open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Trinidadi ja Tobago põhiseadus

**Trinidadi ja Tobago põhiseadus** võib tähendada ühte kahest Trinidadi ja Tobago põhiseadusest:

***[[Trinidadi ja Tobago põhiseadus (1962)|1962. aasta põhiseadus]]** – riigi esimene põhiseadus, mis kehtis 1976. aastani;
***[[Trinidadi ja Tobago põhiseadus (1976)|1976. aasta põhiseadus]]** – riigi teine ja tänaseni kehtiv põhiseadus, mis pani aluse vabariiklikule riigikorrale.
Como (Colorado)

**Como** on asula Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis Parki maakonnas. Como on ajalooline raudteeasula.

Usutavasti andsid asulale nime seal töötavad kaevurid Itaalia linna Como järgi. Linnas asub palju ajaloolisi hooneid ning linn sarnaneb kummituslinnaga, aga elanikkond on siiski umbes 20. 

Como asub 9813 jala (2991 meetri) kõrgusel üle merepinna.
Tilleoru maastikukaitseala

**Tilleoru maastikukaitseala** on maastikukaitseala Põlva maakonnas Ahja jõe ülemjooksu ürgorus. Kaitseala pindala on 145,8 ha

Kaitseala on moodustatud 1957, et kaitsta Tilleorgu ja sealset jõeluhta, maastikukaitseala staatuses alates 2014.

## Viited

## Välislingid
*
*Tilleoru maastikukaitseala kaitse-eeskiri Riigi Teatajas
Tepripalu kaitseala

**Tepripalu kaitseala** on kaitseala Tartu maakonnas Nõo vallas. Kaitseala pindala on 8 ha. 

Kaitseala on moodustatud 1964. aastal, et kaitsta võsu-liivsibula (*Jovibarba globifera*; II kategooria liik) looduslikku kasvukohta ehk **Tepripalu männikut**. Männiku moodustavad ebaühtlase täiusega 50–65-aastased männid.

## Viited

## Välislingid
*
Sedgwicki maakond

**Sedgwicki maakond** on maakond kahes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* **[[Sedgwicki maakond (Colorado)|Sedgwicki maakond]]** Colorados
* **[[Sedgwicki maakond (Kansas)|Sedgwicki maakond]]** Kansases
Tihu looduskaitseala

**Tihu looduskaitseala** on looduskaitseala Hiiu maakonnas. Kaitseala pindala on 1406,9 ha. 

Kaitsealal asub Õngu soo ehk Tihu soo ning sinna jäävad Tihu järved.

Kaitseala ajalugu ulatub 1962. aastasse, mil Tihu järv võeti kaitse alla ornitoloogilise keelualana. Vahepeal kaitsti ala *Tihu maastikukaitsealana*.

## Viited

## Välislingid
*
* "RMK töövõtja raius Hiiumaal kaitsealas ebaseaduslikult trasse" ERR, 27. mai 2023
* Mart Erik: "Looduse "ümberkujundamisest" Hiiumaa näitel" ERR, 27. juuni 2023
Teringi maastikukaitseala

**Teringi maastikukaitseala** on maastikukaitseala Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Lilli külas.

## Kirjeldus

Kaitseala asub Viljandi maakonnas Mulgi valla lõunaosas Lilli külas, Läti piiri lähedal.

Kaitseala on moodustatud 1999. aastal, selle pindala on 322,4 ha, millest maismaaosa on 317,3 ha ja veeosa 5,1 ha. Kaitse-eesmärk on säilitada sealseid sootüüpe ja elurikkust ning kaitsta vanametsa.

Kaitseala on inimtegevusest puutumata, soostunud soosaarestikega ja vanametsaga maastik, ala koosseisu kuuluvad Teringi raba ja Alatsi järv. Kaitseala ümbritsevad intensiivse põllu- ja metsamajanduse piirkonnad.

Kaitsealale on rajatud 4,5 km pikkune ja infotahvlitega varustatud Teringi õpperada, mis teeb ringi läbi kaitsealal asuva raba ja rabasaarte ning viib ka Alatsi järve juurde.

Kaitseala kuulub Teringi loodusala nime all Natura 2000 kaitstavate alade võrgustikku.

## Vaata ka
*Teringi raba
*Alatsi järv

## Viited

## Välislingid
*
*
Tudusoo looduskaitseala

**Tudusoo looduskaitseala** on looduskaitseala Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Kaitseala pindala on 4723,6 ha. 

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1976, mil loodi pruunkarude reservaat. 1978 läksid ühise kaitse alla *Tudu-Järvesoo* ja *Luusaare sookaitseala*. Aastal 1997 moodustati *Tudusoo maastikukaitseala*, mis hiljem organiseeriti **looduskaitsealaks**.

## Vaata ka
*Seljamäe õppematkarada

## Viited

## Välislingid
*
RKO Pictures

**RKO (Radio-Keith-Orpheum) Pictures** on USA filmitootmise ja -levitamise ettevõte. Kui **RKO Radio Pictures Inc.** kuulus ta Hollywoodi kuldajastul viie suurima filmitootja hulka. Filmistuudio moodustati 1928. aasta oktoobris, kui Radio Corporation of America (RCA) ostis Keith-Albee-Orpheum (KAO) kinoketi ja Joseph P. Kennedy Film Booking Offices of America (FBO) filmistuudio. 

Filmistuudio tuntuimad filmid olid "King Kong" ja "Citizen Kane" ("Kodanik Kane"). 

Esialgne filmistuudio RKO Pictures lõpetas filmitootmise 1957 ja saadeti laiali kaks aastat hiljem. 1981. aastal ringhäälinguettevõte RKO General, kes oli ettevõte õiguste pärija alustas taas filmitootmist tütarettevõttes **RKO Pictures Inc.** 1989. aastal müüdi äri koos mõnede muu allesjäänud vara, kaubamärkide õiguse ja paljude RKO klassikaliste filmide uuestitootmise õigustega uutele omanikele ning tänapäeval on tegu väikese sõltumatu ettevõttega **RKO Pictures LLC.**
Sarve maastikukaitseala

**Sarve maastikukaitseala** on maastikukaitseala Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kaitseala pindala on 679 ha. 

Kaitseala on moodustatud 1973. aastal, et kaitsta haruldasi ja teadusliku väärtusega geoloogilisi objekte (Limneamere rannavallid) ning nendega seotud looduslikke ja poollooduslikke kooslusi.

## Viited

## Välislingid
*
Rock Hotel (kogumik)

"**Rock Hotel**" on ansambli Rock Hotel kolmest CD-plaadist koosnev kogumikalbum. Albumi andis 2008. aastal välja firma Elwood Muusik.

## Laulud
### CD 1

Märkused:
*(1) Plaadiümbrisel on autoriks märgitud hoopiski Carl Putman.
*(2) Tundmatud nimed, mis hakkavad figureerima laulu autorite nimedena alates 1964. aasta Shawn Elliotti lauluversioonist.
*(3) Plaadiümbrisel autoriks märgitud ainult Bill Haley (puuduvad ülejäänud nimed)

### CD 2

Märkus:
*(1) Plaadiümbrisel on jäetud märkimata Harry Warren, kes on laulu muusika autor.
*(2) Plaadiümbrisel on autoriks märgitud Joe Dolan, kes on laulu esitaja.
*(3) Plaadiümbrisel on autoriks märgitud Hank C. Burnette, kes pole antud laulu autor. Õige autor: Jonathan (Rocky) Burnette.

