open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karel Urbánek

**Karel Urbánek** (sündinud 22. märtsil 1941 Bojkovice) on endine Tšehhoslovakkia riigitegelane. Ta oli viimane Tšehhoslovakkia kommunistliku partei peasekretär 1989. aasta novembrist detsembrini.

1959. aastal lõpetas ta raudteetehnikumi. 1962–1972 töötas ta rongidispetšerina ja Bojkovice raudteejaama ülemana. Hiljem oli ta parteitööl. 1962. aastal astus ta Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse. Lõpetas Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee parteikooli ja kaugõppe teel kõrgema majanduskooli. 1984. aastal sai ta Brno partei linnakomitee juhiks, 1986. aastal valiti partei keskkomitee koosseisu. 1988. aasta oktoobris valiti ta partei keskkomitee presiidiumi liikmeks.

Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee erakorralisel pleenumil valiti ta 24. novembril 1989 Sametrevolutsiooni tõttu tagasiastunud partei keskkomitee peasekretäri Miloš Jakeši asemele uueks peasekretäriks. 20. detsembril 1989 loobus kommunistlik partei Karel Urbáneki eestvedamisel võimust ja ta astus parteijuhi ametikohalt tagasi. Edaspidi tegutses ta senise Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei baasil moodustatud Tšehhi ja Moraavia Kommunistlikus Parteis.

## Viited
Hibaro keeled

**Hibaro keeled** [h'ibaro] (varem eesti keeles *hivaro keeled*) on Lõuna-Ameerikas kõneldavate keelte keelkond.

Sellesse kuuluvad:
*aguaruna keel (Peruu)
*atšuari keel (Peruu)
*šuari keel (Ecuador)
*vambisa keel (Peruu)
Busa keel

**Busa keel** on mande keelkonda ja Nigeri-Kordofani hõimkonda kuuluv Nigeerias kasutatav keel.

Kõnelejad kutsuvad end nimetusega ’bisã’.

Busa keele kõnelejaid on maailmas umbes 40 000 (u 20 000 emakeelena kõnelejat, 20 000 teise keelena kõnelejaid) ja keelt kõneldakse vaid Nigeerias.

Busa keel on toonikeel, kus on kasutusel 3 tooni. Toon tähistab nii mõnd verbi aspekti, grammatiline toon mõjutab nimisõnafraase, verbe ja pronoomeneid ehk asesõnu.

Busa kirjakeel kasutab ladina tähestikku alates 2004. aastast.

## Arvsõnad
#*dó*
#*fla*
#*áhó*
#*síhó*
#*sóoro*
#*sûdó*
#*sûfla*
#*sóràhó*
#*kéndòkúli*
#*kúli*

## Grammatika
Busa keeles on neli sufiksit ja postpositsioonid. Mitmust tähistab mitmuse kliitik.

### Süntaks
Sõnajärg lauses on subjekt-objekt-verb (SOV). Subjekti, objekti ja otsest subjekti saab määrata sõnade järjestuse järgi lauses. Küsimuste moodustamisel on küsisõna küsilause lõpus. Artiklid, omadussõnad, arvsõnad ja siduvad asesõnad järgnevad nimisõnale. Genitiivi ehk omastava käände olemasolul lauses asetseb see alati nimisõna ees. Eituse moodustamine: subjekt-objekt-verb-eitav partikkel (SOVNeg). Busa keeles ei ole topelteitus võimalik. 

Võrreldes eesti keelega, on busa keeles verbe ja nimisõnu ühendavad sidesõnad erinevad, eesti keeles aga samad. Kui eestikeelsetes lausetes *Ma loen ja kirjutan*; *Mul on kass ja koer* on samad sidesõnad, siis busa keeles on need sellistes lausetes erinevad.

## Dialektid
Busa keeles on 3 dialekti: Illo, Uus Busa ja Wawa. Uue Busa ja Wawa rääkijad ei saa üksteisest aru. Uus Busa on mõjukas, aga Wawa dialekti peetakse puhtamaks ja kasutatakse kirjanduskeelena. Uus Busa on hausa keelest mõjutatud fonoloogiaga. Illo Busa dialektil on boko keele mõjusid. 
Busa keelel on leksikaalne sarnasus bokobaru keelega 91%, boko keelega 85%, kyanga keelega 54%, bisa keelega (Burkina Fasos) 50%.

## Kirjalik busa
Teise keelena busa keele oskajate kirjaoskuse tase on 5%. Täiskasvanutele on olemas busa kirjakeele õpetamise programmid. Busa keeles on olemas grammatikaõpik, piibel ja ka sõnastik.

## Viited
Kreeka pähklid

**Kreeka pähklid** ehk **kreeka pähklipuu viljad** (*Juglandis fructus*) on kreeka pähklipuu üheseemnelised luuviljad (pähklituumad).
 
Vilju korjatakse kas käsitsi või masinatega (kasvandustes) puid kõvasti raputades. Viljade läbimõõt on 1,5–4&nbsp;cm ja oleneb ka pähklipuu vormist.

## Biokeemiline koostis (osaline)
Viljad sisaldavad antotsüaniidi (tsüanidiin), avikulariini, C-vitamiini, fenoolhappeid, α-hüdrojugloon-4-β-D-glükosiidi, hüdrojuglooni, plumbagiini, beetahüdroplumbagiini, hüperosiidi, juglaniini, juglooni, rasvõli (50–80%), tanniine jpm.

## Kreeka pähklid toiduainena

Kreeka pähkleid saab osta poest kas puhastamata (koorega) või puhastatult (pähklituumadena).
Inimeste toiduna tarvitatakse Kreeka pähkleid toorelt, röstitult, küpsetatuna jpm. Paljud toiduaineteettevõtted kasutavad Kreeka pähkleid maiustuste, küpsetiste, kookide, jäätiste valmistamisel. Neid kasutatakse ka soolaste kastmete valmistamisel.

Pähklituumade jahvatamisel saadakse kreekapähklijahu.

### Toiduõlina

Kreekapähkliõli valmistamiseks valitakse õlirikkad liigid. Valminud vilju säilitatakse enne õli pressimist 2-3 kuud.

Kreekapähkliõli (külmpressiõli) kasutatakse salatites ja küpsetamisel. 
Pähkliõli kasutatakse kulinaarias ja kondiitritööstuses, aga ka polügraafias ja maalikunstis. Samuti leiab pähkliõli kasutamist kosmeetikas ja isegi põletusõlina.

### Loomasöödana
Pähkli tuumadest õli pressimise jääki – pähklikooki – kasutatakse loomade söödana.

### Likööri toorainena
Prantsuse likööri Brou de noix valmistamiseks hoitakse poolküpseid vilju siirupis.

## Droog
Droogina kasutatakse nii tooreid kui küpseid vilju. Neist valmistatakse reumavastaseid preparaate ning hoidiseid. 
Droogina kasutatakse ka lehti.

## Tõenduspõhises meditsiinis
Mitmesugustes katsetes on küpsete viljade söömine avaldanud soodsat ja tervistavat mõju: diabeedivastast (biotest tehti rottidega), antioksüdantset, Alzheimeri tõve vastast, liigkolesterooliveresuse (biotest tehti inimestega), põletikuvastast (biotest – rakud), vähivastast (biotest – rakud) jpm toimet.

## Ohud ja vastunäidustused

Toored pähklid on mürgised.

Pähklite suhtes ülitundlikud inimesed peaksid vältima pähklite söömist.

