Kanti ja Chalmersit. 

2009. aastal avaldas ta raamatu teadvuse raskest probleemist "Трудная проблема сознания". Ta on 2009. aastal MRÜ filosoofiateaduskonna juurde loodud Moskva teadvuse uurimise keskuse asutajaid (koos Dmitri Volkoviga). 

## Haridus- ja töökäik
Ta lõpetas 1993. aastal M. V. Lomonossovi nimelise Moskva Riikliku Ülikooli filosoofiateaduskonna. 1995. aastal kaitses ta MRÜ-s teaduste kandidaadi kraadi filosoofias. Väitekiri käsitles Immanuel Kanti metafüüsikat ("Дедукция категорий в метафизике Канта"). 2002. aastal sai ta filosoofiadoktori kraadi doktoritööga "Учение о душе в западноевропейской философии XVIII века".

Ta töötab 1997. aastast MRÜ filosoofiateaduskonna välismaa filosoofia ajaloo kateedris (aastatel 1997–2003 dotsendi ja 2003. aastast professorina). 2004. aastast on ta kateedrijuhataja.
Ühtlasi on ta Moskva teadvuse uurimise keskuse kaasdirektor (teine kaasdirektor on Dmitri Volkov).

## Vaba tahte probleem
Oma viimases raamatus "В защиту классического компатибилизма: Эссе о свободе воли" ('Klassikalise kompatibilismi kaitseks. Essee vabast tahtest'; 2017) peab ta vaba tahte probleemi lahendamist klassikalise kompatibilismi kaudu perspektiivseks, kuigi selle järjekindel rakendamine viib kompatibilismi ja libertarismi seisukohtade ühtlustumiseni.

## Publikatsioonid
#### Raamatud
*1998 – "Подвалы кантовской метафизики: Дедукция категорий". М., ИМЛИ РАН, ISBN 5201133088
*2003 – "История философской психологии. Западная Европа – XVIII век". Калининград, ISBN 5878691132
*2005 – "100 этюдов о Канте". М.: Кн. дом Университет, ISBN 5982270970 (koostaja ja tõlkija) 
*2009 – "Трудная проблема сознания". М.: Прогресс-Традиция, ISBN 9785898263164 
*2010 – "Философская психология в эпоху Просвещения". М.: Канон+, 2010. — 520 с. — ISBN 9785883731760 
*2014 – "Сознание и вещи: Очерк феноменалистической онтологии". М.: УРСС, ISBN 9785397041829 
*2017 – "В защиту классического компатибилизма: Эссе о свободе воли". М.: ЛЕНАНД, ISBN 9785971039815 

#### Tõlgitud raamatud
*2013 – Дэвид Чалмерс. "Сознающий ум. В поисках фундаментальной теории". М.: УРСС, 512 lk, 	ISBN 9785453000456

## Isiklikku
Ta valdab vene, inglise, saksa ja prantsuse keelt.

## Viited

## Välislingid
*Интервью с В.В. Васильевым. datepalmcompote.blogspot.com.ee, 8. aprill 2013
*Биологический натурализм. Теория сознания Джона Серла. В.Васильев. Loeng John Searle'i teadvuseteooriast. youtube.com, 25. veebruar 2016
Kohtla-Järve Keskraamatukogu

**Kohtla-Järve Keskraamatukogu** on keskraamatukogu Ida-Viru maakonnas Kohtla-Järvel aadressil Pärna tänav 27.

Raamatukogu asutati 1947 Kohtla-Järve linnaraamatukoguna. Keskraamatukogu staatus on aastast 1967.

Raamatukogul on kolm haruraamatukogu:
*Ahtme haruraamatukogu
*Oru haruraamatukogu
*Sompa haruraamatukogu

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Transitiivne graaf

Graafiteoorias eristatakse *tippudest transitiivset graafi* ja *servadest transitiivset graafi*. Suunatud graafide puhul on kasutusel ka veel kolmas transitiivsuse tähendus.

**Tippudest transitiivne graaf** on graaf G kus selle iga kahe tipu v_1 ja v_2 vahel eksisteerib automorfism mis kujutab tipu v_1 tipuks v_2. Teisisõnu, graaf G on tippudest transitiivne siis kui selle automorfismide rühm AutG töötab transitiivselt oma tippude hulgal V. Sedasama transitiivsust nimetatakse ka automorfismide transitiivsuseks, graafi sümmeetriaks, orbiidiks ning graafi struktuursest aspektist *tippude positsiooniks* \Omega V graafis G. 

