open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Raskejõustikuklubi Leola

Märtsis 2008 tuli Lihulas kokku 18 raskejõustiku huvilist ning loodi MTÜ Lõuna-Läänemaa Raskejõustikuklubi "Leola", mille eesmärk oli raskejõustiku harrastamine Lihulas. Klubi asutaja ja treener on Janar Sõber.

2009. aastal õnnestus Euroopa Liidust saada inventari soetamiseks toetus, millega sisustati maadlussaal. Kreeka-Rooma maadlusega tegeletakse Lihula lasteaia võimlemissaalis. Alates oktoobrist 2009 toimuvad regulaarsed maadlustreeningud. Klubi korraldab alates 2010. aastast noortele Lihulast pärit maailmameistri Gustav Vahari auks mälestusvõistlust.

## Välislingid
*Koduleht
Daniel Christoph Sczibalski

**Daniel Christoph Sczibalski** (7. oktoober 1712 Weinsdorf – 7. august/18. august 1781 Puhja) oli Eesti vaimulik.

Szibalski sündis Preisimaal Weinsdorfis (praegu Dobrzykis Iława maakonnas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas). Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 5. novembril 1742) Königsbergi Ülikoolis. Ta ordineeriti 27. veebruaril/10. märtsil 1746 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1746–1751 Rubene koguduse õpetaja. Aastatel 1751–1781 oli ta Puhja Püha Dionysiuse koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema vend Johann Benjamin Sczibalski oli Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja.

## Viited
Laguunrannik

**Laguunrannik** on laugranniku tüüp, kus kõik lahed on avamerest põiksäärtega eraldatud ja moodustavad laguunide ahelikke. Mandripoolsed rannad on liigestatud, merepoolsed rannad on sirged ja pikaks venitatud. Sageli on põiksäärtel luited, ning neid läbivad väinad  või kanalid.

## Vaata ka
*Dalmaatsia rannik
*Deltarannik
*Fjordrannik
*Laidrannik
*Limaanrannik
*Padumere rannik
*Riasrannik
*Skäärrannik
Matis Toome

**Matis Toome** (sündinud 25. juulil 1975 Raplamaal Keavas) on eesti võistlustantsija, rahvusvahelise kategooria võistlustantsukohtunik ja tantsuõpetaja.

## Haridus
Tema koolitee algas Kehtna Põhikoolis ja jätkus Rapla 1. Keskkoolis. Ta on lõpetanud Tallinna Pedagoogikaülikooli 1997. aastal bakalaureusekraadiga tantsija, koreograafi ja tantsujuhi erialal ning Tallinna Ülikooli 2006. aastal kunstide magistrikraadiga. 

1996. aastal sooritas ta Eesti Tantsuõpetajate Liidus tantsuõpetaja eksamid. Eesti Olümpiakomitee on talle andnud kõrgeima, 8. kategooria meistertreeneri kutse.

## Tantsualane tegevus
Tantsutreeninguid alustas Matis Toome 11-aastaselt tantsuklubis Alemana, kus tema juhendajad olid Rauno ja Kristina Ilo ning Aavo Lossmann. Hiljem treenis ta tantsuklubis Revalia Suurbritannia ja Norra treenerite käe all. 

1995. aastal sai temast elukutseline võistlustantsija.

Aastatel 1995–2010 töötas Toome treenerina Revalia Tantsukoolis. 1995. aastast on ta töötanud tantsutreenerina Eestis ning külalistreenerina Soomes, Hongkongis, Lõuna-Koreas, Austrias, Lätis ja mujal.

1997. aastast on Matis Toome elukutseliste rahvusvahelise kõrgeima kategooria kohtunik, 2001. aastast Eesti Tantsuspordi Liidu ja 2007. aastast Rahvusvahelise Tantsuspordi Föderatsiooni (WDSF) kohtunik.

2007. aastast on Matis Toome rahvusvahelise elukutselisi tantsijaid ja tantsuõpetajaid ühendava organisatsiooni World Dance Council (WDC) tantsuõpetajate koolitaja ja eksaminaator Eestis. 2010. aastast on ta Eesti Tantsuõpetajate Liidu juhatuse liige ja tantsuõpetajate koolitaja ning 2012. aastast liidu president.

2011. aastal asutas ta tantsukooli Tantsumeka ning töötab selle juhi ja peatreenerina.

Aastatel 2014–2016 oli ta Eesti Tantsuspordi Liidu juhatuse liige ning 2016–2020 Eesti Olümpiakomitee esindajate kogu liige.

Koreograafina on Toome lavastanud tantsufilmi "Unistusepüüdja" (2004). ning tantsustseenid filmides "Kuldrannake" (2006) ja "Elavad pildid" (2013). Temast on loodud portreefilm Eesti Televisiooni dokumentaalsarjas "Tour de Danse" (2005).

## Saavutused
Matis Toome tuli 1992. ja 1993. aastal koos tantsupartner Maris Tõniste ning 1994. aastal koos Helen Klandorfiga standardtantsudes ja kümnes tantsus Eesti noortemeistriks, 1994. aastal sai standardtantsudes noorte MM-il 8. koha.

Aastatel 1995–2002 tantsis ta elukutselisena koos Helen Klandorfiga. Tuli standardtantsudes MM-il 1997 14.–15., 1998 17.–18. ja 1999 9. kohale, EM-il 1999 5. kohale.

MS Cinderella karikavõistlustel on ta saanud 1996, 1997 ja 1998 1., Soome lahtistel meistrivõistlustel 1997 1. ja 1998 2. koha, Rumba karika võistlustel 1998 esikoha.

Matis Toome on valitud mitmel korral Eesti aasta parimaks tantsutreeneriks.

## Isiklikku
Matis Toome on 2001. aastast abielus Liina-Liis Liiv-Toomega ning neil on kolm last.

## Viited

## Välislingid
*
Johann Lange

**Johann Lange** (või Johannes Lange) on olnud mitme tuntud inimese nimi:
***[[Johann Lange (superintendent)|Johann Lange]]**, Tallinna evangeelne ülempastor 1524–1531
***[[Johann Heinrich Lange]]**, Eesti vaimulik
***[[Johann Nicolaus Friedrich Lange]]**, Tartu linnaarhitekt
Gottfried Rulcovius

**Gottfried Rulcovius** (surnud 1755) oli Eesti vaimulik.

Rulcoviuse täpne sünniaeg on teadmata. Ta sündis 18. sajandi alguses Preisimaal Elbingis (praeguse haldusjaotuse järgi Elblągis, Kirde-Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas). Usuteadust õppis ta Jena ülikoolis (immatrikuleeriti 7. aprillil 1727). Töötas aastatel 1735–1737 Sangaste ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja Gotthard Friedrich Rauscherti abilisena. Ordineeriti aprillis 1737 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1737–1755 Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja (introdutseeriti 19. mail/30. mail 1737).

## Isiklikku
Rulcovius oli abielus Rõngu Mihkli koguduse õpetaja Theophil Eichleri tütre Margaretha Christinega. Tema väimees oli Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja Johann Benjamin Sczibalski.

## Viited
Johann Heinrich Lange

**Johann Heinrich Lange** (4. november 1717 Preetz – 5. juuni/16. juuni 1788 Narva) oli Eesti vaimulik.

Lange sündis Preetzis, Schleswig-Holsteinis. Ta õppis koolis Altonas. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 7. mail 1738) Kieli Ülikoolis ja (immatrikuleeriti 9. oktoobril 1738) Halle Ülikoolis. Ta oli aastal 1739 õpetajaks Halle vaeslastekoolis.

Ta suundus aastal 1741 Peterburi pastor Tobias Plaschnigi juurde koduõpetajaks. Töötas aastatel 1741–1747 Peterburi kadetikorpuse kantori ja õpetajana. Ta läks koos pastor Tobias Plaschnigiga Tartusse, oli aastatel 1747–1752 Tartu ühendatud linnakooli rektor ja lisaks aastatel 1748–1759 Tartu Jaani koguduse abiõpetaja. Lahkus aastal 1759 Narva, kus ta oli aastatel 1759–1777 Narva Johannese koguduse abiõpetaja, aastatel 1777–1788 sama koguduse õpetaja. Lisaks oli ta Narvas alul Narva kooli rektor, hiljem Narva linnakooli kuraator ja Narva konsistooriumi juhataja.