## Vaata ka
* jugloon
* pähkliallergia

## Viited
Homoroselaps

***Homoroselaps*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Homoroselaps* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Homoroselaps dorsalis]]* (Smith, 1849)
* *[[Homoroselaps lacteus]]* (Linnaeus, 1758).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Homoroselaps]] seisuga 17.11.2013.*
Hans Massaquoi

**Hans-Jürgen Massaquoi** (19. jaanuar 1926 Hamburg – 19. jaanuar 2013 Jacksonville, Florida) oli USA ajakirjanik ja kirjanik.

Hans Massaquoi sündis Hamburgis Dublinis õppiva Libeeria üliõpilase Al Haj Massaquoi ja sakslannast meditsiiniõe Bertha Baetzi lapsena. Tema vanaisa Momolu Massaquoi oli Libeeria peakonsul Hamburgis. 1929. aastal pöördusid tema isa ja vanaisa Libeeriasse tagasi, Hans Massaquoi jäi emaga Hamburgi.

Natsionaalsotsialistide võimuloleku perioodil koges Hans Massaquoi mulatina küll mitmesugust diskrimineerimist (teda ei võetud Hitlerjugendisse, põhikooli lõpetamise järel ei lubatud tal gümnaasiumis edasi õppida, Wehrmachti ei võetud teda isegi vabatahtlikuna), kuid teda ei represseeritud mingilgi moel. 

Oma elust Saksamaal kirjutas ta 1999. aastal raamatu "Destined to witness : growing up black in Nazi Germany" ("Määratud tunnistama : üleskasvamine Hitleri Saksamaal"). Raamat tõlgiti ka saksa keelde ja ilmus 2002. pealkirjaga ""Neger, Neger, Schornsteinfeger!" : meine Kindheit in Deutschland" (""Neeger, neeger, korstnapühkija!" : minu lapsepõlv Saksamaal"). Saksamaal tehti selle raamatu põhjal 2006. aastal kaheosaline telefilm "Neger, Neger, Schornsteinfeger".

1948. aastal asus Hans Massaquoi elama Libeeriasse. Esialgu elas ta oma isa juures. Pärast isa hukkumist liiklusõnnetuses elas ta oma tädi Fatima juures. 1950. aastate algul kolis Hans Massaquoi Ameerika Ühendriikidesse, kus ülikooliõpingute järel töötas ajakirjanikuna afroameeriklaste ajakirjas Ebony.

## Viited
Pareas

***Pareas*** on *[[Pareatidae]]* sugukonnamaoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonna süstemaatika pole päris selge, osad autorid paigutavad maoperekonna ülemsugukonda *[[Pareatoidea]]*. 

Roomajate andmebaasis klassifitseeritakse perekonda *Pareas* järgmised maoliigid:
* *[[Pareas boulengeri]]* (Angel, 1920)
* *[[Pareas carinatus]]* (Boie, 1828)
* *[[Pareas chinensis]]* (Barbour, 1912)
* *[[Pareas formosensis]]* (Van Denburgh, 1909)
* *[[Pareas hamptoni]]* (Boulenger, 1905)
* *[[Pareas iwasakii]]* (Maki, 1937)
* *[[Pareas margaritophorus]]* (Jan, 1866)
* *[[Pareas monticola]]* (Cantor, 1839)
* *[[Pareas nigriceps]]* Guo & Deng, 2009
* *[[Pareas nuchalis]]* Boulenger, 1900
* *[[Pareas stanleyi]]* (Boulenger, 1914)
* *[[Pareas vindumi]]* Vogel, 2015.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne saidil Wikispecies 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Pareas]] seisuga 17.11.2013.*
Pinnaserästik

**Pinnaserästik** (*Atractaspis*) on *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoperekond.

## Klassifikatsioon

Pinnaserästikute perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Atractaspis andersonii]]* Boulenger, 1905
* *[[Atractaspis aterrima]]* Günther, 1863
* *[[Atractaspis bibronii]]* Smith, 1849
* *[[Atractaspis boulengeri]]* Mocquard, 1897
* *[[Atractaspis congica]]* Peters, 1877
* *[[Atractaspis corpulenta]]* (Hallowell, 1854)
* *[[Atractaspis dahomeyensis]]* Bocage, 1887
* *[[Atractaspis duerdeni]]* Gough, 1907
* *Atractaspis engaddensis* Haas, 1950 – siinai pinnaserästik
* *[[Atractaspis engdahli]]* Lönnberg & Andersson, 1913
* *[[Atractaspis fallax]]* Peters, 1867
* *[[Atractaspis irregularis]]* (Reinhardt, 1843)
* *[[Atractaspis leucomelas]]* Boulenger, 1895
* *[[Atractaspis magrettii]]* Scortecci, 1928
* *[[Atractaspis microlepidota]]* Günther, 1866
* *[[Atractaspis micropholis]]* Günther, 1872
* *[[Atractaspis phillipsi]]* Barbour, 1913
* *[[Atractaspis reticulata]]* Sjöstedt, 1896
* *[[Atractaspis scorteccii]]* Parker, 1949
* *[[Atractaspis watsoni]]* Boulenger, 1908.

### Mürgihambad

Pinnaserästik mürgitab, sageli fataalselt, saaklooma mürgihammastest väljutatava toksiinina toimiva sülje vahendusel.

Madu liigutab mürgihambad vertikaalasendisse, suud seejuures avamata. Erinevalt enamikust teistest kaevuva eluviisiga madudest, kes ei hammusta ka siis kui neid selleks ärgitada, hammustavad pinnaserästikud meelsasti esimesel võimalusel.

Käesoleval ajal peetakse kõigi perekonda liigitatud madude hammustust mürgiseks. Kui üksikud surmajuhtumid välja arvata, siis ei põhjusta nende madude hammustus inimesel meditsiiniliselt olulisi mürgistusseisundeid.
  
## Sigimine

Pinnaserästikute sugulise sigimise vormiks on ovipaaria – kõik paaritumise üle elanud ja edukalt mune kandnud suguküpsed emased maod on munaspoegijad.
 
## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Atractaspis]] seisuga 17.11.2013.*
Asthenodipsas

***Asthenodipsas*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonna süstemaatika pole päris selge, osa autoreid paigutab maoperekonna ülemsugukonda *[[Pareatoidea]]*. 
Roomajate andmebaasis klassifitseeritakse perekonda *Asthenodipsas* järgmised maoliigid:
* *[[Asthenodipsas laevis]]* (Boie, 1827)
* *[[Asthenodipsas lasgalenensis]]* Loredo, Wood, Quah, Anuar, Greer, Ahmad & Grismer, 2013
* *[[Asthenodipsas malaccanus]]* Peters, 1864
* *[[Asthenodipsas tropidonotus]]* (Lidth De Jeude, 1923)
* *[[Asthenodipsas vertebralis]]* (Boulenger, 1900). 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Asthenodipsas]] seisuga 17.11.2013.*
Giovanni Agusta

**Giovanni Agusta** (4. oktoober 1879 Parma – 27. november 1927 Parma) oli Itaalia lennunduspioneer, lennundus Agusta rajaja, krahv.

1907. aastal konstrueeris ta oma esimese õhusõiduki, milleks oli biplaan AG-1. 1911. aastal astus ta vabatahtlikuna sõjaväkke ja osales Itaalia-Türgi sõjas Liibüas. Samal aastal leiutas ta pidurduslangevarju. 1913. aastal asus ta tööle Caproni ettevõttesse, kus jätkas langevarjude ehituse uurimist.

