open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karneid

**Karneid** (itaalia: *Cornedo all'Isarco*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 4 km Bolzanost idas. Seal asub ka Karneidi loss.

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 3311 inimest.

## Geograafia

Valla pindala on 40,4 km².

Karneid külgneb järgmiste valdadega: Bolzano, Völs am Schlern, Welschnofen, Deutschnofen, Ritten ja Tiers.

### Frazioni

Karneidi (Cornedo) vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Blumau (Prato all'Isarco), Breien (Briè), Kardaun (Cardano), Steinegg (Collepietra) ja Gummer (San Valentino in Campo).

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 89,03% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 10,64% itaalia keelt ja 0,33% ladiini keelt.

## Kultuur
### Tuntud inimesed
* Itaalia suusaalpinist Hansjörg Lunger on Karneidis sündinud.

## Välislingid
* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Asta Hameri

**Asta Hameri** (kuni 1938 **Asta Hammermann**; pseudonüümid: **A. Alasi**, **A. Mäger**; **A. Nael**; 2. detsember 1922 Tallinn – 18. juuli 1995 Tallinn) oli eesti kirjandusteadlane ja -kriitik. 

## Hariduskäik
*1930–1935 Aleksandrine Pedusaare eraalgkool Tallinnas 
*1942 lõpetas Tallinna 4. Gümnaasiumi
*1943–1945 Tartu Ülikooli/ Tartu Riikliku Ülikooli  arstiteaduskond
*1945–1951 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskond, lõpetas kaugõppes eesti filoloogina
*1951–1953 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna eesti filoloogia aspirantuur

## Töökäik
*1942–1943 Tallinna linna sotsiaalosakonna pensioniameti kantseleiametnik 
*1944–1945 Eesti NSV Riikliku Ajaloomuuseumi masinakirjutaja 
*1946–1947 Eesti Rahva Muuseumi ametnik 
*1949–1951 Eesti Kirjandusmuuseumi käsikirjade osakonna ametnik 
*1953–1958 Keele ja Kirjanduse Instituudi teadur 
*1958–1964 ajakirja Keel ja Kirjandus kirjandusteaduse ja kriitikaosakonna juhataja 
*1964–1983 ajakirja Looming kriitikaosakonna juhataja

## Looming
*uudiskirjanduse ja -teatri arvustusi;
*uurimus Evald Tammlaane elust ja loomingust. // "Looming" 2/ 1955

## Viited

## Kirjandus
*Olev Jõgi. "Hameri, Asta". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 105

## Välislingid

*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti biograafiline andmebaas ISIK
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Deutschnofen

**Deutschnofen** (itaalia: *Nova Ponente*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Bolzanost kagus.

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 3898 inimest.

## Geograafia

Valla pindala on 112,0 km².

Deutschnofen külgneb järgmiste valdadega: Aldein, Bolzano, Bronzolo, Karneid, Laives, Welschnofen ning Predazzo, Tesero ja Varena Trento provintsis.

Deutschnofenis on ka külad Rauth (*Novale*) ja Obereggen. Seal on kirik ning mitu kohvikut ja hotelli.

A22 kiirtee asub 15 km külast. Deutschnofenil on 7 km piiri Trento provintsiga.

### Frazioni

Deutschnofeni vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Petersberg (itaalia: *Monte San Pietro*) ja Sankt Nikolaus/Eggen (itaalia: *San Nicolò d'Ega*).

### Külad
#### Obereggen

Obereggen on väike turismiküla Deutschnofeni vallas. Asukohaga Latemari jalamil, elab Obereggenis 900 asukat. Teine lähedane mägi on Schmieder (Zapfi asunduses).

Külas on vähemalt kolm hotelli ning Latemari pool mägiratta- ja jalgteede võrk. Samuti on arvukalt köisteid ja suusatõstukeid.

##### Sankt Florian

Väga maaeluline asundus Sankt Florian (itaalia: San Floriano) asub Zapfi asunduse ja Obereggeni keskuse vahel. Seal ei ole hotelle või kauplusi, kuid asunduses on külalistemaju, kabel (pühale Florianusele, see on ainus kabel Obereggenis) ja üksainus sillutatud tee (sillutamata teid on rohkem).

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 97,42% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 2,33% itaalia keelt ja 0,25% Ladiini keelt.

## Välislingid
* Obereggeni koduleht
* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Malta koer

***Maltese*** ehk **malta ''bichon*** on [[Vahemeri|Vahemere piirkonna]] keskosast pärinev [[koeratõug]].

Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: „Elavaloomuline, kiinduva iseloomuga, väga rahulik ja väga taibukas.“

<gallery mode=packed caption=Pildid>
Maltese dog enjoying the fall leaves, Nov. 2004-1.jpg 
01 AKC Maltese Dog Show 2013.jpg
1AKC Maltese Dog Show 2011.jpg 
</gallery>

==Viited==


==Kirjandus==
* [[Desmond Morris]]: *Dogs'', North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3

## Välislingid

* Malta bichon koer.ee saidil
Pammana rannapatarei

Pammana **rannapatarei nr 197** (IV-100/51-mm) oli Saare maakonnas Saaremaa vallas Pammana poolsaarel asunud NSV Liidu Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitse rannakaitsepatarei.

## Pammana poolsaar

Pammana poolsaar on Saaremaa põhjapoolseim osa. Poolsaart ümbritseb Soela väin. Poolsaarega piirneb mitu väikest saart (Pakulaid; Pihlalaid; Väikekuiv; Suurkuiv). Suurem osa Pammana poolsaarest on kaetud metsaga. Poolsaarel on kolm küla (Pammana, Murika ja Soela).

## Pammana rannapatarei

Pammana rannakaitse patareis hakati looma 1939. aastal ning tööd lõpetati umbes 2 aastat hiljem. Patarei ehitati Teise maailmasõja eel. Patarei ehitati NSV Liidu poolt baaside lepingu alusel kindlustamaks Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitset. Pammana rannakaitsepatarei kuulus Saaremaa rannakaitse sektori 206. suurtükidivisjoni patareide koosseisu (Pammana rannakaitsepatarei nr 197).Patareis oli algul neli suurtükki, hiljem 2. Pammana patareis (nr 167) oli algul neli 100 mm suurtükki. Allikates on nende laialipaigutamises lahknevusi: on andmeid, et kaks suurtükki 2-100/51 mm («Ориссарская оборонительная позиция») paigutati Triigi ninale või Pulli pangale Taaliku sadama lähedusse («батарея Трииги» или «батарея Таалику»). Teine allikas kinnitab 4-100/51 mm patarei olemasolu Pulli pangal.

Sümbolite (IV-100/51) tähendus kahuripatarei nimes:

*IV/II – kahurite arv patareis. Kokku oli rannakaitsepatareis nr 197 («батарея Паммана») neli, B-34 suurtükki
*100 – kahurite kaliiber tollides/millimeetrites
*51 – suurtükitoru pikkus kaliibrites

### Suuline informatsioon Pammana rannapatarei kohta

Pammana rannapatareis asus 4 Nõukogude Liidu sõdurite ehitatud suurtükipesa. Suurtükipesades asusid 130/50 mm B-13 1936 kahurid. Kahurite liikumisulatus oli 180 kraadi ning laskekaugus küündis veerandsaja kilomeetrini. Kahurimürsk kaalus umbes 50 kilo. Patareis tegutses sadakond sõdurit ning kasarmuid oli patareis kokku kolm. Kasarmud olid ehitatud palkidest ning kaevatud pooleldi maa sisse. Kahurite vahel oli võimalik varjatult liikuda mööda kaevikuid. Lisaks oli patareis laskemoona ladu, mis pandi Nõukogude Liidu sõdurite taganedes põlema. 2017. aasta seisuga on säilinud Pammana rannapatareist vaid kasarmu endised asukohad ja suurtükipesade varemed.