### CD 3

Märkus: 
*(1) Plaadi ümbrisel on üheks autoritest märgitud Johnny Cash, kes pole aga autor, vaid esitaja ja puuduvad tegelikud autorid Mack David ja Billy Sherrill.
*(2) Plaadiümbrisel on autoriks märgitud Antoine Domino
Initsiaator

**Initsiaator** on mingi protsessi, tegevuse, sündmuse jm algataja.
*Ebastabiilse süsteemi keemilise plahvatuse vallandab mingi energia impulss, kas leek, säde, temperatuuri tõus, mehaaniline löök jmt. 
*Keemiliste ahelreaktsioonide käivitamiseks kasutatakse radikaalinitsiaatoreid või katalüsaatoreid.
*Päikesevalgus käivitab roheliste taimede fotosünteesi reaktsioonid, olles seejuures energiaallikaks.
*Tuumapommis olev tuumakütuse hulk peab ületama ahelreaktsiooni tekitamiseks vajaliku kriitilise massi, et piisavalt palju tuumalõhustumisel tekkivaid neutroneid algataks uue tuumalõhustumise reaktsiooni.
Rumbi looduskaitseala

**Rumbi looduskaitseala** on looduskaitseala Järva maakonnas Türi vallas. Kaitseala pindala on 71,6 ha. 

Kaitseala moodustati 2001. aastal, kui kaitse alla võeti must-toonekure püsielupaik ja ürgmetsailmeline puistu.

## Viited

## Välislingid
*
Sookuninga looduskaitseala

**Sookuninga looduskaitseala** on looduskaitseala Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kaitseala pindala on 5868,6 ha.

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1964, kui kaitse alla võeti kaks Jäärja metskonna kvartalit (123 ja 140) ehk Rongu mets. Aastal 1991 moodustati Rongu, Kodaja ja Ruunasoo sookaitseala, mille baasil 1991 moodustati Sookuninga looduskaitseala.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Suigu looduskaitseala

**Suigu looduskaitseala** on looduskaitseala Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Kaitseala koosneb kahest lahustükist, mille kogupindala on 82 ha.

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1976, kui sealse ürgmetsa kaitseks moodustati reservaat. Praegused piirid ja staatus aastast 1999.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Santos

**Santos** on linn Brasiilias São Paulo osariigis. Asub Atlandi ookeani rannikul umbes 80 km kaugusel São Paulost.

Linn asutati 1543. aastal.

Santose sadam on kaubakäibelt Ladina-Ameerika suurim sadam.

Santoses asub Eesti aukonsulaat. Aukonsul on Flemming Patrick Rickfors.

Linnas tegutseb jalgpalliklubi FC Santos.

## Välislingid

*Santose koduleht (*portugali keeles*)
Tahkuna looduskaitseala

**Tahkuna looduskaitseala** on looduskaitseala Hiiu maakonnas Hiiumaa valla põhjaosas. Kaitseala pindala on 1878,6 hektarit   . Kaitsealal asub Hiiumaa ainus loodusreservaat. Kaitseala territoorium paikneb Tareste, Kauste, Kodeste, Lehtma, Meelste ja Tahkuna külas.

Tahkuna looduskaitseala eesmärk on inimmõjuta või vähese inimmõjuga põlismetsade, soode ja kinnikasvavate järvede kaitse, luidete ja luitemetsade säilitamine ning kaitsealuste liikide ja nende elupaikade kaitse. Kaitsealalt on tuvastatud 16 kaitsealust linnuliiki, 21 kaitsealust soontaime liiki ja üks kaitsealune samblaliik (roheline hiidkupar).

## Kaitsevööndid
Tahkuna looduskaitsealal asub Lehtma loodusreservaat ja 6 sihtkaitsevööndit.

### Lehtma loodusreservaat
Loodusreservaadi kaitse-eesmärk on ökosüsteemi arengu tagamine loodusliku protsessina. Reservaadis on keelatud majandustegevus, loodusvarade kasutamine ja inimeste viibimine, välja arvatud järelevalvetöödel, päästetöödel ja kaitseala valitsemisega seotud töödel, samuti teadustegevuse ja kaitseala seisundi jälgimise ja hindamise eesmärgil.

### Järidemetsa sihtkaitsevöönd
Järidemetsa sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on ökosüsteemi arengu tagamine üksnes loodusliku protsessina.

### Kauste sihtkaitsevöönd
Kauste sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on metsakoosluste tüübi ning elustiku mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine.

### Kodeste metsa sihtkaitsevöönd
Kodeste metsa sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on metsakoosluste tüübi ning elustiku mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine.

### Kodeste soo sihtkaitsevöönd
Kodeste soo sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on ökosüsteemi arengu tagamine üksnes loodusliku protsessina.

### Lepaniidi sihtkaitsevöönd
Lepaniidi sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on ökosüsteemi arengu tagamine üksnes loodusliku protsessina.

### Lõimastu sihtkaitsevöönd
Lõimastu sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on metsakoosluste tüübi ning elustiku mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine.

## Turism
Tahkunat läbis Anneõuest kuni Kauste külani Riigimetsa Majandamise Keskuse matkarada, mis likvideeriti 2013. Kaitsealal asub Karjaselja metsanduslik õpperada. 

## Ajalugu
1924 keelati Tahkunas kasvavate jugapuude alal lageraied. Praegune kaitse-eeskiri kinnitati 2006. aastal. Eesti Vabariigi Valitsus otsustas 6. novembril 1936 kaitse alla võtta 4 Kärdla metsandiku metsakvartalit kogupindalaga 74,2 hektarit, kus keelati jugapuude raie ja loomade karjatamine.  Hiiumaa rajooni TSN Täitevkomitee otsustas 28. mail 1958, 20. septembril 1961 ja 25. septembril 1962 jugapuude kasvuala kaitset tõhustada. Jugapuude kaitseala sai räsida 1967. aasta augustitormis.

Tahkuna looduskaitseala moodustati 2. veebruaril 1997.

## Viited

## Välislingid
*Tahkuna looduskaitseala kaitse-eeskiri.
*
*[loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/GetFile.aspx?fail=-1365997911 Tahkuna looduskaitseala kaitsekorralduskava 2015–2024.]
Tammiku looduskaitseala

**Tammiku looduskaitseala** oli looduskaitseala Harju ja Rapla maakonnas. Kaitseala koosnes kahest lahustükist, mille kogupindala oli 379 ha.

Kaitseala moodustati 1991. aastal, kui kaitse alla võeti neli allikasood, kus kasvab mitmeid haruldasi ja kaitsealuseid liike.

Kaitseala kaotati 2014. aastal seoses Nabala-Tuhala looduskaitseala moodustamisega.

## Viited

## Välislingid
*
Sirtsi looduskaitseala

**Sirtsi looduskaitseala** on looduskaitseala Ida-Viru ja Lääne-Viru maakonna piiril. Kaitseala koosneb 6-st lahustükist, mille kogupindala on 4558 ha. 

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1967, kui moodustati pruunkarude reservaat. Aastal 1981 võeti kaitse alla Sirtsi soo (*Sirtsi sookaitseala*). Praegused piirid ja staatus aastast 2001. 

## Viited

## Välislingid
*
Taarikõnnu looduskaitseala

**Taarikõnnu looduskaitseala** on looduskaitseala Pärnu ja Rapla maakonnas. Kaitseala pindala on 2816,3 ha. 

Kaitseala moodustati 2001. aastal, kui kaitse alla võeti mitmekesine soomaastik ja kaitsealused liigid.