Tema hinnalisest raamatukogust (millele pani aluse juba endine Narva Johannese koguduse õpetaja Caspar Matthias Rodde) on säilinud teadaolevalt 288 trükist, mis on Narva linna kirikuraamatukogust jõudnud Rahvusraamatukogusse. Tartus elades pani ta aluse Tartu linnakooli raamatukogule, Narvas olles täiendas ta pidevalt oma raamatukogu.

## Isiklikku
Tema abikaasa Anna Katharina isa oli Paide Püha Risti koguduse õpetaja Erich Petri Masalin.

## Viited
Urawa Red Diamonds

**Urawa Red Diamonds** (jaapani keeles 浦和レッドダイヤモンズ *Urawa Reddo Daiyamonzu*) on Jaapani Saitama linna jalgpalliklubi. See mängib Jaapani kõrgliigas J1 League.

Klubi asutati 12. aprillil 1950.

Jaapani meistriks on klubi tulnud viis korda (1969, 1973, 1978, 1982, 2006).

## Praegune koosseis
*Seisuga 7. juuni 2025*

## Saavutused
* Jaapani meistrivõistlused (5): 1969, 1973, 1978, 1982, 2006
* Jaapani karikavõistlused (8): 1971, 1973, 1978, 1980, 2005, 2006, 2018, 2021
*Jaapani superkarikas (5). 1979, 1980, 1983, 2006, 2022
*J.League Cup (2): 2003, 2016
*AFC-i Meistrite Liiga (3): 2007, 2017, 2022
*J.League Cup / Copa Sudamericana Championship: (1): 2017

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Louis Christopf

**Ernst Louis Christopf** (25. märts 1853 Tallinn – 1906 Tallinn) oli baltisaksa päritolu Eesti arhitekt ja ehitusinsener.

Ta lõpetas 1878. aastal Riia Polütehnikumi ning tegutses arhitekti ja insenerina 1880. aastail Rakveres ja hiljem Tallinnas.

Ta projekteeris Tallinnas ligi 150 hoonet, millest osa oli nn reaarhitektuur.

## Looming
*Diakonisside Asutise kõrvalhooned, Tallinnas Pärnu maantee 102 piirkonnas;
*Hoone Suur-Karja tänav 15
*Koos Moissei Klibanskiga 1911, elumaja Friedrich Robert Faehlmanni tänav 28
*Elumaja Malmi tänav 6, elumaja Johann Köleri tänav 16a, Jaan Poska tänav 6a, Magasini tänav 6

## Kirjandus
*1996 – Karin Hallas. "Christoph, Ernst Louis". // *[[EKABL]]*. Tallinn 1996. Lk 55
Ernst Boustedt

**Ernst Leopold Boustedt** (17. november 1877 – 9. detsember 1931) oli Eestimaa arhitekt ja insener.

Ernst Boustedt lõpetas Tallinna Reaalkooli ja Riia Polütehnilise Instituudi.

## Looming

*Diakonisside Asutise peahoone Tallinnas Pärnu maantee 102;
Ernst Boustedt juhatas aastatel 1905–1908 Tallinnas Rotermanni tehaste hoonete ehitamist:
*Rotermanni Soolaladu, 
*Rotermanni tehaste direktori elamu Mere puiestee 4 (koos Waldemar Lemmiga). 

Aastatel 1908–1910 töötas koos arhitekt Jacques Rosenbaumiga, projekteerides:
*Seewaldi vaimuhaigla ravikorpused ja 
*hooned Pikk tänav 23/25 (1909), 
*Vene tänav 7 (1912), 
*Toom-Kuninga tänav 18 (1913).

Rotermanni tehase direktori elamu-kontorihoone koos väravaga, 1910-1911 (1).jpg|Rotermanni tehase direktori elamu-kontorihoone koos väravaga, 1910–1911
Tallinn, elamu F.R.Kreutzwaldi 5, 1910. aastad.jpg|Elamu F.R. Kreutzwaldi 5
Tallinn asv2022-04 img26 JPoska 51b.jpg|Elamu J. Poska 51B
Hoone Vene tn 7 (2012).jpg|Vene tn 7


## Viited
Pühamänd

**Pühamänd** (ka **Põlula pühamänd** või **Lavi mänd**) on looduskaitsealune mänd ja pühapuu Lääne-Virumaal endises Viru-Jaagupi kihelkonnas ja tänapäeva Vinni valla Lavi külas.

Põlispuu on 14 m kõrge ning selle rinnaümbermõõt on ligi 439 cm (2011).

## Vaata ka
* Püha mänd

## Viited

## Välislingid
* Pühamänd Keskkonnaregistris
*Lavi Põlula Pühamänd Hiite Maja SA andmekogus.
Mehide männid

**Mehide männid** on looduskaitsealused männid Ida-Virumaal Lüganuse vallas Mehide külas.

Säilinud on kolm puud. Neist suurima ümbermõõt on umbes 2,9 m ja kõrgus 27 m.

## Välislingid
* Mehide männid Keskkonnaregistris
Erwin Bernhard

**Erwin Bernhard** (ka Erwin Bernhardt; 15. jaanuar 1852 Peterburi – 25. aprill 1914 Tallinn) oli baltisaksa päritolu Eestimaa arhitekt.

Bernhard sündis baltisaksa päritolu Eestimaa arhitekti Rudolf Bernhardi pojana. Erwini vennast Wilhelmist sai insener Peterburis.

Ta õppis aastatel 1868–1874 Peterburi tsiviilinseneride instituudis ning töötas 1874. aastast Eestimaa kubermanguinsenerina, 1877. aastast insener-arhitektina ja 1884. aastast Eestimaa kubermanguarhitektina. 1900–1907 oli ta ehitusosakonna juhataja.

Bernhard on projekteerinud renessansisugemetega historitsistlikke hooneid Tallinna ja mujale Eestisse. Ta koostas ka Tallinna vanalinna ümberehitusprojekte. Tallinna eeslinnade jaoks projekteeris ta ühe- ja kahekorruselisi puithooneid. Ta osales ka mitme objekti restaureerimisel (nt Niguliste kiriku tornikiiver 1897–1898, Haapsalu lossikirik).

## Looming

*Diakonisside Asutise ühekorruseline puidust uusgooti stiilis kabel (1891; tänapäeval Pikva Miikaeli kabel)
*Ringkonnakohtu hoone, Pärnu maantee 7, Tallinn (1894)
*Hoone Pikk tänav 52, Tallinn (1880)
*Hoone Pikk tänav 62, Tallinn, koos Paul Alischiga (1878)
*Lutheri mööblivabriku tootmishooned ja tööliste majad (1887–1910)
*Kolu mõisa peahoone (1890)
*Hageri kirik (1890&ndash;1892)
*Juuru kirik (ümberehitus, 1895)
*Niguliste kiriku tornikiivri taastamine (1897–1898)
*Viru värava eesvärava uusgooti stiilis juurdeehitis Valli tänava poolel (1898)
*Volta tehase hooned
*Otto Greiffenhageni erakliiniku hoone, Roosikrantsi tänav 2a Tallinnas, koos isa Rudolf Bernhardiga (1902)
*Velise Ristija Johannese kirik (1888–1889)
*Väike-Lähtru Jumalaema sünni kirik (1889)
*Märjamaa Jumalaema Kaitsmise kirik (1891–1892)

## Viited

## Välislingid
*
Vladimirs Lindermans

**Vladimirs Lindermans** (vene keeles Владимир Ильич Линдерман; 3. november 1958 Riia, Läti NSV, Nõukogude Liit) on juudi päritolu Läti ja Venemaa publitsist ja poliitik, LätiNatsionaalbolševistliku Partei juht. 