**Servadest transitiivne graaf** on graaf G kus selle iga kahe serva e_1 ja e_2 vahel eksisteerib automorfism mis kujutab serva e_1 servaks e_2. Teisisõnu, graaf G on servadest transitiivne siis kui selle automorfismide rühm AutG töötab transitiivselt oma servade hulgal E. Sedasama transitiivsust nimetatakse ka graafi sümmeetriaks, orbiidiks ning graafi struktuursest aspektist *servade positsiooniks* \Omega R graafis G.

Tippudest ja servadest transitiivsed on näiteks Peterseni graaf, Heawoodi graaf ja Hamiltoni graaf. Servadest transitiivseks jääb ka Petrseni graafi täiend kuid mitte Heawoodi ja Hamiltoni graafi täiendid. Folkmani graaf on vaid servadest transitiivne.

**[[Suunatud graaf]]ide** puhul tähendab transitiivsus tippudevahelist *suunatud servade ühesuunalist [[jada]]*.
Tõrvajõe kanjon

**Tõrvajõe kanjon** on Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Tõrvajõe alamjooksul (pärast Tõrvajõe juga) asuv kanjon. Kanjoni laius on 20–30 m ja sügavus kuni 10 m.

## Viited
Vullikrunn

**Vullikrunn** (saksa keeles *Wulfsgrund*, ka *Suurkari*) on 0,25 hektari suurune saar (kari) Soome lahes. Saar kuulub Harju maakonda Viimsi valda Rohuneeme küla koosseisu.

Kari jääb 2 kilomeetrit Aegnast loodesse. Kari tähistab Aegna tulepaak. Saare rannajoone pikkus on 266 meetrit.

Saar on kivise pinnamoega.

## Vaata ka
*Sillikrunn

## Välislingid
*
Kalamaja kalmistupark

**Kalamaja kalmistupark** on park Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Park asub endise Kalamaja kalmistu maa-alal.

Pargi pindala on 6,7 hektarit ja see on registreeritud Keskkonnaregistris looduskaitseobjektina.


Kalamaja kalmistu-park1.jpg
Kalamaja kalmistu-park2.jpg


## Viited

## Välislingid
* 
* Jaak Juske. "Jaak Juskega kadunud Eesti avastamas: kuidas Kalamaja kalmistust tööliste park sai". Delfi Forte, 2. juuli 2017
Pärnu Metsakalmistu

**Pärnu Metsakalmistu** on kalmistu Pärnus aadressil Videviku tänav 6.

## Kalmistule maetuid
*Linda Eenpalu, eesti naisliikumise tegelane 
*Ardo Juhkov, eesti laulja
*Eha Kard, eesti näitleja
*Peeter Kard, eesti näitleja ning hobikokk
*Helle Kuningas, eesti näitleja
*Heinrich Meri, eesti muusik, pedagoog ja dirigent
*Herbert Pulk, eesti dirigent ja pedagoog
*Eduard Ralja, eesti näitleja
*Jaan Rebane, eesti filosoof
*Karl Rebane, eesti füüsik
*Voldemar Rumessen, eesti dirigent, muusikapedagoog ja laulja
*Paul Ruubel, eesti näitleja
*David Samoilov, vene keeles kirjutanud juudi luuletaja, tõlkija
*Aristarch Sinkel, eesti jurist ja kirjanik
*Mihkel Smeljanski, eesti näitleja ja laulja
*Bruno Sõmeri, eesti kunstnik ja pedagoog
*Heiko Sööt, eesti näitleja
*Olli Ungvere, eesti näitleja

## Välislingid
*Kalmistu HAUDI andmebaasis
Viljandi Metsakalmistu

**Viljandi Metsakalmistu** on kalmistu Viljandis. Kalmistu pindala on umbes 13,72 hektarit.

## Ajalugu
Uus linnakalmistu (kõikide linnakodanike, mitte ainult kindla koguduse liikmetele mõeldud) kavatseti asutada juba kevadel 1928. Esialgu polnud koht kindel, pakuti kohti nii Kösti veski lähedale (praeguse Metsakalmistu kant) kui ka linnast välja Tartu poole Viiratsi ja juudi kalmistu vahele.

Sügisel 1928 otsustatigi rajada uus kalmistu Kösti veski lähedale, mille linna volikogu kinnitas 24. oktoobril 1928.

Kalmistu asutati lõpuks 1943. aastal.

