open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hanko poolsaar

**Hanko poolsaar** (soome keeles *Hankoniemi*; rootsi keeles *Hangö udd*) on Uusimaal edelasuunas Läänemerre ulatuv maismaariba, kus asub Soome mandriosa lõunapoolseim punkt Tulliniemi. Viimast peetakse ühtlasi punktiks, kus kohtuvad Saaristomeri ja Soome laht (Eesti mandriosa loodepoolseima punkti Põõsaspea neemeni ulatuvast mõttelisest joonest idas). 

Poolsaar on tuntud kauni ümbritseva saarestiku ja pikkade liivarandade poolest. Pinnase moodustab Salpausselkä seljandiku liivane moreen, taimestik koosneb peamiselt männist ja madalast põõsastikust. Loomastik on mitmekesine, sinna saabuvad esimesed kevadised rändlinnud ja igal aastal vaadeldakse umbes 270 linnuliiki. 

Långholmenil asub Helsingi Ülikoolile kuuluv Tvärminne zooloogiajaam. 

Suurima asustuse moodustab Hanko linn, mis kujunes 19. sajandi kolmandal veerandil rajatud ja raudteedega ühendatud Hanko sadama ümber.

## Vaata ka
*Raasepori
Jibou

**Jibou** (ungari keeles *Zsibó*, saksa keeles *Siben*) on linn Rumeenias Transilvaanias Sălaji maakonnas. 

Linn asub maakonnakeskusest Zalăust ligikaudu 17 km kirdes.

Jibou paikneb Someși jõe vasakul kaldal, Agrij jõe suubumiskohas Someși jõkke.

Linna haldusalasse kuulub neli küla: Rona (*Szilágyróna*), Cuceu (*Kucsó*), Husia (*Hosszúújfalu*) ja Var (*Szamosőrmező*).

Linnas asub 1968. aastal rajatud Jibou botaanikaaed, kus on esindatud üle 5000 taimeliigi.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jibou elanike arv 10 407, neist rumeenlasi oli 78,88%, ungarlasi 11,45%, mustlasi 5,61% ja teistest rahvustest inimesi 0,19%. Rahvus oli teadmata 3,85%-l elanikest.

Asulat on esmamainitud 1209. aastal. Linnaõigused sai Jiboi 1968. aastal.

## Viited
Alexis Mac Allister

**Alexis Mac Allister** (sündinud 24. detsembril 1998 Santa Rosas) on Argentina jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Liverpool ja Argentina jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Argentina klubis Argentinos Juniors. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Argentina esiliigas 30. oktoobril 2016.

2019. aasta jaanuaris sõlmis nelja ja poole aasta pikkuse lepingu Brighton & Hove Albioniga, kuid jäi 2019. aastaks laenule Argentina klubidesse Argentinos Juniors ja Boca Juniors. Brightoni meeskonnas debüteeris Mac Allister 7. märtsil 2020 mängus Wolverhampton Wanderersi vastu. Esimese värava Brightoni meeskonnas lõi ta EFL Cup'i meeskonnas 17. septembril 2020 mängus Portsmouthi vastu. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta sama aasta 18. oktoobril mängus Crystal Palace'i vastu. Brightoni põhikoosseisus kindlustas Mac Allister koha hooajal 2021/22, kui lõi Inglismaa kõrgliigas 33 mänguga viis väravat.

Argentina jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 5. septembril 2019 sõprusmängus Tšiili vastu. Pärast ligi kolme aastast pausi kutsuti ta uuesti Argentina koondisse 2022. aasta märtsis. 2021. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril osales Mac Allister Argentina olümpiavõistkonna koosseisus. 

Tema vanemad vennad Francis ja Kevin on samuti jalgpallurid. Nende isa Carlos Mac Allister on endine jalgpallur. Mac Allisterid on iiri ja šoti päritolu.

## Viited
Lääne sõjaväeringkond

**Lääne sõjaväeringkond** (vene keeles Западный военный округ) oli Venemaa relvajõudude sõjaväeringkond aastatel 2010–2024, keskusega Peterburis. 

Sõjaväeringkond loodi 2010. aastal Moskva ja Leningradi sõjaväeringkondade tükkidest. 2024. aasta 26. veebruaril allkirjastas Venemaa president Vladimir Putin ukaasi Lääne sõjaväeringkonna baasil Leningradi ja Moskva sõjaväeringkonna taasmoodustamisest, 1. märtsist 2024. moodustati Venemaa relvajõududes taas 5 sõjaväeringkonda. 

## Koosseis
### Ühendarmeed
*  1. tankiarmee
*  6. ühendarmee
*  20. ühendarmee
## Vaata ka
* Kesksõjaväeringkond
* Lõuna sõjaväeringkond
* Ida sõjaväeringkond
* Põhja sõjaväeringkond

## Viited
Elu Sõna

**Elu Sõna** (inglise keeles *Word of Life Fellowship*) on rahvusvaheline evangeelne kristlik kirik, mis loodi 1940. aastal Jack Wyrtzeni algatusel New Yorgis. Tänapäeval on "Elu Sõna" kogudusi, keskusi, instituute ja kirikuid enam kui 70 riigis.

## Eesti

Eestis loodi "Elu Sõna" kristliku usulis-poliitilise liikumisena 1986. aastal Rein Metsa, Albert Türnpu, Hubert Jakobsi ja teiste algatusel.

Elu Sõna esimene ja tuntuim poliitiline avaldus oli "Harta 87", millele allakirjutanud ütlesid lahti Nõukogude Liidu kodakondsusest ning nõudsid Eestile vaimset, poliitilist ja majanduslikku iseseisvust.

Aastal 1988 lahkusid või saadeti Eestist ja Nõukogude Liidust välja u 370 Elu Sõna ja Hartaga liitunut, sealhulgas Rein Mets ja Hubert Jakobs koos perega, Joel Steinfeldt, Tõnis Mägi, Mart Metsala jpt. Osa neist pöördus hiljem tagasi, osa jäigi välismaale.

Praegu tegutsevad Elu Sõna kogudused Tallinnas, Põlvas, Tartus, Viljandis, Jõgeval jm. Tallinna Harta Kristliku Koguduse juurde kuulub teenistus Charismata Ministries, mille eesmärgiks on tõlkida ja kirjastada eestikeelset õpetuslikku kirjandust ja levitada kristlikku muusikat. 

### Ajalugu

Elu Sõna liikumine sai alguse 1985. aasta sügisel, kui Raimond Jakobsi kodus, Pirita-Kosel, Hiie 3, hakkasid koos käima usuelust huvitatud noored. Kevadeks oli neid juba üle saja. Kuulutati välja uus kogudus nimega Elu Sõna, mille ametlikuks pastoriks nimetati Hubert Jakobs.

## Vaata ka
* Põlva Elu Sõna kogudus
* Tartu Elu Sõna Kogudus

## Viited

## Välislingid

* Harta kogudus
* Põlva Elu Sõna kogudus
Dacia Sandero

**Dacia Sandero** on väikeauto, mida toodab Rumeenia tootja Dacia. See toodi turule 2007, aastal ja on praegu kolmandas põlvkonnas. Seda turustati ka **Renault Sandero** nime all teatud turgudel, nagu Venemaa, Ladina-Ameerika, Iraan, Egiptus ja Sahara-taguses Aafrikas.
Kraas (perekonnanimi)

**Kraas** on perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kraas 39 inimesel: 18 mehel ja 21 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kraas meeste puhul 6928. kohal ja naiste puhul 6388. kohal.

Perekonnanime Kraas kandja on keskmiselt 39 aasta vanune (mediaanvanus on 41).

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Harjumaal Jõelähtme kihelkonna Maardu ja Hageri kihelkonna Haiba mõisavallas ning Läänemaal Karuse kihelkonna Karuse, Hanila kihelkonna Massu ja Hanila mõisavaldades talupoegadele nimeks Kraas ja Krahs. 

