open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Venemaa muusika

**Venemaa muusika** on Venemaalt pärinev või ka venelaste loodud või esitatud muusika. 

Venemaa on suur ja kultuuriliselt mitmekesine maa, kus elab palju erisuguseid rahvaid oma muusikatraditsioonidega. Vene muusika seob endasse ka vähemusrahvaste muusika elemente.

Vene muusika sai alguse rituaalsetest rahvalauludest ja õigeusu kiriku vaimulikust muusikast. Keskajal olid populaarseimad pillid keelpillid, nt kandlesarnane gusli. Arheoloogid on väljakaevamistel leidnud näiteks Novgorodi piirkonnast selliseid pille, mis pärinevad 11. sajandist. Samast piirkonnast pärineb eepiliste laulude tegelane, guslimängija Sadko. Teised levinumad rahvapillid olid vilepillid ja trummid. Kõige tähtsam oli aga laulmine. Bõliina on eepiline ballaad, mis räägib kangelastest. Mõnikord esitati neid koos instrumentaalsaatega. Moskva suurvürstiriigi ajal arenes välja õigeusu kirikus kasutatav muusika ja peamiselt meelelahutuseks mõeldud ilmalik muusika. Kirikumuusika alused on pärit Bütsantsi kirikumuusikast. Ilmalikku meelelahutuslikku muusikat esitasid skomorohhid, rändmuusikud.

19. sajandil tõusis esile mujalgi kõrgelt hinnatud vene klassikaline muusika. See juhtus teiste maadega võrreldes hilja, sest õigeusu kirik taunis ilmalikku muusikat. Alates Ivan IV-st kutsusid valitsejad oma õukonda muusikuid ja heliloojaid Läänest. Peeter I ajaks said külalismuusikud õukonnas tavaliseks. Kuigi Peeter I ei olnud ise muusikahuviline, nägi ta kõrgetasemelist muusikakultuuri kui tsivilisatsiooni tunnust ja võimalust muuta oma maad läänelikumaks. Keisrinnade Jelizaveta Petrovna ja Katariina II ajal oli õukond hull itaalia ooperite järele, mis aitas veelgi suurendada huvi Lääne muusika vastu vene aristokraatia hulgas. Vaimustus omandas sellise ulatuse, et paljud ei olnud üldse teadlikud, et ka vene heliloojad on olemas. Vene heliloojad pidid oma muusikat kirjutama läänelikus stiilis, et seda esitataks. Neil õnnestus see erineval määral, sest paljud neist ei olnud tuttavad Euroopa kompositsioonireeglitega. Mõnedel oli võimalus reisida välismaale ennast täiendama, tavaliselt mindi Itaaliasse. Esimene tähtsam helilooja, kes rakendas vene oma muusikatraditsioone, oli Mihhail Glinka.

## Vaata ka
*Venemaa hümn
*Venemaa Eurovisiooni lauluvõistlusel
Marketa Lazarová (film)

**"Marketa Lazarová"** on 1967. aastal valminud Tšehhoslovakkia mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Vladislav Vančura samanimelisel romaanil.

## Sisu
Filmi sündmustik leiab aset 13. sajandi keskpaiku. Filmi keskmes on kahe feodaalse klanni vaheline vastasseis. Filmi peategelane Marketa Lazarová röövitakse paganliku feodaali Kozlíku poolt.

## Osatäitjad
*Magda Vášáryová – Marketa Lazarová
*Josef Kemr – Kozlík
*Naďa Hejná – Kateřina
*Jaroslav Moučka – Jan
*František Velecký – Mikoláš
*Karel Vašíček – Jiří
*Ivan Palúch – Adam-Jednoručka
*Martin Mrázek – Václav
*Václav Sloup – Šimon
*Pavel Landovský – Smil
*Vladimír Menšík – Bernard
*Jan Pohan – Kornet
*Pavla Polášková – Alexandra
*Alena Pavlíková – Drahuše
*Michal Kožuch – Lazar
*Zdeněk Lipovčan – Jakub
Thrasymachos Korintosest

**Thrasymachos Korintosest** (kreeka Θρασύμαχος, 4. sajand eKr) oli vanakreeka filosoof, Megara koolkonna esindaja, kes oli pärit Korintose linnast Peloponnesose poolsaarel.

Tema kohta on väga vähe teada ning kõik olemasolevad teadmised pärinevad ühest põgusast mainimisest Diogenes Laertiose "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" II raamatus. Nimelt olevat Stilpon olnud Thrasymachose õpilane ning Ichthyas Thrasymachose hea tuttav (vanakreeka γνώριμος).

## Viited
Šarõn

**Šarõn** (kasutatud ka nimekuju **Tšarõn**) on jõgi Kasahstanis.

Jõgi saab alguse Ketpehi ahelikus ja suubub Ile jõkke. Šarõni jõgi on moodustanud Šarõni kanjoni.

Šarõni pikkus on 427 kilomeetrit, valgla on 7720 km².

## Viited
Dinara

**Dinara** on mägi Dinaari mäestikus Horvaatia ning Bosnia ja Hertsegoviina piiril, Horvaatia kõrgeim mäetipp. 

Dinara on kaljuse samanimelise mäemassiivi kõrguselt teine tipp. Tipu kõrgus on 1831 meetrit.

Dinara geograafilised koordinaadid on .
Aleksandr Parõgin

**Aleksandr Parõgin** (ka **Alexander Parygin**, **Alex Parygin**; vene keeles Александр Парыгин; sündinud 25. aprillil 1973 Almatõs) on vene moodne viievõistleja, olümpiavõitja. Ta on esindanud nii Kasahstani kui ka Austraaliat.

Ta võitis Kasahstani esindajana kuldmedali 1996. aasta suveolümpiamängudel Atlantas.

2004. aasta olümpiamängudel Ateenas kuulus ta juba Austraalia koondisse. Ta elab Melbourne'is.

## Välislingid
*
Sotíris Kaïáfas

**Sotíris Kaïáfas** (kreeka keeles Σωτήρης Καϊάφας; sündinud 17. detsembril 1949 Nikosias) on Küprose endine jalgpallur.

Sotíris Kaïáfast peetakse Küprose kõigi aegade parimaks jalgpalluriks ja üheks väljapaistvamaks Küprose sportlaseks.

Ta mängis Küprose koondises 33 mängu ja lõi 19 väravat. Aastatel 1967–1984 mängis ta klubis AC Omonia. Aastal 1976 võitis ta Euroopa kuldsaapa.
Giorgi Dvali

**Giorgi Dvali** (ka **Gia Dvali**; gruusia keeles გიორგი დვალი; sündinud 30. mail 1964 Thbilisis) on gruusia füüsik.

Ta õppis Thbilisi riiklikus ülikoolis kõrge energia füüsikat ja kosmoloogiat ning sai doktorikraadi 1992. aastal. 

Seejärel töötas ta Triestes Rahvusvahelises Teoreetilise Füüsika Keskuses ja Genfis CERN-is.

Giorgi Dvali töötab 1998. aastast New Yorgis ning on New Yorgi Ülikooli kosmoloogia ja osakestefüüsika keskuse ja Müncheni ülikooli füüsikaprofessor. Ta kuulub Max Plancki füüsikainstituudi direktorite nõukokku.

Tema peamised uurimisvaldkonnad on suured lisadimensioonid (LED), kvantgravitatsioon ja varajane universum.

1998. aastal pakkus ta koos Nima Arkani-Hamedi ja Sávvas Dimópoulosega välja ADD-mudeli, mis püüab seletada, miks on gravitatsioon teistest fundamentaalsetest vastastikmõjudest nii palju nõrgem. Selle järgi on standardmudelis kirjeldatud vastastikmõjude väljad piiratud neljamõõtmelise ruumiga, gravitatsiooniväli ulatub aga lisadimensioonidesse. Lisadimensioonid on kokkusurutud, kuid võrreldes Plancki skaalaga suhteliselt suured (suurusjärgus 1/10 mm). Mudeli paikapidavust oleks võimalik suures hadronipõrgutis kontrollida.