Looduskaitsealale jäävad Taarikõnnu (Põrguraba), Laianiidu ja Lõo (Aruniidu) raba. Laukarohke Taarikõnnu raba moodustab kaitseala südame. Kaitsealustest liikidest on alal esindatud kaljukotkas, must-toonekurg, metsis, teder, laanepüü ja öösorr.

## Viited

## Välislingid
*
Tillniidu looduskaitseala

**Tillniidu looduskaitseala** on looduskaitseala Rapla maakonnas Kehtna vallas. Kaitseala pindala on 37,9 ha. 

Kaitseala moodustati 2001. aastal, kui kaitse alla võeti ürgmetsailmeline puistu ja seal pesitsev must-toonekurg.

## Viited

## Välislingid
*
Goiânia

**Goiânia** on linn Brasiilias, Goiási osariigi pealinn. Asub riigi keskosas, 200 km kaugusel riigi pealinnast Brasíliast.

Goiânia on plaanilinn, mille rajamist alustati 24. oktoobril 1933.

1987 toimus linnas radioaktiivse aine leke, nn Goiânia õnnetus.

## Vaata ka
*Goiási Föderaalülikool

## Viited

## Välislingid
* http://www.goiania.go.gov.br/
Veski looduskaitseala

**Veski looduskaitseala** on looduskaitseala Põlva maakonnas Kanepi vallas. Kaitseala pindala on 63 ha. 

Kaitseala moodustati 2001. aastal, kui kaitse alla võeti must-toonekure püsielupaik.

## Viited

## Välislingid
*
Kasti maastikukaitseala

**Kasti maastikukaitseala** on maastikukaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala pindala on koos vee- ja maismaaosaga u 193 ha. 

Kaitseala on moodustatud 2000. aastal, et kaitsta Lõuna-Saaremaa pärandkultuurmaastikku, rannaniite ja haruldasi taimeliike.

## Viited

## Välislingid
*
Kaugatoma-Lõu maastikukaitseala

**Kaugatoma-Lõu maastikukaitseala** (varem *Kaugatoma-Lõo maastikukaitseala*) on maastikukaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala pindala on 589 ha. Selle eesmärk on kaitsta Kaugatoma panka ja Lõo loopealset.

Kaitseala ajalugu ulatub 1973. aastasse, kui kaitse alla võeti Kaugatoma pank. Maastikukaitsealaks sai aastal 2000. Algse maastikukaitseala pindala oli 502 ha. 2017. aastal maastikukaitseala suurendati, peamiselt sellega piirneva Kaugatoma-Lõu hoiuala arvelt.

## Viited

## Välislingid
*
Kolga lahe maastikukaitseala

**Kolga lahe maastikukaitseala** on maastikukaitseala Harju maakonnas Kuusalu vallas. Kaitseala pindala on 1924 ha ja sellest 267 ha on maismaaosa. 

Kaitseala on moodustatud 1990. aastal, et kaitsta Põhja-Eesti väikesaartele iseloomulikke maastikke ja kooslusi. Kaitstav territoorium hõlmab 15 saart ja laidu, millest suurimad on Pedassaar, Rammu, Koipsi, Umblu ja Allu saar.

## Viited

## Välislingid
*
Kostivere maastikukaitseala

**Kostivere maastikukaitseala** on maastikukaitseala Harju maakonnas Jõelähtme vallas. Kaitseala pindala on 111,7 ha.

Kaitseala on moodustatud 1959. aastal, et kaitsta karstivormide poolest rikast maastikku. Tänapäevane maastikukaitseala moodustati aastal 1999.

Kaitseala maastik on Põhja-Eesti lavamaale tüüpiline hajaasustusega paetasandik, millel asub Kostivere karstiala. Pikaajalise inimtegevuse mõjul on sinna kujunenud alvarid. Kaitsealustest liikidest kasvavad seal Alpi nurmikas (*Poa alpina*) ja aasnelk (*Dianthus superbus*).


Kostivere kurisu.jpg|Karstivormid Kostivere karstialal
Kostivere seen.JPG|"Karstiseen" Kostivere karstialal


## Viited

## Välislingid
* 
*
Käina lahe – Kassari maastikukaitseala

**Käina lahe – Kassari maastikukaitseala** on maastikukaitseala Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kaitseala pindala on 5652 ha, millest 3189 ha on maismaaosa. 

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1939, kui kaitse alla võeti Kassari ja Vaemla lahe tervisemuda alad. Aastal 1962 moodustati kaks kaitseala: *Kassari saare maastikukaitseala* ja *Käina lahe ornitoloogiline kaitseala*, mille ühendamisel moodustati 1998. aastal **Käina lahe – Kassari maastikukaitseala**.

## Pildid

Pilt:Käina Bay 1.jpg|
Pilt:Käina Bay 3.jpg|
Pilt:Reed bed, Käina bay, 2011-08.jpg|
Pilt:Käina Bay 8.jpg|


## Viited

## Välislingid
* 
*Käina lahe–Kassari maastikukaitseala kaitse-eeskiri Riigi Teatajas
Kübassaare maastikukaitseala

**Kübassaare maastikukaitseala** on maastikukaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala pindala on u 50,8 ha. 

Kaitseala on moodustatud 1973. aastal kaitse alla võetud Kübassaare laialehise metsa alusel.

## Viited

## Välislingid
*
Letipea maastikukaitseala

**Letipea maastikukaitseala** on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Kaitseala pindala on 601 ha. 

Kaitseala on moodustatud, et kaitsta seal pesitsevaid ja sealt läbi rändavaid linde, kooslusi ja maastikke.

Kaitseala loodi 30. jaanuaril 1992 Marek Vahula ettepanekul ja kolme ööpäevaga ning linnukaitsealana ja seda Kunda sadama nn Letipea variandi sinnaehitamise vastu.

## Viited

## Välislingid
*
Raadio 3

**Raadio 3** (** praegune **Retro FM**) oli [[Sky Media]] raadiogruppi kuuluv [[Eesti]] kommertsraadiojaam, mis Raadio 3 nime all läks esimest korda eetrisse 16. mail 2005. Raadio 3 asus tööle senise [[Super FM European Hit Radio]] lainepikkusel. 

Saatekava oli [[Eesti]] oludele ja kohaliku publiku maitsele kohandatud versioon AC- (Adult Contemporary) formaadist, mis kujunes välja 1970. aastate lõpus [[USA|USAs]]. Oma sihtrühmana määratles jaam 30–50-aastasi aktiivseid [[eesti keel]]t kõnelevaid raadiokuulajaid.

Raadiojaamal on umbes 190 000 kuulajat (2020).

2013. aastast kannab raadiojaam nime **Retro FM'''. Jaam on keskendunud 1980. ja 1990. aastate populaarsematele poplugudele. Igal tööpäeval kella 6–10 läheb eetrisse hommikuprogramm "Retro Hommik", mida juhivad 2016. aasta meesraadiohääleks nimetatud Rauno Märks ja 2021. aastast ka naissaatejuht Maris Kõrvits. Külalisena lööb kaasa melomaan Olav Osolin, kes tööpäeviti kell 8.40 tutvustab läbi päevaloo rubriigi muusikaajaloo sündmusi ja Vladas Radvilavičius, kes kell 9.05 algavas rubriigis teeb "Netivalvur Vladasena" ülevaate kõige kuumemast interneti teemast. Nädalavahetuseti on saatekavas erimuusika saated.