## Nime kandjaid
*Alma Kraas, eesti pikaealine (1900–2006)
*Andreas Kraas, eesti orienteeruja (1978–) 
*Andres Kraas, eesti ajaloolane ja ajakirjanik (1956–)
*Hugo Kraas, Saksa sõjaväelane (1911–1980)

## Viited

## Välislingid
*
Drăgănești-Olt

**Drăgănești-Olt** on linn Rumeenias Olti maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Slatinast ligikaudu 30 km lõunas.

Linna haldusalasse kuulub Comani küla.

Drăgănești-Olti läbib Bukarest–Timișoara raudteeliin.

Asulat on esmamainitud 1526. aastal. Linnaõigused sai Drăgănești-Olt 1968. aastal.

## Viited
Peripteer

**Peripteer** (kreeka keeles περίπτερος) on täisnurkne ja neljast küljest sammaste reaga ümbritsetud templitüüp. Võib olla joonia, dooria või korintose orderis.

Peripteere ehitati rohkem Vana-Kreekas. Roomlased eelistasid kas kolmest küljest sammastega ümbritsetud hoonet või pseudoperipteeri, millel oli peripteeri mulje jätmiseks kasutatud pool- või kolmveerandsambaid. Kreeka peripteeril oli peaaegu reeglina kuus sammast otsaseintes, samas kui pikema külje sammaste arv varieerus; ühe erandina on Parthenonil otsaseinas kaheksa sammast.

## Näiteid
* Hera tempel Olympias
* Apolloni tempel Delfis
* Athena Alea tempel Tegeas
* Asklepiose tempel Epidauroses
* Athena tempel Pergamonis
* Parthenon Ateena akropolil
Peripteer on ka klassitsistlik Madeleine'i kirik Pariisis

## Vaata ka
* Dipteer
* Monopteer

## Viited
Pontevedra

**Pontevedra** on linn Hispaanias Galicias Pontevedra provintsis. Linn asub Atlandi ookeani ääres. See on Pontevedra provintsi ja Pontevedra maakonna keskus.

Linnas elas 2020. aastal 83 260 inimest.

## Viited

## Välislingid

* https://www.visit-pontevedra.com/
Pseudoperipteer

**Pseudoperipteer** on antiikne tempel, mis kasutab peripteeri mulje loomiseks osal ehitise külgedest sammaste asemel pool- või kolmveerandsambaid. Tüübi kirjeldus on antud Vitruviuse teoses "de architectura".

Eelkõige kasutatakse poolsambaid templi pikematel külgedel ja lühema külje sisemise sambarea markeerimiseks. Seega puudub pseudoperipteeril sammaskäik (*pteron*) ümber templi *[[Cella|cella]]*.

Poolsambad ilmuvad templiehitusse klassikalisel ajajärgul. Varasemate eeskujude järgi Sitsiilias ja Alam-Itaalias ehitati Aphrodite tempel Epidauroses (hävinud). Edasi levis see templitüüp 2. sajandil eKr ja Augustuse ajal Rooma arhitektuuris.

## Näiteid
* Portunuse tempel Rooma Forum Boariumil
* Sibylla tempel Tivolis
* Puteoli Kapitoolium
* Tempel Terracinas
* Gaius ja Lucius Caesari tempel Nîmesis (Maison Carrée)

Pseudoperipteer on ka Harmoonia tempel, 18. sajandist pärit aiaehitis Halswell House'i mõisas, Goathurstis Somersetis Inglismaal.

## Pildid

10563 - Rome - Temples of the Forum Boarium (3506224983).jpg|Portunuse tempel
La Maison carrée.JPG|Maison Carrée Nîmesis umbes 19. aastast eKr
1 Temple of Harmony SE facade and portico 2.JPG|Temple of Harmony


## Viited
Minnesota North Stars

**Minnesota North Stars** oli USA jäähokiklubi, mis tegutses Minnesota osariigis Bloomingtonis aastatel 1967–1993.

Pärast 1992–93 hooaega koliti ümber Dallasesse ning meeskonna nimeks sai Dallas Stars.

Stanley karika finaali jõuti hooaegadel 1980–81 ja 1990–91. Esimesel juhul kaotati finaalis New York Islandersile ja teisel juhul Pittsburgh Penguinsile.

1990–91 hooajal tuldi konverentsi võitjaks.


Minnesota North Stars Logo 1967-1974.svg|Logo aastatel 1967–1974
Minnesota North Stars Logo 1991.svg|Logo aastatel 1991–1993


## Viited
Dehio

**Dehio** on Põhja-Saksamaalt pärit baltisaksa suguvõsa.

Dehiode suguvõsa saabus Tallinna 18. sajandi alguses Põhja-Saksamaalt, suguvõsa liikmed paistsid silma Tallinnas edukate kullasseppadena. 

## Suguvõsa liikmeid
*Johann Erhard Dehio/de Hio (1706 Preetz Holsteinis – 1780 Herrnhut Saksimaal), Toomgildi liige Toompeal
*Johann* Gottfried Dehio (1740 Tallinn – 1790 Tallinn), kuldsepp Toompeal
*Gottfried Erhard Dehio (1782–1857), hõbesepp Tallinnas
* Gottfried ''Leopold'' Dehio (1813–1856), Haapsalu linnaarst 1843–1856
*Constantin Christian Dehio (1815–1886), juveliir Tallinnas
**Julius* Woldemar Dehio (1817–1893), arst, Eestimaa kubermanguvalitsuse meditsiiniosakonna kirurg
*Johann ''Nicolai'' Dehio (1832–1919) apteeker Rakveres, Rakvere linnapea
* Erhard Arnold Julius Dehio (1855–1940), edukas baltisaksa kaupmees teraviljakaupleja, kes vahendas Venemaa vilja suurtele Lääne-Euroopa ettevõtetele ja poliitik, Tallinna ülemlinnapea (1918)
* Georg Dehio (1850–1932), baltisaksa kunstiteadlane
* Karl Gottfried Konstantin Dehio (1851–1927), baltisaksa sisearst ja patoloogiaprofessor, Tartu Ülikooli rektor 1918
**Heinrich* Erhard Friedrich Dehio  (1861–1928), arst
**Wilhelm* Gottfried Ferdinand Dehio (1868–1919 Kaluga), ajaloolane, Kiievi ülikooli õppejõud
**Woldemar* Johann Alexander Dehio (1871–1945 Flensburg), proviisor, apteeker Rakveres
* Ludwig Dehio (1888–1963), saksa arhivaar ja ajaloolane, Georg Dehio poeg

## Vaata ka
* 48415 Dehio, Georg Dehio järgi nimetatud peavöö asteroid 
## Viited

## Välislingid
*
Maksapasteet

**Maksapasteet** on Põhja- ja Ida-Euroopas populaarne pasteet ja lihamääre. Valmistatud peeneks või jämedalt jahvatatud seamaksast ja seapekist, sarnaneb teatud tüüpi Prantsuse ja Belgia pasteetidega.

## Vaata ka
*Foie gras
*Subproduktid
*Eesti köök

## Viited
Sjamža rajoon

**Sjamža rajoon** on 2. järku haldusüksus (rajoon) Venemaal Vologda oblastis. Selle keskuseks on Sjamža küla, kus on 4000 elanikku (2021). Rajoon moodustab ühe kohaliku omavalitsuse, Sjamža munitsipaalringkonna ja jaguneb halduslikult 10 külanõukoguks.

Suuremad jõed on Kubena ja selle lisajõgi Sjamžena.