## Viited

## Välislingid
* Georgi Dvali
Relvis mehed

**"Relvis mehed"** on Terry Pratchetti 15. Kettamaailmast rääkiv romaan ja teine romaan Ankh-Morpoki Linnavahtkonnast.

Raamatus tutvustatakse esimest korda vanemkonstaabel Angua von Überwaldi ja vanemkonstaabel Detritust. Lisaks on tegelastest tähelepanuväärne vanemkonstaabel Cuddy, kes hukkub raamatu lõpus teenistusülesannete täitmisel.

## Sisu

Edward d'Eath, palgamõrtsukas ja hääbunud aadlipere liige, on veendunud, et kui taastada Ankh-Morpoki monarhia, on linna kõik probleemid lahendatud ja tema suguvõsa saab jälle väärikaks. Ta asub uurima kuningapere sugupuud ja avastab, et Öövahtkonna liige, kapral Porgand Raudavastajasson, on tegelikult otsene troonipärija.

Samal ajal valmistub vahtkonna kapten Samuel Vimes oma pulmadeks. Ta on abiellumas linna rikkaima naise, Sybil Ramkiniga. Lisaks peab Vimes tegelema vahtkonna uute liikmetega, kelle hulgas on: Cuddy (päkapikk), Detritus (troll) ja Angua (libahunt, kes seda varjab). Kui linna gildides toimuvad näiliselt seosetud mõrvad, keelab patriits Vetinari Vimesil neid uurida, et kindlustada Vimesi huvi nende vastu. Cuddy ja Detritus määratakse paarimeesteks ja neist saavad head sõbrad, ehkki tavaliselt päkapikud ja trollid üksteist ei salli. Angua teeb koostööd rääkiva koera Gaspodega ning tal tekib suhe Porgandiga. Porgand kaotab Anguale süütuse, aga talub esialgu viletsalt avastust, et tema tüdruksõber on libahunt. 

Linnavahid avastavad mõrvu uurides, et d'Eath varastas Palgamõrtsukate gildist Tuki, Ketta ainsa tulirelva, et mõrvadega diskrediteerida Vetinari valitsust. Peaaegu kõigile Tuki kasutajatele muutub relv ohtlikuks kinnisideeks ja pärast seda, kui d'Eath avaldab oma plaani Dr Crucesele, Palgamõrtsukate gildi meistrile, mõrvab Cruces d'Eathi ning asub ise plaani ellu viima. Vahtkond suudab atentaadi Vetinari vastu ära hoida, kuid Crucese kinnipidamiskatsel hukkuvad Cuddy ja Angua. Porgand ja Vimes astuvad Crucesele vastu ja võtavad talt Tuki ära. Porgand aitab Vimesil relva ahvatlusele vastu seista ja olles ainus, kes suudab relva ahvatlusele vastu seista, purustab Tuki, et keegi seda enam kunagi kasutada ei saaks. Kui Cruces tõestab Porgandile, et tema peaks olema Ankh-Morpoki kuningas, tapab Porgand Crucesi ja laseb tõendid tema troonipärijaks olemise kohta ning purustatud Tuki koos Cuddyga matta, et keegi nendest kunagi teada ei saaks. Hiljem ärkab Angua Kuu tõusuga ellu, sest kuna ta on libahunt saab teda lõplikult tappa vaid hõbedast relvaga.

Vimes ja Ramkin abielluvad. Viimased sündmused on Öövahtkonna mainet tunduvalt tõstnud ja paljud soovivad sellega liituda. Porgand külastab Vetinarit, kes arvab, et Porgandist saab Öövahtkonna uus juht, sest Porgand saab troonipärijana Vetinarilt ükskõik mida välja pressida. Tegelikult soovib Porgand, et Öövahtkond reformitaks linna politseiks ja et nende töötingimusi parandataks. Vetinari nõustub sellega ja Öövahtkonnast saab Linnavahtkond, Porgand ülendatakse selle kapteniks ning Vimes saab Linnavahtkonna komandöriks ja rüütliks.
Valeri Harlamov

**Valeri Harlamov** (vene keeles Валерий Борисович Харламов; 14. jaanuar 1948 Moskva – 27. august 1981 Solnetšnogorski lähedal, Moskva oblast) oli vene jäähokimängija (vasak ääreründaja), kahekordne olümpiavõitja ja kaheksakordne maailmameister.

Valeri Harlamovit peetakse üheks maailma aegade parimaks hokimängijaks. Ta mängis Nõukogude Liidu koondises 292 mängu ja tegi 193 väravat. Ta moodustas ründekolmiku koos Boriss Mihhailovi ja Vladimir Petroviga. Ta võitis kuldmedali 1972. aasta taliolümpiamängudel Sapporos ja 1976. aasta taliolümpiamängudel Innsbruckis ning hõbemedali 1980. aasta taliolümpiamängudel Lake Placidis. Ta tuli maailmameistriks aastatel 1969, 1970, 1971, 1973, 1974, 1975, 1978 ja 1979.

Kogu tema profihokimängijakarjäär (1967–1981) möödus Moskva AKSK-s.

Rahvusvaheline Jäähokiliit valis Valeri Harlamovi 20. sajandi tähtede meeskonda.

Valeri Harlamov hukkus autoõnnetuses.

## Viited

## Välislingid
* Legends of Hockey
* One on one with Valeri Kharlamov
Marmaris

**Marmaris** on linn Türgi kaguosas Muğla provintsis.

Marmaris asub Vahemere ääres Türgi Riviera rannikul. See on oluline sadamalinn ja turismikeskus.

Aastal 2012 elas Marmarises 34 047 inimest.

## Välislingid

* Koduleht
Tubakas (täpsustus)

**Tubakas ehk **vääristubakas** on taimeliik ''Nicotiana tabacum''.

**Tubakas on taimeperekond *Nicotiana*. 

**[[Tubakas (aine)|Tubakas]]** on tubakalehtesest saadav aine. 

"**Tubakas**"  on mitme romaani pealkiri:

* "**[[Tubakas (Dimov)|Tubakas]]**" on Dimitǎr Dimovi kirjutatud romaan
* "**[[Tubakas (Pratchett)|Tubakas]]**" on Terry Pratchetti kirjutatud romaan
Powązki kalmistu

**Powązki kalmistu** (poola keeles *Cmentarz Powązkowski*, ka *Stare Powązki*) on kalmistu Poolas Varssavi Wola linnarajoonis.

See on Varssavi kalmistute seas tuntuim ja üks vanemaid. Kalmistu rajati 4. novembril 1790.

Surnuaia pindala on umbes 0,43 km² ja seal on üle miljoni haua. Kalmistule on maetud palju tähelepanuväärseid inimesi, eriti kultuuritegelasi, sealhulgas Frédéric Chopini pereliikmeid ja temaga seotud isikuid.

Kalmistust loodes asub Powązki sõjaväekalmistu.

## Powązki kalmistule maetuid

* Tekla Bądarzewska-Baranowska (1834–1861)
* Izabela Barcińska (1811–1881)
* Wojciech Bogusławski (1757–1829)
* Emilka Chopin (1812–1827)
* Ludwika Jędrzejewiczowa (1807–1855)
* Mikołaj Chopin (1771–1844)
* Justyna Chopin (d.1861)
* Gerard Antoni Ciołek (1909–1966)
* Ignacy Dobrzyński (1807–1867)
* Jerzy Duszyński (1917–1978)
* Józef Elsner (1769–1854)
* Władysław Filipkowski (1892–1950)
* Pola Gojawiczyńska (1896–1963)
* Józef Gosławski, (1908–1963)
* Leopold Janikowski (1855–1942)
* Stanisław Janikowski (1891–1965)
* Stefan Jaracz (1883–1945)
* Jan Kiepura (1902–1966)
* Krzysztof Kieślowski (1941–1996)
* Jan Kiliński (1760–1819)
* Stefan Kisielewski (1911–1991)
* Krzysztof Komeda (1931–1969)
* Henryk Kuna (1885–1945)
* Tadeusz Łomnicki (1927–1992)
* Witold Lutosławski (1913–1994)
* Stanisław Masłowski (1853–1926)
* Witold Małcużyński (1914–1977)
* Stefan Mazurkiewicz (1888–1945)
* Jerzy Mierzejewski (1917–2012)
* Stanisław Moniuszko (1819–1872)
* Ola Obarska (1910–1992)
* Antoni Osuchowski (1849–1928)
* Lech Pijanowski (1928–1974)
* Bolesław Prus (1847–1912)
* Andrzej Pszenicki (1869–1941)
* Kazimierz Pużak (1883–1950)
* Władysław Reymont (1867–1925)
* Irena Sendlerowa (1910–2008)
* Wacław Sierpiński (1882–1969)
* Andrzej Sołtan (1897–1959)
* Michał Karaszewicz-Tokarzewski (1893–1964)
* Jerzy Waldorff (1910–1999)
* Melchior Wańkowicz (1892–1974)
* Henryk Wieniawski (1835–1870)
* Kazimierz Wierzyński (1894–1969)
* Stanisław Wigura (1901–1932)
* Stanisław Wojciechowski (1869–1953)
* Aleksander Zelwerowicz (1877–1955)
* Franciszek Żwirko (1895–1932)
* Wojciech Żywny (1756–1842)