Vladimirs Lindermans on sünnilt riialane ning saanud Riias ka kesk- ja kõrghariduse. Lindermans oli Nõukogude ajal dissidentliku ajakirja Kolmas Modernisatsioon üks autoritest. 

1990. aastate esimesel poolel andis ta välja populaarset erootikaajakirja. Lindermans kuulub natsionaalbolševike ridadesse 1997. aastast. 2003. aasta sügisel hoiti teda 20 päeva Lefortovo eeluurimisvanglas, ent peaprokuratuur leidis, et meest jälitatakse poliitilistel põhjustel ja lasi ta uuesti vabadusse.

Vladimirs Lindermans asutas Lätis uue sotsialistliku partei "13. jaanuari liikumine" ("Движение 13 января") ja ta on liikumise Rodnoi Jazõk juht.

Lindermans on ka Eestis kuulutatud *persona non grata*'ks.

2010. aastal taotles ta, et talle antaks naturalisatsiooni korras Läti kodakondsus, kuid sellest keelduti. Lindermans kaebas kodakondsusameti kohtusse.

## Viited

## Välislingid
* Kutseline mittekodanik
* Natsionaalbolševistliku Partei koduleht
* 13. jaanuari liikumine
* Natsionaalbolševistliku partei ametlik venekeelne koduleht
* Natsionaalbolševistlik Partei (inglise keeles)
* Rodnoi Jazõk tahab elustada Latgale autonoomia idee, Delfi, 9. oktoober 2012
Andreas Stålfot

**Andreas Stålfot** (ka **Andreas Ståhlfoot**; ? – 2. juuni/13. juuni 1715 Tarvastu) oli Eesti vaimulik.

Stålfot sündis 17. sajandi keskel pastori perekonnas. Tema isa oli pastor Soomes, aastast 1671 Lokalahtis, aastast 1672 Inkoos. Aastatel 1676–1684 õppis ta usuteadust Turu Ülikoolis.

Ta oli aastatel 1685–1715 Rõngu Mihkli koguduse õpetaja. Aastatel 1705–1715 hooldas ta ka Puhja Püha Dionysiuse kogudust. Lisaks oli ta aastatel 1705–1715 Tarvastu Peetri koguduse õpetaja. Veel oli ta aastatel 1703–1710 Tartu kreisi abipraost ja aastatel 1713–1715 Tartu kreisi praost.

## Isiklikku
Tema väimees Theophil Eichler oli Rõngu Mihkli koguduse õpetaja. Tema äi oli Rõngu Mihkli koguduse õpetaja Olaus Georg Salenius.

## Viited
Gottlieb Ast

**Gottlieb Jaan Ast** (2. märts 1874 Päevakese küla, Orava vald, Võrumaa – 15. detsember 1919 Tallinn) oli Eesti poliitik ja Tallinna linnapea 1919. aastal.

Gottlieb Jaan Ast õppis aastatel 1902–1906 Tartu ülikoolis õigusteadust.

20. sajandi alguses liitus ta poliitilise liikumisega ning oli tegev Lõuna-Eestis sotsialistliku Venemaa Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei ja Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Ühisuse agitaatorina. Pärast 1905. aasta revolutsiooni emigreerus 1906. aastal Šveitsi ja Põhja-Ameerika Ühendriikidesse, kust naasis Eestisse alles 1917. aastal pärast Veebruarirevolutsiooni. 

Pärast Eestisse naasmist astus ta Eesti Sotsiaaldemokraatlikku Tööliste Parteisse ning valiti partei esindajana Tallinna linnavalitsusse ja Tallinna linnapeaks, kellena tegutses 1919. aasta juunis-juulis. 

Ta suri detsembris 1919 tuberkuloosi ja on maetud Rahumäe kalmistule.

## Isiklikku
Tema vend oli poliitik ja kirjanik Karl Ast.

## Viited

## Välislingid
*
Kohma

**Kohma** on linn Venemaal Ivanovo oblastis. Asub 9 km Ivanovost kagu pool Uvodi jõe ääres.

## Välislingid

*Kohma koduleht
Nikaab

**Nikaab** (araabia keeles نِقاب (niqāb) 'loor') on musliminaiste rõivaese, mis katab nägu.  Nikaabi kantakse musliminaiste seas levinud peakatte hidžaab ühe osana. Nikaab on rõivastuses kasutusel peamiselt Araabia riikides, kuid ka Pakistanis ja Indias.

Erinevalt hidžaabist on nikaabi kandmine Araabia riikides vabatahtlik, kuid paljudes Saudi Araabia linnades on see kujunenud traditsiooniks.
Uvod

**Uvod** (vene keeles *У́водь*) on Kljazma lisajõgi Ivanovo ja Vladimiri oblastis Venemaal. 

Uvodi jõgi on 185 km pikk. Jõe valgla on 3770 km². Uvod läbib Ivanovo ja Kohma linna.
Christian Brüller

**Christian Brüller** (alates 1938. aastast **Kristjan Prüller**; 23. juuni 1877 Sulustvere, Kurista vald, Viljandimaa – 14. mai 1950 Põltsamaa) oli Eesti poliitik ja haridustegelane.

## Elulugu
Christian Brüller sündis Sulustveres Reinu talu omaniku pojana. Ta õppis Sulustvere vallakoolis 1885–1888, Eesti Aleksandrikoolis 1889–1892, Priipalu kihelkonnakoolis 1892–1893, Tartu II koolis 1893–1896 ja lõpetas eksternina Tallinna Nikolai Gümnaasiumi 1909. aastal. Ta õppis ka Tartu Õpetajate Seminaris ja aastatel 1909–1914 Tartu Ülikoolis füüsika-matemaatika teaduskonnas, mida aga ei lõpetanud. 

Brüller töötas kooliõpetajana Viru-Nigula kihelkonnakoolis 1896–1897, Palmses 1897–1899, Aaspere Liiguste ministeeriumikoolis 1897–1902, Tallinna Umblia eraalgkoolis 1902–1903, Tallinna Raudtee Tehnikakoolis 1903–1907, aastatel 1907–1919 Tallinna linna ühendatud VI ja VII algkooli juhatajana ja 1917–1921 Tallinna I Tütarlaste Gümnaasiumi õpetajana.

Ta osales Vabadussõjas 1919. aastal Tallinna kaitsepataljoni kooliõpetajate roodus.

Christian Brüller kuulus Eesti Rahvaerakonna nimekirjas Eesti Asutavasse Kogusse alates 28. septembrist 1920 (Heinrich Tatsi asemel). Ta kuulus ka Tallinna linnavolikogusse.

Aastatel 1919–1937 oli Brüller Tallinna koolinõunik ning aastatel 1929–1939 Nõmme koolinõuniku kohusetäitja ja õpetaja Tallinna Õpetajate Seminaris ja selle pedagoogikakursustel.

Kristjan Prüller on maetud Tallinnas Rahumäe kalmistule.

## Ühiskondlik tegevus
Christian Brüller oli Eestimaa Rahvahariduse Seltsi asutajad ning ka Eesti Koolinõunike Ühingu esimees. Eesti–Soome–Ungari Liidu abiesimees.

## Isiklikku
Tema poeg Paul-Egon Prüller oli füüsik.

## Looming
*"Algaimed sellest, kuidas meie keha elab ja mis temale kasulik ning kahjulik on", Protojerei K. A. Tiisik'u toimetusel; Kodu ja kooli tarvis venekeelest tõlkinud Chr. Brüller, Revel: Tallinna Kubermangu Karskuse Kuratorium, 1906. Tallinn: Eestimaa kubermanguvalitsuse trükikoda;
* Bulgakovski, Dmitri, "Jood wiina, näed piina". Vene keelest tõlkinud Chr. Brüller. Revel: Tallinna Kubermangu Karskuse Kuratorium, 1905. Tallinn: Eestimaa kubermanguvalitsuse trükikoda

## Tunnustus
*Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk, 1934
*Valgetähe III klassi teenetemärk, 1938

## Kirjandus
* Koolinõunik Kristjan Brüller 25 a. Tallinna linna teenistuses Päewaleht, nr 285, 18. oktoober 1932 

## Välislingid
*Prüller, Kristjan - Eesti biograafiline andmebaas ISIK
Mick Jagger

**Sir Michael Philip Jagger** (sündinud 26. juulil 1943 Dartfordis) on inglise laulja, laululooja, multiinstrumentalist ja näitleja, rokkansambli The Rolling Stonesi solist ja üks asutajaliikmeid. 