## Elanike arv
* 2002 – 10 384
* 2011 – 8869
* 2021 – 7824

## Viited

## Välislingid

* Sjamža rajooni koduleht
Theodoros Studites

**Theodoros Studites** ehk **Theodoros Studiit** (keskaja kreeka keeles Θεόδωρος ὁ Στουδίτης; sündis umbes 759 Konstantinoopolis, suri 11. novembril 826) oli Bütsantsi munk, kloostriülem ja hümnograaf, keda katoliku ja  õigeusu kirik austab pühakuna. Tema mälestuspäev on 11. novembril.

## Eluloolist
Theodoros sündis väljapaistvas ja rikkas peres ning sai väga hea hariduse. Tema perekond pühendus 780. aastal kloostrielule ja ehitas oma vahenditest kloostri, mida juhtis Theodorose onu Platon. Tema pühitses ka Theodorose mungaks ja preestriks (789/790). Varsti pärast seda andis Platon kloostri juhtimise Theodorose hoolde. 795. aastal protestis Theodoros koos onuga keiserliku lahutuse ja pulma vastu ning saadeti pagendusse, kuid ta sai andestuse ning aastal 798 sai ta Studioni kloostri ülemaks.

806. aastal sattus klooster vastuollu Konstantinoopoli patriarhaadiga ja patriarh Nikephoros I-ga, keda toetas keiser; 809. aastal pidi Theodoros minema pagendusse. Alles keiser Michael I ajal sai ta uuesti Studioni kloostri etteotsa tagasi.

Keiser Leo V ajal taaspuhkenud Bütsantsi pilditüli ajal läks Theodoros uuesti vangi. Pärast Leo mõrva 820. aasta lõpus ta vabastati, kuid pidi sellele järgnenud Thomas Slaavlase kodusõja ajal korduvalt põgenema. Hiljem asus ta taas elama Konstantinoopolisse. Ta suri 11. novembril 826 kloostris Akritase neemel.

## Pärand
Temalt on säilinud umbes 600 ajaloolise tähtsusega kirja, üle 300 piibliseletuse, kõnesid ja hümne. 845. aastal viidi tema säilmed Konstantinoopolis asuvasse Studioni kloostrisse.

## Viited

## Välislingid
* St. Theodore of Studium. - Catholic Encyclopedia
* Theodor Studites. - Ökumenisches Heiligenlexikon
Vălenii de Munte

**Vălenii de Munte** on linn Rumeenias Prahova maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Ploieștist ligikaudu 28 km põhjas.

Asulat on esmamainitud 1431. aastal.

Alates 1907. aastast elas Vălenii de Muntes Rumeenia ajaloolane, kirjanduskriitik, näitekirjanik, luuletaja ja poliitik Nicolae Iorga. Tema majas paikneb Nicolae Iorga memoriaalmuuseum.

Vălenii de Muntes on sündinud laulja Mădălina Manole (1967–2010).
 
## Viited
Vasoldsberg

**Vasoldsberg** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Graz-Umgebungi ringkonnas.

## Viited
Gǎlǎb Donev

**Gǎlǎb Spasov Donev** (bulgaaria keeles Гълъб Спасов Донев; sündinud 28. veebruaril 1967 Sofias) on Bulgaaria poliitik, aastatel 2022–2023 Bulgaaria peaminister. 

Gǎlǎb Donev lõpetas venekeelse Sofia 35. keskkooli. Magistrikraadi rahanduse alal omandas ta Sofias Riikliku ja Maailma Majanduse Ülikoolis ja magistrikraadi õigusteaduse alal Ruse Ülikoolis. 

Alates 2001. aastast töötas ta Bulgaaria Töö ja Sotsiaalpoliitika Ministeeriumis. 2001–2007 oli ta Töötingimuste ja Kriisihalduse Direktoraadi juhataja. 2007–2009 oli ta Tööinspektsiooni tegevdirektor. 2014–2016 oli ta Bulgaaria töö ja sotsiaalpoliitika aseminister. Ta oli Bulgaaria töö ja sotsiaalpoliitika minister 2017. aasta 27. jaanuarist kuni 4. maini ja teist korda 2021. aasta 21. maist kuni 13. detsembrini. 

2021. aasta maist kuni detsembrini oli ta ka Bulgaaria asepeaminister. Alates 22. jaanuarist 2022 oli ta sotsiaalpoliitika ja tervise sekretär. 

Alates 2. augustist 2022 kuni 6. juunini 2023 oli Gǎlǎb Donev Bulgaaria peaminister.

## Viited
Wundschuh

**Wundschuh** on vald *(Gemeinde)* Austrias Steiermargi liidumaal Graz-Umgebungi ringkonnas.

Wundschuh asub Grazi nõos Kaiseri metsas u. 12 km Grazist lõunas.

## Viited
Hartberg-Fürstenfeldi ringkond

**Hartberg-Fürstenfeld** on ringkond Austrias Steiermargi liidumaal. See moodustati 1. jaanuaril 2013 Hartbergi ja Fürstenfeldi ringkonna ühendamise teel.

Ringkond koosneb järgmistest valdadest:
Hartbergi ringkond

**Hartbergi ringkond** on endine ringkond Austrias Steiermargi liidumaal. Hartbergi ringkond ühendati 1. jaanuaril 2013 Fürstenfeldi ringkonnaga, moodustati Hartberg-Fürstenfeldi ringkond.
Vožega rajoon

**Vožega rajoon** on 2. järku haldusüksus (rajoon) Venemaal Vologda oblastis. Piirneb põhjas Arhangelski oblastiga. Halduskeskus on Vožega alev.

Rajoon moodustab ühe kohaliku omavalitsusüksuse, Vožega munitsipaalringkonna, ja jaguneb halduslikult 1 aleviks ja 15 külanõukoguks. 

## Elanike arv
* 2002 – 18 976
* 2011 – 16 634
* 2021 – 14 083

## Viited

## Välislingid

* Vožega rajooni koduleht
Manu Chao

**Manu Chao** (kodanikunimega **José-Manuel Thomas Arthur Chao**; sündinud 21. juunil 1961 Pariisis) on prantsuse-hispaania laulja. Ta laulab prantsuse, hispaania, inglise, itaalia, araabia, katalaani, galeegi, portugali ning kreeka keeles. 

Chao alustas oma muusikukarjääri Pariisis, mängides kollektiivides nagu Hot Pants ja Los Carayos, mis kombineerisid omavahel erinevaid keeli ja muusikastiile. Koos sõprade ja venna Antoine Chaoga asutas ta 1987. aastal ansambli Mano Negra, mis saavutas märkimisväärset edu. Pärast ansambli laialiminekut 1995. aastal sai Chaost sooloartist ning oma soolokarjääri ajal on ta avaldanud kuus stuudioalbumit.

## Diskograafia
* "Clandestino" (1998)
* "Próxima Estación: Esperanza" (2001)
* "Radio Bemba Sound System" (2002)
* "Sibérie m'était contéee" (2004)
* "La Radiolina" (2007)
* "Baionarena" (2008)
* "Viva Tu" (2024)
Termiit (segu)

**Termiit** on metallipulbri ja metalloksiidi pürotehniline segu.

Termiit tuleneb kreekakeelsest sõnast *termos*, mis tähendab soojust.

Süttimisel põleb termiitsegu intensiivselt ja eraldab suurel hulgal valgust ning kuumust. Põlemisel moodustavad termiitsegud vedela sularäbu, mille temperatuur tõuseb kuni 2500°C. Põlev termiitsegu on võimeline sulatama terasest ja mitmesugustest sulamitest valmistatud relvade ja varustuse elemente. Termiitide reaktsiooni on peaaegu võimatu kustutada, kuna reaktsioonis tekib pidevalt suur hulk lisasoojust. Ka leegi lämmatamist pole võimalik tekitada seetõttu, et termiit ja oksüdeerunud metall sisaldavad hapnikku.