## Välislingid
*Mitteametlik koduleht
*Hauaotsing
Eesti Mõisakoolide Ühendus

**Eesti Mõisakoolide Ühendus** on 2003. aastal asutatud mittetulundusühing, mille eesmärk on kaasa aidata mõisakoolide riikliku programmi elluviimisele, ühendada erinevaid mõisakoole ja mõisakoole omavaid omavalitsusi ning edendada nendevahelist koostööd mõisakoolide arendamisel kaasaegse õpikeskkonnaga haridusasutusteks. Ühingu juhatuse liikmed on 9. novembri 2017. aasta seisuga Tõnu Kiviloo (juhatuse esimees), Toomas Mitt, Indrek Keskküla, Ülo Needo, Ants Orav, Raina Rumvolt ja Riin Alatalu.

## Viited
Adıyamani provints

**Adıyamani provints** (kurdi keeles Semsûr) on 1. järgu haldusüksus (provints) Kagu-Türgis. Provintsi keskus on Adıyaman.

## Haldusjaotus
* Adıyamani ringkond
* Besni ringkond
* Çelikhani ringkond (kurdi Çêlikan)
* Gergeri ringkond (Aramea keeles: Gargar: ܓܪܓܪ; kurdi Aldûş)
* Gölbaşı ringkond (kurdi Serê Golan)
* Kahta ringkond (Aramea: Kahta: ܟܚܬܐ; kurdi Kolik)
* Samsati ringkond (Aramea: Şmişat: ܫܡܝܫܛ; kurdi Semsat)
* Sinciki ringkond (kurdi Sinciq)
* Tut ringkond (Aramea: Tutho: ܬܘܬܐ; kurdi Tût)

## Viited

## Välislingid
* Adıyamani provintsi koduleht (türgi keeles)
Tubakas (Pratchett)

**"Tubakas"** on Terry Pratchetti 39. Kettamaailma romaan ja 8. Ankh-Morpoki Linnavahtkonnast rääkiv romaan.

## Kokkuvõte
Komandör Sam Vimes on oma naise Sybili nõudmisel sunnitud võtma puhkuse ning sõitma koos abikaasa ja pojaga perekonna villasse Crundellisse. Varsti avastab Vimes, et kohalikud varjavad tumedaid saladusi ja kohalik lord Rust orjastab härjapõlvlasi (inglise keeles *goblin*), et need seejärel deporteerida Howondalandi, kus neid sunnitakse töötama Rusti tubakaistandustes. Tubakaistandustes valmivad sigarid smugeldatakse seejärel Ankh-Morpoki. Pärast seda, kui Vimes sunnib kohaliku konstaabli Feeney Upshoti endaga koostööd tegema, suudab Vimes Rusti hämarad ärid lõpetada ja saada härjapõlvlastele nende õigused.
Unustatud mõisad

**"Unustatud mõisad"** on Eesti Mõisakoolide Ühenduse korraldatav külastusmäng, mis sai alguse 2005. aastal.  

Ettevõtmine sai alguse Viljandimaa mõisadest ja laienes kiiresti üle-eestiliseks ettevõtmiseks. Külastusmängu käigus saab tutvuda nii kooli- kui ka eramõisadega, aga ka mõisade abi- ja tootmishoonete või muude hoonete ja ettevõtmistega. Meeldejäävaid elamusi on pakkunud nii linnused, veskid, tallid, kindlused kui ka sepikojad.

Kokkulepitud külastuspäevadel toimuvad giidiga jalutuskäigud, avatud on näitused ja kohvikud. Lisaks korraldatakse kontserte, töötubasid ja muid üritusi. Külastajad saavad esimesest mõisast osalejaraamatu, millesse nad koguvad külastuspäevadel mõisatest templeid. Vähemalt kümme mõisat külastunute vahel loositakse välja auhindu.

## Viited
Māris Čaklais

**Māris Čaklais** (16. juuni 1940 Saldus – 13. detsember 2003 Riia) oli läti luuletaja ja esseist.

Māris Čaklais lõpetas Salduse Keskkooli 1958. aastal ja Läti Riikliku Ülikooli ajakirjanikuna 1964. aastal.

Māris Čaklaisi esimene luuletus avaldati ajakirjanduses 1960. aastal.

1960–1966 oli ta ajalehe Literatūra un Māksla kirjanduslik kaastööline, vahepeal oli ta 1962–1963 ka ajalehe Padomju Jaunatne kirjanduslik kaastööline. 1966–1969 töötas Māris Čaklais kirjastuses Liesma. 1969–1973 oli ta ajalehe Literatūra un Māksla luuleosakonna juhataja, sama ajalehe toimetuses töötas kuni 1981. aastani. 1987–1991 oli ta ajalehe Literatūra un Māksla peatoimetaja.

1990–2003 tegi Māris Čaklais kaastööd raadiojaamale Vaba Euroopa. 1996–1997 oli ta PEN Klubi Läti osakonna president, 1998–1999 ajalehe Rīgas Balss kultuuriosakonna juhataja ja 1999–2000 ajalehe Literatūra un Māksla Latvijā kirjandusosakonna toimetaja. 2000–2003 oli Māris Čaklais ajakirja Karogs peatoimetaja.

## Luulekogud
*"Pirmdiena" ("Esmaspäev"), 1965
*"Kājāmgājējs un mūžība" ("Jalakäija ja igavik"), 1967
*"Lapas balss" ("Lehe hääl"), 1969
*"Zāļu diena" ("Jaanilaupäev"), 1972
*"Sastrēgumstunda" ("Tipptund"), 1974
*"Cilvēks, uzarta zeme" ("Inimene, ülesküntud uudismaa"), 1976
*"Strautuguns" ("Allikatuli"), 1978
*"Pulksteņu ezers" ("Kellade järv"), 1979
*"Kurzemes klade" ("Kuramaa kaustik"), 1982
*"Cilvēksauciena attālumā" ("Hüüdekaugusel"), 1984
*"Mīlnieks atgriežas noziegumvietā" ("Armastaja pöördub tagasi kuriteokohta"), 1989
*"Labrīt, Heraklīt!" ("Tere hommikust, Herakles"), 1989
*"Slepeni ugunskuri" ("Salajased lõkked"), 1992
*"Izgāja bulvārī Brīvība" ("Vabadus läks puiesteele"), 1994
*"Vientuļš riteņbraucējs" ("Üksildane jalgrattur"), 1997
*"Mana mājas lapa tavai mājas lapai" ("Minu kodulehelt sinu kodulehele"), 2000
*"Pagaidu latvietis" ("Ajutine lätlane"), 2002

## Lasteraamatud
*"Divi dzīvi zaldātiņi un citas pasakas" ("Kaks elus sõdurit ja teised muinasjutud"), 1966
*"Bimm-bamm", 1973
*"Minkuparks" ("Kiisupark"), 1978
*"Ķocis" ("Korvike"), 1984
*"Aprīļa pilieni" ("Aprilli tilgad"), 1990
*"Jautrā govs, skumjā govs" ("Lõbus lehm, kurb lehm"), 2002