Pärast Teist maailmasõda moodustati Pammana poolsaare Murika küla piirkonnas 130 mm Murika rannapatarei ja 8 km edela pool Kõruse 127 mm patarei.

## Viited
Kastelruth

**Kastelruth** (itaalia: *Castelrotto*; ladiini: *Ciastel*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Bolzanost kirdes.

## Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 6456 inimest.

Valla pindala on 117,8 km².

Kastelruth külgneb järgmiste valdadega: Barbian, Campitello di Fassa, Völs am Schlern, Lajen, Urtijëi, Waidbruck, Ritten, Santa Cristina Gherdëina ja Tiers.

### Frazioni

Kastelruthi vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Seiser Alm (Alpe di Siusi), Pufels (ladiini: Bula, itaalia: Bulla), Runggaditsch (ladiini: Roncadic, itaalia: Roncadizza), St. Michael (San Michele Siusi), St. Oswald (Sant'Osvaldo), St. Valentin (San Valentino), St. Vigil (San Vigilio), Tagusens (Tagusa), Tisens (Tisana) ja Überwasser (ladiini: Sureghes, itaalia: Oltretorrente). Seis am Schlern on valla *[[località]]*.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 80,94% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 15,37% ladiini keelt ja 3,69% itaalia keelt.

## Inimesed

* Denise Karbon (sündinud aastal 1980), suusataja
* Peter Fill (sündinud aastal 1982), suusataja
* Christine Novaković (sündinud aastal 1964), pankur
* Norbert Rier (sündinud aastal 1960), Kastelruther Spatzeni esilaulja
* Leo Santifaller (1890–1974), ajaloolane

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Jegorovi maja

**Jegorovi maja** on maja Tallinna vanalinnas aadressil Raekoja plats 8 / Mündi tänav 3 / Pikk tänav 12 / Kinga tänav 6. 

Kaupmees Ivan Jegorov ostis 1918. aastal maa ja valduse Karl-Eberhardt Riesenkampffilt. 

Hoone Raekoja platsi ja Kinga tänava nurgal ehitati aastatel 1923–1924 ümber arhitekt Artur Perna projekti järgi. Raekoja platsi ja Mündi tänava nurgal asuv kolmekorruseline maja ehitati ümber 1931. aastal arhitekt Eugen Habermanni projekti järgi. Hoone Pika tänava ja Mündi tänava nurgal (Pikk tänav 12) kujundati ümber 1931.

Majaomanik Ivan Jegorovi arreteeris NKVD Nõukogude okupatsiooni alguses, 3. augustil 1940. Ta saadeti Oneglagi vangilaagrisse Arhangelski oblastis, kus ta suri 25. märtsil 1942.

## Viited
The Ties That Bind

"**The Ties That Bind**" on Ameerika rokklaulja ja laulukirjutaja Bruce Springsteeni ("The Boss") kirjutatud ja esitatud laul. 

"The Ties That Bind" on kirjutatud 1978. aasta turnee "Darkness Tour" jaoks. 

"The Ties That Bind" on tema viienda albumi "The River" singel. "The Ties That Bind" salvestati The Power Stationis New Yorgis mais või juunis 1979. 

Bruce Springsteen on laulu esitanud mitmel kontserditurneel otseesituses, samuti on laul kõlanud raadiotes. Hiljem on laul hakanud levima allalaaditava muusikafailina Spotifys, iTunesis jm.

Entsüklopeedia Bruce Springsteenist on kasutanud selle laulu pealkirja "The Ties That Bind A to E to Z".

## Viited

 

## Välislingid
* Lyrics & album from Brucespringsteen.net
*YouTube: "The Ties That Bind"
Kristina Lisovskaja

**Kristina Lisovskaja (Škuleta-Gromova)** (sündinud 15. septembril 2000) on Eesti iluuisutaja.  

Tema endised treenerid olid Irina Kononova ja Alina Škuleta-Gromova. Praegu treenib Alina Škuleta-Gromovaga.

## Muusika
*Lühikava muusika 2017/2018: Demi Lovato "Stone Cold".
*Vabakava muusika 2017/2018: "Earthguale" (*soundtrack*) Aiko esituses.

## Tulemused
* Eesti Juunioride meistrivõistlused 2015 – 3. koht
* Eesti Juunioride meistrivõistlused 2016 – 1. koht
* Eesti Juunioride meistrivõistlused 2017 – 1. koht
* Eesti Meistrivõistlused 2016 – 3. koht
* ISU Junior Grand Prix Minskis 2017 – 10. koht)
* ISU Junior Grand Prix Gdanskis 2017 – 8. koht)

## Välislingid
* "Eesti iluuisulootus: olen arendanud võrdselt kavasid ja tehnilist osa". ERR, 3. märts 2015
* "Škuleta-Gromova: sain esimeselt suurvõistluselt hea kogemuse". ERR, 4. märts 2015
Mölten

**Mölten** (itaalia: *Meltina*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 12 km Bolzanost loodes. Valla pindala on 36,9 km².

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1622 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 96,11% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 3,57% itaalia keelt ja 0,31% ladiini keelt.

Vallas on järgmised *[[frazione]]*-d (alljaotused, peamiselt külad ja asundused): Schlaneid (Salonetto), Verschneid (Frassineto) ja Versein (Vallesina).

Mölten külgneb järgmiste valdadega: Gargazon, Burgstall, Jenesien, Sarntal, Terlan ja Vöran.


Mölten alte Häuser.JPG
St. Silvester und Blasius mit Friedhof, + Gschnofer mit Backofen, in Verschneid, Mölten.JPG
Mölten Pfarrkirche.JPG
St.Jakob auf Langfenn, 12. Jhd., bei Mölten - Verschneid, zwischen Meran und Bozen, Trentino, Südtirol, Italien - panoramio.jpg
Mölten Fossilienmuseum.jpg


## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Isa ja poeg (ehitis)

**Isa ja poeg** on maja Tallinna kesklinnas aadressil Kuninga tänav 1. Maja on tunnistatud kultuurimälestiseks.

Maja krundi kohta on esimesed dokumentaalsed teated aastast 1339. Tänaseni säilinud hoone ehitati 15. sajandi keskpaiku.

Hoones on säilinud ainus gooti stiilis kamin Tallinnas.

## Viited

## Välislingid
*
Generation Doom

**"Generation Doom"** on Otepi seitsmes stuudioalbum. Selle andis välja 15. aprillil 2016 plaadifirma Napalm Records.

## Laulud
Arctic Monkeyse laulude loend

**Arctic Monkeyse laulude loend** loetleb Inglise 
indie-rokk bändi Arctic Monkeyse laule.

Siia nimekirja palume kanda Arctic Monkeyse salvestatud laulud.

## Viited
Ritten

**Ritten** (itaalia: *Renon*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias.

2016. aasta 31. detsembri seisuga elas Rittenis 7847 inimest.

## Territoorium

111 km² suurune piirkond on nime saanud 1100–1400 m kõrguse Ritteni või Renoni kõrgplatoo järgi, millel asub enamus külasid. Platoo moodustab Sarntali Alpide mäeaheliku kaguotsa ning asub Eisacki ja Talferi jõe vahel keskmiselt 800 m neist kõrgemal. Ritten asub otse Bolzanost kirdes, viimane asub mõlema jõe kohtumiskohas.