1923. aastal rajas krahv Giovanni Agusta Cascina Costas lennundusettevõtte Agusta (*Costruzioni Aeronautiche Giovanni Agusta S.A.*)

## Viited

## Välislingid
* Agusta muuseum (itaalia keeles)
Rihmmadu (perekond)

**Rihmmadu** (*Aplopeltura*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonna süstemaatika pole päris selge osad autorid paigutavad maoperekonna ülemsugukonda *[[Pareatoidea]]*. 
Roomajate andmebaasis klassifitseeritakse rihmmao perekonda üks maoliik:
* *Aplopeltura boa* (Angel, 1920) – rihmmadu. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Aplopeltura boa]] seisuga 17.11.2013.*
Agusta A129 Mangusta

**Agusta A129 Mangusta** (eesti keeles 'mangust') on algselt ettevõtte Agusta Itaalias konstrueeritud ja toodetud neljalabalise tiivikuga kahemootoriline ründehelikopter. See on esimene Lääne-Euroopas konstrueeritud ja toodetud ründehelikopter. Alates 2007. aasta juulist kannab helikopteri mudel nime AgustaWestland AW129.

TAI/AgustaWestland T-129 ATAK on A129 baasil Türgi lennukitööstusettevõtte poolt koostöös Inglise-Itaalia ettevõttega AgustaWestland toodetav ründehelikopter.

Agusta A129 väljatöötamist alustati 1978. aastal. Viiest prototüübist esimene tegi esmalennu 1983. aasta 15. septembril. Viienda prototüübi esmalend toimus 1986. aasta märtsis.

Itaalia armee relvastuses on 60 Agusta A129 Mangusta helikopterit.

### Modifikatsioonide võrdlustabel

## Galerii (A-129CBT)
>
A.129CBT missili.jpg|Gondel reaktiivmürskudele HELITOW
A.129CBT gun.jpg|20&nbsp;mm kahur
A.129CBT carica.jpg|20&nbsp;mm kahur
A.129CBT cockpit.jpg|Pardalaskuri koht


## Viited

## Kirjandus
* Frédriksen, John C. *International Warbirds: An Illustrated Guide to World Military Aircraft, 1914-2000.* Santa Barbara, California: ABC-CLIO, 2001. ISBN 1-57607-364-5.
* ''Mangusta Italy's main chance''. Flight International (Sutton, Surrey - UK: Reed Business Information Ltd.): pp. 34-36  (inglise keeles). (Vaadatud 17. november 2013)

## Välislingid

* Agusta Westlandi ametlik koduleht (inglise keeles)
Adnjamathanha keel

**Adnjamathanha keel** (ka **jandali keel**, **binbarnija keel**, **nuralda keel,** inglise keeles *Adnyamathanha*) on keel, mida kõnelevad adnjamathanhad Lõuna-Austraalias.

## Piirkond
Adnjamathanha keelt kõneldakse Flindersi mäeaheliku piirkonnas Nepabunnas Lõuna-Austraalias.

## Kõnelejate arv
2006. aasta seisuga oli kõnelejaid järele jäänud umbes 110. Uusimad andmed keele kohta pärinevad 2016. aastast ja nende kohaselt on kõnelejaid järele jäänud umbes vaid 140, seega on tegu peaaegu väljasurnud keelega.

## Põhiarvsõnad
Teadaolevalt on adnjamathanha keeles vaid neli põhiarvsõna.

## Häälikud

## Süntaks
Adynyamathanha keeles puudub kindel sõnajärg.

## Keelenäited
*Nhangka warntu*? – Kuidas sul läheb?

*Nhangka nhina?* – Kuidas sul läheb?

*Ngai althaaltha* – vastus küsimusele *nhangka nhina*?

## Kirjaviis
Adnjamathanha keel kasutab ladina tähestiku lihtsustatud kirjaviisi, kust on eemaldatud üleliigsed tähed ja sümbolid. Samas on keeles aga väga keeruline personaalsete asesõnade süsteem: võimalik on kasutada 10 erinevat viisi ütlemaks "sina ja mina" ning iga viisi kasutus oleneb sellest, milline suhe on kõneleja ja kuulaja vahel.

## Keeleteaduslikult huvitavat
*Ainuke adnjamathanha keele sõnaraamat on välja antud 1992. aastal ning see koosneb umbes 1600 sõnast.
*Adnjamathanha keeles on tehtud kaheksaminutiline animafilm "Wadu Matydi".
*Keele säilitamiseks kasutatakse mitmesuguseid meetmeid: näiteks adnjamathanha naiskoor laulab traditsioonilisi laule täielikult adnjamathanha keeles. Samuti õpetatakse seda keelt paljudes koolides ning 2009. aastaks õppis seda üle 1000 lapse. 2007. aastal anti välja Lily Neville'i kirjutatud käsikirjaline brošüür "Adnyamathanha Ngawarla".

## Viited
Agusta

**Agusta S.p.A.** on Itaalia lennundus, mille peamiseks tegevusalaks on helikopterite ja pööratavate rootoritega õhusõidukite tootmine. 2000. aasta juulis ühines Agusta ettevõttega Westland Helicopters ning alguse sai AgustaWestland. Agusta peakorter asub Põhja-Itaalias Samarates. Agusta on Finmeccanica haruettevõte.

1919. aastal asutas krahv Giovanni Agusta Põhja-Itaalias õhusõidukite hoolduseks ja remondiks mõeldud ettevõtte *Costruzioni Aeronautiche Giovanni Agusta S.A.* Esimesed töökojad avati Tripolis (1920) ja Bengasis (1922). Itaalias, Milano-Malpensa lennuvälja läheduses asuvas Cascina Costas paiknev töökoda pühitseti sisse 1923. aastal. 

Sõja ajal Itaaliale pandud õhusõidukite tootmise keelu tingimustes arenes Agustast kõrvalharuna välja MV Agusta, mille peamiseks tegevusalaks sai mootorrataste tootmine.

Agusta alustas kopterite tootmist 1952. aastal, ehitades esmalt litsentsi alusel Belli koptereid (esimesena Euroopas), hiljem ka Sikorsky, Boeingu ja McDonnell Douglase helikoptereid.

Ettevõtte esimeseks suurimat edu saavutanud omatoodanguks oli 1970. aastatel välja arendatud kahemootoriline Agusta A109, mille viimased modifikatsioonid on tootmises tänini.

1983. aasta 15. septembril esmalennu sooritanud Agusta A129 Mangusta oli esimene Lääne-Euroopas konstrueeritud ja ehitatud ründekopter.

## Tooted
### Õhusõidukid
* A.101
* A.103
* A.104 Helicar
* A.105
* A.106
* A109/AW109
* A.115
* AW119 Koala
* A129 Mangusta
* AZ8-L
* EMA 124
* CP-110

;Ühisettevõtena:
* AgustaBell AB139
* Bell/Agusta BA609 (50% osa)
* EHI Industries EH101
* NH90 (32% osa)

;Litsentsitud toodang:
* AB 47
* AB102
* AB204
* AB205 
* AB206 Jet Ranger
* AB212
* AB412
* AS-61
** AS-61R

### Õhusõidukite mootorid
* Agusta GA.40
* Agusta GA.70

## Viited

## Kirjandus
* Alberto Grampa - "*AGUSTA - Un secolo di aeronautica*", Varese 2002, Macchione Editore. ISBN 88-8340-124-7.
* Massimo Ceriani - "*UNA FABBRICA DI ELICOTTERI - L'Agusta di Cascina Costa*", Milano 2004, Jaca Book. ISBN 88-16-40662-3.

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
* Museo Agusta
* GLA (Gruppo Lavoratori Agusta Seniores)
Pelsi tsässon

**Pelsi tsässon** on tsässon Setumaal, Pelsi külas Setomaa vallas.

## Üldandmed
Pelsi tsässon paikneb Grossmanni katastriüksusel. Tsässon on pühitsetud püha ja õiglase Anna nimele. Tsässona püha on annepäev 7. august (Juliuse ehk vana kalendri järgi 25. juuli). Tsässon on kasutuses ja heas ehituslikus seisukorras. Hoone ei ole riikliku kaitse all.

