open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jaunklidzis

**Jaunklidzis** on küla (*ciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Plāņi vallas. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel, valla keskusest Plāņist 8,5, endisest piirkonnakeskusest Strenčist 8 ja Riiast 142 kilomeetri kaugusel.

Küla rajati Nõukogude perioodil kui Plāņi sovhoosi keskasula. Küla kohal asus varem kohalik seltsimaja, kus asusid ka kinosaal, koorejaam, raamatukogu ja postkontor. 2010. aastal ehitati selle varemetele uus kohalik seltsimaja-raamatukoguhoone, mis jäljendab 1785. aastal rajatud valla seltsimaja, mille originaal asub 1940. aastast Läti vabaõhumuuseumis. Aastail 2009–2021 kuulus küla Strenči piirkonda.

Külas on Bērziņi ja Jaunklidzise bussipeatus. 

## Elanikkond


* 80 (1970)
* 118 (1979)
* 111 (1989)
* 118 (2000)

* 98 (2011)
* 90 (2018)
* 75 (2021)
* 84 (2025)


## Viited
Tooni loodusala

**Tooni loodusala** on loodusala, mis asub Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Tammiku külas. Loodusala pindala on 22 ha.

Loodusala on kinnitatud 2011. Loodusalal pesitseb must-toonekurg.

## Viited

## Välislingid
*
Endla loodusala

**Endla loodusala** on loodusala, mis hõlmab alasid Lääne-Viru, Järva ja Jõgeva maakonnas. Loodusala pindala on umbes 10 000 ha.

Loodusala on kinnitatud 2008, et teiste seas kaitsta järgmisi liike: tiigilendlane, kaunis kuldking, Eesti soojumikas.

## Viited

## Välislingid
*
Matthew Walker

**Matthew P. Walker** (sündinud Liverpoolis Inglismaal) on Briti ja Ameerika Ühendriikide neuroteadlane.

Ta on New York Timesi bestselleri "Miks me magame" autor. See teos on tõlgitud 34 keelde.

Walker lõpetas 1996. aastal Nottinghami Ülikooli ja sai 1999. aastal Swindonis asuvast Medical Research Councilist doktorikraadi neurofüsioloogias. Ta töötas aastatel 2004–2007 Harvard Medical Schoolis psühhiaatria professorina. 2007. aastast on ta California Ülikoolis Berkeleys neuroteaduse ja psühholoogia professor.

Ühtlasi on Walker California Ülikooli Berkeleys psühholoogia osakonnas tegutseva Uneteaduse keskuse rajaja ja direktor. Walkeri uurimisvaldkond on kognitiivne neuroteadus ja tema teadustöö teemaks on une mõju inimese tervisele.

## Teosed
* 2017 – "Why We Sleep: Unlocking the Power of Sleep and Dreams", Penguin Random House (eesti keeles "Miks me magame. Une ja unenägude vägi". Tõlkinud Triin Olvet. Teadustoimetanud Jaan Aru. Kirjastus Argo: Tallinn, 2018. ISBN  978-9949607686).

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
August Rei parlamendiuuringu stipendium

**[[August Rei]] parlamendiuuringu stipendium** on Riigikogu Kantselei välja antav stipendium magistrandile või doktorandile, kelle teadustöö on seotud parlamendiga, parlamentarismiga või Eesti parlamentaarsete kogudega.

Stipendiume jagatakse aastast 2008.

## Stipendiaadid
*2008 Mihkel Solvak, “Private member’s bills in parliament – a comparative study of Finland and Estonia”
*2009 Priit Kallakas, “Erakondade liikmeskondade areng Eestis 1995–2009”
*2010 Getter Tiirik, “Erakonna sisedemokraatia Erakonna Isamaa ja Res Publica Liit ning Eesti Reformierakonna näitel”
*2011 Katerina Gorobets, “Kirjalike küsimuste eesmärgid Riigikogu XI koosseisu näitel”
*2012 Kadri Vakmann,“Mechanical Effects of Electoral Systems on Proportionality and Parliament Fragmentation” ja Dmitri Gerassimov, „Neoliberalismi hegemoonia kehtestamine seadusloomes Eesti näitel“
*2013 Andres Reiljan, “Rahva usaldus parlamendi vastu Euroopa riikides”
*2014 Märten Veskimäe, “Seadusloome funktsioon täidesaatvas ja seadusandlikus institutsioonis” ja Lukas Pukelis, “Informal mutual oversight mechanisms in coalition governments Insights from the Baltic states for theory building”
*2015 Kristiine Järvan, "Avastus valimisvõistlustele Eesti 2015. aasta Eesti 2015. aasta parlamendivalimistel"
*2016 Vladimir Svet, “Riigikogu enesekorraldusõigus ajaloolises ja võrdlevas perspektiivis” ja Jürgen Tamme, “Eesti parlamentaarsete kogude välispoliitiline pädevus 1917-1940”
*2022 Karl Lembit Laane, “Vabariikluse mõtteloo mõju Eesti Vabariigi loomise aruteludele”
*2023 Anna Agejeva, “Eelarve ja selle menetlemise läbipaistvus”
*2024 Oliver Daniel, „Lünk seaduste õigustamisega seatud ootuste ja praktika vahel. Analüüs valitud Eesti seaduste alusel“

## Viited

## Välislingid
*Stipendiumist Riigikogu kodulehel
Huillitše keel

**Huillitše keel ** on araukaani keelte hulka kuuluv keel, mida räägitakse Tšiili keskosas Los Lagose ja Los Ríose piirkonnas. 

Huillitše keelt kõnelevad üksikud vanainimesed. Enamik etnilisest rühmast on üle läinud hispaania keelele.

## Viited
Lev Mehlis

**Lev Mehlis** (vene keeles Лев Захарович Мехлис; 13. jaanuar (1. jaanuar vkj) 1889 Odessa – 13. veebruar 1953 Moskva) oli juudi rahvusest Nõukogude Liidu partei- ja riigitegelane ning sõjaväelane.

Lev Mehlis oli pärit juudi teenistuja perekonnast. Ta lõpetas kuus klassi Odessa Juudi Kommertskoolis. Töötas 1904–1911 kontoriametnikuna ja koduõpetajana. Aastatel 1907–1910 oli ta juudi sotsiaaldemokraatliku partei Poalei Zion liige. Alates 1911. aastast teenis Vene armees (1914–1917 kahurväes).

1918. aastal astus Mehlis Venemaa Kommunistlikku (bolševike) Parteisse. Kodusõjas osales komissarina.

1921–1922 töötas ta Tööliste-Talupoegade Inspektsiooni Rahvakomissariaadis, 1922–1926 VK(b)P Sekretariaadi sekretäri abina ja büroojuhatajana.

1926–1927 õppis Mehlis Kommunistlikus Akadeemias marksismi kursustel ja 1927–1930 Punase Professuuri Instituudis. Alates 1930. aastast oli ta ÜK(b)P Keskkomitee pressiosakonna juhataja ja samaaegselt ajalehe Pravda peatoimetaja. 30. detsembril 1937 määrati ta Punaarmee Poliitilise Valitsuse juhatajaks, millisele ametikohale ta jäi kuni 1940. aasta septembrini. 1940–1941 oli ta Nõukogude Liidu Riigikontrolli rahvakomissar ja NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu esimehe asetäitja. Alates 7. maist 1941 oli ta NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu Büroo liige ja alates 21. juunist 1941 Punaarmee Poliitilise Peavalitsuse juhataja.

Suure terrori ajal osales Mehlis repressioonides Punaarmee juhtivkooseisu vastu.