## Sagedused

* Tallinn 97,8 MHz
* Tartu 98,6&nbsp;MHz
* Pärnu 98,3&nbsp;MHz 
* Rakvere 98,7&nbsp;MHz
* Saaremaa 95,4&nbsp;MHz
* Viljandi 97,9&nbsp;MHz
* Türi 98,1&nbsp;MHz
* Varbola 98,0&nbsp;MHz
* Virtsu 88,2 MHz
   Võru 88,0 MHz
    Kohla-järve 93,0 MHz
    Haapsalu 95,2 MHz

## Vaata ka
* Eesti raadiojaamade loend

## Viited

## Välislingid
* Raadio 3 veebileht
* Kirsti Timmer juhib Raadio 3 hommikuprogrammi. Eesti Päevaleht, 1. märts 2007
* Raadio 3 lasi saatejuhid lahti. Elu24, 5. märts 2010
Kirikumäe maastikukaitseala

**Kirikumäe maastikukaitseala** on maastikukaitseala Võru maakonnas Võru vallas. Kaitseala pindala on 367 ha. 

Kaitseala on moodustatud 1970. aastal, et kaitsta Kirikumäe järve, Järvesuu raba ja reljeefset maastikku. 

Kaitsealal asub RMK hallatav Kirikumäe matkarada.


Lake kirikumae.JPG|Kirikumäe järv
Kõrbjärv Kirikumäe MKA-l.jpg|Kõrbjärv Kirikumäe maastikukaitsealal
Kirikumäe soo e Järvesuu.jpg|Kirikumäe soo ehk Järvesuu


## Viited

## Välislingid
* 
* Kirikumäe maastikukaitseala kaitsekorralduskava 2010-2018
Kivinõmme maastikukaitseala

**Kivinõmme maastikukaitseala** on maastikukaitseala Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Kaitseala koosneb kolmest lahustükist, mille kogupindala on 310 ha. 

Kaitseala on moodustatud 1987. aastal, et kaitsta sealset mõhnastikku, järvi, taimekooslusi (kaitsealustest liikidest lääne-mõõkrohi), metsise elupaika.

## Viited

## Välislingid
*
Luidja maastikukaitseala

**Luidja maastikukaitseala** on maastikukaitseala Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas. Kaitseala pindala on 68 ha. 

Kaitseala on moodustatud 1962. aastal, et kaitsta aastatel 1904–1908 Karl Ahrensi (Karl Friedrich Wilhelm Ahrens) juhtimisel istutatud liivaluidetel kasvavat sanglepapuistut.

Puistut tuntakse ka Luidja lepiku nime all.

## Luidja lepiku rajamine

Luidja lepiku rajamise tingis vajadus kaitsta rannateed, lähiümbruse põlde ning niite tuulega luidetelt puhuva tuiskliiva eest. Esimene katse liiva tõrjumiseks tehti 1893. aastal, mil Kõrgessaare metskonna metsaülema Karl Ahrensi eestvedamisel istutati lahtisele liivale aastaseid siberi lehise ja hariliku männi istikuid. Järgmiseks kevadeks oli tuiskliiv taimede üle võimust saanud ning kuivanud istikud liiva alla matnud. Ka järgmised katsed kaheaastaste mändidega läksid luhta .

Uus katse võeti ette aastatel 1901–1903, kui liigina kasutati kohalikku, luidet läbivate ojade kaldal kasvavat sangleppa, mis oli elujõuline tänu põhjavee lähedusele ning savikihi olemasolule liivavälja all. Istikud kaevati välja suure mullapalliga, millega koos need liiva sisse istutati. Selleks, et kasvutingimusi parandada, kaeti liiv osaliselt adruga. Seekord puistu rajamine õnnestus ning sajand hiljem kasvab ligi kahe kilomeetri pikkusel alal Eesti vanim sanglepakultuur. Merepoolsel luitealal on näha ka lepiku looduslikku uuendust. Idapoolsel alal on aga tegeletud rohkem hooldus- ja valikraietega ning puistu uuendamiseks kasutatud ka tamme ja pärna.

1962. aastal loodi Luidja maastikukaitseala ning lepiku edelanurgas avati Karl Ahrensile pühendatud mälestuskivi Eesti metsaülemate päeval 1989. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Ontika maastikukaitseala

**Ontika maastikukaitseala** on maastikukaitseala Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. Kaitseala pindala on 1212 ha. 

Kaitseala ajalugu ulatub 1939. aastasse, kui kaitse alla võeti Saka-Ontika paekallas ja sealne mets. Kaitseala praegused piirid ja staatus on aastast 1996.


Mets Ontika maastikukaitsealal.jpg
Rand Ontika maastikukaitsealal.jpg
Rannik Ontika maastikukaitsealal.jpg
Trepid Valaste joa juures.jpg


## Viited

## Välislingid
*
Oru pargi maastikukaitseala

**Oru pargi maastikukaitseala** on maastikukaitseala Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. Kaitseala pindala on 75 ha. 

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1936, kui Oru pargi kaitsmiseks kehtestati teatud piirangud. Praegused piirid ja staatus aastast 1997.

## Viited

## Välislingid
*
Pangodi maastikukaitseala

**Pangodi maastikukaitseala** on maastikukaitseala Tartu maakonnas Kambja vallas. Kaitseala pindala on 383 ha.

Kaitseala on moodustatud 1964. aastal, et kaitsta sealseid järvi (nt Pangodi järv, Suur Kodijärv ja Väike Kodijärv), neid ümbritsevat mõhnastikku ja Kodijärve parki.

## Viited

## Välislingid
*
Vaivara maastikukaitseala

**Vaivara maastikukaitseala** on maastikukaitseala Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas. Kaitseala koosneb kolmest lahustükist, millest kaks asub Sinimäel ja üks asub Mustanina külas ning mille kogupindala on 79 ha. 

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1959, kui Vaivara Sinimäed võeti kaitse alla. Maastikukaitseala staatuse sai piirkond aastal 1998.

## Viited

## Välislingid
*
Uue-Võidu maastikukaitseala

**Uue-Võidu maastikukaitseala** on maastikukaitseala Viljandi maakonnas Viljandi vallas Karula, Aindu ja Peetrimõisa külas. Kaitseala pindala on 51,7 ha, millest maismaa pindala on 29,6 ha ja veeosa pindala 22,1 ha. 

Kaitseala on moodustatud 1964. aastal, et kaitsta Karula järve, Karula (Uue-Võidu) mõisa parki ja neid ümbritsevat maastikku.

## Viited

## Välislingid
*
*
Rutu maastikukaitseala

**Rutu maastikukaitseala** on maastikukaitseala Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Kaitseala pindala on 328,4 ha. 

Kaitseala moodustati 21. augustil 1990, et kaitsta Rutu mäge (eriti kaevandajate eest, sest mäed koosnevad peamiselt kruusast).

## Viited

## Välislingid
*
Smolnitsa maastikukaitseala

**Smolnitsa maastikukaitseala** on maastikukaitseala Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Kaitseala pindala on 239 ha. 

Kaitseala on moodustatud 1967. aastal, et kaitsta Smolnitsa luitestikku. Praegused piirid ja staatust aastast 1996. 

## Viited

## Välislingid
*
Sepaste maastikukaitseala

**Sepaste maastikukaitseala** on maastikukaitseala Hiiu maakonnas. Kaitseala pindala on 36,7 ha. 

Kaitseala on moodustatud 1998. aastal, et kaitsta sealset 100-aastast tammikut; alal kasvab ka mets-õunapuu ja künnapuu (III kategooria liigid).