Ritten külgneb järgmiste valdadega: Barbian, Bolzano, Kastelruth, Karneid, Völs, Jenesien, Sarntal ja Villanders.

Vallas on 17 ''frazione''<nowiki/>'t (alljaotused, tavaliselt külad ja asundused). Sinna hulka kuuluvad keskne küla Klobenstein (Collalbo), kus asub raekoda, samuti Atzwang (Campodazzo), Gissmann (Madonnina), Lengmoos (Longomoso), Lengstein (Longostagno), Mittelberg (Monte di Mezzo), Oberbozen (Soprabolzano), Oberinn (Auna di Sopra), Rotwand (Pietrarossa), Siffian (Siffiano), Signat (Signato), Sill (Castel Novale), Unterinn (Auna di Sotto), Wangen (Vanga) ja Wolfsgruben (Costalovara).

Neist ainult Atzwang ja Sill ei paikne platool, vaid vastavalt Eisacki ja Talferi jõe ääres.

## Ajalugu

Mäeahelikku on esmamainitud 871.–875. aastal kui Mons Ritanus. Juba 1200. aasta paiku rajati platoole mägivõõrastemaja. 1237. aastal ehitati Wangeni isandate poolt Ritteni territooriumi kivisele kannusele Runkelsteini loss.

Tirooli patrioodist kangelane Peter Mayr (1767–1810), kes osales mässus Tirooli okupeerivate Napoleoni vägede vastu, sündis Siffiani külas Rittenis.

17. sajandist on Ritten olnud populaarne suvituskoht Bolzano kodanikele, kuna õhk on platool märkimisväärselt jahedam. Rittenit ühendavad Bolzanoga provintsimaantee ja köistee Oberbozenist. See on pikim köistee maailmas ja sel on pikkust umbes 4 km ning selle läbimine võtab 12 minutit. See köistee asendas 1960. aastal 1907. aastal ehitatud ratasajamiga raudteed. Raudtee töötab siiani mäeküljel Maria Himmelfahrti ja Klobensteini vahel.

## Vaatamisväärsused

* Oberbozeni ja Lengsteini juures on mitu Maapüramiidide rühma.
* Klobensteinis on 1198 m kõrgusel väline tehisjäärada *Arena Ritten* või *[[Ritten Kunsteisbahn]]*, kus on peetud 2007. ja 2011. aasta Euroopa meistrivõistlused kiiruisutamises ning palju maailma karikavõistluste etappe.

## Majandus

Rittenis asub maiustustefirma Loacker.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 95,20% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 4,55% itaalia keelt ja 0,25% ladiini keelt.

## Välislingid
* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Vaba Lava

**Vaba Lava** on sihtasutus – kaasaegne ja avatud etenduskunstide keskus, mille peamiseks eesmärgiks on pakkuda väiketeatritele ja vabatruppidele soodsaid arengutingimusi nii teatrihoone kui ka tugiteenuste näol. 

Sihtasutuse asutasid 2010. aastal 9 väiketeatrit: MTÜ R.A.A.A.M, MTÜ Genialistide Klubi, MTÜ Rhizome, MTÜ Polygon Teater, SA Eesti Teatri Festival, MTÜ Loominguline Ühendus Oma Lava, MTÜ Teine Tants, MTÜ Kell Kümme, SA Eesti rahvapärandi ja kirjavara esitamise selts LOOMINE. 

SA Vaba Lava juhatusse kuuluvad tegevjuht Kristiina Reidolv ja juhatuse liige Märt Meos. 2014. aastal avati Vaba Lava teatrikeskus Tallinnas  1. detsembril 2018 avati ka Vaba Lava teatrikeskus Narvas.

## Struktuur
Vaba Lava pole klassikaline teater, seega puudub kindel peanäitejuht ja trupp. Teatri moodustavad administratiivne ja tehniline meeskond. . 
Programmi koostavad kaks kuraatorit, rahvusvaheline ja eestipoolne, kes valivad ideekonkursile laekunud taotluste põhjal teatri põhiprogrammi.  
Sihtasutus Vaba Lava järgib oma tegevuses vabaühenduste tegevuse eetilisi põhimõtteid . 

## Hoone

#### Tallinn
19. septembril 2014 avati endisse metallitöökotta ehitatud Telliskivi Loomelinnakus Vaba Lava teatrihoone, mille projekteeris OÜ Allianss Arhitektid ja ehitas Messiehitus. 
Projekteerimine kestis neli aastat ja projekti eesmärgiks oli säilitada tööstushoone ilmet võimalikult palju. Metallitöökojast jäeti alles postirütmid ja katusekonstruktsioonid ning kasutati ära basiilika ristlõiget. 
Teatrikeskuses toimuvad ka kontserdid, kunstinäitused, kinoseansi, festivalid, konverentsid, seminarid jne.  2023. aastal koliti Telliskivi Loomelinnakust välja renditava kinnisvara hinnatõusu tõttu.

#### Narva

## Kuraatorid
* 2014/2015 – rahvusvaheline teatriekspert Oleg Lojevski ning teatriteadlane ja -kriitik Madis Kolk
* 2015/2017 – teatriuurija ja -kriitik Madli Pesti ja rahvusvaheline teatriekspert Viinist Thomas Frank
* 2017/2019 – José Alfarroba ja Tristan Barani Prantsusmaalt 

## Lavastusi
* “Mikiveri tagi” (2014/15) Ivar Põllu Tartu Uus Teater
* “Seymour” (2014/15) Andreas Merz-Raykov (Berliin)
* “fac!+do!+totum” (2014/15) Peeter Raudsepp ja Krista Köster 
* “sugu:N” (2015/16) Maria-Lee Liivak, Kairi Mändla
* “sugu:M” (2016/17) Jürgen Rooste 
* “Süüria rahvalood” (2016/17) Helen Rekkor
* “Big Data” (2017/18) Alexandre Zeff
* “Pilveooper ehk Dido probleem” Mart Kampus, Liina Keevallik, Christina Batman
* “Enne meid oli veeuputus” Jaak Kilmi ja Kiur Aarma EV 100 teatriprogramm “Sajandi lugu” 
* "Mul oli nõbu" Rasa Bugavičute-Pēce

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* "Vaba Lava eestvedaja: Narvas on koht, kus kohalik noor ei pea Putinit toetavate ligimestega vaidlema" Eesti Ekspress, 23. juuli 2022
* "Kohus tegi otsuse riigilt raha juurde taotlenud Vaba Lava kasuks" ERR, 22. august 2022
Pattu kahetsev Magdaleena (Caravaggio)

„**Pattu kahetsev [[Maarja Magdaleena|Magdaleena]]**“ on itaalia kunstniku Michelangelo Caravaggio (1571–1610) maal.

Teos asub Doria Pamphilj galeriis Roomas.