## Esseistika ja publitsistika
*"Saule rakstāmgaldā" ("Päike laualaekas"), 1975
*"Nozagtā gliemežnīca" ("Varastatud konnakarp"), 1980
*"Profesionālis un ziedlapiņas" ("Professionaal ja õielehed"), 1985
*"Impērijas pēdējās kapeikas" ("Impeeriumi viimased kopikad"), 1997
*"Im Ka. Imants Kalniņš laikā un telpā" ("Im Ka. Imants Kalniņš ajas ja ruumis"), 1998
*"Laiks iegravē sejas. Uzmetumi memuāriem" ("Aeg graveerib nägusid. Mälestuste eskiisid"), 2000
*"Gaismas kungs jeb Sāga par Gunaru Birkertu" ("Valguse isand ehk Saaga Gunars Birkertsist"), 2002
*"Izaicinājums. Pirmā Latvijas Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga" ("Väljakutse. Esimene Läti naispresident Vaira Vīķe-Freiberga"), 2003

## Viited
Retezati mäestik

**Retezati mäestik** (rumeenia keeles *Munții Retezat*) on mäestik Rumeenias Transilvaania Alpides.

Mäestiku kõrgeim tipp on 2509 meetri kõrgune Peleaga. Üle 2300 meetri ulatuvaid mäetippe on kokku üle 60.

Mägedes on üle saja liustikujärve, nende seas Rumeenia suurim liustikujärv Bucura järv.

Mäestiku elustiku kaitseks loodi 2000. aastal Retezati rahvuspark.
Triin Tasuja

**Triin Tasuja** (sündinud 28. juulil 1989) on eesti luuletaja. 

## Luulekogud
*"Provintsiluule" (2009)
*"Armastus on ja armastust pole" (2011)
*"Vastuseta kirjad" (2014)
*"Seksistentsialism" (2020)

## Tunnustus
*2009 Betti Alveri kirjandusauhind ("Provintsiluule")
Leev

**Leev** (bulgaaria keeles лев; ISO 4217 kood **BGN**) on Bulgaaria rahaühik.

Leevi on Bulgaarias kasutatud 1881. aastast. 20. sajandil viidi läbi mitu rahareformi.

Leev jaguneb sajaks stotinkaks.

Kasutusel on rahatähed nominaalväärtusega 2, 5, 10, 20, 50 ja 100 leevi.

1999. aasta rahareformiga seoti leev Saksa margaga kursiga 1:1. Kui Saksa mark käibelt kadus, seoti leev euroga kursiga 1,95583 BGN = 1 EU.

01/01/26 liitus Bulgaaria Euroalaga mis tähendab, et Bulgaaria võtab kasutusele euro ja leev võetakse kasutusest välja.

## Välislingid
* Bulgaaria rahatähed
Tiit Sillaots

**Tiit Sillaots** (12. detsember 1947 – 29. mai 2015) oli eesti looduskaitsetegelane. 

Õppis Lihula Keskkoolis. 1971. aastal lõpetas Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse erialal.

Töötanud Eesti Maaparandusprojektis projekteerijana, aastatel 1977–1985 Eesti NSV Metsainstituudi Majandusliku Uurimise Laboratooriumis, 1985. aastast Eesti NSV Metsamajanduse ja Looduskaitse Ministeeriumi Looduskaitse Valitsuses, 1994. aastast Eesti Keskkonnaministeeriumi looduskaitse osakonna spetsialistina ja 2000. aastast Keskkonnaministeeriumi looduskaitse osakonna nõunikuna.

## Tunnustus
*2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk
*2015 Eerik Kumari looduskaitsepreemia

## Viited

## Välislingid
*Kumari preemia saamisest
*Keskkonnaministeerium. Järelhüüe Tiit Sillaotsale
Škocjani koopad

**Škocjani koopad** on koopad Sloveenia kaguosas Karsti platool. Koobastik asub Itaalia piiri lähedal Divača ja Sežana valla alal.

Koobastes asub maailma suurimate hulka kuuluv maa-alune kanjon, mille on lubjakivisse uuristanud Reka jõgi. Läbiuuritud koobaste pikkus on 6200 meetrit. Koopad ulatuvad rohkem kui 200 meetri sügavusele.

Arheoloogid on leidnud koobastest inimasustuse jälgi mesoliitikumist alates.

Aastal 1986 kanti Škocjani koopad UNESCO maailmapärandi nimistusse. Koobaste kaitseks on loodud Škocjani koobaste regionaalpark.

## Pilte

Pilt:Škocjan, Divača - naravni most med Veliko in Malo dolino.jpg|Kurisud ja sissepääs koopasse
Pilt:Burger SJ Ponvice 01.jpg|Kaltsiumkarbonaadist moodustunud terrass koopa seinal


## Välislingid

*Škocjani koopad UNESCO maailmapärandi lehel
Nostraatilised keeled

**Nostraatilised keeled** on hüpoteetiline mitmeid Euraasia ja Aafrika keelkondi ühendav keelte makrokeelkond. Nostraatiliste keelte hulka arvatakse indoeuroopa keeled, Uurali keeled, Altai keeled, kartveli keeled, draviidi keeled ja Afroaasia keeled. Mõnikord seostatakse nostraatiliste keeltega ka Paleoaasia keeli ja eskimo-aleuudi keeli. Kuigi on rekonstrueeritud nostraatiline algkeel, ei ole nostraatiliste keelte teooria üldtunnustatud, sest enamik keeleteadlasi ei pea nii ammu lahknenud keelte suguluse tõendamist võimalikuks.

Allan Bomhardi hinnangul võidi nostraatilist algkeelt kõnelda aastatel 15 000 – 12 000 eKr.

Kõik nostraatiliste keelte kontseptsiooni pooldajad ei pea põhjendatuks Afroaasia keelte arvamist nende hulka. Mõne arvamuse järgi on Afroaasia keeled nostraatiliste keelte varakult lahknenud haru.   

Nostraatiliste keelte nimetuse võttis kasutusele ja esitas hüpoteesi nende suguluse kohta 1903. aastal Holger Pedersen. Alates 1960. aastatest arendasid nostraatiliste keelte teooriat edasi Vladislav Illitš-Svitõtš ja Aharon Dolgopolsky.

## Viited
Albaania vannutatud neitsid

**Albaania vannutatud neitsid** (albaania keeles *burrnesha*) on albaania naised, kes on andnud tõotuse elada vooruslikult ja mitte abielluda ning saanud vastutasuks õiguse elada mehe kombel ja omandada kõik Albaania traditsioonilise patriarhaalse ühiskonna meeste privileegid.

Vannutatud neitsite traditsioon sai alguse 15. sajandil Põhja-Albaanias elanud Lekë Dukagjini koostatud koodeksist Kanunist. Kanun oli suuline ettekirjutus, mis sätestas ühiskonnakorralduse reeglid. Need kehtisid Põhja-Albaania ja Kosovo hõimude seas kuni 20. sajandini ja kohati järgitakse neid veel tänapäevalgi. Koodeks oli religiooniülene, reegleid järgisid nii katoliiklased, õigeusklikud kui ka muslimid. Kanuni järgi on naine mehe omand ja tal on väga vähe õigusi. Naised ei tohi oma majapidamist juhtida, maad osta, hääletada, paljusid ameteid pidada, teatud hoonetesse siseneda, perekonna varandust pärida, aga ka näiteks suitsetada, alkoholi tarbida, muusikat teha ega käekella kanda.

Et allutatud naise staatusest lahti öelda, peab naine andma 12 hõimuvanema juuresolekul tsölibaadivande. Tõotust ei saa tagasi võtta ja selle andja peab kogu ülejäänud elu elama mehe kombel. Varem on tõotusest taganemist karistatud surmaga. Vannutatud neitsiks võib hakata mis tahes eas. Pärast tõotuse andmist võib naine kanda meesteriideid ja teha kõike seda, mis on lubatud meestele.