## Viited

## Välislingid
*
*Sepaste maastikukaitseala kaitse-eeskiri
Rava maastikukaitseala

**Rava maastikukaitseala** on maastikukaitseala Järva maakonnas Järva vallas. Kaitseala pindala on 16 ha. 

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1936, kui osaliselt võeti kaitse alla Rava tammik. Tammiku maa-ala oli riik tasuta andnud Ambla vallavalitsuse omanduseks 30. aprillil 1933. Vallavalitsus müüs metsa maha ja see langetati 1935. aasta kevadel, säilisid umbes 50 tamme endises mõisapargis. 30. aprillil 1935 sõlmis vallavalitsus lepingu ka nende langetamiseks firmaga Liebecki Pabstel & Ko., saades 150 krooni. Selle vältimiseks võeti tammed esimese looduskaitseobjektina Eestis looduskaitse alla ja vallavalitsus pidi saadud raha tagasi maksma. Kaitseala praegused piirid ja staatus kehtestati aastal 2000.

## Viited

## Välislingid
*
Rakvere tammiku maastikukaitseala

**Rakvere tammiku maastikukaitseala** on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas Rakvere linna edelaosas. Kaitseala pindala on 23 ha. 

Vabariigi Valitsuse otsusega 27. jaanuarist 1939 (RT 1939, 9, 65) võeti looduskaitse alla ja kanti looduskaitse registrisse Rakvere Tammik terves ulatuses ühes osaga vana palvemaja taga, pindalaga 19,17 ha. Omanik Rakvere linna omavalitsus. Kaitseulatus: Rakvere Tammikus on keelatud igakujuline jahipidamine, linnupesade lõhkumine, uute kraavide kaevamine ja elavate puude raiumine. Maaomanikul on õigus raiuda toorest võsa ja kuivanud puid pargi korraldamise eesmärgiga. 

Maastikukaitseala moodustati 1999. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Kiigumõisa Külmaallikad

**Kiigumõisa Külmaallikad** on kaitsealused allikad Järva maakonnas Paide linnas. Allikad jäävad Kiigumõisa maastikukaitsealale, varem kaitsti allikaid *Kiigumõisa allikate kaitseala* piires.

Allikad moodustavad 0,5 km läbimõõduga alal 4 allikarühma. Allikatest alguse saavad ojad suubuvad Jägala jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Svend Grundtvig

**Svend Hersleb Grundtvig** (9. september 1824 Kopenhaagen – 14. juuli 1883 Frederiksberg) oli taani kirjandusajaloolane ja etnograaf. Ta oli üks esimesi Taani pärimusmuusika süstemaatilisi kogujaid, eriti huvitasid teda taani rahvalaulud. Isa eeskujul tegeles Svend Hersleb Grundtvig ka islandi ballaadide uurimisega. Ta oli Nikolai Frederik Severin Grundtvigi poeg.

## Elu ja töö
Grundtvig õppis mitme koduõpetaja ja isa käe all islandi, ladina, hispaania ja anglosaksi keelt ja mütoloogiat. Kui ta oli 14, ostis isa 1656. aasta käsikirja vana ballaadiga, et tekitada pojas huvi taani rahvalaulude uurimise vastu. 19-aastaselt sõitis noormees õppereisile Inglismaale, mille tulemusena avaldas Grundtvig taanikeelsed tõlked inglise ja šoti ballaadidest. Aastast 1869 oli ta Kopenhaageni Ülikooli professor.

Grundtvig pühendas elu taani rahvajuttude ja -laulude kogumisele ning uurimisele. 1844. aasta üleskutses julgustas ta taanlasi koguma ja jäädvustama oma maa rahvalaule. Aastal 1854 laiendas ta seda üleskutset kogu folkloori kogumiseks. Ta rajas üleriigilise kaastöötajate võrgustiku. Ühise kogumistöö tulemuseks oli mahukas teos "Danske Minder" (Taani vanad rahvalaulud), mille avaldamist alustas just Svend Grundtvig (seda tööd jätkasid Axel Olrik ja Hakon Grüner-Nielsen). Aastal 1876 avaldas Svend Grundtvig esimese osa Taani muinasjutte.

## Kirjandus
Helene Høyrup, "Grundtvig, Svend (1824–1883)" in David Haase (editor), Greenwood Encyclopedia of Folk Tales and Fairy Tales G – P, 2008, Greenwood Press, Westport CT, p. 443. ISBN 978-0-313-33443-6
Conejose maakond

**Conejose maakond** (*Conejos County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°21' N, 106°19' W. 

Maakonna halduskeskus on Conejos ning suurim linn on Manassa.

Maakonna pindala on 3343 km&sup2;. Veepindala on 9 km&sup2;.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 8256. Aastal 2000 oli elanikke 8400. 

### Naabermaakonnad
*Rio Grande maakond (põhjas)
*Alamosa maakond (kirdes)
*Costilla maakond (idas)
*Taosi maakond, New Mexico (edelas)
*Rio Arriba maakond, New Mexico (lõunas)
*Archuleta maakond (läänes)

## Rahvastik

### Linnad ja alevid
* Antonito
* Bountiful
* Cañon
* Capulin
* Centro
* Conejos
* Cumbres
* Espinosa
* Fox Creek
* Guadalupe
* La Jara
* Las Mesitas
* Lasauses
* Lobatos
* Los Cerritos
* Manassa
* Mogote
* Morgan
* Ortiz
* Osier
* Paisaje
* Platoro
* Richfield
* Romeo
* San Antonio
* Sanford

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Conejose maakonnas oli 8400 inimest, 2980 leibkonda ja 2211 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 3 in/km&sup2;. 

Elamuüksusi oli 3886 (keskmine tihedus 1/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli: 
*valgeid 72,76%
*mustanahalisi 0,21%
*põlisameeriklasi 1,69% 
*aasialasi 0,15% 
*Vaikse ookeani rassist 0,07%
*teistest rassidest 21,50% 
*kahest või enam rassist 3,61%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 58,92%.  

2980 leibkonna seas oli 
*38,50% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi 
*56,30% koos elavad abielupaarid 
*12,70% neid, kus oli ilma abikaasata naine 
*25,80% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*23,70% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*11,50% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,80 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,33 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*32,10% alla 18-aastasi; 
*8,50% 18–24-aastasi; 
*23,60% 25–44-aastasi; 
*20,80% 45–64-aastasi; 
*15,00% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 34 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 98,50 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 98,10 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 24 744 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 29 066 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 26 351 dollarit, naistel 20 200 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 12 050 dollarit.  

23,00% elanikkonnast ja 18,60% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 28,20% alla 18-aastasi ja 17,30% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
*Rio Grande metsakaitseala
*San Juani metsakaitseala
*South San Juani ürgloodusala

## Jõed
*Antonio jõrgi
*Conejose jõgi
*La Jara jõgi
*Rio Grande

## Viited

## Välislingid
*Conejose maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Silvia Lotman

**Silvia Lotman** (sündinud 21. septembril 1980) on eesti bioloog ja looduskaitsetegelane.

Ta on lõpetanud 2004. aastal Tartu Ülikooli bioloogia erialal.

Oli Eestimaa Looduse Fondi juhataja aastatel 2012–2016.

## Tunnustus
*Lääneranna valla teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa on Aleksei Lotman ja ema Kaja Lotman.

## Viited
Matronüüm

**Matronüüm** on isiku liignimi, mis põhineb ema, vanaema või varasema naissoost esivanema eesnimel. Isa, vanaisa või varasema meessoost esivanema eesnimel põhinev nimi on patronüüm. Patriarhaalsetes ühiskondades on matronüümidest moodustatud liignimed tunduvalt vähem levinud kui patronüümid. Minevikus kasutati matronüüme tihti vallaslaste puhul. Ka siis, kui naine oli ühiskonnas tuntud või kõrgelt hinnatud, said tema järeltulijad tema nimel põhineva matronüümi.