Termiitidel on mitmekesine koostis. Kütuste hulka kuuluvad alumiinium, magneesium, titaan, tsink, räni ja boor. Alumiinium on levinud oma kõrge keemispunkti ja madala hinna tõttu. Oksüdeerijate hulka kuuluvad vismut(III)oksiid , boor(III)oksiid , räni(IV)oksiid , kroom(III)oksiid , mangaan(IV)oksiid , raud(III)oksiid , raud(II,III)oksiid, vask(II)oksiid ja plii(II,IV)oksiid. 
Reaktsiooni, mida nimetatakse ka Goldschmidti protsessiks kasutatakse termiitkeevitamiseks reeglina raudteerööbaste ühendamisel. Termiite on kasutatud ka metallide rafineerimiseks, laskemoona hävitamiseks ja süüterelvades. Mõnda termiiditaolist segu kasutatakse ilutulestiku pürotehniliste initsiaatoritena.

## Galerii

Fail:Алюминотермитная-сварка-рельсов.ogv|Rööbaste termiitkeevitus
Fail:Thermit Reaction.webm|Termiitreaktsioon
Fail:Thermite residues (railway welding).JPG|Termiitkeevituse jäägid


## Viited
Pertusa piiskopkond

Pertusa on endine katoliku piiskopkond ja linn Rooma Aafrika provintsis (Africa Proconsularis), tänapäeva Tuneesias.

Pertusa piiskop:
*Marcialus

Pertusa titulaarpiiskopid:
*Georges Joseph Haezaert (18. juuni 1935 – 29. september 1957)
*Leonard Philip Cowley (28. november 1957 – 18. august 1973)
*George Kinzie Fitzsimons (20. mai 1975 – 28. märts 1984)
*Kazimierz Górny (26. oktoober 1984 – 25. märts 1992)
*Roberto Rodríguez (12. november 1992 – 23. juuni 1998)
*Liborius Ndumbukuti Nashenda (5. november 1998 – 21. september 2004)
*Philippe Jourdan (1. aprill 2005 –)

## Välislingid
*Eesti katoliiklastel oma piiskop
Cernavodă

**Cernavodă** (bulgaaria keeles Черна вода, türgi keeles *Boğazköy*) on linn Rumeenias Põhja-Dobrudžas Constanța maakonnas. Cernavodă asub kohas, kus Doonaust algab Doonau-Musta mere kanal.

Linnas asub Cernavodă tuumaelektrijaam, mis toodab umbes 18% Rumeenia elektrienergiast.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Cernavodă elanikest rumeenlasi 87,58%, türklasi 2,7%, mustlasi 2,23% ja teistest rahvustest inimesi 0,96%. Rahvus oli teadmata 6,51%-l elanikest.

## Viited
Giorgia Meloni

**Giorgia Meloni** (sündinud 15. jaanuaril 1977 Roomas) on Itaalia poliitik ja ajakirjanik, alates 22. oktoobrist 2022 Itaalia peaminister.

Ta on alates 2014. aastast parempopulistliku erakonna Fratelli d'Italia (eesti keeles "Itaalia Vennad") juht.

Melonit ennustati 2022. aasta Itaalia parlamendivalimiste võitjaks. Paremerakondade ühine valimisliit ka valimised võitis ja 21. oktoobril sai Meloni Itaalia presidendilt volitused moodustada järgmine Itaalia valitsus. Sellega sai temast Itaalia esimene naispeaminister.

## Viited

## Välislingid

* Roberto Saviano. "Giorgia Meloni is a danger to Italy and the rest of Europe" The Guardian, 24. september 2022
* "Itaalia järgmine peaminister Meloni lubas jätkata Ukraina toetamist" ERR, 20. oktoober 2022
* "Meloni tahab muuta kliimamuutustega võitlemise parempoolseks poliitikaks" ERR, 25. oktoober 2022
Reim

**Reim** on perekonnanimi.
## Nime kandjaid
* Martin Reim (sündinud 1971), eesti jalgpallitreener
* Olev Reim (1935–2021), eesti jalgpallitreener
* Paul Reim (1901–1942), eesti metsateadlane
* Tõnu Reim (1853–1938), eesti aednik
## Viited
Ezere vald

**Ezere vald** (läti keeles *Ezeres pagasts*) on vald Lätis Salduse piirkonnas Leedu piiri ääres. 

Vald piirneb sama piirkonna Kursīši, Zaņa, Ruba ja Nīgrande vallaga ning Leedu Mažeikiai rajooni Židikai, Reivyčiai ja Laižuva vallaga.

Valla pindala on 97,1 km². Aastal 2011 oli elanikke 1154, aga 2021. aasta seisuga elas seal 972 inimest. Aastal 2011 elas vallas 905 lätlast, 18 venelast, 8 valgevenelane, 7 ukrainlast, 6 poolakat ja 207 leedulast. Valla keskuseks on Ezere küla. Vallamaja asub aadressil Centra iela 4, vallavanem on Irēna Grauze.

Vallas tegutses Balti kubermangude esimene ministeeriumikool.

Maareformi eel kuulus praeguse valla alal Lielezere mõisale (*Groß-Essern*) 4932 hektarit maad, Grieze kirikumõisale 312 hektarit maad ja Reņģe mõisa Šarlote karjamõisale 213 hektarit maad. Aastal 1922 jagati senine Lielezere vald kaheks ja moodustati Ezere vald ning Reņģe vald. Aastal 1935 oli Liepāja maakonda kuuluva valla pindala 139,6 km² ja seal oli 3056 elanikku. 

Aastal 1945 moodustati vallas Ezere, Kreijase, Mauri un Zvirgzdi külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Ezere külanõukoguga Kursīši külanõukogu kolhoosi Ļeņina ceļš alad. Aastal 1961 liideti sellega veel osa likvideeritavast Mauri külanõukogust, ent aastal 1977 liideti osa Ezere külanõukogu maid Kursīši külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastal 2009 arvati vald Salduse piirkonda.

Valla läänepiiriks on Venta jõgi, teine suurem jõgi on selle lisajõgi Vadakste jõgi.

Looduskaitse all on Sāmaiši tamm, Ezere pärn, Ezere hiidtamm, Grieze kirikumõisa dendraarium, Bruzile tamm ehk Piinajatamm, Ķirmase tamm ja Meijase tamm, lisaks veel kaks nimetut põlispuud.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Grīvaiši luteri kirik ja selle kantsel, Grīvaiši kõrts ning Ezere mõisa hoonetekompleks koos pargiga, sealhulgas elumaja, ait ja tallid. 

Vallas on üheksa küla. Valla keskuses Ezeres (*lielciems*) oli 2022. aastal 484 elanikku. Grieze on staatusega vidējciems ja aastal 2005 oli seal 95 elanikku. Üks küla on ka staatusega *skrajciems*: Šarlote 23 elanikuga aastal 2005. Kuus küla on staatusega *mazciems*: Amberģis 11 elanikuga aastal 2005, Garozas 39 elanikuga aastal 2005, Grīvaiši 34 elanikuga aastal 2005, Marijas muiža, Mauri 45 elanikuga aastal 2005 ja Pionieru iela. Ülejäänud elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Habesiga

**Habesiga** (*Sus barbatus*) on sea perekonda kuuluv liik. Habesiga on metssea lähisugulane. 


Fail:Bartschwein Sus barbatus Tierpark Hellabrunn-6.jpg | Hellabrunni loomaaias. München, Saksamaa
Fail:Wild Boar at San Diego Zoo.jpg|San Diego loomaaias. Ameerika Ühendriigid
Fail:Bearded Pigs2.jpg|Habesead Philadelphia loomaaias

Habeseal on silmatorkav habe. 