## Ehituslikud andmed
Pelsi tsässon on väike, nelinurkse põhiplaaniga ühekorruseline viilkatusega kivihoone, mille välismõõdud on 676 x 511 cm. Hoonel on üks siseruum (14,5 m2) ja lahtine eeskoda (5,9 m2). Tsässona seinad on tehtud maakividest ja tellistest, mis on omavahel seotud lubimördi abil ning kujundatud dekoratiivselt. Seinte paksus on 70–80 cm. Välisseina mördi sisse on väikestest kividest laotud erisuguseid ornamente ja initsiaalid (mis võivad kuuluda ehitajale). 

Viimastel aastatel tehtud remondi käigus on hoone välisilme mõneti muutunud. Kui varem oli see lihtsalt sissepääsupoolses otsas pikendatud katusealusega hoone, siis nüüd on lisandunud ka tugevatele postidele toetuva katusega eeskoda. Eeskojal on prussidest piirdepostid ja vertikaallaudisest piire ning värav. Varem oli tsässona ees vaid külgedeta katusealune, mida toetas kaks nurkmist posti.

Hoone kõrgus vundamendist kuni sarika ja seina ühenduskohani on 240 cm ja katuseharjani 465 cm. Hoonel on praegu valtsplekk-katus. 1970. aastatest pärit pildilt on näha, et sel ajal oli tsässona katus kaetud laastukattega. Hoone seinad on seestpoolt lubimördiga seotud maakividest ja tellistest viimistlusega. Tsässona seintes on olnud mõrasid, mida on parandatud tsemendi baasil valmistatud seguga. Takistamaks hoonet laiali vajumast, on siseseintes olnud metallist tõmmitsad, mis on nüüdseks eemaldatud. 

Ukse jaoks jäetud ava suurus müüritises on 116 x 180 cm. Müüri sisse on paigutatud tenderpostid. Kalasabatapiga kinnitatud laudadest uksepõõnadel on 57 cm pikkused sepishinged. Uksetahvli mõõdud on 96 x 170 cm. Ukseleht koosneb neljast laiast plangust. Aknaava suurus on 66 x 80 cm. Puidust leng on vana, sellele on paigaldatud ühekordne uus nelja ruuduga puitaken..

## Sisustus

Hoone tagaseinas on ikoonilaud, mille küljes omakorda paksem aukudega laud küünaldele. Ikoonilaual on mõned uuemad väikesed trükitud ikoonid. Ikoone katab nõukogudeaegne tüllkardinast ikoonirätt ja nüüdisaegne valgest riidest narmastega ikoonirätt. Sisustuses on ka paar pinki, millest üks on vanem.

## Vaata ka
* Tsässonate loetelu

## Viited

## Kirjandus
* Jaanus Plaat, Arne Maasik. Pelsi. Anne (Anna, Annõ) tsässon. – Õigeusu kirikud, kabelid ja kloostrid Eestis. Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn 2011. Lk 902–905
Rokina tsässon

**Rokina tsässon** on tsässon Setumaal Rokina külas Setomaa vallas.

## Üldandmed
Rokina tsässon on pühitsetud pühale Anastasiale ning püha on nahtsipäev 11. november (juliuse ehk vana kalendri järgi 29. oktoober). Tsässon ei ole pidevas kasutuses. Hoone ei ole riikliku kaitse all, kuid on heas ehituslikus seisukorras. Viimane remont tehti riikliku programmi „Pühakodade säilitamine ja areng“ rahastusel 2009. aastal. Rekonstrueerimise käigus asendati alumised palgid, korrastati eeskoda ning pandi eterniitkatuse asemele laudkatus.

## Ehituslikud andmed
Rokina tsässon on väike, ühekorruseline, nelinurkse põhiplaaniga viilkatusega männipuidust ristpalkehitis, mille välismõõdud koos eeskojaga on 390 x 230 cm. Palkosa on ruudukujuline (242 x 240 cm), siseruumi pindala on umbes 3 m2. Tsässonal on lahtine eeskoda (umbes 4 m2), millel on katust toetavad ümarpalkidest, veidi profileeritud nurkadega postid ja umbes meetri kõrgune püstlaudisest piire. Värav on püstistest lippidest ja selle ülemine osa on kaarjas. Keskmise, kõrgeima lipi otsa on meisterdatud rist. 

Hoone kõrgus maapinnast sarika ja seina ühenduskohani on 160 cm ja katuseharjani 310 cm. Katuseharjal on lihtne puidust rist. Hoone palgid toetuvad maakividele ja on nurkades seotud kirvega tahutud koerakaelanurga tüüpi seotisega. 

Ukse mõõdud on 64 x 141 cm. Ukseleht koosneb kolmest käsitsi kirvega tahutud põõnadele kinnitatud laiast plangust ning on üle värvitud punase keeduvärviga. Uks avaneb sissepoole. Tenderpostid on käsitsi kirvega tahutud, ukse kohal olev palk on tahutud kaardu. Uks on tenderpostidele kinnitatud sepistatud 30 cm pikkhingedega, mis ei ole algupärased. Ukse kohal on otsaviilu palkidesse tehtud süvend sissekäiguikooni jaoks. Aknaid tsässonal ei ole.

Algselt oli hoonel laudkatus, millest annab tunnistust pärlinkonstruktsioon. Viimase remondi käigus pandi hoonele eterniitkatuse asemele taas laudkatus. Eterniitkatus oli pandud pärast 1975. aastat, kuna 1974. aasta Kreutzwaldi memoriaalmuuseumi ekspeditsiooni märkmetes on kirjas, et hoonel on katkine laudkatus. Märgitakse ka, et tsässonat on varem värvitud punaseks, kuid värv on kulunud.
1920. aastate paiku tehtud fotol on hoone ilma välisvoodrita, pikipärlinitele toetuva laudkatusega ja ilma eeskojata. Esikülje ülaosas, katuseviilu all, endise arvatava ikoonisüvendi kohal, on lihtne puulippidest ladina rist. 1974. aasta fotol on hoonel juba eeskoda, mis on praeguseni säilinud. 

## Sisustus

Tsässona tagaseinas on ikooniriiul paari ikooniga. Varem on tsässonas olnud ka ikoon, millel oli kujutatud püha Paraskeva, püha Nikolai Imetegija ja püha Anastasia, ning üks ikoonialus (1974. aasta Kreutzwaldi memoriaalmuuseumi ekspeditsioon).

## Vaata ka
*Tsässonate loetelu

## Viited

## Kirjandus
*Jaanus Plaat, Arne Maasik. Rokina. Nahtsi (Anastassia) tsässon. - Õigeusu kirikud, kabelid ja kloostrid Eestis. Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn 2011. Lk 874–879
Eohippus

**Eohippus** (*Eohippus*) on välja surnud hobuslaste perekond ja hobuslaste ürgseim eellane.

Eohippuse perekonda klassifitseeritakse üksainus hobuse liik: 
* † *[[Eohippus angustidens]]*  (Cope, 1875).

Eohippus elas Põhja-Ameerikas alam-eotseenis.  

## Viited

## Välislingid
*Chester Stock,*[http://calteches.library.caltech.edu/332/1/stock.pdf The Dawn Horse or Eohippus]*, aprill, 1947, Veebiversioon (vaadatud 17.11.2013) (inglise keeles)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Eohippus]] seisuga 17.11.2013.*
Vasknarva vald

**Vasknarva valla** nime on kandnud kaks valda:

* **[[Vasknarva vald (1939)|Vasknarva vald]]**, 1939. aastal moodustatud vald Virumaal
* **[[Vasknarva vald (Vaivara kihelkond)|Vasknarva vald]]** Vaivara kihelkonnas
Tartu Ülikooli Riigikaitselise Õpetuse Instituut

**Tartu Ülikooli Riigikaitselise Õpetuse Instituut** tegutses aastail 1939–1940.

Instituudi juhataja oli kolonel (hiljem kindralmajor) August Traksmaa ja juhataja abi kolonelleitnant Henn-Ants Kurg.