## Kasutamine

### Island

Islandil kasutatakse siiani matronüümi või patronüümi perekonnanime asemel (vaata Islandi isikunimed).

### Soome

Vanasti pandi Soomes naistele matronüümid ja meestele patronüümid, näiteks Ainontytär (Aino tütar) või Pekanpoika (Pekka poeg). Alates 19. sajandist on kasutusel perekonnanimed.

### Inglismaa

Kuigi paljud inglise matronüümid pandi vallaslastele, ei olnud sugugi haruldane matronüümide kasutamine ka abielus olevate naiste laste puhul. Näiteks oli keskajal levinud komme kasutada matronüüme laste puhul, kelle isa suri enne lapse sündi. Lastele pandi matronüüm mõnikord ka siis, kui lapse isa nimi oli võõrapärane, seda oli raske hääldada või oli selle tähendus ebaõnne toov. Tahtejõuliste naiste lapsed võisid matronüümi saada; samuti lapsed, kelle isikunimi oleks võidud segamini ajada nõo või naabri omaga. Levinud inglise matronüümid on Beaton, Custer, Tiffany, Parnell, Hilliard, Marriott, Ibbetson, Babbs ja Megson.

### Ameerika Ühendriigid

Tänu perekonnamudelite mitmekesisusele on Ameerika Ühendriikides esile kerkinud mitmesuguseid nimepanemistavasid. Traditsioonilised meesliini arvestavad nimesüsteemid on siiski enamuses. Teise laine feminism on mõjutanud paljusid naisi säilitama oma sünnijärgset nime, sugupuud ja individuaalset identiteeti eraldiseisvana oma partneri omast. Seepärast on levinud komme, et vanemad annavad lastele kaks perekonnanime, mis võivad olla kas sidekriipsuga või ilma. Samuti on saanud tavaks perekonnanimede ühendamine täiesti uue perekonnanime loomisega, või mõeldakse välja uus perekonnanimi; need valikud võimaldavad tervel perekonnal kanda sama perekonnanime. Lisaks on naistel kombeks abielludes jätta alles oma neiupõlvenimi, tihtilugu ilma feminismi mõjudetagi. Tavaliselt pannakse sellistel juhtudel lastele isa perekonnanimi.

## Vaata ka
*patronüüm

## Viited
Tartu Jakobi kirik

**Jakobi kirik** oli kirik Tartus.

Selle kiriku järgi on saanud nime Jakobi tänav Tartus.

Kiriku täpne asukoht pole lõplikult selge. See arvatakse olevat olnud Toomemäe nõlval Laia ja Jakobi tänava ristmiku lähedal. Jakobimäel, tänapäeva Jakobi, K. E. von Baeri ja Tähtvere tänava ristmiku piirkonnas ja Tähtvere tänava alguses asus Püha Jakobi kalmistu.

Kirik esineb ürikutes esmakordselt 1397. aastal ning viimast korda 1417. aastal. Arvatavasti oli kirik olemas ka hiljem, kuid teise (Katariina kirik) nime all.

## Viited
Norra allikajärvik

**Norra allikajärvik** (nimetatud ka: *Norra allikad*) on kaitsealune järvik Järva maakonnas Järva vallas. Veekogu jääb Endla looduskaitsealale.

Veekogu läbimõõt on 40–60 m ja sügavus kuni 1 m. Veekogu põhjas on palju väikeseid allikaid (**Norra allikad**).

## Viited

## Välislingid
*
FCI Tallinn II

**FCI Tallinn II** on Eesti jalgpalliklubi FCI Tallinna duubelmeeskond.

2018. aastal, peale põhimeeskonna liitumist FC Levadiaga, mängis klubi III liigas.

## Saavutused
***[[Esiliiga]]** 
:**3. koht (2)**: 2015, 206

***[[Esiliiga B]]** 
:**Võitjad (1)**: 2014

***[[II liiga|II liiga ida/põhi]]** 
:**2. koht (1)**: 2013

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

ImageSize  = width:830 height:60
PlotArea   = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis   = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period     = from:01/07/2010 till:01/07/2017
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2011
Colors =
  id:ML  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:EL  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:ELB value:rgb(0.9,0.7,0.2)
  id:II  value:rgb(0.9,0.5,0.0)
  id:III value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:IV  value:rgb(0.8,0.6,0.3)
  id:V   value:rgb(0.8,0.5,0.1)
PlotData   =
 bar:Position width:15 color:white align:center
 from:01/07/2010 till:01/07/2011 shift:(1,-4) text:7
 from:01/07/2011 till:01/07/2012 shift:(1,-4) text:12
 from:01/07/2012 till:01/07/2013 shift:(1,-4) text:2
 from:01/07/2013 till:01/07/2014 shift:(1,-4) text:1
 from:01/07/2014 till:01/07/2015 shift:(1,-4) text:3
 from:01/07/2015 till:01/07/2016 shift:(1,-4) text:3
 from:01/07/2016 till:01/07/2017 shift:(1,-4) text:7

 from:01/07/2010 till:01/07/2013 color:II  shift:(0,13) text:"II liiga"
 from:01/07/2013 till:01/07/2014 color:ELB shift:(0,13) text:"Esiliiga B"
 from:01/07/2014 till:01/07/2017 color:EL  shift:(0,13) text:"Esiliiga"


## Vaata ka
*Eesti jalgpalliklubide loend

## Viited

## Välislingid
*Klubi koduleht (eesti, vene ja inglise keeles)
*
Amanda Todd

**Amanda Michelle Todd** (27. november 1996 – 10. oktoober 2012) oli Kanada teismeline, kes sooritas 10. oktoobril 2012 oma kodus Port Coquitlamis Briti Columbias enesetapu.  

Enne surma riputas ta Youtube'i video, kus kirjeldab kaartidele kirjutatud teksti abil oma kogemusi kiusamise, väljapressimise ja vägivallaga. Video levis pärast tema surma kulutulena ja sai suure meediatähelepanu osaliseks.
Prandi allikad

**Prandi allikad** on kaitsealused allikad Järva maakonnas Järva vallas Prandi pargi kõrval. Allikad jäävad Prandi looduskaitsealale.

Allikatest on tuntuim **Prandi Suurallikas**, mis on tõusuallikalehtritega järvik. Järvikust voolab välja veerikas oja, mis suubub Prandi Allikajärve.

## Viited

## Välislingid
*
Purila allikad

**Purila allikad** on kaitsealused allikad Rapla maakonnas Rapla vallas. 

Allikad asuvad Keila jõe kaldal. Allikate seas on nii tõusu- kui langeallikad ja nad moodustavad allikajärviku.

## Viited

## Välislingid
*
Pähkla allikas

**Pähkla (tõusu)allikas** (ka: *Põhjatu (tõusu)allikas*, *Pühatu allikas*) on kaitsealune allikas Saare maakonnas Saaremaa vallas. 

Allikas ja selle lehter paikneb meresetetega kaetud tasandikul. Lehtri läbimõõt on 12 ja sügavus 2 m.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Pähklisaare maastikukaitseala

**Pähklisaare maastikukaitseala** on maastikukaitseala Tartu maakonnas Luunja vallas. Kaitseala pindala on 643 ha.

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1964, kui üksikobjektina võeti kaitse alla Pähklisaar ja laugasjärved. Üksikobjektide baasil moodustati 1995. aastal *Luunja Laukasoo looduskaitseala*, mis sai maastikukaitseala staatuse ja piirid 1999. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Paunküla maastikukaitseala

**Paunküla maastikukaitseala** on maastikukaitseala Harju maakonnas Kose vallas. Kaitseala pindala on 619 ha. 

Kaitseala on moodustatud 1981. aastal, et kaitsta Paunküla mägesid ja ümbruse järvi.