Habesiga elab Kagu-Aasias – Sumatral, Kalimantanil, Malaka poolsaarel ja mitmel väiksemal saarel Sulu saarestikus, näiteks Tawi-Tawil, kus ta elab vihmametsas ja mangroovis. 

## Viited
Ezere

**Ezere** (vanasti ka **Lielezere**) on küla (*lielciems*) Lätis Salduse piirkonnas, Ezere valla halduskeskus. Küla asub Vadakste jõe kaldal paigas, kus Ezere ja Suste jõed sellesse suubuvad. Ezere asub merepinnast 63 meetri kõrgusel valla lõunaosas. Asula jääb piirkonna keskusest Saldusest 34 ning Riiast 152 kilomeetri kaugusele.

Külas asuvad põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Külast kilomeeter lääne pool asub Ezere lennuväli.

Asula on tekkinud endise Lielezere mõisa (Groß-Essern) keskuse juurde. Küla staatuse sai see aastal 1934. 8. mail 1945 kirjutati sealse mõisa häärberis alla väegrupp Kurlandi kapitulatsioonile.

Aastal 2022 oli külas 484 elanikku.

## Viited
Jaunauce vald

**Jaunauce vald** (läti keeles *Jaunauces pagasts*) on vald Lätis Salduse piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Zvārde, Ruba ja Vadakste vallaga ning Dobele piirkonna Vītiņi vallaga.

Valla pindala on 83,2 km². 2011. aastal oli seal 359 elanikku, 2021. aasta seisuga elas seal 277 inimest. Aastal 2011 elas vallas 292 lätlast, 5 venelast, 3 valgevenelast, 5 poolakat ja 53 leedulast. Valla keskuseks on Jaunauce küla. Vallavanem on Evija Mame.

Agraarreformi ajal kuulus vallas asunud Jaunauce mõisale (*Gut Neu-Autz*) 1122 hektarit maad, Ozoli mõisale (*Gut Eckhod*) 953 hektarit maad, Jumpravieši mõisale (*Gut Jumpraweeten*) 210,75 hektarit maad ja Šerlate mõisale (*Gut Charlottenhof*) 210 hektarit maad. Aastal 1935 oli Kuldīga kreisi kuuluva valla pindala 82 km² ja seal oli 1430 elanikku.

Aastal 1945 moodustati Jaunauce vallas Jaunauce ja Oši külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Oši külanõukogu Jaunauce külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti vald külanõukoguks. Aastal 2009 arvati vald Salduse piirkonda.

Suurem jõgi on Ezere jõgi.

Looduskaitse all on Jaunauce jalakas, Mizaiši põllutamm, Mižaiši tamm, Bīlenšteinsi kahetüveline tamm, Bīlenšteinsi Paks tamm ja Stūrīši hiidtamm, lisaks veel neli nimetut põlispuud. Valda jääb osa Zvārde kaitsealast ja Zvārde metsade looduspargist.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Jaunauce mõisa hoonetekompleks, sealhulgas park, meierei, küün, tall, mõisavalitseja maja, teenijate maja ja häärber. Häärberis on kaitse all seitse ahju, kuppelsaali laemaalingud, neli bareljeefi ja kaheksa toa interjöör. 

Vallas on viis küla. Valla keskuses Jaunauces (*vidējciems*) oli 2022. aastal 127 elanikku. Ülejäänud külad on staatusega *mazciems*: Ezerkrogs 13 elanikuga aastal 2005, Kalnjāņi 28 elanikuga aastal 2005, Ozolmuiža 7 elanikuga aastal 2005 ja Ropmuiža 25 elanikuga aastal 2005. Ülejäänud elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Jaunauce

**Jaunauce** on küla (*vidējciems*) Lätis Salduse piirkonnas, Jaunauce valla halduskeskus. Küla asub valla keskosas Ezere jõe kaldal. Küla on kujunenud endise Jaunauce mõisa (*Gut Neu-Autz*) keskuse juurde.

Aastal 2022 oli külas 127 elanikku.

## Tuntud elanikke

* Sophie Schwartz - baltisaksa kirjanik
* August Johann Gottfried Bielenstein - baltisaksa folklorist
* Hans Bielenstein - baltisaksa vaimulik ja folklorist, märter
* Ludwig Strümpell - baltisaksa filosoof
* Adolf von Strümpell - baltisaksa neuroloog

## Viited
Ingi Vaher

**Ingi Vaher** (31. mai 1930 – 24. oktoober 1999) oli eesti klaasikunstnik.

Ingi Vaher lõpetas Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi Maks Roosma õpilasena 1955. aastal. Pärast ERKI lõpetamist 1955. aastal suunati Ingi Vaher „Tarbeklaasi” graveerijaks. 1955–1965 ta töötas Tarbeklaasis. 1965–1969 õppis Leningradis V. Muhhina nimelise Kõrgema Kunsttööstuskooli aspirantuuris. 1966–1989 töötas Ingi Vaher Eesti NSV Ministrite Nõukogu tööstusosakonnas.

2015. aastal toimus Olustveres Ingi Vaheri loomingu näitus, kus eksponeeriti klaasnõusid aastaist 1955 kuni 1974.

## Viited
Tartu Georgi kirik (keskaegne)

**Tartu Püha Suurmärter Georgi kirik** oli õigeusu kirik keskaegses Tartus. Kiriku juures asusid vaimulike elamu, surnuaed ja kaubahoov. See oli üks kahest Tartu õigeusu kirikust ning kuulus Novgorodi kaupmeestele. Teine keskaegne kirik, Tartu Imetegija Nikolai kirik, kuulus Pihkva kaupmeestele.
## Kirjeldus
Tartu Ülikooli botaanikaaeda rajatud palmihoone ehituskaevandis avastati 1981/1982. aasta talvel inimluud ja massiivsete kivimüüride jäänused. Müürid olid tehtud maakividest ja tellistest. Kaevandi alale jäi 1,43 meetri paksune idaosas kumera lõpmikuga (oletatava apsiidiga) põhjasein ning 2,45 meetri paksune läänesein. Ehitise põhjaseina lähedal ja lääneküljel avastati matused. Kalmistu piirnes edelaküljel 6,2 meetri laiuse põhja-lõunasuunalise keskaegse munakivitänavaga.

## Ajaloost
Pärimuse järgi teenis Tartu Georgi kirikus preestrina hilisem Petseri kloostri asutaja Joona. Esimest korda on kirikust juttu metropoliit Isidorose teekonna kirjelduses 1438. aastast. Püha Georgi kiriku asukohta oletas esimesena baltisaksa ajaloolane Richard Otto, kes paigutas selle keskaegse linna põhjaossa linnamüüri ja Laia tänava vahele. Tuginedes Bartholomeus Wybersi revisjoniraamatule, on Vilma Trummal oletanud, et linnahaigla ja Georgi kirik võidi rajada juba 14. sajandil. Kunstiajaloolane Kaur Alttoa väidab, toetudes 16. sajandi raeprotokollides leiduvale märkusele, et Georgi kirik asus kellegi Hans von Carpeni Vene värava ees olnud majavalduse taga ja hävis 15. sajandi lõpul. Arheoloogiliste uuringute teostajad M. Aun ja P. Ligi jäid müürijäänuste kuulumises Georgi kiriku juurde kahtlevale seisukohale.

## Viited

## Kirjandus
* Alttoa, K. "Vene ots" keskaegses Tartus. - Tartu - minevik, tänapäev. Tallinn 1985.
Opus mixtum

***Opus mixtum*** (ladina keeles mixtum 'segatud') oli Vana-Rooma ja hiljem Bütsantsi ehitistes kasutatud seinapindade müüriladumistehnika, milles kasutati koos eri tehnikaid – kas ruudukujulistest telliselementidest *[[opus reticulatum]]*it ja nurkadel telliskihte (*[[opus testaceum]]*) või looduskivikihte (*[[Opus incertum|opus incertum]]* ja *[[Opus vittatum|opus vittatum]]*) koos telliskihtidega.