Vannutatud neitsiks saamine on olnud ainuke viis pääseda perekonna korraldatud ebameeldivast abielust. Tihti on vande andmine olnud ka ainuke võimalus oma vanemate vara pärida. Kui peres ei olnud poegi ja isa suri, pidi üks tütardest vande andma, et pere saaks oma maad ja maja edasi pidada. Paljudel juhtudel aga soovitakse lihtsalt pääseda naisena elamise piirangutest ja tunda end võrdse ja vabana.

Arvatakse, et peamiselt Albaania põhjaosas elab praegu kuni paarsada vannutatud neitsit. Enamik neist on üle 50 aasta vanad.

Albaania vannutatud neitsite seas oli ka riigi rahvuskangelanna Tringe Smajli.

Eestis on vannutatud neitsite institutsiooni kujutatud 2016. aastal teatris R.A.A.A.M. Madis Kalmeti lavastatud Vene näitekirjaniku Oleg Mihhailovi näidendis "Vannutatud neitsid".

## Viited

## Välislingid
* Last of the burrnesha: Balkan women who pledged celibacy to live as men
* Portraits of Albanian Women Who Have Lived Their Lives As Men
* Burrnesha
* Tradition of 'sworn virgins' dying out in Albania 
* The Sacrifices of Albania's 'Sworn Virgins'
* At home with Albania's last sworn virgins
Regionaaltelevisioon Eesti

**Regionaaltelevisioon Eesti** (**Re:TV**) on Eesti veebitelevisioonikanal, mis keskendub Lõuna-Eesti kohalikele uudistele. 

Re:TV on kajastanud teaduskeskuse Ahhaa ja Tartu Loodusmaja sündmusi, Supilinna päevi, Tartumaa Kultuuripärli auhinnatseremooniat jms. Telekanali ametlik aadress on Tartumaal Lähte alevikus Õpetaja tänaval.

Regionaaltelevisioon Eesti on loodud Lähte Ühisgümnaasiumi juurde toetamaks õppestuudiot.

## Välislingid
* Regionaaltelevisioon Eesti kanal Youtube'is
* Talvist tantsupidu meenutab film Tartu Postimees 11. mai 2015
Dimitǎr Dimov

**Dimitǎr Todorov Dimov** (bulgaaria keeles *Димитър Тодоров Димов*; 25. juuni 1909 Loveč – 1. aprill 1966 Bukarest) oli bulgaaria kirjanik.

Ta õppis aastatel 1928–1934 Sofia Ülikoolis veterinaarmeditsiini. Pärast seda töötas veterinaararstina ja veterinaariaõppejõuna.

Tema esikromaan on "Leitnant Benz" (1938), mis kujutab meisterlikult keerukaid konfliktsituatsioone ja erakordseid karaktereid. "Taunitud hinged" (1945) on psühholoogiline romaan. Romaan "Tubakas" (1951) annab ülevaate Bulgaaria oludest 1930. aastatest kuni Teise maailmasõja lõpuni (eesti keeles ilmunud kahes osas 1968 ja 1969 sarjas "XX sajandi raamat", tõlkija Paul Viires).

## Isiklikku
Tema tütar Teodora Dimova (sündinud 1960) on samuti kirjanik.
Karsi provints

**Karsi provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Ida-Türgis, sellest idas asub Armeenia. Provintsi keskus on Kars.

## Haldusjaotus
* Akyaka ringkond (kurdi *Şûrêgel*)
* Arpaçay ringkond (kurdi *Zarûşad*)
* Digori ringkond (kurdi *Dîxor*, armeenia Տեկոր/Tekor)
* Kağızmani ringkond (kurdi *Kaxizman*, armeenia Կագհզւան)
* Karsi ringkond (kurdi *Qers*, armeenia Կարս või Ղարս)
* Sarıkamışi ringkond (kurdi *Qamuşan*, armeenia Սարիղամիշ/Sarighamish)
* Selimi ringkond (kurdi *Selîm*)
* Susuzi ringkond (kurdi *Cilawûz*)

## Viited

## Välislingid
* Karsi provintsi koduleht (türgi keeles)

,
Juri Jurkevitš

**Juri Jurkevitš** (valgevene Юра́сь (Юры) Сярге́евіч Юрке́віч; sündinud 1. mail 1980 Narvas) on valgevene päritolu Eestis tegutsev ühiskonnategelane.

Ta on olnud Eestimaa Valgevenelaste Assotsiatsiooni asepresident.

Ta on MTÜ Valgevene Uus Tee asutajaid ja juhatuse liige.

## Viited
Stilpon

**Stilpon** (kreeka Στίλπων; 4.–3. sajand eKr) oli vanakreeka filosoof, Megara koolkonna esindaja, kes oli tõenäoliselt pärit Megara linnast Atikas.

Väidetakse, et Stilpon oli Megara Eukleidese õpilane, kuid nende suure vanusevahe tõttu on tõenäolisem väide, et teda õpetas Thrasymachos Korintosest. Stilpon ise oli samuti silmapaistev õpetaja, meelitades ligi paljusid õpilasi, muuhulgas teistestki koolkondadest. Ulatusliku loetelu esitab Diogenes Laertios Megara Philippose tsitaadile tuginedes oma raamatus "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" Stilponile pühendatud peatükis (II raamat, lõigud 113-120). Kõige värvikamaks näiteks on seejuures Diphilos Bosporuse äärest ja Myrmex, kes tulid Megarasse Stilponi väiteid ümber lükkama, kuid kelle ta muutis oma andunud järgijateks (vanakreeka ζηλωτής). Stilponi ilmselt tuntuimad õpilased on Aristoteles Küreenest, Krates Teebast ja Zenon Kitionist. Teiste õpilaste hulgas olid ka Menedemos Eretriast ja Asklepiades, Elise-Eretria koolkonna hilisemad juhid ning Nikarete, väidetav Stilponi armuke.

Stilpon sai oma kõneosavuse tõttu väga tuntuks ja teda hindasid ka kuningad Ptolemaios I ja Demetrios I poolt. Väidetavasti pakkus Ptolemaios I Stilponile muuhulgas võimalust liituda tema õukonnaga Egiptuses, kuid viimane lükkas pakkumise tagasi. Demetrios I olevat Stilponile pakkunud kompensatsiooni vallutuse käigus talle tehtud kahjude eest, kuid Stilpon keeldunud, väites, et sellest, mis talle tegelikult kuulub, polnud midagi võetud.

Seesugune käitumine on tihedalt seotud Stilponi praktilise filosoofiaga, mis on lähedane tema kaasaegsetele küünikutele ja mis andis põhjust Epikurosele tema kritiseerimiseks. "Moraalikirjades Luciliusele" selgitab Seneca:

Stilponi teostest on säilinud vaid 9 dialoogi pealkirjad, nimelt "Moschos", "Aristippos või Kallias", "Ptolemaios", "Chairekrates", "Metrokles", "Anaximenes", "Epigenes", "Enda tütrele" ja "Aristoteles" ning üks fragment või parafraas Megara Telese kõnes "Eksiilist".

Megara koolkonnale omaselt huvitus Stilpon ka loogika- ja keeleküsimustest, kritiseerides neid, kes samastavad predikaadi subjektiga koopulale "on" eksistentsiaalse tähenduse andmisega. Stilponi seisukohti on kajastanud Plutarchos oma teoses "Kolotese vastu", kus on esitatud ka paar näidet Stilponi argumentidest.

## Viited
Endel Loide

**Endel Loide** (kodanikunimega **Endel Rätsep**; 29. november 1900 Vastse-Nursi, Rõuge kihelkond –  18. veebruar 1976 USA) oli eesti kirjanik ja ajakirjanik. 

1915. aastal arreteeris tsaarivõim ta Riias (osavõtu tõttu noorte salaorganisatsiooni tööst, mis taotles Eesti iseseisvust) koos Juhan Jaigi ja Rudolf Kuusega ning ta saadeti asumisele Venemaale. 

Ta osales Eesti Vabadussõjas (1918–1920). Elas aastani 1944 Sõmerpalu vallas Hänike külas Salumäe talus, mis eraldati Kärgula mõisa maadest (27,68 ha).

Aastal 1944 põgenes ta Rootsi, aastal 1950 lahkus ta Rootsist USA-sse.