## Kirjandus
* Riccardo Bassani and Fiora Bellini, *Caravaggio assassino: la carriera di un "valenthuomo" fazioso nella Roma della Controriforma*, Saggi. Storia e scienze sociali, Roma: Donzelli, 1994.
* Giovanni Pietro Bellori, *Le vite de' pittori, scultori e architetti moderni*, a cura di E. Borea, I Millenni, Torino: G. Einaudi, 1976.
* Christoph Liutpold Frommel, "Mario Minniti e il Cardinal Francesco Maria del Monte", *Michelangelo Merisi da Caravaggio: la vita e le opere attraverso i documenti*, a cura di S. Macioce, Roma: Logart press, 1996, p.&nbsp;18-41.
* Giulio Mancini, *Considerazioni sulla pittura*, a cura di A. Marucchi e L. Salerno, Fonti e documenti inediti per la storia dell'arte (1), Roma: Accademia nazionale dei Lincei, 1956, 2 voll.
* Maurizio Marini, *Michelangelo Merisi da Caravaggio "pictor praestantissimus". La tragica esistenza, la raffinata cultura, il mondo sanguigno del primo Seicento, nell'iter pittorico completo di uno dei massimi rivoluzionari dell'arte di tutti i tempi*, Roma: Newton Compton, 1987.
* Kimberley C. Patton e John Stratton Hawley, *Holy tears: weeping in the religious imagination*, Princeton, NJ: Princeton University Press, 2005.
* Peter Robb, *M: l'enigma Caravaggio*, Milano: Mondadori, 2001.
* Ingrid D. Rowland, *From heaven to Arcadia: the sacred and the profane in the Renaissance*, New York [Berkeley, Calif.?]: New York Review Books; Distributed to the trade by Publishers Group West, 2005.
* John L. Varriano, *Caravaggio: the art of realism*, University Park, Pa.: Pennsylvania State University Press, 2006.
Sarntal

**Sarntal** (itaalia: *Sarentino*) on org ja vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Bolzanost põhjas. Valda kuulub mitu linna ja küla. Suurim, meeri ja volikogu asupaik, on *Sarnthein*.

## Geograafia

Sarntal külgneb järgmiste valdadega: Hafling, Freienfeld, Klausen, Franzensfeste, Mölten, Ratschings, Ritten, Jenesien, St. Leonhard in Passeier, Schenna, Vahrn, Vöran ja Villanders. Durnholzi järv paikneb valla territooriumil. Orus on mõned ilusad maastikud mägede ja ka tasase ruumiga. Peamine jõgi on Talfer, mille läte on Weisshornil Pensertalis.

## Ajalugu

Sarntheini küla on esmamainitud 1211. aastal.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 98,07% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 1,82% itaalia keelt ja 0,10% ladiini keelt.

## Välislingid

* Koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Santa Cristina Gherdëina

**Santa Cristina Gherdëina** (itaalia: *Santa Cristina Valgardena*; saksa: *St. Christina in Gröden*) on ladiinikeelne vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Bolzanost idas. Selle Saslongi suusaradadel peetakse meeste ülisuurslaalomi ja kiirlaskumise suusatamise maailma karikasarja etappe.

## Geograafia

2010. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1900 inimest ja valla pindala on 31,82 km².

Santa Cristina vald külgneb järgmiste valdadega: Campitello di Fassa, Kastelruth, Villnöß, Urtijëi, San Martin de Tor ja Sëlva.

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 91,40% rahvastikust esimese keelena ladiini keelt, 4,41% itaalia keelt ja 4,19% saksa keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Johan Busch

**Johan Busch** (21. juuli / 2. august 1873 Vara, Tartumaa – 3. september 1940 Tartu) oli eesti mööblitööstur.

Johan Busch sündis Varal kingsepana töötanud eruohvitseri Gottfried Georg (1831–1902) ja Kadri (neiup. Tommerso, 1848–1933) pojana. Buschi esiisad töötasid 19. sajandi algusest  Sieversite Vara mõisas ja enne seda praeguse Läti aladel asunud Vilzēni (Wilsenhof) mõisas kutsaritena. 

Alghariduse sai J. Busch Vara valla köstrikoolis, mille lõpetamise järel asus 1885. aastal õppima sadulsepa ametit. Kõigepealt Tartu sadulseppmeistri A. Tenzi juures, seejärel Viljandis Preisimaalt pärit Wilhelm Seidat’i (1866–1910) sadulsepa- ja polstermööblitööstuses. Pärast viis aastat kestnud õppeaega omandas J. Busch sellikutse ja asus tööle Pärnus tislermeister Gustav Grünthali (1836–1912) ja Preisi päritolu tõldsepa Carl Ludwig Schwarzenbergi (1831–1897) juures. Seejärel töötas ta aasta aega Riias Seedorffi polstermööbli-tööstuses. Riiast naasis J. Busch Tartusse, kus töötas sadulseppmeistrite, Tüüringist pärit Ludwig Friedrich Reinhardti (1850–1900), Kärstnas sündinud Woldemar Friedrich Grünwaldti (1853–1929) ja hiljem lühikest aega Carl Koordti (1858–?) juures.

1894. aasta lõpus sai J. Busch sadulsepa meistrikutse. 9. veebruaril 1895. aastal asutas Tartus Vene tänaval (majas nr 13) esimese sadulsepa- ja polstermööblitööstuse. Järgmisel aastal alustas ta koostööd mööblitööstur Ludwig Bandelier’ga. Bandelier’le kuulus Kalda ja Vene tänava nurgal suur krunt, kus asusid elumaja ja mööblikauplus, tisleritöökojad ja laod. J. Buschi ja L. Bandelier’ koostöö kestis 25 aastat kuni töösturi surmani 1922. aastal. 1912. aastal avas J. Busch Tartu peamisel kaubatänaval, Aleksandri tn 12 oma poe (hävis Teises maailmasõjas, praeguse Küüni tn pargi alal), mis oli avatud kuni 1940. aastani. 1917. aastal kolis J. Busch oma sadulsepa- ja polstermööblitööstuse Kalda tänavalt oma majja Eliisabeti (praegune Eha) tn 17 (hävis Teises maailmasõjas). J. Busch valmistas mööblit mitte ainult Tartusse, vaid ka Liivi- ja Eestimaa mõisatesse ja Venemaale.  

J. Buschi mööblitööstus oli Tartu vanim ja seal õppisid mitmed hiljem oma töökoja asutanud mööblitootjad, sh Oskar Sõmermaa. J. Busch oli Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi liige, Tartu Töösturite Keskühingu nõukogu liige, sadulsepa tööala juhatuse liige, Tartu Tööoskusameti ekspert sadulsepatöö alal, Tartu Majaomanikkude Panga nõukogu liige, Tartu Majaomanikkude Ühingu liige, Tartu Eesti Käsitööliste Abiandmise Seltsi liige, Tartu Peetri koguduse I pihtkonna liige, nõukogu ja üldnõukogu liige.

J. Busch on maetud Tartu Vana-Peetri kalmistule.

J. Buschi poeg oli eesti lastearst Harry Busch.

## Viited
Pattu kahetsev Magdaleena (Tizian, 1565)

„**Pattu kahetsev [[Maarja Magdaleena|Magdaleena]]**“ on itaalia kunstniku Tiziani maal.

## Vaata ka
* Pattu kahetsev Magdaleena (Tizian, 1533)
Pattu kahetsev Magdaleena (Tizian, 1533)

„**Pattu kahetsev [[Maarja Magdaleena|Magdaleena]]**“ on itaalia kunstniku Tiziani maal.

## Vaata ka
* Pattu kahetsev Magdaleena (Tizian, 1565)

## Kirjandus
* Marco Chiarini, *Galleria palatina e Appartamenti Reali*, Sillabe, Livorno 1998. ISBN 978-88-86392-48-8
* Marion Kaminski, *Tiziano*, Könemann, Colonia 2000. ISBN 3-8290-4553-0
* Francesco Valcanover, *L'opera completa di Tiziano*, Rizzoli, Milano 1969.
Noore arsti märkmed

**"Noore arsti märkmed"** on musta huumoriga vürtsitatud BBC tragikoomiline telesari, mis põhineb Mihhail Bulgakovi samanimelisel autobiograafilisel novellikogumikul ja käsitleb äsja arstiteaduskonna lõpetanud noore arsti katsumusi Murijevo maakonnahaiglas. Sarja sündmustik leiab aset 20. sajandi alguses Venemaal ajalugu muutvate sündmuste keerises. 