Jaggeri karjäär on kestnud üle 60 aasta ning teda on nimetatud üheks kõige populaarsemaks ja mõjukamaks solistiks *[[rock'n'roll]]*i ajaloos. Tema äratuntav lauluhääl ja esinemine on Keith Richardsi kitarristiili kõrval olnud The Rolling Stonesi kaubamärgiks kogu ansambli tegutsemisaja jooksul.

Jagger sündis Inglismaal Kenti krahvkonnas Dartfordis. Ta õppis London School of Economicsis, kuid jättis õpingud pooleli, et tegelda muusikaga. Jagger koos Keith Richardsiga on kirjutanud suurema osa The Rolling Stonesi lauludest. 1960. aastate lõpus hakkas Jagger mängima filmides, kuid tema näitlejaanne ei leidnud eriti suurt tunnustust, hoolimata isegi peaosadest filmides "Vägev etendus" ("Performance"; 1970) ja "Ned Kelly" (1970).

1985. aastal alustas Jagger soolokarjääri ja andis samal aastal välja oma debüütalbumi "She's the Boss". 2011. aastal andis ta supergrupiga SuperHeavy välja ühe albumi. 1980. aastatel halvenesid tema suhted The Rolling Stonesi liikmetega, eriti Richardsiga, kuid Jaggerit on alati saatnud suurem edu rollingutega kui oma soolo- ja kõrvalprojektidega.

Ta on võetud ansambli The Rolling Stonesi liikmena 1989. aastal vastu Rock'n'rolli Kuulsuste Halli ja 2004. aastal Suurbritannia Muusika Kuulsuste Halli. The Rolling Stonesi liikmena ja sooloartistina on tema singlid jõudnud USA ja Briti edetabelites esikohale 13 korral, esikümnesse 32 ja esineljakümnesse 70 korral. 2003. aastal löödi ta oma teenete eest popmuusikas rüütliks.

Jagger on olnud korra abielus ja korra lahutanud ning tal on olnud veel mitu kooselu. 2014. aastast elab ta koos baleriin Melanie Hamrickiga. Jaggeril on kaheksa last viie naisega. Tema kõige noorem laps on sündinud 2016. aastal.

Mick Jagger 1965.jpg|Mick Jagger (1965)
Jagger-Richards.jpg|Jagger ja Keith Richards
Mick Jagger (2008) cropped.jpg|Mick Jagger (2008)


__NOTOC__
## Sooloalbumid
* "She's the Boss" (1985)
* "Primitive Cool" (1987)
* "Wandering Spirit" (1993)
* "Goddess in the Doorway" (2001)

## Varia
Jaggeri järgi on saanud nime mitme eelajaloolise looma teaduslik nimetus, näiteks trilobiit *Aegrotocatellus jaggeri*, tigu *Anomphalus jaggerius* ja sõraline *Jaggermeryx naida*.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* 
* 
*
Ando Tagamets

**Ando Tagamets** (sündinud 26. juulil 1979 Rakveres) on Eesti korvpallur. 

Alates 1997. aastast mängis G4S Korvpalli Meistriliigas ja aastast 2012. Meeste I liigas.  

## Võistkonnad
*1997/1998 Kamee
*1998/1999 BC Kalev
*1999/2000 Tallinna Kalev
*2000/2001 – 2002/2003 Nybit
*2003/2004 EBS/Nybit
*2004/2005 Tallinna Kalev
*2005/2006 Rakvere PK
*2006/2007 BC Tartu Fausto
*2007/2008 BC Fausto
*2008/2009 BC Rakvere Tarvas
*2008/2009 Kuremaa SK/Tartu Palliklubi
*2009/2010 – 2011/2012 Valga/CKE Inkasso/Valga KK
*2012/2013 – 2016/2017 Meeste I liiga erinevad klubid

## Isiklikku
Kasv 200 cm.

## Viited
Toomvaestekool

**Toomvaestekool** (ka **Toom-Vaestekool**; saksa keeles *Domwaisenhaus, die Armen- und Waisenschule*) oli 1725. aastal Toomkiriku pietistliku ülempastori Christian Friedrich Mickwiczi poolt Venemaa keisrinna Katariina I loal avatud õppeasutus Tallinnas.

Õppeasutus oli Toompea vaeslaste hooldusmaja ja kool, mida nimetati ka **Toomorbudekoduks**. Koolis õppis ka Tallinna eeslinna vaeste lapsi. 1740. aastate lõpus oli seal üle 80 õpilase. Õppetöö toimus nii saksa kui ka eesti keeles. Aastatel 1786–1797 tegutses Toomvaestekool kahe õpetajaga 2-klassilise alamrahvakoolina.

Toomvaestekool asus oma tegevuse jooksul erinevates hoonetes. 1725. aastast asus Toomvaestekool Wismari tänaval; 1867–1917 asus Toomvaestekool aadressil Wismari tänav 15, kuhu püstitati 1867. aastal arhitekt Ferdinand Kordese projekti järgi valminud Toomvaestekooli uus hoone. Selle kooli järgi nimetati 19. sajandi viimasel veerandil Wismari tänavat Vaestekooli tänavaks ehk Toom-Vaestekooli tänavaks. Aastatel 1918–1939 asus samas Toomvaestekoolist ümbernimetatud Tallinna 15. algkool.

Hiljem asus Toomvaestekooli uues hoones erinevaid meditsiiniasutusi, XXI sajandi alguses töötab seal alkoholismi, narko- ja mängusõltuvuse ravile spetsialiseerunud Wismari haigla.

## Kooli õppureid
*Amandus Adamson

## Vaata ka
*Toomkool
*Tallinna toomkirik

## Viited
Hans Kubu

**Hans Kubu** (5. jaanuar 1892 Tuhalaane vald – 6. september 1942 Ussollagi vangilaager, Solikamsk) oli eesti vaimulik ja haridustegelane.

## Haridus
Hans Kubu lõpetas Pärnus gümnaasiumi. Aastatel 1912–1916 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. 

## Vaimulikutegevus
Prooviaastal oli ta Võru Katariina koguduses ja Laiuse Püha Jüri koguduses. Ordineeriti 5. oktoobril 1917 õpetajaks. Hans Kubu oli aastatel 1918–1940 Tallinna Jaani koguduse ja aastatel 1940–1941 Tallinna Niguliste koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1935–1941 Tallinna praostkonna praost. 1939. aastal oli ta Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Hooldusnõukogu liige ja 1940. aastal saksa koguduste likvideerimiskomisjoni esimees.

## Pedagoogitegevus
Aastatel 1919–1921 oli Hans Kubu Jaani koguduse gümnaasiumi juhataja, mille baasil ta asutas Hans Kubu eragümnaasiumi, mis 1927. aastal ehitas Tallinna Imanta tänavale uue koolihoone ning 1937. aastal reorganiseeriti erakolledžiks.

Oli samal ajal ka mitmes Tallinna linna koolis usuõpetaja, lisaks aastatel 1920–1922 Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi usuõpetaja.

## Vahistamine ja surm
Hans Kubu vahistati NKVD poolt 28. juunil 1941 ning saadeti Siberisse, kus ta suri 1942. aastal Solikamskis Ussollagi vangilaagris.

## Viited
Vangi dilemma

**Vangi dilemma** (ka **vangide dilemma**; inglise keeles *prisoner's dilemma*, *prisoners' dilemma*) on sotsioloogias ja politoloogias kasutatav mõiste, millega kirjeldatakse olukorda, kus osapooltel tuleb parima tulemuse saavutamiseks teha koostööd ja üksikhuvidest loobuda.

Vangide dilemma analüüs näitab, et kui üks osapool oma kasusid maksimeerib, siis altruistlikult käituv osapool saab kõige rohkem kahju.