Endel Loide on kirjutanud näidendeid ("Lucifer", "Susanna", "Jumalalilled"), jutustusi ("Heedre Piitre elukäik") ja artikleid teatrikriitikuna (Postimees, Päevaleht). 

Ta oli taarausuline ja taarausuelu korraldaja.

## Tunnustus
* 20. juuni 1920 Vabadusrist (II liik 3. järk)

## Viited

## Välislingid
* http://vambola-raudsepp.blogspot.com/2015/05/kirjanik-endel-loide.html
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=4058
Rafail (Zaborovski)

**Rafail** (kodanikunimega **Mihhail Zaborovski**, vene Михаил Зборовский; 1677 – 22. oktoober 1747 Kiiev) oli õigeusu vaimulik.

Aastatel 1725–1731 oli ta Pihkva ja Narva ülempiiskop.

## Vaata ka
* Zaborovski värav
Sandra Sillaste

**Sandra Sillaste** (sündinud 22. detsembril 1999 Võrus) on eesti naissuusahüppaja. 

Ta spordib klubis Andsumäe SK. Tema treener on Olev Roots.

Tema nimel on mitmed Eesti naiste suusahüpperekordid, näiteks Mustamäe suusahüppemäel.

## Viited
Yuval Spungin

**Yuval Spungin** (ka **Shpungin**; sündinud 3. aprillil 1987 Ramat-Ganis) on  päritolu Iisraeli jalgpallur. Peale Iisraeli kodakondsuse on tal ka Eesti kodakondsus. 

2014. aastast mängib ta Iisraeli klubis Maccabi Tel Aviv.

Iisraeli jalgpallikoondises on ta mänginud 24 mängu.

## Viited
Juha Sipilä valitsus

**Juha Sipilä valitsus** oli Soome 74. valitsus. Peaminister Juha Sipilä juhitav valitsus astus ametisse 29. mail 2015. Valitsuse moodustasid Soome Keskerakond, Põlissoomlased ja  Rahvuslik Koonderakond. Valitsuses oli 14 ministrikohta, mis on 3 vähem kui eelnevas Alexander Stubbi valitsuses.

Valitsus moodustati pärast 2015. aasta Soome parlamendivalimisi, mis toimusid 19. aprillil 2015.

Valimistel sai kõige enam hääli juurde Juha Sipilä juhitud Soome Keskerakond, kes 35 koha asemel said 49 kohta. Timo Soini juhitud Põlissoomlased kaotasid ühe koha, saades 38 kohta. Alexander Stubbi juhitud Koonderakond kaotas 7 kohta, saades 37 kohta.

8. märtsil 2019 esitas Sipilä president Sauli Niinistöle tagasiastumisavalduse, tuues põhjuseks kavandatud sotsiaal- ja tervishoiuteenuste reformi läbikukkumise. Niinistö vabastas Sipilä valitsuse ametist ning see jätkas kohusetäitjana kuni 6. juunini 2019, mil astus ametisse Antti Rinne valitsus.

## Viited
Kõige suurem sõber

**"Kõige suurem sõber"** oli 1980. aastate populaarseim Eesti Televisiooni lastesaatesari. Esimesed saated olid eetris 1982. aasta sügisel ja viimane 1990. aasta mais.  

Režissöör Tiiu Vahi meenutuste kohaselt jäänuks see lastesaatesari peaaegu loomata, kuna ETV juhtkond leidis 1982. aastal esimese saate salvestist üle vaadates selle liialt lääneliku olevat. Leiti, et "*/…/ saatel pole midagi viga, “Kõige suurem sõber” võiks [eetrisse] minna igas televisioonis – nii Soomes, Saksamaal kui ka Ameerikas, ainult mitte [[Nõukogude Eesti]] televisioonis."* Saade tõsteti juhtkonna poolt esimese vaatamise järel kõrvale, kuid lubati 1982. aasta 30. detsembril siiski eetrisse. 

Saatesari käsitles laste jaoks olulisi päevakajalisi sündmusi. Nii kajastati näiteks Tallinna loomaaia elevandimaja ehitusprotsessi, luues nõnda surve hoone kiiremaks valmimiseks. 

Saate autor oli Lilian Põldre, režissöör Tiiu Vahi, kunstnik Gunta Randla, saate tiitripildid oli joonistanud Raivo Järvi. Saates osalesid Raivo Järvi, Harry Kõrvits, Hendrik Toompere, Heino Seljamaa, Ita Ever, Mart Kampus ja Margus Tabor. 

## Saate muusika

Nagu paljude teistegi Eesti Televisiooni lastesaadete puhul, oli sarja oluliseks osaks muusika. Tunnusloo "Leopoldi laul" / "Sõbralaul" sõnad kirjutas Priit Aimla, muusika tegi Tõnis Kõrvits. Loo laulis sisse Äpu osatäitja Heino Seljamaa. Hea sõbra jaoks on valla

mu uksed ja mu hing,

mu silmad ning mu kõrvad

ning mu perekonnaring.

Kui tahad, tule alati,

ma ootan aken avali

või lenda-lenda kas või

läbi telekanali.Tuntud on ka "Äpu laul", mille autorid on samuti Priit Aimla ja Tõnis Kõrvits. Saab õnnelikuks pisikene Äpu

kui kingikotti pistab näärinäpu

ja ometigi arglik olen ma

sest aru saan see rõõm ei jää ju kestma

## Tegelased
***Leopold** (Harry Kõrvits) – peategelane Leopold oli suur ja heatahtlik kõikide laste sõber, kes kandis oranži karvakasukat ning oskas võluda.
***Postikana** (Hendrik Toompere seenior) – särtsakas ja vaimukas tegelane, kes pidas saates postkontorit, kus vaadati läbi saatesse saabunud kirju. Kana oli väga edev ja soovis kogu aeg laulda, selleks korraldati ka lauluvõistlusi. Lapsed pidid saatesse kirjutama ja laulude kohta oma arvamust avaldama. Osatäitjad on rääkinud, et kirju saabus lausa "kartulikottide viisi". Raivo Järvi on rääkinud, et tema oli Postikana tegelase väljamõtleja. 
***Onu Raivo** (Raivo Järvi) – kunstnikust jutuvestja, kes eeskätt lastest koosneva sihtrühma jaoks joonistas. 
***Äpu** (Heino Seljamaa) – vaikne ja häbelik, õrna hingega lüüriline tegelane. Gunta Randla valmistatud lihtsale froteeriidest käpiknuku nime autor on näitleja Heino Seljamaa.
***Vanaema** (Ita Ever) – Äpu vanaema.
***Amadeus** (Mart Kampus) – Postikana poeg.
***Anekdoot** (Margus Tabor) – saate lõpuosas esinenud tegelane, kes rääkis ühe nalja ja jäi tavaliselt kapi ukse vahele ninapidi kinni.

## Vaata ka
* "Täna õhtul Leo Põld"

## Välislingid
*"Kõige suurem sõber". ERR arhiiv

## Viited
Kerli (EP)

**"Kerli"** on Kerli Kõivu EP, mis anti välja 16. oktoobril 2007.

## Lood
# "Walking on Air"
# "Love Is Dead"
# "She's in Parties"
Utopia

**"Utopia"** on Kerli Kõivu teine EP, mille 19. märtsil 2013 andis välja plaadifirma The Island Def Jam Music Group.

## Lood
#"Can't Control the Kids"
#"The Lucky Ones"
#"Love Me or Leave Me"
#"Sugar"
#"Here and Now"
#"Chemical"
#"The Lucky Ones"
Tea Party (singel)

**"Tea Party"** on Kerli Kõivu singel, mis ilmus 15. juunil 2010. Singel pärineb mitme-esitajalisest albumist "Almost Alice". See singel on täpsemalt *maxi single*, sest see sisaldab peale põhilaulu ka kuut põhilaulu remiksi.
Parsifal

**"Parsifal"** on Richard Wagneri kolmevaatuseline ooper, mis põhineb 13. sajandi eeposel "Parzival" kuningas Arthuri rüütlist Percivalist ja tema Püha Graali otsingutest.