Esimese hooaja taustal kruvib pingeid oktoobrirevolutsioon, mis ei ole küll keskseks teemaks, ent tuletab end aeg-ajalt pealinnast saabuvate uudiste kujul siiski meelde. Teine hooaeg on aga tunduvalt rohkem käsitletavat ajalooperioodi peegeldav, kuivõrd haiglasse jõuavad sõdurid Venemaa kodusõja mõlemast leerist – nii bolševike kui ka valgekaartlaste ridadest.

## "Noore arsti märkmed" (novellikogumik)
Nagu eelnevalt mainitud, on sari kirjutatud Bulgakovi samanimelise autobiograafiliste mõjutustega jutukogumiku põhjal. Esimese maailmasõja puhkedes astus noor Bulgakov vabatahtlikuna Punase Risti ridadesse ja sai vähemalt kahel korral raskelt haavata. Kroonilise valu käes vaevlev Bulgakov hakkas leevenduseks endale morfiini süstima. Kirjanik sai siiski 1918. aastaks sõltuvusest jagu ning võitlus narkootikumisõltuvusega on 1926. aastal avaldatud "Noore arsti märkmete" üks peateemasid.

1916. aastal lõpetas Bulgakov Kiievi ülikooli meditsiiniosakonna ning suunati seejärel maakonnaarstiks Smolenski kubermangu haiglasse. Novellikogumik keskendubki peamiselt autori maakonnahaiglas veedetud aastatele, tema karjääri algusaega iseloomustavatele probleemidele ja valudele.

## Peaosatäitjad
* Daniel Radcliffe mängib sarjas Dr. Vladimir "Nika" Bomgradi, noort arsti, kes on äsja silmapaistvate tulemustega arstiteaduskonna lõpetanud. Hoolimata oma kogenematusest on noormees väga isepäine ja egoistlik.
* Sarja teine peaosatäitja on Jon Hamm, kes kehastab keskealist Dr. Vladimir Bomgradi. Doktor Bomgrad on sattunud oma morfiinisõltuvuse tõttu politsei uurimise alla ning noorusajal kirjutatud vana päevikut lugedes hakkab arst meenutama aega, mil töötas veel Murjevo maakonnahaiglas, üritades iseenda nooremat versiooni peatada vigade tegemisest, mida nüüd sügavalt kahetseb.
* Tagasihoidlikul moel armsa ja hooliva noorem-ämmaemanda Pelageja Ivanovna rolli täidab Rosie Cavaliero.
* Vicki Pepperdine mängib sarjas ranget vanem-ämmaemandat Anna Nikolajevnat, kes on noore arsti pädevuse suhtes skeptiline, sest varasem haigla juhataja Leopold Leopoldovitš oli tõeliselt andekas ja küps arst.
* Parameedik Demjan Lukitši rolli mängib sarjas Adam Godley. Tegelane on pisut ohmu, ent väga siiras ja hooliv. Teda iseloomustab suur armastus atlaste ja marineeritud kilude vastu.

## Sisukirjeldus

## Viited
Eva Luts

**Eva Luts** (sündinud 8. märtsil 1967) on eesti ulmetoimetaja ja -tõlkija ning kirjastuse Fantaasia asutaja ja omanik.

## Välislingid
* Ulmeajakiri Reaktor. J. J. Metsavana. "Intervjuu: Eva Luts".
Reichmanni maja

**Reichmanni maja** on maja Tallinna vanalinnas aadressil Pikk tänav 23/25.

Kolmekorruseline juugendstiilis hoone ehitati 1908–1909. Hoone arhitekt oli Jacques Rosenbaum ja selle insener oli Ernst Boustedt. 

Hoone kuulus Reinhold Reichmannile ja seejärel Scheinide perekonnale. 

Hoone fassaadi kaunistavad lopsakad uusrenessanssfrontoonid, mis lähtuvad Hollandi ja Põhja-Saksamaa eeskujudest; Pika ja Voorimehe tänava nurgal on hoone mahust sujuvalt välja kasvav sihvakas ümartorn.

## Viited
Dragon 2

**Dragon 2** on SpaceX-i kapslilaadne korduvkasutatav kosmoselaev, mis on kosmoselaeva Dragoni edasiarendus. Dragon 2-l on neli komplekti SuperDraco rakettmootoreid, mida saab kasutada hädaolukorras stardi katkestamisel ja potentsiaalselt ka maandumisel. Lisaks on sellel suuremad aknad, uued pardaarvutid ja avioonika ning ümberehitatud päikesepaneelid ja kere. Erinevalt varasemast Dragon kapslist on see mõeldud ka meeskonna transportimiseks. Laevast on kaks versiooni, **Crew Dragon** ja **Cargo Dragon**; neid nimetusi kasutatakse koos Dragon 2-ga.

Kosmoselaeva esitleti avalikkusele 29. mail 2014. Esimene mehitamata katselend Rahvusvahelisse kosmosejaama (ISS) startis 2. märtsil 2019 ja põkkus järgmisel päeval ISS-iga. Cargo Dragoni esimene lend toimus 2020. aasta detsembris. Dragon 2 veab Rahvusvahelisse Kosmosejaama varustust koos Northrop Grummani kosmoselaevaga Cygnus ning tulevikus Sierra Nevada Corporationi kosmoselennuki Dream Chaseriga. 2023. aasta juuli seisuga on see ainus kasutusel olev korduvkasutatav kosmosekaubalaev.

2024. aasta mai seisuga on Crew Dragon ainus USA mehitatud kosmoselende tegev kosmoselaev. Crew Dragoni põhiülesanne on NASA Erameeskondade programmi raames transportida meeskondi kosmosejaama ja tagasi, asendades 2011. aastal pensionile saadetud Space Shuttle'i. Crew Dragonit kasutatakse ka kommertslendudeks, millest osa on külastanud ISS-i ning ilmselt kasutatakse seda inimeste transpordiks Axiom Space'i kavandatavasse kosmosejaama ja tagasi.

## Katselennud
### Mehitamata katselend

Dragon 2 mehitamata katselend startis 2. märtsil 2019 ja saabus Rahvusvahelisse kosmosejaama 3. märtsil. Kosmoselaev oli jaamaga põkkunult 4 päeva ja naasis 8. märtsil Maale. Kapslit juhtis kogu missiooni vältel pardaarvuti ning missiooni ajal testiti automaatset jaamale lähenemist ja põkkumist ning jälgiti kapsli elutagamissüsteemide tööd. 

Kapslit plaaniti missiooni järel taaskasutada veel ühel mehitamata katselennul. Kapsel hävis 20. aprillil 2019 plaanipärasel tagavaramootorite katsetusel, kui lekkiv kütuseklapp põhjustas kapsli plahvatuse. SpaceX projekteeris kütuseklapi ümber, kuid kapsli hävimise tõttu tekkis katsetustesse viivitus ja seetõttu tuli mehitatud katselend edasi lükata.

### Mehitatud katselend

Dragon 2 esimese mehitatud katselennu meeskonnaks määrati Robert Behnken ja Douglas Hurley. Katselend pidi esialgsete plaanide kohaselt startima 27. mail 2020, kuid halva ilma tõttu otsustati 16 minutit enne plaanitud starti see edasi lükata. Kapsel startis edukalt 30. mail ja põkkus järgmisel päeval rahvusvahelise kosmosejaamaga. See on esimene mehitatud missioon pärast Space Shuttle'i programmi viimast missiooni STS-135, mis startis Ameerika Ühendriikide pinnalt ja esimene kord, kui erafirma on kosmosesse saatnud mehitatud missiooni. Crew Dragon Demo-2 naasis Maale 2. augustil.