Mehlis mängis instrumentaalset rolli 1941. aasta sügisel 22. Eesti laskurkorpuse rindelt tagalasse töölaagritesse tõmbamisel.

19. märtsist 1946 kuni 27. oktoobrini 1950 oli ta Nõukogude Liidu riigikontrolli minister.

1949. aasta detsembris tabas teda insult ja ta oli 1950. aasta oktoobris halvenenud tervise tõttu sunnitud erru minema.

Ta oli ÜK(b)P Keskkomitee liikmekandidaat alates 1934. aastast ja liige alates 1937. aastast. ÜK(b)P Keskkomitee Orgbüroo liige oli ta alates 14. jaanuarist 1938 kuni 5. oktoobrini 1952.

## Viited
Emiliano Sala

**Emiliano Raúl Sala Taffarel** (31. oktoober 1990 Cululú – 21. jaanuar 2019) oli Argentina jalgpallur.

Ta hukkus 21. jaanuaril 2019, kui teda vedanud kerglennuk Piper PA-46 La Manche'i väina kohal alla kukkus. Ta oli äsja sõlminud lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Cardiff City ning oli teel oma esimesele treeningule uues klubis.
Kazruņģis

**Kazruņģis** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Plāņi vallas. Küla asub Vilkpura oja kaldal, valla keskusest Plāņist 5,1, endisest piirkonnakeskusest Strenčist 12,4 ja Riiast 141,5 kilomeetri kaugusel. Aastail 2009–2021 kuulus küla Strenči piirkonda.

Külas on Kazruņģise bussipeatus. 

## Viited
Šalkas

**Šalkas** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Plāņi vallas. Küla asub maantee A3 ääres, valla keskusest Plāņist 18,6, endisest piirkonnakeskusest Strenčist 2,5 ja Riiast 131,6 kilomeetri kaugusel. Aastail 2009–2021 kuulus küla Strenči piirkonda.

Šalkases asub Sedas pagrieziensi bussipeatus. 

Külas kasvav tamm kõrgusega 25 m on looduskaitse all.

## Elanikkond


* 63 (1989)
* 57 (2000)
* 50 (2007)


## Viited
Vadži

**Vadži** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Plāņi vallas. Küla asub Vadžupe jõe ääres, valla keskusest Plāņist 12,5, endisest piirkonnakeskusest Strenčist 10,4 ja Riiast 139,5 kilomeetri kaugusel. Aastail 2009–2021 kuulus küla Strenči piirkonda.

Vadžis on Vadži bussipeatus. 

Külas kasvavad Daibese tamm ja Jaunķiguļi tamm on looduskaitse all. Vadži asub osaliselt Ziemeļgauja kaitstaval maastikul.
## Viited
Višķi (Plāņi vald)

**Višķi** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Plāņi vallas. Küla asub valla keskusest Plāņist 4,3, endisest piirkonnakeskusest Strenčist 15,2 ja Riiast 144,3 kilomeetri kaugusel. Aastail 2009–2021 kuulus küla Strenči piirkonda.

Külas kasvav saar kõrgusega 25 m on looduskaitse all.

Külas asuvad Višķi bussipeatused. 

## Viited
Taurene vald

**Taurene vald** (läti keeles *Taurenes pagasts*) on vald Lätis Cēsise piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Dzērbene, Vecpiebalga, Kaive, Zosēni, Vaive ja Skujene vallaga.

Valla pindala on 102 km². 2016. aasta seisuga elas seal 882 inimest. Valla keskuseks on Taurene küla, vallavanem on Inese Saliņa.

## Ajalugu

Taurene valla eelkäijaks oli Nēķene vald, mis moodustati 19. sajandi alguses Nēķini mõisa maadele. Valla saksakeelne nimekuju oli Nötkenshof. 1920. aasta agraarreformi ajal kuulus vallas Nēķini mõisale 1150 hektarit maad, Lode mõisale 785 hektarit, Gusti mõisale aga 616 hektarit. Lisaks kuulusid valla alla veel osaliselt Dzērbene mõisa (70 hektarit) ja Dzērbene kirikumõisa (109 hektarit) maad.

Aastal 1925 nimetati Nēķene vald ümber Taurene vallaks. Aastal 1935 oli valla pindala 81,7 km² ja seal oli 1303 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Brežģise ja Taurene külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Taurene külanõukoguga likvideeritav Brežģise külanõukogu, aastal 1968 arvati aga Dzērbene sovhoosi maad Dzērbene külanõukogu koosseisu. Aastal 1975 liideti Taurene külanõukoguga osa Sērmūkši külanõukogu maadest. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Vecpiebalga piirkonda.

## Loodus

Vald asub Vidzeme kõrgustikul; mitmed sealsed tipud ulatuvad 200 m üle merepinna. Üks kõrgemaid tippe on Brežģise mägi (255 m). Valda läbib Koiva jõgi, teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Gaujiņa, Meļļupe ja Pīsla. Vallas on arvukalt järvesid, nende seas ka Bānūži järv – 42,6 ha, Dabari järv – 17,8 ha, Ilze järv – 42,4 ha, Stupēni järv – 37,5 ha ja Taurene järv – 31,6 ha. Valla kagupiiril asub Alauksts pindalaga 774,8 ha.

Looduskaitse all on Nēķene park ja Bānūži kollane allikas. Lisaks asub vallas viis looduskaitsealust nimetut põlispuud. Alaukstsi ümbruskond jääb Vecpiebalga kaitstavale maastikule.

## Kultuurimälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Apši või Lode luteri kirik ja selle uksed, Lībieši muinasasula, Liela Lībieši muinaskalmed ehk Kivimägi ja Bānūži linnamägi. Regionaalse kaitse all on Nēķini muinaskalmed, Andrupi keskaegne kalmistu, Bērcēni keskaegne kalmistu, Lejstupi muinaslinnus, Gambase keskaegne kalmistu ehk Kalmeküngas, Dunkupe keskaegne kalmistu ehk Kalmeküngas, Zaļkalnsi muinaskalmed ehk Kalmemägi ja Jaunruntese keskaegne kalmistu ehk Kauliņkalns. Kohaliku kaitse all on Silenieki linnamägi ja hiiepaik Bānūži püha allikas.

Looduskaitse all on Nēķene park ja Bānūži kollane allikas. Lisaks asub vallas viis looduskaitsealust nimetut põlispuud. Alaukstsi ümbruskond jääb Vecpiebalga kaitstavale maastikule.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 790 lätlast, 27 venelast, 10 valgevenelast, 5 ukrainlast ja 1 poolakas.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


Bānūžu ezers 2001-06-02.jpg|Bānūži järv
Lodes koka baznīca - panoramio.jpg|Lode kirik


## Viited

## Välislingid
Taurene

**Taurene** (vanasti ka **Neiķene**, **Nēķens**, **Nēķins** või **Pandermuiža**) on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas, Taurene valla halduskeskus. Küla asub Vecpiebalgast 16 km ja Riiast 111 km kaugusel, merepinnast 205 meetri kõrgusel.

Asulas oli Nēķini mõisa (*Nötkenshof*) süda. Taurenes asuvad kohalik kultuurimaja ja raamatukogu, seal tegutseb koduloomuuseum. Külas asub Taurene bussipeatus.

Taurenet on esmamainitud 1439. aastal, mil see hakkas kuuluma Dzērbene piiskopilinnusele. 1601. aastal rajati mõis, mille juurde kujunes ka praegune Taurene küla. Algul kandis see nime Nēķene, praeguse nime sai 1925. aastal. Küla hakkas kasvama nõukogude perioodil, mil sinna rajati kohaliku kolhoosi keskasula. Aastail 2009–2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda.