Maastikukaitsealal asuvad Kootsjärv, Lindjärv, Paunküla Mustjärv, Punamäe järv, Rahkjärv, Rõõsa järv, Sipelga Linajärv, Suur-Kaksjärv ja Väike-Kaksjärv.


Laululuiged Lindjärvel Paunküla MKA.JPG|Laululuiged Lindjärvel
Suur-Kaksjärve kallas Paunküla MKA.JPG|Suur-Kaksjärve kallas
Suur-Kaksjärv.jpg|Suur-Kaksjärv
Rahkjärv talvel.JPG|Rahkjärv talvel
Talvine mets Paunküla MKA-l.JPG|Talvine mets maastikukaitsealal

## Viited

## Välislingid
*
Papioru maastikukaitseala

**Papioru maastikukaitseala** on maastikukaitseala Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Kaitseala pindala on 3,7 ha.

Kaitseala on moodustatud 1964. aastal, et kaitsta sügavat järsunõlvalist sälkorgu – Papiorgu, mis tekkis mandrijää sulamisvete setetesse.

## Viited

## Välislingid
*
*
Merilen Mentaal

**Merilen Mentaal** (sündinud 16. jaanuaril 1972) on eesti aiakujundaja.

Ta on lõpetanud Inglismaal Oxfordi aiadisaini kolledži. 

Kui 2011. aastal ilmus kirjastuse Forma Media kaudu tema koostatud raamatuke "Terrassi- ja rõduaed", siis paar aastat hiljem juba vägagi mahukas nõuanderaamat "Aia kujundamine mõtetes ja praktikas" (Varrak, 2013), kus tema tekste näitlikustavad muude fotode kõrval ka ta enda tehtud pildid. 

Tema tekste ja fotosid leidub ka raamatus "Söödav aed: ilu ja kasu üheskoos" (Ühinenud Ajakirjad, 2018) ning fotosid veel mitmes iluaianduseteemalises raamatus.

Aastatel 2000–2022 oli ta Isamaa ja Res Publica Liidu liige. Aastast 2022 kuulub erakonda Parempoolsed.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kesklinna linnaosas, kogus 44 häält ning ei osutunud valituks.

## Viited

## Välislingid
* Geomeetria aias, Delfi, 9. juuni 2006
* Aiadisainer Merilen Mentaal: laineid löövad julge joonega elegantsed aiad Moodne Kodu, 11. aprill 2019
* Aiatark. Merilen Mentaal aia kujundamisest Järelkuulatav raadiosaade, esmaeeter: 28. aprill 2020. ERR Arhiiv 
* Merilen Mentaal. Kuidas luua aed kortermaja juurde? Tallinnas Kopli 76a Fisk Residentsi elukeskkonna haljastamise põhimõtted ja näited. Veebiajakiri Kodus.ee
Oti mets-õunapuu

**Oti mets-õunapuu** (ka: **Oti mõtsik**) on metsistunud aed-õunapuu (mitte mets-õunapuu), mis kasvab Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Õunapuu on Eesti vanim ja jämedaim.

Õunapuu ümbermõõt on 488 cm (mõõdetuna 30 cm kõrguselt), kõrgus 11 m. 

## Viited

## Välislingid
* 
*
Rebase ja Tori tammikud

**Rebase ja Tori tammikud** (ka *Rebase-Tori tammik*) on kaitsealused tammikud Rapla maakonnas Rapla vallas.

Tammikud võeti osaliselt kaitse alla 1961. aastal. Kaitseala suurus on 20,6 ha.

## Viited

## Välislingid
*
Niidiaia tammik

**Niidiaia tammik** on kaitsealune tammik Rapla maakonnas Märjamaa vallas. 

Tammikud võeti kaitse alla 1958. aastal (**Niidiaia tammiku kaitseala**; pindala 8 ha).

## Viited

## Välislingid
*
Matsi-Kärneri tammik

**Matsi-Kärneri tammik** on tammik Rapla maakonnas Rapla vallas. 

Tammik võeti kaitse alla 1992. aastal (**Matsi-Kärneri tammiku kaitseala**, pindala 3,9 ha) ning arvati kaitse alt välja 2022. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Koonga tammik

**Koonga tammik** on kaitsealune tammik Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. 

Tammik võeti kaitse alla 1991. aastal (**Koonga tammiku kaitseala**; pindala 14 ha) . Tammede vanus on kuni 120 aastat.

## Viited

## Välislingid
*
Robert Edwards

**Sir Robert Geoffrey Edwards** (27. september 1925 – 10. aprill 2013) oli Suurbritannia füsioloog.

Ta oli eelkõige üks katseklaasis viljastamise teerajajaid.

Ta sai 2010. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna.

## Tunnustus
*1984 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1989 – valiti Academia Europaea liikmeks

## Välislingid
*http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/medicine/laureates/2010/
Ohvriallikas (Arussaare)

**Ohvriallikas** (ka: **Uduallikas**, **Arussaare Uduallikas**) on allikas (tõusuallikas, ohvriallikas) Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas ja Pilistvere kihelkonnas Arussaare külas. 

Allika keskmine vooluhulk on suvel 4 l/s, kevadel 18,6 l/s.

## Vaata ka
* Arussaare püha kivi 

## Viited

## Välislingid
* 
* 
* Arussaare Uduallikas Hiite Maja SA andmekogus.
Agnes Antik

**Agnes Antik** (sünninimi **Agnes Lausten**; 31. märts 1903 Taani – 1995) oli taani päritolu Eesti tõlkija.

Ta tõlkis eesti keelde nii taani kui ka norra keelest.

Ta oli alates 1924. aastast abielus Richard Antikuga.

## Tõlkeid
* Hans Christian Anderseni "Pöial-Liisi", 1933; Hea Lugu 2013
* Bjørnstjerne Bjørnsoni "Jumala teedel" Eesti Kirjastuse Kooperatiiv 1936
* Johannes Anker Larseni "Tarkade kivi", Eesti Kirjastuse Kooperatiiv 1936, Orto 1961, Kupar 1995
* Gunnar Gunnarsoni "Õndsad on lihtsameelsed", Eesti Kirjastuse Kooperatiiv 1937
* Herman Bangi "Isamaatud", Eesti Kirjastuse Kooperatiiv 1938, Orto 1952
* Anders Christian Westergaardi "Luite-poisid", Eesti Kirjastuse Kooperatiiv 1940
* Trygve Gulbransseni "Ja taamal laulavad metsad", Orto 1953, Eesti Raamat 1992
* Trygve Gulbransseni "Ei lähe kõrvalteed", Orto 1954
* Sigrid Undseti "Madame Dorthea", Orto 1954, Ajaraamat 1999
* Trygve Gulbransseni "Ja taamal laulavad metsad. Tuuled puhuvad Vaimudemäelt. Ei lähe kõrvalteed", Orto 1954
* Aage Donsi "Siin kohtuvad kõik teed", Orto 1955
* Sigrid Undseti "Ida Elisabeth", Orto 1957
* Gunnar Gunnarssoni "Borgi rahvas", Orto 1961

## Viited
Elektrisignaal

**Elektrisignaal** on ajas muutuv elektriline suurus (enamasti elektrivool või -pinge),  mis kannab informatsiooni, vaadeldaval juhul andmeid, mida saab töödelda, salvestada ja edastada.  Elektrisignaale edastatakse elektrijuhtide kaudu või elektromagnetlainete vahendusel.