Õppetöö algas 25. jaanuaril 1939. Tartu Ülikoolis oli sel ajal umbes 2100 üliõpilast, kellel tuli osa võtta sõjalisest õpetusest. Umbes pooled neist kuulusid Kaitseliitu. Tartu üliõpilased moodustasid ühe rügemendi, mille ülem oli instituudi juhataja kolonel August Traksmaa, 1. pataljoni ülem major Voldemar Aaviste ja 2. pataljoni ülem kapten Oskar Pollisinski. Auastmete järgi oli rügemendis 5. jaanuaril 1939 ohvitsere 535, allohvitsere 315, reamehi 750, sõjaväes mitteteeninuid 290 ja tervislikkudel põhjustel vabastatuid 210. Väeliikide järgi oli jalaväelasi 1120, suurtükiväelasi 250, ratsaväelasi 52, sideala mehi 120, pioneere 65, mitteteeninuid ja teenistusest vabastatuid 493.

Instituudi õppejõud olid: 
*major, hiljem kolonelleitnant Voldemar Aaviste 
*mag. chem. Heinrich Arro
*cand. chem. Dietrich Buxhoeveden
*kindralmajor Martin Jervan
*kolonel Peeter Kann
*kolonelleitnant Henn-Ants Kurg
*kapten Tõnis Leisner
*kolonelleitnant, hiljem kolonel Eduard Melts
*leitnant, hiljem kapten Oskar Mõttus
*kapten, hiljem major Oskar Pollisinski
*kolonel Eduard Putmaker
*kapten, hiljem major Karl Raamat
*kolonelleitnant Ludvig Teder
*dr. phil. nat. Leonhard Tiganik
*kolonel Konstantin Trakmann
*kolonel August Traksmaa 
*kapten Boris Voogas

## Viited
Räpina vald (Räpina kihelkond)

**Räpina vald** (saksa keeles *Gemeinde Rappin*) oli vald Räpina kihelkonnas Võrumaal. Vallamaja asus Räpinas.

Vald kuulus Riigivolikogu 78. valimisringkonda, kust valiti Eduard Peedosk.

1938. aastal liideti vallaga Võõpsu alev.

Vallas sündis EAÕK piiskop Joann (Bulin) ja metsateadlane Elmar Kohh.

## Viited
Traatside

**Traatside** on informatsiooni edastamine traadist elektrijuhtmete kaudu. Sideliini juhtmeteks on tänapäeval enamasti kaabli voolujuhtivad sooned. Varem kasutati telegraafi- ja telefoniliinidena õhuliine, mille paljasjuhtmed on riputatud mastide otsa kinnitatud isolaatoritele.
Võnkemood

**Võnkemood** ehk **lainemood**, erialatekstis lühidalt **mood** (inglise k *mode*) on füüsikas mehaanilises või akustilises võnkesüsteemis ja lainejuhtmes või valguskaabli kiududes leviv kindla ruumilise struktuuri ja sagedusega võnkumine või laine.

Mood on näiteks võnkuvas pillikeeles tekkiv põhitoonile või mõnele ülemtoonile vastav seisulaine. Kinnises ruumis tekkivad seisvad lained on ruumimoodid. Laseri kiires võib olla mitme lainepikkuse ja polarisatsiooniga moode.
Optiline side

**Optiline side** on informatsiooni edastamine niisuguse elektromagnetkiirguse abil, mis lainepikkuselt jääb valguse ja infrapunakiirguse piirkonda. Optilise kiire levikeskkonnaks võib olla atmosfäär ja avakosmos või siis valgusjuhe läbipaistvast materjalist  kiu kujul (valguskaablis).

Kiirgusallikaks on tänapäeval laserid. Et optiline kiir kannaks informatsiooni, moduleeritakse teda informatsiooni kandva analoogsignaaliga (tavaliselt impulsskoodmodulatsiooni põhimõttel). Vastuvõetud signaali muundab tagasi elektrisignaaliks fotodiood.

Valguskaabli kaudu toimuva optilise side olulised eelised traatside ja raadioside ees on häirekindlus, väikesed kaod ja sideliini suur läbilaskevõime (ühel kiul 1…100 Gbit/s).

Valgusjuhtmel põhinev optiline side hakkas välja kujunema 1970. aastail, esialgu suurlinnade telefonikeskjaamade vahel. Tänapäevaks on valguskaabel kaugsides (sealhulgas mandritevahelises sides) traatsoontega kaabli täielikult asendanud ja seda eelistatakse ka lähisides (kohtvõrkudes, kaabeltelevisioonivõrkudes).

## Vaata ka
*Kiudoptika
*Valgusjuhe
*Valguskaabel

## Välislingid
* Optilised sidesüsteemid
* Optical-communication
Kaitseminister

**Kaitseminister** on valitsuses minister, kelle ülesanne on riigi kaitsepoliitika kavandamine. Kaitseminister on kaitseministeeriumi juht. 

## Vaata ka
*Eesti kaitseminister
*Taani kaitseminister
Madu-odaangerjas

**Madu-odaangerjas** (varem ka **maduangerjas**; *Myrichthys colubrinus*) on kalaliik. 

## Klassifikatsioon
*1979. aastal klassifitseeriti madu-odaangerjas kalaliigina (*Chlevastes colubrinus*) teravsabaangerlaste sugukonda *[[Chlevastes]]* perekonda.

*Tänapäeval liigitatakse madu-odaangerjas kalaperekonda odaangerjas (*Myrichthys*) kalaliigina *Myrichthys colubrinus*.

## Viited

## Välislingid
*
*Sissekanne FishBase-s
*Sissekanne WoRMS-is
Deron Williams

**Deron Michael Williams** (sündinud 26. juunil 1984 Parkesburgis Lääne-Virginias) on USA endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 12 hooaega. Williams on USA koondisega tulnud kahekordseks olümpiavõitjaks.

## NBA karjäär
2005. aasta NBA *draft*'ist kolmandana Utah Jazzi valitud Williams mängis Jazzi meeskonnas viis ja pool aastat ning tõi oma parimal, 2010/11. hooajal keskmiselt 21,3 punkti ja 9,7 resultatiivset söötu mängus.

2011. aasta veebruaris vahetati Williams New Jersey Netsi. Williams mängis 2012. aastal Brooklynisse kolinud ja seetõttu nime vahetanud klubis kokku ligi viis aastat ja siirdus seejärel 2014. aasta suvel Dallas Mavericksi. 

Dallas loobus keskmiselt 13,7 punkti ja 6,2 tulemuslikku söötu toonud Williamsi teenetest 2017. aasta veebruaris, misjärel liitus ta karjääri viimaseks pooleks hooajaks Cleveland Cavaliersiga.