Taurenes asub looduskaitsealune Nēķene park. Looduskaitse all on külas kasvavad kuusk, pärn ja kaks tamme.

Kultuurimälestistest on Taurenes regionaalse kaitse all olevad Nēķini muinaskalmed.

## Elanike arv


* 153 (1970)
* 213 (1979)
* 562 (1989)
* 528 (2000)

* 420 (2011)
* 392 (2019)
* 339 (2021)
* 327 (2025)


## Viited
Nēķens

**Nēķens** on mitme asula teine nimekuju Lätis:
***[[Taurene|Nēķens]]** on Taurene alternatiivne nimekuju;
***[[Nēķene|Nēķens]]** on Nēķene alternatiivne nimekuju;
Estonian-Revelia Academic Fund

**Estonian-Revelia Academic Fund** (lühend **ERAF**) on USAs Marylandi osariigis tegutsev mittetulundusühendus, mis stipendiumite (Harald Raudsepa stipendiumid) kaudu toetab välismaa ja Eesti ülikoolides õppivaid Eesti üliõpilasi. Fond toetab ka mitmeid heategevaid projekte Eestis.

Eestis on selle USA fondi tegevuse läbiviija Estonian-Revelia Academic Fund'i Sihtasutus Eestis. Sihtasutus asutati 1996.

## Viited

## Välislingid
*Estonian-Revelia Academic Fundist Maaülikooli kodulehel
Hendrik Krummi nimeline kultuuripreemia

**[[Hendrik Krumm]]i nimeline kultuuripreemia** (kuni aastani 2014 **Hendrik Krummi nimeline kultuuristipendium**) on Eesti Kultuurkapitali ja Saaremaa valla antav stipendium/preemia saarlastest kultuuritegelaste tunnustamiseks ja Hendrik Krummi mälestuse jäädvustamiseks. 

Preemiaga tunnustatakse Saare maakonnas kultuurivaldkonnas pikka aega tegutsenud silmapaistvate tulemustega kultuurielu edendajaid. 

Preemia võidakse määrata nii üksikisikule kui ka kollektiivile. Preemia saaja leidmiseks kuulutatakse igal aastal välja avalik konkurss.

Esimene stipendium anti välja 1995. aastal.

## Laureaadid
### Hendrik Krummi nimeline kultuuristipendium – kuni 2014. aastani

### Hendrik Krummi nimeline kultuuripreemia – alates 2015. aastast

## Viited
Pitești

**Pitești** on linn Rumeenias, Argeși maakonna halduskeskus. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas.

Piteștit on ürikutes esmamainitud 1386. aastal.

Pitești on oluline tööstuskeskus, seal asub Dacia autotehas.

## Galerii

Pitesti art gallery.jpg
Central Plaza Pitesti Front View.jpg
Downtown park Pitesti 09.jpg
Military Circle building Pitesti 11.jpg
C-lumina.jpg


## Viited
Bacău

**Bacău** on linn Rumeenias, Bacău maakonna keskus. Linn asub ajaloolises Moldova piirkonnas.

Ürikutes on Bacăud mainitud esimest korda 1408. aastal.

Bacău on oluline tööstuslinn.

## Sõpruslinnad
* Petaẖ-Tikva, Iisrael
* Torino, Itaalia
* Mandaue, Filipiinid
* Caxias do Sul, Brasiilia

## Galerii

Bacau Theater George Bacovia.jpg
BacauStadium.jpg


## Viited
Sottrum

**Sottrum** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Rotenburgi kreisis.

Valla pindala on 28,58 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6397 inimest. Vald asub umbes 11 km Rotenburgist läänes ja 30 km Bremenist idas.

Sottrum kuulus 1180. aastal rajatud vürstlikku Verdeni piiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik piiskopkond Verdeni vürstkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris üürike Vestfaali kuningriik vürstkonna, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti vürstkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas vürstkonna reaaluniooni ning vürstlikust territooriumist, sealhulgas Sottrumist, sai uue 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.

## Viited

## Välislingid
* www.sottrum.de
Ain Allas

**Ain Allas** (sündinud 25. juulil 1948) on eesti teleajakirjanik. 

Ta alustas ligi 40 aastat kestnud ajakirjanikukarjääri Eesti Televisioonis 1980. aastate alguses krimi- ja muude uudiste reporteri ja toimetajana. Ta on teinud "Aktuaalset kaamerat" ja ühiskonnaelusaateid nii rea- kui ka peatoimetajana; patriootilist noortesaadet "Sõduriks ei sünnita" ja saatesarja "Orden" ning juhtinud ETV saadet "Politseinädal".

1990. aastatel töötas ta suhtekorraldajana ühes transiidiettevõttes, hiljem jätkas ajakirjanikutööd TV3 krimireporterina. Ta tegi ühe saatejuhina (mitmest) 16 hooaega (2001–2017) kestnud tarbijakaitse- ja ühiskonnaelusaadet "Kaua võib!".

Ain Allas oli 25. novembrist 1997 kuni 16. augustini 2017 Keskerakonna liige.

## Viited
Katharina (laev)

**Katharina** on Eesti reisilaev, mis on mõeldud päevasteks lühisõitudeks ja koosviibimiste korraldamiseks.

## Kirjeldus
*Kogupikkus: 35.05 m
*Laius: 7.2 m
*Süvis:	2.51 m
*Peamasin: 1 diiselmootor 405 kW
*Reisijate arv: 120-200
*Kogumahutavus: 250 brt
*Meeskond: 3-5

Laeval on 3 reisijate või külaliste salongi mahutavusega 30, 40 ja 50 inimest, 2 päikesetekki, seminariruum, baar ja restoran. Restorani sisustusega on mahutavus kuni 120 istekohta, banketisisustusega kuni 200 külalist. Seminariruum mahutab teatrisisustusega 80 istekohta.

## Ajalugu
Laev on ehitatud Norras Ulsteinvikis Ulstein Mekaniske Verksted A/S-is 1964-1965. a. Eelmised nimed: 1965 m/s Prinsessen; 1989 m/s Linné; 2013 m/s Prinsessan Estelle 

2014. a osteti ja toodi laev Rootsist Eestisse. Eestis võeti arvele nimega m/s Katharina 25. novembril 2014 ja omanikuks sai OÜ Mereklubi. Kodusadamaks sai Tallinn, täpsemalt Lennusadam. Tallinnas laeva korrastati ja muuhulgas paigaldati uus iseloomulik "aurulaevalik" silindrikujuline korsten.

Katharinaga korraldatakse lühikruiise Tallinna lahele ja reise Naissaarele Sunlines kaubamärgi all. 

Laeva põhikapten on Herkki Haldre.

## Vaata ka
* Admiral (aurik)
* Elina (laev)

## Välislingid

*Laevakinnistusraamat: Katharina
*Sunlines.eu: Pildigalerii
Râmnicu Vâlcea

**Râmnicu Vâlcea** (varasemas kirjaviisis **Rîmnicu Vîlcea**) on linn Rumeenias ajaloolises Olteenia piirkonnas, Vâlcea maakonna halduskeskus. 

Linn asub Olti jõe kaldal.

Râmnicu Vâlcead on ürikutes esmamainitud 1388. aastal.