Elektrisignaali peamised liigid on analoogsignaal, diskreetsignaal ja digitaalsignaal.

Analoogsignaali pinge muutub katkematult, pidevalt. Analoogsignaaliks on näiteks helisagedussignaal mikrofoni väljundis, mispuhul signaali pinge on igal hetkel võrdeline, s.o analoogne (samaväärne, vastav) seda muutumist põhjustava helirõhu muutumisega. Enamiku ümbritseva maailma sündmuste muutumine on pidev.

Analoogsignaaliks võib olla aeglaselt muutuv alalispinge, näiteks temperatuurianduri väljundis. Vahelduvpinge korral  on signaali informatiivseks parameetriks vahelduvpinge amplituud, sagedus või faas (vt Modulatsioon).

Diskreetsignaal saab muutuda üksnes kindlate astmete kaupa, nii et signaalipingel on lõplik arv järjestikuseid väärtusi. Kui need väärtused väljendatakse kahendkoodis, saadakse digitaalsignaal.

## Vaata ka
*Signaal (tehnika)
*Analoogsignaal
*Diskreetsignaal
*Digitaalsignaal
*Raadiosignaal
*Signaalitöötlus
Ajakonstant

**Ajakonstant** on eksponentsiaalselt muutuvat siirdeprotsessi (s.o ühest püsiolekust teise püsiolekusse üleminekut) kirjeldav suurus. Ajakonstant määrab ajavahemiku, mille kestel siirdeprotsessi iseloomustav parameeter muutub e (2,71828…) korda. Ajakonstandi tähis on kreeka täht *τ* (tau).

Elektrotehnikas määrab ajakonstant näiteks selle, kui kiiresti laadub või tühjeneb kondensaator mahtuvusega *C* läbi jadamisi (järjestikku) ühendatud takisti, mille takistus on *R*. Niisuguse jadaahela ajakonstant 
:\tau = R C.
Kondensaatori laadimisel suureneb tema pinge vastavalt valemile
:u(t) = U_\mathrm{max} \left(1 - e^{-\frac{t}{\tau}}\right).

Kui näiteks laadida kondensaatorit mahtuvusega 1 µF = 10‒6 faradit läbi takistuse 1 MΩ  = 106 oomi, siis on ajakonstant  *τ* = 10‒6•106 = 1 sekund. Toiteallika pingel 10 volti laadub kondensaator siis 3 sekundi kestel pingeni
:u = 10 \left(1 - e^{-\frac{3}{1}}\right ) = 9,5 volti.
Tabelis on antud kondensaatori pinge ligikaudsed väärtused protsentides toitepingest (laadimisel) ja laetud kondensaatori algpingest (tühjendamisel).

## Välislingid
*  Voltage and current calculations
Oostriku Suurallikas

**Oostriku Suurallikas** (ka: *Oostriku allikas*) on kaitsealune allikas Järva maakonnas Järva vallas. Allikas jäävad Endla looduskaitsealale.

Allika laius on 10 ja pikkus 25 m. Allikas moodustab järviku, mis asub harujõe alguses.

## Viited

## Välislingid
*
Roosna allikad

**Roosna allikad** (ka: **Roosna-Vanaveski allikad**) on kaitsealused allikad Järva maakonnas Järva vallas. Allikad jäävad Lüsingu maastikukaitsealale.

Allikad asuvad Roosna-Vanaveski paisjärve põhjas, paisjärve kaldal ja paisjärvest idas oja alguses.  

## Viited

## Välislingid
*Eesti Looduse Infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013)
Salevere Salumäe allikad

**Salevere Salumäe allikad** on allikad Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Allikad jäävad Matsalu rahvuspargi territooriumile.

Allikad paiknevad Salevere panga astangus moodustunud koobastes. Allikatest tuntuim on **Saluallikas** ehk **Arstiallikas** (ka **Salevere ohvriallikas**).

## Viited
Sumbumus

**Sumbumus** või **sumbuvus** (**sumbetegur, sumbuvustegur, sumbumistegur**) on sumbumisega võnkumisvõimelise süsteemi (näiteks pendli, elektrilise võnkeringi) dimensioonita tunnussuurus, mis iseloomustab süsteemi võnkumisel tekkivat energiakadu. Teiste definitsiooni järgi väljendab taː 
*füüsikas ‒ võnkumisvõimelises süsteemis tekkivat energiakadu;
*tehnikas ‒ sidekanalis või sideaparatuuris leviva elektrisignaali võimsuse või pinge nõrgenemist. 

Sumbumust mõõdetakse harilikult detsibellides.

## Allikad
*Eesti entsüklopeedia", 8. kd, lk 694.
Rio Grande maakond

**Rio Grande maakond** (*Rio Grande County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°61' N, 106°39' W. 

Maakonna halduskeskus on Del Norte ja suurim linn on Monte Vista.

Maakonna pindala on 2362 km&sup2;. Veepindala on 1 km&sup2;.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 11 982. Aastal 2000 oli elanikke 12 413. 

Maakond sai nime Rio Grande jõe järgi, mis voolab läbi maakonna.

### Naabermaakonnad
*Saguache'i maakond (põhjas)
*Alamosa maakond (idas)
*Conejose maakond (lõunas)
*Archuleta maakond (edelas)
*Minerali maakond (läänes)

## Rahvastik

### Linnad ja alevid
*Center
*Del Norte
*Monte Vista
*South Fork

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Rio Grande maakonnas oli 12 413 inimest, 4701 leibkonda ja 3417 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 5 in/km&sup2;. 

Elamuüksusi oli 6003 (keskmine tihedus 3/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli: 
*valgeid 73,93%
*mustanahalisi 0,35%
*põlisameeriklasi 1,26% 
*aasialasi 0,23% 
*Vaikse ookeani rassist 0,02%
*teistest rassidest 21,45% 
*kahest või enam rassist 2,76%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 41,67%.  

4701 leibkonna seas oli 
*35,10% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi 
*57,80% koos elavad abielupaarid 
*11,20% neid, kus oli ilma abikaasata naine 
*27,30% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*24,10% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*10,30% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,59 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,08 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*28,10% alla 18 aastased 
*8,00% 18...24, 
*25,30% 25...44, 
*23,90% 45...64 
*14,70% üle 65 aastased. 

Ea mediaan oli 37 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 97,10 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 94,40 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 31 836 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 36 809 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 30 432 dollarit, naistel 23 005 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 15 650 dollarit.  

14,50% elanikkonnast ja 11,30% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 18,40% alla 18-aastasi ja 11,20% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
*Monte Vista National Wildlife Refuge
*Rio Grande metsakaitseala

## Viited

## Välislingid
*Rio Grande maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Tammemäe allikad

**Tammemäe allikad** on allikad Harju maakonnas Kose vallas. 

Allikad paiknevad soises metsas. Neist allikatest suurim moodustab 5 m laiuse veesilma, mille sügavus on 0,3 m, ja selle vooluhulk on kuni u 20 l/s. .

## Viited

## Välislingid
*
Toomingmäe allikad

**To(o)mingmäe allikad** on kaks kaitsealust allikat Harju maakonnas Kose vallas Võlle külas. 

Allikad moodustavad oja, mis suubub Pirita jõkke. Allikate vooluhulk on kuni 16 l/s. .

## Viited

## Välislingid
*