## Saavutused
### NBA
* Kolm korda valitud NBA tähtede mängule (2010–2012)
* Kaks korda valitud NBA sümboolsesse teise viisikusse (2008, 2010)
* NBA uustulnukate sümboolne esiviisik (2006)

### USA korvpallimeeskond
* 2008. aasta suveolümpiamängud: kuldmedal
* 2012. aasta suveolümpiamängud: kuldmedal

## Välislingid
* 
*Deron Williams – NBA.com
*Deron Williams – Basketball-Reference.com
Sideliin

**Sideliin** on seadmetest ja keskkondadest (maapind, atmosfäär, kosmos) moodustatud trakt (kulgemistee), mille kaudu elektrisignaalid jõuavad infoallikast vastuvõtjani. Sideliiniks võib olla traatsideliin, raadiosideliin ja optilise side liin, sealhulgas valguskaabelliin. Sideliin sisaldab harilikult mitu sidekanalit ehk infoedastuse teekonda, näiteks sagedusvahemiku kujul. 
## Vaata ka
*Optiline side
*Raadioside
*Traatside
## Viited
Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liit

**Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liit** (lühend EMPL) on 1996. aastal asutatud, valdavalt puidu- ja metsatööstusega seotud ettevõtteid ühendav mittetulundusühing.

EMPLi tegevuse eesmärkideks on oma liikmeskonna huvide esindamine ja kaitse ning mehaanilise ja keemilise metsatööstuse väljaarendamiseks vajalike seadusandlike ja majanduslike tingimuste loomisele kaasa aitamine.

2002. aastal käivitas liit projekti "Puuinfo", mille eesmärgiks on säästva puidukasutuse suurendamine. 2003. aastal alustatud projekti "Tee metsa" eesmärgiks on metsa ja puiduga seotud informatsiooni levitamine.

Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liit on Eesti Kaubandus-Tööstuskoja ja Eesti Tööandjate Keskliidu liige. Alates 2002. aastast on EMPL Euroopa Puidutööstuste Konföderatsiooni CEI-Bois liige, alates 2004. aastast Euroopa Vineeritootjate Liidu FEIS liige. EMPLil on head koostöösuhted Eesti Metsaseltsi, Eesti Erametsaliidu, Eestimaa Looduse Fondi, Euroopa Saeveskite Liidu, Soome ja Rootsi Metsatööstuste Liidu ning Euroopa Komisjoni Delegatsiooniga Eestis.

EMPL haldab portaali Estonian Timber ning teeb koostööd Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusega eksportivate metsatööstusettevõtete andmebaasi ajakohastamisel.

EMPL korraldab oma liikmetele infopäevi ja seminare aktuaalsetel metsatööstuslikel ja -poliitilistel teemadel, osaleb erinevatel puidukasutamist propageerivatel üritustel, korraldab välis-äridelegatsioonide külaskäike Eestisse jne.

2023. aastal oli liidu juht Henrik Välja.

## Vaata ka

* metsandus
* puidutööstus
* langetamine
* metsanduse mõisteid

## Viited

## Välislingid
* EMPLi koduleht
* Puuinfo
* Tee Metsa
* Estonian Timber
Esindaja

**Esindaja** on esindussuhtes olev isik kes esindab isikut või isikute rühma esindusõigust tõendava dokumendi, kas seaduse, volituse või akti alusel, tehingute tegemisel, huvide kaitsmisel, kohtus esindamisel jpm.

Esindaja on laialt kasutatav mõiste, millel võib igas valdkonnas olla oma tähendus, näiteks õigussuhetes on kas advokaat (või vandeadvokaat) kliendi esindaja, ravimitööstustel on ravimiesindajad, turustus- ja müügivaldkonnas on müügiesindajad jpm. 

Esindaja võib olla ka valitud näiteks osariikide esindaja on Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja liige. 

Esindajaks võidakse nimetada ka paljude distsipliinide eestkõnelejaid (kaitsjaid), näiteks loomaõiguste (loomaeetika), inimõiguste, seksuaalvähemuste, naisõiguste esindaja jpm.

Esindajaks peetakse ka bioloogias mingi liigi esindajat. Esindaja mõistet kasutatakse ka matemaatikas. 

Esindajat võidakse kasutada ka ülekantud tähenduses, näiteks peetakse madu kuradi esindajaks. 

## Vaata ka
*advokaat
*agent
*Ameerika Ühendriikide Esindajatekoda
*delegaat
*diplomaat
*eriesindaja
*esindatav
*esindus
*esindusdemokraatia
*esinduskulud
*müügiesindaja
*rahvaesindaja
*ravimiesindaja
*riigi julgeoleku volitatud esindaja
*saadik
*seaduslik esindaja
*täievoliline esindaja
*volitatud esindaja
*volitus
Raudteelaste Kodu

**Raudteelaste Kodu** (mitteametlikult ka *Kaarepere raudteelaste kodu*) oli "Raudteelaste Kodu seadusega" (1928) rajatud asutus Tartumaal Kaarepere külas (praegu jääb küla Jõgeva maakonda).

Raudteelaste Kodu asutati muu hulgas selleks, et hooldada abi vajavaid riigi raudteeteenistujaid ja -töölisi ning nende perekondi.

Raudteelaste Kodu oli Raudteede Talituse heategev asutis, mille ülesandeks oli:
# anda peavarju ja võimaldada ülalpidamist abitarvitavatele teenistusest lahkunud riigi raudteeteenijatele ja -töölistele ning nende perekonnaliikmetele;
# võimaldada tervisekosutamist riigi raudteeteenijatele ja -töölistele ning nende perekonnaliikmetele;
# korraldada riigi raudteeteenijate ja -tööliste lastele suvekoloniisid.

Raudteelaste Kodu varanduse moodustasid:
1) Riigi Raudteedevalitsusele Vabariigi Valitsuse otsusega 11. juulist 1923. a. raudtee invaliidide kodu asutamiseks üleantud riiklikust maatagavarast planerimise korras eraldatud Kaarepere (Tartumaal) asunduse krundid nr 34, 34-a, 35, 36, 36-a, 45, 46, 47, 48, 48-a, 49, kokku 145 hektaari ja peale selle 21 hektaari suurune metsatükk nr A1 ja 5 hektaari suurune turbaraba Visusti rabast, kõik kokku 171 hektaari ja sellel maa-alal asuvad päraldised ning hooned, välja arvatud meiereihoone ühes ¼ hektaari maa-alaga;

2) punkt 1. tähendatud kinnisvara juurde kuuluv elus ja elutu inventar;

3) 50.000-krooniline majapidamise operatsiooni kapital, mis antakse riigikassast eelarve korras;

4) abiandmise fond, mis kujuneb Raudteelaste Kodu kinnisvarade majapidamise puhaskasust määratavast osast ja muudest juhuslikkudest sissetulekutest.

Raudteelaste kodus kasvatati katseloomadeks merisigu.

## Vaata ka
*Kaarepere raudteejaam

## Viited
Kalabariia (perekond)

**Kalabariia** (*Calabaria*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Kalabariia perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik:
**Calabaria reinhardti* – kalabariia (Beddome, 1867)

Varem arvati kalabariia liivaboalaste alamsugukonda, nüüd alamsugukonda *[[Calabriinae]]*.

## Levila
Kalabariia elab Lääne- ja Kesk-Aafrikas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Calabaria reinhardtii]] seisuga 18.11.2013.*
Calabaria

**Calabaria** võib tähendada:

****Calabaria*** on maoperekonna kalabariia teaduslik nimetus;
****Calabaria*** on maoperekonna kummiboa (sgk liivaboalased) taksonoomiline sünonüüm.
Kummiboa (perekond)

**Kummiboa** (*Charina*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Kummiboa perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *Charina bottae* (Blainville, 1835) – kummiboa
* *[[Charina umbratica]]* (Klauber, 1943)

Varem arvati kummiboa liivaboalaste alamsugukonda, nüüd alamsugukonda *[[Charininae]]*.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Charina]] seisuga 18.11.2013.*
Wenona (täpsustus)

**Wenona** on mitmetähenduslik sõna:

***[[Wenona]]** on USA-s Marylandi osariigis Somerseti maakonnas olev kohaliku omavalitsuseta paik
***[[Wenona (Illinois)|Wenona]]** on linn USA-s Illinoisi osariigis
***[[kummiboa (perekond)|Wenona]]** on maoperekonna kummiboa (sgk liivaboalased) taksonoomiline sünonüüm
Lichanura

***Lichanura*** on maoliste perekond boalaste sugukonnast.

## Liigid
Perekonda *Lichanura* arvatakse kaks liiki:
* *[[Lichanura orcutti]]* Stejneger, 1889
* *[[Lichanura trivirgata]]* Cope, 1861

Varem arvati perekond *Lichanura* liivaboalaste alamsugukonda, nüüd alamsugukonda *[[Charininae]]*.