Lisaks esteetilisele efektile oli sellel ka praktiline ülesanne – tellistest vahekihid katkestasid mördivuukides tekkiva kapillaarsuse, milles leviv niiskus oleks võinud hoonet kahjustada, ja tugevdasid konstruktsiooni üldist sidusust.

## Vaata ka
* *[[Opus caementicium]]*
* *[[Opus quadratum]]*
* *[[Opus reticulatum]]*
Ižkari koolitulistamine

**Ižkari koolitulistamine** leidis aset 2022. aasta 26. septembri ennelõunal, kui Lääne-Venemaa keskosas Udmurtias Ižkaris asuvasse kooli nr 88 sisenes kooli endine õpilane Artjom Kazantsev, kes avas tule kahest Makarovi püstolist ning tappis 17 inimest ja haavas veel vähemalt 24 inimest. 

Ametnike sõnul tappis sukkmaski ja haakristiga T-särki kandnud mõrtsukas enne enesetapu sooritamist üksteist õpilast, kaks õpetajat, kaks turvatöötajat ja veel kaks inimest.

## Viited
Martüroloogium

**Martüroloogium** on katoliku märtrite, pühakute ja õndsate ning nende mälestuspäevade nimistu koos lühielulugudega. Bütsantsi kultuuris ja õigeusu kirikus vastavad sellele *[[Menologion|menologion]]* ja *[[Synaxarion|synaxarion]]*.

Katoliku kirikus on ametlikuks martüroloogiumiks Martyrologium Romanum. Selle panid kokku 1583. aastaks paavst Gregorius XIII ettepanekul kardinal Guglielmo Sirleto ja Cesare Baronio. Lisaks pühakute päevadele on Martyrologium Romanumis ka teave kirikuaasta suurte pühade kohta, nende lugemised ja kirjakohad liturgiate jaoks.

## Ajaloolised martüroloogiumid
Alates 9. sajandist on olemas rida martüroloogiume, milles on vaid pühaku nimi ja tema lühielulugu. Tuntumad varaste martüroloogiumide autorid on Beda Venerabilis (8. sajand), Florus Lyonist, Wandelbert Prümist, Rhabanus Maurus (u 845), Ado Vienne'ist (surnud 875), Notker Stammerer (896), Tallaght, Oengus ja Usuardus, kes on neist tuntuim ja kelle kirjutatud martüroloogiumil (u 875) põhineb Martyrologium Romanum.

Martyrologium Usurardi Incipit.jpg|Usuarduse martüroloogiumi esileht (9. sajand)
Wandalbert · Prüm · Martyrologĭum.jpg|Illumineeritud käsikirja palgelehel ulatab Wandelbert Prümist oma martüroloogiumi Ludwig Sakslasele (9.sajand)
Martyrology_of_Tallaght.jpg|Tallaghti martüroloogium (u 1180)


Teada on, et Tallinna dominiiklased kasutasid 15. ja 16. sajandil Usuarduse martüroloogiumi, kuid kohandasid seda kohaliku liturgilise praktikaga.

## Viited
Tartu Nikolai kirik

**Tartu Imetegija Nikolai kirik** oli õigeusu kirik keskaegses Tartus. Kiriku juures asus vaimulike elamu, surnuaed ja kaubahoov. See oli üks kahest Tartu õigeusu kirikust ning kuulus Pihkva kaupmeestele.  Teine keskaegne, Tartu Georgi kirik kuulus Novgorodi kaupmeestele.

Kirikut on mainitud Jaak Juske kogumikus "Lood unustatud Tartust" ja Meelis Friedenthali romaanis "Inglite keel".

## Kirjeldus
Kunstiajaloolane Voldemar Vaga on väitnud, et tegemist oli üsna väikese ristikujulise hoonega. Bartholomeus Wybersi revisjoniraamatu (1582–1656) ja nn Leedu meetrika 1616. aasta revisjoni andmetel asus Nikolai kirik Rüütli tänava idaküljel, mitte kaugel Laiast tänavast. 2025. aasta sügisel leiti Bigbank panga uue hoone ehitusele eelnenud arheoloogilistel päästeuuringutel kiriku müürid Rüütli tänavast ida poolt, Magasini tänav 10 krundilt.

Kiriku müürid olid säilinud kuni meetri kõrguselt, seinad olid krohvitud seest ja väljast ning siseseintel leidus värviliste maalingute jäänuseid. Kiriku varemed on millalgi 16. sajandil täidetud ligi meetri paksuse liivakihiga, millesse on maetud ka altari jäänused. Liivakihi sisse on hakatud matma surnuid, kelle seas on leidude põhjal otsustades olnud eestlasi. Keskaegse kiriku varemetest vahetult lõuna poole on ehitatud hiljem uus ümarapsiidiga  kirik, mille põhjasein on toetunud varasema kiriku lõunaseinale. Tõenäoliselt kandis ka see kirik, mis hävis Tartu 1775. aasta suurtulekahjus, Nikolai kiriku nime. Nikolai kiriku kalmistul uuriti 2025. aasta sügisel üle kolmesaja matuse. Keskaegsete luustike puust kirstud olid niiske pinnase tõttu hästi säilinud. 

## Ajaloost
Pärimuse järgi teenis Tartu Nikolai kirikus preestrina hilisem Petseri kloostri asutaja Joona. Kirikut mainitakse Tartu raeprotokollides. Nikolai kirik kannatas 1525. aasta pildirüüste ajal, 1555. aastaks oli kirik korrastatud ja seest valgendatud. 1584. aastal olevat kirik kaetud seinamaalingutega. Poola ajal kasutasid kirikut jesuiidid, 1613. aastaks oli ehitis purustatud.

## Viited

## Kirjandus
* Alttoa, K. "Vene ots" keskaegses Tartus. - Tartu - minevik, tänapäev. Tallinn 1985
* Hermann, U. Keskaegse Tartu topograafiast.- Ehitus ja Arhitektuur 1974, nr. 1.
PlayStation Store

**PlayStation Store** (ka **PS Store**) on digitaalmeedia pood, kust Sony mängukonsoolide PlayStation 3, Playstation Vita, PlayStation 4 ja PlayStation 5 kasutajad saavad PlayStation Networki kaudu sisu hankida.

Poest saab soetada allalaaditavat sisu nii tasu eest kui tasuta. PlayStation Store'is on videomänge, mängude demosid, lisasid ja teemasid ning treilereid.

## Vaata ka
* Xbox Games Store
* Wii Shop Channel
* Nintendo eShop

## Viited
Ruba vald

**Ruba vald** (läti keeles *Rubas pagasts*) on vald Lätis Salduse piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Ezere, Zvārde, Jaunauce, Kursīši ja Vadakste vallaga. Vald asub Leedu piiri ääres; Leedus piirneb see Mažeikiai rajooni Laižuva vallaga ja Akmenė rajooni Akmenė vallaga.

Valla pindala on 86,8 km². 2011. aastal oli seal 782 elanikku, 2021. aasta seisuga elas seal 609 inimest. Aastal 2011 elas vallas 602 lätlast, 16 venelast, 1 valgevenelane, 1 ukrainlane, 4 poolakat ja 154 leedulast. Valla keskuseks on Ruba küla. Vallavanem on Evija Mame.

Vald on kujunenud Reņģe mõisa (*Ringen, Rengen*) maadele. Agraarreformi ajal kuulus sellele 2712 hektari maad, Reņģe külale kuulus 108 hektarit maad ja Reņģe kirikumõisale 89 hektarit maad. Aastal 1922 moodustati sinna **Reņģe vald**, mille maad eraldati Lielezere vallast. Aastal 1924 arvati vald Jelgava kreisi koosseisu. Aastal 1925 nimetati vald ümber Ruba vallaks. Aastal 1935 oli valla pindala 87,6 km² ja seal oli 2023 elanikku.