## Viited

## Välislingid
*
Orehhovo-Zujevo rajoon

**Orehhovo-Zujevo rajoon** (vene keeles *Орехово-Зуевский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Orehhovo-Zujevo linn, mis ei kuulu rajooni koosseisu.

Rajoon piirneb põhjas Vladimiri oblasti Petuški rajooniga, idas Šatura rajooniga, kagus Jegorjevski linnaringkonnaga, edelas Voskressenski rajooniga, läänes Ramenskoje rajooniga ja loodes Pavlovski Possadi rajooniga.

Rajooni pindala on 1821,28 km². Elanike arv oli 2012. aastal 121 707, 2009. aastal 115 052 ja 2002. aastal 119 803.

Orehhovo-Zujevo rajoonis on 177 asulat, mis kuuluvad kolme linnaasunduse (Likino-Duljovo, Kurovskoje ja Drezna linnade) ning kümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Kljazma.

## Viited
Poska maja

**Poska maja** (ka **Poska villa**) on maja Tallinna kesklinnas aadressil Jaan Poska tänav 8. Maja on tunnistatud kultuurimälestiseks.

Krundile ehitati maja 1870. Aastal 1877, 1900 ja 1908 tehti majale juurdeehitusi.

1908–1920 elas majas riigimees Jaan Poska. 1920. aastatel tegutses majas eestlaste salong, kus käis koos eesti rahvuslik eliit. 1930. aastatel tegutses majas Eesti Naisliit.

Nõukogude ajal tegutses majas ALMAVÜ.

Alates 1990. aastast oli maja kasutuseta. Hiljem Tallinna linna eestvõttel maja restaureeriti ja avati taas 24. jaanuaril 2008. Tänapäeval tegutseb majas Jaan Poska muuseum. Hoone kuulub jätkuvalt Tallinna linnale ja seda kasutatakse vastuvõttudeks, nõupidamisteks, seminarideks ning kultuuriürituste läbiviimiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Victoria Rahvusgalerii

**Victoria Rahvusgalerii** on kunstimuuseum Melbourne’is Austraalias. 1861. aastal asutatud muuseum on Austraalia vanim, suurim ja kõige rohkem külastatav kunstimuuseum.

## Välislingid
Pattu kahetsev Magdaleena

**"Pattu kahetsev Magdaleena"** (*Maddalena penitente*) on mitme teose pealkiri: 

***"[[Pattu kahetsev Magdaleena (Cagnacci)|Pattu kahetsev Magdaleena]]"**, Cagnacci maal
***"[[Pattu kahetsev Magdaleena (Canova)|Pattu kahetsev Magdaleena]]"**, Canova skulptuur
***"[[Pattu kahetsev Magdaleena (Caravaggio)|Pattu kahetsev Magdaleena]]"**, Caravaggio maal
***"[[Pattu kahetsev Magdaleena (Desiderio da Settignano)|Pattu kahetsev Magdaleena]]"**, Desiderio da Settignano teos
***"[[Pattu kahetsev Magdaleena (Donatello)|Pattu kahetsev Magdaleena]]"**, Donatello teos
***"[[Pattu kahetsev Magdaleena (El Greco)|Pattu kahetsev Magdaleena]]"**, El Greco maal
***"[[Pattu kahetsev Magdaleena (Artemisia Gentileschi)|Pattu kahetsev Magdaleena]]"**, Gentileschi maal
***"[[Pattu kahetsev Magdaleena (Giordano)|Pattu kahetsev Magdaleena]]"**, Giordano maal
***"[[Pattu kahetsev Magdaleena (Tizian, 1533)|Pattu kahetsev Magdaleena]]"**, Tiziani maal (1533)
***"[[Pattu kahetsev Magdaleena (Tizian, 1565)|Pattu kahetsev Magdaleena]]"**, Tiziani maal (1565)
Arvi Nikkarev

**Arvi Nikkarev** (sündinud 1949) on eesti ulmetõlkija ja -toimetaja ning kirjastuse Skarabeus omanik.

Ta oli Eesti Kongressi sõnaõiguslik liige.

## Välislingid
*Arvi Nikkarev Ulmekirjanduse BAASis
*J. J. Metsavana. "Intervjuu: Arvi Nikkarev". Ulmeajakiri Reaktor, juuni 2014
Orchidantha

***Orchidantha*** on taimeperekond  sugukonnast *[[Lowiaceae]]*. 

## Liigid
*[[World Checklist of Selected Plant Families]]* 
liigitab perekonda *Orchidantha* alljärgnevad taimeliigid:
**[[Orchidantha borneensis]]* N.E.Br., Gard. Chron., n.s., 26: 519 (1886).
**[[Orchidantha calcarea]]* M.R.Hend., Gard. Bull. Straits Settlem. 7: 125 (1933).
**[[Orchidantha chinensis]]* T.L.Wu, Acta Phytotax. Sin. 9: 340 (1964).
**[[Orchidantha fimbriata]]* Holttum, Gard. Bull. Singapore 25: 243 (1970).
**[[Orchidantha foetida]]* Jenjitt. & K.Larsen, Nordic J. Bot. 22: 405 (2002 avaldatud 2003).
**[[Orchidantha grandiflora]]* Mood & L.B.Pedersen, Nordic J. Bot. 21: 126 (2001).
**[[Orchidantha holttumii]]* K.Larsen, Nordic J. Bot. 13: 285 (1993).
**[[Orchidantha inouei]]* Nagam. & S.Sakai, Nordic J. Bot. 19: 149 (1999).
**[[Orchidantha insularis]]* T.L.Wu, Acta Phytotax. Sin. 9: 340 (1964).
**[[Orchidantha laotica]]* K.Larsen, Bot. Tidsskr. 56: 349 (1961).
**[[Orchidantha lengguanii]]* Škornick., Gard. Bull. Singapore 66: 16 (2014).
**[[Orchidantha longiflora]]* (Scort.) Ridl., Fl. Malay Penins. 4: 292 (1924).
**[[Orchidantha longisepala]]* D.Fang, Guihaia 16: 4 (1996).
**[[Orchidantha maxillarioides]]* (Ridl.) K.Schum. in H.G.A.Engler (toim.), Pflanzenr., IV, 45: 42 (1900).
**[[Orchidantha quadricolor]]* L.B.Pedersen & A.L.Lamb, Nordic J. Bot. 21: 124 (2001).
**[[Orchidantha ranchanensis]]* Syauqina & Meekiong, Folia Malaysiana 17(2): 37 (2016).
**[[Orchidantha sabahensis]]* A.L.Lamb & L.B.Pedersen, Nordic J. Bot. 21: 123 (2001).
**[[Orchidantha siamensis]]* K.Larsen, Bot. Tidsskr. 56: 348 (1961).
**[[Orchidantha stercorea]]* H.Ð.Tran & Škornick., Nordic J. Bot. 28: 299 (2010).
**[[Orchidantha suratii]]* L.B.Pedersen, J.Linton & A.L.Lamb, Nordic J. Bot. 21: 122 (2001).
**[[Orchidantha vietnamica]]* K.Larsen, Adansonia, n.s., 13: 481 (1973 publ. 1974).
**[[Orchidantha virosa]]* Škornick. & Q.B.Nguyen, Adansonia, sér. 3, 36: 238 (2014).