## Viited
Liivaboa

**Liivaboa** (*Eryx*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Liivaboa perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Eryx borrii]]* Lanza & Nistri, 2005 
* *[[Eryx colubrinus]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Eryx conicus]]* (Schneider, 1801)
* *[[Eryx elegans]]* (Gray, 1849)
* *Eryx jaculus* (Linnaeus, 1758) – lääne-liivaboa
* *[[Eryx jayakari]]* Boulenger, 1888
* *[[Eryx johnii]]* (Russell, 1801) – india-liivaboa
* *[[Eryx miliaris]]* (Pallas, 1773) – kaevur-liivaboa
* *[[Eryx muelleri]]* (Boulenger, 1892)
* *[[Eryx somalicus]]* Scortecci, 1939
* *Eryx tataricus* (Lichtenstein, 1823) – ida-liivaboa
* *[[Eryx whitakeri]]* Das, 1991. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Eryx (genre)]] seisuga 18.11.2013.*
Hans Pruul

**Hans Pruul** (1875–1948) oli eesti bibliofiil ja omavalitsuspoliitik.

Ta oli Alliku talu peremees ja aastail 1919–1924 Vihula vallavanem.

Tema isa oli Metsiku Õppija Seltsi president Danel Pruul. Hans Pruuli tütar Helmi Lensküll müüs seltsi ja oma isa säilinud raamatud 1966. aastal Eesti Rahvusraamatukogule, kus seda säilitatakse Metsiku koguna.
Rahvastepall

**Rahvastepall** on pallimäng, kus mängijad püüavad vastasvõistkonna liikmeid palliga tabada.

Seda mängitakse väljakul, mis on jaotatud kaheks võrdseks pooleks ehk linnaks.

## Reeglid

Mängijad jaotatakse kahte võrdarvulisse võistkonda, neist igaühes peab olema vähemalt neli liiget. Ametlike võistluste korral kuulub igasse võistkonda 10 liiget.

Võistkondade kaptenid määravad loosimise teel kindlaks, kumb võistkond mängu alustab. Mängu käigus üritavad kapten ja tema võistkonna liikmed tabada palliga vastasvõistkonna väljakupoolel asuvaid mängijaid.

## Viited

## Välislingid
* Rahvastepalli reeglid
*Video
Exiliboa

***Exiliboa*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Exiliboa* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik:
**[[Exiliboa placata]]* Bogert, 1968. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Exiliboa placata]] seisuga 18.11.2013.*
Vārenbroka mõis

**Vārenbroka mõis** (läti keeles *Vārenbrokas muiža*, ka *Vārnavas muiža*; saksa keeles *Wahrenbrock*) oli mõis Kuramaal Sēlpilsi kihelkonnas. Endine mõisasüda asub tänapäeval Lätis Jēkabpilsi piirkonnas Viesīte vallas Vārnavas.

Endiste omanike seas on Dollertid, Taubed, Bolschwingid, Elmptid, Bordeliused. Mõis kuulus võõrandamiseni aastal 1922 von Behride perekonnale. Mõisasüda koos 55 hektari suuruse ümbritseva maaga jäi ka pärast võõrandamist varasemale omanikule Georg von Behrile alles, aastast 1930 rentisid nad need valdused välja. Pärast teist maailmasõda asus mõisakompleksis kolhoosi kontor koos kinosaali ja klubiga, vahepeal tegutses seal ka kool. Aastast 1970 on hooned olnud kasutusel elumajadena, tänapäeval on need eravalduses.

Klassitsistlik puidust peahoone ehitati 19. sajandi alguses ja on Lätis ainulaadne. Hoonet kaunistab nelja sambaga portikus. Sajandi lõpus lisati punastest tellistest juurdeehitis. Aastal 1905 peatusid seal karistusretkel olevad tragunid.

Mõis tegeles põllunduse ja aiandusega (mõisakompleksi juurde kuulus suur õunaaed), kasvatati piimakarja. Mõisa juurde kuulusid lubjaahi ja telliselööv, samuti oli rajatud katlamaja. Mõisa arvukatest kõrvalhoonetest on säilinud ait ja koos peahoone juurdeehitisega rajatud punastest tellistest laut, kuigi mõisasüdame juurde kuulusid omal ajal veel näiteks tall, kaks teenijate maja ja küünid. Hajusalt paiknenud hoonete vahele ehitati pärast agraarreformi uusi hooneid ja peahoonest kaugemale jäänud ehitised jäid kasutuseta. Praegu on peahoone koos säilinud kõrvalhoonetega ühe omaniku valduses.

Park asub peahoone ja Sunākste kirikla vahel, olles ühine. Pargis asub unikaalne erinevatel tasanditel olevate tiikide kaskaad.

Mõisast kaks kilomeetrit eemal Sunākste kiriku juures asub Stenderite suguvõsa rahula, kuhu on maetud  õnnetu armastuse ohver Vārenbroka mõisniku tütar Angele von Behr.
## Välislingid
* Sissekanne Läti mõisate saidil (*läti keeles*)
Tabore

**Tabore** on küla (*vidējciems*) Lätis Augšdaugava piirkonnas, Tabore valla halduskeskus.

Asulas asub Tabore mõisa (*Tabor*) süda. Kui Tabore oli kolhoosi "Zarja" keskus, liideti sellega lähedal asunud Liellaši küla. Aastatel 2009–2021 jäi asula Daugavpilsi piirkonda.

Mõisa peahoones asub põhikool, Tabores on ka raamatukogu.


Pilt:Школа в поселке Таборе.jpg|Tabore koolimaja
Tabore mõis

**Tabore mõis** (läti keeles *Tabores muiža*, ka *Tābaras muiža*, saksa keeles *Tabor*) oli mõis Kuramaal Daugavpilsi kihelkonnas. Tänapäeval asub endine mõisasüda Lätis Augšdaugava piirkonnas Tabore vallas Tabores. 

Tabore mõis kuulus võõrandamiseni aastal 1920 von Engelhardtide perekonnale. Peahoone ehitati aastal 1875. Hoone jäi Engelhardtide kätte ka pärast võõrandamist, kuuludes neile aastani 1939. Praegu asub hoones Tabore kool.
Eryx

**Eryx**, **ERYX** on mitmetähenduslik sõna:

**[[Eryx]]*, **[[liivaboa]]**, maoperekond sgk liivaboalased;
***[[Eryx (Sitsiilia)|Eryx]]** iidne linn Sitsiilias ja ka mägi millele linn püstitati, tänapäeval Erice;   
***[[Eryx (mütoloogia)|Eryx]]**, kreeka mütoloogias Eryx'i linna kuningas;
***[[ERYX]]**, on prantsuse päritolu juhitav tankitõrjeraketisüsteem. 

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Eryx (disambiguation)]] seisuga 18.11.2013.*
Šengeida

**Šengeida** (ka **Šēnheida**) on küla (*mazciems*) Lätis Augšdaugava piirkonnas Skrudaliena vallas.

Asulas asub endise Šēnheida mõisa (*Schönheyde*) peahoone. Aastatel 2009–2021 jäi asula Daugavpilsi piirkonda.