Vangide dilemma kerkib esile ka globaalprobleemide lahendamisel, kus parima lahenduse nimel peaksid riigid (vm üksused) tegema koostööd ja loobuma isiklikust (või ühe riigi) kasumi maksimeerimisest.

## Dilemma sisu

Kaks vangi on ülekuulamisel. Kui mõlemad süüalused vaikivad, ei saa kohus kummalegi määrata maksimumkaristust ning mõlemad saavad vaid aasta karistust. Kui üks teise peale keelt kannab, pääseb ta vabaks, teine saab aga 10 aastat. Mõlema ülestunnistuse puhul ootab mõlemat vaid viis aastat. Dilemma seisneb asjaolus, et mõlema vaikimine annab mõlemat vangi arvestades parima tulemuse, kuid samas on lihtne argumenteerida reetmise kasuks. Nimelt kui vang A arvab, et B ta reedab, on ka vangil A mõttekas reeta (siis istub ta vangis 10 aasta asemel 5). Kui vang A usub, et vang B vaikib, siis on mõttekas ikkagi ta reeta, sest sellisel juhul pääseb vang A puhtalt, mitte ei pea ühte aastat vangis veetma.

## Vaata ka
*Tasuta kasutaja probleem
*Sotsiaalne vahetus
*Ühisomanditragöödia

## Viited

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=403 (vaadatud 25.07.2011)

## Välislingid

* More On Golden Balls, And The Best Lesson In Game Theory Ever…
Luc-Adolphe Tiao

**Luc-Adolphe Tiao** (sündinud 4. juunil 1954 Tenkodogos) on Burkina Faso poliitik ja diplomaat, kes oli 18. aprillist 2011 kuni 30. oktoobrini 2014 Burkina Faso peaminister.

Ta on õppinud muu hulgas ajakirjandust, õigusteadust ja rahvusvahelisi suhteid.

Enne peaministriks saamist oli ta alates 2008. aastast Burkina Faso suursaadik Prantsusmaal.

Ta kuulub valitsevasse parteisse Kongress Demokraatia ja Progressi eest.

2014. aasta oktoobri lõpus puhkenud rahutustes, mille kutsus esile valitsuse kava kaotada president Blaise Compaoré ametiaegadele kehtivad piirangud, sattus valitsus opositsiooni tugeva surve alla ja 30. oktoobril 2014 vabastas president Tiao peaministri ametist.

## Välislingid
* Elulugu (*prantsuse keeles*)
Moritz von Engelhardt (täpsustus)

**Moritz von Engelhardt** on olnud mitme tuntud isiku nimi:
***[[Moritz Edwin Adelbert von Engelhardt]]**, baltisaksa poliitik (1800–1870)
***[[Moritz Alexander Rudolf von Engelhardt]]**, baltisaksa arhitekt (1857–1913)
***[[Moritz Alexander Walter von Engelhardt]]**, baltisaksa aednik (1864–1940)
***[[Moritz von Engelhardt (1778−1842)|Otto Moritz Ludwig von Engelhardt]]**, baltisaksa geoloog ja mineraloog (1778−1842)
***[[Moritz von Engelhardt (mineraloog)|Moritz von Engelhardt]]**, geoloog ja mineraloog
***[[Gustav Moritz Constantin von Engelhardt]]**, Tartu Ülikooli teoloogiaprofessor (1828–1881)
*...
Tenkodogo

**Tenkodogo** on linn Burkina Fasos, Kesk-Ida piirkonna ja Boulgou provintsi halduskeskus.

Linn asub 185 km Ouagadougoust kagu pool, Koupéla ja Bittou vahelise maantee ääres. Ta on Togoga peetava kaubavahetuse sõlmpunkt.

Tenkodogo elanike arv rahvaloendustel:

Kuni prantslaste saabumiseni 19. sajandi lõpus oli Tenkodogo piirkonnas mosside 1120. aastal rajatud Tenkodogo kuningriik.

## Viited
Koupéla

**Koupéla** on linn Burkina Fasos, Kouritenga provintsi halduskeskus.

2006. aastal elas linnas 19 980 inimest.

Koupélas valmistatakse kohalikust savist nõusid ja skulptuure.

## Viited
Jurjevets

**Jurjevets** on linn Venemaal Ivanovo oblastis, Jurjevetsi rajooni keskus. Asub 160 km Ivanovost kirde pool Volga jõe (Gorki veehoidla) ääres.

Linna nimega **Jurjevets-Povolsk** asutas Vladimiri suurvürst Juri Vsevolodovitš 1225. aastal maride maale. See oli Pljossi järel teine vanavene linn tänapäeva Ivanovo oblasti alal. 1237 hävitas linnuse Batu-khaani sõjavägi. 1405 liideti asula Gorodetsi vürstiriigiga ja 1448 Moskva suuvürstiriigiga. Seda ründasid marid. 17. sajandil hävitasid asula korduvalt Poola-Leedu väed. 1778. aastal sai asula linnaõigused ja linnast sai Kostroma kubermangu kihelkonnakeskus. Aastatel 1954–1957 täideti Gorki veehoidla ning Jurjevetsi kesklinn piirati tammiga. Ilma tammita oleks kesklinn 1,5 m sügavuse vee alla jäänud.

2010. aastal oli linnas 10 200 elanikku.

## Välislingid

*Jurjevetsi koduleht
*Jurjevetsi koduleht
Ökovõlg

**Ökovõlg** on iga-aastaste puudujääkide summa, mis on tekkinud maa bioloogilist taastootmisvõimet ületavast loodusvarade tarbimisest. 

Maa ajaloos ületas inimese nõudlus loodusvarade järele taastootmisvõime 1980. aastate keskel.

Ökovõla moodustamisel on olulisel kohal maailma loodusvarade raiskamine ja ebaproportsionaalne kulutamine, keskkonna kahjustamine, ökoloogiline dumping, biopiraatlus neokolonialismi tingimustes.

## Vaata ka
*Süsiniku jalajälg

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 25.07.2011)
Andrus Lillepea

**Andrus Lillepea** (sündinud 26. oktoobril 1975) on eesti löökpillimängija ja muusikapedagoog.

Ta on lõpetanud Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli ja Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia löökpillide erialal. 

Lasnamäe Muusikakoolis töötab Lillepea aastast 2001, aastast 2007 on ka Georg Otsa kooli pop-jazzosakonna trummikomplekti õpetaja, kus tema õpilaste hulgas on olnud näiteks Kaspar Kalluste. 
 
Alates 1992. aastast on Lillepea tegutsenud trummarina paljudes fungi-, pop-, kantri- ja džässansamblites (näiteks Estraadiraadio, House of Games, Led R, Blacky, Ultima Thule, Famagusta, Siim Aimla Grupp).

## Viited
Sotsiaalne dumping

**Sotsiaalne dumping** (inglise keeles *social dumping*) on ettevõtete üleviimine nõrgema tööjõuregulatsiooniga maadesse. Kunstlikult madalad tootja kulud annavad ebaausa eelise rahvusvahelises kaubanduses.

## Vaata ka
*Postkolonialism
*Õiglane kaubandus
*Ökoloogiline dumping

## Viited
Mardi tänav

**Mardi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis.

Mardi tänav asub Keldrimäe asumis Liivalaia tänava ja Keldrimäe tänava vahel ning ristub Võlvi, Turu, Vana-Keldrimäe ja Liivamäe tänavaga. 

## Ajalugu

Tänav on saanud nime piirkonna kinnisvaraomaniku Diedrich Christian Martensi järgi, aja jooksul kasutati tänava kohta erinevaid nimekujusid: *Martena tänav* (1885), *Martensgasse* (1893), *Martinstraße* (1907), *Мартенская ул.* (1907), *Martenstraße* (1913).