Aastal 1945 moodustati Ruba vallas Reņģe ja Ruba külanõukogu, aga aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Reņģe külanõukogu Ruba külanõukoguga. Aastal 1977 liideti osa külanõukogu maadest Kursīši külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti vald külanõukoguks. Aastal 2009 arvati vald Salduse piirkonda.

Suurem jõgi on valla lõunapiiril voolav Vadakste jõgi, teine suurem jõgi on Ezere jõgi. Vald asub Kesk-Läti madalikul. Kõrgeim paik asub valla põhjaosas (ligi 90 m).

Looduskaitse all on Grietiņase tamm, Rubasmuiža hõberemmelgas, Mežrubase pärn, Ruba park, Ruba allee, Reņģmuiža pargi tamm, Reņģe paju ja Reņģe pargi künnapuud, lisaks veel seitse nimetut põlispuud. Valda jääb osa Zvārde metsade looduspargist.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Karistusmäe nime kandev linnamägi ja Ruba mõisa häärberi kuus ahju, kolm kaminat ning interjööri dekoratiivsed elemendid. Kohaliku kaitse all on Platkāji linnamägi. 

Vallas on kuus küla. Valla keskuses Rubas (*vidējciems*) oli 2022. aastal 222 elanikku. Teine sama staatusega küla on Līkupēni 119 elanikuga aastal 2005. Jāņmuiža oli staatusega *skrajciems* ja aastal 2005 oli seal 36 elanikku. Ülejäänud külad on staatusega *mazciems*: Reņģe 28 elanikuga aastal 2005 Rubas skola 59 elanikuga aastal 2005 ja Rozas 18 elanikuga aastal 2005. Ülejäänud elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Bad Blumau

**Bad Blumau** on vald (*Gemeinde*) ja kuurort Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas.

Sellel on suur kompleks kuumaveeallikate juures, mille on kujundanud arhitekt Friedensreich Hundertwasser.

## Viited
Vadakste

**Vadakste** on küla (*vidējciems*) Lätis Salduse piirkonnas. Vadakste valla halduskeskus.

Küla asub samanimelise jõe kaldal Leedu piiri ääres. Aastail 1923–2009 asus mõisa häärberis kool.

2022. aastal oli Vadakstes 170 elanikku.

## Viited
Vadakste vald

**Vadakste vald** (läti keeles *Vadakstes pagasts*) on vald Lätis Salduse piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Ruba ja Jaunauce vallaga ning Dobele piirkonna Vītiņi vallaga. Vald asub Leedu piiri ääres; Leedus piirneb see Akmenė rajooni Naujoji Akmenė maavalla ja Akmenė vallaga.

Valla pindala on 72,1 km². 2011. aastal oli seal 467 elanikku, 2021. aasta seisuga elas seal 300 inimest. Aastal 2011 elas vallas 344 lätlast, 12 venelast, 2 valgevenelast, 1 poolakas ja 106 leedulast. Valla keskuseks on Ruba küla. Vallavanem on Evija Mame.

Vald on kujunenud Vadakste mõisa (*Waddax*) maadele. Aastal 1935 oli Jelgava kreisi koosseisu kuuluva valla pindala 63,7 km² ja seal oli 987 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Vadakste ja Benkava külanõukogu, aga aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Benkava külanõukogu Vadakste külanõukoguga. Aastal 1961 liideti külanõukoguga Vītiņi külanõukogu Priedula kolhoosi alad. Aastal 1990 muudeti vald külanõukoguks. Aastal 2009 arvati vald Salduse piirkonda.

Suurem jõgi on valla lõunapiiril voolav Vadakste jõgi, teine suurem jõgi on selle lisajõgi Mežupe.

Looduskaitse all on Bileiķi kalmistu puuderühm, Dāvidi tamm, Kellamänd, Šārķi Idatamm, Šārķi Läänetamm, Rumbenieki tamm, Puķese tamm, Vadakste park, Vadakste Müüritamm, Vadakste Lossipargi Läänetamm, Vadakste Lossiserva tamm, Vadakste lossi pöök, Priedula nõmmemännik, Lejasdūdari remmelgas, Lūši tamm ja tamm nimega Bertulaiši Paks Päkapikk, lisaks veel kolm nimetut põlispuud.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Priedīši muinaskalmed, Vecmiķeļi muinaskalmed ja Priedula kirik, selle kantsel, altar ning altaripiire. Kohaliku kaitse all on Priedula keskaegne kalmistu. 

Vallas on kuus küla. Valla keskuses Vadakstes (*vidējciems*) oli 2022. aastal 170 elanikku. Teine sama staatusega küla on Priedula 77 elanikuga aastal 2005. Bileiķi oli staatusega *skrajciems* ja aastal 2005 oli seal 57 elanikku. Benkava on staatusega *mazciems* ja aastal 2005 oli külas 19 elanikku. Ülejäänud elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Afraid to Feel

**"Afraid to Feel"** on briti dueti LF System laul, mis loodi 2019. aastal ja selle avaldas Warner Music UK täielikult 2. mail 2022. 

Singel jõudis oma populaarsuse tippu 2022. aasta juunis ning oli kaheksa nädalat järjest Ühendkuningriigi singlite edetabelis esikohal; Iirimaal saavutas see teise koha. Laul on silmapaistvalt esindatud Philadelphia International Recordsi tegutseva Silki 1979. aasta lauluga "I Can't Stop (Turning Your On)", kusjuures Louise Clare Marshalli vokaal on kogu singli jooksul aeglustunud ja kiirenenud.
6. ühendarmee

**6. ühendarmee** (vene keeles *6-я общевойсковая армия*) on Venemaa Föderatsiooni maavägede väeüksus. 

## Koosseis
*  25. motolaskurbrigaad
*  138. motolaskurbrigaad 
*  9. kaardiväe suurtükiväebrigaad
* 26. raketibrigaad
*  5. õhutõrje raketibrigaad
Opus reticulatum

***Opus reticulatum*** oli Vana-Rooma ehitistes kasutatud seinapindade müüriladumistehnika, milles rooma betoonist (*opus caementitium*) müürisüdamiku mõlema külje pind kaetakse väikeste püramiidikujuliste tufist või põletatud savist elementidega, mis moodustavad müüripinnal diagonaalruudulise mustri. Seda kombineeriti ka tellislaoga (*[[opus testaceum]]*), eelkõige hoone nurkadel.

## Kirjeldus
Nelinurkse põhjaga tuffpüramiidid paigutati terava tipuga betoonalusesse 45° nurga all nii, et püramiidide põhjad moodustasid võrgutaolise mustri. Sellest on tuletatud tehnika nimetus *reticulatum* 'võrguga seotud', 'võrgutaoline'.

Opus reticulatum - coupe longitudinale.png|*Opus reticulatum*-tehnikas müüri läbilõige ülaltvaates
Opus reticulatum - coupe transversale.png|*Opus reticulatum*-müüritise ristlõige külgvaates


## Vaata ka
* *[[opus incertum]]*
* *[[opus mixtum]]*
Urmas Kalla

**Urmas Kalla** (võru keeles *Kalla Urmas*; sündinud 25. aprillil 1970 Tartus) on võru keele spetsialist ja tõlkija. Teda on hinnatud üheks parimaks võru keele ja kultuuri tundjaks.

## Haridus
1985. aastal lõpetas ta Mehikoorma 8-klassilise kooli ja kolm aastat hiljem Räpina keskkooli.

1993. aastal lõpetas Kalla Tartu Ülikooli bioloogia alal. Ühtlasi on ta üliõpilaskorporatsiooni Ugala vilistlane.