## Galerii

TudorVladimirescuStrRV.JPG
Tribunalul Valcea.jpg
Centru, Râmnicu Vâlcea, Romania - panoramio (12).jpg
Rm valcea - panoramio (3).jpg
Ramnicu Valcea - Bulevardul Tineretului.jpg


## Viited

## Välislingid
FN Five-seveN

**FN Five-seveN** on Belgia relvatootja FN Herstali disainitud ja toodetud poolautomaatne püstol. Relva nimetus tuleneb selle 5,7 mm padrunist ja suurtähed on mõeldud rõhutama püstoli tootjat – FN.

Five-seveN disainiti üheaegselt FN P90 püstolkuulipilduja ja FN 5,7x28mm padruniga. Mõlemad kasutavad sama laskemoona ning P90 avalikustati 1990. aastal ja Five-seveN aastal 1998. Samuti jagab see P90-ga mitmeid tolle konstruktsiooni iseärasusi: valmistatud kergest polümeerist, võrdlemisi suure padrunisalvega, pehme tagasilöök ja võimalus vastava laskemoonaga kuuliveste läbistada.

Five-seveNit kasutab tänapäeval üle 40 riigi, sh Kanada, Prantsusmaa, Kreeka, India, Poola, Hispaania ja Ameerika Ühendriigid. Ameerika Ühendriikides kasutatavad Five-seveNit mitmed korrakaitseagentuurid, nende hulgas USA Salateenistus. USA-s on püstol muutunud aina populaarsemaks ka relvaloaga tsiviilisikute hulgas.

## Variandid
* Five-seveN
* Five-seveN Tactical
* Five-seveN IOM
* Five-seveN USG
* Five-seveN FDE
* Five-seveN ODG
* Five-seveN MK2

## Viited

## Välislingid
* 
* FN Five-seveN FN Herstali kodulehel (inglise keeles)
Süsteem (noodikiri)

**Süsteem** (inglise keeles *system*, saksa keeles *Liniensystem*) on noodikirjas kaks või enam kohakuti asetsevat noodijoonestikku, millel kujutatud noodikirja märgid on seotud tervikuks. 

Sõltuvalt partituuri kujundusest võib ühel leheküljel olla üks või mitu süsteemi. 

Noodikirjas tähistab süsteemi akolaad. 

Süsteemide paremaks visuaalseks eraldamiseks kasutatakse partituuris vahel ka spetsiaalseid eraldusmärke.
Mark Noble

**Mark James Noble** (sündinud 8. mail 1987 Londonis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Premier League'i klubis West Ham United. Ta on klubi meeskonna kapten.

Ta liitus West Ham Unitedi noorteakadeemiaga 2000. aastal. Klubi põhimeeskonnas tegi ta debüüdi hooajal 2004–05. Tänu võitudele üleminekumängudel kindlustas West Ham United hooajaks 2005–06 edasipääsu kõrgliigasse. Osa hooajast 2005–06 veetis ta laenul esiliiga klubis Hull City ja osa hooajast 2006–07 Ipswich Town. 4. märtsil 2007 lõi ta mängus Tottenham Hotspuri vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas.

Alates hooajast 2005–06 ei ole ta West Ham Unitediga Premier League'is mänginud ainult hooajal 2011–12.

Noble on West Ham Unitedi põhiline penaltite lööja ning tabavusprotsent on Euroopa liigade üks paremaid.

Aastatel 2012 ja 2014 on ta valitud West Ham Unitedi aasta mängijaks.

## Viited

## Välislingid

* Profiil West Ham United F.C. kodulehel
Jack Stephens

**Jack Stephens** (sündinud 27. jaanuaril 1994 Torpointis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib kaitsjana Inglismaa esiliigaklubis Southampton.

Ta alustas karjääri Plymouth Argyle'is, mille noortesüsteemiga liitus ta 2005. aastal. Hooajal 2010–11 debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Inglismaa tugevuselt kolmandas liigas.

2011. aasta aprillis liitus ta Southamptoniga, kuid klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Inglismaa kõrgliigas alles hooajal 2016–17. Aastatel 2013–2016 oli Stephens laenul Inglismaa kolmanda liiga klubides Swindon Town ja Coventry City ning esiliigas Middlesbrough's.

27. jaanuaril 2018 lõi Stephens karikamängus Watfordi vastu oma esimese värava Southamptoni särgis. Neli päeva hiljem lõi ta mängus Brighton & Hove Albioni vastu oma esimese värava Premier League'is.

Kuigi karjääri alguses mängis Stephens paremkaitsjana, siis hiljem on ta mänginud põhiliselt keskkaitsjana. Ta võib mängida ka vasakkaitsjana või kaitsva poolkaitsjana.

Aastatel 2012–2017 mängis Stephens Inglismaa noortekoondistes.

## Välislingid

* Profiil Southampton F.C. kodulehel
Ujumine (füüsika)

**Ujumine** on keha võime püsida vedelal pinnal või kindlal tasemel vedelikus või gaasis. Kehade ujumist seletatakse Archimedese seadusega.

## Keha ujumise tingimused
Keha **ujub** ehk on tasakaalus, kui keha tihedus on vedeliku tihedusest väiksem ning osa kehast on vedelikust väljas pool. Kui keha asub täielikult vedelikus ning üleslükkejõud ja raskusjõud on arvuliselt võrdsed, siis keha **heljub**. Heljumise korral võib keha asetseda ükskõik kus vedeliku kohas, aga ta jääb sinna liikumatult ehk ei tõuse ega vaju põhja. Kui keha raskusjõud on suurem, kui kehale mõjuv üleslükkejõud, siis keha **upub**.

**Fr = ρkVg **
### Keha ujumise tingimused valemitena

**Fr > Fü ** - Keha upub

**Fr = Fü ** - Keha ujub

## Sõltumine teguritest

Kehale mõjuv raskusjõud sõltub keha massist, mis omakorda avaldub keha ruumala ja keha tiheduse  kaudu.

## Vaata ka
*Ujuvus

## Allikad

https://www.taskutark.ee/m/kehade-ujumine/

https://opik.fyysika.ee/index.php/book/section/9287
Heeslingen

**Heeslingen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Rotenburgi kreisis.

Valla pindala on 82,30 km². 31. detsembril 2017 elas seal 4780 inimest.

Heeslingen kuulus 1180. aastal rajatud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris üürike Vestfaali kuningriik hertsogkonna, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ning hertsoglikust territooriumist, sealhulgas Heeslingenist, sai uue 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.

## Viited

## Välislingid
* www.heeslingen.de
Mirage (klubi)

**Mirage** oli ööklubi, mis asus Pärnus aadressil Rüütli tänav 40; ühtlasi Pärnu vanim ööklubi.

Ööklubi asutati 1994.

Ööklubi suleti 2018.

## Viited

## Välislingid
*https://parnu.postimees.ee/6472657/parnu-vanim-ooklubi-sulges-uksed
Palestra (klubi)

**Palestra** on Tallinnas tegutsev sporttantsuklubi.

Klubi asutas 1978 Reet Krieger.

Klubi tantsijad on esinenud filmides (näiteks "Palestra", "Tempo", "Elurõõm", mängufilmis "Kevad südames") ja reklaamklippides nii Eesti kui ka Vene televisioonis.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Facebookis
*http://epl.delfi.ee/news/kultuur/fanaatiliste-tantsijate-trupp-palestra-peab-juubelit?id=51168077
Pegasus (klubi)

**Pegasus** oli Tallinnas Kirjanike Majas samanimelises kohvikus tegutsenud kirjanike klubi.

Klubi asutati 15. mail 1985.

Klubi esimees oli Arvo Valton.