Mardi tänav oli tuntud kinnistuomaniku järgi nime saanud Ignatjevi sauna järgi, asutust tunti hiljem Eesti NSV ajal teeninduskombinaadi Kiir Lennuki tänava saunana (nr 6) ja paekivist Mardi tänava saunahoone (Mardi 1) on tänaseni alles. Mardi (endine Rügemendi ja Polgu) tänava saun rajati Juhkentali piirkonnas asunud sõjaväeosade jaoks. Muide, kohe sauna kõrvalt voolas kuni 1930. aastateni avatuna üle Mardi tänava mere suunas Härjapea jõgi.

Mardi tänav oli kurikuulus mitmete avalike lõbumajade poolest. Omaaegsest Tallinna punaste laternate piirkonnast on tänagi alles veel paar maja, kus omal ajal bordell asunud: 1885. aastal ehitatud Mardi tänav 3 asuv puumaja, mis oli algselt arhitekti Johann Nicolai Thamme projekteeritud tütarlaste pansionaat ja hiljem ostis hoone aga proua Jevdokia Blohhina, kes avas seal Tallinna ühe peenema lõbumaja. Hoone alumisel korrusel oli üks avar korter suurte esindusruumidega ja ülemisel korrusel oli keskne koridor-esik, millest kahele poole ritta olid kavandatud väikesed toakesed. Bordellihoones oli alumisel korrusel (endises pansionaadipidaja korteris) oli puhvet ja tutvumisruum koos esinemislavaga ja ülemisel korrusel 15 lõbutuba. Vannituba asus pesuköögi ja majateenijate eluruumidega kivist hoovimajas. 
1903. aastal jõustus uus, rangem bordellimäärus ja Mardi 3 bordell pandi kinni. Mardi tänava teises otsas keskturu kõrval on aga alles roosat värvi vana kivimaja, kus samuti bordell asunud. Hoones asus aastatel 1909–1914 Tallinna linna nakkusbarakk ning seejärel tuberkuloosihaigla. Pärast Teist maailmasõda muudeti hoone elamuks, seejärel sanitaar-epidemioloogiajaamaks ning hiljem oli Mardi tänav 3 majas Harjumaa Tervisekaitse Talitus ning AIDSi ennetuskabinet; 
 

Mardi tänav liideti 1925. aastal Lennuki tänavaga ja aastatel 1936–1991 ulatus Mardi tänava kohale Lennuki tänav, mis tänapäeval jääb Maakri asumisse teisel pool Liivalaia tänavat.

Imanta ja Mardi tänava vahel Härjapea jõe ääres oli Veski tänav ja umbes samas kohas on praegu Võlvi tänav.

Mardi tänava ajaloolise trassi müürisid aga kinni V. Kingissepa tänava äärde Tallinna Kaasani kiriku kõrvale ehitatud kõrged elumajad. 

1976. aastal lammutati suurem osa Mardi tänava vanadest puumajadest ja ehitati paneelmajad, samuti Mardi lasteaia hoone.

## Viited
Lennuki tänav (Rakvere)

**Lennuki tänav** on tänav Rakveres.

Tänava teenumber on 6630052 ja pikkus 588 meetrit.

Lennuki tänaval asusid NSV Liidu strateegiliste raketivägede 23. kaardiväe raketidiviisi 304. kaardiväe raketipolgu ja hiljem NSV Liidu õhukaitsevägede 14. õhukaitsediviisi 207. seniitraketi- ehk õhutõrjeraketibrigaadi elamud.

## Viited
Theophil Eichler

**Theophil Eichler** (10. september 1685 Geising – 22. juuli/2. august 1740) oli Eesti vaimulik.

Eichler sündis Geisingis (praegu Altenbergi linnaosa), Saksimaal. Ta õppis Dresdeni Kreuzschules. Usuteadust õppis ta aastast 1708 Leipzigi Ülikoolis.

Ta oli aastatel 1713–1715 Tarvastu ja Rõngu Mihkli koguduses (Andreas Stålfoti abilisena) adjunktõpetajaks. Aastatel 1715–1740 oli ta Rõngu Mihkli koguduse õpetajaks.

## Isiklikku
Teophil Eichler oli kolm korda abielus. Tema esimese abikaasa isa oli Tarvastu ja Rõngu Mihkli koguduse õpetaja Andreas Stålfot. Tema teise abikaasa Christina isa Michael Dau oli Tartu Jaani koguduse abiõpetaja, hiljem Tartu Ülikooli professor ja rektor. Tema kolmanda abikaasa isa oli Kanepi ja Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja Lorenz Quist. Tema väimees oli Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja Gottfried Rulcovius.

## Viited
Avalik pilv

**Avalik pilv** (inglise keeles *public cloud*) on pilvandmetöötluse teenuse pakkumine kõigile.

Avalikus pilves jagab teenusepakkuja arvutusvõimsust dünaamiliselt kõigile soovijatele internetis iseteenindusega veebirakenduste ja -teenuste kaudu, maksustades tarbijaid ükshaaval.

## Viited
Privaatpilv

**Privaatpilv** (inglise keeles *private cloud*) on kliendi- või ettevõttepõhine pilvandmetöötlus.

Privaatpilv on üheainsa organisatsiooni tarbeks tegutsev infrastruktuur, mida haldab kas sama organisatsioon või teenusepakkuja. See võib asuda nii tarbija pinnal kui ka mujal.

Privaatpilvi on kritiseeritud, kuna kasutajad peavad arvutivõrke endistviisi ostma, ehitama ja haldama ning ei võida niimoodi ehitus- ja hoolduskulude arvelt. Seetõttu ei rajane privaatpilved samal majandusmudelil kui avalikud pilved.

## Viited
Infrastruktuur teenusena

**Infrastruktuur teenusena** (inglise keeles *infrastructure as a service*, *IaaS*) on pilvandmetöötluse pakkumine kasutaja teenuse arenduseks ja osutamiseks teenusepakkuja määratud infotehnoloogilise infrastruktuurina.

Pilvandmetöötluse infrastruktuuri põhjal pakutakse teenuseid koos majutuse ja võrguga, enamasti virtuaalse platvormina. Kliendid ostavad mitte servereid, tarkvara, andmetöötluskeskuse ruumi või võrguseadmeid, vaid need kõik tervikteenusena. Tavaliselt küsivad teenusepakkujad klientidelt raha konkreetselt kasutatud arvutusvõimsuse eest, mistõttu teenuse maksumus sõltub tegevuse aktiivsusest.

## Viited
Platvorm teenusena

**Platvorm teenusena** (inglise keeles *platform as a service*, *PaaS*) on pilvandmetöötluse pakkumine kasutaja teenuse arenduseks ja osutamiseks teenusepakkuja määratud andmetöötluse platvormina.

Pilvandmetöötluse põhjal pakutakse arvutusplatvormi teenusena, mis tihti hõlmab pilve infrastruktuuri ja rakendusi. Sel viisil saab klient rakendused, kulutamata raha ja tööd vajaliku riistvara ja tarkvara ostmiseks.

## Viited
Tarkvara teenusena

**Tarkvara teenusena** ehk **pilvelttarkvara** (inglise keeles *Software as a service*, *SaaS*) on pilvandmetöötluse pakkumine teenusepakkuja määratud tarkvara rentimisena.

Sel viisil pakutakse tarkvara teenusena interneti kaudu, nii et tarbija ei pea rakendusi oma arvutitesse installima ja käitama, mis lihtsustab tarkvara hooldust.

## Viited
Ökoloogiline dumping

**Ökoloogiline dumping** (inglise keeles *ecological dumping*) on keskkonda kahjustavate või ohustavate ettevõtete üleviimine nõrgema keskkonnaregulatsiooniga maadesse, enamasti arengumaadesse.

## Vaata ka
*Postkolonialism
*Saaste eksport
*Sotsiaalne dumping
*Tasakaalustusmaks
*Ökovõlg

## Viited
Raadioamatöör

**Raadioamatöör** on inimene, kelle hobi on raadio teel sidepidamine amatöörraadiosideks eraldatud sagedusaladel.

Igal raadioamatööril on riiklikku raadiosidet kureeriva ametkonna väljastatud kutsung. Eestis väljastab raadiojaamadele kutsungeid Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet.