### 2017
**[[Orchidantha megalantha]]* Škorničk. & A.D.Poulsen, 2017 
**[[Orchidantha micrantha]]* Škorničk. & A.D.Poulsen, 2017.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne CoL-is
Konstitutsiooniline Demokraatlik Partei

**Konstitutsiooniline Demokraatlik Partei** on mitme praeguse ja endise erakonna nimi:

***[[Konstitutsioonilis-Demokraatlik Partei|Konstitutsiooniline Demokraatlik Partei]]** oli aastatel 1905–1921 erakond Venemaal;
***[[Konstitutsiooniline Demokraatlik Partei (Itaalia)|Konstitutsiooniline Demokraatlik Partei]]** oli aastatel 1913–1919 erakond Itaalias;
***[[Konstitutsiooniline Demokraatlik Partei (Jaapan)|Konstitutsiooniline Demokraatlik Partei]]** oli aastatel 1927–1940 erakond Jaapanis;
***Konstitutsiooniline Demokraatlik Partei** oli Ukraina erakonna Vitše nimi aastatel 1993–2005;
***[[Jaapani Konstitutsiooniline Demokraatlik Partei]]** on 2017. aastal asutatud vasaktsentristlik erakond Jaapanis;
***[[Konstitutsioonilis-Demokraatlik Partei – Rahva Vabaduse Partei]]** oli aastatel 1990–1995 erakond Venemaal.
Tooteinnovatsioon

Tooteinnovatsiooni mõistet käsitletakse majanduskirjanduses väga mitmetähenduslikult. Üldmajanduslikus mõttes käsitletakse tooteinnovatsiooni kui:
* Majanduskasvu ja rahvusvahelise konkurentsivõime suurenemise eeldust.
* Vahendit rahvamajanduse konjunktuurseteks struktuurimuutusteks.
* Tarbijale peab tooteinnovatsioon kindlustama rikkaliku kaubapakkumise.
* Turu seisukohalt on innovatsiooniks kõik uus, mida turul sellena aktsepteeritakse. Seejuures tuleb konkretiseerida, kelle jaoks on see uus ja missuguse uudsusastmega on tegemist.
* Tootja seisukohalt on innovaatiline iga toode, mis tootmisprogrammis figureerib kas esma-, täiustatud tootena või tooteimitatsioonina.
Tooteinnovatsiooni nimetatakse sageli ka tootearenduseks.

## Tooteinnovatsiooni sisu
Eristatakse kolme tüüpi tooteid tootearenduses:
* Esmatooted, mida varem turul ei ole olnud. Täiesti uued tooted põhinevad sageli teedrajavate ja võtmetehnoloogiate saavutustel.
* Olulise innovatsiooni läbi teinud tooted ehk peaaegu uued tooted.
* Jäljendatud tooted on uued eelkõige ettevõtetele, kelle tootmisprogrammis on esimest korda. Neid nimetatakse ka pseudoinnovatsioonideks. 
Tooteinnovatsiooni uudsusastme defineerimiseks on hulk lähtepunkte. Olulisemateks uudsusastme kriteeriumideks peetakse järgmisi. 
* Tehnilis-tehnoloogiline tase. Uudsusastme üle otsustatakse toote üksikute parameetrite muutuste, uute funktsioonide ning kasutusprintsiipide alusel.  
* Turule sisenemise aeg. Uuendatud toodet saab võrrelda turul olevatega. Mida õigeaegsemalt uus toode turule siseneb, seda kontrastsemalt ilmneb toote uudsusaste.  
* Toote kvaliteet. Toote kvaliteedi uudsusastme kindlakstegemisel lähtutakse tehniliste uuenduste rakendamise määrast tarbijale oluliste kvaliteedikülgede täiustamisel. 
* Tootearenduskulud ja selle efektiivsus. Oodatavaid tootearendus-, turule sisenemise ja kohandamiskulusid ning toote efektiivsust võrreldakse senisega. Toote efektiivsus avaldub tema ekspluateerimise-tarbimise käigus. 
Tooteinnovatsioone saab liigitada veel mitmesuguste muude tunnuste alusel. Tooteinnovatsioonide tähtsaimad kujundamisvaldkonnad tehnilisest aspektist: 
* Toote ülesehitus, toote funktsioonid ja omadused; 
* Ökoloogiliste nõuete täitmine; 
* Toote kvaliteet; 
* Toote disain; 
* Pakend;  
* Klienditeenused, teenindustingimused

## Tooteinnovatsiooni faasid
Praktikas toimub tooteinnovatsioon kolme põhifaasina.  Tooteideede leidmiseks on kolm põhimõttelist erisugust viisi: 
* Olemasoleva toote üld- ja osalahendite uurimine 
* Tuntud probleemilahendusvariantide kriitiline hinnang ja modifitseerimine. 
* Uute ideede arendamine ehk genereerimine. Ideede genereerimiseks on hulk tehnikaid ja meetodeid, nendest kirjutab täpsemalt E. Kallas.

## Vaata ka
* Innovatsioonistrateegia
* OECD
* Eesti innovatsioonifond
* Teadusfond
* Loovus

## Viited
Naftageoloogia

**Naftageoloogia** on maa all leiduvate süsivesinikel põhinevate vedelkütuste päritolu, liikumiste ning nafta kogunemist uuriv teadusharu.

## Settebasseini analüüs

Naftageoloogias võetakse arvesse seitse võtmeelementi settebasseini uurimisel.

Struktuurne lõks, kus lõhe on kõrvuti poorse ja läbistatava reservuaariga läbistamatu kivimikihi vastas. Nafta (punasena) koguneb pideme all kuni läbimatu kiht on struktuurselt terve. Nii kui nafta jõuab läbitava kihini pääseb see lõksust minema kas maapinnale lähematesse kihtidesse või maapinnale.
*Nafta kättesaamiseks vajalik juhuste kokkulangemine
**Nafta tekkekivi
**Reservuaar
**Pide
**Lõks
**Ajastus
**Küpsemine
**Migratsioon

Vajalike tingimuste leidmine käib läbi väga piiratud "akende" ühe või enama uurimiskaevupuurkaevu näol. Need kaevud näitavad ainult 1D segmenti uuritavast aluspõhjast ning sellest 3D omaduste lugemise oskus on üks naftageoloogia alustalasid. Viimasel ajal on suhteliselt odava ning hea kvaliteediga 3D seismilise andmestiku kättesaadavus ning andmed erinevatest elektromagnetilis-geofüüsikalistest meetoditest aidanud saada palju täpsemat tõlgendust.

Nafta **allika** hindamisel kasutatakse geokeemiat, et uurida orgaanikarikast kivimit, et hinnata mis tüüpi ja kvaliteediga süsivesinikud erituvad.
Pattu kahetsev Magdaleena (Cagnacci)

„**Pattu kahetsev Magdaleena**“ on itaalia kunstniku Guido Cagnacci (1601–1663) maal.

Teosel on kujutatud Maarjat, tema õde Martat ja teisi.

## Viited
Aleksandriit

**Aleksandriit** on ortorombilise kristallistruktuuriga mineraal, krüsoberulli erim.

Aleksandriidi keemiline valem on BeAl2O4.

Aleksandriidi värvus varieerub päevavalguses tumerohelisest kuni smaragdroheliseni, kunstlikus valguses violetsest kuni purpurseni.

## Avastamine

Ühe versiooni järgi andis aleksandriidile nime Soome mineraloog Nils Gustaf Nordenskiöld. Legendi järgi leidis Nordenskiöld 1834. aasta 17. aprillil ühe ebatavalise kivi. Kuna samal päeval sai täisealiseks Venemaa tsaar Aleksander II ning kivis põimusid Vene impeeriumi lipuvärvid, siis otsustas ta tsaari auks anda kivile nimeks aleksandriit.