## Viited
Tõru (klubi)

**Tõru** oli Tallinnas tegutsenud muinsuskaitse.

Klubi asutati 1974 ja see tegutses Eesti Raamatuühingu juures. Klubi esimees oli Trivimi Velliste. Klubi eestvedamisel koostati esimene projekt, mille eesmärk oli asutada muinsuskaitseline ühendus.

## Vaata ka
*Vare (klubi)

## Viited
M14 vintpüss

**M14 vintpüss**, Ameerika Ühendriikide relvajõududes ametliku tähistusega **United States Rifle, Caliber 7.62&nbsp;mm, M14**, on Ameerika Ühendriikide valikulise tulerežiimiga vintpüss, mis kasutab 7,62×51mm NATO (.308) laskemoona.

M14 võeti 1959. aastal kasutusele teenistusrelvana USA maaväes ja 1961. aastal USA merejalaväes. Relv pidi hakkama asendama kokku seitset relva – peamiselt M1 Garand poolautomaatset vintpüssi, aga ka vanemaid, poltlukuga M1903 Springfield ja M1917 Enfield vintpüsse, M1 Carbine karabiini, Thompsoni ja M3 Grease Guni püstolkuulipildujaid, ning M1918 BAR automaatrelva/kergekuulipildujat; kuid relv oli liiga võimas, et asendada püstolkuulipildujat; ning liiga kerge ja liiga väikese salvemahuga, et asendada kuulipildujat - seda rolli täitis paremini M60 kuulipilduja. 1964. aastal hakati M14 asendama M16-ga, Vietnami sõjas kasutati seda veel 1967. aastani, kuid püssi puupära kippus Vietnami džunglite niiskuses tihti paisuma. Lisaks oli M14 automaattulerežiimis võimsa 7.62mm padruni tõttu praktiliselt kontrollimatu, mistõttu seati enamus püsse ainult poolautomaatrežiimile, et vältida lahingus laskemoona raiskamist. M14 kasutamist jätkasid veel lahinginseneride üksused, ning lisaks kasutati püssi veel jalaväe baastreeningus ning kuni 1970. aastani ka Euroopasse paigutatud üksused. Jalaväes ehitati mõnituhat M14 hiljem ümber M21 snaipripüssiks. Siiski on M14 mitmel pool (sh Eestis) endiselt piiratud kasutuses, näiteks auvahtkondade tseremoniaalrelvana ja täpsuspüssina.

M14 järgi disainiti snaipripüssid M21, M25 ja siiani USA-s tegevteenistuses olev Mk 14 EBR. Eestis arendas riiklik relvatööstusettevõte E-Arsenal M-14'st täpsuspüssi M14-TP.

## Viited

## Kirjandus
* Duff, Scott A.; Miller, John. M. (1991). *[https://books.google.com/books?id=E1syAAAACAAJ The M14 owner's guide and match conditioning instruction]*. S.A. Duff Publications. ISBN 978-1-888722-07-9
* Miller, David (2001). *The Illustrated Directory of 20th Century Guns*. Salamander Books Ltd. ISBN 1-84065-245-4
* Stevens, R. Blake (1991). *[https://books.google.com/books?id=ktA0PQAACAAJ US Rifle M14: From John Garand to the M21]*. Collector Grade Publications. ISBN 978-0-88935-110-3

## Välislingid
*
Andreas Michalsen

**Andreas Michalsen** (sündinud 1961 Bad Waldsees Baden-Württembergis ) on saksa arst (terapeut ja ravipaastuarst) ja toitumisteadlane. 

Ta on Berliini Humboldti Ülikooli Charité kliinikumi kliinilise loodusravi professor ja 2009. aastast Berliini Immanueli haigla loodusravikeskuse peaarst. Michalseni teadushuvi on suunatud keha ja vaimu teraapiale (mediteerimine, jooga, stressi vähendamine), toitumisteraapiale ja ravipaastule ning sellega seotud protseduuridele. Ta tegeleb ka ajurveeda mõju uurimisega.
 
__NOTOC__ 
## Teosed
*2017 – "Heilen mit der Kraft der Natur: Meine Erfahrung aus Praxis und Forschung – Was wirklich hilft", Verlag Berlin 

#### Tõlked eesti keelde
*2018 – "Ravimine looduse väega. Mis aitab tegelikult. Praktikale ja teadusele tuginevad kogemused". Tõlkinud Triin van Doorslaer. Tallinn: kirjastus Tänapäev. 272 lk, ISBN  978-9949853250

## Viited

## Välislingid
*Calorie Restriction and Vegetarian Diet. Andreas Michalseni loeng aprillis 2016, Youtube, 13. juuli 2016
Meme

**Meme** võib tähendada järgmist:
**meme* on meemi ingliskeelne nimetus
*Meme (väejuht), ka Meeme, eestlaste muistse vabadusvõitluse väejuht
*Meme (Kamerun), haldusüksus Kamerunis
*...
Võrumaa vabatahtlik suitsusauna koostöökogu

**Võrumaa vabatahtlik suitsusauna koostöökogu** on Võru maakonnas suitsusauna temaatikaga tegelev registreerimata ühendus. 

Ühendus loodi eesmärgiga, et kanda Võrumaa suitsusaunakombestik UNESCO inimkonna suulise ja vaimse pärandi meistriteoste nimekirja. Märtsis 2013 sai ühendus taotluse valmis ja see esitati Eesti riigi kaudu UNESCOle. Novembris 2014 kanti Võrumaa suitsusaunakombestik UNESCO nimekirja

## Viited
Anne saun

**Anne saun** on Tartus aadressil Anne tänav 44 asuv avalik saun. Sauna omanik on OÜ Anne Saun.

Saun avati 4. detsembril 1987.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*https://tartu.postimees.ee/4321013/kerised-sartsuvad-nuud-veel-vaid-uhes-linnasaunas
Aleksander Tõnissoni monument

**[[Aleksander Tõnisson]]i monument** on monument Ida-Viru maakonnas Jõhvis.

Monument avati 22. mail 2005. Monumendi autor on skulptor Jaan Vares.

## Viited

## Välislingid
*http://epl.delfi.ee/news/eesti/johvis-avatakse-kindral-tonissoni-monument?id=51013407
Georg Lurichi monument (Väike-Maarja)

**Georg Lurichi monument** on Georg Lurichi mälestuseks loodud mälestusmärk Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja asulas.

Monument avati 22. aprillil 2018 Väike-Maarja keskväljakul. 

Monumendi autor on skulptor Lembit Palm. See kujutab endast 2,5 m kõrgust pronksist Lurichi kuju, mis seisab graniidist maakeral, mis omakorda toetub sümboolsele graniitplaatidest maadlusmatile. Lurichi kuju aluseks on Amandus Adamsoni 1903. aastal valminud skulptuur "Tšempion".
 
## Viited

## Välislingid
*Georg Lurichi monumendi avamine Väike-Maarjas Eesti Vabariik 100
* "FOTOD | Väike-Maarja saab Lurichi kujuga keskväljaku" Maaleht, 23. jaanuar 2018
* "Väike-Maarjas avatakse Georg Lurichile pühendatud kuju" ERR kultuur, 16. aprill 2018
Mühlhausen

**Mühlhausen** on linn Saksamaal Tüüringi liidumaa loodeosas.

## Asend
Mühlhausen asub Tüüringi basseini aladel, tasasel ja viljakal alal Unstruti jõe kaldal.
Linn asub Saksamaa geograafilisest keskpunktist Niederdorlast 5 km põhja pool, Erfurdist 50 km edelas, Kasselist ja Göttingenist 50 km kaugusel.