Pilt:Šengeidas muižas pils 2001-08-11.jpg
Šēnheida mõis

**Šēnheida mõis** (läti keeles *Šēnheidas muiža*, saksa keeles *Schönheyde*) oli mõis Kuramaal Daugavpilsi kihelkonnas. Tänapäeval asub endine mõisasüda Lätis Augšdaugava piirkonnas Skrudaliena vallas Šengeidas. 

Šēnheida mõis kuulus aastast 1749 kuni võõrandamiseni aastal 1920 von Engelhardtide perekonnale. Uusgooti stiilis punastest tellistest peahoone ehitati aastal 1870. Hoone jäi Engelhardtide kätte ka pärast võõrandamist, kuuludes neile aastani 1939. Vahepeal viljalaona kasutatud hoones asuvad praegu korterid. 

Mõisa juurde kuulub ka Engelhardtide perekonna rahula. Rahulat ümbritseb metallist tara, rahula keskel on nelja meetri kõrgune tammepuust rist. Rahula juurde viib peahoone juurest pärnaallee.
Adi keel

**Adi keel** (või ka **abhor, abor, boga’er luoba, lhoba, luoba**) on üks Hiina-Tiibeti keelte hulka kuuluv Põhja-Assami keeltest.

Ainuüksi Indias on 97 000 adi keele kõnelejat (2001. aastal). Kõnelejate arv eri piirkondades kokku aga ulatub 100 190 inimeseni. Peamiselt kasutab adi keel ladina kirja, Hiinas tiibeti kirja. Selle keele kõnelejad on adid.

## Keelesugulus
:*Hiina-Tiibeti keelkond
::*Tiibeti-Birma keeled
:::*Põhja-Assami keeled
::::*adi keel

## Kõnelejate asualad
Adi keelt räägitakse Arunachal Pradeshis (India osariik): Ida-, Lääne- ja Ülem-Siangi ringkonnad, Ülem-Subansiri ja Dibangi oru ringkonnad, aga ka Assamis, põhjapoolsetel mägedel Assami orus, Bhutani ja Buruli jõe vahelisel alal. Lisaks räägitakse seda ka Bhutanis ja Hiinas (*boga’er luoba*).

Fail:Arunachal Pradesh in India (disputed hatched).svg| Arunachal Pradesh

## Põhiarvsõnad 1–10
# – *ā-kā*
# – *ā-ñī-ko*
# – *ā-ūm-ko*
# – *ā-pī-ko*
# – *pil-ŋo*
# – *ā-keŋ-ko*
# – *kī-nit-ko*
# – *pi-ñi-ko*
# – *ko-nāŋ-ko*
# – *ē-iŋ-ko*

## Keele struktuur
Adi keel on aglutineeriv keel. Adi keele häälikusüsteem koosneb 15 konsonandist ehk kaashäälikust. Nendest neli on nasaalsed konsonandid – m, n, ŋ, ñ. Lisaks on veel üheksa vokaali ehk täishäälikut ja kuus diftongi ehk kahest erinevast täishäälikust koosnevat ühendit (kaksiktäishäälikut). Diftonge kasutatakse väga vähe.

Lauseliikmete järjekord (sõnajärg) lauses on alus, sihitis ja tegusõna (*Subject-Object-Verb*, *SOV*). Abisõnad näitavad grammatilisi kuuluvusi. Eristatakse pikki ja lühikesi vokaale. Suurem osa sõnu on pikemad kui kolm silpi. Laensõnad on laenatud enamasti tiibeti keelest.
* Omadussõna – *erki*
* Nimisõna – *biidung*
* Mitmus – *boje*
* Ainsus – *baatel*
* Tegusõna – *engun*

### Sood
Sugu – *luube.* Sulgudes näide, tähendus 'koer'
* Naissugu – *ane luube (kiine)*
* Meessugu – *abo luube (kiibo)*
* Kesksugu – *dajam luube (ekii)* 

### Võrded
(Algvõrre-keskvõrre-ülivõrre)*botte* – *botteyana* – *botte yalumna* (suur, suurem, suurim)Emotsioone edasi andvad sõnad: *Abah! Eh! Oh! Ah! Wah! Ei! Ayah! Ubi!* 

### Keelenäide
*No kape la?* – Kuidas sul läheb?*Ngo ai dung.* – Mul läheb hästi.

## Huvitavat
Adid kasutavad ka assami, hindi ja nepali keelt. Adi keel sarnaneb ka adi galo keelega, kuid need keeled on sotsiolingvistiliselt erinevad/kauged. Adi keelel on arvatavalt 19 dialekti. Adi keeles tehakse raadiosaateid ja ka piibel on tõlgitud adi keelde (2005–2009).

## Viited

## Välislingid
* Salvestis adikeelsest piiblilugemisest
* Poolik adi – inglise sõnaraamat
Jordan Eberle

**Jordan Leslie Eberle** (sündinud 15. mail  1990 Reginas Saskatchewani provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Seattle Kraken ründajana paremäärel.

Aastatel 2006–2010 mängis ta Western Hockey League'i (WHL) klubis Regina Pats. Hooajal 2009–10 pälvis ta WHL-i hooaja parimale mängijale antava Four Broncos Memorial Trophy. Lisaks valiti ta sel hooajal kogu Canadian Hockey League'i parimaks mängijaks.

2008. aastal valis Edmonton Oilers ta NHL-i ''draft''is 22. valikuna. NHL-is debüteeris ta Oilersi meeskonnas 7. oktoobril 2010 mängus Calgary Flamesi vastu. Ta lõi selles mängus ka värava, mis valiti NHL-i hooaja parimaks. Debüüthooajal lõi ta NHL-is 18 väravat ja andis 25 väravasöötu. Hooaeg 2011–12 on olnud Eberle NHL-i karjääri jooksul seni resultatiivseim (34+42). 2012. aastal valiti ta NHL-i tähtede mängule. 11. veebruaril 2016 tegi Eberle mängus Toronto Maple Leafsi vastu oma esimese kübaratriki NHL-is.

Aastatel 2017–2021 mängis ta New York Islandersis.

2021. aasta juulis valis Seattle Kraken Eberle NHL-i *Expansion Draft*is. 4. novembril 2021 tegi ta mängus Buffalo Sabresi vastu Krakeni ajaloo esimese kübaratriki.

2009. aastal tuli Eberle Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Aasta hiljem võideti hõbemedal, kui kaotati USA eakaaslastele. 2010. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel lõi Eberle kaheksa väravat, sh kaks väravat finaalis USA vastu, ja oli Rootsi mängija André Peterssoni kõrval turniiri suurim väravakütt. Eberle valiti lisaks turniiri väärtuslikumaks mängijaks, turniiri sümboolsesse koosseisu ja parimaks ründajaks. Kanada jäähokikoondise koosseisus tuli ta 2015. aastal maailmameistriks.

## Viited

## Välislingid
*Jordan Eberle NHL.com lehel
*Jordan Eberle – Eliteprospects
*Jordan Eberle hockeydb.com lehel
Prode

**Prode** on ilma elaniketa küla (*mazciems*) Lätis Augšdaugava piirkonnas Prode vallas.

Küla asus endise Prode mõisa (*Prohden*) süda. Aastatel 2009–2021 jäi küla Ilūkste piirkonda.
LN

**Ln** või **ln** võib tähendada mitut asja.
***ln** on naturaallogaritmi tähis
***ln** ob lingala keele kood
***[[Ln (Unix)|ln]]** on Unixi käsk linkide loomiseks
***Ln** on lantanoidide üldistav tähis