Arvatavasti oli kivi siiski juba varem tuntud Indias, Tseilonil (tänapäevase nime järgi Sri Lankal).

## Leiukohad ja suurimad aleksandriidikivid
### Leiukohad
Aleksandriidi tuntuim leiukoht on Tokovaja jõe setetes, mis avastati 1832. aastal. See oli pikka aega ainus koht, kust aleksandriiti leiti. Hiljem leiti aleksandriiti ka Brasiilia puistangmaardlatest, Sri Lankalt ja Madagaskarilt. Harvemad leiukohad on India, Lõuna-Aafrika Vabariik, Tasmaania ja Austraalia.

### Suurimad aleksandriidikivid
Briti Muuseumis (London) on 43 ja 27,5 karaadi raskused aleksandriidid (Sri Lankalt). Smithsoni Instituudis (Washington) on aleksandriit, mis kaalub 65,7 karaati (samuti Sri Lankalt). Viimast peetakse ka suurimaks.

## Värvus

Aleksandriit on kalliskivide maailma omamoodi "kameeleon". Aleksandriit muudab värvust sõltuvalt valgusest (päevavalgus või kunstlik valgus). Sellise efekti tekitab asjaolu, et aleksandriidi kromofoorid (Cr2+, Fe2+, Fe3+) neelavad valgust kahes spektriosas (410 ja 590 λm lainepikkusel) ning mineraali värvus sõltub spektri punasest ja rohelisest lõigust. Silm on päikesevalguses roheliste kiirte suhtes tundlikum, mispärast tundub kristall hallikas-rohelisena. Elektrivalguses on pikalaineline (punane) kiirgus tugevam ja mineraal tundub punane. Tehisaleksandriidid muudavad tugevamalt värvi kui looduslikud aleksandriidid.

## Sarnased mineraalid

Aleksandriidiga sarnased mineraalid on andalusiit ja aleksandriidiefektiga granaadid.

## Sünteetiline aleksandriit

Sünteetilist aleksandriiti toodeti esimest korda 1960. aastal. Sünteetilise aleksandriidi keemilised ja füüsilised omadused on samasugused nagu looduslikul aleksandriidil. Ehkki sünteetilised mineraalid on üldjuhul odavamad kui looduslikud, on sünteetiline aleksandriit siiski üks kallimaid sünteetilisi vääriskive.

## Varia
### Hind ja väärtus
Väärtuse järgi jaotatakse kalliskivid nelja klassi. Vääriskivi koht selles süsteemis sõltub traditsioonidest, moest ja kalliskivivarust. Aleksandriit kuulub teise klassi koos oranžide, kollaste ja rohekate safiiri teisenditega, musta väärisopaali ja väärisjadeiidiga. Looduslik aleksandriit on haruldane ja kallis. Kvaliteetne aleksandriit võib maksta umbes 15 000 dollarit. Üle ühekaraadiste aleksandriitide hind võib olla 50 000 kuni 70 000 dollarit karaadi kohta. Enamik aleksandriite on siiski alla ühe karaadi.

### Esoteerika

Aleksandriit on seotud südametšakraga ning aitab reguleerida vereloomet ja tugevdada veresooni. Aleksandriit on koos kasvatatud pärli ja kuukiviga juunikuu sünnikivi.

## Viited
Üldentsüklopeedia

**Üldentsüklopeedia** on kõiki alasid hõlmav entsüklopeedia. Üldentsüklopeediale vastandub erialaentsüklopeedia. Maailma tuntumate üldentsüklopeediate seas on Encyclopædia Britannica, Meyers Konversations-Lexikon ja Grand Dictionnaire Encyclopédique Larousse. Eesti üldentsüklopeediad on näiteks "Eesti entsüklopeedia", "Eesti nõukogude entsüklopeedia" ja "TEA entsüklopeedia".

## Viited
Pattu kahetsev Magdaleena (Giordano)

**"Pattu kahetsev [[Maarja Magdaleena|Magdaleena]]"** on itaalia kunstniku Luca Giordano (1634–1705) maal.

## Viited

## Kirjandus
* *Luca Giordano, 1634-1705*, Editrice Electa (2001) ISBN 88-435-8579-7
Absolut Vodka

**Absolut Vodka** on ajalooline Rootsi viinamark, mida toodetakse Lõuna-Rootsis Åhusi külas. 1979. aastal Ameerika Ühendriikides avalikustatud toode on maailmas üks suurema läbimüügiga viinabränd Smirnoffi järel. Alates 2008. aastast kuulub Absolut Vodka Prantsuse suurkontsernile Pernod Ricard.

## Ajalugu
1879. aastal tutvustas niinimetatud viinakuningas Lars Olsson Smith rootslastele oma absoluutselt puhast viina (rootsi keeles "absolut rent brännvin"). Sõna "absoluutselt" tulenes Smithi uuenduslikust viina destilleerimise viisist: tavalise kolme või nelja korra asemel destilleeritakse alkoholi enam kui sada korda. Tänu sellele võttele sai Smith reklaamida toodet kui täiesti puhast viina parima maitsega. Smithi loodud destilleerimisviisi kasutatakse tänapäevani.

## Taassünd

1970. aastatel otsustas Rootsi riigile kuuluv alkoholimonopol Vin & Spirit AB Lars Olsson Smithi elutöö taastada. Tootemargi saja aasta juubeli lähenedes seati ettevõttele kõrged sihid: eesmärgiks võeti vallutada suurima konkurentsiga USA turg. USA rangete müügiseaduste tõttu võttis toote väljatöötamine aega, kuid 1979. aastal õnnestus Bostonis omanäolise Absolut Vodka väljatulek. Lõpptulemus oli sinise kirjaga Rootsi traditsiooniline arstirohupudel, mida kaunistas Absolut Vodka looja Lars Olsson Smithi portree.

Absolut Vodkat hakati tootma Lars Olsson Smithi sünnikohas Åhusi külas, kus destilleeritakse alkoholi siiani.

2008. aastal ostis suurettevõte Pernod Ricard Absolut Vodka tootemargi Rootsi riigilt 5,28 miljardi euro eest.

## Turundus

Algusaastad ei olnud Absolut Vodkale lihtsad: konservatiivne disain ei kutsunud ostma. Kuulsus ning edu hakkas aga kasvama, kui tuldi välja uuenduslike müügikampaaniatega. Suureks turunduslikuks eduks osutus koostöö kuulsate kunstnikega. Pudelitele on isikupäraseid värvilahendusi pakkunud enam kui 500 kunstnikku, nende hulgas ka Andy Warhol. Stockholmi alkoholimuuseumis on ka Absolut Vodka teemaline väljapanek, kus kõik teosed kujutavad tootemargi viinapudeleid.

## Margi iseärasused ja edu
Absolut Vodkat valmistatakse võimalikult looduslikult. Teraviljaks on valitud Åhusi läheduses kasvav talinisu ning vesi saadakse kohalikust puurkaevust. Viljapõldu väetatakse võimalikult vähe ning lõppsaadus ei sisalda suhkruasendajaid. Rikkalikus ent mahedas maitses on äratuntav kuivatatud viljade mekk.

Rohkem kui 20 maitsega Absolut Vodka on üks maailma kuulsamaid viinamarke. Suuremad turud on USA, Kanada, Saksamaa ja Ühendkuningriik. Absolut Vodka on populaarseim viin reisiostude valdkonnas. Toode on globaalne, sest seda müüakse rohkem kui 150 riigi turul.

## Viited

## Välislingid
* https://www.absolut.com/en/