Wagner alustas ooperi kavandamist 1857. aasta aprillis, kuid lõpetas selle alles 25 aastat hiljem, see sai tema viimaseks lõpetatud ooperiks. Ooperi esiettekanne toimus Bayreuthi festivalil 1882. aastal. 1903. aastal esitas ooperit Metropolitan Opera New Yorgis. Bayreuthi festivalil sündis traditsioon, et pärast ooperi esimest vaatust ei plaksutata.
Walking on Air

**"Walking on Air"** on Kerli singel, mille 8. aprillil 2008 andis välja plaadifirma Island Records. See on esimene ametlik singel Kerli albumilt "Love Is Dead".
Muravanka

**Muravanka** (valgevene keeles Мураванка, vene keeles Мурованка) on küla Valgevenes Hrodna oblasti Ščučyni rajoonis Mažejkava külanõukogus.

Küla mainitakse esimest korda kirjalikult aastal 1524. Algselt kuulus see Navahrudaki vojevoodkonda ja Lida maakonda. Venemaa koosseisus aga Grodno kubermangu Lida maakonda.

Vaatamisväärsusteks on Muravanka kirik ja XIX sajandil valminud pastoraadi hoone.

## Viited

## Välislingid

*Muravanka
*Küla Valgevene fotoentsüklopeedias
Ungari krooni maad

"**Ungari krooni maad**" oli nimetuse väljend, mis kajastas Ungari pretensioone erinevatele territooriumidele, mida Ungari kuningas valitses kas nominaalselt või täielikult.

Need erinevad Püha Istváni krooni maadest, mis viitasid Austria-Ungari koosseisu kuuluvale territooriumi osale pärast 1867. aasta Austria-Ungari kompromissi kuni impeeriumi lagunemiseni 1918. aastal Esimese maailmasõja lõpus.

Ajaloolist mõistet **[[István Püha kroon]]i maad** kasutati rühma territooriumite tähistamiseks, mis olid seotud Ungari kuningriigiga Austria-Ungaris. Kasutades keskaegset terminoloogiat on seda riikide süsteemi mõnikord nimetatud *Archiregnum Hungaricum* ("Ungari ülemkuningriik"). 1868. aasta Horvaadi-Ungari kompromissiga on see territoorium ametlikult defineeritud (art. 1) kui "Ungari kuningriigi ning Horvaatia, Slavoonia ja Dalmaatsia kolmikkuningriigi riikide liit". István Püha krooni maad lagunesid Austria-Ungari lagunemisel.

## Viited
Army of Love

**"Army of Love"** on Kerli singel. See ilmus 16. detsembril 2010 Kerli ametlikul kodulehel ja 12. aprillil 2011 plaadifirmalt Island Records CD-na.
The Creationist

**"The Creationist"** on Kerli singel, mis on teine singel Kerli debüütalbumilt "Love Is Dead". Singlina välja antud laulu tegi Kerli koos Cesare Cremoniniga. Singli andis välja 4. detsembril 2009 plaadifirma Universal Music Italy vaid Itaalias ja digitaalsena.
I Feel Immortal

**"I Feel Immortal"** on Soome laulja-laulukirjutaja Tarja laul ja ühtlasi singel. Laulu kirjutas Tarja, Toby Gad, Kerli Kõiv ja Lindy Robbins. Singli andis 27. augustil 2010 välja plaadifirma Universal Music, Vertigo Berlin.
Skyscraper

**"Skyscraper"** on USA laulja Demi Lovato laul ja singel. Laulu kirjutasid Toby Gad, Kerli Kõiv ja Lindy Robbins. Singli andis välja 12. juulil 2011 plaadifirma Hollywood Records.
Fragile (Kerli)

**"Fragile"** on Kerli singel tema albumilt "Love Is Dead". Singli andis välja 10. märtsil 2009 plaadifirma Island Records.
Nikarete

**Nikarete** (kreeka Νικαρέτη, 4.–3. sajand eKr) oli vanakreeka filosoof, Megara koolkonna esindaja, kes oli pärit Megara linnast Atikas.

Nikarete oli hetäär, hästi haritud vabade vanemate tütar ning Stilponi õpilane. Diogenes Laertios väidab oma "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" II raamatus, et Nikarete oli ka Stilponi armuke.

Nikarete teostest ja seisukohtadest ei ole teadaolevalt fragmente ja parafraase säilinud.

## Viited
The Lucky Ones

**"The Lucky Ones"** on Kerli laul ja ühtlasi singel tema EP-lt "Utopia". Singel ilmus 29. oktoobril 2012 plaadifirmalt Island Records.
Zero Gravity

**"Zero Gravity"** on Kerli laul ja ühtlasi singel. Singel ilmus 20. märtsil 2012 plaadifirmalt Island Def Jam ja see on digitaalformaadis.
Love Is Dead (singel)

**"Love Is Dead"** on Kerli singel tema albumilt "Love Is Dead". Singli andis 2007. aasta detsembris välja plaadifirma Island Records ja ainult USAs.
Creepshow

**"Creeshow"** on Kerli singel tema albumilt "Love Is Dead". Singli andis 18. novembril 2008 välja plaadifirma Island Records. 

Laul oli 2008. aasta videomängu "Burnout Paradise" *[[soundtrack]]* ning seda sai kuulda ka USA tõesielusarjas "The City".

## Singli laulud
*Creepshow (Album version) – 3:12
*Creepshow (Tallinn Funk Remix) – 6:07
*Creepshow (Chococalypse Remix) - 4:36
She's in Parties

**"She's in Parties"** on Briti rokkbändi Bauhaus laul ja ühtlasi singel. Singli andis aprillis 1983 välja plaadifirma Beggars Banquet.

Laulust on kaveri teinud eesti laulja Kerli ja see kaver on üks lugu tema EP-lt "Kerli".
Düzce provints

**Düzce provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Põhja-Türgis. Provints asub Musta mere ääres. Provintsi keskus on Düzce.

## Haldusjaotus

* Akçakoca ringkond
* Cumayeri ringkond
* Çilimli ringkond
* Düzce ringkond
* Gölyaka ringkond
* Gümüşova ringkond
* Kaynaşlı ringkond
* Yığılca ringkond

## Viited

## Välislingid
* Kastamonu provintsi koduleht (türgi keeles)
Laps vasikaga

**"Laps vasikaga"** on tüdrukut ja vasikat kujutav graniitskulptuur, mille lõi skulptor Aino Sepp 1962. aastal ja mis asub Viljandi Lastepargis.

Skulptuuri kõrgus on umbes 134 cm, pikkus umbes 90 cm, jalami mõõdud on u 105 × 62 × 15 cm.

Skulptuur on 1980. aastal muinsuskaitse alla võetud kui ajastule iseloomulik näide 1960. aastate eesti dekoratiivplastikast.

## Välislingid
*
Voldemar Konsap

**Voldemar Konsap** (15. november 1902 Räpina vald – 9. märts 1976) oli eesti koorijuht, muusikapedagoog, helilooja ja orkestrant.

Ta õppis aastatel 1941–1950 koorijuhtide kursustel Tartus, Pärnus ja Tallinnas, sai aastal 1950 isetegevusliku koorijuhi kutse (juhendaja Jüri Variste).

Ta oli Räpina meeskoori asutaja ja juhendaja.

Voldemari vend oli pillimees Paul Konsap.

## Viited

## Välislingid
*Voldemar Konsap GENis
Samsuni provints

**Samsuni provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Põhja-Türgis. Provints asub Musta mere ääres. Provintsi keskus on Samsun.

## Haldusjaotus

* Alaçami ringkond
* Asarcıki ringkond
* Atakumi ringkond
* Ayvacıki ringkond
* Bafra ringkond
* Caniki ringkond
* Çarşamba ringkond
* Havza ringkond
* İlkadımi ringkond
* Kavaki ringkond
* Ladiki ringkond
* Ondokuzmayıse ringkond
* Salıpazarı ringkond
* Tekkeköy ringkond
* Terme ringkond
* Vezirköprü ringkond
* Yakakenti ringkond

## Viited

## Välislingid
* Samsuni provintsi koduleht (türgi keeles)
Aino Sepp

**Aino Tõnisson-Sepp** (sündinud **Sepp** 15. august 1932 Paksu küla, Olustvere vald, Viljandimaa – 25. november 1996) oli eesti skulptor.