## Ajalugu
Mühlhausenit on esimest korda mainitud aastal 967, hiliskeskajal sai see üheks olulisemaks linnaks Kesk-Saksamaal. 13. sajandi keskel sai see vabaks riigilinnaks, Saksa-Rooma keisririigis. Selle alla kuulus umbes 220 km² suurune ala ja 19 küla. Kaugkaubanduse olulisuse tõttu oli Mühlhausen mõjukas vaatamata väiksele rahvaarvule (umbes 10 000 inimest aastal 1500).

Mühlhausenis on ka tänapäeval säilinud suur hulk ajaloolisi ehitisi ning seda peetakse ka üheks suuremaks keskaja linnaks Saksamaal.

## Inimesi
Aastatel 1707–1708 töötas Mühlhausenis orelimängijana Johann Sebastian Bach. Teoloog Thomas Müntzer, Brooklyni silla konstrueerija John Augustus Roebling ja Preisimaa 19. sajandi tuntud arhitekt Friedrich August Stüler olid sündinud Mühlhausenis.

## Viited

## Välislingid
Bade keel

**Bade keel** on Nigeerias kõneldav keel, mis kuulub Tšaadi keelte läänerühma. Kõnelejaid on umbes 250 000.

Bade keel sarnaneb duvai (ehk ida-bade) keele (61% leksikaalne sarnasus) ja ngizimi keelega (63%).

Bade keeles on palju laensõnu kanuri keelest.

## Viited

## Välislingid
*Bade keelest California ülikooli kodulehel
Urmas Roht

**Urmas Roht** (sündinud 1. veebruaril 1959 Otepääl) on eesti metsandustegelane ja dendroloog.

Roht on lõpetanud 1977. aastal Põlvamaal Kanepi Keskkooli ja 1982. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse ja maaparanduse teaduskonna metsamajanduse insenerina. Esimeseks töökohaks oli Tallinna Botaanikaaed, kus töötas dendroloogia sektori vaneminsenerina. Sellesse perioodi jääb ka Eesti mõisaparkide inventeerimine koos dendroloogist kolleegi Jüri Ellikuga. Edasine tee viis 1985. aasta sügisel Tallinna Linna Haljasalade Trusti, kus Roht töötas kuni Trusti reorganiseerimiseni peadirektori asetäitjana tootmise alal.

Töötanud dendroloogia õpetaja ja aianduse juhtõpetajana Räpina Aianduskoolis, dendroloogia ja metsanduse õppejõuna Eesti Maaülikoolis, samuti mitmetel juhtivatel ametikohtadel looduskaitse ja metsanduse valdkonnas. Alates 2018. aastast töötab Urmas Roht Räpina Aianduskooli õppemajandi juhina.

## Teosed
*Urmas Roht: "Lehtpuud I", Tartu, AS Atlex, 2007
*Urmas Roht: "90 kodumaist puittaime", Tallinn, Huma, 2011
*Urmas Roht: "90 tavalisemat võõrpuittaime", Tartu, AS Atlex, 2012
*Urmas Roht: "90 tähtsamat okaspuud", Tartu, AS Atlex, 2013
*Urmas Roht, Kristina Villemson: "Räägin sulle loodusest", Tallinn, Kirjastus Tänapäev, 2014
*Urmas Roht: "90 rododendronit", Tallinn, Kirjastus Tänapäev, 2016
*Urmas Roht: "90 magnooliat", Tartu, OÜ Atlex, 2017
*Urmas Roht, Toivo Niiberg: "Imelised puud ja põõsad, söödavad, ravivad, dekoratiivsed" Tallinn, Kristalliharmoonia OÜ, 2020
*Urmas Roht: "Lehtpuud II", Tartu, OÜ Atlex, 2021
*Urmas Roht: "90 vahtrat", Tallinn, Kirjastus Penikoorem, 2022
*Urmas Roht: "90 sirelit", Tallinn, Kirjastus Hea Lugu, 2022
*Urmas Roht: "90 kaunist ilupõõsast", Tartu, OÜ Atlex, 2025
1924. aasta 1. detsembri ülestõusu mälestusmärk

**1924. aasta 1. detsembri ülestõusu mälestusmärk** oli mälestusmärk Nõukogude okupatsiooni ajal Tallinnas Balti jaama juures nende mälestuseks, kes 1. detsembri riigipööret üritasid.

Mälestusmärk avati 1. detsembril 1974. Mälestusmärgi autorid on skulptor Matti Varik ja arhitekt Allan Murdmaa.

Mälestusmärk lammutati 1990. aastate algul kolmeks osaks, mis asuvad praegu Eesti Ajaloomuuseumi Maarjamäe filiaali Maarjamäe suvemõisa häärberi tagahoovis. Rahva hulgas käis ringi nali, et see on maailmas ainus mälestusmärk, millel kõik ülestõusust osavõtnud peal on.

1985. aastal toimus kohtuprotsess kolme mehe üle, kes mälestusmärki hävitada püüdsid. Tol ajal oli üks Eesti NSV Ülemkohtu kohtunikest Ain Seppik, kes lükkas noorukite apellatsiooni tagasi. Seda heitis Isamaaliit talle  2003. aastal ette (Seppik oli siis siseminister).

## Vaata ka
*1924. aasta 1. detsembri riigipöördekatse käigus hukkunud kadettide monument

## Viited
Aleksius II monument

**[[Aleksius II]] monument** on mälestusmärk Jumalaema Kiirestikuulja ikooni kiriku juures Tallinnas.

Monument avati 2012. aastal. Selle autorid on skulptor Aleksandr Litvinov ja arhitekt Oleg Žemtšugov.

## Vaata ka
* Aleksius II monument (Jõhvi)

## Viited
Koidula park

**Koidula park** on park Pärnu kesklinnas. Park on nimetatud Lydia Koidula järgi.

Park otsustati rajada 1925 ning see avati 1929. Pargis asub Lydia Koidula monument.

Park on võetud looduskaitse alla.

## Ajalugu
Park on rajatud Pärnu vana vallikraavi tasandatud osale. Otsus vallikraav täis lükata tehti 1925. aastal. Samal ajal otsiti kohta Pärnusse kavandatavale Lydia Koidula ausambale. Välja pakuti mitmeid asukohti, kuid 1928. aastal otsustas linn, et ausammas tuleb vana vallikraavi otsa ehk kino Illusiooni ees olevale platsile. Koidula ausamba autor oli Amandus Adamson ja ümbritseva pargi kujundasid Erich von Wolffeldt ning Aleksander Nürnberg. Pargi ja ausamba pidulik avamine toimus 6. juunil 1929.

1970. aastatel Koidula park rekonstrueeriti. Selle käigus likvideeriti Lõuna ja Ringi tänava vahel olev Hospidali tänava lõik ja park ühendati üle tee asunud Brackmanni pargiga. Viimased suuremad pargi renoveerimised toimusid 1998. aastal ja 2024. aastal.

## Galerii

Fail:Koidula park 2024 (2).jpg|Koidula park 2024. aasta juulis
Fail:Koidula Park, Pärnu.jpg|Koidula park, 9. märts 2023
Fail:Koidula park, Pärnu.jpg|Park novembris 2023
Fail:Koidula park.jpg|Koidula park
Fail:Koidula park 2020.jpg|Koidula park 2020. aasta augustis


## Viited
Ilo park

**Ilo park** on park Tallinnas Nõmme linnaosas Vabaduse puiesteel.

Pole teada, kes pargi rajas, ent arvatavasti projekteeriti ja rajati see pärast II maailmasõda. 