## Kalmistule maetuid
*Kalju Komissarov, näitleja ning teatri- ja filmilavastaja
*Enn Kraam, näitleja
*Asta Lees, näitleja
*Rein Malmsten, näitleja
*Aleks Sats, lavastaja ja näitleja
*Ellen Vilbaste, aednik ja etnobotaanik

## Viited

## Kirjandus
*"Kalmistu pühalikkuses. Viljandi Vana-kalmistule on maetud 60 000 inimest. Metsakalmistu näol saab Viljandi juurde kauni rahupaiga". Sakala nr 187, 8. detsember 1943. Lk 3
*Maire Sala. "Metsakalmistu". // "Viljandimaa kalmistute lugu". Viljandi 2007. Lk 80–82
*"Viljandi metsakalmistu hauad upuvad". Delfi, 24. aprill 2008
*"Viljandi Metsakalmistu". // Meil ei ole siin jäädavat linna. Viljandi linna ja kihelkonna kalmistute lugu. Koostaja Janis Tobereluts. Viljandi Muuseumi Toimetised 10. Viljandi 2024. Lk 40–44

## Välislingid
*Viljandi Metsakalmistu Viljandi linna kodulehel
*Viljandi Metsakalmistu kalmistute registris Haudi
Piirkonnakohus

**Piirkonnakohus** on esimese astme kohus mitmes riigis (nt USA-s ja Iirimaal). Piirkonnakohtutest järgmise instantsi moodustavad ringkonnakohtud. Eesti kohtusüsteemis terminit *piirkonnakohus* ei kasutata, selle asemel toimivad esimese astme instantsidena maa- ja linnakohtud.
Keila kalmistu

**Keila (vana) kalmistu** on endine kalmistu Harju maakonnas Keilas.

Kalmistu rajati 1823. aastal seetõttu, et Keila kirikuaed, Keila kiriku juures oli jäänud kitsaks. Hiljem  laiendati seda aastatel 1849 ja 1872. 

Kalmistu sai täis Teise maailmasõja ajal. Üksikuid matuseid oli veel pärast 1945. aastat.

1966. aastal hävitati mahajäetud kalmistu buldooseriga tasandades ja muudeti pargiks, mille nimeks sai Alice Tisleri nimeline park. Hiljem ehitati sinna veetorn, selle ehituse tõttu kaevati üles mitmed hauad. Tühi veetorn lammutati 2016. aastal. 

Juunis 1991 avati kalmistu mälestuseks rist. Pärast Eesti iseseisvuse taastamist nimetati park ümber **[[Keskpark (Keila)|Keskpargiks]]**. Pargi kohal olnud endine kalmistu tunnistati 2006. aastal kultuurimälestiseks. Seal on ka koorijuhi Jakob Maabergi mälestuskivi, mis avati juunis 1988. 

## Viited

## Välislingid
*
*
*
Vene toiterjer

**Vene toiterjer** (Venemaal kasutusel ka nimetused **Vene kääbusterjer**, **Moskva toiterjer**, **Moskva kääbusterjer**) on üks maailma väiksemaid koeratõuge.

## Iseloom
Vene toiterjerid on väga energilised, lojaalsed, tasakaaluka ja elava karakteriga koerad. Vene toiterjerid võivad kaaluda 1–3 kg ning nende turja kõrgus on 18–26 cm. Vene toiterjer on sobiv valik neile, kes otsivad väikest ning rahulikku koerakest, keda saab käekotis kaasas kanda. Enamasti ei ole nende loomuses häbelikkus, närvilisus ega agressiivsus, vaid heatahtlikkus ja südamlikkus, tänu millele on nad väga head seltsilised. Toiterjerid armastavad üle kõige veeta aega koos perekonnaga ning nad eelistavad jalutada oma omaniku lähedal. Nad naudivad tegevusi, kuhu neid kaasatakse. Toiterjeri tõugu koerad on väikesed ja armsad, kuid tuleb meeles pidada, et neid peab kohtlema nagu koeri, mitte imikuid (*small dog syndrome*). Vene toiterjer on väga populaarne oma kodumaal Venemaal, kuid tõug muutub järjest populaarsemaks ka mujal maailmas.
 