Amatöörraadiojaama kutsungi esimene osa ehk prefiks ehk eesliide näitab, millise riigi kutsungiga tegu on. Eesti raadioamatööride kutsungid algavad eesliitega "ES", millele järgneb regiooni number ja personaalne täht või tähekombinatsioon.

1934. aastal oli Eestis kaheksa ja 1936. aastal 16 raadioamatööri, 1935. aastal asutati Eesti Raadioamatööride Ühing.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Raadioamatööride Ühingu koduleht
*Rahvusvaheline Raadioamatööride Ühing
*USA raadioamatööride ühing ARRL
Lorenz Quist

**Lorenz Quist** (ka **Lorenz Qwist**; ? Ingerimaa – 1710) oli Eesti vaimulik.

Quist sündis 17. sajandi keskel Ingerimaal. Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 6. juulil 1686) Turu Ülikoolis. Oli seejärel Moloskovitsas kaplan.

Aastal 1695 oli ta Tartus sõjaväevaimulik ja Tartu Maarja koguduse abivaimulik. Aastatel 1695–1700 oli ta Kanepi Jaani koguduse õpetaj. Aastatel 1700–1703 oli ta Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja. Pärast seda oli sõjaväevaimulik Riias.

## Isiklikku
Tema väimees Theophil Eichler oli Rõngu Mihkli koguduse õpetaja.

## Viited
Trương Tấn Sang

**Trương Tấn Sang** (sündinud 21. jaanuaril 1949) on Vietnami riigitegelane. Ta oli Vietnami president 25. juulist 2011 kuni 2. aprillini 2016.
Teikovo

**Teikovo** on oblastilise alluvusega linn Venemaal Ivanovo oblastis, Teikovo rajooni keskus. Asub 35 km Ivanovost edelas Vjazma jõe ääres.

Asula rajati 17. sajandil ja sai linnaõigused 1918. aastal.

Teikovo on tekstiilitööstuse keskus. Linnas asub Venemaa strateegiliste raketivägede 54. kaardiväe raketidiviisi baas, kus paiknevad muuhulgas ballistilised raketid Topol-M.

Linna läbib raudtee.

## Välislingid
*http://teikovo37.ru/
Raadioside

**Raadioside** on informatsiooni edastamine ja vastuvõtmine raadiolainete vahendusel. Raadioside toimub raadiosaatja ja ühe või enama raadiovastuvõtja vahelise raadiokanali kaudu. Raadioliini vahepunktides võivad olla retranslaatorid ‒ signaale vastuvõtvad, võimendavad, muundavad ja edasisaatvad seadmed;  satelliitsides nimetatakse neid seadmeid transponderiteks.

Raadioside on elektroonilise side liik traatside  ja optilise side kõrval.
## Vaata ka
*Mereraadioside
Ingvar Pärnamäe

**Ingvar Pärnamäe** (sündinud 27. juulil 1977) on Eesti poliitik ja riigiametnik, alates 1. juulist 2018 kaitsetööstusettevõtte OÜ Milrem LCM juhatuse esimees. 

Aastatel 1999–2002 oli ta IX Riigikogu liige. Riigikogu liikmeks saades oli ta 21-aastane, millega sai aegade noorimaks Riigikogu liikmeks. Ta oli Isamaa ja Res Publica Liidu liige aastatel 1995–2017. Alates 2018. aastast kuulub ta erakonda Eesti 200.

Ingvar Pärnamäe astus 1995. aastal Tartu Ülikooli. Ülikooli kõrvalt töötas ta 1999. aastani arvutispetsialistina Tamme Soojuse AS-is. 1999. aastal sai ta asendusliikmena Riigikokku, kus oli kuni 2002. aastani. Samal aastal lõpetas ta ka Tartu Ülikooli inimgeograafia alal.

2002. aastal asus ta tööle Kaitseministeeriumi, kus oli 2004. aastani ametis rahvusvahelise koostöö osakonnas ning aastatel 2005–2008 hangete osakonna juhataja. Aastatel 2008–2009 töötas ta Eesti kaitsenõunikuna Afganistanis ning oli parlamendi asjade mentor Afganistani Kaitseministeeriumi juures 

2009. aastast oli ta osakonna juht riigi julgeoleku volitatud esindaja (*National Security Authority*, *NSA*) juures ning alates 1. jaanuarist 2011 kuni 30. septembrini 2016 Kaitseministeeriumi kaitseinvesteeringute asekantsler.

2015. aastal omandas ta magistrikraadi riikliku ressursi juhtimises USA Riigikaitseülikoolis Washingtonis.

Alates 1. oktoobrist 2016 kuni 30. juunini 2018 oli Pärnamäe Eesti Kaitsetööstuse Liidu juht, pärast seda sai temast kaitsetööstusettevõtte Milrem LCM tegevjuht.

Ingvar Pärnamäe on Kindral Johan Laidoneri Seltsi liige, aastatel 2002–2004 oli ta seltsi tegevjuht. Samuti on ta Eesti NATO Ühingu asutajaliige ning Kaitseliidu Tallinna maleva liige.

## Tunnustus
*Kaitseministeeriumi II ja III klassi teeneteristid
*Kaitseväe eriteenete rist
*Kaitseministeeriumi Rahvusvahelistes rahuoperatsioonides osalenute medal

## Viited
Imatra kosk

**Imatra kosk** (soome keeles *Imatrankoski*) on kosk Soome kaguosas Imatra linnas Vuoksi jõel umbes 5&nbsp;km kaugusel Venemaa piirist, Euroopa suurim kosk. Geograafilised koordinaadid on 61° 10′ N, 28° 46′ 18″ O.

Jõgi langeb seal umbes 500&nbsp;m pikkuselt kitsas graniitkuristikus 18,4&nbsp;m.

Alates 1929. aastast kasutatakse seda langust elektrienergia tootmiseks ning vesi suunatakse ümber. Ainult teatud aegadel avatakse lüüsid ja vana jõesäng ujutatakse üle. Kose vooluhulk on siis 500–600 m³/s.

Imatra kose järgi on nime saanud nii Imatrankoski linnaosa kui ka Imatra linn.

## Teke ja ajalugu

Imatra kosk tekkis umbes 4000–5000 aastat tagasi, kui Saimaa veemassid murdsid Salpausselkäst läbi. Salpausselkä moodustas kaua tõhusa takistuse vee voolamisele Laadogas, kuid maa kerke tõttu läänes tungis vesi kagusse.

Kose jõust annavad tunnistust arvukad hiiekirnud ja muud kõverused.

Kosk voolas aasta ringi ühesuguse vooluhulgaga. Siiski esines üleujutusi, neist suurim 1899, mil vooluhulk oli 1160 m³/s, ligi kaks korda suurem kui tavaliselt.

## Turism

Imatra kosk on üks Soome rahvusmaastikest, Soome vanim turismiobjekt.

Alates keisrinna Katariina II ja tema kaaskonna külaskäigust 1772 on Imatra kosk olnud populaarne vaatamisväärsus. 19. sajandi lõpus oli see üleeuroopaline, Eiffeli torniga võrreldav vaatamisväärsus. 
 
Koske uputas end vähemalt 94 inimest. 19. sajandil tegid venelased Imatra kose kaljudele grafiteid. 19. sajandi keskel rajati kose ümber Soome vanim looduspark Kruununpuisto. Jõge tuli algul ületada kas paadiga või köisteed mööda. Aastal 1892 ehitati sild. Aastal 1892 jõudis Imatrasse ka raudtee. Koske käis vaatamas ka Nikolai II.

Aastal 1903 rajati kahe põlenud puuhotelli kohale luksuslik kivist juugendstiilis lossitaoline hotell Valtionhotelli.

Tänapäeval toimuvad turismohooajal juuni keskpaigast augusti keskpaigani (83 korda) iga päev 20-minutilised kose demonstratsioonetendused. Vaatajad saavad looduse vaatemängu jälgida kaarsillalt või allavoolu paiknevast Kruununpuisto pargist. Lüüside avamise ajal lastakse traditsiooniliselt valjuhäälditest Jean Sibeliuse pala "Jõgi keeb".