Lõpetas 1951. aastal Viljandi I Keskkooli. Õppis aastatel 1951–1957 ERKIs skulptuuri  ja lõpetas kiitusega. 1959–1960 oli Paala kooli joonstusõpetaja, 1961–1963 Viljandi Pioneeride majas kunstiringi juht. 1965–1966 Jaan Kreuksi nimelise Noorsoo Kultuuripalee skulptuuriringi juhendaja. 1966–1978 tegutses vabakutselise kunstnikuna. 

Alates 1978. aastast õpetas Sepp ERKIs nahkehistöö kateedris skulptuuri.

Ta lõi palju puuskulptuure, materjalidest kasutas veel dolomiiti, kipsi, tsementi, epoksüvaiku, alumiiniumi, pronksi jne. Kolm tema loodud skulptuuri ("Hülged" (1952), "Noor tehnik" (1961) ja "Laps vasikaga" (1962) asuvad Viljandis Lastepargis.

## Galerii

Skulptuur Noor tehnik Viljandis.JPG|Skulptuur "Noor tehnik"
Tüdruk vasikaga 1.JPG|Skulptuur "Laps vasikaga"
Tüdruk vasikaga 2.JPG|Skulptuur "Laps vasikaga"
Hülged1.JPG|Skulptuur "Hülged"


## Viited
Piibe-Imbi Arrak

**Piibe-Imbi Arrak** (sündinud 13. detsembril 1939 Tallinnas; 1972. aastani **Piibe-Imbi Müürsep**) on eesti maalikunstnik.

Lõpetas 1958. aastal Tallinna 1. Keskkooli. Õppis 1958–1962 Tartu Kujutava Kunsti Koolis, seejärel 1962–1967 Melanie ja Erich Arraku ateljeekoolis.

Alates 1968. aastast osalenud regulaarselt näitustel. Töötas Tartu Konservitehase kunstnikuna.

2000. aastast Tartu Kunstnike Liidu liige.

Maalinud peamiselt õlimaale, aga ka pastelle ja akvarelle. Põhiteemadeks on olnud maastikud, lilled, linnavaated, portreed ja vanad mänguasjad.

## Tunnustus
*2013 E-kunstisalongi preemia

## Isiklikku
Tema abikaasa oli kunstnik Eevart Arrak. Nende poeg oli majanduspublitsist Andres Arrak, kahest tütrest üks, Katrin Arrak, on samuti kunstnik.

## Välislingid
*http://www.postimees.ee/teema/piibe_arrak
Kivioja

**Kivioja** on mitme oja nimi:

* Kivioja (Pärnu jõgikond), oja Pärnumaal
* Kivioja (Pedja jõgikond), oja Jõgevamaal
* Kivioja (Kullavere jõgikond), oja Tartu- ja Jõgevamaa piiril
* Kivioja (Piusa jõgikond), oja Võrumaal
* Kivioja (Valgamaa), oja Valgamaal
Tuberkuloosi mükobakteri kompleks

**Tuberkuloosi mükobakteri kompleks** (ingl lüh MTC, MTBC) on rühm geneetiliselt lähedasi mükobakteri liike, mis võivad põhjustada inimese ja teiste loomade haigestumist tuberkuloosi.

Rühmaliikmete nukelotiidide sarnasust hinnatakse 99,9%-le, kuid nad erinevad peremeesorganismide, tropismi ja patogeensuse ning ravivastuste jm poolest.   

Rühma liigitatakse:

* *[[Mycobacterium africanum]]*
* *[[Mycobacterium bovis]] ja [[BCG vaktsiin|Bacillus Calmette–Guérin]] tüvi*
* *[[Mycobacterium canettii]]*
* *[[Mycobacterium caprae]]*
* *[[Mycobacterium microti]]*
* *[[Mycobacterium mungi]]*
* *[[Mycobacterium pinnipedii]]*
* *[[Mycobacterium suricattae]]*
* tuberkuloosi mükobakter  (*Mycobacterium tuberculosis*).

## Viited

## Kirjandus
* Bruce M. Rothschild, Larry D. Martin, Galit Lev, Mycobacterium tuberculosis Complex DNA from an Extinct Bison Dated 17,000 Years before the Present, Clin Infect Dis. (2001) 33 (3): 305-311., doi: 10.1086/321886
* Thierry Wirth , Falk Hildebrand, Caroline Allix-Béguec jt, Origin, Spread and Demography of the Mycobacterium tuberculosis Complex, 26. september 2008, DOI: 10.1371/journal.ppat.1000160
* Mireia Coscolla, Astrid Lewin, Sonja Metzger jt, Novel Mycobacterium tuberculosis Complex Isolate from a Wild Chimpanzee, 19. väljaanne , nr 6— juuni 2013
Vladimir Parvel

**Vladimir Parvel** (aastani 1938 **Vladimir Bartels**, seejärel **Valdemar Bartels**, vene keeles Владимир Юлиусович (Юльевич) Парвель; 12. november / 25. november 1908 Peterburi – 4. juuli 1971) oli vene päritolu Eesti filmioperaator, -režissöör ja stsenarist. 

Ta sündis Peterburis linnahaigla arsti perekonnas. Pärast vanemate asumist Eestisse lõpetas ta 1929. aastal Tallinna Vene Ühisgümnaasiumi. Seejärel õppis ta Tartu Ülikoolis: aastatel 1929–1930 õigusteaduskonnas, 1930–1931 arstiteaduskonnas, 1931–1935 majandust ja 1935–1937 uuesti õigusteadust; ühelgi erialal ta ülikooli ei lõpetanud. Akadeemiliselt kuulus ta Eesti Üliõpilaste Seltsi Põhjala. 

Ta alustas loomingulist tegevust 1937. aastal operaatorina stuudios Eesti Kultuurfilm, kus tema juhendaja oli Konstantin Märska. Samal aastal valminud vaatefilm "Vilsandi linnuriik", mis oli üks esimesi Eesti loodusfilme, sai auhinna kultuurfilmide festivalil Hamburgis. Teise maailmasõja ajal tegutses ta rindeoperaatorina. 

Ta oli Tallinnfilmi esimene direktor (täpsemalt direktori kohusetäitja) perioodil 19. märtsist 1945 kuni 31. detsembrini 1946. Hiljem oli ta Tallinnfilmi stuudio partorg. 

Vladimir Parvel suri 4. juulil 1971 ja ta maeti 7. juulil 1971 Pärnamäe kalmistule.

## Tunnustus
* 1951 Stalini preemia 
* 1965 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Viited

## Välislingid
*
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Doris Hart

**Doris Hart** (20. juuni 1925 Saint Louis – 29. mai 2015 Orlando) oli USA tennisist.

Hart võitis kõigil neljal suure slämmi turniiril nii üksik-, paaris- kui ka segapaarismängu. Kokku võitis ta kuus suure slämmi turniiri üksikmängus, 14 paarismängus ja 15 segapaarismängus.

Aastal 1969 valiti ta maailma tennise kuulsuste halli.
Noor tehnik (Sepp)

**"Noor tehnik"** on põlvedel avatud raamatut ja käes mutrivõtit hoidvat istuvat poissi kujutav graniitskulptuur, mille lõi skulptor Aino Sepp 1961. aastal ning mis asub Viljandi Lastepargis.

Skulptuuri kogukõrgus koos jalamiga on umbes 165 cm, poisikuju kõrgus umbes 140 cm, jalami mõõdud on 80 x 60 cm.

Skulptuur on 1980. aastal muinsuskaitse alla võetud kui ajastule iseloomulik näide 1960. aastate eesti dekoratiivplastikast.

## Välislingid
*
Seiglehelaadsed

**Seiglehelaadsed** (*Zygophyllales*) on selts katteseemnetaimi.

Seltsi kuulub kaks sugukonda: seiglehelised (*Zygophyllaceae*) ja ratanjuurelised (*Krameriaceae*).

## Liike
*harilik guajakipuu (*Guaiacum officinale*)