## Välimus
 
Vene toiterjer on väga omapärase välimusega koeratõug. Tõugu klassifitseeritakse karvkatte pikkuse järgi kaheks – pikakarvalisteks ja lühikarvalisteks. Aluskarva puudumise tõttu on nad külmakartlikud. Pikakarvalistel toidel on suhteliselt lühike karv, välja arvatud kõrvadel, mis on liblikakujulised. Kõrvade tippudes ja äärtes olevad karvad võivad olla sirged või kergelt lokkis. Kolmandaks eluaastaks saavutab karvkate lõpliku pikkuse (3–5 cm). Lühikarvalistel toidel on läikiv ning kehaligi hoidev karv. Nii pikakarvalised kui ka lühikarvalised toid on kehaehituselt sarnased. Neil on tugev keha, pikad jalad ja kael, väike pea, suured silmad, väiksed valged hambad, must nina, suured kikkis kõrvad ja kooldunud saba. Levinuimad karvkatte värvused on *black&tan*, *brown&tan*, *blue&tan* ehk must pruuni või sinaka varjundiga. Lühikarvaliste karvkate vajab harjamist kord nädalas, pikakarvaliste oma aga kord päevas. Tõuge saab ristata ning pesakonda võib sündida nii pikakarvalisi kui ka lühikarvalisi kutsikaid. Lühikarvalistel võivad sündida pikakarvalised kutsikad, kuid pikakarvalised toid omavahel lühikarvalisi kutsikaid ei saa.
## Tõu ajalugu
 
On teada, et Vene toiterjer on vana tõug, kuid tema ajaloo kohta ei ole siiamaani üksmeelt saavutatud. Vene toiterjer põlvneb inglise toiterjerist, kes oli 20. sajandi alguses Venemaal väga tuntud, kuid mõnekümne aasta möödudes suri see tõug põhimõtteliselt välja. Lühikarvalised ja pikakarvalised terjerid olid eraldi tõud 1988. aastani, mil nad liideti Vene toiterjeri nime alla. 1990. aastatel sai tõug populaarsemaks ka väljaspool Venemaad.

## Viited

## Välislingid
* Vene toiterjeri pildid
Arnold Niggol

**Arnold Niggol** VR II/3 (1. november (vkj)/ 13. november 1898 Põltsamaa alevik, Uue-Põltsamaa vald, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 3. juuni 1919 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (kapral).

Lõpetas Põltsamaa kihelkonnakooli ja jätkas õpinguid Tartus. 

Mobiliseeriti Esimeses maailmasõjas Vene sõjaväkke jaanuaris 1917, teenis Petrogradis 7. ratsapolgus. Sama aasta lõpul astus teenistusse formeeritavasse Eesti Ratsapolku.

Vabadussõjas oli ta vabatahtlikuna jaanuarist 1919 laiarööpmelisel soomusrongil nr 1. Osales rongi dessantroodu luurajate komandoga koosseisus Tartu vabastamisel. Sai haavata vasakust säärest, paremast reiest ja õlast lahingus 24. mail 1919 Valga–Pihkva raudteel Košeljahha juures (hilisem Liivamäe jaam) punaste soomusrongi vallutamise katsel.

Arnold Niggol suri veremürgistuse tõttu 3. juunil 1919 Tartus haiglas.  

## Tunnustus
*15. september 1920 – Vabaduse Risti II liigi 3. järk ja 10 000 marka

## Mälestuse jäädvustamine
*1924 – nimi on jäädvustatud Põltsamaa Vabadussõja mälestussambal.

## Viited

## Kirjandus
*Jaak Pihlak. "Põltsamaa kihelkond ja Vabaduse Risti vennad". Viljandi Muuseumi aastaraamat 2006. Viljandi 2007. Lk 167–168
Julius Kasper

**Julius Kasper** VR II/3 (21. juuni 1897 – 6. veebruar 1946) oli Vabadussõja veteran (ohvitseri asetäitja) ja metsavend.

Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas Kuperjanovi partisanide pataljonis ja 6. jalaväepolgus. Autasustatud Vabaduaristi II liigi 3. järgu, 25.000-margase rahalise autasu ja tasuta maaga.

Elas Lustiveres kuni 1937. aastani, seejärel siirdus Tartumaale, kus oli Kiidjärve veski osanik ja mölder. 

Alates 1944. aastast kuni hukkumiseni oli metsavend.
Ameerika Fonogrammitootjate Liit

**Ameerika Fonogrammitootjate Liit** (inglise keeles Record Industry Association of America, lühendina **RIAA**) on Ameerika Ühendriikide muusikatööstuse katusorganisatsioon, mis ühendab plaadifirmasid ja leviorganisatsioone. RIAA enda hinnangul loovad ja levitavad selle liikmed umbes 85% kogu USA-s seaduslikult salvestatud ja müüdavast muusikast.

RIAA rajati 1952. aastal. Selle algsed eesmärgid olid autoritasude haldamine ja autoriõiguslike probleemide lahendamine, koostöö ametiühingutega ning uuringud plaaditööstuse ja riiklike regulatsioonide asjus. RIAA on tegelenud ka salvestusstandarditega nagu eri kiirusel toimivate vinüülplaatide mõõtmed ning annab välja USA-s müüdavate kogumikplaatide ja singlite kuld- ja plaatinaplaate. 2001. aastast on RIAA kulutanud lobitegevusele USA-s igal aastal 2-6 miljonit USA dollarit. Organisatsiooni peakorter asub Washingtonis.