## Hüdroelektrijaam

Imatra kose hüdroelektrijaama esimene järk ehitati 1922–1929. Selle avas 1929 president Lauri Relander.
See oli ja on Soome suurim hüdroelektrijaam.

Teine järk valmis 1951. Jaama projektvõimsus on 178 MW.

## Märkused

## Kirjandus
*Sven Hirn. *Imatran tarina. Matkailuhistoriamme valtaväylältä*, Imatra: Imatra-seura, *Imatra-seuran julkaisu* nr 3, 1984
*Lauri Putkonen (toim). *Kansallismaisema*, Helsinki: Ympäristöministeriö 1993

## Välislingid
*Videod kosest
*Videod YouTube'is
*Die Stromschnellen von Imatra
Juanes

**Juan Esteban Aristizábal Vásquez** (sündinud 9. augustil 1972 Medellínis), esinejanimega **Juanes**, on Colombia laulja.

Ta alustas lauljakarjääri ansamblis Ekhymosis ning on hiljem tegutsenud sooloartistina.

## Välislingid

*Koduleht
Juža

**Juža** on linn Venemaal Ivanovo oblastis, Juža rajooni keskus. Asub 95 km Ivanovost kagus.

Juža piirkonda on esmamainitud 1557. aastal ja Juža küla 1628. aastal. 1925 sai linnaõigused.

Južast sai 19. sajandi lõpus tekstiilitööstuse keskus. 20. sajandi lõpus oli ja 21. sajandi alguses on enamik vabrikuid suletud.

Pärast Talvesõda oli Južas sõjas soomlaste kätte vangi langenud ja pärast sõda NSV Liidule üle antud Nõukogude sõjaväelaste koonduslaager.

## Elanike arv

*Märkus:* * Rahvaloendus (ümardatud) ** Rahvaloendus
1930. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

**[[Eesti]]-[[Soome]] 1930. aasta [[Eesti–Soome maavõistlused poksis|maavõistlus]] [[poks]]is** toimus 14. detsembril Helsingis endise Soome Kaardiväe maneežis Kaartinkaupunki linnaosas (praeguse aadressiga Kasarmikatu 15). Soome võitis 7:1.

Kärbeskaal (kuni 50,8 kg): Paavo Savolainen (FIN) – Harry Reinthal (EST) 3 – 0

Kukk-kaal (kuni 53,5 kg): Veikko Huuskonen (FIN) – A. Schwalbach (EST) 3 – 0

Sulgkaal (kuni 57,2 kg): Uuno Miettinen (FIN) – Erich Taar (EST) 3 – 0

Kergekaal (kuni 61,2 kg): Kaarlo Väkevä (FIN) – Arnold Lillemägi (EST) 2 – 1

Kergekeskkaal (kuni 66,7 kg): Urho Leskinen (FIN) – Karl Vahi (EST) DSQ 2

Keskkaal (kuni 72,6 kg): Olavi Suhonen (FIN) – Roman Kuura (EST) DSQ 2

Poolraskekaal (kuni 79,4 kg): Erhard-Alfons Misler (EST) – Hannes Koivunen (FIN) 2 – 1

Raskekaal (üle 79,4 kg): Wulff Gourewitsch (FIN) – Evald Lukkin (EST) TKO 1
1929. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

**[[Eesti]]–[[Soome]] 1929. aasta [[Eesti–Soome maavõistlused poksis|maavõistlus]] [[poks]]is** toimus 6. detsembril Tallinnas tollases Grand Marina kinos (hävinenud; selle kohal on Vene Kultuurikeskus, praeguse aadressiga Mere pst 5). Eesti võitis tulemusega 4:4, sest otsustav oli raskekaalu võit. 

*Kärbeskaal (kuni 50,8 kg): Väinö Huuskonen (FIN) – Meinhard Glücke (EST) TKO 3

*Kukk-kaal (kuni 53,5 kg): Anatoli Luts (EST) – Arvo Siponen (FIN) 3 – 0

*Sulgkaal (kuni 57,2 kg): Harald Grönholm (FIN) – Erich Taar (EST) 3 – 0

*Kergekaal (kuni 61,2 kg): Kaarlo Väkevä (FIN) – Voldemar Röding (EST) 3 – 0

*Kergekeskkaal (kuni 66,7 kg): Walfrid Resch (FIN) – Karl Mänd (EST) 3 – 0

*Keskkaal (kuni 72,6 kg): Harri Reimann (EST) – Georg Stjärnstedt (FIN) 2 – 1

*Poolraskekaal (kuni 79,4 kg): Roman Kuura (EST) – Torsten Ström (FIN) TKO 2

*Raskekaal (üle 79,4 kg): Evald Lukkin (EST) – Wulff Gourewitsch (FIN) KO 1
Püha Sinod

**Püha Sinod** on õigeusu kirikute ja orientaalsete kirikute kõrgeim juhtorgan kirikukogude vahelisel ajal, mitme organi lühendnimetus:
***[[Aleksandria Kopti Õigeusu Kiriku Püha Sinod]]**
***[[Armeenia Apostelliku Kiriku Püha Sinod]]**
***[[Bulgaaria Õigeusu Kiriku Püha Sinod]]**
***[[Gruusia Apostelliku Autokefaalse Õigeusu Kiriku Püha Sinod]]**
***[[Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Püha Sinod]]**
***[[Kreeka Õigeusu Kiriku Püha Sinod]]**
***[[Konstantinoopoli Õigeusu Kiriku Püha Sinod]]**
***[[Ukraina Õigeusu Kiriku Püha Sinod]]**
***[[Vene Õigeusu Kiriku Püha Sinod]]** 

## Vaata ka
*Pühim Valitsev Sinod
Eduerakond

**Eduerakonna** all võidakse mõelda alljärgnevaid:
*Progressipartei, Norra partei
*Eesti Rahvameelne Eduerakond (1905–1917)
*Eesti Rahvuslik Eduerakond (1993–1998)
Gai

**Gai** on linn Venemaal Orenburgi oblastis, Gai rajooni keskus. Linn asutati 1959. aastal ja oli algselt tööstuslinn.

Gai vapil on kirjas "*Mäleta minevikku. Usu tulevikku*".
Milvi Laid

**Milvi Laid** (kuni 1935. aastani **Aleksandra Isak**; 15. august 1906 Tallinn – 12. juuni 1976 Stockholm) oli eesti operetilaulja (sopran).

Ta lõpetas 1925. aastal Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi. Aastatel 1923–1926 õppis ta Tallinna konservatooriumis klaverit ja hiljem Armanda degli Abbati laulustuudios laulmist.

Ta mängis 1927. aastal Tallinnas tegutsenud rahvateatris (hilisem Paul Pinna Rahvateater), aastatel 1927–1929 Ugalas opereti- ja sõnalavastustes.  Pärast Ugalat oli ta aastatel 1929–1944 Estonia teatri operetiprimadonna, esines sageli ka välismaal. Teda peeti võrdväärseks maailma silmapaistvaimate operetilauljatega. 

1935. aastal eestistas ta oma nime kokkuleppel Eerik Laidiga, kes oli oma perekonnanime perekonnanimede kaitseregistrisse kandnud.

Ta oli laulja Therese Raide-Masingu eeskuju ja õpetaja. 

1944. aastal põgenes Milvi Laid koos pojaga Rootsi, sest tema mees August Zimmermann (Eesti Autoklubi esimehe Jaan Zimmermanni poeg) oli sõja ajal Eesti Omakaitses ja Milvi isa oli juba Siberisse viidud ning sinna surnud. Ta isa arreteeriti venna asemel, keda kinnivõtjad kodust eest ei leidnud. Pooleli jäi töö unistusterolliga ooperis "Traviata". Kodumaale ta enam ei naasnud. 

## Viited

## Välislingid
* TLÜAR väliseesti isikud
* Klassikaraadio 25. SCRIPTUM. Milvi Laidi kirjad Alo Põldmäe räägib operetiprimadonna Milvi Laidi elukäigust. Milvi Laidi kirju Helga Tõnsonile loeb näitleja Iivi Lepik.