2002 koostas arhitekt Helgi Viljasaar pargi rekonstrueerimisprojekti ja projekt viidi ka ellu.

Pargi nimi kinnitati ametlikult 10. septembril 2008.

## Viited

## Välislingid
*https://www.tallinn.ee/est/keskkond/Ilo-park
Mihkel Lüdigi meeskoor

**[[Mihkel Lüdig]]i meeskoor** on Pärnus tegutsev meeskoor; ühtlasi ainus Pärnu meeskoor. 

Koor asutati 22. jaanuaril 1947. 1961 nimetati koor **Mihkel Lüdigi nimeliseks**.

## Viited

## Välislingid
*Facebookis
Juhan Simmi nimeline meeskoor

**[[Juhan Simm]]i nimeline meeskoor** oli Tartus tegutsenud meeskoor. 

Koor asutati 1962. 

Koori dirigent oli algusest kuni aastani 1999 Peeter Lokk.
Advokaadibüroo HETA

**Advokaadibüroo HETA** on Tallinnas tegutsev Eesti advokaadibüroo.

Büroo asutati 1989.

2010-2014 kandis büroo nime *Advokaadibüroo HETA Biin ja Pihlakas*.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Julius Kuperjanovi teeneterist

**[[Julius Kuperjanov]]i teeneterist** on auhind, mida annab välja Julius Kuperjanovi Selts.

Risti on saanud kuus isikut:
*Nr. 001 – Julius Kuperjanov, postuumselt
*Nr. 002 – Johannes Soodla, postuumselt (Paju lahingu kangelane ja Kuperjanovi nimelise seltsi asutaja)
*Nr. 003 – Ülo Adamson (Kuperjanovi nimelise organisatsiooni eestvedaja nõukogude ajal, küüditatu)
*Nr. 004 – Jüri Pertmann (Tartu koolinoorte põrandaaluse organisatsiooni Kuperjanovlased eestvedaja 1954–1956, hilisem poliitvang)
*Nr. 005 – Villu Kibena (Kuperjanovi nimelise organisatsiooni eestvedaja nõukogude ajal, küüditatu)
*Nr. 006 – Artur Sirk, postuumselt (Vabadussõjalaste juht).

## Vaata ka
*Julius Kuperjanovi mälestusmedal

## Viited

## Välislingid
*Pilt
Mark Miodownik

**Mark Andrew Miodownik** (sündinud 25. aprillil 1969) on Briti materjaliteadlane ja insener.

Ta lõpetas Oxfordi Ülikooli bakalaureusekraadiga metallurgias. Doktorikraadi (PhD) sai ta 1996. aastal Oxfordi ülikooli Linacre'i Kolledžist turboreaktiivmootorite alal.

Miodowniki uurimisvaldkonnad on materjaliteadus, metallurgia ja biomehaanika. Ta on University College Londoni inseneriteaduste teaduskonna mehhanotehnika osakonna professor (*Professor of Materials & Society*).

## Tunnustus
* 2014 – Kuningliku seltsi teadusraamatu auhind ("Stuff Matters")
* 2014 – Institute of Physicsi ajakirja Physics World aasta raamatuauhind
* 2015 – USA rahvuslike akadeemiate teaduskommunikatsiooni auhind kategoorias "raamat" ("Stuff Matters")
* 2017 – Michael Faraday auhind
* 2018 – Kuningliku seltsi teadusraamatu auhinna nominent ("Liquid")
* 2018 – Briti impeeriumi ordu liige

## Teosed
* 2013 – "Stuff Matters: The Strange Stories of the Marvellous Materials that Shape Our Man-made World", Penguin Books (eesti keeles "Materjalide varjatud maailm. Veidravõitu lood inimkäte loodud imedest". Tõlkinud Triin Olvet. Konsulteerinud Jaak Kikas ja Evelin Heiberg. Tallinn: kirjastus Tänapäev, 2014. 272 lk, ISBN  978-9949523276).
* 2018 – "Liquid: The Delightful and Dangerous Substances That Flow Through Our Lives", Viking.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Strange Materials with Mark Miodownik. Youtube, 6. märts 2013
Balti vabadusauhind

**Balti vabadusauhind** oli Ühendatud Balti Ameerika Komitee välja antud auhind inimestele, kellel oli tähelepanuväärseid teeneid Balti riikide taasiseseisvumise eest.

## Laureaadid
*...
*1988 Mart Niklus
*...

## Viited
Sarah-Jayne Blakemore

__NOTOC__ 
**Sarah-Jayne Blakemore** (sündinud 11. augustil 1974) on Briti neuroteadlane, Briti Akadeemia liige. 

Ta lõpetas 1996. aastal Oxfordi Ülikooli bakalaureusekraadiga eksperimentaalse psühholoogia alal. Doktorikraadi (PhD) sai ta aastal 2000 University College Londonist. 

Blakemore'i uurimisvaldkond on kognitiivne neuroteadus, peamised uurimisteemad on sotsiaalse tunnetuse arenemine ja otsustusprotsess noorukieas. Ta on University College Londoni neuroteaduse teaduskonna kognitiivse neuroteaduse instituudi kognitiivse neuroteaduse professor.

Blackmore'i isa on neurobioloog Colin Blakemore, Londoni Kuningliku Seltsi liige.
## Tunnustus
*2013 – Royal Society Rosalind Franklin Award
*2018 – Kuningliku seltsi teadusraamatu auhind ("Inventing Ourselves")
*2018 – valiti Briti Akadeemia liikmeks

## Teosed
*2018 – "Inventing Ourselves: The Secret Life of the Teenage Brain", PublicAffairs https://www.amazon.com/Inventing-Ourselves-Secret-Teenage-Brain/dp/1610397312/ref=sr_1_fkmrnull_1?keywords=Inventing+Ourselves%3A+The+Secret+Life+of+the+Teenage+Brain&qid=1549885820&s=gateway&sr=8-1-fkmrnull

## Viited

## Välislingid
*The Neuroscience of the Teenage Brain - with Sarah-Jayne Blakemore. Youtube, 22. august 2018
Jegor Letov

**Jegor Letov** (vene keeles Егор Летов, sündinud Igor Fjodorovitš Letov; 10. september 1964 Omsk – 19. veebruar 2008 Omsk) oli vene muusik, luuletaja ja maalikunstnik. 

Ta oli poliitilise *[[punk rock]]*'i bändi Graždanskaja Oborona laulusõnade autor ja kitarrist.

## Elulugu
Jegor Letov sündis 1964. aastal Siberis Omskis II maailmasõja veterani peres. Tema vanemad on Tamara Letova (neiupõlves Martemjanova) ja Fjodor Letov. Tema vanem vend on muusik-saksofonist Sergei Letov. 

25. mail 1982 lõpetas Letov Omski 45. koolis 10. klassi. Ta kolis venna juurde Moskva äärelinna, kus õppis kutsekooli, kuid 1983. aastaks langes koolist välja. Pärast seda töötas noormees mõnda aega Lenini portreekunstnikuna ning kojamehe ja krohvijana ehitusel. 

Letovi muusikaline tegevus algas 1980. aastate alguses. 1982. aastal lõid Letov ja Andrei Babenko ansambli Posev. 