## Välislingid
* RIAA koduleht
Erioperatsioonijõud (Venemaa)

**Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude erioperatsioonijõud** (vene keeles *Силы специальных операций Вооружённых Сил Российской Федерации*, *ССО ВС РФ*) on Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude koosseisus olev struktuuriüksus.

## Ajalugu
Erioperatsioonijõudude moodustamist alustati 2009. aastal. 2013. aastal moodustati Erioperatsioonide väejuhatus (KSSO). Alates 2015. aastast osalesid Süüria kodusõjas.

## Vaata ka
* Rohelised mehikesed

## Viited
Türi kirikuaed

**Türi kirikuaed** on Järva maakonnas Türil Türi kirikut ümbritsev kirikuaed. Kirik, kirikuaed ning selle piirdemüür ja kabel on nimetatud Kultuurimälestiseks.

Kirikuaed on rajatud tõenäoliselt koos kirikuga (13. sajandi teisel poolel) ning seda ümbritseb igast küljest Maakividest müür. Kirikuaia kalmistu oli aktiivses kasutuses kuni 18. sajandi lõpuni, hiljem maeti harvem. Kalmistul on säilinud mitmeid hauamonumente. Kirikuaia lääneservas paikneb Baranoffide suguvõsa matusekabel.

Kiriku kohal asub endine ohverdamispaik, mis pärineb tõenäoliselt 11. sajandist. Ohverdamispaiga täpne ulatus ei ole teada.

2010. aastal avati kirikuaias mälestuskivi, kuhu on võimalik lahkunute mälestuseks küünal asetada.

## Piirdemüür
Kirikuaeda ümbritseb krohvitud väravapostide ja sepisväravatega piirdemüür. Kirikuaia piirdemüür koos väravatega pärineb tõenäoliselt 19. sajandist. Müüris on kolm väravat: lääne-, lõuna- ja idaküljel. Neist vanemad on kiriku sissepääsude ees kirikuaia lääne- ja lõunaküljel.

Osa kirikuaia piirdemüürist moodustab kabeli välissein.

## Kabel

Kabelihoone asub kalmistuaia servas esifassaadiga kiriku peasissepääsu poole. Hoone pärineb 19. sajandi esimesest poolest ning koosneb kahest selgelt eristuvast ehitusjärgust. Neist vanem on põhjapoolne väiksemate mõõtmetega matusekabel, mille ukseava kohal viiluväljal on kujutatud Baranoffide suguvõsa vapp. Matusekabeli lõunaküljel on suurem juurdeehitus, mida on tõenäoliselt kasutatud kalmistukabelina.

Kabel restaureeriti aastatel 2010–2011.

## Viited

## Välislingid
* 
* Raudrist jäi lõhkujate meelevalda Järva Teataja
Ernst Alles

**Ernst Johannes Alles** (7. aprill 1904 Vana-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 31. juuli 1941 Paide) oli eesti põllumees, esimene Põltsamaa vallavanem, Põltsamaa põllumeeste konvendi liige.

Lasti maha punaste terroristide poolt. Maetud Päinurme kalmistule.

## Viited
Stepan Erzja

**Stepan Erzja** (ka Stepan Erzia; kodanikunimega **Stepan Nefjodov**; 8. november (27. oktoober vkj) 1876 Bajevo – 24. november 1959 Moskva) oli ersa skulptor, kes elas Argentinas ja Venemaal.

Ta sündis aastal 1876 Bajevos Alatõri maakonnas Simbirski kubermangus (praeguse haldusjaotuse järgi Ardatovi rajoonis Mordva vabariigis). Aastal 1892 kolis perekond Alatõri, kus ta oli õpipoisiks mitmetes ikoonimaali stuudiotes. Aastatel 1893–1897 elas ta Kaasanis, kus ta sai esimesed kogemused kujutava kunsti alal, maalides Volga äärsetes linnades ja külades kirikuid.
Kašini rajoon

**Kašini rajoon** (vene keeles *Кашинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblastis, asudes oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Kašini linn.

Rajoon piirneb põhjas Kessova Gora rajooniga, idas Jaroslavli oblastiga, kagus Kaljazini rajooniga, lõunas Kimrõ rajooniga, läänes Rameški rajooniga ja loodes Bežetski rajooniga.

Rajooni pindala on 2010 km².

Kašini rajoonis on 397 asustatud punkti ning nad kuuluvad ühe linna (Kašini) ja 11 külaasunduse koosseisu.

## Viited