## Töökäik
Kalla töötab Võru Instituudis keeletundjana, tegeledes seal muu hulgas mitmesuguste tekstide tõlkimisega. 2022. aastal ilmus tema tõlkes Eesti rahvuseepos "Kalevipoeg" ehk võrukeelsena "Kalõvipoig", illustraatoriks oli kunstnik Toomas Kuusing. Teose tõlkimise eest said nad 2021. aastal Kreutzwaldi mälestusmedali. Samuti on Kalla osalenud tekstide sisselugejana võrukeelsete teoste helikogus Helüait.

Ta kuulub Eesti Ornitoloogiaühingusse.

## Muusikuna
Kalla on ansamblite Liinatsuraq ja Ütsiotsõ liige. Lisaks on ta seotud rahvamuusikafestivali Mooste Elohelü korraldamisega.

## Teosed
* "Seto- ja võrokeeline laulik. Üteh mulgi- ja tartokeelitse laulaga." (2013)
* "Eläväneelähtäjä haard hõngu. Üteluisi võro keeli." (2014)
* "Eesti-Võru sõnaraamat" (2014; koostaja koos Mariko Fasteri, Sulev Iva, Triin Iva ja Laivi Oruga).
* "Võnnu kihelkonna kohanimed ja minevik" (2016; toimetaja; autorid Ilse Rootsmäe ja Lemming Rootsmäe)
* "Vabahusõ mõistõq Hummogu-Euruupa kirändüisin. Vabaduse kontsept Ida-Euroopa kirjandustes" (2017; tõlkija koos Marju Taukariga; toimetajad Sulev Iva, Roza Kirillova ja Szilárd Tibor Tóth)
* "Võru-eesti eksitussõnastik" (2019)
* "Võrukeelseid vanasõnu" (2020)
* "Aastatsõõr pokudõga. Aastaring pokudega. "(2019; tõlkija; autor Külli Leppik)
* "Kalõvipoig" (2022; tõlkija; autor Friedrich Reinhold Kreutzwald)

## Tunnustus
*2022 Eesti Kultuurkapitali Põlvamaa Kultuuripärl Vana-Võromaa keele ja kultuuri hoidmise eest.

## Viited

## Välislingid
*Looduskaitse igaks juhuks. Kalla Urmase essee ajakirjas Eesti Loodus (04/2003)
Krīvi (Vaive vald)

**Krīvi** on küla (*ciems*) Lätis Vaive vallas Cēsise piirkonnas Vidzemes.

Küla asub valla lääneosas ja jääb Riiast 91 kilomeetri kaugusele. Sinna jäävad Līvu pamatskola ja Krīvi bussipeatus.

Asula jääb Gauja rahvusparki. Külas kasvav Krīvi mänd ümbermõõduga 3,66 meetrit on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 72 (1970)
* 104 (1979)
* 121 (1989)
* 147 (2000)

* 133 (2011)
* 154 (2022)
* 154 (2025)

## Viited
Kupjansk-Vuzlovõi

**Kupjansk-Vuzlovõi** (ukraina keeles *Куп'янськ-Вузловий*) on alev Ukraina Harkivi oblastis. 

## Ajalugu
### 2022. aasta sõjategevus
26. septembril 2022 võtsid Ukraina väed alevi enda kontrolli alla. 27. septembril 2022 heiskas HUR MO eriotstarbeline üksus Kraken asulas Ukraina lipu.

## Vaata ka
* Kivšarivka
* Kupjansk

## Viited
Maalehe krimisari

**"Maalehe krimisari"** on aastatel 2021–2022 ilmunud Põhjamaade kriminaalromaanide sari, mis ilmus koostöös kirjastusega Varrak.

Ilmunud teosed:

# Ann Cleeves, "Ronkmust"
# Elizabeth George, "Pääsmiseks paljudele"
# Dick Francis, "Raami sees"
# Caroline Graham, "Mõrvad Badger Driftis"
# Louise Penny, "Vaikelu"
# Ian Rankin, "Peitusemäng"
# John Grisham, "Aguliadvokaat"
# Benjamin Black, "Christine Falls"
# Ann Granger, "Ärata surnud"
# Charlaine Harris, "Tõelised mõrvad"
# Sara Paretsky, "Ainult hüvitis"
# Alexander McCall Smith, "Kalahari masinakirja kool meestele"
# Mick Herron, "Äraaetud hobused"
# Peter Robinson, "Ripporg"
# Antti Tuomainen, "Jänesefaktor"
# Elina Backman, „Kui kuningas sureb" – esmatrükk
# Åsa Larsson, „Veresüü"
# Geir Tangen, „Maestro"
# Leif Davidsen, „Vene lauljanna"
# Lone Theils, „Kurva poeedi naine"
# Thomas Enger, „Varjusurm" – esmailmumine
# Yrsa Sigurðardóttir, „Kes teisele hauda kaevab"
# Mats Olsson, „Karista ja lase surra"
# Susanne Jansson, " Ohvriraba"
# Anders de la Motte ja Måns Nilsson „Maakleri surm" – esmatrükk
Ajalooline romaan (raamatusari)

**"Ajalooline romaan"** on kirjastuse Eesti Raamat raamatusari.

Ilmunud raamatud:
* Alexander Cordell, "Rüvetatud kaunis maa", 1964
* Anatoli Vinogradov, "Aja kolm värvi", 1965
* Miloš V. Kratochvíl, "Magister Jan. Tõrvik", 1965
* Maria Maritš, "Põhjavalgus", 1965
* Valentin Ivanov, "Iidsete aegade lood", 1965
* Stepan Zlobin, "Salavat Julajev", 1965
* Aleksei Jugov, "Sõdalased", 1965
* Kálmán Mikszáth, "Must linn", 1966
* Ivo Andrić, "Sild Drina jõel", 1967
* Giuseppe Tomasi di Lampedusa, "Gepard", 1967
* Jack Lindsay, "Hannibaali käsi on mängus", 1967
* Josef Toman, "Pärast meid tulgu või veeuputus", 1968
* Herman Sergo, "Vihavald", 1970
* Konstantine Gamsahhurdia, "Suure meistri käsi", 1971
* Teodor Parnicki, "Aetius, Viimne Roomlane", 1972
* Mihhail Zagoskin, "Juri Miloslavski", 1972
* Juri Tõnjanov, "Kühlja", 1973
Mežmaļi

**Mežmaļi** on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas. Küla jääb  Riiast 92 kilomeetri kaugusele.

Asula jääb Gauja rahvusparki. Sinna jääb Mežmaļi bussipeatus.

Aastal 2022 oli külas 45 elanikku.

## Viited
Eicēni

**Eicēni** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas.

Eicēni asub valla keskosas. Küla jääb Gauja rahvusparki.

Aastal 2007 oli külas 24 elanikku.

## Viited
Lielmaņi

**Lielmaņi** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas.

Küla asub valla keskosas. Lielmaņi põhjaserva jääb muinsusmälestisena regionaalse kaitse all olev Jaunītese keskaegne kalmistu.

Aastal 2007 oli külas 9 elanikku.

## Viited
Rāmuļmuiža

**Rāmuļmuiža** (ka **Rāmuļu muiža** või **Rāmuļi**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas.

Küla asub valla edelaosas Raganiņa ehk Rāmuļi järve põhjakaldal. Asula on tekkinud endise Rāmuļi mõisa keskuse juurde. Looduskaitse all on seal kasvavad Rāmuļi tammed.

Aastal 2007 oli külas 5 elanikku.

## Viited
Slaņķi

**Slaņķi** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas.

Küla asub valla lääneosas. Sellest läände jäävad Slaņķi tiigid. Sinna jääb Slaņķi bussipeatus.

Aastal 2007 oli külas 38 elanikku.

## Viited