1984. aastal naasis Letov Omski. Selleks ajaks oli ta hakanud kirjutama luuletusi ja lühijutte, ning otsustas muusikat looma hakata. Tema esimesed lindistused oli amatöörlikud *garage rock*'i katsetused: näiteks kasutas ta trummide asemel kohvreid. Olenemata Letovi tolle ajastu kohta ebapopulaarsest muusikamaitsest (Rock In Opposition, *free jazz*), leidis ta Omskist mõttekaaslased, kellega ta asutas bändi Posev (*Посев*). 1984. aastal sai Posevist Graždanskaja Oborona.

Dissidentlike laulusõnade tõttu pidi Letov 1985. aastal viibima KGB algatusel kolm kuud psühhiaatriahaiglas, kus teda sunniti võtma antipsühhootikume. Vabanedes kirjutas ta protestiks laulu sellest, kuidas Lenin mausoleumis mädaneb.

Letov esines koos Graždanskaja Oboronaga 1990. aastal Tallinnas kontserdil "*Rock* demokraatia eest". 

Pärast NSV Liidu kokkuvarisemist oli ta Jeltsini valitsuse vastu. Ta oli üks esimesi Natsionaalbolševistliku Partei (1993–2007) liikmeid, kuid hiljem distantseeris ennast poliitikast.

1997. aastal abiellus ta Graždanskaja Oborona bassisti Natalia Tšumakovaga.

19. veebruaril 2008 suri Letov 43-aastaselt südamerikke tõttu.

## Diskograafia
* *Poganaja molodež* 1985	
* *Optimizm* 1985	
* *Mõšelovka* 1987	
* *Horošo!!* 1987	
* *Totalitarizm* 1987	
* *Nekrofilia* 1987	
* *Krasnõi albom* 1987
* *Vse idet po planu* 1988	
* *Tak zakaljalas stal* 1988		
* *Boevoi stimul* 1988	
* *Tošnota*	1989
* *Pesni radosti i stšastja* 1989	 
* *Voina* 1989
* *Zdorovo i vetšno* 1989
* *Armageddon-Pops* 1989
* *Russkoe pole eksperimentov* 1989	
* *Instruktsia po võživaniju*	1990
* *Solntsevorot* 1997	
* *Nevõnosimaja legkost bõtia* 1997 	
* *Zvezdopad* 2000	
* *Dolgaja stšastlivaja žizn*	2004 
* *Reanimatsia* 2005	
* *Zatšem sniatsia snõ?* 2007

## Viited
Aleksander Abergi mälestusvõistlused

**[[Aleksander Aberg]]i mälestusvõistlused** on Harju maakonna noortele mõeldud võistlused Kreeka-Rooma maadluses.

Esimesed võistlused toimus 1966.

2010 toimusid 39. võistlused.

## Viited
Margo Miljand

**Margo Miljand** (sündinud 8. juulil 1970 Põltsamaal) on Eesti ettevõtja ja endine poliitik.

## Elulugu
Ta lõpetas 1989. aastal Olustvere sovhoostehnikumi agronoomia erialal. Jätkas õpinguid 2010. aastatel Eesti Maaülikoolis majandusarvestuse ja finantsjuhtimise erialal.

Ta töötas Esku riigimajandis teraviljaagronoomina, seejärel füüsilisest isikust ettevõtjana põllumajanduse vallas. 2014. aastani töötas ta Esku-Kamari koolis haldusspetsialisti ja majandustehnikuna.

Hiljem on Miljand proovinud Põltsamaal käima saada mitut ettevõtet: 2017. aastast kütte- ja ventilatsiooniseadmeid pakkuvat Paala keskust ning kohvikut Kohvitall. 2019. aastal avati seal ka Lihaait. 2021. aastal esitas ettevõte pankrotiavalduse.

#### Poliitiline karjäär
1996. aastal liitus Eesti Maarahva Erakonnaga. Miljand jätkas EME ühinemisel Eesti Maaliiduga ja Eesti Pensionäride ja Perede Erakonnaga moodustunud Rahvaliidu liikmena.

2009. aasta kohalikel valimistel kandideeris Miljand Põltsamaa vallas Rahvaliidu esindajana ja sai 62 häält. 5. novembril 2009 valiti ta üheks Rahvaliidu Jõgevamaa maakonnaühenduse aseesimeheks. 20. novembril 2010 valiti ta Rahvaliidu juhatusse. 18. detsembrist 2010 asus ta juhtima ka erakonna volikogu ja tegutses Jõgevamaa ühenduse juhina. 2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Rahvaliidu esindajana Riigikokku, kuid ei pääsenud parlamenti. 28. mail 2011 valis Eestimaa Rahvaliidu kongress Miljandi erakonna esimeheks. Kongressi otsusega viidi ka Rahvaliidu peakorter Põltsamaale, kus Miljand elas.

24. märtsil 2012 korraldati Miljandi juhtimisel Rahvaliit ümber Eesti Konservatiivseks Rahvaerakonnaks, Miljand valiti ülekaaluka häälteenamusega taas erakonna esimeheks. Miljand kutsus erakonnaga taasliituma ka Mart Helme, kellest sai uues erakonnas aseesimees. 13. aprillil 2013 valis EKRE kongress erakonna esimeheks Mart Helme, Miljand jäi aseesimehena juhatusse.

2015. aasta jaanuaris langes Miljand koos oma abikaasa Eda Miljandiga korruptsioonisüüdistuste alla, sest naine ostis koolile teenuseid oma abikaasalt oluliselt kallimalt kui oli turuhind. Mõlemad Miljandid lahkusid EKRE-st, kuid eitasid süüdistusi ja väitsid tegemist olevat poliitilise laimukampaaniaga.

#### Ühiskondlik tegevus
Miljand juhtis aastatel 2009–2017 Põltsamaa jahiseltsi. 2020. aastast pole ta enam ka seltsi juhatuses. 

Ta on Esku Külaseltsi asutajaliige ja on olnud selle aseesimees. Sellele lisaks on ta MTÜ Neli ja Enam liige.

Ta on kuulunud Põltsamaa vallavolikogusse, kus oli sotsiaal- ja tervishoiukomisjoni esimees ning haridus- ja noorsookomisjoni aseesimees.

2005. aastast on ta Tartu Maakohtu rahvakohtunik.

### Isiklikku
Miljand on abielus Eda Miljandiga. Pärast esiklapse sündi 2004. aastal lapsendasid nad kaks last. Kokku on Miljandi peres viis last.

Ta on olnud kodukandis mitme noorsooprojekti eestvedaja, koos abikaasaga korraldas aastaid Esku-Kamari kooli lastele suviseid lastelaagreid, kus Margo õpetas neile jahimeheoskusi. 2010. aastal pälvis Miljandite pere naisühenduse Epp aasta pere auhinna.

## Viited
EELK Toetusfond

**EELK Toetusfond** on sihtasutus, mille eesmärk on abistada materiaalselt ja mittemateriaalselt EELK-d ja selle tegemisi. Fondi nõukogu esimees on Indrek Laul ja aseesimees Janek Mäggi.

Fond kanti Äriregistrisse 2018 ja on registreeritud Tallinnas.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
52 Hz vaal

**52 Hz vaal**, tuntud ka kui „maailma üksikuim vaal“, on maailmameres elutsev teadmata liiki vaal, kelle ebatavalist 52-hertsise sagedusega helisignaali on eri paigus tuvastatud alates 1980. aastate lõpust. Tuntud vaalaliikide helisignaalid on madalama sagedusega (10–40 Hz). 

## Viited
Arnold Looritsa mälestusvõistlused

**[[Arnold Loorits]]a mälestusvõistlused** on Eesti spordivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.

Esimesed võistlused toimusid 1988.

2006 toimusid 20. võistlused.

## Viited